b'\n_START_ARTICLE_\nWordNet\n_START_SECTION_\nRazmerja med besedami\n_START_PARAGRAPH_\nWordNet razlikuje med samostalniki, glagoli, pridevniki in prislovi, razmerja med synseti pa so obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8dena kot:\n_START_SECTION_\nNavezava na podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg tega obstajajo razne (tudi domenske) klasifikacije. Tako posamezne synsete ve\xc5\xbeejo v domene (pri nas so to npr. podro\xc4\x8dja). Znotraj WordNeta (Princeton) obstaja nekaj vrhnjih konceptov, ki jih praviloma vsi WordNeti dosledno\xc2\xa0\xc2\xbbprenesejo\xc2\xab. Praviloma to niso uporabne zadeve za obi\xc4\x8dajne potrebe. Gre za neke vrste synsete, ki so neodvisni od posameznih jezikov in so (lahko) osnova za\xc2\xa0\xc2\xbbdomenske\xc2\xab\xc2\xa0WordNet-e, ki se razvijajo v zadnjem \xc4\x8dasu. Namre\xc4\x8d, ena glavnih kritik WordNet-a je to, da preve\xc4\x8d podpira uporabo oz. pomene splo\xc5\xa1nega jezika, ni\xc4\x8d pa posamezno domensko specifi\xc4\x8dnih potreb, slenga ipd. Tako marsikdo \xc5\xa1iri lastne nacionalne WordNete s temi dodatki. \xe2\x80\x93 Vzporedno z besedno\xc2\xa0\xc2\xbbontologijo\xc2\xab, kot jo po navadi imenujemo, se razvijajo tudi domensko specifi\xc4\x8dni koncepti (oz. podro\xc4\x8dja znotraj domen), ki so povezana z izvornim WordNet-om. Seveda so bolj specifi\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja zapostavljena. Tako so WordNet Domains nastala v okviru WordNet-a, druga pa so lastni\xc5\xa1ka, npr. SUMO (sprejeta znotraj IEEE), ki so povezana z WordNet-om (Princeton-ovim). SUMO predstavljajo vrhnja podro\xc4\x8dja; MILO, ki je njegovo dopolnilo pa podro\xc4\x8dja\xc2\xa0\xc2\xbbpod njim\xc2\xab. Prva so domensko neodvisna, druga pa \xc5\xbee bolj domensko vezana. To odpira mo\xc5\xbenosti podpore novim fukcionalnostim. Za uporabo slednjih je potrebno kupiti licenco.\n_START_SECTION_\nZgodovina in trenutno stanje\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 90-ih je nastal projekt EuroWordNet, kar je bil prvi poskus prenesti oz. raz\xc5\xa1iriti WordNet v druge jezike. Danes koordinira razli\xc4\x8dne WordNete organizacija GlobalWordNet. Relacije med synseti razli\xc4\x8dnih jezikov pa zagotavlja indeks ILI (interlanguage index). Obstajata dva pristopa (modela):\xc2\xa0\xc2\xbbexpand\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbmerge\xc2\xab. Pri prvem gre za takoj\xc5\xa1njo pouporabo referen\xc4\x8dnega obstoje\xc4\x8dega WordNet-a in prenos synsetov (preko dvo- in enojezi\xc4\x8dnih slovarjev) v \xc5\xbeeleni jezik, za katerega se razvija WordNet. Pri drugem pa gre za\xc2\xa0\xc2\xbbneodvisen\xc2\xab\xc2\xa0razvoj WordNet-a. Pri tem se razvijejo jezikovno specifi\xc4\x8dni sopomenski nizi od za\xc4\x8detka in se \xc5\xa1ele v zadnji fazi poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo vzporednice z drugimi WordNeti. Prvi pristop je hitrej\xc5\xa1i in la\xc5\xbeji, \xc4\x8de so na voljo ustrezni kakovostni slovarji. Na ta na\xc4\x8din je nastal BalkaNet, podobno tudi slovenski WordNet. Slednji je bil ustvarjen na osnovi srbskega WordNeta, le-ta pa je nastal v okviru BalkaNeta, pri katerem so sodelovale Gr\xc4\x8dija, Tur\xc4\x8dija, Romunija, Bulgarija, Srbija in \xc4\x8ce\xc5\xa1ka.\n_START_SECTION_\nMotivacija\n_START_PARAGRAPH_\nMotivator razvoja je za vladne agencije zmeraj bil potencial uporabe pri samodejnem ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dnem prevajanju. Morda neodvisno od tega so na voljo nacionalni korpusi besedil, kot tudi vzporedni korpusi (ki so nata\xc4\x8dno prevedeni). V praksi (tudi pri BalkaNet-u) se je uporabil najve\xc4\x8dkrat pri dopolnitvi IR-ja (information retrieval), kjer se uporabi konceptualni na\xc4\x8din (tudi pri kategorizaciji), vendar je to posebej povezano s kakovostjo posameznega WordNeta in dodatnih nacionalnih zna\xc4\x8dilnosti.\n_START_SECTION_\nPrimerjava nekaterih WordNetov\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorni WordNet ima v rangu 100.000 synsetov (pomenov), \xc4\x8de\xc5\xa1ki kakih 30.000, vsi ostali iz BalkaNeta pa neprimerno manj: ranga 20.000 gr\xc5\xa1ki, tur\xc5\xa1ki, romunski in bolgarski. Izrazito izstopa srbski, ki ima samo 8.000. Dve tretjini le\xe2\x80\x91tega je\xc2\xa0\xc2\xbbprenesenih\xc2\xab\xc2\xa0tudi v slovenskega. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je prenesenih pribli\xc5\xbeno 1.500 iz BCS (vrhnji koncepti, ki so nekako neodvisni od jezika) in 3.500, ki spadajo v BCS 2 glede na srbski WordNet (najpogostej\xc5\xa1e besede v korpusu). To je \xc5\xa1e ob\xc4\x8dutno premalo za resno delo.\n_START_SECTION_\nPomanjkljivost\n_START_PARAGRAPH_\nPomanjkljivosti WordNeta, da ni\xc2\xa0\xc2\xbbprava\xc2\xab\xc2\xa0ontologija (\xc4\x8deprav je \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8d primerov, da se pa\xc4\x8d uporabi WordNet tako\xc2\xa0\xc2\xbbkot je\xc2\xab), so npr., da niso lo\xc4\x8deni primerki in razredi (da nekaj\xc2\xa0\xc2\xbbje\xc2\xab, in da nekaj samo\xc2\xa0\xc2\xbbspada\xc2\xab\xc2\xa0k: hm, npr. ku\xc5\xbea Lord je pes, ov\xc4\x8dar pa je podzvrst psov \xe2\x80\x93 to je tipi\xc4\x8dna napaka pri gradnji taksonomij, saj se ti dve zadevi nehote ena\xc4\x8dita).\n_START_SECTION_\nPojmi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina WordNetov ima po zgledu izvornika za vsak synset podane tudi gloss-e, ki vklju\xc4\x8dujejo definicijo in primere uporabe posameznih besed znotraj synseta. Podobno najdemu tudi pri slovarju Wordsmyth (http://www.wordsmyth.net/). Besedam (znotraj synseta) re\xc4\x8demo literali (lahko so tudi ve\xc4\x8dbesedne zveze). WordNet pokriva tako semantiko kot tudi sintakti\xc4\x8dne lastnosti besed.'