b"\n_START_ARTICLE_\nFrancoski renesan\xc4\x8dni vrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nVrtovi francoske renesanse so vrtni slog, prvotno navdihnjen z italijanskim renesan\xc4\x8dnim vrtom, ki se je kasneje razvil v veli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1i in bolj formalni vrt \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise v \xc4\x8dasu vladanja Ludvika XIV._NEWLINE_Leta 1495 so kralj Karel VIII. in njegovi plemi\xc4\x8di po vojni v Italiji vrnili renesan\xc4\x8dni slog nazaj v Francijo.  Dosegel je svoj vrhunec v vrtovih kraljevih dvorcev Fontainebleau, Ch\xc3\xa2teau-Gaillard v Amboiseju, Ch\xc3\xa2teau de Blois in Ch\xc3\xa2teau de Chenonceau._NEWLINE_Za francoske renesan\xc4\x8dne vrtove so bile zna\xc4\x8dilne simetri\xc4\x8dne in geometrijske sadilne povr\xc5\xa1ine ali parterji, rastline v lon\xc4\x8dkih, poti iz gramoza in peska, terase, stopni\xc5\xa1\xc4\x8da in rampe, premikajo\xc4\x8da se voda v obliki kanalov, kaskad in monumentalnih vodnjakov ter obse\xc5\xbena uporaba umetnih jam, labirintov in kipov mitolo\xc5\xa1kih osebnosti. Postali so podalj\xc5\xa1ek dvorcev, ki so jih obkro\xc5\xbeali in so bili zasnovani tako, da ponazorijo renesan\xc4\x8dne ideale mer in razmerij ter opomnijo gledalce na mo\xc4\x8d starega Rima.\n_START_SECTION_\nItalijanski vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nV 13. stoletju je italijanski krajinski arhitekt Pietro de' Crescenzi napisal razpravo z naslovom Opus Ruralium Commodium, ki je pripravila formalni na\xc4\x8drt za vrtove, okra\xc5\xa1ene z oblikovanimi drevesnimi skulpturami, drevesi in grmovjem, obrezanim v arhitekturne oblike, po tradiciji, ki so jo za\xc4\x8deli Rimljani. Francoski kralj Karel V. je leta 1373 naro\xc4\x8dil francoski prevod, v Franciji pa se je za\xc4\x8del pojavljati novi italijanski slog ._NEWLINE_Drug vplivni pisatelj je bil Leon Battista Alberti (1404\xe2\x80\x931472), ki je leta 1450 napisal traktat De re aedificatoria za Lorenza Medi\xc4\x8dejskega, uporabil je geometrijska na\xc4\x8dela Vitruvija za oblikovanje fasad in vrtov. Predlagal je, da bi morala hi\xc5\xa1a gledati \xc4\x8dez vrt in da bi moral imeti vrt \xc2\xbbportike za dajanje senc, ogrodja, kjer na marmornih stebrih raste vinska trta in da bi morale biti vaze in celo zabavni kipi, pod pogojem, da niso obsceni\xc2\xab. _NEWLINE_Arhitekt Bramante (1444\xe2\x80\x931544) je v svoji zasnovi vrtov Belvedere v Rimu predstavil idejo perspektive, ki je uporabljala dolgo os, ki je bila pravokotna na pala\xc4\x8do, po kateri je postavil parterje in fontane.  To je postalo osrednja zna\xc4\x8dilnost renesan\xc4\x8dnih vrtov._NEWLINE_Priljubljen roman meniha Francesca Colonne, objavljen v Benetkah leta 1499, imenovan Sanje Polifila, alegori\xc4\x8dno potovanje popotnika Polifila v fantasti\xc4\x8dne de\xc5\xbeele v iskanju njegove ljubezni, Polije, je imel velik vpliv na vrtove tistega \xc4\x8dasa. Zamisli o \xc2\xbbvrtu-otoku\xc2\xab\xc2\xa0v jezeru, kot je tisti v vrtovih Boboli v Firencah, o kipih velikanov, ki prihajajo iz zemlje v parku vile de Pratolino in tema labirinta, so bile vzete iz nami\xc5\xa1ljena potovanja Polifila. Vsi ti elementi naj bi se pojavili v francoskih renesan\xc4\x8dnih vrtovih.\n_START_SECTION_\nRojstni kraj renesanse v Franciji: Ch\xc3\xa2teau-Gaillard Amboise\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1495 je Karel VIII. zasedel kraljestvo Neapelj in on in njegov dvor sta videla razko\xc5\xa1je pala\xc4\x8d in vrtov v Italiji. Ko se je leta 1496 vrnil v Francijo, je prepri\xc4\x8dal in pripeljal s seboj 22 italijanskih umetnikov, med njimi meniha in mojstra vrtnarja iz Neaplja z imenom Pacello da Mercogliano. V Amboiseu so se odlo\xc4\x8dili za posnetek \xc4\x8dudes Toskane in izbrali 15 hektarjev zemlje v obliki amfiteatra v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, da bi uresni\xc4\x8dili kraljeve sanje o Poggioreale. _NEWLINE_Karel VIII. je naro\xc4\x8dil gradnjo Ch\xc3\xa2teau-Gaillard Amboise in Dom Pacello, izbral to kraljevski dom za uvedbo in aklimatizacijo prvih pomaran\xc4\x8devcev v Franciji. Ustvarjal trate, cvetli\xc4\x8dne postelje in nastavil  svoj \xc2\xbbArte del Verde\xc2\xab\xc2\xa0in prvi\xc4\x8d v Franciji uspe\xc5\xa1no uvedel italijanske vrtove. Uporabil je Ch\xc3\xa2teau-Gaillard Amboise kot eksperimentalni laboratorij za svoje inovacije: ustvaril je novo sorto sliv, ki jih je imenoval kraljica Claude in uporabil zelo specifi\xc4\x8dno tehniko, kot so pol-sodi kot \xc5\xa1katle za sadilne drevesa._NEWLINE_Vrtovi Ch\xc3\xa2teau-Gaillard Amboise so \xc2\xbbmanjkajo\xc4\x8da povezava\xc2\xab\xc2\xa0med srednjeve\xc5\xa1kimi samostanskimi vrtovi in prihodnjimi formalnimi francoskimi vrtovi. Dom Pacello prilagaja italijanski slog parquet - vrsto majhnih kvadratnih kosov vrtnih izumov in krasi vegetacijo z uporabo bodike namesto pu\xc5\xa1pana kot naravne ograje.\n_START_SECTION_\nVrtovi Ch\xc3\xa2teau d'Amboise, Blois, Gaillon in Bury\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 16. stoletja je tudi kralj Franc I. obiskal Italijo, kjer se je sre\xc4\x8dal z Leonardom da Vincijem in zgradil vrtove v novem slogu na treh terasah razli\xc4\x8dnih nivojev, ki so jih obdajali stari zidovi njegovega dvorca Blois (Ch\xc3\xa2teau de Blois). Poleg parterjev cvetja, so vrtovi pridelali \xc5\xa1iroko paleto zelenjave in sadja, vklju\xc4\x8dno z oran\xc5\xbeevci in limonovci v zabojih, ki so jih pozimi prenesli v zaprte prostore. Stavba, ki jih je za\xc5\xa1\xc4\x8ditila, \xc5\xa1e vedno stoji in je bila prva oran\xc5\xbeerija v Franciji. Vrtovi so bili na mestu dana\xc5\xa1njega trga Victor-Hugo in na lokaciji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. Zadnje ostanke vrta so leta 1890 uni\xc4\x8dili z izgradnjo avenije Victor-Hugo._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu je Mercogliano oblikoval vrtove za Ch\xc3\xa2teau de Gaillon, ki je bil v lasti kardinala Georgesa d'Amboiseja, ministra kralja Henrika IV. Vrtovi, zgrajeni na razli\xc4\x8dnih ravneh pod starim srednjeve\xc5\xa1kim dvorcem, so bili zasajeni v parterjih cvetov in sadnih dreves. Parter na vhodu v vrt je imel cvetni grb Francije. Grmi so bili obrezani v oblike ljudi na konjih, ladij in ptic. Okra\xc5\xa1en je bila tudi z marmornatimi fontanami. _NEWLINE_Vrtove Ch\xc3\xa2teau de Bury so med letoma 1511 in 1524 zgradili Florimont Robertet, dr\xc5\xbeavni sekretar za Ludvika XII. in Franca I. Robertet je obiskal vilo Medi\xc4\x8di v Fiesolu in hotel kopirati terasaste vrtove, ki jih je tam videl. Grad, ki se je oddaljil od tradicionalnega oblikovanja gradov, je bil tesno povezan z njegovimi vrtovi. Obiskovalci so skozi kvadratni vrt v dvorcu pre\xc5\xa1li v dva geometrijska vrta za dvorcem, okra\xc5\xa1ena z vodnjaki in obdana z leseno galerijo. Os je potekala od vhoda do kapele na skrajnem koncu vrta. Kot italijanski renesan\xc4\x8dni vrtovi so vrtovi Buryja le\xc5\xbeali na robu hriba, z lepim razgledom na gozd Bloisa . V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je Robertet postavil bronasto kopijo Michelangelovega Davida, ki mu ga je dala Florentinska republika.\n_START_SECTION_\nVrtovi Fontainebleau\n_START_PARAGRAPH_\nVrtove v pala\xc4\x8di Fontainebleau (Ch\xc3\xa2teau de Fontainebleau), ki stoji v gozdu, ki je bil lovski rezervat francoskih kapetinskih kraljev, je leta 1528 ustvaril Franc I. Francoski. Na vrtu so bile fontane, parterji, gozd borovcev, ki so ga prinesli iz Provanse in prva umetna jama v Franciji leta 1541. Katarina Medi\xc4\x8dejska je naro\xc4\x8dila kopije bronastih kipov, ki so krasili Belvedere v Rimu. Michelangelov kip Herleja pri po\xc4\x8ditku naj bi krasil vrt jezera. Leta 1594 je Henrik IV. dodal majhen otok v jezeru z vodnjakom, povezan z mostom.\n_START_SECTION_\nVrtovi Chenonceau\n_START_PARAGRAPH_\nCh\xc3\xa2teau de Chenonceau je imel dva lo\xc4\x8dena vrtova, prvi nastal leta 1551 za Diane de Poitiers, najljub\xc5\xa1a kralju Henriku II., s teraso, ki se dviguje nad reko Cher, razdeljen na oddelke, z bazenom v sredini.\n_START_SECTION_\nVrtovi Saint-Germaine-en-Laye\n_START_PARAGRAPH_\nVrtovi Ch\xc3\xa2teau de Saint-Germain-en-Laye so ozna\xc4\x8dili za\xc4\x8detek prehoda v nov slog, ki bi ga imenovali vrtovi \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise. Vrt je leta 1595 postavil kraljevi vrtnar Charles Mollet za Henrika IV."