b'\n_START_ARTICLE_\nFolkloristika\n_START_PARAGRAPH_\nFolkloristika je interdisciplinarna veda o folklori (ljudskem duhovnem in materialnem izro\xc4\x8dilu), povezana z etnologijo in s filologijo._NEWLINE_Slovstvena folkloristika raziskuje slovstveno folkloro, tj. umetnost govorjenega jezika, ki je poleg literature (umetnost knji\xc5\xbenega jezika) sestavina besedne umetnosti. \xc5\xbdivljenje ji daje tradicija, sporo\xc4\x8dilo se prena\xc5\xa1a ustno, zgolj po spominu, in \xc5\xbeivi le, \xc4\x8de se aktualizira v kratkotrajnih presledkih. Zanjo je zna\xc4\x8dilna variabilnost. Njene terminolo\xc5\xa1ke vzporednice, ki so danes \xc5\xbee zastarele, so: narodno blago, ustno slovstvo, tradicionalno (tradicijino) slovstvo in ljudsko slovstvo.\n_START_SECTION_\nPobude za zbiranje in raziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek zbiranja ljudskega izro\xc4\x8dila sega v Veliko Britanijo, kjer je \xc5\xa1kotski u\xc4\x8ditelj James Macpherson leta 1760 izdal zbirko Fragments of Ancient Poetry. Nato je anglikanski \xc5\xa1kof Percy objavil dve zbirki izvirnih starih angle\xc5\xa1kih pesmi: Five peaces of unic poetry in Reliques of ancient poetry._NEWLINE_S tujimi pobudami, ki so za\xc4\x8dele spreminjati odnos do slovstvene folklore, so se sre\xc4\x8devali tudi slovenski razsvetljenci. Marko Pohlin je v svoji slovnici Kranjska gramatika (1768) dal pobudo za zbiranje folklornih ljudskih pesmi. Po njegovi zaslugi je Dizma Zakotnik pripravil prvo zbirko ljudskih pesmi. Leta 1788 je Pohlin izdal prvo zbirko ugank (Kratko\xc4\x8dasne uganke), njegov zgled pa je pripomogel k prvi zbirki slovenskih pregovorov (Janez Miheli\xc4\x8d), vendar so se ta izgubila. Tako je najstarej\xc5\xa1a zbirka pregovorov ohranjena v slovnici (1777) in slovarju (1779) O\xc5\xbebalta Gutsmana.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xa1titut za slovensko narodopisje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1947 je bil na pobudo akademika Ivana Grafenauerja ustanovljena Komisija za slovensko narodopisje pri Slovenski akademiji znanosti in umetnosti. 3. oktobra 1951 je bil sprejet sklep, da se Komisija za slovensko narodopisje preimenuje v In\xc5\xa1titut za slovensko narodopisje. Njihov raziskovalni program obsega ve\xc4\x8d etnolo\xc5\xa1kih podro\xc4\x8dij, kamor spada tudi slovstvena folklora.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki \xc5\xa1tudija na univerzah\n_START_PARAGRAPH_\nSlovstvena folklora je od leta 2002 eden od u\xc4\x8dnih predmetov oddelka za slovenistiko na Filozofski fakulteti v Ljubljani._NEWLINE_Na Univerzi v Novi Gorici so \xc5\xa1e pred ustanovitvijo univerze (leta 2002) dali predlog za vpeljavo folkloristike v \xc5\xa1tudijski program slovenistike Politehnike Nova Gorica. Ob ustanovitvi, leta 2006, je slovstvena folkloristika postala eden od izbirnih predmetov v 2. letniku \xc5\xa1tudija._NEWLINE_Poglavitno zaslugo za za\xc4\x8detek predavanj imata na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti na Filozofski fakulteti v Mariboru Zinka Zorko, dolgoletna \xc4\x8dlanica SAZU, in Jo\xc5\xbee Lipnik, dolgoletni predstavnik omenjenega oddelka. Prva predavanja za izredne \xc5\xa1tudente so se za\xc4\x8dela spomladi leta 1998, v \xc5\xa1tudijskem letu 1998/1999 pa so se za\xc4\x8dela predavanja v okviru izbirnega predmeta tudi za redne \xc5\xa1tudente.\n_START_SECTION_\nTuji\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc3\xa9 Jolles (je leta 1926 slovstveno folkloro primerjal s tremi agregatnimi stanji: jezik kot zrak, literatura kot trdna snov, slovstvena folklora kot teko\xc4\x8dina). Istega leta je Karel Krohn izdal delo Folkloristi\xc4\x8dna delovna metoda \xe2\x80\x93 posve\xc4\x8dal se je vpra\xc5\xa1anju, kako naj se raziskuje slovstveno folkloro in prikazal razlike med glasbeno in slovstveno folkloro. Vladimir Propp je v delu Morfologija pravljice zbral sto ljudskih pravljic z vsega sveta, zanimala ga je njihova notranja struktura. Estetski vidik slovstvene folklore je preu\xc4\x8deval Jan Muka\xc5\x99ovsk\xc3\xbd v Estetskih razpravah. Folklorno izro\xc4\x8dilo so raziskovali \xc5\xa1e Roman Jakobsen, Peter Bogatyrev (delo Folklora kot poseben na\xc4\x8din ustvarjanja \xe2\x80\x93 zanima ju sinhroni in diahroni princip ustvarjanja), Dimitrij Sergejevi\xc4\x8d Liha\xc4\x8dov (delo Staroruska knji\xc5\xbeevnost \xe2\x80\x93 lo\xc4\x8dil je \xc5\xbeanrski sistem slovstvene folklore in literarni \xc5\xbeanrski sistem).\n_START_SECTION_\nSlovenski\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski slovstveni folklori se je ljubiteljsko ali na robu svojega sicer\xc5\xa1njega poklicnega strokovnega in znanstvenega zanimanja posve\xc4\x8dala vrsta posameznikov: Valentin Vodnik je zapisoval ljudske pesmi, prav tako tudi Emil Korytko in Stanko Vraz. Matev\xc5\xbe Ravnikar Po\xc5\xbeen\xc4\x8dan velja za prvega zapisovalca slovenskih ljudskih pravljic in pripovedk, Ga\xc5\xa1per Kri\xc5\xbenik pa za prvega zapisovalca slovenske slovstvene folklore dosledno v nare\xc4\x8dju in brez prirejanja. Matija Valjavec je zbral nekaj folklornega izro\xc4\x8dila v kajkav\xc5\xa1\xc4\x8dini. Karel \xc5\xa0trekelj je zbiral ljudske pesmi in jih leta 1895 izdal v zbirki Slovenske narodne pesmi. Ivan Grafenauer je ustanovil In\xc5\xa1titut za slovensko narodopisje in bil \xc4\x8dlan Mednarodnega dru\xc5\xa1tva za raziskovanje ljudskega pripovedni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Danes se v Sloveniji s folklornim izro\xc4\x8dilom ukvarjajo Marija Stanonik, Marko Terseglav, Milko Mati\xc4\x8detov, Jurij Fikfak, Marjetka Gole\xc5\xbe, Monika Kropej, Helena Lo\xc5\xbear Podlogar, Mirjam Mencej.'