b'\n_START_ARTICLE_\nProjekt\n_START_PARAGRAPH_\nProj\xc3\xa9kt je ciljno usmerjen in zaklju\xc4\x8den proces razvijanja dejavnosti, ki so usmerjene k doseganju kon\xc4\x8dnega cilja. Do tega cilja se prihaja postopoma z doseganjem posameznih podciljev. Pobuda za projekt lahko vsebuje samo en kon\xc4\x8dni cilj ali pa vse podcilje. Pobudnik projekta je lahko posameznik, podjetje, dru\xc5\xbebena organizacija, javna organizacija, dru\xc5\xbebena institucija, dr\xc5\xbeavna institucija ali celo mednarodna organizacija, ki je obi\xc4\x8dajno tudi naro\xc4\x8dnik projekta. Naro\xc4\x8dnik projekta obi\xc4\x8dajno postavi tudi cilje projekta. Za uspe\xc5\xa1no realizacijo projekta je potrebno poiskati \xc5\xa1e izvajalce in dolo\xc4\x8diti vodje projekta. Vodstvo ima pri organiziranju, upravljanju in vodenju projekta odlo\xc4\x8dilno vlogo. Vodstvo projekta mora na\xc4\x8drtovati in aktivirati posamezne aktivnosti ter jih tehni\xc5\xa1ko, \xc4\x8dasovno in finan\xc4\x8dno uskladiti. Projekti so lahko majhni ali veliki, vsi pa morajo biti \xc4\x8dasovno omejeni, predviden mora biti pri\xc4\x8detek in zaklju\xc4\x8dek. Uspe\xc5\xa1no izvajanja projekta zahteva tudi dobro postavljen informacijski sistem.\n_START_SECTION_\nRazvoj projektnega managementa - na\xc4\x8dina vodenja projektov\n_START_PARAGRAPH_\nTa na\xc4\x8din vodenja in upravljanja projektov so razvili v vojni industriji. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne so v ZDA uporabljali principe Task Force ali princip specialne komande. Ta metodologija se je razvijala postopoma , tudi timski princip izvajanja projektov je bil \xc5\xbee prej poznan, sistemati\xc4\x8dno pa je bil sprejet in dodelan \xc5\xa1ele s pojavom mre\xc5\xbenega planiranja. Vzporedno z razvojem tehnike mre\xc5\xbenega planiranja- CPM in PERT se je razvila nova metodika - upravljanje in vodenje projektov kot samostojna disciplina. Osnove tega sistema sta postavila admiral Raborn in general Schiever v projektu Polaris ameri\xc5\xa1ke mornarice. Ta koncept se je razvijal v vladnih institucijah ZDA- Department of Defense, National Aeronautic in NASA. Uporaba se je hitro raz\xc5\xa1irila tudi zunaj vojne industrije v gospodarstvu, kmetijstvu, mednarodnem sodelovanju in pri\xc5\xa1la najprej v Francijo, Nem\xc4\x8dijo in ostalo Evropo.\n_START_SECTION_\nOblike organiziranja projektov\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni projekti so zaradi svoje velikosti, zahtevnosti, \xc4\x8dasovne omejenosti, gospodarske pomembnosti, okoljske nevarnosti, energetske omejenosti in \xc5\xa1e mnogih drugih podobnih razlogov zahtevali razli\xc4\x8dne oblike organiziranja. Na splo\xc5\xa1no pa so se razdelili v dve veliki skupini projektov in sicer v projekte s stalno organizacijsko strukturo in v projekte z za\xc4\x8dasno organizacijsko strukturo.\n_START_SECTION_\nMatri\xc4\x8dni model organizacije projektov\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del projektov se realizira po tem modelu organizacije projektov, predvsem zato ker da ta model vpogled v obliko izgradnje potrebnega informacijskega sistema na konkretnem projektu.\n_START_SECTION_\nProjektni vodja\n_START_PARAGRAPH_\nVsak projekt preden se pri\xc4\x8dne realizirati potrebuje svojega projektnega vodjo. Izbrana oseba mora obvladati veliko podro\xc4\x8dij in ve\xc5\xa1\xc4\x8din povezanih predvsem s komunikacijo. Glavno podro\xc4\x8dje njegovih del so: analiziranje, a\xc5\xbeuriranje, koordiniranje, dokumentiranje, predlaganje, predstavljanje, pripravljanje, pogajanje, potrjevanje, predvidevanje, prebiranje, opazovanje, obve\xc5\xa1\xc4\x8danje. Vodja tudi sestankuje, spro\xc5\xbea in pomirja spore, vztraja pri doseganju ciljev, i\xc5\xa1\xc4\x8de nove re\xc5\xa1itve, sprejema za projekt potrebne sodelavce, nepotrebne sodelavce odpu\xc5\xa1\xc4\x8da. Poleg teh mora imeti \xc5\xa1e zvrhano mero potrpljenja in tolerance do delavcev na projektu.'