b'\n_START_ARTICLE_\nZdravstvena psihologija dela\n_START_PARAGRAPH_\nZdravstvena psihologija dela je podro\xc4\x8dje psihologije, ki se ukvarja z varnostjo, zdravjem in dobrim po\xc4\x8dutjem na delovnem mestu. Gre za interdisciplinarno vedo, dveh aplikativnih smeri \xe2\x80\x93 psihologije dela in zdravstvene psihologije. Povezuje se tudi z drugimi podro\xc4\x8dji, kot so sociologija dela, industrijski in\xc5\xbeeniring, ekonomija, preventivna medicina, javno zdravje in zdravje na delovnem mestu. Ukvarja se s psiholo\xc5\xa1kimi dejavniki v delovnem okolju ter razvojem, ohranjanjem in izbolj\xc5\xa1anjem zdravja delavca. Osredoto\xc4\x8da se tudi na dejavnike v delovnem okolju, ki vodijo do po\xc5\xa1kodb, bolezni in stresa.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZdravstvena psihologija dela je povezana z mnogimi psiholo\xc5\xa1kimi disciplinami, najbolj pa s psihologijo dela in organizacije. Korenine te interdisciplinarne vede najdemo \xc5\xbee v sredini 19. stoletja, ko je Friedrich Engels opisal razli\xc4\x8dne vzroke za zdravstvene probleme delavcev in jih povezal z okoljskimi in socialnimi dejavniki. V Veliki Britaniji je Odbor za raziskovanje napornega dela v industriji (Industrial Fatigue Research Board), v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne izvedel raziskavo o povezavi med utrujenostjo in u\xc4\x8dinkovitostjo na delovnem mestu glede na \xc5\xa1tevilo delovnih ur in odmorov. V Ameriki je deloval Elton Mayo, ki je izvajal raziskave o razli\xc4\x8dnih pogojih dela \xe2\x80\x93 urniki, \xc4\x8disto\xc4\x8da, osvetljava, itd. Ugotovil je, da delavci najbolje delujejo, ko dobijo pozitivno spodbudo, iz \xc4\x8desar je sledilo gibanje za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke odnose v organizacijah. Zavzemal se je tudi za uvajanje svetovanja zaposlednim, da bi zmanj\xc5\xa1al stres pri delu. Prvi je pojem preventivni management, ki se je nana\xc5\xa1al na mentalno zdravje v idrustriji, predlagal Henry Elkind. S tem je prenesel psihiatrijo in mentalno zdravje na podro\xc4\x8dje dela, poslovnih odnosov in organizacije v celoti. Interes za psiholo\xc5\xa1ki pogled na delo se je zelo raz\xc5\xa1iril v 70. letih. Ameri\xc5\xa1ko ministrstvo za delo se je povezalo z nacionalnim in\xc5\xa1titutom za varnost in zdravje pri delu (Institute for Occupational Safety and health \xe2\x80\x93 NIOSH) in skupaj sta omogo\xc4\x8dila raziskavo Univerze v Michinganu o pogojih na delovnem mestu. Gre za prvo raziskavo, ki je dala uradne podatke o organizaciji dela v povezavi z varnostjo, zdravjem in dobrim po\xc4\x8dutjem delavcev. Izraz zdravstvena psihologija dela se je prvi\xc4\x8d pojavil leta 1985, ko je Every izpostavil vlogo psihologije pri promociji zdravja delavcev. Opisal jo je kot specializacijo znotraj zdravstvene psihologije v kontekstu dela. Leta 1990 sta Ameri\xc5\xa1ko psiholo\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeenje (APA) in Nacionalni in\xc5\xa1titut za zdravje in varnost pri delu (NIOSH) skupaj organizirala pvo mednarodno konferenco za delo, stres in zdravje v Washingtonu. Leta 1996 je bil ustanovljen strokovna revija o zdravstveni psihologiji dela \xe2\x80\x93 Journal of occupational Health psychology, \xc4\x8dez 3 leta kasneje, torej 1999, pa \xc5\xa1e Evropsa akademija za zdravstveno psihologijo dela (EA-OHP) delavcev.\n_START_SECTION_\nOkolje\n_START_PARAGRAPH_\nDelovno okolje je definirano z mno\xc5\xbeico delovnih, psiholo\xc5\xa1kih in organizacijskih zahtev in stresorjev. Ti zajemajo ve\xc4\x8d faktorjev: kontekst dela, vloga posameznika v organizaciji, predviden razvoj kariere, razvoj odnosov na delovenm mestu in karakteristiko organizacije. Stauter, Hurrell in Cooper (1989) pa v sklopu okoljskih dejavnikov poudarjajo \xc5\xa1e nadzor delavcev, samodeterminiranost in \xc5\xa1irok spekter delovnih obveznosti, ki vplivajo na zdravje in dobro po\xc4\x8dutje delavca.\n_START_SECTION_\nPosameznik\n_START_PARAGRAPH_\nZ zdravjem na delovnem mestu je povezan \xc5\xa1irok spekter posameznikovih zna\xc4\x8dilnost, kot so starost, stili spoprijemanja s stresom, spol, samospo\xc5\xa1tovanje, zdravstveno stanje.. Pomembne so tudi zna\xc4\x8dilnosti vedenjskega in \xc4\x8dustvenega odzivanja, kot so impulzivnost, nagnjenost k izra\xc5\xbeanju jeze, deloholizem. Raziskava Spelbergerja, Krasnerja in Solomona je pokazala, da so posamezniki, ki se v razli\xc4\x8dnih situacijah pogosteje odzivajo z jezo bolj nagnjeni k pove\xc4\x8danemu stresu in napetosti ter imajo vi\xc5\xa1jo raven tveganja za slabe odnose na delovnem mestu in ni\xc5\xbejo produktivnost. Pomemben je tudi spol delavca, \xc5\xbeenske namre\xc4\x8d v povpre\xc4\x8dju do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d stresa zaradi organizacijske politike, prejemajo pa tudi ve\xc4\x8d socialne podpore iz okolja.\n_START_SECTION_\nInterakcija socialnega \xc5\xbeivljena in slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj pogost je konflikt med dru\xc5\xbeino in slu\xc5\xbebo pri katerem zahteve delovnega mesta posegajo v dru\xc5\xbeinsko okolje in obratno. Na strani organizacije lahko pride do problemov zaradi prevelike koli\xc4\x8dine dela ali nefleksibilnega urnika, kar lahko vodi v mnoge konflikte. Ti imajo negativen vpliv tako na mo\xc5\xa1ke kot na \xc5\xbeenske, saj je nasploh povezan z ni\xc5\xbejim zadovoljstvom na delovnem mestu, stresom , anksioznostjo in zadovoljstvom v \xc5\xbeivljenju. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da o konfliktu med dru\xc5\xbeino in slu\xc5\xbebo najpogosteje poro\xc4\x8dajo posamezniki z visoko tendenco k negativnem \xc4\x8dustvovanju. Najbolj pomembni ukrepi povezani s prepre\xc4\x8devanjem konflikta so vezani na fleksibilen urnik, ki je pozitivno povezan z vi\xc5\xa1jim zadovoljstvom. V smeri prepre\xc4\x8devanja konfliktov med slu\xc5\xbebo in dru\xc5\xbeino pa gredo tudi t. i. dru\xc5\xbeinam prijazna podjetja.\n_START_SECTION_\nDelovnik\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d zaposlitev je vezanih na standardne 8-ur trajajo\xc4\x8de in fiksne delovnike. Obstajajo pa tudi nestandardni, ki zajemajo no\xc4\x8dno delo, izmene, delovne vikende, podalj\xc5\xa1ane delovnike pa tudi fleksibilne urnike. Organizacije, ki delujejo 24-ur na dan, na primer bolni\xc5\xa1nice in policijske postaje, imajo za svoje uslu\xc5\xbebence predvidene izmenske delovnike, ki vklju\xc4\x8dujejo tudi no\xc4\x8dne izmene. Najve\xc4\x8dji problem tega je moten naravni cirkadiani ritem, katerega posledice so motnje spanca, pogoste pa so tudi motnje prebave in problemi s hormonskim delovanjem. Obstajajo tudi podalj\xc5\xa1ani delovniki, zna\xc4\x8dilni za poklice, kot so voznik tovornjaka ali \xc5\xa1ofer avtobusa. Tak\xc5\xa1ni delovniki so lahko fizi\xc4\x8dno in psihi\xc4\x8dno iz\xc4\x8drpajo\xc4\x8di, po drugi strani pa nudijo ve\xc4\x8d prostega \xc4\x8dasa med tednom in ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti za oddih. Posledi\xc4\x8dno lahko podalj\xc5\xa1ani delovniki vpliva tako na bolj\xc5\xa1o kot na slab\xc5\xa1o u\xc4\x8dinkovitost pri delu . Evropski svet je v 90tih letih izdal zakon po katerem lahko uslu\xc5\xbebenci delajo najve\xc4\x8d 13 ur na dan in najve\xc4\x8d 48 ur na teden. Vedno bolj pogosti postajajo tudi t. i. fleksibilen delovnik, za katere je zna\xc4\x8dilno, da organizacije dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo uslu\xc5\xbebencem, da sami organizirajo vsaj del delovnega dneva. Prednost tega je, da lahko uslu\xc5\xbebenci uredijo osebne stvari izven delovnega \xc4\x8dasa, kar vodi do manj\xc5\xa1ih odsotnosti v slu\xc5\xbebi. Tak\xc5\xa1na organizacija delovnika pa prav tako vpliva pozitivno na zadovoljstvo z delom.\n_START_SECTION_\nRaziskovalne metode\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni namen raziskovanja na podro\xc4\x8dju zdravstvene psihologije dela je razumevanje kako delovni pogoji vplivajo na zdravje delavca, pa tudi ugotavljanje kak\xc5\xa1ni so u\xc4\x8dinki intervencij. Najpogostej\xc5\xa1i pristop je poro\xc4\x8danje osebe same, zna\xc4\x8dilna pa sta tudi kvazieksperiment in eksperiment. Kvantitativne statisti\xc4\x8dne metode so prav tako pogosto uporabljene, na primer hiearhi\xc4\x8dno linearno modeliranje. To je uporabno za prilagajanje podobnosti med zaposlenimi iz razlicnih ustanov in oddelkov ter se uporablja na primer za merjenje vpliva stresorjev na delovnem mestu. H kvalitativnim metodam, ki jih uporabljajo na podro\xc4\x8dju zdravstvene psihologije dela spadajo tudi intervju, fokusne skupine, opazovanje z udele\xc5\xbebo ter avtobiografska poro\xc4\x8dila o stresnih pripetljajih v slu\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nZdravstvena psihologija dela se podrobneje dotika mnogih podro\xc4\x8dij, ki so povezane s fizi\xc4\x8dno in psihi\xc4\x8dno boleznijo na delovnem mestu. Najbolj pogoste so naslednje:\n_START_SECTION_\nNesre\xc4\x8de na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nNesre\xc4\x8de na delovnem mestu so dogodki, ki se zgodijo v \xc4\x8dasu dela ali pri drugih dejavnostih, ki jih uslu\xc5\xbebenec izvaja v sklopu slu\xc5\xbebe in povzro\xc4\x8dijo fizi\xc4\x8dno ali mentalno bole\xc4\x8dino. K nesre\xc4\x8dam na delovnem mestu spadajo zastrupitev, napadi ljudi, \xc5\xbeivali in insektov, spodrsljaji in padci, prometne nesre\xc4\x8de, itd. V skladu s 41. \xc4\x8clenom Zakona o varnosti in zdravju pri delu, mora delodajalec in\xc5\xa1pekciji dela takoj prijaviti vsako smrtno po\xc5\xa1kodbo oziroma po\xc5\xa1kodbo, zaradi katere je delavec nezmo\xc5\xbeen za delo najmanj tri zaporedne delovne dni. Ve\xc4\x8dina delovnih mest ima relativno nizko stopnjo tveganja za bolj resne nesre\xc4\x8de in nesre\xc4\x8de s smrtnim izidom. Obstajajo pa industrije in podjetja v katerih imajo uslu\xc5\xbebenci ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za nezgodo na delovnem mestu. V Republiki Sloveniji je bilo v letu 2011 na In\xc5\xa1pektorat RS za delo prijavljenih 12.154 nezgod pri delu. Zgodilo se je 20 nezgod, ki so imele za posledico smrt delavca. V dr\xc5\xbeavah \xc4\x8dlanicah EU pa tudi v Sloveniji je gradbeni\xc5\xa1tvo tista dejavnost, kjer je najve\xc4\x8d nezgod. Razmerje nezgod pri delu med aktivno mo\xc5\xa1ko in \xc5\xbeensko populacijo je \xc5\xa1e vedno 2,8:1. Hitro, nezanesljivo in povr\xc5\xa1no delo je tudi v letu 2011 bistveno prispevalo k nastanku nezgod (In\xc5\xa1pektorat republike Slovenije za delo). Podjetja prepre\xc4\x8dujejo nesre\xc4\x8de na delovnem mestu tako, da ustvarjajo pozitivno in varno kulturo v slu\xc5\xbebi, osredoto\xc4\x8dajo se na napake v delovnem sistemu in ne krivijo delavcev za to, da se nesre\xc4\x8de pojavijo. Prepre\xc4\x8dujejo lahko tudi s preventivnim fokusiranjem na zdravje in varnost ter se preko u\xc4\x8denja in opazovanja izobrazijo o tem kje so mo\xc5\xbeni vzroki za pojavljanje nesre\xc4\x8d na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nSr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilne bolezni in stres na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nMurphy je izvedel \xc5\xa1tudijo o tem, kako se naporne delovne situacije v katerih morajo biti uslu\xc5\xbebenci zelo pozorni in pazljivi ter slu\xc5\xbebe, ki zahtevajo veliko odgovornosti za druge, povezane s sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilnimi boleznimi. Najpogosteje so povezane s poklici v prometu, vzgojitelji in u\xc4\x8ditelji v osnovnih \xc5\xa1olah ter rokodelci. Krvni tlak zvi\xc5\xa1ujejo delo pod velikim pritiskom, visoke obremenitve in pritiski ter majhna mo\xc5\xbenost sprejemanja odlo\xc4\x8ditev v slu\xc5\xbebi. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da pove\xc4\x8dano tveganje za sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilne bolezni povzro\xc4\x8da tudi okolje v katerem je uslu\xc5\xbebenec uspe\xc5\xa1en, a nima nadzora nad svojim statusom v dru\xc5\xbebi in pla\xc4\x8do. Na pojav sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilnih bolezni in zdravja nasploh vpliva tudi izguba delovnega mesta.\n_START_SECTION_\nDepresija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDepresivne motnje so na delovnem mestu visoko prevelentne in imajo negativen vpliv na delovno produktivnost in u\xc4\x8dinkovitost. Problemati\xc4\x8dna je stigma, ki se \xc5\xa1e vedno pojavlja v povezavi z depresijo ter neu\xc4\x8dinkovite preventivne metode. Obstaja povezava med depresijo, kroni\xc4\x8dnimi boleznimi, brezposelnostjo in nizkim prihodkom. Zna\xc4\x8dilno je tudi, da se depresivne epizode pri\xc4\x8dnejo zgodaj v posameznikovi karieri in se pogosto pojavljajo skozi celotno kariero. Pomembno je interveniranje v smeri priznavanje depresije kot bolezni na delovnem mestu in vzpostavljanja ob\xc4\x8dutljivega delovnega okolja, ki take posameznike zazna in napoti v psiholo\xc5\xa1ko obravnavo.\n_START_SECTION_\nOdvisnost od alkohola na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nK tem motnjam \xc5\xa1tejemo odvisnost od alkohola. Ta je bolj ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8da za delavce na delovnih mestih z velikimi fizi\xc4\x8dni napori in ni\xc5\xbejo stopnjo nadzora. Med poklici so najbolj izpostavljene slu\xc5\xbebe v gradbeni\xc5\xa1tvu in prometu ter delo natakarjev.\n_START_SECTION_\nOsebnostne motnje in shizofrenija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nOsebnostne motnje so velikokrat povezane s te\xc5\xbeavnim spopadanja z delovnimi nalogami, to pa lahko vodi v te\xc5\xbeave z drugimi osebami v delovnem okolju. Posredni u\xc4\x8dinki prav tako igrajo vlogo, na primer zapleti izven dela, kot so uporaba drog ali koeksistenca drugih mentalnih bolezni. Dolo\xc4\x8dene osebnostne motnje pa lahko povzro\xc4\x8dijo tudi nadpovpre\xc4\x8dne delovne rezultate, kar se ka\xc5\xbee preko pove\xc4\x8danega zagona (mani\xc4\x8dne epizode) ali pa izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja sodelavcev (narcisisti\xc4\x8dna motnja osebnosti) \xc5\xa0tudija, ki so jo izvedli Link, Dohrenwend in Skodol (1986), je pokazala, da je za shizofrene osebe bolj zna\xc4\x8dilno, da je bilo za njihovo delovno okolje pred prvo epizodo pogosto zna\xc4\x8dilen mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i hrup, vlaga, mraz ali vro\xc4\x8dina na delovnem mestu. Ta model predpostavlja, da delovna mesta z ve\xc4\x8d stresorji spodbudijo nastanek shizofrenije pri ranljivih posameznikih.\n_START_SECTION_\nStres na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPri stresu gre za nezmo\xc5\xbenost organizma za optimalno odzivanje na \xc4\x8dustvene ali fizi\xc4\x8dne gro\xc5\xbenje, bodisi dejanske ali izmi\xc5\xa1ljene. Na delovnem mestu so prisotni mnogi fizi\xc4\x8dni in psihi\xc4\x8dni stresorji, ki lahko negativno vplivajo na du\xc5\xa1evno blagostanje osebe ter splo\xc5\xa1no zadovoljstvo z delom.\n_START_SECTION_\nGlasen \xc5\xa1um na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nGlasen \xc5\xa1um se pojavlja pri mnogih delovnih mestih, \xc5\xa1e posebej tistih, ki vklju\xc4\x8dujejo delo s te\xc5\xbeko opremo in stroji. Predvsem delavci na letali\xc5\xa1\xc4\x8dih, gradbi\xc5\xa1\xc4\x8dih, tovarnah in rudnikih so lahko izpostavljeni glasnemu hrupu, kar vpliva tako na njihovo zdravje, kot delovne dose\xc5\xbeka. Najbolj zaskrbljujo\xc4\x8da je kontinuirana izpostavljenost nad 85 decibelom, ki lahko vodi v trajno izgubo sluha, \xc5\xa1e posebej pri visokih frekvencah. Problemati\xc4\x8dno je, ker zvok te glasnosti ve\xc4\x8dinoma ni bole\xc4\x8d in se delavci ne zavedajo mo\xc5\xbenih negativnih u\xc4\x8dinkov.\n_START_SECTION_\nIzgorelost\n_START_PARAGRAPH_\nPri izgorelosti za stanje, v katerem je oseba \xc4\x8dustveno, telesno in mentalno iz\xc4\x8drpana. Povezano je lahko z veliko koli\xc4\x8dino dela, ki je posameznikov organizem ni zmo\xc5\xbeen prenesti.\n_START_SECTION_\nPreventiva\n_START_PARAGRAPH_\nPravice in dol\xc5\xbenosti delodajalcev in delavcev v zvezi z varnim in zdravim delom ter ukrepi za zagotavljanje varnosti in zdravja pri delo so v Sloveniji zapisani v Zakonu o varnosti in zdravju pri delu. Ta zakonodaja izhaja iz dokazov, da iz delovnega okolja izhajajo mnogi dejavniki tveganja za varnost in zdravje delavcev. Poleg tega pa so raziskave pokazale, da lahko delovno okolje tudi krepi zdravje in varnost posameznika. Zaradi tega je treba delovno mesto obravnavati kot klju\xc4\x8dno tako za prepre\xc4\x8devanje po\xc5\xa1kodb in bolezni, kot za promocijo zdravja. Zdravstvena psihologija dela je disciplina, ki na delovno okolje ne gleda le kot na dejavnik tveganja, pa\xc4\x8d pa tudi oja\xc4\x8devalec zdravja. Te ideje prihajajo iz konceptov v preventivni medicini, ki je bila najprej prav tako namenjena le prepre\xc4\x8devanju \xc5\xa1irjenja epidemij. Model javnega zdravja je deljen v tri kategorije \xe2\x80\x93 primerne intervencije, sekundarne intervencije in terciarne intervencije. Pri tem so primarne namenjene vsem ljudem in se osredoto\xc4\x8dajo na promocijo zdravja in izobra\xc5\xbeevanje o boleznih. \xc4\x8ce prenesemo primarno intervencijo na zdravstveno psihologijo dela bi bil primer treniranje mened\xc5\xbeerjev za izbolj\xc5\xa1anje odnosov v njegovi organizaciji, kljub temu da nekateri mened\xc5\xbeerji \xc5\xbee imajo zgrajene dobre odnose s svojimi podrejenimi. Sekundarna intervencija je raz\xc5\xa1irjena na ljudi, pri katerih obstaja tveganje za bolezen. Primer tega bi bil pove\xc4\x8danje odmorov za delavce, ki vna\xc5\xa1ajo podatke v ra\xc4\x8dunalnike, saj pri njih obstaja ve\xc4\x8dja verjetnost za mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno-skeletno bole\xc4\x8dino, zaradi prekomerne uporabe tipkovnice. Primer terciarne intervencije na delovnem mestu pa bi bil individualno svetovanje za zmanj\xc5\xa1anje tesnobnosti ob vrnitvi na delovno mesto, zaradi dolgotrajne bolezenske odsotnosti. Zdravstvena psihologija dela se sicer osredoto\xc4\x8da na primerne intervencije, so pa prisotne tudi sekundarne in terciarne intervencije. K dobrim praksam v evropskih in slovenskih organizacijah za uravnavanje stresa na delovnem mestu spadajo prijazna ureditev delovnega okolja, ki je primerna tudi za starej\xc5\xa1e delavce, zagotavljanje storitev za podporo zaposlenim, ki do\xc5\xbeivljajo stres, namenjanje posebne pozornosti tisti, ki se bli\xc5\xbeajo upokojitvi, informiranje o kontaktu, ki nudi oporo v te\xc5\xbeavah, prostori za po\xc4\x8ditek, raznolikost dela ter \xc5\xa1iroke mo\xc5\xbenosti in podpora podjetja za izobra\xc5\xbeevanje zaposlenih. Za zagotavljanje dobrega delovnega okolja se najpogosteje izvajajo treningi uravnavanja stresa, treningi o prepre\xc4\x8devanju konfliktih na delovnem mestu, grajenja tima, treniranje in izobra\xc5\xbeevanje mened\xc5\xbeerjev o zdravem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, da bodo znali proaktivno podpirati zaposlene, odpravljanje stigmatiziranja psihi\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav ter sprememb kulturne percepcije.'