b'\n_START_ARTICLE_\nBela\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV slikarstvu belo barvo ustvarimo z odbojem ambientalne svetlobe od belega pigmenta. Zme\xc5\xa1ana s \xc4\x8drno d\xc3\xa1 bela sivo. \xc5\xa0tudentom slikarstva predstavlja uporaba bele pogosto te\xc5\xbeave, in obstaja vsaj en te\xc4\x8daj, posve\xc4\x8den izklju\xc4\x8dno rabi bele barve v slikarstvu.\n_START_SECTION_\nBela svetloba\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je bilo Newtonovo delo o optiki splo\xc5\xa1no sprejeto, je ve\xc4\x8dina znanstvenikov menila, da je bela osnovna barva svetlobe, ostale barve pa nastanejo, ko beli nekaj dodamo. Newton je pokazal, da belo dobimo s sestavljanjem drugih barv._NEWLINE_V razsvetljevalski stroki obstoja cel kontinuum barv svetlobe, ki se vse imenujejo \xc2\xbbbela\xc2\xab. Ena skupina barv med njimi so barve, ki nastanjejo pri sevanju \xc4\x8drnega telesa, segretem na razli\xc4\x8dne razmeroma visoke temperature. Tako denimo barva \xc4\x8drnega telesa, segretega na temperaturo 2848\xc2\xa0kelvinov ustreza svetlobi obi\xc4\x8dajne \xc5\xbearnice na \xc5\xbearilno nitko. Re\xc4\x8demo, da je\xc2\xa0\xc2\xbbbarvna temperatura\xc2\xab\xc2\xa0tak\xc5\xa1ne \xc5\xbearnice 2848\xc2\xa0K. Bela svetloba, ki se uporablja pri osvetlitvi gledali\xc5\xa1\xc4\x8d, ima temperaturo 3200\xc2\xa0K. Dnevna svetloba ima nazivno barvno temperaturo 5400\xc2\xa0K, vendar se lahko dejansko spreminja od hladnih rde\xc4\x8dkastih odtenkov do modrikastih 25.000\xc2\xa0K. Vsakega sevanja \xc4\x8drnega telesa seveda ne moremo imeti za belo svetlobo: skrajen zgled je denimo kozmi\xc4\x8dno mikrovalovno prasevanje ozadja Vesolja, ki ima temperaturo okoli 3\xc2\xa0K in je nevidno.'