b'\n_START_ARTICLE_\nHenry Norris Russell\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRussell je \xc5\xa1tudiral na Univerzi Princeton, kjer je doktoriral leta 1900. Po podoktorskemu delu v Angliji se je vrnil predavat v Princeton in leta 1912 postal rektor univerze._NEWLINE_Bil je eden od pionirjev sodobne astrofizike. Hertzprungovi odvisnosti sija in temperature zvezd je v letih 1904 do 1913 in 1915 dal obliko v H-R diagram. Vanj je vnesel absolutni izsev na ordinato in spektralni razred zvezd na drugo os. Ugotovil je, da le\xc5\xbei ve\xc4\x8dina zvezd v pasu med zgornjim levim in spodnjim desnim ogli\xc5\xa1\xc4\x8dem diagrama. Ta pas se zato imenuje glavna veja. Njegova teorija pojasnjuje, da se zvezda rodi z zgo\xc5\xa1\xc4\x8devanjem snovi v hladno, rde\xc4\x8do velikanko. Ko se kr\xc4\x8di pod vplivom lastne gravitacije, se segreva in leze po glavni veji navzdol in kon\xc4\x8da kot rde\xc4\x8da pritlikavka oziroma temna mrtva zvezda. Danes vemo, da je ta tako mikavna teorija napa\xc4\x8dna. Rde\xc4\x8da orjakinja, npr. Betelgeza ni mlada zvezda, temve\xc4\x8d je, ravno nasprotno, zelo stara zvezda, ki je iz\xc4\x8drpala \xc5\xbee skoraj vso zalogo jedrskega goriva. Tedaj \xc5\xa1e niso vedeli, da zvezde svetijo zaradi jedrskih reakcij v njihovi notranjosti in ne zaradi stalnega kr\xc4\x8denja. Njihov razvoj je tako mo\xc4\x8dno odvisen od mase snovi, ki se je sk\xc4\x8dila v protozvezdo kot zarodek zvezde._NEWLINE_Leta 1913 je dopolnil Lockyerjevo teorijo o razvoju zvezd, ki je bila prva resna teorija, leta 1925 pa je izdelal novo teorijo._NEWLINE_Skupaj z Duganom in Stewartom je leta 1927 napisal vplivni u\xc4\x8dbenik astronomije: Astronomija: Popravljena izdaja Youngovega Astronomskega priro\xc4\x8dnika (A Revision of Young\xe2\x80\x99s Manual of Astronomy) (Ginn & Co., Boston, 1926-27, 1938, 1945). U\xc4\x8dbenik so uporabljali dvajset let in je imel dva dela: prvi del Oson\xc4\x8dje (The Solar System) in drugi Astrofizika in astronomija zvezd (Astrophysics and Stellar Astronomy).\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je leta 1921 podelila zlato medaljo, leta 1922 je prejel medaljo Henryja Draperja in leta 1925 je za svoje znanstveno delo na podro\xc4\x8dju astronomije prejel medaljo Bruceove.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje lektorat Henryja Norrisa Russlla, ki ga za \xc5\xbeivljenjsko delo podeluje Ameri\xc5\xa1ko astronomsko dru\xc5\xa1tvo. Prav tako se po njem imenujeta kraterja na Luni (Russell) in na Marsu (Russell).'