b'\n_START_ARTICLE_\nHagija Sofija v Solunu\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svete Bo\xc5\xbeje modrosti v Solunu (Gr\xc5\xa1ko: \xe1\xbc\x89\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1 \xce\xa3\xce\xbf\xcf\x86\xce\xaf\xce\xb1) je ena starej\xc5\xa1ih cerkva v tem mestu. Solunska Hagija Sofija tudi eden izmed gr\xc5\xa1ko-rimskih spomenikov Soluna uvr\xc5\xa1\xc4\x8den v seznam kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO. Dana\xc5\xa1nja zgradba je bila zgrajena v 8. stoletju na kraju starej\xc5\xa1e kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve iz 3. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgradba stoji na lokaciji nekdanjega starokr\xc5\xa1\xc4\x8danskega verskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da iz 3. stoletja, postavljena je bila v 8. stoletju po zgledu istoimenske Hagije Sofije v takratni prestolnici rimskega imperija Konstantinoplu (danes Istanbul v Tur\xc4\x8diji). Leta 1205 je bila kot rezultat 4. kri\xc5\xbearskega pohoda spremnjena iz pravoslavne v katoli\xc5\xa1ko cerkev do osvoboditve mesta leta 1246, ko je ponovno postala pravoslavna stolnica vzhodnorimskega Soluna._NEWLINE_Leta 1430 je bila cerkev preurejena v mo\xc5\xa1ejo kot posledica Osmanskega zavzetja mesta Soluna, od leta 1912 po gr\xc5\xa1ki osvoboditvi Soluna pa ponovno slu\xc5\xbei svoji prvotni funkciji kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve.'