b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Battista Pergolesi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Battista Pergolesi se je rodil o\xc4\x8detu Andrea Draghiju. Priimek Pergolesi je dobil po o\xc4\x8detovem rojstnem kraju Pergole. Bil je bolehen otrok, imel je tuberkulozo. Glasbo se je za\xc4\x8del u\xc4\x8diti v doma\xc4\x8dem Jesiju pri ob\xc4\x8dinskem kapelniku in violinistu F. Mondiniju. Ob podpori plemstva je od\xc5\xa1el v Neapelj na Conservatorio sei Poveri di Ges\xc3\xba Cristo. \xc5\xa0tudiral je violino in kompozicijo. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je postal kapelnik kneza iz Stigliana. Umrl je star komaj \xc5\xa1estindvajset let.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kot \xc5\xa1tudent je napisal opero serio z naslovom Salustia. Njegovi najbolj znani deli sta komi\xc4\x8dni operi Slu\xc5\xbekinja gospodarica (La Serva Padrona) (1733) in Zaljubljeni menih (1732). Obe deli sta bili uprizorjeni tudi na slovenskih odrih. Predvsem odlomki iz Slu\xc5\xbekinje gospodarice so prava mojstrovina, in so imeli tako umetni\xc5\xa1ki kot teoreti\xc4\x8dni pomen v zgodovini glasbe._NEWLINE_Leta 1735 je bila v Rimu uprizorjena opera Olimpiade, ki pa je do\xc5\xbeivela zelo slab sprejem. Istega leta je napisal tudi opero Flaminio. Smrt ga je doletela ko je kon\xc4\x8dal Stabat Mater. Slednja velja za zelo priljubljeno pri glasbenikih. Napisana je bila za godalni kvartet, \xc5\xbeenska glasova alt in sopran in basso continuo._NEWLINE_Napisal je tudi vrsto posvetnih instrumentalnih del za violino, tako sonate kot koncerte._NEWLINE_Pergolesi je postal slaven \xc5\xa1ele po smrti. Pergolesijevo komi\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de zaznamuje vso italijansko opero buffo.'