b'\n_START_ARTICLE_\nBlatni vulkan Sidoarjo\n_START_PARAGRAPH_\nBlatni vulkan Sidoarjo ali Lapindovo blato (neformalno skraj\xc5\xa1ano Lusi - okraj\xc5\xa1ava za Lumpur Sidoarjo, kjer lumpur v indonezij\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni blato) je rezultat izbruha blatnega vulkana  v podokro\xc5\xbeju Porong, Sidoarjo na vhodu Jave v Indoneziji, ki izteka od maja 2006. Je najve\xc4\x8dji blatni vulkan na svetu in je posledica vrtanja dru\xc5\xbebe PT Lapindo Brantas in iskanja nafte, \xc4\x8deprav nekateri znanstveniki in uradniki podjetja trdijo, da je izbruh povzro\xc4\x8dil oddaljen potres._NEWLINE_Na vrhuncu je Lusi izbruhala do 180.000 m\xc2\xb3 blata na dan. Do sredine avgusta 2011 se je blato izhajalo v koli\xc4\x8dini 10.000 m\xc2\xb3 na dan, v 15 mehurjih okoli svoje osrednje to\xc4\x8dke. To je pomembno manj od leta 2010, ko se je blato natekalo s hitrostjo 100.000 kubi\xc4\x8dnih metrov na dan iz 320 mehurjev. Pri\xc4\x8dakuje se da bo iztekalo \xc5\xa1e za naslednjih 25 do 30 let.  \xc4\x8ceprav blatni tok Sidoarjo obvladujejo in omejujejo z nasipi od novembra 2008, izhajajo\xc4\x8de poplave redno preplavljajo lokalne ceste in vasi.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki pogoji\n_START_PARAGRAPH_\nBlatni vulkanski sistemi so na Zemlji precej pogosti, \xc5\xa1e posebej v indonezijski provinci Vzhodna Java. Pod otokom Java razpolovni graben le\xc5\xbei v smeri vzhod-zahod in je napolnjen z morskimi karbonati in morskim blatom pod pritiskom. Ta tvori obliko obrnjene raztezne kotline, ki je geolo\xc5\xa1ko aktivna od paleogenske dobe. Kotlina je postajala pod prekomernim pritiskom od oligo-miocena dalje. Nekatere primere bruhajo\xc4\x8dega blata so opazili pri Sangiranu v bli\xc5\xbeini Surakarte v osrednji Javi in v bli\xc5\xbeini mesta Purwodadi, 200 km zahodno od Lusi._NEWLINE_Vzhodna javanska kotlina vsebuje veliko koli\xc4\x8dino nafte in zemeljskega plina, zato je regija znana kot veliko koncesijsko obmo\xc4\x8dje za raziskovanje mineralov. Podokro\xc5\xbeje Porong, 14 km ju\xc5\xbeno od mesta Sidoarjo, je znano v mineralni industriji kot Brantas Production Sharing Contract (PSC), na povr\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 7250 km\xc2\xb2, ki je sestavljeno iz treh naftnih in plinskih polj: Wunut, Carat in Tanggulangin. Leta 2006 so tri dru\xc5\xbebe - Santos (18%), MedcoEnergi (32%) in PT Lapindo Brantas (50%) - imele koncesijske pravice na tem podro\xc4\x8dju; PT Lapindo Brantas je delovala kot operater.\n_START_SECTION_\nIzbruh\n_START_PARAGRAPH_\n29. maja 2006 je na Vzhodni Javi, v okro\xc5\xbeju (kecamatan) mesta Sidoarjo, v bli\xc5\xbeini nove naftne vrtine izbruhnilo vulkansko blato. Blato, ki je bruhalo do 50 metrov visoko, je doseglo povpre\xc4\x8dno temperaturo 100 \xc2\xb0 C. Poleg blata so izhajali tudi razli\xc4\x8dni plini - med drugim metan in vodikov sulfid._NEWLINE_Izbruh, ki se nadaljuje \xc5\xa1e danes, je do leta 2010 oblikoval krater v premeru 60 metrov in izmetni hrib visok 15 metrov.  Glede na meritve raziskovalci ocenjujejo, da bo vulkan blato bruhal najmanj do leta 2037 in ni\xc4\x8d ni mogo\xc4\x8de storiti glede tega.\n_START_SECTION_\nTeorije o nastanku\n_START_PARAGRAPH_\nObstajata dve razli\xc4\x8dni teoriji o nastanku izbruha.\n_START_SECTION_\nPotres\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja teorija govori o potresu z magnitudo 6,3, ki je 27. maja 2006, malo pred 6. uro zjutraj po lokalnem \xc4\x8dasu prizadel obmo\xc4\x8dje okoli Yogyakarte. Ta tektonski dogodek naj bi aktiviral \xc5\xbee obstoje\xc4\x8do cono \xc5\xa1ibkih plasti kamnin in s tresljaji spremenil zemljo. Ta je pod tlakom zmesi gline, vode in plinov na\xc5\xa1la pot na povr\xc5\xa1je.\n_START_SECTION_\nPosledica vrtanja\n_START_PARAGRAPH_\nTa teorija predpostavlja, da so ob vrtanju za nafto naredili napako. Indonezijska naftna dru\xc5\xbeba Lapindo Brantas je 8. marca 2006 vrtala pod vodstvom in\xc5\xbeenirja Bambanga Istadija v bli\xc5\xbeini Sidoarjo in iskala nov vir nafte. Projekt so imenovali Banjar Panji 1 (kratko BPJ-1). Na osnovi izra\xc4\x8dunov so domnevali, da na 2591 metrih globine naletijo na apnen\xc4\x8daste plasti._NEWLINE_Vendar pa to ni bilo tako. Na 2834 metrih globine je 28. maja pri\xc5\xa1lo do nenadzorovanega vdora neznane teko\xc4\x8dine v vrtino. Izpiranje vrtine je bilo onemogo\xc4\x8deno. To se zgodi samo v primeru velikih tla\xc4\x8dnih razlik. Nadaljevanje vrtanja je bilo nemogo\xc4\x8de, tako da so ukazali izvle\xc4\x8di sveder. Vendar pa je ta ostal zataknjen v globini 1293 metrov. Na 643 metrih globine je bila nato vrtina zape\xc4\x8datena._NEWLINE_Sredi junija je Policija za\xc4\x8dela preiskavo. Zasli\xc5\xa1anih je bilo 27 pri\xc4\x8d, od tega \xc5\xa1est \xc4\x8dlanov uprave PT Lapindo, neodvisnih okoljskih strokovnjakov in geologov. Imam Agustino iz Lapindoja je povedal, da go\xc5\xa1\xc4\x8da ne uhaja neposredno iz vrtine ampak 150 do 500 metrov naokoli na ve\xc4\x8d mestih. Poleg glavnega kraterja je nastalo okoli 180 odprtin iz katerih je bruhalo blato._NEWLINE_Obe teoriji sta predmet intenzivnega raziskovanja._NEWLINE_V letu 2015 je Mark Tingay iz Univerze v Adelaidi, povezan s podatki mednarodne ekipe geologov - na primer emisije plinov pred in po potresu - analiziral stanje in ni na\xc5\xa1el dokazov o povezavi med potresom in izbruhom. Tako mora biti vzrok vrtanje.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nBlatni izbruhi imajo daljnose\xc5\xbene posledice za prebivalstvo. Do decembra 2006 je bilo iz regije evakuiranih ve\xc4\x8d kot 13.000 ljudi. Blato je poplavilo obmo\xc4\x8dje sedmih kvadratnih kilometrov (junij 2008), ulice in polja in cele vasi, ve\xc4\x8d kot 30.000 ljudi v dvanajstih vaseh je ostalo brez strehe nad glavo. V vaseh Jatirejo, Kedungcangkring, Renokenongo, Siring in Besuki je bilo izgubljenih 5.000 domov. 25 usnjarskih in tekstilnih tovarn, najve\xc4\x8djih delodajalcev v regiji, je izgubljenih. Obmo\xc4\x8dje okrog Sidoarjo je bilo odrezano od elektri\xc4\x8dne energije in oskrbe z energijo ve\xc4\x8d mesecev, obmo\xc4\x8dje desetin kvadratnih kilometrov ne bo uporabno v prihodnjih letih. Smrtnih primerov ni bilo, saj so prebivalci obi\xc4\x8dajno imeli dovolj \xc4\x8dasa za umik pred blatom. Vendar pa je v letu 2006 umrlo 13 ljudi, kot je na pol potopljen v blato dovod plina eksplodiral pod pritiskom._NEWLINE_V Malangu in Batu so ostali, zaradi prekinitve povezovalnih cest od Surabaye na jug, odrezani \xc5\xa1tevilni vikend obiskovalci, \xc5\xa1e posebej vasica Batu zahodno od Malanga, ki je bila prej med prebivalstvom Surabaye popularna zaradi svoje prijetne klime. 4. aprila 2007 je bila zaradi prodora blata zaprta \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga v Surabayi na vzhodni Javi, med Siduarjo in Bangilo. Na ta na\xc4\x8din je odrezana celotna zunanja Vzhodna Java od ostalega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja in se re\xc5\xa1i prakti\xc4\x8dno le z 240 km obvozom za vlake preko krajev Kediri, Blitar in Malang. Tako se uporablja trajekt Banyuwangi, s katerim se je mogo\xc4\x8de peljati v Bali in ne ve\xc4\x8d z vlakom._NEWLINE_Posledica izbruha so tudi podzemni usadi. V obdobju od 15. septembra do konca lete 2006/2007 se je obmo\xc4\x8dje posedlo za ve\xc4\x8d kot en meter. Poleg tega so tla potisnjena proti kraterju za 55 centimetrov._NEWLINE_Prizadetim prebivalcem indonezijska vlada namenja 26 evrov pomo\xc4\x8di na mesec.\n_START_SECTION_\nProtiukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nZ uredbo \xc5\xa1t. 13/2006 predsednika Yudhoyoneja je bila ustanovljena krizna skupina (Lapindo Mud National Task Team), ki naj bi ustavila nenadzorovano izhajanje blata. _NEWLINE_V celotni regiji okoli Sidoarjo so zgradili in dograjujejo nasipe in jezove. Za to imajo na razpolago 600 tovornjakov, ki preva\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d kot 2 milijona kubi\xc4\x8dnih metrov zemlje. Toda ovire ne nudijo nobene za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Blato jih poplavlja in izginejo po\xc4\x8dasi, a vztrajno, zato nasipe nenehno dvigajo._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ko podjetje Boots & Coots, ki je specializirano za odpravljanje te\xc5\xbeav z vrtanjem nafte, je razvilo mo\xc5\xbeno re\xc5\xa1itev pod vodstvom Jima LaGroneja. Skupaj z avstralsko dru\xc5\xbebo Century in njenim vodjem projekta Dickom Butlerjem se je za\xc4\x8delo re\xc5\xa1evanje vrtine v bli\xc5\xbeini opu\xc5\xa1\xc4\x8dene BPJ-1. To naj bi bilo 1500 metrov globoko v stari vrtini. Na\xc4\x8drtovano je bilo v\xc4\x8drpati do 15.000 sod\xc4\x8dkov kemi\xc4\x8dne snovi "Micromax", ki sestoji predvsem iz mangana in ima veliko ve\xc4\x8djo gostoto kot voda in sicer 2,88 grama na kubi\xc4\x8dni centimeter. Uvedba vsebine snovi v vodo bi se morala upo\xc4\x8dasniti in povsem ustaviti po dveh urah. Vendar je, ob re\xc5\xa1evanju vrtine v januarju 2007, le 853 metrov globoko in po dveh mesecih dela, pri\xc5\xa1lo do velike razpoke v kamninski plasti. Po tem so LaGrone in njegova ekipa prenehali z delom._NEWLINE_Druga mo\xc5\xbenost, ki jo prou\xc4\x8dujejo oblasti, je odvod blata v reko Porong. V poro\xc4\x8dilu je skupina opazovalcev ZN julija 2006 opozorila, da taka re\xc5\xa1itev ogro\xc5\xbea \xc5\xbeivljenje v morskih obmo\xc4\x8djih in posledi\xc4\x8dno pre\xc5\xbeivetje lokalnih ribi\xc4\x8dev. Poleg tega je blato preve\xc4\x8d te\xc5\xbeko za pretok in bi ga morali predhodno uteko\xc4\x8diniti. Leta 2013 je bilo blato nekaj \xc4\x8dasa tik pred izlivom reke Porong v morje. Medtem se \xc5\xbee ka\xc5\xbeejo nekatere posledice: bakterije, ki razpadejo na s hranili bogatem blatu, porabijo skoraj ves kisik v neposredni bli\xc5\xbeini in s tem ogro\xc5\xbeajo druge organizme._NEWLINE_V aprilu 2007 je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den tudi poskus zapreti vrtino z betonom. Japonski znanstveniki so nato predlagali izgradnjo 40 metrov visoke dvojne stene okrog kraterja v upanju, da bo pritisk te\xc5\xbee blata zadu\xc5\xa1il bruhanje. Projekt bi stal skupno okoli 50 milijonov evrov. Doslej \xc5\xa1e ni dogovorov o financiranju._NEWLINE_Leta 2013 naj bi, po navedbah, pritisk blatnega vulkana pojenjal in strokovnjaki so pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, da se v nekaj letih lahko pri\xc4\x8dakuje konec uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dega bruhanja.'