b'\n_START_ARTICLE_\nCistercijanski samostan Sti\xc4\x8dna\n_START_SECTION_\nUstanovitev samostana\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev samostana je neposredno povezana z oglejskim patriarhom Pelegrinom I., ki je v \xc5\xbeelji po ustanovitvi prvega samostana na ozemlju Kranjske od gospodov Vi\xc5\xa1njegorskih (to so bili bratje Henrik, Ditrih in Majnham) pridobil zemljo za ustanovitev samostana v kraju imenovanem Sitik, ki je ustrezal cistercijanskim pravilom za lego samostana. Priprave za ustanovitev samostana je pri\xc4\x8del \xc5\xbee v letu 1132, ko je zasedel svojo stolico v Ogleju. Pred tem namre\xc4\x8d na ozemlju Kranjske, ki je spadala v obmo\xc4\x8dje Oglejskega patriarhata, ni \xc2\xa0bilo \xc5\xa1e nobenega samostana, medtem ko jih je bilo na Koro\xc5\xa1kem in \xc5\xa0tajerskem \xc5\xbee precej. Glede ustanovitve samostana se je Pelegrin I. povezal \xc2\xa0s svojim znancem in prijateljem Bernardom iz Clairvauxa, ustanoviteljem novega cistercijanskega reda._NEWLINE_Prvih dvanajst menihov cistercijanov je na Dolenjsko najverjetneje pri\xc5\xa1lo iz samostanov Ebrach v Frankoniji, Morimond v Franciji ter iz samostana Rein na \xc5\xa0tajerskem ter se naselilo v pra\xc5\xbeupniji v \xc5\xa0entvidu pri Sti\xc4\x8dni od koder so vodili gradnjo samostana. Po redovni tradiciji so se menihi v samostan vselili 8. julija 1135. Ustanovno listino, ki je predstavljala kon\xc4\x8dni pravni akt ustanovitve samostana je Pelegrin I. izdal 24. septembra 1136. Z ustanovno listino je samostan prejel tudi veliko posesti v Sti\xc4\x8dni ob reki Temenici ter na vinorodnem obmo\xc4\x8dju Novega mesta. Posest samostana, ki je predstavljala gospodarski temelj njegovega obstoja, se je z darovi Pelegrina I., grofov Vi\xc5\xa1njegorskih in drugih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein v prvih letih delovanja \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irila in sicer na dolo\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja Suhe Krajine, Notranjske ter Zgornje \xc5\xa0tajerske, tako obdarovanje pa se je vidneje ustavilo \xc5\xa1ele v 12. stoletju. V letu 1136 redovna skupnost dobi tudi prvega opata po imenu Vincencij, ki pride iz Francije. Osrednja cerkev Matere Bo\xc5\xbeje je bila dokon\xc4\x8dana in posve\xc4\x8dena 8. julija 1156 na god sv. Kilijana, posvetil pa jo je Pelegrin I. sam._NEWLINE_Glede ustanovitve samostana se je ohranila tudi legenda, ki pravi, da so menihi samostana sprava za\xc4\x8deli graditi na drugem kraju, vendar se jim je zidovje vsako no\xc4\x8d podrlo, tako da so morali vsak dan za\xc4\x8deti na novo. Potem pa so nekega dne v bli\xc5\xbeini uzrli zelenega pti\xc4\x8da, ki je vztrajno prepeval: Sit hic! Sit hic! (latinsko: Tu naj bo!). Menihi so ga ubogali in na tistem mestu za\xc4\x8deli zidati, zidovje pa se ni ve\xc4\x8d poru\xc5\xa1ilo. Kraj je dobil svoje sedanje ime Sti\xc4\x8dna, vztrajni pti\xc4\x8d pa mesto v sti\xc5\xa1kem grbu. Kot stavbnega mojstra se v listinah omenja nek Mihael, pri \xc4\x8demer ni jasno ali je bil glavni zidar ali zgolj eden izmed kamnosekov, ki so sodelovali pri gradnji._NEWLINE_Marca leta 1215 je pape\xc5\xbe Inocenc III. izdal na pro\xc5\xa1njo sti\xc5\xa1kih menihov privilegijsko listino za samostan v kateri je potrdil njihove pravice in posesti ter jim predpisal ve\xc4\x8d dolo\xc4\x8db glede duhovnega in gospodarskega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nZgodovina samostana od ustanovitve do razpustitve v letu 1784\n_START_PARAGRAPH_\nMenihi cistercijani so se poleg molitve posve\xc4\x8dali tudi delu (po reku Ora et labora), poleg tega pa tudi kulturi (skriptoriji, biblioteka, samostanska \xc5\xa1ola, glasbena \xc5\xa1ola), dobrodelnosti (skrb za uboge, zdravilstvo), in gospodarskim dejavnostim (gospodarjenje s podlo\xc5\xbenimi kmetijami in posestvi). Od 13. stoletja dalje so se posve\xc4\x8dali tudi du\xc5\xa1nem pastirstvu in pridobivali razne \xc5\xbeupnije. Prvo \xc5\xbeupnijo je samostan pridobil v letu 1256 zadnjo pa leta 1668._NEWLINE_Samostan je svoje posesti \xc5\xa1iril predvsem na ra\xc4\x8dun darovnic pomembnih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. Velika ve\xc4\x8dina darovnic je bila povezana z \xc5\xbeeljo, da bi samostan za darovalca po njegovi smrti aniverzarije (obletnice smrti). Tako je v samostanu svoj zadnji po\xc4\x8ditek na\xc5\xa1lo veliko \xc4\x8dlanov plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein Vi\xc5\xa1njegorskih, Auerspergov, Schnitzenpaumerjev, \xc5\xa0umber\xc5\xa1kih, Kozja\xc5\xa1kih, Sivbenski, \xc4\x8crete\xc5\xa1ki, Mehovski, Hmeljni\xc5\xa1ki, \xc5\xbdebni\xc5\xa1ki, Gallenber\xc5\xa1ki, Mokrono\xc5\xa1ki, Rauberjev, gospodov s Kravjeka. Svoj grob je v samostanu dobila tudi Virida Milanska, \xc5\xbeena avstrijskega vojvode Leopolda III., ki je dolga leta \xc5\xbeivela v bli\xc5\xbenji Pristavi._NEWLINE_O samem redovnem \xc5\xbeivljenju v srednjem veku je v samostanu malo znanega, saj se razen poro\xc4\x8dil o prekr\xc5\xa1kih niso ohranile druge listine. Med redovnik je samostan sprejemal predvsem \xc4\x8dlane doma\xc4\x8dih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein ._NEWLINE_V 13. stoletju so menihi na podro\xc4\x8dju Tr\xc5\xa1ke gore sredi vinorodnega obmo\xc4\x8dja pozidali dvor Bajof. V 14. stoletju se pojavi stagnacija in upad v redovnem in gospodarskem \xc5\xbeivljenju ter razsipno \xc5\xbeivljenje nekaterih opatov (npr. Albert Linde\xc5\xa1ki)._NEWLINE_V drugi polovici 15. stoletja je samostan do\xc5\xbeivel vrsto tur\xc5\xa1kih napadov, ki so Sti\xc4\x8dno opusto\xc5\xa1ili v letih 1471 in 1475. V tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1tevilni opatje samostan mo\xc4\x8dno utrdijo z obzidjem, obrambnimi stolpi. Mogo\xc4\x8dni \xc5\xbeitnici dodajo celo stavbo, ki spominja na utrdbo._NEWLINE_Tudi v 16. stoletju je samostan \xc5\xa1e vedno do\xc5\xbeivljal krizo, ponoven razcvet pa je do\xc5\xbeivel v 17. stoletju predvsem zaradi bolj\xc5\xa1ega nadzora v obliki vizitacij. Med letoma 1628 in 1630, je opatija na Starem trgu v Ljubljani zgradila mestni dvorec, ki je danes znan pod imenom Sti\xc5\xa1ki dvorec. Razcvet samostana je trajal vse do njegovega nenadnega razpusta dne 4.oktobra 1784. Avstrijski cesar Jo\xc5\xbeef II. je s svojimi reformami namre\xc4\x8d razpustil ve\xc4\x8dino dru\xc5\xbebeno nekoristnih samostanov kontemplativnih redov, kamor so spadali tudi cistercijani. Njihovo premo\xc5\xbeenje je bilo prene\xc5\xa1eno na verski sklad (Religionsfond).\n_START_SECTION_\nZgodovina samostana od razpustitve do o\xc5\xbeivitve v letu 1898\n_START_PARAGRAPH_\nProstori samostana so slu\xc5\xbeili raznim uradom, tako da so v njem naselili davkarijo in sodnijo, svoja stanovanja so dobili uradniki, mnoge samostanske celice so spremenili v je\xc4\x8de, v trgovino ter tudi v \xc5\xa1olo. V letu 1784 se je ustanovila tudi \xc5\xbdupnija Sti\xc4\x8dna, ki je po razpustitvi samostana prevzela duhovno oskrbo v teh krajih ter skrb za samostansko cerkev.\n_START_SECTION_\nZgodovina samostana od ponovne o\xc5\xbeivitve dalje\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je bil ponovno odkupljen s strani cistercijanske opatije Wettingen-Mehrerau ob Bodenskem jezeru v letu 1898, ko je cistercijanski red praznoval 800 let svojega obstoja. Opatija Wettingen-Mehrerau je to \xc4\x8dastitljivo obletnico \xc5\xbeelela po\xc4\x8dastiti z o\xc5\xbeivitvijo enega izmed opustelih samostanov. Opat Lovrenc Wocher je izbiral med Kostanjevico in Sti\xc4\x8dno in se na koncu odlo\xc4\x8dil za obuditev Sti\xc4\x8dne, ki je imela pomembnej\xc5\xa1o zgodovinsko vlogo. Opatija je morala velik del posesti odkupiti od cesarsko-kraljeve vlade na Dunaju, precej pa tudi od posesti plemi\xc4\x8dev F\xc3\xb6drangspergov. Ker so precej zemlje po razpustitvi odkupili tudi posamezniki, popolna restitucija prvotne posesti ni bila mogo\xc4\x8da. Sti\xc4\x8dna si je po dolgi in naporni obnovi zares opomogla \xc5\xa1ele v obdobju med obema vojnama, ko je \xc5\xa1tevilo menihov zelo naraslo. Tudi gospodarsko se je zelo okrepila, saj so tedaj postavili tudi nov mlin z elektri\xc4\x8dno turbino, \xc5\xbeago, samostanske hleve ter mlekarno in sirarno._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bilo samostansko poslopje bombardirano.Po vojni pa je ve\xc4\x8dina menihov od\xc5\xa1la v Avstrijo._NEWLINE_V letu 1950 je bil velik del samostanske zemlje nacionaliziran. Prav tako je bil nascionaliziran tudi del zgradb v katerih je svoj prostor dobila osemletka, gimnazija, internat in stanovanja nekaterih profesorjev._NEWLINE_Z nastopom dr. Antona Nadraha za opata leta 1979 se je za\xc4\x8del ponoven razcvet samostana. Po denacionalizaciji je z vrnitvijo samostanskih prostorov znotraj obzidja (osemletka in gimnazija se je selila v novo zgrajeno \xc5\xa1olo), samostan ponovno prevzel prvotno funkcijo, ki traja \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nSkriptorij\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru samostana je med letoma 1175 in 1181 delovala rokopisna delavnica. Do Gutenbergovega izuma tiska (okoli 1450) je bilo \xc5\xa1e dale\xc4\x8d, ro\xc4\x8dno prepisovanje zapisov (rokopisov in pergamentov) pa je dolgo potekalo skoraj izklju\xc4\x8dno v samostanih. Strokovnjaki ocenjujejo, da je v tem \xc4\x8dasu v Sti\xc4\x8dni nastalo okoli 70 rokopisov. Ve\xc4\x8dina od 32 danes ohranjenih del je v hrambi Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice v Ljubljani. Preostanek je bil leta 1784, ob razpustitvi samostana, v glavnem prenesen v Dunajsko dvorno knji\xc5\xbenico.\n_START_SECTION_\nSti\xc5\xa1ki rokopisi\n_START_PARAGRAPH_\nPoseben pomen v sti\xc5\xa1kem samostanu nastalih prepisov je v njihovi odli\xc4\x8dnosti. V samostanu so nastajali kodeksi, ki so se lahko merili s so\xc4\x8dasnimi rokopisi velikih redovnih postojank po tedanji Evropi. Poleg prepisovalcev so namre\xc4\x8d pomembno delo opravili tudi mojstri iluminatorji. Ti so izrisali v\xc4\x8dasih izjemne umetelne inicijalke na za\xc4\x8detkih posameznih delov besedila, pa tudi domi\xc5\xa1ljene miniature in razko\xc5\xa1ne risbe, ki so se po navadi nana\xc5\xa1ale na vsebino knjige. Ali je po letu 1181, ko je prenehal delovati samostanski skriptorij, delo prepisovanja \xc5\xa1e vedno potekalo, danes ni mogo\xc4\x8de zanesljivo trditi, saj se pri\xc4\x8devanja iz tega obdobja niso ohranila. Vendar pa je kasneje prepisovanje spet za\xc5\xbeivelo. V prvi polovici 15. stoletja je tu nastal taki imenovani Sti\xc5\xa1ki rokopis. Gre za kraj\xc5\xa1a verska besedila v slovenskem jeziku, ki sta jih v latinsko rokopisno knjigo dopisala neznana meniha. V njej je tudi kraj\xc5\xa1i slovensko-latinski slovar\xc4\x8dek. Rokopis, ki ga danes prav tako hrani Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica, sodi med najpomembnej\xc5\xa1a srednjeve\xc5\xa1ka besedila v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nUstanove in prireditve povezane s samostanom\n_START_PARAGRAPH_\nV samostanskih stavbah imajo danes svoje sede\xc5\xbe tudi \xc5\xbdupnija Sti\xc4\x8dna (v starem mlinu), Muzej kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva (v stari prelaturi). Neko\xc4\x8d je v njem imela sede\xc5\xbe tudi Sti\xc5\xa1ka gimnazija, vsako leto pa se v samostanu odvija tudi prireditev Sti\xc4\x8dna mladih.\n_START_SECTION_\nMuzej kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV samostanu se nahaja tudi Muzej kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva na Slovenskem, ki je dr\xc5\xbeavni muzej in osrednja slovenska muzejska ustanova na podro\xc4\x8dju zbiranja, preu\xc4\x8devanja in razstavljanja premi\xc4\x8dne sakralne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Muzej deluje v prostorih stare prelature v in sledi prek 1700 let staremu verskemu izro\xc4\x8dilu na obmo\xc4\x8dju Slovenije.\n_START_SECTION_\nSitik d.o.o.\n_START_PARAGRAPH_\nCistercijanska opatija Sti\xc4\x8dna je leta 1992 za potrebe opravljanja svojih gospodarskih dejavnosti ustanovila dru\xc5\xbebo Sitik d.o.o. in jo prepustila v upravljanje laikom. Dru\xc5\xbeba Sitik d.o.o. tako v okviru svojih dejavnosti vodi \xc4\x8dajnico z zeli\xc5\xa1\xc4\x8dno lekarno p. Simona A\xc5\xa1i\xc4\x8da. \xc4\x8cajnica in zeli\xc5\xa1\xc4\x8dna lekarna sta zasnovani v cistercijanskem slogu in se nahjata na dveh lokacijah. Ena se naja v samostanu v objektih nekdanje mlekarne druga pa v Ljubljani. Lekarna nadaljuje tradicijo izdelkov p. Simona A\xc5\xa1i\xc4\x8da. Poleg tega se dru\xc5\xbeba Sitik d.o.o. ukvarja tudi s samostansko vrtnarijo, kjer na 4000 m2 vzgoji letno 250.000 sobnih rastlin in nadaljuje tradicijo samostanskega vrtnarstva.\n_START_SECTION_\nFestival Sti\xc4\x8dna mladih\n_START_PARAGRAPH_\nFestival Sti\xc4\x8dna mladih je dobil ime po kraju, kjer se odvija. Na njem se vsako leto zbere ve\xc4\x8d kot 7.000 mladih udele\xc5\xbeencev. Festival v Sti\xc4\x8dni ni festival mladih samo v smislu, da je program namenjen mladim in so zato med udele\xc5\xbeenci predvsem mladi. Sti\xc4\x8dna mladih je festival mladih tudi zato, ker ga mladi sami pripravljajo in vodijo: sami sestavijo program, pripravijo prostor, likovno in glasbeno opremo, vodijo delavnice in drugo._NEWLINE_Sti\xc4\x8dna mladih je tesno povezana tudi s svetovnim dnevom mladih. Geslo Festivala Sti\xc4\x8dna mladih je enako geslu svetovnega dneva mladih, pripravljalna ekipa pa \xc4\x8drpa tudi iz poslanice, ki jo mladim za to praznovanje napi\xc5\xa1e pape\xc5\xbe. Eden od glavnih namenov Sti\xc4\x8dne je povezovanje mladosti in vere. Festival \xc5\xbeeli mladim predstaviti pozitivne vrednote, pokazati da se je mo\xc5\xbeno zabavati tudi brez alkohola in drog ter da je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vera nekaj zelo aktualnega. \xc4\x8ceprav ga oblikujejo mladi, ki so kristjani, pa je namenjen vsem mladim Slovenkam in Slovencem, ne glede na versko prepri\xc4\x8danje.\n_START_SECTION_\nSti\xc5\xa1ka gimnazija\n_START_PARAGRAPH_\nSrednja \xc5\xa1ola Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da je bila ustanovljena leta 1945 kot Me\xc5\xa1ana ni\xc5\xbeja nepopolna gimnazija. Pouk se je pri\xc4\x8del na razli\xc4\x8dnih lokacijah, leta 1946 pa je gimnazija za\xc4\x8dela s poukom v sti\xc5\xa1kem samostanu. 19. junija 1950 se je \xc5\xa1ola preobrazila v vi\xc5\xa1jo gimnazijo. Po \xc5\xa1olski reformi 1958 je Gimnazija Sti\xc4\x8dna obdr\xc5\xbeala le 4 vi\xc5\xa1je razrede, ni\xc5\xbeji razredi pa so postali del osnovne \xc5\xa1ole. Leta 1960 je Izvr\xc5\xa1ni svet LRS sprejel sklep o postopnem ukinjanju Gimnazije Sti\xc4\x8dna, zato v \xc5\xa1olskem letu 1960/61 ni bilo vpisa v prvi letnik, ustanovljena je bila Srednja kmetijska \xc5\xa1ola z 29 dijaki. S 1. junijem 1961 je ustanoviteljske pravice in dol\xc5\xbenosti do gimnazije prevzela Ob\xc4\x8dina Grosuplje. Septembra 1963 je bila gimnazija pogojno verificirana, 23. novembra 1966 pa v celoti. Istega leta je Republi\xc5\xa1ki sekretariat za kulturo SRS ponovno izdal odlo\xc4\x8dbo, da mora gimnazija ukiniti paralelke. Leta 1970 je gimnazija dobila ime po pisatelju Josipu Jur\xc4\x8di\xc4\x8du. Ob ob\xc4\x8dinskem prazniku leta 1979 je Gimnazija Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da dobila najvi\xc5\xa1je ob\xc4\x8dinsko priznanje - Adami\xc4\x8devo nagrado. \xc5\xa0olski prostori v stavbi samostana so postajali pretesni in neprimerni za sodoben pouk, zato se je ob\xc4\x8dina Grosuplje leta 1980 odlo\xc4\x8dila za gradnjo sodobnega \xc5\xa1olskega centra med Ivan\xc4\x8dno Gorico in Sti\xc4\x8dno. Z uvedbo usmerjenega izobra\xc5\xbeevanja v \xc5\xa1olskem letu 1981/82 se je pouk za\xc4\x8del v novem \xc5\xa1olskem centru Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da. \xc5\xa0ola je namesto gimnazije pridobila dru\xc5\xbeboslovni program, poleg tega pa najprej \xc5\xa1e program strojni\xc5\xa1tvo in nato program ekonomski tehnik. Junija 1984 je \xc5\xa1olanje zaklju\xc4\x8dila zadnja generacija gimnazijskih maturantov.\n_START_SECTION_\nZnane osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV samostanu sta \xc5\xbeivela in se izobra\xc5\xbeevala tudi Jakob Petelin Gallus in Anton Toma\xc5\xbe Linhart. Slu\xc5\xbebo arhdiakona je v Sti\xc4\x8dni opravljal tudi avtor znani kartograf Ivan Dizma Florjan\xc4\x8di\xc4\x8d de Grienfeld, ki je bil avtor prvega zemljevida Kranjske._NEWLINE_Eden najbolj znanih patrov v Sloveniji je bil tukaj\xc5\xa1nji cistercijan, poznavalec zdravilnih rastlin, pater Simon A\xc5\xa1i\xc4\x8d.'