b'\n_START_ARTICLE_\nNo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xb3\xc4\x8d je \xc4\x8das (perioda), v katerem je Sonce navidezno pod krajevnim obzorjem. \xc4\x8cas, ko je Sonce nad obzorjem, pa je dan. No\xc4\x8d in dan skupaj tvorita 24 urni koledarski dan. \xc4\x8cas dneva (dnevne svetlobe) se spreminja zaradi ve\xc4\x8d faktorjev: letnega \xc4\x8dasa, zemljepisne \xc5\xa1irine in dol\xc5\xbeine ali \xc4\x8dasovnega pasu._NEWLINE_Trenutek, ko Sonce navidezno zavzame najni\xc5\xbejo lego pod obzorjem, je polno\xc4\x8d. Ta predstavlja tudi za\xc4\x8detek koledarskega dneva. \xc4\x8cas od za\xc4\x8detka somraka do no\xc4\x8di je ve\xc4\x8der. \xc4\x8casa od jutra (svita) do ve\xc4\x8dera (mraka), ((koledarski) dan), ne smemo zamenjevati z dnevom, enoto za \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nNo\xc4\x8d v mitologiji\n_START_PARAGRAPH_\nV gr\xc5\xa1ki mitologiji je bila boginja no\xc4\x8di Nikta (Niks, starogr\xc5\xa1ko \xce\x9d\xcf\x8d\xce\xbe, \xce\x9d\xcf\x85\xce\xba\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x82: N\xc3\xadx, Nikt\xc3\xb3s - no\xc4\x8d). V rimski mitologiji ji odgovarja Noks (Nox - no\xc4\x8d). Stari Grki in Rimljani Nikte niso spo\xc5\xa1tovali in ji niso posve\xc4\x8dali sveti\xc5\xa1\xc4\x8d. Upodabljali so jo kot zami\xc5\xa1ljeno \xc5\xbeensko s prekritim obrazom v temni obleki._NEWLINE_V nordijski mitologiji je bila boginja no\xc4\x8di Not (N\xc3\xb3tt), h\xc4\x8di Narfija, personifikacije no\xc4\x8di, in Aude. Njen tretji mo\xc5\xbe Delingr je bil personifikacija polno\xc4\x8di. Njun sin Dagr je predstavljal dan. Noti in njenemu sinu so bogovi dali ko\xc4\x8dije s konjsko vprego in jih postavili na nebo da vsaka dva poldneva obkro\xc5\xbeijo Zemljo. Notino ko\xc4\x8dijo je vlekel \xc4\x8drni konj Hrimfaksi, ki je v rani zori pokrival zemljo z roso, s kapljicami iz svojih zapenjenih ust.'