b'\n_START_ARTICLE_\nHeraklej\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklejevo ime je nastalo iz dveh gr\xc5\xa1kih besed \xe1\xbc\xadp\xce\xb1 + \xce\xba\xce\xbb\xce\xad\xce\xbf\xcf\x82 (Hera" in kleos" = Herina slava). To je ime je dobil, da bi zmanj\xc5\xa1ali Herin bes.\n_START_SECTION_\nKult\n_START_PARAGRAPH_\nStari Grki so praznovali festival herakleja, ko so se spominjali njegove smrti, drugi dan meseca po ati\xc5\xa1kem koledarju (konec julija ali v za\xc4\x8detku avgusta). Za egiptovski Heraklejev tempelj v oazi Baharija verjamejo, da sega do 21 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ponovna ocena Ptolemajevih opisov na otoku Malta posku\xc5\xa1a povezati mesto Ras-ir-Raheb s Heraklejevim templjem , vendar argumenti niso prepri\xc4\x8dljivi.\n_START_SECTION_\nRojstvo in otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nHera je bila Heraklejeva ma\xc4\x8deha in njegov sovra\xc5\xbenica. Zevs je oplodil smrtnico Alkmeno v podobi njenega mo\xc5\xbea Amfitriona. Iste no\xc4\x8di se je vrnil tudi njen mo\xc5\xbe in prav tako spal z njo. Alkmena je zanosila z dvema fantkoma. Hera je prisilila Zevsa, da prise\xc5\xbee, da bo de\xc4\x8dek, ki se rodi te no\xc4\x8di \xc4\x8dlanu Perzejeve hi\xc5\xa1e, veliki kralj. Ko je bila Alkmena nose\xc4\x8da s Heraklejem, je Hera posku\xc5\xa1ala prepre\xc4\x8diti porod tako, da je Alkmeni zavezala nogi v vozel in s tem upo\xc4\x8dasnila porod. Potem pa pospe\xc5\xa1ila Evristejevo rojstvo. Hero je prevarala Galantida, Alkmenina slu\xc5\xbekinja, ko je rekla, da je Alkmena \xc5\xbee rodila. Hera je Galantido spremenila v malo podlasico. Alkmena je potem rodila polboga Herakleja in smrtnika Ifikla. Herakleja je imenovala Alkid, a je bil preimenovan v Heraklej ali Herakles, v prevodu "Herina slava", da bi se ubla\xc5\xbeila Herina jeza._NEWLINE_Ko je bil otrok, je Hera poslala dve ka\xc4\x8di, da bi ga ubili, ko je le\xc5\xbeal v zibelki. Ka\xc4\x8di je zadavil, vsako z eno roko. Njegova dojilja ga je na\xc5\xa1la, ko se igral z njima, kot da sta igra\xc4\x8dki._NEWLINE_Legenda pripoveduje, da je Zevs prevaral Hero, da je dojila Herakleja. Otrok je potegnil tako mo\xc4\x8dno, da si ga je boginja s krikom odtrgala od prsi in mleko se je polilo po nebu in ustvarilo Mle\xc4\x8dno cesto.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nKo je z liro ubil svojega u\xc4\x8ditelja glasbe Linosa, je moral do 18. leta \xc4\x8duvati govedo na Kitajronu s svojim o\xc4\x8dimom Amfitrionom. Tam sta ga obiskali dve nimfi: Naslada in Krepost. Ponudili sta mu udobno in razko\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje ali te\xc5\xbeko, a slavno \xc5\xbeivljenje. Heraklej je izbral Krepost. Enega od izzivov mu je postavil kralj Tespij, ki je hotel, da ubije kitajronskega leva. Za nagrado mu je kralj ponudil, da oplodi njegovih 50 h\xc4\x8dera. Menda je to Heraklej storil v eni no\xc4\x8di._NEWLINE_Potem se je poro\xc4\x8dil z Megaro, h\xc4\x8derjo tebanskega kralja Kreonta. Hera mu je omra\xc4\x8dila um in ubil je njo in svoja otroka, ker je mislil, da so divje zveri. Ko je doumel, kaj je storil, je od\xc5\xa1el v delfsko prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Hera je imela prerokinjo pod nadzorom in odredila je, da mora 12 let slu\xc5\xbeiti svojemu sorodniku, argo\xc5\xa1kemu kralju Evristeju, ter opraviti katero koli nalogo, ki mu jo da. Pogoj, da pride na Olimp (in postane nesmrten), je bil opraviti 12 del (dodekathlos), ki mu jih je naro\xc4\x8dil kralj Evristej.\n_START_SECTION_\nDvanajst del\n_START_PARAGRAPH_\nApolodor Atenski (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x88\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb4\xcf\x89\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbd\x81 \xe1\xbc\x88\xce\xb8\xce\xb7\xce\xbd\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82; okoli 180 do po 120 pr. n. \xc5\xa1t.), Asklepijadov sin, gr\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjak in matematik, je zapisal dela v naslednjem vrstnem redu:\n_START_SECTION_\n1. Nemejski lev\n_START_PARAGRAPH_\nMoral je ubiti nemejskega leva in kralju Evristeju kot dokaz prinesti njegovo ko\xc5\xbeo. Ko\xc5\xbea tega leva je bila tako debela, da je nobeno oro\xc5\xbeje ni moglo predreti, ubila ga je lahko samo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka roka. Heraklej je posku\xc5\xa1al z lokom in pu\xc5\xa1\xc4\x8dico ter gorja\xc4\x8do in bronastim me\xc4\x8dem, a mu ni uspelo. Odvrgel je vse svoje oro\xc5\xbeje in se boril z levom na tleh. Kon\xc4\x8dno ga je zadavil in zadu\xc5\xa1il._NEWLINE_Ko ga je ubil, se je Heraklej ure in ure mu\xc4\x8dil, da bi ga odrl. Bil je jezen, ker je mislil, da mu ne bo uspelo izpolniti naloge. A pri\xc5\xa1la je Atena, preoble\xc4\x8dena v starko, in mu povedala, da je najbolj\xc5\xa1e orodje za odiranje levje ko\xc5\xbee levji kremplji._NEWLINE_Izpolnil je nalogo in nosil neprebojno ko\xc5\xbeo kot svoj oklep. Ko ga je kralj Evristej videl prekritega s ko\xc5\xbeo, se je od strahu skril v veliko bronasto posodo. Vse nove naloge mu je dajal po glasniku.\n_START_SECTION_\n2. Lernajska Hidra\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklej je pri\xc5\xa1el do mo\xc4\x8dvirja Lernajskega jezera, kjer je \xc5\xbeivela Hidra. Usta in nos si je prekril s tkanino, da bi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred strupenimi hlapi, in ustrelil plamene\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8dice v njen brlog, da bi jo zvabil ven. Potem se je spoprijel z njo. Vsaki\xc4\x8d ko ji je odsekal eno glavo, sta zrasli dve novi. Apolodor pi\xc5\xa1e, da je Heraklej ugotovil, da je tako ne bo mogel premagati in je poklical svojega ne\xc4\x8daka Jolaja na pomo\xc4\x8d. Spomnil se je (morda pod vplivom Atene), da morata osmodita \xc5\xa1trclje z ognjem, ko odseka glavo. To sta storila in kon\xc4\x8dno ubila Hidro. Eno njeno nesmrtno glavo je postavil pod velik kamen na sveti poti med jezerom in Elejo, namo\xc4\x8dil pu\xc5\xa1\xc4\x8dice v Hidrino strupeno kri in tako kon\xc4\x8dal nalogo._NEWLINE_Druga razli\xc4\x8dica zgodbe pravi, da je, potem ko je odsekal vsako glavo, pomo\xc4\x8dil me\xc4\x8d v Hidrino kri in uporabil njen strup, da glave niso ponovno zrasle._NEWLINE_Hera je trdila, da naloga ne velja, ker mu je pomagal ne\xc4\x8dak.\n_START_SECTION_\n3. Erimantski merjasec\n_START_PARAGRAPH_\nErimantski merjasec je ogro\xc5\xbeal kmetovalce na gori Erimant zaradi uni\xc4\x8devanja posevkov in goveda. Heraklej tudi ni smel ubiti svojega plena. Kentaver Hiron mu je rekel, naj ga zvabi v globok sneg. Res ga je spla\xc5\xa1il, zmedel in pognal v sneg, ga zvezal in odnesel do Evristeja. Kralj se je tako ustra\xc5\xa1il, da se je skril v velik sod in rekel Herakleju, naj ga re\xc5\xa1i te zveri. Heraklej ga je poslu\xc5\xa1al.\n_START_SECTION_\n4. Kerinejska ko\xc5\xa1uta\n_START_PARAGRAPH_\nEvristej je bil jezen, ker je Heraklej u\xc5\xa1el smrti pri prej\xc5\xa1njih nalogah in je dalj \xc4\x8dasa razmi\xc5\xa1ljal o naslednji nalogi. \xc4\x8cetrta naloga je bila ujeti kerinejsko ko\xc5\xa1uto, ki je bila posve\xc4\x8dena Artemidi. Evristej je upal, da se bo boginja razjezila._NEWLINE_Kerinejska ko\xc5\xa1uta je imela bronasta kopita, zlate rogove in je bila hitrej\xc5\xa1a od pu\xc5\xa1\xc4\x8dice. Heraklej jo je moral pokazati Evristeju nepo\xc5\xa1kodovano, zato jo je lovil leto dni po vsej Gr\xc4\x8diji, Trakiji in Istri. Ko jo je utrudil, se je odlo\xc4\x8dil vzeti eno pu\xc5\xa1\xc4\x8dico in jo ustreliti v nogo med mi\xc5\xa1ico in kost brez kapljice prelite krvi. Zvezal jo je in odnesel Evristeju. Sre\xc4\x8dal je Artemido in njenega brata Apolona in ji razlo\xc5\xbeil, da je to naloga in prosil, da mu oprosti, \xc4\x8de\xc5\xa1 da bo ko\xc5\xa1uto takoj vrnil. Artemida mu je oprostila in Heraklej je ko\xc5\xa1uto odnesel Evristeju._NEWLINE_Evristej je hotel, da ko\xc5\xa1uta postane del kraljevega zverinjaka. Heraklej je vedel, da mora ko\xc5\xa1uto vrniti, zato je rekel, da mu jo da, \xc4\x8de jo bo sam vzel. Kralj je krenil ponjo, a jo je Heraklej spustil. Ker je bila hitrej\xc5\xa1a od pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, je pobegnila k svoji gospodarici Artemidi. Heraklej je rekel, da ni bil dovolj hiter in tako mu je uspelo dokon\xc4\x8dati tudi to nalogo.\n_START_SECTION_\n5. Avgijev hlev\n_START_PARAGRAPH_\nEvristej se je spomnil te naloge, ker so prej\xc5\xa1nje samo vzbujale ob\xc4\x8dudovanje Herakleja pri ljudeh, s to pa bi ga poni\xc5\xbeal. Elidski kralj Avgij je bil Helijev sin, zato je bila njegova \xc4\x8dreda blagoslovljena: imel je 300 \xc4\x8drnih bikov, 200 plodnih bikov in 12 srebrnobelih bikov, ki so branili \xc4\x8dredo. Njegove staje \xc5\xbee dolgo niso bile o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene. Heraklej je moral vse izprazniti in o\xc4\x8distiti v enem dnevu. Najprej je razbil dva zidova in potem preusmeril reki Alfej in Penej proti stajam. V nekaj urah je bilo delo opravljeno. Avgij ni hotel dati dogovorjene desetine \xc5\xbeivine, zato ga je Heraklej ubil, njegovo kraljestvo pa prepustil njegovemu sinu Fileju._NEWLINE_Gr\xc5\xa1ki pesnik Pindar trdi, da je tam Heraklej ustanovil olimpijske igre.\n_START_SECTION_\n6. Stimfalske ptice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0esta Heraklejeva naloga je bila uni\xc4\x8denje ljudo\xc5\xbeerskih ptic, ki so se razmno\xc5\xbeile na obalah jezera Stimfal. Bile so posve\xc4\x8dene Aresu in so se hranile z ljudmi, imele so bronaste kljune, kremplje in ostra kovinska peresa, s katerimi so napadale \xc5\xbertve. Glede na to, da je bilo mra\xc4\x8dno, sta Atena in Hefajst pomagala Herakleju tako, da sta mu dala bronasto ropotuljo, s katero je ptice spla\xc5\xa1il in jih nagnal v let. Potem jih je s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami postrelil. _NEWLINE_V drugi ina\xc4\x8dici zgodbe jih je streljal s katapultom. Ptice, ki so pre\xc5\xbeivele, se nikoli ve\xc4\x8d  niso vrnile v Gr\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\n7. Kretski bik\n_START_PARAGRAPH_\nNa Kreti je bil bik, ki ga Minos ni hotel \xc5\xbertvovati Pozejdonu. Ta bik je odpeljal Evropo, z njim je Pazifaa spo\xc4\x8dela Minotavra. \xc4\x8ceprav je Minos ponudil Herakleju pomo\xc4\x8d, jo je ljubeznivo odklonil in se odlo\xc4\x8dil, da bo nalogo opravil golorok. Bik je bruhal ogenj, zato se je boj zavlekel. Na koncu ga je premagal, bika ujel in ga odnesel v Mikene. Ko ga je Evristej videl, ga je hotel posvetiti Heri, a ga je odbila, ker je bik izra\xc5\xbeal Heraklejevo mo\xc4\x8d._NEWLINE_To \xc5\xbeival je pozneje na Maratonskem polju ubil Tezej.\n_START_SECTION_\n8. Diomedove kobile\n_START_PARAGRAPH_\nV pokrajini Trakiji je imel nori kralj Diomed \xc5\xa1tiri kobile: Podargo, Lampono, Ksanto in Deno, ki jih je hranil s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim mesom. Heraklej jih je moral ukrasti. To je naredil z veliko lahkoto. Nahranil jih je z Diomedom zaradi njegove zlobe in okrutnosti. Po drugi ina\xc4\x8dici je pri\xc5\xa1el s svojim ljubimcem Abderom, ki je \xc4\x8duval kobile, medtem ko se je Heraklej boril z Diomedom. Kobile so Abdera pojedle, zato jim Heraklej dal  \xc5\xa1e Diomeda, da se je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval._NEWLINE_Potem ko so se najedle, so kobile postale mirnej\xc5\xa1e in jih je odpeljal v Mikene, da kralj Evristej odlo\xc4\x8di o njihovi usodi. Evristej je odlo\xc4\x8dil, da jih odpeljejo na Olimp in \xc5\xbertvujejo Zevsu, a jih je Zevs zavrnil in poslal volkove, leve in medvede, ki so jih pokon\xc4\x8dali._NEWLINE_Druga ina\xc4\x8dica zgodbe govori o tem, da jih je Heraklej pustil svobodno begati po Argosu, saj so postale trajno mirne.\n_START_SECTION_\n9. Pas kraljice Amazonk\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklej je moral Evristejevi h\xc4\x8deri prinesti pas Hipolite, kraljice bojevnic Amazonk, ki ji je pas podaril njen o\xc4\x8de Ares. Amazonke so onesposabljale fante in mo\xc5\xa1ke, da so morali zanje opravljati hi\xc5\xa1na opravila. Uporabljale so bronasto oro\xc5\xbeje in prve osnovale konjeni\xc5\xa1ke rodove. Hera je nahujskala Amazonke proti Herakleju, zato jih je bil prisiljen pobiti in vzeti kraljevski pas. Heraklej je posilil Hipolito in jo zatem dal za \xc5\xbeeno Tezeju. _NEWLINE_V drugi ina\xc4\x8dici zgodbe se je Hipolita zaljubila v Herakleja in mu sama dala svoj pas.\n_START_SECTION_\n10. Gerionova \xc4\x8dreda\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklejeva deseta naloga je bila polastiti se znamenite Gerionove \xc4\x8drede iz Eritije, ki je slovela po svoji lepoti in jo je \xc4\x8duval dvoglavi pes Ortos, a je ni smel odkupiti ali prositi kogar koli za pomo\xc4\x8d. Gerion, sin Hrizaorja in Kaliroe, h\xc4\x8derke Titana Okeana, je bil velikan s tremi glavami in tremi telesi, vedno oboro\xc5\xbeen do zob._NEWLINE_Na poti do Eritije je Heraklej prehodil libijsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo in ker je bil jezen zaradi vro\xc4\x8dine, je ustrelil pu\xc5\xa1\xc4\x8dico na Helija, boga Sonca. Helij ga je prosil, naj preneha, a je Heraklej zahteval velik zlat pladenj, ki bi ga uporabil za plovbo po morju. Tako je pri\xc5\xa1el do Eritije. Spopadel se je z dvoglavim psom Ortom, ki ga je ubil s svojo gorja\xc4\x8do. Evritij, ki je \xc4\x8duval \xc4\x8dredo, je pri\xc5\xa1el Ortu na pomo\xc4\x8d, a ga je Heraklej ubil. Ko je Gerion sli\xc5\xa1al tru\xc5\xa1\xc4\x8d, je pri\xc5\xa1el oboro\xc5\xbeen s tremi \xc5\xa1\xc4\x8diti, tremi kopji in tremi \xc4\x8deladami. Na koncu ga je Heraklej ubil s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, ki jo je namo\xc4\x8dil v strupeno kri lernajske Hidre._NEWLINE_Heraklej je nato odpeljal \xc5\xbeivino Evristeju. Da bi mu ote\xc5\xbeila nalogo, je Hera poslala na \xc5\xbeivino obada, ki bi naj jo vznemirjal in dra\xc5\xbeil. Prav tako je poslala poplavo, da Heraklej ni mogel \xc4\x8dez reko z \xc5\xbeivino. Dvignil je dva velika stebra, zni\xc5\xbeal nivo vode in prepre\xc4\x8dil prihod morskih po\xc5\xa1asti.  Stebra (dve gori) naj bi bila pri morski o\xc5\xbeini Gibraltar in ju danes imenujejo Heraklejeva stebra. Potem je odpeljal \xc5\xbeivino Evristeju, ki jo je posvetil Heri.\n_START_SECTION_\n11. Zlata jabolka Hesperid\n_START_PARAGRAPH_\nKo je v osmih letih in enem mesecu kon\xc4\x8dal 10 nalog, je Heraklej pri\xc5\xa1el do Evristeja in zahteval nagrado. Evristej ni priznal druge in pete naloge, zato je moral Heraklej opraviti \xc5\xa1e dve. Naslednja naloga je bila zahtevna. Moral je prinesti zlata jabolka Hesperid, a tega ni naredil sam._NEWLINE_Nerej, morsko bo\xc5\xbeanstvo, sin Ponta in Gaje, o\xc4\x8de Nereid, mu je svetoval, naj prosi Atlanta, velikana, ki dr\xc5\xbei nebesni svod,  da nabere ta jabolka. Ta bi naredil vse, da bi se malo odpo\xc4\x8dil od svojega te\xc5\xbekega dela, a se je bal Ladona, bitja s sto glavami, ki je \xc4\x8duval jabolka. Heraklej ga je ustrelil z velike razdalje in velikan je nabral plodove (verjetno je bil v sorodstvu s Hesperido, mogo\xc4\x8de njen o\xc4\x8de). Zdaj se ni \xc5\xbeelel vrniti k staremu opravilu, zato ga je moral Heraklej  prelisi\xc4\x8diti: prosil ga je, naj pridr\xc5\xbei svod, dokler ne podlo\xc5\xbei blazine na glavo. Nasedel je in Heraklej se je z jabolki napotil proti Evristeju. Na poti je osnoval Tebe \xe2\x80\x93 mesto s sto vrati. Evristej se je bal jabolk, zato jih je Heraklej dal Ateni, ki jih je nato vrnila.\n_START_SECTION_\n12. Kerber\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja in najte\xc5\xbeja naloga je bila pripeljati iz podzemlja psa Kerberja. Heraklej je moral oditi do vrat Hada in tam obra\xc4\x8dunati s troglavim psom, ki je imel rep ka\xc4\x8de, iz njegove sline, ki mu je padala iz gobca na tla, je zrasla strupena rastlina akonita. Ko je bil v podzemlju, je Heraklej osvobodil Tezeja, ki je bil tam zaprt, ker je posku\xc5\xa1al ugrabiti Hadovo Perzefono._NEWLINE_Heraklej je od\xc5\xa1el do Hada in Perzefone in vpra\xc5\xa1al, ali sme vzeti Kerberja. Bogova sta se strinjala pod pogojem, da ga ne po\xc5\xa1koduje. Nekateri pravijo, da je Perzefona pristala zato, ker je bil Heraklej njen brat. Heraklej je psa ujel, ga dr\xc5\xbeal okoli vratu in ga zvlekel na svetlo. Ko je pri\xc5\xa1el iz teme, je Kerber za\xc4\x8del besno lajati in stokati. Evristej se je ustra\xc5\xa1il, ko ga je ugledal, zato ga je Heraklej hitro vrnil v Had.\n_START_SECTION_\nDruge miti\xc4\x8dne zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nKo je dokon\xc4\x8dal naloge, se je Heraklej pridru\xc5\xbeil Argonavtom pri iskanju zlatega runa. Re\xc5\xa1ili so junakinje, osvojili Trojo in pomagali bogovom v vojni proti Gigantom. Zaljubil se je v princeso Jolo iz Ehalije. Kralj in njegovi sinovi so s prezirom gledali na Heraklejeve podvige,  razen Jolinega brata Ifita, ki je postal Heraklejev najbolj\xc5\xa1i prijatelj. Evrit je ponudil roko svoje h\xc4\x8dere tistemu, ki ga premaga v strelskem tekmovanju. Ker Evrit ni izpolnil obljube, ga je Heraklej ubil, pa tudi njegove sinove, razen Ifrita, Jolo pa ugrabil. Hera je \xc5\xa1e enkrat razbesnela Herakleja, tako da je Ifita vrgel z obzidja._NEWLINE_Heraklej se je moral odkupiti in o\xc4\x8distiti s slu\xc5\xbeenjem lidijski kraljici Omfali. Moral je opravljati \xc5\xbeenska opravila in nositi \xc5\xbeenske obleke, ona pa je nosila njegovo levjo ko\xc5\xbeo in gorja\xc4\x8do. \xc4\x8cez \xc4\x8das ga je osvobodila in se z njim poro\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nHilas\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklej je moral Argonavte zapustiti, preden so prispeli v Kolhido._NEWLINE_Med pohodom skozi pu\xc5\xa1\xc4\x8davo je Heraklej ubil driopskega kralja Teodamanta v spopadu zaradi ukradene \xc5\xbeivine. Po smrti kralja je vzljubil njegovega lepega sina Hilasa in ga vzel s seboj na pohod. Kot Argonavt je Heraklej sodeloval le na delu potovanja. V Miziji so Hilasa ugrabile vodne nimfe, ko so ga poslali po vodo. Obupani Heraklej ga je dolgo iskal, vendar se je Hilas zaljubil v nimfe in nikoli ve\xc4\x8d ga ni videl. Iz tega je nastal obi\xc4\x8daj, da so Mizijci vsako leto obredno hodili naokrog po gozdovih in iskali Hilasa. Hilasovo usodo opeva Teokrit v svoji 13. idili.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1evanje Prometeja\n_START_PARAGRAPH_\nHeziodova Teogonija in Ajshilov Vklenjeni Prometej  pi\xc5\xa1eta, da je Heraklej ustrelil in ubil orla, ki je mu\xc4\x8dil Prometeja (kar je bila Zevsova kazen za krajo ognja bogov, ki ga je izro\xc4\x8dil smrtnikom) in ga re\xc5\xa1il iz kavka\xc5\xa1ke stene. Heraklej je osvobodil Titana verig in njegovih muk. Prometej je nato napovedoval nadaljnja Heraklejeva dejanja.\n_START_SECTION_\nHeraklejevo ozvezdje\n_START_PARAGRAPH_\nNa poti nazaj iz Iberije v Mikene, ko se je polastil Gerionove \xc5\xbeivine, ki je bila njegova deseta naloga, je Heraklej pri\xc5\xa1el v Ligurijo v severozahodni Italiji, kjer se je bojeval z dvema velikanoma, Albionom in Bergionom ali Derkinos, sinovi Pozejdona. Nasprotniki so bili mo\xc4\x8dni; Heraklej je v bil te\xc5\xbekem polo\xc5\xbeaju, zato je prosil svojega o\xc4\x8deta Zevsa za pomo\xc4\x8d. Pod okriljem Zevsa je Heraklej zmagal. Heraklej je kle\xc4\x8dal, ko je molil k o\xc4\x8detu Zevsu, kar je dalo ime Engonasin (gr\xc5\xa1ko \xce\x95\xce\xb3\xce\xb3\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbd, ki izvira iz "\xce\xb5\xce\xbd \xce\xb3\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbd") in pomeni "na kolenih" ozvezdju, znanem kot Heraklejevo ozvezdje. Zgodbo je med drugim opisal Dionizij iz Halikarnasa (60 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93po 7 pr. n. \xc5\xa1t.), gr\xc5\xa1ki govornik in zgodovinar, ki je deloval v Rimu med Avgustovim vladanjem.\n_START_SECTION_\nHeraklejevo plenjenje Troje\n_START_PARAGRAPH_\nPred Homerjevo trojansko vojno je bil Heraklej v Troji in jo oplenil. Prej je Pozejdon poslal morsko po\xc5\xa1ast nad Trojo. Zgodba nakazuje ve\xc4\x8d odstopanj v Iliadi (7.451\xe2\x80\x93453, 20.145\xe2\x80\x93148, 21.442\xe2\x80\x93457) in je na voljo v Apolodorovi Biblioteki (2.5.9). Ta pohod je postal tema vzhodnega pedimenta Afajinega templja. Laomedon je na\xc4\x8drtoval \xc5\xbertvovati svojo h\xc4\x8der Heziono Pozejdonu v upanju, da ga bo zadu\xc5\xa1ila. Heraklej je na sre\xc4\x8do prispel (skupaj s Telamonom in Ojklom) in se dogovoril, da bodo ubili po\xc5\xa1ast, \xc4\x8de bo Laomedon dal konje, ki jih je dobil od Zevsa kot nadomestilo za Zevsovo ugrabitev Ganimeda. Laomedon je obljubil. Heraklej je po\xc5\xa1ast ubil, vendar je Laomedon prelomil obljubo. Zato je na poznej\xc5\xa1em pohodu Heraklej s svojimi privr\xc5\xbeenci napadel Trojo in jo oplenil. Pobili so vse Laomedonove sinove, ki jih je tam skril Podark, ki je bil preimenovan v Priam. Svoje \xc5\xbeivljenje si je re\xc5\xa1il tako, da je dal Herakleju Hezionino zlato tan\xc4\x8dico. Telamon je vzel Heziono kot vojno nagrado, se z njo poro\xc4\x8dil in imel sina Tevkra.\n_START_SECTION_\nHeraklejeve ljubezni\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklej je imel mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske ljubimce. Njegovo potomstvo se imenuje Heraklidi (Herakleidai) in nastopajo v \xc5\xa1tevilnih mitih. Ti miti naj bi temeljili na zgodovinskih dogodkih, ko so Dorci prodirali na Peloponez konec 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdene\n_START_PARAGRAPH_\nHeraklej se je \xc5\xa1tirikrat poro\xc4\x8dil. Prvi\xc4\x8d z Megaro, ki jo je skupaj z otroki ubil v napadu besnila, ki ga je povzro\xc4\x8dila Hera. Naslednja \xc5\xbeena je bila Omfala, lidijska kraljica, pri kateri je bil najprej su\xc5\xbeenj._NEWLINE_Tretja \xc5\xbeena je bila Dejanejra, za katero se je boril z re\xc4\x8dnim bogom Ahelojem. Po poroki sta potovala in bi morala \xc4\x8dez neko reko, ko je kentaver po imenu Nes ponudil pomo\xc4\x8d, a posku\xc5\xa1al posiliti Dejanejro. Heraklej ga je ubil s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, potopljeno v Hidrino kri. Umirajo\xc4\x8d je kentaver naro\xc4\x8dil Dejanejri, naj zbere njegovo kri in seme ter s tem prema\xc5\xbee mo\xc5\xbeevo obleko, \xc4\x8de \xc5\xbeeli Herakleju prepre\xc4\x8diti zveze z drugimi \xc5\xbeenskami. Vedel je, da je njegova kri pri\xc5\xa1la v stik s Hidrino in da bo to ubilo Herakleja._NEWLINE_Dejanejra je bila ljubosumna na Jolo in je pomo\xc4\x8dila srajco v to me\xc5\xa1anico. Heraklejev sluga je prinesel srajco in tkanina je za\xc4\x8dela razjedati njegovo  meso. Prosil je, da ga dajo na grmado, da bodo prekinili muke. Filoktet je za\xc5\xbegal grmado, Heraklej pa mu je dal svoj lok in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice. Po njegovi smrti so ga bogovi naredili nesmrtnega. _NEWLINE_Druga ina\xc4\x8dica mita govori, da je grmada za\xc5\xbegala \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko v njem in da je ostalo samo bo\xc5\xbeansko. Od\xc5\xa1el je na Olimp in se poro\xc4\x8dil s Hebo.'