b'\n_START_ARTICLE_\nOdpu\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nOdpu\xc5\xa1\xc4\x8danje je proces stalne prekinitve delovnega razmerja s strani delavca. Vsaka odpustitev, tako v privatnem kot v javnem sektorju, mora biti skladna z Zakonom o delovnih razmerjih (ZDR-1).\n_START_SECTION_\nIzredna odpoved\n_START_PARAGRAPH_\nDelavec ali delodajalec lahko pogodbo izredno odpovesta le iz razlogov, dolo\xc4\x8denih s 110. in 111. \xc4\x8dlenom (npr. delavec je v selekcijskem postopku predlo\xc5\xbeil la\xc5\xbene podatke ali dokazila, morebitna kr\xc5\xa1itev pogodbe ima znake kaznivega dejanja, delodajalec vsaj dva meseca ni izpla\xc4\x8deval pla\xc4\x8de \xe2\x80\xa6) Pred izredno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi mora delavec delodajalca pisno opomniti na izpolnitev obveznosti. V primeru, da pogodbo odpove delavec, je ta upravi\xc4\x8den do odpravnine.\n_START_SECTION_\nPosebno pravno varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDelodajalec ne sme odpovedati pogodbe delavcu, ki je star 58 let ali mu manjka pet let pokojninske dobe do izpolnitev pogojev za starostno upokojitev, brez njegove privolitve (114. \xc4\x8dlen). Delodajalec prav tako ne sme odpovedati pogodbe delavki v \xc4\x8dasu nose\xc4\x8dnosti ali delavki, ki doji otroka do enega leta starosti, ali star\xc5\xa1em, ki izrabljajo star\xc5\xa1evski dopust (115. \xc4\x8dlen). Delodajalec lahko odpove pogodbo o zaposlitvi invalidu zaradi nezmo\xc5\xbenosti za opravljanje dela pod pogoji iz predpisov pokojninskega in invalidskega zavarovanja (116. \xc4\x8dlen).\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtno zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila zaposlenih\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drtno zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila zaposlenih (ang. downsizing) je sistemati\xc4\x8dno organizirana praksa, usmerjena k zmanj\xc5\xa1anju \xc5\xa1tevila zaposlenih z namenom izbolj\xc5\xa1anja uspe\xc5\xa1nosti podjetja. Postal je zelo pogosta poslovna praksa v Ameriki v 80. letih prej\xc5\xa1njega stoletja, ko se je za\xc4\x8delo slab\xc5\xa1anje ekonomskega polo\xc5\xbeaja podjetij. Danes je pogosto razumljen kot nujen proces za obstoj podjetja. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da se z downsizingom zmanj\xc5\xa1a stopnja zaupanja v organizacijo in predanosti podjetju tako pri \xc5\xbertvah downsizinga kot tudi pri tistih, ki niso bili odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni v tem procesu.\n_START_SECTION_\nOdziv strank kot posledica\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drtno zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila zaposlenih je eden najbolj priljubljenih na\xc4\x8dinov zmanj\xc5\xa1evanja stro\xc5\xa1kov v podjetjih po svetu. Osnovna ideja tega procesa je, da podjetje ohrani nivo izida (v smislu kvalitete izdelka oziroma storitve), medtem ko zmanj\xc5\xa1a vlo\xc5\xbeek (\xc5\xa1tevilo delavcev) in tako zni\xc5\xbea stro\xc5\xa1ke. A se sploh v zadnjem obdobju med raziskovalci pojavlja vpra\xc5\xa1anje, ali na\xc4\x8drtno zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila zaposlenih dolgoro\xc4\x8dno podjetjem prina\xc5\xa1a ve\xc4\x8d prednosti ali slabosti. Datta idr. (cit. v ) so namre\xc4\x8d zapisali, da ima proces pomemben potencial, da uni\xc4\x8di odnose, zaupanje in zvestobo, ki povezuje delavce in delodajalce, kar pa lahko posredno vpliva tudi na zadovoljstvo njihovih strank. Ta odnos so v preteklosti preu\xc4\x8devali predvsem v B2B oblikah poslovanja (\xe2\x80\x98business-to-business\xe2\x80\x99 \xe2\x80\x93 situacija, v kateri eno podjetje izvaja komercialne transakcije z drugim podjetjem). Manj jasni in pregledni pa so tovrstni vplivi v B2C poslovanju (\xe2\x80\x98business-to-consumer\xe2\x80\x99), v katerih podjetje posluje s fizi\xc4\x8dno osebo, ki je na koncu poslovne verige in ima manj stika z zaposlenimi v podjetju. Zato sta se te teme lotila Habel in Klarmann.) Opredelila sta dve skupini spremenljivk in prou\xc4\x8devala njun vpliv na odnos med zmanj\xc5\xa1anjem \xc5\xa1tevila zaposlenih in zadovoljstvom strank \xe2\x80\x93 spremenljivke, vezane na podjetje, in spremenljivke, vezane na stranke. Ugotovila sta, da se stranke na zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila zaposlenih v najve\xc4\x8dji meri odzovejo, \xc4\x8de posledi\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1a kvaliteto izdelkov. To je opazno predvsem v podjetjih, ki dajo veliko na raziskovanje in razvoj izdelkov, ki imajo visoko produktivne delavce in ki imajo \xc5\xbee v osnovi malo \xc5\xa1tevilo odve\xc4\x8dnih delavcev glede na zahteve delovnih mest. Avtorja \xc5\xbeelita s \xc4\x8dlankom predvsem opozoriti, da morajo direktorji podjetij, preden se lotijo na\xc4\x8drtnega zmanj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila zaposlenih, razmi\xc5\xa1ljati izven okvirov podjetja, torej tudi o zadovoljstvu strank.\n_START_SECTION_\nPosledice odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja na ponovno zaposlitev\n_START_PARAGRAPH_\nMonteith je s sodelavci  raziskovala, ali dejstvo, da je bil kandidat za delovno mesto v preteklosti \xc5\xbee odpu\xc5\xa1\xc4\x8den, vpliva na odlo\xc4\x8danje v selekcijskem postopku. Na tovrstno raziskovalno podro\xc4\x8dje jih je pripeljalo predvsem zavedanje, da razlogi za odpustitev pogosto niso povezani s posameznikovo dejansko u\xc4\x8dinkovitost na delovnem mestu, a je kljub temu lahko odlo\xc4\x8dilni dejavnik, da ste\xc5\xbeka dobi novo zaposlitev. In zaradi tega posamezniki, ki ponovno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zaposlitev, ob\xc4\x8dutijo ve\xc4\x8d anksioznosti, strahu in dvoma vase. V raziskavo so vklju\xc4\x8dili naklju\xc4\x8dne udele\xc5\xbeence, ki so bili v vlogi delodajalca in so se morali odlo\xc4\x8diti, katerega kandidata bi zaposlili. Pri udele\xc5\xbeencih so ocenjevali tudi izra\xc5\xbeenost \xe2\x80\x98prepri\xc4\x8danosti o pravi\xc4\x8dnosti sveta\xe2\x80\x99 - po teoriji sistemske utemeljenosti (System justification theory; Jost in Banaji, 1994) ljudi v dolo\xc4\x8deno vedenje motivira verjetje, da so socialni sistemi in institucije pravi\xc4\x8dne ter legitimne. Izkazalo, da lahko predhodna odpustitev pomembno vpliva na ponovno zaposlitev \xe2\x80\x93 lahko jim koristi ali \xc5\xa1kodi, kar pa je odvisno od izra\xc5\xbeenosti delodajal\xc4\x8deve prepri\xc4\x8danosti o pravi\xc4\x8dnosti sveta. Tisti, ki zelo verjamejo v pravi\xc4\x8dnost sveta, bodo manj verjetno zaposlili kandidata, ki je bil neko\xc4\x8d \xc5\xbee odpu\xc5\xa1\xc4\x8den, saj menijo, da si je to zaslu\xc5\xbeil. In nasprotno bodo ljudje, ki v pravi\xc4\x8dnost sveta ne verjamejo, z ve\xc4\x8djo verjetnostjo zaposlili tak\xc5\xa1nega posameznika.'