b'\n_START_ARTICLE_\nPlaninska pot\n_START_PARAGRAPH_\nPlaninska pot je ozek pas zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, ozna\xc4\x8den ali neozna\xc4\x8den, zavarovan ali nezavarovan, praviloma v gri\xc4\x8devnatem, hribovitem in goratem svetu, namenjen za hojo, tek ali plezanje, ki je lahko obstoje\xc4\x8da pe\xc5\xa1pot ob javni prometni povr\xc5\xa1ini, poljska pot ali ustrezna gozdna prometnica, lahko pa je tudi samostojna, praviloma najve\xc4\x8d en meter \xc5\xa1iroka, le v nujnih primerih z naravnim materialom utrjena pohodna trasa. Je planinski \xc5\xa1portni objekt, ki je zgrajen kot podalj\xc5\xa1ek javnih komunikacij v hribovitem svetu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki nadelave in ozna\xc4\x8devanja poti segajo v leto 1853, ko je dal dr. Ernst Hilarius Fr\xc3\xb6lich zgraditi prvo planinsko pot na Dona\xc4\x8dko goro. Prvi pristop na Triglav leta 1778 so zaznamovali z mo\xc5\xbeici, ki so na brezpotjih v uporabi \xc5\xa1e danes. Leta 1869 je Jo\xc5\xbee \xc5\xa0kantar iz Srednje vasi nadelal pot z Ledin \xc4\x8dez Stopce. Kot za\xc4\x8detek pravega markiranja v na\xc5\xa1ih Alpah pa \xc5\xa1teje leto 1879. Na pobudo Frischaufa je bila urejena pot iz Bohinja \xc4\x8dez Komar\xc4\x8do na Triglav.\n_START_SECTION_\nPlaninske poti v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenske planinske poti so ozna\xc4\x8dene s Knafel\xc4\x8devo markacijo, smernimi tablami in smerokazi, vzdr\xc5\xbeujejo pa jih planinska dru\xc5\xa1tva. Na dolo\xc4\x8denih mestih so poti lahko opremljene tudi z lesenimi ali kovinskimi varovali. Planinske poti so lahko ozna\xc4\x8dene tudi po drugih komunikacijah, kot so vlake, kolovozi in druge nekategorizirane ali javne ceste._NEWLINE_Planinska dru\xc5\xa1tva z markacisti PZS skrbijo za mre\xc5\xbeo 1661 planinskih poti v skupni dol\xc5\xbeini prek 9000 km po vsej Sloveniji. V letu 2011 je bilo registriranih ve\xc4\x8d kot 600 markacistov Planinske zveze Slovenije. Markacisti vse delo opravijo prostovoljno.'