b'\n_START_ARTICLE_\nNavigacijska listina\n_START_PARAGRAPH_\nNavigacijska listina so angle\xc5\xa1ki pomorski zakoni, ki jih je Anglija sprejela za za\xc5\xa1\xc4\x8dito svojih interesov na morju; od njih si je obetala hitrej\xc5\xa1i razvoj in napredek ladjedelni\xc5\xa1tva, ribi\xc5\xa1tva in pomorske trgovine.\n_START_SECTION_\nNavigacijske listine v 14., 15. in 16. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo navigacijsko listino je Anglija sprejela leta 1381 za \xc4\x8dasa Riharda II. Nana\xc5\xa1ala se je samo na trgovino z Evropo. Zaradi nezadostnega ladijskega prostora in slabega nadzora oblasti se tedaj zakon ni mogel u\xc4\x8dinkovito izvajati._NEWLINE_Navigacijska listina je bila obnovljena in dopolnjena v letih 1485, 1532 in 1540. Tudi tedaj je ni bilo mogo\xc4\x8de strogo izvajati, ker so potrebe po ladijskem prostoru rasle hitreje kot gradnja ladij.\n_START_SECTION_\nNavigacijska listina iz leta 1651\n_START_PARAGRAPH_\nNavigacijsko listino je ponovno izdala republikanska vlada Oliverja Cromwella leta 1651. Listina je dolo\xc4\x8dala, da se sme \xc4\x8dezmorsko blago preva\xc5\xbeati samo na angle\xc5\xa1kih ladjah, evropsko blago pa tudi na ladjah, izdelanih v de\xc5\xbeelah, iz katerih je blago izhajalo. Prevoze med pristani\xc5\xa1\xc4\x8di na angle\xc5\xa1kih obalah ter uvoz in izvoz rib so smele izvajati le angle\xc5\xa1ke ladje. Tedaj je bila listina naperjena predvsem proti nizozemskim trgovcem, ki so z mo\xc4\x8dnim trgovskim ladjevjem obvladovali ve\xc4\x8dino angle\xc5\xa1ke trgovine._NEWLINE_Po vestfalskem miru leta 1648 se je nizozemsko trgovanje hitro raz\xc5\xa1irilo tudi na podro\xc4\x8dja, kjer so prej zaradi \xc5\xa1panskega embarga za nizozemske ladje prevladovali Angle\xc5\xbei (\xc5\xa0panija, Portugalska, Italija, Gr\xc4\x8dija, Levant, Kanarski otoki). Angle\xc5\xbei niso mogli konkurirati Nizozemcem, ki so imeli ve\xc4\x8d ladij, ni\xc5\xbeje specifi\xc4\x8dne stro\xc5\xa1ke prevoza, bolj\xc5\xa1i sistem financiranja kupcev, manj\xc5\xa1e obresti in predvsem ve\xc4\x8djo izbiro in bolj\xc5\xa1o kakovost proizvodov. Cromwellova Anglija je sku\xc5\xa1ala prizadetost svojih trgovcev, ladjarjev in proizvajalcev tekstila olaj\xc5\xa1ati najprej na politi\xc4\x8dni na\xc4\x8din. Marca 1651 je angle\xc5\xa1ka delegacija v Haagu predlagala politi\xc4\x8dno zvezo med dr\xc5\xbeavama - republikama. Nizozemski pogajalci o tem niso \xc5\xbeeleli ni\xc4\x8desar sli\xc5\xa1ati, pripravljeni pa so bili pogajati se o pere\xc4\x8dih napetostih med dr\xc5\xbeavama._NEWLINE_V avgustu 1651 je potem angle\xc5\xa1ki parlament sprejel navigacijsko listno, ki naj bi ustavila uvoz kolonialnega blaga in rib v Anglijo na nizozemskih ladjah in prepre\xc4\x8dila nizozemskim ladjarjem prevoze najdragocenej\xc5\xa1ih tovorov (italijanska surova svila, tur\xc5\xa1ki moher, \xc5\xa1panski izdelki, rozine iz gr\xc5\xa1kega Zakintosa, neapeljsko olivno olje, vina s Kanarskih otokov) iz nizozemskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d v Anglijo. Listina je prepovedovala vse nizozemske prevoze ju\xc5\xbenoevropskih proizvodov v angle\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in ukinila pravkar zacvetelo nizozemsko trgovino z angle\xc5\xa1kimi kolonijami v Karibih._NEWLINE_Dolo\xc4\x8dila listine sama po sebi ne bi odlo\xc4\x8dilno prizadela nizozemske trgovine, ki je bila raz\xc5\xa1irjena po vsem svetu, \xc4\x8de ne bi isto\xc4\x8dasno Anglija s svojimi voja\xc5\xa1kimi ladjami in ladjami angle\xc5\xa1kih piratov na odprtem morju prestrezala nizozemskih trgovskih ladij, jih vodila v svoja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in jim, pod pretvezami raznih prekr\xc5\xa1kov, zara\xc4\x8dunavala velikih glob. Leta 1651 je bilo vsaj 140 takih incidentov in po ponovnih protestih nizozemske vlade v januarju 1652 spet 30. Nizozemskim voditeljem je postalo jasno, da bo Republika Nizozemska izgubila primat v pomorski trgovini, \xc4\x8de tega po\xc4\x8detja ne bo prepre\xc4\x8dila. Prva angle\xc5\xa1ko-nizozemska vojna je bila neizbe\xc5\xbena.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e dopolnitve navigacijske listine\n_START_PARAGRAPH_\nNavigacijska listina je bila kasneje \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat dopolnjena in prilagojena novim okolnostim._NEWLINE_Leta 1660 jo je v svojem imenu ponovno izdal angle\xc5\xa1ki kralj Karel II. in jo \xc5\xa1e zaostril s prepovedjo lova za nizozemske ribi\xc4\x8de v 10 miljskem priobalnem pasu. Uvedel je spiske kolonialnega blaga, ki ga je bilo dovoljeno preva\xc5\xbeati samo direktno v Anglijo, Irsko ali druge angle\xc5\xa1ke kolonije. Med njimi so bili sladkor (do leta 1739), indigo, tobak; v 18. stoletju so bili dodani ri\xc5\xbe in sladkorni sirup. Blago, ki ni bilo na spisku, se je smelo na angle\xc5\xa1kih ladjah preva\xc5\xbeati iz angle\xc5\xa1kih kolonij le direktno v tuja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Od leta 1664 so angle\xc5\xa1ke kolonije lahko dobivale evropske dobrine samo preko Anglije. \xc5\xa0kotska je bila obravnavana kot tuja de\xc5\xbeela do zdru\xc5\xbeitve z Anglijo leta 1707. Irska v letih 1670-1779 ni bila dele\xc5\xbena ugodnosti listine._NEWLINE_Od leta 1667 je bila Nem\xc4\x8dija obravnavana kot zaledje Republike Nizozemske.\n_START_SECTION_\nGospodarski u\xc4\x8dinki navigacijske listine\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi pomanjkanja ladij pod angle\xc5\xa1ko zastavo je navigacijska listina mo\xc4\x8dno podra\xc5\xbeila prevoze in zvi\xc5\xa1ala cene uvo\xc5\xbeenega blaga na angle\xc5\xa1kem trgu. Po drugi strani je, z ustvarjanjem monopola angle\xc5\xa1kemu trgovskemu ladjevju, stimulirala gradnjo ladij, katerih tona\xc5\xbea je skokovito nara\xc5\xa1\xc4\x8dala (v letih 1660-70 od 63.000 na 487.000 bruto registrskih ton). Kritiki po drugi strani trdijo, da bi se to zgodilo v vsakem primeru in da je politika omejevanja v kon\xc4\x8dni fazi zmanj\xc5\xa1ala konkuren\xc4\x8dnost angle\xc5\xa1kih proizvodov._NEWLINE_Kolonije so s tem, da so imele zagotovljen trg, sprva pridobile. Ko pa so se pojavili kupci, ki so bili za blago pripravljeni pla\xc4\x8dati ve\xc4\x8d, je listina, ki je dovoljevala izvoz le v Anglijo, zni\xc5\xbeevalo ceno kolonialnemu blagu in prispevala k nemiru, ki je kon\xc4\x8dno pripeljal do upora v angle\xc5\xa1kih ameri\xc5\xa1kih kolonijah. Njihova osamosvojitev je naredila prvi resni rez v zakone navigacijske listine in odtlej je bilo vse ve\xc4\x8d izjem. Leta 1822 so spiske blaga opustili in navigacijska listina je bila postopno ukinjena v letih 1849 in 1854.'