b'\n_START_ARTICLE_\nKonkrecija\n_START_PARAGRAPH_\nKonkrecija je masa sedimentne kamnine, v kateri je mineralni cement zapolnil pore, se pravi praznine med zrni sedimenta. Konkrecije so pogosto ovalne ali okrogle, \xc4\x8deprav so mo\xc5\xbene tudi nepravilne oblike. Beseda konkrecija je nastala iz latinskih besed con, ki pomeni skupaj, in crescere, ki pomeni rasti.  Konkrecije nastajajo v sloju \xc5\xbee deponiranega sedimentnega strata, obi\xc4\x8dajno v njegovi zgodnji zgodovini, \xc5\xa1e preden se je preostali del sedimenta strdil v kamnino. Konkrecijski cement pogosto povzro\xc4\x8di, da je konkrecija tr\xc5\xa1a in bolj obstojna na vremenske vplive kot gostiteljski stratum. _NEWLINE_Med konkrecijami in noduli je pomembna razlika. Konkrecije so nastale iz mineralov, ki so se odlagali okrog nekak\xc5\xa1nega jedra, medtem ko so noduli nadomestna telesa. _NEWLINE_Zapisi iz 18. stoletja dokazujejo, da so se konkrecije dolgo \xc4\x8dasa obravnavale kot geolo\xc5\xa1ke zanimivosti. Zaradi zelo razli\xc4\x8dnih in nenavadnih oblik, velikosti in sestav so jih imeli za dinozavrova jajca, \xc5\xbeivalske in rastlinske fosile (psevdo fosili), nezemeljske naplavine ali \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke artefakte.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nPodrobne \xc5\xa1tudije_NEWLINE_ so pokazale, da so konkrecije nastale med diagenezo.  Precej pogosto so nastale z vsedanjem ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine cementnega materiala okrog jedra, ki je pogosto organskega izvora, na primer lista, zoba, dela \xc5\xa1kolj\xc4\x8dne lupine ali fosila. Zbiralci fosilov zato pogosto odpirajo konkrecije in v njih i\xc5\xa1\xc4\x8dejo \xc5\xbeivalske ali rastlinske fosile. Najbolj nenavadna dokumentirana jedra konkrecij so bili naboji, bombe in \xc5\xa1rapneli iz druge svetovne vojne, ki so jih na\xc5\xa1li v sideritnih konkrecijah v angle\xc5\xa1kih obalnih slanih mo\xc4\x8dvirjih._NEWLINE_Oblike  konkrecij so odvisne od pogojev, v katerih so nastajale. Njihova rast je lahko koncentri\xc4\x8dna ali predorna. V koncentri\xc4\x8dni rasti se mineral odlaga v sukcesivnih slojih na \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de sloje, s \xc4\x8demer se pove\xc4\x8duje premer konkrecije. Pri predorni rasti  pride do cementiranja gostiteljskih sedimentov, tako da se napolnijo praznine v odlo\xc5\xbeenem mineralu.  Proces poteka isto\xc4\x8dasno po celem volumnu, ki s\xc4\x8dasoma postane konkrecija.\n_START_SECTION_\nVidez\n_START_PARAGRAPH_\nKonkrecije imajo zelo razli\xc4\x8dne oblike (krogle, diski, cevi, grozdi, milni mehur\xc4\x8dki...) trdote in velikosti, od tak\xc5\xa1nih, ki so komaj vidne s prostom o\xc4\x8desom do velikih teles s premerom  ve\xc4\x8d metrov. Velika rde\xc4\x8da konkrecija v Narodnem parku Teodorja Roosevelta v Severni Dakoti ima premer skoraj tri metre, konkrecija v depresiji Fajum v Egiptu pa celo devet metrov. Barva konkrecije je po navadi podobna barvi kamnine, v kateri je nastala.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nKonkrecije so obi\xc4\x8dajno zgrajene iz karbonatnih mineralov, na primer kalcita, amorfnih ali mikrokristalini\xc4\x8dnih oblik kremena, na primer ro\xc5\xbeenca,kremena ali jaspisa, ali \xc5\xbeelezovih oksidov ali hidroksidov, na primer getita in hematita. Zgrajene so lahko tudi iz drugih mineralov, na primer dolomita, ankerita, siderita, pirita, markazita, barita in sadre. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so konkrecije praviloma zgrajene iz enega minerala, so v njih lahko prisotni tudi drugi minerali, odvisno od pogojev, v katerih so nastajale. Karbonatne konkrecije na primer, ki so nastale z bakterijsko redukcijo sulfatov, pogosto vsebujejo manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine pirita, Druge konkrecije, ki so nastale z mikrobsko redukcijo sulfatov, so sestavljene iz zmesi kalcita, barita in pirita.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nKonkrecije se pojavljajo v razli\xc4\x8dnih kamninah, posebno pogoste pa so v skrilavcih, glinovcih  in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakih. Njihova zunanjost je pogosto podobna fosilom ali kamnom, ki po videzu ne spadajo v sloj, v katerem se nahajajo. Konkrecije v\xc4\x8dasih vsebujejo fosile, ki tvorijo jedro ali pa so komponenta konkrecije, ki se je vgradila med rastjo konkrecije. Konkrecije same po sebi niso fosili! Lahko so tudi grudaste, koncentrirane po plasteh, in pogosto \xc5\xa1trlijo iz sten preperelih klifov ali slonijo na mehkih podstavkih._NEWLINE_Majhne hematitne konkrecije, imenovane borovnice ali Marsove sferule, so odkrili tudi na Marsu.\n_START_SECTION_\nSeptarijske konkrecije\n_START_PARAGRAPH_\nSeptarijske konkrecije ali septarijski noduli so konkrecije, ki vsebujejo oglate votline ali razpoke, imenovane septarije, napolnjene z drugim mineralom, na primer kalcitom. Beseda je nastala iz latinske besede septum, ki pomeni delitev in se nana\xc5\xa1a na razpoke oziroma \xc5\xa1pranje v kamnini. Druga razlaga, ki je napa\xc4\x8dna, trdi, da je beseda nastala iz latinske besede septem, ki pomeni sedem, in se nana\xc5\xa1a na \xc5\xa1tevilo razpok, ki se obi\xc4\x8dajno pojavljajo. Razpoke so zelo razli\xc4\x8dno velike in oblikovane  in razli\xc4\x8dno skr\xc4\x8dene. \xc4\x8ceprav se je obi\xc4\x8dajno trdilo, da so konkrecije rasle od  znotraj navzven, radialno orientirane zazpoke, ki se proti robovom o\xc5\xbeijo, ka\xc5\xbeejo, da je bila v teh primerih periferija tr\xc5\xa1a od notranjosti, verjetno zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8danja  koli\xc4\x8dine veznega cementa. _NEWLINE_Procesi, ki so ustvarili septarije,so \xc5\xa1e vedno nepojasnjeni. Za njihov nastanek so se predpostavljali \xc5\xa1tevilni mo\xc5\xbeni mehanizmi: dehidracija z glino, gelom ali organskimi snovmi bogatih jeder, kr\xc4\x8denje sredi\xc5\xa1\xc4\x8da konkrecije, \xc5\xa1irjenje plinov, ki so nastali z razpadanjem organskih snovi, drobljenje ali kr\xc4\x8denje krhke notranjosti konkrecije zaradi potresov ali visokih tlakov in drugi. Trenutno \xc5\xa1e vedno ni jasno, kateri od teh in drugih predpostavljenih mehanizmov, \xc4\x8de sploh kateri, je pravi. Septarije obi\xc4\x8dajno vsebujejo kristale kalcita, ki so se oborili iz kro\xc5\xbee\xc4\x8dih raztopin. Na stenah razpok se v\xc4\x8dasih pojavljajo tudi prevleke iz siderita ali pirita, ki jih obarvajo v svetlo rde\xc4\x8dih in zlatih barvah. Nakatere septerije lahko vsebujejo tudi majhne kalcitne stalaktite in dobro oblikovane milimetrske monokristale pirita.   _NEWLINE_Izjemne septarijske konkrecije  so balvani Moeraki na Ju\xc5\xbenem otoku Nove Zelandije s premerom pribli\xc5\xbeno tri metre. Zgrajene so iz s kalcitom cementiranega blata z \xc5\xbeilami iz kalcita, kremena in z \xc5\xbeelezom bogatega dolomita. Zelo podobne konkrecije s premerom do tri metre so balvani Koutu na ju\xc5\xbeni obali Severnega otoka Nove Zelandije. Mnogo manj\xc5\xa1e in bolj tipi\xc4\x8dne septarijske konkrecije so odkrili na izpostavljenih klifih v  Kimmeridge Clayu (Wessex, Anglija).\n_START_SECTION_\nTopovske krogle\n_START_PARAGRAPH_\nTopovske krogle so velike okrogle konkrecije, ki so podobne topovskim kroglam. Krogle s premerom do tri metre na bregovih reke Cannonball v Severni Dakoti (ZDA) so nastale s cementiranjem peska in mulja s kalcitom. Podobne konkrecije s premerom \xc5\xa1tiri do \xc5\xa1est metrov so v sevrovzhodnem Utahu in srednjem Wyomingu. Nastale so s cementiranjem peska s kalcitom.  Nekoliko preperele in erodirane velike topovske krogle s premerom do \xc5\xa1est metrov so v  Rock Cityju v Kansasu. \xc5\xbde omenjeni balvani Moeraki in Koutu na Novi Zelandiji so septarijske konkrecije, ki so isto\xc4\x8dasno tudi topovske krogle. Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da topovskih krogel so tudi na obalah Huronskega jezera, Spitsbergih, Kanadi, Aljaski, Grenlandiji, Bosni in Hercegovini (Mecevi\xc4\x87i, Ozimi\xc4\x87i in Zavidovi\xc4\x87i) in v provinci Hunan na Kitajskem.\n_START_SECTION_\nRaztegnjene konkrecije\n_START_PARAGRAPH_\nRaztegnjene konkrecije so vzporedne s sedimentnim stratom in so se intenzivno preu\xc4\x8devale zaradi morebitnega vpliva smeri toka podzemnih voda na orientacijo dalj\xc5\xa1e osi konkrecije in orientacijo preteklih podzemnih vodnih tokov v gostiteljski kamnini.  Raztegnjene konkrecije dajo vpogled tudi v trende lokalne permeabilnosti, spremembe hitrosti podzemnih tokov in tipe geolo\xc5\xa1kih tvorb, ki so vplivale na vodne tokove. _NEWLINE_Raztegnjene konkrecije so zelo pogoste v sedimentnih skladih morske gline iz jurskega obdobja v zahodni Evropi (Kimmeridge Clay). Njihovi izdanki, ki so po vrsti ribi\xc5\xa1ke ladje dobili ime doggerji, imajo obi\xc4\x8dajno premer samo nekaj metrov, skupaj s podzemnim delom pa lahko dose\xc5\xbeejo dol\xc5\xbeino ve\xc4\x8d deset metrov.\n_START_SECTION_\nMokiji\n_START_PARAGRAPH_\nMokiji, moki frnikole ali moki kroglice so konkrecije \xc5\xbeelezovega oksida, ki so zelo pogoste v izdankih v geolo\xc5\xa1ki formaciji Navajo Sandstone na jugovzhodu dr\xc5\xbeave Utah (ZDA). Konkrecije imajo oblike krogel, diskov, bodi\xc4\x8dastih krogel, valjev in druge nenavadne oblike. Njihove velikosti so od velikosti grahovega zrna do velikosti teni\xc5\xa1ke \xc5\xbeoge. Nastale so z odlaganjem \xc5\xbeeleza, raztopljenega v podtalnici. Zanje trdijo, da so zemeljski razli\xc4\x8dki Marsovih hematitnih kroglic, imenovanih borovnice.\n_START_SECTION_\nKansa\xc5\xa1ke pokalice\n_START_PARAGRAPH_\nKansa\xc5\xa1ke pokalice (angle\xc5\xa1ko: Kansas Pop rocks) so konkrecije iz \xc5\xbeelezovega sulfida, se pravi pirita ali markazita, v nekaterih primerih tudi jarozita, ki so jih odkrili v  Gove Countyju v Kansasu. Ime pokalice so dobile zato, ker v ognju eksplodirajo. Obi\xc4\x8dajno se pojavljajo v tankih slojih preperelega vulkanskega prahu bentonita, ki se pojavlja v kredi. Nekatere konkrecije vsaj delno obdajajo velike splo\xc5\xa1\xc4\x8dene lupine \xc5\xa1koljk. Konkrecije so velike od nekaj milimetrov do 0,7 m in debele do 12\xc2\xa0cm. Ve\xc4\x8dina pokalic ima obliko splo\xc5\xa1\xc4\x8dene krogle, druge pa imajo obliko skupka kock s stanicami do 7\xc2\xa0cm.  Med bru\xc5\xa1enjem in udarjanjem s kladivom se iskrijo in di\xc5\xa1ijo po \xc5\xbeveplovem dioksidu. Nobena konkrecija iz \xc5\xbeelezovega sulfida, ki so jo na\xc5\xa1li v Kansasu, ni nastala z nadome\xc5\xa1\xc4\x8danjem fosila ali z metamorfozo, pa\xc4\x8d pa z obarjanjem \xc5\xbeelezovih sulfidov v anoksi\xc4\x8dnih morskih sedimentih preden so se pretvorili v kredo.'