b'\n_START_ARTICLE_\nRadlje ob Dravi\n_START_SECTION_\nNaravno - geografske zna\xc4\x8dilnosti Radelj z okolico\n_START_PARAGRAPH_\nRadeljsko obmo\xc4\x8dje uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v regijo Pohorje, Strojna in Kozjak. Na jugozahodu jo omejujejo Vzhodne Kravanke, na jugu Konji\xc5\xa1ko hribovje, na jugovzhodu Dravinjske gorice, na vzhodu Dravska ravan, na severovzhodu Slovenske gorice in na severu meja s sosednjo Avstrijo._NEWLINE_Osrednja enota pokrajine je reka Drava, njen najve\xc4\x8dji vodotok, ki te\xc4\x8de v smeri od zahoda proti vzhodu. Severno od Drave se vzpenja pribli\xc5\xbeno 50 km dolgo obmejno hribovje Kozjak, ki se na vzhodu pri Kamnici dotika Slovenskih goric. Kozjak delimo na Ko\xc5\xa1enjak, ki obsega ozemlje med Dravo in Bistrico in Kozjak v o\xc5\xbejem pomenu besede med re\xc4\x8dicama Bistrico in Pesnico. Ju\xc5\xbeno od Drave se nahaja Pohorje, ki se na severu prevesi v 50km dolgo Dravsko dolino._NEWLINE_Dravska dolina povezuje Panonsko kotlino in alpski svet. Radlje ob Dravi so nastale v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em delu Dravske doline na vi\xc5\xa1jem robu \xc5\xa1irokega Radeljskega polja. Radeljsko polje je najve\xc4\x8dja re\xc4\x8dno-ledeni\xc5\xa1ka nasipina v Dravski dolini, ki je \xc5\xbee nekdaj omogo\xc4\x8dala razvoj kmetijstva navkljub neugodnemu podnebju.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeno - geografski oris Radelj ob Dravi z okolico\n_START_PARAGRAPH_\nPoselitev Dravske doline in okolice sega v prazgodovino, vendar nam zaradi \xc5\xbeivahnega toka reke Drave o njej pri\xc4\x8da le majhno \xc5\xa1tevilo najdb. Skromni pe\xc4\x8dat so nam zapustili tudi Rimljani. V 6. stoletju so Sloveni naselili prisojna pobo\xc4\x8dja Kozjaka, v 11. stoletju pa se je za\xc4\x8dela ni\xc5\xbeinska kolonizacija srednje Dravske doline. Ni\xc5\xbeinski je sledila v 13. stoletju \xc5\xa1e vi\xc5\xa1inska faza kolonizacije, ki pa ji je v 15., 16. in 17. stoletju sledilo opu\xc5\xa1\xc4\x8danje kmetij na najvi\xc5\xa1jih in neugodnih legah. Pomembno vlogo pri poselitvi Dravske doline je imel benediktinski samostan iz \xc5\xa0t. Pavla._NEWLINE_Prebivalstvo je doseglo vi\xc5\xa1ek ob koncu 19. stoletja. V naslednjih dveh desetletjih je \xc5\xa1tevilo prebivalstva nekoliko upadlo, od popisa 1931 pa je bila prisotna enakomerna rast. Za udobje po drugi svetovni opa\xc5\xbeamo, da je imela ob\xc4\x8dina Radlje druga\xc4\x8dne demografske zna\xc4\x8dilnosti od ostalih koro\xc5\xa1kih ob\xc4\x8din, ki so tedaj bele\xc5\xbeile hitro rast \xc5\xa1tevila prebivalstva. Vzrok za to stagnacijo je bila predvsem slabo razvita industrija._NEWLINE_Dravska dolina je imela od 19. stoletja pomembno prometno funkcijo. Skozi njo so speljali cesto, leta 1863 pa je bila zgrajena \xc5\xbeele\xc5\xbenica Maribor - Celovec, ki je povzro\xc4\x8dila propadanje tovorni\xc5\xa1tva in splavarstva. V 20. stoletju je Dravska dolina dobila tudi pomembno hidroenergetsko vlogo. Razvila se je tudi industrija, predvsem kovinska, kemi\xc4\x8dna, tekstilna in lesnopredelovalna, zato je \xc5\xa1tevilo kme\xc4\x8dkega prebivalstva po 2. svetovni vojni padlo celo pod slovensko povpre\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nRadlje z okolico od prazgodovine do druge svetovne voje\n_START_PARAGRAPH_\nRadlje se prvi\xc4\x8d v zgodovini omenjajo leta 1161 kot gru\xc4\x8dasta vas. Nastale so v pokrajini "Radelach", na obmo\xc4\x8dju s pomembno prometno lego ob krajevni cesti. Ime Radlje izhaja iz slovenskega imena Radila oz. Rado in pomeni "sre\xc4\x8den"._NEWLINE_Sede\xc5\xbe marenber\xc5\xa1ke gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine je bil marenber\xc5\xa1ki grad, ki se v virih pojavlja z imenom Kamen oz. Stein. V 13. stoletju ga je pozidal Albert Tru\xc5\xa1enjski Marenber\xc5\xa1ki na \xc5\xa1entpavelski zemlji brez privoljenja \xc5\xa0t. Pavla. Grad Marenberg se prvi\xc4\x8d omenja v \xc5\xa1entpavelski listini, ki je nastala med letoma 1193 in 1220. Marenber\xc5\xa1ka gospo\xc5\xa1\xc4\x8dina je postala pomembnej\xc5\xa1a za \xc4\x8dasa Albertovega sina Sigfrida._NEWLINE_Radlje so tipi\xc4\x8dna srednjeve\xc5\xa1ka naselbina. Leta 1476, 1480 in 1532 so pretrpele tur\xc5\xa1ke plenitve. V trgu sta v letih 1721 in 1727 pusto\xc5\xa1ila velika po\xc5\xbeara, tako da ve\xc4\x8dina tr\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1 datira v 18. in 19. stoletje. Zaradi tega imajo danes Radlje videz dosti mlaj\xc5\xa1e naselbine._NEWLINE_Trgu daje svoj pe\xc4\x8dat tudi nekdanja stavba samostana dominikank, ki je bil ustanovljen leta 1251 na Perweinovi kmetiji pri cerki Marijinega oznanjenja, ki se omenja \xc5\xbee leta 1170. Samostan ve\xc4\x8dkrat pogorel in so ga zato nekajkrat prezidali. Glavna stavba je ohranjena \xc5\xa1e danes, cerkev pa so po razpustitvi samostana 1782 poru\xc5\xa1ili._NEWLINE_Leta 1722 so Radelj\xc4\x8dani dobili pravico, da si smejo iz svoje srede izvoliti "rihtarja", ki mu je pripadla tudi ni\xc5\xbeja sodna oblast v trgu. V drugi polovici 19. stoletja je dobil trg pomembne upravne funkcije, saj je postal sede\xc5\xbe cesarskega obmo\xc4\x8dnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, dav\xc4\x8dne uprave, po\xc5\xa1tne in telegrafske slu\xc5\xbebe, \xc5\xa1olske nadzorne slu\xc5\xbebe ter cesarskega notariata. V Marenbergu sta delovala dva zdravnika, ustanovljena je bila \xc5\xbeandarmerijska postaja in nastavljen finan\xc4\x8dni nadzornik. Tu je delovala tudi podru\xc5\xbenica cesarske poljedelske dru\xc5\xbebe, mo\xc5\xa1ki pevski zbor, cerkvena godba in prostovoljno gasilsko dru\xc5\xa1tvo. Trg je v tem obdobju \xc5\xa1tel okoli 1000 prebivalcev._NEWLINE_K razvoju kraja je pripomogla tudi izobra\xc5\xbeenost prebivalstva in razvitost \xc5\xa1olstva. \xc5\xa0olski pouk v Marenbergu se prvi\xc4\x8d omenja v zapisih v stari \xc5\xa1olski kroniki okoli leta 1727. \xc5\xa0ola je delovala na razli\xc4\x8dnih lokacijah v trgu in je bila do leta 1918 nem\xc5\xa1ka._NEWLINE_Med kmetijskimi panogami je prevladovalo poljedelstvo, v okviru tega pa hmeljarstvo, saj so bili na Marenber\xc5\xa1kem polju od leta 1904 obse\xc5\xbeni nasadi hmelja. Sejali so se r\xc5\xbe, p\xc5\xa1enico, oves, ajdo, koruzo in je\xc4\x8dmen. Veliko so pridelali tudi krompirja, katerega so izva\xc5\xbeali v Avstrijo. Izdelovali so surovo maslo. Doma\xc4\x8di sadjarji so gojili \xc5\xbelahtne sorte jabolk za izvoz v Nem\xc4\x8dijo. Razvili sta se lesna in usnjarska industrija._NEWLINE_V trgu Marenberg so v 30. letih 20. stoletja delovali zdravnik, advokat in notar. Poleg ve\xc4\x8dinskega katoli\xc5\xa1kega prebivalstva je bilo okoli 50 protestantov, ki so imeli svojo cerkev, dograjeno leta 1908, po drugi svetovni vojni pa je bila poru\xc5\xa1ena.\n_START_SECTION_\nKrajevna skupnost Radlje ob Dravi\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevna skupnost Radlje ob Dravi je najve\xc4\x8dja od \xc5\xa1tirih krajevnih skupnosti na obmo\xc4\x8dju Ob\xc4\x8dine Radlje ob Dravi. Njena povr\xc5\xa1ina obsega 3.428 ha, \xc5\xa1teje 4.462 prebivalcev in 1524 gospodinjstev. Zajema osem naselij, in sicer Radlje ob Dravi, Dobravo, Spodnjo Vi\xc5\xbeingo, Svete Tri Kralje, \xc5\xa0t. Jan\xc5\xbe pri Radljah, Vas, Zgornjo Vi\xc5\xbeingo in Zgornji Kozji Vrh. Med arheolo\xc5\xa1kimi spomeniki velja omeniti jamo pod Herkovimi pe\xc4\x8dinami, kjer so na\xc5\xa1li kosti jamskega medveda in kamnito orodje. Na dobravi je mo\xc4\x8d najti sledove rimske ceste in gomilsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de. Med pomembnej\xc5\xa1e umetnostne in arhitekturne spomenike pri\xc5\xa1tevamo razvaline gradu Marenberg, dvorec Marenberg, stavbi na Koro\xc5\xa1ki cesti 51 in 67, stavbi na Mariborski cesti 1 in 20, podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve sv. Treh Kraljev na Svetih Treh Kraljih, sv. Janeza na \xc5\xa0t. Jan\xc5\xbeu pri Radljah, nekdanji samostan dominikank, Pernatovo kapelo na Svetih Treh Kraljih, stebrasto Marijino znamenje v Radljah, Kalvarijo pri Dvorcu... Med etnolo\xc5\xa1kimi spomeniki velja izpostaviti kme\xc4\x8dko hi\xc5\xa1o s ka\xc5\xa1\xc4\x8do na kmetiji "Junter" na Svetih Treh Kraljih, tr\xc5\xa1ko doma\xc4\x8dijo "Rosnehof" v centru mesta, kozolec "toplar" na Maistrovi ulici, doma\xc4\x8dijo "Gavger" in hi\xc5\xa1o "Tilk" v Spodnji VI\xc5\xbeingi. Na obmo\xc4\x8dju krajevne skupnosti Radlje ob Dravi je \xc5\xa1e veliko zgodovinskih spomenikov in naravnih znamenitosti, na katere opozarjajo opisne table. V centru mesta imajo svoj sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilne javne ustanove, zavodi in slu\xc5\xbebe, veliko je tudi mo\xc5\xbenosti za \xc5\xa1portno udejstvovanje in rekreacijo. Tudi sicer so \xc5\xa1portna dru\xc5\xa1tva naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a; na obmo\xc4\x8dju KS Radlje ob Dravi jih deluje kar osemnajst, \xc5\xa1est se jih posve\xc4\x8da kulturi, eno pa turizmu.\n_START_SECTION_\nKalvarija\n_START_PARAGRAPH_\nMarenber\xc5\xa1ke dominikanke so nam zapustile pomemben umetnostni spomenik: Kalvarijo s kri\xc5\xbeevim potom iz leta 1724. Nahaja se na skalnati kopi med dvorcem in samostanom. Sestavlja jo sedem plastik v anravni velikosti. Avtor kipov je Janez Jakob Schoy. Postaje kri\xc5\xbeevega pota si sledijo okoli skale, ki jo na vrhu zaklju\xc4\x8duje kri\xc5\xbe s kri\xc5\xbeanim Jezusom. Vrh skale je obzidan z nizkim obzidjem, nanj pa vodijo stopnice iz dveh strani. Najlep\xc5\xa1i plastiki tega baro\xc4\x8dnega spomenika sta kipa Matere Bo\xc5\xbeje in sv. Janeza Evangelista.\n_START_SECTION_\nStari grad\n_START_PARAGRAPH_\nNa skalnatem pomolu nad Radljami \xc5\xa1e danes bdijo ru\xc5\xa1evine starega gradu. Grad je na \xc5\xa1entpavelski zemlji med letoma 1193 in 1220 protipravno pozidal Albert Marenber\xc5\xa1ki. Sprva je \xc5\xa1lo za skromno romansko dvonadstropno stavbo obodnega tipa z dvema stolpoma. Prvotno stavbo so v gotiki povi\xc5\xa1ali, kasneje pa ji je bilo dozidano \xc5\xa1e obse\xc5\xbeno renesan\xc4\x8dno predgradje. Grad je obdajal obrambni jarek, preko katerega je vodil dvi\xc5\xbeni most. Grajska stavba je kljubovala mnogim po\xc5\xbearom, usodni po\xc5\xbear pa je leta 1697 povzro\xc4\x8dila strela. Od tedaj grad propada. Danes je stari grad lepa razgledna to\xc4\x8dka na Radlje in Dravsko dolino in je do njega speljanih ve\xc4\x8d urejenih gozdnih sprehajalnih poti.\n_START_SECTION_\nKapelica pri dvorcu\n_START_PARAGRAPH_\nKapelica stoji ob glavni cesti blizu vhoda v park marenber\xc5\xa1kega dvorca. Postaviti jo je dala dru\xc5\xbeina Zmork v bli\xc5\xbeini svoje nekdanje hi\xc5\xa1e leta 1878 v zahvalo za posvojenega otroka Martina. Zakonca Zmork sta kapelico kasneje podarila marenber\xc5\xa1kemu trgu. Hudo razpadajo\xc4\x8do kapelico so leta 1991 obnovili, med gradnjo radeljske obvoznice pa so jo prestavili.\n_START_SECTION_\nDvorec\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se na zahodnem robu Radelj sredi lepega angle\xc5\xa1kega parka. Okoli leta 1700 so ga prezidali iz nekdanje grajske pristave v t. i. Spodnji grad. Dvorec je enonadstropna stavba v obliki \xc4\x8drke L. Stavba je mo\xc4\x8dno predelana, od prvotne arhitekture so ohranjene pritli\xc4\x8dne dvori\xc5\xa1\xc4\x8dne arkade na slopih v severnem traktu. Stropi dvorca so v pritli\xc4\x8dju obokani. Pred 2. svetovno vojno so v stavbo dvorca vzidali rusticiran portal dominikanskega samostana z domnevnim grbom Sigfrida Marenber\xc5\xa1kega in grbom priorice samostana Marije Ivane Linzer z letnico 1666. Notranjost dvorca krasi znana slika Ugrabitev Evrope.\n_START_SECTION_\nRo\xc5\xbeni dvor\n_START_PARAGRAPH_\nVelja za najstarej\xc5\xa1o stavbo v Radljah. Poslopje je nadstropno. Da najbr\xc5\xbe datira v 16. stoletje, izpri\xc4\x8dujejo zna\xc4\x8dilni ve\xc5\xbeni portali, kri\xc5\xbeno-grebenasti oboki, desno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in oporniki. Pripadajo\xc4\x8de gospodarsko poslopje je danes spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8diteno, krito je s skodlami in ima postgotska okna. Je edini spomenik tovrstne arhitekture na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nMarenber\xc5\xa1ki dominikanski samostan\n_START_PARAGRAPH_\nEna najlep\xc5\xa1ih in najvidnej\xc5\xa1ih stavb v Radljah je nekdanji samostan dominikank, ki se nahaja na zahodnem robu Radelj. ustanovljen je bil leta 1251. Namenjen je bil bogatim plemi\xc5\xa1kim h\xc4\x8deram, kasneje pa so vanj sprejemali tudi dekleta me\xc5\xa1\xc4\x8danskega porekla. Samostan je bil bogat zemlji\xc5\xa1ki posestnik._NEWLINE__NEWLINE_Samostansko poslopje je bilo sprva leseno, kasneje pa je do\xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d prezidav. Dana\xc5\xa1nja zgradba je baro\xc4\x8dna, samostanska cerkev Marijinega oznanjenja pa je bila po ukinitvi samostana 1782 poru\xc5\xa1ena. Samostan je odigral pomembno vlogo v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em prostoru, saj so se v tej ustanovi razvijale lekarni\xc5\xa1ka, izobra\xc5\xbeevalna, glasbena, dobrodelna, zdravstvena in du\xc5\xa1nopastirska dejavnost._NEWLINE__NEWLINE_Na nekdanjem upravnem poslopju samostana je \xc5\xa1e ohranjena lepa son\xc4\x8dna ura, dominikanke pa so v bli\xc5\xbeini samostana dale postaviti tudi kri\xc5\xbeev pot.\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevno ime je izpeljano iz osebnega imena R\xc3\xa4dli\xd1\x8a (R\xc3\xa4d\xd1\x8ala ali podobno), hipokoristika od slovanskega osebnega imena R\xc3\xa4digjo\xd1\x8a, R\xc3\xa4doslav\xd1\x8a in podobno. Tvorbeno je ime lahko v srednjem spolu posamostaljeni in pluralizirani pridevnik. Radil\'e (selo), manj verjetno mno\xc5\xbeinski etnonim (etnonim=ime naroda ali plemena) R\xc3\xa4dil\'ane v pomenu prebivalci Radilove vasi. V starih listinah se kraj omenja leta 1161 in villa Radela, 1193-1220 iuxta Redilach, kaneje le Marenberch, Marenberg, Merenberg. Kraj se je od 14. stoletja pa vse do leta 1952 uradno imenoval Marenberg.'