b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0mohor (Avstrijska Koro\xc5\xa1ka)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja ob\xc4\x8dina je bila, kot ka\xc5\xbeejo arheolo\xc5\xa1ke ugotovitve, naseljena \xc5\xbee v pred-rimskih \xc4\x8dasih. Najstarej\xc5\xa1a znana odkritja na podro\xc4\x8dju \xc5\xa0mohorja pripadajo tako imenovani kulturi \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d v obdobju (1200-1800 pr. n. \xc5\xa1t.). To potrjujejo izkopanine iz Dol in Brda. V \xc4\x8dasu kraljevstva Norika, so v Vi\xc5\xa1prijski dolini kopali \xc5\xbeelezovo rudo in t. i. nori\xc5\xa1ko \xc5\xbeelezo izva\xc5\xbeali v Sredozemlje. Okoli leta 15. n.\xc5\xa1t. so Rimljani zasedli obmo\xc4\x8dje sedanje ob\xc4\x8dine. _NEWLINE_V srednjem veku so obmo\xc4\x8dje kraja naselili Slovenci oziroma Slovani kot njihovi predniki, in bili sestavni del Karantanije. V starih listinah se prvi\xc4\x8d omenja leta 1169, ko se prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbeupnija \xc5\xa0morhor, katere zavetnik Sveti Mohor ka\xc5\xbee na utemeljitelja tj. Oglej. Kraj je izkoristil ugodno lego na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du med Vi\xc5\xa1prijsko dolino in prehodom v Italijo, kar je botrovalo skoraj\xc5\xa1njem razvoju trga. Kraj je prejel tr\xc5\xa1ke pravice leta 1288 in postal prestolnica Ziljske doline. Prvi naseljenci so se naselili na t. i. zgornjem trgu, kjer so zgradili tudi prvo cerkev in obrambni stolp, iz katerega se je pozneja razvil grad, ki pa je bil 1726 v po\xc5\xbearu uni\xc4\x8den. Trg\xc5\xa0mohor je leta 1562 dobil poseben tr\xc5\xbeni statut, od leta 1930 pa ima status mesta. Leta 1478 je bil \xc5\xa0mohor po\xc5\xbegan od Turkov, 1480 so ga uposto\xc5\xa1ili Mad\xc5\xbeari. Od 16. stoletja je \xc5\xa0mohor spadal pod gospostvo Ortenburg. V Ilirskih provincah je bil sede\xc5\xbe kantona, 1813 so Avstrijci pri \xc5\xa0mohorju premagali Napoleona, na kar opozarja spomenik pri cerkvi. Mesto je od leta 1868 sede\xc5\xbe okrajnega uprave in s tem sredi\xc5\xa1\xc4\x8de okro\xc5\xbeja. V \xc4\x8dasu Avstro-ogrske monarhije je bil \xc5\xa0mohor sede\xc5\xbe garnizije I. in II. Bataljona cesarskega domobranskega pehotnega polka \xc5\xa1t.4. Leta 1894 pa je po Ziljski dolini stekla \xc5\xbeeleznica.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nPri urejanju okolice \xc5\xbeupnijske cerkve, ki stoji na gri\xc4\x8du, so leta 1904 na\xc5\xa1li ve\xc4\x8d grobov iz 9. in 10. stol. Najdbe so shranjena v De\xc5\xbeelnem muzeju v Celovcu. Najdeni predmeti spadajo v t. i. karantansko-ketla\xc5\xa1ko kulturo, ki je bila raz\xc5\xa1irjena na ozemlju Alpskih Slovanov, tako da predmete povezujemo s Karantanijo.'