b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89tienne Cabet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCabet se je rodil 1. januarja leta 1788 v Dijonu v francoskem departmaju C\xc3\xb4te-d'Or. Maja leta 1812 je diplomiral iz prava in se \xc5\xa1tiri leta pozneje preselil v Pariz, kjer je delal za Felixa Nicoda, bogatega in vplivnega odvetnika, ki je imel zveze z anti-monarhisti. Cabet se je z njimi mo\xc4\x8dno povezal ter za\xc4\x8del kariero politi\xc4\x8dno-dru\xc5\xbebenega aktivista, ki se ji je posve\xc4\x8dal celo svoje nadaljnje \xc5\xbeivljenje. Sodeloval je v revoluciji leta 1830 in bil za nagrado imenovan za generalnega dr\xc5\xbeavnega to\xc5\xbeilca na Korziki in za predstavnika v ni\xc5\xbejem domu francoske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kmalu je bil odstavljen s tega polo\xc5\xbeaja zaradi napada na vladne konservativce v delu Zgodovina revolucije 1830 (1832). Hitro je postal razo\xc4\x8daran nad vladavino Ludvika Filipa I., zato je leta 1833 pod njegovim okriljem za\xc4\x8del izhajati protivladni \xc4\x8dasopis Popularno. Zaradi porasta revolucionarnih idej, izra\xc5\xbeenih v tem \xc4\x8dasopisu, je leta 1834 zbe\xc5\xbeal v Anglijo, da bi se izognil smrtni obsodbi. Do vrnitve v Francijo leta 1839 je mo\xc4\x8dno pod vplivom Roberta Owena in Thomasa Mora (ter njegovega dela Utopija), napisal tudi dve knjigi: Popularno zgodovino francoske revolucije (1839) in svoje najbolj znano delo, novelo Potovanja in avanture lorda Williama Carisdalla v Ikarijo (1840). V Franciji je zagovarjal komunisti\xc4\x8dno socialno in politi\xc4\x8dno gibanje, leta 1841 je o\xc5\xbeivil \xc4\x8dasopis Popularno, ki je bil najbolj bran med francoskim delavskim slojem, vplival je na \xc5\xa1tevilne socialisti\xc4\x8dne mislece in pisatelje. 3. februarja leta 1848 je okoli 70 Cabetovih privr\xc5\xbeencev zapustilo francoski Le Havre, da bi na milijon hektarjev velikem ozemlju v ju\xc5\xbenem Denton Countyju v Teksasu ustvarili okolje s komuno, kot ga opisuje ta novela. Njihovo prizadevanje je bilo ustvariti Obljubljeno de\xc5\xbeelo oziroma raj na Zemlji. Sklenili so dru\xc5\xbebeno pogodbo, ki je Cabeta dolo\xc4\x8dala za vodjo njihove skupnosti. Maja istega leta so prispeli na \xc5\xbeeleno ozemlje, a so ugotovili, da je njihovega le ena desetina predvidenega ozemlja, in \xc5\xa1e ta je lahko njihova le pod \xc5\xa1tevilnimi nemogo\xc4\x8dimi pogoji. Nevajeni tamkaj\xc5\xa1njega podnebja so se pre\xc5\xbeiveli naseljenci razo\xc4\x8darani in bolehni od malarije vrnili v New Orleans, kjer se jim je pridru\xc5\xbeil Cabet z drugo, novo skupino Ikarijancev, ki so prispeli iz Francije. Kasneje tega meseca je del ikarijanske skupnosti odpotoval na sever v mesto Nauvoo v dr\xc5\xbeavi Illinois, ki so ga 2 leti prej zapustili mormoni. Ob vrnitvi v New Orleans so Cabetu sporo\xc4\x8dili, da bi bilo izpraznjeno mesto idealna lokacija za novo ikarijansko skupnost. Cabet je z 280 podporniki zapustil New Orleans in prispel v Nauvoo 15. marca leta 1849 ter tam ustanovil skupnost s kmetijsko zadrugo. Nauvoojska skupnost pa je imela veliko finan\xc4\x8dnih in ostalih te\xc5\xbeav \xc5\xbee od za\xc4\x8detka, predvsem so Cabetu zamerili ob\xc4\x8dasno avtoritarno in diktatorsko vedenje, ko je s serijo ediktov in popolno podrejenostjo ljudstva \xc5\xbeelel re\xc5\xa1iti krizo. Cabet je tudi predlagal, da se ga razglasi za predsednika za obdobje \xc5\xa1tirih let, s \xc4\x8dimer se veliko ljudi ni strinjalo. Maja leta 1851 se je moral Cabet tudi vrniti v Francijo, da bi poravnal obto\xc5\xbebe goljufije zoper sebe pri promociji ameri\xc5\xa1kih ikarijanskih projektov. Po zmagi nad obto\xc5\xbebami se je vrnil v Nauvoo in leta 1854 postal dr\xc5\xbeavljan ZDA. A jeseni leta 1856 je nauvoojska skupnost razpadla zaradi finan\xc4\x8dnih problemov in \xc5\xa1tevilnih notranjih prepirov. Cabet je s 180 preostalimi privr\xc5\xbeenci \xc5\xa1el v St. Louis v Missouriju, da bi ustanovil novo, \xc5\xbee tretjo skupnost. Teden po prispetju, 8. novembra leta 1856, je umrl. Ikarijanske skupnosti so v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah obstajale \xc5\xa1e do leta 1898.\n_START_SECTION_\nNazori, na\xc4\x8dela in mi\xc5\xa1ljenje\n_START_PARAGRAPH_\nCabet je svoj model utopi\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe na temelju komunizma predstavil v svoji najslavnej\xc5\xa1i knjigi Potovanja in avanture lorda Williama Carisdalla v Ikarijo, kjer je opisal svoje idealno mesto, in si pridobil simpatije \xc5\xa1tevilnih francoskih delavcev, ki so si tako dru\xc5\xbebeno ureditev predstavljali kot idealno. Knjiga je pravzaprav refleksija Morove Utopije in Rousseaujeve romantike. Cabetova filozofija je temeljila na ideji, da okolje dolo\xc4\x8da in izoblikuje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko naravo in da bi bili ljudje, ki so sami po sebi racionalni in pravi\xc4\x8dni, sposobni ustvariti popolno dru\xc5\xbebeno skupnost, \xc4\x8de bi bili postavljeni v ustrezno okolje, ki je preprosto, \xc4\x8disto in \xc4\x8dim bli\xc5\xbeje naravi. Re\xc5\xa1itev za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke pomanjkljivosti je po Cabetu vrnitev k preprostemu, primitivnemu gospodarstvu, kjer zasebna lastnina in sebi\xc4\x8dnost nikoli nista obstajali._NEWLINE_Cabet je prvi \xc4\x8dlovek, ki je sebe ozna\xc4\x8dil za komunista (leta 1840). Verjel je tudi, da se kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in komunizem ne izklju\xc4\x8dujeta, kot je splo\xc5\xa1no mnenje ljudi, saj oba poudarjata bratstvo in enakost ljudi, so\xc4\x8dutnost in strmenje k skupnemu dobremu ter pacifizem. Kristusa je ozna\xc4\x8dil za komunista v skupnosti svojih apostolov. Svoje poglede na kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in komunizem je predstavil v delu Pravo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo po Jezusu Kristusu, ki opisuje Kristusovo te\xc5\xbenjo po vzpostavitvi dru\xc5\xbebene enakosti._NEWLINE_Cabet je verjel, da je dru\xc5\xbebeni napredek mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di s sposobno oblastjo in kvalitetno izobrazbo obeh spolov. Njegovo delovanje in ideje so imele vpliv tudi na druge pomembne socialisti\xc4\x8dne pisatelje in filozofe, na primer na Karla Marxa in Friedricha Engelsa."