b'\n_START_ARTICLE_\nPrimo\xc5\xbe Ramov\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij kompozicije je leta 1941 kon\xc4\x8dal v razredu Slavka Osterca na Akademiji za glasbo v Ljubljani, kasneje pa se je izpopolnjeval \xc5\xa1e v Sieni in v Rimu (Alfredo Casella)._NEWLINE_\xc5\xa0tudiral je tudi klavir in za ta instrument je skomponiral tudi svojo prvo skladbo, v Mozartovem stilu in v tonaliteti G dur! Prvo slu\xc5\xbebo je leta 1945 dobil v biblioteki SAZU v Ljubljani, med 1952 in 1987 (torej skupaj 35 let) je bil tudi njen predstojnik. Med letoma 1948 in 1964 je obenem pou\xc4\x8deval na Ljubljanskem glasbenem konservatoriju (srednji glasbeni \xc5\xa1oli)._NEWLINE_Deloval je tudi kot orglavec, ki je mdr. gostoval v ur\xc5\xa1ulinski in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski cerkvi ter v ljubljanski stolnici._NEWLINE_Ramov\xc5\xa1eva glasbena zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina je velikanski skladateljski opus. Njegove za\xc4\x8detne kompozicije so nastale v duhu neoklasicizma, kasnej\xc5\xa1e pod vplivom ekspresionizma in serialne glasbe. Kon\xc4\x8dno pa je Ramov\xc5\xa1 za\xc4\x8detnik slovenske glasbene avantgarde._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (dopisni oz. izredni od 1977, redni od 1983), od 1994 rddni \xc4\x8dlan Evropske akademije znanosti in umetnosti v Salzburgu. Za svoje \xc5\xbeivljenjsko delo je leta 1983 prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado, 1995 Kozinovo nagrado, 1988 pa postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slovenske filharmonije._NEWLINE_Osebnostno optimisti\xc4\x8den in vedrega duha je skladbe spisal takoreko\xc4\x8d za vsakogar, ki ga je za to zaprosil. Deloval je tudi kot orglavec v Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski cerkvi v Ljubljani, bil je planinec in krepkega zdravja vse do smrti._NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de je bil slovenski jezikoslovec Fran Ramov\xc5\xa1, njegov sin pa Klemen Ramov\xc5\xa1, mojster na kljunasti flavti.'