b'\n_START_ARTICLE_\nGeomorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nGeomorfologija spada med vede o Zemlji, saj preu\xc4\x8duje relief zemeljskega povr\xc5\xa1ja na kopnem in morskem dnu. Poimenovanje izhaja iz gr\xc5\xa1kih besed geo (Zemlja), morphe (oblika) ter logos (beseda). Zanimajo jo reliefne oblike, njihova raz\xc5\xa1irjenost, vzroki in procesi nastanka ter njihova odvisnost od sil, ki ustvarjajo relief. Prou\xc4\x8devanje reliefa samega na sebi ni poglavitni cilj geomorfologije. Njen osnovni metodolo\xc5\xa1ki princip obstaja v tem, da raziskuje relief kot eno od komponent vsake pokrajine, vendar v tesni soodvisnosti in medsebojni pogojenosti z drugimi komponentami tega okolja. Z geomorfologijo se ukvarjajo ve\xc4\x8dinoma geologi (ZDA) in geografi (Evropa), pa tudi in\xc5\xbeenirske znanosti. Povezana je tudi s fiziko in matematiko, statistiko, kemijo, geofiziko, pedologijo, arheologijo, geodezijo in nekaterimi drugimi vedami._NEWLINE_Zemljino povr\xc5\xa1je oblikujeta dva osnovna procesa, in sicer eksogene ter endogene sile. Pokrajina se dviguje na podlagi endogenih sil, tj. tektonskih dviganj (orogeneza) ali ognjeni\xc5\xa1ke aktivnosti. Njena vi\xc5\xa1ina pa se zmanj\xc5\xa1uje zaradi denudacije ali erozije in usedanja oziroma ugrezanja. Geomorfolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije preu\xc4\x8dujejo te procese in vpliv razli\xc4\x8dnih podnebnih, ekolo\xc5\xa1kih in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov nanje._NEWLINE_Uporabna vrednost geomorfologije se izra\xc5\xbea v predvidevanju plazov in ukrepanju, nadzoru vodnih tokov in sanaciji, varovanju obalnih predelov, v zadnjem \xc4\x8dasu pa tudi nekaterih drugih dejavnostih, kot je preu\xc4\x8devanje morebitne prisotnosti vode na Marsu.\n_START_SECTION_\nDelitev geomorfologije\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi \xc5\xa1irokega spektra predmeta preu\xc4\x8devanja v geomorfologiji je slednjo mo\xc4\x8d razdeliti na ve\xc4\x8d smeri in panog. Strukturna geomorfologija preu\xc4\x8duje odnos med geolo\xc5\xa1kimi strukturami in povr\xc5\xa1inskimi oblikami, dinami\xc4\x8dna geomorfologija razlaga oblikovalne procese, klimatska geomorfologija se ubada z odvisnostjo teh procesov od podnebja, in\xc5\xbeenirska geomorfologija re\xc5\xa1uje konkretne probleme, ki se dotikajo oblikovanja povr\xc5\xa1ja, regionalna geomorfologija pa \xc5\xa1tudira pokrajinotvorno vlogo povr\xc5\xa1inskih oblik in njihovo razporejenost po svetu._NEWLINE_Geomorfolo\xc5\xa1ko delo je na skupine deljeno tudi glede na skupine pojavov, ki so zna\xc4\x8dilni za dolo\xc4\x8dena okolja: fluvialna geomorfologija, kra\xc5\xa1ka geomorfologija, ledeni\xc5\xa1ka geomorfologija, periglacialna geomorfologija, obalna geomorfologija, geomorfologija pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, geomorfologija visokogorja idr.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGeomorfologija je mlada veda, katere za\xc4\x8detki segajo v 2. polovico 18. stoletja. Njenemu poznemu za\xc4\x8detku je botrovalo zlasti dejstvo, da so se sorodne znanosti vse do tega \xc4\x8dasa ukvarjale bolj z opisovanjem zemeljskega povr\xc5\xa1ja (odkrivanje novih de\xc5\xbeel) kot s preu\xc4\x8devanjem procesov na njem._NEWLINE_Na drugi strani pa so temeljna spoznanja, ki dolo\xc4\x8dajo geomorfologijo, nastala \xc5\xbee v \xc4\x8dasu antike. Stari Grki so namre\xc4\x8d dognali, da denudacija povzro\xc4\x8da odnos materiala ter da snov ni uni\xc4\x8dljiva, pa\xc4\x8d pa le spreminja obliko. Ker sta ti dve na\xc4\x8deli v nasprotju, so pri\xc5\xa1li do zamisli o cikli\xc4\x8dnem spreminjanju povr\xc5\xa1ja. Srednji vek in renesanso so zaznamovala tolma\xc4\x8denja po Bibliji ter drugi cerkveni nauki, ki so med drugim u\xc4\x8dili, da je celoten svet nastal 23. oktobra 4004 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Moderno geomorfologijo so na\xc4\x8deli plutonisti, ki so preu\xc4\x8devali ognjeni\xc5\xa1ke dejavnosti, ter James Hutton, ki je zemeljsko povr\xc5\xa1je tolma\xc4\x8dil kot venomer spreminjajo\xc4\x8de se zaporedje oblik. \xc5\xa0ele Jean-Baptiste de Lamarck je v za\xc4\x8detku 19. stoletja dokazal, da biblijska kronologija ni skladna z dejstvi v predmetnosti narave. Velik pomen je imel v za\xc4\x8detkih geomorfologije tudi katastrofist George Cuvier, ki je dero\xc4\x8de vode vesoljnega potopa in drugih katastrof ozna\xc4\x8dil za bistvene preoblikovalke dana\xc5\xa1njega povr\xc5\xa1ja. Vzroke za spreminjanje povr\xc5\xa1ja je preu\xc4\x8deval tudi Charles Lyell, ki se je osredoto\xc4\x8dil na denudacijo in erozijo. Jean-Louis Agassiz in Andrew C. Ramsay pa sta v drugi polovici 19. stoletja dokazovala obstoje ledenih dob._NEWLINE_Prvi pravi geomorfolo\xc5\xa1ki model je na prelomu 19. stoletja napravil William Morris Davis, in sicer teorijo o cikli\xc4\x8dnem razvoju reliefa. Ta je predvidevala hiter dvig povr\xc5\xa1ja zaradi tektonike, nato pa dolgo obdobje stabilnosti, ko se povr\xc5\xa1je razvija v treh zrelostnih fazah, od katerih ima vsaka svoje dolo\xc4\x8dene povr\xc5\xa1inske oblike. Vpliv izsledkov Davisa je predvsem v evropski geomorfologiji \xc5\xa1e danes mo\xc4\x8dan, \xc4\x8detudi je njegova teorija zaradi novej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudij danes bolj ali manj opu\xc5\xa1\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nGeomorfologija v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska geomorfologija se je razvijala pod okriljem fizi\xc4\x8dne geografije. Njen razvoj je razmahnila strukturna geomorfologija, ki so se je ob koncu 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja poslu\xc5\xbeevali avstro-ogrski kartografi Franz Kosmat, Marko Vincenc Lipold, Franz Heritsch in Friedrich Teller. Do danes je edini priznani avtorski pregled geomorfolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini izdal slovenski geograf Anton Melik leta 1935. \xc4\x8cas med obema svetovnima vojnama pa je na podro\xc4\x8dju preu\xc4\x8devanja povr\xc5\xa1ja zaznamoval tudi Grad\xc4\x8dan Arthur Winkler. Po 2. svetovni vojni so preu\xc4\x8devanje geomorfologije na spisek svojih dejavnosti vnesle ve\xc4\x8dje geografske institucije, kot je In\xc5\xa1titut za geografijo SAZU (dana\xc5\xa1nji Geografski in\xc5\xa1titut Antona Melika), Oddelek za geografijo na ljubljanski univerzi ter In\xc5\xa1titut za raziskovanje krasa._NEWLINE_Dobr\xc5\xa1en dele\xc5\xbe slovenske geomorfologije z mednarodnim ugledom predstavlja geomorfologija krasa v okviru krasoslovja. Zraven tega je mo\xc4\x8d zaslediti tudi preu\xc4\x8devanje slemenskih nivojev, poledenitev, kvartarnih sedimentov in poplavnih obmo\xc4\x8dij.'