b"\n_START_ARTICLE_\nVersajska mirovna pogodba\n_START_SECTION_\nPremirje\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni 1918 je centralnim silam mo\xc4\x8d za\xc4\x8dela pe\xc5\xa1ati. \xc5\xa0tevilo dezerterstev iz nem\xc5\xa1ke vojske je pri\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati, civilne stavke pa so drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ale vojno proizvodnjo. Na zahodni fronti so sile antante zagnale stodnevno ofenzivo in odlo\xc4\x8dilno porazile nem\xc5\xa1ko vojsko. Upor mornarjev cesarske mornarice 3. novembra v Kielu je zanetil vstaje po vsej Nem\xc4\x8diji, ki so dobile skupno ime novembrska revolucija. Nem\xc5\xa1ka vlada je posku\xc5\xa1ala dose\xc4\x8di mirovni sporazum s temelji na \xc5\xa1tirinajstih to\xc4\x8dkah in ob vdaji vztrajala na tej osnovi. Po krogu pogajanj so sile antante z Nem\xc4\x8dijo podpisale premirje, ki je pri\xc4\x8delo veljati 11. novembra, ko je bila nem\xc5\xa1ka vojska \xc5\xa1e vedno prisotna v Franciji in Belgiji.\n_START_SECTION_\nZasedba Porenja\n_START_PARAGRAPH_\nPogoji premirja so klicali k evakuaciji nem\xc5\xa1ke cesarske vojske iz Belgije, Nem\xc4\x8dije in Luksemburga v roku petnajstih dni. Nadalje je bilo dolo\xc4\x8deno, da morajo sile antante zasesti ozemlje Porenja, kar se je zgodilo proti koncu leta 1918.\n_START_SECTION_\nBlokada\n_START_PARAGRAPH_\nTako Nem\xc5\xa1ko cesarstvo kot Velika Britanija sta bila odvisna od uvoza hrane in surovin, slednja predvsem iz Amerike, od koder jih je bilo treba prepeljati preko Atlantika. Blokada Nem\xc4\x8dije od 1914 do 1919 je bila pomorska operacija, ki so jo nadzirale sile antante, za zaustavitev dobave surovin in hrane Centralnim silam. Nem\xc5\xa1ka Kaiserliche Marine se je v glavnem omejila na Nem\xc5\xa1ki zaliv, pri \xc4\x8demer je napadala trgovske ladje in izvajala neomejeno podmorni\xc5\xa1ko vojno kot protiblokado.\n_START_SECTION_\nPogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nPogajanja med silami antante so se pri\xc4\x8dela 18. januarja na Quai d'Orsay v Parizu, v dvorani Salle de l'Horloge francoskega zunanjega ministrstva. Prvotno se je pogajanj udele\xc5\xbeilo 70 delegatov 27 narodov. Predstavnike pora\xc5\xbeenih Nem\xc4\x8dije, Avstrije in Mad\xc5\xbearske so izlo\xc4\x8dili iz pogajanj. Prav tako je bila izklju\xc4\x8dena tudi ruska delegacija, ker je z Nem\xc4\x8dijo sklenila mir v Brest-Litovsku, s katerim je Nem\xc4\x8dija dobila velik del ruskega ozemlja in virov. Pogoji pogodbe so bili, kot so kasneje poudarili pogajalci v Versaillesu, izredno strogi._NEWLINE_Sprva je bil to \xc2\xbbSvet desetih\xc2\xab, sestavljen iz po dveh delegatov Velike Britanije, Francije, Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, Italije in Japonske, ki se je uradno sre\xc4\x8dal, da bi odlo\xc4\x8dal o mirovnih pogojih. Po izstopu Japonske iz Lige narodov so ostali \xc2\xbbVeliki \xc5\xa1tirje\xc2\xab, glavni predstavniki ostalih \xc5\xa1tirih delegacij, ki so se sre\xc4\x8dali na 145 zaprtih sejah in sprejeli vse glavne odlo\xc4\x8ditve, ki naj bi jih kasneje ratificiral celoten zbor. Z izjemo italijanskih vpra\xc5\xa1anj so bili glavni pogoji dolo\xc4\x8deni na osebnih sre\xc4\x8danjih med voditelji \xc2\xbbvelikih treh\xc2\xab\xc2\xa0narodov: britanskim ministrskim predsednikom Davidom Lloydom Georgem, francoskim ministrskim predsednikom Georgesom Clemenceaujem in ameri\xc5\xa1kim predsednikom Woodrowom Wilsonom._NEWLINE_Manj\xc5\xa1i narodi so prisostvovali tedenski plenarni konferenci, na kateri so razpravljali o vpra\xc5\xa1anjih v splo\xc5\xa1nem forumu, vendar brez odlo\xc4\x8ditev. Ti \xc4\x8dlani so oblikovali ve\xc4\x8d kot 50 komisij, ki so predlo\xc5\xbeile razli\xc4\x8dna priporo\xc4\x8dila, od katerih so mnoga bila upo\xc5\xa1tevana pri kon\xc4\x8dni pogodbi.\n_START_SECTION_\nFrancoske zahteve\n_START_PARAGRAPH_\nKot edina izmed glavnih sil antante, ki je na kopnem mejila z Nem\xc4\x8dijo, je Francija svojo glavno skrb namenila \xc4\x8dim temeljitej\xc5\xa1i slabitvi Nem\xc4\x8dije. Clemenceau je najbolje opisal francoski polo\xc5\xbeaj ob pogovoru z Wilsonom: \xc2\xbbAmerika je dale\xc4\x8d stran, varovana z oceanom. Celo sam Napoleon se ni mogel dotakniti Anglije. Oboji ste tako za\xc5\xa1\xc4\x8diteni; mi nismo.\xc2\xab Clemenceau je \xc5\xbeelel prenesti mejo na Ren ali oblikovati tamponsko dr\xc5\xbeavo v Porenju, vendar zahteva ni bila izpolnjena s pogodbo. Namesto tega je pridobil demilitarizacijo Porenja, mandat nad Posarjem in obljubo anglo-ameri\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di v primeru nove nem\xc5\xa1ke agresije, vendar Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave niso ratificirale sporazuma._NEWLINE_Francija, ki je utrpela najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode in imela najve\xc4\x8d \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev med zaveznicami, je ostala neomajna pri pla\xc4\x8dilu reparacij. Zaradi nezmo\xc5\xbenost Weimarske republike za povrnitev vojne \xc5\xa1kode sta francoska in belgijska vojska leta 1923 zasedli Porurje.\n_START_SECTION_\nBritanske zahteve\n_START_PARAGRAPH_\nBritanija je utrpela le neznatno \xc5\xa1kodo na svojem ozemlju v \xc4\x8dasu vojne. Ministrski predsednik David Lloyd George je ob tem podpiral reparacije v znatno manj\xc5\xa1em obsegu kot Francozi. Britanci so gledali na obnovljeno Nem\xc4\x8dijo kot pomembnega trgovinskega partnerja in jih je skrbelo glede u\xc4\x8dinka reparacij na britansko gospodarstvo.\n_START_SECTION_\nAmeri\xc5\xa1ke zahteve\n_START_PARAGRAPH_\nPred koncem vojne je predsednik Woodrow Wilson navedel svojih \xc5\xa1tirinajst to\xc4\x8dk, ki so predstavljale liberalni polo\xc5\xbeaj na konferenci in pripomogle k oblikovanju svetovnega mnenja. Wilson si je prizadeval za obnovitev evropskega gospodarstva, spodbujanje samoodlo\xc4\x8dbe, proste trgovine, oblikovanje ustreznih mandatov za nekdanje kolonije, predvsem pa oblikovanje mo\xc4\x8dnega Dru\xc5\xa1tva narodov, ki bi zagotavljalo mir. Nasprotoval je strogemu postopanju z Nem\xc4\x8dijo, vendar sta ga britanski in francoski delegat preglasovala. S seboj je pripeljal vrh izobra\xc5\xbeencev kot svetovalce, vendar je njegova zavrnitev vklju\xc4\x8ditve uglednih republikancev v ameri\xc5\xa1ko delegacijo dala njegovim prizadevanjem strankarski zna\xc4\x8daj, s \xc4\x8demer je tvegal politi\xc4\x8dni poraz doma.\n_START_SECTION_\nItalijanske zahteve\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevina Italija je bila zelo zadr\xc5\xbeana ob vstopu v vojno, vendar je z zmago na strani antante izkoristila prilo\xc5\xbenost priklju\xc4\x8ditve \xc5\xa1e zadnjih dveh iredentisti\xc4\x8dnih ozemelj, ju\xc5\xbenotirolskega Trentina in jadranskega Trsta z Istro, poleg njiju pa \xc5\xa1e tur\xc5\xa1kega Dodekaneza v Egejskem morju. Italijanske zahteve so bile vklju\xc4\x8dene v besedilo sen\xc5\xbeermenske in sevre\xc5\xa1ke pogodbe.\n_START_SECTION_\nPogodba\n_START_PARAGRAPH_\nZavezniki so izjavili, da se bo v primeru, \xc4\x8de nem\xc5\xa1ka vlada ne bo podpisala pogodbe, vojna nadaljevala. Takratni vladni kabinet na \xc4\x8delu s Philippom Scheidemannom se ni mogel dogovoriti o skupnem stali\xc5\xa1\xc4\x8du, Sheidemann je raje odstopil kot podpisal pogodbo. Gustav Bauer, kancler nove nem\xc5\xa1ke vlade, je poslal telegram, v katerem je navedeno, da jo namerava podpisati, \xc4\x8de bodo dolo\xc4\x8deni \xc4\x8dleni pogodbe umaknjeni. Zavezniki so mu dali ultimat, ali naj Nem\xc4\x8dija sprejme pogodbo ali pa bodo zavezni\xc5\xa1ke sile v 24. urah pre\xc4\x8dkale Ren. 23. junija se je Bauer predal in poslal drugi telegram, v katerem je sporo\xc4\x8dil, da bo nem\xc5\xa1ka delegacija v kratkem prispela na podpis pogodbe. 28. junija 1919, ob peti obletnici atentata na avstrijskega prestolonaslednika nadvojvoda Franca Ferdinanda, je bila pogodba podpisana. Pogodba je imela klavzule z razponom od vojnih zlo\xc4\x8dinov, prepovedi zdru\xc5\xbeitve novo ustanovljene Avstrije z Nem\xc4\x8dijo brez soglasja Dru\xc5\xa1tva narodov, proste plovbe po glavnih evropskih rekah, vse do vra\xc4\x8dila Korana arabskemu kralju v Hed\xc5\xbeazu.\n_START_SECTION_\nOzemeljske spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodni Evropi je bilo s pogodbo Nem\xc4\x8diji vzeto pribli\xc5\xbeno 25.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 (9.700\xc2\xa0sq\xc2\xa0mi) ozemlja s sedmimi milijoni ljudi. Od Nem\xc4\x8dije je pogodba zahtevala tudi, da se odpove pridobitvam, vzpostavljenim s podpisom Brest-Litovskega miru, in zagotovi neodvisnost protektoratom, ki so bili ustanovljeni. Od Nem\xc4\x8dije je bilo zahtevano priznanje belgijske suverenosti nad Moresnetom in predaja nadzora nad ozemljem Eupen-Malmedy. Od Belgije je bilo znotraj \xc5\xa1estih mesecev od predaje zahtevano, naj organizira plebiscit, na katerem bi se prebivalstvo regije odlo\xc4\x8dilo, ali \xc5\xbeeli ostati pod Belgijo ali se \xc5\xbeeli vrniti pod streho Nem\xc4\x8dije, zatem posredujejo izide plebiscita Dru\xc5\xa1tvu narodov in nazadnje upo\xc5\xa1tevajo odlo\xc4\x8ditev Dru\xc5\xa1tva narodov. Kot nadomestilo za uni\xc4\x8denje francoskih premogovnikov je Nem\xc4\x8dija morala predati celotni izkupi\xc4\x8dek posarskih rudnikov Franciji, nadzor nad Posarjem je dobilo Dru\xc5\xa1tvo narodov za obdobje petnajstih let; sledil bi plebiscit, ki bi odlo\xc4\x8dal o njegovi suverenosti. Pogodba je vrnila pokrajini Alzacijo in Loreno nazaj k Franciji, s \xc4\x8dimer se je povrnilo prvotno stanje pred francosko-prusko vojno in pogodbama iz Verasillesa in Frankfurta iz leta 1871. Suverenost Schleswig-Holsteina naj bi se re\xc5\xa1ila kasneje s plebiscitom._NEWLINE_V vzhodni Evropi je Nem\xc4\x8dija morala priznati neodvisnost \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke in Poljske ter se odre\xc4\x8di vsem pravicam in naslovom nad ozemljem. Dele pokrajine zgornje \xc5\xa0lezije je morala predati Poljski, o prihodnosti ostalega dela pokrajine pa naj bi se odlo\xc4\x8dilo na plebiscitu. Meje bi se dolo\xc4\x8dile glede na glasovanje, geografske in ekonomske pogoje vsake lokalne skupnosti na tem ozemlju. Provinco Posen (danes Poznanj), ki je pre\xc5\xa1la pod poljsko kontrolo v \xc4\x8dasu velike poljske vstaje, je morala Nem\xc4\x8dija prav tako predati Poljski. Ozemlje Pomeranja, t. i. poljski koridor, je bilo predano Poljski na zgodovinski in etni\xc4\x8dni osnovi tako, da je bil novi dr\xc5\xbeavi omogo\xc4\x8den dostop do morja. Suverenost ju\xc5\xbenega dela Vzhodne Prusije naj bi se odlo\xc4\x8dala prek plebiscita razen ozemlja Soldau, ki poteka vzporedno z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo med Var\xc5\xa1avo in Danzigom, ki je bilo dokon\xc4\x8dno predano Poljski. Ozemlje Memel naj bi bilo predano na razpolago Zavezni\xc5\xa1kim in pridru\xc5\xbeenim silam v skladu z njihovimi \xc5\xbeeljami. Nem\xc4\x8dija naj bi predala mesto Danzig in njegovo zaledje, vklju\xc4\x8dno z delto reke Visle na Baltiku, Dru\xc5\xa1tvu narodov, da osnuje Svobodno mesto Danzig.\n_START_SECTION_\nMandati\n_START_PARAGRAPH_\nPogodbeni \xc4\x8dlen 119 je od Nem\xc4\x8dije zahteval, naj se odpove suverenosti nad biv\xc5\xa1imi kolonijami, s \xc4\x8dlenom 22 preoblikovanimi v ozemlja pod mandatom Dru\xc5\xa1tva narodov, pod nadzorom zavezni\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav. Togoland in Nem\xc5\xa1ki Kamerun je prevzela Francija, Ruanda in Urundi sta bila predana Belgiji, Nem\xc5\xa1ka Jugozahodna Afrika je pre\xc5\xa1la pod Ju\xc5\xbeno Afriko, Nem\xc5\xa1ko vzhodno Afriko pa je dobila Velika Britanija. Kot nadomestilo za nem\xc5\xa1ko invazijo Portugalske Afrike se je Portugalski podelil trikotnik Kionga, del\xc4\x8dek nem\xc5\xa1ke Vzhodne Afrike v severnem Mozambiku. Pogodbeni \xc4\x8dlen 156 je dolo\xc4\x8dal prenos nem\xc5\xa1kih posesti v Shandongu Japonski; slednja je dobila tudi vse nem\xc5\xa1ke posesti v Tihem oceanu severno od ekvatorja, medtem ko so posesti ju\xc5\xbeno od ekvatorja \xc5\xa1le Avstraliji razen nem\xc5\xa1ke Samoe, ki je pripadla Novi Zelandiji.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ke omejitve\n_START_PARAGRAPH_\nPogodba je bila obse\xc5\xbena in kompleksna glede omejitev nalo\xc5\xbeenih povojnim nem\xc5\xa1kim oboro\xc5\xbeenim silam. Dolo\xc4\x8dbe so bile namenjene nezmo\xc5\xbenosti Reichswehra za napadalne akcije in za spodbuditev mednarodnega razoro\xc5\xbeevanja. Nem\xc4\x8dija je morala demobilizirati vojake do 31. marca 1920, v nem\xc5\xa1ki vojski bi moralo ostati do najve\xc4\x8d 100 tiso\xc4\x8d ljudi, vsebovati bi morala najve\xc4\x8d sedem pehotnih divizij in tri konjeni\xc5\xa1ke divizije. Pogodba je odlo\xc5\xbeila organizacijo divizij in podpornih enot, razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno naj bi bilo glavno poveljstvo. Voja\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole za \xc4\x8dastnike so bile omejene na tri, ukinjen naj bi bil vpoklic. Zasebne vojake in pod\xc4\x8dastnike naj bi zadr\xc5\xbeali najmanj dvanajst, \xc4\x8dastnike pa najmanj 25 let, nekdanjim \xc4\x8dastnikom je bilo prepovedano prisostvovati voja\xc5\xa1kim vajam. Da bi prepre\xc4\x8dili Nem\xc4\x8diji graditi velik kader iz\xc5\xa1olanih mo\xc5\xbe, je bilo njihovo \xc5\xa1tevilo pred\xc4\x8dasne zapustitve vojske omejeno._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo civilnega osebja za podporo vojski je bilo zmanj\xc5\xa1ano, na njeno predvojno stanje se je povrnilo tudi \xc5\xa1tevilo policijskega osebja, ki je bilo omejeno s \xc5\xa1tevilom prebivalstva; prepovedane so bile paravoja\xc5\xa1ke enote. Porenje je postalo demilitarizirano, poru\xc5\xa1ene naj bi bile vse utrdbe na tem ozemlju oz. 50 km vzhodo od Rena, nove zgradbe so bile prepovedane. Voja\xc5\xa1ke zgradbe in utrdbe na otokih Helgoland in D\xc3\xbcne bi morale biti uni\xc4\x8dene. Nem\xc4\x8diji je bila prepovedana trgovina z oro\xc5\xbejem, uvedene so bile omejitve na vrsto in koli\xc4\x8dino oro\xc5\xbeja, prepovedana proizvodnja ali zaloge kemi\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja, oklepnih vozil, tankov in voja\xc5\xa1kih letal. Nem\xc5\xa1ki mornarici je bilo dovoljeno \xc5\xa1est pre-dreadnought bojnih ladij, lahkih kri\xc5\xbeark je bilo omejeno na najve\xc4\x8d \xc5\xa1est, dvanajst ru\xc5\xa1ilcev in dvanajst torpednih \xc4\x8dolnov, podmornice so bile prepovedane. \xc5\xa0tevilo ljudi v mornarici naj ne bi preseglo 15 tiso\xc4\x8d, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlani ladijskih posadk, obalne stra\xc5\xbee, signalnih postaj, administracije in drugih kopenskih slu\xc5\xbeb. \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dastnikov in njihovih namestnikov je smelo biti do 1.500 ljudi. Nem\xc4\x8dija je morala predati za razgraditev osem bojnih ladij, osem lahkih kri\xc5\xbeark, 42 ru\xc5\xa1ilcev in 50 torpednih \xc4\x8dolnov. 32 pomo\xc5\xbenih kri\xc5\xbeark je morala razoro\xc5\xbeiti in preoblikovati v trgovske ladje. Pogodbeni \xc4\x8dlen 198 je Nem\xc4\x8diji prepovedoval imeti letalske sile, vklju\xc4\x8dno s pomorsko letalsko silo, od Nem\xc4\x8dije je zahteval predajo celotnega materiala, povezanega z izdelavo letal. V povezavi s tem ji je bilo tudi prepovedano izdelovati ali uva\xc5\xbeati letala in material za obdobje \xc5\xa1estih mesecev po podpisu pogodbe.\n_START_SECTION_\nReparacije\n_START_PARAGRAPH_\nS pogodbenim \xc4\x8dlenom 231 je Nem\xc4\x8dija sprejela odgovornost za vse izgube in po\xc5\xa1kodbe, povzro\xc4\x8dene z vojno. (podobne besedne zveze so bile uporabljene v pogodbah, podpisanih s strani drugih pora\xc5\xbeenih narodov centralnih sil: \xc4\x8dlen 117 sen\xc5\xbeermenske pogodbe z Avstrijo, \xc4\x8dlen 161 trianonske pogodbe z Mad\xc5\xbearsko, \xc4\x8dlen 121 neulijske pogodbe z Bolgarijo in \xc4\x8dlen 231 sevre\xc5\xa1ke pogodbe s Tur\xc4\x8dijo)._NEWLINE_Naslednji \xc4\x8dleni pogodbe so predvidevali za Nem\xc4\x8dijo nadomestilo za zavezni\xc5\xa1ke sile in ustanovitev \xc2\xbbKomisije za reparacijo\xc2\xab\xc2\xa0v letu 1921, ki bi ovrednotila nem\xc5\xa1ke vire in njeno zmo\xc5\xbenost pla\xc4\x8dila, nem\xc5\xa1ki vladi so dali prilo\xc5\xbenost, da se sli\xc5\xa1i njen glas in odlo\xc4\x8di o vi\xc5\xa1ini reparacij za pla\xc4\x8dilo. V vmesnem obdobju je pogodba od Nem\xc4\x8dije zahtevala pla\xc4\x8dilo ekvivalentno 20 miljardam zlatih mark v obliki zlata, blaga, ladij, vrednostnih papirjev ali drugih oblikah. Denar bi se tudi porabil za pla\xc4\x8dilo stro\xc5\xa1kov, ki bi jih imele zavezni\xc5\xa1ke okupacijske sile, za pla\xc4\x8dilo hrane in surovin za Nem\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nJamstva\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi zagotovili izpolnitev pogodbe, naj bi Porenje in mosti\xc5\xa1\xc4\x8da vzhodno od Rena nadzorovale zavezni\xc5\xa1ke skupine za obdobje petnajstih let. \xc4\x8ce Nem\xc4\x8dija ne bi nastopala agresivno, bi se za\xc4\x8del postopen umik; po petih letih naj bi bilo evakuirano mosti\xc5\xa1\xc4\x8de pri K\xc3\xb6lnu in ozemlje severno od \xc4\x8drte vzdol\xc5\xbe reke Ruhr. Po desetih letih bi se evakuiralo mosti\xc5\xa1\xc4\x8de pri Coblenzu in ozemlja severno od njega, po petnajstih letih pa bi se umaknile \xc5\xa1e vse preostale zavezni\xc5\xa1ke skupine. \xc4\x8ce Nem\xc4\x8dija ne bi izpolnila obveznosti iz pogodbe, bi se mosti\xc5\xa1\xc4\x8da v trenutku ponovno okupirala.\n_START_SECTION_\nMednarodne organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nDel I pogodbe, kot na vseh ostalih pogodbah, podpisanih v \xc4\x8dasu pari\xc5\xa1ke mirovne konference, je bil Zaveza Dru\xc5\xa1tva narodov, ki je predvidevala ustanovitev Dru\xc5\xa1tva narodov, organizacije za arbitra\xc5\xbeo mednarodnih sporov. V pogodbenem delu XIII je bila dolo\xc4\x8dena ustanovitev Mednarodnega urada za delo za urejanje delovnih ur, vklju\xc4\x8dno z maksimalnim \xc5\xa1tevilom ur na dan oz. teden; regulacija ponudbe delovne sile; prepre\xc4\x8devanje brezposelnosti; za\xc5\xa1\xc4\x8dita delavca pred boleznijo; bolezni in po\xc5\xa1kodbe, ki izhajajo iz narave dela; za\xc5\xa1\xc4\x8dita otrok, mladih in \xc5\xbeensk; za\xc5\xa1\xc4\x8dita interesov delavcev, zaposlenih v tujini; priznanje na\xc4\x8dela svobode zdru\xc5\xbeevanja; organizacija poklicnega in strokovnega izobra\xc5\xbeevanja. Pogodba je tudi pozvala podpisnike k podpisu oz. ratifikaciji mednarodne opijske konvencije.\n_START_SECTION_\nMed zavezniki\n_START_PARAGRAPH_\nBritanski uradniki so na konferenci razglasili francosko politiko za po\xc5\xbere\xc5\xa1no in ma\xc5\xa1\xc4\x8devalno; po Hitlerjevi remilitarizaciji Porenja leta 1936 je tedaj \xc5\xbee nekdanji britanski ministrski predsednik Ramsay MacDonald naznanil, da je bil vesel, da pogodba izginja in pri tem izrazil upanje, da je bila Francozom dana \xc2\xbbhuda lekcija\xc2\xab._NEWLINE_Francozi so bili po podpisu pogodbe aktivni v Dru\xc5\xa1tvu narodov. Clemenceauju sicer ni uspelo dose\xc4\x8di vseh zahtev francoskega naroda in je bil januarja 1920 pora\xc5\xbeen na volitvah. Mar\xc5\xa1al Ferdinand Foch, ki je menil, da so bili z omejitvami do Nem\xc4\x8dije preve\xc4\x8d popustljivi, je razglasil, da to ni mir ampak le premirje za dvajset let._NEWLINE_Po Versajski konferenci je ameri\xc5\xa1ki predsednik Wilson trdil, da \xc2\xbbvsaj svet pozna Ameriko kot re\xc5\xa1iteljico sveta!\xc2\xab Po volitvah 1918 je ameri\xc5\xa1ki Senat prevzela Republikanska stranka; senatorji so bili okoli vpra\xc5\xa1anja versajske pogodbe razdeljeni na ve\xc4\x8d pozicij. Mogo\xc4\x8de je bilo sestaviti ve\xc4\x8dinsko koalicijo, vendar nemogo\xc4\x8de zgraditi dvotretjinsko koalicijo, potrebno za to, da sporazum pride skozi._NEWLINE_Jezni blok 12-18\xc2\xa0\xc2\xbbIrreconcilables\xc2\xab, ve\xc4\x8dinoma republikancev, pa tudi predstavnikov irskih in nem\xc5\xa1kih demokratov, je strogo nasprotovala sporazumu. Ena skupina demokratov je mo\xc4\x8dno podpirala versajsko pogodbo, druga skupina demokratov je podpirala pogodbo, vendar sledila Wilsonu pri kakr\xc5\xa1nikoli spremembi ali pridr\xc5\xbeku. Najve\xc4\x8djo skupino, zbrano okoli senatorja Lodge-a, je sestavljala ve\xc4\x8dina republikancev, ki so \xc5\xbeeleli pogodbo s pridr\xc5\xbeki, zlasti pri \xc4\x8dlenu X, v katerem je bila vpletena mo\xc4\x8d Du\xc5\xa1tva narodov, da lahko odpre vojno brez glasovanja v ameri\xc5\xa1kem Senatu. Vsi the Irreconcilables so bili grenki sovra\xc5\xbeniki predsednika Wilsona. Da bi jih omajal, je Wilson poleti 1919 spro\xc5\xbeil vsenarodno govorni\xc5\xa1ko turnejo, vendar se je na sredi poti zgrudil ob hudi mo\xc5\xbeganski kapi, ki mu je uni\xc4\x8dila voditeljske sposobnosti._NEWLINE_Najbli\xc5\xbeje sporazumu so bili 19. novembra 1919, ko so republikanci z Lodgem oblikovali koalicijo skupaj z delom demokratov, ki so bili za sporazum; za sporazum s pridr\xc5\xbeki so imeli skoraj dvotretjinsko podporo. Wilson je zavrnil ta kompromis, sledilo mu je zadosti demokratov, da je bilo dokon\xc4\x8dno konec mo\xc5\xbenosti ratifikacije._NEWLINE_Med ameri\xc5\xa1ko javnostjo kot celoto so irski katoliki in nem\xc5\xa1ki Ameri\xc4\x8dani mo\xc4\x8dno nasprotovali pogodbi reko\xc4\x8d, da daje prednost Britancem._NEWLINE_Ko je Wilsonov naslednik Warren G. Harding nadaljeval z nasprotovanjem Dru\xc5\xa1tvu narodov, je Kongres sprejel Knox-Porterjevo resolucijo, s katero je formalno kon\xc4\x8dal s sovra\xc5\xbenostjo med Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami in centralnimi silami. Uzakonjena je bila 21. julija 1921._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ko-nem\xc5\xa1ki mirovni sporazum je bil podpisan v Berlinu 25. avgusta 1921, dan pred tem je bil podpisan sporazum z Avstrijo, z Mad\xc5\xbearsko pa je bil podpisan v Budimpe\xc5\xa1ti 29. avgusta 1921.\n_START_SECTION_\nV Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\n29. aprila je nem\xc5\xa1ka delegacija, ki jo je vodil zunanji minister Ulrich Graf von Brockdorff-Rantzau, prispela v Versailles. 7. maja, ko je bila seznanjena s pogoji, diktiranimi s strani zmagovalcev, vklju\xc4\x8dno s klavzulo o vojni krivdi, je von Brockdorff-Rantzau odvrnil Clemenceaju, Wilsonu in Lloyd Georgeu:\xc2\xbbVemo za polno breme sovra\xc5\xa1tva, s katerim se tukaj soo\xc4\x8damo. Vi zahtevate od nas, da priznamo, da smo edina kriva stranka v vojni; tako priznanje iz mojih ust bi bila la\xc5\xbe.\xc2\xab Ker Nem\xc4\x8diji ni bilo dovoljeno sodelovati pri pogajanjih, je nem\xc5\xa1ka vlada izdala protest proti po njenem stali\xc5\xa1\xc4\x8du nepo\xc5\xa1tenim zahtevam in kr\xc5\xa1itvi \xc4\x8dasti,, kmalu zatem pa se umaknila iz nadaljevanja mirovne konference._NEWLINE_Nemci vseh politi\xc4\x8dnih strani so obsodili pogodbo, zlasti dolo\xc4\x8dbo, ki je krivila Nem\xc4\x8dijo za za\xc4\x8detek vojne, kot \xc5\xbealitev narodove \xc4\x8dasti. Na pogodbo so se sklicevali kot diktat, saj so bili njeni pogoji predstavljeni Nem\xc4\x8diji na osnovi vzemi ali pusti. Nem\xc5\xa1ki prvi demokrati\xc4\x8dno izvoljeni predsednik vlade Philipp Scheidemann je raje odstopil kot podpisal pogodbo. V svojem strastnem govoru pred Dr\xc5\xbeavnim zborom 21. marca 1919 je pogodbo ozna\xc4\x8dil kot \xc2\xbbmorilski na\xc4\x8drt\xc2\xab. Po njegovem odstopu se je oblikovala nova nem\xc5\xa1ka vlada, ki jo je prevzel Gustav Bauer._NEWLINE_Predsednik Nem\xc4\x8dije Friedrich Ebert je vedel, da je dr\xc5\xbeava v nemogo\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju. Z gnusom, kot je bila sama pogodba, se je bal, da nova vlada ni bila v polo\xc5\xbeaju, da bi jo zavrnila. S tem v mislih je vpra\xc5\xa1al mar\xc5\xa1ala Paula von Hindenburga, \xc4\x8de bi bila vojska sposobna kakr\xc5\xa1negakoli smiselnega odpora v primeru, da bi se sile antante odlo\xc4\x8dile obnoviti sovra\xc5\xbenosti, za katere je verjel, da bi bile povsem verjetne, \xc4\x8de Nem\xc4\x8dija zavrne podpis sporazuma. \xc4\x8ce bi obstajala zgolj majhna mo\xc5\xbenost, da bi vojska zdr\xc5\xbeala, bi Ebert nameraval priporo\xc4\x8diti, naj ne ratificirajo pogodbe. Hindenburg, potem ko je dobil odgovor od na\xc4\x8delnika \xc5\xa1taba Wilhelma Groenerja, je zaklju\xc4\x8dil, da je polo\xc5\xbeaj vojske nevzdr\xc5\xbeen. Vlada je ob tem poro\xc4\x8dilu predlagala podpis pogodbe dr\xc5\xbeavnemu zboru, ki jo je z 237 glasovi za, 138 proti in petimi vzdr\xc5\xbeanimi izglasoval. Zunanji minister Hermann M\xc3\xbcller in minister za kolonije Johannes Bell sta odpotovala v Versailles, kjer sta 28. junija 1919 v imenu Nem\xc4\x8dije podpisala pogodbo, ratificiral pa dr\xc5\xbeavni zbor 9. julija 1919 z 209 glasovi za in 116 glasovi proti._NEWLINE_Konservativci, nacionalisti in nekdanji voja\xc5\xa1ki poveljniki so obsodili pogodbo. Na politike Weimarske republike, ki so podprli pogodbo, socialiste, komuniste in jude so gledali s sumom kot na osebe vpra\xc5\xa1ljive lojalnosti. Govorilo se je, da Judje niso podprli vojne in so igrali vlogo pri prodaji Nem\xc4\x8dije njihovim sovra\xc5\xbenikom. Za tiste, za katere se je zdelo, da so imeli korist od oslabljene Nem\xc4\x8dije in novo oblikovane Weimarske republike, so govorili, da so\xc2\xa0\xc2\xbbNem\xc4\x8dijo zabodli v hrbet\xc2\xab. Za tiste, ki so spro\xc5\xbeili nemire in stavke v voja\xc5\xa1ki industriji na doma\xc4\x8dem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du ali so nasprotovali nem\xc5\xa1kemu nacionalizmu, je bilo videti, da so prispevali k nem\xc5\xa1kemu porazu. Teorije so dobile te\xc5\xbeo ob dejstvu, da se je Nem\xc4\x8dija predala novembra 1918, ko je bila njena vojska \xc5\xa1e vedno na ozemlju Belgije in Francije. Nadalje je Nem\xc4\x8dija \xc5\xbee dobila vojno na vzhodni fronti in sklenila mir z Rusijo. Na zahodu se je zdelo, da je bila Nem\xc4\x8dija blizu zmagi s spomladansko ofenzivo. Za njen neuspeh so krivili stavke v oro\xc5\xbearski industriji v kriti\xc4\x8dnih trenutkih ofenzive, s \xc4\x8dimer so vojake pustili s pomanjkljivo dobavljenim materialom. Stavke so nacionalisti obravnavali kot izdajo, pri kateri so bili Judje ozna\xc4\x8deni za najve\xc4\x8dje krivce._NEWLINE_Mirovna pogodba iz Versaillesa je ohromila nem\xc5\xa1ko gospodarstvo in ga ob visoki inflaciji pustila ranljivega vse do velike svetovne gospodarske krize v za\xc4\x8detku 30. let. Oktobra 1925 so v \xc5\xa1vicarskem Locarnu potekala pogajanja glede povojne ozemeljske ureditve meja, s katerimi se je vzpostavila normalizacija odnosov z Weimarsko republiko. Ob veliki krizi je v Lozani od 16. junija do 9. julija 1932 potekala konferenca, na kateri so Nem\xc4\x8diji odlo\xc5\xbeili za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das pla\xc4\x8dilo reparacij. Gospodarska kriza je leta 1933 omogo\xc4\x8dila Hitlerju z nacionalsocialisti\xc4\x8dno idejo priti na oblast, z njim pa je gospodarstvo o\xc5\xbeivelo in mo\xc4\x8dno okrepilo. Nem\xc4\x8dija je ponovno vzpostavila voja\xc5\xa1ko industrijo, marca 1935 je uvedla naborni\xc5\xa1tvo, \xc5\xbee leto kasneje pa z vojsko zavzela ozemlje ob Renu, kar je bilo sicer v temeljnem nasprotju z versajsko pogodbo, vendar ni bilo nobenih konkretnih odgovorov s strani zaveznikov na ta dejanja. Marca 1938 je sledil Anschluss Avstrije, leto kasneje pa \xc5\xa1e vzpostavitev nem\xc5\xa1kega protektorata Bohemije in Moravske potem, ko je z m\xc3\xbcnchenskim sporazumom oktobra 1938 zasedla ozemlje \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kega Sudetelanda, poseljenega s sudetskimi Nemci. Z nem\xc5\xa1kim napadom na Poljsko v za\xc4\x8detku septembra 1939 se je za\xc4\x8dela druga svetovna vojna."