b'\n_START_ARTICLE_\nKostanjev rak\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nKostanjev rak je bil uvo\xc5\xbeen, \xc4\x8disto po naklju\xc4\x8dju v Severno Ameriko okoli leta 1900, verjetno na uvo\xc5\xbeenem japonskem kostanju. Leta 1905 je ameri\xc5\xa1ki mikolog William Murrill izoliral glivo odgovorno za to bolezen (katero je poimenoval Diaporthe parasitica) in je na podlagi vnosa te glive v zdrave rastline dokazal, da res povzro\xc4\x8da to bolezen. Do leta 1940 je ta bolezen uni\xc4\x8dila ve\xc4\x8dino odraslega ameri\xc5\xa1kega kostanja. Oku\xc5\xbeba ameri\xc5\xa1kega kostanja s C. parasitica se je isto\xc4\x8dasno pojavila v \xc5\xa1tevilnih mestih na vzhodni obali, najverjetneje iz Castanea crenata ali japonskega kostanja, ki je postal zelo priljubljen uvoz. Japonski in nekateri kitajski kostanji imajo kar nekaj odpornosti proti oku\xc5\xbebi z C. parasitica, zato ta oku\xc5\xbeba ni uni\xc4\x8dila azijskih vrst kostanja. V 40 letih je bilo uni\xc4\x8denih skoraj \xc5\xa1tiri milijarde dreves ameri\xc5\xa1kih kostanjev v Severni Ameriki \xe2\x80\x93 le nekaj drevja je ostalo v Kaliforniji, Michiganu, Wisconsinu in na pacifi\xc5\xa1kem severozahodu. Zaradi bolezni je les ameri\xc5\xa1kega kostanja skoraj izginil s trga cela desetletja, \xc4\x8deprav ga je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de dobiti kot predelan les._NEWLINE_Ocenjuje se, da je bilo na nekaterih predelih, kot je npr. gorovje Apala\xc4\x8di vsako \xc4\x8detrto drevo ameri\xc5\xa1ki kostanj. Zrela, odrasla drevesa po navadi zrastejo ravno in brez vej 15 metrov in lahko zrastejo tudi do 30 metrov visoko, s premerom debla 4 metre le nekaj metrov nad tlemi. V treh stoletjih so bili izdelani \xc5\xa1tevilni hlevi in hi\xc5\xa1e iz ameri\xc5\xa1kega kostanja, v bli\xc5\xbeini gorovja Apala\xc4\x8di._NEWLINE_Korenine in koreninski sistem kostanja imajo nekaj odpornosti proti tej glivi\xc4\x8dni oku\xc5\xbebi, zato veliko \xc5\xa1tevilo majhnih ameri\xc5\xa1kih kostanjev \xc5\xa1e vedno obstaja kot poganjki, ki rastejo iz obstoje\xc4\x8dih baz korenin. Vendar pa ti poganjki redko dose\xc5\xbeejo spolno zrelost preden jih uni\xc4\x8dijo glive. Pre\xc5\xbeivijo samo kot \xc5\xbeivi \xc5\xa1tori in samo nekaj jih zraste dovolj velikih, da proizvedejo semena. Teh semen je ravno dovolj za ohranitev genskega materiala, potrebnega za proizvodnjo ameri\xc5\xa1kega kostanja s pomo\xc4\x8djo genov iz katere koli od odpornih azijskih vrst in s tem se prenese odpornost na to bolezen na ameri\xc5\xa1ki kostanj. Prizadevanja so se za\xc4\x8dela leta 1930 in \xc5\xa1e vedno potekajo v Massachusettsu in mnogih drugih mestih v ZDA, da bi ponovno zasadili dr\xc5\xbeavo s temi drevesi._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki Chinquapin (Chinkapin) kostanji so tudi zelo ob\xc4\x8dutljivi na kostanjev rak. Tudi evropski kostanj in zahodno- azijske vrste so prav tako ob\xc4\x8dutljive, vendar pa ne tako kot ameri\xc5\xa1ke. Ameri\xc5\xa1ka kostanjeva fondacija vzreja pre\xc5\xbeivele kostanje za odpornost na to bolezen in si prizadeva ponovno uvesti bolezensko odporen ameri\xc5\xa1ki kostanj na prvotna obmo\xc4\x8dja gozdov v prvih desetletjih 21. stoletja. Bolezensko odporne vrste, zlasti japonski kostanj in kitajski kostanj, kakor tudi kostanja Seguin in Henry, so bile uporabljene pri teh programih vzreje v ZDA, da bi ustvarili bolezensko odporen hibrid z ameri\xc5\xa1kim kostanjem._NEWLINE_Gliva se \xc5\xa1iri preko vetra in na kraj\xc5\xa1i razdalji tudi z de\xc5\xbejem. Domet oku\xc5\xbebe je lokalen, tako, da lahko nekateri izolirani ameri\xc5\xa1ki kostanji pre\xc5\xbeivijo, \xc4\x8de ni drugega drevesa v obmo\xc4\x8dju 10 km. Prav tako obstajata vsaj dva virusna patogena, ki oslabita glive s pomo\xc4\x8djo mehanizma, imenovanega hipovirulenca, ki pomaga da drevesa pre\xc5\xbeivijo._NEWLINE_Nathan Klaus iz Oddelka naravnih virov v Georgiji je na\xc5\xa1el manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo pre\xc5\xbeivelih ameri\xc5\xa1kih kostanjev v F.D. Roosevelt parku v bli\xc5\xbeini Warm Springsa, Georgia 22. aprila 2006.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nGliva vstopa skozi rane in raste v in pod lubjem ter na koncu uni\xc4\x8di kambij vsake vejice, veje ali debla. Prvi simptom oku\xc5\xbebe C. parasitica je majhno oran\xc5\xbeno-rjavo obmo\xc4\x8dje na drevesnem lubju. Oku\xc5\xbeba se potem \xc5\xa1iri v notranjost drevesa. Ko se hife \xc5\xa1irijo proizvajajo ve\xc4\x8d strupenih sestavin, od katerih je najbolj opazna oksalna kislina. Ta kislina zni\xc5\xbea pH oku\xc5\xbeenega tkiva iz normalnega 5,5 na pribli\xc5\xbeno 2,8, kar pa je strupeno za rastlinske celice. Rak na koncu obda celo drevo in uni\xc4\x8di vse kar je nad njim. V mokrem vremenu lahko vidimo poganjati zna\xc4\x8dilne rumene poganjke (cirrhi) konidijev.\n_START_SECTION_\nUkrepi\n_START_PARAGRAPH_\nDrevesa, oku\xc5\xbeena z virulentno obliko kostanjevega raka posekamo. Hlodovino nemudoma odstranimo iz gozda, lubje, vejevje in se\xc4\x8dne ostanke skurimo ali zakopljemo. Drevesa oku\xc5\xbeena s hipovirulentno obliko kostanjevega raka, pustimo v nasadu, pospe\xc5\xa1ujemo njihovo rast, saj tako \xc5\xa1irimo hipoviruletno obliko bolezni, ki povzro\xc4\x8di spremembo virulentne oblike v manj patogeno obliko (rakave rane se za\xc4\x8dno zara\xc5\xa1\xc4\x8dati).'