b'\n_START_ARTICLE_\nKo\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xbea (lat. integumentum commune) je najve\xc4\x8dji organ oziroma \xc4\x8dutilo, ki varuje vse druge organe v organizmu. Po povr\xc5\xa1ini je najve\xc4\x8dji organ, po te\xc5\xbei pa najte\xc5\xbeji. Pri odraslem \xc4\x8dloveku meri do 2 m\xc2\xb2 in tehta do 10 kg. Po funkciji je najbolj vsestranski organ. Slu\xc5\xbei za razmejitev telesa od okolice, kot \xc5\xa1\xc4\x8dit pred vplivi okolja, sredstvo sporazumevanja, regulacija temperature telesa, izmenjava snovi z okoljem, zaznavanje dotika, temperature, sintezo vitamina D ..._NEWLINE_Ponekod je debelej\xc5\xa1a, drugod pa zelo tanka. Barva ko\xc5\xbee je odvisna od prekrvavitve, koli\xc4\x8dine pigmenta in debeline. V o\xc5\xbejem pomenu lo\xc4\x8dimo vrhnjico (epidermis) in debelej\xc5\xa1o usnjico. Ko\xc5\xbei pripada \xc5\xa1e podko\xc5\xbeje, ki ve\xc5\xbee ko\xc5\xbeo na podlago._NEWLINE_H ko\xc5\xbei \xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e lase in dlake, nohte ter \xc5\xbeleze lojnice in znojnice.\n_START_SECTION_\nVrhnjica\n_START_PARAGRAPH_\nVrhnjica (ali epidermis) je zunanja plast in je iz ve\xc4\x8dskladnega plo\xc5\xa1\xc4\x8datega epitelija. Je razli\xc4\x8dno debela; najdebelej\xc5\xa1a je na dlani in podplatu. Osnovno plast celic imenujemo zarodna plast, ker v njej nastajajo vedno nove celice, ki se premikajo proti povr\xc5\xa1ni, poro\xc5\xbeenevajo in se lu\xc5\xa1\xc4\x8dijo (ro\xc5\xbeevinasta plast). Celice te plasti vsebujejo pigment melanin, ki globlje dele ko\xc5\xbee \xc5\xa1\xc4\x8diti pred ultravijoli\xc4\x8dnimi \xc5\xbearki. Na povr\xc5\xa1ini je poro\xc5\xbeenela plast sestavljena iz celic, ki odmirajo; nimajo ve\xc4\x8d jedra, vsebujejo pa beljakovino keratin. Ta plast ne prepu\xc5\xa1\xc4\x8da vode, zato telo varuje pred izsu\xc5\xa1itvijo, zadr\xc5\xbeuje telesno toploto in tudi prepre\xc4\x8duje vdor bakterij v notranjost telesa. Povrhnjica se prehranjuje z difuzijo. Hrana prehaja od ustnice v povrhnjico, saj povrhnjica ne vsebuje \xc5\xbeil (ni prekrvavljena).\n_START_SECTION_\nUsnjica\n_START_PARAGRAPH_\nUsnjica (ali dermis) je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a plast ko\xc5\xbee, saj je lahko debela nekaj milimetrov. Zgrajena je iz \xc4\x8dvrstega in elasti\xc4\x8dnega veziva, zaradi katerega je ko\xc5\xbea hkrati \xc4\x8dvrsta in pro\xc5\xbena. Usnjica vsebuje tudi bogat preplet krvnih \xc5\xbeil in mezgovnic. V prepletih je lahko shranjena ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina krvi, zato je ko\xc5\xbea pomembna za uravnavanje telesne temperature. V tej plasti so tudi \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeleze znojnice in lojnice, lasje in dlake, \xc5\xbeivci in \xc4\x8dutilna telesca, ki posredujejo ob\xc4\x8dutke toplote, mraza in mehanskega pritiska. Z njimi spoznavamo nekatere fizikalne lastnosti predmetov._NEWLINE_Lasje in dlake nastajajo iz vrhnjice, ki tvori v usnjico segajo\xc4\x8do cevko, lasni me\xc5\xa1i\xc4\x8dek. Na njegovem dnu je odebeljena lasna \xc4\x8debulica, v katero se vgreza papila z \xc5\xbeilami in \xc5\xbeivci. Iz \xc4\x8debulice zraste lasni koren, ki proti povr\xc5\xa1ini ko\xc5\xbee prehaja v lasno steblo. V lasni me\xc5\xa1i\xc4\x8dek vodi izvodilo \xc5\xbeleze lojnice, ki s svojim izlo\xc4\x8dkom masti lase. Zaradi loja so lasje mehki, varuje pa jih tudi, da ne postanejo suhi in krhki. Ob lasu oziroma dlaki je gladka mi\xc5\xa1ica (mi\xc5\xa1ica naje\xc5\xbeevalka), ki pri kr\xc4\x8denju je\xc5\xbei lase oziroma dlake._NEWLINE_V usnjici so tudi \xc5\xbeleze znojnice, ki na povr\xc5\xa1ino ko\xc5\xbee izlo\xc4\x8dajo znoj. So povsod v ko\xc5\xbei, vendar so naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e na \xc4\x8delu, v pazduhi, na dlaneh in podplatih. Znoj je po kemi\xc4\x8dni sestavi podoben krvni plazmi. Poleg vode in soli vsebuje \xc5\xa1e se\xc4\x8dnino in se\xc4\x8dno kislino ter ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline, zaradi katerih je zna\xc4\x8dilnega vonja. Zato ko\xc5\xbeo pri\xc5\xa1tevamo med pomo\xc5\xbena izlo\xc4\x8dala. Znojenje je pomembno zlasti pri uravnavanju telesne temperature.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cutilna telesca\n_START_PARAGRAPH_\nV usnjici so \xc4\x8dutilna telesca, iz katerih izhajajo senzibilna (\xc4\x8dutilna) \xc5\xbeiv\xc4\x8dna vlakna, ki vzburjenja prevajajo v mo\xc5\xbegansko skorjo. Najpomembnej\xc5\xa1a telesca v ko\xc5\xbei so: Paccinijeva telesca, ki so ovalne oblike in le\xc5\xbeijo globlje v usnjici. Ob\xc4\x8dutljiva so predvsem za pritisk. Meissnerjeva telesca so tudi ovalne oblike, toda manj\xc5\xa1a od prej\xc5\xa1njih. So tik pod povrhnjico in posredujejo ob\xc4\x8dutke mehanskega pritiska in dotika. Krausejeva telesca so podobna Paccinijevim in posredujejo ob\xc4\x8dutke mraza. Prosti \xc5\xbeiv\xc4\x8dni kon\xc4\x8di\xc4\x8di, ki segajo v bradavi\xc4\x8daste izrastke (papile) in vrhnjico, pa posredujejo ob\xc4\x8dutke bole\xc4\x8dine in temperature.\n_START_SECTION_\nPodko\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nPodko\xc5\xbeje (subkutis) je globoka plast pod usnjico. Sestavlja ga rahlo vezivo in ve\xc4\x8d ali manj ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe, ki prepre\xc4\x8duje oddajanje toplote in tudi varuje globlje le\xc5\xbee\xc4\x8de organe pred mehanskimi vplivi (udarci...).'