b'\n_START_ARTICLE_\nOskar Dev\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGlasbeno je nanj vplival \xc5\xbee Hugolin Sattner na novome\xc5\xa1ki gimnaziji. V letih 1885\xe2\x88\x921888 je obiskoval \xc5\xa1olo Glasbene Matice v Ljubljani in cerkveno glasbeno \xc5\xa1olo\xc2\xa0\xc2\xbbAmbrosiusvereina\xc2\xab\xc2\xa0na Dunaju pod vodstvom Julija B\xc3\xb6hma. Iz prava je diplomiral na Dunaju. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija na Dunaju je bil tam zborovodja dru\xc5\xa1tva Slovenija in Slovenskega pevskega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Po diplomi je deloval kot sodnik v \xc5\xa0kofji Loki, Kranju in Mariboru, kjer je nazadnje opravljal slu\xc5\xbebo de\xc5\xbeelnega sodnega svetnika; tu je 1919 ustanovil Glasbeno matico Maribor, kateri je bil vrsto let predsednik in zborovodja, ter vrsto zborov in glasbeno \xc5\xa1olo._NEWLINE_Zlo\xc5\xbeil je ve\xc4\x8d skladb za mo\xc5\xa1ke in me\xc5\xa1ane zbore in samospevov s spremljavo klavirja (v izdajah Glasbene Matice in v Novih Akordih). Nabiral in harmoniziral je narodne pesmi, med temi okrog 400 koro\xc5\xa1kih. Po njem prirejene narodne pesmi sta izdala deloma Schwentner v Ljubljani, deloma ljubljanska Glasbena Matica.'