b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Gornik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je materi Ani Ora\xc5\xbeem in o\xc4\x8detu Janezu Gorniku. Med letoma 1858 in 1867 je obiskoval ljubljansko gimnazijo, zaradi siroma\xc5\xa1tva in slabega zdravja pa \xc5\xa1tudija ni nadaljeval. Po maturi si je v Kr\xc5\xa1kem poiskal zasebno slu\xc5\xbebo, leta 1869 pa je postal rudni\xc5\xa1ki uradnik na Prevaljah. Poleg uradni\xc5\xa1kega dela je \xc5\xa1tudiral zgodovino, filozofijo in literaturo ter opravljal razli\xc4\x8dne javne posle. Leta 1876 se je poro\xc4\x8dil z Nemko in dobil sina Fritza, leta 1887 pa je bil kot dopisnik industrijske dru\xc5\xbebe preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Celovec. Zaradi preobilnega dela je tam za\xc4\x8del telesno in du\xc5\xa1evno hirati.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSiroma\xc5\xa1tvo ga je odtujilo od so\xc5\xa1olcev, spoprijateljil se je le s Cimpermanom in ga spodbujal pri pesnjenju in prevajanju, preko njega pa je tudi komuniciral s Stritarjem. V vi\xc5\xa1ji gimnaziji je na razpravah de\xc5\xbeelnega zbora poslu\xc5\xa1al Bleiweisa, Costo, Tomana in Auersperga in si o njih ustvarjal svojo sodbo, zavzemal pa se ni za nobeno stranko. Bil je svobodomiseln, prebujajo\xc4\x8de se slovenstvo ga ni pritegnilo. Raje je prebiral priznana svetovna dela v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki mu je bolj ustrezala kot sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Ko se je leta 1876 Cimperman odlo\xc4\x8dil za prevod Goethejevega Fausta, se je Gornik za\xc4\x8del zanimati za slovensko slovstvo in prijatelja ves \xc4\x8das spodbujal pri delu. Leta 1877 je v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini napisal prvo ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1o kritiko Tugomera, ki ni bila objavljena, saj se je Stritarju zamerilo, da ni pisal v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in da je ob\xc5\xa1el narodnospodbudno razse\xc5\xbenost slovenske knji\xc5\xbeevnosti. Ob prebiranju Stritarjevega Zvona je Gornik premi\xc5\xa1ljal o zakonih klasi\xc4\x8dne estetske teorije in dramaturgije ter kritiziral slovenske pisatelje in njihove junake. Napisal je oceno Kersnikovega romana Na \xc5\xbderinjah in ostro sodil Jur\xc4\x8di\xc4\x8devega Ivana Erazma Tattenbacha. Ocene je podal tudi h Kodrovim, Tav\xc4\x8darjevim in Kersnikovim knjigam ter Celestinovi razpravi Na\xc5\xa1e obzorje. Ker njegovih kritik na Slovenskem niso \xc5\xbeeleli objaviti, je razmi\xc5\xa1ljal, da bi jih objavil na Hrva\xc5\xa1kem, a do tega ni pri\xc5\xa1lo.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nIme Ivan Gornik je kot psevdonim uporabljal pesnik Fran Gestrin. Gornik je bilo tudi ilegalno ime narodnega heroja Staneta \xc5\xbdagarja.'