b'\n_START_ARTICLE_\nAvgust \xc5\xbdigon\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v Gorici v letih od 1890 do 1897. Na Dunaju je najprej \xc5\xa1tudiral pravo, nato pa umetnostno zgodovino, filozofijo, klasi\xc4\x8dno filologijo in slavistiko v Gradcu. Od 1903 do 1905 je kot suplent u\xc4\x8dil sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino na gimnaziji v Kranju in v Gorici ter na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani. Nato je nadaljeval \xc5\xa1tudij umetnostne zgodovine in slovenske knji\xc5\xbeevnosti, delal na umetnostnozgodovinskem in\xc5\xa1titutu v Gradcu in tam leta 1909 doktoriral z razpravo o slikarstvu Leonarda da Vincija._NEWLINE_Po opustitvi dela na in\xc5\xa1titutu se je leta 1910 zaposlil v ljubljanski Licejski knji\xc5\xbenici (danes NUK), po smrti Luka Pintarja (1915) je prevzel ravnateljske posle in bil imenovan za ravnatelja takratne Dr\xc5\xbeavne \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice. Njegov na\xc4\x8din vodenja knji\xc5\xbenice je zbujal kritike, zato je bil leta 1925 prisilno upokojen. Odtlej je \xc5\xbeivel v Ljubljani in nadaljeval svoje \xc5\xa1tudije, v za\xc4\x8detku druge svetovne vojne pa je padel kot naklju\xc4\x8dna \xc5\xbertev italijanske okupacijske patrulje.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov znanstveni opus sestavljajo kriti\xc4\x8dne izdaje literarnih tekstov, biografski, bibliografski in zgodovinsko-faktografski \xc4\x8dlanki ter problemske razprave o literarnoteoreti\xc4\x8dnih in estetskih vpra\xc5\xa1anjih. \xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem je za\xc4\x8del raziskovati Pre\xc5\xa1ernovo pesni\xc5\xa1ko delo in \xc5\xbeivljenje, zvezo z Matijem \xc4\x8copom ter literarno- in kulturnozgodovinsko problematiko njegove dobe. Odkrival, objavljal in komentiral je pomembno gradivo: Pre\xc5\xa1ernov zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinski akt, popis \xc4\x8copove biblioteke in dokumente o cenzuri Kranjske \xc4\x8dbelice, prispeval je biografske \xc4\x8dlanke o Pre\xc5\xa1ernu in Franu Levstiku, pripravljal pa je tudi izdajo Levstikovih del, a je ni dokon\xc4\x8dal. Pre\xc5\xa1ernova \xc4\x8ditanka in monografija France Pre\xc5\xa1eren \xe2\x80\x93 poet in umetnik (COBISS) sta bili natisnjeni \xc5\xbee med letoma 1913 in 1915, vendar sta zaradi vojnih razmer in \xc5\xbdigonovih ustvarjalnih te\xc5\xbeav iz\xc5\xa1li z letnicama 1922 in 1925._NEWLINE_Uveljavil se je predvsem kot glavni predstavnik teorije o matemati\xc4\x8dni arhitektoniki v poeziji, ki jo je razvijal od leta 1905 v ve\xc4\x8d revijalnih objavah in jo dopolnil ob izbranih primerih iz Pre\xc5\xa1ernove poezije. Arhitektonska teorija izhaja iz prepri\xc4\x8danja, da je umetnina zgrajena okrog idejno-vsebinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da po na\xc4\x8delih simetrije in pravilnega sorazmerja sestavnih delov, kar je mogo\xc4\x8de dognati s formalno analizo in izraziti s \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnimi shemami: v tak\xc5\xa1ni zgradbi se zdru\xc5\xbeujejo ideali anti\xc4\x8dne in novej\xc5\xa1e evropske, zlasti romanti\xc4\x8dne umetnosti._NEWLINE_Njegovo delo je bilo dele\xc5\xbeno precej podpore (pri Josipu Puntarju), \xc5\xa1e ve\xc4\x8d pa zavra\xc4\x8danja (Josip Tomin\xc5\xa1ek, France Kidri\xc4\x8d). Zagovorniki so se opirali na zglede iz umetnostne zgodovine in klasi\xc4\x8dne filologije, nasprotniki pa so spodbijali \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne sheme in zavra\xc4\x8dali abstraktne izpeljave z biografskimi in kulturnozgodovinskimi dokazi. Zavrnitev arhitektonske teorije je zasen\xc4\x8dila pomen njegovega raziskovanja, utrdila pa se je predvsem v pre\xc5\xa1ernoslovju.'