b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Kondor\n_START_PARAGRAPH_\nOperacija Kondor (\xc5\xa1pansko Operaci\xc3\xb3n C\xc3\xb3ndor, portugalsko Opera\xc3\xa7\xc3\xa3o Condor) je ime za sodelovanje nekaterih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav pri preganjanju svojih disidentov in nasprotnikov re\xc5\xbeima.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nKot za\xc4\x8detek Operacije Kondor se \xc5\xa1teje v leto 1975, ko so se v glavnem mestu \xc4\x8cila skrivaj sestali \xc4\x8dilski diktator Augusto Pinochet in predstavniki tajnih policij Argentine, Brazilije, Urugvaja, Paragvaja in Bolivije ter se dogovorili, da bodo po na\xc4\x8delu zvestobe in vzajemnosti obra\xc4\x8dunali s politi\xc4\x8dno opozicijo. Kasneje sta se jim pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e Peru in Ekvador, v katerih je bila prav tako na oblasti voja\xc5\xa1ka hunta. Zaradi lastnih interesov so se operaciji kasneje pridru\xc5\xbeile tudi ZDA. Operacija Kondor je delovala na preprost na\xc4\x8din: \xc4\x8de se je, na primer, \xc4\x8dilski disident zatekel v Argentino, je zanj poskrbela argentinska tajna policija, \xc4\x8de se je argentinski disident zatekel v Urugvaj, je zanj poskrbela urugvajska tajna policija in tako naprej.\n_START_SECTION_\nDelovanje tajnih slu\xc5\xbeb in tajne policije\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam \xc2\xbbnevarnih\xc2\xab\xc2\xa0oseb za latinskoameri\xc5\xa1ke hunte je bil zelo dolg, disidenti pa niso bili nikjer ve\xc4\x8d varni. Po ve\xc4\x8dini so jih \xc5\xbee vnaprej obsodili na smrt, \xc4\x8de je bilo le mogo\xc4\x8de pa so jih likvidirali \xc5\xbee tam, kjer so jih odkrili. Eksekucije v okviru Operacije Kondor pa niso do\xc5\xbeiveli le disidenti in levi\xc4\x8darji. Leta 1974 je bil v Buenos Airesu ubit biv\xc5\xa1i bolivijski predsednik Jose Torres, istega leta pa je bil v bombnem atentatu ubit \xc5\xa1e \xc4\x8dilski general Carlos Prats in njegova \xc5\xbeena. Akcije v okviru operacije Kondor pa niso bile omejene le na Ju\xc5\xbeno Ameriko. 6. oktobra 1975 sta bila v Rimu ubita biv\xc5\xa1i predsednik \xc4\x8cila Bernardo Leighton in njegova \xc5\xbeena Anita. Atentat je izvedel, po Pinochetovem ukazu, italijanski terorist Alfredo di Stefano. Biv\xc5\xa1ega Allendejevega ministra za obrambo in \xc4\x8dilskega ambasadorja v ZDA, Orlanda Letellierja, je ubila bomba, podstavljena v njegov avtomobil leta 1976. Skupaj z njim je umrl tudi Roni Morfit, Ameri\xc4\x8dan, ki se je boril za demokracijo v \xc4\x8cilu. Bombo je podstavil Michael Townley, nekdanji agent Cie, ki je sodeloval s Pinochetovo Dino.\n_START_SECTION_\nKonec operacije\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja je svetovna demokrati\xc4\x8dna javnost \xc4\x8dedalje glasneje zahtevala od Pinocheta, da mora ponovno uvesti demokracijo in se odpovedati popolni oblasti. Prvi uspehi so se za\xc4\x8deli kazati leta 1977, ko je oblast za\xc4\x8dela izpu\xc5\xa1\xc4\x8dati prve politi\xc4\x8dne zapornike in tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnike. Kljub tem prvim demokrati\xc4\x8dnim spremembam pa je general \xc5\xa1e naprej trdno dr\xc5\xbeal oblast v svojih rokah. Doma\xc4\x8do in svetovno javnost je opozarjal, da ne bo hitel z uveljavljanjem demokracije, ker \xc4\x8cilci niso zreli za demokracijo._NEWLINE_Pred morebitno parlamentarno demokracijo je moral Pinochet namre\xc4\x8d zakriti sledi svojega krvavega re\xc5\xbeima. Prvi ukrep je bil podelitev amnestije vsem pripadnikom vojske in tajnih slu\xc5\xbeb. S tem je prepre\xc4\x8dil morebitne sodne procese za zlo\xc4\x8dine, storjene v \xc4\x8dasu vladanja vojne hunte. Temu je sledila operacija prikrivanja dokazov o zlo\xc4\x8dinih. Trupla iz mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d je vojska pobrala in jih iz helikopterjev zmetala v Pacifik. Leta 1980 je Pinochet sprejel novo ustavo, ki je sicer uradno ukinila diktaturo. Tako so v \xc4\x8cilu lahko prvi\xc4\x8d po njegovem prihodu na oblast ljudje spet od\xc5\xa1li na voli\xc5\xa1\xc4\x8da. Volitve so bile farsa, saj je bil na njih le en predsedni\xc5\xa1ki kandidat, Pinochet sam. Po volitvah je postal Pinochet za devet let uradni predsednik z velikimi pristojnostmi. Ta ukrep pa ni omeh\xc4\x8dal svetovne javnosti, ki je za\xc4\x8dela \xc4\x8cile odrivati na rob politi\xc4\x8dnega dogajanja. \xc5\xa0ele leta 1990 ga je na prvih resni\xc4\x8dno demokrati\xc4\x8dnih volitvah zamenjal Patricio Aylwin. Pinochet je ostal na pomembnih polo\xc5\xbeajih vse do leta 2004, ko so mu v \xc4\x8cilu sodili za nekaj manj\xc5\xa1ih kaznivih dejanj, za operacijo Kondor pa ni nikoli odgovarjal pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem.'