b'\n_START_ARTICLE_\nMilo\xc5\xa1 Obili\xc4\x87\n_START_SECTION_\nNajstarej\xc5\xa1i viri\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i srbski viri, ki na splo\xc5\xa1no podpirajo predvsem kult kneza Lazarja, ne omenjajo niti Milo\xc5\xa1a niti njegovega umora sultana Murata. Dejanje kot tako prvi omenja firen\xc5\xa1ki kancler Coluccio Salutati (\xe2\x80\xa0 1406) v pismu z datumom 20. oktober 1389, ki ga je v imenu firen\xc5\xa1kega senata poslal bosanskemu kralju Tvrtku I. Kotromani\xc4\x87u. Moril\xc4\x8devega imena ne omenja, opisuje pa ga kot enega od dvanajstih srbskih plemi\xc4\x8dev, ki so se uspeli prebiti skozi osmanske stra\xc5\xbee._NEWLINE_Morilec je v srbskih virih prvi\xc4\x8d omenjen v biografiji Lazarjevega sina Stefana Lazarevi\xc4\x87a, ki jo je leta 1440 napisal Konstantin Filozof. Junak, ki je \xc5\xa1e vedno anonimen, je opisan kot plemi\xc4\x8d, katerega so nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivci posku\xc5\xa1ali one\xc4\x8dastiti pred knezom. Da bi dokazal svojo zvestobo in pogum, se je pretvarjal, da je dezerter in je prebegnil k sovra\xc5\xbeniku. Na osmanski strani je dobil prilo\xc5\xbenost, da zabode sultana, takoj zatem pa so stra\xc5\xbearji ubili \xc5\xa1e njega. Za\xc4\x8detna sramota in kasnej\xc5\xa1a odre\xc5\xa1itev s pogumnim dejanjem uboja sultana je postala klju\xc4\x8dna misel srbske legende, ki se je razvila kasneje.\n_START_SECTION_\nOsmanski in gr\xc5\xa1ki viri\n_START_PARAGRAPH_\nSultanova smrt je naredila vtis tudi na najzgodnej\xc5\xa1e osmanske vire. Ti viri obi\xc4\x8dajno opisujejo, kako sultan s spremstvom pregleduje boji\xc5\xa1\xc4\x8de. Med trupli padlih kristjanov je \xc5\xa1e \xc5\xbeiv neznan vojak, ki do smrti zabode sultana. Pesnik Ahmedi v zgodnjem 15. stoletju pi\xc5\xa1e, da je "nek kristjan, ki se je ves krvav skrival med sovra\xc5\xbenikovimi trupli, nenadoma vstal, napadel Murata in ga z bodalom zabodel do smrti". _NEWLINE_Oruc (ali Uruc), zgodovinar iz Edirne, pojasnjuje pomanjkljivo sultanovo za\xc5\xa1\xc4\x8dito s tem, da je bila vojska prezaposlena z zasledovanjem be\xc5\xbee\xc4\x8dega sovra\xc5\xbenika in v zgodbo vna\xc5\xa1a element prevare: "Kristjan, ki se je zaobljubil, da se bo \xc5\xbetrvoval, se je pribli\xc5\xbeal Muratu, ki je osamljen sedel na konju. Pretvarjal se je, da mu \xc5\xbeeli poljubiti roko, potem pa ga je zabodel z ostrim bodalom"._NEWLINE_Od poznega 15. stoletja dalje dogodek omenjajo tudi gr\xc5\xa1ki viri. Atenski u\xc4\x8denjak Laonik Halkokondil (\xe2\x80\xa0 okrog 1490) Muratovega morilca imenuje "Miloes, mo\xc5\xbe plemenitega rodu, ki se je prostovoljno odlo\xc4\x8dil, da bo izvr\xc5\xa1il to pogumno dejanje. Ko je od kneza Lazarja dobil dovoljenje, je odjezdil v sovra\xc5\xbeni tabor in se pretvarjal, da je dezerter. Murat, ki se je obdan s svojimi vojaki pripravljal na bitko, je dezerterja z veseljem sprejel. Ko je Milo\xc5\xa1 pri\xc5\xa1el do Murata, je obrnil svoje kopje proti sultanu in ga ubil." _NEWLINE_V drugi polovici 15. stoletja je Ivan Dukas vklju\xc4\x8dil Milo\xc5\xa1evo zgodbo v svojo Historia Byzantina. V njegovi razli\xc4\x8dici zgodbe se mlad plemi\xc4\x8d pretvarja, da je dezerter in da pozna klju\xc4\x8d do osmanske zmage. Ko mu uspe priti do sultana, ga ubije._NEWLINE_Leta 1976 je Miodrag Popovi\xc4\x87 trdil, da vsi pripovedni elementi tajnosti in zvija\xc4\x8dnosti v srbski tradiciji izhajajo iz tur\xc5\xa1kih virov, T.A. Emert pa meni, da je bolj verjetno, da so osmanske pripovedi vplivale samo na interpretacijo dogodkov, ki se je razvila v 16. stoletju.\n_START_SECTION_\nSrbsko izro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi srbski avtor, ki je omenil Muratovega morilca, je bil Konstantin Mihajlovi\xc4\x87, srbski jani\xc4\x8dar iz vasi Ostrovica, ki je leta 1497 napisal Jani\xc4\x8darjeve spomine ali Tur\xc5\xa1ko kroniko. V odlomku svojega dela posku\xc5\xa1a iz srbskega poraza v Kosovski bitki povzeti moralno lekcijo o izdajstvu. Mihajlovi\xc4\x87 prikazuje Milo\xc5\xa1a Kobilca kot viteza, ki na usodni zadnji dan bitke ubije Murata. Milo\xc5\xa1evo ime se v virih naslednji\xc4\x8d pojavi tri desetletja kasneje, leta 1530, v spominih meniha Benedikta Kuripe\xc5\xa1i\xc4\x87a s potovanja po Balkanu. Njegov obisk Muratovega turbeta na Kosovskem polju je bil vzpodbuda za zgodbo o vitezu Milo\xc5\xa1u Kobilovi\xc4\x87u.  Kuripe\xc5\xa1i\xc4\x87 govori o poni\xc5\xbeanju in padcu v nemilost, ki ga je Milo\xc5\xa1 do\xc5\xbeivel pred bitko, zadnji ve\xc4\x8derji s knezom Lazarjem in njegovimi plemi\xc4\x8di, njegov prihod do Muratovega \xc5\xa1otora, Muratov uboj in Milo\xc5\xa1evo smrt, ko je posku\xc5\xa1al s konjem pobegniti.  Menih sicer ne navaja svojih virov, pravi pa, da je Milo\xc5\xa1 slavna osebnost v ljudskem izro\xc4\x8dilu Hrvatov in "drugih v tistih pokrajinah, ki opevajo juna\xc5\xa1ka dela ob meji".   _NEWLINE_V najbolj priljubljani ina\xc4\x8dici legende se Milo\xc5\xa1 med prvo bitko na poti v osmanski tabor pretvarja, da se \xc5\xbeeli vdati, potem pa izkoristi ugoden trenutek, se prebije v sultanov \xc5\xa1otor in ga zabode do smrti. Obili\xc4\x87a zatem sultanovi osebni stra\xc5\xbearji "razsekajo na ko\xc5\xa1\xc4\x8dke".\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e vedno ni jasno, ali je Obili\xc4\x87 njegovo dru\xc5\xbeinsko ime ali samo nadimek, ki morda izhaja iz imena njegovega rojstnega kraja. Ker je na Balkanu raztresenih veliko krajev, ki imajo v svojem imenu besedo Obili\xc4\x87, se je negotovost \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja. Tudi njegovo poreklo je predmet \xc5\xa1tevilnih razprav med balkanskimi Slovani. V razpravah so se v zadnjih stoletjih pojavile mnoge protislovne trditve, tudi tak\xc5\xa1ne, ki izhajajo iz ljudske folklore in nimajo nobene zveze s Kosovsko bitko. \xc4\x8crnogorci trdijo, da je Milo\xc5\xa1 Obili\xc4\x87 po poreklu iz Zete, se pravi iz \xc4\x8crne gore, Bosanci pa, da je iz Bosne. V prepire se vpletajo celo Hrvati, ki trdijo, da je rojen v bli\xc5\xbeini Zadra na jadranski obali. K tem trditvam je najve\xc4\x8d prispevala avra pravzora srednjeve\xc5\xa1kega junaka in branilca kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Najbolj verjetna je teorija, da je bil rojen na obmo\xc4\x8dju planini Cer, ki je bila v tistem \xc4\x8dasu mejno podro\xc4\x8de med prodirajo\xc4\x8dim Osmanskim cesarstvom in nepokorjenimi posestmi srbskih fevdalnih gospodov, predvsem kneza Lazarja Hrebeljanovi\xc4\x87a.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e legende\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i dogodek iz Milo\xc5\xa1evevega slu\xc5\xbebovanja pri knezu Lazarju je povezan z bitko pri Plo\xc4\x8dniku, v kateri je bil ranjen s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico. V mnogih virih je omenjen kot zet kneza Lazarja, se pravi, da je bil svak Vuka Brankovi\xc4\x87a, \xc5\xa1e enega slavnega srbskega plemi\xc4\x8da in neslavnega udele\xc5\xbeenca Kosovske bitke. Obili\xc4\x87eva in Brankovi\xc4\x87eva vloga v legendah sta obi\xc4\x8dajno nasprotni, vendar se teh trditev ne da zanesljivo potrditi._NEWLINE_Druga legenda govori o Brankovi\xc4\x87evi izdaji. V tej legendi je Brankovi\xc4\x87 na ve\xc4\x8der pred Kosovsko bitko obto\xc5\xbeil Mio\xc5\xa1a Obili\xc4\x87a, da posku\xc5\xa1a izdati kneza Lazarja in sredi bitke prestopiti k nasprotniku. Obto\xc5\xbeba je bila posledica stalnega rivalstva med njima. Brankovi\xc4\x87, ki je bil na mnogo vi\xc5\xa1jem polo\xc5\xbeaju, je bil zelo ljubosumen na ugled, ki ga je u\xc5\xbeival Obili\xc4\x87 kot najpogumnej\xc5\xa1i srbski vitez. Da bi opral svoj ugled in dokazal zvestobo knezu Lazarju, se je Obili\xc4\x87 zaobljubil, da bo med bitko ubil osmanskega sultana. _NEWLINE_Ena od mnogih pesmi in legend pravi, da je Milo\xc5\xa1a ujela Jaga baba, ki je svetovala Turkom, kako ubiti Milo\xc5\xa1evega konja in najti klju\xc4\x8d Milo\xc5\xa1evega oklepa, ki je bil skrit v njegovih brkih. Milo\xc5\xa1 je iz ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja Jago babo ubil na mostu, ki se \xc5\xa1e danes imenuje Babin most. _NEWLINE_V ljudski epiki in legandah se Milo\xc5\xa1 slavi kot junak z nadnaravnim poreklom in nadnaravnimi sposobnostmi, ker je bila njegova mati je bila gozdna vila, o\xc4\x8de pa zmaj. Svojo mo\xc4\x8d je dobil s kobiljim mlekom, od tudi njegov priimek Kobili\xc4\x87 ali Kobilovi\xc4\x87. Imel je juna\xc5\xa1ka pobratima Milana Toplico in Ivana Kosan\xc4\x8di\xc4\x87a, ki sta \xc5\xbertvovala svoji \xc5\xbeivljenji v bitki na Kosovskem polju, in izjemnega konja z imenom \xc5\xbddral (\xc5\xbeerjav).\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 19. stoletja so za\xc4\x8deli Milo\xc5\xa1a \xc4\x8dastiti tudi kot svetnika Srbske pravoslavne cerkve. Med Prvo srbsko vstajo (1804-1813) so v narteksu kneza Lazarja v Hilandarju na gori Atos v Gr\xc4\x8diji naslikali Milo\xc5\xa1evo fresko s svetni\xc5\xa1kim sijem in sabljo v roki. Zgodovinar Rade Mihalj\xc4\x8di\xc4\x87 trdi, da je med osmansko zasedbo Srbije njegov kult postal nekak\xc5\xa1no ljudsko gibanje, ki ima korenine med Srbi na ozemlju med Savo in Donavo.  _NEWLINE_Leta 1847 je nastala pesnitev Gorski venec, katere avtor je bil \xc4\x8drnogorski vladika Petar II. Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1. Pesnitev opeva Obili\xc4\x8devo juna\xc5\xa1tvo v bitki in ga imenuje "\xc5\xbertev plemenitih \xc4\x8dustev, vsemogo\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki genij in stra\xc5\xa1en vihar, ki je drobil krone". Vladika Njego\xc5\xa1 je celo ustanovil Obili\xc4\x87evo medaljo za hrabrost.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nMuratov uboj in Kosovska bitka sta \xc5\xa1e vedno globoko zakoreninjena v srbski narodni zavesti, zgodovini in pesni\xc5\xa1tvu. Muratov uboj se razgla\xc5\xa1a kot Milo\xc5\xa1eva najgloblja \xc5\xbeelja, da bi s svojo \xc5\xbertvijo dal prispevek svojemu ljudstvu v boju proti tiraniji in v boju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva proti islamu. Milo\xc5\xa1eva osebnost v ljudskem izro\xc4\x8dilu je model idealnega junaka, ki je bil zgled kasnej\xc5\xa1im generacijam.'