b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam S. Burroughs\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBurroughs je bil najmlaj\xc5\xa1i sin Mortimera Perryja in Laure Hammon Lee. Kot otrok je \xc5\xbeivel v St. Louisu in tam tudi hodil v \xc5\xa1olo Johna Burroughsa (s katerim ni bil v sorodu), kjer je napisal svoj prvi esej Osebni magnetizem (Personal Magnetism). Kasneje je obiskoval Los Aramosovo pode\xc5\xbeelsko \xc5\xa1olo v Novi Mehiki, kjer naj bi shranjeval revije, v katerih je dokumentiral eroti\xc4\x8dno privla\xc4\x8dnost do drugega fanta. Svojo spolno usmerjenost je skrival, ker ga je bilo sram, danes pa je dobro poznan homoseksualen pisatelj.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1932 je kon\xc4\x8dal srednjo \xc5\xa1olo in \xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat umetnost na Univerzo Harvard. Med poletjem je bil za\xc4\x8detni\xc5\xa1ki poro\xc4\x8devalec za lokalni \xc4\x8dasopis St. Louis Post-Dispatch. Med \xc5\xa1olanjem je ve\xc4\x8dkrat hodil v New York in se seznanil s tamkaj\xc5\xa1njo gejevsko subkulturo. Ob zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1olanja so mu star\xc5\xa1i vsak mesec dajali 200 $, kar je bilo dovolj za pre\xc5\xbeivetje in nadaljnje ustvarjanje.\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani univerzi je Burroughs \xc5\xa1el v Evropo, kjer se je gibal v LGTB krogih. Na Dunaju je spoznal Ilso Klapper, Judinjo, ki je be\xc5\xbeala pred nacisti. Z njo se je kljub nasprotovanju star\xc5\xa1ev poro\xc4\x8dil na Hrva\xc5\xa1kem, da je lahko dobila vizum za vstop v ZDA. Ko je pri\xc5\xa1la v New York, sta se z Burroughsom lo\xc4\x8dila._NEWLINE_Burroughs se je pridru\xc5\xbeil ameri\xc5\xa1ki vojski leta 1942, a je njegova mati izsilila njegov odpust iz vojske, ker naj bi bil depresiven. Po odpustu iz vojske je \xc5\xa1el v Chicago, kjer je opravljal razli\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe, vklju\xc4\x8deno s slu\xc5\xbebo iztrebljevalca v sanitarni kontroli.\n_START_SECTION_\nJoan Vollmer\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1944 je Burroughs za\xc4\x8del \xc5\xbeiveti z Joan Vollmer Adams (ki je bila poro\xc4\x8dena z nekim ameri\xc5\xa1kim vojakom in imela h\xc4\x8derko) v stanovanju, ki sta si ga delila z Jackom Kerouacom in njegovo \xc5\xbeeno Edie Parker. Burroughs in Kerouac sta imela probleme s policijo, ker nista hotela poro\xc4\x8dati o nekem  umoru. Dogodek je Burroughsa in Kerouaca spodbudil k skupnemu pisanju novele Hippos Were Boiled in Their Tanks, napisana leta 1945. Iz\xc5\xa1la je \xc5\xa1ele leta 2008 pri zalo\xc5\xbebah Penguin Books in Groove Press._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je Burroughs za\xc4\x8del jemati morfij in postal odvisen. S\xc4\x8dasoma je za\xc4\x8del preprodajati heroin, Vollmerjeva, ki je bila takrat tudi odvisnica, pa je jemala amfetamin, zaradi \xc4\x8desar jo je zapustil mo\xc5\xbe. Po temu je postal Burroughs intelektualno in \xc4\x8dustveno navezan na Joan in se kasneje tudi preselil k njej in njeni h\xc4\x8derki. Pomladi leta 1946 je bil Burroughs aretiran zaradi ponarejanja receptov za narkotike. Joan Vollmer ga je s pomo\xc4\x8djo svojega psihiatra spravila iz zapora, a je moral nazaj v St. Louis, kjer je \xc5\xbeivel s star\xc5\xa1i. Medtem pa je Joan Vollmer morala zaradi odvisnosti v bolni\xc5\xa1nico, kar je ogrozilo varnost njenega otroka. Ko je za to sli\xc5\xa1al Burroughs, je \xc5\xa1el takoj nazaj v New York in jo spravil iz bolni\xc5\xa1nice ter jo zasnubil. Poroka ni bila nikoli formalna, zato sta \xc5\xbeivela kot zunajzakonska partnerja. Preselila sta se v Teksas in leta 1947 imela sina Williama S. Burroughs mlaj\xc5\xa1ega. Leta 1948 se je dru\xc5\xbeina preselila v New Orleans.\n_START_SECTION_\nMehika in Ju\xc5\xbena Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nBurroughs je zbe\xc5\xbeal v Mehiko, da bi pobegnil pred verjetno aretacijo. Joan Vollmer in otroci so pri\xc5\xa1li za njim in tam ostali 5 let. Medtem je Burroughs tam \xc5\xa1tudiral \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino, azte\xc5\xa1ki in majevski jezik ter piktograme.\n_START_SECTION_\nSmrt Vollmerjeve\n_START_PARAGRAPH_\nNjun zakon v Mehiki je bil brez dvoma nesre\xc4\x8den, saj sta bila brez svojih drog. Zato je Burroughs sledil svojemu spolnemu nagnenju do mo\xc5\xa1kih, Joan Vollmer pa je zaradi zapu\xc5\xa1\xc4\x8denosti za\xc4\x8dela prekomerno piti. Nekega ve\xc4\x8dera, ko so v baru pili, je Burroughs, ki je bil \xc5\xbee pijan, domnevno iz \xc5\xbeepa vzel svojo pi\xc5\xa1tolo in rekel Joan: "Zdaj je \xc4\x8das za najin prizor iz Williama Tella." \xc4\x8ceprav \xc4\x8desa takega prej \xc5\xa1e nikoli nista po\xc4\x8dela, mu je Joan Vollmer, ki je bila prav tako pijana, ustregla in si na \xc4\x8delo dala kozarec. Burroughs je ustrelil prenizko in svojo \xc5\xbeeno v trenutku ubil._NEWLINE_Burroughs je sicer zanikal to zgodbo in trdil, da mu je pi\xc5\xa1tola padla na tla in ubila Joan Vollmer. 13 dni je ostal v zaporu, iz katerega mu je pomagal priti njegov brat s podkupovanjem mehi\xc5\xa1kih odvetnikov in ga je imel pod var\xc5\xa1\xc4\x8dino do sojenja, kjer je bil spoznan za krivega. Vollmerina h\xc4\x8di je \xc5\xa1la \xc5\xbeivet k svoji babici, William Burroughs ml. pa je \xc5\xa1el v St. Louis \xc5\xbeivet k svojim starim star\xc5\xa1em. Dve pri\xc4\x8di sta se strinjali z zgodbo, da je bil umor nesre\xc4\x8da in se je pi\xc5\xa1tola izstrelila po nesre\xc4\x8di, ko je Burroughs preverjal, ali je bila nabita. To je zavleklo sojenje in takrat je imel Burroughs \xc4\x8das napisati novo kratko novelo Queer. Kasneje je bil obto\xc5\xbeen za umor in je pre\xc5\xbeivel v zaporu 2 leti. Ta dogodek je Burroughsa zaznamoval za celo \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nYage pisma\n_START_PARAGRAPH_\nKo je zapustil Mehiko, je Burroughs bredel po Ju\xc5\xbeni Ameriki in iskal drogo ajavasko (yage), drogo ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih )Indijancev, za katero je menil, da naj bi mu dajala telepatske sposobnosti. Knjiga, sestavljena iz Burroughsovih pisem Ginsbergu The Yage Letters je bila izdana leta 1963.\n_START_SECTION_\nLiterarna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nBurroughs je kasneje v svojem \xc5\xbeivljenju potoval po svetu in veliko pisal. _NEWLINE_Kasneje se je vrnil v ZDA, kjer je pou\xc4\x8deval kreativno pisanje na Newyor\xc5\xa1ki fakulteti. Uspe\xc5\xa1no se je odvadil od heroina in se preselil v New York. Ker mu slu\xc5\xbeba u\xc4\x8ditelja ni bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d, je postal kolumnist za popularno revijo Crawdaddy. _NEWLINE_Leta 1981 je zaradi alkoholizma umrl njegov sin._NEWLINE_Zadnja leta pred smrtjo se je Burroughs preselil v Kansas, ker se je tam po\xc4\x8dutil najbolje in najbolj varno. Tam je sodeloval z glasbernimi ustvarjalci kot so: od Billa Laswella in Laurie Anderson, do Throbbing Gristle, The Disposable Heroes of Hiphoprisy in Ministry. Leta 1990 je izdal svoj govorni album Dead City Radio ter kasneje sodeloval s svetovnimi zvezdami kot so R.E.M., Nick Cave in Tom Waits.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nBurroughs je umrl 2. Avgusta leta 1997 v mestu Lawrence v Kansasu zaradi zapletov pri sr\xc4\x8dnem napadu, ki ga je imel prej\xc5\xa1nji dan. Pokopan je bil v rojstnem kraju St. Louis v Missouriju.\n_START_SECTION_\nDelo in dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nBurroughsova dela lahko razporedimo v \xc5\xa1tiri obdobja, s tem pa je mi\xc5\xa1ljeno obdobje ustvarjanja in ne letnica objave, saj so bila nekatera dela objavljena \xc5\xa1ele desetletja kasneje.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje (za\xc4\x8detek 50-ih let )\n_START_PARAGRAPH_\nSvoj prvi roman D\xc5\xbeanki (Junky) je objavil leta 1953 pod imenom William Lee. V tem prete\xc5\xbeno avtobiografskem romanu na direkten in celo grotesken na\xc4\x8din podaja pogled na subkulturo narkomanov ( \xcb\x87junk\xcb\x87 subkulturo). Poleg tega romana spadata v to obdobje \xc5\xa1e romana Queer in The Yage Letters, ki sta pisana o \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja v Mexico Cityju in Ju\xc5\xbeni Ameriki.\n_START_SECTION_\nObdobje tehnike cut-up (sredina 50-ih do sredine 60-ih let)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Burroughs roman Goli obed (Naked Lunch) napisal \xc5\xa1e preden je odkril cut-up tehniko, si v tem romanu dogodki ne sledijo kronolo\xc5\xa1ko, nekako poustvarja strukturo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega spomina (nelinearni stil). V tem romanu nadaljuje s tematiko drog, v njem pa so prisotne tudi prvine sadomazohizma, metamorfoze in satire. Del knjige je bil objavljen leta 1958, v celoti pa je iz\xc5\xa1la leta 1959. V mnogih ameri\xc5\xa1kih zveznih dr\xc5\xbeavah je bila ozna\xc4\x8dena za obsceno, zato je bila nekaj let celo prepovedana. S tehniko cut-up se je seznanil leta 1959 v Parizu. Pri tej tehniki pisanja je neko besedilo preoblikoval tako, da je izrezoval naklju\xc4\x8dne besede, stavke ali besedne zveze in jih razporejal v novo besedilo, ki ni imelo kronolo\xc5\xa1kega zaporedja ali veliko lahko razumljivih povedi. To tehniko je zelo ekstremno uporabljal v romanih The Soft Machine, Nova Express in The Ticket That Exploded, ki so pogosto zbrani v The Nova Trilogy. Pri tej tehniki je besedilo kombiniral tudi s slikami in zvokom.\n_START_SECTION_\nObdobje eksperimentiranja (sredina 60-ih do sredine 70-ih let)\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju je Burroughs nadaljeval z eksperimentalnim pisanjem, s tem da se je osredoto\xc4\x8dil tudi na politi\xc4\x8dno tematiko. Ustvarjati je za\xc4\x8del tudi film in snemanje zvoka. Nastopal je v \xc5\xa1tevilnih albumih, ki jih je izdala zalo\xc5\xbeba Giorno Poetry Systems. Svoj prvi album Call Me Burroughs je izdal leta 1965 in vsebuje posnetke njegovih branj besedil iz romanov Goli obed in The Soft Machine. Imel je tudi velik vpliv na takratne glasbene izvajalce. Mnoge glasbene skupine so svoja imena na\xc5\xa1le v njegovih delih npr. Steely Dan iz Naked Lunch in Soft Machine. Sodeloval je z mnogimi umetniki avantgarde kot so Laurie Anderson, Sonic Youth in Genesis P-Orridge. Igral je tudi v nekaj filmih kot so kultni film Chappaqua Conarda Rooksa,  H\xc3\xa4xan,  Wax or the Discovery of Television Among the Bees ... Edini glavni roman tega obdobja je The Wild Boys.\n_START_SECTION_\nObdobje The Red Night trilogy\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji njegovi romani Cities of the Red Night, The Place of Dead Roads in The Western Lands imajo popolnoma mitolo\xc5\xa1ko vsebino.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nBurroughs velja za najve\xc4\x8djih in najbolj vplivnih pisateljev 20. stoletja. Najbolj je vplival s svojimi tehnikami in nazori na britanskega kritika Petra Ackroyda, kritika Lesterja Bangsa, filozofa Gillesa Deleuzea in literate J. G. Ballarda, Angelo Carter, Jeana Geneta, Williama Gibsona, Alana Moora, Kathy Acker in Kena Keseya. V svojih delih se je upiral moralnemu, politi\xc4\x8dnemu in ekonomskemu sistemu moderne ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe s pogosto izbiro tem kot so droge, homoseksualnost in smrt. Leta 1983 je bil sprejet v  American Academy and Institute of Arts and Letters, naslednjega leta pa je prejel francosko nagrado Ordre des Arts et des Lettres. Posnetih je bilo ve\xc4\x8d filmov, ki opisujejo njegovo \xc5\xbeivljenje: Burroughs: the Movie,  Kill Your Darlings,  Words of Advice: William S. Burroughs on the Road in Beat.'