b'\n_START_ARTICLE_\nExtensible Messaging and Presence Protocol\n_START_PARAGRAPH_\nExtensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) (prej imenovan Jabber) je zbirka odprtih protokolov in tehnologij, ki temeljijo na XML-u in so namenjeni takoj\xc5\xa1njemu sporo\xc4\x8danju (angle\xc5\xa1ko: instant messaging) ter izmenjavi podatkov o prisotnosti. Jabber omogo\xc4\x8da tudi izmenjavo ostalih strukturiranih podatkov v skoraj realnem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nS projektom je leta 1998 pri\xc4\x8del Jeremie Miller. Glavni rezultat projekta je bil stre\xc5\xbenik za Jabber, ki se je imenoval jabberd in je iz\xc5\xa1el maja 2000._NEWLINE_Organizacija IETF je oktobra 2004 osnovne protokole Jabberja, katere upravlja Jabber Software Foundation, sprejela kot standard XMPP (glej RFC 3920)._NEWLINE_Do leta 2005 je obstajalo \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno pol ducata stre\xc5\xbeni\xc5\xa1kih programov za XMPP, ki so bili napisani v razli\xc4\x8dnih programskih jezikih in so bili namenjeni razli\xc4\x8dnim uporabam._NEWLINE_Avgusta 2005 so pri podjetju Google predstavili program Google Talk, ki zdru\xc5\xbeuje telefonijo prek interneta (VoIP) in takoj\xc5\xa1nje sporo\xc4\x8danje na osnovi Jabberja/XMPP. V za\xc4\x8detku stre\xc5\xbenik za Jabber podjetja Google ni omogo\xc4\x8dal komunikacije z ostalimi stre\xc5\xbeniki za Jabber. Komunikacijo z ostalimi stre\xc5\xbeniki so omogo\xc4\x8dili 17. januarja 2006.\n_START_SECTION_\nOdprt standard\n_START_PARAGRAPH_\nPri IETF so osrednje Jabberjeve protokole za pretok XML-a formalizirali kot potrjeno tehnologijo za takoj\xc5\xa1nje sporo\xc4\x8danje in prisotnost. Tehnologija je znana pod kratico XMPP specifikacije zanjo pa so objavljene v dokumentih RFC 3920 in RFC 3921. Za implementacijo teh specifikacij niso potrebne nobene dajatve, njihov razvoj pa tudi ni vezan na le enega proizvajalca.\n_START_SECTION_\nPreizku\xc5\xa1en\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologije povezane z Jabberjem so v uporabi \xc5\xbee od leta 1998. Obstaja ve\xc4\x8d lo\xc4\x8denih implementacij standarda Jabber in sicer za odjemalce, stre\xc5\xbenike, komponente in programske knji\xc5\xbenice. Mnoge od teh podpirajo velika podjetja kot sta Sun Microsystems in Google.\n_START_SECTION_\nDecentraliziran\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektura omre\xc5\xbeja Jabber je podobna tisti za elektronsko po\xc5\xa1to. Posledica tega je, da lahko vsakdo postavi svoj stre\xc5\xbenik za Jabber.\n_START_SECTION_\nVaren\n_START_PARAGRAPH_\nStre\xc5\xbenike za Jabber je mo\xc5\xbeno izolirati od javnega omre\xc5\xbeja Jabber (na primer znotraj omre\xc5\xbeja podjetja). V osnovne specifikacije za XMPP je vgrajena tudi varnost z uporabo SASL in TLS.\n_START_SECTION_\nPrilagodljiv\n_START_PARAGRAPH_\nNa osnovi osrednjih protokolov Jabberja je mo\xc5\xbeno zgraditi lastno funkcionalnost. Da bi ohranili zdru\xc5\xbeljivost, skupne raz\xc5\xa1iritve vzdr\xc5\xbeujejo pri Jabber Software Foundation. Poleg takoj\xc5\xa1njega sporo\xc4\x8danja se Jabber uporablja \xc5\xa1e za omre\xc5\xbeno upravljanje, zbiranje vsebin, orodja za skupinsko delo, izmenjavo datotek, igranje in oddaljeno nadzorovanje sistemov.\n_START_SECTION_\nJabber ID\n_START_PARAGRAPH_\nJabber ID ali JID se uporablja za identifikacijo uporabnikov na omre\xc5\xbeju Jabber. Njegova obi\xc4\x8dajna oblika je uporabnik@domena.si/vir in je podobna obliki naslova elektronske po\xc5\xa1te. Zadnji del, vir, se uporablja za kontaktiranje to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denega odjemalca, ko je uporabnik s svojim ra\xc4\x8dunom v omre\xc5\xbeje prijavljen ve\xc4\x8d kot enkrat (npr. uporabnik@domena.si/dom in uporabnik@domena.si/slu\xc5\xbeba). Za kontaktiranje uporabnika podajanje vira ni potrebno.'