b'\n_START_ARTICLE_\nGabriel Majcen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGabriel Majcen, brat J. Majcna je od leta 1869 do 1973 dokon\xc4\x8dal ni\xc5\xbejo gimnazijo in leta 1878 u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Mariboru. (1880), izpit za me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole iz vzgojeslovja, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, zemljepisa in zgodovine pa je opravil 1887. Slu\xc5\xbeboval je pri Sv. Juriju v Slovenskih goricah, Slovenski Bistrici, 10 let na kr\xc4\x8devinski \xc5\xa1oli pri Mariboru, oziroma kot suplent na vadnici in pomo\xc5\xbeni u\xc4\x8ditelj na mo\xc5\xa1kem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du, od 1892 je u\xc4\x8dil le na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je 1908 postal profesor. Leta 1909 je bil upokojen. Od 1902 do upokojitve je bil \xc4\x8dlan izpra\xc5\xa1evalne komisije za osnovne in me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal in izdal je 3 zveske \xc5\xa0olskih pesmi. Po ministrovem naro\xc4\x8dilu je v dalj\xc5\xa1i razpravi razlo\xc5\xbeil metodo za pouk nem\xc5\xa1\xc4\x8dine v slovenskih ljudskih \xc5\xa1olah (1895). Njegove metode sta se poslu\xc5\xbeila Schreiner in Bezjak v svojih nem\xc5\xa1kih vadnicah, toda z razliko, da sta za\xc4\x8dela s poukom v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini v 3. \xc5\xa1olskem letu, medtem ko je Majcen postavil za\xc4\x8detek pouka v 5. \xc5\xa1olsko leto. S Koprivnikom sta sestavila Za\xc4\x8detnico za slovenske ljudske \xc5\xa1ole (Dunaj 1897, do leta 1918 ve\xc4\x8d ponatisev); napisal je Nazorni nauk za prvo \xc5\xa1olsko leto (1905), Metodiko zemljepisnega pouka v ljudski \xc5\xa1oli (Gorica 1905) in izdal Prvo \xc4\x8ditanko za slovenske osnovne \xc5\xa1ole s Kratkim navodilom za prvi pouk v pisanju in \xc4\x8ditanju (Maribor 1928)._NEWLINE_Kot \xc4\x8dlan slovenskega odbora za publikacijo\xc2\xa0\xc2\xbbAvstrijske narodne pesmi\xc2\xab\xc2\xa0je od 1906 do 1913 nabiral po \xc5\xa0tajerskem slovenske narodne pesmi ter jih z napevi vred nabral nekaj nad tiso\xc4\x8d._NEWLINE_Od leta 1897 do 1901 je za \xc4\x8dasopise pisal \xc4\x8dlanke s politi\xc4\x8dnimi in narodno-vzgojnimi temami; posebno ob\xc5\xa1irna sta prispevka Kako se Spodnji \xc5\xa0tajer pripravlja za Pruse (1897) in Slovenski narodni ponos (1900). V Gospodarskih novicah je objavil ve\xc4\x8d kmetijskih \xc4\x8dlankov, letnike 1910\xe2\x80\x931914 pa je vse spisal sam, tudi prirodopisni oddelek Iz knjige prirode._NEWLINE_Med Majcnovimi spisi iz doma\xc4\x8de zgodovine, ve\xc4\x8dinoma poljudna predavanja pod okriljem maribskega Zgodovinskega dru\xc5\xa1tva velja omeniti: \xc4\x8crtice iz slovenske zgodovine (1901, ponatis s psevdonimom Dobrogoj Vel\xc4\x8dki), Prihod Slovencev v sedanje de\xc5\xbeele (1904), Skoke pri Mariboru (1904), Donesek k usko\xc5\xa1kim naselbinam v Skokah na Dravskem polju (1905), Kamenita izbokla podoba zmaja v zidu cmure\xc5\xa1kega gradu (1905), K 50 letnici Slovenske slovnice Antona Jane\xc5\xbei\xc4\x8da (1905), Zgodovina Jarenine v Slovenskih gororicah (1908), Kratka zgodovina Maribora (1926), Zgodovina doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali in pitomih rastlin (1927). V Malih novicah je 1919 objavil dalj\xc5\xa1i spis o uli\xc4\x8dnih imenih v Mariboru.'