b'\n_START_ARTICLE_\nJu\xc5\xbeni te\xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xba\xc5\xbeni te\xc4\x8d\xc3\xa1j ali j\xc3\xba\xc5\xbeni p\xc3\xb3l je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka na Zemlji. Le\xc5\xbei na Antarktiki. Zanimivo je, da se ju\xc5\xbeni magnetni te\xc4\x8daj ne nahaja na ju\xc5\xbenem geografskem te\xc4\x8daju, ampak na severnem. Zemljepisna \xc5\xa1irina ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja je \xe2\x80\x9390\xc2\xb0. V Severnem in Ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju se sekajo vsi poldnevniki.\n_START_SECTION_\nPred letom 1900\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1820 je ve\xc4\x8d ekspedicij trdilo, da so bile prve, ki so videle Antarktiko. Prva med njimi je bila ruska ekspedicija, ki sta jo vodila Fadej Bellingshausen in Mihail Lazarev. Prvo izkrcanje na Antarktiki je sledilo leto kasneje, ko se je nanjo izkrcal ameri\xc5\xa1ki kapitan ladje za lov na tjuljnje, John Davis._NEWLINE_Osnovne geografske zna\xc4\x8dilnosti Antarktike so bile razjasnjene \xc5\xa1ele sredi 19. stoletja, ko je ameri\xc5\xa1ki pomorski \xc4\x8dastnik Charles Wilkes glede na izsledke svojih odprav iz let 1839 in 1840 pravilno zaklju\xc4\x8dil, da je Antarktika samostojna celina. James Clark Ross pa je s svojo odpravo v letih 1839\xe2\x80\x9343 upal, da mu bo uspelo pripluti naravnost do Ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja.\n_START_SECTION_\n1900\xe2\x80\x931950\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi je posku\xc5\xa1al Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj osvojiti britanski raziskovalec Robert Falcon Scott na ekspediciji med letoma 1901 in 1904. Scott, ki sta ga takrat spremljala Ernest Shackleton in Edward Wilson, je z atlantske obale posku\xc5\xa1al prodreti \xc4\x8dim dlje na jug in je 31. decembra 1902 dosegel 82\xc2\xb016\xe2\x80\xb2 S. Shackleton je kasneje vodil samostojno britansko odpravo (Ekspedicija Nimrod), s katero je posku\xc5\xa1al osvojiti Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj. 9. januarja 1909 je s tremi \xc4\x8dlani dosegel 88\xc2\xb023\xe2\x80\xb2 S, 112 milj od Ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja, nato pa so se bili prisiljeni vrniti._NEWLINE_Prvi ljudje, ki so dosegli geografski Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj so bili Norve\xc5\xbeani. Roald Amundsen z ekipo je to\xc4\x8dko dosegel 14. decembra 1911. Amundsen je svoj bazni tabor poimenoval Polheim, celotni plato, na katerem le\xc5\xbei Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj pa King Haakon VII. Vidde, v \xc4\x8dast norve\xc5\xa1kemu kralju Haakonu VII. Robert Falcon Scott se je drugi\xc4\x8d vrnil na Antarktiko z ekspedicijo, poimenovano Ekspedicija Terra Nova ob istem \xc4\x8dasu kot Amundsen. Ekspediciji sta tako tekmovali, katera bo prva osvojila te\xc4\x8daj. Scott je s \xc5\xa1e \xc5\xa1tirimi \xc4\x8dlani odprave Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj dosegel 17. januarja 1912. Ob vra\xc4\x8danju je vseh pet \xc4\x8dlanov Scottove odprave umrlo od podhranjenosti in podhladitve._NEWLINE_Leta 1914 je Ernest Shackleton s svojo Kraljevo trensantarkti\xc4\x8dno ekspedicijo kot prvi posku\xc5\xa1al pre\xc4\x8dkati Antarktiko preko Ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja, vendar pa je njegova ladja, Endurance, obti\xc4\x8dala v ledu in se 11 mesecev kasneje potopila._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj sta prva preletela ameri\xc5\xa1ki admiral Richard Evelyn Byrd in njegov kopilot Bernt Balchen, 29. novembra 1928.\n_START_SECTION_\n1950\xe2\x80\x93danes\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednji\xc4\x8d je \xc4\x8dlovek stopil na Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj \xc5\xa1ele 31. oktobra 1956. Takrat je odprava pod vodstvom ameri\xc5\xa1kega admirala Georgea Dufeka tam pristala s tovornim letalom R4D-5L Skytrain (C-47 Skytrain). Ameri\xc4\x8dani so v istem letu tam za\xc4\x8deli graditi raziskovalno postajo, ki so jo poimenovali Amundsen-Scott South Pole Station in je bila dokon\xc4\x8dana leta 1957. Na njej so od takrat stalno prisotni znanstveniki in pomo\xc5\xbeno osebje._NEWLINE_Po Amundsenu in Scottu so Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj po kopnem (sicer z zra\xc4\x8dno podporo) osvojili Edmund Hillary (4. januarja 1958) ter Vivian Fuchs (19. januarja 1958) s svojima odpravama. Kasneje so razli\xc4\x8dne odprave Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj osvojile s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih prevoznih sredstev. Med najbolj znanimi so bile odprave, ki so jih vodili Antero Havola, Albert P. Crary in Ranulph Twistleton-Wykeham Fiennes._NEWLINE_Leta 1987 je bila ob vzno\xc5\xbeju gorovja Patriot Hills ustanovljena logisti\xc4\x8dna baza, ki danes nudi zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de tudi privatnim odpravam._NEWLINE_30. decembra 1989 sta Arved Fuchs in Reinhold Messner kot prva pre\xc4\x8dkala Antarktiko preko Ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja brez pomo\xc4\x8di vozil ali \xc5\xbeivalske vprege. Antarktiko sta pre\xc4\x8dila na smu\xc4\x8deh in s pomo\xc4\x8djo vetra._NEWLINE_Najhitreje je geografski Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj od obale dosegel norve\xc5\xa1ki avanturist Christian Eide, ki je za pot od obale do geografskega Ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja leta 2011 porabil 24 dni in eno uro. Prej\xc5\xa1nji rekord je leta 2009 postavil ameri\xc4\x8dan Todd Carmichael, ki je za isto pot potreboval 39 dni in 7 ur, skupinski rekord pa je bil postavljen istega leta in je zna\xc5\xa1al 33 dni in 23 ur._NEWLINE_Poleti 2011/12 so norve\xc5\xbean Aleksander Gamme ter avstralca James Castrission in Justin Jones v lo\xc4\x8denih odpravah kot prvi dosegli Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj pe\xc5\xa1, brez pomo\xc4\x8di psov ali vetra. Odpravi sta pot za\xc4\x8deli en dan narazen, cilj pa so dosegli skupaj.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNa Ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju je pozimi (zima traja med marcem in septembrom) polarna no\xc4\x8d, kar pomeni, da se Sonce ne dvigne nad horizont, med majem in julijem pa je tam popolna tema. Poletje traja med septembrom in marcem, takrat pa Sonce nikoli ne zaide. Sonce se takrat vrti v nasprotni smeri urinega kazalca nizko nad horizontom. Decembra Sonce dose\xc5\xbee najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko na 23,5\xc2\xb0. Ve\xc4\x8dina son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov se odbije od sne\xc5\xbene podlage. Zaradi nizkega vpadnega kota svetlobe in zaradi visoke nadmorske vi\xc5\xa1ine (2800 metrov nad morjem) pa ima Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj ene najbolj neugodnih klimatskih pogojev na Zemlji. Kljub temu pa je bila najni\xc5\xbeja temperatura izmerjena v bli\xc5\xbeini raziskovalne postaje Vostok, prav tako na Antarktiki, ki pa le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ji nadmorski vi\xc5\xa1ini. Temperature na Ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju so precej ni\xc5\xbeje od tistih na Severnem te\xc4\x8daju, saj Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj le\xc5\xbei na sredini velike kopenske mase, Severni te\xc4\x8daj pa sredi oceana na nadmorski vi\xc5\xa1ini 0 metrov in tam morska masa deluje kot velik zbiralnik toplote._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja povpre\xc4\x8dna temperatura na Ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju januarja dose\xc5\xbee \xe2\x80\x9325,9\xc2\xa0\xc2\xb0C. Konec marca in konec septembra (ob za\xc4\x8detku in koncu polarnega dne) je povpre\xc4\x8dna temperatura \xe2\x80\x9345\xc2\xa0\xc2\xb0C. Pozimi je temperatura na Ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju konstantna in se giblje okoli \xe2\x80\x9358\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najvi\xc5\xa1ja izmerjena temperatura na raziskovalni postaji Amundsen-Scott je bila \xe2\x80\x9312,3\xc2\xa0\xc2\xb0C, izmerjena pa je bila 25. decembra 2011, najni\xc5\xbeja pa 23. junija 1982, \xe2\x80\x9382,8\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najni\xc5\xbeja temperatura na Zemlji je bila izmerjena 21. julija 1983 na postaji Vostok in je zna\xc5\xa1ala \xe2\x80\x9389,2\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nFlora in favna\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi ekstremnih klimatskih pogojev na Ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju ne uspeva nobena rastlina, ob\xc4\x8dasno pa tja zaide le kak\xc5\xa1ne govna\xc4\x8dka in burnica_NEWLINE_Leta 2000 so znanstveniki potrdili, da so v ledu Ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja odkrili prisotne mikrobe, za katere pa so mnenja, da se niso razvili na Antarktiki.'