b'\n_START_ARTICLE_\nPierre Corneille\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCorneille, ki velja za ustanovitelja francoskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da,  se je rodil leta 1606 v Rouenu v me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini, \xc5\xa1tudiral pravo, nato pa se ukvarjal predvsem z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem, od 1647 je bil \xc4\x8dlan Acad\xc3\xa9mie fran\xc3\xa7aise (sede\xc5\xbe 14). Napisal je osemnajst tragedij, osem komedij in sedem tragikomedij, ki jih nekateri literarni zgodovinarji \xc5\xa1tejejo k tragedijam. Za\xc4\x8del je s komedijami, od katerih je najpomembnej\xc5\xa1a La\xc5\xbenivec, ter se polagoma usmeril predvsem v tragedijo. Njegov prvi ve\xc4\x8dji uspeh je bila tragikomedija Cid. V teh in drugih delih je tematsko, idejno pa tudi oblikovno izhajal iz \xc5\xa1panske dramatike, vendar se je \xc5\xbee bli\xc5\xbeal klasi\xc4\x8disti\xc4\x8dni drami. To je storil zlasti s tem, da je na\xc4\x8delno priznal tri dramske enotnosti, \xc4\x8deprav jih je v svojih delih uporabljal svobodno. Za snov je tragedijam izbiral motive iz rimske in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske zgodovine. Osrednji problem teh dram je spor med razli\xc4\x8dnimi te\xc5\xbenjami \xc4\x8dlovekove osebnosti, zlasti med \xc4\x8dustvom in voljo, povezano s kako socialno dol\xc5\xbenostjo, na\xc4\x8delom in odgovornostjo, na primer s \xc4\x8dastjo in slavo. Dramski liki so zato heroi\xc4\x8dni. Slog je govorni\xc5\xa1ko u\xc4\x8dinkovit, pateti\xc4\x8den. V kompozicijo je uvedel Aristotlovo na\xc4\x8delo treh enotnosti (kraja, \xc4\x8dasa in dejanja). Verz je aleksandrinec. Skupaj z Moli\xc3\xa8rom je napisal tragikomedijo Psych\xc3\xa9.'