b'\n_START_ARTICLE_\nNarbonska Galija\n_START_PARAGRAPH_\nNarbonska Galija (latinsko: Gallia Narbonensis), rimska provinca na ozemlju sedanjih francoskih pokrajin Languedoc in Provence v ju\xc5\xbeni Franciji. Poznana je bila tudi kot Transalpska Galija (Gallia Transalpina), ki je prvotno obsegala tisti del Galije, ki je le\xc5\xbeal, gledano iz Italije, na "drugi (zahodni) strani Alp". Rimska provinca je postala v poznem 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. kot prvo obse\xc5\xbeno rimsko ozemlje izven Italije. Na jugu je mejila na Sredozemsko morje, na zahodu in severu pa na Sevene in Alpe.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nProvinca s prvotnim imenom Transalpska Galija se je preimenovala v Narbonsko Galijo po glavnem mestu rimske kolonije Narbo Martius (sedanji Narbonne), ki je bila ustanovljena leta 118 pr. n. \xc5\xa1t.. Rimljani so kolonijo imenovali Na\xc5\xa1a provinca (Provincia nostra) ali preprosto Provinca (Provincia). Njeno ime se je ohranilo v imenu sedanje francoske pokrajine Provanse.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nRim je do sredine 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. veliko trgoval z gr\xc5\xa1ko kolonijo Masalija (sedanji Marseille) na ju\xc5\xbeni obali Galije. Masalijo so ustanovili kolonisti iz Fokide in je bila v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xbee nekaj sto let staro in cveto\xc4\x8de mesto. Sredozemska obalna mesta so v tistem \xc4\x8dasu stalno ogro\xc5\xbeala mo\xc4\x8dna galska plemena s severa, predvsem Arverni in Alobrogi, zato je Rim z Masalijo sklenil zavezni\xc5\xa1tvo, s katerim se je obvezal, da bo \xc5\xa1\xc4\x8ditil mesto pred lokalnimi Galci, v zameno pa je zahteval ozek pas ozemlja, po katerem bi zgradil cesto od Italije do Iberskega polotoka. Ker je Masalce bolj zanimalo uspe\xc5\xa1no trgovanje kot njihova ozemeljska celovitost, so rimsko ponudbo sprejeli. Rimljani so zgradili cesto Via Domitia in leta 118 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovili kolonijo Narbo Martius, sedanji Narbonne, ki je kmalu postala glavni trgovinski konkurent Masilije. Kolonija Narbo Martius je postala temelj, na katerem se je kasneje razvila provinca Transalpska Galija._NEWLINE_Leta 123 pr. n. \xc5\xa1t. je rimski general Kvint Fabij Maksim, ki je kasneje dobil pridevek Alobro\xc5\xa1ki, porazil Alobroge in Arverne pod kraljem Bituitom. Poraz je zelo oslabil Arverne in zagotovil varnost v Narbonski Galiji.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOblast v Narbonski Galiji in njen stik z Italijo je dala rimski dr\xc5\xbeavi ve\xc4\x8d prednosti, med njimi nadzor nad cesto Vio Domitio od Italije do Iberskega polotoka, bla\xc5\xbeilnik pred napadi plemen iz Galije in nadzor nad donosnimi trgovskimi potmi po dolini Rone, po kateri se je stekalo blago iz Galije proti Masaliji. Iz njenega glavnega mesta Narbo je Julij Cezar leta 58 pr. n. \xc5\xa1t. za\xc4\x8del svoje galske vojne._NEWLINE_Regija je postala rimska provinca leta 121 pr. n. \xc5\xa1t., najprej pod imenom Transalpska Galija. Tak\xc5\xa1no ime so ji dali zato, da so jo razlikovali od Cisalpske Galije na italijanski vzhodni strani Alp. V \xc4\x8dasu drugega triumvirata sta bili Narbonska in Transalpska Galija lo\xc4\x8deni ozemlji: Narbonski Galiji in Hispaniji je vladal Mark Emilij Lepid, Transalpski in Cisalpski Galiji pa Mark Antonij.'