b'\n_START_ARTICLE_\nKamilijanci\n_START_PARAGRAPH_\nKamilijanci (latinsko: Ordo Clericorum Regularium Ministrantium Infirmis), oz. Dru\xc5\xbeba bolni\xc5\xa1kih stre\xc5\xbenikov, okraj\xc5\xa1ava: MI, tudi: Ordo Sancti Camilli, so Red znotraj Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve._NEWLINE_Za\xc4\x8detki Reda segajo v leto 1582, ki ga zasnoval sveti Kamil de Lellis (1550 \xe2\x80\x93 1614). Kot razpoznavni znak \xc4\x8dlanov Reda, je Kamil dolo\xc4\x8dil priponko z velikim rde\xc4\x8dim kri\xc5\xbeem, ki naj ga nosijo na svojih \xc4\x8drnih talarjih. Simbol je bil pozneje izbran za mednarodni simbol zdravstvene oskrbe. Ustanovitelj Reda je u\xc4\x8dil svoje prve prostovoljce, da je bolni\xc5\xa1nica Bo\xc5\xbeja hi\xc5\xa1a, z vrtom, kjer odmevajo glasovi bolnikov kot glasba iz nebes. Mednarodna okraj\xc5\xa1ava za Kamilijance je MI.\n_START_SECTION_\nZgodovina Reda\n_START_PARAGRAPH_\nDe Lellis je sprva \xc5\xbeelel iti po o\xc4\x8detovi poti, biti je hotel vojak. Med preizku\xc5\xa1njo te slu\xc5\xbebe je utrpel te\xc5\xbejo po\xc5\xa1kodbo noge in takrat so zdravniki ugotovili, da se rana ne bo nikoli ve\xc4\x8d zacelila. Ko pa je bil njegov polk razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, je na\xc5\xa1el novo delo kot delavec v nekem kapucinskem samostanu. Eden od redovnikov ga je versko pou\xc4\x8dil in s\xc4\x8dasoma je izrazil \xc5\xbeeljo, da vstopi v red bratov kapucinov._NEWLINE_Kapucini so Lellisa sprejeli kot kandidata, vendar se je zaradi neozdravljive po\xc5\xa1kodbe noge preselil v Rim, kjer se je nastanil v bolni\xc5\xa1nici za neozdravljivo bolne. Ko je tako po\xc4\x8dasi napredoval v svojem duhovnem \xc5\xbeivljenju, je opazil, da imajo bolni\xc5\xa1nice slabo oskrbo bolnikov in negovalno osebje nima prave izobrazbe._NEWLINE_V rimski bolni\xc5\xa1nici Svetega Jakoba je De Lellis leta 1582 zbral prvo skupino prostovoljcev, ki so se na tak na\xc4\x8din posve\xc4\x8dali negi bolnikov. Do tega so ga pripeljale tudi izku\xc5\xa1nje iz voja\xc5\xa1kih spopadov, da ustanovi skupino zdravstvenih delavcev, ki bi pomagali vojakom na boji\xc5\xa1\xc4\x8du. De Lellis je povabili nekaj mladeni\xc4\x8dev v svoj krog, da bi tudi s pomo\xc4\x8djo vere osmislili skrb za bolnike in s tem dobili bolj konkreten izraz svoje vere. Ta prvi krog njegovih sodelavcev je povabilo vzel zares in Kamil je za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o oblikovanju nekak\xc5\xa1ne verske skupnosti, ki naj bi skrbela za bolnike. Zaprosil je za prejem svetega reda zase in za svoje somi\xc5\xa1ljenike._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Sikst V. je 18 marca 1586 na kratko potrdil novo nastajajo\xc4\x8di Red. Velik rde\xc4\x8d kri\xc5\xbe, ki ga je sprejel kot znak njihovega Reda do zdravstvene oskrbe, postane simbol Reda. Kamilijanci se \xc5\xa1e danes identificirajo s tem emblemom; simbol je danes splo\xc5\xa1no priznan kot znak kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ljubezni in slu\xc5\xbeenja bli\xc5\xbenjemu. To je bil prvotni Rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe, tri stoletja pred Henri Dunantovo ustanovitvijo mednarodne organizacije Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea._NEWLINE_Uradno jih je s pape\xc5\xa1ko bulo kot verski red Ordo Clericorum Regularium Ministrantium Infirmis (s kratico MI oziroma nekdanjim imenom OSCam) priznal pape\xc5\xbe Gregor XIV. dne 21. septembra 1591._NEWLINE_V bitki pri Canizzi, leta 1601, se je zgodil \xc4\x8dude\xc5\xbe, ki je bil pozneje povod za dokon\xc4\x8den sprejem tak\xc5\xa1nega kri\xc5\xbea kot prepoznavni znak kamilijancev po vsem svetu. Medtem ko so se kamilijanci ukvarjali z nego ranjencev, je bil popolnoma uni\xc4\x8den njihov \xc5\xa1otor, v katerem so imeli vso razpolo\xc5\xbeljivo oprema za teren. Od vsega materiala, ki je zgorel, je ostal nedotaknjen le emblem z rde\xc4\x8dim kri\xc5\xbeem. Ta dogodek je celo skupnost potrdil v njihovem \xc4\x8dlovekoljubnem delu in kot spoznanje Bo\xc5\xbeje milosti, da so na pravi poti._NEWLINE_\xc4\x8clani reda so se posvetili tudi zdravstveni oskrbi ku\xc5\xbenih bolnikov. Prav zaradi prizadevanj kamilijancev, da bi negovali tudi tako te\xc5\xbeke bolnike, po njihovih domnevnih \xc4\x8dude\xc5\xbenih ozdravitvah in obrambi Rima pred novo kugo in posledi\xc4\x8dno pred lakoto, je bil Kamil med ljudstvom kmalu imenovan kot Rimski svetnik.\n_START_SECTION_\nKamilijanke\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi \xc4\x8das je karizma sv. Kamila zdru\xc5\xbeila tudi \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeene, ki so se prav tako \xc5\xbeelele povezati v neko sorodno dru\xc5\xbebo, ki bi skrbela za bolnike._NEWLINE_Leta 1842 je v kraju Lucca ustanovljena \xc5\xbeenska veja tega Reda, ki jo takrat vodi Maria Domenica Brun Barbantini. Privzele so ime Sestre negovalke sv. Kamila (Suore ministre degli infermi di San Camillo). Pape\xc5\xbe Janez Pavel II. je Mario Domenico leta 1995 razglasil za bla\xc5\xbeeno._NEWLINE_Konec 19. stoletja (1892) je sestra Giuseppina Vannini, pod vodstvom kamilijanca patra Luigija Tezza, ustanovila kongregacijo H\xc4\x8dera sv. Kamila (Figlie di San Camillo)._NEWLINE_V letu 1936 je bil ustanovljen \xc5\xbeenski sekularni in\xc5\xa1titut, eno izmed misijonarskih zdru\xc5\xbeenj, z imenom Kristus, na\xc5\xa1e upanje, ki ga je 15. julija 1953 odobril Sveti sede\xc5\xbe._NEWLINE_Leta 1949 je v Chietiju nastala nova kongregacija sester. Ustanovil jo je kamilijanec p. Primo Fiocchi z imenom Sestre slu\xc5\xbeabnice od U\xc4\x8dlove\xc4\x8denja, ki so se prvenstveno ukvarjale z bolniki obolelimi za tuberkulozo.\n_START_SECTION_\nSestava Reda\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2006 je Red razdeljen na province, od katerih imajo nekatere svoj sede\xc5\xbe na drugi celini; razdeljene so geografsko: Evropa je razdeljena na 11 provinc (4 so v Italiji) in 4 kustodije; Azija ima 1 provinco, 3 delegature in 4 kustodije; Afrika je sestavljena iz 2 delegatur in 5 kustodij; Avstralija ima svojo (1) delegaturo.'