b'\n_START_ARTICLE_\nTermoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj blok 1 in 2\n_START_SECTION_\nKotla SULZER\n_START_PARAGRAPH_\nBloka 1 in 2 imata enaka Sulzerjeva enocevna kotla s prisilnim pretokom. Vsak od njiju lahko proizvede 125 t pare na uro, s tlakom 100 bar in temperaturo 515 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nZgradba parnega kotla\n_START_PARAGRAPH_\nZgradba parnega kotla je razvidna iz prereza na sliki. Voda oziroma para te\xc4\x8de po posameznih delih parnega kotla v naslednjem zaporedju: Napajalna voda priteka po cevi v razdelilno komoro grelnika vode 1, ki je sestavljen iz 54 paralelnih vej in ima ogrevalno povr\xc5\xa1ino 800 m\xc2\xb2. Iz zbiralne komore grelnika 1 te\xc4\x8de voda po skupni cevi do sistema vertikalnih in horizontalnih nosilnih cevi, ki nosijo konvektivni pregrevalnik pare 1, ter kon\xc4\x8dni ogradni pregrevalnik pare 3. Od tod te\xc4\x8de voda v razdelilno komoro, ter preko grelnikov vode 2 in 3 ogrevalnih povr\xc5\xa1in 603 m\xc2\xb2 in 627 m\xc2\xb2. Razdelilna komora ali kolektor razdeli vodo v 50 paralelnih vej brez du\xc5\xa1ilnih elementov za uravnavanje pretoka. Vsi trije grelniki so name\xc5\xa1\xc4\x8deni pre\xc4\x8dno le\xc5\xbee\xc4\x8de v vertikalni dimni kanal. Dimni plini gredo najprej skozi grelnik vode 3, nato skozi grelnika 2 in 1 ter skozi cevni grelnik zraka.\n_START_SECTION_\nTurbini blokov 1 in 2\n_START_PARAGRAPH_\nParni turbini proizvajalca Escher Wyss sta na obeh blokih popolnoma enaki. Turbini sta enakotla\xc4\x8dni, aksialni, ve\xc4\x8dstopenjski kondenzatni, z visokotla\xc4\x8dnim in nizkotla\xc4\x8dnim delom. Gredi turbin so togo spojene z rotorjem generatorja. Visokotla\xc4\x8dni del turbine sestavljajo hitrozaporna ventila, regulirni ventili, visokotla\xc4\x8dni rotor in visokotla\xc4\x8dno ohi\xc5\xa1je._NEWLINE__NEWLINE_S hitrozapornima ventiloma v trenutku prepre\xc4\x8dimo vstop sve\xc5\xbee pare v turbino pri okvarah, lo\xc4\x8ditvi generatorja od omre\xc5\xbeja, pri nepravilnih manipulacijah in ostalih nevarnostih, ki vplivajo na varno delovanje turbine. Z regulirnimi ventili reguliramo koli\xc4\x8dino dotoka sve\xc5\xbee pare v turbino. Turbini imata vsaka po \xc5\xa1tiri regulirne ventile, ki se krmilijo preko hidravli\xc4\x8dno krmiljenega servomotorja in vzvodov.\n_START_SECTION_\nDelovanje turbine\n_START_PARAGRAPH_\nTurbina deluje s pomo\xc4\x8djo regulacije vrtljajev ali regulacije tlaka sve\xc5\xbee pare. Prvi na\xc4\x8din je uporabljen pri zagonih, zaustavitvah ali ob izpadu turboagregata iz omre\xc5\xbeja. Osnova tak\xc5\xa1nega delovanja je centrifugalni vzmetni regulator, ki je poganjan z gredjo turbine preko vija\xc4\x8dnega zobnika._NEWLINE__NEWLINE_Regulacija tlaka sve\xc5\xbee pare je uporabljena med normalnim stabilnim obratovanjem. Mo\xc4\x8d turbine dolo\xc4\x8da tlak pare pred turbino, ki ga prejemnik zaznava in deluje na odpiranje regulirnih ventilov preko oljnih servomotorjev. Tlak pare dosegamo s kurjenjem v kotlu._NEWLINE_Gredne toge vezi povezujejo med seboj rotorje, da se navor prena\xc5\xa1a iz enega na drugega in nato na rotor generatorja. Le\xc5\xbeaji prena\xc5\xa1ajo sile z rotorja na mirujo\xc4\x8de dele turbine. Podporni le\xc5\xbeaji prene\xc5\xa1ajo te\xc5\xbeo rotorja, oporni pa tokovne sile in pritiske. Glede na os rotorja lo\xc4\x8dimo aksialne in radialne le\xc5\xbeaje. Radialni le\xc5\xbeaji prestrezajo sile, ki so pravokotne na os rotorja, aksialni pa sile v smeri osi rotorja. Le\xc5\xbeaji so v posebnih ohi\xc5\xa1jih, imenovani le\xc5\xbeajniki. Parni turbini imata zaradi svojih specialnih zahtev uporabljene le drsne le\xc5\xbeaje in sicer tri radialne in en aksialni le\xc5\xbeaj.'