b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeba cesarja Viljema\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba cesarja Viljema, s polnim uradnim imenom Dru\xc5\xbeba cesarja Viljema za spodbujanje znanosti in raziskav (nem\xc5\xa1ko Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur F\xc3\xb6rderung von Wissenschaft und Forschung, okraj\xc5\xa1ano KWG), je bila nem\xc5\xa1ka raziskovalna organizacija na podro\xc4\x8dju naravoslovja in tehnike, ki jo je leta 1911 ustanovila pruska vlada, da bi sledila mednarodnim trendom ustanavljanja od univerz neodvisnih raziskovalnih in\xc5\xa1titutov in dopolnila vlogo Kraljeve pruske akademije znanosti. Ime je dobila po cesarju Viljemu II., ki se je aktivno zavzemal za ustanovitev._NEWLINE_Dru\xc5\xbeba je do konca druge svetovne vojne delovala kot krovna organizacija za razli\xc4\x8dne in\xc5\xa1titute, raziskovalne postaje in druge raziskovalne enote pod njenim okriljem. Formalno je bila dru\xc5\xbeba neodvisna, tako organizacijsko kot finan\xc4\x8dno, vendar je bilo nekaj in\xc5\xa1titutov ustanovljenih tudi zaradi namenskih donacij ali vpliva posameznih \xc4\x8dlanov. Vodili so jih eminentni nem\xc5\xa1ki znanstveniki, med njimi Walther Bothe, Peter Debye, Albert Einstein, Fritz Haber, Otto Hahn in Werner Heisenberg. Med prvo in drugo svetovno vojno je izvajala tudi raziskave v vojne namene in soprispevala teoretsko zasnovo nacisti\xc4\x8dne ideologije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovna sredstva v vi\xc5\xa1ini deset milijonov mark za zagon dru\xc5\xbebe so prispevali nem\xc5\xa1ki industrialci, veleposestniki, bankirji in plemi\xc4\x8di, pruska vlada pa je donirala posestva v berlinskem okro\xc5\xbeju Dahlem in vzpostavila organizacijsko strukturo. Prvi predsednik je bil teolog Adolf von Harnack, podpredsednik industrialec Gustav Krupp von Bohlen und Halbach, blagajnik pa Ludwig Delbr\xc3\xbcck. 23. oktobra 1912 sta bila ustanovljena prva dva in\xc5\xa1tituta, In\xc5\xa1titut cesarja Viljema za fizikalno kemijo in elektrokemijo ter In\xc5\xa1titut cesarja Viljema za eksperimentalno terapijo. Do leta 1933 je to \xc5\xa1tevilo z ustanovitvami in priklju\xc4\x8ditvami naraslo na 22._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je bilo delovanje precej okrnjeno in brez enotne raziskovalne politike. Kljub temu se je ve\xc4\x8d in\xc5\xa1titutov preusmerilo na voja\xc5\xa1ko pomembne raziskave, predvsem In\xc5\xa1titut za fizikalno kemijo in elektrokemijo pod vodstvom Fritza Haberja, kjer so se izvajale intenzivne raziskave bojnih plinov._NEWLINE_Po vojni je Dru\xc5\xbeba cesarja Viljema obdr\xc5\xbeala ime kljub Viljemovem odstopu. Zaradi inflacije se je zna\xc5\xa1la v te\xc5\xbekem finan\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju, ki ga je omilila dr\xc5\xbeava z radodarnimi subvencijami in ustanovitvijo zasilnega sklada za sofinanciranje nem\xc5\xa1ke znanosti da bi ostala kompetitivna. Leta 1923 je bila Dru\xc5\xbeba preoblikovana iz pruske v vsenem\xc5\xa1ko, v tem \xc4\x8dasu se je tudi aktivno povezovala s tujimi sorodnimi organizacijami, kot sta ameri\xc5\xa1ki Rockefellerjev sklad in Avstrijska akademija znanosti._NEWLINE_Prihod nacistov na oblast je poslab\xc5\xa1al razmere. Zaradi uveljavljanja\xc2\xa0\xc2\xbbarijske\xc2\xab\xc2\xa0zakonodaje so kljub lobiranju Maxa Plancka morali oditi vsi znanstveniki judovskega porekla, med njimi tudi Fritz Haber. Tudi novi re\xc5\xbeim ni imel izdelane raziskovalne politike, a je kljub nezaupljivosti do temeljnih raziskav pove\xc4\x8dal financiranje. Planckov naslednik na direktorskem mestu, Carl Bosch, je uvedel ve\xc4\x8d sprememb v upravi in dal ministru za znanost, izobra\xc5\xbeevanje in javno \xc5\xa1olstvo Bernhardu Rustu \xc5\xa1iroka vodstvena pooblastila. In\xc5\xa1tituti so pri\xc4\x8deli aktivno delovati v podporo nacisti\xc4\x8dni ideologiji in politiki, vendar je dru\xc5\xbeba kot celota ohranila del avtonomije na ra\xc4\x8dun vplivnih posameznikov, tako da so se nekateri obstoje\xc4\x8di programi nadaljevali celo med vojno. Po drugi strani sta leta 1927 ustanovljeni In\xc5\xa1titut za antropologijo, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dedovanje in evgeniko ter In\xc5\xa1titut za psihiatrijo pomembno prispevala k rasni politiki Tretjega rajha in programu prisilnih sterilizacij. Znova so se usmerili tudi v raziskave voja\xc5\xa1ko pomembnih tehnologij. Med pomembnej\xc5\xa1imi programi je bil tisti pod Heisenbergovim vodstvom za razvoj jedrskega oro\xc5\xbeja na In\xc5\xa1titutu cesarja Viljema za fiziko, ki pa do konca vojne ni prinesel konkretnih rezultatov. Poleg pomanjkanja raziskovalcev zaradi voja\xc5\xa1ke obveznosti so v kasnej\xc5\xa1ih fazah vojne predstavljala te\xc5\xbeavo tudi redna zavezni\xc5\xa1ka bombardiranja._NEWLINE_Po vojni, leta 1946, je bila Dru\xc5\xbeba cesarja Viljema preoblikovana v Dru\xc5\xbebo Maxa Plancka (nem\xc5\xa1ko Max-Planck-Gesellschaft), ki je prevzela ve\xc4\x8dino sredstev in funkcij nekdanje dru\xc5\xbebe in deluje \xc5\xa1e danes.'