b'\n_START_ARTICLE_\nTaras Kermauner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin zgodovinarja in predvojnega komunisti\xc4\x8dnega politika Du\xc5\xa1ana Kermavnerja, brat pesnika Ale\xc5\xa1a Kermavnerja, o\xc4\x8de pesnice Aksinje Kermauner, pesnika in varuha \xc4\x8dlovekovih pravic Matja\xc5\xbea Han\xc5\xbeka ter mo\xc5\xbe dramati\xc4\x8darke Alenke Goljev\xc5\xa1\xc4\x8dek. V \xc4\x8dasu med vojno je obiskoval klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Ljubljani, po maturi se je vpisal na Filozofsko fakulteto, smer filozofija, kjer je leta 1954 diplomiral. Leto dni je bil na izpopolnjevanju v Parizu, med letoma 1955 in 1958 pa je bil asistent pri stolici za filozofijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani._NEWLINE_Med letoma 1958 in 1960 je bila proti njemu spro\xc5\xbeena preiskava zaradi suma sovra\xc5\xbene propagande; leta 1959 je bil nekaj dni zaprt zaradi neprijavljenega javnega predavanja. Od leta 1966 do 1969 je bil uradnik, ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pa je deloval kot svobodni knji\xc5\xbeevnik. Za kratek \xc4\x8das je leta 1970 opravljal funkcijo ravnatelja ljubljanske Drame SNG. Bil je sourednik Perspektiv in tudi drugih sorodnih revij._NEWLINE_Objavljati je za\xc4\x8del leta 1946 v Mladinski reviji, z uni\xc4\x8dujo\xc4\x8do kritiko Ingoli\xc4\x8deve zbirke novel Pred son\xc4\x8dnim vzhodom, nadaljeval v Novem svetu, v petdesetih in \xc5\xa1estdesetih letih pa je postal eden vodilnih piscev t. i. kriti\xc4\x8dne generacije. Zavzemal se je za svobodo mi\xc5\xa1ljenja ter novej\xc5\xa1e in avantgardne smeri v umetnosti in knji\xc5\xbeevnosti: radikalni kriticizem v 50. letih, reizem, ludizem, mitizem v drugi polovici 60. let, \xc5\xbee leta 1982 tudi o postmoderni. Napisal je veliko interpretacij in analiz slovenske knji\xc5\xbeevnosti, spremnih besed h knjigam novej\xc5\xa1ih slovenskih avtorjev, sodeloval je pri mnogih slovenskih revijah in objavljal tudi v srbohrva\xc5\xa1kih \xc4\x8dasopisih. Kritike, zlasti veliko filmskih, je v 50. letih objavljal v Na\xc5\xa1ih razgledih, pozneje \xc5\xa1e v revijah Ekran, Dialogi idr._NEWLINE_Bil je tudi pomemben dramaturg v vseh slovenskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih, med drugim sodelavec gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Glej  in eden glavnih ustanoviteljev, voditeljev in re\xc5\xbeiserjev Odra 57. Leta 1962 je re\xc5\xbeiral Zaj\xc4\x8devo dramo Otroka reke in bil dramaturg Kozakove Afere. Le-to je re\xc5\xbeiral v beograjskem Ateljeju 212. Leto kasneje, 1963, je skupaj s Francijem Kri\xc5\xbeajem re\xc5\xbeiral \xc5\xa1e Kozakovo dramo Dialogi. _NEWLINE_Leta 1985 je prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada, vendar jo je zavrnil. Prav tako je istega leta zavrnil nagrado za scenarij kratkega filma o Edvardu Kocbeku. Drugih nagrad in odlikovanj ni dobil. Leta 1981 je v Sarajevu doktoriral z razpravo o Cankarjevi dramatiki. 1982 je bil habilitiran v naslov rednega univerzitetnega profesorja za dramaturgijo na AGRFT, izredni \xc4\x8dlan SAZU je bil od leta 1991, redni pa od 1995. \xc5\xbdivel je v vasi Avber na Krasu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nTaras Kermauner je pisal veliko \xc4\x8dlankov o filmu, glasbi, slikarstvu, kulturi, politiki, filozofske razprave, razprave o liriki, prozi in dramatiki, najve\xc4\x8d pa se je ukvarjal z literarno zgodovino in literarno teorijo in literarno kritiko in esejizmom v reviji Beseda. Njegova glavna preokupacija je bila analiza sveta in \xc4\x8dloveka skozi slovensko literaturo, zlasti skozi slovensko dramatiko, o \xc4\x8demer je napisal ve\xc4\x8d kot 100 knjig (vseh njegovih knjig je okoli 150) pod skupnim naslovom Rekonstrukcija in reinterpretacija slovenske dramatike. Njegova obse\xc5\xbena bibliografija do leta 2000 je objavljena v knjigi Geometrija redov, 3: Vidiki (2000).'