b'\n_START_ARTICLE_\nMateriali z oblikovnim spominom\n_START_PARAGRAPH_\nMaterial z oblikovnim spominom je material, ki si zapomni svojo obliko. \xc4\x8ce tak material deformiramo pri nizki temperaturi, se bo pri segrevanju nad neko kriti\xc4\x8dno temperaturo povrnil nazaj v prvotno obliko. Pri temperaturah nad kriti\xc4\x8dno temperaturo se material z oblikovnim spominom obna\xc5\xa1a superelasti\xc4\x8dno (v prvotno obliko se po deformiranju vrne takoj po razbremenitvi, brez segrevanja)._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d je bil pojav oblikovnega spomina opa\xc5\xbeen v 50. letih 20. stoletja in sicer pri zlitini Ni-Ti, ki so jo kasneje poimenovali nitinol, kar je akronim za NIckel TItanium Naval Ordnance Laboratories, kjer so prvi\xc4\x8d opazili ta pojav. \xc5\xa0e danes je zlitina Ni-Ti najbolj uporabljana med materiali z oblikovnim spominom, saj ima med vsemi najugodnej\xc5\xa1e mehanske lastnosti in tudi stabilnost oblikovnega spomina je dobra. Slaba lastnost te zlitine je predvsem njena visoka cena. Cenej\xc5\xa1e so zlitine na osnovi bakra (npr. Cu-Zn-Al ali Cu-Al-Ni ipd.), ki pa imajo slab\xc5\xa1o stabilnost oblikovnega spomina. Znane so tudi \xc5\xbeelezove zlitine z oblikovnim spominom, ki pa se uporabljajo le v specifi\xc4\x8dnih primerih. Danes poznamo tudi polimere in keramike z oblikovnim spominom._NEWLINE_Pojav oblikovnega spomina pri kovinskih zlitinah lahko razlo\xc5\xbeimo z delovanjem martenzitne transformacije. Pri tej transformaciji se zlitini pri spremembi temperature spremeni kristalna struktura. Pravimo, da ima zlitina razli\xc4\x8dne faze. Visokotemperaturna faza se imenuje avstenit, nizkotemperaturna faza pa martenzit. Temperatura, pri kateri zlitina preide iz ene v drugo fazo, je odvisna od sestave zlitine in jo lahko spremenimo s spremembo dele\xc5\xbea kemijskih elementov ali dodajanjem legirnih elementov._NEWLINE_Zelo poenostavljeno povedano je avstenitna struktura bolj urejena od martenzitne, zato se zlitina pri prehodu iz martenzita v avstenit vedno vrne v prvotno obliko. Zaradi ni\xc5\xbeje urejenosti martenzita obstaja ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti nastanka martenzitne strukture, zato si material ne zapomni oblike v tej fazi (govorimo o enosmernem oblikovnem spominu). S posebno termomehansko obdelavo je mo\xc5\xbeno dose\xc4\x8di tudi pomnjenje oblike v martenzitni fazi, kar imenujemo dvosmerni oblikovni spomin, vendar je stabilnost tega spomina slaba._NEWLINE_Potreben pogoj za pojav oblikovnega spomina je torej prisotnost martenzitne transformacije, ki pa mora biti povra\xc4\x8dljiva. Poznamo namre\xc4\x8d tudi nepovra\xc4\x8dljivo martenzitno transformacijo, ki poteka npr. v jeklih. Pogoj za povra\xc4\x8dljivost transformacije, je da se v kristalni re\xc5\xa1etki ne pojavijo deformacije zaradi zdrsov. V praksi je nemogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di, da se ne bi med martenzitno transformacijo pojavile tudi nepovra\xc4\x8dljive deformacije, zato je stabilnost oblikovnega spomina omejena. Z drugimi besedami: ob ve\xc4\x8dkratnem ponavljanju prehoda iz martenzita v avstenit in obratno pride do izgube spomina. \xc5\xa0tevilo ponovitev, da pride do bistvene izgube spomina, je odvisno od materiala in stopnje obremenitve. Pri zlitini Ni-Ti npr. lahko dose\xc5\xbeemo reda 100.000 - 1.000.000 ponovitev.'