b"\n_START_ARTICLE_\nJesenice\n_START_SECTION_\nMenjava rodbin in nastanek Kranjske industrijske dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarsko pomemben je nagel napredek na podro\xc4\x8dju \xc5\xbeelezarstva in s tem povezana menjava lastnikov dolo\xc4\x8denih fu\xc5\xbeinskih obratov. Leta 1766 je namre\xc4\x8d rodbino Bucellenijev na Savi zamenjala rodbina Ruard, leta 1752 pa je plav\xc5\xa1ke in javorni\xc5\xa1ke obrate prevzela dru\xc5\xbeina Zois. Neke organizirane oblike poslovanja med rodbinama sicer ni bilo, kljub temu pa so oboji do\xc5\xbeivljali razcvet. Toda tudi temu je sledila doba stagnacije, s prodiranjem kapitalisti\xc4\x8dnega liberalizma._NEWLINE_Gorenjske fu\xc5\xbeine so postajale sredi 19. stoletja, v svetovnem merilu, vse bolj zastarele in pojavila se je potreba po posodabljanju. Za kaj takega je bila potrebna velika koli\xc4\x8dina finan\xc4\x8dnih sredstev, ki pa jih ne rodbina Zois ne rodbina Ruard nista imeli. Pomo\xc4\x8d sta poiskali pri ljubljanskih bankirjih in rodbini Luckmann. Ti so poleg posodobitve tedanjih fu\xc5\xbein vlo\xc5\xbeili svoj denar tudi v ustanovitev nove delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, ki so jo leta 1869 pod imenom Kranjska industrijska dru\xc5\xbeba (KID) vpisali v trgovski register z ustanovnim kapitalom 600.000 goldinarjev. Dru\xc5\xbebeniki so bili Luckmanni in Zoisi pozneje pa tudi Ruardi. Leta 1873 so s skupnimi mo\xc4\x8dmi odkupili \xc5\xbeelezarne v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, dejavnost pa so \xc4\x8dez eno leto raz\xc5\xa1irili \xc5\xa1e na podro\xc4\x8dje Hrva\xc5\xa1ke._NEWLINE_S tem so se prvi\xc4\x8d zdru\xc5\xbeile vse fu\xc5\xbeine na Gorenjskem pod skupnim upravnim in tehni\xc4\x8dnim vodstvom. Upravni sede\xc5\xbe KID-a je bil v Ljubljani, gospodarski pa na Jesenicah. Prvi predsednik dru\xc5\xbebe je bil Michelangelo Zois, tehni\xc4\x8dni ravnatelj pa Karl Luckmann. Najve\xc4\x8dji uspeh v tem obdobju je bilo odkritje postopka za pridobivanje feromangana v javorni\xc5\xa1kem plav\xc5\xbeu. Za postopek so prejeli na svetovni razstavi na Dunaju leta 1873 zlato kolajno in prakti\xc4\x8dno \xc4\x8dez no\xc4\x8d postali sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svetovnega zanimanja. \xc5\xbdelezarna je s tem postala pionir in tehni\xc4\x8dni izumitelj v zgodovini \xc5\xbeelezarstva._NEWLINE_Potem ko je Kranjska industrijska dru\xc5\xbeba v Trstu zgradila nove plav\xc5\xbee, ki so proizvajali bolj\xc5\xa1i in cenej\xc5\xa1i grodelj, so zastarele savske in javorni\xc5\xa1ke plav\xc5\xbee leta 1897 in 1904 ugasnili ter uvedli predelovalne obrate ter Siemens-Martinove pe\xc4\x8di._NEWLINE_Kljub uspehom KID na tehnolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju pa je bilo prisotno nezadovoljstvo delavcev, saj je bil njihov polo\xc5\xbeaj dokaj slab. Delali so tudi po deset ur na dan, ne glede na spol. Otroci in \xc5\xbeenske  so za enako delo kot mo\xc5\xa1ki prejemali le polovi\xc4\x8den zaslu\xc5\xbeek.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1870 so skozi Jesenice speljali \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Ljubljana\xe2\x80\x93Trbi\xc5\xbe, mesto pa je dobilo svoj prvi kolodvor. Skozi kraj je tekla tudi proga do Beljaka, ki je potekala \xc4\x8dez karavan\xc5\xa1ki \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki predor. Veliko \xc5\xa1tevilo Jeseni\xc4\x8danov je pri polaganju tirov in gradnji karavan\xc5\xa1kega predora izgubilo \xc5\xbeivljenje. Poleg te proge so skozi Jesenice speljali tudi karavan\xc5\xa1ko-bohinjsko progo, ki jo je leta 1906 odprl avstrijski prestolonaslednik Franc Ferdinand. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ke proge so mestu prinesla dotok prebivalstva in tudi \xc5\xa1iritev \xc5\xbeelezarstva\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo, kultura in politika ob koncu 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nNa Jesenicah so konec 19. stoletja za\xc4\x8deli rasti najmodernej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezarski objekti, ki so trg spreminjali v mesto tudi s pritokom novega prebivalstva. Najve\xc4\x8d delavcev je pri\xc5\xa1lo iz Bohinja, Sel\xc5\xa1ke doline, okolice Kamnika, Koro\xc5\xa1ke, zgornje \xc5\xa0tajerske, nekateri pa celo iz Porurja, Porenja, Westfalije, gornje \xc5\xa0lezije, Poljske in \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Imigranti so za\xc4\x8deli graditi hi\xc5\xa1e v bli\xc5\xbeini tovarne, nastajala pa so tudi prva delavska naselja, kot je Nova vas, ki so povzro\xc4\x8dila tudi odpiranje gostiln, trgovin in obrtnih lokalov. S tem dotokom prebivalstva se je pri\xc4\x8delo bolj \xc5\xbeivahno kulturno delovanje, saj so prebivalci ustanavljali razna dru\xc5\xa1tva, kot je prvo bralno in pevsko dru\xc5\xa1tvo (ustanovljeno leta 1885), s podporo tedanjega \xc5\xbeupana Antona Trevna._NEWLINE_Delavci so ustanovili kulturno-prosvetno dru\xc5\xa1tvo in sicer Katoli\xc5\xa1ko delavsko dru\xc5\xa1tvo , ki je imelo sede\xc5\xbe v gostilni 'Pri Markotu'. To dru\xc5\xa1tvo se je pozneje preselilo v lasten Katoli\xc5\xa1ki delavski dom na Savi. Jeseni\xc4\x8dani so ustanovili tudi klub pip\xc4\x8darjev, in sicer leta 1905, leto kasneje pa Gledali\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo, za katerega je imel najve\xc4\x8d zaslug hranilni\xc5\xa1ki uradnik Jakob \xc5\xa0picar. Poleg tega so praznovali tudi razne praznike ter prirejali sejme, ki so bili dodatna popestritev. Prav tako sta bila na Jesenicah, okoli leta 1870, odprta dva \xc5\xbeivalska vrtova z divjadjo pa tudi opicami. Pozneje so oba ukinili ter \xc5\xbeivali prodali v Ljubljano in na Dunaj._NEWLINE_V prvem desetletju 20. stoletja so se izoblikovale tri lokalne organizacije klerikalne, liberalne in socialdemokratske politi\xc4\x8dne stranke, ki so organizirale svoja kulturna in telovadna dru\xc5\xa1tva. Tako sta bili leta 1904 in 1906 ustanovljeni telovadni dru\xc5\xa1tvi Sokol in Orel."