b'\n_START_ARTICLE_\nLiterarni leksikon\n_START_SECTION_\nOblikovanje Literarnega leksikona\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8dilno pobudo za nastanek Literarnega leksikona je sredi \xc5\xa1estdesetih let dal akademik Anton Ocvirk. Zasnoval je edicijo, sestavil geslovnik in zbral sodelavce. Leksikon si je, po vzoru nem\xc5\xa1kega Reallexikon der deutschen Literaturwissenschaft, zamislil kot znanstveno delo, namenjeno \xc5\xa1ir\xc5\xa1i problemski obravnavi osrednjih strokovnih vpra\xc5\xa1anj. Temeljna zamisel se je v nadaljevanju ohranila, preoblikoval pa se je na\xc4\x8drt za njeno izvedbo. Prvotno zami\xc5\xa1ljeno manj obse\xc5\xbeno obdelavo gesel po abecednem zaporedju je zamenjalo manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo podrobneje \xc5\xa1tudijsko obdelanih gesel, izpu\xc5\xa1\xc4\x8dena pa so bila vsa, ki niso bila tako tesno povezana z dogajanjem v slovenski literaturi oziroma z njenim zgodovinskim razvojem._NEWLINE_Literarni leksikon sestavljajo samostojne \xc5\xa1tudije, ki so izhajale v tematsko zaokro\xc5\xbeenih zvezkih. Prvi zvezki (\xc5\xa1tevilke 1\xe2\x80\x935) so iz\xc5\xa1li na za\xc4\x8detku leta 1979 (z letnico 1978). Prvih deset je uredil Anton Ocvirk, po njegovi smrti pa je z enajstim zvezkom skrb za Leksikon prevzel uredni\xc5\xa1ki kolegij, sestavljen iz sodelavcev literarnoteoreti\xc4\x8dne sekcije In\xc5\xa1tituta za slovensko literaturo in literarne vede. Kolegij je izbiral avtorje posameznih \xc5\xa1tudij, usklajeval njihovo delo z zahtevami celotne edicije, sproti spremljal in usmerjal potek njihovih raziskav in pisanje \xc5\xa1tudij, pregledoval, ocenjeval in dopolnjeval izdelane rokopise, jih pripravljal za tisk, vzdr\xc5\xbeeval zvezo z zalo\xc5\xbenikom, skrbel za korekture in spremljal vsako \xc5\xa1tudijo do izida. Avtorji so bili specialisti vsak za svoje podro\xc4\x8dje, toda kljub temu je zahtevala priprava in izdaja vsakega zvezka ve\xc4\x8d let dela. Izdanih je bilo 46 zvezkov in zbirka je bila okvirno zaklju\xc4\x8dena leta 2001.\n_START_SECTION_\nObravnava pojmov\n_START_PARAGRAPH_\nPojmi, obravnavani v Literarnem leksikonu, so prikazani z mednarodnih zgodovinskorazvojnih vidikov. Posebej podrobno so obdelani njihov sprejem, preobrazba in vloga v slovenski literaturi. Izdane \xc5\xa1tudije sodijo v ve\xc4\x8d tematskih skupin: splo\xc5\xa1ni literarni pojmi, metode; dobe, gibanja, smeri; vrste, zvrsti, oblike, podro\xc4\x8dja; poetika, stil, verz. Gesla, ki jih zajema Leksikon, so razli\xc4\x8dnega pomena, kar se izra\xc5\xbea v razli\xc4\x8dnem obsegu in poglobljenosti obravnave. Zlasti temeljna gesla so morala biti obdelana iz\xc4\x8drpno po vseh navedenih vidikih; obravnava stranskih, manj pomembnih gesel pa je bila nekoliko kraj\xc5\xa1a, tako da je ve\xc4\x8d sorodnih lahko zdru\xc5\xbeenih v eni \xc5\xa1tudiji ali da je ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudij objavljenih v enem zvezku. V vsakem zvezku so dodani \xc5\xa1e: bibliografija, v kateri so poleg izbora najpomembnej\xc5\xa1ih tujih navedena vsa za temo relevantna slovenska strokovna dela; stvarno kazalo, ki navaja v \xc5\xa1tudiji obravnavane termine ter imensko kazalo, ki zajema vse avtorje, obravnavane oziroma omenjene v \xc5\xa1tudiji in bibliografiji.'