b'\n_START_ARTICLE_\nRde\xc4\x8de\xc4\x8di de\xc5\xbenik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8de\xc4\x8di de\xc5\xbenik ima v mladosti kroglast in svetlo siv klobuk, pri odraslih primerkih pa se razpre do premera 15 cm. Odrasle gobe imajo raven, redkeje pa tudi plitvo udrt. Mlade gobe imajo sprva klobuk enotno sive barve, kasneje pa postane luskast. Teme klobuka je vedno enotno sive barve in gladko, na ostali povr\xc5\xa1ini pa so pravilno razporejene volnate sive luske, ostanki ovojnice._NEWLINE_Spodnja stran klobuka je bele barve, in je gosto posejana z velikimi listi\xc4\x8di, ki na pritisk rahlo porde\xc4\x8dijo (od tod slovensko ime), v katerih je bel trosni prah. Listi\xc4\x8di se ne dotikajo beta gobe._NEWLINE_Bet je na spodnjem delu gomoljasto odebeljen ter pri mladih gobah poln, pri starih pa oleseni in postane votel. Na betu je velik premi\xc4\x8den obro\xc4\x8dek bele barve, ki je na robovih puhast. Barva beta je vedno enotna, in se giblje od svetlo do rahlo rde\xc4\x8dkasto sive._NEWLINE_Meso gobe je belo in milega okusa, a brez vonja. Na po\xc5\xa1kodovanih mestih se \xc5\xbeafranasto rjavo obarva. Bet pri odraslih primerkih postane \xc5\xbeilav in je neuporaben. Rde\xc4\x8de\xc4\x8di de\xc5\xbenik je cenjena goba, najve\xc4\x8dkrat pa se, kot pri vseh de\xc5\xbenikih, pripravlja le panirano ocvrte klobuke.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dkrat raste v skupinah v iglastih gozdovih, po navadi tam, kjer je debela plast odpadlih iglic. Je dokaj pogosta gobja vrsta, ki je raz\xc5\xa1irjena tudi v Sloveniji.'