b'\n_START_ARTICLE_\nVidra\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTa sesalec temno rjave barve je povsem prilagojen \xc5\xbeivljenju v vodi. Zraste povpre\xc4\x8dno 90 cm v dol\xc5\xbeino, izjemoma tudi preko enega metra, ple\xc4\x8dna vi\xc5\xa1ina pa dose\xc5\xbee okoli 30\xc2\xa0cm. Odrasla \xc5\xbeival tehta povpre\xc4\x8dno okoli 10 kg. \xc5\xbdival je izjemno hidrodinami\xc4\x8dno oblikovana, saj ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivi v vodi, kjer lovi svoj glavni plen - ribe. Pri plavanju si pomaga z mo\xc4\x8dnim repom, s katerim se poganja skozi vodo in, ki predstavlja polovico vidrine skupne dol\xc5\xbeine. Poleg rib so njena hrana tudi manj\xc5\xa1i sesalci in dvo\xc5\xbeivke, pa tudi rastlinska hrana. Vidre so prete\xc5\xbeno no\xc4\x8dne \xc5\xbeivali, zato jih v naravi le redko opazimo tudi tam, kjer sicer ta ogro\xc5\xbeena \xc5\xbeivalska vrsta \xc5\xbeivi.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVidro najdemo v \xc4\x8distih vodotokih in jezerih, ki imajo raz\xc4\x8dlenjeno obalo, ki nudi dovolj kritja ter pora\xc5\xa1\xc4\x8denih bregovih. V evropi jo je najti skoraj povsod, izumrla naj bi le v \xc5\xa0vici, Liechtensteinu in na Nizozemskem. Pri nas naj bi \xc5\xbeivelo okoli 120 vider, najdemo pa jih predvsem na Gori\xc4\x8dkem in \xc5\xa0tajerskem ter ponekod na Dolenjskem in Notranjskem._NEWLINE_Po naravi so vidre samotarske \xc5\xbeivali, ki se sre\xc4\x8dujejo le ob parjenju, to\xc4\x8dno obdobje v katerem parjenje poteka pa do danes \xc5\xa1e ni ugotovljeno. Tako strokovnjaki predvidevajo, da je obdobje parjenja odvisno od starosti \xc5\xbeivali. Parjenje poteka v plitvi vodi, brejost samice pa traja okoli dva meseca. Samica povr\xc5\xbee med dva in pet mladi\xc4\x8dev, ki jih v t. i. vidrini vzgaja sama, brlog pa zapustijo po 8 do 10 tednih.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nVidro so sprva preganjali zaradi \xc5\xa1kode, ki jo je povzro\xc4\x8dala ribi\xc4\x8dem, kasneje pa so jo lovili zaradi njenega gostega krzna, ki je postalo statusni simbol. Zaradi pretiranega izlova in \xc4\x8dlovekovega poseganja v njeno naravno okolje pa je postala vidra ena najbolj ogro\xc5\xbeenih vrst sesalcev v Evropi. Dodatno jo ogro\xc5\xbeajo regulacije vodnih tokov, hidromelioracije ter odstranjevanje obre\xc5\xbenega rastlinstva. Intenzivno kmetijstvo, organske in industrijske odplake pa onesna\xc5\xbeujejo vodo in zastrupljajo njeno hrano._NEWLINE_Danes je vidra strogo za\xc5\xa1\xc4\x8ditena \xc5\xbeivalska vrsta v 24 evropskih dr\xc5\xbeavah, ponekod pa so za\xc4\x8deli vidre celo umetno vzrejati in jih vra\xc4\x8dati v njihovo naravno okolje.'