b'\n_START_ARTICLE_\nVasilij I. Dimitrijevi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij I. je bil najstarej\xc5\xa1i sin moskovskega velikega kneza Dimitrija Donskega. \xc5\xa0e kot mladeni\xc4\x8d je leta 1383  potoval k tatarskemu kanu Tohtami\xc5\xa1u, da bi za svojega o\xc4\x8deta dobil kanov pristanek (jarlik) za naziv velikega kneza Vladimira. Diplomatsko je pri kanu opravil z odposlanci o\xc4\x8detovega tekmeca, kneza Tvera, in uspel v svojem poslanstvu.  A Tohtami\xc5\xa1 ga je na svojem dvoru zadr\xc5\xbeal kot talca. Leta 1386 je izkoristil kanov spor s kanu nadrejenim Timur Lenkom, zbe\xc5\xbeal in se vrnil v Moskvo._NEWLINE_Kljub temu je leta 1388 vodil moskovsko voja\xc5\xa1ko enoto, ki jo je Moskva prispevala k Tohtami\xc5\xa1evi vojski, na pohodu proti Timur Lenku v Centralno Azijo. Po vrnitvi je leta 1389 prejel od Tohtami\xc5\xa1a pravico, da nasledi o\xc4\x8deta kot veliki knez Moskve in Vladimira. _NEWLINE_Leta 1392 je ponovno odpotoval h kanu Tohtami\xc5\xa1u in na lahek na\xc4\x8din (ker je kan zaradi spora s Timur Lenkom potreboval denar) kupil jarlik  za kne\xc5\xbeevine  Suzdalj, Ni\xc5\xbeni Novgorod, Tarusa, Murom ter za Gorodec Me\xc5\xa1\xc4\x8denskij v kne\xc5\xbeevini Rjazan. S tem je prehitel suzdalsko-ni\xc5\xbenegorodskega kneza Borisa, ki pa tudi ni odnehal; spopadi z Borisom in njegovimi nasledniki za Suzdalijo so trajali vse do leta 1414, ko je bilo ozemlje kne\xc5\xbeevine Suzdalije dokon\xc4\x8dno pripojeno Moskovski veliki kne\xc5\xbeevini._NEWLINE_Vasilij si je ves \xc4\x8das prizadeval o\xc5\xbeiti avtonomijo mo\xc4\x8dnega Velikega Novgoroda, \xc4\x8demur se je ta upiral. Spori so leta 1397 prerasli v oboro\xc5\xbeen spopad. Moskovska vojska je prodrla do novgorodskega mestnega obzidja. Moskovski veliki kne\xc5\xbeevini je bilo tedaj pripojenega veliko novgorodskega ozemlja (Kaluga, Vologda, Veliki Ustjug, de\xc5\xbeela ljudstva Koma)._NEWLINE_Leta 1402 je rjazanski knez prepustil vodenje zunanjih zadev svoje kne\xc5\xbeevine Moskvi._NEWLINE_Leta 1395 je Timur Lenk uni\xc4\x8dil Zlato hordo. Od ruskih de\xc5\xbeel je zavzel le Rjazan, potem pa se je ustavil. Tohtami\xc5\xa1 je zbe\xc5\xbeal v Litvo. V Zlati hordi so naslednjih 12 let vladale anarhi\xc4\x8dne razmere. Vasilij je tedaj Tatarom nehal pla\xc4\x8devati davek, pobiral pa ga je \xc5\xa1e naprej in z njim krepil svojo vojsko in dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Vasilij je na zahodu, v poljsko-litvanskih sporih, podpiral litvanskega kneza Vitautasa in se leta 1392 celo poro\xc4\x8dil z njegovo h\xc4\x8derko Sofijo. Zavezni\xc5\xa1tvo pa se je izkazalo kot neiskreno; ko se je re\xc5\xa1il pritiska Poljakov, je Vitautas leta 1395 s prevaro zavzel Smolensk in Vjazmo in za\xc4\x8del groziti Moskvi. Leta 1408 je Vasilij pristal na izgubo Smolenska in sklenil z Litvo mir, ki je za\xc4\x8drtal mejo med dr\xc5\xbeavama na reki Ugri._NEWLINE_Po smrti Timur Lenka (1405) je nekdanji Tohtami\xc5\xa1ev in Timur Lenkov vojskovodja Emir Edigu zdru\xc5\xbeil dele nekdanje Zlate horde in se spomnil, da Rusi \xc5\xbee dobrih 10 let ne pla\xc4\x8dujejo davka. Leta 1408 je z vojsko pregazil veliko ruskega ozemlja (Ni\xc5\xbeni Novgorod, Gorodec, Perejaslavelj, Serpuhov, Dmitrov) in pri\xc5\xa1el z vojsko pred Moskvo. Cel mesec jo je oblegal, tudi s topovi, uni\xc4\x8dil okolico, a obzidje je zdr\xc5\xbealo. Potem ko je dobil vojno od\xc5\xa1kodnino, se je umaknil. A Mongoli so se spet za\xc4\x8deli boriti med seboj in ruskih kne\xc5\xbeevin nekaj \xc4\x8dasa niso ogro\xc5\xbeali._NEWLINE_Tatari so postali spet nevarnej\xc5\xa1i, ko jim je zavladal Tohtami\xc5\xa1ev sin,  Jalal al-Din. Leta 1412 so k njemu potovali trije ruski knezi, moskovski, tverski in ni\xc5\xbenogorodski. Ponovno je bil Vasilij tisti, ki je prepri\xc4\x8dal kana in spet dobil jarlik za velikega kneza; Rusi so Tatarom spet pla\xc4\x8devali davek._NEWLINE_Vasilij je v \xc4\x8dasu svojega vladanja ozemlje Moskovske velike kne\xc5\xbeevine mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal. Svojo h\xc4\x8derko Ano (1393-1417) je poro\xc4\x8dil z bizantinskim cesarjem Ivanom VIII. Paleologom, kar je pove\xc4\x8dalo ugled Moskovske kne\xc5\xbeevine v tujini._NEWLINE_A \xc4\x8dasu Vasilija I. je deloval ruski slikar Andrej Rubljov. Srbski urar Lazar je v stolp velikokne\xc5\xbeje pala\xc4\x8de v Moskvi vgradil prvo javno mehani\xc4\x8dno uro, kakr\xc5\xa1nih je bilo tedaj v Evropi le kakih 10._NEWLINE_Vasilija I. je nasledil njegov desetletni sin Vasilij II. (1415-62), ki je edini od njegovih sinov pre\xc5\xbeivel o\xc4\x8deta.'