b"\n_START_ARTICLE_\nTel Aviv\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nTel Aviv v prevodu iz hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine pomeni \xc2\xbbHrib pomladi\xc2\xab\xc2\xa0in je bilo izmed mnogih predlogov izbrano leta 1909. V Bibliji je zapisano: \xc2\xbbTako sem pri\xc5\xa1el k izgnancem v Tel Ab\xc3\xadbu, ki so prebivali ob reki Keb\xc3\xa1r, kjer so se naselili. Tam sem bival sedem dni izmu\xc4\x8den sredi med njimi.\xc2\xab_NEWLINE_Ponujeni predlog je ustrezal idejnemu cilju obnovitve de\xc5\xbeele Izrael kot ve\xc4\x8dnega svetega mesta Judov. \xc2\xbbAviv\xc2\xab\xc2\xa0je hebrejska beseda za pomlad, ki simbolizira ve\xc4\x8dno obnavljanje in sporo\xc4\x8da, da ima mesto pomembno arheolo\xc5\xa1ko vrednost \xe2\x80\x93 tu so bivale \xc5\xa1tevilne civilizacije, ki so sledile druga drugi._NEWLINE_Jafo, nekdanje ime Tel Aviva, naj bi izhajalo iz hebrejske besede \xc2\xbbYahaf\xc2\xab\xc2\xa0oz. \xc2\xbbYofi\xc2\xab, kar pomeni lep ali \xc4\x8dudovit. Druga teorija pravi, da ime izvira iz imena Japhet, ki je bil sin o\xc4\x8daka Noeta. Ustanovil naj bi mesto in ga poimenoval po sebi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKot starodavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je Jafo skozi stoletja sodilo pod \xc5\xa1tevilne vladavine. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz druge polovice 20. stoletja so odkrile sledi zgradb in poti iz zgodnje bronaste dobe. Sledila so odkritja ostankov trdnjav in ve\xc4\x8djega obzidja iz pozne bronaste dobe. Najdeni so bili tudi preostanki zgradb iz obdobij osvajanj Egip\xc4\x8danov, Perzijcev ter Helenov._NEWLINE_Leta 1099 so kri\xc5\xbearji v pripravah na obleganje Jeruzalema zavzeli Jafo, ki so ga pred tem zapustili muslimani. Le-ti so ga v \xc4\x8dasu pred kri\xc5\xbearskimi vojnami utrdili in v njem obnovili pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Obmo\xc4\x8dje je kmalu dobilo pomembno vlogo, saj je postalo osrednje obmorsko oskrbovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Jeruzalemskega kraljestva. Leta 1192 je obmo\xc4\x8dje zavzel Saladin, a so \xc5\xbee leta 1223 na tretjem kri\xc5\xbearskem pohodu kraj ponovno zavzeli kri\xc5\xbearji. Jafo je takrat slu\xc5\xbeil kot utrdba. Nadvlada osvajalcev iz kri\xc5\xbearskih vojn se je kon\xc4\x8dala v letu 1268. Takrat je mesto zasedel mamelu\xc5\xa1ki sultan v Egiptu Baibars. Infrastrukturo - pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, utrdbe, namakalne naprave, sadovnjake, zgradbe so mameluki na\xc4\x8drtno uni\xc4\x8dili, da bi v prihodnje prepre\xc4\x8dili nove kri\xc5\xbearske pohode. V naslednjih desetletjih so muslimanski vladarji obmo\xc4\x8dje temeljito preverjali in ga zastra\xc5\xbeili. _NEWLINE_V 16. stoletju je bilo obmo\xc4\x8dje priklju\xc4\x8deno osmanskemu cesarstvu. V tistem \xc4\x8dasu je imel Jafo status naselja._NEWLINE_Po nekaterih podatkih je bil Jafo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de zadnjih 4.000 let. Leta 1799 je kraj oblegala Napoleonova vojska. Prebivalstvo je bilo v voja\xc5\xa1kih operacijah zdesetkano, \xc4\x8demur je sledila \xc5\xa1e kuga, ki je populacijo dodatno drasti\xc4\x8dno zni\xc5\xbeala._NEWLINE_Kot urbano sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je Jafo rasel od za\xc4\x8detka 18. stoletja naprej, ko je oblast Otomanskega cesarstva v Istanbulu reagirala na \xc5\xa1tevilne vpade piratov in beduinov. V Jafu je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena vojska, ki je stra\xc5\xbeila predvsem strate\xc5\xa1ko pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja \xc5\xa1iritev je sledila proti za\xc4\x8detku 19. stoletja. \xc5\xa0tevilo prebivalcev iz leta 1806, ko jih je Jafo \xc5\xa1tel 2.500, je zraslo na 17.000 v letu 1886._NEWLINE_Moderni Tel Aviv je bil ustanovljen leta 1909, ko je bilo ozemlje, na katerem stoji, kupljeno od beduinov.\n_START_SECTION_\nZgodnji Tel Aviv\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1800 do 1870 je bil Jafo obkro\xc5\xbeen z obzidjem in obrambnimi stolpi. Ko so se varnostne razmere izbolj\xc5\xa1ale, je bil sklop slednjih podrt, s \xc4\x8dimer je bila omogo\xc4\x8dena \xc5\xa1iritev kraja. Nasip na morju je ostal nedotaknjen do leta 1930, ko je bil pod britanskim poveljstvom obnovljen. V zgodnjem 19. stoletju je Jafo pri\xc4\x8del gospodarsko cveteti zaradi rasto\xc4\x8de trgovine, predvsem z izvozom svile in agrumov v Evropo._NEWLINE_V letu 1860 so se manj\xc5\xa1i sefardski judovski skupnosti pridru\xc5\xbeili priseljeni Judje iz Maroka in nekaj a\xc5\xa1kenazijskih Judov iz Evrope._NEWLINE_V letih 1880 se je \xc5\xa1tevilo a\xc5\xa1kenazijskih judovskih priseljencev ob\xc4\x8dutno pove\xc4\x8dalo. Bolj kot verska ideologija vrnitve v Sveto de\xc5\xbeelo, so bili motivirani s sionisti\xc4\x8dno idejo ponovne zdru\xc5\xbeitve vseh Judov v Izraelu. Zavzemali so se za kmetijsko obuditev tamkaj\xc5\xa1njih nerodovitnih, pe\xc5\xa1\xc4\x8denih povr\xc5\xa1in. Za za\xc4\x8detek modernega Tel Aviva se \xc5\xa1teje obdobje med letoma 1887 in 1896, ko se je pri\xc4\x8dela graditev prve stanovanjske soseske na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje mestne povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Slede\xc4\x8de imigracije so prvenstveno vplivale na \xc5\xa1iritev in nadaljnje urbanizacije mesta. V letu 1906 se je zdru\xc5\xbeila skupina Judov, ki se je odlo\xc4\x8dila na obrobju Jafa postaviti zelenice in parke. Cilj judovske mestne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine je bil zgraditi \xc2\xbbUrbani hebrejski center v zdravi okolici, zgrajen v stilu modernega in estetskega.\xc2\xab_NEWLINE_V letu 1908 je skupina odkupila 5 hektarjev dana\xc5\xa1nje mestne povr\xc5\xa1ine, ki je bil takrat pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega tipa. Ozemlje je bilo razmejeno v 60 parcel. V skup\xc5\xa1\xc4\x8dini je sodeloval tudi kasnej\xc5\xa1i prvi \xc5\xbeupan mesta, Meir Dizengoff, katerega cilj je bil soseska miroljubnega so\xc5\xbeitja z Arabci.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek gradnje\n_START_PARAGRAPH_\n1. aprila leta 1909 je z urbanizacijo pri\xc4\x8dela druga mestna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Judov. Zgrajenih je bilo prvih pet mestnih ulic (ulica Herzl, Ahad Ha'am, Yehuda Halevi, Lilienblum, in ulica Rothschild), ki se danes nahajajo v starem mestnem jedru. Dokon\xc4\x8danih je bilo prvih 66 stanovanjskih hi\xc5\xa1 in skozi tedaj pu\xc5\xa1\xc4\x8davski predel je bil napeljan vodovod, ki je omogo\xc4\x8dil preskrbo pitne vode kasnej\xc5\xa1emu Tel Avivu in ozelenitvi mesta. Istega leta je bil zasnovan na\xc4\x8drt izgradnje mestne hebrejske univerze._NEWLINE_21. maja 1910 je bilo uradno sprejeto ime \xc2\xbbTel Aviv\xc2\xab. Cilj nadaljnjih gradenj je bil ustvariti s parki obdano sosesko kraja Jafo, v evropskem stilu, s \xc5\xa1irokimi ulicami._NEWLINE_Do leta 1914 je mesto zraslo na ve\xc4\x8d kot 100 hektarjev povr\xc5\xa1ine, kar je vklju\xc4\x8devalo \xc5\xa1tevilne nove soseske. Gradnje so se zaustavile leta 1917, ko je administracija pod poveljstvom Osmana ukazala izgon vseh Judov iz kraja Jafo. Sledile so mno\xc5\xbei\xc4\x8dne deportacije judovskih prebivalcev.\n_START_SECTION_\nBritanska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nPod vladavino Zdru\xc5\xbeenega kraljestva so politi\xc4\x8dni konflikti med Judi in Arabci v obmo\xc4\x8dju narasli. 1. maja 1921 so izbruhnili najve\xc4\x8dji nemiri do tedaj: oboro\xc5\xbeene tolpe so pobile na desetine Judov. Zaradi izbruhov nemirov je veliko Judov zapustilo Jafo in se odselilo v sosednji Tel Aviv. Populacija tega je zaradi izseljencev z Jafa pri\xc4\x8dela strmo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati: z 2.000 v letu 1920 na 34.000 v letu 1925. V Tel Avivu je bilo odprtih ve\xc4\x8d podjetij in storitvenih dejavnosti, kar je zmanj\xc5\xa1evalo pomen dotedanjega poslovnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v Jafu._NEWLINE_V letu 1925 so bili sprejeti novi razvojni na\xc4\x8drti. Bistvena ideja teh je bila izgraditev mesta s parki in zelenicami. Dotedanji obseg mesta \xc5\xa1e danes velja za dejanski urbani del mesta, \xc4\x8deprav se je mesto od tedaj \xc5\xa1e \xc5\xa1irilo. Raslo je tudi v naslednjih letih, a je med letoma 1927 in 1930 utrpelo ekonomsko nazadovanje zaradi globalne gospodarske recesije. V teh letih je razcvet do\xc5\xbeivela kulturna panoga z ustanovitvijo mestnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in teatra._NEWLINE_Status ob\xc4\x8dine sta mesto in okolica pridobila leta 1934.\n_START_SECTION_\nPred vojno\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo prebivalcev je pri\xc4\x8delo masovno nara\xc5\xa1\xc4\x8dati s prihodom nacistov na nem\xc5\xa1ko oblast. Veliko jih je namre\xc4\x8d zbe\xc5\xbealo iz Evrope v Izrael in se nastanilo v Tel Avivu. V letu 1937 je mesto \xc5\xa1telo \xc5\xbee 150.000 prebivalcev, leta 1939 pa 160.000, kar je tisti \xc4\x8das predstavljalo tretjino judovskih prebivalcev Izraela. Sosednji Jafo je enak \xc4\x8das \xc5\xa1tel 65.000 prebivalcev. Novi priseljenci v Izraelu so se izkrcavali v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v Jafu, kar je med arabskimi prebivalci mesta vodilo do novih nasilnih izgredov med letoma 1936 in 1939._NEWLINE_Posledica tega sta bili izgradnji samostojnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da mesta Tel Aviv in mestnega letali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni izmed nem\xc5\xa1kih judovskih arhitektov so se izobra\xc5\xbeevali na moderni \xc5\xa1oli arhitekture v Nem\xc4\x8diji, ki pa so jo nacisti leta 1933 zaprli. Mnogi arhitekti so zapustili Nem\xc4\x8dijo in se odpravili v Izrael. Sodelovali so pri urbanisti\xc4\x8dnem razvoju mest, tudi v Tel Avivu. V Evropi pridobljeno znanje in vizualne tehnike so uporabili na stavbah v slede\xc4\x8dih desetletjih rasto\xc4\x8dega mesta, ki je s tem gradilo podobo sodobnega zahodnega mesta._NEWLINE_Lo\xc4\x8ditveni na\xc4\x8drt Zdru\xc5\xbeenih narodov leta 1947 je obmo\xc4\x8dje razdelil na judovsko in arabsko stran. Tel Aviv s tedaj 230.000 prebivalci je bil dodeljen judovski strani. Jafo je leta 1945 \xc5\xa1tel 101.500 prebivalcev, med katerimi je bilo 54.000 muslimanov, 17.000 kristjanov in 31.000 Judov. Zaradi ve\xc4\x8dinskega muslimanskega prebivalstva je bil dodeljen arabski strani. Arabske dr\xc5\xbeave sicer niso priznavale na\xc4\x8drta delitve._NEWLINE_Med letoma 1947 in 1948 so napetosti na meji med Tel Avivom in Jafom mo\xc4\x8dno nara\xc5\xa1\xc4\x8dale. \xc5\xa0tevilni muslimani so mesto zapustili in se naselili drugje. Iz minareta ene izmed mo\xc5\xa1ej v Jafi so arabski ostrostrelci leta 1948 ubili ve\xc4\x8d Judov. Izraelska stran se je odzvala z obleganjem Jafa, ki je bil 14. maja 1948 priklju\xc4\x8den Izraelu.\n_START_SECTION_\nPo razglasitvi neodvisnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8das razglasitve neodvisnosti, 14. maja 1948, je Tel Aviv \xc5\xbee pre\xc5\xa1el mejo 200.000 prebivalcev v strnjenem urbanem centru. V mestu je za\xc4\x8dasno deloval vladni center dr\xc5\xbeave Izrael, ki pa je bil preseljen v Jeruzalem decembra 1949. Zaradi statusa deljenega mesta (med arabsko, judovsko in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko skupnost) je ve\xc4\x8dina ambasad ostala v Tel Avivu. Danes se z izjemo dveh tujih predstavni\xc5\xa1tev na izraelskih tleh, vsa nahajajo v mestu._NEWLINE_Aprila leta 1949 sta bila kraja Jafo in Tel Aviv zdru\xc5\xbeena v skupno mestno upravo z imenom Tel Aviv \xe2\x80\x93 Jafo. S tem se je mesto raz\xc5\xa1irilo na 42\xc2\xa0km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine. Istega leta je bila v mestu postavljena spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da 60 ustanoviteljem Tel Aviva._NEWLINE_V zadnjih \xc5\xa1estdesetih letih se je mesto razvilo v sekularno, odprtomiselno mesto z \xc5\xbeivahnim no\xc4\x8dnim \xc5\xbeivljenjem. Od tu izhaja vzdevek mesta: \xc2\xbbMesto, ki nikoli ne spi\xc2\xab._NEWLINE_V letih 1960 so bile nekatere izmed modernisti\xc4\x8dnih mestnih stavb poru\xc5\xa1ene, na njihovem mestu pa so zrasli prvi neboti\xc4\x8dniki v dr\xc5\xbeavi. Stolpnica  Shalom Meir Tower je bila najvi\xc5\xa1ja izraelska stavba do leta 1919. V \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je \xc5\xa1tevilo prebivalcev doseglo vrhunec z 390.000 prijavljenimi stanovalci, kar je predstavljalo 16% populacije na dr\xc5\xbeavni ravni. Sledilo je dolgo obdobje rahlega upadanja \xc5\xa1tevila prebivalcev in ob koncu osemdesetih let zdrsnilo na 317.000. Glavni faktor izseljevanja dru\xc5\xbein in mladih generacij iz mesta v sosednje kraje so bile visoke cene nepremi\xc4\x8dnin._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1lo do novega procesa \xe2\x80\x93 v revnej\xc5\xa1e soseske na jugu so pri\xc4\x8deli graditi uglednej\xc5\xa1e stanovanjske hi\xc5\xa1e, s \xc4\x8dimer so zmanj\xc5\xa1ali socialni prepad med posameznimi deli mesta. Staro pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na severu Tel Aviva in njegovo okolico so prenovili. Novi zakoni so za\xc5\xa1\xc4\x8ditili zna\xc4\x8dilne modernisti\xc4\x8dne stavbe v mestu. Obvarovanje je bilo za\xc5\xa1\xc4\x8diteno tudi s strani statusa Unesca._NEWLINE_V za\xc4\x8detku devetdesetih letih je konstantnemu upadu \xc5\xa1tevila prebivalcev sledil preobrat. Iz dr\xc5\xbeav nekdanje Sovjetske zveze je pri\xc5\xa1el mo\xc4\x8dan val novih judovskih imigrantov. V teh letih je bil v mestu odprt tudi tehnolo\xc5\xa1ki center raziskav. Nova faza razvoja mesta je sledila s pri\xc4\x8detkom \xc5\xa1tevilnih hkratnih gradenj neboti\xc4\x8dnikov in modernih poslovnih ter trgovskih centrov. V letu 1993 je bil Tel Aviv prvi\xc4\x8d omenjen kot moderna svetovna metropola, pri \xc4\x8demer se je poudarjala njegova moderna tehnolo\xc5\xa1ka dovr\xc5\xa1enost in ekonomija stoje\xc4\x8da na modernih oblikah storitev. Mesto je bilo nominirano kot mo\xc4\x8dan kandidat na globalni ravni med svetovnimi metropolami._NEWLINE_V preteklih letih je bilo mesto podpornik akcije v podporo proti globalnemu segrevanju. V marcu v ve\xc4\x8dernem \xc4\x8dasu  \xc5\xbee tradicionalno za eno uro ugasnejo lu\xc4\x8di mesta._NEWLINE_V modernih \xc4\x8dasih je bilo mesto ve\xc4\x8dkrat tar\xc4\x8da napadov palestinskih skrajne\xc5\xbeev. Prvi samomorilski napad se je zgodil 14. oktobra 1994, ko se je muslimanski samomorilec razstrelil na mestnem avtobusu in ubil 21 izraelskih civilistov. Krivdo je prevzelo skrajno gibanje Hamas v okviru samomorilske akcije zoper Izrael._NEWLINE_Najbolj krvav napad do zdaj se je zgodil 1. junija 2001 v mestni diskoteki, ko je samomorilski napadalec ubil 21 civilistov, ve\xc4\x8d kot 100 je bilo ranjenih._NEWLINE_17. aprila 2006 je bilo v ponovnem samomorilskem napadu islamskih skrajne\xc5\xbeev ubitih devet civilistov, ve\xc4\x8d kot 40 je bilo ranjenih. Napad se je zgodil v bli\xc5\xbeini nekdanje glavne avtobusne postaje v Tel Avivu.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se nahaja ob izraelski sredozemski obali na priobalni ravnini. \xc5\xa0ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje okoli mesta je v zgodovini predstavljalo pomembno trgovsko sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de med Evropo, Azijo in Afriko. Le\xc5\xbei tik ob starodavnem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in naselju Jafo,  na mestu kjer so se neko\xc4\x8d nahajale pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine. Rodnost zemlje je zaradi tipa tal slaba. Ve\xc4\x8djih vzpetin in vidnej\xc5\xa1ih sprememb povr\xc5\xa1ja v okolici mesta ni, najbolj zanimiva geografska elementa sta priobalne pe\xc4\x8dine v bli\xc5\xbeini mesta in ustje reke Yarkon._NEWLINE_Zaradi nekdanje razmejitve ozemlja na judovsko in arabsko stran ni natan\xc4\x8dne mejne \xc4\x8drte med Tel Avivom, Jafom in bli\xc5\xbenjimi kraji. Mesto le\xc5\xbei 60 kilometrov severozahodno oddaljeno od Jeruzalema in 90 kilometrov ju\xc5\xbeno od Haife. V neposredni okolici mesta se nahaja ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih mest in urbanih naselij. Mesto je v socialnem smislu \xc5\xa1e vedno deloma razdeljeno. Ju\xc5\xbeni del mesta je relativno revnej\xc5\xa1i od severnega, z izjemo nekaterih novozgrajenih sosesk. Centralni del je finan\xc4\x8dno in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Tel Aviva, v severnem delu pa se nahaja Univerza v Tel Avivu  in praviloma premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e stanovanjske soseske.\n_START_SECTION_\nMestna okro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nMesto sestavlja devet okro\xc5\xbeij, katera so bila formirana v \xc4\x8dasu kratke mestne zgodovine. Najbolj opazen med okro\xc5\xbeji je Jafo na jugu, ob katerem je v zgodovini pri\xc4\x8del rasti Tel Aviv. Obmo\xc4\x8dje kot edino sestavlja tradicionalno ve\xc4\x8dinoma arabsko prebivalstvo. Priseljevanje v ve\xc4\x8dini mladega mestnega prebivalstva v obrobja Tel Aviva ta trend postopoma spreminja. _NEWLINE_Okro\xc5\xbeja na severu mesta v ve\xc4\x8dini sestavljajo premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e, luksuzne stanovanjske soseske. _NEWLINE_V sklopu severnega okro\xc5\xbeja se nahaja Univerza v Tel Avivu, ki je trenutno v fazi ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1e prostorske raz\xc5\xa1iritve. Razprostirala se bo tudi na obmo\xc4\x8dju nekdanjega ozemlja voja\xc5\xa1kega letali\xc5\xa1\xc4\x8da in Izraelskih obrambnih sil (IDF)._NEWLINE_V zgodovini je med jugom in severom mesta obstajala velika demografska razlika: A\xc5\xa1kena\xc5\xa1ki Judje so poseljevali sever mesta, Sefardi pa ve\xc4\x8dinoma njegov ju\xc5\xbeni del._NEWLINE_Obnove stavb in predelov mest ter na\xc4\x8drtnega grajenja socialno me\xc5\xa1anih sosesk sta spremembe zmanj\xc5\xa1ali. Nekatere soseske juga Tel Aviva, v katerem so neko\xc4\x8d prebivali ni\xc5\xbeji socialni sloji, so preuredili in obnovili, s \xc4\x8dimer je jug mesta postal privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1i tudi vi\xc5\xa1jim slojem. Severni del mesta, ki se je nahajal ob od leta 1965 zaprtem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du, je po\xc4\x8dasi zamiral. Z obnovo je ta del do\xc5\xbeivel ponoven razcvet in danes slu\xc5\xbei predvsem kot trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih trgovin in restavracij.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji arhitekturni slog je slonel na vzhodno-evropskem stilu posami\xc4\x8dnih enonadstropnih hi\xc5\xa1 z rde\xc4\x8dimi opekami. Prva soseska, ki je zrasla zunaj naselja Jafo, je bila grajena v obliki dvonadstropnih stavb iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denca._NEWLINE_V 1920 letih prej\xc5\xa1njega stoletja je postal priljubljen orientalski stil, kjer se je izgled evropskega pome\xc5\xa1al s stilom bli\xc5\xbenjevzhodnega: obokane zgradbe, steklene kupole in dekorativna opeka._NEWLINE_Mestna gradnja je sledila na\xc4\x8drtu \xc2\xbbzelenega mesta\xc2\xab. Dvo in tronadstopne zgradbe so bile lo\xc4\x8dene s \xc5\xa1irokimi ulicami, katerim so sledile zelenice ali parki. Ta stil se je pri\xc4\x8del uporabljati v dvajsetih in tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Severni del mesta, zaradi stila gradnje in kon\xc4\x8dnega izgleda imenovan kot \xc2\xbbBelo mesto\xc2\xab, je bil zaradi redke konstrukcije stavb za\xc5\xa1\xc4\x8diten. V tem stilu je bilo med letoma 1931 in 1939 zgrajenih ve\xc4\x8d kot 3.000 stavb._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja so v mestu pri\xc4\x8deli z gradnjami obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih poslovnih stavb, veri\xc5\xbeno gradnjo obmorskih hotelov in prvih neboti\xc4\x8dnikov. Nekatere izmed modernisti\xc4\x8dnih zgradb so z gradnjami novih ostajale zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene in zanemarjene, kar je vodilo do mnogih kasnej\xc5\xa1ih ru\xc5\xa1enj. V preteklih letih so dosegli obnovo nekaterih izmed teh stavb v njihovo prvotno stanje. \xc5\xa0tevilne izmed opaznej\xc5\xa1ih novogradenj so namenjene luksuznim potrebam vi\xc5\xa1jega sloja prebivalcev.\n_START_SECTION_\nVerska sestava\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav velja za sodobno in posvetno mesto, ima Tel Aviv ve\xc4\x8d kot 100 judovskih sinagog, vklju\xc4\x8dno z zgodovinskimi objekti, kot je Velika sinagoga, odprta leta 1930. V preteklih letih je bil v mestu odprt Center judovskih \xc5\xa1tudij._NEWLINE_V Jafu, ju\xc5\xbenem predelu mesta, \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo muslimanov in kristjanov. \xc5\xa0tevilo cerkva v mestu v zadnjem \xc4\x8dasu nara\xc5\xa1\xc4\x8da predvsem zaradi potreb tujih delavcev in diplomatov, ve\xc4\x8dinoma iz zahodnih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine je 93% judovsko, 1% kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko in 1% muslimansko. Preostalih 5% se ne opredeljuje za verne.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi lege na obmo\xc4\x8dju pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, usmeritev v kmetijske panoge ni bila smiselna, pomorski center pa je bil \xc5\xbee razvit v Haifi. Mesto se je zato usmerilo v razvoj sodobnega znanstvenega in tehni\xc4\x8dnega centra._NEWLINE_V letu 1974 je Intel odprl prvi prekomorski center tovrstnih raziskav. Kot tak\xc5\xa1en se je Tel Aviv uveljavil okoli leta 1990. V mestu je danes 15% vseh delovnih mest v dr\xc5\xbeavi, na letni ravni ta ustvari 17% doma\xc4\x8dega BDP-ja.  40% zaposlitev v nacionalnem finan\xc4\x8dnem sektorju in 25% v storitvenih panogah se nahaja v Tel Avivu._NEWLINE_Gospodarstvo je razcvet do\xc5\xbeivljalo v preteklih desetletjih. Mesto je bilo opisano kot rasto\xc4\x8di tehnolo\xc5\xa1ki center oz. miniaturen Los Angeles.  Z imigracijami iz nekdanjih sovjetskih dr\xc5\xbeav se je pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih in\xc5\xbeenirjev v mestu. Leta 1998 je bilo mesto uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno med 10 najbolj vplivnih tehnolo\xc5\xa1kih mest v svetu. Razvoj visoke tehnologije je od takrat \xc5\xa1e v ve\xc4\x8djem porastu._NEWLINE_V Tel Avivu se nahaja edina borza v dr\xc5\xbeavi, ki je rekorden porast dosegla v devetdesetih letih. Sede\xc5\xbe podjetja v mestu imajo \xc5\xa1tevilna mednarodna podjetja, znanstvenoraziskovalni in tehnolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1tituti. V mestu je razvita kemi\xc4\x8dna, tekstilna in prehrambena industrija. \xc5\xa0utdija skupine svetovnih mest je opravila popise pomembnej\xc5\xa1ih mest glede na stopnjo napredovanja v storitvenih dejavnostih. Mesto je bilo med bli\xc5\xbenjevzhodnimi ozna\xc4\x8deno kot vodilno na tem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_V Izraelu \xc5\xbeivi devet od petnajstih miljarderjev izraelskega dr\xc5\xbeavljanstva, od tega \xc5\xa1tirje v mestu. Cene nepremi\xc4\x8dnin v Tel Avivu so visoke, na nacionalnem nivoju dosegajo najvi\xc5\xa1je cene. Po raziskavi iz leta 2008 je mesto najdra\xc5\xbeje na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in \xc5\xa1tirinajsto najdra\xc5\xbeje na svetu. Uvr\xc5\xa1\xc4\x8da se tik za Singapur in Pariz ter tik pred Sydney in Dublin. New York, za primerjavo, je 22.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nKot mediteransko mesto z obalo pe\xc5\xa1\xc4\x8denega tipa je Tel Aviv mednarodno turisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, po virih sode\xc4\x8d podobne kategorizacije kot Barcelona in Miami.  Kot vodilna turisti\xc4\x8dna destinacija je bil izbran s strani dveh pomembnih \xc4\x8dasopisov. Viri mestne uprave navajajo, da mesto premore 44 hotelov, kateri razpolagajo s 5.800 posteljami. Zaradi bogatega kulturnega dogajanja je Tel Aviv postal znan kot \xc2\xbbmesto, ki nikoli ne spi\xc2\xab._NEWLINE_Najbolj ob\xc5\xa1irno mestno javno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je park Hayarkon. V neposrednem mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du se nahajata dva ve\xc4\x8dja parka. Mesto sicer prekriva 17% na\xc4\x8drtno postavljenih zelenic in parkov._NEWLINE_V mestu se nahajajo hoteli slavnih hotelskih verig, kot npr. hoteli Sheraton, Dan, Crowne Plaza in Hilton. Premore \xc5\xa1tevilne muzeje, arhitekturne in kulturne spomenike, vodeni ogledi teh pa so na voljo v \xc5\xa1tevilnih svetovnih jezikih._NEWLINE_No\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje je zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno na obmo\xc4\x8dju promenadnih ulic vzdol\xc5\xbe obale, kjer se nahajajo \xc5\xa1tevilni bari in diskoteke. Mesto nudi vsestransko kulinari\xc4\x8dno ponudbo \xe2\x80\x93 od tipi\xc4\x8dne izraelske do mednarodnih kuhinj. V Tel Avivu se nahaja ve\xc4\x8d kot 100 restavracij s su\xc5\xa1i hrano, italijanska hrana pa je bila s strani italijanskega ministrstva za kulturo, razgla\xc5\xa1ena za najbolj\xc5\xa1o zunaj Italije._NEWLINE_Mesto je med izraelskimi najbolj odprto homoseksualnim osebam, v mestu je tudi sede\xc5\xbe organizacije LGBT skupnosti. Vsako leto gosti eno najve\xc4\x8djih gej parad na svetu, katere se udele\xc5\xbei ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d udele\xc5\xbeencev. _NEWLINE_Ob obele\xc5\xbeitvi stoletnice mesta, bo Tel Aviv gostil \xc5\xa1tevilne prireditve v obele\xc5\xbeitev dogodka tekom leta 2009.\n_START_SECTION_\nUmetnost in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nTel Aviv je glavni kulturni center Izraela in s tem tudi kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije. Osemnajst od skupno petintridesetih umetni\xc5\xa1kih centrov, kot so gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, opere in drame, se nahaja v mestu. V sklopu teh se nahaja pet od devetih najve\xc4\x8djih umetni\xc5\xa1kih centrov, kjer se izvede ve\xc4\x8d kot polovica kulturnih nastopov v dr\xc5\xbeavi. Najve\xc4\x8dje mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je Heichal Hatarbut z ve\xc4\x8d kot 3.000 sede\xc5\xbei. Izraelsko narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo v letu 2008 prenovljeno, kulturi center Enav pa sodi med novej\xc5\xa1e na kulturni sceni._NEWLINE_V mestu se nahajajo \xc5\xa1tevilni plesni centri, najpomembnej\xc5\xa1i je izraelski baletni center. Mesto mnogokrat gostuje najpopularnej\xc5\xa1e glasbene predstave vseh zvrsti._NEWLINE_Predstave opernih in klasi\xc4\x8dnih glasbenih del v Tel Avivu gostujejo dnevno. V mestu ustvarjajo nekateri najbolj priznani klasi\xc4\x8dni glasbeni solisti in dirigenti. Mesto premore ve\xc4\x8d sodobnih kinematografskih centrov in letno gosti filmske festivale, kot npr. Festival animacije, \xc5\xa0tudentski filmski festival in Jazz & filmski festival.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael ima glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev najvi\xc5\xa1je \xc5\xa1tevilo muzejev med vsemi dr\xc5\xbeavami. Najve\xc4\x8dji trije muzeji se nahajajo v Tel Avivu. Izraelski muzej Eretz in Muzej umetnosti Tel Aviva sta znana predvsem po razstavi arheolo\xc5\xa1kih in zgodovinskih predmetov na temo de\xc5\xbeele Izraela. Muzej judovske diaspore se nahaja v prostorih Univerze v Tel Avivu in predstavlja zgodbo Judov in preganjanja skupine skozi \xc4\x8das. Muzej Batey Haosef je usmerjen v zgodovino voja\xc5\xa1kih obrambnih sil Izraela in nudi multimedijsko do\xc5\xbeivetje zgodovine de\xc5\xbeele ter prikazuje \xc5\xbeivljenja vojakov, ki so domovino varovali v \xc4\x8dasu invazij. V bli\xc5\xbeini Jafa se nahaja manj\xc5\xa1i muzej, ki prikazuje arabsko-izraelsko vojno leta 1948, v kateri je Jafo pripadel Izraelu. Razstavni muzej v severnem delu mesta letno gosti ve\xc4\x8d kot 60 predstav.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu domujejo nekatere najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e izraelske ekipe razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1portnih smeri. Izstopa ko\xc5\xa1arkarska reprezentanca Izraela, ki tekmuje v evropski ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ki ligi. Je edino mesto v dr\xc5\xbeavi s tremi nogometnimi klubi v prvi doma\xc4\x8di ligi. V vseh dr\xc5\xbeavnih nogometnih ligah Tel Aviv sicer zastopa ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1tev._NEWLINE_\xc5\xa0portna organizacija je bila ustanovljena leta 1960 in danes zastopa nekaj deset \xc5\xa1portnih panog. Ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ka ekipa v Tel Avivu ima 47 nagrad osvojenih v Izraelu, mestna nogometna reprezentanca pa je osvojila 22 doma\xc4\x8dih nazivov in dva azijska. Judoist Yael Arad je na Olimpijskih igrah leta 1992 osvojil prvo kolajno za Izrael \xe2\x80\x93 srebrno medaljo._NEWLINE_Prvi \xc5\xa1portni klub v mestu je bil sicer ustanovljen leta 1923 in danes zdru\xc5\xbeuje 11 \xc5\xa1portnih reprezentanc, vklju\xc4\x8dno z nogometno, kajaka\xc5\xa1ko in mo\xc5\xa1ko ter \xc5\xbeensko ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ko._NEWLINE_V mestu delujeta dva profesionalna vesla\xc5\xa1ka kluba. Prvi je bil ustanovljen leta 1935 in je danes najve\xc4\x8dji tovrstni klub v dr\xc5\xbeavi. Mesto je zastopano tudi v bejzbolu, vsako leto pa se na ulicah Tel Aviva odvije polovi\xc4\x8dni pouli\xc4\x8dni maraton. Leta 2008 se ga je udele\xc5\xbeilo ve\xc4\x8d kot 10.000 ljudi iz \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nTel Aviv zastopa zbor 31 mestnih svetnikov za obdobje \xc5\xa1tirih let, izbranih na neposrednih volitvah. Za pravico do glasovanja na lokalnih volitvah sta potrebni dopolnitev osemnajstega leta starosti in vsaj leto dni bivanja v mestu. Ob\xc4\x8dina je odgovorna za javne storitve, ob\xc4\x8dinske programe, javno infrastrukturo, mestno urbanizacijo, turizem in ostale lokalne zadeve. Trenutni \xc5\xbeupan, Ron Huldai, je mestni \xc5\xbeupan od leta 1998. Najdalj\xc5\xa1e obdobje trajanja funkcije \xc5\xbeupana v Tel Avivu je bilo 19 let._NEWLINE_Demografski razpon v mestu je ustvaril politi\xc4\x8dno lo\xc4\x8ditev. Na severu je tradicionalno mo\xc4\x8dna delavska stranka, versko in konzervativno usmerjene pa na jugu. Na izborih leta 2006 je zmago z 28% slavila liberalisti\xc4\x8dna stranka pod vodstvom izraelske zunanje ministrice, Cipi Livni. Sledila je delavska stranka z 20% glasov.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu se nahajajo \xc5\xa1tevilne osnovne \xc5\xa1ole, vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole in univerze. V letu 2006 je 51.359 otrok in mladine obiskovalo razli\xc4\x8dne \xc5\xa1olske programe: 9.000 vrtce, 23.600 osnovne \xc5\xa1ole in 19.000 visoke \xc5\xa1ole. 65% se jih po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli vpi\xc5\xa1e na univerzo, kar je 5% ve\xc4\x8d od dr\xc5\xbeavnega povpre\xc4\x8dja. 4.000 otrok obiskuje za\xc4\x8detni razred osnovne \xc5\xa1ole, pri\xc4\x8dakuje pa se, da bo \xc5\xa1tevilo do leta 2012 naraslo na 6.000. 20 dodatnih pred\xc5\xa1olskih vrtcev se odpira med letoma 2008 in 2009. Nove osnovne \xc5\xa1ole so na\xc4\x8drtovane predvsem za severni del mesta, kjer bo grajena tudi nova vi\xc5\xa1ja \xc5\xa1ola._NEWLINE_Prva mestna gimnazija se je iz kraja Jafo preselila v Tel Aviv leta 1909. Gimnazija \xc5\xa1e vedno obratuje, odprte pa so bile \xc5\xa1e tri nove._NEWLINE_Glavna vi\xc5\xa1ja izobra\xc5\xbeevalna ustanova je Univerza v Tel Avivu. Skupaj z bli\xc5\xbenjo univerzo jo obiskuje ve\xc4\x8d kot 50.000 \xc5\xa1tudentov, pri \xc4\x8demer je opazno \xc5\xa1tevilo tujih \xc5\xa1tudentov. Tel Avivska univerza je bila ustanovljena leta 1953 in je danes najve\xc4\x8dja v Izraelu. Mednarodno znana je po usmeritvah v smer kemije, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke znanosti, fizike in jezikoslovja. Nahaja se na severu mesta, kjer domujejo \xc5\xa1e nekatere druge vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nPrevoz\n_START_PARAGRAPH_\nTel Aviv je dr\xc5\xbeavno prometno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Mesto pre\xc4\x8dka ve\xc4\x8d mednarodnih cestnih povezav. Glavna mestna obvoznica poteka po vzhodnem delu mesta in povezuje jug ter sever mesta. Na vzhodu je fizi\xc4\x8dna lo\xc4\x8dnica med mestom in predmestji. Na jugu se od mesta odcepi avtocesta \xc5\xa1t. 1, ki vodi do Jeruzalema in mestnega letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Med glavne mestne ulice se \xc5\xa1teje 6 prometnic. V mestu dnevno zabele\xc5\xbeijo ve\xc4\x8d kot pol milijona vozil, kar vodi do pogostih prometnih zama\xc5\xa1kov. Leta 2007 je bil obravnavan predlog, po katerem bi vozila, ki vstopajo v mesto, morala pla\xc4\x8dati takso. Na ta na\xc4\x8din \xc5\xbeelijo pove\xc4\x8dati uporabo javnih prevoznih sredstev in zmanj\xc5\xa1ati onesna\xc5\xbeenje, ki ga povzro\xc4\x8da prekomeren promet. Ob\xc4\x8dina spodbuja tudi k uporabi koles v mestu. V letu 2009 se v ta namen odpira ve\xc4\x8d kot 100 izposojevalnic koles. Od trenutno 74\xc2\xa0km kolesarskih poti v mestu, bo v letu 2009 zaklju\xc4\x8dena gradnja 26\xc2\xa0km novih. V roku enega meseca v povpre\xc4\x8dju v mesto z vlakom potuje milijon potnikov, ve\xc4\x8dina dnevnih imigrantov. Glavna avtobusna postaja se nahaja na jugu mesta. Potnikom omogo\xc4\x8da notranje mestne prevoze in medlokalne povezave. Avtobusno podjetje v Tel Avivu je drugo najve\xc4\x8dje tak\xc5\xa1no v svetu._NEWLINE_V mestu sta dve mednarodni letali\xc5\xa1\xc4\x8di: Ben Gurion in Sde Dov. Slednje, ki se nahaja v severovzhodnem delu mesta, je v fazi zapiranja. Prodaja nepremi\xc4\x8dnin v bli\xc5\xbeini letali\xc5\xa1\xc4\x8da je ob njegovem odprtju namre\xc4\x8d obstala. Promet letali\xc5\xa1\xc4\x8da Sde Dov se postopoma preusmerja na letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ben Gurion, ki se nahaja 15\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od mesta._NEWLINE_V letu 2008 je ob\xc4\x8dina v Tel Avivu uradno sprejela projekt, s katerim bo podprla uporabo elektri\xc4\x8dnih avtomobilov v mestu. Menjava baterijskih vlo\xc5\xbekov bo mogo\xc4\x8da ob vseh vstopnih to\xc4\x8dkah v mesto, v ta namen pa bo dodatnih odprtih 150 to\xc4\x8dk v mestu.\n_START_SECTION_\nMediji\n_START_PARAGRAPH_\nTrije najve\xc4\x8dji tiskani mediji izhajajo v Tel Avivu. Najbolj brani \xc4\x8dasopis izhaja neprekinjeno od leta 1970. V mestu izhaja finan\xc4\x8dni \xc4\x8dasopis Globes ter ve\xc4\x8d ostalih tedenskih in dnevnih \xc4\x8dasopisov in revij, od tega pet pomembnej\xc5\xa1ih._NEWLINE_Mesto premore \xc5\xa1tevilne radijske postaje, tri najve\xc4\x8dje televizijske hi\xc5\xa1e pa imajo prav tako sede\xc5\xbe v mestu."