b'\n_START_ARTICLE_\nTitanit\n_START_SECTION_\nFizikalne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTitanit kristalizira v monoklinskem kristalnem sistemu. Kristali so obi\xc4\x8dajno rde\xc4\x8dkasto rjavo, sivo, rumeno, zeleno ali rde\xc4\x8de obarvani klini (sfenoidi), pogosto dvoj\xc4\x8dki. Kristali imajo poddiamanten do rahlo smolnat sijaj, trdoto 5,5 in se slabo koljejo. Njihova gostota niha od 3,52 do 3,54 g/cm\xc2\xb3. Lomni koli\xc4\x8dnik titanita je 1,885-1,990 do 1,915-2,050 z mo\xc4\x8dno dvolomnostjo (0,105 do 0,135). Prozorni primerki so poznani po trobarvnosti (pleohroizem). Barve so odvisne od osnovne barve kristala. V ultravijoli\xc4\x8dni svetlobi zaradi du\xc5\xa1ilnega vpliva \xc5\xbeeleza ne fluorescirajo. Nekateri titaniti zaradi strukturnih po\xc5\xa1kodb, ki jih povzro\xc4\x8di radioaktivni razpad primesi torija, metamiktirajo.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTitanit je pogost spremljajo\xc4\x8d mineral v intermediatnih in felzi\xc4\x8dnih magmatskih kamninah in pegmatitih. Pojavlja se tudi v metamorfnih kamninah, na primer v gnajsu in skrilavcih ter skarnih._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da titanita so v Pakistanu, Italiji, Ruski federaciji (Karelija, Ural, Ilmen), Kitajski, Braziliji, \xc5\xa0vici (Tujetsch, St. Gothard), Madagaskarju, Avstriji (Tirolska), Kanadi (Ontario) in ZDA (New York in Kalifornija).\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nTitanit je surovina za titanov dioksid (TiO\xe2\x82\x82), ki je pomemben bel pigment._NEWLINE_Zelo \xc4\x8dist titanit je zaradi velike disperzivnosti (0,051, interval B do G), ki presega disperzivnosti diamanta, cenjen tudi v draguljarstvu. Njegova pomanjkljivost je krhkost in majhna trdota, zato za izdelavo ro\xc4\x8dnega nakita ni najbolj primeren. Mnogo bolj primeren je za izdelavo lestencev in bro\xc5\xa1k.'