b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Ulaga (1826-1881)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, nato gimnazijo v Celju (1840-1846),  licej v Gradcu (1846-1848), 1848\xe2\x80\x9351 bogoslovje v Celovcu (1848-1851) ter v \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu (nem. St. Andr\xc3\xa4 im Lavanttal; 1851-1852). Po kakem mesecu kaplanovanja v Novi Cerkvi pri Vojniku ga je \xc5\xa1kof Slom\xc5\xa1ek poslal v Avgu\xc5\xa1tinej na Dunaju (1853-1857), kjer je 1857 doktoriral z disertacijo Dissertatio exegetica in cosmogoniam Mosaicam. V letih 1852\xe2\x80\x931859 je slu\xc5\xbeboval kot u\xc4\x8ditelj verouka in slovenskega jezika na ni\xc5\xbeji gimnaziji v Celju, 1859\xe2\x80\x931874 predaval svetopisemske vede in retoriko na novoustanovljenem bogoslovnem u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du v Mariboru, vmes 1861\xe2\x80\x931867 tudi v mariborskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, nazadnje pa je bil od 1875 dekan v Slovenskih Konjicah._NEWLINE_V Mariboru se je 1861 vklju\xc4\x8dil v narodno \xc4\x8ditalnico, ki je v tem \xc4\x8dasu dala pobudo za spomenico z zahtevo po ustanovitvi SM. Sodeloval je v pripravljalnem odboru za postavitev Slom\xc5\xa1kovega spomenika. V letih 1862-1864 je skupaj s F. Kosarjem, od 1865\xe2\x80\x931866 pa sam urejal list Drobtinice ter jih zalagal s svojimi prispevki ve\xc4\x8dinoma z nabo\xc5\xbeno in moralnovzgojno vsebino v vezani in nevezani besedi. Pomembni so predgovori, v katerih je mdr. izrazil potrebo po pravopisni enotnosti  ter na\xc4\x8del\xc2\xa0\xc2\xbbpeko\xc4\x8da vpra\xc5\xa1anja\xc2\xab\xc2\xa0v zvezi z uvedbo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa1ole in urade, ko je poudaril:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0ele, ko se bo to zgodilo, se bo slovenski narod lahko dvignil na vi\xc5\xa1jo stopnjo du\xc5\xa1evnega napredka\xc2\xab. _NEWLINE_Politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja, boja med konservativci in liberalci se je za\xc4\x8del udele\xc5\xbeevati 1867, ko je napisal v ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov o konkordatu; tedanja nem\xc5\xa1ka liberalna vlada je pripravljala odpoved konkordata in organizirala podpisno akcijo, ki jo je Ulaga v \xc4\x8dlankih odklanjal in se zapletel v ostro polemiko z B. Rai\xc4\x8dem. S tem sta sicer stanovska tovari\xc5\xa1a postala idejna nasprotnika; tudi pozneje sta ve\xc4\x8dkrat tr\xc4\x8dila skupaj ter 1871 in 1873 povzro\xc4\x8dila v narodnih vrstah celo za\xc4\x8dasni razkol. Kljub temu pa so si zaradi nem\xc5\xa1kega pritiska \xc5\xbeeleli na obeh straneh narodno slogo ter 15. junija 1864 ustanovili v Mariboru skupno Slovensko politi\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Slovenski narod kateremu je bil predsednik Anton Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, v odboru pa sta bila Ulaga in Rai\xc4\x8d. Leta 1870 je Ulaga ustanovil Katoli\xc5\xa1ko konservativno dru\xc5\xa1tvo, kar je krog okoli Slovenskega naroda pozdravil. Podpisal je oklic volilcem za volitve v \xc5\xa1tajerski de\xc5\xbeelni zbor in se pridru\xc5\xbeil zborovalcem na shodu slovenskih, hrva\xc5\xa1kih in srbskih rodoljubov 1. decembra 1870 v Ljubljani. _NEWLINE_Ulagova \xc4\x8dasnikarska dejavnost je povezana z odnosi med obema strankama; zunanja enotnost ni bila ovira pri ustanovitvi lo\xc4\x8denih politi\xc4\x8dnih in gospodararskih organizacij. Ulaga si je pripravil glavno delovno podro\xc4\x8dje z ustanovitvijo Katoli\xc5\xa1kega tiskovnega dru\xc5\xa1tva (12. aprila 1871; predsedoval mu je J. Pajk), ki je \xc5\xbeelelo oskrbovati ves slovenski tisk v Mariboru. Zaradi pomanjkanja denarja so na Ulagov predlog 1871 odkupili od M. Preloga list Slovenski gospodar; urejanje je prevzel Ulaga (1871\xe2\x80\x931875), Prelog pa je ostal odgovorni urednik. Zaradi nesoglasij in medsebojnih idejnih trenj je Prelog uredni\xc5\xa1tvo zapustil, Pajk odlo\xc5\xbeil funkcijo predsednika pri Katoli\xc5\xa1kem tiskovnem dru\xc5\xa1tvu, a Ulaga je \xc5\xa1e naprej usmerjal list v izrazito cerkveno\xe2\x80\x93konservativnem in narodno obrambnem duhu.'