b"\n_START_ARTICLE_\nPrekmursko nare\xc4\x8dje\n_START_SECTION_\nNazivi\n_START_PARAGRAPH_\nV sredjem veku so Mad\xc5\xbeari vse Slovane imenovali toti (t\xc3\xb3tok). Dana\xc5\xa1nje Prekmurje in Porabje sta bila Slovenska okroglina (T\xc3\xb3ts\xc3\xa1g), slovanski jezik, ki so ga govorili v okroglini pa je bil totski jezik (t\xc3\xb3t nyelv). Leta 1587 so v Dolnji Lendavi (danes Lendava) natisnili latinski obrednik Agenda Vandalica, ki se je skliceval na Slovence (Prekmurce). Znanstveno ime prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dine je bilo vandalski jezik, vandal\xc5\xa1\xc4\x8dina (lingua vandalica). Tudi Jo\xc5\xbeef Ko\xc5\xa1i\xc4\x8d je podpiral vandalsko razlago, v svojih delih je napisal, da je prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dina Vandalszki jezik, Vandalszka v\xc3\xbcszta._NEWLINE_Poimenovanje Vend, Vendek (Vendski, Vendi\xc5\xa1ki, Vendi) se je izoblikovalo v 19. stoletju, isto\xc4\x8dasno z mnenjem, da Prekmurci niso Slovenci (Vendsko vpra\xc5\xa1anje). Na Ogrskem so uradno zanikali, da med Muro in Rabo \xc5\xbeivijo Slovenci._NEWLINE_V prvih prekmurskih knjigah so slovenski pisatelji na Ogrskem uporabljali naziv szt\xc3\xa1ri szlovenszki jezik, ker jim je prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dina starej\xc5\xa1a bila, kot kranjski in \xc5\xa1tajerski govori ali kajkav\xc5\xa1\xc4\x8dina. O tem pi\xc5\xa1e Bo\xc5\xbeidar Rai\xc4\x8d v 19. stoletju: \xc2\xbbNeka sveta groza obide \xc4\x8dloveka, ki je Prekmurce in njihov krasni jezik \xc5\xbee poprej poznal, kedar se njegova noga prvi\xc4\x8d dotakne tal, koder so \xc5\xbee od nekdaj na\xc5\xa1i slovenski dedje in pradedje orali mastno zemljo, kopali gorice, prepevali starinske pesmi, mirno pripovedovali okoli ognji\xc5\xa1\xc4\x8da povesti svojih blagih prednikov.\xc2\xab\xc2\xa0Obstajalo je tudi poimenovanje 'vogrszki szlovenszki jezik (ogrskoslovenski jezik)._NEWLINE_Franci Just uporablja izraz vzhodna sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina. Anton Trstenjak je bil prvi, ki je uporabljal naziv Prekmurje ob koncu 19. stoletja. Od leta 1920 je to uradni naziv pokrajine.\n_START_SECTION_\nPosebnostni nare\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nPrekmursko nare\xc4\x8dje se od slovenskega knji\xc5\xbenega jezika razlikuje v leksiki, morfologiji, sklanjatvi, soglasni\xc5\xa1ki palatalizaciji ter intonaciji in v izgovoru.\n_START_SECTION_\nOblikoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nV oblikoslovju je shranjeno vse bogastvo razvoja oblik in pisanost naglasnih tipov, zlasti kon\xc4\x8dno nagla\xc5\xa1anje ustvarja podobo ritmi\xc4\x8dno razgibanega jezika. Ohranjena je vsa fleksija, trije spoli, tri \xc5\xa1tevila, trije \xc4\x8dasi. V porabskem nare\xc4\x8dju (predvsem v \xc5\xa1tevanovskem govoru) \xc5\xbeenske uporabljajo obliko mo\xc5\xa1kega spola, ko govorijo o sebi v prvi osebi, pa tudi v pripovedi o \xc5\xbeenski uporabljajo mo\xc5\xa1ko obliko, \xc4\x8de se njeno ime kon\xc4\x8duje na soglasnik.\n_START_SECTION_\nGlasoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nPrekmur\xc5\xa1\xc4\x8dina ima zapleten samoglasni\xc5\xa1ki sistem, ki se je razvil v tesni povezanosti z naglasnim sistemom. Ve\xc4\x8dina samoglasni\xc5\xa1kih nasprotij se pojavlja v nagla\xc5\xa1enih zlogih, vendar prekmurski samoglasniki razlikujejo kolikost v nagla\xc5\xa1enih_NEWLINE_zlogih._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni so dvoglasniki ei, ou (sveit, moust), \xc3\xbc in \xc3\xb6 (t\xc3\xbc, ali t\xc3\xb6j (tukaj)), \xc5\xa1iroko nagla\xc5\xa1ena i in u, kra\xc4\x8dine namesto dolo\xc4\x8denih dol\xc5\xbein (br\xc3\xa0ta, n\xc3\xb2si\xc5\xa1, km\xc3\xa8ta, z\xc3\xa8mla, v\xc3\xb2da), e namesto a iz dolgega in kratkega polglasnika (den, miren), odraz zlo\xc5\xbenega l pa je u (vuk). Prevzetih besed imajo sorazmerno najve\xc4\x8d iz mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine, prav tako je v stav\xc4\x8dni fonetiki precej\xc5\xa1en vpliv tega jezika. V nare\xc4\x8dju je sicer ohranjenih precej jezikovnih starin._NEWLINE_Prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dina ne pozna intonacijskih opozicij, naglas je ja\xc4\x8dinski, dolg in kratek. V vseh besednih zlogih ve\xc4\x8dzlo\xc5\xbeenih besed so mo\xc5\xbeni kratki in dolgi nagla\xc5\xa1eni zlogi. Naglas je podoben kot v slovenskem knji\xc5\xbenem jeziku. Po naglasnem umiku sta e, o kratka (s\xc3\xa8stra, k\xc3\xb2sa), kratki polgalsnik ima obraz e (m\xc3\xa8gla). V sedanji\xc5\xa1ki glagolski spregatvi tip nesem je ohranjeno kon\xc4\x8dni\xc5\xa1ko nagla\xc5\xa1anje: na'se:n. V prvi \xc5\xbeenski in prvi mo\xc5\xa1ki sklanjatvi se veliko samostalnikov sklanja po me\xc5\xa1anem naglasnem tipu."