b'\n_START_ARTICLE_\nHumanitarna psihologija dela\n_START_PARAGRAPH_\nHumanitarna psihologija dela zdru\xc5\xbeuje organizacijsko, industrijsko in delovno podro\xc4\x8dje psihologije z namenom pove\xc4\x8danja dobrobiti vseh ljudi. Zajema uporabo\xc2\xa0industrijsko organizacijske psihologije pri\xc2\xa0humanitarnem delu\xc2\xa0ter zagotavlja, da je\xc2\xa0vsako delo \xc4\x8dim bolj humano. Osredoto\xc4\x8dena je tudi\xc2\xa0na ekonomsko nevarnost in neenakost, visoko bezposelnost, bolezni in na hitre dru\xc5\xbebene ter okoljske spremembe._NEWLINE_Izraz humanitarian work psychology, ki se v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevaja kot humanitarna psihologija dela, zajema dve perspektivi. Prva perspektiva zdru\xc5\xbeuje prvi dve besedi, in sicer humanitarian work (slo. humanitarno delo) in jima dodaja \xc5\xa1e psiholo\xc5\xa1ki vidik. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino lahko to perspektivo prevedemo kot psihologija humanitarnega dela. Psihologija humanitarnega dela se osredoto\xc4\x8da na humanitarne organizacije in obravnava teme kot so: vsakdanji organizacijski stresorji, povezave med delom in osebnim \xc5\xbeivljenjem, obvladovanje stresa v obmo\xc4\x8djih prizadetih z vojno, su\xc5\xa1o in drugimi naravnimi katastrofami._NEWLINE_Druga perspektiva zdru\xc5\xbeuje drugi dve besedi, in sicer work psychology (slo. psihologija dela), ter njima dodaja humanitarni vidik. To perspektivo lahko v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedemo kot humanitarna psihologija dela. Humanitarna psihologija dela se osredoto\xc4\x8da na uporabo psihologije z namenom izbolj\xc5\xa1anja \xc5\xbeivljenjskih pogojev ljudi, na primer: spodbujanje varnih delovnih pogojev in dostojnih pla\xc4\x8d v vseh sektorjih.\n_START_SECTION_\nPredmet humanitarne psihologije dela\n_START_PARAGRAPH_\nHumanitarna psihologija dela je pogosto osredoto\xc4\x8dena na dru\xc5\xbebena in organizacijska vpra\xc5\xa1anja, ki se nana\xc5\xa1ajo na ekonomsko nevarnost, neenakost, visoko brezposelnost ter hitre dru\xc5\xbebene spremembe. Psihologi, ki delajo na podro\xc4\x8dju humanitarne psihologije dela, imajo pomembno vlogo pri izbiri in namestitvi prostovoljcev in pri razvijanju vpra\xc5\xa1alnikov, s katerimi lahko hitro dolo\xc4\x8dijo ljudi, ki \xc5\xbeelijo biti prostovoljci, ko pride do nesre\xc4\x8de. Na ta na\xc4\x8din se bistveno zmanj\xc5\xa1a kadrovska obremenitev, ki bi sicer preplavila agencije za pomo\xc4\x8d \xc5\xbertvam._NEWLINE_Teorije organizacijske psihologije se lahko uporabijo tudi za preu\xc4\x8devanje izgorelosti, zadovoljstva z delom, stresa in distresa pri prostovoljcih. Na tak na\xc4\x8din se lahko dolo\xc4\x8dijo ukrepi, ki izbolj\xc5\xa1ajo pogoje prostovoljnega dela.\n_START_SECTION_\nZgodovina humanitarne psihologije dela\n_START_PARAGRAPH_\nHumanitarna psihologija dela se je razvijala postopoma. Leta 2007 je Stuart C. Carr, profesor psihologije na univerzi Massey na Novi Zelandiji in \xc4\x8dlan skupine za raziskovanje rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, ustanovil \xc2\xbbPovio\xc2\xab: seznam elektronskih naslovov s ciljem povezovanja organizacijskih psihologov, ki ka\xc5\xbeejo interes za prosocialno uporabo organizacijske psihologije._NEWLINE_Leta 2008 sta na vsakoletni konferenci Siopa (Dru\xc5\xa1tva za industrijsko in organizacijsko psihologijo) predstavljena simpozija imenovana Organizacijski psihologi in svetovna rev\xc5\xa1\xc4\x8dina: Na\xc5\xa1e vloge in obveznosti in Rev\xc5\xa1\xc4\x8dina psihologije: Jo lahko zmanj\xc5\xa1amo?. Med tem so tako organizacijski psihologi kot strokovnjaki z drugih podro\xc4\x8dij razpravljali o vlogi organizacijske psihologije pri zmanj\xc5\xa1evanju rev\xc5\xa1\xc4\x8dine v svetu. Leta 2009 je pri\xc5\xa1lo do ustanovitve za\xc4\x8dasne delovne skupine \xc2\xbbGlobal Task Force on Organizational Psychology for Development\xc2\xab, ki je zadol\xc5\xbeena za spodbujanje, promocijo in razvoj humanitarne psihologije dela na na\xc4\x8din, da zdru\xc5\xbei mednarodne skupnosti osredoto\xc4\x8dene na usklajevanje prosocialnih na\xc4\x8drtov in dostojnega dela z lokalnimi potrebami. Med formiranjem te delovne skupine je bil izraz humanitarna psihologija dela prvi\xc4\x8d uporabljen. _NEWLINE_Leta 2012 je za\xc4\x8dasna delovna skupina organizacijske psihologije za razvoj postala trajna organizacija, v katero se je vklju\xc4\x8dilo \xc4\x8dez 100 dodatnih \xc4\x8dlanov in se danes imenuje Globalna organizacija za humanitarno psihologijo dela.\n_START_SECTION_\nHumanitarni delavci in humanitarna psihologija dela\n_START_PARAGRAPH_\nHumanitarna psihologija dela se zavzema za to, da bi bili humanitarni delavci dele\xc5\xbeni posebnega treninga oziroma usposabljanja za delo v neki humanitarni akciji. Tak\xc5\xa1na usposabljanja so namre\xc4\x8d bistvenega pomena za prepre\xc4\x8devanje stresa med zaposlenimi. Dobro pa bi bilo tudi, da bi vsaka humanitarna organizacija imela zaposlenega svetovalca na terenu, ki bi bil na voljo zaposlenim, saj so humanitarni delavci zaradi narave njihovega dela izpostavljeni \xc5\xa1tevilnim izzivom in stresu, ki vpliva na njihovo blagostanje._NEWLINE_Humanitarni delavci se soo\xc4\x8dajo s \xc5\xa1tevilnimi dejavniki, ki vodijo v pove\xc4\x8danje stresa. Tak\xc5\xa1ni dejavniki so npr.: omejitev gibanja zaradi varnostnih razlogov, prekomerna delovna obremenitev ipd. raziskave so pokazale, da se pri humanitarnem delavcu, ko le-ta prevzame peto misijo, pove\xc4\x8dajo izgorelost, depresija, anksioznost in stres, ter da kar 10\xc2\xa0% humanitarnih delavcev po kon\xc4\x8dani nalogi do\xc5\xbeivi posttravmatski stresni sindrom (PTSD). Hkrati se pri humanitarnih delavcih pove\xc4\x8duje tudi umrljivost, bodisi zaradi prenosljivih bolezni, nasilja ali nesre\xc4\x8d.'