b'\n_START_ARTICLE_\nDarinka \xc5\xbdbogar\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je mami Mariji iz Jane\xc5\xbeevega Brda in o\xc4\x8detu Francu Urhu iz Smrij. Leta 1949 se je dru\xc5\xbeina preselila v Ilirsko Bistrico. V tem \xc4\x8dasu se je tudi poro\xc4\x8dila in se po mnogih selitvah z mo\xc5\xbeem ustalila v Ilirski Bistrici in rodila tri otroke._NEWLINE_Na Jesenicah je v letih 1931 \xe2\x80\x93 1941 obiskovala osnovno in me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo. Nadaljnje \xc5\xa1olanje je prekinila vojna, tako kot tudi njene \xc5\xa1portne aktivnosti, \xc4\x8deprav je v smu\xc4\x8danju dosegala vidne rezultate.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vojne se je morala zaposliti, in sicer je opravljala delo pomo\xc5\xbene ra\xc4\x8dunovodkinje. V za\xc4\x8detku 1945 leta je od\xc5\xa1la v Beljak, kjer je bila pisarni\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8dnica skoraj dve leti. Sledila je vrnitev v Jesenice, kjer je bila zaposlena kot urednica na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki sekciji. _NEWLINE_Z delom v knji\xc5\xbenici je pri\xc4\x8dela leta 1955, ko je bila za \xc5\xa1tiri leta dodeljena na Pivko v Kulturno dru\xc5\xa1tvo Svoboda z nalogo, da uredi tamkaj\xc5\xa1njo knji\xc5\xbenico. Glede na izku\xc5\xa1nje, ki si jih je tam pridobila, so jo kot napredno kulturno delavko leta 1959 povabili v Ilirsko Bistrico. Leta 1961 pa so jo imenovali za upravnico knji\xc5\xbenice. \xc5\xbdbogarjeva je bila dolgoletna ravnateljica knji\xc5\xbenice v Ilirski Bistrici. \xc5\xbde leta 1963 se je za\xc4\x8dela ukvarjati s preu\xc4\x8devanjem sistema UDK. Takrat je bila to skoraj revolucionarna novost, saj so bile tako strokovno urejene le najve\xc4\x8dje knji\xc5\xbenice v Sloveniji. V posodobitev delovanja knji\xc5\xbenice je vlo\xc5\xbeila ogromno dela. S pomo\xc4\x8djo ljudi iz ob\xc4\x8dinske uprave, sodelavci in njenim delom je knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo v Ilirski Bistrici pri\xc5\xa1lo na visok nivo. Knji\xc5\xbenica je postala in ostala pravo kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so nastajale nove podobe in se spletale organizacijske niti mnogih kulturnih prireditev in kulturnih manifestacij._NEWLINE_\xc5\xbdbogarjeva, ki je v bistri\xc5\xa1ki kulturi pustila neizbrisan pe\xc4\x8dat, se je leta 1986 upokojila, vendar ostaja aktivna na mnogih podro\xc4\x8djih.  Je aktivna \xc4\x8dlanica Dru\xc5\xa1tva upokojencev in \xc4\x8dlanica skupine za samopomo\xc4\x8d starej\xc5\xa1im ljudem. Zdru\xc5\xbeenje za socialno gerontologijo in gerontogogiko Slovenije, ji je za to dejavnost leta 2003 v Meng\xc5\xa1u podelilo priznanje. _NEWLINE_Prirejala je slikarske razstave ter bila pobudnica mnogih literarnih ve\xc4\x8derov. \xc5\xbdbogarjeva je ljubiteljica likovne umetnosti. Ob bogati zbirki grafik, predvsem Bo\xc5\xbeidarja Jakca je tudi lastnica \xc5\xa1tevilnih ekslibrisov. V svoji zbirki ima kar sto primerkov slovenskih avtorjev, ter nekaj teh drobnih umetnin, ki so delo avtorjev iz razli\xc4\x8dnih evropskih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nPrejela je vrsto priznanj, ne samo za delo v knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvu, temve\xc4\x8d tudi za bogato in vsestransko delovanje na ostalih kulturnih podro\xc4\x8djih. Prva na Primorskem je dobila republi\xc5\xa1ko priznanje. Za svoje delo je prejela bronasto in zlato Gallusovo zna\xc4\x8dko, priznanje Zveze mladine Slovenije in Osnovne \xc5\xa1ole Dragotina Ketteja za sodelovanje pri svobodnih dejavnostih u\xc4\x8dencev in za pomo\xc4\x8d pri vzgojno-izobra\xc5\xbeevanjem delu. Dru\xc5\xa1tvo bibliotekarjev Slovenije ji je na pobudo \xc5\xa0tudijske knji\xc5\xbenice Koper ter Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice Ljubljana leta 1975 podelilo \xc4\x8copovo diplomo za zasluge pri razvoju bibliotekarstva in strokovni dvig knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva na Slovenskem. Leta 1979 je prejela Kettejevo nagrado za delo v knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvu in za njeno bogato in vsestransko sodelovanje na kulturnem podro\xc4\x8dju.'