b'\n_START_ARTICLE_\nKraljevina Jugoslavija\n_START_SECTION_\nVsiljena ustava\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra 1931 je kralj izdal novo (\xc2\xbboktroirano\xc2\xab\xc2\xa0ali vsiljeno, ker ni bilo parlamenta, ki bi jo lahko sprejel) ustavo, s katero je Kraljevina Jugoslavija postala ustavna dedna kraljevina z dinastijo Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 na \xc4\x8delu. Ustava govori o enem \xc2\xbbjugoslovanskem\xc2\xab\xc2\xa0narodu. Uveden je bil dvodomni parlament, sestavljen iz senata in poslanske zbornice. Poseben zakon je dovoljeval ustanavljanje politi\xc4\x8dnih strank, ki pa niso smele delovati \xc2\xbbna verski, plemenski ali pokrajinski osnovi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nAtentat v Marseillu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1933 so hrva\xc5\xa1ki usta\xc5\xa1i zaradi nasprotovanja njegovi unitaristi\xc4\x8dni politiki v Zagrebu neuspe\xc5\xa1no na\xc4\x8drtovali izvedbo atentata na kralja Aleksandra. Atentat nanj je v Marseillu, ko je bil na dr\xc5\xbeavnem obisku, 9. oktobra 1934 uspe\xc5\xa1no izvedel makedonski nacionalist Vlado \xc4\x8cernozemski s pomo\xc4\x8djo hrva\xc5\xa1kih usta\xc5\xa1ev. Ker prestolonaslednik Peter II. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 v \xc4\x8dasu atentata \xc5\xa1e ni bil polnoleten, ga je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal svet regentov, ki ga je vodil stric, knez Pavel Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nCvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nDecembra 1938 so bile volitve, po katerih je postal predsednik vlade Dragi\xc5\xa1a Cvetkovi\xc4\x87, podpredsednik pa Vladimir Ma\xc4\x8dek (HSS). 26. avgusta 1939 sta podpisala sporazum, po katerem sta bili Savska in Primorska banovina zdru\xc5\xbeeni v veliko Banovino Hrva\xc5\xa1ko. V tem \xc4\x8dasu je nastajala tudi zamisel o banovini Sloveniji.\n_START_SECTION_\nTrojni pakt in nemiri\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevina Jugoslavija je 25. marca 1941 na Dunaju podpisala pristop k trojnemu paktu in se tako pridru\xc5\xbeila fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim silam. Hitler naj bi regentu Pavlu obljubil izhod na Egejsko morje in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Solun._NEWLINE_Dva dni kasneje, 27. marca, so zaradi pristopa k trojnemu paktu v Beogradu izbruhnile demonstracije. Skupina proangle\xc5\xa1ko usmerjenih \xc4\x8dastnikov in politikov, oprta na proteste , je izvedla dr\xc5\xbeavni udar. Zru\xc5\xa1ila je kneza Pavla in za polnoletnega razglasila Petra II. kot kralja. Vodenje vlade je prevzel letalski general Du\xc5\xa1an Simovi\xc4\x87. Tako je dr\xc5\xbeava dejansko izstopila iz fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega tabora.\n_START_SECTION_\n2. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\n6. aprila 1941 je Nem\xc4\x8dija brez vojne napovedi napadla Kraljevino Jugoslavijo in Gr\xc4\x8dijo. S tem se je na tem ozemlju za\xc4\x8dela druga svetovna vojna, ki je trajala \xc5\xa1tiri leta. Nem\xc5\xa1ka letala so za\xc4\x8dela bombardirati Beograd, vojska pa je za\xc4\x8dela izvajati operacije po na\xc4\x8delih bliskovite vojne. Na jugoslovansko ozemlje so za\xc4\x8dele prodirati tudi italijanske in mad\xc5\xbearske enote. Jugoslovanska vojska je kapitulirala 17. aprila, Gr\xc4\x8dija pa 21. aprila. Okupatorji so iz Jugoslavije odpeljali 374.000 ujetnikov, dr\xc5\xbeavo pa so si razdelili Nemci, Italijani, Bolgari in Mad\xc5\xbeari. Na delu teritorija je nastala marionetna Neodvisna dr\xc5\xbeava Hrva\xc5\xa1ka.'