b'\n_START_ARTICLE_\nDiskriminantna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nDiskrimin\xc3\xa1ntna anal\xc3\xadza je v statistiki metoda, s katero posku\xc5\xa1amo poiskati tako linearno kombinacijo merjenih spremenljivk, da si bodo vnaprej dolo\xc4\x8dene skupine glede na vrednosti tako dobljene linearne kombinacije med seboj \xc4\x8dim bolj razli\xc4\x8dne. Tako bo tudi napaka pri uvr\xc5\xa1\xc4\x8danju enot v skupine najmanj\xc5\xa1a._NEWLINE_Pri diskriminantni analizi tako i\xc5\xa1\xc4\x8demo tiste razse\xc5\xbenosti podatkov, ki kar najbolje pojasnjujejo razlike med skupinami. I\xc5\xa1\xc4\x8demo torej tisto dimenzijo, kjer so skupine \xc4\x8dim bolj lo\xc4\x8dene. Diskriminantna analiza ima zatorej funkcijo napovedovanja, saj je eden izmed ciljev diskriminantne analize tudi ta, da nove enote kar se da dobro prireja vnaprej danim skupinam.\n_START_SECTION_\nPravila uvr\xc5\xa1\xc4\x8danja enot v skupine\n_START_PARAGRAPH_\nKo imamo izra\xc4\x8dunano diskriminantno spremenljivko Y=Xb, k-to enoto uvrstimo v tisto skupino g1, za katero velja, da je razlika med Yk-Yi najmanj\xc5\xa1a. Povedano druga\xc4\x8de: enoto uvrstimo v tisto skupino, ki ima ve\xc4\x8dje povpre\xc4\x8dje diskriminantne spremenljivke \xc4\x8dim bolj podobno vrednosti diskriminantne spremenljivke te enote.\n_START_SECTION_\nKlasifikacijska tabela\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na izra\xc4\x8dunano diskriminantno spremenljivko vsako enoto ponovno uvrstimo v svojo skupino, pri tem pa dobimo odstotek pravilno uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih enot. Diskriminantne spremenljivke najbolje razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo enote, \xc4\x8de je odstotek pravilno razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih enot 100\xc2\xa0%. Spodnja meja kvalitete razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja pa je odstotek enot, ki bi bile pravilno uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene ob naklju\xc4\x8dnem razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju. V primeru dveh skupin je tako spodnja meja 50\xc2\xa0% enot, v primeru treh pa 33,3\xc2\xa0%.'