b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jakoba, Dobrovnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnija v 14. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev apostola sv. Jakoba se prvi\xc4\x8d omenja leta 1334. V srednjem veku so v \xc5\xbeupnijo spadale vasi: Dobrovnik, Genterovci, Kamovci, Radmo\xc5\xbeanci in \xc5\xbditkovci ter pet vasi, ki so zdaj v republiki Mad\xc5\xbearski. V cerkev v Dobrovnik pa hodijo tudi verniki iz Strehovec, ki sicer spadajo v bogojinsko \xc5\xbeupnijo, ker jim je sem bli\xc5\xbee. Slovenski jezik je uveden v bogoslu\xc5\xbeje v dobrovni\xc5\xa1ki cerkvi leta 1839, ko se je ( za dolo\xc4\x8deno obdobje ) tej \xc5\xbeupniji priklju\xc4\x8dilo Kobilje. Ko pa se je za\xc4\x8dela mad\xc5\xbearizacija, je morala sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina iz cerkve. \xc5\xa0ematizma ( letopisa ) iz let 1889 in 1914 namre\xc4\x8d poro\xc4\x8data, da je cerkveni jezik samo mad\xc5\xbearski.\n_START_SECTION_\nNekdanja cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna cerkev v Dobrovniku je morala biti zelo stara. V 17. stoletju so v njej \xc5\xa1e sledovi gotske dobe. Prvotni stolp - zvonik je bil lo\xc4\x8den od cerkve. Tak\xc5\xa1no stanje lahko pri\xc4\x8da tudi o romanski dobi. Leta 1649. je cerkev sv. Jakoba  zidana in v dobrem stanju. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je obokano, prav tako zakristija. V ladji je raven ( lesen ) in poslikan strop. 1669. leta pa je cerkev opisana v precej slabem stanju, kar se je popravilo leta 1688, ko je zapisano, da je cerkev prostorna in solidno zidana, lepo pobeljena, sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je obokano, tlak pa ope\xc4\x8dni. V sveti\xc5\xa1\xc4\x8du sta dve podolgovati okni in tri okna na ju\xc5\xbeni strani. V ladji ob severni steni je stala lesena pri\xc5\xbenica, na ju\xc5\xbeni strani cerkve pa je lesen stolpi\xc4\x8d z majhnim zvoncem. \xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de je leseno in prekrito s trstjem.\n_START_SECTION_\nNova cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nVizitacijski zapisnik iz leta 1811 poro\xc4\x8da, da je bila cerkev v Dobrovniku v letih 1794 - 1796 na novo sezidana s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeupnije in cerkvenega patrona velika\xc5\xa1a Eszterhazyja. 1978. leta so obnovili notranjost cerkve sv. Jakoba. Po idejni zasnovi arhitekta Petra Po\xc5\xbeanka iz Maribora je akademski slikar Jo\xc5\xbee Zel naredil svetopisemsko fresko v prezbiteriju. Ostale stene in strop so prebelili in tako zakrili ostanke nekaj fresk, ki jih ni bilo mogo\xc4\x8de obnoviti. Postavili so nov daritveni oltar, obrnjem proti vernikom, na katerem je izrezljan detajl z zadnje Jezusove ve\xc4\x8derje. Tla bogoslu\xc5\xbenega prostora so oblo\xc5\xbeili z marmornatimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Leta 1979 so namestili dva nova zvonova, ki so ju leta 1985 elektrificirali. 1991. leta pa so odstranili ves zunanji omet cerkve in naredili novega, ki so ga pozneje pleskarji \xc5\xa1e prebarvali. Okrog cerkve so 1992. leta uredili okolico.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev, sestavljajo baro\xc4\x8dna ladja s prezbiterijem iz 1797 in neoromanski stolp. Omenjajo jo \xc5\xbee leta 1354. Ladjo pokriva dvokapnica. Okoli cerkve je pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de s kapelo._NEWLINE_Cerkev stoji ob kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du sredi vasi, ob cesti Moravske Toplice - Lendava.'