b'\n_START_ARTICLE_\nAstronavtika\n_START_PARAGRAPH_\nAstron\xc3\xa1vtika (gr\xc5\xa1ko \xce\xac\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd: \xc3\xa1stron \xe2\x80\x93 zvezda + \xce\xbd\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xae: navtik\xc3\xa9 \xe2\x80\x93 navtika \xe2\x80\x93 pomorstvo, iz na\xc3\xbates, latinsko nauta \xe2\x80\x93 mornar = nauk o plovbi) (rusko kozmon\xc3\xa1vtika (gr\xc5\xa1ko \xce\xba\xcf\x8c\xcf\x83\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82: kosmos \xe2\x80\x93 Vesolje, (vesoljni) red), sestav)) je znanstvena veda, ki preu\xc4\x8duje mo\xc5\xbenosti za gibanje in bivanje \xc4\x8dloveka ter delovanje in vodenje raziskovalnih naprav v obmo\xc4\x8dju izven Zemljinega ozra\xc4\x8dja v vesoljskem prostoru. Vesoljski plovbi je dal ime astronavtika francoski letalski konstruktor in teoretik vesoljske plovbe Esnault-Pelterie (1881\xe2\x80\x931957). Izraz kozmonavtika je uvedel rusko-nem\xc5\xa1ki raketni konstruktor in pionir raketne tehnike Langemak (1898-1938) Med astronavtiko in aeronavtiko, vedi o letenju v ozra\xc4\x8dju, ni ostre meje, in se vedi dopoljnjujeta. V\xc4\x8dasih z izrazom aeroastronavtika (aerokozmonavtika) zdru\xc5\xbeijo obe. Vesoljske polete nekako dolo\xc4\x8da K\xc3\xa1rm\xc3\xa1nova lo\xc4\x8dnica.\n_START_SECTION_\nPregled astronavtike\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i del astronavtike je raketna tehnika, saj so rakete edina plovila, ki lahko dose\xc5\xbeejo drugo kozmi\xc4\x8dno hitrost za gibanje v odprtem vesoljskem prostoru. Na povr\xc5\xa1ju Zemlje je ube\xc5\xbena hitrost pribli\xc5\xbeno 11,2 km/s. Na vi\xc5\xa1ini 9000 km v \xc2\xbbvesoljskem prostoru\xc2\xab\xc2\xa0je nekaj manj kot 7,1\xc2\xa0km/s._NEWLINE_Omejitve mase, temperature in zunanje sile zahtevajo, da naprave v vesoljskem prostoru prenesejo izredne razmere: visok vakuum, sevanje medplanetarnega prostora, magnetne sevalne pasove nizke zemeljske tirnice. Rakete nosilke morajo zdr\xc5\xbeati ogromne sile, na satelite pa lahko v zelo kratkem \xc4\x8dasu delujejo velike temperaturne razlike. Skrajne omejitve mase povzro\xc4\x8dajo, da morajo raketni in\xc5\xbeenirji v konstrukcijah var\xc4\x8dno razporejati maso zaradi najve\xc4\x8djega koristnega tovora, ki lahko dose\xc5\xbee tirnico.'