b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Trojice, Dr\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nCeljski grof Herman II. je leta 1407 ustanovil in daroval karatuzijanom samostan, poimenovan \xc2\xbbPrestol sv. Trojice\xc2\xab. Njegov nezakonski sin Herman, freisin\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof, je leta 1420 posvetil samostansko cerkev. Po izumrtju celjskih grofov je za\xc4\x8dela kartuzija propadati. Leta 1595 so jo prevzeli jezuiti, ki so dali korno pregrado - letner, zna\xc4\x8dilno za kartuzijanske redovne cerkve, iz notranjosti prestaviti ob zahodno steno cerkve (spremenili so jo v pevski kor) in nad vhodni portal zgraditi majhen zvonik. Po razpustu jezuitskega reda (1773) so samostanske zgradbe in z njimi cerkev spet propadale. Leta 1899 so posest kupili francoski kartuzijani in do leta 1904 zgradili novo kartuzijo z novo cerkvijo. Stara cerkev je propadala naprej. V osemdesetih letih dvajsetega stoletja je spomeni\xc5\xa1ki stroki vendarle uspelo zagotoviti sredstva za njeno obnovo in restavracijo; pri tem so tudi pre\xc4\x8dno pregrado prestavili na staro mesto.\n_START_SECTION_\nCerkev\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je v skladu s tradicijo kartuzijanov zasnovana kot dolga, enoladijska dvorana. Pokrita je z enostavnim kri\xc5\xbenim obokom, ki ima v dol\xc5\xbeino (ki zna\xc5\xa1a 35 m) sedem obo\xc4\x8dnih pol (vsaka dolga 4,1, \xc5\xa1iroka 8,2 in visoka [v =] 12,3 m, torej razmerje 1\xc2\xa0: 2: 3) in petosminski zaklju\xc4\x8dek. Nosilni loki se ob stenah stekajo v slu\xc5\xbenike (pri vi\xc5\xa1ini 2/3 v), ki v oltarnem delu kot polstebri segajo do tal, povsod drugod pa se opirajo na zidne konzole (postavljene na vi\xc5\xa1ini 1/3 v), da ne bi motili postavitve lesenih klopi ob stenah za menihe-o\xc4\x8dete in brate-laike. Razmeroma tanke stene zgradbe podpira z zunanje strani na ju\xc5\xbeni in vzhodni stani enajst dvakrat stopnjevanih opornikov. Na severni strani sta to vlogo prevzela zakristija in kri\xc5\xbeni hodnik. Na ju\xc5\xbeni in vzhodni strani predira steno pet visokih tridelnih oken z gladkimi, po\xc5\xa1evno vrezanimi ostenji in na vrhu zna\xc4\x8dilnimi gotskimi krogovi\xc4\x8dji; na gornjem delu severne stene sta dve okrogli okni in \xc5\xa1e eno na zahodni fasadi. Cerkev je tako dobro in enakomerno osvetljena._NEWLINE_Zahodno pro\xc4\x8delje se pona\xc5\xa1a z gotsko za\xc5\xa1iljenim portalom, ki se z bogatimi profili poglablja v ostenje; na vrhu ga krasi kri\xc5\xbena ro\xc5\xbea, ob straneh dve vitki fiali, na ozki stre\xc5\xa1ici v obliki oslovega hrbta pa gr\xc4\x8dasti listi. Na gladko ploskev timpanona so v baroku naslikali fresko, ki prikazuje, kako sveta Trojica krona Marijo. Nad portalom je dvodelno gotsko okno in zgoraj \xc5\xa1e dve manj\xc5\xa1i; okroglo okno v osi je zakrila konzolna opora, ki je v \xc4\x8dasu jezuitov nosila majhen zvonik. Fiala je postavljena tudi na prvem (vogalnem) zunanjem oporniku._NEWLINE_Arhitekturno celovito zasnovan cerkveni prostor je za potrebe samostanskega bogoslu\xc5\xbeja razdeljen na manj\xc5\xa1i zahodni del, ki je bil namenjen bratom-laikom in ve\xc4\x8dji vzhodni del z oltarjem, ki so ga pri molitvi uporabljali menihi-o\xc4\x8detje, ki so v prostor vstopali iz kri\xc5\xbenega hodnika skozi vrata v severni steni. Lo\xc4\x8ditev je izvedena v tretji traveji (obo\xc4\x8dni poli) s pre\xc4\x8dno (korno) pregrado oz. lektorijem, ki po\xc4\x8diva na treh kri\xc5\xbenih obokih, na strani bratov oprtih na dva osmerokotna stebra, na strani o\xc4\x8detov pa na pre\xc4\x8dno steno z vrati. Na pohodno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad pregrade so iz samostana vodila vrata, skozi katera so v cerkev prihajali bratje, nanjo pa so vodile tudi stopnice iz prostora o\xc4\x8detov, ki so na njej brali posebne dele liturgi\xc4\x8dnih besedil. Pod \xc5\xa1ilastimi loki lektorija sta bila na obeh straneh oltar\xc4\x8dka, kjer so posebej brali ma\xc5\xa1e bratom; dvojne vdolbine v obeh zunanjih stenah so bile namenjene prilo\xc5\xbenostni hrambi liturgi\xc4\x8dnih predmetov. _NEWLINE_Zadnjo travejo na vzhodu in petosminski zaklju\xc4\x8dek zavzema oltarni prostor, kjer je tlak vi\xc5\xa1ji. V cerkveni konstrukciji je delitev med ladjo in oltarnim prostorom le nakazana, znotraj z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im nosilnim pre\xc4\x8dnim lokom v oboku, zunaj z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im opornikom. Iz oltarnega prostora so vodila na levi vrata v zakristijo, na desni pa so poleg vdolbin za hranjene liturgi\xc4\x8dni predmetov v steno vgrajene sedilije, ki s svojo bogato gotsko motiviko (gr\xc4\x8dasti listi, fiale, trilisti) ka\xc5\xbeejo na sorodnost s sedilijami v kapeli \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje v opatijski cerkvi v Celju in v cerkvi na Ptujski gori, v to smer pa ka\xc5\xbee tudi rastlinska dekoracija na konzolah in kapitelih._NEWLINE_Vse kamnose\xc5\xa1ko delo je skrbno oblikovano. Rebra nosilnih lokov so profilirana z obojestranskim \xc5\xbelebom in s trapezastim hrbtom in se na temenu stikajo v velikih okroglih sklepnikih, na katerih so med drugim upodobljeni grb celjskih grofov, Jagnje Bo\xc5\xbeje s kri\xc5\xbeem, frontalno postavljena Kristusova glava s kri\xc5\xbenim nimbom (Veronikin prt) in pelikan z mladi\xc4\x8di. Vsi kapiteli slu\xc5\xbenikov so bogato okra\xc5\xa1eni z rastlinsko motiviko, z listi ali rozetami, prevladujejo pa gr\xc4\x8dasti listi, ki se tesno prilegajo \xc4\x8da\xc5\xa1astim jedrom kapitelov. Podobno so okra\xc5\xa1ene konzole slu\xc5\xbenikov. Med njimi pa so tri druga\xc4\x8dne: prva konzola od vzhoda na ju\xc5\xbeni steni nosi celjski grb; predzadnja konzola v zahodnem delu cerkve na severni steni prikazuje masko, nasproti njej na ju\xc5\xbeni steni pa je konzola izdelana v podobi globoko sklju\xc4\x8denega mo\xc5\xa1kega, ki mu te\xc5\xbea obo\xc4\x8dne konstrukcije potiska glavo skoraj med kolena, s \xc4\x8dimer je (tako kot v nekaterih drugih cerkvah) na duhovit, \xc5\xa1egav ali trpek na\xc4\x8din prikazana te\xc5\xbea odgovornosti, ki jo mora nositi stavbenik._NEWLINE_Posebna zanimivost pleterske cerkve so glinene, hru\xc5\xa1kasto oblikovane resonan\xc4\x8dne posode, vgrajene v steno tako, da gledajo iz nje le njihovi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i, perforirani deli; 57 jih je in so povsem nepravilno razporejene v zgornjih tretjinah severne, ju\xc5\xbene in zahodne stene. Ljudje so jih poimenovali \xc2\xbb\xc5\xa1timanice\xc2\xab, saj naj bi pripomogle k akustiki; enoglasno petje korala brez instrumentalne spremljave je namre\xc4\x8d pomembna sestavina redovnega bogoslu\xc5\xbeja._NEWLINE_Tako \xc4\x8disto oblikovana cerkev je prostorska umetnina in mojstrovina, ki ne potrebuje nobenega dodatka. Poleg skromnih oltarnih miz, svetih simbolov in lesenih klopi ob stenah za o\xc4\x8dete in brate kak\xc5\xa1ne posebne opreme tudi nikdar ni imela in jo za bogoslu\xc5\xbeje kontemplativnega reda tudi ni potrebovala.\n_START_SECTION_\nZakristija\n_START_PARAGRAPH_\nPritli\xc4\x8dje zakristije, v tlorisu pravokotnik 9,7 x 6,0 m, je gotsko rebrasto obokano; pokrivata ga dva zrcalno simetri\xc4\x8dna \xc5\xa1estdelna kri\xc5\xbena oboka. Ker vogali tlorisa ob kon\xc4\x8dnih stranicah niso, tako kot je to obi\xc4\x8dajno, pre\xc4\x8dno zaklju\xc4\x8deni, nastajajo v vseh \xc5\xa1tirih kotih nenavadne kotne sosvodnice, ki so zaradi nizko postavljenih konzol tudi izredno globoke. Konzole so geometri\xc4\x8dne in bogato profilirane, rebra \xc5\xbelebasto-trapezastega profila pa se kri\xc5\xbeajo v vsakem od obeh \xc5\xa1estdelnih obo\xc4\x8dnih sestavov v okroglem sklepniku; na vzhodnem je mo\xc4\x8dno plasti\xc4\x8dna peterokraka kartuzijanska zvezda, na zahodnem pa cvetna rozeta._NEWLINE_Nadstropje zakristije je banjasto obokano. (Zakristija je danes namenjena multimedijski predstavitvi kartuzije.)'