b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Joseph William Debye\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDebye je leta 1901 za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati matematiko in fiziko na Tehni\xc5\xa1ki univerzi v Aachnu. Tu je leta 1905 diplomiral iz elektrotehnike. V letu 1907 je objavil svoj prvi znanstveni \xc4\x8dlanek, ki je obravnaval matemati\xc4\x8dno elegantno re\xc5\xa1itev problema v zvezi z vrtin\xc4\x8dnimi tokovi. V Aachnu je bil kot predstojnik stolice za uporabno mehaniko njegov u\xc4\x8ditelj Sommerfeld, ki je kasneje trdil, da je bilo njegovo najpomembnej\xc5\xa1e odkritje Debye._NEWLINE_Sommerfeld je leta 1906 od\xc5\xa1el v M\xc3\xbcnchen in Debye je bil njegov asistent. Debye je leta 1908 doktoriral s temo o sevalnem tlaku. Leta 1910 je izpeljal Planckov zakon za sevanje \xc4\x8drnega telesa na na\xc4\x8din, za katerega se je Planck strinjal, da je preprostj\xc5\xa1i od njegovega._NEWLINE_Debye je leta 1911 za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati v Z\xc3\xbcrichu, nato leta 1912 v Utrechtu, leta 1913 v G\xc3\xb6ttingenu, leta spet v Z\xc3\xbcrichu, leta 1927 v Leipzigu, ter leta 1934 v Berlinu, kjer je nasledil Einsteina. Tu je postal predstojnik fizikalnega in\xc5\xa1tituta. Leta 1935 je prejel Lorentzovo medaljo. Med letoma 1937 in 1939 je bil predsednik Nem\xc5\xa1kega fizikalnega dru\xc5\xa1tva (DPG)._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je leta 1913 z Mathilde Alberer. Imela sta sina Petra P. (rojen 1916), ki je postal fizik in sodeloval z Debyejem, ter h\xc4\x8der Mathildo Mario (rojena 1921).\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov prvi ve\xc4\x8dji znanstveni dose\xc5\xbeek je bila uporaba pojma dipolnega momenta na porazdelitev elektri\xc4\x8dnega naboja v nesimetri\xc4\x8dnih molekulah leta 1912. Razvil je ena\xc4\x8dbe, ki so povezovale dipolni moment s temperaturo, dielektri\xc4\x8dno konstanto, Debyejevo relaksacijo, ipd. Zaradi tega se po njem imenuje fizikalna enota izven mednarodnega sistema enot za elektri\xc4\x8dni dipolni moment molekul debye._NEWLINE_Istega leta je raz\xc5\xa1iril Einsteinov model trdnin in specifi\xc4\x8dne toplote na nizke temperature, kjer je upo\xc5\xa1teval prispevke nizkofrekven\xc4\x8dnih fononov. Glej Debyejev model._NEWLINE_V letu 1913 je raz\xc5\xa1iril Bohrovo teorijo zgradbe atoma in vklju\xc4\x8dil elipti\xc4\x8dne orbite, kar je podobno storil tudi Sommerfeld._NEWLINE_Med letoma 1914 in 1915 je s Scherrerjem ra\xc4\x8dunal vplive temperature na rentgenske uklonske vzorce kristalinskih trdnin (Debye-Wallerjev faktor)._NEWLINE_Leta 1923 je z asistentom H\xc3\xbccklom razvil izbolj\xc5\xa1ano Arrheniusovo teorijo o elektri\xc4\x8dni prevodnosti v elektrolitskih raztopinah. \xc4\x8ceprav je k razvoju Debye-H\xc3\xbccklove ena\xc4\x8dbe prispeval Onsager leta 1926, imajo teorijo \xc5\xa1e vedno za enega od glavnih korakov k na\xc5\xa1emu razumevanju elektrolitskih raztopin._NEWLINE_Istega leta je Debye razvil teorijo za pojasnitev Comptonovega pojava, premik frekvence rentgenskih \xc5\xbearkov ali \xc5\xbeargov gama pri sipanju v snovi._NEWLINE_Leta 1930 je prejel Rumfordovo medaljo za svoje delo o specifi\xc4\x8dnih toplotah in spektroskopiji rentgenskih \xc5\xbearkov._NEWLINE_Leta 1936 je prejel Nobelovo nagrado za kemijo za\xc2\xa0\xc2\xbbsvoje delo o zgradbi molekul prek raziskav dipolnih momentov in uklona rentgenskih \xc5\xbearkov ter elektronov v plinih\xc2\xab._NEWLINE_Med letoma 1934 in 1939 je bil predstojnik fizikalnega oddelka In\xc5\xa1tituta cesarja Viljema. Od leta 1936 je bil tudi profesor teoreti\xc4\x8dne fizike na Univerzi Friderika Viljema v Berlinu. Leta 1939 so mu ponudili vrsto predavanj na Univerzi Cornell v Ithaci in je tako zgodaj leta 1940 odpotoval v ZDA. Na Univerzi Cornell je ostal do svoje smrti._NEWLINE_Na Univerzi Cornell je postal profesor, bil \xc4\x8dlan \xc5\xa1tudentovskega dru\xc5\xa1tva \xce\x91\xce\xa7\xce\xa3 in je deset let vodil oddelek za kemijo. Leta 1946 je postal ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan. Z razliko od potovanja po evropskih mestih se je na Univerzi Cornell ustalil. Upokojil se je leta 1952, nadaljeval pa je z raziskovalnim delom._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu na Univerzi Cornell se je posvetil uporabi sipalnih tehnik s svetlobo, ki so izhajale iz njegovega predhodnega dela o sipanju rentgenskih \xc5\xbearkov, za dolo\xc4\x8ditev velikosti in molekulske te\xc5\xbee polimernih molekul. Te raziskave so bile rezultat njegovega dela, za\xc4\x8detega med 2. svetovno vojno, o sinteti\xc4\x8dnem kav\xc4\x8duku, ki ga je raz\xc5\xa1iril na proteine in druge makromolekule._NEWLINE_Aprila 1966 je do\xc5\xbeivel sr\xc4\x8dno kap, novembra pa \xc5\xa1e drugo, ki je bila usodna._NEWLINE_Po njem se imenuje asteroid 30852 Debye, ki sta ga 2. oktobra 1991 odkrila B\xc3\xb6rngen in Schmadel na Turin\xc5\xa1kem de\xc5\xbeelnem observatoriju v Tautenburgu. Asteroid je imel najprej za\xc4\x8dasno oznako 1991 TR\xe2\x82\x86.'