b'\n_START_ARTICLE_\nMotoristov dnevnik\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nErnesto in Alberto se v za\xc4\x8detku leta 1952 z motorjem Norton 500 (letnik 1939), ki ga krstita La Poderosa (Mo\xc4\x8dna \xc5\xbeenska), najprej odpravita v Miramar, kjer obi\xc5\xa1\xc4\x8deta bogato dru\xc5\xbeino Ernestovega dekleta Chichine. Pot ju nato vodi po argentinski Patagoniji \xc4\x8dez Piedro del \xc3\x81guila, San Mart\xc3\xadn de los Andes in Bariloche, kjer na poti sre\xc4\x8data ve\xc4\x8d negostoljubnih bogatih veleposestnikov. Tu v spo\xc4\x8detka zabavnih prizorih spoznamo razlike v zna\xc4\x8dajih na eni strani mirnega in za dru\xc5\xbebene razlike dojemljivega (kljub poreklu iz aristokratske dru\xc5\xbeine) in za astmo bolehajo\xc4\x8dega Ernesta ter po drugi strani temperamentnega in rado\xc5\xbeivega Alberta._NEWLINE_Po pre\xc4\x8dkanju jezera Lago Fr\xc3\xadas vstopita v \xc4\x8cile, kjer ju pri\xc4\x8daka sneg in se jima motocikel prvi\xc4\x8d pokvari in ga morata ro\xc4\x8dno privle\xc4\x8di v Temuco. Tam pripravita lokalni \xc4\x8dasopis El Diario Austral, da objavi nekoliko prirejeno zgodbo o njunem potovanju. Na podlage tega \xc4\x8dlanka jima uspe prepri\xc4\x8dati lokalnega mehanika, da jima brezpla\xc4\x8dno popravi motor. Ker se Ernesto na ve\xc4\x8derni zabavi zaplete z mehanikovo \xc5\xbeeno, morat \xc5\xa1e isti ve\xc4\x8der pred pobesnelo mno\xc5\xbeico pobegniti iz mesta. Na poti v Los \xc3\x81ngeles jima odpovedo zavore in v tr\xc4\x8denju s kravo dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8dita motor in pot morata nadaljevati pe\xc5\xa1 in z avto\xc5\xa1topom. V Valpara\xc3\xadsu kon\xc4\x8dno od doma\xc4\x8dih dobita nekaj denarja, Ernesto pa \xc5\xa1e izve, da ga je Chichina zapustila._NEWLINE_Pot ju nadalje vodi \xc4\x8dez pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Atacama, kjer sre\xc4\x8data brezpravno prebivalstvo, ki ga oblasti preganjajo zaradi simpatiziranja s komunizmom in je prisiljeno sprejeti izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalsko delo v nevarnem rudniku Chuquicamata, takrat v lasti ameri\xc5\xa1ke multinacionalke. Na poti do Peruja in mesta Cuzco sre\xc4\x8data \xc5\xa1e ve\xc4\x8d podobno ljudi s socialnega dna, predvsem indijanskega porekla. Ernesto se ob ogledu Machu Piccha navdu\xc5\xa1i nad inkovsko civilizacijo, nato pa se odpravita v Limo, kjer sta nekaj \xc4\x8dasa gosta zdravnika, s katerim sta se \xc5\xbee pred za\xc4\x8detkom potovanja domenila za opravljanje prakse. _NEWLINE_Ta ju pospremi do Pucallpe, kjer odplujeta na petdnevno plovbo do kolonije gobavcev San Pablo. Tam Ernesta prizadenejo stroga in ne\xc5\xbeivljenjska redovni\xc5\xa1ka pravila, ki kljub temu, da gobavost ni bila ve\xc4\x8d nalezljiva, zahtevajo dosledno uporabo rokavic ter pogojevanje kosila s prisotnostjo pri ma\xc5\xa1i. \xc5\xa0e bolj pa ga pretrese, da zdravni\xc5\xa1ko osebje in bolniki bivajo na lo\xc4\x8denih bregovih Amazonke. Zato zavestno prekr\xc5\xa1i pravilo uporabe rokavic, z bolniki nave\xc5\xbee \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke stike, ko z njimi igra nogomet in jim pomaga pri vsakdanjih delih, zadnji ve\xc4\x8der, ko praznuje 24. rojstni dan, pa se takoj po politi\xc4\x8dno obarvanem govoru (kjer se zavzame za enotno Latinsko Ameriko) odlo\xc4\x8di preplavati reko in ga proslaviti na drugem bregu z bolniki. Osebje jima za rojstni dan podari splav, s katerim naslednji dan odplujeta proti kolumbijski Leticii. _NEWLINE_Zgodba zatem presko\xc4\x8di v Caracas, kjer se je njuno potovanje po \xc5\xa1estih mesecih in ve\xc4\x8d kot 12.000 prepotovanih kilometrih kon\xc4\x8dalo. Alberto, ki tam dobi zaposlitev, ostane v Venezueli, Ernesto pa se z letalom vrne v Argentino. Na koncu filma podnapisi povedo o Chejevi vlogi pri kubanski revoluciji in da je Alberto leta 1960 sprejel njegovo povabilo za slu\xc5\xbebovanje na Kubi.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je bil leta 2004 na festivalu v Cannesu nominiran v\xc5\xa1tirih kategorijah. Prejel je nagrado Fran\xc3\xa7oisa Chalaisa, nagrado ekumenske \xc5\xbeirije in veliko tehni\xc4\x8dno nagrado. Le zlato palmo mu je speljal takrat dnevno-politi\xc4\x8dno aktualni Moorov dokumentarec Fahrenheit 9/11._NEWLINE_Leta 2005 je pesem Al otro lado del r\xc3\xado (Na drugo stran reke) Jorgeja Drexlerja prejela oskarja za najbolj\xc5\xa1o izvirno pesem. To je bila tudi prva z oskarjem nagrajena pesem v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini. Film je bil nominiran \xc5\xa1e za najbolj\xc5\xa1i prilagojen scenarij._NEWLINE_Na festivalu v San Sebasti\xc3\xa1nu je leta 2004 prejel nagrado ob\xc4\x8dinstva.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina kritikov in ob\xc4\x8dinstva je film dobro sprejela. Predvsem desno usmerjeni (in tudi pe\xc5\xa1\xc4\x8dica levo usmerjenih) kritikov filmu o\xc4\x8dita, da Che Guevaro prikazuje preve\xc4\x8d idealisti\xc4\x8dno in da niti \xc4\x8disto na koncu ne omeni ni\xc4\x8d o temnej\xc5\xa1ih plateh njegove vloge pri kubanski revoluciji.'