b'\n_START_ARTICLE_\nParatetida\n_START_PARAGRAPH_\nOcean Paratetida, morje Paratetida ali samo Paratetida je bilo veliko plitvo morje, ki je segalo od regije severno od Alp preko srednje Evrope do Aralskega jezera v Srednji Aziji. Morje je nastalo med fazo oxfordian v pozni juri kot podalj\xc5\xa1ek razkola, ki je oblikoval centralno Atlantski ocean in je bil izoliran v oligocenski dobi (po pred 34 milijoni let).  Bil je lo\xc4\x8den od oceana Tetida do na jugu z nastankom Alp, Karpatov, Dinaridov, gorovja Taurus in Elbrus. V svojem dolgem obstoju je bil ocean Paratetida na trenutke ponovno povezan s Tetido ali njenimi nasledniki, Sredozemskim morjem in Indijskim oceanom. Od pliocenske dobe dalje (po pred 5 milijoni let) je Paratetida postala postopoma plitvej\xc5\xa1a. Dana\xc5\xa1nje \xc4\x8crno morje, Kaspijsko jezero, Aralsko jezero in Urmijsko jezero so ostanki morja Paratetida.\n_START_SECTION_\nIme in razskave\n_START_PARAGRAPH_\nIme Paratetida je prvi\xc4\x8d uporabil V.D. Laskarev leta 1924.  Definicija Laskareva je vklju\xc4\x8devala le fosile in sedimentne plasti iz morja sistema neogen. Ta definicija je bila kasneje prilagojena tako, da je vklju\xc4\x8devala tudi serijo iz oligocena. Obstoj lo\xc4\x8denega vodnega telesa v teh obdobjih je bilo razbrati iz fosilnih \xc5\xbeivalskih vrst (kar je najpomembneje iz mehku\xc5\xbecev, rib in dvoklopnikov). V obdobju, v katerem so bili Paratetida ali njeni deli lo\xc4\x8deni drug od drugega ali drugih oceanov, so se razvile lo\xc4\x8dene \xc5\xbeivalske vrste, ki se nahajajo v sedimentnih kamninah. Na ta na\xc4\x8din se lahko prou\xc4\x8duje paleogeografi\xc4\x8dni razvoj Paratetida._NEWLINE_Sedimentne plasti iz Paratetide je te\xc5\xbeko povezati s tistimi iz drugih oceanov in morij, saj je bil na trenutke popolnoma lo\xc4\x8den od njih. Stratigrafi iz Paratetide imajo zato svoje nize stratigrafskih stopenj, ki se \xc5\xa1e vedno uporabljajo kot alternativa za uradna geolo\xc5\xa1ka \xc4\x8dasovna obdobja po ICS ( International Commission on Stratigraphy).\n_START_SECTION_\nPaleogeografski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nParatetida se je raz\xc5\xa1irila \xc4\x8dez veliko obmo\xc4\x8dje Srednje Evrope in zahodne Azije. Na zahodu je obsegal v nekaterih stopnjah kotlino Molasse severno od Alp; nadalje vzhodno Dunajsko kotlino in Panonsko kotlino; kotlino sedanjega \xc4\x8crnega morja; od tam pa se je raz\xc5\xa1irilo proti vzhodu do trenutnega polo\xc5\xbeaja Aralskega jezera._NEWLINE_V \xc4\x8dasu jure in krede je bil ta del Evrazije zajet v plitva morja, ki so tvorila severno rob oceana Tetida. Vendar pa je zaradi dejstva, da je bila Anatolija ju\xc5\xbena meja za Paleotetido, je del prvotne Kimerije, morda zadnji ostanek oceana Paleotetida bila oceanska skorja pod \xc4\x8crnim morjem. Ocean Tetida je nastal med Lavrazijo in Gondvano, ko je supercelina Pangea razpadla v \xc4\x8dasu triasa (pred 200 milijoni let)._NEWLINE_Za mejo med eocenom in oligocenom je zna\xc4\x8dilen velik padec svetovnega morja (zni\xc5\xbeanje morske gladine) in nenadno strmo ohlajanje svetovnega podnebja. Ob istem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8dela nastajati Alpidska orogeneza, tektonska faza, s katero so se oblikovale Alpe, Karpati, Dinaridi, Taurus, Elbrus in \xc5\xa1tevilne druge gorske verige ob ju\xc5\xbenem robu Evrazije. Kombinacija zni\xc5\xbeanja morske gladine in tektonski dvig je povzro\xc4\x8dila veliko regresijo morja in nastala je ovira med Tetido in Paratetido. Povezava z Arkti\xc4\x8dnim oceanom (v Turgajsko ali Zahodnosibirsko morje), Severnomorsko kotlino in Atlantskim oceanom (v obliki o\xc5\xbeine severno od Karpatov) je bila prav tako zaprta v zgodnjem oligocenu.  Vendar pa je mo\xc5\xbena povezava z sotesko Rh\xc3\xb4ne (in Sredozemljem) in Hessensko o\xc5\xbeino (ki je povezovala kotlino Molasse s kotlino Severnega morja) \xc5\xa1e vedno ostala odprta._NEWLINE_V zgodnjem miocenu (pred pribli\xc5\xbeno 20 milijoni let) je nastala faza morske transgresije. V tem obdobju je bil ocean Paratetida spet dobro povezan s Sredozemljem. Ta trend se je obrnil pol poti v miocenu in deli Paratetide so bili pogosto lo\xc4\x8deni drug od drugega. Ko je Sredozemlje postalo suho v \xc4\x8dasu Messinske slanostne krize (pred pribli\xc5\xbeno 6 milijonov let), je bila faza, ko je voda Paratetide tekla v suho sredozemsko kotlino. V epohi pliocena (pred 5,33 do 2,58 milijona let) je bil nekdanji ocean Paratetida razdeljen v nekaj celinskih morij, ki so bila na trenutke povsem lo\xc4\x8dena drug od drugega. Primer je bilo Panonsko morje, braki\xc4\x8dno morje v Panonski kotlini. Mnoga od teh so izginila pred za\xc4\x8detkom pleistocena. Trenutno je od neko\xc4\x8d velikega celinskega morja ostalo samo \xc5\xa1e \xc4\x8crno morje, Kaspijsko in Aralsko jezero.'