b'\n_START_ARTICLE_\nFran \xc5\xa0uklje\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e preden je maturiral je kot prostovoljec sodeloval v avstrijsko-pruski vojni leta 1866; med bitko pri Hradcu Kr\xc3\xa1lov\xc3\xa9m je bil ranjen in ujet, a je bil \xc5\xbee kmalu izpu\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi premirja. _NEWLINE_Po vrnitvi je opravil maturo, nakar se je vpisal na Univerzo na Dunaju, kjer je \xc5\xa1tudiral pravo in filozofijo ter leta 1872 kon\xc4\x8dal rigoroz iz zgodovine (bil je Knafljev \xc5\xa1tipendist). Po vrnitvi na Kranjsko je opravil u\xc4\x8diteljske izpite in postal gimnazijski profesor; u\xc4\x8dil je v Ljubljani, Gorici, Novem mestu in na Dunajskem Novem mestu. _NEWLINE_Leta 1882 je vstopil v aktivno politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje, ko je bil izvoljen v ljubljanski mestni svet. Naslednje leto je bil izvoljen v kranjski de\xc5\xbeelni zbor kot dolenjski poslanec, leta 1885 pa \xc5\xa1e v dunajski dr\xc5\xbeavni zbor. Med letoma 1884 in 1885 je izdajal provladni Ljubljanski list. Leta 1889 je bil ponovno izvoljen v de\xc5\xbeelni zbor in leta 1891 v dr\xc5\xbeavni zbor. Toda leta 1894 je zapustil dr\xc5\xbeavni zbor; pozneje je postal dvorni svetnik. Leta 1897 se je vrnil v dr\xc5\xbeavni zbor, leta 1903 bil \xc5\xa1e enkrat izvoljen, leta 1906 pa ponovno v kranjski de\xc5\xbeelni zbor._NEWLINE_Kot de\xc5\xbeelni in dr\xc5\xbeavni poslanec je bil od leta 1889 skupaj z baronom Jo\xc5\xbeefom Schweglom glavni pobudnik za gradnjo dolenjske \xc5\xbeeleznice, vse do njene otvoritve leta 1893._NEWLINE_Leta 1908 je postal de\xc5\xbeelni glavar Kranjske. Pred\xc4\x8dasno je zaradi strankarskih nesoglasij z Ivanom \xc5\xa0uster\xc5\xa1i\xc4\x8dem leta 1911 odstopil tako s pozicije de\xc5\xbeelnega glavarja kot iz Slovenske ljudske stranke. S tem se je kon\xc4\x8dala njegova aktivna udele\xc5\xbeba v politiki._NEWLINE_Leta 1989 mu je cesar Franc Jo\xc5\xbeef I. za njegove zasluge podelil vite\xc5\xa1ki naslov Leopoldovega reda in ga leta 1908 povzdignil v dedni plemi\xc5\xa1ki stan (plemeniti \xc5\xa0uklje)._NEWLINE_Umrl je 18. avgusta 1935 na gradu Kamen, kjer je \xc5\xbeivel od svoje upokojitve._NEWLINE_Po njem se danes imenuje ulica v Novem mestu.'