b'\n_START_ARTICLE_\nVojvodska pala\xc4\x8da, Mantova\n_START_SECTION_\nStari dvor (Corte Vecchia)\n_START_PARAGRAPH_\nVhod v pala\xc4\x8do je s Sordellovega trga, na katerem so najstarej\xc5\xa1e stavbe, tudi Kapitanova pala\xc4\x8da (Palazzo del Capitano) in Velika hi\xc5\xa1a (Magna Domus). Bili sta jedro Starega dvora._NEWLINE_Kapitanovo pala\xc4\x8do je v poznem 13. stoletju zgradil Guido Buonacolsi, capitano del popolo (vodja ljudstva). Njegova dru\xc5\xbeina je vladala Mantovi od leta 1271 do 1328. Prvotno je imela dve nadstropji in je bila lo\xc4\x8dena od Velike hi\xc5\xa1e (Magne Domus) z ozko ulico. V za\xc4\x8detku 14. stoletja je dobila \xc5\xa1e eno nadstropje in je bila z njo zdru\xc5\xbeena z velikim pro\xc4\x8deljem s portikom. V dodatnem nadstropju je velika dvorana (67 x 15 m), znana pod imenom Dvorana z oro\xc5\xbejem ali Koncilska dvorana, ker je leta 1459 v njej zasedal cerkveni zbor, ki ga je vodil pape\xc5\xbe Pij II._NEWLINE_Veli\xc4\x8dastno Vojvodinjino stopni\xc5\xa1\xc4\x8de (Scalone delle Duchesse), ki je bilo zgrajeno v 17. stoletju in ga je leta 1779 obnovil Paolo Pozzo, vodi v Moronejevo sobo, imenovano po platnu Veronesejevega slikarja Domenica Moroneja iz leta 1494, ki prikazuje Izgon Bonacolsija leta 1328. V prvem nadstropju kapitanove pala\xc4\x8de se prva soba imenuje Guastalla, ker je v njej \xc5\xbeivela Anna Isabela Gonzaga iz Guastalle. V njej je freska s frizem s portreti dru\xc5\xbeine Gonzaga, ki se je neko\xc4\x8d \xc5\xa1irila v zaporedno sobo, Pisanellovo sobo, posve\xc4\x8deno umetniku, ki je leta 1433 naslikal vrsto fresk, ki prikazujejo turnir in druge prizore, a so ostale nedokon\xc4\x8dane. Na slikah je prikazan tudi naro\xc4\x8dnik, to je Gianfrancesco Gonzaga. Freske so bile ponovno odkrite in obnovljene v 1960-ih in 1970-ih.\n_START_SECTION_\nProstori Isabelle d\'Este\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1519 se je Isabella d\'Este preselila v stanovanje v gradu svetega Jurija v najstarej\xc5\xa1i del kraljevske pala\xc4\x8de, v tako imenovano "vdovsko stanovanje". Stanovanje je imelo dve krili, ki sta zdaj razdeljeni z vhodom v \xc4\x8dastno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (Cortile d\'Onore). V krilu Jama (Grotta) so leseno pohi\xc5\xa1tvo in slike iz slavnega studiola (\xc5\xa1tudijske sobe), naro\xc4\x8dene od leta 1496 do 1505 pri Mantegni (Parnas in Zmaga kreposti), Lorenzu Costi starej\xc5\xa1em (Isabella d\'Este v kraljestvu Harmonija in Kraljestvo boga Koma) in Peruginu (Boj ljubezni in \xc4\x8distosti), pa tudi nove pri Correggiu (Alegorija vic in Alegorija kreposti). Druga dvorana v istem krilu je Velika sobana (Camera Granda) ali Scalcheria, freske leta 1522, ki jih je ustvaril umetnik Mantov\xc4\x8dan Lorenzo Leonbruno. Stanovanje je imelo tudi druge dvorane v Krilu svetega kri\xc5\xbea po imenu cerkve iz \xc4\x8dasa Matilde iz Canossa, nad ostanki katere so bili zgrajeni prostori, kot so Isabellina delovna soba (Sala delle Imprese Isabelliane), Cesarska dvorana (Sala Imperiale), Sala delle Calendule, Sala delle Targhe in Delovna dvorana (Sala delle Imprese). V 16. stoletju je Guglielmo X. Gonzaga preoblikoval prostore Starega dvora in ustvaril jedilnico, obrnjeno proti Vise\xc4\x8dim vrtovom, in Dvorano ogledal (Sala dello Specchio), ki se je uporabljala za glasbo.\n_START_SECTION_\nProstori tapiserij\n_START_PARAGRAPH_\nMed habsbur\xc5\xa1ko vladavino v Mantovi je bila jedilnica prenovljena v Sobano rek (Sala dei Fiumi) s slikami na stenah, na katerih so prikazane reke na obmo\xc4\x8dju Mantove kot velikani. Hkrati je bilo oblikovano Stanovanje tapiserij (Appartamento degli Arazzi) s \xc5\xa1tirimi sobami. V treh so tapiserije, narejene v Flandriji po Rafaelovih risbah, tako kot v Rafaelovih sobah v Vatikanski pala\xc4\x8di. Kardinal Ercole Gonzaga jih je v za\xc4\x8detku 16. stoletja kupil v Bruslju, da bi okrasil takratno Zeleno stanovanje. Po okrasitvi pala\xc4\x8dne cerkve svete Barbare in obdobja v vojvodski pala\xc4\x8di so flamske tapiserije obnovili leta 1799 in jih razvrstili tako, kot so \xc5\xa1e danes. Nadaljnja obnova je bila narejena med napoleonskimi vojnami v Dvorani zodiaka (Sala dello Zodiaco), znani tudi kot Napoleonova soba, saj je v njej spal kot francoski cesar.\n_START_SECTION_\nGrad svetega Jurija\n_START_PARAGRAPH_\nGrad svetega Jurija (Castello di San Giorgio) je bil zgrajen med letoma 1395 in 1406. Naro\xc4\x8dil ga je Francesco I. Gonzaga, zasnoval pa Bartolino da Novara, eden najuglednej\xc5\xa1ih voja\xc5\xa1kih arhitektov tistega \xc4\x8dasa. Ima kvadratni tloris s \xc5\xa1tirimi vogalnimi stolpi, obkro\xc5\xbeen z jarkom, s tremi vhodi, vsak z dvi\xc5\xbenim mostom. Leta 1459 je arhitekt Luca Fancelli, ki ga je naro\xc4\x8dil markiz Ludovico III. Gonzaga, obnovil ve\xc4\x8d prostorov v dvorcu za koncil v Mantovi, ki ga je sklical pape\xc5\xbe Pij II., in grad je dokon\xc4\x8dno izgubil voja\xc5\xa1ko in obrambno vlogo.\n_START_SECTION_\nSobana mladoporo\xc4\x8dencev\n_START_PARAGRAPH_\nPoslikana sobana (Camera Picta) ali Sobana mladoporo\xc4\x8dencev je najbolj znana soba v pala\xc4\x8di zaradi fresk, ki jih je naredil Andrea Mantegna med letoma 1465 do 1475, kot potrjuje plo\xc5\xa1\xc4\x8da, nastala ob praznovanju konca del. Slikarjeva dekoracija ustvarja iluzionisti\xc4\x8den prostor, kot da je soba lo\xc5\xbea s tremi odprtinami, ki se med arkadami in zavesami spogledujejo s pode\xc5\xbeelsko pokrajino. Naslikani prizori prikazujejo \xc4\x8dlane dru\xc5\xbeine Gonzaga.\n_START_SECTION_\nNova hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nNovo hi\xc5\xa1o (Domus Nova) je prvotno zasnoval Luca Fancelli leta 1480\xe2\x80\x9384. Med vladanjem vojvode Vincenza I. Gonzage (1562\xe2\x80\x931612) je bila zgradba obnovljena in ustvarjeno sedanje vojvodsko stanovanje (Appartamento Ducale), ki ga je leta 1595 oblikoval umetnik in cremonski arhitekt Antonio Maria Viani._NEWLINE_Galleria Nuova (Novi hodnik) je leta 1778 zgradil Giuseppe Piermarini, da bi povezal stanovanje Guastalla s stanovanjem vojvode. V hi\xc5\xa1i je ve\xc4\x8d zgodovinskih oltarjev od zgodnjega 16. stoletja do poznega 18. stoletja Francesca Borgana, Carla Bononija, Spagnoletta in drugih. Vodi do ogromne Sobe lokostrelcev (Sala degli Arcieri), prvotnega stanovanja vojvode Vincenza. Tu je slaven oltar Petra Paula Rubensa (1605), del nekdanjega triptiha za cerkev svete Trojice v Mantovi, ki prikazuje Dru\xc5\xbeino Gonzaga pri \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju svete Trojice, pa tudi druge slike iz zdaj zaprtih cerkva in samostanov. Ta soba se odpira v Sobo ogledal (Galleria degli Specchi), zgrajeno kot odprta lo\xc5\xbea, ko je vladal Vincenzo I., s freskami dveh u\xc4\x8dencev Guida Renija in neoklasicisti\xc4\x8dno dekoracijo iz let 1773\xe2\x80\x9379._NEWLINE_Pod stanovanjem v Novi hi\xc5\xa1i je arhitekt Viani za kardinala (kasneje vojvoda Ferdinand), sina Vincenza Gonzage (1587\xe2\x80\x931626), zasnoval vrsto vedno manj\xc5\xa1ih prostorov, dolgo znanih kot Stanovanje za pritlikavce (Appartamento dei nani). Verjeli so, da so bile zgrajene za slavne dvorne \xc5\xa1krate Mantove. Leta 1979 je italijanski umetnostni zgodovinar Renato Berzaghi prepri\xc4\x8dljivo pokazal, da so te majhne sobe natan\xc4\x8dne reprodukcije starega rimskega izvirnika: Svetih stopnic (Scala Santa) bazilike svetega Janeza v Lateranu v Rimu in so imele nabo\xc5\xbeen pomen.\n_START_SECTION_\nNovi dvor\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna zna\xc4\x8dilnost Novega dvora (Corte Nuova) je Dvorana vede\xc5\xbeevalke Mano (Sala di Manto), skozi katero se vstopi v Trojansko stanovanje, bogato s freskami (1538\xe2\x80\x931539), ki so pripisane sodelavcu Giulia Romana. Federico II. Gonzaga jih je naro\xc4\x8dil za ve\xc4\x8d sob v pala\xc4\x8di. V dvorani je viden poseg Guglielma X., ki je oblikoval Veliko stanovanje v gradu (Appartamento Grande di Castello). Freske v sobi prikazujejo zgodbo Troje, od koder je pri\xc5\xa1la v Italijo Manto, legendarna h\xc4\x8di Tejreziasa.\n_START_SECTION_\nDvorska cerkev svete Barbare\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svete Barbare, ki je imela v pala\xc4\x8di vlogo kapele (dvorska bazilika) za dru\xc5\xbeino Gonzaga, je leta 1562\xe2\x80\x931572 zgradil Giovanni Battista Bertani po naro\xc4\x8dilu vojvode Guglielma.  Omogo\xc4\x8dala je verske obrede, ki so bili deloma neodvisni od pape\xc5\xa1ke hierarhije. V njej so dragocene orgle Graciadia Antegnatija (1565). Obnovljene so bile leta 1995._NEWLINE_Cerkev ima osrednji tloris s kvadratno lanterno v sredini, dvignjen polkro\xc5\xbeni prezbiterij, ki ima drugo lanterno, podobno prvi, in se kon\xc4\x8da v scenografsko apsido, okra\xc5\xa1eno s kasetiranim stropom. Pod prezbiterijem je grobnica z ovalnim spomenikom. Zvonik ima kvadratni tloris in na vrhu majhen tempelj. V zadnjem \xc4\x8dasu so v cerkvi odkrili ostanke \xc5\xa1tirih vojvod in drugih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine Gonzaga, vklju\xc4\x8dno z Guglielmovimi._NEWLINE_V notranjosti sta dva bo\xc4\x8dna oltarja z deli Lorenza Coste mlaj\xc5\xa1ega, ki prikazujejo Krst cesarja Kostantina in Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svetega Adrijana. V prezbiteriju sta sliki Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svete Barbare (1564) Domenica Brusasorcija in Oznanjenje Ferma Ghisonija poleg orgel Graziadia Antegnatija. Ghisoni je okoli leta 1566 okrasil drugo stran s sveto Barbaro in svetim Petrom.'