b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Rusije\n_START_PARAGRAPH_\nGeograf\xc3\xadja R\xc3\xbasije (rusko \xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xbe\xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x84\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xb8) opisuje geografske zna\xc4\x8dilnosti Rusije, ki se s 17.098.242 km\xc2\xb2 celokupne povr\xc5\xa1ine uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na prvo mesto na lestvici svetovnih dr\xc5\xbeav po povr\xc5\xa1ini ter s pribli\xc5\xbeno 143,5 milijoni prebivalcev na deveto mesto na lestvici svetovnih dr\xc5\xbeav po prebivalstvu. Zajema pribli\xc5\xbeno tretjino povr\xc5\xa1ine Evrazije ter devetino celotne povr\xc5\xa1ine Zemlje. Meja med evropskim (okoli 24\xc2\xa0% celotne povr\xc5\xa1ine) ter azijskim delom Rusije oz. Sibirijo (okoli 76\xc2\xa0% celotne povr\xc5\xa1ine) je obenem tudi meja med Evropo in Azijo, poteka pa po Uralskem gorovju, nato po reki Ural (ki sicer te\xc4\x8de deloma skozi Kazahstan), preko Kaspijskega jezera, zatem pa se obrne proti zahodu in te\xc4\x8de ob gorovju Kavkaz, po Mani\xc4\x8dkem podolju ter preko \xc4\x8crnega morja. _NEWLINE_Rusija zaradi svoje velikosti izkazuje tako enoli\xc4\x8dnost kot raznolikost v reliefu, podnebju ter rastlinstvu in \xc5\xbeivalstvu. Evropski del dr\xc5\xbeave in zahodni del Sibirije je prete\xc5\xbeno ni\xc5\xbeinski, medtem ko vzhod Sibirije sestavljajo planote, vi\xc5\xa1avja in gorovja. V ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeave se pojavlja celinsko podnebje z dolgimi in mrzlimi zimami ter kratkimi poletji z majhnimi in slabo porazdeljenimi padavinami. Temu ustrezno je tudi rastlinstvo, ki ga v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeave, predvsem v Sibiriji, predstavljajo nepregledni iglasti gozdovi, imenovani tajga, na ju\xc5\xbenih delih pa me\xc5\xa1ani gozdovi. Na jugu evropskega dela Rusije prevladuje stepa z vla\xc5\xbenim celinskim podnebjem, kjer se nahaja zelo rodovitna prst, imenovana \xc4\x8dernozjom ali stepna \xc4\x8drnica, zaradi \xc4\x8desar so velike povr\xc5\xa1ine travnate stepe obdelane, gojijo pa predvsem \xc5\xbeitarice. Severni deli dr\xc5\xbeave, predvsem v Sibiriji, niso primerni za kmetijsko obdelavo zaradi stalno zamrznjenih tal, tj. permafrosta._NEWLINE_V Rusiji se nahajajo ogromne zaloge fosilnih goriv ter rudna bogastva, zaradi \xc4\x8desar sodi med vodilne proizvajalke nafte in zemeljskega plina ter rudnin in kovin na svetu. Kot vsaka industrializirana de\xc5\xbeela se tudi Rusija spopada s problemom onesna\xc5\xbeevanja zraka in vode, poseben problem je tudi radioaktivno onesna\xc5\xbeenje zaradi jedrskih elektrarn in poskusov z jedrskim oro\xc5\xbejem v obdobju biv\xc5\xa1e Sovjetske zveze. Kljub temu se stanje v zadnjih letih izbolj\xc5\xa1uje zaradi modernizacije elektrarn in tovarn ter zmanj\xc5\xa1anja industrije v 90-ih letih 20. stoletja._NEWLINE_UNESCO je do sedaj uvrstil 41 obmo\xc4\x8dij v Rusiji med biosferne rezervate. Nekatera obmo\xc4\x8dja, kot so Komski pragozd, ognjeniki na Kam\xc4\x8datki in Bajkalsko jezero, so razgla\xc5\xa1ena tudi za Unescovo svetovno naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nOsnovna topografija\n_START_PARAGRAPH_\nRusijo sestavljajo \xc5\xa1tiri velike pokrajinske enote, tj. Vzhodnoevropsko ni\xc5\xbeavje in Zahodnosibirsko ni\xc5\xbeavje ter Srednjesibirsko vi\xc5\xa1avje in Vzhodnosibirsko vi\xc5\xa1avje._NEWLINE_Vzhodnoevropsko ni\xc5\xbeavje zavzema ve\xc4\x8dino evropskega dela Rusije. Ni\xc5\xbeine so deloma mo\xc4\x8dvirnate, med njimi se pojavljajo prostrana in neizrazita hribovja, kot so Severnoruske vi\xc5\xa1ine. Na severu se ni\xc5\xbeavje navezuje na Baltski \xc5\xa1\xc4\x8dit (Karelija in polotok Kola), na jugu pa prehaja v Kaspijsko kotlino, ki jo izpolnjuje Kaspijsko jezero. Med Kaspijskim jezerom in \xc4\x8crnim morjem poteka mlaj\xc5\xa1e gorovje Kavkaz, kjer se nahaja tudi najvi\xc5\xa1ja gora v Evropi, tj. Elbrus (5.642 m n. m.). Na vzhodu je ni\xc5\xbeavje omejeno s pogorjem Ural, ki se razteza od Karskega morja na severu, kjer ga podalj\xc5\xa1uje otok Nova de\xc5\xbeela, do Kaspijske kotline na jugu. Na omenjenem ni\xc5\xbeavju, blizu meje s Finsko, se nahajata tudi najve\xc4\x8dji evropski jezeri, tj. Lado\xc5\xa1ko in One\xc5\xa1ko jezero. Najdalj\xc5\xa1e reke, ki te\xc4\x8dejo po ni\xc5\xbeavju, so Volga (najdalj\xc5\xa1a reka v Evropi), Ural, Kama, Don in Pe\xc4\x8dora._NEWLINE_Vzhodno od pogorja Ural se vse do reke Jenisej razteza Zahodnosibirsko ni\xc5\xbeavje, z okoli 3 milijoni km\xc2\xb2 najve\xc4\x8dje ni\xc5\xbeavje na svetu z obse\xc5\xbenimi mo\xc4\x8dvirnatimi podro\xc4\x8dji. Najve\xc4\x8dji vodotok je reka Ob s pritokom Irti\xc5\xa1. Vse glavne reke se izlivajo v Karsko morje. Na jugu ni\xc5\xbeavje omejujeta gorovji Altaj in Sajan. Na ju\xc5\xbenem delu tega ni\xc5\xbeavja se v pore\xc4\x8dju rek Ob in Irti\xc5\xa1 nahaja redko poseljeno Vasjugansko barje, ki je s 53.000 km\xc2\xb2 najve\xc4\x8dje barje na svetu._NEWLINE_Proti vzhodu se med rekama Jenisej in Lena razteza skoraj povsem neposeljeno Srednjesibirsko vi\xc5\xa1avje s povr\xc5\xa1ino okoli 1,5 milijona km\xc2\xb2, ki ga sestavljajo obse\xc5\xbene planote s povpre\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino od 500-700 m. Na severu se vi\xc5\xa1avje spu\xc5\xa1\xc4\x8da v Severnosibirsko ni\xc5\xbeavje, ki sega do polotoka Tajmir. Na slednjem se pokrajina zopet vzpenja v Birangsko hribovje. Na jugozahodu vi\xc5\xa1avje omejuje vzhodni del gorovja Sajan, na jugovzhodu pa Bajkalsko in Transbajkalsko gorovje, med katerima se nahaja Bajkalsko jezero, najgloblje jezeru na svetu._NEWLINE_Vzhodno od Lene se razteza Vzhodnosibirsko vi\xc5\xa1avje, ki ga sestavlja ve\xc4\x8d gorskih verig. Na jugu se Transbajkalsko gorovje razteza preko Stanovojskega gorovja do Ohotskega morja, od tod pa proti jugi ob reki Amur Burejsko gorovje in nato \xc5\xa1e gorovje Sihote-Alin do Japonskega morja. Na severnem delu vi\xc5\xa1avja se proti vzhodu vrstijo Verhojansko gorovje, gorovje \xc4\x8cerskega in Kolimsko ni\xc5\xbeavje, ki se zopet vzpne kot Kolimsko pogorje. Proti severu se dviga Anadirsko vi\xc5\xa1avje, proti jugovzhodu pa Korja\xc5\xa1ko vi\xc5\xa1avje, ki se nadaljuje kot Osrednje gorovje na polotoku Kam\xc4\x8datka, kjer se nahajajo \xc5\xa1tevilni ognjeniki, od katerih jih je vsaj 30 aktivnih. Omenjeno gorovje skupaj s Kurilskimi otoki spada v t. i. Pacifi\xc5\xa1ki ognjeni obro\xc4\x8d. Obala ruskega Daljnega vzhoda je gorata in mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjena, najve\xc4\x8dji med otoki pa je Sahalin.\n_START_SECTION_\nSkrajne to\xc4\x8dke in meje\n_START_PARAGRAPH_\nSkrajna severna to\xc4\x8dka Rusije je Rt Fligeli na Rudolfovem otoku, ki pripada De\xc5\xbeeli Franca Jo\xc5\xbeefa, skrajna vzhodna to\xc4\x8dka je Ratmanov otok v Beringovem prelivu. Na kopnem je sicer skrajna severna to\xc4\x8dka Rt \xc4\x8celjuskin na Tajmirskem polotoku, skrajna vzhodna pa Rt De\xc5\xbenjev na \xc4\x8cukotskem polotoku. Skrajna ju\xc5\xbena to\xc4\x8dka se nahaja jugovzhodno od gore Bazard\xc3\xbcz\xc3\xbc, na meji med Dagestanom in Azerbajd\xc5\xbeanom. Skrajna zahodna to\xc4\x8dka se nahaja v Kaliningradu, Kaliningrajska oblast, ki pa je ruska eksklava; glavni del Rusije se za\xc4\x8denja na obali reke Pededze v Pskovski oblasti, ki meji na Estonijo. Geometri\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Rusije se nahaja v Krasnojarskem kraju, na jugovzhodni obali jezera Vivi._NEWLINE_Celotna dol\xc5\xbeina vseh mej Rusije zna\xc5\xa1a nekaj ve\xc4\x8d kot 60.000 km, pri \xc4\x8demer pribli\xc5\xbeno dve tretjini predstavljajo meje z morji na severu in vzhodu. Na zahodu meji z Norve\xc5\xa1ko, Finsko, Estonijo, Latvijo, Litvo, Poljsko, Belorusijo in Ukrajino, na jugu pa z Abhazijo, Gruzijo, Ju\xc5\xbeno Osetijo, Azerbajd\xc5\xbeanom, Kazahstanom, Mongolijo, Kitajsko in Severno Korejo. Na vzhodu meji z Japonsko in Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami Amerike, meja poteka po morju.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka preteklost\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodnoevropska in Sibirska plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki sestavljata ve\xc4\x8dino dana\xc5\xa1nje Severne Evrazije, sta stari ve\xc4\x8d kot 1.700 milijonov let. Zdru\xc5\xbeili sta se pred pribli\xc5\xbeno 500 milijoni let v obdobju kambrija, gorovje Ural pa je nastalo pred pribli\xc5\xbeno 220\xe2\x80\x93280 milijoni let, tj. v obdobju triasa oz. perma. Na Vzhodnoevropski plo\xc5\xa1\xc4\x8di se danes nahaja ve\xc4\x8dina evropskega dela Rusije ter Ukrajine. Polotok Kola in obmo\xc4\x8dje do Sankt Peterburga se nahaja na Baltskem \xc5\xa1\xc4\x8ditu, na katerem so najstarej\xc5\xa1e kamnine stare okoli 2 milijardi let. Sibirska plo\xc5\xa1\xc4\x8da se nahaja med Jenisejem ter Leno in jo tako danes predstavlja Srednjesibirsko vi\xc5\xa1avje. Na severnem delu Sibirije se nahaja Anabarski \xc5\xa1\xc4\x8dit, na jugovzhodnem delu pa Aldanski \xc5\xa1\xc4\x8dit, na katerih so nekatere kamnine stare tudi do 3 milijarde let; nekatera najbolj znana nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da zlata in diamantov se nahajajo ravno na omenjenih \xc5\xa1\xc4\x8ditih. Vzhodno od Urala se nahaja Zahodnosibirsko ni\xc5\xbeavje, ki je nastalo iz morskih usedlin v obdobju jure in krede, ko so bivali dinozavri in uspevale velike tropske rastline. Zaradi tega so v omenjenem ni\xc5\xbeavju velike zaloge nafte in zemeljskega plina, odkriti so bili tudi \xc5\xa1tevilni fosili dinozavrov._NEWLINE_Gorovji Altaj in Sajan sta nastali sredi paleozoika pred okoli 450 milijoni let, Sihote-Alin in ostala gorovja na ruskem Daljnem vzhodu pa so nekoliko mlaj\xc5\xa1a, okoli 225 milijonov let. Gorovja Kavkaz ter Pamir in Tien\xc5\xa1an v Srednji Aziji, ki spadajo v alpsko-himalajsko gorsko verigo, so zelo mlada in so v glavnem nastala pred 10-15 milijoni let._NEWLINE_V obdobju med 2,4 milijoni let in 10.000 let v preteklosti so imele ledene dobe mo\xc4\x8dan vpliv na izoblikovanje povr\xc5\xa1ja Severne Evrazije. Za razliko od Severne Amerike ledeni pokrov ni pokrival celotnega obmo\xc4\x8dja, pa\xc4\x8d pa le predel Skandinavije ter obmo\xc4\x8dje do vzhodne obale Belega morja, Ural in Putoransko planoto, vmesni deli vse do ruskega Daljnega vzhoda pa so bili zaradi majhne vla\xc5\xbenosti prakti\xc4\x8dno brez ledenega pokrova. Zaradi velike koli\xc4\x8dine vode, vezane v led, in posledi\xc4\x8dno ni\xc5\xbeje morske gladine je bila Evrazija povezana s Severno Ameriko preko Beringovega kopenskega mosta, Sahalin pa z Japonsko in glavno celino, podobno tudi arkti\xc4\x8dni otoki. Ledene dobe so za seboj pustile \xc5\xa1tevilne sledi, kot so Valdajsko vi\xc5\xa1avje, \xc5\xa1tevilna jezera v Kareliji, One\xc5\xa1ko in Lado\xc5\xa1ko jezero ter \xc5\xa1tevilne ledeni\xc5\xa1ke vzpetine, drumline in ostale formacije na severu evropskega dela dr\xc5\xbeave. Zaradi finega vetrnega sedimenta iz ledenikov je na jugu evropskega dela nastala zelo rodovitna stepna \xc4\x8drnica oz. \xc4\x8dernozjom.\n_START_SECTION_\nReke\n_START_PARAGRAPH_\nRusija ima ve\xc4\x8d kot 120.000 rek, dalj\xc5\xa1ih od 10 km, v skupni dol\xc5\xbeini 2,3 milijona km. 54\xc2\xa0% rek se izliva v Arkti\xc4\x8dni ocean, 15\xc2\xa0% v Tihi ocean, 8\xc2\xa0% v Atlantski ocean preko \xc4\x8crnega in Baltskega morja, 23\xc2\xa0% (med drugim tudi Volga) pa se jih izliva v Aralsko-Kaspijsko kotlino._NEWLINE_Volga je s svojimi 3.690 km najdalj\xc5\xa1a reka v Evropi. Njen najdalj\xc5\xa1i desni pritok je Oka, levi pa Kama. Povpre\xc4\x8dni letni pretok zna\xc5\xa1a 253 km\xc2\xb3. Ostale ve\xc4\x8dje reke v evropskem delu so \xc5\xa1e Pe\xc4\x8dora (1.790 km) in Severna Dvina (1.310 km), ki se izlivata v Arkti\xc4\x8dni ocean, ter Don (1.950 km), ki se izliva v Azovsko morje. Ural (2.428 km), ki te\xc4\x8de deloma po Rusiji, deloma pa po Kazahstanu in se izliva v Kaspijsko jezero, ima poseben status, saj je celotna reka naravna meja med Evropo in Azijo. Volga in Don sta mo\xc4\x8dno izkori\xc5\xa1\xc4\x8deni za potrebe hidroelektrarn. Zaradi hidroelektrarn, industrije, namakalnega poljedelstva in porabe v gospodinjstvih se je pretok Volge v zadnjih 100 letih zmanj\xc5\xa1al za petino; 7\xc2\xa0% letnega pretoka odpade na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dejavnost._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje sibirske reke se stekajo v Arkti\xc4\x8dni ocean, z izjemo Amurja (4.060 km), ki se steka v Tihi ocean. Ob in njen glavni pritok Irti\xc5\xa1 sta s 5.400 km peti najdalj\xc5\xa1i re\xc4\x8dni sistem na svetu in sta mo\xc4\x8dno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena za potrebe hidroelektrarn. Ostale ve\xc4\x8dje reke v Sibiriji so \xc5\xa1e Jenisej s pritokom Angaro (5.940 km), Lena (4.270 km), Kolima (2.600 km) in Katanga (1.510 km). Sibirske reke pogosto poplavljajo, saj se pomladne temperature pojavijo prej na ju\xc5\xbenih delih, zaradi \xc4\x8desar se led pri\xc4\x8dne topiti, medtem ko so reke na svojih severnih delih \xc5\xa1e vedno zamrznjene.\n_START_SECTION_\nJezera\n_START_PARAGRAPH_\nBajkalsko jezero je najstarej\xc5\xa1e (okoli 25 milijonov let) in s 1.620 m globine najgloblje jezero na svetu. Njegova povr\xc5\xa1ina zna\xc5\xa1a 31.500 km\xc2\xb2, vsebuje pa okoli 23.600 km\xc2\xb3 sladke vode, kar je petina celotne zaloge sladke vode na svetu. V jezero se steka okoli 300 rek in potokov, najve\xc4\x8dje med njimi so Selenga, Barguzin in Zgornja Angara, edini iztok iz jezera pa je Angara, ki je \xc5\xbee pri izstopu \xc5\xa1iroka skoraj kilometer. V jezeru se nahaja ve\xc4\x8d deset otokov, najve\xc4\x8dji med njimi, Olhon, pa je s 730 km\xc2\xb2 hkrati najve\xc4\x8dji \xc2\xbbjezerski\xc2\xab\xc2\xa0otok na svetu. Rusiji pripada tudi severozahodna obala Kaspijskega jezera, ki je s 371.000 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine najve\xc4\x8dje jezero na svetu. Njegova slanost zna\xc5\xa1a tretjino tiste v oceanih. _NEWLINE_V evropskem delu se severovzhodno od Sankt Peterburga nahajata Lado\xc5\xa1ko jezero, ki je s 17.700 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine najve\xc4\x8dje evropsko jezero, ter One\xc5\xa1ko jezero, ki je za polovico manj\xc5\xa1e od prvega. Obe jezeri sta nastali v \xc4\x8dasu zadnje ledene dobe pred pribli\xc5\xbeno 10.000 leti, podobno kot Velika jezera v ZDA.\n_START_SECTION_\nObale in otoki\n_START_PARAGRAPH_\nRusija premore 37.000 km obal, s \xc4\x8dimer se glede tega uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na tretje mesto v svetu, za Kanado in Indonezijo. Ve\xc4\x8dina obal meji na Arkti\xc4\x8dni ocean. Ta je znaten del leta zaledenel vse do obal, zaradi \xc4\x8desar je pomorski promet lahko zelo ote\xc5\xbeen. V evropskem polarnem delu se pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de nahaja v Murmansku, saj Barentsovo morje zaradi vpliva toplega severnoatlantskega toka ne zmrzne. Problem za promet sicer predstavljajo Karska vrata med ju\xc5\xbenim delom Nove zemlje in otokom Vajga\xc4\x8d, saj se led na morju stopi le v juliju in avgustu. S pomo\xc4\x8djo jedrskih ledolomilcev je prehod odprt okoli 4 mesece, predvidevajo pa, da se bo ta \xc4\x8das znatno podalj\xc5\xa1al v prihodnjih desetletjih zaradi globalnega segrevanja. Baltsko morje ob Sankt Peterburgu, ki le\xc5\xbei mnogo ju\xc5\xbeneje, navkljub svoji legi zmrzne pozimi. V evropskem polarnem delu sta najve\xc4\x8dji oto\xc4\x8dji Nova zemlja in Zemlja Franca Jo\xc5\xbeefa, v sibirskem polarnem delu pa Severna zemlja in Novosibirski otoki._NEWLINE_V evropskem delu sta pomembni pristani\xc5\xa1\xc4\x8di \xc5\xa1e Kaliningrad, ki je obenem general\xc5\xa1tab Balti\xc5\xa1ke flote Ruske vojne mornarice, ter Astrahan na obali Kaspijskega jezera._NEWLINE_Drugi najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe obal meji na Tihi ocean. Najpomembnej\xc5\xa1a pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so v Magadanu, Ju\xc5\xbeno-Sahalinskem, Petropavlovsku, Vladivostoku in Nahodki. Vladivostok je najve\xc4\x8dje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na Ruskem daljnem vzhodu, hkrati pa je general\xc5\xa1tab Pacifi\xc5\xa1ke flote Ruske vojne mornarice. \xc4\x8cukotski polotok ter Sahalin in Kurilski otoki so pomembni tako zaradi ribolovnih obmo\xc4\x8dij kot tudi zaradi strate\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih razlogov (npr. namestitev protiraketnih obrambnih sistemov). Kurilski otoki se v ve\xc4\x8d kot 1.000 km pasu raztezajo od Kam\xc4\x8datke do japonskega Hokaida. Zadnji \xc5\xa1tirje najbolj ju\xc5\xbeno le\xc5\xbee\xc4\x8di otoki so \xc5\xa1e vedno predmet ozemeljskega spora med Rusijo in Japonsko.\n_START_SECTION_\nPolarno podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPolarno podnebje se v Rusiji pojavlja v glavnem nad severnim te\xc4\x8dajnikom, predvsem na priobalnih obmo\xc4\x8djih in na otokih v Arkti\xc4\x8dnem oceanu. Tipi\xc4\x8den primer je severni del Nove zemlje, kjer so temperature ve\xc4\x8dine mesecev blizu zmrzi\xc5\xa1\xc4\x8da ali pod njim (povpre\xc4\x8dna letna temperatura (MAT) je \xe2\x80\x939,7 \xc2\xb0C), povpre\xc4\x8dne letne padavine (MAP) pa so zmerne, tj. okoli 500 mm. Trdo\xc5\xbeive rastline rastejo le v kratkotrajnem obdobju od julija do avgusta, ko se temperature dvignejo nad zmrzi\xc5\xa1\xc4\x8de, vendar ne nad 10 \xc2\xb0C. Ocean ima zmeren vpliv na tamkaj\xc5\xa1nje podnebje, saj so najni\xc5\xbeje izmerjene temperature \xe2\x80\x9340 \xc2\xb0C, medtem ko so v notranjosti Sibirije \xe2\x80\x9360 \xc2\xb0C in ve\xc4\x8d._NEWLINE_Narjan-Mar, priobalno mesto na kraju, kjer se reka Pe\xc4\x8dora izliva v Barentsovo morje, ima nekoliko toplej\xc5\xa1e povpre\xc4\x8dne letne temperature (okoli \xe2\x80\x933,5 \xc2\xb0C), sezona rasti je tudi nekoliko dalj\xc5\xa1a, tj. 3,5 mesece. Najni\xc5\xbeje temperature so \xe2\x80\x9350 \xc2\xb0C, poletja pa so sve\xc5\xbea (julija okoli 15 \xc2\xb0C), \xc4\x8deprav se temperature lahko povzpnejo do ve\xc4\x8d kot 30 \xc2\xb0C. Zime so tudi tukaj dolge s kratkimi dnevi, saj mesto \xc5\xa1e vedno le\xc5\xbei nad severnim te\xc4\x8dajnikom. Sneg je prisoten ve\xc4\x8dino leta, tj. okoli 220 dni.\n_START_SECTION_\nZmerno toplo podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTovrstno podnebje se pojavlja samo v ozkem pasu ob \xc4\x8crnem morju ter ob Kaspijskem jezeru. Temperature se v najhladnej\xc5\xa1em mesecu nikoli ne spustijo pod temperaturo zmrzi\xc5\xa1\xc4\x8da, kar je pomembno za dolo\xc4\x8dene rastline, ki ne prenesejo mraza. Okolica mesta So\xc4\x8di, ki le\xc5\xbei ob obali \xc4\x8crnega morja, je namre\xc4\x8d edino obmo\xc4\x8dje v Rusiji, kjer lahko uspevajo agrumi, kaki, granatno jabolko in \xc4\x8dajevci; tukaj\xc5\xa1nje planta\xc5\xbee \xc4\x8dajevcev so hkrati najbolj severno le\xc5\xbee\xc4\x8de tovrstne planta\xc5\xbee na svetu. Obala \xc4\x8crnega morja ima razmeroma veliko vlage in je tamkaj\xc5\xa1njo podnebje dokaj podobno tistemu na jugovzhodu ZDA, vendar je stopnja vlage ni\xc5\xbeja v primerjavi s Florido. Obala Kaspijskega jezera ima po drugi strani bolj su\xc5\xa1no podnebje zaradi u\xc4\x8dinka padavinske sence.\n_START_SECTION_\nPolpu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nHladno polpu\xc5\xa1\xc4\x8davsko ali hladno stepsko podnebje se pojavlja ob severozahodni obali Kaspijskega jezera, predvsem v Kalmikiji, in v manj\xc5\xa1i meri ob severozahodni meji z Mongolijo. Prehod iz celinskega podnebja je neposreden, brez vmesnega zmerno toplega podnebja. To\xc4\x8dna definicija pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega in polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskega podnebja je dokaj zapletena, vendar v splo\xc5\xa1nem velja, da v znatnem delu leta izhlapevanje vode zaradi vi\xc5\xa1jih temperatur prevladuje nad koli\xc4\x8dino padavin, zaradi \xc4\x8desar je to obdobje su\xc5\xa1no. Primer takega mesta je Volgograd (nekdanji Stalingrad), kjer je MAT 7,7 \xc2\xb0C ter MAP 345 mm. Poletja so lahko zelo vro\xc4\x8da, s temperaturami tudi do 42 \xc2\xb0C z minimalnimi padavinami, tj. 22 mm na mesec. Kljub temu so zime lahko zelo mrzle (do \xe2\x80\x9335 \xc2\xb0C) in vetrovne, kar je izkusila 6. nem\xc5\xa1ka armada leta 1942 med bitko za Stalingrad. Sne\xc5\xbena odeja se zadr\xc5\xbei okoli 80 dni.\n_START_SECTION_\nTundra\n_START_PARAGRAPH_\nTundra je brezdrevesna pokrajina, kjer uspevajo predvsem mahovi in li\xc5\xa1aji, proti ju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih delih pa tudi trave, ostri\xc4\x8devke, lo\xc4\x8dja ter nizke grmovnice. Razvoj ve\xc4\x8djega rastja namre\xc4\x8d zavirajo stalno zamrznjena tla, tj. permafrost. V Rusiji se v glavnem nahaja nad Arkti\xc4\x8dnim krogom, tj. v evropskem delu na polotoku Kola ter v Arhangelski oblasti in Republiki Komi, v Sibiriji pa predvsem na Jamalskem, Tajmirskem in \xc4\x8cukotskem polotoku. Tipi\xc4\x8dno favno oz. \xc5\xbeivalstvo tundre predstavljajo arkti\xc4\x8dna lisica, polarni zajec, svizec, severni jelen oz. karibu (Rangifer tarandus), arkti\xc4\x8dni sokol, lemingi oz. postru\xc5\xa1niki, sne\xc5\xbena sova, uhati \xc5\xa1krjanec (Eremophila alpestris) ter nekatere vrste labodov (npr. C. columbianus), strnadov (Emberizidae), \xc5\xa1\xc4\x8dinkavcev, gosi in rac._NEWLINE_Na skrajnih severnih otokih, kot so Vranglov otok, Severna zemlja, Zemlja Franca Jo\xc5\xbeefa in severna polovica Nove zemlje, prevladuje polarna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, kjer rastejo le posamezni mahovi in li\xc5\xa1aji. Kljub temu je rastje oz. flora razmeroma raznolika, saj npr. na severnem delu Zemlje Franca Jo\xc5\xbeefa uspeva okoli 60 vrst cveto\xc4\x8dih zeli ter preko 100 vrst mahov in li\xc5\xa1ajev. Med sesalci so pomembni polarni medvedje ter nekateri plavutono\xc5\xbeci, kot so mro\xc5\xbei in tjulnji. Od ptic bivajo tod nekatere vrste galebov, \xc4\x8diger, morskih papagajev (Fratercula) in lumen (Uria).\n_START_SECTION_\nTajga\n_START_PARAGRAPH_\nRuska tajga je sklenjeno podro\xc4\x8dje iglastega in v ju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih predelih tudi me\xc5\xa1anega gozda, ki sega na zahodu od Karelije in Baltskega morja do Beringovega in Ohotskega morja na ruskem Daljnem vzhodu. S svojimi pribli\xc5\xbeno 6 milijoni km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine sodi med najve\xc4\x8dje gozdove na svetu._NEWLINE_Glede na pestrost vrst je ruska tajga dokaj siroma\xc5\xa1na oz. monotona. V evropskem delu prevladujejo navadna smreka,  rde\xc4\x8di bor in navadna jelka, v zahodnem delu Sibirije rde\xc4\x8di bor, sibirska jelka, sibirska smreka in sibirski bor, v vzhodnem delu Sibirije pa macesni. Rusko tajgo lahko razdelimo na severni, srednji in ju\xc5\xbeni del; slednji ima najve\xc4\x8djo pestrost vrst, meja pa poteka od Moskve preko Jekaterinburga do Krasnojarska. Tajga raste nad dokaj nerodovitni prsti, tj. podzolu, ki ima malo rodovitnih snovi in zato ni primerna za kmetijsko obdelovanje; na malih povr\xc5\xa1inah ob rekah se gojijo le nekatere odpornej\xc5\xa1e vrste \xc5\xbeitaric, kot sta je\xc4\x8dmen in r\xc5\xbe. Zaradi slabe rodovitnosti je bila tajga nekdaj le redko poseljena, danes pa je izkr\xc4\x8dena le na ju\xc5\xbenih delih na prehodu v gozdno stepo. Ogromne povr\xc5\xa1ine tajge so predvsem poleti \xc5\xa1e vedno zamo\xc4\x8dvirjene in zato dostopne le z letalom ali helikopterjem. Poleg tega poleti postanejo mote\xc4\x8di roji mu\xc5\xa1ic in komarjev, zato so se ve\xc4\x8dja naselja razvila le ob robovih mo\xc4\x8dvirij, prete\xc5\xbeno ob velikih re\xc4\x8dnih sistemih, ob pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih, trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih in samostanih._NEWLINE_Od sesalcev so najpogostej\xc5\xa1i rjavi medved, volk, ris, navadna lisica (tudi t. i. srebrna lisica, \xc4\x8drna oz. melanisti\xc4\x8dna varianta), sobolj, hermelin, vapiti oz. kanadski jelen, los, rosomah, evropski bober, zajci, navadna veverica, lete\xc4\x8da veverica, sibirski burunduk, rovke in mi\xc5\xa1i. V tajgi prebiva tudi okoli 160 vrst ptic, med njimi npr. \xc4\x8drna \xc5\xa1torklja, \xc4\x8drna \xc5\xbeolna, nekatere vrste sov (npr. iz rodu Bubo), pegam in razli\xc4\x8dne vrste roparic ter \xc5\xa1\xc4\x8dinkavcev.\n_START_SECTION_\nListopadni in me\xc5\xa1ani gozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nListopadni in me\xc5\xa1ani gozdovi se v glavnem pojavljajo v ozkem klinastem pasu od meje z baltskimi dr\xc5\xbeavami preko Urala in Novosibirska do meje z Mongolijo. V evropskem delu prevladujejo severno od Moskve borovci in smreke, ju\xc5\xbeno od nje pa hrasti, bukve, breze, lipe in javorji. Za razliko od tajge so ti gozdovi bogatej\xc5\xa1i z gobami in gozdnimi sade\xc5\xbei. Prst teh gozdov je sicer bogatej\xc5\xa1a s hranili in manj kisla od podzolov tajge, vendar nudi le zmerne pogoje za poljedelstvo. Najpogostej\xc5\xa1i \xc5\xbeitarici sta p\xc5\xa1enica in r\xc5\xbe._NEWLINE_Sama sestava je seveda odvisna od prej\xc5\xa1njih posekov, po\xc5\xbearov in poljedelstva. Na mnogih podro\xc4\x8djih so sekundarni gozdovi prete\xc5\xbeno sestavljeni iz brez, ki so bile priljubljen motiv mnogih ruskih krajinskih slikarjev (npr. A. K. Savrasov, A. I. Kuindzhi, I. I. Levitan in V. D. Polenov). Vzhodno od Urala gozdovi prav tako prehajajo v \xc4\x8diste brezove sestoje. Breza je eden od ruskih nacionalnih simbolov._NEWLINE_V omenjenih gozdovih biva ve\xc4\x8dina \xc5\xbee na\xc5\xa1tetih sesalcev iz tajge, pogosti so tudi je\xc5\xbei, polhi in srne. Poleg tega so listopadni in me\xc5\xa1ani gozdovi dovolj topli, da nudijo \xc5\xbeivljenjski prostor raznim dvo\xc5\xbeivkam in plazilcem, predvsem \xc5\xbeabam ter gadom in ku\xc5\xa1\xc4\x8darjem. Od ptic so najpogostej\xc5\xa1e \xc5\xbeolne, sove, sokoli, orli (planinski orel je \xc5\xa1e eden od nacionalnih simbolov dr\xc5\xbeave), brglezi, drozgi in sinice (predvsem iz rodu Baeolophus). V evropskem delu, predvsem proti gozdnim stepam, bivajo \xc5\xa1e slavci, ki so bili pogosto opevani v delih ruskih knji\xc5\xbeevnikov 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nStepa\n_START_PARAGRAPH_\nPrva podro\xc4\x8dja gozdne stepe se pri\xc4\x8dnejo pojavljati ju\xc5\xbeno od reke Oke, pri Orjolski in Tulski oblasti, medtem ko se Belgorodska in Kurska oblast nahajata \xc5\xbee na pravi travnati stepi. V evropskem delu se razteza prakti\xc4\x8dno vse do delte Volge in vzno\xc5\xbeja Kavkaza, v Sibiriji pa se pri\xc4\x8denja ob meji s Kazahstanom in poteka do vzno\xc5\xbeja Altaja._NEWLINE_Rast dreves omejuje predvsem manj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina padavin. Odvisno od namo\xc4\x8denosti tal uspevajo med travami predvsem bodalice, bilnice, pahovke in \xc5\xa1a\xc5\xa1. Na obmo\xc4\x8dju stepe se nahaja zelo rodovitna prst, imenovana \xc4\x8dernozjom ali stepna \xc4\x8drnica, zaradi \xc4\x8desar so velike povr\xc5\xa1ine travnate stepe obdelane, gojijo pa predvsem \xc5\xbeitarice._NEWLINE_V stepah so zna\xc4\x8dilni predstavniki sesalcev stepski leming, stepski svizec, hr\xc4\x8dki in tekunice med glodalci ter stepska lisica, volk, stepski in tigrasti dihur, jazbec in norka. Od ptic so zna\xc4\x8dilne droplje, sabljarke, kragulji, orli, sokoli, legati, zlatovranke, vrane, \xc5\xa1krjanci in prepelice in smrdokavre. Od plazilcev bivajo nekatere ka\xc4\x8de in ku\xc5\xa1\xc4\x8darji.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeenje zraka\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrija v Sovjetski zvezi je letno izpustila okoli 60 milijonov ton odpadnih snovi v zrak, dana\xc5\xa1nja industrija v Rusiji pa izpusti okoli 25 milijonov ton odpadnih snovi. Za primerjavo: industrija v ZDA je leta 2005 izpustila okoli 60 milijonov ton odpadnih snovi v zrak. Zmanj\xc5\xa1anje industrijskih emisij v Rusiji je deloma posledica razpada Sovjetske zveze (efektivna velikost Rusije je namre\xc4\x8d manj\xc5\xa1a od biv\xc5\xa1e Sovjetske zveze), deloma pa zmanj\xc5\xa1anja industrijske proizvodnje med letoma 1991 in 1998._NEWLINE_Termoelektrarne, plav\xc5\xbei in kemi\xc4\x8dna industrija \xc5\xa1e vedno predstavljajo veliko obremenitev za nekatera mesta; od 200 mest na svetu z najbolj onesna\xc5\xbeenim zrakom se jih 40 nahaja v Rusiji. V evropskem delu najve\xc4\x8dji problem predstavljajo \xc4\x8cerepovec (kovinsko predelovalna industrija), Rjazan, Vladimir, Volgograd, Saratov (industrija strojev in kemi\xc4\x8dna industrija) in Nabere\xc5\xbenije \xc4\x8celni (petrokemi\xc4\x8dna industrija in proizvodnja cestnih transportnih vozil KamAZ). Na podro\xc4\x8dju Urala predstavljajo problem zaradi te\xc5\xbeke industrije (kot sta voja\xc5\xa1ka in kemi\xc4\x8dna industrija) Jekaterinburg, Ufa, Ni\xc5\xbeni Tagil, \xc4\x8celjabinsk in Pervouralsk. V Sibiriji in ruskem Daljnem vzhodu najve\xc4\x8dji problem predstavlja Norilsk (vsako leto tamkaj\xc5\xa1nja industrija izpusti v zrak okoli 500 ton bakrovih oksidov, 500 ton nikljevih oksidov in dva milijona ton \xc5\xbeveplovega dioksida), sledijo mu Angarsk in Bratsk (aluminijevi plav\xc5\xbei), Novokuzneck in Kemerovo (predelava premoga in kemi\xc4\x8dna industrija) ter Ju\xc5\xbeno-Sahalinsk, Magadan, Omsk, Blagove\xc5\xa1\xc4\x8densk in \xc4\x8cita zaradi te\xc5\xbeke industrije, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d voja\xc5\xa1ko industrijo._NEWLINE_Dodaten problem predstavlja zra\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeenje iz sosednjih oz. bli\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih dr\xc5\xbeav, predvsem iz Poljske, Romunije, Ukrajine, Belorusije, \xc5\xa0vedske in celo Nem\xc4\x8dije, saj imajo vse na\xc5\xa1tete dr\xc5\xbeave obse\xc5\xbeno te\xc5\xbeko industrijo, poleg tega pa le\xc5\xbeijo na obmo\xc4\x8dju, od koder zahodni vetrovi odna\xc5\xa1ajo zra\xc4\x8dne mase proti Rusiji. V manj\xc5\xa1i meri je podoben problem prisoten na podro\xc4\x8dju gorovja Altaj zaradi industrije v vzhodnem delu Kazahstana. Kot marsikatera dr\xc5\xbeava z razvito industrijo se tudi Rusija sre\xc4\x8duje \xc5\xa1e s problemom onesna\xc5\xbeenja drugih strupenih snovi, kot so benzen, anilin, formaldehid, klorovodikova kislina, metanetiol, svinec, vodikov sulfid ipd._NEWLINE_V zadnjih desetletjih je pomemben vir onesna\xc5\xbeevanja zraka cestni promet. V poznih 80-ih letih 20. stoletja je bilo npr. v Moskvi registriranih okoli pol milijona avtomobilov, dandanes pa je registriranih ve\xc4\x8d kot 4 milijonov avtomobilov in tovornjakov, mnogo od njih, predvsem starej\xc5\xa1i modeli Lad in Volg, nima name\xc5\xa1\xc4\x8denih sodobnih katalizatorjev, ki pretvarjajo \xc5\xa1kodljive izpu\xc5\xa1ne pline v manj \xc5\xa1kodljive pline. Leta 2007 je bilo registriranih 195 osebnih avtomobilov na 1.000 prebivalcev, v Moskvi 261 (za primerjavo, v ZDA je v povpre\xc4\x8dju registriranih 453 osebnih avtomobilov na 1.000 prebivalcev oz. 783 vozil, \xc4\x8de se upo\xc5\xa1teva \xc5\xa1e terence in lahka gospodarska vozila)._NEWLINE_Ocenjujejo, da je leta 2013 celokupni izpust ogljikovega dioksida (CO\xc2\xb2) v Rusiji zna\xc5\xa1al okoli 1.800.000 kt, s \xc4\x8dimer se je med ve\xc4\x8djimi dr\xc5\xbeavami oz. politi\xc4\x8dnimi unijami uvr\xc5\xa1\xc4\x8dala na 5. mesto (za Kitajsko, ZDA, EU in Indijo), po izpustu na prebivalca pa z 12,6 t/prebivalca na 6. mesto (za Avstralijo, ZDA, Savdsko Arabijo, Kanado in Ju\xc5\xbeno Korejo. Rusija je Kjotski protokol ratificirala leta 2004.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeenje vode\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina pitne vode se izrablja za hlajenje termoelektrarn in v industrijske namene (okoli 60\xc2\xa0%), ostala velika porabnika sta namakanje kmetijskih povr\xc5\xa1in (okoli petina vode) in gospodinjstva. V primerjavi z nekaterimi drugimi zahodnimi dr\xc5\xbeavami, kot so ZDA, se v Rusiji izrablja manj vode za namakanje in za gospodinjske namene, saj se je v biv\xc5\xa1i Sovjetski zvezi ve\xc4\x8dino \xc5\xbeitaric tradicionalno gojilo z minimalnim namakanjem, mnogo gospodinjstev pa prakti\xc4\x8dno do pred kratkim ni imelo svojih vrtov s travniki, katere bi bilo treba namakati \xc4\x8dez poletja, ter svojih avtomobilov, katere bi bilo treba oprati._NEWLINE_Vodovje v evropskem delu je na\xc4\x8deloma veliko bolj onesna\xc5\xbeeno v primerjavi s sibirskim delom, kjer so reke pove\xc4\x8dini \xc4\x8diste, isto velja za Bajkalsko jezero, nekatere reke pa niso izrabljene za namene hidroelektrarn (npr. Lena in Amur). V evropskem delu se najbolj onesna\xc5\xbeene reke in potoki nahajajo na polotoku Kola zaradi rudnikov bakra, niklja in fosfatnih mineralov, ostale onesna\xc5\xbeene reke so \xc5\xa1e Severna Dvina zaradi papirne industrije, Volga zaradi strojne ter (petro)kemi\xc4\x8dne industrije in Don zaradi kmetijskega obdelovanja. V sibirskem delu sta najbolj onesna\xc5\xbeeni reki Ob z Irti\xc5\xa1em zaradi industrije v Uralu, Novosibirsku in Krasnojarsku ter petrokemi\xc4\x8dne industrije v podro\xc4\x8dju srednjega toka in Angara, v zadnjih letih postaja vse ve\xc4\x8dji problem tudi Amur. Tipi\xc4\x8dna onesna\xc5\xbeila v vodah so naftni derivati, te\xc5\xbeke kovine, fosfati, nitrati in kompleksne organske spojine, dostikrat so prisotne kanalizacijske odplake, zaradi \xc4\x8desar so mo\xc5\xbene oku\xc5\xbebe._NEWLINE_Bajkalsko jezero je kot \xc5\xbee omenjeno minimalno onesna\xc5\xbeeno; edini vir onesna\xc5\xbeenja je papirna industrija na skrajnem jugu jezera. Pred leti so ruske oblasti na\xc4\x8drtovale gradnjo naftovoda do Kitajske, v neposredni bli\xc5\xbeini jezera, vendar je zaradi protestov tamkaj\xc5\xa1njih prebivalcev predsednik Vladimir Putin podpisal odlok, da se naftovod prestavi zunaj neposredne bli\xc5\xbeine jezera, tj. 100 km proti severu.\n_START_SECTION_\nRadioaktivno onesna\xc5\xbeenje\n_START_PARAGRAPH_\nRadioaktivno onesna\xc5\xbeenje lahko nastane zaradi bogatenja urana ter proizvodnje plutonija in ostalih radioaktivnih elementov, transporta in shranjevanja jedrskega goriva, odpadnega radioaktivnega materiala, nesre\xc4\x8d v jedrskih elektrarnah ter testiranja jedrskega oro\xc5\xbeja._NEWLINE_V Rusiji se trenutno nahaja 34 jedrskih reaktorjev, razporejenih v 10 jedrskih elektrarn, ki so leta 2014 proizvedli skupno 169 milijard kWh. Vsi reaktorji oz. elektrarne v dolo\xc4\x8denem obsegu obremenjujejo okolje in predstavljajo potencialno nevarnost. Ena od najbolj znanih nesre\xc4\x8d je \xc4\x8cernobilska nesre\xc4\x8da v biv\xc5\xa1i Sovjetski zvezi, zaradi katere je bila spro\xc5\xa1\xc4\x8dena raven sevanja v okolici pribli\xc5\xbeno 14\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 Bq, predvsem cezijevega izotopa 137 (\xc2\xb9\xc2\xb3\xe2\x81\xb7Cs) in stroncijevega izotopa 90 (\xe2\x81\xb9\xe2\x81\xb0Sr), kar je enakovredno ravni sevanja, spro\xc5\xa1\xc4\x8denega med eksplozijo 50-megatonske Carske bombe na Novi zemlji. Onesna\xc5\xbeena je bila okolica s povr\xc5\xa1ino okoli 200.000 km\xc2\xb2; okoli 60\xc2\xa0% skupne kontaminacije je prejela Belorusija, po 20\xc2\xa0% pa Ukrajina in Rusija v Brjanski oblasti. Druga znana nesre\xc4\x8da je bila Ki\xc5\xa1timska nesre\xc4\x8da v kompleksu Majak v \xc4\x8celjabinski oblasti, predelovalnem obratu in skladi\xc5\xa1\xc4\x8du jedrskih odpadkov, ki je bil obenem glavni vir onesna\xc5\xbeevanja okoli\xc5\xa1kih rek in manj\xc5\xa1ih jezer (npr. jezero Kara\xc4\x8daj, ki naj bi bilo po nekaterih podatkih najbolj onesna\xc5\xbeen kraj na svetu)._NEWLINE_Poleg Nove zemlje in Semipalatinska so bili nekateri manj\xc5\xa1i poskusi z jedrskim oro\xc5\xbejem izvedeni tudi na polotoku Kola, v okolici Krasnojarska ter v Hanti-Mansijskem avtonomnem okro\xc5\xbeju. Zaradi predelovalnih obratov in odlaganja odpadkov so onesna\xc5\xbeena dolo\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja blizu Ivanovega, na polotoku Kola in priobalnih obmo\xc4\x8djih ruskega Daljnega vzhoda ter v nekdanji Permski oblasti.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nRaznolikost \xc5\xbeivih bitij v Rusiji je razmeroma majhna kot pa bi pri\xc4\x8dakovali pri taki velikosti dr\xc5\xbeave, saj je ve\xc4\x8dina rastlinstva in \xc5\xbeivalstva prilagojena tundrskemu in hladnemu celinskemu podnebju. Obmo\xc4\x8dja z najve\xc4\x8djo raznolikostjo sta gorovji Kavkaz in Altaj, ruski Daljni vzhod ob pacifi\xc5\xa1ki obali ter ozek obalni pas ob \xc4\x8crnem morju._NEWLINE_Za razliko od npr. ZDA, kjer imajo ogro\xc5\xbeene vrste urejen pravni status z Zakonom o ogro\xc5\xbeenih vrstah (angle\xc5\xa1ko Endangered Species Act, ESA), v Rusiji sloni za\xc5\xa1\xc4\x8dita ogro\xc5\xbeenih vrst v veliki meri na t. i. Rde\xc4\x8di knjigi ogro\xc5\xbeenih vrst (rusko \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xba\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb3\xd0\xb0 \xd0\xa0\xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xb8\xd0\xb8), ki ima ohlapnej\xc5\xa1e pravne omejitve. Sredi 90-ih let 20. stoletja je ruski parlament oz. duma sprejel ve\xc4\x8d zakonov, ki bolje urejajo pravni status redkih vrst in za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij. Znane ogro\xc5\xbeene vrste v Rusiji so npr. sibirski tiger, sne\xc5\xbeni \xc5\xbeerjav, rde\xc4\x8devrata gos in ruski vihulj._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1jo stopnjo varstva in omejitev imajo t. i. zapovedniki (rusko \xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb8), ki so zvrst strogih naravnih rezervatov (ustreza Ia. kategoriji IUCN zavarovanih obmo\xc4\x8dij), kjer je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka dejavnost mo\xc4\x8dno omejena in kjer poteka nadzor znanstvenih in\xc5\xa1titucij. Tovrstnih rezervatov je v Rusiji okoli 100; nekateri zapovedniki so zelo veliki, npr. Veliki arkti\xc4\x8dni rezervat s povr\xc5\xa1ino okoli 4 milijoni hektarjev. Poleg tega se v Rusiji nahaja okoli 30 narodnih in naravnih parkov (ustreza II. kategoriji IUCN), ki se osredoto\xc4\x8dajo na turizem v naravi (npr. dr\xc5\xbeavni park v Ugri, Kalu\xc5\xa1ka oblast), ter \xc5\xa1tevilni zakazniki (rusko \xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb7\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb8), ki ustrezajo IV. kategoriji IUCN oz. obmo\xc4\x8dju upravljanja z vrstami/habitati._NEWLINE_Od leta 1978 je UNESCO uvrstil 41 obmo\xc4\x8dij med biosferne rezervate. Nekateri rezervati so bili razgla\xc5\xa1eni za Unescovo svetovno naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, in sicer zahodni del Kavkaza, Zlate gore Altaja, osrednji del gorovja Sihote-Alin, ognjeniki na Kam\xc4\x8datki, Vranglov otok, Bajkalsko jezero, Putoranska planota, Lenski stolpi in kotlina jezera Uvs Nuur._NEWLINE_S Komskim pragozdom se po nedotaknjenosti, raznolikosti \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst ter velikosti ne more primerjati nobeno obmo\xc4\x8dje v Evropi. Nahaja se na vzhodu republike Komi, zahodnih obronkih severnega Urala in severovzhodnem delu Vzhodnoevropskega ni\xc5\xbeavja ter obsega povr\xc5\xa1ino okoli 32.800 km\xc2\xb2. Ni\xc5\xbeinski zahodni del je prepreden s \xc5\xa1tevilnimi rekami, ob katerih se razprostirajo mo\xc4\x8dvirja in poplavljeni predeli. Uspevajo predvsem \xc5\xa1otni mahovi in nizko grmi\xc4\x8devje, kot so npr. borovnice. V vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih predelih uspevajo grmovja in nizka drevesa, kot so razne vrste vrb, \xc4\x8drni ribez in jerebika. Med poplavnimi predeli in Uralom raste tajga, kjer prevladujejo predvsem smreke, sibirski bori in macesni ter bele jelke. Na obmo\xc4\x8dju Komskega pragozda je znanih 204 vrst ptic, 43 vrst sesalcev in 16 vrst rib. Razglasitev Komskega pragozda za svetovno naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino je bilo pomembno dejanje zaradi prepre\xc4\x8ditve industrijskega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja, saj so nekatera podjetja, tako doma\xc4\x8da kot tuja, sku\xc5\xa1ala pridobiti koncesijo za se\xc4\x8dnjo gozdov in rudarjenje zlata._NEWLINE_V Bajkalskem jezeru biva ve\xc4\x8d kot 1.500 \xc5\xbeivalskih vrst. V jezeru se zaradi starosti nahajajo \xc5\xa1tevilni endemiti in posebej prilagojene vrste, kot so golomjanke, ki so se hladnemu okolju prilagodile tako, da kotijo \xc5\xbeive mladi\xc4\x8de. V jezeru \xc5\xbeivi tudi bajkalski tjulenj ali nerpa.\n_START_SECTION_\nNaravna bogastva in raba tal\n_START_PARAGRAPH_\nRusija sodi med vodilne proizvajalke fosilnih goriv, tj. premoga, \xc5\xa1ote, nafte in zemeljskega plina, ter rudnin in kovin, kot so apnenec, arzen, baker, boksit, diamanti, fosfatni minerali, kadmij, kalijevi minerali, kobalt, kositer, litij, magnezijev oksid, paladij, renij, silikatni minerali, titan, uran, vanadij, volfram, zlato, \xc5\xbeelezove rude in \xc5\xbeveplo. Glavna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da nafte so predvsem na Uralu in v Zahodnosibirskem ni\xc5\xbeavju, nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da zemeljskega plina pa prav tako v Zahodnosibirskem ni\xc5\xbeavju, podno\xc5\xbeju Kavkaza in Povol\xc5\xbeju. V Zahodnosibirskem ni\xc5\xbeavju se pomembne zaloge nafte, zemeljskega plina in \xc5\xa1ote nahajajo predvsem v Vasjuganskem barju. Pomembna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da rudnin se nahajajo na polotoku Kola (predvsem fosfatni minerali), severnem delu Kavkaza, Uralu (mdr. 96\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnih zalog kalijevih mineralov in mnogo dragih kamnov, predvsem rubin, smaragd, ametist in safir), ruskem Daljnem vzhodu, vzhodnem delu Sibirije (mdr. 70\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnih zalog bakra, 76\xc2\xa0% zalog svinca in diamanti) ter obmo\xc4\x8dju blizu severnega te\xc4\x8dajnika (mdr. uran). V obmo\xc4\x8dju Kaliningrajske oblasti se nahaja okoli 95\xc2\xa0% svetovnih zalog jantarja._NEWLINE_Leta 2005 je proizvodnja fosilnih goriv prispevala okoli 14\xc2\xa0% k bruto dru\xc5\xbebenemu proizvodu (BDP), na\xc4\x8drpano je bilo 3.500.000 sodov nafte. Druga mo\xc4\x8dna veja primarnega sektorja, ki je veliko prispevala BDP-ju, je bila pridobivanje kovin oz. metalur\xc5\xa1ka dejavnost; med kovinami je bilo najve\xc4\x8d pridobljenega surovega \xc5\xbeeleza, in sicer okoli 50 milijonov ton. V proizvodnji fosilnih goriv ter rudnin je bilo zaposlenih okoli milijon delavcev, kar je predstavljalo 1,6\xc2\xa0% celotne delovne sile v Rusiji._NEWLINE_Kot \xc5\xbee omenjeno je v Rusiji zaradi podnebnih omejitev na voljo relativno malo povr\xc5\xa1ine za kmetijstvo. Glavna poljedelska obmo\xc4\x8dja se nahajajo v evropskem delu dr\xc5\xbeave, predvsem na obmo\xc4\x8dju \xc4\x8dernozjoma proti Kaspijskemu jezeru in \xc4\x8crnemu morju ter v severnem podno\xc5\xbeju Kavkaza. Na pribli\xc5\xbeno polovici obdelanih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d pridelujejo \xc5\xbeitarice, predvsem p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen, r\xc5\xbe in koruzo, ostali dele\xc5\xbe predstavljajo sadje in zelenjava (predvsem krompir) ter son\xc4\x8dnice. Rusija ne sodi med pomembne izvoznice hrane, pa\xc4\x8d pa celo uva\xc5\xbeajo pridelke, predvsem \xc5\xbeita in sladkor. Kmetijska pridelava je organizirana v razmeroma slabo produktivnih velikih dr\xc5\xbeavnih podjetjih s slabo mehanizacijo in drugo delovno opremo. Tako je \xc5\xa1e vedno pomembna pridelava na ohi\xc5\xa1nicah, predvsem pridelava zelenjave in \xc5\xbeivalskih produktov. Okoli 45\xc2\xa0% dr\xc5\xbeave prekrivajo gozdovi, ki so v veliki meri zaradi oddaljenosti in slabe prometne povezave nedostopni, vendar ima gozdarstvo dokaj velik gospodarski pomen.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nRusijo najbolj ogro\xc5\xbeajo potresi in ognjeni\xc5\xa1ki izbruhi, predvsem na Kam\xc4\x8datki in Kurilskih otokih, poleg tega pa \xc5\xa1e gozdni po\xc5\xbeari in vro\xc4\x8dinski valovi ter poplave. Ognjenik Klju\xc4\x8devskaja Sopka je najbolj aktiven ognjenik na Kam\xc4\x8datki, saj je v zadnjih dveh desetletjih izbruhnil vsaj 17-krat, nazadnje 1. januarja 2015; prakti\xc4\x8dno vsi izbruhi so bili po eksplozivnosti nizke stopnje, nobeden pa ni povzro\xc4\x8dil smrtnih \xc5\xbertev. Ostala potencialno najbolj nevarna aktivna ognjenika sta Ava\xc4\x8dinskaja Sopka in Korjakski, ki ogro\xc5\xbeata mesto Petropavlovsk-Kam\xc4\x8datski._NEWLINE_Med najhuj\xc5\xa1e naravne nesre\xc4\x8de v Rusiji v zadnjih dveh desetletjih spadajo potres v Neftegorsku na severu Sahalina leta 1995 z magnitudo 7,1 MW in skorajda 2.000 smrtnimi \xc5\xbertvami, obse\xc5\xbeni gozdni po\xc5\xbeari po celotni Rusiji leta 2010 z ve\xc4\x8d kot 55.000 \xc5\xbertvami zaradi posledi\xc4\x8dnega vro\xc4\x8dinskega vala ter smoga in poplave v Krasnodarskem Kraju leta 2012, ki so zahtevale ve\xc4\x8d kot 170 \xc5\xbertev, uni\xc4\x8denih pa je bilo ve\xc4\x8d kot 5.000 domov._NEWLINE_Poseben primer predstavlja eksplozija meteorja nad \xc4\x8celjabinskom 15. februarja 2013, pri kateri je nastal udarni val, ki je po\xc5\xa1kodoval okoli 1.200 ljudi, predvsem s steklom iz oken, ki jih je razbil udarni val, ter okrog 3.000 zgradb v \xc5\xa1estih mestih po vsej Uralski regiji. Do podobne nesre\xc4\x8de v bistveno ve\xc4\x8djem obsegu je pri\xc5\xa1lo tudi 30. junija 1908 na obmo\xc4\x8dju reke Tunguska v Sibiriji, ko je eksplozija podrla okrog 60 milijonov dreves na povr\xc5\xa1ini 2.150 km\xc2\xb2.'