b'\n_START_ARTICLE_\nArhimed\n_START_SECTION_\nArhimedov krempelj\n_START_PARAGRAPH_\nArhimedov krempelj je bil eden od strojev, ki jih je med 2. punsko vojno skonstruiral Arhimed za obrambo Sirakuz pred vojsko Rimske republike pod poveljstvom generala Marka Klavdija Marcela. Videz in delovanje stroja sta \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Anti\xc4\x8dni viri trdijo, da je stal na morskem obzidju za obrambo pred napadom z morja. Skopi opisi pravijo, da je bil  nekak\xc5\xa1en \xc5\xbeerjav oziroma ogromno dvigalo, s katerega je visela kljuka. To se je lahko zagozdilo za sovra\xc5\xbeno ladjo, jo z dvigalom dvignilo in tako potopilo._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu so ve\xc4\x8dkrat poskusili rekonstruirati in preskusiti Arhimedovo oro\xc5\xbeje. Leta 2005 je ekipa, ki jo je zbral Discovery Channel, v televizijski oddaji Super oro\xc5\xbeja anti\xc4\x8dnega sveta zgradila svojo ina\xc4\x8dico oro\xc5\xbeja in dokazala, da deluje.\n_START_SECTION_\nToplotni \xc5\xbearek\n_START_PARAGRAPH_\nArhimed je kot oro\xc5\xbeje morda uporabil tudi ve\xc4\x8d zrcal, ki so kot celota delovala kot paraboli\xc4\x8dno zrcalo in bi lahko v\xc5\xbegala rimske oblegovalne ladje. V 2. stoletju n. \xc5\xa1t. je gr\xc5\xa1ki retorik Lucijan zapisal, da je Arhimed med obleganjem Sirakuz uni\xc4\x8dili sovra\xc5\xbene ladje z ognjem. Nekaj stoletij kasneje je gr\xc5\xa1ki arhitekt in matematik Antemij kot Arhimedovo oro\xc5\xbeje omenil konkavne le\xc4\x8de. _NEWLINE_Tudi to domnevno oro\xc5\xbeje je \xc5\xbee od renesanse predmet razprav. Descartes ga je zavrnil kot nemogo\xc4\x8de, medtem ko so sodobni raziskovalci posku\xc5\xa1ali poustvariti njegov u\xc4\x8dinek samo s sredstvi, ki jih je imel na razpolago Arhimed. Mednje so spadali polirani bronasti ali bakreni \xc5\xa1\xc4\x8diti, ki bi delovali kot sistem paraboli\xc4\x8dnih zrcal in usmerili svetlobo na sovra\xc5\xbeno ladjo. Enako na\xc4\x8delo uporabljajo sodobne son\xc4\x8dne pe\xc4\x8di._NEWLINE_Preskus Arhimedovega toplotnega \xc5\xbearka je leta 1973 opravil gr\xc5\xa1ki znanstvenik Ioannis Sakkas v voja\xc5\xa1ki pomorski bazi Skaramagas pri Atenah. 70 pobakrenih zrcal velikosti 1,5 \xc3\x97 1,0 m je usmeril na maketo rimske bojne ladje iz vezanega lesa, oddaljene pribli\xc5\xbeno 50 m. Ko so bila zrcala to\xc4\x8dno usmerjena, se je ladja po nekaj sekundah v\xc5\xbegala. K temu je verjetno veliko pripomogel premaz iz bitumna, s katerim so premazovali ladje tudi v klasi\xc4\x8dnem obdobju._NEWLINE_Oktobra 2005 je preskus izvedla skupina \xc5\xa1tudentov s Tehnolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta Massachusettsa. Uporabila je 127 kvadratnih zrcal s stranico 30 cm, usmerjenih na maketo lesene ladje, oddaljeno 30 m. Maketa se je v\xc5\xbegala samo ob povsem jasnem vremenu in ko je bila pri miru najmanj deset minut. Zaklju\xc4\x8dek preskusa je bil, da so pri teh pogoji zrcala uporabno oro\xc5\xbeje. Ekipa z istega in\xc5\xa1tituta je preskus ponovila v San Franciscu za televizijsko oddajo MythBusters. Za tar\xc4\x8do je izbrala leseno ribi\xc5\xa1ko barko. Med preskusom je les pooglenel in se samo rahlo vnel, ker je za njegov v\xc5\xbeig potrebna temperatura pribli\xc5\xbeno 300 \xc2\xb0C._NEWLINE_Ekipa MythBusters je preskus uvrstila med nepotrjene oziroma spodletele, ker so za njegov uspeh potrebne idealne vremenske razmere in dovolj velik \xc4\x8das. Poudarili so, da se Sirakuze odpirajo proti vzhodu, zato bi bila obramba uspe\xc5\xa1na samo dopoldne, ko je u\xc4\x8dinek son\xc4\x8dne svetlobe ob taki legi najve\xc4\x8dji, in da so imeli branilci za uni\xc4\x8devanje ladij na majhne razdalje na razpolago mnogo bolj enostavna in dostopna oro\xc5\xbeja, na primer gore\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8dice in katapulte._NEWLINE_Ekipa MythBusters je preskuse ponovila decembra 2010 in jih ponovno uvrstila v kategorijo nepotrjeno, ker temperatura jader na ladji nikoli ni dosegla temperature 210 \xc2\xb0C, potrebne za njihov v\xc5\xbeig. Eden od zaklju\xc4\x8dkov je bil, da bi zrcala bolj motila oziroma slepila ladijsko posadko kot resno ogrozila njihovo ladjo.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nArhimed se ni ukvarjal samo z izumljanjem mehanskih naprav, temve\xc4\x8d tudi s fiziko, astronomijo in zlasti z matematiko. Obvladoval je infinitezimale, \xc5\xa1tevila z zelo majhnimi absolutnimi vrednostmi, vendar ve\xc4\x8dja od 0, in jih uporabljal na na\xc4\x8din, podoben sedanjemu integriranju._NEWLINE_Sku\xc5\xa1al je na\xc4\x8drtati pravilni sedemkotnik.\n_START_SECTION_\nSpisi\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se, da Arhimed ni bil posebno ponosen na svoje mehanske izume. Zanje je mislil, da ne predstavljajo pravega filozofskega dela, zato je objavljal samo svoje matemati\xc4\x8dne razprave. Pisal je v dorski gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, nare\xc4\x8dju anti\xc4\x8dnih Sirakuz. Njegovi spisi se niso tako dobro ohranili kot Evklidovi, zato je sedem njegovih razprav znanih samo iz omemb drugih avtorjev. Papos Aleksandrijski omenja razpravo O izdelavi krogle in druga dela s podro\xc4\x8dja mnogokotnikov, medtem ko Teon Aleksandrijski citira odlomek o lomu svetlobe iz izgubljene razprave Catoptrica. Arhimed je svoja odkritja objavljal v korespondenci z aleksandrijskimi matematiki. Njegova dela je prvi zbral bizantinski gr\xc5\xa1ki arhitekt Izidor iz Mileta okoli leta 530. Komentarje njegovih del je v 6. stoletju napisal Evtokij iz A\xc5\xa1kalona, s \xc4\x8dimer je njihovo poznavanje raz\xc5\xa1iril na ve\xc4\x8dji krog ljudi. Tabit ibn Kora (836\xe2\x80\x93901) je Arhimedova dela prevedel v arab\xc5\xa1\xc4\x8dino, Gerard iz Cremone (okoli 1114\xe2\x80\x931187) pa v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Med renesanso je Johann Herwagen leta 1544 v Baslu objavil Editio Princeps (Prva izdaja) Arhimedovih del v gr\xc5\xa1kem in latinskem jeziku. Okoli leta 1586 je  Galileo Galilei izna\xc5\xa1el hidrostatsko tehtnico za tehtanje  kovin v zraku in vodi, za katero je domnevno dobil navdih v Arhimedovih delih.\n_START_SECTION_\nIzgubljena dela\n_START_PARAGRAPH_\nMed izgubljena Arhimedova dela spadajo razprave o tehtnicah, te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, lomu svetlobe, izdelavi krogel in dol\xc5\xbeini leta.\n_START_SECTION_\nArhimedu pripisana dela\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga lem (latinsko Liber Assumptorum) je razprava s petnajstimi izreki o zna\xc4\x8dilnostih kroga. Najstarej\xc5\xa1a znana kopija je napisana v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini. Bagdadski u\xc4\x8denjak Tabit ibn Kora, ki je \xc5\xbeivel v 9. stoletju, jo pripisuje Arhimedu, \xc4\x8deprav je njeno avtorstvo vpra\xc5\xa1ljivo._NEWLINE_Arhimedu se pripisuje tudi Heronova formula za izra\xc4\x8dun plo\xc5\xa1\xc4\x8dine trikotnika iz dol\xc5\xbeine njegovih stranic. Prva zanesljiva omemba formule je omemba Herona Aleksandrijskega v 1. stoletju n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nArhimedov palimpsest\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i dokument z njegovimi razpravami je Arhimedov palimpsest, ki ga je leta 1906 v Istanbulu odkril danski profesor Johan Ludvig Heiberg. Heiberg je ob pregledovanju 174 strani dolgega pergamenta z molitvami odkril, da je besedilo iz 13. stoletja napisano preko zbrisanega starej\xc5\xa1ega besedila. Palimpsesti so bili v srednjem veku zaradi visokih cen pergamenta ustaljena praksa. Prvotni zapis na palimpsestu, napisan v 10. stoletju, so strokovnjaki prepoznali kot prepis do tedaj neznanih Arhimedovih razprav._NEWLINE_Palimpsest vsebuje sedem razprav:  O ravnovesju ravnin, O spiralah, Merjenje kroga, O krogli in valju, O plavajo\xc4\x8dih telesih, Metoda mehanskih izrekov in Stomachion. Shranjen je v Walters Art Museum v Baltimoru, Maryland, kjer je bil predmet \xc5\xa1tevilnih sodobnih analiz, vklju\xc4\x8dno z ultravijoli\xc4\x8dno svetlobo in rentgenskimi \xc5\xbearki._NEWLINE_Prepis razprave O plavajo\xc4\x8dih telesih je njen edini ohranjeni prepis. Palimpsest je tudi edini znani vir Metode mehanskih izrekov, omenjene v bizantinski enciklopediji Suda iz 10. stoletja, ki so jo imeli za izgubljeno. Stomachion vsebuje bolj popolno analizo zlo\xc5\xbeenke od tistih v do tedaj znanih prepisih.'