b'\n_START_ARTICLE_\nDoberdob\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDoberdobska ob\xc4\x8dina se razteza na povr\xc5\xa1ini 31,39 km2 (leta 1910 10,49 km2), to pa je skoraj polovica celotne Doberdobske planote. Nadmorska vi\xc5\xa1ina gre od 1 do 236 m. Na severu meji na Zagraj in Sovodnje ob So\xc4\x8di, na vzhodu sega do dr\xc5\xbeavne meje s Slovenijo, ki v razdalji enega kilometra poteka vzdol\xc5\xbe prometno pomembnega suhega Dola, po katerem sta povezana Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki in Doberdobski Kras, na jugu na Devin-Nabre\xc5\xbeino in Tr\xc5\xbei\xc4\x8d in na zahodu na Ronke in Foljan-Sredipolje. Spada v Gori\xc5\xa1ko pokrajino, v de\xc5\xbeelo Furlanijo-Julijsko krajino in v tr\xc5\xbei\xc5\xa1ko sodno okro\xc5\xbeje. Sicer pa je za vrsto storitev povezana z ob\xc4\x8dinami na levem bregu So\xc4\x8de. _NEWLINE_Z imenom Doberdobska planota ozna\xc4\x8dujemo najzahodnej\xc5\xa1i del mati\xc4\x8dnega Krasa. Na severu in severozahodu se nanjo naslanja struga reke So\xc4\x8de, struga Vipave pa na severovzhodu, preden se zlije vanjo. Na jugu lo\xc4\x8duje regijo od morja prav ozek ni\xc5\xbeinski pas med Tr\xc5\xbei\xc4\x8dem in izvirom Timave pri \xc5\xa0tivanu. Na zahodu se planota zelo razlo\xc4\x8dno spusti v La\xc5\xa1ko. Doberdob je edino ob\xc4\x8dinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na tem ozemlju. _NEWLINE_Cesta skozi Dol omogo\xc4\x8da povezavo z Gorico in Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pokrajino. Obmo\xc4\x8dje je dobro povezano tudi s somestjem Tr\xc5\xbeic-Ronke, delno pa je odprto na vzhod skozi maloobmejna prehoda na meji s Slovenijo: pri Devetakih nad \xc4\x8cuki\xc5\xa1\xc4\x8dem in v Jamljah pri Komarjih do Opatjega sela in Brestovice. Dvolastni\xc5\xa1ki mejni prehod je pri Mikolih. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja je v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du (5 km), letali\xc5\xa1ce je pri Ronkah (8 km), avtocestna postaja v Mo\xc5\xa1\xc4\x8denicah pa spada v doberdobsko ozemlje. Doberdob je medob\xc4\x8dinsko povezan zlasti s Tr\xc5\xbei\xc4\x8dem, saj je kraj osrednje zaposlitveno in oskrbno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de spodnjega dela Gori\xc5\xa1ke pokrajine.\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevno ime je nastalo iz dobri dol, ki se je v rednem jezikovnem razvoju razvilo iz dob\xc9\x99r-do\xe1\xb9\xb7, kar pa je bilo napa\xc4\x8dno standardizirano kot Doberdob pod vplivom etnonima, ki se je iz prvotnega Dobrodolci prek Dob\xe1\xb9\x9bdo\xe1\xb9\xb7ci v nare\xc4\x8dju razvil v Doberdo\xe1\xb9\xb7pci. V starih zapisih se kraj omenja leta 1469 de Doberdop, 1523 Doberdob, v 17. stoletje pri Valvasorju pa Dobrad\xc3\xb2.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSledovi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke naseljenosti, na primer v Dolu, izvirajo iz kamene dobe, iz mezolitika. Vidni ostanki najstarej\xc5\xa1ih poselitev so gradi\xc5\xa1\xc4\x8da: na Gorjupi kopi s kilometrskim obzidjem, na koti 158 Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, na koti 144 Vrta\xc4\x8de med Jamljami in jezerom ter na koti 149 Flondar. Raziskovali so jih ob koncu prej\xc5\xa1njega in na za\xc4\x8detku tega stoletja. Na\xc5\xa1li so ostanke lon\xc4\x8denih posod, amfor, kro\xc5\xbenikov in denar (895 rimskih kovancev). Pregledali so tudi strukturo obzidij, ki je deloma iz bronaste in \xc5\xbeelezne dobe, deloma pa iz rimskega obdobja, ko so ga raz\xc5\xa1irili in utrdili. Celotna povr\xc5\xa1ina meri 25.000 m2. Na Vrta\xc4\x8dah so na\xc5\xa1li ostanke posode in keramiko; gradi\xc5\xa1\xc4\x8de je iz bronaste dobe. Nekatera gradi\xc5\xa1\xc4\x8da so opustela \xc5\xbee v \xc5\xbeelezni dobi, saj je kra\xc5\xa1ki svet nudil le omejene \xc5\xbeivljenjske pogoje. Najprej so nudila zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pastirskim plemenom, ker so bila zgrajena na nekoliko dvignjenem svetu, v bli\xc5\xbeini ve\xc4\x8djih vodnih virov, potrebnih za \xc5\xbeivino, in na obmo\xc4\x8djih z bogato pa\xc5\xa1o. _NEWLINE_. _NEWLINE_V 3. in 2. stol. pr.n.\xc5\xa1t. so to obmo\xc4\x8dje zavzeli Rimljani. V rimskem obdobju je nekdanje gradi\xc5\xa1\xc4\x8de Gradina postalo utrjena voja\xc5\xa1ka postojanka. Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de pri Doberdobu je bilo tedaj vklju\xc4\x8deno v sistem utrdb na obrambni \xc4\x8drti Ljubljana-Oglej. Na njem je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena voja\xc5\xa1ka posadka, ki se je ob Atilovem prodoru umaknila na zahod. _NEWLINE_V teh krajih so kasneje vladali Oglejski patriarhi in nato Langobardi, ki so v \xc4\x8cedadu imeli najpomembnej\xc5\xa1o lokalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V 7. stoletju so tudi Kras naselili predniki Slovencev. Sklepa se, da so se najprej zatekli na utrjene vzpetine biv\xc5\xa1ih gradi\xc5\xa1\xc4\x8d in so se \xc5\xa1ele nekaj stoletij kasneje spustili ni\xc5\xbee na lokacije dana\xc5\xa1njih vasi. Prvi podatek o slovenski organizirani \xc5\xbeupi je iz leta 1524. Kasneje sta vasi Dol in Jamlje pripadali devinskim grofom, Doberdob pa le delno. Medtem ko je pravno pripadal gori\xc5\xa1kim grofom, je bil cerkveno priklju\xc4\x8den do leta 1751 k glejskemu patriarhatu in nato gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji. Po ustanovitvi Ilirskih provinc je to ozemlje z Mirnom pripadlo gori\xc5\xa1kemu in deloma devinskemu kantonu. V letih 1811-1825 je bilo skupaj z Mirnom del Istrske, kasneje Gori\xc5\xa1ke in v letih 1923-1947 Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke pokrajine. _NEWLINE_Med prvo svetovno vojno so bila vsa naselja skoraj popolnoma uni\xc4\x8dena razen Dola, ki je bil v neposrednem zaledju. Preko Doberdobske planote je tekla frontna \xc4\x8drta in na njej so se odvijali krvavi boji na delu tako imenovane So\xc5\xa1ke fronte med Italijo in Avstrijo: najprej do 10. avgusta 1916 po zahodnem robu, nato po vzhodnem in maja 1917 je italijanska vojska zavzela Jamlje. Iz takratnega voja\xc5\xa1kega fotografskega gradiva je videti Dol kot ogromno barakarsko naselje, kjer so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene bolni\xc5\xa1nice, po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Veliko ostankov iz tega obdobja je ohranjenih v okolici Bonetov in Ferleti\xc4\x8dev. _NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je Italija s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno oblastjo ukinila vse zunanje znake slovenstva in v javnosti prepovedala uporabo slovenskega jezika. Raznarodovalni politiki so se prebivalci uprli z raznimi dru\xc5\xbebenimi dejavnostmi, med drugo svetovno vojno tudi z oboro\xc5\xbeenim uporom. V drugi polovici 1941 se je na Gori\xc5\xa1kem pojavila organizacija Osvobodilna fronta. Konec leta 1942 se je s prihodom So\xc5\xa1kega odreda razvilo partizanstvo. Te kraje je 1. maja 1945 osvobodila Gradnikova brigada Narodnoosvobodilne vojske Jugoslavije. Kamniti spomeniki v Doberdobu (1961) zraven osnovne \xc5\xa1ole, v Jamljah v spodnjem delu vasi in v Dolu, na odcepu z dr\xc5\xbeavne ceste v Poljane, ter spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de v samem Doberdobu in na Poljanah zabele\xc5\xbeujejo oboro\xc5\xbeeno odporni\xc5\xa1tvo in padle doma\xc4\x8dine. _NEWLINE_Leta 1992 je Ob\xc4\x8dinska uprava vnesla v nov Statut mo\xc5\xbenost uporabe tudi slovenskega jezika v odnosih z ob\xc4\x8dani, v toponomastiki in na javnih napisih. Ob\xc4\x8dina je pobratena s Prva\xc4\x8dino v Vipavski dolini in z ob\xc4\x8dino Bled na Gorenjskem. _NEWLINE_Leta 1910 je na tedanjem ob\xc4\x8dinskem ozemlju stalo 143 hi\xc5\xa1, sedaj jih je 550. Med ljudskim \xc5\xa1tetjem leta 1981 so na\xc5\xa1teli 1.417 prebivalcev v 461 bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih, deset let kasneje pa 1.422 prebivalcev v 501 dru\xc5\xbeini, ki so \xc5\xbeivele v 500 bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Popre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo prebivalcev na prostor je bilo 0,6. Leta 2001 je bilo v ob\xc4\x8dini 1410 stalnih prebivalcev. _NEWLINE_Doberdobska planota se kot kra\xc5\xa1ka regija v svojem bistvu sicer prostorsko preoblikuje podobno kot ostala kra\xc5\xa1ka obmo\xc4\x8dja tostran in onstran dr\xc5\xbeavne meje, toda dokaj specifi\xc4\x8dno. Predvsem je v povojnem obdobju vse bolj \xc4\x8dutiti ne le posledice razmejitve, ampak tudi notranje upravno-politi\xc4\x8dne delitve kra\xc5\xa1kega sveta v Italiji. _NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost Doberdobske planote in doberdobske ob\xc4\x8dine kot njene reprezentativne enote je prisotnost kopice malih naselij ali zaselkov. Zna\xc4\x8dilno je nadalje, da se v Doberdobu osredoto\xc4\x8da vse ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe prebivalstva in osrednjih dejavnosti. _NEWLINE_Pri demografskem gibanju v povojnih desetletjih razlikujemo tri obdobja. Obdobje naglega upada \xc5\xa1tevila prebivalstva (1953-63), obdobje stagnacije (1964-76) in obdobje rahlega porasta po letu 1976 zaradi nastopa pozitivnega migracijskega salda. _NEWLINE_V spreminjanju strukture bivali\xc5\xa1\xc4\x8d in videzu naselij lahko razlikujemo tri obdobja: v prvem (1951-61) je bila najbolj raz\xc5\xa1irjena gola obnovitev bivalnega fonda, v drugem (1961-71) je pri\xc5\xa1la na vrsto posodobitev obstoje\xc4\x8dih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, v zadnjem (1971-81) pa gradnja novih hi\xc5\xa1. _NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja vloga Doberdobske planote je okvirjena v prehod med starimi in novimi oblikami povezanosti z bli\xc5\xbenjim prostorom. Stara prometno-tranzitna funkcija doslej \xc5\xa1e ni imela ve\xc4\x8djega vpliva, pomembnej\xc5\xa1a pa bo z razvojem obmestne podobe pokrajine, ki se bo utrjevala z nadaljnjim pospe\xc5\xa1enim spreminjanjem socialne strukture, videza in vloge naselij ter vrednotenja naravnega okolja. _NEWLINE_Prva pisna pri\xc4\x8devanja o Doberdobu z imenom "Dobradan" izhajajo iz leta 1179, prvi pisani vir za Jamlje, v stari obliki Jamloch, je iz leta 1279. V arhivskih virih se Vi\xc5\xbeintini prvi\xc4\x8d omenjajo leta 1494, Mikoli leta 1578, Brni okrog 1580, Ferleti\xc4\x8di leta 1578, Boneti leta 1637, Devetaki leta 1718, Palki\xc5\xa1\xc4\x8de leta 1776 in Hi\xc5\xa1arji leta 1814. Ljudje pa so tod bivali \xc5\xbee mnogo pred prvo pisno bele\xc5\xbeko. _NEWLINE_Doberdob je postal samostojna ob\xc4\x8dina leta 1850 in je edina popolnoma kra\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina na Gori\xc5\xa1kem, toda Dol je bil tedaj vklju\xc4\x8den pod Opatje selo. Leta 1947 so se pridru\xc5\xbeile Jamlje in leta 1951 Dol, ki je bil neposredno po vojni dodeljen Zagraju. Poleg Doberdoba, ob\xc4\x8dinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, je na ozemlju doberdobske ob\xc4\x8dine enajst ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih vasi z ne ve\xc4\x8d kot 650 prebivalci: Jamlje, Poljane, Mikoli, Brni, Ferleti\xc4\x8di, Boneti, Devetaki, Palki\xc5\xa1\xc4\x8de, Hi\xc5\xa1arji, Sabli\xc4\x8di in Vi\xc5\xbeintini.'