b'\n_START_ARTICLE_\nAorta\n_START_SECTION_\nAnatomija\n_START_PARAGRAPH_\nV anatomski literaturi se aorta navadno deli v odseke. Eden od na\xc4\x8dinov opredeljevanja delov aorte je po anatomskem predelku. Torakalna aorta (ali prsni del aorte) poteka od srca do trebu\xc5\xa1ne prepone. Od tam se nadaljuje kot abdominalna aorta (ali trebu\xc5\xa1ni del aorte) do bifurkacije (razcepi\xc5\xa1\xc4\x8da) aorte. Po drugem sistemu se aorta deli po poteku in smeri toka krvi. V tem sistemu se aorta za\xc4\x8dne kot ascendentna aorta (ascendentni, dvigajo\xc4\x8di se del aorte), ki poteka kranialno od srca in se obrne v zavoj, imenovan aortni lok. Del aorte po zavoju poteka kavdalno in ga imenujemo descendentna aorta (ali descendentni, spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di se del aorte). Aorta se kon\xc4\x8da z razvejitvijo v dve veliki krvni \xc5\xbeili, imenovani skupni iliakalni arteriji, in manj\xc5\xa1o mediano le\xc5\xbee\xc4\x8do \xc5\xbeilo, imenovano mediana sakralna arterija._NEWLINE_Aorta oskrbuje ves sistemski krvni obtok, kar pomeni, da dobiva kri po njej vse telo, razen respiratorne cone plju\xc4\x8d. V grobem ascendentna aorta oskrbuje srce, veje iz aortnega loka oskrbujejo glavo, vrat in roke, veje iz torakalne descendentne aorte oskrbujejo prsni ko\xc5\xa1 (razen srca in respiratorne cone plju\xc4\x8d), veje iz abdominalne aorte pa oskrbujejo trebuh. Medenica in noge se prehranjujejo iz skupnih iliakalnih arterij.\n_START_SECTION_\nEmbrionalni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPri sesalcih in pti\xc4\x8dih se velike arterije razvijejo iz arterij \xc5\xa1kr\xc5\xbenih lokov (aortnih lokov). \xc5\xbdila \xc4\x8detrtega aortnega loka se pri njih razvije v aortni lok, \xc5\xbeila tretjega aortnega loka v brahiocefali\xc4\x8dno arterijo ali v koren notranje karotidne arterije, iz \xc5\xa1estega \xc5\xa1kr\xc5\xbenega loka pa se razvijejo plju\xc4\x8dne arterije. Gladka mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnina velikih arterij in populacija celic, ki tvorijo aortikopulmonalni septum, ta lo\xc4\x8di aorto in plju\xc4\x8dno arterijo, izvira iz sr\xc4\x8dnega nevralnega grebena. Ta prispevek nevralnega grebena k razvoju gladke mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine velikih arterij je nenavaden, saj ve\xc4\x8dina gladke mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine, tudi npr. gladka mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnina koronarnih arterij, izvira iz mezoderma. Kadar aortikopulmonalni septum velikih \xc5\xbeil ne lo\xc4\x8di, stanje imenujemo persistentni arteriozni trunkus.\n_START_SECTION_\nHistolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAorta je elasti\xc4\x8dna arterija in kot taka razmeroma raztegljiva. Srednji arterijski krvni tlak je najvi\xc5\xa1ji v aorti in se z razvejevanjem \xc5\xbeilja zmanj\xc5\xa1uje. Razlika v tlaku med aorto in desnim preddvorom omogo\xc4\x8da tok krvi v o\xc5\xbeilju. Aorta sestoji iz raznolike me\xc5\xa1anice gladke mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine, \xc5\xbeivcev, celic intime, endotelijskih celic, fibroblastom podobnih celic in zapleteno zgrajenega zunajceli\xc4\x8dnega matriksa. Stena aorte sestoji iz ve\xc4\x8d plasti, ki jih imenujemo adventicija, tunika medija in tunika intima. Zaradi debeline njene zunanje plasti prehranjuje razse\xc5\xbena mre\xc5\xbea drobnih krvnih \xc5\xbeil, imenovanih vasa vasorum. Aortni lok vsebuje baroreceptorje in kemoreceptorje, iz katerih se prena\xc5\xa1ajo podatki o krvnem tlaku in kislosti krvi ter o ravni ogljikovega dioksida v krvi v podalj\xc5\xa1ano hrbtenja\xc4\x8do. Te podatke mo\xc5\xbegani obdelajo, avtonomno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje pa posreduje homeostatski odziv._NEWLINE_V tuniki mediji sta kvantitativno najpomembnej\xc5\xa1i sestavini aortne \xc5\xbeilne stene gladka mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnina in zunajceli\xc4\x8dni matriks. Osnovna enota aorte je elasti\xc4\x8dna lamela, ki sestoji iz gladke mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine in elasti\xc4\x8dnega matriksa. Srednja plast aorte sesalcev sestoji iz koncentri\xc4\x8dnih mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnoelasti\xc4\x8dnih plasti. Gladkomi\xc5\xa1i\xc4\x8dna sestavina ne vpliva bistveno na premer aorte, pove\xc4\x8da pa togost in viskoelasti\xc4\x8dnost njene stene. Na biomehanske lastnosti aorte najbolj vpliva elasti\xc4\x8dni matriks. Ta tvori lamele, ki sestojijo iz elasti\xc4\x8dnih vlaken, kolagena (predvsem tipa III), proteoglikanov in glikozaminoglikanov. Skr\xc4\x8denje levega prekata potisne kri v aorto, kar \xc5\xbeilo raz\xc5\xa1iri. To raztezanje odda energijo, ki bo omogo\xc4\x8dila ohranitev krvnega tlaka v diastoli, saj se tedaj aorta pasivno skr\xc4\x8di. Velik vpliv na biomehanske lastnosti ima u\xc4\x8dinek zra\xc4\x8dnega meha. Elasti\xc4\x8dni povratek omogo\xc4\x8da ohranitev energije \xc4\x8drpajo\xc4\x8dega srca in ubla\xc5\xbei pulzacijsko naravo sr\xc4\x8dnega \xc4\x8drpanja.\n_START_SECTION_\nPretok krvi in hitrost pretoka krvi\n_START_PARAGRAPH_\nPulzacijska narava toka krvi ustvarja pulzni val, ki se \xc5\xa1iri v arterijsko vejevje, poleg tega pa se na razcepi\xc5\xa1\xc4\x8du aorte odbiti valovi vra\xc4\x8dajo proti semilunarnim zaklopkam in izvoru aorte. Pritisk teh valov na aortno semilunarno zaklopko se v krivulji aortnega tlaka v sr\xc4\x8dnem ciklusu izrazi kot dikroti\xc4\x8dna zareza. S staranjem postaja aorta vse bolj toga, zato se pulzni in odbiti valovi \xc5\xa1irijo hitreje, s tem pa se zvi\xc5\xa1a krvni tlak. Togost aorte je povezana s \xc5\xa1tevilnimi boleznimi in patolo\xc5\xa1kimi stanji, neinvazivne meritve hitrosti pulznega tlaka pa so neodvisen kazalnik hipertenzije. Najve\xc4\x8dja aortna hitrost se ozna\xc4\x8duje kot V\xe2\x82\x98\xe2\x82\x90\xe2\x82\x93, redkeje tudi kot AoV\xe2\x82\x98\xe2\x82\x90\xe2\x82\x93.'