b'\n_START_ARTICLE_\nRimska vojna mornarica\n_START_PARAGRAPH_\nVojna mornarica Rimljanov (lat. classis [kl\xc3\xa0sis]) je bila ustanovljena med prvo punsko vojno (264 - 241 pr. n. \xc5\xa1t.) in je trajala do petega stoletja, ko so jo uni\xc4\x8dili Vandali. Za razliko od modernih mornaric ni bila nikoli samostojna enota, pa\xc4\x8d pa vedno le odsek kopenske vojske.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi ve\xc4\x8dji nasprotnik starih Rimljanov so bili Karta\xc5\xbeani. Mesto Kartagina je bilo \xc5\xbee v petem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de severne afri\xc5\xa1ke obale. Kmalu je pri\xc5\xa1lo do sporov za posest Sicilije in do vojne. Rimska vojska je sprva premagala Karta\xc5\xbeane na Siciliji, a kmalu je postalo jasno, da se mora uveljaviti tudi na afri\xc5\xa1ki fronti. Zgradili so veliko \xc5\xa1tevilo ladij za prevoz vojske in se izkrcali na karta\xc5\xbeanski obali. To je bil zametek Rimske mornarice. \xc4\x8ceprav so bile sprva te ladje namenjene v glavnem za prevoz legij, so bile vseeno dobro opremljene za bojevanje, predvsem s krokarji._NEWLINE_V naslednjih stoletjih se je Rimski imperij postopoma \xc5\xa1iril in njegova mornarica je zagospodovala vsemu Sredozemlju, ki so ga Rimljani upravi\xc4\x8deno imenovali mare nostrum, to je na\xc5\xa1e morje. Zgodovinarji ra\xc4\x8dunajo, da je v \xc4\x8dasu cesarja Oktavijana rimska mornarica \xc5\xa1tela do 50.000 mo\xc5\xbe. \xc5\xa0ele po sedmih stoletjih od svojega nastanka je na\xc5\xa1la sebi primernega nasprotnika, Vandale, ki so jo pa tudi ugonobili.\n_START_SECTION_\nLadjevje\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko ladjevje je bilo dveh vrst: prave bojne ladje in pomo\xc5\xbene ladje. Prave bojne ladje ali dolge ladje (lat, naves longae [n\xc3\xa0ves l\xc3\xb2nge]) so bile moderne izvedbe gr\xc5\xa1kih ladij, na katere so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene razne vrste novega oro\xc5\xbeja. Pomo\xc5\xbene ali ostale ladje (lat. naves ceterae [n\xc3\xa0ves c\xc3\xa8tere) so bile tovorne in prevozne ladje. Poganjali so jih, poleg vetra, vesla\xc4\x8di, po navadi mladi tujci med 16. in 23. letom starosti, ki so si hoteli pridobiti dr\xc5\xbeavljanstvo. Skoraj tretjina vesla\xc4\x8dev je bila sestavljena iz Egip\xc4\x8danov, veliko je bilo tudi Grkov, Feni\xc4\x8danov, Sircev in Slovanov. Delovna pogodba je predvidevala 20 do 25 let slu\xc5\xbebe, po katerih je dobil vesla\xc4\x8d rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo. Zaradi tega kon\xc4\x8dnega priznanja je bila pla\xc4\x8da bolj skromna, pribli\xc5\xbeno polovica od pla\xc4\x8de, ki jo je prejemal kopenski vojak. \xc5\xbdivljenjske razmere vesla\xc4\x8dev so bile te\xc5\xbeke, a znosne: niso bili su\xc5\xbenji, pa\xc4\x8d pa vojaki.\n_START_SECTION_\nDvovesla\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nBirema ali dvovesla\xc4\x8da je najstarej\xc5\xa1a vojna ladja Rimljanov, saj so jo uporabljali kot civilno ladjo (torej brez oro\xc5\xbeja) \xc5\xa1e v petem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Merila je pribli\xc5\xbeno 23 metrov v dol\xc5\xbeino in 3 metre v \xc5\xa1irino. Vesla\xc4\x8di so sedeli v dveh vrstah, po dva na veslo. Jadro je bilo kvadratne oblike. \xc4\x8ceprav je bila birema zaradi majhne razse\xc5\xbenosti in nizke te\xc5\xbee zelo okretna, jo je v vojni mornarici kmalu nadomestila trirema, ki je bila precej ve\xc4\x8dja, a bolj prakti\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nTrovesla\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTrirema ali trovesla\xc4\x8da je bila izpopolnjena gr\xc5\xa1ka triera, ki so jo uporabljali vsi narodi Sredozemlja, pred vsemi Feni\xc4\x8dani, in Perzijci. Bila je okoli 40 metrov dolga in 6 metrov \xc5\xa1iroka, kar je zagotavljalo hitro in naglo premikanje, a je - nasprotno od bireme - tudi nudilo dovolj prostora bodisi za namestitev bojnih naprav, kot tudi za \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e mo\xc5\xa1tvo. Normalno je trirema preva\xc5\xbeala centurijo, to je 80 do 100 vojakov, in 15 mornarjev. Poganjalo jo je do 170 vesla\xc4\x8dev, ki so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni pod krovom v treh\xc2\xa0\xc2\xbbnadstropjih\xc2\xab, od koder ime plovila. Vesla so bila manj\xc5\xa1a in v rokah enega samega mo\xc5\xbea. Jadro je bilo pravokotno, veliko pribli\xc5\xbeno za dve jadri bireme, a \xc5\xa1e vedno na enem samem jamboru; po potrebi se je dalo zviti do trikotne oblike, kar je pove\xc4\x8dalo gib\xc4\x8dnost pri hitrih premikih. Krmili sta bili dve in sta se dali samostojno upravljati, iz \xc4\x8desar se da sklepati, da je bila izredna okretnost plovila v veliki meri odvisna od spretnosti krmarjev in od sodelovanja med njima.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetverovesla\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nKvadrirema ali \xc4\x8detverovesla\xc4\x8da je bila vojna oklepna ladja s \xc5\xa1tirimi vrstami vesel. Merila je 48 metrov v dol\xc5\xbeino in 8 v \xc5\xa1irino, z ugrezom 90\xc2\xa0cm. Imela le 240 vesla\xc4\x8dev na 160 veslih, 30 mornarjev in 120 vojakov v bojni opremi. Oboro\xc5\xbeena je bila z dvema krokarjema, raznimi oblegovalnimi napravami (balistami in onagri) in lesenim stolpom, ki je dovolil lokostrelcem vzvi\xc5\xa1eno pozicijo.\n_START_SECTION_\nPeterovesla\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPeterovesla\xc4\x8da je bila vojna oklepnica, zelo podobna kvadriremi, a s petimi vrstami vesel. Merila je 48 metrov v dol\xc5\xbeino in 8 v \xc5\xa1irino, z ugrezom 120\xc2\xa0cm. Imela je 300 vesla\xc4\x8dev na 160 veslih, 30 mornarjev in 200 vojakov v popolni bojni opremi. Oboro\xc5\xbeena je bila z dvema krokarjema, raznimi oblegovalnimi napravami (balistami in onagri) in dvema lesenima stolpoma, ki sta dovolila lokostrelcem vzvi\xc5\xa1eno pozicijo. imela je zelo dobro jadro\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0esterovesla\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nHeksarema ali \xc5\xa1esterovesla\xc4\x8da je bila poveljni\xc5\xa1ka ladja, ki je morala predvsem imponirati nasprotniku in ga ustrahovati s svojim mogo\xc4\x8dnim videzom, a se po navadi ni udele\xc5\xbeevala bitk. Bila je te\xc5\xbeko oboro\xc5\xbeena in zelo velika, a ne vedno enako, ker so jih poveljniki dali zgraditi po svojem okusu. Doslej so se na\xc5\xa1li primerki te ladje z najve\xc4\x8d \xc5\xa1estimi vrstami vesel, a nekateri zgodovinarji menijo, da so v\xc4\x8dasih imele do deset vrst vesel. Velikost in te\xc5\xbea plovila sta seveda pogojevali okretnost ladje, pa tudi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost posadke.\n_START_SECTION_\nLiburnija\n_START_PARAGRAPH_\nLiburnija je bila manj\xc5\xa1a vojna ladja, s samo 82 vesli v dveh vrstah, a dovolj ozka in hitra, da se je z lahkoto upravljala. Zato se je uporabljala predvsem za prevoz vojakov in oskrbo mornarice, a tudi za vsako vrsto hitrega posega ali zasledovanja. Sprva je bila namenjena spopadom z dalmatinskimi gusarji, po katerih je tudi dobila ime. Izkazala se je pa tudi zelo uporabna za re\xc4\x8dno plovbo, zato so jo Rimljani dodelili obmejnim postojankam na Renu in Donavi. bila je \xc4\x8dudna'