b'\n_START_ARTICLE_\nZlom newyor\xc5\xa1ke borze 1929\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivi zdaj, pla\xc4\x8daj pozneje\n_START_PARAGRAPH_\nV dvajsetih letih so zaradi takoj\xc5\xa1njih posojil \xc5\xa1tevilni Ameri\xc4\x8dani \xc5\xbeiveli razko\xc5\xa1no in lagodno. Mo\xc5\xbeje so kupovali dru\xc5\xbeinske avtomobile na obro\xc4\x8dno odpla\xc4\x8devanje in jemali hipoteke za kupovanje prostornih hi\xc5\xa1, ki so jih opremljali s sodobno opremo. \xc5\xbdivljenjski slog se je lepo odra\xc5\xbeal v takratnem plesu imenovanem Charleston.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivi pozneje, pla\xc4\x8daj zdaj\n_START_PARAGRAPH_\nKo so posledice borznega zloma doletele vlagatelje, posrednike in ljudi, ki jih je karikaturist poimenoval "napihnjeni kapitalisti", se je lahkotono \xc5\xbeivljenje se je spremenilo v te\xc5\xbeko. A kljub te\xc5\xbekim razmeram, so nekateri na\xc5\xa1li \xc4\x8das za zabavo. Tako je neki karikaturist je narisal finan\xc4\x8dnika, obe\xc5\xa1enega na vrvi v obliki leta 1929. Drugega bankrotiranega plutokrata pa je prikazal, kako prodaja jabolka skupaj z obubo\xc5\xbeanimi \xc5\xa1pekulanti. Tisti, ki so imeli na prodaj kaj vrednega, na primer drage avtomobile, so jih na newyor\xc5\xa1kih ulicah ponujali po malenkostni ceni. TO je bilo po ve\xc4\x8dini brez uspeha, saj si tudi prej premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i sedaj niso mogli privo\xc5\xa1\xc4\x8diti dragih avtomobilov in ostalih dobrin.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nDnevno poslovanje na newyor\xc5\xa1ki borzi na wall streetu, najve\xc4\x8djem trgu denarja na svetu, je potekalo kot obi\xc4\x8dajno. Toda kljub temu so bili borzni posredniki \xc5\xbeiv\xc4\x8dni. V zadnjih nekaj tednih so bili pri\xc4\x8da silovitim nihanjem, tako v cenah, kot tudi med optimizmom in strahom._NEWLINE__NEWLINE_Vsa dvajseta leta so Ameri\xc4\x8dani nepremi\xc5\xa1ljeno zapravljali, tako za izdelke kot za delnice. Za najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e nakupe je bilo mogo\xc4\x8de brez te\xc5\xbeav dobiti posojilo. Norijo veselja\xc4\x8denja z borznimi \xc5\xa1pekulacijami so ve\xc4\x8dinoma financirali s posojili borznih posrednikov. Vsi so bili prepri\xc4\x8dani, da so njihove nalo\xc5\xbebe v vedno rasto\xc4\x8dih delnicah varne._NEWLINE__NEWLINE_Proti koncu desetletja pa je postalo jasno, da bo treba pla\xc4\x8dati visoko ceno. Sredi oktobra 1929 so cene tako drasti\xc4\x8dno padle, da je bilo na tiso\xc4\x8de delni\xc4\x8darjev, ki so imeli "bogastvo" zgolj na papirju, prisiljenih prodati svoje delnice. To je spro\xc5\xbeilo nadaljnjo spiralo padanja cen.\n_START_SECTION_\nWall Street zajame panika\n_START_PARAGRAPH_\nNa dan, ki se je v zgodovino zapisal kot \xc4\x8drni \xc4\x8detrtek, je val prodajanja pani\xc4\x8dnih vlagateljev zatresel temelje ameri\xc5\xa1ke borze. Ob 11. dopoldne v \xc4\x8detrtek, 24. oktobra, eno uro po za\xc4\x8detku poslovanja, je borzo zajela panika. Vlagatelji, ki so kupili delnice podjetij, za katere so jim zagotovili, da so uspe\xc5\xa1na in se \xc5\xa1irijo, so svojim posrednikom naro\xc4\x8dili, naj jih prodajo - za vsako ceno, v\xc4\x8dasih skorajda za ni\xc4\x8d._NEWLINE_New york times je tako v \xc5\xbeivo poro\xc4\x8dal: "Zajel jih je strah..Na tiso\xc4\x8de posrednikov je vrglo svoje delnice v vrtinec na borzi, da bi iztr\xc5\xbeili vsaj kan\xc4\x8dek vlo\xc5\xbeka." V jutru, ko je mehur\xc4\x8dek po\xc4\x8dil, so bili vlagatelji, ki so imeli na papirju velikansko premo\xc5\xbeenje, finan\xc4\x8dno uni\xc4\x8deni prej, kot so lahko telegrafi prina\xc5\xa1ali slabe novice. Na tleh borze se je razvnela blazna gonja po prodaji. Zaradi nedostojnega kaosa, so uredniki zaprli galerijo za obiskovalce._NEWLINE_Okoli poldneva se je zdelo, da je najhuj\xc5\xa1a panika mimo, in za\xc4\x8dela se je re\xc5\xa1evalna operacija. Skupina uglednih bankirjev in finan\xc4\x8dnih se je odlo\xc4\x8dila zdru\xc5\xbeiti sredstva v vi\xc5\xa1ini 20 do 30 milijonov dolarjev, da bi kupili sve\xc5\xbenje delnic. Uro zatem je Richard Whitney, veseli in samozavestni podpredsednik borze, pri\xc5\xa1el na podij. Naro\xc4\x8dil je 10000 delnic po ceni nad povpra\xc5\xa1evanjem. Potem je obiskal \xc5\xa1e 20 okenc in kupil velike koli\xc4\x8dine delnic. V nekaj minutah je porabil 20 milijonov denarja bankirjev._NEWLINE_Toda u\xc4\x8dinek je bil kratkotrajen. Ker telegrafski aparati niso dohajali \xc5\xa1tevilnih transakcij, so \xc5\xa1e vedno bruhali mra\xc4\x8dne novice, \xc4\x8deprav se je trg v odzivu na dramati\xc4\x8dni poskus re\xc5\xa1evanja pobral. To pa je spro\xc5\xbeilo nadaljnjo mrzli\xc4\x8dno prodajo delnic. Borzni posredniki, do kolen zasuti z naro\xc4\x8dili za prodajo in telegrafskimi trakovi, so obupno posku\xc5\xa1ali izra\xc4\x8dunati, koliko njihove stranke izgubljajo iz minute v minute._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tetju so tisti dan po \xc4\x8dedalje ni\xc5\xbejih cenah prodali 12.894.650 delnic. Prej\xc5\xa1nji mesec je bil povpre\xc4\x8dni dnevni promet 4 milijone._NEWLINE_V nedeljo so \xc4\x8dasopisi razglasili, da je najhuj\xc5\xa1a kriza mimo in da se bo v naslednjem tednu poslovanje popravilo. Toda v ponedeljek so za\xc4\x8dele delnice ponovno padati in v torek "grozljivi torek" je bilo jasno, da najhuj\xc5\xa1e \xc5\xa1ele prihaja. Tisti dan so prodali skoraj 16,5 milijona delnic, potem pa je trg razpadel. Nikogar tudi ni bilo ve\xc4\x8d, da bi prodajal delnice, in v enem samem dnevu je izginilo za 14 milijard dolarjev papirnatih dobi\xc4\x8dkov. V nekem trenutku je kurir ponudil en dolar za sve\xc5\xbeenj delnic, ki je bil \xc5\xa1e teden prej vreden 100.000 dolarjev in ga dobil._NEWLINE_Kljub prevladujo\xc4\x8di \xc4\x8drnogledosti so nekateri izra\xc5\xbeali zaupanje. Med njimi je bil tudi John D. Rockefeller, ki je drzno naznanil, da on in njegova dru\xc5\xbeina kupujejo "trdne splo\xc5\xa1ne delnice".\n_START_SECTION_\nVzroki za zlom\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d mesecev pred zlomom borze na wall streetu je v ZDA vladala mrzlica kupovanja delnic. Uradi borznih posrednikov so rasli po vsej dr\xc5\xbeavi in iz dneva v dan so bili polni dobi\xc4\x8dko\xc5\xbeeljnih mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk. "Mejni nakupi" so omogo\xc4\x8dali navadnim delavcem, da so kupovali delnice na kredit. Kupec je pla\xc4\x8dal le majhen del "mejne" cene, denimo 10 odstotkov, preostalo pa si je sposodil od borznega posrednika, ki je kot jamstvo zadr\xc5\xbeal delnice. Ko se je vrednost delnic zvi\xc5\xa1ala, jih je kupec prodal, izpla\xc4\x8dal posrednika in pobral dobi\xc4\x8dek._NEWLINE_\xc5\xbdelja po hitrem zaslu\xc5\xbeku je gnala tako tiste, ki so \xc5\xbee bili bogati, kot one, ki so \xc5\xbeeleli svoj del bogastva. Da bi zadovoljili povpra\xc5\xa1evanje po najnovej\xc5\xa1ih finan\xc4\x8dnih novicah, so v hotelskih sprejemnicah namestili telegrafske sprejemnike, ki so prena\xc5\xa1ali cene delnic. Vrednost delnic je dosegla najvi\xc5\xa1jo raven vseh \xc4\x8dasov. Toda 5. septembra je ekonomist Roger W. Babson opozoril: "Prej ali slej bo pri\xc5\xa1el zlom". Ljudje so mu prisluhnili in zaupanje se je za\xc4\x8delo krhati. Ko so za\xc4\x8dele vrednosti delnic padati, so kupci, ki so kupovali na mejo ugotovili, da ne pada samo vrednost njihovega vlo\xc5\xbeka, ampak so za\xc4\x8deli nanje pritiskati tudi posredniki, ki so hoteli ve\xc4\x8djo "mejo", da bi zavarovali denar, ki so ga posodili svojim strankam._NEWLINE_Prodajalcev je bilo veliko ve\xc4\x8d kot kupcev in na tiso\xc4\x8de ljudi brez denarja je bilo prisiljenih prodati svoje vlo\xc5\xbeke. V ponedeljek, 21. oktobra, je Wall street preplavil velikanski val prodaje in vse je bilo pripravljeno za zlom, ki je pri\xc5\xa1el \xc4\x8dez 3 dni.\n_START_SECTION_\nSpopad s krizo\n_START_PARAGRAPH_\nDva ameri\xc5\xa1ka predsednika, Calvin Coolidge in njegov naslednik Herbert Hoover, sta imela klju\xc4\x8dni vlogi pri gospodarskem polomu in svetovni krizi, ki je sledila in je trajala do konca tridesetih let. Tretji predsednik, Franklin D. Roosevelt, pa je dvignil ZDA iz gospodarskega brezna. Marca 1929 je bil Coolidge, ki si je za geslo izbral "Ostanite mirni s Coolidgem (Keep cool with Coolidge)", predsednik 6 let. Njegova napaka je bila, da ni zaustavil razcveta \xc5\xa1pekulacij na borzi in omejil pridobivanja kreditov, kar je privedlo do borznega zloma sedem mesecev potem, ko je zapustil belo hi\xc5\xa1o. Zlom je pri\xc5\xa1el v \xc4\x8dasu predsedovanja Herberta Hooverja, ki je Ameri\xc4\x8danom obljubil "pi\xc5\xa1\xc4\x8danca v vsakem loncu in avto v vsaki gara\xc5\xbei". Namesto tega se je zna\xc5\xa1el v gospodarski krizi. Proizvodnja jekla in avtomobilov je bila mo\xc4\x8dno prizadeta, prevozni stro\xc5\xa1ki so se mo\xc4\x8dno zvi\xc5\xa1ali, gradnja hi\xc5\xa1 pa je skoraj povsem zamrla. Ker Hoover ni mogel odpraviti hudih te\xc5\xbeav, ga je na volitvah leta 1933 premagal Franklin D, Roosevelt. Roosevelt je uvedel svoj revolucionarni New deal - gospodarsko politiko nenehnih industrijskih in kmetijskih reform in program socialnega varstva.\n_START_SECTION_\nVpliv krize na preostali svet\n_START_PARAGRAPH_\nMed prvimi dr\xc5\xbeavami, ki jih je prizadel borzni zlom v ZDA, je bila Britanija, ki pa ni do\xc5\xbeivela takega razcveta kot ZDA po letu 1920 in je imela \xc5\xbee takrat obse\xc5\xbeno nezaposlenost. Kljub temu je bil London \xc5\xa1e vedno veliko poslovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in verjetno najve\xc4\x8dji \xc4\x8dezmorski trg za ameri\xc5\xa1ke delnice. Ob koncu leta 1929, so nemirne gospodarske razmere postale kaoti\xc4\x8dne. Leta 1931 je bilo \xc5\xbee 2,5 milijona nezaposlenih, njihovo \xc5\xa1tevilo pa je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo. Avgusta je pri\xc5\xa1lo do razcepa v laburisti\xc4\x8dni vladi in premier Ramsay MacDonald je obiskoval koalicijsko narodno vlado, da bi re\xc5\xa1il polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Naslednji mesec je Britanija devalvirala funt in opustila zlati standard - denarno merilo, po katerem je osnovna denarna enota enaka vrednosti dolo\xc4\x8dene koli\xc4\x8dine zlata. To je imelo mednarodne odmeve, posebej v Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki uniji, najve\xc4\x8dji proizvajalki zlata na svetu in njeno prej trdno gospodarstvo je za\xc5\xa1lo v krizo. Avstralija je zaradi zloma ostala brez posojil iz tujine, od katerih je bilo odvisno njeno gospodarstvo. Krizo v Avstraliji je \xc5\xa1e zaostril padec svetovnih cen volne in p\xc5\xa1enice. Na bolj raznoliko gospodarstvo Nove Zelandije pa kriza ni vplivala. Hudo sta bili prizadeti Indonezija in Brazilija, ker so cene kav\xc4\x8duka in kave strmo padle._NEWLINE_Vso Evropo je zajel val ban\xc4\x8dnih ste\xc4\x8dajev. Kriza se je za\xc4\x8dela v Avstriji spomladi 1931, ko je najve\xc4\x8dja banka, Kredit Anstalt poro\xc4\x8dala o velikih izgubah in nevarnosti, da morda ne bo mogla izpla\xc4\x8dati svojih upnikov. Ameri\xc5\xa1ki in britanski upniki so pohiteli, da bi re\xc5\xa1ili kar se da. Nekaj tednov zatem, sta propadli mo\xc4\x8dni nem\xc5\xa1ki banki Darmstadter in Narodna Banka. Nem\xc4\x8dija je bila med tistimi, ki so jih posledice zloma najbolj prizadele. Velikanska ameri\xc5\xa1ka posojila za obnovo gospodarstva po vojni so ukinili. Nezaposlenost je strmo narasla, propadlo je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d bank, proizvajalec letal Willy Messerschmitt je bil nevarno blizu ste\xc4\x8daja._NEWLINE__NEWLINE_Na Nizozemskem in v Belgiji so propadle velike borznoposredni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, delnice so padle in te\xc4\x8daji so bili mo\xc4\x8dno prizadeti. Gospodarski polom je vplival tudi na \xc5\xa0panijo in prispeval h krvavi Dr\xc5\xbeavljanki vojni nekaj let pozneje. Nasprotno pa se gospodarska kriza ni dotaknila \xc5\xa0vice, Francije in skandinavskih dr\xc5\xbeav.'