b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0port\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeinska podobnost\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj splo\xc5\xa1no vsebinsko izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de nam ponudi Ludwig Wittgenstein, ki na primeru igre dokazuje, da za mnoge pojme ne moremo najti nujnih in zadostnih pogojev. Iskanje klasi\xc4\x8dne aristotelovske definicije naj bi bilo v takih primerih jalovo po\xc4\x8detje. Na\xc4\x8din, da se re\xc5\xa1imo iz tega labirinta, poda z idejo dru\xc5\xbeinske podobnosti, ki jo je pojasnil v svojem posthumno izdanem delu Filozofske raziskave. Vsi imamo jasno predstavo o tem, kaj igre so: lahko podamo primere, primerjamo razli\xc4\x8dne igre, se odlo\xc4\x8damo o dvomljivih primerih itd. Te\xc5\xbeava se pojavi, ko se posku\xc5\xa1amo dokopati \xc5\xa1e dlje, da bi poiskali nek bistveni pomen. Tak skupni imenovalec ne obstaja. Ne obstaja nobena skrita lastnost, ki bi jo delile vse igre. Na kratko, ne obstaja skrita globina oz. pomen. Pri tako teko\xc4\x8dem in dinami\xc4\x8dnem terminu, na\xc5\xa1e razumevanje pojma ni ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot zmo\xc5\xbenost, da ga primerno uporabimo v \xc5\xa1irokem naboru kontekstov (Wittgenstein, 2014).\n_START_SECTION_\nInstitucionalna definicija\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo, sicer vplivno, vendar zelo neinformativno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de, nam ponudi institucionalna definicija. Slednjo je najla\xc5\xbeje artikulirati na primeru. Pred leti je slovensko javnost razburil ultramaratonski re\xc4\x8dni plavalec Martin Strel. Mnogi so bili mnenja, da bi moral biti za svoje podvige nagrajen z nazivom \xc5\xa1portnik leta. Preplaval je Amazonko in Mississipi. Za \xc4\x8das priprav na plavanje po Mississippiju je bil zaposlen v slovenski vojski in to v \xc5\xa1portni \xc4\x8deti, ki je po zakonu namenjena le vrhunskim \xc5\xa1portnikom (Kreft, 2012)._NEWLINE_\xc4\x8cez no\xc4\x8d se je tok obrnil in Martina Strela je odneslo iz hrama \xc5\xa1porta. Glavni pobudnik preverjaja njegove \xc5\xa1portnosti je bil \xc5\xa1portni dnevnik Ekipa. \xc5\xa0portni mened\xc5\xbeer Tone Vogrinec pa je javno zahteval lo\xc4\x8ditev \xc5\xa1porta od ekstremnih dose\xc5\xbekov, saj je menil, da to kar po\xc4\x8dne Martin Strel nima veze z \xc5\xa1portom. Martinov cilj je dokazovanje biopsihosocialnega razvoja v najbolj ekstremnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Njegovi dose\xc5\xbeki so vpisani v Guinnessovo knjigo rekordov. Ima svoje lastno plavalno dru\xc5\xa1tvo Martin's Club. A \xc4\x8deprav deluje v ekstremnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, kot alpinisti in jamarji, in \xc4\x8deprav postavlja rekorde ter ima svoje dru\xc5\xa1tvo; to ni \xc5\xa1portno dru\xc5\xa1tvo, rekordi niso \xc5\xa1portni rekordi, sam pa ni ekstremni \xc5\xa1portnik, temve\xc4\x8d zgolj ekstremist. Problem je, da Martin ne deluje znotraj \xc5\xa1portnih ali pano\xc5\xbenih zvez. Ni ga na spisku institucij, ki dolo\xc4\x8dajo \xc5\xa1port. Predvsem pa deluje na na\xc4\x8din svobodnega umetnika oz. boema, ki sam dolo\xc4\x8da cilje in pravila. Navkljub akademski in znanstveni podlagi, nima institucionalne, zato je \xc5\xa1portnik le na ravni Wittgensteinove dru\xc5\xbeinske podobnosti (Kreft, 2012)._NEWLINE_Institucionalne definicije \xc5\xa1porta pa ne smemo ena\xc4\x8diti z istitucionalno definicijo umetnosti. \xc4\x8ceprav med obema obstajajo podobnosti, sicer jih med sabo ne bi primerjali. V umetnosti status umetni\xc5\xa1kega dela podeljuje umetni\xc5\xa1ki svet (Dickie, 1997). Pri \xc5\xa1portu pa ne gre za \xc5\xa1portni svet, ampak za institucijo. Ta z zakoni, uradno odlo\xc4\x8da o tem kaj je \xc5\xa1port in kaj ni \xc5\xa1port. Pri tem lahko izdajo tudi \xc5\xbeigosana potrdila (Kreft, 2012). _NEWLINE_Vendar je na\xc5\xa1tevanje \xc5\xa1portov s seznama zelo neinformativno. Radi bi vedeli zakaj so nekatere discipline \xc5\xa1porti in druge ne. O tem nas seznam \xc5\xa1portov ne obvesti. Po drugi strani \xc5\xa1portne institucije niso ustvarile niti ene same \xc5\xa1portne discipline, saj se \xc5\xa1porti vedno rojevajo na obmo\xc4\x8djih brez ustanov in pravil in \xc5\xa1ele s \xc4\x8dasom postanejo del institucije, v kateri lahko deluje \xc5\xa1portniki in \xc5\xa1portnice nekaj let. \xc5\xa0portni funkcionarji in mened\xc5\xbeerji pa celo do smrti (Kreft, 2012).\n_START_SECTION_\nEstetika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0port ne pripada samo \xc5\xa1portnikom, ampak tudi gledalcem, ki \xc5\xa1portnike spodbujajo in bodrijo. Pri tem tudi sami u\xc5\xbeivajo in izra\xc5\xbeajo povsem zasebno subjektivno ob\xc4\x8dutje. S tem ostaja v domeni okusa, ki upravi\xc4\x8deno pri\xc4\x8dakuje soglasje in se sklicuje na skupnostni \xc4\x8dut vseh ljudi (Kreft, 2013). Lahko bi rekli, da je to oblika emotivizma, pri kateri gledalci izra\xc5\xbeajo svoj \xc4\x8dustveni odziv z odobravanjem (\xc2\xbbHura!\xc2\xab\xc2\xa0za po\xc5\xa1teno igro) in neodobravanjem (\xc2\xbbFuj!\xc2\xab\xc2\xa0za goljufanje) (Dupre, 2014).\n_START_SECTION_\nRazlikovanje med \xc5\xa1portom, umetnostjo in estetiko\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji so bila tekmovanja v pesni\xc5\xa1tvu, dramatiki, retoriki, celo slikarstvu; zato je De Coubertin videl umetnost kot del svojega olimpijskega gibanja. Na olimpijskih igrah v letih od 1912 do 1948 so na njegovo pobudo umetniki tekmovali v osmih razli\xc4\x8dnih disciplinah: arhitekturi, dramski umetnosti, koreografiji, dekoraciji, pisani besedi, glasbi, slikarstvu in kiparstvu. De Coubertin je upal, da bo lepota \xc5\xa1porta prepri\xc4\x8dala umetnike k udele\xc5\xbebi na igrah. Vendar jih ni. Celo najbolj organiziranim tekmovanjem, kot so bile olimpijske igre leta 1936, ni uspelo pritegniti umetnikov (Girginov, 2007)._NEWLINE_Klju\xc4\x8dna razlika med \xc5\xa1portom in umetnostjo je v vklju\xc4\x8devanju pomenov. Umetnost je definirana tudi z vklju\xc4\x8devanje moralnih, socialnih, politi\xc4\x8dnih in \xc4\x8dustvenih pomenov, s katerimi \xc5\xa1port ni. Skozi samo umetnostno delo lahko zaznamo avtorjevo dru\xc5\xbebeno kritiko. Nekatera dela so ustvarjena prav s tem namenom, medtem ko \xc5\xa1portna predstava ne podaja dru\xc5\xbebene kritike (Girginov, 2007). Welsch je pri izpeljavi takih trditev bolj oprezen. Meni, da je \xc5\xa1port podoben sodobni umetnosti. Upravi\xc4\x8deno ga lahko dojemamo tudi kot umetnost (Welsch, 1999). Vendar je na tej to\xc4\x8dki razprave \xc5\xbee jasno, da bomo v kon\xc4\x8dni fazi tr\xc4\x8dili ob Wittgensteinovo dru\xc5\xbeinsko podobnost (Wittgenstein, 2014). Trditev, da je \xc5\xa1port umetnost, je v nasprotju s stali\xc5\xa1\xc4\x8di filozofije \xc5\xa1porta (Kreft, 2013)._NEWLINE_Do prepri\xc4\x8danj, da je \xc5\xa1port umetnost pride s prehitrim sklepanjem in ena\xc4\x8denjem umetnosti in estetike. Estetika je nastala iz gr\xc5\xa1ke besede za \xc4\x8dutnost in zaznavo, da bi postala nova filozofska disciplina, katere zanimanje je \xc4\x8dutna zaznava, lepota in umetnost. Skozi zgodovino pa se je izraz \xc2\xbbestetski\xc2\xab\xc2\xa0za\xc4\x8del uporabljati tudi izven umetnosti in domene lepega ter ozna\xc4\x8deval tudi gnus in grdost. S tem je estetika zdrsnila na celostno obmo\xc4\x8dje \xc4\x8dutnosti in zaznave. S tem ko dolo\xc4\x8deno stvar zaznamo kot estetsko, \xc5\xa1e ne pomeni, da je \xc5\xbee umetnost (Kreft, 2013). David Best (1988) na primeru son\xc4\x8dnega vzhoda poda razliko med umetnostjo in estetiko. Ko gledamo son\xc4\x8dni vzhod lahko do\xc5\xbeivimo estetsko ugodje, se po\xc4\x8dutimo lepo in tudi zaznamo ta naravni pojav kot nekaj lepega. \xc5\xa0e zdale\xc4\x8d pa ne moramo trditi, da je son\xc4\x8dni vzhod umetnost, ali celo, da je narava umetnik. Podobno lahko re\xc4\x8demo za \xc5\xa1port. Samo zato, ker je estetski, \xc5\xa1e ne pomeni, da je umetnost.\n_START_SECTION_\nEstetska funkcija v \xc5\xa1portu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce raziskujemo \xc5\xa1port z estetskega vidika, ne moremo mimo njegovega gibala. To gibalo je volja usmerjena k namenu, h gibanju. To pa ni gibanje, h kateremu se za\xc5\xbeenemo z vso silo, ampak je nekaj, kar ho\xc4\x8de na\xc5\xa1a volja dose\xc4\x8di z dostojanstvom. Gre za gibanje, ki sporo\xc4\x8da mnogo ve\xc4\x8d kot le ekonomi\xc4\x8dni izra\xc4\x8dun uporabe energije (Kreft, 2012)._NEWLINE_\xc4\x8ce ho\xc4\x8de estetika pojasniti svojo funkcijo, se mora vpra\xc5\xa1anja lotiti s sociolo\xc5\xa1kega vidika. Ta funkcija se ne pojavlja kot nekaj objektivnega, ki bi pripadala stvarem samim, ampak je odvisna od okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, kulture in zgodovine. Torej je njena funkcija relativna oz. jo moramo jemati v ustreznem kontekstu. Estetska funkcija obra\xc4\x8da pozornost s prakti\xc4\x8dne obrnjenosti k svetu in stvarem na govorico sveta ter na\xc4\x8din, kako je ta reprezentiran v na\xc5\xa1ih \xc4\x8dutih in govorici. Neposredno je povezana s privla\xc4\x8dnostjo in odbojnostjo (Kreft, 2013)._NEWLINE_Lev Kreft v delu Levi horog predpostavlja, da so najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i estetski u\xc4\x8dinki \xc5\xa1porta povezani z dramati\xc4\x8dnostjo. \xc5\xa0port je dramati\xc4\x8den in dramati\xc4\x8dnost je njegova najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a estetska poteza. \xc5\xa0port je pridobil ve\xc4\x8djo popularnost od popularne umetnosti, zato ker je njegova estetska privla\xc4\x8dnost zgrajena na temeljih polsprenevedanja. \xc5\xa0portni igralci ne uprizarjajo besedila tako kot v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, ampak vzamejo \xc5\xa1port za res, ker je to pogoj za njihov u\xc5\xbeitek in u\xc5\xbeitek vseh ostalih. Razlika je predvsem v tem, da se \xc5\xa1portnki igrajo; ne pa igrajo. Vsak dramski vlo\xc5\xbeek v \xc5\xa1portni tekmi (npr. igranje prekr\xc5\xa1ka na \xc5\xa1portni tekmi) lahko gledalca zmoti. Nasprotno je za gledalca v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du mote\xc4\x8de, da igralec ne igra (npr. pozabi del prizora). \xc5\xa0portnikova stalna odzivnost na situacijo brez vnaprej dolo\xc4\x8denega teksta in izida, pu\xc5\xa1\xc4\x8da gledalcu mo\xc4\x8dan realisti\xc4\x8den ob\xc4\x8dutek (Kreft, 2013). Best poda \xc5\xa1e drugo distinkcijo med gledali\xc5\xa1ko igro in \xc5\xa1portom. Lik in oseba sta pri \xc5\xa1poru eno in isto, medtem ko je pri drami, dramatis person\xc3\xa6, maska, ki si jo oseba nadane, za potrebo igre (Best, 1988). Estetska privla\xc4\x8dnost prave tragedije \xc2\xbbv \xc5\xbeivo\xc2\xab\xc2\xa0je bolj\xc5\xa1a od vsake imitacije (Osipovich, 2006). _NEWLINE_Tudi na najbolj subtilni ravni se ta konflikt, ki povzro\xc4\x8da dramati\xc4\x8dnost, ka\xc5\xbee kot nasprotje med lahkotnostjo in napetostjo. Lahkotnost v izvedbi ne\xc4\x8desa, kar terja velik napor. Tega u\xc5\xbeitka, te volje, se ne da skriti niti v najbolj mehani\xc4\x8dnih kvantitativnih razlagah. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d, vsako gibanje predstavlja tudi \xc4\x8dustvo in izraz, ki je precej ve\xc4\x8d kot \xc2\xbbpoteza iz geometrije, ki jo izpelje\xc2\xab\xc2\xa0(Kreft, 2012)._NEWLINE_Vrhunski \xc5\xa1port zagotovo sledi zahtevam estetike. Na tehnolo\xc5\xa1ki ravni se dramati\xc4\x8dnost kot estetska poteza, za primer, poka\xc5\xbee pri nogometu. Razvoj nogometne \xc5\xbeoge je s pomo\xc4\x8djo nove tehnologije \xc5\xa1el v to smer, da se izdeluje \xc5\xbeoge z ve\xc4\x8d plastmi in sinteti\xc4\x8dnimi materiali. Vse v smeri, da je \xc5\xbeoga bolj hitra, nepredvidljiva in za vratarja neugodna. Tako postane igra bolj dinami\xc4\x8dna in gledljiva. S podobno te\xc5\xbeavo so se spoprijeli tenisa\xc4\x8di. Z novo tehnologijo in sinteti\xc4\x8dnimi vlakni ter ve\xc4\x8djim loparjem je igra postala prehitra. Preve\xc4\x8d je bilo dobljenih setov na servisu in premalo same igre. Sam tenis pa je postal dolgo\xc4\x8dasen in negledljiv. Teni\xc5\xa1ke avtoritete so morale prilagoditi \xc5\xbeogico tako, da so jo naredile bolj po\xc4\x8dasno. Igra je ponovno postala bolj zanimiva z ve\xc4\x8d izmenjavami. Podobno so morali omejiti te\xc5\xbeo kolesa v kolesarstvu, saj je z razvojem novih materialov postajalo kolo vse la\xc5\xbeje. Uporaba tehnologije za analiziranje tekem nasprotnika je v \xc5\xa1portu postala nepogre\xc5\xa1ljiva. Danes predstavlja trenerju klju\xc4\x8den pripomo\xc4\x8dek pri sestavi in optimizaciji treningov tako v ekipnih kot pri posameznih \xc5\xa1portih. Spet druge tehnolo\xc5\xa1ke inovacije so \xc5\xa1le v smeri ve\xc4\x8dje varnosti. Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ko podjetje je razvilo elektri\xc4\x8dni transmitor, ki s \xc5\xa1ibkimi signali odganja morske pse. Tehnologija je uporabna za surferje in potaplja\xc4\x8de. Potaplja\xc4\x8di so posvojili \xc5\xa1e druge pametne naprave, s katerimi lahko nadzorujejo kisik. Tehnolo\xc5\xa1ke inovacije v \xc5\xa1portu niso ve\xc4\x8d ni\xc4\x8d novega. Vse inovacije pa delajo \xc5\xa1port napet in dramati\xc4\x8den; igro in igranje zanimivo in zabavno. (Cashmore, 2005)._NEWLINE_V eseju Smrtni sovra\xc5\xbeniki \xc5\xa1porta Brecht poda ugovor modernemu \xc5\xa1portu: obstajata dve vrsti sovra\xc5\xbenikov \xc5\xa1porta. Eni so tisti, ki bi radi \xc5\xa1port spremenili v higieni\xc4\x8dno gibanje za zdrav duh v zdravem telesu. Drugi so tisti, ki bi radi \xc5\xa1port oblo\xc5\xbeili s pravili in ga premerili po dolgem in po\xc4\x8dez, ter s pomo\xc4\x8djo znanstvene te\xc5\xbenje po racionalizaciji in natan\xc4\x8dnem merjenju vsega mogo\xc4\x8dega. Brecht je bil mnenja, da lahko \xc5\xa1port se\xc5\xbee \xc4\x8dez meje vzpostavljenega dru\xc5\xbebenega reda. \xc5\xa0port ni vzvi\xc5\xa1ena moralna sankcija niti kulturna dobrina, ki je namenjena kultiviranju vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, temve\xc4\x8d dramska situacija, podvr\xc5\xbeena totalnemu tveganju (Kreft, 2013). \xc5\xa0port bi lahko ozna\xc4\x8dili tudi kot otro\xc5\xa1ko igro za odrasle. Je oblika simbolne igre, ki zahteva igranje vlog, preizku\xc5\xa1anje medsebojnih odnosov; sam potek igre pa odra\xc5\xbea usodo igralcev, strategije, zaplete, juna\xc5\xa1tvo. Gre za obliko odtujitve (oz. potujitve), ki \xc5\xa1ele skozi situacijo proizvede avtenti\xc4\x8dnega subjekta. Prek nje lahko posameznik spozna svoje kreposti, kot so pogum, spretnost, samopreseganje, sodelovanje in druge. Zdravje mora ostati pomembna vrednota terapevtske in rehabilitacijske aktivnosti, hkrati pa pri \xc5\xa1portu ne gre pozabiti na njegovo osrednjo estetsko vrednost, ki je povezana z dramati\xc4\x8dnostjo in do\xc5\xbeivljanjem (Krofli\xc4\x8d, 2012)._NEWLINE_Zato bomo za konec podali primer, ki ga Lev Kreft opi\xc5\xa1e v svojem \xc4\x8dlanku Graciozno gibanje. Ko je Beatrix Shuba za\xc4\x8dela s tekmovanji v umetnostnem drsanju na najvi\xc5\xa1ji ravni, je bila najbolj\xc5\xa1a v obveznem programu in v njem ostala nepremagljiva. V tistem \xc4\x8dasu so sodniki in sodnice natan\xc4\x8dno premerjali izvedbo krivulj na ledu in jih tudi primerjali z vzor\xc4\x8dnimi geometri\xc4\x8dnimi modeli. Precej\xc5\xa1en del gibanja je bil definiran v skladu z geometrijskimi in fizikalnimi na\xc4\x8deli gibanja. Torej, bil je velik poudarek v izvajanju \xc5\xa1olskih likov. A Beatrix je vedno nazadovala v programu, ki je v ospredje postavljal umetni\xc5\xa1ki vidik. Njene slabosti so bile vidne v skokih, v katerih ni bila tako dobra kot v likih. Predvsem pa je njeno gibanje delovalo trdo, brez gestikulacije. S pomo\xc4\x8djo trenerjev, zdravnikov in vrhunskih kroja\xc4\x8dev, ki so poskrbeli za njeno brezhibno obleko, je le postala olimpijska prvakinja. Svetovna javnost in stroka sta ji medaljo privo\xc5\xa1\xc4\x8dili, hkrati pa \xc5\xbeeleli, da se je umetnostno drsanje \xc4\x8dim prej znebi in se za\xc4\x8dne razvijati v gracioznej\xc5\xa1i smeri. \xc4\x8ceprav je bila Beatrixe v celoti pri stvari in predana umetnostnemu drsanju, ni nikdar izgubila nadzora nad sabo in okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami. Nikoli se ni odtujila in v celoti u\xc5\xbeivala v drsanju. Ko je pridrsala na led za prosti program, je imela poleg vseh kroja\xc5\xa1kih dodatkov tudi ro\xc4\x8dno uro (Kreft, 2012).\n_START_SECTION_\nZgodovina \xc5\xa1porta\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj \xc5\xa1porta skozi zgodovino nam lahko pove veliko o socialnih spremembah in o naravi \xc5\xa1porta samega._NEWLINE_Zgodovina \xc5\xa1porta je del splo\xc5\xa1ne zgodovine. Prou\xc4\x8duje posebne oblike dejavnosti \xc4\x8dloveka skozi \xc4\x8das \xe2\x80\x93 skozi razli\xc4\x8dna razvojna obdobja. \xc5\xa0port je star toliko, kot je stara igra \xc4\x8dloveka. Skozi razli\xc4\x8dne razvojne faze pa se je dejavnost spreminjala in dopolnjevala: od najelementarnej\xc5\xa1ih telesnih vaj do modernih \xc5\xa1portnih panog. To ka\xc5\xbee, da so se zakonitosti \xc5\xa1portnih panog spreminjale predvsem od dru\xc5\xbebene biti (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_\xc4\x8clovek je v preteklosti, torej na za\xc4\x8detku svojega obstoja, ves svoj \xc4\x8das namenil izklju\xc4\x8dno aktivnostim za pre\xc5\xbeivetje. Proizvajalna sredstva in prosti \xc4\x8das sta bila elementa, ki sta pogojevala igro, z njo pa so povezane vse oblike dejavnosti, ki bi jim danes rekli \xc5\xa1port (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_V Franciji, Afriki in Avstralji so odkrili veliko primerov poslikave jam, izvirajo\xc4\x8dih iz predzgodovinskih obdobij, ki prikazujejo razne rituale. Nekatere poslikave so stare tudi do 30,000 let. \xc4\x8ceprav za povezanost naslikanih aktvinosti s \xc5\xa1portom obstaja malo neposrednih dokazov, pa se zdi smiselno sklepati, da so \xc5\xbee takrat obstajale \xc5\xa1portu podobne aktivnosti. _NEWLINE_V vzhodnih arhai\xc4\x8dnih kulturah takratne dobe, kot so Indija, Kitajska in Japonska, so bile gimnastika in telesne vaje povezane s kastami. Na Kitajskem so okrog leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. poznali razli\xc4\x8dne gimnasti\xc4\x8dne vaje in dihalne vaje v zdravstvene namene, kot tudi razli\xc4\x8dne zabavne igre: posebne boje z bambusovimi palicami, streljanje z lokom, rokoborba, stilizirane boje z me\xc4\x8dem, neke vrste nogomet in badminton, turnirje s konji, ples. Kitajska je imela velik vpliv na sosednjo Japonsko. Japonska gimnastika je bila pod vplivom najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kaste \xe2\x80\x93 samurajev. Sistem je temeljil na sistemati\xc4\x8dni telesni in moralni vzgoji. V japonski kulturi se je razvila posebna oblika \xc5\xa1porta, ki ga danes ozna\xc4\x8dujemo pod skupnim imenom borilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Poleg tega je bil mo\xc4\x8dno razvit konjeni\xc5\xa1ki \xc5\xa1port in igre z \xc5\xbeogo. Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja ob indijskih rekah pa pri\xc4\x8dajo o velikem pomenu plavanja v indijski kulturi. Med drugim so odkrili plavalni bazen in parno kopel. Najpomembnej\xc5\xa1a kasta tedanje dobe je bila kasta ka\xc5\xa1trije, organizirana na voja\xc5\xa1ki na\xc4\x8din, a tudi druge kaste so imele sistem telesnih vaj za krepitev volje (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_Obstajajo predmeti, ki napeljujejo na to, da bi se z aktivnostmi, ki ustrezajo na\xc5\xa1i definiciji \xc5\xa1porta, lahko ukvarjali \xc5\xbee na Kitajskem 4000 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V kitajski zgodovini naj bi bila \xc5\xa1e posebej popularna gimnastika. V sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih se nahajajo dokazi, da so \xc5\xbee prek nekaj tiso\xc4\x8d leti bili razviti \xc5\xa1porti, kot so plavanje, ribarjenje, metanje kopja, skok v vi\xc5\xa1ino in rokoborba. \xc5\xa0porti razviti v starodavni Perziji so bili tradicionalna Ira\xc4\x8danska borbena ve\xc5\xa1\xc4\x8dina Zurkhaneh, kar se izkazalo za pomembno vojno prednost. Iz Perzije izvirata tudi polo in starodavni turnirji._NEWLINE_Na bli\xc5\xbenjem vzhodu v dolinah Evfrata in Tigrisa so se menjale \xc5\xa1tevilne civilizacije. Asirci so na tem ozemlju razvili lov, plavanje, sabljanje, bojevanje z no\xc5\xbei, rokoborbo, boks in podobne voja\xc5\xa1ke spretnosti. Perzijci so imeli sistemati\xc4\x8dno telesno vzgojo mladeni\xc4\x8dev po petnajstem letu starosti z vzgojo v teku, jahanju, streljanjem z lokom, plesom. S tekom so celo prena\xc5\xa1ali po\xc5\xa1to. \xc5\xa0e bolj zahodna civilizacija, ki se je razvila ob reki Nil, Egip\xc4\x8dani, so poznali oblike rokoborbe, boje s palicami, igre z \xc5\xbeogo, posebne igre s kamen\xc4\x8dki, ples (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_Risbe kretsko-mikenske kulture, stare pribli\xc5\xbeno 4000 let, prikazujejo razli\xc4\x8dne vaje in orodja podobna dana\xc5\xa1njim telovadnim orodjem in vajam. Podobne risbe, le 1000 let mlaj\xc5\xa1e, najdene v Gr\xc4\x8diji, prikazujejo preskoke mladeni\xc4\x8dev preko bika (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije je bilo razvitih \xc5\xbee zelo veliko \xc5\xa1portov. Najpogostej\xc5\xa1i so bili rokoborba, boks, metanje kopja in diska in ko\xc4\x8dija\xc5\xa1ke dirke. To napeljuje na to, da je gr\xc5\xa1ka vojna kultura zelo vplivala na razvoj \xc5\xa1porta v dr\xc5\xbeavi in obratno. Vsako leto so imeli olimpijske igre v majhni vasici imenovani Olimpiji. _NEWLINE_Anti\xc4\x8dni \xc5\xa1port je po zaslugi arheolo\xc5\xa1kih najdb, kiparskih del in pisnih dokumentov ohranil svoj sloves vse do dana\xc5\xa1njih dni \xc2\xa0(\xc5\xa0ugman, 1997). _NEWLINE_\xc5\xa0parta je imela zna\xc4\x8dilno voja\xc5\xa1ko vzgojo, predvsem za potrebe pokor\xc5\xa1\xc4\x8dine mno\xc5\xbeice helotov. Selekcijska vzgoja se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee ob rojstvu. V kolikor otrok, po oceni eforeja, ni bil fizi\xc4\x8dno razvit, so ga vrgli s skale Tajget. Tisti, ki so dobili pozitivno oceno, so bili do sedmega leta pod nadzorom matere, od sedmega leta dalje pa je nadzor prevzela dr\xc5\xbeava, ki je maksimalno razvijala telesne sposobnosti mladeni\xc4\x8dev. Ukvarjali so se s tekom, metom diska in kopja, rokoborbo, oblikami boksa, plavanjem ter voja\xc5\xa1kimi vajami (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_V Atenah je bila gimnastika na vi\xc5\xa1ji ravni, zlasti v \xc5\xa1olah za mladeni\xc4\x8de do 14. leta. Med prvine gimnastike so uvr\xc5\xa1\xc4\x8dali tek, skoke, mete, rokoborbo, boks, plavanje in vaje z oro\xc5\xbejem. Atenci so smatrali neukega \xc4\x8dloveka z besedami: \xc2\xbbNe zna ne brati ne plavati\xc2\xab. Najpomembnej\xc5\xa1a dejavnost Atencev je bilo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje bogov. Manifestiralo se je v raznih \xc5\xa1portnih igrah, ki so z leti postale vse bolj tekmovalne. Najpomembnej\xc5\xa1e med njimi so bile panatenske v Atenah posve\xc4\x8dene boginji Ateni (od leta 566 pr. n. \xc5\xa1t. vsake \xc5\xa1tiri leta). Bile so gospodarski, kulturni in politi\xc4\x8dni dogodek (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_Po svojem bogastvu, sijaju in pomenu za prihodnji razvoj \xc5\xa1porta pa so bile najpomembnej\xc5\xa1e olimpijske igre. Bile so v naselju Olimpija v dr\xc5\xbeavi Elida. Sprva so bile igre lokalnega pomena. Ob koncu 7 st. pr. n. \xc5\xa1t so postale vsegr\xc5\xa1ka prireditev, posve\xc4\x8dena bogu Zevsu. Prirejali so jih vsaka \xc5\xa1tiri leta v juliju in avgustu po preteku 1417 dni. Bile so mno\xc5\xbei\xc4\x8dna prireditev, ki so jo obiskali umetniki, govorniki, trgovci, filozofi, dramatiki, politiki, obrtniki, zabavlja\xc4\x8di, slu\xc5\xbein\xc4\x8dad itn. Trajale so pet dni in so bile praznik miru in sprave med gr\xc5\xa1kimi plemeni. Tekmovali so v atletiki: najpomembnej\xc5\xa1a disciplina je bil pentatlon (tek, skok v daljino, met diska, met kopja in rokoborba). Zmagovalec je prejel zlato palmo in venec svete oljke. V za\xc4\x8detnih stoletjih so zmagovali \xc5\xa0partanci, vendar je \xc5\xbee v 6. st. pr. n. \xc5\xa1t. prevlada prenehala. Po uvedbi konjski dirk je njihova mo\xc4\x8d dokon\xc4\x8dno upadla (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_Gimnastika v Rimu je bila izmed vseh anti\xc4\x8dnih gimnastik najbolj krvava. Tudi v Rimu je bil poudarek na voja\xc5\xa1ki vzgoji. Prirejali so gladiatorske igre, te pa so zahtevale ogromno sredstvev, ki so jih pridobili z vojnim plenjenjem. Poleg tega so organizirali tudi skupinske pohode, teke v voja\xc5\xa1ki opremi, sabljanje, rokoborska in boksarska tekmovanja, tekmovanja s konjskimi vpregami in spretnosti v jahanju. Zaradi bogatenja imperija je \xc5\xa1port dobival vse bolj teatralno podobo. Bogati so \xc5\xbeeleli pridobiti revni sloj, zato so izvajali igre, na katerih so gledalcem delili tudi hrano. Od tod rek \xc2\xbbpanem et circensens\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbkruha in iger\xc2\xab). Za potrebe iger so gradili velike objekte in vodili igre z ljudmi (su\xc5\xbenji) in zvermi. Nasploh je gimnastika v Rimu zasledovala voja\xc5\xa1ko pripravljenost ljudi in zabavo manj\xc5\xa1ine. Su\xc5\xbenji pa so bili objekt izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_Pod vplivom kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva je rimski cesar Teodozij leta 394 prepovedal prireditve, kar je pomenilo konec anti\xc4\x8dnih olimpijskih igre. \xc5\xa0port v srednjem veku je bil pod vplivom fevdalizma. Tako se je gimnastika tla\xc4\x8danov omejila na elementarna gibanja, kot so tek, hoja, skoki, met; vse brez organiziranega pristopa. Gimnastika fevdalcev pa je temeljila na voja\xc5\xa1kih in razvedrilnih elementih takratne dru\xc5\xbebe za grajskim obzidjem. Poznali so razli\xc4\x8dne \xc5\xa1portne dejavnosti, kot so sabljanje, streljanje, veslanje, jahanje, lov, ribolov, ples, lokostrelstvo, plavanje. Oblik \xc5\xa1portnih manifestacij je bilo malo, najpomembnej\xc5\xa1i so bili vite\xc5\xa1ki turnirji. Srednjeve\xc5\xa1ko me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je, po tiso\xc4\x8dih letih, pod vplivom humanizma postopoma za\xc4\x8delo o\xc5\xbeivljati anti\xc4\x8dne oblike \xc5\xa1porta. Za\xc4\x8deli so prirejati svoje igre in zabave. Poleg ekonomske mo\xc4\x8di, so pridobili ve\xc4\x8djo politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d. Vsi misleci takratne dobe so prihajli iz vrst naprednega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva in so posve\xc4\x8dali veliko pozornost vzgoji. Borili so se proti delitvi umske in telesne vzgoje. Jan Amons Komenski je bil mnenja, da je krepitev zdravja in razvijanje telesnih mo\xc4\x8di otroka pogoj za njegov intelektualni razvoj. V Nem\xc4\x8diji in na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem so za\xc4\x8deli gimnastiko obravnavati sistemsko. V Nem\xc4\x8diji se je razvilo turnerstvo, na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem sokolstvo. Nem\xc5\xa1ki zakon iz leta 1867 je nalagal \xc5\xa1olam obvezen pouk telovadbe (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_V srednjem in novem veku \xc5\xa1portne prakse niso bile vedno dostopne vsem dru\xc5\xbebenim skupinam. V Angliji je na primer med letoma 1388 in 1410 za slu\xc5\xbeabnike in obrtnike veljala prepoved igranja nogometa in predhodnika tenisa. Kralj te iste dr\xc5\xbeave, Henrik VII., je leta 1545 sprejel odlok, v katerem je bilo igranje tenisa dovoljeno le plemi\xc4\x8dem in tistim posestnikom, ki zaslu\xc5\xbeijo 100 funtov na leto. Kasneje je ta odlok obveljal \xc5\xa1e za kegljanje. Pripadniki ostalih stanov so lahko pod nadzorom gospodarjev kegljali le za bo\xc5\xbei\xc4\x8d. Celo ragbi je v 19. stoletju veljal za \xc5\xa1port angle\xc5\xa1kega vi\xc5\xa1jega sloja. Delavski in ni\xc5\xbeji razred se je v istem \xc4\x8dasu udejstvoval predvsem v kolektivnih \xc5\xa1portnih praks, kot je nogomet (Luthar, 2014)._NEWLINE_V nekatere \xc5\xa1porte je bilo vklju\xc4\x8denih ve\xc4\x8d dru\xc5\xbebenih skupin, a v njih niso sodelovale enakovredno. V konjskih dirkah je imel v lasti vi\xc5\xa1ji stan konje vredne milijone, za njih pa so po drugi strani skrbeli pripadniki ni\xc5\xbejih stanov, ki so konjem \xc4\x8distili hleve in jih trenirali. V Ameriki je leta 1674, ko je ta \xc5\xa1e bila angle\xc5\xa1ka kolonija, nek kroja\xc4\x8d tekmoval s konjem plemi\xc4\x8da. Za tako potezo je bil kaznovan z globo. Podoben preplet slojev lahko zasledimo pri boksu. S tem, da so pri tem vloge rahlo zamenjane. Delavci so se v boksu, v krvi in znoju borili za izbrano oble\xc4\x8dene in nadi\xc5\xa1avljene pripadnike vi\xc5\xa1jega aristokratskega razreda. Za nekatera tekmovanja so bili postavljeni pogoji tekmovanja, ki so izklju\xc4\x8devali delavce. Tako so Johnu B. Kellyju, kasnej\xc5\xa1emu olimpijskemu prvaku, prepovedali sodelovati v vesla\xc5\xa1kem tekmovanju Henley Regatta na Temzi. V definiciji tekmovanja je bilo pod peto to\xc4\x8dko zapisano, da na tekmovanju ne sme sodelovati mehanik, obrtnik ali delavec. John B. Kelly je svoje pripravni\xc5\xa1tvo opravljal kot zidar (Luthar, 2014). Po drugi strani spolno razlikovanje v srednem veku ni bilo klju\xc4\x8dno. Razlikovanje se je omejevalo bolj na stanovsko pripadnost. Teni\xc5\xa1ko igralko Margot de Hainaut leta 1427 omenjajo kot najbolj\xc5\xa1o na svojem podro\xc4\x8dju. Bila je najbolj\xc5\xa1a tenisa\xc4\x8dica tudi med mo\xc5\xa1kimi igralci tenisa (Lutar, 2014)._NEWLINE_Za\xc4\x8detki kapitalizma sovpadajo z razvojem modernega \xc5\xa1porta v Angliji. \xc5\xa0port, na kakr\xc5\xa1nega gledamo danes, je za\xc4\x8del dobivati svojo podobo v 19. st. Prej je pomenil zgolj zabavo in razvedrilo za plemi\xc4\x8de in druge bogata\xc5\xa1e pri zapolnitvi njihovega prostega \xc4\x8dasa. Moderni \xc5\xa1port se je razvil v Angliji, saj je pogojen s kapitalisti\xc4\x8dnimi dru\xc5\xbebenimi odnosi. V \xc5\xa1portu je pri\xc5\xa1lo do povezovanja nekaterih \xc2\xbbplemi\xc5\xa1kih\xc2\xab\xc2\xa0disciplin (lov, jahanje, plavanje, sabljanje) z ljudskimi oblikami \xc5\xa1porta (tek, rokoborba, boks, veslanje). Postopoma se je za\xc4\x8del uveljavljati profesionalen \xc5\xa1port. Za\xc4\x8dela so nastajati tekmovanja v individualnih in kolektivnih \xc5\xa1portnih panogah. Med prvimi so bila tekmovanja v kriketu, nogometu, hokeju na travi, atletiki in veslanju (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_Konec 19. stoletja je ponovno o\xc5\xbeivela ideja o anti\xc4\x8dnih olimpijskih igrah. Podobne igre po anti\xc4\x8dnem vzoru so nekateri \xc5\xbeeleli organizirati \xc5\xbee prej, a jim ni uspelo. Prvemu je uspelo baronu Pierru de Coubertinu leta 1894, ki je zasnoval olimpizem svoje dobe po na\xc4\x8delih anti\xc4\x8dnih olimpijskih iger. Verjel je, da anti\xc4\x8dna gr\xc5\xa1ka dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina predstavlja jedro zahodne civilizacije in da je \xc5\xa1port v svojih moralnih zna\xc4\x8dilnostih v ve\xc4\x8dji meri naslednik anti\xc4\x8dnega \xc5\xa1porta starih Grkov. V tem \xc4\x8dasu se je de Coubertin, naslonil na tradicijo mednarodnih razstav in kongresov, ki so bili pomemben del evropskega in ameri\xc5\xa1kega kulturnega \xc5\xbeivljenja. Ustanovil in financiral je mese\xc4\x8dno revijo La Revue Athletique. Sprva je olimpijske igre na\xc4\x8drtoval v Parizu, a se je pozneje strinjal z gr\xc5\xa1kim prijateljem Vikelasom, naj igre pove\xc5\xbeejo z zgodovino in jih postavil v Atene. So pa naslednje bile v Parizu. Vikelas je tako postal predsednik olimpijskega komiteja za dve leti, do leta 1896, nato ga je De Coubertin nasledil do leta 1925. V letih pred svojo smrtjo De Coubertin romanti\xc4\x8dno in nostalgi\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanja o nastanku olimpijskih iger v eseju Olimpija: \xc2\xbbIz tega ljubkega borovega gozdi\xc4\x8dka, ki se vzpenja na hribu Kronos \xe2\x80\xa6 je v mislih mogo\xc4\x8de obnoviti dolge drevorede pokon\xc4\x8dnih dreves, ob katerih so neko\xc4\x8d hodili \xc5\xa1portniki in romarji, odposlanci in trgovci, ves ta promet in hrepenenja\xe2\x80\xa6\xc2\xab\xc2\xa0(v Girginov, 2007, str. 40), spra\xc5\xa1eval se je tudi o religioznem pomenu iger: \xc2\xbbAtilas \xe2\x80\x93 sveta zemlja se takoj razvije kot religiozno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, center \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja. Med tistimi ljudmi in v tistem \xc4\x8dasu si ni mogo\xc4\x8de zamisliti religije, ki ne bi temeljila na pozitivnih filozofskih zamislih.\xc2\xab\xc2\xa0(v Girginov, 2007, str. 40). Vseeno stanje v Gr\xc4\x8diji, ob prireditvi prvih olimpijskih iger, ni bilo tako ro\xc5\xbenato. Predsednik dr\xc5\xbeave, Tricoupis, ni bil navdu\xc5\xa1en nad idejo. Menil je, da se mora Gr\xc4\x8dija osredoto\xc4\x8diti na socialne in ekonomske probleme, ne pa, da se sku\xc5\xa1a povezati s preteklo slavo. Opozicijska stranka in kraljeva dru\xc5\xbeina, ki sta bili pod vplivom ideologije \xc2\xbbhelenizma\xc2\xab, sta bili igram naklonjeni. Financiranje so zagotovili s prodajo spominskih znamk in kovancev ter tujiimi donacijami. Soo\xc4\x8dili so se z organizacijskimi problemi in uti\xc5\xa1ali Tricoupisa. Grki so olimpijske igre sprejeli izredno pozitivno. Njihov junak je bil Spiridon Louis, pastir iz vasice Amarousion. Med \xc5\xa1estnajstimi teka\xc4\x8di je vodstvo prevzel tri kilometre pred Panhelenskim stadionom. Pred 100 000 gledalci je ciljno \xc4\x8drto pre\xc4\x8dkal kot prvi maratonec in s tem prispeval k edini gr\xc5\xa1ki zmagi na olimpijskih igrah ter raznoliki listi zmagovalcev, na kateri so bili ve\xc4\x8dinoma predstavniki le\xc5\xbeernega vi\xc5\xa1jega sloja (Girginov, 2007)._NEWLINE_Toda de Coubertain je imel ve\xc4\x8djo vizijo. Menil je, da ena lastovka \xc5\xa1e ne prinese pomladi. Za o\xc5\xbeivitev olimpijskih iger ne zado\xc5\xa1\xc4\x8data ena ali dve prireditvi, ampak pol stoletja razvoja. Ni se motil, saj o naslednje olimpijske igre javnost ni bila dobro obve\xc5\xa1\xc4\x8dena. Nekateri tekmovalci pa sploh niso vedeli, da tekmujejo. \xc5\xa0ele olimpijske igre v Londonu so pripomogle k ponovnemu uspehu in bolj\xc5\xa1i organizaciji (Girginov, 2007)._NEWLINE_Na modernih olimpijskih igrah sta bila tenis in golf edina \xc5\xa1porta, v katerih so \xc5\xbeenske leta 1900 sodelovale (Mednarodni olimpijski komite, 2018). Nasploh je bil De Coubertin, ustanovitelj olimpijskih iger, proti udele\xc5\xbebi \xc5\xbeensk na njih. Po njegovem mnenju bi morala biti participacija \xc5\xbeensk omejena na protokolarne obveznosti. Pri tem se je opiral na mnenje stroke, ki je trdila, da \xc5\xa1portne prakse \xc5\xa1kodijo \xc5\xbeenskim reproduktivnim organom (Girginov, 2007). Leta 2012 v Londonu so \xc5\xbeenske prvi\xc4\x8d v zgodovini olimpijskih iger nastopile v vseh \xc5\xa1portih kot mo\xc5\xa1ki. Na zimskih olimpijskih igrah leta 2014 pa v vseh \xc5\xa1portnih disciplinah kot mo\xc5\xa1ki. Na sploh imajo zimske igre v primerjavi s poletnimi olimpijskimi igrami vi\xc5\xa1ji odstotek \xc5\xbeenske udele\xc5\xbebe skozi svojo zgodovino. Vendar pa \xc5\xbeenski spol do danes ni dosegel ali presegel 50\xc2\xa0% udele\xc5\xbebe na olimpijskih igrah (Mednarodni olimpijski komite, 2018). _NEWLINE_Nekatere civilizacije so poudarjale terapevtske u\xc4\x8dinke \xc5\xa1porta, druge vzgojne u\xc4\x8dinke, tretje so ga podredile vojski, \xc4\x8detrte so ga imele za spektakel, pete so zahajale v askezo itd. Z razli\xc4\x8dnim dojemanjem \xc5\xa1porta so se ustvarile tudi razli\xc4\x8dne institucije, ki so \xc5\xa1port vzele za svojega in ga spreminjale, dopolnjevale, urejale, izklju\xc4\x8devale ter omejevale, izvajale selekcijo in dopu\xc5\xa1\xc4\x8dale sodelovanje le rezerviranim dru\xc5\xbebenim skupinam. Zgodovina nas u\xc4\x8di tudi to, da se je \xc5\xa1port vedno izvajal tudi izven institucij. Celo v njegovih najbolj tema\xc4\x8dnih srednjeve\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih, ko ga je najbolj vplivna institucija te dobe marginalizirala, se je \xc5\xa1port izvajal in razvijal naprej v svoji anarhisti\xc4\x8dni obliki. Skozi zgodovino \xc5\xa1porta lahko predvsem ugotovimo, da se pojem spreminja glede na dru\xc5\xbebene razmere (\xc5\xa0ugman, 1997)._NEWLINE_Od antike dalje so \xc5\xa1port vedno bolj nadzorovali (s pravili) in organiziriali. Aktivnosti, ki so bile primarno potrebne za prehranjevanje in pre\xc5\xbeivetje so s pravili vedno bolj spremenijali v u\xc5\xbeitek ali tekmovalnost (lov, ribarjenje...). Industrijska revolucija in mno\xc5\xbei\xc4\x8dna produkcija dobrin sta v \xc5\xbeivljenje mno\xc5\xbeic prinesla prosti \xc4\x8das - posledica je ve\xc4\x8d gledalcev in manj elitizma v \xc5\xa1portu, kar je omogo\xc4\x8dilo njegovo ve\xc4\x8djo dostopnost. Ta trend se nadaljuje z izumom mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim medijev tudi v sodobnih \xc4\x8dasih. Prevladal je profesionalizem, ki pa je le \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal popularnost \xc5\xa1porta."