b'\n_START_ARTICLE_\nPol\xc5\xbei\n_START_SECTION_\nHi\xc5\xa1ica (lupina)\n_START_PARAGRAPH_\nPla\xc5\xa1\xc4\x8d izlo\xc4\x8da hi\xc5\xa1ico, v katero se pol\xc5\xbe lahko popolnoma vpotegne. Ve\xc4\x8dina pol\xc5\xbeev ima dobro razvite hi\xc5\xa1ice, pri drugih pa so te bolj ali manj pokrnele. _NEWLINE_Hi\xc5\xa1ica je zgrajena iz apnenca, ki je v razli\xc4\x8dni mineralni obliki. Po navadi raste nepretrgoma, pri nekaterih pol\xc5\xbeih pa se robna rast hi\xc5\xa1ice izmenjuje z obdobji, ko se hi\xc5\xa1ica le debeli._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dna pol\xc5\xbeja hi\xc5\xa1ica ima obliko sto\xc5\xbeca, ki se zavija okoli ravne sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnice kot idealne osi. Vrh je najstarej\xc5\xa1i, spodnji zavoj pa najmlaj\xc5\xa1i del hi\xc5\xa1ice. \xc5\xa0tevilo zavojev se giblje od 2 do 16 in sicer tako da so mlaj\xc5\xa1i zavoji vedno ve\xc4\x8djo od predhodnih; ve\xc4\x8dina pol\xc5\xbeev ima od 3-15 zavojev, pri nekaterih vrstah jih je ve\xc4\x8d kot 50. Oblika hi\xc5\xa1ice je zelo spremenljiva - pri nekaterih je v obliki visoke spirale, pri drugih je iz \xc5\xa1irokih zavojev ali celo popolnoma splo\xc5\xa1\xc4\x8denih oblik. Predstavniki iz dru\xc5\xbeine steklenk (Vitrinidae) imajo tako majhne hi\xc5\xa1ice, da se ne morejo potegniti vanje. Slinarji (Limacidae) imajo pod pla\xc5\xa1\xc4\x8dem (palijem) samo \xc5\xa1e ostanke hi\xc5\xa1ice v oblik ovalne apnen\xc4\x8daste plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, lazarji (Arionidae) pa le drobna apnen\xc4\x8dasta zrna. Hi\xc5\xa1ica je lahko popolnoma gladka ali pa je na njej polno grbastih ali trnastih izrastkov._NEWLINE_Ve\xc4\x8d vrst ima na koncu noge ro\xc5\xbeevinast poklopec (operkulum) za zapiranje ustja hi\xc5\xa1ice, kadar pol\xc5\xbe zleze v hi\xc5\xa1ico. Pri nekaterih vrstah je poklopec sestavljen iz kalcijevega karbonata.\n_START_SECTION_\nAsimetrija telesa\n_START_PARAGRAPH_\nPri sedanjih pol\xc5\xbeih je drobovnjak navadno podalj\xc5\xa1an in zasukan, ter spiralno zavit vstran (torzija). Tako zavita je tudi po njem oblikovana hi\xc5\xa1ica, zato so pol\xc5\xbei nesomerni (asimetri\xc4\x8dni). Hi\xc5\xa1ica se zavija okoli nami\xc5\xa1ljene osi, ki ima pri prvih najstarej\xc5\xa1ih zavojih vrh in spodaj popek. Popek je lahko luknjica, ki sega do vrha, pogosto pa je le to\xc4\x8dka, okrog katere je zavit zadnji zavoj. _NEWLINE_Sukanje drobovnjaka za 180\xcb\x9a v desno naprej je pri pol\xc5\xbeih pred\xc5\xa1krgarjih povzro\xc4\x8dilo premik drobovnjaka in pla\xc5\xa1\xc4\x8dne votline od zadaj naprej; zato so \xc5\xa1krge pred srcem, spredaj je tudi zadnji\xc4\x8dna odprtina. \xc5\xbdiv\xc4\x8dni vrvici, ki ve\xc5\xbeeta zaporedne ganglije, sta prekri\xc5\xbeani. Ob spiralni rasti se je zunanja stran drobovnjaka ve\xc4\x8dala in notranja zmanj\xc5\xa1evala. Tako se je ve\xc4\x8dina gradiva porabila za izoblikovanje zunanje strani telesa, na notranji so nekateri organi zapored pokrnevali, tako tudi ena od \xc5\xa1krg.  _NEWLINE_Pri pol\xc5\xbeih za\xc5\xa1krgarjih se je drobovnjak delno odsukal - premaknjen je nazaj in na desno. \xc5\xbdivca nista ve\xc4\x8d prekri\xc5\xbeana, preostala \xc5\xa1krga je premaknjena za srce. _NEWLINE_Pri pol\xc5\xbeih plju\xc4\x8darjih \xc5\xa1krge popolnoma pokrnijo, pla\xc5\xa1\xc4\x8deva guba se prekrvi in pla\xc5\xa1\xc4\x8dev \xc5\xbeep prevzame vlogo plju\xc4\x8d - to se je zgodilo pri tistih pred\xc5\xa1krgarjih, ki so pre\xc5\xa1li na kopno._NEWLINE_V ve\xc4\x8dini primerov sta drobovnjak in hi\xc5\xa1ica zavita v desno, pri nekaterih skupinah pa v levo. \xc5\xa0tevilo zavojev je razli\xc4\x8dno. Nekateri pol\xc5\xbei (s hi\xc5\xa1icami ali brez) so lahko videti na zunaj dvobo\xc4\x8dno somerni, vendar so v notranjosti organi razporejeni nesomerno.\n_START_SECTION_\nKrvno\xc5\xbeilni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nKrvno\xc5\xbeilni sistem je nesklenjen, razvito pa je srce v osr\xc4\x8dniku (perikardu), ki je sekundarna telesna votlina (celom). Kri je prosojna, skoraj brezbarvna teko\xc4\x8dina, kisik pa se prena\xc5\xa1a s pomo\xc4\x8djo hemocianina. Kri je pri pol\xc5\xbeih pomembna ne samo za prenos hrane, kisika in izlo\xc4\x8dkov, pa\xc4\x8d pa tudi zato, ker pol\xc5\xbejemu telesu daje dolo\xc4\x8deno trdnost.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiv\xc4\x8devje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdiv\xc4\x8devje je pri pol\xc5\xbeih druga\xc4\x8de razvito kot pri drugih mehku\xc5\xbecih. Organizacija \xc5\xbeiv\xc4\x8devja pri posameznih skupinah je odvisna od zavitja drobovnjaka. Pol\xc5\xbei imajo posebne \xc4\x8dutilne organe (osfaradije), ki so ob\xc4\x8dutljivi na kemi\xc4\x8dne dra\xc5\xbeljaje. Osfaradiji le\xc5\xbee na bazi \xc5\xa1krg in verjetno omogo\xc4\x8dajo nadzor vodnih tokov v pla\xc5\xa1\xc4\x8devi votlini. Pri nekaterih za\xc5\xa1krgarjih (zlasti golih pol\xc5\xbeih), ki osfaradijev nimajo, so se na glavi razvila posebna tipala ali rinofori, na kemi\xc4\x8dne dra\xc5\xbeljaje pa so pri mnogih vrstah ob\xc4\x8dutljivi tudi predeli okrog ustne votline. Pol\xc5\xbei imajo o\xc4\x8di na tipalih ali blizu njih in so pri ve\xc4\x8dini vrst mehurjaste.\n_START_SECTION_\nDihala\n_START_PARAGRAPH_\nMorski pol\xc5\xbei dihajo z vso povr\xc5\xa1ino telesa ali \xc5\xa1krgami, kopenski in ve\xc4\x8dina sladkovodnih pa z gostim prepletom kapilar v pla\xc5\xa1\xc4\x8dni votlini, ki ima vlogo plju\xc4\x8d. Samo pri preprostih pred\xc5\xa1krgarjih sta ohranjeni leva in desna \xc5\xa1krga, pri vseh drugih pol\xc5\xbeih pa je desna \xc5\xa1krga zakrnela. Pri mnogih za\xc5\xa1krgarjih, ki nimajo hi\xc5\xa1ice in pla\xc5\xa1\xc4\x8dne votline, prevzamejo vlogo \xc5\xa1krg ko\xc5\xbeni izrastki (cerate).\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav sta spola pri ve\xc4\x8dini vrst lo\xc4\x8dena, je nekaj skupin dvospolnih, pri nekaterih pa se spol med \xc5\xbeivljenjem izmenjuje. Iz oplojenih jaj\xc4\x8dec se razvijejo li\xc4\x8dinke (larve), ki so v osnovnem stadiju in se imenujejo trohoforji, temu pa sledi napredni stadij li\xc4\x8dinke, tj. jadronosci oz. veligerji, kar je zna\xc4\x8dilno predvsem za morske in sladkovodne pol\xc5\xbee._NEWLINE_Kopenski pred\xc5\xa1krgarji so enospolniki. Samcev in samic po zunanjosti ne moremo lo\xc4\x8diti. Vsi kopenski plju\xc4\x8darji so v glavnem dvospolniki - semen\xc4\x8dice dozorijo prej kot jaj\xc4\x8deca, tako da zaradi njihovega \xc4\x8dasovno lo\xc4\x8denega dozorevanja ni mogo\xc4\x8da samooploditev, ampak se lahko plodita samo dva \xc2\xbbraznospolna\xc2\xab\xc2\xa0osebka. Po oploditvi odlo\xc5\xbeijo v tla, pod kamne, v skalne \xc5\xa1pranje po sto ali ve\xc4\x8d jaj\xc4\x8dec. Razvoj jadronosca poteka pri kopenskih pol\xc5\xbeih v jaj\xc4\x8decu. Mladi pol\xc5\xbeki se izle\xc5\xbeejo po nekaj tednih. Takoj za\xc5\xbeivijo samostojno \xc5\xbeivljenje. Navadno so spolno zreli po 60 dneh.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nPol\xc5\xbei naseljujejo vse glavne tipe habitatov oz. \xc5\xbeivljenjskih prostorov ter zavzemajo razli\xc4\x8dne ekolo\xc5\xa1ke ni\xc5\xa1e, hkrati pa so edini mehku\xc5\xbeci, ki so osvojili kopno. So ob\xc4\x8dutljivi na izsu\xc5\xa1evanje, zato so aktivni samo v vla\xc5\xbenem okolju; na kopnem so najbolj aktivni v vla\xc5\xbenih dneh in de\xc5\xbeevnih no\xc4\x8deh._NEWLINE_\xc5\xbdivijo torej v morju, sladkih vodah in na kopnem. V morju naseljujejo prakti\xc4\x8dno vse globine, od najplitvej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8dij plimovanja, estuarijev in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih obal do globin, sladkovodni pa naseljujejo razli\xc4\x8dne vodne povr\xc5\xa1ine, od potokov do velikih rek in slanih jezer. Nekatere vrste so prilagojene na ekstremne razmere, kot je Crysomallon squamiferum, ki biva blizu hidrotermalnih vrelcev. Ve\xc4\x8dina morskih pol\xc5\xbeev biva na morskem dnu (so torej bento\xc5\xa1ke \xc5\xbeivali), vendar so nekatere vrste del zooplanktona (npr. veslono\xc5\xbei). Na kopnem jih najdemo v najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih okoljih, denimo v vrtovih, gozdovih, pu\xc5\xa1\xc4\x8davah, gorovjih, vodnjakih, stenah \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih in cestnih usekov, kamnolomih in gradbenih izkopih, nekateri \xc5\xbeivijo v podzemlju (npr. kostanjevi\xc5\xa1ki paladilhiopsis)._NEWLINE_V neugodnih vremenskih razmerah se umaknejo v globlje plasti tal, pod kamne, trhel les. Nekatere vrste se v su\xc5\xa1nem obdobju zali\xc5\xbeejo - zaprejo ustje hi\xc5\xa1ice z zaklepom in se prilepijo na podlago s posu\xc5\xa1eno sluzjo; temu pojavu pravimo tudi estivacija. Tako zavarovani pol\xc5\xbei dobro prena\xc5\xa1ajo nizke temperature in dalj\xc5\xa1a su\xc5\xa1na obdobja, zelo ob\xc4\x8dutljivi pa so na vi\xc5\xa1je temperature. Ve\xc4\x8dina jih pri temperaturah od 50-60\xc2\xa0\xc2\xb0C zelo hitro pogine.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPrehranjujejo se s sve\xc5\xbeimi in odmrlimi rastlinskimi deli. Ker prebavljajo celulozo, jedo tudi papir. Pravih plenilskih vrst je zelo malo (npr. sto\xc5\xbe\xc4\x8dasti pol\xc5\xbei), po navadi jedo druge vrste pol\xc5\xbeev, vendar so tudi kanibali, ker jedo osebke iste vrste.\n_START_SECTION_\nNaravni sovra\xc5\xbeniki pol\xc5\xbeev\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni sovra\xc5\xbeniki pol\xc5\xbeev so nekatere ptice, \xc5\xbeabe, krasta\xc4\x8de, je\xc5\xbei, slepci, hro\xc5\xa1\xc4\x8di brzci in krti, pa tudi ljudje, saj so nekatere vrste cenjene v gastronomiji.\n_START_SECTION_\nPremikanje pol\xc5\xbeev\n_START_PARAGRAPH_\nNjihovo mehko telo je prekrito s \xc5\xa1tevilnimi \xc5\xbelezami, ki neprestano izlo\xc4\x8dajo sluz, ki zmanj\xc5\xa1uje trenje s tlemi. Ta jim omogo\xc4\x8da plazenje po podlagi in varuje podplat pred mehanskimi po\xc5\xa1kodbami. Premikajo se s kr\xc4\x8denjem mi\xc5\xa1ic stopalaste noge. Pri nekaterih pol\xc5\xbeih je noga vzdol\xc5\xbeno predeljena na levo in desno polovico, ki ju lahko premikajo lo\xc4\x8deno ali izmenoma, kar pol\xc5\xbeem omogo\xc4\x8di u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e premikanje po podlagi. Iz noge mnogih za\xc5\xa1krgarjev izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilni izrastki, ki \xc5\xbeivali pomagajo pri plavanju. Ve\xc4\x8dina pol\xc5\xbeev lahko ob nevarnosti potegne nogo v hi\xc5\xa1ico.\n_START_SECTION_\n2005 sistematika\n_START_PARAGRAPH_\nNova sistematika Bouchet & Rocroi (2005)\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dloveka predstavljajo pol\xc5\xbei vir hrane \xc5\xbee od davnine. Med morskimi pol\xc5\xbei so v Evropi in Ju\xc5\xbeni Afriki pomembne bre\xc5\xbeenke, rde\xc4\x8deusti perutar na zahodnih obmo\xc4\x8djih Karibov, morska u\xc5\xa1esa v Kaliforniji in na Japonskem ter turbani na oto\xc4\x8djih Tihega oceana. Na kopnem so prav tako od davnine gojili velike pol\xc5\xbee v Evropi in na Srednjem vzhodu. Dandanes v Evropi gojijo predvsem velikega vrtnega pol\xc5\xbea in hrapavega vrtnega pol\xc5\xbea, v Maroku in Al\xc5\xbeiriji pa nekatere vrste iz rodov Eobania in Otala. Sladkovodne pol\xc5\xbee se redkeje u\xc5\xbeiva, poleg tega pa u\xc5\xbeivanje nekaterih sladkovodnih pol\xc5\xbeev, kot so mlakarji, povzro\xc4\x8di shistosomozo, tj. oku\xc5\xbebo s krvnim metljajem iz rodu Schistosoma. Po nekaterih podatkih naj bi bila shistosomoza druga najbolj pogosta oku\xc5\xbeba z zajedavci v tropskih krajih, takoj za malarijo. Ocenjuje se, da je po celem svetu prizadetih okoli 200 milijonov ljudi, od tega polovica v Afriki._NEWLINE_Ponekod so nekatere vrste pol\xc5\xbeev, predvsem ahatnik, orja\xc5\xa1ki jabol\xc4\x8dni pol\xc5\xbe ter kanibalski pol\xc5\xbe, pomembni kmetijski \xc5\xa1kodljivci, ki povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kodo na vrtninah, poljih in v gozdovih, kot invazivne vrste pa lahko nasploh prizadenejo ekosistem. Ahatnik, ki povzro\xc4\x8da veliko \xc5\xa1kodo na mnogih polj\xc5\xa1\xc4\x8dinah in kulturnih rastlinah, kot so tobak, \xc4\x8dajevke, kakavovec, kavovec, bananovec, metuljnice, paradi\xc5\xbenik, krompir, mle\xc4\x8dkovke in bomba\xc5\xbeevec, se je denimo zelo hitro raz\xc5\xa1iril na mnoga obmo\xc4\x8dja v Aziji ter na mnoge otoke v Indijskem in Pacifi\xc5\xa1kem oceanu. Omenjeni pol\xc5\xbei lahko letno povzro\xc4\x8dijo \xc5\xa1kodo v znesku ve\xc4\x8d milijonov dolarjev zaradi neposrednega uni\xc4\x8devanja polj\xc5\xa1\xc4\x8din in kulturnih rastlin, uni\xc4\x8devanja rastlin, ki skrbijo za obnavljanje rodovitnosti prsti (npr. preko vezave du\xc5\xa1ika), raz\xc5\xa1irjanja rastlinskih bolezni preko prenosa rastlinskih patogenov, dragih programov za uni\xc4\x8devanje \xc5\xa1kodljivcev ter sprememb v gojenju rastlin, kar je lahko manj donosno._NEWLINE_Naglo \xc5\xa1irjenje in ve\xc4\x8danje \xc5\xa1kode so posku\xc5\xa1ali omejiti z naselitvijo plenilske vrste pol\xc5\xbea Euglandina rosea, kar je povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo, saj se je izkazalo, da pleni le avtohtone vrste pol\xc5\xbeev, in ne invazivnega ahatnika. Drugi primer je novozelandski sladkovodni pol\xc5\xbe Potamopyrgus antipodarum, ki se mno\xc5\xbei izredno hitro, zato se na kvadratnem metru lahko nahaja tudi do pol milijona osebkov. Omenjeni pol\xc5\xbe je v Severni Ameriki zaradi hitrega mno\xc5\xbeenja in posledi\xc4\x8dnega pomanjkanja hrane povzro\xc4\x8dil naglo zmanj\xc5\xa1anje populacij avtohtonih vrst sladkovodnih pol\xc5\xbeev in \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, posledi\xc4\x8dno pa tudi rib, ki se z njimi prehranjujejo._NEWLINE_Hi\xc5\xa1ice nekaterih pol\xc5\xbeev, kot so turbani, morska u\xc5\xa1esa, rde\xc4\x8di \xc5\xa1lem (Cypraecassis rufa) in rumeni kavrij (Lyncina aurantium), so cenjene med zbiratelji, v mnogih kulturah pa jih uporabljajo za okra\xc5\xa1evalne namene. V nekaterih predindustrijskih dru\xc5\xbebah so hi\xc5\xa1ice pol\xc5\xbeev, npr. hi\xc5\xa1ice denarnega kavrija (Monetaria moneta), uporabljali kot pla\xc4\x8dilno sredstvo.\n_START_SECTION_\nPol\xc5\xbei v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nMed pol\xc5\xbei so v Sloveniji zastopani trije podrazredi, in sicer pred\xc5\xa1krgarji, za\xc5\xa1krgarji in plju\xc4\x8darji. Pred\xc5\xa1krgarje zastopata dva redova, tj. prapol\xc5\xbei ter blatarji. Za\xc5\xa1krgarje zastopajo hi\xc5\xa1i\xc4\x8dasti za\xc5\xa1krgarji, tekosomati, veslono\xc5\xbei, notaspidi, morski zaj\xc4\x8dki in golo\xc5\xa1krgarji. Plju\xc4\x8darje zastopajo praplju\xc4\x8darji, vodni plju\xc4\x8darji in kopenski plju\xc4\x8darji. Poudariti je treba, da je omenjena razvrstitev del starej\xc5\xa1e klasifikacije, ki je temeljila na delu nem\xc5\xa1kega malakologa Johannesa Thiela, vendar ta ni ve\xc4\x8d v veljavi, saj so sodobne filogenetske raziskave pokazale druga\xc4\x8dne sorodstvene odnose med pol\xc5\xbei. Tako se termine pred\xc5\xa1krgarji, za\xc5\xa1krgarji in plju\xc4\x8darji lahko uporablja samo za anatomsko opredelitev. V spodnji galeriji so prikazane nekatere vrste pol\xc5\xbeev, ki bivajo na podro\xc4\x8dju Slovenije.'