b'\n_START_ARTICLE_\nVelika kameja Francije\n_START_PARAGRAPH_\nVelika francoska kameja (francosko Grand Cam\xc3\xa9e de France) je petslojna cesarsko-rimska kameja iz oniksa iz okoli leta 23. ali 50\xe2\x80\x9454 n. \xc5\xa1t. Velika je 31 krat 26,5 cm. Zdaj je v Biblioth\xc3\xa8que Nationale v Parizu._NEWLINE_Je najve\xc4\x8dja ohranjena rimska cesarska kameja. Bila je predmet velike vrednosti in presti\xc5\xbea, skoraj zagotovo za \xc4\x8dlana vladajo\xc4\x8de  Julijsko-klavdijske dinastije. Izrezljana je s \xc5\xa1tiriindvajsetimi figurami, razdeljenimi na tri ravni. O identiteti nekaterih figur ter o pomenu in ikonografskem namenu dela se je veliko razpravljalo, vendar je jasno, da je delo namenjeno uveljavljanju kontinuitete in dinasti\xc4\x8dne legitimnosti Julijsko-klavdijske dinastije.\n_START_SECTION_\nIkonografija\n_START_PARAGRAPH_\nRazlaga dru\xc5\xbeinske skupine se spreminja z datumom, ki je dan gemi. V zgornjem registru so njeni pokojni ali poveli\xc4\x8dani \xc4\x8dlani, vklju\xc4\x8dno z Divus Augustus. Okoli\xc5\xa1ke figure so lahko Druz mlaj\xc5\xa1i (sin Tiberija) in Druz starej\xc5\xa1i (Tiberijev brat), ki leti na Pegazu._NEWLINE_Na srednjem registru se zdi, da je cesar Tiberij ob robu svoje matere Livije; pred njima stojijo Germanik, imenovani Tiberijev naslednik, skupaj s svojo \xc5\xbeeno Agripino starej\xc5\xa1o, za njimi je prihodnji cesar Neron in figura Providentije (personifikacija daljnovidnosti); za Livijo in Tiberijem sta Klavdij I., cesar, \xc4\x8de je bila kameja izdelana okoli leta 50\xe2\x80\x9354 in njegova \xc5\xbeena Agripina mlaj\xc5\xa1a. Pri\xc4\x8deska Agripine mlaj\xc5\xa1e potrjuje datum kameje med njeno poroko z Klavdijem leta 49 in pristopom njenega sina Nerona kot petega rimskega cesarja leta 54._NEWLINE_Druga mo\xc5\xbenost bi bila, da je kameja dobila nalogo, da proslavi Tiberijevo posvojitev svojega vnuka, sina Germanika, kot dedi\xc4\x8da leta 23 in dinasti\xc4\x8dno stabilnost, ki jo je zagotovil, primerljivo s prej\xc5\xa1njim prevzemom Germanika od Tiberija leta 4 n. \xc5\xa1t., na katerega se sklicuje tudi kameja in v Gemma Augustea. Na najni\xc5\xbejem registru so ujetniki barbari.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se, da je pri\xc5\xa1la v Francijo iz zakladnice bizantinskega cesarstva in je prvi\xc4\x8d potrjena v prvem inventarju zaklada Sainte Chapelle pred letom 1279. Takrat je bila znana kot Triumf Jo\xc5\xbeefa na dvoru faraona. Baldvin II., cesar Latinskega cesarstva, jo je prodal francoskemu kralju Ludviku IX., nato je bila omenjena v popisu 1279 v Sainte-Chapelle . Filip VI. Francoski jo je nato leta 1342 ali 1343 poslal pape\xc5\xbeu Klemenu VI. v Avignon, morda kot zavarovanje za finan\xc4\x8dno podporo . Leta 1363 jo je pape\xc5\xbe Klemen VII. vrnil dauphinu - kasnej\xc5\xa1emu francoskemu kralju Karlu V. Kameja je bila nato leta 1379 ponovno prinesena v Saint-Chapelle._NEWLINE_Zgodovinar Nicolas-Claude Fabri de Peiresc, ki je videl gemo leta 1620, je bil prvi novove\xc5\xa1ki \xc4\x8dlovek, ki je uvidel, da gema prikazuje Julijsko-Klavdijsko skupino._NEWLINE_Francoski kralj Ludvik XVI. je leta 1792 prevzel kamejo in jo prinesel v  Cabinet des M\xc3\xa9dailles, da bi jo za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred francoskimi revolucionarji. Na kratko je bila ukradena leta 1804, vendar odkrita v Amsterdamu leta 1805 brez prvotnega zlatega okvirja, ki ga je zamenjal bronast, tisti ki je bil izgubljen do leta 1912.'