b'\n_START_ARTICLE_\nBoljunec\n_START_SECTION_\nIzvor imena vasi\n_START_PARAGRAPH_\nIme Boljunec naj bi izviralo iz latinskega Balneoli oz. Balneolum, to ime naj bi nosil kraj, kjer zdaj stoji vas, za \xc4\x8dasa Rimljanov in bi pri\xc4\x8dal o obilici vode in vodnih virov, ki jih tu res ne primanjkuje. Ta izvor potrjujejo tudi zgodovinski dokumenti, saj v najstarej\xc5\xa1ih listinah vas nosi prav ime Bagnolo. Od 17. stoletja dalje se vas omenja z imenom Bollunez oz. kasneje Bollunz. Leta 1923 pa je bilo vsiljeno ime Bagnoli della Rosandra, ki je v veljavi \xc5\xa1e danes skupaj z originalnim imenom Boljunec._NEWLINE_Poleg te prve razlage izvora imena vasi, je vredna omembe \xc5\xa1e druga varianta, ki vidi ime Boljunec kakor zdru\xc5\xbeitev besed bolj\xc5\xa1i unec, kar bi \xc5\xa1e spet poudarjalo povezanost vasi z vodnimi vrelci.\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj naselka\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Brega je bila naseljena \xc5\xa1e iz praveka, saj so znana najdi\xc5\xa1\xc4\x8da iz Pe\xc4\x8dine pod Steno, medtem ko so posebno zanimiva gradi\xc5\xa1\xc4\x8da iz mlaj\xc5\xa1e kamene dobe in bronaste dobe, dve izmed katerih stojita ravno nad Boljuncem, to sta gradi\xc5\xa1\xc4\x8de na gri\xc4\x8du sv. Mihaela in gradi\xc5\xa1\xc4\x8de na Selah oz. Malem Krasu. Slednje je precej pomembno, saj nekateri zgodovinari trdijo, da je bilo strate\xc5\xa1ko pomembno v prvi vojni med Rimljani in Histri, ki so tu \xc5\xbeiveli. Torej leta 177 pr. n. \xc5\xa1t. rimljani premagajo, v drugi histrski vojni, Histre in zasedejo tudi Bre\xc5\xa1ko ozemlje. So prav Rimljani, ki zgradijo prvo ve\xc4\x8djo strukturo v Boljuncu; to je rimski vodovod, ki je jemal vodo iz izvira Zvirk (oz. Kli\xc4\x8dica) ter jo dovajal v Trst. Verjetno v okolici dana\xc5\xa1njega Boljunca so Rimljani zgradili \xc5\xa1e kak\xc5\xa1no strukturo, saj prav v Zaboljuncu je bilo najdeno v prej\xc5\xa1njih desetletjih ve\xc4\x8dje \xc5\xbearno grobi\xc5\xa1\xc4\x8de na ledinskem okraju pri Grublji s \xc5\xa1tevilnimi kamnitimi \xc5\xbearami, katere hrani tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko Spomeni\xc5\xa1ko nadzorni\xc5\xa1tvo, poleg tega je bilo najdenih veliko rimskih novcev, posebno v okolici boljunske Jame._NEWLINE_Slovani so se za\xc4\x8deli naseljevati v dolini verjetno v \xc4\x8dasu, ko so vladali nad tem ozemljem Langobardi, saj o tem pri\xc4\x8dajo ledinska imena in imena vasi. Torej okvirno v 8. stoletju se za\xc4\x8denjajo razvijati prvi naselki doline Brega, med katerimi je tudi Boljunec. Slovani verjetno se naselijo najprej pod gri\xc4\x8dem sv. Mihaela, v zavetju pred Burjo, nad ostankimi rimskega vodovoda. Kasneje se je naselek razvil okoli te predobstoje\xc4\x8de strukture, tako, da \xc5\xa1e dandanes veliko objektov temelji na rimskem vodovodu. Vas je prvi\xc4\x8d omenjena v neki pogodbi iz leta 1276, ko tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof podeljuje v fevd nek mlin v \xc5\xbdavljah pod Boljuncem, to je pri dana\xc5\xa1nji Krmenki. V tej listini je vas imenovana Bagnolo. Sledijo \xc5\xa1tevilne omembe vasi skozi vso 14., pa 15. stoletje itd. _NEWLINE_Od tu dalje je zgodovina Boljunca skozi stoletja ravno enaka zgodovini vseh ostalih bre\xc5\xa1kih vasi, ta zgodovina pa je \xc5\xa1e vidna v dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki se je nam ohranila, ki govori o povezavi z Istro in tudi Kvarnerjem v arhitekturi in razvojem glagolja\xc5\xa1tva, o pomembnosti bli\xc5\xbeine Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke luke, ki je mo\xc4\x8dno pomagala razvoju vasi v prej\xc5\xa1njih stoletjih, ko so \xc5\xbeene hodile v Trst slu\xc5\xbeit k bogatim me\xc5\xa1\xc4\x8danskim dru\xc5\xbeinam, ali so pekle kruh, ali prale perilo, o tem pa pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1e danes stoje\xc4\x8da dobro ohranjena stara korita na robu vasi.\n_START_SECTION_\nJama\n_START_PARAGRAPH_\nJama je ledinski okraj, ki nosi ime po kra\xc5\xa1ki jami, ki se odpira v pokon\xc4\x8dni apnen\xc4\x8dasti skali pod Malim Krasom. Tu sta prisotna dva stalna vira. Prvi vir je kra\xc5\xa1ke narave in stoji v bli\xc5\xbeini jame, katerega Jama je prelivni izvir. Iz tega vira, imenovanega izvir Pri Pralnici zaradi bli\xc5\xbeine pokrite pralnice, ki je bila v prej\xc5\xa1njih letih spremenjena v ribogojnico, pride spet na dan voda, ki ponikne v ponorih pod Beko in Ocizlo. Drugi izvir je izvir Na Placu, kjer voda priteka iz drena\xc5\xbenega kanala v odkrito korito. Tu pa pride na dan voda, ki presahne med Boljuncem in Gornjim Koncem v Dolini Glin\xc5\xa1\xc4\x8dice, delno pa tudi voda iz Beke in Ocizle. Voda iz izvirov se zdru\xc5\xbei v kraj\xc5\xa1i poto\xc4\x8dek in ste\xc4\x8de v Glin\xc5\xa1\xc4\x8dico, ki te\xc4\x8de prav ob Jami. Jama je bil poseben kraj \xc5\xbee za \xc4\x8dasa rimljanov, saj so tu leta 1963 na\xc5\xa1li rimske novce na kupu naplavin, ki jih je voda prinesla iz jame po silovitem neurju._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 19. stoletja so se za\xc4\x8deli za Jamo zanimati avstrijski in\xc5\xbeenirji, ki so iskali nova zajetja za tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki vodovod. Iz tega razloga je bil leta 1804 skopan 11 metrov globok rov nad izvirom Pri Pralnici, ker pa izkop ni prinesel nobenega rezultata, so dela prekinili tudi ker so dobili druge izvire, ki so bili bli\xc5\xbee mestu._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so italijanski vojaki jamo obzidali s posebno debelim betonskim zidem, z namenom, da bi jo uporabljali kot zakloni\xc5\xa1\xc4\x8de streliva protiletalskih postojank, ki so stale na vrhu Malega Krasa. Ob jami pa je bila postavljena \xc5\xbei\xc4\x8dnica, ki je povezovala Jamo s samim vrhom hriba.\n_START_SECTION_\nGorica\n_START_PARAGRAPH_\nGorica, oz. G\'rica je boljunski va\xc5\xa1ki trg. Boljunski trg se razlikuje od trgov okoli\xc5\xa1kih vasi, ker je posebno podolgovate oblike, ter ima obliko pravokotnika, kar je prava posebnost za gru\xc4\x8dasta naselja. Razlog te posebnosti je prav rimski vodovod, saj vsi objekti, ki stojijo na zahodni strani trga temeljijo na vodovodu. Prav leta 1954 so v eni izmed teh stavb med deli naleteli na korito vodovoda in v njem na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kosti in srednjeve\xc5\xa1ko suli\xc4\x8dno ost. Na \xc5\xbealost \xc5\xbee nekaj stavb iz tega dela vasi je \xc5\xa1lo uni\xc4\x8deno, oz. mo\xc4\x8dno spremenjeno, neko stavbo pa so do temeljev poru\xc5\xa1ili junija 2010.\n_START_SECTION_\nCerkev\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Janeza Krstnika stoji na sredi vasi, malo stran od va\xc5\xa1kega trga. Je triladijska cerkev s tristransko zaklju\xc4\x8denim prezbiterijem, zgrajena je bila v 17. stoletju, gradili pa so jo doma\xc4\x8di in tuji zidarji, med katere je treba omeniti zidarskega mojstra Ga\xc5\xa1perja Perhavca iz Dolnjih Le\xc5\xbee\xc4\x8d ter brata kamnoseka Andreja in Ivana Cerkvenika iz Gra\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da pri Diva\xc4\x8di. Zvonik se prvotno ni dotikal cerkve, kasneje pa je bila cerkev raz\xc5\xa1irjena, dograjen pa je bil 29. avgusta 1645 in je oglejskega tipa. Med drugo svetovno vojno so \xc5\xa1pico zvonika poru\xc5\xa1ili._NEWLINE_Pod Boljunec pa so spadale \xc5\xa1e druge cerkve; srednjeve\xc5\xa1ka cerkev Matere Bo\xc5\xbeje na Pe\xc4\x8dah v dolini Glin\xc5\xa1\xc4\x8dice, cerkev sv.Mihaela na istoimenskem gri\xc4\x8du, ki je bila zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena za \xc4\x8dasa jo\xc5\xbeefinskih reform in je zdaj v razvalinah, pa cerkev sv. Roka na Koroma\xc4\x8dniku, iz 16. stoletja, ki je tudi v razvalinah.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Boljuncu se nahaja tudi zelo zanimiva starodavna stanovanjska hi\xc5\xa1a, ki je tudi predstavljena v \xc5\xa1tudijah o istrski kme\xc4\x8dki arhitekturi. To je doma\xc4\x8dija Pr\' Pap\'\xc5\xbee, ki naj bi bila iz 18. stoletja, in spada v tip stare istrske hi\xc5\xa1e, predstavlja pa zanimive podobnosti s hi\xc5\xa1ami iz jugovzhodnega dela Istre, ob kvarnerskem zalivu.\n_START_SECTION_\nNavade in obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed glavnih va\xc5\xa1kih tradicij je praznik Maja: v no\xc4\x8di med 30. aprilom in prvim majem fantje, ki so dosegli 16. leto starosti in dvignejo v sredini Boljunskega trga G\'rice Maj oz. Mlaj. Boljunski Maj sestavljajo l\'n\'tj\xc9\x99na, to je jelkin drog in borova kro\xc5\xa1nja, na katero pridejo privezane limone in pomaran\xc4\x8de. Maj, ki dose\xc5\xbee tudi 20m vi\xc5\xa1ine, je simbol plodnosti in prihoda pomladi ter preporod vasi. Drevo podrejo fantje tri dni kasneje in otroci lahko poberejo sadje iz vej. _NEWLINE_Praznik se za\xc4\x8dne 28. aprila ob mraku, ko fantje in mo\xc5\xbeje se zberejo na Jami, kjer vre voda iz dveh izvirov in stojita dve pralnici pa obzidana jama, pa korakajo, v vrstah po \xc5\xa1tiri, proti G\'rici pojo\xc4\x8d va\xc5\xa1ke pesmi. Na \xc4\x8delu vrst stoji fant, ki nosi vejo topola, ki jo bo spustil na tla na koncu trga. Za vejo pa se bodo borili otroci dveh delov vasi, to sta Ul\'ca in Z\'Blunc. Vse to se ponovi v treh dneh, v \xc5\xbee omenjenim ve\xc4\x8derom 28.aprila. ko se poje va\xc5\xa1ko pesem Bar\xc4\x8d\'co, v ve\xc4\x8deru 30.aprila, pred dvigom Maja, ko se poje In poglej, pa ob 13:30 1.maja, ko se spet poje Bar\xc4\x8d\'co in fantje in mo\xc5\xbeje korakajo po G\'rici v gvantu oz. pra\xc5\xbenji obleki in vsi nosijo v zgornjem \xc5\xbeepu jakne list in cvet divjega kostanja, simbol pomladi. V teh dneh, po petju in kratkem snidenju, se fantje zberejo na fantovski uri, na kateri zberejo tudi \xc5\xbd\'pana, ki bo vodil fante in skrbel za pripravo praznika naslednje leto. Na zadnji od treh fantovskih ur pa novi fantje pla\xc4\x8dajo lik\'f (likof) to pomeni,da iz otroka postanejo fantje (starodavni obred, ki pa je strogo tajen) in tako so sprejeti v va\xc5\xa1ko fantovsko. _NEWLINE_Drugi va\xc5\xa1ki praznik se vr\xc5\xa1i na dan sv. \xc5\xa0tefana, to jo praznik lu\xc4\x8d\'nja, ko se dekleta iz vasi zberejo na trgu , v spomin kamenjanja mu\xc4\x8denika, in se razdelijo v dve skupini. 1. skupina na zgornjem delu G\'rice, 2. na spodnjem. Lu\xc4\x8danje se za\xc4\x8dne ko kon\xc4\x8da  "\xc5\xbdjeg\'n" ter se za\xc4\x8dne "kmpnjanje n\' turne" (pritrkovanje na zvoniku). "Frejla" ,predsednica dekli\xc5\xa1ke, zalu\xc4\x8da prvo jabolko. Ob "kmpnjanje" se va\xc5\xa1ke "pupe" (dekleta) lu\xc4\x8dajo, ki po nekaj minutah prevzame vse, ki prisostvujejo. _NEWLINE_Obi\xc4\x8daj pravi, da v primeru, da jabolko zadene fanta, ta se bo poro\xc4\x8dil z dekletom, ki je jabolko vrglo. _NEWLINE_V Boljuncu se praznuje tudi kresni ve\xc4\x8der na dan sv. Ivana, oz. sv. Janeza Krstnika, ko ognjeni jeziki kresa se dvigajo na boljunski Jami.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Boljuncu stoji sede\xc5\xbe W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4 Italia, ki je del finske Corporation W\xc3\xa4rtsil\xc3\xa4, ki je leta 1999 odkupila od italijanske dru\xc5\xbebe Fincantieri tovarno velikih motorjev v Boljuncu (italijansko Grandi Motori), ta pa je \xc5\xa1e prej prevzela mesto tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke Fabbrica Macchine Sant\'Andrea.'