b'\n_START_ARTICLE_\nJu\xc5\xbena Koreja\n_START_SECTION_\nZgodovina (20. in 21. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1910 je Japonska anektirala Korejski polotok in odstavila njenega kralja. Sledila so dolga in mu\xc4\x8dna desetletja zatiranja korejske kulture in vsiljevanja japonske, t. im. "Nissen Ittai". Po 2. svetovni vojni in s tem po osvoboditvi izpod Japonske s strani Sovjetske zveze in ZDA je bil polotok po 38. vzporedniku razdeljen na Ju\xc5\xbeno in na Severno Korejo. Ozemlje ju\xc5\xbeno od omenjenega vzporednika se je 15. avgusta 1948 poimenovalo kot Republika Koreja, medtem ko je severni del sprejel Sovjetski na\xc4\x8din ureditve in se 9. septembra istega leta razglasil za Demokrati\xc4\x8dno ljudsko republiko Korejo. Zaradi nedore\xc4\x8denosti glede razmejitve med dr\xc5\xbeavama, je sledila vojna, ki se je kon\xc4\x8dala z nestabilnim premirjem. Po vojni leta 1953 in obdobju voja\xc5\xa1ke vladavine, se je za\xc4\x8dela Ju\xc5\xbena Koreja hitro razvijati. Danes je ena od svetovnih gospodarskih velesil in tretja najgosteje poseljena dr\xc5\xbeava na svetu (ne upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d mikrodr\xc5\xbeave). 27. maja 2009 je Severna Koreja enostransko odstopila od premirja, tako da sta dr\xc5\xbeavi uradno \xc5\xa1e vedno v vojni.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbena Koreja obsega ju\xc5\xbeni del Korejskega polotoka v Vzhodni Aziji. Korejski polotok je geolo\xc5\xa1ko obse\xc5\xbena gruda iz kristalnih skrilavcev, granitov in gnajsov, ki so jo tektonske sile po\xc5\xa1evno dvignile, tako da je povr\xc5\xa1je izrazito asimetri\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Ju\xc5\xbeni Koreji je monsunsko, z 900 - 1.500 mm padavin. De\xc5\xbeevna doba traja od junija do septembra, ko padejo tri \xc4\x8detrtine letnih padavin. V severnih delih so zime \xc5\xa1e precej hladne, v ju\xc5\xbenem delu je podnebje \xc5\xbee subtropsko. Podnebje se spreminja glede na letne \xc4\x8dase._NEWLINE_Poletje je vro\xc4\x8de in vla\xc5\xbeno, srednja julijska temperatura meri pribli\xc5\xbeno 27\xc2\xb0C. V tem \xc4\x8dasu pade veliko de\xc5\xbeja. Medtem ko suh zimski monsunski veter, ki piha z azijske celine proti severu in severozahodu, prina\xc5\xa1a hladno in suho zimo.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nReke na vzhodni strani so kratke in imajo velik strmec. Vse ve\xc4\x8dje reke te\xc4\x8dejo proti zahodu (Han, 514 km) in jugu (Naktong, 523 km).\n_START_SECTION_\nTla in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nNajrodovitnej\xc5\xa1a tla so na naplavnih ravninah vzdol\xc5\xbe ve\xc4\x8djih rek, v drugih delih prevladujejo pe\xc5\xa1\xc4\x8dena in rjava tla, v vi\xc5\xa1jih legah podzoli._NEWLINE_Gozdovi prekrivajo 64% povr\xc5\xa1ine. Naravno rastje je evropskemu podoben listnati gozd, le da v njem rastejo \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e drevesne vrste (hrast, javor, breza), v vi\xc5\xa1jih legah prehaja v me\xc5\xa1ane in iglaste gozdove (bor, smreka, macesen). V ju\xc5\xbenih delih rastejo zimzeleni subtropski gozdovi (lovor, palme).\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nS hitrim gospodarskim razvojem se je v 60. letih rodnost za\xc4\x8dela zmanj\xc5\xa1evati, tako da danes prevladujejo majhne dru\xc5\xbeine (l. 2000: povpre\xc4\x8dno 3,2 \xc4\x8dlana). Ker hkrati s tem upada dele\xc5\xbe mladega prebivalstva (l. 1988: 27,3% mlaj\xc5\xa1ih od 15 let) in nara\xc5\xa1\xc4\x8da dele\xc5\xbe starej\xc5\xa1ih (l. 1988: 7,2 starej\xc5\xa1ih od 60 let), bo Ju\xc5\xbena Koreja kmalu imela podobne demografske te\xc5\xbeave kot Japonska in Evropa. _NEWLINE_V dr\xc5\xbeavi \xc5\xbeivi \xc5\xa1e okoli 2% Japoncev in okoli 50.000 Kitajcev, predvsem v Seulu. V tujini \xc5\xbeivi okoli 5,2 milijonov Ju\xc5\xbenokorejcev (najve\xc4\x8d na Japonskem: okoli 2 milijona)._NEWLINE_Za Ju\xc5\xbeno Korejo velja enako kot za njeno severno sosedo, da je prebivalstvo v primeri z drugimi azijskimi dr\xc5\xbeavami izrazito homogeno. Edina pomembna etni\xc4\x8dna skupina je pribli\xc5\xbeno 30.000 Kitajcev, ki \xc5\xbeivijo v glavnem v Seulu. Korej\xc5\xa1\xc4\x8dina, uradni jezik na severu in jugu, odseva izredno etni\xc4\x8dno enotnost polotoka. \xc4\x8ceprav obstaja \xc5\xa1est glavnih nare\xc4\x8dij, so razlike med njimi tako neznatne, da se vsi Korejci razumejo. Korejski jezik spada v skupino uralo-altajskih jezikov. V 15. stoletju se je razvila samostojna korejska pisava hangul, ki naj bi zamenjala dotlej prevladujo\xc4\x8do uporabo kitajskih pismenk._NEWLINE_Glavno mesto Ju\xc5\xbene Koreje je Seul (starej\xc5\xa1e ime S\xc3\xb6ul) in meri pribli\xc5\xbeno 605 km\xc2\xb2, kjer \xc5\xbeivi 10,5 milijona prebivalcev (s predmestnimi obmo\xc4\x8dji pa kar 24 milijonov). To pomeni, da na en km\xc2\xb2 \xc5\xbeivi 17.400 prebivalcev. Povpre\xc4\x8dna letna realna rast prebivalcev (1994-2004) je 4,7%._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja mesta: Seul, Busan, Incheon, Daegu, Daejeon \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nPoselitev\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbena Koreja je zelo gosto poseljena. Najbolj naseljene so predvsem ravnine na zahodu in kotline na jugu._NEWLINE_Po koncu korejske vojne je s severa pribe\xc5\xbealo okoli 1,8 milijonov beguncev, ki so jih ve\xc4\x8dinoma naselili v Seulu Busanu. V letih 1960 \xe2\x80\x93 1990 sta hitro industrializacijo spremljala izjemna rast mest (Seul l. 1960: 2,4 mil.).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRepublika Koreja spada med gospodarsko najbolj dinami\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave na svetu. Skupaj s Tajvanom in obema azijskima mestnima dr\xc5\xbeavama \xe2\x80\x93 Hongkongom  in  Singapurom \xe2\x80\x93 sestavlja \xc2\xbb\xc5\xa1tiri tigr\xc4\x8dke\xc2\xab\xc2\xa0na obrobju Tihega oceana.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z industrijo je kmetijski sektor rasel bistveno po\xc4\x8dasneje. Do srede sedemdesetih let so dosegli triodstotno povpre\xc4\x8dno letno rast, odtlej pa se je letna stopnja rasti zni\xc5\xbeala na pribli\xc5\xbeno 2%._NEWLINE_Dale\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1i pridelek je ri\xc5\xbe, sledijo mu je\xc4\x8dmen, soja, krompir in sadje._NEWLINE_Pomemben sestavni del kmetijstva je tudi ribolov, saj zaposluje velik del ljudi in je zelo pomemben za prehrano doma\xc4\x8dega prebivalstva in za izvoz. Ju\xc5\xbenokorejsko ribi\xc5\xa1ko ladjevje spada med najve\xc4\x8dje na svetu.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbenokorejska industrija sodi med najhitreje razvijajo\xc4\x8de na svetu. Najprej so razvijali delovno intenzivne panoge (tekstilna), kasneje pa se je preusmerila v kapitalsko intenzivne panoge (strojna, elektronska, avtomobilska in oboro\xc5\xbeitvena) s poudarkom na industriji visokih tehnologij._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja industrijska podjetja so Samsung (mikro\xc4\x8dipi), Hyundai, Kia Motors \xe2\x80\xa6_NEWLINE_\xc4\x8drna metalurgija je pomembna osnova doma\xc4\x8de avtomobilske, strojne in ladjedelni\xc5\xa1ke industrije. Sodi med najve\xc4\x8dje proizvajalke surovega \xc5\xbeeleza in jekla. Mo\xc4\x8dna je tudi barvna metalurgija, predvsem talilnice bakra, cinka in svinca._NEWLINE_Med pomembnej\xc5\xa1imi panogami je tudi kemi\xc4\x8dna industrija._NEWLINE_Je tudi ena najve\xc4\x8djih proizvajalk tekstila na svetu, vendar je v zadnjih letih precej svoje proizvodnje preselila v dr\xc5\xbeave s cenej\xc5\xa1o delovno silo (predvsem na Kitajsko).\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeno Korejo vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de precej turistov. Glavne turisti\xc4\x8dne privla\xc4\x8dnosti so narodni parki in \xc5\xa1tevilni kulturni spomeniki (budisti\xc4\x8dni samostani).\n_START_SECTION_\nUmetnost in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nKorejci naseljujejo svoj polotok \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 3000 let. Korejska kultura se je za\xc4\x8dela razcvetati  ob koncu 3. stoletja, med obdobjem, ki ga poznajo kot Obdobje treh dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Korejska glasba ima dolgo tradicijo. Korejci imajo radi glasbo in ples, ljudsko glasbo pa igrajo tako kot v starih \xc4\x8dasih._NEWLINE_Korejska glasba temelji na petnotni lestvici \xe2\x80\x93 v nasprotju s sedemnotno, ki jo uporabljajo predvsem v zahodni glasbi. Glasbeniki igrajo na vrsto glasbil, kakr\xc5\xa1na so changgo ali seyogo (vrsta bobna), boben, kayagum (podobno na\xc5\xa1im citram), bambusova pal\xc4\x8dka \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nBudizem, daoizem in konfucianizem so prodrli iz Kitajske v Korejo in od tod na Japonsko. Edina veroizpoved, ki je pri\xc5\xa1la v Korejo po \xc2\xbbmorski poti\xc2\xab, je bilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Zaradi \xc5\xa1tevilnih verskih naukov, ki so v stoletjih prodrli v Korejo, so se mnogi stopili med seboj. Vseeno je najve\xc4\x8d budistov, njim sledijo konfucianisti.'