b'\n_START_ARTICLE_\nJoga ti\xc5\xa1ine\n_START_PARAGRAPH_\nJoga ti\xc5\xa1ine je usmerjena k znanju (epistemologiji) in se vsebinsko navezuje na filozofijo nedvojnosti. Pou\xc4\x8devanje nedvojnosti (ali advaite) je bilo povezano z monizmom. Jogo ti\xc5\xa1ine je utemeljil in ustanovil mojster advaite Madhukar._NEWLINE_Med jogo ti\xc5\xa1ine ni uporabe fizi\xc4\x8dnih ali miselnih tehnik (denimo asan, meditacije). Zahodna veja Jnana joge (joge spoznanja) je usmerjena k neposrednemu samouresni\xc4\x8denju. Klasi\xc4\x8dno filozofsko izro\xc4\x8dilo govori o zavedanju sebe oziroma samozavedanju. V jogijskem izro\xc4\x8dilu\xc2\xa0\xc2\xbbti\xc5\xa1ina\xc2\xab\xc2\xa0ozna\xc4\x8duje brez\xc4\x8dasen izvor obstoja, v katerem vse nastane in nato ponovno izgine._NEWLINE_Bistvo joge ti\xc5\xa1ine je \xc4\x8dlovekova osredoto\xc4\x8denost na ti\xc5\xa1ino, z namenom da bi postal\xc2\xa0\xc2\xbbeno\xc2\xab\xc2\xa0z njo. To pomeni, da bi se notranje umiril. Tako izku\xc5\xa1nja ti\xc5\xa1ine ne predstavlja za\xc4\x8dasne meditativne zatopljenosti vase. Prej ve\xc4\x8d, kajti njeno bistvo je doseganje zlitja z brezmejno zavestjo. Posledica tega je samozaznavanje, za katerega velja, da je izvor \xc5\xbeivljenjske vedrine in radosti._NEWLINE_\xc2\xbbTi\xc5\xa1ina je najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sila v vesolju. V ti\xc5\xa1ini lahko odlo\xc5\xbeimo pomembnost svoje osebnosti in prepoznamo svojo svobodo\xc2\xab\xc2\xa0(Madhukar, Weimarske vizije, 10/2009)._NEWLINE_Joga ti\xc5\xa1ine poteka javno v obliki dnevnih sre\xc4\x8danj oziroma ve\xc4\x8ddnevnih umikov vase.'