b'\n_START_ARTICLE_\nSveti Mihael\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV Stari zavezi je Mihael omenjen v Danielovi knjigi (Dan 10,13, Dan 12,1). Navadno je predstavljen kot poglavar bo\xc5\xbeje vojske, vojskovodja nebesnih \xc4\x8det. Njegovo ime pomeni Kdo je kakor Bog, zaradi razli\xc4\x8dnega prevajanja se v nekaterih virih navaja tudi pomen Podoben Bogu._NEWLINE_V umetni\xc5\xa1kih upodobitvah se sveti Mihael prikazuje kot voj\xc5\xa1\xc4\x8dak v oklepu in z me\xc4\x8dem v roki. Cerkev mu \xc5\xbee od najzgodnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasov izra\xc5\xbea posebno spo\xc5\xa1tovanje, saj ga sprejema kot mogo\xc4\x8dnega zaveznika v ve\xc4\x8dni borbi proti silam zla. Velikega nadangela enako \xc5\xbeivo spo\xc5\xa1tuje tako zahodna kot tudi vzhodna kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev. Za za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika ga imajo mnogi redovi, posve\xc4\x8deno mu je veliko cerkva, v Italiji je zavetnik javne varnosti, tudi Nem\xc4\x8dija pa ga \xc5\xbee od nekdaj slavi kot svojega zavetnika. _NEWLINE_Jehovove pri\xc4\x8de verujejo, da sta Jezus Kristus in Nadangel Mihael ena in ista oseba.\n_START_SECTION_\nPraznik nadangela Mihaela\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 493 je pape\xc5\xbe Gelazij posvetil 29. september svetemu nadangelu Mihaelu. Po eni legendi se je namre\xc4\x8d nadangel Mihael 8. maja 492 prvi\xc4\x8d prikazal pred neko votlino v Garganskih gorah pri Sipontu blizu Neaplja v ju\xc5\xbeni Italiji (pokrajina Apulija) in pri tem sporo\xc4\x8dil, "Ta votlina mi je sveta, izbral sem si jo, da bom tukaj va\xc5\xa1 za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik." Drugi\xc4\x8d se je  prikazal leta 492 \xc5\xa1kofu v Sipontu in mu obljubil pomo\xc4\x8d. V no\xc4\x8di na 29. september se je sveti Mihael prikazal tretji\xc4\x8d in sporo\xc4\x8dil, da je on sam tisto votlino posvetil v baziliko. Od tam se je njegovo \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje raz\xc5\xa1irilo po vsej Evropi._NEWLINE_Po drugi legendi pa je pri\xc5\xa1lo do uvedbe praznika takole:_NEWLINE_Za \xc4\x8dasa pape\xc5\xbea Gelazija, leta 493, se je zgodilo na gori Gargano v Apuliji, blizu mesta Siponto, da se je nekemu pastirju izgubil vol; \xc5\xa1ele po dolgem iskanju ga je na\xc5\xa1el v neki votlini, v katero si nih\xc4\x8de ni upal. Neki lovec je ustrelil v vola s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, ki ga pa ne samo da ni po\xc5\xa1kodovala, ampak je udarila nazaj samega strelca. Ta dogodek je povzro\xc4\x8dil veliko za\xc4\x8dudenje po celi pokrajini in tako je zanj zvedel tudi \xc5\xa1kof. Tudi njemu se je dogodek zdel izreden; da bi spoznal Bo\xc5\xbejo voljo, je dolo\xc4\x8dil, naj se kristjani skupaj z njim postijo skozi tri dni. Tretjega dne pono\xc4\x8di je imel \xc5\xa1kof videnje, med katerim je sli\xc5\xa1al tele besede: \xc2\xbbJaz sem nadangel Mihael, ki stojim vedno pred Bo\xc5\xbejim obli\xc4\x8djem in ta votlina je pod mojim varstvom. \xc5\xbdelim, da Boga in njegove angele na tem mestu posebno \xc4\x8dastijo.\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa0kof je zjutraj vesel pripovedoval o razodetju in v spremstvu ljudstva in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine od\xc5\xa1el na goro, kjer so v votlini na svoje najvepje presene\xc4\x8denje na\xc5\xa1li tako reko\xc4\x8d kon\xc4\x8dano cerkev, ki ji je manjkal le oltar. Cerkev so nato posvetili med velikimi slovesnostmi na \xc4\x8dast nadangelu Mihaelu in drugim angelom.  Tam je Bog na njihovo pripro\xc5\xa1njo storil mnogo \xc4\x8dude\xc5\xbeev.\n_START_SECTION_\nPrenehanje kuge\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Gregor Veliki je leta 590 uvedel pomembno procesijo v cerkveni zgodovini. Dolo\xc4\x8dil jo je, ker je pripro\xc5\xa1nja Device Marije odvrnila kugo od mesta Rim. Nadloga je sicer malo pojenjala, vendar ni prenehala. Zato je pape\xc5\xbe priredil naslednje leto novo procesijo k cerkvi Marije Sne\xc5\xbene. Ob tej priliki so javno nosili okrog tudi podobo Device Marije, ki jo je po izro\xc4\x8dilu naslikal sveti Luka in jo v tej cerkvi hranijo. Tedaj je na \xc4\x8dude\xc5\xbeen na\xc4\x8din prenehala \xc4\x8drna smrt v vseh tistih hi\xc5\xa1ah, pred katerimi so nosili sveto podobo. Ob koncu procesije je bilo kuge re\xc5\xa1eno celotno mesto._NEWLINE_Poro\xc4\x8dila govorijo tudi o tem, da so ljudje zasli\xc5\xa1ali angelsko petje, ki se je glasilo: \xc2\xbbVeseli se, nebe\xc5\xa1ka Kraljica, zakaj katerega si bila vredna nositi pod svojim srcem, je vstal, kakor je rekel, aleluja!\xc2\xab\xc2\xa0 Ko je zasli\xc5\xa1al pape\xc5\xbe te besede, je skupaj z ljudstvom pokleknil ter dopolnil angelski hvalospev z besedami: \xc2\xbbProsi za nas Boga, aleluja!\xc2\xab\xc2\xa0Isto\xc4\x8dasno, ko je pape\xc5\xbe med stalnimi molitvami in pesmimi v procesiji pri\xc5\xa1el do stavbe, ki nosi ime po cesarju Hadrijanu \xe2\x80\x93 Hadrijanov mavzolej \xe2\x80\x93 je videl nad njo nadangela Mihaela, ki je dotlej iztegnjeni me\xc4\x8d porinil v no\xc5\xbenico v znamenje, da se je raz\xc5\xbealjeni Bog usmilil ljudstva na Marijino pripro\xc5\xa1njo in iztrebil kugo, ki je tako dolgo razsajala po mestu. Prebivalci mesta so se razveselili in za\xc4\x8deli s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem \xc4\x8dudodelne podobe. Obenem je to spodbudilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje nadangela Mihaela in drugih nadangelov ter angelov, a mavzoleja se je prijelo ime po (nad)angelu: Angelski grad.'