b'\n_START_ARTICLE_\nDobromil Uran\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo in realko je kon\xc4\x8dal v rojstnem kraju (1915) ter tu nadaljeval visoko\xc5\xa1olski te\xc4\x8daj na univerzi (1919\xe2\x80\x931920), nato \xc5\xa1tudiral na Tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli v Brnu (1920-1923), kjer je 1923 tudi diplomiral. Zaposlen je bil 1923\xe2\x80\x931926 v ljubljanskih v Strojnih tovarnah in livarnah sprva kot konstruktor, nato kot vodja mehani\xc4\x8dnega obrata; 1926 do 1941 v Mariboru  kot pomo\xc4\x8dnik upravnika dr\xc5\xbeavnih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih delavnic in 1945 kratek \xc4\x8das kot njihov upravnik; vmes je bil 1941\xe2\x80\x931945 v Ljubljani dodeljen kot in\xc5\xbeenir delavnici \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih vozil v \xc5\xa0i\xc5\xa1ki; od oktobra 1945\xe2\x80\x931949 pa v Beogradu glavni direktor vseh \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih delavnic v Jugoslaviji in v tem \xc4\x8dasu izvedel njihovo obnovo v Ni\xc5\xa1u, Sarajevu, Smederevu, Subotici in Zagrebu._NEWLINE_Z uvedbo novih varjenih konstrukcij je obnovil vozni park dr\xc5\xbeavnih \xc5\xbeeleznic, lokomotiv, vagonov. Leta 1949 je bil izvoljen za izrednega 1957 pa za rednega profesorja FS v Ljubljani. Med drugim je predaval o motorjih z notranjim zgorevanjem, plinskih generatorjih, industrijski varnosti in varilstvu. Kot sodni izvedenec za motorje z notranjim zgorevanjem je sodeloval tudi pri In\xc5\xa1titutu za motorje Tovarne avtomobilov Maribor in bil sodelavec pri reviji Varilna tehnika. Bil je \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan \xc5\xa1portnega dru\xc5\xa1tva \xc5\xbdelezni\xc4\x8dar v Mariboru (od 1949). Za delo pri obnovi \xc5\xbeeleznic je bil odlikovan z Redom dela z zlatim vencem.'