b'\n_START_ARTICLE_\nKarnizem\n_START_PARAGRAPH_\nKarnizem je koncept odnosa \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva do \xc5\xbeivali, opredeljen kot prevladujo\xc4\x8da ideologija, ki ljudi pogojuje, da podpirajo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje in u\xc5\xbeivanje \xc5\xbeivalskih izdelkov, \xc5\xa1e posebej mesa. Karnizem je predstavljen kot prevladujo\xc4\x8di sistem prepri\xc4\x8danj, ki ga \xc5\xa1\xc4\x8ditijo razli\xc4\x8dni obrambni mehanizmi in predvsem neobravnavane domneve. Izraz karnizem je leta 2001 skovala socialna psihologinja dr. Melanie Joy in ga popularizirala s svojo knjigo Zakaj ljubimo pse, jemo pra\xc5\xa1i\xc4\x8de in nosimo krave (2009)._NEWLINE_Osrednja ideologija je sprejemanje u\xc5\xbeivanja mesa kot "naravno", "normalno", "nujno" in (v\xc4\x8dasih) "nasladno", \xc4\x8demur Joy pravi trije/\xc5\xa1tirje n-ji u\xc5\xbeivanja mesa. Pomembna zna\xc4\x8dilnost karnizma je, da so samo dolo\xc4\x8dene vrste \xc5\xbeivali sprejemljive kot hrana, medtem ko so vse ostale vrste dojemane kot neu\xc5\xbeitne, iste prakse, ki se jih uporablja pri "u\xc5\xbeitnih" \xc5\xbeivalih, pa nesprejemljiva krutost, \xc4\x8de gre za "neu\xc5\xbeitne" \xc5\xbeivali. Ta klasifikacija je povsem kulturno relativna. V Ju\xc5\xbeni Koreji in na Kitajskem na primer jejo pse, na Zahodu pa so psi hi\xc5\xa1ni ljubljen\xc4\x8dki, na Zahodu ljudje jejo krave, ki so pa v ve\xc4\x8djem delu Indije za\xc5\xa1\xc4\x8ditene. Pra\xc5\xa1i\xc4\x8de jejo tudi prakti\xc4\x8dno vsi narodi z izjemo muslimanov in judov.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbeitne ali neu\xc5\xbeitne \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednji vidik karnizma je, da se \xc5\xbeivali deli na u\xc5\xbeitne, neu\xc5\xbeitne, hi\xc5\xa1ne ljubljen\xc4\x8dke, \xc5\xa1kodljivce, plenilce in \xc5\xbeivali za zabavo, in sicer glede na sheme ljudi \xe2\x80\x93 umske klasifikacije, ki dolo\xc4\x8dajo na\xc5\xa1a prepri\xc4\x8danja in \xc5\xbeelje ter obratno. Obstaja kulturna raznolikost, katere \xc5\xbeivali se \xc5\xa1teje kot hrano. Pse jejo na Kitajskem in v Ju\xc5\xbeni Koreji, vendar pa drugod psi niso videni kot hrana, bodisi zato, ker jih imajo ljudje radi (v zahodnih civilizacijah), bodisi ker so na Bli\xc5\xbenjem Vzhodu in v delih Indije dojemani kot ne\xc4\x8disti. Krave jejo na Zahodu, toda v ve\xc4\x8djem delu Indije se jih \xc4\x8dasti. Pra\xc5\xa1i\xc4\x8de zavra\xc4\x8dajo muslimani in judi. Joy in drugi psihologi menijo, da te taksonomije dolo\xc4\x8dajo, kako so \xc5\xbeivali v njih obravnavane, vplivajo na subjektivno dojemanje njihovih \xc4\x8dute\xc4\x8dosti in inteligence ter zmanj\xc5\xa1ajo ali pove\xc4\x8dajo so\xc4\x8dutnost in moralno skrb zanje.'