b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdidinja (opera)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdidinja /tudi Judinja/ (fr. La Juive) je velika opera v petih dejanjih, ki jo je na libreto Eugena Scriba napisal Fromental Hal\xc3\xa9vy. Krstna izvedba je bila 23. februarja 1835 v Parizu._NEWLINE_V glavni tenorski vlogi \xc5\xbeidovskega draguljarja Eleazarja je nastopil Adolphe Nourrit._NEWLINE_V Ljubljani je bila opera prvi\xc4\x8d izvedena \xc5\xbee leta 1840, predzadnji\xc4\x8d pa 1931. leta na odru ljubljanske Opere. Zadnja postavitev pri nas je bila v okviru Festivala Ljubljana v Cankarjevem domu 7. septembra 2011 v izvedbi Litovske nacionalne Opere.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se dogaja leta 1414 v nem\xc5\xa1kem mestu Konstanz v \xc4\x8dasu koncila.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nMestni trg._NEWLINE_Mesto slavi zmago princa Leopolda. Eleazar se no\xc4\x8de priklju\xc4\x8diti praznovanju, saj pravi, da ne spo\xc5\xa1tuje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih postav, po katerih so bili njegovi sinovi obsojeni na smrt. Mestni glavar ga zaradi kljubovanja obsodi na smrt._NEWLINE_V tem pride iz katedrale kardinal de Brogni, ki v Eleazarju prepozna nekdanjega rimskega znanca. Kardinal tedaj \xc5\xa1e ni bil duhovnik, pa\xc4\x8d pa sre\xc4\x8den mo\xc5\xbe in o\xc4\x8de. Njune poti so se lo\xc4\x8dile po velikem po\xc5\xbearu, v katerem je izgubil ljubljene. Uteho je na\xc5\xa1el v bo\xc5\xbeji slu\xc5\xbebi. Zato zapove stra\xc5\xbei, naj izpustijo Eleazarja na svobodo._NEWLINE_K Raheli pride \xc5\xbeidovski slikar Samuel, ki jo ljubi. Eleazar ga povabi na praznovanje sobote. Mno\xc5\xbeica ljudi, ki jo jezni Ruggeiro nahujska proti \xc5\xbdidom, \xc5\xbeeli vse tri pregnati izpred cerkve in jih pahniti v bli\xc5\xbenje jezero. Samuel s pomo\xc4\x8djo znanca \xc4\x8dastnika pre\xc5\xbeene mno\xc5\xbeico, saj v tem v sve\xc4\x8danem sprevodu v cerkev pride sam cesar Sigismund.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nEleazarjev dom._NEWLINE_Navzo\xc4\x8di praznujejo soboto. Navzo\xc4\x8d je tudi Samuel, ki pa se, ko v hi\xc5\xa1o nepri\xc4\x8dakovano vstopi princesa Evdoksija, skrije. Pri\xc5\xa1la je k draguljarju naro\xc4\x8dit diamantno veri\xc5\xbeico, ki jo bo podarila zaro\xc4\x8dencu Leopoldu ob njegovi zmagi._NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1em pogovoru z Rahelo ji Samuel razkrije, da je v resnici kristjan. Rahela se zaveda, da je za zvezo \xc5\xbeidije in kristjana dolo\xc4\x8dena smrtna kazen. Pripravljena je z njim zapustiti mesto, a ji beg prepre\xc4\x8di Eleazar. Samuel odkloni misel na poroko z Rahelo, zato ga draguljar prekolne.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nCesarski vrt._NEWLINE_Na vrtu je gostija, na kateri sam cesar izka\xc5\xbee \xc4\x8dast princu Leopoldu. Tja prideta tudi Rahela in Eleazar, ki prineseta naro\xc4\x8deni nakit._NEWLINE_Rahela v princu Leopoldu spozna "svojega" slikarja Samuela in sprevidi ukano. Pred navzo\xc4\x8dimi ga obto\xc5\xbei pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tva z \xc5\xbdidinjo, zato ga kardinal izob\xc4\x8di iz cerkve. Vse tri, Leopolda, Rahelo in Eleazarja, pa na veke prekolne.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc4\x8da._NEWLINE_Evdoksija pride v je\xc4\x8do k Raheli. Prosi jo, naj re\xc5\xa1i Leopolda, s tem da bi preklicala svojo obto\xc5\xbebo. Rahela se obotavlja, nazadnje pa v njej zmaga ljubezen nad ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnostjo._NEWLINE_Tudi kardinalu se zasmili, zato predlaga Eleazarju, naj s prestopom v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo re\xc5\xa1i sebe in h\xc4\x8der. Ta ponudbo odlo\xc4\x8dno zavrne. V jezi pa mu pove, da se spominja po\xc5\xbeara v Rimu in nekega \xc5\xbdida, ki je pred plameni re\xc5\xa1il njegovo h\xc4\x8der._NEWLINE_Kardinal, ki ga misel na stra\xc5\xa1no preteklost \xc5\xa1e vedno bega, ga roti, naj mu podrobneje razlo\xc5\xbei skrivnostno zgodbo, a mu Eleazar odgovori, da bo vse podrobnosti odnesel s seboj v grob.'