b'\n_START_ARTICLE_\nMikojan-Gurevi\xc4\x8d MiG-29\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1estdesetih letih dvajsetega stoletja je sovjetska vojska za\xc4\x8dela program PFI (\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xbf\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd1\x84\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb1\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c oziroma napredno voja\xc5\xa1ko letalo). Novo letalo naj bi konkuriralo ameri\xc5\xa1kemu lovcu F-15 ali ga celo presegalo._NEWLINE_Program se je kasneje razdelil na dva programa LPFI (lahko lovsko letalo) in TPFI (te\xc5\xbeko lovsko letalo). Tako je bil razvoj letala MiG-29 dodeljen k prvemu, razvoj Su-27 pa k drugemu programu. _NEWLINE_Novo letalo naj bi nadomestilo takrat \xc5\xbee zastarela letala MiG-21 in MiG-23 in naj bi za razliko od njih delovalo samostojno, brez tesne povezanosti s kontrolnim centrom na zemlji, kot je bilo v navadi do tedaj. Delo se je pri\xc4\x8delo leta 1974, ko so zgradili prvih 14 prototipov v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dicah. Krstni polet je letalo do\xc5\xbeivelo 6. oktobra 1977, serijska proizvodnja pa je stekla leta 1982._NEWLINE_Proizvodnja je bila do leta 1990 namenjena le sovjetski vojski in ostalim dr\xc5\xbeavam vzhodnega bloka. Konstrukcijski biro je zasnoval ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic tega letala, med drugim sta bila to dvoseda razli\xc4\x8dica in mornari\xc5\xa1ka verzija za rabo na letalonosilkah. Serijsko proizvodnjo novih tipov pa je prekinil razpad Sovjetske zveze. Kasneje so letala izdelovali predvsem za izvoz.\n_START_SECTION_\nZasnova in razvoj letala\n_START_PARAGRAPH_\nMiG-29 je aerodinami\xc4\x8dno soroden s Su-27, a je opazno manj\xc5\xa1i._NEWLINE_Osnovni konstrukcijski material je aluminij, \xc4\x8deprav so v manj\xc5\xa1i koli\xc4\x8dini uporabljeni tudi kompozitni materiali. Ima visoko pritrjena, prirezana krila z LERXsom; krilni kot je 40\xc2\xba. Prav tako ima dvoje repnih, prirezanih kril in dve navpi\xc4\x8dni plavuti, ki so pritrjena na zunanje ogrodje motorjev. _NEWLINE_Letalo ima dva turboreaktivna motorja Klimov RD-33, ki sta lo\xc4\x8dena med seboj. Prostor med motorjema razvije vzgon in tako zmanj\xc5\xa1a obremenljenost glavnih kril ter hkrati pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost manevriranja. Vstopne \xc5\xa1obe omogo\xc4\x8dajo razvitje visokih Machovih hitrosti; obstaja mo\xc5\xbenost, da so skoraj popolnoma zaprte, kar omogo\xc4\x8da letenje na nizkih vi\xc5\xa1inah; z zaprtjem \xc5\xa1ob prepre\xc4\x8dijo vstop razli\xc4\x8dnih tujkov v motor, kar bi lahko povzro\xc4\x8dilo odpoved motorja.\n_START_SECTION_\nMiG-29 v uporabi Jugoslovanskega vojnega letalstva\n_START_PARAGRAPH_\nLetala MiG 29 so pri\xc5\xa1la v uporabo Jugoslovanskega vojnega letalstva proti koncu osemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja. Prvi dve letali sta pri\xc5\xa1li v Jugoslavijo leta 1987. To sta bila dva dvoseda tipa MiG-29UB, ki sta pripadala 204. lovski eskadriliji nastanjeni na letali\xc5\xa1\xc4\x8du v Batajnici. Naslednje leto pa se jima je pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e 14 enosedih letal tipa MiG-29B. Nakup teh letal je bila zadnja izmed modernizacij Jugoslovanskega vojnega letalstva, \xc4\x8de izvzamemo nakup dveh bojnih helikopterjev Mil Mi-24. Med trajanjem jugoslovanskih vojn letala MiG-29 niso bila kori\xc5\xa1\xc4\x8dena v spopadih. Prvi pravi spopad so ta letala do\xc5\xbeivela med napadom Natovih letal leta 1999. Ve\xc4\x8dina letal je bila med spopadi uni\xc4\x8dena. Spopade je pre\xc5\xbeivelo 5 letal MiG-29, ki so sedaj v lasti Vojnega letalstva Srbije. Letala sedaj \xc4\x8dakajo na prenovo in bodo vrnjena v redno uporabo predvidoma leta 2008.'