b'\n_START_ARTICLE_\nSvin\xc4\x8dnik\n_START_PARAGRAPH_\nSvin\xc4\x8dnik je pisalo s sredico (mino) iz me\xc5\xa1anice grafita in gline, obdano z dr\xc5\xbealom iz lesa, plastike ali podobnega materiala. Ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe grafita vsebuje svin\xc4\x8dnikova mina, bolj mehka je. \xc4\x8ce pa je v njej ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe gline, je tr\xc5\xa1a. Svin\xc4\x8dniki z oznako 4B so zelo mehki, oznaka 4H pa pomeni zelo trd svin\xc4\x8dnik. Najbolj vsestranski so svin\xc4\x8dniki s srednjo trdoto - HB._NEWLINE_Nekateri svin\xc4\x8dniki imajo na zgornjem koncu name\xc5\xa1\xc4\x8deno radirko. Valjasto oblikovano radirko vstavijo v kovinski ali plasti\xc4\x8dni obro\xc4\x8dek, ki ga prilepijo ali stisnejo na vrh svin\xc4\x8dnika.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva ozna\xc4\x8devalna orodja so bile najbr\xc5\xbe kar dolge oglene pal\xc4\x8dke, s katerimi so praljudje risali po stenah svojih jam. Stari Grki in Rimljani so uporabljali kose svinca. Okoli leta 1564 pa naj bi rudarji pri mestu Borrowdale na severozahodu Anglije na\xc5\xa1li mehko, svetle\xc4\x8do snov, ki je pu\xc5\xa1\xc4\x8dala veliko bolj \xc4\x8drno sled kot svinec. Poimenovali so jo\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8drni svinec\xc2\xab. Iz nje so naredili tanke pal\xc4\x8dke, jih ovili z debelo vrvjo in tako izdelali prve odli\xc4\x8dno delujo\xc4\x8de svin\xc4\x8dnike._NEWLINE_\xc5\xa0ele leta 1779 so znanstveniki odkrili, da \xc4\x8drni svinec sploh ni svinec, temve\xc4\x8d pripada dru\xc5\xbeini \xc4\x8distih naravnih ogljikov: diamanti, premog. Poimenovali so ga grafit, \xc4\x8deprav mu \xc5\xa1tevilni \xc5\xa1e vedno pravijo svinec (izvor besede svin\xc4\x8dnik).'