b"\n_START_ARTICLE_\nEnrico Fermi\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nEnrico Fermi se je rodil v Rimu 29. septembra 1901. Bil je tretji otrok Alberta Fermija, na\xc4\x8delnika (Capo Divisione) in v ministerstvu za \xc5\xbeeleznice, in Ide de Gattis, u\xc4\x8diteljice v osnovni \xc5\xa1oli. Sestra Maria je bila dve leti starej\xc5\xa1a od njega, brat Giulio pa eno leto. \xc4\x8cetudi je bil po \xc5\xbeelji starih star\xc5\xa1ev kr\xc5\xa1\xc4\x8den, Enrico, tako kot njegova dru\xc5\xbeina, ni bil posebno veren; bil je agnostik celo svoje \xc5\xbeivljenje. Kot de\xc4\x8dek je rad, tako kot njegov brat Giulio, gradil elektri\xc4\x8dne motorje in se igral z elektri\xc4\x8dnimi in mehanskimi igra\xc4\x8dami. Giulio je leta 1915 umrl zaradi komplikacij med operacijo na abscesa v grlu._NEWLINE_Med prvimi viri s fizikalno vsebino je bila knjiga, ki jo je Enrico na\xc5\xa1el na Rimskem trgu Campo de' Fiori. Knjigo Elementorum physicae mathematicae, ki je obsegala 900 strani, je leta 1840 v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini spisal jezuitski duhovnik Andrea Caraffa, profesor na Collegio Romano. Teme v knjigi so bile: matematika, klasi\xc4\x8dna mehanika, astronomija, optika in akustika, seveda na ravni znanja iz za\xc4\x8detka 19. stoletja. Dru\xc5\xbeinski prijatelj Adolfo Amidei je dodatno podpiral Fermijevo zanimanje za fiziko, dal mu je ve\xc4\x8d knjig s podro\xc4\x8dja fizike in matematike, ki jih je fant hitro prebral in osvojil. Amidei je tudi leta 1918 predlagal, da se Fermi namesto na \xc5\xa1tudij na Univerzi v Rimu raje vpi\xc5\xa1e na ugledno Scuola Normale Superiore v Pisi. Fermi je na te\xc5\xbekem sprejemnem izpitu zasedel prvo mesto s spisom, ki naj bi bil vreden doktorske disertacije.\n_START_SECTION_\nScuola Normale Superiore v Pis\xc9\xaa\n_START_PARAGRAPH_\nFermijev mentor v Pisi, predstojnik laboratorija za fiziko, Luigi Puccianti, je bil odkritega mnenja, da kaj veliko Fermija ne more nau\xc4\x8diti; Fermijevo poznavanje kvantne fizike je bilo na tako visoki ravni, da mu je Puccianti prepustil odgovornost za seminarje na to temo. V tem \xc4\x8dasu se je Fermi seznanil s tenzorskim ra\xc4\x8dunom, matemati\xc4\x8dno metodo, ki sta jo odkrila Gregorio Ricci-Curbastro in Tullio Levi-Civita, in, ki je bila osrednjega pomena za splo\xc5\xa1no teorijo relativnosti. Fermi je sprva imel matematiko za svojo poglavitno smer, vendar se je kmalu odlo\xc4\x8dil za fiziko. Pomembnih tem, kot so splo\xc5\xa1na teorija relativnosti, kvantna mehanika in atomska fizika, se je lotil brez tuje pomo\xc4\x8di._NEWLINE_Septembra 1920 je bil Fermi sprejet na oddelek za fiziko. Glede na to, da je bilo v smeri samo troje \xc5\xa1tudentov \xe2\x80\x94 Fermi, Rasetti, and Nello Carrara \xe2\x80\x94 jim je Puccianti pustil popolno svobodo, kar se dela v laboratoriju ti\xc4\x8de. Lotili so se tako na primer rentgenske kristalografije. V tretjem letniku je Fermi leta 1921 objavil svoja prva dela v italijanski reviji Nuovo Cimento. Prvo od njih je imelo naslov\xc2\xa0\xc2\xbbO dinamiki togega sistem elektri\xc4\x8dnih nabojev med translacijskim gibanjem\xc2\xab\xc2\xa0(Sulla dinamica di un sistema rigido di cariche elettriche in moto traslatorio). Znak za nove \xc4\x8dase je bila predstavitev mase s tenzorjem. V klasi\xc4\x8dni mehaniki je masa skalar, v teoriji relativnosti pa se spreminja s hitrostjo. Drugi \xc4\x8dlanek je bil\xc2\xa0\xc2\xbbO elektrostatiki uniformnega te\xc5\xbenostnega polja in o te\xc5\xbei elektromagnetnih nabojev\xc2\xab\xc2\xa0(Sull'elettrostatica di un campo gravitazionale uniforme e sul peso delle masse elettromagnetiche). S pomo\xc4\x8djo splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti je Fermi pokazal, da naboju ustreza te\xc5\xbea U/c\xc2\xb2, kjer je U elektrostati\xc4\x8dna energija sistema, c pa hitrost svetlobe._NEWLINE_Prvi \xc4\x8dlanek navidez razkriva protislovje med elektrodinami\xc4\x8dno in relativisti\xc4\x8dno teorijo glede elektromagnetnih mas, saj naj bi po prvi teoriji masa zna\xc5\xa1ala 4/3 U/c\xc2\xb2. Fermi se je tega lotil naslednje leto v \xc4\x8dlanku\xc2\xa0\xc2\xbbO protislovju med elektrodinami\xc4\x8dno in relativisti\xc4\x8dno teorijo elektromagnetne mase\xc2\xab, v katerem je dokazal, da navidezno protislovje posledica relativnosti. Ta \xc4\x8dlanek je do\xc5\xbeivel tako dober odziv, da so ga leta 1922 prevedli v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in objavili v znavstveni reviji Physikalische Zeitschrift Tega leta je Fermi dokon\xc4\x8dal \xc4\x8dlanek\xc2\xa0\xc2\xbbO pojavih v bli\xc5\xbeini svetovnice\xc2\xab\xc2\xa0(Sopra i fenomeni che avvengono in vicinanza di una linea oraria) tza italijansko revijo I Rendiconti dell'Accademia dei Lincei. V tem \xc4\x8dlanku se je lotil na\xc4\x8dela ekvivalentnosti in vpeljal tako imenovane\xc2\xa0\xc2\xbbFermijeve koordinate\xc2\xab. Dokazal je, da na svetovnici, ki je blizu \xc4\x8dasovne premice, prostor obna\xc5\xa1a kot evklidski prostor._NEWLINE_Fermi je tako doktoriral leta 1922 in naslednje leto od\xc5\xa1el na Univerzo v G\xc3\xb6ttingenu, ki je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tedanjega sveta kvantne fizike. Fermi se ni po\xc4\x8dutil dobro v prekomernem strogem teoreti\xc4\x8dnem slogu pod vplivom Maxa Borna in je po \xc5\xa1estih mesecih od\xc5\xa1el na Univerzo v Leidnu, kjer je za\xc4\x8del delati s Paulom Ehrenfestom. Tam je spoznal tudi Einsteina.\n_START_SECTION_\nLeta v Rimu\n_START_PARAGRAPH_\nFermi je postal prvi italijanski profesor teoreti\xc4\x8dne fizike v Rimu. Stolico je zanj ustanovil Orso Mario Corbino, predstojnik fizikalnega in\xc5\xa1tituta. Corbino je veliko sodeloval s Fermijem pri izbiranju skupine, kateri so se kmalu pridru\xc5\xbeili Edoardo Amaldi, Bruno Pontecorvo, Franco Dino Rasetti in Emilio Gino Segr\xc3\xa8. Pri teoreti\xc4\x8dnih raziskavah se je skupini pridru\xc5\xbeil tudi Ettore Majorana. Skupini so nadeli nadimek\xc2\xa0\xc2\xbbFantje iz vie Panisperne\xc2\xab\xc2\xa0po imenu ceste, kjer je imel in\xc5\xa1tutut svoje laboratorije._NEWLINE_Skupina je nadaljevala s svojimi danes znamenitimi poskusi, leta 1933 pa je Rasetti zapustil Italijo in od\xc5\xa1el v Kanado in ZDA, Pontecorvo je od\xc5\xa1el v Francijo, Segr\xc3\xa8 pa je od\xc5\xa1el pou\xc4\x8devati v Palermo._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je Fermijeva skupina dala pomemben prispevek k mnogim prakti\xc4\x8dnim in teoreti\xc4\x8dnim vidikom fizike. Med najpomembnej\xc5\xa1imi so Fermi-Diracova statistika, teorija razpada beta in odkritje po\xc4\x8dasnih nevtronov, ki so klju\xc4\x8dnega pomena za delovanje jedrskih reaktorjev.\n_START_SECTION_\nNobelova nagrada in Projekt Manhattan\n_START_PARAGRAPH_\nFermi je ostal v Rimu do leta [1938. Tega leta je prejel Nobelovo nagrado za\xc2\xa0\xc2\xbbprikaz obstoja novih radioaktivnih elementov, pridobljenih z obsevanjem z nevtroni, ter za s tem povezano odkritje jedrskih reakcij s po\xc4\x8dasnimi nevtroni\xc2\xab._NEWLINE_Po prejetju nagrade v Stockholmu se je z \xc5\xbeeno Lauro in otroci preselil v New York. Do tedaj je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna vlada v Italiji uzakonila antisemitske zakone. Fermijeva \xc5\xbeena Laura Capon je bila Judinja. Kmalu po prihodu v New York je za\xc4\x8del delati na zasebni Univerzi Columbia._NEWLINE_Tu je preveril za\xc4\x8detni poskus jedrske cepitve Hahna in Strassmanna s pomo\xc4\x8djo Bootha in Dunninga. Fermi je nato za\xc4\x8del z raziskavami, ki so vodile do izdelave prvega jedrskega reaktorja._NEWLINE_Po znamenitem pismu predsedniku ZDA Franklinu Rooseveltu, ki ga je podpisal Einstein in posnel Szil\xc3\xa1rd leta 1939, je Vojna mornarica ZDA podarila Univerzi Columbia prvi denarni sklad 6000 dolarjev. Denar so porabili pri raziskavah, ki so vodile do prvega jedrskega reaktorja - velike\xc2\xa0\xc2\xbbgrmade\xc2\xab\xc2\xa0grafitnih opek in goriva iz urana, ki je za\xc4\x8del delovati 2. decembra 1942 na Univerzi v Chicagu. Poskus je bil prelomnica pri iskanju energije in je kazal na Fermijevo odli\xc4\x8dnost. Vsak korak je pazljivo na\xc4\x8drtoval in vsak izra\xc4\x8dun je pikolovsko naredil sam. Ko je \xc4\x8dlovek prvi\xc4\x8d dosegel samovzdr\xc5\xbeevalno jedrsko veri\xc5\xbeno reakcijo, so tajno poklicali Jamesa Conanta, enega od vodij Projekta Manhattan: 'Italijanski pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak je pristal v novem svetu... Domorodci so bili prijazni'. Reaktor veri\xc5\xbene reakcije ni bil pomemben le kot pripomo\xc4\x8dek pri dolo\xc4\x8devanju zna\xc4\x8dilnosti jedrske cepitve, ki so ga potrebovali za razumevanje notranjega delovanja atomske bombe, ampak je slu\xc5\xbeil tudi kot prvi obrat za velike reaktorje, ki so jih izdelali v Hanfordu v zvezni dr\xc5\xbeavi Washington in jih uporabili pri oplodnih reaktorjih za izdelavo plutonija. Ta plutonij so potrebovali za bombe pri Poskusu Trinity in Nagasakiju. Na koncu so Fermijevo in Szil\xc3\xa1rdovo delo pri reaktorjih vklju\xc4\x8dili v Projekt Manhattan._NEWLINE_Fermi je leta 1944 postal ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan.\n_START_SECTION_\nDelo po vojni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1954 je v nagovoru Ameri\xc5\xa1kemu fizikalnemu dru\xc5\xa1tvu (APS) dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbNo, to nas privede do Pearl Harborja. To je bil \xc4\x8das, ko sem zapustil Univerzo Columbia. Po nekaj mesecih redne slu\xc5\xbebe med Chicagom in New Yorkom sem se preselil v Chicago, kjer sem nadaljeval delo z nekaj pomembnimi izjemami: delo na Univerzi Columbia se je osredoto\xc4\x8dilo na fazo separacije izotopov projekta atomske energije, ki so ga za\xc4\x8deli Booth, Dunning in Urey okoli leta 1940.\xc2\xab_NEWLINE_Fermi je veljal za edinega fizika 20. stoletja, ki se je odlikoval tako v teoreti\xc4\x8dni in eksperimentalni fiziki. Znani zgodovinar fizike C. P. Snow je o Fermiju dejal:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce bi se Fermi rodil nekaj let prej, si lahko preprosto zamislimo, da bi odkril Rutherfordovo atomsko jedro in nato razvil Bohrovo teorijo vodikovega atoma. \xc4\x8ce to zveni kot pretiravanje, bo vse v zvezi s Fermijem zvenelo tako.\xc2\xab\xc2\xa0Njegova sposobnost in uspeh izvirata iz njegove ocene mo\xc5\xbenega, kakor tudi iz njegove prirojene spretnosti in bistroumnosti. Ni maral zapletenih teorij. \xc4\x8ceprav je dobro obvladal matemati\xc4\x8dna orodja, jih ni nikoli uporabil preden stvari niso bile narejene veliko preprosteje. Bil je znan po tem, da je pri\xc5\xa1el do hitrih in pravilnih odgovorov na probleme, ki so bili za druge prete\xc5\xbeavni. Zgled tega izhaja iz prvega preskusa atomske bombe v Novi Mehiki 16. julija 1945. Ko je udarni val dospel do njega, je vrgel ko\xc5\xa1\xc4\x8dke papirja. Izmeril je razdaljo do mesta kamor jih je odpihnilo, rezultat primerjal s predhodno izra\xc4\x8dunano tabelo in od tod ocenil energijsko mo\xc4\x8d bombe. Ocenil jo je na 10 kiloton TNT, izmerjen rezultat pa je bil 18,6. Kasneje so njegovo metodo pridobitve pribli\xc5\xbenih in hitrih odgovorov prek izra\xc4\x8dunov na ovojnici neuradno poimenovali\xc2\xa0\xc2\xbbFermijeva metoda\xc2\xab._NEWLINE_Po Enricu Fermiju se imenuje tudi Fermijev paradoks, tj. o\xc4\x8ditno nasprotje med visoko verjetnostjo obstoja zunajzemeljskih civilizacij, izra\xc4\x8dunano po Drakovi ena\xc4\x8dbi, in dejanskimi opa\xc5\xbeanji, ki do danes obstoja tak\xc5\xa1nih civilizacij \xc5\xa1e niso potrdila. Domnevno je leta 1950 Fermi med kosilom s kolegi ob razpravljanju te teme postavil vpra\xc5\xa1anje: \xc2\xabKje pa so?\xc2\xab Vpra\xc5\xa1ljivo je, \xc4\x8de je vpra\xc5\xa1anje, ki mu ga pripisujejo, Fermi dejansko izgovoril, vendar pa je v svoji tipi\xc4\x8dni maniri mo\xc4\x8dno poenostavil problem verjetnosti obstoja zunajzemeljskih civilizacij. Prepri\xc4\x8danje, da pomanjkanje dokazov ka\xc5\xbee na neobstoj inteligentnih civilizacij, se imenuje Fermijevo na\xc4\x8delo._NEWLINE_Fermi je bil zelo skromen in se je bil sposoben lotiti vsakr\xc5\xa1nega dela, kreativnega ali rutinskega. Zaradi tega je postal priljubljen pri ljudeh vseh slojev, od nobelovcev do tehnikov. Henry DeWolf Smyth, predsednik oddelka za fiziko na Princetonu, je neko\xc4\x8d povabil Fermija, da bi naredil nekaj poskusov s tamkaj\xc5\xa1njim ciklotronom. Ko je nekega dne Smyth stopil v laboratorij, je videl uglednega fizika kako pomaga \xc5\xa1tudentu premikati tablo, medtem ko je drug \xc5\xa1tudent dajal navodila. Drugi\xc4\x8d ga je na Univerzi Columbia obiskal direktor podjetja Du Pont. Ni ga na\xc5\xa1el ne v laboratoriju in ne v njegovi pisarni, temve\xc4\x8d v strojni delavnici, kjer je z velikimi \xc5\xa1karjami rezal plo\xc4\x8devino._NEWLINE_Ko je ugledni reviji Nature predlo\xc5\xbeil svoj znameniti \xc4\x8dlanek o razpadu beta, ga je urednik zavrnil \xc4\x8de\xc5\xa1\xc2\xa0\xc2\xbbda vsebuje \xc5\xa1pekulacije, ki so bile preve\xc4\x8d oddaljene od stvarnosti\xc2\xab. Tako so njegovo teorijo objavili v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in nem\xc5\xa1\xc4\x8dini \xc5\xa1e preden so jo objavili v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Nikoli ni pozabil na ta do\xc5\xbeivljaj, da je bil pred svojim \xc4\x8dasom. Svojim varovancem je govoril:\xc2\xa0\xc2\xbbNikoli ne bodite prvi, posku\xc5\xa1ajte biti drugi.\xc2\xab_NEWLINE_Fermi je umrl v 53. letu starosti zaradi trebu\xc5\xa1nega raka. Pokopali so ga na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Oak Woods v Chicagu. Kakor je zapisal Wigner:\xc2\xa0\xc2\xbbDeset dni preden je Fermi umrl, mi je dejal: 'Upam, da ne bo trajalo dolgo.' Popolnoma se je sprijaznil s svojo usodo.\xc2\xab"