b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crtomir Zorec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo ni\xc5\xbeji realki v letih 1923\xe2\x80\x9327 je \xc5\xa1olanje nadaljeval na Tehni\xc5\xa1ki srednji \xc5\xa1oli v Ljubljani (kiparski oddelek), nato pa je od 1927 do 1929 \xc5\xa1tudiral kiparstvo na umetni\xc5\xa1ki industrijski \xc5\xa1oli v Ljubljani in eno leto na umetnostni akademiji v Pragi (1928/29). Po vrnitvi  je kon\xc4\x8dal dveletno Srednjo tekstilno \xc5\xa1olo v Kranju (1932). V letih 1931\xe2\x80\x9335 je bil vzor\xc4\x8dni risar v tovarnah Stora v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani in Metka v Celju, nato pa je pou\xc4\x8deval na Srednji tekstilni \xc5\xa1oli v Kranju (1935\xe2\x80\x931941)._NEWLINE_Po okupaciji leta 1941 so ga Nemci izselili v Srbijo, kjer je  pou\xc4\x8deval na tekstilni \xc5\xa1oli v Leskovcu. Prebegnil je v Ljubljano in bil v letih 1942\xe2\x80\x9345 v italijanskih in nem\xc5\xa1kih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih (Gonars, Monigo, Visco, Ljubelj). Po vojni je bil od leta 1945 do leta 1962 u\xc4\x8ditelj in ravnatelj na Srednji tekstilni \xc5\xa1oli v Kranju. Bil je predstojnik tekstilnega oddelka \xc5\xa0ole za umetno obrt v Ljubljani (1942\xe2\x80\x9352)._NEWLINE_Leta 1962 je postal kustos Pre\xc5\xa1ernovega muzeja v Kranju, kjer je bil kasneje tudi vodja \xe2\x80\x93 tu je deloval do leta 1973. _NEWLINE_Bil je dramaturg, re\xc5\xbeiser, kritik in urednik gledali\xc5\xa1kega lista pri Pre\xc5\xa1ernovem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Kranj. Kot muzealec je preu\xc4\x8deval tekstilno zbirko in Pre\xc5\xa1ernovo hi\xc5\xa1o v Kranju. V Snovanjih in Glasu je objavljal opise posameznih krajev na Gorenjskem, prav tako tudi o krajih onkraj na\xc5\xa1ih meja, kjer \xc5\xbeivijo Slovenci._NEWLINE_Napisal je ve\xc4\x8d u\xc4\x8dbenikov  in priro\xc4\x8dnikov za tekstilne \xc5\xa1ole, nekaj pa tudi o zgodovini tekstilne industrije in \xc5\xa1olstva._NEWLINE_Za gozdovni\xc5\xa1ko organizacijo je sestavil tri priro\xc4\x8dnike in urejal glasilo Ogenj slovenskih gozdovnikov (1927)._NEWLINE_Bil je sin pisatelja Ivana Zorca.\n_START_SECTION_\nKranjski pre\xc5\xa1ernoslovec\n_START_PARAGRAPH_\nV 60. letih se je lotil preu\xc4\x8devanja Pre\xc5\xa1ernovega \xc5\xbeivljenja, \xc5\xa1tudiral pre\xc5\xa1ernoslovje, dokumente, ustna sporo\xc4\x8dila, spomine, neznane podatke o pesniku in njegovih sodobnikih ter sproti objavljal svoje izsledke v Glasu in njegovih prilogah Panorami in Snovanjih. Kon\xc4\x8dno podobo so ti zapisi dobili ob avtorjevi 80-letnici (1987) v knji\xc5\xbeici Po Pre\xc5\xa1ernovih stopinjah (COBISS), prvi\xc4\x8d objavljeni v Panorami leta 1965, ki jih je avtor imenoval \xc5\xbeivljenjepisne \xc4\x8drtice o na\xc5\xa1em pesniku. Skupaj z Alfonzom Gspanom je uredil za vodenje po muzeju primerno knji\xc5\xbeico Pre\xc5\xa1ernov spominski muzej v Kranju (COBISS)._NEWLINE_Uresni\xc4\x8dila se je njegova dolgoletna \xc5\xbeelja: muzej je dostojno predstavil Pre\xc5\xa1ernovo zadnje \xc5\xbeivljenjsko obdobje, pre\xc5\xbeiveto v Kranju, in njegov pesni\xc5\xa1ki opus. Sanjal je, da naj bi bil Pre\xc5\xa1ernov Kranj slovenski Weimar (Panorama 1965) in se navdu\xc5\xa1eval nad idejo o Pre\xc5\xa1ernovem raziskovalnem in\xc5\xa1titutu v Kranju (Snovanja 1967). Bil je pobudnik postavitve Pre\xc5\xa1ernovega bronastega kipa v Kranju.\n_START_SECTION_\nPesnik in pisatelj\n_START_PARAGRAPH_\nKot dijak je v Zvon\xc4\x8dku (1922) objavil potopisni  besedilci Na golici in Pod Triglavom, \xc4\x8dez nekaj let pa v glasilu narodno-socialisti\xc4\x8dne stranke Nova pravda tri kratke pripovedi: V no\xc4\x8di (1925), Pravda o drevescu in Sanje (1926). Z o\xc4\x8detovo pomo\xc4\x8djo je hitro prodrl v Ljubljanski zvon s kratko pripovedjo Planina (1928) . Po objavi\xc2\xa0\xc2\xbbzgodbe uboge slu\xc5\xbekinje\xc2\xab\xc2\xa0Lepa Vida (1929) v \xc5\xbdenskem glasilu je za javnost umolknil._NEWLINE_S svojimi pripovednimi poskusi se je namenil iskati druga\xc4\x8dnost v kratkoproznem pisanju._NEWLINE_V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne se je posvetil pesnjenju, kar dokazuje njegova rokopisna zbirka sonetov \xc5\xa0panski jezdeci  (pesmi izza re\xc5\xa1etk in bode\xc4\x8de \xc5\xbeice), iz katere sta objavljena dva soneta z naslovom Piet\xc3\xa0 v antologiji Slovensko pesni\xc5\xa1tvo upora (COBISS). _NEWLINE_Napisal in objavil je svojo varianto manjkajo\xc4\x8dega 5. dejanja \xc2\xbb\xc5\xbealoigre\xc2\xab Luize Pesjakove France Pre\xc5\xa1erin (COBISS) (Glas 1970) in dramatiziral dolgo novelo Avgusta \xc5\xa0enoa Nagelj s pesnikovega groba (COBISS), objavljeno v Obzorniku 1979.'