b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0panija\n_START_SECTION_\nZemljepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panija le\xc5\xbei na jugozahodu Evrope in zavzema ve\xc4\x8dji del Iberskega polotoka. Na severu meji s Francijo in Andoro, na zahodu s Portugalsko in z britansko kolonijo Gibraltar na jugu. Severnoafri\xc5\xa1ki mesti pod \xc5\xa1pansko upravo mejita z Marokom. Del njenega ozemlja sta tudi dva arhipelaga: v Sredozemskem morju le\xc5\xbeijo Balearski otoki in v Atlantskem oceanu Kanarski otoki, del \xc5\xa0panije pa sta tudi severnoafri\xc5\xa1ki primorski mesti Ceuta in Melilla, ki sta pod \xc5\xa1pansko upravo in enklava Ll\xc3\xadvia v francoskih Pirenejih. Skupna dol\xc5\xbeina \xc5\xa1panske kopne meje je 1918 km._NEWLINE_\xc5\xa0panija le\xc5\xbei v severnem zmernem pasu, med 43\xc2\xb047\'24" severne in 36\xc2\xb000\'40" ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine in med 7\xc2\xb000\'29" vzhodne in 5\xc2\xb036\'40" zahodne zemljepisne dol\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del pirenejskega podro\xc4\x8dja je po nastanku stara visoka planota Meseta (zgrajena iz pred-kambrijskih in paleozojskih kristalinskih kamnin in drugih starih kamnin), ki jo Kastiljsko pogorje deli na severno in ju\xc5\xbeno Kastiljo. Severno in ju\xc5\xbeno od Mesete se razprostirajo gorske verige: Kantabrijsko pogorje in Pireneji (Pico de Aneto, 3404 m) na severu, Betijske Kordiljere ali Andaluzijsko pogorje na jugu. Andaluzijsko pogorje se sestoji iz nekaj masivov, ki se raztezajo vzporedno z obalo Sredozemskega morja; osredji del sestavlja Sierra Nevada z najvi\xc5\xa1jim vrhom celinske \xc5\xa0panije (Mulhacu, 3481 m). Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v \xc5\xa0paniji je sicer Teide, 3718 m, aktivni vulkan na Kanarskih otokih. Med ju\xc5\xbenim robom Mesete (Sierra Morena) in Andaluzijskim pogorjem se nahaja velika Andaluzijska tektonska depresija ob reki Guadalquivir. Na severovzhodnem robu Mesete se razteza Ibersko pogorje, zgrajeno iz krednih in jurskih sedimentov, med Iberskim pogorjem, Pireneji in Kantabrijskim pogorjem pa je depresija reke Ebro (Aragonska dolina). Iz planote Mesete se dvigajo gorski masivi Sierra de Gata, Sierra de Gredos in Sierra de Guadarrama, ki so nastali v terciaru. Obala je v glavnem strma in slabo raz\xc4\x8dlenjena. Dobro je raz\xc4\x8dlenjena samo obala Galicije in severozahodne \xc5\xa0panije z mnogimi zalivi karakteristi\xc4\x8dnih oblik. Aluvialne ravnice se nahajajo ob obali, od njih je najve\xc4\x8dja Guadalquivir v Andaluziji.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panija se nahaja v zmernem pasu, njen neenakomeren relief pa vpliva na veliko klimatsko raznolikost. Pogosto se za podnebje \xc5\xa0panije re\xc4\x8de da je sredozemsko (mediteransko). To je le pribli\xc5\xbeno prav, saj ima samo priobalno podro\xc4\x8dje vzhoda, jugovzhoda in juga sredozemsko podnebje. Po zemljepisni \xc5\xa1irini bi sicer moral imeti najve\xc4\x8dji del sredozemsko podnebje, vendar nekatere druge naravne karakteristike ustvarjajo druga\xc4\x8dne pogoje. Na spremembo podnebja primarno vpliva visok relief oziroma vi\xc5\xa1ja nadmorska vi\xc5\xa1ina tako da prihaja do vertikalne podnebne slojevitosti. Ker se gorovja v glavnem dvigajo ob robu dr\xc5\xbeave oziroma Iberskega polotoka, predstavljajo pomembno prepreko \xc5\xa1irjenju podnebnih vplivov iz okoli\xc5\xa1kega prostora. Zato ima osredji del \xc5\xa0panije, visoka planota Meseta, precej druga\xc4\x8dno podnebje od tistega, ki bi odgovarjal zemljepisni \xc5\xa1irini tega prostora in je bolj kontinentalno. Na vzhodu in jugu \xc5\xa0panije, kjer prevladuje sredozemsko podnebje (pogosto se navaja tudi kot subtropsko), so srednje mese\xc4\x8dne temperature preko leta od 13 \xc2\xb0C do 25 \xc2\xb0C, v popre\xc4\x8dju pade od 350 do 500 mm padavin. Za to podro\xc4\x8dje je zna\xc4\x8dilno dolgo, toplo, suho in son\xc4\x8dno poletje, ko maksimalne temperature dose\xc5\xbeejo tudi 48 \xc2\xb0C. Sredozemska obala ima najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo son\xc4\x8dnih ur v Evropi. Na vseh obalah so zime  prijetne, na jugu celo tople. Severozahod \xc5\xa0panije (atlantska obala, ki meji tudi na Biskajski zaliv) ima bolj sve\xc5\xbee podnebje, kjer se temperature gibljejo med 8 - 20 \xc2\xb0C. Iz Biskajskega zaliva se proti Iberskemu polotoku gibljejo vla\xc5\xbene zra\xc4\x8dne mase, zato na gorskih obmo\xc4\x8djih pade najve\xc4\x8d padavin (900 - 2000 mm). Zaradi blagega oceanskega podnebja in dovolj padavin, je celotno obmo\xc4\x8dje poraslo z relativno bujno in zeleno vegetacijo, zato to regijo pogosto imenujejo tudi Zelena obala (Costa Verde). Za notranjost \xc5\xa0panije, s kontinentalnim podnebjem, so zna\xc4\x8dilne srednje mese\xc4\x8dne temperature med 3 - 23 \xc2\xb0C, pozimi pa temperature pogosto padejo pod ni\xc4\x8d stopinj. V tej regiji popre\xc4\x8dno letno pade manj kot 500 mm padavin, ponekod celo manj kot 300 mm. Vzhodni del te regije ima nekatere zna\xc4\x8dilnosti mediteranskega podnebja, severozahodni rob pa se pribli\xc5\xbeuje oceanskemu podnebju.\n_START_SECTION_\nPitna voda\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino pitne vode pridobivajo iz akumulacijskih jezer. Najve\xc4\x8dji del rek je bil zajezen v \xc4\x8dasu vladavine Francisca Franca, kar je ena redkih zadev po kateri ga pomnijo, v kolektivni zavesti \xc5\xa1panskega naroda, kot dobrega. Dobrobiti od umetnih jezer so izjemne za dr\xc5\xbeavo kot je \xc5\xa0panija, ki se zaradi klimatskih sprememb spreminja v pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podro\xc4\x8dje. Razen pitne vode, imajo korist od pridobivanja elektri\xc4\x8dne energije, turizma, itd.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih iz za\xc4\x8detka 2008 ima \xc5\xa0panija 46 milijonov prebivalcev. Gostota poselitve, 91 prebivalcev na km\xc2\xb2, je ni\xc5\xbeja kot v primerljivih zahodnoevropskih dr\xc5\xbeavah in poseljenost je zelo neenakomerna. Z izjemo prestolnice in njene okolice je notranjost dr\xc5\xbeave redko poseljena, ostali centri so ob obalah. Glavno mesto Kraljevine \xc5\xa0panije je Madrid. Mesto s 3.155.359 prebivalcev (metropolitanska regija Madrid 5.964.143) le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Pirenejskega polotoka. Druga ve\xc4\x8dja mesta so Barcelona, Valencia, Sevilla, Zaragoza in M\xc3\xa1laga._NEWLINE_Tekom 20. stoletja, predvsem v 1960. in 1970. letih, je \xc5\xa0panija do\xc5\xbeivela eksplozijo prebivalstva, med katero se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev podvojilo. Rast \xc5\xa1tevila se je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala v 1980. letih, danes pa so trendi ponovno usmerjeni navzgor, predvsem zaradi vra\xc4\x8danja \xc5\xa0pancev, ki so se izselili v druge evropske dr\xc5\xbeave, in velikega \xc5\xa1tevila priseljencev, ki danes predstavljajo 12\xc2\xa0% prebivalstva. Ti izvirajo predvsem iz Latinske Amerike (39\xc2\xa0%), Severne Afrike (16\xc2\xa0%), Vzhodne Evrope (15\xc2\xa0%) in podsaharske Afrike (4\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clen 16.3 sedanje \xc5\xa1panske ustave dolo\xc4\x8da, da je \xc5\xa0panija sekularna dr\xc5\xbeava: \xc2\xbbNobena religija ne sme imeti dr\xc5\xbeavnega zna\xc4\x8daja.\xc2\xab\xc2\xa0Dr\xc5\xbeava mora zagotavljati svobodo vere in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje posameznikov ter zagotoviti medsebojne odnose med vlado in vsemi veroizpovedmi. Skoraj 75 odstotkov \xc5\xa0pancev se opredeljuje za katolike.\n_START_SECTION_\n5 \xc5\xa1panskih kraljestev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 722 so Iberski polotok zavzeli Arabci in zru\xc5\xa1ili dr\xc5\xbeavo zahodnih Gotov. Arabska dr\xc5\xbeava je na Iberskem polotoku trajala do leta 1492. Ponovno osvajanje ozemlja izpod arabske vladavine, imenovano rekonkvista in hkrati ponovno naseljevanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih prebivalcev je trajalo 8 stoletij, od leta 711 in do leta 1492. Dokon\xc4\x8dni razkroj arabskega imperija se je za\xc4\x8del leta 1212, ko so kraljevine Kastilje, Navare, Aragonije in Leona zdru\xc5\xbeile mo\xc4\x8di ter s skupno vojsko porazile Almohade v Navas de Tolosa. Kristjani so do leta 1248 uspeli zavzeti dve pomembni mesti kot sta C\xc3\xb3rdoba in Sevilja. V naslednjih desetletjih se je arabsko ozemlje omejilo na podro\xc4\x8dje Granade in najju\xc5\xbenej\xc5\xa1ega dela \xc5\xa1panske obale. Granada je padla \xc5\xa1ele leta 1492._NEWLINE_V drugi polovici 12. stoletja se je na Iberskem polotoku nahajalo ve\xc4\x8d kraljestev, natan\xc4\x8dneje 5. Na vzhodu se je oblikovala Aragonija, na zahodu Portugalska, na severu Navara, v osrednjem delu polotoka pa \xc5\xa1e Kastilja in Leon. Izraz \xc2\xbbpet \xc5\xa1panskih kraljestev\xc2\xab\xc2\xa0se je prvotno nana\xc5\xa1alo na omenjene kraljevine, vendar se je po zdru\xc5\xbeitvi kraljestev Kastilje in Leona leta 1230 pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e kraljestvo Granada kot zadnja arabska dr\xc5\xbeava na polotoku._NEWLINE_Za\xc4\x8detek Portugalske sega v 11. stoletje. Sprva je bilo ozemlje pod oblastjo kraljestva Leon. Neodvisnost so si izborili leta 1139, ko se je Alfonz I. imenoval za kralja. Leta 1143 je Portugalska postala neodvisno kraljestvo in njena glavna naloga v rekonkvisti je bila zavzetje ozemlja proti jugu iberskega polotoka, tako da je leta 1267 s pokrajino Algarve dobila dana\xc5\xa1nji obseg._NEWLINE_Kastilja je bila v 9. stoletju del kraljevine Leon. V 10. stoletju si je Kastilja pove\xc4\x8dala avtonomijo in se leta 1065 odcepila od Leona. Kraljestvi Kastilje in Leona sta se po tem ve\xc4\x8dkrat zdru\xc5\xbeili in razdru\xc5\xbeili. Dokon\xc4\x8dno se zdru\xc5\xbeita leta 1230 pod kraljem Fernandom III. Svetim, sinom Berenguele Kastiljske in Alfonza IX. Leonskega. V manj kot v dvajsetih letih je zdru\xc5\xbeeno kraljestvo postalo najbolj ob\xc5\xa1irno in poseljeno obmo\xc4\x8dje na polotoku._NEWLINE_Kraljevina Navara se je razvila na obmo\xc4\x8dju prej\xc5\xa1nje kraljevine Pamplone, ustanovljene leta 824. Po za\xc4\x8detnem uspehu je Navara izgubila nekaj svojega ozemlja, katerega sta zavzeli kraljevini Kastilje in Aragonije. Navara se je zdru\xc5\xbeila z Aragonijo, ko je Sancho III. Veliki podedoval ti dve kraljevini. Po smrti Alfonza I. Aragonskega (1134) se Navarra odcepi od Aragonije in postane neodvisno kraljestvo vendar brez mo\xc5\xbenosti \xc5\xa1iritve svojega ozemlja. Zna\xc5\xa1la se je brez meje z arabskim ozemljem in ujeta med veliko bolj mogo\xc4\x8dnima kraljestvoma Kastilje in Aragonije. _NEWLINE_Prvi kralj Aragonskega kraljestva je bil Alfonz II. in njegova poglavitna naloga je bilo nadaljevanje osvajanja ozemlja izpod Arabcev. Do leta 1171 je osvojil ozemlje vse do mesta Teruel in s tem je kraljestvo doseglo svoj najve\xc4\x8dji obseg. Po smrti ga je nasledil njegov sin Peter II. Aragonski. Sodeloval je v bitki pri Navas de Tolosa in pomagal pregnati Almohade, vendar njegov primarni cilj je bil \xc5\xa1iritev ozemlja Aragonije proti jugu Francije. _NEWLINE_Na jugu iberskega polotoka je ostalo zadnje arabsko ozemlje, ki mu je vladala dinastija Nasridov. \xc2\xa0Po veliki kr\xc5\xa1\xc4\x8danski ofenzivi v letih 1228-1248 je bil Granadski emirat vse, kar je ostalo od starega Al Andaluza. Nekatera osvojena utrjena mesta, na primer Murcia, Ja\xc3\xa9n in Niebla, so bila naslednjih nekaj let kr\xc5\xa1\xc4\x8danske tributarne posesti, v 1260. letih pa so ve\xc4\x8dino mest priklju\xc4\x8dili h kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim kraljestvom._NEWLINE_Leta 1469 se je aragonski kralj Ferdinand poro\xc4\x8dil z naslednico kastiljske kraljevske krone Izabelo in tako sta se dr\xc5\xbeavi Aragonija in Kastilja zdru\xc5\xbeili v kraljevino \xc5\xa0panijo. Ferdinand in Izabela sta za\xc4\x8dela boj proti Arabcem (Mavrom) in po desetletni vojni zavzela celotno njihovo ozemlje. Leta 1492. so \xc5\xa0panci osvojili tudi arabsko glavno mesto Granado. Arabci so \xc5\xa0panijo zapustili in ta je napredovala ter postala ena od najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih evropskih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Z odkritjem novih de\xc5\xbeel v Ameriki, je \xc5\xa0panija v \xc4\x8dasu kralja Ferdinanda in kraljice Izabele ustvarila temelje svoji mo\xc4\x8di, veli\xc4\x8dini in kolonialnemu gospostvu.\n_START_SECTION_\nOdkritje Amerike\n_START_PARAGRAPH_\n12. oktobra 1492 je Kri\xc5\xa1tof Kolumb prvi\xc4\x8d stopil na ozemlje, ki pripada severnemu delu ameri\xc5\xa1kega kontinenta. Najbr\xc5\xbe ni bil prvi, ki je korakal po tem kontinentu, saj so Normani \xc5\xbee prej (verjetno okoli 10. stoletja) pripotovali na severozahod, na obmo\xc4\x8dje polotoka Labrador. Brez dvoma pa Kolumb takrat ni vedel za ta potovanja. _NEWLINE_Bil je prepri\xc4\x8dan, da obstaja kopno na drugi strani oceana, vendar je mislil, da gre za Japonsko. To prepri\xc4\x8danje je, skupaj s Toscanellijevimi zemljevidi, \xc2\xa0predstavil kraljem in ostalim pomembnim v Kastilji._NEWLINE_Ni bilo lahko prepri\xc4\x8dati znanstvenikov tistega \xc4\x8dasa, saj le-ti niso poznali celotne geografske slike in so verjetno slutili, da so Kolumbovi izra\xc4\x8duni glede o\xc5\xbeine in bli\xc5\xbeine azijskih ozemelj napa\xc4\x8dni. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav Kolumb ni zlahka pridobil podpore, sta kraljica Izabela in njen mo\xc5\xbe z njim za\xc4\x8dela pogovore o potovanjih le dan po ponovni pridobitvi Granade. 17. aprila 1492 je bil podpisan pakt v Santa Feju, s katerim so se dolo\xc4\x8dila nadomestila, ki bi jih prejel Kolumb za uspeh svoje odprave. Ne glede na vse zahteve, sta kralj in kraljica podprla odpravo. \xc2\xa0_NEWLINE_Ker je Kolumb dobil sredstva za odpravo, je 3. avgusta 1492, skupaj s stodvajsetimi mo\xc5\xbemi posadke (ve\xc4\x8dino jih je rekrutiral iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Puerto de Palos, \xc5\xa1lo je za prestopnike, ki so bili obsojeni na naporna fizi\xc4\x8dna dela), za\xc4\x8del odpravo. Za svoje potovanje je imel na voljo tri karavele Pinta, Ni\xc3\xb1a in Santa Mar\xc3\xada. Kralj in kraljica sta financirala prvi dve odpravi, tretjo pa je pokril Kolumb, s finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8djo Martina Alonsa in Vicenta Y\xc3\xa1neza Pinz\xc3\xb3na, strokovnjaka za morje in morska plovila. Pluli so ob obalah Afrike in prispeli na Kanarske otoke, kjer jih je okvara Pinte zadr\xc5\xbeala do 6. septembra. _NEWLINE_Po mesecih plutja so 12. oktobra istega leta zagledali kopno. Prispeli so na otok v oto\xc4\x8dju Bahamov, imenovan Guanahan\xc3\xad in ga poimenovali San Salvador. Zve\xc4\x8der se je Kolumb izkrcal, skupaj s kapitanoma Pinte in Ni\xc3\xb1e in zasedel odkrito zemljo v imenu kastiljske krone. Po raziskovanju otoka so se odpravili na jug in odkrili Kubo ter Haiti. Pri Haitiju, ki so ga \xc5\xa0panci poimenovali La Espa\xc3\xb1ola je Santa Mar\xc3\xada do\xc5\xbeivela brodolom, iz njenih ostankov pa so zgradili neke vrste opori\xc5\xa1\xc4\x8de, imenovano Fuerte de la Navidad. Tam je ostalo \xc5\xa1tirideset \xc5\xa0pancev, medtem ko so ostali odpluli nazaj v \xc5\xa0panijo.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZ bruto doma\xc4\x8dim proizvodom okoli 1.280.000 milijard \xe2\x82\xac (2014) in njegovim porastom 3,1\xc2\xa0% (2015) je \xc5\xa1pansko gospodarstvo eno od vodilnih v Evropi. Po klasifikaciji Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada (IMF) je \xc5\xa0panija \xc5\xa1tirinajsta gospodarska sila sveta._NEWLINE_\xc5\xa0panska industrija je razvita in tehnolo\xc5\xa1ko napredna. V zadnjih nekaj letih rastejo tehnolo\xc5\xa1ki parki. Glavni industrijski proizvodi so tekstil in konfekcija, prehrambeni proizvodi, kovine in proizvodi iz kovin, avtomobili in ladjedelni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Kmetijstvo sloni na proizvodnji agrumov, ri\xc5\xbea, sadja, zelenjave, oljk in grozdja. \xc5\xa0panija je znana po proizvodnji plute. Z rudami je najbogatej\xc5\xa1a dr\xc5\xbeava ju\xc5\xbene Evrope._NEWLINE_Ena od glavnih gospodarskih panog je turizem. Podnebje \xc5\xa0panije, njena geografska lokacija, priljubljene obale, raznolika pokrajina, zgodovinska zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc5\xbeivahna kulturna dejavnost in odli\xc4\x8dna infrastruktura, je povzdignila \xc5\xa0panijo med najve\xc4\x8dje na svetu po mednarodni turisti\xc4\x8dni industriji. V zadnjih petih desetletjih, je mednarodni turizem v \xc5\xa0paniji zrasel in postal drugi najve\xc4\x8dji na svetu v smislu porabe, vreden pribli\xc5\xbeno 40 milijard evrov ali pribli\xc5\xbeno 5% BDP v letu 2006.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panski cestni sistem je predvsem centraliziran, s \xc5\xa1estimi avtocestami, ki povezujejo Madrid z Baskijo, Katalonijo, Valencijo, zahodno Andaluzijo, Extremaduro in Galicijo. Poleg tega obstajajo avtoceste vzdol\xc5\xbe Atlantika (Ferrol do Vigo), v Kantabriji (Oviedo v San Sebastian) in v Sredozemlju (Girona - C\xc3\xa1diz). \xc5\xa0panija naj bi dala en milijon elektri\xc4\x8dnih avtomobilov na ceste do leta 2014 kot del vladnega na\xc4\x8drta za var\xc4\x8devanje z energijo in ve\xc4\x8djo energetsko u\xc4\x8dinkovitost. Minister za industrijo Miguel Sebastian je dejal, da \xc2\xbbje elektri\xc4\x8dno vozilo prihodnosti in motor industrijske revolucije.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xa0panija ima naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje visokih hitrosti v Evropi in je drugo najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e na svetu za Kitajsko. Od oktobra 2010 ima \xc5\xa0panija skupaj 3500 km prog za visoke hitrosti, ki povezujejo M\xc3\xa1lago, Seviljo, Madrid, Barcelono, Valencijo in Valladolid, z vlaki dosegajo hitrosti do 300 km/h. V povpre\xc4\x8dju so \xc5\xa1panski vlaki visokih hitrosti najhitrej\xc5\xa1i na svetu, sledi japonski bullet vlak in francoski TGV. Glede na to\xc4\x8dnost so drugi na svetu (98,54% prihod na \xc4\x8das) - Japonski Shinkansen (99%). \xc4\x8ce bodo izpolnjeni cilji ambicioznega AVE programa (\xc5\xa0panski vlaki za visoke hitrosti) do leta 2020, bo v \xc5\xa0paniji 7000 km prog, ki bodo s hitrimi vlaki povezale skoraj vsa de\xc5\xbeelna mesta z Madridom v manj kot treh urah in Barcelono v \xc5\xa1tirih urah. _NEWLINE_Tudi organizacija zra\xc4\x8dnega prometa je dobra: 96 letali\xc5\xa1\xc4\x8de od tega 47 javnih, razporejenih po dr\xc5\xbeavi skrbi za zra\xc4\x8dni promet, ki se hitro razvija. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a letali\xc5\xa1\xc4\x8da so Madrid s 50 milijonov potnikov v letu 2011 (15 na svetu), Barcelona (El Prat) s 35 milijonov potnikov v letu 2011, ne zaostaja niti Palma de Mallorca (23 milijonov potnikov), kamor prihajajo \xc5\xa1tevilni turisti. Ostala so \xc5\xa1e: M\xc3\xa1laga (13 milijonov potnikov), Las Palmas (Gran Canaria) (11 milijonov potnikov), Alicante (10 milijonov potnikov) in manj\xc5\xa1a, \xc5\xa1tevilo potnikov med 4 in 10 milijonov, na primer Tenerife (dve letali\xc5\xa1\xc4\x8di), Valencia, Sevilja, Bilbao, Ibiza, Lanzarote, Fuerteventura. Prav tako je ve\xc4\x8d kot 30 letali\xc5\xa1\xc4\x8d s \xc5\xa1tevilom potnikov, pod 4 milijone._NEWLINE_\xc5\xa0panija ima tudi mnogo pristani\xc5\xa1\xc4\x8d: Barcelona je ena od najpomembnej\xc5\xa1ih evropskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d tako za potni\xc5\xa1ki kot za tovorni promet. Med ostalimi sta pomembni luki \xc5\xa1e Valencia na Sredozemskem morju in Bilbao na Atlantiku. \xc5\xa0panska trgovska flota je mo\xc4\x8dna in va\xc5\xbena za zunanjo trgovino. Re\xc4\x8dni promet obsega mre\xc5\xbeo linij dolgih okoli 100 km. Tudi najve\xc4\x8dje reke so samo delno plovne.\n_START_SECTION_\nEnergija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panija je ena od vodilnih dr\xc5\xbeav na svetu v razvoju in proizvodnji energije iz obnovljivih virov. V letu 2010 je \xc5\xa0panija postala vodilna svetovna proizvajalka son\xc4\x8dne energije, ko je prehitela ZDA z veliko elektrarno imenovano La Florida v bli\xc5\xbeini Alvarado, Badajoz. \xc5\xa0panija je tudi glavni evropski proizvajalec vetrne energije. V letu 2010 so njene vetrnice ustvarile 42.976 GWh, kar predstavlja 16,4% vse elektri\xc4\x8dne energije, proizvedene v \xc5\xa0paniji. Dne 9. novembra 2010 je vetrna energija dosegla trenutno zgodovinsko najvi\xc5\xa1jo vrednost, saj pokriva 53% celinskega povpra\xc5\xa1evanja po elektri\xc4\x8dni energiji in ustvarja koli\xc4\x8dino energije, ki je enakovredna tisti iz 14 jedrskih reaktorjev. Drugi obnovljivi viri energije, ki se uporabljajo v \xc5\xa0paniji so hidroenergija, biomasa in marine (2 elektrarni v gradnji)._NEWLINE_Neobnovljivi viri energije, ki se uporabljajo v \xc5\xa0paniji, so jedrski reaktorji (8 delujo\xc4\x8dih), plin, premog in nafta. Fosilna goriva skupaj ustvarijo 58% \xc5\xa1panske elektri\xc4\x8dne energije (v letu 2009), tik pod OECD povpre\xc4\x8dno 61%. Jedrska energija ustvari \xc5\xa1e 19%, veter in hidro pribli\xc5\xbeno 12% vsak.'