b"\n_START_ARTICLE_\nIrma O\xc5\xbebalt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc5\xbebaltova je leta 1952 diplomirala na Filozofski fakulteti v Ljubljani, nato je do 1967 na Vek\xc5\xa1u v Mariboru pou\xc4\x8devala angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, po 1967 pa angle\xc5\xa1\xc4\x8dino na jezikovnih te\xc4\x8dajih za priseljence v Montr\xc3\xa9alu. Na Univerzi McGill v Montr\xc3\xa9alu je 1977 doktorirala s tezo o izob\xc4\x8dencih v delih kanadskega pisatelja M. Callaghana in I. Cankarja. \xc5\xbdivi v Brossardu, Quebec, Kanada. doktorica slovanskih jezikov in primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, pisateljica_NEWLINE_Rojena je bila v Marin\xc4\x8di\xc4\x8devi dru\xc5\xbeini o\xc4\x8detu Jo\xc5\xbeetu in materi \xc5\xa0tefaniji. Dveletna se je s star\xc5\xa1i preselila v \xc5\xa0empeter v Savinjski dolini, kjer je o\xc4\x8de delal na \xc5\xbeagi bogatega trgovca. V osnovno \xc5\xa1olo je hodila v \xc5\xa0empetru, gimnazijo v Celju in Ljubljani. Po maturi se je vpisala na slavistiko ter l. 1952 diplomirala iz slovenskega in angle\xc5\xa1kega jezika s knji\xc5\xbeevnostjo. Pot jo je vodila v Avstralijo, nato nazaj v Slovenijo; l. 1966 se je z dru\xc5\xbeino preselila v Montreal, v Kanado. Tu je 23 let predavala angle\xc5\xa1\xc4\x8dino kot tuj jezik. Magistrirala je z nalogo o rabi sklonov v knji\xc5\xbeni sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, doktorirala pa z disertacijo Izob\xc4\x8deni v delih Ivana Cankarja in Morleya Callaghana. Napisala je \xc5\xa1tevilne \xc4\x8drtice, objavljene v revijah, ter dela: Mrzle pe\xc4\x8di (1994), De\xc5\xbe gre (1998), Anka (2008). Pomembno je tudi njeno prevajalsko delo iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino (Voranc, Cankar) in obratno. Njeno literarno delo iz dveh domovin nima le vrednosti, ampak tudi kulturno poslanstvo v kanadsko-slovenski zvezi. \xc5\xbdivi v Montrealu, skupaj z dru\xc5\xbeino. Za znano Suhokranjko je bila razgla\xc5\xa1ena l. 2005.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc5\xbebaltova pi\xc5\xa1e spominsko obarvane \xc4\x8drtice in zgodbe, katere objavlja v Prosveti, Slovenskem koledarju in drugih \xc4\x8dasopisih, pi\xc5\xa1e pa tudi \xc4\x8drtice in novele v angle\xc5\xa1kem jeziku. Leta 1983 je v New Orleansu objavila dvojezi\xc4\x8dno izdajo Voran\xc4\x8devih Samorastnikov (The Self-Sown). V angle\xc5\xa1\xc4\x8dino pa je prevedla ve\xc4\x8d Voran\xc4\x8devih \xc4\x8drtic, med njimi tudi Solzice._NEWLINE_Zbirka \xc4\x8drtic Mrzle pe\xc4\x8di je iz\xc5\xa1la pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi, v Celju, 1994. Vsebuje slede\xc4\x8de \xc4\x8drtice: Kje so tiste stezice? Mrzle pe\xc4\x8di, Rekviem za Prosvetni dom, O\xc4\x8detove roke, 'Pri\xc5\xa1el \xc4\x8das je krog Bo\xc5\xbei\xc4\x8da', Pomladni spomin, Bodlajka, Tona\xc4\x8dev Nac, Zvonovi zvonite! Pogovor v \xc4\x8debelnjaku, Frau Kotnik, Za vesele in \xc5\xbealostne \xc4\x8dase, Poni\xc5\xbeanje Petra Klepca, Stric \xc5\xbdane, Tista rosna jutra, \xc5\xbdalostinka za Maretovo Tonco, Fran\xc4\x8dka, Jabolka, Na\xc5\xa1a Ana, Popoldne v Tarpon Springs, Kaj bere\xc5\xa1 zdaj, Mila? Na\xc5\xa1 vsakdanji kruh, \xc4\x8cevlji, Pekova Marica, Bele glavice, Sove, Sence nad Krko, Li\xc5\xa1\xc4\x8dki, Lojzka iz Kne\xc5\xbeje vasi, Pti\xc4\x8di lete na jug, Vile in travniki, Sonata za \xc5\xa1tiri violine, Gospodi\xc4\x8dna Vida, Moja zgodba._NEWLINE_Naslednja zbirka \xc4\x8drtic De\xc5\xbe gre je iz\xc5\xa1la pri Dolenjski zalo\xc5\xbebi, Tiskarna Novo mesto, 1998. Prina\xc5\xa1a \xc4\x8drtice: De\xc5\xbe gre, Beli cadillac, Bingo, Vrt cveto\xc4\x8dih azelej, Zlate orhideje, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dne razglednice s Floride, Na kraljevi gori se osipa \xc5\xa1panski bezeg, Ciklame, Z babico pe\xc4\x8deva potico, Pomladni sprehodi, Balada o anicah. Spremno besedo je napisal Jo\xc5\xbee \xc5\xa0kufca."