b'\n_START_ARTICLE_\nNa robu zemlje\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nV hudi zimi brezposelni zapusti zavod za iztirjence in se naseli v podstre\xc5\xa1no sobico. V njej moralizira o svetu ter \xc5\xbeivi bolj v lastnih predstavah kot v resni\xc4\x8dnosti. Pre\xc5\xbeivlja ga ona, medicinska sestra, ki ga je oskrbovala v nori\xc5\xa1nici in s katero ima razmerje. Zaradi razli\xc4\x8dnih nazorov se vedno bolj odtujujeta. Sestra mora na sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ker je v \xc4\x8dasu njenega oskrbovanja zaradi opeklin umrl bolnik. Zaradi objektivnih razlogov smrti pacienta ni obsojena. Brezposelni se strinja z odlo\xc4\x8ditvijo sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ne strinja pa se s potekom sojenja. Meni, da nisi ve\xc4\x8d \xc4\x8dlovek, \xc4\x8de za svoja dejanja nisi odgovoren. Na podstre\xc5\xa1je se vseli rde\xc4\x8delasec, ki prezira dru\xc5\xbebeno sprejete norme ter \xc5\xbeivi v svojem pravi\xc4\x8dni\xc5\xa1kem svetu. Z brezposelnim se veliko pogovarjata o smislu \xc5\xbeivljenja, vojni, krivdi, razmerju med dru\xc5\xbebo in posameznikom, med videzom in resnico ter med rabljem in \xc5\xbertvijo. Rde\xc4\x8delasec nekega dne dvajsetkrat zabode neznano petnajstletno dekle. Zaprejo ga v nori\xc5\xa1nico. Brezposelnega obi\xc5\xa1\xc4\x8de igralec, prijatelj iz zavoda za krpanje du\xc5\xa1. Na poti iz podstre\xc5\xa1ja pade in si polomi obe nogi. V bolni\xc5\xa1nici ga oskrbuje bolni\xc4\x8dar, ki ga je oskrboval \xc5\xbee v nori\xc5\xa1nici. Igralec med zdravljenjem premi\xc5\xa1ljuje o vojni in njenih posledicah, o tovari\xc5\xa1tvu in o zakonu iz prave ljubezni ali zgolj iz navajenosti. Lo\xc4\x8di se od \xc5\xbeene. Bolni\xc4\x8dar naredi samomor, saj verjame, da je to odre\xc5\xa1itev. Sestra prekine zvezo z brezposelnim. Brezposelni se odlo\xc4\x8di za spremembe in si preko poznanstev poi\xc5\xa1\xc4\x8de slu\xc5\xbebo v laboratoriju. Zaradi korupcije in intrig \xc5\xa1efa nabavnega oddelka, ki \xc5\xbeeli priti na vodilni polo\xc5\xbeaj, raznese kotel v kotlarni in vsi delavci morajo na sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Brezposelni se kon\xc4\x8dno osvobodi vse na\xc4\x8delne navlake. Pri\xc4\x8da po svoji vesti in je odpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Spet je brezposeln, vendar je v sebi odkril nekaj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega._NEWLINE_Knjiga odpira vpra\xc5\xa1anja o smislu \xc5\xbeivljenja, osebni odgovornosti, na\xc5\xa1em odnosu do ljubezni, smrti, ubijanja, korupcije, morale in na\xc4\x8del. Bo\xc5\xbei\xc4\x8devi junaki oziroma nejunaki se vsak na svoj na\xc4\x8din soo\xc4\x8dajo z nepravi\xc4\x8dnim svetom. Glavno sporo\xc4\x8dilo romana je, da sveta ne gre spreminjati, saj \xc4\x8de ho\xc4\x8de\xc5\xa1 pravi\xc4\x8den svet, si nor.\n_START_SECTION_\nKritika, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n"Roman se ukvarja s tipi\xc4\x8dnimi eksistencialisti\xc4\x8dnimi temami in modernisti\xc4\x8dnimi motivi. Naslov romana je simboli\xc4\x8den, saj prikazuje izob\xc4\x8dene literarne osebe, ki \xc5\xbeivijo na robu, izven me\xc5\xa1\xc4\x8danskih dru\xc5\xbeb in ustaljenega voznega reda. Smrt je tematsko najbolj poudarjena prvina v romanu, zato je ta nekoliko monoton in depresiven. Ker Bo\xc5\xbei\xc4\x8deve odtujene literarne osebe ne vidijo izhoda iz polo\xc5\xbeaja, v katerem so, se skozi \xc5\xbeivljenje pomikajo z iluzijami in s poskusi, da bi presegli svet, ki jih je potisnil na rob dru\xc5\xbebe." (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 1996)_NEWLINE_"Bo\xc5\xbei\xc4\x8deve literarne osebe so groteskne in ustvarjajo vsaka svoj svet, ki je ob\xc4\x8dutljiv in ranljiv. Ta ob\xc4\x8dutljivost se izra\xc5\xbea z dialogi, v katerih je poudarjena tragika \xc4\x8dloveka zunaj dru\xc5\xbebe." (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 1996)_NEWLINE_"Bo\xc5\xbei\xc4\x8devi brezimni in na robu smisla blode\xc4\x8di literarni junaki so najprej nosilci sporo\xc4\x8dila o nepresegljivi odtujenosti." (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 1996)_NEWLINE_"Rde\xc4\x8dela\xc5\xa1\xc4\x8deva vojna zgodba motivno spominja na Kocbekovo novelo Bla\xc5\xbeena krivda to je motiv \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti med \xc5\xbertvijo in eksekutorjem." (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 2002)_NEWLINE_Rde\xc4\x8delasec je oseba, ki nosi s seboj absolutno svobodo, iz nje izvirajo\xc4\x8do absolutno moralo, absolutno pravi\xc4\x8dnost, absolutno pokon\xc4\x8dnost, kar ga pripelje do zlo\xc4\x8dina, ko ubije brez kakr\xc5\xa1negakoli konkretnega motiva petnajstletno dekle. Problem je v tem: pri Camusu imamo Tujca, kjer se zgodi zlo\xc4\x8din brez kakr\xc5\xa1negakoli motiva. Pri Rde\xc4\x8delascu pa ni tako. Motiv je \xc5\xa1e kako in veli\xc4\x8dastno prisoten: motiv je njegova popolna naravnanost v vse tiste popolne vrednote, ki sem jih na\xc5\xa1tel in ki so temelj subjekta, evropskega zgodovinskega subjekta, ki je pripeljal naposled v 2. svetovno vojno, v bolj\xc5\xa1evizem in na jugoslovanskih prostorih s petdesetletno zamudo \xe2\x80\x93 v balkanske vojne. (Gaj\xc5\xa1ek 2002)_NEWLINE_"Razplet je popolna deziluzija, saj se brezposelni zaposli, a se stvar izjalovi. Medicinska sestra ga zapusti, saj ima dovolj razprav o \xc5\xbeivljenju in \xc5\xbeivljenjskem smislu. Kljub poskusom, da bi brezposelni spremenil \xc5\xbeivljenje, se znajde na isti to\xc4\x8dki kot v za\xc4\x8detku romana \xe2\x80\x93 na groteskni strani obstrancev." (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 2002)'