b"\n_START_ARTICLE_\nNeptun\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAstronomske skice Galileo Galilea ka\xc5\xbeejo, da je on prvi opazoval Neptun, in sicer najprej 27. decembra 1612 in nato \xc5\xa1e 27. januarja 1613. Neptun je bil takrat zaradi konjukcije na no\xc4\x8dnem nebu navidezno zelo blizu Jupitra. Ker pa je Galileo Neptun zamenjal za zvezdo stalnico, mu odkritja ni mogo\xc4\x8de pripisati. Ob Galilejevem opazovanju je bil Neptun zaradi ravno tisti dan za\xc4\x8detega navideznega vzvratnega gibanja pri miru. Neptunovo navidezno gibanje je bilo premajhno, da bi ga Galileo lahko zaznal s svojim majhnim daljnogledom. \xc4\x8ce bi se Neptun v \xc4\x8dasu Galilejevega opazovanja gibal po nebu tako kot po navadi, bi ga Galileo zaradi razmeroma hitrega gibanja glede na ostale zvezde verjetno prepoznal kot planet in ne kot zvezdo stalnico._NEWLINE_Leta 1821 je Alexis Bouvard objavil astronomske tabele Uranovega tira. Poznej\xc5\xa1a opazovanja so pokazala precej\xc5\xa1na odstopanja od izra\xc4\x8dunov v tabelah, zato je Bouvard domneval, da pot tega telesa nekaj moti. Leta 1843 je John Couch Adams izra\xc4\x8dunal tir osmega planeta, ki naj bi razlo\xc5\xbeil Uranovo gibanje. Svoje izra\xc4\x8dune je poslal kraljevemu astronomu siru Georgu Biddellu Airyju, ta pa je zaprosil za dodatna pojasnila. Adams je za\xc4\x8del s pisanjem odgovora, vendar ga ni nikoli odposlal._NEWLINE_Leta 1846 je neodvisno od Adamsa naredil svoje izra\xc4\x8dune Urbain-Jean Joseph Le Verrier, pri tem pa je pri\xc5\xa1lo do te\xc5\xbeav, saj ga njegovi rojaki niso podprli. Istega leta se je zavzel za matemati\xc4\x8dni pristop John Herschel in prepri\xc4\x8dal Jamesa Challisa, da poi\xc5\xa1\xc4\x8de planet._NEWLINE_Po precej\xc5\xa1nem obotavljanju je Challis v juliju 1846 za\xc4\x8del z nejevoljnim iskanjem. Medtem pa je Le Verrier za iskanje planeta prepri\xc4\x8dal Johanna Gottfrieda Galleja. Heinrich Louis d'Arrest, \xc5\xa1tudent berlinskega observatorija, je predlagal, da se nedavno zrisana karta neba v obmo\xc4\x8dju predvidene lege Le Verrierja primerja s trenutnim stanjem na nebu in se poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo za planete zna\xc4\x8dilni zamiki. Neptun je bil odkrit \xc5\xa1e isto no\xc4\x8d, 23. septembra 1846, in to z odstopanji od napovedi Le Verrierja znotraj ene kotne stopinje ter od napovedi Adamsa okoli 10 stopinj. Challis je pozneje ugotovil, da je planet dvakrat opazoval v avgustu, vendar ga ni prepoznal, predvsem zaradi svojega odnosa do dela._NEWLINE_Po odkritju je pri\xc5\xa1lo do mo\xc4\x8dnega nacionalisti\xc4\x8dnega rivalstva med Francozi in Britanci, ki so imeli zasluge pri odkritju. Na koncu je pri\xc5\xa1lo do mednarodnega soglasja, tako da si zasluge za odkritje sedaj delita tako Le Verrier kot tudi Adams. Sedaj pa zgodovinarji znova preu\xc4\x8dujejo to zadevo, saj so leta 1998 odkrili \xc2\xbbNeptunove papirje\xc2\xab\xc2\xa0(zgodovinske dokumente Kraljevega observatorija Greenwich), ki si jih je prilastil astronom Olin Eggen in so bili znova odkriti \xc5\xa1ele po njegovi smrti. Po pregledu teh dokumentov nekateri zgodovinarji menijo, da zasluge Adamsa za odkritje niso enakovredne Le Verrierjevim.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po odkritju so Neptun poimenovali preprosto \xc2\xbb\xc4\x8dezuranski planet\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbtransuranski ~\xc2\xab) oziroma \xc2\xbbLe Verrierjev planet\xc2\xab. Prvi predlog je za ime podal Galle. Predlagal je, da planet poimenujejo Janus. V Angliji je Challis predvsem zaradi pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov predlagal ime Oceanus. V Franciji je Arago predlagal, da se novi planet imenuje Leverrier, \xc4\x8demur so zunaj Francije ostro nasprotovali. Francoski almanahi so hitro uveljavili ime Herschel za Uran in Leverrier za novi planet._NEWLINE_Medtem pa je Adams neodvisno predlagal spremembo imena Georgian v Uranus (Uran), Le Verrier pa je za novi planet predlagal ime Neptune (Neptun). Friedrich Georg Wilhelm von Struve je predlagal to ime 29. decembra 1846 na Akademiji znanosti v Sankt-Peterburgu. Kmalu je Neptun postal mednarodno priznana oznaka. V rimski mitologiji je bil Neptun bog morja, enakovreden gr\xc5\xa1kemu Pozejdonu. Zahteva po mitolo\xc5\xa1kem imenu se je skladala z oznakami za druge planete, ki so bili vsi (razen Urana) poimenovani v antiki._NEWLINE_V kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini, korej\xc5\xa1\xc4\x8dini, japon\xc5\xa1\xc4\x8dini in vietnam\xc5\xa1\xc4\x8dini se ime planeta prevaja kot zvezda morskega kralja (\xe6\xb5\xb7\xe7\x8e\x8b\xe6\x98\x9f).\n_START_SECTION_\nFizikalne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKer je Neptun od Sonca zelo oddaljen, prejme zelo malo toplote. Temperatura najvi\xc5\xa1jih plasti ozra\xc4\x8dja zna\xc5\xa1a le -218\xc2\xa0\xc2\xb0C (55 K). Ker je Neptun plinasti orjak, nima trdnega povr\xc5\xa1ja. Vendar pa z globino plasti postajajo \xc4\x8dedalje toplej\xc5\xa1e. Verjetno je ta toplota ostanek iz \xc4\x8dasov nastajanja Oson\xc4\x8dja, ko je na planet padala snov, zdaj pa se toplota po\xc4\x8dasi oddaja nazaj v vesolje. Neptunovo ozra\xc4\x8dje ima najhitrej\xc5\xa1e vetrove v Oson\xc4\x8dju, in sicer hitrosti do 2000\xc2\xa0km/h, najbr\xc5\xbe pa jih poganja tok toplote iz notranjosti._NEWLINE_Notranja sestava je podobna Uranovi. Planet ima verjetno jedro iz (staljenih) kamnin in kovin, ki ga obdaja me\xc5\xa1anica kamnin, vode, amoniaka in metana. Ozra\xc4\x8dje, ki sega od roba morda 10 do 20 odstotkov razdalje do sredi\xc5\xa1\xc4\x8da planeta, je ve\xc4\x8dinoma sestavljeno iz vodika in helija, z globino pa nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo koli\xc4\x8dine metana, amoniaka in vode, ki se nato zlijejo v teko\xc4\x8do notranjost. Tlak v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Neptuna je ve\xc4\x8d milijonkrat ve\xc4\x8dji od tlaka na povr\xc5\xa1ju Zemlje. Pri primerjavi hitrosti vrtenja in stopnji splo\xc5\xa1\xc4\x8denosti je ugotovljeno, da je pri Neptunu masa enakomerneje razporejena kot pri Uranu, ki ima maso bolj zbrano v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du planeta._NEWLINE_Neptun je podoben Uranu tudi pri svoji magnetosferi, saj je njegovo magnetno polje  glede na os vrtenja zelo nagnjeno - in sicer za 47 stopinj, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de magnetnega polja pa je od fizi\xc4\x8dnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da planeta oddaljeno vsaj 0,55 planetovega polmera (okoli 13.500 kilometrov). Na podlagi primerjave magnetnih polj obeh planetov so znanstveniki mnenja, da je tako nenavadna orientacija zna\xc4\x8dilna za tokove v notranjoti planeta._NEWLINE_Neptunom in Uranom se razlikujeta tudi po stopnji meteorolo\xc5\xa1ke dejavnosti. Uran je dokaj blede barve, Neptunovi visoki vetrovi pa omogo\xc4\x8dajo razvoj posebnih vremenskih pojavov. Leta 1989, ko je mimo Neptuna letelo vesoljsko plovilo Voyager 2, je bila vidna velika temna pega, vrtin\xc4\x8dast viharni sistem velikosti Evrazije. Vihar spominja na Jupitrovo veliko rde\xc4\x8do pego, vendar je do junija 1994 o\xc4\x8ditno izginil. Novej\xc5\xa1a slika, ki jo je 2. novembra 1994 posnel Hubblov vesoljski teleskop, ka\xc5\xbee na podobne manj\xc5\xa1e viharje na Neptunovi severni polobli. Med plinastimi orjaki so bili samo na Neptunu opazni visoki oblaki, ki so metali senco na spodnje plasti oblakov.\n_START_SECTION_\nNeptunovi Trojanci\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 2005 sta bila znana dva Neptunova Trojanska asteroida, ki imata enako tirno periodo kot planet. Le\xc5\xbeita v raztegnjenih in zakrivljenih obmo\xc4\x8djih okrog Lagrangeevih to\xc4\x8dk L\xe2\x82\x84 in L\xe2\x82\x85 60\xc2\xb0 pred Neptunom in za njim. To sta 2001 QR\xe2\x82\x83\xe2\x82\x82\xe2\x82\x82 in 2004 UP\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80. V letu 2005 so opazili \xc5\xa1e tri mo\xc5\xbene Neptunove Trojance: 2005 TN\xe2\x82\x85\xe2\x82\x83, 2005 TN\xe2\x82\x87\xe2\x82\x84 in 2005 TO\xe2\x82\x87\xe2\x82\x84. Da bodo nedvomno ozna\xc4\x8deni kot Neptunovi Trojanci, bo potrebno natan\xc4\x8dneje dolo\xc4\x8diti tire. To tudi pomeni, da uradni seznam Sredi\xc5\xa1\xc4\x8da za male planete (MPC) \xc5\xa1e ni dokon\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nVidez in vidljivost z Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nNeptun ni s prostim o\xc4\x8desom viden nikoli. Njegova svetlost je med magnitudama +7,7 in +8,0, zato je za opazovanje potreben daljnogled ali teleskop. V teleskopu je viden kot majhen modro-zelen disk, podoben Uranu. Modro-zeleno barvo mu daje metan v ozra\xc4\x8dju._NEWLINE_Ker je obhodni \xc4\x8das Neptuna 165 let, se je v za\xc4\x8detku 21. stoletja vrnil na pribli\xc5\xbeno tisto mesto, kjer ga je odkril Galle, in sicer trikrat: 11. aprila 2009, ko je bil v normalnem gibanju, 17. julija istega leta, ko je bil v vzvratnem gibanju in \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d v naslednjih 165 letih 7. februarja 2010. Tako kot vsi planeti v Oson\xc4\x8dju za Zemljo tudi Neptun potuje navidezno vzvratno. Poleg tega pride \xc5\xa1e do opozicije, vrnitve v normalno gibanje in konjunkcije s Soncem.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1977 izstreljena ameri\xc5\xa1ka sonda Voyager 2 je do danes edino plovilo, ki se je pribli\xc5\xbealo Neptunu. To je bil zadnji planet, ki ga je sonda lahko obiskala, zato je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev, da bo opravila bli\xc5\xbenji mimolet lune Triton, ne glede na posledice za sondin tir. Najbli\xc5\xbeje Neptunu je letela 25. avgusta 1989, ko se je pribli\xc5\xbeala na razdaljo 4400 km vrhnjemu delu atmosfere. Na tej razdalji so signali s sonde do Zemlje potovali ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri ure, zato jo je upravljal samodejni program. Sonda je ob mimoletu potrdila obstoj magnetnega polja in izmerila njegove zna\xc4\x8dilnosti. Meritve radijskega valovanja so dale odgovor na vpra\xc5\xa1anje o vrtilni dobi. Pokazalo se je tudi, da ima planet presenetljivo aktiven vremenski sistem, odkritih je bilo \xc5\xa1est novih lun in nadaljnji obro\xc4\x8di._NEWLINE_Leta 2003 je agencija NASA v svojo srednjero\xc4\x8dno vizijo raziskovanj oson\xc4\x8dja vklju\xc4\x8dila odpravo, podobno odpravi Cassini-Huygens s predvidenim datumom izstrelitve okrog leta 2016, ki bi podrobneje preu\xc4\x8dila Neptunov sistem. Vendar odprava v kasnej\xc5\xa1e strate\xc5\xa1ke dokumente ni bila vklju\xc4\x8dena; preu\xc4\x8devanje t. i. razreda ledenih orjakov v okviru ameri\xc5\xa1kega vesoljskega programa se bo v bli\xc5\xbenji prihodnosti osredoto\xc4\x8dalo na Uran, nadaljnje odprave proti Neptunu pa zaenkrat niso predvidene."