b"\n_START_ARTICLE_\nAvaris\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nV egip\xc4\x8danskem jeziku 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. se je ime mesta izgovarjalo verjetno kot *\xe1\xb8\xa4a\xca\x94at-W\xc5\xabrat \xe2\x80\x93 Velika hi\xc5\xa1a, se pravi da je bilo upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije. Ime Hawara se je ohranilo in se zdaj nana\xc5\xa1a na mesto na vhodu v Faijum. Klemen Aleksandrijski omenja, da se je mesto imenovalo Athyria.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1885 je \xc5\xa1vicarski arheolog \xc3\x89douard Naville za\xc4\x8del prvi raziskovati okolico Tell-el-Daba. Leta 1941 ali 1942 je egiptovski egiptolog Labib Habachi prvi pomislil, da bi najdi\xc5\xa1\xc4\x8de lahko bilo Avaris. V letih 1966 do 1969 in po letu 1975 so najdi\xc5\xa1\xc4\x8de raziskovali \xc4\x8dlani Avstrijskega arheolo\xc5\xa1kega instituta. S pomo\xc4\x8djo geolo\xc5\xa1kega radarja so leta 2010 narisali na\xc4\x8drt mesta, vklju\xc4\x8dno z ulicami, hi\xc5\xa1ami, pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem in stranskim rokavom Nila, ki je takrat tekel skozi mesto._NEWLINE_Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Tell el-Dab'a, ki meri okoli 2 km\xc2\xb2, je popolnoma poru\xc5\xa1eno. Raziskave so pokazale, da je bilo dobro razvito trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki je v trgovski sezoni lahko oskrbelo ve\xc4\x8d kot 300 ladij. Najdbe iz templja, ki so ga zgradili Hiksi, ka\xc5\xbeejo, da se je v mestu trgovalo s proizvodi s celega egejskega sveta. V templju so odkrili stenske poslikave podobne minojskim, ki so jih odkrili v pala\xc4\x8di v Knososu na Kreti. V veliki iz blatnih zidakov zgrajeni grobnici zahodno od templja so med grobnimi pridatki odkrili tudi bakrene me\xc4\x8de._NEWLINE_Proti koncu Sedemnajste dinastije je Avaris oblegal Kamos, zadnji kralj iz te dinastije, vendar mu Hiksov ni uspelo pregnati. Pribli\xc5\xbeno 18 let kasneje je okoli leta 1550 pr. n. \xc5\xa1t. to uspelo njegovemu nasledniku Ahmosu I., ustanovitelju Osemnajste dinastije. Po nekaterih podatkih bi lahko bila Kamos in Ahmos I. ista oseba._NEWLINE_Osemnajsta dinastija je vladala iz Teb, zato je Avaris za\xc4\x8del propadati. Nekdanja citadela je sprva slu\xc5\xbeila kot ogromno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de s \xc5\xa1tevilnimi silosi, kasneje pa kot voja\xc5\xa1ko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. Nazadnje je Osemnajsta dinastija nad tabori\xc5\xa1\xc4\x8dem in voja\xc5\xa1kim pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem zgradila nov kompleks pala\xc4\x8d. Med vladavino Ramzesa II. (1279-1213 pr. n. \xc5\xa1t.) je bil Avaris vklju\xc4\x8den v novo mesto Pi-Ramzes, ki so ga faraoni zgradili po preselitvi prestolnice iz Teb v delto Nila.\n_START_SECTION_\nStiki z Minojci\n_START_PARAGRAPH_\nV Avarisu, Tel Kabriju v Izraelu in Alalahu v Siriji so odkrili sledove minojske kulture, ki so v Levantu zelo redki. Manfred Bietak, avstrijski arheolog in raziskovalec Tell Dab'a je \xc5\xa1pekuliral, da so imeli Minojci tesne stike z vladarji v Avarisu in da minojske freske v velikem templju pomenijo, da so Minojci v Egiptu imeli svoje versko \xc5\xbeivljenje. Francoski arheolog Yves Duhoux je predpostavljal obstoj minojske kolonije na otoku v Nilovi delti."