b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Zagorje ob Savi\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nO ob\xc4\x8dinah na slovenskem ozemlju lahko govorimo od leta 1849 dalje. Takrat je bil prvi\xc4\x8d sprejet Zakon o ob\xc4\x8dinah. Je neposredni produkt revolucijskega leta 1848. \xc5\xa0e pred tem je bila oblast zelo razdrobljena. Za\xc4\x8delo se je z zemlji\xc5\xa1kimi gospostvi, nato so se izoblikovale de\xc5\xbeele, katerim je poveljeval de\xc5\xbeelni knez. Ponekod so imeli oblast stanovi, ki pa so svojo mo\xc4\x8d po\xc4\x8dasi izgubili. Absolutni vladar je postal cesar, ki je bil vladar tudi na\xc5\xa1im slovenskim prednikom. V \xc4\x8dasu francoske oblasti so bile Ilirske province razdeljene na komune. Vsaka komuna naj bi imela od 2000 do 2500 prebivalcev, v izrednih primerih lahko tudi manj. Cesar Franc Jo\xc5\xbeef je s cesarkim patentom 4. 4. 1849 izdal oktroirano mar\xc4\x8dno ustavo, v kateri so bile zapisane tudi pravice ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dine so tako postale temelj nove upravne ureditve. Ob\xc4\x8dine so bile del okrajev, v temm primeru je bilo Zagorje del litijskega okraja. Na Kranjskem, kamor upravno spada tudi Zagorje, je bilo leta 1855 501 ob\xc4\x8dina in skoraj pol milijona prebivalcev. Podrobneje je spadala pod okraj Litija, v katerem je bilo vsega skupaj 15 ob\xc4\x8din (od tega jih sedem oblikuje sedanjo povr\xc5\xa1ino ob\xc4\x8dine Zagorje ob Savi). 1866 se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din na Kranjskem zmanj\xc5\xa1alo na 348. Cel upravni okraj Litija je bil razdeljen na 17 sodnih okrajev. _NEWLINE_Po koncu prve svetovne vojne, se stanje glede upravne razdelitve v Sloveniji ni bistveno spreminjalo. Ostalo je isto \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din, kot so bile tudi \xc5\xbee v obdobju avstro-ogrske monarhije. \xc5\xa0tevilo ob\xc4\x8din je zna\xc5\xa1alo kar 1073. Zagorje je takrat spadalo pod politi\xc4\x8dni okraj Litija, ki je bilo razdeljeno na 41 ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dina Zagorje je takrat \xc5\xa1tela 3.987 ob\xc4\x8danov. Leta 1931 je litijski okraj \xc5\xa1tel 40 ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dina je sicer imela ob \xc5\xa1tetju prebivalstva 31. 3. 1931 4227 ob\xc4\x8danov. Po Zakonu o ob\xc4\x8dinah iz leta 1933 je bila ob\xc4\x8dina Zagorje pripadnica litijskega sreza. Ob\xc4\x8dino so sestavljale \xc5\xa1tiri ob\xc4\x8dine iz prej\xc5\xa1nje zakonodaje (Zagorje, R\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, Kolovrat, Kotrede\xc5\xbe) in deli Trojan, Izlak ter vzhodni del Podlipovice. Po vsej Sloveniji se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1alo, a je obratno sorazmerno seveda pri\xc5\xa1lo do pove\xc4\x8danja v \xc5\xa1tevilu prebivalcev posamezne ob\xc4\x8dine (po zakonu je morala imeti vsaka ob\xc4\x8dina vsaj 3.000 prebivalcev, lahko pa jih je imela tudi manj, \xc4\x8de so razmere tako zahtevale), kot po njihovi povr\xc5\xa1ini tistih ob\xc4\x8din, ki so po zakonu obveljale. Do manj\xc5\xa1ih sprememb zakona je pri\xc5\xa1lo leta 1935 oz. 1936. Kar se ti\xc4\x8de ob\xc4\x8dine Zagorje, ni prepoznati vidnej\xc5\xa1ih sprememb. Manj\xc5\xa1a sprememba je bila le \xc2\xbbsamostojnost\xc2\xab\xc2\xa0Dolenje vasi, ki je pred tem spadala pod naselje Toplice. \xc5\xa0e vedno pa je spadala pod zagorsko ob\xc4\x8dino. Do izbruha vojne na slovenskih tleh, se stanje glede Ob\xc4\x8dine Zagorje ni ve\xc4\x8d spreminjalo._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki okupator je ob zasedbi slovenskega ozemlja izdal uradni list z imenom Verordnungs- und Amtsblatt des Chefs der Zivilverwaltung in der Untersteiermark. Z zakonom 20. junija 1941 pod imenom Verordnung \xc3\xbcber die gebietliche Gliederung der Untersteiermark in Land- und Stadtkreise (\xc5\xa1t. 25) je svoje obmo\xc4\x8dje razdelil na upravne enote. Zagorje ali Sagor (v\xc4\x8dasih tudi Edlingen), je bilo ume\xc5\xa1\xc4\x8deno v okraj Trbovlje (Trifail). Cel okraj je sestavljalo deset politi\xc4\x8dnih in 11 katastrskih ob\xc4\x8din. \xc4\x8cez slaba dva meseca se je z zakonom Verordnung \xc3\xbcber Eingemeindungen in den Landkreisen der Untersteiermark vom 15. August 1941 (\xc5\xa1t. 38) rahlo spremenil obseg takratne ob\xc4\x8dine. Dodan ji je bil ve\xc4\x8dji del ob\xc4\x8dine Trojane (razen Zaplanine in zahodni del katastrske ob\xc4\x8dine Trojane) in celotno obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Mlin\xc5\xa1e. Te priklju\xc4\x8ditve se je utemeljevalo z razlogom bol\xc5\xa1je mo\xc5\xbenosti razvoja obmo\xc4\x8dji, ki jih je ta zakon doletel. \xc4\x8cez dober mesec dni se je stanje ponovno spremenilo. V veljavo je pri\xc5\xa1el zakon Verordnung \xc3\xbcber die gebietliche Gliederung der Untersteiermark vom 20. September 1941. Zagorje se tu \xc5\xbee omenja kot Edlingen in je bilo del trboveljskega okraja. Cel okraj je sicer zaobjemal deset ob\xc4\x8din. Med samo vojno se to obmo\xc4\x8dje upravno ni ve\xc4\x8d spreminjalo._NEWLINE_8. septembra 1945 je bil v Uradnem listu Slovenskega narodnoosvobodilnega sveta in Narodne vlade Slovenije, \xc5\xa1t. 33, objavljen Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije, ki je odpravil okupatorjevo medvojno upravna razdelitev. Slovenija je bila v tem zakonu razdeljena na pet okro\xc5\xbeji, ta pa \xc5\xa1e dodatno na okraje. Ob\xc4\x8dina Zagorje je pri\xc5\xa1la pod celjsko okro\xc5\xbeje, okraj Trbovlje. V uradnem listu je bil trboveljski okraj razdeljen takole: 7. Trbovlje, ki obsegajo naslednje kraje: Bev\xc5\xa1ko, Breg, Ce\xc4\x8de, Cem\xc5\xa1enik, Dobovec, Dol pri Hrastniku, Dole pri Litiji, Gabersko, Hrastnik, Izlake, Kisovec-Loke, Klek, Kolovrat, Kotrede\xc5\xbe, Krnice-Kovk, Loka, Marno, Mlin\xc5\xa1e, Pol\xc5\xa1nik, Prapretno, Rade\xc4\x8de, Razbor, Rimske Toplice, Sv. Jedert, Sv. Jurij pod Kumom, Sv. Urh, \xc5\xa0t. Gotard, \xc5\xa0t. Lambert, Trbovlje, Turje, Zagorje, Zidani most. Zakon o delni spremembi Zakona o upravni razdelitvi federalne Slovenije, ki je bil izdan marca 1946, ob\xc4\x8dino Zagorje ob Savi ni prizadelo, prav tako ne trbovljskega okraja. Aprila istega leta je bil sprejet zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o upravni razdelitvi Ljudske republike Slovenije. Samemu kraju so po zakonu pripadale tri katastrske ob\xc4\x8dine (Zagorje, Kotrede\xc5\xbe in Poto\xc5\xa1ka vas), v teh pa je bilo 11 naselji. V zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o upravni razdelitvi Ljudske republike Slovenije iz septembra 1946 so bile Zagorju ponovno dodeljene tri katastrke ob\xc4\x8dine, le da so Loke zamenjale Kotrede\xc5\xbe, ki je postalo samostojen kraj. Zagorju je tako po novem pripadalo \xc5\xa1est naselji. Ve\xc4\x8d sprememb se je zgodilo leta 1952 in sicer z Zakonom o razdelitvi Ljudske republike Slovenije na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine. Ta je bil objavljen v Uradnem listu Ljudske republike Slovenije 19. aprila 1952 pod \xc5\xa1tevilko 11. Kot \xc5\xbee samo ime zakona pove, so bile na novo ustanovljene ob\xc4\x8dine. Zagorju ob Savi je bil dodeljen status mestne ob\xc4\x8dine. V okraju Trbovlje je bilo vseh ob\xc4\x8din takrat 13, od tega so si ob\xc4\x8dine Trbovlje, Rade\xc4\x8de in Hrastnik prav tako lastile naziv mestne ob\xc4\x8dine. Od teh 13-ih ob\xc4\x8din v dana\xc5\xa1nji obseg ob\xc4\x8dine Zagorje ob Savi spada sedem ob\xc4\x8din, od tega ena le delno. 1955 je bil izdan Zakon o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Ljudski republiki Sloveniji, ki je bil 30. junija 1955 objavljen v Uradnem listu Ljudske republike Slovenije, \xc5\xa1t. 24. Slovenija je bila razdeljena na 11 okrajev in 130 ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dini Zagorje je bilo (vsaj delno) dodeljeno ozemlje sedmih prej\xc5\xa1njih ob\xc4\x8din. Tudi sam okraj Trbovlje se je pove\xc4\x8dal po obsegu, a zmanj\xc5\xa1al po \xc5\xa1tevilu ob\xc4\x8din, iz 13 na osem. Po novem je segal vse do meje s Hrva\xc5\xa1ko in vklju\xc4\x8deval celotno Posavje. Ob\xc4\x8dina Zagorje ob Savi je zaobjemala samo mesto Zagorje, poleg tega pa \xc5\xa1e 18 katastrskih ob\xc4\x8din, v teh pa je bilo 77 naselji., kar je le eden manj od dana\xc5\xa1njega \xc5\xa1tevila naselji v ob\xc4\x8dini. V naslednjih letih se je \xc5\xa1tevilo okrajev in ob\xc4\x8din postopoma zmanj\xc5\xa1evalo. Tako se je \xc5\xa1tevilo okrajev iz 11 zmanj\xc5\xa1alo na osem. Med drugim je bil odstranjen tudi okraj Trbovlje. Tri ob\xc4\x8dine ki se sestavljajo dana\xc5\xa1njo statisti\xc4\x8dno regijo Zasavje, torej Hrastnik, Trbovlje in Zagorje ob Savi, so bile priklju\xc4\x8dene ljubljanskemu okraju. Leta 1964 se je \xc5\xa1tevilo okrajev ponovno zmanj\xc5\xa1alo, tokrat na le \xc5\xa1tiri (Maribor, Koper, Ljubljana, Celje). Zagorje je ostalo v ljubljanskem. To je dolo\xc4\x8dal Zakona o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji. Ustava iz leta 1974 je kot enega izmed temeljev samoupravljanja dolo\xc4\x8dala krajevne skupnosti. Sicer je bil status teh dolo\xc4\x8den \xc5\xbee v prej\xc5\xa1nji ustavi. Ob\xc4\x8dani so imeli pravico do kreiranja krajevne skupnosti, \xc4\x8de so videli potrebo po tej. V ob\xc4\x8dini Zagorje se je izoblikovalo 12 krajevnih skupnosti (\xc4\x8cem\xc5\xa1enik, Izlake, Kotrede\xc5\xbe, Loke - Kisovec, Mlin\xc5\xa1e - Kolovrat, Podkum, Ravenska vas, Rudnik - Toplice, Selo, Seno\xc5\xbeeti - Tirna, \xc5\xa0entgotard, Zagorje - Center). Danes je krajevnih skupnosti v ob\xc4\x8dini Zagorje 13 (Jo\xc5\xbee Marn, Rudnik - Toplice, Franc Far\xc4\x8dnik, \xc4\x8cem\xc5\xa1enik, Izlake, Kisovec - Loke, Kotrede\xc5\xbe, Mlin\xc5\xa1e - Kolovrat, Podkum, Ravenska vas, \xc5\xa0entlambert, Tirna, \xc5\xa0entgotard). Do osamosvojitve je pri\xc5\xa1lo do manj\xc5\xa1ih sprememb le na obmo\xc4\x8dju mariborske ob\xc4\x8dine. Tako je bilo v zadnjih letih skupne dr\xc5\xbeave v Sloveniji 62 ob\xc4\x8din._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Zagorje ob Savi se je po reformi o lokalni samoupravi 3. 10. 1994 izoblikovala iz komune Zagorje ob Savi. Iz te komune se je v ob\xc4\x8dino izoblikovala brez teritorialnih sprememb. Ob preoblikovanju je \xc5\xa1tela 17.013 prebivalcev in 72 naselji. Ob\xc4\x8dina je sedaj velika 147,1 km2, kar jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med srednje velike ob\xc4\x8dine. Predlagalo se je ve\xc4\x8d vrst ustanavljanja ob\xc4\x8din. Prvo je bil predlog ob\xc4\x8din z minimalnim \xc5\xa1tevilom ob\xc4\x8danov 5000. Ob\xc4\x8din bi bilo po tem sklepu 163. Druga razli\xc4\x8dica je predvidevala ob\xc4\x8dine z minimalno 3000 ob\xc4\x8dani, kar bi vsega skupaj naneslo 239 ob\xc4\x8din. Na koncu so se izvedli referendumi na 340 referendumskih obmo\xc4\x8djih. Treba je \xc5\xa1e omeniti, da je bila ob\xc4\x8dina Zagorje ob Savi vklju\xc4\x8dena v vsakega izmed treh predlaganih modelov \xc5\xa1tevila ob\xc4\x8din po osamosvojitvi in da zanjo torej nebi bilo korenitih sprememb. Vlada je nato predlagala ustanovitev 147 ob\xc4\x8din, od tega 10 mestnih. Dr\xc5\xbeavni zbor je nato z Zakonom o ustanovitvi ob\xc4\x8din ter o dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dji z dne 3. 10. 1994 sprejel ustanovitev 147 ob\xc4\x8din, od tega 11 mestnih. Tudi Zagorje je spadalo v eno izmed 147. Temu zakonu so ve\xc4\x8dinoma nasprotovale krajevne skupnosti, ki so menile, da si njihova krajevna skupnost zaslu\xc5\xbei status ob\xc4\x8dine. Po Zakonu o postopku za ustanovitev ob\xc4\x8din ter za dolo\xc4\x8ditev njihovih obmo\xc4\x8dji iz leta 1998 je v Sloveniji na novo nastalo 45 ob\xc4\x8din, kar je skupno \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din pove\xc4\x8dalo na 192. Ob\xc4\x8dina Zagorje tem spremembam ni podlega in ostala v celoti tak\xc5\xa1na, kot je bila do tedaj. Zanimivo, da v celotni statisti\xc4\x8dni regiji Zasavje ni pri\xc5\xa1lo do razdelitve ob\xc4\x8din. Vse \xc5\xa1tiri so povr\xc5\xa1insko ostale v prvotnem stanju, ki jim je bil dolo\xc4\x8den leta 1994. Znotraj same ob\xc4\x8dine so nastala nova naselja oz. se preimenovala. Med prve spadajo naselja Vidrga (prej Kandr\xc5\xa1e), Sopota (Podkum), Kal (Jablana), \xc5\xa0pital (biv\xc5\xa1i deli naselji Mo\xc5\xa1enik in Po\xc5\xbearje). Naselje Prhovec se je preimenovalo v Zgornji Prhovec. Poleg tega, so se teritorialno preoblikovala \xc5\xa1e nekatera naselja znotraj ob\xc4\x8dine. Tako sta se leta 1990 dela naselja Podlipovica priklju\xc4\x8dila naseljema Orehovica in \xc5\xa0emnik, del naselja Razpotje je bil dodeljen naselju Podlipovica, del naselja Ravne pri Mlin\xc5\xa1ah pa naselju \xc5\xa0emnik. Leta 1991 je bil del naselja \xc5\xa0emnik dodeljen naselju Podlipovica, leta 1999 je bil del naselja Rode\xc5\xbe dodeljen naselju \xc5\xa0klendrovec, leta 2001 del naselja Po\xc5\xbearje naselju Kal in leta 2002 del naselja Po\xc5\xbearje naselju \xc4\x8colni\xc5\xa1\xc4\x8de. Zaradi teh sprememb je prbl. 75 oseb moralo spremeniti naslov. Po novem \xc5\xa1ifrskem sistemu (1. 1. 1995) je bila ob\xc4\x8dini Zagorje ob Savi dodeljena \xc5\xa1ifra 142. Pred tem je bila komuna Zagorje ob Savi znana po \xc5\xa1ifro 5561.'