b'\n_START_ARTICLE_\nBalangodski \xc4\x8dlovek\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki podatki iz poznega pleistocena v Ju\xc5\xbeni Aziji so bistveni za na\xc5\xa1e razumevanje razvoja sodobnega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja in kako se zgodnji ljudje \xc5\xa1irijo skozi Stari svet.  V preteklih \xc4\x8dasih se je gibanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega in \xc5\xbeivalskega prebivalstva s Indijskega kontinenta na \xc5\xa0rilanko in nazaj odvijalo preko kontinentalnega pasu, ki je obstajal med obema dr\xc5\xbeavama, in je bil okoli 7000 pred sedanjostjo potopljen pod Palkovim prelivom in Adamovim mostom.  Ker je globina le okoli 70 m, kar je posledica podnebnih sprememb, vsaj zadnjih 500.000 let, je ob\xc4\x8dasno povzro\xc4\x8dilo izpostavljenost epikontinentalnega pasu, ki tvori kopenski most, ki je pribli\xc5\xbeno 100 km \xc5\xa1irok in dolg 50 km._NEWLINE_Iz analize obalnih usedlin blizu Bundale v okro\xc5\xbeju Hambantota na \xc5\xa0rilanki so paleontologi zbrali varne dokaze o prazgodovini \xc5\xbeivalstva na \xc5\xa0rilanki za 125.000 pred sedanjostjo.  Izkopavanja obmo\xc4\x8dja so prinesla tudi orodja iz kremena, ki je verjetno pripadalo srednjemu paleolitskemu obdobju. Posledi\xc4\x8dno nekateri verjamejo v mo\xc5\xbenost, da so na \xc5\xa0rilanki obstajali prazgodovinski ljudje od 500.000 pred sedanjostjo ali prej in menijo, verjetno pa vsaj 300.000 pred sedanjostjo. Nadaljnja analiza starodavnih obalnih peskov na severu in jugovzhodu otoka lahko prinese dokaze o takih zgodnjih hominidih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0rilan\xc5\xa1ka skeletna in kulturna odkritja\n_START_PARAGRAPH_\nV primerjavi z zgodnjimi \xc5\xa1rilan\xc5\xa1kimi fosili so ostanki fosilnih zapisov iz okoli 40.000 pred sedanjostjo in naprej veliko bolj popolni. Izkopani fosili skeletnih in kulturnih ostankov iz tega obdobja zagotavljajo najstarej\xc5\xa1o evalvacijo anatomsko modernih Homo sapiens v Ju\xc5\xbeni Aziji in nekaj najzgodnej\xc5\xa1ih dokazov za uporabo dolo\xc4\x8denega tipa kamnitih orodij._NEWLINE_Jama Fa Hien v okro\xc5\xbeju Kalutara na \xc5\xa0rilanki, ena najve\xc4\x8djih jam na otoku, je prinesla nekatere od najzgodnej\xc5\xa1ih takih fosilov. Radiometri\xc4\x8dna datacija vzorcev izkopanega oglja je pokazala, da je bila jama zasedena od 34.000 do 5.400 pred sedanjostjo, obdobje, za katerega je bilo ugotovljeno, da je v skladu z naseljenostjo nekaterih drugih jam na otoku. Podatki iz kulturnih zaporedij v jami so predlagali nekoliko zgodnej\xc5\xa1o naselitev z 38.000 pred sedanjostjo. Najstarej\xc5\xa1i skeletni ostanki, odkriti v jami Fa Hien, so bili otroci z radiokarbonskim datiranjem v 30.000pred sedanjostjo._NEWLINE_Jame v Batadomba lena, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 460 m ob vzno\xc5\xbeju Sri Pada (Adamov vrh), so prinesle tudi nekaj pomembnih ostankov. Prvo izkopavanje jamskega dna v poznih 1930-ih je odkrilo skeletne drobce otroka in ve\xc4\x8d odraslih. Izkopi leta 1981 so dali bolj popolne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke skelete iz \xc5\xa1estega stratuma (plast notranje sedimentne kamnine), ki so bili radiokarbonsko datirani iz povezanih vzorcev oglja na 16.000 pred sedanjostjo. Izkopi sedmega stratuma v naslednjem letu so dali \xc5\xa1e nadaljnje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ostanke skupaj z ogljem in 17 geometrijskimi mikroliti, tj. 1-4 cm dolgim trikotnim, trapeznim ali lunarnim kamnitim orodjem iz kremena, ki med drugimi predmeti tvorijo kon\xc4\x8dne to\xc4\x8dke lovskega oro\xc5\xbeja, kot so kopje in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice. Radiometri\xc4\x8dni preskusi na oglju so orodje postavili v pribli\xc5\xbeno 28.500 pred sedanjostjo._NEWLINE_Skupaj z nekaterimi lokalitetami v Afriki, ki so razkrili tudi geometrijske mikrolite iz konteksta, starej\xc5\xa1ega od 27.000 pred sedanjostjo, so tisti, ki so bili odkriti v jamah Beli lena v Kitulgali in Batadomba lena in iz dveh obalnih obmo\xc4\x8dij v Bundali, imajo najstarej\xc5\xa1e geometrijske mikrolite na svetu. Najzgodnej\xc5\xa1i datum za uporabo mikrolitske tehnologije v Indiji, ki zna\xc5\xa1a 24.500 pred sedanjostjo, v mestu Patne v Mahara\xc5\xa1tri, je le malo kasnej\xc5\xa1i kot prvi pojav na \xc5\xa0rilanki. Tak\xc5\xa1ni zgodnji dokazi o mikrolitskih industrijah na razli\xc4\x8dnih lokacijah v ju\xc5\xbeni Aziji podpirajo stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da so se vsaj nekatere od teh industrij pojavile na regionalni ravni, morda se soo\xc4\x8dile z zahtevnimi podnebnimi, socialnimi ali demografskimi pogoji, namesto da bi jih prinesli od drugod.  Zdi se, da se v Evropi najzgodnej\xc5\xa1i datumi za mikrolite za\xc4\x8dnejo od pribli\xc5\xbeno 12.000 pred sedanjostjo, \xc4\x8deprav je trend mikrolitske proizvodnje rezil morda iz 20.000 pred sedanjostjo._NEWLINE_Mezolitski kraji v pokrajinah Sabaragamuva in Uva na \xc5\xa0rilanki so potrdili, da se je na otoku nadaljevala mikrolitska tehnologija, \xc4\x8deprav na ni\xc5\xbeji stopnji, do za\xc4\x8detka zgodovinskega obdobja, tradicionalno v 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Kulturne sekvence v skalnih zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih so pokazale, da so mikrolite postopoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8dala druga orodja, vklju\xc4\x8dno z mlinskim kamnom, mo\xc5\xbenarjem, terilnico in kamnitim kladivom proti poznemu pleistocenu, natan\xc4\x8dneje 13.000-14.000 pred sedanjostjo._NEWLINE_Druga obmo\xc4\x8dja, kjer so odkrili starodavne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke skelete, so jame Beli lena in Bellanbandi Palassa v okro\xc5\xbeju Ratnapura. Vzorci ogljika, ki ustrezajo fragmentom, so bili datirani na 12.000 pred sedanjostjo za zgodnej\xc5\xa1a mesta in 6.500 pred sedanjostjo za poznej\xc5\xa1a, kar ka\xc5\xbee, da je bil otok morda v tem \xc4\x8dasovnem obdobju razmeroma neprekinjeno zaseden.\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dne lastnosti in kulturne prakse\n_START_PARAGRAPH_\nDolo\xc4\x8deni vzorci Balangodskega \xc4\x8dloveka so bili ocenjeni na vi\xc5\xa1ino 174 cm pri mo\xc5\xa1kih in 166 cm za \xc5\xbeenske, znatno vi\xc5\xa1je kot dana\xc5\xa1nje prebivalstvo \xc5\xa0rilanke. Imeli so tudi debele lobanje, vidne supraorbitalne grebene, depresivne nosove, te\xc5\xbeke \xc4\x8deljusti, kratke vratove in vidno velike zobe.._NEWLINE_Poleg mikrolitov so v Bellanbandi Palassi odkrili ro\xc4\x8dne sekire iz mezo-neolotske dobe, ki so bile izdelane iz plo\xc5\xa1\xc4\x8d, pridobljenih iz no\xc5\xbenih kosti slonov, pa tudi bodala ali tulce, izdelane iz jelenovega rogovja. V istem obdobju so to in druga nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da prinesla tudi dokaz o \xc5\xa1iroki uporabi okre, udoma\xc4\x8denih psov, diferencirane uporabe prostora, sklepanja o pogrebih in mo\xc4\x8dno uporabo ognja._NEWLINE_Druga kulturna odkritja zanimiva iz mezo-neolotskega obdobja, so vsebovala izdelke za osebni okras in \xc5\xbeivali, ki so jih uporabljali kot hrano, npr. kosti rib, kroglice iz \xc5\xa1koljk in lupine \xc5\xa1koljk, vreten\xc4\x8darje, ostanke mehku\xc5\xbecev, karbonizirano divjo banano, kruhovec in polirane predmete iz kosti._NEWLINE_Pogostost morskih \xc5\xa1koljk, zob morskega psa ki so se pojavili na razli\xc4\x8dnih jamskih lokacijah, so nakazovali, da so prebivalci jam verjetno imeli neposreden stik z obalo, ki je bila oddaljena pribli\xc5\xbeno 40 km; Beli lena je pokazala tudi znake, da so prinesli sol._NEWLINE_Zdi se, da je mikrolitska tradicija so\xc4\x8dasna z visoko mobilnostjo, uporabo virov de\xc5\xbeevnega gozda in prilagajanjem na spreminjajo\xc4\x8de se podnebje in okolje. Odkritje geometrijskih mikrolitov na planoti Horton nakazuje, da so obmo\xc4\x8dje obiskali prazgodovinski ljudje iz mezolitskega obdobja. Ena mo\xc5\xbena razlaga je, da so v svojem letnem ciklusu hranjenja prazgodovinski lovci in nabiralci, ki so \xc5\xbeiveli v ni\xc5\xbejih skalnih zaveti\xc5\xa1\xc4\x8dih, redno obiskali Hortonske planote za lov, mogo\xc4\x8de na divje govedo in jelenjad ter zbiranje \xc5\xbeivil, kot so divje \xc5\xbeitarice. Zdi se, da planota Horton ni bila uporabljena za trajnej\xc5\xa1e naseljevanje. Iz poznih pleistocenskih in holocenskih obdobij obstajajo dokazi za uporabo ve\xc4\x8d rastlinskih virov nizkih de\xc5\xbeevnih gozdov, vklju\xc4\x8dno z divjim kruhovcem in bananami ter canarium ore\xc5\xa1\xc4\x8dki._NEWLINE_Zdi se, da se je v nekaterih tropskih regijah na za\xc4\x8detku holocena za\xc4\x8del prehod iz lovske proizvodnje v proizvodnjo hrane z doma\xc4\x8dimi \xc5\xbeiti in drugimi rastlinami. Do takrat so ljudje verjetno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali vire planote Horton, travnate povr\xc5\xa1ine in de\xc5\xbeevni gozd, uporabljali tehnike po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tva ter omogo\xc4\x8dili rast ri\xc5\xbeevih polj.\n_START_SECTION_\nPovezava z avtohtonimi ljudmi\n_START_PARAGRAPH_\nKot prazgodovinski ljudje na otoku zgodovinski viri opisujejo prebivalce \xc5\xa0rilanke, Vedda ljudi, ki so lovci in nabiralci, ki so naselili naravne jame in trgovali s pegatkami in medom za kovinske pu\xc5\xa1\xc4\x8dice in kopja s sosednjimi populacijami. Ti prebivalci so bili predvsem potomci populacij iz Bli\xc5\xbenjega vzhoda, Evrope in indijskega celinskega ozemlja, ki so v razli\xc4\x8dnih obdobjih pri\xc5\xa1li po morskih poteh ali iz Indije.  V preteklih letih so nekatere Vedde ostali v jamah, drugi so se bodisi asimilirale s sosednjimi va\xc5\xa1\xc4\x8dani ali pa se pridru\xc5\xbeili voja\xc5\xa1kim pohodom, ki so jih vodili kralji v \xc4\x8dasu Kandijskega kraljestva od konca 15. stoletja do za\xc4\x8detka 19. stoletja. Medtem ko je naslov Vedda sprejela tudi dana\xc5\xa1nja kme\xc4\x8dka populacija na \xc5\xa0rilanki, je \xc5\xa1e vedno nejasno ali imajo korenine v populacijah Vedda, za katere je zna\xc4\x8dilen lov in nabiralni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Metri\xc4\x8dne in morfometri\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti analiziranih skeletnih ostankov iz \xc5\xa1rilan\xc5\xa1kih jam so razkrile podobne anatomske lastnosti, ki signalizirajo verjetnost biolo\xc5\xa1kega kontinuuma pred prazgodovinskimi lovci-nabiralci otoka do Vedd in tesno biolo\xc5\xa1ko afiniteto v obdobju pribli\xc5\xbeno 16.000 let. To ni presenetljivo glede na relativno geografsko izolacijo otoka do petega stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so pri\xc5\xa1li naseljenci iz indijske celine. Vedde so torej pomembni za vpra\xc5\xa1anje stopnje relativne izolacije starih in sodobnih homo sapiensov na \xc5\xa0rilanki od populacij ju\xc5\xbene Indije._NEWLINE_Vedda imajo relativno manj\xc5\xa1o postavo, znatno bolj robustne lobanje, zobne razlike, vklju\xc4\x8dno z nekoliko ve\xc4\x8djim ko\xc4\x8dnikom in ve\xc4\x8djo lobanjsko raznolikost kot populacije ju\xc5\xbene Indije.  Medtem ko se nekatere od teh zna\xc4\x8dilnosti razlikujejo tudi od Sinhalcev in Tamilcev na otoku, in Vedd s portugalskim, nizozemskim ali britanskim poreklom, nekateri trdijo, da se med sedanjimi pojavijo nekatere druge zna\xc4\x8dilnosti, vklju\xc4\x8dno z genetskimi lastnostmi Lankanov, kar nakazuje, da njihova dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina sledi nekim od najzgodnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim naseljencem na otoku._NEWLINE_Nedavna genetska \xc5\xa1tudija je odkrila doma\xc4\x8de prebivalce Vedde najverjetneje najstarej\xc5\xa1e prebivalce \xc5\xa0rilanke.  Ugotovljeno je bilo, da so ljudje mitohondrijski sekvenci Vedde bolj povezani s Sinhalci in \xc5\xa1rilanskimi Tamilci kot z indijskimi Tamilci._NEWLINE_V \xc5\xa0rilanki ni bilo starih \xc5\xa1tudij DNK o paleolitskih ali mezolitskih ostankih.'