b'\n_START_ARTICLE_\nRavanica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRavanica je nadarbina slavnega srbskega kneza Lazarja, ki je bil po smrti v bitki na Kosovskem polju leta 1389 pokopan v samostanski cerkvi. Ravanica je od takrat pomembno romarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.  Samostan so ve\xc4\x8dkrat napadli in opusto\xc5\xa1ili Osmanski Turki (1386, 1398 in 1436). Po drugem obleganju Dunaja leta 1683 je bilo ubitih ve\xc4\x8d menihov. Pre\xc5\xbeiveli menihi so pred osmansko ofenzivo leta 1690 pobegnili in s seboj odnesli posmrtne ostanke kanoniziranega kneza Lazarja. Edini pre\xc5\xbeiveli menih, u\xc4\x8ditelj Stefan, se je leta 1717 vrnil v Ravanico,  ki je bila izropana in povsem poru\xc5\xa1ena. S pomo\xc4\x8djo doma\xc4\x8dinov je obnovil samostan in zgradil nov narteks. Samostan je do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d napadov tudi med srbsko vstajo na za\xc4\x8detku 19. stoletja. Obnova samostana se je za\xc4\x8dela sredi 19. stoletja. Med drugo svetovno vojno so samostan oskrunili in po\xc5\xa1kodovali Nemci. Arhimandrita Makarija so aretirali, mu\xc4\x8dili in 24. februarja 1943 ubili.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan,  posve\xc4\x8den Jezusovemu vstajenju, je bil utrjen z mo\xc4\x8dnim obzidjem s sedmimi stolpi. Del obzidja in stolpov je ohranjen. Cerkev je prvi spomenik moravske \xc5\xa1ole srbske srednjeve\xc5\xa1ke umetnosti. Tloris cerkve ima obliko triperesne deteljice z deveterokotno kupolo na sredini in manj\xc5\xa1imi osmerokotnimi kupolami nad stranskimi okni. Cerkev ima 62 oken. Zgrajena je v ponavljajo\xc4\x8dih se slojih kamna in treh slojev opeke. Oboki oken  so okra\xc5\xa1eni s kerami\xc4\x8dnimi geometri\xc4\x8dni vzorci, rastlinskimi, \xc5\xbeivalskimi in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi motivi,  ki dajejo cerkvi zanimiv videz.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nFresk niso naslikali isto\xc4\x8dasno isti umetniki. Naslikane so bile od leta 1385 do 1387. Osrednji del fresk, ki imajo tudi najve\xc4\x8djo umetni\xc5\xa1ko vrednost, sta naslikala dva umetnika. Eden od njiju je bil Konstantin, podpisan na  na freski voj\xc5\xa1\xc4\x8daka svetnika. Med omembe vredne spadajo tudi freske apostolov, \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje jagnjeta v oltarni apsidi in ciklus praznikov. Ktitorjeva slika je bila kasneje obnovljena, freska Lazarjeve smrti pa je bila naslikana kasneje. V cerkvi sta tudi portreta princese Milice in njenih sinov Vuka in Stefana Lazarevi\xc4\x87a.'