b'\n_START_ARTICLE_\nOlimpia Maidalchini\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nOlimpija se je rodila v Viterbu kot najstarej\xc5\xa1a od treh h\xc4\x8derk; o\xc4\x8de je bil voja\xc5\xa1ki poveljnik Sforza Maidalchini ter zakupnik pape\xc5\xa1ke carine, mati pa Vittoria Gualterio, plemkinja iz Orvieta, katere o\xc4\x8de je bil Giulio Gualterio, stari o\xc4\x8de pa Sebastiano Gualterio, \xc5\xa1kof Viterba in pape\xc5\xa1ki nuncij v Franciji med Tridentinskim koncilom. _NEWLINE_Njena dru\xc5\xbeina je bila zmerno premo\xc5\xbena. V nameri, da bi ohranili dru\xc5\xbeinsko premo\xc5\xbeenje nedeljeno za svojega edinega sina, je Sforza odlo\xc4\x8dil, da morajo njegove h\xc4\x8derke vstopiti v samostan, saj je bila dota za tja manj\xc5\xa1a kot za poroko v svetu. _NEWLINE_Toda pri Olimpiji se je hudo u\xc5\xa1tel. Poslali so ji duhovnika kot spirituala, ki naj bi jo pripravil za sprejem paj\xc4\x8dolana pri redovnih zaobljubah. Ni pa o\xc4\x8de ra\xc4\x8dunal na to, da je bila \xc5\xbee takrat grozno zvita. Obdol\xc5\xbeila je \xc5\xbeupnika za spolno vznemirjanje; zadeva je bila sicer iz trte zvita, vendar je bil duhovnik suspendiran a divinis, ona pa odpu\xc5\xa1\xc4\x8dena iz samostana. _NEWLINE_Mnogo let pozneje, ko je Olimpija postala vplivna osebnost v Vatikanu, je nesre\xc4\x8dne\xc5\xbeu - sicer svetemu du\xc5\xa1nemu pastirju - vrnila \xc4\x8dast in dosegla njegovo imenovanje za \xc5\xa1kofa.  _NEWLINE_Tako se je lahko 1608 poro\xc4\x8dila s Pavlom Ninijem, veleposestnikom in enim najbogatej\xc5\xa1ih mo\xc5\xbe v Viterbu. Oba njuna otroka sta umrla \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu, in tudi Nini je umrl 1611 v starosti 23 let._NEWLINE_Po kakem letu se je poro\xc4\x8dila s Pamphilijem Pamphili, ki je bil od nje starej\xc5\xa1i kakih trideset let, vendar je pripadal plemeniti, pa obubo\xc5\xbeani dru\xc5\xbeini rodom iz Gubbia. Njegov starej\xc5\xa1i brat je bil kardinal Giambattista Pamphili, prihodnji Inocenc X.. Kardinala je pape\xc5\xbe Gregor XV.  poslal v Neapeljsko kraljestvo, Pamphilio in njegova \xc5\xbeena sta ga spremljala ter se naselila nasproti njegove nunciature. Njun sin, Camillo Pamphili, se je rodil v Neaplju 21. februarja 1622._NEWLINE_Po njuni vrnitvi iz Neaplja sta brata dobila v posest rodbinsko pala\xc4\x8do med Piazza Navona in Piazza Pasquino, ki so jo zgradili okoli prvotnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da stavb, kupljenih od prvih Pamfilijev, ko so prispeli iz Gubbia. Lo\xc4\x8deni krili pala\xc4\x8de sta brata priredila za kardinalski dvor in bivali\xc5\xa1\xc4\x8de najstarej\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nKardinala-ne\xc4\x8daka\n_START_PARAGRAPH_\nPo Pamfilijevi smrti 1639 se je odprla pot za poroko njenega sina Kamila, s katero bi lahko dosegel vplivnej\xc5\xa1e mesto v takratni dru\xc5\xbebi. 15. septembra 1644 je bil kardinal Janez Krstnik Pamphilj izvoljen za pape\xc5\xbea in si izvolil ime Inocenc X. \xc4\x8ceprav je bil hud nasprotnik nepotizma pri svojem predhodniku Urbanu VIII. in je tako trdo prijel njegove kardinale-ne\xc4\x8dake, da so morali pobegniti v Francijo, se tej vabljivi sku\xc5\xa1njavi niti sam ni odtegnil. Bila je namre\xc4\x8d \xc5\xbee kar ustaljena navada, da na pape\xc5\xa1kem dvoru dobijo najpomembnej\xc5\xa1e in najzaupnej\xc5\xa1e slu\xc5\xbebe pape\xc5\xbeevi o\xc5\xbeji sorodniki. Kmalu po izvolitvi je Inocenc povi\xc5\xa1al svojega ne\xc4\x8daka Kamila na polo\xc5\xbeaj kardinala-ne\xc4\x8daka. Isto\xc4\x8dasno je poveril nekatere uradne odgovornosti novoustanovljenemu kardinalu-dr\xc5\xbeavnemu tajniku Panciroliju, voja\xc5\xa1ke dol\xc5\xbenosti pa zaupal Andreju Giustinianiju in Nikolaju Ludovisiju, ki sta se poro\xc4\x8dila z Inocen\xc4\x8devima ne\xc4\x8dakinjama Marijo Flaminijo (Maria Flaminia) in Konstanco (Costanza)._NEWLINE_Theodoro Ameyden pravi, da je od 1646 pape\xc5\xbe zopet pripravljal poroko svojemu ne\xc4\x8daku, edinemu mo\xc5\xa1kemu potomcu rimskih Pamphiljev, saj se je ponudila prilo\xc5\xbenost za nevesto iz stare rimske rodovine Barberini. Camillo pa je prekri\xc5\xbeal te ra\xc4\x8dune; 21. januarja 1647 se je odpovedal \xc5\xa1krlatu, da bi se 10. februarja \xc5\xbee poro\xc4\x8dil z Olimpijo Aldobrandini, prane\xc4\x8dakinjo Klemena VIII. in vdovo za Pavlom Borghesejem.\n_START_SECTION_\nStavbeni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\n17. vek je stoletje rimskega baroka. Ena od najpomembnej\xc5\xa1ih oseb tistega stoletja je bila \xc5\xbeenska, ki je bila toliko mo\xc4\x8dna, da so jo o\xc4\x8drnili in zdrobili, pa tudi ob\xc4\x8dudovali. To obdobje je bilo te\xc5\xbeavno za mo\xc5\xa1ke; predstavljajte si, kako te\xc5\xbeavno je bilo za eno \xc5\xbeensko. Postala je tako mogo\xc4\x8dna, da so jo skozi deset let, odkar je njen svak postal pape\xc5\xbe Inocenc X., smatrali za vladarico Rima. Toda bila je \xc5\xbeenska, in ljudstvo jo je \xc4\x8drtelo iz dna du\xc5\xa1e. Pasquino jo je napravil za predmet svojih pu\xc5\xa1\xc4\x8dic. Na koncu je postala po\xc5\xa1ast, vra\xc5\xbeja prikazen.\n_START_SECTION_\nNavonski trg\n_START_PARAGRAPH_\nOlimpija je vendarle imela izredne organizacijske sposobnosti; s svojo omiko je bila torej med graditelji rimskega baroka in nam je zapustila najlep\xc5\xa1i trg v Rimu in na svetu: Piazza Navona. _NEWLINE_Izredno pozornost je namenila Olimpija baro\xc4\x8dnim novogradnjam. Na dana\xc5\xa1nji Piazzi Navona sta stavbenika G. Rainaldi in Borromini uredila Palazzo Pamphilj. \xc4\x8cisto zraven so za\xc4\x8deli graditi 1652 cerkev Sant\xe2\x80\x99Agnese in Agone, ki jo je po pape\xc5\xbeevi smrti kon\xc4\x8dal Carlo Rainaldi 1672. Pred njenim pro\xc4\x8deljem je Bernini, \xc4\x8digar dela so bila Olimpiji posebno v\xc5\xa1e\xc4\x8d in ga je priporo\xc4\x8dila pape\xc5\xbeu, med 1648 do 1651 napravil Fontana dei Quattro Fiumi (vodomet \xc5\xa1tirih rek), ki mu je zelo podoben ljubljanski Robbov vodnjak treh rek. Zunaj Rima na zahodu so zgradili Villa Pamphilj okra\xc5\xa1eno z anti\xc4\x8dnimi kipi. _NEWLINE_Posebej se je Olimpija posvetila ureditvi svoje kne\xc5\xbeevinice, zlasti njenega glavnega mesta San Martina, ki ga je ponovno dvignila iz ru\xc5\xa1evin in ga uredila po sodobnih na\xc4\x8delih s pomo\xc4\x8djo najbolj\xc5\xa1ih takratnih umetnikov: novo mesto je na las podobno rimski Piazza Navona. \xc4\x8ce gledamo z dana\xc5\xa1nje perspektive, moramo priznati, da je imela gospa Olimpija prefinjen umetni\xc5\xa1ki okus \xe2\x80\x93 je bil pa\xc4\x8d \xc4\x8das, ko so umetniki delali po \xc5\xbeelji svojih peti\xc4\x8dnih mecenov in ne obratno; pape\xc5\xbei, vladarji in drugi veljaki so vedeli, kaj je res lepo in umetni\xc5\xa1ko \xe2\x80\x93 v nasprotju z dana\xc5\xa1njim \xc4\x8dasom, ko je sprejeto in moderno tisto, kar je grdo in iznaka\xc5\xbeeno .\n_START_SECTION_\nVodomet \xc5\xa0tirih rek\n_START_PARAGRAPH_\nUstavimo se za trenutek \xc5\xa1e pri Fontana dei Quattro fiumi \xe2\x80\x93 pri Vodometu \xc5\xa1tirih rek. Ta posebni pape\xc5\xbeev ljubljenec, Bernini, je zaradi ponesre\xc4\x8denega podjetja zvonikov pri Cerkvi sv. Petra - ker visoka stavba ni imela zadosti trdne podlage, padel v o\xc4\x8deh Inocenca X. v nemilost. Na vrhunec uspeha pa se je kmalu nato povzpel, ko je zvedel, da pape\xc5\xbe ho\xc4\x8de zaupati uresni\xc4\x8denje osrednjega vodometa na Piazza Navona njegovemu tekmecu Borrominiju.   Bernini je izna\xc5\xa1el to \xe2\x80\x93 ki je po marsikaterem mnenju najlep\xc5\xa1a fontana na svetu \xe2\x80\x93 Quattro fiumi. Napravil je njen celoten srebrn odlitek visok en meter in pol, ter ga podaril Gospe Olimpiji, ki ga je odnesla v pala\xc4\x8do. Pape\xc5\xbe ga je videl in bil o\xc4\x8daran. Ko je zvedel, kdo ga je napravil, se je vdal in zaupal izvedbo Berniniju.\n_START_SECTION_\nOlimpijina smrt in pogreb\n_START_PARAGRAPH_\nKo ji je novi pape\xc5\xbe za\xc5\xbeugal z izgonom iz Rima, se je Olimpija dostojanstveno umaknila najprej v Orvieto in pozneje na svoja posestva v Viterbu in Ciminu, kjer je \xc5\xbeivela skrito \xc5\xbeivljenje. Umrla je 26. septembra 1657 za kugo in je pokopana v tamkaj\xc5\xa1nji cerkvi. Na njeno \xc5\xbeeljo so jo pokopali pod srednjo ladjo opatije, ki jo je dvignila iz ru\xc5\xa1evin. Njeni dedi\xc4\x8di so bili izredno presene\xc4\x8deni, ko so nasledili pravlji\xc4\x8dno vsoto dveh milijonov \xc5\xa1kudov, ki so bili sad njenih zvija\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditev ter njene previdne in nepregledne uprave. _NEWLINE_Komaj si lahko predstavljamo to vsoto, ki bi danes nanesla nekaj milijard evrov.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nOlimpija pa je tudi edina po\xc5\xa1ast Ve\xc4\x8dnega mesta. 7. januarja 1655 je umrl Inocenc X. _NEWLINE_Vsako no\xc4\x8d na 7. januarja in vse no\xc4\x8di s polno luno, \xc4\x8de se napotite na piazza Navona, boste videli prihajati iz palazzo Pamphilij \xc4\x8drno ko\xc4\x8dijo, ki jo vodijo hudi\xc4\x8di, vle\xc4\x8dejo pa \xc5\xa1tirje pobesneli konji, \xc4\x8drni kot smola. Zgoraj sedi \xc5\xbeenska z ognjenimi o\xc4\x8dmi, ki grabi dve \xc5\xa1katli polni zlatnikov: je Pimpaccia, ki gre proti Villa Pamphili na Via Aurelia. Pomika se po uli\xc4\x8dicah Rima, razbija voz po cestnih robnikih da se vsepovsod kre\xc5\xa1ejo iskre, smejo\xc4\x8d se z nekak\xc5\xa1nim oledenelim in \xc5\xbealobnim krohotom. Zlodeji zavijejo na Ponte Sisto, toda ko prispejo na sredino mosta, ko\xc4\x8dija posko\xc4\x8di in pade dol, ter strmoglavi v Tibero, iz katere se sli\xc5\xa1i krohotanje Gospe Olimpije. _NEWLINE_S temi in podobnimi zgodbami so rimske mamice vlivale strah v svoje otroke, da bi jih uspavale.\n_START_SECTION_\nRodovnik\n_START_PARAGRAPH_\nRodovnik rodbine Pamphili od 1574 do 1760:'