b'\n_START_ARTICLE_\nDan \xc5\xbeena\n_START_PARAGRAPH_\nDan \xc5\xbeena (originalno "Dan delovnih \xc5\xbeena") je mednarodni praznik \xc5\xbeensk, ki ga v pribli\xc5\xbeno 100 dr\xc5\xbeavah praznujejo vsako leto 8. marca. Je dan praznovanja ekonomske, politi\xc4\x8dne in socialne enakopravnosti in dose\xc5\xbekov \xc5\xbeensk, praznujejo pa ga predvsem v biv\xc5\xa1ih komunisti\xc4\x8dnih in socialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah. V za\xc4\x8detku so ga praznovali 19. marca, kar je predlagala nem\xc5\xa1ka feministka in socialistka Clara Zetkin, rojena Eissner (1857-1933). Za enakopravnost \xc5\xbeensk se je za\xc4\x8dela bojevati leta 1889, medtem ko je pobudo za dan, posve\xc4\x8den vsem \xc5\xbeenskam, dala na Drugi mednarodni konferenci socialisti\xc4\x8dnih \xc5\xbeensk leta 1910. Prvi\xc4\x8d so ga praznovali leta 1911 v Avstriji, Nem\xc4\x8diji, \xc5\xa0vici in na Danskem, takrat \xc5\xa1e na 19. marec. Tudi v Sloveniji so ga praznovali v Trbovljah. V dr\xc5\xbeavah sovjetskega bloka se je Dan delovnih \xc5\xbeena v komunizmu praznoval 8. marca in je vedno imel velik pomen. V zadnjih desetletjih se tudi v drugih dr\xc5\xbeavah uveljavlja praznovanje na 8. in ne ve\xc4\x8d 19. marca._NEWLINE_Mednarodni dan \xc5\xbeensk se 8. marca praznuje od leta 1917, saj so se na ta dan za\xc4\x8deli protesti v Petrogradu (danes St. Petersburg), iz katerih je nastala komunisti\xc4\x8dna Oktobrska revolucija.\n_START_SECTION_\nDan \xc5\xbeena v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v Sloveniji so potekali boji za enakopravnost \xc5\xbeensk, tako je \xc5\xbee leta 1897 za\xc4\x8del izhajati \xc5\xbeenski \xc4\x8dasnik Slovenka, medtem ko je bilo prvo \xc5\xbeensko dru\xc5\xa1tvo ustanovljeno leto kasneje. Pomembna je letnica 1906, ko je Marija Urbas kot prva Slovenka doktorirala, in sicer iz filozofije na gra\xc5\xa1ki univerzi. Prva politi\xc4\x8dna zagovornica \xc5\xbeensk v Sloveniji, je bila Slovenska Ljudska stranka, ki je \xc5\xbee 15. maja leta 1920 uvedla splo\xc5\xa1no volilno pravico na ob\xc4\x8dinskih volitvah \xe2\x80\x93 volilno pravico so dobili vsi, mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske, ki so bili stari nad 21 let. S tem je bila v Sloveniji prvi\xc4\x8d uzakonjena splo\xc5\xa1na \xc5\xbeenska volilna pravica. Leta 1921 Beograd odpravi splo\xc5\xa1no volilno pravico, zaradi \xc4\x8desa posledi\xc4\x8dno pri\xc4\x8dne Slovenska ljudska stranka v \xc4\x8dasu oblikovanja ustave novoustanovljene Kraljevine SHS, zavzemati za uvedbo splo\xc5\xa1ne \xc5\xbeenske volilne pravice na dr\xc5\xbeavni ravni. \xc5\xbdenske dokon\xc4\x8dno dobijo volilno pravico in s tem pri\xc4\x8detek enakopravnosti leta 1945, ko je uzakonjena splo\xc5\xa1na volilna pravica. Leta 1974 je bilo zapisano v ustavo SFRJ dolo\xc4\x8dilo, da ima vsaka \xc5\xbeenska svobodno odlo\xc4\x8danje o rojstvu otrok, tri leta kasneje pa je bila uzakonjena \xc5\xa1e pravica vsake \xc5\xbeenske do umetne prekinitve nose\xc4\x8dnosti iz drugih, ne le zaradi zdravstvenih razlogov. Leta 1989 je za\xc4\x8del delovati prvi telefon v sili za pomo\xc4\x8d \xc5\xbeenskam in otrokom, ki so postali \xc5\xbertev nasilja.'