b'\n_START_ARTICLE_\nSebastijan Krelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je v Jeni pri protestantskem teologu, jezikoslovcu in zgodovinarju M. Vla\xc4\x8di\xc4\x87u-Iliriku. Postal je magister, leta 1561 pa je bil \xc5\xbee njegov pomo\xc4\x8dnik. Iz Jene se je z Vla\xc4\x8di\xc4\x87em preselil v Regensburg, leta 1563 je z njim obiskal Ljubljano, kjer se je seznanil s Trubarjem in postal drugi pridigar. Po Trubarjevem odhodu v Nem\xc4\x8dijo, je leta 1565 postal njegov naslednik in drugi superintendant slovenske protestantske cerkve. Krelj se je izobrazil na podro\xc4\x8dju teologije, v jezikoslovju (poleg nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in latin\xc5\xa1\xc4\x8dine je obvladal gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, poznal je tudi hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, od pisav pa glagolico in cirilico), zato se je ponudil, da bi pou\xc4\x8deval na stanovski \xc5\xa1oli. Sebastijan Krelj je zbolel za jetiko in 25. decembra 1567 umrl. _NEWLINE_Leta 1562 je za\xc4\x8del literarno pot z nem\xc5\xa1kim spisom Christlich bedencken, s katerim je nastopil proti Vla\xc4\x8di\xc4\x87evim teolo\xc5\xa1kim nasprotnikom. Leta 1563 je v pesmarici, ki sta jo uredila Klombner in Juri\xc4\x8di\xc4\x8d, objavil dve pesmi (Symbolum Luther in Ta 14. inu 53. Psalm). Istega leta je napisal Summe christlicher Lehre, ki ni iz\xc5\xa1la v tisku, ampak je zametek poznej\xc5\xa1e Otro\xc4\x8dje biblije. Leta 1566 je izdal Otro\xc4\x8djo biblijo, v katero je prenesel pravopisne in jezikoslovne reforme Trubarjevega pisanja, ob malem Abecedniku je objavil slovar\xc4\x8dek \xc5\xa1tiriindvajsetih besed, Katekizem v petih jezikih, navodilo za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xbeivljenje in razlike med protestantsko in katoli\xc5\xa1ko vero, Trubarjevo pesem Ne daj, O\xc4\x8da in svojo pesem O Bog O\xc4\x8da, nebeski Kral. Ohranjeni so le trije izvodi\xc2\xa0; prvi se nahaja v Vatikanu, drugi v Londonu, tretji pa v Ulmu. Leta 1567 je izdal prvi del prevoda postile, katere avtor je Johannes Spangenberg. Naslov prevedene postile je Postila slovenska. V uvodu je zagovarjal svojo pravopisno reformo: dosledno je rabil znake za si\xc4\x8dnike in \xc5\xa1umnike, ozna\xc4\x8dil je mehki lj in nj, lo\xc4\x8dil u in v, uvedel akcentne znake in dodal znak ch za \xc4\x87. Na koncu knjige je omenil, da je izdal samo prvi del, ker mu je za ostale primanjkovalo sredstev. Napisal je tudi enajst cerkvenih pesmi, izmed katerih jih je pet samostojnih prepesnitev svetopisemskega besedila, \xc5\xa1est pa prevodov iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Prizadeval si je zediniti Slovence in Hrvate v skupnem \xc4\x8drkopisu, vendar ta poskus ni naletel na razumevanje pri Hrvatih. Kreljeve pravopisne reforme sta uveljavila Jurij Dalmatin v Bibliji in Adam Bohori\xc4\x8d v prvi slovenski slovnici Zimske urice proste (Arcticae horulae succisivae)._NEWLINE_Pisal je v \xc4\x8distem jeziku, skladnja je doma\xc4\x8da in preprosta. V pisavi knji\xc5\xbene sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine ni upo\xc5\xa1teval le enega krajevnega govora, temve\xc4\x8d je zajemal izraze iz ve\xc4\x8d nare\xc4\x8dij. Njegov jezik vsebuje manj germanizmov kot Trubarjev in Krelj manjkrat uporablja \xc4\x8dlen po nem\xc5\xa1kem na\xc4\x8dinu.'