b'\n_START_ARTICLE_\nEdgar Degas\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDegas se je rodil v Parizu, v Franciji, v zmerno bogati dru\xc5\xbeini. Bil je najstarej\xc5\xa1i od petih otrok C\xc3\xa9lestine Musson De Gas, kreolke iz New Orleansa, Louisiana in Augustina De Gasa, ban\xc4\x8dnika. Njegov dedek po materi, Germain Musson, se je rodil v Port-au-Princu na Haitiju in se leta 1810 naselil v New Orleansu. Degas (sprejel je to manj veli\xc4\x8dastno \xc4\x8drkovanje svojega dru\xc5\xbeinskega imena, ko je postal odrasel) se je za\xc4\x8del \xc5\xa1olati pri enajstih letih in se vpisal v Lyc\xc3\xa9e Louis-le-Grand. Njegova mati je umrla, ko mu je bilo trinajst let, njegov o\xc4\x8de in dedek pa imela glavni vpliv nanj do konca njegove mladosti._NEWLINE_Degas je za\xc4\x8del risati zgodaj v \xc5\xbeivljenju. Ko je leta 1853 diplomiral na Lyc\xc3\xa9eju iz knji\xc5\xbeevnosti, je pri starosti 18 let spremenil sobo v svojem domu v umetni\xc5\xa1ki atelje. Po diplomi se je registriral kot prepisovalec v muzeju Louvre, vendar je o\xc4\x8de pri\xc4\x8dakoval, da bo \xc5\xa1el na pravo. Degas se je vpisal na Pravno fakulteto Univerze v Parizu novembra 1853, vendar je v svoj \xc5\xa1tudij vlo\xc5\xbeil le malo truda. Leta 1855 se je sre\xc4\x8dal z  Jeanom Augustom Dominique Ingresom, ki ga je Degas spo\xc5\xa1toval in katerega nasvetov ni nikoli pozabil: \xc2\xbbNari\xc5\xa1i \xc4\x8drte, mladi \xc4\x8dlovek in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d linij, tako iz \xc5\xbeivljenja kot iz spomina in postal bo\xc5\xa1 dober umetnik.\xc2\xab\xc2\xa0  Aprila istega leta je bil Degas sprejet v \xc3\x89cole des Beaux-Arts. Tu je \xc5\xa1tudiral risanje z Louisom Lamotheom, pod \xc4\x8digar vodstvom je cvetel, slede\xc4\x8d Ingresovem slogu . Julija 1856 je Degas odpotoval v Italijo, kjer je ostal tri leta. Leta 1858 je med bivanjem v dru\xc5\xbeini tete v Neaplju naredil prve \xc5\xa1tudije za zgodnjo mojstrovino Dru\xc5\xbeina Bellelli. Prav tako je risal in naslikal \xc5\xa1tevilne kopije del Michelangela, Rafaela, Tiziana in drugih renesan\xc4\x8dnih umetnikov, toda - v nasprotju s konvencionalno prakso - je obi\xc4\x8dajno iz oltarne slike izbral podrobnost, ki mu je pritegnila pozornost: sekundarno figuro ali glavo in jo obravnaval kot portret.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka pot\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi v Francijo leta 1859 se je Degas preselil v pari\xc5\xa1ki atelje, ki mu je omogo\xc4\x8dil, da je za\xc4\x8del slikati Dru\xc5\xbeino Bellelli - impozantno platno, ki ga je nameraval razstaviti na Salonu, \xc4\x8deprav je do leta 1867 ostalo nedokon\xc4\x8dano. Prav tako je za\xc4\x8del delati na nekaj zgodovinskih slikah: Aleksander in Bucefalus in Jupthahova h\xc4\x8di (leta 1859\xe2\x80\x9360), S\xc3\xa9miramis gradi Babilon leta 1860 in Mladi \xc5\xa0partanci okoli leta 1860. Leta 1861 je Degas obiskal svojega prijatelja iz otro\xc5\xa1tva Paula Valpin\xc3\xa7ona v Normandiji in naredil mnogo zgodnjih \xc5\xa1tudij konj. Prvi\xc4\x8d je razstavljal na Salonu leta 1865, ko je \xc5\xbeirija sprejela njegovo sliko Scena vojne v srednjem veku, ki je pritegnila le malo pozornosti . \xc4\x8ceprav je na Salonu razstavljal vsako leto v naslednjih petih letih, ni ve\xc4\x8d predal zgodovinskih slik. Njegova Dirka z ovirami-padli jokej (Salon leta 1866) je pokazala, da se vse bolj zavzema za sodobno tematiko. Na spremembo njegove umetnosti je vplival predvsem primer \xc3\x89douarda Maneta, s katerim se je Degas sre\xc4\x8dal leta 1864 (medtem ko sta oba naslikala isti Vel\xc3\xa1zquezov portret v Louvru, po zgodbi, ki je morda apokrifna). _NEWLINE_Po izbruhu francosko-pruske vojne leta 1870 se je Degas vpisal v Nacionalno gardo, kjer mu je obramba Pariza pustila malo \xc4\x8dasa za slikanje. Med vadbo s pu\xc5\xa1ko je bilo ugotovljeno, da je njegov vid okvarjen in do konca \xc5\xbeivljenja so ga te\xc5\xbeave z o\xc4\x8dmi nenehno skrbele._NEWLINE_Po vojni je Degas za\xc4\x8del leta 1872 podalj\xc5\xa1ano bivanje v New Orleansu v Louisiani, kjer je \xc5\xbeivel njegov brat Ren\xc3\xa9 in \xc5\xa1tevilni drugi sorodniki. Ko je ostal na domu svojega kreolskega strica Michela Mussona na aveniji Esplanade, je Degas naslikal \xc5\xa1tevilna dela, mnoga dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov. Eno od del v New Orleansu, Cotton Office v New Orleansu, je pritegnilo veliko pozornosti v Franciji in je bilo njegovo edino delo, ki ga je muzej (Pau) kupil v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Degas se je vrnil v Pariz leta 1873. Njegov o\xc4\x8de je umrl naslednje leto, nato pa je Degas izvedel, da si je njegov brat Ren\xc3\xa9 nabral ogromne poslovne dolgove. Da bi ohranil ugled svoje dru\xc5\xbeine, je Degas prodal svojo hi\xc5\xa1o in umetni\xc5\xa1ko zbirko, ki jo je podedoval in uporabil denar za odpla\xc4\x8devanje bratovih dolgov. Prvi\xc4\x8d v \xc5\xbeivljenju je prodal svoje umetni\xc5\xa1ko delo za prihodke, pri \xc4\x8demer je veliko svojega najve\xc4\x8djega dela ustvaril v desetletju, ki se je za\xc4\x8delo leta 1874. Razo\xc4\x8daran do sedaj s Salonom, se je namesto tega pridru\xc5\xbeil skupini mladih umetnikov, ki so organizirali neodvisno razstavo. Skupina je kmalu postala znana kot impresionisti. Med letoma 1874 in 1886 so postavili osem umetni\xc5\xa1kih predstav, znanih kot impresionisti\xc4\x8dne razstave. Degas je prevzel vodilno vlogo pri organizaciji razstav in pokazal svoje delo v vseh, razen v eni, kljub vztrajnim konfliktom z drugimi v skupini. Z Monetom in ostalimi krajinskimi slikarji v skupini, ki se jim je posmehoval glede slikanja na prostem, je imel malo skupnega. Konservativen v svojih dru\xc5\xbebenih odnosih, je ob\xc5\xbealoval \xc5\xa1kandale, ki so jih ustvarile razstave, pa tudi javnost in ogla\xc5\xa1evanje, ki so ga iskali njegovi kolegi. Prav tako se mu ni zdelo, da bi ga povezali z izrazom impresionist, ki so ga tiskali in popularizirali in vztrajal pri vklju\xc4\x8devanju umetnikov, ki niso impresionisti, kot so Jean-Louis Forain in Jean-Fran\xc3\xa7ois Raffa\xc3\xablli na razstavah skupine. Posledica sovra\xc5\xa1tva v skupini je prispevala k njeni razpustitvi leta 1886. _NEWLINE_Ker se je njegovo finan\xc4\x8dno stanje izbolj\xc5\xa1alo s prodajo lastnih del, se je lahko prepustil svoji strasti do zbiranja del umetnikov, ki jih je ob\xc4\x8dudoval: starih mojstrov, kot so El Greco in sodobnikov, kot so Manet, Pissarro, C\xc3\xa9zanne, Gauguin, Van Gogh in \xc3\x89douard. Brandon. Trije umetniki, ki jih je idoliziral, Ingres, Delacroix in Daumier, so bili \xc5\xa1e posebej dobro zastopani v njegovi zbirki. _NEWLINE_V poznih 1880-ih je Degas razvil tudi strast do fotografije. Veliko svojih prijateljev je fotografiral, pogosto z lu\xc4\x8djo, kot v svojem dvojnem portretu Renoirja in Mallarm\xc3\xa9ja. Druge fotografije, ki prikazujejo plesalce in akte, so bile uporabljene kot referenca v nekaterih od Degasovih risbah in slikah. _NEWLINE_Z leti je Degas postal izoliran, deloma zaradi svojega prepri\xc4\x8danja, da slikar ne more imeti osebnega \xc5\xbeivljenja. Spor o aferi Dreyfus je pripeljal njegovo antisemitsko naklonjenost v ospredje in z vsemi svojimi judovskimi prijatelji se je skregal. Njegovo argumentirano naravo je ob\xc5\xbealoval Renoir, ki je o njem dejal: \xc2\xbbKak\xc5\xa1no bitje je bil, tisti Degas! Vsi njegovi prijatelji so ga morali zapustiti; jaz sem bil eden zadnjih, ki je od\xc5\xa1el, a tudi nisem mogel ostati do konca\xc2\xab. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je znano, da je delal v pastelu \xc5\xa1ele konec leta 1907 in je nadaljeval s kiparstvom \xc5\xa1ele leta 1910, je o\xc4\x8ditno prenehal delovati leta 1912, ko je pri\xc5\xa1lo do ru\xc5\xa1enja njegovega dolgoletnega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da na ulici Rue Victor Mass\xc3\xa9 in ga prisililo, da se preseli v \xc4\x8detrt na Boulevard de Clichy. Nikoli se ni poro\xc4\x8dil in pre\xc5\xbeivel zadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja skoraj slep, nemirno tavajo\xc4\x8d po ulicah Pariza, preden je umrl septembra 1917.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ki slog\n_START_PARAGRAPH_\nDegas je pogosto ozna\xc4\x8den kot impresionist, razumljiv, vendar nezadosten opis. Impresionizem je nastal v 1860-ih in 1870-ih in deloma izrastel iz realizma slikarjev, kot sta Courbet in Corot. Impresionisti so slikali realnost sveta okoli sebe s svetlimi, "ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dimi" barvami, osredoto\xc4\x8deni predvsem na u\xc4\x8dinke svetlobe in upali, da bodo svoje prizore zajeli neposredno. Svojo vizualno izku\xc5\xa1njo so \xc5\xbeeleli izraziti v tistem trenutku._NEWLINE_Tehni\xc4\x8dno se Degas razlikuje od impresionistov v tem, da je nenehno omalova\xc5\xbeeval prakso slikanja en plein air (pleneristi\xc4\x8dno \xe2\x80\x93 v naravi)._NEWLINE_ Ve\xc5\xa1, kaj mislim o ljudeh, ki delajo na prostem. \xc4\x8ce bi bil vlada, bi imel posebno brigado \xc5\xbeandarjev, ki bi pazila na umetnike, ki slikajo krajine iz narave. Oh, ne mislim nikogar ubiti; samo majhen odmerek pti\xc4\x8djega strela zdaj in potem kot opozorilo. _NEWLINE_\xc2\xbbPogosto je bil kot anti-impresionist kot kritiki, ki so pregledovali predstave\xc2\xab, meni umetnostna zgodovinarka Carol Armstrong; kot je sam Degas razlo\xc5\xbeil, \xc2\xbbnobena umetnost ni bila nikoli manj spontana od moje. Kar delam, je rezultat razmi\xc5\xa1ljanja in \xc5\xa1tudija velikih mojstrov; navdiha, spontanosti, temperamenta, ni\xc4\x8desar ne vem\xc2\xab. Bil je natan\xc4\x8dneje opisan kot impresionist kot \xc4\x8dlan katerega koli drugega gibanja. Njegovi prizori iz pari\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, njegove kompozicije izven centra, njegovi eksperimenti z barvo in obliko ter njegovo prijateljstvo z nekaterimi klju\xc4\x8dnimi impresionisti\xc4\x8dnimi umetniki - predvsem Mary Cassatt in \xc3\x89douardom Manetom - so ga vsi tesno povezali z impresionisti\xc4\x8dnim gibanjem._NEWLINE_Degasov slog odra\xc5\xbea njegovo globoko spo\xc5\xa1tovanje do starih mojstrov (bil je navdu\xc5\xa1eni kopist do visokega  srednjega veka) in njegovo veliko ob\xc4\x8dudovanje Ingresa in Delacroixa. Bil je tudi zbiralec japonskih grafik, katerih kompozicijska na\xc4\x8dela so vplivala na njegovo delo, prav tako pa tudi \xc5\xbeivahni realizem priljubljenih ilustratorjev, kot sta Daumier in Gavarni. \xc4\x8ceprav je bil znan po konjih in plesalcih, je Degas za\xc4\x8del s klasi\xc4\x8dnimi zgodovinskimi slikami, kot sta Jephthahova h\xc4\x8di (c. 1859-61) in Mladi \xc5\xa0partanci (c. 1860\xe2\x80\x9362), v katerih je njegov postopen napredek k manj idealiziranemu ravnanju s figurami \xc5\xbee o\xc4\x8diten. V svoji zgodnji karieri je Degas naslikal tudi portrete posameznikov in skupin; primer slednje je Dru\xc5\xbeina Bellelli (c. 1885\xe2\x80\x931967), briljantno sestavljena in psiholo\xc5\xa1ko precej\xc5\xa1nja podoba njegove tete, mo\xc5\xbea in njunih otrok. Na tej sliki, kot v Mladih \xc5\xa0partancih in \xc5\xa1tevilnih poznej\xc5\xa1ih delih, je Degas prikazoval napetosti med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami. V svojih zgodnjih slikah je \xc5\xbee dokazal zrel slog, da se bo kasneje bolj razvil z nerodnim obrezovanjem predmetov in z izbiro nenavadnih pogledov._NEWLINE_Do poznih 1860-ih se je Degas preusmeril iz za\xc4\x8detnih poskusov v zgodovinskem slikarstvu na izvirno opazovanje sodobnega \xc5\xbeivljenja. Scene dirkali\xc5\xa1\xc4\x8d so omogo\xc4\x8dile upodobitev konjev in njihovih jaha\xc4\x8dev v sodobnem kontekstu. Za\xc4\x8del je slikati \xc5\xbeenske pri delu, mlinarje in perice. Mlle. Fiocre v baletu La Sourceu, razstavljene na Salonu leta 1868, je bilo njegovo prvo veliko delo, da bi predstavil temo, s katero je postal posebej prepoznan, plesalci._NEWLINE_V \xc5\xa1tevilnih kasnej\xc5\xa1ih slikah so plesalke prikazane v ozadju ali na vaji, pri \xc4\x8demer je poudarjen njihov status kot opravljaje dela. Od leta 1870 je Degas vse bolj slikal baletne predmete, deloma zato, ker so se dobro prodajali in mu zagotovili potreben dohodek, potem ko je bratov dolg pustil dru\xc5\xbeino v ste\xc4\x8daju. Degas je za\xc4\x8del slikati tudi kavarno v delih, kot sta Pivka absinta (L\'Absinthe) in Pevec z rokavico. Njegove slike so pogosto nakazovale na narativne vsebine na na\xc4\x8din, ki je bil zelo dvoumen; na primer, Interier (ki se je imenovala tudi Posilstvo) je predstavljala uganko za umetnostne zgodovinarje, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo literarni vir - predlagan je bil Zolajev roman Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se Raquin - a je to lahko tudi prikaz prostitucije._NEWLINE_Ker se je spremenila vsebina se je tudi Degasova tehnika. Temna paleta, ki je nosila vpliv nizozemskega slikarstva, je zamenjala uporaba \xc5\xbeivih barv in drznih potez. Slike, kot je Place de la Concorde, se berejo kot "posnetki", zamrznjen trenutek \xc4\x8dasa, da ga natan\xc4\x8dno prika\xc5\xbee mu daje ob\xc4\x8dutek gibanja. Pomanjkanje barve v Plesalci na odru leta 1874 in Baletni in\xc5\xa1truktor iz leta 1876 se lahko pove\xc5\xbee z njegovim zanimanjem za novo tehniko fotografije. Spremembe njegove palete, \xc4\x8dopi\xc4\x8da in ob\xc4\x8dutka za kompozicijo dokazujejo vpliv, ki sta ga impresionisti\xc4\x8dno gibanje in sodobna fotografija, s svojimi spontanimi podobami in izostrenimi koti, imeli na njegovo delo._NEWLINE_Zameglitev razlikovanja med portretiranjem in \xc5\xbeanrskimi deli je svojega prijatelja fagotista D\xc3\xa9sir\xc3\xa9ja Dihaua, naslikal v Orkester v Pari\xc5\xa1ki operi (1868\xe2\x80\x9369) kot enega od \xc5\xa1tirinajstih glasbenikov v orkestrski jami, kot da ga vidi ob\xc4\x8dinstvo. Nad glasbeniki so vidne le noge plesalcev na odru, njihove figure pa so obrezane ob robu slike. Umetnostni zgodovinar Charles Stuckey je primerjal pogled gledalca, ki je odvrnil pogled od baleta in rekel, da je \xc2\xbbDegasova fascinacija z upodobitvijo gibanja, vklju\xc4\x8dno z gibanjem gledal\xc4\x8devih o\xc4\x8di, kot med naklju\xc4\x8dnim pogledom, pravilno impresionisti\xc4\x8dna\xc2\xab._NEWLINE_Slikarjev zreli slog odlikujejo izrazito nedokon\xc4\x8dani odlomki, tudi v sicer zelo natan\xc4\x8dnih slikah. Pogosto je okrivil svoje te\xc5\xbeave z o\xc4\x8dmi zaradi svoje nezmo\xc5\xbenosti, da bi dokon\xc4\x8dal, kar je pojasnilo, da so se kolegi in zbiralci spra\xc5\xa1evali, kot je razlo\xc5\xbeil Stuckey, da \xc2\xbbnjegove slike ni bilo mogo\xc4\x8de izvesti s slabim vidom\xc2\xab. Umetnik je podal \xc5\xa1e en namig, ko je opisal svoje nagnjenje \xc2\xbbza\xc4\x8deti sto stvari in ne dokon\xc4\x8dati ene od njih\xc2\xab\xc2\xa0in je bil v vsakem primeru notori\xc4\x8dno nenaklonjen temu, da bi sliko dokon\xc4\x8dal._NEWLINE_Njegovo zanimanje za portretiranje ga je vodilo, da je skrbno preu\xc4\x8dil na\xc4\x8dine, na katere lahko \xc4\x8dlovekov dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj ali obliko zaposlitve razkrije s fiziognomijo, dr\xc5\xbeo, obleko in drugimi atributi. V sliki Portreti na borzi iz leta 1879 je predstavil skupino judovskih poslovne\xc5\xbeev s pridihom antisemitizma. Leta 1881 je razstavil dva pastela, ki sta prikazovala mladoletne \xc4\x8dlane tolpe, ki so bili pred kratkim obsojeni za umor v "Abadijevi aferi". Degas se je udele\xc5\xbeil njihovega sojenja s skicirko v roki, njegove \xc5\xa1tevilne risbe obto\xc5\xbeencev pa razkrivajo njegovo zanimanje za atavisti\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti, ki so jih nekateri znanstveniki iz 19. stoletja menili kot dokaz za prirojeno kriminaliteto . V svojih slikah plesalcev in peric razkriva poklice ne samo po obleki in dejavnostih, temve\xc4\x8d tudi po njihovem telesu: balerine imajo atletsko telesnost, medtem ko so njegove perice te\xc5\xbeke in trdne. _NEWLINE_V poznih 1870-ih letih je Degas obvladal ne le tradicionalni medij olje na platnu, ampak tudi pastel. Suhi medij, ki ga je uporabil v kompleksnih plasteh in teksturah, mu je omogo\xc4\x8dil la\xc5\xbeje spajanje objekta z linijo z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim zanimanjem za izrazno barvo._NEWLINE_Sredi 1870-ih se je vrnil tudi v medij bakrorez, ki ga je zapustil pred desetimi leti. Sprva ga je v tem vodil njegov stari prijatelj Ludovic-Napol\xc3\xa9on Lepic, ki je bil sam inovator pri njegovi uporabi in za\xc4\x8del eksperimentirati z litografijo in monotipijo._NEWLINE_V dveh obdobjih je ustvaril okoli 300 monotipij, od sredine 1870-ih do sredine 1880-ih in ponovno v zgodnjih 1990-ih._NEWLINE_Posebej ga je navdu\xc5\xa1il u\xc4\x8dinek, ki ga je povzro\xc4\x8dila monotipija in pogosto preoblikoval natisnjene slike s pastelom. Leta 1880 je kiparstvo postalo \xc5\xa1e en del Degasovega prizadevanja za raziskovanje razli\xc4\x8dnih medijev, \xc4\x8deprav je umetnik v svojem \xc5\xbeivljenju javno prikazal samo eno skulpturo._NEWLINE_Te spremembe v medijih so ustvarile slike, ki bi jih Degas naredil v kasnej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju. Za\xc4\x8del risati in slikati \xc5\xbeenske, ki se su\xc5\xa1ijo s brisa\xc4\x8dami, \xc4\x8de\xc5\xa1ejo lase in se kopajo (Po kopanju; \xc5\xbeenska se bri\xc5\xa1e). Poteze, ki modelirajo obliko, so bolj svobodne kot prej; ozadja so poenostavljena._NEWLINE_Natan\xc4\x8den naturalizem njegove mladosti je na\xc5\xa1el pot do vse ve\xc4\x8dje abstrakcije oblike. Razen izjemno briljantne risbe in obsedenosti z likom, imajo slike, ustvarjene v tem poznem obdobju njegovega \xc5\xbeivljenja, malo podobnosti z njegovimi zgodnjimi slikami. Pravzaprav so te slike - nastale pozno v \xc5\xbeivljenju in po vrhuncu impresionisti\xc4\x8dnega gibanja - najbolj \xc5\xbeivahno uporabljale koloristi\xc4\x8dne tehnike impresionizma. _NEWLINE_Po vseh slogovnih evolucijah so nekatere zna\xc4\x8dilnosti Degasovega dela ostale nespremenjene skozi vse \xc5\xbeivljenje. Vedno je slikal v zaprtih prostorih, raje je delal v svojem studiu, bodisi po spominu, iz fotografij ali \xc5\xbeivih modelov. Figura je ostala njegov glavni predmet; njegovih nekaj krajin je bilo ustvarjenih iz spomina ali domi\xc5\xa1ljije. Ni\xc4\x8d nenavadnega ni bilo ponavljati predmet ve\xc4\x8dkrat, spreminjati sestavo ali popravljati. Bil je preudaren umetnik, katerega dela, kot je napisal Andrew Forge, \xc2\xbbso bila pripravljena, prera\xc4\x8dunana, prakticirana, razvita v fazah. Sestavljena so bila iz delov. Prilagajanje vsakega dela celoti, njihova linearna ureditev, je bila prilo\xc5\xbenost in eksperiment. Degas je sam povedal: \xc2\xbbV umetnosti ni\xc4\x8d ne bi smelo izgledati kot prilo\xc5\xbenost, celo ne gibanje\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOsebnost in politika\n_START_PARAGRAPH_\nDegas, ki je verjel, da \xc2\xbbmora umetnik \xc5\xbeiveti sam in da mora njegovo zasebno \xc5\xbeivljenje ostati neznano\xc2\xab, je \xc5\xbeivel navzven nepomembno. V dru\xc5\xbebi je bil znan po svoji duhovitosti, ki je bila pogosto kruta. Pisatelj George Moore ga je ozna\xc4\x8dil kot \xc2\xbbstarega norca\xc2\xab, ki je svoj ugled kot mizantropski samec namenoma gojil. Globoko konservativen v svojih politi\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8dih, je nasprotoval vsem socialnim reformam in se mu ni zdelo ob\xc4\x8dudovati tak\xc5\xa1nemu tehnolo\xc5\xa1kemu napredku, kot je telefon. Odpustil je model, ko je izvedel, da je protestantska. \xc4\x8ceprav je od leta 1865 do 1870 Degas naslikal ve\xc4\x8d judovskih tem, se je njegov antisemitizem za\xc4\x8del pojavljati sredi 1870-ih. Njegova slika iz leta 1879 Portreti na borzi  ve\xc4\x8dinoma velja za antisemitsko, saj so bili znani obrazi bankirjev, ki so jih takrat neposredno vzeli iz antisemitskih karikatur._NEWLINE_Afera Dreyfus, ki je Pariz lo\xc4\x8devala od 1890-ih do zgodnjih 1900-ih, je \xc5\xa1e dodatno okrepila njegov antisemitizem. Sredi 1890-ihje prekinil odnose z vsemi svojimi judovskimi prijatelji, javno zanikal svoja prej\xc5\xa1nja prijateljstva z judovskimi umetniki in zavrnil uporabo modelov, za katere je verjel, da so lahko judovski. Do svoje smrti je ostal odkrit antisemit in \xc4\x8dlan antisemitskih "anti-Dreyfusardov".\n_START_SECTION_\nUgled\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja je bilo javno sprejemanje Degasovih del od ob\xc4\x8dudovanja do prezira. Kot obetaven umetnik v konvencionalnem na\xc4\x8dinu je naredil \xc5\xa1tevilne slike, ki so jih sprejeli na Salonu med letoma 1865 in 1870. Ta dela so prejela pohvale od Pierra Puvis de Chavannesa in kritika Jules-Antoine Castagnary. Kmalu se je pridru\xc5\xbeil impresionistom in zavrnil toge predpise, sodbe in elitizem Salona - prav tako kot so Salon in \xc5\xa1ir\xc5\xa1a javnost sprva zavra\xc4\x8dali eksperimentalizem impresionistov._NEWLINE_Degasovo delo je bilo sporno, vendar je bilo navadno ob\xc4\x8dudovano zaradi oblikovanja. Njegova La Petit Danseuse de Quatorze Ans ali \xc5\xa0tirinajstletna plesalka, ki jo je predstavil na \xc5\xa1esti razstavi impresionistov leta 1881, je bila verjetno njegovo najbolj sporno delo; nekateri kritiki so govorili o \xc2\xbbgrozljivi grdoti\xc2\xab, medtem ko so drugi videli v njem \xc2\xbbcvetenje\xc2\xab._NEWLINE_Delno izvirnost Degasa je bila neupo\xc5\xa1tevanje gladkih, popolnih povr\xc5\xa1in in obrisov klasi\xc4\x8dnega kiparstva ... [in] pri krasitvi njegovega kipa z resni\xc4\x8dnimi lasmi in obla\xc4\x8dili, narejenimi po merilih, kot so oprema za pun\xc4\x8dko. Ti relativno "pravi" dodatki so okrepili iluzijo, vendar so postavljali tudi vpra\xc5\xa1anja za iskanje, kot je tisto, kar je v umetnosti mogo\xc4\x8de ozna\xc4\x8diti kot "resni\xc4\x8dno"._NEWLINE_Zbirka pastelov, ki prikazujejo akte, ki jih je Degas razstavil na 8. impresionisti\xc4\x8dni razstavi leta 1886, je ustvarila \xc2\xbbnajbolj skoncentrirano telo kriti\xc4\x8dnega pisanja o umetniku v njegovem \xc5\xbeivljenju\xc2\xab._NEWLINE_Degas je bil priznan kot pomemben umetnik v \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja, zdaj pa velja za \xc2\xbbenega od ustanoviteljev impresionizma\xc2\xab. \xc4\x8ceprav je njegovo delo pre\xc5\xa1lo \xc5\xa1tevilne slogovne meje, njegovo sodelovanje z drugimi pomembnimi osebnostmi impresionizma in njihove razstave, njegove dinami\xc4\x8dne slike in skice vsakdanjega \xc5\xbeivljenja in dejavnosti ter njegovi drzni barvni eksperimenti so ga kon\xc4\x8dno povezali z impresionisti\xc4\x8dnim gibanjem kot enega od njegovih najve\xc4\x8djih umetnikov._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Degas ni imel formalnih u\xc4\x8dencev, je mo\xc4\x8dno vplival na \xc5\xa1tevilne pomembne slikarje, predvsem Jean-Louis Foraina, Mary Cassatt in Walterja Sickerta, njegov najve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dudovalec pa je bil Henri de Toulouse-Lautrec._NEWLINE_Degasove slike, pasteli, risbe in kipi so na pomembnih razstavah v \xc5\xa1tevilnih muzejih in so bili predmet \xc5\xa1tevilnih muzejskih razstav in retrospektiv. Nedavne razstave vklju\xc4\x8dujejo Degas: Risbe in skice (The Morgan Library, 2010); Picasso gleda na Degasa (Museu Picasso de Barcelona, 2010); Degas in akti (Muzej lepih umetnosti, Boston, 2011); Degasova metoda (Ny Carlsberg Glyptotek, 2013); Degasova Mala plesalka (Narodna galerija umetnosti, Washington D.C., 2014) in Degas: strast do popolnosti (Fitzwilliam Museum, Cambridge, 2017-2018).'