b'\n_START_ARTICLE_\nTenochtitlan\n_START_SECTION_\nSpomeniki in templji v azte\xc5\xa1ki prestolnici\n_START_PARAGRAPH_\nPrestolnico je krasilo ve\xc4\x8d upravnih in vladarskih pala\xc4\x8d, \xc5\xa1portnih igri\xc5\xa1\xc4\x8d, templjev, kopali\xc5\xa1\xc4\x8d in drugih javnih zgradb. Sredi obeh mest dvoj\xc4\x8dkov, ki sta predstavljala azte\xc5\xa1ko prestolnico, sta bila dva trga. Na glavnem trgu Tenochtitlana je v azte\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih stal tempelj. Trg je imel pravokotno obliko v izmeri 350 x 300m. Na tem trgu se je dvigoval tempelj, dograjen leta 1487. Tempelj je bil ogromna, 30 metrov visoka piramida, ki ni imela konice. Osnovna ploskev je merila 80 x 100 metrov. Tempelj so Azteki gradili 200 let. Na vrh templja je vodilo 114 stopnic. Na vrhu piramide je bila terasa, na kateri sta poleg \xc5\xbertvenega kamna stala dva manj\xc5\xa1a templja, posve\xc4\x8dena bogovoma vojne in de\xc5\xbeja. Na terasi piramidnega templja je torej stal tudi \xc5\xbertveni kamen, na katerega so polegli \xc5\xbertev, ki so ji izrezali srce._NEWLINE_Nasproti stopni\xc5\xa1\xc4\x8da glavnega templja, ki je imel obliko piramide, je stal okrogli tempelj. Vhod v okrogli tempelj je bil oblikovan kot ka\xc4\x8dje \xc5\xberelo, tako da so med njenimi dolgimi zobmi bila vrata._NEWLINE_Zadaj na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du okroglega templja so bila igri\xc5\xa1\xc4\x8da namenjena igram z \xc5\xbeogo. Poleg igri\xc5\xa1\xc4\x8da za igranje z \xc5\xbeogami je bil prostor, na katerem je stal kozolec z lobanjami. Nekak\xc5\xa1en oltar, kjer so shranjevali lobanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev._NEWLINE_Na azte\xc5\xa1kem glavnem trgu je bila tudi \xc5\xa1ola za duhovnike. Na tem trgu je bil tudi tempelj bogu sonca. Kajti v 18. stoletju so po naklju\xc4\x8dju odkrili znani azte\xc5\xa1ki koledar, ki je ogromna okrogla kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da s premerom skoraj \xc5\xa1tirih metrov, na kateri je izdelan azte\xc5\xa1ki koledar. Ta kamniti koledar tehta 24 ton. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je upodobljeno sonce. S simboli petega obdobja, v katerem bi naj \xc5\xbeiveli Azteki. Obkro\xc5\xbeajo ga koncentri\xc4\x8dni pasovi, ki ponazarjajo \xc5\xa1tiri predhodna obdobja.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nV najve\xc4\x8dji meri so mesto leta 1521 uni\xc4\x8dili \xc5\xa1panski konkvistadorji. Na ru\xc5\xa1evinah so kasneje zgradili Ciudad de Mexico.'