b'\n_START_ARTICLE_\nFilm\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je za\xc4\x8del nastajati, ko je Thomas Alva Edison prvi zdru\xc5\xbeil ve\xc4\x8d posameznih fotografij na perforiranem filmskem traku. Tako je prvi pravi film Edison svetu predstavil v kinu podobnem prostoru z bratoma Lumi\xc3\xa8re 28. decembra leta 1895 v Parizu. Leta 1903 je Francoz Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s \xc5\xbee posnel prvi \xc2\xbbigrani\xc2\xab\xc2\xa0film: Potovanje na Luno, po romanu Julesa Verna. M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, ki velja tudi za izumitelja znanstvenofantasti\xc4\x8dnega filma, je \xc5\xbee uporabljal posebej izdelane filmske kulise in trike. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 20. stoletja so filmske \xc5\xa1ole posnele kar nekaj mogo\xc4\x8dnih filmov. Italijani so snemali filmske spektakle, kot so Julij Cezar, Padec Troje in Cabiria, Francozi so se zavzemali za zgodbe velikih pisateljev, danska filmografija pa je vpeljala v film veliko raznolikosti; bila je predhodnica Hollywooda._NEWLINE_Eden velikih za\xc4\x8detnikov filmskega spektakla v ZDA je bil David W. Griffith, s filmom Rojstvo naroda (1915), o ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni. Film se odlikuje s svojo zgradbo, napetimi prizori in \xc4\x8distim slogom, vsebinsko pa velja za spornega._NEWLINE_V Ameriki se je po 1. svetovni vojni pojavilo veliko filmskih dru\xc5\xbeb, ki so snemale le nizko prora\xc4\x8dunske filme. Nem\xc5\xa1ki filmi so bili mnogo bolj\xc5\xa1i, npr. Kabinet vo\xc5\xa1\xc4\x8denih lutk. Kmalu za tem se je rodil zvo\xc4\x8dni film. Nema doba, kot so jo poimenovali strokovnjaki, je bila tako zamenjana s filmi z zvokom, vendar je trajalo nekaj \xc4\x8dasa, preden so jih gledalci sprejeli.\n_START_SECTION_\nNemi film\n_START_PARAGRAPH_\nNemi film je film brez zvo\xc4\x8dne spremljave. Vendar pa nemi filmi po navadi niso bili \xc4\x8disto nemi, saj jih je spremljala glasba, ki so jo izvajali v \xc5\xbeivo. Najprej so imeli samo improvizirano spremljavo klavirja ali orgel. Manj\xc5\xa1a mesta so tako imele pianista, ve\xc4\x8dja mesta pa nato kar cel orkester._NEWLINE_Ker nemi filmi niso imeli dialogov ter ostalih govorov, so filmarji naslove filmov priredili tako, da je ob\xc4\x8dinstvo razumelo vsebino filma. Igralci so imeli v nemih filmih najve\xc4\x8djo vlogo in so morali znati zelo dobro izra\xc5\xbeati svoja \xc4\x8dustva in mi\xc5\xa1ljenja preko obrazne mimike in govorico telesa, saj so morali gledalcem ponazoriti dogajanje v filmu. Eden bolj znanih igralcev pa je zagotovo Charlie Chaplin. Bil je igralec, pa tudi nenadomestljiv komik in velik \xc4\x8dlovek. V nemih filmih je velikokrat igral sme\xc5\xa1nega brkatega potepuha. Filme je Charlie Chaplin snemal \xc5\xbee od leta 1913._NEWLINE_Strokovnjaki ocenjujejo, da se je skozi leta izgubilo in uni\xc4\x8dilo na tiso\xc4\x8de nemih filmov. V prvi polovici 20. stoletja so filme snemali na zelo hitro vnetljivem snemalnem traku, tako da se jih je na ta na\xc4\x8din uni\xc4\x8dilo kar nekaj, veliko pa so jih uni\xc4\x8dili tudi na\xc4\x8drtno, saj se niso zavedali njihovega pomena in vrednosti. Filmski zgodovinarji se danes zavzemajo za ohranjanje filmov.\n_START_SECTION_\nZvo\xc4\x8dni film\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi celove\xc4\x8derni zvo\xc4\x8dni film je nastal leta 1927 in je imel naslov Pevec jazza, v glavni vlogi pa je nastopil takratni popularni pevec Al Jolson. Zvo\xc4\x8dni filmi so, potem ko jih je publika \xc5\xbee sprejela, popolnoma zasen\xc4\x8dili neme, tako da se je za veliko filmskih zvezd nemega filma kariera kmalu kon\xc4\x8dala._NEWLINE_Film se je za\xc4\x8del razvijati tudi v de\xc5\xbeelah, ki filmske umetnosti prej niso poznale. Ustvarjalci so v filmih za\xc4\x8deli upodabljati razli\xc4\x8dne teme,  tako, da ne moremo ve\xc4\x8d govoriti o filmskih \xc5\xa1olah. Nekaj \xc4\x8dasa so bili na vrhu ustvarjalci filmov v Hollywoodu, vendar se jim je \xc5\xa1lo predvsem za dobi\xc4\x8dek in ne za umetnost. Po drugi strni pa so bili nem\xc5\xa1ki filmi v \xc4\x8dasu Hitlerja predvsem politi\xc4\x8dnopropagandni. Nacisti so prav tako izumili 3D filmsko tehniko._NEWLINE_Kmalu po iznajdbi zvo\xc4\x8dnega filma so se v filmski umetnosti pojavile razli\xc4\x8dne filmske zvrsti, ki so se zelo razlikovale od igranega filma. Tako se pojavijo dokumentarni, risani in lutkovni film._NEWLINE_Dokumentarni filmi so ve\xc4\x8dinoma prikazovali socialne probleme, eksoti\xc4\x8dne kraje ter \xc4\x8dlovekove uspehe. Bolj znani dokumentaristi so bili v svojih filmih objektivni, vendar so hoteli \xc5\xbeivljenje ujeti enako do\xc5\xbeiveto kot v igranih._NEWLINE_Bolj se je razcvetel risani film, ki ga je o\xc5\xbeivil Walt Disney. Za mlade so ustvarili \xc5\xa1e danes znane \xc5\xbeivalske karikature, kot so Miki mi\xc5\xa1ka, pes Pluton, racman Jaka ter mnogi drugi. Te liki so se ve\xc4\x8dkrat nor\xc4\x8devali iz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih napak. Za mlade so za\xc4\x8deli ustvarjati tudi lutkovni film, ki pa ni bil enako priljubljen kot risani._NEWLINE_Italijanski neorealizem je v naslednjih letih omejil vpliv Hollywooda s filmi o malih ljudeh. Povzro\xc4\x8dili so, da se je na filmsko umetnost za\xc4\x8delo gledati druga\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSodobni film\n_START_PARAGRAPH_\nFilm se je vse do danes razvijal in se \xc5\xa1e razvija. Po 2. svetovni vojni so se pojavili nekak\xc5\xa1ni filmski neznanci. Film se je razcvetel tudi tam, kjer prej ni bil toliko uveljavljen. _NEWLINE_Danes film poznamo kot zvrst umetnosti ali pa kot na\xc4\x8din zabave gledalcev. V Hollywoodu tako kot v preteklosti \xc5\xa1e zmeraj v ve\xc4\x8dini ustvarjajo filme, ki so v\xc5\xa1e\xc4\x8d ve\xc4\x8dini ljudi. Vendar obstajajo tudi tako imenovani art filmi, ki jih ustvarjalci izdelujejo zaradi umetni\xc5\xa1ke vrednosti. Po tem se film v teh letih ni kaj dosti spremenil. Bolj se je spremenil na podro\xc4\x8dju tehnologije in pri izvedbi igre igralcev.\n_START_SECTION_\nFilmski \xc5\xbeanri\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna \xc5\xbeanra filma sta komedija in drama. Iz drame tako izhaja kriminalka in vestern, iz komedije pa glasbeni film._NEWLINE_Komedija je tako lahko situacijska ali pa karakterna, vse je odvisno od elementov in zgodbe filma. Situacijska komedija temelji na sme\xc5\xa1nih dogodkih, karakterna pa se pona\xc5\xa1a z dobro dodelanimi osebnostmi in zna\xc4\x8daji._NEWLINE_Drama ima veliko ve\xc4\x8dji razpon, saj lahko se dogaja v kateremkoli \xc4\x8dasu. Imamo psiholo\xc5\xa1ke drame, ki predstavljajo osebno dojemanje sveta. Veliko bolj napete so grozljivke, vesterni in kriminalni filmi. Raznolikost je postala \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja, ko v filme vnesli zlo\xc4\x8dine, pobege, akcijo, zasledovanja, grozo, \xc5\xbealost, prizore iz razli\xc4\x8dnih koncev sveta._NEWLINE_V ZDA sta se glasbena komedija in vestern najhitreje razvila.'