b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Oskar Backlund\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBacklund je leta 1876 diplomiral na Univerzi v Uppsali. Leta 1876 se je izselil v Rusijo. Delal je na Observatoriju v Dorpatu, (danes Tartu v Estoniji) in od leta 1879 na Observatoriju Pulkovo, kjer je bil tudi \xc4\x8detrti predstojnik od leta 1895 do svoje smrti. Na mestu predstojnika pulkovskega observatorija je nasledil Bredihina._NEWLINE_Najve\xc4\x8d je raziskoval na podro\xc4\x8dju nebesne mehanike. Pomembno je njegovo delo o ra\xc4\x8dunanju tira Enckejevega kometa, kjer je upo\xc5\xa1teval motnje ve\xc4\x8d planetov. S pomo\xc4\x8djo opazovanj Enckejevega kometa je posku\xc5\xa1al oceniti maso Merkurja. Ruski viri v\xc4\x8dasih omenjajo ta komet kot Encke-Backlundov komet. Od leta 1898 do 1900 je opravljal geodetske raziskave Spitsbergov, norve\xc5\xa1kega oto\xc4\x8dja v Severnem Ledenem morju._NEWLINE_Leta 1883 so ga izbrali za \xc4\x8dlana Akademije znanosti v Sankt Peterburgu.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je leta 1909 podelila zlato medaljo._NEWLINE_Leta 1914 je prejel medaljo Bruceove.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater na Luni Backlund, kakor tudi asteroid 856 Backlunda.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nBacklund se je poro\xc4\x8dil z Ulriko Catharino Widebeck. Njuna h\xc4\x8derka Elsa Carolina Backlund (25. februar 1880 \xe2\x80\x93 19. april 1974) je postala zelo znana umetnica. Poro\xc4\x8dila se je z Ulrikom Fredrikom Adolfom Hugom Celsingom in je bila znana pod imenom Elsa Backlund-Celsing. Njun sin Helge Gotrik Backlund (3. september 1878 \xe2\x80\x93 1958) je bil geolog.'