b'\n_START_ARTICLE_\nVrt spominov in tovari\xc5\xa1tva na Petanjcih\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj vrta\n_START_PARAGRAPH_\nVrt spominov in tovari\xc5\xa1tva je za\xc4\x8del nastajati po drugi svetovni vojni na posestvu dru\xc5\xbeine \xc5\xa0iftar v Petanjcih. Simbolno in stvarno je povezan z bogato zgodovino obmo\xc4\x8dja, kulturno in naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Petanjcev in drugih krajev ob Muri. Petanjci so ena najstarej\xc5\xa1ih vasi v tem okolju. Poznamo jih predvsem po Petanjskem vrelcu, enem od izvirov mineralne vode Radenska. Vas, ki le\xc5\xbei ob obmejnem pasu med nekdanjo Avstro-Ogrsko in kasneje Avstrijo ter dana\xc5\xa1njo Slovenijo, je bila k mati\xc4\x8dni Sloveniji priklju\xc4\x8dena po sklepu pari\xc5\xa1ke mirovne konference leta 1919. V tem obmejnem prostoru se je skozi stoletja zvrstilo veliko spopadov in vojn. V spominu najbolj ostaja zadnja - druga svetovna vojna, kjer se bil boj med partizanskimi enotami in Rde\xc4\x8do armado, ki je imela \xc5\xa1tab na \xc5\xa0iftarjevi doma\xc4\x8diji ter umikajo\xc4\x8dimi se nem\xc5\xa1kimi enotami, ki so be\xc5\xbeale prek Mure._NEWLINE_\xc5\xa0iftarjevi \xe2\x80\x93 o\xc4\x8de Jo\xc5\xbeef, mati Apolonija in njuni trije sinovi, Franci, Jo\xc5\xbeef in Vanek, so bili napredna kme\xc4\x8dka dru\xc5\xbeina. Ko se je o\xc4\x8de Jo\xc5\xbeef po prvi svetovni vojni sre\xc4\x8dno vrnil iz so\xc5\xa1ke fronte, je v zahvalo skupaj s pre\xc5\xbeivelim soborcem in sosedom na robu posestva postavil kapelico v gotskem slogu. Kapelica, ki stoji ob regionalni cesti Radgona \xe2\x80\x93 Murska Sobota, je bila sprva posve\xc4\x8dena spominu na padle va\xc5\xa1\xc4\x8dane v prvi vojni. Po drugi vojni pa je dobila \xc5\xa1e eno spominsko obele\xc5\xbeje, posve\xc4\x8deno vsem, ki so padli v obeh vojnah, izgubili \xc5\xbeivljenje v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, v ujetni\xc5\xa1tvu, v zaporih._NEWLINE_\xc5\xa0iftarjeva doma\xc4\x8dija je bila \xc5\xbee v 30. letih 20. stoletja shajali\xc5\xa1\xc4\x8de napredne prekmurske mladine. Tu je delovalo uredni\xc5\xa1tvo Mladega Prekmurca, literarno-kulturnega glasila prekmurskih \xc5\xa1tudentov. V njem so svoja dela objavljali Ferdo Godina, Karel Destovnik-Kajuh, Anton Ingoli\xc4\x8d, Mi\xc5\xa1ko Kranjec, Anton Vratu\xc5\xa1a, Oton Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d. Glasilo je ob za\xc4\x8detku vojne prenehalo izhajati, a doma\xc4\x8dija je ostala opori\xc5\xa1\xc4\x8de aktivistov Osvobodilne fronte ter postojanka za skrivne prehode prek Mure. Mad\xc5\xbearski okupatorji so s prekmurskimi aktivisti hitro in brutalno obra\xc4\x8dunali. Nekatere so ubili, druge zaprli ali odgnali v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da; za vojno sposobne mo\xc5\xa1ke so pognali na fronto ali na prisilno delo. \xc5\xa0iftarjevi sinovi so bili med njimi. Francija so ustrelili na Poljskem, Jo\xc5\xbeefu je prebegnil na stran Rde\xc4\x8de armade, kjer je padel. Le Vaneku se je uspelo po vojni vrniti domov._NEWLINE_Mati Apolonija je v spomin na padla sinova ob vhodu v vrt posadila vrbi \xc5\xbealujki, ki predstavljata hkrati tudi njun simbolni grob, saj za pravega nih\xc4\x8de ne ve. Vrbi \xc5\xbealujki sta postali temelj bodo\xc4\x8dega memorialnega vrta, v katerem je Vanek \xc5\xa0iftar, ki je prevzel plemenito poslanstvo ohranjanja spomina in opomina na vojne grozote od svojih star\xc5\xa1ev, zasajal drevesa in druge rastline po svojem izboru, \xc5\xa1e bolj pa po izboru \xc5\xa1tevilnih darovalcev iz vsega sveta. Drevesa so prihajala iz krajev, kjer so potekali najhuj\xc5\xa1i boji na Balkanu in v Vzhodni Evropi (pri Treh \xc5\xbeebljih na Pohorju, Jasenovac, Ra\xc5\xa1ica, Sutjeska, Kozara, Drvar, Ko\xc4\x8devski Rog, Jelenov breg), iz nacisti\xc4\x8dnih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d (Dachau, Belsen-Belsen, Mathausen, Ravensbr\xc3\xbcck, Oswiecim-Auschwitz, Gonars, Vac, Rab), okupatorjevih zaporov v Sloveniji in v Srednji Evropi (Gramozna jama, Maribor, Stranice pri Celju, Jajince pri Beogradu, zapori v Begunjah). Zbirko spominskih dreves so s\xc4\x8dasoma dopolnjevali \xc5\xa1e z drugimi pomniki zgodovinskih prelomnic, z umetni\xc5\xa1kimi skulpturami in spominski predmeti, povezanimi z grozotami vojn (o\xc5\xbegana opeka iz Hiro\xc5\xa1ime, okrvavljena zemlja iz Mamaja pri Volgogradu, osmojen kapnik iz Postonjske jame).\n_START_SECTION_\nZbirka spominskih skulptur in drugih predmetov\n_START_PARAGRAPH_\nMed drevesi in grmovnicami v vrtu najdemo tudi spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de in umetni\xc5\xa1ke skulpture, izdelane iz lesa, kamna ali zvarjene iz starega \xc5\xbeelezja in oro\xc5\xbeja. Nekatere skulpture opozarjajo na strahote vojn, nesmisel nasilja in trpljenja borcev in civilnega prebivalstva. Druge govorijo o boju za novo \xc5\xbeivljenje, o graditvi mirnega so\xc5\xbeitja med ljudmi in narodi._NEWLINE_\xc5\xbde na vhodu v vrt obiskovalca pozdravi pesem Toneta Pav\xc4\x8dka, posve\xc4\x8dena vrtu. Nasproti vhoda v vrt, na temeljih stare \xc5\xa0iftarjev doma\xc4\x8dije, so postavljene tri spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de: prva je posve\xc4\x8dena delu uredni\xc5\xa1tva revije Mladi Prekmurec (1939-1941), druga je posve\xc4\x8dena spominu dveh bratov \xe2\x80\x93 sinov Apolonije \xc5\xa0iftar, tretja je postavljena v spomin na bivanje astronoma in matematika Johannesa Keplerja, ki se je septembra 1598 zatekel v Petanjce, ko so ga s somi\xc5\xa1ljeniki pregnali iz gra\xc5\xa1ke univerze. Plo\xc5\xa1\xc4\x8da je postavljena tudi v spomin na prvi mednarodni simpozij (1999) Ustanove Dr. \xc5\xa0iftarjeva fundacija, ki je bil posve\xc4\x8den zgodovini protestantizma v Prekmurju._NEWLINE_O strahotah vojne, nasilja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem trpljenju pri\xc4\x8dajo tri skulpture Milana Kristana (\xc5\xbeenska, katere lik izra\xc5\xbea grozo; figure \xc5\xa1tirih obe\xc5\xa1encev, ki z dvignjenimi rokami kli\xc4\x8dejo k uporu; skulptura lista, ki simbolizira novo \xc5\xbeivljenje). O mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih pobojih civilnega prebivalstva in streljanju talcev pripoveduje krog treh skulptur nekdanjega rudarja Milo\xc5\xa1a Vlasti\xc4\x8da (\xc4\x8clovek in vzhajajo\xc4\x8de sonce, Pred streljanjem, Po streljanju), s katerimi je upodobil lastno usodo izgnanca in obsojenca na smrt. O boju za novo \xc5\xbeivljenje, o graditvi mirnega so\xc5\xbeitja med ljudmi in narodi govori skulptura Antona Kranjca v obliki bakle, ki naznanja\xc2\xa0\xc2\xbbBohor je vstal, Bohor \xc5\xbeari\xc2\xab. Druga, poimenovana \xe2\x80\x98Skozi trpljenje v lep\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\xe2\x80\x99, ponazarja pretvarjanje oro\xc5\xbeja in vsega, kar slu\xc5\xbei ubijanju, v orodje, ki naj slu\xc5\xbei \xc4\x8dloveku za so\xc5\xbeitje z naravo. Tretja skulptura ponazarja kmeta partizana, ki se po vojni vrne k svojemu plugu:\xc2\xa0\xc2\xbbTujca pregnali, novo brazdom zorali\xc2\xab._NEWLINE_Skulptura \xe2\x80\x98Prekmurski totem\xe2\x80\x99 akademskega slikarja in kiparja \xc5\xa0tefana Hauka, rojenega blizu vrta, v obliki cveta simbolizira neusahljivi vir \xc5\xbeivljenja in ustvarjanosti; posve\xc4\x8dena je ustanovitelju Vrta in ve\xc4\x8dplastno izra\xc5\xbea vrednote in sporo\xc4\x8dila Vrta._NEWLINE_Pretresljivo zgodovinsko izpoved ponazarjajo tudi spominski predmeti, ki prihajajo iz krajev tragi\xc4\x8dnega spomina: \xc5\xbelindra iz fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega krematorija v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Crveni krst pri Ni\xc5\xa1u; krvava zemlja iz Mamaje pri Volgogradu; osmojeni kapnik iz Postojnske jame; kamen s krvave poti padlih jetnikov iz bli\xc5\xbeine mesta Bod na Norve\xc5\xa1kem pri gradnji cest za okupatorja; del oltarja razru\xc5\xa1ene cerkve v vasi Oradour sur Glane kjer so Hitlerjeve enote junija 1944 pobile 634 prebivalcev in vas uni\xc4\x8dile; o\xc5\xbegana opeka iz Hiro\xc5\xa1ime._NEWLINE_Obiskovalec lahko spontano raziskuje vrt ali uporabi vodnik.\n_START_SECTION_\nVzdr\xc5\xbeevanje vrta\n_START_PARAGRAPH_\nVrt je nastal in se razvijal sprva na zasebno pobudo. Ve\xc4\x8d desetletno zbiranje in vzdr\xc5\xbeevanje vsega naravnega in kulturnega bogastva je zahtevalo poseben napor, vztrajnost in voljo njegovega ustanovitelja, ki se je mnogo let zaman prizadeval, da bi vrt dobil za dru\xc5\xbebeno priznanje. \xc5\xa0ele leta 1968 je takratna ob\xc4\x8dina Murska Sobota sprejela odlok o zavarovanju vrta ter ga razglasila za spominski park, a je stro\xc5\xa1ke varovanja in vzdr\xc5\xbeevanja parka pa vseeno pustila v pristojnosti lastnika. S spremembami v lokalni samoupravi so Petanjci pripadli Ob\xc4\x8dini Ti\xc5\xa1ina, ki je vrt sredi 90. let\xc2\xa0s posebnim odlokom razglasila za kulturni spomenik (Ur. List RS, \xc5\xa1t.119/2005). Odnos do vrta se je spremenil, ob\xc4\x8dinske slu\xc5\xbebe so pomagale pri vzdr\xc5\xbeevanju vrta, a bodo\xc4\x8dnost vrta je bila \xc5\xa1e vedno negotova. Leta 1996 je nastala Ustanova Dr. \xc5\xa0iftarjeva fundacija, v katere pristojnost je pre\xc5\xa1el tudi vrt._NEWLINE_Botani\xc4\x8dna zbirka je bila dolgo let v rokah Aleksandra \xc5\xa0iftarja; v zadnjih letih pa zanjo skrbita Tanja Simoni\xc4\x8d Koro\xc5\xa1ec, specialistka za krajinsko arhitekturo in arboristka Tanja Grmov\xc5\xa1ek ter drugi. Vrt urejajo po na\xc4\x8delih sonaravnanega urejanja vrtov in parkov. To pomeni, da ga ne gnojijo, dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo naravno rast, kosijo \xc5\xa1ele po odcvetu oz. nastanku semen. Nekatere od prvotnih drevnin so \xc5\xbee propadle, zato drevnine obnavljajo, hkrati pa se zasajajo nove, podarjene drevnine in druge rastline._NEWLINE_Vrt je sprva nastal spontano in je zasajanje potekalo ljubiteljsko, brez jasnih usmeritev glede prostorskih, \xc4\x8dasovnih, rastnih in razvojnih zna\xc4\x8dilnosti drevnin, rasti\xc5\xa1\xc4\x8d in spreminjanja rastnih pogojev. Krajinski strokovnjaki so leta 2013 pripravili dolgoro\xc4\x8dni na\xc4\x8drt razvoja in vzdr\xc5\xbeevanja Vrta spominov in tovari\xc5\xa1tva, katerega primarni cilj je, da se \xe2\x80\x98Vrt razvija kot\xc2\xa0\xc2\xbbbotani\xc4\x8dno in do\xc5\xbeivljajsko bogata struktura, kot bogata, doma in v tujini prepoznavna zbirka drevnin s posebej poudarjenim simbolnim pomenom.\xc2\xab\xc2\xa0Dvojni zna\xc4\x8daj vrta - kot specifi\xc4\x8dna spominska krajina in hkrati kot bogata zbirka drevnine oziroma specifi\xc4\x8den kulturni spomenik, ostaja temeljno razvojno in varovalno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de tudi za naprej._NEWLINE_Vrt v Petanjcih je leta 2004 postal del neformalne Mre\xc5\xbee botani\xc4\x8dnih vrtov in arboretumov v Sloveniji, ki jo poleg Botani\xc4\x8dnih vrtov Univerze v Ljubljani in Mariboru sestavljajo \xc5\xa1e Alpski botani\xc4\x8dni vrt Julijana v Trenti, Arboretum Vol\xc4\x8dji potok, Mozirski gaj, Botani\xc4\x8dni park v Se\xc5\xbeani in Vrt zdravilnih in aromati\xc4\x8dnih rastlin v \xc5\xbdalcu in Botani\xc4\x8dni vrt Tal 2000. Prek te nacionalne mre\xc5\xbee se petanjski vrt vklju\xc4\x8duje v Evropski konzorcij botani\xc4\x8dnih vrtov EU, kjer poteka usklajevanje promocije botani\xc4\x8dnih vrtov, skrb za udejanjanje razli\xc4\x8dnih mednarodnih konvencij in na\xc4\x8del, ki se nana\xc5\xa1ajo na rastline, izmenjava zku\xc5\xa1enj v raziskovalno-izobra\xc5\xbeevalnem delu, izmenjava rastlin in semen.\n_START_SECTION_\nDogajanje v Vrtu\n_START_PARAGRAPH_\nVrt \xc5\xbeeli biti \xe2\x80\x98odprt in prostor s prepoznavnim \xc5\xbeivljenjem in integralni del lokalnega \xc5\xbeivljenja in \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega, tudi \xc4\x8dezmejnega sodelovanja1\xe2\x80\x99, zato namenja Ustanova Dr. \xc5\xa0iftarjeva fundacija posebno pozornost dejavnostim, ki ohranjajo vrt kot prostor spominjanja, pa tudi kot \xc5\xbeivahno do\xc5\xbeivljajsko okolje za razli\xc4\x8dne obiskovalce, ki se letno sre\xc4\x8dujejo na prireditvah, sve\xc4\x8danostih, delavnicah, posvetih, ki so izobra\xc5\xbeevalne, turisti\xc4\x8dne, ekolo\xc5\xa1ke, poslovne, promocijske, raziskovalne ali publicisti\xc4\x8dne narave. Vrt gosti Vanekove ekolo\xc5\xa1ke ve\xc4\x8dere. V vrtu se odvijajo razli\xc4\x8dni dogodki, ki promovirajo in spodbujajo razvijanje znanja in ustvarjalnosti. Majska prireditev je od leta 2010 dalje poimenovana \xe2\x80\x98Jambori spominov in dobrega sosedstva\xe2\x80\x99. Na tematsko zaokro\xc5\xbeenih programskih sre\xc4\x8danjih sodelujejo mladi iz osnovnih in srednjih \xc5\xa1ol ter predstavniki iz razli\xc4\x8dnih slovenskih regij, pa tudi zamejstva. Odmevni so tudi literarni nate\xc4\x8daji \xe2\x80\x93 Ogra\xc4\x8dek mladostne ustvarjalnosti - za osnovno\xc5\xa1olske in srednje\xc5\xa1olske udele\xc5\xbeence iz Pomurja in Porabja._NEWLINE_V Vrtu domuje od jeseni 2008 dalje Regionalna znanstvena postaja Prekmurje, eden od treh Znanstveno - raziskovalnih centrov (ZRC) Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU). Njena raziskovalna tematika zajema prou\xc4\x8devanje Prekmurja v \xc4\x8dasu med 17. in 20.stoletjem.'