b'\n_START_ARTICLE_\nIvan \xc5\xbdeleznikar\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je leta 1839 v Sti\xc5\xa1ki vasi, ki le\xc5\xbei v dana\xc5\xa1nji ob\xc4\x8dini Cerklje na Gorenjskem. Mladost je pre\xc5\xbeivel pri stricu v primorskem Ospu. Sprva je obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo v Kopru, leta 1850 se je vpisal na gimnazijo v Ljubljani. Po maturi leta 1858 je \xc5\xa1el za doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja pri eni od ljubljanskih rodbin, da bi privar\xc4\x8deval za \xc5\xa1tudij na Dunaju. Leta 1860 se je tam tudi vpisal na pravno fakulteto, a je Dunaj tri leta zatem zapustil zaradi pomanjkanja denarja. Leta 1863 se je zaposlil kot odvetni\xc5\xa1ki vajenec (notarski koncipient) pri notarju Radeju v Slovenski Bistrici.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeleznikar je pri \xc4\x8dasopisu Slovenski narod sodeloval \xc5\xbee v \xc4\x8dasu, ko je list urejal Anton Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d ob pomo\xc4\x8di Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da. Po Tom\xc5\xa1i\xc4\x8devi smrti leta 1871 je prevzel njegovo uredni\xc5\xa1ko mesto. \xc4\x8casopis je urejal le kratek \xc4\x8das, saj lastnikom ni bilo po godu njegovo ostro pisanje zoper nem\xc5\xa1ke konservativce. Zato je zapustil Maribor in se zaposlil v Ljubljani pri banki Slovenija. Nekaj \xc4\x8dasa je bil ob\xc4\x8dinski tajnik v Sevnici in se na koncu vrnil k Radeju v Slovensko Bistrico. Tam je ostal do konca leta 1881, ko je po smrti Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da zopet postal urednik Slovenskega naroda. Od Jur\xc4\x8di\xc4\x8deve smrti do \xc5\xbdeleznikarjevega prihoda je \xc4\x8dasopis za\xc4\x8dasno urejal Ivan Tav\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\nUrejanje Slovenskega naroda\n_START_PARAGRAPH_\nIvan \xc5\xbdeleznikar je Slovenski narod urejal od 1. januarja 1882 do svoje smrti 26. januarja 1892. Velja za tretjega slovenskega poklicnega \xc4\x8dasnikarja. Njegovo novinarsko delo je bilo tesno povezano z udejstvovanjem na politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju. Svoja mnenja je izra\xc5\xbeal predvsem v \xc5\xa1tevilnih politi\xc4\x8dnih \xc4\x8dlankih, polemi\xc4\x8dnih prispevkih in podlistku. Za njegove prispevke je zna\xc4\x8dilna protioportunisti\xc4\x8dna in radikalna politi\xc4\x8dna smer. Njegov jezik ni ve\xc4\x8d Jur\xc4\x8di\xc4\x8deva ljudska sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc5\xbdeleznikar se je raje zatekal k \xc5\xa1tevilnim tujim besedam, predvsem srbohrva\xc5\xa1kega izvora. V \xc4\x8dasu njegovega urednikovanja so pri Slovenskem narodu sodelovali predvsem Danilo Majaron, Franc Podgornik, Karel Slanec in Ivan Tav\xc4\x8dar.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeleznikar se je z literaturo resno ukvarjal \xc5\xbee na gimnaziji. Svoje prispevke je objavljal v Kmetijskih in rokodelskih novicah, Slovencu, Slovenskem gospodarju, Slovenskem glasniku in Ljubljanskem zvonu. Leta 1872 je ustanovil humoristi\xc4\x8dni list \xc5\xa0krat, ki ga je kasneje preimenoval v Brus. Pripravil je tudi Zbrane spise Zarnikove in Novo pesmarico.'