b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdiga Zois\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de \xc5\xbdige Zoisa, Michelangelo Zois, se je iz Cacodellija (Berbenno di Valtellina v pokrajini Bergamo) priselil v Ljubljano, kjer je obogatel, se poro\xc4\x8dil z Ljubljan\xc4\x8danko Ivano Kappus pl. Pichlstein in pridobil plemi\xc5\xa1ki naslov. Ukvarjal se je s fu\xc5\xbeinarstvom. Posestva (dru\xc5\xbeina je imela v lasti tudi grad Brdo pri Kranju), hi\xc5\xa1e in fu\xc5\xbeine je po njem podedoval sin \xc5\xbdiga. \xc5\xbdigov brat Karel je poznan kot botanik._NEWLINE_\xc5\xbdiga Zois se je najprej \xc5\xa1olal zasebno, nato pa je odpotoval v Italijo in tam ostal dve leti, da bi si dopolnil izobrazbo. Veliko je potoval in sklepal nova poznanstva. \xc5\xbde tedaj so se pojavili prvi znaki putike, ki je zaznamovala vse njegovo nadaljnje \xc5\xbeivljenje. Po vrnitvi v domovino se je samostojno izobra\xc5\xbeeval, posebej na podro\xc4\x8dju naravoslovja, kjer je sodeloval z Baltazarjem Hacquetom. Zbral je obse\xc5\xbeno knji\xc5\xbenico._NEWLINE_Zaradi cveto\xc4\x8de trgovine z \xc5\xbeelezom je njegovo bogastvo naglo raslo. Bil je najbogatej\xc5\xa1i Slovenec svojega \xc4\x8dasa, vendar je po prihodu Napoleonove vojske na Kranjsko in po vzpostavitvi Ilirskih provinc do\xc5\xbeivel precej\xc5\xa1en gospodarski polom._NEWLINE_V zadnjih letih \xc5\xbeivljenja je zaradi napredovanja protina postopoma ohromel. Skupaj s svojim kova\xc4\x8dem je zasnoval invalidski vozi\xc4\x8dek, s katerim se je lahko premikal po stanovanju. Pozimi je bil kljub temu po ve\xc4\x8d mesecev skupaj priklenjen na bolni\xc5\xa1ko posteljo. Pred smrtjo je \xc5\xbeelel javno pokazati, da je katoli\xc5\xa1ki vernik. Pogreba pri svetem Kri\xc5\xa1tofu se je udele\xc5\xbeila velika mno\xc5\xbeica ljudi, vodil ga je ljubljanski \xc5\xa1kof Avgu\xc5\xa1tin Gruber._NEWLINE_Po njem se imenuje najvi\xc5\xa1ja dr\xc5\xbeavna nagrada in najvi\xc5\xa1je priznanje za dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti, to sta Zoisova nagrada in Zoisovo priznanje.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1780 so se v njegovi hi\xc5\xa1i na Bregu v Ljubljani zbirali napredni slovenski razsvetljenci. V Zoisov kro\xc5\xbeek so spadali Jurij Japelj, Bla\xc5\xbe Kumerdej, Jernej Kopitar, Anton Toma\xc5\xbe Linhart, Valentin Vodnik, Feliks Anton Dev in drugi. Zois je bil njihov mecen, materialno jih je podpiral, spodbujal in usmerjal ter bil tako sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna osebnost. Njegov pogled na svet je bil racionalisti\xc4\x8den in empiristi\xc4\x8den, bil je tudi deist. S francosko revolucijo se ni strinjal._NEWLINE_Iz njegove ob\xc5\xa1irne korespondence je videti, da se je zavzemal za ideale izobrazbe in vzgoje, ki sta glavni pogoj za materialni in duhovni napredek. Ukvarjal se je s \xc5\xa1iroko paleto humanisti\xc4\x8dnih in naravoslovnih dejavnosti. Razsvetljenski ideali so se manifestirali predvsem v tvorbi Zoisovega kroga, ki je bil nosilec takratnih te\xc5\xbeenj po prenovi slovenskega jezika kot du\xc5\xa1e narodne identitete. Delovanje kroga je bilo usmerjeno v izobra\xc5\xbeevanje neukega ljudstva ter v splo\xc5\xa1ni in gospodarski napredek slovenskih de\xc5\xbeel._NEWLINE_Zoisovo lastno knji\xc5\xbeevno delo, \xc4\x8deprav dokaj obse\xc5\xbeno, ni v celoti ohranjeno. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevajal italijanske operne arije in pisal lahkotne alpske posko\xc4\x8dnice, znan pa je tudi njegov prevod Lenore Gottfrieda Augusta B\xc3\xbcrgerja. Zois je iz svojega neuspeha zaklju\xc4\x8dil, da sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina enostavno ni dovolj bogat in vzvi\xc5\xa1en jezik, da bi bila v njem lahko napisana taka umetnina. Nasprotno je dokazal France Pre\xc5\xa1eren, ko je nekaj desetletij kasneje sam ustvaril ustrezen prevod te pesmi. Zois je za\xc4\x8detnik slovenske knji\xc5\xbeevne kritike. Zelo pomembno delo so njegova pisma Valentinu Vodniku. _NEWLINE_Zois se je navdu\xc5\xa1eval nad zoologijo, botaniko ter predvsem nad mineralogijo. Svojim delavcem v fu\xc5\xbeinah je naro\xc4\x8dal, naj zbirajo \xc2\xbbzanimive kamne\xc2\xab, nekatere primerke pa je dobival tudi iz tujine. Njegova zbirka je ohranjena v Prirodoslovnem muzeju Slovenije._NEWLINE_Po njem je poimenovan zelo zanimiv in barvit mineral \xe2\x80\x93 cojzit, njegova afri\xc5\xa1ka varianta pa se imenuje tanzanit (po dr\xc5\xbeavi Tanzaniji)._NEWLINE_Ukvarjal se je tudi z ornitologijo. NUK hrani dva zvezka Zoisovih ornitolo\xc5\xa1kih zapiskov: Ornitolo\xc5\xa1ki dnevnik (Ornithologisches Journal) in imenik s slovenskimi imeni ptic Nomenclatura carniolica. Slednji je za slovensko ornitolo\xc5\xa1ko terminologijo zelo pomemben, saj so tu prvi\xc4\x8d sistemati\xc4\x8dno zapisana slovenska imena za ve\xc4\x8dino tedaj znanih vrst ptic na Kranjskem._NEWLINE_Vse to znanje je Zois gradil z na\xc4\x8drtnim zbiranjem gradiva za svojo zasebno knji\xc5\xbenico. V tem \xc4\x8dasu jo je uspel povzdigniti v eno izmed najve\xc4\x8djih tovrstnih knji\xc5\xbenic na Kranjskem. Gradivo je na\xc4\x8drtno zbiral na svojih potovanjih po tujini in ga odkupoval na raznih zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinskih dra\xc5\xbebah ter s tem tudi re\xc5\xa1eval avtorje, ki bi sicer utonili v pozabo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiga Zois kot knji\xc5\xbeevna oseba\n_START_PARAGRAPH_\nO \xc5\xbdigi Zoisu govori biografski roman Najbogatej\xc5\xa1i Kranjec Tite Kova\xc4\x8d. Njegovo vlogo v slovenskem razsvetljenskem gibanju je v komediji Kranjski komedijanti prikazal Bratko Kreft.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svojih zaslug je bil Zois izvoljen za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Filharmoni\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nZoisova gra\xc5\xa1\xc4\x8dina | Zoisova pristava | Zoisov botani\xc4\x8dni vrt | Zoisova piramida | Zoisova stolpna ura'