b"\n_START_ARTICLE_\nAugusto Pinochet\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\nAugusto se je rodil v dru\xc5\xbeini bretonskih korenin. V rodnem Valpara\xc3\xadsu je obiskoval osnovno in srednjo \xc5\xa1olo ter se leta 1933 vpisal na tamkaj\xc5\xa1njo voja\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo. Leta 1937 jo je dokon\xc4\x8dal s \xc4\x8dinom alf\xc3\xa9rez (\xc2\xbbdrugi poro\xc4\x8dnik\xc2\xab) v pehoti._NEWLINE_\xc5\xa0e istega leta so ga razporedili v polk Chacabuco v Concepci\xc3\xb3nu. \xc4\x8cez dve leti, tedaj \xc5\xbee s \xc4\x8dinom podporo\xc4\x8dnika, so ga prerazporedili v valparai\xc5\xa1ki polk Maipo. Leta 1941 se je vrnil v pehotno \xc5\xa1olo in se leta 1943 poro\xc4\x8dil._NEWLINE_Konec leta 1945 je bil dodeljen polku Carampangue v Iquiqueju. Leta 1948 se je vpisal na voja\xc5\xa1ko akademijo. Vmes je moral za eno leto prekiniti \xc5\xa1tudij, ker so ga kot najmanj\xc5\xa1ega \xc4\x8dastnika poslali na slu\xc5\xbebo v premogovni\xc5\xa1ki revir Lota._NEWLINE_Leta 1951 je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje in se kot \xc4\x8dlan general\xc5\xa1taba vrnil pou\xc4\x8devat na voja\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo. Hkrati je na voja\xc5\xa1ki akademiji kot asistent predaval voja\xc5\xa1ko geografijo in geopolitiko in bil aktivni urednik armadnega glasila Cien \xc3\x81guilas (Sto orlov)._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1953 je bil kot major poslan v ari\xc5\xa1ki polk Rancagua. V tem \xc4\x8dasu mu je voja\xc5\xa1ka akademija dodelila naziv profesorja in tako se je vrnil v Santiago in zasedel profesorsko mesto. V tem \xc4\x8dasu so mu priznali tudi univerzitetno izobrazbo, kar mu je omogo\xc4\x8dilo, da se je vpisal \xc5\xa1e na \xc5\xa1tudij prava._NEWLINE_Leta 1956 je bil izbran v skupino mladih \xc4\x8dastnikov, ki je od\xc5\xa1la v Ekvador in sodelovala z voja\xc5\xa1ko akademijo v Quitu. Zaradi tega je opustil \xc5\xa1tudij prava in se namesto tega posvetil \xc5\xa1tudiju geopolitike, voja\xc5\xa1ke geografije in obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne dejavnosti._NEWLINE_Konec leta 1959 se je vrnil v \xc4\x8cile in bil dodeljen general\xc5\xa1tabu I. divizije v Antofagasti. Naslednje leto je postal poveljnik polka Esmeralda. Zaradi uspe\xc5\xa1nega dela je leta 1963 postal podravnatelj voja\xc5\xa1ke akademije._NEWLINE_Leta 1968 je bil imenovan v general\xc5\xa1tab II. armadne divizije v Santiagu, \xc5\xbee konec leta je napredoval v \xc4\x8din brigadnega generala in zasedel mesto na\xc4\x8delnika general\xc5\xa1taba VI. divizije v Iquiqueju, hkrati pa je postal \xc5\xa1e intendant province Tarapac\xc3\xa1._NEWLINE_Januarja 1971 je napredoval v \xc4\x8din divizijskega generala in bil imenovan za poveljnika santia\xc5\xa1kega armadnega garnizona. Leta 1972 je postal na\xc4\x8delnik general\xc5\xa1taba kopenske vojske, dokler ga ni leta 1973 predsednik Salvador Allende imenoval za vrhovnega poveljnika kopenske vojske.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavni udar\n_START_PARAGRAPH_\n22. avgusta 1973 je spodnji dom \xc4\x8dilenskega parlamenta zaradi vedno bolj kaoti\xc4\x8dnih razmer v dr\xc5\xbeavi in obto\xc5\xbeb o zlorabi polo\xc5\xbeaja izglasoval odstavitev predsednika Allendeja, po potrebi tudi s silo. V senatu predlog ni dobil potrebne dvotretjinske ve\xc4\x8dine in zaradi odstopa vrhovnega poveljnika armade Carlosa Pratsa je Allende 23. avgusta na ta polo\xc5\xbeaj imenoval do takrat v javnosti skoraj neznanega Pinocheta._NEWLINE_11. septembra je Pinochet izvedel prevrat. Vojska je obkolila in napadla predsedni\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do La Moneda, medtem ko jo je vojno letalstvo bombardiralo. Allende je bil najden mrtev \xc5\xbee pred zajetjem, natan\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine njegove smrti pa \xc5\xa1e do danes niso povsem pojasnjene. Po uradni razli\xc4\x8dici je naredil samomor, nekateri pa temu nasprotujejo in posku\xc5\xa1ajo s fotografijami dokazati, da se je aktivno uprl napadalcem._NEWLINE_Pozneje je Pinochet v svojih spominih zapisal, da je bil glavni pri dr\xc5\xbeavnem udaru in da je polo\xc5\xbeaj vrhovnega poveljnika izkoristil za uskladitev s preostalima dvema rodovoma vojske in policijo. V zadnjih letih pa je nekaj takratnih visokih \xc4\x8dastnikov izjavilo, da se je Pinochet z zadrzanjem \xc5\xa1ele nekaj dni pred za\xc4\x8detkom pridru\xc5\xbeil akciji, ki sta jo na\xc4\x8drtovala letalstvo in predvsem mornarica.\n_START_SECTION_\nDiktatura\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po prevratu je bil razpu\xc5\xa1\xc4\x8den parlament, oblast pa je prevzela voja\xc5\xa1ka hunta, ki ji je na\xc4\x8deloval Pinochet kot predstavnik kopenske vojske, sestavljali pa so jo \xc5\xa1e admiral Jos\xc3\xa9 Toribio Merino kot predstavnik mornarice, general Gustavo Leigh kot predstavnik letalstva in general C\xc3\xa9sar Mendoza kot predstavnik karabinjerjev (uniformirane policije). Pinochet je 27. junija 1974 tudi formalno postal predsednik dr\xc5\xbeave. Gustavo Leigh je bil zaradi vedno ve\xc4\x8djega nasprotovanja 24. julija 1978 prisilno upokojen, zamenjal pa ga je general Fernando Matthei. Zaradi \xc5\xa1kandala, pri katerem je policija ubila nekaj levi\xc4\x8darskih aktivistov, je leta 1985 odstopil C\xc3\xa9sar Mendoza, zamenjal ga je general Rodolfo Stange._NEWLINE_Takoj po prevratu se je hunta brutalno lotila politi\xc4\x8dnih nasprotnikov. Vse levi\xc4\x8darske stranke, ki so se pridru\xc5\xbeile Allendejevi koaliciji, so bile prepovedane in oktobra je v karavani smrti bilo ubitih najmanj 70 ljudi. Tar\xc4\x8da so bili zlasti ljudje, katere je oblast videla kot privr\xc5\xbeence socialistov in marksistov, in tudi vsi, ki so se drznili javno izre\xc4\x8di proti prevratu. Po obnovitvi demokracije je Rettigova komisija ugotovila, da je \xc2\xbbizginilo\xc2\xab\xc2\xa0(kot se je uradno reklo usmrtitvam) vsaj 3197 ljudi, najmanj 1102 sta izginila brez sledu, okoli 30.000 disidentov so mu\xc4\x8dili, 200.00 ljudi pa je pobegnilo iz dr\xc5\xbeave, ve\xc4\x8dinoma v Argentino. Nekatere so v okviru operacije Kondor tudi v tujini preganjale \xc4\x8dilenske obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe ali obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe gostujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeav. Med drugimi so leta 1976 v Washingtonu s podtaknjeno bombo v avtomobilu ubili nekdanjega veleposlanika in ministra v Allendejevi vladi Orlanda Leteliera, dve leti zatem pa so v Buenos Airesu na podoben na\xc4\x8din ubili generala Carlosa Pratsa, ki je bil Pinochetov predhodnik na mestu vrhovnega poveljnika vojske in ni hotel sodelovati pri prevratu._NEWLINE_V letih 1977 in 1978 je zaradi ozemeljskih sporov glede oto\xc4\x8dkov v prelivu Beagle na skrajnem jugu skorajda izbruhnila vojna s sosednjo Argentino (kjer je takrat ravno tako vladala voja\xc5\xa1ka diktatura), ki jo je v zadnjem trenutku zaustavil pape\xc5\xbe Janez Pavel II. in razre\xc5\xa1il spor z arbitra\xc5\xbeo._NEWLINE_Leta 1981 je sam sebi podelil naziv Capit\xc3\xa1n General, ki so ga pred njim nosili le \xc5\xa1panski kolonialni guvernerji in osvoboditelj Bernardo O'Higgins. Naziv je bil rezerviran le za tiste, ki so isto\xc4\x8dasno vodili dr\xc5\xbeavo in poveljevali vojski._NEWLINE_Maja 1983 so opozicijska in delavska gibanja pripravila ve\xc4\x8d protire\xc5\xbeimskih demonstracij in stavk, ki jih je oblast nasilno zatrla. Leta 1986 so varnostne slu\xc5\xbebe odkrile, da je Patriotska fronta Manuela Rodr\xc3\xadgueza (oboro\xc5\xbeeno krilo prepovedane Komunisti\xc4\x8dne partije) ob pomo\xc4\x8di kubanskih, sovjetskih in vzhodnonem\xc5\xa1kih obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnih slu\xc5\xbeb v dr\xc5\xbeavo pretihotapila 80 ton raznega oro\xc5\xbeja. Septembra je bil z oro\xc5\xbejem iz istega vira organiziran neuspel atentat, v katerem je bilo ubitih 5 telesnih stra\xc5\xbearjev, Pinochet pa je bil le la\xc5\xbeje ranjen._NEWLINE_Leta 1975 je Pinochet pri\xc4\x8del z gospodarskimi reformami, ki jih njegovi privr\xc5\xbeenci ozna\xc4\x8dujejo za \xc2\xbbneoliberalne\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbsvobodno tr\xc5\xbene\xc2\xab, da bi \xc4\x8cile \xc2\xbbiz naroda proletarcev spremenil v narod lastnikov\xc2\xab. Pri tem se je oprl na\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dika\xc5\xa1ke fante\xc2\xab, skupino 25 v Chicagu iz\xc5\xa1olanih ekonomistov, ki so bili zagreti privr\xc5\xbeenci zamisli Miltona Friedmana._NEWLINE_Uvedena je bila deregulacija mnogih dejavnosti. Ukinjena je bila zakonsko dolo\xc4\x8dena najni\xc5\xbeja pla\xc4\x8da, sindikatom so omejili mo\xc4\x8d in sprivatizirali pokojninski sistem, dr\xc5\xbeavna podjetja ter banke, zni\xc5\xbean je bil davek na prihodek in dobi\xc4\x8dek, lotili so se projekta proizvodnje in izvoza nebakrenih izdelkov. Zaradi neprekinjene in stabilne gospodarske rasti konec 80. let so nekateri podporniki re\xc5\xbeima s Friedmanom na \xc4\x8delu to ekonomsko politiko poimenovali\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dilenski \xc4\x8dude\xc5\xbe\xc2\xab._NEWLINE_Ekonomska politika je prinesla tudi nekaj neprijetnih rezultatov. Brezposelnost je s 4,3\xc2\xa0% leta 1973 v desetih letih narasla na 22\xc2\xa0%, realne pla\xc4\x8de so se zni\xc5\xbeale za ve\xc4\x8d kot 40\xc2\xa0%, 20\xc2\xa0% stopnja rev\xc5\xa1\xc4\x8dine iz leta 1970 se je do leta 1990 podvojila na 40\xc2\xa0%, samo v letu 1983 je bruto dru\xc5\xbebeni proizvod padel za 19\xc2\xa0%, \xc5\xa1tevilo brezdomcev in ljudi z neprimernimi stanovanjskimi razmerami pa se je s 27\xc2\xa0% leta 1972 pove\xc4\x8dalo na 40\xc2\xa0% leta 1988. Leta 1970 je najbogatej\xc5\xa1a petina prebivalcev imela 45\xc2\xa0% vsega premo\xc5\xbeenja, najrevnej\xc5\xa1a petina pa 7,6\xc2\xa0%. Leta 1989 so se socialne razlike pove\xc4\x8dale, kajti najbogatej\xc5\xa1a petina je imela 55\xc2\xa0% vsega premo\xc5\xbeenja, najrevnej\xc5\xa1a petina pa le \xc5\xa1e 4,4\xc2\xa0%. Kljub temu so po obnovitvi demokracije Pinochetovi nasledniki (in politi\xc4\x8dni nasprotniki) ohranili ve\xc4\x8dji del za\xc4\x8drtanih reform. Danes je \xc4\x8cile najbolj razvita dr\xc5\xbeava Latinske Amerike.\n_START_SECTION_\nKonec diktature\n_START_PARAGRAPH_\n11. septembra 1980 je bila na plebiscitu, ki ga kritiki ozna\xc4\x8dujejo kot \xc2\xbbnedemokrati\xc4\x8dnega z vrsto nepravilnosti\xc2\xab\xc2\xa0s 75\xc2\xa0% podporo sprejeta ustava, ki je za leto 1988 predpisala predsedni\xc5\xa1ki plebiscit z enim kandidatom in vrnitev civilne oblasti leta 1990._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je izgubil podporo Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve, ki je spo\xc4\x8detka podprla dr\xc5\xbeavni udar in obra\xc4\x8dun z \xc2\xbbnevarnostjo marksisti\xc4\x8dne revolucije\xc2\xab, kardinal Ra\xc3\xbal Silva Henr\xc3\xadquez pa je s\xc4\x8dasoma postal eden najglasnej\xc5\xa1ih kritikov re\xc5\xbeima._NEWLINE_5. oktobra 1988 je 55\xc2\xa0% volivcev glasovalo proti podalj\xc5\xa1anju Pinochetovega mandata, 43\xc2\xa0% pa jih je glasovalo za. \xc4\x8ceprav je bil tehni\xc4\x8dno gledano plebiscit nezavezujo\xc4\x8d, je Pinochet priznal poraz. Leta 1989 so bile skupaj s kongresnimi volitvami (ki jih je ustava predvidela ne glede na rezultat predsedni\xc5\xa1kega plebiscita) organizirane prve demokrati\xc4\x8dne predsedni\xc5\xa1ke volitve z ve\xc4\x8d kandidati po letu 1970. Pinochetovo predsedovanje se je kon\xc4\x8dalo 11. marca 1990, ko je funkcijo predal izvoljenemu nasledniku Patriciu Aylwinu._NEWLINE_Zaradi prehodnih dolo\xc4\x8dil v ustavi je Pinochet do leta 1998 ostal vrhovni poveljnik vojske, nato pa je prisegel kot dosmrtni senator, kar je ustava omogo\xc4\x8dala vsem biv\xc5\xa1im predsednikom z najmanj 6-letnim mandatom. S tem si je zagotovil tudi sodno imuniteto.\n_START_SECTION_\nAretacija in sojenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1998 je, \xc5\xa1e vedno vplivna osebnost v \xc4\x8cilu, odpotoval v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo na zdravljenje in na obisk k Margaret Thatcher. Septembra so ga tam aretirali na podlagi zapornega naloga, ki ga je izdal \xc5\xa1panski preiskovalni sodnik Baltasar Garz\xc3\xb3n, ki je preiskoval smrti in mu\xc4\x8denje 94 \xc5\xa1panskih dr\xc5\xbeavljanov v obdobju diktature. \xc4\x8cilske oblasti so se nemudoma izrekle proti aretaciji, izro\xc4\x8ditvi \xc5\xa0paniji in sojenju._NEWLINE_Pri\xc4\x8dela se je maratonska 16-mese\xc4\x8dna drama v lordski zbornici, med katero je bil Pinochet ves \xc4\x8das v hi\xc5\xa1nem priporu, najprej v bolni\xc5\xa1nici, kjer je okreval po operaciji hrbta, nato v najeti hi\xc5\xa1i. V tem \xc4\x8dasu so se Margaret Thatcher, pape\xc5\xbe Janez Pavel II., George H. W. Bush in Dalaj Lama zavzeli za njegovo izpustitev, Bill Clinton pa je objavil dokumente, ki so razkrili vlogo takratnih ameri\xc5\xa1kih oblasti pri spodkopavanju Allendeja in posledi\xc4\x8dni pripravi terena za dr\xc5\xbeavni udar._NEWLINE_Lordska zbornica je najprej zavrnila Pinochetovo utemeljitev, da mu kot nekdanjenu \xc5\xa1efu dr\xc5\xbeave pripada imuniteta, nato pa ugotovilo, da je pristojno samo za zlo\xc4\x8dine po letu 1988, ko je bila v britansko zakonodajo vklju\xc4\x8dena mednarodna konvencija proti mu\xc4\x8denju. Na ta na\xc4\x8din so izklju\xc4\x8dili ve\xc4\x8dino najhuj\xc5\xa1ih zlo\xc4\x8dinov, vendar ne vseh, lahko pa se je pri\xc4\x8dela obravnava zahteve po izro\xc4\x8ditvi \xc5\xa0paniji._NEWLINE_Na koncu je takratni notranji minister Jack Straw kljub nasprotovanju mnogih pravnikov in zdravnikov na podlagi zdravni\xc5\xa1kih izvidov razsodil, da Pinochetu zdravje ne bi dovolilo sojenja. 2.marca 2000 se je tako vrnil v \xc4\x8cile. Kljub temu \xc5\xbee zaradi dejstva, da so nekoga v tujini pridr\xc5\xbeali zaradi zlo\xc4\x8dinov v domovini in ga skorajda izro\xc4\x8dili tretji dr\xc5\xbeavi, nekateri pravni strokovnjaki ta dogodek ozna\xc4\x8dujejo za najve\xc4\x8djo prelomnico po n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kih procesih, ki bi lahko slu\xc5\xbeila pri pregonu ostalih zlo\xc4\x8dincev proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Leta 2000 je \xc4\x8dilsko prizivno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ugotovilo, leta 2002 pa je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1e potrdilo, da zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbvaskularne demence\xc2\xab\xc2\xa0ne bi bil sposoben spremljati sojenja. Na podlagi te odlo\xc4\x8ditve je, prepri\xc4\x8dan, da se je za vedno izognil sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, leta 2002 \xc2\xbbiz zdravstvenih razlogov\xc2\xab\xc2\xa0odstopil s polo\xc5\xbeaja dosmrtnega senatorja. Leta 2003, ob oble\xc5\xbeitvi 30. obletnice prevrata, se je takti\xc4\x8dno umaknil izpred o\xc4\x8di javnosti, leta 2004 pa se je pojavil v intervjuju neke miamijske televizije, kjer je deloval lucidno in vse prej kot dementno. Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de mu je nemudoma odvzelo imuniteto. Po ve\xc4\x8d prito\xc5\xbebah zaradi kr\xc5\xa1enja \xc4\x8dlovekovih pravic in sojenja zdravstvenim te\xc5\xbeavam navkljub mu je bil odrejen hi\xc5\xa1ni pripor in do danes so bile proti njemu vlo\xc5\xbeene obto\xc5\xbebe zaradi atentata na Carlosa Pratsa (sodi\xc5\xa1\xc4\x8de mu je samo za ta primer vrnilo imuniteto), izginotja \xc5\xa1esterice, ki jih je aretirala tajna policija, in mu\xc4\x8denja v zloglasni Villi Grimaldi. Ko je ameri\xc5\xa1ki senat objavil poro\xc4\x8dilo o njegovih tajnih ban\xc4\x8dnih ra\xc4\x8dunih v ameri\xc5\xa1kih bankah, so ga skupaj z dru\xc5\xbeinskimi \xc4\x8dlani obto\xc5\xbeili \xc5\xa1e pranja denarja, dav\xc4\x8dnih utaj, ponarejanja potnih listov. Leta 2006 ga je general Manuel Contreras, nekdanji na\xc4\x8delnik tajne slu\xc5\xbebe DINA obto\xc5\xbeil \xc5\xa1e proizvodnje in trgovanja s kemi\xc4\x8dnim in biolo\xc5\xa1kim oro\xc5\xbejem ter kokainom. Sodni proces je prekinila Pinochetova smrt 10. decembra 2006 v santia\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici zaradi posledic miokardnega infarkta.\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPredvsem dogodki ob aretaciji leta 1998 so pokazali, da je \xc4\x8dilenska dru\xc5\xbeba \xc5\xa1e vedno razdeljena glede mnenja o Pinochetovi vlogi. Nasprotniki mu o\xc4\x8ditajo uni\xc4\x8denje demokracije, usmrtitve, mu\xc4\x8denja in ostale kr\xc5\xa1itve \xc4\x8dlovekovih pravic ter gospodarske reforme, ki so favorizirale zlasti bogate. Privr\xc5\xbeenci trdijo, da je re\xc5\xa1il dr\xc5\xbeavo pred komunizmom, namesto kaosa uvedel red ter z reformami dosegel, da ima \xc4\x8cile danes najvi\xc5\xa1ji \xc5\xbeivljenjski standard v Latinski Ameriki."