b'\n_START_ARTICLE_\nSrednje egip\xc4\x8dansko kraljestvo\n_START_SECTION_\nPonovna zdru\xc5\xbeitev pod enajsto dinastijo\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu Starega kraljestva se je v Egiptu za\xc4\x8delo obdobje \xc5\xa1ibki faranov in decentralizacije, ki se obi\xc4\x8dajno imenuje prvo vmesno obdobje. Proti koncu tega obdobja sta se pojavili dve rivalski dinastiji, znani kot deseta in enajsta dinastija, ki sta se borili za oblast v celi dr\xc5\xbeavi. Tebanska enajsta dinastija je vladala samo v ju\xc5\xbenem Egiptu od prvega katarakta do desetega noma Gornjega Egipta. V severnem Spodnjem Egiptu je vladala desete dinastija iz Herakleopola. Spopade med njima je prekinil Mentuhotep II., ki je tebanski prestol nasledil leta 2055 pr. n. \xc5\xa1t. V \xc5\xa1tirinajstem letu svoje vladavine je izkoristil upor v Tinitskem nomu in napadel Herakleopol, kjer je naletel na \xc5\xa1ibek odpor. Po strmoglavljenju zadnjih  vladarjev  iz desete dinastije je za\xc4\x8del utrjevati svojo oblast nad celim Egiptom in proces kon\xc4\x8dal v 39. letu svojega  vladanja. Zaradi teh zaslug se Mentuhotepa II. \xc5\xa1teje za ustanovitelja Srednjega kraljestva._NEWLINE_Mentuhotep II. je poveljeval vojnim pohodom na jug vse do drugega Nilovega katarakta v Nubiji, ki je v prvem vmesnem obdobju dobila neodvisnost. Svojo oblast je ponovno vzpostavil tudi na Sinaju, katerega je Egipt izgubil  po propadu Starega kraljestva. Svojo oblast je utrdil s ponovno vzpostavitvijo kulta vladarja, se predstavljal kot bog in nosil pri\xc4\x8deski Amona in Mina. Umrl je po enainpetdeset letih vladanja in prestol prepustil svojemu sinu Mentuhotepu III. _NEWLINE_Mentuhotep III. je vladal samo dvanajst let. V tem \xc4\x8dasu je nadaljeval utrjevanje tebanske oblasti in za obrambo pred gro\xc5\xbenjami iz Azije  v vzhodnem delu  Nilove delte zgradil ve\xc4\x8d trdnjav. Z ladjami, zgrajenimi na koncu vadija Hammamat ob Rde\xc4\x8dem morju, je poslal prvo odpravo Srednjega kraljestva v Punt. _NEWLINE_Nasledil ga je Mentuhotep IV., katerega ime je izpu\xc5\xa1\xc4\x8deno iz vseh staroegip\xc4\x8danskih seznamov vladarjev. Torinski papirus pravi, da je Mentuhotepu III. sledilo \xc2\xbbsedem let brez kralja\xc2\xab. Njegova vladavina je kljub temu dokazana na nekaj napisih v  Vadi Hammamatu. Napisi omenjajo odpravo na obalo Rde\xc4\x8dega morja in lomljenje rde\xc4\x8dega kamna za kraljeve spomenike. Vodja teh odprav je bil vezir Amenemhet, verjetno  kasnej\xc5\xa1i faraon Amenemhet I., prvi vladar iz dvanajste dinastije._NEWLINE_Odsotnost Mentuhotepa IV. na seznamih vladarjev je spro\xc5\xbeila teorijo, da je bil Amenemhet I. uzurpator. O tem v tedanjih virih ni nobenega zapisa, nekatere okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine pa ka\xc5\xbeejo, da je bila proti koncu enajste dinastije morda dr\xc5\xbeavljanska vojna.  Napis, ki ga je zapustil hermopolski princ Hehri, pravi, da ga je v \xc5\xa0edjet-\xc5\xa1aju napadla vojska vladajo\xc4\x8dega faraona, vendar jo je njegova vojska premagala. Hnumhotep I., uradnik Amenemheta I. trdi, da se je na ladjevju  dvajsetih ladij udele\xc5\xbeil  odprave za pacificiranje Gornjega Egipta. Donald Redford domneva, da bi se ti dogodki lahko tolma\xc4\x8dili kot odprta vojna med dvema dinasti\xc4\x8dnima zahtevnikoma. Zagotovo je  edino to, da Amenemhet I. ni bil kraljevskega porekla.\n_START_SECTION_\nZgodnja dvanajsta dinastija\n_START_PARAGRAPH_\nOd dvanajste dinastije dalje so faraoni pogosto vzdr\xc5\xbeevali dobro izurjeno stalno vojsko, v kateri so bile tudi nubijske enote. Stalna vojska je tvorila jedro ve\xc4\x8dje vojske, ki se je zbrala na primer za obrambo pred napadom od zunaj in za pohode po Nilu navzgor ali proti Sinaju. Voja\xc5\xa1ka strategija Srednjega kraljestva je bila kljub temu obrambna. V tem \xc4\x8dasu so se zgradile utrdbe na Nilovem prvem kataraktu in v njegovi delti onkraj Sinajskega rokava. _NEWLINE_Amenemhet I. se je kmalu po prihodu na oblast odlo\xc4\x8dil za pohod v Nilovo delto, ki  enajsto dinastijo iz Gornjega Egipta ni  kdove kako zanimala. Razen tega je z gradnjo  obzidja v vzhodnem delu delte utrdil mejo kraljestvo proti Aziji. Amenemhet I. je morda ravno zaradi tega nemirnega stanja zgradil novo severno prestolnico Amenemhet Itj Tavi, kar pomeni  Amenemhet, osvajalec dveh de\xc5\xbeel. Njena lokacija ni znana, domneva pa se, da je stala v bli\xc5\xbeini sedanjega el-Lishta. Amenemhet je, podobno kot Mentuhotep II., svoj polo\xc5\xbeaj utrjeval s propagando. Pribli\xc5\xbeno v tistem \xc4\x8dasu je nastala na primer prerokba sve\xc4\x8denika Nefertija iz Starega kraljestva, ki pravi, da se bo \xc2\xbbdale\xc4\x8d na jugu pojavil faraon Amenemhet I., ki bo po stoletjih kaosa ponovno ustanovil egip\xc4\x8dansko kraljestvo\xc2\xab._NEWLINE_Amenemhetu kljub propagandi ni uspelo vzpostaviti  absolutne oblasti, kakr\xc5\xa1no so teoreti\xc4\x8dno imeli faraoni Starega kraljestva, ker so v prvem vmesnem obdobju guvernerji nomov (nomarhi) pridobili preveliko mo\xc4\x8d. Njihov polo\xc5\xbeaj je postal deden, nekateri nomarhi pa so svoj polo\xc5\xbeaj utrdili z vzajemnim sklepanjem zakonskih zvez z nomarhi sosednjih nomov. Amenemhet je svoj polo\xc5\xbeaj posku\xc5\xa1al utrditi s popisom zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, spreminjanjem meja nomov in imenovanjem njemu lojalnih  nomarhov na vse izpraznjene polo\xc5\xbeaje. Egipt je s tem dobil bolj fevdalno organizacijo kot jo je imel pred tem in kasneje._NEWLINE_V dvajsetem letu vladavine je Amenemhet za sovladarja imenoval sina Senusreta I. in s tem za\xc4\x8del prakso, ki se je ponavljala v celem Srednjem in ponovno v Novem kraljestvu. V tridesetem letu vladavine je bil domnevno umorjen v dvorni zaroti. Senusret, ki je bil takrat na pohodu proti libijskim napadalcem, se je hitro vrnil domov v Itjtavi, da bi prepre\xc4\x8dil dr\xc5\xbeavni udar. Med svojim vladanjem je nadaljeval ute\xc4\x8deno prakso neposrednega imenovanja nomarhov in z gradnjo kultnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d po celi dr\xc5\xbeavi spodkopaval avtonomijo sve\xc4\x8deni\xc5\xa1tva. Egip\xc4\x8danska vojska je prodrla na jug v Nubijo vse do drugega katarakta, zgradila v Buhenu obmejno trdnjavo in  Spodnjo Nubijo kot kolonijo priklju\xc4\x8dila k Egip\xc4\x8danskemu kraljestvu. Na zahodu je utrdil oblast nad oazami in raz\xc5\xa1iril trgovinske pogodbe v Siriji in Palestini vse do Ugarita. V 43. letu vladavine je za svojega sovladarja  imenoval Amenemheta II. in v 46. letu vladavine umrl._NEWLINE_Na vladavino Amenemheta II. se pogosto gleda kot na ve\xc4\x8dinoma miroljubno, vendar zapisi v njegovem genutu \xe2\x80\x93 dnevniku na to gledanje vna\xc5\xa1ajo veliko dvoma.  V teh zapisih, ohranjenih na zidovih templjev v Todu in Memfisu, so opisi mirovnih pogodb z nekaj sirsko-palestinskimi mesti in voja\xc5\xa1kih spopadov z drugimi. Na jug je skozi Spodnjo Nubijo  poslal voja\xc5\xa1ko odpravo, da bi  preiskala Vavat. Zgleda, da ni nadaljeval politike imenovanja nomarhov, zna\xc4\x8dilne za njegove predhodnike, in njihov polo\xc5\xbeaj je spet postal deden.  Med svojo vladavino je poslal \xc5\xa1e eno egip\xc4\x8dansko odpravo v Punt in v 33. letu vladavine  za sovladarja imenoval sina Senusreta II. _NEWLINE_Za vladavino Senusreta II. ni nobenega dokaza o kakr\xc5\xa1ni koli voja\xc5\xa1ki dejavnosti. Zgleda, da se je faraon osredoto\xc4\x8dil na notranje zadeve, zlasti na namakanje Fajumske depresije. Ta ve\xc4\x8dgeneracijski projekt je zamo\xc4\x8dvirjeno oazo Fajum pretvoril v kakovostno obdelovalno povr\xc5\xa1ino. Svojo piramido je zgradil v el-Lahunu blizu Bahr Yussefa na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Nila in glavnega namakalnega kanala proti el-Lahunu. Vladal je samo petnajst let, zato so \xc5\xa1tevilne njegove zgradbe ostale nedokon\xc4\x8dane.   Nasledil ga je sin Senusret III.\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1ek Srednjega kraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nSenusret III. je bil bojevit vladar, ki je pogosto tudi sam vodil vojne pohode. V \xc5\xa1estem letu vladavine je ponovno izkopal kanal iz Starega kraljestva, ki je omogo\xc4\x8dal plovbo mimo prvega katarakta v gornjo Nubijo. Po tem kanalu je v \xc5\xa1estem, osmem, devetem, desetem in \xc5\xa1estnajstem letu svojega vladanja izpeljal \xc5\xa1tiri okrutne vojne pohode v Nubijo. Po teh zmagah je v Semni med drugim in tretjim kataraktom zgradil vrsto mogo\xc4\x8dnih  trdnjav, ki naj bi tvorile uradno mejo med osvojenimi ozemlji in neosvojeno Nubijo. Posadke trdnjav so morale v prestolnico  stalno po\xc5\xa1iljati poro\xc4\x8dila o dejavnostih domorodnih Medjajcev.  Iz nekaterih ohranjenih poro\xc4\x8dil je razvidno, kako trdno so posku\xc5\xa1ali Egip\xc4\x8dani nadzirati svojo ju\xc5\xbeno mejo. Medjajcem niso dovolili niti plovbe severno od meje niti prestopa meje s \xc4\x8dredami \xc5\xbeivine in drobnice, dovolili pa so jim dostop do trdnjav in trgovanja z njimi. Pohod v devetnajstem letu vladavine je moral Senusret prekiniti zaradi izjemno nizkega vodostaja Nila, ki bi lahko ogrozil plovbo njegovih ladij. Eden od Senusretovih vojakov omenja tudi pohod v Palestino, morda proti Sikemu. Njegova omemba je edina v zapisih  Srednjega kraljestva, ki omenja pohod v Palestino._NEWLINE_Z reformami dr\xc5\xbeavne uprave je okrepil mo\xc4\x8d uradnikov, ki jih je imenovala vlada, na ra\xc4\x8dun lokalnih  oblastnikov. Egipt je razdelil na tri regije \xe2\x80\x93 varete: Sever, Jug in Glava juga, ki so morda ustrezale Spodnjemu Egiptu, ve\xc4\x8dini Gornjega Egipta in nomom prvotnega Tebanskega kraljestva med vojno s Hierankopolom. Regije so upravljali poro\xc4\x8devalec, drugi poro\xc4\x8devalec, nekak\xc5\xa1en regionalni svet (djadjat) in \xc5\xa1tab ni\xc5\xbejih uradnikov in pisarjev. Mo\xc4\x8d nomarhov je med njegovo vladavino stalno slabela, dokler jih ni centralna oblast povsem zatrla, \xc4\x8deprav ni nobenega dokaza, da bi Senusret proti njim neposredno ukrepal.  _NEWLINE_Senusret III. je v zgodovini zapisan kot  faraon-voj\xc5\xa1\xc4\x8dak. Gr\xc5\xa1ki zgodovinarji so kasneje njegovo ime pogr\xc4\x8dili v Sesestris, s \xc4\x8dimer so ga pridru\xc5\xbeili ve\xc4\x8d drugim faraonom-voj\xc5\xa1\xc4\x8dakom iz Novega kraljestva. V Nubiji so ga \xc4\x8dastili kot boga, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika egip\xc4\x8danskih naseljencev. Dol\xc5\xbeina njegovega vladanja \xc5\xa1e vedno ni dore\xc4\x8dena. Sin Amenemhet III. je za\xc4\x8del vladati po njegovem devetnajstem vladarskem letu, ki je najvi\xc5\xa1je dokazano leto njegove vladavine. Na fragmentu, ki so ga odkrili v Senusretovem pogrebnem templju, je omenjeno 39. leto njegove vladavine, kar bi lahko pomenilo, da je bil sin dolgo \xc4\x8dasa njegov sovladar._NEWLINE_Srednje kraljestvo je med vladavino Amenemheta III. doseglo svoj gospodarski vi\xc5\xa1ek in zavidljivo stopnjo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja lastnih virov. Rudarski tabori na Sinaju, ki so se pred njim uporabljali samo ob\xc4\x8dasno, so postali skoraj stalni, kar dokazujejo zidane hi\xc5\xa1e, obzidja in celo lokalna pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Rudarske odprave na Sinaj so omenjene v 25 razli\xc4\x8dnih zapisih. Odprave v Hammamat so omenjene v \xc5\xa1tirih zapisih. V eni od njih je bilo ve\xc4\x8d kot 2.000 delavcev. Amenemhet je utrdil o\xc4\x8detovo obrambno \xc4\x8drto v Nubiji in nadaljeval gradnjo kanala do Fajumske oaze. Po 45 letih vladanja ga je nasledil sin Amenemhet IV., katerega devet let dolga vladavina je slabo dokumentirana. Po njegovem prihodu na oblast je mo\xc4\x8d dinastije dokazano za\xc4\x8dela slabeti, za kar obstaja ve\xc4\x8d razlag. Zapisi iz tistega \xc4\x8dasa pri\xc4\x8dajo, da so bile poplave Nila manj\xc5\xa1e kot sicer, zato so bila  obse\xc5\xbena zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da  suha in letine temu primerno manj\xc5\xa1e. Drug problem je bila  Amenemhetova izjemno dolga vladavina, ki je povzro\xc4\x8dila te\xc5\xbeave z nasledstvom. Slednjo trditev verjetno potrjuje dejstvo, da je Amenemheta IV. nasledila Sobekneferu, prva zgodovinsko dokazana faraonka Egipta. Sobekneferu ni vladala ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri leta in, kot ka\xc5\xbee, ni imela naslednika. Po njeni smrti je dvanajsta dinastija izumrla in z njo zlata doba egip\xc4\x8danskega Srednjega kraljestva.\n_START_SECTION_\nZaton v drugo vmesno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Sobekneferini smrti je na prestol pri\xc5\xa1el morda Sobekhotep I. (po mnenju nekaterih egiptologov II.), ki je bil pred tem glavni voja\xc5\xa1ki nadzornik. Z njim se je za\xc4\x8delo obdobje enodnevnih kraljev, ki je trajalo deset do petnajst let. Staroegip\xc4\x8danski viri jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med prve faraone trinajste dinastije, \xc4\x8deprav je naziv dinastija zavajajo\xc4\x8d, ker ve\xc4\x8dina vladarjev iz trinajste dinastije ni bila v sorodu. Njihova imena so zapisana na nekaj spomenikih in grafitih, njihovo zaporedje pa je znano samo iz Torinskega kanona, \xc4\x8deprav tudi ta ni povsem zanesljiv._NEWLINE_Po za\xc4\x8detnem dinasti\xc4\x8dnem kaosu je zavladalo ve\xc4\x8d dolgo bolje dokazanih faraonov, ki so skupaj vladali petdeset do osemdeset let. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i faraon iz tega obdobja je bil Neferhotep I., ki je vladal enajst let in je trdno vladal v Gornjem Egiptu, Nubiji in Nilovi delti razen morda v Xoisu in Avarisu. Neferhotepa I. je za suverena priznal celo vladar Biblosa, kar ka\xc5\xbee, da trinajsta dinastija vsaj do njegove vladavine ni bila zmo\xc5\xbena obdr\xc5\xbeati oblasti, ki jo je imela dvanajsta dinastija V nekaj obdobjih trinajste dinastije sta imela Xois in  Avaris samoupravo. Vladarji Xoisa so bili za\xc4\x8detniki \xc5\xa1tirinajste dinastije, vladarji azijskega Avarisa pa petnajste dinastije.  Po Manetu so se slednji med vladavino Neferhotepovega naslednika Sobekhotepa IV. uprli, vendar za upor ni arheolo\xc5\xa1kih dokazov. Sobekhotepa IV. je nasledil Sobekhotep V., njega pa  Vahibre Ibiau in Mernefere Aj. Vahibre Ibiau je vladal deset let, Mernefere Aj pa dvajset let, najve\xc4\x8d v trinajsti dinastiji. Noben od njiju ni zapustil toliko dokazov kot Neferhotep ali Sobekhotep IV. Kljub temu zgleda, da sta vladala vsaj delu Spodnjega Egipta. Po  Mernefere Aju ni noben vladar zapustil nobenega napisa izven meja Gornjega Egipta. Za\xc4\x8del se je sklepni del trinajste dinastije, v katerem so ju\xc5\xbeni kralji \xc5\xa1e naprej vladali v Gornjem Egiptu, ko je Egipt popolnoma razpadel, pa se je za\xc4\x8delo drugo vmesno obdobje.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nKo je enajsta dinastija ponovno zdru\xc5\xbeila Egipt, je uvedla centralizirano dr\xc5\xbeavno upravo, kakr\xc5\xa1ne ni bilo od propada Starega kraljestva. Na polo\xc5\xbeaje, izpraznjene v decentraliziranem  prvem vmesnem obdobju, so vladarji imenovali svoje ljudi. Najvi\xc5\xa1ji polo\xc5\xbeaj v kraljestvu je imel vezir, ki je bil najvi\xc5\xa1ji minister in je opravljal vsakdanje vladne posle v kraljevi pala\xc4\x8di. Njegove zadol\xc5\xbeitve  so bile zelo obse\xc5\xbene, zato se je polo\xc5\xbeaj pogosto razdelil na dva polo\xc5\xbeaja: vezirja severa in vezirja juga. Kako pogosto se je to zgodilo v Srednjem kraljestvu ni znano, Senusret I. pa je zagotovo imel isto\xc4\x8dasno dva vezirja. Druge polo\xc5\xbeaje je kraljestvo privzelo  iz provincijske  oblike uprave v Tebah, kakr\xc5\xa1no je imela enajsta dinastija pred ponovno zdru\xc5\xbeitvijo Egipta. Nadzornik zape\xc4\x8datenih dobrin je postal dr\xc5\xbeavni zakladnik, nadzornik posesti pa kraljev glavni spremljevalec. Sode\xc4\x8d po spomenikih, so bili ti trije uradniki in pisar kraljevih dokumentov, ki je bil verjetno kraljev osebni pisar, najpomembnej\xc5\xa1i mo\xc5\xbeje v centralni vladi._NEWLINE_Razen teh polo\xc5\xbeajev je imelo Staro kraljestvo polo\xc5\xbeaje, ki so izgubili svoj prvotni pomen in postali zgolj \xc4\x8dastni naslovi. V Srednjem kraljestvu so se ti polo\xc5\xbeaji ponovno uvedli. Z naslovom \xc4\x8dlan elite, ki se je v prvem vmesnem obdobju uporabljal zelo liberalno,  so se lahko naslavljali samo najvi\xc5\xa1ji dr\xc5\xbeavni uradniki._NEWLINE_Tak\xc5\xa1na osnovna oblika dr\xc5\xbeavne uprave se je ohranila skozi celo Srednje kraljestvo, \xc4\x8deprav je Senusret III. centralno upravo temeljito reformiral. Med njegovo vladavino sta Spodnji in Gornji Egipt postala lo\xc4\x8dena vareta (regiji) z  lo\xc4\x8denima upravama. Administrativni dokumenti in zasebne stele iz tistega obdobja ka\xc5\xbeejo na uvedbo novih uradni\xc5\xa1kih naslovov. Uprava kraljeve rezidence je postala poseben oddelek vlade, vojska pa je pri\xc5\xa1la pod poveljstvo vrhovnega generala.   Povsem mogo\xc4\x8de je, da so bili ti polo\xc5\xbeaji mnogo starej\xc5\xa1i, vendar jih zaradi verskih obi\xc4\x8dajev na pogrebnih stelah niso omenjali.\n_START_SECTION_\nUprava provinc\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi decentralizacije v prvem vmesnem obdobju so nekatere province (nomi) pri\xc5\xa1le pod oblast mo\xc4\x8dnih dru\xc5\xbein, ki so privzele dedni  naslov veliki poglavar noma ali kraj\xc5\xa1e nomarh. Polo\xc5\xbeaj se je razvil v peti in \xc5\xa1esti dinastiji, ko je razli\xc4\x8dne posle v upravi provinc za\xc4\x8del opravljati en sam uradnik. Pribli\xc5\xbeno v tistem \xc4\x8dasu je aristokracija provinc za\xc4\x8dela graditi dovr\xc5\xa1ene grobnice, ki ka\xc5\xbeejo na bogastvo in mo\xc4\x8d nomarhov. Do konca prvega vmesnega obdobja so nekateri nomarhi postali tako mogo\xc4\x8dni, da so napise datirali kar s svojimi  vladarskimi leti._NEWLINE_Ko je na oblast pri\xc5\xa1la enajsta dinastija, je bilo treba mo\xc4\x8d nomarhov obrzdati in ponovno vzpostaviti centralno vlado. Prvi velik korak je naredil Amenemhet I., ki je za centre oblasti v provincah izbral mesta in ne nomov. Naziv nomarh so lahko nosili samo  haty-a, se pravi \xc5\xbeupani najve\xc4\x8djih mest. Naziv nomarh se je uporabljal do vladavine Senusreta III., kar dokazujejo bogate grobnice, potem pa je nenadoma izginil. Izginotje se razlaga na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Tradicionalno prepri\xc4\x8danje je bilo, da je Senusret III. med svojo vladavino zatrl dru\xc5\xbeine nomarhov. Pred kratkim se je pojavila razlaga, da je Senusret II. uvedel politiko sistemati\xc4\x8dnega izobra\xc5\xbeevanja sinov nomarhov v svoji prestolnici in  njihovega kasnej\xc5\xa1ega imenovanja na guvernerske polo\xc5\xbeaje. Na ta na\xc4\x8din so mnoge rodbine nomarhov izgubile svojo nekdanjo mo\xc4\x8d. Naslov veliki gospodar noma je izginil, drugi prepoznavni naslovi nomarhov pa so se ohranili. V prvem vmesnem obdobju so imeli nosilci naslova veliki gospodar tudi naslov nadzornik sve\xc4\x8denikov. V poznem Srednjem kraljestvu so imele nekatere dru\xc5\xbeine dedna naslova \xc5\xbeupana in nadzornika  sve\xc4\x8denikov, kar ka\xc5\xbee, da velike nomar\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine nikoli niso bile povsem podrejene kralju, ampak so se vklju\xc4\x8dile v faraonsko administracijo dr\xc5\xbeave. Res je, da so na koncu dvanajste dinastije velike grobnice nomarhov izginile, vendar je res tudi to, da so zaradi nestabilnosti okolja in upadanja Srednjega kraljestva kmalu zatem izginile tudi grobnice faraonov.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nCela zgodovina Starega Egipta je bila povezana z  letnimi poplavami Nila, v katerih je voda  preplavila polja in zagotavljala obilne letine. Nekaj dokazov ka\xc5\xbee, da bi propad Starega kraljestva lahko bil povezan z  nizkim vodostajem Nila, ki je povzro\xc4\x8dil lakoto. Tak\xc5\xa1no stanje se je v zgodnjih letih Srednjega kraljestva obrnilo. V ve\xc4\x8djem delu tega obdobja je bil vodostaj Nila v povpre\xc4\x8dju 18 metrov nad nivojem v obdobju su\xc5\xa1. Obdobja ponavljajo\xc4\x8dih se visokih vodostajev so bila hkrati obdobja najve\xc4\x8djega razcveta, kar se je zgodilo na primer med vladavino Amenemheta III. Zgleda, da to trditev potrjuje tudi del knji\xc5\xbeevnosti iz tistega \xc4\x8dasa, na primer Amenehmetova navodila, v katerih faraon pripoveduje svojemu sinu, kako je med njegovo vladavino cvetelo kmetijstvo.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nEna od inovacij v kiparstvu, ki so jo vpeljali v Srednjem kraljestvu, je bil kockast kip, ki je ostal priljubljen vse do ptolomejskega obdobja skoraj 2000 let kasneje.   Kockasti kipi so ljudi prikazovali  v \xc4\x8depe\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju s koleni pritisnjenimi ob prsi in sklenjenimi rokami na vrhu kolen.  Ljudje so pogosto nosili \xc5\xa1iroke pla\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so telo pretvorili v kocki podobno obliko. Ve\xc4\x8dina podrobnosti je bila rezervirana za glavo, \xc4\x8deprav so v nekaterih primerih kiparji upodobili tudi ude.  Obstajata dva glavna tipa kockastih  kipov: kipi s popolnoma pokritimi in kipi z odkritimi stopali._NEWLINE_Torzo plemkinje pri\xc4\x8da o enakosti spolov v Egiptu, saj so lahko tudi peti\xc4\x8dne gospe pri kiparju naro\xc4\x8dile svoj kip. Bujni lasje, ki obdajajo njen obraz, so po\xc4\x8desani za u\xc5\xa1esa, kar daje vtis, da so u\xc5\xa1esa potisnjena naprej. U\xc5\xa1esa so velika in skladna z egip\xc4\x8danskim pojmovanjem lepote. Isti ideal je predpisoval tudi majhne prsi, ki na tem kipu niso izjema. Popolnoma ravne obrvi nad nosnim korenom ka\xc5\xbeejo na zgodnje obdobje dvanajste dinastije. Okoli leta 1900 pr. n. \xc5\xa1t. je oblika obrvi postala bolj naravna in se je v notranjih kotih o\xc4\x8di zakrivila navzdol proti korenu nosa.'