b'\n_START_ARTICLE_\nRex (ladja)\n_START_SECTION_\nLadijska oprema\n_START_PARAGRAPH_\nLadja Rex je bila kombinacija tedanje vrhunske tehnologije ter luksuznega hotela s \xc5\xa1estimi zvezdicami. Nekaj novega, kar do tedaj na tovrstnih \xc4\x8dezoceanskih ladjah ni obstajalo, sta bila fizioterapevtski kabinet in solarij. Tudi za zdravje gostov na ladji je bilo dobro poskrbljeno, saj se je poleg manj\xc5\xa1ih ambulant in lekarn na ladji nahajala tudi manj\xc5\xa1a bolni\xc5\xa1nica s potrebno zdravni\xc5\xa1ko oskrbo, vendar je bila namenjena predvsem potnikom, ki so potovali v prvemu razredu. Ladja je bila projektirana tako, da je bila zelo dobro zavarovana pred mo\xc5\xbenostjo brodoloma ali pred vdorom vode. Na palubi sta bila dva zunanja bazena z morsko vodo ter telovadnica. Skupaj sta sestavljala najve\xc4\x8dji prostor na ladji. Poleg tega so bile na ladji \xc5\xa1e kapela, udobne restavracije, trgovine, kinodvorane ter gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc5\xa1e mnogo drugih prostorov, ki so potnikom zagotavljale veliko udobje. Ladja je imela celo svojo tiskarno, ki je na ladji redno izdajala svoj \xc4\x8dasopis z imenom Morske novice.\n_START_SECTION_\nRazporeditev po razredih\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi razred je bil  najlep\xc5\xa1i in najbolj razko\xc5\xa1en. Vsaka dru\xc5\xbeina je na ladji imela svoje veliko in luksuzno stanovanje. Na stenah so visele slike, ki so bile zelo dragocene. _NEWLINE_V turisti\xc4\x8dnem razredu so imeli kot posebnost restavracijo, ki so jo uporabljali za posebne prilo\xc5\xbenosti in sve\xc4\x8dane bankete._NEWLINE_Tretji razred je bil nekoliko skromnej\xc5\xa1i. Tudi potniki v tem razredu so imeli veliko udobja. Lahko so obiskovali kino predstave, imeli so posebne jedilnice. Prostori, kjer so prebivali, so bili lo\xc4\x8deni, in sicer na prostore za kadilce ter nekadilce.\n_START_SECTION_\nPrva plovba\n_START_PARAGRAPH_\nRex je prvi\xc4\x8d izplul 27. septembra 1931. Na tej plovbi \xc4\x8dez Atlantik je bilo na njem 1872 potnikov. Na prvi plovbi je imela posadka te\xc5\xbeave z ladijskimi motorji, zato so morali plovbo prekiniti in v Gibraltarju odpraviti napako. Tam je bila ladja privezana kar tri dni. Nekaj potnikov je iz strahu pred nadaljnjo plovbo ladjo zapustilo. Rex je sre\xc4\x8dno prispel v New York, kjer so ga sve\xc4\x8dano sprejeli in tedaj je ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d prebivalcev New Yorka (ve\xc4\x8dinoma italijanskih izseljencev) tudi po ves dan stalo v vrsti, da bi si lahko ogledali ladjo.\n_START_SECTION_\nModri trak\n_START_PARAGRAPH_\nModri trak (angle\xc5\xa1ko: Blue Riband) si pridobi potni\xc5\xa1ka ladja, ki v najkraj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu prepluje Atlantik. Obljube konstruktorjev ladje je Rex izpolnil med 11. in 16. avgustom 1933, ko je preplul razdaljo med Gibraltarjem in New Yorkom s povpre\xc4\x8dno potovalno hitrostjo 28,92 vozlov. Modri trak je Rex ohranil skoraj dve leti in je tudi edina italijanska ladja, ki si je pridobila to \xc4\x8dastno lovoriko.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna in potopitev\n_START_PARAGRAPH_\n9. maja 1940, v za\xc4\x8detku druge svetovne vojne, je Rex skupaj z Conte di Savoia odplul na svojo poslednjo plovbo po Sredozemskem morju. Po koncu plovbe so ladji spremenili videz, da bi bila manj opazna iz zraka. Pobarvali in potemnili so ji okna in nadgradnjo, da bi ji zagotovili ve\xc4\x8djo varnost. Ladja je med vojno slu\xc5\xbeila za prevoze ranjencev.  Spomladi 1940 je Rex prenehal z svojim potovanjem in odplul v Genovo, kjer so ladjo nameravali pustiti v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du dokler se vojna ne kon\xc4\x8da, toda po bombardiranju mesta je Rex odplul v Trst, kjer je bil zasidran ve\xc4\x8d mesecev, ker pa so se bali, da bi zavezniki bombardirali \xc5\xa1e Trst, so se v nem\xc5\xa1ki vojni mornarici odlo\xc4\x8dili, da bodo ladji poiskali bolj\xc5\xa1e skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de. S petimi vla\xc4\x8dilci so tako ladjo 6. septembra 1944 privlekli v Koprski zaliv med Koprom in Izolo. Ker je bilo na tem mestu morje plitvo, je ladja pribli\xc5\xbeno 200 metrov od obale nasedla in se za nekaj stopinj obrnila na levo stran. Tam je prazna in brez posadke \xc4\x8dakala nadaljnjih dogodkov. 8. septembra 1944, ob 11. uri dopoldan, je 12 letal Bristol Beaufighter 272 eskadrilije Kraljevega vojnega letalstva (272 Squadron RAF) pri\xc4\x8delo raketirati ladjo. Potem, ko je ladjo zadelo 123 raket in veliko granat ter moldov, je Rex za\xc4\x8del goreti ter se prevrnil na levi bok. Gorel je \xc5\xa1tiri dni, zatem pa je potonil.\n_START_SECTION_\nUsoda ladje\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni so ladjo leta 1947 pri\xc4\x8deli rezati za staro \xc5\xbeelezo. Operacija je trajala ve\xc4\x8d let. Danes so na dnu \xc5\xa1e vidni ostanki. Obstaja sicer mit, da naj bi bilo sidro na Kongresnem trgu v Ljubljani z ladje Rex, vendar to ne dr\xc5\xbei.'