b'\n_START_ARTICLE_\nDarej I.\n_START_SECTION_\nOhranjeni pisni viri\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vir za opis njegovega \xc5\xbeivljenja so njegovi lastni zapisi, \xc5\xa1e posebej pa behistunski napisi (Bisutun), kjer je zapisano kako je pridobil krono in zajezil upor. Velikokrat so dvomili v verodostojnost, vendar celotna vsebina ka\xc5\xbee na to, da se lahko brez mo\xc4\x8dnih razlogov zanesemo na njegovo pripovedovanje. Poro\xc4\x8dila, ki sta jih napisala Herodot in Ktezij o \xc4\x8dasu njegovega vladanja, so na mnogih mestih o\xc4\x8ditno odvisna od te uradne razli\xc4\x8dice. Poleg tega so pome\xc5\xa1ana z mnogimi bajeslovnimi zgodbami. Na primer, ali so Darej in njegovi zavezniki postali kralji na podlagi odlo\xc4\x8ditve njihovih konjev, in ali je Darej dobil krono z ukano svojega sluge.\n_START_SECTION_\nVzpon\n_START_PARAGRAPH_\nDarej je pripadal stranski, mlaj\xc5\xa1i veji vladarske rodbine Ahemenidov. Po samomoru Kambiza II. leta 522 pr. n. \xc5\xa1t. je nemoteno v celem imperiju zavladal uzurpator Medijec Gaumata iz rodu magov. Gaumata se je leto poprej za\xc4\x8del izdajati za Smerdisa (perz. Bardija), mlaj\xc5\xa1ega brata Kambiza, sina Kira II. Starej\xc5\xa1ega Velikega, ki ga je Kambiz dal usmrtiti pred pohodom v Egipt leta 525 pr. n. \xc5\xa1t. Nih\xc4\x8de si ni upal ugovarjati njegovi vladavini. Darej je za kraljevsko rodbino \xc2\xbbs pomo\xc4\x8djo Ahuramazde\xc2\xab\xc2\xa0posku\xc5\xa1al ponovno pridobiti prestol. Njegov o\xc4\x8de Histasp (Histaspes, Histosp), partski satrap je \xc5\xa1e \xc5\xbeivel, vendar ni bil dovolj hraber. Na podlagi njegovih zapisov, najdenih v Susi, sta v \xc4\x8dasu, ko je Darej postal kralj, \xc5\xbeivela \xc5\xa1e oba, njegov o\xc4\x8de Histap in njegov ded Arsam (Arsames). 16. okobra 521 pr. n. \xc5\xa1t. je s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1estih najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih perzijskih plemi\xc4\x8dev, katerih imena je razglasil na koncu Behistunskega napisa, presenetil in ubil uzurpatorja v medijski trdnjavi, ter prevzel vladavino. Za uzakonitev svoje oblasti se je poro\xc4\x8dil tudi z Atoso, Smerdisovo sestro in vdovo, ter h\xc4\x8derjo Kira II. Starej\xc5\xa1ega Velikega. Dareja je nasledil na prestolu njun sin Kserks.\n_START_SECTION_\nOblast\n_START_PARAGRAPH_\nTa nenadna sprememba je povzro\xc4\x8dila, da so se posku\xc5\xa1ale vzhodne province na novo osvoboditi. V Susiani, Babilonu, Mediji in Margiani so uzurpatorji trdili, da so izhajali iz starih kraljevskih dru\xc5\xbein in so zbrali veliko vojsko. V Perziji je Vahjazdata posnemal Gaumato, velika ve\xc4\x8dina ga je priznala za resni\xc4\x8dnega Bardijo. Darej je z malo vojsko Perzijcev in Medijcev in z nekaj zanesljivimi generali premagal vse te\xc5\xbeave. Leta 520 in 519 pr. n. \xc5\xa1t. so zadu\xc5\xa1ili vse upore. Babilon se je uprl dvakrat, Susiana celo trikrat. Tako je Darej uvedel oblast v celotnem imperiju.\n_START_SECTION_\nPrenove in doprinosi\n_START_PARAGRAPH_\nDarej se je v svojih spisih pojavljal kot navdu\xc5\xa1en vernik monoteisti\xc4\x8dne religije baktrijskega maga Zaratustre (Zoroastra). Bil je tudi velik dr\xc5\xbeavnik in organizator. \xc4\x8cas zavojevanj se je kon\xc4\x8dal. Vojne, ki se jih je Darej lotil, so slu\xc5\xbeile krepitvi meja imperija in vzdr\xc5\xbeevanju reda ter miru pred barbarskimi plemeni na mejah. Darej je podjarmil divje narode pontskih in armenskih gora, ter raz\xc5\xa1iril perzijsko obmo\xc4\x8dje do Kavkaza. Zaradi istega razloga se je bojeval proti Sakom in drugim turanskim plemenom. Z organizacijo, ki jo je ustanovil v imperiju, je postal resni\xc4\x8dni in strpni naslednik Kira II. Njegovo organizacijo provinc in na\xc4\x8din dajatve davkov je opisal Herodot, o\xc4\x8ditno iz dobrih uradnih virov. Darej je vpeljal mo\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavo in razdelil Perzijski imperij na dvajset upravnih enot - satrapij, ki so jih upravljali perzijski in medijski plemi\xc4\x8di. Kot satrapi so bili po navadi razmeroma neodvisni in tudi naziv je bil deden. Vsaka provinca je tako lahko imela svoje zakone, tradicije in izbrano dru\xc5\xbebo. Vsaka pokrajina je morala vladarju pla\xc4\x8devati davke v zlatu in srebru. Veliko obmo\xc4\x8dij, kot na primer Babilonija, je zaradi tega gospodarsko nazadovalo._NEWLINE_Vseeno pa je Darej uredil kovanje denarja in uvedel kovanje enotnega zlatega denarja, darejka. Posku\xc5\xa1al je razviti trgovino imperija in je poslal odpravo v Kabul in na obmo\xc4\x8dje reke Ind. Odpravo je vodil karijski kapitan Skilaks iz Kariande, ki je raziskal Indijski ocean od ustja Inda do Sueza. Kopal je prekop od Nila do Sueza in, kakor ka\xc5\xbeejo napisi v hieroglifih, najdeni na tem podro\xc4\x8dju, je plul od Nila po Rde\xc4\x8dem morju do Sabe in Perzije._NEWLINE_Darej je bil povezan s Kartagino (namre\xc4\x8d s Karko po napisu v Nak\xc5\xa1i Rustamu, nedale\xc4\x8d od Persepolisa) in je raziskal obale Sicilije in Italije. Isto\xc4\x8dasno je posku\xc5\xa1al pridobiti naklonjenost tamkajn\xc5\xa1njih ljudstev, tako da je zaradi tega podpiral dejavnosti njihovih duhovnikov. Skupini izku\xc5\xa1enih pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov je naro\xc4\x8dil naj obpljujejo Afriko. Zgradil je prometne poti. Najbolj pomembna je bila kraljeva cesta med Suso in Sardom (Sarde, Sardes). Judom je dovolil zgraditi Jeruzalemski tempelj. V Egiptu se je njegovo ime pojavilo v templjih, ki jih je zgradil v Memfisu, Edfuju in v Veliki oazi. Kakor nakazuje napis iz Vatikana je v Suso poklical visokega duhovnika Tzahorja iz Saisa in mu podal polnomo\xc4\x8dje za preureditev \xc2\xbbhi\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenja\xc2\xab, velike medicinske \xc5\xa1ole sai\xc5\xa1kega templja. V vso dr\xc5\xbeavo je uvedel enotni uradni jezik aramej\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki so jo v Prednji Aziji \xc5\xbee pred tem dolgo uporabljali kot upravni in trgovski jezik. Tudi sodstvo je bilo strogo organizirano._NEWLINE_V egip\xc4\x8danski tradiciji Dareja smatrajo za enega od velikih dobrotnikov in zakonodajalcev dr\xc5\xbeave. Podobno mesto je zavzemal v gr\xc5\xa1kih sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih. \xc2\xbbSvojemu su\xc5\xbenju\xc2\xab\xc2\xa0Godatu, nadzorniku kraljevega parka blizu Magnezije ob Meandru, je odredil svobodo odlo\xc4\x8danja pri davkih in prisilnega dela za sveto Apolonovo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Vsa gr\xc5\xa1ka prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v Mali Aziji in Evropi so bila zaradi tega v perzijskih vojnah na strani Perzije in so svarila Grke, da niso posku\xc5\xa1ali z odporom.\n_START_SECTION_\nZavojevanja, vojni pohodi in vojne\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 513 pr. n. \xc5\xa1t. je Darej stopil v vojno proti Skitom. Velika vojska je pre\xc4\x8dkala Bospor, podjarmila Trakijo in pre\xc4\x8dkala Donavo. Za prehod \xc4\x8dez Bospor je gr\xc5\xa1ki arhitekt Mandroklej postavil prvi pontonski most. Razlog za to vojno je lahko bil le napad nomadskih turanskih plemen v zadnjem delu in s tem zagotovitev miru severnih meja imperija. Vojno so za\xc4\x8deli zaradi napa\xc4\x8dne geografske predstave. Celo Aleksander Veliki in Makedonci so verjeli, da so bili na Hinduku\xc5\xa1u, ki so ga imenovali Indijski Kavkaz (Caucasus Indicus), in na obalah Jaksarta, ki so ga imenovali Tanais, to je Don dokaj blizu \xc4\x8crnega morja. Vojni pohod v te kraje seveda ni uspel in Perzijci so se nekaj tednov zadr\xc5\xbeevali v ruskih stepah. Darej se je bil prisiljen vrniti. Podrobnosti, ki jih je zapisal Herodot so zares umi\xc5\xa1ljene. Po Herodotu je Darej dosegel celo Volgo. Zapis, ki ga je napisal sam Darej na plo\xc5\xa1\xc4\x8dici in so ga dodali njegovemu velikemu behistunskemu napisu, se je uni\xc4\x8dil, razen nekaj besed._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila evropska Gr\xc4\x8dija globoko povezana z abalami Male Azije in so nasprotujo\xc4\x8de skupine v gr\xc5\xa1kih mestih neprestano prosile za njegovo posredovanje, se Darej ni vme\xc5\xa1aval. Perzijske vojne so za\xc4\x8deli Grki sami. Podpora, ki so jo dale Atene in Eretrija na Evboji (Evbeja) upornim Joncem (499-494 pr. n. \xc5\xa1t.) in Karijcem je povzro\xc4\x8dila neizogibno kazen takoj, ko so vstajo zadu\xc5\xa1ili. Bilo je le \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa kdaj bo Perzija napadla svobodna mesta v Gr\xc4\x8diji. Prvi vojni pohod ladjevja in kopenske vojske Darejevega ne\xc4\x8daka, zeta in svaka Mardonija nad Trakijonovo pe\xc4\x8dino Atosa leta 492 pr. n. \xc5\xa1t. zaradi viharja ni uspel. Pohod ni bil usmerjen neposredno proti Gr\xc4\x8diji, vendar so Makedonijo, Trakijo in severni del de\xc5\xbeele do Tesalije priklju\xc4\x8dili Perziji._NEWLINE_Leta 490 pr. n. \xc5\xa1t. je Darej izvedel, da je imel nekdanji atenski tiran Hipija (Hipias), ki so ga leta 510 pr. n. \xc5\xa1t. izgnali, \xc5\xa1e vedno veliko podporo v Atenah. Velik del prebivalcev Aten se je bil pripravljen ukloniti perzijski nadvladi v zameno za oprostitev kazni zaradi sodelovanja v jonski vstaji. Darej je poslal vojsko, okoli 25.000 pe\xc5\xa1akov in prek 1.000 ladij, da bi zavzela Eretrijo. Atenci so poklicali na pomo\xc4\x8d \xc5\xa0parto in sami krenili proti Eretriji. Eretrijo so perzijske \xc4\x8dete zavzele po devetih dnevih obleganja. Perzijski poveljnik Datis je zaradi sodelovanja v jonski vstaji ukazal mesto poru\xc5\xa1iti, prebivalce pa je dal odgnati v Suso. Vojsko, ki sta jo naprej v Atiko iz Kilikije vodila Datis in Artefern (Artefernes), so v bitki pri Maratonu leta 490 pr. n. \xc5\xa1t. pod strategom Miltiadom premagali. Zatem je pri\xc5\xa1la tudi \xc5\xa1partanska vojska, vendar so Perzijci z ladjami \xc5\xbee pobegnili._NEWLINE_Preden je Darej dokon\xc4\x8dal priprave na tretji bojni pohod je le leta 486 pr. n. \xc5\xa1t. izbruhnila vstaja v Egiptu. Tega leta je po petintridesetletni vladavini umrl. Velja za enega najve\xc4\x8djih vladarjev zahodnega sveta. \xc5\xa0e pred smrtjo si je Darej zgradil grobnico s pro\xc4\x8deljem, katerega so kasneje prevzeli vsi njegovi nasledniki.'