b'\n_START_ARTICLE_\nZunajnivojsko kri\xc5\xbeanje\n_START_PARAGRAPH_\nZunajnivojsko kri\xc5\xbeanje je tehni\xc4\x8dna re\xc5\xa1itev kri\xc5\xbeanja dveh ali ve\xc4\x8d prometnih povr\xc5\xa1in na razli\xc4\x8dnih vi\xc5\xa1inah tako, da ni oviran pretok prometa na tranzitni poti. Prometne poti so lahko sestavljene iz kombinacije ceste, pe\xc5\xa1poti, \xc5\xbeeleznice, kanalov ali letali\xc5\xa1ke vzletno-pristajalne steze. Mostovi, predori, podvozi, nadvozi ali kombinacija teh predstavljajo del re\xc5\xa1itve, zgrajene na kri\xc5\xbeanju prometnih poti v razli\xc4\x8dnih nivojih.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nZunajnivojsko kri\xc5\xbeanje dveh cest je oblikovano kot zunajnivojski priklju\xc4\x8dek na mestu, kjer je treba izvesti prestop iz ene na drugo cesto. Zunajnivojska kri\xc5\xbeanja se na\xc4\x8drtujejo predvsem na daljinskih cestah. Na ostalih cestah se predvidijo tam, kjer nivojsko kri\xc5\xbeanje ne zagotovlja predpisanega nivoja uslug. Projektirajo se za hitrost od 40 do 60 km/h. Dimenzije pre\xc4\x8dnega profila posamezne rampe dolo\xc4\x8dajo oblika priklju\xc4\x8dka, prometna obremenitev in projektna hitrost.\n_START_SECTION_\nPrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nCeste v razli\xc4\x8dnih nivojih omogo\xc4\x8dajo prometu svobodno gibanje, z manj prekinitvami in pri vi\xc5\xa1jih hitrostih. Zato se izvennivojska kri\xc5\xbeanja praviloma gradijo na prometnicah vi\xc5\xa1je kategorije (avtocestah, hitrih cestah) ali prometnicah z velikim obsegom tranzitnega prometa. Tako kri\xc5\xbeanje ima manj konfliktnih to\xc4\x8dk, zato je \xc5\xa1tevilo prometnih nesre\xc4\x8d bistveno manj\xc5\xa1e kot na klasi\xc4\x8dnih kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih. Zato so avtoceste, \xc4\x8deprav imajo vi\xc5\xa1je povpre\xc4\x8dne hitrosti, bistveno varnej\xc5\xa1e glede na prevo\xc5\xbeene razdalje od cest, ki nimajo izvennivojskih kri\xc5\xbeanj oziroma priklju\xc4\x8devanj.\n_START_SECTION_\nSlabosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzvennivojska kri\xc5\xbeanja oziroma priklju\xc4\x8dki zavzemajo veliko prostora, so lahko zapletena in draga, zaradi potrebe po ve\xc4\x8djih objektih, kot so predori, rampe priklju\xc4\x8dkov in podvozi ali nadvozi. Njihova vi\xc5\xa1ina je lahko mote\xc4\x8da v okolju. V kombinaciji z velikim obsegom prometa, ki ga take ceste privabljajo, so nepriljubljena za lastnike zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in prebivalce. Take re\xc5\xa1itve so lahko predmet nasprotovanja lokalnih okolij pri ume\xc5\xa1\xc4\x8danju v prostor.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznice\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi zagotovili pove\xc4\x8danje zmogljivosti \xc5\xbeeleznic, je treba ukinjati nivojska kri\xc5\xbeanja s cestami in zgraditi izvennivojska kri\xc5\xbeanja. Tudi ve\xc4\x8d \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, ki se kri\xc5\xbeajo ali razdvajajo, je primerno zgraditi v ve\xc4\x8d nivojih in s tem zagotoviti nemoten potek prometa. To mo\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1a varnost in je klju\xc4\x8dnega pomena za varno delovanje prog za visoke hitrosti._NEWLINE_Izvennivojska kri\xc5\xbeanja z \xc5\xbeeleznico zavzamejo manj prostora kot cestni priklju\xc4\x8dki, ker niso potrebne priklju\xc4\x8devalne rampe. S takimi re\xc5\xa1itvami se dose\xc5\xbee ve\xc4\x8d izbolj\xc5\xa1av, kot je negativnih vplivov, tudi zato, ker kakovostne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave pogosto trajajo veliko dlje v prostoru. Vendar pa posegi zahtevajo veliko in\xc5\xbeenirskega dela in je gradnja zelo draga in zamudna.'