b'\n_START_ARTICLE_\nChagasova bolezen\n_START_SECTION_\nPotek bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detno akutno obdobje je lahko asimptomatsko ali pa se pojavi nezna\xc4\x8dilno vro\xc4\x8dinsko stanje. Akutni fazi sledi latentno obdobje, ki lahko traja ve\xc4\x8d desetletij ali vse \xc5\xbeivljenje. Pri 10 do 30\xc2\xa0% bolnikov latentna faza napreduje v kroni\xc4\x8dno fazo z\xc2\xa0zapleti na srcu in prebavilih. Tudi v akutni fazi simptomi nastopijo in kasneje izzvenijo, oku\xc5\xbeba vztraja in preide v latentno oziroma pri dolo\xc4\x8denih bolnikih nato \xc5\xa1e v kroni\xc4\x8dno fazo. V 10\xc2\xa0% primerov bolezen preide iz akutne neposredno v kroni\xc4\x8dno fazo, brez vmesne asimptomske latentnega obdobja.\n_START_SECTION_\nAkutna faza\n_START_PARAGRAPH_\nV akutni fazi se lahko pojavijo rde\xc4\x8d vozli\xc4\x8dek na mestu ugriza, visoka temperatura, pove\xc4\x8dane bezgavke in edem (oteklina) obraza, glavobol, bole\xc4\x8dine v mi\xc5\xa1icah, pove\xc4\x8danje vranice in jeter. Lahko da se simptomi sploh ne pojavijo ali pa ostane bolezen neprepoznana zaradi nezna\xc4\x8dilnih znakov in simptomov. Pri bolnikih, pri katerih povzro\xc4\x8ditelj ne vstopi preko ko\xc5\xbee, temve\xc4\x8d preko o\xc4\x8desne veznice (30 do 50\xc2\xa0% primerov), lahko nastane oteklina veke in tkiva okrog o\xc4\x8desa ter z vnetjem veznice. Pri 90\xc2\xa0% bolnikov, ki v akutni fazi razvijejo simptome, le-ti spontano izzvenijo v treh do osmih tednih. V redkih primerih, zlasti pri otrocih, lahko pride do \xc5\xbeivljenjsko ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8dega miokarditisa, ki se ka\xc5\xbee s tahikardijo in spremembami v EKG-ju.  Lahko se razvije tudi meningoencefalitis, ki je pogostej\xc5\xa1i pri prirojenih oku\xc5\xbebah in pri imunsko oslabljenih bolnikih.\n_START_SECTION_\nLatentna faza\n_START_PARAGRAPH_\nV latentnem obdobju, ki sledi akutni fazi, bolniki nimajo simptomov in nikakr\xc5\xa1nih te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nKroni\xc4\x8dna faza\n_START_PARAGRAPH_\nV kroni\xc4\x8dni fazi pride bolezen prizadene \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, prebavila in srce. Pri okoli dveh tretjinah bolnikov, pri katerih bolezen napreduje v kroni\xc4\x8dno obliko, pride do po\xc5\xa1kodbe srca, vklju\xc4\x8dno z dilatativno kardiomiopatijo (bolezen sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice s pove\xc4\x8danimi sr\xc4\x8dnimi votlinami), ki povzro\xc4\x8da \xc5\xbeivljenjsko ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8de motnje sr\xc4\x8dnega ritma. Pri okoli tretjini bolnikov so prizadeta prebavila (megakolon \xe2\x80\x93 raz\xc5\xa1irjeno debelo \xc4\x8drevo in megaezofagus \xe2\x80\x93 raz\xc5\xa1irjen po\xc5\xbeiralnik) s pridru\xc5\xbeeno izgubo telesne te\xc5\xbee. Med prvimi simptomi prizadetosti prebavil se pojavljajo te\xc5\xbeave pri po\xc5\xbeiranju, ki lahko vodijo v nedohranjenost. 20 do 50\xc2\xa0% bolnikov s prizadetimi prebavili ima tudi spremembe na srcu._NEWLINE_Do 10\xc2\xa0% bolnikov s kroni\xc4\x8dno obliko Chagasove bolezni nevritis (vnetje \xc5\xbeivcev), ki povzro\xc4\x8da spremembe v kitnih refleksih in motnje zaznavanja v \xc4\x8dutilih. V nekaterih primerih je prizadeto tudi osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje in pri teh bolnikih se lahko pojavijo demenca, zmedenost, kroni\xc4\x8dna encefalopatija ter \xc4\x8dutilne in gibalne motnje._NEWLINE_Simptomi in klini\xc4\x8dni znaki so posledica odmiranja celic v prizadetem tkivu, kar spro\xc5\xbei vnetni odgovor, celi\xc4\x8dne lezije in fibrozo (razra\xc5\xa1\xc4\x8danje veziva). Nezdravljena kroni\xc4\x8dna Chagasova bolezen lahko povzro\xc4\x8di smrt, zlasti zaradi po\xc5\xa1kodbe srca.\n_START_SECTION_\nVzrok in diagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nT. cruzi  po navadi prenesejo na \xc4\x8dloveka in druge sesalce krvosesne stenice iz poddru\xc5\xbeine Triatominae (sodijo med roparske stenice). Te \xc5\xbeu\xc5\xbeelke so znane pod razli\xc4\x8dnimi lokalnimi imeni, kot so  vinchuca v Argentini, Boliviji, \xc4\x8cilu in Paragvaju, barbeiro  brivec) v Braziliji, pito v Kolumbiji, chinche v Srednji Ameriki, ter chipo v Venezueli. Bolezen se lahko prena\xc5\xa1a tudi s krvnimi transfuzijami, presaditvami organov, oku\xc5\xbeeno hrano in z matere na njen zarodek. Diagnoza zgodnje bolezni se opravi z mikroskopskim dokazom parazita v krvi, kroni\xc4\x8dna bolezen pa z dokazom protiteles proti T. cruzi v krvi.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrepre\xc4\x8devanje ve\xc4\x8dinoma vklju\xc4\x8duje uni\xc4\x8devanje roparskih stenic in izogibanje pikom.Nadaljnji preventivni ukrep je testiranje  krvi, ki se uporablja za transfuzije. Cepivo \xc5\xa1e ni na voljo. Zgodnje oku\xc5\xbebe se zdravijo z zdraviloma benznidazol ali nifurtimoks. Ob zgodnji uporabi zdravila pride skoraj vedno do ozdravitve, u\xc4\x8dinkovitost zdravil pa se zmanj\xc5\xa1uje z dalj\xc5\xa1im trajanjem oku\xc5\xbebe pred uvedbo terapije. Pri kroni\xc4\x8dni obliki bolezni lahko zdravljenje z zdravili upo\xc4\x8dasni ali prepre\xc4\x8di napredovanje oku\xc5\xbebe do kon\xc4\x8dnega stadija. Benznidazol in nifurtimoks povzro\xc4\x8data prehodne ne\xc5\xbeelene u\xc4\x8dinke pri do 40\xc2\xa0% ljudi. Ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki vklju\xc4\x8dujejo spremembe na ko\xc5\xbei, toksi\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke na mo\xc5\xbegane ter dra\xc5\xbeenje prebavil.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nOcenjuje da je s Chagasovo boleznijo oku\xc5\xbeenih 7 do 8 milijonov ljudi, ve\xc4\x8dinoma v  Mehiki ter Srednji in Ju\xc5\xbeni Ameriki. Bolezen zahteva okoli 12.500 smrtnih \xc5\xbertev na leto (podatek za leto 2006). Ve\xc4\x8dina oku\xc5\xbeenih je revna in ve\xc4\x8dina se jih oku\xc5\xbebe sploh ne zaveda. Zaradi selitev se bolezen pojavlja tudi v predelih, kjer je prej ni bilo,  na primer v \xc5\xa1tevilnih evropskih dr\xc5\xbeavah in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike. V teh obmo\xc4\x8djih bele\xc5\xbeijo porast primerov.'