b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice\n_START_SECTION_\nNaselja ob\xc4\x8dine Bre\xc5\xbeice\n_START_PARAGRAPH_\nArnovo selo, Arti\xc4\x8de, Bizeljska vas, Bizeljsko, Blatno, Bojsno, Bor\xc5\xa1t, Bra\xc4\x8dna vas, Brezje pri Bojsnem, Brezje pri Veliki Dolini, Brezovica na Bizeljskem, Bre\xc5\xbeice, Brvi, Buko\xc5\xa1ek, Bukovje, Bu\xc5\xa1e\xc4\x8da vas, Cerina, Cerklje ob Krki, Cirnik, Cundrovec, Curnovec, \xc4\x8cate\xc5\xbe ob Savi, \xc4\x8cedem, \xc4\x8cre\xc5\xa1njice pri Cerkljah, De\xc4\x8dno selo, Dednja vas, Dobeno, Dobova, Dolenja Piro\xc5\xa1ica, Dolenja vas pri Arti\xc4\x8dah, Dolenje Skopice, Dramlja, Drenovec pri Bukovju, Dvorce, Gabrje pri Dobovi, Gaj, Gazice, Globo\xc4\x8dice, Globoko, Glogov Brod, Gorenja Piro\xc5\xa1ica, Gorenje Skopice, Gornji Lenart, Gregovce, Hrastje pri Cerkljah, Izvir, Jereslavec, Jesenice, Kamence, Kapele, Koritno, Kra\xc5\xa1ka vas, Kri\xc5\xbee, Kr\xc5\xa1ka vas, Laze, Lo\xc4\x8de, Mala Dolina, Mali Cirnik, Mali Obre\xc5\xbe, Mali Vrh, Mihalovec, Mostec, Mrzlava vas, Nova vas ob Sotli, Nova vas pri Mokricah, Obre\xc5\xbeje, Oklukova Gora, Ore\xc5\xa1je na Bizeljskem, Pavlova vas, Pe\xc4\x8dice, Peri\xc5\xa1\xc4\x8de, Pir\xc5\xa1enbreg, Pi\xc5\xa1ece, Podgorje pri Pi\xc5\xa1ecah, Podgra\xc4\x8deno, Podvinje, Ponikve, Po\xc5\xa1tena vas, Prilipe, Ra\xc4\x8dja vas, Rajec, Rakovec, Ribnica, Rigonce, Sela pri Dobovi, Silovec, Slogonsko, Slovenska vas, Sobenja vas, Spodnja Pohanca, Sromlje, Stankovo, Stara vas - Bizeljsko, Stojanski Vrh, Trebe\xc5\xbe, Velika Dolina, Velike Malence, Veliki Obre\xc5\xbe, Vinji Vrh, Vitna vas, Vol\xc4\x8dje, Vrhje, Vrhovska vas, Zasap, Zgornja Pohanca, Zgornji Obre\xc5\xbe, \xc5\xbdejno, \xc5\xbdupe\xc4\x8da vas, \xc5\xbdupelevec\n_START_SECTION_\nZgodovina upravne ureditve\n_START_PARAGRAPH_\nV letu, ki je sledilo mar\xc4\x8dni revoluciji je cesar Franc Jo\xc5\xbeef izdal Provizori\xc4\x8dni zakon o ob\xc4\x8dinah, s katerim ozna\xc4\x8dujemo za\xc4\x8detke lokalne samouprave na Slovenskem. Ob\xc4\x8dine so se na podlagi \xc5\xbee s katastri dolo\xc4\x8denih katastrskih ob\xc4\x8din oblikovale do junija 1850, ko so pri\xc4\x8deli z volitvami v ob\xc4\x8dinske zastope. V letu 1862 je bil izdan zakon, ki je bil podlaga za nadaljnje ustvarjanje ob\xc4\x8dinskih volilnih redov, \xc5\xa0tajerska (kamor so sodile tudi Bre\xc5\xbeice) ga je denimo dobila 2. maja 1864. Volilni redi so z manj\xc5\xa1imi spremembami ostali v veljavi dokler nova oblast po razpadu Avstro-ogrske, ni vpeljala nove volilne zakonodaje. V letu 1850 se je de\xc5\xbeela \xc5\xa0tajerska delila na tri okro\xc5\xbeja, Gra\xc5\xa1ko s sede\xc5\xbeem v Gradcu, Bru\xc5\xa1ko, katere sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil Bruck na Muri in Mariborsko. V slednjem je \xc5\xbeivela velika ve\xc4\x8dina slovensko govore\xc4\x8dega prebivalstva te de\xc5\xbeele, vanj so sodile tudi Bre\xc5\xbeice. Mariborsko okro\xc5\xbeje se je delilo na 6 okrajnih glavarstev, le-ta pa na 20 sodnih okrajev. Eno izmed okrajnih glavarstev je imelo sede\xc5\xbe v Bre\xc5\xbeicah in se je delilo na sodne okraje Bre\xc5\xbeice, Kozje in Sevnica. Okrajno glavarstvo Bre\xc5\xbeice je obsegalo 82 ob\xc4\x8din. V drugi polovici 19. stoletja je avstrijska oblast izvedla ve\xc4\x8d \xc5\xa1tetij prebivalstva na podlagi katerih lahko pridobimo podatke tudi o Bre\xc5\xbeicah. V letu 1854 je okraj Bre\xc5\xbeice \xc5\xa1tel 15.839 prebivalcev in vklju\xc4\x8deval 38 ob\xc4\x8din. Desetletje in pol za tem je okrajno glavarstvo v Bre\xc5\xbeicah \xc5\xa1e vedno zajemalo sodne okraje Bre\xc5\xbeice, Kozje in Sevnico. Sam sodni okraj Bre\xc5\xbeice pa se je delil na krajevne ob\xc4\x8dine Arti\xc4\x8de, Bojsno, Mostec, Gaberje, Globoko, Veliki Obre\xc5\xbe, Kapele, Lo\xc4\x8d, Mihalovec, Pi\xc5\xa1ece, Pleterje, Bre\xc5\xbeice, Rigonce, Zakot, Sela, Sromlje, Videm in Bizeljsko, ki so skupaj premogle 16.637 prebivalcev. V sodnem okraju Bre\xc5\xbeice, ki se je delil na mesto in predmestje pa je bivalo skupno 925 posameznikov, in sicer 740 v mestu ter 185 v predmestju. Naslednji popis so izvedli leta 1883, ko je okrajno glavarstvo zajemalo enake sodne okraje in ob\xc4\x8dine kot desetletje pred tem. Sodni okraj Bre\xc5\xbeice je tedaj \xc5\xa1tel 17.7223 prebivalcev. V ob\xc4\x8dini Bre\xc5\xbeice je v mestu bivalo 865 prebivalcev, med katerimi so bili poleg katolikov tudi 2 evangeli\xc4\x8dana in jud. Kot ob\xc4\x8devalni jezik je nem\xc5\xa1\xc4\x8dino navedlo 422 posameznikov in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino 388. V predmestju je bivala 131 ljudi, vsi so se izrekli za pripadnike katoli\xc5\xa1ke vere, 76 jih naj bi v ve\xc4\x8dji meri uporabljalo nem\xc5\xa1ki 50 pa slovenski jezik. V zadnjem popisu prebivalstva, ki je bil izveden v 19. stoletju, je na podro\xc4\x8dju okrajnega glavarstva Bre\xc5\xbeice, ki je \xc5\xa1e vedno obsegalo enako podro\xc4\x8dje kot pri prej\xc5\xa1njih popisih, prebivalo 48.010 oseb, na podro\xc4\x8dju sodnega okraja Bre\xc5\xbeice jih je bilo 18.456, v ob\xc4\x8dini, tedaj je obsegala 3,03 km2, pa 1058. Od tega jih je v mestu \xc5\xbeivelo 899, med njimi sta se dva versko opredelila kot evangeli\xc4\x8dana. 534 jih je za ob\xc4\x8devalni jezik navedlo nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in 326 sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. V bre\xc5\xbei\xc5\xa1kem predmestju je \xc5\xbeivelo 159 katolikov, 100 se jih je odlo\xc4\x8dilo za nem\xc5\xa1ki in 59 za slovenski ob\xc4\x8devalni jezik. Rezultati popisa s konca leta 1900, ko so bile Bre\xc5\xbeice sede\xc5\xbe okrajnega glavarstva, sodnega okraja in ob\xc4\x8dine, ka\xc5\xbeejo na to da je v mestu samem \xc5\xbeivelo 1.164, v predmestju pa 180 oseb. V prvem je bilo 1157 katoli\xc4\x8danov in 7 evangeli\xc4\x8danov, v drugem pa so bili vsi rimokatoli\xc5\xa1ke veroizpovedi. V obeh je prevladoval nem\xc5\xa1ki ob\xc4\x8devalni jezik (mesto 647, predmestje 76 govorcev), ki mu je sledila sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina (mesto 351 in predmestje 40). Zadnji popis, ki ga je v Bre\xc5\xbeicah izvedla avstrijska oblast je bil 1910. Bre\xc5\xbeice so bile \xc5\xa1e vedno sede\xc5\xbe politi\xc4\x8dnega okraja, sodnega okraja in krajevne ob\xc4\x8dine, ki je sedaj obsegala 159 ha, na katerih je prebivalo 1269 oseb. Med njimi je bilo 1235 katolikov, 32 evangeli\xc4\x8danov, pri dveh posameznikih pa je bil podatek vpisan v kategorijo ostalo. \xc5\xa0e vedno je kot ob\xc4\x8devalni jezik pred sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prednja\xc4\x8dila nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je s 777 osebami prehitela 433 govorcev slovenskega jezika. _NEWLINE_V kratkem obdobju po razpadu Avstro-ogrske sta obmo\xc4\x8dje ve\xc4\x8dine dana\xc5\xa1nje Republike Slovenije, in tudi Bre\xc5\xbeic, nadzorovala Narodna vlada za Slovenijo in nato De\xc5\xbeelna vlada za Slovenijo. Z vidovdansko ustavo (28. junij 1921) je bila uvedena delitev dr\xc5\xbeave na 33 oblasti. Na podro\xc4\x8dju, ki danes sodi v Republiko Slovenijo sta bili ustanovljeni Mariborska in Ljubljanska oblast. V na\xc4\x8drtu je bila delitev oblasti na okro\xc5\xbeja, sreze in ob\xc4\x8dine, vendar delitev na okro\xc5\xbeja v praksi ni bila izpeljana. V letu 1926 je kralj Aleksander razveljavil vidovdansko ustavo in uvedel diktaturo. Tri leta po uvedbi diktature je bila izvedena nova upravna razdelitev dr\xc5\xbeave, ki se je sedaj namesto na oblasti delila na banovine. \xc5\xa0tevilo banovin je bilo znatno ni\xc5\xbeje od \xc5\xa1tevila oblasti, bilo jih je 9 in status banovine pa je imela tudi prestolnica Beograd. Ve\xc4\x8dina slovensko govore\xc4\x8dega prebivalstva je po novi razdelitvi \xc5\xbeivela v Dravski banovini, katere sede\xc5\xbe je bila Ljubljana. Bre\xc5\xbeice so v skladu z v vidovdanski ustavi zapisano delitvijo dr\xc5\xbeave na oblasti pripadle Ljubljanski oblasti in se tako odtegnile dotedanji upravni povezanosti s ve\xc4\x8dino preostalega dela Spodnje \xc5\xa0tajerske, ki je po novi ureditvi sodila v Mariborsko oblast. Bre\xc5\xbeice so s sodnim okrajem Sevnica tvorile skupen srez. V okraju Bre\xc5\xbeice je tedaj prebivalo 48.431 oseb. Obsegal je 58 ob\xc4\x8din, med njimi tudi ob\xc4\x8dino Bre\xc5\xbeice, ki je tedaj \xc5\xa1tela 1.138 prebivalcev. V letu 1929 je srez Bre\xc5\xbeice postal sede\xc5\xbe zdru\xc5\xbeene zdravstvene ob\xc4\x8dine, ki je vklju\xc4\x8devala ob\xc4\x8dine Bizeljsko, Bre\xc5\xbeice, Planina, Rajhenburg (danes Brestanica) in Sevnica. Iz nje se je leta 1931 izlo\xc4\x8dila upravna ob\xc4\x8dina Cerklje ob Krki, ki je pre\xc5\xa1la pod Zdru\xc5\xbeeno zdravstveno ob\xc4\x8dine Kr\xc5\xa1ko. \xc5\xa0tiri leta za tem pa je bila ob\xc4\x8dina Planina vklju\xc4\x8dena v zdru\xc5\xbeeno zdravstveno ob\xc4\x8dino \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah. V letu 1930 pa so Bre\xc5\xbeice postale sede\xc5\xbe \xc5\xa1e enega odbora, ki je bdel nad pomembnim podro\xc4\x8djem samouprave in sicer, cestnega odbora v obmo\xc4\x8dju bre\xc5\xbei\xc5\xa1kega sreza. V letu 1931 so jugoslovanske oblasti izvedle popis prebivalstva, s katerim je bilo ugotovljeno, da je na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine Bre\xc5\xbeice tedaj bivalo 1.229 oseb. V letu 1933 je bila na obmo\xc4\x8dju sreza Bre\xc5\xbeice izvedena komasacija ob\xc4\x8din, \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din je s 33 padlo na 16, vendar je ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice tedaj ostala nespremenjena. Nekatere ozemeljske spremembe so bile uvedene v letu 1937, ko so katastrske ob\xc4\x8dine Cerina, \xc4\x8cate\xc5\xbe, Globo\xc4\x8dinca, Koritno, Velika Dolina in Bregana ter upravni ob\xc4\x8dini \xc4\x8cate\xc5\xbe in Velika Dolina iz obmo\xc4\x8dja dav\xc4\x8dne uprave Kr\xc5\xa1ko pre\xc5\xa1le pod dav\xc4\x8dno upravo v Bre\xc5\xbeicah, in sta se ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice in Bre\xc5\xbeice \xe2\x80\x93 okolica spojili v enotno ob\xc4\x8dino s sede\xc5\xbeem v Bre\xc5\xbeicah. V letu 1937 je iz\xc5\xa1el Leksikon Dravske banovine, ki nam o Bre\xc5\xbeicah prina\xc5\xa1a slede\xc4\x8de podatke: srez se Bre\xc5\xbeice je raztezal na 407 km2 in po podatkih ljudskega \xc5\xa1tetja iz leta 1931 nudil dom 35.342 prebivalcem. Obsegal je ob\xc4\x8dine Arti\xc4\x8de, Bizeljsko, Blanca, Bre\xc5\xbeice-mesto, Bre\xc5\xbeice-okolica, Dobova, Globoko, Kapele, Pi\xc5\xa1ece, Rajhenburg, Senovo, Sevnica, Sromlje, Videm, Zabukovje in Zdole. Ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice-mesto je imela 1229 prebivalcev. V njej so imeli sede\xc5\xbe sresko na\xc4\x8delstvo, sresko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, dav\xc4\x8dna uprava, ob\xc4\x8dina, po\xc5\xa1ta, zdravstveni okoli\xc5\xa1, \xc5\xbeandarska postaja, oddelek finan\xc4\x8dne kontrole in \xc5\xbeupnija. V ob\xc4\x8dini so bile tudi narodna \xc5\xa1ola, dr\xc5\xbeavna me\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola, v kraju je imel sede\xc5\xbe Krajevni \xc5\xa1olski odbor. V Bre\xc5\xbeicah je stala ob\xc4\x8da javna bolnica. V mestu so imela svoje prostore razli\xc4\x8dna poklicna zdru\xc5\xbeenja (Zdru\xc5\xbeenje trgovcev za srez Bre\xc5\xbeice, Kolektivno zdru\xc5\xbeenje obrtnikov za srez Bre\xc5\xbeice, Zdru\xc5\xbeenje \xc4\x8devljarjev, Zdru\xc5\xbeenje kroja\xc4\x8dev, Zdru\xc5\xbeenje trgovec za srez Bre\xc5\xbeice, Skupno zdru\xc5\xbeenje mlinarjev in \xc5\xbeagarjev) in dru\xc5\xa1tva (SKJ z godbenim odsekom in gledali\xc5\xa1kim odrom, JS, UJU, RK, Strelsko dru\xc5\xa1tvo, Udru\xc5\xbeenje \xc4\x8detnikov, Prosvetno, Pevsko, PCMD, Gasilsko dru\xc5\xa1tvo, \xc5\xa0ola in dom. V kraju so delovali 4 zdravniki, 2 lekarni 3 advokati in notar. Mesto je imelo vodovod in elektri\xc4\x8dno razsvetljavo. V ob\xc4\x8dini Bre\xc5\xbeice-okolica, katere sede\xc5\xbe je bil v vasi \xc5\xa0t. Lenart, je prebivalo 2000 ob\xc4\x8danov. Obsegala je slede\xc4\x8de vasi: Brezina (tukaj tudi bre\xc5\xbei\xc5\xa1ka \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja), Buko\xc5\xa1ek, Cundrovec, \xc4\x8crnc, \xc5\xa0t. Lenart, Trnje, Zakot in Zverinjak. V letu 1939 je bil objavljen splo\xc5\xa1ni pregled Dravske banovine, ki ga je sestavil statisti\xc4\x8dni urad v Zagrebu. V njem so objavljeni podatki o okraju Bre\xc5\xbeice, ki je meril 470,33 km2, imel je 39.375 prebivalcev, obsegal pa je 18 ob\xc4\x8din. Ena izmed njih je bila tedaj \xc5\xbee enotna ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice, ki se je razprostirala na 19,95 km2 in je imela 3271 prebivalcev. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne so bile Bre\xc5\xbeice z okolico del nem\xc5\xa1kega zasedbenega obmo\xc4\x8dja, ki se je delilo na Spodnjo Koro\xc5\xa1ko in Spodnjo \xc5\xa0tajersko. Slednja, pripadale so ji tudi Bre\xc5\xbeice, se je delila na pet okro\xc5\xbeij. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de enega izmed teh okro\xc5\xbeij so bile Bre\xc5\xbeice. \xc5\xa0ir\xc5\xa1e bre\xc5\xbei\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje je bilo predvideno za na\xc4\x8drtno naselitev Ko\xc4\x8devskih Nemcev, zato je bil velik del prebivalstva tega podro\xc4\x8dja izseljen v Srbijo, Nem\xc4\x8dijo pa tudi drugam. _NEWLINE_V prvem obdobju po 2. svetovni vojni (do sprejema ustave v l. 1963) je bilo spreminjanje lokalnih teritorialnih enot pogosto. \xc5\xbde v septembru leta 1945 je bil sprejet Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije, ki je predvideval delitev na 5 okro\xc5\xbeij, 28 okrajev in 1583 krajev. Po tej upravni razdelitvi so Bre\xc5\xbeice sodila v okraj Kr\xc5\xa1ko, ki je bil del novome\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja. \xc5\xbde v naslednjem letu sta bila sprejeta Ustava Federativne ljudske republike Jugoslavije in Splo\xc5\xa1ni zakon o ljudskih odborih. Z njima je bila podana podlaga za novo konstrukcijo dr\xc5\xbeave, ki je temeljila na ljudskih odborih. Ti so obstajali na nivoju krajev, okrajev, mestnih \xc4\x8detrti, mest, okro\xc5\xbeij in oblasti. V istem letu je bil potrjen tudi Zakon o razdelitvi Ljudske republike Slovenije, ki je uzakonil njeno delitev na okro\xc5\xbeji. Bre\xc5\xbeice so po tej delitve ostale znotraj novome\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja in znotraj okraja Kr\xc5\xa1ko. V mati\xc4\x8dnem okoli\xc5\xa1u Bre\xc5\xbeice pa si tedaj delovali 4 krajevni ljudski odbori. V letu 1947 so bila z Ustavo Ljudske republike Slovenije odpravljena okro\xc5\xbeja. Le leto za tem je bil sprejet nov Zakon o upravni razdelitvi Ljudske republike Slovenije, ki je predvideval upravno delitev na glavno mesto Ljubljana in okraje (29), ki so jim bili podrejeni kraji (1264). Bre\xc5\xbeice so tako sodile v Ljudsko republiko Slovenijo, okraj Kr\xc5\xa1ko in kraja Bre\xc5\xbeice in Bre\xc5\xbeice okolica. V tistem letu je bil izveden popis prebivalstva, v katerem izvemo, da je v kraju Bre\xc5\xbeice bivalo 1.349, v kraju Bre\xc5\xbeice okolica pa 2.223 ob\xc4\x8danov. \xc5\xbde v letu 1949 je bila ponovno uvedena nova upravna enota, tokrat so bile to oblasti. Na podro\xc4\x8dju Slovenije so bile Primorska, katere sede\xc5\xbe je postala Postojna, Gori\xc5\xa1ka, Mariborska in Ljubljanska. Bre\xc5\xbeice so sodile v slednjo. Ta stopnja uprava pa se je obdr\xc5\xbeala le do leta 1951. Z Zakonom o razdelitvi iz leta 1952 je bil v upravni sistem uveden pojem ob\xc4\x8dina, ki je nadomestil kraj. Bre\xc5\xbeice so bile v tem \xc4\x8dasu mestna ob\xc4\x8dina s 4.281 prebivalci, ki se je nahajala v okviru okraja Kr\xc5\xa1ko. V letu 1953 je bil izveden popis prebivalstva, pri katerem so pridobili podatke, da je na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine Bre\xc5\xbeice v113 naseljih prebivalo 25.754 ljudi, od tega pa le 1.823 v mestu samem. Leto 1955, ko so bili sprejeti Splo\xc5\xa1ni zakon o ureditvi ob\xc4\x8din in okrajev, Zakon o pristojnostih ob\xc4\x8dinskih in okrajnih ljudskih odborov in Uredba o pristojnosti h ob\xc4\x8dinskih in okrajnih ljudskih odborov in njihovih pristojnostih, velja za \xc4\x8das vzpostavitve komunalnega sistema. V tej razdelitvi so Bre\xc5\xbeice zamenjale okraj, sedaj so s preostalimi posavskimi ob\xc4\x8dinami sodile pod Okraj Trbovlje. Ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice je tedaj \xc5\xa1tela 26.000 prebivalcev, kar je bilo dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo prebivalcev na ob\xc4\x8dino v okraju. V tem \xc4\x8dasu se je zgodilo tudi nekaj sprememb na bre\xc5\xbei\xc5\xa1ki upravni ravni. Naselje \xc4\x8crnec se je preimenovalo v \xc4\x8crnc in Gornji Lenart je bil razgla\xc5\xa1en za samostojno naselje znotraj katastrske ob\xc4\x8dine \xc5\xa0t. Lenart. Junija 1955 je bil ustanovljen zdravstveni dom v Bre\xc5\xbeicah, ki je s svojim delovanjem pri\xc4\x8del v mesecu avgustu. V drugi polovici petdesetih let je sledilo ve\xc4\x8d sprememb zakona, enoten trend pa je bil postopno zmanj\xc5\xa1evanje \xc5\xa1tevila okrajev in ob\xc4\x8din. Tako so ob koncu ostali okraji Celje, Gorica, Koper, Kranj, Ljubljana, Maribor, Murska Sobota in Novo mesto. Bre\xc5\xbeice so sodile v slednjega. Nov popis je bil izveden v letu 1961. Med prebivalstvo ob\xc4\x8dine Bre\xc5\xbeice je bilo v letu 1961 pri\xc5\xa1tetih 24.584 posameznikov, mesto pa je imelo zgolj 1.349 prebivalcev. V letu 1971 je bil opravljen popis prebivalstva v katerem je zabele\xc5\xbeen podatek, da je ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice imela takrat 24.870 prebivalcev, le 3.274 pa jih je bivalo v mestu Bre\xc5\xbeice. V sredini sedemdesetih let je bil sprejeta nova ustava. Ob\xc4\x8dina je ostajala temeljna teritorialna enota. V letu 1974 se je pove\xc4\x8dal delokrog krajevnih skupnosti, te naj bi opravljale naj bi opravljali komunalne, socialne, vzgojne, kulturne, zdravstvene in dru\xc5\xa1tvene dejavnosti. V ob\xc4\x8dini Bre\xc5\xbeice jih je bilo 19: Arti\xc4\x8de, Bizeljsko, Bre\xc5\xbeice, Cerklje ob Krki, \xc4\x8cate\xc5\xbe ob Savi, Dobova, Globoko, Jesenice na Dolenjskem, Kapele, Kr\xc5\xa1ka vas, Mrzla vas, Pi\xc5\xa1ece, Re\xc4\x8dice \xe2\x80\x93 Kri\xc5\xbee, Skopice, Sromlje, \xc5\xa0entlenart, Velika Dolina, Velike Malence, Zakot \xe2\x80\x93 Buko\xc5\xa1ek \xe2\x80\x93 Trnje. V letu 1980 je bilo na podro\xc4\x8dju Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije 65 ob\xc4\x8din. V bre\xc5\xbei\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini, je po podatkih iz popisa prebivalstva, ki je bil opravljen v letu 1981 stanovalo 25.732, od tega 4.043 v mestu Bre\xc5\xbeice.  _NEWLINE_Po osamosvojitvi je nova oblast \xc5\xbeelela izpeljati spremembe lokalne samouprave v smer \xc2\xbbklasi\xc4\x8dne lokalne samouprave\xc2\xab\xc2\xa0evropskega tipa. Glavna sprememba glede na prej\xc5\xa1nji sistem naj bi bila lo\xc4\x8dnica med dr\xc5\xbeavno oblastjo in lokalno samoupravo. Ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice, ki je v letu 1994 obsegala 268 km2 in imela po podatkih popisa, ki je bil izveden leto poprej, 24.875 prebivalcev je zadostila zakonsko podanim pogojem. V letu 1999 je bil sprejet Zakon o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja, ki je uveljavil novo teritorialno kategorijo \xe2\x80\x93 statisti\xc4\x8dne regije. V Republiki Sloveniji jih je 12, Bre\xc5\xbeice sodijo v Spodnjesavsko regijo. Ob\xc4\x8dina si je prizadevala pridobiti status mestne ob\xc4\x8dine. Vlada Republike Slovenije je 2. julija 2009 zavrnila ta predlog in ostalih 9 ob\xc4\x8din, ker niso izpoljnjevale dveh pogojev: najmanj 20.000 prebivalcev in 15.000 delovnih mest. Nihanju \xc5\xa1tevila prebivalstva v ob\xc4\x8dini Bre\xc5\xbeice je mo\xc5\xbeno slediti od osamosvojitve dalje. Leta 1991 je bil izveden popis, s katerim je bilo ugotovljeno, da je na podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine bivalo 24.743 posameznikov, v mestu pa jih je bivalo 6.862. V letu 1997 je v 109 naseljih bre\xc5\xbei\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine prebivalo 24.520 oseb. V prvem popisu iz novega tiso\xc4\x8dletja je razvidno, da \xc5\xa1tevilo prebivalcev ob\xc4\x8dine rahlo pada, takrat jih je bilo 23.253. Ta \xc5\xa1tevilka je za pribli\xc5\xbeno 1000 pove\xc4\x8dala do popisa leta 2011, ko je v celotni ob\xc4\x8dini bivalo 24.301 oseb, v mestu pa 6.573. Po najnovej\xc5\xa1ih podatkih, ki so na voljo na spletni strani Statisti\xc4\x8dnega urada Slovenije pa ob\xc4\x8dina Bre\xc5\xbeice \xc5\xa1teje 24.086 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb popisu leta 2001 je bila sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina materni jezik 20718 (89,1\xc2\xa0%) ob\xc4\x8danom, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina 1423 (6,1\xc2\xa0%) osebam, srb\xc5\xa1\xc4\x8dina pa 157 (0,7\xc2\xa0%) osebam. Neznano je za 524 (2,3)% oseb. 15639 ali 67,3\xc2\xa0% je rimokatoli\xc4\x8danov.'