b'\n_START_ARTICLE_\nVarjenje\n_START_PARAGRAPH_\nVarj\xc3\xaanje je spajanje dveh ali ve\xc4\x8d delov osnovnega materiala v nerazdru\xc5\xbeljivo celoto. Spajanje dose\xc5\xbeemo s toploto, s pritiskom ali pa s kombinacijo obeh skupaj, z dodajanjem materiala ali brez (dodajni material).\n_START_SECTION_\nSo\xc4\x8delno uporovno varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nPri tem sta varjenca vpeta v bakreni pri\xc5\xbeemi, ki sta hkrati elektrodi. Ena pri\xc5\xbeema je pomi\xc4\x8dna, druga je nepomi\xc4\x8dna. Postopek je primeren za varjenje palic, \xc5\xbeic, profilov do presekov 150 mm\xc2\xb2. Pri stiku se varjenca ogrevata na ra\xc4\x8dun toplote, ki se razvije zaradi elektri\xc4\x8dne upornosti. Sti\xc4\x8dne ploskve morajo biti natan\xc4\x8dno pripravljene.ko je sti\xc4\x8dno mesto doseglo varilno temperaturo, stroj prekine elektri\xc4\x8dni tok in obe palici mo\xc4\x8dno stisne, da se zavarita. Ker se je material med segrevanjem omeh\xc4\x8dal, se zaradi stiskanja dela palic med \xc4\x8deljustmi precej nakr\xc4\x8dita in nastane zvarni venec, ki ga kasneje odstranimo. Pri tem nastane pri stiku nabreklina, ki ji pravimo \xc5\xbemula; odtod tudi ime \xc5\xbemulasti zvar. \xc5\xbdmulasti zvar dose\xc5\xbee 90 do 100\xc2\xa0% trdnosti osnovnega materiala. Pritisk \xc4\x8deljusti ne popusti takoj, da se zvar lahko vsaj nekoliko ohladi in material utrdi._NEWLINE_\xc4\x8celni ploskvi obeh palic morata biti \xc4\x8dim bolj gladko obdelani in enako veliki, da je gostota toka po vsem preseku enaka. Enaka gostota zagotavlja enakomerno segrevanje obeh \xc4\x8delnih ploskev. Kadar moramo variti palice neenakih presekov, jih prej obdelamo in preseka izena\xc4\x8dimo. Segrevanje je enakomernej\xc5\xa1e, \xc4\x8de priteka tok na obe polovici vsake \xc4\x8deljusti. _NEWLINE_Najve\xc4\x8d varimo jekla z majhnim dele\xc5\xbeem ogljika, pa tudi kvalitetnej\xc5\xa1a jekla, pri katerih dose\xc5\xbeemo trdnost zvara do 1100 N/mm\xc2\xb2. Ta na\xc4\x8din se zlasti uporablja za varjenje \xc4\x8dlenastih verig in za podalj\xc5\xa1evanje \xc5\xbeic pri vle\xc4\x8denju. Po tem postopku lahko varimo tudi aluminij in baker, oz. njune zlitine, toda potrebne so mnogo ve\xc4\x8dje jakosti toka kot pri jeklih._NEWLINE_Kakor pri drugih na\xc4\x8dinih varjenja s pritiskom, je tudi pri so\xc4\x8delnem varjenju kakovost spoja odvisna od varljivih parametrov: jakost toka, trajanja varilnega toka, ter sile in poti stiskanja. Gibljivi par \xc4\x8deljusti mora napraviti dovolj dolg gib, da izrine okside in morebitne ne\xc4\x8disto\xc4\x8de z zvarnega mesta v greben. Pri varjenju ve\xc4\x8djih presekov in ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1ih materialov je mogo\xc4\x8de stroj nastaviti tako, da po kon\xc4\x8danem varjenju te\xc4\x8de \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa sorazmerno majhen tok skozi zvarni spoj. Zvar se zato po\xc4\x8dasneje ohlaja, notranje napetosti so manj\xc5\xa1e in kakovost oz. trdnost zvara je bolj\xc5\xa1a._NEWLINE_Manj\xc5\xa1e stroje za so\xc4\x8delno varjenje upravljamo ro\xc4\x8dno, pri ve\xc4\x8djih pa stiskanje in premikanje \xc4\x8deljusti opravlja elektri\xc4\x8dno, pnevmatsko ali hidravli\xc4\x8dno gnan mehanizem. Pri varjenju verig so vsi postopki avtomatizirani: stroj transportira in vari veri\xc5\xbene \xc4\x8dlene in obre\xc5\xbee zvarni venec.\n_START_SECTION_\nOb\xc5\xbeigalno uporovno varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc5\xbeigalno varjenje ima mnogo prednosti pred so\xc4\x8delnim varjenjem s pritiskom. Postopek je hitrej\xc5\xa1i in gospodarnej\xc5\xa1i ter zelo primeren za serijsko delo, lahko varimo profile nepravilnih oblik, najva\xc5\xbeneje pa je, da je trdnost zvara ve\xc4\x8dja. Mo\xc5\xbenost, da bi bil zvar porozen, je tu mnogo manj\xc5\xa1a. Pri pravilni izvedbi varjenja da ob\xc5\xbeigalno varjenje osnovnemu materialu enakovreden zvar in to po trdnosti , kakor tudi po \xc5\xbeilavosti._NEWLINE_Ob\xc5\xbeigalno varimo na dva na\xc4\x8dina: s predgretjem in brez njega. Pri varjenju brez predgretja sta palici vpeti v mo\xc4\x8dne \xc4\x8deljusti iz bakra, ki ga dovajajo elektri\xc4\x8dni tok. En par \xc4\x8deljusti- elektrod je nepremi\xc4\x8den, medtem ko drugi par opravlja vsa gibanja, potrebna za ta postopek._NEWLINE_Premi\xc4\x8dno \xc4\x8deljusti pribli\xc5\xbeujejo konec palice, dokler ne pride do stiska. Prvi dotik je samo na vrhovih hrapavosti in ker je to v bistvu kratki stik, se dotikali\xc5\xa1\xc4\x8da hitro segrejejo in stalijo, saj je gostota toka velika. Zaradi kapljic kovine nastajajo nekak\xc5\xa1ni tokovni tokovni mosti\xc4\x8dki med palicama, toda delovanje elektri\xc4\x8dnega toka in uparjanje kovine kapljive raztrga in kot iskre izme\xc4\x8de iz \xc5\xa1pranje. Tako nastane za ob\xc5\xbeigalno varjenje zna\xc4\x8dilno iskrenje. Avtomatika premika gibljive \xc4\x8deljusti naprej po\xc4\x8dasi in nato vedno hitreje, vendar tako, da ostane \xc5\xa1pranja stalno enaka._NEWLINE_\xc4\x8ce se zaradi pomika \xc5\xa1pranja preve\xc4\x8d zo\xc5\xbei, stroj avtomati\xc4\x8dno odmakne sani, na katerih so \xc4\x8deljusti. Tako se med ob\xc5\xbeiganjem ploskvi polagoma prilagajata druga drugi in ob\xc5\xbeiganje se raz\xc5\xa1iri na celo ploskev. Mo\xc4\x8dno iskrenje izme\xc4\x8de tudi ne\xc4\x8disto\xc4\x8de in okside. Ko se zvarni ploskvi segrejeta na varilno temperaturo, sta pokriti s tanko plastjo raztaljene kovine in tedaj stroj avtomati\xc4\x8dno udari konca palic skupaj in prekine tok. \xc4\x8celjusti \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa ti\xc5\xa1\xc4\x8dita palici skupaj, da se zvar nekoliko ohladi. Ob\xc5\xbeigalno varjenje brez predgretja zahteva precej ve\xc4\x8dje mo\xc4\x8di transformatorjev kot varjenje s predgretjem._NEWLINE_Ob stiku palic nastane greben iztisnjenega materiala, ki ga je treba odstraniti. Naprava za obrezovanje grebena je \xc4\x8desto privarjena varilnemu stroju, tako da je zvar obrezan \xc5\xa1e v vro\xc4\x8dem stanju, ko je jeklo \xc5\xa1e gnetljivo in niso potrebne velike sile._NEWLINE_Za ob\xc5\xbeigalno varjenje s predgretjem pridejo v po\xc5\xa1tev le zelo veliki preseki. Konca palic stisne stroj takoj, ko je napetost izklopljena, nato vklju\xc4\x8di tok oz. ve\xc4\x8d tokovnih sunkov, dokler konca ne za\xc5\xbearita. Nato stroj palici razmakne in vklju\xc4\x8di varilni tok, potem palici primika, dokler ne pride do kratkega stika. Dalje je postopek enak prej\xc5\xa1njemu._NEWLINE_Manj\xc5\xa1i stroji imajo \xc4\x8deljusti, ki so hkrati tudi elektrode za dovajanje toka. Seveda so hlajene z vodo. Ve\xc4\x8dji avtomati\xc4\x8dni stroji imajo \xc4\x8deljusti in elektrode lo\xc4\x8dene: jeklene \xc4\x8deljusti stiskajo in premikajo palici, med njima pa sedejo na palici elektrode, dve polovi\xc4\x8dni na vsako palico. Tako je pot toka kraj\xc5\xa1a in obraba dragih elektrod manj\xc5\xa1a. Pri ob\xc5\xbeigalnem varjenju je segrevanje palic lokalizirano na majhen volumen materiala, tako je izkoristek energije dober._NEWLINE_Del materiala obeh palic izgubimo v obliki isker, zato moramo varjenca pripraviti nekoliko dalj\xc5\xa1a. Dodatek pri ob\xc5\xbeiganju je odvisen od velikosti ploskev:_NEWLINE_Ko je ob\xc5\xbeiganje kon\xc4\x8dano, mora biti tlak na sti\xc4\x8dnih ploskvah dovolj velik, da dobimo kakovosten zvar. Za jekla zna\xc5\xa1ajo tlaki od 30 do 80 N/mm2. Tudi gostota toka je velika: 8 do 10 A/mm2 za jeklo. To pomeni pri preseku 5000 mm2 celotno jakost 50000 A. _NEWLINE_Ob\xc5\xbeigalno varimo preseke do 4000 mm2, navadno le do 8000 mm2._NEWLINE_Ob\xc5\xbeigalno lahko medsebojno varimo jekla razli\xc4\x8dnih kakovosti, npr. hitrorezna jekla z navadnim konstrukcijskim jeklom. To ima velik pomen za izdelavo orodij, pri katerih var\xc4\x8dujemo z dragimi vrstami orodnih jekel. V tak\xc5\xa1nih primerih je treba upo\xc5\xa1tevati razli\xc4\x8dno toplotno prevodnost, saj je legirano jeklo slab\xc5\xa1e prevodno od malooglji\xc4\x8dnega jekla. Razlike izravnavamo s premikom palic:elektrode naj na slab\xc5\xa1e prevodnem\n_START_SECTION_\nCMT varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nCMT je na\xc4\x8din varjenja s povsem novim na\xc4\x8dinom odcepljanja varilne kapljice in je nadgradnja klasi\xc4\x8dnega MIG MAG postopka in MIG pulznega varjenja. Pri CMT varjenju se varilna \xc5\xbeica izredno hitro premika naprej in nazaj, s \xc4\x8dimer dose\xc5\xbeemo maksimalno kontrolo nad vnosom energije in geometrijo zvara. Pri varjenju s procesom CMT se pri varjenju \xc4\x8drne plo\xc4\x8devine uporablja varilni plin 100% CO2._NEWLINE_Proces CMT je zelo uporaben pri varjenje tanj\xc5\xa1ih plo\xc4\x8devin, saj ne deformira delovne povr\xc5\xa1ine in omogo\xc4\x8da premo\xc5\xa1\xc4\x8danje re\xc5\xbe. Prednosti CMT varjenja se poka\xc5\xbeejo pri varjenju korenskega vara brez podloge, pri spajanju razli\xc4\x8dnih materialov (jeklo in aluminij) kot tudi pri navarjanju komponent v procesni industriji._NEWLINE_Velika prednost CMT procesa je tudi v tem, da omogo\xc4\x8da enostavno in ugodno zdru\xc5\xbeevanje plo\xc4\x8devine in plastike. S CMT procesom lahko oblikujemo takoimenovane "PINe" z od\xc5\xbeigom konca \xc5\xbeice. Na "PINe" se lahko nato protrdi (oz. vlije plastika)._NEWLINE_Proces CMT, ki ga je razvilo podjetje Fronius, je revolucianiziralo varjenje \xc4\x8drne plo\xc4\x8devin in aluminija predvsem v avtomobilski industriji. V slednji se namre\xc4\x8d CMT varilni proces najve\xc4\x8d uporablja.'