b'\n_START_ARTICLE_\nLillian Moller Gilbreth\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLillian je bila rojena 24. maja 1878 v Oaklandu v Kaliforniji, mami Annie Delger in o\xc4\x8detu Williamu Mollerju. Bila je drugi otrok, za njo se je v dru\xc5\xbeini rodilo \xc5\xa1e 8 otrok. Vzgojena je bila v duhu staromodnih vrednot, zagovarjali so na primer poslu\xc5\xa1nost star\xc5\xa1em, odgovornost za mlaj\xc5\xa1e sorojence ter striktno lo\xc4\x8devali\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc5\xa1ka in \xc5\xbeenska\xc2\xab\xc2\xa0dela (mo\xc5\xa1ki niso smeli delati \xc5\xbeenskih opravil in obratno). _NEWLINE_Do devetega leta je bila dele\xc5\xbena doma\xc4\x8dega izobra\xc5\xbeevanja, nato pa se je pri devetih letih za\xc4\x8dela \xc5\xa1olati na dr\xc5\xbeavni osnovni \xc5\xa1oli. Za\xc4\x8dela je v prvem razredu, vendar je hitro napredovala skozi razrede.  Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli je nadaljevala \xc5\xa1olanje na srednji \xc5\xa1oli v Oaklandu (Oakland High School), kjer je imela tudi funkcijo predsednice razreda. Maja 1896 je zaklju\xc4\x8dila srednjo \xc5\xa1olo z vzornimi ocenami. Visoka izobrazba je bila v dru\xc5\xbeini sicer cenjena, vendar ni bila primerna za mlada dekleta, saj je bila namenjena tistim, ki so morali zagotavljati pre\xc5\xbeivetje, kar pa za njihove h\xc4\x8dere ni bilo potrebno.  Lillian je vseeno gojila mo\xc4\x8dno \xc5\xbeeljo po izobrazbi, zato je pri o\xc4\x8detu izprosila, da ji je dovolil \xc5\xa1tudirati na Berkeleyu na Univerzi v Kaliforniji, saj je ob tem lahko \xc5\xbeivela doma in skrbela za svojo dru\xc5\xbeino.  Leta 1900 je diplomirala iz angle\xc5\xa1ke literature in se v zgodovino zapisala kot prva \xc5\xbeenska govorka na zaklju\xc4\x8dnem slavju z delitvijo diplom na univerzi. _NEWLINE_Najprej je \xc5\xbeelela magistrirati na Univerzi Columbia s podro\xc4\x8dja funkcionalisti\xc4\x8dne psihologije, kjer je bila dele\xc5\xbena predavanj Edwarda Thorndikea. Funkcionalizem, kot pomemben predhodnik behaviorizma, je poudarjal u\xc4\x8denje in adaptacijo na situacijo. Gilberthova je svoje nadaljnja psiholo\xc5\xa1ka izobra\xc5\xbeevanja naslonila na pojmovanje, da na posameznikovo vedenje vplivajo izku\xc5\xa1nje izobra\xc5\xbeevanja ter vplivi iz okolja.  Poleg tega je za osnovo svojega delovanja upo\xc5\xa1tevala tudi dela razli\xc4\x8dnih socialnih filozofov (to so npr. William James, John Stuart Mill, Thorstein Veblen). Verjela je, da je delo izra\xc5\xbeanje posameznikove individualnosti in je tako aktivnost vsakega psiholo\xc5\xa1ko zdravega \xc5\xbeivega bitja. Po letu \xc5\xa1tudija na Univerzi Columbia je zbolela in se zaradi tega v prvem letu \xc5\xa1tudija vrnila domov, kjer je na Univerzi v Kaliforniji nadaljevala izobra\xc5\xbeevanje na podro\xc4\x8dju literature in leta 1902 tudi magistrirala. Za nagrado si je privo\xc5\xa1\xc4\x8dila potovanje po Evropi. Pred tem je pre\xc5\xbeivela nekaj \xc4\x8dasa v Bostonu, kjer je spoznala a, bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea.  Frank je tri tedne po vrnitvi iz Evrope Lillian zaprosil za poroko. Poro\xc4\x8dila sta se 19. oktobra 1904 v Oaklandu v Kaliforniji. Skupaj sta za\xc4\x8dela izvajati \xc5\xa1tudije principov znanstvenega mened\xc5\xbementa.  Frank je na podlagi lastnih raziskav z \xc5\xbeeno ob strani za\xc4\x8del nuditi svetovanje podjetjem. Leta 1910 sta se z nastajajo\xc4\x8do dru\xc5\xbeino preselila na Rhode Island, v zvezni dr\xc5\xbeavi New England, kjer je Lillian na Univerzi Brown leta 1915 opravila doktorat iz psihologije. Prvi\xc4\x8d je sicer \xc5\xbee na Univerzi v Kaliforniji kon\xc4\x8dala doktorsko dizertacijo, vendar je bila ta zaradi neustreznosti zahtevam za doktorske kandidate zavrnjena. Kljub temu je bila dizertacija kasneje objavljena v The Psychology of Management. Na Univerzi Brown je tako v svojo drugo dizertacijo zajela tematiko u\xc4\x8dinkovitosti metod pou\xc4\x8devanja ter jo poimenovala\xc2\xa0\xc2\xbbNekateri aspekti odpravljanja odve\xc4\x8dnega pri pou\xc4\x8devanju (ang.\xc2\xa0\xc2\xbbSome Aspects of Eliminating Waste in Teaching\xc2\xab). V zakonu se jim je rodilo 12 otrok. Pri delu se je soprog ukvarjal bolj s tehni\xc4\x8dnimi vidiki delav\xc4\x8deve u\xc4\x8dinkovitosti, Lillian pa je svojo pozornost namenjala \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu vidiku upravljanja s \xc4\x8dasom.  Ko je leta 1924 Frank umrl, je Lillian delo nadaljevala sama. Pri osemdesetih je kon\xc4\x8dala svoje poklicno delo ter se upokojila. Umrla je 2. januarja1972 v Phoenixu v Arizoni pri starosti 92 let. \xc5\xbdivljenje Lillian Moller Gilbreth je postalo znano \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti z izidom dveh knjig, ki sta ju napisala dva izmed njenih dvanajstih otrok. Knjigi nosita naslov\xc2\xa0\xc2\xbbCheaper by the Dozen\xc2\xab\xc2\xa0(v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedeno \xc2\xa0\xc2\xbbZa ducat ceneje\xc2\xab) in\xc2\xa0\xc2\xbbBelles on Their Toes\xc2\xab. Tretjo knjigo, biografijo zakoncev Gilbreth, pa je napisala novinarka Edna Yost, naslovila pa jo je\xc2\xa0\xc2\xbbTime Out for Happiness\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLillian je v svojem delu kombinirala razli\xc4\x8dne perspektive, od in\xc5\xbeenirske in psiholo\xc5\xa1ke do perspektive \xc5\xbeene ter matere. S svojim delom je posegala na razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja, npr. na aplikacijo mened\xc5\xbementa in tehnik \xc5\xa1tudij gibanja v industrijo in dom, rehabilitacijo hendikepiranih, prepre\xc4\x8devanja utrujenosti in uporabe prostega \xc4\x8dasa, pomo\xc4\x8di \xc5\xbeensk v mened\xc5\xbementu.  Pripomogla je k temu, da so industrijski in\xc5\xbeenirji upo\xc5\xa1tevali pomen psiholo\xc5\xa1kih dimenzij pri delu. Bila je prva ameri\xc5\xa1ka in\xc5\xbeenirka, ki je povezala psihologijo in znanstveni mened\xc5\xbement. \xc4\x8ceprav marsikatere ideje v \xc4\x8dasu njenega \xc5\xbeivljenja niso bile sprejete, so vplivale na nadaljnjo smer razvoja modernega mened\xc5\xbementa.  Ugotovila je, da so zaposleni motivirani tako z nedirektnimi spodbudami kot tudi z direktnimi. Bila je med prvimi, ki so prepoznali vpliv stresa in izgorelosti na upravljanje s \xc4\x8dasom.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ki in znanstveni mened\xc5\xbement\n_START_PARAGRAPH_\nTako Lillian kot njen mo\xc5\xbe Frank Gilbreth sta bila prepri\xc4\x8dana, da se revolucionarnih idej Fredericka Winslowa Taylorja ne bo dalo zlahka prenesti v prakso, saj bi prenos zahteval sodelovanje tako in\xc5\xbeenirjev kot psihologov, da bi bil uspe\xc5\xa1en. Ideje so se jima zdele pomanjkljive predvsem na podro\xc4\x8dju upravljanja s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi viri. Zakonca Gilbreth sta tako bila avtorja konstruktivnih kritik Taylorizma, le-te pa so podpirali tudi nekateri drugi uspe\xc5\xa1ni mened\xc5\xbeerji.  Lillian je za\xc4\x8dela leta 1926 delati marketin\xc5\xa1ke raziskave za podjetje Johnson & Johnson. Njena naloga je bila izvesti raziskavo o higienskih rob\xc4\x8dkih. Vendar je poleg raziskave doprinesla k podjetju tudi s svojim psiholo\xc5\xa1kim znanjem o merjenju in analizi vedenja in mnenj, znanjem o interakciji telesa in materialnih stvari, poleg tega pa je kot mama in zaposlena moderna \xc5\xbeenska pri kupcih vzbujala zaupanje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudije \xc4\x8dasa, gibanja in utrujenosti\n_START_PARAGRAPH_\nZakonca sta ustanovila lastno podjetje Gilbreth, Inc., ki se je ukvarjalo z mened\xc5\xbeerskim svetovanjem. V okviru tega sta tudi izvedla \xc5\xa1tudijo \xc4\x8dasa in gibanja, kasneje pa sta to dopolnila tudi s \xc5\xa1tudijo utrujenosti. \xc5\xa0tudije so postale predhodniki ergonomije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudije gibanja in hendikepirani\n_START_PARAGRAPH_\nHendikepirani delavci so imeli v primerjavi z nehendikepiranimi zaradi pomanjkanja sposobnosti izvajati dolo\xc4\x8dene gibe ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav pri delu in so zaradi tega bili manj u\xc4\x8dinkoviti.  Tudi \xc4\x8de so opravljali isto delo, so bili njihovi gibi pri tem lahko okorni in za isto delo so potrebovali ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa. Prav tako sta se Gilbrethova strinjala, da morajo po\xc5\xa1kodovanim dati ob\xc4\x8dutek, da so v svetu lahko aktivni. Zato sta se zakonca Gilbreth odlo\xc4\x8dila, da bi bilo smiselno izvesti kontrolirane \xc5\xa1tudije \xc4\x8dasa in gibanja, s katerimi bi ugotovili, katere so klju\xc4\x8dne spremenljivke, ki ovirajo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e delo. Izhajala sta tudi iz lastnih spoznanj, saj je Frank Gilbreth trpel za revmatizmom, ki je povzro\xc4\x8dil, da je bil nekaj \xc4\x8dasa paraliziran od vratu navzdol ter tako izkusil, kaj pomeni biti hendikepiran. Fizi\xc4\x8dne omejitve hendikepiranih so zahtevale, da se metode \xc5\xa1tudij gibanja osredoto\xc4\x8dijo na to, katere gibe lahko posameznik zlahka izvede in se na podlagi tega poi\xc5\xa1\xc4\x8de zadol\xc5\xbeitve, ki zahtevajo tak\xc5\xa1ne gibe. Zagovarjala sta mnenje, da je in\xc5\xbeenirjeva dol\xc5\xbenost prilagoditi delo delavcu, ne pa \xc4\x8dakati na popolno protezo, ki bo spet izpopolnila delavca. Zato naj bi izobra\xc5\xbeevanje povzro\xc4\x8dilo, da bi in\xc5\xbeenir postal pozoren na zahteve dela in potrebe delavca, kar bi mu omogo\xc4\x8dilo, da bi poiskal primerno delo in ga prilagodil hendikepiranemu posamezniku. Ko bi bilo to dose\xc5\xbeeno, bi lahko delavec bil dele\xc5\xbeen treninga, ki bi mu pomagal, da bi pri delu uporabljal le zahtevane gibe. Nau\xc4\x8dil bi se najoptimalnej\xc5\xa1ega na\xc4\x8dina izvajanja naloge, torej dosegel najvi\xc5\xa1jo hitrost izvajanja in vlo\xc5\xbeil najmanj truda. S tem bi dosegli vi\xc5\xa1jo u\xc4\x8dinkovitost ter hkrati ve\xc4\x8dje zadovoljstvo pri delu.\n_START_SECTION_\nUpravljanje doma\xc4\x8dega gospodinjstva\n_START_PARAGRAPH_\nZakonca Gilbreth sta v eksperimente pogosto vklju\xc4\x8devala svoje otroke, kar sta v knjigi\xc2\xa0\xc2\xbbZa ducat ceneje\xc2\xab\xc2\xa0(ang. Cheaper by the Dozen) zapisala dva izmed Gilbrethovih otrok (Frank B. Gilbreth Jr. In Ernestine Gilbreth Carey). Lillian je v svoje delo stalno vna\xc5\xa1ala izku\xc5\xa1nje iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja ter \xc5\xbeelela le-to optimizirati. Zaslu\xc5\xbena je za razvoj moderne kuhinje, saj je podala zamisel delovnega trikotnika, ki je \xc5\xa1e danes pogosto uporabljen.Vzgajala je dvanajst otrok, poleg tega pa tudi pisala knjige ter pomagala podjetjem s svojimi mened\xc5\xbeerskimi ve\xc5\xa1\xc4\x8dinami.\n_START_SECTION_\nPou\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nLillian je v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xa1tudija obiskovala dovolj vzgojno-izobra\xc5\xbeevalnih predmetov, da si je s tem pridobila certifikat u\xc4\x8diteljice. Prav tako se je v svoji drugi doktorski dizertaciji osredoto\xc4\x8dila na temo tega podro\xc4\x8dja, saj je pisala o u\xc4\x8dinkovitih pou\xc4\x8devalnih metodah. Med letoma 1913 in 1916 sta z mo\xc5\xbeem Frankom na Rhode Islandu pou\xc4\x8devala brezpla\xc4\x8den dvotedenski seminar v poletni \xc5\xa1oli o znanstvenem mened\xc5\xbementu. Po mo\xc5\xbeevi smrti je ustvarila seminar o \xc5\xa1tudijah gibanja. Prvega je za\xc4\x8dela izvajati januarja leta 1925, ponujala pa je pripravo \xc4\x8dlanov organizacije za prevzetje odgovornosti za \xc5\xa1tudije gibov v tej organizaciji. Njeno delo je vklju\xc4\x8devalo tako laboratorijske projekte kot tudi obiske privatnih firm, ki so bile tako dele\xc5\xbene aplikacije znanstvenega mened\xc5\xbementa. Do leta 1930 je izvedla 7 kurzov na tematiko \xc5\xa1tudije gibanja tudi na svojem domu v Montclairu v New Jerseyu. Med tem je svoj \xc4\x8das posve\xc4\x8dala tudi predavanju na Univerzi Purdue, kjer je njen mo\xc5\xbe prej opravljal letna predavanja. To je privedlo do tega, da je 1935 postala gostujo\xc4\x8da profesorica ter tako prejela naziv prve \xc5\xbeenske predavateljice in\xc5\xbeenirstva na omenjeni univerzi. Leta 1940 je prejela naziv redne profesorice, pri \xc4\x8demer je svoja predavanja imela tako na oddelku za industrijski in\xc5\xbeeniring, za industrijsko psihologijo ter na oddelku za doma\xc4\x8do gospodarstvo. Poleg tega je nudila tudi konzultacije o karieri \xc5\xbeensk v dekanovi pisarni. Na oddelku industrijskega in\xc5\xbeeniringa je pomagala pri vzpostavitvi laboratorija za izvajanje \xc5\xa1tudij gibanja in \xc4\x8dasa, tehnike teh \xc5\xa1tudij pa je prenesla tudi na podro\xc4\x8dje doma\xc4\x8dega gospodarstva pod naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbPoenostavitev dela\xc2\xab. Leta 1948 se je na Univerzi Purdue upokojila. Polega pou\xc4\x8devanja na Univerzi Purdue, je prav tako opravljala delo na \xc5\xa1oli in\xc5\xbeeniringa na Univerzi v Winsconsinu kot gostujo\xc4\x8da predavateljica. Ob tem je pou\xc4\x8devala tudi na razli\xc4\x8dnih drugih univerzah. Pri \xc5\xa1estinosemedesetih letih je leta 1964 je postala tudi stalna predavateljica na Tehnolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu Massachusetts.\n_START_SECTION_\nPrva \xc5\xbeenska in\xc5\xbeenirstva\n_START_PARAGRAPH_\nLillian Gilbreth so opisovali kot prvo \xc5\xbeensko in\xc5\xbeenirstva, saj je bila zapisana v zgodovino kot prva \xc5\xbeenska \xc4\x8dlanica razli\xc4\x8dnih in\xc5\xbeenirskih zdru\xc5\xbeenj.  Leta 1921 je postala prva \xc5\xbeenska \xc4\x8dlanica The Society of Industrial Engineers ter v zgodnjih tridesetih letih 20. stoletja postala prva \xc5\xbeenska \xc4\x8dlanica American Society of Mechanical Engineers. Poleg tega je bila prva \xc5\xbeenska, ki je prejela na Univerzi v Michiganu naziv\xc2\xa0\xc2\xbbHonorary Master of Engineering\xc2\xab. Leta 1935 je postala prva \xc5\xbeenska profesorica mened\xc5\xbementa na \xc5\xa1oli in\xc5\xbeenirstva na Univerzi Purdue, prav tako je bila prva \xc5\xbeenska profesorica mened\xc5\xbementa na Newark College of Engineering. Lillian je bila takrat prva \xc5\xbeenska, ki je prejela nagrado, ki jo je podeljevalo The Society of Industrial Engineers (nagrada je sicer bila namenjena obema zakoncema Gilbreth).'