b'\n_START_ARTICLE_\nHans Kelsen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHans Kelsen se je rodil v Pragi, v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8do, \xc5\xbeidovsko dru\xc5\xbeino. Njegov o\xc4\x8de je bil Adolf Kelsen, ki je prihajal iz Galicije, njegova mati pa Auguste Loewy. Kelsen je bil njun prvi otrok, nato je dobil \xc5\xa1e 2 mlaj\xc5\xa1a brata in pa sestro. Leta 1884, ko je Kelsen imel 3 leta, se je dru\xc5\xbeina preselila na Dunaj. Po opravljenem \xc5\xa1olanju na Akademisches Gymnasium, se je Kelsen odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij prava na Dunajski univerzi (University of Vienna). Njegovo prvo delo, ki se nana\xc5\xa1a na politi\xc4\x8dno pravo, je nastalo leta 1905, in sicer disertacija na temo Dantejeve teorije dr\xc5\xbeave. V tem obdobju se je tudi pokristjanil. Leta 1908 je prejel raziskovalno \xc5\xa1tipendijo, ki mu je omogo\xc4\x8dala, da je \xc5\xa1tudiral, na Heidelber\xc5\xa1ki univerzi (University of Heidelberg), tri semestre. Njegov mentor na univerzi je bil pravnik Georg Jellinek. Po zaklju\xc4\x8denih 3 semestrih, se je Kelsen vrnil na Dunaj. 18. Maja 1906 je doktoriral iz prava, 9. Marca 1911, pa si je pridobil tudi licenco za predavanje na univerzah, o javnem pravu in o filozofiji prava. 25. Maja 1912 se je poro\xc4\x8dil z Margarete Bondi (1890 \xe2\x80\x93 1973), nekaj dni pred poroko pa sta se oba spreobrnila v luteranstvo augsbur\xc5\xa1ke veroizpovedi. Zakonca Kelsen sta imela kasneje 2 h\xc4\x8derki._NEWLINE_Leta 1919 je postal profesor javnega in administrativnega prava na Dunajski Univerzi. Na ukaz kanclerja Karla Rennerja je Kelsen sodeloval tudi pri osnovanju Avstrijske ustave, ki so jo leta 1920 sprejeli. Bil je tudi do\xc5\xbeivljenjsko izbran za \xc4\x8dlana Avstrijskega ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. V zgodnjih dvajsetih letih je izdal 6 ve\xc4\x8djih del: leta 1920, Problem suverenosti in teorija mednarodnega prava (Das Problem der Souver\xc3\xa4nit\xc3\xa4t und die Theorie des V\xc3\xb6lkerrechts), O bistvu in pomenu demokracije (Vom Wesen und Wert der Demokratie); leta 1922, Sociolo\xc5\xa1ki in pravni koncept dr\xc5\xbeave (Der soziologische und der juristische Staatsbegriff); leta 1923, Avstrijsko javno pravo (\xc3\x96sterreichisches Staatsrecht); in leta 1925, Splo\xc5\xa1na teorija dr\xc5\xbeave (Allgemeine Staatslehre) in Problem parlamentarizma (Das Problem des Parlamentarismus). Kasneje je bilo izdano tudi delo Filozofski temelji naravnega prava in pravnega pozitivizma (Die philosophischen Grundlagen der Naturrechtslehre und des Rechtspositivismus)._NEWLINE_Hans je prav tako imel svoje mnenje o pravi\xc4\x8dnosti. Sam je pravi\xc4\x8dnost opredelil, kot svoj poklic in, da naj bi bila to njegova prioriteta v \xc5\xbeivljenju. Trdil je, da je pravica pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito znanosti in uspeva z znanstveno resnico in iskrenostjo. Prav tako je trdil, da je pravica pravi\xc4\x8dnost miru, pravi\xc4\x8dnost demokracije in pravi\xc4\x8dnost strpnosti. Absolutno pravi\xc4\x8dnost pa je opredelil le kot \xc4\x8dudovite sanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cista teorija prava\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cista teorija prava se na splo\xc5\xa1no \xc5\xa1teje med njegove najbolj izvirne prispevke k pravni teoriji in je splo\xc5\xa1no priznana kot njegov magnus opus. Njegova knjiga s tem naslovom je bila prvi\xc4\x8d objavljena leta 1934. Leta 1960 je bila objavljena druga izdaja, ki se je zelo raz\xc5\xa1irila po svetu. Slednja se je pojavila v angle\xc5\xa1kem prevodu leta 1967 kot Pure Theory of Law. Teorija v tej knjigi je bila verjetno najbolj vplivna teorija prave, ki je nastala v 20.stoletju.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\n1938: \xc4\x8castni \xc4\x8dlan American Society of International Law 1953: Karl Renner Prize 1960: Feltrinelli Prize 1961: Grand Merit Cross with Star of the Federal Republic of Germany 1961: Austrian Decoration for Science and Art 1966: Ring of Honour of the City of Vienna 1967: Great Silver Medal with Star for Services to the Republic of Austria 1981: Kelsenova ulica na Dunaju poimenovana po Hansu Kelsenu'