b'\n_START_ARTICLE_\nNa\xc5\xa1 vo\xc4\x8da so v\xc4\x8das zapodval\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc5\xa1 vo\xc4\x8da so v\xc4\x8das zapodval je zbirka Bohinjskih pravljic, ki jih je po ustnem izro\xc4\x8dilu svojega starega o\xc4\x8deta zapisala Marija Cvetek. 1993 je leto prve izdaje, knjigo pa je izdalo \xc4\x8cZP Kme\xc4\x8dki glas._NEWLINE_Te bohinjske pravljice so ene izmed redkih, ki so zapisane in se se vsa ta leta prena\xc5\xa1ale z ustnim izro\xc4\x8dilom. V njih se zrcali \xc5\xbeivljenjski slog in mitolo\xc5\xa1ki spomin nekdanjih Bohinjcev. Glavni pripovedovalci teh pravljic so starej\xc5\xa1i Bohinjci in Zgornje doline Bohinja._NEWLINE_V Bohinju vsem pripovedim, ki jim ne verjamejo, pravijo pravljice. V knjigi Na\xc5\xa1 vo\xc4\x8da so v\xc4\x8das zapodval so zapisane v bohinjskem nare\xc4\x8dju - severozahodnem gorenjskem nare\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ac na Vrtovino (Zaklad na Vrtovinu)\n_START_PARAGRAPH_\nIzbrana pravljica govori o zakladu] ki je bil zkopan na Vrtovinu blizu Bohinjskega jezera. Tam je stal neko\xc4\x8d grad in \xc5\xa1e danes se vidijo njegove ru\xc5\xa1evine._NEWLINE_Ta zaklad so neko\xc4\x8d \xc5\xa1li iskat trije mo\xc5\xbeje. Nek izobra\xc5\xbeen mo\xc5\xbe med njimi je zarisal krog, druga dva pa sta za\xc4\x8dela poleg kopati luknjo. Izobra\xc5\xbeen mo\xc5\xbe je za\xc4\x8del brati Kolomonov \xc5\xbeegen (knji\xc5\xbeica s \xc4\x8darodejnimi besedili). To\xc4\x8dno ob polno\xc4\x8di se jim prika\xc5\xbee hudi\xc4\x8d s skrinjico pod pazduho. Mo\xc5\xbe, ki je bral Kolomon se je tako ustra\xc5\xa1il, da je hudi\xc4\x8d s krempljem odtrgal list iz Kolomona. V tistem trenutku so v jezero za\xc4\x8dele padati ognjene smreke. Mo\xc5\xbeje so hitro zbe\xc5\xbeali, enega od njih pa je oplazila gore\xc4\x8da smreka, da je celo \xc5\xbeivljenje \xc5\xa1epal.\n_START_SECTION_\nAnaliza obravnavane pripovedke po Brunu Bettelheimu\n_START_PARAGRAPH_\nKot otrokove fantazije se zgodba pri\xc4\x8dne na dokaj realisti\xc4\x8den na\xc4\x8din: Trije mo\xc5\xbeje gredo iskat zaklad na Vrtovin. Zgodba se torej pri\xc4\x8dne z realisti\xc4\x8dno, vendar problemati\xc4\x8dno situacijo. Otrok, ki pozna pravljice dobro, ve, da mu ne govorijo o vsakdanji resni\xc4\x8dnosti. Pravljica nam od svojega za\xc4\x8detka in skozi dogajanje do konca da vedeti, da ne govori o resni\xc4\x8dnih dogodkih in ljudeh (hudi\xc4\x8d se prika\xc5\xbee mo\xc5\xbeem, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zaklad). Beseda\xc2\xa0\xc2\xbbNeko\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0na za\xc4\x8detku namiguje, da se to kar sledi ne bo dogajalo ne tukaj in ne zdaj. Ta namerna nejasnost za\xc4\x8detka pravljice ka\xc5\xbee, da zapu\xc5\xa1\xc4\x8damo konkretni svet vsakdanje stvarnosti in lahko zavede otroka, da ne ve kaj je resni\xc4\x8dno in kaj ne. Grad, ki je omenjen v pravljici, namiguje, da se bo razkrilo nekaj, kar je prikrito. Zgodba \xc5\xa0ac na Vrtovino ostaja bli\xc5\xbeje resni\xc4\x8dnosti, le hudi\xc4\x8d je izmi\xc5\xa1ljen lik. Tak\xc5\xa1ne zgodbe \xc5\xa1irijo vrzel med otrokovo notranjo in zunanjo izku\xc5\xa1njo, \xc4\x8deprav so zveste zunanji resni\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovek, ki je zagovoril hudi\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedka govori o mo\xc5\xbeu, ki je bil dobro u\xc4\x8den. Neko\xc4\x8d je \xc5\xa1el na Tr\xc5\xa1ko goro kjer je zarisal krog. Mo\xc5\xbe je \xc4\x8dakal in to\xc4\x8dno ob enajsti uri je zasli\xc5\xa1al hrumenje. Zagledal je vodo, ki je tekla proti njemu vendar se je pred krogom ustavila. Tisto no\xc4\x8d je moral prebresti veliko preizku\xc5\xa1enj. Cela okolica okrog njega je zagorela, videl je mrtve ki so goreli v plamenih. Ob polno\xc4\x8di so vse prikazni izginile. Zagledal je hudi\xc4\x8da. Hudi\xc4\x8d ga je vpra\xc5\xa1al kaj \xc5\xbeeli od njega on pa mu je odvrnil da ho\xc4\x8de \xc4\x8darobno seme. Hudi\xc4\x8d mu je \xc4\x8darobno seme dal. Ljudje so govorili, da je mo\xc5\xbe kmalu po tistem umrl, vendar je pla\xc4\x8deval za to veliko pokoro._NEWLINE_Podobnost med pravljicama_NEWLINE__NEWLINE_V obeh pripovedkah ima hudi\xc4\x8d veliko vlogo, tudi zaklad je iskan v obeh primerih le da je v drugi pripovedki mo\xc5\xbe \xc5\xbeelel \xc4\x8darobno seme, ki mu ga je hudi\xc4\x8d potem tudi dal. Pripovedki temeljita tudi na ognjenih zubljih (gore\xc4\x8de smreke, plameni), ki so povezani s hudi\xc4\x8dem (pekel). Vsi glavni liki na koncu pripovedke do\xc5\xbeivijo pokoro oziroma pla\xc4\x8dujejo za svoje grehe celo \xc5\xbeivljenje (V prvi pripovedki mo\xc5\xbea oplazi gore\xc4\x8da smreka in celo \xc5\xbeivljenje \xc5\xa1epa, v drugi pripovedki ne izvemo ni\xc4\x8d o pla\xc4\x8devanju pokore, vendar izvemo, da je mo\xc5\xbe ob\xc5\xbealoval svoje dejanje in zelo trpel).'