b'\n_START_ARTICLE_\nLedava\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nLedava izvira kot majhen potok pri vasi Pichla na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem in te\xc4\x8de po ozki dolini (nem\xc5\xa1ko Pichlagraben) med gri\xc4\x8devjem proti jugovzhodu. Pod vasjo Kapfenstein se dolina nekoliko raz\xc5\xa1iri in potok te\xc4\x8de med polji in travniki naprej mimo Nove \xc5\xa0tifte (nem\xc5\xa1ko Neustift bei Kapfenstein) do Strgarjevega (nem\xc5\xa1ko Kalch) tik ob avstrijsko-slovenski meji, kjer dobi z leve prvi ve\xc4\x8dji pritok Klav\xc5\xbeni potok (nem\xc5\xa1ko Klausenbach). Tu se zna\xc4\x8daj doline povsem spremeni, saj Ledava vstopi v ozko, poldrugi kilometer dolgo sotesko, v kateri se je prebila skozi ozek pas metamorfoziranih paleozojskih skrilavcev, ki se zaradi ve\xc4\x8dje odpornosti proti eroziji kot nekoliko vi\xc5\xa1ji otok dvigajo nad okoli\xc5\xa1ko gri\xc4\x8devje (najvi\xc5\xa1ji je Sotinski breg, 418\xc2\xa0m; vzhodno od soteske). Pri Sotini se dolina ponovno raz\xc5\xa1iri in Ledava te\xc4\x8de po njej proti jugu mimo Roga\xc5\xa1ovec in Sv. Jurija, sprva po naravni, od Sv. Jurija dalje po regulirani strugi proti Ledavskemu jezeru. Pred izlivom v jezero te\xc4\x8de po mokrotnem dolinskem dnu, kjer se mu z leve pridru\xc5\xbei pritok Lukaj, v jezero pa se steka po skoraj kilometer dolgem, nizkem in z bujnim rastjem pora\xc5\xa1\xc4\x8denem naravnem nasipu._NEWLINE_Umetno Ledavsko jezero je nastalo za leta 1978 zgrajeno pregrado in naj bi slu\xc5\xbeilo varovanju pred poplavami in za umetno namakanje, zdaj je zelo pomembno tudi zaradi bogatih mokri\xc5\xa1\xc4\x8dnih habitatov in pti\xc4\x8djega sveta. Dolvodno od jezera pa vse do malo pred izlivom v Muro je reka v celoti regulirana in spremenjena v enoli\xc4\x8den odto\xc4\x8dni kanal, ki se vije po ravnini med obse\xc5\xbenimi njivskimi povr\xc5\xa1inami. Mo\xc4\x8dno nasipanje Mure v zadnji ledeni dobi je Ledavo potisnilo proti severu, tako da mora te\xc4\x8di skoraj povsem vzporedno z Muro ve\xc4\x8d kot 50\xc2\xa0km dale\xc4\x8d blizu vzno\xc5\xbeja gri\xc4\x8devnatega Gori\xc4\x8dkega. Z ravnine na desnem bregu, zgrajene iz re\xc4\x8dnih naplavin Mure, na celotnem odseku ne dobi nobenega ve\xc4\x8djega pritoka, z izjemo \xc4\x8crnca in Kopice dolvodno od Lendave. Nasprotno pa dobiva z Gori\xc4\x8dkega celo vrsto majhnih potokov, ki so v spodnjem toku prav tako ve\xc4\x8dinoma regulirani, mdr. Gra\xc4\x8dki potok, Brezovski potok, Ma\xc4\x8dkovski potok, Martjanski potok, Lipnica in Kobiljski potok. \xc5\xa0iroko dolinsko dno je ve\xc4\x8dinoma intenzivno obdelano, zaradi nekdanjih poplav pa je ve\xc4\x8dina naselij nekoliko odmaknjena od reke._NEWLINE_V srednjem toku te\xc4\x8de skozi severni del Murske Sobote, tik pred mestom pa se od nje odcepi 7,6\xc2\xa0km dolg razbremenilni kanal (zgrajen 1948\xe2\x88\x921958), namenjen odvajanju prese\xc5\xbekov vode naravnost v Muro. Svoj tok nadaljuje reka mimo Turni\xc5\xa1\xc4\x8da, od tu naprej pa postaja dolinsko dno vse bolj mokrotno in malo nad pomursko avtocesto vstopi v \xc4\x8crni log, obse\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje ravninskega gozda na mokrotni naplavni ravnici ob Ledavi in pritokih. Pri Lendavi se povsem pribli\xc5\xbea gri\xc4\x8devnatim Lendavskim goricam, nato pa se obrne proti jugovzhodu in dolvodno od Pinc tvori dr\xc5\xbeavno mejo z Mad\xc5\xbearsko. Ta del ravnine je mokroten in pora\xc5\xa1\xc4\x8den z gozdom (Murska \xc5\xa1uma) in travniki. Z leve strani sprejme \xc5\xa1e svoj najve\xc4\x8dji pritok Veliko Krko (mad\xc5\xbearsko Nagy-Kerka) in se le malo naprej, na najvzhodnej\xc5\xa1i to\xc4\x8dki Slovenije, izliva v Muro._NEWLINE_Te\xc5\xbeko je enozna\xc4\x8dno odgovoriti na vpra\xc5\xa1anje, ali je Ledava desni pritok Velike Krke ali pa se Ledava izliva v Veliko Krko in ta kot levi pritok v Muro. V tak\xc5\xa1nih primerih se kot glavni vodotok upo\xc5\xa1teva dalj\xc5\xa1a in ve\xc4\x8dja reka, kar je v tem primeru Ledava, vendar pa vpra\xc5\xa1anje ni tako preprosto in bi ga bilo treba \xc5\xa1e podrobneje raziskati; problem je \xc5\xa1e nekoliko zanimivej\xc5\xa1i, ker po zadnjih nekaj kilometrih Ledave poteka slovensko-mad\xc5\xbearska dr\xc5\xbeavna meja._NEWLINE_Po uradnih podatkih ARSO je Ledava levi pritok Mure, kar je jasno razvidno iz seznama in opisa t.\xc2\xa0i. povr\xc5\xa1inskih vodnih teles v Sloveniji: odsek Ledave od Ledavskega jezera do soto\xc4\x8dja z Veliko Krko ima \xc5\xa1ifro SI442VT91, odsek z imenom VT Ledava mejni odsek pa SI442VT92. Tudi na jo\xc5\xbeefinskem voja\xc5\xa1kem zemljevidu iz druge polovice 18. stoletja je jasno zarisano, da je Ledava ve\xc4\x8dji vodotok in da se manj\xc5\xa1a Krka jugozahodno od vasi Dobri izliva vanjo kot levi pritok (pribli\xc5\xbeno, kjer avtocesta danes pre\xc4\x8dka Veliko Krko), vendar pa je v opisu druga\xc4\x8de pojasnjeno: \xc2\xbbZa krajem Dobri, kjer se Ledava izteka v Krko, prva izgubi svoje ime; Krka je potem 15 se\xc5\xbenjev \xc5\xa1iroka, 3\xc2\xbd\xc2\xa0\xc4\x8devlja globoka, dno je mo\xc4\x8dvirno, bregova ravna.\xc2\xab Nekateri drugi viri, tako starej\xc5\xa1i kot novej\xc5\xa1i, nasprotno trdijo, da je Ledava pritok Velike Krke. A. Melik pi\xc5\xa1e v svoji monografiji o Sloveniji, da \xc2\xbbLedava te\xc4\x8de od tod (od Cankove, op. p.) vzporedno z glavno reko, se pravzaprav celo oddaljuje od nje ter se kon\xc4\x8dno izteka v Krko, prihajajo\xc4\x8d potemtakem \xc5\xa1ele posredno v Muro.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Tudi v Enciklopediji Slovenije je zapisano, da \xc2\xbbse [Ledava] izliva vzhodno od Lendave v Krko\xc2\xab, prav tako izrecno v publikaciji ob 10-letnici slovensko-mad\xc5\xbearskega sporazuma o upravljanju voda: \xc2\xbbPotok Ledava je desni pritok Velike Krke, vanjo se izliva na obmo\xc4\x8dju naselja Szemenyecs\xc3\xb6rnye.\xc2\xab Nekateri viri navajajo, da se je Ledava neko\xc4\x8d izlivala v Muro, nato pa naj bi jo okrog leta 1850 zaradi zmanj\xc5\xa1anja poplav speljali po umetni strugi v Krko. Mo\xc5\xbeno je, da ta podatek ni povsem to\xc4\x8den, saj je na jo\xc5\xbeefinskem voja\xc5\xa1kem zemljevidu iz druge polovice 18. stoletja jasno vidno, da se je Velika Krka \xc5\xbee takrat izlivala v Ledavo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovci menijo, da je mo\xc5\xbeno izvor imena reke iskati v dveh smereh: lahko bi nastalo iz nem\xc5\xa1kega osebnega imena Lindolf (Lindolfesbach = Lindolfova voda) ali pa iz nem\xc5\xa1kega imena Lindach (iz srednjevisokonem\xc5\xa1kih besed Linde = lipa + Ache = voda). Po tem mnenju naj bi ime prvotno pomenilo lipova voda (= voda, ob kateri rastejo lipe). Nem\xc5\xa1ko ime reke (Limbach) naj bi nastalo naknadno z zamenjavo drugega \xc4\x8dlena imena s sopomenko Bach = potok._NEWLINE_V starej\xc5\xa1ih virih se ime reke pojavlja v razli\xc4\x8dnih oblikah, med drugim kot Lyndwa (1208), Lindua (1213, 1366), Lyndua (1232) in Lendua (1346).\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPred obse\xc5\xbenimi regulacijami, ki so povsem spremenile podobo reke, je bila Ledava v ve\xc4\x8djem delu toka zna\xc4\x8dilna ni\xc5\xbeinska reka z zelo majhnim strmcem in po\xc4\x8dasnim tokom. Zaradi prete\xc5\xbeno ilovnatih naplavin je bila njena naplavna ravnica vedno mokrotna in izpostavljena poplavam, prav tako ob njenih pritokih z Gori\xc4\x8dkega, zato so se naselja razvrstila nekoliko vstran od nje, izven dosega pogostih poplav._NEWLINE_Ledava ima nezna\xc4\x8dilen sne\xc5\xbeno-de\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom v decembru in drugim vi\xc5\xa1kom v marcu ter izrazitim ni\xc5\xbekom v poletnih mesecih, ki ga precej ubla\xc5\xbei zadr\xc5\xbeevanje vode v Ledavskem jezeru; kljub temu se je avgusta 2012 zgodilo, da je reka na nekaterih odsekih presahnila. Pred izgradnjo zadr\xc5\xbeevalnika je imela v poletnih mesecih \xc5\xa1e manj vode, saj ima zaradi gri\xc4\x8devnatega povr\xc5\xa1ja in razmeroma polo\xc5\xbenih pobo\xc4\x8dij zelo nizek specifi\xc4\x8dni odtok (5,8\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2; vodomerna postaja \xc4\x8centiba) in odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik (21,6\xc2\xa0%; vodomerna postaja \xc4\x8centiba). Z vidika mo\xc5\xbenosti pridobivanja vode iz Ledave za umetno namakanje je neugoden trend zmanj\xc5\xa1evanja pretokov; v obdobju 1971\xe2\x80\x932000 je zna\xc5\xa1al povpre\xc4\x8dni pretok na vodomerni postaji v \xc4\x8centibi \xc5\xa1e 4,91\xc2\xa0m\xc2\xb3/s._NEWLINE_Zaradi zadr\xc5\xbeevanja vode v jezeru so se precej spremenili tudi zna\xc4\x8dilni pretoki Ledave: na vodomerni postaji \xc4\x8centiba so v obdobju 1981\xe2\x80\x932010 izmerili najni\xc5\xbeji pretok 0,145\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (30. 8. 2003; v obdobju 1971\xe2\x80\x932000 0,46 m\xc2\xb3/s); najve\xc4\x8dji pretok v istem obdobju so zabele\xc5\xbeili 19. septembra 2010 (90,6\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), ki pa ga je presegel izmerjeni pretok ob neurju 16. julija 1972 (112\xc2\xa0m\xc2\xb3/s)._NEWLINE_Na opozorilni karti poplav Agencije Republike Slovenije za okolje (ARSO) je velik del naplavnih ravnic ob Ledavi (razen dolvodno od Ledavskega jezera) in ob spodnjem toku gori\xc4\x8danskih pritokov ozna\xc4\x8den kot poplavno obmo\xc4\x8dje zelo redkih poplav v skupni velikosti okoli 100\xc2\xa0km\xc2\xb2. V zadnjih desetletjih se sicer pojavljajo le manj obse\xc5\xbene poplave, vendar pa je bilo neko\xc4\x8d povsem druga\xc4\x8de: \xc2\xbbTudi Ledava, ki je normalno prav skromen potok, v povodnji silno naraste, saj se izliva vanjo voda domala z vsega Gori\xc4\x8dkega, ter se razlije na obe strani. V \xc4\x8dasu prav velikih povodnji se\xc5\xbee ledavska voda silno na \xc5\xa1iroko in ravan se skrije v umazano rjavi poplavi, v kateri zlasti iz blata zgrajene hi\xc5\xa1e mnogo trpe.\xc2\xab_NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1a poplava v pore\xc4\x8dju Ledave se je zgodila zaradi silovitega de\xc5\xbeevja v no\xc4\x8di z 11. na 12. november 1925, ko so poplavne vode sredi no\xc4\x8di nenadoma zalile tudi Mursko Soboto. Voda je v mestu segla do 2\xc2\xa0m visoko in po\xc5\xa1kodovala ve\xc4\x8d kot polovico od takratnih 150 hi\xc5\xa1. Ljudje so se zatekli v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke vagone na postaji, v poplavnih vodah sta umrla dva \xc4\x8dloveka in veliko \xc5\xbeivine._NEWLINE_Pozitiven u\xc4\x8dinek zadr\xc5\xbeevanja vode v Ledavskem jezeru se je pokazal ob poplavah 18. in 19. septembra 2010. Ledava je 19. septembra dosegla na vodomerni postaji \xc4\x8centiba najve\xc4\x8dji pretok 90,6\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, kar je ustrezalo 25\xe2\x80\x9350-letnim poplavnim vodam. Brez zadr\xc5\xbeevanja prese\xc5\xbekov vode bi bil pretok bistveno ve\xc4\x8dji in bi se voda verjetno razlila po veliko ve\xc4\x8dji povr\xc5\xa1ini. Kljub temu in drugim vodogradbenim ukrepom naplavne ravnice ob Ledavi in pritokih niso povsem varne pred poplavami, k spremenjenim vodnim razmeram svoje prispeva tudi obse\xc5\xbena mre\xc5\xbea osu\xc5\xa1evalnih kanalov in jarkov.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nKot ni\xc5\xbeinski vodotok ima Ledava ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa po\xc4\x8dasen tok in zlasti poleti majhen pretok ter skoraj v celoti mo\xc4\x8dno preoblikovano umetno strugo, zato spada med precej onesna\xc5\xbeene in ekolo\xc5\xa1ko prizadete vodotoke. Uradni podatki ARSO sicer ka\xc5\xbeejo, da je Ledava v ve\xc4\x8djem delu toka v dobrem kemijskem ter zmerno dobrem do dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju, vendar je to \xc5\xa1e dale\xc4\x8d od t.\xc2\xa0i. dobrega okoljskega stanja, ki ga mora Slovenija kmalu dose\xc4\x8di v skladu z evropsko direktivo o vodah. Zaradi obse\xc5\xbenih njivskih povr\xc5\xa1in v neposredni bli\xc5\xbeini struge je precej obremenjena tudi z ostanki pesticidov in herbicidov ter z razli\xc4\x8dnimi organskimi odpadki. Razmere so najslab\xc5\xa1e poleti, ko svoje prispevajo \xc5\xa1e visoke temperature vode, zaradi \xc4\x8desar prihaja celo do pomanjkanja kisika v vodi in posledi\xc4\x8dno do poginov rib (poleti 2012 je na nekaterih odsekih Ledava tudi presahnila).\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nLedava je eden najbolj temeljito preoblikovanih vodotokov v Sloveniji. Bolj ali manj naravna struga je ohranjena samo v kratki soteski nad Nuskovo, v ostalem toku je ve\xc4\x8dinoma spremenjena v umetni odto\xc4\x8dni kanal s trapezastim pre\xc4\x8dnim profilom, marsikje brez kakr\xc5\xa1nekoli obre\xc5\xbene vegetacije in naravnih oblik v strugi. Tak\xc5\xa1ni posegi so mo\xc4\x8dno prizadeli tudi \xc5\xbeivi svet v njej, ki je zaradi spremenjene morfologije struge in dolgoletne onesna\xc5\xbeenosti mo\xc4\x8dno osiroma\xc5\xa1en. Glavna razloga za tako obse\xc5\xbene posege sta bila pridobivanje novih kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in za\xc5\xa1\xc4\x8dita teh zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d ter bli\xc5\xbenjih naselij pred poplavami._NEWLINE_Prve ve\xc4\x8dje posege v Ledavo so izvedli \xc5\xbee sredi 19. stoletja v spodnjem toku, ko so \xc5\xa1e v tedanji Ogrski okrog 1850 speljali reko v umetni kanal vse od izpod Murske Sobote do Krke (mad\xc5\xbe. Adov\xc3\xa1ny \xc3\xa1rok ali Adov\xc3\xa1ny csatorna). Mogo\xc4\x8de so takrat tudi preusmerili Ledavo v Krko. Leta 1901 so v Lendavi ustanovili Dru\xc5\xbebo za odvajanje visokih voda s kmetijskih povr\xc5\xa1in ob Ledavi, ki naj bi skrbela za vzdr\xc5\xbeevanje kanala in urejanje njegovih pritokov. Leta 1907 so dobili dovoljenje za ureditev vodotokov in izsu\xc5\xa1evanje mo\xc4\x8dvirnih povr\xc5\xa1in, vendar je kmalu po za\xc4\x8detku del izbruhnila prva svetovna vojna in dela so bila prekinjena._NEWLINE_Naslednji velik poseg v Ledavo je bila izgradnja 7,5\xc2\xa0km dolgega razbremenilnika Ledava\xe2\x80\x93Mura tik zahodno od Murske Sobote (1948\xe2\x80\x9358), kasneje pa \xc5\xa1e izgradnja protipoplavnih zadr\xc5\xbeevalnikov: najprej je bilo ob zgornjem toku zgrajeno Ledavsko jezero s prostornino 5,6\xc2\xa0milijonov\xc2\xa0m\xc2\xb3 z namenom zmanj\xc5\xa1evanja poplavne konice, v letih 1980\xe2\x80\x9383 na srednjem toku \xc5\xa1e suhi zadr\xc5\xbeevalnik Radmo\xc5\xbeanci s prostornino 6,3 milijonov\xc2\xa0m\xc2\xb3, do leta 1985 so dokon\xc4\x8dali tudi dela na odseku Raki\xc4\x8dan\xe2\x80\x93Renkovci. S temi ukrepi naj bi trajno odpravili nevarnost ve\xc4\x8djih poplav ob Ledavi, vendar popolne varnosti pred poplavami enostavno ni mogo\xc4\x8de zagotoviti._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je neko\xc4\x8d Ledava ogro\xc5\xbeala okolico s poplavami, je bila hkrati pomemben vir energije. Po urbarju iz leta 1524 je bilo ob Ledavi med vasema Ivanci in Dolina pri Lendavi kar 20 mlinov. Mlini so bili tudi ob zgornjem toku, delno je \xc5\xa1e ohranjen Fartekov mlin v Serdici, vendar ne deluje ve\xc4\x8d. V Lendavi sta bila neko\xc4\x8d na Ledavi dva mlina v lasti dru\xc5\xbeine B\xc3\xa1nffyi, v Ivancih je neko\xc4\x8d deloval \xc5\xa1e lepo ohranjen \xc5\xa0adlov mlin.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi velikih posegov v strugo Ledave ter obse\xc5\xbenih melioracij ob srednjem in deloma spodnjem toku je nekdanji rastlinski in \xc5\xbeivalski svet ob vodotoku povsem spremenjen. Nekdanji mokrotni travniki so spremenjeni v obse\xc5\xbene njivske povr\xc5\xa1ine, dana\xc5\xa1nja umetna struga nikakor ne premore tolik\xc5\xa1ne biolo\xc5\xa1ke pestrosti kot jo je imela nekdanja vijugasta, z obvodnim rastlinjem zara\xc5\xa1\xc4\x8dena reka. Kljub tolik\xc5\xa1nim spremembam se je v Ledavi in njenih pritokih ponovno raz\xc5\xa1irila vidra (Lutra lutra)._NEWLINE_V poplavni ravnici ob Ledavi se je kljub pretekli kolonizaciji in obse\xc5\xbenim melioracijam do danes ohranilo nekaj obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih kompleksov ni\xc5\xbeinskih poplavnih gozdov, med katerimi so najve\xc4\x8dji Hra\xc5\xa1\xc4\x8dica pri Renkovcih, Dobrovni\xc5\xa1ki log med Radmo\xc5\xbeanci in Nedelico, \xc4\x8crni log nad Lendavo in Murska \xc5\xa1uma ob spodnjem toku Ledave. Velik del slednje med desnim bregom Ledave in Muro je vklju\xc4\x8den v obmo\xc4\x8dje Natura 2000, naknadno so v Naturo 2000 vklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e Dobrovni\xc5\xa1ki log in \xc4\x8crni log, ki sta pomembna habitata za \xc4\x8drno \xc5\xa1torkljo (Ciconia nigra), srednjega detla (Dendrocopos medius) in belovratega muharja (Ficedula albicollis)._NEWLINE_Biolo\xc5\xa1ke raziskave ka\xc5\xbeejo, da veliki posegi v strugo Ledave kljub vsemu niso bistveno zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xa1tevila ribjih vrst v reki, mo\xc4\x8dno pa se je zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo osebkov iste vrste. V letih po preureditvi struge so namre\xc4\x8d naravni procesi do neke mere zmanj\xc5\xa1ali enoli\xc4\x8dnost grajene struge, saj reka prena\xc5\xa1a in odlaga fino plavje, tako da ob nizkem vodostaju vodni tok \xc5\xbee rahlo vijuga med nanosi plavja ob obeh bregovih. Med raziskavo julija 2012 so ugotovili, da \xc5\xbeivi v Ledavi 33 ribjih vrst, od tega 30 avtohtonih (doma\xc4\x8dih) in tri tujerodne (rjavi somi\xc4\x8d, son\xc4\x8dni ostri\xc5\xbe in srebrni koreselj). Med avtohtonimi vrstami jih je kar 18 na Rde\xc4\x8dem seznamu ogro\xc5\xbeenih vrst IUCN, mdr. mrena (Barbus barbus), podust (Chondrostoma nasus), pezdirk (Rhodeus amarus), klen (Squalius cephalus), ogrica (Vimba vimba), smu\xc4\x8d (Sander lucioperca) idr.'