b'\n_START_ARTICLE_\nEndemi\xc4\x8dni sifilis v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nEndemi\xc4\x8dni sifilis v Sloveniji (tudi \xc5\xa1krljevska bolezen ali \xc5\xbeargonsko \xc5\xa1krljevka po kraju \xc5\xa0krljevo v okolici Reke na Hrva\xc5\xa1kem) je bila nevarna spolna bolezen, ki se je prena\xc5\xa1ala na nespolen na\xc4\x8din (skupno bivanje, uporaba istih predmetov) in to predvsem na obmo\xc4\x8djih kme\xc4\x8dkega prebivalstva oz. v predelih, kjer so bili higienski, socialni, ekonomski standardi nizki. Je ekstragenitalen tip sifilisa, ki se pojavlja s simptomi, kot so: ulceracije oz. razjede na vratu, v ustni votlini; zatrdline v danki; disfagija \xe2\x80\x93 motnje po\xc5\xbeiranja; bolezenske spremembe na ko\xc5\xbei ...\n_START_SECTION_\nNastanek bolezni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdari\xc5\xa1\xc4\x8de, s katerega se je \xc5\xa1krljevska bolezen prena\xc5\xa1ala na obmo\xc4\x8dja slovenskega ozemlja, je bilo na Hrva\xc5\xa1kem. Prena\xc5\xa1alci bolezni so bili ljudje s slabimi higienskimi navadami. Bili pa so tudi zaznamovani, kajti znaki \xc5\xa1krljevske bolezni so bili podobni znakom spolno prenosljivega sifilisa.\n_START_SECTION_\nDejavniki tveganja\n_START_PARAGRAPH_\nDejavniki, kot so: pretesna, neprimerna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da (brez \xc4\x8diste pitne vode, brez sanitarij, pomanjkanje toaletnih pripomo\xc4\x8dkov itd.), pomanjkanje obla\xc4\x8dil in hrane \xe2\x80\x93 v tej zvezi so bili pomembni tudi nekateri tedanji pravni predpisi (npr. rimski na\xc4\x8din dedovanja) \xe2\x80\x93 velika virulenca bolezni, ter neosve\xc5\xa1\xc4\x8denost prebivalcev o pomenu higiene, so povzro\xc4\x8dili, da se je bolezen z lahkoto \xc5\xa1irila. Ogro\xc5\xbeala je tako otroke kot odrasle, saj se je \xc5\xa1irila s tesnim stikom z bolnikom.\n_START_SECTION_\nDunajska oblast in zdravniki z novimi informacijami\n_START_PARAGRAPH_\nBojazen z Dunaja o napredovanju bolezni je bila o\xc4\x8ditna. Dunajska oblast habsbur\xc5\xa1ke monarhije se je na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov trudila za zajezitev in izkoreninjenje bolezni. Njihova radodarnost je prispevala k temu, da so bili zdravljenja dele\xc5\xbeni celo najrevnej\xc5\xa1i. Zdravni\xc5\xa1ko osebje na Slovenskem se je hitro odzvalo na razmere, informirali so ljudi z oklici (z njimi so dobili osnovna pojasnila o bolezni ter napotke, kam naj gredo v primeru oku\xc5\xbebe), higienizirali domove oku\xc5\xbeenih, bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dno zdravili bolnike, pregledovali celotno populacijo na oku\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8djih ter tako s\xc4\x8dasoma bolezen uni\xc4\x8dili.\n_START_SECTION_\nPomen bolni\xc5\xa1nice v Postojni in u\xc4\x8dinkovitost \xc5\xbeivega srebra\n_START_PARAGRAPH_\nBolni\xc5\xa1nica je uradno za\xc4\x8dela delovati 18. maja 1818 in je pripomogla k izbolj\xc5\xa1avi razmer in kon\xc4\x8dno tudi k omejitvi ter postopnem upadanju endemskega sifilisa. Najprej so se nameravali vseliti v nedokon\xc4\x8dano hi\xc5\xa1o v Sti\xc4\x8dni, ki je bila v lasti dr\xc5\xbeavne banke. Kasneje so se nastanili v dvonadstropni zasebni Gro\xc5\xa1etovi hi\xc5\xa1i (v Postojni), ki so jo preuredili za potrebe bolni\xc5\xa1nice. U\xc4\x8dinkovitost bolni\xc5\xa1nice bi lahko bila \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja, \xc4\x8de je ne bi omejevale prostorske te\xc5\xbeave \xe2\x80\x93 pomanjkanje manj\xc5\xa1ih sob, kamor bi lahko namestili hudo bolne \xe2\x80\x93 pomanjkanje postelj, odej, ogrevalnih sredstev, \xc4\x8diste vode, zdravil, tehni\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov, zdravstvenega osebja ..._NEWLINE_\xc5\xbdivo srebro \xe2\x80\x93 edino tedaj poznano u\xc4\x8dinkovito zdravilo \xe2\x80\x93 so uporabljali za zdravljenje bolnikov, oku\xc5\xbeenih s \xc5\xa1krljevsko boleznijo. Bole\xc4\x8dine zaradi stranskih u\xc4\x8dinkov (akutni merkurializem \xe2\x80\x93 zastrupitev z \xc5\xbeivim srebrom; izpadanje zob; razjede na \xc4\x8drevesju in perforacije oz. predrtje le-tega; krvavo blato), ki so povzro\xc4\x8dili tudi smrt, so jim laj\xc5\xa1ali z raznimi opialnimi sredstvi (vino). Zdravni\xc5\xa1ko osebje (dr. Andrej Mozeti\xc4\x8d, dr. Julius Zeme, dr. Anton Jevnikar, dr. Johann Peter Frank, dr. Karl Bernhard Kogl, dr. Raimund Melzer) je na Slovenskem dvignilo zavest o pomenu higiene na vi\xc5\xa1jo raven. Z vestnim delom, dobrim sodelovanjem, sistematskim pregledovanjem oku\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8dij, iz\xc4\x8drpnimi, natan\xc4\x8dnimi ter strokovnimi poro\xc4\x8dili, razli\xc4\x8dnimi programi zdravljenja, in uveljavljanjem vseh vrst terapij so dosegli, da je endemski sifilis oz. \xc5\xa1krljevska bolezen na Slovenskem za\xc4\x8dela zamirati in v pribli\xc5\xbeno 50 letih tudi izginila.'