b'\n_START_ARTICLE_\nMalabo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred prihodom Evropejcev so otok poseljevala razli\xc4\x8dna bantujska plemena. Leta 1474 je postal portugalska kolonija, poimenovan Fernando Po po njegovem odkritelju. Tri stoletja kasneje ga je Portugalska predala \xc5\xa0paniji v zameno za nekaj ozemlja v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Od \xc5\xa0pancev so ga najeli Britanci, ki so leta 1827 ustanovili Malabo, takrat poimenovan Port Clarence, kot voja\xc5\xa1ko bazo v spopadu s trgovci s su\xc5\xbenji v tem delu Afrike. Ko so se leta 1843 preselili na celino, so naselje prevzeli \xc5\xa0panci in ga preimenovali Santa Isabel. Otoki skupaj s celinskim delom so bili del kolonije \xc5\xa0panska Gvineja._NEWLINE_Leta 1968 se je Ekvatorialna Gvineja osamosvojila, na oblast je pri\xc5\xa1el Francisco Mac\xc3\xadas Nguema, s \xc4\x8demer se je pri\xc4\x8delo obdobje nasilnih medetni\xc4\x8dnih in politi\xc4\x8dnih obra\xc4\x8dunavanj, v katerem je bila pobita ali se izselila tretjina prebivalstva. Naslednje leto je preselil prestolnico iz mesta Bata v Santa Isabel, katerega ime je \xc2\xbbafrikaniziral\xc2\xab\xc2\xa0v Malabo. Leta 1979 je Nguemo strmoglavil sedanji predsednik Teodoro Obiang Nguema Mbasogo, pod katerim so se najokrutnej\xc5\xa1i ekscesi kon\xc4\x8dali, vendar je mesto skupaj s preostankom dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e vedno revno, nerazvito in korumpirano. Stanje se je nekoliko izbolj\xc5\xa1alo po za\xc4\x8detku izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja naftnih zalog leta 1997, vendar je ve\xc4\x8dina prihodkov v rokah elite, zato Malabo kot celota \xc5\xa1e vedno zaostaja v razvoju.\n_START_SECTION_\nMednarodne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nMalabo je pobraten z Guadalajaro v Mehiki.'