b'\n_START_ARTICLE_\nMemmingen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMenijo, da je na mestu dana\xc5\xa1njega Memmingena v rimskih \xc4\x8dasih obstajalo majhno voja\xc5\xa1ko mesto, ki se je verjetno imenovalo Cassiliacum. V 5. stoletju je nastala alemanska naselbina, v 7. stoletju pa je bila tu pala\xc4\x8da frankovskega kralja._NEWLINE_Memmingen je bil povezan s \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, Avstrijo in M\xc3\xbcnchnom s Solno cesto, staro trgovsko potjo soli, do Lindaua. Druga pomembna pot skozi Memmingen je bila italijanska cesta iz severne Nem\xc4\x8dije preko \xc5\xa0vice v Italijo. Obe cesti sta Memmingenu pomagali pridobiti pomen kot trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V srednjem veku je bil kraj znan kot Mammingin; leta 1158 je welfski vojvoda Welf VI. ustanovil mesto Memmingen. Leta 1286 je postal svobodno cesarsko mesto, odgovorno le cesarju._NEWLINE_Christoph Schappeler, pridigar v cerkvi sv. Martina v Memmingenu v za\xc4\x8detku 16. stoletja, je bil pomembna osebnost med protestantsko reformacijo in nem\xc5\xa1ko kme\xc4\x8dko vojno. Njegova podpora kme\xc4\x8dkim pravicam je pomagala privabiti kmete v Memmingen. Mesto je najprej sledilo tetrapolitski izpovedi in nato Augsbur\xc5\xa1ki veroizpovedi._NEWLINE_Dvanajst \xc4\x8dlenov: Pravi\xc4\x8dni in temeljni \xc4\x8dleni vseh kmetov in najemnikov duhovnih in za\xc4\x8dasnih sil, ki sami mislijo da so zatirani, so napisali (verjetno Schappeler in Sebastian Lotzer) v za\xc4\x8detku leta 1525. To je bila verska peticija, ki je nastala iz Luthrovih idej, poziv h kme\xc4\x8dkim pravicam. V dveh mesecih po objavi v Memmingenu je bilo v Evropi v obtoku 25.000 izvodov traktata. To so prvi znani dokumenti o \xc4\x8dlovekovih pravicah na svetu (\xc4\x8de se zanemari Magna Carta v Angliji leta 1215)._NEWLINE_V 1630-ih je bil Memmingen v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pozornosti med tridesetletno vojno, v mestu pa je bil razporejen cesarski generalissimo Wallenstein, ko je bil dramati\xc4\x8dno odpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz slu\xc5\xbebe. Od leta 1632 je Memmingen na kratko zasedla \xc5\xa1vedska vojska in postal baza operacij za \xc5\xa1vedske \xc4\x8dete v \xc5\xa0vabski. Septembra 1647 so imperialisti oblegali \xc5\xa1vedsko garnizijo pod polkovnikom Sigismundom Przyemskim. Dva meseca kasneje se je mesto predalo. _NEWLINE_Po reorganizaciji Nem\xc4\x8dije leta 1802 je Memmingen postal del Bavarske. V 19. stoletju je pri\xc5\xa1lo do po\xc4\x8dasnega gospodarskega nazadovanja, ki se je ustavilo \xc5\xa1ele z gradnjo \xc5\xbeeleznice, ki je sledila toku reke Iller._NEWLINE_Od 2. svetovne vojne je bil Memmingen mesto v razvoju, s stopnjo gospodarske rasti nad povpre\xc4\x8djem Bavarske.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nMemmingen le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini bavarske zahodne meje proti Baden-W\xc3\xbcrttembergu in ob reki Iller, pribli\xc5\xbeno 50 kilometrov ju\xc5\xbeno od Ulma in 115 kilometrov jugozahodno od M\xc3\xbcnchna v suhi dolini, ki je slu\xc5\xbeila ledeniku Iller v zadnji ledeni dobi kot glavni odto\xc4\x8dni kanal. Suha dolina Memmingerja geografsko spada v obmo\xc4\x8dje Zgornje ali Srednje \xc5\xa0vabske. Naravna meja mesta na zahodu je Buxacher Halde, na jugovzhodu pa Benninger Ried, na vzhodu na boku doline je ob\xc4\x8dina Memmingerberg. Na severovzhodu mestno obmo\xc4\x8dje omejuje okro\xc5\xbeje Eisenburg. Vpra\xc5\xa1anje ali je Memmingen v Allg\xc3\xa4uju, ve\xc4\x8dinoma potrjuje mestna uprava zaradi turisti\xc4\x8dnih razlogov. Zaradi kulturne in arhitekturne zgodovine Memmingena pa ga gre pripisati obmo\xc4\x8dju Zgornje \xc5\xa0vabske.\n_START_SECTION_\nMestno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Memmingen meri 14,6 km v dalj\xc5\xa1i smeri sever-jug, v smeri vzhod-zahod pa ima 11,3 kilometra. Mestno obmo\xc4\x8dje sestavljajo okro\xc5\xbeja Memmingen, Amendingen, Buxach, Dickenreishausen, Eisenburg, Ferthofen, Steinheim, Volkratshofen in del okro\xc5\xbeja Buxheim (drugi del okro\xc5\xbeja je ob\xc4\x8dina Buxheim). Obseg mesta je 75,3 kilometrov. Skupna povr\xc5\xa1ina je 70,14 kvadratnih kilometrov, od tega 3505 hektarjev kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in 1709 hektarjev gozda. Vodna povr\xc5\xa1ina zna\xc5\xa1a 51,5, javna prometna obmo\xc4\x8dja 530 ter rekreacijske in zelene povr\xc5\xa1ine 75 hektarjev. _NEWLINE_Celoten seznam okro\xc5\xbeij vklju\xc4\x8duje Memmingen, Amendingen, Bleiche, Brunnen, Buxach, Buxacherm\xc3\xbchle, Dickenreishausen, Egelsee, Eisenburg, Ferthofen, Gr\xc3\xbcnenfurt, Hart, Hitzenhofen, Illerfeld, Priemen, Schnaid, Spitalm\xc3\xbchle, Steigm\xc3\xbchle, Steinheim, Stra\xc3\x9fbauer, Stra\xc3\x9fbauerh\xc3\xb6lzl, Teichgarten, Unterhart, Volkratshofen in Weidenb\xc3\xbchl.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMemmingen le\xc5\xbei s povpre\xc4\x8dno letno temperaturo in koli\xc4\x8dino padavin v zmernem pasu. Padavine so po navadi nekoliko vi\xc5\xa1je, temperature pa so nekoliko ni\xc5\xbeje od povpre\xc4\x8dja. Spomladi in jeseni je gosta megla v starem mestu in zahodnih okro\xc5\xbejih precej pogosta zaradi bli\xc5\xbenjega Illerja in te\xc4\x8de skozi mesto Memminger Ach. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar s povpre\xc4\x8dno najni\xc5\xbejo dnevno temperaturo -5 \xc2\xb0 C in povpre\xc4\x8dno najvi\xc5\xa1jo dnevno temperaturo +2 \xc2\xb0 C. Najtoplej\xc5\xa1a meseca sta julij in avgust z najni\xc5\xbejo temperaturo 12 \xc2\xb0 C in povpre\xc4\x8dno najvi\xc5\xa1jo 24 \xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOd 19. stoletja se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo. Po drugi svetovni vojni se je ve\xc4\x8d kot 10.000 beguncev iz nekdanjih nem\xc5\xa1kih vzhodnih ozemelj preselilo v Memmingen. \xc5\xa0e en izreden porast je bil zabele\xc5\xbeen leta 1972, ko se je urbano obmo\xc4\x8dje kot del teritorialne reforme ve\xc4\x8d kot podvojilo. Od leta 1990 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo za okoli 4,5\xc2\xa0%. Novembra 2016 je bila prvi\xc4\x8d prese\xc5\xbeena ocena 43.000 prebivalcev.   Bavarski dr\xc5\xbeavni urad za statistiko napoveduje rast prebivalstva okoli 2,5\xc2\xa0% za mesto Memmingen.\n_START_SECTION_\nZgodovinski festivali\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto Memmingen praznuje Fischertag (ribi\xc5\xa1ki dan), v katerem obujajo srednjeve\xc5\xa1ke tradicije. Mestni potok se izlovi, da ga popolnoma izsu\xc5\xa1ijo in o\xc4\x8distijo, hkrati pa je med skoraj 1200 ribi\xc4\x8di imenovan "Ribji kralj" (tisti, ki je ulovil najte\xc5\xbejo postrv). Vsako leto na ta festival pride do 40.000 udele\xc5\xbeencev ali gledalcev._NEWLINE_Vsake \xc5\xa1tiri leta Memmingen ponavlja dogodke okoli obiska Wallensteina leta 1630 z najve\xc4\x8djim evropskim zgodovinskim festivalom: Wallensteinfestspiele (Memmingen).\n_START_SECTION_\nParki\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestnem obzidju je nastal zeleni pas. Stari jarki so bili napolnjeni z eno izjemo (Hohe Wacht, ju\xc5\xbeni del mestnega obzidja) in nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z zelenimi povr\xc5\xa1inami z ve\xc4\x8d kot 150 letnimi drevesi. Parki se imenujejo (v smeri urinega kazalca na Ulmer Tor): Hubergarten, Zollergraben, Ratzengraben / Zollergraben, Kohlschanze, Reichshain, Kaisergraben, Hohe Wacht, Westertorplatz, Grimmelschanze. V skoraj vseh soseskah so manj\xc5\xa1i, ve\xc4\x8dinoma mlaj\xc5\xa1i parki. Obstaja tudi mestni park Neue Welt, nekdanji Landesgartenschaugel\xc3\xa4nde, pa tudi staro pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in Waldfriedhof, ki sta oba parka in rekreacijski obmo\xc4\x8dji.'