b'\n_START_ARTICLE_\nKlasi\xc4\x8dna gimnazija v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dna gimnazija v Ljubljani je bila \xc5\xa1ola, ki je delovala v Ljubljani med letoma 1563 in 1965 in je ena pomembnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1ol, ki so delovale na prostoru dana\xc5\xa1nje Slovenije. Klasi\xc4\x8dni pouk se v Ljubljani v skromnej\xc5\xa1em obsegu nadaljuje tudi danes._NEWLINE_Na seznamih dijakov in profesorjev so se v teh stoletjih zvrstila \xc5\xa1tevilna znana imena ne le s podro\xc4\x8dja jezikoslovja, medicine, prava in drugih dru\xc5\xbeboslovnih ved, ampak tudi iz matemati\xc4\x8dnih in tehni\xc5\xa1kih znanosti ter posebej iz umetnosti. Mnogi dijaki te gimnazije so kasneje postali priznani strokovnjaki, ki so se uveljavili tako doma kot v tujini. Ve\xc4\x8dstoletni pouk klasi\xc4\x8dnih jezikov na slovenskih tleh je za slovenski narod velikega pomena. Tesna vez z anti\xc4\x8dno kulturo in njenimi izro\xc4\x8dili je kalila izobra\xc5\xbeence v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki klasi\xc4\x8dnega gimnazijskega pouka segajo v leto 1563, ko so protestanti v Ljubljani odprli prvo latinsko \xc5\xa1olo. Ta najstarej\xc5\xa1a Protestantska stanovska \xc5\xa1ola (1563\xe2\x80\x931598) se je v Ljubljani obdr\xc5\xbeala 35 let. Po izgonu protestantov jo je zamenjala Jezuitska \xc5\xa1ola (1597\xe2\x80\x931773), s katero so jezuiti vplivali na generacije gojencev 176 let. Od cesarice Marije Terezije naprej je \xc5\xa1olanje vzela v roke dr\xc5\xbeava. Dr\xc5\xbeavna terezijanska gimnazija (1773\xe2\x80\x931849) je imela 76 let pribli\xc5\xbeno enak u\xc4\x8dni program kot gimnazije v drugih krajih tedanje monarhije. Ta \xc5\xa1ola je do\xc5\xbeivela korenito preobrazbo v letu 1848. Novo nastala Dr\xc5\xbeavna osemrazredna gimnazija (1849\xe2\x80\x931958) se je ohranila v Ljubljani do novej\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa, kar 109 let._NEWLINE_\xc5\xa0olska prenova je leta 1958 dokon\xc4\x8dno pokopala osemletno klasi\xc4\x8dno gimnazijo, vpeljana je bila obvezna osemletna osnovna \xc5\xa1ola in \xc5\xa1tiriletna gimnazija. Humanisti\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje mladine v Ljubljani s to prenovo ni zamrlo, v skromnej\xc5\xa1em obsegu se je pouk latinskega jezika nadaljeval na dana\xc5\xa1nji Osnovni \xc5\xa1oli Pre\xc5\xbeihovega Voranca, ki je dobila prostore v poslopju nekdanje Klasi\xc4\x8dne gimnazije in na dana\xc5\xa1nji Gimnaziji Poljane._NEWLINE_Ob jubileju postavitve poslopja Klasi\xc4\x8dne gimnazije v Ljubljani je leta 1999 iz\xc5\xa1la knjiga velikega formata, ki ima 279 strani: Zbornik ob 100-letnici \xc5\xa1olskega pouka v zgradbi nekdanje Klasi\xc4\x8dne gimnazije in sedanje Osnovne \xc5\xa1ole Pre\xc5\xbeihovega Voranca. Ravno tako je zanimiva knjiga Ljubljanski klasiki 1563\xe2\x80\x931965, ki je iz\xc5\xa1la so\xc4\x8dasno z Zbornikom. Na 725 straneh velikega formata je navedenih 6731 nekdanjih u\xc4\x8denk in u\xc4\x8dencev te \xc5\xa1ole. Temu se pridru\xc5\xbeujejo \xc5\xa1e seznami rektorjev, direktorjev in profesorjev \xc5\xa1ole in prikazi razli\xc4\x8dnih uredb iz njene bogate, 400-letne zgodovine. Knjigo je izdalo Societas eruditorum in classicis, dru\xc5\xa1tvo ljubljanskih klasikov.\n_START_SECTION_\nProtestantska stanovska \xc5\xa1ola (1563\xe2\x80\x931598)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1563 so protestanti odprli enorazredno latinsko \xc5\xa1olo, ki je v Ljubljani prva posredovala u\xc4\x8dencem osnove klasi\xc4\x8dne izobrazbe. Dve leti kasneje je na Trubarjevo pobudo postal rektor \xc5\xa1ole Adam Bohori\xc4\x8d (1566\xe2\x80\x931582), ki je v jeseni 1568 objavil prvi \xc5\xa1olski red. Ta \xc5\xa1olski red je - poleg poglavja o \xc5\xa1olstvu v Trubarjevi Cerkovni ordningi iz leta 1564 - prvo ohranjeno pedago\xc5\xa1ko besedilo slovenskega pisca o ureditvi \xc5\xa1ol na slovenskih tleh. Svoje zamisli, da bi povzdignil \xc5\xa1olo na stopnjo gimnazije, pa ni mogel uresni\xc4\x8diti. Zgradba, v kateri se je vr\xc5\xa1il pouk, je stala na mestu dana\xc5\xa1nje Kresije. Nanjo spominja danes doprsni kip in napis: \xc2\xbbAdam Bohori\xc4\x8d (1520\xe2\x80\x931598), prvi slovenski slovni\xc4\x8dar, deloval v stanovski \xc5\xa1oli v hi\xc5\xa1i na tem mestu\xc2\xab. V letu 1575 je imela \xc5\xa1ola \xc5\xa1tiri razrede, predviden je bil tudi dodatni program, s katerim bi nadarjene dijake lahko pripravili za \xc5\xa1tudij na univerzah. Tudi te Bohori\xc4\x8deve zamisli \xe2\x80\x93 na doma\xc4\x8dih tleh usposobiti absolvente za prehod na univerze in jim ponuditi celo nekaj univerzitetne snovi \xe2\x80\x93 tedaj \xc5\xa1e ni bilo mogo\xc4\x8de uresni\xc4\x8diti._NEWLINE_Kar ni uspelo Adamu Bohori\xc4\x8du, je dosegel njegov naslednik doktor Nicodemus Frischlin, nekdanji profesor univerze v T\xc3\xbcbingenu, ki ga je leta 1582 zamenjal na rektorskem mestu. Frischlin je izbolj\xc5\xa1al \xc5\xa1olske prostore, predvsem pa je leta 1582 uvedel peti razred, ki so ga kon\xc4\x8dno leta 1584 uradno potrdili tudi stanovski odborniki. Tisto leto je bilo v prvem razredu ve\xc4\x8d kot petdeset u\xc4\x8dencev, v drugih \xc5\xa1tirih razredih prav toliko, torej skupaj sto u\xc4\x8dencev. \xc5\xa0olski pouk so imeli po tri ure dopoldne in tri popoldne, dvakrat na leto javne izpite. \xc5\xa0ola je premogla najve\xc4\x8d \xc5\xa1est u\xc4\x8diteljev z rektorjem vred, namenjena je bila branju, pisanju, ra\xc4\x8dunanju in katekizmu. Bilo je dosti u\xc4\x8denja na pamet in vaj v govorni\xc5\xa1tvu. Bistveno je bilo obvladati gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in predvsem latin\xc5\xa1\xc4\x8dino z logiko in retoriko. Vrednost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine je bila skromna, nekoliko ve\xc4\x8djo veljavo je imela nem\xc5\xa1\xc4\x8dina. Ker sta leta 1584 v prvem razredu potekala dva razli\xc4\x8dna u\xc4\x8dna programa z dvema u\xc4\x8diteljema, je bilo z ostalimi \xc5\xa1tirimi razredi vred torej \xc5\xa1est razredov, kar je \xc5\xbee ustrezalo kriterijem gimnazije oziroma stopnji gimnazijskega pouka._NEWLINE_Po Frischlinovem odhodu v letu 1584 je na Dalmatinovo priporo\xc4\x8dilo pri\xc5\xa1el iz Celovca rektor Jakob Pr\xc3\xa4ntelius, ki je na tem mestu ostal deset let. Posebnega napredka odtlej ni bilo ve\xc4\x8d, saj se je polo\xc5\xbeaj protestantov vse nagleje slab\xc5\xa1al. V letih 1595\xe2\x80\x931598 so ponovno prepustili rektorske posle Adamu Bohori\xc4\x8du, dokler jih ni avgusta 1598 prevzel Engelbert Engel iz Wittenberga. Njegovo delo je bilo zelo kratko. Z odlokom nadvojvode Ferdinanda, da morajo vsi protestantski pridigarji in u\xc4\x8ditelji zapustiti Ljubljano, je \xc5\xa1ola po 35 letih zaprla vrata 30. oktobra 1598.\n_START_SECTION_\nJezuitska \xc5\xa1ola (1597\xe2\x80\x931773)\n_START_PARAGRAPH_\nProtestantska stanovska \xc5\xa1ola \xc5\xa1e ni opustila pouka, ko so v Ljubljano pri\xc5\xa1li jezuiti, 5. maja 1597 odprli svojo jezuitsko latinsko \xc5\xa1olo in uvedli prve gimnazijske razrede. Vsako leto so vpeljali vi\xc5\xa1ji razred, dokler ni gimnazija v \xc5\xa1olskem letu 1604/05 postala popolna. Imela je \xc5\xa1est razredov, \xc5\xa1tiri gramati\xc4\x8dne in dva humanisti\xc4\x8dna (poetika in retorika). V prvih dveh razredih so pou\xc4\x8devali osnove latinskega jezika in prebirali la\xc5\xbeja besedila, v tretjem letu so izpopolnjevali latinsko slovnico, brali Ciceronova pisma in za\xc4\x8deli pouk gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. V \xc4\x8detrtem razredu so obdelali skladnjo, znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine je bilo \xc5\xbee kar dobro. V razredu poetike so se u\xc4\x8denci seznanjali z na\xc4\x8deli govorni\xc5\xa1tva, razred retorike pa je ob prebiranju zahtevnej\xc5\xa1ih besedil izpopolnjeval znanje govorni\xc5\xa1tva. U\xc4\x8dni jezik je bila latin\xc5\xa1\xc4\x8dina. Oba \xc5\xbeiva jezika, nem\xc5\xa1ki in slovenski, sta ostala povsem v ozadju._NEWLINE_Kolegijsko poslopje, v katerem je bila tudi gimnazija, so jezuiti za\xc4\x8deli graditi takoj po svojem prihodu v Ljubljano leta 1598, zgrajen pa je bil leta 1616. Skupaj s cerkvijo svetega Jakoba, ki je bila dokon\xc4\x8dana leta 1615, je predstavljal enoten kompleks dol\xc5\xbeine okrog 60 m in \xc5\xa1irine okrog 47 m. Kolegij je bil v po\xc5\xbearu leta 1774 uni\xc4\x8den, ostala sta le cerkev in gimnazijsko poslopje, sedaj imenovano redutna stavba._NEWLINE_Leta 1600 so jezuiti ustanovili za potrebe \xc5\xa1olanja tudi seminar, zanj so zbirali denar pri premo\xc5\xbenih me\xc5\xa1\xc4\x8danih in cerkvenih ustanovah. Za\xc4\x8del se je v skromnih prostorih, nato so ga raz\xc5\xa1irili in kasneje zgradili nove bivalne sobe. Vanje so nastanili ubo\xc5\xbene gimnazijce, ki niso zmogli stro\xc5\xa1kov v mestu in niso pla\xc4\x8devali \xc5\xa1olnine. Seminar pa je kaj kmalu ponudil bivanje in popolno oskrbo tudi gimnazijcem iz premo\xc5\xbenih in plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. Sode\xc4\x8d po \xc5\xa1tevilu dijakov jih je v seminarju prebivala pribli\xc5\xbeno desetina._NEWLINE_V ljubljanski gimnaziji je pod vodstvom jezuitskega kolegija potekal pouk po pravilih jezuitskega \xc5\xa1olskega sistema. Ratio atque institutio studiorum Societatis Jesu je bil natisnjen leta 1599 in je veljal v vseh dr\xc5\xbeavah Evrope in tudi drugje. To je bil temeljni vzgojni dokument, ki je z leti do\xc5\xbeivel nekaj sprememb, kot enotno pravilo pa je veljal za vse jezuitske gimnazije do razpustitve jezuitskega reda._NEWLINE_Ljubljanska jezuitska gimnazija je izobra\xc5\xbeevala u\xc4\x8dence, da so lahko nadaljevali \xc5\xa1tudij filozofije in teologije na akademiji, to je na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski ravni, ki jo je ravno tako vodil jezuitski red in je z gimnazijo tvorila celoto. Po kon\xc4\x8danem dveletnem vi\xc5\xa1jem \xc5\xa1tudiju so morali u\xc4\x8denci nadaljevati \xc5\xa1e eno leto v Gradcu ali na Dunaju, nato pa so se brez ovir vpisovali na evropske univerze. Vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij na jezuitski akademiji v Ljubljani je imel le dve \xc5\xa1tudijski smeri, to je filozofijo in teologijo, bil je tako predhodna stopnja za bodo\xc4\x8de juriste in teologe._NEWLINE_V drugi polovici 18. stoletja, \xc5\xa1e posebno pod vladavino cesarice Marije Terezije Habsbur\xc5\xa1ke, se je monarhija pri\xc4\x8dela vpletati v u\xc4\x8dni program jezuitskih gimnazij. Zahtevala je pouk v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in naravoslovne predmete, kajti oboje je bilo nujno za bolj\xc5\xa1e delovanje dr\xc5\xbeave in za njen hitrej\xc5\xa1i gospodarski napredek._NEWLINE_V navodilih dvorne komisije iz leta 1764 je bil z naslovom Instructio pro Scholis humanioribus, Distributio Classium, et de munere Professorum to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt za vsakega od \xc5\xa1estih razredov gimnazije ter skupni na\xc4\x8drt za pouk verouka. V navodilih so predpisali, da je nem\xc5\xa1\xc4\x8dina nujno znanje, u\xc4\x8denci retorike in poetike pa naj bodo dele\xc5\xbeni nagrad, vsi gimnazijci skupaj tudi javne objave ob slovesni razglasitvi najbolj\xc5\xa1ih. Dose\xc5\xbeene spremembe so bile bolj navidezne kot vsebinske. Pritisk monarhije ni bil tolik\xc5\xa1en, da bi se jezuitska gimnazija hitro preobrazila iz latinske v \xc5\xa1olo s predmetnim poukom, kot so ga narekovale potrebe po naravoslovni izobrazbi in poglobljenem znanju humanistike._NEWLINE_Izraz gimnazija se je le po\xc4\x8dasi uveljavil kot ime za srednjo \xc5\xa1olo, ki ima svoje mesto med osnovno \xc5\xa1olo na eni in visoko \xc5\xa1olo na drugi strani. Tudi visoko \xc5\xa1olo so v Ljubljano prinesli jezuiti, v 17. stoletju s predavanji iz moralne teologije, v za\xc4\x8deku 18. stoletja pa s poukom filozofije. Vendar to ni bila univerza, ampak le priprava nanjo \xe2\x80\x93 za teolo\xc5\xa1ki in filozofski \xc5\xa1tudij te vrste se je uveljavil izraz licej._NEWLINE_Od leta 1762 je de\xc5\xbeelno glavarstvo Vojvodine Kranjske pisalo sezname dijakov Catalogus et Informatio de inferioribus classibus Gymnasii Labacensis. V katalog so pod raz\xc5\xa1irjenim naslovom vklju\xc4\x8dili tudi tiste, ki so nadaljevali \xc5\xa1tudij na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski stopnji. Poleg tega je od de\xc5\xbeelne uprave poobla\xc5\xa1\xc4\x8dena tiskarna vsako leto natisnila \xc5\xa1e zve\xc5\xbe\xc4\x8di\xc4\x8d z imeni dijakov, nagrajenih za najbolj\xc5\xa1e \xc5\xa1olske uspehe. Posebej so bila natisnjena imena \xc5\xa1tudirajo\xc4\x8dih na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski stopnji, ki so kon\xc4\x8dali \xc5\xa1tudij ali pripravili pismene naloge iz fizike, filozofije in podobnega. Objave so bili dele\xc5\xbeni tudi tisti gimnazijci, ki so sestavili latinske traktate na prilo\xc5\xbenostno temo, se pomerili v govorni\xc5\xa1tvu ali tekmovali v lepopisju. Seznam gimnazijcev jezuitske gimnazije je tako postal javen dokument, ki je prinesel gimnaziji naslov Archiducale Gymnasium Labacense, bila pa je del Archiducalis Academia Collegii Societatis Jesu._NEWLINE_S pape\xc5\xa1ko bulo pape\xc5\xbea Klementa XIV. Dominus ac Redemtor Noster z dne 21. julija 1773 je bil jezuitski red razpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Cesarica Marija Terezija se je s svojim dekretom septembra istega leta pridru\xc5\xbeila drugim evropskim dr\xc5\xbeavam, ki so si ravno tako prisvojile premo\xc5\xbeenje in ustanove jezuitskega reda, jezuitska gimnazija je po 176 letih pre\xc5\xa1la v dr\xc5\xbeavne roke. Gimnazija je kot Archiducale Gymnasium Labacense in kot del Archiducalis Academia Labacensis nadaljevala pouk z istimi profesorji in po istem u\xc4\x8dnem programu, ki je do\xc5\xbeivel spremembe \xc5\xa1ele v naslednjem desetletju.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna terezijanska gimnazija (1773\xe2\x80\x931849)\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo cesarice Marije Terezije so dvorne komisije druga za drugo pripravljale novosti v izobra\xc5\xbeevalnem sistemu, ki naj bi koristile me\xc5\xa1\xc4\x8danstvu zaradi potreb po bolj izobra\xc5\xbeenem prebivalstvu ali pa prispevale k bolj\xc5\xa1emu delovanju dr\xc5\xbeave. Ve\xc4\x8dina dobrih zamisli je ostala na papirju, \xc4\x8deprav so bile za tisti \xc4\x8das napredne._NEWLINE_Terezijanske prenove so bile enotne za izobra\xc5\xbeevalni sistem monarhije in so segle tudi na Slovensko ter imele navdu\xc5\xa1ene zagovornike v Antonu Toma\xc5\xbeu Linhartu in Bla\xc5\xbeu Kumerdeju. Vendar je bil njun trud plodnej\xc5\xa1i pri postavitvi osnovno\xc5\xa1olskega sistema. Ljubljanska gimnazija je \xc5\xa1e naprej ostala latinska \xc5\xa1ola, v kateri si je mesto izbojeval pouk de\xc5\xbeelne zgodovine in naravoslovja, \xc4\x8deprav bolj v obliki filozofskih razgovorov kot pravega poznavanja snovi._NEWLINE_Leta 1774 so razglasili splo\xc5\xa1no \xc5\xa1olsko obveznost, leta 1775 so objavili Leges Academicae, 5. januarja 1776 pa so z dvornim dekretom uvedli maturo, torej preizkus znanja, brez katerega se ni bilo mogo\xc4\x8de vpisati na vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olske \xc5\xa1tudije. Archiducale Gymnasium Labacense je bila \xc5\xa1e naprej sestavni del Archiducalis Academia Labacensis, dokler ni bila ta odpravljena, potem ko so leta 1783 ukinili licejski teolo\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudij in dve leti pozneje \xc5\xa1e filozofskega._NEWLINE_Za sprejem v gimnazijo so uvedli izpit iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar je zahteval \xc5\xbee omenjeni dekret iz leta 1776. Cesar Jo\xc5\xbeef II. pa je leta 1784 predpisal pri osnovno\xc5\xa1olskem in licejskem pouku uporabo nem\xc5\xa1kih knjig, kar je nedvomno vplivalo tudi na gimnazijski pouk. Ko je bil vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij leta 1791 obnovljen, je postala gimnazija del liceja. Preimenovana v Caesareo Regii Gymnasium je bila sestavni del Caesareo Regii Lyceum Labacense._NEWLINE_Leta 1776 so \xc5\xa1estrazredni gimnazijski pouk skr\xc4\x8dili na petrazrednega, leta 1806 pa se je na ljubljansko gimnazijo vrnil \xc5\xa1estletni pouk, tokrat kot predmetni. Kljub vsem \xc5\xbeeljam po posodobitvi pouka je gimnazija ostala latinska \xc5\xa1ola, ki je imela dobro polovico u\xc4\x8dnih ur v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ve\xc4\x8d truda je bil dele\xc5\xbeen vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij, s katerim naj bi licej pribli\xc5\xbeali univerzi, toda prizadevanja so ostala brezuspe\xc5\xa1na._NEWLINE_V letih 1788\xe2\x80\x931790 so za \xc5\xa1olske namene preuredili nekdanji fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan, ki je stal na dana\xc5\xa1njem Vodnikovem trgu ob Grajskem hribu. V tem poslopju, navadno imenovanem licej, je imela ljubljanska gimnazija svoj dom ve\xc4\x8d kot sto let, do oktobra 1899. Potres v Ljubljani 1895 je poslopje po\xc5\xa1kodoval tako mo\xc4\x8dno, da ga je bilo treba poru\xc5\xa1iti._NEWLINE_Po francoski zasedbi je dr\xc5\xbeavna gimnazija v Ljubljani do\xc5\xbeivela korenite pretrese, \xc4\x8deprav so jo ti doleteli \xc5\xa1ele poldrugo leto pozneje in po ustanovitvi Ilirskih provinc ter trajali le nekaj let. Gimnazijo so novembra 1810 preoblikovali po Pravilniku o pouku in disciplini na gimnaziji v Ljubljani. Odlok o razporeditvi dijakov je kot direktor podpisal Valentin Vodnik. Gimnazija je bila tedaj sestavni del Ecoles Centrales de Laybach, vanjo so vklu\xc4\x8dili obrtno \xc5\xa1olo in vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olske \xc5\xa1tudije, ki so kljub odloku o ustanovitvi univerze v Ljubljani \xe2\x80\x93 podpisal ga je mar\xc5\xa1al Marmont \xe2\x80\x93 ostali na licejski ravni._NEWLINE_V prvem gramati\xc4\x8dnem razredu so prvi\xc4\x8d v zgodovini \xc5\xa1ole pou\xc4\x8devali v slovenskem jeziku. Devetim uram pouka v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini \xe2\x80\x93 tudi v enakem obsegu \xe2\x80\x93 sta se pridru\xc5\xbeili dve uri zemljepisa in zgodovine. Italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila neobvezen u\xc4\x8dni predmet. Dijaki vseh razredov so morali opraviti izpit iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, pa tudi iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. To je veljalo v letih 1812 in 1813 tudi za dijake retorike, ki so na tej stopnji kon\xc4\x8dali gimnazijski pouk. Matematika je izginila iz u\xc4\x8dnega programa, v drugem razredu gimnazije je pou\xc4\x8devanje potekalo v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Z novimi u\xc4\x8dbeniki se je postopoma spreminjala tudi vsebina pouka, pri \xc4\x8demer je bilo mo\xc4\x8dno \xc4\x8dutiti francoski, za tedanje \xc4\x8dase bolj svobodomiseln vpliv._NEWLINE_\xc5\xa0olsko leto 1813/14 je za \xc5\xa1olo pomenilo vrnitev v prej\xc5\xa1nje stanje, \xc5\xa1e predno so se obrodili kakr\xc5\xa1nikoli sadovi francoskih prenov. Latinsko usmerjena gimnazija ni v naslednjih letih do\xc5\xbeivela bistvenih novosti. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je izrinila nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, znanje in tudi prizadevnost u\xc4\x8dnega osebja sta se znova poslab\xc5\xa1ala, potem ko so s prenovo iz let 1818/19 odpravili predmetni pouk. V predmetniku, enotnem za vse \xc5\xa1ole v monarhiji, je dobra polovica u\xc4\x8dnih ur pripadla latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, po dve u\xc4\x8dni uri na teden gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, matematiki, geografiji in zgodovini. Pouk je potekal v povpre\xc4\x8dju dve uri dopoldne in dve uri popoldne. Tudi nem\xc5\xa1\xc4\x8dina ni bila samostojen u\xc4\x8dni predmet, temve\xc4\x8d jezik, v katerem so pou\xc4\x8devali druge predmete, \xc4\x8de za to niso uporabljali latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Do za\xc4\x8detka \xc5\xa1tiridesetih let se v u\xc4\x8dnem na\xc4\x8drtu ni kaj bistvenega spremenilo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Ilirskih provinc je bila javna objava imen in najbolj\xc5\xa1ih gimnazijcev kot priznanje njihovemu trudu in priznanje gimnaziji kot ugledni izobra\xc5\xbeevalni ustanovi zanemarjana. Pa\xc4\x8d pa so se v francoskem obdobju uveljavila spri\xc4\x8devala za razli\xc4\x8dna znanja, kar je v tistem \xc4\x8dasu gimnazijcem pomagalo do razli\xc4\x8dnih slu\xc5\xbeb._NEWLINE_Po vrnitvi Kranjske v Avstrijsko cesarstvo so imena gimnazijcev predstavljali javnosti v tiskanih zve\xc5\xbe\xc4\x8dkih z naslovom Juventus Caesarei Regii Gymnasii Labacensis e moribus et progressu in literis censa exeunte anno scholastico. Tako se je vrnil zunanji bli\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je spremljal vsakoletne podelitve nagrad najbolj\xc5\xa1im, ko so po kon\xc4\x8danem drugem humanisti\xc4\x8dnem razredu zapu\xc5\xa1\xc4\x8dali gimnazijo. \xc5\xa0e vedno so zapisovali kraj, od koder je pri\xc5\xa1el gimnazijec, pa tudi njegovo de\xc5\xbeelno pripadnost. Javnosti je bilo sporo\xc4\x8deno, kdo se ni izkazal v znanju in kdo je ponavljal razred. Tako je ostalo 76 let, do leta 1849.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna osemrazredna gimnazija (1849\xe2\x80\x931958)\n_START_PARAGRAPH_\nMar\xc4\x8dni nemiri 1848 so vplivali tudi na spremembo srednjega in vi\xc5\xa1jega \xc5\xa1olskega sistema v Avstriji. Novi osnutek za gimnazije iz leta 1849 je odpravil dveletne teolo\xc5\xa1ke in filozofske \xc5\xa1tudije oziroma jih je prenesel z liceja na gimnazijo, ki je tako iz \xc5\xa1estrazredne postala osemrazredna._NEWLINE_Gimnazijski pouk pa se je spremenil tudi vsebinsko. Pod vplivom idej novega humanizma sta oba klasi\xc4\x8dna jezika dobila v u\xc4\x8dnem programu novo vlogo: latin\xc5\xa1\xc4\x8dina naj bi, skupaj z gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, uvajala dijake v anti\xc4\x8dno kulturo, katere zgledi bi dijake plemenitili, jim \xc5\xa1irili obzorje duha in jim razvijali sposobnosti za samostojno mi\xc5\xa1ljenje in izra\xc5\xbeanje misli. V pouku klasi\xc4\x8dnih jezikov je torej prevzela prvo mesto vsebina, nekdanje stilisti\xc4\x8dne vaje pa so izgubile svoj pomen. \xc5\xa0ola ni bila ve\xc4\x8d namenjena u\xc4\x8denju latinskega jezika za prakti\xc4\x8dno uporabo, temve\xc4\x8d je postala splo\xc5\xa1na izobra\xc5\xbeevalna ustanova, ki je dijake vsestransko razvijala in jih usposabljala za fakultetne \xc5\xa1tudije._NEWLINE_Pouk se je oktobra 1899 preselil z liceja na Vodnikovem trgu v novozgrajeno gimnazijsko poslopje na Tomanovi ulici, sedanji Pre\xc5\xbeihovi ulici. Licejsko poslopje je bilo v potresu 1895 tako po\xc5\xa1kodovano, da so ga v letih 1902-1903 podrli in na njegovem mestu uredili \xc5\xbeivilski trg._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so se ob koncu 19. stoletja pojavile mo\xc4\x8dne te\xc5\xbenje, da bi odpravili klasi\xc4\x8dne jezike kot gimnazijske u\xc4\x8dne predmete, kar je posledica vedno ve\xc4\x8d realnih gimnazij, pa se hkrati pojavljajo tudi mo\xc4\x8dna gibanja v obratni smeri. Pouk klasi\xc4\x8dnih jezikov v Ljubljani je ostal skoraj neokrnjen vse do leta 1965._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dna gimnazija v Ljubljani je od leta 1850 do 1918 vsako leto izdala letno poro\xc4\x8dilo v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini Jahresbericht. Vsebina teh poro\xc4\x8dil je bila iz leta v leto bogatej\xc5\xa1a in je ponujala izjemno zanimivo gradivo ne le o delu \xc5\xa1ole, njenih profesorjih in dijakih, ampak tudi o \xc5\xa1olskih u\xc4\x8dnih programih in organizaciji. V njih je najti \xc4\x8dlanke profesorjev na visoki strokovni ravni, pa tudi dragocene podatke o dijakih, njihovem o\xc5\xbejem in \xc5\xa1ir\xc5\xa1em socialnem okolju, iz katerega so iz\xc5\xa1li, o dejavnikih, ki so jim omogo\xc4\x8dili \xc5\xa1olanje, \xc5\xa1tipendijah itd. Skozi desetletja je mo\xc4\x8d slediti spremembe v pisavi od gotice do latinice, uveljavljanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v pisnih poro\xc4\x8dilih, razberemo pa lahko tudi razna druga spremljajo\xc4\x8da dogajanja._NEWLINE_Po 1. svetovni vojni, v novi dr\xc5\xbeavi Jugoslaviji, so poro\xc4\x8dila prenehala izhajati za deset let (1919\xe2\x80\x931928). Leta 1930 so se ponovno pojavila v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pod imenom Izvestja, pripravljena po nekdanjem vzorcu letnih poro\xc4\x8dil, nato pa so leta 1940 dokon\xc4\x8dno ugasnila._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavna osemletna gimnazija je v poldrugem stoletju svojega obstoja ve\xc4\x8dkrat zamenjala ime. Do ustanovitve Jugoslavije leta 1918 so bili nazivi nem\xc5\xa1ki: od k.k. Gymansium zu Laibach do k.k. Erstes Staatsgymnasium zu Laibach. Po 1. svetovni vojni je gimnazija dobila slovensko ime: kr. Prva dr\xc5\xbeavna gimnazija v Ljubljani, po 2. svetovni vojni preprosto Klasi\xc4\x8dna gimnazija v Ljubljani.'