b"\n_START_ARTICLE_\nGolansko vi\xc5\xa1avje\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGeology_NEWLINE_Planota, ki jo nadzira Izrael, je del ve\xc4\x8djega obmo\xc4\x8dja vulkanskih bazaltnih polj, ki se raztezajo proti severu in vzhodu in so nastala v nizu vulkanskih izbruhov, ki so se za\xc4\x8deli pred nedavnim v geolo\xc5\xa1ki zgodovini, pred skoraj \xc5\xa1tirimi milijoni let in trajajo \xc5\xa1e danes. Kamnina, ki tvori gorsko obmo\xc4\x8dje v severnem Golanskem vi\xc5\xa1avju in se spu\xc5\xa1\xc4\x8da od gore Hermon, se geolo\xc5\xa1ko razlikuje od vulkanskih kamnin planote in ima druga\xc4\x8dno fiziografijo. Za gore so zna\xc4\x8dilni svetlej\xc5\xa1i jurski apnenci sedimentnega izvora. Lokalno se apnenec lomi po prelomih in raztopljenih kanalih in tvori kra\xc5\xa1ki podobno topografijo, v kateri so pogosti izviri._NEWLINE_Geolo\xc5\xa1ko Golanska planota in ravnica Hauran na vzhodu predstavljata holocensko vulkansko polje, ki sega tudi na severovzhod skoraj do Damaska. Velik del obmo\xc4\x8dja je potresen z mirujo\xc4\x8dimi vulkani, pa tudi s \xc5\xbelindrini sto\xc5\xbeci, kot je Majdal \xc5\xa0ams. Na planoti je tudi kratersko jezero, imenovano Birkat Ram, ki ga napajajo tako povr\xc5\xa1inski tokovi kot podzemni izviri. Za ta vulkanska obmo\xc4\x8dja so zna\xc4\x8dilna bazaltna kamnina in temna tla, ki izvirajo iz vremenskih razmer. Bazalt poteka nad starej\xc5\xa1imi izrazito svetlej\xc5\xa1imi apnenci in laporji, ki so bili izpostavljeni ob reki Jarmuk na jugu.\n_START_SECTION_\nMeje\n_START_PARAGRAPH_\nGolansko vi\xc5\xa1avje ima razli\xc4\x8dne geografske meje. Na severu dolina Sa'ar (Banias) na splo\xc5\xa1no deli svetlej\xc5\xa1o apnen\xc4\x8dasto kamnino gore Hermon od temno obarvanih vulkanskih kamnin Golanske planote. Zahodna meja planote je strukturno okrnjena z riftno dolino Jordana, ki se strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8da v Galilejsko jezero. Ju\xc5\xbeno mejo oblo\xc5\xbei reka Jarmuk, ki lo\xc4\x8duje planoto od severnega obmo\xc4\x8dja Jordanije. Kon\xc4\x8dno je vzhodni konec Golanskega vi\xc5\xa1avja izklesala reka Raqqad (Wadi Ruqqad) in obmo\xc4\x8dja, ki jih \xc5\xa1e vedno nadzira Sirija.\n_START_SECTION_\nVelikost\n_START_PARAGRAPH_\nDol\xc5\xbeina planote sever-jug je pribli\xc5\xbeno 65 kilometrov, \xc5\xa1irina vzhod-zahod pa od 12 do 25 kilometrov._NEWLINE_Izrael je po lastnih podatkih zasedel 1150 kvadratnih kilometrov. Po sirskih podatkih Golansko vi\xc5\xa1avje meri 1860 kvadratnih kilometrov, od tega jih zaseda Izrael 1500 km\xc2\xb2.  Po navedbah CIA ima Izrael 1300 kvadratnih kilometrov.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje je gri\xc4\x8devnato in dvignjeno, s pogledom na dolino reke Jordan, ki vsebuje Galilejsko jezero in reko Jordan, obvladuje pa jo 2814 metrov visoka gora Hermon. Galilejsko jezero na jugozahodnem koncu planote in reka Jarmuk na jugu sta na vi\xc5\xa1ini precej pod morsko gladino (Galilejsko morje na pribli\xc5\xbeno 200 metrih)._NEWLINE_Topografsko gledano je Golansko vi\xc5\xa1avlje planota s povpre\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino 1000 metrov, ki se dviga proti severu proti gori Hermon in se spu\xc5\xa1\xc4\x8da do vi\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 400 metrov vzdol\xc5\xbe reke Jarmuk na jugu. Strmej\xc5\xa1a, bolj razgibana topografija je na splo\xc5\xa1no omejena na severno polovico, vklju\xc4\x8dno z vzno\xc5\xbejem gore Hermon; na jugu je planota vi\xc5\xa1ja._NEWLINE_Na Golanskem vi\xc5\xa1avju je ve\xc4\x8d majhnih vrhov, ve\xc4\x8dina vulkanskih sto\xc5\xbecev, kot so: gora Agas (1350 m), gora Dov / Jebel Rous (1529 m; severni vrh 1524 m), gora Bental (1171 m) in nasproti nje gore Avital (1204 m), gora Ram (1188 m), Tal Saki (594 m).\n_START_SECTION_\nEnote\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1a Golanska planota ima bolj umirjeno topografijo, ki se obi\xc4\x8dajno giblje med 120 in 520 metri vi\xc5\xa1ine. V Izraelu je Golanska planota razdeljena na tri regije: severno (med dolino Sa'ar in Jilabun), osrednjo (med dolinama Jilabun in Daliyot) in ju\xc5\xbeno (med dolinama Daliyot in Jarmuk). Na zahodu je omejeno s skalnim klifom, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da na 500 metrov v dolino reke Jordan in Galilejsko jezero. Na jugu vrezana dolina reke Jarmuk ozna\xc4\x8duje meje planote, vzhodno od opu\xc5\xa1\xc4\x8denega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega mostu navzgor proti Hamatu Gaderju in Al Hammah pa ozna\xc4\x8duje priznano mednarodno mejo med Sirijo in Jordanijo.\n_START_SECTION_\nPodnebje in hidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nGolanski vi\xc5\xa1avje je poleg svojega strate\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega pomena pomemben vodni vir, zlasti na vi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah, ki so pozimi zasne\xc5\xbeene in pomagajo vzdr\xc5\xbeevati izvire rek in izvirov v su\xc5\xa1nem obdobju. Vi\xc5\xa1avje prejme bistveno ve\xc4\x8d padavin kot okoli\xc5\xa1ke, ni\xc5\xbeje nadmorske vi\xc5\xa1ine. Zasedeni sektor Golanskega vi\xc5\xa1avja zagotavlja ali nadzoruje znaten del vode v pore\xc4\x8dju reke Jordan, kar posledi\xc4\x8dno zagotavlja del oskrbe Izraela z vodo. Vi\xc5\xa1avje oskrbuje 15\xc2\xa0% vode Izraelu.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo izraelski zasedbi se je na obmo\xc4\x8dju naselilo okoli 18.000 judovskih naseljencev v Kacrinu in \xc5\xa1e 33 kibucih in mo\xc5\xa1avih. Pribli\xc5\xbeno toliko je tudi Druzov, ki \xc5\xbeivijo v 5 vaseh, \xc4\x8cerkezov pa je ostalo le neznatno \xc5\xa1tevilo. \xc5\xa0aronova vlada na\xc4\x8drtuje naselitev \xc5\xa1e 900 judovskih dru\xc5\xbein.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi sledovi poselitve obmo\xc4\x8dja segajo v 3. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t., ko so obmo\xc4\x8dje zasedli Amoriti. Sledili so jim Aramejci, Judje, Asirci, Babilonci, Perzijci, dokler se niso v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. iz babilonskega izgnanstva vrnili Judje. Stoletje pozneje je obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1lo pod nadzor Aleksandra Velikega in ostalo pod gr\xc5\xa1ko nadvlado vse do prihoda Rimljanov v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Ravno v rimskem \xc4\x8dasu se prvi\xc4\x8d pojavi ime Golan, ki je iz\xc5\xa1lo iz pred tem uporabljanega gr\xc5\xa1kega Gaulanitis. _NEWLINE_Med prvim judovskim uporom proti Rimu leta 67 so zelotski uporniki zasedli vrh hriba Gamla in ga juna\xc5\xa1ko branili do padca, zato mu \xc5\xa1e danes pravijo \xc2\xbbgolanska Masada\xc2\xab. Po rimski razselitvi Judov iz Judeje so se okoli leta 250 priselili Gasanidi in zgradili prestolnico D\xc5\xbeabija. Po delitvi Rimskega cesarstva leta 395 je Golan pripadel Bizantinskemu cesarstvu, obmo\xc4\x8dju pa so vladali njegovi vazali Gasanidi. Med letoma 614 in 628 so ga za kratek \xc4\x8das osvojili Sasanidi, leta 636 pa so ga zavzeli muslimanski Arabci pod vodstvom kalifa Omarja I. V 15. stoletju so se na severne predele pri\xc4\x8deli naseljevati Druzi, sledili so jim Sudanci, Al\xc5\xbeirci, Turkmenci, \xc4\x8cerkezi in sirski Arabci. V 16. stoletju so nadzor nad planoto prevzeli otomanski Turki in ga zadr\xc5\xbeali vse do konca 1. svetovne vojne._NEWLINE_Po francosko - britanskem sporazumu decembra 1920 je bila ve\xc4\x8dina Golanskega vi\xc5\xa1avja dodeljena Francoski mandatni Siriji, ki je dejansko dobila obmo\xc4\x8dje \xc5\xa1ele po natan\xc4\x8dni razmejitvi leta 1923, leto kasneje pa so arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Dan dodelili Britanski mandatni Palestini. Po koncu Francoske mandatne Sirije leta 1944 je obmo\xc4\x8dje pripadlo Siriji. _NEWLINE_Po arabsko - izraelski vojni leta 1948 in 1949 so se Sirci utrdili na vi\xc5\xa1avju in naslednjih 17 let bombardirali izraelske vasi dobrih 1000 metrov ni\xc5\xbeje (izraelski obrambni minister Mo\xc5\xa1e Dajan je pozneje izjavil, da so to bili odgovori na izraelske provokacije v demilitariziranem obmo\xc4\x8dju). 9. in 10. junija 1967, med \xc5\xa1estdnevno vojno so izraelske enote zasedle Golansko planoto. Ve\xc4\x8dina prej\xc5\xa1njih prebivalcev, v glavnem \xc4\x8cerkezov, je zbe\xc5\xbeala in se \xc5\xa1e do danes ne more vrniti. Izraelci so takoj po tej vojni za\xc4\x8deli naseljevati judovske naseljence. Prvi kibuc je zrasel \xc5\xbee julija 1967, po treh letih je bilo judovskih naselbin 12, do danes pa jih je zraslo skupaj 34 s pribli\xc5\xbeno 18.000 priseljenci.Med jomkipursko vojno leta 1973 je Sirija ponovno posku\xc5\xa1ala osvojiti Golansko vi\xc5\xa1avje. Osvojili so velik del njenega ju\xc5\xbenega dela, vendar so se morali po izraelskem protinapadu hitro umakniti. Leta 1974 je bilo podpisano premirje, ki je vzdol\xc5\xbe Golanske planote in preostanka Sirije vzpostavilo tamponsko obmo\xc4\x8dje (\xc5\xa1irine med nekaj 100 metri in 3\xc2\xa0km) pod nadzorom OZN, ki ga \xc5\xa1e danes nadzoruje okoli 1000 pripadnikov UNDOF (United Nations Disengagement Observer Force). V tem obmo\xc4\x8dju ima Damask le civilno in nobene voja\xc5\xa1ke oblasti._NEWLINE_Leta 1981 je kneset priklju\xc4\x8dil ozemlje Izraelu in prebivalcem pred letom 1967 podelil izraelsko dr\xc5\xbeavljanstvo. Priklju\xc4\x8ditve ni priznala nobena dr\xc5\xbeava, OZN pa jo je z resolucijo 497 razveljavila. Damask se ozemlju ni nikoli odrekel in vztrajno zahteva umik Izraela na meje pred letom 1967. Ve\xc4\x8d izraelskih vlad je omenilo mo\xc5\xbenost vrnitve delov zasedenega ozemlja v zameno, da bi ta obmo\xc4\x8dja ostala demilitarizirana, da bi z Damaskom vzpostavili diplomatske in gospodarske odnose ter za nekaj dodatnih ukrepov, ki bi zagotovili varnost Izraela. Pogajanja so vselej propadla. Zadnji\xc4\x8d je do tovrstnih pogajanj pri\xc5\xa1lo pod ameri\xc5\xa1kim posredni\xc5\xa1tvom v letih 1999 in 2000, ko sta jih zaustavila tudi smrt sirskega predsednika Hafeza al-Asada ter ponoven izbruh konflikta med Izraelom in Palestinci. Leta 2003 je sedanji sirski predsednik Ba\xc5\xa1ar al-Asad ponovno predlagal mirovne pogovore, vendar so jih v Izraelu zavrnili._NEWLINE_Poleg Sirije tudi Libanon zahteva vrnitev zasedenih kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ki naj bi pripadala prebivalcem libanonske vasi \xc5\xa0eba."