b"\n_START_ARTICLE_\nJulija Primic\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJulija Primic se je rodila 30. maja 1816 v hi\xc5\xa1i (pozneje Krisperjeva hi\xc5\xa1a) na vogalu \xc5\xa0pitalske (dana\xc5\xa1nje Stritarjeve) ulice in Rotov\xc5\xa1kega (zdaj Mestnega) trga v Ljubljani. Bila je drugorojeni otrok premo\xc5\xbenega trgovca Antona Primica in njegove \xc5\xbeene Julijane Hartl.\xc2\xa0 Prvi se je leta 1813 rodil brat Janez. Julijo in njenega brata je mati vzgajala sama, saj je komaj dva meseca po njenem rojstvu za jetiko umrl njen o\xc4\x8de. Njena mati je tedaj tola\xc5\xbebo na\xc5\xa1la samo v vzgoji in delu, ki ga je morala opravljati po mo\xc5\xbeevi smrti. Ker pa jo je mo\xc5\xbe \xc5\xbee prej vpeljal v trgovske posle, so ostali ena najpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbein v Ljubljani. Leta 1822 so se preselili v hi\xc5\xa1o na Gledali\xc5\xa1ki ulici (dana\xc5\xa1nji Wolfovi ulici). Po smrti brata Janeza, ki je leta 1832 umrl za mo\xc5\xbegansko kapjo, pa sta z mamo ostali sami in trgovino prepustili upravitelju Andreju Mallnerju. _NEWLINE_V mladostni\xc5\xa1kih letih je bila Julija precej zaprta vase, saj jo je mati vzgajala po svojih strogih me\xc5\xa1\xc4\x8danskih na\xc4\x8delih. Le redko sta se odpravili v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ali na ples v Kazino, saj ji je mati zabavo dovoljevala le malokdaj. Dru\xc5\xbeiti se je smela samo z vrstniki iz uglednih dru\xc5\xbein. Pri doma\xc4\x8dih u\xc4\x8diteljih se je nau\xc4\x8dila znanja tujih jezikov, plesnih korakov in osnovnih pravil tedanjega bontona v dru\xc5\xbebi. Ker je veljala za eno bogatej\xc5\xa1ih in lep\xc5\xa1ih dedinj v Ljubljani, je bila dele\xc5\xbena\xc2\xa0 tudi kar nekaj pozornosti.\xc2\xa0 Veliko pozornosti\xc2\xa0 ji je namenil tudi France Pre\xc5\xa1eren in ji z akrostihom PRIMICOVI JULJI posvetil eno svojih najznamenitej\xc5\xa1ih pesnitev Sonetni venec, ki je 22. februarja leta 1834 iz\xc5\xa1el kot priloga Ilirskega lista. 28. maja leta 1839 se je Julija po dolgem materinem vztrajanju poro\xc4\x8dila z osem let starej\xc5\xa1im Jo\xc5\xbeefom von Scheuchenstuelom, sinom bavarskega pravnika Antona von Scheuchenstuela.\xc2\xa0 V zakonu mu je rodila pet otrok, od tega \xc5\xa1tiri h\xc4\x8dere in enega sina. Vse h\xc4\x8dere so bile rojene v Ljubljani. Prva se jima je rodila Marija Julijana\xc2\xa0 leta 1840, druga Marija Ana naslednje leto, tretja Antonija Marija leta 1844 in \xc4\x8detrta Terezija Jo\xc5\xbeefa leta 1846. Ko pa je Jo\xc5\xbeef napredoval in postal predsednik novome\xc5\xa1kega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, so se leta 1850 skupaj z Julijino mamo preselili v Novo mesto in najeli tamkaj\xc5\xa1nji dvorec Neuhof. \xc5\xa0e istega leta pa se jima je tam rodil sin Jo\xc5\xbeef Vilijem._NEWLINE_26. oktobra leta 1855 je Julija izgubila \xc5\xa1e mater, na katero je bila kljub njeni strogosti zelo navezana. Pokopali so jo na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v \xc5\xa0mihelu pri Novem mestu. Julija je imela hudo sr\xc4\x8dno bolezen, ki jo je z leti postopoma uni\xc4\x8dila in na koncu povzro\xc4\x8dila njeno prerano smrt. Umrla je 2. februarja, leta 1864 stara komaj 48 let. Na svojo izrecno \xc5\xbeeljo je do\xc4\x8dakala zaroko svojih dveh h\xc4\x8dera. Tudi njo so pokopali na \xc5\xa1mihelskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer ji je mo\xc5\xbe dal postaviti spomenik, ki ga lahko vidimo \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nJulija v Pre\xc5\xa1ernovi poeziji\n_START_PARAGRAPH_\nJulija je veljala za Pre\xc5\xa1ernovo pesni\xc5\xa1ko muzo(navdih) in nikoli usli\xc5\xa1ano ljubezen. \xc5\xbde od nekdaj je marsikoga zanimalo, katere Pre\xc5\xa1ernove pesmi so bile posve\xc4\x8dene Juliji. \xc2\xa0To so raziskovali predvsem Avgust \xc5\xbdigon, France Kidri\xc4\x8d, Anton Slodnjak, Boris Paternu in drugi. Njihova mnenja so razli\xc4\x8dna. Po Kidri\xc4\x8devem mnenju naj bi bili Juliji posve\xc4\x8deni le Sonetni venec, nekateri poven\xc4\x8dni soneti, Neiztrohnjeno srce, Zdravilo ljubezni, \xc5\xbdenska zvestoba, Ribi\xc4\x8d, \xc2\xa0Je od vesel'ga \xc4\x8dasa teklo leto, Prekop, ne pa npr. Gazele. Ob sonetu Je od vesel'ga \xc4\x8dasa teklo leto se je pojavil problem interpretacije letnice 1833 in samega dogodka, ki ju Pre\xc5\xa1en v njem navaja. Po mnenju Kidri\xc4\x8da in \xc5\xa1e nekaterih drugih naj bi Pre\xc5\xa1eren tega leta na veliko soboto (6. aprila 1833) ob deseti uri res prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal Julijo v trnovski cerkvi in se vanjo zaljubil. Spet drugi pa so mnenja, da je to le petrarkisti\xc4\x8dni motiv, saj naj bi Juliji veljale \xc5\xbee v Gazele, ki so iz\xc5\xa1le julija 1833, a so bile najverjetneje napisane \xc5\xbee leta 1832."