b'\n_START_ARTICLE_\nDvo\xc5\xbeivke\n_START_SECTION_\nRazvoj dvo\xc5\xbeivk\n_START_PARAGRAPH_\nDvo\xc5\xbeivke so se pojavile v devonu (pribli\xc5\xbeno pred 370 milijoni let). Predvidoma so se razvile iz rib iz reda resoplavutaric (Crossopterygii). Prve dvo\xc5\xbeivke uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v skupino zavitozobcev (Labyrinthodonthia). So prehodna oblika med popolnoma vodnimi (ribe) in kopenskimi organizmi (plazilci). Podobno kot plazilci so dihale s plju\xc4\x8di, imele pa so ve\xc4\x8d ribjih zna\xc4\x8dilnosti (npr. luskasto ko\xc5\xbeo in plavutast rep). Dvo\xc5\xbeivke so bili prvi vreten\xc4\x8darji prilagojeni kopenskemu na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja. Najpomembnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost so bile \xc5\xa1tiri noge, ki so se razvile iz plavuti. Pri dvo\xc5\xbeivkah so se tudi prvi\xc4\x8d razvile veke, ki vla\xc5\xbeijo oko, imele pa so tudi razvit voh in jezik.\n_START_SECTION_\nZgradba telesa\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina dana\xc5\xa1njih dvo\xc5\xbeivk ima dva para okon\xc4\x8din. Spredaj ima noge s po 4 prsti in zadaj s po 5 prsti. _NEWLINE_Ko\xc5\xbea je tanka, sluzasta (veliko sluznih \xc5\xbelez) in vla\xc5\xbena, saj opravlja tudi nalogo dihala. Je brez varovalnih lusk ali dlak. Prepu\xc5\xa1\xc4\x8da vodo, in \xc4\x8deprav \xc5\xa1tevilne sluzne \xc5\xbeleze skrbijo, da je stalno vla\xc5\xbena, se ve\xc4\x8dina dvo\xc5\xbeivk v suhem okolju hitro izsu\xc5\xa1i. Pri nekaterih vrstah so prisotne tudi strupna \xc5\xbeleza, mnoge izmed njih pa tudi izlo\xc4\x8dke, ki so za plenilce neokusni. Pri strupenih vrstah pozornost vzbujajo\xc4\x8da obarvanost slu\xc5\xbei kot opozorilo. Mnoge vrste skozi ko\xc5\xbeo tudi dihajo, zato mora biti ta stalno vla\xc5\xbena. V krvni obtok sprejemajo kisik in izlo\xc4\x8dajo ogljikov dioksid. Ko\xc5\xbea je zelo tanka in le nekaj plasti celic pod povr\xc5\xa1jem je prepredenih s krvnimi \xc5\xbeilami, kar omogo\xc4\x8da izmenjavo plinov._NEWLINE_Dvo\xc5\xbeivke imajo o\xc4\x8di med plavanjem prekrite s prozorno \xc5\xbemurko.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri sleporilih in repatih krkonih je oploditev notranja, pri \xc5\xbeabah pa zunanja. Paritveni \xc4\x8das pri dvo\xc5\xbeivkah je pomlad in jesen, pri nekaterih vrstah tudi poletje, parjenje po navadi poteka v vodi. Mladi\xc4\x8di se razvijejo iz jaj\xc4\x8dec, odlo\xc5\xbeenih v vodi. Sprva dihajo s \xc5\xa1krgami in imajo rep, med preobrazbo v odrasle organizme pa preidejo na plju\xc4\x8dni in ko\xc5\xbeni na\xc4\x8din dihanja. Pri \xc5\xbeivorodnih dvo\xc5\xbeivkah poteka razvoj v notranjosti materinega telesa. V Sloveniji je edina \xc5\xbeivorodna vrsta planinski mo\xc4\x8derad.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nKot pove \xc5\xbee ime so dvo\xc5\xbeivke prilagojene \xc5\xbeivljenju v dveh razli\xc4\x8dnih okoljih, v vodi in na kopnem. Izjema so \xc5\xbeivorodne vrste, ki se ne razvijajo v vodi._NEWLINE_Odrasle dvo\xc5\xbeivke se prilagodijo razli\xc4\x8dnim \xc5\xbeivljenjskim prostorom. Nekatere vodne dvo\xc5\xbeivke zimo prespijo zarite v listje na bregu ali pa v mulju. Ve\xc4\x8dina kopenskih vrst \xc5\xbeivi v bli\xc5\xbeini vode.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cutila\n_START_PARAGRAPH_\nImajo dobro razvita \xc4\x8dutila, \xc5\xa1e posebej uho. Posebnost pa je srednje uho, ki je navzven omejeno z bobni\xc4\x8dem navznoter pa z evstahijevo cevjo, ki je povezana z \xc5\xberelom. Zato dvo\xc5\xbeivke dobro sli\xc5\xa1ijo. Na primer \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka ribica pa ima dobro razvite kemo- in elektroreceptorje.'