b'\n_START_ARTICLE_\nVinske mu\xc5\xa1ice\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem so vinske mu\xc5\xa1ice majhne muhe, dolge od 2 do 4 milimetre. So rumenkaste barve in imajo najve\xc4\x8dkrat o\xc4\x8di rde\xc4\x8de barve._NEWLINE_So poligamne \xc5\xbeivali; v svojem kratkem \xc5\xbeivljenju se parijo z ve\xc4\x8d partnerji. Samci si vzpostavijo teritorije, ki presenetljivo ne vsebujejo nobene dobrine pomembne za samico ali razvoj li\xc4\x8dink, kot sta hranilne snovi ali ustrezno mesto za odlaganje jaj\xc4\x8dec. Tak\xc5\xa1nemu sistemu parjenja pravimo lek, njegova vloga je zmanj\xc5\xa1anje kompeticije za ustrezna mesta. Genitalije samcev in samic se ujemajo po principu klju\xc4\x8d-klju\xc4\x8davnica in njihova oblika je vrstno specifi\xc4\x8dna, kar naj bi prepre\xc4\x8devalo parjenje med vrstami ter je hkrati uporaben taksonomski znak za dolo\xc4\x8danje vrst.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme so dobile po tem, da jih privablja vonj teko\xc4\x8din, v katerih poteka fermentacija. Li\xc4\x8dinke se prehranjujejo s teko\xc4\x8dinami in glivami v zelo zrelem ali gnijo\xc4\x8dem sadju, pa tudi z raslinskim sokom ali nektarjem mo\xc4\x8dno di\xc5\xa1e\xc4\x8dih cvetov in razpadajo\xc4\x8dimi gobami. Zaradi tega te muhe najdemo v vla\xc5\xbenih obmo\xc4\x8djih. So del tretje skupine vrst, ki kolonizira mrhovino in s tem del naravnega procesa razpadanja (dekompozicije)._NEWLINE_Nekatere vrste so zunanji zajedavci na gosenicah ali plenilci.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nNeposredni pomen za \xc4\x8dloveka ni bistven. Nekaj vrst iz rodu Drosophila je pogostih v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih (pravimo, da so sinantropne), kjer najdejo gnijo\xc4\x8de sadje, odprt mo\xc5\xa1t ali vino, med njima sta npr. Drosophila fenestrarum in Drosophila funebris. Vrste, ki \xc5\xbeivijo v bli\xc5\xbeini \xc4\x8dloveka, lahko postanejo nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost, kadar se preve\xc4\x8d namno\xc5\xbeijo, prena\xc5\xa1ajo pa tudi patogene. Le vrsta Zaprionus indianus je ekonomsko pomemben \xc5\xa1kodljivec, namre\xc4\x8d na nasadih fig v Braziliji, od za\xc4\x8detka 21. stoletja pa postaja vse resnej\xc5\xa1i problem tudi plodova vinska mu\xc5\xa1ica (Drosophila suzukii), ki je sposobna odlagati jaj\xc4\x8deca v sve\xc5\xbee sadje in jagodi\xc4\x8devje. Druge vrste so uporabne kot hrana za doma\xc4\x8de ljubljen\xc4\x8dke, npr. ribe, dvo\xc5\xbeivke in plazilce._NEWLINE_Najbolj znana vrsta je Drosophila melanogaster, ki jo zaradi orja\xc5\xa1kih kromosomov v \xc5\xbelezah slinavkah, nezahtevnega gojenja in kratkega generacijskega \xc4\x8dasa veliko uporabljajo v raziskavah kot modelni organizem za preu\xc4\x8devanje mehanizmov dedovanja, embrionalnega razvoja, evolucije in drugih procesov.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nKlasifikacija vinskih mu\xc5\xa1ic je te\xc5\xbeavna, saj gre za majhne \xc5\xbeivali, ki se pogosto lo\xc4\x8dijo le po mikroskopskih znakih, kot je razporeditev dlak in oblika zunanjih spolovil. Kljub temu, da je D. melanogaster ena od najbolje preu\xc4\x8denih vrst organizmov sploh (njen genom je bil v celoti sekvenciran \xc5\xbee leta 2000), je razen rodu Drosophila in njemu najbolj sorodnih rodov skupina slabo preu\xc4\x8dena._NEWLINE_Dru\xc5\xbeino Drosophilidae delimo na dve poddru\xc5\xbeini, Drosophilinae in Steganinae. Ti dve se ne razlikujeta v nobenem posameznem znaku, vendar je lo\xc4\x8ditev po kombinaciji znakov nedvoumna.'