b'\n_START_ARTICLE_\nTermoelektrarna \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj blok 4\n_START_SECTION_\nParni kotel Babcock Benson\n_START_PARAGRAPH_\nKotel je tehni\xc4\x8dna naprava, ki nam omogo\xc4\x8da bolj ali manj ekonomi\xc4\x8dno proizvodnjo toplotne energije in sicer tako, da ustvarja pogoje, ki so potrebni za pretvorbo kemi\xc4\x8dno vezane energije v gorivu (premog, olje) z zgorevanjem v toplotno energijo. Dimni plini, ki nastajajo pri zgorevanju in imajo visoke temperature, oddajajo preko cevi svojo toploto vodi._NEWLINE__NEWLINE_Pri dovajanju toplote se voda najprej segreje na temperaturo vreli\xc5\xa1\xc4\x8da, nato se upari. Z nadaljnjim dovajanjem toplote se para pregreje.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija kotla\n_START_PARAGRAPH_\nParni kotel Benson je dobil ime po svojem konstruktorju. Ta je izkoristil razmerje pri kriti\xc4\x8dnem stanju pare: tlak 225,6 bar in kriti\xc4\x8dni temperaturi 374,2 \xc2\xb0C, ko je uparjalna toplota 0, tako da preide voda v paro brez spremembe volumna. V tem kotlu torej niso bile potrebne naprave za lo\xc4\x8devanje pare od vode. Uparjanje se ne za\xc4\x8dne in kon\xc4\x8da v enem samem prerezu cevi, temve\xc4\x8d poteka vzdol\xc5\xbe ustrezno dolge uparjalne proge._NEWLINE__NEWLINE_Zgrajen je iz zvarjenih membranskih cevnih sten, ki so kot ostali deli kotla izolirane z mineralno volno. Kotel je na vi\xc5\xa1ini 89 m obe\xc5\xa1en na kotlovsko ogrodje in prosto visi do tal. Cevni sistem se razteza in v spodnji to\xc4\x8dki lijaka gorilne komore zna\xc5\xa1a raztezek pri obratovanju 400 mm._NEWLINE__NEWLINE_Leva in desna stranska stena kuri\xc5\xa1\xc4\x8da (uparjalnika) visita na pripadajo\xc4\x8dih stenah konvektivnega dela (pregrevalnika 1). Srednja in zadnja stena kuri\xc5\xa1\xc4\x8da sta zaradi prepre\xc4\x8devanja napetosti v vogalih zo\xc5\xbeitve povezani s posebnim toplim obe\xc5\xa1anjem t. j. diagonalno vgrajenimi cevmi, ki so ogrevane s pomo\xc4\x8djo odjema iz izstopnega kolektorja uparjalnika. Razen tega je s posebno konstrukcijo podprt lijak kuri\xc5\xa1\xc4\x8da s pomo\xc4\x8djo plo\xc5\xa1\xc4\x8datih ve\xc5\xa1al na razmaku okrog 1,5 m, katera so obe\xc5\xa1ena na koti 45 m._NEWLINE__NEWLINE_Skupaj je v kotlu 300.000 m cevi z 75.000 zvari, od tega je 50.000 bilo narejenih v tovarni, 25.000 pa med monta\xc5\xbeo kotla. Kotel ima kurjavo na lignitni prah s 6 mlini z direktnim vpihovanjem v pripadajo\xc4\x8de gorilnike na dveh razli\xc4\x8dnih vi\xc5\xa1inah.\n_START_SECTION_\nNaprava za raz\xc5\xbeveplevanje na bloku\n_START_PARAGRAPH_\nNaprava za raz\xc5\xbeveplanje dimnih plinov bloka 4 je priklju\xc4\x8dena za kotlom bloka 4, ki za kurjavo uporablja lignit. Dimni plini, ki prihajajo iz kotla, vsebujejo SO\xc2\xb2, CO\xc2\xb2, NOx, prah, pepel in druge spremljevalne snovi. Dva ventilatorja vleka sesata dimne pline iz kotla po dveh kanalih preko elektrofiltrov, kjer se izlo\xc4\x8di ve\xc4\x8d kot 99,8\xc2\xa0% pepela. Dimne pline, o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene prahu, ventilatorja vleka lahko potiskata po dveh poteh. Normalna pot je skozi napravo za od\xc5\xbeveplanje, v izjemnih primerih pa jih lahko vodimo preko obvodnih loput direktno v dimnik._NEWLINE__NEWLINE_Pri normalnem obratovanju vodimo dimne pline skozi grelnik dimnih plinov GAVO, obvodne lopute pa so zaprte. GAVO je regenerativni vrtljivi grelnik dimnih plinov na katerem neo\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni dimni plini s temperaturo 160\xc2\xa0\xc2\xb0C oddajo svojo toploto grelnim paketom, ti pa nato oddajo toploto ohlajenim o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denim dimnim plinom, preden jih vodimo v dimnik, da je njihova temperatura nad rosi\xc5\xa1\xc4\x8dem (90-95\xc2\xa0\xc2\xb0C)._NEWLINE__NEWLINE_Neo\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni dimni plini iz grelnika dimnih plinov vstopajo s temperaturo 120\xc2\xa0\xc2\xb0C v pralnik, kjer jih operemo s suspenzijo absorbcijskega sredstva (mleti apnenec; CaCO\xc2\xb3 + voda)._NEWLINE__NEWLINE_V delu pralnika nad gladino suspenzije so v \xc5\xa1estih nivojih name\xc5\xa1\xc4\x8deni sistemi \xc5\xa1ob za razpr\xc5\xa1evanje absorbcijskega sredstva. Vsakemu sistemu \xc5\xa1ob pripada obto\xc4\x8dna \xc4\x8drpalka, ki \xc4\x8drpa suspenzijo iz zbiralnika pralnika, \xc5\xa1obe pa zagotavljajo fino razpr\xc5\xa1evanje. V obmo\xc4\x8dju razpr\xc5\xa1ilnih \xc5\xa1ob potekata ohlajevanje dimnih plinov in bistvena faza o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja, difuzija \xc5\xbeveplovega dioksida, floridov in kloridov skozi mejni plinski sloj na povr\xc5\xa1ino omo\xc4\x8denega delca absorbenta. Dimni plini se pri prehodu skozi pralnik navla\xc5\xbeijo do nasi\xc4\x8denja ter ohladijo na temperaturo 60\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ker vsebujejo fino razpr\xc5\xa1ene kapljice, morajo skozi izlo\xc4\x8devalnik kapljic na vrhu pralnika, kjer se izlo\xc4\x8dijo skupaj s preostalimi kristalizacijskimi jedri. Dimni plini pri prehodu skozi pralnik suspenzijo delno uparijo, pare pa zapustijo sistem. Izgubljene vodne pare nadomestimo z dodatno vodo, s katero izpiramo izlo\xc4\x8devalnik kapljic iz rezervoarja procesne vode. Tlak o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denih dimnih plinov, ki izstopajo iz izlo\xc4\x8devalnika kapljic, zvi\xc5\xa1amo s pomo\xc4\x8djo ventilatorja, ki je dodatno vgrajen v kanal dimnih plinov. O\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene dimne pline iz pralnika potiska preko grelnika dimnih plinov ter loput v dimnik. Kalcijev sulfit, ki je nastal v razpr\xc5\xa1ilnem obmo\xc4\x8dju pralnika, pade v zbiralnik. Tam ima dovolj \xc4\x8dasa za oksidacijo v kalcijev sulfat. Za proces oksidacije imamo na voljo 3 puhala, ki dovajajo potrebno koli\xc4\x8dino zraka v suspenzijo s kalcijevim sulfitom, ki ob intenzivnem vpihovanju zraka in me\xc5\xa1anju oksidira v kalcijev sulfat. Za u\xc4\x8dinkovit proces izlo\xc4\x8danja SO2 iz dimnih plinov je zelo pomembno vzdr\xc5\xbeevanje pH med 5,7 in 6,0 ter pravilne gostote in temperature._NEWLINE__NEWLINE_Zmleti apnenec, ki ga v procesu raz\xc5\xbeveplovanja uporabljamo kot absorbcijsko sredstvo dobimo iz lokalnih silosov, pod katerima sta dva rezervoarja za pripravo suspenzije apnenca. Voda, ki je potrebna za pripravo suspenzije doteka iz rezervoarja obto\xc4\x8dne vode._NEWLINE__NEWLINE_Apneno suspenzijo, ki se v pralniku spremeni v sadro, \xc4\x8drpamo v postajo za odvodnjavanje, kjer jo na hidrociklonu produkta zgo\xc5\xa1\xc4\x8dujemo. Zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno sadro po cevovodu vodimo v rezervoar za produkt. Od tu jo \xc4\x8drpamo po kro\xc5\xbenem cevovodu v me\xc5\xa1alnico produkta, kjer se me\xc5\xa1a s pepelom. Pepel pnevmatsko transportiramo izpod elektrofiltra v 2000 m3 silos za pepel. Sadra in pepel se dozirata v me\xc5\xa1ali. Po me\xc5\xa1anju nastane kon\xc4\x8dni produkt s stabilnimi fizikalno kemi\xc4\x8dnimi lastnostmi. Ta produkt z gumijastim cevnim trakom transportiramo na vmesno deponijo, kjer ga nalagamo na transportna vozila in odva\xc5\xbeamo na kon\xc4\x8dna odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nTurbina bloka 4\n_START_PARAGRAPH_\nTurbina proizvajalca Siemens UB KWU je nadtla\xc4\x8dna, ve\xc4\x8dstopenjska, aksialna, odjemna kondenzatna s ponovnim pregrevanjem pare. Sestavljena je iz visokotla\xc4\x8dnega, srednjetla\xc4\x8dnega in nizkotla\xc4\x8dnega dela ter sistemov pomo\xc5\xbenih naprav. Visokotla\xc4\x8dni del sestavljajo visokotla\xc4\x8dno ohi\xc5\xa1je, visokotla\xc4\x8dni rotor, hitrozaporni ventili, regulirni ventili in nepovratni loputi na izstopu iz visokotla\xc4\x8dnega dela. Na vsaki strani turbine sta horizontalno name\xc5\xa1\xc4\x8dena po dva hitrozaporna ventila. Pred njima so name\xc5\xa1\xc4\x8dena sita za prepre\xc4\x8ditev vstopa tujkov v turbino. Hitrozaporni ventili se odpirajo hidravli\xc4\x8dno in zapirajo s silo prednapetih vzmeti. Turbina ima \xc5\xa1tiri regulirne ventile, name\xc5\xa1\xc4\x8dene v skupnem ohi\xc5\xa1ju s hitrozapornimi ventili. Odpiranje ventilov se vr\xc5\xa1i preko elektrohidravli\xc4\x8dnega regulatorja in krmilnih oljnih regulatorjev. Za doseganje pravilnega obratovanja turbine morajo regulirni ventili odpirati po predpisanem vrstnem redu. Nepovratni loputi sta vgrajeni na izstopni strani turbine s funkcijo, prepre\xc4\x8diti vdor pare na izstop turbine iz kotla ponovnega pregrevanja. Odpirata se hidravli\xc4\x8dno preko krmilnih oljnih regulatorjev.'