b'\n_START_ARTICLE_\nNacionalna akademija znanosti ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalna akademija znanosti (angle\xc5\xa1ko National Academy of Sciences, okraj\xc5\xa1ano NAS) je zasebna, nepridobitna akademska ustanova s sede\xc5\xbeem v Washingtonu, ZDA. Po koncesiji ameri\xc5\xa1kega Kongresa njeni \xc4\x8dlani svetujejo vladi v znanstvenih in tehni\xc5\xa1kih zadevah, poleg tega pa je \xc4\x8dastno zdru\xc5\xbeenje, eno najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih tovrstnih v dr\xc5\xbeavi, ki predstavlja del Nacionalnih akademij, krovne akademije za ameri\xc5\xa1ko znanost._NEWLINE_Akademija je bila ustanovljena z odlokom ameri\xc5\xa1kega Kongresa, ki ga je 3. marca 1863, med ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno, podpisal takratni predsednik Abraham Lincoln. V skladu s koncesijo so bili \xc4\x8dlani obvezani opravljati svetovalno vlogo glede vseh znanstvenih in tehni\xc5\xa1kih vpra\xc5\xa1anj, brez denarnega povra\xc4\x8dila (financiranje je bilo predvideno le za neposredne stro\xc5\xa1ke raziskav). Prvi predsednik je postal fizik in in\xc5\xbeenir Alexander Dallas Bache, pravnuk Benjamina Franklina, ki je ob smrti zapustil ustanovi svoje premo\xc5\xbeenje, pomembnej\xc5\xa1o vlogo pri pridobivanju politi\xc4\x8dne podpore za ustanovitev pa so poleg njega imeli \xc5\xa1e Benjamin Peirce, Benjamin Gould, Charles Davies in Louis Agassiz. Kljub visokolete\xc4\x8dim razsvetljenskim ciljem je ve\xc4\x8d ustanovnih \xc4\x8dlanov negodovalo nad povezanostjo z vlado, saj so se bali politizacije. Sprva je organizacija delovala zgolj na papirju in ni odigrala ve\xc4\x8dje vloge v vojni, niti ji po vojni ni uspelo prevzeti osrednje vloge v ameri\xc5\xa1ki znanosti kot so na\xc4\x8drtovali idejni vodje.'