b"\n_START_ARTICLE_\nNouvi Z\xc3\xa1kon\n_START_SECTION_\nRojstvo Nouvega Z\xc3\xa1kona\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xbczmi\xc4\x8d je pastoral v tujski pokrajini, v \xc5\xa0urdu, na Zalskem. Delil je enako usodo kakor Trubar, ki je v Nem\xc4\x8diji \xc5\xbeivel. Vendar je za ogrske Slovence \xc5\xbeivel in skrbel K\xc3\xbczmi\xc4\x8d. Zavedajo\xc4\x8d se daljnose\xc5\xbenega versko-pobudni\xc5\xa1kega pomena in povezujo\xc4\x8dega dejstva tiskane materinske besede je K\xc3\xbczmi\xc4\x8d kljub te\xc5\xbekim udarcem usode, ki jih je do\xc5\xbeivel v \xc5\xa0urdu predvsem s smrtjo svojih najbli\xc5\xbeih. Umrli so soproga, o\xc4\x8de in dveh otrok. Po ve\xc4\x8dletnem napornem prevajanju pripravil za natisk Nouvi Z\xc3\xa1kon, ki je iz\xc5\xa1el tako ob gmotni podpori K\xc3\xbczmi\xc4\x8devih bratislavskih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikov in evangeli\xc4\x8danov v doma\xc4\x8di pokrajini, v Slovenski okroglini. O tem dejstvu govorita dve pismi od Mihaela Bako\xc5\xa1a, v skrbi za odpla\xc4\x8dilo tiskarja, pisal leta 1771 in 1778 znanemu bratislavskemu pastorju in za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku Michalu Mo\xc5\xa1ovsk\xc3\xbdju._NEWLINE_K\xc3\xbczmi\xc4\x8d je s svojim prevodom in deloma starozaveznega besedila ter z dodatki v tej pomembni knjig pokazal svojo veliko spodobnost glede oblikovanja versko-teolo\xc5\xa1kega jezika in pa odlo\xc4\x8dnost, da trdno stoji na temelju evangelija Jezusa Kristusa. Zato je tem bolj nerazumljivo, da je bil izven evangeli\xc4\x8danskega \xc5\xbeivlja tako dolgo zamol\xc4\x8dan in smatran celo za odpadnika od Cerkve oz. za krivoverca. Tako kot Luter, ali pri Slovencih Trubar, je tudi K\xc3\xbczmi\xc4\x8d pokazal, da ho\xc4\x8de biti, ostati in delovati v cerkvi Kristusova, katere edini zaklad je evangelij in katere edini Gospod je Jezus Kristus.\n_START_SECTION_\nJezik Nouvega Z\xc3\xa1kona\n_START_PARAGRAPH_\nTukaj se pojavi drugo vpra\xc5\xa1anje, ali je \xc5\xa0tevan K\xc3\xbczmi\xc4\x8d uporabil Sveto pismo Jurija Dalmatina? V Predgovoru pi\xc5\xa1e: \xe2\x80\x9ePrimu\xc5\xbfz Truber\xe2\x80\xa6 Dalmata Antoni\xe2\x80\xa6 Stevan I\xc5\xbfztrian\xc5\xbfzki i J\xc3\xbcri Jurjevics\xe2\x80\xa6 Dalmatin J\xc3\xbcri\xe2\x80\xa6 Francel Mihao.\xe2\x80\x9d Omenek Dalmatina je vzrok za to domnevo. Zagotovo, da je dobro poznal te biblijske prevode. Hrva\xc5\xa1ki zgodovinar Ivan Kukuljevi\xc4\x87 se je ukvarjal z Nouvim Z\xc3\xa1konom in tako menil, da ve\xc4\x8d odlomk je prepisano iz hrva\xc5\xa1kih biblijskih prevodov._NEWLINE_K\xc3\xbczmi\xc4\x8d je prevel Nouvi Z\xc3\xa1kon iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. K\xc3\xbczmi\xc4\x8d poudarja sorodnost s Slovenci na Kranjskem in na \xc5\xa0tajerskem, priznava pa tudi nerazumevanje Trubarjevega in Dalmatinovega jezika. Zato je uvidel, da je smotrno, \xc4\x8de prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dina oblikuje svoj knji\xc5\xbeni jezik. Miklo\xc5\xa1 K\xc3\xbczmi\xc4\x8d je bil s \xc5\xa0tevanom istega mnenja._NEWLINE_Ljudje lahko razumejo Boga, ko jim govori po prerokih (proroki) in apostolskih (apo\xc5\xa1tolski) pismih, edino v svojem slovenskem jeziku. Kljub vsem razlikam je med Dalmatinovim in K\xc3\xbczmi\xc4\x8devim jezikom veliko podobnosti in skladnosti, ampak te\xc5\xbeko je dokazati, ali je K\xc3\xbczmi\xc4\x8d vzel elemente od Dalmatina, ali pa je posojal iz kajkav\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je bila K\xc3\xbczmi\xc4\x8du znana iz njegovega ravenskega nare\xc4\x8dja. Morda ga je celo sam skoval._NEWLINE_Vilko Novak je mnenja, da je K\xc3\xbczmi\xc4\x8d od Dalmatina prevzel nekatere besede, celo fraze in jih foneti\xc4\x8dno prilagodil svojemu govoru. Miklo\xc5\xa1 K\xc3\xbczmi\xc4\x8d pa je od \xc5\xa0tefana posojal elemente v Szv\xc3\xa9ti evangyeliomi. V drugih primerih, pa mu je mogo\xc4\x8de Dalmatinov jezik pomagal pri oblikovanju podobnih izrazov, ki bi jih razumeli njegovi sonarodnjaki._NEWLINE_Nekaj primer:_NEWLINE_K.: d\xc3\xa9n \xc5\xbfze je pa pribli'zo; D.: perblishal_NEWLINE_K.: Otroczi; D.: Otroci_NEWLINE_K.: \xc5\xbfzo \xc5\xbfzrecsnej\xc5\xbfi gr\xc3\xa1tali; D.: \xc5\xbferzhn\xc3\xa9j\xc5\xbfhi_NEWLINE_K.: M\xc3\xa1jo pa \xc5\xbfzoudbo; D.: imajo \xc5\xbfvojo \xc5\xbfodbo_NEWLINE_K.: Gda pa pride popolno\xc5\xbfzt; D.: pride tu popolnoma K\xc3\xbczmi\xc4\x8dev jezik ni le stalni vir jezikoslovnega raziskovanja doma\xc4\x8dim in tujim jezikoslovcem, marve\xc4\x8d je bil od za\xc4\x8detka 19. stoletja dalje vzor preurejevalcem standarda slovenskega jezika, ker je prekmurski jezik ohranil starej\xc5\xa1e in \xc4\x8distej\xc5\xa1e glasovne in oblikovalne zna\xc4\x8dilnosti kot osrednja nare\xc4\x8dja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_K\xc3\xbczmi\xc4\x8d je uporabljal isto grafiko v glavnem, kot pred njim drugi avtorji. Le za \xc5\xbe je uvedel 'z, po tedanji mad\xc5\xbearski rabi. Pri pisanju samoglasnikov in soglasnikov se je boril z istimi te\xc5\xbeavami kot predniki in sku\xc5\xa1al \xc4\x8dim zvesteje podati izgovor svojega ravenskoga nare\xc4\x8dja, v katerem je pisal Nouvi Z\xc3\xa1kon._NEWLINE_Ker glas h povzro\xc4\x8da v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dina te\xc5\xbeave, ga je K\xc3\xbczmi\xc4\x8d je na za\xc4\x8detku in sredi besede v\xc4\x8dasih pisal, v\xc4\x8dasih opustil, na koncu pisal (kr\xc3\xbch), ali pisal poleg izgovarjanega j (d\xc3\xbcjh); pisal -j, ali -h ga opustil, ga pisal napa\xc4\x8dno (vejh, vu \xc5\xbfzneh). Nedosledno je pisal pod kajkavskim vplivom kon\xc4\x8dni -m v \xc5\xbeenskem orodniku ednine namesto -ov, -ouv._NEWLINE_Tudi v oblikovju se je v glavnem dr\xc5\xbeal ravenskega nare\xc4\x8dja, redko je sledil v prvi ohranjeni knjigi kajkavskim zgledom (napr. vu\xc4\x8denici), posebno zveze z bodoucsi so iz kajkavskih knjig. Prav dele\xc5\xbeniki so mu delali v\xc4\x8dasih najve\xc4\x8d te\xc5\xbeav (npr. \xc5\xbfzkrblivajoucsi, prine\xc5\xbfz\xc3\xa9csi). Toda glavni zna\xc4\x8daj dajejo \xc5\xa0tefanovemu prevodu besedni zaklad in skladnja zlogov. Nouvi Z\xc3\xa1kon je velika zbirka prekmurskih besed v obliki ravenskega dialekta, med katerimi so mnoge stare, drugod redke ali neznane slovanske besede. V njegovem \xc5\xbeivem ljudskem jeziku pa so tudi tujke, kot mad\xc5\xbearske, gr\xc5\xa1ke, latinske, ali nem\xc5\xa1ke, ki so glavnem zvezi z besedilom Svetega Pisma._NEWLINE_O\xc4\x8ditno kajkavski izrazi so: delnik, zbroj\xc3\xa1vali, o\xc5\xbfzel, Bogicza, po\xc5\xbfzel\xc5\xbfztvi, pitanoga dneva, nepr\xc3\xa1vdeni, lepraj, od\xc5\xbfzud, nevinosti. Zahodnoslovanski (\xc4\x8de\xc5\xa1ki in slova\xc5\xa1ki) izrazi pa: lebka (\xc4\x8delada), nemoc\xc5\xbfne, nemoc\xc5\xbfno\xc5\xbfzt, zaplata, dera._NEWLINE_Neologizme in oblike knjige je verjetno K\xc3\xbczmi\xc4\x8d sam naredil. Vendar je tudi glede teh te\xc5\xbeko s polno gotovostjo trditi, da jih ni na\xc5\xa1el v drugi knjigi (kajkavski, ali drugi slovanski). Npr. s pripono -ecz, -\xc3\xa1vecz, -avecz (od\xc3\xa1vecz, 'zel\xc3\xa1vci, dr\xc3\xa1'zd'zczi), ali s pripono -icza (gl\xc3\xa9daricza, pr\xc3\xa1znicza, vec\xc5\xbf\xc3\xa9rjenicza, in s pripono -tel (zadome\xc5\xbfztiteo, pri\xc3\xa1teo, zagovoriteo, v\xc3\xb6riteo._NEWLINE_Druga skupina na novo tvorjenih samostalnikov so pojmovni izrazi, ki jih je mogel v \xc5\xbeivem govoru \xc5\xa1e te\xc5\xbee najti. \xc5\xa0tevilo takih tvorb je dokaj veliko. Npr. s pripono -o\xc5\xbfzt samostalniki \xc5\xbeenskega spola s pomenom lastnosti ali stanja: puno\xc5\xbfzt, \xc5\xbfzmoutno\xc5\xbfzt, kh\xc3\xa1o\xc5\xbfz, vjedino\xc5\xbfzt, obe\xc5\xbfzelno\xc5\xbfzti, odkrivno\xc5\xbfzti, itd. In tudi na -\xc5\xbfztvo: prvoroj\xc5\xbfztvo, poglavin\xc5\xbfztvo, cslovej\xc5\xbfztvo, itd. Tudi o mnogih glagolih moremo re\xc4\x8di, da jih je K\xc3\xbczmi\xc4\x8d tvoril sam, napr. go\xc5\xbfzt\xc3\xbcvajoucsi, okorenyeni, poczimpr\xc3\xa1vajtem, itd."