b'\n_START_ARTICLE_\nVloga \xc5\xbeenske v hispanoameri\xc5\xa1ki kolonialni dru\xc5\xbebi\n_START_SECTION_\nNaseljevanje in migracije \xc5\xbeensk na polotoku\n_START_PARAGRAPH_\nKolonizirane, samske \xc5\xbeenske so pri\xc5\xa1le na polotok z namenom, da bodo postale \xc5\xbeene osvajalcev. Pri\xc5\xa1le so z \xc5\xbeeljo po bolj\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju, upale so na hiter dru\xc5\xbebeni vzpon, \xc4\x8deprav vse niso dosegle tega. \xc5\xa0estina \xc5\xbeensk, ki so emigrirale med letoma 1560 in 1579, so bile registrirane kot slu\xc5\xbekinje. Mnoge izmed njih so kon\xc4\x8dale ovdovele in revne. \xc5\xbdenske migrantke so imele v 16. stoletju pomembno vlogo. One so zaslu\xc5\xbene za prenos in ohranitev hispanoameri\xc5\xa1ke kulture, dru\xc5\xbebenih in verskih vrednot. Niso bile izobra\xc5\xbeene ali pismene, ampak so izoblikovale modele za vse vrste podrobnosti vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, kot so obla\xc4\x8dila in moda, kulinarika, gospodinjski pripomo\xc4\x8dki, zabave, otro\xc5\xa1ko varstvo in podobno.\n_START_SECTION_\nPoroke in sorodstvene vezi\n_START_PARAGRAPH_\nPoroke in sorodstvene vezi so bile eden od najpomembnej\xc5\xa1ih stebrov dru\xc5\xbebe v tistem \xc4\x8dasu. Ta dva faktorja sta bila osnova za zdravo in urejeno dru\xc5\xbebo. Pomenila sta stabilnost za krono in zakrament za cerkev. Poroka je bila osnova za vzpostavitev dru\xc5\xbebene strukture prek sorodstva in utrditev dru\xc5\xbebenega polo\xc5\xbeaja dru\xc5\xbeine ali posameznika. Leta 1776 je Karel III. \xc5\xa0panski razglasil zakon, ki je reguliral zakonske prakse zgornjega dru\xc5\xbebenega razreda. Zakon je dolo\xc4\x8dal, da morajo otroci, mlaj\xc5\xa1i od 25 let v primeru mo\xc5\xa1kih, in 23 v primeru \xc5\xbeensk, zaprositi in pridobiti soglasje svojih star\xc5\xa1ev, da se poro\xc4\x8dijo. V trinajstem stoletju je Kodeks sedmih pogodbenic star\xc5\xa1em \xc5\xbee podelil tako pravico.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj in zadol\xc5\xbeitve \xc5\xbeensk\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenska v kolonialni dru\xc5\xbebi je bila manjvredna od mo\xc5\xa1kega. Najprej je bila pod nadzorom o\xc4\x8deta in nato pod nadzorom mo\xc5\xbea. Po poroki je \xc5\xbeenska potrebovala pravno soglasje svojega mo\xc5\xbea za opravljanje kakr\xc5\xa1ne koli dejavnosti (nakupi, prodaja, sodelovanje v dru\xc5\xbebi). Po pridobitvi dovoljenja je imela \xc5\xbeenska popolno svobodo. \xc5\xbdenske so lahko ohranile nadzor nad svojimi finan\xc4\x8dnimi sredstvi, ki so bili pridobljeni pred poroko in z njimi razpolagale po svoji volji. Dedni sistem je bil dvostranski. Otroci so lahko podedovali tako po materi kot tudi po o\xc4\x8detu.Obstajal je pravni sistem, ki je za\xc5\xa1\xc4\x8ditil \xc5\xbeenske pred svojo lastno \xc5\xa1ibkostjo in pred zlorabo mo\xc5\xa1kih.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni obi\xc4\x8daji v koloniji\n_START_PARAGRAPH_\nV koloniji je bil odnos med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami zelo te\xc5\xbeak, saj so bile norme za \xc5\xbeenske zelo stroge. \xc5\xa0panska religija je menila, da je \xc5\xbeenska \xc5\xa1ibko bitje, ki bi jo morala varovati njena dru\xc5\xbeina in tudi vera v obliki osamitve. \xc5\xbdenska morala je imela ve\xc4\x8d odgovornosti, da bi ohranila svojo \xc4\x8dast in \xc4\x8dast njihove dru\xc5\xbeine. Naloga \xc5\xbeenske je bila ohranitev svoje nedol\xc5\xbenosti do poroke in po tem zvestoba mo\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena odstopanja\n_START_PARAGRAPH_\nV ni\xc5\xbejem dru\xc5\xbebenem razredu je bilo ve\xc4\x8d primerov fizi\xc4\x8dno zlorabljenih \xc5\xbeensk kot v vi\xc5\xa1jem razredu, saj so ti ohranili znotraj dru\xc5\xbeine kar se je dogajalo v njihovem domu. Obstajala je mo\xc5\xbenost razveze v primeru  fizi\xc4\x8dne zlorabe \xc5\xbeenske, vendar le, \xc4\x8de so \xc5\xbeenske predlo\xc5\xbeile dokaze in imele za to pri\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk v 16. stoletju je bilo usmerjeno v njihovo pou\xc4\x8devanje kot \xc5\xbeena in mati. Prav tako je izobra\xc5\xbeevanje jasno opredelilo dve razli\xc4\x8dni podro\xc4\x8dji dejavnosti, posebej za mo\xc5\xa1ke in posebej za \xc5\xbeenske. Dejavnosti \xc5\xbeenske so bile osredoto\xc4\x8dene na dom, dejavnosti mo\xc5\xa1kega pa zunaj njega. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeensk v koloniji je bila nepismenih. Prve inovacije v izobra\xc5\xbeevalni praksi so v 18. stoletju pri\xc5\xa1le s strani verskih ustanov. Samostani so za\xc4\x8deli izobra\xc5\xbeevati \xc5\xbeenske. Zadnja faza v procesu razvoja \xc5\xbeenskega izobra\xc5\xbeevanja proti koncu 18. stoletja je bil pojav javnih \xc5\xa1ol.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v samostanu\n_START_PARAGRAPH_\nLe majhen odstotek \xc5\xbeensk se je odlo\xc4\x8dil postati redovnica in svoje \xc5\xbeivljenje posvetiti slu\xc5\xbeenju Bogu. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeensk je sklenila zakonsko zvezo in \xc5\xbeivela za vzgojo svojih otrok. Prve nune, ki so se preselile v Novi svet, so se posvetile pou\xc4\x8devanju in so slu\xc5\xbeile kot model krepostnega \xc5\xbeivljenja avtohtonim \xc5\xbeenskam. Leta 1742 je bil v Mehiki ustanovljen samostan nun za avtohtone \xc5\xbeenske, ki so pripadale plemstvu. Nato so se samostani za\xc4\x8deli hitro \xc5\xa1iriti. \xc5\xbdenske, ki so bile v samostanih, so dobile za\xc5\xa1\xc4\x8dito, versko zadovoljstvo ter celo bile dele\xc5\xbene izobra\xc5\xbeevanja.\n_START_SECTION_\nAvtohtone \xc5\xbeenske\n_START_PARAGRAPH_\nPolo\xc5\xbeaj in zgodovinska vloga avtohtonih \xc5\xbeensk v kolonialni dru\xc5\xbebi je bila posledica postopnega prilagajanja vrednot in obi\xc4\x8dajev njihovih dru\xc5\xbeb pred odkritjem Amerike. \xc5\xbdenske so imele priznano in opredeljeno vlogo v dru\xc5\xbebi (vsakodnevne doma\xc4\x8de zadol\xc5\xbeitve). Opravljale so kmetijske naloge, pripravljale razne pija\xc4\x8de in zdravila. Sodelovale so tudi pri aktivnostih lokalnih trgov, na razvitih obmo\xc4\x8djih. Gospodarska vrednost dela \xc5\xbeensk je bila priznana kot bistvena za doma\xc4\x8de in skupnostno gospodarstvo kot temeljni element proizvodnega cikla.\n_START_SECTION_\nTemnopolte \xc5\xbeenske\n_START_PARAGRAPH_\nDruga skupina \xc5\xbeensk, ki jo je te\xc5\xbeko dokumentirati in ozna\xc4\x8diti, so bile temnopolte \xc5\xbeenske in mulatke. \xc5\xbdenske su\xc5\xbenje so bile izpostavljene trpin\xc4\x8denju svojih gospodarjev. Pravice \xc5\xbeensk so bile povezane s temi zlorabami. Nasprotovali so svobodni izbiri zakonske zveze. Temnopolte \xc5\xbeenske so bile lo\xc4\x8dene od svojih dru\xc5\xbein, izpostavljene so bile spolni zlorabi. Lastniki so svoje su\xc5\xbenje obravnavali kot dele svoje lastnine. Zadol\xc5\xbeitve su\xc5\xbeenj so bile razli\xc4\x8dne, od doma\xc4\x8dega dela in uli\xc4\x8dne prodaje do najte\xc5\xbejih kmetijskih in rudarskih nalog. V sladkornih nasadih so \xc5\xbeenske su\xc5\xbenje morale oploditi polja, izrezati trse, kuhati in opravljati manj\xc5\xa1e naloge v mlinu. Zadol\xc5\xbeitve \xc5\xbeensk v rudnikih so pa bile zbiranje in prelaganje kamnov ter pranje zlata.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nBethell, L. (1990). La mujer en la sociedad colonial hispanoamericana. V: L. Bethell, Historia de Am\xc3\xa9rica Latina. Barcelona: Cambridge University Press Editorial Cr\xc3\xadtica.'