b'\n_START_ARTICLE_\nSilvan Furlan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Brjah pri Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini in v Solkanu, gimnazijo pa v Novi Gorici, kjer je 1972 tudi maturiral. Leta 1981 je diplomiral na Filozofski fakulteti v Ljubljani iz literarne teorije in primerjalne knji\xc5\xbeevnosti. V letih 1974\xe2\x88\x921976 je vodil filmski kro\xc5\xbeek na osnovni \xc5\xa1oli v Solkanu. Leta 1981 prejel nagrado Zlata ptica za filmsko kritiko. Istega leta je pri\xc4\x8del v Slovenskem gledali\xc5\xa1kem in filmskem muzeju urejati zbirko Slovenski film. Leta 1982 se je kot kustos zaposlil v Slovenskem gledali\xc5\xa1ken in filmskem muzeju v Ljubljani, 1983 je pri Enciklopediji Slovenije postal urednik za film ter bil v letih 1983\xe2\x88\x921990 glavni urednik revije Ekran. Med 1983-1984 je bil na specializaciji iz filmske teorije in zgodovine na Visoki \xc5\xa1oli za socialne komunikacije v Milanu. V letih 1985\xe2\x88\x921993 je v Ljubljani skupaj z Zdenkom Vrdlovcem vodil\xc2\xa0\xc2\xbbJesensko filmsko \xc5\xa1olo\xc2\xab, mednarodni kolokvij o filmski kritiki in teoriji. V Pordenonu (Italija) je 1988 skupaj z Dejanom Kosanovi\xc4\x87em pripravil retrospektivo jugoslovanskega nemega filma, v Ljubljani pa je 1990 skupaj z Jelko Strgel ustanovil Ljubljanski mednarodni filmski festival. Leta 1994 je postal direktor nove (samostojne) Slovenske kinoteke in jo v kratkem usposobil za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slovenske filmske kulture. V Ljubljani je ustanovil Kinodvor in poskrbel za mre\xc5\xbeo umetni\xc5\xa1kih kinematografov. Napisal je nekaj sto \xc4\x8dlankov o filmu in ve\xc4\x8d deset esejev o teoriji in zgodovini filma. Kot scenarist in realizator je pripravil ve\xc4\x8d deset oddaj za RTV Slovenija.'