b'\n_START_ARTICLE_\nC\xc3\xb3rdoba, \xc5\xa0panija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi sledovi \xc4\x8dloveka na tem obmo\xc4\x8dju so ostanki neandertalca, stari 37.000-44.000 let. Prvo predurbano naselje je nastalo v tarte\xc5\xa1kem obdobju v 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., prvo v zgodovini omenjeno naselje pa je iz \xc4\x8dasa Karta\xc5\xbeanov, ko so raz\xc5\xa1irili svoje ozemlje preko reke Guadalquivir. Njihov general Hamilkar Barka ga je po numidijskem vladarju Jubi I. Numidijskem, ki padel v bitki v bli\xc5\xbeini naselja, imenoval Kart-Juba oziroma Kartuba, kar pomeni Jubovo mesto. Kartubo so leta 206 pr. n. \xc5\xa1t. zasedli Rimljani in konzul Mark Klavdij Marcel je leta 169 pr. n. \xc5\xa1t. ob njej  ustanovil rimsko kolonijo Cordubo. V letih 143 in 141 pr. n. \xc5\xa1t. je kolonijo oblegal luzitanski poglavar Virijat, ki se je na \xc4\x8delu luzitanskih plemen dolgo \xc4\x8dasa uspe\xc5\xa1no upiral rimski ekspanziji na zahod Iberskega polotoka. Kolonija je leta 113 pr. n. \xc5\xa1t. dobila forum._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Julija Cezarja je postala upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimske province Hispania Ulterior. V rimski Cordubi  so bili rojeni veliki rimski filozof Seneka mlaj\xc5\xa1i, govornik Seneka starej\xc5\xa1i in pesnik Lukan. Corduba je imela pomemben polo\xc5\xbeaj tudi v kasnej\xc5\xa1i bizantinski provinci Hispaniji (552\xe2\x80\x93572) in pod Vizigoti, ki so Iberski polotok zasedli v poznem 6. stoletju._NEWLINE_Mesto so leta 711 osvojili muslimanski Berberi iz severne Afrike. Za razliko od drugih iberskih mest se Corduba ni vdala, ampak so jo osvojili z juri\xc5\xa1em. Pri\xc5\xa1la je pod neposredno muslimansko upravo. V mestu so se naselili muslimanski guvernerji in leta 716 je postala upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province, podrejene Dama\xc5\xa1\xc4\x8danskemu kalifatu. Njeno ime so poarabili v \xd9\x82\xd8\xb1\xd8\xb7\xd8\xa8\xd8\xa9 (Qur\xe1\xb9\xadubah).    _NEWLINE_Muslimani so cerkev sv. Vincenca razdelili na kr\xc5\xa1\xc4\x8danski in muslimanski del in jo uporabljali v svojem bogoslu\xc5\xbeju, dokler ni Abd Al Rahman I., glavna oseba A\xc5\xa1ker\xc4\x8deve  \xc4\x8ca\xc5\xa1e nesmrtnosti,  na njenem mestu zgradil mo\xc5\xa1eje. Maja 766 je Kurtuba  postala prestonica neodvisnega moslimanskega emirata Al-Andaluz, kasneje pa prestolnica samega kalifata. V obdobju kalifata je imela okoli leta 1000 pribli\xc5\xbeno 500.000 prebivalcev. V 10. in 11. stoletju je bila  eno od najbolj naprednih mest na svetu in veliko kulturno, politi\xc4\x8dno, finan\xc4\x8dno in gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V tem \xc4\x8dasu je bila zgrajena Velika mo\xc5\xa1eja. Pod kalifom al-Hakam II. je imela 3000 mo\xc5\xa1ej, krasne pala\xc4\x8de, 300 javnih kopali\xc5\xa1\xc4\x8dih in najve\xc4\x8djo knji\xc5\xbenico na svetu s 400.000 do 1.000.000 knjig. Po al-Mansurjevi smrti leta 1002 je boj za oblast med razli\xc4\x8dnimi frakcijami pripeljal do ropanja in uni\xc4\x8devanja Medine Azahare (Mad\xc4\xabnat az-Zahr\xc4\x81), utrjenega pala\xc4\x8dnega mesta kak\xc5\xa1nih osem kilometrov zahodno od C\xc3\xb3rdobe, ki je bilo de facto prestolnica Al-Andaluza, in dragocenih zgradb v C\xc3\xb3rdobi. Mesto je za\xc4\x8delo propadati in je po padcu kalifata leta 1031 postalo prestolnica neodvisnega republikanskega emirata (taifa). Emirat je \xc5\xbee leta 1070 osvojil seviljski vladar al-Mutamid ibn Abbad. Slednjega so leta 1091 odstavili maro\xc5\xa1ki Almoravidi in ga pregnali v Maroko,  kjer je leta 1095 umrl. Almoravide so v 12. stoletju zamenjali Almohadi. _NEWLINE_Pod njihovo oblastojo je mesto \xc5\xa1e naprej propadalo in prestolnico Al Andaluz so preselili v Sevillo. 29. junija 1236 je C\xc3\xb3rdobo po ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dnem obleganju zasedel Ferdinand III. Kastiljski. Mesto je razdelil na 14 colaciones  in zgradil \xc5\xa1tevilne nove cerkve._NEWLINE_Mesto je \xc5\xa1e naprej propadalo, predvsem po renesansi. V 18. stoletju se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev skr\xc4\x8dilo na skromnih 20.000. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dati je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele na za\xc4\x8detku 20. stoletja. _NEWLINE_C\xc3\xb3rdobo je zaradi obse\xc5\xbene zgodovinske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO 17. decembra 1984 razglasil za del svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Regionalna vlada (Junta de Andaluc\xc3\xada) \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa razmi\xc5\xa1lja o ustanovitvi velike mestne ob\xc4\x8dine, v katero bi bila poleg C\xc3\xb3rdobe vklju\xc4\x8dena tudi mesta Villafranca de C\xc3\xb3rdoba, Obejo, La Carlota, Villaharta, Villaviciosa, Almod\xc3\xb3var del R\xc3\xado in Guadalc\xc3\xa1zar. Raz\xc5\xa1irjena ob\xc4\x8dina bi imela pribli\xc5\xbeno 350000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xb3rdoba stoji ob reki Guadalquivir ju\xc5\xbeno od pogorja Siera Morena v pokrajini Andaluziji na jugu Iberskega polotoka.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xb3rdoba ima subtropsko-sredozemsko podnebje (K\xc3\xb6ppnova podnebna klasifikacija CSA). Ima najvi\xc5\xa1je poletne povpre\xc4\x8dne dnevne temperature v Evropi - 36,2 \xc2\xb0C v  juliju. Pogoste so tudi temperature preko 40 \xc2\xb0C. Avgustovsko 24 urno povpre\xc4\x8dje je kljub relativno nizkim no\xc4\x8dnim temperaturam 27,2 \xc2\xb0C in je med najvi\xc5\xa1jimi v Evropi._NEWLINE_Zime so mile s posameznimi zmrzalmi. Najve\xc4\x8d padavin je v hladnej\xc5\xa1ih mesecih od decembra do februarja, kar je posledica atlantskega obalnega vpliva. Poleti prevladuje tipi\xc4\x8dno vro\xc4\x8de in su\xc5\xa1no sredozamsko podnebje. Letna koli\xc4\x8dina padavin presega 500 mm, vendar so med leti velika odstopanja._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ji zabele\xc5\xbeeni temperaturi na letali\xc5\xa1\xc4\x8du v C\xc3\xb3rdobi, ki je 6 km ju\xc5\xbeno od mesta, sta bili 46.6 \xc2\xb0C 23. julija 1995 in 46.2 \xc2\xb0C  1. avgusta 2003.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko mestno jedro\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xb3rdoba je drugo najve\xc4\x8dje staro mesto v Evropi, ki se je na svojem vi\xc5\xa1ku lahko primerjalo s  Konstantinoplom, Damaskom in Bagdadom. Leta 1984 je bilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno na Unescov seznam svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Simbola starega mesta sta Velika mo\xc5\xa1eja \xe2\x80\x93 Mezquita, tudi Stolnica Marijinega vnebovzetja, iz 10. stoletja z zna\xc4\x8dilnimi progastimi oboki, ki je bila po rekonkvisti v zgodnjem 16. stoletju preurejena v katedralo, in Rimski most v njeni bli\xc5\xbeini. V rimsko zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino spadajo \xc5\xa1e tempelj, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, mavzolej,  Forum Adiectum, amfiteater in pala\xc4\x8da cesarja Maksimijana na arheolo\xc5\xa1kem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Cercadilla._NEWLINE_Blizu katedrale je stara judovska \xc4\x8detrt Juderia z vijugastimi ulicami, med katerimi sta najbolj zanimivi Calleja de las Flores in Calleja del Pa\xc3\xb1uelo, sinagogo in sefardsko hi\xc5\xa1o. _NEWLINE_Na skrajnem jugozahodu starega mesta je Alc\xc3\xa1zar de los Reyes Cristianos (Pala\xc4\x8da kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih kraljev), ki je bil neko\xc4\x8d  kraljeva pala\xc4\x8da in sede\xc5\xbe inkvizicije. Ob njem je kraljeva konju\xc5\xa1nica, v kateri so vzrejali andaluzijske konje. Blizu konju\xc5\xa1nice je ob dolgem zidu srednjeve\xc5\xa1ko kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. V ju\xc5\xbenem delu starega mestnega jedra in vzhodno od katedrale na Plaza del Potro je Posada del Potro, vrsta gostiln, ki so omenjene tudi v Cervantesovem Don Kihotu in romanu La Feria de los Discretos P\xc3\xada Baroja. Gostilne so bile aktivne do leta 1972. Trg in gostilne so dobile ime po vodnjaku sedi trga, ki predstavlja \xc5\xberebe. V bli\xc5\xbeini je slavolok Arco del Portillo iz 14. stoletja._NEWLINE_Na bregovih Guadalquivirja so vodni mlini Albolafia, Alegr\xc3\xada, Carbonell, Casillas, Enmedio, Lope Garc\xc3\xada, Martos, P\xc3\xa1palo, San Antonio, San Lorenzo in San Rafael iz mavrskega obdobja, v katerih so mleli \xc5\xbeito._NEWLINE_Velik del starega mestnega jedra obdaja rimsko obzidje z vrati Puerta de Almod\xc3\xb3var, Puerta de Sevilla in Puerta del Puente, ki so ostala od prvotnih trinajst mestnih vrat. Ohranili so se tudi stolpi Malmuerta, Belen in Puerta del Rincon in trdnjava  Calahorra s stolpom Donceles._NEWLINE_Med pala\xc4\x8dami v starem mestu so se ohranile Palacio de Viana iz 14. stoletja, Palacio de la Merced in druge. Na obrobju mesta je arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta Medina Azahara, ki je bilo poleg Alhambre v Granadi eno od glavnih \xc5\xa1pansko-muslimanskih arhitekturnih biserov._NEWLINE_Med druge zgradbe, vredne ogleda, spadata stopni\xc5\xa1\xc4\x8de Cuesta del Bail\xc3\xado, ki povezuje gornji in spodnji del mesta, in minaret San Juan, ki je bil neko\xc4\x8d del mo\xc5\xa1eje.\n_START_SECTION_\nKipi in spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nPo mestu je raztresenih deset kipov nadangela Rafaela, pokrovitelja in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika mesta. Postavljeni so na vidnej\xc5\xa1ih lokacijah, na primer pri rimskem mostu, mestnih vratih Puerta del Puente in trgu Plaza del Potro._NEWLINE_V zahodnem delu zgodovinskega mestnega jedra, blizu Puerta de Almod\xc3\xb3var iz islamskega obdobja, je kip Seneke mlaj\xc5\xa1ega. Pri  Puerta de la Luna je kip  filozofa, znanstvenika in zdravnika Ibn Ru\xc5\xa1da, na trgu de Tiberiades pa kip sefardskega judovskega filozofa in astronoma Maimonida. Malo ju\xc5\xbeneje sta pri Puerta de Sevilla kipa pesnika Ibn Zajduna  in pisatelja in pesnika Ibn Hazma. V Alc\xc3\xa1zarju so spomeniki katoli\xc5\xa1kih kraljev in Kri\xc5\xa1tofa Kolumba._NEWLINE_Veliko kipov je tudi po trgih v starem delu mesta. Na Plaza de las Tendillas je konjeni\xc5\xa1ki kip Gonzala Fern\xc3\xa1ndeza de C\xc3\xb3rdoba, na Plaza de Capuchinos kip Crista de los Faroles, na Plaza de la Trinidad kip Luisa de G\xc3\xb3ngora, na Plaza del Cardenal Salazar doprsni kip Ahmeda ibn Moameda abu Yafarja al-Gafiqija, na Plaza de Capuchinas kip \xc5\xa1kofa Osia, na Plaza del Conde de Priego spomenik Manolete in na Campo Santo de los M\xc3\xa1rtires kip Al-Hakam II. in spomenik zaljubljenih._NEWLINE_Na vrtovih Jardines de la Agricultura je spomenik slikarja Julia Romera de Torres, doprsni kip kiparja   Matea Inurria, doprsni kip pesnika Julia Aumenta in kip, posve\xc4\x8den vrtnarju Anicetu Garc\xc3\xadi Rold\xc3\xa1nu, ki je bil ubit v parku. Malo ju\xc5\xbeneje, v vrtovih vojvode de Rivas, je kip pisatelja in pesnika \xc3\x81ngela de Saavedra, tretjega vojvode Rivasa, ki ga je izdelal kipar Mariano Benlliure._NEWLINE_Ob reki Guadalquivir blizu mostu San Rafael je umeten otok kipov s pribli\xc5\xbeno deset kipi, izdelanimi  med Mednarodnim simpozijem kiparstva. Pri mostu Miraflores je kip plavalca  "Hombre R\xc3\xado", ki gleda v nebo, smer pa je odvisna od vodnega toka.\n_START_SECTION_\nSlavne osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV C\xc3\xb3rdobi je bilo rojenih ali je v njej ustvarjalo mnogo znanih osebnosti, zato so na\xc5\xa1tete samo nekatere najbolj slavne.'