b'\n_START_ARTICLE_\nRodbina Bibra\n_START_PARAGRAPH_\nRodbina Bibra je bila ena vodilnih (Uradel) plemi\xc5\xa1kih rodbin v Frankoniji (severni del Bavarske) in Turingije med 15. in 17. stoletjem. Vodje rodbine so sprva imeli naziv Reichsritterja, nato pa Reichsfreiherra. Po razpadu Svetega rimskega cesarstva so postali Freiherri (baroni) Bavarske in Bohemije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi dokumentirani vir rodbine je dokument \xc5\xa1kofa Otta Bamber\xc5\xbeanskega iz leta 1119, ki vsebuje ime Rupertus de Bibra. Ohranil se je tudi dokument iz leta 1151, v katerem so omenjeni Pertholdus (Berthold) de Bibra in njegova sina Pertholdus (Berthold) ter Tagino. V 15. stoletju je pri\xc4\x8dela rodbina pove\xc4\x8davati svoj vpliv in premo\xc5\xbeenje; leta 1605 v izdaji Siebmachersove grbovne knjige je rodbina navedena kot najbolj vplivna frankonijska rodbina z nazivom Freiherr. Toda rodbina je pri\xc4\x8dela v istem stoletju nazadovati, ko je umrla ve\xc4\x8dina mo\xc5\xa1kih potomcev (zaradi naravnih razlagov; npr. plju\xc4\x8dne kuge) oz. so postali del klera. Po smrti Heinricha leta 1602 je princ-\xc5\xa1kof Julius Echter von Mespelbrunn zasegel ve\xc4\x8dino rodbinske posesti v okviru protireformacije. Rodbina je vlo\xc5\xbeila to\xc5\xbebo, ki je bila razre\xc5\xa1ena \xc5\xa1ele po 79 letih; nazaj so dobili vsa posestva razen Burgwallbacha, a so ostali brez posestvenih dohodkov iz \xc4\x8dasa zasedbe._NEWLINE_Zasedba rodbinskih posestev je predstavljala konec vpliva rodbine, saj si ni nikoli opomogla. Kljub temu so njeni \xc4\x8dlani dosegli naziv Reichsfreiherrov. Rodbina oz. njeni \xc4\x8dlani so se naselili na podro\xc4\x8dju Avstrijskega imperija, Britanskega imperija in ZDA.'