b'\n_START_ARTICLE_\nSpodnja Panonija (dr\xc5\xbeava)\n_START_SECTION_\nVladavina Pribine\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodnofrankovski kralj Ludvik Nem\xc5\xa1ki je Spodnjo Panonijo leta 840 podelil v fevd nekdanjemu nitrejskemu knezu slovanskega rodu Pribini, ki je pod pritiskom velikomoravskega kneza Mojmira zbe\xc5\xbeal k tedanjemu prefektu Vzhodne marke Ratbodu. Pri Blatnem jezeru je Pribina sezidal svojo prestolnico Blatenski kostel, ki jo je obdajalo mo\xc4\x8dvirje. Kot frankovski vazal se je zelo izkazal: dobro je skrbel za utrjevanje vzhodne meje, opusto\xc5\xa1eno pokrajino je hitro koloniziral in krepil mo\xc4\x8d pokrajine. Tako je \xc5\xbee v petih letih prejel fevd v trajno last (alod), postal pa je tudi mejni grof Spodnje Panonije. V svojo grofijo je naseljeval slovanske in bavarske priseljence. Tako med naseljenci in vladajo\xc4\x8dimi so kljub mo\xc4\x8dni nem\xc5\xa1ki kolonizaciji prevladovali Slovani, kar je omogo\xc4\x8dilo njihov kasnej\xc5\xa1i vzpon na tem obmo\xc4\x8dju. V verskih zadevah je Pribina podpiral salzbur\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo. Pribina je padel leta 860 ali 861, bore\xc4\x8d se na frankovski strani v boju z upornimi Velikomoravani, ki so se osvobajali frankovske nadvlade. Leta 862 ga je nasledil sin, kasnej\xc5\xa1i knez Kocelj.\n_START_SECTION_\nVladavina Koclja\n_START_PARAGRAPH_\nKocelj je v za\xc4\x8detku svoje vladavine nadaljeval z o\xc4\x8detovo politiko sodelovanja s Franki, tako v dr\xc5\xbeavnih kot v verskih zadevah. Z njim sta se sre\xc4\x8dala tudi misijonarja Ciril in Metod ter nanj napravila mo\xc4\x8dan vtis._NEWLINE_Ko so Velikomoravani leta 869 za\xc4\x8deli z uporom proti Frankom, je velikomoravskemu knezu Rastislavu zanj uspelo pridobiti tudi Koclja. Upor je uspel in ustanovljena je bila nova, samostojna slovanska dr\xc5\xbeava Spodnja Panonija, katere knez je postal Kocelj. Skupaj z Rastislavom in njegovim ne\xc4\x8dakom Svetopolkom so se zavzemali, da bi se Metod vrnil v te kraje kot \xc5\xa1kof. Pape\xc5\xbe jim je leta 869 ugodil, kasneje pa je na Kocljeve pro\xc5\xa1nje tudi ponovno ustanovil sirmijsko nad\xc5\xa1kofijo, katere sede\xc5\xbe je bil v Kocljevi dr\xc5\xbeavi. \xc5\xa0kof Metod je uvajal slovansko bogoslu\xc5\xbeje in sprva deloval predvsem v Panoniji, njen upravni okoli\xc5\xa1 pa je vklju\xc4\x8deval Spodnjo Panonijo in Velikomoravsko. To je pomenilo vrh za tedaj ponovno (prvi\xc4\x8d po napadih Obrov) trdno povezane Ju\xc5\xbene in Zahodne Slovane. Imeli so podporo Bizantincev (zagotavljal jim jo je Metod) in frankovsko koloniziranje obmo\xc4\x8dja je bilo zavrto. Najverjetneje je v Spodnji Panoniji nastal prvi slovanski zakonik Zakon sudni ljudem, katerega avtor je najbr\xc5\xbe Metod._NEWLINE_Salzbur\xc5\xa1ka nad\xc5\xa1kofija je tako izgubljala vpliv nad temi dr\xc5\xbeavami, kar je njeno vodstvo seveda motilo, prav tako kot nem\xc5\xa1ke fevdalce, ki so izgubili velik del ozemlja. Okrog leta 870 jim je uspelo odstraniti Rastislava in zapreti Metoda, vendar je nato na Velikomoravskem izbruhnil upor, ki je za\xc4\x8dasno prepre\xc4\x8dil napad na Koclja, tedaj nosilca pomembne vloge pri ohranjanju in podpiranju dela Metodovih u\xc4\x8dencev. Ko so leta 873 na zahtevo pape\xc5\xbea Janeza VIII. Franki kon\xc4\x8dno izpustili Metoda, ga je Kocelj kljub njihovim gro\xc5\xbenjam ponovno sprejel. \xc5\xbde naslednjega leta so jih uresni\xc4\x8dili. Zasedli so Spodnjo Panonijo, pregnali Metoda, ki se je zatekel na Velikomoravsko, in odstranili Koclja, kar je seveda pomenilo konec samostojnosti. Po tem dogodku Kocelj izgine iz zgodovine. Ozemlje Spodnje Panonije je bilo \xc5\xbee leta 876 skupaj z Zgornjo Panonijo, Karantanijo in podro\xc4\x8djem zgornjega Posavja vklju\xc4\x8deno v novo pomembno frankovsko politi\xc4\x8dno tvorbo- Regnum Carantanum, ki ga je upravljal Arnulf Koro\xc5\xa1ki.'