b'\n_START_ARTICLE_\nMiroslav Brezav\xc5\xa1\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini u\xc4\x8ditelja Avgusta Brezav\xc4\x8d\xc5\xa1ka v \xc5\xa0entjan\xc5\xbeu pri Sevnici, kjer je bila mama med 1. svetovno vojno v begunstvu. Ljudsko \xc5\xa1olo je oboskoval v Gornjem Cerovem (1923-1928), kjer je bil o\xc4\x8de u\xc4\x8ditelj, ter nadaljeval na Tehni\xc4\x8dnem zavodu v Gorici (1928-1930). V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja na Tehni\xc4\x8dnem zavodu je skupina petih dijakov ustanovila tajno organizacijo imenovano \xc4\x8crni bratje. To ime je bilo vzeto po italijanski tajni organizaciji karbonarji. V tistih letih so bile razmere na Primorskem take, da so kar silile v uporni\xc5\xa1ko delovanje (po\xc5\xbeigi slovenskih \xc5\xa1ol, preganjanje slovenskih u\xc4\x8diteljev, preme\xc5\xa1\xc4\x8danje teh v notranjost Italije; tudi Mirkov o\xc4\x8de je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v kraj Vignola pri Modeni). Pisatelj France Bevk je 1952 napisal knjigo \xc4\x8crni bratje (COBISS) v kateri je opisal delovanje teh dijakov. Glavni vodja je bil Miroslav Brezav\xc5\xa1\xc4\x8dek, ki ga Bevk v knjigi imenuje Jerko. Ta skupina dijakov se ni bojevala z oro\xc5\xbejem, ampak z lepilnimi akcijami. Lepili so slovenske zastave in listi\xc4\x8de z besedilom\xc2\xa0\xc2\xbbDol z Mussolinijem!\xc2\xab. Fa\xc5\xa1isti_NEWLINE_so iskali organizatorje teh akcij. Izdal jih je so\xc5\xa1olec. Vsa peterica je bila kmalu zaprta. Vr\xc5\xa1ila so se zasli\xc5\xa1evanja, tudi z mu\xc4\x8denjem in stradanjem. Fa\xc5\xa1isti so hoteli izvedeti kdo vodi skupino. Najbolj sumljiv jim je bil Mirko, sin slovenskega u\xc4\x8ditelja. Mu\xc4\x8denje se je zaostrilo do skrajnosti. Na smrt bolnega so pripeljali domov, kjer je umrl v naro\xc4\x8dju svoje mame. Pokopan je Cerovem. Njegov grob je za\xc5\xa1\xc4\x8diten, osebne predmete in orodje, ki ga je uporabljal za tiskanje letakov, njegove slike in drugo pa hrani Gori\xc5\xa1ki muzej.'