b'\n_START_ARTICLE_\nKoordinacijsko \xc5\xa1tevilo\n_START_PARAGRAPH_\nV kemiji in kristalografiji je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo centralnega atoma v molekuli ali kristalu \xc5\xa1tevilo njegovih najbli\xc5\xbejih sosedov. Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo se za molekule dolo\xc4\x8da nekoliko druga\xc4\x8de kot za kristale._NEWLINE_V kemiji je poudarek na strukturah vezi v molekulah ali ionih, zato se koordinacijsko \xc5\xa1tevilo dolo\xc4\x8da preprosto s se\xc5\xa1tevanjem atomov, ki so z enojnimi ali ve\xc4\x8dkratnimi vezmi vezani na centralni atom. Primer: v kompleksnem ionu [Cr(NH\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82Cl\xe2\x82\x82Br\xe2\x82\x82]\xc2\xb9\xe2\x81\xbb ima centralni kation Cr\xc2\xb3\xe2\x81\xba koordinacijsko \xc5\xa1tevilo 6, ker je nanj vezanih \xc5\xa1est skupin: dve skupini NH\xe2\x82\x83 in po dva iona Cl\xe2\x81\xbb in Br\xe2\x81\xbb._NEWLINE_V strukturah trdnega stanja, na primer v kristalih, so kemijske vezi pogosto definirane manj jasno, zato se zanje uporabljajo enostavnjej\xc5\xa1i modeli, v katerih so atomi prikazani kot toge, stikajo\xc4\x8de se kroglice. V teh modelih je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo atoma \xc5\xa1tevilo atomov, s katerimi se stika.\n_START_SECTION_\nUporaba v kemiji\n_START_PARAGRAPH_\nV kemiji je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo prvi definiral Alfred Werner leta 1893 kot celotno \xc5\xa1tevilo sosedov centralnega atoma v molekuli ali ionu. Primer: ogljikov atom ima v ve\xc4\x8dini stabilnih organskih spojin po \xc5\xa1tiri vezi, njegovo koordinacijsko \xc5\xa1tevilo pa je lahko razli\xc4\x8dno. V metanu (CH\xe2\x82\x84) je enako \xc5\xa1tiri, ker so nanj vezani \xc5\xa1tirje vodikovi atomi, v etenu (CH\xe2\x82\x82=CH\xe2\x82\x82) tri, ker so nanj vezani en ogljikov in dva vodikova atoma, v etinu (CH\xe2\x89\xa1CH) pa dva, ker sta nanj vezana en ogljikov in en vodikov atom. Za ra\xc4\x8dunanje koordinacijskega \xc5\xa1tevila se \xc5\xa1teje samo prva (sigma) vez, druga in tretja (pi) vez pa ne._NEWLINE_Tudi v anorganski kemiji se \xc5\xa1teje samo prva ali sigma vez med vsakim ligandom in centralnim atomom, ne pa tudi pi vezi istih ligandov. V volframovem heksakarbonilu (W(CO)\xe2\x82\x86) je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo volframa enako \xc5\xa1est, \xc4\x8deprav so v kovinskih karbonilih pomembne tako sigma kot pi vezi._NEWLINE_Kompleksi z visokimi koordinacijskimi \xc5\xa1tevili so na primer ioni, ki jih tvorita uran in torij z dvodentatnimi nitratnimi ioni kot ligandi. Tak\xc5\xa1na iona sta na primer U(NO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x86\xc2\xb2\xe2\x81\xbb in Th(NO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x86\xc2\xb2\xe2\x81\xbb, v katerih je vsak nitratni ligand vezan na kovino preko dveh kisikovikovih atomov, tako da je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo urana oziroma torija enako 12._NEWLINE_\xc4\x8ce so ionski polmeri ligandov majhni, so mo\xc5\xbena tudi ve\xc4\x8dja koordinacijska \xc5\xa1tevila. Ena od ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij je napovedala posebno stabilen ion PbHe\xe2\x82\x81\xe2\x82\x85\xc2\xb2\xe2\x81\xba, ki je zgrajen iz centralnega svin\xc4\x8devega iona, koordiniranega z ni\xc4\x8d manj kot 15 helijevimi atomi.\n_START_SECTION_\nUporaba v kristalografiji\n_START_PARAGRAPH_\nV materialnih znanostih je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo danega atoma v notranjosti kristalne re\xc5\xa1etke enako \xc5\xa1tevilu atomov, ki se ga dotikajo. \xc5\xbdelezo pri 20\xc2\xa0\xc2\xb0C kristalizira kot telesno centrirana kocka, v kateri je vsak notranji \xc5\xbeelezov atom obdan z osmimi sosednjimi \xc5\xbeelezovimi atomi. Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo strukture je zato enako 8._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo je 12. Pojavlja se v heksagonalnem gostem zlogu in kubi\xc4\x8dnem gostem zlogu oziroma v ploskovno centrirani kocki. Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo 12 ustreza teoreti\xc4\x8dni zgornji meji kontaktnega \xc5\xa1tevila za enako velike kroglice._NEWLINE_Najbolj znana alotropa ogljika imata razli\xc4\x8dni koordinacijski \xc5\xa1tevili. V diamantu je vsak ogljikov atom v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du tetraedra, ki ga tvorijo drugi \xc5\xa1tirje ogljikovi atomi. Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo je zato enako 4, tako kot v metanu. Grafit je zgrajen iz dvodimenzionalnih slojev, v katerih je vsak ogljikov atom vezan na tri sosednje ogljikove atome. Atomi na drugih slojih so bolj oddaljeni in niso najbli\xc5\xbeji sosedje. Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo pgljika je zato enako 3, kot v etenu._NEWLINE_Enostavne ionske strukture so opisane z dvema koordinacijskima \xc5\xa1teviloma za vsak ion posebej. Kalcijev fluorid ima strukturo (8,4). To pomeni, da je vsak kation Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba obkro\xc5\xbeen z osmimi anioni F\xe2\x81\xbb in vsak anion F\xe2\x81\xbb s \xc5\xa1tirimi kationi Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba. V natrijevem kloridu (NaCl) je \xc5\xa1tevilo kationov in anionov enako, zato sta enaki tudi obe koordinacijski \xc5\xa1tevili (6,6)._NEWLINE_Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo atoma, ki je na povr\xc5\xa1ini kristala, je vedno manj\xc5\xa1e od kordinacijskega \xc5\xa1tevila atoma v notranjosti krisala in je odvisno od Millerjevih indeksov ploskve. V telesno centriranem kubi\xc4\x8dnem kristalu je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo atoma na ploskvi (100) enako 4.'