b'\n_START_ARTICLE_\nGrobni pridatek\n_START_PARAGRAPH_\nGrobni pridatki (arheologija in antropologija) so predmeti pokopani skupaj s pokojnikom._NEWLINE_Po navadi so osebna lastnina, material za nemoteno potovanje pokojnika v posmrtno \xc5\xbeivljenje ali darila za bogove. Grobni pridatki se lahko opredeli kot tip votivnega darila. Ve\xc4\x8dina grobnih pridatkov, ki jih odkrijejo arheologi, so sestavljeni iz anorganskih predmetov kot je keramika in kamen in kovine, orodja, tudi organskih snovi, \xc4\x8deprav se te razkrojijo, so na\xc5\xa1li v starodavnih grobnicah.  Nagrobna umetnost je \xc5\xa1irok pojem, a na splo\xc5\xa1no pomeni umetnine, ki so posebej namenjene okra\xc5\xa1evanju groba: kot miniaturni modeli premo\xc5\xbeenja, vklju\xc4\x8dno s su\xc5\xbenji in delavci za "uporabo" v posmrtnem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Kjer se pojavijo grobni pridatki, je ropanje grobov potencialna te\xc5\xbeava. Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani bi vpraskali besedo \xc5\x9bu\xce\xb8ina, etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko za "iz groba" na grobne pridatke pokopan z mrtvimi, da bi odvrinili njihovo ponovno uporabo \xc5\xbeivim.  Grobnica faraona Tutankamona je znan, ker je ena redkih egip\xc4\x8danskih grobnic, ki ni bila izropana v starih \xc4\x8dasih._NEWLINE_Grobne pridatke je mogo\xc4\x8de obravnavati kot \xc5\xbertev, namenjeno za korist pokojnika v posmrtnem \xc5\xbeivljenju. Tesno povezani so obi\xc4\x8daji \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje prednikov in darovanje mrtvim, v sodobni zahodni kulturi se nana\xc5\xa1a na verne du\xc5\xa1e (Dan mrtvih), v vzhodni Aziji "hudi\xc4\x8dev denar" in s tem povezane obi\xc4\x8daje. Tesno povezan je obi\xc4\x8daj \xc5\xbertvovanja ljudi, kjer so slu\xc5\xbeabnike ali \xc5\xbeene pokojnega poglavarja pokopali s pokojnikom. Ko je bilo dajanje dragih pridatkov in su\xc5\xbenjev ali slu\xc5\xbeabnikov znak visokega statusa v bronasti dobi, je prepoved stro\xc5\xa1kov pripeljala do razvoja "ponaredkov" pridatkov, kjer je umetni\xc5\xa1ko delo upodabljalo pridatke ali so izdelane figure zakopavali in odlagali v grob namesto dejanskih \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo sporne najdbe hotenih pokopov neandertalcev starih 130.000 let. Podobne trditve obstajajo za zgodnje anatomsko moderne ljudi stare okoli 100.000 let. Prve nesporne primere grobov najdemo v sodobnih \xc4\x8dlovekovih naseljih v paleolitiku._NEWLINE_Kroglice iz bazalta v grobovih Rodovitnega polmeseca datirajo v konec zgornjega paleolitika, ki se za\xc4\x8dne pribli\xc5\xbeno v 12. do 11. tiso\xc4\x8dletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. _NEWLINE_Porazdelitev pridatkov je potencialni kazalnik socialnega razslojevanja v dru\xc5\xbebi. Tako zgodnji neolitski grobovi po navadi ka\xc5\xbeejo enako porazdelitev dobrin, kar ka\xc5\xbee na bolj ali manj brezrazredno dru\xc5\xbebo, medtem ko so v grobovih bakrene in bronaste dobe bogati pridatki skoncentrirani v "poglavarjevem" grobu, kar ozna\xc4\x8duje socialno razslojevanje. Zato je mo\xc5\xbeno da pridatki ka\xc5\xbeejo na stopnjo zavedanja in skrbi v zvezi s posmrtnim \xc5\xbeivljenjem in s tem povezanim ob\xc4\x8dutkom duhovnosti.\n_START_SECTION_\nZnane grobnice\n_START_PARAGRAPH_\nVtis socialnega statusa v bogatih grobovih je ekstremen v kraljevih grobovih bronaste dobe. V nekropoli v Tebah v Starem Egiptu, so piramide in kraljevi grobovi v Dolini kraljev med najbolj izpopolnjenimi pokopi v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini. Ta trend se nadaljuje v \xc5\xbeelezni dobi. Primer izjemno bogatega kraljevskega groba iz \xc5\xbeelezne dobe je Terakota vojska \xc4\x8cin \xc5\xa0i Huangdija (Qin Shi Huang)._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju rimskega imperija, imajo zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danski grobovi malo pridatkov, ti pa po navadi izginejo s padcem gr\xc5\xa1ko-rimskega politeizma v 5. in 6. stoletju. Podobno je bila prisotnost grobnih pridatkov v zgodnjem srednjem veku v Evropi pogosto sprejeta kot dokaz o poganstva, \xc4\x8deprav je bila, v obdobju pokristjanjevanja v anglosa\xc5\xa1ki Angliji in frankovskem cesarstvu (7. stoletje), lahko situacija bolj zapletena.  V kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem srednjem veku so visoko statusni grobovi ozna\xc4\x8deni na zunanjosti, z nagrobnimi spomeniki ali dragim kamnom namesto prisotnosti pridatkov._NEWLINE_Praksa dajanja pridatkov pokojnikom je tako neprekinjena od za\xc4\x8detka starej\xc5\xa1ega paleolitika, \xc4\x8de \xc5\xbee ne srednjega paleolitika in je trajala do razmeroma zadnjega obdobja, v \xc5\xa1tevilnih regijah sveta je prenehala s pokristjanjevanjem.\n_START_SECTION_\nVloga v arheologiji\n_START_PARAGRAPH_\nPomen pridatkov, od preprostih vedenjskih in tehni\xc4\x8dnih do metafizi\xc4\x8dnih, v arheologiji ni mogo\xc4\x8de preceniti. Zaradi njihove prisotnosti skoraj povsod po svetu in skozi prazgodovino, je v mnogih primerih izkop vsakodnevnih predmetov, ki se nahajajo v grobovih, glavni vir artefaktov pregledanih v prazgodovinski kulturi. Vendar pa je treba paziti na naivno razlago pridatkov kot objektivnega vzorca teh v uporabi v kulturi. Zaradi njihovega ritualnega konteksta lahko grobni pridatki predstavljajo poseben razred artefaktov, v nekaterih primerih narejenih posebej za pokop. Umetnine narejene za sam pokop so znane kot nagrobna umetnost, medtem ko so pridatki v o\xc5\xbejem smislu narejeni za dejansko porabo v posmrtnem \xc5\xbeivljenju, v praksi pa se ti dve kategoriji prekrivata._NEWLINE_Grobni pridatki v bronastodobnih in \xc5\xbeeleznodobnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8dih so dober pokazatelj relativnega socialnega statusa. V \xc5\xa1tudiji a grobi\xc5\xa1\xc4\x8du v Pontecagnano Faiano, Italija 2001, je bila najdena korelacija med kakovostjo pridatkov in forenzi\xc4\x8dnih kazalnikov okostij, ki ka\xc5\xbeejo, da so okostnjaki v bogatih grobnicah ve\xc4\x8dinoma ka\xc5\xbeejo znatno manj dokazov o biolo\xc5\xa1kem stresu v odrasli dobi, z manj zlomljenimi kostmi ali znaki trdega dela.'