b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki kapital\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki kapital so vse kompetence in predanosti ljudi znotraj dolo\xc4\x8dene organizacije. Predstavljajo ga zaposleni v organizaciji s svojimi ve\xc5\xa1\xc4\x8dinami, izku\xc5\xa1njami, znanji, potenciali in sposobnosti. \xc4\x8clove\xc5\xa1ki kapital zajema vse \xc4\x8dlovekove sposobnosti, ki so potrebne za uspe\xc5\xa1no podjetje oziroma organizacijo. Posamezniki so prednost v organizaciji samo, \xc4\x8de se odlo\xc4\x8dijo, da bodo investirali svoj kapital v njo.\n_START_SECTION_\nTeorije opredelitve \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nSchultz, Becker in Mincer so v \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja postavili temeljne teorije \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala. Ekonomist Theodore Schultz je uporabil izraz \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital in z njim reflektiral vrednost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zmo\xc5\xbenosti. Menil je, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital kot katerikoli drugi kapital, le da ga ne moremo kupiti ali prodati in da ga lahko dobimo le z investiranjem v \xc4\x8dloveka. Izobrazba in izobra\xc5\xbeevanje imata po njegovem mnenju v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem kapitalu osrednje mesto.  Gary Becker je avtor najbolj znane aplikacije ideje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala. V delu Human Capital leta 1964 je opredelil in izmeril neposredne ekonomske koristi izobra\xc5\xbeevanja ter usposabljanja za posameznika in za dru\xc5\xbebo. Po njegovem mnenju je spodbuda za investiranje odvisna od pri\xc4\x8dakovanega donosa na investicijo. Jacob Mincer je leta 1958 objavil \xc4\x8dlanek Investment in Human Capital and Personal Income Distribution. Ukvarjal se je z vpra\xc5\xa1anjem nalo\xc5\xbeb v izobra\xc5\xbeevanje odraslih, pri \xc4\x8demer se je osredoto\xc4\x8dal predvsem na usposabljanje na delovnem mestu ter na oblikovanje preprostega postopka za analizo razmerja med izobrazbo in zaslu\xc5\xbeki.\n_START_SECTION_\nZakaj je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital vedno bolj pomembna tema?\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih petnajstih letih je pri\xc5\xa1lo do revolucije v delovni sili in na delovnem mestu, zato \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital \xc5\xa1e nikoli ni bil bolj pomemben pri konkuren\xc4\x8dnosti. V razvitem svetu sta se najbolj razvila informacijsko in storitveno gospodarstvo. V informacijski ekonomiji so ljudje kriti\xc4\x8dna prednost, v storitveni ekonomiji pa je 80\xc2\xa0% vrednosti podjetja vezano na ljudi. Dostop do finan\xc4\x8dnega kapitala ni ve\xc4\x8d vir konkuren\xc4\x8dne prednosti, ta nara\xc5\xa1\xc4\x8da s \xc4\x8dlovekovimi sposobnostmi, spretnostmi in kompetencami. Ljudje s pravim profilom in zmo\xc5\xbenostmi zagotavljajo prednost, ki jo konkurenca te\xc5\xbeko nadomesti. Organizacije se zavedajo, da potrebujejo ljudi, ki prinesejo nove prednosti ter da so se ljudje, od katerih so odvisni, spremenili. Na trgu dela se pojavlja vedno starej\xc5\xa1a in bolj raznoliko populacija, z vedno ve\xc4\x8d \xc5\xbeenskami, ki vstopajo na delovna mesta. Kljub temu pa se gospodarstvo \xc5\xa1e vedno ukvarja s problemom pomanjkanja spretnosti v informacijski in storitveni ekonomiji. Potreba po talentu, \xc4\x8dlovekovem kapitalu, pomeni, da organizacije ne morejo vzeti kot samoumevno to, da bodo posamezniki \xc5\xbeeleli svoj kapital vlo\xc5\xbeiti prav v njihovo organizacijo. Poleg tradicionalne pla\xc4\x8de in slu\xc5\xbebene varnosti morajo podjetja ponuditi tudi druge elemente, da bi privabile in ohranile najbolj\xc5\xa1e talente.\n_START_SECTION_\nStruktura \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki kapital je sestavljen iz zmo\xc5\xbenosti, odnosa in intelektualne pro\xc5\xbenosti zaposlenih. Zmo\xc5\xbenosti predstavljajo tisto, kar lahko organizacija ustvari s pomo\xc4\x8djo zaposlenih. Temelja elementa zmo\xc5\xbenosti sta znanje in ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Znanje pokriva akademsko poznavanje stvari in je v glavnem vezano na \xc4\x8dlovekovo stopnjo izobrazbe. Ve\xc5\xa1\xc4\x8dine pa predstavljajo njihov prakti\xc4\x8den del in niso ni\xc4\x8d manj pomembne od znanja, vendar pa so z njim povezane. Kljub temu v praksi ni nujno, da \xc4\x8dlovek posreduje oba pola zmo\xc5\xbenosti. Odnos pomeni pripravljenosti ljudi, da uporabijo znanje v korist organizacije. Organizacija ima na to stran \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala zelo majhen vpliv, odvisen je predvsem od osebnostnih lastnosti posameznika, nanj pa vplivajo motivacija, vedenje in dr\xc5\xbea zaposlenih. Motivacija je sposobnost dosegati strate\xc5\xa1ke cilje in premagovati ovire. Vedenje ozna\xc4\x8duje ustvarjeno okolje, ki izvira iz vedenj vseh zaposlenih. Osebno dr\xc5\xbeo pa oblikuje predvsem eti\xc4\x8dna usmeritev posameznika, ki svojega ravnanja ne usmerja le z vidika prihodnjega uspeha, ampak z vidika eti\xc4\x8dnih vrednosti dru\xc5\xbebe, v kateri deluje. Intelektualna pro\xc5\xbenost zaposlenih pomeni sposobnost prena\xc5\xa1anja znanja iz enega konteksta v drugega. Gre za sposobnost uporabiti znanje v najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih polo\xc5\xbeajih ter poiskati inovativne re\xc5\xa1itve. Komponente intelektualne pro\xc5\xbenosti so inovacije, imitacije, prilagoditve in opredmetenje. Inovacija je sposobnost nadgrajevanja prej\xc5\xa1njega znanje in ustvarjanja novega. Posnemanje pomeni, da se podjetje ozre naokrog, opazi na trgu novosti in jih nato prenese v svoje delovanje. Prilagoditve pomenijo uspe\xc5\xa1no prilagajanje podjetja okolju, ki si na ta na\xc4\x8din zagotovi nadaljnji obstoj. Opredmetenje pomeni sposobnosti pretvoriti zamisel v izdelek ali storitev.\n_START_SECTION_\nVlaganje v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olanje, izobra\xc5\xbeevanje, strokovna usposabljanja na delovnem mestu ter zdravstvo so najpomembnej\xc5\xa1e investicije v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital. Omogo\xc4\x8dajo zvi\xc5\xa1anje dohodka, izbolj\xc5\xa1anje zdravja in bolj\xc5\xa1o kvaliteto posameznikovega \xc5\xbeivljenja. Poleg formalne izobrazbe se \xc5\xa1tudentje u\xc4\x8dijo \xc5\xa1e izven \xc5\xa1ole, posebej v slu\xc5\xbebi. Diplomati niso popolnoma pripravljeni na trg dela, ko kon\xc4\x8dajo univerzo, zato pred slu\xc5\xbebo opravljajo tudi razli\xc4\x8dne formalne in neformalne programe usposabljanja. \xc4\x8cas usposabljanja na delovnem mestu se razteza od ene ure za enostavne slu\xc5\xbebe kot je npr. pomivanje posode, do nekaj let za slu\xc5\xbebe, ki zahtevajo opravljanje te\xc5\xbekih nalog kot je npr. in\xc5\xbeenirstvo. Podatki, ki so dostopni, ka\xc5\xbeejo, da je slu\xc5\xbebeno usposabljanje zelo pomemben izvor vi\xc5\xa1anja zaslu\xc5\xbeka, ki ga dobijo delavci, ko pridobivajo izku\xc5\xa1nje na delu. Vpliv dru\xc5\xbeine na znanje, spretnosti, zdravje, vrednote in navade njihovih otrok je zelo pomemben dejavnik investicije v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital. Star\xc5\xa1i vplivajo na pridobitev izobrazbe in \xc5\xa1e na veliko drugih dimenzij otrokovega \xc5\xbeivljenja. Vendar pa pozitivni odnosi med zaslu\xc5\xbeki star\xc5\xa1ev in otrok niso zelo mo\xc4\x8dni, odnosi med leti \xc5\xa1olanja star\xc5\xa1ev in otrok pa so mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nVlaganje v izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko \xc5\xa1tudij ka\xc5\xbee, da srednje\xc5\xa1olska in univerzitetna izobrazba v ZDA zvi\xc5\xa1a posameznikov dohodek, tudi ko izvzamemo stro\xc5\xa1ke \xc5\xa1olanja in ko prilagodimo dejstva, da imajo ljudje z vi\xc5\xa1jo izobrazbo po navadi vi\xc5\xa1ji koli\xc4\x8dnik inteligentnosti in bolj izobra\xc5\xbeene star\xc5\xa1e. Podobni dokazi so dostopni iz ve\xc4\x8d kot sto razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav z razli\xc4\x8dnimi ekonomskimi sistemi. Dohodki bolj izobra\xc5\xbeenih ljudi so skoraj vedno nad povpre\xc4\x8djem, \xc4\x8deprav so zaslu\xc5\xbeki po navadi ve\xc4\x8dji v manj razvitih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Ekonomska rast ve\xc4\x8dine dr\xc5\xbeav v 19. in 20. stoletja je bila delno posledica \xc5\xa1irjenja znanstvenih in tehnolo\xc5\xa1kih znanj, ki so povi\xc5\xa1ala produktivnost dela. Pove\xc4\x8dano opiranje industrije na napredna in zahtevna znanja so pove\xc4\x8dala vrednost izobra\xc5\xbeevanja, tehni\xc4\x8dnega \xc5\xa1olanja, slu\xc5\xbebenega usposabljanja in drugega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala. Nove tehnolo\xc5\xa1ke prednosti ne pomagajo dr\xc5\xbeavam, ki imajo malo usposobljenih delavcev za njihovo uporabo. Ekonomska rast je odvisna od interakcije med novim znanjem in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim kapitalom. Vi\xc5\xa1ja formalna izobrazba in ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina usposabljanja so povezani z velikim napredkom v tehnolo\xc5\xa1kem znanju v vseh dr\xc5\xbeavah, ki so dosegle pomembno ekonomsko rast. Ekonomski rekordi Japonske, Tajvana in drugih Azijskih dr\xc5\xbeav v zadnjih desetletjih ka\xc5\xbeejo pomembnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala k ekonomski rasti. Kljub pomanjkanju naravnih virov Azijski tigri rastejo, predvsem zaradi zana\xc5\xa1anja na dobro usposobljeno, izobra\xc5\xbeeno ter marljivo delovno silo, ki je ustvarila izjemno moderno tehnologijo.\n_START_SECTION_\nMerjenje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so najve\xc4\x8dja konkuren\xc4\x8dna prednost podjetja, vendar pa je vpra\xc5\xa1anje kako izmeriti vrednost te prednosti. Kvantitativna evaluacija \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala je velik izziv. Trenutno ni ene same mere, ki bi bila neodvisna od konteksta in s katero bi lahko opisali vpliv \xc4\x8dlovekovih kompetenc in njegove predanosti na poslovni uspeh. Obstajajo zanesljive metode, ki merijo dobi\xc4\x8dek vlaganja v fizi\xc4\x8dni kapital, medtem ko je merjenje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala nova in razvijajo\xc4\x8da se znanost. Te\xc5\xbeko je dokazati povezave med vzroki in posledicami v kompleksnem delovnem in socialnem okolju. Pripisovanje vzrokov je posebej te\xc5\xbeavno, ker je poslovni kontekst druga\xc4\x8dno socialno okolje. Kot primer lahko vzamemo vpra\xc5\xa1anje:\xc2\xa0\xc2\xbbAli se je zadovoljstvo kupcev pove\xc4\x8dalo, zato ker so se izbolj\xc5\xa1ali delavci ali zato, ker so vlo\xc5\xbeili v bolj\xc5\xa1o tehnologijo in izbolj\xc5\xa1ali svoj produkt?\xc2\xab\xc2\xa0Organizacije tako ne morejo vedeti kje in kako naj naredijo najbolj\xc5\xa1o investicijo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital, poleg tega pa tudi ne morejo vedeti, kak\xc5\xa1no bo vra\xc4\x8dilo njihove investicije._NEWLINE_Nekatera podjetja in organizacije so razvile razli\xc4\x8dne metodologije merjenja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala. Organizacije so razvile klju\xc4\x8dne indikatorje, s pomo\xc4\x8djo katerih merijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital v podjetju ter posledi\xc4\x8dno pove\xc4\x8dujejo njegovo vrednost v organizaciji. Najve\xc4\x8dkrat uporabljeni indikatorji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala so kompetence, zadovoljstvo, usposobljenost in izobrazba zaposlenih. Poleg teh se velikokrat uporablja tudi stopnja fluktuacije, \xc5\xa1tevilo novo zaposlenih, produktivnost zaposlenih, odnos in stali\xc5\xa1\xc4\x8da zaposlenih, ugled zaposlenih, leta izku\xc5\xa1enj v poklicu, nove zamisli zaposlenih, motiviranost zaposlenih, kon\xc4\x8dni rezultati zaposlenih, zadovoljstvo kupcev, timsko delo, stopnja absentizma, indeks napredovanja ter nagrajevanje.\n_START_SECTION_\nKritika \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital je velikokrat kritiziran. Nekateri ga kritizirajo kot preve\xc4\x8d mehani\xc4\x8dnega, vendar pa ne gre samo za opisovanje ljudi kot ekonomskih enot, ampak bolj za razumevanje tega, da so ljudje tisti, ki kriti\xc4\x8dno prispevajo k uspehu organizacije. Organizacija mora razumeti kako \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital prispeva k uspehu podjetja, saj lahko tako z njim bolj u\xc4\x8dinkovito upravljajo in ga uspe\xc5\xa1neje merijo. Ta izraz uporabljamo tudi zato, ker ljudje ne morejo biti lo\xc4\x8deni od svojega znanja, spretnosti, zdravja ali vrednot na na\xc4\x8din kot so lahko lo\xc4\x8deni od njihovega finan\xc4\x8dnega in fizi\xc4\x8dnega premo\xc5\xbeenja._NEWLINE_Marksisiti\xc4\x8dna kritika teorije \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala je usmerjena proti samim temeljem in strukturi teorije. Teorija \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala trdi, da se tako ta kapital kot fizi\xc4\x8dni kapital pridobivata z investiranjem. Mejni proizvod delavcev dolo\xc4\x8da mezde, ti kapitalizirani zaslu\xc5\xbeki, diskontirani z neko obrestno mero, dolo\xc4\x8dajo vrednost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala, ta pa pomeni tr\xc5\xbeno vrednost produktivnih sposobnosti delavcev, te pa naprej dolo\xc4\x8dajo mejni proizvod in ta \xc5\xa1e naprej mezdo. Logika raziskovanja avtorjev koncepcije investiranja v \xc4\x8dloveka se tako vrti v za\xc4\x8daranem krogu. Kljub razli\xc4\x8dnim kritikam teorije \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala je splo\xc5\xa1no sprejeto stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je pojem nalo\xc5\xbeb v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital \xc5\xa1e veljaven. Mora pa biti ustrezno raz\xc5\xa1irjen, tako da vklju\xc4\x8duje vse dejavnosti, ki pove\xc4\x8dujejo storilnost posameznika, podjetja in dru\xc5\xbebe kor celote, torej tudi osebnostne lastnosti, motivacijo itd.'