b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander Skale\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nSkale se je rodil leta 1922 v Ljubljani. Na za\xc4\x8detku ljudske \xc5\xa1ole so mu star\xc5\xa1i kupili majhno harmoniko, kasneje pa tudi pravo klavirsko. \xc5\xbde zgodaj se je za\xc4\x8del navdu\xc5\xa1evati nad jazzom. Obiskoval je Glasbeno matico, kjer je pri profesorju Pirihu dobil osnove glasbene teorije. Jazz je najve\xc4\x8d poslu\xc5\xa1al po radiu, kasneje pa je kupoval tudi plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Zelo mu je ugajal ritem, \xc2\xbbki je \xc5\xa1e danes najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i v tej vrsti glasbe\xc2\xab, kot je sam dejal v intervjuju.\n_START_SECTION_\nZgodnji ansambli\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d je javno pri\xc4\x8del nastopati na vajah ljubljanskega Sokola, kjer je njegov bratranec igral klavir, Skale pa ga je spremljal z udarjanjem po praznem kov\xc4\x8dku harmonike. Kmalu je za\xc4\x8del tudi sam nastopati s harmoniko, ker pa ga je zanimal jazz, si je kupil trobento, prve in\xc5\xa1trukcije trobente pa je prejel pri \xc5\xbeelezni\xc4\x8darskem dru\xc5\xa1tvu Zarja. Kmalu je tako nastal orkester, ki je igral predvsem komercialno plesno glasbo na sokolskih plesnih vajah v ljubljanskem Narodnem domu. Orkester se je imenoval New Star, v njem pa so igrali \xc5\xa1tevilni glasbeniki, ki so po vojni zaigrali v Plesnem orkestru Radia Ljubljana: Du\xc5\xa1an Veble (tenorski saksofon), Ladislav Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d (trobenta), Tone Martinc (tenorski saksofon), Janez Martinc (altovski saksofon), ... Izvajali so takratne moderne \xc5\xa1lagerje pa tudi nekaj jazzovskih, swingovskih skladb. Ansambel se je po dveh letih preimenoval v Broadway, leta 1939 pa je dobil anga\xc5\xbema za igranje v hotelu Grajski dvor v Radovljici. V tem orkestru so igrali tudi Mi\xc5\xa1ko Ho\xc4\x8devar (bas), Lev Ponikvar (kitara) in drugi. Zasedba je bila sestavljena iz treh trobent, dveh pozavn, \xc5\xa1tirih saksofonov in ritem sekcije. Pri nekaterih glasbenikih so se \xc5\xbee pojavljali zametki jazzovske improvizacije, \xc4\x8deprav je bila ta glasba \xc5\xbee dale\xc4\x8d od jazza. Zasedba pa je bila precej uspe\xc5\xa1na, kar je sli\xc5\xa1al tudi Bojan Adami\xc4\x8d, \xc4\x8digar ansambel je leta 1940 razpadel. Tako je istega leta pri\xc5\xa1lo do zdru\xc5\xbeitve orkestra Broadway in preostalih \xc4\x8dlanov Adami\xc4\x8devega ansambla v Orkester Bojana Adami\xc4\x8da. Kmalu so ostali brez bobnarja: \xc2\xbbNenadejano je orkester ostal brez bobnarja, pa sem poskusil jaz. Ker so bili ostali kar zadovoljni, sem se vrgel na \xc5\xa1tudij tega instrumenta\xc2\xab, je o svojih za\xc4\x8detkih bobnanja dejal Skale. Priskrbel si je \xc5\xa1olo Gena Krupe, poslu\xc5\xa1al pa je tudi plo\xc5\xa1\xc4\x8de drugih jazzovskih bobnarjev. Bobnov takrat ni mogel kupiti v trgovini, zato jih je izdelal sam. Na bobnih je imel namesto open tele\xc4\x8dje ko\xc5\xbee, \xc2\xbbki so bile pa zelo ob\xc4\x8dutljive na vlago in so na vsaki prireditvi, ker je bilo precej vlage v zraku, so /.../ popustile in bobni niso ve\xc4\x8d odgovarjali tako, kot bi bilo treba, zato sem montiral v moje bobne popolnoma amatersko elektri\xc4\x8dne grelce. Vsak boben ima svoj kontakt in ti grelci so neverjetno pripomogli, da so ko\xc5\xbee obdr\xc5\xbeale svojo napetost.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojno so Italijani Skaleta aretirali in ga poslali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Gonars, kjer pa je bilo takrat \xc5\xbee zaprtih nekaj starih glasbenikov, ki so igrali s Skaletom. Skale je v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du ostal dva meseca, potem pa se je vrnil v Ljubljano. Takrat je za\xc4\x8del igrati v ansamblu, ki ga je vodil saksofonist Du\xc5\xa1an Prevor\xc5\xa1ek, sestavljali pa so ga kasnej\xc5\xa1i \xc4\x8dlani Plesnega orkestra Radia Ljubljana: Mario Sancin (trobenta), Breda Rajh (klavir), Bogo Jarec (pozavna), Mi\xc5\xa1ko Ho\xc4\x8devar (bas), ... Ob prihodu partizanov v Ljubljano, je kulturni referent 29. hercegovske brigade iskal ljubljanske glasbenike, med katerimi je bil tudi Skale, ki so nato od\xc5\xa1li z brigado na Gorenjsko. V \xc5\xbdirovnico jih je po nekaj dneh pri\xc5\xa1el na ukaz Bojana Adami\xc4\x8da iskat tovornjak, ki jih je pripeljal v Ljubljano v dvorano na Taboru, kjer je potekal veliki miting ob osvoboditvi. Iz teh glasbenikov je Adami\xc4\x8d nato ustanovil Plesni orkester Radia Ljubljana.\n_START_SECTION_\nPlesni orkester Radia Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo zasedbo PORL-a so sestavljali saksofonisti Tone Martinc, Du\xc5\xa1an Veble, Du\xc5\xa1an Prevor\xc5\xa1ek, Janez Martinc, Zoran Komac; trobenta\xc4\x8di Mario Sancin, Urban Koder, Jo\xc5\xbee Kelbl; pozavnisti Franci Ogrizek, Bogo Jarec, Mik Soss; ritmi\xc4\x8dno sekcijo pa so sestavljali Breda Rajh-Divjak (klavir), Mi\xc5\xa1ko Ho\xc4\x8devar (bas), Lev Ponikvar (kitara) in Skale (bobni). Takoj po vojni je orkester igral na raznih prireditvah, kjer je izvajal jazz. Igrali so tudi na takratnih volilnih shodih in tako bili med zaslu\xc5\xbenimi za zmago Ljudske fronte na volitvah. Za nagrado so bili povabljeni v Beograd, kjer so na koncertu igrali predvsem swing ameri\xc5\xa1kih skladateljev, kot so Glenn Miller, Count Basie, ... Adami\xc4\x8d je bil po koncertu poklican na Centralni komite KPJ, kjer ga je Milovan Djilas okregal zaradi igranja ameri\xc5\xa1ke glasbe. Orkester je moral naslednji dan izvesti \xc5\xa1e en koncert, na katerem so igrali ruske pesmi in partizanske pesmi, nekaj let pa jim je bilo prepovedano igrati jazz.\n_START_SECTION_\nLjubljanski jazz ansambel\n_START_PARAGRAPH_\nKer je PORL igral malo jazza, so solisti orkestra leta 1953 ustanovili ansambel \xc2\xbbSolisti Plesnega orkestra Radia Ljubljana\xc2\xab. Prvo zasedbo so sestavljali Urban Koder - trobenta, Ati Soss - klarinet in altovski saksofon, Du\xc5\xa1an Veble - tenorski saksofon, Mik Soss - pozavna, Mario Rijavec - klavir, Mi\xc5\xa1ko Ho\xc4\x8devar - bas in Skale - bobni. Izvajali so predvsem tradicionalni mainstream jazz in snemali s \xc5\xa1tevilnimi pevkami in pevci. Leta 1955 so se preimenovali v Ljubljanski jazz ansambel, leta 1959 pa so izdali prvo jazzovsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do v takratni Jugoslaviji, Svira dixieland. Pred snemanjem je Atija Sossa zamenjal klarinetist Borut Bu\xc4\x8dar, po snemanju pa Mika Sossa Jo\xc5\xbee Gjura. Ansambel je gostoval na \xc5\xa1tevilnih jazzovskih festivalih v Evropi, 7-krat so nastopili tudi na Blejskem in kasneje Ljubljanskem jazz festivalu. Gjuro je kmalu zamenjal Franci Puhar, ansamblu pa se je pridru\xc5\xbeil tudi kitarist Kajetan Zupan, ki ga je kasneje zamenjal Milan Ferle\xc5\xbe. Leta 1962 je ansambel izdal \xc5\xa1e eno malo plo\xc5\xa1\xc4\x8do Dixieland Festival s posnetki z jazz festivalov na Bledu in Juan-les-Pinsu. \xc4\x8cez dve leti je ansambel izdal edino veliko plo\xc5\xa1\xc4\x8do Ljubljanski jazz ansambel, ki je tako, kot prej\xc5\xa1nji dve, iz\xc5\xa1la pri Jugotonu. Skale je v ansamblu igral do leta 1967, ko ga je zamenjal Franc Koko Jagodic.\n_START_SECTION_\nRadijski urednik\n_START_PARAGRAPH_\nPrve jazzovske oddaje za radio je Skale za\xc4\x8del ustvarjati \xc5\xbee pred letom 1950, od leta 1955 pa so bile na radijskem sporedu redne tedenske oddaje o jazzu. Leta 1959 je Skale prenehal z bobnanjem v PORL-u in se preselil na Radio Ljubljana, kjer je ustanovil uredni\xc5\xa1tvo za jazzovsko glasbo, ki je bilo tudi prvo tak\xc5\xa1no uredni\xc5\xa1tvo v Jugoslaviji. Najprej jazz ni imel veliko prista\xc5\xa1ev na radiu zaradi petja v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, bobnanja, trobent v visokih legah, ipd., pozneje pa so se pojmi raz\xc4\x8distili in jazz je polagoma dobival vse ve\xc4\x8d prostora v radijskih programih, posebno \xc5\xa1e po letu 1960. Do svoje upokojitve leta 1987 je za radio in televizijo ustvaril veliko oddaj: Jazz pred polno\xc4\x8djo, Jazz-klub, Zbiralci jazzovskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d pred mikrofonom, Jazz-test, Jazz na koncertnem odru, Jazz v komornem studiu, Jazz do 22.00, Iz obdobja swinga, Iz obdobja dixielanda, Z jugoslovanskimi izvajalci jazza, Gost pred mikrofonom, Zanimivosti iz sveta jazza, Spomini na velike dogodke jazza, Iz zakladnice jazza, Moderni jazz, ... Ustvaril je tudi ve\xc4\x8d ciklov: S festivalov jazza, Z jugoslovanskih festivalov jazza, Galerija velikanov jazza, Blues, Portreti pevcev bluesa, Jazz na ekranu, Berklee Jazz-beat, Razvoj slovenske zabavne glasbe in jazza, ... Skupno je ustvaril ve\xc4\x8d kot 10.000 oddaj, tudi za tuje radijske postaje, kot so Saarbr\xc3\xbccken, K\xc3\xb6ln, Frankfurt, Stuttgart, Hamburg, M\xc3\xbcnchen, mad\xc5\xbearski radio, londonski BBC, finski, italijanski in avstrijski radio. 20 let je bil tudi urednik mednarodnega radijskega cikla Glasba ne pozna meja.\n_START_SECTION_\nBlejski in Ljubljanski jazz festival\n_START_PARAGRAPH_\nSkale je bil med ustanovitelji Blejskega jazz festivala leta 1960. Ideje o festivalu so se sprva za\xc4\x8dele pojavljati v 50. letih na Opatijskem festivalu, v za\xc4\x8detku leta 1960 pa je bilo sklicano ustanovno zasedanje Jugoslovanskega jazz festivala, kjer so se sestali predstavniki zdru\xc5\xbeenj jazzovskih glasbenikov iz Ljubljane, Zagreba in Beograda, predstavniki Turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Bled in predstavniki Jugoslovanske radiotelevizije. Dolo\xc4\x8dili so termin prvega festivala, ki je potekal od 15. do 18. septembra 1960, na njem pa je nastopilo 21 jugoslovanskih ansamblov. \xc2\xbbPo treh ali \xc5\xa1tirih letih je selekcija postala ostrej\xc5\xa1a, pojavili so se tudi prvi gostje. Zanimivo je, da sploh nismo nikogar vabili takrat, prijavljali so se kar sami in /.../ igrali so brezpla\xc4\x8dno\xc2\xab, je o za\xc4\x8detkih dejal Skale. Leta 1967 se je festival za dve leti preselil v ljubljansko Halo Tivoli, od tam pa v slovite Ple\xc4\x8dnikove Kri\xc5\xbeanke. \xc4\x8clan organizacijskega odbora festivala je bil vse do 80. let, ko se je organizacijska struktura zamenjala in so organizacijo prevzeli mlaj\xc5\xa1i. Bil je tudi \xc4\x8dlan Mednarodne jazzovske zveze (IFJ) in tako tudi gost vseh pomembnej\xc5\xa1ih evropskih festivalov jazza.'