b'\n_START_ARTICLE_\nHebridi\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNa arhipelagu je blago podnebje zaradi vpliva Zalivskega toka. Januarske temperature so okoli 4\xe2\x80\x935 \xc2\xb0C, poleti pa med 12 in 16 \xc2\xb0C. Pogosto de\xc5\xbeuje, letna koli\xc4\x8dina padavin je med 1000 in 1200 milimetrov. Hebridi so stalno izpostavljeni mo\xc4\x8dnim vetrovom. Povpre\xc4\x8dna hitrost vetrov je ve\xc4\x8d kot 20 km/h, pogosto pa dose\xc5\xbeejo hitrost 50\xe2\x80\x9385 km/h.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHebridi so bili v mezolitiku naseljeni okoli leta 6500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ali prej, potem ko so se podnebne razmere izbolj\xc5\xa1ale. Naselitev na lokaciji R\xc3\xb9m je datirana v 8590 \xc2\xb1 95 neusklajenih radiokarbonskih let in je med najstarej\xc5\xa1imi dokazi o naselitvi na \xc5\xa0kotskem.  Veliko je struktur iz neolitskega obdobja, najbolj\xc5\xa1i primer pa so stoje\xc4\x8di kamni na Callaniju iz 3. tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Cladh Hallan, naselje bronaste dobe na Ju\xc5\xbenem Uistu, je edini kraj v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, v katerem so na\xc5\xa1li prazgodovinske mumije. _NEWLINE_Gr\xc5\xa1ki zgodovinar Diodor Sicilski je leta 55 pr. n. \xc5\xa1t. zapisal, da obstaja otok, imenovan Hiperboreja (kar pomeni "zunaj severnega vetra"), kjer je stal okrogel tempelj, na katerem se vsakih 19 let pojavi Luna najbli\xc5\xbeje Zemlji. To je morda kamniti krog v Callanishu. _NEWLINE_V glavnem je zgodovina Hebridov podobna zgodovini \xc5\xa0kotske. _NEWLINE_Prva pisna omemba doma\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenja je iz 6. stoletja, ko je nastalo kraljestvo D\xc3\xa1l Riata. Takrat so otoki pripadali Irski. Od leta 572 do 1266 so bili v posesti Norve\xc5\xbeanov. V 10. in 11. stoletju je nastala me\xc5\xa1ana gelsko-nordijska kultura. Od 13. stoletja so bili osrednji del posestev klana Donald. Bili so \xc5\xa1kotska podkraljevina, ki je na vrhuncu mo\xc4\x8di obsegala severno Irsko in zahodno obalo \xc5\xa0kotske. Majhen otok Jona je bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tega obmo\xc4\x8dja in tradicionalno duhovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0kotske. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo se je od leta 563 z Irske \xc5\xa1irilo na \xc5\xa0kotsko prek tega otoka.\n_START_SECTION_\nNarava\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih pogledih Hebridi nimajo take biotske pestrosti, v primerjavi s celinsko Britanijo je tu le polovica vrst sesalcev,  ti otoki zagotavljajo razmere za mnoge pomembne morske vrste, vklju\xc4\x8dno z najve\xc4\x8djo svetovno kolonijo strmoglavcev. Druge ptice so \xc5\xa1e kosec, slapnik (Gavia stellata), skalni golob (Columba livia), \xc4\x8drnonogi galeb (Rissa tridactyla), njorka Black guillemot, mormon, zvonec, planinski orel in belorepec. Zadnji je bil ponovno uveden leta 1975 in se je uspe\xc5\xa1no raz\xc5\xa1iril na razli\xc4\x8dne sosednje otoke, tudi na Mull. Na otokih Islay in Colonsay je manj\xc5\xa1a populacija planinskih vran (Pyrrhocorax pyrrhocorax)._NEWLINE_Navadni jelen je pogost v hribih, sivi tjulenj (Halichoerus grypus) in navadni tjulenj (Phoca vitulina) pa sta ob obali \xc5\xa0kotske. Kolonije tjulnjev so na Oronsayu in  otokih Treshnish. V bogatih potokih sladke vode \xc5\xbeivijo poto\xc4\x8dna postrv, atlantski losos in vodna rovka. V morju so tudi brazdasti kit, orka, morski pes orjak, pliskavke in delfini._NEWLINE_Barja in resave imajo jesensko vreso (Erica cinerea, Erica tetralix), vo\xc5\xa1\xc4\x8deno miriko (Myrica gale) in bilnico, zna\xc4\x8dilna je pestrost arkti\xc4\x8dnih in alpskih rastlin, tudi pitomec (Sagina in Minuartia)._NEWLINE_Loch Druidibeg na Ju\xc5\xbenem Uistu je narodni naravni rezervat v lasti in upravljanju \xc5\xa0kotske naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Rezervat zajema 1677 hektarjev lokalnih habitatov. Je ve\xc4\x8d kot 200 vrst cveto\xc4\x8dih rastlin, od katerih so nekatere redke. Ju\xc5\xbeni Uist velja za najbolj\xc5\xa1e mesto v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu za Najas flexilis, ki je evropska zavarovana vrsta. _NEWLINE_Rjavoprse je\xc5\xbee so naselili na Zunanje Hebride v sedemdesetih letih, da bi uni\xc4\x8dili \xc5\xa1kodljivce, zdaj pa je njihovo \xc5\xa1irjenje nevarno za jajca ptic, ki gnezdijo na tleh. Leta 2003 je \xc5\xa0kotska naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina na tem obmo\xc4\x8dju za\xc4\x8dela loviti je\xc5\xbea, \xc4\x8deprav so to po\xc4\x8detje leta 2007 zaradi protesta ustavili; ujete \xc5\xbeivali so bile umaknjene na kopno.'