b'\n_START_ARTICLE_\nFreiburg im Breisgau\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nFreiburg le\xc5\xbei na jugozahodu Baden-W\xc3\xbcrttemberga na jugovzhodnem robu gornje doline Rena in zahodnem vzno\xc5\xbeju \xc4\x8crnega gozda. Najbli\xc5\xbeja velika mesta so Mulhouse v Alzaciji, pribli\xc5\xbeno 46 kilometrov jugozahodno, Basel pribli\xc5\xbeno 51 kilometrov ju\xc5\xbeno, Strasbourg pribli\xc5\xbeno 66 kilometrov severno, Z\xc3\xbcrich pribli\xc5\xbeno 85 kilometrov jugovzhodno, Karlsruhe, pribli\xc5\xbeno 120 kilometrov severno, in Stuttgart, okoli 133 km severovzhodno. Skozi Freiburg te\xc4\x8de reka Dreisam._NEWLINE_\xc5\xa0irina mesta v smeri sever\xe2\x80\x93jug je 18,6 kilometra, od vzhoda do zahoda pa 20 kilometrov. Od meje s Francijo je oddaljeno 3 km, do meje s \xc5\xa0vico 42 km. Vi\xc5\xa1inska razlika je \xc4\x8dez 1000 m, Waltershofen ima 196 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, Schauinsland 1284 m.  _NEWLINE_Ime ulice Auf der Zinnen spominja na nekdanje mestno obzidje. Pribli\xc5\xbeno 200 metrov severno od njega poteka 48 stopinj severne zemljepisne \xc5\xa1irine. To\xc4\x8dka je ozna\xc4\x8dena na obeh straneh Habsbur\xc5\xa1ke ceste (Habsburgerstra\xc3\x9fe) v tlakovcih razli\xc4\x8dnih barv.\n_START_SECTION_\nSosednje ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nNaselja, ki mejijo na mesto Freiburg in so v okro\xc5\xbeju Breisgau-Hochschwarzwald, v smeri urnega kazalca s severa so: V\xc3\xb6rstetten, Gundelfingen, Glottertal, Stegen, Kirchzarten, Oberried, M\xc3\xbcnstertal/Schwarzwald, Bollschweil, Horben, Au, Merzhausen, Ebringen, Schallstadt, Bad Krozingen, Breisach am Rhein, Merdingen, Gottenheim, Umkirch in March.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nFreiburg le\xc5\xbei na meji med \xc4\x8crnim gozdom in Gornjo dolino Rena. Ta podolgovati prelom te\xc4\x8de skozi mesto. Vzhodna okro\xc5\xbeja so v zvezni dolini kotline Zartener med gorama Ro\xc3\x9fkopf na severu in Brombergkopf na jugu. Ju\xc5\xbeni okro\xc5\xbeji Kappel in G\xc3\xbcnterstal sta \xc5\xbee v \xc4\x8crnem gozdu. Schlossberg, pe\xc4\x8dina v predgorju, \xc5\xa1trli kot nos neposredno v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Skala pod t. i. Greifenegg Schl\xc3\xb6ssle in zahodni del avgu\xc5\xa1tinske poti sta zgrajena na visokosrednjeve\xc5\xa1kem obzidju. _NEWLINE_Na jugovzhodu je 1284 metrov visok Schauinsland, najvi\xc5\xa1ja gora mestnega obmo\xc4\x8dja \xc4\x8crni gozd v Freiburgu. Z ve\xc4\x8d kot 1000 metrov vi\xc5\xa1inske razlike je Freiburg eno ve\xc4\x8djih nem\xc5\xa1kih mest, ki ima tako razliko v vi\xc5\xa1ini. Zahodni del mesta le\xc5\xbei na aluvialnem sto\xc5\xbecu, ki je nastal med zadnjo ledeno dobo. Na jugu Sch\xc3\xb6nberga del vzno\xc5\xbeja pripada starim goram in je le delno zdrsnil pri prelomu Gornjerenskega grabna.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nFreiburg je v obmo\xc4\x8dju toplega in zmerno vla\xc5\xbenega podnebja, a so velike razlike: v ravnini je topleje in bolj suho, v gorskih obmo\xc4\x8djih precej hladneje in bolj namo\xc4\x8deno. Ker je srednja povpre\xc4\x8dna temperatura 11,4 \xc2\xb0C, je Freiburg med najtoplej\xc5\xa1imi mesti v Nem\xc4\x8diji. Ob vro\xc4\x8dinskem valu 13. avgusta 2003 je bilo uradno izmerjenih 40,2 stopinje. To je bila druga najvi\xc5\xa1ja do zdaj izmerjena temperatura v Nem\xc4\x8diji. _NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je precej vi\xc5\xa1ja od povpre\xc4\x8dja v dr\xc5\xbeavi, 837 mm.  Najve\xc4\x8d padavin pade v poletnih mesecih od maja do avgusta, najvi\xc5\xa1je vrednosti 107 mm so v juniju. Februarja pade najmanj padavin, 50,6 mm._NEWLINE_Posebnost poletnega mestnega podnebja je dolina H\xc3\xb6llental na vzhodu. Kmalu ko se zmra\xc4\x8di, zapiha gorski veter z vi\xc5\xa1jega \xc4\x8crnega gozda. Po mnenju vremenskih strokovnjakov je ta veter topel, saj se pogosto \xc4\x8duti kot fen. Ta veter zato v mestu povzro\xc4\x8da tropske no\xc4\x8di s temperaturami vedno nad 20 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo omembo naselja na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Freiburga, Wiehre, Z\xc3\xa4hringen in Herdern, so na\xc5\xa1li v dokumentu iz leta 1008._NEWLINE_Do leta 1091 je z\xc3\xa4hringenski vojvoda Bertold II. zgradil Kastrum de Friburch (ru\xc5\xa1evine gradu Leopoldsburg) na grajskem hribu. Naselju uslu\xc5\xbebencev in obrtnikov ob vzno\xc5\xbeju gore je Bertoldov sin Konrad I. Z\xc3\xa4hringenski leta 1120 dodelil status trga in mestne pravice. ; od tod tudi njegovo ime, ki pomeni "prosto (ali svobodno) mesto". Frei pomeni "prost" in burg "mesto". V tistem \xc4\x8dasu je bilo ime uporabljeno za mesto ali kraj z neko stopnjo avtonomije. [5] Nem\xc5\xa1ka beseda burg sicer pomeni tudi "utrjeno mesto". Verjetno ime pomeni "utrjeno mesto svobodnih dr\xc5\xbeavljanov"._NEWLINE_Mesto je imelo pomembno strate\xc5\xa1ko lego na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du trgovskih poti med Sredozemskim morjem in regijami Severnega morja ter med rekama Ren in Donava. Leta 1200 je v Freiburgu \xc5\xbeivelo pribli\xc5\xbeno 6000 ljudi. Pribli\xc5\xbeno takrat je pod vladavino Bertolda V., zadnjega z\xc3\xa4hringenskega vojvode, mesto za\xc4\x8delo graditi stolnico tam, kjer je bila starej\xc5\xa1a \xc5\xbeupnijska cerkev. Za\xc4\x8deli so v romanskem slogu,  nadaljevali in kon\xc4\x8dali pa leta 1513 ve\xc4\x8dinoma kot gotsko zgradbo. Ko je leta 1218 Bertold V. umrl, so Ura\xc5\xa1ki grofi prevzeli naslov Freibur\xc5\xa1kih grofov. Mestni svet ni zaupal novemu plemstvu in zapisal svoje pridobljene pravice v dokument. Ob koncu 13. stoletja je izbruhnil spor med dr\xc5\xbeavljani Freiburga in njihovim gospodarjem, grofom Egino II. Dvignil je davke in posku\xc5\xa1al omejiti svobodo dr\xc5\xbeavljanom, a so se uprli in uporabili katapulte, da bi uni\xc4\x8dili grad na grajskem hribu, ki gleda na sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta. Grof je poklical na pomo\xc4\x8d svojega brata, strasbour\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa  Konrada Lichtenber\xc5\xa1kega. \xc5\xa0kof je s svojo vojsko odkorakal v Freiburg._NEWLINE_Po stari freibur\xc5\xa1ki legendi je mesar Hauri 29. julija 1299 zabodel strasbour\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa do smrti. To je bila pirova zmaga, saj so morali dr\xc5\xbeavljani   grofu do leta 1368 pla\xc4\x8devati letno 300 znamk v srebru. Leta 1366 so  Freibur\xc5\xa1ki grofi \xc5\xbee drugi\xc4\x8d v no\xc4\x8dnem napadu neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1ali zasesti mesto. S\xc4\x8dasoma so se dr\xc5\xbeavljani naveli\xc4\x8dali svojih gospodov in leta 1368 Freiburg odkupili od njih. Mesto je iskalo varstvo pri  Habsbur\xc5\xbeanih, ki so dovolili, da je mesto ohranilo svobodo. Ve\xc4\x8dina plemi\xc4\x8dev mesta je umrla v bitki pri Sempachu (kanton Luzern) (1386), ko je avstrijski vojvoda Leopold III. premagal \xc5\xa0vicarsko konfederacijo in s tem izbrisal velik del freibur\xc5\xa1kega plemstva. Patricijska dru\xc5\xbeina Schnewlin je prevzela nadzor nad mestom, dokler se niso cehi uprli. Leta 1389 so bili cehi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od patricijev. V mestnem svetu so prevladali cehi. Freiburg je bil leta 1427 svobodno cesarsko mesto (Reichstadt). Nadvojvoda Prednje Avstrije Albreht VI. Habsbur\xc5\xa1ki je leta 1457 v Freiburgu ustanovil univerzo._NEWLINE_Srebrni rudniki na gori Schauinsland so bili pomemben vir kapitala za Freiburg. Bil je eno najbogatej\xc5\xa1ih mest v Evropi, leta 1327 so kovali svoj kovanec rappenpfennig. Leta 1377 so mesta Freiburg, Basel, Colmar in Breisach sklenila zavezni\xc5\xa1tvo, znano kot skupnost Rappenpfennig (Genossenschaft des Rappenpfennigs). Ta zveza je olaj\xc5\xa1ala poslovanje med mesti in je trajala do konca 16. stoletja. _NEWLINE_Med 13. in 14. stoletjem je v Freiburgu \xc5\xbeivelo med 8000 in 9000 ljudi, imeli so 30 cerkva in samostanov. Ob koncu 14. stoletja so se \xc5\xbeile srebra zmanj\xc5\xa1evale in leta 1460 je le pribli\xc5\xbeno 6000 ljudi \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivelo znotraj mestnega obzidja._NEWLINE_Mestna univerza, ki se je razvila na podlagi rudarstva, je postala kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de umetnosti in znanosti. Bila je tudi trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Konec srednjega veka in ob zori renesanse je bil \xc4\x8das napredka in tragedij._NEWLINE_Leta 1457 je Albreht VI., regent Prednje Avstrije, ustanovil univerzo, ki je ena najstarej\xc5\xa1ih v Nem\xc4\x8diji. Leta 1498 je cesar Maksimiljan I.  v Freiburgu sklical parlament (nem\xc5\xa1ko Reichstag). Leta 1520 je mesto ratificiralo vrsto pravnih reform , ki so bile najnaprednej\xc5\xa1e v tistem \xc4\x8dasu. Sku\xc5\xa1ali so najti ravnote\xc5\xbeje med tradicijo in starim rimskim pravom. Reforme so bile dobro sprejete, predvsem deli, ki so se ukvarjali s civilnim procesnim pravom, kaznovanjem in mestnim statutom._NEWLINE_Leta 1520 se Freiburg ni pridru\xc5\xbeil reformaciji in je postal pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de katoli\xc5\xa1tva v Zgornjem Renu. Ko se je leta 1529 v Baslu uveljavil ikonoklazem, je Erazem Rotterdamski pobegnil v katoli\xc5\xa1ki Freiburg._NEWLINE_Ko so kon\xc4\x8dali visok kor, ki ga je leta 1513 posvetil pomo\xc5\xbeni \xc5\xa1kof iz Konstance, je bila leta 1536 cerkev dokon\xc4\x8dana._NEWLINE_Leta 1536 je mo\xc4\x8dna in vztrajna vera v \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvo povzro\xc4\x8dila lov na \xc4\x8darovnice. Iskali so gre\xc5\xa1nega kozla za nesre\xc4\x8de, kot so \xc4\x8drna smrt, ki je leta 1564 povzro\xc4\x8dila smrt 2000 prebivalcev obmo\xc4\x8dja (25\xc2\xa0% mestnega prebivalstva), kar je stopnjevalo lov na \xc4\x8darovnice, ki je dosegel vrhunec leta 1599. Plo\xc5\xa1\xc4\x8da na starem obzidju ozna\xc4\x8duje, kje so jih se\xc5\xbeigali._NEWLINE_17., 18. in 19. stoletje so bila za Freiburg nemirna. Na za\xc4\x8detku tridesetletne vojne je v Freiburgu \xc5\xbeivelo 10 000\xe2\x80\x9314 000 ljudi, ob koncu jih je ostalo le 2000. Leta 1620 so jezuiti prevzeli univerzo. Med to vojno in drugimi spopadi v razli\xc4\x8dnih obdobjih je mesto pripadalo Avstrijcem, Francozom, \xc5\xa0vedom (1632), \xc5\xa0pancem in razli\xc4\x8dnim \xc4\x8dlanom nem\xc5\xa1ke konfederacije. Cesarska bavarska vojska pod vodstvom generalov Franza von Mercyja in Jana van Wertha je zavzela Freiburg leta 1644. Potem je bila bitka pri Freiburgu med bavarskimi in francosko-weimarskimi vojskami. V drugi polovici 17. stoletja je pod Ludvikom XIV. postal francoski, ki je vedno znova napadal desni breg na obmo\xc4\x8dju Rena. Med letoma 1648 in 1805 je bil upravni sede\xc5\xbe Prednje Avstrije, habsbur\xc5\xa1kega ozemlja na jugozahodu Nem\xc4\x8dije, ko ga Francozi niso ve\xc4\x8d zasedali. _NEWLINE_Leta 1805 je mesto skupaj z obmo\xc4\x8dji Breisgau in Ortenau postalo del Badna._NEWLINE_Ko je bila leta 1827 ustanovljena nad\xc5\xa1kofija Freiburg, je Freiburg postal sede\xc5\xbe katoli\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa._NEWLINE_22. oktobra 1940 je badenski vodja nacisti\xc4\x8dne stranke odredil izgon vseh badenskih Judov in 350 judovskih dr\xc5\xbeavljanov iz  Freiburga v ju\xc5\xbenofrancosko internacijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Gurs v Pyr\xc3\xa9n\xc3\xa9es-Atlantiques.  Tam so ostali do 18. julija 1942, ko je bila ve\xc4\x8dina pre\xc5\xbeivelih poslana v smrt v Auschwitz. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de nem\xc5\xa1kih Judov, ki so umrli v Gursu, je v Freiburgu in drugih badenskih mestih. Spomenik je pred sodobno sinagogo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Na cestah v Freiburgu so spomeniki za posamezne \xc5\xbertve v obliki medeninastih plo\xc5\xa1\xc4\x8d pred nekdanjimi prebivali\xc5\xa1\xc4\x8di, tudi Edithe Stein, nem\xc5\xa1ke judovske filozofinje, ki se je spreobrnila v katolicizem, postala nuna ter bila leta 1998 razgla\xc5\xa1ena za svetnico kot sveta Terezija Benedikta od Kri\xc5\xbea._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bil Freiburg mo\xc4\x8dno bombardiran, prvi\xc4\x8d maja 1940, ko je Luftwaffe pomotoma vrgla pribli\xc5\xbeno 60 bomb na Freiburg v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. Umrlo je 57 ljudi.  27. novembra 1944 je ve\xc4\x8d kot 300 bombnikov Kraljevega vojnega letalstva (RAF) (operacija Tigerfish) uni\xc4\x8dila velik del mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, razen stolnice, ki je bila le rahlo po\xc5\xa1kodovana. Po vojni so mesto obnovili po srednjeve\xc5\xa1kem na\xc4\x8drtu._NEWLINE_21. aprila 1945 ga je zasedla francoska vojska in Freiburg je bil dodeljen francoski okupacijski coni. Decembra 1945 je Freiburg je postal sede\xc5\xbe vlade nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave Baden, ki je leta 1952 postala Baden-W\xc3\xbcrttemberg. Francoska vojska je ostala v Freiburgu do leta 1991, ko je zadnji francoski vojak zapustil mesto in zapustil Nem\xc4\x8dijo._NEWLINE_Kjer je bilo francosko voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de, je zrasla nova soseska za 5000 ljudi, Vauban, ki so jo za\xc4\x8deli graditi v poznih 1990-ih kot "vzorec trajnostne \xc4\x8detrti". Son\xc4\x8dna energija se uporablja za pogon ve\xc4\x8dine gospodinjstev v tej majhni skupnosti._NEWLINE_\xc5\xa0tudentski nemiri v 60-tih letih 19. stoletja so bili tudi v Freiburgu. Vse ve\xc4\x8dja politi\xc4\x8dna zavest je povzro\xc4\x8dila uspe\xc5\xa1en odpor proti predlagani jedrski elektrarni Wyhl, mesto se je za\xc4\x8delo ekolo\xc5\xa1ko razvijati. Mo\xc4\x8dna je postala novoustanovljena stranka zelenih in se zato imenuje \xc3\x96kohauptstadt Nem\xc4\x8dije. Tudi znanstveno in gospodarsko razvito ozra\xc4\x8dje je imelo vodilno vlogo okoljskega obmo\xc4\x8dja mesta \xe2\x80\x93 na Expo 2010 v \xc5\xa0anghaju se je predstavilo kot "zeleno mesto"._NEWLINE_Njegovo mesto v trinarodni metropolitanski regiji Gornje Porenje in sosednjem mestu Strasbourg daje Freiburgu ve\xc4\x8dji pomen pri povezovanju Evrope. Tu je sede\xc5\xbe konzulatov in \xc4\x8dastnih konzulatov razli\xc4\x8dnih evropskih dr\xc5\xbeav. Regionalne oblasti v Freiburgu, mestne oblasti, univerza v Freiburgu in \xc5\xa1tevilne druge vsebine tesno sodelujejo s partnerskimi organizacijami v sosednjih dr\xc5\xbeavah, Franciji in \xc5\xa0vici. Mesto, ki je v poznem 17. stoletju  (od 1677 do 1697) pripadalo kraljestvu Francije, in po drugi svetovni vojni, ko so bile v mestu francoske okupacijske sile, ima vodilno vlogo pri odnosih s sosednjo dr\xc5\xbeavo \xc5\xbee od nekdaj. \xc5\xa0e posebej tesno sodeluje s francoskima mestoma Mulhouse in Colmar. Francozi so pomembni tudi kot delavci in uporabniki gospodarstva te regije. H kulturnim in politi\xc4\x8dnim odnosom med dr\xc5\xbeavama so pomembno prispevali Kulturni francoski center (Centre culturel francais \xe2\x80\x93 CCF), Conrad Schroeder in francoski kulturni center univerze. Leta 2001 in 2010 so bila v Freiburgu nem\xc5\xa1ko-francosko sre\xc4\x8danja voditeljev. Tudi s  \xc5\xa1vicarskim sosednjim mestom Basel ima dolgotrajne povezave, ki jih vzdr\xc5\xbeuje \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nGrb, pe\xc4\x8dat, kovanec, zastava\n_START_PARAGRAPH_\nMestni grb sestavlja rde\xc4\x8d kri\xc5\xbe, kri\xc5\xbe svetega Jurija, na srebrni podlagi, sveti Jurij je mestni zavetnik. Kri\xc5\xbe je tudi na mestni zastavi, ki je  pribli\xc5\xbeno iz leta 1368 in je podobna angle\xc5\xa1ki, saj imajo istega zavetnika. Ta zastava se uporablja od pribli\xc5\xbeno leta 1368 dalje, ko so v Freiburg pri\xc5\xa1li  Habsbur\xc5\xbeani._NEWLINE_Mesto ima tudi pe\xc4\x8dat, ki ga lahko vidimo marsikje v mestu (kanalizacijski ja\xc5\xa1ki na primer). To je stilizirana oblika fasade Wasserschl\xc3\xb6ssle, gradu podoben vodovodni objekt, zgrajen na hribu, ki gleda na stanovanjsko naselje Wiehre. Pe\xc4\x8dat prikazuje tristolpni rde\xc4\x8d grad na beli podlagi z obarvanima trobenta\xc4\x8dema na vrhu obeh zunanjih stolpov. Pod gradom je zlata heraldi\xc4\x8dno stilizirana lilija (fleur-de-lis)._NEWLINE_Pogosto je \xc5\xa1e vedno vidna \xc4\x8drna orlova glava ali rabenkopf na zlatem ozadju. Ta grb je nastal leta 1327 iz freibur\xc5\xa1kega kovanca m\xc3\xbcnzmarke. Sprva je relief na kovancu kazal raz\xc5\xa1irjenega orla, ki je podoba oro\xc5\xbeja Freibur\xc5\xa1kih grofov. Potem ko so Freibur\xc5\xbeani leta 1327 od grofa kupili pravico do kovancev, je mesto skovalo kovance le z glavo vrana. Postal je znan kot glava vrana (alemansko "rappen"), manj\xc5\xa1i kovanec pa se je imenoval tudi "rappenpfennig".\n_START_SECTION_\nPomembni trgi\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xbcnsterplatz (trg pred stolnico) je najve\xc4\x8dji tlakovani trg v Freiburgu. Vsako dopoldne je na njem tedenska tr\xc5\xbenica, na severni strani je kme\xc4\x8dka tr\xc5\xbenica, na ju\xc5\xbeni so prodajalne. V srednjem veku je bilo ob stolnici pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na severni strani so ozna\xc4\x8deni obrisi nekdanje kostnice v mavcu. Na zahodni strani trga sta dva vodnjaka, severno je kopija [48] Ribjega vodnjaka, katerega izvirnik je bil postavljen leta 1483. Je delo mojstra Hansa iz Basla in je prej stal na Marktgass (dana\xc5\xa1nja ulica cesarja Jo\xc5\xbeefa) in ju\xc5\xbeno je vodnjak svetega Jurija iz za\xc4\x8detka 16. stoletja s pozla\xc4\x8denim kipom svetega Jurija. Trije pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovi stolpi pred glavnim vhodom v stolnico so iz leta 1719; nosijo kipe "mlaj\xc5\xa1ih" zavetnikov mesta Lamberta iz Maastrichta, Aleksandra in device Marije._NEWLINE_Avgu\xc5\xa1tinski trg (Augustinerplatz) je eden od osrednjih trgov starega mesta Freiburg. Obdan je z nekdanjim avgu\xc5\xa1tinskim samostanom \xe2\x80\x93 danes avgu\xc5\xa1tinskim muzejem \xe2\x80\x93 in ostanki nekdanjega mestnega obzidja. Je najljub\xc5\xa1i kraj Freibur\xc5\xbeanov. Po ru\xc5\xa1enju nekdanje sosednje pivovarne Feierling in prenovi trga se na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du zadr\xc5\xbeujejo ljudje in ga primerjajo s \xc5\xa0panskimi stopnicami v Rimu. Poleti se ljudje tu dru\xc5\xbeijo, saj je \xc4\x8dutiti sredozemski mestni pridih. _NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Trg stare sinagoge (nekdanje ime Theaterplatz, Europaplatz) na zahodni strani nekdanjega mestnega obzidja zdaj omejujejo zgradbe univerze I in II, Univerzitetne knji\xc5\xbenice in Mestnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Na delu, kjer je zdaj trata pred Kollegiengeb\xc3\xa4ude II, je stala do kristalne no\xc4\x8di novembra 1938 sinagoga. Ime trga in spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da spominjata na leto 1940, ko so ve\xc4\x8dino Judov iz Freiburga odpeljali. _NEWLINE_Mestni trg (Rathausplatz) se je v\xc4\x8dasih imenoval po nekdanjem samostanu Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski trg (Franziskanerplatz), od katerega sta ostala le gotska cerkev svetega Martina in del kri\xc5\xbenega hodnika. Stara in nova mestna hi\xc5\xa1a omejujeta prostor na drugi strani. Na trgu stoji vodnjak s kipom meniha Bertholda Schwarza iz nekdanjega samostana, ki naj bi izumil smodnik (\xc4\x8drn prah)._NEWLINE_Oberlinden in Unterlinden (Nad lipami in Pod lipami) sta mirna kraja v razli\xc4\x8dnih okro\xc5\xbejih starega mesta. "Obere Linde" je iz leta 1729,  vodnjak je iz leta 1861 in je okronan z baro\xc4\x8dno Marijo Franza Hauserja (1651\xe2\x80\x931717). _NEWLINE_Krompirjev trg (Kartoffelmarkt) je priljubljen star mestni trg. Na sredini je iz leta 1911 vodnjak, ki ga je podaril trgovec Ludwig Rau, zasnovala pa sta ga Carl Anton Meckel in Ludwig Kub\xc3\xa1nek. Mnogi Freibur\xc5\xbeani menijo, da je trg Adelhauser najlep\xc5\xa1i kraj v Freiburgu, majhen in stran od glavnih tokov pe\xc5\xa1cev. Ime je dobil po samostanu Adelshausen, njegova cerkev je \xc5\xa1e vedno ohranjena. Na obmo\xc4\x8dju samostana so \xc5\xa1tevilne prenove preteklih stoletij, zaradi katerih je samostan te\xc5\xbeko prepoznati._NEWLINE_V zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Freiburga, na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du ulice cesarja Jo\xc5\xbeefa in Bertoldove/Solne ulice (Salzstrasse) je Bertoldov vodnjak (Bertoldsbrunnen). Tam se kri\xc5\xbeajo vse tramvajske proge v mestu, ob konicah tudi ob isti uri, da je mogo\xc4\x8de presedati.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8castni ob\xc4\x8dani\n_START_PARAGRAPH_\nZ naslovom \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana mesta Freiburg se izkazuje \xc4\x8dast tistim, ki so posebej prispevali k ugledu mesta in blaginji njegovih me\xc5\xa1\xc4\x8danov. To so rokokojski kipar Johann Christian Wentzinger, nekdanji \xc5\xbeupan Rolf B\xc3\xb6hme in mecen Eugen Martin.\n_START_SECTION_\nPomembne osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Freiburgu so se rodili pomembni umetniki, kot so Johann Christian Wentzinger, Julius Bissier, Manolo Lohnes ali Edith Picht-Axenfeld, politiki, kot so Karl von Rotteck, Joseph Wirth, Leo Wohleb, Hans Maier in Wolfgang Sch\xc3\xa4uble, znanstveniki, kot sta botanik Carl Christian Mez in teolog Karl Rahner, izumitelja Edwin Welte ali Engelbert Zaschka ter igralci, kot je Til Schweiger.\n_START_SECTION_\nS Freiburgom povezane osebe\n_START_PARAGRAPH_\nS Freiburgom je povezanih veliko pomembnih osebnosti, ki so za\xc4\x8dasno \xc5\xbeivele tukaj ali pa na\xc5\xa1le tukaj svoje podro\xc4\x8dje delovanja in postale znane. To so filozofi, kot sta Edmund Husserl in Martin Heidegger, znanstveniki, kot sta Walter Eucken in Arnold Bergstraesser, pisatelji, kot sta Alfred D\xc3\xb6blin Reinhold Schneider in Christoph Meckel, umetniki, kot je Hans Baldung Grien, igralci, kot je Alexandra Maria Lara, Nobelovi nagrajenci Friedrich August von Hayek, Georges K\xc3\xb6hler in Hermann Staudinger ter drugi.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nFreiburg im Breisgau, zgodovinsko-dokumentarni film, 2011. Scenaristka in re\xc5\xbeiserka Anita Bindner. (Produktion: Haus des Dokumentarfilms, Kinostart: 30. November 2011, Erstsendung: 31. August 2014 bei SWR, Reihe: Geschichte im S\xc3\xbcdwesten, Inhaltsangabe von SWR).'