b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crkovalnik\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crkovalnik tipi\xc4\x8dno deluje tako, da vhodno besedilo razre\xc5\xbee na besede in le-te poi\xc5\xa1\xc4\x8de v slovarju, ki vsebuje seznam pravilnih besed za dani jezik. \xc4\x8ce besede v slovarju ne najde, sklepa, da bi lahko bila napa\xc4\x8dna. V tem primeru poskusi poiskati po slovarju besede, ki bi lahko bile mi\xc5\xa1ljene, in sicer tako, da upo\xc5\xa1teva tipi\xc4\x8dne napake oziroma podobnost besed._NEWLINE_Preverjanje lahko deluje \xc5\xbee sproti med tipkanjem besedila ali pa na zahtevo._NEWLINE_Slovar znanih besed nikoli ne more pokriti vseh besed, ker v jezikih po eni strani neprestano nastajajo nove, po drugi strani pa je predvsem lastnih imen, ki prihajajo iz drugih jezikov veliko preve\xc4\x8d za kaj takega. Pretirano pove\xc4\x8devanje slovarja v resnici lahko celo poslab\xc5\xa1a kakovost preverjanja \xc4\x8drkovanja, ker se za\xc4\x8dne dogajati, da se zatipkane pogoste besede za\xc4\x8dnejo prekrivati z redkimi besedami (v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je tako pri besedi\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeelad\xc2\xab\xc2\xa0najbr\xc5\xbe bolj verjetno, da je to zatipkana beseda\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8delad\xc2\xab, kot da gre za redek samostalnik\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeelad\xc2\xab). Zato \xc4\x8drkovalniki obi\xc4\x8dajno ponujajo mo\xc5\xbenost, da uporabnik v slovar doda besede iz svojega specifi\xc4\x8dnega besedi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jih splo\xc5\xa1ni slovar ne pozna._NEWLINE_Namesto slovarja lahko \xc4\x8drkovalniki uporabljajo tudi statisti\xc4\x8dne metode (preverjajo, katere kombinacije \xc4\x8drk so dovolj verjetne v nekem jeziku). S tem je mo\xc5\xbeno pokriti tudi novo nastale besede, vendar se lahko marsikatera zatipkana beseda razglasi za pravilno, ker\xc2\xa0\xc2\xbbzveni\xc2\xab\xc2\xa0dovolj pravilno.\n_START_SECTION_\nAngle\xc5\xa1ki \xc4\x8drkovalniki\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi \xc4\x8drkovalniki so bili na velikih ra\xc4\x8dunalnikih v 70. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Za osebne ra\xc4\x8dunalnike so se najprej pojavili za sistem CP/M leta 1980, po razvoju PC leta 1981 pa \xc5\xa1e zanje. Ti prvi \xc4\x8drkovalniki so bili samostojni programi, veliko jih je lahko delovalo tudi v ozadju urejevalnikov besedil, tako da so prestrezali dolo\xc4\x8deno kombinacijo tipk in potem prebrali besede, ki so bile napisane na zaslonu in pobarvali neznane besede._NEWLINE_\xc5\xbde kmalu pa so proizvajalci urejevalnikov besedil za\xc4\x8deli vgrajevati \xc4\x8drkovalnike kot funkcijo urejevalnika. V zadnjem \xc4\x8dasu pa se \xc4\x8drkovalniki \xc5\xa1irijo tudi v druge programe, kot so spletni brskalniki.\n_START_SECTION_\nSlovenski \xc4\x8drkovalniki\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi komercialni slovenski \xc4\x8drkovalnik je bil Mspell, ki ga je napisal Miha Mazzini leta 1990. Leta 1991 je bil izdan program BesAna (besedna analiza) podjetja Amebis, ki pa bil v zasnovi namenjen bolj preverjanju slovnice in mu je leta 1992 sledil poenostavljen \xc4\x8drkovalnik uBesAna (mikro BesAna). Nasledniki \xc4\x8drkovalnika uBesAna so od verzije 6 vgrajeni v slovenskih verzijah urejevalnika besedil Microsoft Word.'