b'\n_START_ARTICLE_\nDES\n_START_PARAGRAPH_\nDES (angl. Data Encryption Standard) je bil najbolj ob\xc5\xa1irno uporabljen enkripcijski algoritem na svetu. Algoritem je bil pripravljen z namenom \xc5\xa1ifriranja in de\xc5\xa1ifriranja blokov podatkov velikosti 64 bitov in sicer s 64 bitnim klju\xc4\x8dem, ki ga morata poznati tako po\xc5\xa1iljatelj kot prejemnik. _NEWLINE_Sistem vsebuje algoritem in klju\xc4\x8d. Klju\xc4\x8d je dol\xc5\xbeine 64 bitov, od katerega se 56 bitov uporablja za \xc5\xa1ifriranje, ostalih 8 pa za preverjanje napak. Ker imamo na razpolago le 56 bitov obstaja za to  razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenosti za izbiro klju\xc4\x8da, kar je 256-krat manj, kot \xc4\x8de bi lahko uporabili vseh 64 bitov. Cifre za izbiro klju\xc4\x8da morajo biti medsebojno neodvisno dolo\xc4\x8dene, da popolnoma izkoristimo mo\xc5\xbenost velike izbire kombinacije simbolov za klju\xc4\x8d. Algoritem deluje na principu klasin\xc4\x8dnih transpozicij, permutacij in operacij XOR. Z DES-om zagotovljajo visoko stopnjo kriptografijske za\xc5\xa1\xc4\x8dite podatkov v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem sistemu in omre\xc5\xbejih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDES (Data Encryption Standard) ali DEA (Data Encryption Algorithm) je najbolj znani simetri\xc4\x8dni algoritem, ki sta ga razvila NIST (National Institute of Standards and Technology) ter IBM. Algoritem je naslednik algoritma Lucifer, ki so ga razvili in patentirali pri IBM. Leta 1976 je bil sprejet kot standardni kriptografski algoritem v ZDA in je vklju\xc4\x8den v ogromno aplikacij. Do leta 1997 je bila dovoljena splo\xc5\xa1na uporaba znotraj ZDA, prepovedan pa izvoz. Leta 1999 so dovolili izvoz opreme z algoritmom s 56-bitnim klju\xc4\x8dem, od januarja 2000 pa so te omejitve \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1ane (v brskalnikih lahko uporabljamo trojni DES).\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDES  je \xc5\xa1iroko uporabna metoda za kriptiranje, katera uporablja skrivni klju\xc4\x8d. Za vsako poslano sporo\xc4\x8dilo ra\xc4\x8dunalnik naklju\xc4\x8dno izbere eno izmed 7,2 * 1016  kombinacijami simbolov za klju\xc4\x8d. Za uspe\xc5\xa1no kodiranje in dekodiranje morata poznati klju\xc4\x8d sprejemnik in oddajnik.  _NEWLINE_Vzorec za \xc5\xa1ifriranje podatkov je sestavljen iz zaporedja 56 bitov, kar daje 2\xe2\x81\xb5\xe2\x81\xb6 kombinacij. \xc4\x8ce bi \xc5\xa1ifro ugibali na slepo in bi za eno kombinacijo porabili eno milisekundo, bi potrebovali za razbitje \xc5\xa1ifre 228 milijonov let. DES za \xc5\xa1ifriranje uporablja substitucije, transpozicije in operacije XOR._NEWLINE_Substitucija je operacija, ki zamenja posamezne bite z dolo\xc4\x8denimi biti, katere poda algoritem. Da dobimo nazaj prvotne bite moramo opraviti obratno substitucijo._NEWLINE_Transpozicija je operacija, ki zamenja pozicije posameznih bitov v dolo\xc4\x8denem nizu.\n_START_SECTION_\nVarnost\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dana\xc5\xa1nje visoke hitrosti ra\xc4\x8dunalnikov (10 milijonov vredni ASICs \xc4\x8dip premore testiranja do 200 milijonov klju\xc4\x8dev na sekundo) danes DES ne predstavlja ve\xc4\x8d tako visok nivo za\xc5\xa1\xc4\x8dite, saj lahko klju\xc4\x8d ugotovimo z raznimi algoritmi, kateri s probavanjem vseh kombinacij klju\xc4\x8da ugotovijo pravega in to \xc5\xbee v par minutah (US National Security Agency (NSA) ga lahko ugotovi v 3. do 15. minutah)._NEWLINE_Zraven hitrega nara\xc5\xa1\xc4\x8danja mo\xc4\x8di ra\xc4\x8dunalnikov pa ima DES  znanih \xc5\xa1e kar nekaj slabosti, ki pa bistveno ne vplivajo na u\xc4\x8dinkovitost algoritma.\n_START_SECTION_\nKomplementi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce  napravimo komplement kodiranega besedila, dobimo enako besedilo, kot bi ga dobili, \xc4\x8de bi besedilo kodirali s komplementom originalnega besedila in komplementom klju\xc4\x8da. Ker pa se ve\xc4\x8dina aplikacij za enkripcijo ne ukvarja s komplementi in ker se da uporabnike preprosto opozoriti, da naj ne uporabljajo komplementov kot klju\xc4\x8dev, to ne predstavlja resnega problema.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ibki klju\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc5\xa1ibkih klju\xc4\x8dih gre zato, da lahko ob napa\xc4\x8dni izbiri klju\xc4\x8da dobimo vse vmesne klju\xc4\x8de enake. To se lahko zgodi, \xc4\x8de imamo pri vrednosti ki ji premikamo bite (angl. shift), ko generiramo vmesne klju\xc4\x8de same enke oziroma same ni\xc4\x8dle. Potem dobimo za vse cikle enake podklju\xc4\x8de. Tudi ta slabost ne predstavlja resnega problema, saj so \xc5\xa1ibki klju\xc4\x8di splo\xc5\xa1no znani, in se da prav tako opozoriti uporabnike pred njihovo uporabo.\n_START_SECTION_\nPol\xc5\xa1ibki klju\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPri tem gre za problem enakega kodiranja za specifi\xc4\x8dne pare klju\xc4\x8dev. Skratka, \xc4\x8de izberemo dva to\xc4\x8dno specifi\xc4\x8dna razli\xc4\x8dna klju\xc4\x8da in z njima kodiramo \xc5\xbeelen tekst dobimo enak rezultat. So pa tak\xc5\xa1ni klju\xc4\x8di zelo lahko prepoznavni, saj imajo po navadi zelo o\xc4\x8ditne vzorce. Popolnoma razli\xc4\x8dna klju\xc4\x8da, ki bi tvorila enake rezultate \xc5\xa1e niso na\xc5\xa1li. Delali so sicer poskuse do posameznih ciklov kodiranja in uspelo jim je najti pare, ki so sicer tvorili enake rezultate, vendar le do tretjega cikla kodiranja. Klju\xc4\x8dev ki bi dali iste rezultate, po vseh \xc5\xa1estnajstih ciklih pa jim \xc5\xa1e ni uspelo najti.\n_START_SECTION_\nDiferencialna kriptoanaliza\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1990 sta Biham in Shamir objavila tehniko, ki sta jo poimenovala diferencialna kriptoanaliza. Tehnika se je nana\xc5\xa1ala predvsem na algoritme, ki uporabljajo substitucije in permutacije kot DES. To je bila prva tehnika, ki je dala impresivne rezultate proti algoritmom tega tipa.  Tehnika uporablja pazljivo izbrane vhodne tekste in opazuje dobljene rezultate. Tehnika nato gleda XOR razli\xc4\x8dnih vhodnih parov. Na mestu, kjer sta vhoda enaka, vrne funkcija XOR 0, kjer pa ne pa 1. S to metodo so algoritem Luciferja razbili \xc5\xbee s tridesetimi pari kodiranega besedila. Proti DES-u metoda ni bila tako uspe\xc5\xa1na, saj bi potrebovali za njegovo razbitje kar \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, kot \xc4\x8de bi uporabili kak\xc5\xa1ne druge metode. Metode pa se je izkazala za zelo uspe\xc5\xa1no, pri preizku\xc5\xa1anju pri vmesnih ciklih DES kodiranja.'