b'\n_START_ARTICLE_\nZadar\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZadar se je razvil na ugodnem polo\xc5\xbeaju v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vzhodne obale Jadranskega morja, za\xc5\xa1\xc4\x8diten z arhipelagom zadarskih otokov od vpliva oodprtega morja, kar je bilo zelo pomembno v obdobju dominacije pomorskega prometa. Na kopnem ima v zaledju prostrano ravnico Ravnih Kotara, ki mu omogo\xc4\x8da neovirano prostorsko \xc5\xa1irjenje. Z masivom Velebita je zadarsko podro\xc4\x8dje ostro razmejeno od Like in kontinentalnega dela Hrva\xc5\xa1ke, kar se je v zadnjem \xc4\x8dasu nekoliko spremenilo z izgradnjo avtoceste in predora Sveti Rok._NEWLINE_Ko so v 20. stoletju prevladale ceste na ra\xc4\x8dun morskih poti, je Zadar \xc5\xa1e naprej zadr\xc5\xbeal prometni pomen, saj je skozi mesto potekala jadranska magistralna cesta, mesto pa je povezano tudi z avtocesto A1z moderno \xc5\xa1tiripasovnico Zadar zahod - avtocesta A1. Z odcepom \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge je od leta 1966 povezan s Kninom, kjer se priklju\xc4\x8di na glavno prugo Zagreb - Split. Mednarodna ladijska linija ga povezuje z italijanskim mestom Ancona. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Zadar se nahaja v Zemuniku, 10\xc2\xa0km vzhodno od mesta.\n_START_SECTION_\nOd prazgodovine do rimske dobe\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1e zadrsko podro\xc4\x8dje je bilo naseljeno \xc5\xbee v pradavnini. Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da te zgodnje kulture datirajo od starej\xc5\xa1e kamene dobe, iz dobe neolitika pa so z arheolo\xc5\xa1kimi raziskovanju na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilna \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka naselja. Na obrobju dana\xc5\xa1njega Zadra so se taka naselja nahajala na podro\xc4\x8dju Arbanasa in Puntamike. Pred naseljevanjem ilirskih plemen, so ta prostor naseljevala pradavna mediteranska ljudstva iz njihovega predindoevropskega jezika pa zelo verjetno izvira tudi ime naselja - Jader, Jadra ali Jadera, ki so ga potem prevzele tudi druge civilizacije. Ime naselja se nana\xc5\xa1a na nek pradavni hidrografski pojem._NEWLINE_Ilirsko naselje je iz 9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki je bilo \xc5\xbee v 7. in 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ilirskega plemena Liburni, katerim je bila zadrska luka izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xa1tevilna trgovska potovanja in varen pristan. Jadasini kot stanovalci Idasse ali Jadere so prvi\xc4\x8d omenjeni leta 384. pr. n. \xc5\xa1t. na gr\xc5\xa1kem napisu iz Farosa (dana\xc5\xa1nji Stari Grad na Hvaru) kot zavezniki hvarskih staroselcev v boju proti gr\xc5\xa1kim kolonistom. Gr\xc5\xa1ki geograf Skilaks Skarianderis opisuje Zadar z imenom Idassa, Jadar, prebivalce pa imenuje Jadasinini._NEWLINE_Sredi 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. zadrsko podro\xc4\x8dje postopno osvajajo Rimljani, ki se naselijo v Zadru. Kolonijo rimskih dr\xc5\xbeavljanov - Colonia Julia Jader - je v letu 48. pr. n. \xc5\xa1t. najverjetneje osnoval sam Julij Cezar. Zadar je postal samostojni municipij odslu\xc5\xbeenih rimskih vojakov, ki jim je bila poleg mesta dodeljena tudi zemlja za obdelovanje._NEWLINE_Jader je bil urejen po vseh pravilih rimskega urbanizma: pet vzdol\xc5\xbenih in ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo pre\xc4\x8dnih ulic je kazalo pravilno mre\xc5\xbeo mestnih komunikacij, ki so delile mesto po strogem geometrijskem redu na pravokotne \xc4\x8detrti - insule. Na zahodnem koncu mesta je bil grajen  glavni trg - rimski forum, ob njem na nekoliko vi\xc5\xa1jem delu pa kapitol s templjem. Kapitol je bil omejen z enonadstropno, forum pa z dvonadtropno verando. Na prostoru obrnjenem proti morju je bil gospodarski trg - emporij. Rimski Jader je bil za\xc5\xa1\xc4\x8diten z mo\xc4\x8dnim obzidjem, na ve\xc4\x8d mestih oja\xc4\x8denim z monumentalnimi stolpi, imel je javni vodovod z vodo iz 40\xc2\xa0km oddaljene Vrane, sistem kanalizacije, terme in druge elemente visoko razvitega urbanega \xc5\xbeivljenja. Predpostavljajo, da je bil na podro\xc4\x8dju rimskega Zadra tudi amfiteater, kot tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgodnji srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nS preseljevanjem ljudstev in prodorom barbarov je pri\xc5\xa1lo do postopne stagnacije Zadra. V 5. stoletju, \xc5\xbee pod oblastjo Vzhodnih Gotov, je mesto popolnoma propadlo, \xc5\xa1tevilne javne zgradbe pa so zaradi dotrajanosti postale ru\xc5\xa1evine. Zadar je v tem \xc4\x8dasu (6. stoletje) skoraj gotovo doletel tudi mo\xc4\x8dan potres v katerem so se poru\xc5\xa1ili celi kompleksi monumentalne rimske arhitekture, katerih ostanke so kasneje uporabili kot gradbeni material. Med 4. in 6. stoletjem se v Zadru razvija tudi nova religija - kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo; mesto dobi \xc5\xa1kofa, gradi se novo versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de severno od foruma z baziliko in krstilnico in drugi sakralni objekti. Po odhodu Vzhodnih Gotov s podro\xc4\x8dja Dalmacije leta 537 in dokon\xc4\x8dnega propada Zahodnega Rimskega cesarstva, Zadar pade pod oblast Bizanca. Isto\xc4\x8dasno za\xc4\x8dnejo prodirati Avari in Slovani, ki so v zgodnjem 7. stoletju popolnoma poru\xc5\xa1ili in opusto\xc5\xa1ili Salono (rimsko mesto blizu Splita), tako da Zadar, kot edino mesto, ki se je uspelo obraniti pred napadi novih osvajalcev, prevzame vlogo novega upravnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Bizantinske province Dalmacije. Vlogo glavnega mesta Dalmacije je zadr\xc5\xbeal do leta 1918._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 9. stoletja se je v Zadru odvijala \xc5\xbeivahna diplomatska aktivnost \xc5\xa1kofa Donata in mestnega kneza Pavla v sporu med Frankovsko dr\xc5\xbeavo Karla Velikega in Bizantinskega cesarstva. Franki so za kratek \xc4\x8das osvojili Zadar, a je bil z mirom iz Aachna leta 812  vrnjen Bizancu. Zadar se je v celoti obrnil k morju, pomorstvu in trgovini in zahvaljujo\xc4\x8d novemu strate\xc5\xa1kemu polo\xc5\xbeaju postal gospodar prostora od kvarnerskih otokov do Ka\xc5\xa1telanskega zaliva. Bizantinska Dalmacija ni bila teritorialno enotna, temve\xc4\x8d skupek mestnih ob\xc4\x8din na \xc4\x8delu z Zadrom, \xc5\xa1iroka mestna avtonomija pa je doprinesla k razvoju dalmatinskih mest kot svobodnih ob\xc4\x8din. V vsem je prednja\xc4\x8dil prav Zadar, ki je imel polo\xc5\xbeaj podoben kot so ga imele Benetke.\n_START_SECTION_\nZadar v srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu silovitega vzpona srednjeve\xc5\xa1kega Zadra postaja mesto vse ve\xc4\x8dja gro\xc5\xbenja ambicijam mogo\xc4\x8dnih Benetk, v zaledju pa se tudi ustvarja nova hrva\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava. Zadar postopno vzpostavlja najprej trgovske in nato \xc5\xa1e politi\xc4\x8dne zveze s Hrvati, ki se vse bolj integrirajo v mestno \xc5\xbeivljenje. V 10. stoletju se v Zadru bele\xc5\xbei vse ve\xc4\x8d hrva\xc5\xa1kih imen tako priorjev, sodnikov, sve\xc4\x8denikov, opatinj in redovnic, kar je pomenilo, da je hrva\xc5\xa1ki etni\xc4\x8dni element osvojil vse nivoje mesta. Zadr\xc4\x8dani se trudijo za osamosvojitev od Bizanca, pri \xc4\x8demer je prednja\xc4\x8dila mogo\xc4\x8dna zadrska patricijska dru\xc5\xbeina Madijevci. V sporazumu z Bizancem je Zadar, z ostalimi dalmatinskimi ob\xc4\x8dinami, leta 1069 pripojil k svoji dr\xc5\xbeavi hrva\xc5\xa1ki kralj Peter Kre\xc5\xa1imir IV.. Po dinasti\xc4\x8dnih bojih in smrti kralja Dimitrija Zvonimira leta 1089, Zadar od leta 1105 dalje prizna oblast prvega hrva\xc5\xa1ko-ogrskega kralja Kolomana. Od tedaj se Zadar vse pogosteje spopada z Benetkami. Prvi\xc4\x8d so Bene\xc4\x8dani napadli in zavzeli mesto leta 1000, ob\xc4\x8dasna osvajanja in odpor Zadr\xc4\x8danov pa so trajala vse do leta 1358, ko je, s podpisom Zadrskega miru, mesto pre\xc5\xa1lo pod oblast hrva\xc5\xa1ko-ogrskega kralja Ludvika I. Ogrskega._NEWLINE_Zadar je bil posebej te\xc5\xbeko prizadet leta 1202, ko je bene\xc5\xa1ki do\xc5\xbe Enrico Dandolo za napad in obleganje izkoristil kri\xc5\xbearje na 4. pohodu v Palestino. Kri\xc5\xbearji so se Bene\xc4\x8danom obvezali pla\xc4\x8dati prevoz z ladjami do Egipta, a ker jim niso mogli pla\xc4\x8dati, so jih Bene\xc4\x8dani izkoristili za  ru\xc5\xa1enje in ropanje Zadra. Hrva\xc5\xa1ko-ogrski kralj Emerik Ogrski je obsodil kri\xc5\xbearsko vojno, \xc4\x8de\xc5\xa1 ali je  prav da Bo\xc5\xbeja vojska napada kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko mesto. Pape\xc5\xbe Inocenc III. je izob\xc4\x8dil Bene\xc4\x8dane in kri\xc5\xbearje, ki so sodelovali pri osvajanju._NEWLINE_Prebivalstvo Zadra je bilo v razvitem srednjeve\xc5\xa1kem obdobju prete\xc5\xbeno hrva\xc5\xa1ko, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da zapis kardinala Bosona, ki je leta 1177 spremljal pape\xc5\xbea Aleksandra III. na poti v Benetke. Ko so se pape\xc5\xbeeve ladje zaradi nevihte zatekle v zadrsko luko, so Zadr\xc4\x8dani pape\xc5\xbea pri\xc4\x8dakali s hrva\xc5\xa1kimi pesmimi. Med 11. in 14. stoletjem je bila zlata doba Zadra. Z ve\xc5\xa1\xc4\x8do politiko in trgovino, ter sposobnimi pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki je imel klju\xc4\x8dno vlogo med mesti na vzhodni obali Jadrana, kar se je odrazilo tudi na njegovem izgledu in kulturi. Zgrajene so bile \xc5\xa1tevilne cerkve, bogati samostani, razko\xc5\xa1ne pala\xc4\x8de uglednih dru\xc5\xbein, izdelana je bila tudi skrinja sv. Simona (\xc5\xa1krinja Sv. \xc5\xa0imuna). Eden najbolj\xc5\xa1ih primerov sijaja in mo\xc4\x8di tedanjega Zadra je tudi prva univerza na hrva\xc5\xa1kem, ki so ga leta 1396 osnovali Dominikanci.\n_START_SECTION_\nOd 15. do 18. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nPo Ludvikovi smrti je Zadar priznal oblast kralja Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega, za njim pa Ladislava Neapeljskega (ki so ga v Zadru leta 1403 kronali za Mad\xc5\xbearsko-hrva\xc5\xa1kega kralja), vendar je leta 1409, ko je uvidel da izgublja vpliv v Dalmaciji, Zadar in svoje dinasti\xc4\x8dne pravice nad Dalmacijo prodal Benetkam za 100.000 dukatov. Tako so Benetke ponovno prevzele Zadar 31. julija 1409, tokrat brez boja, vendar z odporom zadrskega plemstva, ki je bil zatrt s pregnanstvom in zaplembo premo\xc5\xbeenja. Zadar je \xc5\xa1e naprej administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Dalmacije, a sedaj pod bene\xc5\xa1ko oblastjo, ki se je raz\xc5\xa1irila nad celotnim dalmatinskim prostorom (z izjemo Dubrovni\xc5\xa1ke republike). Bene\xc4\x8dani so znatno omejili politi\xc4\x8dno in gospodarsko avtonomijo Zadra, ki je bil navkljub tej represiji \xc5\xa1e vedno mesto blaginje. V tem \xc4\x8dasu je bil v Zadru rojen eden od najslavnej\xc5\xa1ih hrva\xc5\xa1kih kiparjev in graditeljev \xe2\x80\x93 Juraj Dalmatinac, pomemben prvenstveno po svojem delu na \xc5\xa1ibeni\xc5\xa1ki stolnici in v Dubrovniku, tu sta \xc5\xa1e veliki imeni renesan\xc4\x8dne umetnosti \xe2\x80\x93 brata Lucijan in Franjo Vranjanin (Laurana), ki sta se s svojimi kiparskimi in graditeljskimi deli posebej proslavila v Italiji._NEWLINE_V \xc4\x8dasu 16. in 17. stoletja so Zadar ve\xc4\x8dkrat napadli Turki, ki so \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 16. st. osvojili zadrsko zaledje, samo mesto pa se neprestano nahajalo na dometu tur\xc5\xa1kega topni\xc5\xa1tva. Zato so za\xc4\x8deli izgradnjo novega obrambnega sistema in zidov, ki so zelo spremenili izgled mesta. Za potrebe izgradnje novih peterokotnih utrdb so poru\xc5\xa1ili mnogo hi\xc5\xa1 in cerkev, celo celotno zadrsko predmestje \xe2\x80\x93 Vas Sv. Martina. Po koncu 40-letne izgradnje je Zadar postal najve\xc4\x8dje utrjeno mesto v Bene\xc5\xa1ki Republiki s sistemom utrdb, bastionov, obrambnih kanalov izpolnjenih z morjem in novih velikih javnih mestnih vodnjakov. V tem \xc4\x8dasu so zgradili tudi celo vrsto povsem novih javnih zgradb (Mestna lo\xc5\xbea in Mestna stra\xc5\xbea na tedanjem Gosposkem trgu, ve\xc4\x8d novih voja\xc5\xa1nic in skladi\xc5\xa1\xc4\x8d pa tudi razko\xc5\xa1nih novih pala\xc4\x8d)._NEWLINE_Znotraj mestnih zidov se je razvijala visoka kultura \xc5\xbeivljenja. V 16. in 17. st. je bila pomembna aktivnost hrva\xc5\xa1kih knji\xc5\xbeevnikov, ki so pisali v narodnem jeziku (Jerolim Vidoli\xc4\x87, Petar Zorani\xc4\x87, Brne Karnaruti\xc4\x87, Juraj Barakovi\xc4\x87, \xc5\xa0ime Budini\xc4\x87). Izpostaviti je potrebno tudi slikarja Andrija Meduli\xc4\x87a (okoli 1510./1515.-1563.), ki se je podpisoval kot \xc2\xbbAndrea Schiavone\xc2\xab._NEWLINE_Zaradi stalne tur\xc5\xa1ke nevarnosti se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev znatno zmanj\xc5\xa1alo in je pri\xc5\xa1lo do splo\xc5\xa1ne stagnacije gospodarstva. Mesto je do\xc5\xbeivelo tudi ve\xc4\x8d hudih epidemij kuge. Benetke so naseljevale novo prebivalstvo, pod nad\xc5\xa1kofom Vickom Zmajevi\xc4\x87em so se v treh delih priselili tudi Arbanasi, ki so se naselili v predmestju Arbanasi. Kljub vsem tegobam je bilo v Zadru leta 1783 zgrajeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (Teatro Nobile), ki je delovalo ve\xc4\x8d kot sto let._NEWLINE_Po ukinitvi Bene\xc5\xa1ke republike (1797) sta Zadar in Dalmacija pripadla Hasbur\xc5\xbeanom, katerih  vladavina nad Zadrom je trajala samo do leta 1806.\n_START_SECTION_\nFrancosko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo osemletnem vladanju je Avstrija z Bratislavsko mirovno pogodbo Napoleonu  prepustila Benetke, zahodno Istro, Dalmacijo in bene\xc5\xa1ki del Albanije. Francoska vladavina nad Zadrom se je za\xc4\x8dela februarja 1806 in je trajala do decembra 1813. V tem kratkem \xc4\x8dasu so nastale pomembne dru\xc5\xbebene reforme, osnovana je cela vrsta novih institucij, med njimi tudi obnovljena zadrska univerza (\xc5\xa1tudij medicine, ni\xc5\xbeja in vi\xc5\xa1ja kirurgija, farmacija, pravo, gradbeni\xc5\xa1tvo in geodezija). \xc5\xbde v juniju 1806 je iz\xc5\xa1el tudi prvi \xc4\x8dasopis v hrva\xc5\xa1kem jeziku \xc2\xbbKraljski Dalmatin\xc2\xab, ki je izhajal do leta 1810.\n_START_SECTION_\nAvstrijsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV novembru 1813 se za\xc4\x8dne avstrijsko obleganje Zadra, s pomo\xc4\x8djo angle\xc5\xa1ke vojske so Avstrijci  7. decembra ponovno zasedli mesto. Druga avstrijska oblast je trajala vse do leta 1918, ko je ob koncu prve svetovne vojne Avstro-ogrska monarhija razpadla. _NEWLINE_Zadar je bil \xc5\xa1e vedno glavno mesto Dalmacije, sede\xc5\xbe dalmatinskega sabora (osnovanega 1861) ter sede\xc5\xbe  cerkvene metropolije za vso Dalmacijo. Z avstrijsko vladavino je Zadar dobil gimnazijo (1816), odprt je bil prvi javni park (1829), ustanovljen je bil Narodni muzej (1832). Leta 1833 je bila kon\xc4\x8dana cesta, ki je Zadar preko Velebita povezala z Zagrebom in Dunajem, leta 1838 pa dan v uporabi moderni mestni vodovod._NEWLINE_Zadar je bil v drugi polovici 19. stoletja \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de gibanja za kulturni in nacionalni preporod v Dalmaciji. To obdobje je tudi zelo pomembno za zgodovino mesta, ki se je hitro razvijalo v moderno evropsko mesto. Leta 1868 je, na cesarjev ukaz, Zadar prenehal biti mesto-utrdba, kar je takoj odrazilo na urbanisti\xc4\x8dnem razvoju. Zgrajeni so bili \xc5\xa1tevilni javni in privatni objekti, tudi Novo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (kasneje Teatro Verdi) leta 1865. V mestu so delovali \xc5\xa1tevilni hrva\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevniki kot Ivo Vojnovi\xc4\x87, Rikard Katalini\xc4\x87 Jeretov, Milan Begovi\xc4\x87, Vladimir Nazor in dr._NEWLINE_Ob koncu 19. stoletja se je za\xc4\x8dela hitro razvijati predelovalna industrija, posebej proizvodnja likerjev, od katerih je maraskino postal svetovno znan. Na silvestrovo 1894 je v Zadru zasvetila elektri\xc4\x8dna mestna razsvetljava, prva na Hrva\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nKraljevina Italija\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni je bil Zadar, skladno z Rapalsko mirovno pogodbo (12. november 1920), pripojen k Kraljevini Italiji kot enklava na vzhodni obali Jadrana. Tako je ostalo vse do 1. novembra 1944. Leta 1921 je bil progla\xc5\xa1en svobodno luko. To je bilo obdobje intenzivne italijanizacije in izseljevanja Hrvatov ter gospodarskega propadanja mesta zaradi izolacije od zaledja. Vlogo upravnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Dalmacije je prevzel Split._NEWLINE_V drugi svetovni vojni je bil Zadar izpostavljen mo\xc4\x8dnemu bombardiranju zaveznikov v letih 1943 in 1944, pri tem je bilo poru\xc5\xa1eno 80% starega mestnega jedra.\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nZadar je bil po drugi svetovni vojni vklju\xc4\x8den v Hrva\xc5\xa1ko, ki je postala ena od konstitutivnih jugoslovanskih republik, vendar je bil ob koncu vojne skoraj v celoti poru\xc5\xa1en in prazen. Po vojni so se italijanski prebivalci mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevali v Italijo, nadomestili pa so jih ljudje iz zadrskih otokov in zaledja. 27. marca 1945 je bila odprta prva gledali\xc5\xa1ka ustanova, ki je imela stalni umetni\xc5\xa1ki ansambel, Hrvatsko narodno kazali\xc5\xa1te. Prva redna sezona tega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da se je za\xc4\x8dela jeseni 1945, ko se je preimenovalo v Narodno kazali\xc5\xa1te, brez atributa "Hrvatsko"._NEWLINE_Mesto se je v obdobju SFR Jugoslavije razvijalo v mo\xc4\x8den ekonomski in kulturni center, posebej po izgradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Zadar-Knin in ustanovitvi Filozofske fakultete.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nMestu Zadar razen samega o\xc5\xbejega mestnega podro\xc4\x8dja administrativno pripadajo tudi bli\xc5\xbenja naselja Babindub, Crno, Ko\xc5\xbeino in Petr\xc4\x8dane,  ter otoki Ist, I\xc5\xbe, Molat, Olib, Premuda, Rava in Silba. Povr\xc5\xa1ina mesta, vklju\xc4\x8dno z navedenimi otoki, zna\xc5\xa1a 194\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Urbano podro\xc4\x8dje Zadra pa je upravno razdeljeno na 21 mesnih odborov: Arbanasi, Bili Brig, Bokanjac, Brodarica, Crvene Ku\xc4\x87e, Diklo, Dra\xc4\x8devac, Ga\xc5\xbeenica, Jazine I, Jazine II, Maslina, Novi Bokanjac, Poluotok, Plo\xc4\x8da, Puntamika, Ri\xc4\x8dina, Smiljevac, Stanovi, Vidikovac, Vi\xc5\xa1njik in Vo\xc5\xa1tarnica.\n_START_SECTION_\nJavni promet\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je urejen javni avtobusni promet, ki obratuje na 10 rednih progah in ga izvaja podjetje Liburnija. Zadar je pravtako pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xa1tevilne Jadrolinijine katamaranske in ladijske linije, ki plujejo iz stare luke Jazine, ter za trajektne linije, ki plujejo iz nove luke Ga\xc5\xbeenica. Linije povezujejo otoke in kraje v zadarskem arhipelagu (Rava, I\xc5\xbe, Ugljan, Pa\xc5\xa1man, Dugi otok, Rivanj, Sestrunj, Molat, Ist, Premuda, Zverinac).\n_START_SECTION_\nSpomeniki in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Zadru je mogo\xc4\x8de videti najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e znamenitosti, saj njegova zgodovina se\xc5\xbee do anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov. Nekatere od teh so:\n_START_SECTION_\nCerkev svetega Donata\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev svetega Donata je najbolj poznan spomenik in simbol mesta Zadar ter tudi najmonumentalnej\xc5\xa1a zgradba na Hrva\xc5\xa1kem iz zgodnjega srednjega veka. Zgrajena je po tradiciji zgodnje bizantske arhitekure v zgodnjem srednjem veku, verjetno v za\xc4\x8detku 9. st. Je kro\xc5\xbene oblike in se ni ohranila v obliki kakr\xc5\xa1ni je bila zgrajena. Manjka ji ju\xc5\xbeni prizidek, zato se s te strani vidi sredi\xc5\xa1\xc4\x8dno kro\xc5\xbeno jedro. Do 15. stoletja se je imenovala cerkev Sv. Trojice, potem pa je bila imenovana po Sv. Donatu, \xc5\xa1kofu, ki jo je dal zgraditi. Prvi\xc4\x8d se omenja sredi 10. stoletja v spisih bizantinskega cesarja Konstatina Porfirogeneta. Danes se uporablja, zaradi izjemne akustike, za glasbene prireditve ("Glazbene ve\xc4\x8deri u sv. Donatu").\n_START_SECTION_\nForum\n_START_PARAGRAPH_\nPod temelji cerkve Sv. Donata in \xc5\xa1kofovske pala\xc4\x8de se razteza plo\xc4\x8dnik glavnega trga iz rimskega obdobja - Forum. Sega v 1. st. pr. n. \xc5\xa1t.. S treh strani je bil forum obzidan z monumentalno verando, ki so jo krasile akantove vitice, girlande in maskeroni.\n_START_SECTION_\nKalelarga\n_START_PARAGRAPH_\nKalelarga ali \xc5\xa0iroka ulica je glavna zadrska ulica, ki se razteza v smeri vzhod - zahod od Narodnega trga do Foruma. V drugi svetovni vojni so bile uni\xc4\x8dene skoraj vse stavbe v ulici in je obnovljena v modernisti\xc4\x8dnem slogu.\n_START_SECTION_\nKatedrala Sv. Sto\xc5\xa1ije\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica v Zadru je posve\xc4\x8dena Sv. Sto\xc5\xa1iji in je na zunaj zelo okra\xc5\xa1ena. Na glavnem pro\xc4\x8delju ima veliko in manj\xc5\xa1o rozeto, vgrajeno naknadno. Portali imajo zna\xc4\x8dilno romansko obliko. Danes je notranjost stolnice videti monumentalna (glavna ladja je trikrat \xc5\xa1ir\xc5\xa1a od stranskih). Zvonik, ki kraljuje nad Zadrom, so za\xc4\x8deli graditi v poznem srednjem veku in ga kon\xc4\x8dali \xc5\xa1ele 1892, kon\xc4\x8dal ga je angle\xc5\xa1ki arhitekt Thomas Graham Jackson po vzoru na zvonik stolnice v Rabu.\n_START_SECTION_\nCerkev Sv. Marije\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Sv. Marije pripada \xc5\xbeenskemu benediktinskemu samostanu sv. Marije, ki ga je osnovala plemkinja \xc4\x8cika leta 1066. Na mestu nekdanje neugledne cerkve je zgradila triladijsko cerkev, ki je bila posve\xc4\x8dena leta 1091. Njena h\xc4\x8di Vekenega je v za\xc4\x8detku 12. st. zgradila kapiteljsko dvorano in monumentalni zvonik. V sami cerkvi se nahaja tudi grobnica opatinje Vekenge, ki je umrla leta 1111. Samostanski arhiv hrani zelo bogato zbirko ukazov v katerih se omenja hrva\xc5\xa1ke kralje iz 11. st. Pro\xc4\x8delje cerkve in njen ju\xc5\xbeni stranski zid, kot tudi glavni portal, so v renesan\xc4\x8dnem slogu. Na zvoniku se nahaja napis v spomin Kolomanovega prihoda v Zadar leta 1102 . Cerkev je bila poru\xc5\xa1ena v anglo-ameri\xc5\xa1kem bombardiranju v drugi svetovni vojni  in uspe\xc5\xa1no rekonstruirana.\n_START_SECTION_\nCerkev Sv. Kr\xc5\xa1evana\n_START_PARAGRAPH_\nTriladijska bazilika s tremi bogato okra\xc5\xa1enimi polkro\xc5\xbenimi apsidami je pripadala  mo\xc5\xa1kemu benediktinskemu samostanu. Zgrajena je v romanskem slogu in je bila posve\xc4\x8dena leta 1175, ime je dobila po sv. Kr\xc5\xa1evanu mu\xc4\x8dencu, za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku mesta Zadra. Pro\xc4\x8delje je enostavno. V spodnjem delu ni okrasja razen glavnega portala. Notranjost cerkve krasijo freske romansko-bizantinskih zna\xc4\x8dilnosti. V prezbiteriju se nahaja monumentalni glavni oltar zgrajen leta 1701, na katerega sp 1717 postavili \xc5\xa1tiri kvalitetne kipe iz belega marmorja, ki predstavljajo za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike Zadra. So delo bene\xc5\xa1kega kiparja Alavise Tagliapieteja. Zvonik se za\xc4\x8del graditi ob koncu 15. st., vendar ni bil nikoli kon\xc4\x8dan. Najlep\xc5\xa1i del fasade je zunanji okras apside.\n_START_SECTION_\nCerkev Sv. Simona / Skrinja Sv. Simona\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danska triladijska bazilika iz 5. st., kasneje pregrajena cerkev Sv. \xc5\xa0tefana z gotskimi elementi iz 14. st., da bi dana\xc5\xa1nji izgled z baro\xc4\x8dnimi detajli dobila v 16. st. Znana je po srebrni skrinji Sv. Simona iz leta 1380, ki se nahaja na glavnem oltarju cerkve. Skrinja je zlatarsko delo velike vrednosti, ki jo je za relikvijo Sv. Simona dala izdelati ogrsko-hrva\xc5\xa1ka kraljica Elizabeta. Skrinjo je izdelal zlatar Franjo iz Milana, nastanjen v Zadru. Ju\xc5\xbeno od cerkve se nahaja rimski steber postavljen leta 1729,  sestavljen iz dveh stebrov rimskega templja, ki so se ohranili na kapitolu Foruma.\n_START_SECTION_\nCerkev in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan Sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev se nahaja na zahodnem delu mesta. Je najstarej\xc5\xa1a dalmatinska gotska cerkev. Posve\xc4\x8dena je bila 1280. Notranjost je enostavna. Iz kora se pride v zakristijo. Za glavnim oltarjem iz leta 1672 se nahaja nekdanje sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in v njem korne klopi bogato okra\xc5\xa1ene z rezbarijami v slogu cveto\xc4\x8de gotike iz leta 1394, delo Gaicoma da Borga Sansepolcra._NEWLINE_Zakristija, ki se nadaljuje na kor, je va\xc5\xbena za hrva\xc5\xa1ko zgodovino, ker je v njej leta 1358 sklenjen Zadrski mir med Bene\xc5\xa1ko republiko in ogrsko-hrva\xc5\xa1kim kraljem Ludvikom An\xc5\xbeujskim, s kkaterim so se Bene\xc4\x8dani odrekli svojim pravicam na Dalmaciji.\n_START_SECTION_\nMestno obzidje\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjeni so ostanki iz rimskega obdobja, iz srednjega veka in najve\xc4\x8d iz 16. st. Ob teh zidovih se nahaja srednjeve\xc5\xa1ka "Kapetanova kula", najslikovitej\xc5\xa1i del pa se nahaja na ju\xc5\xbenem delu pri luki "Fo\xc5\xa1e", kjer so Kopenska vrata iz leta 1543. Blizu cerkve Sv. Kr\xc5\xa1evana so Morska vrata iz leta 1573.\n_START_SECTION_\nZlato in srebro mesta Zadra\n_START_PARAGRAPH_\nV sklopu cerkve Sv. Marije oziroma njenega samostana, je bil leta 1972 urejena reprezentativna postavitev - stalna razstava cerkvene umetnosti, in ena od najbogatej\xc5\xa1ih razstav na Hrva\xc5\xa1kem, popularno imenovana \xe2\x80\x9cZlato in srebro Zadra\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ki muzej Zadar\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovljen leta 1832 prikazuje arheolo\xc5\xa1ke ostanke od 7. do 12. st. Razstavljeni so predmeti iz rimskega obdobja in prazgodovine - arheolo\xc5\xa1ki material iz paleolika, neolitika in kovinskih dob.\n_START_SECTION_\nMorske orgle\n_START_PARAGRAPH_\nMorske orgle, narejene po projektu arhitekta Nikole Ba\xc5\xa1i\xc4\x87a, so name\xc5\xa1\xc4\x8dene v bli\xc5\xbeini novega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za kri\xc5\xbearke, v sklopu zadrske obale, in so poznane kot posebno oblikovana obala z nekaj vrstami stopnic, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo proti morju. Stopnice se raztezajo sedemdeset metrov ob obali, pod katerimi je, na nivoju najni\xc5\xbeje oseke morja, pravokotno na obalo vgrajenih 35 cevi razli\xc4\x8dnih dol\xc5\xbein, premera in nagiba, ki se po\xc5\xa1evno dvigajo do obalnega tlaka in kon\xc4\x8dajo v kanalu (servisnem hodniku). Tu se na ceveh nahajajo LABIUMI (pi\xc5\xa1\xc4\x8dali), ki igrajo 7 akordov iz 5 tonov. Nad kanalom so preluknjane kamnite stopnice skozi katere izhaja zvok, z morjem potisnjen zrak.\n_START_SECTION_\nPozdrav Soncu\n_START_PARAGRAPH_\nPozdrav soncu se nahaja na Istrski obali, na najzahodnje\xc5\xa1i to\xc4\x8dki zadrskega polotoka, neposredno on Morskih orgljah. Iz tega mesta se lepo vidi na Zadrski kanal, otoke in na zahajanje sonca, katerega lepota je v Zadru posebej znana. Pozdrav soncu je narejen iz tristo ve\xc4\x8dslojnih steklenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d postavljenih v isti ravnimi s kamnitim tlakom obale v obliki kroga premera 22 metrov. Pod steklenimi prevodnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami so fotonapetostni solarni moduli preko katerih se oblikuje simboli\xc4\x8dna komunikacija z naravo oziroma soncem. Isto\xc4\x8dasno z zahajanjem sonca se vklju\xc4\x8duje tudi razsvetljava vgrajena v krogu in po posebnem programiranem scenariju proizvaja izjemno privla\xc4\x8dno svetlobno igro v ritmu valov in zvoka Morskih orgel.\n_START_SECTION_\nMaraskino\n_START_PARAGRAPH_\nOriginalni zadrski liker Maraskino je poznan \xc5\xa1irom po svetu. Ima zna\xc4\x8dilno sladek okus in aromo. Izdelujejo ga iz vi\xc5\xa1nje maraske, po tradicionalnem receptu, ki so ga ustvarili lekarnarji dominikanskega samostana v za\xc4\x8detku 16. stoletja.'