b'\n_START_ARTICLE_\nKjotski protokol\n_START_SECTION_\nZakaj je protokol potreben\n_START_PARAGRAPH_\nProtokol sku\xc5\xa1a omejiti emisije \xc5\xa1estih plinov: ogljikovega dioksida, metana, du\xc5\xa1ikovega oksida, fluoriranih ogljikovodikov, perfluoriranih ogljikovodikov in \xc5\xbeveplovega heksafluorida. Vsi izmed na\xc5\xa1tetih plinov spadajo med toplogredne pline, ki vpijajo toplotno sevanje zemeljske povr\xc5\xa1ine. Brez njih ne bi bilo \xc5\xbeivljenja na Zemlji, saj bi se toplota razpr\xc5\xa1ila v vesolje._NEWLINE_Zaradi pospe\xc5\xa1enega razvoja industrije so se v zadnjih desetletjih emisije teh plinov izrazito pove\xc4\x8dale. Nastajajo namre\xc4\x8d z zgorevanjem fosilnih goriv, v kmetijstvu, pri ravnanju z odpadki, kot izpu\xc5\xa1ni plini prevoznih sredstev in pri industrijskih procesih. U\xc4\x8dinek tople grede je zato zelo narasel, kar je privedlo do segrevanja ozra\xc4\x8dja._NEWLINE_Segrevanje ozra\xc4\x8dja je povzro\xc4\x8dilo spremembe podnebja, ki se po mnenju strokovnjakov \xc5\xbee ka\xc5\xbeejo. V Sloveniji se je v letih 1951\xe2\x88\x922000 temperatura zraka v povpre\xc4\x8dju zvi\xc5\xa1ala za 1,1 stopinje. Povpre\xc4\x8dna globalna temperatura se je pove\xc4\x8dala za 0,6 stopinje, po napovedih pa naj bi se do leta 2010 zvi\xc5\xa1ala za med 1,4 do 5,8 stopinje. Verjetno se bo pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo vro\xc4\x8dih dni, razlika med jutranjo in popoldansko temperaturo pa se bo zmanj\xc5\xa1ala. Pri\xc4\x8dakovati je tudi razli\xc4\x8dno porazdelitev padavin prek leta.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da glede protokola\n_START_PARAGRAPH_\nKjotski protokol je prvi korak do zmanj\xc5\xa1anja u\xc4\x8dinkov tople grede in segrevanja ozra\xc4\x8dja, pravijo njegovi zagovorniki. To so predvsem Evropska unija in okoljevarstvene organizacije, podporo protokolu pa je izrazila tudi Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov. Nekateri dvomijo v okoljevarstveni pomen Kjotskega protokola in ga ozna\xc4\x8dujejo le kot na\xc4\x8din preselitve bogastva v dr\xc5\xbeave tretjega sveta. Eden izmed zadr\xc5\xbekov je tudi dejstvo, da so zastavljeni cilji brez sodelovanja Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike prakti\xc4\x8dno nedosegljivi. Za korenitej\xc5\xa1a zmanj\xc5\xa1anja emisij bi bil potreben nov sporazum, ki bi ga uveljavljale tudi ZDA in druge hitro rasto\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, ki emitirajo bistveno ve\xc4\x8d toplogrednih plinov kot vsa Evropska unija skupaj. Nekateri skeptiki razmi\xc5\xa1ljajo tudi tako: \xc4\x8de bodo industrijske dr\xc5\xbeave \xc5\xbeelele zmanj\xc5\xa1ati emisije toplogrednih plinov, se bo zmanj\xc5\xa1alo povpra\xc5\xa1evanje po fosilnih gorivih. \xc4\x8ce bo povpra\xc5\xa1evanja po fosilnih gorivih manj, bo njihova cena padla. Tako bodo postale dosegljivej\xc5\xa1e za revnej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave, ki jih bodo za\xc4\x8dele s pridom izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati._NEWLINE_Vendar obstaja \xc5\xa1e pomembnej\xc5\xa1i razlog za skepso o u\xc4\x8dinkovitosti Kjotskega protokola. Tudi velike ekonomije v vzponu ( Kitajska, Indija in sploh JV Azija) nimajo namena pridru\xc5\xbeiti se protokolu, ki bi jih samoomejeval. Zahod je imel 200 let \xc4\x8dasa za razvoj, ki je prete\xc5\xbeno temeljil na izrabljanju (poceni) fosilnih virov energije in bi bila zahteva za samoomejevanje dr\xc5\xbeav v razvoju pravzaprav rasizem. Brez Kitajske in Indije je protokol neu\xc4\x8dinkovit in nesmiselen in bi ga bilo potrebno nadgraditi s preprostim na\xc4\x8delom: z omejevanjem rojstev oz. prirastka prebivalstva bi isti cilj dosegli enostavneje. Ob dejstvu, da je na planetu pribli\xc5\xbeno 1,5 milijard glav govedi, ki proizvedejo pribli\xc5\xbeno 25-krat toliko toplogednih plinov kot vsi avtomobili in ob dejstvu, da \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo z dihanjem proizvede pribli\xc5\xbeno 5-krat toliko CO\xe2\x82\x82 kot vsi avtomobili, je re\xc5\xa1itev samo drasti\xc4\x8dno zni\xc5\xbeanje svetovne populacije z regulacijo na mednarodni ravni.\n_START_SECTION_\nStali\xc5\xa1\xc4\x8de Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nSenat ZDA je leta 1997 ocenil, da bi uresni\xc4\x8devanje ciljev protokola povzro\xc4\x8dilo resno \xc5\xa1kodo gospodarstvu Amerike. Kljub temu je podpredsednik Al Gore leta 1998 protokol podpisal. \xc4\x8ceprav so ZDA podpisnice protokola, pa ga niso ratificirale in zato do njega nimajo nikakr\xc5\xa1nih obveznosti. Administracija ameri\xc5\xa1kega predsednika Georgea Busha je leta 2001 Kjotski protokol ozna\xc4\x8dila kot krivi\xc4\x8dnega, saj sta denimo Ljudska republika Kitajska in Indija opro\xc5\xa1\xc4\x8deni zmanj\xc5\xa1evanja emisij. Kitajska, Indija, Brazilija in \xc5\xa1e nekatere druge dr\xc5\xbeave v razvoju niso bile vklju\xc4\x8dene v protokol, da ta ne bi onemogo\xc4\x8dil njihove gospodarske rasti.\n_START_SECTION_\nStali\xc5\xa1\xc4\x8de Rusije\n_START_PARAGRAPH_\nPristop Rusije je postal nujen, ko so leta 2001 od njega odstopile ZDA, saj je moralo protokol, da bi ta stopil v veljavo, podpreti najmanj 55 dr\xc5\xbeav, ki v ozra\xc4\x8dje izpustijo 55 odstotkov toplogrednih plinov. Nasprotniki ratifikacije trdijo, da gre za politi\xc4\x8dno in vsiljeno odlo\xc4\x8ditev, saj bo v zameno Evropska unija Rusiji pomagala pri vstopu v Svetovno trgovinsko organizacijo. Od razpada Sovjetske zveze je rusko gospodarstvo mo\xc4\x8dno nazadovalo, s tem pa se je zmanj\xc5\xa1ala tudi koli\xc4\x8dina emisij toplogrednih plinov. Zaradi tega Rusiji ne bo te\xc5\xbeko dose\xc4\x8di zmanj\xc5\xa1anja v primerjavi z letom 1990 in bo tako lahko slu\xc5\xbeila s prodajo emisijskih kuponov (glej Delovanje protokola) ostalim dr\xc5\xbeavam. Svetovalec ruskega predsednika za gospodarske zadeve Andrej Ilarijonov, ki je nasprotnik Kjotskega protokola, je opozoril, da bo uresni\xc4\x8devanje protokola vodilo do drasti\xc4\x8dnega zmanj\xc5\xa1anja ruskega bruto doma\xc4\x8dega proizvoda.\n_START_SECTION_\nStali\xc5\xa1\xc4\x8de Evropske unije\n_START_PARAGRAPH_\nEU proizvaja okoli 21\xc2\xa0% vseh emisij toplogrednih plinov. Zavezala se je, da jih bo v povpre\xc4\x8dju zmanj\xc5\xa1ala za osem odstotkov glede na leto 1990. Dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice, ki cilja ne bodo dosegle, bodo morale pla\xc4\x8dati globo \xe2\x80\x93 leta 2005 so za vsako tono CO\xe2\x82\x82 preve\xc4\x8d morale pla\xc4\x8dati 40\xc2\xa0\xe2\x82\xac.\n_START_SECTION_\nStali\xc5\xa1\xc4\x8de Kanade\n_START_PARAGRAPH_\nKanada je Kjotski protokol podpisala, vendar glede njega \xc5\xa1e vedno ni enotna. Z vlado se ne strinja predvsem zvezna dr\xc5\xbeava Alberta, kateri nafta in zemeljski plin prina\xc5\xa1ata velik del dobi\xc4\x8dka. Ker so najve\xc4\x8dji trgovski partner Kanade ZDA, se nekatera kanadska podjetja bojijo, da z ameri\xc5\xa1kimi zaradi uresni\xc4\x8devanja ciljev protokola ne bodo mogle ve\xc4\x8d enakopravno tekmovati.\n_START_SECTION_\nStali\xc5\xa1\xc4\x8de Avstralije\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Howard, avstralski premier, je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbVse dokler ne bodo najve\xc4\x8dji onesna\xc5\xbeevalci na svetu, med njimi tudi ZDA in Kitajska, postali del Kjotskega re\xc5\xbeima, je protokol skorajda nekoristen in celo \xc5\xa1kodljiv za dr\xc5\xbeave, kot je Avstralija.\xc2\xab\xc2\xa0Avstralija je po koli\xc4\x8dini emisij na prebivalca takoj za ZDA. Premier meni, da si ne glede na to tudi brez protokola Avstralija dovolj prizadeva v smeri zmanj\xc5\xa1evanja emisij._NEWLINE_Okoljevarstvena organizacija Greenpeace Kjotskemu protokolu nasprotuje, saj meni, da je postavil preskromne cilje, da bi z njimi uspel prepre\xc4\x8diti nevarne podnebne spremembe. V protest so aktivisti na londonski borzi sku\xc5\xa1ali prepre\xc4\x8diti trgovanje z nafto.'