b'\n_START_ARTICLE_\nZra\xc4\x8dna ladja\n_START_PARAGRAPH_\nZr\xc3\xa1\xc4\x8dna l\xc3\xa1dja (angle\xc5\xa1ko airship, rusko \xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb6\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb1\xd0\xbb\xd1\x8c: diri\xc5\xbeabl) je vrsta zrakoplova la\xc5\xbejega od zraka (aerostat). Vzgon zagotavlja lahek plin, kot je npr. helij ali pa vodik. Helij ima malce manj\xc5\xa1i vzgon, je bolj varen (ni mo\xc5\xbenosti po\xc5\xbeara), je pa dra\xc5\xbeji in ga je te\xc5\xbeje pridobivati. V \xc4\x8dasu med vojnama so helij ve\xc4\x8dinoma pridobivali v ZDA. Po 1960-ih so ve\xc4\x8dinoma uporabljali helij. Prva britanska zra\xc4\x8dna ladja, ki je uporabljal helij, je bila Chitty Bang Bang._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d tipov zra\xc4\x8dnih ladij: toge (rigidne), poltoge (polrigidne) in mehke (nerigidne). Mehke se imenujejo tudi blimpi, pri njih zagotavlja obliko plin pod tlakom. Poltoge uporabljajo plin pod tlakom in deloma tudi podpirajo\xc4\x8do strukturo. Toge imajo podpirajo\xc4\x8do strukturo, ki nosi obremenitev. Vzgonski plin je v prekatih ali celicah. Prve toge zra\xc4\x8dne ladje je na\xc4\x8drtoval von Zeppelin, zato se te vrste ladij velikokrat ozna\xc4\x8duje kot cepelini. Veliko so se uporabljali do 1940, dokler jih niso zamenjala letala. K zatonu je pripomoglo tudi ve\xc4\x8d nesre\xc4\x8d, npr. britanski R101 v Franciji, USS Akron in predvsem Hindenburg._NEWLINE_Zra\xc4\x8dne ladje se danes ve\xc4\x8dinoma uporabljajo kjer je potrebno dolgo lebdenje in hitrost leta ni toliko pomembna: npr. opazovanje, aerofotografiranje, geolo\xc5\xa1ka opazovanja, no\xc5\xa1enje reklam in drugo.'