b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Drakslar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clanica Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije (KPJ) je postala 1925, bila je \xc4\x8dlanica pokrajinskega komiteja KPJ za Slovenijo in 1930 mestnega komiteja KPJ za Ljubljano.  Zaradi revolucionarne dejavnosti je bila ve\xc4\x8dkrat zaprta. Od 1936 je bila \xc4\x8dlanica rajonskega komiteja \xc5\xa0i\xc5\xa1ka-Be\xc5\xbeigrad. Pred 2. svetovno vojno pa je delovala \xc5\xa1e v Delavski \xc5\xbeenski zvezi, pri Rde\xc4\x8di pomo\xc4\x8di in SKOJu. Po okupaciji je kot ilegalka delala v Ljubljani pri organiziranju \xc5\xbeensk in ljudske pomo\xc4\x8di. Od julija do decembra 1942 je bila v \xc5\xa0ercerjevem in Krimskem bataljonu Notranjskega odreda. Bila je \xc4\x8dlanica inciativnega in nato glavnega odbora Slovenske protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne \xc5\xbeenske zveze, poslanka na zbou odposlancev slovenskega naroda v Ko\xc4\x8devju. Politi\xc4\x8dno je delala v Polhograjskih Dolomitih, na Dolenjskem in v Beli krajini, od jeseni 1944 na \xc5\xa0tajerskem. Po osvoboditvi je kot na\xc4\x8delnica oddelka ministrstva za socialno politiko organizirala oskrbo bosanskih in vojvodinskih otrok- vojnih sirot. V letih 1948\xe2\x88\x921956 je bila zaposlena v upravi za kadre in v zgovinskem oddelku Centralnega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. Za udele\xc5\xbebo v narodnoosvobodilni borbi je bila odlikovana s partizansko spomenico 1941.'