b'\n_START_ARTICLE_\nTaras \xc5\xa0ev\xc4\x8denko\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nTaras Grigorovi\xc4\x8d \xc5\xa0ev\xc4\x8denko se je rodil 9. marca leta 1814 v vasi Morinci v Zvenigorodskem okraju Kijevske gubernije. Ko je bil star devet let, je umrla njegova mati, dve leti pozneje pa \xc5\xa1e o\xc4\x8de, tako da je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in bedi. Nekaj \xc4\x8dasa ga je u\xc4\x8dil va\xc5\xa1ki duhovnik in \xc5\xbee v zgodnji mladosti je pokazal veselje in nagnjenje do slikanja. Slikarstvu se je posve\xc4\x8dal vse \xc5\xbeivljenje. Ko je bil star 14 let, je postal slu\xc5\xbeabnik pri svojem zemlji\xc5\xa1kem gospodarju Engelhardtu, ki hotel, da \xc5\xa0ev\xc4\x8denko postane njegov doma\xc4\x8di slikar. Jeseni leta 1822 se je za\xc4\x8del u\xc4\x8diti pisati pri lokalnemu dekanu Sovgirju in je bil ve\xc4\x8dkrat pretepen za\xc2\xa0\xc2\xbbzapravljanja \xc4\x8dasa\xc2\xab\xc2\xa0na risbo. \xc5\xa0ev\xc4\x8denko je potoval z Engelhardtom v Vilno in Peterburg, kjer ga je gospodar leta 1832 izro\xc4\x8dil v slikarsko vzgojo V. \xc5\xa0irjajevu.\n_START_SECTION_\nOdkupnina\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc5\xa0irjajevu se je mladi slikar seznanil z umetnikom I. M. So\xc5\xa1enkom in s pesnikoma Jevgenijem Grebinko in Vasilijem \xc5\xbdukovskim. To poznanstvo je bilo za nadaljnjo \xc5\xa0ev\xc4\x8denkovo usodo zelo pomembno, saj mu je pripomoglo k odkupu (\xc5\xa0ev\xc4\x8denko je bil Engelhardtova lastina), k pridobitvi osebne svobode. Preko njih se je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko seznani tudi s slavnim slikarjem in profesorjem Karlom Brjulovom. Spomladi leta 1838 sta se Brjulov in \xc5\xbdukovskij odlo\xc4\x8dila odkupiti mladega pesnika. Engelhardt je zahteval veliko vsoto, in sicer 2.500 rubljev. Denar sta zbrala, ko je Brjulov naredil portret \xc5\xbdukovskega, ki je bil na dra\xc5\xbebi prodan cesarski dru\xc5\xbeini. \xc5\xa0ev\xc4\x8denko pa odkupljen 22. aprila 1838, tedaj je imel 24. let.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka akademija v Peterburgu\n_START_PARAGRAPH_\nOsvoboditev je \xc5\xa0ev\xc4\x8denku omogo\xc4\x8dila vpis na umetni\xc5\xa1ko akademijo, kjer se je kot u\xc4\x8denec slikarja Brjulova seznanil s takratnimi tehnikami slikanja, trikrat je bil nagrajen s srebno medaljo, leta 1844 pa je \xc5\xa1olanje na umetni\xc5\xa1ki akademiji v Peterburgu kon\xc4\x8dal. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja v Peterburgu, proti koncu tridesetih let, je za\xc4\x8del pisati pesmi. S posredovanjem Jevgenija Grebinke je bilo leta 1840 objavljenih osem romanti\xc4\x8dnih pesmi v zbirki z znamenitim naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbKobzar\xc2\xab, kar pomeni ljudski pevec, gosla\xc4\x8d._NEWLINE_Zbirka je vsebovala le osem pesmi:\xc2\xa0\xc2\xbbKatarina\xc2\xab\xc2\xa0(1838),\xc2\xa0\xc2\xbbTopol\xc2\xab\xc2\xa0(1839),\xc2\xa0\xc2\xbbDumka\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbZakaj mi \xc4\x8drne obrvi\xc2\xab),\xc2\xa0\xc2\xbbMisel\xc2\xab, (1838),\xc2\xa0\xc2\xbbPerebendja\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbPerebednia\xc2\xab, 1839),\xc2\xa0\xc2\xbbTarasova no\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0(1838),\xc2\xa0\xc2\xbbNa Osnovanenka\xc2\xab\xc2\xa0(1839),\xc2\xa0\xc2\xbbIvan Pidkova\xc2\xab\xc2\xa0(1839),\xc2\xa0\xc2\xbbDume moje, moje misli, v te\xc5\xbeavah sem z vami\xc2\xab\xc2\xa0(1840), ki je napisana posebej za to zbirko in je neke vrste epigraf ne le za to izdajo, temve\xc4\x8d za vsa dela Tarasa \xc5\xa0ev\xc4\x8denka._NEWLINE_Prva zbirka Tarasa \xc5\xa0ev\xc4\x8denka je dobila v ukrajinski knji\xc5\xbeevnosti tak\xc5\xa1en pomen kot Pre\xc5\xa1ernove Poezije v slovenski literaturi: spro\xc5\xbeila in spodbudila je oblikovanje in razra\xc5\xa1\xc4\x8danje ukrajinske nacionalne literature, katere za\xc4\x8detki segajo dale\xc4\x8d nazaj v \xc4\x8dase nastajanja ljudske poezije, ki jo je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko v umetni obliki nadaljeval._NEWLINE_Iz romanti\xc4\x8dnega izro\xc4\x8dila je \xc5\xa0ev\xc4\x8denkova poezija prerasla v realizem, ki pa mu ne manjka poeti\xc4\x8dnosti in lirizma. Leto dni po objavi\xc2\xa0\xc2\xbbKobzarja\xc2\xab\xc2\xa0je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko objavil zgodovinsko epsko pesem\xc2\xa0\xc2\xbbGajdamaki\xc2\xab\xc2\xa0(1841) in v njej upodobil eno izmed poglavij ukrajinskega ljudstva v njeni razgibani in krvavi zgodovini, in sicer boj ukrajinskega naroda proti poljskemu iz leta 1768. Balado\xc2\xa0\xc2\xbbGamalija\xc2\xab\xc2\xa0pa je objavil leta 1844, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zgodbe je pomorska bitka Kozakov pod vodstvom otamana (hetmana) Gamalije v Istambulu, da bi osvobodil ujete Kozake. Hkrati z opevanjem poguma Kozakov in globokega ob\xc4\x8dutka za dol\xc5\xbenost pesnik poudarja ob\xc4\x8dutek velike ljubezni do rojstne de\xc5\xbeele Kozakov v Ukrajini._NEWLINE_Poleti leta 1842 je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko s pomo\xc4\x8djo pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbKatarina\xc2\xab\xc2\xa0naslikal oljno sliko istega imena, ki je postala najbolj znano delo ukrajinskega slikarstva._NEWLINE_Skupaj je Taras \xc5\xa0ev\xc4\x8denko napisal 237 pesmi, od tega 235 v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini in 2 v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nPrvi izlet v Ukrajino\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc5\xa1tudijem in \xc5\xbeivljenjem v Peterburgu je trikrat \xc5\xa0ev\xc4\x8denko obiskoval Ukrajino (leta 1843, 1845 in 1846), kar je imelo nanj velik vpliv. Tam je obiskal brate in sestre ter druge sorodnike, se sre\xc4\x8dal z uglednimi ukrajinskimi pisatelji in intelektualci (npr. J. Grebinkom, P. Kuli\xc5\xa1em in M. Maksimovi\xc4\x8dem) in se spoprijateljil s kne\xc5\xbeevsko dru\xc5\xbeino Repnin, \xc5\xa1e posebej z Varvaro Repnino. Med oktobrom in decembrom leta 1843 je bil v Jagotinu pri Repninu, kjer je po naro\xc4\x8dilu Alekseja Kapnista preslikal dve kopiji portreta Nikolaja Repnina \xc5\xa1vicarskega slikarja J. Horununga. En portret je shranjen v Narodnem muzeju Tarasa \xc5\xa0ev\xc4\x8denka v Kijevu, drugi v Ermita\xc5\xbeu._NEWLINE_Po vrnitvi v Ukrajino je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko veliko potoval po de\xc5\xbeeli, pisal in slikal in med drugim objavil zbornik risb\xc2\xa0\xc2\xbbSlikovna Ukrajina\xc2\xab\xc2\xa0(1844) ter nekaj politi\xc4\x8dnih satir, naperjenih proti takratni caristi\xc4\x8dni samovolji. Leta 1844 je bil z dodatkom pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbGajdamaki\xc2\xab\xc2\xa0objavljen ponatis prve izdaje\xc2\xa0\xc2\xbbKobzarja\xc2\xab. V istem letu je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko napisal satiri\xc4\x8dno politi\xc4\x8dno pesem\xc2\xa0\xc2\xbbSen\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbVsak ima svojo usodo\xc2\xab), ki kritizira avtokratski sistem ruskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nDrugi izlet v Ukrajino\n_START_PARAGRAPH_\n31. marca leta 1845 je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko zapustil Peterburg in \xc5\xa1el v Kijev. Kot uslu\xc5\xbebenec Kijevske arheolo\xc5\xa1ke komisije je potoval po Ukrajini, zbiral folklorno in etnografsko gradivo._NEWLINE_V jeseni in pozimi 1845 je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko napisal naslednja dela:\xc2\xa0\xc2\xbbIvan Gus\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbSlep\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbVelika klet\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbKavkaz\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbIn mrtvim in \xc5\xbeivim...\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbDavidovi Psalmi\xc2\xab. Zelo bolan je leta 1845 napisal pesem\xc2\xa0\xc2\xbbOporoka\xc2\xab, ki je spodbujala revolucionarnemu boju za osvoboditev. Vsebine niso bile natisnjene, zato jih je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko v zvezku z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbTri poletja\xc2\xab\xc2\xa0natisnil sam (1843-1845).\n_START_SECTION_\nUjetje in izgnanstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1846 se je pridru\xc5\xbeil Ciril Metodovemu bratstvu, skrivnemu politi\xc4\x8dnemu zdru\xc5\xbeenju, ki ga je ustanovil ukrajinski patriot Nikolaj Kostomatov, profesor na kijevski univerzi. Gesla te politi\xc4\x8dne organizacije so bila demokrati\xc4\x8dna, temelje\xc4\x8da na nacionalni osnovi in na povezavi med slovanskimi narodi. 27. novembra leta 1846 je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko postal u\xc4\x8ditelj risanja na Kijevski Univerzi svetega Vladimirja (zdaj Kijevska nacionalna univerza Tarasa \xc5\xa0ev\xc4\x8denka)._NEWLINE_Marca 1847 so se za\xc4\x8dele aretacije \xc4\x8dlanov bratstva. \xc5\xa0ev\xc4\x8denko je bil aretiran 5. aprila 1847, ko se je vrnil v Kijev. Zasegli so njegovo pesni\xc5\xa1ko zbirko\xc2\xa0\xc2\xbbTri poletja\xc2\xab\xc2\xa0in ga v spremstvu poslali v Peterburg. Tam je bil zaprt v kazematu tretjega cesarskega oddelka. V dveh mesecih v zaporu je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko napisal pesmi, ki so jih kazneje zdru\xc5\xbeili v cikel\xc2\xa0\xc2\xbbV kazimatu\xc2\xab, ki med drugim vsebuje pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbVe\xc4\x8der\xc2\xab\xc2\xa0(opis spomladanskega ve\xc4\x8dera in dru\xc5\xbeinske ve\xc4\x8derje v ukrajinski vasi) in\xc2\xa0\xc2\xbbVseeno mi je\xc2\xab\xc2\xa0(pesnik razmi\xc5\xa1lja nad te\xc5\xbeko usodo svoje dr\xc5\xbeave, ima ob\xc4\x8dutek poguma, duhovne mo\xc4\x8di in nepremagljivosti, torej predanost domovini in narodu)._NEWLINE_\xc5\xa0ev\xc4\x8denko je bil obto\xc5\xbeen zaradi pisanja pesmi v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini in za celo desetletje izgnan v Orenburg. Sam car Nikolaj I. je k nalogu za izgnanstvo pripisal:\xc2\xa0\xc2\xbbPod najstro\xc5\xbejim nadzorstvom, s prepovedjo, da bi risal in pisal\xc2\xab._NEWLINE_Nekaj olaj\xc5\xa1anja je v to mu\xc4\x8dno izgnanstvo vnesla udele\xc5\xbeba v ekspediciji, ki je leta 1848 raziskovala Aralsko morje. \xc5\xa0ev\xc4\x8denka je poveljnik v odpravo vklju\xc4\x8dil kot slikarja in v tem \xc4\x8dasu napravil ve\xc4\x8d kot 350 krajin in portretov v akvarelu. Bivanje na otoku Kos-Aral je bilo za umetnika zelo produktivno. Poleg \xc5\xa1tevilnih risb, akvarelov in sepia je napisal pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbKralji\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbTatarivna\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbMarija\xc2\xab\xc2\xa0in ve\xc4\x8d kot 70 pesmi, ki izra\xc5\xbeajo njegovo \xc4\x8dustveno stanje._NEWLINE_Aprila 1850 je bil \xc5\xa0ev\xc4\x8denko zaradi spleta okoli\xc5\xa1\xc4\x8din in ovadbe nekega oficirja ponovno aretiran in za sedem let zaprt v Novopetrovski trdnjavi, vendar je z dovoljenjem poveljnika trdnjave lahko pisal. Prijatelji \xc5\xa0ev\xc4\x8denka so se prito\xc5\xbeili na njegovo aretacijo, vendar je bila peticija \xc5\xa1ele leta 1857, dve leti po smrti cesarja Nikolaja I, uspe\xc5\xa1no priznana, pesnik pa je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz izgnanstva.\n_START_SECTION_\nTretji izlet v Ukrajino\n_START_PARAGRAPH_\nKo je dobil dovoljenje, se je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko poleti leta 1859 vrnil v Ukrajino. Tam si je \xc5\xbeelel kupiti kos zemlje in si ustvariti dru\xc5\xbeino, kar pa se mu ni izpolnilo. Zaradi njegove v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini napisane politi\xc4\x8dne literature so ga ponovno zaprli, tokrat \xc5\xbee tretji\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nZadnja leta \xc5\xbeivljenja in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nDo zadnjega dne \xc5\xbeivljenja je bil pesnik pod tajnim nadzorom policije, vendar je kljub temu ustvaril veliko novih del. \xc5\xa0ev\xc4\x8denkove pesmi so bile objavljene v Leipzigu leta 1859. Januarja leta 1861 je izdal knjigo\xc2\xa0\xc2\xbbBukvar\xc2\xab, priro\xc4\x8dnik za pou\xc4\x8devanje v nedeljskih \xc5\xa1olah Ukrajine. 2. septembra 1860 je bil skupaj z drugimi umetniki priznan kot akademik graviranja._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je bil bolan, je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko sodeloval pri pripravi prve izdaje revije\xc2\xa0\xc2\xbbOsnova\xc2\xab, ki je bila izdana \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenjem. Pred smrtjo je na samoportret iz leta 1860 s svin\xc4\x8dnikom napisal svojo zadnjo pesem\xc2\xa0\xc2\xbbNe pusti nas, slabega\xc2\xab._NEWLINE_V zadnjih letih se je \xc5\xa0ev\xc4\x8denko boril z revmo, sr\xc4\x8dne okvaro in cirozo jeter in 10. marca leta 1861 je umrl. 13. marca je bil pokopan na Smolenskem pravoslavnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Peterburgu. Po 58 dneh so pepel \xc5\xa0ev\xc4\x8denka prenesli iz Peterburga v Ukrajino. 20. maja leta 1861 so z ladjo\xc2\xa0\xc2\xbbKremen\xc4\x8duk\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbearo peljaji iz Kijeva v Kaniv in 22. maja je bil pogreb na \xc4\x8cerne\xc4\x8di gori.'