b'\n_START_ARTICLE_\nKompaktna fluorescentna sijalka\n_START_SECTION_\nPrednost var\xc4\x8dnih sijalk\n_START_PARAGRAPH_\nPrednost var\xc4\x8dne sijalke je ni\xc5\xbeja poraba elektri\xc4\x8dnega toka, ob ve\xc4\x8djem svetlobnem izkoristku dalj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenjska doba, manj\xc5\xa1a toplotna izguba\n_START_SECTION_\nPomanjkljivost var\xc4\x8dnih sijalk\n_START_PARAGRAPH_\nPomanjkljivosti var\xc4\x8dnih sijalk so mo\xc4\x8dno elektromagnetno polje, mote\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbmigetajo\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0frekvence, nenaravna barva svetlobe, ekolo\xc5\xa1ko kriti\xc4\x8dna proizvodnja, vsebnost strupenega \xc5\xbeivega srebra, nevarni odpadki, s \xc4\x8dasom padajo\xc4\x8da svetilnost, kraj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenjska doba pri pove\xc4\x8danem \xc5\xa1tevilu vklopov, vi\xc5\xa1ja cena\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKo pritisnemo na stikalo, tok elektronov vzbudi pare \xc5\xbeivega srebra, ki oddajajo nevidno UV-svetlobo, ta pa aktivira prevleko iz fluorescen\xc4\x8dnih fosforjevih soli, ki za\xc5\xbeari v beli svetlobi. Brez \xc5\xbeivega srebra torej ne bo \xc5\xa1lo dokler ne razvijemo npr.tehnologije LE diod in odpravimo te\xc5\xbeave z ve\xc4\x8djimi tokovi.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska Agencija za okolje in obvladovanje energije je izra\xc4\x8dunala, da je na njihovem trgu \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 30 milijonov var\xc4\x8dnih sijalk. Pri 3 mg na sijalko to nanese 90 kg \xc5\xbeivega srebra, kar je le 1,1% od 7,9 tone porabljenih v Franciji leta 2006.\n_START_SECTION_\nPoraba\n_START_PARAGRAPH_\nKer spremenijo precej ve\xc4\x8d elektri\xc4\x8dnega toka v vidno svetlobo kot v toploto, te sijalke potrebujejo za enako svetilnost 4 - 5-krat manj elektrike kot klasi\xc4\x8dne \xc5\xbearnice in imajo v povpre\xc4\x8dju 8-krat dalj\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko dobo. \xc4\x8ceprav je njihova nabavna cena bistveno vi\xc5\xa1ja, pa vsakemu gospodinjstvu prehranijo nekaj deset evrov na leto.\n_START_SECTION_\nNevarnost UV-sevanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 je Evropska komisija ustanovila posebno znanstveno skupino, ki naj bi raziskala ozadje prito\xc5\xbeb da uporaba var\xc4\x8dnih sijalk povzro\xc4\x8da razli\xc4\x8dne zdravstvene te\xc5\xbeave (bolezenski znaki naj bi se gibali od migren do ko\xc5\xbenih bolezni do epilepsije). V ob\xc5\xa1irni raziskavi, ki jo je skupina objavila septembra 2008, je bil odgovor na temeljno vpra\xc5\xa1anje, ali uporaba var\xc4\x8dnih sijalk poslab\xc5\xa1uje simptome nekaterih bolezni, negativen. Kljub temu pripominja, da v nekaterih skrajnih primerih (dolgotrajna izpostavitev na razdalji manj kot 20 cm) UV-sevanje dose\xc5\xbee mejo, ki je ne smemo prese\xc4\x8di brez nevarnosti za ko\xc5\xbeo in o\xc4\x8desno mre\xc5\xbenico. V celotni Evropski uniji bi utegnilo imeti kakr\xc5\xa1ne koli zdravstvene te\xc5\xbeave zaradi UV-sevanja v najslab\xc5\xa1em primeru najve\xc4\x8d 250.000 ljudi, kar pomeni 0,05% vsega prebivalstva. Poro\xc4\x8dilo ob zaklju\xc4\x8dku tudi ugotavlja, da uporaba sijalk z dvojim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem - torej tistih, ki imajo obliko klasi\xc4\x8dne \xc5\xbearnice - odpravi prakti\xc4\x8dno vse tveganje.\n_START_SECTION_\nElektromagnetno sevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPodatki o tem se opirajo na raziskavo, ki sta jo leta 2007 na Politehniki v \xc5\xa1panski Valencii izvedli dve civilni ustanovi, \xc5\xa1panska Arca Iberica in francoski Center za neodvisno raziskavo in informacije o elektromagnetnem sevanju. Ta je pred dvema letoma v alarmantnem poro\xc4\x8dilu oznanil, da var\xc4\x8dne sijalke ustvarjajo mo\xc4\x8dna elektromagnetna polja, ki kvarno vplivajo na naprave in ljudi v okolici. Preiskavo so izvedli na pro\xc5\xa1njo zdravnikov, ki so opazili, da se pri sr\xc4\x8dnih spodbujevalnikih v bli\xc5\xbeini pri\xc5\xbeganih var\xc4\x8dnih sijalk pojavljajo motnje. Takoj ko so sijalke ugasnili so motnje izginile. Po trditvah centra naj bi elektronika v var\xc4\x8dnih sijalkah z mo\xc4\x8djo od 11 do 20W na oddaljenost 20 cm ustvarjala elektri\xc4\x8dno polje z jakostjo od 4 do 180V/m, ki bi padlo na obi\xc4\x8dajno vrednost ozadja 0,2V/m \xc5\xa1ele na razdalji 1m od sijalke, to pa naj bi bila tudi nevarna razdalja po priporo\xc4\x8dilih CREIIEM. Opominjajo \xc5\xa1e, da se ob vklju\xc4\x8ditvi sijalke pojavljajo napetostne konice od 100 do 300V/m, ki motijo medicinske vsadke. Izmerjene vrednosti naj ne bi presegale 87V/m, ki jo je evropska komisija \xc5\xbee leta 1999 priporo\xc4\x8dila kot mejno vrednost._NEWLINE_VIRI:_NEWLINE_http://www.e-lumen.eu_NEWLINE_http://ec.europa.eu/news/energy/090901_sl.htm_NEWLINE_http://www.criirem.org_NEWLINE_http://www.pozitivke.net/article.php/20071210170140444_NEWLINE_http://www.pozitivke.net/article.php/20071221183819950_NEWLINE_http://www.ps-promis.si/index.php/izdelki/govena/kaj-moramo-vedeti-prei-nakupu-varne-arnice_NEWLINE_http://www.initiative.cc/_NEWLINE_http://www.rtvslo.si/znanost-in-tehnologija/naj-sveti-zarnica-ze-130-let/215155'