b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0portno plezanje\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj \xc5\xa1portnega plezanja\n_START_PARAGRAPH_\nPojem prostega plezanja, ki pomeni premagovanje plezalnih te\xc5\xbeav samo s pomo\xc4\x8djo lastnega telesa, tehni\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dki pa uporabljamo varovanje, je poznan nekje od leta 1950 iz Yosemitske doline, ZDA (\xc2\xbbfreeclimbing\xc2\xab). Od tam se je v sedemdesetih letih 20. stoletja prosto plezanje raz\xc5\xa1irilo tudi v Evropo, pravi razcvet pa je do\xc5\xbeivelo, ko so se za\xc4\x8dele plezalne smeri opremljati s svedrovci. S tem je prosto plezanje postalo precej varnej\xc5\xa1e in plezalci so pri\xc4\x8deli plezati vse te\xc5\xbeje smeri. V tem \xc4\x8dasu se pojavi tudi izraz \xc5\xa1portno plezanje, ki zajema razli\xc4\x8dne varne oblike prostega plezanja._NEWLINE_V Sloveniji za za\xc4\x8detnika prostega plezanja \xc5\xa1tejemo Iztoka Tomazina in Boruta Berganta, ki sta leta 1978 obiskala ZDA, tam spoznala etiko prostega plezanja in jo raz\xc5\xa1irila tudi doma. V osemdesetih letih sta bila vodilna plezalca Tadej Slabe in Sre\xc4\x8do Rehberger, pri \xc5\xbeenskah pa Lidija Painkiher. Slabe je \xc5\xbee leta 1992 preplezal Za staro kolo in majhnega psa (8c+), s \xc4\x8dimer je Slovenija dosegla sam svetovni vrh v te\xc5\xbeavnosti. Leta 1997, ko jeMartina \xc4\x8cufar preplezala smer z oceno 8b+, pa so svetovni vrh dosegle tudi Slovenke.\n_START_SECTION_\nOprema pri \xc5\xa1portnem plezanju\n_START_PARAGRAPH_\nPlezalna oprema \xc5\xa1portnega plezalca obsega plezalne \xc4\x8devlje (plezalniki), vre\xc4\x8dko za magnezij, enodelni plezalni pas, enojno plezalno vrv dol\xc5\xbeine okoli 70 metrov in debeline med 9,5 in 10,5 mm, komplete, varovalne pripomo\xc4\x8dke (plo\xc5\xa1\xc4\x8dica, grigri). Plezalna \xc4\x8delada se uporablja v plezali\xc5\xa1\xc4\x8dih, kjer je ve\xc4\x8dja verjetnost padajo\xc4\x8dega kamenja._NEWLINE_Oprema mora biti ustrezno testirana, kar zagotavljajo UIAA in/ali CE varnostni testi.\n_START_SECTION_\nOrganiziranost \xc5\xa1portnega plezanja\n_START_PARAGRAPH_\nNa mednarodnem nivoju je najvi\xc5\xa1ji organ Komisija za mednarodna tekmovanja (ICC) ustanovljena leta 1988 in je ena od sedmih komisij pri Mednarodni zvezi gorni\xc5\xa1kih inplezalnih organizacij (UIAA). ICC skrbi za razvoj tekmovalnega \xc5\xa1portnega plezanja, organizacije najve\xc4\x8djih tekmovanj (svetovni pokal, evropska in svetovna prvenstva, mladinska tekmovanja), boj proti dopingu._NEWLINE_ICC si tudi prizadeva, da bi postalo plezanje v prihodnosti olimpijska disciplina._NEWLINE_V Sloveniji je krovna organizacija Komisija za \xc5\xa1portno plezanje (K\xc5\xa0P) pri Planinski zvezi Slovenije. Naloge K\xc5\xa0P so organizacija tekmovanj na dr\xc5\xbeavnem nivoju, skrb za dr\xc5\xbeavne reprezentante in kategorizirane plezalce, izobra\xc5\xbeevanje strokovnega kadra, urejanje plezali\xc5\xa1\xc4\x8d, varstvo narave in promocija \xc5\xa1portnega plezanja._NEWLINE_Na klubskem nivoju obstajajo \xc5\xa1portno plezalni odseki (\xc5\xa0PO), alpinisti\xc4\x8dni odseki (AO) ali sekcije (AS), plezalne (PK) ali alpinisti\xc4\x8dne (AK) klube._NEWLINE_Pravila vedenja v plezali\xc5\xa1\xc4\x8dih dolo\xc4\x8da eti\xc4\x8dni kodeks.'