b'\n_START_ARTICLE_\nRamzes II.\n_START_SECTION_\nPohodi in bitke\n_START_PARAGRAPH_\nZgodaj v svojem \xc5\xbeivljenju se je Ramzes II. lotil \xc5\xa1tevilnih akcij, da bi vrnil prej odvzeta ozemlja iz nubijskih in hetitskih rok. Bil je odgovoren za zatrtje nekaterih nubijskih uporov in izvedbo akcije v Libiji. \xc4\x8ceprav Bitka pri Kade\xc5\xa1u pogosto dominira v znanstvenem pogledu na voja\xc5\xa1ko hrabrost in mo\xc4\x8d Ramzesa II., pa je kljub temu zaslu\xc5\xbeen za ve\xc4\x8d dokon\xc4\x8dnih zmag nad sovra\xc5\xbeniki Egipta. V \xc4\x8dasu vladavine Ramzesa II. naj bi, po ocenah, egiptovska vojska \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 100.000 mo\xc5\xa1kih; mogo\xc4\x8dna sila, ki je bila uporabljena za krepitev egiptovskega vpliva.\n_START_SECTION_\nBitka proti Sherdenom, morskim piratom\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem drugem letu je Ramzes II. odlo\xc4\x8dilno porazil Shardane ali Sherdene, morske pirate, ki so pusto\xc5\xa1ili vzdol\xc5\xbe egiptovske sredozemske obale in napadali tovorne ladje na morski poti v Egipt.  Ljudstvo Sherden je verjetno pri\xc5\xa1lo iz obale Jonije ali morda jugozahodne Anatolije. Ramzes je vojake in ladje namestil na strate\xc5\xa1kih mestih na obali in potrpe\xc5\xbeljivo dopustil piratom napasti svoj plen in jih spretno polovil s presene\xc4\x8denjem v morski bitki in jih vse naenkrat prijel.  Stela iz Tanisa govori o njihovem prihodu "v svojih bojnih ladjah  sredi morja in nobena ni bila sposobna stati pred njimi". Pomorska bitka je morala biti nekje blizu ustja reke Nil, saj so videli kmalu zatem veliko Sherdenov v faraonovi telesni stra\xc5\xbei, prepoznani po njihovi rogati \xc4\x8deladi z \xc5\xbeogo v sredini, okroglim \xc5\xa1\xc4\x8ditom in velikimi Naue II" me\xc4\x8di (bronastodobni me\xc4\x8di), s katerimi so upodobljeni v napisih v bitki rpi Kade\xc5\xa1u.  V tej pomorski bitki, skupaj s Shardani, je faraon tudi porazil Lukka (L\'kkw, morda kasneje Lyciane) in \xc5\xa0qrs\xc5\xa1w (Shekelesh) ljudstva.\n_START_SECTION_\nPrvi pohod nad Sirijo\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj bitki pri Kade\xc5\xa1u, je Ramzes II. za\xc4\x8del pohod v Kanaan. Njegov prvi pohod se je zgodil v \xc4\x8detrtem letu svojega vladanja in je bil zabele\xc5\xbeen s postavitvijo prve izmed spominskih stel Nahr el-Kalb, v bli\xc5\xbeini sodobnega Bejruta. Napis je skoraj popolnoma neberljiv zaradi preperevanja._NEWLINE_Dodatni podatki nam povedo, da se je bil prisiljen boriti s Kanaanskim princem, ki ga je  smrtno ranil egiptovski lokostrelec in katerega vojska je pozneje zbe\xc5\xbeala. Ramzes je nosil princa kot \xc5\xbeivega zapornika v Egipt. Ramzes je potem ropal poglavarje v njihovih de\xc5\xbeelah in se vsako leto vra\xc4\x8dal na njihov sede\xc5\xbe v Riblah po davke. V \xc4\x8detrtem letu svojega kraljevanja, je na pohodu v Siriji ujel hetitskega vazala kraljestva Amurru.\n_START_SECTION_\nDrugi pohod nad Sirijo\n_START_PARAGRAPH_\nBitka pri Kade\xc5\xa1u v njegovem petem letu vladanja je bila odlo\xc4\x8dilna v bojih, ki jih je Ramzes vodil v Siriji, proti ponovno o\xc5\xbeivljenim hetitskim silan Mubatalija. Faraon si je \xc5\xbeelel zmage pri Kade\xc5\xa1u in tako raz\xc5\xa1iriti meje Egipta v Sirijo in pri tem posnemal svojega o\xc4\x8deta Setija, ki je bil tu samo desetletje ali dva prej. Zgradil je tudi svoje novo glavno mesto Pi-Ramzes, kjer je zgradil delavnice za izdelavo oro\xc5\xbeja, vozov in \xc5\xa1\xc4\x8ditov. Nekatere so proizvedle 1.000 kosov oro\xc5\xbeja v tednu, pribli\xc5\xbeno 250 vozov v 2 tednih in 1000 \xc5\xa1\xc4\x8ditov v tednu in pol. Po teh pripravah je Ramzes premaknil napad v Levant, ki je pripadal bolj velikemu sovra\xc5\xbeniku kot kateri koli s katerim se je kdaj soo\xc4\x8dil: Hetitski imperij._NEWLINE_Sile Ramzesa so bile ujete v Hetitski zasedi in premo\xc4\x8di pri Kade\xc5\xa1u, ko so izvedli protinapad in porazili Hetite, katerih pre\xc5\xbeiveli so pustili svoje vozove in preplavali reko Oront ter se vrnili nazaj na varno mestnega obzidja.\n_START_SECTION_\nTretji pohod nad Sirijo\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8danski vpliv je zdaj omejen na Kanaan medtem ko je Sirija padla v hetitske roke. Kanaanski princi, ki jih je egiptovska nezmo\xc5\xbenosti uvesti  svojo voljo navidezno spodbujala, so s spodbudo Hetitov za\xc4\x8deli upore proti Egiptu. V sedmem letu kraljevanja se je Ramzes II. ponovno vrnil v Sirijo. Tokrat se je izkazal za veliko bolj uspe\xc5\xa1nega proti Hetitom. V tej akciji je razdelil svojo vojsko v dveh sili. Eno je vodil njegov sin Amon-her-khepeshef in lovil bojevnike plemena \xc5\xa0hasu \xc4\x8dez Negev v bli\xc5\xbeini Mrtvega morja in zajel kraljestvo Edom v gorah Seir. Nato je korakal da zajame kraljestvo Moab. Druga sila, ki jo je vodil Ramzes, je napadla Jeruzalem in anti\xc4\x8dni Jeriho. Tudi on je nato vstopil v Moab, kjer je deloval njegov sin. Zdru\xc5\xbeena vojska je nato vkorakala v Hesbon, Damask, na Kumidi in na koncu ponovno zasedli Upi (podro\xc4\x8dje okoli Damaska) in s tem ponovna vzpostavili nekdanji vpliv Egipta.\n_START_SECTION_\nZadnji pohod nad Sirijo\n_START_PARAGRAPH_\nRamzes je raz\xc5\xa1iril svoje voja\xc5\xa1ke uspehe v osmem in devetem leta vladanja. Pre\xc4\x8dkal je reko Dog (Nahr al-Kalb) in se potisnil proti severu v Amurru. Njegova vojska je uspela v pohodu na sever v Dapur, kjer je postavil svoj kip. Egip\xc4\x8danski faraon se je tako zna\xc5\xa1el v severnem Amurru tudi mimo Kade\xc5\xa1a v Tunip, kjer niso videli nobenega egiptovskega vojaka vsaj od \xc4\x8dasa Tutmozisa III., skoraj 120 let prej. Mesto je oblegal, preden ga je zavzel. Njegova zmaga pa se je izkazala za kratkotrajno. V letu devet je Ramzes postavil stelo pri Bet Sheanu. Potem, ko je utrdila svojo oblast nad Kanaanom, je Ramzes vodil svojo vojsko na sever. Ve\xc4\x8dinoma neberljivo stelo bli\xc5\xbeini Bejruta, za katerega se zdi, da je treba datirati v drugo leto kraljevo, je bila verjetno postavljena tam v desetem letu. Ozek pas ozemlja stisnjen med Amurrujem in Kade\xc5\xa1em ni bil stabilen. \xc5\xa0e isto leto so se vrnili Hetiti tako, da je Ramzes moral ponovno na pohod proti Dapurju. \xc5\xa0est Ramzesovih sinov je \xc5\xa1e vedno nosilo znake mladosti, ko so sodelovali v tej osvojitvi. Zavzel je mesta v Retenuju (staroegip\xc4\x8dansko ime za Kanaan in Sirijo) in mestno dr\xc5\xbeavico Tunip v Naharinu, kasneje pprikazan na stenah Ramesseuma.\n_START_SECTION_\nMirovna pogodba s Hetiti\n_START_PARAGRAPH_\nOdstavljen hetitski kralj Mursili III. je pobegnil v Egipt, de\xc5\xbeelo sovra\xc5\xbenika njegove dr\xc5\xbeave, po neuspehu ga je iz prestola izrinil njegov stric. Hattusili III.se je odzval z zahtevo, da Ramzes II. izro\xc4\x8di svojega ne\xc4\x8daka nazaj Hetitom._NEWLINE_Ta zahteva povzro\xc4\x8di krizo v odnosih med Egiptom in Hetiti, ko Ramzes zanika vedenje o tem, kje je Mursili III.. Imperija sta bila spet nevarno blizu vojne. S\xc4\x8dasoma, v enaindvajsetem letu svojega vladanja (1258 pr. n. \xc5\xa1t.), se je Ramzes odlo\xc4\x8dil, da sklene pogodbo z novim Hetitskim kraljem Hattusili III., pri Kade\xc5\xa1u kon\xc4\x8data konflikt. Dokument je prva znana mirovna pogodba v svetovni zgodovini._NEWLINE_Mirovne pogodbe je bila zapisana v dveh razli\xc4\x8dicah, ena v egiptovskih hieroglifov, druga v akad\xc5\xa1\xc4\x8dini z uporabo klinopisa; obe razli\xc4\x8dici sta ohranjeni. Tak\xc5\xa1na uporaba dveh jezikov je skupna mnogim nadaljnjim pogodbam. Ta pogodba se razlikuje od drugih po tem, da sta obe jezikovni razli\xc4\x8dici druga\xc4\x8de ubesedeni. Medtem ko je ve\xc4\x8dina besedila identi\xc4\x8dna, hetitska razli\xc4\x8dica pravi da so Egip\xc4\x8dani pri\xc5\xa1li prositi za mir, egiptovska razli\xc4\x8dica pravi obratno. Pogodba je bila dana Egip\xc4\x8danom v obliki srebrne plo\xc5\xa1\xc4\x8de in ta verzija "\xc5\xbeepne knjige" je bila prine\xc5\xa1ena nazaj v Egipt in vgrajena v tempelj Karnaku._NEWLINE_Pogodba je bila sklenjena med Ramzesom II. in Hattusilijem III. v 21 letu vladavine Ramzesa (okoli 1258 pr. n. \xc5\xa1t.). V 18. \xc4\x8dlenu poziva k miru med Egiptom in Hetiti in nato nadaljuje, da njihovi bogovi tudi zahtevajo mir. Meje v tej pogodbi niso dolo\xc4\x8dena, vendar jih je mogo\xc4\x8de razbrati iz drugih dokumentov. Anastasy A papirus opisuje Kanaan, v zadnjem delu vladavine Ramzesa II. in na\xc5\xa1teva imena feni\xc4\x8danskih obalnih mest pod egiptovskim nadzorom. Pristani\xc5\xa1ko mesto Sumur, severno od Biblosa, se omenja kot najbolj severno mesto, ki pripada Egiptu, ker ima egiptovsko garnizijo._NEWLINE_Po sklenitvi mirovne pogodbe, v Kanaanu ni bilo dodatnih egiptovskih dejavnosti. Severna meja se zdi, da je bilo varna in mirna, tako da je bila vladavina faraona mo\xc4\x8dna do smrti Ramzesa II. in upadanja dinastije.\n_START_SECTION_\nPohod nad Nubijo\n_START_PARAGRAPH_\nRamzes II. je zavzel tudi ozemlje ju\xc5\xbeno od prvega katarakta v Nubiji. Ko je Ramzes vladal  pribli\xc5\xbeno 22 let, sta ga dva njegova sinova spremljala v vsaj eni od teh akcij. V \xc4\x8dasu Ramzesa je bila Nubija kolonija \xc5\xbee dvesto let, vendar njegova osvajanja so bila navedena kot dekoracija templjev Ramzesa II., zgrajenih v Beit el-Wali  (ki je bil predmet epigrafskega dela Oriental Institut med nubijsko re\xc5\xa1evalno kampanjo v 1960-tih), Gerf Husseinu in Kalabshi v severni Nubiji. Na ju\xc5\xbeni steni templja Beit el-Wali je Ramzes II. upodobljen v bitki proti Nubijcem v bojnem vozu, medtem ko sta njegova dva mlada sinova, Amon-njen-khepsef in Khaemwaset, prikazana za njim, tudi v bojnih vozovih. Stena v enem od templjev pravi, da se je moral boriti v eni bitki brez pomo\xc4\x8di svojih vojakov.\n_START_SECTION_\nPohod nad Libijo\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu vladavine Ramzesa II. so bili Egip\xc4\x8dani o\xc4\x8ditno dejavni na 300 km vzdol\xc5\xbe sredozemske obale, vsaj do Zawiyet Umm el-Rakham.  \xc4\x8ceprav natan\xc4\x8dni dogodki niso jasni, je dolo\xc4\x8dena stopnja politi\xc4\x8dnega in voja\xc5\xa1kega nadzora morala obstajati v regiji, da je omogo\xc4\x8dila gradnjo obalnih utrdb in trdnjav._NEWLINE_Ni podrobnih zapisov o velikih voja\xc5\xa1kih akcijah Ramzesa II. je proti Libijcem, samo splo\xc5\xa1ne evidenc njegovega osvajanja, ki se ne nana\xc5\xa1ajo na posebne dogodke. Mo\xc5\xbeno je, da nekateri izmed zapisov, kot je Asuanska stela, ka\xc5\xbee nazaj na prisotnost Ramzesa o o\xc4\x8detovih libijskih akcijah. Morda je bil Seti I. tisti, ki je dosegel ta domnevni nadzor nad regijo in ki je nameraval vzpostaviti obrambni sistem, na podoben na\xc4\x8din, kakor je bil obnovljen tisti na vzhodu preko severnega Sinaja.\n_START_SECTION_\nGradbena dejavnost in spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nRamzes je gradil po Egiptu in Nubiji in njegove kartu\xc5\xa1e so na vidnem mestu tudi v stavbah, ki jih dejansko ni zgradil.  Obstajajo pripovedi v njegovo \xc4\x8dast vklesani na kamnu, kipih, ostankih pala\xc4\x8d in templjev, predvsem v Ramesseumu v vzhodnih Tebah in templju Abu Simbel. De\xc5\xbeelo je prekril s stavbami od Delte do Nubije na na\xc4\x8din, kot noben kralj pred njim. Prav tako je ustanovil novo glavno mesto v delti v \xc4\x8dasu svojega vladanja imenovan Pi-Ramzes; prej je slu\xc5\xbeil kot poletna pala\xc4\x8da v \xc4\x8dasu vladavine Setija I.._NEWLINE_Njegov spominski tempelj Ramesseum, je bil \xc5\xa1ele za\xc4\x8detek obsedenosti faraona s stavbo. Ko je bila zgrajena, je bila zgrajena kot nobena do tedaj. V tretjem letu svojega kraljevanja je Ramzes za\xc4\x8del najbolj ambiciozen gradbeni projekta po piramidah, ki so bile zgrajene 1500 let prej. V Tebah so preoblikovali starodavne templje tako, da vsak od njih odra\xc5\xbea \xc4\x8dast Ramzesu kot simbol njegove domnevno bo\xc5\xbeanske narave in mo\xc4\x8di. Ramzes se je odlo\xc4\x8dil, da se ovekove\xc4\x8di v kamen in zato je ukazal spremembe metod, ki so jih uporabljali zidarji. Elegantne ampak plitve reliefe prej\xc5\xa1njih faraonov so zlahka preoblikovali, njihove podobe in besede so se zlahka zabrisale. Ramzes je vztrajal pri globokem reliefu v kamen, ki je bil  manj dovzeten za poznej\xc5\xa1e spremembe, pa tudi na bolj viden v egiptovskem soncu, kar odra\xc5\xbea njegovo razmerje do boga sonca, Ra._NEWLINE_Ramzes je zgradil \xc5\xa1tevilne velike spomenike, vklju\xc4\x8dno z arheolo\xc5\xa1kim kompleksom Abu Simbel in pogrebnim templjem znanem kot Ramesseum, zgrajena da zagotovi, da bo njegova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina pre\xc5\xbeivela zob \xc4\x8dasa. Ramzes je uporabljal umetnost kot sredstvo propagande za svoje zmage nad tujci, ki so upodobljene na \xc5\xa1tevilnih tempeljskih reliefih. Ramzes II. je postavil tudi ve\xc4\x8d ogromnih kipov sebe, kot kateri koli drug faraon. Prilastil si je tudi \xc5\xa1tevilne obstoje\xc4\x8de kipe z zapisom svoje kartu\xc5\xa1e na njih.\n_START_SECTION_\nDrugi nubijski spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nKot templje v Abu Simblu, je Ramzes zapustil v Nubiji tudi druge spomenike. Njegove zgodnje akcije so prikazane na stenah Beit el-Wali (zdaj preseljen v Novo Kalabsho). Drugi templji, posve\xc4\x8deni Ramzesu so \xc5\xa1e Derr in Gerf Hussein (tudi preseljen v Novo Kalabsho).\n_START_SECTION_\nGrobnica Nefertari\n_START_PARAGRAPH_\nGrobnico najpomembnej\xc5\xa1e Ramzesove \xc5\xbeene je odkril Ernesto Schiaparelli leta 1904. \xc4\x8ceprav je bila \xc5\xbee v starih \xc4\x8dasih izropana, je grobnica Nefertari izjemno pomembna, saj njena veli\xc4\x8dastna poslikava velja za enega najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov starodavne egiptovske umetnosti. Stopnice, vklesane v skalo omogo\xc4\x8dajo dostop do predsobe, ki je okra\xc5\xa1ena s slikami, ki temeljijo na poglavju 17 Knjige mrtvih. Ta astronomski strop predstavlja nebesa in je pobarvan v temno modri barvi, z ne\xc5\xa1teto zlatimi peterokrakimi zvezdami. Vzhodna stena predsobe je prekinjena z veliko odprtino, ki jo obdajata Oziris na levi in Anubis na desni; ta pa nas pripelje v stransko komoro, okra\xc5\xa1eno s prizori darovanja;  sledi ve\xc5\xbea, v kateri slike prikazujejo Nefertari, kako se predstavlja bogovom, ki jo pozdravljajo. Na severni steni predsobe je stopni\xc5\xa1\xc4\x8de navzdol do pokopne komore, velike \xc5\xa1tirioglate sobe povr\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 90 kvadratnih metrov, s \xc5\xa1tirimi stebri, ki podpirajo v celoti okra\xc5\xa1en astronomski strop. Prvotno je sarkofag kraljice iz rde\xc4\x8dega granita le\xc5\xbeal sredi te komore. V skladu z verskimi nauki tedanjega \xc4\x8dasa, je v tej dvorani, ki so jo Stari Egip\xc4\x8dani imenovali zlata dvorano, potekala regeneracija pokojnika. Dekorativni piktogram sten v pokopni komori ka\xc5\xbee navdihe iz poglavij 144 in 146 Knjige mrtvih: v levi polovici komore so odlomki iz poglavja 144 v zvezi z izhodi in vrata kraljestva Ozirisa, njihove skrbnike in \xc4\x8darobne formule, ki jih je moral izre\xc4\x8di pokojnik, da bi pri\xc5\xa1el mimo vrat.\n_START_SECTION_\nGrobnica KV5\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1995 je profesor Kent Weeks, vodja Theban Mapping Project odkril grobnico KV5. Izkazalo se je, da bo najve\xc4\x8dja grobnica v Dolini kraljev in je prvotno vsebovala mumificirane ostanke nekaj od kraljevih 52 sinov. Pribli\xc5\xbeno 150 hodnikov in grobnih komor so locirali v tej grobnici od leta 2006, lahko pa jih vsebuje ve\xc4\x8d kot 200. Zato verjamejo, da so vsaj 4 Ramzesovi sinovi vklju\xc4\x8dno Meryatum, Sety, Amun-her-khepeshef (prvorojeni sin) in "Kraljev principal sin njegovega telesa, Generalissimo Ramzes, utemeljen" (tj: pokojni) tam pokopani, kar sledi iz napisov, \xc4\x8drepinj in kanopskih posod odkritih v grobnici.\n_START_SECTION_\nKolosalni kipi\n_START_PARAGRAPH_\nKolosalni kip Ramzesa II. je bil obnovljen in postavljen na Ramzesovem trgu v Kairu leta 1955. V avgustu 2006 so izvajalci preselili njegov 3200 let star kip iz trga, da bi ga obvarovali pred izpu\xc5\xa1nimi plini. Kip je bil prvotno vzet iz templja v Memfisu. Novo mesto bo na\xc5\xa1el v bli\xc5\xbenji prihodnosti v Velikem egip\xc4\x8danskem muzeju.\n_START_SECTION_\nSmrt in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu njegove smrti pri starosti okoli 90 let, je Ramzes imel hude te\xc5\xbeave z zobmi, mu\xc4\x8dil ga je artritis in otrdelost arterij. Egipt je naredil bogat vseh predmetov in bogastva zbranega iz drugih imperijev. Imel je veliko \xc5\xbeena in otrok in zapustil veliko spomenikov po vsem Egiptu, \xc5\xa1e posebej za svojo ljubljeno prvo kraljico Nefertari. Njegov kon\xc4\x8dni naslednik je bil njegov trinajsti sin, Merneptah. \xc5\xa0e devet faraonov je prevzelo ime Ramzes v njegovo \xc4\x8dast. Ramzes II. je postal legendarna osebnost, kar si je tako obupno \xc5\xbeelel, vendar to ni bilo dovolj, da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditil Egipt. Novi sovra\xc5\xbeniki so napadali imperij, ki je trpel tudi zaradi notranjih te\xc5\xbeav. Manj kot 150 let po tem, ko je umrl Ramzes, je egiptovski imperij padel in obdobje Novega Kraljestva se je kon\xc4\x8dalo.\n_START_SECTION_\nMumija\n_START_PARAGRAPH_\nRamzes II. je bil prvotno pokopan v grobnici KV7 v Dolini kraljev, vendar pa so zaradi plenjenja, duhovniki kasneje prenesli truplo na novo obmo\xc4\x8dje, ponovno zavili in ga postavili v grobnico kraljice Inhapy. Dvainsedemdeset ur kasneje so jo spet preselili v grobnico velikega duhovnika Pinudjema II. Vse to je zabele\xc5\xbeeno v hieroglifih na tkanini, ki pokriva telo.  Njegova munija se danes nahaja v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu._NEWLINE_Mumija faraona razkriva orlovski nos in mo\xc4\x8dno \xc4\x8deljust in zna\xc5\xa1a v dol\xc5\xbeino pribli\xc5\xbeno 1,7 m. _NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Leta 1974 so egiptologi obiskali njegovo grobnico in opazili, da se stanje mumije hitro slab\xc5\xa1a in jo poslali v Pariz na pregled.  Ramzesu II. je bil izdan egiptovski potni list, v katerem je bila navedena dejavnost kot "Kralj (pokojni)". Mumija je prispela na letali\xc5\xa1\xc4\x8de Le Bourget zunaj Pariza in bila sprejeta z vsemi voja\xc5\xa1kimi \xc4\x8dastmi kot se spodobi za kralja._NEWLINE_V Parizu so na\xc5\xa1li glivo, ki je napadla mumijo in jo uni\xc4\x8dili. Med preiskavo je bila izvedena znanstvena analiza, ki je pokazala bojne rane, stare zlome, artritis in slabo cirkulacijo._NEWLINE_Zaradi artritisa so verjeli, da je v zadnjih desetletjih svojega \xc5\xbeivljenja hodil sklju\xc4\x8den. Nedavna \xc5\xa1tudija je izklju\xc4\x8dila ankilozirajo\xc4\x8di spondilitis kot mo\xc5\xbeen vzrok. Odkrita je bila pomembna luknja v \xc4\x8deljusti. Raziskovalci so opazili \xc2\xbbabsces na njegovih zobeh (ki) je bil dovolj resen, da je povzro\xc4\x8dil smrt po oku\xc5\xbebi, \xc4\x8deprav to ni mogo\xc4\x8de z gotovostjo dolo\xc4\x8diti\xc2\xab. Gaston Maspero, ki je mumijo Ramzesa II. odvil pi\xc5\xa1e, \xc2\xbbna senceh obstaja nekaj redke dlake, na zatilju je dlaka precej debela, in tvori gladke, ravne kodre pribli\xc5\xbeno pet centimetrov v dol\xc5\xbeino. Bela ob smrti in v \xc5\xbeivljenju morda rde\xc4\x8dkastorjav, je bil obarvan s svetlo rde\xc4\x8dimi za\xc4\x8dimbami (kana), ki se je uporabljala za balzamiranje ... brki in brada so tanki ... Dla\xc4\x8dice so bele, kot so tiste iz glave in obrvi ... ko\xc5\xbea je zemeljsko rjava, ... obraz mumije daje pravi\xc4\x8dno idejo obraza \xc5\xbeivega kralja.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Mikroskopski pregled korenin las je izkazal, da so bili kraljevi lasje sprva rde\xc4\x8di, kar ka\xc5\xbee, da je pri\xc5\xa1el iz dru\xc5\xbeine rde\xc4\x8delaske.  To je ve\xc4\x8d kot samo kozmeti\xc4\x8dni pomen. V starem Egiptu so ljudi z rde\xc4\x8dimi lasmi povezovali z bogom Setom, ubijalcem Ozirisa in ime o\xc4\x8deta Ramzesa II. je Seti I., pomeni "privr\xc5\xbeenec Seta."_NEWLINE_Po vrnitvi mumije Ramzesa v Egipt, jo je obiskal predsednik Anvar Sadat in njegova \xc5\xbeena.'