b'\n_START_ARTICLE_\nAdolf Robida\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je gimnazijo v Ljubljani od l. 1895 do l. 1903. Od l. 1903 do l. 1908 je \xc5\xa1tudiral slavistiko in germanistiko na Dunaju, dva semestra je \xc5\xa1tudiral solopetje na konservatoriju. Profesorski izpit je opravil l. 1911 in 1913. Specializiral se je tudi za slovensko in nem\xc5\xa1ko stenografijo. Bil je gimnazijski profesor po razli\xc4\x8dnih krajih v Sloveniji; v Kranju (1908\xe2\x80\x931910), v Ljubljani na I. dr\xc5\xbeavni gimnaziji (1910\xe2\x80\x931912) in na II. dr\xc5\xbeavni gimnaziji (1912\xe2\x80\x931918), kjer je bil nekaj \xc4\x8dasa tudi ravnateljev namestnik (1. jul. 1917\xe2\x80\x9322. jan. 1918), na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du (1918\xe2\x80\x931925), na realki (1925\xe2\x80\x931928).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV revijah je objavljal pesmi in \xc4\x8drtice. Pisal je eseje in razprave o slovenski dramatiki: Slovenska drama, Skica razvoja moderne dramatike, Na\xc5\xa1a gledali\xc5\xa1ka kritika, Slovenska satira. Pisal je poro\xc4\x8dila o uprizoritvah, predvsem ljubljanskih. Iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine je prevajal ljudske igre in Strindbergove, pa tudi druge drame - Zapravljivec, Rev\xc4\x8dek Andrej\xc4\x8dek, Mlinar in njegova h\xc4\x8di, Krivoprise\xc5\xbenik, Lumpacivagabund ali Zanikrna trojica. Napisal je tudi \xc5\xa1tudijo Henrik Ibsen: Slovstvena \xc5\xa1tudija. V Ljubljani je ustanovil Ljudski oder in mo\xc4\x8dno vplival na razvoj slovenskega amaterskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Organiziral je gledali\xc5\xa1ko sezono in vodil gledali\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo. Sodeloval je pri razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasopisih: Zora (1903\xe2\x80\x931904, 1906), Slovenske novice (1905\xe2\x80\x931908), Ljubljanski zvon (1907\xe2\x80\x931908), Dom in svet (1910\xe2\x80\x931911) \xe2\x80\x93 v Slovenskih novicah in Domu in svetu je pisal tudi kritike/ocene, posebno o dramskih delih. Sestavil je Slovensko stenografsko \xc4\x8ditanko (COBISS).\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nPisal je naturalisti\xc4\x8dno obarvane drame. Drama v treh dejanjih V somraku (1907) govori o neurejenem ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnem zakonu brez ljubezni. Trilogija Daemon Venus (1908) govori o eroti\xc4\x8dni problematiki. Sestavljajo jo tri enodejanke \xe2\x80\x93 Mary, drama histeri\xc4\x8dne \xc5\xbeenske, Velika la\xc5\xbe in Vampir: Komedija v osmih prizorih. Enodejanska tragikomedija Mrli\xc4\x8d razkriva \xc5\xbeensko brezsr\xc4\x8dnost. Tudi zadnja drama Kljubovalci je enodejanka. \xc4\x8cuti se vpliv Ibsena, Augusta Strindberga in Cankarja. Uporablja motive nenehnega boja med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeensko. Ponavljajo se motivi \xc5\xbeenske la\xc5\xbenivosti, ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnosti in hudobnosti, eroti\xc4\x8dne strasti in sebi\xc4\x8dnosti. Mo\xc5\xa1ki ho\xc4\x8de podrediti \xc5\xbeensko in prevladati nad njo. Predmet Robidovih dram je ve\xc4\x8dinoma psiholo\xc5\xa1ka patologija.'