b'\n_START_ARTICLE_\nRaketa\n_START_PARAGRAPH_\nRaketa je lete\xc4\x8de telo na raketni pogon, ki je neodvisen od ozra\xc4\x8dja ali druge atmosfere. Raketa lahko pospe\xc5\xa1uje tudi v vakuumu. V primerjavi z izstrelki imajo rakete dolgo fazo pospe\xc5\xa1evanja. Telo rakete je dosti manj obremenjeno od izstrelka in je zato la\xc5\xbeje. Najmanj\xc5\xa1e rakete se spu\xc5\xa1\xc4\x8da za zabavo (na primer ognjemet), najve\xc4\x8dje pa slu\xc5\xbeijo za transport v vesoljski prostor (na primer raketa nosilka za Luno Saturn V v Programu Apollo)._NEWLINE_Rakete so za atomsko bombo, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a stvar, ki jo je ustvaril \xc4\x8dlovek. Raketa Saturn V naj bi razvila ob vzletu ve\xc4\x8d kot 150 milijonov konjskih sil, kar je enako ve\xc4\x8d deset jedrskim elektrarnam.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda\xc2\xa0\xc2\xbbraketa\xc2\xab\xc2\xa0izhaja iz italijanske besede rocchetta, staroitalijansko rocchetto, (vretence, klekelj, motek, tulec, tuljava za navijanje niti) in je ve\xc4\x8dinoma prevzeta prek nem\xc5\xa1ke besede Rakete (pragermansko *rukk\xc3\xb4) ali tudi prek nizozemske besede raket (staronizozemsko *rocco, *rocko). Pragermansko *rukk\xc3\xb4, staronizozemsko *rocco, *rocko ali staroangle\xc5\xa1ko *rocca je podobno gr\xc5\xa1kemu korenu \xcf\x81\xcf\x8c\xce\xba\xce\xb1 (mno\xc5\xbeina \xcf\x81\xcf\x8c\xce\xba\xce\xb5\xcf\x82) \xe2\x80\x93 1. dobesedno solatni list (glede na rukolo (Er\xc3\xbaca sat\xc3\xadva)) in 2. pogovorno preslica._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ka beseda \xc2\xbbrocket\xc2\xab\xc2\xa0se je prvi\xc4\x8d pojavila leta 1566 in je tudi izhajala iz italijanske besede rocchetto zaradi podobnosti z obliko vretenca ali motka, ki je dr\xc5\xbeal nit pri navijanju na kolovrat. Beseda rocchetto je manj\xc5\xa1alnica besede rocca \xe2\x80\x93 preslica. Prvotne rakete so bile po obliki podobne motku za navijanje. Sodobni italijanski izraz za motek je razzo (mno\xc5\xbeina razzi), nem\xc5\xa1ko Rocken, islandsko rokkur, srednjeangle\xc5\xa1ko rocke.\n_START_SECTION_\n2. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1943 se je za\xc4\x8dela proizvodnja V-2 prvih balisti\xc4\x8dnih raket v Nem\xc4\x8diji pod vodstom Wernherja von Brauna. Imela je doseg 300 km s 1.000 kilogramsko bojno glavo z razstrelivom amatol. Dosegla je vi\xc5\xa1ino 90 kilometrov, \xc4\x8de pa je bila izstreljena vertikalno pa celo 206 km. Koncept je bil precej podoben sodobnim raketam s turbo\xc4\x8drpalkami in inercialno navigacijo. Med vojno so jih izstrelili ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d, ve\xc4\x8dinoma na Belgijo, Veliko Britanijo in Francijo. Intercepcija teh raket, za razliko od V-1, ni bila mogo\xc4\x8da, zaradi velike hitrost 3550 km/h. Zaradi neto\xc4\x8dnosti pri navigaciji in samo ene bojne glave bojna u\xc4\x8dinkovitost teh raket ni bila velika. Ocenjuje se, da je v proizvodnji umrlo ve\xc4\x8d su\xc5\xbeenjskih delavcev zaradi iz\xc4\x8drpanosti kot pa posledica napadov. Raketa V-2 je bila predhodnik sodobnih balisti\xc4\x8dnih raket, oboro\xc5\xbeenih z jedrskim oro\xc5\xbejem. _NEWLINE_Na drugi strani so Rusi uporabljali raketno oro\xc5\xbeje in sicer Katju\xc5\xa1o, imenovano tudi Stalinove orglice, ki je bilo nevodeno. Lansirali so jih z lafet, name\xc5\xa1\xc4\x8denih na tovornjake.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nRaketa je sestavljena iz treh sestavin: goriva, smernikov (stabilizatorjev) in uporabnega tovora. _NEWLINE_Lo\xc4\x8dijo se rakete na teko\xc4\x8de gorivo, ki obsegajo ve\xc4\x8dinoma sodobne vesoljske rakete in rakete na trdo gorivo, kot npr. potisnik (ang. booster) pri raketoplanu. Raketno oro\xc5\xbeje in balisti\xc4\x8dne rakete so ve\xc4\x8dinoma na trdo gorivo. Pri raketah na trdo gorivo se ne da nadzirati mo\xc4\x8di-potiska in se jih ne da ustaviti, ko se jih enkrat za\xc5\xbeene.\n_START_SECTION_\nVarnost\n_START_PARAGRAPH_\nRakete so zaradi eksplozivnega goriva in ekstremnih pogojih pri katerih morajo delovati precej nezanesljive naprave s pogostimi nesre\xc4\x8dami. Npr. samo turbo\xc4\x8drpalka pri ruskem raketnem motorju RD-170 razvije 257,000 KM (192 MW) kar je enako manj\xc5\xa1i elektrarni. Na eni strani turbo\xc4\x8drpalke je kriogeni\xc4\x8dno ohlajeni teko\xc4\x8di vodik na drugi pa ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d stopinjska zgorevalna komora._NEWLINE_Rakete na teko\xc4\x8de gorivo so bolj varne od trdnih, se jih da med letom tudi ustaviti, \xc4\x8de obstaja nevarnost._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki vesoljski raketoplan Challenger je eksplodiral zaradi pu\xc5\xa1\xc4\x8danja tesnila na enem izmed trdogorivnih potisnikov. \xc5\xbdal raketoplan ni imel evakuacijskega sistema za re\xc5\xa1evanje posadke, kot ga ima npr. ruski Sojuz.'