b'\n_START_ARTICLE_\nManica Koman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nManica Koman se je rodila v Vi\xc5\xbemarjah, 4. avgusta 1880 o\xc4\x8detu Franu (1834-1918), ki je bil kmet in \xc5\xbeivinozdravnik, in materi Mariji (1838-1916). Po kon\xc4\x8dani \xc5\xa1oli v \xc5\xa0entvidu je delala na doma\xc4\x8di kmetiji. Dija\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba in Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Lampe so ji vzbudili zanimanje za ljudsko slovstvo in ji s posojanjem knjig \xc5\xa1irili obzorje._NEWLINE_Leta 1903 je spoznala Franjo Tav\xc4\x8dar, \xc5\xbeeno ljubljanskega \xc5\xbeupana in pisatelja Ivana Tav\xc4\x8darja, ki ji je leta 1911 priskrbela slu\xc5\xbebo korektorja pri dnevniku Slovenski narod, kjer je delala pet let._NEWLINE_26. avgusta 1916 se je zaposlila na ljubljanskem magistratu. Najprej je bila dodeljena v popisovalni urad za za\xc4\x8dasno pomo\xc5\xbeno uradnico. Maja 1924 je dobila uradni\xc5\xa1ki status in v njem napredovala do oficijala (1939) in nadoficijala do pristava (1944). Marca 1941 je bila s kulturnega oddelka prestavljena na prehranjevalni urad. Zadnja leta slu\xc5\xbebovanja je delala v arhivu oziroma knji\xc5\xbenici arhiva in vodila \xc4\x8ditalnico. Upokojila se je 1. februarja 1946._NEWLINE_Septembra 1942 so jo Italijani priprli in internirali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de na Rabu. V seznam interniranih je vpisana 7. septembra 1942 in v seznamu izpu\xc5\xa1\xc4\x8denih z dne 10. decembra 1942._NEWLINE_Po upokojitvi se je ponovno zaposlila na kmetijskem ministrstvu, kjer je tri leta organizirala predavanja o kmetijstvu za ljubljanski radio._NEWLINE_Po vojni so jo poznali predvsem kot priljubljeno pripovedovalko pravljic in otro\xc5\xa1kih zgodbic na ljubljanskem radiu. Sosedje se Manice Koman spominjajo kot\xc2\xa0\xc2\xbbtete s cekarjem\xc2\xab\xc2\xa0- tako so jo poimenovali po eni izmed njenih knjig, namenjenih otrokom._NEWLINE_Po njej je poimenovana ulica in vrtec v \xc5\xa0entvidu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nMani\xc4\x8dino prvo natisnjeno delo je pesem Domoljub (1902), ki ga je za novo leto objavila v \xc4\x8dasopisu Domoljub. Sprva je njeno pisateljsko delo zajemalo pesmi in \xc4\x8drtice, kot na primer \xc5\xa0opek samotarke (1918), Pod me\xc4\x8dem (1926), Slovenska gospodinja (1906), kasneje pa tudi igre. Svoja besedila je objavljala v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasopisih in revijah._NEWLINE_O njenem opusu je pisatelj Tone Per\xc5\xa1ak zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbPisala je predvsem za ljudstvo in zajemala motive iz lastnega okolja in osebne sku\xc5\xa1nje. Njen slog je poljuden, romanti\xc4\x8den in melodramski.\xc2\xab\xc2\xa0(Slovenska knji\xc5\xbeevnost, leksikon, 1996)_NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1ih letih svojega ustvarjanja se je posvetila predvsem pravljicam, ugankam, \xc5\xa1alam, igram in pesmim za otroke: \xc4\x8carobna ko\xc5\xa1ara (1931), Slike, zgodbe, \xc5\xa1ale - vse za moje male (1932)._NEWLINE_Literarno delovanje jo je pribli\xc5\xbealo k udejstvovanju naprednih \xc5\xbeena in Splo\xc5\xa1nemu \xc5\xbeenskemu dru\xc5\xa1tvu \xc4\x8clanica Splo\xc5\xa1nega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva je bila od leta 1907. Aktivno je delovala v dru\xc5\xa1tvo v letih 1919 do 1921.'