b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Novak (u\xc4\x8ditelj)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo dokon\xc4\x8danem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani (1889) je bil kot u\xc4\x8ditelj zaposlen na Dobrovi pri Ljubljani (1889-1892), na Brezovici (do 1896), v Idriji (do 1918), a je imel od 1911 dopust, ker je opravljal posle okrajnega \xc5\xa1olskega nadzornika za slovenske in od 1918 tudi za nem\xc5\xa1ke ljudske \xc5\xa1ole ko\xc4\x8devskega okraja. Leta 1924 je bil imenovan za vi\xc5\xa1jega \xc5\xa1olskega nadzornika za ljubljanski okraj, a se je \xc5\xbee konec istega leta upokojil in se preselil v Vi\xc5\xbemarje._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani 1. svetovni vojni so se po njegovih predlogih preuredile nem\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole ko\xc4\x8devskega okraja deloma v popolnoma slovenske, deloma v slovenske z nem\xc5\xa1kimi vzporednicami, in se ustanovile nove (Bosljiva Loka, Karlovica, Kostel, Mohorje, Pape\xc5\xbei), mnoge obstoje\xc4\x8de pa se raz\xc5\xa1irile._NEWLINE_Med drugim je napisal Nekaj besed o \xc4\x8ditanju (1890) in nekaj u\xc4\x8dnih slik (1894), najve\xc4\x8d pa je strokovno deloval pri strokovnem glasilu Slovenski u\xc4\x8ditelj (1900\xe2\x80\x931912), kateremu je bil od 1908\xe2\x80\x931912 tudi sourednik. V njem je objavljal anonimno, in tudi s polnim imenom \xc4\x8dlanke o pouku raznih osnovno\xc5\xa1olskih predmetov, o kr\xc5\xa1\xc4\x8danski vzgoji, metodiki pou\xc4\x8devanja, vzgojna in upravna navodila u\xc4\x8diteljstvu, objavil nekaj knji\xc5\xbenih ocen in polemi\xc4\x8dnih sestavkov, \xc5\xa1tevilne dopise in mnogo \xc4\x8dlankov, povzetih po drugih, zlasti nem\xc5\xa1kih pedago\xc5\xa1kih listih._NEWLINE_V letnih poro\xc4\x8dilih idrijske ljudske \xc5\xa1ole je priob\xc4\x8dil Nekaj opominov star\xc5\xa1em (1901) in \xc5\xa0olstvo v Idriji za vlade cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa I. (1908). Za propagandno publikacijo\xc2\xa0\xc2\xbbU\xc4\x8ditelj v boju proti alkoholizmu\xc2\xab\xc2\xa0je prispeval \xc4\x8dlanek Abstinenca med u\xc4\x8diteljstvom (1911). Svoja nadzorni\xc5\xa1ka poro\xc4\x8dila na okrajnih u\xc4\x8diteljskih konferencah v Ribnici 1912, 1922 in v Ko\xc4\x8devju 1914, 1922 je objavil v posebnih bro\xc5\xa1urah; sestavil je Slovensko vadnico za nem\xc5\xa1ke ljudske \xc5\xa1ole (1. in 2. zvez. Lj. 1921, 3. zv. 1924). V razvedrilo mladini je objavljal ve\xc4\x8dinoma s psevdonimom Miroljub uganke v Angel\xc4\x8dku, Mladosti, Mentorju. Iz doma\xc4\x8de zgodovine je opisal Gradove in gradi\xc5\xa1\xc4\x8da v brezovi\xc5\xa1ki fari in \xc5\xa0olo na Brezovici pri Ljubljani kar je porabil v svoji knjigi: Zgodovina brezovi\xc5\xa1ke fare (Lj. 1907), in sestavil monografijo o \xc5\xa0marni gori (Lj. 1930). Iz ljubljanskega \xc5\xa1kofijskega arhiva (Nad\xc5\xa1kofijski arhiv Ljubljana) in raznih tiskanih virov je nabral obse\xc5\xbeno biografsko gradivo za zgodovino u\xc4\x8diteljstva na Kranjskem.'