b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan Na\xc5\xa1e ljube gospe, Magdeburg\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan Na\xc5\xa1e ljube gospe je samostan v starem mestnem jedru Magdeburga v Sa\xc5\xa1ka-Anhalt v Nem\xc4\x8diji. Stavbni kompleks je eden najpomembnej\xc5\xa1ih romanskih kompleksov v Nem\xc4\x8diji. Danes se stavbe uporabljajo kot Mestni muzej umetnosti Kloster Unser Lieben Frauen in koncertna dvorana. Samostan je ena najbolj znanih mestnih znamenitosti. V neposredni bli\xc5\xbeini je Magdebur\xc5\xa1ka stolnica in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta.\n_START_SECTION_\nUstanovitev od 1015\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je bil ustanovljen okrog leta 1015 do 1018 s strani magdebur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa Gera kot kolegijski samostan (Marienstift) in naseljen s kanoniki. Prva stavba je bila morda lesena. Gotovo je tudi, da je domnevni ukaz o ustanovitvi poznej\xc5\xa1i ponaredek. Nad\xc5\xa1kof Werner je samostan na novo uredil leta 1063/64. Rezultat je bila triladijska bazilika z ravnim stropom, kjer sta bila pokopana leta 1078 nad\xc5\xa1kof Werner in leta 1107 nad\xc5\xa1kof Henrik I. iz Assela. Gradnja nove bazilike je bila odlo\xc5\xbeena, vendar se je nadaljevala po posvetitvi nad\xc5\xa1kofa Norberta Xantensa .\n_START_SECTION_\nOd leta 1129 samostan premonstratencev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1129 je nad\xc5\xa1kof Norbert Xantenski prenesel samostan na novoustanovljeni premonstratenski red, ki ga je potrdil pape\xc5\xbe Honorij II.. Samostan je po Pr\xc3\xa9montr\xc3\xa9ju postal skoraj mati\xc4\x8dni samostan reda na vzhodnem obmo\xc4\x8dju. V tem \xc4\x8dasu je bila zgrajena cerkev z dvema cerkvenima stolpoma. Za klavzuro sta bila zgrajena dvonadstropna samostanska hi\xc5\xa1a, hi\xc5\xa1ica vodnjak ter poletna in zimska jedilnica. Leta 1130 je pri\xc5\xa1lo do premestitve bolni\xc5\xa1nice Alexius v samostan. Norbert Xantenski je bil pokopan leta 1134 pred kri\xc5\xbenim oltarjem. Pod Albrechtom B\xc3\xa4renskim je leta 1151 samostan dobil ve\xc4\x8d vasi. Med nadaljnjo izgradnjo reda je imel samostan v letu 1180 \xc5\xbee povezave s 16 h\xc4\x8derinskimi samostani._NEWLINE_Po\xc5\xbear v mestu leta 1188 je po\xc5\xa1kodoval tudi samostansko Marienkirche. V \xc4\x8dasu popravil in preoblikovanja, ki je bilo potrebno, je bila v severni apsidi zgrajena visoka kapela. V glavni ladji so stebre zamenjali s slopi, nekatere stebre pa ohranili. Na Veliki petek leta 1207 je gorela stara Magdebur\xc5\xa1ka stolnica. Samostanska Marijina cerkev je bila zato naglo povzdignjena v stolnico. Na velikono\xc4\x8dni praznik je nad\xc5\xa1kof Albrecht I. von K\xc3\xa4fernburg tukaj daroval ma\xc5\xa1o. Leta 1211 je nad\xc5\xa1kof v tej cerkvi razglasil anatemo pape\xc5\xbea proti Otonu IV.. Med letoma 1220 in 1240 je pri\xc5\xa1lo do sprememb z gotskimi elementi. Tako je v glavni ladji nastal kri\xc5\xbenorebrast obok in v stranskih ladjah kri\xc5\xbenosod\xc4\x8dkast obok. Ohranjen je bil romanski zna\xc4\x8daj cerkve._NEWLINE_Leta 1293 so samostan podredili samostanom v Brandenburgu, Broda, Gottesgnaden, Gramzow, Havelberg, Jerichow, K\xc3\xb6lbigk, Leitzkau, Mildenfurth, P\xc3\xb6hlde, Quedlinburg, Ratzeburg, Roda, Stade in Themnitz. Leta 1349 je bil samostan predan pokroviteljstvu Sankt-Ulrich-und-Levin-Kirche v Magdeburgu in nad\xc5\xa1kofa Otona von Hessna. Hkrati je bilo povezano pokroviteljstvo nad vsemi mestnimi cerkvami._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu dormitorija je bil ta leta 1445 obnovljen. Leta 1500 so obnovili korni obok in raz\xc5\xa1irili korna okna. Medtem je v samostanu obstajala tudi tiskarna, ki se omenja leta 1504. Leta 1505 je bila na vzhodni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da zgrajena gostilna. Leta 1506 je bila na cerkvenem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du zgrajena romarska kapela na Oljski gori, ki naj bi pove\xc4\x8dala verski pomen samostana. Leta 1510 je bila vzhodno od samostanske cerkve zgrajena gostilna. Obok, ki ga uporablja gosti\xc5\xa1\xc4\x8de kot klet, je \xc5\xa1e danes ohranjen.\n_START_SECTION_\nReformacija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu reformacije se samostan ni pridru\xc5\xbeil reformacijskemu gibanju v Magdeburgu, temve\xc4\x8d je ostal katoli\xc5\xa1ki. Leta 1524 pa je samostan izgubil pokroviteljstvo nad cerkvijo svetega Janeza v Magdeburgu in cerkvijo Sankt-Ulrich-und-Levin. V \xc4\x8dasu  \xc5\xa0malkaldenske vojne v letu 1546/1547 je bil samostan izropan, tako da je mestni svet prevzel klju\xc4\x8dno oblast nad oskrunjeno Marijino cerkvijo. 1550/1551 je bil med obleganjem mesta s cesarskimi enotami ponovno po\xc5\xa1kodovan dormitorij. V Augsbur\xc5\xa1kem verskem miru iz leta 1555 je bila priznana imuniteta samostana, temeljila jena vrnitvi klju\xc4\x8da leta 1558. Polo\xc5\xbeaj menihov, ki so postali majhna katoli\xc5\xa1ka skupnost, je ostal te\xc5\xbeaven. Leta 1570 so se kanoniki odlo\xc4\x8dili, da bodo svoja bela obla\xc4\x8dila opustili pred samostanom. Pape\xc5\xbe Gregor XIII. je leta 1582 govoril v cerkvi in Norberta Xantenskega, ki je bil pokopan v samostanu razglasil za svetnika. Grobnico so nato premestili zahodno od tedanje in izdelali marmorno nagrobno plo\xc5\xa1\xc4\x8do._NEWLINE_Ponovno odprtje cerkve svete Marije je bilo 25. marca 1591 s pridigarjem evangeli\xc4\x8danskega pridigarja Magdebur\xc5\xa1ke stolnice, Siegfrieda Sacka. To je bila prva evangeli\xc4\x8danska pridiga v tej cerkvi. Po zadnjem katoli\xc5\xa1kem pro\xc5\xa1tu samostana, ki je umrl leta 1597, so preostali katoli\xc5\xa1ki verniki 4. aprila 1601 zapustili samostan. Kosti svetega Norberta so ostale._NEWLINE_Leta 1626 je opat iz samostana Strahov, Caspar Questenber\xc5\xa1ki, odpotoval v Magdeburg, da bi prenesel Norbertove kosti v Prago. \xc4\x8ceprav so Magdeburg med tridesetletno vojno obkolili vojaki Wallensteina, je ta akcija uspela. Caspar von Questenberg je leta 1628 z ukazom cesarja prisilil vrnitev samostana premonstratencem. V samostan so se vrnili trije kanoniki iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in \xc5\xa1est iz nizozemskih de\xc5\xbeel. Med napadi in obse\xc5\xbenim uni\xc4\x8denjem Magdeburga 10. maja 1631 s strani cesarskih enot pod Tillyjem, je bil samostan po\xc5\xa1kodovan le relativno malo. Napadalci so samostan obravnavali lo\xc4\x8deno in ga za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred ropanjem. Leta 1632 so menihi, ki so pri\xc5\xa1li leta 1628, znova zapustili samostan - s seboj pripeljali knji\xc5\xbenico in arhiv._NEWLINE_Zaradi uni\xc4\x8denja v mestu se mestne cerkve dolgo niso uporabljale. Med letoma 1639 in 1645 je mesto Magdeburg uporabljalo samostanski kompleks. Leta 1642 je Ernestus Bake kot kustos uporabil stolni\xc4\x8dni kapitelj kot pro\xc5\xa1t, \xc4\x8deprav v nasprotju s pravili. To funkcijo je opravljal do leta 1646. Leta 1650 je bil samostan prenesen na volilnega knezaFriderika Viljema iz Brandenburga. Leta 1689 je bila samostanska cerkev svete Marije dodeljena za uporabo zahodnoevropskim verskim beguncem (Palatin). V letih od 1696 do 1700 so obnovili glavno apsido in ju\xc5\xbene korne zidove in namestili obokana okna.\n_START_SECTION_\nSamostanska \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nNa predlog Burcharda M\xc3\xbcllerja, palatinskega pridigarja, je bila ustanovljena 1. junija 1698 samostanska \xc5\xa1ola. 1700 je bila ustanovljena samostanska \xc5\xa1olska knji\xc5\xbenica, ki obstaja do danes. 1718 je samostanska \xc5\xa1ola prejela ime P\xc3\xa4dagogium zum Kloster Unser Lieben Frauen. Od leta 1719 so na sosednjih ulicah, po naro\xc4\x8dilu guvernerja princa Leopolda Anhalt-Dessau, dogradili samostan. Severno od kri\xc5\xbenega hodnika je bila leta 1746 zgrajena stanovanjska stavba, tako imenovana Mittelhaus, za u\xc4\x8dence in u\xc4\x8ditelje \xc5\xa1ole. Z imenovanjem leta 1780 Gotthilfa Sebastiana R\xc3\xb6tgerja za provosta in prelatov ter posledi\xc4\x8dne uvedbe sodobnih u\xc4\x8dnih metod, je P\xc3\xa4dagogium pridobil nacionalen ugled. Leta 1800 je bil za rektorja imenovan Friedrich August G\xc3\xb6ring. Med diplomanti \xc5\xa1ole, med drugimi, sta bila pisatelj Carl Leberecht Immermann (1807-1813) in dramatik Georg Kaiser. 1814 so Magdeburg zasedli francoski vojaki in uporabljali samostan kot konju\xc5\xa1nico in bolni\xc5\xa1nico. Samostanska cerkev je bila uporabljena kot hlev._NEWLINE_Leta 1880 je bil Christian Georg Kohlrausch (1851-1934) imenovan za u\xc4\x8ditelja gimnastike. Tam je delal do svoje upokojitve leta 1913 in objavil leta 1882 poskus metanja diska, kar je postalo znano, da je omogo\xc4\x8dilo ponovno uvedbo te \xc5\xa1portne discipline anti\xc4\x8dnih olimpijskih iger do leta 1896 in prvih olimpijskih iger moderne dobe. V tem \xc4\x8dasu je v Magdeburgu vodil tudi nogomet in je bil ena od osrednjih osebnosti \xc5\xa1portnega gibanja.\n_START_SECTION_\nSekularizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV letih od 1832 do 1834 je potekala sekularizacija samostana. P\xc3\xa4dagogium je postal dr\xc5\xbeavna \xc5\xa1ola. Tukaj je deloval na primer teolog Karl Christoph Gottlieb Zerrenner. Leta 1888 so poru\xc5\xa1ili romarsko kapelo na Oljski gori. Vhodni portal cerkve je bil premaknjen na severno stran kompleksa. 1907 so postavili orgle. V letih 1925 in 1926 je potekala obse\xc5\xbena obnova samostana. Leta 1928 se je P\xc3\xa4dagogium zdru\xc5\xbeil s stolni\xc4\x8dno gimnazijo Magdeburg. Od leta 1929 je evangeli\xc4\x8dansko-luteranska cerkev uporabljala samostansko cerkev za svoje slu\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nVojni spomenik padlim u\xc4\x8diteljem in \xc5\xa1tudentom\n_START_PARAGRAPH_\n21. avgusta 1921 je bil v samostanskem kri\xc5\xbenem hodniku postavljen spomenik bojevnika, ki ga je ustvaril kipar Ludwig Thormaehlen, u\xc4\x8diteljem in u\xc4\x8dencem gimnazije, ki so padli v prvi svetovni vojni. Poleg dveh tabel z imeni je Thormaehlen leta 1918 naredil doprsni kip prijatelja Bernharda von Uxkulla. Doprsni kip naj bi bil prototip za vse vojne prostovoljce leta 1914. \xc4\x8ceprav sta obe imenski tabli izginili, je stela \xc5\xa1e vedno ohranjena.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno so leta 1945 med letalskimi napadi uni\xc4\x8dili zahodno krilo samostana in streho cerkve. Med letoma 1947 in 1949 je bil obnovljen kor cerkev svete Marije, leta 1948 so poru\xc5\xa1ili orgle.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ka demokrati\xc4\x8dna republika\n_START_PARAGRAPH_\nEvangeli\xc4\x8dansko-luteranska kongregacija se je med letoma 1950 in 1957 uporabljala visoko kapelo. Verska uporaba samostana je bila kon\xc4\x8dana. Novi namen objekta mora postati kulturna oraba. Leta 1959 se je za\xc4\x8dela obnova zahodnega dela kri\xc5\xbenega hodnika. Sprejemnica v severnem krilu je bila poru\xc5\xa1ena leta 1960. 1. januarja 1966 je samostanski kompleks postal last mesta Magdeburg. Leta 1969 je sledila prva razstava o zgodovini mesta. 1973 je sledilo ru\xc5\xa1enje samostanske \xc5\xa1olske knji\xc5\xbenice in namestitev portala Heinricha Apela. 1. oktobra 1974 je bil samostan odprt kot muzej likovne umetnosti. Sledila so nadaljnja restavratorska dela, tako da se je raz\xc5\xa1irila uporabna povr\xc5\xa1ina. Vendar rekonstrukcije poletnega refektorija ni bilo. Tu je bila garderoba in kavarna. Od leta 1975 je bil nekdanji samostan kot Muzej umetnosti samostan na\xc5\xa1e ljube gospe s sklepom Sveta z dne 11. junija 1975 namenjen sprejemu magdebur\xc5\xa1kih umetni\xc5\xa1kih zbirk in predstavitvi likovnih razstav. Leta 1976 so v samostanu odprli \xc2\xbbNarodno zbirko malih umetnosti NDR\xc2\xab. Samostanska cerkev svete Marije je bila obnovljena v Koncertno dvorano Georg Philipp Telemann. Leta 1977 je bilo name\xc5\xa1\xc4\x8deno talno ogrevanje in postavljena bronasta vrata, ki jih je oblikoval Waldemar Grzimek. Koncertna dvorana je bila 17. septembra 1977 zaklju\xc4\x8dena._NEWLINE_Leta 1978 je cerkev dobila nove zvonove. Bronasti zvonovi skupno te\xc5\xbeo 9.901 kilogramov. _NEWLINE_Leta 1988 se je za\xc4\x8dela obnova zgornjega dela kri\xc5\xbenega hodnika. Leta 1989 je bilo okoli samostana postavljenih 45 velikih skulptur, ki dopolnjujejo majhno plasti\xc4\x8dno zbirko. Poleg tega je Wieland F\xc3\xb6rster ustvaril bronast relief za vrata visoke kapele._NEWLINE_Po zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dij leta 1990 je Werner St\xc3\xb6tzer za spodnji del kri\xc5\xbenega hodnika leta 1992 dodal \xc5\xa1e druga bronasta vrata. Leta 1994 se je po obnovi kripte, leta 1999 za\xc4\x8dela prenova kri\xc5\xbenega hodnika. Leta 1993 je bil samostan razgla\xc5\xa1en za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de novoustanovljene Romanske ceste (turisti\xc4\x8dne ceste skozi Sa\xc5\xa1ko-Anhalt, dela Transromanice, ki poteka skozi Italijo, Slovenijo, Avstrijo in Nem\xc4\x8dijo in jo je Leta 2006 je Svet Evrope imenoval Transromanico za evropsko kulturno pot Leta 2006 je Svet Evrope imenoval za evropsko kulturno pot)._NEWLINE_Medtem je v Magdeburgu spet majhen premonstratenski samostan "Na\xc5\xa1e ljube gospe", ki pa ni povezan s starimi samostanskimi zgradbami. Spada pod samostan Hamborn.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nUmetni\xc5\xa1ki muzej Kloster Unser Lieben Frauen Magdeburg je muzej sodobne umetnosti v Magdeburgu._NEWLINE_Muzej je sredi starega mestnega jedra, v bli\xc5\xbeini obre\xc5\xbeja Labe in Magdebur\xc5\xa1ke stolnice, v srednjeve\xc5\xa1kem stavbnem kompleksu samostana Na\xc5\xa1e ljube gospe. V srednjem veku je bil najpomembnej\xc5\xa1i nem\xc5\xa1ki premonstratenski samostan, danes je najpomembnej\xc5\xa1a zbirka in razstavni prostor sodobne mednarodne umetnosti v de\xc5\xbeeli Sa\xc5\xa1ka-Anhalt. Velik umetnostni muzej sodobne umetnosti v dobro ohranjeni romanski zgradbi omogo\xc4\x8da kulturni most med preteklostjo in sedanjostjo, ki je edinstven v nem\xc5\xa1ki muzejski pokrajini._NEWLINE_Posebne razstave in zbirka so posve\xc4\x8dene \xc5\xbeanrom mednarodne in nacionalne sodobne umetnosti. Poudarek v zbirki je na umetnosti od leta 1945 do danes, predvsem kiparstvu, medijski umetnosti in fotografiji. Obmo\xc4\x8dja zgodovinskih zbirk vklju\xc4\x8dujejo dela kiparstva od antike skozi srednji vek do baroka. Zbirka je danes kon\xc4\x8dana. Od leta 1976 do 1990 se je dejavnost zbiranja osredoto\xc4\x8dila na plastiko iz NDR. Danes je tudi to obmo\xc4\x8dje zbiranja zaklju\xc4\x8deno.'