b'\n_START_ARTICLE_\nFriderik Viljem I. Pruski\n_START_SECTION_\nKot princ\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin Friderika I. in Sophie Charlote von Hannover (ali Braunschwwig-Lueneberg). Kot otrok je tri leta pre\xc5\xbeivel na hanoverskem dvoru v francosko govore\xc4\x8dem okolju pri babici Sophie von Hannover (ali von der Pfalz), skupaj s sestri\xc4\x8dno Sophie Charlotte, kasnej\xc5\xa1o soprogo, in bratrancem, kasnej\xc5\xa1im angle\xc5\xa1kim kraljem Jurijem II._NEWLINE_Tudi po povratku v Berlin so ga vzgajali francoski hugenotski vzgojitelji, tako da se je le slabo nau\xc4\x8dil nem\xc5\xa1ko. Do u\xc4\x8denja iz knjig je \xc4\x8dutil odpor, hitro pa je zelo dobro razumel delovanje dr\xc5\xbeavne uprave in vojske. Desetletnemu je o\xc4\x8de podaril grad in pripadajo\xc4\x8de posestvo Wusterhausen, ki ga je lahko samostojno upravljal. Iz sinov svojih podanikov si je ustvaril gardo, ki je bila zametek kasnej\xc5\xa1e elitne enote imenovane Lange Kerls. 1702 je postal \xc4\x8dlan tajnega dr\xc5\xbeavnega sveta in potem vojnega sveta, kjer se je seznanjal s podrobnostmi vladanja in vojske. Potovanji v Holandijo jeseni 1700 in pozimi 1704/5 sta \xc5\xa1e utrdili njegove puritanske, me\xc5\xa1\xc4\x8danske nazore._NEWLINE_Pri \xc5\xa1estnajstih je postal polnoleten. Iz posestva-mesteca Wusterhausen je v desetih letih naredil avtonomno podjetje, miniaturno poskusno dr\xc5\xbeavo, na kateri je v majhnem preizku\xc5\xa1al, kar je kasneje prenesel na celotno dr\xc5\xbeavo. Preprosto grajeni grad mu je tudi kasneje slu\xc5\xbeil kot poletna rezidenca in mesto oddiha._NEWLINE_Prisoten je bil pri bitki med cesarsko zavezni\xc5\xa1ko vojsko in Francozi 11. septembra 1709, ki je poznana kot pokol pri Malplaquetu, ker je ta dan umrlo na obeh straneh 36.000 mo\xc5\xbe. Dve tretjini izgub so utrpeli zmagoviti zavezniki, ki so bili tako oslabljeni, da vojne niso mogli nadaljevati. Bitka je Friderika Viljema za vse \xc5\xbeivljenje prepri\xc4\x8dala, da se vojskovanje ne spla\xc4\x8da._NEWLINE_1710 je prvi\xc4\x8d posegel v dejansko politiko, ko je opozoril o\xc4\x8deta na slabo gospodarjenje prvega ministra, kar je spro\xc5\xbeilo revizijo poslovanja in odpust ministra. O\xc4\x8de je tedaj poveril upravljanje dr\xc5\xbeave sinu._NEWLINE_1711, ko so v nordijski vojni Rusi pri napadu na \xc5\xa0vedsko brez dovoljenja pre\xc4\x8dkali nevtralno Prusijo in sam ni mogel narediti ni\xc4\x8desar v obrambo de\xc5\xbeele, ker je njegova vojska pomagala zaveznikom v vojni za \xc5\xa1pansko nasledstvo, si je utrdil prepri\xc4\x8danje, da dr\xc5\xbeava potrebuje samostojno vojsko in samostojno obrambo._NEWLINE_Ko je ob smrti o\xc4\x8deta 1713 prevzel vladanje, je imel tako v vseh pogledih izoblikovano stali\xc5\xa1\xc4\x8de, kako je treba vladati.\n_START_SECTION_\nKot vladar\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj je prevzel vse niti v svoje roke. Delal je vse dneve. Ukinil je vse izdatke, ki niso bili nujno potrebni. Stro\xc5\xa1ke dvora je zmanj\xc5\xa1al na petino. Od 24 gradov jih je ohranil 6. Od 700 sob berlinskega gradu jih je uporabljal le \xc5\xa1e 5. Preklical je vsa naro\xc4\x8dena dela. Zaposlenim, ki so ostali, je mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbeal prejemke. Izpraznjeni dr\xc5\xbeavni zakladnici je dal novo osnovo s pretopljeno dvorno srebrnino, bakrene kipe je namenil za topove. Kraljevo posest je proglasil za nedeljivo in neodtujljivo. Zaprl je opero, akademije so ostale brez podpore, \xc4\x8demur je sledil eksodus znanstvenikov in umetnikov._NEWLINE_Izdelal je dr\xc5\xbeavni prora\xc4\x8dun, v katerem je predvidel vse letne prihodke in izdatke in ni dovolil nobenega odstopanja. Zadol\xc5\xbeevanje ni bilo ve\xc4\x8d dovoljeno. Ustanovil je generalni direktorat za finance in generalni komisariat za vojsko, ko pa sta za\xc4\x8dela med seboj tekmovati za prihodke, ju je 1722 zdru\xc5\xbeil v en sam direktorat, ki ga je osebno usmerjal._NEWLINE_De\xc5\xbeelo je razdelil na kantone, kjer je ustanovil urade, ki so izvajali odlo\xc4\x8ditve direktorata. Kantoni so bili tudi osnovne enote organiziranja vojske._NEWLINE_Vzgojil je nov tip nepoliti\xc4\x8dnega pruskega dr\xc5\xbeavnega uradni\xc5\xa1tva, za katerega so bili zna\xc4\x8dilni delavnost, var\xc4\x8dnost, zvestoba, velik \xc4\x8dut pripadnosti dr\xc5\xbeavi. Uradniki so bili vedno zaposleni zunaj doma\xc4\x8dega kraja._NEWLINE_Na novo je dal oceniti velikost posestev, kvaliteto tal, donosnost. Namesto mnogih davkov je uvedel enega, ki je obvezoval vse prebivalstvo, vklju\xc4\x8dno plemstvo. Obveznost plemi\xc4\x8dev, da s svojimi ljudmi sodelujejo v vojski, je dokon\xc4\x8dno nadomestil z denarnim pla\xc4\x8dilom. S \xc4\x8dasom je vse ve\xc4\x8dji del davkov prispevalo me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, ki je bilo dele\xc5\xbeno velikih gospodarskih vzpodbud. Prihodki od davkov so se v \xc4\x8dasu njegovega vladanja podvojili, vsebina dr\xc5\xbeavne zakladnice (v kleti berlinskega gradu) je narasla na 8 milijonov talarjev._NEWLINE_Izdelal je na\xc4\x8drt gospodarskega razvoja in omogo\xc4\x8dil njegovo uresni\xc4\x8ditev z ustreznimi predpisi, omejitvami in vzpodbudami, tako v mestu, kot na de\xc5\xbeeli. Vzpodbujal je melioracijska dela za izbolj\xc5\xa1anje tal. Prepovedal je izvoz surovin (npr. volne) in uvoz izdelkov (npr. tkanin), vzpodbujal doma\xc4\x8de in tuje podjetnike in strokovnjake k odpiranju delavnic in tovarn (npr. tekstilni obrat Lagerhaus v Berlinu, ki je dobil naro\xc4\x8dilo za opremo vojske). Bogatim me\xc5\xa1\xc4\x8danom je naro\xc4\x8dil, naj gradijo velike hi\xc5\xa1e, Berlin se je pove\xc4\x8dal na 80.000 prebivalcev._NEWLINE_Prizadeval si je, da bi postalo osnovno \xc5\xa1olstvo obvezno. Na univerzah v Halleju in Frankfurtu na Odri je dal odpreti katedre za izobra\xc5\xbeevanje dr\xc5\xbeavnih uradnikov, ki so bile zametki kasnej\xc5\xa1ih ekonomskih in administrativnih \xc5\xa1ol. Napredovala je medicina, ki je bila potrebna za vojsko. Vede, ki niso bile takoj uporabne, so zamirale._NEWLINE_Friderik Viljem je bil veren kalvinist, kar je pripomoglo, da pri svojem avtoritativnem zna\xc4\x8daju ni postal tiran. Prepri\xc4\x8dan je bil, da je vladar postavljen od boga in da je njegova naloga, da se trudi in dela za dr\xc5\xbeavo. V \xc5\xa1ole in v vojsko in dru\xc5\xbebo je vnesel luteranski pietizem, ki ga je gojila univerza v Halleju. Bil je versko dokaj toleranten, vendar ne do Judov in ateistov.  1732 je povabil v vzhodno Prusijo, ki je opustela med kugo 1709, iz salzbur\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel pregnane luterance (sredi zime jih je pregnal \xc5\xa1kof Leopold Anton von Firmian). Isto leto je dovolil v predmestju Berlina naselitev \xc4\x8de\xc5\xa1kih bratov, starokr\xc5\xa1\xc4\x8danske religiozne skupnosti, ki so jo pregnali iz domovine._NEWLINE_Najve\xc4\x8d pozornosti pa je Friderik Viljem posve\xc4\x8dal vojski, za katero je \xc5\xa1lo 85% dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna. Z vojsko je nevtraliziral tudi prvotni odpor plemstva proti reformam. Plemi\xc5\xa1ke sinove je vtaknil v oficirske \xc5\xa1ole in tako iz politi\xc4\x8dnih nasprotnikov polagoma vzgojil privr\xc5\xbeence dr\xc5\xbeavi in kralju. Plemi\xc4\x8dem je ponudil tudi sodelovanje v dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbebah, prepovedal pa jim je slu\xc5\xbebovanje v tujih vojskah. Tako se je iz plemi\xc4\x8dev izoblikoval stan pruskih oficirjev, od katerega je zahteval poslu\xc5\xa1nost, vztrajnost in popolno pripadnost vladarju. Kmetom je nalo\xc5\xbeil splo\xc5\xa1no voja\xc5\xa1ko obveznost v odvisnosti od gmotnega in socialnega polo\xc5\xbeaja njihovih dru\xc5\xbein. Vojska je v njegovem \xc4\x8dasu narasla na 76.000 mo\xc5\xbe, bila je \xc4\x8detrta po velikosti (za francosko, nizozemsko in rusko) in je postala samostojna sila v oblikovanju evropske politike._NEWLINE_To je bil tudi cilj Friderika Viljema, kajti vojsko je uporabil le enkrat, na samem za\xc4\x8detku vladanja v spopadu s \xc5\xa0vedi 1715, po katerem je 1720 z mirom v Stockholmu dobil Zahodno Pomorjansko s Stettinom (danes Szczecin). Kot diplomat pa se ni izkazal. Manjkalo mu je uglajenosti in pogajalske spretnosti.\n_START_SECTION_\nKonflikt z naslednikom\n_START_PARAGRAPH_\nPrestolonaslednik Friderik je v otro\xc5\xa1tvu sprejel o\xc4\x8detove ideale, strogost, delavnost, var\xc4\x8dnost, nepodkupljivost. Zanimal pa se je tudi za glasbo literaturo in znanost. Zlasti glasba pa se je o\xc4\x8detu zdela najve\xc4\x8dje zapravljanje \xc4\x8dasa in denarja._NEWLINE_1730 je Friderik s prijateljem (poro\xc4\x8dnik Hans Hermann von Katte) sku\xc5\xa1al pobegniti v Pariz, da bi se izognil o\xc4\x8detovemu vplivu. A pobeg se je ponesre\xc4\x8dil. O\xc4\x8de je dal prijatelja usmrtiti, Friderika pa je zaprl v trdnjavo K\xc3\xbcstrin ob Odri. 1733 mu je vsilil zakon, potem pa sta se pobotala in v letih 1736-40 je smel z \xc5\xbeeno prebivati v gradu Rheinsberg, kjer je lahko \xc5\xa1tudiral po svoje. Friderik se kasneje spominja tega \xc4\x8dasa kot najlep\xc5\xa1ega v svojem \xc5\xbeivljenju.'