b'\n_START_ARTICLE_\nSocializem\n_START_PARAGRAPH_\nSocializem (latinsko socialis - dru\xc5\xbeben) ozna\xc4\x8duje dru\xc5\xbebeno ureditev, organizirano na podlagi ekonomske dominacije dr\xc5\xbeave, ki teoreti\xc4\x8dno ne omogo\xc4\x8da izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja med dru\xc5\xbebenimi razredi. Izraz je lahko mi\xc5\xa1ljen tudi kot ideologija ali doktrina, utemeljena na planskem gospodarstvu in dr\xc5\xbeavni lastnini. Socializem je vmesna stopnja razvoja politi\xc4\x8dnega sistema med kapitalizmom in komunizmom.\n_START_SECTION_\nZgodnje oblike socializma\n_START_PARAGRAPH_\nSocialisti\xc4\x8dni modeli in ideje o skupni ali deljeni lastnini so prvinske. Ideje, sicer kontroverzne ponujajo skupno ali javno lastnino celo kot element gr\xc5\xa1ke anti\xc4\x8dne filozofije Platona in Aristotela. V obdobju ravno po Francoski revoluciji, aktivisti in teoretiki kot Fran\xc3\xa7ois-No\xc3\xabl Babeuf, \xc3\x89tienne-Gabriel Morelly, Filippo Buonarroti in Auguste Blanqui vplivajo na zgodnja francoska delavska gibanja. V Veliki Britaniji je izstopajo\xc4\x8di Thomas Paine, ki ponudi podroben na\xc4\x8drt dav\xc4\x8dnih transferjev v dobro revnih v delu Agrarian Justice. Charles Hall napi\xc5\xa1e The Effects of Civilization on the People in European States na drugi strani preiskuje povezave za rev\xc5\xa1\xc4\x8dino s kapitalizmom svojega \xc4\x8dasa, kar je vplivalo na utopi\xc4\x8dna dela Thomas Spence. Prva polnokrvna socialisti\xc4\x8dna gibanja, oziroma delavska gibanja se pri\xc4\x8dnejo okoli 20 let 19.stoletja. Voditelja Robert Owen in Charles Fourier pa grof Henri de Saint-Simon so ponujali razli\xc4\x8dne koherentne analize dru\xc5\xbebe, prve preglede dru\xc5\xbebe. \xc4\x8cartizem in ostala delavska gibanja so se prepletala s socialisti\xc4\x8dnimi idejami in si tako nudila medsebojno oporo." \xc5\xa0e posebej \xc4\x8dartisti so zbrali veliko podpore delavcev za potrebe volilnih pravic, okoli tega gibanja nastajajo tudi prvi sindikati. Kasnej\xc5\xa1i pomemben socialisti\xc4\x8den mislec je Pierre Joseph Proudhon, ki je ponudil filozofije vzajemne ekonomske teorije, mutualizma. Prav tako so tudi tokovi nasprotnikov konzervativne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske politike, tako imenovani kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialisti, velikokrat \xc5\xa1e posebej v Angliji, so vstopili iz pozicije liberalne politike in romanti\xc4\x8dnega antiindustrializma  ponudili pa mislece, kakr\xc5\xa1en je Edward Bellamy, Frederick Denison Maurice in Charles Kingsley. V Sloveniji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socializem pride v javnost z kri\xc5\xbearstvom med vojnama v 20.stoletju._NEWLINE_Prvi zagovorniki socializma so dajali prednost izena\xc4\x8devanju dru\xc5\xbebenih slojev za zagotavljanje meritokracije ali tehnokrati\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe, ki se napaja iz sposobnosti njenih posameznikov. Grof Henri de Saint-Simon se \xc5\xa1teje za prvega uporabnika izraza socializem. Saint-Simon je bil o\xc4\x8daran s potencialom znanosti in tehnologije in je \xc5\xbeelel ponuditi podrejenim dru\xc5\xbebo enakih prilo\xc5\xbenosti, kjer ne bo nereda, ki ga povzro\xc4\x8da kapitalizem. Drugi zgodnji socialisti\xc4\x8dni misleci so se opirali na ekonomske teorije in pri tem ponujali nove ureditve._NEWLINE_Klju\xc4\x8dno za nastanek in idealizem socialistov je bil nered in zmeda v dru\xc5\xbebi, ki je bila posledica industrijske revolucije in delavskih gibanj povezanih z novimi priseljenci v nova, hitro raz\xc5\xa1irjena industrijska mesta. Misleci so tako zagovarjali reforme in spremembe na podro\xc4\x8dju delavskih pravic, zasebne lastnine in dru\xc5\xbebenih odnosov, s katerimi so bili delavci zaznamovani pred vstopom v nova delovna razmerja. Robert Owen je bil najbolj pomemben za socializem, saj je njegovo razumevanje bilo uperjeno predvsem v te\xc5\xbeave, ki jih delavec pozna iz vzgoje in o\xc5\xbejega okolja. Na drugi strani pa je Charles Fourier zagovarjal, da mora skupnost ponuditi posamezniku pote\xc5\xa1itev njegovih \xc5\xbeelja, tudi seksualnih izbir, strasti in konji\xc4\x8dkov, tudi delo mora biti delavcu v veselje. Ideje so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno preisku\xc5\xa1ali v razli\xc4\x8dnih skupnostih in komunah od tedaj naprej._NEWLINE_Zanimiva je tudi lingvistika med izrazi komunizem in socializem, ki je bila predvsem povezana z religijo. Komunizem je v katoli\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah delno tudi zaradi pape\xc5\xa1kih enciklik postal izraz ateizma, v protestanski Angliji pa je bil izbran izraz socializem, saj se obhajanje svetega obhajila imenuje communion, to pa je bilo tako preve\xc4\x8d kulturno in izrazno cerkven izraz. Friedrich Engels je leta 1848 za \xc4\x8dasa objave Komunisti\xc4\x8dnega manifesta ocenil: "socializem je spo\xc5\xa1tovan na celini, medtem ko komunizem ni." Socialisti\xc4\x8dni misleci pod okriljem Owena v Angliji in Fouriera v Franciji so bili spo\xc5\xa1tovani kot socialisti, delavska gibanja, ki pa so zahtevala in razgla\xc5\xa1ala "nujnost po totalnih dru\xc5\xbebenih spremembah" so sebe oklicala za komuniste. _NEWLINE_Pari\xc5\xa1ka komuna je bila mestna vlada, ki je vlada Parizu od 18.marca (bolj uradno pa od 28.marca) do 28.maja 1871. Komuna je nastala kot izraz upora v Parizu po francoskem porazu v francosko-pruski vojni. Po volitvah so izvolili svet, ki je upravljal tedaj 2 milijona me\xc5\xa1\xc4\x8danov Pariza. Svet je upravljal javno upravo in izvajal pomemben progresivne politike v svojem kratkem obdobju slabih 60 dni. Tako so razglasili lo\xc4\x8ditev cerkve od dr\xc5\xbeave, opustitev najemnin, prepoved no\xc4\x8dnega dela (tudi za \xc5\xa1tevilne pekarne), pokojnine za neporo\xc4\x8dene partnerje in otroke vojnih veteranov, vrnitev vseh zastavljenih orodij od mestnih zastavljalnic, ki so bila vredna ve\xc4\x8d od 20 frankov in so bila zastavljena med obleganjem mesta. Opustili so tudi davke na dolgove in uvedli delavsko upravljanje podjetij.\n_START_SECTION_\nJugoslovanski socializem\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebena ureditev Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije je sledila na\xc4\x8delom znanstvenega socializma, vendar v smeri, ki se je razlikovala od drugih obstoje\xc4\x8dih socialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav. V njem je bilo uveljavljeno na\xc4\x8delo delavskega in dru\xc5\xbebenega samoupravljanja, spri\xc4\x8do tega je bila ta oblika druga\xc4\x8dna od stalinisti\xc4\x8dnega razumevanja, ki je temeljilo na vsemogo\xc4\x8dnosti dr\xc5\xbeave. Razloge za druga\xc4\x8den razvoj je iskati v samostojni poti Jugoslavije po letu 1948, po resoluciji Kominforma._NEWLINE_Deklarativno je jugoslovanski socializem nadaljeval v smeri razvoja neposredne demokracije, v okviru \xc4\x8desar gre razumeti uveljavitev delavskega samoupravljanja, ki je postal bistven del jugoslovanskega socializma. V \xc4\x8dasu obstoja je ta socializem do\xc5\xbeivel vrsto sprememb in reform, obdobje pa je zaklju\xc4\x8deno z razpadom komunisti\xc4\x8dnih re\xc5\xbeimov drugod po svetu in z vzponom nacionalisti\xc4\x8dnih in liberalnodemokrati\xc4\x8dnih gibanj v jugoslovanskih republikah. Njegov konec je mogo\xc4\x8de umestiti med letoma 1989 in 1991. Nato se je uveljavil plemenski socializem, ki gradi na mo\xc4\x8di dr\xc5\xbeav, osnovanih na plemensko-jezikovnih temeljih.'