b'\n_START_ARTICLE_\nForenzi\xc4\x8dna sociolingvistika\n_START_PARAGRAPH_\nForenzi\xc4\x8dna sociolingvistika je veja jezikoslovja, ki preu\xc4\x8duje povezavo med jezikom in dru\xc5\xbebo v kontekstu forenzi\xc4\x8dnih postopkov. Je opisna \xc5\xa1tudija, ki preu\xc4\x8duje vpliv razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih dejavnikov (norme, kultura, pri\xc4\x8dakovanja, kontekst) na uporabo jezika. Iz posameznikove rabe jezika je lahko razviden tudi geografski izvor, spol, starost, etni\xc4\x8dna pripadnost, stopnja izobrazbe in dru\xc5\xbebeni status, kar se uporablja pri iskanju osumljencev in zbiranju dokazov.\n_START_SECTION_\nSpol\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveniki so ugotovili, da se pri mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah aktivirajo razli\xc4\x8dni deli mo\xc5\xbeganov pri uporabi jezika, kar se odra\xc5\xbea v druga\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu sporazumevanja. Razlike med spoloma obstajajo v pisni in besedni komunikaciji._NEWLINE_V govorjenem besedilu la\xc5\xbeje prepoznamo spol govorca. V nekaterih jezikih dolo\xc4\x8dene kon\xc4\x8dnice v besedilu nakazujejo avtorjev spol, npr. v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je spol mo\xc5\xbeno prepoznati s pomo\xc4\x8djo glagolskih oblik. Ker pa vsi jeziki ne vsebujejo teh elementov, se morajo zana\xc5\xa1ati na druge dejavnike: lingvisti so npr. pri govorcih angle\xc5\xa1\xc4\x8dine ugotovili, da \xc5\xbeenske pogosteje uporabljajo kon\xc4\x8dnico -ing, mo\xc5\xa1ki pa kon\xc4\x8dnico -in. Ker pa uporaba kon\xc4\x8dnic ni vezana na spol, prav tako pa vsi pripadniki istega spola jezika ne bodo uporabljali na enak na\xc4\x8din, je treba upo\xc5\xa1tevati tudi druge dejavnike. Mo\xc5\xa1ki na\xc4\x8deloma pi\xc5\xa1ejo dalj\xc5\xa1a besedila, delajo pa ve\xc4\x8d slovni\xc4\x8dnih napak kakor \xc5\xbeenske. V besedila vna\xc5\xa1ajo primere iz \xc5\xa1porta, prisotno je tudi namigovanje na spolnost. Uporabljajo ve\xc4\x8d \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnih besed (tri, deset, sto), zna\xc4\x8dilno za njih je tudi neposredno izra\xc5\xbeanje mnenja. \xc5\xbdenske uporabljajo ve\xc4\x8d glagolov, povedi so kraj\xc5\xa1e, nekatere besede ve\xc4\x8dkrat ponovijo. Rade uporabljajo osebne in svojilne zaimke (jaz, moja), sklicujejo se na \xc4\x8dustva, dajejo poklone in uporabljajo vljudnostne fraze. Na\xc4\x8deloma izogibajo konfliktom, mo\xc5\xa1ki pa uporabljajo bolj odlo\xc4\x8den, samozavestni jezik.\n_START_SECTION_\nStarost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki glas se s staranjem spreminja, zato je dober pokazatelj starosti govorca, saj je npr. glas odraslega mo\xc5\xa1kega zelo druga\xc4\x8den od glasu majhnega otroka. Drugi dejavniki, ki nakazujejo starost govorca so izgovorjava, slovnica in besedni zaklad.V jeziku starej\xc5\xa1ih lahko torej najdemo arhaizme, mlaj\xc5\xa1i pisci pa uporabljajo sleng. Mlaj\xc5\xa1i so bolj seznanjeni s sodobno tehnologijo, zato za tehni\xc4\x8dne proizvode uporabljajo pravilne izraze, medtem ko starej\xc5\xa1i raje uporabljajo bolj poenostavljene in opisne izraze. Indic starosti lahko predstavljajo tudi omembe dolo\xc4\x8denih oglasov, izdelkov in na primer popularnih glasbenih skupin.\n_START_SECTION_\nNarodnost\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji pokazatelj narodnosti je naglas; govorci istega jezika imajo lahko glede na regijo, v kateri \xc5\xbeivijo, ali na dr\xc5\xbeavo izvora razli\xc4\x8den naglas._NEWLINE_Naglas pa ne poka\xc5\xbee le narodnosti govorca, temve\xc4\x8d tudi, iz katerega mesta ali regije izhaja; posamezne besede in izrazi so v dolo\xc4\x8denih krajih bolj v rabi kot drugje. Nagla\xc5\xa1anje in uporaba jezika v dolo\xc4\x8denih primerih lahko naka\xc5\xbee tudi raso govorca, npr. \xc2\xbb\xc4\x8drnska angle\xc5\xa1\xc4\x8dina\xc2\xab._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje, kako dobro avtor sporo\xc4\x8dila obvlada jezik, v Sloveniji mogo\xc4\x8de ne pride toliko do izraza kot na primer v angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah, a v \xc4\x8dasu globalizacije to vpra\xc5\xa1anje postaja vse bolj relevantno. Pri uporabi tujega jezika zelo te\xc5\xbeko prevajati slengovske besede in idiome. Zaradi razlik, ki se pojavljajo v pravilih slovnice, avtorji, ki uporabljajo tuji jezik, velikokrat stavke prevajajo dobesedno. Lahko se tudi zgodi, da delajo ve\xc4\x8d zna\xc4\x8dilnih pravopisnih in slovni\xc4\x8dnih napak.\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nIzobrazba govorca/pisca se lahko razbere iz strukture stavkov kot tudi iz uporabe dolo\xc4\x8denih (bolj zapletenih) besed oz. besednih zvez. \xc4\x8ce je v tekstu, poleg pravilne ali celo pre\xef\xac\x81njene uporabe jezika, mo\xc4\x8d najti tudi kak\xc5\xa1ne strokovne termine (na primer navti\xc4\x8dne), sklicevanje na biblijske junake itd., lahko lingvist sklepa tudi o pi\xc5\xa1\xc4\x8devem poklicu, njegovih interesih, o verski orientaciji ipd. Govorci z vi\xc5\xa1jo izobrazbo v povpre\xc4\x8dju uporabljajo knji\xc5\xbeni jezik, medtem ko govorci z ni\xc5\xbejo izobrazbo ve\xc4\x8dinoma uporabljajo sleng in pri dolo\xc4\x8denih besedah izpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc4\x8drke in kon\xc4\x8dnice.'