b'\n_START_ARTICLE_\nHaber-Boschev proces\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1ik je zelo pomembno, vendar te\xc5\xbeko dostopno hranilo za rastline. Klju\xc4\x8dna sta tudi ogljik in kisik, katera rastline la\xc5\xbee pridobijo iz zemlje in zraka. Vsebnost du\xc5\xa1ika v zraku je zelo visoka, 78 vol.\xc2\xa0%, vendar je zaradi mo\xc4\x8dne trojne vezi tako nereaktiven, da je za rastline neuporaben. V biolo\xc5\xa1ko uporabno obliko se lahko pretvori samo preko kak\xc5\xa1nega kemi\xc4\x8dnega ali biolo\xc5\xa1kega procesa._NEWLINE_Ocenjuje se, da umetna gnojila iz amonijaka, proizvedenega po Habrovem postopku, prehranjujejo pribli\xc5\xbeno tretjino svetovnega prebivalstva. Ocenjuje se tudi, da je tako proizveden amonijak zaslu\xc5\xbeen za pribli\xc5\xbeno polovico beljakovin v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki prehrani. Drugo polovico za to potrebnega du\xc5\xa1ika proizvedejo du\xc5\xa1ikove bakterije in arheje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 20. stoletja je ve\xc4\x8d kemikov posku\xc5\xa1alo proizvesti amonijak iz du\xc5\xa1ika v zraku._NEWLINE_Glavni Habrov sodelavec v razvoju visokotla\xc4\x8dnega reaktorja za sintezo amonijaka je bil britanski kemik Robert Le Rossignol (1884-1976). Svoj dose\xc5\xbeek sta prikazala poleti 1909 in po kapljicah proizvedla 125 ml amonijaka na uro. Postopek je odkupila nem\xc5\xa1ka kemi\xc4\x8dna tovarna BASF in zadol\xc5\xbeila Carla Boscha, da iz Habrovega laboratorijskega aparata razvije industrijski proces. Boschu je to uspelo \xc5\xbee leta 1910._NEWLINE_Prvi amonijak po Habrovem postopku so v industrijskem merilu proizvedli leta 1913 v BASFovi tovarni v Oppauu. Dnevna proizvodnja je zna\xc5\xa1ala 20 ton. Med I. svetovno vojno se je sintetski amonijak uporabljal za proizvodnjo du\xc5\xa1ikove kisline, surovine za proizvodnjo eksplozivov. Zavezniki so eksplozive proizvajali iz natrijevega nitrata \xe2\x80\x93 \xc4\x8dilskega solitra, katerega zaloge so bile skoraj v celoti v lasti britanskih industrijalcev. Nem\xc4\x8dija tak\xc5\xa1nih naravnih virov ni imela, zato je bil Haberjev postopek kju\xc4\x8dnega pomena za nem\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke uspehe.\n_START_SECTION_\nProces\n_START_PARAGRAPH_\nSinteza amonijaka poteka pri tlaku 15-25 MPa (200-250 bar) in temperaturi 400\xe2\x80\x93500 \xc2\xb0C. Reakcijska zmes prehaja skozi \xc5\xa1tiri sloje katalizatorja in se po vsakem prehodu hladi, da bi se vzdr\xc5\xbeevala sprejemljiva ravnote\xc5\xbena konstanta. Pri vsakem prehodu je izkoristek samo pribli\xc5\xbeno 15\xc2\xa0%, z vra\xc4\x8danjem nezreagiranih plinov na za\xc4\x8detek procesa pa se dose\xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 95\xc2\xa0% izkoristek.\n_START_SECTION_\nVpliv na gospodarstvo in okolje\n_START_PARAGRAPH_\nIz amonijaka, proizvedenega po Haber-Boschevem postopku, se proizvede pribli\xc5\xbeno 450 milijonov ton du\xc5\xa1ikovih gnojil letno. Med njimi prevladujejo brezvodni amonijak, amonijev nitrat in se\xc4\x8dnina. V procesu se porabi 3-5\xc2\xa0% svetovne proizvodnje naravnega plina (~1\xe2\x80\x932\xc2\xa0% svetovne porabe energije). Du\xc5\xa1ikova gnojila so v kombinaciji s pesticidi po\xc4\x8detverila produktivnost obdelovalne zemlje._NEWLINE_Haber-Boschev proces je dramati\xc4\x8dno vplival na \xc4\x8dlovekovo sposobnost pridelave hrane in bil zato nekak\xc5\xa1en detonator eksplozije svetovnega prebivalstva. \xc5\xa0tevilo prebivalcev na Zemlji se je z 1,6 milijarde leta 1900 do danes pove\xc4\x8dalo na 7 milijard. Iz procesa izvira skoraj 80\xc2\xa0% du\xc5\xa1ika v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih tkivih. Ker je u\xc4\x8dinkovitost izrabe du\xc5\xa1ika obi\xc4\x8dajno manj kot 50\xc2\xa0%, ima obse\xc5\xbena industrijska predelava inertnega zra\xc4\x8dnega du\xc5\xa1ika v vodotopne hranilne spojine zelo mote\xc4\x8d vpliv na na\xc5\xa1 biolo\xc5\xa1ki habitat.'