b'\n_START_ARTICLE_\nAndrea Palladio\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nPalladio se je rodil 30. november 1508 v Padovi in je dobil ime, Andrea Di Pietro della Gondola.  Njegov o\xc4\x8de Pietro, z vzdevkom Della Gondola, je bil mlinar. Od samega za\xc4\x8detka je Palladia zanimalo stavbarstvo. V Padovi je dobil svoje prve izku\xc5\xa1nje kot kamnosek v kiparski delavnici Bartolomeo Cavazza da Sossano, ki je dejal, da ga je uvedel v posebej te\xc5\xbeke delovne pogoje. Pri \xc5\xa1estnajstih se je preselil v Vicenzo, kjer je stalno prebival ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja. Tu je postal pomo\xc4\x8dnik v vodilni delavnici kamnosekov in zidarjev Pedemuro. Pridru\xc5\xbeil se je cehu kamnosekov in zidarjev. Bil je zaposlen kot kamnosek spomenikov in dekorativnih skulptur. Te skulpture so sorodne manieristi\xc4\x8dnemu slogu arhitekta Michele Sanmichelija._NEWLINE_Morda je bil klju\xc4\x8dni trenutek, ki je spro\xc5\xbeil Palladijevo kariero, da ga je zaposlil humanisti\xc4\x8dni pesnik in u\xc4\x8denjak Gian Giorgio Trissino ok. 1538/1539. Trissino je rekonstruiral Villo Cricoli in opazil zanimanje za Palladijevo delo. Na Trissina je mo\xc4\x8dno vplival \xc5\xa1tudij Vitruvija, ki je kasneje vplival na Palladijeve ideale in odnos do klasi\xc4\x8dne arhitekture. Kot vodilni intelektualec v Vicenzi, je Trissino spodbudil mladeni\xc4\x8da ceniti umetnost, znanost in klasi\xc4\x8dno literaturo in mu je dal mo\xc5\xbenost za \xc5\xa1tudij starodavne arhitekture v Rimu.  Trissino, ki mu je dal ime Palladio, s katerim je postal znan, je aluzija na gr\xc5\xa1ko boginjo modrosti Palas Atena in njegov zna\xc4\x8daj. Dejansko beseda Palladio pomeni pameten.  Po Trissinovi smrti leta 1550, je Palladio koristil pokroviteljstvo bratov Barbaro, kardinala Daniele Barbara, ki mu je omogo\xc4\x8dil \xc5\xa1tudij klasi\xc4\x8dne arhitekture in ga pripeljal v Rim leta 1554, in njegovega mlaj\xc5\xa1ega brata Marcantonio Barbara. Mo\xc4\x8d Barbarov je predstavil Palladia v Benetkah, kjer je, po Jacopu Sansovinu, kon\xc4\x8dno postal Proto della Serenissima (glavni arhitekt Bene\xc5\xa1ke republike). Njegovo kariero so podpirale dru\xc5\xbeine Barbara, Corner, Foscari in Pisani. _NEWLINE_Andrea Palladio je za\xc4\x8del razvijati svoj arhitekturni slog okoli leta 1541. Paladijevski slog, ki se imenuje po njem, se dr\xc5\xbei klasi\xc4\x8dnih rimskih na\xc4\x8del, ki ga je znova odkril, uporabljal in pojasnil v svojih delih. _NEWLINE_Andrea Palladio je bil eden izmed najbolj vplivnih arhitektov v zahodni arhitekturi. Njegova arhitekturna dela so "bila vrednotena stoletja kot utele\xc5\xa1enje visoke renesanse miru in harmonije" (Watkina, D.,  History of Western Architecture). Oblikoval je \xc5\xa1tevilne pala\xc4\x8de, vile in cerkve, njegov ugled na za\xc4\x8detku in po njegovi smrti, pa je bil zgrajen na njegovi spretnosti kot oblikovalca vile.  Paladijevske vile se nahajajo predvsem v pokrajini Vicenza, medtem ko so pala\xc4\x8de skoncentrirane v mestu Vicenza in cerkve v Benetkah. \xc5\xa0tevilna njegova dela so zdaj za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot del svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine mesta Vicenza in paladijevske Villas Veneta. Druge Palladijeve stavbe je mogo\xc4\x8de najti v Benetkah in njenih lagunah kot svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Prvi velik Palladijev javni projekt je bil njegov model za gradnjo lo\xc5\xbee za mestno hi\xc5\xa1o, ki je znana kot Basilica Palladiana, odobrena v 1548. Predlagal je dvonadstropno kamnito stebri\xc5\xa1\xc4\x8de v gotskem slogu k obstoje\xc4\x8di dvorani, in pri tem uporabil klasi\xc4\x8dna razmerja.Gradnja je bila kon\xc4\x8dana leta 1617, po Palladijevi smrti._NEWLINE_Poleg Palladijevih projektov, so znane njegove publikacije, ki so prispevale k Palladianizmu. V drugi polovici svojega \xc5\xbeivljenja je Palladio objavil ve\xc4\x8d knjig, predvsem pa so pomembne I Quattro Libri dell\'Architettura (\xc5\xa1tiri knjige o arhitekturi, Benetke, 1570) in Le antichit\xc3\xa0 romane (Anti\xc4\x8dne staro\xc5\xbeitnosti Rima), ki so bile dve stoletji eno glavnih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d v arhitekturi. _NEWLINE_Natan\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine njegove smrti niso znane. Palladio je umrl leta 1580 v kraju Maser, v bli\xc5\xbeini Trevisa in je bil pokopan v cerkvi Santa Corona v Vicenzi; od devetnajstega stoletja dalje se je njegov grob nahaja v Cimitero Maggiore v Vicenzi._NEWLINE_Posebej je razvil tri tipe zgradb: me\xc5\xa1\xc4\x8dansko pala\xc4\x8do, pode\xc5\xbeelsko vilo in cerkev. V njegovem \xc4\x8dasu je veliko dru\xc5\xbein v Vicenzi in Benetkah \xc5\xbeelelo zgraditi pala\xc4\x8de v mestu in vile na pode\xc5\xbeelju. Njegova najbolj znamenita stavba, ki jo je za\xc4\x8del graditi leta 1566, je Vila Rotonda pri Vincenzi, pravokotna stavba s kupolo in portikom v obliki rimskega tempeljskega pro\xc4\x8delja na vseh \xc5\xa1tirih straneh. . Njegov slog je postal znan kot paladijevski klasicizem in je v naslednjih stoletjih mo\xc4\x8dno vplival na arhitekturo.\n_START_SECTION_\nKulturni kontekst\n_START_PARAGRAPH_\nPaladijevska arhitektura ni bila odvisna od dragih materialov, ki so morali biti prednost, s katero je finan\xc4\x8dno bolj pritiskal na stranke. Veliko njegovih stavb je iz opeke, okra\xc5\xa1enih s \xc5\xa1tukaturami. \xc5\xa0tukiran zid je pogosto uporabljal v vilah, z namenom prikazati interpretacijo rimske tipologije vil._NEWLINE_V zadnjem delu svoje kariere, je bil Palladio izbran, od mo\xc4\x8dnih \xc4\x8dlanov Bene\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, za \xc5\xa1tevilna pomembna naro\xc4\x8dila. Njegov uspeh kot arhitekt ne temelji samo na lepoti njegovih del, temve\xc4\x8d tudi na harmoniji s kulturo tistega \xc4\x8dasa. Njegov uspeh in vpliv je bil posledica izredne estetske kvalitete z izrazitimi zna\xc4\x8dilnostmi, ki so kazale socialni status njegovih strank. Njegovi objekti so slu\xc5\xbeili za komunikacijo, vizualizacijo, njegove pala\xc4\x8de v dru\xc5\xbebenem redu njihove kulture. Ta mo\xc4\x8dna integracija lepote in fizi\xc4\x8dne zastopanosti dru\xc5\xbebenega pomena je razvidna iz treh glavnih vrst del: mestne pala\xc4\x8de, pode\xc5\xbeelske vile in cerkveni objekti._NEWLINE_Kot posledica potovanj v Rim, je do leta 1556 Palladij razvil tri glavne vrste pala\xc4\x8d. Leta 1550 je bila kon\xc4\x8dana Palazzo Chiericati. Proporci za stavbo temeljijo na razmerjih med sosednjimi sobami. Stavba je bila centralizirana s tripartitno delitvijo serije stebrov ali stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem. Leta 1552 je obnovil Palazzo Iseppo Porto, ki se nahaja v Vicenzi, z vklju\xc4\x8ditvijo elementa rimske renesan\xc4\x8dne fasade. Stebri\xc5\xa1\xc4\x8de s korintskimi stebri obdaja glavno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Palazzo Antonini v Vidmu, zgrajena leta 1556, ima centralizirano dvorano s \xc5\xa1tirimi stebri in delovne prostore na eni strani. Uporabljal je slog, ki vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1est stebrov, ki podpirajo pediment v stenah kot del fasade. Ta tehnika je bila pogosto uporabljena v njegovih modelih vil. Palladij je eksperimentiral z na\xc4\x8drtom Palazzo Iseppo Porto, ki jo je vklju\xc4\x8dil v Palazzo Thiene. To je bil projekt iz 1545-1550 in je ostal nedokon\xc4\x8dan zaradi izdelave nadvi\xc5\xa1anja. Uporabil je manieristi\xc4\x8dne elemente, kot so \xc5\xa1tukature povr\xc5\xa1inskih reliefov in velikih stebrov, ki se pogosto raztezajo dve nadstropji visoko._NEWLINE_V svojih urbanih strukturah je razvil novo izbolj\xc5\xa1ano razli\xc4\x8dico tipi\xc4\x8dne zgodnje renesan\xc4\x8dne pala\xc4\x8de (primer je Strozzijeva pala\xc4\x8da). Prilagajanje novega tipa urbane pala\xc4\x8de z Bramantejevim tipom, je ustvarili v Hi\xc5\xa1i Raphael, kjer je Palladio na\xc5\xa1el mo\xc4\x8dan izraz pomembnosti lastnika in njegov socialni polo\xc5\xbeaj. Glavni bivalni del lastnika na drugi eta\xc5\xbei se je jasno razlikoval po pomenu, ko je uporabil pediment nad klasi\xc4\x8dnim portikom, s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem in dvignjenim nad pritli\xc4\x8djem in utilitarno pritli\xc4\x8dje (prikazano v Palazzo Porto in Palazzo Valmarana). Vi\xc5\xa1ina portika je bila dose\xc5\xbeena z vklju\xc4\x8ditvijo lastnikove spalnice v tretji eta\xc5\xbei, z velikanski dvonadstropnimi klasi\xc4\x8dnimi kolonadami, motiv podoben Michelangelovemu Kapitolu v Rimu. Povi\xc5\xa1ano glavno nadstropje postalo znano kot piano nobile in se v celinski Evropi \xc5\xa1e vedno imenuje kot "prvo nadstropje". _NEWLINE_Palladio je oblikoval tudi vplivno novo obliko stavbe za pode\xc5\xbeelske vile bene\xc5\xa1kega plemstva. Pristop Palladia k modelu te vile ni izviral iz njegove izku\xc5\xa1nje v Rimu. Njegovi modeli so temeljili na prakti\xc4\x8dnosti in uporabi nekaj reliefov. Zdru\xc5\xbeil je razli\xc4\x8dna samostojna kmetijska gospodarska poslopja v eno impresivno strukturo, urejeno kot zelo organizirano celoto, z mo\xc4\x8dnim centrom in simetri\xc4\x8dnimi stranskimi krili, kot je na primer Villa Barbaro. V projektu Ville Barbaro je bil Palladio najverjetneje vpleten tudi v notranjo opremo. Poleg slikarja  Paola Veroneseja, je izumil zapletene in prefinjene iluzionisti\xc4\x8dne krajinske slike, ki pokrivajo stene razli\xc4\x8dnih prostorov.  Villa Rotonda iz 1552, zunaj Vicenze, je bila zgrajena kot poletna hi\xc5\xa1a s pogledom na vse \xc5\xa1tiri strani. Na\xc4\x8drt ima centralizirano kro\xc5\xbeno dvorano s krili in portikom, ki se \xc5\xa1iri na vse \xc5\xa1tiri strani. Palladio je za\xc4\x8del v oblikovanje fasad za vile uvajati klasi\xc4\x8den tempelj. \xc4\x8cutil je, da bi bil velik vhod, kot rimski tempelj spredaj najbolj primeren slog. Palladijska konfiguracija vile je pogosto sestavljena iz centraliziranega bloka, postavljenega na dvignjen podij, do katerega se dostopa po velikem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du, ki ga obdajajo ni\xc5\xbeja krila, kot sta na primer Villa Foscari in Villa Badoer. Ta format, s \xc4\x8detrtmi lastnikov nad povi\xc5\xa1anim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem lastnega sveta, je na\xc5\xa1el resonanco kot prototip za italijanske vile in kasneje za posestva britanskega plemstva (kot Chiswick House lorda Burlingtona, Vanbrughojev Blenheim, Walpolejev Houghton Hall in Adamsov Kedleston Hall in Paxton House na \xc5\xa0kotskem). Njegove vile so uporabljali kapitalisti\xc4\x8dna gospoda, ki so razvijali interes v kmetijstvu in so jih uporabljali na pode\xc5\xbeelju. Konfiguracija je odli\xc4\x8den arhitekturni izraz njihovega pogleda na svet in je jasno izra\xc5\xbeal polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebenem redu tistega \xc4\x8dasa. Vpliv Palladijeve arhitekture se je raz\xc5\xa1iril po vsem svetu v britanskih kolonijah. Palladio je razvil svoj prototip za na\xc4\x8drt vile, ki je bila fleksibilna za oblikovanje in funkcionalna. Bilo ga je enostavno prilagoditi za demokrati\xc4\x8dni svetovni nazor, kot je mogo\xc4\x8de videti na [[Thomas Jefferson| Thomasa Jefferson]a] Monticello in njegov dogovor za Univerzo v Virginiji. Prav tako so ga lahko uporabili leta 1940 v pape\xc5\xbeevi Narodni galeriji v Washingtonu, kjer vstop za javnost v svet visoke kulture zavzema vzvi\xc5\xa1eno sredinski polo\xc5\xbeaj. Rustikalno izpostavljene kletne stene viktorijanskih rezidenc so pozni ostanek paladijevske oblike, jasno izra\xc5\xbeene kot podij za bivalni prostor dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Podobno je Palladio ustvaril novo konfiguracijo za oblikovanje katoli\xc5\xa1kih cerkva, tako da je vzpostavil dve arhitekturni pravili, vsako jasno izra\xc5\xbeeno, razmejevalno hierarhijo ve\xc4\x8djega, ki prevladuje nad manj\xc5\xa1im redom. Ta ideja je bila v neposredni koincidenci z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dimi teolo\xc5\xa1kimi idejami svetega Toma\xc5\xbea Akvinskega, ki je predpostavil pojem obstoja dveh svetov hkrati: bo\xc5\xbeanski svet vere in zemeljski svet ljudi. Palladio je ustvaril arhitekturo, ki je podal vizualno sporo\xc4\x8dilo ideje o dveh sistemih enega \xc4\x8dez drugega, kot je prikazano v San Francesco della Vigna. V \xc4\x8dasu, ko je bila vera v zahodni kulturi ogro\xc5\xbeena zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de mo\xc4\x8di znanosti in posvetnih humanistov, je ta arhitektura na\xc5\xa1la veliko podporo v katoli\xc5\xa1ki cerkvi kot jasno sporo\xc4\x8dilo o pravilnem odnosu med zemeljskim in duhovnim svetom.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav vse njegove stavbe stojijo na relativno majhnem delu Italije, je bil Palladijev vpliv daljnose\xc5\xbeen. Eden od dejavnikov pri \xc5\xa1irjenju tega vpliva, je bila objava leta 1570 njegove arhitekturne razprave, I Quattro Libri dell\'Architettura (\xc5\xa1tiri knjige za arhitekturo), ki dolo\xc4\x8da pravila, drugi pa bi jim lahko sledili. Prva knjiga vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tudije dekorativnih stilov, klasi\xc4\x8dnih pravil in materialov. Druga knjiga obravnava na\xc4\x8drte mestnih in pode\xc5\xbeelskih hi\xc5\xa1 in klasi\xc4\x8dne rekonstrukcije. Tretja knjiga obravnava mostove in bazilike, urbanizem in klasi\xc4\x8dne dvorane. \xc4\x8cetrta knjiga vsebuje informacije o obnovi starih rimskih templjev. Pred to objavo, so se  pojavile Palladijeve arhitekturne risbe v tisku kot ilustracije v Daniele Barbarovem "Komentarju" na Vitruvija._NEWLINE_Interes za njegov slog je bil obnovljen v poznej\xc5\xa1ih generacijah in je postal moden po vsej Evropi, na primer v delih doline Loire v Franciji. V Veliki Britaniji uporabljajo paladijevski slog Inigo Jones, Elizabeth Wilbraham in Christopher Wren. V svojem Italijanskem potovanju, Johann Wolfgang von Goethe opisuje Palladija kot genija in hvali njegov nedokon\xc4\x8dan samostan sv. Maria della Carita kot najbolj popolno obstoje\xc4\x8de arhitekturno delo. \xc5\xa0e ena obo\xc5\xbeevalec je bil arhitekt Richard Boyle, 4. grof Corka, znan tudi kot lord Burlington, ki je skupaj z Williamom Kentom zasnoval Chiswick House. Vpliv Palladija se je raz\xc5\xa1iril celo v Ameriko. Thomas Jefferson je ljubil ta slog arhitekture in stavba United States Capitol je primer nekoliko prirejene razli\xc4\x8dice Palladijevih del. Stoenajsti Kongres Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike ga je klical "O\xc4\x8de ameri\xc5\xa1ke arhitekture".  (Kongresna resolucija \xc5\xa1t. 259 z dne 6. decembra 2010). Predstavnik palladianizma osemnajstega stoletja, bene\xc5\xa1ki arhitekt Giacomo Leoni, je objavil Palladijevo avtorizirano delo v \xc5\xa1tirih knjigah in njegove arhitekturne koncepte._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 330 originalnih Palladijevih risb in skic je \xc5\xa1e vedno ohranjenih v zbirkah Royal Institute of British Architects , ve\xc4\x8dina originalov je bila v lasti Inigo Jonesa. Jones je zbral precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo teh na svojem Grand Tour v letih 1613-1614, medtem ko so nekatere darilo Henryja Wottona. _NEWLINE_Center za paladijevske \xc5\xa1tudije v Ameriki, Inc, je neprofitna organizacija, ki je bila ustanovljena leta 1979 za raziskave in spodbujanje razumevanja vpliva Palladija v arhitekturi v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike._NEWLINE_V letu 2010 je National Building Museum v Washingtonu D.C. priredil razstavo, posve\xc4\x8deno izklju\xc4\x8dno Palladiu in njegovi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini. Razstavo z naslovom Palladio and His Legacy: Transatlantic Journey, je bila odprta za javnost do januarja 2011.\n_START_SECTION_\nKronologija del\n_START_PARAGRAPH_\nOpomba: kronologija se nana\xc5\xa1a na projekte objektov, ne le na zgrajene objekte.'