b'\n_START_ARTICLE_\nBogomol\xc4\x8darji\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBogomol\xc4\x8darji so razmeroma veliki raki, ki dose\xc5\xbeejo od 5 do ve\xc4\x8d kot 35 cm v dol\xc5\xbeino. Imajo hrbtno splo\xc5\xa1\xc4\x8deno telo z velikim, \xc5\xa1irokim, o\xc4\x8ditno \xc4\x8dlenjenim zadkom in razmeroma majnim oprsjem, ki ga prekriva \xc5\xa1\xc4\x8ditast karapaks. Zadkove okon\xc4\x8dine (pleopodi) so dobro razvite, iz njih izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo nitaste \xc5\xa1krge. Veliki so tudi uropodi in repna plavut (telzon). Prvih pet parov oprsnih okon\xc4\x8din je pol-kle\xc5\xa1\xc4\x8dastih (z enim gibljivim delom), posebej drugi par, ki je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dan in ga bogomol\xc4\x8darji uporabljajo pri lovu. Po obliki tega para in na\xc4\x8dinu lova lo\xc4\x8dimo dve skupini bogomol\xc4\x8darjev: prvi imajo na gibljivem delu kle\xc5\xa1\xc4\x8de vrsto bodic, s katerimi nabodejo plen, pri drugih pa je konec negibljivega dela mo\xc4\x8dno odebeljen in ga uporabljajo kot kladivo, s katerim razbijajo oklepe drugih vodnih nevreten\xc4\x8darjev (npr. \xc5\xa1koljk in rakovic). V obeh primerih rak okon\xc4\x8dino bliskovito iztegne in napade s silo, ki lahko po\xc5\xa1koduje \xc5\xbeival mnogo ve\xc4\x8djo od njega. Dobro raziskan je primer vrste Odontodactylus scyllarus, ki lahko iztegne nogo s pospe\xc5\xa1kom 10.400 g in udari v oklep plena s silo, primerljivo z nabojem kalibra .22. Tak\xc5\xa1ne ogromne pospe\xc5\xa1ke omogo\xc4\x8da sistem struktur, ki delujejo kot elasti\xc4\x8dne vzmeti, zapahi in vzvodi. Sistem shrani energijo, ko ga \xc5\xbeival napne z mi\xc5\xa1icami in se bliskovito spro\xc5\xbei ob napadu. Poleg samega udarca povzro\xc4\x8di hitro gibanje \xc5\xa1e sesedanje zra\xc4\x8dnih mehur\xc4\x8dkov ob mestu udarca. Tar\xc4\x8do tako isti napad udari dvakrat - prvi\xc4\x8d okon\xc4\x8dina bogomol\xc4\x8darja in drugi\xc4\x8d implozija mehur\xc4\x8dkov, z le nekoliko manj\xc5\xa1o silo._NEWLINE_Druga opazna zna\xc4\x8dilnost bogomol\xc4\x8darjev so izredno dobro razvite o\xc4\x8di, ki so ene najkompleksnej\xc5\xa1ih sploh med vsemi \xc5\xbeivalmi. Z njimi lahko zaznavajo celoten vidni spekter, poleg tega pa \xc5\xa1e ultravijoli\xc4\x8dno valovanje in smer polarizacije svetlobe. Nekatere vrste imajo ve\xc4\x8d kot 16 tipov svetlobno ob\xc4\x8dutljivih celic (fotoreceptorjev), ki zaznavajo razli\xc4\x8dne dele spektra; njihovo ob\xc4\x8dutljivost dodatno usklajujejo svetlobni filtri. Vsako posamezno oko je razdeljeno na tri lo\xc4\x8dene regije, ki omogo\xc4\x8dajo trinokularni vid z vsakim od o\xc4\x8des. Obe o\xc4\x8desi sta na pecljih, ki jih lahko \xc5\xbeival premika lo\xc4\x8deno. Poleg o\xc4\x8di sta na sprednjem delu telesa \xc5\xa1e dva para tipalnic, s katerimi vonjajo._NEWLINE_Mnogi bogomol\xc4\x8darji so \xc5\xbeivo obarvani, z razli\xc4\x8dnimi vzorci zelene, modre ali rde\xc4\x8de barve in lahko tudi aktivno fluorescirajo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina bogomol\xc4\x8darjev \xc5\xbeivi v \xc5\xa1pranjah med kamenjem ali koralami oz. si izkopljejo brlog v dnu. Vrste, ki razbijajo plen, ga aktivno zalezujejo po okolici skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da. V iskanju plena se plazijo po dnu, lahko pa tudi plavajo z zamahovanjem zadkovih okon\xc4\x8din. Drugi \xc4\x8dakajo na plen v zasedi. Aktivni so bodisi podnevi, pono\xc4\x8di ali v somraku._NEWLINE_So dolgo\xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali z zapletenim socialnim vedenjem. Posamezni osebki vzpostavijo svoj teritorij, v katerem lovijo, in ga branijo pred tekmeci v ritualiziranih bojih. Zaradi njihovih \xc5\xbeivopisanih vzorcev domnevajo, da se je njihov odli\xc4\x8den vid razvil tudi za medsebojno prepoznavanje. Predstavniki nekaterih vrst uporabljajo spreminjajo\xc4\x8de se fluorescentne vzorce za medsebojno vidno signalizacijo, poleg tega pa se lahko prepoznavajo tudi po vonju._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja se lahko parijo ve\xc4\x8d desetkrat. Samec in samica pri nekaterih vrstah prideta v stik samo med parjenjem, pri drugih pa lahko par ostane skupaj tudi 20 let ali ve\xc4\x8d. Delita si brlog in skupaj skrbita za potomstvo. Samica izle\xc5\xbee tudi do 50.000 jaj\xc4\x8dec naenkrat in jih zlepi v maso. Pravkar izlegla li\xc4\x8dinka je zoea, do tri mesece \xc5\xbeivi kot plankton.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSo skoraj izklju\xc4\x8dno morske \xc5\xbeivali, ki dosegajo najve\xc4\x8djo vrstno pestrost v tropskih in subtropskih morjih, nekaj vrst pa \xc5\xbeivi tudi v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem. Kot nakazuje njihova telesna zgradba, so vsi predstavniki plenilski. Kljub temu, da so med najpomembnej\xc5\xa1imi plenilci v plitvih morjih, so kot skupina razmeroma slabo poznani, saj pre\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivljenja v svojih brlogih._NEWLINE_V Jadranu \xc5\xbeivi pet vrst, od tega dve tudi v slovenskem delu. Najbolj znana je morska bogomolka (Squilla mantis, na obali znana tudi kot kano\xc4\x8da).\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nMeso bogomol\xc4\x8darjev je okusno, podobno mesu jastogov, zato je priljubljena jed v japonski in kitajski kuhinji. Morsko bogomolko pogosto jedo tudi v Sredozemlju, predvsem v Dalmaciji. Nekatere vrste pre\xc5\xbeivijo tudi v mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeenem okolju pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, zato niso primerne za prehrano, saj se strupene snovi kopi\xc4\x8dijo v njihovih telesih._NEWLINE_Nekateri morski akvaristi gojijo bogomol\xc4\x8darje v svojih akvarijih, pogosteje pa jih smatrajo za nadlogo, saj se dogaja, da nevede vnesejo primerek s kosom korale, v katerem ima brlog. Tak\xc2\xa0\xc2\xbbslepi potnik\xc2\xab\xc2\xa0nato lovi ribe, rake in mehku\xc5\xbece ter razbija korale in ga je v dobro naseljenem akvariju izredno te\xc5\xbeko ujeti. S svojim mo\xc4\x8dnim udarcem so sposobni tudi po\xc4\x8diti ali celo razbiti steklo akvarija.'