b'\n_START_ARTICLE_\nDoma\xc4\x8di konj\n_START_SECTION_\nUporaba konja\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo \xc4\x8dasa je imel in ponekod \xc5\xa1e ima pomembno vlogo tudi v transportu, bodisi kot jahalna \xc5\xbeival ali za vleko voz, po\xc5\xa1tnih ko\xc4\x8dij,  tramvajev in drugih prevoznih sredstev. Uporabljal se je tudi za pomo\xc4\x8d pri kme\xc4\x8dkih opravilih. Poleg tega je konjsko meso tudi del prehrane. Do srede 20. stoletja so se konji pogosto uporabljali tudi v bojevanju; oboro\xc5\xbeene sile imajo \xc5\xa1e danes konjeni\xc5\xa1ke enote, ki pa uporabljajo modernej\xc5\xa1a sredstva._NEWLINE_Konje danes uporabljamo predvsem za \xc5\xa1port in rekreacijo.\n_START_SECTION_\nJahanje\n_START_PARAGRAPH_\nKonji in poniji, ki so v jahalni \xc5\xa1oli namenjeni za u\xc4\x8denje, morajo biti primerni in varni za izvajanje u\xc4\x8dnega programa. Uporaba konj mlaj\xc5\xa1ih od \xc5\xa1tirih let, je za namene jahalne \xc5\xa1ole nezakonita. Nekateri konji so lahko primerni za je\xc5\xbeo \xc5\xbee zelo mladi, nekateri pa zaradi temperamenta niso primerni za jahanje, tudi, \xc4\x8de so starej\xc5\xa1i. Blag temperament in priljudna narava sta zelo pomembni lastnosti \xc5\xa1olskih konj. Konje s prijaznim temperamentom se najve\xc4\x8dkrat uporablja za je\xc5\xbeo mlaj\xc5\xa1ih in neizku\xc5\xa1enih jezdecev. Povr\xc5\xa1ini, namenjeni u\xc4\x8denju jahanja, pravimo jahali\xc5\xa1\xc4\x8de ali mane\xc5\xbea. Za vrhnjo plast v mane\xc5\xbei se uporablja pesek ali blato, lahko pa tudi \xc5\xbeaganje.\n_START_SECTION_\nKonji in \xc5\xa1port\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj raz\xc5\xa1irjeni \xc5\xa1porti s konji so zagotovo dirke, v Sloveniji je razvito tudi kasa\xc5\xa1tvo. Olimpijske konjeni\xc5\xa1ke discipline so dresurno jahanje, preskakovanje ovir in tridnevna preizku\xc5\xa1nja v konjeni\xc5\xa1tvu (dresurno, terensko, preskakovanje ovir). Vse olimpijske discipline potekajo posamezno in ekipno, mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske tekmujejo v isti kategoriji._NEWLINE_Drugi znani \xc5\xa1porti s konji so \xc5\xa1e na primer rodeo, polo in zgodovinsko tudi lov na lisice (prepovedan v Angliji od leta 2004).\n_START_SECTION_\nUdoma\xc4\x8ditev konja\n_START_PARAGRAPH_\nKonja so udoma\xc4\x8dili v Aziji ~4000 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ugotovljena je bila velika variabilnost haplotipov mitohondrijske DNK pri kobilah in samo en haplotip kromosoma Y pri \xc5\xberebcih. Ker se mtDNK deduje samo po maternalni liniji, kromosom Y pa po paternalni, se sklepa, da so ljudje v udoma\xc4\x8devanje vklju\xc4\x8dili ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo kobil kot \xc5\xberebcev.\n_START_SECTION_\nDivji konji\n_START_PARAGRAPH_\nEdina prava divja vrsta konja so mongolski divji konji ali konj Przewalski (znanstveno ime Equus przewalskii), v Evropi je divji konj ali tarpan izumrl leta 1918 ali 1919. Dana\xc5\xa1nja pasma tarpan je posledica selekcije udoma\xc4\x8denega konja, pri kateri se posku\xc5\xa1a dobiti izumrlemu \xc4\x8dim bolj podoben videz._NEWLINE_Udoma\xc4\x8deni konji se lahko tudi vrnejo v divjino, vendar v tem primeru ne gre za prave divje konje ampak bi bil pravilnej\xc5\xa1i izraz podivjani konji. Najbolj znan primer je mustang.\n_START_SECTION_\nPresnova zau\xc5\xbeite hrane\n_START_PARAGRAPH_\nKonji so rastlinojede \xc5\xbeivali, vendar niso pre\xc5\xbevekovalci, tako kot govedo in drobnica, \xc4\x8deprav imajo podobno prehrano. Imajo enodelen \xc5\xbeelodec in glede na velikost relativno dolga \xc4\x8dreva. Pri prebavi celuloze jim pomaga mikrobna flora tankega \xc4\x8drevesja. Hrane ne morejo izbljuvati, prebavne te\xc5\xbeave pogosto povzro\xc4\x8dijo koliko.\n_START_SECTION_\nGibanje konja\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni na\xc4\x8dini premikanja so hod, kas in galop (od najpo\xc4\x8dasnej\xc5\xa1ega do najhitrej\xc5\xa1ega). Hod je hoja ali korakanje, pri kasu se isto\xc4\x8dasno premikata diagonalna para nog, pri galopu pa so kopita v nekem trenutku vsa dvignjena od tal (glej film). Vsi se delijo dalje, tako lo\xc4\x8dimo zbrani, delovni, srednji in poja\xc4\x8dani kas, glede na polo\xc5\xbeaj jaha\xc4\x8da pa \xc5\xa1e lahki kas, pri katerem jaha\xc4\x8d v zraku prestre\xc5\xbee vsak drugi korak in sede\xc4\x8di kas, pri katerem vedno obsedi.\n_START_SECTION_\nPasme doma\xc4\x8dih konj\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri mnogih udoma\xc4\x8denih \xc5\xbeivalih, se pasme razlikujejo tako glede na uporabo kot po videzu. \xc5\xa0tevilne barvne razli\xc4\x8dice dolo\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dni geni, ki so vpleteni v sintezo in transport melanina. Isto barvo lahko povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8d genov, gen STX17 povzro\xc4\x8da sivenje praviloma \xc4\x8drnih lipicancev, gen PMEL17, ki kodira transmembranski melanosomalni protein pa povzro\xc4\x8da sivo ali srebrno barvo dolgih dlak grive in repa pri islandskem konju in nekaterih drugih pasmah.\n_START_SECTION_\nSlovenske avtohtone pasme konj\n_START_PARAGRAPH_\nAvtohtone slovenske pasme konj so lipicanec, posavski konj in slovenski hladnokrvni konj. Status tradicionalne pasme, torej tujerodne pasme, ki se je prilagodila na podnebne in druge pogoje v Sloveniji, pa imata ljutomerski kasa\xc4\x8d in haflinger. Vzreja kasa\xc4\x8dev sega v leto 1884, pasma je nastala iz doma\xc4\x8dih konj in \xc5\xberebcev ameri\xc5\xa1kega porekla. Pasma haflinger je nastala leta 1874 v tirolskih gorah, v Sloveniji pa je prisotna od leta 1934.\n_START_SECTION_\nDruga\xc4\x8dne  pasme\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere bolj znane pasme konj so arabci, haflingerji in islandski konji.'