b'\n_START_ARTICLE_\nPolice, Gornja Radgona\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj ima precej dolgo zgodovino saj se prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbee v letih 1265-1267 v de\xc5\xbeelno-kne\xc5\xbejem urbarju. Po takratnih zapisih je bilo leta 1445 v Policah le deset hi\xc5\xa1. Celotna vas je prepletena s \xc5\xa1tevilnimi vrelci mineralne vode, ki pa so pove\xc4\x8dini zakopani in neuporabni. Na obrobju gozda ob glavni cesti Police-Lastomerci stoji spomenik kurirju Francu Horvatu, ki je tu padel med drugo svetovno vojno 10.marca 1945. Omembe vreden je tudi pisatelj in narodni buditelj Anton Krempl, ki se je rodi na Poli\xc4\x8dkem vrhu (1779-1844), avtor \xc5\xa1tevilnih nabo\xc5\xbenih pesmi ter znane knjige \xc2\xbbDogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1tajerske zemle.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nVinarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina prebivalstva se ukvarja z vinogradni\xc5\xa1tvom ali sadjarstvom, na bregovih Polic uspeva najbolj\xc5\xa1e grozdje za predelavo vina v Radgonskih goricah. Iz zgodovinskih zapisov lahko ugotovimo, da je bil odnos do zore\xc4\x8dega grozdja svojevrsten. Delo vini\xc4\x8darja je bilo tako ob\xc4\x8dutljivo, da noben ni smel utrgati jagode na grozdju, saj \xc4\x8de bi to izvedel gospodar bi lahko dobil odpoved. Tudi gospodar se je prepri\xc4\x8dal, da ga kdo ne gleda, ko je posku\xc5\xa1al ali je grozdje \xc5\xbee dovolj sladko. Ko je pri\xc5\xa1el dan trgatve je gospodar po starodavni navadi ustrelil s pu\xc5\xa1ko ter \xc2\xbbpregnal ka\xc4\x8de\xc2\xab. Po tem dejanju so si lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili grozdje prav vsi._NEWLINE_Delo v vinogradu je bilo v tistih \xc4\x8dasih brez tehnologije te\xc5\xbeko. Pravgotovo je bilo najte\xc5\xbeje delo \xc2\xbbrigulanje\xc2\xab\xc2\xa0( to je obnova oziroma priprava zemlje za nov nasad), to delo je bilo namenjeno le mo\xc5\xa1kim. Zemljo so mogli prekopati 1 meter \xc5\xa1iroko in 80-90 centimetrov globoko. Vini\xc4\x8darjeva pla\xc4\x8da je bila ve\xc4\x8d ali manj materialna (drva, zrnje ali redkokdaj denar). Zaradi pomanjkanja denarja so vini\xc4\x8darji ob svojem primarnem delu opravljali \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilna druga dela, ob svoji hi\xc5\xa1i so imeli majhne njive s pridelki kot so (koruza, krompir, \xc5\xbeito), ter hlev s kak\xc5\xa1no kravo ali pra\xc5\xa1i\xc4\x8dem, ki so jih redili sami.\n_START_SECTION_\nKodali\xc4\x8deva vila\n_START_PARAGRAPH_\nKodali\xc4\x8deva vila le\xc5\xbei na 329m nadmorske vi\xc5\xa1ine. S Kodali\xc4\x8deve vile je izrazit pogled na sosednjo Avstrijo, mariborsko Pohorje, Mursko Soboto, Radence, Kapelo in okoli\xc5\xa1ke vasi. Po zapisih naj bi bili prvi gospodarji Kodali\xc4\x8deve vile kapucini, vendar so ob tur\xc5\xa1kih vpadih zapustili vas. Vasi  pa niso zapustile \xc5\xa1tevilne legende. Ena izmed legenda pravi, da so kapucini imeli veliko zlata, ki so ga skrivali pred turki in ga zakopali v vodnjak. Po pripovedanju starej\xc5\xa1ih va\xc5\xa1\xc4\x8danov naj bi zaklad \xc5\xa1e vedno bil zakopan.  Vilo so nato kupili nem\xc5\xa1ki bogata\xc5\xa1i Kodalischevi.  Kodali\xc4\x8deva vila ima izjemno arhitekturno zgradbo, ki jo opazi \xc5\xbee vsak arhitekturni laik. Njena posebnost je dvojna streha ter odli\xc4\x8dno oblikovana lo\xc5\xbea za zvon Trenutno stanje vile ni najbolj\xc5\xa1e, saj nima noben denarja za prenovo.\n_START_SECTION_\nReza\xc4\x8deva vila\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed omembe vrednih vil je tudi Reza\xc4\x8deva vila, ki ima terezijanski slog stavbe, vendar je o  njej zapisano zelo malo.\n_START_SECTION_\nHudrga\n_START_PARAGRAPH_\nNa drugem najvi\xc5\xa1jem mestu v Policah (343 m) Je neko\xc4\x8d stala gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Hudrga, od katere so \xc5\xbeal ostale le \xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine, prehodna je le klet. Hudrga je bila namenjena za pou\xc4\x8devanje nem\xc5\xa1kih vini\xc4\x8darskih otrok pred prvo svetovno vojno. Med letom 1916 in 1917 je svoj \xc4\x8das \xc5\xbeivela tukaj tudi zadnja avstrijska cesarica Zita.  Starej\xc5\xa1i prebivalci se predvsem spominjajo, kako se je cesarica s ko\xc4\x8dijo vsako nedeljo peljala v cerkev, kjer so ji podlo\xc5\xbeili rde\xc4\x8d tepih, ki je bil  namenjen le za vi\xc5\xa1je sloje prebivalstva.Pod Hudrgo stoji nadstropna zidanica, ki je bila svoj \xc4\x8das last Klotarja Bouviera.\n_START_SECTION_\nSlopasto znamenje\n_START_PARAGRAPH_\nNa hribu stoji baro\xc4\x8dno slopasto znamenje s piramidasto streho. Ohranjena je \xc5\xa1e stara zidanica, opremljena s stolpi\xc4\x8dem in zvoncem, s katerim so v\xc4\x8dasih zvonili proti hudi uri in to\xc4\x8di. Danes ima v opravljanju to zidanico Dru\xc5\xa1tvo vinogradnikov Radgonsko-kapelskih goric.\n_START_SECTION_\nObmejna panoramska pot\n_START_PARAGRAPH_\nPot se za\xc4\x8dne v Tratah in gre skozi Apa\xc5\xa1ko dolino ob reki Muri, kjer  lahko opazimo ogromno kmetijsko obdelovalnih povr\xc5\xa1in. Ob poti je omembe vreden 300 let star \xc2\xbbNiderlov\xc2\xab\xc2\xa0hrast, ki je najve\xc4\x8dje in najstarej\xc5\xa1e drevo v Pomurju. Pot se nadaljuje skozi vas Police in Hercegov\xc5\xa1\xc4\x8dak, ki so posejane predvsem s sadovnjaki in vinogradi. Zadnja to\xc4\x8dka obmejne Panoramske poti je mesto Gornja Radgona.\n_START_SECTION_\nTrstenjakova pot\n_START_PARAGRAPH_\nTrstenjakova pot se pri\xc4\x8dne pri biv\xc5\xa1em mejnem prehodu v Gornji Radgoni, nadaljuje preko Hercegov\xc5\xa1\xc4\x8daka in Polic ter Lastomerc, kjer prispemo v \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ko dolino. \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ka dolina je znana predvsem po \xc5\xa1tevilnih vrelcih mineralne vode. Pot nas dalje pelje do Ivanj\xc5\xa1evec in okoli\xc5\xa1ke Negove ter negovskega jezera,  ob katerem stoji dom vsem poznanega Ivana Krambergerja. Kmalu zapustimo \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ko dolino in se premikamo po obmo\xc4\x8dju Radgonsko \xe2\x80\x93 Kapelskih Goric, kjer je tudi na\xc5\xa1 kon\xc4\x8dni cilj in sicer Rodmo\xc5\xa1\xc4\x8di, kjer stoji rojstna hi\xc5\xa1a Antona Trstenjaka.\n_START_SECTION_\nGibanje \xc5\xa1tevila prebivalcev\n_START_PARAGRAPH_\nIz prvih zapisov iz leta 1900 je podatek, da je tukaj \xc5\xbeivelo 474 prebivalcev, prebivalstvo se v Policah do druge svetovne vojne ni bistveno spremenilo, manj\xc5\xa1i upad se mogo\xc4\x8de \xc4\x8duti le v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne. Po koncu 2. svetovne vojne je prebivalstvo naraslo za ve\xc4\x8d kot 100 (leta 1953), leta 1961 pa je \xc5\xbee za\xc4\x8delo upadati vse do leta 1981, od takrat pa do leta 2002 pa ni bistvene razlike._NEWLINE_Narast prebivalstva po 2. svetovni vojni lahko pripi\xc5\xa1emo temu, da je bila dr\xc5\xbeava uni\xc4\x8dena, tudi vsi industrijski obrati, vojaki so se vra\xc4\x8dali z vojske, dru\xc5\xbeine, ki so pobegnile so se vrnile. Dr\xc5\xbeave so bile med vojno usmerjene k izdelovanju oro\xc5\xbeja, za hrano pa so pozabili, so morali ljudje sami poskrbeti zase, in po kon\xc4\x8dani vojni, ko je bil mir, so to najla\xc5\xbeje storili, industrija pa je rabila \xc4\x8das, da se je postavila na noge.'