b'\n_START_ARTICLE_\nSimona Kranjc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskovala v Bo\xc5\xa1tanju. Leta 1992 je na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani diplomirala iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine (A) in primerjalne knji\xc5\xbeevnosti (A) s temama Razvoj otro\xc5\xa1kega govora ter Raziskovanje vplivov na Ingoli\xc4\x8deve predvojne romane. Leta 1995 je magistrirala s temo Razvoj govora pred\xc5\xa1olskih otrok, leta 1998 pa doktorirala s temo Skladnja otro\xc5\xa1kega govora od prvega do tretjega leta._NEWLINE_Njeno raziskovanje zaznamuje predvsem interdisciplinarnost. Mentorica Breda Pogorelec je \xc5\xbee za\xc4\x8dasa dodiplomskega \xc5\xa1tudija podpirala njeno usmerjenost v psiholingvistiko, kar ji je omogo\xc4\x8dilo tudi kasnej\xc5\xa1e raziskovanje. Veliko je sodelovala s kolegi z Oddelka za psihologijo, med drugimi tudi s prof. Olgo Kunst-Gnamu\xc5\xa1 (kognitivno jezikoslovje in koncept prostora in \xc4\x8dasa). Pred doktoratom se je \xc5\xa1e bolj vklju\xc4\x8dila v interdisciplinarne raziskave s psihologi. Redno pa je tudi sodelovala na kongresih EECERA._NEWLINE_Udele\xc5\xbeila se je poletne \xc5\xa1ole v Belgiji (1996) in mednarodnega kongresa v Krakovu, kjer je predstavila svoje diplomsko delo in se sre\xc4\x8dala s \xc5\xa1tevilnimi jezikoslovci, med drugimi z Wolfgangom Kleinom in Brianom McQueenom, ki jo je povabil k oblikovanju korpusa slovenskega otro\xc5\xa1kega govora, a ji to za zdaj \xc5\xa1e ni uspelo._NEWLINE_Vse od leta 1992 je zaposlena na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani: najprej kot mlada raziskovalka, v \xc5\xa1tudijskem letu 1998/1999 kot asistentka, od leta 1999 je docentka za slovenski knji\xc5\xbeni jezik in stilistiko, nato kot izredna profesorica za slovenski knji\xc5\xbeni jezik in stilistiko, sedaj pa predava z nazivom redna profesorica. _NEWLINE_V letih 2001\xe2\x80\x932006 je vodila program Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina na tujih univerzah, v letih 2004/2005 in od 2006/2007 do 2008/2009 je bila predstojnica Centra za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi/tuji jezik, ki deluje znotraj Oddelka za slovenistiko. V Podro\xc4\x8dni kurikularni komisiji za vrtce, katere \xc4\x8dlanica je bila med letoma 1996 in 1999, je vodila delovno skupino za jezik. Bila je tudi \xc4\x8dlanica Predmetne kurikularne komisije za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, Raz\xc5\xa1irjene programske skupine za vrtce (2000\xe2\x80\x932001), Programske komisije za zunanje preverjanje znanja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v osnovni \xc5\xa1oli (2001\xe2\x80\x932005), delovne skupine za pripravo Strategije vklju\xc4\x8devanja u\xc4\x8dencev migrantov v sistem vzgoje in izobra\xc5\xbeevanja v Republiki Sloveniji (od 2006) in delovne skupine za pripravo strokovnih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d za ustanovitev slovenske jezikovne sekcije v Evropski \xc5\xa1oli Bruselj I (od 2006)._NEWLINE_Je avtorica znanstvenih in strokovnih razprav s podro\xc4\x8dja skladnje, govorjenega diskurza in u\xc4\x8denja prvega jezika, avtorica in recenzentka u\xc4\x8dbenikov, priro\xc4\x8dnikov ter drugih gradiv za vrtec in osnovno \xc5\xa1olo, pa tudi soavtorica kurikula za vrtce (1999). Bila je sourednica Jezika in slovstva (2004\xe2\x80\x932009), sodeluje pa tudi v uredni\xc5\xa1kih odborih Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa1oli (od leta 2006) in Kekca (od leta 2001). _NEWLINE_Na Filozofski fakulteti je vodila razli\xc4\x8dne projekte, npr. Slovenski jezik ter narodna in posameznikova identiteta (cilj projekta je bil opredeliti problem identitete v procesu integracije pri nerojenih govorcih sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in razvoj jezikovne zmo\xc5\xbenosti v drugem jeziku, tj. v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini) ter Funkcionalna pismenost voja\xc5\xa1kih oseb v Slovenski vojski (pripravljene so bile analize referenc s podro\xc4\x8dja funkcionalne pismenosti v vojski in smernice za oblikovanje korpusa besedil in testov za preverjanje jezikovnega znanja oseb, zaposlenih v Slovenski vojski). Kot slovenistka in jezikoslovka je sodelovala pri razvoju izvirne slovenske lestvice splo\xc5\xa1nega govornega razvoja, s katero psihologi ocenjujejo jezikoslovno zmo\xc5\xbenost otrok od 2 do 7 let._NEWLINE_Zanimata jo jezik kot sistem in njegova raba v zelo razli\xc4\x8dnih povezavah, a vedno kot komplementarna pola, ki se povezujeta. Pri otrocih jo zanimata njihova jezikovna in pragmati\xc4\x8dna zmo\xc5\xbenost, vljudnost, posrednost \xe2\x80\xa6 Vedno \xc5\xbeeli priti od sistema do rabe. Njena dela obravnavajo aktualno dru\xc5\xbebeno dogajanje; ukvarjala se je tudi s chati \xe2\x80\x93 do tega jo je pripeljala konverzacijska analiza kot metoda analize gradiva. Zavedala se je, da je tip gradiva druga\xc4\x8den, a posnema strukturo govorjenega besedila. _NEWLINE_Pri univerzitetnih predavanjih obravnava predvsem skladnjo in pragmatiko, pri svojem znanstvenoraziskovalnem delu pa se posve\xc4\x8da tudi temam iz psiholingvistike, predvsem usvajanju in u\xc4\x8denju prvega jezika ter pou\xc4\x8devanju drugega/tujega jezika. _NEWLINE_Od aprila 2017 je na Oddelku za slovenistiko na Filozofski fakulteti v Ljubljani vodja katedre za slovenski knji\xc5\xbeni jezik, od julija 2017 pa je ponovno predstojnica Centra za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot drugi in tuji jezik. Sodeluje v delovni skupini za priprava jezikovne strategije Univerze v Ljubljani, ki jo vodi prof. dr. Marko Stabej.\n_START_SECTION_\nNagrade in priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nZa svojo strokovno, znanstveno in dru\xc5\xbebeno zavzetost ter prispevek k prepoznavnosti Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani je prejela veliko priznanje Filozofske fakultete (2008).'