b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc5\xbeakarta\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8den \xc4\x8das nastanka D\xc5\xbeakarte ni poznan. Mesto na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje D\xc5\xbeakarte je bilo sprva poimenovano Sunda Pura, kot prestolnica pa se omenja \xc5\xbee v 4. stoletju n. \xc5\xa1t. Pod oblastjo kraljestva Sunda so ga preimenovali v Sunda Kelapa in v 14. stoletju je bilo eno njihovih najpomembnej\xc5\xa1ih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Evropejci so ga prvi\xc4\x8d obiskali leta 1513. Kmalu po tistem je pri\xc5\xa1el pod oblast sultanata iz Demaka (centralna Java) in dobil ime Jayakarta._NEWLINE_Lokalni oblastniki so vzpostavili stike tako z nizozemskimi trgovci, kot z njihovimi rivali, Angle\xc5\xbei in obojim dovolili postaviti trgovsko postojanko v mestu. Ko so se njihovi odnosi z Nizozemci poslab\xc5\xa1ali, so jih ob pomo\xc4\x8di angle\xc5\xa1kega ladjevja napadli, vendar so se Nizozemci obranili in prisilili Angle\xc5\xbee k umiku iz mesta. Tako so utrdili svojo oblast v regiji in mestu leta 1619 dali ime Batavia. Kot trgovsko mesto je Batavia do\xc5\xbeivljala hiter razcvet in privla\xc4\x8dila indonezijske ter kitajske imigrante, zaradi \xc4\x8desar so se pojavile prve te\xc5\xbeave s prenaseljenostjo. Zaradi epidemij nalezljivih bolezni se je pri\xc4\x8delo mesto \xc5\xa1iriti predvsem na jug, stran od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nje ime so mestu dali Japonci ob okupaciji Jave med 2. svetovno vojno. Ob koncu vojne so ga zavzeli zavezniki. Po vojni so indonezijski republikanci za\xc4\x8deli z bojem za neodvisnost dr\xc5\xbeave. Za prestolnico so takrat za\xc4\x8dasno postavili mesto Yogyakarta, D\xc5\xbeakarta pa je ponovno dobila ta status leta 1950, po razglasitvi neodvisnosti. Prvi indonezijski predsednik je spodbudil mnoge dr\xc5\xbeavno financirane projekte za izbolj\xc5\xa1anje infrastrukture in za\xc4\x8del s preoblikovanjem mesta v dana\xc5\xa1njo podobo. Posebni administrativni status je dobilo 1966; kratica DKI pomeni Daerah Khusus Ibukota - posebno ozemlje prestolnice.\n_START_SECTION_\nSedanjost\n_START_PARAGRAPH_\nKot mnoga velika mesta v razvijajo\xc4\x8dih se dr\xc5\xbeavah se tudi D\xc5\xbeakarta spopada s hudimi te\xc5\xbeavami kot posledico hitre urbanizacije. Prebivalstvo je naraslo iz 1,2 milijona leta 1960 do skoraj 9 milijonov (upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d samo uradne podatke), kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije pa pritegne tudi ogromno dnevnih migracij. Razvoj infrastrukture ne sledi pove\xc4\x8danju prebivalstva, posledica \xc4\x8desar so obse\xc5\xbeni prometni zastoji, onesna\xc5\xbeen zrak in te\xc5\xbeave z odvozom odpadkov. Slaba kanalizacija in nizka nadmorska vi\xc5\xa1ina pa poleg tega povzro\xc4\x8data redne poplave._NEWLINE_Transportni sistem v mestu predstavljajo ve\xc4\x8dinoma privatni minibusi in motorizirane rik\xc5\xa1e, ki jim doma\xc4\x8dini pravijo bajaj, bele\xc5\xbeijo pa tudi letno 10% rast \xc5\xa1tevila osebnih avtomobilov. Kljub poskusom modernizacije samo 2% prebivalcev uporablja javni prevoz._NEWLINE_Kulturno in narodnostno je D\xc5\xbeakarta kot politi\xc4\x8dno ter ekonomsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de izrazito kozmopolitansko mesto. V njem se me\xc5\xa1ajo lokalna ljudstva z razli\xc4\x8dnimi priseljenci iz preostalega dela jugovzhodne Azije, zelo pomembna pa je tudi kitajska skupnost.'