b'\n_START_ARTICLE_\nDojka\n_START_SECTION_\nEmbrionalni razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8detrtem embrionalnem tednu na zarodku nastane zadebelitev zunanjega kli\xc4\x8dnega lista (ektoderma), ki poteka od pazduhe do dimeljskega podro\xc4\x8dja. Z rastjo se vriva v srednji kli\xc4\x8dni list (mezoderm), ki le\xc5\xbei pod njo. V \xc5\xa1estem tednu se imenuje ektodermalna mle\xc4\x8dna \xc4\x8drta. Po osmem embrionalnem tednu ostane le \xc5\xa1e del, ki le\xc5\xbei v vi\xc5\xa1ini \xc4\x8detrtega medrebrnega prostora. Do konca nose\xc4\x8dnosti se v tem delu razra\xc5\xa1\xc4\x8dajo endotelne celice, ki brstijo kot kanal\xc4\x8dki v podko\xc5\xbeje. Pod vplivom estrogena in progesterona ustvarijo zasnovo za mle\xc4\x8dno \xc5\xbelezo. Ob koncu nose\xc4\x8dnosti zaradi mo\xc4\x8dnega delovanja materinih placentarnih hormonov in fetalnega prolaktina \xc5\xbeleza izbo\xc4\x8di nad njo le\xc5\xbee\xc4\x8do_NEWLINE_ko\xc5\xbeo in lahko nekaj \xc4\x8dasa izlo\xc4\x8da mlezivu podobno teko\xc4\x8dino. Po dveh do treh tednih to_NEWLINE_izlo\xc4\x8danje preneha, \xc5\xbeleza preide v obdobje mirovanja, ki traja do pubertete._NEWLINE_V puberteti za\xc4\x8dne pri deklicah pod vplivom estrogena, prolaktina in rastnega hormona \xc5\xbelezno tkivo proliferirati. Izvodila rastejo v globino, na njihovih koncih nastajajo alveolarne zasnove, iz katerih se razvije \xc5\xbelezno tkivo.\n_START_SECTION_\nAnatomija\n_START_PARAGRAPH_\nDojka je parna \xc5\xbeleza, ki le\xc5\xbei na veliki prsni mi\xc5\xa1ici v vi\xc5\xa1ini med 3. in 6. rebrom. Dojka odrasle \xc5\xbeenske tehta obi\xc4\x8dajno med 150 in 200 g. Po porodu se v \xc5\xbeleznem sistemu tvori mleko. \xc5\xbdlezni sistem je sestavljen iz tako imenovanih \xc5\xbeleznih re\xc5\xbenjev ali lobulov. Iz \xc5\xbeleznih re\xc5\xbenjev do prsne bradavice vodijo mle\xc4\x8dni vodi ali duktusi, ki se proti prsni bradavici zo\xc5\xbeijo in odpirajo z drobno odprtino.  \xc5\xbdlezno tkivo je obdano s pregradami opornega tkiva ali strome, ki ga sestavljata vezivo in ma\xc5\xa1\xc4\x8devje. \xc5\xbdlezno tkivo od strome lo\xc4\x8di tako imenovana bazalna membrana. V stromi potekajo tudi mezgovnice, \xc5\xbeile in \xc5\xbeivci. Dojka je zelo o\xc5\xbeiljen in dobro prekrvljen organ. Krvne \xc5\xbeile so mre\xc5\xbeasto razvejane in skoncentrirane v smeri prsne bradavice. Ob prehodu krvne plazme iz krvnih \xc5\xbeil v tkivo nastaja limfa. Z njo se produkti presnove in povzro\xc4\x8ditelji bolezni prena\xc5\xa1ajo iz telesnih tkiv. Limfa odteka v regionalne bezgavke v pazduho in naprej v podklju\xc4\x8dni\xc4\x8dno ter nadklju\xc4\x8dni\xc4\x8dno kotanjo. Limfnih vozlov pri zdravih ljudeh ni mogo\xc4\x8de tipati. Ob vnetju limfni vozli ote\xc4\x8dejo in postanejo ob\xc4\x8dutljivi na dotik ali celo bole\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nRazvojne nepravilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdsotnost dojke (amastija) in odsotnost bradavice (atelija) sta redki prirojeni nepravilnosti, prav tako nad\xc5\xa1tevilne dojke (polimastija) in nad\xc5\xa1tevilne bradavice (politelija), ki so posledica nezavrtega razvoja mle\xc4\x8dnih vozli\xc4\x8dev. Praviloma sta dojki nekoliko asimetri\xc4\x8dni, leva je obi\xc4\x8dajno ve\xc4\x8dja od desne. Nasprotje premajhne dojke (mikromastija) je prevelika dojka (makromastija), ki lahko tehta tudi ve\xc4\x8d kot 10\xc2\xa0kg. Prirojene nepravilnosti povzro\xc4\x8dajo \xc5\xbeenskam fizi\xc4\x8dne, funkcionalne in psihi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Manj\xc5\xa1e estetske nepravilnosti se ne zdravijo, ve\xc4\x8dje estetske, funkcionalne in patolo\xc5\xa1ke nepravilnosti pa zdravijo operativno.'