b'\n_START_ARTICLE_\nSuhoj Su-27\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nLetalo je za\xc4\x8delo nastajati v poznih \xc5\xa1estdesetih letih, ko so ZDA razpisale razpis. Kot posledica tega razpisa so nastala tri letala; lahka lovca F-16 Fighting Falcon in  McDonnell Douglas F/A-18 Hornet ter te\xc5\xbeki prestreznik McDonnell Douglas F-15 Eagle. Te letala so takrat odprle novo IV.generacijo letal. Kot odgovor na razpis ZDA je Sovjetska zveza leta 1969 razpisala svoj razpis.  Imenoval se je  PFI (Perspektywnyi Frontowoy Istryebytyel). Novo letalo naj bi konkuriralo ameri\xc5\xa1kemu lovcu F-15 ali ga celo presegalo. Program se je kasneje razdelil na dva programa LPFI (lahko lovsko letalo) in TPFI (te\xc5\xbeko lovsko letalo). Tako je bil razvoj letala MiG-29 dodeljen k prvemu, razvoj Su-27 pa k drugemu programu.\n_START_SECTION_\nPFI\n_START_PARAGRAPH_\nZahteve za letalo so bile, da letalo dose\xc5\xbee hitrost 2500\xc2\xa0km/h. Nad morsko gladino je bila predvidena hitrost 1500\xc2\xa0km/h. Zahtevana pa je bila tudi hitrost za napad. Mo\xc5\xbenost uni\xc4\x8denja tar\xc4\x8de pri 2400\xc2\xa0km/h in 1400\xc2\xa0km/h nad morsko gladino. Konstruktorji so dolo\xc4\x8dili, da mora letalo vzleteti s 1200 m vzletne steze. Kasneje se je pokazala tudi ruska mojstrovina pri izdelavi materialov in zelo dobro se je izkazal sistem fly-by-wire. Pri tem sistemu gredo vsi ukazi iz krmilne ro\xc4\x8dice v glavni ra\xc4\x8dunalnik, ta pa jih nato po\xc5\xa1lje do krmilnih povr\xc5\xa1in in motorjev._NEWLINE_Pavel Suhoj ni bil prepri\xc4\x8dan v ta projekt in je zelo dvomil vanj. Menil je, da Sovjetska zveza s svojo tehnologijo ni sposobna ustvariti bolj\xc5\xa1ega letala kot je F-15 Eagle. Vendar se je tik pred smrtjo prepri\xc4\x8dal v nasprotno. \xc5\xbdal ni do\xc4\x8dakal razvoja letala Su-27. Za glavnega konstrukterja letala Su-27 so izbrali Mihaila Petrovi\xc4\x8da Simonova.\n_START_SECTION_\nSu-27 uveden v slu\xc5\xbebo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1987 je letalo Su-27 prvi\xc4\x8d vstopilo v operativno rabo. Nadzorovalo je izmi\xc5\xa1ljeno mejo nad Baltskim morjem. Sprva so letala letela v varni razdalji od meje, vendar so kmalu norve\xc5\xa1ki lovci F-16 letalo Su-27 fotografirali. Septembra leta 1987 pa je do\xc5\xbeivel prvo sre\xc4\x8danje z novim sovjetskim lovcem tudi prvi P-3 Orion._NEWLINE_Letalo Su-27 se je uradno predstavilo zahodu na pari\xc5\xa1kem letalskem mitingu leta 1989. Na tem mitingu je pilot Viktor Puga\xc4\x8dev izvedel manever \xc2\xbbkobra\xc2\xab, pri katerem letalo za kratek \xc4\x8das dose\xc5\xbee vpadni kot pribli\xc5\xbeno 100\xc2\xb0 in mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a hitrost. To bi lahko pomagalo, da se Su-27 otrese napadalca za sabo in ga pripelje predenj. Ta manever je sicer prvi izvedel Valerij Menitski, vendar so manever poimenovali po Puga\xc4\x8devu- \xc2\xbbkobra Puga\xc4\x8deva\xc2\xab. Predstava je vse presenetila. Zahod se je tola\xc5\xbeil, da letalo s polno oboro\xc5\xbeitvijo in polnim rezervoarjem goriva ne bi imelo tak\xc5\xa1nih sposobnosti in da manever za dejansko uporabo v zra\xc4\x8dnem boju nima pomena. Vseeno pa so tudi svoja letala posku\xc5\xa1ali prirediti za izvedbo tega manevra, torej so verjetno videli njegovo prakti\xc4\x8dno uporabnost._NEWLINE_Modernej\xc5\xa1a letala (predvsem tista s spremenljivim vektorjem potiska) so zmo\xc5\xbena izvesti razli\xc4\x8dne variante kobre.\n_START_SECTION_\nRazvoj in prodaja letal\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj z razvojem prototipa T-10 in T-10S se je razvijal tudi \xc5\xa1olsko dvosedo letalo T-10U. T prototip je poletel po letu 1985 in \xc4\x8dez dve leti vstopil v serijsko proizvodnjo kot Su-27UB. Letalo Su-27UB je bilo narejeno za polno bojno pripravljenost. Pri Suhoju so naredili tudi letalo za izvoz Su-27SK (Series Kommercial). Kasneje je nastala tudi dvoseda verzija za izvoz Su-27UBK. Prvi kupec letala Su-27SK je bila Ljudska republika Kitajska. Leta 1991 je podpisala nakup 24 letal Su-27SK in 2 letali Su-27UB. Kasneje je Ljudska republika Kitajska kupila licenco za izdelavo 200 letal Su-27 v svoji izvedbi v letu 1995 in 1996. Leta 1999 pa je kupila \xc5\xa1e prenovljena letala Su-27MKK. V devetdesetih se je Vietnam, sovra\xc5\xbenik  Kitajske, odlo\xc4\x8dil, da sledi Kitajski in naro\xc4\x8di letala Su-27. Za te letala so se ogrele tudi Libija, Sirija, Al\xc5\xbeirija in Libija. Nekatere dr\xc5\xbeave pa so podedovale letala Su-27 po razpadu dr\xc5\xbeave Sovjetske zveze.\n_START_SECTION_\nSu-27K\n_START_PARAGRAPH_\nRusija je na\xc4\x8drtovala letali SU-27 in MiG-29 spremeniti v palubno verzijo. Pravzaprav razvoj palubnega letala Su-27 sega \xc5\xbee v sam za\xc4\x8detek proizvodnje letal Su-27. \xc5\xbde letala T-10S so modificirali in preizku\xc5\xa1ali za palubne naloge. Prvi prototip  palubnega letala  je prvi\xc4\x8d vzletel iz vzleti\xc5\xa1\xc4\x8da letalonosilke avgusta leta 1982. Naloga letala je bila, da do konca vzleti\xc5\xa1\xc4\x8da dose\xc5\xbee polno mo\xc4\x8d, ker Rusija \xc5\xa1e takrat ni poznala katapultov in se tudi ni \xc5\xbeelela vtikati v novo zahtevno tehnologijo. Letalo pa je imelo tudi zlo\xc5\xbeljiva krila, prirejeno pristajalno podvozje in druge nujne prireditve za vzletanje iz letalonosilk. Ta prototip letala se je imenoval T-10K. Serijska verzija pa Su-27K. Pri Suhoju so ga imenovali Su-33, pri NATO pa flanker-D.\n_START_SECTION_\nSu-30MKI\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi pri Suhoju ostali v igri za izvoz letal, so naredili povsem novo dru\xc5\xbeino letal Suhoj Su-30, ki je izbolj\xc5\xa1ava letala Su-27. Suhojev biro je sledil biroju Mikojana Gurjevi\xc4\x8da, ki je izdelal letalo MIG-35, predelavo letala MiG-29. Ker se Rusija ni odlo\xc4\x8dila za nakup njihovih \xc2\xbbnovih\xc2\xab\xc2\xa0letal, so se pri Suhoju odlo\xc4\x8dili narediti izvozno verzijo Su-30MK. Trud se je izpla\xc4\x8dal, saj je Indija naro\xc4\x8dila 40 teh letal, z nekaterimi svojimi zahtevami. Zato so letalo poimenovali tudi Su-30MKI.\n_START_SECTION_\nSu-27M/Su-35\n_START_PARAGRAPH_\nTo je ve\xc4\x8dnamensko letalo, katere razvoj se je za\xc4\x8del v za\xc4\x8detku osemdesetih let po vodstvom Nikolaja Nikitina. To letalo je prvi\xc4\x8d vzletelo junija leta 1988. Letalo je namenjeno za prevzemanje prevlade v zraku, prestrezanje in tudi lovsko bombni\xc5\xa1ke naloge. To letalo se je prvi\xc4\x8d predstavilo zahodu leta 1992 na mitingu v Farnboroughu. Leta 1995 pa je letalo tudi v serijski proizvodnji, \xc4\x8deprav je bilo izdelanih le nekaj primerkov. Pri Suhoju so mu dali tr\xc5\xbeno ime Su-35 in je zdaj osnova za na\xc4\x8drtovanje izbolj\xc5\xa1anih letal 4. generacije.\n_START_SECTION_\nT10M-11/Su-37\n_START_PARAGRAPH_\nLetalo Su-37 je bila eksperimentalna izpeljanka letala Su-35, ki je imela motorje z vektorskim potiskom, kar je omogo\xc4\x8dalo izvajanje prej nemogo\xc4\x8dih manevrov in figur. Prvi let Su-37 je bil opravljen leta 1996. Kontrolni sistem je bil za razliko od prej\xc5\xa1njih verzij digitalen, krmilna palica pa je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena ob strani. To je bilo prvo rusko letalo s sistemom HOTAS, kjer pilotu za upravljanje sistemov avionike ni potrebno umakniti rok s krmilne palice in ro\xc4\x8dice za plin._NEWLINE_Avionika ni ve\xc4\x8d imela poudarka na analognih instrumentih, temve\xc4\x8d so jih zamenjali teko\xc4\x8dekristalni ve\xc4\x8dnamenski zasloni francoske firme Sextant Avionique.\n_START_SECTION_\nSu-27IB (Su-34/Su-32FN)\n_START_PARAGRAPH_\nJe lovsko bombni\xc5\xa1ko letalo, ki ima v celoti spremenjen prednji del letala. Saj ima letalo sede\xc5\xbea postavljeno vzporedno. Prvi\xc4\x8d je letalo vzletelo aprila leta 1990, vendar se je skrivnost o obstoju tega letala ostala \xc5\xa1e nekaj let. Letalo je zamenjalo starej\xc5\xa1i model letala Su-24 Fencer. Su-34, kot so ga poimenovali v Suhojeovem biroju, ima poseben poudarek na varnosti. Oklep tehta kar 1,5 t. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pa sta rezervoar in pilotska kabina. Su-32FN je izvozna verzija tega letala.\n_START_SECTION_\nSu-35BM\n_START_PARAGRAPH_\nSu-35BM je letalo generacije 4++ in naj bi bilo vezni \xc4\x8dlen med letali 4. generacije in letalom 5. generacije z zmanj\xc5\xa1ano radarsko opaznostjo (stealth) PAK-FA, ki je \xc5\xa1e v razvoju. Za razliko od letala Su-35 oz. Su-37 nima ve\xc4\x8d kanardov, trup letala pa uporablja tudi kompozitne materiale (cca. 20\xc2\xa0% prihranek pri te\xc5\xbei) in materiale za zmanj\xc5\xa1anje radarske opaznosti._NEWLINE_Uporabljena motorja naj bi bila AL-41F1 s pribli\xc5\xbeno 150\xc2\xa0kN potisne sile, kar bi letalu omogo\xc4\x8dalo nadzvo\xc4\x8dno hitrost brez uporabe dodatnega zgorevanja (podobno kot F-22 Raptor). Kasnej\xc5\xa1e verzije teh motorjev naj bi imele tudi mo\xc5\xbenost 3D vektorskega potiska._NEWLINE_Su-35BM naj bi uporabljal radar Irbis-E (proizvajalec NIIP Tihomirov) z maksimalno mo\xc4\x8djo 20\xc2\xa0kW, ki naj bi bil po zagotovilih proizvajalca na dogledni razdalji zaznal tudi letala z zmanj\xc5\xa1ano radarsko opaznostjo, obi\xc4\x8dajna lovska letala pa na razdalji nekaj 100 kilometrov. Radar naj bi omogo\xc4\x8dal tudi hkratno spremljanje tar\xc4\x8d na tleh in mapiranje terena. Poleg tega naj bi imel v repu dodan tudi radar kraj\xc5\xa1ega dosega, ki bo nadziral zra\xc4\x8dni prostor za letalom. Opti\xc4\x8dni sistem bo izbolj\xc5\xa1an in naj bi omogo\xc4\x8dal pasivno sledenje letal do razdalje vsaj 50\xc2\xa0km._NEWLINE_Kabina naj bi bila na nivoju letal 5. generacije opremljena z dvema velikima ve\xc4\x8dnamenskima zaslonoma (MFD) in pomo\xc5\xbenim ve\xc4\x8dnamenskim zaslonom. Poleg tega bo dodan tudi izbolj\xc5\xa1an komunikacijski sistem za prenos podatkov med ve\xc4\x8d letali oz. letalom in kontrolnim centrom na tleh. Ti instrumenti bodo v celoti ruske izdelave.\n_START_SECTION_\nOgrodje\n_START_PARAGRAPH_\nOgrodje Suhoja 27 je sestavljeno iz aluminija in \xc4\x8dvrstega titana. Aerodinamika je zelo podobna letalu MiG-29. Letalo je zelo veliko, da bi zmanj\xc5\xa1ali skupno maso pa je veliko delov letala iz aluminija. Aluminij naj bi obsegal kar 30\xc2\xa0% vseh delov letala. Motorja sta v ogrodje vgrajena kar se da narazen, da bi zmanj\xc5\xa1ali u\xc4\x8dinek medsebojnih vibracij. Vstopne re\xc5\xbee za zrak so zelo velike in opremljene z mre\xc5\xbeo, ki pa se po vzletu uvle\xc4\x8de, ker je nepotrebna. Mre\xc5\xbea je posledica slabih letali\xc5\xa1\xc4\x8d v Rusiji. Debelina mre\xc5\xbee je 2\xc2\xa0mm, vendar zdr\xc5\xbei tudi udarce ptic in ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov ledu. Krila so v obliki pristri\xc5\xbeene delte in na koncu opremljena z opremo za vodenje raket. Pri tem letalu pa izstopata tudi dve veliki potisni \xc5\xa1obi.\n_START_SECTION_\nMotor\n_START_PARAGRAPH_\nLetalo Suhoj Su-27 poganjata dva turboventilatorska motorja Ljulka AL-31F. Motorja zagotavljata 8100\xc2\xa0kg potiska, ki ob dodatnem zgorevanju dose\xc5\xbeeta 12550\xc2\xa0kg potiska. Motor je ve\xc4\x8dinimo zgrajen iz titana, ki prenese visoke temperature. _NEWLINE_Leta 2004 pa je prvi Su-27 vzletel z motorjem Ljulka AL-41F1, ki premore potisk do 15000\xc2\xa0kg z dodatnim zgorevanjem.\n_START_SECTION_\nSistemi\n_START_PARAGRAPH_\nV osnovnem letalu Su-27 je vgrajen sistem kontrole ognja SUV-27, ki sodeluje z radarjem RLPK-27, ter z elektro opti\xc4\x8dnim sledilnim sistemom OEPS-27 in z integriranim ozna\xc4\x8devalcom tar\xc4\x8d SEI-31. Sistem ognja je vgrajen skupaj s PNK-10 navigacijskim sistemom, radijsko povezavo, IFF sistemom, sistemom za prenos podatkov in s samoobrambnim sistemom EW. Operacije so vodene z digitalnim ra\xc4\x8dunalnikom Ts-100. Letalo je opremljeno tudi s polprosojnim ekranom HUD in z ekranom na vizirju \xc4\x8delade._NEWLINE_Radar je ima sposobnost sledenja tar\xc4\x8d pod nivojem letala in ima zmogljivost zaznavanja premika na dol\xc5\xbeini od 80\xc2\xa0km do 100\xc2\xa0km v sprednji hemisferi, ter 30\xc2\xa0km do 40\xc2\xa0km na stranskih hemisferah. Radar je sposoben slediti desetim tar\xc4\x8dam naeenkrat.'