b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc5\xbeamu in Ka\xc5\xa1mir\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nCelotno ozemlje je prete\xc5\xbeno gorato, razen na ju\xc5\xbenih mejah le\xc5\xbee\xc4\x8di D\xc5\xbeamu, ki je v ni\xc5\xbeini. Na vzhodu zaobsega vrhove Himalaje, Zanskarske gore v Ladaku se stika s pogorjem Karakorum, na severu tudi dotika pogorja Hinduku\xc5\xa1. Najvi\xc5\xa1ja gora v Ka\xc5\xa1mirju je druga najvi\xc5\xa1ja gora na svetu, K2 (tudi Mount Godwin Austen, \xc4\x8chokori, Qogir Feng visoka 8.611 m). _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a ka\xc5\xa1mirska reka je Ind, ki izvira v sosednjem Tibetu, in po Ka\xc5\xa1mirju te\xc4\x8de iz vzhoda na zahod, kjer se obrne na jug in te\xc4\x8de po Pakistanu ter izliva v Arabsko morje.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem Vedskem obdobu, ko so se razmahnila kraljevstva  Vedskih plemen, se je Utara\xe2\x80\x93Kurus naselil v Ka\xc5\xa1mirju._NEWLINE_Leta 326 pr.n.\xc5\xa1. je  kralj Porus prosil Abisaresa, kralja Ka\xc5\xa1mirja za pomo\xc4\x8d v boju proti Aleksandru Velikemu v bitki pri Hidaspu. (V bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega mesteca Jhelum ob istoimeni reki.) Ko je Porus zgubil bitko se je Abisares podredil Aleksandru in mu poslal zaklad in slone. V \xc4\x8dasu vladanja A\xc5\xa1oke (304\xe2\x80\x93232 pr.n.\xc5\xa1.) je Ka\xc5\xa1mir postal del Maurijskega imperija in takrat se  je  Budizem raz\xc5\xa1iril v Ka\xc5\xa1mir. V tem \xc4\x8dasu je bilo zgrajenih mnogo stup, nekateri templji posve\xc4\x8deni \xc5\xa0ivi, zgrajeno pa je bilo tudi mesto  \xc5\xa0rinagar. Kani\xc5\xa1ka (127\xe2\x80\x93151 AD), cesar iz dinastije Ku\xc5\xa1an, je zavzel Ka\xc5\xa1mir in ustanovil novo mesto Kani\xc5\xa1kapur. Budisti\xc4\x8dno izro\xc4\x8dilo pravi, da je Kani\xc5\xa1ka sklical \xc4\x8cetrti budisti\xc4\x8dni svet v Ka\xc5\xa1mirju, katerega so se udele\xc5\xbeili modreci  A\xc5\xa1vago\xc5\xa1a, Nagard\xc5\xbeuna in Vasumitra. Do \xc4\x8detrtega stoletja je Ka\xc5\xa1mir postal center za budizem in hinduizem. Ka\xc5\xa1mirski budisti\xc4\x8dni misijonarji so pomagali raz\xc5\xa1irjati budizem v Tibet in Kitajsko in od petega stoletja n.\xc5\xa1. so romarji iz teh de\xc5\xbeel za\xc4\x8deli obiskovati Ka\xc5\xa1mir. Kum\xc4\x81raj\xc4\xabva (343\xe2\x80\x93413 AD) je bil med tistimi Ka\xc5\xa1mirskimi modreci, ki so potovali na Kitajsko. Vplival je na kitajskega cesarja  Yao Xinga in raz\xc5\xa1irjal prevajanje mnogih del v Sanskritu v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dino v samostanu Chang\'an._NEWLINE_Hepfalitski (Beli Huni) pod vodstvom Toramana so pre\xc4\x8dkali pogorje Hinduku\xc5\xa1a in osvojili ve\xc4\x8dji del zahodne Indije vklju\xc4\x8dno s Ka\xc5\xa1mirjem. Njegov sin Mihirakula (c. 502\xe2\x80\x93530 AD) je vodil voja\xc5\xa1ki pohod za osvojitev vse Severne Indije. Zoperstavil se mu je Baladitja pri kraju Magada in nato ga je porazil Yasodharman pri kraju Malwa. Po porazu se je Mihirakula vrnil v Ka\xc5\xa1mir, kjer je vodil upor proti kralju. Vpliv Hunov je upadel po Mihirakulini smrti. _NEWLINE__NEWLINE_V osmem stoletju se je pojavil Karkota imperij kot vladar v Ka\xc5\xa1mirju. Ka\xc5\xa1mir je zrasel v imperijalno silo pod Karkotami. Chandrapida iz te dinastije je bil priznan kot kralj Ka\xc5\xa1mirja s cesarskim ukazom kitajskega cesarja. Njegov naslednik Lalitaditja Muktapida je uspe\xc5\xa1no vodil voja\xc5\xa1ki pohod proti Tibetancem. Osvojil vzhodna kraljevstva Magada, Kamarupa, Gau\xe1\xb8\x8da,  in kraljevstvo Kalinga. Lalitaditja je raz\xc5\xa1iril svoj vpliv na Malwa in Gud\xc5\xbearat ter porazil  Arabce pri Sindhu. Po njegovi smrti je vpliv Ka\xc5\xa1mirja na druga kraljevstva  upadel in dinastija je izumrla  c. 855\xe2\x80\x93856 AD. Kakrote je nasledila Utpala dinastija, ki jo je ustanovil Avanti Varman. Njegov naslednik  \xc5\xa0ankaravarman (885\xe2\x80\x93902 AD) je uspe\xc5\xa1no vodil voja\xc5\xa1ki pohod proti Gurd\xc5\xbearam v Pand\xc5\xbeabu. V drugi polovici 10. stoletja je oblast v Ka\xc5\xa1mirju prevzela kraljica Didda, ki je bila potomka Hindu \xc5\xa0ahijev iz  Kabula po materini strani. _NEWLINE_Po njeni smrti leta 1003 AD, je prestol pre\xc5\xa1el na dinastijo Lohara. Samgr\xc4\x81mar\xc4\x81ja se smatra za ustanovitelja Lohara dinastije. Izkazal se je s tem, da je odbil dva napada Mahmuda iz Ghazne v Afganistanu, ki je posku\xc5\xa1al neuspe\xc5\xa1no osvojiti Ka\xc5\xa1mir, obakrat mu ni uspelo obleganje trdnjave v Lohkot-i. Poslednji kralj iz dinastije Lohara Vantideva je vladal med 1165 -1172. Naslednik imenovan Vuppadeva, ki je bil izvoljen od plemstva, in ustanovitelj nove dinastije. Ta je izumrla leta 1273 s kraljem R\xc4\x81jadevo, ki ni imel potomcev. Nasledil ga je Brahmin Laksmandadeva, ki sta ga nasledila sinova, po smrti poslednjega S\xc5\xabhadeva, si je oblast prisvojih muslimanski pri\xc5\xa1lek \xc5\xa0ah Mir.\n_START_SECTION_\nMuslimanski vladarji\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1320, po zadnjem kralju iz Lohara dinastije, si je minister, musliman, \xc5\xa0ah Mir z dr\xc5\xbeavnim udarom zagotovil vladanje in ustanovitev nove muslimanske dinastije v Ka\xc5\xa1mirju. Vladarski naslov se je imenoval sultan._NEWLINE_V 14. stoletju je  Islam postopoma postal dominantna religija v Ka\xc5\xa1mirju. Sultani med leti 1354\xe2\x80\x931470 AD so bili tolerantni do drugih veroizpovedi z izjemo Sultana Sikandarja (1389\xe2\x80\x931413 AD). Sultan Sikandar je uvedel davek na ne\xe2\x80\x93Muslimane, prisilno opravljal spreobra\xc4\x8danje v Islam,  in si pridobil naziv But\xe2\x80\x93Shikan zaradi uni\xc4\x8devanja idolov. Sultan Zain-ul-Abidin (c. 1420\xe2\x80\x931470 AD) je povabil umetnike in rokodelce iz Centralne Azije in Perzije, da  bi iz\xc5\xa1olali lokalne umetnike v Ka\xc5\xa1mirju. Do sredine 16. stoletja je vloga in polo\xc5\xbeaj hindujskih sve\xc4\x8denikov mo\xc4\x8dno upadel, ker so je priselilo veliko muslimanskih misijonarjev v Ka\xc5\xa1mir iz Centralne Azije in Perzije, in perzij\xc5\xa1\xc4\x8dina je nadomestila Sanskrit kot uradni\xc5\xa1ki jezik. _NEWLINE_Mogulski general Mirza Muhammad Haidar Dughlat, \xc4\x8dlan vladarske dru\xc5\xbeine iz Ka\xc5\xa1garja, je okoli leta 1540 Ka\xc5\xa1mir okupiral v imenu imperatorja Humajuna. Preganjanje  \xc5\xa0iitov, \xc5\xa0afi\'itov in  Sufistov  je pripeljalo do revolta in odstavitev Dughlatove vladavine v Ka\xc5\xa1mirju.\n_START_SECTION_\nMoguli (1580\xe2\x80\x931750)\n_START_PARAGRAPH_\nKa\xc5\xa1mir ni izkusil direktne vladavine Mogulov do vladanja mogulskega pad\xc5\xa1aha (cesarja) Akbarja Velikega, ki je dolino obiskal osebno leta 1589 AD. Moguli so leta 1586 zavzeli Ka\xc5\xa1mir in ga priklju\xc4\x8dili  svoji Afganski  provinci Kabul Subah.  \xc5\xa0ah D\xc5\xbeahan pa ga je izlo\xc4\x8dil in ustanovil lo\xc4\x8den subah (cesarsko provinco), s sede\xc5\xbeem v \xc5\xa0rinagarju. V \xc4\x8dasu naslednjih mogulskih cesarjev je bilo zgrajenih veliko znamenitih vrtov, mo\xc5\xa1ej in pala\xc4\x8d. Verska netolerantnost in diskriminatorna obdav\xc4\x8ditev se je ponovila za \xc4\x8dasa vladanja mogulskega cesarja Aurangzeba, ki je zavladal leta 1658 AD. Po njegovi smrti pa je pomen Mogulskega cesarstva zatonil. Invazija Nadir \xc5\xa0aha v Indijo leta 1738 AD je \xc5\xa1e nadalje oslabila mogulsko kontrolo nad Ka\xc5\xa1mirjem.\n_START_SECTION_\nAfganski vladarji (1750\xe2\x80\x931819)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1753 je general vojske \xc5\xa0aha Ahmeda Abdalija  zavzel Ka\xc5\xa1mir in nad njim vzpostavil vladavino Durrani imperija iz Afganistana. Afganska vladavina v Ka\xc5\xa1mirju je bila izjemno kruta in nasilna. Afganska nasilje se je kon\xc4\x8dalo s smrtjo \xc5\xa0aha Ahmeda Abdalija leta 1772, vendar je Ka\xc5\xa1mir ostal pod Afgansko oblasto \xc5\xa1e naslednjih 47 let.\n_START_SECTION_\nSikhovski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1tevilnih bojih je Maharad\xc5\xbea Rand\xc5\xbeit Singh najprej izgnal Afganistance iz Pand\xc5\xbeaba in se leta 1801, komaj 21-leten, dal proglasiti za "Mahard\xc5\xbeo Pand\xc5\xbeaba" in ustanovil Sikhovski imperij, ki ga je vodil do smrti leta 1839. Leta 1808 mu je svojo kne\xc5\xbeevino D\xc5\xbeamu podredil rad\xc5\xbea D\xc5\xbeamuja Gulab Singh . Leta 1818 je premagal Afganske Suni muslimanske vladarje v Srinagarju D\xc5\xbeabar Kana, mlaj\xc5\xa1ega brata afganskega guvernerja Ka\xc5\xa1mirja Azim Kana in leta 1819 Ka\xc5\xa1mir priklju\xc4\x8dil Sikhovskemu imperiju. Za svojega guverneja v Ka\xc5\xa1mirju je imenoval Dewan Moti Ram-a. Kne\xc5\xbeevina D\xc5\xbeamu v okviru Sikhovskega imperija, pod vodstvom rad\xc5\xbee Gulab Singha je osvojila v dveh pohodih ves budisti\xc4\x8dni Ladakh, leta 1840 pa \xc5\xa1e Baltistan, ki so ga priklju\xc4\x8dili Ka\xc5\xa1mirju.\n_START_SECTION_\nAnglo-Sikhovska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti maharad\xc5\xbee Rand\xc5\xbeit Singh leta 1839, je Sikhovski dvor zajela anarhija in notranji boji. Brata rad\xc5\xbee Gulab Singha Dhjan Singh in Su\xc4\x8det Singh ter tudi ne\xc4\x8dak Hira Singh so bili umorjeni. Umrl je tudi njegov sin, Udham Singh. Gulab Singh se je dr\xc5\xbeal ob strani in deloval za ohranitev svojih ozemelj okoli Ka\xc5\xa1mirja. Kljub temu je v za\xc4\x8detku leta 1845 Sikhovska vlada nad D\xc5\xbeamu poslala vojsko, da pobere zaklad Gulab Singha in zahteva globo 30 million Nanakshahee rupij, ker naj bi podpiral ne\xc4\x8daka Hira Singha. Z diplomatsko in voja\xc5\xa1ko spretnostjo, jih je zadovoljil le s pla\xc4\x8dilom 7 milijonov rupij. Hkrati je to bil za\xc4\x8detek Prve Anglo-Sikhovske vojne (1845\xe2\x80\x931846), ko so bili odnosi med Gulab Singhom in Sikhovsko vlado resno napeti. Vzdr\xc5\xbeeval je prijateljske odnose z Vzhodno indijskim podjetjem. Sikhovska vojska ga je celo prosila, da postane njen poveljnik v Lahoreju. To je zavrnil in predlagal zavezni\xc5\xa1tvo z Britanci. Ko so se vojne akcije Sikhovske vojske z Angle\xc5\xbei odvijale porazno, je Gulab Singh prispel v Lahore in postal predsednik vlade ter pri\xc4\x8del pogajanja z Britanci.  V pogajanjih so Britanci pokazali, da cenijo, da se ni vklju\xc4\x8dil v vojno in mu ponudili, da ga naredijo neodvisnega vladarja Ka\xc5\xa1mirja in njegovih ozemelj.  Britanci so nato naredili po svoje in od Sikhov zahtevali obmo\xc4\x8dja med rekama Sutled\xc5\xbe in Beas ter vojno od\xc5\xa1kodnino 15 milijonov Nanakshahee rupij. Na to je pristala Sikhovska delegacija in Gulab Singh, kar je bila osnova za t.i.  Sporazum iz Lahore.\n_START_SECTION_\nUstanovitev kne\xc5\xbeevine D\xc5\xbeamu in  Ka\xc5\xa1mir\n_START_PARAGRAPH_\nPo sporazumu z Britanci je Sikhovki dvor (vlada) obto\xc5\xbeila Gulab Singha dvojne vloge in ga razre\xc5\xa1ila iz polo\xc5\xbeaja predsednika vlade. Novi premier, Lal Singh, je ponudil Gulab Singhove teritorije Britancem za vojno od\xc5\xa1kodnino, kar je nakazako tudi popolen razkol z Gulab Singhom. Britanci pa so zahtevali celotno obmo\xc4\x8dje hribovitega teritorija med  rekama Beas in Ind ter kot od\xc5\xa1kodnino, ki je vklju\xc4\x8devala Ka\xc5\xa1mirsko dolino in ozemlje Hazare poleg ozemelj v lasti Gulab Singha. To je bil tudi kon\xc4\x8dni dogovor. Britanci so potem dobljeni teritorij prenesli na Gulab Singha s  Sporazumom iz Amritsarja le teden kasnejer, v zameno za pla\xc4\x8dilo 7.5 milijona rupij. Britanci kot tudi Sikhovski imperij sta Gulab Singha priznala kot neodvisnega maharad\xc5\xbeo._NEWLINE_Vendar je Lahore naro\xc4\x8dil guvernerju Ka\xc5\xa1mirja, \xc5\xa0ejku Imam Uddinu, da se upre izro\xc4\x8ditvi Ka\xc5\xa1mirja. Gulab Singhovega odposlanca Wazirja Lakhpata je v Ka\xc5\xa1mirju ubila sikhovska vojska. Gulab Singh se je tudi moral soo\xc4\x8diti z uporom v svoji provinci  Rajouri in Rampur. Pritisnjen iz vseh strani je Gulab Singh pozval Britance, da izvr\xc5\xa1ijo obveze in dolo\xc4\x8dbe sporazuma. Tako so kombinirane sile iz Lahore, Britancev in Dogre prispele v Ka\xc5\xa1mir in dosegle predajo Ka\xc5\xa1mirja. Wazir Lal Singh iz sikhovske vlade je bil obto\xc5\xbeen uporni\xc5\xa1tva. Gulab Singh je vstopil v  Srinagar  9. novembra 1846 kot maharad\xc5\xbea D\xc5\xbeamuja in Ka\xc5\xa1mirja.'