b'\n_START_ARTICLE_\nZora Ko\xc5\xa1uta\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v dru\xc5\xbeini tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega po\xc5\xa1tarja Alojzija Petelina. Ljudsko \xc5\xa1olo je za\xc4\x8dela obiskovati v rojstnem kraju, nadaljevala pa v Ljubljani, kamor se je dru\xc5\xbeina preselila. Tu se je po kon\xc4\x8dani me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli vpisala na Tehni\xc5\xa1ko srednjo \xc5\xa1olo, na kateri je vpisala umetnostno smer. Slikarstvo sta jo pou\xc4\x8devala profesorja Sa\xc5\xa1a \xc5\xa0antel in Mirko \xc5\xa0ubic. Ker pa jo je privla\xc4\x8dilo tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, se je vpisala \xc5\xa1e dramsko \xc5\xa1olo in jo v letih 1924-1928 obiskovala pri profesorjih Milanu Skrbin\xc5\xa1ku in Osipu \xc5\xa0estu. Premierni nastop je imela v ljubljanskem \xc5\xa0entjakobskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, njen prvi uspeh je bila vloga u\xc4\x8diteljice Lojzke (Ivan Cankar, Hlapci). Po poroki z igralcem Justom Ko\xc5\xa1uto je nastopala v njegovi igralski skupini Istra. V letih 1932-1934 je skupino dve leti nastopala po raznih krajih tedanje Jugoslavije. V letih 1934\xe2\x88\x921941 je bila z mo\xc5\xbeem v Mariboru, med vojno pa je njeno igralsko pot prekinil zapor. Po vojni se je z dru\xc5\xbeino (v zakonu sta se rodili h\xc4\x8derki Sa\xc5\xa1a in Vera) preselila v Trst, tu je v letih 1945-1947 nastopala v oddajah Radia Trst-A in pisala otro\xc5\xa1ke igrice, nastopila pa je tudi na prvi gledali\xc5\xa1ki predstavi, uprizorjeni v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Fenice 2. decembra 1945 (Ivan Cankar, Hlapec Jernej in njegova pravica). V gledali\xc5\xa1ki sezoni 1947/1948 je nastopala v Slovenskem gledalu\xc5\xa1\xc4\x8du Trst. Od 1948-1957 pa je bila dramska referentka pri Slovensko-hrva\xc5\xa1ki prosvetni zvezi oziroma kasneje pri Ljudski prosveti in v tem \xc4\x8dasu vodila amaterske gledali\xc5\xa1ke skupine ter re\xc5\xbeirala v Trstu in okolici, vzgajala mladino, nastopala z recitacijami, predavala in pisala \xc4\x8drtice in \xc4\x8dlanke v \xc4\x8dasopise in revije. Ko je mo\xc5\xbe ustanovil novo gledali\xc5\xa1ko skupino Ljudski oder, je 12 let nastopala v tej gledali\xc5\xa1ki skupini. Med njenimi vidnej\xc5\xa1emi vlogami v tem \xc4\x8dasu so bile Mati (Maksim Gorki, Mati), Dotka (Charles Dickens, \xc4\x8cri\xc4\x8dek na ognji\xc5\xa1\xc4\x8du), Burja (Ru\xc5\xbea Lucija Petelin, \xc5\xbdaromil). Umrla je v Ljubljani, pokopana pa je ob mo\xc5\xbeu na tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du.'