b'\n_START_ARTICLE_\nImplozija\n_START_PARAGRAPH_\nImploz\xc3\xadja ali impl\xc3\xb3zija je proces, pri katerem se neko telo sesede samo vase. Je nasprotje eksplozije ter tako koncentrira snov in energijo. Zgled implozije je zme\xc4\x8dkanje podmornice zaradi prevelikega hidrostati\xc4\x8dnega tlaka okoljne vode. Pojav je udele\xc5\xbeen tudi pri kavitacijah ter sonoluminiscenci in je klju\xc4\x8den pri gravitacijskem sesedanju velikih zvezd, kar lahko vodi v nastanek npr. \xc4\x8drne luknje.\n_START_SECTION_\nDinamika teko\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nZ vidika dinamike teko\xc4\x8din (fluidov) izraz implozija opisuje vsesovalni proces, ki povzro\xc4\x8di premik snovi navznoter, kar je v nasprotju z eksplozijo. Tak\xc5\xa1no centripetalno gibanje snovi ne sledi ravno oz. radialno pot proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, pa\xc4\x8d pa spiralno pot, kar se imenuje vorteks. Tovrstna uporaba izraza je edinstvena za Schaubergerja, avstrijskega izumitelja in naravoslovca._NEWLINE_Tudi kavitacija vklju\xc4\x8duje proces implozije, pri katerem se tvorijo zra\xc4\x8dni mehur\xc4\x8dki v teko\xc4\x8dini pri velikih hitrostih vrtenja lopatice ali vijaka turbine. Mehur\xc4\x8dki nastanejo na to\xc4\x8dkah teko\xc4\x8dine, kjer vrednost tlaka pade pod vrednostjo zra\xc4\x8dnega tlaka, nato pa hitro propadejo zaradi hidrostati\xc4\x8dnega tlaka okoljne teko\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nAstrofizika\n_START_PARAGRAPH_\nImplozija je v astrofiziki klju\xc4\x8den del gravitacijskega sesedanja velikih zvezd, kar lahko vodi v nastanek supernove, nevtronske zvezde ali \xc4\x8drne luknje.\n_START_SECTION_\nNadzorovano ru\xc5\xa1enje zgradb\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dje stavbe razli\xc4\x8dnih strukturnih tipov se lahko razru\xc5\xa1i na kup odpadnega materiala preko izbirnega uni\xc4\x8denja podpornih elementov. Namen tega je omejitev prostora, na katerega se sesede material, in s tem prepre\xc4\x8devanje po\xc5\xa1kodb na sosednjih zgradbah. Tehnika zajema spro\xc5\xbeenje eksplozivov, postavljenih na dolo\xc4\x8dena mesta, v dolo\xc4\x8denih \xc4\x8dasovnih intervalih; osrednji del zgradbe se tako sesede v navpi\xc4\x8dni (vertikalni) smeri, so\xc4\x8dasno s tem pa za sabo potegne stranske dele konstrukcije proti sredini. Ta proces se zmotno imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbimplozija\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nImplozija katodnih cevi\n_START_PARAGRAPH_\nV vseh katodnih ceveh je prisoten vakuum. V primeru po\xc5\xa1kodbe zunanjega steklenega ovoja lahko pride do silovite implozije, ki prakti\xc4\x8dno razbije stekleni ovoj, s tem pa letijo delci stekla navzven z velikimi hitrostmi. Le-ti so za \xc4\x8dloveka nevarni, saj lahko povzro\xc4\x8dijo smrtonosne ureznine \xc5\xbeil na podro\xc4\x8dju glave in vratu, zaradi \xc4\x8desar lahko oseba posledi\xc4\x8dno izkrvavi. Zaradi tega so stekleni ovoji v dana\xc5\xa1njih katodnih ceveh oja\xc4\x8dani, npr. z razli\xc4\x8dnimi polimeri (kot je poliepoksid), ki prepre\xc4\x8dujejo razbitje stekla; kljub temu je pri ravnanju potrebna pazljivost.'