b'\n_START_ARTICLE_\nPolnopomenska beseda\n_START_PARAGRAPH_\nPolnopomenske oz. predmetnopomenske besede so tiste, s katerimi poimenujemo sestavine predmetnosti (npr. drevo, zelen, gozd, pozimi, u\xc4\x8denec, objeti)._NEWLINE_Te besede ozna\xc4\x8dujejo dejansko ali izmi\xc5\xa1ljeno predmetnost, ki nas obdaja. Polnopomenske besede so torej nosilke pomena, tako slovni\xc4\x8dnega kot leksikalnega. Razumemo jih iz sobesedila in jih ne moremo zamenjati. Mednje spadajo naslednje besedne vrste:_NEWLINE_1. Samostalni\xc5\xa1ka beseda (poimenujejo osebe, predmete, pojme)_NEWLINE_2. Pridevni\xc5\xa1ka beseda (poimenujejo lastnosti)_NEWLINE_3. Glagol (izra\xc5\xbeajo dejanje, stanje, dogajanje)_NEWLINE_4. Prislov (poimenujejo okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, lastnosti)_NEWLINE_5. Povedkovnik (ob pomo\xc5\xbenem glagolu tvori povedkovo dolo\xc4\x8dilo)_NEWLINE_Isto skladenjsko vlogo, kot jo v besedilih opravljajo polnopomenske besede, jo lahko opravljajo besede, ki nastopajo namesto polnopomenskih besed: npr. namesto samostalnika nastopa zaimek.'