b'\n_START_ARTICLE_\nDra\xc5\xa1i\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj z okolico je bil poseljen \xc5\xbee v poznem neolitiku, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ke najdbe. V vasi so arheologi namre\xc4\x8d poleg ostalih predmetov na\xc5\xa1li dve ohranjeni prevrtani kamniti sekiri. _NEWLINE_Vas se v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenja leta 1177. Leta 1536, iz katerega izvira naslednji znani zapis, pa je bil kraj pod metli\xc5\xa1kim gospostvom in je obsegal dve ve\xc4\x8dji in devet manj\xc5\xa1ih kmetij.\n_START_SECTION_\nObjekti in obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana objekta v vasi sta: cerkev sv. Petra iz leta 1775 in nasproti nje stoje\xc4\x8da Soseska zidanica Dra\xc5\xa1i\xc4\x8di. Cerkev ima baro\xc4\x8dno zunanjo podobo ter bogato notranjost, ki jo je leta 1830 poslikal kranjski slikar Josip Egartner ter ravno zaklju\xc4\x8den prezbiterij. Oltar s pripadajo\xc4\x8do opremo je ustvaril metli\xc5\xa1ki umetnik Jernej Jereb leta 1883. _NEWLINE_Soseska zidanica je velik objekt, ki ima vlogo nekak\xc5\xa1ne \xc2\xbbva\xc5\xa1ke vinske banke\xc2\xab. V zidanici je shranjeno vino, ki ga va\xc5\xa1\xc4\x8dani enkrat letno prispevajo vanjo. Vsak \xc4\x8dlan mora v zidanico prispevati 15 litrov belega vina, v primeru pa, da je v preteklem letu iz zidanice vzel vino, mora prihodnje leto poleg redne obvezne \xc4\x8dlanarine 15 litrov, za vsak sposojeni liter vrniti liter in pol. Pristopnina za novega \xc4\x8dlana skupnosti zna\xc5\xa1a 100 litrov vina. Tako je v soseski zidanici v vsakem trenutku od 1500 do 3000 litrov vina. Poleg oskrbovanja va\xc5\xa1\xc4\x8danov z vinom, kadar ga potrebujejo, ima skupno premo\xc5\xbeenje v zidanici \xc5\xa1e eno vlogo. Iz denarja, ki go va\xc5\xa1\xc4\x8dani dobijo s prodajo skupnega vina, pomagajo zagotavljati socialno varnost svojih \xc4\x8dlanov. Kadar namre\xc4\x8d umre eden od \xc4\x8dlanov va\xc5\xa1ke skupnosti, ki je imel svoje vino spravljeno v zidanici, sova\xc5\xa1\xc4\x8dani s prodajo vina prispevajo denar za sveto ma\xc5\xa1o in del stro\xc5\xa1kov pogreba. Poleg tega se s skupnim denarjem delno financirajo tudi projekti gradnje skupne va\xc5\xa1ke infrastrukture. Dolgove so bele\xc5\xbeili z rova\xc5\xa1i._NEWLINE_Neko\xc4\x8d so imeli na podoben na\xc4\x8din urejeno tudi gospodarstvo, saj so imeli va\xc5\xa1\xc4\x8dani na enem mestu v vasi shranjeno poljedelsko orodje, ki si ga je bilo mo\xc4\x8d izposoditi ter skupno \xc2\xbbgmajno\xc2\xab. Izposojevalnica se do danes \xc5\xbeal ni ohranila in o njej obstajajo le ustna in pisna pri\xc4\x8devanja va\xc5\xa1\xc4\x8danov. Gmajna je skupna last va\xc5\xa1\xc4\x8danov \xc5\xa1e danes, zanjo pa skrbijo posestniki iz dela Dra\xc5\xa1i\xc4\x8dev, ki se imenuje Gorenjci.'