b'\n_START_ARTICLE_\nBonifacio\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBonifacio le\xc5\xbei na skrajnem jugu Korzike in severni obali Bonifacijevega preliva, ki lo\xc4\x8duje Korziko in Sardinijo. Mesto je zgrajeno na koncu globokega fjorda, ki je najbolj\xc5\xa1e in edino pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na jugu Korzike. Ob\xc4\x8dina Bonifacio na severozahodu meji na kanton Fifari in na severovzhodu na kanton Porto-Vecchio. Meja ob\xc4\x8dine poteka pribli\xc5\xbeno od zaliva Golfe de Ventilegne na zahodu do zaliva Golfu di Sant\'Amanza na vzhodu. Obala med omenjenima to\xc4\x8dkama je dolga okrog 75\xc2\xa0km. Proti severu vodita dve avtocesti: N198 po vzhodni in N196 po zahodni obali otoka._NEWLINE_Oto\xc4\x8dje Lavezzi le\xc5\xbei v francoskem delu morskega naravnega rezervata Bouches de Bonifacio (Bonifacijev preliv), ki si ga Francija od leta 1993 deli z Italijo in meri 794,6\xc2\xa0km\xc2\xb2. V prelivu je bil najprej prepovedan samo prevoz nevarnih snovi, leta 1999 pa so natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili meje parka in v za\xc5\xa1\xc4\x8dito vklju\xc4\x8dili divje ptice, ribe in druge \xc5\xbeivali in rastline in naravo kot tako._NEWLINE_Ju\xc5\xbena obala Korzike v okolici Bonifacia je zgrajena iz belega sedimentnega krednega apnenca, iz katerega je narava izklesala nenavadne skulpture. Malo bolj proti severu apnenec zamenja granit iz katerega sta zgrajena Korzika in Sardinija. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Bonifacio je zgrajeno v zalivu Bonifacio, ki je podoben fjordu. Na jugu ga od odprtega morja lo\xc4\x8duje 1500 m dolg in 200 m \xc5\xa1irok rt. V prazgodovini je bila gladina morja ni\xc5\xbeja in Sardinija in Korzika sta bili med seboj povezani s kopnom, zaliv Bonifacio pa je bil del doline, ki je peljala proti korzi\xc5\xa1kemu vi\xc5\xa1avju. Voda v zalivu je globoka okrog 3,5 m, kar je bilo ve\xc4\x8d kot dovolj za stare ladje in manj\xc5\xa1a sodobna plovila._NEWLINE_Mesto Bonifacio je sestavljeno iz dveh delov: Vieille ville (Staro mesto) in Haute Ville (Gornje mesto), ki je zgrajeno na rtu znotraj citadele. Citadela je bila zgrajena v 9. stoletju, ko je bilo ustanovljeno mesto. Kasneje je bila ve\xc4\x8dkrat prezidana in obnovljena in je bila do pred kratkim administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de francoske tujske legije. Danes je muzej. Ve\xc4\x8dina prebivalcev je v\xc4\x8dasih \xc5\xbeivela v Haute ville, kjer so bili dobro zavarovani pred sovra\xc5\xbenikom. Marina in novej\xc5\xa1i deli mesta so zgrajeni na ravnici na koncu zaliva._NEWLINE_Zgornji del mesta in del obzidja so zgrajeni na vrhu pe\xc4\x8dine kak\xc5\xa1nih 70 metrov nad morjem. Pe\xc4\x8dino je spodjedlo morje, tako da izgleda, da so zgradbe na samem robu pe\xc4\x8dine zgrajene na previsu.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nBonifacio je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, vklju\xc4\x8denega v okro\xc5\xbeje Sart\xc3\xa8ne. Pod ozemlje ob\xc4\x8dine spada oto\xc4\x8dje Lavezzi, skupina majhnih granitnih oto\xc4\x8dkov v Bonifacijevem prelivu.\n_START_SECTION_\nPrazgodovinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini mesta sta dve pomembni prazgodovinski najdi\xc5\xa1\xc4\x8di: staro jamsko zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de Araguina-Sennola pri vasi Capello ob cesti N96 malo severno od Bonifacia in grobi\xc5\xa1\xc4\x8de Vasculacciu, ki je \xc5\xa1e malo bolj severno v bli\xc5\xbeini Figarija. Araguina-Sennola je \xc5\xbeensko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de in najdi\xc5\xa1\xc4\x8de znamenite Bonifacijske gospe. Grobi\xc5\xa1\xc4\x8de je iz leta okrog 6570 pred n. \xc5\xa1t. in spada v pozni mezolitik ali zgodnji neolitik. Drugo najdi\xc5\xa1\xc4\x8de pripada megalitski kulturi srednjega neolitika. Razporeditev obeh najdi\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xa1iroka raba kremena iz kamnolomov na Monte Arci na Sardiniji ka\xc5\xbee na to, da je bil Bonifacijev zaliv \xc5\xbee v prazgodovini izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de poti v notranjost Korzike.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nEdini zapis iz rimskega obdobja o skrajnem jugu Korzike je delo geografa Ptolemaja. Ptolemaj je zapisal koordinate Rta Marianum in samega mesta, ki sta na karti vrisana na skrajnem jugu Korzike. Pri na\xc5\xa1tevanju ljudstev z vzhodne obale otoka omenja, da so Subasani (anti\xc4\x8dni Grki Soubasanoi) "\xc5\xa1e bolj proti jugu"._NEWLINE_Kasneje se niti mesto niti rt nista ve\xc4\x8d omenjala in do njiju ni peljala nobena rimska cesta. Edina uradna cesta, Via Corsica, je povezovala rimska tabora Mariana in Aleria na vzhodni obali in je segala na jug do Pallasa (Antoninijev itinerar). Poti in ceste so verjetno vodile \xc5\xa1e bolj proti jugu, vendar za Rimljane o\xc4\x8ditno niso bile kdove kako pomembne._NEWLINE_Pomorski promet preko Bonifacijevega preliva med Sardinijo in Korziko je bil mnogo bolj pomemben od cestnega prometa, zato je imelo odli\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Bonifaciju zelo pomembno vlogo. Ptolemajev Rt Marianum je zato verjetno dana\xc5\xa1nji Cap Pertusato na skrajnem jugu Korzike, kak\xc5\xa1nih 9\xc2\xa0km vzhodno od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, mesto Marianum pa je verjetno mesto Bonifacio._NEWLINE_Mo\xc5\xbeno je tudi, da so Marianum rimske ru\xc5\xa1evine iz 1. stoletja n. \xc5\xa1t. na bli\xc5\xbenji pe\xc5\xa1\xc4\x8dini Piantarella pri vasi Ciappili zahodno od Bonifacia. Ru\xc5\xa1evine so verjetno ostanki rimske vile. Ker je obala na tistem mestu zelo primerna za rekreacijo, za pristani\xc5\xa1\xc4\x8de pa sploh ne, je vila verjetno pripadala kak\xc5\xa1nemu bogatemu me\xc5\xa1\xc4\x8danu Bonifacija oziroma Marianuma.\n_START_SECTION_\nToskansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nKorziko je leta 469 zavzel vandalski kralj Gejzerik, leta 534 pa je ponovno pripadla (Vzhodnemu) Rimskemu cesarstvu. Leta 725 so jo zasedli Langobardi, katere je leta 774 pregnal Karel Veliki in otok predal pape\xc5\xbeu Hadrijanu I., ki se je najbolj prito\xc5\xbeeval nad germanskim pusto\xc5\xa1enjem otoka. Leta 806 so otok za\xc4\x8deli naskakovati Mavri iz \xc5\xa0panije in ga za nekaj \xc4\x8dasa tudi obdr\xc5\xbeali, dokler ni pape\xc5\xbe leta 828 obrambo Korzike prepustil mejnemu grofu Toskane, mo\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave Svetege rimskega cesarstva, ki je uradno spadala v Italijansko kraljestvo._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nje mesto je bilo ustanovljeno kot trdnjava, ki so jo leta 828 poimenovali po Bonifaciju II. Toskanskemu. Bonifacij II. je vodil pomorsko odpravo proti Saracenom v Severni Afriki in na povratku zgradil neosvojivo trdnjavo in pomorsko opori\xc5\xa1\xc4\x8de, od koder bi Toskana lahko branila svoje najbolj zahodne meje. Ve\xc4\x8dji del sedanje citadele naj bi bil zgrajen v 9. stoletju in kasneje, okrogli stolp Il Torrione, ki stoji na najvi\xc5\xa1jem delu citadele, pa je prav gotovo del prvotne citadele iz 9. stoletja.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini je nekaj lepih pla\xc5\xbe, ki so poleti priljubljene turisti\xc4\x8dne destinacije, in dva genove\xc5\xa1ka stolpa: Torra di Sant\' Amanza in Torra di Sponsaglia.'