b'\n_START_ARTICLE_\nNada Gaborovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva leta svojega \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivela v Mariboru, kjer je obiskovala osnovno \xc5\xa1olo in Drugo realno gimnazijo. Ob nem\xc5\xa1ki okupaciji 1941 je s svojo sestro od\xc5\xa1la v Ljubljano, da je tam dokon\xc4\x8dala \xc5\xa1esti razred gimnazije. V rojstni kraj se je vrnila, ko so iz njega za\xc4\x8deli odhajati prvi transporti Slovencev, s star\xc5\xa1i in sestro je bila sredi julija istega leta pregnana v Srbijo, v Gu\xc4\x8do, kjer so \xc5\xbeiveli do za\xc4\x8detka julija 1945. Brat Albert, najstarej\xc5\xa1i otrok v dru\xc5\xbeini, je prva leta vojne pre\xc5\xbeivel kot vojni ujetnik, njene zadnje mesece pa v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du v Dachauu. Gaborovi\xc4\x8deva se je v Srbiji vklju\xc4\x8dila v osvobodilno gibanje. Leta 1945 se je vrnila v Maribor, kon\xc4\x8dala manjkajo\xc4\x8da dva razreda gimnazije in 1946 maturirala, se vpisala na slavistiko in na Filozofski fakulteti v Ljubljani diplomirala leta 1950. Mo\xc5\xbea je spoznala v izgnanstvu, kasneje sta se poro\xc4\x8dila in imela dva sinova, Svitana in Zorana._NEWLINE_Takoj po diplomi, aprila 1950, se je zaposlila kot profesorica slovenskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti. Tri mesece je pou\xc4\x8devala v ni\xc5\xbeji gimnaziji v Mariboru, od jeseni istega leta do 1976 pa na gimnaziji Milo\xc5\xa1a Zidan\xc5\xa1ka, kjer je ob pou\xc4\x8devanju tudi vodila literarni kro\xc5\xbeek. Med letoma 1977 in 1979 je bila ravnateljica Mariborske knji\xc5\xbenice, nato je do upokojitve delala kot svetovalka za slovenski jezik na mariborski enoti Zavoda za \xc5\xa1olstvo. Poleg tega je leta 1971 postala urednica proze in esejistike pri reviji Dialogi, uredni\xc5\xa1ki odbor je odstopil konec leta 1980. 2006 je bila izvoljena za \xc4\x8dastno \xc4\x8dlanico Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije._NEWLINE_Pisati je za\xc4\x8dela v otro\xc5\xa1tvu, dnevnik je neprekinjeno pisala do leta 1952. Med 14. in 16. letom je napisala svoj prvi roman Beli jorgovan, dolg 800 strani, med bivanjem v Gu\xc4\x8di pa deset dalj\xc5\xa1ih proznih besedil. Po letu 1947 se je posvetila \xc5\xa1tudiju in za tem pou\xc4\x8devanju, zato je s pisanjem nadaljevala \xc5\xa1ele leta 1958.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPisala je romane, novele, \xc4\x8drtice, parodije, radijske igre, knji\xc5\xbene ocene in kritike. Z objavljanjem je za\xc4\x8dela leta 1960 v mariborskih Novih obzorjih, kasneje \xc5\xa1e v \xc4\x8dasniku TT, Sodobnosti, Problemih, Dialogi, Prostoru in \xc4\x8dasu, Kurir\xc4\x8dku, Cicibanu, Pionirju, Delu, Ve\xc4\x8deru, Primorskem dnevniku in v nekaterih srbskih in hrva\xc5\xa1kih literarnih revijah. V reviji Antena je izhajal njen podlistek Dober ve\xc4\x8der, veselje, kjer je parodirala roman Fran\xc3\xa7oise Sagan Dober dan, \xc5\xbealost. Nekateri prispevki so dobili mesto v literarnih oddajah na radijskih postajah v Mariboru, Ljubljani, Celovcu, Zagrebu in Skopju._NEWLINE_Avtorica snov romanov oblikuje realisti\xc4\x8dno z retrospektivnim obujanjem preteklosti in asociativnimi preskoki, poglavitni pripovedni vzgib je erotika. Prvi romani so del partizanske spominske proze, v njih prikazuje \xc5\xbeivljenje izseljencev (Seme), slovenskih izgnancev v Srbijo (Jesen brez poletja \xe2\x80\x93 prvi roman v slovenski literaturi o izgnanih v Srbijo med drugo svetovno vojno), NOB (Vsaka no\xc4\x8d mine), \xc4\x8das mladinskih delovnih brigad (Kali prihodnosti). Nekateri kasnej\xc5\xa1i romani prikazujejo povojno porabni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo (Ne samo jaz \xe2\x80\x93 v avtori\xc4\x8dinem opusu prvi roman, ki se od vojne problematike preusmeri k problematiki potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva, Kariatide, Objokuj jutro, Kukavi\xc4\x8dji sneg, Razdalje, Odvzemanja, Jutri), izrazito avtobiografski so romani Malahorna, Dnevi, leta in Podoba na televizorju \xe2\x80\x93 ta je iz\xc5\xa1el posthumno. Zadnjega romana z naslovom Mama Rozi avtorica ni uspela dokon\xc4\x8dati._NEWLINE_Kratka proza, objavljena v  \xc4\x8dasopisih, je  humoristi\xc4\x8dna in satiri\xc4\x8dna, obravnava napake ter te\xc5\xbeave povpre\xc4\x8dnega Slovenca. Kratka proza v revijah je po slogu in temah podobna romanom._NEWLINE_Nekaj mladostnih del je ostalo neobjavljenih. To so trilogiji Onkraj oceana in Melodija hrepenenja, romani Beli jorgovan, Ve\xc4\x8dni sen, Sledovi se izgubljajo v mraku, V somraku, Ljudje s Kr\xc4\x8devine in nekaj radijskih iger. Edini objavljen roman iz tega obdobja je Dva svetova.'