b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Mannheim\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMannheim se je rodil 27. marca 1893 v judovski dru\xc5\xbeini mad\xc5\xbearskemu o\xc4\x8detu in nem\xc5\xa1ki materi v Budimpe\xc5\xa1ti. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji je \xc5\xa1tudiral na tamkaj\xc5\xa1nji univerzi, kjer je tudi doktoriral iz filozofije. \xc5\xa0tudiral je tudi v Berlinu, Parizu, Freiburgu in Heidelbergu. Leta 1914 se je udele\xc5\xbeeval predavanj Georga Simmela, Gy\xc3\xb6rgyja Luk\xc3\xa1csa in Edmunda Husserla. Nanj sta kasneje vplivala tudi Karl Marx in Max Weber, a Mannheimovo primarno zanimanje se je ves \xc4\x8das izmenjevalo med sociologijo in filozofijo. Leta 1921 se je poro\xc4\x8dil s psihologinjo \xc2\xbbJulisko\xc2\xab\xc2\xa0K\xc3\xa1rolyn\xc3\xa9 Langring, poznano tudi kot Julija Lang.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nV kratkem obdobju Mad\xc5\xbearske sovjetske republike leta 1919 je zaradi pokroviteljstva njegovega prijatelja in mentorja Gy\xc3\xb6rgyja Luk\xc3\xa1csa dobil polo\xc5\xbeaj profesorja na pedago\xc5\xa1ki fakulteti. Po padcu vlade in vzponu Horthyja na polo\xc5\xbeaj regenta Mad\xc5\xbearske se je Mannheim preselil v Nem\xc4\x8dijo, natan\xc4\x8dneje v Freiburg ter kasneje v Heidelberg. Po neuspe\xc5\xa1nem poskusu pridobitve sponzorstva je leta 1924 za\xc4\x8del delati pod nem\xc5\xa1kim sociologom Alfredom Webrom, bratom zelo znanega sociologa Maxa Webra. Leta 1926 je u\xc4\x8diteljski kolegij odobril njegovo habilitacijo (pravico do pou\xc4\x8devanja na visokih \xc5\xa1olah) ter s tem izpolnil vse pogoje za pou\xc4\x8devanje sociologije v Heidelbergu. Med letoma 1929 in 1933 je delal kot profesor sociologije in politi\xc4\x8dne ekonomije na Goethejevi univerzi v Frankfurtu. Leta 1929 je izdal svojo najpomembnej\xc5\xa1o knjigo Ideologija in utopija (Ideologie und Utopie). V obdobju med 1930 do 1933 je zaposlil Norberta Eliasa in Hansa Gertha kot svoja asistenta. Medtem je Greta Kuckhoff, ki je kasneje postala pomembna oseba v Nem\xc5\xa1ki demokrati\xc4\x8dni republiki in je bila Mannheimova finan\xc4\x8dna asistentka v Frankfurtu, leta 1933 od\xc5\xa1la \xc5\xa1tudirat v London, kjer pa je tudi pripravila vse potrebno za Mannheimovo kasnej\xc5\xa1o selitev. Leta 1933 je zaradi antisemitske zakonodaje novih, nacisti\xc4\x8dnih oblasti pobegnil iz Nem\xc4\x8dije in se ustalil v Britaniji, kjer je dobil slu\xc5\xbebo kot predavatelj na Londonski ekonomski fakulteti (LSE). Leta 1941 mu je direktor In\xc5\xa1tituta za \xc5\xa1olstvo ponudil delo predavatelja sociologije na Univerzi v Londonu, katero je z veseljem sprejel. Tri leta kasneje (1944) je postal prvi profesor sociologije vse do smrti.1947. je bil povabljen, da bi postal predsednik UNESCA, vendar je umrl 9. januarja 1947 v Londonu star 53 let \xc5\xa1e preden bi ponudbo lahko sprejel.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vseh intelektualnih in geografskih migracij, ki jih je Mannheim do\xc5\xbeivel, njegovo delovanje delimo na tri obdobja: _NEWLINE_Mad\xc5\xbearsko (do 1919) _NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko (1919 \xe2\x80\x93 1933) _NEWLINE_Britansko (1933 \xe2\x80\x93 1947)\n_START_SECTION_\nMad\xc5\xbearsko obdobje (do 1919)\n_START_PARAGRAPH_\nKot \xc2\xbbprezgodaj zrel\xc2\xab\xc2\xa0u\xc4\x8ditelj je bil Mannheim \xc4\x8dlan dveh vplivnih krogov izobra\xc5\xbeencev v Budimpe\xc5\xa1ti. Bil je najmlaj\xc5\xa1i soustanovitelj kroga Sonntagskreis (Nedeljski krog). V krogu, ki je bil ustanovljen leta 1915 so  skupaj z Belo Balazsom, Lajos Fulepom in Gy\xc3\xb6rgyem Luk\xc3\xa1csom razpravljali o mnogih filozofskih in literarnih temah, kot na primer o novelah Fjodorja Dostojevskega in delih nem\xc5\xa1ke mistike. Drugi krog izobra\xc5\xbeencev je bila Society for Social Science (Dru\xc5\xbeba za socialno znanost), ki jo je ustanovil Oszkar Jaszi leta 1919. Tu so se zanimali za vsa francoska in angle\xc5\xa1ka sociolo\xc5\xa1ka knji\xc5\xbena dela. Mannheimova dela v tem \xc4\x8dasu, \xc5\xa1e posebej njegova doktorska dizertacija z naslovom Strukturna analiza epistemologije (filozofske discipline, ki obravnava izvor, strukturo, metodo in veljavnost spoznavanja), odra\xc5\xbeajo njegovo \xc5\xbeivljenjsko iskanje sinteze (so\xc5\xbeitja) med temi miselnimi tokovi.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ko obdobje (1919 \xe2\x80\x93 1933)\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju, ki velja za njegovo najproduktivnej\xc5\xa1e, je svoje zanimanje preusmeril iz filozofije v sociologijo, s poudarkom na koreninah kulture. V prvih letih v Nem\xc4\x8diji je izdal svojo drugo doktorsko dizertacijo z naslovom Strukturna epistemologija znanja, v kateri razlaga teorijo strukture epistemologije, relacijo med vedo\xc4\x8dim, znanim in neznanim, kar po njegovem mnenju temelji na psihologiji, logiki in ontologiji (filozofski disciplini, ki obravnava osnovo, vzroke in najsplo\xc5\xa1nej\xc5\xa1e lastnosti stvarnosti). Njegovi eseji o sociologiji znanja so postali klasika. Leta 1929 je izdal svoje najpomembnej\xc5\xa1e delo Ideologija in utopija, v katerem se je spra\xc5\xa1eval zakaj se \xc4\x8dlovek obna\xc5\xa1a druga\xc4\x8de v razli\xc4\x8dnih socialnih skupinah in dru\xc5\xbebenih razredih. S tem je njegov prispevek sociologiji bolj odpiral socialno kot sociolo\xc5\xa1ko problematiko. V ostalih delih tega obdobja se je osredoto\xc4\x8dal na dru\xc5\xbebeno stabilnost, razrede in psiholo\xc5\xa1ke razlike med njimi, ki vodijo do razli\xc4\x8dnega socialnega statusa in hierarhije v dru\xc5\xbebi. Po njegovem mnenju je bila javnost temeljna in bistvena za demokrati\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo, pri \xc4\x8demer naj bi ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih ideologij skrbelo za ohranitev demokracije.\n_START_SECTION_\nBritansko obdobje (1933 \xe2\x80\x93 1947)\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem obdobju v Veliki Britaniji je Mannheim posku\xc5\xa1al ustvariti razumljivo analizo hierarhije moderne dru\xc5\xbebe z vidika demokracije in \xc5\xa1olstva. Njegovo delo so zato bolj cenili u\xc4\x8ditelji, socialni delavci in teologi, kot pa majhna skupnost britanskih sociologov. Njegove knjige tega obdobja pa so igrale pomembno vlogo v politi\xc4\x8dnih debatah v prvih povojnih letih v ZDA in nekaterih evropskih dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo delo Ideologija in utopija je \xc5\xbee v prvih letih po izdaji pritegnilo veliko pozornosti. Postalo je celo najbolj popularno sociolo\xc5\xa1ko delo \xc5\xa1e \xc5\xbeivega avtorja v Wiemarski republiki. Vplivalo je tudi na mnoge kasnej\xc5\xa1e izobra\xc5\xbeence in sociologe: Hannah Arendt, Max Horkheimer, Herbert Marcuse, Paul Tillich idr. Angle\xc5\xa1ki prevod Ideologije in utopije (1936) je bil kasneje standard v mednarodni akademski filozofiji, \xc5\xa1e posebej zaradi velikega zanimanja v ZDA. Poleg tega je napisal tudi okoli 50 ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1ih esejev in razprav, ki so bili kasneje objavljeni v knji\xc5\xbeni obliki. Njegovo sociolo\xc5\xa1ko teoretiziranje pa je bilo tema \xc5\xa1tevilnih obse\xc5\xbenih \xc5\xa1tudij in razprav, kar ka\xc5\xbee na mednarodno zanimanje za njegove najpomembnej\xc5\xa1e teme.\n_START_SECTION_\nDela v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini:\n_START_PARAGRAPH_\n- Die Strukturanalyse der Erkenntnistheorie (1922)_NEWLINE_- Konservatismus (1925)_NEWLINE_- Ideologie und Utopie (1929)_NEWLINE_- Die Gegenwartsaufgaben der Soziologie (1932)_NEWLINE_- Mensch und Gesellschaft im Zeitalter des Umbaus (1935)_NEWLINE_- Wissenssoziologie (1935) _NEWLINE_- Strukturen des Denkens (1980 izdano, napisano med 1922 in 1924)\n_START_SECTION_\nDela, prevedena v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino:\n_START_PARAGRAPH_\n- Ideology and Utopia (1936)_NEWLINE_- Man and Society in an Age of Reconstruction. (1940) _NEWLINE_- Freedom, Power, and Democratic Planning (1950) _NEWLINE_- Structures of Thinking (1980)_NEWLINE_- Conservatism. A Contribution to the Sociology of Knowledge (1986)_NEWLINE_- Sociology as Political Education (2001)\n_START_SECTION_\nDela, prevedena v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino:\n_START_PARAGRAPH_\nNobeno Mannheimovo delo ni v celoti prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Preveden je le odlomek iz dela Ideolo\xc5\xa1ka in sociolo\xc5\xa1ka interpretacija duhovnih tvorb, ki ga lahko zasledimo v zborniku Znanost v dru\xc5\xbebenovrednotnem svetu. (Kirn, A., idr. 1991, Znanost v dru\xc5\xbebenovrednotnem svetu: zbornik. - str. 27-43. Ljubljana: Delavska enotnost.).'