b'\n_START_ARTICLE_\nAmfoternost\n_START_PARAGRAPH_\nAmfternost je lastnost snovi, da lahko reagira kot kislina ali kot baza. Izraz izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede \xe1\xbc\x80\xce\xbc\xcf\x86\xcf\x8c\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb9 (amfoteroi), ki pomeni \xc2\xbboba\xc2\xab.  Amfoterni so oksidi in hidroksidi mnogih kovin, na primer cinka, kositra, svinca, aluminija in berilija  in ve\xc4\x8dine polkovin._NEWLINE_Drugi razred amfoternih spojin so amfiproti\xc4\x8dne molekule, ki lahko donirajo (oddajo)  ali akceptirajo (sprejmejo) proton. Tak\xc5\xa1ne so na primer amino kisline in proteini, ki imajo amino in karboksilno skupino in samoionizirajo\xc4\x8de spojine, kakr\xc5\xa1na sta voda in amonijak.\n_START_SECTION_\nAmfiproti\xc4\x8dne molekule\n_START_PARAGRAPH_\nPo Br\xc3\xb8nsted-Lowryjevi teoriji kislin in baz so kisline donorji, baze pa akceptorji protona. Amfiproti\xc4\x8dne molekule (ali ioni) lahko ali donirajo ali akceptirajo proton, se pravi da se obna\xc5\xa1ajo ali kot kisline ali kot baze. Tak\xc5\xa1ne lastnosti imajo na primer voda, amino kisline, hidrogen karbonatni ion (HCO\xe2\x82\x83\xe2\x81\xbb) in hidrogen sulfatni ion (HSO\xe2\x82\x84\xe2\x81\xbb). Vse omenjene molekule vsebujejo vodikov atom in lahko delujejo kot kisline ali baze, zato so amfoterne.'