b'\n_START_ARTICLE_\nSkril\n_START_PARAGRAPH_\nSkril je pogosta metamorfna kamnina, ki nastane z lokalnim preoblikovanjem prvotnega sedimenta - skrilavca iz gline ali vulkanskega pepela. Nastane plastovita struktura, ki se pogosto ne ujema s plastovitostjo izvorne kamnine. Najve\xc4\x8dkrat je sive barve, lahko pa tudi drugih barv, celo na istem nahajali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_V Sloveniji so nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da skrilavca na SV delu Ljubljanske kotline in tudi na Krasu. Do druge svetovne vojne so iz njega izdelovali obrezane plo\xc5\xa1\xc4\x8de s katerimi so prekrivali strehe cerkva, gospodarskih poslopij, kozolcev in kme\xc4\x8dkih hi\xc5\xa1. Zaradi dolge obstojnosti (do 250 let) je bil med prebivalstvom cenjen, vendar je zaradi velike specifi\xc4\x8dne te\xc5\xbee zahteval zelo mo\xc4\x8dno stre\xc5\xa1no konstrukcijo (hrastove lege), zato ga je v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu izpodrinila la\xc5\xbeja kritina. Na Rogli stoji cerkev svete Kunigunde, ki je pokrita z njim. Na strehi je baje ve\xc4\x8d kot 40.000 teh plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki skupno tehtajo skoraj 40 ton._NEWLINE_Dolo\xc4\x8deno vlogo je opravil tudi pri opismenjevanju otrok, saj so iz njega izdelovali tudi \xc5\xa1olske tablice na katerih so se otroci u\xc4\x8dili pisati do leta 1949. Tak\xc5\xa1ne tablice so danes na ogled le v \xc5\xa1olskem muzeju. Mnogim kmetom v okolici Ljubljane, zlasti v okolici Dolskega, je bil to dodatni vir zaslu\xc5\xbeka. Debelej\xc5\xa1i sloji skrilavca so nastali tam, kjer je sedimentna kamnina sestavljena iz zelo majhnih glinenih delcev bila pod velikim pritiskom in se je sprijela v glineni skrilavec._NEWLINE_Na Krasu pa pokrivajo strehe s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami apnenca, ki majo podobno ime, \xc5\xa1krle.'