b'\n_START_ARTICLE_\nNOB-literatura\n_START_PARAGRAPH_\nNOB-literatura je oznaka za odporni\xc5\xa1ko literaturo v Sloveniji in Jugoslaviji v letih 1941\xe2\x80\x931945 . Ustvarjali so jo najvidnej\xc5\xa1i pesniki ter pisatelji tistega \xc4\x8dasa, pa tudi anonimni avtorji.\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti NOB-literature\n_START_PARAGRAPH_\nSlovstvo NOB so ustvarjale in usmerjale posebne narodnoosvobodilne in revolucijske razmere, zato ne predstavlja literarnega obdobja v obi\xc4\x8dajnem pomenu besede. Za slovensko literaturo med 2. svetovno vojno, v \xc4\x8dasu kulturnega molka, se ni oblikoval enoten termin, pa\xc4\x8d pa so v rabi tudi oznake partizanska knji\xc5\xbeevnost, narodnoosvobodilno slovstvo, pesni\xc5\xa1tvo NOB, pesni\xc5\xa1tvo odpora idr. V obdobju je prevladoval socialni realizem, kot se je razmahnil v 30. letih. Njegova bistvena zna\xc4\x8dilnost je tenden\xc4\x8dnost \xe2\x80\x94 slu\xc5\xbeenje ciljem osvoboditve in revolucije. Glavni motiv je aktivni \xc4\x8dlovek, \xc4\x8dlen splo\xc5\xa1no narodnega revolucionarnega dogajanja, in ne ve\xc4\x8d posameznik s svojo specifi\xc4\x8dno subjektiviteto. Pesni\xc5\xa1tvo odpora je namenjeno naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1emu, takoj\xc5\xa1njemu u\xc4\x8dinkovanju, po obliki je moralo biti dostopno, razumljivo in apelativno pozivno. Partizansko literaturo so pisali pripadniki drugih predvojnih smeri_NEWLINE_(pozni ekspresionizem, nova stvarnost, pozni simbolizem). Ohranili so veliko zna\xc4\x8dilnosti teh struj in jih obogatili z vsebino in obliko socialnega realizma. Zaradi specifi\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din so prevladovale kraj\xc5\xa1e literarne oblike. Najbolj u\xc4\x8dinkovita je bila lirika,navadno uglasbena ter namenjena mno\xc5\xbei\xc4\x8dnemu izvajanju ob spremljavi harmonike. ker se jo je dalo najbolj preprosto objaviti in je zato postala glavna vrsta slovstva NOB. V pripovedni\xc5\xa1tvu je prevladovala kraj\xc5\xa1a proza z novelo in \xc4\x8drtico, v dramatiki so ustvarjali ske\xc4\x8de ter enodejanke. Teksti so izhajali v glasilih OF, ki so jih tiskali v ilegalnih ljubljanskih tiskarnah ali na partizanskem ozemlju. Med glasili je bil najpomembnej\xc5\xa1i Slovenski poro\xc4\x8devalec (od leta 1941). Samostojno objavo je do\xc5\xbeivela pesni\xc5\xa1ka zbirka Mateja Bora Previharimo viharje, ki je iz\xc5\xa1la leta 1942. Zbirke Kajuha, Toneta Seli\xc5\xa1karja in Franceta Kosma\xc4\x8da so iz\xc5\xa1le na partizanskem ozemlju.Organizirala so se tudi partizanska gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so na mitingih uprizarjala kraj\xc5\xa1a dramska dela. V \xc4\x8dasu vojne je nastalo malo dalj\xc5\xa1ih proznih besedil, pa\xc4\x8d pa se je po osvoboditvi razmahnil partizanski roman.\n_START_SECTION_\nPartizansko pesni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nS partizansko liriko ozna\xc4\x8dujemo poezijo, ki se je \xc5\xa1irila po okupiranem slovenskem ozemlju v prepisih in pesni\xc5\xa1kih zbirkah ali pa se ve\xc5\xbee z vokalno-instrumentalnimi skladbami. Glasen poziv k uporu ali intimna izpoved sta bila izraz kolektivnih \xc4\x8dustev, trpljenja, upanja v osvoboditev in volje do pokon\xc4\x8dnega pre\xc5\xbeivetja. Pri tem so estetske usmeritve manj pomembne od idejnih, pesni\xc5\xa1ki slog pa je podrejen razumljivosti sporo\xc4\x8dila._NEWLINE_V Kajuhovi pesmi Partizanovo slovo tenden\xc4\x8dnost presega formo ljubezenske pesmi z motivom poslavljanja zaljubljencev:_NEWLINE_Ve\xc4\x8der je. V breze veter se zaganja,_NEWLINE_tovari\xc5\xa1i so \xc5\xbee od\xc5\xa1li naprej,_NEWLINE_sama sva sredi teh samotnih vej._NEWLINE_Z menoj, dekle, si \xc5\xbealost vso nosila,_NEWLINE_ah, kdo bo nosil \xc5\xbealost zdaj..._NEWLINE_Z menoj si boli in radost delila,_NEWLINE_ah, kdo, kdo jih delil bo zdaj?_NEWLINE_\xc5\xa0e dosti, dosti bi povedal,_NEWLINE_a vse besede v prsih mro._NEWLINE_Samo \xc5\xa1e to: da rad pogledal_NEWLINE_poslednji\xc4\x8d v tvoje bi oko._NEWLINE_A zdaj odidi, pojdi zdaj domov,_NEWLINE_\xc5\xbertvuj se in ne stra\xc5\xa1i se grobov,_NEWLINE_\xc4\x8de vrnem, vrnem se, ko svet bo nov!_NEWLINE_Poseben primer lirike NOB so prave ljudske pesmi, ki so za\xc4\x8dele nastajati kot odziv preprostih, neizobra\xc5\xbeenih pesnikov na dogodke \xc4\x8dasa. Z njimi je o\xc5\xbeivela tradicija ljudskega pesni\xc5\xa1tva, ki je od romantike veljalo za mrtvo. Veliko anonimnega gradiva je zbranega v antologiji Slovensko pesni\xc5\xa1tvo upora I-IV (1987\xe2\x80\x931997). Glavni predstavniki partizanskega pesni\xc5\xa1tva: Matej Bor, Karel Destovnik Kajuh, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Jo\xc5\xbee Udovi\xc4\x8d, Ivan Minatti, Peter Levec, Anton Vodnik in Jo\xc5\xbee Javor\xc5\xa1ek. Leta 1944 je pokrajinski odbor OF za Gorenjsko v po\xc4\x8dastitev 100-letnice Pre\xc5\xa1ernove izdaje Poezij natisnil 19 strani Zdravljice ter celostranski linolej k vsaki kitici.\n_START_SECTION_\nPartizanska dramatika\n_START_PARAGRAPH_\nDramatika je imela oporo v partizanskih igralskih, gledali\xc5\xa1kih in kulturnih skupinah. \xc5\xa0tevilni ske\xc4\x8di so nastajali za neposreden politi\xc4\x8den u\xc4\x8dinek \xe2\x80\x94 pisal jih je npr. Vitomil Zupan. Tehtnej\xc5\xa1e so bile enodejanke Mileta Klop\xc4\x8di\xc4\x8da Mati (uprizorjena 1943) in Mateja Bora Te\xc5\xbeka ura (uprizorjena 1944). Obe prikazujeta dramati\xc4\x8dne trenutke, ko se za osvobodilni boj odlo\xc4\x8dajo kme\xc4\x8dki ljudje ali izobra\xc5\xbeenci. Za najpomembnej\xc5\xa1e delo partizanske dramatike velja igra Raztrganci Mateja Bora (uprizorjena 1944).\n_START_SECTION_\nPartizansko pripovedni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din medvojnega objavljanja je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal kraj\xc5\xa1e pripovedne oblike, druge so bile objavljene \xc5\xa1ele po vojni. Dalj\xc5\xa1i teksti so ostajali nedokon\xc4\x8dani (recimo nedokon\xc4\x8dana povest Mirana Jarca, ki je padel 1942) in so se pojavili \xc5\xa1ele po vojni, ko je bil mo\xc5\xbeen pregled nad dogajanjem (epska distanca). Ta proza zajema spominsko gradivo, ki je oblikovano historiografsko in mimeti\xc4\x8dno. Estetsko se giblje od preprostih, naivnih, po poljudnih povestih posnetih tekstov do zahtevnej\xc5\xa1ih pripovednih umetnin v obliki partizanskega romana. Skupna jim je neposredna avtorska izku\xc5\xa1nja v pripovedovani snovi.'