b"\n_START_ARTICLE_\nApolon in Dafna\n_START_PARAGRAPH_\nApolon in Dafna je mitolo\xc5\xa1ka zgodba o Dafnini preobrazbi v lovor.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dica mitolo\xc5\xa1ke zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nFojbos (ali Apolon) je neko\xc4\x8d raz\xc5\xbealil Kupida reko\xc4\x8d, da je lok naprava, primerna le za njegova ramena. Tako se je Kupid Fojbosu ma\xc5\xa1\xc4\x8deval in ga zadel s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, ki povzro\xc4\x8da ljubezen, v nimfo Dafno pa je ustrelil pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, ki ljubezen pre\xc5\xbeene. Fojbos se je nemudoma zaljubil v nimfo, ki pa mu ljubezni ni vra\xc4\x8dala. Ker ni marala ljubiti nikogar, je o\xc4\x8deta prosila, naj ji dovoli u\xc5\xbeivati ve\xc4\x8dno dekli\xc5\xa1tvo. O\xc4\x8de je njeni pro\xc5\xa1nji ustregel, a jo posvaril, da je njena lepota v nasprotju z njenimi \xc5\xbeeljami. Fojbos pa Dafne ni mogel pozabiti. Hrepenel je po njeni ljubezni, nimfa pa se ga je ogibala. Neko\xc4\x8d je be\xc5\xbeala pred njim in ko je povsem onemogla, je zaprosila o\xc4\x8deta, naj jo spremeni in Dafna se je hipoma preobrazila v lovoriko. A tudi tako je Fojbos nimfo ljubil in lovorika je postala njegovo drevo.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nNajznamenitej\xc5\xa1o anti\xc4\x8dno zgodbo Apolona in Dafne, ki je bila zgled kasnej\xc5\xa1im umetni\xc5\xa1kim upodobitvam, je zapisal rimski pesnik Publij Ovidij Naso v svojih Metamorfozah._NEWLINE_V srednjem veku in renesansi so nastajala \xc5\xa1tevilna dela na temo Ovidijevih Metamorfoz, ki so najve\xc4\x8dkrat obnavljala zgodbe iz Ovidijeve epske pesnitve in kjer je bila ponovno zapisana tudi zgodba o nimfini preobrazbi v lovor._NEWLINE_Apolonovo nesre\xc4\x8dno ljubezen do Dafne pa opisuje tudi Pavzanias v svojih Opisih Gr\xc4\x8dije ter italijanski pesnik in pisatelj Giovanni Boccaccio v delu Genealogia Deorum Gentilum, ki opisuje gr\xc5\xa1ke in rimske bogove._NEWLINE_Verze o Apolonu in Dafni pa je zapisal tudi Gabrielle D'Annunzio.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nStenske poslikave z motivom Apolona in Dafne so nastajale \xc5\xbee v 1. stoletju n. \xc5\xa1t. v Pompejih. Eno takih poslikav so odkrili tudi v hi\xc5\xa1i Casa dei Vetti. V antiki so bile poleg stenskih poslikav z mitolo\xc5\xa1kimi vsebinami priljubljene tudi poslikave na vazah in mozaiki. Motiv Apolona in Dafne pa se je pojavljal tudi na tapiserijah._NEWLINE_Okrog leta 1513 je Apolona in Dafno naslikal florentinski slikar Jacopo Pontormo. Renesan\xc4\x8dno sliko Dafnine preobrazbe (po zgledu Ovidijevih Metamorfoz) je upodobil italijanski umetniki Antonio Benci (Pollaiuolo). Istemu motivu se je posvetil tudi bene\xc5\xa1ki slikar Paolo Caliari (Veronese)._NEWLINE_Na platno pa so zgodbo Apolona in Dafne prenesli tudi italijanski slikar Domenico Zampieri, Angle\xc5\xbe John Wiliam Waterhouse (1908) in flamski slikar Peter Paul Rubens (1636-1638). Motivu boga in nimfe se ni izognil niti Francoz Nicolas Poussin, ki je najprej upodobil Dafnino preobrazbo v lovor (1625), leta 1664 pa \xc5\xa1e sliko Apolonove zaljubljenosti v nimfo, na kateri Dafna objema svojega o\xc4\x8deta.\n_START_SECTION_\nKiparstvo in glasba\n_START_PARAGRAPH_\nKipi z motivom Apolona in Dafne so bile priljubljeni \xc5\xbee v antiki, v 17. stoletju pa je anti\xc4\x8dni motiv Dafnine preobrazbe v lovor upodobil avstrijski kipar Jakob Auer._NEWLINE_Kipa, ki uprizarjata be\xc5\xbee\xc4\x8do nimfo in Apolona, sta okrog leta 1714 izklesala brata Nicolas in Guillaume Coustou. Kipa sta bila prvotno namenjena Ludviku XVI., zdaj pa ju hranijo v Louvru. Med najlep\xc5\xa1e kiparske upodobitve tega mita pa sodi baro\xc4\x8dni marmornati kip Apolona in Dafne, ki ga je med letoma 1622 in 1625 izklesal Gian Lorenzo Bernini._NEWLINE_Motiv Apolona in Dafne pa je pustil svoj pe\xc4\x8dat tudi v glasbi. Tako je nem\xc5\xa1ki skladatelj H\xc3\xa4ndel napisal opero Apolon in Dafna, leta 1938 pa je Richard Strauss ustvaril opero Dafne. Zgodbo Apolona in Dafne pa skozi glasbo predstavlja tajvanska \xc5\xbeenska glasbena skupina S.H.E., in sicer v pesmi Dafne ali Lovorjeva boginja.\n_START_SECTION_\nLovor kot simbol pesni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nDafna pomeni v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini lovor, ki je veljal za Apolonu posve\xc4\x8deno drevo. \xc5\xbde pri Heziodu je bil lovor simbol pesni\xc5\xa1tva, vsevednosti in prero\xc5\xa1tva. Ravno te lastnosti pa so pripisane bogu Apolonu. Heziod v Teogoniji pripoveduje, kako so mu muze naro\xc4\x8dile, naj odtrga vejico lovora, v katerega so vdahnile bo\xc5\xbeansko pesni\xc5\xa1ko govorico in mu dale vednost o preteklih in prihodnjih dogodkih.\n_START_SECTION_\nPaolina Borghese v podobi nimfe Dafne\n_START_PARAGRAPH_\nPogost motiv v umetnosti je bil poleg Dafnine preobrazbe v lovor tudi nimfin beg pred Apolonom. V taki podobi se je dala naslikati tudi Paolina Borghese, Napoleonova sestra, poro\xc4\x8dena s Camillom Borghese. \xc5\xa0e danes je pomen te slike, ki jo je v 18. st. ustvaril Francoz Robert Lef\xc3\xa8vre, neznan, a vse ka\xc5\xbee, da Camillo ni izpolnjeval vseh zakonskih dol\xc5\xbenosti in so zato Paolino obkro\xc5\xbeali \xc5\xa1tevilni ljubimci, ki pa jih je le ste\xc5\xbeka skrivala. Paolino v podobi nimfe Dafne bi torej lahko razumeli kot podobo nedol\xc5\xbene in neomade\xc5\xbeevane \xc5\xbeenske, saj se je Dafna spremenila v lovor ravno zato, da bi lahko ohranila svojo \xc4\x8distost in nedotakljivost.\n_START_SECTION_\nNasin Program Apollo\n_START_PARAGRAPH_\nPo bogu Apolonu je bil poimenovan Nasin projekt Apollo program, ki je zajemal ameri\xc5\xa1ke vesoljske odprave z vesoljsko ladjo Apollo med letoma 1961 in 1972. Cilj vseh ekspedicij je bil pristanek na Luni. To je uspelo leta 1969 Apollu 11, ko je Neil Armstrong prvi\xc4\x8d stopil na Luno.\n_START_SECTION_\nAsteroida Apollo in Daphne\n_START_PARAGRAPH_\nPo Apolonu nosi ime tudi asteroid, ki ga je leta 1932 odkril Karl Wilhel Reinmuth in je poimenovan z mednarodnim imenom 1862 Apollo. Gre za prvega izmed Apolonskih asteroidov. Hermann Mayer Salomon Goldschmidt pa je leta 1856 odkril asteroid z mednarodnim imenom 41 Daphne, ki je dobil ime po nimfi Dafni."