b'\n_START_ARTICLE_\nEsperanto\n_START_SECTION_\nSlovnica\n_START_PARAGRAPH_\nEsperanto je bil ustvarjen na podlagi besedi\xc5\xa1\xc4\x8da indoevropskih jezikov, vendar je bil sestavljen tako, da bi se ga bilo \xc4\x8dim bolj preprosto nau\xc4\x8diti. Ima popolnoma pravilno slovnico in dovoljuje ustvarjanje velikega \xc5\xa1tevila besed s pomo\xc4\x8djo sestavljanja leksikalnih korenov in pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiridesetih afiksov. Iz korena\xc2\xa0\xc2\xa0san-\xc2\xa0(zdrav) lahko denimo ustvarimo besede, kot so: \xc2\xa0malsana\xc2\xa0(bolan), malsanulo\xc2\xa0(bolnik), malsanulejo\xc2\xa0(bolnica), sanigilo\xc2\xa0(zdravilo), sani\xc4\x9dinto\xc2\xa0(oseba, ki je ozdravljena bolezni), sanigejo\xc2\xa0(kraj za zdravljenje), malsaneto\xc2\xa0(mala bolezen), malsanego\xc2\xa0(ekstremna bolezen), malsanegulo(zelo bolna oseba), sanstato\xc2\xa0(stanje zdravja), sansento\xc2\xa0(ob\xc4\x8dutek zdravja), sanlimo\xc2\xa0(meja zdravja), malsanka\xc5\xadzanto\xc2\xa0(patogen), kontra\xc5\xadmalsanterapio (terapija proti bolezni),..._NEWLINE_Glavne besedne vrste (samostalniki, glagoli, pridevniki in prislovi) imajo vedno enake kon\xc4\x8dnice, ki pri\xc4\x8dajo o njihovi vrsti. _NEWLINE_Vsi samostalniki se kon\xc4\x8dajo na -o (domo: hi\xc5\xa1a, hundo: pes). _NEWLINE_Za tvorbo mno\xc5\xbeine je potrebno na konec besede dodati \xc4\x8drko -j (domoj: hi\xc5\xa1i, hi\xc5\xa1e, hundoj: psa, psi). Dvojine esperanto nima,_NEWLINE_Vsi pridevniki se kon\xc4\x8dajo na -a (bela: lep, lepa, lepo). _NEWLINE_Nedolo\xc4\x8dnik se kon\xc4\x8da na\xc2\xa0-i (brati: legi)  _NEWLINE_Kon\xc4\x8dnica za sedanjik je\xc2\xa0-as, za preteklik\xc2\xa0-is\xc2\xa0in za prihodnjik\xc2\xa0-os. (jaz berem: mi legas, jaz bom bral: mi legos, jaz sem bral: mi legis) Nepravilnih glagolov esperanto nima._NEWLINE_Velelniki se kon\xc4\x8dajo na \xc4\x8drko -u (beri!: legu!)_NEWLINE_Esperanto ima samo dva sklona: imenovalnik in to\xc5\xbeilnik. To nam dovoljuje, da poljubno spreminjamo besedni red v povedi ne da bi spremenili pomena. Razmerje med osebkom in predmetom je urejeno ve\xc4\x8dinoma s pomo\xc4\x8djo predlogov, ki se ve\xc5\xbeejo z imenovalnikom. Besedni red je precej pro\xc5\xbeen, najpogostej\xc5\xa1i pa je SVO (= osebek-povedek-predmet), naslednja najbolj obi\xc4\x8dajna zaporednost pa je OSV (= predmet-osebek-povedek).\n_START_SECTION_\nUradna raba esperanta\n_START_PARAGRAPH_\nEsperanto ni uradni jezik nobene uradno priznane dr\xc5\xbeave na svetu. V za\xc4\x8detku 20. stoletja so bili na\xc4\x8drti, da bi Nevtralni Moresnet postal prva dr\xc5\xbeava, kjer bi bil esperanto uradni jezik. Otok vrtnic je bila prva samorazgla\xc5\xa1ena mikro dr\xc5\xbeava na umetni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi v jadranskem morju nasproti Riminija, ki je leta 1968 uporabljala esperanto kot uradni jezik.  _NEWLINE_Kitajska vlada od leta 2001 uporablja esperanto na svojem spletnem dnevniku china.org.cn. Kitajska vlada prav tako oddaja v esperantu na radijski postaji China Radio International\xc2\xa0in izdaja spletni \xc4\x8dasopis \xc2\xa0El Popola \xc4\x88inio._NEWLINE_Radio Vatikan prav tako oddaja v esperantu in ima spletno stran tudi v esperantu._NEWLINE_Esperanto je delovni jezik veliko neprofitnih mednarodnih organizacij na\xc2\xa0primer Sennacieca Asocio Tutmonda, levo usmerjena politi\xc4\x8dna in kulturna organizacija\xc2\xa0ali  Education@Internet, ki je se razvila iz esperantske organizacije._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja organizacija je  Svetovna esperantska organizacija\xc2\xa0Na pobudo \xc5\xa1estnajst milijonov ljudi, ki so podpisali peticijo Organizaciji zdru\xc5\xbeenih narodov, v kateri se zavzemajo za pouk esperanta v \xc5\xa1olah po vsem svetu, v prepri\xc4\x8danju, da bi se s tem omogo\xc4\x8dilo bolj\xc5\xa1e sporazumevanje med narodi in da bi se z medsebojnim spoznavanjem utrdil mir na svetu, je bila na generalnem zasedanju Unesca, decembra 1954 v Montevideu, soglasno sprejeta resolucija, v kateri ta najvi\xc5\xa1ja organizacija za kulturo, znanost in prosveto priznava zasluge esperanta v kulturni izmenjavi v svetu. Na istem zasedanju je bila Svetovna esperantska organizacija (Universala Esperanto - Asocio) sprejeta med posvetovalne \xc4\x8dlane Unesca. _NEWLINE_Esperanto je tudi prvi jezik pou\xc4\x8devanja na eni univerzi in sicer na Mednarodni akademiji znanosti v San Marinu.'