b'\n_START_ARTICLE_\nCrmnica\n_START_PARAGRAPH_\nCrmnica  (srbsko in \xc4\x8drnogorsko \xd0\xa6\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb0) je zgodovinska pokrajina na jugu \xc4\x8crne gore. Razprostira se na podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine Bar. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pokrajine je Virpazar, ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo so \xc4\x8crnogorci, manj\xc5\xa1insko pa Srbi, po veroizpovedi so pravoslavni verniki.\n_START_SECTION_\nZemljepis\n_START_PARAGRAPH_\nCrmnica zemljepisno le\xc5\xbei na jugu \xc4\x8crne gore, med plemenom Pa\xc5\xa1trovi\xc4\x87i in Skadrskim jezerom. Na jugu je omejena s planinama Sutorman in Rumija. Crmnica je najbogatej\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje \xc4\x8crne gore.\n_START_SECTION_\nNaselja\n_START_PARAGRAPH_\nCrmnica obsega naslednjih 27 vasi: _NEWLINE_Boljevi\xc4\x87i, _NEWLINE_Bra\xc4\x87eni, _NEWLINE_Brijege, _NEWLINE_Bukovik, _NEWLINE_Donji Br\xc4\x8deli, _NEWLINE_Dupilo, _NEWLINE_Gluhi Do, Godinje, _NEWLINE_Gornji Br\xc4\x8deli, _NEWLINE_Komarno, _NEWLINE_Krnjice, _NEWLINE_Limljani, _NEWLINE_Ma\xc4\x8duge, _NEWLINE_Mikovi\xc4\x87i, _NEWLINE_Orahovo, _NEWLINE_Ovto\xc4\x8di\xc4\x87i, _NEWLINE_Popratnica, _NEWLINE_Seoca, _NEWLINE_Sotoni\xc4\x87i, _NEWLINE_Tomi\xc4\x87i, _NEWLINE_Trnovo, _NEWLINE_Utrg, _NEWLINE_Virpazar in_NEWLINE_Zabes\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi milega podnebja in plodnosti zemlje je bilo to podro\xc4\x8dje priljubljeno \xc5\xbee tekom zgodovine, saj so tukaj zetski vladarji postavljali svoje dvorce in samostane (manastirje)._NEWLINE_Prva omemba Crmnice je v Letopisu Popa Dukljana (Ljetopis Popa Dukljanina), v drugi polovici 12.stoletja, kjer se, kod ena izmed oblasti Zetske dr\xc5\xbeave v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini navaja  Cermeniza. V listini vranjinskemu samostanu srbskega kralja Vladislava iz leta 1242 omenjajo skoraj vsa naselja, vasi dana\xc5\xa1nje Crmnice, ki so bila takrat gosto naseljena. V njih so kot pastirji \xc5\xbeiveli tudi Arbanasi. V topografiji teh krajev so se tudi do danes obdr\xc5\xbeala arbana\xc5\xa1ka poimenovanja._NEWLINE_V osmanskem popisu 1582-1583 je bil registriran vilajet \xc4\x8crna gora (vilayet-i Kara Da\xc4\x9f), kot del skadarskega sand\xc5\xbeaka, z naslednjimi nahijami, s \xc5\xa1tevilnimi vasmi: Grbavci s 13 vasi, \xc5\xbdupa z 11, Malon\xc5\xa1i\xc4\x87i s 7, Pje\xc5\xa1ivci s 14, Cetinje s 16, Rijeka z 31, Crmnica z 11, Pa\xc5\xa1trovi\xc4\x87i s 36 in Grbalj z 9 vasmi; skupaj 148 vasi. _NEWLINE_Crmnica se je delila na sedem plemen in sicer Dupilo, Podgor, Br\xc4\x8deli, Sotoni\xc4\x87i, Boljevi\xc4\x87i, Limljani in Gluhi Do. Proces formiranja plemen se je kon\xc4\x8dal v 17. in v 18.stoletju. Del plemena Dupila se je priselil v 16. stoletju iz Vasojevi\xc4\x87ev. Plamenci v Boljevi\xc4\x87ih trdijo, da so iz Bosne, \xc5\xa0tijanovi\xc4\x87i in Nerand\xc5\xbei\xc4\x8di iz Primorja, Hajdukovi\xc4\x87i v Podgori so iz Hotija, \xc4\x90onovi\xc4\x87i v Br\xc4\x8delih iz Miridita, Ili\xc4\x8dkovi\xc4\x87i so Ku\xc4\x8di, medtem, ko so Popovi\xc4\x87i iz Skadra. V Limljanih \xc5\xbeivi staro bratstvo Kisi\xc4\x87i. Iz plemena Boljevi\xc4\x87i je bil v 17. stoletju vladika Rufim. Iz istega plemana je tudi vladika Arsenije Plamenac, ki je v obdobju med 1781 in 1784 vladal v \xc4\x8crni gori._NEWLINE_Zaradi bli\xc5\xbeine \xc5\xbdabljaka, Bara in Skadra je bila Crmnica na stalnem udaru Turkov, ter je bila od njih veliko bolj odvisna kod ostali deli \xc4\x8crne gore.\n_START_SECTION_\nCrmnica med Drugo svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nCrmni\xc5\xa1ki partizani so med drugo svetovno vojno imeli okoli 500 \xc5\xbertev. \xc5\xbde pred vstajo 13. julija 1941 so partizani pod tlemi \xc4\x8ditalnice skrili 72 pu\xc5\xa1k, 2 pu\xc5\xa1komitraljeza, 1 mitraljez, 6 zabojev municije in 5 zabojev ro\xc4\x8dnih bomb. Za to skladi\xc5\xa1\xc4\x8de sta bila odgovorna Bla\xc5\xbeo Ljutica in Jovan Tomovi\xc4\x87. Enaka koli\xc4\x8dina oro\xc5\xbeja in municije je bila skrita v vasi Limljani. Medtem, ko je bilo v Seocih skrito okoli 50 pu\xc5\xa1k, 2 pu\xc5\xa1komitraljeza in ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina municije in bomb. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8de je varoval Milo M. Orlandi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a gospodarska dejavnost je kmetijstvo, predvsem vinogradni\xc5\xa1tvo. Na tem podro\xc4\x8dju uspeva ve\xc4\x8d vrst sadja in hkrati je to najve\xc4\x8dje vinorodno podro\xc4\x8dje v \xc4\x8crni gori. Tukaj vzgajajo avtohtono sorto grozdja Vranac. Po podatkih FAO (Mednarodne organizacije za prehrano in kmetijstvo) Zdru\xc5\xbeenih narodov iz leta 2014 so v \xc4\x8crni gori pridelali 16.000 tiso\xc4\x8d ton vina,  prete\xc5\xbeno znamke Vranac. Najve\xc4\x8dji proizvajalec je viska klet Planta\xc5\xbee d.d. s sede\xc5\xbeem v Podgorici, ki poleg Vranca ponuja od rde\xc4\x8dih vin \xc5\xa1e Vranac Pro Code, Merlot in Cabernet ter od belih Chardonnay in Krsta\xc4\x8d. _NEWLINE_V Crmnici so tudi manj\xc5\xa1a nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da petroleja.'