b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1an Ludvik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani \xc4\x8de\xc5\xa1ki gimnaziji na Dunaju je \xc5\xa1tudiral bohemistiko, germanistiko in bibliotekarstvo na Karlovi univerzi v Pragi, od leta 1940 pa tudi slovenistiko in primerjalno knji\xc5\xbeevnost v Ljubljani. Leta 1944 je diplomiral. _NEWLINE_Med letoma 1942 in 1943 je bil v italijanski internaciji. Od 1944 do 1954 je delal kot bibliotekar v NUK-u, od leta 1952 pa je bil honorarni predavatelj za nem\xc5\xa1ko zgodovinsko slovnico na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Izpopolnjeval se je na univerzah v G\xc3\xb6ttingenu (1952) in Heidelbergu (1955/56), leta 1955 pa je doktoriral z disertacijo Nem\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani do leta 1790 (COBISS)._NEWLINE_Do 1983 je na Filozofski fakulteti predaval nem\xc5\xa1ki jezik in nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost, od 1966 kot izredni in od 1973 kot redni profesor. Od 1962 do 1983 je bil predstojnik oddelka za nem\xc5\xa1ki jezik in nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost. Znanstveno je prou\xc4\x8deval predvsem zgodovino nem\xc5\xa1kih potujo\xc4\x8dih gledali\xc5\xa1kih skupin v Sloveniji v 17. in 18. stoletju, etimolo\xc5\xa1ka vpra\xc5\xa1anja iz zgodovine slovensko-nem\xc5\xa1kih jezikovnih stikov, iz literarne zgodovine pa obdobje Franceta Pre\xc5\xa1erna in Matije \xc4\x8copa ter vpra\xc5\xa1anja iz slovenske folklore._NEWLINE_Prve pesmi, pisane v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini, je objavil v dunajskem listu \xc3\x9at\xc4\x9bcha. Po prihodu v Ljubljano se je pridru\xc5\xbeil mlaj\xc5\xa1emu rodu pesnikov, ki so se zbirali okoli revije Dom in svet, in s pesmimi sodeloval tudi v Modri ptici, Mladiki, Umetnosti, Obzorjih, po 1945 v Novem svetu, Na\xc5\xa1i sodobnosti, Sodobnosti, Novih obzorjih, Dialogih. V poeziji prehaja od zgodnjega optimizma prek vojnih grozot k bivanjskim vpra\xc5\xa1anjem posameznikove razpetosti med osebnim in splo\xc5\xa1nim, iz katere i\xc5\xa1\xc4\x8de izhod v novem upanju. Z oblikovno strogo vezanimi rimami je pogosto  obnavljal starej\xc5\xa1e pesni\xc5\xa1ke oblike iz francoske in italijanske knji\xc5\xbeevnosti. Prevajal je poezijo iz evropske romantike (Goethe, Adam Mickiewicz, Karel Hynek M\xc3\xa1cha) in novej\xc5\xa1ih knji\xc5\xbeevnosti (Aleksander Blok, Peter Bezru\xc4\x8d, Jaroslav Durych) ter srednjeve\xc5\xa1ko in moderno nem\xc5\xa1ko poezijo. Prevedel je spomine Ernestine Jelov\xc5\xa1ek na Pre\xc5\xa1erna (1986) in Izbrane spise I A. Fistra (1987). V \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevajal pesmi Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da._NEWLINE_Priznanja, ki jih je dobil, so: Goethejeva medalja v zlatu (Nem\xc4\x8dija), Orden rada z zlatim vencem, odlikovanje Prosvetnega dru\xc5\xa1tva Braslov\xc4\x8de, Nagrada Kidri\xc4\x8devega sklada itd.'