b'\n_START_ARTICLE_\nKapela (zvezda)\n_START_SECTION_\nNomenklatura\n_START_PARAGRAPH_\n\xce\xb1 Aurigae (latinizirano v Alfa Aurigae) je Bayerjevo poimenovanje tega zvezdnega sistema. Ima tudi Flamsteedovo poimenovanje: 13 Aurigae. Poimenovana je tudi v raznih zvezdnih katalogih, kot so ADS 3841, CCDM J05168+4559 in WDS J05167+4600. Kot relativno bli\xc5\xbenji zvezdni sistem je Kapela tudi v Gliese-Jahreissovem katalogu z oznako GJ 194 za svetli orjakinji in GJ 195 za manj svetli rde\xc4\x8di pritlikavki._NEWLINE_Tradicionalno ime Kapela je v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini (majhna) koza; alternativno ime Capra pa se je uporabljalo v klasi\xc4\x8dni dobi. Leta 2016 je Mednarodna astronomska zveza (IAU) naredila Skupino za dolo\xc4\x8danje novih imen zvezd (Working Group on Star Names - WGSN) da katalogizira in standardizira imena zvezd. WSGN-jev prvi bilten, ki je iz\xc5\xa1el julija 2016, je vseboval tabele dveh skupin zvezd, ki jih je skupina poimenovala; vseboval je tudi ime za na\xc5\xa1o zvezdo - Capella (slovensko - Kapela). Zdaj je tako poimenovana tudi v IAU katalog imen zvezd. Katalog nam pove, da je Capella drugo ime za \xce\xb1 Aurigae Aa.\n_START_SECTION_\nZvezdni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko zvezd se nahaja v obmo\xc4\x8dju velikem par kotnih minut, ki ga pokriva Kapela in so bile ozna\xc4\x8dene kot povezane med sabo. Washingtonov katalog dvojnih zvezd je ozna\xc4\x8dil komponente A, B, C, D, E, F, G, H, I, L, M, N, O, P, Q in R, med njimi se s prostim o\xc4\x8desom vidi le komponento A. Ve\xc4\x8dina njih je le navidezno povezanih, a ozek par rde\xc4\x8dih pritlikavk H in L je na enaki razdalji kot svetla komponenta A in se premikajo po vesolju skupaj z njo. Kapela A je sama po sebi spektroskopska binarna zvezda s komponentami Kapela Aa in Kapela Ab, obe sta orjakinji. Par orjakinj je od para rde\xc4\x8dih pritlikavk oddaljen za 723\xcb\x9d._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki astronom Robert Burnham ml. je opisal velikostni model, kjer sta bili komponenti Kapele A predstavljeni kot dve sferi, veliki 13 in 7 in\xc4\x8dev (33,0 in 17,8 cm) ter oddaljeni 10 \xc4\x8devljev (3,048 m). Rde\xc4\x8di pritlikavki sta bili potem veliki vsaka po 0,7 in\xc4\x8dev (1,8 cm), oddaljeni med sabo pa 420 \xc4\x8devljev (128,016 m). V tem merilu sta bila dva para med sabo oddaljena 21 milj (33.796 km).\n_START_SECTION_\nKapela A\n_START_PARAGRAPH_\nKapelo A sestavljata dve rumeni stari zvezdi, ki kro\xc5\xbeita ena okoli druge v 104,02128 \xc2\xb1 0,00016 dneh z veliko polosjo veliko 111,11 \xc2\xb1 0,10 milijona km (0,74272 \xc2\xb1 0,00068 AU), kar je pribli\xc5\xbeno razdalja med Venero in Soncem. Par se binarno ne prekriva; navidezno se z Zemlje zdi, kot da se zgre\xc5\xa1ita. Orbita je dolo\xc4\x8dena izredno natan\xc4\x8dno. Zvezdi kljub vsemu nista dovolj blizu, da bi ena zvezda po\xc5\xbeirala material druge, tudi med stanjem rde\xc4\x8de orjakinje primarne zvezde._NEWLINE_Dogovorjeno je, da ima hladnej\xc5\xa1a in izsevnej\xc5\xa1a komponenta Aa spektralni tip nekje med G2 in K0. Bolj vro\xc4\x8da komponenta Ab ima dolo\xc4\x8den spektralni tip nekje med poznim (hladnej\xc5\xa1im) F in ranim (toplej\xc5\xa1im) G. Obe zvezdi spadata v III. razred - razred orjakinj. V skupnem spektru dominira primarna zvezda zaradi ostrej\xc5\xa1ih \xc4\x8drt; \xc4\x8drte druge zvezde so zaradi hitrega vrtenja meglene in razmazane. Skupni spektralni razred je pribli\xc5\xbeno G3III predvsem zaradi hladnej\xc5\xa1e komponente Aa. Najbolj priznana razreda sta na splo\xc5\xa1no K0III in G1III, starej\xc5\xa1e vrednosti pa se gibljejo med G5IIIe + G0III v Katalogu svetlih zvezd in G8III + G0III po Eggenu. Kjer je vsebina jasna, sta te dve komponenti ozna\xc4\x8deni kot A in B.\n_START_SECTION_\nKapela HL\n_START_PARAGRAPH_\nSedma komponenta Kapele, imenovana Kapela H je fizikalno povezana s primarno zvezdo. Trenutno je v stanju rde\xc4\x8de pritlikavke in je od orjakinj lo\xc4\x8dena za okoli 10.000 AU. Ima svojega spremljevalca, \xc5\xa1e temnej\xc5\xa1o rde\xc4\x8do pritlikavko, ki je bila od nje ob odkritju 1935 oddaljena 1,8\xcb\x9d. Osem let kasneje sta se lo\xc4\x8dili narazen na 3,5\xcb\x9d, kar so \xc5\xbee predvideli iz zna\xc4\x8dilnosti orbite. Imenovana je Kapela L. Gliesse-Jahreissov katalog bli\xc5\xbenjih zvezd je poimenoval ta binarni sistem kot GJ 195, komponenti pa GJ 195 A in B.'