b'\n_START_ARTICLE_\nVi\xc5\xa1egrad, Praga\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1egrad je le nekaj ve\xc4\x8d kot 3\xc2\xa0km jugovzhodno od pra\xc5\xa1kega gradu na desnem bregu reke Vltave. Pankr\xc3\xa1cka ravnina le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 230 m in se razteza na severozahod, to je pribli\xc5\xbeno 600 m dolg rt, zagozdena je med reko Vltavo in dolino potoka Boti\xc4\x8d. Severna, zahodna in ju\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja hriba so zelo strma, na jugozahodnem robu je 42 m visoka skala iz ordovicijskih skrilavcev, ki padajo neposredno v reko. Na tej to\xc4\x8dki je najve\xc4\x8dja globina na celotnem ozemlju Prage. Z vrha skale je zelo lep razgled na Prago in Vltavo, je ena najlep\xc5\xa1ih naravnih razglednih to\xc4\x8dk v Pragi.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i dokaz naselitve Vi\xc5\xa1egrada so arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz obdobja eneolita ob koncu 4. in v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. To so ostanki kulture lijakastih \xc4\x8da\xc5\xa1 (datirani okoli 3200\xe2\x80\x933000 pr. n. \xc5\xa1t.) kulture \xc5\x98ivn\xc3\xa1\xc4\x8d (2500\xe2\x80\x932300 pr. n. \xc5\xa1t.). \xc5\xa0tevilna podobna naselja v Pragi, kot so Z\xc3\xa1mka, \xc5\xa0\xc3\xa1rka in Butovice, so dokumentirana, utrdba Vi\xc5\xa1egrada pa ni. Pomembnih ugotovitev iz drugih obdobjih ni, pojavljajo se samo v prvi polovici 10. stoletja. Manj\xc5\xa1e sledi zgodnje slovanske poselitve iz 6. in 7. stoletja ka\xc5\xbeejo lon\xc4\x8denina in celo ostanki dveh naslednjih stoletij, kar je v popolnem nasprotju z Vi\xc5\xa1egradom kot zgodnjim mestom \xc4\x8de\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavnosti v srednjeve\xc5\xa1kih legendah.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki Vi\xc5\xa1egrada\n_START_PARAGRAPH_\nDo 10. stoletja ni bilo sledov sedanjega Vi\xc5\xa1egrada. Na\xc5\xa1li so \xc5\xa1tevilne ostanke lon\xc4\x8denine na razli\xc4\x8dnih krajih hriba, ostajajo obzidje iz kamnitega zidu na severnem robu dana\xc5\xa1njih Karlachovih nasadov in temelji cerkve v obliki gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea pod baziliko sv. Lovrenca, ohranjeno v stavbi sedanje stare dekanije. Ta stavba je datirana v pribli\xc5\xbeno 80. do 90. leta 10. stoletja. Vse te ugotovitve in tudi pisni viri ka\xc5\xbeejo, da je Vi\xc5\xa1egrad pribli\xc5\xbeno stoletje mlaj\xc5\xa1i od pra\xc5\xa1kega gradu (prvotno je bil tam grad \xc2\xbbChrasten \xe2\x80\x93 ... quam moderno nuncupant Wissegrad, tunc avtem ab arbustis traxerat nomen Hvrasten). Zapisi o obstoju Vi\xc5\xa1egrada (v obliki VVISEG, WISEG, VVISEGRAD, VAISGRAD itd.) se prvi\xc4\x8d pojavijo kot napis na hrbtni strani kovancev iz konca vladavine Boleslava II. Pribli\xc5\xbeno med 992 in 1012 so Boleslav II., Boleslav III. in Jaromir kovali denar, druga\xc4\x8de je Vi\xc5\xa1egrad omenjen \xc5\xa1ele v zgodnjih letih 11. stoletja. Kronist Kozma za leti 1003 in 1004 pi\xc5\xa1e, da je princ Jaromir okreval v Vi\xc5\xa1egradu in da so ostali zvesti Boles\xc5\x82avu. Tudi Thietmar iz Merseburga za leto 1004 navaja, da je bilo zvonjenje v Vi\xc5\xa1egradu znak za izgon Poljakov iz Prage. Natan\xc4\x8den potek utrdb iz tega obdobja ni znan zaradi poznej\xc5\xa1ih sprememb in je ocenjen na 9 do 10 hektarjev._NEWLINE_Avgusta 2014 so arheologi odkrili pribli\xc5\xbeno 150 metrov od bazilike svetega Petra in Pavla temelje ene najve\xc4\x8djih cerkva v srednji Evropi iz leta okoli 1000. Kvadratne oblike s tremi apsidami s povr\xc5\xa1ino 230 m\xc2\xb2 veljajo za najve\xc4\x8djo cerkev tistega \xc4\x8dasa na obmo\xc4\x8dju zahodnih Slovanov in je 40 odstotkov ve\xc4\x8dja od nekdanje rotunde svetega Vida. Tloris ka\xc5\xbee, da je bila stavba v bizantinskem slogu.\n_START_SECTION_\nKraljeva rezidenca\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je dinastija P\xc5\xa1emislov naselila na sedanjem mestu pra\xc5\xa1kega gradu, sta dva gradova vzdr\xc5\xbeevala nasprotovanja vplivnih podro\xc4\x8dij pribli\xc5\xbeno dve stoletji. To je bil drugi sede\xc5\xbe \xc4\x8de\xc5\xa1kih vladarjev, zgrajen na strmi skali tik nad desnim bregom reke Vltave v 10. stoletju. Vi\xc5\xa1ek je Vi\xc5\xa1egrad dosegel v drugi polovici 11. stoletja, ko je Vratislav prenesel svoj sede\xc5\xbe iz pra\xc5\xa1kega gradu, prvotna utrdba je bila predelana kot kompleks obse\xc5\xbenega kraljevega luksuznega domovanja, cerkev in sede\xc5\xbe kapitlja. Obdobje rasti se je kon\xc4\x8dalo okoli leta 1140, ko je princ Sob\xc4\x9bslav preselil svoj sede\xc5\xbe nazaj na pra\xc5\xa1ki grad._NEWLINE_Ko je sveti rimski cesar Karel IV. v za\xc4\x8detku 14. stoletja za\xc4\x8del graditi pra\xc5\xa1ki grad v sedanjih razse\xc5\xbenostih, je bil slab\xc5\xa1i vi\xc5\xa1egrajski grad opu\xc5\xa1\xc4\x8den kot kraljevi dom. Pozneje je Karel IV. celoten kompleks obnovil in dodal nove utrdbe z dvojimi vrati, zgrajena je bila kraljeva pala\xc4\x8da, medtem ko je bila pala\xc4\x8da svetnikov Petra in Pavla popravljena. Na za\xc4\x8detku husitskih vojn so Husiti Vi\xc5\xa1egrad osvojili in ga leta 1420 oplenili. Ponovno so ga leta 1448 oplenili vojaki kralja Jurija Pod\xc4\x9bbradija. Grad je bil nato opu\xc5\xa1\xc4\x8den in ostal uni\xc4\x8den. Prenovo je do\xc5\xbeivel v 17. stoletju, ko je habsbur\xc5\xa1ka monarhija prevzela \xc4\x8ce\xc5\xa1ko po tridesetletni vojni. Leta 1654 so ga preoblikovali v baro\xc4\x8dno trdnjavo in je postal center za usposabljanje avstrijske vojske, pozneje pa je bil vklju\xc4\x8den v baro\xc4\x8dno obzidje okoli Prage._NEWLINE_Sedanja oblika Vi\xc5\xa1egrada kot utrjenega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da z mo\xc4\x8dnim ope\xc4\x8dnim obzidjem, trdnjavo in vrati Tabor in Leopold, je posledica baro\xc4\x8dnega preoblikovanja. Cihelna Br\xc3\xa1na (Ope\xc4\x8dna vrata) je struktura sloga empire iz leta 1841. Glavni del vrat \xc5\xa0pi\xc4\x8dka, deli romanskega mostu in poru\xc5\xa1enega gotskega razglednega stolpa so znani kot Libu\xc5\xa1ina l\xc3\xa1ze\xc5\x88 (Libu\xc5\xa1ina kopel), iz srednjega veka so se ohranili le fragmenti. Romanska rotunda svetega Martina datira v drugo polovico 11. stoletja. Cerkev svetega Petra in Pavla iz 11. stoletja, ki stoji nad Vi\xc5\xa1egradom, je bila predelana v drugi polovici 14. stoletja in \xc5\xa1e enkrat leta 1885 in 1887 v neogotskem slogu. Vi\xc5\xa1egrad in obmo\xc4\x8dje okoli njega sta postala del prestolnice leta 1883. Obmo\xc4\x8dje je eno od katastrskih okrajev mesta.\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1egrad danes\n_START_PARAGRAPH_\nZ 21. stoletjem je Vi\xc5\xa1egrad postal javni park in priljubljen kraj za rekreacijo in praznovanja, kot je silvestrovanje.'