b'\n_START_ARTICLE_\nBombardiranje Bruslja\n_START_PARAGRAPH_\nBombardiranje Bruslja francoskih vojakov Ludvika XIV. 13., 14. in 15. avgusta 1695 ter posledi\xc4\x8dno po\xc5\xbear sta bila najbolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da dogodka v celotni zgodovini Bruslja.  Veliki trg skupaj s tretjino stavb v mestu je bil uni\xc4\x8den. Obnova mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v naslednjih letih je zelo spremenila videz mesta in pustila \xc5\xa1tevilne sledi, vidne \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Bombardiranje je bilo del devetletne vojne. Francoske sile so upale, da bodo lahko z bombardiranjem ali gro\xc5\xbenjo Bruslju preusmerile zavezni\xc5\xa1ke enote iz obleganega Namurja. Strategija je bila neuspe\xc5\xa1na in noben voja\xc5\xa1ki uspeh ni bil dose\xc5\xbeen zaradi bombardiranja, le Ludvik XIV. je bil ob dober ugled zaradi barbarskega dejanja.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nV 17. stoletju, ki so ga Francozi imenovali veliko stoletje, je bilo za prebivalce ju\xc5\xbene Nizozemske vse prej kot veliko. V tem obdobju je ta regija do\xc5\xbeivela zaporedje vojn in uni\xc4\x8denja, ki so jih poslab\xc5\xa1ale velike vojske, ki so se preseljevale skozi regijo v velikih koli\xc4\x8dinah. Leta 1695, skoraj \xc5\xa1tirideset let po bitki za Dunkirk leta 1658, je Francija za\xc4\x8dela svojo politiko ozemeljske \xc5\xa1iritve. Ta \xc5\xa1iritev je povzro\xc4\x8dila postopno priklju\xc4\x8ditev \xc5\xa1panskih posesti francoskemu severu. Potekale so vojne, ustanovljene in pretrgane so bile zveze, utrdbe so se nenehno spreminjale. Devetletna vojna je divjala od leta 1688. Nasproti Franciji je bila velika evropska koalicija, velika aliansa (ali augsbur\xc5\xa1ka liga) z vodjo Viljemom III. Oranskim, voditeljem Nizozemske in kmalu kraljem Anglije. Poleg Viljema so se borili tudi \xc5\xa0panija, \xc5\xa0vedska, Sveto rimsko cesarstvo in \xc5\xa1tevilni volilni knezi, med njimi Maksimilijan II. Emanuel, volilni knez Bavarske, guverner \xc5\xa0panske Nizozemske._NEWLINE_Julija 1695 je mesto Namur, ki ga je Francija zasedala tri leta, oblegal Viljem III. na \xc4\x8delu zavezni\xc5\xa1ke vojske. Po smrti vojvode Luksembur\xc5\xa1kega je francosko vojsko vodil vojvoda Villeroi, osrednji strateg, ki je bil blizu kralju. Kralj, razdra\xc5\xbeen nad nedavnimi dogodki, je pozval Villeroia, naj uni\xc4\x8di Brugge ali Gent z nepri\xc4\x8dakovanim napadom. Villeroi je namesto tega predlagal bombardiranje Bruslja, ki bi imelo ve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek na sovra\xc5\xbenika, pritegnili bi ga v mesto, v katerem bi jih Francozi lahko strate\xc5\xa1ko napadli.\n_START_SECTION_\nPriprave\n_START_PARAGRAPH_\nKonec julija je Villeroi poslal kralju zahtevo za oskrbo, ki jo je pripravil vodja artilerije. Ocenil je, da bi potrebovali 12 topov, 25 mo\xc5\xbenarjev, 4000 topovskih krogel, 5000 eksplozivnih granat, veliko smodnika, svin\xc4\x8denih izstrelkov, ro\xc4\x8dnih bomb in detonatorjev ter 900 vozov za prevoz. Poleg tega bi potrebovali tovorni konvoj, ki bi lahko oskrboval vojsko s skoraj 70.000 mo\xc5\xa1kimi z oro\xc5\xbejem in hrano. Vojne potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine in vojaki so bili v glavnem iz francoskih garnizonov in trdnjav v regiji. 7. julija je Villeroi zapustil Mons in se odpravil v Bruselj s skoraj 1500 vozovi._NEWLINE_Ti manevri niso minili neopa\xc5\xbeeno, saj je Villeroi dovolil, da so bili njegovi nameni znani zavezni\xc5\xa1ki vojski, ki je oblegala Namur. 3. avgusta je bilo pri obleganju razgla\xc5\xa1eno premirje, da bi lahko oskrbeli ranjene in obnovili citadelo. Po \xc5\xa1estih dneh se je obleganje nadaljevalo z obema vodjema Viljemom III. in Maksimilijanom II. Emanuelom. Le majhna vojska princa Vaudemonta je lahko blizu mesta Gent nadzirala ceste, ki so vodile v Bruselj. Imel je samo 15.000 mo\xc5\xa1kih, ki so se bili prisiljeni umakniti, ko so se soo\xc4\x8dili z veliko ve\xc4\x8djo silo Villeroia. Francoska vojska je pri\xc5\xa1la v bli\xc5\xbeino Bruslja 11. avgusta in se postavila na hrib zahodno od mesta. Bruselj se ni mo\xc4\x8dno branil, saj njegovo obzidje ni omogo\xc4\x8dalo primerne obrambe kljub izbolj\xc5\xa1avam, ki so jih naredili \xc5\xa0panci v prej\xc5\xa1njem stoletju. Francozi so zlahka prevzeli dva vhoda, Flandrijska in Anderlechtska vrata, in nato namestili svojo artilerijo v bli\xc5\xbeini._NEWLINE_13. julija je Villeroi poslal pismo Filipu Fran\xc3\xa7oisu de Berghesu, voja\xc5\xa1kemu guvernerju Bruslja. Ker je upal, da bodo zavezni\xc5\xa1ke armade od\xc5\xa1le iz Namurja, ni bilo mogo\xc4\x8de razumno uporabiti utemeljitve za napad na civilno prebivalstvo v sorazmerno nebranjenem mestu kot pretvezo za bombardiranje, ki je bil povra\xc4\x8dilni ukrep za bombardiranje francoskih mest vzdol\xc5\xbe Rokavskega preliva angle\xc5\xa1ke flote. V \xc5\xa1estih urah je pismo, ki je napovedalo bombardiranje, to potrdilo, poleg tega pa je prosil tudi za lokacijo \xc5\xbeene Maksimiljana Emanuela Tereze Kunegunde, h\xc4\x8derke poljskega kralja Jana III. Sobieskega, nevtralnega v konfliktu, saj je francoski kralj prepovedal, da bi jo obstreljevali. Princ Berghes je zaprosil za 24-urni odlog in se skliceval na zahtevo, da bo Viljem Oranski prenehal bombardirati francoska obalna mesta. Prav tako je Villeroia prosil, naj razmisli o ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju nad Brusljem, saj je bila za bombardiranje francoskih mest v celoti kriva Anglija. Villeroi se je  nasmehnil in rekel:\xc2\xa0\xc2\xbb... mi ni dal (kralj) pooblastila za sklenitev pogodbe s princem Oranskim.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nOgenj\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoske baterije so za\xc4\x8dele streljati tik pred sedmo zve\xc4\x8der. Prve za\xc5\xbeigalne bombe in granate so prizadele ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1, ki so se v\xc5\xbegale, po\xc5\xbear se je hitro raz\xc5\xa1iril med ozkimi ulicami, ki so jih gosto obrobljale hi\xc5\xa1e in delavnice, ki so bile delno narejene iz lesa._NEWLINE_Samo tri obrambne baterije, name\xc5\xa1\xc4\x8dene na zahodni obrambni liniji mesta , so posku\xc5\xa1ale vrniti ogenj, vendar niso imele smodnika, streliva in strelcev. Nekaj salv topov in kasneje kamnitih krogel, ki so jih bruseljske milice lahko izstrelile, so kljub temu ubile okrog 35 francoskih vojakov , vendar niso mogle upo\xc4\x8dasniti bombardiranja._NEWLINE_Mestna oblast je do zadnje minute verjela, da se je mogo\xc4\x8de najhuj\xc5\xa1emu izogniti, zato je prebivalstvo pozvala, naj ostane doma z vedri vode, tako da bo pripravljeno pogasiti ogenj in prepre\xc4\x8diti \xc5\xa1irjenje. To se je hitro pokazalo za neuporabno in pani\xc4\x8dni prebivalci so posku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1iti svoje najdragocenej\xc5\xa1e stvari in pobegniti na vi\xc5\xa1je predele mesta vzhodno od doline Senne. Nemo\xc4\x8dna mno\xc5\xbeica je gledala ogenj iz parka ob vojvodski pala\xc4\x8di. Sredi no\xc4\x8di je bilo celotno srce mesta v plamenih, vklju\xc4\x8dno s kamnitimi zgradbami Velikega trga in njegove okolice, mestna hi\xc5\xa1a, ki so jo oblasti zapustile in katere stolp je francosko topni\xc5\xa1tvo uporabljalo kot tar\xc4\x8do, Pekovska hi\xc5\xa1a, R\xc3\xa9colletov samostan in cerkev svetega Nikolaja, katere zvon je padel in zdrobil sosednje hi\xc5\xa1e. Maks Emmanuel, ki se je naklju\xc4\x8dno vrnil iz Namurja, si je zaman prizadeval organizirati u\xc4\x8dinkovit odpor in ohraniti red._NEWLINE_Zjutraj 14. avgusta se je obstreljevanje ustavilo dovolj dolgo, da so Francozi obnovili svoje baterije. Govorice, da bi se Francozi odlo\xc4\x8dili za nove cilje, so se hitro raz\xc5\xa1irile in v zmedi so prebivalci prepeljali svoje stvari v dele mesta, ki so \xc5\xbee bili prizadeti. Vsi so bili uni\xc4\x8deni, ko se je bombardiranje nadaljevalo._NEWLINE_Nadaljevanje bombardiranja je bilo \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e na \xc5\xa1e ve\xc4\x8djem obmo\xc4\x8dju: na severu, proti Mintu in dominikanskemu samostanu, v katerem je bilo shranjeno veliko pohi\xc5\xa1tva, dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, umetni\xc5\xa1kih in dru\xc5\xbeinskih arhivov, vse je bilo izgubljeno pod ru\xc5\xa1evinami. Na vzhodu se je strah \xc5\xa1iril, da bo uni\xc4\x8dena stolnica svetega Mihaela in Gudule in njeno bogastvo evakuirano. Obmo\xc4\x8dje okrog dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Bruselj-Central in kapele Marije Magdalene Bruseljske je bilo v plamenih, R\xc3\xa9colletov samostan, ki je bil \xc5\xbee pred tem zadet, je bil skoraj povsem uni\xc4\x8den. Uni\xc4\x8denje je zajelo bolni\xc5\xa1nico svetega Janeza in pono\xc4\x8di cerkev Na\xc5\xa1e gospe. Do 15. avgusta dopoldne je bilo celotno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta ena sama \xc5\xbeerjavica. Da bi Maks Emmanuel prepre\xc4\x8dil \xc5\xa1irjenje ognja in ohranil okoli\xc5\xa1ko mesto, je  uporabil smodnik za ru\xc5\xa1enje \xc5\xa1tevilnih stavb, da bi ustvaril protipo\xc5\xbearno preseko v okolici prizadetega obmo\xc4\x8dja kljub mo\xc4\x8dnemu nasprotovanju lastnikov zgradb._NEWLINE_Francoske baterije niso prenehale streljati do sredine dneva, to je po 48 urah bombardiranja.\n_START_SECTION_\nObseg nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nKer so ljudje imeli dovolj \xc4\x8dasa, da so se zatekli vzhodno od mesta, je bombardiranje povzro\xc4\x8dilo le nekaj \xc5\xbertev. Noben vir nima natan\xc4\x8dne \xc5\xa1tevilke, vendar se zdi, da je bilo \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev v primerjavi z \xc5\xbertvami drugih bitk majhno. Kljub temu obstajajo zapisi o mo\xc5\xa1kem, ki je bil ubit v prvem navalu, dveh mlaj\xc5\xa1ih bratih, ki sta ostala pod ru\xc5\xa1evinami samostana, \xc5\xa1tirih bolnikih, ki so \xc5\xbeivi zgoreli v bolni\xc5\xa1nici svetega Janeza, in dveh prebivalcih, ki sta posku\xc5\xa1ala re\xc5\xa1iti svoje posesti in ostala pod ru\xc5\xa1evinami._NEWLINE_\xc5\xa0kodo, ki jo je povzro\xc4\x8dilo bombardiranje, je dokumentiral lokalni umetnik Augustin Coppens, katerega hi\xc5\xa1a je bila tudi uni\xc4\x8dena. Coppens je pri\xc5\xa1el na ulice v Bruslju in podrobno risal grozno uni\xc4\x8denje svojega doma\xc4\x8dega kraja. Vrezal je 12 risb, nekatere s pomo\xc4\x8djo prijatelja Richarda van Orleyja. Plo\xc5\xa1\xc4\x8de so bile v Bruslju objavljene v letu bombardiranja pod naslovom Perspektives des Ruines de la Ville de Bruxelles. Tiskane slike je v razli\xc4\x8dnih velikostih in barvah reproduciral tudi nem\xc5\xa1ki graver Peter Schenk starej\xc5\xa1i v Amsterdamu. Tiski imajo pomembno dokumentarno vrednost o vplivu bombardiranja. _NEWLINE_Kulturne in materialne izgube so bile neverjetne. Narejene so bile \xc5\xa1tevilne ocene \xc5\xa1kode . Po podatkih virov je bilo uni\xc4\x8denih med 4000 in 5000 stavbami, kar je tretjina stavb v mestu. Veliko jih je bilo v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju, v katerem je bila uni\xc4\x8dena skoraj vsaka stavba._NEWLINE_Cele ulice so bile povsem prekrite z ru\xc5\xa1evinami. Lesene hi\xc5\xa1e so zgorele, ostali so samo zidovi in dimniki iz kamna. Na seznamu stavb, ki so pre\xc5\xbeivele, so bile javne stavbe in cerkve iz kamna in opeke._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinska umetnostna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki se je zbirala stoletja, je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana. Nemogo\xc4\x8de je oceniti \xc5\xa1tevilo umetni\xc5\xa1kih del v stavbah, ki so jih uni\xc4\x8dili. Med izgubami so bile bruseljske tapiserije, pohi\xc5\xa1tvo in risbe ter slike umetnikov, kot so Rogier van der Weyden, Rubens, Anthony van Dyck in Bernard van Orley. Veliko zgodovine mesta je bilo prav tako izgubljeno, saj je bil uni\xc4\x8den velik del arhiva._NEWLINE_Po vseh ocenah je bila \xc5\xa1koda ogromna. En teden po katastrofi je bila ocenjena na 30 milijonov florinov . Po nuncijevem poro\xc4\x8dilu pape\xc5\xbeu je bila \xc5\xa1koda 50 milijonov. Za primerjavo, letna najemnina navadne nove hi\xc5\xa1e je bila med 120 in 150 florinov, medtem ko je nakup ene zna\xc5\xa1al okrog 2000 florinov. To je mogo\xc4\x8de primerjati z nakupno ceno v vrednosti okoli 200 000 evrov danes , kar skupno \xc5\xa1kodo po zelo grobi sodobni vrednosti ocenjujejo med 3 in 5 milijardami evrov.\n_START_SECTION_\nOdzivi in posledice\n_START_PARAGRAPH_\nFrancozi so se zdeli presene\xc4\x8deni nad uspehom operacije, ki je bila precej ve\xc4\x8dja od pri\xc4\x8dakovanj. Villeroi je zapisal: \xc2\xbbNered, ki smo ga povzro\xc4\x8dili v tem mestu, je neverjeten, ljudje nam pretijo in grozijo s povra\xc4\x8dilnimi ukrepi in ne dvomim, da imajo voljo za to, vendar ne vem, ali imajo sredstva za to.\xc2\xab\xc2\xa0 Francoski mojster topni\xc5\xa1tva je zapisal: \xc2\xbb\xc5\xbde ve\xc4\x8dkrat sem opravljal svojo voja\xc5\xa1ko dol\xc5\xbenost, vendar \xc5\xa1e nikoli nisem videl tako velikega ognja ali toliko ru\xc5\xa1evin kot v tem mestu.\xc2\xab\xc2\xa0 Mladi vojvoda iz Berwicka, prihodnji francoski mar\xc5\xa1al, je to prav tako obsojal in ob koncu svojega \xc5\xbeivljenja napisal: \xc2\xbbNi bilo grozljivej\xc5\xa1ega prizora in ni bilo drugega prizora, ki bi bil tako blizu obleganju Troje.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V Evropi je uni\xc4\x8denje Bruslja povzro\xc4\x8dalo ogor\xc4\x8denje. Dogodek je pomenil prekinitev tihih sporazumov, ki so do takrat urejali vojno. Bombardiranje, namenjeno izklju\xc4\x8dno civilnemu prebivalstvu, ki ni bilo vpleteno v spor zaradi prisile nasprotne vojske, je bil brez primere. Do takrat so bombardiranje uporabljali za razbijanje mestne obrambe ali pa uni\xc4\x8denje voja\xc5\xa1ke infrastrukture in mestnih vrat. Ministri velike alianse so se sestali v Haagu in se zavezali, da bodo ma\xc5\xa1\xc4\x8devali bruseljsko uni\xc4\x8denje. Poleg tega je bilo bombardiranje Bruslja z voja\xc5\xa1kega vidika neuspe\xc5\xa1no, saj ni  preusmerilo zavezni\xc5\xa1kih sil iz mesta Namur, ki je padel 5. septembra, potem ko je tja pri\xc5\xa1la vojska Villeroia. Zelo pa je \xc5\xa1kodovalo ugledu Ludvika XIV. Stoletje kasneje je Napoleon menil, da je bilo bombardiranje \xc2\xbbbarbarsko, ker je bilo neuspe\xc5\xa1no\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detni ukrepi\n_START_PARAGRAPH_\nPo bombardiranju so v naslednjih mesecih razli\xc4\x8dni mestni organi izvedli vrsto ukrepov, da bi uredili najnujnej\xc5\xa1a vpra\xc5\xa1anja in bi se za\xc4\x8dela obnova. Centralna vlada, ki jo je vodil guverner Maksimilijan II. Emanuel, bavarski volilni knez, je imela z ob\xc4\x8dinsko vlado sporazum o soglasju v zvezi z delitvijo oblasti, imenovano magistrat (francosko magistrat, nizozemsko  magistraat), ki je predstavljal lokalne interese in ohranil ve\xc4\x8dino avtonomije, ki jo je pridobil v srednjem veku. To je povzro\xc4\x8dilo veliko sodnih sporov, kar je povzro\xc4\x8dilo nadaljnje te\xc5\xbeave._NEWLINE_Klju\xc4\x8dni problem pridobivanja dobrin v mestu je bil re\xc5\xa1en v nekaj dneh, zahvaljujo\xc4\x8d sosednjim mestom. Trgovcem so  prepovedali, da bi v Bruselj dova\xc5\xbeali komercialno blago ali pivo, tako da so njihove prevozne zmogljivosti lahko uporabljali za oskrbo mesta. Bruselj je prosil druga brabantska mesta, kot so Leuven, Antwerpen in Mechelen, naj po\xc5\xa1ljejo pomo\xc4\x8d, kar je bilo storjeno takoj, konvoji hrane so bili najeti in takoj poslani. \xc5\xa0tevilni prebivalci brez zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da so kampirali v pala\xc4\x8dnem parku. Organi so zasegli prostor, ki bi lahko \xc4\x8dakal na obnovo, pove\xc4\x8danje najemnin pa je bilo prepovedano v celotnem mestu. Da bi kon\xc4\x8dali plenjenje in ponovno vzpostavili red, je mesto oblikovalo milice srednjega razreda za patruljiranje obmo\xc4\x8dij, ki jih je prizadela nesre\xc4\x8da. Maksimilijan Emanuel je poslal stra\xc5\xbearje, da so stra\xc5\xbeili podnevi in pono\xc4\x8di, preden se je pridru\xc5\xbeil obleganju Namurja._NEWLINE_Nekaj mesecev je trajalo, da so po\xc4\x8distili ostanke. Ljudje vseh razredov so bili prisiljeni pomagati; morali so priskrbeti vagone in konje, morali so delati. Za pospe\xc5\xa1itev rekonstrukcije so bile odpravljene omejitve in tujim delavcem je bilo dovoljeno, da pridejo v mesto in svobodno sodelujejo pri obnovi dve leti. Niso pa smeli zahtevati vi\xc5\xa1je pla\xc4\x8de, kot so jo prejemali pred bombardiranjem. Guverner je omogo\xc4\x8dil prost vstop v mesto za gradbeni material, cene pa so bile zamrznjene dve leti. Z odprtjem Bruslja zunanjemu gospodarstvu so se odrekli monopolu cehov, zmanj\xc5\xa1ale so se mo\xc5\xbenosti za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje nesre\xc4\x8de, da bi se mesto \xc4\x8dim hitreje vrnilo v normalno stanje.\n_START_SECTION_\nDva predloga\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj mesecev po bombardiranju sta se pojavili dve nasprotni viziji za mesto. Guverner Maksimilijan II. Emanuel, ambiciozen in razsvetljen knez, je rekonstrukcijo predvidel kot prilo\xc5\xbenost za spremembo postavitve arhitekturnega sloga mesta. V primerjavi s \xc5\xa1tevilnimi prehodnimi \xc5\xa1panskimi plemi\xc4\x8di, ki so bili pred njim v vlogi guvernerja \xc5\xa0panske Nizozemske, je Maksimilijan Emanuel dejansko postal precej vpleten v nalogo. S cesarjem Leopoldom I. je sanjal, da bo \xc5\xa0pansko Nizozemsko naredil za svojo dedno dr\xc5\xbeavo. Njegov na\xc4\x8drt je bil preoblikovanje srednjeve\xc5\xa1kega mesta v mesto novega baro\xc4\x8dnega sloga, na kar so vplivala njegova \xc5\xa1tevilna potovanja na cesarski dvor na Dunaj ter v Milano in Torino. Za Torino je bila zna\xc4\x8dilna logi\xc4\x8dna uli\xc4\x8dna postavitev s pravimi avenijami, ki ponujajo dolge, neprekinjene poglede, ki jih obdajajo stavbe enotne velikosti. Maksimilijan Emanuel je v na\xc4\x8drtih za obnovo svetoval, naj zgradbe in ulice zgradijo v enakomernih razmerjih, da bi izbolj\xc5\xa1ali estetiko mesta . Prav tako je vztrajal pri tem, ko se je ukvarjal s sodno oblastjo in rekel:\xc2\xa0\xc2\xbb... mo\xc4\x8dno upamo, da smo v zgradbah opazili nekaj vrstnega reda in enotnosti in ... zaradi lepote in udobja mesta so bile ulice, ki so bile prej preozke, zdaj raz\xc5\xa1irjene\xc2\xab. _NEWLINE_Za prebivalce Bruslja pa so bile prednostne naloge popolnoma druga\xc4\x8dne. Hitra rekonstrukcija je bila klju\xc4\x8dnega pomena, da bi se lahko nadaljevale gospodarske dejavnosti in prepre\xc4\x8dilo zmanj\xc5\xa1anje prebivalstva. Mestne oblasti, ki so imele le malo sredstev, niso imele dovolj denarja za financiranje velikih predlogov. Nobene finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di iz \xc5\xa0panije ali guvernerja ni bilo mogo\xc4\x8de pri\xc4\x8dakovati, saj so bila sredstva namenjena vojnemu prizadevanju. Re\xc5\xa1itev je tako vklju\xc4\x8devala skromnost in u\xc4\x8dinkovitost, ki temelji na tradiciji in ponovni uporabi materiala in ohranjenih temeljev. Prebivalci in cehi niso gledali ugodno na uvedbo novega, tujega, arhitekturnega sloga. Lokalni arhitekti in obrtniki so s svojim bolj\xc5\xa1im razumevanjem lokalno dostopnega materiala in potreb \xc5\xa1e vedno privla\xc4\x8dne stavbe, \xc4\x8deprav niso bile podobne baro\xc4\x8dnim. \xc5\xa0ibkost centralne vlade in odsotnost guvernerja zaradi vojne na za\xc4\x8detku obnove poleg mo\xc4\x8di lokalnih vi\xc5\xa1jih slojev je povzro\xc4\x8dila, da je struktura mesta v glavnem ostala enaka, podobno je bilo po velikem po\xc5\xbearu v Londonu leta 1666._NEWLINE_Po izbruhu \xc5\xa1panske nasledstvene vojne leta 1701  Maksimilijan Emanuel ni bil ve\xc4\x8d guverner. Nekdaj povezan z Avstrijo in svetim rimskim cesarstvom je v sporu povezal Bavarsko s Francijo. Njegova vizija za Bruselj ni bila sprejeta. Kar je naredil, je bilo namenjeno simboliki njegove mo\xc4\x8di. Naro\xc4\x8dil je prvo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de La Monnaie, ki so ga oblikovali bene\xc5\xa1ki arhitekti. Predvidel je, da bo obnovil Veliki trg z enotnim pro\xc4\x8deljem na sami eni strani trga, zdaj Hi\xc5\xa1a brabantskih vojvod.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bila splo\xc5\xa1na postavitev mesta ohranjena, ni bila popolnoma enaka. Kljub nujnosti hitre obnove in pomanjkanju finan\xc4\x8dnih sredstev so oblasti sprejele ve\xc4\x8d ukrepov za izbolj\xc5\xa1anje prometa, sanitarij in splo\xc5\xa1ne estetike mesta. Mnoge ulice so bile \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, da bi izbolj\xc5\xa1ali pretok prometa. Uvedeni so bili novi predpisi, po katerih niso bila dovoljena kletna vrata, stopnice in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da na ulici. Slamnate strehe, leseni nadstre\xc5\xa1ki in zgornja nadstropja, ki so obrnjena na ulico, so bila pred po\xc5\xbearom vsa nezakonita, vendar to ni bilo uveljavljeno.  Stavbo, ki ni bila skladna s predpisi, so poru\xc5\xa1ili._NEWLINE_Obnova Velikega trga in sosednjih ulic, dolgo politi\xc4\x8dno in gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, je povzro\xc4\x8dala posebno skrb. Ob\xc4\x8dinska vlada je financirala popravilo mestne hi\xc5\xa1e, za kar je prodala hi\xc5\xa1e in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Cehi so bili pozvani, naj \xc5\xa1e posebej skrbno obnovijo svoje cehovske hi\xc5\xa1e, vsak predlog pa je moral odobriti mestni svet, preden bi se lahko izvedel. \xc4\x8ceprav je gospodarska in politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d cehov upadala, so cehi bogato okrasili svoje hi\xc5\xa1e in pogosto \xc5\xa1e desetletja vra\xc4\x8dali dolg. Pomembno je bilo, da se je obdr\xc5\xbeala podobnost in cehovske hi\xc5\xa1e so bile obnovljene z mno\xc5\xbeico dekorativnih slogov in individualizacij, hkrati pa so ohranile izredno skladnost kljub domnevno nasprotujo\xc4\x8dim se kombinacijam slogov gotike, baroka in sloga Ludvika XIV. Pet let po nesre\xc4\x8di je bil Bruselj skoraj povsem obnovljen, lep\xc5\xa1i kot pred po\xc5\xbearom. Rekonstrukcija je bila izjemno hitra in je potekala v vzdu\xc5\xa1ju upanja na trajni mir po padcu citadele v Namurju in pogodbe iz Ryswicka (danes Rijswijk, ki je bila podpisana 20. septembra 1697), oboje so v mestu lepo proslavili.'