b'\n_START_ARTICLE_\nPolonistika\n_START_PARAGRAPH_\nPolonistika je veda o poljskem jeziku in knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Je \xc5\xa1tudij s podro\xc4\x8dja humanistike, ki raziskuje, dokumentira in raz\xc5\xa1irja poljski jezik in literaturo tako v zgodovinskih kot v sedanjih oblikah.\n_START_SECTION_\nZgodovina polonistike na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nZanimanje za poljsko knji\xc5\xbeevnost se pojavi v obdobju razsvetljenstva, ko je bil del poljske dr\xc5\xbeave vklju\xc4\x8den v habsbur\xc5\xa1ko monarhijo. Nadaljuje se v obdobju romantike, ko so se na Dunaju, v Ljubljani, Gradcu in Lvovu sre\xc4\x8devali slovenski in poljski izobra\xc5\xbeenci._NEWLINE_Prvi se je seznanil s poljsko kulturo Martin Kuralt, ki je bil bibliotekar v Lvovu. Pomembno je bilo delovanje Jerneja Kopitarja na Dunaju; \xc5\xa1e posebej njegovo poznanstvo z grofom J\xc3\xb3zefom Maksymiljanom Ossoli\xc5\x84skim. Leta 1838 je Kopitar pomagal Emilu Korytku pri navezovanju stikov v Ljubljani. Za tisk je pripravljal poljski jezikovni spomenik Psa\xc5\x82terz floria\xc5\x84ski, v pismu Adamu Mickiewiczuje leta 1844 navedel svoje pripombe na njegova pari\xc5\xa1ka predavanja o slovanskih literaturah. Za prvega slovenskega polonista velja Matija \xc4\x8cop, ki se je polj\xc5\xa1\xc4\x8dine nau\xc4\x8dil v Lvovu (1822\xe2\x80\x931827). V zasebnih pismih je komentiral poljska literarna dela. Pomembna je njegova ocena Mickiewiczevega epa Gospod Tadej leta 1835 v pismu J. Skarzy\xc5\x84skemu. K nem\xc5\xa1kemu prevodu ocene Krajnske \xc4\x8dbelice F. L. \xc4\x8celakovskega je dodal pripis o uveljavljanju stalnih pesni\xc5\xa1kih oblik v poljski knji\xc5\xbeevnosti med renesanso in romantiko. Njegov rokopisni oris sodobne poljske knji\xc5\xbeevnosti je ostal nedokon\xc4\x8dan._NEWLINE_Polj\xc5\xa1\xc4\x8dino je v primerjalni slovnici in etimolo\xc5\xa1kem slovarju slovanskih jezikov ter v kratkem slovarju \xc5\xa1estih jezikov upo\xc5\xa1teval Fran Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d. Sistemati\xc4\x8dno se je za\xc4\x8del s poljsko literaturo ukvarjati Ivan Prijatelj, ki je leta 1904 \xc5\xa1tudijsko bival v Var\xc5\xa1avi. Objavil je razpravi o pisateljicah M. Konopnicki in E. Orzeszkowi. Na Filozofski fakulteti je predaval o poeziji mlade Poljske. Osvetlil jo je z idejnega, sociolo\xc5\xa1kega in estetskega zornega kota._NEWLINE_Leta 1969 je Rozka \xc5\xa0tefan skupaj z W. \xc5\x81aciakom sestavila prvi u\xc4\x8dbenik poljskega jezika v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini (U\xc4\x8dbenik poljskega jezika), napisala je Poljske pogovore (jezikovni priro\xc4\x8dnik z vsakdanjimi sporazumevalnimi frazami), prvi literarnozgodovinski pregled Poljska knji\xc5\xbeevnost ter objavila ve\xc4\x8d razprav o razmerju med poljsko in slovensko knji\xc5\xbeevnostjo v 1. pol. 19. stoletja. Ob\xc5\xa1iren Poljsko-slovenski slovar je leta 1977 sestavil F. Vodnik, Slovensko-poljski slovar sta izdala B. Ostrom\xc4\x99cka-Fr\xc4\x85czak in T. Pretnar._NEWLINE_Leta 1910 je bilo v Ljubljani ustanovljeno Dru\xc5\xa1tvo prijateljev poljskega naroda, ki je bilo najbolj dejavno med letoma 1932 in 1935. Predsednik je bil R. Mole). Njegov namen je bil vzpostaviti prijateljske in kulturne vezi s poljskim narodom, seznanjati doma\xc4\x8do javnost s poljsko kulturo in literaturo ter vzbuditi zanimanje za poljski jezik._NEWLINE_Po nem\xc5\xa1ki okupaciji Krakova septembra leta 1939 je v akciji za izpustitev poljskih univerzitetnih profesorjev, ki so jih nacisti odpeljali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Sachsenhausen, v imenu Akademije znanosti in umetnosti sodeloval njen tajnik Fran Ramov\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nZgodovina Oddelka za slavistiko in smeri polonistika na Filozofski fakulteti v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOb ustanovitvi ljubljanske univerze je bila na slavistiki v predavanja o slovanskih jezikih in v cikluse o slovanskih knji\xc5\xbeevnostih vklju\xc4\x8dena tudi polj\xc5\xa1\xc4\x8dina. Leta 1947 je za\xc4\x8del delovati lektorat poljskega jezika, ki je postal pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de populariziranja poljske knji\xc5\xbeevnosti in kulture. Prva lektorica R. \xc5\xa0tefan je ob pomembnej\xc5\xa1ih obletnicah pripravila s \xc5\xa1tudenti odmevne literarne ve\xc4\x8dere s poezijo in dramatiko A. Mickiewicza ter mlado poljsko liriko. Kasneje sta N. Je\xc5\xbe in T. Pretnar s \xc5\xa1tudenti pripravljala ve\xc4\x8dere povojne poljske poezije. Od leta 1962 sodelujejo tudi lektorji iz Poljske, (W. \xc5\x81aciak, E. Czaplejewicz, K. Wozniak, U. Kowalska, B. Ostrom\xc4\x99cka-Fr\xc4\x85czak, J. S\xc5\x82awi\xc5\x84ska), ki so se ukvarjali z jezikovnimi ali literarnimi temami._NEWLINE_Prelomnica je bila ustanovitev Enote za zahodnoslovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti s tremi \xc5\xa1tudijskimi smermi: \xc4\x8de\xc5\xa1ki, poljski in slova\xc5\xa1ki jezik s knji\xc5\xbeevnostmi. Fakulteta je te programe razpisala v \xc5\xa1tudijskem letu 2004/2005. Z ustanovitvijo novih kateder so se v \xc5\xa1tirih letih postopnega uvajanja prvega cikla novih programov vklju\xc4\x8dili kot novi u\xc4\x8ditelji predvsem doma\xc4\x8di lektorji. Na katedri za polonistiko vodi predavanja Niko Je\xc5\xbe, doma\xc4\x8da lektorica za poljski jezik je Joanna S\xc5\x82awi\xc5\x84ska, tuja lektorica je bila v letih 2005\xe2\x80\x932008 Agata Kruszec, nekdanja lektorica Maria Wtorkowska je po habilitaciji nastopila redno delovno razmerje kot docentka za jezik, jeseni 2008 je bila podiplomska \xc5\xa1tudentka Ana \xc5\xbdabkar sprejeta na mesto asistentke za poljsko knji\xc5\xbeevnost._NEWLINE_Od starej\xc5\xa1ih slavistov so se kot poznavalci poljske knji\xc5\xbeevnosti in prevajalci uveljavili R. Mole, F. Stele, F. Koblar in J. Glonar. \xc5\xa0tipendisti Jagelonske univerze so bili A. Slodnjak, F. Vodnik, T. Debeljak, Martina Oro\xc5\xbeen, Franc Drolc, S. Bunc, kasneje tudi U. Kraigher in R. \xc5\xa0tefan. Skoraj vsi izmed njih so bili med \xc5\xa1tudijem na lastno pobudo lektorji slovenskega jezika na Jagelonski univerzi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij polonistike v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij polonistike je mo\xc5\xbeno obiskovati v sklopu Univerze v Ljubljani (Filozofska fakulteta), na Univerzi v Mariboru (Filozofska fakulteta) imajo le lektorat poljskega jezika (lektorica je Agata Glaz). V Ljubljani traja prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program polonistika 3 leta, v Mariboru so vaje in predavanja iz lektorata poljskega jezika v 2. in 3. letniku.'