b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Simplicij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Tivoliju pri Rimu, za pape\xc5\xbea so ga izvolili 3. marca 468. Pod njegovim pontifikatom je ponovno pri\xc5\xa1lo do sporov z vzhodno Cerkvijo: (zahodno rimsko cesarstvo je pod udarci gotskega kralja Odoakerja 476 dokon\xc4\x8dno propadlo). Simplicij je po\xc5\xbertvovalno pomagal ljudem v nemirnih \xc4\x8dasih barbarskih vpadov v  Rimsko cesarstvo ter do\xc4\x8dakal tudi njegov propad 476, ki ga je napovedal \xc5\xbee daljnovidno  Leon Veliki.\n_START_SECTION_\nOdoaker postane kralj Rima\n_START_PARAGRAPH_\nGermanski poveljnik Odoaker (ali Odovakar) je postal  476  rimski kralj in kralj cele  Italije, ko ga je oklicala vojska. Nato je vrgel s prestola zadnjega zahodnorimskega cesarja   Romula Avgustula in ga poslal v pokoj.Romul je bil sicer lep, vendar mlad in majhen. Zna\xc4\x8dilno je, da je imel zadnji zahodnorimski cesar isto ime kot eden od ustanoviteljev Rima Romul (in Rem). Augustulus (cesar\xc4\x8dek) pa je pomanj\xc5\xa1evalnica od Augustus (cesar). Odoaker si ni nikoli nadel kraljevskih znamenj, niti \xc5\xa1krlata ne \xe2\x80\x93 in je priznaval vrhovno oblast bizantinskih cesarjev.\n_START_SECTION_\nCarigrajska prevzetnost\n_START_PARAGRAPH_\nBizantinski cesar Leon I.  je hotel izkoristiti politi\xc4\x8dno tako reko\xc4\x8d brezizhoden pape\xc5\xbeev polo\xc5\xbeaj, ko je 476 propadlo Zahodnorimsko cesarstvo. Nagovoriti je hotel pape\xc5\xbea, naj prizna 28. kanon Kalcedonskega vesoljnega cerkvenega zbora, ki pripisuje Carigradu polo\xc5\xbeaj takoj za Rimom tudi v cerkvenem pogledu; vendar je to pape\xc5\xbe uspe\xc5\xa1no zavrnil. Takrat se je nasilno polastil oblasti Bazilisk (Basiliskos), ki je z odlokom prepovedal oznanjanje odlokov Kalcedonskega koncilla in dogmati\xc4\x8dnega Leonovega pisma, da bi se prikupil monofititom, od katerih je pri\xc4\x8dakoval podporo. Pape\xc5\xbe Simplicij je v ljubeznivem pismu prosil preklic tega odloka. Medtem je cesar vsilil monofizitske patriarhe na sede\xc5\xbee v Jeruzalemu, Aleksandriji  in Antiohiji. _NEWLINE_Carigrajski patriarh Akacij je hotel uveljavljati 28. kanon kalcedonskega koncila, ki ga pa \xc5\xbee pape\xc5\xbe Leon ni hotel potrditi; tudi pape\xc5\xbe Simplicij je temu vztrajno nasprotoval, \xc4\x8de\xc5\xa1 da pomena patriarhata ne dolo\xc4\x8da njegov politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj. Simplicij je pisal cesarju Bazilisku in patriarhu Akaciju, naj poskrbita, da se spet vzpostavi pravovernost, vendar pisma niso zalegla. _NEWLINE_\xc5\xa0e mo\xc4\x8dneje kot Bazilisk je v verske zadeve posegel njegov naslednik, cesar Zenon. Pape\xc5\xbe je dosegel, da se je vsaj na za\xc4\x8detku polo\xc5\xbeaj kristjanov pobolj\xc5\xa1al; vendar je v nameri, da bi po dolgotrajnih sporih zaradi posameznih teolo\xc5\xa1kih vpra\xc5\xa1anj v dr\xc5\xbeavi dosegel \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo enotnost, po nasvetu patriarha Akacija sestavil novo, kompromisno obliko veroizpovedi, ki naj bi bila sprejemljiva za vse. Tako je 482 izdal verski odlok tako imenovani Henotikon, obvezen za vse dr\xc5\xbeavljane. Henotikon je povzel veroizpoved nicejskega koncila, obsodbo nestorianizma, zamol\xc4\x8dal pa kalcedonski nauk Leona Velikega o Kristusu: v njem ni niti omenjena Kristusova Bo\xc5\xbeja in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka narava. Katoli\xc5\xa1ki zahod Henotikona ni mogel sprejeti; zavrnili pa so ga tudi monofiziti, ker se jim je v njihovem smislu zdel premalo odlo\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Simplicij zapletenih razprav z Zenonom in vzhodnimi patri\xc2\xacarhi ni mogel ve\xc4\x8d nadaljevati - prehitela ga je smrt. Umrl je 10. marca 483._NEWLINE_Njegov god obhaja katoli\xc5\xa1ka Cerkev 10. marca.'