b'\n_START_ARTICLE_\nHipodamov na\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\nHipodamov na\xc4\x8drt ali mre\xc5\xbeni tloris je na\xc4\x8drt mesta, v katerem so ulice razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene pravokotno oziroma se vse ulice sekajo izklju\xc4\x8dno pod pravim kotom. Ime je tloris dobil po gr\xc5\xa1kem arhitektu in urbanistu Hipodamu iz Mileta, ki je bil leta 479 pr. n. \xc5\xa1t. odgovoren za organizacijo obnove mesta Milet . Prve pravokotne urbanisti\xc4\x8dne  na\xc4\x8drte so poznali \xc5\xbee veliko prej, lahko jih najdemo v Egiptu, Asiriji, Perziji, Indiji in na Kitajskem.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni mre\xc5\xbeni tlorisi\n_START_PARAGRAPH_\nMre\xc5\xbeni tlorisi datirajo iz anti\xc4\x8dnega obdobja in izhajajo iz razli\xc4\x8dnih civilizacij. Ideje za tak na\xc4\x8din urejanja so gotovo zgradbe pravokotnih oblik, katerih sestavljanje je privedlo do mre\xc5\xbenega tlorisa.\n_START_SECTION_\nIndija\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 2600 pr. n. \xc5\xa1t. sta bili zgodovinski mesti Mohend\xc5\xbeo-daro in Harapa v dolini reke Ind projektirani kot sestav mestnih \xc4\x8detrti, razdeljenih na ravne ulice, ki se sekajo pod pravim kotom, in se raztezajo v smeri sever\xe2\x80\x93jug in vzhod\xe2\x80\x93zahod. Vsaka mestna \xc4\x8detrt je bila razdeljena z manj\xc5\xa1imi ravnimi ulicami.\n_START_SECTION_\nEgipt\n_START_PARAGRAPH_\nDelavska naselja v egiptovskem mestu Giza so bila sestavljena iz blokov dolgih galerij, ki so jih razdvajale ulice, polo\xc5\xbeene v mre\xc5\xbenem tlorisu. Mnoga taka naselja v dobi piramid so bila prav tako zgrajena na tak na\xc4\x8din; os sever\xe2\x80\x93jug se je raztezala od kraljeve pala\xc4\x8de in sekala os vzhod\xe2\x80\x93zahod, ki je potekala od templja, na njunem prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du pa je bil osrednji trg, ki je bil simbol zveze med faraonom in bogom.\n_START_SECTION_\nBabilonija\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonski kralj Hamurabi, ki je vladal v 17. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., je rekonstruiral urbanisti\xc4\x8dni na\xc4\x8drt mesta Babilon, ki je postal najve\xc4\x8dje mesto na svetu. Slede\xc4\x8d gabaritom templjev, mestnih obzidij, javnih zgradb in kanalov za namakanje, so bile ulice mesta strogo pravokotne in \xc5\xa1iroke ter so se sekale pod pravim kotom. Ulice so bile tlakovane z opeko in premazane z bitumnom.\n_START_SECTION_\nKitajska\n_START_PARAGRAPH_\nTradicija gradnje urbanisti\xc4\x8dnih mre\xc5\xbenih na\xc4\x8drtov se je uporabljana na Kitajskem od 15. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. dalje. Smernice so bile v pisni obliki postavljene v anti\xc4\x8dnem kitajskem znanstvenem delu Kaogongji, v katerem pi\xc5\xa1e, kako bi "moralo glavno mesto imeti pravokotno obliko". Prav tako priporo\xc4\x8da gradnjo treh vrat na vsaki strani mesta, ki naj bi jih povezovalo devet glavnih ulic, ki se sekajo pod pravim kotom. Kraljev dvor je moral biti na jugu, tr\xc5\xbenica na severu, kraljevski tempelj na vzhodu, templji vseh bogov na zahodu. Zanimivo je, da taka organizacija spominja na kasneje zgrajeno Dioklecijanovo pala\xc4\x8do na drugem koncu sveta.\n_START_SECTION_\nPerzija\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. v ahemenidskem cesarstvu raste nekaj novih in vnaprej na\xc4\x8drtovanih mest, kot sta Pasargad in Perzepolis, ki sta na\xc4\x8drtovani kot mre\xc5\xbeni tloris pravokotnih ulic. Ve\xc4\x8dina perzijskih zgradb ima kvadratni tloris, kar vklju\xc4\x8duje apadane in kraljeve pala\xc4\x8de Kira Velikega, Dareja Velikega ter Kserksa I. Perzijski vrtovi so prav tako sledili takemu urbanisti\xc4\x8dnemu na\xc4\x8drtu; zna\xc4\x8dilnost perzijskih vrtov je pravokotna oblika, simetri\xc4\x8dno razdeljena s pravokotnimi glavnimi potmi na \xc5\xa1tiri dele, te oblikujejo kri\xc5\xbe v notranjosti parka in tu je v bazenih in kanalih voda.\n_START_SECTION_\nGr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo gr\xc5\xa1ko mesto, na\xc4\x8drtovano v mre\xc5\xbenem tlorisu, je najverjetneje Milet, ki je bil obnovljen na tak na\xc4\x8din po letu 479. pr. n. \xc5\xa1t., na\xc4\x8drtovanje mesta pa pripisujejo Hipodamu iz Mileta. Po tem urbanistu so Grki imenovali mre\xc5\xbeni na\xc4\x8drt, ki se je v zahodni kulturi obdr\xc5\xbeal do danes. Vrhunec mre\xc5\xbenega na\xc4\x8drta gr\xc5\xa1kih polisov je udejanjen v mestu Priena, ki le\xc5\xbei na izrazito neravnem terenu, katerega center je bila tipi\xc4\x8dna gr\xc5\xa1ka akropola.\n_START_SECTION_\nRim\n_START_PARAGRAPH_\nMre\xc5\xbeni na\xc4\x8drt se je pogosto uporabljal tudi v rimskem urbanizmu, ki izvirno temelji na organizaciji rimskih voja\xc5\xa1kih taborov, znanih pod imenom kastrum. Taka rimska mesta so v dana\xc5\xa1njem Timgadu v Al\xc5\xbeiru in Dioklecijanova pala\xc4\x8da v Splitu. Za rimski mre\xc5\xbeni na\xc4\x8drt je zna\xc4\x8dilen dovr\xc5\xa1en pravokotni razpored ulic, ki se kri\xc5\xbeajo izklju\xc4\x8dno pod pravim kotom, medtem ko dve glavni in naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i ulici cardo in decumanus delita mesto na pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri enake dele.\n_START_SECTION_\nAzteki\n_START_PARAGRAPH_\nTeotihuacan, starodavno mesto v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega mesta Ciudad de M\xc3\xa9xico, je najve\xc4\x8dje mesto, zgrajeno po mre\xc5\xbenem na\xc4\x8drtu na ameri\xc5\xa1ki celini. Glavna os mesta je Cesta mrtvih, ki te\xc4\x8de od mestne trdnjave do piramide Meseca, pravokotno na to prostrano ulico pa so usmerjene vse vzporedne ulice in zgradbe ob kolosalni piramidi Sonca. Okoli leta 1500 se je celoten kompleks raztezal na okoli 20 km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nSodobni mre\xc5\xbeni na\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nPravilni mre\xc5\xbeni rastri so zna\xc4\x8dilni za idealna renesan\xc4\x8dna mesta oziroma za mnoga na novo na\xc4\x8drtovana mesta, kot je pogosto v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike. Najve\xc4\x8dja ameri\xc5\xa1ka mesta, kot so New York (posebej Manhattan), San Francisco ali Chicago, so bila zgrajena po strogo pravokotnem rastru, ulice se sekajo pod pravim kotom, mesto pa je razdeljeno na vrsto pravokotnih ali kvadratnih blokov.\n_START_SECTION_\nCena\n_START_PARAGRAPH_\nMre\xc5\xbeni raster ulic na splo\xc5\xa1no ocenjujejo za cenej\xc5\xa1i od preostalih urbanisti\xc4\x8dnih re\xc5\xa1itev, zato ker nekateri prebivalci uporabljajo manj ulic. Pravilen razpored parcel zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo mogo\xc4\x8dih lastni\xc5\xa1kopravnih sporov. John Randall je trdil, da je mre\xc5\xbeni na\xc4\x8drt Manhattna v New Yorku "izbolj\xc5\xa1al nakup, prodajo in razvoj nepremi\xc4\x8dnin".\n_START_SECTION_\nPe\xc5\xa1cone\n_START_PARAGRAPH_\nKer je pri mre\xc5\xbenem na\xc4\x8drtu promet enakomerno razbremenjen, je omogo\xc4\x8deno la\xc5\xbeje povezovanje pe\xc5\xa1poti s preostalimi deli mesta. Zna\xc4\x8dilne ovire, kot so slepe ulice ali bolj uporabljana kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, so redke ali jih sploh ni.\n_START_SECTION_\nVarnost\n_START_PARAGRAPH_\nNedavne \xc5\xa1tudije so pokazale, da je ve\xc4\x8d prometnih nesre\xc4\x8d v primestnih naseljih kot v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mest, kjer so pogosta kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da ali manj\xc5\xa1i mestni bloki . Razlog je lahko velika oddaljenost do bolni\xc5\xa1nic v predmestjih, pa tudi ve\xc4\x8dje hitrosti, ki jih dosegajo avtomobili v teh predelih mesta.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nMed ve\xc4\x8djimi te\xc5\xbeavami pri razvoju mre\xc5\xbenih mestnih rastrov je pomanjkanje mo\xc5\xbenosti specializacije, glede na to da je ve\xc4\x8dina pomembnih javnih zgradb name\xc5\xa1\xc4\x8dena vzdol\xc5\xbe glavnih mestnih \xc5\xbeil. Mre\xc5\xbeni na\xc4\x8drti so pogosto v linearnih naseljih; ob glavni ulici  gradijo pravokotne vzporedne ceste, ki omogo\xc4\x8dajo najkraj\xc5\xa1i dostop do glavne ulice in pri tem ustvarjajo pravilen mre\xc5\xbeni sestav. To se najpogosteje uporablja na ameri\xc5\xa1kih celinah.\n_START_SECTION_\nOzna\xc4\x8devanje ulic\n_START_PARAGRAPH_\nMre\xc5\xbeni raster ulic je enostaven za ozna\xc4\x8devanje ulic s \xc5\xa1tevilkami, kar pa ob umestitvi nove ulice v obstoje\xc4\x8di mre\xc5\xbeni sistem povzro\xc4\x8di problem, saj mora ulica dobiti posebno oznako.\n_START_SECTION_\nAlternativni na\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna alternativa mre\xc5\xbenemu na\xc4\x8drtu je centralni na\xc4\x8drt, ko se ceste \xc5\xbearkasto vijejo iz dolo\xc4\x8denega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je v Evropi najve\xc4\x8dkrat stari del mesta. Drugi sistem je kombiniran in vklju\xc4\x8duje zna\xc4\x8dilnosti mre\xc5\xbenega in centralnega na\xc4\x8drta in je zna\xc4\x8dilen za mesta, ki so bila na za\xc4\x8detku grajena \xc5\xbearkasto, s \xc5\xa1irjenjem pa privzela mre\xc5\xbeasto obliko.'