b'\n_START_ARTICLE_\nSkorja (geologija)\n_START_PARAGRAPH_\nSkorja je v geologiji zunanji izmed slojev Zemlje in del njene litosfere, ki zdru\xc5\xbeuje slednjo in tudi najzgornej\xc5\xa1i del pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Zemeljsko skorjo sestavljata zlasti bazalt in granit, gostota pa je manj\xc5\xa1a od gostote globljih slojev. Je tudi hladnej\xc5\xa1a in trdnej\xc5\xa1a od pla\xc5\xa1\xc4\x8da in jedra. Zemeljska skorja prostorsko zavzema manj od 1 odstotka Zemlje._NEWLINE_Po danes uveljavljeni teoriji tektonike plo\xc5\xa1\xc4\x8d skorja na slojevitih planetih, kakr\xc5\xa1en je Zemlja, plava na uteko\xc4\x8dinjenih notranjih masah. Ta skorja je razdeljena na posamezne segmente oziroma tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se premikajo. Bistvena razlika v sestavi in debelini plo\xc5\xa1\xc4\x8d obstaja med in celinskimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Oceanska skorja (sima) je debela med 5 in 10 kilometrov ter ustvarjena prete\xc5\xbeno iz bazalta, medtem ko je kontinentalna skorja (sial) debela med 20 in 70 kilometrov ter sestavljena iz manj gostih kamnin, kakr\xc5\xa1na je granit. Temperatura zemeljske skorje se ve\xc4\x8da od povr\xc5\xa1ja, kjer je pribli\xc5\xbeno enaka temperaturi atmosfere oziroma hidrosfere, proti notranjosti, dokler ne dose\xc5\xbee okoli 900\xc2\xa0\xc2\xb0C v bli\xc5\xbeini stika s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem (Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87eva nezveznost).\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nZemlja naj bi se po sklepanjih razslojila iz planetezimala v tri sloje, med njimi tudi skorjo, najve\xc4\x8d 100 milijonov let po svojem nastanku 4,6 milijarde let nazaj. Prvotna skorja je bila po vsej verjetnosti izjemno tanka in mnogokrat spremenjena, tudi staljena zaradi udarcev mnogih izpodnebnikov._NEWLINE_Obstaja verjetnost, da je imel planet neko obliko oceanske skorje od samega za\xc4\x8detka, pa tudi kontinentalna skorja je sode\xc4\x8d po kamninskih ostankih v Zahodni Avstraliji (podro\xc4\x8dje Narryer Gneiss Terrane) ter predelih Kanadskega in Balti\xc5\xa1kega \xc5\xa1\xc4\x8dita stara vsaj 3,8 milijarde let. Sicer pa je bil material dana\xc5\xa1nje zemeljske skorje ustvarjen v obdobju hada. Najve\xc4\x8d tega materiala se danes nahaja v kratonih, kjer skorja dosega debelino tudi 70 kilometrov. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i odkriti fragment Zemljine skorje je star 4,4 milijarde let. Gre za mineral cirkon, najden na obmo\xc4\x8dju Jack Hills v Zahodni Avstraliji. Zaradi tektonike plo\xc5\xa1\xc4\x8d in preperevanja je sicer ohranjene le zelo malo zgodnje zemeljske skorje._NEWLINE_Nastanek skorje je povezan z orogenetskimi procesi, kar se ujema tudi z nastankom superkontinentov, kakr\xc5\xa1ni so Rodinija, Pangea in Gondvana. Skorja tudi danes nastaja zlasti s strjevanjem zgornjih delov pla\xc5\xa1\xc4\x8da, ne pa toliko z usedanjem sedimentov na zemeljskem povr\xc5\xa1ju.'