b'\n_START_ARTICLE_\nPavla Medve\xc5\xa1\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v dru\xc5\xbeini Jo\xc5\xbeefa Stani\xc4\x8da, kmeta, cerkvenega oskrbnika in znanega ljudskega \xc5\xbeivinozdravnika v Gornjem Polju pri Anhovem. Dva razreda ljudske \xc5\xa1ole je obiskovala v rojstnem kraju, kjer je u\xc4\x8ditelj Hinko Klavora spoznal njeno nadarjenost. \xc5\xa0olanje je zaradi 1. svetovne vojne prekinila in bila v bojih, ki so potekali na so\xc5\xa1ki fronti tudi ranjena ter ostala invalid. Po vojni je v letih 192571926 obiskovala Zavod \xc5\xa1olskih sester v Tomaju in kon\xc4\x8dala gospodinjsko \xc5\xa1olo. Okoli leta 1927 se je v Anhovem zaposlila kot po\xc5\xa1tna uradnica in se leta 1932 poro\xc4\x8dila. Med 2. svetovno vojno je sodelovala z Osvobodilno fronto ter do\xc5\xbeivela fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno nasilje._NEWLINE_V letih 1918\xe2\x88\x921950 je pesnila, vendar iz tega obdobja ni znana nobena njena objava. Po smrti so sorodniki na\xc5\xa1li ve\xc4\x8d rokopisov. Prvo objavo je pripravil Marjan Brecelj v Literarnem listu (1975), nato je bilo v raznih listih objavljenih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d njenih pesmi. Leta 1988 je bila izdana pesni\xc5\xa1ka zbirka Kamnite misli (COBISS), ki jo je opremil njen sin Pavel Medve\xc5\xa1\xc4\x8dek. \xc5\xa0tefan Mauri je uglasbil njene pesmi Lipa (1975), Kurir (1976) in Sveta gora. (COBISS)_NEWLINE_Pavla Medve\xc5\xa1\xc4\x8dek je v svojih pesmih dosegla zavidljivo stopnjo umetni\xc5\xa1ke zrelosti in globoko izpoved preprostega, a plemenitega \xc4\x8dloveka, ki je do\xc5\xbeivel nasilje dveh vojn.'