b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenske \xc5\xbeeleznice\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenske \xc5\xbeeleznice, d. o. o. (kraj\xc5\xa1e le Slovenske \xc5\xbeeleznice; kratica S\xc5\xbd) so slovensko podjetje, ki je ponudnik \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih storitev in uslug v dr\xc5\xbeavi. _NEWLINE_Od 10. junija 1992 so Slovenske \xc5\xbeeleznice \xc4\x8dlanica Mednarodne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke zveze (UIC).\n_START_SECTION_\nAvstrijsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina \xc5\xbeeleznic na Slovenskem se za\xc4\x8dne v obdobju Avstrijskega cesarstva oziroma poznej\xc5\xa1e Avstro-Ogrske monarhije, ki je vse do razpada leta 1918 vklju\xc4\x8devala celotno ozemlje dana\xc5\xa1nje Republike Slovenije. Prvi vlak je na slovensko ozemlje zapeljal \xc5\xbee leta 1846, le enajst let pozneje, leta 1857, pa je bila dokon\xc4\x8dana povezava med Dunajem in Jadranskim morjem, tako imenovana Ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica. \xc5\xbdeleznice so zaradi zemljepisne lege Slovenije od takrat most med severom in jugom ter vzhodom in zahodom.\n_START_SECTION_\nKraljevina Jugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1929 nastane Kraljevina Jugoslavija in zato se tudi \xc5\xbeeleznice poimenujejo Jugoslovanske dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice (JD\xc5\xbd). Leta 1941 JD\xc5\xbd prenehajo obstajati, razdelijo jih na DRB, FS in MAV, v NDH nastanejo Hrva\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice (HD\xc5\xbd), v Srbiji pa (ponovno) Srbske dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice (SD\xc5\xbd).\n_START_SECTION_\nSFR  Jugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je bil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki prevoz voden s strani Jugoslovanskih \xc5\xbeeleznic (J\xc5\xbd), vse do razpada Jugoslavije._NEWLINE_6. novembra 1960 pridejo v Slovenijo prve \xc5\xa1tiri garniture tirnih avtobusov, ki so bile po osamosvojitvi odstopljene Hrva\xc5\xa1kim \xc5\xbeeleznicam._NEWLINE_Tako se leta 1962 za\xc4\x8dne elektrifikacija proge Postojna\xe2\x80\x93Ljubljana in za njo \xc5\xbee drugih, kot so Postojna\xe2\x80\x93Koper, Ljubljana\xe2\x80\x93Jesenice, Ljubljana\xe2\x80\x93Maribor ter Zidani Most\xe2\x80\x93Dobova in tako je leta 1977 dokon\xc4\x8dana \xc5\xa1e zadnja elektrificirana proga dotlej, Maribor\xe2\x80\x93\xc5\xa0pilje._NEWLINE_Po dokon\xc4\x8dnem razpadu Jugoslovanskih \xc5\xbeeleznic se tiste v Sloveniji preimenujejo v Slovenske \xc5\xbeeleznice (S\xc5\xbd).\n_START_SECTION_\nSlovenske \xc5\xbeeleznice (S\xc5\xbd)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1994 je italijanski elektromotornik ETR 310 z nagibnim podvozjem, tipa Pendolino, na preiskusni vo\xc5\xbenji 17. septembra, na odseku med Ra\xc4\x8dami in Ho\xc4\x8dami dosegel absolutni hitrostni rekord na slovenskih progah \xe2\x80\x93 208,2 kilometra na uro. Leta 2000 so S\xc5\xbd nabavile tri tovrstne garniture._NEWLINE_Julija leta 2002 S\xc5\xbd prejmejo \xc5\xa1e zadnjo od tridesetih naro\xc4\x8denih elektromotornih garnitur serije, imenovanih Siemens Desiro. Od prevzema naprej vozijo v sklopu lokalnih potni\xc5\xa1kih (LP) in regionalnih vlakov (RG) na vseh elektrificiranih progah v Sloveniji._NEWLINE_Aprila 2016 je dokon\xc4\x8dana elektrifikacija proge Pragersko\xe2\x80\x93Hodo\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nDel omre\xc5\xbeja \xc5\xbeeleznic je elektrificiran (po njem vozijo elektromotorni vlaki), ve\xc4\x8dji del pa je neelektrificiran (po njem vozijo razli\xc4\x8dni tipi dizelskih vlakov). Skupna dol\xc5\xbeina \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog je 1208 km, od tega je elektrificiranega 609,7 km. V Sloveniji so tri vrste elektrificiranih prog. Najve\xc4\x8dji del je elektrificiran z enosmerno napetostjo 3 kV, med Dobovo in dr\xc5\xbeavno mejo s Hrva\xc5\xa1ko ter med Hodo\xc5\xa1em in dr\xc5\xbeavno mejo z Mad\xc5\xbearsko je izmeni\xc4\x8dna napetost 25 kV 50 Hz, med Jesenicami in dr\xc5\xbeavno mejo z Avstrijo pa 15 kV 16,7 Hz.'