b'\n_START_ARTICLE_\nBled\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2004 je Bled praznoval \xc4\x8dastitljivo tiso\xc4\x8dletnico prve omembe. Posestvo med Savo Dolinko in Savo Bohinjko je bilo vse do sredine 19. stoletja (1858) z nekaj vmesnimi prekinitvami v lasti Briksen\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov. Vmes je bil za kratek \xc4\x8das v dr\xc5\xbeavni lasti, v \xc4\x8dasu Ilirskih provinc je pripadal Napoleonovemu cesarstvu, nekaj \xc4\x8dasa pa avstrijskemu. Po odpravi fevdalizma je lastni\xc5\xa1tvo prehajalo iz rok v roke, v za\xc4\x8detku 20. stoletja je bil Blejski kot del Dravske banovine. Zavoljo znanih oseb, ki so ga obiskovale (Arnold Rikli, dinastija Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87, Tito, itd.), se je Bled za\xc4\x8del razvijati v presti\xc5\xbeno turisti\xc4\x8dno destinacijo. Zasluge za razvoj turizma pripisujemo tujcem, zlasti pa Arnoldu Rikliju, pionirju blejskega zdravili\xc5\xa1kega turizma (1854). Velik vpliv na razvoj turizma je imela tudi izgradnja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Ljubljana-Trbi\xc5\xbe leta 1870, oziroma Celovec/Beljak-Trst (1906). Tega leta (1906) je na postajo Bled-Jezero pripeljal prvi vlak bohinjske \xc5\xbeeleznice. Po prvi svetovni vojni se na Bledu pri\xc4\x8dne z intenzivno gradnjo novih hotelov in vil. Izgradnja najstarej\xc5\xa1ih hotelskih objektov sicer sega \xc5\xa1e v \xc4\x8das pred prvo svetovno vojno: Lousienbad (dana\xc5\xa1nje Toplice), hotel Adria (dana\xc5\xa1nji hotel Jadran), Mallnarjeva gostilna (dana\xc5\xa1nji Park Hotel), Kurhaus (v dana\xc5\xa1njem Zdravili\xc5\xa1kem parku) itd. Premo\xc5\xbeni tujci so gradili po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke vile tako pri jezerski obali kot v vaseh. Bled je bil eden izmed najbolj mondenih evropskih letovi\xc5\xa1\xc4\x8d tistega \xc4\x8dasa. Prvi na dana\xc5\xa1njem ozemlju Slovenije so dobili asfaltirane ceste, \xc5\xbee leta 1914 je kraj dobil elektriko in vodovod. Po drugi svetovni vojni so poleg adaptacije nadaljevali z gradnjo turisti\xc4\x8dnih zmogljivosti (hotelov in vil), zlasti na vzhodni obali jezera. Nagel turisti\xc4\x8dni razvoj je v 1. polovici 20. stoletja sovpadal tudi z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila prebivalstva, kar za druge slovenske pokrajine ni bilo tako izrazito._NEWLINE_Konec 19. stoletja (1899) je bilo podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje blejske in gorjanske ob\xc4\x8dine razdeljeno na ob\xc4\x8dine Ribno, Gorje in Bled. Prvi dve namre\xc4\x8d nista bili usmerjeni v turisti\xc4\x8dno dejavnost, ampak je prevladovala kmetijska ter gozdarska dejavnost. Taka ureditev je veljala vse do konca druge svetovne vojne. Bled je kot enotno naselje nastal z zra\xc5\xa1\xc4\x8danjem naselij: Zagorice, \xc5\xbdele\xc4\x8de, Grad, Mlino in Re\xc4\x8dica, ki so se razvijala kot obcestna naselja na relaciji Lesce-Bohinj in Lesce-Gorje. Intenzivna gradnja z objekti prete\xc5\xbeno turisti\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja je po drugi svetovni vojni zabrisala meje med Gradom, \xc5\xbdele\xc4\x8dami in Zagoricami, medtem ko sta Mlino in Re\xc4\x8dica zaradi oblikovanosti povr\xc5\xa1ja ostala odmaknjena vse do danes. Kot naselje je bil ustanovljen leta 1960. Po vojni se je obmo\xc4\x8dje Bleda pove\xc4\x8dalo na ra\xc4\x8dun ukinjene ob\xc4\x8dine Gorje in ostalo samostojno do leta 1961, ko je postalo del radovlji\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine.  Leta 1994 je Bled znova postal samostojna ob\xc4\x8dina, ki je zajemala naselja: Zasip, Bohinjska Bela, Ribno, Spodnje in Zgornje Gorje kot naselja z zna\xc4\x8dajem lokalnega oskrbnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, Obrne, Bode\xc5\xa1\xc4\x8de, Koritno, Selo, (Grab\xc4\x8de, Krnica, Mevku\xc5\xbe, Polj\xc5\xa1ica, Podhom, Vi\xc5\xa1elnica kot va\xc5\xa1ka naselja ter Kupljenik, Radovna, Perniki, Slamniki, Spodnje in Zgornje Laze - ob\xc4\x8dina Gorje) kot razlo\xc5\xbeena pode\xc5\xbeelska naselja. Leta 2006 je ob\xc4\x8dina Bled izgubila precej\xc5\xa1en del \xc2\xbbozemlja\xc2\xab\xc2\xa0na ra\xc4\x8dun novoustanovljene ob\xc4\x8dine Gorje.'