b'\n_START_ARTICLE_\nMilko Brezigar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v slovenski u\xc4\x8diteljski dru\xc5\xbeini v Doberdobu. Gimnazijo je obiskoval v Gorici (1898-1904), pravo in dr\xc5\xbeavoznanske vede v Gradcu in Dunaju, kjer je 1910 tudi doktoriral, ter nato nadaljeval \xc5\xa1e s \xc5\xa1tudijem ekonomije v Berlinu. Od 1911 je objavljal v Vedi in drugih slovenskih in nem\xc5\xa1kih listih \xc4\x8dlanke ve\xc4\x8dinoma gospodarske vsebine, prevzel 1914 uredni\xc5\xa1tvo gospodarskega dela dunajskega \xc4\x8dasopisa Reichspost.  Kot visoko\xc5\xa1olec se je udejstvoval v akademskem dru\xc5\xa1tvu Slovenija. Pripadal je liberalno usmerjenemu krogu slovenskih politi\xc4\x8dnih delavcev, ki so imeli v programu zdru\xc5\xbeitev in osamosvojitev ju\xc5\xbenih Slovanov. Po 1. svetovni vojni se je za stalno naselil v Ljubljani in se pridru\xc5\xbeil skupini liberalnih demokratov in postal eden vodilnih gospodarskih strokovnjakov Jugoslovanske socialnodemokratske stranke oziroma JNS._NEWLINE_Leta 1919 je bil kot poznavalec gospodarstva, \xc4\x8dlan gospodarske delegacije Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci, nato do novembra 1920 narodni poslanec v za\xc4\x8dasnem predstavni\xc5\xa1tvu v Beogradu in 1920 do 1921 urednik gospodarskega dela Jutra. Postal je eden vodilnih gospodarskih strokovnjakov v Jugoslovanski demokratski stranki in Jugoslovanski nacionalni stranki. Leta 1945 je emigriral v Avstrijo, zadnja leta je pre\xc5\xbeivel v Salzburgu kot gost zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da za starej\xc5\xa1e begunce._NEWLINE_Pred skup\xc5\xa1\xc4\x8dinskimi volitvami leta 1938 je v ateljeju fotoreporterja Franca \xc5\xa0kodlarja na Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8devi cesti 15 postavil prvo radijsko oddajno postajo v Ljubljani, in sicer za potrebe predvolilne agitacije._NEWLINE_Izdal je ve\xc4\x8d samostojnih publikacij. V delu Die Konjunktur und Depressionswellen in \xc3\x96sterreich seit 1896 (Dunaj, 1913), v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini objavljeno v Vedi 1914, je obdelal teorijo ekonomskih kriz, v Vorboten einer Wirtschaftskrise Deutschlands (Berlin, 1931) pa uporabo krizne teorije v tedanjem gospodarskem polo\xc5\xbeaju. _NEWLINE_V knjigi Osnutek slovenskega narodnega gospodarstva (Celje, 1918) pa je obravnaval narodnogospodarski program za razvoj Slovenije. Prvi sodobni gospodarski program, ki ga je pred koncem prve svetovne vojne spisal Milko Brezigar, je v bistvu socialno-liberalni. Slovence je definiral kot\xc2\xa0\xc2\xbbskupino nadarjenih individualistov\xc2\xab, ki bodo morali zdru\xc5\xbeiti sile in iz nekdanjih de\xc5\xbeel ustvariti skupno narodno gospodarstvo.\xc2\xa0\xc2\xbbGospodarske dobrine so integralen del narodnega obstanka in narod kot politi\xc4\x8dna suverena oblast bo dekretiral, da se morajo obrniti njemu v prid,\xc2\xab\xc2\xa0je zapisal. Kot enega temeljnih pogojev za pre\xc5\xbeivetje Slovencev kot skupnosti je predvideval, da mora vsaka dru\xc5\xbeina imeti osnovna \xc5\xbeivila in druge nujne stvari za pre\xc5\xbeivetje. In je tudi na\xc5\xa1tel, katere (kruh, krompir, ri\xc5\xbe in zabela, preprosta obleka in obutev, perilo in kurjava). T. i.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivljenjska ko\xc5\xa1arica\xc2\xab, ki je politika tako ali tako ne upo\xc5\xa1teva, torej ni neki novodobni izum. _NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je emigriral v Avstrijo, kjer je umrl 22. aprila 1958 in bil za\xc4\x8dasno pokopan 25. aprila v Sazburgu, kasneje pa prekopan na ljubljansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdale.'