b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xbcderitz\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa zaliv, v katerem je L\xc3\xbcderitz, je prvi naletel Evropejec Bartolomeu Dias leta 1487 in ga imenoval zaliv Angra Pequena (Mali zaliv). Na jugu polotoka je postavil padr\xc3\xa3o (kamniti kri\xc5\xbe). V 18. stoletju so nizozemski pustolovci in znanstveniki raziskovali obmo\xc4\x8dje zaradi  mineralov, vendar niso bili uspe\xc5\xa1ni. Nadaljnje raziskovalne odprave so bile v za\xc4\x8detku 19. stoletja, ko je bilo v oceanu odkritih veliko prosto\xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali. Ustanovljena so bila donosna podjetja za kitolov, lov na tjulnje, ribolov in pridelavo gvana. L\xc3\xbcderitz je  za\xc4\x8del kot trgovska postojanka. _NEWLINE_Mesto je bilo ustanovljeno leta 1883, ko je Heinrich Vogelsang kupil Angro Pequeno in nekatera okoli\xc5\xa1ka ozemlja v imenu Adolfa L\xc3\xbcderitza, hanzeata iz Bremna v Nem\xc4\x8diji, od lokalnega voditelja Namov Josefa Frederiksa II. iz Betanije. Ko se Adolf L\xc3\xbcderitz ni vrnil z odprave k reki Oranje leta 1886, se je Angra Pequena preimenovala v L\xc3\xbcderitzbucht v njegovo \xc4\x8dast. Leta 1905 so nem\xc5\xa1ki organi na Island Sharku postavili koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo zelo strogo in je delovalo med letoma 1905 in 1907 med hererskimi vojnami. V tabori\xc5\xa1\xc4\x8du je umrlo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d Afri\xc4\x8danov, Hererov in Namov zaradi tragi\xc4\x8dnih razmer in prisilnega dela. Gradili so mesto, \xc5\xbeeleznice, pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in delali na kmetijah belih naseljencev._NEWLINE_Leta 1909 je po odkritju diamantov v bli\xc5\xbeini L\xc3\xbcderitz zacvetel, blaginjo je omogo\xc4\x8dila diamantna mrzlica. Leta 1912 je imel L\xc3\xbcderitz \xc5\xbee 1100 prebivalcev brez avtohtonega prebivalstva. \xc4\x8ceprav je bil v krutem okolju med pu\xc5\xa1\xc4\x8davo in oceanom, se je trgovina v pristani\xc5\xa1kem mestu pove\xc4\x8dala, v bli\xc5\xbeini diamantnega rudnika pa je bilo zgrajeno naselje Kolmanskop. _NEWLINE_Po prvi svetovni vojni in kapitulaciji Nem\xc4\x8dije je Ju\xc5\xbena Afrika leta 1915 prevzela v upravljanje Nem\xc5\xa1ko Jugozahodno Afriko. Veliko Nemcev so izgnali iz L\xc3\xbcderitza, \xc5\xa1tevilo prebivalcev se je zmanj\xc5\xa1alo. Od leta 1920 dalje so diamante kopali le \xc5\xa1e bolj ju\xc5\xbeno od mesta, v krajih, kot sta Pomona in Elizabeth Bay. Ta razvoj je povzro\xc4\x8dil, da L\xc3\xbcderitz "kot trgovsko mesto" ni bil ve\xc4\x8d tako pomemben. Ostalo je le nekaj ribi\xc5\xa1kih podjetij, nekaj pristani\xc5\xa1ke dejavnosti in tkalcev preprog._NEWLINE_V prizadevanjih za odstranitev kolonialnih imen z zemljevidov Namibije je namibijska vlada leta 2013 volilno enoto preimenovala v !Nami\xc7\x82N\xc3\xbbs, ki je ime domorodcev pred letom 1884, ko so Nemci kraj preimenovali v L\xc3\xbcderitz iz Chanugauba.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nV pristani\xc5\xa1\xc4\x8du je zelo plitvo dno, neuporabno za sodobne ladje. To je omogo\xc4\x8dilo, da je Walvis Bay postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de namibijske pomorske industrije. V zadnjem \xc4\x8dasu pa je gradnja novega pomola ve\xc4\x8djim ribi\xc5\xa1kim plovilom omogo\xc4\x8dila pristajati v L\xc3\xbcderitzu, kar privablja tudi turiste._NEWLINE_Zunaj L\xc3\xbcderitza je mesto duhov Kolmanskop, zanimivo za turiste. To prej \xc5\xbeivahno diamantno mesto je zdaj zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno in se bori proti stalno napredujo\xc4\x8dim in spreminjajo\xc4\x8dim se sipinam namibijske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave._NEWLINE_L\xc3\xbcderitz ima blago pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje (BWn, po K\xc3\xb6ppnovi klasifikaciji podnebja) s prijetnimi temperaturami vse leto. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je 23 mm. Vetrovno in hladno vreme je posledica hladnega Benguelskega toka ob obali.\n_START_SECTION_\nVarstvo okolja\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodne skupine za \xc5\xbeivljenje ptic in drugi svetovni predpisi o ohranjanju ptic obalo priznavajo kot eno zelo pomembnih obmo\xc4\x8dij za ptice, predvsem za vzrejo obalnih morskih ptic._NEWLINE_Otoki Mercury, Ichaboe, Halifax in Possession omogo\xc4\x8dajo vzrejo kapskega strmoglavca (Morus capensis), 96\xc2\xa0%  namibijskega ogro\xc5\xbeenega afri\xc5\xa1kega pingvina (Spheniscus demersus) in skoraj \xc4\x8detrtino kormoranov  Phalacrocorax coronatus na svetu. _NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0% ogro\xc5\xbeenih kormoranov Phalacrocorax neglectus gnezdi na otokih Mercury in Ichaboe._NEWLINE_Aprila 2009 je razlitje nafte iz tankerja ogrozilo ve\xc4\x8d sto afri\xc5\xa1kih pingvinov in drugih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst._NEWLINE_Ve\xc4\x8d vrst kitov, predvsem kapske delfine (Cephalorhynchus heavisidii) je mogo\xc4\x8de videti v bli\xc5\xbeini obale, medtem ko so ve\xc4\x8dji kiti \xc5\xa1e: ju\xc5\xbeni gladki kit (Eubalaena australis),  kit grbavec (Megaptera novaeangliae ), brazdasti kit ( Balaenoptera bonaerensis ) in (Balaenoptera physalus), pritlikavi gladki kit (Caperea marginata), ki je manj pogost, vendar se postopoma \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8duje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja novega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Shearwater Bayu, 30 km ju\xc5\xbeno od L\xc3\xbcderitza, je bila predlagana zaradi izvoza premoga iz Bocvane, ki bi se povezalo s 1600 km dolgo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo. _NEWLINE_L\xc3\xbcderitz je kon\xc4\x8dna postaja 318 kilometrov dolge \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge v Seeheim, kjer se pove\xc5\xbee s preostalim omre\xc5\xbejem v dr\xc5\xbeavi. To progo so zgradili zaporniki v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du na Shark Islandu in je bila kon\xc4\x8dana leta 1908, vendar zdaj ne deluje. Obnova preostalih 47 kilometrov proge v Aus zamuja od leta 2009.'