b'\n_START_ARTICLE_\nLasersko varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nLasersko varjenje je varjenje z laserskim \xc5\xbearkom, ki je praviloma ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko vodeno. Laserski \xc5\xbearek se usmeri na stik med dvema deloma (varjencema), med katerima se ustvari spoj (var). Varjenci so obi\xc4\x8dajno kovinski, lahko pa tudi iz drugih materialov. Lasersko varjenje delimo na dve vrsti: prevodno lasersko varjenje in globoko lasersko varjenje._NEWLINE_Prednost uporabe laserjev za varjenje je brezsti\xc4\x8den dovod energije in s tem odsotnost mehanskih obremenitev. Var je mogo\xc4\x8de narediti pod povr\xc5\xa1ino varjencev, s \xc4\x8dimer je skrit in za\xc5\xa1\xc4\x8diten. Varjenje z laserjem se lahko izvaja na mikroskali, omogo\xc4\x8da primerjalno ve\xc4\x8djo svobodo pri oblikovanju varjencev, vklju\xc4\x8ditev v avtomatizirane proizvodne sisteme pa je razmeroma enostavna.\n_START_SECTION_\nPrevodno lasersko varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nPri nizkih intenzitetah laserskega \xc5\xbearka se z laserjem vari prevodno. Vpita (absorbirana) svetloba varjenca segreje ter ju stali. Na stiku obeh varjencev nastane majhen mehur\xc4\x8dek staljenega materiala. Talino se pusti, da se ohladi ter strdi in tako nastane trden var. Razse\xc5\xbenost vara je omejena s premerom laserskega \xc5\xbearka, ki je reda velikosti 100 \xce\xbcm. Obmo\xc4\x8dje temperaturnega vpliva je ve\xc4\x8dje od velikosti vara. \xc5\xbdarek se mora s primerno hitrostjo premikati po stiku med varjencema. S tem na\xc4\x8dinom varjenja ustvarimo \xc5\xa1iroke in tanke vare, zato je primeren za obdelavo tankih varjencev.\n_START_SECTION_\nPresevno lasersko varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nPresevno lasersko varjenje (nem. Laserdurchstrahlschwei\xc3\x9fen) je na\xc4\x8din prevodnega laserskega varjenja, ki omogo\xc4\x8da varjenje plasti\xc4\x8dnih materialov. Pri tem na\xc4\x8dinu segrevanje in spajanje varjencev potekata skoraj hkrati. Varjenje se izvede tako, da se varjenca prekrije. Na vrh se postavi tisti varjenec, ki je pri uporabljeni valovni dol\xc5\xbeini (\xce\xbb) svetlobe skoraj prozoren. Laser zato sveti skozenj skoraj brez energijskih izgub in temperatura se mu pri tem spremeni zanemarljivo malo. Spodnji varjenec pa je neprozoren in lasersko svetlobo vpija. Snov, iz katere je narejen, ima obi\xc4\x8dajno dodane primesi, ki \xc5\xa1e pripomorejo k vpijanju. Te primesi so ponavadi sajaste. Spodnji varjenec se zaradi prejete energije segreje in stali, poleg tega pa se iz njega s konvekcijo na zgornji varjenec prena\xc5\xa1a toplota. U\xc4\x8dinkovitost prevajanja se zvi\xc5\xa1a z mehanskim stiskanjem varjencev. Pred tem je treba poskrbeti, da se varjenca eden drugemu tesno prilegata. Na stiku se zlijeta in tako nastane var. S svetenjem na varjenca iz dveh strani, tj. z dvema \xc5\xbearkoma, se kakovost vara izbolj\xc5\xa1a. Previsoka intenziteta \xc5\xbearka lahko varjenca po\xc5\xa1koduje. Za vir svetlobe se pri presevnem laserskem varjenju uporabljajo polprevodni\xc5\xa1ki laserji. Pri valovnih dol\xc5\xbeinah svetlobe, ki jo oddajajo nekatere vrste teh laserjev, namre\xc4\x8d izkazuje prozornost ve\xc4\x8dina termoplastov. Uporabljajo se predvsem visokozmogljivi diodni laserji (nem. Hochleistungsdiodenlaser, \xce\xbb = 900-1100 nm ) in pa laserji Nd:YAG (\xce\xbb = 1060-1090 nm)._NEWLINE_Presevno lasersko varjenje se med drugim uporablja za izdelavo ohi\xc5\xa1ij, avtomobilskih lu\xc4\x8di, senzorjev (tipal), elektronskih komponent in medicinske opreme. V industrijski uporabi je od sredine 90-ih let. Kot posebno prednost te metode velja izpostaviti mo\xc5\xbenost skritja varov v notranjost obdelovanega kosa, kot slabost pa potrebo po ustreznih opti\xc4\x8dnih lastnostih varjencev.\n_START_SECTION_\nGloboko lasersko varjenje (varjenje s parnico)\n_START_PARAGRAPH_\nPri visokih intenzitetah laserskega \xc5\xbearka (nad 10\xe2\x81\xb6 W/cm\xc2\xb2) preidemo na t.i. varjenje s parnico. Tako mo\xc4\x8dan \xc5\xbearek povzro\xc4\x8di na mestu kamor sveti izparevanje varjenca, zato se naredi luknja v materialu. Vpijanje svetlobe se zaradi sipanja v luknji pove\xc4\x8da, na stenah luknje pa se naredi talina. Ko se laserski \xc5\xbearek premika po meji med varjencema, ju pred sabo tali, za njim pa se talina ohlaja in strjuje v var. Plin varjencev iz luknje lahko \xc5\xbearek spremeni v plazmo. Stik plazme z varjencema je neza\xc5\xbeelen, zato se na obdelovano mesto vpihuje neinertne pline. S to metodo je varjenje hitrej\xc5\xa1e kot s prevodnim laserskim varjenjem, vari pa so debelej\xc5\xa1i in o\xc5\xbeji.'