b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Zaharija\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde dolgo je Bizantinsko cesarstvo svojim posestvom v Italiji samo predpisovalo visoke davke, a obrambe zoper Langobarde jim ni nudilo. V Zaharijevem \xc4\x8dasu pa je Sveti sede\xc5\xbe  dobil nepri\xc4\x8dakovano in obilno pomo\xc4\x8d od tiste strani, od katere jo je najmanj pri\xc4\x8dakoval.\n_START_SECTION_\nPovezava s Franki\n_START_PARAGRAPH_\nV Frankovskem kraljestvu \xc5\xbee poldrugo stoletje niso ve\xc4\x8d vladali stvarno Merovingi, ki so bili kraljevskega rodu, ampak majordomi iz hi\xc5\xa1e Karolingov : Pipin Landeni in  Pipin, Karel Martel in od 741 naprej zaradi nizke postave imenovani Pipin Mali. Zadnji \xc2\xbbkralj v senci\xc2\xab\xc2\xa0je bil Hilderik III; toda \xc5\xbee za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja so dvorjaniki klicali za kralja Pipina Malega. On je poslal pape\xc5\xbeu vpra\xc5\xa1anje: \xc2\xbbKdo naj bo pravzaprav frankovski kralj?\xc2\xab\xc2\xa0V Eginhardovi kroniki beremo tole: _NEWLINE_ \xc2\xbbK pape\xc5\xbeu v Rim so poslali w\xc3\xbcrzbur\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Burkarda in St. Deni\xc5\xa1kega kaplana Fulrada. Vpra\xc5\xa1anje se je glasilo: Ali naj bo kralj tisti, ki v frankovskem kraljestvu nosi le naslov, ali pa naj bo tisti, ki stvarno vlada. Tega leta (751) so imenovali po priporo\xc4\x8dilu pape\xc5\xbea Zaharija Pipina za frankovskega kralja.\xc2\xab_NEWLINE_Skoraj isto beremo tudi v Fontanellejski kroniki s tem dodatkom: _NEWLINE_\xc2\xabKralja Hilderika, ki je izhajal iz rodovine Merovingov, so odstavili, obrili in zaprli v samostan svetega Omerja (Saint Audomer). Naslednje leto so njegovega sina Teodorika posvetili v na\xc5\xa1em samostanu za duhovnika.\xc2\xab_NEWLINE_  O pristnosti poro\xc4\x8dila se strokovnjaki \xc5\xa1e danes prepirajo, saj o tako pomembni zadevi ni ostala nobena izvirna listina. _NEWLINE_Zaharija se je torej odlo\xc4\x8dil za na\xc4\x8delo prikladnosti: kralj naj bo tisti, ki ima v rokah resni\xc4\x8dno oblast in ki si prizadeva za blaginjo vseh ljudi. Po tem na\xc4\x8delu je dr\xc5\xbeavni zbor 751 namesto Hilderika izbral Pipina za kralja vseh Frankov.\n_START_SECTION_\nPokristjanjenje Karantanskih Slovencev\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 745 je Borut, knez karantanskih Slovencev, z bavarsko  pomo\xc4\x8djo premagal Obre , moral pa je priznati podlo\xc5\xbenost frankovskim kraljem. Za njim je 748/749 zavladal Gorazd  ki je kot talec na Bavarskem prejel krst in tako bil prvi slovenski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski knez. 751/752 mu je sledil Hotimir. Pape\xc5\xbe Zaharija je dolo\xc4\x8dil, naj Karantanija v cerkvenem oziru spada pod Salzburg.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Zaharija je umrl v Rimu dne 28. novembra 752. in je in je pokopan v cerkvi svetega Petra v Vatikanu._NEWLINE_Njegov god obhaja katoli\xc5\xa1ka Cerkev dne 22. marca.'