b'\n_START_ARTICLE_\nMakso \xc5\xa0nuderl\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1tudiju prava v Gradcu in na zagreb\xc5\xa1ki Pravni fakulteti je bil leta 1921 promoviran za doktorja prava. Sodni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo je opravljal v Mariboru in se vklju\xc4\x8dil v liberalno politi\xc4\x8dno in kulturno \xc5\xbeivljenje. Bil je predsednik Umetni\xc5\xa1kega kluba v Mariboru in mariborski odvetnik._NEWLINE_Ob okupaciji 1941 se je preselil v Ljubljano in se vklju\xc4\x8dil v NOB. Od julija 1941 je v Vrhovnem plenumu OF zastopal skupino idejno razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1tajerskih beguncev, jeseni 1943 je od\xc5\xa1el na osvobojeno ozemlje._NEWLINE_Udele\xc5\xbeil se je Zbora odposlancev slovenskega naroda v Ko\xc4\x8devju in 2. zasedanja Avnoja. V partizanih je napredoval v \xc4\x8din podpolkovnika. Po vojni je bil poslanec Za\xc4\x8dasne in Zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Jugoslavije. Med letoma 1947 in 1969 je bil profesor na Pravni fakulteti. Vmes je bil tudi dekan iste fakultete (1953/1954|54) in rektor Univerze v Ljubljani (1961\xe2\x80\x931964). Leta 1956 je postal redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti, leta 1961 pa dopisni \xc4\x8dlan Jugoslovanske akademije znanosti in umetnosti.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0nuderl je poleg strokovnih knjig s podro\xc4\x8dja prava pisal tudi leposlovna dela. V mladosti je pesmi objavljal v dija\xc5\xa1kem listu Beseda, Zrnju in Mariborskem klopotcu,  v Ljubljanskem zvonu novele in prevajal. V njegovih romanih  prevladuje zgodovinska tematika, npr. o spopadih za severno mejo 1918/1919, pri \xc4\x8demer se naslanja na dokumente o resni\xc4\x8dnih dogodkih._NEWLINE_V \xc5\xa0nuderlovi prozi se prepletajo prvine realizma, naturalizma in ekspresionizma. Prav tako v drami Pravljica o rajski ptici (uprizorjena 1930), ki simbolno prikazuje dru\xc5\xbeinsko dramo, a preve\xc4\x8d z raznorodno motiviko, in v treh enodejankah z epilogom Lopov\xc5\xa1\xc4\x8dine (1937/1938).\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nPravljica o rajski ptici je drama, ki jo je napisal leta 1930. Zaradi simbolisti\xc4\x8dnega vpletanja pravljice v zgodbo in nasprotja dveh \xc4\x8dasov, \xc4\x8dustvovanja in govora polnega krikov ima ekspresionisti\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj. Zgodba se dogaja po drugi svetovni vojni v malome\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini. Breda, ki je bila najprej poro\xc4\x8dena s Francetom, se je poro\xc4\x8dila s Tonetom in imela z njim dva otroka, saj je bil njen prvi mo\xc5\xbe po vojski razgla\xc5\xa1en za mrtvega. Po sedmih letih se je France vrnil domov in ugotovil, da je izgubil \xc5\xbeeno in dom. \xc4\x8ceprav je bil Bredin zakon s Tonetom neveljaven, je France ugotovil, da se je med njegovo odsotnostjo vse spremenilo in mu je tuje. V zgodbo je vzporedno vpletena \xc5\xa1e ena zgodba, in sicer o mladem menihu, ki je sto let poslu\xc5\xa1al petje rajske ptice o nebe\xc5\xa1kem raju in ve\xc4\x8dni lepoti, ko pa je prenehala peti je bil menih star in vse mu je bilo tuje, nerazumljivo in grdo.  _NEWLINE_Lopov\xc5\xa1\xc4\x8dine je skupno ime za tri satiri\xc4\x8dne enodejanke z epilogom, ki jih je avtor napisal leta 1937. Vse tri prikazujejo zgodbe v katerih se pojavijo pravna ali stanovska protislovja, ki jih lahko re\xc5\xa1i le ozir na \xc5\xbeivljenje. Te re\xc5\xa1itve se zdijo krivi\xc4\x8dne ali celo lopov\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko pa so povsem opravi\xc4\x8dljive in nujne. Prva igra je ljubezenska in postavljena v trgovski svet, druga zdravni\xc5\xa1ko eti\xc4\x8dna, tretja pa iz pravni\xc5\xa1kega poslovanja. V epilogu pisatelj kritiku in re\xc5\xbeiserju pove, da je vsak od teh ljudi storil prav, po\xc5\xa1teno, po svojih mislih in srcu, kakor mu je velel zna\xc4\x8daj in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka usodnost in, da so lopov\xc5\xa1\xc4\x8dine "le varljive perspektive, dejanja ljudi, gledana z napa\xc4\x8dnega mesta."'