b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Stres\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofovsko geslo\n_START_PARAGRAPH_\nVse zaradi evangelija (prim. 1 Kor 9,23)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Stres se je rodil  v Dona\xc4\x8dki Gori v \xc5\xbeupniji Rogatec. Prva \xc5\xa1tiri leta je osnovno \xc5\xa1olo obiskoval v Dona\xc4\x8dki Gori, \xc5\xa1tiri leta ni\xc5\xbeje gimnazije pa v Roga\xc5\xa1ki Slatini. Srednjo \xc5\xa1olo je obiskoval na Intedijecezanski srednji \xc5\xa1koli za spremanje sve\xc4\x87enika u Zagrebu, kjer je leta 1962 maturiral. V letih med 1962 in 1963 je v Ohridu v Makedoniji slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok. Dne 22. avgusta 1960 je vstopil v Misijonsko dru\xc5\xbebo lazaristov v Beogradu. Leta 1963 se je vpisal na Teolo\xc5\xa1ko fakulteto v Ljubljani, kjer je kon\xc4\x8dal tri letnike. \xc5\xa0tudij je jeseni leta 1966 nadaljeval na teolo\xc5\xa1ki fakulteti pari\xc5\xa1kega Katoli\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta (Institut Catholique de Paris). Tam je leta 1969 opravil licenciat iz teologije, magisterij iz filozofije pa na Filozofski fakulteti istega in\xc5\xa1tituta leta 1972._NEWLINE_Dne 1. oktobra 1974 je doktoriral iz teologije na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani z disertacijo z naslovom Razvoj marksisti\xc4\x8dnega pojmovanja religije v povojni Jugoslaviji, dne 30. novembra 1984 pa je doktoriral tudi iz filozofije na \xc5\xbee omenjenem Katoli\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu v Parizu z disertacijo z naslovom Pojem svobode pri Heglu in prevzem tega pojma pri Marxu._NEWLINE_Asistent na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani je postal 17. novembra 1972, visoko\xc5\xa1olski u\xc4\x8ditelj pri Katedri za filozofijo pa 3. oktobra 1974. Dne 14. februarja 1977 je postal docent, 7. septembra 1985 izredni profesor, 26. maja 1990 pa redni profesor pri isti katedri. Od leta 1983 do 1993 je bil predstojnik Katedre za filozofijo, od leta 1988 je bil predstojnik In\xc5\xa1tituta za filozofijo in dru\xc5\xbebeno etiko. V letih 1985\xe2\x80\x931987 in 1997\xe2\x80\x931999 je bil prodekan Teolo\xc5\xa1ke fakultete. Oktobra 1999 je prevzel slu\xc5\xbebo dekana Teolo\xc5\xa1ke fakultete Univerze v Ljubljani in je to nalogo opravljal do 1. septembra 2000, leta 2005 pa je bil imenovan za zaslu\xc5\xbenega profesorja ljubljanske univerze._NEWLINE_V misijonski dru\xc5\xbebi je bil v obdobju 1988\xe2\x80\x931997 provincialni predstojnik (vizitator) jugoslovanske, pozneje (po 1992) pa slovenske province. Od leta 1985 do leta 2013 je bil predsednik Komisije Pravi\xc4\x8dnost in mir pri Slovenski \xc5\xa1kofovski konferenci (S\xc5\xa0K) in mdr. v tej vlogi leta 1988 postal tudi \xc4\x8dlan kolegija Odbora za varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic ter \xc4\x8dlan Sveta za varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din Slovenije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofovska slu\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Janez Pavel II. ga je 13. maja 2000 imenoval za ptujskega naslovnega in mariborskega pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa. V \xc5\xa1kofa je bil posve\xc4\x8den v mariborski stolni cerkvi sv. Janeza Krstnika 24. junija 2000. Za \xc5\xa1kofovsko geslo si je izbral: \xc2\xbbVse zaradi evangelija,\xc2\xab\xc2\xa0ki povzema citat apostola Pavla: \xc2\xbbVse delam zaradi evangelija.\xc2\xab\xc2\xa0(prim. 1 Kor 9,23). Istega leta je bil imenovan za generalnega vikarja mariborske \xc5\xa1kofije (na tej funciji je nasledil pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa Jo\xc5\xbeefa Smeja)._NEWLINE_Nad\xc5\xa1kof Anton Stres je bil od leta 1995 do 1999 podpredsednik Evropske konference Komisije Pravi\xc4\x8dnost in mir, od leta 1997 je svetovalec Pape\xc5\xa1kega sveta Pravi\xc4\x8dnost in mir v Rimu , od leta 2004 pa je tudi predstavnik S\xc5\xa0K pri COMECE v Bruslju. Od leta 1997 je vodil Komisijo Slovenske \xc5\xa1kofovske konference za ureditev odnosov z dr\xc5\xbeavo, odgovoren je tudi za duhovno oskrbo v Slovenski vojski pa tudi za pogajanja z mednarodnimi ustanovami pri Zdru\xc5\xbeenju slovenskih katoli\xc5\xa1kih skavtinj in skavtov. Leta 2007 je bil izvoljen za podpredsednika Slovenske \xc5\xa1kofovske konference._NEWLINE_Ob ustanovitvi novih \xc5\xa1kofij v Cerkvi na Slovenskem dne 7. aprila 2006 ga je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. imenoval za prvega \xc5\xa1kofa novoustanovljene celjske \xc5\xa1kofije. Za njenega \xc5\xa1kofa je bil ume\xc5\xa1\xc4\x8den 21. maja 2006 v Celju. Za nad\xc5\xa1kofa pomo\xc4\x8dnika (koadjutorja) Nad\xc5\xa1kofije Maribor oz. nad\xc5\xa1kofa Franca Krambergerja je bil imenovan 31. januarja 2009, obenem pa tudi za apostolskega administratorja (za\xc4\x8dasnega upravitelja) \xc5\xa0kofije Celje do imenovanja drugega rednega celjskega \xc5\xa1kofa Stanislava Lipov\xc5\xa1ka (2010)._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Benedikt XVI. ga je 28. novembra 2009 imenoval za 35. rezidencialnega ljubljanskega nad\xc5\xa1kofa metropolita, njegov naslednik na funkciji mariborskega koadjutorja pa je postal murskosobo\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Marjan Turn\xc5\xa1ek. Na 52. redni seji S\xc5\xa0K 11. januarja 2010 je bil Stres izvoljen za njenega predsednika. Nad\xc5\xa1kofijo Ljubljana je uradno prevzel 12. januarja 2010, slovesnost ob umestitvi pa je bila v ljubljanski stolnici 24. januarja 2010._NEWLINE_Na tem mestu je nasledil Alojza Urana, ki je s polo\xc5\xbeaja odstopil. \xc5\xa0e istega leta (2010) je Stres postal tudi \xc4\x8dlan Evropske akademije znanosti in umetnosti v Salzburgu._NEWLINE_31. julija 2013 je pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek zaradi odgovornosti pri finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah slovenske Cerkve oz. mariborske nad\xc5\xa1kofije k odstopu pozval nad\xc5\xa1kofa Antona Stresa in mariborskega nad\xc5\xa1kofa Marjana Turn\xc5\xa1ka. Delo ljubljanskega nad\xc5\xa1kofa je po njunem odstopu kot apostolski administrator za\xc4\x8dasno prevzel novome\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Andrej Glavan (mariborskega pa celjski Stanislav Lipov\xc5\xa1ek; to stanje je trajalo do imenovanja novih nad\xc5\xa1kofov - ordinarijev leta 2014 oz. 2015). _NEWLINE_Pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek je 26. aprila 2018 imenoval upokojenega nad\xc5\xa1kofa Antona Stresa za novega svetovalca Pape\xc5\xa1kega sveta za kulturo.'