b'\n_START_ARTICLE_\nPostojna\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini je znamenita paleolitska postojanka Betalov spodmol. Iz rimskega \xc4\x8dasa sta znana utrdba na Sovi\xc4\x8du in rimske najdbe ob trasi avtoceste. Staro jedro naselja Majlont, je nastalo pod hribom Sovi\xc4\x8dem (677m), kjer so \xc5\xa1e ohranjene ru\xc5\xa1evine srednjeve\xc5\xa1kega gradu. Kraj je dobil ime po belorepcu ali postojni (Haliaeetus albicilla), ki je gnezdil na bli\xc5\xbenjem Sovi\xc4\x8du; zato je ta motiv tudi v postojnskem grbu. Postojna se prvi\xc4\x8d omenja leta 1226, kot trg pa leta 1432. V 16. stoletju so do sem ve\xc4\x8dkrat pri\xc5\xa1li Turki. V \xc4\x8dasu furmanstva se je naselje raz\xc5\xa1irilo ob sedanjima Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki in Ljubljanski cesti, po zgraditvi \xc5\xbeeleznice leta 1857 pa tudi proti \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji. Ko je leta 1689 pogorel grad na Sovi\xc4\x8du, je tam, kjer je danes Titov trg, zrasla Spodnja gra\xc5\xa1\xc4\x8dina. V njej je bilo dolgo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, zdaj pa je tam In\xc5\xa1titut za raziskovanje krasa Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU. Leta 1810 je kraj dobil gimnazijo, leta 1851 pa tiskarno, ki jo je odkupil Maks \xc5\xa0eber. Leta 1909 je Postojna postala mesto. Zaradi ugodne prometne lege, lege ob nekdanji jugoslovansko-italijanski meji in turizma je postala pomembno pokrajinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Hitro rast je do\xc5\xbeivela med svetovnima vojnama, ko je spadala k Italiji. Italijani so na zgornjem koncu mesta zgradili voja\xc5\xa1nice. Po 2. svetovni vojni se je mesto z velikimi stanovanjskimi bloki raz\xc5\xa1irilo predvsem proti vzhodu v Kidri\xc4\x8devo naselje na Kremenco. \xc5\xa0irjenje se je tu ustavilo ob avtocesti Ljubljana-Razdrto.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei na stiku apnenca in fli\xc5\xa1a. Fli\xc5\xa1 je omejen na dno Piv\xc5\xa1ke kotline. Vode, ki te\xc4\x8dejo po njem, se izlivajo v reko Nano\xc5\xa1\xc4\x8dico, sem pa z Zgornje Pivke prite\xc4\x8de tudi reka Pivka. Oba vodotoka se zdru\xc5\xbeita in kot Pivka pod Postojno ponikneta v znameniti, za mno\xc5\xbei\xc4\x8den obisk urejeni Postojnski jami. Podzemnemu toku je mogo\xc4\x8de slediti \xc5\xa1e v \xc4\x8crni in Pivki jami, potem pa voda skozi neprehodne sifone odteka v Planinsko jamo.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dja podjetja v Postojni so: Postojnska jama d.d, Gozdno gospodarstvo Postojna d.d., UNIKA TTI d.o.o., Liv Postojna (Fluidmaster d.o.o.), Batagel & CO. d.o.o, PVC Nagode d.o.o., Komus d.o.o., Kovod d.o.o., Sawal d.o.o., Pekarna Jure (Vopex d.o.o).\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja znamenitost Postojne je Postojnska jama. Poznali in obiskovali so jo \xc5\xbee v srednjem veku, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo podpisi iz 13. stoletja v Rovu starih podpisov. V Valvasorjevem \xc4\x8dasu so obiskovalce vodili tudi v \xc4\x8crno jamo. Del jame, ki je danes turisti\xc4\x8dno urejen, je leta 1818 odkril jamski vodnik Luka \xc4\x8ce\xc4\x8d. V Postojni je delovala posebna jamska komisija, ki je skrbela za vodenje po jami, pa tudi za razvoj turizma nasploh. \xc5\xa0tevilo obiskovalcev je stalno nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, samo leta 1985 si je jamo ogledalo 942.258 turistov, njihovo skupno \xc5\xa1tevilo pa je do leta 1987 preseglo 23 milijonov. Zaradi nestabilnih politi\xc4\x8dnih razmer, razpada Jugoslavije in vojne leta 1991 se je \xc5\xa1tevilo obiskovalcev mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo, nato pa spet za\xc4\x8delo rasti. Do danes je jamo obiskalo preko 34 milijonov ljudi.'