b'\n_START_ARTICLE_\nJos\xc3\xa9 Ortega y Gasset\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJos\xc3\xa9 Ortega y Gasset je bil vnuk novinarja Eduarda Gasseta y Artimeja, ustanovitelja \xc4\x8dasopisa El Imparcial, ki ga je vodil kasneje avtorjev o\xc4\x8de Jos\xc3\xa9 Ortega Munilla. _NEWLINE_Doktoriral je iz filozofije v Madridu leta 1904, s tezo z naslovom Strahovi leta tiso\xc4\x8d: Kritika neke legende in \xc5\xa1tudiral kasneje na razli\xc4\x8dnih nem\xc5\xa1kih univerzah, predvsem v Marburgu. Med letoma 1910 in 1916 je bil redni profesor metafizike na Univerzi v Madridu, kjer je ustanovil tudi svojo filozofsko \xc5\xa1olo. Leta 1914 je ustanovil revijo Espa\xc3\xb1a in vanjo pisal politi\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke. Leta 1916 je postal \xc4\x8dlan Akademije za dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne vede, leta 1931 pa \xc5\xa1e \xc4\x8dlan in organizator gibanja Agrupaci\xc3\xb3n por la defensa de la rep\xc3\xbablica (Zdru\xc5\xbeenje za obrambo republike). _NEWLINE_Po razglasitvi Druge \xc5\xa1panske republike 14. aprila 1931 je postal poslanec v \xc5\xa1panskem parlamentu. _NEWLINE_Ko se je za\xc4\x8dela \xc5\xa1panska dr\xc5\xbeavljanska vojna julija 1936, je bil Ortega doma bolan, le tri dni po za\xc4\x8detku vojne je pri\xc5\xa1lo na njegov dom nekaj komunistov, oboro\xc5\xbeenih s pi\xc5\xa1tolami, ki so zahtevali, da podpi\xc5\xa1e peticijo proti udaru generala Francisca Franca, v korist republikanske vlade. Ortega jih je zavrnil, njegovi h\xc4\x8deri Soledad pa je uspelo dose\xc4\x8di kompromis v pogovoru z njimi, o katerem je pozneje dejala, da "je bil zelo napet". Napisano je bilo novo, kraj\xc5\xa1e in manj politi\xc4\x8dno besedilo, ki ga je Ortega  skupaj z Gregoriem Mara\xc3\xb1\xc3\xb3nom, Ram\xc3\xb3nom P\xc3\xa9rezom de Ayalom in drugimi intelektualci kon\xc4\x8dno podpisal. V \xc4\x8dlanku z naslovom V zvezi s pacifizmom, ki ga je pisal v izgnanstvu, je Ortega sam razlo\xc5\xbeil te dogodke. _NEWLINE_V istem mesecu je s pomo\xc4\x8djo brata Eduarda, ki je bil blizu levi\xc4\x8darski politi\xc4\x8dni skupini, kljub hudi bolezni pobegnil iz \xc5\xa0panije in od\xc5\xa1el v izgnanstvo, najprej v Pariz, nato na Nizozemsko in v Argentino, do leta 1942, ko se je preselil v Lizbono. Od leta 1945 je bil pogosto v \xc5\xa0paniji, vendar ni mogel dobiti nazaj mesta univerzitetnega profesorja. Ustanovil je In\xc5\xa1titut za humanisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije in tam predaval. Vse do svoje smrti leta 1955 je pogosto potoval v tujino, posebej v Nem\xc4\x8dijo, \xc5\xa0vico in ZDA, kjer so priznavali njegovo delo in ga objavljali._NEWLINE_Jos\xc3\xa9 Ortega y Gasset je zelo vplival na sodobno \xc5\xa1pansko filozofijo, knji\xc5\xbeevnost in politi\xc4\x8dne vede, ne le s filozofskimi temami, temve\xc4\x8d tudi zaradi jasnega literarnega sloga, s katerim je vedno dosegel \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost.\n_START_SECTION_\nZgodovinski okvir\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Ortegovega \xc5\xbeivljenja so se zvrstile v  \xc5\xa0paniji razli\xc4\x8dne oblike dr\xc5\xbeave: rodil se je v \xc4\x8dasu vladavine kralja Alfonza XII. Burbonskega, do\xc5\xbeivel je parlamentarno demokracijo, diktaturo Miguela Prima de Rivere, dr\xc5\xbeavljansko vojno, (prostovoljno) izgnanstvo in diktaturo Francisca Franca._NEWLINE_Leta 1885, po smrti kralja Alfonza XII., se je za\xc4\x8dela faza regentstva kraljeve druge \xc5\xbeene, Mar\xc3\xade Cristine. V tem obdobju se je razvil politi\xc4\x8dni sistem izmenjave med liberalci in konservativci, ki ga je predlagal Antonio C\xc3\xa1novas del Castillo; to je bilo obdobje rasti in razvoja, vendar tudi velike politi\xc4\x8dne korupcije. Leta 1898 se je zgodila tako imenovana "katastrofa leta 98" (desastre del 98), tj. izguba \xc5\xa1panskih kolonij na Kubi, v Puertu Ricu in na filipinskih otokih. Ti dogodki so skupaj s politi\xc4\x8dno krizo spro\xc5\xbeili gibanje regeneracionizem (\xc5\xa1p. regeneracionismo, od regenerirati), ki je predlagalo ideolo\xc5\xa1ki in politi\xc4\x8dni preporod dr\xc5\xbeave kot osnovo za kasnej\xc5\xa1o gospodarsko reformo._NEWLINE_Ortega pa se ne istoveti zgolj z regeneracionizmom in pripada pravzaprav generaciji 1914 oziroma novecentizmu, ki je imel manj \xc4\x8drnoglede nazore v primerjavi z intelektualci leta 98._NEWLINE_Leta 1923 je stotnik Miguel Primo de Rivera s podporo kralja Alfonza XIII. izvedel dr\xc5\xbeavni udar. Njegov namen je bil kon\xc4\x8dati vojno v \xc5\xa1panskem protektoratu v severnem Maroku, ki se je spreminjala v grobi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1panskih vojakov (zlasti s pobojem v Annualu leta 1921); ob vojni in rev\xc5\xa1\xc4\x8dini je pri\xc5\xa1lo do vzpona socializma, seveda tudi pod vplivom ruske revolucije leta 1917._NEWLINE_Gospodarska kriza se je dramati\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ala leta 1929, nasilno zatiranje delavcev in intelektualcev in neusklajenost med bur\xc5\xbeoazijo in diktaturo sta avgusta 1930 zdru\xc5\xbeila vso opozicijo v tako imenovani Pakt San Sebasti\xc3\xa1na. Po odstopu Prima de Rivere, vlada D\xc3\xa1masa Berenguerja ni storila ni\xc4\x8desar, podalj\xc5\xa1ala je le razpadanje sistema. Obrat se je zgodil leta 1931, na dan ob\xc4\x8dinskih volitev, kralj se je odlo\xc4\x8dil za izgnanstvo ter v pri\xc4\x8dakovanju zmage republikancev zapustil \xc5\xa0panijo. 14. aprila 1931 je bila razgla\xc5\xa1ena Druga \xc5\xa1panska republika._NEWLINE_Druga republika se je za\xc4\x8dela s fazo dvoletne levi\xc4\x8darske vlade (1931-1933), ki je prinesla \xc5\xa1tevilne reforme vseh vrst, tej fazi je sledila desni\xc4\x8darska vlada CEDA (Confederaci\xc3\xb3n Espa\xc3\xb1ola de Derechas Aut\xc3\xb3nomas) med 1934 in 1936, ki je ukinila prej\xc5\xa1nje reforme in se lotila ukrepov proti revolucionarnim poskusom, npr. v Asturiji leta 1934._NEWLINE_Februarja 1936 so se levi\xc4\x8darske stranke zdru\xc5\xbeile v Ljudsko fronto, ki je bila zasnovana kot protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno gibanje. Ta naj bi uradno vladala od leta 1936 do 1939, toda 17. julija 1936 se je zgodil dr\xc5\xbeavni udar, ki je pripeljal do \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne. Zmaga uporni\xc5\xa1kih, protidemokrati\xc4\x8dnih sil pod vodstvom generala Franca je pomenila vzpostavitev voja\xc5\xa1ke diktature, ki je trajala do leta 1975. _NEWLINE_\xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki so se je udele\xc5\xbeile Hitlerjeva Nem\xc4\x8dija, Mussolinijeva Italija in Sovjetska zveza, je predstavljala nekak\xc5\xa1no generalko za drugo svetovno vojno, tako v ideolo\xc5\xa1kem kot v voja\xc5\xa1kem smislu.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nOrtegova filozofija je imela pomemben vpliv na raziskovalce, teologe, pesnike in pisatelje, kot so Antonio Machado, Ignacio Ellacur\xc3\xada, Manuel Garc\xc3\xada Morente, Pedro Caba Landa, Joaqu\xc3\xadn Xirau, Xavier Zubiri, Jos\xc3\xa9 Gaos, Francisco Ayala, Mar\xc3\xada Zambrano, Pedro La\xc3\xadn Entralgo, Jos\xc3\xa9 Luis L\xc3\xb3pez-Aranguren, Juli\xc3\xa1n Mar\xc3\xadas (filozof, o\xc4\x8de Javierja Mar\xc3\xadasa), Adela Cortina, F\xc3\xa9lix Schwartzmann, Jos\xc3\xa9 Ferrater Mora, Octavio Paz, Mario Vargas Llosa, Antonio Sk\xc3\xa1rmeta, Albert Camus, Paulino Garagorri in celo na ustanovitelja \xc5\xa1panskega fa\xc5\xa1izma (Falange): Jos\xc3\xa9 Antonio Primo de Rivera. _NEWLINE_Ortegova dela, ki so najbolj vplivala na tako imenovano Generaci\xc3\xb3n del 27 (generacija 1927, v katero se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo pesniki kot Federico Garc\xc3\xada Lorca, Pedro Salinas, Vicente Aleixandre, D\xc3\xa1maso Alonso, Manuel Altolaguirre, Rafael Alberti, Emilio Prados, Luis Cernuda, Gerardo Diego in Jorge Guill\xc3\xa9n), so Espa\xc3\xb1a invertebrada (1921) in La deshumanizaci\xc3\xb3n del arte / Raz\xc4\x8dlove\xc4\x8denje umetnosti (1925). _NEWLINE_Ortega je leta 1923 ustanovil revijo Revista de Occidente, v kateri so intelektualci in umetniki z navdu\xc5\xa1enjem prebirali prispevke z vsega sveta. Revista de Occidente je brezdvomno najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a publikacija tako imenovane "srebrne dobe" (Edad de plata) \xc5\xa1panske kulture, ki je trajala do dr\xc5\xbeavnega udara Generala Franca._NEWLINE_Leta 1976 je Jos\xc3\xa9 Ortega Spottorno, sin Jos\xc3\xa9ja Ortege y Gasseta, ustanovil ugledni \xc5\xa1paski \xc4\x8dasopis El Pa\xc3\xads.'