b'\n_START_ARTICLE_\nPiranski trolejbus\n_START_PARAGRAPH_\nPiranski trolejbus je med letoma 1909 in 1911 obratoval na pribli\xc5\xbeno 5\xc2\xa0km dolgi progi med piranskim Tartinijevim trgom in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo v Sveti Luciji (dana\xc5\xa1nji Luciji)\n_START_SECTION_\nZgodovinske okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 19. stoletja je Piran bil eno najve\xc4\x8djih istrskih mest. \xc5\xa0tel je okoli 12.700 prebivalcev (pribli\xc5\xbeno trikrat ve\xc4\x8d kot danes) in je bil pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Mestni o\xc4\x8detje so se ob na\xc4\x8drtovanju ozkotirne \xc5\xbeeleznice med Trstom in Pore\xc4\x8dom zavedali mestnega nazadovanja, zato so si na vse mo\xc4\x8di prizadevali. da bi \xc5\xbeeleznica stekla tudi skozi Piran. Zaradi konfiguracije terena ta mo\xc5\xbenost ni pri\xc5\xa1la v po\xc5\xa1tev, zato pa jim je uspelo dose\xc4\x8di revizijo trase, ki so jo iz zaledja pomaknili bli\xc5\xbeje obali._NEWLINE_Takoj po odprtju Pore\xc4\x8danke leta 1902 je na Dunaj bila poslana pro\xc5\xa1nja, da se jim dodeli koncesija za izgradnjo tramvajske proge med Piranom in najbli\xc5\xbejo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo v Sveti Luciji. Za\xc4\x8dasno so uvedli povezavo do postaje s konjsko vprego, vendar se to na takratni ozki makadamski cesti in ob velikem povpra\xc5\xa1evanju ni obneslo najbolje.\n_START_SECTION_\nTrolejbus\n_START_PARAGRAPH_\nZ Dunaja zelo dolgo ni bilo odgovora glede tramvajske koncesije. Medtem se je razvedelo, da so leta 1907 v Gm\xc3\xbcndu uspe\xc5\xa1no vzpostavili prvo trolejbusno progo v Avstro-Ogrski. Ker z Dunaja \xc5\xa1e vedno ni bilo koncesije, so se Piran\xc4\x8dani br\xc5\xbe ogreli za izgradnjo trolejbusne proge, za katero niso potrebovali dunajskega dovoljenja. Iz Nem\xc4\x8dije so takoj naro\xc4\x8dili postavitev \xc2\xbbbreztirne elektri\xc4\x8dne \xc5\xbeeleznice\xc2\xab\xc2\xa0po sistemu Stoll. 24. oktobra 1909 so okoli 5\xc2\xa0km dolgo progo med Tartinijevim trgom in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo v Sveti Luciji predali javnemu prometu. Tako je Piran postal prvo mesto z uvedenim trolejbusnim prometom v dana\xc5\xa1nji Sloveniji in na Balkanu ter eno izmed prvih desetih na svetu._NEWLINE_Na progi je v intervalu 15 minut obratovalo 5 trolejbusov, ki so jih naro\xc4\x8dili v avstrijski tovarni Motoren-Daimler. V vsakem vozilu je bilo prostora za 25 potnikov, 15 na sede\xc5\xbeih in 10 na stoji\xc5\xa1\xc4\x8dih. Vsako vozilo sta poganjala po dva elektromotorja Lohner-Porsche na enosmerni tok. Progo je z enosmerno napetostjo 500V napajala termoelektrarna, ki jo je \xc5\xbee leta 1885 v bernardinski ladjedelnici postavil Piran\xc4\x8dan Francesco Apollonio. V elektrarni so s premogom iz Se\xc4\x8dovelj poganjali parni stroj z mo\xc4\x8djo 100 KM, name\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila tudi izravnalna baterija._NEWLINE_Trolejbus je imel kar nekaj pomanjkljivosti. Vozil je po luknjasti makadamski cesti in zaradi s polno gumo oblo\xc5\xbeenih koles in ne najbolje zasnovanih amortizerjev vo\xc5\xbenja ni bila udobna. Urejenih postajali\xc5\xa1\xc4\x8d ni bilo in trolejbus se je ustavljal povsod, kjer je kdo \xc5\xbeelel vstopiti ali izstopiti. Zaradi sunkov burje ali zaradi izogibanja vpregam se je tokovni odjemnik dostikrat snel z napajalne \xc5\xbeice in voznik ga je moral ro\xc4\x8dno postaviti nazaj. Jasno je bilo, da tak\xc5\xa1en trolejbus predstavlja le za\xc4\x8dasno re\xc5\xa1itev.\n_START_SECTION_\nUkinitev\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra leta 1911 je z Dunaja kon\xc4\x8dno pri\xc5\xa1lo dovoljenje za izgradnjo tramvajske proge. Ker se je trasa ujemala s traso trolejbusne proge (napajalne \xc5\xbeice so namestili kar na iste drogove), so trolejbusni promet manj kot dve leti po uvedbi odpravili. \xc5\xbdal ni znano, kam so vozila prodali, tako da se je, kot trenutno ka\xc5\xbee, za njimi izgubila vsaka sled.'