b'\n_START_ARTICLE_\nGregor Schoettl\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSchoettl je vstopil k jezuitom na Dunaju 18. oktobra 1747. Humanisti\xc4\x8dni \xc5\xa1tudij je nadaljeval leta 1750 v Leobnu. V Gradcu je med letoma 1751 in 1755 najprej \xc5\xa1tudiral filozofijo, nato je nadaljeval s \xc5\xa1tudijem matematike in jezikoslovjem. V Celovcu je v letih 1756 in 1757 pou\xc4\x8deval slovnico (gramatiko). Teologijo je \xc5\xa1tudiral v Gradcu med letoma 1758 in 1761 in tam kasneje pou\xc4\x8deval slovni\xc4\x8dne razrede. V Celovcu je bil leta 1766 podravnatelj semeni\xc5\xa1\xc4\x8da, verou\xc4\x8ditelj in spovednik, na Reki pa med letoma 1767 in 1768 profesor filozofije v prvem in drugem letniku ter spovednik. V Ljubljani je bil med letoma 1769 in 1773 profesor filozofije in spovednik. Predaval je fiziko in matematiko ter ob\xc4\x8dasno \xc5\xa1e moralno filozofijo. Jurij Vega je bil njegov u\xc4\x8denec. Z Vegovim profesorjem matematike Maffeijem je moral zapustiti Ljubljano, ker nista bila ve\xc4\x8d dobrodo\xc5\xa1la v mestu. Kraj njegove smrti ni omenjen._NEWLINE_Najverjetneje je bil Schoettl avtor prvih objavljenih sodobnih meteorolo\xc5\xa1kih opazovanj v Ljubljani. Valvasorjevi in Dolin\xc4\x8darjevi (1655-1718) zapiski o letih 1660 in 1781 so bili opisni in brez meritev tlaka in temperature. Schoettl je svoja opazovanja vremena med 5. januarjem 1776 in 16. majem 1776 objavljal v \xc4\x8dasopisu Des w\xc3\xb6chentlichen Kundschaftsblattes im Herzogthume Krain, katerega urednik je bil. Meritve je objavljal po \xc4\x8detrtinkah Luninega meseca, ki so pribli\xc5\xbeno enake tednom. Tega br\xc5\xbekone ne bi po\xc4\x8del le zato, ker je rezultate objavljal v tedniku. Tako je v 7. \xc5\xa1tevilki drugega letnika 17. februarja 1776 objavil meritev petih \xc4\x8detrtin cikla Lune. Interval objavljanja meritev je gotovo temeljil na Schoettlovi domnevi, da se vreme obi\xc4\x8dajno spreminja ob polni Luni in sploh sledi Luninim menam. Luna naj bi na ozra\xc4\x8dje vplivala podobno kot na plimovanje morij. Ta domneva je bila zelo raz\xc5\xa1irjena v njegovem \xc4\x8dasu, saj jo je zagovarjal tudi John William Herschel._NEWLINE_Leta 1776 je Schoettl opazil nenavaden pojav:\xc2\xa0\xc2\xbbOpazovanja ka\xc5\xbeejo, da je 31. dne v mesecu januarju bil barometer najvi\xc5\xa1je, ko je bil zelo mrzel veter in megla. Tlak je padel do 15. januarja ob precej jasnem vremenu. Razlika je bila 11 linij. Mraz je od 10. januarja do 2. februarja 1776, ko je bil kar najhuj\xc5\xa1i, padel na 20,5 stopinj. Meritve smo opravljali z R\xc3\xa9aumurjevim termometrom zgodaj zjutraj ob 8. uri. 9. februarja 1776, pol ure po popoldnevu, je bilo tako lepo, da se je nenavadno dobro videlo. Pokazala so se naenkrat kar tri Sonca. Resni\xc4\x8dno Sonce je bilo v sredi. Vsa tri so le\xc5\xbeala na isti premici od zahoda. Navidezna oddaljenost (med Sonci) je bila 40 \xc4\x8devljev. Sosonci nista bili tako okrogli,\xc2\xa0\xc2\xbbtemve\xc4\x8d bolj kolutasti\xc2\xab. Njuna stran, obrnjena proti pravemu Soncu, je bila ognjena. Z \xc5\xbearom osnove svojih \xc5\xbearkov je imelo vse skupaj obliko sto\xc5\xbeca. Ta pojav je bil viden ve\xc4\x8d kot \xc4\x8detrt ure.\xc2\xab\xc2\xa0Zapis ka\xc5\xbee, da je bil Schoettl vesten in natan\xc4\x8den opazovalec. \xc5\xbdal iz objavljenih podatkov ni mogo\xc4\x8de z zagotovostjo trditi, kak\xc5\xa1en opti\xc4\x8dni pojav je povzro\xc4\x8dil trojno sliko Sonca, vidno kar 15 minut._NEWLINE_Schoetll je zagovarjal Newtonovo teorijo v Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87evi razlagi.'