b'\n_START_ARTICLE_\nHildebert I.\n_START_PARAGRAPH_\nHildebert I. je bil frankovski kralj iz Merovin\xc5\xa1ke dinastije, tretji ali \xc4\x8detrti sin Klodvika I., ki je nasledil Frankovsko kraljestvo po o\xc4\x8detovi smrti leta 511, * okoli 496, \xe2\x80\xa0 13. december 558._NEWLINE_Bil je eden od sinov svete Klotilde, rojene v Reimsu. Od leta 511 do 558 je vladal kot kralj Pariza in od leta 524 do 558 kot kralj Reimsa. Pri delitvi cesarstva je nasledil Pariz, ozemlje severno od Pariza do reke Some in zahodno do Rokavskega preliva in polotok Armorika (sedanja Bretanija). Njegovi bratje so vladali v Metzu (Teoderik I.), Orl\xc3\xa9ansu (Klodomer) in Soissonsu (Klotar I.)._NEWLINE_Leta 523 so se je pridru\xc5\xbeil bratom v vojni proti Godomarju Burgundskemu. Klodomer je v bitki pri V\xc3\xa9zeronceu leta 524 umrl. Po njegovi smrti se je Hildebert strinjal, da Orl\xc3\xa9ans nasledijo njegovi trije sinovi, Klotar in Klodomer pa sta temu nasprotovala in se nameravala polastiti njihove dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. K njihovi materi Klotildi sta poslala svoje odposlance, ki so ji prinesli \xc5\xa1karje in me\xc4\x8d in ji dali na izbiro, da ostri\xc5\xbee svoje sinove in jim s tem simboli\xc4\x8dno odvzame oblast ali jih ubije. Sledil je njen znamenit odgovor \xc2\xbb\xc4\x8ce ne bodo postali kralji, jih raje vidim mrtve kot ostri\xc5\xbeene\xc2\xab. Po umoru obeh starej\xc5\xa1ih Klodomerjevih sinov je najmlaj\xc5\xa1i, Klodoald, pobegnil v samostan. Hildebert je k svojemu kraljestvu priklju\xc4\x8dil mesti Chartres in Orl\xc3\xa9ans._NEWLINE_Kasneje se je udele\xc5\xbeil ve\xc4\x8d pohodov proti Burgundskemu kraljestvu. Leta 532 je oblegal Autun in z bratom Klotarjem in Teodorikovim sinom Teodebertom I. odjarmil Burgundsko kraljestvo. Kot svoj dele\xc5\xbe v vojnem plenu je dobil mesta M\xc3\xa2con, \xc5\xbdenevo in Lyon. Ko je ostrogotski kralj Vitiges leta 535 Frankom odstopil Provanso, sta mu brata odstopila Arles in Marseille. Priklju\xc4\x8ditev pokrajine je bila s Klotarjevo pomo\xc4\x8djo zaklju\xc4\x8dena pozimi leta 546/537._NEWLINE_Leta 531 je prejel prito\xc5\xbebo sestre Krotilde, \xc5\xbeene arijanskega vizigotskega kralja Amalrika, da mo\xc5\xbe z njo zelo grdo ravna, ker je katoli\xc4\x8danka. Hilderik je od\xc5\xa1el na vojni pohod v Hispanijo in porazil gotskega kralja. Amalrik se je umaknil v Barcelono, kjer so ga umorili. Krotilda je na poti v Pariz iz neznanega vzroka umrla._NEWLINE_Hildebert je na svojem drugem pohodu proti Vizigotom leta 542 osvojil Pamplono in s pomo\xc4\x8djo brata Klotarja oblegal Zaragozo, vendar se je moral umakniti. S pohoda je v Pariz prinesel dragoceno relikvijo, tuniko svetega Vincencencija Zarago\xc5\xa1kega, in njej v \xc4\x8dast ob pari\xc5\xa1kih mestnih vratih zgradil slavno opatijo Sainte-Croix-et-Saint-Vincent, kasneje znano kot St-Germain-des-Pr\xc3\xa9s._NEWLINE_Umrl je 13. decembra 558. Pokopali so ga v opatiji St-Germain-des-Pr\xc3\xa9s, ki je bila do leta 675 nekropola nevstrijskih kraljev_NEWLINE_Hildebert I. in njegova \xc5\xbeena Ultragota nista imela nobenega sina in h\xc4\x8derki Krodobergo in Krodesindo. Hildebert je bil eden od najbolj vernih Klodvikovih sinov in grabe\xc5\xbeljiv monarh, ki je v vojnah svoje kraljestvo raz\xc5\xa1iril bolj kot njegova brata. Vojskoval se je v Burgundiji (ve\xc4\x8dkrat), \xc5\xa0paniji (ve\xc4\x8dkrat), Provansi in drugod po Galiji.'