b'\n_START_ARTICLE_\nBarnardova zvezda\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBarnardova zvezda je rde\xc4\x8da pritlikavka spektralnega razreda M4. Brez daljnogleda je ni mo\xc4\x8d videti. Njen navidezni sij je 9,57\xe1\xb5\x90. Najsvetlej\xc5\xa1a zvezda na no\xc4\x8dnem nebu, Sirij ima navidezni sij -1,5, s prostim o\xc4\x8desom \xc5\xa1e vidna zvezda pa ima 6. Merilo je logaritmi\xc4\x8dno, tako da je 9,57 le pribli\xc5\xbeno 1/27 sija naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e zvezde, ki jo \xc5\xa1e lahko vidimo s prostimi o\xc4\x8dmi ob ugodnih opazovalnih pogojih._NEWLINE_Njena starost je ocenjena na 7 do 12 milijard let in je tako veliko starej\xc5\xa1a od Sonca. Morda je celo med najstarej\xc5\xa1imi zvezdami v Vesolju. Izgubila je velik dele\xc5\xbe vrtilne energije in periodi\xc4\x8dne spremembe v njeni svetlobi ka\xc5\xbeejo, da se zavrti le enkrat v 130. dneh, kar je ve\xc4\x8d kot petkrat po\xc4\x8dasneje od Sonca, ki se zavrti enkrat v 25. dneh. Zaradi svoje starosti so jo dolgo \xc4\x8dasa imeli za mirno zvezdo glede na zvezdno aktivnost. Vendar so leta 1998 opazovali mo\xc4\x8dan zvezdni bli\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je nakazal njeno naravo bli\xc5\xa1\xc4\x8dnice. Njena oznaka spremenljivke je V2500 Ka\xc4\x8denosca.'