b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Minatti\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Minatti je bil rojen v Slovenskih Konjicah. Pri njegovih petih letih so se z dru\xc5\xbeino preselili v Slovenj Gradec, pri desetih pa v Ljubljano. Leta 1943 je maturiral na gimnaziji v Ljubljani in za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati medicino. V vojnem \xc4\x8dasu se je pridru\xc5\xbeil partizanom. Pri NOB je bil udele\xc5\xbeen od leta 1944 ter bil \xc4\x8detni in bataljonski komisar v 16. narodnoosvobodilni brigadi Janka Premrla-Vojka, leta 1946 pa je bil demobiliziran. Po osvoboditvi je na Filozofski fakulteti ljubljanske Univerze \xc5\xa1tudiral slavistiko in leta 1952 diplomiral. Od leta 1947 je bil urednik Mladinske knjige, kjer je deloval do upokojitve leta 1984. Od leta 1987 je bil dopisni, od leta 1991 pa redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Njegova druga \xc5\xbeena je bila slovenska pesnica in pisateljica Lojzka \xc5\xa0pacapan.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nMinatti je predstavnik prvega povojnega rodu slovenskih pesnikov._NEWLINE_Pesmi je pisal \xc5\xbee v gimnaziji in jih objavljal v rokopisnem almanahu Utrinki, ki ga je izdajala skupina so\xc5\xa1olcev, nato pa v  reviji Umetnost Mihe Male\xc5\xa1a. Med vojno je objavljal v partizanskih glasilih, kasneje pa je sodeloval pri Slovenskem zborniku, Novem svetu, Mladinski reviji, Slovenskem poro\xc4\x8devalcu, Novih obzorjih, Sodobnosti, Pionirskem listu in drugih. Veliko je tudi prevajal, v glavnem poezijo._NEWLINE_Minattijeva poezija je prevedena v ve\xc4\x8d jezikov. V knji\xc5\xbeni obliki so iz\xc5\xa1li izbori v srbskem, makedonskem, albanskem in \xc4\x8de\xc5\xa1kem jeziku._NEWLINE_Njegova lirika je predvsem osebna, razpolo\xc5\xbeenjska in \xc4\x8dustvena - intimisti\xc4\x8dna. Njegov slog je impresionisti\xc4\x8den, novoromanti\xc4\x8den, usmerja pa se tudi k ekspresionizmu. V njegovih pesmih prevladuje svobodni verz._NEWLINE_Kritiki so mu na za\xc4\x8detku o\xc4\x8ditali premajhno borbenost, kajti za takraten vojni \xc4\x8das so bile zna\xc4\x8dilne udarnej\xc5\xa1e pesmi. Njegove pesmi so bile sprva nemalokrat oto\xc5\xbene, prikazovale so tesnobo, samoto, dvom, negotovost, melanholi\xc4\x8dnost in pesimizem, kasneje pa je za\xc4\x8del ustvarjati bolj intimisti\xc4\x8dno liriko ter tako poleg pesnjenja o dru\xc5\xbebi ter poeziji opeval tudi ljubezen in naravo.\n_START_SECTION_\nMladinska dela\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je nekaj pesmi za otroke, ki so bile objavljene v revijah kot so Ciciban, Pionir, Kurir\xc4\x8dek in podobnih. Te pesmi so: Sivi oblaki - bradati mo\xc5\xbeaki; Po\xc5\xbeeni klas!; Jutro; Kaj jesen nam mari?; Pesem; Mucka in je\xc5\xbeek; Pesem o stari \xc4\x8debeli; Medved, pujs in lisica; Hoj-hej!; Pionir Ton\xc4\x8dek; Kaj je v ko\xc5\xa1ku?; \xc4\x8cudovito darilo; Ti\xc5\xa1e, le ti\xc5\xa1e ...; \xc4\x8cirik-ci!; Ne misli ve\xc4\x8d name, na nas; Prismoda - kralj; V bregu drevo stoji; Karavana; \xc5\xa0opi usahle trave ...; Tih, samoten je svet; Kurir\xc4\x8dek; Po\xc5\xa1ta iz Trnovskega gozda; Brez naslova. _NEWLINE_Napisal je tudi lutkovno igro Slamnati voli\xc4\x8dek (1951).\n_START_SECTION_\nPrevodi\n_START_PARAGRAPH_\nZelo znan je po \xc5\xa1tevilnih prevodih: Antoine de Saint-Exupery: Mali princ; Prelepa Vasiljica; Ciganska poezija; Sodobna makedonska poezija; Istrske pesmice; Ko\xc4\x8do Racin: Izbrane pesmi; Elzbieta: Tomi in Ma\xc5\xa1a in drugih. _NEWLINE_Mnoga njegova dela so prevedena v tuje jezike \xe2\x80\x93 predvsem v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino, alban\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nUglasbene pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj njegovih pesmi je tudi uglasbenih: Pa bo pomlad pri\xc5\xa1la, Bele gazi, Brigadirska, \xc4\x8cez Kras, \xc4\x8cirik-ci, Ko mislim nate, Kurir\xc4\x8dek, Maj ob So\xc4\x8di, Pesem, Pismo materi iz groba, Pod no\xc4\x8d, Pod \xc5\xa1otorom, Pohod, Sen, Si na\xc5\xa1?, Svidenje, \xc5\xa0el bom in \xc5\xbdalostinka.'