b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Irana\n_START_PARAGRAPH_\nIran je velika dr\xc5\xbeava je ve\xc4\x8dja od Slovenije boiii_NEWLINE_Zgodovina Irana se obi\xc4\x8dajno nana\xc5\xa1a na zgodovino Velikega Irana  oziroma ozemlja na katerem so \xc5\xbeiveli ali \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tevilni iranski narodi.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina - Elam\n_START_PARAGRAPH_\nElam (perzijsko: \xd8\xaa\xd9\x85\xd8\xaf\xd9\x86 \xd8\xa7\xdb\x8c\xd9\x84\xd8\xa7\xd9\x85, arabsko: \xd8\xad\xd8\xb6\xd8\xa7\xd8\xb1\xd8\xa9 \xd8\xb9\xd9\x8a\xd9\x84\xd8\xa7\xd9\x85) je ena najstarej\xc5\xa1ih znanih civilizacij.  Elam je bil ume\xc5\xa1\xc4\x8den na skrajnem jugozahodu dana\xc5\xa1njega Irana, natan\xc4\x8dneje v Ilamsko pokrajino, Fars, ni\xc5\xbeine Huzestana ter del ju\xc5\xbenega Iraka. Obdobje Elama je trajalo od okoli 2700 pr. n. \xc5\xa1t. do 539 pr. n. \xc5\xa1t, predhodnik pa je bilo kar danes imenujejo proto-elamsko obdobje, ki se je za\xc4\x8delo 3200 pr. n. \xc5\xa1t., ko je Suza (kasneje glavno mesto Elama) za\xc5\xa1la pod vpliv kultur Iranskega vi\xc5\xa1avja na vzhodu.)_NEWLINE_Starodavni Elam je le\xc5\xbeal vzhodno od Sumerije in Akadije, ki se nahajata v modernem Iraku. V staroelamskem obdobju ga je sestavljalo kraljestvo na Iranskem vi\xc5\xa1avju okoli An\xc5\xa1ana, od sredine 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. dalje pa je bil v Suzi in na ravnicah Huzestana.  Pomembno vlogo je igrala kultura, \xc5\xa1e posebej v dobi ahemendiske dinastije, ki ga je nasledila, elamski jezik pa se je obdr\xc5\xbeal v uradni uporabi na perzijskem kraljevem dvoru._NEWLINE_Elamsko obdobje smatrajo za za\xc4\x8detek zgodovine Irana, \xc4\x8deprav so na Iranskem vi\xc5\xa1avju obstajale \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e civilizacije, kot Manejsko kraljestvo v iranskem Azerbajd\xc5\xbeanu in \xc5\xa0ahri Sohte (Shahr-e S\xc5\xabkht\xc3\xa9 - po\xc5\xbegano mesto) v Zabolu in nedavno odkrita Jiroftska kultura na vzhodu. Elamski jezik ni bil soroden nobenemu od iranskih jezikov, lahko pa bi bil del ve\xc4\x8dje dru\xc5\xbeine, ki se imenuje elamo-dravidska._NEWLINE_Po starodavnem Elamu se imenuje Ilamska pokrajina, ki je ena od 31 pokrajin modernega Irana.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje (330 - 150 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nV samo osmih letih je Ahemenidsko cesarstvo podleglo napadom Aleksandra Velikega. Po zmagi nad vojsko Dareja III. v bitki pri Isu so zavzeli mesto Suza, zadnji odpor pa so Ahemenidi nudili pri "Perzijskih vratih" blizu kraljevske pala\xc4\x8de u Perzepolisu. Od tedaj dalje se za\xc4\x8dne v Perziji \xc5\xa1iriti helenisti\xc4\x8dna kultura ._NEWLINE_Kmalu po Aleksandrovi smrti je cesarstvo razpadlo in zavladali so Diadohi, Aleksandrovi vojskovodje, ki so postali tudi ustanovitelji dinastij. Perziji vlada dinastija Selevkidov._NEWLINE_Do leta 250 pr. n. \xc5\xa1t. skupaj s kolonizatorji, v Perzijo prodre gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, filozofija in umetnost,  gr\xc5\xa1\xc4\x8dina postane tudi jezik diplomacije in knji\xc5\xbeevnosti. Krepijo se trgovinske povezave s sosednjimi dr\xc5\xbeavami, tudi s tistimi na vzhodu. Vse bolj je razvita Svilna cesta proti Kitajski, iz Indije prodira budizem, zoroastrstvo na zahodu pa vpliva na judovstvo._NEWLINE_Padec kraljestva Selevkidov se je za\xc4\x8del precej hitro. Vzhodni pokrajini Baktrija in Partija sta se osamosvojili leta 238 pr. n. \xc5\xa1t., in samo voja\xc5\xa1ka ve\xc5\xa1\xc4\x8dina Antioha III. je re\xc5\xa1ila Perzijo invazije Partov. Tedaj je Rimska republika za\xc4\x8dela napadati kraljestvo Selevkidov, isto\xc4\x8dasno se v Judeji dogaja vstaja Makabejcev, na vzhodu se \xc5\xa1iri kraljestvo Ku\xc5\xa1an. Nazadnje je Perziji zavladala dinastija Arsakidov.\n_START_SECTION_\nArabska oblast in islamizacija (650 - 1037)\n_START_PARAGRAPH_\nV osvajanjih od leta 643 do 650 so Arabci osvojili skoraj celotno podro\xc4\x8dje Perzije. Zadnji sasanidski vladar Jezdegerd III. \xc5\xa1e deset let posku\xc5\xa1a povrniti dr\xc5\xbeavo pod svojo oblast. Najprej prosi za pomo\xc4\x8d Turke in Tatare, vendar jih muslimani z lahkoto premagajo. Zatem se je obrnil za pomo\xc4\x8d h Kitajcem, ki pa se niso hoteli vpletati. Do danes se zgodovinarji ne morejo zediniti ali je Jazdegerd \xc5\xbeivel v osvojeni Perziji ali nekje na njenih robnih podro\xc4\x8djih. Smatrajo, da se je z arabsko oblastjo za Perzijo za\xc4\x8del srednji vek._NEWLINE_Zahvaljujo\xc4\x8d prostranstvu in bogastvu velike dr\xc5\xbeave v kateri se je zna\xc5\xa1la, je Perzija v tem \xc4\x8dasu dala \xc5\xa1tevilne pomembne mislece, ki bodo mnogo kasneje vplivali na evropsko renesan\xc4\x8dno miselnost. Med njimi so mnogi zdravniki in filozofi (Ibn Sina), astronomi, knji\xc5\xbeevniki, kemiki (npr. Razi, Zakariya (Rhazes), ki je odkril alkohol) in matematiki (npr. Al Hvarizmi, ki je izumil algoritem in algebro).\n_START_SECTION_\nOmajadi\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 650 Perzija postane del velikega omajadskega cesarstva, ki se razprostira od Iberskega polotoka do reke Ind in od Aralskega jezera do Arabskega polotoka. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cesarstva je bil Damask v Siriji._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svoje vladavine so Omajadi prevzeli perzijsko obliko dr\xc5\xbeavne organizacije, vpliv na Perzijo pa je bil tudi obraten in pomemben. Arab\xc5\xa1\xc4\x8dina postane glavni jezik uradne komunikacije, zoroastrstvo je zamenjal islam, graditi se za\xc4\x8dnejo d\xc5\xbeamije. Vseeno pa prvih sto let arabske oblasti niso masovno spreobra\xc4\x8dale v islam. Nemuslimanskemu prebivalstvu so nalo\xc5\xbeili davke in posebna pravila obla\xc4\x8denja. Med prvimi spreobrnjenci so bili velika\xc5\xa1i in dr\xc5\xbeavni uslu\xc5\xbebenci, po\xc4\x8dasi pa so jim sledili tudi ostali. Do konca 10. stoletja je ve\xc4\x8dina Perzijcev prevzela islam in to v njegovi sunitski razli\xc4\x8dici._NEWLINE_Perzijski jezik se je izkazal za odpornej\xc5\xa1ega od ostalih jezikov nad katerimi je prevladala arab\xc5\xa1\xc4\x8dina, se je pa v tem obdobju za\xc4\x8del razvijati proti dana\xc5\xa1njemu iranskemu jeziku, ki je vklju\xc4\x8dil tudi arabske besede in pre\xc5\xa1el s posebne razli\xc4\x8dice aramejske pisave na arabsko pisavo.\n_START_SECTION_\nAbasidi, Samanidi in Bujidi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 750 Omajade zamenjajo Abasidi, in Iran dobi vse ve\xc4\x8djo vlogo v dr\xc5\xbeavni upravi. Kalif Al-Mamun (813 - 833), katerega mama je bila Perzijka, seli prestolnico iz arabskih krajev v Merv na vzhodu Perzije v dana\xc5\xa1njem Turkmenistanu. Isti kalif v Bagdadu ustanovi "Hi\xc5\xa1o modrosti", po vzoru na perzijsko u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Gundi\xc5\xa1apuru iz sasanidske dobe._NEWLINE_Leta 819 vzhodno Perzijo osvojijo Samanidi, prva izvorno perzijska dinastija po arabski zasedbi. Njihova sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila Samarkand, Buhara in Herat, v njihovem \xc4\x8dasu ponovno o\xc5\xbeivijo perzijski jezik in kulturo. Pesnik Firdusi v tem \xc4\x8dasu pi\xc5\xa1e svojo epsko zbirko \xc5\xa0ahname o perzijskih vladarjih._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno na zahodu Irana vladajo Bujidi - zveza iranskih plemen z obale Kaspijskega jezera. Njihova prestolnica postane iransko mesto \xc5\xa0iraz._NEWLINE_To je bil za\xc4\x8detek konca islamske teritorialne enotnosti na Bli\xc5\xbenjem vzhodu.\n_START_SECTION_\nTur\xc5\xa1ka in mongolska oblast (1037 - 1500)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je obdobje, ki ozna\xc4\x8duje konec arabske oblasti in za\xc4\x8detek samostojnega razvoja Perzije.\n_START_SECTION_\nSeld\xc5\xbeuki (1037 - 1219)\n_START_PARAGRAPH_\nTurki Seld\xc5\xbeuki leta 1037 prodrejo iz severovzhoda na podro\xc4\x8dje Perzije in ustvarijo veliko bli\xc5\xbenjevzhodno cesarstvo. Pod Malik \xc5\xa0ahom I.  (1072 - 1092) in njegovima perzijskima vezirjema Nizam al-Mulkom in Taj al-Mulkom, se je seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava raz\xc5\xa1irila do skrajnih meja nekdanjega Perzijskega cesarstva pred arabsko zasedbo in je mejila s Kitajsko na vzhodu in Bizantskim cesarstvom na zahodu._NEWLINE_Po smrti \xc5\xa1aha Malika se je dr\xc5\xbeava razdelila med njegove \xc5\xa1tiri sinove. Tretji od njih, Ahmed Sand\xc5\xbear ni bil zadovoljen s svojim dele\xc5\xbeem ter prevzame celotno cesarstvo, s \xc4\x8dimer se nista strinjala druga dva brata. Mahmud II. se razglasi za sultana s sede\xc5\xbeem v Bagdadu. Ahmed Sand\xc5\xbear leta 1153 pade v ujetni\xc5\xa1tvo nomadskih Turkov in leta 1156 tam tudi umre._NEWLINE_Cesarstvo je od tedaj dalje v razpadanju in se nikoli ve\xc4\x8d ne ohrani v svojih prvotnih mejah, kar so jim prepre\xc4\x8dili tudi kri\xc5\xbearji. Na kratko: koncem 12. st. je bil Toghr\xc3\xbcl III. sultan vseh Seld\xc5\xbeukov razen Anadolije; premaga \xc5\xa1aha Horezma, Ala ad-Din Teki\xc5\xa1a (1172 - 1200). Od velikega cesarstva ostane samo Sultanat Ruma v Anadoliji, ki ga leta 1260 osvojijo Mongoli, ki si ga razdelijo na manj\xc5\xa1e emirate, od katerih je bil eden predhodnik Osmanskega cesarstva._NEWLINE_V seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kem cesarstvu je v Perziji cvetela srednjeve\xc5\xa1ka islamska kultura in umetnost. Takrat je deloval poznan perzijski pisec ljubezenske poezije Omar Hajam, nastala so tudi vrhunska arhitektonska dela kot so d\xc5\xbeamije v Isfahanu. V likovni umetnosti, posebej v ilustriranju rokopisov, se za\xc4\x8dne uvajati prikazovanje ljudskih likov.\n_START_SECTION_\nOblast Mongolov in njihovih naslednikov (1219 - 1500)\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeingiskan, vodja Mongolov, leta 1218 po\xc5\xa1lje svoje poslance in trgovce v mesto Otrar v Horezmu. Upravitelj mesta jih pobije, zato Mongoli oropajo Otrar in pohod nadaljujejo vse do Samarkanda in drugih mest na severovzhodu. D\xc5\xbeingiskanov vnuk Hulegu kan med letoma 1255 in 1258 osvoji Horezm, Bagdad in ve\xc4\x8dji del Bli\xc5\xbenjega vzhoda, podro\xc4\x8dje Irana postane ilkanat, pokrajina velikega Mongolskega cesarstva, leta 1295 pa postane neodvisen._NEWLINE_Vladarji ilkanata so bili za\xc5\xa1\xc4\x8ditniki umetnosti in znanosti, ki sta se razvijali v najbolj\xc5\xa1i tradiciji iranskega islama._NEWLINE_Okoli leta 1370 se pojavi nov osvajalec Timur, ki ima \xc5\xbeeljo obnoviti mongolsko cesarstvo. Samo v Isfahanu je pobil 70.000 ljudi in izgradil stolpe iz njihovih lobanj. Po njegovi smrti (1405) je Iran v ru\xc5\xa1evinah. V naslednjih sto letih je razdeljen na majhne emirate, ki jim vladajo Timurjevi nasledniki.\n_START_SECTION_\nSafavidi (1500 - 1722)\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju iranskega Azerbajd\xc5\xbeana, v mestu Ardabil je medtem narasla mo\xc4\x8d Ismaila I. (1487 - 1524), potomca perzijskega sufija Safi al-Dina (1252 - 1334). Kot enoletni de\xc4\x8dek, je Ismail ostal brez o\xc4\x8deta, ki je bil vodja lokalnih \xc5\xa1iitov. Zelo mlad, kot trinajstletnik, se proglasi leta 1500 za \xc5\xa1aha s sede\xc5\xbeem v Tabrizu in ponovno zedini v enotno dr\xc5\xbeavo vsa podro\xc4\x8dja dana\xc5\xa1njega Irana, Azerbejd\xc5\xbeana in Iraka, ter dobr\xc5\xa1en del Afganistana. Na ta na\xc4\x8din ustanovi dinastijo Safavidov. \xc5\xa0irjenje proti zahodu zaustavi Osmansko cesarstvo v bitki pri \xc4\x8caldiranu leta 1514. _NEWLINE_Po sedemdesetih letih kaosa v dr\xc5\xbeavi, leta 1588 na prestol stopi \xc5\xa1ah Abas I. in za\xc4\x8dne se kulturna in politi\xc4\x8dna obnova. Glavno mesto postane Isfahan, ki hitro postane eno od najpomembnej\xc5\xa1ih kulturnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d islama. Razcvet je omogu\xc4\x8den tudi s sklepanjem miru s Turki._NEWLINE_Za safavidsko oblast \xc5\xa1iitska ina\xc4\x8dica islama postane uradna vera v cesarstvu in Iran postane najve\xc4\x8dja \xc5\xa1iitska dr\xc5\xbeava v muslimanskem svetu, kar je \xc5\xa1e danes. To je tudi obdobje razcveta umetnosti, posebej slikarstva in arhitekture._NEWLINE_Sporazumom z Osmanskim cesarstvom iz leta 1639 je dolo\xc4\x8dil tudi zahodne meje modernega Irana.\n_START_SECTION_\nOd prve svetovne vojne do modernega Irana\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi svetovni vojni so se na podro\xc4\x8dju Irana vodile bitke najprej med Rusijo in Osmanskim cesarstvom in to okoli kontrole naftnih polj. Po Oktobrski revoluciji v Rusiji, Turki dobijo premo\xc4\x8d, prebivalce Kavkaza in zahodne Perzije pa prepustijo stradanju. Leta 1918 Britanci uspejo z malo\xc5\xa1tevilnimi enotami odvrniti zdru\xc5\xbeene nem\xc5\xa1ke in tur\xc5\xa1ke enote in za\xc5\xa1\xc4\x8dititi naftna polja skoraj do konca vojne. Tekom vojne so nem\xc5\xa1ki vohuni v Perziji raz\xc5\xa1irili vesti, da je nem\xc5\xa1ki cesar Viljem II. prevzel islam, da bi si tako pridobili naklonjenost naroda. Perzija je vseeno ostala pod britanskim in hitro tudi sovjetskim vplivom._NEWLINE_Leta 1925 dinastijo Kad\xc5\xbearov zamenja \xc5\xa1ah Reza Pahlavi in ustanovi novo dinastijo. \xc5\xbdeli modernizirati Iran, a ostaja pod dominantnim vplivom tujih sil._NEWLINE_V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne \xc5\xa1ah Reza Pahlavi proglasi nevtralnost. Glede na to da je zavrnil pregnati iz dr\xc5\xbeave nem\xc5\xa1ke in\xc5\xbeenirje, ki so jih zavezniki imeli za vohune, Britanci in Sovjeti v avgustu 1941 okupirajo Iran, Rezo Pahlavija pa po\xc5\xa1ljejo v izgnanstvo. Na prestol 16. septembra 1941 postavijo njegovega sina M. Reza Pahlavija, ki bo po koncu vojne nadaljeval z modernizacijo dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nIslamska revolucija in islamska republika\n_START_PARAGRAPH_\nPo ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dnih demonstracijah in protestih proti njegovemu re\xc5\xbeimu, Mohamed Reza Pahlavi zapusti Iran 16. januarja 1979. 1. februarja 1979 se v dr\xc5\xbeavo po 15. letih izgnanstva vrne Ruholah Homeini. Po razglasitvi nevtralnosti oboro\xc5\xbeenih sil v revoluciji, je Homeini 11. februarja razglasil konec monarhije in vzpostavil prehodno vlado._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je med prebivalstvom ve\xc4\x8dinoma vladalo pozitivno razpolo\xc5\xbeenje zaradi odhoda \xc5\xa1aha, je obstajalo mnogo nesoglasij glede bodo\xc4\x8dnosti Irana . \xc4\x8ceprav je bil Homeini najpopularnej\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna figura, je obstajalo ve\xc4\x8d revolucionarnih skupin, od katerih je vsaka imela druga\xc4\x8den pogled na bodo\xc4\x8dnost dr\xc5\xbeave. Te skupine so zahtevale, da se jih upo\xc5\xa1teva pri kreiranju bodo\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Teologi so bili prvi, ki so vzpostavili red v dr\xc5\xbeavi s pomo\xc4\x8djo lokalnih odborov. Poznani pod imenom \xc2\xbbBranitelji revolucije\xc2\xab\xc2\xa0so od maja 1979 te skupine hitro dobile mo\xc4\x8d na lokalni ravni po celem Iranu in s tem tudi najve\xc4\x8dji del mo\xc4\x8di na ravni dr\xc5\xbeave. S pomo\xc4\x8djo revolucionarnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so bila ustanovljena, so eliminirali klju\xc4\x8dne osebe starega re\xc5\xbeima, kot tudi nasprotnike iz drugih skupin. Koncem 1979 je bil organiziran referendum, na katerem je bila ustanovljena islamska republika po Homeinijevem na\xc4\x8drtu, z vrhovnim vodjem na \xc4\x8delu._NEWLINE_Zaradi iranske krize s talci (okupacija veleposlani\xc5\xa1tva ZDA v Teheranu med 4. novembrom 1979 in 20. januarjem 1981 in zaseg osebja kot talce), je Carterjeva administracija prekinila diplomatske stike z Iranom in 7. aprila 1980 za\xc4\x8dela z gospodarskimi sankcijami. 22. septembra 1980 je Irak izkoristil slabost iranskih oboro\xc5\xbeenih sil pod novim islamskim re\xc5\xbeimom in napadel Iran. Uradna politika ZDA je zahtevala izolacijo Irana. Skupaj z zavezniki so nudili pomo\xc4\x8d v oro\xc5\xbeju in tehnologiji re\xc5\xbeimu Sadama Huseina, ki je hotel osvojiti naftna polja u Huzestanu.  \xc4\x8clani Reganove administracije so v tajnosti prodajali oro\xc5\xbeje in dele Iranu, kar je poznano pod imenom afera Iran-Contra. Iran je pristal na spo\xc5\xa1tovanje prekinitve ognja, ki ga je zahtevala resolucija Varnostnega sveta ZN \xc5\xa1t. 598 z dne 20. julija 1987. Dne 15. avgusta 1990 je Sadam Husein pristal na vrnitev dogovorjenega iz Al\xc5\xbeira 1975, tj. status quo ante bellum._NEWLINE_Po Homeinijevi smrti 3. junija 1989, se je Svet strokovnjakov strinjal z Alijem Hameneijem kot vodjo revolucije. Z njegovim prihodom na oblast so spremenili ustavo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Zalivske vojne leta 1991 je ostal Iran nevtralen (dopustil je le prisotnost ira\xc5\xa1kega letalstva in vstop ira\xc5\xa1kih beguncev na svoj teritorij)._NEWLINE_Revolucija, ki ji je sledila vojna z Irakom, je zapustila velike posledice na gospodarstvu Irana, ki so ga vodili pragmatiki kot Akbar Ha\xc5\xa1emi Rafsand\xc5\xbeani, ki je bil izvoljen kot predsednik leta 1987 in 1991. Zlom gospodarske politike in modernizacija iranske dr\xc5\xbeave je pripomogla, da je bil za predsednika leta 1997 izvoljen umirjeni Mohamed Hatami. Njegovo vladavino so zaznamovala nesoglasja med dru\xc5\xbebo, ki je zahtevala spremembe in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je \xc5\xbeelela zadr\xc5\xbeati svojo mo\xc4\x8d. Situacija je dosegla vrhunec v juliju 1999, ko so na ulicah Teherana in drugih ve\xc4\x8djih mestih izbruhnili masovni protesti proti oblastem. Hatami je bil ponovno izvoljen leta 2001, a so konservativne struje v iranskem parlamentu destabilizirale njegov reformatorski na\xc4\x8drt._NEWLINE_Leta 2005 je bil na mesto predsednika dr\xc5\xbeave izvoljen konservativni \xc5\xbeupan Teherana, Mahmud Ahmadined\xc5\xbead. Njegov mandat zaznamuje kontroverzni nuklearni program in trda zunanja politika._NEWLINE_Med letoma 2005 in 2006 je bilo kar nekaj trditev, da ZDA in Izrael nameravajo napasti Iran, zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov, med drugim zaradi iranskega civilnega programa za jedrsko energijo, (za katero se ZDA in nekatere druge dr\xc5\xbeave bojijo, da bi lahko pripeljalo do programa izdelave jedrskega oro\xc5\xbeja), surove nafte in drugih strate\xc5\xa1kih razlogov. LR Kitajska in Rusija nasprotujeta vsakr\xc5\xa1nemu voja\xc5\xa1kemu posegu in gospodarskim sankcijam. Ajatola Ali Hamenei je izdal fatvo, to je prepoved proizvodnje, kopi\xc4\x8denje zalog in uporabe jedrskega oro\xc5\xbeja. Fatva je bila navedena v uradni izjavi, ki jo je iranska vlada izrekla na sre\xc4\x8danju Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA ) avgusta 2005 na Dunaju.  _NEWLINE_V letu 2009 je Ahmadined\xc5\xbeadova neizvolitev izzvala burne in mno\xc5\xbei\xc4\x8dne proteste, ki so bili \xc2\xbbnajve\xc4\x8dji doma\xc4\x8di izziv\xc2\xab\xc2\xa0za vodstvo Islamske republike \xc2\xbbv 30 letih\xc2\xab.  Reformisti\xc4\x8dni nasprotnik Mir- Hosein Musavi in njegovi privr\xc5\xbeenci so trdili o domnevnih volilnih nepravilnostih. 1. julija 2009 je bilo v demonstracijah aretiranih 1000 ljudi, 20 pa ubitih.  Vrhovni vodja Ali Hamenei in drugi islamski uradniki krivijo tujino, da je podpihovala proteste.'