b'\n_START_ARTICLE_\nBenediktinski samostan sv. Janeza, M\xc3\xbcstair\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKarolin\xc5\xa1ka renesansa je globoko povezana z uspehi Karla Velikega kot kralja in mecena, bil je gonilna sila vsega kar vidimo v samostanu sv. Janeza. Zgodovina, umetnost in izobra\xc5\xbeevanje so zares uspevali v \xc4\x8dasu miru, \xc4\x8deprav so bile vojne pogosto najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik tehnolo\xc5\xa1kih sprememb. V zgodnjem srednjem veku so bili stalni konflikti med frankovskimi kraljestvi ovira za umetni\xc5\xa1ki napredek. Pod uspe\xc5\xa1nim vladarjem Karlom Velikim pa je uvedba novega mirnodobnega meni\xc5\xa1kega reda za\xc4\x8dela utirati pot freskam in arhitekturi, kot jo vidimo v samostanu sv. Janeza. _NEWLINE_Kot predan kristjan je Karel Veliki \xc5\xbeelel dal mo\xc5\xbenost svojim ljudem, ki se izobra\xc5\xbeujejo o nauku cerkve. Eden od na\xc4\x8dinov da to dose\xc5\xbee je bil patronat nad mnogimi samostani po vsem frankovskem kraljestvu. Samostani so slu\xc5\xbeili za usposabljanje misijonarjev, ki naj bi jih poslali na novo osvojena podro\xc4\x8dja imperija in skrbeli za pokristjanjevanje.  Njegovi cilji so bili v glavnem osredoto\xc4\x8deni na izobra\xc5\xbeevanje, njegova naloga kot kralja pa zagotoviti podlago za vzgojo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, da bi lahko v zameno izobra\xc5\xbeevali ljudi. Ti samostani so slu\xc5\xbeil kot prostor za veliko umetnost in arhitekturo karolin\xc5\xa1ke renesanse._NEWLINE_Karolin\xc5\xa1ki obrtniki so bili znani kot usposobljeni slikarji, draguljarji in zlatarji. Njihove sposobnosti za obse\xc5\xbeno in veli\xc4\x8dastno dekoracijo so bile pogosto uporabljene za okra\xc5\xa1evanje rokopisov, ki so jih napisali menihi v samostanu sv. Janeza. Tak\xc5\xa1ni usposobljeni in napredni umetniki so na poslikavah poudarjali pomen miru. Kot je mogo\xc4\x8de videti iz samostanskih fresk je bilo slikarstvo pomemben del karolin\xc5\xa1ke renesanse. Slog slikanja je bil me\xc5\xa1anica rimskega, kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega in germanskega sloga. Na\xc4\x8din, na katerega so predstavljene figure je jasno rimski, predmeti so zelo pogosto kr\xc5\xa1\xc4\x8danski, geometrijske oblike in figure \xc5\xbeivali so iz germanske narave. Upodobitve iz evangelijev, kot tudi kralj David, so bile \xc5\xa1e posebej priljubljene, kot tudi nekateri karolin\xc5\xa1ki kralji in seveda Kristus v slavi. _NEWLINE_Domnevajo, da je bil samostan ustanovljen okoli leta 780, ustanovil ga je \xc5\xa1kof iz Chura , morda po ukazu Karla Velikega. Zgrajen je bila v valu gradenj samostanov, tudi bli\xc5\xbenjih v krajih Cazis, Mistail, Pf\xc3\xa4fers in samostan Disentis. Samostan se je nahajal ob prehodu skozi Val M\xc3\xbcstair in prelazom \xc4\x8dez Alpe iz Italije in je bil utrjen za nadzor nad prehodom. V letu 881 je pre\xc5\xa1el popolnoma pod nadzor \xc5\xa1kofa iz Chura. V zgodnjih letih v za\xc4\x8detku 9. stoletja, je bila v cerkvi naslikana vrsta fresk. Kasneje, v 11. in 12. stoletju, je samostan do\xc5\xbeivel drugo \xc5\xa1iritev in dodali ali pobarvali so nove freske \xc4\x8dez stare freske. Te so odkrili \xc5\xa1ele v 20. stoletju._NEWLINE_V 10. stoletju je bil zgrajen cerkveni stolp. Med \xc5\xa1irjenjem v 11. stoletju, je \xc5\xa1kof iz Chura v samostanu raz\xc5\xa1iril svoje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Dodan je bil stanovanjski stolp, kri\xc5\xbeni hodnik in dodana dvojna kapela sv. Urha in sv. Nikolaja. Med \xc5\xa1iritvijo je bila dvonadstropna reziden\xc4\x8dna \xc5\xa1kofova kapela tudi okra\xc5\xa1ena z bogatimi \xc5\xa1tukaturami in freskami. V nekem trenutku v 12. stoletju so samostan menihov spremenili samostan za nune. Ta sprememba se prvi\xc4\x8d omenja leta 1167, vendar se je to zgodilo \xc5\xbee prej. Prva po imenu znana opatinja je bila Adelheid, potrjeno med letoma 1211 in 1233._NEWLINE_\xc5\xa0vabska vojna, ki je bil poskus Habsbur\xc5\xbeanov uveljaviti nadzor nad Graub\xc3\xbcndenom in klju\xc4\x8dnimi alpskimi prelazi, se je za\xc4\x8dela v samostanu.  20. januarja 1499 so habsbur\xc5\xa1ke \xc4\x8dete zasedle okoli\xc5\xa1ko dolino in oropale samostan, vendar so se kmalu umaknile, ko so pri\xc5\xa1le sile Treh lig v bitki pri Calvenu. Po napadu je bilo podpisano premirje. Vendar je to premirje trajalo le nekaj dni, ko je izbruhnil spor med Tremi ligami Stare \xc5\xa0vicarske konfederacije in habsbur\xc5\xa1kimi vojaki. Ti napadi so se hitro stopnjevali v \xc5\xa1vabsko vojno, ki se je kon\xc4\x8dalo septembra 1499 s pogodbo  iz Basla o dodelitvi navidezne neodvisnosti \xc5\xa0vicarski konfederaciji._NEWLINE_Okoli leta 1500 je bila spremenjena samostanska cerkev z eno samo ladjo iz karolin\xc5\xa1kega obdobja, v triladijsko poznogotsko cerkev. Kmalu zatem, leta 1524 in 1526 po Ilanzerskem zakonu, je Zveza Bo\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e oslabila tedanjo \xc5\xa1kofovo mo\xc4\x8d, kar je imelo posredni u\xc4\x8dinek na zmanj\xc5\xa1anje samostanskih prihodkov. Zato je bila v nadaljevanju omejena tudi gradnja._NEWLINE_V duhu tridentinskega koncila je med letoma 1600 in 1614 \xc5\xa1kof izdal vrsto reform, ki so urejale versko \xc5\xbeivljenje. Reforme so vklju\xc4\x8dene nove predpise o tem, kdo bi lahko prejeli zakramente in objavo brevirja. Tudi drugi predpisi, kot so zahteve benediktinskih pravil po skupnih spalnih obmo\xc4\x8djih, so nastali v tem obdobju._NEWLINE_Skozi zgodovino samostana sv. Janeza je bilo ve\xc4\x8d nasprotovanj med \xc5\xa1kofom iz Chura, Sive lige in habsbur\xc5\xa1ko vladarsko hi\xc5\xa1o. Samostanski voditelj, opatinja in vladni predstavnik, vogt, sta bila \xc4\x8desto izbrana od ene od teh treh sil.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNa vhodu na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je kapela Svetega kri\xc5\xbea, ki izstopa s svojimi okroglimi obokanimi slepimi ni\xc5\xa1ami._NEWLINE_Triperesna deteljica kot oblika kora je nastala v 8. stoletju; to ka\xc5\xbee dendrokronolo\xc5\xa1ko datiranje tramov, ki \xc5\xa1e vedno podpirajo nadstropje. To je najstarej\xc5\xa1i leseni strop iz tramov v Evropi.  Kleti je bila v 16. stoletju uporabljena kot kostnica, nadstropje pa verjetno kot pogrebna kapela._NEWLINE_Center kompleksa je samostanska cerkev po poreklu iz za\xc4\x8detkov karolin\xc5\xa1kega obdobja. Prvi\xc4\x8d je bila zgrajena kot preprosta dvoranska cerkev s tremi apsidami in ravnim lesenim stropom iz leta 775. Stene so bile okra\xc5\xa1ene s \xc4\x8dudovitimi freskami. Prezbiterij je bil vi\xc5\xa1ji za tri stopnje in lo\xc4\x8den s pregrado, ki je bila verjetno narejena iz Laasskega marmorja. Celoten prostor je bil osvetljen le skozi tri apsidalna okna, tri okna na zahodu in dve visoki okni v ladji. Glavna ladja je imela na severni in ju\xc5\xbeni strani ni\xc5\xbeja stranska oltarja, ki sta imela svojo ve\xc5\xbeo in sta bila lo\xc4\x8dena od ostale cerkve. S tem je celoten cerkveni kompleks dobil petapsidalen tloris. Na vzhodni fasadi cerkve je videti \xc5\xa1iv, ki ozna\xc4\x8duje prvotno vi\xc5\xa1ino karolin\xc5\xa1ke stre\xc5\xa1ne konstrukcije je bila zgrajena \xc4\x8dez kasnej\xc5\xa1o danes gotsko. S\xc4\x8dasoma so karolin\xc5\xa1ke freske prebarvali in nanje pozabili. Gotski mre\xc5\xbeasti oboki so bili zgrajeni 1492, pribli\xc5\xbeno en meter ni\xc5\xbeje od prvotnega lesenega stropa, tako da je zdaj del fresk skrit s steno oboka. Namestitev trezorja narisal tudi namestitev stolpcev z vami, ki se preoblikuje v cerkveno dvorano na triladijska dvorana cerkve. Freske so odkrili leta 1947 in izpostavljeni 1951._NEWLINE_Na zahodu gospodarskega poslopja stojita dva stolpa z vrati. Ta segajo v leto 1500 in imajo zunaj polkro\xc5\xbeen, znotraj pa koni\xc4\x8dast obok. Ju\xc5\xbeni stolp ima stensko sliko osla na rde\xc4\x8dem ozadju, ki piha na dude plemenita\xc5\xa1a. Tri figure predstavljajo Brezmade\xc5\xbeno, sv. Benedikta in sv. Sholastike. Rokokojskega dela avtor je Christian Greiner._NEWLINE_Dvojna kapela sv. Urha in sv. Nikolaja ima opazen zgodnje baro\xc4\x8dno opremo in Sgraffito okras in \xc4\x8drno pobarvane okenske okvire. V spodnji kapeli je kupolast kor s \xc5\xa1tukaturnim okrasom \xc5\xa1tirih angelov. Zahodno od dvojne kapele je trinadstropen stanovanjski stolp obdan z dvonadstropno dvoransko zgradbo.\n_START_SECTION_\nPoslikave\n_START_PARAGRAPH_\nMed obnovitvenimi deli v 20. stoletju, so odkrili nekaj romanskih fresk iz 1160-ih. Druge freske so datirane v \xc4\x8das vladanja Karla Velikega. UNESCO je to priznal kot \xc2\xbbNajve\xc4\x8dja seriji figurativnih fresk v \xc5\xa0vici, naslikana okoli leta 800, skupaj z romanskimi freskami in \xc5\xa1tukaturami\xc2\xab. _NEWLINE_Figure v freskah so uravnote\xc5\xbeene, predstavljene v simetri\xc4\x8dni kompoziciji, kar po vsej cerkvi  ustvarja ob\xc4\x8dutek zgodbe in ritma. Umetnikova hitra uporaba barve in svetlobe sta sredstvo, ki opozarja na nekatere slike pred drugimi in ka\xc5\xbee na zapletenost in sofisticirano spretnost izvajalca. Jasna je povezava med freskami tukaj v M\xc3\xbcstairu in tistimi v lombardski cerkvi Santa Maria di Castelseprio, zato nekateri znanstveniki verjamejo, da so bili umetniki bodisi lokalci ali vsaj seznanjeni s tem delom.  _NEWLINE_Eden od glavnih razlogov za priljubljenost slik je bilo dejstvo, da ni bila potrebna pismenost. Zgodbe kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in sporo\xc4\x8dila, ki so jih duhovniki \xc5\xbeeleli deliti, so postala la\xc5\xbeje dostopna mno\xc5\xbeicam. Samostan sv Janeza ima nekaj najpomembnej\xc5\xa1ih svetopisemskih zgodb. Te zgodbe imajo ve\xc4\x8dje posledice na sodobnega gledalca kot ka\xc5\xbeejo, saj veljajo kot najpomembnej\xc5\xa1i elementi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva._NEWLINE_Prvotna enoladijska cerkev s petimi apsidami ima ve\xc4\x8d pomembnih zgodnje srednjeve\xc5\xa1kih fresk iz okoli leta 800. Slike so organizirane v pet vrst, ki se raztezajo od ju\xc5\xbenega zidu \xc4\x8dez zahodno steno na severno steno. Zgornja vrsta prikazuje prizore iz \xc5\xbeivljenja kralja Davida iz Stare zaveze. V naslednjih treh vrstah so prizori iz mladosti, \xc5\xbeivljenja in Kristusovega pasijona. V spodnji vrsti so prizori kri\xc5\xbeanja sv. Andreja. Na zahodni steni so vrste povezane s sliko Poslednje sodbe.  Slike so izvedene v omejenem \xc5\xa1tevilu barv, vklju\xc4\x8dno z oker, rde\xc4\x8do in rjavo barvo in so pomo\xc4\x8d v \xc2\xbbrazumevanju razvoja nekaterih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih ikonografskih tem, kot je Poslednja sodba\xc2\xab._NEWLINE_Pomen Poslednje sodbe je bistven element mo\xc4\x8di cerkve nad svojim ob\xc4\x8destvom. Kar freska upodablja je konec sveta in sodba, ki bo doletela vse \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo. Tukaj so ljudje dobili oceno za svoje grehe. \xc4\x8ceprav bi bilo neumno pri\xc4\x8dakovati, da so vsi, ki so obiskovali cerkev razumeli, kaj je upodobljeno na stenah, lahko sklepamo o sporo\xc4\x8dilih, da je cerkev posku\xc5\xa1ala prikazati  pomen priznanja in ob\xc4\x8dutek samoocenjevanja ko gre za vpra\xc5\xa1anje morale._NEWLINE_Veliko fresk je naslikanih preko starej\xc5\xa1ih in le nekatere so obnovili._NEWLINE_V apsidi in vzhodni steni so prebarvane v 12. stoletju z romanskimi freskami prikazovale razli\xc4\x8dne svetopisemske teme, vklju\xc4\x8dno ve\xc4\x8derjo Heroda Antipa (kjer njegova h\xc4\x8di ple\xc5\xa1o\xc4\x8d vodi k eksekuciji Janeza Krstnika), pametne in neumne device, apostole in sv. \xc5\xa0tefana.'