b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1an Sernec\n_START_SECTION_\nPoreklo in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil odvetnik in politik dr. Janko Sernec st. (1834\xe2\x80\x941909), sin Janeza Serneca, mlinarja, in Ivane Reybauer. Mati je bila Josipina r. Srebre, h\xc4\x8di Jurija Srebreta (?-1869), zdravnika, in sestra Gvidona Srebreta (1839-1926), odvetnika in prvega slovenskega \xc5\xbeupana v Bre\xc5\xbeicah. Stric je bil znani celjski politik in filozof Josip Sernec._NEWLINE_Leta 1900 je kon\xc4\x8dal gimnazijo v Mariboru, leta 1905 pa diplomiral na strojni\xc5\xa1kem oddelku gra\xc5\xa1ke tehnike. Nato je od\xc5\xa1el na elektrotehni\xc4\x8dno specializacijo v Francijo (Grenoble, Pariz) in Nem\xc4\x8dijo (Karlsruhe).\n_START_SECTION_\nPoklicna pot\n_START_PARAGRAPH_\nSlu\xc5\xbeboval je (1906\xe2\x80\x9313) pri Allgemeine Elektrizit\xc3\xa4tsgesellschaft na Dunaju, v Trstu in Ljubljani. Ko je Kranjski de\xc5\xbeelni odbor na pobudo dr. Evgena Lampeta sklenil elektrificirati Kranjsko, je bil Sernec prvi ravnatelj (1913\xe2\x80\x9322) novo ustanovljenemu podjetju Kranjske de\xc5\xbeelne elektrarne, ki so 1915 dogradile elektrarno Zavr\xc5\xa1nico pri \xc5\xbdirovnici._NEWLINE_V Brej\xc4\x8devi De\xc5\xbeelni vladi Slovenije je bil od marca do novembra 1920 poverjenik za javna dela ter skrbel predvsem za elektrifikacijo. Od decembra 1922 do avgusta 1923 je delal kot poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni in\xc5\xbeenir na Bledu, septembra 1923 je postal docent za elektri\xc4\x8dne in\xc5\xa1talacije na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani, oktobra 1926 izr. prof.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno udejstvovanje\n_START_PARAGRAPH_\nFebruarja 1925 je postal narodni poslanec v narodni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini na listi SLS, od februarja do aprila 1927 je bil minister za zgradbe, od 14. februarja 1929 ljubljanski pod\xc5\xbeupan, od 9. oktobra 1929 pa prvi ban Dravske banovine. Na polo\xc5\xbeaju bana ga je 4. decembra 1930 nasledil dr. Drago Maru\xc5\xa1i\xc4\x8d. Sernec je bil od septembra 1930 minister za gozdove in rudnike, od junija do septembra 1931 pa minister za zgradbe; potem je odstopil, se raz\xc5\xa1el s SLS in \xc5\xbeivel kot zasebnik v Ljubljani. Ostal je le upravnik Kmetske posojilnice._NEWLINE_Po okupaciji Jugoslavije aprila 1941 se je med prvimi me\xc5\xa1\xc4\x8danskimi politiki priklju\xc4\x8dil OF in postal \xc4\x8dlan Vrhovnega plenuma. Ob bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih racijah 1942 je bil prijet, spet izpu\xc5\xa1\xc4\x8den; septembra 1943 je od\xc5\xa1el in kmalu za njim vsa dru\xc5\xbeina na osvobojeno ozemlje, bazo IO OF \xc5\xa1t. 20 na Rogu. Drugo zasedanje AVNOJ v Jajcu ga je imenovalo za finan\xc4\x8dnega poverjenika Nacionalnega komiteja osvoboditve Jugoslavije, jeseni 1944 se je preselil v \xc4\x8crnomelj, nato z letalom odletel na Vis in novembra v Beograd. Ko je bil 16. junija 1944 sklenjen sporazum Tito-\xc5\xa0uba\xc5\xa1i\xc4\x87 in ta novembra istega leta dopolnjen s sporazumom o kraljevskem namestni\xc5\xa1tvu, je bil Sernec z dr. S. Budisavljevi\xc4\x87em in dr. A. Mandi\xc4\x8dem postavljen za kraljevega namestnika. To funkcijo je opravljal do 29. novembra 1945, do proglasitve Demokrati\xc4\x8dne federativne Jugoslavije. Upokojen se je vrnil v Ljubljano in tu pre\xc5\xbeivel zadnja leta.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPoro\xc4\x8den je bil z Gabrijelo r. Hanu\xc5\xa1 (1887-1971). Leta 1917 sta kupila vilo Triglav na Bledu. Imel je tudi vilo na Poljanah v Ljubljani. Z Gabrijelo sta imela tri h\xc4\x8dere, Tatjano (1912-2007, doktorica kemijskih znanosti, poro\xc4\x8dena z generalom Jakom Av\xc5\xa1i\xc4\x8dem), Bo\xc5\xbeeno (1914-1997, zdravnica, pediatrinja, poro\xc4\x8dena s Tinetom Logarjem) in Sa\xc5\xa1o (1919-2005) ter sina Du\xc5\xa1an\xc4\x8dka (1923-1933).'