b'\n_START_ARTICLE_\nSlovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo\n_START_SECTION_\nZgodovina dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xa1tvo je bilo ustanovljeno leta 1965 kot Dru\xc5\xa1tvo sociologov Slovenije, leta 1978 pa se je preimenovalo v Slovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo. Ustanovljeno je bilo, ko je na Oddelku za sociologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani \xc5\xbee diplomirala ve\xc4\x8dja skupina prve generacije \xc5\xa1tudentk in \xc5\xa1tudentov, ki so se vpisali na samostojni \xc5\xa1tudij sociologije v \xc5\xa1tudijskem letu 1960/61. Za\xc4\x8detno \xc4\x8dlanstvo so poleg te skupine\xc2\xa0\xc2\xbbizvirno\xc2\xab\xc2\xa0izobra\xc5\xbeenih sociologov predstavljali \xc5\xa1e tisti dru\xc5\xbeboslovci (prvotno zlasti pravniki in psihologi), ki so sociolo\xc5\xa1ko raziskovalno delovali na In\xc5\xa1titutu za sociologijo in filozofijo pri Univerzi v Ljubljani, ustanovljenem 1959.Od za\xc4\x8detka sedemdesetih let so se v Dru\xc5\xa1tvo v\xc4\x8dlanjevali zlasti sociologinje in sociologi, ki so diplomirali na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede (od 1991), nekdanji Fakulteti za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo (preimenovani 1970), ki je bila naslednica Visoke politi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole (ustanovljene 1961). Nanjo je bil v \xc5\xa1tudijskem letu 1966/67 prenesen samostojni dodiplomski \xc5\xa1tudijski program sociologije (takrat se je preimenovalav Visoko \xc5\xa1olo za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo), medtem ko se je dvopredmetni \xc5\xa1tudij naprej razvijal na Filozofski fakulteti. V za\xc4\x8detku 21. stoletja se je izobra\xc5\xbeevanju sociologov na FDV in Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e Filozofska fakulteta Univerze v Mariboru._NEWLINE_Prvi predsednik dru\xc5\xa1tva je bil Zdravko Mlinar. Dru\xc5\xa1tvo, ki si je vse od ustanovitve naprej prizadevalo za razvoj in uveljavljanje sociologije kot stroke in znanstvene discipline, na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine povezuje poklicno razli\xc4\x8dno dejavne sociologinje in sociologe. V prvih dvajsetih letih so imela pri izvajanju vsebinsko raznolike dru\xc5\xa1tvene dejavnosti (npr. organiziranje letnih znanstvenih sre\xc4\x8danj, okroglih miz ipd.) pomembno vlogo dru\xc5\xa1tva na regionalni ravni, njihova dejavnost pa je po odpravi socialisti\xc4\x8dnega politi\xc4\x8dnega sistema zamrla. Raznolikost raziskovalnega, analitskega ter svetovalnega in pedago\xc5\xa1kega dela poklicnih sociologov je od za\xc4\x8detka osemdesetih let spodbudilo nastanek sekcij; konec osemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja jih je v Dru\xc5\xa1tvu delovalo \xc5\xbee osem._NEWLINE_Pred razmahom informacijsko-komunikacijskih tehnologij je dru\xc5\xa1tvo izdajalo informativno glasilo Novice. Dru\xc5\xa1tvo skrbi za izdajanje izvirnih doma\xc4\x8dih sociolo\xc5\xa1kih knji\xc5\xbenih del in spodbuja publicisti\xc4\x8dno dejavnost. Tako je od leta 1983 soizdajatelj revije Dru\xc5\xbeboslovne razprave, ki so bile na za\xc4\x8detku glasilo In\xc5\xa1tituta za sociologijo, od leta 1991 pa izhajajo v sodelovanju s Fakulteto za dru\xc5\xbebene vede. Po dveletni razpravi je Dru\xc5\xa1tvo leta 1992 sprejelo prenovljen Kodeks profesionalne etike, ki predstavlja pomembno sestavino avtonomnega strokovnega delovanja._NEWLINE_V \xc4\x8dasu nekdanje Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije so slovenski sociologi (predvsem Z. Mlinar, N. To\xc5\xa1, P. Klinar) odigrali pomembno vlogo v "Jugoslovanskem zdru\xc5\xbeenju za sociologijo" \xe2\x80\x93 zlasti z usmerjanjem strokovnega zanimanja za pere\xc4\x8de probleme obstoja in razvoja jugoslovanske dru\xc5\xbebe, pa tudi za vpra\xc5\xa1anja profesionalizacije sociologije (M. Jogan). Tako je, na primer, leta 1972 Dru\xc5\xa1tvo pripravilo zelo odmevno posvetovanje o dru\xc5\xbebenih konfliktih v Portoro\xc5\xbeu z udele\xc5\xbebo sociologov iz petnajstih dr\xc5\xbeav (62 referatov, skoraj 400 udele\xc5\xbeencev), v osemdesetih letih pa je bilo Dru\xc5\xa1tvo pobudnik kompleksne obravnave krize v tedanji jugoslovanski dru\xc5\xbebi (sre\xc4\x8danji v Mariboru 1982 in Portoro\xc5\xbeu 1983) in demokratizacije v slovenski dru\xc5\xbebi. Dru\xc5\xa1tvo je bilo v letih 1970\xe2\x80\x931990 nosilec mednarodnega povezovanja \xe2\x80\x9eJugoslovanskega zdru\xc5\xbeenja za sociologijo\xe2\x80\x9c. Ves \xc4\x8das so bili slovenske sociologinje in sociologi dejavni tudi v \xe2\x80\x9eMednarodnem sociolo\xc5\xa1kem zdru\xc5\xbeenju\xe2\x80\x9c (ISA), v katerem so imeli vodilne vloge v ve\xc4\x8d kot desetih sekcijah \xe2\x80\x93 denimo V. Rus, Z. Mlinar, A. Barbi\xc4\x8d, ter v devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja pri nastajanju (M. Jogan) in delovanju \xe2\x80\x9eEvropskega sociolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja\xe2\x80\x9c (ESA)._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo se je vseskozi odzivalo na aktualno dogajanje v dru\xc5\xbebi, kar je razvidno tako iz tematik letnih sre\xc4\x8danj, kakor tudi iz \xc4\x8dlankov njegovih \xc4\x8dlanic in \xc4\x8dlanov. Dru\xc5\xbebena anga\xc5\xbeiranost dru\xc5\xa1tva je bila posebej o\xc4\x8ditna v \xc4\x8dasu demokratizacije v Sloveniji. Nekateri \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva so sodelovali pri pisanju \xe2\x80\x9cpisateljske ustave\xe2\x80\x9d. Ta \xe2\x80\x9custava\xe2\x80\x9d je iz\xc5\xa1la kot Gradivo za slovensko ustavo (Ljubljana: \xc4\x8casopis za kritiko znanosti, 1988)._NEWLINE_Slovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo je \xc4\x8dlan Evropskega sociolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja (ESA), \xc4\x8dlanice in \xc4\x8dlani pa individualno ali kolektivno tvorno sodelujejo v mnogih njegovih sekcijah. Nazadnje je Dru\xc5\xa1tvo na sre\xc4\x8danju v Mariboru leta 2012 gostilo njegovo Mre\xc5\xbeo za kvalitativno raziskovanje (Research Network for Quantitative Methods RN 21).\n_START_SECTION_\nSekcije dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo sestavlja 11 podro\xc4\x8dnih sekcij: Sekcija za vpra\xc5\xa1anja dru\xc5\xbebene blaginje, Sekcija za spol in dru\xc5\xbebo, Sekcija za socialno delo, Religiolo\xc5\xa1ka sekcija, Sekcija za medkulturne \xc5\xa1tudije, Sekcija za sociologijo znanosti, Sekcija za razvojne strategije, Sekcija za sociologijo edukacije, Pedago\xc5\xa1ka sekcija, Sekcija ekonomija in dru\xc5\xbeba in Terminolo\xc5\xa1ka sekcija.\n_START_SECTION_\nLetno sociolo\xc5\xa1ko sre\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednji letni dogodek, ki ga organizira Slovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo, je jesensko Letno sre\xc4\x8danje, ki je posve\xc4\x8deno aktualnim dru\xc5\xbebenim vpra\xc5\xa1anjem. Teme dosedanjih letnih sre\xc4\x8danj so bile: Vloga sociolo\xc5\xa1kih in politolo\xc5\xa1kih raziskovanj v usmerjanju razvoja na ravni ob\xc4\x8dine (1980), Sociolo\xc5\xa1ki preseki slovenske dru\xc5\xbebe (1981), Integracijski in dezintegracijski procesi v jugoslovanski dru\xc5\xbebi (1982), Vloga regij v razvoju slovenske dru\xc5\xbebe (1983), Kvaliteta \xc5\xbeivljenja (1984), Razvoj in kriza dru\xc5\xbebenih dejavnosti (1985), Znanje kot dejavnik dru\xc5\xbebenega razvoja (1986), Neformalne dejavnosti v slovenski dru\xc5\xbebi (1987), Stratifikacijske analize sodobnih dru\xc5\xbeb (1988), Tradicija, modernizem, postmodernizem (1989), Aktualnost misli Maxa Webra (1990), Prispevek Talcotta Parsonsa k razvoju sociolo\xc5\xa1ke teorije (1991), Teoretska konvergenca v sodobni sociolo\xc5\xa1ki misli (1992), Slovenija dve leti pozneje \xe2\x80\x93 kje smo in kam gremo (1993), Slovenija med evropskim centrom in evropsko periferijo (1994), Sociologija ob koncu 20. stoletja \xe2\x80\x93 njene meje in mo\xc5\xbenosti (1995), Sociologija in mitologije na Slovenskem (1996), Nastajanje manj\xc5\xa1inske dru\xc5\xbebe: dru\xc5\xbebena neenakost \xe2\x80\x93 dru\xc5\xbebena izklju\xc4\x8denost (1997), Horizonti vsakdanjega \xc5\xbeivljenja (1998), Bogata in revna Slovenija (1999), Uporabnost sociologije (2000), Sociolo\xc5\xa1ki vidiki novih tehnologij (2001), Slovenija 2000 \xe2\x80\x93 pregled stanja in sprememb (2002), Dru\xc5\xbebena gibanja in civilna dru\xc5\xbeba danes (2003), Bologna v Sloveniji: sociolo\xc5\xa1ki pogledi na prenovo visoko\xc5\xa1olskega \xc5\xa1tudija (2004), Varnost in tveganja v sodobni slovenski dru\xc5\xbebi (2005), Novi srednji razred in dru\xc5\xbebene spremembe v Sloveniji (2006), Dru\xc5\xbeba med solidarnostjo in tekmovalnostjo (2007), Dru\xc5\xbeba in vrednote (2008), Globalna kriza: razkroj ali prilo\xc5\xbenost za razvoj? (2009), Dru\xc5\xbeba, kriza, razvoj (2010), Tri desetletja spreminjanja slovenske dru\xc5\xbebe (2011), Slovenija v \xc4\x8dasu negotovosti (2012), Elite in ljudstvo (2013), Ekonomija in dru\xc5\xbeba (2014), Sociologija med produkcijo vednosti in so-oblikovanjem dru\xc5\xbebe (2015).\n_START_SECTION_\nPredsedniki in predsednice dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xa1tvo je do sedaj vodilo 14 predsednikov in predsednic: Zdravko Mlinar (1965-1969), Niko To\xc5\xa1 (1969-1977), Stane Saksida (1977-1980), Peter Klinar (1980-1983), Ivan Svetlik (1983-1986), Ivan Bernik (1986-1988), Frane Adam (1988-1992), Zinka Kolari\xc4\x8d (1992-1995), Drago Kos (1995-1998), Mitja Hafner-Fink (1998-2001), Anton Kramberger (2001-2004), Marjan Ho\xc4\x8devar (2004-2007), Samo Uhan (2007-2010), Milica Anti\xc4\x87 Gaber (2010-16), Aleksandra Kanjuo Mr\xc4\x8dela (2017-)\n_START_SECTION_\n\xc4\x8castni \xc4\x8dlani in \xc4\x8dlanice\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xa1tvo podeljuje naziv \xc4\x8dastna \xc4\x8dlanica/ \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan dru\xc5\xa1tva. Doslej je ta naziv podelilo trinajstim \xc4\x8dlanicam in \xc4\x8dlanom: red. prof. dr. Ana Barbi\xc4\x8d, red. prof. dr. Sergej Flere, Matja\xc5\xbe Han\xc5\xbeek, zasl. prof. dr. Maca Jogan, zasl. prof. dr. Marko Ker\xc5\xa1evan, red. prof. dr. Peter Klinar, prof. em. Thomas (Toma\xc5\xbe) Luckmann, akad. Zdravko Mlinar, zasl. prof. dr. Zdenko Roter, akad. prof. dr. Veljko Rus, red. prof. dr. Niko To\xc5\xa1, red. prof. dr. Katja Boh, Stane Saksida, red. prof. dr. Zinka Kolari\xc4\x8d, dr. prof. dr. Rudi Rizman, red. prof. dr. Srna Mandi\xc4\x8d.'