b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Makedoncev\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonija je svoj vi\xc5\xa1ek mo\xc4\x8di dosegla pod vladavino Filipa II. Makedonskega (359-336 p.K) v IV. stoletju pred Kristusom, ki je reformiral makedonsko vojsko in za\xc4\x8del vojno proti gr\xc5\xa1kim kolonistom ob obali Egejskega morja, premagal Tesalce in tako osvobodil celotno Makedonijo iz gr\xc5\xa1kih rok ter jo z reformo vojske pretvoril v velesilo Evrope. Njegov sin Aleksander Veliki Makedonski (356-323 p.K.) je po o\xc4\x8detovem umoru prevzel prestol in nadaljeval \xc5\xbee za\xc4\x8deto vojno proti Perzijskem imperiju, ki jo je napovedal njegov o\xc4\x8de. Aleksander je s svojimi tridesetimi leti ustvaril najve\xc4\x8dji imperij na svetu, ki je po njegovi smrti oslabel, razpadel, zavzela ga je rasto\xc4\x8da nova velesila Rim.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so po treh makedonsko-rimskih vojnah (215-168 p.K) z zaveznico Gr\xc4\x8dijo dokon\xc4\x8dno porazili mogo\xc4\x8dno makedonsko vojsko in jo kot provinco priklju\xc4\x8dili k rimskemu imperiju.vir\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo razdelitvi rimskega imperija na vzhodno in zahodno cesarstvo je bila Makedonija klju\xc4\x8dna provinca bizantinskega imperija. Makedonci so se ve\xc4\x8dkrat upirali bizantinski nadvladi, vendar brezuspe\xc5\xa1no. V 6. in 7. se za\xc4\x8dne priseljevanje Slovanov, ki prodrejo na celotno makedonsko ozemlje. Ti se po\xc4\x8dasi asimilirajo z ve\xc4\x8dinskim prebivalstvom, anti\xc4\x8dnimi Makedonci, in se organizirajo v sklavinje. Makedonski cesar Samuil (Samuel-960.l) sin brsja\xc5\xa1kega(Slovansko pleme) kneza, je sicer Grke (Bizantince) potisnil iz Makedonije in obnovil Makedonske etni\xc4\x8dne meje, vendar pa je \xc5\xbee v naslednji vojni, v bitki na Belasici njegova vojska do\xc5\xbeivela hud poraz proti Grkom. V 837 letu Makedonija pade pod bolgarsko dr\xc5\xbeavo, saj Bolgari odvzamejo Bizantincem velik del ozemlja.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Bizantinska mo\xc4\x8d za\xc4\x8dela slabeti, so v Evropo za\xc4\x8deli prodirati Turki. Makedonska vojska se je prepozno odzvala na tur\xc5\xa1ke vpade, saj so se jim zdeli nenevarni, Makedonci so bili na \xc4\x8delu z makedonskim knezom Volka\xc5\xa1inom pora\xc5\xbeeni v bitki pri reki Marici, ki je predstavljala takratno mejo Makedonije. Po porazu kneza Volka\xc5\xa1ina, pa vse do konca 14. stoletja Makedonija podle\xc5\xbee otomanski nadoblasti, ki mo\xc4\x8dno oslabi njeno gospodarstvo, cerkveno in politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d. Makedonci so izvedli veliko vstaj proti Turkom, med katerimi so najbolj pomembni t. i. Karpo\xc5\xa1eva vstaja, Preobra\xc5\xbedenska vstaja in Ilindenska vstaja (02.08.1903), ko so Makedonci v mestu Kru\xc5\xa1evo razglasili svojo republiko, ki pa je bila neodvisna le 10 dni. Ilinden velja za drugi najve\xc4\x8di praznik v republiki Makedoniji in najve\xc4\x8dji praznik za vse Makedonce po svetu. vir,vir\n_START_SECTION_\nBalkanske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu, ki ga je Tur\xc4\x8dija do\xc5\xbeivela v vojni z Rusijo, je njena mo\xc4\x8d na Balkanu za\xc4\x8dela slabeti, kar so izkoristile takrat majhne balkanske dr\xc5\xbeave, ki so za\xc4\x8dele svoj boj za neodvisnost. Ker je bila \xc5\xbeelja sosedov po makedonskem ozemlju velika, si je vsaka izmed njih, (Srbija, Gr\xc4\x8dija, Bolgarija) prizadevala prepri\xc4\x8dati velesile Evrope, da v Makedoniji ne \xc5\xbeivijo Makedonci temve\xc4\x8d Grki, Bolgari in Srbi. Takrat gospodarsko zelo oslabljeni makedonski intelektulci podle\xc5\xbeejo tujim propagandam. Novo nastale nacionalne dr\xc5\xbeave Bolgarija, Gr\xc4\x8dija in Srbija se zapletejo v medsebojne vojne za razdelitev Makedonije. Po bukare\xc5\xa1kem mirovnem sporazumu leta 1913 je bila Makedonija razdeljena na \xc5\xa1tiri dele: 51 odstotkov zasedejo Grki, 38 odstotkov Srbi, 10 odstotkov Bolgari in 1 odstotek Albanci. Makedonci so prvi na Balkanu za\xc4\x8deli svoj boj za neodvisnost od Turkov, Makedonija pa je bila edina, ki ji ni uspelo izbojevati neodvisnost, saj je predstavljala za Tur\xc4\x8dijo vrata v Evropo.\n_START_SECTION_\nI. Svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi svetovni vojni je bila \xc5\xbeelja po neodvisnosti celotne Makedonije \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja. V Franciji so revolucionarji stranke TMRO (Tajna Makedonska revolucionerna organizacija) naredili atentat na srbskega kralja Aleksandra in dali svetu vedeti, da obstaja Makedonija in ne ju\xc5\xbena Srbija, kot so Srbi imenovali okupirani del Makedonije. V Bolgariji so Makedonci za kratko obdobje dobili svojo avtonomijo, vendar so jo po menjavi oblasti s Todorjem \xc5\xbdivkovim zopet Izgubili. Egejska Makedonija (Gr\xc5\xa1ka) med I. svetovno vojno preide pod fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno oblast. vir\n_START_SECTION_\nNeodvisna Makedonija\n_START_PARAGRAPH_\nMakedonija je svojo neodvisnost razglasila 8. septembra 1991 na referendumu, na katerem so se s plebiscitom razglasili za samostojno in suvereno dr\xc5\xbeavo. Na zastavi neodvisne Makedonije je bilo sonce kot simbol svobode. Obstaja legenda o nekem kralju, ki je hotel nagraditi svojo slugo za dobro opravljeno nalogo, in ga je vpra\xc5\xa1al, kaj si \xc5\xbeeli. Sluga je pokazal na sonce, saj si je \xc5\xbeelel svobode. Izpustil ga je, le-ta pa si je ustvaril rajski vrt, ki ga je poimenoval Makedonija._NEWLINE_vir'