b'\n_START_ARTICLE_\nBratko Kreft\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOdra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v Prlekiji, v Svetem Juriju ob \xc5\xa0\xc4\x8davnici. Po kon\xc4\x8danem gimnazijskem \xc5\xa1olanju v Mariboru, kjer je maturiral l. 1924, je v \xc5\xa1tudijskem letu 1924/25 od\xc5\xa1el na Dunaj. Najprej je \xc5\xa1tudiral pravo, nato pa slavistiko in zgodovino. Obiskoval je tudi predavanja iz dramaturgije. \xc5\xa0tudij je nadaljeval v Ljubljani, kjer je \xc5\xa1tudiral slovensko literaturo z ju\xc5\xbenoslovanskimi literaturami, primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo, kot pomo\xc5\xbene predmete pa \xc5\xa1e slovenski jezik, zgodovino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Diplomiral je februarja 1929. \xc5\xbde v \xc5\xa1tudijskih letih je bil literarno aktiven, med drugim je bil sourednik in sodelavec Kosovelove Mladine (1925\xe2\x80\x931926)._NEWLINE_V sezoni 1930/31 se je kot re\xc5\xbeiser zaposlil v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani. Sprva je re\xc5\xbeiral le v operi, nato pa tudi v drami. Ob tem se je posve\xc4\x8dal kulturnemu, uredni\xc5\xa1kemu in znanstvenemu delu. Sodeloval je z avantgardisti\xc4\x8dno revijo Tank in bil v letih 1932\xe2\x80\x9335 urednik prve slovenske marksisti\xc4\x8dne revije  Knji\xc5\xbeevnost. L. 1939 je doktoriral s temo Shakespearov vpliv na razvoj Pu\xc5\xa1kinovega dramatskega nazora. Pozimi 1941/42 je v Rimu, kamor se je moral umakniti zaradi komunisti\xc4\x8dnega svetovnega nazora, kot Turnerjev \xc5\xa1tipendist \xc5\xa1tudiral rusko literaturo._NEWLINE_Po vojni se je aprila 1946 kot dramaturg zaposlil v SNG Drama, kjer je ostal do jeseni 1955. L. 1948 je za prepesnitev in re\xc5\xbeijo Tugomera dobil prvo Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Istega leta se je za eno \xc5\xa1tudijsko leto kot profesor za novej\xc5\xa1o rusko knji\xc5\xbeevnost zaposlil na Filozofski fakulteti, kamor se je znova vrnil v za\xc4\x8detku l. 1957. V tem letu je prejel tudi drugo Pre\xc5\xa1ernovo nagrado, in sicer za re\xc5\xbeijo Shakespearovega Henrika IV, tretjo pa leta 1975 za \xc5\xbeivljenjsko delo na podro\xc4\x8dju literarne in gledali\xc5\xa1ke umetnosti. Leta 1975 je prejel tudi nagrado Avnoj, leta 1981 \xc5\xa1e Sterijevo nagrado za izjemen prispevek k napredku dramskih umetnosti in kulture. _NEWLINE_L. 1962 je prenehal s pou\xc4\x8devanjem na fakulteti in se upokojil, a je \xc5\xa1e vedno ostal aktiven na slavisti\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju. Postal je dopisni  \xc4\x8dlan JAZU in \xc4\x8dlan  SAZU \xe2\x80\x93 najprej je bil \xc4\x8dlan terminolo\xc5\xa1ke komisije in znanstvenega sveta In\xc5\xa1tituta za slovensko narodopisje, 1962 pa je postal upravnik In\xc5\xa1tituta za slovenski jezik SAZU, ki ga je vodil 20 let (do 1982), 1966 pa \xc5\xa1e tajnik akademijinega razreda za filolo\xc5\xa1ke in literarne vede. V letih 1976--1992 je bil podpredsednik SAZU. V tem \xc4\x8dasu je pripravljal \xc5\xa1tevilna predavanja in prispevke o slovenski in tuji (predvsem ruski) literaturi, bil je urednik 9. letnika  Jezika in slovstva (1963/64), \xc4\x8dlan in od l. 1959 tudi predsednik zveze slavisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev Jugoslavije, predsednik Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva (1963\xe2\x80\x931968) in njegov \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan, \xc4\x8dlan Mednarodnega slavisti\xc4\x8dnega komiteja in od l. 1973 njegov predsednik ter dopisni \xc4\x8dlan MANU. L. 1975 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo na podro\xc4\x8dju literarne in gledali\xc5\xa1ke umetnosti._NEWLINE_Njegov sin je slovenski politik in filozof Lev Kreft.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLiteraturo Bratka Krefta literarna zgodovina obravnava v sklopu slovenskega socialnega realizma. Vidno mesto ima predvsem njegova dramatika, ki se ji je tudi najbolj posve\xc4\x8dal.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je ve\xc4\x8d kot deset dram (nekatere so ostale nedokon\xc4\x8dane), prvo, Nemo\xc4\x8d, v kateri opisuje razmere dija\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, \xc5\xbee kot osmo\xc5\xa1olec. Kmalu zatem se je preusmeril v socialno zgodovino, preko katere prikazuje nenehen boj \xc4\x8dlovekovih \xc5\xbeelj ter njegove vzpone in padce. To je najbolje prikazal v Tiberiju Grakhu. Naslednje drame (te so do\xc5\xbeivele tudi ve\xc4\x8d odzivov) se dotikajo predvsem tem iz razli\xc4\x8dnih obdobjih slovenske zgodovine. Pokristjanjevanje in prve boje z germanskimi zavojevalci je opisal v prepesnitvi Tugomera, srednji in zgodnji novi vek v Celjskih grofih in Veliki puntariji, vzpon slovenske knji\xc5\xbeevnosti v obdobju razsvetljenstva v Kranjskih komedijantih, najve\xc4\x8djega slovenskega pesnika v filmski drami Dr. France Pre\xc5\xa1eren, prvo svetovno vojno v Kreaturah \xe2\x80\xa6   Bolj kot individualne usode so ga v dramah zanimala razmerja in trenja med dru\xc5\xbebenimi razredi. Hkrati je vzpostavljal vzporednice z aktualnim trenutkom slovenstva v Evropi, to je s spopadom proletariata in kapitalizma, svobodomiselnosti in vzhajajo\xc4\x8dega fa\xc5\xa1izma.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nNa slavisti\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju se je Kreft ukvarjal predvsem z novej\xc5\xa1o rusko knji\xc5\xbeevnostjo. Pisal je o Pu\xc5\xa1kinu, Gon\xc4\x8darovu, Turgenjevu, Ostrovskem, \xc4\x8cehovu, \xc5\xa0olohovu, Gorkem, Pasternaku, Gogolju, vrhunec Kreftovega udejstvovanja na podro\xc4\x8dju ruske knji\xc5\xbeevnosti pa pomeni izdaja izbranih del Dostojevskega, kjer je objavil ve\xc4\x8d spremnih \xc5\xa1tudij (zelo znana je \xc5\xa1tudija o romanu Besi). _NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju slovenske knji\xc5\xbeevnosti je pisal o delu Trubarja, Linharta, Pre\xc5\xa1erna, \xc5\xa0usterja, Levstika, Cankarja, pa tudi sodobnikov, npr.: Kosovela, Gruma, Pre\xc5\xbeiha idr. Zanimali so ga tudi drugi slovanski pisci, npr. Miroslav Krle\xc5\xbea, Jovan Jovanovi\xc4\x87 Zmaj, Petar Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1, Taras \xc5\xa0ev\xc4\x8denko in Juliusz S\xc5\x82owacki.'