b"\n_START_ARTICLE_\nBazilika San Michele Maggiore, Pavia\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva cerkev posve\xc4\x8dena nadangelu sv. Mihaelu je bila zgrajen na lokaciji kapele Lombardske pala\xc4\x8de (v to obdobje spada spodnji del zvonika), vendar je bila uni\xc4\x8dena v po\xc5\xbearu leta 1004. Sedanja zgradba se je za\xc4\x8dela graditi pozno v 11. stoletju (kripta, kor in transept) in je bila kon\xc4\x8dana do leta 1155. Oboki ladje, originalno z dvema kvadratnima polama, so iz leta 1489, ko jih je Agostino da Candia nadomestil s \xc5\xa1tirimi pravokotnimi razponi._NEWLINE_V baziliki so se odvijali \xc5\xa1tevilni pomembni dogodki, med drugim kronanje Ludvika III. (900) in  Friderika Barbarosse (1155).\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSan Michele Maggiore velja za prototip drugih pomembnih srednjeve\xc5\xa1kih cerkva v Pavii, kot sta Bazilika San Pietro in Ciel d'Oro in San Teodoro. Vendar pa se razlikuje od poznej\xc5\xa1ih po uporabi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka namesto opeke in s tlorisom latinskega kri\xc5\xbea z glavno in dvema stranskima ladjama in bolj raz\xc5\xa1irjenim transeptom. San Michelejev transept, s pravo fasado, la\xc5\xbeno apsido in sodastim obokom, se razlikuje od preostalega dela cerkve in predstavlja skoraj neodvisen del te zgradbe. Tudi njegova dol\xc5\xbeina (38 m, v primerjavi z 55 m celotne bazilike), prispeva k temu vtisu._NEWLINE_Na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du glavne ladje in transepta je osmerokotna kupola, 30 m visoka asimetri\xc4\x8dna struktura, podprta s tamburjem, v lombardsko-romanskem slogu. To je menda prvi primer te oblike v Lombardiji. _NEWLINE_Ladja - prvotno s samo dvema poljema, - ima sedaj \xc5\xa1tiri polja. Polja imajo pravokotno obliko z dalj\xc5\xa1o stranico vzporedno s fasado in so zajeta v pre\xc4\x8dnih obokih zgrajenih med 1488 in 1491, delo Jacopa da Candia in njegovega sina Agostina. Ti oboki verjetno neposredno podpirajo stre\xc5\xa1no kritino; v istem \xc4\x8dasu je bila zgrajena lesena nosilna konstrukcija, ki je \xc5\xa1e delno ohranjena.  Stranski ladji imata emporo s stati\xc4\x8dno funkcijo. \xc5\xa0tiri kapele drugem in \xc4\x8detrtem razponu stranske ladje so poznej\xc5\xa1i dodatek, pod apsido, ki ima veliko fresko iz 16. stoletja, je oltar (1383) z ostanki sv. Ennodius in Eleucadiusa. Prezbiterij ima fragmente zanimivega mozaika v tlaku s slikami mesecev in mitolo\xc5\xa1kimi temami._NEWLINE_Kripta, z glavno in dvema stranskima ladjama, se nahaja tik pod oltarjem: v njej so lepo dekorirani kapiteli in spomenik Bla\xc5\xbeene Martine Salimbene (1491)._NEWLINE_Preprosta fasada, ki je vi\xc5\xa1ja od strehe ladje, je okra\xc5\xa1ena po kapom z dvajset slepimi arkadami. Opornike sestavljajo pilastri, ki je navpi\xc4\x8dno pnejo do vrha. Fasada je okra\xc5\xa1ena s \xc5\xa1tevilnimi kipi iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, verske in profane vsebine. Kljub \xc5\xa1tevilnim programom sanacijskih ukrepov, za\xc4\x8detih v zadnjih desetletjih, se je sedaj stanje dramati\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo zaradi preperevanja. Med kipi je sveti Mihael z zmajem, Oznanjenje, Marija z detetom. Fasada ima pet bifor in tri monofore, okna s kamnitim kri\xc5\xbeem in kri\xc5\xbe, ki so rekonstrukcija iz 19. stoletja, v skladu s prvotnim izgledom. Bas reliefi v vodoravnih pasovih prikazujejo ljudi, \xc5\xbeivali in fantasti\xc4\x8dne figure. \xc4\x8cez majhne portale sta upodobljena sv. Ennodius, \xc5\xa1kof v Paviji, in sv. Eleucadius, nad\xc5\xa1kof Ravene. V lunetah so angeli, ki v skladu z vrezanimi napisi in imajo vlogo ambasadorjev besed v nebesih."