b'\n_START_ARTICLE_\nCiril Kosma\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 28. septembra 1910 na Slapu ob Idrijci. \xc5\xa0olo je obiskoval v Gorici in Tolminu, kjer je leta 1928 opravil malo maturo. Ker je sodeloval v organizaciji TIGR, je bil leta 1929 kot eden prvih Slovencev aretiran. Leta 1930 so ga na tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu oprostili zaradi mladoletnosti, tako mu je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de nalo\xc5\xbeilo dve leti strogega policijskega nadzora. Pobegnil je v Ljubljano, kjer je sodeloval pri razli\xc4\x8dnih organizacijah in \xc4\x8dasopisih. Nato je od\xc5\xa1el v tujino, najprej v Pariz (1938), kjer se je sam u\xc4\x8dil \xc5\xa1panskega, angle\xc5\xa1kega in ruskega jezika, da je lahko bral literarna dela v izvirniku. Leta 1942 se je preselil v London, kjer je delal za radio BBC in pripravljal slovenske oddaje. Med vojno se je pridru\xc5\xbeil partizanom in se potem leta 1944 vrnil v domovino. Po vojni je bil urednik partizanskega glasila Slovenski poro\xc4\x8devalec, ilustriranega tednika Tovari\xc5\xa1 ter dramaturg pri Triglav film. Potem se je iz Ljubljane preselil v Portoro\xc5\xbe in se kot svobodni knji\xc5\xbeevnik posvetil literarnemu ustvarjanju in prevajanju. _NEWLINE_Leta 1946 je bil zaradi obto\xc5\xbebe, da je angle\xc5\xa1ki vohun, odstavljen z mesta urednika Slovenskega poro\xc4\x8devalca. Bil je zelo dober pisec tekstov, tako je dobil leta 1949 Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za scenarij Na svoji zemlji. _NEWLINE_Po letu 1960 je nehal objavljati nova dela, a je \xc5\xa1e vedno ostal aktiven na drugih podro\xc4\x8djih. Leta 1961 je postal redni \xc4\x8dlan SAZU, leta 1965 je dobil \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado, v letih 1968-1972 je bil predsednik Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev, 1972. leta je bil izvoljen za predsednika Zveze knji\xc5\xbeevnikov Jugoslavije in \xc5\xa1e vedno veliko tudi prevajal. Tudi ko je prenehal z objavljanjem novih del, je dobil \xc5\xa1e kar nekaj nagrad. Leta 1974 je dobil nagrado AVNOJ  za pisateljsko delo, leta 1979 so mu prisodili Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo, ki pa je naslednjega leta ni mogel prevzeti, saj je prej umrl._NEWLINE_Na njegovo umetni\xc5\xa1ko ustvarjanje so vplivali Ivan Cankar, pri katerem si je ostril \xc4\x8dut za umetni\xc5\xa1ki jezik, Ivan Pregelj, Bogomir Magajna. _NEWLINE_Umrl je 28. januarja 1980 v Ljubljani. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ro\xc4\x8dah nad Slapom ob Idrijci.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKosma\xc4\x8da uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v socialni realizem. Pisal je predvsem kratko prozo. Pripoveduje o rojstnem kraju, o stiskah in upanju, o sebi in ljudeh okoli sebe, o ljubezni do doma\xc4\x8dega kraja, o dobrih, malih \xc4\x8dudakih z velikimi srci, o majhnih sre\xc4\x8dah in velikih nesre\xc4\x8dah. Za\xc4\x8detno prozo je zasnoval na narodnoosvobodilni misli. Ve\xc4\x8dinoma so njegove pripovedi postavljene v tolminski kme\xc4\x8dki svet.  Predvsem opisuje tolminskega \xc4\x8dloveka v nacionalni in z njo povezani socialni stiski. Za Kosma\xc4\x8da je zna\xc4\x8dilno tudi to, da v njegovih delih sre\xc4\x8damo veliko \xc4\x8dudakov ali drugih posebne\xc5\xbeev ali ljudi s posebnimi razvadami v govoru in vedenju (Tantadruj, Smrt nedol\xc5\xbenega velikana, \xc5\xbdivljenje in delo Venca Povi\xc5\xa1kaja). _NEWLINE_Najbolj je znan po noveli Tantadruj, ki je fantasti\xc4\x8dna in \xc4\x8duda\xc5\xa1ka, kakr\xc5\xa1no je in ostane Tantadrujevo hrepenenje po smrti. Novela govori o posebne\xc5\xbeu Tantadruju, ki ga skozi zgodbo spremljajo \xc5\xa1tirje drugi posebne\xc5\xbei. Tantadruj si je \xc5\xbeelel umreti. \xc5\xa0el je k \xc5\xbeupniku z vpra\xc5\xa1anji o smrti. Potem je s pomo\xc4\x8djo posebne\xc5\xbeev le na\xc5\xa1el na\xc4\x8din kako umreti, a jim je to prepre\xc4\x8dil \xc5\xbeupnik, vsakega je poslal na svojo stran. V noveli se izmenjujeta dve pripovedni tehniki, v prvi in tretji osebi ednine. Pripovedovalec z veliko mero so\xc4\x8dutja in razumevanja prika\xc5\xbee va\xc5\xa1ke posebne\xc5\xbee. Snov za novelo je na\xc5\xa1el v ljudskem izro\xc4\x8dilu, po pripovedovanju svoje matere. V noveli se ka\xc5\xbee boj za sre\xc4\x8do, za dostojno \xc5\xbeivljenje. Pohabljeni so tako v \xc5\xbeivljenju kot v hotenju. Leta 1995 je bil posnet tudi film z istim naslovom. Novela po mnenju literarnih zgodovinarjev spada v sam vrh Kosma\xc4\x8deve proze. Kosma\xc4\x8d predstavi norca kot eti\xc4\x8dno dobro, pozitivno bitje. _NEWLINE_Posebne\xc5\xbee najdemo tudi v noveli Smrt nedol\xc5\xbenega velikana in \xc5\xbdivljenje in delo Venca Povi\xc5\xa1kaja. V prvi noveli je posebne\xc5\xbe Hotej\xc4\x8dev Matic. Po babi\xc4\x8dini smrti je ostal prepu\xc5\xa1\xc4\x8den sam sebi in postal predmet posmeha. V svojo za\xc5\xa1\xc4\x8dito ga je vzel Hotejec, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik sirot in nezakonskih otrok. Hotejec mu je postopoma vtepal v glavo pravila, ki naj bi mu olaj\xc5\xa1ala medsebojne odnose z ostalimi va\xc5\xa1\xc4\x8dani. Matic ni bil sposoben za delo, tudi obstanka ni imel. Hodil je od hi\xc5\xa1e do hi\xc5\xa1e, kjer se je najedel in potem je \xc5\xa1el naprej, kakor so mu veleli va\xc5\xa1\xc4\x8dani. Na koncu je umrl, \xc4\x8deprav je mislil, da se ko\xc5\xbea zmeraj zarase, ustrelili so ga fa\xc5\xa1isti. V ozadju slutimo pripovedoval\xc4\x8devo prepri\xc4\x8danje, da je bilo to za Matica odre\xc5\xa1itev. _NEWLINE_V drugi noveli je posebne\xc5\xbe Venc Povi\xc5\xa1kaj, ki je imel kilo, zaradi \xc4\x8desar so ga vsi zbadali. Samo \xc5\xbeivljenje mu ni bilo ravno naklonjeno. Sestra in njen mo\xc5\xbe nista bila prijazna z njim, vrgla sta ga celo iz hi\xc5\xa1e, natakarica Zinka, v katero je bil zaljubljen, pa se je nor\xc4\x8devala iz njega. Na koncu je naredil samomor, ker mu je ta pomenil edini izhod iz podrejenega polo\xc5\xbeaja v va\xc5\xa1ki skupnosti. Novela je razdeljena na dva dela. Prvi govori o Ven\xc4\x8devi smrti in njenem odmevu v vasi, drugi pa prikazuje tragiko zaostalega Venca. _NEWLINE_Kosma\xc4\x8d je leta 1946 izdal zbirko novel Sre\xc4\x8da in kruh, v kateri je \xc5\xa1est novel. Poleg novele \xc5\xbdivljenje in delo Venca Povi\xc5\xa1kaja so v njej \xc5\xa1e Sre\xc4\x8da, Gosenica, Kruh, Tistega lepega dne in \xc4\x8clovek na zemlji. V noveli Sre\xc4\x8da prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8damo pripovedovalca v prvi osebi ednine. Novela prikazuje predvsem individualno usodo iz \xc5\xbeivljenja navadnih ljudi v Kosma\xc4\x8devem rojstnem kraju. V njegovi vasi se nikoli niso veliko ukvarjali s sre\xc4\x8do. Vedno so govorili: \xc2\xbbPravzaprav je imel sre\xc4\x8do. Lahko bi bilo \xc5\xa1e huje.\xc2\xab\xc2\xa0V vasi je \xc5\xbeivel Stre\xc5\xbeek, majhen droban mo\xc5\xbeicelj, ki ga niso jemali prav resno. \xc4\x8cez nekaj \xc4\x8dasa se je poro\xc4\x8dil s \xc4\x8dokato \xc5\xbeensko Katarino in dobila sta otroka Tinko. Ko je Tinka odrasla je dobila otroka. Imena niso vedeli, vsem je bil otrok znan pod imenom Sre\xc4\x8da. Tinka je \xc5\xa1la delat v tujino, Stre\xc5\xbeku pa je pustila v skrbi Sre\xc4\x8do. Sre\xc4\x8da je bila divji otrok. Kmalu po Tinkini vrnitvi domov sta obe s Sre\xc4\x8do umrli. Stre\xc5\xbeek se je sam potola\xc5\xbeil, da je bila za Tinko pravzaprav edina sre\xc4\x8da, da je umrla. Pripoved se za\xc4\x8dne in kon\xc4\x8da z razglabljanjem o sre\xc4\x8di v senci nesre\xc4\x8de. Snov za novelo Gosenica je vzel iz jetni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Pripovedovalec je bil v rimski je\xc4\x8di, kjer je vsak dan gledal skozi okno in opazoval liste na drevesu. Nekega dne jih je gosenica za\xc4\x8dela jesti. \xc5\xbdelel je re\xc5\xa1iti drevo. \xc4\x8cez nekaj \xc4\x8dasa je pri\xc5\xa1lo do viharja. Gosenica je padla, na drevesu pa je ostal samo \xc5\xa1e en list. Pomladi je bil \xc5\xbee doma in je razmi\xc5\xa1ljal o gosenici in listih. Vsako leto je praznoval goseni\xc5\xa1ki jubilej. V zgodbi je prikazano tudi razpolo\xc5\xbeenje in odnos do gosenice. Temeljna motiva sta motiv je\xc4\x8de in motiv parazita. Celotna novela namre\xc4\x8d prikazuje situacijo o \xc5\xberetju malih \xc5\xbeivali s strani velikih in da se to dogaja tudi med ljudmi. V noveli Kruh je pripovedovalec povedal svoje mnenje o lakoti, ki je ni mogo\xc4\x8de potola\xc5\xbeiti s kruhom. Zgodba govori o bera\xc4\x8du Okouinokou, ki je umrl ob kruhu. Bil je va\xc5\xa1ki posebne\xc5\xbe. Tako ime so mu dali va\xc5\xa1\xc4\x8dani zaradi njegovega izgovora \xc2\xbbokoli in okoli\xc2\xab. Tistega lepega dne je novela, katere jedro sta dva dogodka \xe2\x80\x93 poroka in porod v eni izmed va\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein, okrog njiju pa so spletena \xc5\xa1ir\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna in med\xc4\x8dlove\xc5\xa1ka razmerja. Govori o va\xc5\xa1ki klepetulji Kihotovi Jeri, ki si je velikokrat kaj zlomila, in o poroki Pe\xc4\x8danove Nance in Peskarjevega Ludvika. Na poroki je pri\xc5\xa1lo do konflikta, ko so \xc5\xbeeninovi bratje, pripadniki fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke, hoteli prepovedati slovensko petje. Pri\xc5\xa1lo je do boja med Ludvikovimi brati in Nancinima bratoma, ki sta bila proti fa\xc5\xa1izmu. Zamera med njimi je trajala le tako dolgo, dokler ni Nanca povila otroka. Novela je polna humorja, Kosma\xc4\x8d osebe tudi nekoliko karikira s sme\xc5\xa1nimi govornimi zna\xc4\x8dilnicami. Zadnja v zbirki je novela \xc4\x8clovek na zemlji, za katero je snov prav tako na\xc5\xa1el v \xc5\xbeivljenju svojih rojakov na Tolminskem. V noveli je prikazan posameznik v boju za svoj kos zemlje. Vojna je bila vzrok za spremembe v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini in v \xc5\xbeivljenju \xc5\xbdefa Obrekarja. Ko se je \xc5\xbdef Obrekar po koncu vojne vrnil domov iz ujetni\xc5\xa1tva, si je za\xc5\xbeelel, da bi imel njive. \xc5\xbdelja po njivah ga je gnala, da je veliko delal, a se je tudi veliko zadol\xc5\xbeeval. Vlagal je v zemljo, ki pa v hribovitem svetu nikakor ni mogla postati obdelana. Tako zelo se je zadol\xc5\xbeil, da je moral na koncu na delo v tujino in kmalu potem umrl v rudniku. V noveli je izpostavljen motiv hrepenenja po zemlji._NEWLINE_Pomembni deli sta tudi novela Balada o trobenti in oblaku in roman Pomladni dan. Prvo delo je najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a Kosma\xc4\x8deva novela, novela o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki smrti in o rojevanju umetnine. Gre za dve paralelni zgodbi. Prva je ta, ki se dejansko dogaja pisatelju Petru Majcenu, druga pa je o Temnikarju, ki si jo pisatelj Majcen zami\xc5\xa1lja sproti. Gre za metodo pisateljevega ustvarjanja: proces zdru\xc5\xbeevanja dveh svetov, resni\xc4\x8dnega in domi\xc5\xa1ljijskega. V noveli trije ljudje do\xc5\xbeivljajo odlo\xc4\x8dilno obdobje v svojem \xc5\xbeivljenju: pisatelj Peter Majcen, kmet Temnikar in kmet \xc4\x8crnilogar, ki je bil Majcnov stanodajalec. Vse usode teh treh oseb so razpete med odlo\xc4\x8ditvijo in dvomom, med pogumom in strahom. Pisatelj Majcen je razpet med ustvarjalnim pogumom in med dvomi o pravilnosti in resni\xc4\x8dnosti svojega prizadevanja, \xc4\x8crnilogar niha ob samoobto\xc5\xbeevanju in begu pred vestjo, starec Temnikar pa je utele\xc5\xa1enje poguma, saj odlo\xc4\x8dno zavra\xc4\x8da vsak dvom o svojem cilju. Motiv poslednjega Temnikarjevega boja je sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna os novele. V sami noveli sta pomembna dva simbola \xe2\x80\x93 beli oblak pomeni \xc5\xbeivljenjsko upanje, ki je spremljalo Temnikarja na poti, glas trobente pa je glas \xc4\x8dlovekove neizprosne moralne zavesti. Trobento v noveli zasli\xc5\xa1ita oba, tako Majcen kot Temnikar. Trobento in oblak je Kosma\xc4\x8d uporabil \xc5\xbee takoj na za\xc4\x8detku \xc2\xbbBridko je donela trobenta in na sinjem nebu je mirno plaval bel oblak.\xc2\xab\xc2\xa0Po tej isti noveli je bil leta 1961 posnet film, leta 1963 je bila celotna novela dramatizirana kot radijska igra. _NEWLINE_Roman Pomladni dan je roman z avtobiografskimi prvinami. Snov za roman je vzeta iz spominov, ki jih obujajo drobni predmeti in dogodki, s katerimi se  pripovedovalec sre\xc4\x8duje, ko se po koncu vojne vrne v svoj rojstni kraj. Pripovedovalec jasno govori o preteklosti, kot da jo v resnici \xc5\xa1e enkrat do\xc5\xbeivlja. Najprej se spomni na sosedovo Kadetko, v dru\xc5\xbebi katere je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal, spomni pa se tudi na prvo svetovno vojno in na materino smrt. Kosma\xc4\x8d poleg osebne zgodbe vpelje \xc5\xa1e pripovedi o usodah drugih ljudi. Stari Trnar je na glas razmi\xc5\xa1ljal o svoji prvi \xc5\xbeeni, ki ji ni ugajala preselitev na samotno kmetijo. Stric je Kosma\xc4\x8du pripovedoval o usodi stra\xc5\xbemojstra Testena, ki je zblaznel. Temeljni motiv je motiv vra\xc4\x8danja, pripovedovanje zgodbe skozi pripovednikov spomin._NEWLINE_Z novelo O\xc4\x8dka Orel je za\xc4\x8del obravnavati tematiko narodnoosvobodilnega boja. V tej noveli je prvi\xc4\x8d uporabil personalnega pripovedovalca. V noveli nastopata dva pripovedovalca (avtor in teta), ki povesta vso zgodbo v medsebojnem pogovoru. Vsa novela je zgrajena na dialogu. Govori o vrnitvi avtorja v rojstni kraj in pogovoru s teto o va\xc5\xa1\xc4\x8danih. Povedala mu je zgodbo o Obrekarju in njegovi dru\xc5\xbeini. Obrekarju so rekli O\xc4\x8dka Orel, ker je bil podoben orlu. Ime so mu dali prav zaradi njegovih o\xc4\x8di. Povedala mu je vse, kar se je dogajalo O\xc4\x8dku Orlu, tudi kako je trpel in kako je umrl. Na podlagi novele je napisal scenarij za slovenski film Na svoji zemlji (1949).\n_START_SECTION_\nPrevajalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKosma\xc4\x8d je znal kar nekaj jezikov, ki se jih je sam nau\xc4\x8dil v Parizu. Prevajal je prozna in dramska dela iz angle\xc5\xa1kega in italijanskega jezika. Najve\xc4\x8d je prevajal za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in radio. Njegovi najbolj znani knji\xc5\xbeni prevodi so Polentarska polica Johana Steinbecka, Pravljice in Hi\xc5\xa1a granatnih jabolk Oscarja Wilda.\n_START_SECTION_\nPrevodi njegovih del\n_START_PARAGRAPH_\nDela Cirila Kosma\xc4\x8da so prevedena v ve\xc4\x8d kot 20 jezikov (kitajski, ruski, gruzijski, albanski, arabski, malte\xc5\xa1ki\xe2\x80\xa6). V najve\xc4\x8d jezikov je bila prevedena novela Balada o trobenti in oblaku. Nekaj prevodov: Gusjenica (Zagreb), O\xc4\x8dka Orel (Zagreb), Sre\xc4\x8da i hleb (Beograd), Sre\xc4\x87a i kruh (Zagreb), Proleten den (Skopje), A Day in Spring (London), S\xc4\x8dast`e i hleb (Moskva), Tantatin (Var\xc5\xa1ava), Balada pro surmu ta hmarynku (Kijev), Ballade von der Trompete und der Wolke (Berlin), Odbrani raskazi (Skopje).'