b'\n_START_ARTICLE_\nOsteoklast\n_START_PARAGRAPH_\nOsteoklast je ve\xc4\x8djedrna celica kostnine, ki nastane s fuzijo enojedrnih celic, nastalih v kostnem mozgu. Njihova poglavitna naloga je resorpcija kostnine - kostnino razgrajujejo in s tem povi\xc5\xa1ujejo krvno koncentracijo kalcija in fosfatov. Izkazujejo lastnosti cirkulirajo\xc4\x8dih monocitov in tkivnih makrofagov.\n_START_SECTION_\nMorfolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOsteoklasti so sorazmerno velike celice s premerom 50-100 \xc2\xb5m in v citoplazmi vsebujejo od 2 do 50 jeder. Nahajajo se na zunanjih povr\xc5\xa1inah kostnine, v  t. i. Howshipovih lakunah. Citoplazma je acidofilna in vsebuje \xc5\xa1tevilne lizosome in mitohondrije. Osteoklasti so zmo\xc5\xbeni ameboidnega gibanja.\n_START_SECTION_\nRazvoj osteoklastov\n_START_PARAGRAPH_\nCelice nastanejo iz krvotvorne mati\xc4\x8dne celice (KMC), natan\xc4\x8dneje iz CFU-GM. Predstopnje osteoklastov se izplavljajo iz kostnega mozga in se po krvi prena\xc5\xa1ajo do kostnine, kjer se preoblikujejo v osteoklaste. Za nastanek sta potrebna RANK ligand in makrofagne kolonije spodbujajo\xc4\x8di faktor (M-CSF), diferenciacijo pa inhibira osteoprotegerin._NEWLINE_Prva faza razvoja se za\xc4\x8dne s formiranjem preosteoklasta, tj. enojerdnega osteoklasta, iz KMC. Pri lo\xc4\x8ditvi primarnega osteoklasta od verige monocitno-makrofagne celi\xc4\x8dne linije ima klju\xc4\x8dno vlogo transkripcija posebnega regulacijskega protein PU.1. Njegova naloga je, da regulira diferenciacijo granulocitov, monocitov in preosteoklastov iz CFU-GM, poleg tega pa nadzira \xc5\xa1e preobrazbo limfocitov T in B ter makrofagov nasploh._NEWLINE_Druga faza je diferenciacija enojedrnih osteoklastov v ve\xc4\x8djedrne aktivne osteoklaste.  \xc5\xa0e nezreli osteoklasti imajo membranske receptorje M-CSF in osteoklast diferenciacijski faktor (ODF), ki omogo\xc4\x8data poliferacijo jeder in dozoritev osteoklasta, izlo\xc4\x8data pa ju osteoblasti.\n_START_SECTION_\nUravnavanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa aktivnost in namno\xc5\xbeitev osteoklastov vplivajo predvsem parathormon (PTH), interlevkin 6 (IL-6), kalcitonin, pa tudi deksametazon in 1,25-(OH)\xe2\x82\x82VitD\xe2\x82\x83._NEWLINE_Zni\xc5\xbeana koncentracija Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba v krvi inducira izlo\xc4\x8danje parathormona iz ob\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc4\x8dnih \xc5\xbelez. Hormon pove\xc4\x8da izplavljanje kalcijevih ionov iz kostne teko\xc4\x8dine, hkrati pa pove\xc4\x8da demineralizacijo kosti preko pove\xc4\x8danja \xc5\xa1tevila in aktivnosti osteoklastov. Na podoben na\xc4\x8din deluje tudi interlevkin-6. Osteoklasti nimajo receptorjev za PTH na svoji povr\xc5\xa1ini, zato delovanje slednjega le posredno: PTH se v resnici ve\xc5\xbee na osteoblaste, ki nato sprostijo razne molekule za spodbujanje osteoklastov, tj. limfokine, osteoklastne dejavnike zaviranja, levkotriene in prostaglandine._NEWLINE_Ob povi\xc5\xa1ani vrednosti Ca\xc2\xb2\xe2\x81\xba v krvi pa parafolikularne celice v \xc5\xa1\xc4\x8ditnici izlo\xc4\x8dajo kalcitonin, ki ima nasproten u\xc4\x8dinek od PTH in IL-6, tj. zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo in aktivnost osteoklastov._NEWLINE_Deksametazon in 1,25-(OH)\xe2\x82\x82VitD\xe2\x82\x83 povzro\xc4\x8dita aktivacijo transkripcijskega faktorja, ki spodbudi pretvorbo makrofagov v osteoklaste.\n_START_SECTION_\nDelovanje osteoklastov\n_START_PARAGRAPH_\nOsteoklasti si na kostni povr\xc5\xa1ini izdolbejo jamice, imenovane Howshipove lakune. Na kostno medceli\xc4\x8dnino se pritrdijo na mestih, ki vsebujejo to\xc4\x8dke vezave, imenovane podosomi. To so posebne izbokline na celi\xc4\x8dni membrani, ki vsebujejo nekaj aktinskih vlaken. Vezavo omogo\xc4\x8da strukturni glikoprotein osteopontin na spodnjem delu celice. Del membrane, ki je v stiku s kostnino, je mo\xc4\x8dno naguban, kar omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8djo absorpcijsko povr\xc5\xa1ino._NEWLINE_Po vezavi tega integralnega receptorja na kostni matriks celica dobi signal za za\xc4\x8detek absorpcije. Na matriksu se integrin ve\xc5\xbee na vitronektin. V celici je prisoten encima karbonska anhidraza, ki katalizira reverzibilno reakcijo, pri kateri pride do hidracije ogljikovega dioksida (CO\xe2\x82\x82 + H\xe2\x82\x82O \xe2\x86\x92 HCO\xe2\x82\x83 + H\xe2\x81\xba).  Vodikove ione (H\xe2\x81\xba), ki nastanejo pri reakciji, pre\xc4\x8drpa protonska \xc4\x8drpalka v lakuno, kjer ustvarijo kislo okolje (pH 4,5) in tako za\xc4\x8dnejo raztapljati kristale hidroksiapatita na kalcijeve ione (Ca\xe2\x82\x82\xe2\x81\xba), fosforno kislino (H\xe2\x82\x83PO\xe2\x82\x84), ogljikovo kislino (H\xe2\x82\x82CO\xe2\x82\x83) in vodo. Kolagenska vlakna oz. organski del kostnine raztapljajo encimi, ki se z eksocitozo spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz \xc5\xa1tevilnih lizosomov v Howhipovo lakuno. Najpomembnej\xc5\xa1i encim, ki razgrajuje organski matriks in omogo\xc4\x8da absorpcijo, je katepsin K, podenota proteaze, ki razgrajuje polipeptidne verige._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno se osteoklasti formirajo v manj\xc5\xa1e skupine in na tistem mestu za\xc4\x8dnejo razjedati kost. V procesu, ki traja pribli\xc5\xbeno 3 tedne, topijo rove in tunel\xc4\x8dke \xc5\xa1irine od 0,2 - 1 mm in nekaj milimetrov v dol\xc5\xbeino. Po zaklju\xc4\x8dku procesa se aktivirajo osteoblasti in za\xc4\x8dnejo nalagati organski del kostnine, imenovan osteoid, ki se kasneje mineralizira. Proces osifikacije traja 2 meseca. Po opravljeni funkciji se osteoklasti odlepijo od kosti in propadejo s pomo\xc4\x8djo apoptoze.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1ana dejavnost osteoklastov\n_START_PARAGRAPH_\nPri genetsko pogojeno bolezen, imenovano osteopetroza, je dejavnost osteoklastov mo\xc4\x8dno zavrta zaradi odsotnosti nagubanja dejavne povr\xc5\xa1ine osteoklastov.'