b'\n_START_ARTICLE_\nSvetlobni steber\n_START_PARAGRAPH_\nSvetlobni steber je opti\xc4\x8dni pojav, ki nastane zaradi odboja svetlobe od kristalov ledu. Svetloba lahko prihaja od Sonca, ko je nizko na obzorju, lahko pa tudi od Lune in umetnih virov, kot so cestne svetilke. V primeru Sonca kot izvora svetlobe imenujemo svetlobni steber tudi son\xc4\x8dni steber._NEWLINE_Svetlobni stebri imajo obliko relativno \xc5\xa1irokega pasu svetlobe, ki se razteza na in/ali pod izvorom svetlobe. Son\xc4\x8dni stebri so navadno vidni, ko je Sonce malo nad obzorjem (pribli\xc5\xbeno 6\xc2\xb0) ali tik pod njim, in se raztezajo samo od 5\xc2\xb0-10\xc2\xb0 od Sonca, redko do 20\xc2\xb0. Lunini stebri nastanejo na enak na\xc4\x8din. Stebri, ki nastanejo zaradi umetnih virov svetlobe, nastanejo na podoben na\xc4\x8din, vendar bli\xc5\xbeina vira do opazovalca omogo\xc4\x8da nastanek veliko ve\xc4\x8djih svetlobnih stebrov._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina, oblika in lega stebrov je odvisna od oblike in usmerjenosti kristalov ledu. Za odboj svetlobe so idealni predvsem plo\xc5\xa1\xc4\x8dati kristali \xc5\xa1estkotne (heksagonalne) oblike, ki so postavljeni vodoravno glede na opazovalca oz. so vzporedni s tlemi. Za nastanek tovrstnih kristalov je potreben mrzli zrak, tj. od 0-4 \xc2\xb0C in od -10 do -20 \xc2\xb0C. Za pravilno usmerjenost morajo biti kristali ve\xc4\x8dji od 15-20 \xce\xbcm: tako se pri padanju proti tlem usmerijo vodoravno oz. kot bi se spu\xc5\xa1\xc4\x8dali\xc2\xa0\xc2\xbblete\xc4\x8di kro\xc5\xbeniki\xc2\xab. Zaradi tega, ker gre v osnovi za odboj svetobe, je barva stebrov prakti\xc4\x8dno enaka izvoru svetlobe; \xc4\x8de je torej Sonce rde\xc4\x8de barve, bo imel svetlobni steber prav tako rde\xc4\x8dkasti odtenek._NEWLINE_Svetlobni stebri niso omejeni samo na mrzla obdobja, saj tu visoko le\xc5\xbee\xc4\x8di oblaki vsebujejo kristale ledu. Tako se lahko stebri pojavijo z drugimi opti\xc4\x8dnimi pojavi, kot so halo in parhelij.'