b"\n_START_ARTICLE_\nTra\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nGeografska porazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nJedro tra\xc4\x8danskega govornega podro\xc4\x8dja je bila dana\xc5\xa1nja Bolgarija, sicer pa je jezik govoril tudi na vzhodnem Mad\xc5\xbearskem, v Transilvaniji, v vzhodni Makedoniji, severni Gr\xc4\x8diji, evropskem delu Tur\xc4\x8dije in v delih Bitinije (severozahodnem delu azijske Tur\xc4\x8dije) ter Anatolije. Tra\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina je najverjetneje izumrla v zgodnjem srednjem veku, v 5. ali 6. stoletju. Nanjo \xc5\xa1e vedno spominja ime pokrajine Trakije.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTra\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila del satemske veje indoevropskih jezikov. Najbli\xc5\xbee je bila morda sorodna z baltskimi in slovanskimi jeziki. V svoji neposredni sose\xc5\xa1\xc4\x8dini je bila sorodna z da\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dino, mezij\xc5\xa1\xc4\x8dino in get\xc5\xa1\xc4\x8dino. Vzhodna Srbija, ki je bila po mnenju bolgarskega jezikoslovca Vladimirja Ivanova Georgieva da\xc4\x8dansko-mezijsko jezikovno podro\xc4\x8dje, je verjetna pradomovina dana\xc5\xa1nje alban\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nPisni viri\n_START_PARAGRAPH_\nTra\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina za seboj ni pustila veliko pisnih virov. Iz obmo\xc4\x8dja Bolgarije je ohranjenih nekaj zelo kratkih napisov, med katerimi so le \xc5\xa1tirje zanesljivo tra\xc4\x8danski. Svoje sledi je tra\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina pustila v \xc5\xa1tevilnih krajevnih in vodnih imenih ter teonimih (imenih bogov). Najpomembnej\xc5\xa1a tra\xc4\x8danska boginja se je imenovala Bendis. V anti\xc4\x8dnih virih so kot glose izpri\xc4\x8dane nekatere tra\xc4\x8danske besede, npr. bria 'mesto', genton 'meso', midne 'vas', skalme 'me\xc4\x8d, sablja', zelas 'vino', in osebna imena, kot npr. Aulou-beistas, Diza-zelmis in Gaidres. Tra\xc4\x8danskega izvora je tudi ime gorovja Rodopi, ki naj bi prvotno pomenilo 'rde\xc4\x8derjava reka'."