b'\n_START_ARTICLE_\nTour C\xc3\xa9sar, Provins\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi stolp, ki je obstajal leta 1137, je bil imenovan v listini, ki je dolo\xc4\x8dala meje sejmov \xc5\xa0ampanje._NEWLINE_Sedanji stolp je bil zgrajen na skalnem obrobju v Gornjem mestu, prej imenovanem "Kraljev stolp"  ("Tour du Roi"), "Veliki stolp" ("Grosse Tour"), "Zaporni\xc5\xa1ki stolp" ("Tour aux prisonniers"), verjetno je bil zgrajen v \xc4\x8dasu vladavine Henrika I. \xc5\xa0ampanje (1152-1183), po letu 1150 po mnenju Andr\xc3\xa9ja Ch\xc3\xa2telaina, apr\xc3\xa8s 1150 selon Andr\xc3\xa9 Ch\xc3\xa2telain. Legenda pravi, da izvor Provinsa sega v rimsko obdobje. Po tej tradiciji bi velik stolp v Provinsu postavil Julij Cezar. Vendar noben vir ne dokazuje, da bi Cezar kdaj pri\xc5\xa1el v Provins. to ime je bli\xc5\xbeje simbolu mo\xc4\x8di. Prvotno stolp ni bil pokrit in se je kon\xc4\x8dal s prsobranom. Trenutna streha in ogrodje izvirata iz 16. in 17. stoletja.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nTa stolp je zgrajen na umetnem gri\xc4\x8du in na stenah utrdbe, ki je imela funkcijo don\xc5\xbeona. Stolp je slu\xc5\xbeil tudi kot zapor, vendar je bila njegova glavna vloga voja\xc5\xa1ka: dva kro\xc5\xbena hodnika sta omogo\xc4\x8dala razgled na ravnico Brie._NEWLINE_Na dnu ima kvadratni tloris, ki na srednji vi\xc5\xa1ini postane osmerokoten, od prvega hodnika pa ga obdajajo \xc5\xa1tirje okrogli stolpi\xc4\x8di. Temelji stavbe je prekrit z obzidjem, ki so ga Angle\xc5\xbei dodali po obleganju leta 1432 in je znano po grozljivem imenu P\xc3\xa2t\xc3\xa9 aux Anglais. Tour C\xc3\xa9sar je bil nadgrajen s teraso s stra\xc5\xbearskim stolpom in prsobranom.\n_START_SECTION_\nStreha\n_START_PARAGRAPH_\nStolp je pokrit s streho pod katero sta dva prostora za zvonove iz 17. stoletja. Polo\xc5\xbeena in za\xc5\xa1\xc4\x8ditena sta z lesenimi okvirji._NEWLINE_Stolp ima zdaj streho s \xc4\x8dudovitim okvirjem iz 17. stoletja, pred to je obstajala od leta 1571. Pohodna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad proti zahodu nudi dober razgled na visokemu mesto, medtem ko je proti vzhodu pogled proti spodnjemu mestu.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nStolp se uporablja tudi kot zvonik, \xc5\xa1est originalnih zvonov, pet je bilo uni\xc4\x8denih in staljenih v letih 1793 in 1798, za izdelavo pu\xc5\xa1k in kovancev. Najve\xc4\x8dji in edini preostali ima premer 1,48 m in tehta 3000 kg. Na njem je napis: Leta 1511, ko se je stopil / De Quiriace, sem dobil ime, / kraljujem v zraku in preganjam oblake / Hudi\xc4\x8d, grmenje in to\xc4\x8da po mojem imenu.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj, v pritli\xc4\x8dju, je bila velika obokana soba, ki je slu\xc5\xbeila kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za oskrbo z zalogami. V zgornjem nadstropju je bil \xc5\xa1e en prostor iste velikosti, vendar vi\xc5\xa1ji, imenovan salle des gardes (soba stra\xc5\xbearjev), komunikacijski center stolpa. Od tam se po stopnicah pride v ni\xc5\xbejo, guvernerjevo sobo in pokrit hodnik. Obok je perforiran s \'servisno luknjo\' za komunikacijo z zadnjim hodnikom. Vstop do je\xc4\x8de, kjer so imeli zapornike, je po ozkih hodnikih v debelini sten. Stolp je bil pokrit leta 1554, zvonovi pa so  pri\xc5\xa1li iz zvonika cerkve Saint Quiriace, ki je propadla iz leta 1689._NEWLINE_Majhen zvon izvira iz leta 1889.'