b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Poga\xc4\x8dnik (literarni zgodovinar)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPoga\xc4\x8dnik je leta 1958 diplomiral iz slavistike na Filozofski fakulteti v Ljubljani, na zagreb\xc5\xa1ki univerzi pa je leta 1963 doktoriral z disertacijo Stritarjev literarni nazor. Leta 1969 je na Filozofski fakulteti postal docent, leta 1975 pa redni profesor. Od 1981 do 1991 je na univerzi v Osijeku predaval slovensko knji\xc5\xbeevnost in primerjalno jugoslavistiko, leta 1992 pa se je pred vojno na Hrva\xc5\xa1kem umaknil v Slovenijo in od tega leta bil redni profesor na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti v Mariboru. Udele\xc5\xbeeval se je znanstvenih sre\xc4\x8danj in predaval na ve\xc4\x8dini evropskih univerz, ki imajo \xc5\xa1tudij slavistike. Leta 1991 je bil izvoljen za dopisnega \xc4\x8dlana SAZU, za rednega \xc4\x8dlana pa je bil izvoljen leta 1997. Leta 1996 je prejel svoje najvi\xc5\xa1je mednarodno priznanje, presti\xc5\xbeno Herderjevo nagrado za delo v humanisti\xc4\x8dni stroki. Tega leta je postal tudi \xc4\x8dlan Akademije znanosti v G\xc3\xb6ttingenu. Od uglednih tujih priznanj je akademik Poga\xc4\x8dnik prejel Evropsko medaljo za medievalistiko (1978), Nagrado mesta Osijek za znanstveno delo (1986) in Herderjevo nagrado na Dunaju (1996)._NEWLINE_Leta 1998 je prejel nagrado Ambasador RS v znanosti. Sodi med tiste redke na\xc5\xa1e znanstvenike s podro\xc4\x8dja humanisti\xc4\x8dnih ved, ki so v mednarodnem svetu dosegli ob\xc4\x8dudovanja vredno uveljavitev in s tem prispevali izjemen dele\xc5\xbe k ugledu Republike Slovenije v Evropi in svetu._NEWLINE_Leta 1996 mu je Univerza v Mariboru za njegov doprinos podelila naziv zaslu\xc5\xbeni profesor._NEWLINE_Preminil je avgusta 2002 v Mariboru, njegov grob pa je na Mirogoju v Zagrebu.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja raziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalno je deloval na podro\xc4\x8dju slovenistike, komparativne slavistike, literarne teorije in kulturologije. Kot \xc5\xa1tipendist \xe2\x80\x93 Herderjev in Fulbrightov \xe2\x80\x93 ter kot gostujo\xc4\x8di predavatelj je spoznaval metodologijo stroke ter jo nato ustvarjalno uporabljal pri svojem raziskovalnem delu. V tujem jeziku je izdal 13 samostojnih knjig s svojega strokovnega podro\xc4\x8dja. Med njimi so tri posebej pomembne za razvoj slovenske in evropske literarne vede iz\xc5\xa1le v Nem\xc4\x8diji. Od leta 1962 do danes je v tujini objavil 83 \xc5\xa1tudij in razprav, najve\xc4\x8d v nem\xc5\xa1kih zbornikih, revijah in \xc4\x8dasopisih. Tematika teh objav je osredoto\xc4\x8dena na slovensko pismenstvo in knji\xc5\xbeevnost od za\xc4\x8detkov do danes, obravnavana pa je s primerjalnega zornega kota, v srednjeevropskem in evropskem kontekstu. Od leta 1970 do danes je imel vabljena posamezna in cikli\xc4\x8dna predavanja na ve\xc4\x8d kot 40 univerzah v Evropi in Ameriki. Kot gostujo\xc4\x8di profesor je predaval na univerzah v Skopju, G\xc3\xb6ttingenu in v New Yorku na Univerzi Columbia. Akademik Poga\xc4\x8dnik je bil \xc4\x8dlan Society for Slovene Studies, dopisni \xc4\x8dlan Akademie der Wissenschaften v G\xc3\xb6ttingenu (1995) in strokovni svetovalec pri Humboldt-Stiftung v Bonnu. Bil je tudi \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega sveta oz. dolgoro\xc4\x8dnega projekta Geschichte, Kultur und Geisteswelt der Slowenen pri zalo\xc5\xbebi znanstvenih publikacij Anton Kova\xc4\x8d v M\xc3\xbcnchnu in \xc4\x8dlan sveta M\xc3\xbcnchner Zeitschrift f\xc3\xbcr Balkankunde.'