b'\n_START_ARTICLE_\nKalisto (luna)\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nKalisto je poimenovana po Kalisti, eni od \xc5\xa1tevilnih Zeusovih ljubic iz gr\xc5\xa1ke mitologije._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je ime\xc2\xa0\xc2\xbbKalisto\xc2\xab\xc2\xa0kmalu po odkritju predlagal Simon Marij, to ime in tudi imena drugih treh Galilejevih satelitov dolgo \xc4\x8dasa niso upo\xc5\xa1tevali. Ime se je\xc2\xa0\xc2\xbbprijelo\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ele v prvi polovici 20. stoletja. V zgodnej\xc5\xa1ih astronomskih virih so ga ozna\xc4\x8devali preprosto z njegovo rimsko \xc5\xa1tevilko kot Jupiter IV, oziroma kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8detrti Jupitrov satelit\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nFizikalne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKalisto je eden od najbolj krateriziranih satelitov v Oson\xc4\x8dju. Pravzaprav so udarni kraterji in z njimi povezani koncentri\xc4\x8dni krogi edine zna\xc4\x8dilnosti na povr\xc5\xa1ju. Ve\xc4\x8djih kalistovskih gora namre\xc4\x8d ni. Verjetno je to zaradi ledene narave njegovega povr\xc5\xa1ja, kjer je najve\xc4\x8dje kraterje in gore zbrisal tok ledene skorje preko geolo\xc5\xa1kega \xc4\x8dasa. Na Kalisti sta dve ogromni udarni kotanji s koncentri\xc4\x8dnimi krogi: Valhalla je najve\xc4\x8dja s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnim svetlim podro\xc4\x8djem in meri 600 kilometrov v premeru, krogi pa merijo do 3000 kilometrov v premeru. Druga najve\xc4\x8dja udarna kotanja je Asgard, ki meri pribli\xc5\xbeno 1600 kilometrov v premeru. \xc5\xa0e ena od zanimivih zna\xc4\x8dilnosti je Gipul Catena, dolga vrsta udarnih kraterjev, razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih v ravni \xc4\x8drti preko Kalistinega povr\xc5\xa1ja. Verjetno je to povzro\xc4\x8dil padec objekta, ki je bil med bli\xc5\xbenjim prehodom Jupitra plimno raztrgan (podobno kometu Shoemaker-Levy 9), nato pa so kosi padli na Kalisto. Kalistina skorja naj bi bila stara pribli\xc5\xbeno 4 milijarde let, kar je podobno starosti Oson\xc4\x8dja._NEWLINE_Kalistino razbito povr\xc5\xa1je le\xc5\xbei na vrhu plasti ledu, ki je debela okoli 150 kilometrov. Pod skorjo le\xc5\xbei slan ocean v debelini vsaj 10 kilometrov. Ocean je bil odkrit iz preiskav magnetnega polja okoli Jupitra in njegovih lun. Odkrito je bilo, da se Kalistino magnetno polje spreminja (tokovi so razli\xc4\x8dnih smeri ob razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih) glede na odzadno magnetno polje, ki ga ustvarja Jupiter. To je namih na plast visoko prevodne teko\xc4\x8dine v luni._NEWLINE_Kalisto ima pod oceanom najverjetneje nenavadno notranjost, ki ni v celoti enakomerna, vendar se prav tako pretirano ne spreminja. Podatki iz vesoljskega plovila Galileo ka\xc5\xbeejo, da je notranjost sestavljena iz stisnjenih kamenin in ledu, pri tem pa se dele\xc5\xbe kamenin z globino pove\xc4\x8duje zaradi delnega prerazporejanja materialov. Kalisto ima najni\xc5\xbejo gostoto od \xc5\xa1tirih Galilejevih lun; samo 1,86 g/cm\xc2\xb3, pri tem pa je okoli 40\xc2\xa0% ledu in 60\xc2\xa0% kamenin in \xc5\xbeeleza._NEWLINE_Kalisto ima zelo redko ozra\xc4\x8dje iz ogljikovega dioksida. Njegov vir je mogo\xc4\x8de po\xc4\x8dasna sublimacija ledu ogljikovega dioksifa z ledene satelitove skorje._NEWLINE_V nasprotju s sosednjim Ganimedom, ki ima tektonsko preoblikovano povr\xc5\xa1je, je le malo dokazov za tektonske aktivnosti na Kalisti. \xc4\x8ceprav je v osnovnih zna\xc4\x8dilnostih Kalisto precej podobna Ganimedu, je njena geolo\xc5\xa1ka zgodovina precej preprostej\xc5\xa1a. Razli\xc4\x8dni geolo\xc5\xa1ki poteki obeh lun so bili pomembni za planetarne znastvenike.\xc2\xa0\xc2\xbbPreprosta\xc2\xab\xc2\xa0Kalisto je dober vir za primerjavo z ostalimi bolj zapletenimi svetovi.'