b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Umek (pesnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Umek - Oki\xc5\xa1ki se je rodil na Oki\xc4\x8du pri Bo\xc5\xa1tanju polgruntarju Janezu in Jeri (rojeni \xc5\xbdeleznik), v dru\xc5\xbeini je bilo pet otrok. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Bo\xc5\xa1tanju, v Ljubljani pa v letih 1853\xe2\x80\x931854 tri razrede normalke. Ob podpori doma\xc4\x8dega \xc5\xbeupnika Ignaca Kutnarja in vodje ljubljanske normalke Janeza Nepomuka \xc5\xa0lakerja se je \xc5\xa1olal v gimnaziji v Ljubljani in leta 1862 maturiral z odliko. Kolebal je med \xc5\xa1tudijem filozofije ali teologije, odl\xc4\x8dil pa se je za \xc5\xa1tudij klasi\xc4\x8dne filologije na Univerzi na Dunaju (1862\xe2\x80\x931866), denarno ga je podpiral bo\xc5\xa1tanjski vitez Ludvik Gutmannsthal Benvenuti. Po zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1tudija leta 1866 je bil profesor pripravnik na gimnaziji v \xc5\xa0entpavlu na Koro\xc5\xa1kem. Istega leta je na povabilo Antona Jane\xc5\xbei\xc4\x8da pri\xc4\x8del s pou\xc4\x8devanjem slovenskega jezika na dr\xc5\xbeavni gimnaziji v Celovcu. Jane\xc5\xbei\xc4\x8du je pomagal pri izdaji knjig in urejanju literarne revije Slovenski glasnik. Od leta 1865 naprej mu je pomagal urejati novo literarno revijo Besednik, nato pa je bil od leta 1869 do smrti njegov samostojni urednik._NEWLINE_V Celovcu je se poro\xc4\x8dil s Franzisko Rabitsch in imel z njo h\xc4\x8derko Bertho. Umrl je leta 1871 za plju\xc4\x8dno boleznijo v vasi Tru\xc5\xa1nje nad Velikovcem, star 33 let, ko je bila njegova h\xc4\x8derka stara komaj eno leto. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du sv. Ruperta v Celovcu, blizu prijatelja Antona Jane\xc5\xbei\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPesnik_NEWLINE_Umek je bil pesnik poznoromanti\xc4\x8dnega formalizma. Pesmi so narodnobuditeljskega in verskega zna\xc4\x8daja, opeval je naravo, ljubezen do Boga in domovine. Objavljal je v slovenskem in v nem\xc5\xa1kem jeziku po \xc4\x8dasopisih pod psevdonimom Oki\xc5\xa1ki, po imenu svojega rojstnega kraja._NEWLINE_V dija\xc5\xa1kih letih je pesmi objavljal v \xc4\x8dasopisih Zgodnja Danica, Slovenski glasnik in v Bleiweisovih Novicah. S so\xc5\xa1olci je uredil bro\xc5\xa1uro Venec, ki je bila posve\xc4\x8dena odhodu ravnatelja gimnazije Jana Ne\xc4\x8d\xc3\xa1ska v Prago. V bro\xc5\xa1uri je zbral poslovilne in slavilne pesmi dijakov, njegovi sta uvodna in zaklju\xc4\x8dna pesem, sonet Domovina, pripovedni pesmi Zvon sile in Zlata Praga in bela Ljubljana ter njegov govor ravnatelju, deloma v vezani besedi._NEWLINE_S pesmimi je obujal spomine na umrle prijatelje. V Zgodnji Danici je objavil pesem ob smrti Antona Globo\xc4\x8dnika (pesem se zgleduje po Pre\xc5\xa1ernovi elegiji V spomin Andreja Smoleta), Antona Alojzija Wolfa ter Antona Martina Slom\xc5\xa1ka, v Novicah pa pesem v spomin dijaku in pesniku Leonu Engelmanu - No\xc5\xbearju ter Valentinu Vodniku. \xc5\xa0kofu Jerneju Vidmarju je posvetil pesem ob slovesnem prevzemu ljubljanske \xc5\xa1kofije (1860), v slovo ob odhodu v Zagreb pa je pesem namenil profesorju Ivanu Macunu. V spomin o\xc4\x8detu je leta 1863 v Zgodnji Danici objavil elegijo Na o\xc4\x8detovem grobu, leta 1869 je v Besedniku posvetil pesem sestri ob poroki. Velik del pesmi, predvsem ljubezenskih, se je izgubil. Eroti\xc4\x8dno \xc4\x8dustvo je prikrival z alegorijo (npr. Ro\xc5\xbeici). Svoji \xc5\xbeeni je namenil nem\xc5\xa1ko ljubezensko pesem Gute Nacht._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija, leta 1863, je v izdal prvo pesni\xc5\xa1ko zbirko, Slovanska blagovestnika Ciril in Metod. Zbirka vsebuje zgodbe in povesti v devetih spevih. Leta 1863 je izdal epsko pesnitev Abuna Soliman, ki je najbolj znano Umekovo delo. Je slavospev v \xc4\x8dast slovenskemu misijonarju Ignaciju Knobleharju, ki je deloval v Sudanu. U\xc4\x8denci, sudanski \xc4\x8drnci, so mu nadeli \xc4\x8dastno ime/vzdevek Abuna Soliman. Gre za 200 strani dolg slavospev v desetih spevih, preveden je bil v jezik doma\xc4\x8dinov. Za pesnitev je Umek dobil nagrado uredni\xc5\xa1tva Zgodnje Danice._NEWLINE_Pesni\xc5\xa1ko zbirko Pesmi (1865) je izdal Jane\xc5\xbei\xc4\x8d v zbirki Cvetje iz doma\xc4\x8dih in tujih logov v zalo\xc5\xbebi Slovenskega glasnika. Vsebuje \xc5\xbee objavljene pesmi, nekaj pa je dodal novih. Naklonjen je stalnim oblikam, zlasti sonetu. Po zgledu Pre\xc5\xa1ernovega soneta Primicovi Juliji, je napisal pesem Pozdrav zvezdi na morju z akrostihom Ave Maris Stella (Mariji \xe2\x80\x93 morski zvezdi). Sonet Domovina poimenuje "dva sonetna venca v enem". V pripovednih pesmih je najbolj pogosta nibelun\xc5\xa1ka kitica._NEWLINE_V njegovi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini je na\xc4\x8drt za ve\xc4\x8djo pesnitev, slavospev o kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, Sijonska slava. V parodiji Pesem starega Slovenca se je posmehoval tedanjim narodnim in kulturnim razmeram. Nekaj njegovih pesmi je uglasbenih, med njimi svoj \xc4\x8das \xc5\xbee skoraj ponarodela Mornarska, ki jo je uglasbil Gustav Ipavec._NEWLINE_Pisatelj_NEWLINE_Pou\xc4\x8dne zgodbe in povesti je objavljal v literarnem zborniku Nanos, Koledarju Mohorjeve dru\xc5\xbebe, Slovenskem glasniku ter Slovenskih ve\xc4\x8dernicah (Osre\xc4\x8dena pravi\xc4\x8dnost). Prevedel je povest Pavel in Virginija, avtorja Jacquesa-Henrija Bernardina de Saint-Pierra. Celotno njegovo delo ka\xc5\xbee vpliv duhovnika Luka Jerana in Antona Jane\xc5\xbei\xc4\x8da._NEWLINE_V Slovenskem glasniku je leta 1862 objavil potopis Potovanje za Savo po vzorcu Levstikovega Popotovanja od Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea. Opisuje hojo iz Ljubljane na Va\xc4\x8de in v savsko dolino, vo\xc5\xbenjo z \xc5\xbeeleznico od Save do Zidanega mostu in nato hojo za Savo od Rade\xc4\x8d v Bo\xc5\xa1tanj in \xc5\xa0entjan\xc5\xbe. V Zgodnji Danici je objavil ve\xc4\x8d kulturnopoliti\xc4\x8dnih spisov._NEWLINE_Urednik_NEWLINE_Leta 1869 je prevzel uredni\xc5\xa1tvo Jane\xc5\xbei\xc4\x8devega Besednika. Prizadeval si je, da bi revijo \xc4\x8dim dlje ohranil, vendar ob Stritarjevem Zvon ni mogel pritegniti pomembnej\xc5\xa1ih pisateljev. Zvest mu je ostal le Simon Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d, drugi so bili za\xc4\x8detniki. Umek je pisal rubriki Ogled po svetu in Razne novice, poro\xc4\x8dila o avstrijski politiki naj bi mu pisal Andrej Einspieler. Pisal je o potrebi farnih \xc4\x8ditalnic in katoli\xc5\xa1kih politi\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev. V rubrikah Odprto pismo in Dopisovalnica je sodelavcem razlagal, da je literarna revija Besednik predvsem za ljudsko izobra\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nKulturno umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Anton Umek - Oki\xc5\xa1ki\n_START_PARAGRAPH_\nNa Oki\xc4\x8du pri Bo\xc5\xa1tanju so leta 1971, ob 100. obletnici njegove smrti, pripravili slovesnost in postavili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do na rojstno hi\xc5\xa1o. Pobudnik ideje je bil Bo\xc5\xbeo Ra\xc4\x8di\xc4\x8d, spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do, za katero se je zavzemal \xc5\xbee Josip Wester, je izdelal kipar in medaljer Vladimir \xc5\xa0tovi\xc4\x8dek, rojen v Bo\xc5\xa1tanju. Leta 1988 je v spomin Umeku slovesnost ob 150-letnici rojstva pripravil ravnatelj Osnovne \xc5\xa1ole Bo\xc5\xa1tanj Ivan \xc5\xa0nuderl. Njegova pesni\xc5\xa1ka zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina originalnih del in dru\xc5\xbeinskih dokumentov je dostopna v Koro\xc5\xa1kem de\xc5\xbeelnem arhivu v Celovcu. Ob 175. obletnici rojstva so v Knji\xc5\xbenici Sevnica pripravili razstavo rokopisov in osebnih listin._NEWLINE_Po njem je poimenovano Kulturno umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Anton Umek Oki\xc5\xa1ki Bo\xc5\xa1tanj. 2014 so organizirali ekskurzijo Po poti Antona Umeka - Oki\xc5\xa1kega iz Oki\xc4\x8da v Celovec. Februarja 2015 so v Bo\xc5\xa1tanju slovenski kulturni dan in krajevni praznik obele\xc5\xbeili z gledali\xc5\xa1ko predstavo Od zibelke do zakladnice Antona Umeka - Oki\xc5\xa1kega.'