b'\n_START_ARTICLE_\nPonzijeva shema\n_START_PARAGRAPH_\nPonzijeva shema (tudi Ponzijeva piramida ) se imenuje po italijanskem priseljencu Charlesu Ponziju (1882-1949) v ZDA. Na za\xc4\x8detku dvajsetih let 20. stoletja je vlagateljem obljubljal 50-odstotni dobi\xc4\x8dek v 45 dneh ali 100-odstotni v 90 dneh, \xc4\x8de\xc5\xa1 da pri tem izkori\xc5\xa1\xc4\x8da razliko med cenami ameri\xc5\xa1kih in italijanskih po\xc5\xa1tnih kuponov. Ponzi sicer ni izumil sheme, saj so jo \xc5\xbee pred njegovim rojstvom opisovali v razli\xc4\x8dnih knjigah._NEWLINE_Klju\xc4\x8d za delovanje ponzi sheme in uspe\xc5\xa1nost je vezava glavnice oziroma vlo\xc5\xbeenih sredstev za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. Tako v za\xc4\x8detnih fazah vlagatelji prejemajo visoke dobi\xc4\x8dke in o teh izjemnih rezultatih obve\xc5\xa1\xc4\x8dajo druge morebitne investitorje, ki se na podlagi zaslu\xc5\xbekov tudi sami odlo\xc4\x8dijo za vstop, tako shema dobiva nove in nove \xc4\x8dlane, katerih vlo\xc5\xbeena in vezana glavnica slu\xc5\xbei za izpla\xc4\x8dilo obresti in morebitnih zahtev za popla\xc4\x8dilo glavnice starih \xc4\x8dlanov._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu se najpogosteje prek mre\xc5\xbenega marketinga pridobiva nove \xc4\x8dlane, Ko pa dokon\xc4\x8dno zmanjka potencialnih investitorjev, ponzi shema podobno kot piramidna shema propade. Tipi\xc4\x8dne \xc5\xbertve ponzijeve sheme so sorazmerno premo\xc5\xbeni ljudje, ki dalj \xc4\x8dasa ne potrebujejo vlo\xc5\xbeenega denarja._NEWLINE_Ponzi je na ta na\xc4\x8din v pol leta je zbral 30.000 vlagateljev in 15 milijonov dolarjev. Ljudje so pri njem vlagali vse svoje prihranke, mnogi so najemali celo hipotekarna posojila, da so lahko vlagali v shemo. Dokler je v shemo redno dobival denar, je Ponzi redno izpla\xc4\x8deval dobi\xc4\x8dke. Ponzija je 24. julija 1920 razkrinkal \xc4\x8dasopis Boston Post in za prevaro je bil obsojen na pet let zapora. Charles Ponzi je umrl v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in brez denarja._NEWLINE_Najve\xc4\x8djo prevaro na utemeljeno na delovanju ponzijeve sheme je izvedel Bernard Madoff, ki je od 1991 pa do 11. decembra 2008 svoje vlagatelje ogoljufal za kar 64,9 milijard ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Madoff je razkril, ko zaradi finan\xc4\x8dne krize ni mogel izpla\xc4\x8dati nekaterih vlagateljev, ki so zahtevali umik svojega denarja. Za prevaro je bil obsojen na 150 let zapora, vse njegovo premo\xc5\xbeenje pa so zaplenili in prodali na dra\xc5\xbebi, za popla\xc4\x8dilo prevaranih vlagateljev.'