b'\n_START_ARTICLE_\nKatastrofa v Sevesu\n_START_PARAGRAPH_\nKatastrofa v Sevesu je industrijska nesre\xc4\x8da, ki se je zgodila 10. julija 1976 okoli 00:37 ure v kemi\xc4\x8dnem obratu pribli\xc5\xbeno 15 km (9,3milj) severno od Milana v Lombardiji v Italiji. Povzro\xc4\x8dila je najvi\xc5\xa1jo znano izpostavljenost 2,3,7,8-tetraklorodibenzo-p-dioksinu (TCDD) na tem obmo\xc4\x8dju, ki je privedla do \xc5\xa1tevilnih znanstvenih \xc5\xa1tudij in standardiziranih industrijskih varnostnih predpisov. Predpisi EU o industriski varnosti so znani kot direktive Seveso II.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nSeveso nesre\xc4\x8da je tako imenovana zaradi kraja Seveso s 17.000 prebivalci. Leta 1976 je bila skupnost najbolj prizadeta. Druge prizadete sosednje ob\xc4\x8dine so bile Meda (19.000), Desio (33.000), Cesano Maderno (34.000) ter v manj\xc5\xa1em obsegu Barlassina (6.000) in Bovisio-Masciago (11.000). Industrijski obrat, ki se nahaja v Medi, je bil v lasti dru\xc5\xbebe ICMESA (Industrie Chimiche Meda Societ\xc3\xa0 Azionaria). Tovarna je bila zgrajena mnogo let prej. Lokalno prebivalstvo je ni zaznalo kot potencialen vir nevarnosti.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cistilna operacija\n_START_PARAGRAPH_\nV januarju 1977 je bil dokon\xc4\x8dan akcijski na\xc4\x8drt, sestavljen iz znanstvene analize, gospodarske pomo\xc4\x8di, spremljanja zdravstvenega stanja in sanacije/dekontaminacije. Kmalu po tem je ICMESA pri\xc4\x8dela pla\xc4\x8devati prve od\xc5\xa1kodnine obolelim. Spomladi se je za\xc4\x8dela dekontaminacijska operacija, v juniju pa se je za\xc4\x8del sistem epideminolo\xc5\xa1kega spremljanja zdravja za 220.000 ljudi. V septembru je bil ustanovljen mednarodni organizacijski odbor z\xc2\xa0\xc2\xbbuglednimi strokovnjaki iz vsega sveta\xc2\xab, da ocenijo zbrane znanstvene podatke. V februarju 1984 je Mednarodni organizacijski odbor izdal svoje kon\xc4\x8dno poro\xc4\x8dilo, ki navaja, da z izjemo kloroaken TCDD ne moremo pripisati drugih znakov bolezni. V juniju 1978 je italijanska vlada povi\xc5\xa1ala svoje posojilo s 40 milijard na 115 milijard lir. Do konca leta je bila ve\xc4\x8dina posameznih od\xc5\xa1kodninskih zahtevkov poravnanih izvensodno. Paolo Paoletti \xe2\x80\x93 direktor proizvodnje v ICMESA \xe2\x80\x93 je bil 2. februarja 1980 ustreljen. Ustrelil ga je \xc4\x8dlan italijanske radikalne levi\xc4\x8darske teroristi\xc4\x8dne organizacije Prima Linea. Predstavniki de\xc5\xbeele Lombardije/Italijanske Republike in Givaudan/ICMESA so v prisotnosti italijanskega predsednika vlade Arnalda Forlanija, 19.decembra 1980, podpisali sporazum o od\xc5\xa1kodnini. Skupni znesek naj bi dosegel 20 milijard lir.\n_START_SECTION_\nKazensko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV septembru 1983 je kazensko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Monzi obsodilo pet nekdanjih zaposlenih v ICMESA na zaporne kazni v razponu od 2,5 do 5 let. Vsi so se prito\xc5\xbeili. V maju 1985 je prito\xc5\xbebeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Milanu razglasilo tri od petih obto\xc5\xbeenih za nedol\xc5\xbene. 23. maja 1986 je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Rimu potrdilo sodbo zoper preostalih dveh obto\xc5\xbeencev, \xc4\x8deprav je to\xc5\xbeilec zahteval njuno oprostilno sodbo.'