b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Petra, Mantova\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je bila na tem kraju stavba \xc5\xbee v zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski dobi, naslednja je leta 894 pogorela. Dana\xc5\xa1nja cerkev je bila obnovljena med letoma 1395 in 1401, dodane so bile stranske kapelice in veli\xc4\x8dastni gotski zahodni deli, ki jih je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti na skici Domenica Moroneja (ohranjena v vojvodski pala\xc4\x8di v Mantovi). Zvonik ima sedem zvonov._NEWLINE_Po drugem po\xc5\xbearu v 16. stoletju je Giulio Romano obnovil notranjost, vendar je re\xc5\xa1il fasado, ki pa jo je v sedanji baro\xc4\x8dni obliki v carrarskem marmorju zamenjal v letih 1756\xe2\x80\x9361. Pomembne zna\xc4\x8dilnosti renesan\xc4\x8dne strukture so kipi, okra\xc5\xa1eni z vrtnicami na ju\xc5\xbeni strani, ki se kon\xc4\x8dajo na romanskem zvoniku.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nPro\xc4\x8delje stolnice je zna\xc4\x8dilno s srednjim delom, na katerem se odpirajo tri vrata, omejena s \xc5\xa1tirimi korintskimi stebri in premo\xc5\xa1\xc4\x8dena s trikotnim pedimentom. Ob desnem boku so \xc5\xa1e vedno vidne \xc5\xa1otoraste strehe in konice iz 15. stoletja; romanski zvonik ima sedem zvonov. Najve\xc4\x8dji je odli\xc4\x8dno delo mojstra Giuseppeja Ruffinija iz 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima obliko latinskega kri\xc5\xbea in je razdeljena v pet ladij za \xc5\xa1tirimi vrstami korintskih stebrov; medtem ko so zunanji ladji in glavna ladja pokrite z ravnim stropom, sta obe notranji stranski ladji pokriti s sod\xc4\x8dkastim obokom. Ob obeh zunanjih ladjah se odpira vrsta stranskih kapel, v katerih so oltarji okra\xc5\xa1eni z deli najpomembnej\xc5\xa1ih manieristi\xc4\x8dnih umetnikov v Mantovi (slike  Paola Veroneseja in  Giulia Campija, najpomembnej\xc5\xa1a cikla, danes niso ve\xc4\x8d v Mantovi). Na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du je kupola dvignjena nad osmerokotnim bobnom in lanterno, ki je znotraj poslikana s podobami iz raja. Med umetni\xc5\xa1kimi deli so tudi zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danski sarkofag, freske krstilnice (za\xc4\x8detek 14. stoletja), kapela Marijinega kronanja, arhitektura, podobna idejam Albertija, in zakristija (Kapela zaobljube) z obokom, ki ga je poslikal Andrea Mantegna. Glavni oltar je v barvnem marmorju in ima rezbarjeno leseno kri\xc5\xbeanje.'