b'\n_START_ARTICLE_\nVestnost\n_START_SECTION_\nStruktura vestnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno ni ne konceptualnega ne empiri\xc4\x8dnega konsenza glede strukture vestnosti. Ve\xc4\x8d avtorjev je teoreti\xc4\x8dno posku\xc5\xa1alo organizirati ni\xc5\xbejenivojske faktorje vestnosti. Hough ter Mount in Barrick menijo, da lahko vestnost razdelimo na dve podro\xc4\x8dji: storilnost in zanesljivost. Storilnost predstavlja kapaciteto za delavnost in doseganje izzivov, medtem ko je zanesljivost bolj interpersonalna komponenta, ki se ka\xc5\xbee v lastnostih, kot sta odgovornost in ubogljivost._NEWLINE_Costa, McCrae in Dye  dimenzijo vestnosti opisujejo kot: urejeno, samokontrolirano, samodiscipinirano, organizirano obna\xc5\xa1anje; \xc4\x8dut reda, odgovornosti in dol\xc5\xbenosti; skrbnost, vestnost, zanesljivost; zaupanje vase, kompetentnost; delavnost, storilnost; preudarnost NASPROTI neurejenosti, nezanesljivosti, brezbri\xc5\xbenosti, nemarnosti, nevestnosti, neodlo\xc4\x8dnosti, le\xc5\xbeernosti, odlaganju dol\xc5\xbenosti, lenobnosti, popu\xc5\xa1\xc4\x8danju impulzom, nezaupanju vase.\n_START_SECTION_\nStabilnost vestnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVpra\xc5\xa1anja, ki se nana\xc5\xa1ajo na stabilnost osebnostnih dimenzij imajo pomembno vlogo v razvojni psihologiji in psihologiji osebnosti. Caspi s sod. meni, da v splo\xc5\xa1nem lahko opazimo trend razvoja osebnostnih lastnosti k principu zrelosti \xe2\x80\x93 in sicer na na\xc4\x8din, da odra\xc5\xbeajo pove\xc4\x8dano psiholo\xc5\xa1ko zdravje in izbolj\xc5\xa1ane zmo\xc5\xbenosti za izpolnjevanje socialnih vlog odraslega. Povpre\xc4\x8dna vrednost vestnosti naj bi z leti nara\xc5\xa1\xc4\x8dala._NEWLINE_Obstajajo pa tudi \xc5\xa1tevilne kritike principa zrelosti. Glavna kritika je nekonsistentnost med \xc5\xa1tudijami v velikosti starostnih razlik in dolo\xc4\x8danju trendov. Nekatere \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo na porast vestnosti pri mladih odraslih, kasneje pa je konsistentna ali pa v srednjih letih za\xc4\x8dne rahlo upadati. Druge \xc5\xa1tudije pa ka\xc5\xbeejo na linearen porast vestnosti skozi \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Wortman s sod. je v svoji raziskavi ugotovila, da starej\xc5\xa1i posamezniki dosegajo vi\xc5\xa1je rezultate vestnosti v primerjavi z mlaj\xc5\xa1imi. Med mlaj\xc5\xa1imi skupinami se longitudinalni trendi skladajo z ugotovitvami transverzalnih raziskav. To pa ne velja za starej\xc5\xa1e skupine.\n_START_SECTION_\nRazlike med spoloma v vestnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMed spoloma naj bi prihajalo do razlik v osebnostnih dimenzijah zaradi socialnih izku\xc5\xa1enj, ki so specifi\xc4\x8dne za posamezni spol in biolo\xc5\xa1kih razlik med spoloma._NEWLINE_Vecchione, Alessandri, Barbaranelli in Caprara so v svoji raziskavi ugotovili, da so \xc5\xbeenske dosegale na dimenziji vestnost pomembno vi\xc5\xa1je rezultate v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi. Skladno s tem so v raziskavi F. De Fruyt s sod. ugotovili, da obstajajo razlike med spoloma v vestnosti. Fantje naj bi bili manj vestni od deklet, in sicer na treh facetah vestnosti: koncentracija, vztrajnost in redoljubnost._NEWLINE_Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Slobodskaya in Knyazev so ugotovili, da so slovenski in ruski star\xc5\xa1i na ravni robustnih osebnostnih potez dekleta opisali kot bolj vestna v primerjavi s fanti, zlasti od obdobja srednjega otro\xc5\xa1tva dalje, kar se sklada z rezultati raziskave De Fruyt, Van Hiel in Buyst, ki so ugotovili, da star\xc5\xa1i v opisih deklet uporabljajo ve\xc4\x8d besed, ki se nana\xc5\xa1ajo na vestnost v primerjavi s fanti. Tudi ugotovitve raziskav, ki so uporabile vpra\xc5\xa1alnik ICID, se skladajo z ugotovitvijo, da so dekleta bolj vestna od fantov. Dekleta opisujejo kot bolj organizirana in orientirana k uspehu, fante pa kot odvrnljive in bolj aktivne._NEWLINE_Lo\xc4\x8dimo tri modele razlik v dose\xc5\xbekih na osebnostnih vpra\xc5\xa1alnikih med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami: biolo\xc5\xa1ki, sociokukturni in biosocialni. Biolo\xc5\xa1ki model predpostavlja, da so dobljene razlike med spoloma v osebnosti posledica prirojenih razlik v temperamentu med spoloma. Sociokulturni model razlik med spoloma predpostavlja, da socialni in kulturni faktorji vplivajo na razlike med spoloma v osebnosti. Spolne vloge dolo\xc4\x8dajo vedenje, ki je primerno za mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske. Posameznikovo vedenje lahko oblikuje njegovo osebnost in odzive na postavke na vpra\xc5\xa1alnikih osebnosti (podobno velja za stereotipe). Tretji model pa je biosocialni. Mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske zaznavamo razli\xc4\x8dno zaradi opaznih razlik v vedenju, ki jih pove\xc5\xbeemo z razlikami v temperamentu med spoloma. Mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske obravnavamo druga\xc4\x8de zaradi stereotipov, ki so posledica razlik v vedenju. \xc4\x8ce socialno delovanje vpliva na razvoj osebnosti, socialni faktorji pove\xc4\x8dajo prirojene spolne razlike.\n_START_SECTION_\nVestnost in delovna uspe\xc5\xa1nost\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ka\xc5\xbeejo, da je vestnost pomemben korelat delovne uspe\xc5\xa1nosti. Hurtz in Donovan prav za vestnost opredeljujeta, da je najmo\xc4\x8dneje povezana z delovno uspe\xc5\xa1nostjo, povpre\xc4\x8dna korelacija med obema dimenzijama naj bi bila 0,22. Vendar pa vestnost po mnenju nekaterih ne napoveduje delovne uspe\xc5\xa1nosti na vseh delovnih mestih \xe2\x80\x93 uspe\xc5\xa1nost managerjev naj bi bila namre\xc4\x8d neodvisna od njihove vestnosti, ugotavljajo raziskovalci._NEWLINE_Costa in McCrae ugotavljata, da naj bi vestnost napovedovala, v kolik\xc5\xa1ni meri so posamezniki delovni, organizirani, odvisni in zanesljivi. Visoko vestni delavci naj bi bili po pri\xc4\x8dakovanjih bolj sposobni prenesti njihov z delom povezan zanos v vi\xc5\xa1jo delovno uspe\xc5\xa1nost. Vestni posamezniki naj bi bili tako v povpre\xc4\x8dju bolje organizirani, skrbni, temeljiti, usmerjeni v cilj in delovni.\n_START_SECTION_\nVestnost in soo\xc4\x8danje s stresom\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc4\x8dakuje se, da se bodo strategije soo\xc4\x8danja s stresom razlikovale med posamezniki in da bo nanje vplivala posameznikova osebnost . Kontraproduktivno delovno vedenje predstavlja atipi\xc4\x8dno vedenje za zaposlene, ki so zelo vestni in sprejemljivi. \xc4\x8ce se ti zaposleni izmikajo kontraproduktivnemu delovnemu vedenju na splo\xc5\xa1no, potem se bojo najverjetneje tak\xc5\xa1nemu vedenju izmikali tudi kot odgovor na stresorje pri delu. \xc4\x8ceprav nekateri avtorji menijo, da je kontraproduktivno delovno vedenje v nasprotju z naravno tendenco visoko vestnik in sprejemljivih , pa se drugi ne strinjajo s tem. Pravijo, da stres rezultira v neproduktivnem delovnem vedenju predvsem pri tistih delavcih, ki dosegajo ni\xc5\xbeje rezultate na vestnosti in sprejemljivosti. Nathan A. Bowling in Kevin J. Eschleman sta v svoji raziskavi predpostavila, da bo vestnost zmerno napovedovala zvezo med stresorji na delovnem mestu in med kontraproduktivnim delom. Pokazalo se je, da je vestnost vplivala na u\xc4\x8dinke vloge stresorjev, na organizacijske omejitve in na medosebne konflikte.\n_START_SECTION_\nVestnost in akademska uspe\xc5\xa1nost\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ka\xc5\xbeejo, da med petimi velikimi faktorji prav vestnost najve\xc4\x8d pripomore k dobremu u\xc4\x8dnemu uspehu oziroma ga celo bolje napoveduje kot kognitivne sposobnosti, pri \xc4\x8demer naj bi bili ni\xc5\xbejenivojski faktorji \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1i prediktorji u\xc4\x8dnega uspeha kot splo\xc5\xa1en faktor._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne raziskave so pokazale, da vestnost napoveduje uspe\xc5\xa1nost izvajanja naloge v razli\xc4\x8dnih kontekstih._NEWLINE_Noftle in Robins sta na 4 razli\xc4\x8dnih vzorcih s 4 razli\xc4\x8dnimi merami vestnosti ugotovila, da vestnost napoveduje povpre\xc4\x8dje ocen (College grade point average \xe2\x80\x93 GPA). O`Connor in Paunonen (2007; v: Corker, Oswald in Donnellan, 2012) sta v metaanalizi povzela ugotovitve raziskav o povezavi med vestnostjo in merami akademske uspe\xc5\xa1nosti, kot so ocene. Vestnost je bila pomemben prediktor akademske uspe\xc5\xa1nosti (r = 0,25; k = 16). Paunonen in Ashton sta ugotavljala povezave med facetami vestnosti in kon\xc4\x8dnimi ocenami \xc5\xa1tudentov in ugotovila, da vestnost, sestavljena iz 6 facet (dose\xc5\xbeek, kognitivna struktura, v\xc5\xa1e\xc4\x8dnost, vztrajnost, red in negativna impulzivnost) pozitivno korelira s kon\xc4\x8dnimi ocenami. Odkrila sta pomembne razlike v stopnji pomembnosti posameznih facet pri napovedi akademske uspe\xc5\xa1nosti. Najbolj pomembna je bila faceta dose\xc5\xbeek ( zajema motivacijo za doseganje visoke ravni uspe\xc5\xa1nosti). Faceta reda (tendenca k urejenosti in redoljubnosti) pa ni bila pomembna pri napovedovanju uspeha. Do podobnih ugotovitev sta pri\xc5\xa1la tudi Noftle in Robins. Ugotovila sta, da faceta prizadevanje za dose\xc5\xbeek vpra\xc5\xa1alnika NEO-PI-R napoveduje povpre\xc4\x8dne ocene nekoliko bolje kot vestnost, medtem ko faceta reda ni bila pomembna pri napovedi povpre\xc4\x8dne ocene.\n_START_SECTION_\nVestnost in subjektivno blagostanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa psihi\xc4\x8dno blagostanje vpliva veliko razli\xc4\x8dnih dejavnikov in eni izmed teh so poleg samopodobe, samospo\xc5\xa1tovanja, ciljev in vrednot tudi osebnostne lastnosti. Najbolj naj bi se s subjektivnim blagostanjem povezovala ekstravertnost in nevroticizem, saj naj bi bolj zadovoljne in sre\xc4\x8dne osebe imele vi\xc5\xa1je rezultate na faktorju osebnosti in ni\xc5\xbeje pri nevroticizmu, prav tako pa se nekoliko bolj kot ostali nagibajo k vestnosti in prijetnosti Musek, J. (2005a). Psiholo\xc5\xa1ke in kognitivne \xc5\xa1tudije osebnosti. Ljubljana: Oddelek za psihologijo, Univerza v Ljubljani.</ref> V raziskavi so Isabel Albuquerque in sod. pokazale, da nevroticizem, ekstravertnost in vestnost pojasnijo najve\xc4\x8d variance. Hkrati se je pokazalo, da so vsi trije faktorji povezani s komponentami subjektivnega blagostanja (negativni in pozitivni afekt in \xc5\xbeivljenjsko zadovoljstvo). Nevroticizem najbolj pojasnjuje negativni afekt, hkrati pa pojasnjuje tudi pomemben dele\xc5\xbe variance pri pozitivnem afektu in pri faktorju \xc5\xbeivljenjskega zadovoljstva. Ekstravertnost najbolje napoveduje predvsem pozitivni afekt, medtem ko vestnost pojasnjuje pribli\xc5\xbeno enako koli\xc4\x8dino tako negativnega kot tudi pozitivnega afekta._NEWLINE_Da bi razumeli, da je osebnost povezana z mnogimi dejavniki zdravja, moramo hkrati vedeti tudi nekaj o naravi osebnosti. \xc4\x8ce osebnost napoveduje zdravje in dol\xc5\xbeino \xc5\xbeivljenja morajo biti rezultati seveda zanesljivi, veljavni in pomembni za realni svet. \xc5\xbdenske, ki dosegajo visoke rezultate na vestnosti in nizke na nevroticizmu naj bi bile v naslednjih desetletjih manj nagnjene k smrti, hkrati pa naj bi bile tudi fizi\xc4\x8dno, socialno in subjektivno bolj zdrave v starej\xc5\xa1ih letih.'