b'\n_START_ARTICLE_\nKri\xc5\xbearski pohod na Varno\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojno Osmanskega cesarstva z Bene\xc5\xa1ko republiko in Ogrskim kraljestvom so sprte strani leta 1428 dosegle za\xc4\x8dasen mir z ustanovitvijo Srbskega despotata kot tamponske dr\xc5\xbeave. Po koncu vojne leta 1430 so se Osmani umaknili na svoje prej\xc5\xa1nje polo\xc5\xbeaje ju\xc5\xbeno od Donave in leta 1432 za\xc4\x8deli vdirati v Transilvanijo. Po smrti ogrskega kralja Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega leta 1437 so Osmani leta 1438 zasedli Bora\xc4\x8d in leta 1439 Srebernico in Zvornik. Na koncu leta 1439 se je vdalo Smederevo in Srbija je postala osmanska provinca. Srbski despot \xc4\x90ura\xc4\x91 Brankovi\xc4\x87 je pobegnil na svoje posesti na Ogrsko. Leta 1440 je Murat II. oblegal glavno ogrsko obmejno trdnjavo Beograd. Po spodletelem poskusu osvojitve je bil zaradi napada Karamanidov prisiljen vrniti se v Anatolijo. _NEWLINE_Medtem je Sigismundov naslednik Albreht oktobra 1439 umrl. Malo pred tem je podpisal "zakon o uvedbi starih zakonov in obi\xc4\x8dajev v Ogrskem kraljestvu", ki je omejeval kraljeva pooblastila in zahteval udele\xc5\xbebo zemlji\xc5\xa1ke gospode v politi\xc4\x8dnem odlo\xc4\x8danju. \xc5\xa0tiri mesece po Albrehtovi smrti se v dr\xc5\xbeavljanski vojni za njegovo nasledstvo rodil njegov sin in zakoniti naslednik Ladislav Posmrtni. 17. julija 1440 je bil kljub temu za ogrskega kralja izvoljen poljski kralj Vladislav III. Novega kralja je podprl veleposestnik Janos Hunyadi v pri\xc4\x8dakovanju, da bo z njegovo pomo\xc4\x8djo ukrotil vzhodne pokrajine, dobil naslov  n\xc3\xa1dorja (palatin) Transilvanije in polo\xc5\xbeaj branilca ju\xc5\xbene ogrske meje. Vladislav je do konca leta 1442 utrdil svoj polo\xc5\xbeaj v Ogrskem kraljestvu in zavrnil ponudbo Osmanskega cesarstva, ki je v zameno za Beograd ponujalo mir._NEWLINE_Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev je \xc5\xbee dolgo zagovarjala kri\xc5\xbearski pohod proti Osmanom. Po skoraj isto\xc4\x8dasnem koncu dr\xc5\xbeavljanskih vojn v Ogrskem kraljestu in Konstantinoplu se je Cerkev lahko za\xc4\x8dela resno pogajati in na\xc4\x8drtovati izvedbo pohoda. Spodbudo, potrebno za izvr\xc5\xa1itev na\xc4\x8drtov, je dal Hunyadi leta 1441-1442. Leta 1441 je ustavil roparski pohod pod vodstvom smederevskega I\xc5\xa1ak Pa\xc5\xa1e, 22. marca 1442 pa je v Transilvaniji skoraj povsem uni\xc4\x8dil Mezid Bejevo vojsko. Septembra istega leta je odbil napad rumelskega generalnega guvernerja \xc5\xa0ihabeddin Pa\xc5\xa1e, ki se je nameraval ma\xc5\xa1\xc4\x8devati za Mezid Bejev poraz. Na\xc4\x8drte je leta 1441 po padcu Novega Brda, zadnjega velikega srbskega mesta, podprl tudi srbski despot \xc4\x90ura\xc4\x91 Brankovi\xc4\x87 v upanju na osvoboditev Srbije.\n_START_SECTION_\nPrvi spopadi\n_START_PARAGRAPH_\n1. januarja 1443 je pape\xc5\xbe Evgen IV. izdal bulo z objavo kri\xc5\xbearskega pohoda. Na za\xc4\x8detku maja je bilo razgla\xc5\xa1eno, "da so Turki v slabem stanju in jih bo zato lahko izgnati iz Evrope". Vojna napoved sultanu Muratu II. je bila objavljena na skup\xc5\xa1\xc4\x8dini v Budimu na Cvetno nedeljo 1443. Mladi Vladislav III. in vojska 40.000 mo\xc5\xbe, ve\xc4\x8dinoma Ogrov, je pod poveljstvom Janosa Hunyadija pre\xc5\xa1la Donavo in sredi oktobra osvojila Ni\xc5\xa1 in Sofijo._NEWLINE_Vladislav, Hunyadi in Brankovi\xc4\x87 so upravi\xc4\x8deno pri\xc4\x8dakovali, da Murat ne bo mogel hitro mobilizirati svoje vojske, sestavljene ve\xc4\x8dinoma iz fevdalnih konjenikov timariotov. Ogri so imeli prednost tudi zaradi Hunyadijevih izku\xc5\xa1enj iz zimskih pohodov leta 1441-1442 in  bolj\xc5\xa1ih oklepov, proti katerim je bilo osmansko oro\xc5\xbeje neuporabno. Murat se ni mogel zanesti na zvestobo svojih enot iz Rumelije in imel te\xc5\xbeave z ogrsko taktiko.\n_START_SECTION_\nBitka za Ni\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nV bitki za Ni\xc5\xa1 so Ogri zmagali in prisilili rumelskega Kasim Pa\xc5\xa1o in njegovega sopoveljnika Turahan Beja na beg v Sofijo. Na umiku sta po\xc5\xbegala vse vasi v upanju, da bosta s tem upo\xc4\x8dasnila ogrsko vojsko. Po prihodu v Sofijo sta dobila sultanov nasvet, da po\xc5\xbegeta mesto in se umakneta na gorske prelaze, ki jih bo majhna osmanska vojska la\xc5\xbee branila.\n_START_SECTION_\nBitka na Zlatici\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu zatem se je mo\xc4\x8dno ohladilo in bitka na prelazu Zlatica 12. decembra 1443 je potekala v snegu. Ogrska vojska na poti proti Adrianopolu in  Zlatici ni naletela na nobeno veliko enoto osmanske vojske ampak samo na manj\xc5\xa1e lokalne garnizije. Na Zlatici je naletela na trdno in dobro postavljeno osmansko obrambo in bila pora\xc5\xbeena. Na umiku je zasledovalcem postavila zasedo in jih bitki pri Kunovici porazila. Med ujetniki je bil tudi Mahmud Bej, zet sultana Murata in brat velikega vezirja \xc4\x8candarli Halil Pa\xc5\xa1e. _NEWLINE_\xc5\xa0tiri dni po bitki je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska pri\xc5\xa1la do Prokuplja. \xc4\x90ura\xc4\x91 Brankovi\xc4\x8d je kralju Vladislavu in Hunyadiju predlagal, naj \xc4\x8dez zimo ostaneta v utrjenih srbskih mestih. Predlog sta zavrnila in se umaknila. Konec januarja 1444 sta pri\xc5\xa1la do Beograda in februarja v Budim, kjer so ju pozdravili kot zmagovalca._NEWLINE_Zmaga v napadu iz zasede je po porazu na Zlatici kri\xc5\xbearjem vrnila vtis o kon\xc4\x8dni zmagi kri\xc5\xbearske vojske, zato so se v Budim vra\xc4\x8dali kot zmagovalci. Kralj in Cerkev sta \xc5\xbeelela ohraniti ta vtis in dala navodila za \xc5\xa1irjenje sporo\xc4\x8dil o zmagah in uti\xc5\xa1ala vse, ki so omenil poraz._NEWLINE_Murat se je medtem vrnil iz Anatolije, jezen zaradi nezanesljivosti njegove vojske, in aretiral Turahan Beja pod obto\xc5\xbebo, da je kriv za poraz in Mahmud Bejevo ujetni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nMirovna pogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nMurat sam je zagotovo zelo \xc5\xbeelel mir. Razen tega sta nanj pritiskali tudi sestra, ki ga je rotila, naj dose\xc5\xbee osvoboditev njenega mo\xc5\xbea Mahmuda, in \xc5\xbeena Mara, h\xc4\x8derka \xc4\x90ura\xc4\x91a Brankovi\xc4\x87a.  6. marca 1444 je Mara poslala k Brankovi\xc4\x87u svoje odposlance, ki so za\xc4\x8deli prve razgovore o sklenitvi miru.  _NEWLINE_24 aprila 1444 je Vladislav poslal Muratu dopis, da bo v Edirne pri\xc5\xa1el njegov odposlanec Stojka Gisdani\xc4\x87 z vsemi pooblastili, da se v njegovem imenu pogaja za mir. Murata je prosil, naj dogovorjeni mirovni sporazum z njegovo prisego s svojimi ambasadorji po\xc5\xa1lje na Ogrsko, kjer bo potem prisegel tudi on.  _NEWLINE_Vladislav je \xc5\xa1e isti dan v Budimu sklical skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, kjer je pred kardinalom Giulianom Cesarinijem prisegel, da bo poleti sam vodil nov kri\xc5\xbearski pohod proti Osmanskemu cesarstvu. _NEWLINE_Mirovna pogajanja so trajala od junija do avgusta, najprej v Edirnu in nato v Szegedu. Kri\xc5\xbearji niso bili povsem zadovoljni, da se sklene mir, \xc5\xa1e posebej, ker je pohod zagovarjal kardinal Cesarini. Kardinal je nazadnje na\xc5\xa1el re\xc5\xa1itev, ki je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala, da se nadaljujejo tako mirovna pogajanja kot priprave na kri\xc5\xbearski pohod. 15. avgusta je Vladislav prisegel na mirovni sporazum in tako imenovani Szegedski mir je postal veljaven.\n_START_SECTION_\nKon\xc4\x8dno stanje\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu potem, ko so bile izpolnjene vse kratkoro\xc4\x8dne zahteve sporazuma, so Ogri in njihovi zavezniki krenili na kri\xc5\xbearski pohod. Murat, ki se je kmalu po sklenitvi sporazuma upokojil in prestol prepustil svojemu mladoletnemu sinu Mehmedu II., se je na sinovo zahtevo vrnil na prestol in prevzel poveljevanje osmanski vojski. 10. novembra 1444 sta se vojski udarili v bitki pri Varni, v kateri so bili kri\xc5\xbearji katastrofalno pora\xc5\xbeeni. Izgubili so svojega kralja Vladislava in ve\xc4\x8d kot 15.000 mo\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo kri\xc5\xbearjev je bilo kasneje pohabljenih zaradi ozeblin. Veliko ve\xc4\x8d jih je padlo v manj\xc5\xa1ih kasnej\xc5\xa1ih spopadih ali bilo ujetih. V Ogrskem kraljestvu se je za\xc4\x8dela nova dr\xc5\xbeavljanska  vojna, ki se je kon\xc4\x8dala s Hunyadijevo izvolitvijo za regenta dojen\xc4\x8dka Ladislava Posmrtnega junija 1446. Brankovi\xc4\x87 je ponovno prevzel oblast v Srbiji. _NEWLINE_Osmanski zmagi v bitki pri Varni in drugi bitki na Kosovskem polju leta 1448 sta zastra\xc5\xa1ili evropske dr\xc5\xbeave in jih odvrnili od po\xc5\xa1iljanja izdatne pomo\xc4\x8di Bizantincem med osmanskim obleganjem Konstantinopla leta 1453. Pape\xc5\xbe Pij II. je na cerkvenem zboru v Mantovi sicer uradno razglasil trileten kri\xc5\xbearski pohod za osvoboditev Konstantinopla, evropski monarhi pa obljubili 80.000 vojakov, vendar se ta ni zgodil. Osmansko cesarstvo je ve\xc4\x8d desetletij u\xc5\xbeivalo mir in ni resno posku\xc5\xa1alo pritiskati na Evropo.'