b'\n_START_ARTICLE_\nPizidija\n_START_SECTION_\nGoeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini Sredozemskega morja, vendar je topla sredozemska klima zaradi visokega gorskega grebena Taurusa ne dose\xc5\xbee. Koli\xc4\x8dina padavin je majhna: v goratem delu okoli 1.000 mm, v predgorju pa okoli 500 mm letno. Gozdov ni. Namakana pobo\xc4\x8dja gora so primerna za sadjarstvo in \xc5\xbeivinorejo, zato je ve\xc4\x8dina pizidskih mest zgrajena ravno na teh pobo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPizidija je bila naseljena \xc5\xbee od kamene dobe. Prva naselja so nastala v obdobju od 8.-3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.. Predniki anti\xc4\x8dnih Pizidijcev so bili v pokrajini naseljeni \xc5\xbee pred 14. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t., ker hetitski zapisi omenjajo gorsko mesto Salawassa, ki se istoveti s kasnej\xc5\xa1im Sagalassosom. Izgleda, da je bila Pizidija v tistem \xc4\x8dasu del hetitske regije Arzave._NEWLINE_Pizidski jezik je slabo poznan in je domnevno spadal v anatolsko vejo indoevropskih jezikov._NEWLINE_Herodot je Pizidce imenoval Lakuna, \xc4\x8deprav je bilo to samo eno od imen pizidskih plemen, ki so bila naseljena v gorati pokrajini severno od Antalskega zaliva. Pizidci so se na perzijski strani vojskovali proti Grkom._NEWLINE_Pizidci in Pamfilci so bili sprva nedvomno isto ljudstvo, izgleda pa, da so se \xc5\xbee zelo zgodaj lo\xc4\x8dili. Herodot, ki Pizidijcev ne omenja, pri\xc5\xa1teva Pamfilce med maloazijska ljudstva, medtem ko Efor omenja obe ljudstvi in eno od njih pravilno ume\xc5\xa1\xc4\x8da med ljudstva iz notranjosti, drugo pa med ljudstva z obalnega pasu Male Azije. Pamfilijo so zaradi njene rodovitnosti \xc5\xbee zelo zgodaj kolonizirali Grki, zato je bila bolj civilizirana kot njena soseda v notranjosti Male Azije. Pizidija je ostala divja gorska regija, kateri je bilo zelo te\xc5\xbeko vladati od zunaj._NEWLINE_V Pizidiji je bila \xc5\xbee v hetitskem obdobju mno\xc5\xbeica neodvisnih skupnosti, ki se niso podredile hetitski oblasti. Nekaj bojevitih skupnosti je ostalo neodvisnih tudi od Lidijcev in celo Perzijcev, ki so v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. zasedli Malo Azijo. Perzijci so Malo Azijo zaradi la\xc5\xbejega obvladovanja razdelili na satrapije, kar pa ni prepre\xc4\x8dilo stalnih nemirov in uporov.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander Veliki je na svojem pohodu proti Perziji osvojil Sagalassos, Termessosu pa se je izognil. Po njegovi smrti je Pizidija pripadla Antigonu Monoftalmu in morda Lizimahu. Za njim je oblast v Pizidiji prevzel Selevk I. Nikator, ustanovitelj sirijske Selevkidske dinastije. Med njegovim vladanjem so za\xc4\x8deli na strate\xc5\xa1ko pomembnih mestih v Pizidiji ustanavljati gr\xc5\xa1ke kolonije in lokalno prebivalstvo se je v veliki meri heleniziralo. Tudi helenisti\xc4\x8dni kralji niso nikoli imeli popolne oblasti v Pizidiji, deloma tudi zato, ker je bila Mala Azija predmet spora med Selevkidi, Atalidi iz Pergamona in Galati, keltskimi osvajalci iz Evrope. Mesta v Pizidiji so bila med zadnjimi v zahodni Mali Aziji, ki so v celoti prevzela gr\xc5\xa1ko kulturo in za\xc4\x8dela kovati svoj denar._NEWLINE_Z Apamejsko mirovno pogodbo, katero so Antiohu III. Sirijskemu leta 188 pr. n. \xc5\xa1t. vsilili Rimljani, je Pizidija uradno pre\xc5\xa1la iz selevkidske pod atalidsko oblast. Po smrti zadnjega pergamonskega kralja Atala III. je Pizidija leta 133 pr. n. \xc5\xa1t. z njegovo oporoko pre\xc5\xa1la v rimske roke kot provinca Azija. Kasneje je bila vklju\xc4\x8dena v Kapado\xc5\xa1ko kraljestvo, ki je ni moglo obvladovati. Pizidijci so se na veliko ukvarjali s piratstvom v Kilikiji, dokler niso Rimljani leta 102 ponovno vzpostavili svoje oblasti._NEWLINE_Leta 39 pr. n. \xc5\xa1t. je Mark Antonij Pizidijo zaupal gala\xc5\xa1kemu vazalnemu kralju Amintasu in ra\xc4\x8dunal, da bo on ukrotil roparske Homonadezijce s Tavrusa, ki so ogro\xc5\xbeali poti med Pizidijo in Pamfilijo. Po Amintasovi smrti v bitki leta 25 pr. n. \xc5\xa1t. je Pizidija postala del nove province Galatije. Homonadezijce so dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8dili leta 3 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nRimsko in bizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskem obdobju so v Pizidijo naseljevali veterane rimskih legij, s katerimi so ohranjali rimsko oblast. Za koloniste iz revnej\xc5\xa1ih delov Italije je bila zanimiva predvsem obdelovalna zemlja. Pod cesarjem Avgustom so v Pizidiji ustanovili osem kolonij. Najpomembnej\xc5\xa1i mestni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di sta postali Antiohija in Sagalassos. Provinca se je postopno romanizirala. Uradni jezik je bila vse do konca 3. stoletja latin\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Pizidija je bila pomembna za zgodnje \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Sveti Pavel je Antiohijo obiskal na vseh svojih misijonarskih potovanjih in pomagal iz nje ustvariti sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nove vere v Mali Aziji. Po Konstantinovi izdaji Milanskega edikta leta 313, po katerem je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vera enakopravna vsem drugim verovanjem v dr\xc5\xbeavi, se je tu odigrala pomembna vloga kot metropolitsko mesto in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kr\xc5\xa1\xc4\x8danske pizidijske province, ustanovljene v 4. stoletju. Njen uradni sede\xc5\xbe je postal Parlais. Ve\xc4\x8dina pizidijskih mest je bila mo\xc4\x8dno utrjena, predvsem zaradi dr\xc5\xbeavljanskih vojn in vdorov tujcev._NEWLINE_Leta 518 je pokrajino opusto\xc5\xa1il potres, leta 541-543 epidemija kuge in nato \xc5\xa1e en potres. Sredi 7. stoletja so Bli\xc5\xbenji vzhod za\xc4\x8deli osvajati Arabci. Z zasedbo Sirije so prekinili ute\xc4\x8dene trgovske poti in Pizidija je za\xc4\x8dela izgubljati svoj pomen. V 8. stoletju so se vdori Arabcev \xc5\xa1e stopnjevali. V 11. stoletju so jo zasedli Turki Seld\xc5\xbeuki in v osrednji Mali Aziji ustanovili Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sultanat. Oblast v Pizidiji je bila do leta 1176, ko je veliki sultan K\xc4\xb1l\xc4\xb1\xc3\xa7 Arslan I. v Miriokefalonu porazil bizantinskega cesarja Manuela Komnena, izmenoma v bizantinskih in seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kih rokah. Po njegovem porazu je Pizidija dokon\xc4\x8dno pri\xc5\xa1la v tur\xc5\xa1ke roke.'