b"\n_START_ARTICLE_\nFridtjof Nansen\n_START_SECTION_\nRaziskovanje Arktike\n_START_PARAGRAPH_\nNansen je svoje prvo potovanje v grenlandske vode opravil leta 1882 na krovu kitolovke. Leta 1888 je uspe\xc5\xa1no pre\xc4\x8dil ledena prostranstva Grenlandije. Spremljali so ga Otto Sverdrup, Olaf Dietrichson, Kristian Kristiansen Trana ter Laponca Samuel Balto in Ole Nielsen Ravna._NEWLINE_Leta 1893 je odplul na Arktiko z ladjo Fram, zgrajeno prav za ta namen - imela je zaobljen trup, ki je omogo\xc4\x8dal plovbo skozi led. To prvo pre\xc4\x8denje Arkti\xc4\x8dnega oceana je trajalo ve\xc4\x8d kot tri leta, odprava pa je prva odkrila obstoj globoke podmorske kotline na dnu oceana. Ko je po enem letu plovbe postalo o\xc4\x8ditno, da led Frama ne bo prinesel do Severnega te\xc4\x8daja, se je Nansen proti njemu odpravil kar pe\xc5\xa1 s spremljevalcem Hjalmarom Johansenom (1867\xe2\x80\x931923). Aprila 1895 sta dosegla polo\xc5\xbeaj 86\xc2\xb0 14' severne zemljepisne \xc5\xa1irine, najve\xc4\x8d dotlej. Mo\xc5\xbea sta bila prisiljena pre\xc5\xbeiveti zimo na De\xc5\xbeeli Franca Jo\xc5\xbeefa ob mro\xc5\xbeevem olju in mesu belih medvedov, kjer sta se po naklju\xc4\x8dju sre\xc4\x8dala z britansko odpravo, ki jo je vodil Frederick George Jackson._NEWLINE_Kasneje je Fram za pot na Antarktiko uporabil Roald Amundsen.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nNansen je bil profesor zoologije in kasneje oceanografije na Univerzi v Kristjaniji (danes Oslo). S svojimi deli je oral ledino na podro\xc4\x8djih zoologije in dinamike teko\xc4\x8din. Bil je eden utemeljiteljev teorije o nevronih, ki pravi, da \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem sestavljajo samostojne celice, ki se medsebojno sporazumevajo. Temeljito je raziskoval tudi delovanje in izvor morskih tokov, kjer so mu pomagale izku\xc5\xa1nje z odprave s Framom. Skupaj s \xc5\xa1vedskim matematikom V. Walfridom Ekmanom je prispeval veliko k odkritju, da morski tokovi nastanejo zaradi kro\xc5\xbeenja Zemlje okrog svoje osi in k teoriji Ekmanove spirale, ki razlaga ta naravni pojav.\n_START_SECTION_\nDiplomatsko in politi\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je Norve\xc5\xa1ka 7. junija 1905 razpustila svojo zvezo s \xc5\xa0vedsko, je bil Nansen predan republikanec, kakor tudi drugi pomembni Norve\xc5\xbeani (denimo knji\xc5\xbeevnika Bj\xc3\xb8rnstjerne Bj\xc3\xb8rnson in Arne Garborg), vendar je po prepri\xc4\x8devanjih Sigurda Ibsena in drugih spremenil svoje mnenje, kot tudi Bj\xc3\xb8rnson in Garborg. Bil je vpliven pri prepri\xc4\x8devanju princa Charlesa Danskega, da bi moral sprejeti polo\xc5\xbeaj norve\xc5\xa1kega kralja, kar se je po referendumu, na katerem so Norve\xc5\xbeani izglasovali, da bo nova dr\xc5\xbeavna ureditev monarhija, tudi zgodilo. Nansen je spodbujal k taki odlo\xc4\x8ditvi, prepri\xc4\x8dan, da je to pravo za Norve\xc5\xa1ko, \xc4\x8deprav bi bil v primeru, da bi dr\xc5\xbeava postala republika, verjetno izvoljen za predsednika._NEWLINE_Med norve\xc5\xa1ko neodvisnostjo je bil Nansen norve\xc5\xa1ki veleposlanik v Londonu med letoma 1906\xe2\x80\x931908. Spoprijateljil se je s kraljem Edvardom in tako pridobil britansko podporo v boju za mednarodno priznanje norve\xc5\xa1ke ozemeljske celovitosti._NEWLINE_V obdobju med prvo in drugo svetovno vojno so Nansena neuspe\xc5\xa1no \xc5\xbeeleli postaviti za predsednik vlade v veliki vladi vseh nesocialisti\xc4\x8dnih strank, da bi nasprotovali rasti Arbeiderpartiet, norve\xc5\xa1ke delavske stranke. Leta 1925 je Nansen soustanovil Fedrelandslaget (Dru\xc5\xbebo domovine), protisocialisti\xc4\x8dno politi\xc4\x8dno organizacijo, ki je do\xc5\xbeivela polom ob izbruhu druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tvo narodov\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni je Nansen sodeloval v Dru\xc5\xa1tvu narodov kot visoki komisar za razli\xc4\x8dne pobude, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d vzpostavljanje izmenjave vojnih ujetnikov in pomo\xc4\x8d ruskim beguncem, v okviru katere je ustvaril Nansenov potni list za begunce. Za svoje delo v okviru Dru\xc5\xa1tva narodov je leta 1922 prejel Nobelovo nagrado za mir."