b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crni bezeg\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crni bezeg (Sambucus nigra L.) botaniki uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v tri dru\xc5\xbeine. To so Adoxaceae \xe2\x80\x93 pi\xc5\xbemi\xc4\x8devke, Caprifoliaceae \xe2\x80\x93 kova\xc4\x8dnikovke in Sambucaceae \xe2\x80\x93 bezgovke._NEWLINE_Za bezeg so zna\xc4\x8dilni pernati listi, plod pa ima trisemensko jagodo, ki se razvije v kobulastih socvetjih. Rastlino gojimo, ko je srednje do velik grm ali drobno drevo. Ima plitek koreninski sistem, iz katerega izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo koreninski poganjki. Lubje je sivo in rumenkasto rjave barve, povr\xc5\xa1ina lubja je pogosto groba oziroma hrapava.\n_START_SECTION_\nKlima in lega\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crni bezeg (Sambucus nigra L.) je zelo raz\xc5\xa1irjena vrsta, ki uspeva po vsej Evropi, Zahodni in Srednji Aziji in Severni Ameriki. Najbolje uspeva na vla\xc5\xbenih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih do 600 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Slabo prena\xc5\xa1a vetrovne lege in potrebuje letno do 700 mm padavin. Bezeg je samooplodna rastlina. Cvetovi imajo izrazit vonj. V naravi dobro uspeva na polnem soncu ali v polsenci. Najdemo ga na gozdnem robu, jasah in v bli\xc5\xbeini \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nTla\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crni bezeg uspeva na rodovitnih, srednje te\xc5\xbekih tleh. Ustrezajo mu tla, bogata z du\xc5\xa1ikom in s fosfati. Slab\xc5\xa1e uspeva na te\xc5\xbekih in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tleh. V tleh mora biti 2\xc2\xa0% humusa in pH med 6,0 in 6,5. Ustrezajo mu dobro odcedna tla z dobro kapaciteto za vodo.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje \xc4\x8drnega bezga\n_START_PARAGRAPH_\nV naravi se bezeg razmno\xc5\xbeuje generativno s semenom in vegetativno s koreninskimi izrastki. V intenzivni pridelavi bezga uporabljamo vegetativno razmno\xc5\xbeene sadike. Bezeg razmno\xc5\xbeujemo z lesnatimi in zelenimi potaknjenci. Sorte, ki se te\xc5\xbeje koreninijo, razmno\xc5\xbeujemo s cepljenem na gojene podlage ali pa z grebeni\xc4\x8denjem.\n_START_SECTION_\nRez bezga\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crni bezeg re\xc5\xbeemo v \xc4\x8dasu mirovanja. \xc4\x8crni bezeg rodi na enoletnem lesu. Pri rezi si izberemo mo\xc4\x8dne, zdrave, enoletne poganjke na ogrodnih vejah. V primeru, da ni dovolj enoletnih poganjkov, pustimo dvoletne poganjke. Takoj po cvetenju opravimo poletno rez, s katero osvetlimo kro\xc5\xa1njo. Tako zagotovimo dovolj svetlobe rastlini. Odstranjujemo \xc5\xa1ibke, po\xc5\xa1kodovane in nerodne poganjke.\n_START_SECTION_\nUporaba \xc4\x8drnega bezga\n_START_PARAGRAPH_\nCvetove u\xc5\xbeivamo sve\xc5\xbee kot dodatek k razli\xc4\x8dnim jedem, posu\xc5\xa1ene uporabljamo za \xc4\x8daje. Iz cvetov \xc4\x8drnega bezga pridelujemo alkoholne pija\xc4\x8de. Cvetovi in plodovi imajo \xc5\xa1irok spekter zdravstveno koristnih lastnosti. Zreli plodovi so bogati z antocianini in drugimi snovi z antioksidantnimi lastnostmi. Cvetovi in plodovi imajo visoke koncentracije antioksidantov.\n_START_SECTION_\nBezgove jagode\n_START_PARAGRAPH_\nBezgovi plodovi oz. jagode se na za\xc4\x8detku razvoja plodov zelene barve. Tekom razvoja postanejo rjavorde\xc4\x8de. V tehnolo\xc5\xa1ki zrelosti so \xc4\x8drne barve z leskom. Bezgove jagode pridelujemo zaradi visoke vsebnosti antocianov. V bezgovem soku je visoka vsebnost bioaktivnih snovi, antocianov, kvercetinov in hidroksicimetne kisline._NEWLINE_Bezgove jagode uporabljamo za pridelavo intenzivnih barvil, ki so dalj \xc4\x8dasa obstojna in tudi bolj odporna na svetlobo, spremembo temperature in kislosti. Uporabljajo se kot naravna barvila v hrani in pija\xc4\x8di._NEWLINE_\xc4\x8crni bezeg ima dolgo tradicijo v \xc5\xa1tevilnih kulturah kot zdravilna rastlina. Uporablja se ga za zdravljenje virusnih oku\xc5\xbeb in je ena najpogosteje uporabljenih zdravilnih rastlin po vsem svetu. Pri zdravljenju se uporabljajo ekstrakti \xc4\x8drnega bezga in podobni proizvodi. Uporabljajo se zlasti pri zdravljenju gripe in kot prehranska dopolnila.'