b'\n_START_ARTICLE_\nAcademia operosorum Labacensium\n_START_PARAGRAPH_\nAcademia operosorum Labacensium (slovensko Akademija delovnih Ljubljan\xc4\x8danov) je bila prva ljubljanska znanstvena akademija. Ustanovljena je bila leta 1693._NEWLINE_Po Evropi se je od 16. stoletja dalje \xc5\xa1irilo znanstveno in umetni\xc5\xa1ko delovanje po vzoru italijanskih akademij. Tak\xc5\xa1no delovanje se je pojavilo tudi v Ljubljani, pobudnika zanj pa sta bila zdravnik Marko Gerbec in pravnik Janez Gregor Dolni\xc4\x8dar (imenovan tudi Spredvidevni ali Providus), Slovenca, ki sta bila tudi aktivna \xc4\x8dlana Akademije v Vratislavi (dana\xc5\xa1nji N\xc3\xbcrnberg). Academia operosorum (Dru\xc5\xbeba delavnih mo\xc5\xbe) je za\xc4\x8dela delovati leta 1693 v Ljubljani. Ob ustanovitvi je v njej delovalo 23 \xc4\x8dlanov in sicer; 13 pravnikov, \xc5\xa1est teologov in \xc5\xa1tirje zdravniki. Prvi ob\xc4\x8dni zbor je imela \xc5\xa1ele leta 1701. Prvotni namen te ustanove sta bila vaja in napredek v knji\xc5\xbeevnosti. Njeni \xc4\x8dlani so raziskovali vsak svojo stroko. \xc4\x8clan Janez \xc5\xa0tefan Florijan\xc4\x8di\xc4\x8d je leta 1698 ustanovil  Pravni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo. Academia je prenehala delovati leta 1725, po smrti J. G. Dolni\xc4\x8darja, ki je bil najbolj aktiven \xc4\x8dlan te ustanove. Nekateri mo\xc5\xbeje so jo posku\xc5\xa1ali znova o\xc5\xbeiveti v letu 1781, vendar niso bili uspe\xc5\xa1ni zaradi svojih neenakih nazorov in pri\xc4\x8dakovanj. Kljub temu pa sta vendarle za\xc5\xbeiveli dve dru\xc5\xa1tvi: Dru\xc5\xa1tvo risarjev - Academia Ineulutorum in Dru\xc5\xa1tvo glasbenikov - Academia Philharmonicorum Labacensis (ustanovljena leta 1701). Operosi so mo\xc4\x8dno vplivali na razvoj umetnosti v Ljubljani in v celotnem slovenske kulturnem prostoru. \xc4\x8clane dru\xc5\xa1tva imenujemo operozi.'