b'\n_START_ARTICLE_\nMattertal\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Matter - Mattertal (tudi Nikolaital, francosko Vall\xc3\xa9e de Saint-Nicolas ali Vall\xc3\xa9e de Zermatt) je ena levih (ju\xc5\xbenih) stranskih dolin reke Rone v kantonu Valais v \xc5\xa0vici. To je ena od dolin, ki je globoko proti jugu vrezana v glavni alpski greben (hkrati pa mejni greben med \xc5\xa0vico in Italijo) in proti severu sega do Rone (walliserska nem\xc5\xa1\xc4\x8dina Rotten), geografsko glavni \xc5\xbeep Valaisa. Tri od \xc5\xa1tirih najvi\xc5\xa1jih gorskih skupin Alp tvorijo meje doline.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nMattertal se razteza pribli\xc5\xbeno v smeri sever-jug v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem Oberwallis. Razprostira se kot zahodna veja doline Visper (ali zahodna od obeh, zgornje / zadnje doline Visper), ve\xc4\x8d kot 25 kilometrov od Staldena do tik nad Zermattom, kjer se razcepi na dve kratki visoki dolini v smeri vzhod-zahod. Zahodna je omejena na zgornjem koncu s \xc4\x8delom ledenika Zmutt na severnem robu Matterhorna, vzhodna pa s \xc4\x8delom ledenika Findel na severozahodnem robu Monte Rose. Skozi dolino te\xc4\x8de reka Matter Vispa ki se v Staldenu zdru\xc5\xbei z Saaser Vispo in kot Vispa te\xc4\x8de skozi dolino Saastal in se pri kraju Visp izliva v Rono._NEWLINE_Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka Mattertal je 723,5 m na dnu doline pri Staldenu. Ve\xc4\x8d vrhov gora, ki obkro\xc5\xbeajo dolino s treh strani je vi\xc5\xa1ja kot 4500 m. Od teh sta Dom na vzhodu in Weisshorn na zahodu le dva, ki nista na glavnem alpskem grebenu. Dom je tudi glavni vrh skupine Mischabel, tretjega najvi\xc5\xa1jega pogorja v obmo\xc4\x8dju v Alp, Weisshorn pa je glavni vrh \xc4\x8detrte najvi\xc5\xa1je skupine v Alpah. \xc4\x8ceprav veliko bolj slaven Matterhorn, ki se nahaja na glavnem grebenu, ostaja s 4478 m tik pod znamko 4500. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka nad dolino je 4634 m Dufourspitze, glavni vrh skupine Monte Rosa in tudi najvi\xc5\xa1ji vrh v \xc5\xa0vici. Tako ima Mattertal  s 3910 m najvi\xc5\xa1jo vi\xc5\xa1insko razliko. S tem rekordom je v Guinnessovi knjigi rekordov zapisana kot \xc2\xbbnajgloblja dolina v Alpah\xc2\xab\xc2\xa0in zato \xc2\xbbnajgloblja dolina v \xc5\xa0vici\xc2\xab. Med bo\xc5\xbei\xc4\x8dem 1998 je bil 36,8 metra visok srednjeve\xc5\xa1ki zvonik Sv. Nikolaja, pod sloganom \xc2\xbbnajve\xc4\x8dji Nikolaj Sveta v najgloblji dolini v \xc5\xa0vici\xc2\xab, preoble\xc4\x8den kot Miklav\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nMattertal v 3D\n_START_PARAGRAPH_\nNa dveh ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih postajah v Muzeju gorskih vodnikov v vasi St. Niklaus, se lahko prosto gibljemo med gorami Mattertala ali izberimo ene od predlaganih panoram. Povezano s seznamom prvih vzponov lahko dobimo ustrezne podatke o lokaciji. Ta del programa je edinstven in je nastal v sodelovanju s strokovnjaki iz In\xc5\xa1tituta za kartografijo na ETH Z\xc3\xbcrich in Zveznem uradu za topografijo. Multimedijska produkcija Muzeja gorskih vodnikov vklju\xc4\x8duje panoramski del modula \xc2\xbb3D topografije\xc2\xab\xc2\xa0In\xc5\xa1tituta za kartografijo na ETH Z\xc3\xbcrich, kjer so bili vstavljeni panoramske hiperpovezave, ki zagotavljajo navigacijo med 3D in 2D deli.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nV dolini Mattertal so naslednje ob\xc4\x8dine (severa do juga): Stalden, T\xc3\xb6rbel, Embd, Gr\xc3\xa4chen, St. Niklaus, Randa, T\xc3\xa4sch,  Zermatt._NEWLINE_Vas St. Niklaus je glavno mesto doline. Nikolaj iz Mire je za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik kraja, zato se Mattertal v\xc4\x8dasih imenuje tudi Nikolaital._NEWLINE_Zgodovinsko jedro mesta T\xc3\xa4sch (1449 m) se nahaja na dnu doline. Va\xc5\xa1ki centri Zermatt (1608 m), Randa (1406 m), St. Niclaus (1120 m) in Stalden (795 m) le\xc5\xbeijo tik nad dnom. Gr\xc3\xa4chen (1619 m), Embd (1356 m) in T\xc3\xb6rbel (1502 m) pa precej nad najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko na platoju nad dolino ali na razmeroma strmem pobo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nNajstarej\xc5\xa1a zgradba in prvi znan hotel\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 13. stoletja je bil zgrajen in \xc5\xa1e vedno obstaja, Meierjev stolp v  vasi St. Niklaus. Dendrokronolo\xc5\xa1ka preiskava srednjeve\xc5\xa1kega stropa kleti je pokazala leto 1273. Stari kamniti stolp je najstarej\xc5\xa1a ohranjena stavba v Mattertal in verjetno v vsej regiji. Danes je v njem na prvi Muzej gorskih vodnikov na svetu._NEWLINE_Felix Platter, \xc5\xa1vicarski zdravnik, (*28. oktober 1536, Basel; \xe2\x80\xa0 28. julij 1614 prav tam) je poro\xc4\x8dal leta 1563 o obisku gospodarstva v St. Niklausu.  V bli\xc5\xbeini je stanoval v hotelu Kreuz / Croix.'