b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Jurija, Ferrara\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja sedanje stavbe se je za\xc4\x8dela v 12. stoletju, ko se je mesto raz\xc5\xa1irilo proti levemu bregu reke Pad. Nova stolnica je bila posve\xc4\x8dena leta 1135. Nekdanja stolnica, tudi posve\xc4\x8dena svetemu Juriju, je \xc5\xa1e vedno na desnem bregu reke zunaj mestnega obzidja in je danes znana pod imenom Bazilika svetega Jurija zunaj obzidja (San Giorgio fuori le mura).\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nIzvirna romanska zasnova se ka\xc5\xbee na pro\xc4\x8delju, ki je podobno stolnici v Modeni in Parmi: v belem marmorju, s tremi konicami in vrsto lo\xc5\xbe, majhnimi arkadami in rozetami, kipi in \xc5\xa1tevilnimi reliefi. Na desni strani je kip Alberta d'Esteja, ob strani pa je bronast doprsni pape\xc5\xbe Klemen VIII. \xc4\x8dez napis v spomin na zajetje mesta._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pro\xc4\x8delja je veranda, podprta z dvema stebroma z atlanti, ki sedijo na levih kot podstavkih. Okra\xc5\xa1ena je s poslednjo sodbo neznanega mojstra in lo\xc5\xbeo z Marijo in otrokom (pozni gotski dodatek). Portal je delo kiparja Nichola, u\xc4\x8denca Wiligelma. Luneta prikazuje svetega Jurija, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika Ferrare, ki ubija zmaja; na prekladi so prizori iz Kristusovega \xc5\xbeivljenja. Podboj, ki oblikuje vhod, je okra\xc5\xa1en s figurami, ki prikazujejo oznanjenje in \xc5\xa1tiri preroke, ki so napovedali prihod Kristusa.  Glede na zdaj uni\xc4\x8den napis je bil Nicholo odgovoren za na\xc4\x8drtovanje prvotne stavbe. Njegovi deli sta tudi dvostranski portal na zahodni strani ter spodnja lo\xc5\xbea tukaj in na ju\xc5\xbeni strani stavbe. Njegov drugi portal z dodatki Benedetta Antelamija je bil na ju\xc5\xbeni strani, vendar je bil poru\xc5\xa1en med obnovo v 18. stoletju. Nekateri kipi, ki so jo okrasili, so zdaj na trgu pred zgradbo (podporni grifini), v narteksu in stolni\xc4\x8dnem muzeju. Portal so romarji uporabljali na poti v Rim. Na ju\xc5\xbeni strani je nedokon\xc4\x8dan renesan\xc4\x8dni zvonik v belem in ro\xc5\xbenatem marmorju, pripisan Leonu Battisti Albertiju, ki je bil zgrajen med letoma 1451 in 1493. Ope\xc4\x8dna apsida ima loke in marmorne kapitele, na\xc4\x8drtoval jo je  ferrarski arhitekt Biagio Rossetti.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost, ki je po po\xc5\xbearu v 18. stoletju popolnoma v baro\xc4\x8dnem slogu, ima glavno in dve stranski ladji. V njej so bronasti kip Kri\xc5\xbeanje Niccola Baroncellija, svetnika Jurij in Avrelij Domenica di Parisa (15. stoletje), pa tudi Guercinovo Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svetega Lovrenca (17. stoletje). V stranskih kapelah so Kronana Marija s svetniki Il Garofala, Marijino kronanje Francesca Francie in Devica v slavi s svetnicama Barbaro in Katarino Bastianina, ki je naslikal tudi Poslednjo sodbo v apsidi kora (1577\xe2\x80\x931581).\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej v stolnici je bil v\xc4\x8dasih v nekdanji cerkvi San Romano \xc4\x8dez trg, v kateri so shranjeni dve deli Cosima Ture (Oznanjenje in Sveti Jurij in zmaj), Mati bo\xc5\xbeja z granatnim jabolkom(Madonna della melagrana) Jacopa della Quercie in osem tapiserij z zgodbami dveh svetnikov zavetnikov Ferrare, ki temeljijo na risbah Garofala in Camilla Filippija."