b"\n_START_ARTICLE_\nKamen iz Rosette\n_START_PARAGRAPH_\nKamen iz Rosette je temni granodioritni kamen (pogosto napa\xc4\x8dno ozna\xc4\x8den kot bazaltni), ki je raziskovalcem omogo\xc4\x8dil razvozlavo hieroglifov. Na njem je vklesano enako besedilo v egip\xc4\x8danskih hieroglifih, egip\xc4\x8danski demotski pisavi in gr\xc5\xa1\xc4\x8dini. 15. julija 1799 ga je odkrila francoska vojska v bli\xc5\xbeini Rosette (danes Ra\xc5\xa1id) v zahodnem delu Nilove delte v Egiptu. _NEWLINE_Francoski jezikoslovec Jean-Fran\xc3\xa7ois Champollion je leta 1822 po natan\xc4\x8dnem preu\xc4\x8devanju kamna uspe\xc5\xa1no razvozlal hieroglife, pri \xc4\x8demer si je pomagal z odli\xc4\x8dnim znanjem gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in drugih orientalskih jezikov. Naslednje leto (1823) mu je sledil Thomas Young._NEWLINE_Kamen od leta 1802 stoji v Britanskem muzeju, kopija pa v Egip\xc4\x8danskem muzeju.\n_START_SECTION_\nVsebina besedila\n_START_PARAGRAPH_\nNa kamnu je v treh pisavah vklesana odredba Ptolemajcev iz leta 196 pr. n. \xc5\xa1t. Gr\xc5\xa1ki del se za\xc4\x8dne kot: Basileuontos tou neou kai paralabontos t\xc3\xa9n basileian para tou patros... (Novi kralj, ki je prejel kraljevsko dostojanstvo od svojega o\xc4\x8deta...) Odredbo je izdal Ptolemaj V. in opisuje razli\xc4\x8dne davke, ki jih je preklical. Pri enem davku se pojavlja merska enota ardeb (gr\xc5\xa1ko artabai) na arouro. Dana so navodila, kako naj postavijo kipe v templjih in, da bo odredba objavljena v pisavi bo\xc5\xbejih besed (hieroglifih), pisavi ljudstva (demotski pisavi) in v pisavi vinenskega jezika (gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, beseda je sorodna z jonskim nare\xc4\x8djem).\n_START_SECTION_\nZgodovina kamna\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoski stotnik Pierre-Fran\xc3\xa7ois Bouchard (1772\xe2\x80\x931822) je odkril kamen v egip\xc4\x8danskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Rosetta (danes Ra\xc5\xa1id) 15. julija 1799. Nekaj znanstvenikov je sodelovalo pri Napoleonovem bojnem pohodu na Egipt med letoma 1798 in 1801. Ko je Napoleon leta 1798 v Kairu ustanovil Egip\xc4\x8danski in\xc5\xa1titut, je pribli\xc5\xbeno 50 znanstvenikov postalo njegovih \xc4\x8dlanov. Bouchard je na\xc5\xa1el \xc4\x8drni kamen pri vodenju utrjevalnih del pri poru\xc5\xa1enem Fort de Rachid, tedaj \xc5\xbee Fort Julien 7,5 km severozahodno od Rosette. Takoj je spoznal pomembnost kamna in ga pokazal generalu Abdallahu Jacquesu de Monou, ki je odlo\xc4\x8dil, da ga morajo prepeljati v in\xc5\xa1titut. Kamen je v Kairo prispel avgusta 1799._NEWLINE_Leta 1801 so se morali Francozi predati. Nastal je spor o odkritjih znanstvenikov. Francozi so jih \xc5\xbeeleli obdr\xc5\xbeati, Britanci pa so jih v imenu kralja Jurija III. zaplenili._NEWLINE_Francoski naravoslovec \xc3\x89tienne Geoffroy Saint-Hilaire je v pismu angle\xc5\xa1kemu diplomatu Williamu Richardu Hamiltonu zagrozil, da bodo za\xc5\xbegali vsa svoja odkritja in pomenljivo pokazal na po\xc5\xbeig Aleksandrijske knji\xc5\xbenice. Britanci so popustili in so zahtevali le izro\xc4\x8ditev spomenikov. Francozi so hoteli kamen skriti v \xc4\x8dolnu navkljub pridr\xc5\xbekom vdaje, vendar niso uspeli. Lahko so zadr\xc5\xbeali vtiske, ki so jih naredili pred natovarjanjem v Aleksandriji._NEWLINE_Ko je kamen prispel v Veliko Britanijo, so ga predstavili v Britanskem muzeju, kjer ga od leta 1802 neprestano hranijo._NEWLINE_Na kamen so dodali belo pobarvana napisa, na levi strani 'V Egiptu leta 1801 zasegla Britanska vojska' in na desni 'Predstavil kralj Jurij III.'. Leta 1998 je Britanski muzej o\xc4\x8distil kamen, vendar teh dveh napisov niso odstranili. Zaradi primerjav niso o\xc4\x8distili tudi majhnega dela na spodnjem levem koncu._NEWLINE_Julija 2003 so Egip\xc4\x8dani zahtevali vrnitev kamna iz Rosette. Glavni tajnik Vrhovnega sveta za starine v Kairu dr. Zahi Havass je povedal novinarjem: \xc4\x8ce Britanci \xc5\xbeelijo ostati v spominu, \xc4\x8de si \xc5\xbeelijo vrniti ugled, naj prostovoljno vrnejo kamen, ker predstavlja ikono na\xc5\xa1e egip\xc4\x8danske istovetnosti."