b'\n_START_ARTICLE_\nPerm\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xaarm je geolo\xc5\xa1ka doba v paleozoiku, ki je potekala od pred 280 do pred 248 milijoni let. Ime perm je dobila ta doba po ruski provinci Perm, kjer je najve\xc4\x8d najdenih usedlin iz te dobe. Trajala je 21 milijonov let, v tem obdobju se je dogajalo veliko tektonskega delovanja. V permu je prevladovalo kopno nad morjem to pa je povzro\xc4\x8dalo velike klimatske spremembe. Na ju\xc5\xbeni polobli je nastala na podro\xc4\x8dju ekvatorja ledena doba, na severni polobli pa je bila klima pu\xc5\xa1\xc4\x8davska, to pa je imelo velik vpliv na organski svet. \xc5\xbdivljenjski pogoji v suhi in mrzli klimi niso ugodni in mnoge vrste, celo rodovi \xc5\xbeivih bitij so izumrli. Na severni polobli sta bili dve celini, na ju\xc5\xbeni polobli pa kontinent Gondvana, med njimi pa Centralno sredozemsko morje- Tetida.\n_START_SECTION_\nVelik obseg morja Tetida\n_START_PARAGRAPH_\nMorje Tetida je v tej dobi obsegalo veliko obmo\xc4\x8dje od Malajskega oto\xc4\x8dja preko dana\xc5\xa1njega podro\xc4\x8dja Himalaje, Kitajske, Rusije, tu nastane premog v Donjeckem bazenu, usedline kasnej\xc5\xa1ih Alp, usedline tega morja so razprostranjene po vsem dana\xc5\xa1njem Balkanu. Ve\xc4\x8dina rudnih le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d v srednji Evropi je iz tega obdobja. V Nem\xc4\x8diji so tak\xc5\xa1na le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da soli, bakra, v Bosni so v tem \xc4\x8dasu nastala le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeelezove rude pri Ljubiji in mnogo drugih rud.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo v permu\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo na ju\xc5\xbeni polobli je bilo bujnej\xc5\xa1e kot na severni, na Gondvani rastejo praproti Glossopteris- (gr\xc5\xa1ko glossa- jezik), v severnih predelih pa golosemenke, Kordaiti in Walchia. Sodobne oblike \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in praprotnice so iz tega obdobja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo v permu\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc5\xbeivalstvom v tem obdobju so splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjeni Kotilozavri, pomenijo pa zvezo med dvo\xc5\xbeivkami in plazilci. V istem \xc4\x8dasu se razvijajo tudi terapsidi, anomodonti, Zverozobci ali Theriodonti, iz katerih so se razvili sesalci. Zverozobci so bili rastlinojedi, \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi in tudi roparji, med njimi je bil najve\xc4\x8dji gorgonopsid Inostrancevia- Inostrancevia alexandri. Med ribami je najpomembnej\xc5\xa1a Paleolniscus iz skupine sklenoluskavk ter \xc5\xa1koljka- Edmondia, pol\xc5\xbe- Bellerophon ter ramenono\xc5\xbeec- Ricthofenia. Glavono\xc5\xbeci postanejo podobni Amonitom.'