b'\n_START_ARTICLE_\nGomolj\n_START_PARAGRAPH_\nGomolj (latinsko tuber) je rastlinska struktura, namenjena shranjevanju zalo\xc5\xbenih snovi, ki se razvije pri nekaterih rastlinah in jim pomaga pre\xc5\xbeiveti obdobja neugodna za rast. S pomo\xc4\x8djo gomoljev se rastline tudi vegetativno razmno\xc5\xbeujejo. Gomolji razli\xc4\x8dnih rastlin se po izvoru in zgradbi med seboj razlikujejo, v splo\xc5\xa1nem pa nastanejo z odebelitvijo dolo\xc4\x8denega dela rastline. Po izvoru jih delimo na stebelne in koreninske._NEWLINE_Stebelni gomolj je mo\xc4\x8dno odebeljeno steblo, lahko se razvije iz razli\xc4\x8dnih delov stebla, bodisi podzemnih, bodisi nadzemnih. Podzemne stebelne gomolje lo\xc4\x8dimo od koreninskih po tem, da imajo zalistne brste. Listi, ki kmalu odpadejo, so najve\xc4\x8dkrat majhni in luskasti. Zgled za stebelni gomolj je gomolj krompirja, ki se razvije iz podzemnega stolona (\xc5\xbeivice), njegova\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8desa\xc2\xab\xc2\xa0so brazgotine, ki ostanejo ob odpadu listov. Pri kolerabi se gomolj razvije iz olistanega nadzemnega dela, pri redkvici pa iz hipokotila. Koreninski gomolj nastane z odebeljevanjem stranskih ali adventivnih korenin. Tak\xc5\xa1ne gomolje ima na primer dalija._NEWLINE_V gomoljih je nakopi\xc4\x8den \xc5\xa1krob, ki je glavna zalo\xc5\xbena snov rastlin. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8di se v amiloplastih (posebnem tipu levkoplastov), ki so jih celice v gomolju polne. Zaradi nakopi\xc4\x8denih hranljivih snovi gomolje pogosto napadajo rastlinojede in vsejede \xc5\xbeivali. Tudi v prehrani \xc4\x8dloveka imajo gomolji pomembno mesto. Poleg krompirja zaradi gomoljev v razli\xc4\x8dnih delih sveta gojijo sladki krompir, kasavo, jam, manioko, tapioko, topinambur in druge rastline.'