b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb6mer\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6mer (nem\xc5\xa1ki priimek, ki pomeni Rimljan) je srednjeve\xc5\xa1ka zgradba v Starem mestu (Altstadtu) v Frankfurtu v Nem\xc4\x8diji in je ena najpomembnej\xc5\xa1ih znamenitosti mesta. Ve\xc4\x8d kot 600 let je bil mestna hi\xc5\xa1a. Je nasproti stare Nikolajeve cerkve. Trgovska dru\xc5\xbeina R\xc3\xb6mer jo je 11. marca 1405 skupaj z drugo stavbo Goldener Schwan (Zlati labod) prodala mestnemu svetu in je bila preoblikovana v mestno hi\xc5\xa1o. Hi\xc5\xa1a R\xc3\xb6mer je pravzaprav srednja zgradba med tremi, ki so na trgu R\xc3\xb6merberg._NEWLINE_R\xc3\xb6mer ni muzej, mesto ga ob\xc4\x8dasno uporablja za razli\xc4\x8dne namene, na primer za mati\xc4\x8dni urad ali registracijsko pisarno; poro\xc4\x8dni prostori so v prvem in drugem nadstropju hi\xc5\xa1e Lowenstein._NEWLINE_Nekdanja stara mestna \xc4\x8detrt med R\xc3\xb6merjem in stolnico svetega Jerneja bo do leta 2016 obnovljena kot \xc4\x8detrt Dom-R\xc3\xb6mer, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8d rekonstruiranimi zgodovinskimi objekti, ki so bili uni\xc4\x8deni med drugo svetovno vojno.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nStavbni kompleks se je neprekinjeno \xc5\xa1iril v zadnjih letih in s\xc4\x8dasoma dosegel enajst med seboj povezanih hi\xc5\xa1, kar ima za posledico precej zmedeno notranjost. Na za\xc4\x8detku 19. stoletja je frankfurtski zgodovinar Anton Kirschner omenil, da je mestna hi\xc5\xa1a "labirint stopnic, dvori\xc5\xa1\xc4\x8d, dvoran in sob"._NEWLINE_Leta 1435 je mesto kupilo hi\xc5\xa1o Frauenrode, leta 1510 hi\xc5\xa1o Viole in 1542 hi\xc5\xa1o Schwarzenfels, ki so bile vse arhitekturno povezane z glavnim kompleksom._NEWLINE_Leta 1596 je mestni svet kupil hi\xc5\xa1o Wanebach, ki je stala zraven Zlatega laboda, pa tudi zgradbe na levi strani hi\xc5\xa1 R\xc3\xb6mer, Lowenstein in vse povezal z R\xc3\xb6merjem. Ti gradbeni projekti so bili zelo zapleteni, saj so talne vi\xc5\xa1ine hi\xc5\xa1 razli\xc4\x8dne._NEWLINE_Leta 1843 sta bili dodani hi\xc5\xa1a Frauenstein in Salzhaus. Konec leta 1878 je mesto kupilo hi\xc5\xa1o Alt-Limpurg na desni strani R\xc3\xb6merja za 214.000 mark. Od leta 1896 do leta 1900 so vanjo postavili neogotsko fasado z balkonom. Bilo je na\xc4\x8drtovano, da bo veliko imenitnej\xc5\xa1a, a se \xc5\xbeupan Franz Adickes ni odlo\xc4\x8dil za predlog cesarja Viljema in je fasado zasnoval prijetneje._NEWLINE_Hkrati sta bili hi\xc5\xa1i Frauenrode in Viole podrti, da bi naredili prostor za cesto skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta. To so nadomestili z novo zgradbo na vzhodu. Nova zgradba je ob ulici Braubach razdeljena na dve krili. Severno in ju\xc5\xbeno krilo sta povezani z mostom. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani Frankfurta, ki pla\xc4\x8dujejo davke v severnem krilu, so ga poimenovali Seufzerbr\xc3\xbccke (Most vzdihljajev), saj je podoben mostu v Benetkah. Dva stolpa v ju\xc5\xbenem krilu sta tudi dobila vzdevka: ve\xc4\x8dji je bil imenovan Langer Franz (visok Franz) v poklon visokemu mestnemu \xc5\xbeupanu, manj\xc5\xa1i pa Kleiner Cohen (majhen Cohen) po ljudski pesmi tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_V no\xc4\x8di na 22. marec 1944 je bil R\xc3\xb6mer skupaj s preostalim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Frankfurta zelo uni\xc4\x8den v enem najte\xc5\xbejih zavezni\xc5\xa1kih bombnih napadov v drugi svetovni vojni. Ko so bile zgradbe po vojni obnovljene, so Alt-Limpurg, R\xc3\xb6mer in Lowenstein, katerih stre\xc5\xa1ne konstrukcije so delno prenesle napad, obnovili v poenostavljeni obliki. Popolnoma uni\xc4\x8deni hi\xc5\xa1i Frauenstein in Salzhaus so zgradili v poenostavljenem slogu. Hi\xc5\xa1a L\xc3\xb6wenstein ima odprto stopni\xc5\xa1\xc4\x8de. Predsednik Theodor Heuss je R\xc3\xb6mer ponovno odprl leta 1955._NEWLINE_V naslednjih desetletjih je bila fasada obnovljena \xc5\xa1e dvakrat, leta 1974 in 2005, hi\xc5\xa1e na R\xc3\xb6merbergu so spet dobile neogotski videz iz leta 1900. Notranjost je bila prav tako prenovljena. Leta 1988 je bila kon\xc4\x8dana prenova dvorane mestnega sveta.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCeloten trinadstropni stavbni kompleks zavzema pribli\xc5\xbeno 10.000 kvadratnih metrov in je sestavljen iz devetih hi\xc5\xa1, obkro\xc5\xbeenih s \xc5\xa1estimi dvori\xc5\xa1\xc4\x8di. Fasada z dana\xc5\xa1njim glavnim vhodom je obrnjena na trg R\xc3\xb6merberg. Druge ulice okoli R\xc3\xb6merja so Limpurgergasse proti jugu ter Buchgasse in Berliner Stra\xc3\x9fe proti severu. Braubachstra\xc3\x9fe ga deli na ju\xc5\xbeno in severno krilo.\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nZunanje zna\xc4\x8dilnosti vrste stavb ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1irino frankfurtske in nem\xc5\xa1ke zgodovine, \xc4\x8deprav so bile oblikovane na za\xc4\x8detku 20. stoletja. Slavna fasada ima srednjeve\xc5\xa1ke elemente oblikovanja. Levi vogal Alt-Limpurg je tako imenovana Frankfurtia, ki prikazuje \xc5\xbeensko utele\xc5\xa1enje mesta. V sredini R\xc3\xb6merja so prikazani \xc5\xa1tirje cesarji svetega rimskega cesarstva, dva mestna grba, ura in oznaka z opisom najpomembnej\xc5\xa1ih dejstev o stavbi. \xc5\xa0tirje cesarji so Friderik I. Barbarosa (prvi kralj izvoljen v Frankfurtu), Ludvik IV. Wittelsba\xc5\xa1ki (ki je dal mestu sejemske pravice in je omogo\xc4\x8dil \xc5\xa1iritev mesta), Karel IV. Luksembur\xc5\xa1ki (ki je v zlati buli dolo\xc4\x8dil Frankfurt za mesto, v katerem volijo cesarja), Maksimilijan II. Habsbur\xc5\xa1ki (prvi cesar, kronan v Frankfurtski stolnici)._NEWLINE_Tako kot neogotske fasade je bil balkon dodan po obnovi leta 1900 in nadome\xc5\xa1\xc4\x8da leseno streho. Balkon se uporablja kot javni oder za dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke obiske in \xc5\xa1portne dogodke \xe2\x80\x93 sprejeme \xc5\xa1portnikov ob izjemnih dose\xc5\xbekih._NEWLINE_Druga\xc4\x8den na\xc4\x8din je bil izbran za oblikovanje fasad dveh severovzhodnih hi\xc5\xa1 (Wanebach in Salzhaus). V nasprotju z drugimi hi\xc5\xa1ami v kompleksu so namesto rekonstrukcije stare fasade v slogu arhitekta Wilhelma ustvarili popolnoma novo zasnovo z uporabo kombinacije srednjeve\xc5\xa1kega oblikovanja lesa in sodobnih slogov. Mozaiki v lesenih okvirjih prikazujejo feniksa, ki je simbol za nov za\xc4\x8detek sodobnega Frankfurta po vojni.\n_START_SECTION_\nR\xc3\xb6merhalle in Schwanenhalle\n_START_PARAGRAPH_\nTi dve dvorani sta najstarej\xc5\xa1a preostala prostora v stavbi in sta po 600 letih skoraj nespremenjeni. Med velikono\xc4\x8dnim sejmom leta 1415, ki je bil na R\xc3\xb6merbergu in Pavlovem trgu, so imeli v njiju blago za prodajo. Stoletja so ju uporabljali za prodajo sejemskega blaga, vse do leta 1846, ko je bila odstranjena zadnja stojnica. Tudi zlatarji so tukaj prodajali svoje izdelke. Po drugi svetovni vojni se \xc5\xa1e vedno uporabljata za podobne namene, ker sta masivno grajeni strukturi pre\xc5\xbeiveli vojno in nista bili po\xc5\xa1kodovani. Dvorani sta v pritli\xc4\x8dju hi\xc5\xa1e Romer in Zlatega laboda. Vhod je neposredno z glavnega vhoda na R\xc3\xb6merbergu.\n_START_SECTION_\nKaisersaal\n_START_PARAGRAPH_\nMorda najbolj znana soba v R\xc3\xb6merju je Kaisersaal ali cesarska dvorana, ki je nad R\xc3\xb6merhalle v drugem nadstropju in je zelo privla\xc4\x8dna za turiste. V svetem rimskem cesarstvu je bilo tukaj praznovanje ob kronanju cesarja. Danes je znana po svoji enkratni in neprimerljivi zbirki portretov vseh cesarjev 19. stoletja, vklju\xc4\x8dno z deli slikarja Eduarda Von Steinleja, sliki Alberta I. in Ferdinanda III. V njej so slike Karla Velikega do Franca II. Vsi cesarji do Karolingov so pribli\xc5\xbeno v naravni velikosti. Slike so 280 cm visoke in okoli 80 cm \xc5\xa1iroke. Razen prve razli\xc4\x8dice Ludvika IV. so slike inventar Zgodovinskega muzeja v Frankfurtu. Posebnost je dvojni portret Arnulfa Koro\xc5\xa1kega (887\xe2\x80\x93899) in njegovega sina Ludvika IV. Otroka (900\xe2\x80\x93911). \xc5\xa0tirje kralji medvladja, Konrad IV., Viljem Nizozemski, Rihard Cornwallski in Alfonz X. Kastiljski niso bili vklju\xc4\x8deni v cesarsko galerijo. V nasprotju s tem je protikralj Gunther Schwarzburg \xc4\x8dlan galerije verjetno zato, ker je bil kot edini vladar pokopan v Frankfurtu.'