b'\n_START_ARTICLE_\nSpomenik \xc5\xbertvam vseh vojn\n_START_PARAGRAPH_\nSpomenik \xc5\xbertvam vseh vojn (SV\xc5\xbd) ali Spomenik vsem \xc5\xbertvam vojn (in z vojnami povezanim \xc5\xbertvam na obmo\xc4\x8dju Republike Slovenije) je spomenik, ki ga je 2013 v spomin na padle v vojnah 20. stoletja in vse, ki so bili zaradi njih kakorkoli prizadeti (\xc5\xbertve I. svetovne vojne, borci za severno mejo, tigrovci, \xc5\xbertve II. svetovne vojne, to so borci narodnoosvobodilnega boja, \xc5\xbertve revolucionarnega in protirevolucionarnega nasilja, povojnih zunajsodnih pobojev in krivi\xc4\x8dnih obto\xc5\xbeb, \xc5\xbertve osamosvojitvene vojne), naro\xc4\x8dilo Ministrstvo za delo, dru\xc5\xbeino, socialne zadeve in enake mo\xc5\xbenosti Republike Slovenije na podlagi zakona iz 2009. Spomenik je uresni\xc4\x8ditev dolgoletnega prizadevanja za narodno spravo in odgovor pozivu Spomenke Hribar\xc2\xa0v Krivdi in grehu, naj se v Ljubljani postavi spomenik z napisom Umrli za domovino. Spomenik mnogim velja za klju\xc4\x8dni korak k dokon\xc4\x8dni spravi slovenskega naroda. \xc5\xa0tudije spomenika in izvedba so bile ume\xc5\xa1\xc4\x8dene ob \xc5\xa0ubi\xc4\x8devo ulico v os Parka Zvezda, na t. i. Ju\xc5\xbeni trg, zami\xc5\xa1ljen pa je kot uvod v celostno ureditev povezave Kongresnega trga in Knafljevega prehoda. Slovesno odkritje s \xc4\x8dastno gardo je potekalo 13. julija 2017, slavnostni govornik je bil predsednik dr\xc5\xbeave Borut Pahor. Spomenik je stal 1,2 milijona evrov.\n_START_SECTION_\nOdzivi prvonagrajencev\n_START_PARAGRAPH_\nOb razglasitvi prvonagrajencev je Rok \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d v imenu skupine poudaril vsebinsko razse\xc5\xbenost spomenika (npr. simbolni pomen peska in kamenja iz slovenskih rek, zdru\xc5\xbeenih v spomeniku) ter skromnost v izvedbi, s \xc4\x8dimer so niso presegli zadane cene 500.000 evrov. Glede primernosti prostorske umestitve je opozoril na zanemarjenost lokacije, ki da je tak\xc5\xa1na prav zaadi ve\xc4\x8dnega \xc4\x8dakanja na pravo vsebino. Hkrati je povzel nekaj bistvenih simbolnih premis spomenika, kakor so jih podali v obrazlo\xc5\xbeitvi svoje idejne zasnove: "Zato je spomenik oblikovan kot dialog dveh razli\xc4\x8dnih, vendar enakovrednih subjektov. Dva razli\xc4\x8dna zidova sta enakovredna po vi\xc5\xa1ini in volumnu, torej masi in velikosti. Enotna sta v materialu in obdelavi, najtesneje pa sta povezana v temeljih, s skupno nosilno plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Pa vendar ju v prostoru dojemamo popolnoma razli\xc4\x8dna, vizualno vedno samostojna, neodvisna, v svojem bistvu pa sta zavezana sobivanju, strpnosti in so\xc5\xbeitju.Oblikovanje spomenika smo razumeli tudi kot ureditev degradiranega prostora. Spomenik predstavlja protiute\xc5\xbe klasicisti\xc4\x8dni fasadi v na novo vzpostavljeni spomeni\xc5\xa1ki plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi. Severno stranico plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi bi v drugi fazi definiral rob zelenega nasada platan. Ju\xc5\xbena stranica ostaja povsem odprta, definirana je zgolj s klinasto stopnjo v terenu, kamor je ume\xc5\xa1\xc4\x8den posvetilni napis. S tem se oblikuje podstavek spomeni\xc5\xa1ki plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, ki v pogledu z obstoje\xc4\x8dega parka deluje kot oder - posve\xc4\x8deni prostor sprave. Tlak celotnega obmo\xc4\x8dja je predviden v utrjeni pe\xc5\xa1\xc4\x8deni povr\xc5\xa1ini. Na ta na\xc4\x8din se ustvari enotna povr\xc5\xa1ina, ki hkrati poudari oba monolita. Spomenik je zasnovan kot odprta prostorska kompozicija brez sprednje in zadnje strani. Celoto je mogo\xc4\x8de dojeti \xc5\xa1ele s sprehodom skozi pietetni prostor. Zasnova je zavestno o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena bogatega likovnega izraza, njena vrednost se izkazuje v simbolnem sporo\xc4\x8dilu. Na\xc5\xa1 namen je bil poiskati tak\xc5\xa1no pripoved in elemente za oblikovanje obele\xc5\xbeja, s katerimi bi se lahko poistovetilo \xc4\x8dim ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavljanov in bi hkrati s svojo nevtralnostjo in simbolnim sporo\xc4\x8dilom presegel \xc4\x8das." Rok \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d je ob sprejemu pri predsedniku Borutu Pahorju aprila 2015 povedal, da spomenik v celoti razume kot posve\xc4\x8den prostor, njegova umestitev pa je simboli\xc4\x8dna \xc5\xbee sama po sebi: lega v samem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Ljubljane, a hkrati na novem javnem prostoru, ki ozna\xc4\x8duje nov za\xc4\x8detek.\n_START_SECTION_\nIzvedba\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja spomenika naj bi po prvotnih ocenahstala 943.620 evrov, za izvajalca del je bil na razpisu izbran Gorenje projekt. 10. junija 2015 so se za\xc4\x8dela pripravljalna dela za gradnjo: podrti so bili zid od Kazine do hi\xc5\xa1e Kongresni trg 3 in gara\xc5\xbee. Postavitveni prostor so otvorili 23. junija 2015 z za\xc4\x8dasno maketo spomenika pod steklenim kvadrom. Pravi spomenik naj bi bil postavljen do 25. junija 2016, a so se gradbena dela za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele oktobra 2016. Izvedba je ohranila stare kostanje, okolni zidovi so bili pobeljeni, ob njih pa so bile zasajene vzpenjalke, na \xc4\x8delo spomeni\xc5\xa1ke plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi pri tleh so pritrdili \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dev verz. Monolita ustvarjata dve obmo\xc4\x8dji, javni in bolj zasebni prostor. Stro\xc5\xa1ki postavitve spomenika in ureditve neposredne okolice so bili 1,248.000 evrov.200\n_START_SECTION_\nVandalizem\n_START_PARAGRAPH_\nV no\xc4\x8di s 17. na 18. julija 2015 je bila za\xc4\x8dasna predizvedba spomenika oskrunjena z dvema grafitoma s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno vsebino. Nasprotno je bila predizvedba 27. julija 2015 popisana s komunisti\xc4\x8dnimi slogani in polepljena z rde\xc4\x8dima zvezdama. Podobno se je ponovilo 26. septembra 2015, ko pa so bili na tla ob steklenem kvadru polo\xc5\xbeeni kosi zaklanega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da. Po dogodkih so oblasti obmo\xc4\x8dje zagradile.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav javnost postavitvi spomenika na\xc4\x8deloma ni bila nenaklonjena, je konkretni predlog vzbudil razli\xc4\x8dne, tudi precej burne odzive, hkrati pa so se vse bolj o\xc4\x8ditno za\xc4\x8dele kazati tudi neprese\xc5\xbeene napetosti med nazorskimi nasprotniki. Mnogi so vladi o\xc4\x8ditali, da s postavitvijo ob 70. obletnici konca II. svetovne vojne po nepotrebnem hiti; spomenik naj bi bil zato prisiljen in vsebinsko prazen, saj ne odra\xc5\xbea resni\xc4\x8dnega stanja v narodu, ki da \xc5\xa1e ni pripravljen na ta korak. Opozorili so, da bi bilo primerneje najprej dostojno pokopati vse \xc5\xbertve, odprtje spomenika pa prihraniti za sklepno dejanje sprave. Tudi zgodovinar Mitja Ferenc je izrazil bojazen, da \xc5\xbeeli spomenik samovoljno zaklju\xc4\x8diti razpravo in prizadevanja za dostojen pokop. Predsednik Borut Pahor je ob postavitvi praizvedbe zato dejal: \xc2\xbbNiti za trenutek nismo pomislili, da postavitev takega spomenika zaklju\xc4\x8duje stremljenje k narodni pomiritvi in spravi, pa\xc4\x8d pa prav obratno, da jo \xc5\xbeeli spodbuditi in ohranjati.\xc2\xab_NEWLINE_Pri arhitektih je spomenik vzbujal pomisleke, ker naj bi bil postavljen pred ureditvijo Ju\xc5\xbenega trga in ne narobe; opozorili so, da utegne spomenik zaradi nedokon\xc4\x8dane okolice postati do nadaljnjega neuporaben za potrebe protokola, ter naglasili na mogo\xc4\x8do neusklajenost spomenika z okolico. Te\xc5\xbeave so se potrdile, ko MOL ni hotela potrditi izvedbe izvirnega na\xc4\x8drta zaradi poseganja v gabarite in neizdelanega ob\xc4\x8dinskega podrobnega prostorskega na\xc4\x8drta. Druge skrbi predvsem skladnost z okolico ter odstopanje od izvirne Ple\xc4\x8dnikove zamisli Ju\xc5\xbenega trga._NEWLINE_Gojko Zupan je izpostavil, da na\xc4\x8drtovani spomenik ni edini v Ljubljani, ki je posve\xc4\x8den \xc5\xbertvam vojn in spravi (prim. Lipa sprave na \xc5\xbdalah), zato odlo\xc4\x8ditev za gradnjo v prestolnici poudarja razliko med sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem in obrobjem._NEWLINE_Franc Jur\xc5\xa1a je dejal, da spomenik ni potreben, saj spravo potrebuje predvsem politika, ne pa ljudje, ker ti niso sprti.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nSpomenik so slovesno odkrili 13. julija 2017. Ob za\xc4\x8detku je predsednik dr\xc5\xbeave Borut Pahor s predsednikom dr\xc5\xbeavnega zbora\xc2\xa0Milanom Brglezom, premierjem\xc2\xa0Mirom Cerarjem\xc2\xa0in predsednikom dr\xc5\xbeavnega sveta\xc2\xa0Mitjo Bervarja v prisotnosti \xc4\x8dastne garde, na\xc4\x8delnika general\xc5\xa1taba Slovenske vojske Andreja Ostermana in namestnice generalnega direktorja policije Tatjane Bobnar polo\xc5\xbeil venec. Govornik Borut Pahor je dejal, da je s spomenikom Slovenija dobila kraj skupnega spomina na \xc5\xbertve. Pri tem je poudaril pomen skupnih narodnih spominov, ne glede na njihovo morda nasprotujo\xc4\x8de si vrednotenje med prebivalstvom, ter jih povezal z \xc5\xbeeljo po osamosvojitvi in trajnem miru. Z dejanjem samim naj bi Slovenci postali zrel narod, ob \xc4\x8demer je dejal: \xc2\xbb\xc4\x8ceprav bo ta osrednji dr\xc5\xbeavni spomenik najprej spominjal na vse \xc5\xbertve in mrtve, bo v metafori\xc4\x8dnem smislu pravzaprav nagovarjal vse \xc5\xbeive, ki bomo postali pred njim. Nagovarjal nas bo k so\xc5\xbeitju, razumevanju, odpu\xc5\xa1\xc4\x8danju, sodelovanju, miru in spravi. Znotraj na\xc5\xa1ega naroda in z drugimi [...] Stra\xc5\xa1no sem ponosen, da sem Slovenec. Ne zato, ker bi \xc4\x8dutil ve\xc4\x8dvrednost v primerjavi z drugimi narodi. Marve\xc4\x8d zato, ker ne \xc4\x8dutim absolutno nikakr\xc5\xa1ne manjvrednosti. Brez strahu zdaj moj narod, nacija, ki ji pripadam, na ramenih preteklosti svobodno in zavzeto gleda izzive prihodnosti. Obstali bomo, ker se kljub vsemu prerekanju ne sovra\xc5\xbeimo. Na\xc5\xa1im otrokom bo to stra\xc5\xa1no \xc4\x8dustvo prihranjeno. Vzgajani bodo za so\xc5\xbeitje, spo\xc5\xa1tovanje in sodelovanje.\xc2\xab Kratkemu kulturnemu programu (himno sta izvedla Policijski orkester in Orkester Slovenske vojske, Slovenski oktet je zapel Ko mene ve\xc4\x8d ne bo in Slovenec sem) je sledila molitev za \xc5\xbertve, ki jo je vodil ljubljanski nad\xc5\xa1kof in metropolit Stanislav Zore. Prireditve se je udele\xc5\xbeilo nekaj sto ljudi, med njimi zdaj\xc5\xa1nji in nekdanji poslanci, ministri, predstavniki pravosodja in zamejskih Slovencev ter nekateri \xc4\x8dlani diplomatskega zbora, predstavniki verskih skupnosti, ne pa tudi predstavniki Zveze zdru\xc5\xbeenj borcev za vrednote NOB, Spomenke Hribar in Janeza Jan\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nOdzivi po odkritju\n_START_PARAGRAPH_\nZveza zdru\xc5\xbeenj borcev za vrednote NOB je slovesno odkritje razglasila za kr\xc5\xa1itev slovenske ustave, saj da ni bila upo\xc5\xa1tevano na\xc4\x8delo sekularne dr\xc5\xbeave, ob tem pa poudarili, da spomenik s svojo zasnovo bolj ka\xc5\xbee na razklanost kot enostnost naroda ter da pravo bistvo spomenika ni \xc5\xbeelja po spravi, ampak po novi volilni zmagi. Na to stali\xc5\xa1\xc4\x8de je del javnosti opomnil \xc5\xbee ob samme vabilu na prireditev, ker naj dr\xc5\xbeavna institucija ne bi navajala oz. na program uvrstila dejanj verske skupnosti; vlada se je branila, da molitev ni bila del uradnega programa, kar je zaznamoval odhod \xc4\x8dastne stra\xc5\xbee (kritikom se je to zdelo premalo opazna lo\xc4\x8dnica), ter da je bila navedba v vabilu zgolj obvestilne narave. Levica je na svojem Facebooku opozorila, da je bil 13. julija 1920 po\xc5\xbegan Narodni dom v Trstu, zato spravna slovesnost z izbranim datumom simbolno zmanj\xc5\xa1uje obsodbo fa\xc5\xa1izma v \xc4\x8dasu vzpona politi\xc4\x8dne desnice v Evropi. O ob\xc4\x8dutju izigranosti dela prebivalstva so govorili transparenti z rde\xc4\x8do zvezdo med obiskovalci na samem odkritju,\xc2\xa0\xc2\xbbVe\xc5\xa1, poet, svoj dolg?\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbSprava izdajstvo razgla\xc5\xa1a za \xc4\x8dast domovini\xc2\xab. SDS pa je na svoji spletni strani objavil: \xc2\xbbDokler bodo po Sloveniji stali spomeniki, ki poveli\xc4\x8dujejo komunisti\xc4\x8dno revolucijo, je nesmiselno z dragimi spomeniki ustvarjati iluzijo sprave, ki je \xc5\xa1e vedno ni.\xc2\xab_NEWLINE_\xc5\xa0ir\xc5\xa1a javnost se je zgra\xc5\xbeala nad ceno spomenika in nad njegovo arhitekturno, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je Ljubljana dobila najlep\xc5\xa1o steno za grafitiranje._NEWLINE_Da bi s poglobljenim uvidom v ozadje odlo\xc4\x8danje komisije za spomenik pomiril javnost, je arhitekt Aleksander S. Ostan, predsednik ocenjevalne komisije za spomenik \xc5\xbertvam vseh vojn, objavil prispevek v Sobotni prilogi Dela. Odzivi v rubriki Pisma bralcev v Sobotni prilogi 22. julija 2017 so bili \xc5\xa1e vedno kriti\xc4\x8dni (npr. S. V.:\xc2\xa0\xc2\xbbgre samo za devastacijo urbanega in estetskega ravno-vesja\xc2\xab, za razdvajajo\xc4\x8di element, objasnitvi manjka zavedanje obeh strani, da se spravljata zaradi nasilja, ki sta ga prizadela druga drugi; F. K. je opozoril na neprimernost kratice SV\xc5\xbd, ki spominja na AF\xc5\xbd, ter ume\xc5\xa1\xc4\x8denosti v prostor, saj ne zagotavlja ureditve Ju\xc5\xbenega trga, je pretesen in deluje kot kulisa za stranska fasado; ob\xc5\xbealuje, da ga niso postavili na Trgu republike ali bli\xc5\xbee Cankarjevemu domu, kakor jih je predvidel \xc5\xbee Edvard Ravnikar, saj naj v izteku osi Parka Zvezda urbanisti\xc4\x8dno ne bi bil skladen z Napoleonovim spomenikom na Trgu revolucije; kot slab in\xc2\xa0\xc2\xbbpritlehen\xc2\xab\xc2\xa0je ozna\xc4\x8dil tudi izbrani \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dev verz; D. P. st. je opomnil na pomen obrambne vojne ter pristransko obravnavo padlih). Arhitekt Marko Apih pa je opomnil, da bi lahko spomenik dejansko pokazal skupne temelje, torej povezovalni element, in v gradivo vklju\xc4\x8dil tudi prvine, povezane z morjem, npr. \xc5\xa1koljko, s \xc4\x8dimer bi \xc5\xa1e jasneje poudarili enovitost Slovenije. Postavitev monolitev se mu zdi preve\xc4\x8d mimobe\xc5\xbena, in povr\xc5\xa1ina pregladka in pregola, da bi v njem vzbujala ob\xc4\x8dutek dialoga in simbolov, ki naj bi jih spomenik izra\xc5\xbeal, hkrati pa opozarja, da se spomenik oblikovno in simbolno osredoto\xc4\x8da predvsem na II. svetovno vojno, \xc4\x8deprav je nominalno posve\xc4\x8den ve\xc4\x8d \xc5\xbertvam vseh vojn (tu primerja s spomenikom padlim partizanom Bogdana Bogdanovi\xc4\x87a v Mostarju, ki da u\xc4\x8dinkuje mnogo mo\xc4\x8dneje). Vsebinsko prepri\xc4\x8dljiv pa se mu zdi izbrani \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dev verz, ki edini jasneje osvetli sporo\xc4\x8dilnost spomenika, a naj bi bil sedaj izpisan parolarsko, bolj\xc5\xa1i naj bi bil na\xc4\x8din izpisa, kot ga je 10. junija predlagala Spomenka Hribar. Pozitivno je spomenik ozna\xc4\x8dil T. \xc5\xa0.; poudaril je raznoliko interpretacijo arhitekture, bistveno pa je sporo\xc4\x8dilo,\xc2\xa0\xc2\xbbda razdvojenost ni prava pot\xc2\xab.'