b'\n_START_ARTICLE_\nSekundarna presnova\n_START_PARAGRAPH_\nSekundarna presnova ali sekundarni metabolizem (v\xc4\x8dasih, zlasti v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini tudi specialni metabolizem) ozna\xc4\x8duje presnovo, torej vse presnovne poti spajanja in razgradnje predvsem manj\xc5\xa1ih molekul, ki ni povezan z rastjo organizma. O sekundarni presnovi namre\xc4\x8d navadno govorimo, ko organizem preide iz eksponentne v stacionarno fazo rasti. Sekundarna presnova za obstoj organizma ni nujno potrebna, ga pa s tvorbo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih snovi (t. i. sekundarnimi presnovki) pogosto \xc5\xa1\xc4\x8diti pred stresnimi zunanjimi dejavniki, npr. antibiotiki zoper konkuren\xc4\x8dne mikrobe, alkaloidi zoper rastlinojede, pigmenti zoper sevanje ipd.'