b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa9ter P\xc3\xa1zm\xc3\xa1ny\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPeter se je rodil 4. oktobra 1570 v Varadinu  v samostojni kne\xc5\xbeevini Transilvaniji v reformatorski  dru\xc5\xbeini srednjega plemstva. O\xc4\x8de Nikolaj (Mikl\xc3\xb3s P\xc3\xa1zm\xc3\xa1ny) je \xc5\xbeupanoval v Biharu , a mati Marjeta (Margit Massai) je gospodinjila. _NEWLINE__NEWLINE_1580 je za\xc4\x8del hoditi v varadinsko \xc5\xa1olo. Po smrti prve \xc5\xbeene se je 1582 njegov o\xc4\x8de o\xc5\xbeenil s katoli\xc4\x8danko Barbaro (Toldy Borb\xc3\xa1la). Pod vplivom ma\xc4\x8dehe in prvega mad\xc5\xbearskega jezuita \xc5\xa0tefana (Istv\xc3\xa1n Sz\xc3\xa1nt\xc3\xb3)  se je vrnil 1583 v katoli\xc5\xa1ko vero, ki so jo izpovedovali tudi njegovi ne tako davni predniki. 1583-87 je postal gojenec jezuitske gimnazije v Klu\xc5\xbeu . Po prvem letniku filozofije je 1588 vstopil v jezuitski red in 1588-90 novinec v Krakovu in Jaroslavu. _NEWLINE__NEWLINE_1597 do 1600 je v Gradcu pou\xc4\x8deval filozofijo in sestavil pet latinskih priro\xc4\x8dnikov. 1598 je postal redni profesor in dialektiko, fiziko in metafiziko na temelju u\xc4\x8denja Toma\xc5\xbea Akvinskega. 1600 so ga poslali za mad\xc5\xbearskega spovednika v \xc5\xa0alo  in Ko\xc5\xa1ice.\n_START_SECTION_\nCerkvene slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nPostal je pro\xc5\xa1t  v Tur\xc3\xb3cu , \xc5\xa1kof v Nitri in 1616 ostrogonski nad\xc5\xa1kof; kon\xc4\x8dno pa 1629 kardinal in primas celotne Ogrske. Na svoj sede\xc5\xbe v Ostrogonu pa ni mogel, ker so ga zasedali Turki, ampak je stalno bival v Trnavi. _NEWLINE_Pazmanj se je zapletel v pisni spor s \xc5\xa0tefanom Magyarijem, protestantskim pridigarjem, ki je v knjigi Az orsz\xc3\xa1gban val\xc3\xb3 sok roml\xc3\xa1soknak okair\xc3\xb3l (Vzroki za veliko pokvarjenost v de\xc5\xbeeli) 1602 obdol\xc5\xbeil katoli\xc5\xa1ko Cerkev za glavnega krivca. V svojem odgovoru Felelet Magyari Istv\xc3\xa1nnak (Odgovor \xc5\xa0tefanu Magyariju) je Peter dokazoval, da pa je temu vzrok protestantizem. Prevedel je tudi Kemp\xc4\x8danovo Hojo za Kristusom ter izdal ljudski molitvenik. Apologeti\xc4\x8dne razprave so se vrstile in dosegle vi\xc5\xa1ek v 1613 objavljenem teolo\xc5\xa1ko-apologeti\xc4\x8dnem delu Hodoegus, vagy Isteni igazs\xc3\xa1gra vez\xc3\xa9rl\xc3\xb6 Kalauz (Hodoegus ali vodilo k Bo\xc5\xbejim resnicam ). Njegovi \xc5\xbeelezni logiki protestanti niso znali ugovarjati in so se mogli omejiti le \xc5\xa1e na osebne napade, tudi oboro\xc5\xbeene.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Pazmanj je bil najpomembnej\xc5\xa1i predstavnik katoli\xc5\xa1ke obnove v kraljevini Ogrski. Pri nas bi ga lahko primerjali s \xc5\xa1kofom Hrenom s katerim sta si bila celo sodobnika. Njegov nasprotnik je bil protestantovski pridigar (kalvinist) \xc5\xa0tefan Magyari, ki je za vse nesre\xc4\x8de in ujme v de\xc5\xbeeli naprtil krivdo \xc2\xbbkatoli\xc5\xa1kemu malikovanju\xc2\xab, na kar je dobil v odgovor tole Petrovo razlago: _NEWLINE_ Mi verujemo glede slik le to, kar o tem pravi Tridentinski koncil: \xc2\xbbSvetim podobam je treba izkazovati primerno spo\xc5\xa1tovanje in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje; ne zato, ker bi bilo v njih skrito kako bo\xc5\xbeanstvo ali mo\xc4\x8d, ki bi jo morali spo\xc5\xa1tovati, ali pa da bi od njih \xc4\x8desa prosili; podobam izkazujemo \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje zato, da bi \xc4\x8dastili tistega, ki ga slika predstavlja. Kadar se torej pred njimi priklonimo ali pokleknemo, molimo Kristusa, ki ga ta slika prestavlja.\xc2\xab\xc2\xa0To je resni\xc4\x8dno kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko u\xc4\x8denje o svetih podobah. Mi torej v slikah ne spoznavamo nikakr\xc5\xa1ne Bo\xc5\xbeje mo\xc4\x8di, dostojanstva ali oblasti, ni\xc4\x8desar ne pri\xc4\x8dakujemo od njih. Tovrstno \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje, ki ga ka\xc5\xbeemo pred podobami, ne dajemo lesu ali slikariji, amak Gospodu Kristusu; \xc4\x8de pa slika predstavlja kakega svetnika, pred podobo izkazujemo \xc4\x8dast samemu svetniku. _NEWLINE_Ko je torej protestantizem katoli\xc5\xa1tvo dol\xc5\xbeil malikovanja v zvezi s \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denjem svetih kipov ali podob, je Peter razlagal, da se to \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje nana\xc5\xa1a pravzaprav na osebe, ki jih podobe ali kipi predstavljajo, v zadnji instanci pa na Boga, ki mu svete osebe slu\xc5\xbeijo, in da zato pri tem ne more biti govora o malikovanju._NEWLINE__NEWLINE_Pazmanj spada k prvovrstnim pridigarjem; za njegove razprave je zna\xc4\x8dilna bolj logi\xc4\x8dnost kot lepore\xc4\x8dje. S pisanjem, pridiganjem in \xc5\xa1e zlasti s svojimi osebnimi stiki \xe2\x80\x93 v prvi vrsti s soplemi\xc4\x8di \xe2\x80\x93 je privedel nazaj v katoli\xc5\xa1tvo cele plemi\xc5\xa1ke rodovine, tako dru\xc5\xbeino Apponyi, B\xc3\xa1nffy, Batthy\xc3\xa1ny, Cs\xc3\xa1ky, Esterh\xc3\xa1zy, Forg\xc3\xa1ch, Zrinyi, Wessel\xc3\xa9nyi, N\xc3\xa1dasdy, R\xc3\xa1koczy. Oni so uporabili svoj denar za spreobra\xc4\x8danje ni\xc5\xbejih dru\xc5\xbebenih slojev._NEWLINE_Kot nad\xc5\xa1kof je Peter uresni\xc4\x8deval odloke Tridentinskega vesoljnega cerkvenega zbora : uvedel je rimski misal in zagovarjal duhovni\xc5\xa1ki celibat. Veliko je storil tudi za odpiranje \xc5\xa1ol in semeni\xc5\xa1\xc4\x8d. 1619 je osnoval Peter v Trnavi (Nagyszombat/Tyrnau)  vzgojni zavod za katoli\xc4\x8dane, 1623 na Dunaju semeni\xc5\xa1\xc4\x8de Pazmaneum, v Trnavi pa semeni\xc5\xa1\xc4\x8de Adalbertinum. V Bratislavi je osnoval jezuitsko teolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo s \xc5\xa1tudentskim zavodom v Novih Zamkih (Neuh\xc3\xa4usl), v Kremnici (Kremnitz) pa fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski (OFM) samostan. 1635 je v Trnavi osnoval pomembno vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga 1777 prestavili v Budimpe\xc5\xa1to. Njegova naslednika sta dana\xc5\xa1nji Univerza E\xc3\xb6tv\xc3\xb6s Lor\xc3\xa1nd ter Katoli\xc5\xa1ka univerza P\xc3\xa9ter P\xc3\xa1zm\xc3\xa1ny, ki je nadaljevala svoje delovanje po padcu komunizma  1992.\n_START_SECTION_\nMirovni sporazum\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je veliko prispeval k temu, da je pri\xc5\xa1lo do mirovnega sporazuma 1622 med kalvinskim vladarjem Transilvanije Bethlenom in katoli\xc5\xa1kim svetorimskim cesarjem Ferdinandom II.. Po tridesetletni vojni so protestantom zagotovili versko svobodo. _NEWLINE_Nikolsbur\xc5\xa1ki mir je bil prvi mir med cesarjem Ferdinandom II. in Gabrijelom Bethlenom v tej dolgotrajni vojni. 11. oktobra 1621 so se za\xc4\x8dela mirovna pogajanja v Nikolsburgu (=Mikulov na ju\xc5\xbenem Moravskem). Bethlena sta zastopala Imre in Stanislav Thurz\xc3\xb3, Ferdinanda pa Peter Pazmanj. Dose\xc5\xbeen je bil tako, da je vsaka stran malo popustila. 6. januarja ga je podpisal Bethlen, 7. januarja 1622 pa cesar Ferdinand. V sporazumu je bila tudi dolo\xc4\x8dba, da morajo podlo\xc5\xbenikom omogo\xc4\x8diti svobodno odlo\xc4\x8danje glede veroizpovedi tako zemlji\xc5\xa1ki godpodarji kot tudi kralj.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nKardinal Peter Pazman je umrl 19. marca 1937 v Bratislavi, danes Slova\xc5\xa1ka. Pokopali so ga v Stolnici sv. Martina. Njegov grob so odkrili ponovno 2010.'