b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xbdelezniki\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dinski grb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb ob\xc4\x8dine \xc5\xbdelezniki ima obliko poznogotskega \xc5\xa1\xc4\x8dita. Grb je razdeljen diagonalno na \xc5\xa1tiri polja in prikazuje geografske zna\xc4\x8dilnosti ob\xc4\x8dine. Plav\xc5\xbe je osnovni motiv grba, ob straneh pa sta vkomponirana dva ro\xc4\x8dno kovana \xc5\xbeeblja. V petih poljih, gledano od spredaj, je v desnem znak \xc4\x8dipkarstva, "klekelj", v levem pa smrekova vejica, ki simbolizira lesno industrijo v ob\xc4\x8dini.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nDav\xc4\x8da, Dolenja vas, Dra\xc5\xbego\xc5\xa1e, Golica, Kali\xc5\xa1e, Laj\xc5\xa1e, Martinj Vrh, Ojstri Vrh, Osojnik, Podlonk, Podporezen, Potok, Prtov\xc4\x8d, Ravne, Rudno, Selca, Smoleva, Spodnja Sorica, Spodnje Danje, Studeno, Sv. Lenart, Topolje, Torka, Zabrdo, Zabrekve, Zala, Zali Log, Zgornja Sorica, Zgornje Danje, \xc5\xbdelezniki\n_START_SECTION_\nGeografski oris\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xbdelezniki le\xc5\xbei v severovzhodnem delu Slovenije in spada pod Gorenjsko statisti\xc4\x8dno regijo. Obsega ve\xc4\x8dji del zgornje Sel\xc5\xa1ke doline skupaj z Dav\xc4\x8do in naprej proti prevalu Petrovo brdo in Bohinjsko sedlo. Ob\xc4\x8dina je nadpovpre\xc4\x8dno gozdnata, saj je dele\xc5\xbe gozda v ob\xc4\x8dini ve\xc4\x8dji od 80% povr\xc5\xa1ine ob\xc4\x8dine. Povr\xc5\xa1je znotraj ob\xc4\x8dine je razen dolinskega dna hribovito z nadpovpre\xc4\x8dno strmimi pobo\xc4\x8dji, prepletenimi z ozkimi dolinami in grapami. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v ob\xc4\x8dini je Altemaver z 1679 m n. m. v. Geolo\xc5\xa1ko gledano je kamninska sestava tako kot drugod v predalpskem hribovju zelo pestra. Prevladujejo apnenci in dolomiti, ki se menjajo z obmo\xc4\x8dji neprepustnih kamnin, predvsem so to razne usedline (meljevci in glinavci), najdemo pa lahko tudi ostanke vulkanskih kamnin. Ve\xc4\x8dji del ob\xc4\x8dine spada pod zmerno celinsko podnebje zahodne in ju\xc5\xbene Slovenije, izjema so le predeli vi\xc5\xa1ji od 1500 m n. m. v, ki spadajo \xc5\xbee pod gorsko podnebje. Za celotno ob\xc4\x8dino je zna\xc4\x8dilen submediteranski padavinski re\xc5\xbeim. Zaradi velikega naklona povr\xc5\xa1ja, kar omogo\xc4\x8da hitro odtekanje vode, ima ve\xc4\x8dina vodotokov, med njimi tudi Sel\xc5\xa1ka Sora, hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj, zato so poplave dokaj pogoste.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezniki se prvi\xc4\x8d omenjeni 973., ko je cesar Oton II. z dvema darovnicama podelil ozemlje \xc5\xa1kofom iz Freisinga.\xc2\xa0 Ker so bili kraji okoli \xc5\xbdeleznikov redko poseljeni, so se freisin\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje odlo\xc4\x8dili kolonizirati ozemlje Sel\xc5\xa1ke doline. Kolonizacija je v ve\xc4\x8d fazah trajala do konca 14. stoletja. Leta 1277 so freisin\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje dobili od Rudolfa Habsbur\xc5\xa1kega rudarski regal za Kranjsko, kar jim omogo\xc4\x8di izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje rudnih bogastev na svojem ozemlju. Ta listina predstavlja za\xc4\x8detek ve\xc4\x8d kot 600 letnega obdobja \xc5\xbeelezarstva v \xc5\xbdeleznikih._NEWLINE_\xc5\xbdelezarstvo je svoj vi\xc5\xa1ek doseglo v 16. stoletju, ko so imeli v \xc5\xbdeleznikih, poleg Jesenic, najvi\xc5\xa1jo proizvodnjo \xc5\xbeeleza na Kranjskem. Z razvojem \xc5\xbeelezarstva se je ve\xc4\x8dala tudi vloga samega kraja v okolici. Leta 1575 dobijo \xc5\xbeeleznike tr\xc5\xa1ke pravice, dobrih 50 let kasneje, leta 1622, pa dobijo tudi lastno \xc5\xbeupnijo; pred tem letom so \xc5\xbdelezniki spadali pod \xc5\xbeupnijo Selca. \xc5\xbdelezniki leta 1850 v skladu z zahtevami mar\xc4\x8dne revolucije dobijo lastno ob\xc4\x8dino, ki je obsegala le del, ki se je ukvarjal s fu\xc5\xbeinarstvom ne pa tudi kmetijskih obmo\xc4\x8dij, ki sta postali ob\xc4\x8dina Selca in Zali log._NEWLINE_\xc5\xbdelezarstvo v \xc5\xbdeleznikih je v drugi polovici 19. stoletja padlo v hudi krizo. Zaradi zastarelih postopkov taljenja in obdelave \xc5\xbeeleza je postalo \xc5\xbeelezarstvo v \xc5\xbdeleznikih nekonkuren\xc4\x8dno. Med letoma 1881 in 1883 je ugasnil spodnji plav\xc5\xbe, medtem ko so v zgornjem plav\xc5\xbeu rudo talili do leta 1902. S koncem \xc5\xbeelezarstva je v \xc5\xbdeleznikih nastopila huda rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, kar se je odra\xc5\xbealo tudi pri gibanju prebivalstva.\xc2\xa0 Pred krizo je leta 1834 v \xc5\xbdeleznikih \xc5\xbeivelo 1627 ljudi, po propadu \xc5\xbeelezarstva pa le \xc5\xa1e 950 (1910) .\xc2\xa0Zaton \xc5\xbeelezarstva pa se ni poznal pri ustanavljanju dru\xc5\xa1tev. Leta 1885 so kova\xc4\x8di ustanovili Bralno dru\xc5\xa1tvo, ki je obstajalo vse do leta 1910. Gasilsko dru\xc5\xa1tvo je bilo ustanovljeno leta\xc2\xa01898. Leta 1908 je v \xc5\xbdeleznikih za\xc4\x8delo delovati sokolsko dru\xc5\xa1tvo, leto kasneje pa je bilo po posredovanju tedanjega \xc5\xbeupnika ustanovljeno \xc5\xa1e orlovsko dru\xc5\xa1tvo. S koncem \xc5\xbeelezarstva je v \xc5\xbdeleznikih nastopila huda rev\xc5\xa1\xc4\x8dina. Rev\xc5\xa1\xc4\x8dino so bla\xc5\xbeile obrti kot so usnjarstvo, strojarstvo in mizarstvo, nekaj dohodka pa je prina\xc5\xa1alo tudi \xc4\x8dipkarstvo, ki so se ga \xc5\xbeenske prenesle iz Idrije. Nazadovanje \xc5\xbdeleznikov je trajalo celotno prvo polovico 20. stoletja - v \xc5\xbdeleznikih je v za\xc4\x8detku 30. let \xc5\xbeivelo 838 ljudi, kar je za polovico manj kot stoletje poprej._NEWLINE_Po koncu druge svetovne vojne se v \xc5\xbdeleznikih ponovno razvije industrija. Leta 1946 nastane Kovinarska zadruga NIKO, iz katere se kasneje razvijeta podjetji Niko in Domel. Ponoven razvoj industrije je omogo\xc4\x8dil ponoven vzpon \xc5\xbdeleznikov, ki v naslednjih desetletjih postanejo zaposlitveni center Sel\xc5\xa1ke doline. Leta 1955 Zakon o obmo\xc4\x8dju okrajev in ob\xc4\x8din v Ljudski republiki Sloveniji zdru\xc5\xbei ob\xc4\x8dine Selca, Zali log in \xc5\xbdelezniki v ob\xc4\x8dino \xc5\xbdelezniki ki je po svojem obsegu enaka dana\xc5\xa1nji. Ob\xc4\x8dina se v taki obliki obdr\xc5\xbei do leta 1964, ko je priklju\xc4\x8dena ob\xc4\x8dini \xc5\xa0kofja Loka. \xc5\xbdelezniki ponovno dobijo svojo ob\xc4\x8dino leta 1994, ko dr\xc5\xbeavni zbor na podlagi referenduma za ustanovitev ob\xc4\x8din 3. oktobra 1994 sprejme Zakon o ustanovitvi ob\xc4\x8din ter dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dij.\xc2\xa0Ponovno ustanovljena ob\xc4\x8dina \xc5\xbdelezniki je obsegala enak teritorij kot pred njeno ukinitvijo leta 1964. Na prvih lokalnih volitvah je bil v drugem krogu za \xc5\xbeupana izvoljen Alojzij \xc4\x8cufar.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in turizem\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini \xc5\xbdelezniki imajo sede\xc5\xbe 3 ve\xc4\x8dja podjetja: Domel holding, Niko in Alples, ki so hkrati tudi najve\xc4\x8dji delodajalci v ob\xc4\x8dini.\xc2\xa0 V podjetju Domel se ukvarjajo z razvojem in izdelavo EC-sistemov in sesalnih enot, V Niku izdelujejo pisarni\xc5\xa1ki material, medtem ko se v podjetju Alples ukvarjajo z lesno predelovalnimi dejavnostmi.\xc2\xa0 Poleg treh ve\xc4\x8djih zaposlovalcev je v ob\xc4\x8dini \xc5\xbeiva tudi obrtna dejavnost, kar pripomore k ve\xc4\x8djemu dele\xc5\xbeu samozaposlenih prebivalcev. S kmetijsko dejavnostjo se v ob\xc4\x8dini ukvarja malo kmetov. Najbolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za kmetovanje so v ravninskem delu Dolenje vasi, Selc in Studena, medtem ko se kmetje po okoli\xc5\xa1kih vaseh zaradi skope zemlje in te\xc5\xbejega obdelovanja vedno bolj zatekajo k dopolnilnim dejavnostim kot so kme\xc4\x8dki turizem, kmetije odprtih vrat.\xc2\xa0Ugodne gospodarske razmere pripomorejo k temu pripomore k temu, da je bila stopnja brezposelnosti konec leta 2016 v ob\xc4\x8dini 3,8, kar je skoraj trikrat manj od slovenskega povpre\xc4\x8dja. Kljub dobremu gospodarskemu stanju v ob\xc4\x8dini pa je bila povpre\xc4\x8dna pla\xc4\x8da na osebo v bruto znesku za pribli\xc5\xbeno 9\xc2\xa0% ni\xc5\xbeja od letnega povpre\xc4\x8dja mese\xc4\x8dnih pla\xc4\x8d v Sloveniji, v neto znesku pa za pribli\xc5\xbeno 6\xc2\xa0%._NEWLINE_Turizem v ob\xc4\x8dini \xc5\xbdelezniki sloni na edinstveni tehni\xc5\xa1ki dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini in bogatih mo\xc5\xbenosti za rekreacijo. V \xc5\xbdeleznikih si obiskovalec lahko poleg plav\xc5\xbea \xc2\xa0ogleda tudi muzej, ki s svojimi zbirkami prikazuje razvoja \xc5\xbeelezarstva in obrti, ki so bile potrebne za njegovo nemoteno delovanje. V zgornjih prostorih muzeja pa je razstavljena obse\xc5\xbena zbirka \xc4\x8dipk in soba posve\xc4\x8dena NOB-ju. Zaradi svoje hribovitosti ob\xc4\x8dina \xc5\xbdelezniki ponuja ogromno mo\xc5\xbenosti za rekreacijo. Tekom leta so priljubljene destinacije pohodnikov gore Ratitovec, Porezen in Sori\xc5\xa1ka planina. Na poti do izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d pa se obiskovalci lahko ustavijo v Dra\xc5\xbego\xc5\xa1ah, kjer izdelujejo tradicionalni dra\xc5\xbego\xc5\xa1ki kruhek, Dav\xc4\x8di, kjer si lahko ogledajo predelavo lanu ali pa v Sorici, kjer se je rodil znani slovenski slikar Ivan Grohar. V zimskem \xc4\x8dasu turiste poleg pohodni\xc5\xa1tva v ob\xc4\x8dino vabi bli\xc5\xbeina smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d Cerkno, Rudno, Sori\xc5\xa1ka planina in Stari vrh, ki le\xc5\xbeijo znotraj ali pa v neposredni bli\xc5\xbeini same ob\xc4\x8dine.'