b'\n_START_ARTICLE_\nZvartnoc\n_START_PARAGRAPH_\nZvartnoc (armensko \xd4\xb6\xd5\xbe\xd5\xa1\xd6\x80\xd5\xa9\xd5\xb6\xd5\xb8\xd6\x81) je kraj v armenski provinci Armavir, okoli 10\xc2\xa0km zahodno od Erevana, pribli\xc5\xbeno na polovici poti do E\xc4\x8dmiadzina. Ime kraja pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbnebe\xc5\xa1ki angeli\xc2\xab._NEWLINE_Katolikos Nerses III. (z vzdevkom graditelj) je med letoma 643 in 652 dal na kraju, kjer naj bi se sre\xc4\x8dala kralj Trdat IV. in Gregor Iluminator (najbolj zaslu\xc5\xbeen za pokristjanjenje Armenije), zgraditi katedralo svetega Jurija. Trinadstropna s freskami poslikana cerkev je od dale\xc4\x8d bila videti okrogla, v resnici je bila 32-kotne oblike. Notranjost je imela, kot je bilo za cerkve obi\xc4\x8dajno, obliko gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea. Leta 930 jo je poru\xc5\xa1il potres in ostanki so bili skriti v zemlji vse do njihovega odkritja v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Hkrati so odkrili \xc5\xa1e ostanke katolikosove pala\xc4\x8de in vinske kleti._NEWLINE_Skica katedrale je bila upodobljena na prvi izdaji bankovcev za 100 dramov, maketo pa si je mogo\xc4\x8de ogledati tudi v erevanskem zgodovinskem muzeju._NEWLINE_Po nekaterih domnevah naj bi bila zvartno\xc5\xa1ka katedrala naslikana nad Araratom na eni od fresk v pari\xc5\xa1ki cerkvi Ste. Chapelle. Vendar to ni dosti verjetno, kajti omenjena freska je bila naslikana ve\xc4\x8d kot 300 let po uni\xc4\x8denju katedrale._NEWLINE_Zvartnoc je bil leta 2000 skupaj s cerkvami v E\xc4\x8dmiadzinu vpisan v UNESCOv seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini Zvartnoca se nahaja tudi erevansko mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de.'