b'\n_START_ARTICLE_\nKonflikt med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem\n_START_PARAGRAPH_\nDelo in dru\xc5\xbeina sta ena izmed pomembnej\xc5\xa1ih vidikov \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega odraslega \xc5\xbeivljenja in ve\xc4\x8dkrat nanju gledamo kot na temelj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obstoja.  Sposobnost posameznikov za uspe\xc5\xa1no usklajevanje zahtev dela in dru\xc5\xbeina je odvisna od ve\xc4\x8d dejavnikov, kot so npr. vrsta poklica, vrsta organizacije, v kateri so zaposleni, ekonomija, socialno in kulturno okolje. Pri posameznikih, ki morajo redno usklajevati svoje poklicne in dru\xc5\xbeinske vloge, se ka\xc5\xbee ve\xc4\x8d posledic pri njihovem zadovoljstvu pri delu, fizi\xc4\x8dnem in psihi\xc4\x8dnem zdravju ter absentizmu.  Med drugim vpliva tudi na strategije spoprijemanja s problemi in psiholo\xc5\xa1ko blagostanje. _NEWLINE_Konflikt med zasebnim, natan\xc4\x8dneje dru\xc5\xbeinskim \xc5\xbeivljenjem in poklicnim \xc5\xbeivljenjem se pojavi, ko \xc4\x8das, obremenitve ali dolo\xc4\x8dena vedenja, ki jih zahteva opravljanje ene vloge (dru\xc5\xbeinske ali poklicne) ote\xc5\xbeuje opravljanje druge. Pojavijo se situacije, ko so naloge ene izmed vlog neskladne z nalogami druge. Konflikt se lahko pojavi v dveh smereh: delo lahko moti dru\xc5\xbeinske zahteve (konflikt dela z dru\xc5\xbeino) ali pa dru\xc5\xbeina vpliva na sposobnost opravljanja delovnih zahtev (konflikt dru\xc5\xbeine z delom). _NEWLINE_Prispevek se osredoto\xc4\x8da na konflikt med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem, seveda se lahko ti dve vlogi tudi medsebojno dopolnjujeta, kar opisuje prispevek Ravnovesje med poklicnim in zasebnim \xc5\xbeivljenjem.\n_START_SECTION_\nOblike konflikta\n_START_PARAGRAPH_\nKonflikt med delom in dru\xc5\xbeino je dvosmeren. Razlikujemo med konfliktom dela z dru\xc5\xbeino in konfliktom dru\xc5\xbeine z delom. _NEWLINE_Konflikt dela z dru\xc5\xbeino se pojavi, ko izku\xc5\xa1nje in naloge na delovnem mestu vplivajo na dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje, kot so obse\xc5\xbeni, neredni ali neprilagodljivi delovni \xc4\x8das, preobremenjenost pri delu, stres pri delu, medosebni konflikti na delovnem mestu, slu\xc5\xbebena potovanja, karierni prehodi ali nerazumevajo\xc4\x8d delodajalec. Primer konflikta dela z dru\xc5\xbeino je npr. star\xc5\xa1u nepri\xc4\x8dakovan sestanek po delovnem \xc4\x8dasu prepre\xc4\x8duje, da bi svojega otroka lahko pobral v \xc5\xa1oli.  -_NEWLINE_Konflikt dru\xc5\xbeine z delom pa se pojavi, ko izku\xc5\xa1nje in naloge v dru\xc5\xbeinskem okolju vplivajo na delovno \xc5\xbeivljenje, kot so prisotnost majhnih otrok, odgovornost za otroke, skrb za star\xc5\xa1e, medosebni konflikti v dru\xc5\xbeini ali nepodpirajo\xc4\x8di dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani. Dokazano je, da konflikt dru\xc5\xbeine z delom povzro\xc4\x8di ni\xc5\xbejo produktivnost na delovnem mestu. _NEWLINE_Razlikujemo tri ve\xc4\x8dje vzroke, zaradi katerih lahko pride do konflikta: zaradi pomanjkanja \xc4\x8dasa, zaradi obremenitev ali zaradi dolo\xc4\x8denih vedenj._NEWLINE_Konflikt, zaradi pomanjkanja \xc4\x8dasa se pojavi, ko posamezne vloge "tekmujejo" za posameznikov \xc4\x8das, saj naj bi lahko \xc4\x8das praviloma posvetili le izpolnjevanju nalogam ene vloge, s tem pa zapostavili naloge druge. Konflikt, zaradi pomanjkanja \xc4\x8dasa je dosleden s prekomernim delovnim \xc4\x8dasom in urnikom ter preobremenjenostjo vlog. Ta konflikt se lahko ka\xc5\xbee na dva na\xc4\x8dina: \xc4\x8dasovni pritiski povezani s \xc4\x8dlanstvom v eni vlogi lahko fizi\xc4\x8dno onemogo\xc4\x8dajo izpolnitev nalog druge vloge ali pa ti pritiski povzro\xc4\x8dijo preokupacijo z eno vlogo, tudi ko se posameznik trudi izpolnjevati \xc5\xa1e naloge druge.  Pozitivno je povezan s \xc5\xa1tevilom ur, ki ga posameznik pre\xc5\xbeivi na delovnem mestu - ve\xc4\x8d ur, ko posameznik dela, ve\xc4\x8dji je konflikt, ki ga do\xc5\xbeivlja, z nedoslednostjo delovnega \xc4\x8dasa in koli\xc4\x8dino nadur. Do konflikta pa lahko pride tudi zaradi dru\xc5\xbeinske vloge, ki od osebe zahteva veliko \xc4\x8dasa za dru\xc5\xbeinske aktivnosti. Poro\xc4\x8deni ljudje  do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1nih konfliktov kot neporo\xc4\x8deni ljudje. Prav tako ve\xc4\x8d konflikta do\xc5\xbeivljajo star\xc5\xa1i kot posamezniki brez otrok. Star\xc5\xa1i mlaj\xc5\xa1ih otrok, ki od njih zahtevajo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d konflikta kot star\xc5\xa1i starej\xc5\xa1ih otrok. Tudi star\xc5\xa1i z ve\xc4\x8d otroci do\xc5\xbeivljajo vi\xc5\xa1je stopnje konflikta. V velikih dru\xc5\xbeinah konflikt primarno do\xc5\xbeivljajo \xc5\xbeenske, katerih mo\xc5\xbeje se v ve\xc4\x8dji meri posve\xc4\x8dajo svoji karieri, z dru\xc5\xbeino pa pre\xc5\xbeivljajo manj \xc4\x8dasa. To povzro\xc4\x8di, da njegove odgovornosti padejo na \xc5\xbeeno, ki posledi\xc4\x8dno do\xc5\xbeivlja vi\xc5\xa1jo stopnjo konflikta. V skladu s tem je nivo do\xc5\xbeivljanja konflikta med poklicnim in dru\xc5\xbeinskim \xc5\xbeivljenjem pri \xc5\xbeenskah neposredno povezan s \xc5\xa1tevilom ur delovnega \xc4\x8dasa, ki ga ima njihov mo\xc5\xbe. Poro\xc4\x8dene \xc5\xbeenske, ki so zaposlene za polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das prav tako ve\xc4\x8dkrat ob\xc4\x8dutijo konflikte v povezavi z dru\xc5\xbeino kot tiste, ki so zaposlene za polni delovni \xc4\x8das, saj je mo\xc5\xbeno da ob\xc4\x8dutijo preokupacijo z vlogami, saj so hkrati zaposlene in vodijo celotno gospodinjstvo. _NEWLINE_Konflikt, zaradi obremenitev se pojavi, ko obremenitev ene vloge vpliva na obremenitve druge vloge. Vloge so nezdru\xc5\xbeljive v smislu, da napetost, ki se je pojavila v sklopu ene vloge ote\xc5\xbeuje izpolnjevanje zahtev druge. Obstaja namre\xc4\x8d veliko dokazov, da lahko delovni stresorji povzro\xc4\x8dijo obremenitvene simptome, kot so napetost, tesnoba, utrujenost, depresija, apatija in razdra\xc5\xbeljivost. Dvoumnost in konflikt znotraj vloge na delovnem mestu se pozitivno povezujeta s konfliktom med zasebnim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem, tega pa prav tako povzro\xc4\x8data nizka raven podpore nadrejenega in nizke stopnje komunikacije z nadrejenimi. S konfliktom, ki ga do\xc5\xbeivljamo zaradi obremenitev so povezani naslednji delovni stresorji: stopnja sprememb delovnega okolja, sodelovanje v dejavnostih, stres pri komuniciranju in mentalno koncentracijo, ki se zahteva pri delu. Konflikt, zaradi obremenitev se negativno povezuje z izzivom naloge, raznolikostjo in pomembnostjo naloge, vendar je pozitivno povezan s stopnjo avtonomije (zadovoljstvo z izzidi in organizacijo dela) pri izvajanju dela. Podpora s strani zakonca zni\xc5\xbea stopnjo do\xc5\xbeivljanja konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem. V primeru, da ima mo\xc5\xbe profeministi\xc4\x8den odnos in se vede podporno lahko nekoliko zni\xc5\xbea \xc5\xbeenino do\xc5\xbeivljanje konflikta povezanega z obse\xc5\xbenim vklju\xc4\x8devanjem v delovno okolje. Greenhaus in Beutell (1982) sta ugotovila, da \xc5\xbeenske, katerih poklicne usmeritve se razlikujejo od tistih, ki jih imajo njihovi mo\xc5\xbeje, do\xc5\xbeivljajo velik konflikt med dru\xc5\xbeinskimi in poklicnimi vlogami. K dru\xc5\xbeinski napetosti lahko prispeva tudi neenako mnenje mo\xc5\xbea in \xc5\xbeene glede dru\xc5\xbeinskih vlog in neenakosti mo\xc5\xbea in \xc5\xbeene v odnosu do \xc5\xbeenine zaposlitve. Predpostavljajo namre\xc4\x8d, da neenakost mnenj zakoncev glede osnovnih prepri\xc4\x8danj lahko oslabi podporni sistem in povzro\xc4\x8da stres.  _NEWLINE_Konflikt, zaradi pomanjkanja \xc4\x8dasa in konflikt, zaradi obremenitev imata veliko podobnosti znotraj povezave z delom, saj do obeh lahko pride zaradi dolgega delovnega \xc4\x8dasa, nefleksibilnih urnikov, nadur, ipd._NEWLINE_Konflikt, zaradi dolo\xc4\x8denih vedenj se pojavi, ker dolo\xc4\x8deni vzorci vedenja, ki jih zahteva opravljanje vloge niso skladne z vedenjem, ki se zahteva v drugi. Npr. vloga mo\xc5\xa1kega na delovnem mestu zahteva samozavest, \xc4\x8dustveno stabilnost, agresivnost in objektivnost, medtem ko \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine na drugi strani od njega zahtevajo, da je topel, skrben, \xc4\x8dustven v odnosih z njimi. V kolikor posameznik ni zmo\xc5\xbeen prilagajati vedenja pri\xc4\x8dakovanjem, ki jih zahteva posamezna vloga, bo med temi vlogami do\xc5\xbeivljal konflikt.  Vedenjski slogi, ki jih mo\xc5\xa1ki izkazuje na delu (brezosebnost, logika, mo\xc4\x8d, avtoriteta) so lahko nezdru\xc5\xbeljivi z vedenjem, ki ga otroci \xc5\xbeelijo od njih v dru\xc5\xbeinskem okolju, zaradi \xc4\x8desar so mnogi mladi zaposleni ujeti med dvema nezdru\xc5\xbeljivima sistemoma vedenja oziroma sistemoma vrednot - po eni strani morajo izkazovati \xc4\x8dustveno omejenost, ki naj bi se na delovnem mestu krepila in po drugi pa odprtost, ki jo od njih pri\xc4\x8dakujejo dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani.\n_START_SECTION_\nRazlike v do\xc5\xbeivljanju konflikta glede na starost\n_START_PARAGRAPH_\nTekom \xc5\xbeivljenja se spreminjajo tako izku\xc5\xa1nje ter ranljivost dru\xc5\xbeinskih in poklicnih vlog za do\xc5\xbeivljanje konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem kot tudi posameznikove prioritete v povezavi z delom in dru\xc5\xbeino. Karierni razvoj posameznika se pojavlja so\xc4\x8dasno z rastjo dru\xc5\xbeine (zakonski stan, rojstvo otrok, ipd.). Podatki iz leta 2002 (Nacionalna \xc5\xa1tudija o spremembah delovne sile) ka\xc5\xbeejo, da je usklajevanje delovnega, zasebnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja enostavno oziroma zelo enostavno za 69% delavcev, starih 60 let in ve\xc4\x8d, medtem ko je dele\xc5\xbe pri mlaj\xc5\xa1ih delavcih 41%. Starej\xc5\xa1i delavci tudi manj pogosto poro\xc4\x8dajo o negativnih vplivih dela na dru\xc5\xbeino in dru\xc5\xbeine na delo. Posamezniki, ki so starej\xc5\xa1i od 55 let in nimajo ve\xc4\x8d doma otrok (obdobje praznega gnezda) poro\xc4\x8dajo o najni\xc5\xbeji stopnji do\xc5\xbeivljanja konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem. Konflikt med delom in dru\xc5\xbeino v razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeinskih obdobjih je bolj spremenljiv pri \xc5\xbeenskah kot pri mo\xc5\xa1kih. Pri mo\xc5\xa1kih se skozi dru\xc5\xbeinska obdobja ne poka\xc5\xbee nobenih razlik v stopnji do\xc5\xbeivljanja konflikta, z izjemo dejstva da mo\xc5\xa1ki v obdobju praznega gnezda do\xc5\xbeivljajo pomembno ni\xc5\xbejo stopnjo konflikta dela z dru\xc5\xbeino kot v drugih dru\xc5\xbeinskih obdobjih. Pri \xc5\xbeenskah se najve\xc4\x8dja stopnja do\xc5\xbeivljanja konflikta med delom in dru\xc5\xbeino poka\xc5\xbee, ko je najmlaj\xc5\xa1i otrok v dru\xc5\xbeini star od 3 do 12 let. Najve\xc4\x8dja stopnja do\xc5\xbeivljanja konflikta med dru\xc5\xbeinskim in zasebnim \xc5\xbeivljenjem se pojavlja v \xc4\x8dasu, ko je najmlaj\xc5\xa1i otrok v dru\xc5\xbeini star pet let ali manj, vendar le za konflikt dru\xc5\xbeine z delom. V obdobju praznega gnezda, torej ko otroci oddidejo od doma, pa naj bi star\xc5\xa1a do\xc5\xbeivljala najni\xc5\xbejo stopnjo konflikta. _NEWLINE_Do\xc5\xbeivljanje konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem glede na starost uprizorimo z narobe obrnjeno U-krivuljo. Najmanj konflikta tako do\xc5\xbeivljajo najmlaj\xc5\xa1i in najstarej\xc5\xa1i delavci. To krivuljo pa moramo obravnavati z dolo\xc4\x8denimi zadr\xc5\xbeki, saj avtorji niso upo\xc5\xa1tevali spremenljivk, ki lahko medsebojno vplivajo ali se sooblikujejo s starostjo. Upo\xc5\xa1tevati je potrebno tudi zna\xc4\x8dilnosti dru\xc5\xbeine in spol posameznika.\n_START_SECTION_\nRazlike v do\xc5\xbeivljanju konflikta glede na spol\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske naj bi na splo\xc5\xa1no do\xc5\xbeivljale ve\xc4\x8d konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem, \xc4\x8deprav so te povezave zelo majhne. Mo\xc5\xa1ki pa naj bi poro\xc4\x8dali o do\xc5\xbeivljanju vi\xc5\xa1je stopnje konflikta dela z dru\xc5\xbeino, zaradi pomanjkanja \xc4\x8dasa, \xc4\x8deprav so tudi te povezave zelo majhne. O ve\xc4\x8djem do\xc5\xbeivljanju konflikta med delom in dru\xc5\xbeino poro\xc4\x8dajo matere kot o\xc4\x8detje in \xc5\xbeenske v dru\xc5\xbeinah z dvojnim zaslu\xc5\xbekom. Mo\xc5\xa1ki v dru\xc5\xbeinah z dvojnim zaslu\xc5\xbekom in \xc5\xbeenske, ki so v istem poklicu kot njihovi soprogi, pa poro\xc4\x8dajo o vi\xc5\xa1ji stopnji do\xc5\xbeivljanja konflikta dela z dru\xc5\xbeino. Upo\xc5\xa1tevati moramo dejstvo, da ko so razlike med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami vlogami minimalne, so izku\xc5\xa1nje \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih v dru\xc5\xbeinskem in poklicnem okolju podobne, kar vodi do manj\xc5\xa1ih razlik v do\xc5\xbeivljanju konflikta med spoloma.  _NEWLINE_Starej\xc5\xa1e \xc5\xbeenske poro\xc4\x8dajo o manj te\xc5\xbeavah pri usklajevanju dela z dru\xc5\xbeino od mlaj\xc5\xa1ih \xc5\xbeensk. Natan\xc4\x8dneje, 34% \xc5\xbeensk med 35 in 50 letom so poro\xc4\x8dale, da je usklajevanje dela in dru\xc5\xbeine te\xc5\xbeko ali zelo te\xc5\xbeko v primerjavi z 19% \xc5\xbeensk, ki so starej\xc5\xa1e od 50 let. Mlaj\xc5\xa1e \xc5\xbeenske prav tako do\xc5\xbeivljajo vi\xc5\xa1jo stopnjo konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem od starej\xc5\xa1ih. _NEWLINE_V dru\xc5\xbeinah, katerih najmlaj\xc5\xa1i otrok je v najstni\xc5\xa1kih letih, so mo\xc5\xa1ki poro\xc4\x8dali o ve\xc4\x8djem do\xc5\xbeivljanju konflikta dela z dru\xc5\xbeino kot \xc5\xbeenske. Zadol\xc5\xbeitve na delu in zaznana preobremenjenost dela sta povezana z manj pozitivnimi odnosi med o\xc4\x8detom in najstnikom, kar lahko doprinese k stresu, ki ga prinesejo razvojne spremembe. Delo lahko mo\xc5\xa1kim postane tudi bolj \xc4\x8dasovna ovira, ko prevzemajo dru\xc5\xbeinske obveznosti, ki vklju\xc4\x8dujejo najstnike (treniranje \xc5\xa1portnih ekip, u\xc4\x8denje vo\xc5\xbenje, vo\xc5\xbenja otrok na dru\xc5\xbeenje s prijatelji, ...). Mame naj bi imele ve\xc4\x8d znanja in vpogleda v spremljanje odnosov z najstniki kot o\xc4\x8detje. \xc5\xbdenske so v nasprotju z mo\xc5\xa1kimi poro\xc4\x8dale o do\xc5\xbeivljanju vi\xc5\xa1je stopnje konflikta dru\xc5\xbeine z delom, ko je bil najmlaj\xc5\xa1i otrok star med 2 in 12 let in v obdobju praznega gnezda. Kot mo\xc5\xbeno razlago navajajo dejstvo, da imajo mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske razli\xc4\x8dne odgovornosti na tako na delu kot v dru\xc5\xbeini. Mo\xc5\xa1ki naj bi navajali daj\xc5\xa1i delovnik kot \xc5\xbeenske, medtem ko so \xc5\xbeenske poro\xc4\x8dale o ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu gospodinskih opravil od mo\xc5\xa1kih.\n_START_SECTION_\nKonflikt in kvaliteta \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d avtorjev je kvaliteto \xc5\xbeivljenja ponazorilo z modelom, ko so jo povezali s konfliktom med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem, kvaliteto poklicnega in kvaliteto zasebnega \xc5\xbeivljenja ter splo\xc5\xa1nim zadovoljstvom. _NEWLINE_Kvaliteta poklicnega \xc5\xbeivljenja je opredeljena kot celovit konstrukt, ki vklju\xc4\x8duje posameznikovo dobro po\xc4\x8dutje na delovnem mestu in obseg, do katerega so delovne izku\xc5\xa1nje nagrajujo\xc4\x8de, izpolnjujo\xc4\x8de, za posameznika niso stresne in ne nosijo negativnih osebnih posledic. Konflikt med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem ter zadovoljstvo pri delu/kvaliteta poklicnega \xc5\xbeivljenja so v negativni povezavi, torej ve\xc4\x8dji kot je konflikt, manj\xc5\xa1e je zadovoljstvo pri delu. _NEWLINE_Kvaliteta zasebnega \xc5\xbeivljenja (dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja) je konstrukt, ki ocenjuje posameznikovo dobro po\xc4\x8dutje, ki ni povezano z delom in obseg, do katerega so njegove vloge star\xc5\xa1a, zakonca ali druge vloge, ki niso povezane z delom nagrajujo\xc4\x8de, izpopolnjujo\xc4\x8de, za posameznika niso stresne in ne prina\xc5\xa1ajo negativnih posledic. _NEWLINE_Konflikt med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem se mo\xc4\x8dno negativno povezuje s kvaliteto zasebnega in poklicnega \xc5\xbeivljenja ter kvaliteto \xc5\xbeivljenja, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a negativna povezava pa se pojavi s kvaliteto \xc5\xbeivljenja. Ne glede na izvor konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem pritisk, zaradi neskladnosti vlog, bolj zni\xc5\xbeuje dobro po\xc4\x8dutje v delovnem okolju kot v zasebnem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nKonflikt in socialna podpora\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna podpora so psiholo\xc5\xa1ki ali materialni viri, ki jih zagotavljamo s socialnimi odnosi in zmanj\xc5\xa1ujejo obremenitve. Socialna podpora zmanj\xc5\xa1uje obremenitve in izbolj\xc5\xa1uje zdravje, kakovost in koli\xc4\x8dino spanja, dobro po\xc4\x8dutje posameznikov in zadovoljstvo z delom ter z dru\xc5\xbeino. Dokazano je, da neformalna socialna podpora doma ali na delovnem mestu negativno vpliva na konflikt med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem.  _NEWLINE_Posamezniki, ki zaznavajo visoko raven socialne podpore, manj verjetno zaznavajo in do\xc5\xbeivljajo konflikt med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem v primerjavi s tistimi, ki zaznavajo ni\xc5\xbejo stopnjo socialne podpore.  Omenimo lahko tudi, da je podpora zakonca in nadzornika pri delu pozitivno povezana s kvaliteto \xc5\xbeivljenja, saj kot mehanizem spoprijemanja ubla\xc5\xbei vpliv konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem na kvaliteto \xc5\xbeivljenja. Socialna podpora na delovnem mestu igra veliko vlogo pri posameznikovem spoprijemanju s konfliktom med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem. Konflikt dela z dru\xc5\xbeino je bolj povezan s socialno podporo v poklicnem okolju kot konflikt dru\xc5\xbeine z delom, medtem ko se s konfliktom dela z dru\xc5\xbeino povezujeta tako socialna podpora doma kot na delovnem mestu. Na splo\xc5\xa1no je socialna podpora koristna v okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, v katerih je potrebna ali jo ljudje dojemajo kot koristno.   V kolektivisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebah se concept socialne podpore obravnava kot breme za dru\xc5\xbebene odnose in harmonijo, kar posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1uje njeno zaznano uporabnost.   Skladno s tem, je bila socialna podpora na delovnem mestu manj povezana s konfliktom dela z dru\xc5\xbeino v dr\xc5\xbeavah z vi\xc5\xa1jim kolektivizmom kot v dr\xc5\xbeavah z ni\xc5\xbejim kolektivizmom. Visoko asertivne dr\xc5\xbeave so imele ve\xc4\x8dje in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e povezave med socialno podporo in konfliktom med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem.\n_START_SECTION_\nKonflikt in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nIzkazalo se je, da obveznosti na delovnem mestu posegajo v dru\xc5\xbeinsko okolje (konflikt dela z dru\xc5\xbeino), kar pri zakoncih ali partnerjih izzove negativne reakcije, hkrati pa s tem vpliva tudi na delovno okolje, natan\xc4\x8dneje na delovne rezultate ali kariero posameznika. Visoka stopnja do\xc5\xbeivljanja konflikta dela z dru\xc5\xbeino ustvarja stresne situacije, ki vodijo do odtakanja virov \xe2\x80\x93 ker imajo zaposleni manj motivacijskih virov za opravljanje svojih delovnih in poklicnih vlog, trpijo njihovi odnosi in vedenja do le teh. Konflikt dela z dru\xc5\xbeino s\xc4\x8dasoma iz\xc4\x8drpa sredstva zaposlenih, kar povzro\xc4\x8da stres na delovnem mestu, \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanost in izgorelost (posledi\xc4\x8dno ve\xc4\x8dji \xc5\xbeivljenjski distres in slab\xc5\xa1e fizi\xc4\x8dno zdravje). _NEWLINE_\xc4\x8custvena iz\xc4\x8drpanost je pomemben vedenjski znak, ki razlaga odnos med konfliktom dela z dru\xc5\xbeino in oceno nadrejenega o delov\xc4\x8devem sodelovanju na delu. Ko posamezniki do\xc5\xbeivljajo konflikt med delom in dru\xc5\xbeino, poro\xc4\x8dajo o \xc4\x8dustveni iz\xc4\x8drpanosti, kar privede do ni\xc5\xbeje sposobnosti kognitivnega funkcioniranja na delovnem mestu. Supervizorji morda nemorejo v celoti prepoznati konflikta med delom in dru\xc5\xbeino pri svojih zaposlenih kot se ka\xc5\xbee pri njih doma, lahko pa zaznajo posameznikovo stopnjo anga\xc5\xbeiranosti za delo. Konflikt med delom in dru\xc5\xbeino je preko \xc4\x8dustvene iz\xc4\x8drpanosti in oceno nadrejenega o delav\xc4\x8devem sodelovanju negativno povezan z delovnim uspehom (napredovanjem, ocenami u\xc4\x8dinkovitosti in pla\xc4\x8do).\n_START_SECTION_\nDo\xc5\xbeivljanje konflikta pri posameznikih iz skupnosti LGB\n_START_PARAGRAPH_\nDelovno in dru\xc5\xbeinsko okolje vpliva na dru\xc5\xbeine LGB (istospolni par, z ali brez otrok) druga\xc4\x8de kot na dvospolne, saj delavci iz LGB skupnosti ob\xc4\x8dutijo dodatne napore in tako ob\xc4\x8dutijo svojevrsten konflikt med dru\xc5\xbeinskim in delovnim \xc5\xbeivljenjem, ki pri njih pu\xc5\xa1\xc4\x8da edinstvene posledice. Na samo do\xc5\xbeivljanje konflikta med dru\xc5\xbeinskim in poklicnim \xc5\xbeivljenjem pri \xc4\x8dlanih dru\xc5\xbeine LGB lahko vpliva izklju\xc4\x8ditev istospolnih dru\xc5\xbein iz tradicionalne definicije dru\xc5\xbeine, s \xc4\x8dimer ustvarimo dru\xc5\xbeinsko stigmatizacijo. Dru\xc5\xbeinska stigmatizacija lahko privede do dodatnih izzivov za delavce iz LGB skupnosti, veliko bolj kot samo vedenje, da je pripadnik LGB skupnosti. Tudi delavci, ki svoje homoseksualnosti ne skrivajo, se o tem na delovnem mestu te\xc5\xbeko pogovarjajo in to izkazujejo (npr. s sodelavci se o istospolni zvezi te\xc5\xbeko pogovarjajo, partnerja neradi pripeljejo na delovne dogodke, ipd.), saj lahko pogovori o istospolnem razmerju pove\xc4\x8da dru\xc5\xbeinsko stigmatizacijo in s tem potencialno zve\xc4\x8da njihovo izklju\xc4\x8denost in sovra\xc5\xbenost proti njim. Delavci iz LGB dru\xc5\xbein se ne soo\xc4\x8dajo le s svojimi konflikti, temve\xc4\x8d tudi s stigmatiziranimi konflikti njihovih partnerjev in otrok. Na primer, \xc4\x8de eden izmed partnerjev skriva svojo istospolnost, drugi pa vztraja, da jih obiskuje na delovnem mestu, lahko to vpliva na odnose v dru\xc5\xbeini in na delovnem mestu.  _NEWLINE_Posamezniki, ki \xc5\xbeivijo v LGB dru\xc5\xbeini, zaradi pomanjkanja priznanja istospolnih dru\xc5\xbein v skupnostih, v katerih \xc5\xbeivijo in organizacijah, v katerih delajo, pogosto do\xc5\xbeivljajo dodatne neenakosti oziroma ne morejo dostopati do ugodnosti pri delu (otro\xc5\xa1ke in/ali partnerske ugodnosti). Ko so delavci iz LGB skupnosti na delovnem mestu stigmatizirani, do\xc5\xbeivljajo vi\xc5\xa1jo stopnjo stresa, diskriminacije in nadlegovanja od svojih heteroseksualnih sodelavcev. Dodatni stresorji pove\xc4\x8dujejo ranljivost posameznikov ne negativne rezultate du\xc5\xa1evnega zdravja in neposredno vplivajo na dru\xc5\xbeinsko in delovno okolje zaposlenih, \xc5\xa1e posebej tistih, kateri menijo da je njihova dru\xc5\xbeina stigmatizirana. Zaradi tega \xc4\x8dutijo pritisk po lo\xc4\x8devanju svojega delovnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja ali celo zanikajo obstoj istospolnega partnerja in si izmislijo heteroseksualno dru\xc5\xbeino, kar pa privede do ve\xc4\x8djega do\xc5\xbeivljanja konflikta med delovnim in dru\xc5\xbeinskim \xc5\xbeivljenjem. Posamezniki iz LGB skupnosti, ki so ob\xc4\x8dutili dru\xc5\xbeinsko stigmatizacijo na delovnem mestu, so do\xc5\xbeivljali vse tri oblike konflikta med dru\xc5\xbeinskim in delovnim \xc5\xbeivljenjem in se vedli tako, da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili sebe in svojo dru\xc5\xbeino pred posledicami povezovanja dela in dru\xc5\xbeine (odrekli so se ugodnostim dru\xc5\xbeinskih dodatkov, prikrivali podatke  o svoji zvezi, prepre\xc4\x8devali partnerju, da jih obi\xc5\xa1\xc4\x8de na delovnem mestu, niso izobe\xc5\xa1ali dru\xc5\xbeinskih fotografij v pisarni, ipd.).'