b'\n_START_ARTICLE_\nPapos Aleksandrijski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPapos je bil morda Sporosov u\xc4\x8denec ali pa sta bila u\xc4\x8denca isto\xc4\x8dasno._NEWLINE_Kakor Zosim je bil Papos predvsem enciklopedist in verjetno u\xc4\x8ditelj. Okoli leta 340 je podal celoten prikaz matematike starih Grkov v delu v vsaj osmih knjigah z naslovom Zbirka (Matemati\xc4\x8dna zbirka) (Synagoge (Mathematikai synagogai)). Skoraj vsi deli razen prvega so se ohranili. Delo je obravnavalo razna matemati\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja iz geometrije, razvedrilne matematike, konstrukcijo kocke z dvakrat ve\xc4\x8djo prostornino od dane kocke, obravnavo mnogokotnikov in poliedrov._NEWLINE_Postavil je izrek o dvorazmerju (Paposov harmoni\xc4\x8dni izrek), ki je v 19. stoletju postal temeljni izrek projektivne geometrije. Sam je prispeval manj kot drugi, vendar je njegova Zbirka prvovrstna, saj vsebuje skoraj vse, kar vemo o gr\xc5\xa1kih matematikih._NEWLINE_Znan je Papos-Pascalov izrek iz geometrije: \xc4\x8de le\xc5\xbeijo ogli\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1estkotnika izmenoma na dvojici sekajo\xc4\x8dih se premic (na dveh \xc5\xbearkih), tedaj so tri prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da nasprotnih stranic kolinearna. V splo\xc5\xa1nem pa velja tudi podoben splo\xc5\xa1ni Pascalov izrek, kadar \xc5\xa1estkotnik v\xc4\x8drtamo v sto\xc5\xbenico in \xc5\xa1e posebej v kro\xc5\xbenico (glej Blaise Pascal). Oba izreka sta dualna Brianchonovemu izreku (glej Charles Julien Brianchon)._NEWLINE_S svojimi razlagami Ptolemejevega astronomskega sistema je Papos pripomogel, da je ostal znan nadaljnje tiso\xc4\x8dletje in pol. Veliko je pisal o Apolonijevemu delu.'