b'\n_START_ARTICLE_\nMihail Vasiljevi\xc4\x8d Lomonosov\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\n7. decembra 1730 je v hudi zimi od\xc5\xa1el iz rodne vasi v Moskvo. Sprejet je bil na Slovansko - gr\xc5\xa1ko-latinsko akademijo. Med petletnim \xc5\xa1olanjem je pridobil veliko znanja, tako, da je bil leta 1735 izbran za \xc5\xa1tipendista leta na leta 1724 ustanovljeni ruski Akademiji znanosti v St. Petersburgu. Akademija je Mihaila \xc5\xa1e z dvem \xc5\xa1tudentoma poslala na \xc5\xa1olanje v Nem\xc4\x8dijo. \xc5\xa0tudiral naj bi metalurgijo, vendar je \xc5\xa1tudij kmalu opustil in \xc5\xbeivel na skrivaj. 6. junija 1740 se je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derjo cerkvenega stare\xc5\xa1ine Elizabeto Zilch. \xc5\xbdelel se je vrniti nazaj v Rusijo, vendar je bilo to tvegano, kajti ni imel dovoljenja Akademije. Vpisal se je med nem\xc5\xa1ke vojake, vendar je prav kmalu zbe\xc5\xbeal._NEWLINE_8 junija 1744, potem, ko je dobil dovoljenje, da se sme vrniti v Rusijo, se je tja tudi vrnil. \xc5\xbdeno je pustil v Marburgu, in ji rekel, da ji bo sporo\xc4\x8dil, kdaj naj pride za njim. \xc4\x8cez tri leta se je \xc5\xbeena sama odpravila v Rusijo, medtem ko je isti \xc4\x8das Mihail napisal pismo, naj pride. Med tem je imel Lomonosov te\xc5\xbeave na ruski Akademiji, ker se je rad tepel in med sejami se je grdo obna\xc5\xa1al, zato je bil ve\xc4\x8d kot pol leta zaprt na svojem domu. Nato se je javno opravi\xc4\x8dil. Lomonosov je bil namre\xc4\x8d kot pravi ruski medved in zlahka je premagal tudi po tri silake naenkrat.\n_START_SECTION_\nSlu\xc5\xbebovanje na Akademiji in njegova raziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\n25.7.1744 je postal redni akademik in profesor na univerzi, ki je bila v sklopu Akademije. Leta 1748 so zanj sezidali velik kemijski laboratorij.\xc2\xa0\xc2\xbbKemik brez laboratorija je kot zvezdogled brez zvezdarne\xc2\xab, je neko\xc4\x8d dejal. V svojem novem laboratoriju je imel tri prostore: najve\xc4\x8dji je bil namenjen eksperimentiranju in v njem so bile tudi visoko zmogljive pe\xc4\x8di, ki jih je kasneje uporabil za taljenje stekla za mozaike. V manj\xc5\xa1ih dveh pa je bil en prostor predavalnica, drugi pa skladi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ve\xc4\x8dino znanstvenih del je napisal v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in skoraj vsa so oble\xc5\xbeala med rokopisi v arhivih Akademije._NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji je \xc5\xa1tudiral metalurgijo in rudarstvo, v Rusiji se je najprej ukvarjal s fiziko, druga znanost je bila kemiija do leta 1757, od leta 1757 do smrti pa je delil svoje zanimanje med navtiko, geografijo, topografijo, mineralogijo in drugimi. V zadnjem obdobju njegovega \xc5\xbeivljenja je veljala glavna skrb steklenim mozaikom, tehnologiji in umetnosti.\n_START_SECTION_\nRaziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\nZanimivo je to, kako si je ta ruski medvedek razlagal nekatere fizikalne in kemijske pojave. \xc5\xa0ele \xc4\x8dez ve\xc4\x8d desetletij so znansveniki znali potrditi njegove hipoteze. Po Lomonosovu je vsako fizikalno telo sestavljeno iz skupka snovnih delcev, ki so fizikalno nedeljivi in ki se lahko med seboj spajajo. Vsak ta delec ima \xc5\xbee lastnosti telesa, ki ga sestavlja. Telesa imajo \xc5\xbee lastnosti, ki jim jih dolo\xc4\x8dijo ti delci. Tako barvo, okus; tudi lastnosti, kot so toplota, mraz, te\xc5\xbea, so posledica skupnega delovanja teh delcev._NEWLINE_Kemi\xc4\x8dno raznolikost delcev povzro\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dni kemijski delci. To so snovi, ki jih tudi kemi\xc4\x8dno ne moremo ve\xc4\x8d deliti. Snovi so sestavljene iz delcev-skupkov... Razli\xc4\x8dne sestave delcev dajo razli\xc4\x8dne snovi. Kemik mora obvladati fiziko, ker izhaja vse njegovo delo iz fizike (materialnih delcev). Razlikujemo dve vrsti delcev, manj\xc5\xa1e (elemente) in ve\xc4\x8dje (ki so zlo\xc5\xbeeni iz ve\xc4\x8d elementov ali korpuskul)._NEWLINE_Te ugotovitve so tako moderne, a jih ni nikoli objavil. Javno jih je povedal le svojim u\xc4\x8dencem na Akademiji._NEWLINE_Leta 1744 je predaval o izvoru toplote in mraza. Tudi tu je razvil nekaj \xc4\x8disto novega. Vzrok za toploto je gibanje, toda gibanje delcev v samem telesu, ne pa gibanje, povzro\xc4\x8deno od zunaj. Ti delci se lahko gibljejo na tri na\xc4\x8dine: postopno, kadar zamenjajo mesta eden nasproti drugemu, nih\xc4\x8de, \xc4\x8de gibajo sem in tja in \xc4\x8de se vrte okoli svoje osi. Trdna telese imajo samo tretjo mo\xc5\xbenost, po kateri se njih delci gibljejo. Pri vrtenju okrog svoje osi lahko predajo toploto drugim snovem z dotikom. \xc4\x8ce taka telesa talimo, je to vrtenje vse hitrej\xc5\xa1e in med delci se razdalja pove\xc4\x8da. Tako si lahko predstavljamo, da je gibanje (vrtenje) pri vi\xc5\xa1ji temperaturi hitrej\xc5\xa1e, pri ni\xc5\xbeji pa postopoma pojema, in zelo velik mraz bi povzro\xc4\x8dil, da bi vse obmirovalo._NEWLINE_Ukvarjal se je tudi s kalcinacijo in je mislil vsa svoja opazovanja izdati v razpravi, a ni nikoli pri\xc5\xa1el do tega. Razlikuje gorljivo snov, tisto, ki povzro\xc4\x8di, da se v\xc5\xbege smodnik, in tisto, o kateri so takrat razpravljali filozofi, flogiston. Toda zdelo se mu je, da je dejstvo, ki ga je dajala takratna znanost, napa\xc4\x8dno. Ponovil je poskus, ki ga je leta 1673 opravil Robert Boyle. V retorto je dal kovino in jo hermeti\xc4\x8dno zaprl ter segreval. Ko se je svinec spremenil v svin\xc4\x8dev oksid, je retorto odprl, takrat je sli\xc5\xa1al rahel pi\xc5\xa1. Nato je retorto stehtal in mase je bilo ve\xc4\x8d, kot pred poskusom, ker je namre\xc4\x8d posodo odprl, preden jo je po kon\xc4\x8danem poskusu stehtal. To mu je bil dokaz, da ognjena snov, torej flogiston, lahko prehaja skozi steklo posode in se spaja s kovino._NEWLINE_A leta 1756 je Lomonosov poskus ponovil:\xc2\xa0\xc2\xbbDelal sem poskus v steklenih, dobro zaprtih posodah, da bi raziskal, \xc4\x8de se te\xc5\xbea kovin res pove\xc4\x8da od samega \xc5\xbeara. Pri tem poskusu sem dognal, da je mnenje slavnega Boyla napa\xc4\x8dno, ker ostane brez vstopanja zunanjega zraka v posodo te\xc5\xbea se\xc5\xbegane kovine enaka.\xc2\xab_NEWLINE_Leta 1773 je poskus ponovil Lavoisier. O\xc4\x8ditali so mu, da si je prisvojil dognanja Lomonosovega in da opazovanja niso njegova. To pa ne dr\xc5\xbei, kajti Lomonosov svojih raziskanj ni nikoli objavil, pa \xc5\xa1e poskus je bil opravljen \xc5\xbee dolgo pred tem, ko se je Lavoisier za\xc4\x8del zanimati za kemijo.\n_START_SECTION_\nMisli Lomonosova o kemiji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbZa vse spremembe, ki nastajajov naravi, velja: kjer se nekaj odvzame od kakega telesa, toliko se da drugemu. Se pravi, \xc4\x8de se snov nekje zmanj\xc5\xa1a, se na drugem mestu pove\xc4\x8da, koliko dlje ostane nekdo buden, toliko bolj se mu zmanj\xc5\xa1uje spanje. Ta ob\xc4\x8di zakon narave velja tudi za zakone gibanja: telo, ki s svojim gibanjem spravi v gibanje drugo telo, izgubi toliko svoje energije, kolikor je da drugemu, ki ga premakne.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbIz razprave Razmi\xc5\xa1ljanje o teko\xc4\x8dem in trdnem stanju teles.\xc2\xab)\n_START_SECTION_\nLomonosov in umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nHkrati kot z naravnimi znanostmi in v enaki meri se je ukvarjal tudi s pesni\xc5\xa1tvom, govorni\xc5\xa1tvom, rusko slovnico, zgodovino in zemljepisom. S pesni\xc5\xa1tvom se je za\xc5\xbeel ukvarjati zato, ker so v Akademiji potrebovali prilo\xc5\xbenostne hvalnice na premilostljivo cesarico Elizabeto Petrovno. Ker so jih takrat pisali tujci, Nemci, so bile napisane v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Lomonosov je znal nem\xc5\xa1ko in jih je za rusko rabo najprej prevajal iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Tako je, na primer, prevedel Voltairovo hvalnico Frideriku II. Pruskem. Ker pa je v akademiji \xc5\xbee sam pesnil, se je kmalu spravil na sestavljanje lastnih pesnitev. Ob peti obletnici vladanja Elizabete je \xc5\xbee naredil samostojno pesem, zanjo je dobil 2000 rubljev nagrade, kar je bila takrat triletna pla\xc4\x8da profesorja na Akademiji. Vsega skupaj je napisal 273 razli\xc4\x8dnih pesmi, veliko \xc5\xa1tevilo je bilo hvalnic ob dvorskih jubilejih. Rekel je:\xc2\xa0\xc2\xbbPesni\xc5\xa1tvo je moja tola\xc5\xbeba, fizika je moja vaja.\xc2\xab_NEWLINE_25. novembra 1749 je imel v Akademiji javni govor-predaval ni niti o fiziki niti o kemiji, pa\xc4\x8d pa je prebral svojo odo Petru Velikemu. Uspeh je bil dokaj velik. Po nalogu Akademije je napisal tudi dve drami: leta 1758 tragedijo\xc2\xa0\xc2\xbbTamira in Selim\xc2\xab, nato pa \xc5\xa1e tragedijo\xc2\xa0\xc2\xbbDolofant\xc2\xab. To so bile prve drame v ruskem jeziku.\n_START_SECTION_\nOd kemika do pesnika\n_START_PARAGRAPH_\nV pismu je svoje \xc5\xbeivljenje na dveh bregovih predstavil takole:\xc2\xa0\xc2\xbbKar se ti\xc4\x8de mojih opazovanj iz fizike in kemije, da bi jih popolnoma opustil, ni nobene potrebe, niti to ni mogo\xc4\x8de. Vsak \xc4\x8dlovek potrebuje pri svojem delu oddih. Ko opravi nujno in potrebno delo, si z gosti ali doma\xc4\x8dimi kraj\xc5\xa1a \xc4\x8das ob kartah, \xc5\xa1ahu ali drugih zabavah ali celo s tobakovim dimom, \xc4\x8demur sem se \xc5\xbee odpovedal, ker v vsem tem nisem na\xc5\xa1el drugega kot dolgo\xc4\x8dasje; in tako se zana\xc5\xa1am na to, da je tudi meni dovoljen od dela oddih, ki ga vlagam v raziskavo in pisanje ruske zgodovine, v izbolj\xc5\xa1avo ruske besede, in to po nekaj ur na dan, ki bi jih porabil pri biljardu. In kon\xc4\x8dno lahko prinesejo slavo, komaj manj\xc5\xa1o kakor prvo delo.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nMorjeplovstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1763 je predal admiralu Pavlu Petrovi\xc4\x8du delo:\xc2\xa0\xc2\xbbKratek opis raznih potovanj po Severnem ledenem morju in opis mo\xc5\xbenega prehoda prek Sibirskega oceana v Vzhodno Indijo\xc2\xab. Dve leti po njegovi smrti je res od\xc5\xa1la odprava v Severno morje. Admiral \xc4\x8ci\xc4\x8dagov je pri\xc5\xa1el do 80\xc2\xb0 severne \xc5\xa1irine, potem pa se je vrnil, ker ga je ustavil led. Toda Lomonosov je slutil pravilno, prehod je; severno od Sibirije je ledeno morje. Ta pot je \xc5\xa1e danes uporabna.\n_START_SECTION_\nSteklarska tovarna\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja je postal podjetnik in tovarnar. Naredil je tovarno za barvaste steklene izdelke in izdeloval je umetni\xc5\xa1ke slike, sestavljene iz barvastih steklenih kvadratkov - mozaike. V to dejavnost je usmeril veliko svojih sil in pa tudi financ, zaradi \xc4\x8desar je imel te\xc5\xbeave._NEWLINE_Navdih je dobil pri italijanskih mozaikih. Toda Lomonosov ni vzel naravnih kamenin, pa\xc4\x8d pa si je s kemijskih znanjem pripravil bogat izbor stekel v vseh odtenkih. Uspelo mu je narediti barvilo - prusko modrilo - po metodi, ki je bila cenej\xc5\xa1a kot pa uvo\xc5\xbeeno barvilo. V laboratoriju je tri leta pisal dnevnik, v katerega je zapisal preko 4000 poskusov za sintezo razli\xc4\x8dnih barv. O svojih poskusih pravi januarja 1750 takole:\xc2\xa0\xc2\xbbV pretekli tretjini leta sem po na\xc4\x8drtu delal na obarvanju razli\xc4\x8dnih stekel, tako za prou\xc4\x8devanje teorije barve, kot za razli\xc4\x8dne potrebe po emajliranju, pri \xc4\x8demer sem dobro uspel. V tej tretjini leta pa bom poskusil napraviti razli\xc4\x8dna stekla, tudi v oba namena.\xc2\xab_NEWLINE_Ko je uspel in dobil stekla poljubne barve, jih je zbrusil in polo\xc5\xbeil na narisano predlogo. Vezal in lepil jih je s posebnim cementom. Ko je sliko kon\xc4\x8dal, jo je \xc5\xa1e enkrat zbrusil._NEWLINE_Pri delu so mu pomagali \xc5\xa1tudenti kemije, eden izmed njih si je kasneje postavil svojo tovarno stekla. Dva sta po smrti Lomonosa \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa nadaljevala z delom._NEWLINE_Lomonosov je uspel do te mere, da je dobil od senata 14. decembra 1752 potrdilen odgovor na pro\xc5\xa1njo, da bi mu dodelili posestvo z gozdom in 200 mo\xc5\xa1kimi du\xc5\xa1ami (tla\xc4\x8dani), na katerem bi postavil tovarno barvnega stekla; vra\xc4\x8dal bi po 4000 rubljev trideset let, med tem \xc4\x8dasom pa ne bi smeli postaviti v Rusiji nobene tak\xc5\xa1ne tovarne. Senat mu ni odobril tla\xc4\x8danov, le te mu je kasneje dodelila carica, 211 tla\xc4\x8danov iz okoli\xc5\xa1kih vasi. Lomonosov ni imel recepture za barvanje stekla. Snovi za steklo je vedno sam izbiral in vodil pripravo v pe\xc4\x8deh. Njegova tovarna je izdelovala steklenice, vr\xc4\x8de, glavice za palice, posipalnice, skledice, \xc5\xa1ilca, pisemske obte\xc5\xbeilnike, zaponke, toba\xc4\x8dnice, vlite plo\xc5\xa1\xc4\x8de in raznobarvno stekleno posodo. Toda tovarna ni in ni \xc5\xa1la, izdelke so slabo prodajali, ni\xc4\x8d ni bilo dobi\xc4\x8dka, a opustiti je vendarle ni hotel. Mozaike so delali posebej. Naredili so jih enaindvajset, za katere je Lomonosov sam izdelal na\xc4\x8drte. Ko je dobil naro\xc4\x8dilo za dogodke iz \xc5\xbeivljenja carja Petra Velikega, si je denarno delno opomogel. Toda naredili so samo enega, mozaik bitke\xc2\xa0\xc2\xbbPoltavska bitka\xc2\xab\xc2\xa0(danes je slika v Katarininem dvorcu v Pu\xc5\xa1kinovem pri Leningradu), drugega,\xc2\xa0\xc2\xbbZavzetje Azova\xc2\xab, ni ve\xc4\x8d dokon\xc4\x8dal, ker je prej umrl, pa tudi sodelavci ga ni so dokon\xc4\x8dali. Ko je pri\xc5\xa1la na prestol Katarina, bi bili Lomonosova skoraj upokojili, ker je bil zaveznik prej\xc5\xa1nje carice in njenih privr\xc5\xbeencev. Toda Katarina je vendarle dopustila, da ostane na Akademiji, 7.6.1761 ga je celo obiskala na njegovem domu v kamniti hi\xc5\xa1i na bregu Mojke, ki si jo je zgradil leta 1757, ogledala si je mozai\xc4\x8dna dela ter jih pohvalila. Tovarno so zaprli \xc5\xa1ele leta 1768, ko sta tako sklenila Lomonosova h\xc4\x8di in njen mo\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nJesen \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nLomonosov je umrl po dolgi bolezni 4. aprila 1765. \xc5\xbde leta 1762 so se mu odprje rane na nogah, da je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa prebil negiben v postelji. V za\xc4\x8detku leta 1765 je \xc5\xa1e hodil na seje Akademije, da se je lahko tam kregal in prepiral. Konec marca pa je oble\xc5\xbeal. Po smrti je grof Orlov, svetovalec Katarine, zasegel vse Lomonosove zapiske, jih pregledal in zaplenil tiste, ki so imele kakr\xc5\xa1no zvezo z dr\xc5\xbeavnimi zadevami. Preostale pa so vrnili njegovim potomcem.\n_START_SECTION_\nO njegovem zna\xc4\x8daju\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbPovsod je bil enak: doma, kjer so vsi trepetali pred njim, na dvoru, kjer je vlekel pa\xc5\xbee na u\xc5\xa1esa, v Akademiji, kjer si, kot pravi A. L. Schlenzer, pred njim niti \xc4\x8divkniti ni so upali... Rojen v nizkem stanu, si je mislil, da se bo dvignil s predrznostjo in \xc4\x8de bo po doma\xc4\x8de govoril z ljudmi vi\xc5\xa1jega stanu, kot je bil on sam. No, zato pa se je znal sam braniti in se je okori\xc5\xa1\xc4\x8dal s pokroviteljstvom svojih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikov, kadar je \xc5\xa1lo za \xc4\x8dast ali za zmago lastnih najljub\xc5\xa1ih idej. Zdru\xc5\xbeeval je izredno mo\xc4\x8d volje z nenavadno veliko mo\xc4\x8djo razuma. Lomonosov je obvladal vse veje znanja. Tej du\xc5\xa1i, ki je bila polna strasti, je bila \xc5\xbeelja za znanostjo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a strast. Zgodovinar, govornik, mehanik, kemik, mineralog, umetnik in pesnik - vse to je bil in v vsem temeljit.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nLomonosov kot pomembna osebnost v zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nLomonosov je bil \xc4\x8dlovek, ki se je iz ni\xc4\x8d povzpel do slave. Leta 1755 je napisal\xc2\xa0\xc2\xbbRusko slovnico\xc2\xab, za katero je napisal:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce \xc4\x8desa ne moremo natan\xc4\x8dno povedati, temu ni kriv na\xc5\xa1 jezik, pa\xc4\x8d pa moje pomanjkljivo poznavanje jezika.\xc2\xab_NEWLINE_Aleksander Pu\xc5\xa1kin je o Mihailu Vasiljevi\xc4\x8du Lomonosovemu dejal tele misli:\xc2\xa0\xc2\xbbLomonosov je bil velik \xc4\x8dlovek. Med Petrom I. in Katarino II. je bil edini nositelj razsvetljenstva. Ustvaril je prvo univerzo, \xc5\xa1e bolje povedano, on je bil na\xc5\xa1a prva univerza.\xc2\xab_NEWLINE_Bi bila mar zanj primerna tale pesem:'