b'\n_START_ARTICLE_\nValentia\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ko ime Valentia Island ne izvira iz imena \xc5\xa1panskega mesta Valencia, temve\xc4\x8d iz naselja na otoku, imenovanega An Bhaile Inse ali Beal Inse (\'otok ustja\' ali \'otok v ustju zaliva\').\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nValentia je bila vzhodna kon\xc4\x8dna postaja prvega komercialnega \xc4\x8dezatlantskega telegrafskega kabla. Prvi poskus polo\xc5\xbeitve kabla prek Ballycarbery Stranda do kopnega vzhodno od otoka Valentia leta 1857  se je kon\xc4\x8dal z razo\xc4\x8daranjem. Po kasnej\xc5\xa1ih neuspehih v Knightstownu leta 1858 in zalivu Foilhommerum leta 1865 so obse\xc5\xbeen projekt kon\xc4\x8dno uresni\xc4\x8dili s komercialno izvedljivimi \xc4\x8dezatlantskimi telegrafskimi sporo\xc4\x8dil iz zaliva Foilhommerum do Heart\'s Contenta v Novi Fundlandiji leta 1866. \xc4\x8cezatlantski telegrafski kabli so delali z otoka Valentia sto let, nato pa je podjetje Western Union International leta 1966 ukinilo kabelske povezave._NEWLINE_Pri starej\xc5\xa1em \xc4\x8dezatlantskem telegrafu je imela ameri\xc5\xa1ka zemljepisna dol\xc5\xbeina napako 850 m glede na evropsko dol\xc5\xbeino. Zaradi pomembnosti natan\xc4\x8dnih zemljepisnih dol\xc5\xbein za varno plovbo je U.S. Coast Survey leta 1866 organizirala odpravo, ki je natan\xc4\x8dno povezala dol\xc5\xbeine v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike s Kraljevim observatorijem v Greenwichu. Benjamin Gould in njegov partner A. T. Mosman sta 2. oktobra 1866 dosegla Valentio. Poleg kabelske postaje Foilhommerum sta zgradila za\xc4\x8dasno opazovalno mesto za zemljepisno dol\xc5\xbeino, ki je podpirala njeno sinhronizirano opazovanje s kraja Heart\'s Content v Novi Fundlandiji. Po \xc5\xa1tevilnih de\xc5\xbeevnih in obla\xc4\x8dnih dneh so 24. oktobra 1866 med Foilhommerum in Heart\'s Contentom izmenjali prve \xc4\x8dezatlantske signale o dol\xc5\xbeini._NEWLINE_Leta 1993 je \xc5\xa1tudent geologije dodiplomskega \xc5\xa1tudija odkril fosilizirane tetrapodove sledi, odtise, ki so se ohranili v devonskih kamninah na severni obali otoka v kraju Dohilla (51\xc2\xb055\xe2\x80\xb251\xe2\x80\xb3N 10\xc2\xb020\xe2\x80\xb238\xe2\x80\xb3W). Pred pribli\xc5\xbeno 385 milijoni let je primitivni vreten\xc4\x8dar hodil blizu re\xc4\x8dne meje v subekvatorskem pore\xc4\x8dju, ki je zdaj jugozahodna Irska, in zapustil odtis v vla\xc5\xbenem pesku. Odtisi so se ohranili v mulju in pesku, ki so ga prekrivali, in se spremenili v skalo v geolo\xc5\xa1kem obdobju. Sledi na otoku Valentia so med najstarej\xc5\xa1imi znaki vreten\xc4\x8darjev na kopnem.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nVremenska postaja otoka Valentia stoji na 51 \xc2\xb0 56 \'23 "N, 10 \xc2\xb0 14\'40" Z in je 25 metrov nad srednjo gladino morja. To je ena od 22 obalnih vremenskih postaj, katerih poro\xc4\x8dila se oddajajo kot del BBC Shipping Forecast. Observatorij Valentia je del irske meteorolo\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe Met \xc3\x89ireann. Ustanovljen je bil avgusta 1868. Otok Valentia je v povpre\xc4\x8dju najbolj vla\xc5\xbena vremenska postaja na Irskem. Mese\xc4\x8dna povpre\xc4\x8dja oson\xc4\x8denosti in padavin temeljijo na podatkih za leto 2010, ki so blizu povpre\xc4\x8dja, razen julija, ko je bilo le 40\xc2\xa0% obi\xc4\x8dajnih ur sonca in 219\xc2\xa0% obi\xc4\x8dajnih padavin. Otok Valentia ima tudi postajo za oddajanje sporo\xc4\x8dil sistema Navtex. Kljub temu da je na isti \xc5\xa1irini kot St. Anthony na Novi Fundlandiji na nasprotni strani Atlantskega oceana, ima zaradi zmernega u\xc4\x8dinka prevladujo\xc4\x8dih zahodnih ali jugozahodnih vetrov in u\xc4\x8dinka segrevanja Zalivskega toka veliko bla\xc5\xbeje zime. Sneg in zmrzal sta redka, zato lahko na otoku rastejo \xc5\xa1tevilne subtropske vrste rastlin.'