b'\n_START_ARTICLE_\nDole na Zilji\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina le\xc5\xbei v Gornji Ziljski dolini  na meji z Italijo. Nad obmo\xc4\x8djem ob\xc4\x8dine je gora Rei\xc3\x9fkofel, ki je z 2371 m n.m.v. najvi\xc5\xa1ja gora   Ziljskih Alp.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine je bila prazgodovinska naselbina Gurina  iz hal\xc5\xa1tatskega obdobja. V bli\xc5\xbeini so bile odkrite jame za taljenje bakra, kar pri\xc4\x8da o cveto\xc4\x8di kulturi med leti 600-400 pr.n.\xc5\xa1. V keltski naselbini Gurina so kovali kovance in je staro vsaj 2900 let ter bilo domnevno prvo rimsko mesto na ozemlju dana\xc5\xa1nje Avstrije.  _NEWLINE_Ime Dole oziroma nem\xc5\xa1ko ime izhaja iz slovanskega jezika (\xe2\x80\x9eDoljah\xe2\x80\x9c, kar je pomen za \xe2\x80\x9etisti, ki \xc5\xbeivijo v dolini\xe2\x80\x9c), slovensko ime je lahko \xe2\x80\x9eDole\xe2\x80\x9c od dol: dolnja stran, v nare\xc4\x8dju \xe2\x80\x9eDoljani\xe2\x80\x9c, kar se je ponem\xc4\x8dilo v Dellach. Leta 1370 je bil kraj v listini omenjen kot Doelach. Izkopavanja na obmo\xc4\x8dju sedanje farne cerkve Sv. Danijela so odkrila ostanke prej\xc5\xa1njih \xc5\xa1tirih stavb iz korolin\xc5\xa1ke dobe do pozne romanike, kar ka\xc5\xbee na poselitev v zgodnjem srednjem veku. _NEWLINE_Grad Goldenstein je bil sede\xc5\xbe \xe2\x80\x93 kasneje kombiniranega z Pittersbergom- pomembnega de\xc5\xbeelnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za Zgornjo Ziljo. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil fevd Gori\xc5\xa1ko-tirolskih grofov. Po izumrtju Gori\xc5\xa1kih je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc5\xa1lo pod de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeje gospostvo Habsbur\xc5\xbeanov. Od njih je skupaj z grofijo Ortenburg bilo leta 1524 preneseno na Gabrijela von Salamanco. Celotno posest z grofijo so leta 1640 pridobili bratje Widmann, od katerih jo je leta 1662  kupil Ferdinand Porcia. V njihovi lasti je bilo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Goldenstein do leta 1848 tj. do ukinitve fevdalnega reda,  lastni\xc5\xa1tvo nad gradom pa je ostalo do leta 1918. _NEWLINE_Dole so bile po odkritju cinka in bakra v poznem srednjem veku center za predelavo kovin, v 18. In 19. stoletju so tudi izkopavali \xc5\xbeelezovo rudo. Takrat je tu \xc5\xbeivelo 291 rudarjev in kovinarjev. _NEWLINE_Dole so bile ustanovljene kot ob\xc4\x8dina leta 1850 in od takrat niso spremenili mej.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva leta 2001 so imele Dole 1.373 prebivalcev. 85,9\xc2\xa0% prebivalcev se je pri\xc5\xa1tevalo k rimo-katolikom, 11,9\xc2\xa0% pa evangeli\xc4\x8danom.'