b'\n_START_ARTICLE_\nVelika depresivna motnja\n_START_SECTION_\nSimptomi in znaki\n_START_PARAGRAPH_\nHuda depresija ob\xc4\x8dutno vpliva na osebo, njeno dru\xc5\xbeino, na \xc4\x8das na delu ali v \xc5\xa1oli, na spanje in prehranjevalne navade ter na splo\xc5\xa1no zdravstveno stanje. Njen vpliv na delovanje in po\xc4\x8dutje so primerjali s kroni\xc4\x8dnimi obolenji, kot je diabetes._NEWLINE_Oseba, ki ima epizodo depresije, obi\xc4\x8dajno ka\xc5\xbee zelo slabo razpolo\xc5\xbeenje, ki pre\xc5\xbeema vse vidike \xc5\xbeivljenja, in nezmo\xc5\xbenost do\xc5\xbeiveti veselje ob dejavnostih, ki so ji dotlej bile v u\xc5\xbeitek. Depresivne ljudi lahko obremenjujejo ali zaposlujejo misli in ob\xc4\x8dutki ni\xc4\x8dvrednosti, neprimerne krivde ali ob\xc5\xbealovanja, nemo\xc4\x8di, brezupa, in samo-sovra\xc5\xa1tva. V huj\xc5\xa1ih primerih lahko depresivni ljudje ka\xc5\xbeejo simptome psihoze. Ti simptomi vklju\xc4\x8dujejo zablode ali redkeje halucinacije, po navadi neprijetne. Drugi simptomi depresije so slaba koncentracija in spomin (\xc5\xa1e posebej pri melanholi\xc4\x8dnih ali psihoti\xc4\x8dnih oblikah), umikanje iz dru\xc5\xbeabnih dejavnosti, zmanj\xc5\xa1an spolni nagon in misli o smrti ali samomoru. Nespe\xc4\x8dnost je pogosta pri depresivnih ljudeh. Zna\xc4\x8dilno se oseba zbudi zelo zgodaj in ne more ve\xc4\x8d zaspati.Nasprotno lahko prihaja do hipersomnije, to je pretiranega spanja. Nekateri antidepresivi lahko povzro\xc4\x8dijo nespe\xc4\x8dnost zaradi stimulativnega u\xc4\x8dinkovanja._NEWLINE_Depresivna oseba lahko poro\xc4\x8da o ve\xc4\x8d fizi\xc4\x8dnih simptomih, kot so utrujenost, glavobol ali prebavne motnje; telesne te\xc5\xbeave so po merilih Svetovne zdravstvene organizacije najpogostej\xc5\xa1i razpoznavni znak za depresijo v dr\xc5\xbeavah v razvoju. Tek se pogosto zmanj\xc5\xa1a, posledica pa je izguba telesne te\xc5\xbee, \xc4\x8deprav se ob\xc4\x8dasno pojavi tudi pove\xc4\x8danje teka in s tem te\xc5\xbee. Dru\xc5\xbeina in prijatelji lahko opazijo, da se oseba vede bodisi nemirno, bodisi letargi\xc4\x8dno. Starej\xc5\xa1i depresivni ljudje imajo lahko kognitivne simptome nedavnega nastopa, kot je pozabljivost, in pa, kar je bolj opazno, upo\xc4\x8dasnjene gibe. Depresija pogosto soobstaja s fizi\xc4\x8dnimi motnjami, ki so za starej\xc5\xa1e zna\xc4\x8dilne, kot so kap, druge kardiovaskularne bolezni, Parkinsonova bolezen in kroni\xc4\x8dna obstruktivna plju\xc4\x8dna bolezen._NEWLINE_Pri depresivnih otrocih je pogosto opaziti razdra\xc5\xbeljivost, bolj kot pa potla\xc4\x8denost, odvisno od starosti in stanja pa ka\xc5\xbeejo spremenljive simptome. Ve\xc4\x8dina izgubi zanimanje za \xc5\xa1olo in \xc5\xa1olski uspeh jim upade. Vtis, ki ga dajejo, lahko opi\xc5\xa1emo kot nespro\xc5\xa1\xc4\x8den, zahteven, odvisen, ali negotov. Diagnoza se lahko odlo\xc5\xbei ali pa prezre, \xc4\x8de si simptome razlagamo kot obi\xc4\x8dajno potrtost. Depresija lahko sobiva tudi z motnjo pomanjkanja pozornosti in hiperaktivnosti (ADHD), kar diagnozo in zdravljenje obeh stanj ote\xc5\xbeuje.\n_START_SECTION_\nSo-obolevnost\n_START_PARAGRAPH_\nResna depresija se pogosto pojavlja hkrati z drugimi psihiatri\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami. Pregled so-obolevnosti v ZDA 1990-1992 poro\xc4\x8da, da 51\xc2\xa0% ljudi s hudo depresijo trpi tudi zaradi trajne anksioznosti. Simptomi anksioznosti (t. j. ob\xc4\x8dutka strahu) imajo lahko velik vpliv na potek depresivne bolezni, s posledicami, kot so kasnej\xc5\xa1e okrevanje, pove\xc4\x8dano tveganje za ponovitev bolezni, ve\xc4\x8dja onesposobljenost in pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo poskusov samomora. Ameri\xc5\xa1ki nevroendokrinolog Robert Sapolsky podobno trdi, da bi se odnose med stresom, anksioznostjo in depresijo dalo meriti in biolo\xc5\xa1ko dokazati. Ve\xc4\x8d je zlorabe alkohola in drugih drog, tudi zasvojenosti, in okoli tretjina posameznikov z diagnozo ADHD razvije so\xc4\x8dasno depresijo. Posttravmatska stresna motnja in depresija se pogosto pojavljata so\xc4\x8dasno._NEWLINE_Pogosto se so\xc4\x8dasno pojavlja tudi bole\xc4\x8dina. Pri 65\xc2\xa0% depresivnih je prisoten najmanj eden od simptomov bole\xc4\x8dine in od 5 do 85\xc2\xa0% bolnikov z bole\xc4\x8dino bo trpelo za depresijo, odvisno od okolja; med pacienti splo\xc5\xa1nih zdravnikov je raz\xc5\xa1irjenost manj\xc5\xa1a, vi\xc5\xa1ja pa v specialisti\xc4\x8dnih klinikah. Pri diagnozi depresije se pogosto zamuja ali pa se jo spregleda, kar poslab\xc5\xa1uje izid. Izid se lahko poslab\xc5\xa1a tudi, \xc4\x8de se depresija opazi, vendar popolnoma napa\xc4\x8dno razume._NEWLINE_Depresija je povezana tudi z 1,5- do 2-krat ve\xc4\x8djim tveganjem za bolezni srca in o\xc5\xbeilja, neodvisno od drugih znanih dejavnikov tveganja; sama po sebi je neposredno ali posredno povezana z dejavniki tveganja, kot sta kajenje in debelost. Pri ljudeh s hudo depresijo je manj verjetno, da se bodo dr\xc5\xbeali navodil za zdravljenje in prepre\xc4\x8devanje sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilnih bolezni, kar \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8duje tveganje za zdravstvene zaplete. Poleg tega se lahko zgodi, da kardiolog ne bo prepoznal depresivnega ozadja, kar bo ote\xc5\xbeilo kardiovaskularne te\xc5\xbeave, ki jih zdravi.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nPo biopsihosocialnem modelu igrajo vlogo pri nastanku depresije biolo\xc5\xa1ki, psiholo\xc5\xa1ki in socialni dejavniki. Model diateza-stres sloni na predpostavki, da do depresije pride, ko stresni dogodki v \xc5\xbeivljenju aktivirajo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8do ranljivost ali diatezo. \xc5\xbde prisotna ranljivost je lahko genetskega izvora, kar pomeni interakcijo med naravo in vzgojo ali shemami, ki izhajajo iz pogleda na svet, pridobljenega v otro\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Depresijo lahko povzro\xc4\x8di neposredno po\xc5\xa1kodba malih mo\xc5\xbeganov, kot je to videti pri cerebralnem kognitivnem \xc4\x8dustvenem sindromu._NEWLINE_Ti interaktivni modeli so pridobili tudi empiri\xc4\x8dno podporo. Raziskovalci na Novi Zelandiji so na primer za preu\xc4\x8devanje depresije privzeli prospektivni pristop, ki je dokumentirala skozi \xc4\x8das, kako se pojavlja depresija v sprva normalni kohorti ljudi. Raziskovalci so pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, da razlike v genu za serotoninski prena\xc5\xa1alec (5-HTT) vplivajo na verjetnost, da bodo ljudje, ki so prestali zelo stresne dogodke, kasneje trpeli za depresijo. Konkretneje, depresija lahko sledi tak\xc5\xa1nim dogodkom, vendar pa se zdi bolj verjetno, da se pojavi pri ljudeh z enim ali dvema kratkima aleloma gena 5-HTT. Poleg tega je raziskava na \xc5\xa0vedskem pri\xc5\xa1la do ocene za dednost depresije \xe2\x80\x93 to je ravni, do katere so individualne razlike v pojavu bolezni povezane z genetskimi razlikami \xe2\x80\x93 v vi\xc5\xa1ini okoli 40\xc2\xa0% za \xc5\xbeenske in 30\xc2\xa0% za mo\xc5\xa1ke, razvojni psihologi pa so predlagali, da je genetske osnove za depresijo treba iskati globoko v preteklosti naravno odbranih prilagoditev. Motnje razpolo\xc5\xbeenja zaradi raznih snovi, katerih znaki spominjajo na hude depresije, so vzro\xc4\x8dno povezane z dolgotrajnim jemanjem mamil ali zlorabo mamil ali pa z umikom dolo\xc4\x8denega pomirjevala in hipnoti\xc4\x8dnih drog.\n_START_SECTION_\nMonoaminska hipoteza\n_START_PARAGRAPH_\nAntidepresivna zdravila ve\xc4\x8dinoma pove\xc4\x8dajo koncentracijo enega ali ve\xc4\x8d monoaminov, to je nevrotransmitorjev serotonina, noradrenalina in dopamina v sinapti\xc4\x8dnih \xc5\xa1pranjah med mo\xc5\xbeganskimi nevroni. Nekatera zdravila delujejo neposredno na monoaminske receptorje._NEWLINE_Za serotonin domnevajo, da regulira tudi druge nevrotransmitorske (prena\xc5\xa1alne) sisteme; ob zni\xc5\xbeani dejavnosti serotonina lahko ti sistemi za\xc4\x8dnejo delovati na neobi\xc4\x8dajen in bloden na\xc4\x8din. Po tej\xc2\xa0\xc2\xbbpermisivni hipotezi\xc2\xab\xc2\xa0pride do depresije, ko nizke ravni serotonina spodbudijo nizke ravni norepinefrina, drugega monoaminskega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega prena\xc5\xa1alca. Nekateri antidepresivi raven noradrenalina neposredno dvignejo, spet drugi pa dvigujejo raven dopamina, tretjega monoaminskega prena\xc5\xa1alca. Ta opazovanja so pripeljala do monoaminske hipoteze za depresijo. Po sodobnem opisu monoaminska hipoteza predpostavlja, da je pomanjkanje dolo\xc4\x8denih \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih prena\xc5\xa1alcev odgovorno za ustrezne zna\xc4\x8dilnosti depresije:\xc2\xa0\xc2\xbbNorepinefrin je lahko povezan z budnostjo in energijo, kakor tudi s strahom, pozornostjo in zanimanjem za \xc5\xbeivljenje; serotonin [njegovo pomanjkanje] za tesnobo, obsedenosti in prisiljeno vedenje; dopamin pa za pozornost, motivacijo, u\xc5\xbeitek in nagrajevanje, kot tudi za zanimanje za \xc5\xbeivljenje\xc2\xab. Zagovorniki te teorije priporo\xc4\x8dajo izbiro antidepresivov z mehanizmom delovanja, ki vpliva na najbolj vidne simptome: tesnobne in razdra\xc5\xbeljive bolnike je treba zdraviti s SSRI ali zaviralci ponovnega zajema norepinefrina, osebe, ki do\xc5\xbeivljajo izgubo energije in veselja do \xc5\xbeivljenja, pa z zdravili, ki krepijo vpliv norepinefrina in dopamina._NEWLINE_Ne glede na klini\xc4\x8dne ugotovitve, da so zdravila, ki pove\xc4\x8dujejo koli\xc4\x8dino razpolo\xc5\xbeljivih monoaminov, u\xc4\x8dinkoviti antidepresivi, nedavni napredki v psihiatri\xc4\x8dni genetiki ka\xc5\xbeejo, da je fenotipska raznolikost v osrednji monoaminski funkciji kve\xc4\x8djemu rahlo povezana z ranljivostjo za depresijo. Kljub tem ugotovitvam vzrok za depresijo ni zgolj monoaminsko pomanjkanje. V zadnjih dveh desetletjih so raziskave odkrile \xc5\xa1tevilne omejitve monoaminske hipoteze; psihiatri\xc4\x8dna skupnost je neustreznost modela z vidika pojasnjevalne sposobnosti \xc5\xbee osvetlila. Protiargument je, da je krepilni u\xc4\x8dinek, ki ga imajo zaviralci MAO in SSRI na razpolo\xc5\xbeenje, ob\xc4\x8dutiti \xc5\xa1ele po ve\xc4\x8d tednih terapije, \xc4\x8deprav do pove\xc4\x8danja razpolo\xc5\xbeljivih monoaminov pride \xc5\xbee v nekaj urah. Druga protiargument temelji na poskusih s farmakolo\xc5\xa1kimi u\xc4\x8dinkovinami, ki monoamine iz\xc4\x8drpajo; namerno zmanj\xc5\xa1anje koncentracije centralno razpolo\xc5\xbeljivih monoaminov lahko nekoliko zni\xc5\xbea razpolo\xc5\xbeenje neterapiranih depresivnih bolnikov,na razpolo\xc5\xbeenje zdravih ljudi pa to ne vpliva. Monoaminsko hipotezo, ki je \xc5\xbee sama po sebi omejena, je javno tr\xc5\xbeenje s trobentanjem o "kemi\xc4\x8dnem neravnovesju" samo \xc5\xa1e dodatno, pretirano, poenostavilo._NEWLINE_Leta 2003 je hipoteza interakcija gen-okolje (GXE) sku\xc5\xa1ala pojasniti, zakaj je stres v \xc5\xbeivljenju pri nekaterih posameznikih napovednik za depresivne epizode, pri drugih pa ne, odvisno razlik v alelih za promotorsko regijo, povezano s serotoninskim transportom (5-HTTLPR); metaanaliza iz leta 2009 je pokazala, da so stresni \xc5\xbeivljenjski dogodki povezani z depresijo, vendar dokazov o povezavi z genotipom 5-HTTLPR ni na\xc5\xa1la. Druga metaanaliza iz leta 2009 je zadnjo ugotovitev potrdila.  Pregled raziskav na tem podro\xc4\x8dju iz leta 2010 je na\xc5\xa1el sistemati\xc4\x8den odnos med za oceno okoljske stiske uporabljeno metodo in rezultati \xc5\xa1tudij; pri tem pregledu so tudi ugotovili, da sta bili obe meta-analizi iz leta 2009 pomembno pristranski v smeri negativnih \xc5\xa1tudij, ki so se zana\xc5\xa1ale na samo-poro\xc4\x8dila pacientov o njihovih stiskah.\n_START_SECTION_\nDruge hipoteze\n_START_PARAGRAPH_\nMRI-posnetki bolnikov z depresijo so pokazali \xc5\xa1tevilne razlike v mo\xc5\xbeganski strukturi v primerjavi z osebami, ki niso depresivne. Nedavne metaanalize \xc5\xa1tudij, v katerih so se analizirale slike ljudi s hudo depresijo, poro\xc4\x8dajo, da imajo depresivni bolniki v primerjavi s kontrolno skupino pove\xc4\x8dano prostornino lateralnih ventriklov in nadledvi\xc4\x8dne \xc5\xbeleze ter zmanj\xc5\xa1ano prostornino bazalnih ganglijev, talamusa, hipokampusa in frontalnega re\xc5\xbenja (vklju\xc4\x8dno z orbitofrontalno skorjo in gyrus rectus). Izrazite vrednosti so bile povezane z bolniki z nastopom bolezni v visoki starosti, vodile so do razvoja teorije vaskularne depresije._NEWLINE_Mo\xc5\xbena je povezava med depresijo in nevrogenezo v hipokampusu, ki je center tako za razpolo\xc5\xbeenje kot za spomin. Pri nekaterih depresivnih posameznikih je mo\xc5\xbeno ugotoviti izgubo nevronov v hipokampusu, ki korelira z motnjami v spominu in distimi\xc4\x8dnim razpolo\xc5\xbeenjem. Zdravila lahko pove\xc4\x8dajo raven serotonina v mo\xc5\xbeganih, spodbujajo nevrogenezo in tako pove\xc4\x8dujejo skupno maso hipokampusa. Ta porast lahko pomaga obnoviti razpolo\xc5\xbeenje in spomin. Podobne odnose so opazili med depresijo in obmo\xc4\x8djem anteriorne cingulne skorje, ki je vpletena v modulacijo \xc4\x8dustvenega obna\xc5\xa1anja. Eden od nevrotrofinov, ki je odgovoren za nevrogenezo, je iz mo\xc5\xbeganov izvirajo\xc4\x8d nevtropi\xc4\x8dni dejavnik (BDNF). Raven BDNF v krvni plazmi depresivnih oseb je drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ana (ve\xc4\x8d kot trikrat) v primerjavi s kontrolo. Antidepresivno zdravljenje zvi\xc5\xa1a raven BDNF v krvi. \xc4\x8ceprav je zni\xc5\xbeane ravni BDNF v plazmi najti pri \xc5\xa1tevilnih drugih boleznih, obstajajo dokazi za vpletenost BDNF v nastanek depresije in v mehanizem delovanja antidepresivov._NEWLINE_Obstajajo tudi dokazi, da lahko hudo depresijo deloma povzro\xc4\x8di preve\xc4\x8d aktivna os hipotalamus-hipofiza-nadledvi\xc4\x8dna \xc5\xbeleza (os HPA), posledica pa je u\xc4\x8dinek, ki je podoben nevroendokrinemu odzivu na stres. Raziskave so odkrile povi\xc5\xa1ane ravni hormona kortizola in pove\xc4\x8danje hipofize ter nadledvi\xc4\x8dne \xc5\xbeleze, kar ka\xc5\xbee, da lahko motnje v endokrinem sistemu igrajo pomembno vlogo pri nekaterih psihiatri\xc4\x8dnih motnjah, med drugimi tudi pri hudi depresiji. Vzrok za to naj bi bilo pretirano izlo\xc4\x8danje kortikoliberina (hormona, ki spro\xc5\xa1\xc4\x8da kortikotropin) iz hipotalamusa, ki je vpleteno v kognitivne simptome in simptome vzburjenja._NEWLINE_Za hormon estrogen so ugotovili, da je vpleten v depresivne motnje zaradi pove\xc4\x8dane nevarnosti za depresivne epizode po puberteti in v obdobju pred porodom, ter za zni\xc5\xbeane ravni po menopavzi. Po drugi strani povezujejo pove\xc4\x8dano tveganje tudi z obdobji pred menstruacijo in po porodu, so povezana z nizko ravnjo estrogena. Nenadno pomanjkanje estrogena, nihanja v ravni ali trajnej\xc5\xa1a obdobja nizkih ravni so povezana z znatnim upadom razpolo\xc5\xbeenja. Dokazano ima stabilizacija ali obnova ravni estrogena vpliv na klini\xc4\x8dno okrevanje po poporodni depresiji, po obdobju med menopavzo in po njej._NEWLINE_Druge raziskave so preu\xc4\x8devale mo\xc5\xbene vloge molekul, ki so nujne za celi\xc4\x8dno delovanje nasploh: citokinov. Simptomi hude depresivne motnje so skoraj enaki vedenjskim znakom ob bolezni, ko se imunski sistem telesa bori z oku\xc5\xbebo. To odpira mo\xc5\xbenost, da gre pri depresiji za zunanjo sliko slabe vedenjske prilagoditve na bolezen, ki je posledica anomalij citokinov v obtoku. Da vnetni citokini igrajo vlogo v depresiji, je jasno videti iz metaanalize klini\xc4\x8dne literature, kjer je razvidno, da imajo depresivne osebe vi\xc5\xa1je krvne koncentracije IL-6 in TNF-\xce\xb1 od oseb v kontrolnih skupinah. Te imunolo\xc5\xa1ke anomalije lahko povzro\xc4\x8dijo pretirano proizvodnjo prostaglandina E\xe2\x82\x82 in verjetno prekomerno izra\xc5\xbeanje gena COX-2. Nenormalnosti pri aktiviranju encima indolamin 2,3-dioksigenaza, kot tudi pri presnovi triptofan-kinurenina lahko povzro\xc4\x8dijo prekomerno presnovo triptofan-kinurenina in s tem pove\xc4\x8dano proizvajanje nevrotoksina kinolinske kisline, kar prispeva k resni depresiji. Tudi aktiviranje NMDA, ki vodi do prekomerne glutamatergi\xc4\x8dne \xc5\xbeiv\xc4\x8dne transmisije, lahko igra vlogo pri tem.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ki pristopi\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni vidiki osebnosti in njen razvoj so zgleda sestavni del pojava in vztrajnosti depresije, pogostni predhodnik pa ji je negativno \xc4\x8dustveno stanje. \xc4\x8ceprav se depresivne epizode pojavljajo pogosto v zvezi z neugodnimi dogodki, je lahko da na\xc4\x8din, kako se prizadeta oseba z njimi soo\xc4\x8da, povezan z njeno odpornostjo. Poleg tega je z depresijo povezano nizko samospo\xc5\xa1tovanje in samouni\xc4\x8dujo\xc4\x8de ali izkrivljeno mi\xc5\xa1ljenje. Depresija je pri ljudeh, ki so verni, manj verjetna in tudi hitreje popusti.   \xc5\xa0e vedno ni jasno, kateri dejavniki so vzroki in kateri posledice depresije; vendar pa depresivne osebe, ki so sposobne o svojih mi\xc5\xa1ljenjskih vzorcih razmi\xc5\xa1ljati in jih postaviti pod vpra\xc5\xa1aj, pogosto ka\xc5\xbeejo izbolj\xc5\xa1anje razpolo\xc5\xbeenja in samozavesti._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki psihiater Aaron T. Beck je na temelju prej\xc5\xa1njih del psihologov Georgea Kellyja in Alberta Ellisa v za\xc4\x8detku 1960 razvil teorijo, znano kot kognitivni model depresije Predlagal je, da depresija temelji na treh konceptih: na triadi negativnih misli, ki vsebujejo spoznavne napake okoli sebi, lastnem svetu in lastni prihodnosti; ponavljajo\xc4\x8de se vzorce ali sheme depresivnega razmi\xc5\xa1ljanja; in izkrivljeno obdelavo informacij. Na teh na\xc4\x8delih je razvil strukturirano tehniko kognitivne vedenjske terapije (CBT). Ameri\xc5\xa1ki psiholog Martin Seligman ka\xc5\xbee na podobnosti med depresijo pri ljudeh in priu\xc4\x8deno nemo\xc4\x8djo pri laboratorijskih \xc5\xbeivalih, ki v neprijetnih situacijah, iz katerih so sposobne pobegniti, vztrajajo, ker jih po predhodno priu\xc4\x8denem znanju niso sposobne obvladati._NEWLINE_Teorija navezanosti, ki jo je razvil angle\xc5\xa1ki psihiater John Bowlby leta 1960, napoveduje razmerje med depresivno motnjo v odrasli dobi in kakovostjo preteklih vezi med otrokom in odraslo osebo, ki je skrbela zanj. Zlasti se zdi, da "izku\xc5\xa1nje zgodnje izgube, lo\xc4\x8ditve in zavrnitve s strani star\xc5\xa1ev ali skrbnika (s sporo\xc4\x8dilom, da otrok ni vreden ljubezni) lahko vodijo do negotovih notranjih delovnih modelov ... Notranje spoznavne predstavitve sebe kot nevrednega ljubezni in oseb, na katere se prizadeti navezuje, kot neljube\xc4\x8dih [ali] nezanesljivih, bi bile v skladu z deli Beckove spoznavne triade". Po eni strani so \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1tudije potrdile temeljna na\xc4\x8dela teorije navezanosti, po drugi strani pa raziskave niso uspele dokazati, da sta zgodnja navezanost, kot so jo opisovale prizadete osebe, in kasnej\xc5\xa1a depresija med seboj povezani. _NEWLINE_Depresivne osebe se pogosto krivijo za negativne dogodke, in, kot je leta 1993 pokazala \xc5\xa1tudija hospitaliziranih mladostnikov in njih poro\xc4\x8dil o depresiji, osebe, ki se krivijo za negativne dogodke, pozitivnih izidov ne vidijo kot lastno zaslugo. Ta te\xc5\xbenja je zna\xc4\x8dilno za depresivni prireditveni, ali pesimisti\xc4\x8dni pojasnjevalni slog. Albert Bandura, kanadski socialni psiholog, ki deluje na podro\xc4\x8dju socialne kognitivne teorije, je mnenja, da imajo depresivne osebe o sebi negativna prepri\xc4\x8danja, ki temeljijo na do\xc5\xbeivetjih neuspeha, na neuspe\xc5\xa1nosti dru\xc5\xbebenih modelov, na odsotnosti prepri\xc4\x8danja, da je uspeh v dru\xc5\xbebi mogo\xc4\x8d, in na lastnih telesnih in \xc4\x8dustvenih stanjih, med drugim na napetosti in stresu. Ti vplivi lahko povzro\xc4\x8dijo negativno podobo o sebi in pomanjkljivo samou\xc4\x8dinkovitost; to je, da ne verjamejo, da lahko vplivajo na dogodke ali doseganje osebnih ciljev.  _NEWLINE_Pregled depresije pri \xc5\xbeenskah ka\xc5\xbee, da dejavniki ranljivosti \xe2\x80\x94 kot so zgodnja izguba matere, odsotnost zaupnega razmerja, odgovornost za ve\xc4\x8d majhnih otrok doma, in brezposelnost \xe2\x80\x94 lahko skupaj s stresnimi faktorji pove\xc4\x8dajo tveganje za depresijo. Za starej\xc5\xa1e odrasle so dejavniki pogosto zdravstvene te\xc5\xbeave, spremembe v odnosih z zakoncem ali odraslimi otroci zaradi spremenjene vloge iz ponudnika v prejemnika nege in skrbi, smrt pomembne druge osebe ali pa spremembe v razpolo\xc5\xbeljivosti in kakovosti socialnih odnosov s starej\xc5\xa1imi prijatelji zaradi svojih z zdravjem povezanih sprememb v lastnem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_K razumevanju depresije sta prispevali tudi psihoanaliti\xc4\x8dna in humanisti\xc4\x8dna veja psihologije. Iz klasi\xc4\x8dne psihoanaliti\xc4\x8dne perspektive avstrijskega psihiatra Sigmunda Freuda, depresija, ali melanholija, se lahko ti\xc4\x8de medosebne izgube  in izku\xc5\xa1enj zgodaj v \xc5\xbeivljenju. Eksistencialni terapevti so depresije povezali s pomanjkanjem smisla v sedanjosti in vizije v prihodnosti.\n_START_SECTION_\nSocialni pristopi\n_START_PARAGRAPH_\nRev\xc5\xa1\xc4\x8dina in dru\xc5\xbebena izolacija sta na splo\xc5\xa1no v zvezi s pove\xc4\x8danim tveganjem za te\xc5\xbeave z du\xc5\xa1evnim zdravjem. Zloraba v otro\xc5\xa1kih letih (fizi\xc4\x8dna, \xc4\x8dustvena, spolna zloraba ali zanemarjanje) pove\xc4\x8duje tveganje za razvoj depresivnih motenj v kasnej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju. Tak\xc5\xa1na povezanost ima \xc5\xbee na prvi pogled veljavo, glede na to, da se v letih razvoja otrok u\xc4\x8di, kako postati dru\xc5\xbebeno bitje. Zloraba otroka s strani skrbnika bo verjetno izkrivila razvijajo\xc4\x8do se osebnost v razvoju in vodila do veliko ve\xc4\x8dje nevarnosti za depresijo in \xc5\xa1tevilne druga huda du\xc5\xa1evna in \xc4\x8dustvena stanja. Motnje v delovanju dru\xc5\xbeine, kot so depresije star\xc5\xa1ev (predvsem mater), hud konflikt v zakonu ali razveza , smrt enega od star\xc5\xa1ev ali druge motnje v star\xc5\xa1evstvu so dodatni dejavniki tveganja. V odraslem obdobju so stresni dogodki v \xc5\xbeivljenju mo\xc4\x8dno povezani z za\xc4\x8detki ve\xc4\x8djih depresivnih epizod. V zvezi s tem se zdi, da so depresije posebno navezane na \xc5\xbeivljenjske dogodke, ki so v zvezi z zavra\xc4\x8danjem dru\xc5\xbebe.  Dejstvo, da prva epizoda depresije bolj verjetno nastopi takoj po stresnih dogodkih v \xc5\xbeivljenju, je skladno s hipotezo, da lahko ljudje po ve\xc4\x8d zaporednih pojavih depresije postanejo bolj ob\xc4\x8dutljivi za stres . _NEWLINE_Odnos med stresnimi \xc5\xbeivljenjskimi dogodki in podporo je \xc5\xa1e odprto vpra\xc5\xa1anje; pomanjkanje socialne podpore lahko pove\xc4\x8da verjetnost, da bo stres v \xc5\xbeivljenju povzro\xc4\x8dil depresijo, lahko pa tudi odsotnost socialne podpore predstavlja obliko obremenitve, ki v depresijo vodi neposredno. Obstajajo dokazi, da neurejeno socialno okolje, na primer zaradi kaznivega dejanja ali prepovedanih drog, predstavlja dejavnik tveganja in da po drugi strani visok socialno-ekonomski polo\xc5\xbeaj okolja, z bolj\xc5\xa1imi mo\xc5\xbenostmi za razvedrilo, predstavlja za\xc5\xa1\xc4\x8ditni faktor. Neugodne razmere pri delu, \xc5\xa1e posebej zahtevna delovna mesta z malo mo\xc5\xbenosti za odlo\xc4\x8danje, so povezane z depresijo, \xc4\x8deprav je zaradi raznolikosti in mote\xc4\x8dih dejavnikov te\xc5\xbeko potrditi, da je odnos vzro\xc4\x8dna._NEWLINE_Depresija je lahko posledica predsodkov. Do tega lahko pride, \xc4\x8de imajo ljudje negativne stereotipne predstave o sebi. Tak "predsodek" je lahko povezan s pripadnostjo dolo\xc4\x8denemu razredu (na primer, Jaz-gej-slab) ali pa tudi ne (jaz-slab). \xc4\x8ce nekdo veruje predsodkom o stigmatizirani skupini in potem postane njen \xc4\x8dlan, lahko ponotranji svoje predsodke in razvije depresijo. Na primer, fant, ki je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v ZDA, si lahko priu\xc4\x8di negativen stereotip, da so geji nemoralni. Ko odraste in spozna, da je gej, lahko te predsodke uperi navznoter in nase ter postane depresiven. Ljudje se lahko ka\xc5\xbeejo znake ponotranjenja stereotipov o samem sebi zaradi negativnih izku\xc5\xa1enj iz otro\xc5\xa1tva, kot so verbalne in fizi\xc4\x8dne zlorabe.\n_START_SECTION_\nRaba mamil in alkohola\n_START_PARAGRAPH_\nZelo visoke ravni zlorabe snovi, ki zasvajajo. \xc5\xa1e posebej alkohola, pomirjeval in marihuane, je najti v psihiatri\xc4\x8dnem prebivalstvu. Depresije in druge te\xc5\xbeave z du\xc5\xa1evnim zdravjem lahko povzro\xc4\x8da tudi snov, ki se jemlje; diferencialna ali dvojna diagnoza o tem, ali obstaja povezava ali soodvisnost med du\xc5\xa1evno bolehnostjo in snovjo, je pomemben del psihiatri\xc4\x8dne ocene. Po DSM-IV diagnoze razpolo\xc5\xbeenjske motnje ni mogo\xc4\x8de postaviti, \xc4\x8de je verjetni vzrok "neposredno fiziolo\xc5\xa1ko u\xc4\x8dinkovanje kake snovi"; \xc4\x8de sindrom, ki spominja na hudo depresijo, verjetno neposredna posledica zlorabe snovi ali ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov zdravil, gre za tako imenovano ", razpolo\xc5\xbeenjsko motnjo pod vplivom snovi". Alkoholizem ali prekomerno u\xc5\xbeivanje alkohola mo\xc4\x8dno zve\xc4\x8da tveganje za pojav hude depresije.  Tako kot alkohol delujejo benzodiazepini depresivno na osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje; ta skupina zdravil se pogosto uporablja za zdravljenje nespe\xc4\x8dnosti, anksioznosti in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih kr\xc4\x8dev. Podobno kot alkohol tudi benzodiazepini pove\xc4\x8dujejo tveganje za razvoj hude depresije. To pove\xc4\x8dano tveganje za depresijo je lahko da delno posledica \xc5\xa1kodljivih ali strupenih u\xc4\x8dinkov, ki jih imajo pomirjevala oz. uspavala, kot je alkohol, na nevrokemijo, na primer na zni#anje ravni serotonina in noradrenalina, ali aktiviranje imunsko posredovanih vnetnih poti v mo\xc5\xbeganih. Kroni\xc4\x8dna uporaba benzodiazepinov lahko depresijo tudi povzro\xc4\x8di ali poslab\xc5\xa1a, ali pa pride do depresije v okviru dolgotrajnega odtegnitvenega sindroma.  Pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtina ljudi, ki okrevajo po alkoholizmu, do\xc5\xbeivlja anksioznost in depresijo, ki lahko traja tudi do 2 leti. Tudi zloraba metamfetamina je pogosto povezana z depresijo.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna ocena\n_START_PARAGRAPH_\nDiagnosti\xc4\x8dno oceno lahko postavlja ustrezno usposobljen splo\xc5\xa1ni zdravnik, psihiater ali psiholog, ki protokolira trenutne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine osebe, osebno zgodovino, trenutne znake bolezni in dru\xc5\xbeinsko zgodovino. \xc5\xa0irok klini\xc4\x8dni cilj je formulirati pomembne biolo\xc5\xa1ke, psiholo\xc5\xa1ke in socialne dejavnike, ki lahko vplivajo na posameznikovo razpolo\xc5\xbeenje. Ocenjevalec se lahko v pogovoru tudi loti vpra\xc5\xa1anja, kako prizadeta oseba trenutno uravnava svoje razpolo\xc5\xbeenje (zdravo ali prizadeto), recimo z alkoholom in drogami. Ocena vklju\xc4\x8duje tudi pregled du\xc5\xa1evnega stanja, to je oceno trenutnega razpolo\xc5\xbeenja osebe in vsebine njenih misli, zlasti prisotnost tem, kot so brezup ali pesimizem, samopo\xc5\xa1kodovanje ali samomor, in pa odsotnost pozitivnih misli in na\xc4\x8drtov. Strokovne slu\xc5\xbebe za du\xc5\xa1evno zdravje so redke na pode\xc5\xbeelju, in tako je diagnoza in upravljanja v veliki meri prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena primarni oskrbi s strani zdravnikov. Ta problem je \xc5\xa1e bolj izrazit v dr\xc5\xbeavah v razvoju. Pregled du\xc5\xa1evnega zdravja lahko vklju\xc4\x8duje uporabo ocenjevalne lestvice kot je na primer Hamiltonova lestvica za depresijo ali Beckov inventar depresije. Ocena samo na osnovi ocenjevalne lestvice po mnenju DSM in ICD za diagnozo depresije ne zadostuje nudi pa sliko resnosti simptomov za \xc4\x8dasovno obdobje, tako da je treba osebo z rezultati nad dano mejo temeljiteje oceniti za depresivno motnjo diagnoze. V ta namen je na voljo ve\xc4\x8d lestvic. Presejalni programi naj bi, kot trdijo njihovi zagovorniki, izbolj\xc5\xa1ali odkrivanje depresije, vendar dokazano ne vplivajo na verjetnost odkritja, uspe\xc5\xa1nost zdravljenja in njegov kon\xc4\x8dni rezultat._NEWLINE_Zdravniki v osnovnem zdravstvenem varstvu in drugi zdravniki, ki niso specialisti v psihiatriji, imajo te\xc5\xbeave pri diagnosticiranju depresije, deloma zato, ker so usposobljeni za prepoznavanje in zdravljenje telesnih bolezenskih znakov, depresija pa lahko povzro\xc4\x8di ne\xc5\xa1teto fizi\xc4\x8dne (psihosomatske) simptome. Ne-psihiatri spregledajo dve tretjini primerov in nepotrebno zdravijo bolezni, ki jih prizadeti nimajo._NEWLINE_Preden diagnosticira huj\xc5\xa1o depresivno motnjo, zdravnik na\xc4\x8deloma opravi zdravni\xc5\xa1ki pregled in izbiro preiskav. da izklju\xc4\x8di druge vzroke za simptome. To so testi krvi, med drugim za TSH in tiroksin, da se izklju\xc4\x8di hipotiroidizem; za osnovne elektrolite in kalcij v serumu, da se izklju\xc4\x8dijo presnovne motnje; in za celotno krvno sliko, vklju\xc4\x8dno z meritvijo sedimentacije eritrocitov (ESR), da se izklju\xc4\x8di sistemska oku\xc5\xbeba ali kroni\xc4\x8dna bolezen. Pogosto se izklju\xc4\x8dujejo tudi ne\xc5\xbeelene \xc4\x8dustvene reakcije na zdravila ali zloraba alkohola. Lahko se tudi ugotovi raven Testosterona, ker je hipogonadizem lahko vzrok za depresijo pri mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Subjektivne kognitivne te\xc5\xbeave se pojavljajo pri starej\xc5\xa1ih depresivnih ljudi, lahko pa so tudi znak za za\xc4\x8detek dementnih motenj, kot je na primer Alzheimerjeva bolezen.  Kognitivno testiranje in slikanje mo\xc5\xbeganov lahko pomagata razlo\xc4\x8diti depresijo od demence. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija lahbko izklju\xc4\x8di mo\xc5\xbegansko patologijo mo\xc5\xbeganov pri osebah, ki ka\xc5\xbeejo psihoti\xc4\x8dne, hitro nastopajo\xc4\x8de ali sicer neobi\xc4\x8dajne simptome. Na splo\xc5\xa1no velja, da se preiskav ob poznej\xc5\xa1ih epizodah ne ponavlja, razen \xc4\x8de za to obstaja medicinska indikacija._NEWLINE_Biolo\xc5\xa1ki testi, ki bi potrdili resno depresijo, ne obstajajo. Namen raziskav, v katerih se je iskalo biolo\xc5\xa1ke ozna\xc4\x8devalce depresije, je bil, zagotoviti objektivne diagnosti\xc4\x8dne metode. Obstaja ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih biomarkerjev, med drugim iz mo\xc5\xbeganov izveden nevrotrofi\xc4\x8den faktor (BNDF - Brain-Derived Neutrophic Factor) in razne funkcionalne metode MRI. Ena od \xc5\xa1tudij je razvila model za drevo odlo\xc4\x8danja, ki temelji na seriji posnetkov fMRI, narejenih med razli\xc4\x8dnimi dejavnostmi. V skupini testiranih so avtorji te \xc5\xa1tudije uspeli dose\xc4\x8di ob\xc4\x8dutljivost 80% in specifi\xc4\x8dnost 87%, kar ustreza negativni napovedni vrednosti 98% in pozitivni napovedni vrednosti 32% (pozitivno in negativno razmerje verjetij sta bila 6,15 oziroma 0,23). Preden pa se ti testi za\xc4\x8dnejo uporabljati v kliniki, bo potrebno \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d raziskav.\n_START_SECTION_\nKriteriji DSM-IV-TR in ICD-10\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogosteje uporabljena merila za diagnozo depresivnih stanj je najti v revidirani \xc4\x8detrti izdaji Diagnosti\xc4\x8dni in statisti\xc4\x8dni priro\xc4\x8dnik du\xc5\xa1evnih motenj (DSM-IV-TR) Zdru\xc5\xbeenja psihiatrov ZDA in v Mednarodni klasifikaciji bolezni\' \'(ICD-10) Svetovne zdravstvene organizacije, ki uporablja izraz depresivna epizoda za eno epizodo in ponavljajo\xc4\x8da se depresivna motnja za ponavljajo\xc4\x8de se epizode. Sistem ICD se po navadi uporablja v evropskih dr\xc5\xbeavah, DSM pa v ZDA in \xc5\xa1tevilnih drugih neevropskih dr\xc5\xbeavah, in avtorji obeh del sku\xc5\xa1ajo vsebine usklajevati._NEWLINE_Tako DSM-IV-TR kot ICD-10 navajata zna\xc4\x8dilne (glavne) simptome depresije. ICD-10 opredeljuje tri tipi\xc4\x8dne simptome depresije (depresivno razpolo\xc5\xbeenje, anhedonijo, in zmanj\xc5\xa1anje energije), od katerih morata za diagnozo depresivne motnje biti prisotna dva.  DSM-IV-TR pozna dva glavna simptoma depresije, potrtost in anhedonijo. Za diagnozo resne depresivne epizode mora biti prisoten najmanj eden od njiju._NEWLINE_Veliko depresivno motnjo DSM-IV-TR razvr\xc5\xa1\xc4\x8da med razpolo\xc5\xbeenjske motnje.  Diagnoza temelji na prisotnosti ene same velike depresivne periode ali na zaporedju epizod, ki se ponavljajo. Dodatni kvalifikatorji se uporabljajo pri razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju, tako epizode same kot tudi poteka motnje. Kategorija depresivna motnja, ne navedena drugje se diagnosticira, \xc4\x8de manifestacija depresivne epizode ne ustreza kriterijem za veliko depresivno epizodo. Sistem ICD-10 izraza huda depresivna motnja ne uporablja, temve\xc4\x8d navaja zelo podobna merila za diagnozo depresivne epizode (blaga, zmerna ali huda); \xc4\x8de je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8d epizod brez manije, se lahko doda opis "ponavljajo\xc4\x8da se.\n_START_SECTION_\nPreventiva\n_START_PARAGRAPH_\nVedenjski posegi, kot je na primer medosebna terapija in kognitivno-vedenjska terapija, u\xc4\x8dinkovito prepre\xc4\x8dujejo nastop nove depresije.   Ker so te vrste posegi zgleda najbolj u\xc4\x8dinkoviti, \xc4\x8de so namenjene posameznikom ali majhnim skupinam, naj bi svoje obse\xc5\xbeno ciljno ob\xc4\x8dinstvo mogo\xc4\x8de najla\xc5\xbee dosegle prek Interneta._NEWLINE_Starej\xc5\xa1a meta analiza pa je bila ugotovila, da so za\xc5\xa1\xc4\x8ditni programi s komponento, ki krepi sposobnost pacienta, na splo\xc5\xa1no bolj\xc5\xa1i od vedenjsko usmerjenih programov; analiza je tudi ugotovila, da so za razliko od vedenjskih programov programi za dru\xc5\xbebeno podporo posebno starej\xc5\xa1im nedvomno koristni. Poleg tega so programi, ki so depresijo najbolje prepre\xc4\x8dili, nudili najmanj osem sre\xc4\x8danj dol\xc5\xbeine med 60 in 90 minut, v izvedbi kombinacije lai\xc4\x8dnih in strokovnih delavcev, z raziskovalno zasnovo visoke kakovosti; navajali so stopnjo osipa in nudili dobro definiranim posegom._NEWLINE_Nizozemski sistem za du\xc5\xa1evno zdravje nudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditne posege, kot je kurz "spopad z depresijo" (CWD - Coping With Depression), namenjen ljudem z depresijo pod ravnjo praga. Za kurz trdijo, da je najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i psiho-vzgojni poseg za zdravljenje in prepre\xc4\x8devanje depresije, tako z vidika prilagodljivosti razli\xc4\x8dnim populacijam kot z vidika dose\xc5\xbeenih rezultatov; \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bnevarnost za hude depresije zni\xc5\xbea za 38% in se po u\xc4\x8dinkovitosti dobro odre\xc5\xbee v primerjavi z drugimi psihoterapijami.  Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni koraki lahko vodijo do zni\xc5\xbeanja v pogostnosti motnje med 22 in 38%.\n_START_SECTION_\nPsihoterapija\n_START_PARAGRAPH_\nPsihoterapija je lahko namenjena tako posameznikom, kot skupinam ali dru\xc5\xbeinam, izvajajo pa jo strokovnjaki za du\xc5\xa1evno zdravje, kot so psihoterapevti, psihiatri, psihologi, klini\xc4\x8dni socialni delavci, svetovalci in ustrezno usposobljeno psihiatri\xc4\x8dno zdravstveno osebje. Pri kompleksnih in kroni\xc4\x8dnih oblikah depresije, se lahko kombinira zdravila in psihoterapijo. Pregledni \xc4\x8dlanek iz leta 2012 ugotavlja, da je psihoterapija bolje kot ni\xc4\x8d, vendar pa ne bolje od drugih na\xc4\x8dinov zdravljenja._NEWLINE_Kognitivna vedenjska terapija (Cognitive behavioral therapy - CBT), ima na osnovi raziskav najve\xc4\x8d dokazov za zdravljenje depresije pri otrocih in mladostnikih; CBT in medosebna psihoterapija (IPT) sta za adolescentne depresije najprimernej\xc5\xa1i metodi. Osebe, mlaj\xc5\xa1e od 18 let, pravi Nacionalni in\xc5\xa1titut za zdravje in klini\xc4\x8dno odli\xc4\x8dnost, naj se zdravijo z zdravili samo v povezavi s psiholo\xc5\xa1ko terapijo, kot so CBT, medosebnostna terapija ali dru\xc5\xbeinska terapija._NEWLINE_Psihoterapija se je izkazala kot u\xc4\x8dinkovita pri starej\xc5\xa1ih ljudeh.  Zdi se, da uspe\xc5\xa1na psihoterapija zmanj\xc5\xa1uje verjetnost za ponovne depresije, tudi potem, ko jo je konec ali ko jo nadomestijo ob\xc4\x8dasne obnovitvene seje._NEWLINE_Najbolj raziskana oblika psihoterapije za depresijo je CBT, ki prizadete osebe navaja na to, da se soo\xc4\x8dijo s samouni\xc4\x8dujo\xc4\x8dimi, pri tem pa trajnimi na\xc4\x8dini razmi\xc5\xa1ljanja (spoznavanja) in na to, da svoje ne-ustvarjalno vedenje spremenijo. Raziskave, s katerimi se je za\xc4\x8delo sredi 1990-ih, so pri\xc5\xa1le do zaklju\xc4\x8dka, da CBT pri bolnikih z zmerno do hudo depresijo lahko deluje najmanj tako dobro, \xc4\x8de ne bolje, kot antidepresivi.  CBT je lahko u\xc4\x8dinkovita pri depresivnih mladostnikih, \xc4\x8deprav njeni u\xc4\x8dinki pri hudih epizodah niso dokon\xc4\x8dno znani. Uspe\xc5\xa1nost kognitivne vedenjske terapije pri mladostnikih sloni na ve\xc4\x8d spremenljivkah: vi\xc5\xa1ji ravni racionalnega razmi\xc5\xa1ljanja, manj\xc5\xa1i stopnji brezupa, manj negativnih mislih in manj kognitivnih izkrivljanjih. CBT je \xc5\xa1e posebej koristna pri prepre\xc4\x8devanju ponovitev.  Pri osebah z depresijo so se uporabljale razne razli\xc4\x8dice kognitivne vedenjske terapije, najbolj opazni med njimi sta bili racionalno-\xc4\x8dustvena vedenjska terapija in kognitivna terapija na temelju pozornosti. Programi za zmanj\xc5\xa1evanje stresa, ki temeljijo na pozornosti, lahko simptome depresije zmanj\xc5\xa1ajo. Pozornostni programi zgleda obetajo pri intervenciji pri mladih._NEWLINE_Psihoanaliza je \xc5\xa1ola mi\xc5\xa1ljenja, ki jo je ustanovil Sigmund Freud; poudarja re\xc5\xa1evanje podzavestnih du\xc5\xa1evnih konfliktov. Psihoanaliti\xc4\x8dne tehnike nekateri zdravniki uporabljajo za zdravljenje oseb s hudo depresijo. Bolj pogosto se uporablja psihodinami\xc4\x8dna psihoterapija, to je eklekti\xc4\x8dna tehnika, ki ohlapno temelji na psihoanalizi, dodatno pa ima socialen in medoseben fokus. V meta-analizi treh kontroliranih preizkusov kratke psihodinamske odporne psihoterapije, je bilo ugotovljeno, da je za blage do zmerne depresije ta prilagoditev enako u\xc4\x8dinkovita kot so zdravila._NEWLINE_Logoterapija, oblika eksistencialne psihoterapije, ki jo je razvil avstrijski psihiater Viktor Frankl, obravnava zapolnjevanje "eksisten\xc4\x8dne praznine", povezane z ob\xc4\x8dutki ni\xc4\x8devosti in nesmisla. Predpostavlja se, da je te vrste psihoterapija lahko da koristna za depresijo pri starej\xc5\xa1ih mladostnikih.\n_START_SECTION_\nAntidepresivi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije u\xc4\x8dinkovitosti antidepresivov so pri osebah z akutno blago do zmerno depresijo pri\xc5\xa1le do nasprotujo\xc4\x8dih si rezultatov. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i so dokazi za koristnost antidepresivov pri zdravljenju depresije, ki je ali kroni\xc4\x8dna (distimija) ali huda._NEWLINE_\xc4\x8ceprav sta ugotovila majhne koristi, sta raziskovalca Irving Kirsch in Thomas Moore mnenja, da gre pri njih lahko da tehni\xc4\x8dne posledice testiranja, ne pa za resni\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek zdravil. V kasnej\xc5\xa1em \xc4\x8dlanku je Kirsch pri\xc5\xa1el do sklepa, da je pri novi generaciji antidepresivov kon\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek pod priporo\xc4\x8denimi mejami za klini\xc4\x8dno pomembnost. Podobne rezultate javlja meta analiza Forniera._NEWLINE_Pregledni \xc4\x8dlanek Nacionalnega in\xc5\xa1tituta za kakovost zdravja in nege je ugotovil, da za ve\xc4\x8djo u\xc4\x8dinkovitost zdravil SSRI v primerjavi s placebom obstajajo trdni dokazi, \xc4\x8de je cilj 50\xc2\xa0% zmanj\xc5\xa1anje v depresivnem skoru pri zmerni in hudi resni depresiji, in da obstajajo dokazi za podoben u\xc4\x8dinek pri blagi depresiji. Podobno je Cochraneov sistemati\xc4\x8dni pregled klini\xc4\x8dnih preizkusov ugotovil, da za generi\xc4\x8dni antidepresiv amitriptilin obstajajo trdni dokazi, da je bolj u\xc4\x8dinkovit od placeba._NEWLINE_Leta 2014 je FDA (Zvezna agencija za zdravila ZDA) objavila sistemati\xc4\x8den pregled vseh poskusov z antidepresivi, ki so jih predlo\xc5\xbeili agenciji med 1985 in 2012. So avtorji zaklju\xc4\x8dili, da vzdr\xc5\xbeevalno zdravljenje zmanj\xc5\xa1a tveganje za ponovitev bolezni za 52\xc2\xa0% v primerjavi s placebom, in da so vzrok za to predvsem ponavljajo\xc4\x8de se depresije v skupini, ki je prejemala placebo, ne pa dejstvo, da se je zdravilo nehalo jemati. _NEWLINE_Da bi na\xc5\xa1li najbolj u\xc4\x8dinkovit antidepresiv z minimalnimi stranskimi u\xc4\x8dinki, se odmerki lahko prilagajajo; po potrebi se lahko poskusi s kombinacijami razli\xc4\x8dnih vrst antidepresivov. Stopnje odziva na prvi uporabljeni antidepresiv so 50-75\xc2\xa0%; lahko traja vsaj \xc5\xa1est do osem tednov od za\xc4\x8detka jemanja zdravila, da pride do ponovitve.  Antidepresiva se obi\xc4\x8dajno jemlje \xc5\xa1e 16 do 20 tednov po odpustu, da se zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost ponovitve, priporo\xc4\x8da se celo, da se z jemanjem zdravila nadaljuje \xc5\xa1e eno leto dolgo. Ljudje s kroni\xc4\x8dno depresijo bodo morda morali jemati zdravila za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das, da ne pride do ponovitev._NEWLINE_Selektivni zaviralci ponovnega privzema serotonina (SSRI) so zdravila, ki se predpisujejo predvsem zaradi njihovih relativno blagih stranskih u\xc4\x8dinkov, poleg tega so pri pretiranih odmerkih SSRi manj strupeni kot drugi antidepresivi. Bolnikom, ki se ne odzivajo na njih, se lahko predpi\xc5\xa1e kak drug antidepresiv, kar ima za posledico izbolj\xc5\xa1anje pri skoraj 50\xc2\xa0% primerov.  Druga mo\xc5\xbenost je atipi\xc4\x8dni antidepresiv bupropion. Venlafaksin, antidepresiv z druga\xc4\x8dnim mehanizmom delovanja, je lahko zmerno u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i od SSRI. Vendar pa se venlafaksin v Veliki Britaniji ne priporo\xc4\x8da kot prva izbira za zdravljenje, zaradi dokazov, da tveganja v zvezi z njim lahko da odtehtajo koristi, \xc5\xa1e posebej pa ga odsvetujejo pri otrocih in mladostnikih. _NEWLINE_Za mladostni\xc5\xa1ko depresijo se priporo\xc4\x8da fluoksetin. Antidepresivi imajo zgleda le rahlo korist pri otrocih. Tudi ni dovolj dokazov za u\xc4\x8dinkovitost pri bolnikih z depresijo z zapletom demence. Antidepresivi lahko povzro\xc4\x8di nizko raven natrija v serumu (tako imenovano hiponatriemijo); kljub temu o tem pogosteje poro\xc4\x8dajo pri SSRI. Za SSRI ni ni\xc4\x8d neobi\xc4\x8dajnega, da povzro\xc4\x8dijo ali poslab\xc5\xa1ajo nespe\xc4\x8dnost; v takih primerih se lahko predpi\xc5\xa1e antidepresivno pomirjevalo mirtazapin. _NEWLINE_Ireverzibilne zaviralce monoaminooksidaze, starej\xc5\xa1i razred antidepresivov, so ogro\xc5\xbeali lahko da smrtno nevarni navzkri\xc5\xbeni vplivi s prehrano in zdravili. \xc5\xa0e vedno se le redko uporabljajo, \xc4\x8deprav so razvili novej\xc5\xa1e agente tega razreda, ki se bolje prena\xc5\xa1ajo. Varnostni profil je druga\xc4\x8den pri reverzibilnih inhibitorjih monoaminooksidaze kot je moklobemid, kjer je tveganje za resne interakcije s prehrano zanemarljiv in so tako omejitve v dieti manj stroge._NEWLINE_Pri otrocih, mladostnikih in verjetno mladih odraslih, starih od 18 do 24 let, obstaja ve\xc4\x8dje tveganje za samomorilne misli in samomorilno vedenje, \xc4\x8de se zdravijo s SSRI. Pri odraslih ni jasno, ali SSRI vplivajo na nevarnost za samomor. En pregled povezav ni ugotovil; drug pregled pove\xc4\x8dano tveganje; in tretji nobene nevarnosti pri pacientih med 25 in 65 let starosti in zmanj\xc5\xa1anje nevarnosti pri osebah nad 65 let. V ZDA so leta 2007 uvedli opozorilo na ovojnini za SSRI in druga antidepresivna zdravila, ki opozarja na pove\xc4\x8dano tveganje za samomor pri bolnikih, mlaj\xc5\xa1ih od 24 let. Podobne popravke previdnostnih obvestil je uvedlo tudi Ministrstvo za zdravje Japonske.\n_START_SECTION_\nDruga zdravila\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja nekaj dokazov, da dopolnila na osnovi ribjega olja, ki vsebujejo visoke ravni od eikozapentanojske (EPA) do dokozaheksanojske (DHA) kisline, lahko u\xc4\x8dinkujejo pri hudi depresiji, vendar meta-analiza raziskave ugotavlja, da gre lahko za pozitivne u\xc4\x8dinke zaradi publicisti\xc4\x8dne pristranskosti. Obstaja nekaj predhodnih dokazov, da imajo zaviralci COX-2 ugoden vpliv na hudo obliko depresije. Litij je zdi u\xc4\x8dinkovit, kadar gre za mo\xc5\xbenost samomora pri bolnikih z bipolarno motnjo in unipolarno depresijo, ker nevarnost zbija na skoraj isto raven, kot jo je videti pri splo\xc5\xa1ni populaciji. Razpon u\xc4\x8dinkovitih in varnih odmerkih litija je ozek, tako da je tesno spremljanje morda potrebno. Nizek odmerek \xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc4\x8dnega hormona se lahko doda obstoje\xc4\x8dim antidepresivom ob simptomih trdovratne depresije, kadar gre za ljudi, ki so \xc5\xa1li \xc5\xbee skozi ve\xc4\x8d alternativnih zdravljenj.\n_START_SECTION_\nElektrokonvulzivna terapija\n_START_PARAGRAPH_\nElektrokonvulzivna terapija (ECT) je standardna psihiatri\xc4\x8dna terapija, ki z elektri\xc4\x8dnimi sunki povzro\xc4\x8di epilepti\xc4\x8den napad, ki bolniku olaj\xc5\xa1a du\xc5\xa1evno bolezen. ECT se uporabi s privoljenjem obve\xc5\xa1\xc4\x8dene prizadete osebe kot zadnja med mo\xc5\xbenostmi za intervencijo pri resni depresivni motnji._NEWLINE_Ena seja ECT je u\xc4\x8dinkovita pri pribli\xc5\xbeno 50\xc2\xa0% ljudi s hudo depresivno motnjo, ki je odporna proti zdravljenju, najsi gre za unipolarno ali bipolarno motnjo. Nadaljevanje zdravljenja je \xc5\xa1e vedno slabo raziskano, vendar naslednjih dvanajst mesecev pribli\xc5\xbeno polovica ljudi, ki se odzivajo, do\xc5\xbeivi recidiv._NEWLINE_Poleg posledic za mo\xc5\xbegane so splo\xc5\xa1ne fizikalne nevarnosti ECT podobne nevarnostim pri kratkotrajni splo\xc5\xa1ni anesteziji. Najpogostej\xc5\xa1a ne\xc5\xbeelena u\xc4\x8dinka po terapiji sta zmedenost in izguba spomina..  ECT velja za eno najmanj \xc5\xa1kodljivih mo\xc5\xbenosti za zdravljenje nose\xc4\x8dnic s hudo depresijo._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno poteka ECT tako, da se jo daje dvakrat ali trikrat na teden tako dolgo, da bolnik ne ka\xc5\xbee ve\xc4\x8d simptomov. ECT se daje pod anestezijo s sredstvom za spro\xc5\xa1\xc4\x8danje mi\xc5\xa1ic. Elektrokonvulzivne terapije se med seboj lahko razlikujejo glede namestitve elektrod, pogostnosti uporabe in glede oblike elektri\xc4\x8dnega dra\xc5\xbeljaja. Te tri oblike uporabe ka\xc5\xbeejo pomembne razlike kar se ti\xc4\x8de tako ne\xc5\xbeelenih stranskih u\xc4\x8dinkov kot tudi popu\xc5\xa1\xc4\x8danja simptomov. Po terapiji ECT se obi\xc4\x8dajno nadaljuje s terapijo z zdravili, nekateri pa bolniki dobivajo vzdr\xc5\xbeevalno ECT._NEWLINE_ECT ima zgleda kratkoro\xc4\x8den antiepilepti\xc4\x8den u\xc4\x8dinek predvsem na frontalni re\xc5\xbeenj, in dolgoro\xc4\x8dno pa nevrotrofi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek, predvsem na medialni sen\xc4\x8dni re\xc5\xbeenj.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nTerapija s svetlobo zmanj\xc5\xa1uje resnost depresivnih simptomov; ugotovljeno je, da pomaga tako pri sezonski \xc4\x8dustveni motnji kot tudi pri ne-sezonskih depresijah, u\xc4\x8dinkuje pa podobno kot obi\xc4\x8dajni antidepresivi. Pri ne-sezonski depresiji raz\xc5\xa1iritev standardnega antidepresivnega zdravljenja na terapijo s svetlobo ni bilo u\xc4\x8dinkovita. Pri ne-sezonski depresiji, \xc4\x8de se je svetloba uporabila predvsem v kombinaciji z antidepresivi ali budnostno terapijo so ugotovili zmeren u\xc4\x8dinek. Odziv je bil bolj\xc5\xa1i kot pri kontrolnem zdravljenju pri testih visoke kakovosti, v testih s terapijo z jutranjo svetlobo, in pri osebah, ki so bili ob\xc4\x8dutljivi na celotno ali delno pomanjkanje spanja. Obe analizi sta opozorili na slabo kakovost, kratko trajanje in majhno velikost ve\xc4\x8dine pregledanih testov._NEWLINE_Obstaja majhen skupek dokazov, da lahko pre\xc4\x8duta no\xc4\x8d pomaga. Telesna vadba se priporo\xc4\x8da pri blagi depresiji, na simptome ima zmeren vpliv. Pri ve\xc4\x8dini ljudi je enakovredna uporabi zdravil ali psiholo\xc5\xa1kim terapijam. Pri starej\xc5\xa1ih ljudeh depresije zgleda ne zmanj\xc5\xa1uje. V razkritih nerandomiziranih opazovalnih \xc5\xa1tudijah je prenehanje kajenja pri depresiji pomagalo najmanj toliko kot zdravila. Kognitivna vedenjska terapija in poklicni programi (med drugim sprememba poklicne dejavnosti in podpora), so dokazano zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xa1tevilo bolni\xc5\xa1kih dni pri zaposlenih z depresijo.\n_START_SECTION_\nNapoved\n_START_PARAGRAPH_\nVelike depresivne epizode pogosto s \xc4\x8dasom ponehajo, tudi \xc4\x8de se ne zdravijo. Bolniki na \xc4\x8dakalnem seznamu po nekaj mesecih ka\xc5\xbeejo 10 do 15-odstotno zmanj\xc5\xa1anje simptomov, pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0% jih ve\xc4\x8d ne izpolnjuje v celoti meril za depresivno motnjo. Mediana za dol\xc5\xbeino epizode po ocenah zna\xc5\xa1a 23 tednov, najvi\xc5\xa1jo stopnjo okrevanja izkazujejo prvi trije meseci._NEWLINE_\xc5\xa0tudije so pokazale, da bo med pacienti, ki do\xc5\xbeivijo prvo epizodo hude depresije, 80\xc2\xa0% kasneje pretrpelo najmanj eno novo epizodo,  dosmrtno \xc5\xa1tiri v povpre\xc4\x8dju. Druge raziskave splo\xc5\xa1ne populacije so ugotovile, da pribli\xc5\xbeno polovica tistih, ki do\xc5\xbeivijo epizodo, ozdravi (najsi se jo zdravi ali tudi) in ostane ozdravljena, druga polovica pa bo do\xc5\xbeivela vsaj eno ponovitev, okoli 15\xc2\xa0% od njih pa kroni\xc4\x8dne ponovitve. \xc5\xa0tudije podatkov iz izbranih bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dnih virov ka\xc5\xbeejo ni\xc5\xbejo stopnjo okrevanja in vi\xc5\xa1jo stopnjo kroni\xc4\x8dnosti, \xc5\xa1tudije s prete\xc5\xbeno ve\xc4\x8dino ambulantnih bolnikov pa ka\xc5\xbeejo, da se skoraj vsi opomorejo; epizoda v povpre\xc4\x8dju (mediana) traja 11 mesecev. Okoli 90\xc2\xa0% ljudi s hudo ali psihoti\xc4\x8dno depresijo, pri katerih ve\xc4\x8dina tudi izpolnjuje merila za druge du\xc5\xa1evne motnje, do\xc5\xbeivlja ponovitve. _NEWLINE_Ponovitve so verjetne \xc5\xa1e v primeru, \xc4\x8de simptomi z zdravljenjem ne zginejo v celoti. Trenutne smernice priporo\xc4\x8dajo nadaljnje jemanje antidepresivov \xc5\xa1tiri do \xc5\xa1est mesecev po remisiji, da ne pride do ponovitve. Rezultati \xc5\xa1tevilnih randomiziranih kontroliranih testov ka\xc5\xbeejo, da nadaljnje jemanje antidepresivnih zdravil po okrevanju lahko zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost ponovitve za 70\xc2\xa0% (41\xc2\xa0% pri placebu v primerjavi z 18\xc2\xa0% pri antidepresivih). Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni u\xc4\x8dinek verjetno traja vsaj prvih 36\xc2\xa0mesecev jemanja._NEWLINE_Kdor do\xc5\xbeivlja ponavljajo\xc4\x8de se epizode depresije, potrebuje neprekinjeno zdravljenje, da ne pride do huj\xc5\xa1e, dolgoro\xc4\x8dne depresije. V nekaterih primerih je treba jemati zdravila dalj \xc4\x8dasa ali celo do konca \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Primeri s slabim izidom so povezani z dejavniki, kot so neustrezno zdravljenje, hudi za\xc4\x8detni simptomi, med drugimi lahko da psihoza, nastop bolezni v mladosti, ve\xc4\x8d predhodnih epizod, nepopolno okrevanje po enem letu, \xc5\xbee obstoje\xc4\x8da huda du\xc5\xa1evna ali zdravstvena motnja kot tudi disfunkcionalno dru\xc5\xbeinsko okolje._NEWLINE_Pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba depresivnih ljudi je ni\xc5\xbeja od pri ljudeh brez depresije, deloma zato, ker so depresivni bolniki izpostavljeni nevarnosti zaradi samomora. Vendar pa je njih umrljivost vi\xc5\xa1ja tudi iz drugih vzrokov, ker so dovzetnej\xc5\xa1i za obolenja, kot so na primer bolezni srca. Do 60\xc2\xa0% ljudi, ki storijo samomor, imajo motnje razpolo\xc5\xbeenja, kot je huda depresija, in tveganje je \xc5\xa1e posebej visoko, \xc4\x8de ima oseba izrazit ob\xc4\x8dutek brezupa, \xc4\x8de ima depresijo in hkrati mejno motnjo osebnosti. Dosmrtna nevarnost za samomor, povezana z diagnozo hude depresije, se v ZDA ceni na 3,4\xc2\xa0%, kar je povpre\xc4\x8dje dveh zelo raznolikih vrednosti, to je skoraj 7\xc2\xa0% za mo\xc5\xa1ke in 1\xc2\xa0% za \xc5\xbeenske (\xc4\x8deprav so poskusi samomora pogostej\xc5\xa1i pri \xc5\xbeenskah). Ocena je bistveno ni\xc5\xbeja od prej sprejete vrednosti 15\xc2\xa0%, ki je rezultat starej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudij hospitaliziranih bolnikov._NEWLINE_Depresija je pogosto povezana z brezposelnostjo in rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. Huda depresija je trenutno vodilni vzrok za breme bolezni v Severni Ameriki in v drugih dr\xc5\xbeavah z visokimi dohodki, v svetovnem merilu pa \xc4\x8detrti najpogostej\xc5\xa1i vzrok. Svetovna zdravstvena organizacija za leto 2030 napoveduje, da bo leta 2030 depresija na drugem mestu (za HIV) kot vzrok za breme bolezni. Zamuda ali neuspeh pri iskanju mo\xc5\xbenosti za zdravljenje ob ponovitvi, in pa neuspeh zdravstvenih slu\xc5\xbeb, da bi terapijo zagotovile, sta dve od ovir, ki zmanj\xc5\xa1evanje invalidnosti prepre\xc4\x8dujejo.'