b'\n_START_ARTICLE_\nSimbolika polmeseca\n_START_PARAGRAPH_\nSimbolika polmeseca_NEWLINE_Tako imenovana Luna (po Zemljinem naravnem satelitu), polmesec, lunin krajec, tudi vzhajajo\xc4\x8d ali zahajajo\xc4\x8d mesec, je znamenje rodovitnosti ali obilja, v povezavi z \xc5\xbeivljenjem in smrtjo, in tako pogosto rabljen simbol pri mnogih verstvih. Konkretneje ponazarja menjajo\xc4\x8de se letne \xc4\x8dase, upadanje in nara\xc5\xa1\xc4\x8danje (z poplavljanjem, ki je znanilec rodovitnosti) in tudi \xc5\xbeenski menstrualni cikel. Polmesec je bil atribut Lune in \xc5\xa1e bolj zna\xc4\x8dilno Selene. Kasneje je bil prenesen k Diani (Artemidi), potomki matere zemlje, in znane ne le kot device, temve\xc4\x8d tudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditnice vsega novorojenega in simbol rodovitnosti. V Svetem pismu se luna uporablja za poudarjanje nebesnih znamenj, bo\xc5\xbeanskih dojemljivosti in kratkotrajnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja in zgodovine (prim. Izaija 30,26;60,19; Razodetje 21,23). Cerkveni o\xc4\x8detje so v simboliki meseca (mysterium lunae) videli tri faze le-tega: umiranje (zahajanje), spo\xc4\x8detje (vzhajanje) in rojstvo (polna luna), kar je tudi uveljavljena prispodoba Cerkve. Cerkev je devi\xc5\xa1ka in umrljiva v sre\xc4\x8danju z Kristusom, \xc5\xbeeninom; je materinska in rojevajo\xc4\x8da v zakonski zvezi z Udkupiteljem in ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da v obstoju polnem milosti._NEWLINE_Janez Krstnik je v\xc4\x8dasih povezan z zahajajo\xc4\x8dim mesecem (krstilnica \xc3\x96stra Hoby, \xc5\xa0vedska, 12. stoletje) kot izraz njegove vloge zadnjega preroka Stare zaveze ter hkrati starozavezne obljube. Luna je tu kot nasprotje soncu, simbolu popolnosti, z drugo besedo Novi zavezi ali bolj specifi\xc4\x8dno Jezusu Kristusu, ki je sol invictus (nepremagljivo sonce). Isto nasprotje je uporabljeno za oznako razmerja cerkve do sinagoge. Kasneje je poistoveten z zahajajo\xc4\x8do luno._NEWLINE_Marija je kot nosilka Boga poosebljena Cerkev. Stoje\xc4\x8da na zahajajo\xc4\x8dem mesecu ponazarja dve iznajdbi cerkve: Staro zavezo in sinagogo (shodnico). Ni dvoma, da gre tu pravtako za idejo zmage cerkve nad sinagogo. Motiv meseca je zelo star (okoli 820, MS 99 Pariz, Valenciennes) in sprva ni bil uporabljen kot atribut Marije, ampak Cerkve. \xc5\xa0ele v 14. do 15. stoletju so na Marijo prenesli atribute, ki so bili do tedaj zna\xc4\x8dilni za Cerkev. Graduale von St. Katharinenthal, liturgi\xc4\x8dna knjiga iz \xc5\xa0vice iz leta 1312, prika\xc5\xbee podobo prenosa atributov, pri \xc4\x8demer isti \xc5\xbeenski lik vsebuje oziroma nosi atribute Cerkve, Marije in Apokalipti\xc4\x8dne \xc5\xbeene. Podoba stoji na poosebljenem polmesecu. Dejstvo je, da so vidni elementi, polmesec, zvezde, sonce, prevzeti iz Razodetja (12,1). Zgodnje upodobitve Cerkve (10. - 12. stoletje) prikazujejo le-to kot apokalipti\xc4\x8dno \xc5\xbeeno z zmajem. Motiv apokalipti\xc4\x8dne \xc5\xbeene je v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dicah pridan Mariji._NEWLINE_Obstajajo razli\xc4\x8dne Marijine skulpture, za\xc4\x8den\xc5\xa1i okoli 1348. leta, imenovane Madona, ki stoji na vzhajajo\xc4\x8dem mesecu (Mondsichel-Madonna), kjer se namig na apokalipti\xc4\x8dno \xc5\xbeeno v veliki meri razlikuje od uporabe simbola mesea (npr. lesena skulptura, Trier, 1480). V\xc4\x8dasih je kot nasprotje - pri upodobitvi platitere - soncu, rojenem iz Marije, in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem rodu, ki potrebuje odre\xc5\xa1itev (mesec) (Katharinenthal, 1312). Vzhajajo\xc4\x8di mesec se upodablja za predstavitev Marijinega \xc4\x8dude\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja in rojstva (Joahim in Ana na Zlatih vratih, da Camerino, Tadino, okoli 1470). Pravtako se pojavlja pod Marijinimi stopali na slikah vnebovzetja (Meister of the Luzien-Legende, 1485), predstavlja pa njeno slavo in zmago nad prostorom in \xc4\x8dasom. Najpomembnej\xc5\xa1a uporaba simbola meseca je na upodobitvah brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja. Jasen pomen zmage nad grehom je obogaten z idejama lepote in \xc4\x8distosti (pulchra ut luna, Loretske litanije) (za primer glej Francesco Vanni, Oltar brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja, Montalcino, 1588). V \xc4\x8dasu baroka lahko zasledimo pogoste kombinacije motiva brezmade\xc5\xbene z motivom Na\xc5\xa1e zmagovite Gospe. Na nekaterih tovrstnih slikah ali skulpturah stoji Marija na svetu, zdru\xc5\xbeenim z mesecem.'