b'\n_START_ARTICLE_\nNevtronska zvezda\n_START_PARAGRAPH_\nNevtr\xc3\xb3nska zv\xc3\xa9zda je strnjeno jedro prej\xc5\xa1nje ogromne zvezde, ki je imela maso med 10 in 29 solarnimi masami. Imenuje se tudi degenerirana zvezda. Nevtronske zvezde so najgostej\xc5\xa1e in najmanj\xc5\xa1e zvezde (\xc4\x8de ne \xc5\xa1tejemo hipoteti\xc4\x8dnih "kvark zvezd" in "\xc4\x8dudnih kvark zvezd"). Imajo premer velik okoli 20 km in maso manj\xc5\xa1o od pribli\xc5\xbeno 2.16 solarnih mas (kak\xc5\xa1ne nevtronske zvezde so lahko tudi 3.0 solarne mase ali ve\xc4\x8d). Ustvarijo se od supernova eksplozije ogromne zvezde v kombinaciji z gravitacijskim sesedanjem, ki "stisne" jedro prej\xc5\xa1nje zvezde preko bele pritlikavke v to od atomskega jedra. \xc4\x8ce bi vzeli \xc4\x8dajno \xc5\xbeli\xc4\x8dko nevtronske zvezde (1 cm\xc2\xb3) bi tehtala pribli\xc5\xbeno milijardo ton. Ne sesedejo se v \xc4\x8drne luknje zaradi Paulijevega izklju\xc4\x8ditvenega na\xc4\x8dela, ki pravi da dva fermiona ne moreta biti v enakem kvantnem stanju. To pa pomeni, da \xc4\x8de vzamemo delec (npr. elektron) in ga damo v dolo\xc4\x8den prostor, bo imel niz razli\xc4\x8dnih lastnosti, \xc4\x8de pa ho\xc4\x8demo dodati \xc5\xa1e en elektron v ta prostor, bo moral imeti druga\xc4\x8den energetski level, spin ali pa more zavzemati drugo pozicijo v prostoru. Nevtronska zvezda je sestavljena ve\xc4\x8dino iz nevtronov, ki pa nastanejo tako, da se protoni in elektroni "stalijo" skupaj. Sestavljena je tudi iz samih protonov, elektronov in verjetno tudi iz \xc5\xbeelezovih jeder. \xc4\x8ce za\xc4\x8dnemo na povr\xc5\xa1ju nevtronske zvezde in gremo proti notranjosti bomo videli, da je manj in manj protonov ter elektronov in ve\xc4\x8d ter ve\xc4\x8d nevtronov, saj se tudi nevtroni obna\xc5\xa1ajo kot individualni fermioni, kar pomeni, da enaka na\xc4\x8dela delujejo tudi za njih. Torej, \xc4\x8de imamo dva nevtrona in ho\xc4\x8deta oba imeti enako kvantno stanje morata spremeniti vsaj en dejavnik (npr. na za\xc4\x8detku spremenita spin), ampak, \xc4\x8de \xc5\xa1e dodajamo nevtrone morajo spremeniti energijski level ali pa pozicijo saj je spin lahko samo v dveh smereh. Ker ni veliko prostora v nevtronski zvezdi in je ekstremno gosta ponavadi spremenijo energetski level. Ker nevtroni lahko vzdr\xc5\xbeijo ogromno sile (v tem primeru silo tlaka, ki je lahko veliko ve\xc4\x8dja, kot jo najdemo kjer koli v nevtronski zvezdi), lahko spremenijo tudi energijski level. Sila pa prihaja od notranjega tlaka nevtrona, ki nastane z mo\xc4\x8dno silo. _NEWLINE_Poleg neznanske gostote imajo nevtronske zvezde \xc5\xa1e dve posebnosti: zelo hitro se vrtijo okrog svoje osi in obdaja jih mo\xc4\x8dno magnetno polje. _NEWLINE_Verjetno se skoraj vse nevtronske zvezde vrtijo, a ko se za\xc4\x8dnejo kr\xc4\x8diti, se njihovo gibanje neznansko pospe\xc5\xa1i. Lahko se zavrtijo tudi ve\xc4\x8d stokrat na sekundo. Na primer PSRJ1748-2446ad se vrti s pribli\xc5\xbeno hitrostjo 252.000.000 km/h. To je 23% hitrosti svetlobe in zaradi tega ima bolj jaj\xc4\x8dasto obliko kot tradicionalna zvezda. Take objekte s tako hitrostjo vrtenja imenujemo pulzarji, ker oddajajo mo\xc4\x8den radijski signal. _NEWLINE_Magnetno polje je pribli\xc5\xbeno bilijonkrat mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e od zemljinega, kar upogne atome, ki vstopajo v njegov vpliv._NEWLINE_Ima zelo tanko atmosfero vro\xc4\x8de plazme, ki je pribli\xc5\xbeno 10cm visoka._NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina je zelo ravna, z najve\xc4\x8djimi nepravilnostmi 5 mm. Povr\xc5\xa1inska temperatura ima pribli\xc5\xbeno milijon kelvinov._NEWLINE_Skorja je zelo trda in je najverjetneje narejena iz mre\xc5\xbee \xc5\xbeelezovih jeder, kjer se elektroni pretakajo skozi. Bolj se bli\xc5\xbeamo jedru, ve\xc4\x8d je nevtronov in manj protonov ter elektronov. Ne vemo kak\xc5\xa1na so jedra nevtronskih zvezd ampak mislimo, da so super teko\xc4\x8da nevtronska degenerirana snov ali pa kvarkova gluonska plazma.'