b"\n_START_ARTICLE_\nFrank Wedekind\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWedekind, ki spada v dru\xc5\xbeino Wedekind zur Horst, je od leta 1872 odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v Lenzburgu v \xc5\xa0vici. Njegov o\xc4\x8de, upokojeni ginekolog, dr. med. Friedrich Wilhelm Wedekind, se je iz protesta proti na novo ustanovljenmi prusko-nem\xc5\xa1ki monarhiji s svojo dru\xc5\xbeino preselil tja. \xc5\xbde prej je po ponesre\xc4\x8deni mar\xc4\x8devski revoluciji 1848/49 odpotoval v San Francisco, kjer se je poro\xc4\x8dil z Emilijo Kammerer. Ona je bila h\xc4\x8di Friedericha Kammererja, izumitelja v\xc5\xbeigalic. \xc2\xa0 Leta 1864 se je vrnil v Nem\xc4\x8dijo in leta 1872 kupil grad Lenzburg v \xc5\xa0vici v kantonu Aargau \xe2\x80\x93 njegov sin Frank je tam pre\xc5\xbeivel svoje mladost. Od jeseni 1872 je Frank obiskoval Ob\xc4\x8dinsko de\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v Lenzburgu. 1879 je presedlal na Kantonsko \xc5\xa1olo v Aarau. Tukaj je skupaj z W. Lau\xc3\xa9-jem, A. V\xc3\xb6gtlinom in O. Schiblerjem ustanovil Dru\xc5\xa1tvo pesnikov\xc2\xa0\xc2\xbbSenatus Poeticus\xc2\xab. Za njegovo sestro Emilie je napisal otro\xc5\xa1ki ep\xc2\xa0\xc2\xbbDer H\xc3\xa4nseken\xc2\xab, ki je bil opremljen z risbami brata Armina (prvi\xc4\x8d izdan 1896). Po maturi leta 1884 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudij nem\xc5\xa1ke in francoske knji\xc5\xbeevnosti na Univerzi Lausanne. \xc5\xa0e istega leta se je prepisal na \xc5\xa1tudij prava v M\xc3\xbcnchen. Tudi ta \xc5\xa1tudij je prekinil. Frank Wedekind je med drugim delal kot novinar, vodja marketin\xc5\xa1kega oddelka pri podjetju Maggi in kot tajnik. Poleti 1888 je spet za\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem prava, tokrat v Z\xc3\xbcrichu. oktobra tega leta je umrl njegov o\xc4\x8de, ki mu je zapustil precej\xc5\xa1njo dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Le-ta je Franku omogo\xc4\x8dala finan\xc4\x8dno neodvisnost, tako da se je lahko posve\xc4\x8dal pisateljskemu delu. \xc5\xa0tudij je spet prekinil. \xc2\xa0 Leta 1889 se je preselil v M\xc3\xbcnchen, tam je spoznal pisatelja Otta Juliusa Bierbauma. L. 1891 se je preselil v Pariz, potem je bival tudi v \xc5\xa0vici, v Londonu in Berlinu. L. 1896 je \xc5\xa1el nazaj v M\xc3\xbcnchen, kjer je sodeloval pri ustanovitvi satiri\xc4\x8dne revije\xc2\xa0\xc2\xbbSimplicissimus\xc2\xab, v kateri je objavljal svoja dela pod razli\xc4\x8dnimi psevdonimi. Ko je njegova satiri\xc4\x8dna pesem o cesarju Wilhelmu II. postala zelo znana, je bil prisiljen zbe\xc5\xbeati v Pariz. Ko se je leta 1899 vrnil v Nem\xc4\x8dijo, so ga zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbraz\xc5\xbealitve Negovega veli\xc4\x8danstva\xc2\xab\xc2\xa0obsodili na 6 mesecev zapora. 1901/02 je sodeloval v m\xc3\xbcnchen\xc5\xa1kem kabaretu\xc2\xa0\xc2\xbbDie Elf Scharfrichter\xc2\xab, tam je pel lastne skladbe ob spremljavi kitare. \xc2\xa0 Wedekind je nastopal tudi kot igralec v svojih lastnih delih. Pisal je predvsem proti me\xc5\xa1\xc4\x8danstvu in njihovi navidezni morali. \xc2\xa0 Z igralko Tilly Newes je imel dve h\xc4\x8derki, Pamelo in Kadidjo. Plod ljubezenske afere s Frido Strindberg, \xc5\xbeeno Avgusta Strindberga, je bil sin Friedrich Strindberg. Wedenkinda so pokopali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du\xc2\xa0\xc2\xbbWaldfriedhof in M\xc3\xbcnchen\xc2\xab\xc2\xa0(stari del, grob \xc5\xa1t. 17-W-88). Njegov pogreb, ki so se ga udele\xc5\xbeili mnogi knji\xc5\xbeevniki (med drugim tudi Bertolt Brecht) in dame iz bordelov, je postal velik \xc5\xa1kandal. \xc2\xa0 Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Franka Wedekinda se nahaja v\xc2\xa0\xc2\xbbMonacensia Literaturarchiv\xc2\xab\xc2\xa0mesta M\xc3\xbcnchen. \xc2\xa0 Njegovi drami\xc2\xa0\xc2\xbbErdgeist\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbDie B\xc3\xbcchse der Pandora\xc2\xab\xc2\xa0sta osnova za opero\xc2\xa0\xc2\xbbLulu\xc2\xab\xc2\xa0Albana Berga in za nemi film\xc2\xa0\xc2\xbbDie B\xc3\xbcchse der Pandora\xc2\xab\xc2\xa0Georga Wilhelma Pabsta (Nem\xc4\x8dija, 1929). \xc2\xa0 Lik Lulu v Wedekindovem delu je pri piscih scenarijev zelo priljubljen. Navdihnjenost s tem likom se \xc4\x8duti v nekaj filmih, npr.\xc2\xa0\xc2\xbbLulu on the Bridge\xc2\xab\xc2\xa0(1998),\xc2\xa0\xc2\xbbSomething Wild\xc2\xab\xc2\xa0(1986) in\xc2\xa0\xc2\xbbThe Fine Art of Love\xc2\xab\xc2\xa0(2005). Njegovo najbolj znano odersko delo\xc2\xa0\xc2\xbbFr\xc3\xbchlings Erwachen\xc2\xab\xc2\xa0je bilo konec leta 2006 v glasbeni predelavi uspe\xc5\xa1no uprizorjeno na newyor\xc5\xa1kem Broadwayu (v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Eugene O'Neill Theatre). \xc2\xa0 Razlog za ve\xc4\x8dkratno cenzuro (prepoved) Wedekindovih del je bila odkrita spolnost v vsebini. Tako vsebuje\xc2\xa0\xc2\xbbFr\xc3\xbchlings Erwachen\xc2\xab\xc2\xa0sadomazohisti\xc4\x8dne motive: Ilse posili ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih, Wendla roti Melchiorja za udarce s \xc5\xa1ibo in tudi H\xc3\xa4nschenovi pogovori s sliko gole \xc5\xbeenske jasno ka\xc5\xbeejo sadomazohisti\xc4\x8dno naravnanost. Ta drama je \xc5\xa1ele zelo pozno do\xc5\xbeivela kompletno uprizoritev, njene uprizoritve so bile vedno znova prepovedane.\xc2\xa0\xc2\xbbDie B\xc3\xbcchse der Pandora\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbDer Erdgeist\xc2\xab\xc2\xa0nakazujejo na FemDom motive."