b'\n_START_ARTICLE_\nStudenice\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDokazi o obstoju poselitve segajo v antiko. Rimljani so pokrajino med Pohorjem in Bo\xc4\x8dem gosto poselili. Zgradili so ceste, ob njih pa prepre\xc5\xbene postaje. Studenec, po katerem se trg imenuje, je bil znan \xc5\xbee v antiki. Mimo njega je tekla domnevna rimska cesta, saj so v bli\xc5\xbeini izkopali marmorno rimsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do._NEWLINE_Razvoj kraja je tesno povezan s samostanom. Studenice se prvikrat omenjajo kot Ztuodeniz v oglejski listini iz 6. avgusta 1246. Leta 1457 so bile kraju podeljene tr\xc5\xa1ke pravice. Podobno kot mnogo slovenskih krajev, so v 15. stoletju Studenice utrpele \xc5\xa1kodo zaradi tur\xc5\xa1kih vpadov, zato je bil v 16. stoletju na gri\xc4\x8du nad njim zgrajen obrambni grad. _NEWLINE_Zaradi neprimernih prednic so samostan pretresali \xc5\xa1kandali, zato ga je pape\xc5\xbe leta 1577 razpustil. V za\xc4\x8detku 16. stoletja je bil samostan precej povezan z gra\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc5\xa0tatenberg. Zaradi velikih kriz, ki so se pojavljale vsakih nekaj let, so Dominikanke morale veliko ozemlja tudi prodati. Nune so v Studenicah (1556 - 1564) ustanovile prvo \xc5\xa1olo. \xc5\xa0olski prostori so bili v samostanu. V \xc5\xa1oli so sprva pou\xc4\x8devali duhovniki, pozneje pa organist in me\xc5\xbenarji._NEWLINE_Leta 1515 so ga zavzeli kme\xc4\x8dki puntarji. _NEWLINE_V po\xc5\xbearu leta 1788 je bil grad uni\xc4\x8den in opu\xc5\xa1\xc4\x8den. _NEWLINE_Sredi 19. stoletja je samostan kupil Alojz Sparowitz in ga obnovil. Naslednji lastnik Anton Papst je samostan prodal \xc5\xa1lezijskim magdalenkam, ki so leta 1892 pri\xc5\xa1le iz Poljske. Med drugo svetovno vojno so ga po\xc5\xbegali partizani, po njej je pri\xc5\xa1la nacionalizacija. Danes je last Mariborske nad\xc5\xa1kofije._NEWLINE_V 18. stoletju so Studenice do\xc5\xbeivele velik zastoj v razvoju. V prvi polovici 19. stoletja je trg Studenice premogel dva mlina in stope. V trgu je \xc5\xbeivelo mnogo obrtnikov. V 20 stoletju so imeli \xc5\xa1olo, ki je bila med 2. svetovno vojno po\xc5\xbegana, po njej obnovljena in zaradi pomanjkanja u\xc4\x8dence leta 1975 ukinjena.'