b'\n_START_ARTICLE_\nPanteon, Rim\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPantheon izhaja iz starogr\xc5\xa1ke Pantheion, skupno vsem bogovom; (gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xce\xb1\xce\xbd, pan, \xc2\xbbvse\xc2\xab\xc2\xa0in \xce\xb8\xce\xb5\xcf\x8cs, te\xc3\xb3s, \xc2\xbbbog\xc2\xab). Kasij Dio, rimski senator in zgodovinar, ki je napisal v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, je razmi\xc5\xa1ljal, da ime izhaja bodisi zaradi toliko kipov bogov, danih okoli te stavbe ali iz podobnosti kupole nebesom. Njegova negotovost mo\xc4\x8dno ka\xc5\xbee, da je bil "Pantheon" (ali Pantheum) samo vzdevek in ne formalno ime objekta. Torej je pojem, da je panteon posve\xc4\x8den vsem bogovom, vpra\xc5\xa1ljiv.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nOd renesanse je Panteon mesto ve\xc4\x8d pomembnih pokopov. Med pokopanimi so slikarji [[Raffaello Santi |Rafael[[ in Annibale Carracci, skladatelj Arcangelo Corelli in arhitekt Baldassare Peruzzi. Panteon je bil v 15. stoletju okra\xc5\xa1en s slikami: najbolj znana je Oznanjenje Melozza da Forl\xc3\xacja. Filippo Brunelleschi je med drugimi arhitekti gledal na Panteon kot navdih za njihova dela._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Urban VIII. (1623\xe2\x80\x931644) je naro\xc4\x8dil bronast strop panteonskega portika stopiti. Ve\xc4\x8dina brona je bila uporabljena za izdelavo bombard za utrdbo Angelski grad, preostala koli\xc4\x8dina pa je Apostolska camera uporabila za druga dela. Prav tako pravijo, da je bron uporabil Bernini pri ustvarjanju svojega slavnega baldahina nad glavnim oltarjem bazilike sv. Petra, vendar pa, po mnenju vsaj enega strokovnjaka, pape\xc5\xbeev zapis navaja, da je bilo pribli\xc5\xbeno 90% brona uporabljenega za top in da je bron za baldahin pri\xc5\xa1el iz Benetk. V zvezi s tem je anonimni sodobni rimski satirik zapel v pasquinade (javno objavljena pesem), da quod non fecerunt barbari fecerunt Barberini (\'Kar barbari niso storili je Barberini [Urbana VIII. dru\xc5\xbeinsko ime] storil\')._NEWLINE_Leta 1747 je bil obnovljen \xc5\xa1irok friz pod kupolo z la\xc5\xbenimi okni, vendar so bila le malo podobna originalu. V prvih desetletjih 20. stoletja je bil v eni od plo\xc5\xa1\xc4\x8d ponovno ustvarjen del izvirnika, ki ga je bilo mogo\xc4\x8de rekonstruirati iz renesan\xc4\x8dnih risb in slik.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nV Panteonu sta pokopana dva italijanska kralja: Vittorio Emanuele II. in Umberto I. ter Umbertova kraljica Margerita._NEWLINE_Panteon se uporablja kot katoli\xc5\xa1ka cerkev. Ob nedeljah in praznikih se odvijajo ma\xc5\xa1e. Tu se ob\xc4\x8dasno odvijajo tudi poroke.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni tempelj je bil pravokoten, gledal je na jug in bil zgrajen iz travertina. Restavriral ga je Domicijan po po\xc5\xbearu leta 80, popolnoma na novo zgrajen pa po popolnem uni\xc4\x8denju v drugem po\xc5\xbearu v \xc4\x8dasu Trajanove vladavine. Hadrijanova rekonstrukcija iz leta 125 je radikalno spremenila prej\xc5\xa1njo zgradbo: pro\xc4\x8delje je bilo obrnjeno za 180\xc2\xb0 proti severu, rotonda pa je bila zgrajena v praznem prostoru, ki je le\xc5\xbeal pred prvim templjem._NEWLINE_Ogrodje strehe je bilo iz brona, ki ga je pape\xc5\xbe Urban VIII. porabil topove. Streha preddverja je bila iz pozla\xc4\x8denih bronastih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic; to je leta 665 cesar Konstanc II. odpeljal v Kontstantinopel. Vhodna bronasta vrata so \xc5\xa1e stara._NEWLINE_V notranjosti je bilo v sedmih vdolbinah med marmornatimi stebri sedem kipov glavnih planetarnih bogov, in sicer: Apolona, Diane, Jupitra, Marsa, Merkurja, _NEWLINE_Saturna in Venere. Vse stene v notranjosti so bile pokrite z marmorjem. Kasete v kupoli so bile okra\xc5\xa1ene z modrimi polji in pozla\xc4\x8denimi bronastimi zvezdami. _NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja oblika, poznana po kolonadnem preddverju, ki gleda na trg in visokim, izoliranim in vidnim valju iznad katerega se dviga kupola - je povsem druga\xc4\x8dna od Panteona iz Hadrijanove dobe. Okroglo telo je bilo neko\xc4\x8d obkro\xc5\xbeeno z drugimi zgradbami, pred impozantnim pro\xc4\x8deljem dvignjenim na stopnice pa je bil dolg trg z arkadami na treh straneh. Slavna rotonda se od zunaj ni videla, saj je bila skrita za arkadami. Zgradba je bila enodelna, velik in okrogel prostor premera 143 \xc4\x8devljev, na vrhu pokrit s kupolo._NEWLINE_Zunanja vrsta stebrov na verandi je iz osem monolitov sivega granita, postavljenih na bazo iz belega marmorja, na vrhu so korintski kapiteli. Stebri v notranji vrsti so izrezani iz roza granita in ustvarjajo tri prehode: centralni prehod, ki vodi do vrat Panteona je \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od dveh stranskih, kjer so velike ni\xc5\xa1e neko\xc4\x8d vsebovale kipe Avgusta in Agripe. Ta velika veranda je povezana z rotondo s pomo\xc4\x8djo masivnega ope\xc4\x8dnega "avant-corpsa" zme\xc5\xa1anega z marmorjem. Bronasta vrata so lesena, bila so mo\xc4\x8dno restavrirana: lahko da niso ve\xc4\x8d originalna._NEWLINE_Da bi se razbremenila te\xc5\xbea, je zid rotonde (visok 21,7 m, debel 6,2 m) zgrajen s pomo\xc4\x8djo posebnih arhitektonskih tehnik in iz vse la\xc5\xbejih materialov glede na vi\xc5\xa1ino, vse dokler na vrhu ne pride do okulusa. Razpored masivnih lokov podpira strukturo, oja\xc4\x8dano z radialnimi podpornimi stebri. Ti razporejajo te\xc5\xbeo na osem masivnih, a delno votlih lokov, ki znotraj zgledajo kot osem velikih ni\xc5\xa1 (eksedre in vhod) v zidni konstrukciji. Polkro\xc5\xbene ali pravokotne eksedre se menjavajo z osmimi kioski na stebrih, od katerih vsak vsebuje tri ni\xc5\xa1e in stoji za dvema izbrazdanima, monolitnima korintskima stebroma._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina tal je originalna; narejena je iz ve\xc4\x8dbarvnega marmorja in kamnov razporejenih v diagonalne vrste kvadratov in krogov vpisanih znotraj kvadratov. Polkro\xc5\xbena kupola je narejena iz enega dela premera 43,5 m: to je najve\xc4\x8dja kupola kadarkoli zgrajena z uporabo nearmiranega betona. Notranjost kupole je razdeljena na pet vrst koncentri\xc4\x8dnih kesonov, ki se kon\xc4\x8dajo v gladkem prstanu. Okulus je okrogla odprtina na strehi, pribli\xc5\xbeno 9 m premera. Slu\xc5\xbei za prezra\xc4\x8devanje in osvetlitev. Svetloba, ki pada skozenj, obsije ve\xc4\x8dino notranj\xc5\xa1\xc4\x8dine. V tleh so narejene luknje, ki skrbijo za drena\xc5\xbeo. Okulus ni namenjen samo dekoraciji, ampak predvsem zmanj\xc5\xa1anju mase strehe. Zunanjost kupole je okra\xc5\xa1ena s pomo\xc4\x8djo sedem prstanov stopnic, od katerih se vidi le najvi\xc5\xa1ji del. Proporci zgradbe so vzorni: cilinder in kupola imata isti premer, kar je v skladu z Arhimedovo simetrijo._NEWLINE_Panteon je centralna zgradba, kar pomeni da je tloris kro\xc5\xbenica ali geometrijski lik v katerega se lahko vri\xc5\xa1e kro\xc5\xbenica. Iz tlorisu se vidi, da je zgradba sestavljena iz dveh razli\xc4\x8dnih delov: velik osrednji prostor pod kupolo in pravokotnim preddverjem, sestavljenim iz 16 korintskih granitnih stebrov, ki so visoki 12,50 m, delno zaprt z zidom, a na pro\xc4\x8delju raz\xc4\x8dlenjen s stebri. Osrednji prostor je zaprt z zidom, ki je z notranje strani raz\xc4\x8dlenjen z ni\xc5\xa1ami in pari stebrov._NEWLINE_Vertikalni presek ka\xc5\xbee, da je zid sestavljen iz dveh koncentri\xc4\x8dnih ovojev narejenih iz horizontalno polo\xc5\xbeenih opek med katerimi je prostor izpolnjen z betonom iz kamna in trstike. Kupola je konstruirana v treh horizontalnih pasovih: spodnji je iz slojev drobne opeke, srednji iz izmeni\xc4\x8dnih slojev opeke in tufa in zadnji iz sloja tufa in, zaradi njegove lahkosti, vulkanskega kamna. V notranjosti kupole se dose\xc5\xbee, na pribli\xc5\xbeno dveh tretjinah vi\xc5\xa1ine zunanjega valja, s tem, kot tudi z ve\xc4\x8djim zaklinjenjem spodnjega dela kaset, s \xc4\x8demer se sugerira, da se sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kupole nahaja ni\xc5\xbeje kot je v resnici, u\xc4\x8dinek popolne dominacije svoda. Ta u\xc4\x8dinek je isto\xc4\x8dasno potrjen in osvobojen z odprtino v sredini: pogled v nebo od znotraj in prodor svetlobe in son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov \xc5\xa1e poudarjajo prstan odprtine, material in oblika kupole, njen prostor in povr\xc5\xa1ina._NEWLINE_Notranji prostor je en sam, pregleden, stati\xc4\x8den. Tak karakter prostora daje predvsem popolnoma uravnote\xc5\xbeen odnos vertikal in horizontal (premer = vi\xc5\xa1ina). K stati\xc4\x8dnosti doprinese skoraj izklju\xc4\x8dno horizontalna razdelitev mase \xe2\x80\x93 niz paralelnih prstanov vse manj\xc5\xa1ih premerov, ki vodijo pogled do odprtine, od koder se svetloba enakomerno razprostira po prostoru. Mere zgradbe so take, da pri vhodu z enim pogledom lahko zaobse\xc5\xbeemo celoten prostor. Drugi venec vidimo pod kotom 25\xc2\xba, zgornji rob kupole pod 45\xc2\xba, kar ne zahteva nikakr\xc5\xa1nega napora, ker je prilagojeno fiziolo\xc5\xa1kim lastnostim o\xc4\x8di. Stati\xc4\x8dnost in preglednost prostora je neznatno negirana z maso zidov. Prostor stopnjevano iztiska maso. V spodnjem delu, kjer je masa najdebelej\xc5\xa1a, prostor v obliki ni\xc5\xa1 prodira najgloblje. Z la\xc5\xbenimi okni nad ni\xc5\xa1ami je prodor prostora mnogo plitvej\xc5\xa1i. S kasetami prostor vstopa plitvo, kar odgovarja tanj\xc5\xa1anju mase kupole, vendar postopno, s \xc4\x8dimer je \xc5\xa1e enkrat ponovljen osnovni ritem mase in prostora. V razmerje mase in prostora je vklju\xc4\x8deno tudi gibanje svetlobe. Ta prihaja z vrha vertikalne osi kocke-krogle, v katero je zgradba vkomponirana. Svetloba prihaja z mesta kjer je masa najtanj\xc5\xa1a in se enakomerno razprostira do delov kjer je najdebelej\xc5\xa1a. To so ni\xc5\xa1e, kjer prostor globoko vstopa v maso, ter tako ustvarja zelo oster kontrast svetlobe in teme, v katerem se vidi plasti\xc4\x8dnost vsakega detajla.'