b'\n_START_ARTICLE_\nEkologija medijev\n_START_PARAGRAPH_\nEkologija medijev oz. teorija medijske ekologije je preu\xc4\x8devanje medijev, tehnologije in komunikacije ter kako vsi ti vplivajo na okolje. Teoreti\xc4\x8dni koncept je oblikoval Marshall McLuhan leta 1964, izraz medijska ekologija pa je prvi zapisal Neil Postman leta 1968._NEWLINE_McLuhan je predpostavil, da mediji vplivajo na napredovanje dru\xc5\xbebe in da lahko posamezna \xc4\x8dasovna obdobja in njihov razcvet kategoriziramo glede na specifi\xc4\x8dno tehnologijo. Medijska ekologija razkriva, kako mediji vplivajo na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zaznavanje, razumevanje, \xc4\x8dustvovanje in vrednote ter kako na\xc5\xa1a interakcija z mediji olaj\xc5\xa1a ali ovira na\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetja. Ekologija je \xc5\xa1tudij okolij: strukture, vsebine in vpliva na ljudi. Okolje je kompleksen sistem sporo\xc4\x8danja, ki ljudem narekuje dolo\xc4\x8dene na\xc4\x8dine razmi\xc5\xa1ljanja, \xc4\x8dustvovanja in obna\xc5\xa1anja._NEWLINE_McLuhan in Quentin Fiore sta trdila, da je za vsako \xc4\x8dasovno obdobje zna\xc4\x8dilen medij, ki ustreza prevladujo\xc4\x8demu na\xc4\x8dinu sporo\xc4\x8danja. Mediji raz\xc5\xa1irijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc4\x8dute, komunikacijska tehnologija je glavni vzrok dru\xc5\xbebenih sprememb. McLuhan je znan po izreku "medij je sporo\xc4\x8dilo", kar pomeni, da je medij, izbran za posredovanje sporo\xc4\x8dila, enako pomemben (\xc4\x8de ne bolj) kot vsebina, ki jo posreduje. Medijska ekologija prou\xc4\x8duje "promet" med naravo in kulturo dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nHarold Innis\n_START_PARAGRAPH_\nHarold Innis je navdihnil McLuhanovo delo. Innis je bil profesor politi\xc4\x8dne ekonomije na Univerzi v Torontu, kjer je prou\xc4\x8deval vlogo komunikacijskih tehnologij v dru\xc5\xbebah in civilizacijah in bil tudi McLuhanov mentor. V delu The Bias of Communication je pregledal imperije z ozirom na njihovo uporabo zapisane besede in razvil predpostavko, da so komunikacijski mediji neposredno povezani s \xc5\xa1irjenjem znanja v dru\xc5\xbebi in zato sredstvo dru\xc5\xbebene mo\xc4\x8di. Ta koncept je ozna\xc4\x8dil kot "pristranskost komunikacije".\n_START_SECTION_\nMarshall McLuhan\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1934 se je Marshall McLuhan na Univerzi v Cambridgeu, kjer je \xc5\xa1tudiral, seznanil s profesorjem I. A. Richardsom. Prevzel je Richardsov kriti\xc4\x8den pogled, da angle\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije niso ni\xc4\x8d drugega kot \xc5\xa1tudije procesa komuniciranja. Richards je verjel, da so skoraj vse verbalne konstrukcije zelo dvoumne in nejasne. To je napeljalo McLuhana k metafori\xc4\x8dnim zvezam "globalna vas" in "medij je sporo\xc4\x8dilo". Uporabil je tudi ideje Williama Empsona. Ugotovil je, da \xc4\x8de so besede dvoumne, je najbolje, da jih raziskujemo ne glede na njihovo vsebino, temve\xc4\x8d glede na njihove u\xc4\x8dinke v danem kontekstu, in \xc4\x8de so bili ti u\xc4\x8dinki pogosto podzavestni, lahko enako velja za druge \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke artefakte, kolo, tiskarsko stiskalnico, telegraf in televizijo._NEWLINE_McLuhan je bil znana medijska osebnost svojega \xc4\x8dasa, odli\xc4\x8den debater in javni govornik. Pojavljal se je v televizijskih oddajah, v revijah in imel celo stransko vlogo v filmu Annie Hall.\n_START_SECTION_\nNeil Postman\n_START_PARAGRAPH_\nPo spodbudi McLuhana je Neil Postman leta 1971 ustanovil program Medijske ekologije na Univerzi v New Yorku. Po mnenju Postmana medijska ekologija poudarja okolja, v katerih komunicirajo in delujejo tehnologije. Osredoto\xc4\x8dil se je na medijsko tehnologijo, proces in strukturo, ne pa na vsebino in menil, da je moralna sodba primarna naloga medijske ekologije. Postmanov pristop k medijski ekologiji si postavlja tri vpra\xc5\xa1anja: Kak\xc5\xa1ne so moralne posledice medijskega posredovanja? So humanisti\xc4\x8dne ali antihumanisti\xc4\x8dne? Ali smo kot dru\xc5\xbeba ve\xc4\x8d pridobili ali ve\xc4\x8d izgubili?\n_START_SECTION_\nSevernoameri\xc5\xa1ke in evropske razli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz medijska ekologija ima v evropskem in severnoameri\xc5\xa1kem kontekstu razli\xc4\x8dne pomene. Severnoameri\xc5\xa1ka definicija se nana\xc5\xa1a na interdisciplinarno podro\xc4\x8dje medijske teorije in medijskega oblikovanja, ki vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tudij medijskih okolij. Evropska razli\xc4\x8dica medijske ekologije je poststrukturalisti\xc4\x8dna materialisti\xc4\x8dna raziskava medijskih sistemov kot kompleksnih dinami\xc4\x8dnih sistemov. V Rusiji je podobno teorijo neodvisno razvil Jurij Ro\xc5\xbedestvenski. V ve\xc4\x8d monografijah je predstavil sistemati\xc4\x8dne spremembe, ki se odvijajo v dru\xc5\xbebi vsaki\xc4\x8d, ko se uvajajo novi komunikacijski mediji, in jih povezal z izzivi v politiki, filozofiji in izobra\xc5\xbeevanju._NEWLINE_Teoretiki evropske razli\xc4\x8dice medijske ekologije so Felix Guattari, Gregory Bateson in Manuel De Landa, Matthew Fuller in Jussi Parikka. Do severnoameri\xc5\xa1kega pojma so distancirani. Z medijsko ekologijo so se ukvarjali \xc5\xa1e Walter Ong, Lewis Mumford, Jacques Ellul, Eric Havelock, Susanne Langer, Erving Goffman, Edward T. Hall, George Herbert Mead, Margaret Mead, Claude L\xc3\xa9vi-Strauss, Benjamin Lee Whorf in Gregory Bateson.\n_START_SECTION_\nPlemenska doba\n_START_PARAGRAPH_\nTo je \xc4\x8das, ko je uho prevladujo\xc4\x8di \xc4\x8dutni organ. \xc4\x8cuti sluha, dotika, okusa in vonja so veliko bolj razviti kot sposobnost vizualizacije. Sluh je bil izjemno pomemben za lov. Mo\xc5\xbenost, da lahko vsi hkrati sli\xc5\xa1ijo in poslu\xc5\xa1ajo nekoga v skupini, je pomenilo poenotenje skupine in poglabljalo ob\xc4\x8dutek skupnosti. V plemenski dobi je sli\xc5\xa1ati pomenilo verjeti.\n_START_SECTION_\nDoba pismenosti\n_START_PARAGRAPH_\nV dobi pismenosti (abecede) je dominanten \xc4\x8dutni organ oko. Pretvarjanje zvokov v vidna sporo\xc4\x8dila je radikalno spremenilo \xc4\x8dlovekovo okolje. Besede niso bile ve\xc4\x8d \xc5\xbeive in enkratne in neponovljive, saj so jih lahko znova prebrali. Sluh ni bil ve\xc4\x8d zanesljiv; verjeti je pomenilo videti. \xc4\x8ceprav so ljudje prebrali iste besede, je akt branja postal individualen akt vsakega posameznika. Ljudje v plemenu se niso bili ve\xc4\x8d prisiljeni dru\xc5\xbeiti, \xc4\x8de so hoteli do informacij. Z branjem so ljudje pridobivali na samostojnosti.\n_START_SECTION_\nDoba tiska\n_START_PARAGRAPH_\nTisk je omogo\xc4\x8dil neomejeno ve\xc4\x8dkratno reproduciranje istega besedila. S tem je pri\xc5\xa1lo do novega vizualnega stresa: prenosne knjige. Ljudje so knjige jemali s sabo, lahko so brali v zasebnosti, izolirani od drugih. Za hranjenje knjig so bile ustanovljene knji\xc5\xbenice.\n_START_SECTION_\nElektronska doba\n_START_PARAGRAPH_\nElektronska doba je obdobje nenehnega takoj\xc5\xa1njega komuniciranja. Za\xc4\x8dela se je s telegrafom, ki ga je izumil Samuel Morse, in nadaljevala z izumom telefona, mobilnega telefona, televizije, interneta, DVD-ja, video iger itd. Sposobnost instantne komunikacije je \xc4\x8dloveka vrnila k tradiciji zvoka in dotika namesto vida. Novi mediji so omogo\xc4\x8dili reagiranje na globalne teme enako hitro, kot to omogo\xc4\x8da medosebna komunikacija v istem fizi\xc4\x8dnem prostoru, v isti vasi, od tod pojem globalna vas. Novi medij naj bi pri ljudeh pove\xc4\x8dal zavest in odgovornost za globalne teme.\n_START_SECTION_\nMedij je sporo\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\n"Medij je sporo\xc4\x8dilo" je najbolj znan McLuhanov izrek in je eden od konceptov, ki lo\xc4\x8duje severnoameri\xc5\xa1ko teorijo od evropske. Namesto poudarjanja informacijske vsebine je McLuhan izpostavil pomen zna\xc4\x8dilnosti medija, ki lahko vplivajo in celo odlo\xc4\x8dajo o vsebini. Predpostavil je, da je medijski format tisti, ki vpliva na ljudi in dru\xc5\xbebo in jo spreminja._NEWLINE_Tezo je podkrepil s trditvijo, da so tradicionalni mediji raz\xc5\xa1iritev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa, novi mediji pa so raz\xc5\xa1iritev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Novi mediji bodo spremenili ravnovesje med \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi \xc4\x8dutnimi organi in vplivali na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko psiho in dru\xc5\xbebo. Raz\xc5\xa1iritev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc4\x8dutov bo spremenila na\xc5\xa1e mi\xc5\xa1ljenje in vedenje ter na\xc4\x8din zaznavanja sveta. McLuhan je verjel, da novi medij ne glede na konkretno vsebino, ki jo prena\xc5\xa1a, povzro\xc4\x8da dru\xc5\xbebeno preoblikovanje._NEWLINE_Navajeni smo na predstavo, da je sporo\xc4\x8dilo lo\xc4\x8deno od medija, McLuhan pa je dojemal sporo\xc4\x8dilo in medij kot eno in isto stvar. Ob\xc4\x8dinstvo je obi\xc4\x8dajno osredoto\xc4\x8deno na vsebino in spregleda medij, pozablja, da vsebina ne more obstajati izven na\xc4\x8dina posredovanja. Za McLuhana mediji delujejo kot okolje, ker smo tako zliti z njimi. "Medij sam ima najve\xc4\x8dji vpliv na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zadeve in ne specifi\xc4\x8dna sporo\xc4\x8dila, ki jih po\xc5\xa1iljamo ali prejmemo. Mediji nas oblikujejo, saj jih vedno znova vklju\xc4\x8dujemo v svoja \xc5\xbeivljenja, dokler ne postanejo del nas"._NEWLINE_Razli\xc4\x8dni mediji poudarjajo razli\xc4\x8dna \xc4\x8dutila in spodbujajo razli\xc4\x8dne navade. Oblika medija in na\xc4\x8dina informiranja dolo\xc4\x8da, kdo bo imel dostop do njih, koliko informacij bo posredovanih, kako hitro bodo posredovane, kako dale\xc4\x8d bodo \xc5\xa1le, in kar je najpomembneje, na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din bodo prikazane.\n_START_SECTION_\nGlobalna vas\n_START_PARAGRAPH_\nMarshall McLuhan je z besedno zvezo globalna vas opisal tezo, da ljudje ne morejo \xc5\xbeiveti v izolaciji, temve\xc4\x8d so neprekinjeno povezani z elektronskim medijem. Idejo globalne vasi je razvil v knjigi Gutenbergova galaksija, kjer je zapisal: "Kar je zna\xc4\x8dilnost vasi, je od \xc4\x8dasa elektronskih medijev tudi zna\xc4\x8dilnost globalne vasi". Ogla\xc5\xa1evalci in ljudje za odnose z javnostmi se najbolj zavedajo te temeljne nove razse\xc5\xbenosti globalne soodvisnosti. Tehnologija in \xc5\xa1e posebej elektronski mediji povzro\xc4\x8dajo, da postaja svet vse bolj medsebojno povezan na socialni, gospodarski, politi\xc4\x8dni in kulturni ravni. Kar se zgodi v enem delu sveta, ima vpliv tudi na druge dele._NEWLINE_Danes je samoumevno, da internet omogo\xc4\x8da preverjanje novic po vsem svetu, dru\xc5\xbebeni mediji pa povezujejo posameznike ne glede na lokacijo. Toda v McLuhanovem \xc4\x8dasu se je globalna vas \xc5\xa1ele za\xc4\x8dela razvijati in to zaradi tehnologij, kot sta televizija in telefonski klici na dolge razdalje. Ta koncept je postal ena izmed najbolj plodnih idej, ki jih je prinesla medijska ekologija, in je spodbudila pomembne raziskave. Kritike tega koncepta skrbi, da bodo pri ustvarjanju resni\xc4\x8dno globalne vasice nekatere kulture izumrle zaradi ve\xc4\x8djih in dominantnih kultur. Ideja globalne vasi pomaga konceptualizirati globalizacijo v dru\xc5\xbebi. Vzpon medijske komunikacijske tehnologije je poenotil na\xc4\x8din, kako posamezniki po vsem svetu obdelujejo informacije.'