b'\n_START_ARTICLE_\nSaul Kripke\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSaul Kripke se je rodil 13. novembra 1940 v Bay Shoru kot najstarej\xc5\xa1i izmed treh otrok. Njegova star\xc5\xa1a sta bila Dorothy Karp Kripke in Myer Samuel Kripke. Skupaj s svojima sestrama Madeline in Netto je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo Dundee in srednjo \xc5\xa1olo Omaha Central. \xc5\xbde v mladosti so ga ozna\xc4\x8dili za genija, saj se je do devetega leta nau\xc4\x8dil hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino in prebral vsa Shakespearova dela. Svoj prvi izrek na podro\xc4\x8dju modalne logike je napisal pri sedemnajstih letih, izdan je bil eno leto kasneje. Leta 1958 je zaklju\xc4\x8dil srednjo \xc5\xa1olo in nadaljeval \xc5\xa1olanje na Harvardski univerzi, kjer je diplomiral iz matematike. Kratek \xc4\x8das je u\xc4\x8dil na Harvardu, nato se je leta 1967 preselil v New York, kjer je pou\xc4\x8deval na Univerzi Rockefeller. Deset let kasneje je sprejel delovno mesto na Univerzi Princeton, leta 2002 pa je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na Graduate Center of the City University of New York. Saul Kripke je leta 2001 prejel Shockovo nagrado \xc5\xa0vedske akademije znanosti na podro\xc4\x8dju logike in filozofije. Poro\xc4\x8den je s filozofinjo Margaret Gilbert. Po veroizpovedi je Jud, tako kot njegova star\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nImenovanje in nujnost\n_START_PARAGRAPH_\nTri predavanja na univerzi Princeton pod skupnim imenom Imenovanje in nujnost so bila objavljena med letoma 1972 in 1980 in so v veliki meri spremenila filozofijo jezika. Kripke se je v svojih predavanjih ukvarjal s Fregejevimi, Russellovimi in Wittgensteinovimi teorijami. Predavanja vsebujejo napad na deskriptivno teorijo imen, ki je temeljila na ideji, da so pomeni imen enaki opisom, s katerimi ta imena po navadi povezujemo. Vzamemo npr. ime "Saul Kripke" in ga ena\xc4\x8dimo z opisom, ki pomeni enako: mo\xc5\xbe, ki je napisal Imenovanje in nujnost. Kripke je deskriptivno teorijo imen zavrnil in svoje mnenje podprl s \xc5\xa1tevilnimi primeri, med katerimi je najbolj znan primer o Aristotlu. \xc4\x8ce bi Aristotel umrl, ko je imel dve leti, njegovega imena ne bi mogli ena\xc4\x8diti s \xc5\xa1tevilnimi opisi, s katerimi ga povezujemo danes, a vseeno bi bilo napa\xc4\x8dno trditi, da to ni bil Aristotel. Kot alternativo je predstavil vzro\xc4\x8dno teorijo reference in poudaril, da so imena v nasprotju z opisi togi ozna\xc4\x8devalci. Pravilno ime se nana\xc5\xa1a na poimenovan predmet v vsakem svetu, v katerem ta predmet obstaja, medtem ko ve\xc4\x8dina opisov imenuje razli\xc4\x8dne predmete v razli\xc4\x8dnih svetovih._NEWLINE_Kripke je tudi uvedel pojem aposteriorna nujnost. To so dejstva, ki so zagotovo resni\xc4\x8dna, a to lahko ugotovimo le z raziskavami v praksi. Primer tak\xc5\xa1nega dejstva je "Voda je H2O". Torej gre za dejstva, pri katerih poznamo dve razli\xc4\x8dni imeni za isti predmet._NEWLINE_Postavil je tudi argument proti identiteti materializma v filozofiji duha, to je mi\xc5\xa1ljenje, da je vsaka duhovna stvar identi\xc4\x8dna fizi\xc4\x8dni, saj je trdil, da eno lahko obstaja brez drugega.\n_START_SECTION_\nTeorija resnice\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1975 je Kripke napisal \xc4\x8dlanek z naslovom Outline of a Theory of Truth, ki je nasprotoval tezi Alfreda Tarskega, pionirja koresponden\xc4\x8dne teorije resnice. V svojih argumentih je uporabil razli\xc4\x8dno postavljene povedi in fraze. Pri Kripkejevem pristopu je resnica delno dolo\xc4\x8dena s strani slovni\xc4\x8dno oblikovanih stavkov v jeziku. Treba je za\xc4\x8deti s preprostimi izrazi v jeziku, ki ne vsebujejo povedka resnice, in jim ga dodati. Z omenjenim izrazom ozna\xc4\x8dujemo zgolj to, da dolo\xc4\x8denemu stavku na koncu dodamo "je resni\xc4\x8den". S tem se v jeziku pojavi veliko \xc5\xa1tevilo novih stavkov, ki imajo vsi definiran povedek resnice. Jezik se \xc5\xa1iri, dokler ne dose\xc5\xbee neke to\xc4\x8dke, ko raz\xc5\xa1irjanje s povedkom resnice jezika ve\xc4\x8d ne spremeni. Hkrati se pojavijo tudi stavki, ki jih ne moremo definirati. Po Kripkejevi teoriji npr. izjava "Izjava \'Sneg je bel\' je resni\xc4\x8dna" velja za resni\xc4\x8dno. Resni\xc4\x8dna je tudi izjava "Izjava \'Izjava \'Sneg je bel\' je resni\xc4\x8dna\' je resni\xc4\x8dna". Toda nobena od izjav: "Ta izjava je resni\xc4\x8dna" in "Ta izjava je neresni\xc4\x8dna" ne more veljati ne za resni\xc4\x8dno ne za neresni\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nCenter Saula Kripkeja\n_START_PARAGRAPH_\nCenter Saula Kripkeja v Graduate Center of the City University of New York je bil ustanovljen z namenom, da ohranja in promovira njegovo delo. Tam so organizirani razli\xc4\x8dni dogodki, ki so povezani s Kripkejevimi odkritji. Trenutno pripravljajo digitalni arhiv vseh njegovih \xc5\xa1e neobjavljenih del, zapiskov in zvo\xc4\x8dnih posnetkov s predavanj. Nekateri med njimi so stari ve\xc4\x8d kot 50 let.'