b"\n_START_ARTICLE_\nDunajska moderna\n_START_PARAGRAPH_\nDunajska moderna (Wiener Moderne) ozna\xc4\x8duje kulturno ustvarjanje v avstrijskem glavnem mestu na prelomu stoletja (od nekje 1890 do 1910). V politi\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih nemirih, ki so kon\xc4\x8dno vodili v razpad Avstro-Ogrske, prihaja do zadnjega vrhunca v filozofiji, slikarstvu, arhitekturi, glasbi in literaturi. Dunajska moderna se je razvila kot smer, ki je nasprotje naturalizmu. Nasproti prevladujo\xc4\x8demu na\xc4\x8delu o naturalisti\xc4\x8dnem upodabljanju resni\xc4\x8dnosti je postavila\xc2\xa0\xc2\xbbumetnost kot umetnost\xc2\xab\xc2\xa0(iz fr. L'art pour l'art v tridesetih letih 19. stoletja). Vsekakor pa je pod vplivom razli\xc4\x8dnih, deloma nasprotujo\xc4\x8dih si stilov obdobij ob koncu stoletja (fin de si\xc3\xa8cle).\n_START_SECTION_\nOzadja in vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nKonservativna in katoli\xc5\xa1ka monarhija Avstro-Ogrska je pri\xc5\xa1la v zadnjo fazo pod vodstvom cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa I.. Industrializacija se je v takratnem \xc4\x8dasu razvijala razmeroma po\xc4\x8dasi, upravni aparat je bil ogromen, prav tako se so konflikti med narodnostmi v ve\xc4\x8dnacionalni dr\xc5\xbeavi zaostrovali. V glavnem mestu Dunaj je leta 1900 \xc5\xbeivelo prek 2 milijona prebivalcev, veliko ve\xc4\x8d kot danes. Dunaj je bil pravi talilni lonec za vse kulture, tukaj se je zbirala intelektualna elita. Barvito je bilo tudi politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje na Dunaju. Razvijali so se socialna demokracija (Viktor Adler), sionizem (Theodor Herzl) in avstromarksizem (Otto Bauer). \xc5\xbdupan Karl Lueger je javno priznaval, da uporablja antisemitizem kot politi\xc4\x8dno kampanjo. Leta 1914 je bilo 9% dunajskega prebivalstva Judov. Judje so prav tako sodelovali pri umetni\xc5\xa1kem ustvarjanju, na primer judovskega izvora so bili Karl Kraus, Arthur Schnitzler, Gustav Mahler, Arnold Sch\xc3\xb6nberg in Alfred Polgar._NEWLINE_V kon\xc4\x8dnem okolju bli\xc5\xa1\xc4\x8da in propada se umetniki obra\xc4\x8dajo proti literarnemu gibanju stvarnega naturalizma, obra\xc4\x8dajo se v notranjost \xc4\x8dloveka in k psihi. Tako prihaja do raz\xc4\x8dlenitve jaza, jaz je ozna\xc4\x8den kot nere\xc5\xa1ljiv (Ernst Mach). Zveza jaza in dru\xc5\xbebe, jaza in sveta ni utemeljena ve\xc4\x8d razumsko, ampak se ka\xc5\xbee kot meja med sanjami in realnostjo, med razumom in \xc4\x8dustvom. Neko razpolo\xc5\xbeenje lahko za ustvarjalce tistega \xc4\x8dasa pove mnogo ve\xc4\x8d kot katera koli beseda._NEWLINE_Ideje so prejemali preko neposrednih osebnih odnosov z avantgardno anga\xc5\xbeiranimi avtorji. Arhitekt Adolf Loos je bil vse svoje \xc5\xbeivljenje navdu\xc5\xa1en nad Ameriko in prav tako odvisen od bivanja v Ameriki med letoma 1893 in 1896, predvsem je bil navdu\xc5\xa1en nad Chicagom in New Yorkom. Literarni kritik in avtor Hermann Bahr je neprenehoma potoval med Dunajem in Berlinom. Prav zaradi nenehnega potovanja, ter posledi\xc4\x8dno sprejemanja vedno novih idej, se je sam znova in znova spreminjal. Sprva je bil wagnerjanec in privr\xc5\xbeenec Bismarcka, potem marksist, naturalist, simbolist, nato ekspresionist in na koncu konzervativni katolik.\n_START_SECTION_\nPomembna imena in skupine\n_START_PARAGRAPH_\nErnst Mach se je uveljavil kot filozof, fizik in znanstveni teoretik. Ludwig Wittgenstein je ogromno prispeval k analiti\xc4\x8dni filozofiji in filozofiji jezika._NEWLINE_Sigmund Freud je z utemeljitvijo psihoanalize mo\xc4\x8dno spremenil psihologijo. V letu 1899 je objavil svojo znamenito delo Interpretacija sanj.\n_START_SECTION_\nLikovna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nUmetni\xc5\xa1ko ustvarjanje se je zdru\xc5\xbeevalo v gibanjih dunajske secesije in v dunajskih delavnica (Wiener Werkst\xc3\xa4tte)._NEWLINE_Najbolj izstopajo\xc4\x8di in mednarodno pomembni slikarji so Gustav Klimt (Jugendstil), Oskar Kokoschka in Egon Schiele (ekspresionista)._NEWLINE_Arhitekturo zaznamujeta Otto Wagner in Adolf Loos. Otto Wagner je napisal knjigo Moderna arhitektura od 1895 (Moderne Architektur von 1895), v kateri opi\xc5\xa1e konec obdobja in nadvlade historizma (zlasti gradnje na Wiener Ringstra\xc3\x9fe v neogr\xc5\xa1kem, neoromanskem in neobaro\xc4\x8dnem stilu). Pojma moderne \xc5\xa1e ne pozna, govori le o nujnosti prilagoditve arhitekture novim tehnolo\xc5\xa1kim napredkom.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nV literaturi moramo omeniti skupino Mladi Dunaj (Jung-Wien) v kavarni Caf\xc3\xa9 Griensteidl, v katero spadajo Hermann Bahr, Hugo von Hofmannsthal, Artur Schnitzler in Peter Altenberg. Kavarna je imela na Dunaju pomen kulturne institucije, govora je o tako imenovani\xc2\xa0\xc2\xbbkavarni\xc5\xa1ki literaturi\xc2\xab\xc2\xa0(Kaffeehausliteratur). Prav kavarna je za marsikaterega umetnika kot drugi dom, tukaj so nastajali feljtoni in prilo\xc5\xbenostna umetnost, deloma samo v obliki fragmentov. Altenberg je imenoval svoja dela\xc2\xa0\xc2\xbbekstrakt \xc5\xbeivljenja\xc2\xab. Druge pomembne kavarne za umetnike so bile Caf\xc3\xa9 Central, Caf\xc3\xa9 Museum in Caf\xc3\xa9 Herrenhof. V teh kavarnah so se sre\xc4\x8devali, poleg \xc5\xbee zgoraj omenjenih, tudi Hermann Broch, Anton Kuh, Friedrich Torberg, Alfred Polgar, Egon Friedell, Georg Trakl, Joseph Roth in Robert Musil."