b'\n_START_ARTICLE_\nUgarit\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nPolo\xc5\xbeaj Ugarita je bil neznan vse do leta 1928, ko je neki alavitski kmet med obdelovanjem polja po naklju\xc4\x8dju odkril vhod v grobnico. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de so nemudoma za\xc4\x8deli izkopavati francoski arheologi pod vodstvom Clauda Schaefferja iz Prazgodovinskega in galsko - rimskega muzeja v Strasbourgu. Izkopavanja so pokazala, da je \xc5\xa1lo za pomebno mesto ob boku Uru in Eriduju z najstarej\xc5\xa1imi ostanki segajo\xc4\x8dimi skoraj 8 tiso\xc4\x8dletij nazaj.\n_START_SECTION_\nNeolitik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bila lokacija naseljena \xc5\xbee pred tem, je bil neolitski Ugarit tako pomeben, da je bil okoli leta 6000 pr. n. \xc5\xa1t. utrjen z obzidjem.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1e zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nOdkrita je bila kraljevska pala\xc4\x8da z 90 sobami, razporejenimi okoli osmih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d. Poleg nje so izkopali ve\xc4\x8d bivalnih zgradb, dve z zasebnima knji\xc5\xbenicama (ena je pripadala diplomatu Rapanuju) z diplomatskimi, pravnimi, upravnimi, znanstvenimi, knji\xc5\xbeevnimi in verskimi besedili. Na vrhu hriba, kjer je stalo mesto, sta kraljevala dva templja. Eden je bil posve\xc4\x8den Elovemu sinu \xc2\xbbkralju\xc2\xab\xc2\xa0Baalu, drugi bogu plodnosti in \xc5\xbeita Dagonu.\n_START_SECTION_\nArhivi\n_START_PARAGRAPH_\nOb izkopavanju je bilo odkritih ve\xc4\x8d skladi\xc5\xa1\xc4\x8d glinenih klinopisnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so pripadale pala\xc4\x8dini, tempeljski in dvema zasebnima knji\xc5\xbenicama. Vse plo\xc5\xa1\xc4\x8de so datirane z obdobja zadnje faze mesta, tj. okoli 1200 pr. n. \xc5\xa1t. Popisane so v \xc5\xa1tirih jezikih: sumer\xc5\xa1\xc4\x8dini, akad\xc5\xa1\xc4\x8dini (diplomatski jezik takratnega Bli\xc5\xbenjega vzhoda), hurij\xc5\xa1\xc4\x8dini in ugarit\xc5\xa1\xc4\x8dini, o kateri se do odkritja Ugarita ni vedelo ni\xc4\x8d. V uporabi je bilo sedem razli\xc4\x8dnih pisav: egip\xc4\x8danski in hetitski hieroglifi ter ciprsko - minojski, sumerski, akadski, hurijski in ugaritski klinopis. _NEWLINE_Leta 1958 je bila izkopana \xc5\xa1e ena knji\xc5\xbenica, vendar so bile plo\xc5\xa1\xc4\x8de prodane na \xc4\x8drnem trgu. Nekaj jih je uspel pridobiti Institut za antiko in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v kalifornijskem Claremontu, kjer jih je Loren R. Fisher uredil leta 1971. Leta 1973 so med re\xc5\xa1evalnimi izkopavanji odkrili arhiv s 120 plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, leta 1994 pa na mestu kamnite zgradbe \xc5\xa1e nadaljnjih 300 plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki pokrivajo\xc2\xab\xc2\xa0zadnja leta bronaste dobe.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUgarit je prvi\xc4\x8d pisno omenjen okoli leta 1800 pr. n. \xc5\xa1t. v bli\xc5\xbenjem mestu Ebla. Bil je pod mo\xc4\x8dnim vplivom Egipta, kar se je poznalo zlasti pri umetnosti. Prvi stik z Egiptom (in tudi prvi natan\xc4\x8dni \xc4\x8dasovni mejnik ugaritske civilizacije) je rde\xc4\x8dkasta kroglica iz ogrlice, ki izvira iz \xc4\x8dasa faraona Senusreta I. (Srednje egip\xc4\x8dansko kraljestvo, vladal 1971 pr.n. \xc5\xa1t.-1926 pr. n. \xc5\xa1t.). Najdena sta bila tudi stela in kipec faraonov Senusreta II. in Amenemheta III._NEWLINE_Pozneje je Ugarit padel pod nadzor plemen povezanih s Hiksi (verjetno Huriti in Mitani), ki so s svojim slogom prevladala nad egip\xc4\x8danskim slogom spomenikov. Kljub temu je Ugarit tudi v tem obdobju (med 16. in 13 stoletjem pr. n. \xc5\xa1t.) ohranil stike z Egiptom in Ciprom. _NEWLINE_Zadnji bronastodobni kralj Ugarita Hamurabi je bil sodobnik hetitskega kralja \xc5\xa0upiluliume II. Natan\xc4\x8den datum njegove vladavine ni znan. Ugarit je bil uni\xc4\x8den ob koncu bronaste dobe. Glede na najdbo me\xc4\x8da z imenom egip\xc4\x8danskega faraona Merneptaha so  za\xc4\x8detek uni\xc4\x8denja datirali v leto 1230 pr. n. \xc5\xa1t. Klinopisna plo\xc5\xa1\xc4\x8da, najdena leta 1986, dokazuje, da je bil dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8den po Mernepthovi smrti, torej po 1190 pr. n. \xc5\xa1t. Zgodovinarji so si enotni, da je bil v 8. letu vladavine Ramzesa III. \xc5\xbee uni\xc4\x8den. Niso si pa enotni, ali je bil uni\xc4\x8den pred ali po obdobju hetitske prestolnice Hatu\xc5\xa1a. V istem \xc4\x8dasu je bilo prizadetih tudi mnogo drugih sredozemskih kultur, verjetno ob vpadih skrivnostnih\xc2\xa0\xc2\xbbljudi z morja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nAbeceda\n_START_PARAGRAPH_\nUgaritski pisarji iz leta okoli 1400 pr. n. \xc5\xa1t. veljajo za izumitelje abecede. Iz klinopisnih znakov prirejenih 30 \xc4\x8drk za ravno toliko glasov so zapisovali na glinene plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Feni\xc4\x8dani so idejo abecede postopoma prenesli po obalah Egejskega morja. Z dokaj enostavnim konceptom v primerjavi z zapisom akad\xc5\xa1\xc4\x8dine v klinopisu je  abeceda mnogim ljudem (npr. Minojcem z dana\xc5\xa1njega Knososa) odprla nova obzorja.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nZapisi na najdenih glinenih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah vklju\xc4\x8dujejo mitolo\xc5\xa1ka besedila v obliki pripovednih pesnitev, pisma, pravne dokumente (npr. posli z zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di), nekaj mednarodnih pogodb in \xc5\xa1tevilne upravne sezname. Znani so deli nekaterih pesnitev, npr. Legenda o Keretu,  Legenda o Danelu, Mit o Baal-Alijanu in Baalova smrt. Poezija vsebuje precej prvin, ki so prisotne v kasnej\xc5\xa1ih hebrejskih pesmih, npr. paralelizem, metrika in ritem. Ugaritska odkritja so povzro\xc4\x8dila nova vrednotenja Stare zaveze, saj se nekateri viri zgodovinskih dogodkov in mitolo\xc5\xa1ki koncepti iz Biblije pojavijo \xc5\xbee na ugaritskih  glinenih plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nReligija temelji na vrhovnem bogu Elu, o\xc4\x8detu \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva in stvarniku stvarstva. Podobna naslova je imel izraelski Elohim. V Knjigi kraljev 22:19-22, kjer se Jahve sre\xc4\x8da z nebe\xc5\xa1kim svetom, je podan opis nebes, kot je znan \xc5\xbee iz ugaritskih besedil. Najpomembnej\xc5\xa1i izmed ni\xc5\xbejih bogov so bili Baal, A\xc5\xa1erah (oba znana bralcem Biblije), Jam (bog viharnega morja) in Mot (bog smrti). Zanimivo je, da\xc2\xa0\xc2\xbbjam\xc2\xab\xc2\xa0v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni morje,\xc2\xa0\xc2\xbbmot\xc2\xab\xc2\xa0pa smrt._NEWLINE_Ugarit je globok vpliv pustil tudi na verstvi Kanaancev in Filistejcev ter delno tudi na versko obrede v izraelskem kraljestvu.\n_START_SECTION_\nUgaritski kralji\n_START_PARAGRAPH_\nIz najdenih klinopisnih virov poznamo imena zadnjih nekaj ugaritskih kraljev._NEWLINE_???? - 1349 pr. n. \xc5\xa1t.: Amitamru I. _NEWLINE_ _NEWLINE_1349 pr. n. \xc5\xa1t. - 1315 pr. n. \xc5\xa1t.: Nikmadu II. _NEWLINE_1315 pr. n. \xc5\xa1t. - 1313 pr. n. \xc5\xa1t.: Arhalba _NEWLINE_1313 pr. n. \xc5\xa1t. - 1260 pr. n. \xc5\xa1t.: Nikmepa _NEWLINE_1260 pr. n. \xc5\xa1t. - 1235 pr. n. \xc5\xa1t.: Amitamru II. _NEWLINE_ _NEWLINE_1235 pr. n. \xc5\xa1t. - 1220 pr. n. \xc5\xa1t.: Ibiranu _NEWLINE_1220 pr. n. \xc5\xa1t. - 1215 pr. n. \xc5\xa1t.: Nikmadu III. _NEWLINE_ _NEWLINE_1215 pr. n. \xc5\xa1t. - 1185 pr. n. \xc5\xa1t.: Ammurapi'