b'\n_START_ARTICLE_\nDolgo obzidje, Pirej\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo obzidje (gr\xc5\xa1ko \xce\x9c\xce\xb1\xce\xba\xcf\x81\xe1\xbd\xb0 \xce\xa4\xce\xb5\xce\xaf\xcf\x87\xce\xb7) je bilo obzidje, ki so ga gradili v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji iz mesta do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in je zagotavljalo varno povezavo do morja tudi med obleganjem. \xc4\x8ceprav so dolga obzidja zgradili v ve\xc4\x8d krajih v Gr\xc4\x8diji (Korint in Megara sta dva najbolj znana primera ), se izraz "dolgo obzidje" nana\xc5\xa1a na obzidje, ki je povezovalo Atene z njenim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem v Pireju in Faleronu. To obzidje je bilo zgrajeno sredi 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in so ga \xc5\xa0partanci uni\xc4\x8dili leta 403 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem po porazu Aten v pelopone\xc5\xa1ki vojni. Obnovljeno je bilo s perzijsko pomo\xc4\x8djo med korintsko vojno. Bilo je klju\xc4\x8dno za atensko strategijo. \xc4\x8ce je bilo mesto stalno povezano z morjem, je bilo onemogo\xc4\x8deno obleganje samo po kopnem._NEWLINE_Prvotno obzidje so uni\xc4\x8dili Perzijci med zasedbo Atike med letoma 480 in 479 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojnah. Po bitki pri Platajah so bile perzijske sile, ki so napadle Gr\xc4\x8dijo leta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, pregnane in Atenci so se lahko vrnili na svojo zemljo in za\xc4\x8deli obnavljati svoje mesto. Zgodaj med obnovo se je za\xc4\x8dela gradnja novega obzidja. Temu projektu so nasprotovali \xc5\xa0partanci in njihovi pelopone\xc5\xa1ki zavezniki, ki so bili zaskrbljeni, da se bo pove\xc4\x8dala mo\xc4\x8d Aten. \xc5\xa0partanski odposlanci so pozvali Atence, naj prenehajo gradnjo, z utemeljitvijo, da bi bile obzidane Atene povod za vdor vojske in da obramba v Korintski o\xc5\xbeini zagotavlja zadostno za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vsiljivci. \xc4\x8ce bi Atenci upo\xc5\xa1tevali razloge, bi bilo mesto neza\xc5\xa1\xc4\x8diteno in bi bili prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni na milost in nemilost Pelopone\xc5\xbeanom.  Tukidid je v svojem poro\xc4\x8dilu o teh dogodkih opisal vrsto zapletenih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so nastale, ko je Temistokles zamotil \xc5\xa0partance, dokler niso obzidja zgradili do take vi\xc5\xa1ine, da je bilo uporabno za obrambo. _NEWLINE_V zgodnjih 450-tih pr. n. \xc5\xa1t. se je za\xc4\x8del boj med Atenami in razli\xc4\x8dnimi pelopone\xc5\xa1kimi zavezniki \xc5\xa0parte, zlasti Korintom in Ajgino. Sredi tega bojevanja so med 462 in 458 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v Atenah za\xc4\x8deli graditi \xc5\xa1e dveh obzidji, eno iz mesta do starega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Faleronu, drugega do novej\xc5\xa1ega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Pirej. Leta 457 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je \xc5\xa1partanska vojska premagala atensko pri Tanagri med poskusom, da se prepre\xc4\x8di gradnja, vendar se je delo nadaljevalo in bilo kon\xc4\x8dano kmalu po bitki. Obzidja, "dolgo obzidje"", so zagotovila, da Atene ne bi nikoli bile odrezane od dobav, dokler bi imele dostop do morja.\n_START_SECTION_\nAtenska strategija in politiki\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo obzidje ka\xc5\xbee mo\xc4\x8dno strategijo, ki so jo imele Atene \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. V primerjavi z ve\xc4\x8dino gr\xc5\xa1kih mestnih dr\xc5\xbeavic s hoplitsko vojsko so se Atene med gradnjo svoje prve flote med vojno z Ajgino v 480-tih pr. n. \xc5\xa1t. osredoto\xc4\x8dile na mornarico kot glavni del svoje vojske. Z ustanovitvijo Ati\xc5\xa1ko-delske pomorske zveze leta 477 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so bile Atene obsojene na dolgoro\xc4\x8dno pomorsko vojno proti Perzijcem. V naslednjih desetletjih je atenska mornarica postala temelj imperialne lige in atenski nadzor nad morjem je omogo\xc4\x8dal dobavo \xc5\xbeita iz Helesponta in \xc4\x8drnomorske regije. Pomorska politika v letih med 480 in 462 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ni bila resno ogro\xc5\xbeena zaradi demokratov ali oligarhov, ogro\xc5\xbeena je bila pozneje, ko je Tukididov sin Melezias nasprotoval imperialisti\xc4\x8dni politiki oligarhov, "starim oligarhom". Mornarica in demokracija sta bili nelo\xc4\x8dljivo povezani.  Dolgo obzidje je bilo klju\xc4\x8dno pri tem, da je atenska flota postala najpomembnej\xc5\xa1a mo\xc4\x8d._NEWLINE_Dolgo obzidje je povzro\xc4\x8dilo, da so bile Atene otok na celini, kopenske sile jih niso mogle osvojiti  (v starogr\xc5\xa1kem vojskovanju je bilo vse prej kot mogo\xc4\x8de zavzeti obzidano mesto, razen zaradi lakote in predaje). Tako bi se lahko Atene zana\xc5\xa1ale na svojo mo\xc4\x8dno floto, ki bi jo varovala v spopadu z drugimi mesti na gr\xc5\xa1ki celini. Obzidje je bilo kon\xc4\x8dano po atenskem porazu pri Tanagri, v katerem je \xc5\xa1partanska vojska premagala Atence, vendar ni mogla zavzeti mesta zaradi mestnega obzidja. Atenci so upali, da bodo z zidom prepre\xc4\x8dili vse vdore v Atiki, zasedli so tudi Beocijo, pod nadzorom so \xc5\xbee imeli Megaro, ki se je pridru\xc5\xbeila Atiki.  Med prvo pelopone\xc5\xa1ko vojno so bile Atene res nedosegljive po kopnem, toda po izgubi Megare in Beocije ob koncu te vojne so se Atenci spet zavedali, da je obzidje izredno pomembno za njihovo obrambo.\n_START_SECTION_\nSrednje obzidje\n_START_PARAGRAPH_\nV 440-tih pr. n. \xc5\xa1t. so Atenci dopolnili obzidje s tretjo strukturo.  Srednje obzidje ali Ju\xc5\xbeno obzidje je bilo zgrajeno po zgledu izvirnega obzidja Atene\xe2\x80\x93Pirej, bilo je \xc5\xa1e del obzidja, ki je povezalo astu (mestno obmo\xc4\x8dje) do Pireja. O namenu tega obzidja je ve\xc4\x8d razlag: zgrajen naj bi bil kot varnostna obramba, \xc4\x8de bi komu uspelo priti \xc4\x8dez prvo atensko-pirejsko obzidje. Dokazano je bilo, da to ni bil pravi namen. Njegove glavne vstopne to\xc4\x8dke so bile zgrajene tako, da bi vzdr\xc5\xbeale napad le iz smeri Falerona. Do takrat, ko je bilo zgrajeno Srednje obzidje, sredi 5. stoletja, se je pomen atenskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d spremenil. Pirej je postal glavno gospodarsko in voja\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, medtem ko je Faleron za\xc4\x8del nazadovati. Ta razvoj je povzro\xc4\x8dil ponovno ocenitev sistema utrdb, ki so varovale atensko povezavo z njihovimi ladjami.  Po pomorskih spremembah 446 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Atene niso bile ve\xc4\x8d prevladujo\xc4\x8da sila na morju, tako da so zgradili to obzidje, da so zavarovali zid Atene\xe2\x80\x93Faleron. Razdalja med dvema izvirnima (faza I.a) zidovoma je pustila velik prostor za amfibijske vpade ob obali in s tem novim zidom bi se Atenci umaknili v o\xc5\xbeje obmo\xc4\x8dje dveh obzidij Atene\xe2\x80\x93Pirej.\n_START_SECTION_\nPelopone\xc5\xa1ka vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV atenskem velikem spopadu s \xc5\xa0parto, pelopone\xc5\xa1ki vojni leta 432 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do 404 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo obzidje izrednega pomena. Perikles, vodja Aten od za\xc4\x8detka vojne do svoje smrti zaradi kuge leta 429 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je svojo strategijo utemeljil na spopadu okoli njih. Vedel je, da bodo \xc5\xa0partanci posku\xc5\xa1ali zvabiti Atence v bitko na kopnem s pusto\xc5\xa1enjem njihovih pridelkov kot v 440-tih, zato je ukazal Atencem, naj ostanejo za obzidjem in se zana\xc5\xa1ajo na svojo mornarico. Pohodom v prvih letih vojne je sledil tak vzorec: \xc5\xa0partanci bi poslali vojsko po kopnem in oplenili Atiko v upanju, da izbezajo Atence iz mesta, Atenci pa so ostali za obzidjem in poslali floto nad \xc5\xa1partanska mesta in uni\xc4\x8devali pridelke, medtem ko so pluli okoli Peloponeza. Atenci so bili uspe\xc5\xa1ni pri prepre\xc4\x8devanju poraza na kopnem, vendar so imeli velike izgube pridelkov, njihova zakladnica je oslabela zaradi izdatkov pomorskih odprav in uvoza \xc5\xbeita. Poleg tega je leta 430 in 429 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem kuga opusto\xc5\xa1ila mesto, saj se ogromno ljudi \xc5\xbeivelo znotraj obzidja._NEWLINE_Atenci so v prvem delu vojne \xc5\xa1e naprej uporabljali obzidje za za\xc5\xa1\xc4\x8dito vse do zasega \xc5\xa1partanskih talcev leta 425 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so zmagali pri Pilosu. Po tej bitki so bili \xc5\xa0partanci prisiljeni prenehati svoje letne vdore do 413 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, saj so Atenci grozili, da bodo ubili talce, \xc4\x8de jih bodo napadli._NEWLINE_V drugem delu vojne je obzidje spet postalo osrednjega pomena za strategijo na obeh straneh. \xc5\xa0partanci so zasedli utrdbo Dekeleja v Atiki leta 413 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in postavili tam vojsko, kar je bila celoletna gro\xc5\xbenja Atenam. Atenci so imeli samo dostop po morju. Atene so bile oslabljene tudi zaradi uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dega pohoda na Sicilijo. Obzidje so za\xc4\x8deli spreminjati poleti leta 413 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Opustili so obzidje Atene\xe2\x80\x93Faleron, ve\xc4\x8d pozornosti so namenili obzidjema Pireja. Dolgo obzidje in dostop do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da sta bila do takrat edina obramba, ki je varovala Atene pred porazom. \xc5\xa0partanci so se zavedali, da Atencev na kopnem ne morejo premagati, zato so se posvetili mornarici in posku\xc5\xa1ali premagati Atence na morju. Njihov kon\xc4\x8dni uspeh v bitki pri Ajgospotamih je Atence odrezala od dobavnih poti in jih prisilila k predaji. Eden od pomembnih pogojev je bil uni\xc4\x8denje Dolgega obzidja, ki je bilo odstranjeno leta 404 pr. n. \xc5\xa1t. Mirovni sporazum, ki je bil dose\xc5\xbeen v istem letu, je tudi kon\xc4\x8dal pomorsko mo\xc4\x8d Aten. Ksenofon je zapisal, da je bilo Dolgo obzidje podrto z velikim slavjem in pesmijo deklet s flavtami.\n_START_SECTION_\nObnova Dolgega obzidja\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu 404 pr. n. \xc5\xa1t. so si Atenci hitro povrnili nekaj svoje mo\xc4\x8di in avtonomije in 403 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem strmoglavili vlado, ki so jo uvedli \xc5\xa0partanci. Leta 395 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so bili Atenci dovolj mo\xc4\x8dni, da so vstopili v korintsko vojno kot zavezniki z Argosom, Korintom in Tebami. Za Atence je bil najpomembnej\xc5\xa1i dogodek te vojne obnova Dolgega obzidja. Leta 395 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je obnova utrdbe za\xc4\x8dela in po atenskem admiralu Kononu so obzidje kon\xc4\x8dali 391 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Leta 394 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je perzijsko ladjevje pod Kononom odlo\xc4\x8dno premagalo \xc5\xa1partansko floto pri Knidu. Po tej zmagi je prenesel floto v Atene, kjer je bila za pomo\xc4\x8d in za\xc5\xa1\xc4\x8dito, saj so obnovili obzidje. Tako so se do konca vojne Atenci obvarovali pred kopenskimi napadi \xc5\xa0partancev. Obnovljeno obzidje je stalo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d let nespremenjeno in \xc5\xa1ele po 340-tih pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo vklju\xc4\x8deno v atensko obrambno na\xc4\x8drtovanje.\n_START_SECTION_\nDolgo obzidje v 4. st pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nOd korintske vojne do kon\xc4\x8dnega poraza mesta, ki ga je premagal Filip II. Makedonski, je obzidje \xc5\xa1e naprej igralo osrednjo vlogo v atenski obrambni strategiji. Aristotelov odlok leta 377 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je ponovno vzpostavil atensko ligo, ki je povezala ve\xc4\x8d nekdanjih \xc4\x8dlanic Ati\xc5\xa1ko-delske pomorske zveze. Do sredine 4. stoletja so bile Atene spet mogo\xc4\x8dna pomorska sila v gr\xc5\xa1kem svetu in so ponovno vzpostavile dobavne poti, ki so omogo\xc4\x8dale, da vzdr\xc5\xbei obleganje s kopnega. Dolgo obzidje je zastarelo, dol\xc5\xbeina in strukture so postale nevarne in ob\xc4\x8dutljive za napredne tehnike obleganja. Atenci so za\xc4\x8deli leta 337 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem krepiti svoj sistem mestne obrambe z obnovo obzidja, da bi bil kos sodobnim metodam napada. Novo obzidje je imelo podstrukture, zgrajene iz rezanih blokov, in morda celo streho nad potjo. Toda Atenci niso izkoristili novega obzidja do smrti Aleksandra Velikega leta 323 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V tem \xc4\x8dasu je bila atenska mornarica uni\xc4\x8dena v lamijski vojni in postala podrejena Makedoncem, obzidje v pomorski strategiji ni imelo ve\xc4\x8d svojega pomena. Makedonski voditelji z nadzorom mest Dolgega obzidja niso potrebovali in do srede 4. stoletja ni bilo nikoli uporabljeno.'