b'\n_START_ARTICLE_\nSirija\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme Sirija izvira iz \xc4\x8dasov anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije, ko so s tem imenom poimenovali Aramovo de\xc5\xbeelo ob vzhodni obali Sredozemskega morja. To zgodovinsko Sirijo sta na jugu omejevala Egipt in Arabija, na severu Kilikija, proti vzhodu je prehajala v Mezopotamijo, njene severovzhodne meje pa niso bile trdno dolo\xc4\x8dene in kot navaja Plinij starej\xc5\xa1i, so Siriji v smeri od zahoda proti vzhodu sledili Commagene, Sophene in Adiabene (nekdaj Asirija). V \xc4\x8dasu Rimskega imperija je bilo ozemlje zgodovinske Sirije razdeljeno na ve\xc4\x8d provinc: Judeja (po letu 135 Palestina) na skrajnem jugozahodu, Fenicija (dana\xc5\xa1nji Libanon z obmo\xc4\x8djem Damaska), Votla Sirija ju\xc5\xbeno od reke Elevteris (danes Al Nahr al Kabir) in Mezopotamija.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Sirije je bilo zibelka nekaterih najstarej\xc5\xa1ih civilizacij, in v razli\xc4\x8dnih zgodovinskih obdobjih del hetitskega, asirskega, babilonskega, izraelskega, egiptovskega, perzijskega, gr\xc5\xa1kega in feni\xc4\x8danskega, preden je postalo del rimskega imperija._NEWLINE_Sirija, zibelka kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, je postala ob \xc5\xa1irjenju islama na Bli\xc5\xbenji vzhod eno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8d nove religije. Leta 635 je z zavzetjem Damaska Sirija pre\xc5\xa1la pod arabski vpliv, ki se je kljub vmesnim vdorom Seld\xc5\xbeukov in kri\xc5\xbearjev obdr\xc5\xbeal do leta 1516, ko je postala del Otomanskega cesarstva._NEWLINE_Ob razpadu Otomanskega cesarstva po prvi svetovni vojni je Dru\xc5\xa1tvo narodov upravljanje ozemlja Sirije poverilo Franciji \xe2\x80\x93 Francija se je \xc5\xbee od 18. stoletja dalje razglasila za za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika tega obmo\xc4\x8dja. Po osvoboditvi izpod oblasti Vichyjske Francije je dr\xc5\xbeava leta 1944 razglasila neodvisnost, \xc4\x8deprav so tuje sile ostale v dr\xc5\xbeavi do leta 1946. Sirija je bila ustanovna \xc4\x8dlanica Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov. Leta 1958 se je za tri leta zdru\xc5\xbeila z Egiptom v Zdru\xc5\xbeeno arabsko republiko. _NEWLINE_Leta 1967 je Sirija v arabsko-izraelski vojni izgubila Golansko planoto, ki jo je zasedel Izrael. Od leta 1976 so sirske enote nastanjene v Libanonu z namenom vzdr\xc5\xbeevanja miru. V zadnjih letih je bilo ve\xc4\x8d pogajanj med Sirijo in Izraelom o vrnitvi Golanske planote._NEWLINE_Od leta 2000 je predsednik dr\xc5\xbeave Ba\xc5\xa1ar al Asad, pripadnik manj\xc5\xa1inskih Alavitov, ki je oblast prevzel po smrti svojega o\xc4\x8deta Hafiza al Asada._NEWLINE_ZDA in nekatere druge zahodne sile Sirijo \xc5\xbee dlje \xc4\x8dasa obto\xc5\xbeujejo podpiranja terorizma. Sirija je leta 2004 postala cilj omejenih ameri\xc5\xa1kih sankcij, ki so jih zasnovali predstavniki obeh strani kongresa, predsednik George W. Bush pa s podpisom potrdil kot zakon._NEWLINE_2. septembra 2004 je Varnostni svet sprejel resolucijo Varnostnega sveta Zdru\xc5\xbeenih narodov \xc5\xa1t. 1559, ki sta jo skupaj zasnovali Francija in ZDA. V duhu sporazuma iz Taifa resolucija zahteva \xc2\xbbumik vseh ostankov tujih sil iz Libanona\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbpoudarja mo\xc4\x8dno podporo OZN teritorialni integriteti, suverenosti in politi\xc4\x8dni neodvisnosti Libanona\xc2\xab, s \xc4\x8dimer implicira na sirijsko vme\xc5\xa1avanje v libanonske notranje zadeve in navzo\xc4\x8dnost sirskih voja\xc5\xa1kih sil v tej dr\xc5\xbeavi. Po \xc5\xa1e ne povsem pojasnjenem atentatu na nekdanjega libanonskega premiera Rafika Haririja je Sirija kmalu popustila pod silovitim mednarodnim pritiskom in do 26. aprila 2005 svojo vojsko umaknila iz Libanona._NEWLINE_Od leta 2011 divja v Siriji dr\xc5\xbeavljanska vojna. Razmere so se dodatno zaostrile z vdorom Islamske dr\xc5\xbeave na ozemlje Sirije. Od za\xc4\x8detka dr\xc5\xbeavljanske vojne 2011 do konca leta 2014 je iz Sirije pred oboro\xc5\xbeenimi spopadi zbe\xc5\xbealo 7,6 milijona beguncev.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina Sircev je semitskega porekla. Pribli\xc5\xbeno 89\xc2\xa0% prebivalstva predstavljajo Arabci (80\xc2\xa0% Siro-Arabci, 9\xc2\xa0% Aramejci/Sirci), 9\xc2\xa0% je Kurdov, med preostalima 2\xc2\xa0% je najve\xc4\x8d Armencev in Turkmencev. V Damasku, Alepu in Qamishlu \xc5\xbeivijo predstavniki malo\xc5\xa1tevilne judovske skupnosti._NEWLINE_90\xc2\xa0% prebivalstva pripada islamu, od tega je 74\xc2\xa0% sunitov, preostalih 16\xc2\xa0% so alaviti, druzi in ostale muslimanske sekte. Ve\xc4\x8dina preostalih 10\xc2\xa0% prebivalstva pripada razli\xc4\x8dnim vejam kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva._NEWLINE_Uradni in tudi naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i jezik dr\xc5\xbeave je arab\xc5\xa1\xc4\x8dina. Ve\xc4\x8dina Kurdov na severovzhodu dr\xc5\xbeave govori kurd\xc5\xa1\xc4\x8dino, med ostale materne jezike v dr\xc5\xbeavi sodijo \xc5\xa1e armen\xc5\xa1\xc4\x8dina, aramej\xc5\xa1\xc4\x8dina (sir\xc5\xa1\xc4\x8dina), \xc4\x8derke\xc5\xa1\xc4\x8dina in nare\xc4\x8dja tur\xc5\xa1kih jezikov.'