b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d (1896-1951)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nUr\xc5\xa1i\xc4\x8d se je rodil v dru\xc5\xbeini sedmih otok malemu kmetu in kroja\xc4\x8du Lovrencu in materi Ani rojeni Trunk. Osnovno trirazredno \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, gimnazijo pa v Celovcu (1907-1915). Med vojno 1915\xe2\x80\x931918 je bil v avstro-ogrski vojski proviantni \xc4\x8dastnik, od 1918\xe2\x80\x931919 v italalijanskem ujetni\xc5\xa1tvu. V letih 1919\xe2\x80\x931920 jugoslovanski \xc5\xbeelezni\xc4\x8dar na koro\xc5\xa1kem plebiscitnem ozemlju. Med 1920\xe2\x80\x931930 je slu\xc5\xbeboval kot komercialist v Novem mestu, \xc4\x8crnomlju in Ljubljani, bil vodja obmejnih uradov na Jesenicah in vodja carinskega odpravni\xc5\xa1tva na Rakeku; od 1930 uslu\xc5\xbebenec pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki upravi v Ljubljani s prekinitvijo 1944\xe2\x80\x931945: tedaj kot aktivist OF (v komercialnem odseku ljubljanske \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke direkcije) od novembra 1944 do marca 1945 zaprt, nato na prisilnem delu v Ribnici do 1. maja 1945, ko je pobegnil v Ljubljano. \xc4\x8cez 10 dni je od\xc5\xa1el s skupino V. Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, v kateri so bili \xc5\xa1e B. Grafenauer, J. Felaher, A. M\xc3\xbcller, J. \xc5\xa0a\xc5\xa1el  F. \xc5\xa0taudekar, L. Ude, na Koro\xc5\xa1ko. Ko je jugoslovanska vojska 20. maja 1945 na zahtevo Anglije in ZDA zapustila Koro\xc5\xa1ko, je do ureditve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke uprave v coni B kot delegat jugoslovanskih dr\xc5\xbeavnih \xc5\xbeeleznic zastopal njene interese v raznih zavezni\xc5\xa1kih komisijah._NEWLINE_Z narodnoobrambnega podro\xc4\x8dja je objavil \xc4\x8dlanke, mdr.: Nekaj misli (Zora, 1913); Polo\xc5\xbeaj na\xc5\xa1ih bratov pod Avstrijo (Na\xc5\xa1i obmejni problemi, 1936, psevdonim G. Brodnik); Slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje in germanizacija od reformacije do 1848 (Svoboda, 1950); Sto let borbe koro\xc5\xa1kih Slovencev za svoj narodni obstoj (Svoboda, 1950); Spominu Pre\xc5\xbeihovega Voranca (Koledar slov. Kor., 1951); Po slovenski zemlji med Dravo in Mala\xc5\xa1kim Poldnem (1951).'