b"\n_START_ARTICLE_\nJud ali \xc5\xbdid\n_START_PARAGRAPH_\nIzrazi kot Jud, judovski itd. so bili v knji\xc5\xbeni sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini v rabi od Trubarja do druge polovice 19. stoletja, ko so za\xc4\x8deli Slovenci iz knji\xc5\xbenega jezika sistemati\xc4\x8dno odstranjevati nem\xc5\xa1ke jezikovne prvine in jih nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati s prvinami slovanskega izvora. Tudi samostalnik jud je germanizem . Oblike \xc5\xbdid, \xc5\xbeidovski itd. so uvajali po drugih slovanskih jezikih in, \xc5\xa1e zlasti, po stari cerkveni slovan\xc5\xa1\xc4\x8dini. \xc5\xbde ta namre\xc4\x8d pozna izraz \xc5\xbeidovin, najverjetneje prevzet na ju\xc5\xbenoslovanskem ozemlju iz poznoanti\xc4\x8dne latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ohranil se je v nekaterih slovenskih krajevnih imenih, denimo na Koro\xc5\xa1kem pri Trnji blizu Celovca v imenu Zedu\xc5\xa1ka ves (Judendorf), nare\xc4\x8dno \xc5\xbdid\xc3\xb3vi\xc5\xa1\xc4\x8de .\n_START_SECTION_\nZgodovina samoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPred drugo svetovno vojno je najve\xc4\x8d \xc5\xbdidov v Sloveniji \xc5\xbeivelo v Prekmurju. Bili so A\xc5\xa1kenazi, govorili pa so mad\xc5\xbearsko. Pozneje so prevzeli predvsem hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po prvi svetovni vojni je sede\xc5\xbe njihove verske ob\xc4\x8dine ostal v tujini in leta 1921 so se nekateri ljubljanski priklju\xc4\x8dili zagreb\xc5\xa1ki, drugi pa vara\xc5\xbedinski ob\xc4\x8dini; \xc5\xa1tajerski so bili \xc4\x8dlani vara\xc5\xbedinske verske ob\xc4\x8dine, njihovi rojaki iz Murske Sobote in Lendave pa so se kulturno povezovali z rojaki in soverniki v \xc4\x8cakovcu in Vara\xc5\xbedinu . Upo\xc5\xa1tevati je treba tudi takratne razmere v Prekmurju; ve\xc4\x8d stoletij je pripadalo ogrski kroni sv. \xc5\xa0tefana, zato so se jezikovne razmere tako razlikovale od tistih v drugih slovenskih pokrajinah, da so tamkaj\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine po priklju\xc4\x8ditvi h Kraljevini SHS novo \xc5\xa1olsko oblast celo prosile za za\xc4\x8dasni pouk v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dini ._NEWLINE_Leta 1940 je v Ljubljani \xc5\xbeivelo 158 \xc5\xbdidov , ve\xc4\x8dinoma trgovcev in \xc5\xa1tudentov; 1954. so se tisti, ki so pre\xc5\xbeiveli holokavst, ter na novo priseljeni iz Prekmurja in drugod, lo\xc4\x8dili od zagreb\xc5\xa1ke in ustanovili \xc2\xbbJevrejsko ob\xc4\x8dino v Ljubljani\xc2\xab\xc2\xa0. Tudi njihov kraj zadnjega po\xc4\x8ditka v Ljubljani ob Toma\xc4\x8devski cesti, kjer so za\xc4\x8deli pokopavati leta 1931, se je imenoval \xc2\xbbJevrejsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab. In ko je bilo leta 1964 po partijski direktivi preseljeno na \xc5\xbdale, se njegovo uradno ime ni spremenilo in je \xc5\xa1e danes \xc2\xbbjevrejsko\xc2\xab\xc2\xa0(2019). Ob prvotni \xc5\xbeidovski/jevrejski ob\xc4\x8dini pa so leta 1991 ustanovili \xc5\xa1e \xc2\xbbJudovsko skupnost Slovenije\xc2\xab, JSS, \xc4\x8detudi so ljubljanski, ki so bili sicer v izraziti manj\xc5\xa1ini, uporabljali in obdr\xc5\xbeali etnonim \xc5\xbdid. Med njihovimi najbolj znanimi nasledniki so prof. dr. Luc Mena\xc5\xa1e, avtor temeljnega dela Evropski umetnostnozgodovinski leksikon, v katerem je pri tem zelo dosleden , dr. Lev Mena\xc5\xa1e vsepovsod v znameniti monografiji Marija v slovenski umetnosti , prof. dr. Lev Kreft  v svojih \xc4\x8dlankih itd._NEWLINE_Po besedah nekdanjega predsednika JSS Andreja Ko\xc5\xbearja Becka so (bili) \xc4\x8dlani do vpra\xc5\xa1anja njihovega slovenskega etnonima v skladu z vso to pestrostjo, posledico slabega znanja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine,  ravnodu\xc5\xa1ni , vendar pa to ni veljalo, in \xc5\xa1e danes ne velja, za \xc4\x8disto vse. Za etnonim Jud kot pravilnej\xc5\xa1i v primerjavi z etnonimom \xc5\xbdid se namre\xc4\x8d zavzema Klemen Jelin\xc4\x8di\xc4\x8d Boeta, vendar \xc5\xbdid po njegovem prepri\xc4\x8danju sam po sebi ni niti najmanj \xc5\xbealjiv. Prava izjema je bil Mladen \xc5\xa0varc, pokojni publicist, novinar in gore\xc4\x8d politi\xc4\x8dni aktivist, ki pa etnonimu \xc5\xbdid \xc5\xa1e sredi 80. let 20. stoletja ni nasprotoval. \xc2\xbbKo \xc5\xbee vpeljujem dvojnost \xc5\xbdid/Jud, ne mislim pledirati za uporabo ene besede proti drugi, ene kot 'dobre' proti drugi, ki naj bi bila psovka. V slovenski tradiciji so liberalci uporabljali bolj '\xc5\xbdida', katoli\xc5\xa1ki tabor pa 'Juda', toda zani\xc4\x8devalno zvenita tako pridevnik '\xc5\xbeidovski' kot zveza 'judovska \xc5\xa1ola'.\xc2\xab\xc2\xa0. (\xc5\xa0e ve\xc4\x8d, v istem \xc4\x8dlanku je izrazil celo prepri\xc4\x8danje o rahlo prevladujo\xc4\x8di slab\xc5\xa1alnosti etnonima Jud, ker da je srednjeve\xc5\xa1ka podoba \xc5\xbdida \xc2\xbbpodoba vsakr\xc5\xa1nega \xc5\xbdida in \xc5\xa1e vseh \xc5\xbdidov povrh, Jude\xc5\xbe pa je Jud in izdajalec. Kajti najbolj v nebo vpijo\xc4\x8de izdajstvo je izdajstvo \xc5\xbeivega Boga, v podobi Sina in Odre\xc5\xa1enika\xc2\xab.)_NEWLINE_Toda v drugi polovici 90. let je mnenje radikalno spremenil. \xc2\xbbTo izlo\xc4\x8devnje, skratka druga opcija, ki pravi, da Judje nis(m)o sestavni del slovenskega prostora, je zna\xc4\x8dilno \xc5\xbee pri Janezu Evangelistu Kreku. On jasno lo\xc4\x8duje nivo 'ideologije', ko je bibli\xc4\x8dni Izraelec ali Hebrejec pa\xc4\x8d sestavni del njegove ideolo\xc5\xa1ke Zgodbe, in nivo 'realnega', 'materialnega', ko zanj novodobni '\xc5\xbdid' predstavlja vse posvetno zlo. To me je tudi dokon\xc4\x8dno prepri\xc4\x8dalo o uporabi Juda in \xc5\xbdida.\xc2\xab\xc2\xa0. In leta 2000 so se na RTV Slovenija \xc4\x8dez no\xc4\x8d odrekli \xc5\xbdidu v korist Judu; v precej\xc5\xa1nji meri so jim sledili \xc5\xa1e drugi mediji, uredni\xc5\xa1tva zalo\xc5\xbeb, publicisti, prevajalci knjig in filmov itd., kar se je kmalu za\xc4\x8delo odra\xc5\xbeati tudi v besedilnih korpusih in \xc4\x8drkovalnikih. Prvih pobudnikov je (bilo) sicer zelo malo, vendar je bilo in je \xc5\xa1e danes med njimi tudi ve\xc4\x8d Slovencev, ki imajo na podro\xc4\x8dju knji\xc5\xbenega zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva, prevajalstva, avtorstva itd. pri nas glavno besedo. Je pa pridevnik \xc5\xbeidovski \xc5\xa1e vedno ustaljen in celo uradno veljaven v dana\xc5\xa1njih imenih ulic in trgov slovenskih mest - \xc5\xbdidovska ulica in \xc5\xbdidovska steza v Ljubljani, \xc5\xbdidovski trg v Piranu, \xc5\xbdidovski stolp in \xc5\xbdidovska ulica v Mariboru._NEWLINE_Etnonim \xc5\xbdid je \xc5\xbee pred tem prevladoval nad etnonimom Jud, izjema je bila le nabo\xc5\xbena literatura, sredi 80. let prej\xc5\xa1njega stoletja pa ga je tudi v splo\xc5\xa1no rabo posku\xc5\xa1al uvesti prevajalec Janez Gradi\xc5\xa1nik. Ker so te besede takrat \xc5\xa1e bolj kot pozneje delovale arhai\xc4\x8dno - in kot germanizmi tudi dovolj provokativno nem\xc5\xa1kutarsko -, v svojem prizadevanju ni bil uspe\xc5\xa1en. Med drugim ga je zavrnil jezikoslovec Boris Urban\xc4\x8di\xc4\x8d  . Razmere so se spremenile \xc5\xa1ele, ko je na televiziji kot najvplivnej\xc5\xa1em mediju pri\xc5\xa1lo do omenjenega preobrata.\n_START_SECTION_\nLogicizem v jeziku\n_START_PARAGRAPH_\nV Palestini sta med letoma 931 in 721 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem obstajali severno Izraelsko in ju\xc5\xbeno Judovo kraljestvo (imenovano po \xc5\xbeidovskem plemenu Juda) , ki je pozneje postalo provinca Judeja oziroma Judeja in Samarija. Toda dana\xc5\xa1nja hebrejska dr\xc5\xbeava nosi ime po prvi, ne po drugi, imenuje se Izrael in ne Judeja. Jud bi lahko bil torej kve\xc4\x8djemu pripadnik plemena Juda, \xc4\x8de se to ime v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini ne bi ustalilo kot sinonim za \xc5\xbdida, prebivalec nekdanje Judeje pa Judejec. De\xc5\xbeela, iz katere so Judje/\xc5\xbdidje, torej ni Judeja, temve\xc4\x8d Izrael oziroma, gledano ozemeljsko, (celotna histori\xc4\x8dna) Palestina.\n_START_SECTION_\nJezikovna priro\xc4\x8dnika\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski pravopis ima slab\xc5\xa1alno varianto samo pri judovstvu, \xc2\xbbizdajstvo, izdaja\xc2\xab, ne pa tudi pri geslu \xc5\xbeidovstvo. Samostalnik \xc5\xbeid razlaga povsem enako kot SSKJ, Jud pa naj bi bil \xc2\xbbpotomec izraelskega Judovega rodu\xc2\xab, \xc4\x8deprav je Jud isto kot \xc5\xbdid in gre torej za potomca vseh Izraelovih plemen oziroma starega izraelskega ljudstva kot celote, ne le njegovega plemena Juda. Samostalnik jud, pisan z malo za\xc4\x8detnico, tu pomeni pripadnika judovske vere._NEWLINE_Slovar slovenskega knji\xc5\xbenega jezika izraza \xc5\xbeid in jud (tudi v drugi izdaji) razlaga enako, oba imata dva pomena. V prvem gre za pripadnika \xc5\xbeidovske/judovske vere, v drugem pa za stiska\xc4\x8da, oderuha. Z eno razliko, da je geslo \xc5\xbeid opremljeno s kvalifikatorjem ekspresivno, jud v tem (prenesenem) pomenu pa ne in tudi sicer nima nobenega drugega kvalifikatorja. Seveda sta lahko obe besedi v enaki meri tudi \xc5\xbealjivki, kar je odvisno od konteksta in poudarka. Z malo za\xc4\x8detnico po SP pi\xc5\xa1emo ime pripadnika veroizpovedi, torej \xc5\xbeid/jud, z veliko, \xc5\xbdid/Jud, pa ime pripadnika naroda , pa tudi posameznika, za katerega iz sobesedila ni povsem jasno, v katero od obeh omenjenih zvrsti spada._NEWLINE_Toda izrazi Jud z izpeljankami celo ne glede na vse to niso vselej mo\xc5\xbeni. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini obstaja na primer stalna zveza ve\xc4\x8dni \xc5\xbeid, pomeni pa \xc4\x8dloveka, ki ga nemir \xc5\xbeene po svetu (zveza \xc2\xbbve\xc4\x8dni jud\xc2\xab\xc2\xa0bi bila enako napa\xc4\x8dna kot denimo ra\xc4\x8dun brez gostilni\xc4\x8darja, brez Rominje se ni\xc4\x8d ne ve, vsake o\xc4\x8di imajo svojega soboslikarja itd.), in to ne glede na njegovo veroizpoved, saj gre le za prispodobo. In v Jeruzalemu ni \xc2\xbbJudovske univerze\xc2\xab, temve\xc4\x8d imajo tam Hebrejsko univerzo, \xc2\xbbprotijudovstvo\xc2\xab\xc2\xa0je antisemitizem, v Novi zavezi ni \xc2\xbbPisma Judom\xc2\xab, temve\xc4\x8d je Pismo Hebrejcem - je sicer Judovo pismo, vendar gre pri tem za osebno ime Juda, ne za Jude -, ni judovskega (niti \xc5\xbeidovskega) jezika, obstajata pa hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina in jidi\xc5\xa1, \xc4\x8de se omejimo samo na oba najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a."