b'\n_START_ARTICLE_\nVelika rde\xc4\x8da pega\n_START_PARAGRAPH_\nVelika rde\xc4\x8da pega je anticiklonska nevihta (visokega pritiska) na planetu Jupiter, 22\xc2\xb0 ju\xc5\xbeno od njegovega ekvatorja. Traja \xc5\xbee vsaj 300 let. Nevihta je dovolj velika, da jo lahko vidimo z daljnogledi na Zemlji._NEWLINE_Prva sta jo opazovala Cassini ali Hooke okoli leta 1665. Pika je rde\xc4\x8da, ker vsebuje z metanom bogate pline rde\xc4\x8de barve, ki se dvigujejo iz ni\xc5\xbejih predelov atmosfere._NEWLINE_Njena jaj\xc4\x8dasta oblika se vrti v obratni smeri urinega kazalca z vrtilno dobo pribli\xc5\xbeno 6 dni. Velikost Velike rde\xc4\x8de pege je okoli 24 do 40.000 km \xc3\x97 12 do 14.000 km. Velika je kot dva (ali trije) planeti Zemljine velikosti. Vrhovi njenih oblakov so ~8 km nad vrhovi sosednjih oblakov._NEWLINE_Nevihte, kakr\xc5\xa1na je ta, so obi\xc4\x8dajne v atmosferah plinskih velikanov. Na primer Neptun ima Veliko temno pego. Jupiter ima tudi manj\xc5\xa1e neimenovane nevihte, bele ovale in rjave ovale. Beli ovali vsebujejo relativno bolj hladne oblake. Rjavi ovali so toplej\xc5\xa1i in le\xc5\xbeijo znotraj\xc2\xa0\xc2\xbbobi\xc4\x8dajne plasti oblakov\xc2\xab. Tak\xc5\xa1ne nevihte lahko trajajo ure ali stoletja._NEWLINE_Ni natan\xc4\x8dno znano kaj povzro\xc4\x8da rde\xc4\x8do barvo pege. Po eni teoriji dvigovanja pege dvigujejo fosforne me\xc5\xa1anice iz globljih plasti atmosfere. Velika rde\xc4\x8da pega je izredno stanovitna, saj jo je prvi opazil Galilei leta 1610 pred ve\xc4\x8d kot 300 leti. Ve\xc4\x8d dejavnikov je odgovornih za njeno dolgo\xc5\xbeivost. Pega se nikoli ne dotakne trdne povr\xc5\xa1ine, kjer bi se njena energija razsipala, njeno gibanje pa poganja Jupitrova notranja toplota. Simulacije nakazujejo, da pega vsrka manj\xc5\xa1e motnje atmosfere._NEWLINE_Trenutno je Velika rde\xc4\x8da pega pribli\xc5\xbeno za polovico manj\xc5\xa1a kot je bila pred sto leti. Ni znano, kako dolgo bo \xc5\xa1e trajala, kakor tudi ne, ali je posledica obi\xc4\x8dajnih kolebanj.'