b'\n_START_ARTICLE_\nPrehod Venere\n_START_PARAGRAPH_\nPreh\xc3\xb4d V\xc3\xa9nere je astronomski pojav, do katerega pride takrat, ko so na isti premici poravnani Sonce, Venera in Zemlja tako, da je Venera med Soncem in Zemljo. Prehod Venere je podoben Son\xc4\x8devemu mrku, pri katerem se znajde Luna med Soncem in Zemljo. Ker je Luna pribli\xc5\xbeno enake navidezne velikosti kot Sonce, v celoti (popolni Son\xc4\x8dev mrk) ali delno (delni Son\xc4\x8dev mrk) prekrije Son\xc4\x8devo ploskev. Navidezna velikost Venere je dosti manj\xc5\xa1a od navidezne velikosti Sonca - njen premer zna\xc5\xa1a le 1/30 premera Sonca (58 lo\xc4\x8dnih sekund, Son\xc4\x8dev premer pa je 31,5 lo\xc4\x8dnih minut) - zato pri prehodu Venere vidimo le, kako majhen \xc4\x8drn krogec - Venerina ploskvica - po\xc4\x8dasi leze \xc4\x8dez svetlej\xc5\xa1o ploskev Sonca._NEWLINE_Opazujemo lahko le prehode tistih planetov, ki se nahajajo znotraj Zemljine tirnice, torej Merkurja in Venere. Prehod Merkurja nastopi vsakih 7,5 let, Venere pa \xc5\xa1tirikrat v 243 letih, torej pribli\xc5\xbeno enkrat na stoletje. Zadnji\xc4\x8d smo ga lahko opazovali leta 2004 in 2012.\n_START_SECTION_\nPrehod 8. junija 2004\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi ter ve\xc4\x8djem delu Azije in Afrike smo imeli nazadnje priliko opazovati ta redek nebesni pojav 8. junija 2004. Ploskev Venere se je dotaknila Son\xc4\x8deve ploskve ob 5. uri 19 m 59 s UTC, dosegla sredino prehoda, ko je Venerina ploskvica najbli\xc5\xbee sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Sonca, ob 8. uri 22 m 35 s UTC, in se odlepila od Son\xc4\x8deve ploskve ob 11. uri 23 m 25 s UTC. Navedeni \xc4\x8dasi veljajo za opazovali\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8devanje razdalje med Soncem in Zemljo\n_START_PARAGRAPH_\nPrehod Venere prek Son\xc4\x8deve ploskve je bil v zgodovini astronomije zelo pomemben pojav, saj so lahko z njim to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili astronomsko enoto. Postopek temelji na tem, da zaradi paralakse za\xc4\x8detek in konec prehoda opazimo na razli\xc4\x8dnih krajih na Zemljini obli ob nekoliko razli\xc4\x8dnih trenutkih. Razdalja med krajema na Zemlji tako slu\xc5\xbei kot merilo za razdaljo do Venera in Sonca._NEWLINE_Pojav je prvi napovedal Johannes Kepler za december leta 1631, vendar ga ni nih\xc4\x8de opazoval. \xc4\x8ceprav so bile njegove Rudolfove tabele (Tabulae Rudolphinae) iz leta 1627 z legami planetov za tisti \xc4\x8das izredno to\xc4\x8dne, vseeno \xc5\xa1e ne dovolj, da bi se ve\xc4\x8dina zavedala kako bo pojav viden v ve\xc4\x8djem delu Evrope. Pierre Gassendi je na podlagi Rudolfovih tabel sicer na\xc4\x8drtoval opazovanje, vendar ga je prav zaradi neto\xc4\x8dnosti podatkov zamudil. Kepler je tudi nakazal, da bo prehod nastopal cikli\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeno vsakih 120 let._NEWLINE_Prvi, ki je na ta na\xc4\x8din izmeril astronomsko enoto, je bil angle\xc5\xa1ki astronom Jeremiah Horrocks. V nedeljo 24. novembra 1639 (po julijanskem koledarju) mu je kot prvemu uspelo opazovati Venerin prehod preko Son\xc4\x8deve ploskve na projicirani sliki Sonca, velikosti 6 palcev (152 mm), skozi 1\xc2\xbd pal\xc4\x8dni (38 mm) refraktor. Izra\xc4\x8dunal je oddaljenost do Venere na 95.000.000 km, kar je bilo sicer malo manj kot polovico premajhna vrednost, vendar do njegovega \xc4\x8dasa sploh najbolj to\xc4\x8dna. Horrock je tudi popravil, sicer odli\xc4\x8dne, Keplerjeve Rudolfove tabele glede prehoda in pojav celo pravilno napovedal. Pri tem si je najve\xc4\x8d pomagal z lastnim ve\xc4\x8dletnim opazovanjem Venere in s Tabelami nebesnega gibanja (Tabulae motum coelestium) Philippa van Lansberga, po katerih je bilo zaradi neupo\xc5\xa1tevanja elipti\xc4\x8dnih tirov planetov sklepati, da pojava ne bo. Horrocksove rezultate opazovanja so objavili \xc5\xa1ele 25 let po njegovi smrti leta 1666._NEWLINE_Kasneje leta 1761 in 1769 so s Halleyevim postopkom merjenja paralakse iz leta 1716 v ve\xc4\x8d odpravah izmerili astronomsko enoto \xc5\xa1e to\xc4\x8dneje, vendar \xc5\xa1e ne zadovoljivo, predvsem zaradi neto\xc4\x8dnih zemljepisnih dol\xc5\xbein opazovali\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Pri nas je prvi opazoval pojav Janez Krstnik Sch\xc3\xb6ttl 6. junija 1761 v Ljubljani, ki je bil ravno tisti dan tam slu\xc5\xbebeno, in o opazovanju napisal rokopis Observationes Veneris per discum Solis an. 1761 die 6. Juni transeuntis factae Labaci. Njegove meritve prehoda je pohvalila tudi pari\xc5\xa1ka Akademija znanosti (Acad\xc3\xa9mie des sciences)._NEWLINE_V Pekingu je leta 1761 in 1769 opazoval tudi Ferdinand Avgu\xc5\xa1tin Hallerstein, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da tudi tiskani dokument.'