b'\n_START_ARTICLE_\nMikroskop\n_START_SECTION_\nZgodovina mikroskopa\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina mikroskopa sega skoraj 1200 let v preteklost, ko je Abbas Ibn Firnas naredil korektivne le\xc4\x8de. Ibn al-Haitam je s svojo Knjigo o optiki, ki je bila napisana med letoma 1011 in 1021, postavil temelje za opti\xc4\x8dno raziskovanje pove\xc4\x8devalnega stekla. Okoli leta 1000 je neznani izumitelj predstavil bralni kamen, ki je pove\xc4\x8dal napisano besedilo na katerega je bil polo\xc5\xbeen. _NEWLINE_Te\xc5\xbeko je re\xc4\x8di, kdo je naredil prvi mikroskop. Izum po navadi pripisujemo Zachariasu Jansenu, nizozemskemu izdelovalcu o\xc4\x8dal iz Middelburga. Ta naj bi bil okoli leta 1590, verjetno s pomo\xc4\x8djo svojega o\xc4\x8deta, Hansa Jansena (ali Janssena), izdelal preprost prototip mikroskopa: cev z le\xc4\x8do na vsaki strani. Med mo\xc5\xbenimi izumitelji mikroskopa sta tudi Galileo Galilei in Hans Lippershey. Galileo je leta 1609 sestavil mikroskop s konkavno in konveksno le\xc4\x8do, Giovanni Faber pa je za to Gallilejevo napravo leta 1625 skoval ime \xc2\xbbmikroskop\xc2\xab. _NEWLINE_Najbolj pogost tip mikroskopa \xe2\x80\x94 in tudi prvi, ki so ga izumili \xe2\x80\x94 je svetlobni mikroskop. Je opti\xc4\x8dni instrument in vsebuje eno ali ve\xc4\x8d le\xc4\x8d, ki prika\xc5\xbeejo pove\xc4\x8dano sliko objekta. Zraven svetlobnega mikroskopa obstaja \xc5\xa1e mnogo ve\xc4\x8d vrst mikroskopov.\n_START_SECTION_\nTipi\n_START_PARAGRAPH_\nMikroskope v osnovi lo\xc4\x8dimo v tri razrede: Mikroskopi opti\xc4\x8dne teorije (svetlobni mikroskop), elektronski mikroskopi (npr., presevni elektronski mikroskop) in ang., scanning probe microscope (SPM)_NEWLINE_Mikroskopi opti\xc4\x8dne teorije so mikroskopi, ki delujejo na principu opti\xc4\x8dne teorije le\xc4\x8d, da pove\xc4\x8dajo sliko, ki nastane s prehodom svetlobnih valov skozi primerek. Valovi so lahko elektromagnetno valovanje pri svetlobnih mikroskopih ali snop elektronov pri elektronskih mikroskopih.\n_START_SECTION_\nDeli mikroskopa\n_START_PARAGRAPH_\nSestavljen je iz mehanskih in opti\xc4\x8dnih delov._NEWLINE_Opti\xc4\x8dni del mikroskopa tvorijo: le\xc4\x8de oz. le\xc4\x8dja (sistemi le\xc4\x8d), objektiv (prikazuje sliko), okular (sliko dodatno pove\xc4\x8da), kondenzor (enakomerna osvetlitev preparata) z zaslonko in kolektor z zaslonko, ali lu\xc4\x8dka_NEWLINE_Mehanski del mikroskopa tvorijo: Podstavek, vijaka za fino ali grobo nastavljanje ostrine slike, tubus, revolver, mikroskopska mizica, vijaka za premikanje preparata, vijak za premikanje kondezorja. _NEWLINE_Pove\xc4\x8davo mikroskopa izra\xc4\x8dunamo tako, da pomno\xc5\xbeimo pove\xc4\x8davo okularja in pove\xc4\x8davo objektiva. Poleg pove\xc4\x8dave je pomembna tudi lo\xc4\x8dljivost mikroskopa, ki dolo\xc4\x8da najmanj\xc5\xa1o razdaljo, pri kateri \xc5\xa1e lahko razlo\xc4\x8dimo dve to\xc4\x8dki.'