b'\n_START_ARTICLE_\nNare\xc4\x8dje\n_START_SECTION_\nJezikovni kontinuum\n_START_PARAGRAPH_\nJezikovni kontinuum je pojav velike sorodnosti jezikov, najve\xc4\x8dkrat na geografsko povezanem podro\xc4\x8dju. Na Balkanu opazujemo jezikovni kontinuum ju\xc5\xbenoslovanskih jezikov, pri \xc4\x8demer so si zlasti zelo sorodni jeziki srbohrva\xc5\xa1ke skupine (hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina, srb\xc5\xa1\xc4\x8dina, bosan\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8drnogor\xc5\xa1\xc4\x8dina). Kot dinami\xc4\x8dni pojav v \xc4\x8dasu in kraju se jeziki diferencirajo ali zlivajo, med sosednjimi jeziki pa so tudi obmo\xc4\x8dja me\xc5\xa1anega govora.\n_START_SECTION_\nNare\xc4\x8dja na Wikipediji\n_START_PARAGRAPH_\nMed evropskimi jeziki na Wikipediji imajo ali so imeli status regionalnih jezikov ali nare\xc4\x8dij vsaj naslednji: bosansko, katalonsko, baskovsko, aromansko, galicijsko, bretonsko, piemontsko, vali\xc5\xbeansko, okcitansko, aragonsko, zahodnofrizijsko, lombardsko, Plattd\xc3\xbc\xc3\xbctsch, valonsko, asturijsko, neapeljsko, bene\xc5\xa1ko, sicilsko, alemansko, jidi\xc5\xa1, limbur\xc5\xa1\xc4\x8dina, korzi\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc5\xa1kotsko, fersko, spodnjesa\xc5\xa1ko, bavar\xc5\xa1\xc4\x8dina, zahodna flam\xc5\xa1\xc4\x8dina, izumrla in spet o\xc5\xbeivljena manska gel\xc5\xa1\xc4\x8dina, furlan\xc5\xa1\xc4\x8dina, roman\xc5\xa1, malte\xc5\xa1\xc4\x8dina, ligur\xc5\xa1\xc4\x8dina, ladin\xc5\xa1\xc4\x8dina, sardin\xc5\xa1\xc4\x8dina, ripuar\xc5\xa1\xc4\x8dina (ren\xc5\xa1\xc4\x8dina), \xc5\xa1lezij\xc5\xa1\xc4\x8dina, rusin\xc5\xa1\xc4\x8dina, ka\xc5\xa1ub\xc5\xa1\xc4\x8dina, pennsylvanijska nem\xc5\xa1\xc4\x8dina (deitsch), grenland\xc5\xa1\xc4\x8dina, pikard\xc5\xa1\xc4\x8dina, severna frizij\xc5\xa1\xc4\x8dina, 454 gesel je v stari cerkveni slovan\xc5\xa1\xc4\x8dini, svoje variante imajo moldov\xc5\xa1\xc4\x8dina, got\xc5\xa1\xc4\x8dina, pfalzi\xc5\xa1\xc4\x8dina (gl. List of Wikipedias). Wikipedija spodbudno vpliva na uporabo nare\xc4\x8dij in standardizira njihovo zapisovanje.'