b'\n_START_ARTICLE_\nOstvarji\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in \xc5\xbeivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nDanes obstajajo le \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri vrste ostvarjev. Tri od teh \xc5\xbeivijo na obalah zahodnega Pacifika, od Japonske do Vietnama ter na okolijskih otokih. Ena vrsta, Limulus polyphemus, pa se nahaja na vzhodnih obalah severne Amerike. Ta je tudi najbolj raziskana. Ostvarji so povsod pomemben del ekosistema, saj slu\xc5\xbeijo kot hrana za obalne \xc5\xbeivali. Ljudje jih najpogosteje opazijo v \xc4\x8dasu razmno\xc5\xbeevanja, saj se parijo na\xc2\xa0 pe\xc5\xa1\xc4\x8denih pla\xc5\xbeah z malo valovi. Ko se ne parijo, pa \xc5\xbeivijo v vodi, do dvajset metrov globoko. Naravnih sovra\xc5\xbenikov v vodi imajo malo, le glavate karete in morske tigre._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no ostvarji ne prepotujejo dolgih razdalj. \xc5\xa0tudije so ugotovile, da se samci vra\xc4\x8dajo na obalo bolj pogosto kakor samice. Prav tako se ne oddaljijo od obal. Povpre\xc4\x8dna prepotovana razdalja vrste Limulus polyphemus na Floridi je sedem in pol kilometra.\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nNajopaznej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost ostvarjev je njihov zunanji skelet, ki je na sprednjem delu gladek in zaobljen in nekoliko spominja na podkev. Na trebu\xc5\xa1ni strani spredaj tvori skelet ravno trikotno povr\xc5\xa1ino, ki se o\xc5\xbea proti ustom. Taka oblika pomaga pri ritju skozi pesek, hkrati pa nudi dobro za\xc5\xa1\xc4\x8dito od zgoraj. _NEWLINE_Telo ostvarjev je razdeljeno na tri dele: glavoprsje, zadek in kolobar. Glavoprsje, pokrito z oklepom, je najve\xc4\x8dji del ostvarja. Oklep \xc5\xa1\xc4\x8diti noge in organe in ohranja \xc5\xbeival stabilno v razburkanem morju. Barva oklepa je lahko svetlo siva, rjava ali celo \xc4\x8drna._NEWLINE_Na vrhu oklepa sta name\xc5\xa1\xc4\x8deni dve sestavljeni o\xc4\x8desi, ki se uporabljata za zaznavanje gibanja in mo\xc5\xbenih partnerjev. Vsako sestavljeno oko vsebuje na tiso\xc4\x8de fotoreceptorjev imenovanih omatidiji. Ostvarji pa imajo \xc5\xa1e osem drugih fotoreceptorjev, na razli\xc4\x8dnih delih telesa, kar pomeni, da imajo skupno deset \xc2\xbbo\xc4\x8di\xc2\xab. Signali iz le-teh potujejo v mo\xc5\xbegane, kjer uravnavajo ostvarjev cirkadiani ritem._NEWLINE_Spodnja stran ostvarja je sestavljena iz parov okon\xc4\x8din. Prvi par so pipalke, ki se uporabljajo za hranjenje. Pipalke poberejo hrano in jo nesejo v usta, ki so name\xc5\xa1\xc4\x8dena med nogami. Hrana nato potuje skozi prebavni sistem in se izlo\xc4\x8di skozi anus, ravno pred repom. Srednje \xc5\xa1tiri okon\xc4\x8dine so noge. Na koncu nog imajo majhne kle\xc5\xa1\xc4\x8de. Prvi par nog se je pri samcih razvil v obliki kljuk, s katerimi se pritrdijo na samico pri parjenju. Zadnji par nog, pa je podoben plavutim. Ta se uporablja za premikanje po kopnem in kopanje._NEWLINE_Zadek je srednji del telesa in je na glavoprsje pritrjen s te\xc4\x8dajastim sklepom. Spodnjo stran zadka sestavljajo dihalni in reproduktivni organi. Najbolj opazne so lisaste \xc5\xa1krge. Ostvarji se morajo pod vodo nenehno premikati, saj le tako lahko zagotovijo nemoten pretok sve\xc5\xbee vode skozi \xc5\xa1krge, ki jim omogo\xc4\x8da dihanje. Pred njimi so genitalne odprtine, iz katerih se sprostijo jaj\xc4\x8deca in spermiji med parjenjem. Pri samcih so v obliki trdih vrhov, pri samicah pa so mehkej\xc5\xa1e in v obliki elipsastih zarez._NEWLINE_Tretji in zadnji del telesa je rep oziroma ost. Na zadek je pritrjen s kroglastim sklepom, kar ostvarju omogo\xc4\x8da, da rep premika v ve\xc4\x8d smeri. \xc4\x8ceprav rep izgleda kot oro\xc5\xbeje, pa \xc5\xa1e ni bilo opa\xc5\xbeeno, da bi bil rep kadarkoli uporabljen za napad ali obrambo pred plenilci. Najve\xc4\x8dkrat ostvarji uporabijo rep ko le\xc5\xbeijo na oklepu, da se prekotalijo na noge._NEWLINE_Samice in samce se lahko lo\xc4\x8di na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Telo samcev je bolj izbo\xc4\x8deno in precej manj\xc5\xa1e kot telo samic. Lo\xc4\x8di se jih lahko tudi po obliki kle\xc5\xa1\xc4\x8d in po obliki genitalnih odprtin.\n_START_SECTION_\nNotranja zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nUsta se odpirajo v po\xc5\xbeiralnik, ta pa vodi naprej v mo\xc4\x8dno omi\xc5\xa1i\xc4\x8den in zobat mlin\xc4\x8dek, kjer poteka dodatna mehanska obdelava hrane. Ve\xc4\x8dje, neprebavljive kose \xc5\xbeival izlo\xc4\x8di nazaj skozi usta. Mlin\xc4\x8dek se skozi zaklopko odpira v srednje \xc4\x8drevo, ki mu pravimo \xc5\xbeelodec. Vanj vodita slepa kanala, ki se razvejujeta znotraj celotnega telesa. Vanju se izlo\xc4\x8dajo prebavni encimi, tu poteka tudi absorpcija hranilnih snovi. Neuporabne snovi se izlo\xc4\x8dijo skozi analno odprtino na spodnji strani tik pred repom._NEWLINE_Krvo\xc5\xbeilje je dobro razvito, s cevastim srcem, ki zbira kri iz osr\xc4\x8dnika skozi parne odprtine (ostije) in jo \xc4\x8drpa v sistem arterij, od koder se razliva med tkivi. Kri te\xc4\x8de od sprednjega dela telesa proti zadku, kjer vstopi v \xc5\xa1krge in se oksigenira. Iz \xc5\xa1krg gre nato nazaj proti srcu. Izlo\xc4\x8dala so \xc5\xa1tirje pari koksalnih \xc5\xbelez, ki se odpirajo na bazah (koksah) nog._NEWLINE_\xc5\xbdiv\xc4\x8devje je mo\xc4\x8dno zra\xc5\xa1\xc4\x8deno. Mo\xc5\xbegani so nastali z zlivanjem ganglijev v prvih osmih \xc4\x8dlenih glavoprsja in o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo vse okon\xc4\x8dine ter \xc4\x8dutila na njem. Ostvarji so edini predstavniki pipalkarjev s sestavljenimi o\xc4\x8dmi, vendar so le-te razmeroma preproste in sestavljene iz premajhnega \xc5\xa1tevila omatidijev da bi lahko te \xc5\xbeivali z njimi zaznavale kompleksno sliko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski cikel je do dobra poznan le pri vrsti Limulus polyphemus, vendar znanstveniki predvidevajo da je podoben \xc5\xbeivljenjskemu ciklu drugih treh vrst._NEWLINE_Ostvarji se parijo skozi celo leto. Najve\xc4\x8d spomladi, najmanj pa jeseni. Zbirajo se na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih obalah, da bi se parili, gnezdili in odlo\xc5\xbeili ikre. To se po navadi zgodi v obdobju treh dni pred in treh dni po polni luni. Takrat se pogosto zgodi da ljudje opazijo samico, na kateri je pritrjen samec, ki se plazi na obalo._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki se namre\xc4\x8d pri paritvi s posebej prilagojenimi nogami pritrdi na samico, nato pa se skupaj priplazita na obalo, kjer samica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca. Pogosto par spremlja skupina samcev. Samica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca v pesek, njen partner in drugi samci pa jih oplodijo. Oploditev poteka izven telesno. Pri tem procesu samica izle\xc5\xbee pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1estdeset tiso\xc4\x8d jaj\xc4\x8dec v leglih. Vsako leglo sestavlja pribli\xc5\xbeno dva tiso\xc4\x8d jaj\xc4\x8dec, ki jih zakoplje pribli\xc5\xbeno petnajst centimetrov globoko in pokrije s peskom. Sperma ostvarjev ostane v slani vodi delujo\xc4\x8da do dve uri, zato je mogo\xc4\x8de, da ve\xc4\x8d samcev oplodi jaj\xc4\x8deca iz enega legla._NEWLINE_Jaj\xc4\x8deca ostvarjev so zelene barve in so velika le en do dva milimetra, ko jih samica izle\xc5\xbee. V \xc4\x8dasu od dveh do petih tednov se iz zarodkov razvijejo li\xc4\x8dinke. Medtem ko se njihov prebavni sistem \xc5\xa1e razvija, se prehranjujejo z beljakom. Ocenjeno je, da se 0.06 odstotkov jaj\xc4\x8dec izvali. Ko prodrejo iz lupine so sposobni sami se prehranjevati in plavati. Za\xc4\x8detke \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivijo zakopani v pesku, kjer v\xc4\x8dasih zaradi plimovanja priplavajo na povr\xc5\xa1je. Izpostavljene li\xc4\x8dinke odplavi voda, ali pa jih pojejo ptice. Po pribli\xc5\xbeno osmih tednih, ob plimi, po navadi pri polni luni, li\xc4\x8dinke odplavajo v morje, kjer se pome\xc5\xa1ajo s planktonom. Zadr\xc5\xbeujejo se v bli\xc5\xbeini obale. Po \xc5\xa1est do osmih dneh se usedejo na morsko dno, kjer se prelevijo v mladi\xc4\x8de. Ta proces pre\xc5\xbeivi le okoli dva odstotka li\xc4\x8dink. Mladi\xc4\x8di so podobni odraslim ostvarjem, le da so manj\xc5\xa1i. Merijo le pet milimetrov, po prvem letu pa \xc5\xa1tiri centimetre. \xc5\xa0ele po devet do dvanajst letih dose\xc5\xbeejo svojo odraslo velikost. \xc4\x8ceprav so dobri plavalci, pre\xc5\xbeivijo za\xc4\x8detke svojega \xc5\xbeivljenja na obali. Najbolj aktivni so ob zori, druga\xc4\x8de so zakopani v _NEWLINE_pesku. Odrasli ostvarji \xc5\xbeivijo pod vodo, na obalo se vrnejo le kadar se parijo. _NEWLINE_Ostvarji uporabljajo svoje pipalke za iskanje hrane. Kar triindevetdeset odstotkov njihove prehrane sestavljajo \xc5\xa1koljke, kar ostvarjem zagotavlja potreben hitin za grajenje oklepa. Jejo tudi mrtve ribe ter alge, torej so vsejede \xc5\xbeivali._NEWLINE_Ostvarji rastejo z levitvijo. Ob vsaki levitvi zrastejo za dvajset do trideset odstotkov svoje prvotne velikosti. Z vpijanjem vode pove\xc4\x8dajo svoj novi oklep, ki se strdi po najve\xc4\x8d \xc5\xa1tiriindvajsetih urah. V tem \xc4\x8dasu so tudi najbolj ranljivi. Mo\xc5\xa1ki predstavniki so spolno zreli po \xc5\xa1estnajstih levitvah, kar po navadi zna\xc5\xa1a devet let. Samice pa dose\xc5\xbeejo spolno zrelost po vsaj sedemnajstih levitvah ali ve\xc4\x8d, kar zna\xc5\xa1a deset do dvanajst let. Ko odrastejo se nehajo leviti in \xc5\xbeivijo \xc5\xa1e \xc5\xa1est do deset let.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nOstvarji so pomemben \xc4\x8dlen obalnega ekosistema. \xc4\x8ceprav izle\xc5\xbeejo na tiso\xc4\x8de jaj\xc4\x8dec, le malo jaj\xc4\x8dec in mladi\xc4\x8dev pre\xc5\xbeivi in odraste. Jaj\xc4\x8deca so namre\xc4\x8d hrana mnogim vrstam \xc5\xbeivali, kot na primer ribam ter obalnim pticam. Obalne ptice selivke so najbolj odvisne od jaj\xc4\x8dec. Ena takih je veliki prodnik. Brez obilne zaloge jaj\xc4\x8dec te ptice ne bi pridobile dovolj energije za potovanje do Arktike. Za ptice, ki \xc5\xbeivijo na vzhodni obali severne Amerike, naj bi jaj\xc4\x8deca predstavljala kar petdeset odstotkov prehrane._NEWLINE_Morski nevreten\xc4\x8darji, kot so viti\xc4\x8dnjaki, klapavice, spu\xc5\xbeve in ploski \xc4\x8drvi, se pritrdijo na oklep ostvarjev. Ko se ostvarji levijo, na starem oklepu pustijo te nevreten\xc4\x8darje. \xc5\xa0ele ko odrastejo so ti nevreten\xc4\x8darji, imenovani tudi epibionti, stalno pritrjeni na oklep. \xc5\xa0tevilo in velikost le-teh omogo\xc4\x8da znanstvenikom, da ocenijo starost ostvarja._NEWLINE_Ljudje so ostvarje uporabljali v ve\xc4\x8d namenov. Bili so uporabljeni kot gnojilo in kot hrana za pi\xc5\xa1\xc4\x8dance in svinje, vendar je bilo to leta tiso\xc4\x8d devetsto sedemdeset prepovedano, saj se je populacija ostvarjev mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala. Danes se jaj\xc4\x8deca ostvarjev uporablja kot vabo za jegulje in morske pol\xc5\xbee. Ponekod na Tajskem so ostvarji tudi priljubljena specialiteta. Ljudje lovijo ostvarje tudi za popestritev akvarijev.\n_START_SECTION_\nUporaba v medicini\n_START_PARAGRAPH_\nV osemdesetih letih devetnajstega stoletja pa so znanstveniki ugotovili, da kri ostvarjev tvori strdke okoli gram-negativnih bakterij. Leta tiso\xc4\x8d devetsto petdeset je Frederik Bang v krvi ostvarjev odkril za to odgovorno spojino imenovano LAL (Limulus amebocyte lysate). Takrat so prisotnost bakterij testirali \xc5\xa1e tako, da so spojine vbrizgavali v zajce. V letu tiso\xc4\x8d devetsto sedeminsedemdeset je ameri\xc5\xa1ka FDA odobrila uporabo LAL-a v medicinske namene.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nDanes \xc5\xbeive\xc4\x8de vrste so bento\xc5\xa1ke - \xc5\xbeivijo v plitvih obalnih morjih z mehkim dnom, od koder hodijo na kopno valit jajca. Glede na fosilne ostanke pa domnevamo, da so izumrli predstavniki \xc5\xbeiveli v sladkih vodah in somornici. Prehranjujejo se z mehku\xc5\xbeci, kolobarniki in drugimi nevreten\xc4\x8darji, ki \xc5\xbeivijo na morskem dnu, pa tudi z algami, torej so vsejedi.'