b'\n_START_ARTICLE_\nUnix\n_START_SECTION_\nProsti sistemi podobni Unixu\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno najbolj znan prosti operacijski sistem podoben Unixu je Linux, ki se ga ne sme ena\xc4\x8diti z Unixom. Njegovo jedro je namre\xc4\x8d napisano na novo iz ni\xc4\x8d in nima nobene zveze z AT&Tjevim Unixom iz 70. let 20. stoletja, zato ni upravi\xc4\x8deno do imena Unix.\n_START_SECTION_\nTr\xc5\xbena znamka\n_START_PARAGRAPH_\nSredi osemdesetih let 20. stoletja sta bili glavni veji Unixa BSD, razvit na Univerzi Kalifornije v Berkeleyju, ter System V, razvit v AT&T. Obe razli\xc4\x8dici sta izhajali iz istega skupnega prednika (Unix Version 7), sta se pa v letih lo\xc4\x8denega razvoja precej raz\xc5\xa1li._NEWLINE_Skupina ve\xc4\x8djih evropskih ponudnikov Unixa (Bull, ICL, Nixdorf, Olivetti in Siemens; kasneje se jim je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e Philips) je leta 1984 ustanovila standardizacijsko telo X/Open, katerega cilj je bila specifikacija odprtega ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega sistema, zasnovanega na Unixu. Ustanovitev skupine X/Open je navedla AT&T in vodilnega izdelovalca razli\xc4\x8dice BSD, Sun Microsystems, da sta se leta 1987 odlo\xc4\x8dila za sodelovanje. Rezultat je bil Unix System V Release 4 (SVR4)._NEWLINE_Odlo\xc4\x8ditev o sodelovanju je naletela na pohvale s strani uporabnikov in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega tiska, drugi ve\xc4\x8dji ponudniki Unixa (med njimi IBM, DEC in Hewlett-Packard) pa so se zbali, da bo naveza Suna in AT&T-ja ogrozila njihove tr\xc5\xbene dele\xc5\xbee, zato so leta 1988 osnovali Open Software Foundation (OSF), ki je izdala svojo razli\xc4\x8dico Unixa, OSF/1. Ta se je mo\xc4\x8dneje opiral na BSD. AT&T in Sun Microsystems sta, po drugi strani, raz\xc5\xa1irila svojo koalicijo s podjetji Motorola, Fujitsu, Toshiba, Data General in Unisys in osnovala UNIX International (UI). Tehni\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja so ob silovitem tr\xc5\xbenem in medijskem tekmovanju obeh\xc2\xa0\xc2\xbbodprtih\xc2\xab\xc2\xa0razli\xc4\x8dic Unixa \xe2\x80\x93 X/Open je sku\xc5\xa1al ostati nevtralen \xe2\x80\x93 kmalu ostala v ozadju. To obdobje imenujejo vojne Unixov._NEWLINE_Leta 1993 je AT&T prodal oddelek Unix System Labs (USL) skupaj s pravico do rabe tr\xc5\xbene znamke Unix ter s sistemom povezanimi patenti podjetju  Novell, ki je tr\xc5\xbeno znamko Unix prodala skupini X/Open. Ta se je leta 1996 zdru\xc5\xbeila z OSF. Nastala dru\xc5\xbeba The Open Group izdaja Single UNIX Specification, ki je edini veljavni standard tr\xc5\xbenih Unixov._NEWLINE_Novell pa ob prodaji tr\xc5\xbene znamke ni obenem prodal tudi patentnih pravic \xe2\x80\x93 te je leta 1994 prodal programski hi\xc5\xa1i Santa Cruz Operation (SCO). Slednje ne smemo me\xc5\xa1ati s podjetjem Caldera, ki se je, potem, ko je odkupila oddelke prvotnega SCO, tudi preimenovala v SCO._NEWLINE_Danes je tako Unix tr\xc5\xbena znamka konzorcija The Open Group. Ta je z odlokom zapovedala, da se znamka nana\xc5\xa1a na razred operacijskih sistemov in ne na konkretno izvedbo operacijskega sistema: vsi sistemi, ki ustrezajo specifikaciji\xc2\xa0\xc2\xbbSingle UNIX Specification\xc2\xab\xc2\xa0so upravi\xc4\x8deni do tr\xc5\xbenih znamk UNIX\xc2\xae in UNIX98, ko izdelovalec pla\xc4\x8da konzorciju ustrezno pristojbino. Mednje sodijo AIX, HP-UX, IRIX, Solaris, Tru64, A/UX in deli z/OS. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em kontekstu ozna\xc4\x8duje izraz Unix (pogosto pisan tudi UN*X, *NIX ali celo *N?X) \xc5\xa1tevilne ve\xc4\x8duporabni\xc5\xa1ke sisteme, zavezane standardu POSIX, med katere sodijo GNU/Linux, Mac OS X, FreeBSD, NetBSD, OpenBSD in drugi, ki si ne prizadevajo za pravico do rabe naziva Unix.\n_START_SECTION_\nIRC\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski kanal Unix na IRCNetu: #Unix-slo'