b'\n_START_ARTICLE_\nHeziod\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so literarni zgodovinarji razpravljali, kdo je \xc5\xbeivel prej, ali Heziod ali Homer. Ve\xc4\x8dina sodobnih raziskovalcev je mnenja, da je zapis homerskih pesnitev starej\xc5\xa1i od Heziodovih del._NEWLINE_Heziod naj bi bil sin preprostega kmeta in tudi sam pastir ter kmetovalec. V mladosti naj bi pasel po pobo\xc4\x8djih Helikona, ki ga predvsem po Heziodovi zaslugi poznamo kot goro muz in kjer so pozneje zares na\xc5\xa1li sledove najstarej\xc5\xa1ega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja teh bo\xc5\xbeanstev. Tudi Hezioda naj bi na Helikonu muze posvetile v pesnika bla\xc5\xbeenih bogov. Brat Perses, za katerega nekateri menijo, da je pesnikov izmislek, naj bi Hezioda ukanil za dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, potem, ko je dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino zapravil, pa naj bi se vrnil domov kot bera\xc4\x8d. Prav Heziodovemu bratu so v pesmih namenjeni opomini, pro\xc5\xa1nje in svarila, povezani v pesnitev Dela in dnevi. Pobudo za pesnjenje druge najpomembnej\xc5\xa1e pesnitve, Teogonija, pa je Heziod \xc4\x8drpal iz neskladja med mra\xc4\x8dnimi demoni doma\xc4\x8de de\xc5\xbeele in lahko\xc5\xbeivimi bogovi Homerja. \xc5\xbde v Heziodovi poeziji se potemtakem mitsko me\xc5\xa1a z osebno izpovedjo. Seveda pa ta izpoved ti\xc4\x8di \xc5\xa1e globoko v arhai\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nHeziod je napisal pesnitev Teogonija (\xce\x98\xce\xb5\xce\xbf\xce\xb3\xce\xbf\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1), ki opisuje nastanek sveta in izvor bogov v gr\xc5\xa1ki mitologiji. \xc5\xa0e posebej je v delu obravnaval svoje zanimanje za rodoslovje, druga njegova pomembnej\xc5\xa1a pesnitev so Dela in dnevi. Heziodu pripisujejo tudi Katalog \xc5\xbeensk (Heroogonija), ki sku\xc5\xa1a razkriti povezave med gr\xc5\xa1kimi junaki._NEWLINE_Heziod je deloval pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu kot domnevno Homer, nekateri viri poro\xc4\x8dajo, da je bil Heziod mlaj\xc5\xa1i od Homerja. Tako so Heziodove in Homerjeve pesnitve najstarej\xc5\xa1a gr\xc5\xa1ka literatura in vsebujejo razli\xc4\x8dne zvrsti mitov. Med seboj se lo\xc4\x8dijo po namenu, duhu in snovi, vendar jim je skupna vsaj sistemati\xc4\x8dna celovitost. Homer in Heziod na videz kritizirata drug drugega, Homerjeve pesnitve pa so tu in tam podobne Heziodovi Teogoniji. Zato je verjetno, da njune pesnitve izvirajo iz pribli\xc5\xbeno istega \xc4\x8dasa, vendar je tak\xc5\xa1no povezavo zaradi nejasnosti glede nastanka in avtorstva Iliade in Odiseje dejansko nemogo\xc4\x8de potrditi._NEWLINE_Antika didakti\xc4\x8dne epike, kakr\xc5\xa1na je Heziodova, ni \xc5\xa1tela za posebno zvrst; ker je njena prevladujo\xc4\x8da metrika heksameter, jo je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dala v kategorijo epov. Prvi je v tak\xc5\xa1no umestitev podvomil Aristotel, ki tak\xc5\xa1en tip poezije imenuje znanost v verzih. Zametek za svojo delitev najde prav v verzih Teogonije, kjer muze nasproti la\xc5\xbeem, podobnim resnici, postavljajo \xc4\x8disto resnico._NEWLINE_Heziodov vpliv se je, med drugim, raz\xc5\xa1iril na starogr\xc5\xa1ko filozofijo, in sicer na dela Heraklita in Parmenida, kot zagovornik neomajnega pravnega reda pa je vplival tudi na Solona in Ajshila.\n_START_SECTION_\nTeogonija\n_START_PARAGRAPH_\nTeogonija je konservativno, na izro\xc4\x8dilo vezano delo. Nastala je okoli 7. stol. p. n. \xc5\xa1t. in velja za predhodnico filozofske razlage nastanka sveta; \xc4\x8deprav je polna fantasti\xc4\x8dnih zgodb in mitov, je imela velik vpliv na nadaljnje izoblikovanje filozofske misli. V gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pojem pomeni nauk o izvoru bogov, razvit na podlagi poosebitev prasil, ki so zna\xc4\x8dilne za anti\xc4\x8dno religijo, pa tudi na podlagi politeisti\xc4\x8dnih predstav, da bogovi izvirajo iz drugih bogov in da imajo svoje \xc5\xbeivljenje. Tako tudi Heziodovo delo z naslovom Teogonija ne prikriva \xc5\xbeelje, da bi razlagalo, kako so nastali Zemlja, Nebo in Morje, kako so se iz njih rodili bogovi, kako so si razdelili svet in zasedli Olimp._NEWLINE_Uran (Nebo) je z Geo (Zemljo) zaplodil starej\xc5\xa1i rod bogov \xe2\x80\x93 rod Titanov, vendar pa se Uran ni hotel lo\xc4\x8diti od Gee in ji omogo\xc4\x8diti poroda. Prvinsko lo\xc4\x8ditev med Uranom in Geo je opravil Titan Kronos, ko je z velikim srpom kastriral Urana. Tako se je za\xc4\x8del razdor med bogovi, hkrati s tem pa tudi boj za oblast. Nekaj \xc4\x8dasa so imeli oblast Titani, ki sta jim vladala Kronos in njegova dru\xc5\xbeica Rea. Znano je, da se je tudi Kronos, tako kot njegov o\xc4\x8de, bal prevratnikov in je svoje otroke po\xc5\xberl. Vendar ga je Rea ukanila; skrila je sina Zevsa, Kronosu pa nastavila kamen, da ga je pogoltnil namesto lastnega potomca. _NEWLINE_Zevs je Kronosa prisilil, da je izbljuval njegove brate in sestre, ki so pri\xc5\xa1li na svet kot odrasle osebe. Ob pomo\xc4\x8di Geinih po\xc5\xa1astnih potomcev, to so bili Giganti s stotimi rokami in petdesetimi glavami, so premagali Titane._NEWLINE_Jedro Heziodove zgodbe je bajka o Titanih in mlaj\xc5\xa1ih bogovih, o Zevsu, ki je premagal Kronosa in za\xc4\x8del z Olimpa vladati svetu. Sicer pa Heziod v svojem delu zdru\xc5\xbeuje najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e mite stvarjenja. Ob pripovedi o izvoru sveta in ponesre\xc4\x8denem uporu bogov (kar je poglavitna tema pesnitve), v pesnitvi podaja pregled bogov in njihovih medsebojnih sorodstev, pripoveduje o junakih, ki so se spo\xc4\x8deli iz zvez med boginjami in ljudmi, in kon\xc4\x8duje z na\xc5\xa1tevanjem glavnih \xc5\xbeenskih vlog dandanes zgubljene pesnitve._NEWLINE_Mitolo\xc5\xa1ke pripovedi, ki jih zasledimo pri Heziodu, po svoji motiviki niso lastne le starim Grkom, marve\xc4\x8d so jih Grki vsaj do neke mere prevzeli od drugod. Pripoved o mlaj\xc5\xa1em rodu bogov, ki premaga oz. uni\xc4\x8di starej\xc5\xa1ega, je mo\xc4\x8d zaslediti \xc5\xbee v mitih iz zahodne Azije in Mezopotamije okrog 1000 pr. n. \xc5\xa1t. Zlasti je opazna podobnost z babilonsko-asirskim mitom o stvarjenju Enuma eli\xc5\xa1. Pa tudi Heziod ni bil v pravem smislu tvorec mitov, pa\xc4\x8d pa je le zbiral in urejal gradivo, ki ga je prejel z izro\xc4\x8dilom.\n_START_SECTION_\nDela in dnevi (moralni koledar)\n_START_PARAGRAPH_\nGre za didakti\xc4\x8dno pesnitev po zgledu orientalske modrostne literature, v kateri epski subjekt uporablja prvoosebno nagovarjanje resni\xc4\x8dnega ali fiktivnega naslovljenca._NEWLINE_1. del pesnitve: spodbuje k pravi\xc4\x8dnemu delu;_NEWLINE_2. del pesnitve: vsebuje prakti\xc4\x8dne napotki za kmetovanje, pomorstvo ter religiozne nauke;_NEWLINE_Sklepni del je kme\xc4\x8dka pratika, koledar dni._NEWLINE_V pesnitvi Heziod zapi\xc5\xa1e pripoved o Prometeju. Prvo \xc5\xbeensko, ki jo dobi za \xc5\xbeeno Prometejev navini brat Epimetej, tu poimenuje Pandora (\xc2\xbbz vsem obdarjena\xc2\xab); njena zgodba je arhetipska zgodba o izvoru zla Pandora iz skrinjice izpusti vse nesre\xc4\x8de sveta, v nje pa ostane zaprto edino Upanje._NEWLINE_Podoben pesimizem Heziod nakazuje tudi v drugi obse\xc5\xbeni pripovedi o \xc5\xa1tirih rodovih \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva: zlatemu rodu ljudi je zemlja dajala vse dobrine;_NEWLINE_srebrni rod je bil brezbo\xc5\xbeen in ga je Zevs uni\xc4\x8dil; bronasti rod se je z boji uni\xc4\x8dil sam; rod bogovom podobnih herojev je bil bolj\xc5\xa1i od prej\xc5\xa1njega, vendar je izginil v trojanski in tebanski vojni. Sedanji oz. tedanji, Heziodov rod pa naj bi bil slab in nesre\xc4\x8den, toda celo tega bo Zevs neko\xc4\x8d uni\xc4\x8dil; zadnji rod bo najslab\xc5\xa1i, najbolj zlo\xc4\x8dinski in najnesre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i._NEWLINE_V nasprotju s Teogonijo, ki pripoveduje o postopni zmagi Kozmosa nad Kaosom, Dela in dnevi opisujejo postopno degeneracijo \xc4\x8dloveka. Mra\xc4\x8dna vizija najslab\xc5\xa1ega rodu je mi\xc5\xa1ljena tudi kot poziv k pravi\xc4\x8dnosti, k Zevsu, ki lahko poni\xc5\xbea o\xc5\xa1abne in povi\xc5\xa1a poni\xc5\xbene. Na individualni ravni naj bi bila re\xc5\xa1itev v tem, da si vsak posameznik sam prizadeva za pravi\xc4\x8dnost.\n_START_SECTION_\nVpliv na evropsko in slovensko knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nHeziod je ob Homerju prva pesni\xc5\xa1ka osebnost v evropskem slovstvu. Heziodovo delo Teogonija je torej neke vrste uvod v zgodovino evroameri\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti in hkrati delo prvega evropskega realista. S tem delom in njegovo miselnostjo je pomembno vplival na cele rodove poznej\xc5\xa1ih mislecev. Motiv Pandorine skrinjice je postal eden najbolj znanih anti\xc4\x8dnih motivov v evropski kulturi._NEWLINE_V slovensko knji\xc5\xbeevnost je starogr\xc5\xa1ko liriko in tudi Hezioda posredoval predvsem Anton Sovre, ki je na\xc5\xa1 najve\xc4\x8dji posrednik anti\xc4\x8dne kulture. Med prvimi je posami\xc4\x8dne motive zlasti iz Teogonije uporabljal France Pre\xc5\xa1eren, npr. v Sonetih nesre\xc4\x8de.'