b"\n_START_ARTICLE_\nVittorino da Feltre\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v mestu Feltre v Bellunu, Bene\xc5\xa1ka republika, umrl je v Mantovi. Njegovo pravo ime je Vittorino Rambaldoni. V njem se je prvi\xc4\x8d uresni\xc4\x8dila renesan\xc4\x8dna ideja o popolnem \xc4\x8dloveku (l'uomo universale) \xe2\x80\x93 zdravo telo, mo\xc4\x8den zna\xc4\x8daj, velik um. _NEWLINE_\xc5\xa0tudiral je pri Giovanniju Conversiniju in v Padovi pri Gasparinu Barzizzi, kjer je kasneje u\xc4\x8dil. Po nekaj letih ga je markiz Mantove prosil, da bi pou\xc4\x8deval njegove otroke. Vittorino je ustanovil \xc5\xa1olo, na kateri je u\xc4\x8dil markizove otroke in otroke iz drugih pomembnih dru\xc5\xbein  skupaj s \xc5\xa1tevilnimi revnimi otroki, ki jim ni ni\xc4\x8d zara\xc4\x8dunal, a jih je obravnaval enako. Ni pou\xc4\x8deval samo humanisti\xc4\x8dnih predmetov, temve\xc4\x8d je namenjal pozornost tudi verski in telesni vzgoji. Njegovo u\xc4\x8denje gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, matematike, glasbe, umetnosti, vere, zgodovine, poezije in filozofije je bilo tako prijetno, da je bila njegova \xc5\xa1ola znana kot hi\xc5\xa1a radosti (la casa gioiosa). Kmalu je postal slaven po vsej Italiji, plemi\xc5\xa1ki otroci iz drugih mest so pri\xc5\xa1li v Mantovo, da bi se u\xc4\x8dili pri njem. V njegovi \xc5\xa1oli je dobilo izobrazbo tako veliko mladih plemi\xc4\x8dev, da so jo imenovali tudi \xc5\xa1ola princev._NEWLINE_Bil je eden prvih renesan\xc4\x8dnih vzgojiteljev. Veliko njegovih metod je bilo novih, zlasti tesni stiki med u\xc4\x8diteljem in u\xc4\x8dencem, kot jih je tudi sam imel z Gasparinom Barzizzo, prilagajanje pou\xc4\x8devanja sposobnostim in potrebam otrok. \xc5\xbdivel je s \xc5\xa1tudenti in se z njimi spoprijateljil v prvem posvetnem internatu.  Vittorinova \xc5\xa1ola je bila dobro osvetljena in zgrajena bolj\xc5\xa1e kot druge \xc5\xa1ole tistega \xc4\x8dasa. \xc5\xa0olsko delo je naredil zanimivo, v svoje u\xc4\x8dne programe je dodal izlete. Skrbel je za zdravje svojih u\xc4\x8dencev in na splo\xc5\xa1no razvil polo\xc5\xbeaj u\xc4\x8diteljev. Evropske \xc5\xa1ole (zlasti v Angliji) so se zgledovale po njem. V 15. stoletju so najve\xc4\x8dji italijanski u\xc4\x8denjaki, med njimi Guarino iz Verone, Poggio Bracciolini in Francesco Filelfo, po\xc5\xa1iljali svoje sinove \xc5\xa1tudirat k njemu. Njegova u\xc4\x8denca sta bila tudi Federigo da Montefeltro in Gregorio Correr. Theodorus Gaza je pri njem \xc5\xa1tudiral latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in obenem u\xc4\x8dil gr\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po Vittorinovi smrti je vodstvo \xc5\xa1ole prevzel Iacopo da San Cassiano."