b"\n_START_ARTICLE_\nOpereta\n_START_PARAGRAPH_\nOpereta (frc. operette 'mala opera') je gledali\xc5\xa1ko glasbeno delo. Pojavila se je v 18. stoletju iz oblik, ki so parodirale resno opero, tj. iz opere comique in singspiela). Iz operete sta se razvila kabaret in muzikal.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVsebina operete je komi\xc4\x8dna in spominja na farso. Poleg govorjenega dialoga se v njej pojavljajo glasbeni vlo\xc5\xbeki v obliki pesmi. Izvajajo jih pevci solisti, zbor in plesalci. Za\xc4\x8dne se z uverturo, ki v obliki ven\xc4\x8dka melodij predstavi teme vseh glavnih popevk, kon\xc4\x8da pa se z velikim pompoznim finalom vseh nastopajo\xc4\x8dih. \xc5\xa0ale, pesmi in scena so sledili modi \xc4\x8dasa, glasba pa je morala biti enostavna in je morala ostati v u\xc5\xa1esih poslu\xc5\xa1alca. Razcvet je opereta do\xc5\xbeivela v Parizu in na Dunaju.\n_START_SECTION_\nPari\xc5\xa1ka opereta\n_START_PARAGRAPH_\nPari\xc5\xa1ka opereta je po vsebini dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dna, \xc5\xa1aljiva ter nesramna, vendar ne zlobna. Spominja na parodijo. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak francoske operete po letu 1830 je ples kankan, ki je precej eroti\xc4\x8den. Med plesi sta pogosta tudi \xc4\x8detvorka (kvadrilja) ter contredanse. Prve operete je pisal Herv\xc3\xa9, najbolj znan pa je bil gotovo Jacques Offenbach. Skladatelji, ki so se zgledovali po Offenbachu so bili \xc5\xa1e Charles Lecocq, Edmond Audran, Robert Planquette ter Andr\xc3\xa9 Messager.\n_START_SECTION_\nDunajska opereta\n_START_PARAGRAPH_\nDunajska opereta je za razliko od francoske bolj malome\xc5\xa1\xc4\x8danska in sentimentalna. Pogost pojav so ljubezenski trikotniki. Njen za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak je dunajski val\xc4\x8dek, rada pa pose\xc5\xbee tudi po avstrijskih in mad\xc5\xbearskih narodnih pesmih, \xc4\x8darda\xc5\xa1u, galopu, kora\xc4\x8dnici ter kadrilji. V melodiji je mo\xc4\x8d za\xc4\x8dutiti \xc5\xa1tevilne slovanske vplive, kar daje operi poseben \xc4\x8dar. Glavni predstavniki dunajske operete so bili Franz von Supp\xc3\xa9, Johann Strauss mlaj\xc5\xa1i in Karl Mill\xc3\xb6cker. V za\xc4\x8detku 20. stoletja so bili izjemno plodoviti skladatelji operet Franz Lehar, Oscar Straus, Leo Fall in drugi.\n_START_SECTION_\nBerlinska opereta\n_START_PARAGRAPH_\nBerlinska opereta zdru\xc5\xbeuje elemente lokalne burke, revije ter parodije. Zna\xc4\x8dilna je raba tipi\xc4\x8dnega nem\xc5\xa1kega humorja ter dialekta. Glavni pisci teh operet so Paul Lincke, Walter Kollo, John Gilbert, Leon Jesel in Walter Goetze.\n_START_SECTION_\nAngle\xc5\xa1ka ter ameri\xc5\xa1ka opereta\n_START_PARAGRAPH_\nV Angliji niso uprizarjali samo francoskih in avstrijskih operet, temve\xc4\x8d so pisali tudi svoje, \xc4\x8deprav opaznej\xc5\xa1e produkcije tam ni bilo. Najbolj znana skladatelja sta bila Arthur Sullivan in Sidney Jones. _NEWLINE_Opereta se je v za\xc4\x8detku stoletja pojavila tudi v Ameriki. Najprej je tja pri\xc5\xa1la iz Evrope, nato pa so se z lastnimi deli izkazali Victor Herbert, Rudolf Friml in Sigmund Romberg. Kmalu se je tipi\xc4\x8dna evropska opereta za\xc4\x8dela spreminjati v muzikal.\n_START_SECTION_\nOpereta na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nPrva izvedba slovenske operete sega v leto 1872. Tega leta je bila izvedena opereta Ti\xc4\x8dnik Benjamina Ipavca. Nekatere so ostale neizvedene, druge pa so bile uprizorjene s strani raznih amaterskih skupin._NEWLINE_Mala gledali\xc5\xa1\xc4\x8da so si finan\xc4\x8dno te\xc5\xbeko privo\xc5\xa1\xc4\x8dila uprizoritev opernih del, veliko la\xc5\xbeje je bilo na oder postaviti opereto, ki je bila scensko in zasedbeno veliko manj zahtevna._NEWLINE_O opereti na Slovenskem imamo ohranjenih le nekaj skromnih zapisov ter letakov, saj sta obe operni gledali\xc5\xa1\xc4\x8di morali vse izvedbene materiale po drugi svetovni vojni poslati v Trst, ker opereta ni ustrezala tedanjemu politi\xc4\x8dnemu dogajanju na slovenskih tleh. Tako so vse operetne predstave, ki so jih pred koncem druge svetovne vojne igrale razli\xc4\x8dne amaterske skupine, utonile v pozabo."