b'\n_START_ARTICLE_\nPinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d se je rodil leta 1915 v Trstu. Njegovo osnovno \xc5\xa1olanje je potekalo v zasebni ljudski \xc5\xa1oli pri sv. Jakobu, kasneje pa v trgovskem tehni\xc4\x8dnem zavodu. Visoko \xc5\xa1olanje je opravljal na ekonomski fakulteti tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke univerze._NEWLINE_Leta 1927 je italijanski fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim razpustil vse slovenske organizacije, med drugim tudi mladinske, kar je Pinka Toma\xc5\xbei\xc4\x8da \xc5\xa1e posebno prizadelo. Posledi\xc4\x8dno se je pridru\xc5\xbeil nekaterim mladinskim skupinam, ki so ilegalno nadaljevale svoje dejavnosti, zlasti v smeri narodnega boja in antifa\xc5\xa1izma. Zaradi tega je re\xc5\xbeim izpeljal prvi tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki proces, na katerem so bili obsojeni in 6. septembra 1930 pri Bazovici ustreljeni Toma\xc5\xbei\xc4\x8devi prijatelji Ferdo Bidovec, Fran Maru\xc5\xa1i\xc4\x8d, Zvonimir Milo\xc5\xa1 in Alojz Valen\xc4\x8di\xc4\x8d. Pinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d pa je kljub temu nadaljeval svoje ilegalne dejavnosti, njegovo ime se je tako zna\xc5\xa1lo tudi v poro\xc4\x8dilih fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne policije. Leta 1930 je bil sprejet v mladinsko komunisti\xc4\x8dno organizacijo, naslednje leto pa v KPI. \xc5\xa0tiri leta kasneje (1935) se je zaradi nevarnosti aretacije moral umakniti iz Trsta, in sicer se je za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das nastanil v Zagrebu, kjer je nadaljeval ekonomsko visoko izobra\xc5\xbeevanje. V Zagrebu je bil \xc4\x8dlan Akademskega dru\xc5\xa1tva Triglav, v Mariboru pa \xc4\x8dlan\xc2\xa0\xc2\xbbDru\xc5\xa1tva slovenskih emigrantov iz Italije Nanos\xc2\xab. Leto pozneje (1936) je bil zaradi politi\xc4\x8dne aktivnosti izgnan tudi iz Jugoslavije, zatem pa je preko Avstrije nameraval emigrirati v nemirno \xc5\xa0panijo, kjer bi se na republikanski strani boril v dr\xc5\xbeavljanski vojni, a je bil na poti aretiran._NEWLINE_Italijanska vojska je Pinka Toma\xc5\xbei\xc4\x8da vpoklicala junija 1937, in sicer v Piso. Tu je odslu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ko obveznost ter se nato vrnil v rodni Trst, kjer je med letoma 1938 in 1940 znova obiskoval ekonomsko fakulteto. To je bilo obdobje mo\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne aktivnosti, ko se je Toma\xc5\xbei\xc4\x8d dru\xc5\xbeil s proletarci, tigrovci ter mladino, poleg tega pa prispeval socialne in narodnostne vsebine v mladinski glasili Iskra in Plamen. Leta 1938 je tudi postal \xc4\x8dlan vodstva KPI za Julijsko krajino. V za\xc4\x8detku leta 1940 je v Miljskih hribih pripravljal prvo oboro\xc5\xbeeno gverilsko enoto, oro\xc5\xbeje sta mu dobavljala Danilo Zelen in Ivan Vadnal._NEWLINE_2. junija 1940 je bil aretiran; iz skupine 300 aretirancev so izbrali 60 osumljencev, ki so bili nato udele\xc5\xbeeni v drugem tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu, ki je trajal med 2. in 14. decembrom 1941. Posebni tribunal se je preselil iz Rima v Trst. Sojenje je imelo velik odmev, Pinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d pa je bil na njem obsojen na smrt. Skupaj z Viktorjem Bobkom, Ivanom Ivan\xc4\x8di\xc4\x8dem, Simonom Kosom in Ivanom Vadnalom je bil ustreljen na streli\xc5\xa1\xc4\x8du na Op\xc4\x8dinah 15. decembra 1941._NEWLINE_Njegovo ime nosita med drugim Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki partizanski pevski zbor Pinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d ter celodnevna osnovna \xc5\xa1ola Pinko Toma\xc5\xbei\xc4\x8d v slovenskem jeziku v Treb\xc4\x8dah pri Trstu._NEWLINE_Razgla\xc5\xa1en je bil za narodnega heroja.'