b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0irjenje ZDA\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je velika ve\xc4\x8dina Ameri\xc4\x8danov z zadovoljstvom sprejela nastanek mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e osrednje vlade 1787, je prvotno enotnost, ki jo je prinesla ustava, hitro spodkopal spor zaradi same prihodnosti dr\xc5\xbeave. Federalisti, simpatizerji ministra za finance Alexandra Hamiltona, so zahtevali dober finan\xc4\x8dni sistem, ki bo prinesel kapital v industrijo in trgovino. Na drugi strani pa so demokratski republikanci, simpatizerji predsednika Thomasa Jeffersona, zagovarjali kmetijsko gospodarstvo, v katerem bi posamezne dr\xc5\xbeave prepre\xc4\x8devale pretirano mo\xc4\x8d zveznih oblasti._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ke \xc5\xbeelje po osvojitvi Kanade in napadalna britanska gospodarska politika so leta 1812 pripeljale do druge vojne med dr\xc5\xbeavama. Vse skupaj se je vleklo do 1814, vendar se je zaklju\xc4\x8dil z voja\xc5\xa1ko neodlo\xc4\x8deno pozicijo. Novoangle\xc5\xa1ki federalisti so se spogledovali tudi z izdajo in tako pripomogli k pospe\xc5\xa1enemu razpadu svoje stranke. Sredi 30. let 19. st. je ve\xc4\x8dina Jeffersonovih prista\xc5\xa1ev prestopila v novo, Jugu naklonjeno demokratsko stranko predsednika Andrewa Jacksona, ki je podpirala idejo o raz\xc5\xa1irjenju ZDA prek celotne Severne Amerike\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje na zahod\n_START_PARAGRAPH_\nKljub industrijski rasti (gradnja prekopov in \xc5\xbeeleznic po 1825), so bile ZDA ob koncu dr\xc5\xbeavljanske vojne \xc5\xa1e vedno dr\xc5\xbeava z razvitim kmetijstvom. \xc5\xbdivljenjski cilj \xc5\xa1tevilnih Ameri\xc4\x8danov je bil, da bi imeli svojo lastno kmetijo. Zato se je v 19. st. mno\xc5\xbei\xc4\x8dno selilo na zahod, saj jih je vabilo dejstvo, da se bodo lahko naselili na plodni zemlji misisipijskega bazena in ob tihomorski obali. Sam proces pa je povzro\xc4\x8dil preseljevanje ve\xc4\x8dine prvotnih plemen v oddaljena, gospodarsko nerazvita mesta - rezervate.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje ozemlja in su\xc5\xbeenjstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOdkritje bolj\xc5\xa1ega stroja za odstranjevanje semen iz bomba\xc5\xbea ter nakup ozemlja Louisiane, ki ga je od Napoleona odkupil predsednik Jefferson za 11.5 milijona dolarjev, je pripomoglo h gojenju bomba\xc5\xbea globlje na jugozahod in pove\xc4\x8dalo potrebo po su\xc5\xbenjih za obdelovanje samih planta\xc5\xbe._NEWLINE_Kljub \xc5\xa1irjenju doma\xc4\x8dega gibanja za odpravo su\xc5\xbeenjstva, ve\xc4\x8dina severnjakov ni \xc5\xbeelela ogroziti Unije s protestom proti su\xc5\xbeenjstvu. Vendar je ameri\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka zmaga nad Mehiko priborila \xc5\xa1irok ozemeljski pas in spro\xc5\xbeila debate o tem ali naj na novih ozemljih prepovedo su\xc5\xbeenjstvo. Kongres je 1854 sprejel zakon o Nebraski in Kansasu, s katerim je razveljavil prepoved su\xc5\xbeenjstva na severo-zahodu dr\xc5\xbeave. S tem zakonom so vsa na novo pridobljena ozemlja odkrito odprli su\xc5\xbeenjski delovni sili, vro\xc4\x8dekrvne\xc5\xbei s Severa in Juga pa so se zato, da bi iz Kansasa naredili dr\xc5\xbeavo, zapletli v gverilsko vojno._NEWLINE_Kriza se je poglabljala, kajti vladajo\xc4\x8di ju\xc5\xbena\xc5\xa1ki razred planta\xc5\xbenikov je v o\xc4\x8deh severnjakov ogro\xc5\xbeal njihovo lastno svobodo in tako so za\xc4\x8deli voliti novo republikansko stranko. Ta organizacija je zahtevala zvezno prepoved su\xc5\xbeenjstva. Na drugi strani pa so bili ju\xc5\xbenjaki prepri\xc4\x8dani, da njihovo na su\xc5\xbenjih zasnovano dru\xc5\xbebo ogro\xc5\xbeajo borci za odpravo su\xc5\xbeenjstva. Ko se je demokratska stranka zaradi su\xc5\xbeenjskega vpra\xc5\xa1anja razdelila na dve struji - severno in ju\xc5\xbeno, je 1860 republikanski kandidat Abraham Lincoln zmagal na predsedni\xc5\xa1kih volitvah. Sedem dr\xc5\xbeav skrajnega Juga se je na to odzvalo tako, da se je odcepilo (secesija) od Unije in ustanovitvijo neodvisne Konfederacije._NEWLINE_Ko so konfederalisti aprila 1861 pri trdnjavi Sumter v Ju\xc5\xbeni Karolini bombardirali zvezne \xc4\x8dete, je ve\xc4\x8dina Ameri\xc4\x8danov sklepala da bo boj kratkotrajen. Vendar so se motili. Jug je kljub neugodnej\xc5\xa1emu polo\xc5\xbeaju zdr\xc5\xbeal \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri leta. V tej prvi veliki sodobni vojni v zgodovini je umrlo 600 000 mo\xc5\xbe, tako belcev kot \xc4\x8drncev.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nZmaga Severa v dr\xc5\xbeavljanski vojni je ohranila Unijo ter prineslo prepoved su\xc5\xbeenjstva. Prinesla pa je tudi nove te\xc5\xbeave. Kako naj se Jug znova vklopi v zvezno dr\xc5\xbeavo in kaj naj storijo s 4 milijoni nekdanjih su\xc5\xbenjev?_NEWLINE_Republikanski radikalci so upali, da se jim bo po umoru Lincolna 14. aprila 1865 njegov naslednik Andrew Johnson pridru\xc5\xbeil pri poskusih za dru\xc5\xbebeno obnovo ju\xc5\xbenja\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Johnson, ki je bil po rodu iz Tennesseeja, se je v resnici izkazal za zaveznika pora\xc5\xbeenega razreda planta\xc5\xbenikov. Razvnel se je oster politi\xc4\x8dni boj, med katerim so se republikanski radikalci zdru\xc5\xbeili v naporih za to, da bi \xc4\x8drnci na Jugu dobili volilno pravico._NEWLINE_V 70. letih 19. st. so najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e zvezne dr\xc5\xbeave z visokim odstotkom \xc4\x8drnskega prebivalstva prvi\xc4\x8d v zgodovini ZDA poslale v kongres temnopolte poslance. Vendar so Severni volivci po nastopu gospodarske recesije 1873 izgubili zanimanje za obnovo de\xc5\xbeele, republikanci pa so prepustili svoje Ju\xc5\xbene zaveznike rasisti\xc4\x8dni belopolti ve\xc4\x8dini. V 90. letih 19. st. so zakoni nekaterih dr\xc5\xbeav temnopoltim odvzeli volilno pravico in vse do sredine 20. st. so ostali drugorazredni dr\xc5\xbeavljani.\n_START_SECTION_\nIndustrijska velikanka\n_START_PARAGRAPH_\nMed 1880 in 1900 so se ZDA razvile v industrijsko velesilo. Velika podjetja npr. US Steel, so izkoristila nova urbana tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da za industrijske izdelke in surovine. Velikanska mno\xc5\xbeica priseljencev, \xc5\xa1tevilni izmed njih iz vzhodne in ju\xc5\xbene Evrope, se je v dotlej neznanem \xc5\xa1tevilu zlivala v ZDA, da bi zasedla delovna mesta, ki jih je ustvarila povojna gospodarska rast. Do 1900 so imele ZDA skupaj 76,1 milijona prebivalcev ali ve\xc4\x8d kot dvakrat toliko kot 30 let prej. Prvotna nepomembna, kmetijsko usmerjena, majhna republika je bila tik pred tem, da zaigra vodilno vlogo v svetu. Leta 1867 so ZDA od Rusije kupile Aljasko, 1898 pa so po kratki vojni s \xc5\xa0panijo prevzele oblast nad Portorikom, Kubo in Filipini. Z napadalnim vzponom svoje dr\xc5\xbeave na polo\xc5\xbeaj velesile niso bili zadovoljni ravno vsi Ameri\xc4\x8dani, vendar ne oni ne nih\xc4\x8de drug ni mogel zanikati dejstva, da so ZDA kon\xc4\x8dno stopile na svetovni politi\xc4\x8dni oder.'