b'\n_START_ARTICLE_\nOrigen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMed cerkvenimi o\xc4\x8deti zavzema Origen pomembno mesto. O malokaterem anti\xc4\x8dnem avtorju se ve ve\xc4\x8d kot o njem, in to po zaslugi Evzebija Cezarejskega, ki je bil eden njegovih najbolj navdu\xc5\xa1enih in neomajnih ob\xc4\x8dudovalcev._NEWLINE_Njegovo gr\xc5\xa1ko ime Origenes (\xe1\xbd\xa8\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb3\xce\xad\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x82) najbr\xc5\xbe pomeni Horusov otrok (\xe1\xbd\xa9\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82 \xe2\x80\x93 Horus, in \xce\xb3\xce\xad\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 \xe2\x80\x93 rojen)._NEWLINE_Njegov nadevek ali priimek Adamantius izhaja iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe1\xbc\x80\xce\xb4\xce\xac\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x82: adamas, kar pomeni Jeklenega \xc4\x8dloveka.\n_START_SECTION_\nMladost in o\xc4\x8detovo mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nOrigenova dru\xc5\xbeina je \xc5\xbee bila kr\xc5\xa1\xc4\x8danska in o\xc4\x8de Leonid (tudi Leonida ali Leonidas) je umrl kot mu\xc4\x8denec. Pravijo, da je vsak ve\xc4\x8der poljubil spe\xc4\x8dega sina Origena na prsi in rekel: Objemam Trojico, ki prebiva v tebi! Kakr\xc5\xa1en o\xc4\x8de, tak\xc5\xa1en sin._NEWLINE_Mladi Origen je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v ozra\xc4\x8dju gore\xc4\x8dnosti in verskega zanosa. Njegova mati je morala skriti mladeni\xc4\x8devo obleko, da bi mu prepre\xc4\x8dila, javiti se oblastem, ko je nastalo preganjanje kristjanov. Njegov prvi spis je leta 202 napisano pismo o\xc4\x8detu v zaporu, kjer ga spodbuja k stanovitnosti. V tem preganjanju je hotel cesarski namestnik Let (Laetus) kristjane v Egiptu popolnoma zatreti. Iz vseh egiptovskih pokrajin so jih gnali v Aleksandrijo, kjer so jih na tiso\xc4\x8de mu\xc4\x8dili in umorili. Tudi Leonida so zgrabili in vrgli v je\xc4\x8do. Svoje \xc5\xbeivljenje je bil sicer pripravljen darovati za Kristusa; skrbelo ga je pa, kaj bo z dru\xc5\xbeino. Zavedal se je, da zapu\xc5\xa1\xc4\x8da vdovo in sedem nepreskrbljenih otrok, od katerih je bil sedemnajstletni Origen najstarej\xc5\xa1i. Vedel je, da mu bo zaplenjeno premo\xc5\xbeenje in dru\xc5\xbeina pahnjena v skrajno bedo. Mladi Origen je \xc4\x8dutil o\xc4\x8detovo skrb; zato mu je pisal v je\xc4\x8do, naj ne bo v skrbeh zanje in naj bo stanoviten. In res je ostal Leonid stanoviten in je vse pretrpel za Kristusa. Bil je obglavljen leta 203._NEWLINE_Ob o\xc4\x8detovi smrti je dr\xc5\xbeava res zasegla vso dru\xc5\xbeinsko posest, kar je povzro\xc4\x8dilo hudo rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. Bogata aleksandrijska vernica se je ponudila za pomo\xc4\x8d, toda pripadala je gnosti\xc4\x8dni \xc5\xa1oli u\xc4\x8ditelja Pavla. Origen je odlo\xc4\x8dno odklonil pomo\xc4\x8d drugoverke. \xc4\x8cistost vere je bila zanj najdragocenej\xc5\xa1a dobrina. Sebe in dru\xc5\xbeino je pre\xc5\xbeivljal najprej s pou\xc4\x8devanjem svetnih znanosti, nato pa s pripravljanjem katehumenov na krst.\n_START_SECTION_\nUspe\xc5\xa1en predavatelj\n_START_PARAGRAPH_\nOrigena je kar raz\xc5\xbeiralo od \xc5\xbeelje po u\xc4\x8denju in pou\xc4\x8devanju, kakor tudi po askezi. Njegovo gore\xc4\x8de \xc5\xbeivljenje in zgodnja dozorelost sta prepri\xc4\x8dala aleksandrijskega \xc5\xa1kofa Demetrija, da je zaupal mladeni\xc4\x8du katehetsko \xc5\xa1olo, kjer so se pripravljali katehumeni za krst. Mladi verou\xc4\x8ditelj je podvojil evangeljsko gore\xc4\x8dnost in se za\xc4\x8dasno odpovedal posvetni kulturi, prodal vse rokopise gr\xc5\xa1kih pisateljev, pesnikov in filozofov, do katerih se je le s te\xc5\xbeavo dokopal. \xc5\xbdivel je kot asket. Mladi katehist je \xc5\xbeel ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de uspehe; njegov talent in njegov kot oglje \xc5\xbeare\xc4\x8d pogled sta morala o\xc4\x8darati strastno in navdu\xc5\xa1eno ob\xc4\x8dinstvo, med katerim so se drenjale mlade Egip\xc4\x8danke, odi\xc5\xa1avljene z mo\xc5\xa1usom. Viri poro\xc4\x8dajo, da se je odlo\xc4\x8dil za skrajno re\xc5\xa1itev: \xc5\xbertvoval je svojo mo\xc5\xa1kost, da bi bil prostovoljni skopljenec (evnuh) za nebe\xc5\xa1ko kraljestvo. Sledil je \xc4\x8drki evangelija brez vsake alegorije._NEWLINE_Aleksandrijska \xc5\xa1ola, imenovana Didaskalej, je dosegla tak\xc5\xa1en ugled, da je bilo potrebno lo\xc4\x8diti predavanja. Origen je zaupal za\xc4\x8detnike Heraklu, zase pa izbral nadaljevalni te\xc4\x8daj. Da bi mogel odgovarjati svojim slu\xc5\xa1ateljem, ki so bili navajeni filozofije, je vstopil v \xc5\xa1olo k platonskemu filozofu Amoniju Sakasu in se odpravil na ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudijskih potovanj. Mladi u\xc4\x8ditelj je \xc5\xa1el med drugim v Rim, da bi spoznal najuglednej\xc5\xa1o Cerkev in njenega \xc5\xa1kofa. Poklicali so ga tudi v Arabijo na teolo\xc5\xa1ki posvet. Za nekaj \xc4\x8dasa se je naselil v Palestini, kjer ga je cezarejski \xc5\xa1kof prosil, naj bi v cerkvi predaval o Svetem pismu. V tistem \xc4\x8dasu je bilo nekaj nezasli\xc5\xa1anega, da bi kak laik pridigal v cerkvi. Njegov aleksandrijski ordinarij mu je to zameril in je mladega teologa poklical nazaj. Origen je torej v Aleksandriji nadaljeval s predavanji.\n_START_SECTION_\nDuhovnik\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je leta 230 vrnil v Cezarejo, v mesto severovzhodno od Jeruzalema - tedaj je imel 47 let - sta ga cezarejski in jeruzalemski \xc5\xa1kof posvetila v duhovnika, da bi mu olaj\xc5\xa1ala pridiganje. To pa je spro\xc5\xbeilo protest v Aleksandriji: posvetiti evnuha! Tamkaj\xc5\xa1nji \xc5\xa1kof mu je takoj prepovedal opravljati duhovni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo in ga izgnal. Origen se je tedaj dokon\xc4\x8dno nastanil v Cezareji v Palestini. Tam je odprl \xc5\xa1olo in nadaljeval s pou\xc4\x8devanjem. Iz svoje \xc5\xa1ole je ustvaril najbolj ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de intelektualno in teolo\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Dosegel je polno zrelost svoje misli v polnosti svoje vere. Povsod so poznali tega teologa in od povsod so ga prihajali spra\xc5\xa1evat za nasvet. Isto\xc4\x8dasno se je ukvarjal z raziskovanjem in z oznanjevanjem. Vsako jutro je skupnosti razlagal Sveto pismo. Preostali \xc4\x8das je posve\xc4\x8dal svojim spisom.\n_START_SECTION_\nCesarjeva mati Julija Mameja in Origen\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Urban I. je vodil Cerkev v \xc4\x8dasu cesarja Aleksandra Severa (222\xe2\x80\x93235), ki je bil ves \xc4\x8das svojega vladanja pod mo\xc4\x8dnim vplivom matere Julije Mameje. Ta je bila povezana z rimskim duhovnikom in pisateljem Hipolitom, ter aleksandrijskim u\xc4\x8denjakom Origenom. Cesar je po pri\xc4\x8devanju spisa Historia Augusta\xc2\xa0\xc2\xbbJudom ohranil posebne pravice, s kristjani pa je potrpel, da so\xc2\xab. Origen je v tem obdobju mogel neovirano razvijati svoje znanstveno delovanje ter utrjevanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega pogleda na svet.\n_START_SECTION_\nRazlaga svetega pisma\n_START_PARAGRAPH_\nOrigen je prvi veliki katoli\xc5\xa1ki ekseget (razlagalec svetega pisma) v starem veku. Razlaganje je izvajal na treh ravneh: dobesedni, duhovni in moralni. On je tudi o\xc4\x8de kr\xc5\xa1\xc4\x8danske alegorije. Za primer lahko vzamemo slovenski prevod take razlage: Origen bere Pentatevh \xe2\x80\x93 Noetova barka, kjer so podane vse tri razlage.\n_START_SECTION_\nOrigen sprejme pape\xc5\xbeevo opozorilo\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Fabijan je posegel tudi v daljni Egipt, kjer je takrat slovel Origen, eden najve\xc4\x8djih genijev, pisateljev in u\xc4\x8diteljev stare kr\xc5\xa1\xc4\x8danske dobe. Ko je ta priznani u\xc4\x8ditelj ter iskani voditelj aleksandrijske teolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole - razen izredno globokih misli in dobrih razlag oznanjal tudi nekaj naukov, ki niso bili v skladu s tradicionalnim u\xc4\x8denjem Cerkve, je na odlo\xc4\x8den pape\xc5\xbeev poziv poslal v Rim pismo v opravi\xc4\x8dilo._NEWLINE_Ta poni\xc5\xbena dr\xc5\xbea tega povsod iskanega u\xc4\x8denjaka - da podredi svoj nauk in raziskovalno delo sodbi cerkvenega vodstva oziroma pape\xc5\xbea, je zna\xc4\x8dilna za Origena. Zato on formalno nikoli ni bil heretik, \xc4\x8detudi so zlasti v poznej\xc5\xa1ih stoletjih nekatere njegove trditve bile dele\xc5\xbene ostrih kritik in bile celo obsojene kot hereti\xc4\x8dne. V tem se Origen bistveno razlikuje od drugega cerkvenega u\xc4\x8ditelja, Tertulijana, ki takih opozoril ni sprejemal in je tudi formalno pretrgal zvezo s katoli\xc5\xa1ko Cerkvijo ter pristal v montanisti\xc4\x8dni hereziji.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1\xc4\x8denje Marije in svetnikov\n_START_PARAGRAPH_\nOrigen slavi Marijo\xc2\xa0\xc2\xbbbrezmade\xc5\xbeno spo\xc4\x8deto, v milosti ustvarjeno Devico, nedotaknjeno od strupenega zadaha greha, nezmo\xc5\xbeno zmote\xc2\xab; poveli\xc4\x8duje tudi njeno ljubezen do Jezusa._NEWLINE_Ko razlaga evangelij po Mateju, v katerem angel opominja Jo\xc5\xbeefa, naj ne zapusti Marije, pravi:_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xbbTa devica Marija se imenuje Mati edinorojenega Sina Bo\xc5\xbejega, vredna mati vrednega sina, brezmade\xc5\xbena mati brezmade\xc5\xbenega sina. Jo\xc5\xbeef, vzemi Marijo kot nebe\xc5\xa1ki zaklad, izro\xc4\x8den ti v varstvo, sprejmi ga kot vse bogastvo bo\xc5\xbeanstva, kot polnost svetosti, kot popolno pravi\xc4\x8dnost. Sprejmi in ohrani jo kot bivali\xc5\xa1\xc4\x8de edinorojenega Sinu Bo\xc5\xbejega, kot njegovo \xc4\x8dastito sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, kot dar Bo\xc5\xbeji, kot njo, ki je lastnica stvarnika vseh stvari, kot brezmade\xc5\xbeno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de kraljevega in nebe\xc5\xa1kega \xc5\xbeenina.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Origenov u\xc4\x8denec Arhelaj, mo\xc5\xbe bistrega uma, duhovit in ognjevit, je vneto in spretno zagovarjal Marijino slavo proti Maniju, za\xc4\x8detniku manihejske herezije. Ta zagovor, ki se nam je ohranil do danes, je sklenil z besedami:_NEWLINE_\xc2\xbbVse na\xc5\xa1e upanje je odvisno od rojstva prebla\xc5\xbeene Device!\xc2\xab_NEWLINE_Origen nadalje pi\xc5\xa1e, da skupaj s \xc4\x8dlovekom, ki pravilno moli, moli ne le veliki duhovnik Jezus Kristus, ampak molijo tudi angeli in du\xc5\xa1e pobo\xc5\xbenih, ki so se \xc5\xbee lo\xc4\x8dile od tega sveta. Utemeljenost priporo\xc4\x8danja svetnikom vidi Origen v medsebojni povezanosti vseh udov Cerkve, ki s smrtjo posameznega kristjana ne preneha, ampak \xc5\xa1ele dose\xc5\xbee svojo najvi\xc5\xa1jo stopnjo.\n_START_SECTION_\nBenedikt XVI. o Origenu\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Benedikt XVI. je ve\xc4\x8dkrat govoril o Origenu kot velikem kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem u\xc4\x8denjaku in teologu. Od 7. marca 2007 do 25. junija 2008 je imel nagovore pri obi\xc4\x8dajnih avdiencah v sredo o cerkvenih o\xc4\x8detih. Dva od njih je namenil Origenu: 25. aprila in 2. maja 2007 je govoril o Origenovem \xc5\xbeivljenju in delu._NEWLINE_V prvem nagovoru je poudaril, kako je Origen velik u\xc4\x8ditelj pravilnega razumevanja svetega pisma, v drugem pa njegov nauk o molitvi in Cerkvi.\n_START_SECTION_\nSveto pismo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nSveto pismo je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du njegovih spisov. To so opombe pri te\xc5\xbejih mestih, razlage in homilije oziroma pridige. Od 574 govorov se nam jih je ohranilo 240._NEWLINE_Sveto pismo je zanj edina Knjiga. Stil tega mo\xc5\xbea, ki ne pi\xc5\xa1e, ampak narekuje, je preprost. Ni govornik kot Avgu\xc5\xa1tin, ni pesnik kot Gregor Nazian\xc5\xa1ki. Govori v vsej zaupljivosti, kakor je to po\xc4\x8del v tem stoletju Romano Guardini. Urs von Balthasar pi\xc5\xa1e o njem:\xc2\xa0\xc2\xbbAleksandrij\xc4\x8dev glas je podoben suhemu in \xc5\xbego\xc4\x8demu pu\xc5\xa1\xc4\x8davskemu vetru, ki v\xc4\x8dasih piha po Nilovi delti; nosi ga strast, v kateri ni ni\xc4\x8d romanti\xc4\x8dnega, \xc4\x8disti pi\xc5\xa1, ognjeni pi\xc5\xa1. Ne blesti, ampak gori.\xc2\xab Ta \xc4\x8dlovek Knjige, Biblije, ve, da je samo bo\xc5\xbeji slu\xc5\xbeabnik in da je njegova dol\xc5\xbenost, pripraviti sre\xc4\x8danje dveh sobesednikov: bo\xc5\xbeje Besede in Cerkve oziroma vernika. Zadosti mu je, \xc4\x8de odpre poti, kakor jih je v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Janez. Pripelje k U\xc4\x8ditelju, potem pa se obzirno umakne. Poslu\xc5\xa1alci ga zalotijo, kako na skrivaj moli. Origen odpira Sveto pismo, da bi v njem sre\xc4\x8dal Bo\xc5\xbejo navzo\xc4\x8dnost. Ne more si zamisliti, da bi se eno samo ustvarjeno bitje pogubilo.\n_START_SECTION_\nMu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nMed preganjanjem pod cesarjem Decijem so Origena prijeli in prestal je stra\xc5\xa1na mu\xc4\x8denja; izpolnjevale so se sanje njegovega \xc5\xbeivljenja: svojo vero lahko izpoveduje tudi v mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu. Samo za kratek \xc4\x8das je pre\xc5\xbeivel to preizku\xc5\xa1njo. Iz\xc4\x8drpan in bolan je umrl od posledic krutega mu\xc4\x8denja kmalu zatem leta 253 v Tiru v dana\xc5\xa1njem Libanonu. Ker je pogumno pretrpel mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo, nosi \xc4\x8dastni naslov spoznavalec.\n_START_SECTION_\nSpominski dan\n_START_PARAGRAPH_\n27. april v evangeli\xc4\x8danskem imenskem koledarju.'