b'\n_START_ARTICLE_\nTone Knez\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je Knez kon\xc4\x8dal v Celju, diplomiral pa je leta 1955 na Filozofski fakulteti v Ljubljani iz predmeta arheologija pod mentorstvom profesorja Josipa Koro\xc5\xa1ca. Po diplomi se je zaposlil kot kustos pripravnik v krajevnem muzeju v Biha\xc4\x87u. Tam je uredil prvo stalno zbirko, kasneje pa je sodeloval pri arheolo\xc5\xa1kih izkopavanjih v Golubi\xc4\x87u pri Biha\xc4\x87u, kjer so izkopavali naselbino Japodov, severnoilirskega plemena, ki je neko\xc4\x8d poseljevalo tudi obbmo\xc4\x8dje Bele Krajine._NEWLINE_V Novo mesto je pri\xc5\xa1el 1. oktobra 1958 in zasedel prvo mesto kustosa za arheologijo v tamkaj\xc5\xa1njem muzeju. V muzeju je uredil prvo za\xc4\x8dasno arheolo\xc5\xa1ko zbirko, nato pa se je lotil arheolo\xc5\xa1kih raziskovanj Dolenjske. Pod njegovim vodstvom so se za\xc4\x8dela izkopavanja pri Stra\xc5\xbei pri Novem mestu, \xc5\xa0mihelu pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku, Trebnjem, Drnovem pri Kr\xc5\xa1kem ter na dana\xc5\xa1njem najpomembnej\xc5\xa1em \xc5\xbeeleznodobnem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du na Kapiteljskih njivah v Novem mestu, kjer je za\xc4\x8del z izkopavanji leta 1983. V Novem mestu je vodil tudi izkopavanja na Mestnih njivah, Kandiji in na Beletovem in pro\xc5\xa1tijskem vrtu._NEWLINE_Knezu gre zasluga, da je Novo mesto postalo v arheolo\xc5\xa1kih krogih eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest na svetu. Najdbe, ki jih je Knez v zameno za izdelavo kopij poslal na restavriranje v najbolj\xc5\xa1e konzervatorske delavnice v Evropi, danes sestavljajo eno najpomembnej\xc5\xa1ih \xc5\xbeeleznodobnih arheolo\xc5\xa1kih zbirk, neprecenljivi zakladi hal\xc5\xa1tatske kulture pa so na ogled v sklopu stalne arheolo\xc5\xa1ke zbirke v Dolenjskem muzeju._NEWLINE_Poleg izvornega arheolo\xc5\xa1kega dela je Knez opravil tudi pomembno znanstveno vrednotenje najdb. Svoje \xc5\xa1tudije in \xc4\x8dlanke je objavljal v doma\xc4\x8dem in tujem strokovnem tisku, zaradi \xc4\x8desar ga danes imenujejo za\xc2\xa0\xc2\xbbambasadorja slovenske arheologije\xc2\xab. V svojem \xc5\xbeivlejnju je objavil 14 strokovnih knjig ter ve\xc4\x8d kot 75 strokovnih razprav in poro\xc4\x8dil ter ve\xc4\x8d kot tristo \xc4\x8dlankov.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je Tone Knez leta 1969 prejel ob\xc4\x8dinsko Trdinovo nagrado, ki mu jo je podelila ob\xc4\x8dina Novo mesto. Leta 1974 mu je skupnost muzealcev Slovenije podelila naziv muzejskega svetovalca, leta 1976 pa je prejel diplomo in bronasto plaketo Zveze arheolo\xc5\xa1kih dru\xc5\xa1tev Jugoslavije._NEWLINE_Knez je u\xc5\xbeival tudi velik mednarodni sloves. Leta 1978 je bil izvoljen za dopisnega \xc4\x8dlana nem\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta v Berlinu, leta 1980 pa je ob odprtju arheolo\xc5\xa1ke razstave v Steyrju v Avstriji prejel \xc4\x8dastni znak de\xc5\xbeele Zgornje Avstrije._NEWLINE_Po njem se danes imenuje ulica v Novem mestu.'