b'\n_START_ARTICLE_\nHunald Akvitanski\n_START_PARAGRAPH_\nHunald,  znan tudi kot Hunoald, Hunuald, Hunold ali Hunaud, je bil od leta 735 do 744 ali 748  vojvoda Akvitanije in grof Toulousa. Oba polo\xc5\xbeaja je nasledil po svojem o\xc4\x8detu Odu Velikemu, * ni znano, \xe2\x80\xa0 ni znano.  _NEWLINE_Hunald ni priznaval nadoblasti frankovskega majordoma Karla Martela, zato ga je Karel napadel, osvojil Bordeaux in Blaye in nazadnje dovolil Hunaldu, da obdr\xc5\xbei Akvitanijo pod pogojem, da mu prise\xc5\xbee zvestobo. _NEWLINE_Zgleda, da so bili od leta 736 do 741  odnosi med njima dokaj prijateljski, po Karlovi smrti leta 741 pa je Hunald Frankom napovedal vojno.  Pipin Mali in Karlman sta pre\xc4\x8dila Loaro, oplenila pokrajino Berry in predmestja  Bourgesa, Karlman pa je razen tega uni\xc4\x8dil grad Loches in odgnal v ujetni\xc5\xa1tvo vse njegove stanovalce.  Hunald se je za opusto\xc5\xa1enje ma\xc5\xa1\xc4\x8deval z  divjanjem in po\xc5\xbeigom Chartresa. Leta 744 je zaprosil za mir in se umaknil v samostan, verjetno v \xc3\x8ele de R\xc3\xa9._NEWLINE_Kasneje se je pojavil  v Italiji, kjer je s pape\xc5\xbeem sklenil zavezni\xc5\xa1tvo proti Langobardom. Umrl je kot branilec Rima med obleganjem langobardskega kralja  Ajstulfa. Vojvodino Akvitanijo je zapustil Vajfarju, ki je bil morda njegov sin in je osem let pred Franki branil svojo neodvisnost._NEWLINE_Po smrti Pipina Malega je bil na za\xc4\x8detku vladanja Karla Velikega  v Akvitaniji zadnji upor proti Frankom, ki ga je vodil nek Hunald. Karel Veliki in njegov brat  Karlman sta leta 769 upor zatrla. Omenjeni Hunald se je zatekel h gaskonjskemu vojvodi Lupu, ki ga je predal njegovim sovra\xc5\xbenikom. Zgleda, da Hunald ni imel nobene zveze z akvitanskim vojvodom Hunaldom, \xc4\x8deprav nekateri zgodovinarji temu oporekajo. Nekateri zgodovinarji ga imenujejo Hunald II. in ga povezujejo s poveljnikom baskovske vojske, ki je porazila Franke v bitki pri Roncesvalesu.'