b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d se je rodil 22. februarja 1856 na Vrhniki. Obiskoval je realko v Ljubljani (1866\xe2\x80\x9372) in nato tehniko oziroma poljedelsko visoko \xc5\xa1olo na Dunaju, kjer je leta 1877 diplomiral. Po o\xc4\x8detovi smrti je prevzel gospodarstvo na Vrhniki in postal tudi lastnik Kotnikove opekarne. Kmalu se je uveljavil v gospodarskem in politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju Vrhnike. Leta 1880 je postal vrhni\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dinski svetnik, 1882 je bil soustanovitelj vrhni\xc5\xa1ke posojilnice in Kmetske posojilnice za okolico Ljubljane. Od leta 1879 je bil \xc4\x8dlan Kmetijske dru\xc5\xbebe in od 1896 \xc4\x8dlan ljubljanske trgovske in obrtne zbornice, ki ji je tudi predsedoval v letih 1903\xe2\x88\x921911. Leta 1908 je kupil steklarno v Josipdolu na Pohorju. A jo je \xc5\xbee 1909 zaprl, saj je bila proizvodnja v njej predraga. To je bila zadnja pohorska gla\xc5\xbeuta, Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d pa investiral v tamkaj\xc5\xa1nji kamnolom in prebivalcem Josipdola je poslej zaslu\xc5\xbeek prina\xc5\xa1ala obdelava tonalita._NEWLINE_Njegov sin Milan Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d je kasneje dal zgraditi gozdno \xc5\xbeeleznico Brezno - Josipdol, ki je kamnite kocke, robnike in druge izdelke preva\xc5\xbeala do naselja Podvelka v Dravski dolini. Postaviti je dal tudi manj\xc5\xa1o hidroelektrarno, ki je podnevi gnala stroje, pono\xc4\x8di pa osvetljevala bivalne prostore._NEWLINE_Od leta 1900 do 1918 je bil \xc4\x8dlan Gozdarskega dru\xc5\xa1tva za Kranjsko in Primorsko ter bil po prevratu 1918 na ob\xc4\x8dnem zboru dne 20. februarja 1919 izvoljen za predsednika dru\xc5\xa1tva. Na njegovo pobudo je bilo omenjeno dru\xc5\xa1tvo, pod njegovim predsedstvom na izrednem zboru dne 4. maja 1922 v Mariboru, razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno ter ustanovljena podru\xc5\xbenica Jugoslovanskega gozdarskega zdru\xc5\xbeenja v Ljubljani, katere predsednik je postal in ostal do leta 1928._NEWLINE_V letih 1926 do 1928 je bil tudi predsednik Jugoslovanskega gozdarskega zdru\xc5\xbeenja (J. \xc5\xa0. U.) v Zagrebu in bil dolgoletni podpredsednik. Kot \xc4\x8dlan odseka za agrarno reformo in za promet, industrijo in trgovino je vodil anketo za pravi\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev agrarne reforme in se zlasti zavzemal za za\xc5\xa1\xc4\x8dito privatnih gozdov._NEWLINE_V kranjskem de\xc5\xbeelnem zboru je Lenar\xc4\x8di\xc4\x8d zastopal okraje Postojna-Vrhnika-Lo\xc5\xbe kot pripadnik Narodne napredne stranke v letih 1891\xe2\x80\x93901 in1908\xe2\x80\x9312. V tem \xc4\x8dasu je bil \xc4\x8dlan \xc5\xa1tevilnih odborov in komisij: \xc4\x8dlan upravnega (1891\xe2\x80\x93901) in finan\xc4\x8dnega (1908\xe2\x80\x9312) odseka ter poro\xc4\x8devalec zlasti, v cestnih in vodovodnih zadevah. Bil je tudi \xc4\x8dlan mo\xc4\x8dvirskega odbora (1893), de\xc5\xbeelne komisije za revizijo zemlji\xc5\xa1ko-dav\xc4\x8dnega katastra na Vrhniki (1895), komasacijskega odseka (1899), odseka za kmetijske zadruge (1899) in \xc4\x8dlan konzorcija za zgradbo vrhni\xc5\xa1ke \xc5\xbeeleznice (1897)._NEWLINE_Zavzemal je za lo\xc4\x8ditev vrhni\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine (1898), za u\xc4\x8denje ruskega jezika (1899), proti konzumnim dru\xc5\xa1tvom in za produktivne zadruge (1899) ter o\xc4\x8dital programu kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih socialistov , da je revolucionaren (1897). Svojim delavcem je prepovedal vsako javno nasprotovanje proti svoji stranki. Napisal je Misli o agrarnoj reformi u Sloveniji (Ljubljana, 1921), v kateri pi\xc5\xa1e da za Slovenijo agrarna reforma ni potrebna in Valutno vpra\xc5\xa1anje v Jugoslaviji._NEWLINE_Umrl je 26. maja 1939 na svojem posestvu na Vrhniki.'