b'\n_START_ARTICLE_\nTribuna (\xc4\x8dasopis)\n_START_SECTION_\nTribuna v obdobju od 1951 do 1960\n_START_PARAGRAPH_\nTribuna, list ljubljanskih \xc5\xa1tudentov, je prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1la 8. decembra 1951. Nastala je skupaj s povojno \xc5\xa1tudentsko organizacijo. Izdal jo je namre\xc4\x8d iniciativni odbor Zveze \xc5\xa1tudentov Jugoslavije ljubljanske univerze, visokih \xc5\xa1ol in akademij. V prvi \xc5\xa1tevilki je ta kolektiv sklical ustanovno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino izvoljenih predstavnikov, objavljen pa je bil tudi statut Zveze \xc5\xa1tudentov Jugoslavije, krovne organizacije, ustanovljene istega leta v Beogradu._NEWLINE_Za\xc4\x8detno obdobje Tribune je bilo najmanj konfliktno od vseh. Po vojni je nastopil \xc4\x8das, v katerem je bilo, vsaj za \xc5\xa1tudente, najbolj pomembno opravljeno \xc5\xa1tevilo udarni\xc5\xa1kih ur (javna dela, op. p.) in ideolo\xc5\xa1ko politi\xc4\x8dno usposabljanje. Nato se je politi\xc4\x8dno ozra\xc4\x8dje nekoliko otoplilo in v drugi polovici rojstnega desetletja so bili objavljeni prvi bolj kriti\xc4\x8dni \xc4\x8dlanki. Kljub temu je vsebinska linija ostala precej jasna vsaj do za\xc4\x8detka \xc5\xa1estdesetih let, ko so objave za\xc4\x8dele kazati miselnost, primerno predve\xc4\x8deru leta 1968 in uverturi v seksualno revolucijo. Na koncu tega stopnjevanja je pri\xc5\xa1lo do opaznej\xc5\xa1ega preloma. Leta 1965 je Tribuno prevzel nov uredni\xc5\xa1ki odbor, ki je vnesel ve\xc4\x8d teoretskih vsebin in dvignil nivo pisanja.\n_START_SECTION_\nUredni\xc5\xa1tva Tribune v petdesetih\n_START_PARAGRAPH_\nNasledila je \xc4\x8dasopis \xc5\xa0tudentski list, ki je izhajal od 20. marca 1949. Iz ekipe \xc5\xa0tudentskega lista je pri\xc5\xa1el prvi urednik Tribune. To je bil Milo\xc5\xa1 Mikeln, takrat \xc5\xa1tudent primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in re\xc5\xbeije, danes pa upokojeni novinar in pisatelj. Glavni uredniki so se ve\xc4\x8dinoma menjavali letno. Leta 1952 je na mesto stopil Boris Miko\xc5\xa1, ki je v \xc5\xa1estdesetih postal generalni direktor RTV, nato pa Primo\xc5\xbe Kozak, Bogdan Ple\xc5\xa1a, Janko Popovi\xc4\x8d (ki je ostal ve\xc4\x8d let) ... Prve Tribune so sicer skope s podatki o uredni\xc5\xa1tvu in piscih. Urednikov sprva sploh ne navajajo, pisci pa so precejkrat podpisani le s kraticami, prvimi imeni ali pa sploh ne.\n_START_SECTION_\nForma Tribune v petdesetih\n_START_PARAGRAPH_\nLinija \xc4\x8dasopisa se je v prvih devetih letih izhajanja spremenila. \xc4\x8casopis je grafi\xc4\x8dno najprej ostajal na istem, pragmati\xc4\x8dnem nivoju, toda v zadnjih treh letih so drznej\xc5\xa1i oblikovalski prijemi pri\xc5\xa1li do izraza in Tribuna je postala precej bolj razgiban medij. Prva \xc5\xa1tevilka je iz\xc5\xa1la na \xc5\xa1estih straneh, potem pa so izdaje neurejeno variirale med 6, 8, 16 in 24 stranmi. V vsebini lahko opazimo ve\xc4\x8djo konsistentnost, predvsem kar se ti\xc4\x8de pomembnosti, ki je dana dolo\xc4\x8denim tematikam. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a podro\xc4\x8dja so bila mednarodno delovanje \xc5\xa1tudentov, kultura ter ekonomski in dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1tudentov na univerzah.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdanri Tribune v petdesetih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdanrsko je bila zgodnja Tribuna konvencionalna. Toda to ne pomeni, da je sledila na\xc4\x8delu objektivnosti. Sicer so se objavljala klasi\xc4\x8dna poro\xc4\x8dila, intervjuji in reporta\xc5\xbee, toda striktno informativnih \xc4\x8dlankov je bilo v primerjavi z interpretativnimi malo. Tudi komentar kot \xc5\xbeanr je bil prisoten. Nekajkrat je bil organiziran v polemiko, ko sta si dva pisca na isti strani izmenjavala mnenja o dolo\xc4\x8deni tematiki, npr. Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik in Alojz Bibi\xc4\x8d o pravu in morali (1957). Opazne so tudi interaktivne vsebine. Tribuna se je namre\xc4\x8d ponujala, da za bralce poizve o tem in onem. Bralci so po\xc5\xa1iljali vpra\xc5\xa1anja, pisci pa so se zanje pozanimali in informacijo objavili. Sem in tja je bilo zaslediti poziv tistim, ki bi \xc5\xbeeleli sodelovati pri ustvarjanju Tribune:\xc2\xa0\xc2\xbbDopisujte v Tribuno!\xc2\xab\n_START_SECTION_\nGrafika Tribune v petdesetih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casopisi so na splo\xc5\xa1no delovali strnjeno, z veliko teksta in majhnimi fotografijami. Naslovnica je imela klasi\xc4\x8dno postavitev z glavo, kjer so bili ob velikem \xc4\x8drnem napisu Tribuna navedeni dan in kraj izida, letnik ter zaporedna \xc5\xa1tevilka izdaje. Sprva so bile izdaje \xc4\x8drno-bele, toda \xc5\xbee v \xc4\x8detrti \xc5\xa1tevilki prvega letnika je bila glava rde\xc4\x8da, prav tako tudi nekateri naslovi. Ustvarjalci so kmalu opustili \xc4\x8drte med stolpci teksta in pove\xc4\x8dali razmik med njimi, kar je olaj\xc5\xa1alo branje. V o\xc4\x8di padejo tudi naslovi, ki nimajo skupnih zna\xc4\x8dilnosti, pa\xc4\x8d pa so ve\xc4\x8dinoma v razli\xc4\x8dnih pisavah, debelinah in tehnikah. Leta 1953 se pojavijo prve karikature. SIcer pa je za Tribuno prelomno leto 1957. Takrat pride do precej\xc5\xa1njih razlik v oblikovanju. Prva stvar, ki bralcu pade v o\xc4\x8di, je poigravanje z naslovnico. Glava se ve\xc4\x8dkrat prestavi po strani in spreminja obliko. V 18. \xc5\xa1tevilki sedmega letnika sta na naslovnici na primer le veliki T in A, ki vsak v svojem kotu objemata manjkajo\xc4\x8dega RIBUN. Precej ve\xc4\x8dji pomen dobi ilustracija. Pojavljajo se portreti oz. karikature intervjuvancev, v eni od \xc5\xa1tevilk iz leta 1958 (17/18) izide polstranska pesem, ki je ilustrirana in se prepleta z grafiko. Na naslovnici naslednje \xc5\xa1tevilke najdemo skoraj celostransko ilustracijo mladeni\xc4\x8da in njegove mame. Tudi fotografije proti koncu desetletja sem in tja prerastejo vlogo, ki jo imajo kot spremljevalke teksta. Nekaj fotografij je objavljenih okroglih, dve sta obrnjeni narobe, ve\xc4\x8dkrat presekajo kak\xc5\xa1en stoplec teksta ali pa celo naslov. Kljub vsemu pa govorimo o precej redkih prijemih. Predvsem so jih uporabljali ob posebnih izdajah, kot je \xc5\xbee prej omenjena 18. \xc5\xa1tevilka sedmega letnika, ki je bila izdana ob letni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini Zveze \xc5\xa1tudentov Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nGraditelji socialisti\xc4\x8dne domovine (1960\xe2\x80\x931965)\n_START_PARAGRAPH_\nTribuna je v tem obdobju izrazito socialisti\xc4\x8dno pravoverna. Mladina in \xc5\xa1tudentje so obravnavani kot najbolj progresivna sila pri gradnji socializma. Tribuna to vlogo reflektira in poudarja. Zna\xc4\x8dilni naslovi tega obdobja so: Zavestne sile socialisti\xc4\x8dne politike na vasi, Mladina se vra\xc4\x8da v dru\xc5\xbebeno prakso, Premalo na\xc4\x8drtne vzgoje, Vloga komunistov v brigadah. Na bralce pa se uredni\xc5\xa1tvo obra\xc4\x8da s slede\xc4\x8dimi izjavami:\xc2\xa0\xc2\xbbZ leto\xc5\xa1njim letom vstopa Tribuna \xc5\xbee v enajsto leto svojega izhajanja. V tej dobi je pomagala razvijati in krepiti sistem visokega \xc5\xa1olstva in re\xc5\xa1evati probleme, ki jih vsak tak razvoj nujno poraja. Sodelovala je pri vseh akcijah Zveze \xc5\xa1tudentov, sku\xc5\xa1ala je biti Tribuna mnenj mlade inteligence za izra\xc5\xbeanje lastnega mnenja, iskala je novih poti pri re\xc5\xa1evanje \xc5\xa1tudentovske problematike. Z vsakim letom se je njena odgovornost ve\xc4\x8dala, ve\xc4\x8dal pa se je tudi krog njenih bralcev\xc2\xab\xc2\xa0(9. 3. 1961).\n_START_SECTION_\nBudno spremljanje mednarodnega dogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dan poudarek je na mednarodnem dogajanju. V \xc4\x8dasu, ko so se mnoge afri\xc5\xa1ke in azijske dr\xc5\xbeave osamosvajale in b\xc3\xadle narodnoosvobodilni boj, je Tribuna dogajanje vneto spremljala, s temi boji odkrito simpatizirala in o njih tudi intenzivno poro\xc4\x8dala. V lu\xc4\x8di tega je bil mo\xc4\x8dan vsebinski poudarek tudi na novo nastajajo\xc4\x8dih univerzah v biv\xc5\xa1ih afri\xc5\xa1kih in azijskih kolonijah, o \xc5\xbeivljenju \xc5\xa1tudentov na njih in o izzivih, s katerimi se soo\xc4\x8dajo._NEWLINE_Kot primere tega lahko navedemo slede\xc4\x8de naslove: Univerza naj odpre pot nacionalni revoluciji, Problem, velik kot kontinent (o \xc5\xa1tudiju in \xc5\xa1tudentih v Afriki), Diktatorji, univerzitetna refoma in \xc5\xa1tudentje \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tudij in \xc5\xa1tudentje v Ju\xc5\xbeni Ameriki, Nove univerze v arabskem svetu, Neodvisnost kolonializem in \xc5\xa1tudentje, Dr\xc5\xbeavni udar in \xc5\xa1tudentje, Na\xc5\xa1e korenine so v na\xc5\xa1i revoluciji \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tudentsko gibanje v Mehiki. To privr\xc5\xbeenost antikolonialnemu boju je treba razumeti tudi v kontekstu gibanja neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih, skupine dr\xc5\xbeav, ki se niso deklarirale ne za kapitalisti\xc4\x8dni Zahod ne za sovjetski Vzhod, temve\xc4\x8d so iskale lastno politi\xc4\x8dno suverenost. Skupaj z egiptovskim voditeljem Naserjem in indijskim Nehrujem je bil Tito vodilna figura in simbol tega gibanja. Vendar rubrike, posve\xc4\x8dene mednarodnemu dogajanju, niso obravnavale zgolj problematike tako imenovanega tretjega sveta, temve\xc4\x8d so se ukvarjale tudi z mnogimi drugimi pojavi._NEWLINE_Tako lahko zasledimo mo\xc4\x8dan poudarek na \xc5\xa1tudiju v ZDA, o katerem je v tem obdobju objavljena tudi serija reporta\xc5\xbe prvih jugoslovanskih oziroma slovenskih \xc5\xa1tudentov, ki so se podali na ameri\xc5\xa1ke univerze. Objavljene so tudi \xc5\xa1tevilne reporta\xc5\xbee o \xc5\xa1tudiju v Sovjetski zvezi in primerjave \xc5\xa1tudija ter \xc5\xa1tudentskega \xc5\xbeivljenja v razli\xc4\x8dnih mestih in dr\xc5\xbeavah Evrope. Posebnega poudarka pa so dele\xc5\xbene reporta\xc5\xbee iz univerz \xc5\xa1irom Jugoslavije (Zagreb, Skopje, Novi Sad, Beograd, Sarajevo).\n_START_SECTION_\nProblemi visokega \xc5\xa1olstva\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni vsebinski sklop, ki v tem odobju izrazito zaznamuje Tribuno, je tudi problematika visokega \xc5\xa1olstva. Univerza in visoko\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij sta obravnavana z vso resnostjo in potreba po reformah in izbolj\xc5\xa1avah prakti\xc4\x8dno ne izostane v nobeni \xc5\xa1tevilki. Univerza je razumljena izrazito instrumentalno in ideolo\xc5\xa1ko, je tista institucija, ki mora skrbeti za izobra\xc5\xbeene kadre, da bodo socialisti\xc4\x8dno ozave\xc5\xa1\xc4\x8dni in kot taki sposobni prispevati h graditvi domovine Jugoslavije. Zna\xc4\x8dilni naslovi, ki pri\xc4\x8dajo o tej usmeritvi, so: Pomembne naloge pred komunisti na univerzi, Prizadevanje za preobrazbo \xc5\xa1tudija in dose\xc5\xbeeni rezultati.\n_START_SECTION_\nKulturne strani\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg stalnega spremljanja dru\xc5\xbebenega in politi\xc4\x8dnega dogajanja doma in v tujini zmeraj ve\xc4\x8djo pozornost namenjajo tudi kulturnim vsebinam. Za vi\xc5\xa1jo kulturo in moralo v odnosih med ljudmi, O humanisti\xc4\x8dnih koncepcijah v sodobni slovenski knji\xc5\xbeevnosti, Mala panorama \xc5\xa1tudentovske poezije, O kulturnem \xc5\xbeivljenju na univerzi, Umetnost je prav tako potrebna kot kruh, Muzikologija, mlada veda pred razmahom so nekaterih izmed naslovov, ki se pojavijo v tem letniku. Poleg tega obstaja rubrika, ki je v celoti posve\xc4\x8dena jazzu, v rubriki Predstavljamo pa je objavljen portret Nika Grafenauerja. V tem obdobju je v Tribuni objavljena tudi sodba, ki je doletela Vladimirja Gaj\xc5\xa1ka zaradi \xc5\xa1irjenja verske nestrpnosti s pesmijo Sveta dru\xc5\xbeina, ki je bila prav tako objavljena v Tribuni._NEWLINE_V Tribuni je veliko razli\xc4\x8dnih in razgibanih rubrik, tudi humoreske in karikature so v tem obdobju izrazito prisotne. Rde\xc4\x8da nit slednjih je \xc5\xa1tudentska prehrana oziroma menze, katerih satira se vle\xc4\x8de iz \xc5\xa1tevilke v \xc5\xa1tevilko. Ta kritika je presenetljivo podobna tej, ki jo \xc5\xa1tudentje ob subvencioniranem obedovanju izrekajo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Tribuna poleg \xc5\xbee omenjenih tematik predstavlja tudi socializatorski faktor mladine, predvsem \xc5\xa1tudentov, ki \xc5\xa1ele za\xc4\x8denjajo s \xc5\xa1tudijem. Zato objavljajo prispevke in reporta\xc5\xbee iz brucovanj, delovnih brigad, mednarodnih seminarjev in konferenc. Seveda pa je vse na\xc5\xa1teto \xc5\xa1e zmeraj izrazito pre\xc5\xbeeto s socialisti\xc4\x8dno ideologijo (Naloge \xc5\xa1tudentov v borbi za dvig kvalitete dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnega in strokovnega dela). Vse na\xc5\xa1teto dokumentira tudi Joco \xc5\xbdnidar\xc5\xa1i\xc4\x8d, ki je v tem \xc4\x8dasu urednik fotografije pri Tribuni._NEWLINE_V Tribuni pa spremljajo tudi novice drugih \xc5\xa1tudentskih \xc4\x8dasopisov po biv\xc5\xa1i Jugoslaviji (Student \xe2\x80\x93 Beograd, Studentski list \xe2\x80\x93 Zagreb, Na\xc5\xa1i dani \xe2\x80\x93 Sarajevo, Index \xe2\x80\x93 Novi sad).\n_START_SECTION_\nPrve finan\xc4\x8dne zagate\n_START_PARAGRAPH_\nTribuna se za\xc4\x8dne soo\xc4\x8dati s prvimi fina\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami, ki jo \xc5\xa1e toliko bolj pestijo v prihodnje. Sredstva ji zmanj\xc5\xa1ajo in za razliko od drugih \xc5\xa1tudentskih \xc4\x8dasopisov \xc5\xa1irom Jugoslavije, ki dobivajo po 30 milijonov dinarjev, jih Tribuna dobi samo 8, obseg v tem \xc4\x8dasu je le 8 strani._NEWLINE_20. 10. 1965 je v 3. \xc5\xa1tevilki letnika na naslovnici objavljeno:_NEWLINE_Pojasnilo naro\xc4\x8dnikom in bralcem:\xc2\xa0\xc2\xbbMed ljubljanskimi \xc5\xa1tudenti je povzro\xc4\x8dilo precej negodovanja dejstvo, da so se morali ob vpisu na ve\xc4\x8dino fakultet in visokih \xc5\xa1ol obvezno naro\xc4\x8diti na Tribuno. Uredni\xc5\xa1tvo se zaveda, da je ta dodatni in mogo\xc4\x8de nepri\xc4\x8dakovani izdatek precej neprijeten za ve\xc4\x8dino \xc5\xa1tudentov, posebno v njihovi sedanji denarni in sploh socialno-ekonomski stiski. Prav tako menimo, da smo dol\xc5\xbeni upravi\xc4\x8diti in obrazlo\xc5\xbeiti to administrativno dolo\xc4\x8dilo, saj je Tribuna doslej z veliko vnemo napadala razne administrativne postopke na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih podro\xc4\x8djih.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nIma Tribuna sploh kak\xc5\xa1en smisel?\n_START_PARAGRAPH_\nV vsem tem \xc4\x8dasu se odvija tudi intenzivna samorefleksija poslanstva Tribune, uredni\xc5\xa1tva organizirajo javne tribune, okrogle mize, javne debate o tem, kak\xc5\xa1na bi morala biti Tribuna, komu bi morala biti namenjena ipd._NEWLINE_3. 11. 1965 v 5. \xc5\xa1tevilki letnika je denimo objavljen slede\xc4\x8d poziv:\xc2\xa0\xc2\xbbZBOR TRIBUNE: Novembra bo prvi leto\xc5\xa1nji zbor Tribune. Govorili bomo o tehle vpra\xc5\xa1anjih: OGRO\xc5\xbdENO IZHAJANJE LISTA. Ker smo zbrali manj kot polovico pri\xc4\x8dakovane naro\xc4\x8dnine, je obstoj Tribune v resni nevarnosti. razen tega je na nekaterih fakultetah list obvezen, drugod pa ne, kar je krivi\xc4\x8dno. KAJ GOVORI ZA NOVI KONCEPT IN KAJ PROTI NJEMU? V prvih \xc5\xa1tirih \xc5\xa1tevilkah smo izoblikovali koncept, ki je nekoliko druga\xc4\x8den od lanskoletnega. Nekateri so nove prvine v usmeritvi lista pozdravili, drugi pa so jih precej ostro kritizirali. To se pozna tudi v razmeroma majhnem \xc5\xa1tevilu sodelavcev. kako naprej? \xc4\x8ce ho\xc4\x8de Tribuna ostati kritina in anga\xc5\xbeirana, kot je bila v\xc4\x8dasih, mora v njej sodelovati \xc4\x8dim ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudentov; list bo opravi\xc4\x8dil svoj obstoj, \xc4\x8de bodo njegovi sodelavci prizadeti in prizadevni. Poleg tega mora u\xc5\xbeivati \xc5\xa1iroko ljudsko podporo svojih bralcev. Te pogoje pa lahko izpolnimo le z DEMOKRATI\xc4\x8cNIM OBLIKOVANJEM USMERITVE IN STVARNE VSEBINE TRIBUNE. K temu najve\xc4\x8d prispevajo ZBORI TRIBUNE, ki bodo tudi v prihodsnosti stalen na\xc4\x8din dela pri listu.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Milan Pintar pa se v tekstu Tribuni na pot spra\xc5\xa1uje:\xc2\xa0\xc2\xbbAli ima Tribuna sploh kak\xc5\xa1en smisel? Za koga?\xc2\xab\xc2\xa0in si odgovarja:\xc2\xa0\xc2\xbb/.../Tribuna predstavlja torej na\xc4\x8din vstopanja in osve\xc5\xa1\xc4\x8danja, na\xc4\x8din revolucioniranja. Predstavlja dru\xc5\xbebeno relacijo obstoje\xc4\x8dega in nastopajo\xc4\x8dega. V tem je njen smisel. V tem je tudi njen program: nastopajo\xc4\x8da inteligenca kot del nove generacije predstavlja napad na staro povsod tam in predvsem tam, kjer so pozicije starega naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e, kjer obstajajo bole\xc4\x8di dru\xc5\xbebeni problemi, ob katerih se je skrhala mo\xc4\x8d dru\xc5\xbebenih sil, ki zdaj ka\xc5\xbeejo njihovo nemo\xc4\x8d in nesposobnost.\xc2\xab\xc2\xa0(6. 10. 1965)_NEWLINE_\xc5\xbde v tem obdobju se za\xc4\x8dnejo pojavljati dileme o tem, kak\xc5\xa1no poslanstvo bi morale imeti mladinske organizacije:_NEWLINE_\xc2\xbbO mladinski organizaciji in o mladini se je dosti pisalo. Predvsem o mladini, pojmu, ki predstavlja mnogo bogatej\xc5\xa1i spekter dru\xc5\xbebeni silnic, kot pa je to mogo\xc4\x8de zajeti s pojmom mladinske organizacije. \xc4\x8ceprav je razlika objetivno pogojena, gre vendarle \xc5\xa1e za nekaj drugega: dru\xc5\xbebene vsebine pojmov mladinske organizacije in mladine niso bile nikoli tako mo\xc4\x8dno razklane kot danes.\xc2\xab_NEWLINE_\xc2\xbbZapisane misli same po sebi \xc5\xa1e ne pomenijo realizacije tistega cilja, ki mu sku\xc5\xa1ajo slediti: na\xc4\x8din in smisel organiziranja v mladinski organizaciji prilagoditi potrebam in progresivnim tendencam v mladinski organizaciji in revolucioniranju dru\xc5\xbebene prakse nasploh. Razmi\xc5\xa1ljanje o tako pomembnih vpra\xc5\xa1njih nadaljnjega organizacijskega razvoja Zveze mladine pogujujejo nujnost naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1ega opredeljevanja, ki se naj usmerja v konkretno spreminjanje obstoje\xc4\x8de organizacijske strukture.\xc2\xab\xc2\xa0Rudi Rizman (Dileme ZMS, 2.3.1966, \xc5\xa1t.15)\n_START_SECTION_\nMaj 68 (1965\xe2\x80\x931970)\n_START_PARAGRAPH_\nPojavljajo se intenzivnej\xc5\xa1e razprave o prihodnosti in vsebini Tribune ter klasi\xc4\x8dne dileme o vsebinski usmerjenosti. Naj bo Tribuna namenjena zahtevnej\xc5\xa1emu bralstvu ali pa naj se trudi zadovoljevati povpre\xc4\x8den okus? Rubrika Pisma (pisma bralcev) v tem \xc4\x8dasu vedno bolj prosperira, bralci z uredni\xc5\xa1tvom intenzivno polemizirajo tako v pozitivnem kot negativnem smislu. Veliko ogor\xc4\x8denje izzove tudi tako imenovana vizualna poezija, katere protagonist je med drugim tudi Matja\xc5\xbe Han\xc5\xbeek. V lu\xc4\x8di teh polemik je na naslovnici objavljen \xc4\x8dlanek Uresni\xc4\x8devanje Tribune, quo vadis Tribuna, v katerem Rudi Rizman zapi\xc5\xa1e slede\xc4\x8de:_NEWLINE_\xc2\xbbTribuna je v zadnjih letih in po prelomu s prej\xc5\xa1njo sentimentalno-zabavno orientacijo igrala pomembnej\xc5\xa1o dru\xc5\xbebeno (kriti\xc4\x8dno) anga\xc5\xbeirano vlogo, \xc5\xa1e posebej v okviru univerze. Tak\xc5\xa1na ugotovitev izhaja iz tistega konceptualnega izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da Tribune, ki trdi, da bi uresni\xc4\x8devanje zgolj \xc5\xa1tudentskega ali dru\xc5\xbebenega interesa pomenilo hkratno zanikanje obeh. Pot Tribune je tedaj v socializaciji izvirnega \xc5\xa1tudentskega interesa. Seveda tu ni in tudi ne more biti povsem skladnega pokrivanja enega z drugim, v kratkem obdobju pa je \xc5\xa1e manj mogo\xc4\x8de ugotoviti, kateri izmed obeh interesov je bli\xc5\xbeji dejanskemu razmerju materialnih in idejnih problemov na univerzi.\xc2\xab\xc2\xa0Rudi Rizman (22. 2. 1967, \xc5\xa1t. 12)_NEWLINE_Sicer uredni\xc5\xa1ka politika zmeraj bolj favorizira teoretske prispevke in bralci Tribune so na teko\xc4\x8dem z zadnjo teoretsko produkcijo. Pri tem je zmeraj ve\xc4\x8dji poudarek na francoskih avtorjih oziroma strukturalistih (Foucault, Derrida, Lacan. Vzporedno s tem se pove\xc4\x8duje zanimanje tudi za avtorje frankfurtske \xc5\xa1ole Adorno, Marcuse, Horkheimer. V Tribuni objavljajo prevode avtorjev iz obeh glavnih struj tega obdobja._NEWLINE_Objavljena je izjava univerzitetnega odbora oziroma odbora za podporo Russellovem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du (to preiskuje vojne zlo\xc4\x8dine v Vietnamu). Bertrand Russell odgovori in se zahvali Tribuni za podporo \xe2\x80\x93 objavljeno na naslovnici. Tudi sicer Tribuna v tem obdobju intenzivno spremlja dogajanje v vietnamski vojni in 20. december razglasi za dan solidarnosti z vietnamskim ljudstvom. Nekateri naslovi v teh letih: Vietnam \xe2\x80\x93 bole\xc4\x8dina sodobne mladine, vsakdo je odgovoren za sedanjost, Predstavnika univerzitetnega odbora sta bila pri tovari\xc5\xa1u Stanetu Kav\xc4\x8di\xc4\x8du, Teze o Vietnamu kot resnici sveta, 50-letnica oktobrske revolucije._NEWLINE_V turbolentnem letu 1968 (okupacija \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ke, maj 68 v Franciji) tudi v Tribuni intenzivno spremljajo dogodke in o njih poro\xc4\x8dajo (\xc5\xa0tudentska gibanja v Evropi, \xc5\xa0tudentsko gibanje na poti). Objavljenih je tudi nekaj majskih tez, ki so jih formulirali \xc5\xa1tudentje v Parizu:_NEWLINE_\xc2\xbbMi smo priviligirani, ne ekonomsko, temve\xc4\x8d zato, ker imamo \xc4\x8das in mo\xc5\xbenost, da se zavemo na\xc5\xa1ega stanja in stanja dru\xc5\xbebe, v kateri \xc5\xbeivimo. Ukinimo te prvilegije in omogo\xc4\x8dimo vsem, da bodo na ta na\xc4\x8din privligirani. Mi smo odrasli, mi smo delavci, mi smo odgovorni. MI SMO DELAVCI KOT OSTALI, MI SMO INVESTICIJA, MI SMO DRU\xc5\xbdBENI KAPITAL. Ne dovolite, da nas imajo za parazite. No\xc4\x8demo biti mamini sin\xc4\x8dki, no\xc4\x8demo biti ekonomsko odvisni, no\xc4\x8demo biti mladoletni. \xc5\xa0tudentje, mi smo\xc2\xa0\xc2\xbblumpenproletariat\xc2\xab\xc2\xa0potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Sprejmimo svojo zgodovinsko funkcijo. Ukinimo sebe in s seboj vse\xc2\xa0\xc2\xbblumpenproletarce\xc2\xab. Revolucija ni samo v tem, da dobimo \xc5\xa1e nekaj predavateljev in nekaj novih predavalnic. To ne bi spremenilo na\xc5\xa1e situacije v dru\xc5\xbebi, ker je na\xc5\xa1e stanje samo proizvod obstoje\xc4\x8de Dr\xc5\xbeave in Dru\xc5\xbebe v celoti. \xc5\xa0tudentje odklanjamo dialog, ki je namenje gluhim.\xc2\xab\xc2\xa0(5. 2. 1969, \xc5\xa1t. 8)_NEWLINE_V Tribuni v tem obdobju objavijo tudi serijo \xc4\x8dlankov, ki posku\xc5\xa1a misliti \xc5\xa1tudentske upore v Jugoslaviji sami oziroma kot zapi\xc5\xa1ejo:\xc2\xa0\xc2\xbbV nekaj zaporednih prispevkih bomo na tem mestu objavili poizkus pribli\xc5\xbenega opisa v prilo\xc5\xbenostne razlage dogodkov, ki so se odigrali v prvih dneh lanskega junija. To pisanje ima prvenstveni namen vzpodbuditi k resnej\xc5\xa1i analizi \xc5\xa1tudentskega nemira in prina\xc5\xa1a nekatere ideje za \xc5\xa1tudentsko gibanje. Neskladno z avtorjevo ambicijo pa bi bilo same te \xc4\x8dlanke ocenjevati kot analizo. Do naslova celotnega gradiva je pri\xc5\xa1lo skozi razmi\xc5\xa1ljanje, kako duhu ustrezno prevesti najpopularnej\xc5\xa1o parolo lanskega leta, katere avtorji so francoski \xc5\xa1tudentje: bodimo realisti, zahtevajmo nemogo\xc4\x8de! Predvidevamo, da se resni\xc4\x8dno tu nekje v bli\xc5\xbeinai nahaja sredi\xc5\xa1\xc4\x8dni problem novih politi\xc4\x8dnih tokov. Toda nam se vsiljuje zelo nenavaden prevod tega gesla. Zdi se nam, da je treba re\xc4\x8di: bodimo nemogo\xc4\x8di in zahtevajmo realizem! Morda je to na\xc5\xa1 manifest in z naslovmom se zavezujemo, da bomo razidkovali v teh smeri.\xc2\xab\xc2\xa0(Realnost in utopija, 5.3.1969, \xc5\xa1t.10)\n_START_SECTION_\nTribuna v obdobju od 1970 do 1980\n_START_PARAGRAPH_\nV tem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8d ne moremo ve\xc4\x8d govoriti o Tribuni kot o v\xc5\xa1e\xc4\x8dnem partijskem glasilu. Objavljene vsebine postajajo zmeraj bolj hereti\xc4\x8dne in tudi oblikovna podoba je zmeraj bolj radikalna. Nedvomno je v tem oziru ena najvidnej\xc5\xa1ih pridobitev uredni\xc5\xa1kega odbora nov likovni urednik Kostja Gatnik. Oblikovanje Tribune v tem obdobju se dvigne na povsem novo kakovostno raven. Vsaka \xc5\xa1tevilka ima nov inovativen prelom, barvna skala se nenehno spreminja, motivi in na\xc4\x8din ilustriranja pa so v vsaki \xc5\xa1tevilki druga\xc4\x8dni in zmeraj bolj provokativni. Prvi\xc4\x8d je objavljen tudi strip Magna Purga._NEWLINE_Skupaj z novo, revolucionarno podobo se v novem desetletju zaostri tudi uredni\xc5\xa1ka politika. Namesto splo\xc5\xa1nega novi\xc4\x8darskega pristopa, ki je tekom \xc5\xa1estdesetih let \xc5\xa1tudente informiral tako o problematiki visokega \xc5\xa1olstva kot dru\xc5\xbebe nasploh, obenem pa ponujal razli\xc4\x8dne vrste reporta\xc5\xbe, je zdaj veliko ve\xc4\x8dji poudarek na teoretski refleksiji in analizi. Namesto partijske pravovernosti, v lu\xc4\x8di katere Tribuna ni predstavljala ve\xc4\x8djih problemov za vladajo\xc4\x8do nomenklaturo, se zdaj pojavljajo bolj radikalne vsebine, ki segajo preko obstoje\xc4\x8de politike in terjajo radikalnej\xc5\xa1o politiko._NEWLINE_Pri vsem na\xc5\xa1tetem je paradoksalno to, da se \xc5\xa1tevilke skoraj shizofreno spreminjajo. Medtem ko je ena narejena po novi, povsem radikalni podobi, je \xc5\xbee naslednja spet bolj klasi\xc4\x8dna. Zdi se, kot da bi se nov koncept \xc5\xa1ele rojeval, medtem ko stari \xc5\xa1e ni povsem umrl. V tem obdobju za Tribuno pi\xc5\xa1e ve\xc4\x8d mladih teoretikov in kulturnikov, ki kasneje postanejo izredno uveljavljeni (Mladen Dolar, Lev Kreft, Ja\xc5\xa1a Zlobec, Darko \xc5\xa0trajn, Toma\xc5\xbe \xc5\xa0alamun, Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek, Vladimir Gaj\xc5\xa1ek in drugi)._NEWLINE_Burno \xc5\xa1tudentsko dogajanje v poznih \xc5\xa1estdestih \xc5\xa1e zmeraj terja refleksijo in Mladen Dolar o tem razmi\xc5\xa1lja na slede\xc4\x8d na\xc4\x8din:\xc2\xa0\xc2\xbbMislim, da je prva bistvena opredelitev na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tudentskega gibanja v tem, da je v zapleteni jugoslovanski situaciji morda edino, ki razgrinja vpra\xc5\xa1anje v tej lu\xc4\x8di, ki torej postavlja pod vpra\xc5\xa1aj totaliteto (eno bistvenih lastnosti marksisti\xc4\x8dne analize). \xc5\xa0tudentsko gibanje tvorimo danes ljudje iz prvih povojnih generacij, ljudje torej, ki neobremenjeni z dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino preteklosti in z apologetiko sistema lahko jasno vidimo, da revolucija ni izpolnila tega, kar je oblubljala, in da je tudi v na\xc5\xa1em sistemu prisotna neka osnovna konstrukcijska napaka. Delavski razred pri nas je nacionalno razbit, blokira ga vedno ve\xc4\x8dje izdeljevanje v tujino, dalje v\xc4\x8dasih \xc5\xbee skoraj rasisti\xc4\x8dno gledanje na ekonomsko emigracijo iz nerazvitih krajev in tudi tak\xc5\xa1no samoupravljanje, ki se v praksi sprevr\xc5\xbee v element manipulacije.\xc2\xab\xc2\xa0Mladen Dolar, (10. 10. 1971, \xc5\xa1t. 1)_NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu ob obisku Tita v Iranu uredni\xc5\xa1tvo objavi tudi odprto pismo Titu, v katerem uredni\xc5\xa1tvo polemizira s smiselnostjo in problemati\xc4\x8dnostjo tak\xc5\xa1nega obiska. V naslednji \xc5\xa1tevilki sledi zapis:\xc2\xa0\xc2\xbbOpravi\xc4\x8dujemo se vsem naro\xc4\x8dnikom, ki niso prejeli tretje \xc5\xa1tevilke na\xc5\xa1ega lista. Bila je namre\xc4\x8d zaplenjena zaradi \xc4\x8dlanka Pavleta Kristana (Odprto pismo Titu). V obrazlo\xc5\xbeitvi odlo\xc4\x8dbe o za\xc4\x8dasni prepovedi raz\xc5\xa1irjanja in razmno\xc5\xbeevanja te \xc5\xa1tevilke\xc2\xa0\xc2\xbbTribune\xc2\xab\xc2\xa0okor\xc5\xbeni javni to\xc5\xbeilec ugotavlja, da so trditve pisca izne\xc5\xa1ene na \xc5\xbealjiv na\xc4\x8din, ki objektivno \xc5\xbealijo \xc4\x8dast in odbor, ime predsednika SFRJ Josipa Broza Tita in se pri tem sklicuje na \xc4\x8dlen 52., t\xc4\x8d. 7 Zakona o tisku in drugih oblikah informacij (Ur. l. SFRJ \xc5\xa1t. 45/65). Pri tem javni to\xc5\xbeilec citira dalj\xc5\xa1e odlomke iz zadnjih odstavkov inkriminiranega pisma. O tem bomo ob\xc5\xa1irneje poro\xc4\x8dali v naslednji \xc5\xa1tevilki.\xc2\xab\xc2\xa0(8. 11. 1971, \xc5\xa1t. 4)_NEWLINE_Kljub kritiki doma\xc4\x8de, socialisti\xc4\x8dne oblasti teksti ostajajo pravoverno levi\xc4\x8darski. Uredni\xc5\xa1tvo leta 1976 s trdim marksisti\xc4\x8dnim peresom kritizira Miltona Friedmana, prejemnika Nobelove nagrade. V \xc4\x8dlanku Revolucionarni Nobe-lovec je profesor iz Chicaga progla\xc5\xa1en za\xc2\xa0\xc2\xbbrevolucionarja, ki je svojo revolucionarno oziroma apologetsko znanost kapitala realiziral v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnem \xc4\x8cilu, in zaradi \xc4\x8desar si je ob tej vsekakor sijajni zmagi kapitala nad \xc4\x8dilskim ljudstvom, kateri pomaga tudi njegova\xc2\xa0\xc2\xbbsvobodna\xc2\xab\xc2\xa0znanost, prislu\xc5\xbeil nagrado svetovne bur\xc5\xbeuazije, ki jo druga\xc4\x8de imenujemo Nobelova nagrada\xc2\xab\xc2\xa0(Tribuna 1976). \xc5\xa0e isto leto se Tribuna podrobneje loti takrat zelo aktualne razprave o statusu koro\xc5\xa1kih Slovencev in jo obravnava s stali\xc5\xa1\xc4\x8da histori\xc4\x8dnega materializma in zgodovine razrednih bojev:\xc2\xa0\xc2\xbbSamo tak\xc5\xa1na dosledna zgodovinsko-radikalna pozicija je sposobna dati jasen vpogled v dru\xc5\xbebene razmere v Avstriji, predvsem pa je sposobna graditi odnos do boja koro\xc5\xa1kih Slovencev skozi prizmo razrednih bojev kot tiste osnove, na kateri bazira vsa \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka zgodovina od praskupnosti naprej, posebej pa zgodovina najbolj razvite dru\xc5\xbebe, za katero je zna\xc4\x8dilno protislovje med delom in kapitalom in v kateri igra kapital dominantno vlogo in v kateri ima delo, preko svoje personifikacije proletariata in njegove revolucionarne prakse, vlogo negacije kapitala in samega sebe\xc2\xab\xc2\xa0(Tribuna 1976)._NEWLINE_Tribuna proti koncu sedemdestih svojo marksisti\xc4\x8dno pozicijo \xc5\xa1e dodatno radikalizira. Pri\xc4\x8da smo \xc5\xa1tevilnim interpretacijam marksisti\xc4\x8dnega nauka, prevodom tekstov Lenina in Maa Cetonga in izpisovanje parol\xc2\xa0\xc2\xbbZa proletarsko revolucijo\xc2\xab. \xc4\x8casopis tako dose\xc5\xbee teoretski vrhunec, svojo formo nedogmatske interpretacije kanoniziranih vednosti in ideologije samoupravnega socializma pa pri\xc5\xbeene do skrajne radikalizacije, kar se vidi tudi v \xc5\xa1tevilnih neposrednih konfliktih s takratnimi varuhi javne besede. Leta 1979 pa ob 60-letnici Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije izda Komunisti\xc4\x8dni manifest v stripu._NEWLINE_Po tem obdobju je Jugoslovanska oblast vedno bolj pazljiva na vsebine, ki se objavljajo v Tribuni, zaplembe in cenzure pa postajajo vse pogostej\xc5\xa1e. Vzporedno s tem pa v o\xc4\x8deh javnosti Tribuna dobiva zmeraj ve\xc4\x8djo veljavo in ugled kot uporni\xc5\xa1ki medij in glasnik mlade generacije.\n_START_SECTION_\nPrvi pol\xc4\x8das (1980\xe2\x80\x931984)\n_START_PARAGRAPH_\nTribuna na pragu osemdesetih z vso mo\xc4\x8djo nadgrajuje diskurz, ki ga je vzpostavljala vse tja od sredine \xc5\xa1estdesetih let dalje. Do leta 1984 je ena izmed glavnih zna\xc4\x8dilnosti \xc4\x8dasopisa ravno uporaba znanstvenega in poljudnoznanstvenega uvida, ki se v prvi vrsti poslu\xc5\xbeuje pojmov iz malhe marksisti\xc4\x8dnega konceptualnega aparata. Tribuna namre\xc4\x8d vzpostavi vrsto pomembnih dru\xc5\xbeboslovnih analiz aktualnega stanja tako na lokalni kot globalni ravni \xe2\x80\x93 npr. iz\xc4\x8drpne analize ob gibanju solidarnost na Poljskem \xe2\x80\x93 ki sku\xc5\xa1ajo vzpostavljati kontrapunkt uradnim politi\xc4\x8dnim in medijskim tolma\xc4\x8denjem dru\xc5\xbebene stvarnosti. Mednarodno dogajanje v tem obdobju v izrazito teoretskih traktatih premeri Milan Bala\xc5\xbeic. Dasiravno je ena izmed poglavitnih tematik, ki jih v tem \xc4\x8dasu naslavljajo predvsem teoretsko, vpra\xc5\xa1anje razrednega boja \xe2\x80\x93 in za takratno oblast nev\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dno dejstvo, da se slednji bije tudi v socialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah \xe2\x80\x93 pa se v tem obdobju kot sila pomembne tematike pojavljajo tudi problem energetike in ekologije, pomen znanosti za dru\xc5\xbebo, proti sredini osemdesetih pa tudi \xc5\xbee vzhajajo\xc4\x8di nacionalizem znotraj Jugoslavije._NEWLINE_Klju\xc4\x8dna poteza, s katero Tribuna v teh letih na pomemben na\xc4\x8din odpre javno razmi\xc5\xa1ljanje onkraj vladajo\xc4\x8dih miselnih zidov, je tako v tem, da gradi alternativno tolma\xc4\x8denje marksisti\xc4\x8dne teorije, ki v svojevrstni interpretaciji \xc5\xa1e vedno predstavlja dogmatiko predvladujo\xc4\x8de ideologije socialisti\xc4\x8dnega samoupravljanja. Prav tako kritiko oblasti pogostokrat iniciirajo s sprevrnjeno uporabo diskurza, ki ga uporablja sama oblast \xe2\x80\x93 npr. v znanstveni maniri razpravljajo o pomenu samoupravljanja, njegovi neuresni\xc4\x8ditvi in dejanski zahtevi. Ker se zaradi zaprtosti jugoslovanskega javnega razpravljanja ka\xc5\xbee ponujanje alternativne vednosti kot nuja, v Tribuni objavljajo tudi \xc5\xa1tevilne prevode in/ali razprave svetovno znanih mislecev. Poleg publiciranja Marxovega teksta H kritiki politi\xc4\x8dne ekonomije, Kvalejeve Kapitalisti\xc4\x8dne blagovne produkcije in izobra\xc5\xbeevanja kmalu za\xc4\x8dnejo prevajati nekatere spise francoskega teoretskega psihoanalitika Jacquesa Lacana ter \xc5\xa1tevilne razprave o znanosti ter ekologiji._NEWLINE_Zavoljo vzpostavljanja alternativnega, predvsem pa kriti\xc4\x8dnega razmi\xc5\xa1ljanja je Tribuna vseskozi pod budnim o\xc4\x8desom partijske oblasti. V letu 1983 jih \xc5\xa0etinc obto\xc5\xbei, da zmali\xc4\x8dujejo marksisti\xc4\x8dno teorijo in potvarjajo zgodovinska dejstva, na kar se v Tribuni ostro odzovejo, predvsem takratni urednik Ale\xc5\xa1 Debeljak. Nasploh se v letu 1982/1983 jugoslovanska oblast znova ve\xc4\x8dkrat poslu\xc5\xbei preverjene metode cenzure. Zaradi Odprtega pisma predsedniku SFRJ se na primer prepove izdaja 11./12. \xc5\xa1tevilke. V naslednjih \xc5\xa1tevilkah sledi buren odziv, ki pa ga znova v ve\xc4\x8dini postavijo na teoretsko raven, skozi katero prevpra\xc5\xa1ujejo pomen svobode tiska in govora. Marcel \xc5\xa0tefan\xc4\x8di\xc4\x8d sku\xc5\xa1a stvar zajeti predvsem skozi lacanovsko psihoanalizo, Branko Koderman pa npr. skozi marksisti\xc4\x8dno-psihoanalitski pogled._NEWLINE_Ena izmed najbolj prisotnih tematik, ki se v tem \xc4\x8dasu pojavlja v vsaki izdaji, je problem izobra\xc5\xbeevanja, avtonomije univerze in delovanje mladinski institucij (UK ZSMS). \xc4\x8cetudi polje izobra\xc5\xbeevanja in univerze pogostokrat premerijo skozi teoreti\xc4\x8dni pogled, pa je glavna zna\xc4\x8dilnost predvsem ta, da situacijo vseskozi politizirajo, to pa ni le pokazatelj politi\xc4\x8dnega tistka, marve\xc4\x8d tudi na\xc4\x8dina mi\xc5\xa1ljenja ter spodbujanja k dru\xc5\xbebenim spremembam. Ker se v Jugoslaviji od sedemdesetih let vsake toliko spro\xc5\xbeajo spremembe v na\xc4\x8dinu izobra\xc5\xbeevanja, lahko v tem obdobju v Tribuni zasledimo \xc5\xa1tevilne razprave, odzive, pozive, alternativne preglede, objave dokumentov, ki naslavljajo ravno tovrstne spremembe. Kot svojevrstno kategorijo pa bi lahko izlu\xc5\xa1\xc4\x8dili pisanje in odnos do UK ZSMS, saj je na tak ali druga\xc4\x8den na\xc4\x8din prisotna v vsaki izdaji. \xc4\x8cetudi gre za mati\xc4\x8dno mladinsko organizacijo, ki je bila izdajatelj \xc4\x8dasopisa Tribuna, pa odnosa \xc4\x8dasopisa do ZSMS ne moremo zajeti v enozna\xc4\x8dno smer. Poleg objav \xc5\xa1tevilnih sklepov, dokumentov in pisem s strani ZSMS je Tribuna proti delovanju te organizacije vseskozi nastopala izrazito kriti\xc4\x8dno. Ob klasi\xc4\x8dnem gledanju pod prste mladinskim delegatom je ponavljala tudi dejstvo, da je organizacija le preslikava dominantnega dru\xc5\xbebenega sistema in tudi politi\xc4\x8dne strukture, s tem pa terjala spremembe v samem na\xc4\x8dinu mladinske politi\xc4\x8dne organizacije._NEWLINE_Poleg navedenega je treba omeniti tudi dejstvo, da Tribuna v tem \xc4\x8dasu velikokrat pose\xc5\xbee po objavi razli\xc4\x8dnega eroti\xc4\x8dnega materiala, ki pa ga skoraj vedno na nek na\xc4\x8din politizira.\xc2\xa0\xc2\xbbDr\xc5\xbeava nas fuka. Jaz ne morem fukat. Kastrirana sem na marginalni rezervat, ki lahko samo masturbira\xc2\xab\xc2\xa0(iz zapisa Seksualnost in univerza, leto 1983). Objavljajo tudi poezijo in \xc5\xa1tevilne druge nekonvencionalne zapise, a kljub temu kultura ter umetnost ne dobita veliko prostora. Presene\xc4\x8da tudi to, da se Tribuna poredkoma odziva na takratno alternativno kulturno dogajanje, ki v sredini osemdesetih \xc5\xbee po\xc4\x8dasi prehaja v svoj vrhunec. V opravi\xc4\x8dilo tega ne gre \xc5\xa1teti, da je Tribuna v prvi dekadi osemdesetih izrazit politi\xc4\x8den tisk, prej bi lahko rekli, da s precej\xc5\xa1njo izognitvijo obravnave popularne kulture in subkulturnih gibanj ohranja status elitnega levi\xc4\x8darskega izobra\xc5\xbeevalnega \xc4\x8dasopisa, ki \xc5\xa1e ni v celoti prebil stereotipov o manjvrednosti mno\xc5\xbei\xc4\x8dne kulture.\n_START_SECTION_\nDrugi pol\xc4\x8das (1984\xe2\x80\x931990)\n_START_PARAGRAPH_\nIdejna produkcija, ki je v prej\xc5\xa1njih letih iz Tribunih listov kar brstela, se v drugi polovici vse bolj umirja in privzema poteze kriti\xc4\x8dnega diskurza, ki dogajanje okoli sebe ne spremlja ve\xc4\x8d toliko z analizo kot z izpostavljanjem nevralgi\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk jugoslovanske politike. Sozvo\xc4\x8dno s tem, da se v Tribuni pojavlja vse manj teoreti\xc4\x8dnih prispevkov, v \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8dji meri umanjka iskanje radikalne politi\xc4\x8dne preobrazbe. Izginejo tudi razmi\xc5\xa1ljanja o razrednem boju in ideji samoupravljanja. V letniku 1988/1989 navkljub \xc5\xa1tevilnim zdaj \xc5\xbee zgodovinsko prelomnim dogajanjem na politi\xc4\x8dnem in dru\xc5\xbebenem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du Tribuna ne ponudi alternativne osmislitve stanja stvari, pa\xc4\x8d pa se (le) pridru\xc5\xbei \xc5\xbee vzpostavljeni demokratizaciji, ki ru\xc5\xa1i partijsko oblast. Sem sodijo tudi \xc5\xa1tevilna prikazovanja potapljajo\xc4\x8de partijske barke, predvsem zadol\xc5\xbeenost in kriza politi\xc4\x8dnega predstavni\xc5\xa1tva, ki pa jih oblast v uradnih nagovorih \xc5\xa1e vztrajno omeh\xc4\x8duje. V letih tik pred osamosvojitvijo se tako presenetljivo zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo politi\xc4\x8dnih tem, glavnino pa zajame kultura. A vendar v ve\xc4\x8dini ne gre za kulturo, ki bi sledila nastavkom ljubljanske alternativne scene, marve\xc4\x8d prej za kriti\xc4\x8dno bogato tolma\xc4\x8denje gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, filma, arhitekture ali umetnosti nasploh. Sem in tja pa objavijo tudi kak\xc5\xa1en aforizem ali poeti\xc4\x8dni zapis._NEWLINE_Kljub preorientaciji diskurza, ki je od leta 1986 vse bolj o\xc4\x8ditna, Tribuna ohranja dobr\xc5\xa1no mero dru\xc5\xbebene senzibilnosti, kar se ka\xc5\xbee zlasti v odpiranju pomembnih vpra\xc5\xa1anj, ki so bila v \xc5\xa1tevilnih demokrati\xc4\x8dnih gibanjih, predvsem pa nastajajo\xc4\x8dih strankah tistega \xc4\x8dasa prezrta. Sem bi vsekakor sodil problem nacionalizma, vpra\xc5\xa1anje o prihajajo\xc4\x8dem ve\xc4\x8dstrankarskem sistemu, pomembna pa je tudi zaznava prvih konvertitov, ki so \xc5\xa1e dandanes v postsocialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji pogost pojav. V tem \xc4\x8dasu Tribuna nadaljuje z nekaterimi tematikami, ki jih je na\xc4\x8dela \xc5\xbee prej, omeniti velja predvsem ekologijo, prav tako pa se loti prevpra\xc5\xa1evanja polpretekle zgodovine, saj za\xc4\x8dne objavljati \xc4\x8dlanke o povojnih pobojih, zapiranju, objavlja razne zapise in dokumente._NEWLINE_Nemara kar najve\xc4\x8djo stalnost predstavlja prisotnost kritike mladinskega organiziranja v Jugoslaviji in razmi\xc5\xa1ljanje o prestrukturiranju izobra\xc5\xbeevanja. V tem smislu Tribuna obdr\xc5\xbei dr\xc5\xbeo politizacije raznih socialnih problemov, s katerimi se sre\xc4\x8dujejo \xc5\xa1tudentje in \xc5\xa1tudentke, obenem pa tudi podpira alternativno obliko mladinskega organiziranja. Predvsem v letih 1985 in 1986 lahko v Tribuni zasledimo \xc5\xa1tevilna odli\xc4\x8dna razmi\xc5\xa1ljanja o polo\xc5\xbeaju (visokega) \xc5\xa1olstva._NEWLINE_Kot poglavitno lastnost, s katero Tribuna zakoraka na pota kapitalizma in slovenske samostojnosti, velja izpostaviti paradoks, ki se izka\xc5\xbee v drugi polovici osemdesetih. Namre\xc4\x8d bolj ko se rahljajo spone socialisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima in se dejansko v javnosti za\xc4\x8dnejo vidno vzpostavljati zahteve po demokrati\xc4\x8dnem delovanju, bolj slabi Tribunina zmo\xc5\xbenost kriti\xc4\x8dne refleksije situacije in vzpostavitve daljnose\xc5\xbenega pogleda. Medijski diskurz, ki ga je Tribuna v tem \xc4\x8dasu proizvajala, je bil tako vselej odvisen od prevladujo\xc4\x8dega diskurza v dru\xc5\xbebi. V zgodnjih osemdesetih je spri\xc4\x8do partijske ideolo\xc5\xa1ke trdo\xc5\xbeivosti tudi Tribuna producirala trdo\xc5\xbeive politi\xc4\x8dne analize stanja, ob meh\xc4\x8danju oblastne ideologije pa se zmeh\xc4\x8da tudi njena idejna radikalnost._NEWLINE_Tribuna tudi v tem \xc4\x8dasu nima nikakr\xc5\xa1ne stalne oblike, saj je vezana na vsakokratno novo zasnovo, ki jo naredi pogosto menjajo\xc4\x8de uredni\xc5\xa1tvo. Tako se ne razlikuje le med letniki, marve\xc4\x8d od \xc5\xa1tevilke do \xc5\xa1tevilke. Prav tako variira tudi periodika, ki sega vse od rednih \xc5\xa1tirinajstdnevnih ali tritedenskih izdaj do manj regularnih, celo mese\xc4\x8dnih. \xc5\xbdanrov v klasi\xc4\x8dnem novinarskem smislu v Tribuni tudi v tem obdobju ni, edina stalna forma je intervju, mestoma pa se pojavi tudi objava kak\xc5\xa1nih kraj\xc5\xa1ih novic.\n_START_SECTION_\nV \xc4\x8dasu slovenskega osamosvajanja (1991\xe2\x80\x931991)\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju je prevladovalo pokrivanje osamosvajanja Slovenije, poskus kriti\xc4\x8dne analize le-tega, velik poudarek je bil na poro\xc4\x8danju o politiki preostalega dela Jugoslavije, Sovjetske zveze, delno pa tudi Amerike in preostalega sveta v rubriki Globus. Velik del tedanje Tribune sta zajemala tudi poro\xc4\x8danje o tipi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudentskih tematikah (prehrana, postelje, dogajanje na posameznih fakultetah) ter kultura. Za nekaj satire in zabave je poskrbel fotolabor, precej prostora pa je bilo namenjenega ironizaciji in kritiki aktualnega politi\xc4\x8dnega in univerzitetnega dogajanja. Zanimive so tudi same naslovnice, ki so izrazito politi\xc4\x8dno obarvane, res pa je, da se njihova ostrina izgubi takoj na naslednji strani, kjer najdemo slike bolj ali manj oble\xc4\x8denih ameri\xc5\xa1kih zvezdnic, izjemoma pa tudi zvezdnikov._NEWLINE_V \xc4\x8dasu osamosvajanja za Tribuno torej niso zna\xc4\x8dilni teoretski \xc4\x8dlanki, ampak predvsem natan\xc4\x8dno analiti\xc4\x8dno pokrivanje aktualnega politi\xc4\x8dnega dogajanja, kar je \xc5\xa1e posebej vidno iz intervjujev in predstavitev politi\xc4\x8dnih strank tako levega kot desnega polja. Vidni so sicer poskusi kritike, vendar le-ta ostaja relativno sistemska ter politi\xc4\x8dno neopredeljena, saj v njej najdemo vse od intervjuja z Jelin\xc4\x8di\xc4\x8dem do anarho priro\xc4\x8dnika. Velik poudarek je tudi na pokrivanju \xc5\xa1tudentske politike, pri \xc4\x8demer pa je poro\xc4\x8danje o njej izrazito nekonfliktno in nereflektirano._NEWLINE_Tribuna je v tem obdobju pla\xc4\x8dljiva, vendar brez oziroma z minimalnim \xc5\xa1tevilom oglasov ter izhaja kot \xc5\xa1tirinajstdnevnik._NEWLINE_Naslovi nekaterih \xc4\x8dlankov: Du\xc5\xa1a Damjanovi\xc4\x8d SDS (nacionalna stranka Srbov v Sloveniji), JLA \xe2\x80\x93 Ljubljanski veleposestnik, Milo\xc5\xa1evi\xc4\x8d: Srbija med bo\xc5\xbei\xc4\x8dem in kriminalom, SZ: Zadnji odcep pred diktaturo, Hobotnica bolj\xc5\xa1evizma ima lovke v Srbiji, Ustava zdaj!?, Crkavanje srbskega gospodarstva, Intervju z Alijem Izetbegovi\xc4\x87em, Avtonomija medijev, Begunci, Razpad YU ekonomije, \xc4\x8cas cepljenja ...\n_START_SECTION_\nObdobje iskanja (1991\xe2\x80\x931993)\n_START_PARAGRAPH_\nUredni\xc5\xa1ka politika in posledi\xc4\x8dno struktura Tribune ostaneta precej podobni kot za \xc4\x8dasa \xc4\x8cakarmi\xc5\xa1a, ki ostane aktiven pisec. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dji poudarek v tem obdobju z detektivkami in Hamfrijem dobi satira, \xc5\xa1e posebej politi\xc4\x8dna, prav tako pa pride do obrata fokusa na \xc5\xa1tudentske tematike, kjer pa Tribuna vse pogosteje postane zgolj promotor politi\xc4\x8dnih kandidatov v \xc5\xa1tudentski politiki. Vse opaznej\xc5\xa1i postaja tudi obrat proti zahodu, posledi\xc4\x8dno pa se pojavi kar nekaj klasi\xc4\x8dnih konvencionalnih \xc4\x8dlankov tipa\xc2\xa0\xc2\xbbKje pre\xc5\xbeiveti najdalj\xc5\xa1o no\xc4\x8d v letu\xc2\xab. Isto\xc4\x8dasno pa vse ve\xc4\x8dji del Tribune zavzamejo ekonomske teme._NEWLINE_Naslovi nekaterih \xc4\x8dlankov: Retrospektiva slovenske prihodnosti \xe2\x80\x93 osamosvojitvena zgodba, Mirovna prizadevanja za Bli\xc5\xbenji vzhod, Okrogla miza o socialno-ekonomskem polo\xc5\xbeaju \xc5\xa1tudentov, Vloga in polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1tudentov na univerzi, Samski ali \xc5\xa1tudentski dom, Nem\xc5\xa1ke univerze, Sarajevski \xc5\xa1tudentje - nikoli slab\xc5\xa1e ...\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek konca (1993\xe2\x80\x931994)\n_START_PARAGRAPH_\nTo obdobje predstavlja enega izmed glavnih obratov v uredni\xc5\xa1ki politiki, saj se \xc5\xbeelja po vsebinski kvaliteti in kriti\xc4\x8dnosti spremeni v \xc5\xbeeljo po populizmu in prodaji. S prihodom Gorazda Dreven\xc5\xa1ka na mesto glavnega in odgovornega urednika, kar postane enojna funkcija, se Tribuna obrne v tr\xc5\xbeno smer, torej v intenzivno promocijo in pridobivanje financ prek ogla\xc5\xa1evanja. Posledi\xc4\x8dno seveda izgubi svojo kvaliteto, na kar \xc5\xa1e dodatno vpliva izrazito mo\xc4\x8dna zlizanost s \xc5\xa1tudentsko politi\xc4\x8dno oblastjo, ki pa se kmalu kon\xc4\x8da in preide v intenziven konflikt._NEWLINE_Druga\xc4\x8de pa je glavni vsebinski cilj Tribune v tem obdobju pokrivanje \xc5\xa1tudentskega dogajanja. Vse bolj postaja tudi nekak\xc5\xa1en konvencionalen \xc5\xa1tudentski \xc4\x8dasopis brez izrazite vsebinske uredni\xc5\xa1ke politike, saj objavlja tudi intervjuje s \xc5\xa0tuhecem in Jelin\xc4\x8di\xc4\x8dem ter postaja polna seksisti\xc4\x8dnih prispevkov in komentarjev, kar je zanimivo tudi zaradi tega, ker v klasi\xc4\x8dno mo\xc5\xa1kih uredni\xc5\xa1tvih dela tudi vse ve\xc4\x8d predstavnic \xc5\xbeenskega spola._NEWLINE_Svoj obrat v desno ali popolno apoliti\xc4\x8dnost jim nekako uspe obrniti z aktivno podporo Metelkovi tako prek javnih pisem kot tudi prek spremljanja in poro\xc4\x8danja o dogajanju, njihova povezanost s \xc5\xa0OU pa se prav tako razrahlja, ko jim eno izmed \xc5\xa1tevilk zaplenijo, ali \xc4\x8de povzamemo, vsebinska politika je vse prej kot jasna.\n_START_SECTION_\nMed teorijo in prakso (1994/1995)\n_START_PARAGRAPH_\nV tem \xc4\x8dasu posku\xc5\xa1ajo Tribuno ustvarjati kot kombinacijo teoretske analize dru\xc5\xbebe in\xc2\xa0\xc2\xbbprakti\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja povpre\xc4\x8dnega \xc5\xa1tudenta\xc2\xab. To \xc5\xa1e najbolj opi\xc5\xa1e kar urednik sam v enem izmed svojih uvodnikov:_NEWLINE_\xc2\xbbTribuna bolj in bolj postaja medij, ki dobiva na te\xc5\xbei in je lepo sprejeta tudi pri \xc5\xa1tudentih. \xc5\xa0e vedno pa se poraja te\xc5\xbenja, da bi morala biti Tribuna medij v slu\xc5\xbebi jezne in nezadovoljne mlade\xc5\xbei, da bi morala producirati vedno znova in znova politi\xc4\x8dno opcijo, se posve\xc4\x8dati subkulturi in njenemu posebnemu mehanizmu. V tej \xc5\xa1tevilki uredni\xc5\xa1tvo zopet ponuja \xc5\xa1tudentsko problematiko, ki na dvanajstih straneh nosi preglede informacij, napotkov za \xc5\xa1tudente, dogodkov iz same \xc5\xa0OU in drugih koristnih informacij. Ostajamo pa \xc5\xa1e vedno na loku esejistke oziroma na loku globalnih problemov dru\xc5\xbebe kot najve\xc4\x8djega \xc5\xbeivega organizma. Ravno tu na tem podro\xc4\x8dju i\xc5\xa1\xc4\x8demo svoje relevantno mesto, svojo opcijo, ki jo ponujamo, in kot se izkazujejo dragi bralci, tudi radi sprejemate. Ravno akademski model, ki ima ve\xc4\x8djo distanco, ravno ta model lahko profanizira tisto, kar se zdi vredno obsodbe. Ravno zadnji sklop je refleksija tistega, kar so slovenski teoretiki odkrivali v osemdesetih letih, publicisti\xc4\x8dna realizacija postmodernizma, ki pa dobiva v tako realizirani jezi grozljive in do dovr\xc5\xa1enosti groteskne pomene. Dru\xc5\xbeil nas je pluralizem in odprtost uredni\xc5\xa1tva do novih sodelavcev. V teku drugega leta se bomo potrudili \xc5\xa1e bolj. \xc5\xbdelimo pa si, da bi se na\xc5\xa1a zasnova Tribune ohranila in utrdila, saj je od tega odvisna zunanja podoba razmi\xc5\xa1ljujo\xc4\x8de \xc5\xa1tudentske skupnosti, ki je upo\xc5\xa1tevanja vredna sila in tudi kon\xc4\x8dna perspektiva vse dru\xc5\xbebe, mar ne?\xc2\xab_NEWLINE_Poleg opisanega pa v tem obdobju objavljajo tudi veliko poezije in razli\xc4\x8dnega umetni\xc5\xa1kega ustvarjanja, veliko je tudi ironizacije. Glavni fokus je torej na pokrivanju \xc5\xa1tudentskega dogajanja in kulturi, manj pa je ostalega._NEWLINE_Naslovi in tematike nekaterih \xc4\x8dlankov: Analiza medijev, Mladi in subkulture, Rasizem, demokracija in napredek v Periklejevih Atenah ...\n_START_SECTION_\nV umiranju (1996)\n_START_PARAGRAPH_\nKot je vidno iz enega izmed uvodnikov in iz pregleda teh \xc5\xa1tevilk, so tematski sklopi: \xc5\xa0tudent (\xc5\xa1tudentska problematika), Kultura, Obve\xc5\xa1\xc4\x8devalec (dozdaj\xc5\xa1nji Informator), Tori\xc5\xa1\xc4\x8de (osebna_NEWLINE_razmi\xc5\xa1ljanja, dru\xc5\xbebeni pogledi ...) in Dolgo\xc4\x8dasne\xc5\xbe (razvedrilo). Neke jasne politi\xc4\x8dne vsebinske zasnove torej ni, cilj Tribune je zgolj, kot v enem izmed uvodnikov re\xc4\x8de urednik, da je namenjena \xc5\xa1tudentom, ter da je v njej veliko prijetnega in zanimivega. Tribuna v tem \xc4\x8dasu predstavlja samo \xc5\xa1e PR \xc5\xa0OU in podporo aktualni \xc5\xa1tudentski oblasti, kar se vidi tudi v tem, da iz ve\xc4\x8d kot 60 strani preide na 16, pri \xc4\x8demer je od tega ve\xc4\x8d kot polovica namenjena promociji \xc5\xa1tudentske organizacije. Pa vendar da nismo preve\xc4\x8d kruti do takratnega uredni\xc5\xa1tva, tudi urednik sam je v enem izmed uvodnikov namignil na izrazite pritiske \xc5\xa1tudentske politike, ki je verjetno en izmed glavni krivcev za njen bolj ali manj po\xc4\x8dasen propad.\n_START_SECTION_\nKritika brez podpore (1998)\n_START_PARAGRAPH_\nJasnega odgovora, zakaj je Tribuna nehala izhajati, ni. Lahko le sklepamo. V zadnji \xc5\xa1tevilki, oziroma kar v zadnjih \xc5\xa1tirih, se tribuna\xc5\xa1i namre\xc4\x8d trudijo vzpostaviti kriti\xc4\x8dno pisanje o \xc5\xa0OU in drugih politi\xc4\x8dnih temah, vendar hkrati izdajajo \xc4\x8dasopis, ki vsebinsko ni dovolj mo\xc4\x8dan, da bi imel \xc5\xa1ir\xc5\xa1o podporo in bi se lahko uprl pri\xc4\x8dakovanim napadom tistih, ki jih je kritiziral. Zmanjkalo je denarja in politi\xc4\x8dne volje in posledi\xc4\x8dno je Tribuna za 11 let utihnila._NEWLINE_Naslovi in tematike nekaterih \xc4\x8dlankov: Uradi za uradovanje uradnikov Vlade Republike Slovenije, Univerzitetniki v nesorazmerju, Tito iz Novega mesta, Hrva\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava proti \xc5\xa1tudentom, Analiza in preventiva dr\xc5\xbeavnih uradnikov, Partizan in domobranec iz o\xc4\x8di v o\xc4\x8di, \xc5\xa0tudiranje in politiziranje, Zabava in prebava, Boj dobrega proti zlemu v sliki in besedi, Konoplja na prodajnih policah, Borut Veselko na dieti ...\n_START_SECTION_\nPosebna izdaja Tribune v letu 2006\n_START_PARAGRAPH_\nMaja 2006 je iz\xc5\xa1la posebna promocijska \xc5\xa1tevilka Tribune, ki jo je \xc5\xa0OU v Ljubljani uporabil kot odziv na poskus spremembe Zakona o visokem \xc5\xa1olstvu. V njej najdemo opis pogajanj med \xc5\xa0OS in takratno vlado, analizo spornih to\xc4\x8dk predlaganega zakona, intervju s predsednikom \xc5\xa0OS, \xc5\xa1tudentske novice iz Belorusije, \xc4\x8dlanek o bolonjski reformi, pregled \xc5\xa1olnin po razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah ter nekaj o socialnem polo\xc5\xbeaju \xc5\xa1tudentov.\n_START_SECTION_\nTribuna v obdobju od 2009 do 2015\n_START_PARAGRAPH_\nKot mese\xc4\x8dnik so uredniki posku\xc5\xa1ali uravnote\xc5\xbeiti odzivanje na aktualno dogajanje in poglobljene teoretske analize trenutne dru\xc5\xbebene situacije. Obujali so glas kriti\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudentov tako prek pisne in likovne analize dogajanja v dru\xc5\xbebi kot tudi prek spro\xc5\xbeanja uporni\xc5\xa1kih akcij. Ukvarjali so se z eksistencialnimi in eksisten\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji \xc5\xa1tudentov, kvaliteto \xc5\xa1tudija, aktualnopoliti\xc4\x8dnim dogajanjem, teoretskimi analizami, refleksijo dru\xc5\xbebe in lastnega polo\xc5\xbeaja v njej. Precej prostora je bilo namenjeno tistim, ki so aktivni v alternativnih dru\xc5\xbebenih gibanjih. Ena izmed izrazito aktivisti\xc4\x8dno usmerjenih rubrik je bila Tribunal, kjer so sku\xc5\xa1ali v vsaki \xc5\xa1tevilki najti glavnega krivca za dolo\xc4\x8den aktualni problem. Primer Tribunala, ki je do\xc5\xbeivel najve\xc4\x8dji odziv, je obto\xc5\xbeba Sazasa, ki so mu dodali izdelavo anti Sazas zna\xc4\x8dk, v sodelovanju s \xc5\xa1tudenti iz Kluba vrhni\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov. Uredni\xc5\xa1ka politika je bila v tem obdobju torej relativno jasna, gre za izrazito levo in socialno usmerjen \xc4\x8dasopis, ki je hkrati eden izmed glavnih kritikov dogajanja na politi\xc4\x8dni levici._NEWLINE_Tribuna je izhajala brezpla\xc4\x8dno, pod licenco Creative Commons BY-NC-ND 2.5. Zaradi pomanjkanja sredstev je v zadnjih letih izhajala redkeje in neredno, ve\xc4\x8d je bilo zgolj spletnih izdaj. To je sodelavce Tribune hkrati prisililo v sodelovanje z drugimi ustanovami, npr. Kinom \xc5\xa0i\xc5\xa1ka in Galerijo Kapelica._NEWLINE_Februarja 2015 je uredni\xc5\xa1tvo pripravilo razstavo v Moderni galeriji z naslovom Tribuna: lep \xc4\x8dasopis (2009\xe2\x80\x932015) na kateri so predstavili delovanje \xc4\x8dasopisa v zadnjih letih._NEWLINE_Februarja 2015 je bil odprt razpis za novega odgovornega urednika Tribune, na katerega sta se prijavila dva kandidata. Programski svet je za novo urednico izglasoval Ano Pavli\xc4\x8d, kljub temu da so jo pretekli sodelavci Tribune enoglasno zavrnili in podprli drugega kandidata, Ale\xc5\xa1a Mendi\xc5\xbeevca. Kot posledico tega so napisali ve\xc4\x8d javnih pisem v katerih so zahtevali odstop nove urednice in ponoven razpis. Dobili so podporo razli\xc4\x8dnih medijev.\n_START_SECTION_\n"Gverilska" 3buna maja 2015\n_START_PARAGRAPH_\nObstoje\xc4\x8di sodelavci Tribune, ki niso \xc5\xbeeleli sodelovati z Ano Pavli\xc4\x8d, so maja 2015 brez podpore ustanovitelja \xc5\xa0OU v Ljubljani izdali elektronsko izdajo na temo \xc5\xa0ouvinizem. Zaradi lo\xc4\x8devanja med uradno in neuradno Tribuno so za\xc4\x8deli uporabljati ime 3buna.'