b'\n_START_ARTICLE_\nGimnazija Novo mesto\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo v Novem mestu je leta 1746 ustanovila cesarica Marija Terezija. \xc5\xa0olo so vodili novome\xc5\xa1ki fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani. Pouk je prvi\xc4\x8d stekel 3. novembra istega leta. Gimnazijo je tedaj vpisalo 66 dijakov (vsi fantje \xe2\x80\x93 gimnazija je bila na za\xc4\x8detku izrazito mo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola); pater Godfrid Pfeiffer, prvi novome\xc5\xa1ki prefekt, je na konec seznama dijakov zapisal: "S to majhno in skromno skupino se je pri\xc4\x8del novome\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudij." _NEWLINE_Ob svoji ustanovitvi je bila Gimnazija Novo mesto edina dale\xc4\x8d naokoli. Tako je imela od samega za\xc4\x8detka pomembno kulturno, izobra\xc5\xbeevalno, znanstveno, gospodarsko in politi\xc4\x8dno vlogo v \xc5\xbeivljenju Novome\xc5\xa1\xc4\x8danov in ostalih Slovencev. Na Gimnaziji Novo mesto so se \xc5\xa1olali mnogi umetniki, gospodarstveniki, znanstveniki, kot na primer: Josip Plemelj, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Ivan Tav\xc4\x8dar, Slavko Grum, Dragotin Kette, Bo\xc5\xbeidar Jakac, Miran Jarc, Anton Podbev\xc5\xa1ek, Marjan Kozina, Marjan Mu\xc5\xa1i\xc4\x8d, Pino Mlakar, Vladimir Lamut, Leon \xc5\xa0tukelj \xe2\x80\xa6 _NEWLINE_Gimnazijski pouk je sprva potekal v stavbi, ki \xc5\xa1e danes stoji poleg \xc5\xbeupnije Sv. Lenarta. Potem, ko so se novome\xc5\xa1ki gimnazijci leta 1912 preselili v novo zgradbo na dana\xc5\xa1nji Seidlovi, je v nekdanjem poslopju obratovala mestna bolni\xc5\xa1nica, danes pa tam poteka pouk Glasbene \xc5\xa1ole Marjana Kozine. _NEWLINE_Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani so svoje delo opravljali vestno. Doslej ni bilo nikjer zaslediti vesti, da so patri-u\xc4\x8ditelji izvajali kakr\xc5\xa1enkoli pritisk na gimnazijce glede izbire poklica. Seveda jih niso usmerjali proti vladarski hi\xc5\xa1i, saj bi bilo to navzkri\xc5\xbe z njihovimi prepri\xc4\x8danji. Bili so svobodoumni: o tem pri\xc4\x8da \xc5\xbee dejstvo, da na gimnazijo nikoli niso uvedli obveznega pouka stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc4\x8deprav je vladajo\xc4\x8da hi\xc5\xa1a pritiskala nanje in jim kasneje o\xc4\x8ditala, da imajo nekateri dijaki zaradi pomanjkanja znanja stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine slab\xc5\xa1o podlago za nadaljnji \xc5\xa1tudij. _NEWLINE_V drugi polovici devetnajstega stoletja (1870) je dr\xc5\xbeava fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanom vzela vajeti gimnazije, kar je vrata \xc5\xa1ole odprlo tudi lai\xc4\x8dnim profesorjem. Gimnazijo sta kasneje zaznamovali obe svetovni vojni; \xc5\xa1e posebej druga, saj so italijanski fa\xc5\xa1isti ob za\xc4\x8detku vojne zajeli cel razred uporni\xc5\xa1kih dijakov, ki ni podlegel fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni nadoblasti. Fante so odpeljali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Monigu, kjer so bolj \xc5\xbeivotarili, kot \xc5\xbeiveli. Posnet je bil tudi intervju z enim od biv\xc5\xa1ih dijakov, ki so pre\xc5\xbeiveli izgon v Monigo. _NEWLINE_\xc5\xa0olo so zaznamovale tudi mnoge \xc5\xa1olske reforme. Leta 1854 je gimnazija iz \xc5\xa1estletne pre\xc5\xa1la v osemletno, leta 1958 pa je iz osemletne postala \xc5\xa1tiriletna.  _NEWLINE_Ob praznovanju 250-letnice \xc5\xa1ole so stavbo gimnazije temeljito prenovili. Prenova je trajala dve leti, kar je pomenilo, da so morali pouk za\xc4\x8dasno prestaviti na popoldanske ure, poslu\xc5\xbeevali pa so se prostorov novo zgrajenega \xc5\xa0olskega centra Novo mesto. Danes je prenovljena novome\xc5\xa1ka gimnazija med najlep\xc5\xa1imi v Sloveniji. \xc4\x8cudovita stara stavba opremljena z najsodobnej\xc5\xa1o tehnologijo dijakom nudi kvalitetno okolje za ustvarjanje, u\xc4\x8denje, nabiranje novih ve\xc5\xa1\xc4\x8din in jih konstantno postavlja pred nove izzive. Leta 2012 je Gimnazija Novo mesto praznovala 100 let nove stavbe in 265 let delovanja gimnazije. Ob tej veli\xc4\x8dastni obletnici je bila postavljena stalna razstava o zgodovini gimnazije z naslovom PIETATI LITTERISQUE.\n_START_SECTION_\nNova stavba\n_START_PARAGRAPH_\nVse od leta 1746, ko je pouk prvi\xc4\x8d stekel na novome\xc5\xa1ki gimnaziji, pa do za\xc4\x8detka dvajsetega stoletja, so dijaki gimnazijo obiskovali v hi\xc5\xa1i nekdanjega mestnega sodnika. Skozi \xc4\x8das je \xc5\xa1tevilo dijakov za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati in prvi ukrepi so bili, da se poslopju doda \xc5\xa1e eno nadstropje. Ta gradbeni poseg je \xc5\xa1e danes mo\xc4\x8d opaziti na pro\xc4\x8delju nekdanje gimnazije (poslopje je danes v uporabi Glasbene \xc5\xa1ole Marjana Kozine). Toda hi\xc5\xa1e je imela ve\xc4\x8d pomanjkljivosti, kot le premalo prostora - streha je pu\xc5\xa1\xc4\x8dala, pozimi so se prostori le komaj segreli in zaradi pomanjkanja financ je stavba postala zanemarjena. V najslab\xc5\xa1em obdobju so stavbo celo primerjali s hlevom, kar je bilo izredno sramotno za cesarsko \xc5\xa1olo. \xc5\xa0ele leta 1874 je na gimnaziji prvi\xc4\x8d stekel pouk telovadbe, za kar je bila potrebna \xc5\xa1iritev in obnova \xc5\xa1olskega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku 20. stoletja je \xc5\xa1ola dobila tudi vodovod, a vsem spremembam navkljub stavba ve\xc4\x8d ni zado\xc5\xa1\xc4\x8dala svojemu namenu. Stro\xc5\xa1ki popravil in vzdr\xc5\xbeevanja so vrtoglavo nara\xc5\xa1\xc4\x8dali in za\xc4\x8dela se je porajati ideja o gradnji novega poslopja. Zidava se je za\xc4\x8dela leta 1910, novo stavbo, ki stoji na dana\xc5\xa1nji Seidlovi ulici, pa so slovesno otvorili 12. 10. 1912. V novi stavbi je izginila skrb za pomanjkanje prostora ali za slabo opremo - u\xc4\x8dilnice so bile mnogo prostornej\xc5\xa1e, stavba je imela elektriko in vodovod, bolj\xc5\xa1e klopi in ravnatelj je imel v stavbi svoje stanovanje (danes na tem mestu stojijo u\xc4\x8dilnice, kjer ve\xc4\x8dinoma poteka pouk geografije in zgodovine).     _NEWLINE_Novome\xc5\xa1ka gimnazija je bila pomembna za ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije, \xc4\x8deprav je bila v okviru takratne Avstrije majhna in nepomembna. Dolgo je bila izrazito mo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola - prva dijakinja se je na Gimnazijo Novo mesto vpisala v \xc5\xa1olskem letu 1908/1909. Kljub majhnosti, je gimnazija za Dolenjsko predstavljala vir kulturne in duhovne osve\xc5\xa1\xc4\x8denosti, njen vpliv pa je segal tudi prek meja Slovenije, na Hrva\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\nPo letu 1918\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg prve svetovne vojne je v tistem obdobju po Novem mestu pusto\xc5\xa1ila tudi \xc5\xa1panska gripa, ogromno je bilo ranjenih in me\xc5\xa1\xc4\x8dani so potrebovali stavbo, v kateri bodo oskrbeli bolnike. Zato je \xc5\xa1ola morala pouk  _NEWLINE__NEWLINE_za\xc4\x8dasno prestaviti v druge stavbe, ali pa ga je izvajala v omejeni obliki. Dijaki so se po treh letih, ko je bila stavba gimnazije v uporabi voja\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1nice, vrnili nazaj v \xc5\xa1olske klopi. pred ponovno uporabo novozgrajenega poslopja, so le-tega razku\xc5\xbeili in za silo obnovili. Pouk je znova stekel 20. septembra v izrazito domoljubnem slogu. Vsi, tako dijaki kot profesorji, so se zavedali, da gre vojna h koncu in z njo tudi monarhija, saj so slovenski politiki \xc5\xbee zahtevali svojo narodno dr\xc5\xbeavo. nem\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila \xc5\xa1e vedno glavni predmet, kar je \xc5\xa1lo vsem dijakom v nos, saj v Novem mestu skoraj ni bilo Nemcev in Avstro-Ogrski se je o\xc4\x8ditno bli\xc5\xbeal konec. V \xc4\x8dasu od 9. oktobra do 5. novembra 1918 je Gimnazija Novo mesto zaprla svoja vrata zaradi \xc5\xa1panske gripe, ki je \xc5\xa1e vedno terjala svoj krvni davek po vsej Evropi. Ko so se po mesecu dni dijaki ponovno vrnili na gimnazijo, je na njenih hodnikih in v u\xc4\x8dilnicah za\xc5\xbeivel dedek o\xc4\x8detov, mater, dedkov in babic - sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina. _NEWLINE_Skupnost je za\xc5\xbeivela v zvezi Srbov, Hrvatov in Slovencev, kar je bilo za domoljubne novome\xc5\xa1ke dijake dosti bolje, kot pod avstrijskim okriljem, toda tudi nova zveza je imela svoje slabosti; ob nastanku bodo\xc4\x8de Jugoslavije so se zdru\xc5\xbeevale tri pokrajine z zelo razli\xc4\x8dnimi \xc5\xa1olskimi sistemi. Slovenski je nedvomno zelo prednja\xc4\x8dil, saj je \xc5\xa1e vedno prevladoval humanisti\xc4\x8den tip gimnazij z latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in gr\xc5\xa1\xc4\x8dino kot dvema zelo pomembnima predmetoma. vendar \xc5\xbee v zadnjih letih Avstro-Ogrske so se pojavljale vse glasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeelje po realni gimnaziji; v tej bi gr\xc5\xa1\xc4\x8dino nadomestil en \xc5\xbeiv jezik (po navadi je bila to franco\xc5\xa1\xc4\x8dina), ve\xc4\x8d poudarka pa bi se dalo na naravoslovne predmete in matematiko. _NEWLINE_Pred vstopom v Jugoslavijo je bilo na slovenskem obmo\xc4\x8dju 14 gimnazij, od tega je bila le ena povsem slovenska (\xc5\xa0kofovi zavodi v \xc5\xa0t. Vidu nad Ljubljano). Novome\xc5\xa1ka gimnazija je bila dvojezi\xc4\x8dna (nem\xc5\xa1ko-slovenska), toda to se je kmalu spremenilo; Karel Verstov\xc5\xa1ek (slovenski politik in filolog) je - kljub nasprotovanjem tudi pri bolj umirjenih politikih - hitro in uspe\xc5\xa1no izvedel slovenizacijo vseh \xc5\xa1ol v jugoslovanskem delu Slovenije. Nem\xc5\xa1ka je ostala le ena \xc5\xa1ola v Ljubljani in posamezni oddelki na \xc5\xa1tajerskih in ko\xc4\x8devskih \xc5\xa1olah. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina je postala eden najpomembnej\xc5\xa1ih predmetov; pisala se je na maturi, uporabljala se je v letnih poro\xc4\x8dilih in profesorskem delu. _NEWLINE_Novi \xc4\x8dasi so zahtevali odlo\xc4\x8dne in sposobne ljudi; na sre\xc4\x8do je novome\xc5\xa1ka gimnazija dobila prav takega ravnatelja. To je bil Josip Wester, ki se je med vojno boril na albanski fronti, med letoma 1900 in 1902 pa je v novem mestu u\xc4\x8dil sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Gimnazija mu je ostala v lepem spominu in napisal je pro\xc5\xa1njo za ravnateljsko mesto. V delu na novome\xc5\xa1ki gimnaziji je o\xc4\x8ditno u\xc5\xbeival, saj je kasneje zapisal: "Lahko re\xc4\x8dem, da mi je bilo delo v \xc5\xa1oli skoti vsa ta leta v pravo zadovoljstvo." Na ravnateljsko mesto je bil sprejet 1. avgusta 1918, na to pozicijo pa je bil izbran ne le po strokovnem, temve\xc4\x8d tudi po kriteriju, da \xc5\xa1ola potrebuje izku\xc5\xa1enega oficirja, ki bo vzpostavil red in mir s trdo roko. Na vrata direktorske pisarne je obesil napis: "Govori malo - povej dosti - opravi hitro." prevratni \xc4\x8das je v Novem mestu torej potekal mirno in dostojanstveno._NEWLINE_29. oktobra so se profesorji udele\xc5\xbeili manifestacij ob ustanovitvi nove dr\xc5\xbeave, 10. novembra pa so v dru\xc5\xbebi dijakov \xc5\xbee prvi\xc4\x8d peli novo himno. 6. decembra 1918 je u\xc4\x8diteljski zbor polo\xc5\xbeil zaobljubo Narodni vladi v Ljubljani, 14. decembra pa je bil velik narodni in \xc5\xa1olsko praznik. \xc5\xa0olska telovadnica je bila slovesno okra\xc5\xa1ena in je poleg vseh dijakov in profesorjev komaj sprejela \xc5\xa1e vse povabljence. Citirali so Vodnika, Pre\xc5\xa1erna, Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da in nakazovali, koga bomo po novem slavili Slovenci. Na sporedu je bil tudi govor ravnatelja Westerna.\n_START_SECTION_\nGimnazija med 2. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nKer se je bli\xc5\xbeala vojna, je bil konec marca 1941 na \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1olah prekinjen pouk, tudi na novome\xc5\xa1ki gimnaziji, saj se je vanjo vselila vojska. Na uradu v Ljubljani so odredili, da se do 1. aprila \'41 vsem dijakom podeli zaklju\xc4\x8dna spri\xc4\x8devala, a \xc5\xbee 23. aprila je pouk ponovno stekel, tokrat v druga\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavnih okvirih. Ju\xc5\xbeni del Sloveniji je po razkosanju Jugoslavije pripadel italijanskemu okupatorju, ki je bil vsaj na za\xc4\x8detku (za razliko od Nemcev in Mad\xc5\xbearov) bolj popustljiv do \xc5\xa1irjenja slovenske kulture, saj je \xc5\xbeelel Slovence fa\xc5\xa1izirati po\xc4\x8dasi in postopoma. V tem obdobju so se iz severnega dela Slovenije za\xc4\x8dela preseljevanja na jug; predvsem so se selili intelektualci, kar se je poznalo na \xc5\xa1olstvu. V \xc5\xa1olskem letu 1941/42 se je na Gimnazijo Novo mesto vpisalo 543 dijakov, v naslednjem letu pa celo 607. A krivulja se je kmalu obrnila v nasprotno smer, kajti avtonomija navidezne slovenske kulture se je razblinila, te\xc5\xbeki vojni \xc4\x8dasi pa so se \xc5\xa1e zaostrili. Do konca vojne se je \xc5\xa1tevilo dijakov na novome\xc5\xa1ki gimnaziji ve\xc4\x8d kot razpolovilo. _NEWLINE_   _NEWLINE_Ob bombardiranjih Jugoslavije je \xc5\xa1kodo utrpela tudi novome\xc5\xa1ka gimnazija. Tedanji ravnatelj Dolenec je bolj kot nem\xc5\xa1ke napadalce krivil kar jugoslovansko protiletalsko artilerijo, ker se je branila. Do nem\xc5\xa1kega okupatorja od za\xc4\x8detka ni bil preve\xc4\x8d kriti\xc4\x8den: "Po\xc5\xbear je bil v polnem razmahu, ko so pribli\xc5\xbeno ob pol \xc5\xa1tirih popoldne v mesto pri\xc5\xa1le prve motorizirane nem\xc5\xa1ke vojne enote. Nepozabljiv - veliki petek! za kako no\xc4\x8d so se nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete ustavile tudi v gimnaziji in so tu preno\xc4\x8devale. Ostale pa niso v mestu. ve\xc4\x8dkrat te je kdo vpra\xc5\xa1al: \'Ali je \xc5\xa1e dale\xc4\x8d do Srbije?\'" Svoje mnenje je za\xc4\x8del kmalu spreminjati, saj je spoznal namene nem\xc5\xa1ke raznarodovalne politike. Takoj po prihodu Italijanov je za\xc4\x8del brati Hitlerjev Mein Kampf. Kljub spoznanju, da ima okupator za slovenski narod le najslab\xc5\xa1e namene, je \xc5\xa1e vedno najbolj obsojal upornike, torej partizane. To je tudi izrazil z besedami, ki jih je izrekel profesorjem in dijakom: "Ob \xc4\x8dasu velikih stisk misli na to, da je tvoja prva dol\xc5\xbenost zaupanje v boga in ljubezen do bli\xc5\xbenjega." Manj je bil kriti\xc4\x8den do nem\xc5\xa1kega in italijanskega okupatorja, za va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee in domobranstvo pa je kasneje kazal neprikrito navdu\xc5\xa1enje. Ob kapitulaciji Italije, ko je bil osvobojen ve\xc4\x8dji del ju\xc5\xbene Slovenije in je bilo za nekaj \xc4\x8dasa svobodno tudi Novo mesto, je dejal: "Vsekakor spada teh \xc5\xa1est tednov partizanske vlade med najte\xc5\xbeje \xc4\x8dase, ki so jih do\xc5\xbeiveli Novome\xc5\xa1\xc4\x8dani med drugo svetovno vojno."    _NEWLINE_Pouk na gimnaziji po letu 1941 pa le ni potekal tako idili\xc4\x8dno, kot je to videl ravnatelj Dolenec. \xc5\xbde v drugem \xc5\xa1olskem letu v vojni je bilo veliko dijakov in profesorjev zaprtih ali v internaciji. 1. junija 1942 je bilo priprtih 12 profesorjev, dijaki pa celo leto niso imeli \xc5\xa1portne vzgoje, ker je telovadnico zasedala vojska. Problem je bil tudi v pogojih, ki niso bili primerni za delovanje dija\xc5\xa1kih organizacij. Okupator je \xc5\xbeelel praznino zapolniti z novo organizacijo in revijo GILL (Gioventu italiana di littorio di Lubiana; Italijanska liktorska mladina Ljubljanske pokrajine). Toda program je naletel na velik odpor med dijaki, saj je bil poskus fa\xc5\xa1izacije mladine; k bojkotiranju GILL-a je mladino pozivala Osvobodilna fronta slovenskega naroda.\n_START_SECTION_\nUpor\n_START_PARAGRAPH_\nOkupatorjeva politika je Slovence silila v upor in k ohranitvi nacionalnih interesov; mi\xc5\xa1ljenj in razli\xc4\x8dnih mnenj je bilo mnogo, toda cilj je bil skupni. \xc5\xbde 29. novembra 1941 so nekateri dijaki na novome\xc5\xa1ki gimnaziji na dr\xc5\xbeavni praznik (v spomin ustanovitve dr\xc5\xbeave Slovencev, Hrvatov in Srbov leta 1918) vstali in dve minuti mol\xc4\x8de stali. Vse ravnatelje srednjih \xc5\xa1ol je zato sklical visoki komisar Ljubljanske pokrajine Emilio Graziolli, ki je zagrozil, da bo zaprl vse \xc5\xa1ole, \xc4\x8de se bo to \xc5\xa1e ponovilo. Naslednja prilo\xc5\xbenost za tako manifestacijo je bil 1. december, dan zedinjene Jugoslavije. Mladinska osvobodilna fronta je za\xc4\x8dela po vseh \xc5\xa1olah za\xc4\x8dela pripravljati podobne manifestacije kot 29. novembra. Temu pa so nasprotovali Mladinci, ki so delovali po na\xc4\x8delih katoli\xc5\xa1ke akcije in so ponosno deklarirali za Mahni\xc4\x8deve u\xc4\x8dence. Manifestacije 1. decembra je bilo ve\xc4\x8d kot le upor - bilo je tehtanje kateri politi\xc4\x8dni pol ima ve\xc4\x8dji vpliv na slovensko mladino. _NEWLINE_Kljub vsem nasprotovanjem (tudi ravnatelj Dolenec je nasprotoval manifestaciji) je bilo 1. decembra na Gimnaziji novo mesto \xc5\xbeivahno. V znak protesta je vstalo 201 od skupaj 616 dijakov, od tega ve\xc4\x8d deklet kot fantov. ravnatelj je upor \xc5\xbeelel prikriti in je v Ljubljano sporo\xc4\x8dil, da na novome\xc5\xa1ki gimnaziji ni bilo demonstracij proti Italiji, toda dejstva so pri\xc5\xa1la do italijanskega okupatorja. Ta je, kot je obljubil ukrepal ostro. 12. decembra so vse dijake, ki so se udele\xc5\xbeili demonstracije, izklju\xc4\x8dili iz \xc5\xa1ole in so morali zapustiti njeno poslopje, ki so ga obkolili karabinjerji, izklju\xc4\x8dene pa so na stopnicah pred \xc5\xa1olo in na cesti pri\xc4\x8dakali \xc5\xa1e detektivi in policisti s policijskimi psi. Izklju\xc4\x8deni so kmalu napisali pro\xc5\xa1nje, da bi bili opro\xc5\xa1\xc4\x8deni, toda okupator jim je dal dve mo\xc5\xbenosti - ali se pokorijo in se pridru\xc5\xbeijo GILL-u ali pa jih dokon\xc4\x8dno izklju\xc4\x8dijo. Ve\xc4\x8dina se je odlo\xc4\x8dila za drugo, tisti, ki so podpisali, pa so bili pribe\xc5\xbeniki iz nem\xc5\xa1ke okupacijske cone. Po izklju\xc4\x8ditvah se je \xc5\xa1tevilo dijakov na novome\xc5\xa1ki gimnaziji zmanj\xc5\xa1alo na pribli\xc5\xbeno petino. _NEWLINE_Za skupaj 132 dijakov (62 u\xc4\x8dencev in 70 u\xc4\x8denk) so v privatnih stanovanjih v Novem mestu organizirali ilegalno gimnazijo, ki je za\xc4\x8dela delovati 18. decembra 1941. Za zamisel o ilegalni gimnaziji so se ogreli tako dijaki, kot star\xc5\xa1i in profesorski odbor OF. Poleg profesorjev so predavali tudi brezposelni profesorji in prebe\xc5\xbeniki iz nem\xc5\xa1ke okupacijske cone. za njih so zbirali prispevke in jim omogo\xc4\x8dali skromno \xc5\xbeivljenje. Pouk je potekal kolikor toliko redno, toda so se bili prisiljeni pogosto seliti in prekinjati s predavanji, zaradi aretacij posameznih organizatorjev in profesorjev. Marca 1942 je ilegalna gimnazija prenehala delovati, saj so okupatorji zaprli glavnega organizatorja \xc5\xa1ole. 1. julija istega leta so aretirali tudi nekatere dijake in jih poslali v internacijo v Monigo. O teh dogodkih pripoveduje intervju z Dr. \xc5\xa0avljem, nekdanjim dijakom novome\xc5\xa1ke gimnazije, ki so ga italijanske oblasti zaprle v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Trevisu.\n_START_SECTION_\nKulturna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nO kulturnem dogajanju na novome\xc5\xa1ki gimnaziji od leta 1945 do 1990 ni ve\xc4\x8d dosti pisnih virov. Gimnazijski arhivi iz tega obdobja so izgubljeni in tudi v zborniku, ki je iz\xc5\xa1el ob 225-letnici \xc5\xa1ole, kulturne dejavnosti niso bile posebej predstavljene, ampak le tu in tam mimogrede omenjene. kar o kulturnih dejavnostih iz tega obdobja na Gimnaziji Novo mesto vemo danes, je bilo pobrano iz ostalih lokalnih medijev, ki so bele\xc5\xbeili uspehe novome\xc5\xa1kih dijakov. _NEWLINE_Vsi znani podatki dokazujejo, da je kultura na Gimnaziji novo mesto po drugi svetovni vojni kar cvetela. Upokojena novinarka Ria Ba\xc4\x8der se spominja, da se je \xc5\xbee pozimi \xc5\xa1ol. leta 1945/46 na gimnaziji oblikovala gledali\xc5\xa1ka skupina. Pod vodstvom Toneta Beleta so nastopili tako pred novome\xc5\xa1kim ob\xc4\x8dinstvom, kot v bli\xc5\xbenjih krajih (Mirna Pe\xc4\x8d, Mokronog, Dolenjske Toplice, Trebnje, \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk, Vavta vas ...). Pripravljali so razne ske\xc4\x8de in recitacije za gimnazijske proslave. K sre\xc4\x8di imamo iz leta 1950 nekaj ve\xc4\x8d podatkov o delovanju novome\xc5\xa1ke gimanzije, saj je v tem letu za\xc4\x8del izhajati \xc4\x8dasopis Dolenjski list, ki je spremljal kulturne prireditve gimnazijcev in pisal kritike njihovega dela. Novinarka \'Zlata\' (najbr\xc5\xbe Moro) poro\xc4\x8da, da je bilo kulturno delo na \xc5\xa1oli zelo razvito in pestro: v razredih prirejajo proslave v po\xc4\x8dastitev velikih mo\xc5\xbe in ob dr\xc5\xbeavnih praznikih razredi tekmujejo, kdo bo bolje pripravil Pre\xc5\xa1ernovo proslavo. Spomladi 1950 so novome\xc5\xa1ki gimnazijci uprizorili Gogoljevega \'Revizorja\' pod vodstvom prof. Marjana Dobov\xc5\xa1ka. V naslednjem \xc5\xa1olskem letu so se dijaki lotili tudi zahtevnej\xc5\xa1e Schillerjeve drame \'Kovarstvo in ljubezen\', sledil pa je tudi Linhartov \'Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni\', Molierjev \'Nami\xc5\xa1ljeni bolnik\', Katajevih \'Milijon te\xc5\xbeav\', Howardov \'Pokojni Christopher Bean\' in \xc5\xa1e mnogi drugi. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je deloval tudi baletni kro\xc5\xbeek pod vodstvom prof. Marjance Jelo\xc4\x8dnik, ki je popestril marsikatero prireditev. Dijakinje, ki so sodelovale v kro\xc5\xbeku, so se udele\xc5\xbeile tudi republi\xc5\xa1kega tekmovanja v ljubljanski operi in tam zasedle enega od prvih mest.\n_START_SECTION_\nFilmska vzgoja in filmski kro\xc5\xbeek v 70. in 80. letih\n_START_PARAGRAPH_\nLjubitelji \'sedme umetnosti\' so se za\xc4\x8deli dru\xc5\xbeiti v filmskem kro\xc5\xbeku v \xc4\x8dasu, ko je film s svojo magi\xc4\x8dno mo\xc4\x8djo pritegoval \xc5\xa1irok krog mladine. Film je bil v 70. pogosta tema razprav v \xc5\xa1olskih klopeh, mesta v u\xc4\x8dnem programu pa ni imel. Prilo\xc5\xbenostni pogovori o filmu so se na Gimnaziji Novo mesto po ogledu predstav v kinu Krka razvili v zanimive debate. nadaljevale so se v kro\xc5\xbeku. nekatere dijake je sicer bolj mikalo ustvarjanje lastnih kratkih filmov, zato sta se z menjavo generacij vsebina in oblika dela spreminjali, glavna tema pa je vseskozi ostajala debata o filmih. Ko se je filmski kro\xc5\xbeek povezal s filmskim kro\xc5\xbekom na ekonomsko administrativnem centru in filmskem odboru pri Zvezi kulturno-posvetnih organizacij, se je delo v kro\xc5\xbeku zelo popestrilo. Za\xc4\x8delo se je resno pospe\xc5\xa1evanje filmske vzgoje v Novem mestu. To vzgojo so mo\xc4\x8dno za\xc4\x8deli podpirati tako profesorji, kot \xc4\x8dlani ZKO (Zveza kulturno.posvetnih organizacij); filmskih predstav so se za\xc4\x8deli redno udele\xc5\xbeevati dijaki srednjih pa tudi osnovnih \xc5\xa1ol. \xc4\x8clani filmskega kro\xc5\xbeka so ob vsaki predstavi za u\xc4\x8dence udele\xc5\xbeence pripravili filmski list. ta je poleg ustvarjalcev predstavil filmsko zvrst, dolo\xc4\x8deno kinematografijo, odlomke iz ocen filmskih kritikov, opozarjal pa je tudi na nekatere umetni\xc5\xa1ko dovr\xc5\xa1ene kadre in sekvence, zvo\xc4\x8dno spremljavo in filmski jezik. ta list je imel takrat posebno vlogo, saj se je film vklju\xc4\x8dil v umetni\xc5\xa1ko vzgojo pri pouku, pedago\xc5\xa1ke literature s tega podro\xc4\x8dja pa je bilo zelo malo. _NEWLINE_Prek filmskih predstav so lahko abonenti (leta 1980 jih je bilo pri nas 370) spoznali nekatere najvidnej\xc5\xa1e dose\xc5\xbeke tako evropske, kot ameri\xc5\xa1ke filmske scene. Filmski odbor ZKO je v povezavi s kinom Krka v letih 1976 - 1990 organiziral tudi Teden slovenskega filma. vsako leto je bilo v tem tednu predstavljenih najmanj pet slovenskih filmov. Dijaki so tako lahko spoznali potek slovenske kinematografije. V \xc5\xa1tirih letih (v \xc4\x8dasu ene generacije) se je tako na platnu kina Krke od sto posnetih slovenskih filmov zavrtelo dvajset najbolje ocenjenih. ZKO in uprava kinematografije sta organizirala tudi sre\xc4\x8danje z igralci, re\xc5\xbeiserji, scenografi in producenti. Med drugim so bili to: Bo\xc5\xbeidar Jakac, France \xc5\xa0tiglic, Mila Ka\xc4\x8di\xc4\x8d, Du\xc5\xa1an Povh, Ivan Marin\xc4\x8dek, Matja\xc5\xbe Klop\xc4\x8di\xc4\x8d, Bert Sotlar, Milan Ljubi\xc4\x8d ... ki so odgovorili na mnoga vpra\xc5\xa1anja dijakov.              _NEWLINE_\xc5\xbde od samega za\xc4\x8detka se je med \xc4\x8dlani filmskega kro\xc5\xbeka pojavljala \xc5\xbeelja, da bi tudi sami posneli kak\xc5\xa1en kratek film. Ko so u\xc4\x8denci posneli dva kratka filma in je \xc5\xa1ola uvidela, da je nakup kamere smiseln, so leta 1972 zbrali sredstva ter kupili kamero, kasneje pa \xc5\xa1e kino projektor. Porajale so se zanimive ideje, a zaradi omejenih sredstev \xc5\xbeal nikoli niso bile uresni\xc4\x8dene. Kljub temu je zagnanim u\xc4\x8dencem uspelo posneti nekaj zanimivih kratkih filmov. Ob tej mali kameri se je izrazilo mnogo u\xc4\x8dencev in uporabljalo jo0 je mnogo generacij. Dijaki so ustvarili 22 zanimivih filmskih zapisov, skozi katere je mo\xc4\x8d za\xc4\x8dutiti njihov pogled na svet.'