b'\n_START_ARTICLE_\nIlirik (rimska provinca)\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko ladjevje je prvi\xc4\x8d pre\xc4\x8dilo Jadransko morje leta 229 pr. n. \xc5\xa1t. in spro\xc5\xbeilo prvo ilirsko vojno. Osvajanje Ilirije se je kon\xc4\x8dalo leta 168 pr. n. \xc5\xa1t. s porazom ilirskega kralja Gencija. Leto kasneje je ju\xc5\xbena Ilirija uradno postala neodvisen rimski protektorat.\n_START_SECTION_\nRimska provinca\n_START_PARAGRAPH_\nIlirik je imel za Rimljane velik strate\xc5\xa1ki in gospodarski pomen. Ob obali Dalmacije so imeli ve\xc4\x8d pomembnih trgovskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in rudnike zlata. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Ilirika je bilo Saloni v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Splita. Ilirija je bila tudi izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de najdalj\xc5\xa1e rimske ceste Vie Egnatie od Dyrrachiuma ob Jadranski obali in Bizanca na vzhodu._NEWLINE_Leta 59 pr. n. \xc5\xa1t. je Ilirik skupaj s Cisalpsko Galijo z zakonom Lex Vatinia postal rimska provinca v pristojnosti Julija Cezarja. Rimska uprava je bila vzpostavljena \xc5\xa1ele v Avgustovih vojnah v Iliriku v letih 35-33 pr. n. \xc5\xa1t.. Prva omemba Ilirika kot province je povezana z Avgustovo razglasitvijo za cesarja leta 27 pr. n. \xc5\xa1t., ko je uradno pri\xc5\xa1el pod oblast Rimskega cesarstva. Pod rimsko oblastjo se je v nizu vojnih pohodov proti Panoncem, poznanih kot Panonska vojna ali Panonske vojne (Bellum Pannonicum, 12-9 pr. n. \xc5\xa1t.), raz\xc5\xa1iril na ozemlje Panonije._NEWLINE_Po zlomu velikega ilirskega upora Panoncev in Dezitijatov po letu 10 (nekateri strokovnjaki ume\xc5\xa1\xc4\x8dajo upor v obdobje 20-35) je rimska uprava provinco Ilirik razpustila in njeno ozemlje razdelila na provinci Panonijo na severu in Dalmacijo na jugu._NEWLINE_Rimski trgovci so na dalmatinski obali ustanovili ve\xc4\x8d mest, med njimi Iader (Zadar), Salono (Solin), Narono in Epidaurum (Cavtat). Glavno mesto Salono sta varovala voja\xc5\xa1ka tabora v Burnumu in Delminiumu._NEWLINE_Ilirik je bil pomemben vir vojakov, saj so se od 3. do 6. stoletja najpomembnej\xc5\xa1e rimske voja\xc5\xa1ke enote nova\xc4\x8dile ravno v Iliriku in Trakiji. Zgodovinar Ronald Syme trdi, da je bil prav Ilirik tisti, ki je dr\xc5\xbeal skupaj cesarstvo kot celoto: poleg tega, da je bil glavni vir vojakov, je imel na svojem ozemlju stalno prisotno vojsko in svojega vrhovnega poveljnika \xe2\x80\x93 magistra militum per Illyricum s sede\xc5\xbeem v Naissusu.\n_START_SECTION_\nDioklecijanove reforme\n_START_PARAGRAPH_\nNaziv Ilirik za zahodni del Balkanskega polotoka se je uporabljal do sredine 4. stoletja, ko je z Dioklecijanovimi reformami postal ena od \xc5\xa1tirih pretorijanskih prefektur Rimskega cesarstva. Prefektura je vsebovala Panonijo, Norik, Kreto in cel Balkanski polotok, razen Trakije. Prefektura je \xc5\xbeivela do zgodnjega 7. stoletja.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci Ilirika so sloveli po svojih voja\xc5\xa1kih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah in bili pomemben vir vojakov rimske vojske. Ilirik je dal tudi nekaj pomembnih rimskih cesarjev: Avrelijana (270-275), Klavdija II. (268-270), Konstantina I. (306-337) in Dioklecijana (284-305) ter bizantinska cesarja Anastazija I. (491-518) in Justinijana I. (527-565).'