b'\n_START_ARTICLE_\nPresnova u\xc4\x8dinkovine\n_START_PARAGRAPH_\nPresnova u\xc4\x8dinkovine se nana\xc5\xa1a na presnavljanje zdravilne u\xc4\x8dinkovine (zdravila v o\xc5\xbejem pomenu besede) v telesu. Presnova pomeni biokemijsko spremembo, obi\xc4\x8dajno s pomo\xc4\x8djo dolo\xc4\x8denih encimskih sistemov. Vsaka u\xc4\x8dinkovina pomeni za organizem ksenobiotik in telo je izoblikovalo mehanizme za izlo\xc4\x8danje ksenobiotikov v okolico. Ena bistvenih lastnosti presnove je zato preoblikovanje (kemijska sprememba) molekule v tak\xc5\xa1no obliko, ki jo telo la\xc5\xbeje izlo\xc4\x8di. Obi\xc4\x8dajno so presnovki bolje topni od izhodnih spojin (v tem primeru u\xc4\x8dinkovin) in se zato la\xc5\xbeje izlo\xc4\x8dijo preko ledvic s se\xc4\x8dem. Poznavanje presnove u\xc4\x8dinkovine je pomembno za ugotavljanje \xc4\x8dasa delovanja zdravila, mo\xc5\xbenih interakcij med zdravili na ravni presnove ter identifikacijo morebitnih toksi\xc4\x8dnih presnovkov.  _NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma se u\xc4\x8dinkovina s presnovo deaktivira \xe2\x80\x93 torej presnovek ve\xc4\x8d ne izkazuje terapevstskega u\xc4\x8dinka, vsaj ne v tak\xc5\xa1ni meri kot izvorna u\xc4\x8dinkovina. V nekaterih primerih pa \xc5\xa1ele tekom presnove postane molekula u\xc4\x8dinkovita \xe2\x80\x93 v teh primerih govorimo o predzdravilih. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je biolo\xc5\xa1ka vloga presnovnih procesov razstrupljanje in omogo\xc4\x8danje la\xc5\xbejega izlo\xc4\x8danja ksenobiotikov, so v\xc4\x8dasih presnovki bolj toksi\xc4\x8dni od izhodne spojine. Zato ni ustrezno, da presnovo u\xc4\x8dinkovine ena\xc4\x8dimo z razstrupljanjem (detoksifikacijo).\n_START_SECTION_\n1. in 2. faza presnove\n_START_PARAGRAPH_\nKemijske reakcije biotransformacije lahko razdelimo v dve skupini: reakcije 1. faze in reakcije 2. faze._NEWLINE_Reakcije prve faze obi\xc4\x8dajno pote\xc4\x8dejo \xc4\x8dasovno pred reakcijami druge faze, a ni nujno. Gre predvsem za reakcije oksidacije, redukcije in hidrolize. Za osidacijske reakcije je najpomembnej\xc5\xa1i citokromski encimski sistem P450. _NEWLINE_Reakcije druge faze zajemajo konjugacije \xe2\x80\x93 pripenjanje polarnih molekul (glukuronska kislina, sulfat, glutation, aminokisline ...) na substrat. S tem se mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da hidrofilnost spojin. Konjugacija obi\xc4\x8dajno pote\xc4\x8de na funkcionalnih skupinah, ki nastanejo tekom reakcij prve faze.\n_START_SECTION_\nMesta presnove\n_START_PARAGRAPH_\nBistven organ za presnovo so jetra \xe2\x80\x93 najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe presnovnih reakcij poteka na gladkem endoplazemskem retikulumu jetrnih celic, vendar imajo vse celice organizma sposobnost dolo\xc4\x8denega presnavljanja u\xc4\x8dinkovin (in drugih ksenobiotikov). _NEWLINE_Druga pomembna mesta presnavljanja u\xc4\x8dinkovin zajemajo vrhnji\xc4\x8dne celice gastrointestinalnega trakta, plju\xc4\x8da, ledvice in ko\xc5\xbeo.'