b'\n_START_ARTICLE_\nEvropska poletu\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSamica evropske poletu\xc5\xa1e teha okoli 150 gramov, samci pa so obi\xc4\x8dajno nekoliko manj\xc5\xa1i. V dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbee v povpre\xc4\x8dju med 13 in 20\xc2\xa0cm, rep pa je dolg in splo\xc5\xa1\xc4\x8den ter meri v povpre\xc4\x8djiu med 9 in 14\xc2\xa0cm. O\xc4\x8di so velike in \xc4\x8drne. Ko\xc5\xbeuh je siv, trebuh pa je nekoliko svetlej\xc5\xa1i. Med vratom in prednjimi nogami ima evropska poletu\xc5\xa1a temnej\xc5\xa1i pas dlake. Za evropsko poletu\xc5\xa1o, kot tudi za vse ostale vrste poletu\xc5\xa1 je zna\xc4\x8dilna ko\xc5\xbena membrana, imenovana patagium, ki se razteza od prednjih do zadnjih nog in poletu\xc5\xa1i omogo\xc4\x8da jadranje po zraku tudi na razdaljah, dalj\xc5\xa1ih od 100 metrov. Drsno razmerje pri evropski poletu\xc5\xa1i lahko dose\xc5\xbee vrednost 3,31, obi\xc4\x8dajno pa zna\xc5\xa1a med 1 in 1,5._NEWLINE_Evropska poletu\xc5\xa1a se najraje zadr\xc5\xbeuje v me\xc5\xa1anih gozdovih, kjer se prehranjuje z listjem, semeni, stor\xc5\xbei, poganjki, popki, ore\xc5\xa1ki, jagodami, ob\xc4\x8dasno pa tudi z jajci in mladimi pticami, ki jih pobira iz gnezd. Kadar gozd bogato obrodi, evropska poletu\xc5\xa1a prese\xc5\xbeke hrane shrani v opu\xc5\xa1\xc4\x8dena gnezda \xc5\xbeoln ali v druga skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer jih hrani za zimske mesece. Gre za no\xc4\x8dno \xc5\xbeival, ki je najbolj aktivna v poznih ve\xc4\x8dernih urah, samice in mladi\xc4\x8di pa se pogosteje pojavljajo zunaj tudi podnevi. Evropska poletu\xc5\xa1a pozimi ne hibernira, pogosto pa pozimi prespi tudi po ve\xc4\x8d dni. Ker gre za prete\xc5\xbeno no\xc4\x8dno \xc5\xbeival, se njeno prisotnost lahko najbolj zanesljivo potrdi z iztrebki ob vzno\xc5\xbeju dreves, v katerih ima duplino._NEWLINE_Parjenje poteka dvakrat. Prvi\xc4\x8d zgodaj spomladi, drugi\xc4\x8d pa kak\xc5\xa1en mesec kasneje. Brejost poteka pet tednov, samice pa skotijo od dva do tri mladi\xc4\x8de, ki ob skotitvi tehtajo okoli 5 gramov. Gnezda si obi\xc4\x8dajno ustvarijo v opu\xc5\xa1\xc4\x8denih gnezdih \xc5\xbeoln in detlov, izkoristijo pa tudi gnezdilnice, \xc4\x8de so odprtine v njih dovolj velike. Gnezdo oblo\xc5\xbeijo z mehkimi materiali, najraje z li\xc5\xa1aji. V naravi vrsta dose\xc5\xbee starost petih let._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1i plenilci evropskih poletu\xc5\xa1 so kune, sove in ma\xc4\x8dke.'