b"\n_START_ARTICLE_\nRomarska cerkev v Wiesu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj cerkve sega v romanje, ki je obstajalo od leta 1739. Izvira iz \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja kipa bi\xc4\x8danega Odre\xc5\xa1enika, ki sta ga leta 1730 naredila pater Magnus Straub in brat Lukas Schweiger v zgornjebavarskem samostanu Steingaden. Kip je bil izveden leta 1732-34 med procesijo samostana na Veliki petek, vendar je pri\xc5\xa1el leta 1738 v zasebno last kmeta iz Wiesa, vas poletnega in po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kega domovanja samostana nekaj kilometrov jugovzhodno od vasi. 14. junija 1738 je kmetova \xc5\xbeena Maria Lory opazila v o\xc4\x8deh figure nekaj kapljic, za katere je mislila, da so solze. V naslednjem letu 1739 je molitev in manj\xc5\xa1e romanje s podobo Odre\xc5\xa1enika pripeljalo do izgradnje majhne poljske kapele. Leta 1744 je bilo pridobljeno dovoljenje za branje ma\xc5\xa1e v kapelici, in romarje je dobilo uradni blagoslov cerkve. _NEWLINE_Dana\xc5\xa1njo Wieskirche sta zgradila brata Johann Baptist in Dominikus Zimmermann med letoma 1745 in 1754 pod vodstvom opata Marinusa II. Mayerja v rokoko slogu. Gradnja je prinesla samostanu Steingaden velike finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Tako so se gradbeni stro\xc5\xa1ki prvotno ocenjenih 39.000 guldnov pove\xc4\x8dali na 180.000, kar je skupaj z drugimi obveznostmi povzro\xc4\x8dilo finan\xc4\x8dno breme, od katerega si samostan nikoli ni opomognil do razpada med sekularizacijo leta 1803. _NEWLINE_Pogosto se govori, da je bavarska dr\xc5\xbeava med sekularizacijo na\xc4\x8drtovala dra\xc5\xbebo ali ru\xc5\xa1enje Wieskirche, a so lokalni kmetje dosegli ohranitev stavbe. Nasprotno pa dokazi ka\xc5\xbeejo, da je razveljavitev komisije iz leta 1803 - zaradi gospodarskih pomislekov samostana Steingadener - izrecno podprla nadaljevanje romanja v Wiesu. _NEWLINE_Leta 1983 je bila Wieskirche vpisana na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in obnovljena med letoma 1985 do 1991 za 10,6 milijona DM. Danes cerkev vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d kot milijon ljudi. Redno prirejajo koncerte cerkvene glasbe._NEWLINE_Glavna praznovanja v Wiesu so: 1. maja za\xc4\x8detek romanja, 14. junij ali naslednja nedelja praznik Kristusovih solz (spomin na \xc4\x8cude\xc5\xbe solz in izvor romanja), festival varuha angela prve nedelje v septembru v spomin na posvetitev in praznik bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine bi\xc4\x8danega Odre\xc5\xa1enika v Wiesu (Bruderschaft zum gegei\xc3\x9felten Heiland auf der Wies) drugo nedeljo v oktobru. V Wiesu se praznuje karnevalska in velikono\xc4\x8dna liturgija. V cerkvi je tudi Confraternitas Domini Nostri Flagellati (bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina bi\xc4\x8danega Odre\xc5\xa1enika) , katerega \xc4\x8dlani so posve\xc4\x8deni posebnemu \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju bi\xc4\x8danega Odre\xc5\xa1enika. Sedaj ima ve\xc4\x8d kot 350 \xc4\x8dlanov, ki jih sestavljajo duhovniki in laiki.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nOltarna slika je m\xc3\xbcnchenskega dvornega slikarja Balthasar Augustin Albrecht._NEWLINE_\xc5\xa0tiri figure velikih teologov (Hieronima, Ambro\xc5\xbea, Avgu\xc5\xa1tina in Gregorja Velikega) so zrela dela tirolskega kiparja Antona Sturma._NEWLINE_Splo\xc5\xa1\xc4\x8deni kupolni strop je poslikan s trompe l'oeil fresko._NEWLINE_Vzhodno od stolpa je baro\xc4\x8dni podalj\xc5\xa1ek, ki je slu\xc5\xbeil opatom Steingadena kot poletna rezidenca. V tem prizidku so \xc5\xbeiveli tudi 4-6 o\xc4\x8detov, ki so skrbeli pastirsko oskrbo romarjev.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle segajo v dvoro\xc4\x8dni Schleifladenorgel z 23 registri, ki jih je leta 1757 zgradil Johann Georg H\xc3\xb6rterich z mehansko Spieltraktur in verjetno s kratko oktavo v ju\xc5\xbeno-nem\xc5\xa1ki avstrijski tradiciji. O samem instrumentu je zelo malo ohranjenega._NEWLINE_To delo je leta 1928 zamenjal gradbenik Willibald Siemann na novo zgrajeni Opus 441. Ta instrument z dvema priro\xc4\x8dnikoma in 27 registri je imel pnevmatsko delovanje po sodobnem okusu.  Koncept je veljal za modernega in trendovskega v smislu gibanja orgel in je bil zdaj \xc2\xbbprimeren tudi za Bacha\xc2\xab._NEWLINE_Leta 1959 je Gerhard Schmid iz Kaufbeurena zgradil nov, tri-ro\xc4\x8dni instrument z 43 registri na zgodovinskem rokokojevskem ohi\xc5\xa1ju Dominikusa Zimmermann, z mehanskim delovanjem in pnevmatskim registrom. Tudi na novo zgrajena je bila sodobna igralna povr\xc5\xa1ina. Iz zgodovinskih orgel iz leta 1757 je bilo prevzetih okoli 600 cevi in nekaj registrov, ki jih je dru\xc5\xbeba Siemann dodala leta 1928. Ta nova zgradba se je po slogovno pribli\xc5\xbeala baro\xc4\x8dnemu obdobju._NEWLINE_Leta 2010 je bila izdelana nova zgradba izdelovalca orgel Claudiusa Winterhalterja iz Oberharmersbacha, saj niti rekonstrukcija Schmidovih orgel, niti rekonstrukcija prvotnega instrumenta nista bili vpra\xc5\xa1ljivi. Med fazo na\xc4\x8drtovanja se je izkazalo, da bi se lahko nekateri zgodovinski deli, kot je spremenjeno konzolno ohi\xc5\xa1je in \xc5\xa1katla cevi iz H\xc3\xb6rterichovih orgel, lahko vklju\xc4\x8dili. Skratka, tako 475 cevi iz nekdanjih H\xc3\xb6rterichovih orgel kot tudi 41 Siemannovih cevi je bilo vklju\xc4\x8denih v koncept novih Wiesovih orgel.  Zimmermannovo ohi\xc5\xa1je je bilo ohranjeno in dopolnjeno z restavriranjem. Zgodovinska igralna miza iz leta 1757 je bila obnovljena in dopolnjena, da bi zagotovila sodobno velikost ter graciozno in privla\xc4\x8dno igralno mizo. Nova dispozicija orgel je bila spet ju\xc5\xbeno-nem\xc5\xa1ka zvo\xc4\x8dna zna\xc4\x8dilnost, ki je zmerno raz\xc5\xa1irjena z drugimi slogovnimi elementi, da bi izpolnila liturgi\xc4\x8dne zahteve in sodobno koncertno delovanje."