b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da Venaria\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKarla Emanuela je navdihnil primer gradu Mirafiori, ki ga je zgradil vojvoda Karel Emanuel I. za svojo \xc5\xbeeno Katarino Mihelo \xc5\xa0pansko. Kupil dve majhni vasi Altessano Superiore in Altessano Inferiore od milanske dru\xc5\xbeine Birago, ki je tu nasadil velik kompleks rastlin. Kraj je je preimenoval v Venaria skladno z njegovo bodo\xc4\x8do funkcijo kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za lov._NEWLINE_Zasnova je bila naro\xc4\x8dena arhitektoma Amedeu di Castellemonteju in Michelangelu Garovi. Na\xc4\x8drtu prilo\xc5\xbeeno kraj je simbolizirala ovratnica s simbolom reda Svetega oznanjenja, dinasti\xc4\x8dnega reda, ki so ga ustanovili Savojci. Leta 1675 sta bila kraj in pala\xc4\x8da skoraj kon\xc4\x8dana, vklju\xc4\x8dno s tako imenovano Reggia di Diana (Dianino kraljevo rezidenco), v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kompleksa. Vendar so se dela nadaljevala do naslednjega stoletja, ko so leta 1693 francoske \xc4\x8dete uni\xc4\x8dile nekatere zgradbe in je vojvoda (bodo\xc4\x8di kralj) Viktor Amadej II. moral prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de spremeniti glede na francoski k\xc3\xa2non._NEWLINE_Dodatne \xc5\xa1koda je bila povzro\xc4\x8dena med obleganjem Torina (1706), ko so francoske \xc4\x8dete pod poveljstvom Louis d\'Beauvais de La Feuillade tam za\xc4\x8dasno prebivale. Po zmagi Savojcev, je Viktor Amadej imenoval  Filippa Juvarro za vodjo gradnje. v \xc4\x8dasu vladavine Karla Emanuel III., je njegova tretja \xc5\xbeena tukaj umrla na porodu. Struktura je bila kasneje redko uporabljena._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Napoleonove dominacije, so strukture spremenili v voja\xc5\xa1nico in vrtove uni\xc4\x8dili ter ustvarili voja\xc5\xa1ki poligon. Kompleks je ohranil to vlogo tudi po padcu Napoleona in ga je uporabljala italijanska vojska do leta 1978, ko je bil prodan Ministrstvu za kulturo. Za\xc4\x8dela so se obnovitvena dela, in ve\xc4\x8dina kompleksa je bila odprta za javnost 13. oktobra 2007.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nStolp z uro predstavlja vhod na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in s tem na kompleks pala\xc4\x8de. Sredi Cour d\'honneur ("\xc4\x8dastno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de") je neko\xc4\x8d stal vodnjak z jelenom, ki ga je zamenjala okrogla fontana. Glavni fasadi, prekriti v 17. stoletju z ometom in prikazuje Rog obilja, \xc5\xa1koljke in sadje, je bil v 18. stoletju priklju\xc4\x8den na desni strani del iz opeke. Iz obdobja Michelangela Garove (1669-1713) sta dva stolpa prekrita z ve\xc4\x8dbarvnimi peterokotnimi kerami\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, ki sta zdru\xc5\xbeena z veliko galerijo, znano iz 20. stoletja, kot Galleria di Diana ali Galleria Grande._NEWLINE_Dianin grad je bil raz\xc5\xa1irjen v 18. stoletju. Osrednji del je Dianina dvorana (Sala di Diana), ki se odpira na obe strani kompleksa. Okra\xc5\xa1ena je s \xc5\xa1tevilnimi \xc5\xa1tukaturami in alegorijami, strop je okra\xc5\xa1en s freskami flamskega slikarja Jana Miela, na stenah so slike knezov in drugi plemi\xc4\x8dev na konju in razli\xc4\x8dni lovski prizori. Okoli\xc5\xa1ke sobe so bile v 18. stoletju zasebne sobe vojvod. Danes slu\xc5\xbei kot galerija. Nekatere sobe so obnovili v slogu \xc4\x8dasa._NEWLINE_Velika galerija (Galleria Grande), ki jo je za\xc4\x8del Michelangelo Garove in zaklju\xc4\x8dil Filippo Juvarra, zavzema ju\xc5\xbeno krilo. Dobro osvetljena, okra\xc5\xa1ena s \xc5\xa1tukaturnimi okraski je prostor, ki je dolg 80 m, \xc5\xa1irok 12 m in 15 visok. Od tal skoraj do zgornje police segajo obokana okna, nad njimi so majhna okrogla okna. To ustvarja poseben, posreden svetlobni u\xc4\x8dinek._NEWLINE_Od Velike galerije dalje je soba opremljena s sliko Torre del Belvedere in skupino marmornih kipov. Vzdol\xc5\xbe Velikega parterja vodi ju\xc5\xbena galerija od koder se odcepi pot za kapelo sv. Huberta._NEWLINE_Kapela posve\xc4\x8dena svetemu Hubertu, zavetniku lovcev je bila zgrajena na zahtevo Viktorja Amedea II. med 1716-1729, delo Juvarre na tlorisu gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea. Dolo\xc4\x8ditev kot kapela je nekoliko zavajajo\xc4\x8da, saj ima mere cerkve. Glavni oltar in \xc5\xa1tirje kipi Velikih o\xc4\x8detov so delo Giovanni Baratta. Cerkev ima namesto kupole le relativno nepomembno kro\xc5\xbeno streho. V notranjosti je streha poslikana s trompe l\'oeil, ki daje vtis kupole, vklju\xc4\x8dno z laterno._NEWLINE_Velika Scuderie Juvarriane zgradba, ki dopolnjuje pala\xc4\x8dni kompleks na jugu, je Juvarra med letoma 1722-1727 izdelal kot orangerijo in je zgrajena kot veliki hlevi (Scuderia Grande). Orangerija je 140 m dolga in 15 m \xc5\xa1iroka dvorana s sod\xc4\x8dkasto streho, katere okna so usmerjene na jug. Os stavbe je zunaj Velikega parterja s strani Allea Reale, ki vodi med ro\xc5\xbenim vrtom do konca grajskega parka._NEWLINE_H gradu sodita \xc5\xa1e dve veliki dvori\xc5\xa1\xc4\x8di, Cortile delle Carozze in Cortile dell\'Abbeveratoio.\n_START_SECTION_\nVrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni vrtovi rezidence so zdaj popolnoma izginili, saj so jih francoski vojaki uni\xc4\x8dili zaradi usposabljanja. Starej\xc5\xa1e risbe ka\xc5\xbeejo italijanski vrt s tremi terasami, povezane z izdelanimi stopni\xc5\xa1\xc4\x8di in arhitekturnimi zna\xc4\x8dilnostmi, kot so stolp z uro na prvem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, Herkulesov vodnjak, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in parterji._NEWLINE_Novej\xc5\xa1a dela so poustvarila park v modernem slogu, ka\xc5\xbeejo sodobna dela Giuseppeja Penoneja, vklju\xc4\x8dno z la\xc5\xbeno 12 m visoko cedro, ohi\xc5\xa1je termi\xc4\x8dnih izpustov pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Huberta in drugi dodatki 18. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Garove (1713) je Juvarra zgradil Veliko galerijo in cerkev, posve\xc4\x8deno sv. Hubertu, zavetniku lovcev (1716-1729). Cerkev je strogo vklju\xc4\x8dena v strukturo pala\xc4\x8de, tako da je bilo nemogo\xc4\x8de zgraditi kupolo: nadomestila jo je stropna poslikava trompe-l\'oeil._NEWLINE_Druga dela iz obdobja Juvarre so hlevi, in oran\xc5\xbeerija (1722-1728) in obnova fasade v francoskem slogu._NEWLINE_Zadnje zgradbe so iz sredine 18. in za\xc4\x8detka 19. stoletja (hlevi, \xc5\xa1ola jahanja, stopnice v Reggia di Diana, Galerija sv. Huberta); pozneje je bil grad opu\xc5\xa1\xc4\x8den v korist Palazzina di Caccia di Stupinigi (1729), ki je bila takrat bolj ugla\xc5\xa1ena z okusom evropskih dvorov.'