b'\n_START_ARTICLE_\nPlovdiv\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nPlovdiv je imel v svoji dolgi zgodovini \xc5\xa1tevilna imena. Numizmati\xc4\x8dne raziskave so pokazale, da bi prestolnica Odrijskega kraljestva Odrissa (gr\xc5\xa1ko \xce\x9f\xce\x94\xce\xa1\xce\xa5\xce\xa3\xce\xa3\xce\x91, latinsko Odrifa) lahko bila Plovdiv ali Odrin (tur\xc5\xa1ko Edirne). Teopomp v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. omenja mesto z imenom Poneropolis (gr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xce\x9f\xce\x9d\xce\x97\xce\xa1\xce\x9f\xce\xa0\xce\x9f\xce\x9b\xce\x99\xce\xa3, mesto malopridne\xc5\xbeev), kamor naj bi Filip II. Makedonski po osvojitvi naselil 2000 mo\xc5\xbe \xe2\x80\x93 la\xc5\xbenih to\xc5\xbenikov in pri\xc4\x8d, lizunov, pravnikov in drugih lopovov. Po Plutarhu se je mesto tako imenovalo zato, ker je kralj v njem naselil s skupino lopovov in potepuhov. Ime je morda na pol legendarno in mesto v resnici sploh ni obstajalo, tako kot Dulon polis (gr\xc5\xa1ko \xce\x94\xce\x9f\xce\xa5\xce\x9b\xce\xa9\xce\x9d \xce\xa0\xce\x9f\xce\x9b\xce\x99\xce\xa3, mesto su\xc5\xbenjev) in morda Moihopolis (gr\xc5\xa1ko \xce\x9c\xce\x9f\xce\x99\xce\xa7\xce\x9f\xce\xa0\xce\x9f\xce\x9b\xce\x99\xce\xa3, mesto pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tnikov). Mesto je dobilo ime Filipopolis (\xce\xa6\xce\x99\xce\x9b\xce\x99\xce\xa0\xce\xa0\xce\x9f\xce\xa0\xce\x9f\xce\x9b\xce\x99\xce\xa3 [pilpopolis], sodobno gr\xc5\xa1ko \xce\xa6\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x80\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x8d\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb7, Filippoupoli [filpupoli], se pravi Filipovo mesto, iz gr\xc5\xa1kega Filipos \xe2\x80\x93 ljubitelj konj, najverjetneje v \xc4\x8dast makedonskega kralja Filipa II. ali morda Filipa V.. Slednjo mo\xc5\xbenost prvi omenja Polibij v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v zvezi z njegovim vojnim pohodom. Plutarh in Plinij sta Filipopolis istovetila z nekdanjim Poneropolisom. Strabon je naselje Filipa II. opisal kot \xc2\xbbnajbolj gre\xc5\xa1no in hudobno\xc2\xab, tako kot Kabile, medtem ko Ptolemaj trdi da sta Filipopolis in Poneropolis razli\xc4\x8dni mesti._NEWLINE_Staro ime mesta je bilo Kendrisia (gr\xc5\xa1ko \xce\x9a\xce\x95\xce\x9d\xce\x94\xce\xa1\xce\x95\xce\x99\xcf\xb9\xce\x95\xce\x99\xce\x91), kar dokazujejo najstarej\xc5\xa1e najdbe, ki omenjajo, da je kralj Bejtis, sve\xc4\x8denik sirske boginje, prinesel darila kendri\xc5\xa1kemu Apolonu, bo\xc5\xbeanstvu, ki se je pod lokalnimi imeni \xc4\x8dastilo tudi v drugih mestih. Na kasnej\xc5\xa1ih rimskih novcih je ime, ki morda nastalo iz imena tra\xc4\x8danskega boga Kendrisa, katerega so ena\xc4\x8dili z Apolonom, cedrovega gozda, ki ga omenjajo anti\xc4\x8dni avtorji, ali iz imena tra\xc4\x8danskega plemena. Ime Tiberias, ki ga je mesto domnevno imelo v 1. stoletju, je dobilo po rimskem cesarju Tiberiju, katerega vazal je bilo tudi Odrijsko kraljestvo._NEWLINE_Plinij v 1. stoletju omenja, da so Rimljani po zasedbi Trakije mesto preimenovali v Trimontium, kar pomeni Trije hribi oziroma Mesto na treh hribih. V\xc4\x8dasih se je po rimskih dru\xc5\xbeinah imenovalo tudi Ulpia, Flavia in Julia._NEWLINE_Amijan Marcelin je v 4. stoletju zapisal, da je mesto stari Eumolpias/Eumolompiada (latinsko Evmolpias, Evmolpiada). Ime, ki je kronolo\xc5\xa1ko najstarej\xc5\xa1e, je dobilo po mitolo\xc5\xa1kem tra\xc4\x8danskem kralju Evmolpu, sinu Pozejdona ali Jupitra, ki je mesto ustanovil okrog leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. ali 1350 pr. n. \xc5\xa1t.. ali po evlompejah, devicah v Vestinih templjih. V 6. stoletju je Jordanes zapisal, da se je mesto neko\xc4\x8d imenovalo Polpudeva (latinsko Pvlpvdeva), potem pa ga je Filip Arabski po sebi preimenoval v Filipopolis._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1a imena so najverjetneje ustni prevodi tra\xc4\x8danskega imena in drugih imen. Besedi Philip + deva (mesto) in Plovdiv vsebujeta enake soglasnike in imata podoben zven, vendar nimata istega porekla kot na primer Odrin in Adrianapolis. Ime Pulpudeva, ki v tra\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbjezero mesto\xc2\xab, je zato verjetno predhodnik imena nekega drugega mesta. Bolgarsko ime, ki se je razvilo iz tra\xc4\x8danskega Pulpudeva, se je za\xc4\x8delo pojavljati v 9. stoletju. Glasilo se je Papaldiv, Papaldin, Plo(v)div, Pladiv, Pladin, Plapdiv in Plovdin, s \xc4\x8dimer je izgubilo svojo vsebino. Bolgarska razli\xc4\x8dica Plovdiv je za\xc4\x8dela prevladovati po drugi svetovni vojni._NEWLINE_Kri\xc5\xbearji so mesto imenovali Prineople, Sinople in Phinepople, Turki pa Filibe. Ime Filibe, ki je popa\xc4\x8denka imena Filip, se je v dokumentih prvi\xc4\x8d pojavilo leta 1448.\n_START_SECTION_\nStari vek\n_START_PARAGRAPH_\nV Plovdivu so odkrili sledi naselja in nekropole iz nove kamene dobe, fino lon\xc4\x8denino in predmete za vsakdanjo rabo, ki ka\xc5\xbeejo, da je bila naselbina zgrajena konec 4. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Tra\xc4\x8danske nekropole so iz 3.-2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t., tra\xc4\x8dansko mesto pa je bilo zgrajeno med 2. in 1. tiso\xc4\x8dletjem pr. n. \xc5\xa1t.. Mesto je bilo trdnjava neodvisnega lokalnega tra\xc4\x8danskega plemena Besi. Med vladavino perzijskega \xc5\xa1aha Dareja Velikega je bilo leta 516 pr. n. \xc5\xa1t. vklju\xc4\x8deno v Perzijsko cesarstvo. Leta 492 pred n. \xc5\xa1t. je Trakijo ponovno podjarmil perzijski general Mardonij. Postala je perzijska vazalna dr\xc5\xbeava, kar je obstajala do leta 479 pred n. \xc5\xa1t. in za\xc4\x8detka vladavine Kserksesa I.. Mesto je bilo vklju\xc4\x8deno v Odrisko kraljestvo (460 pr. n. \xc5\xa1t.-46 n. \xc5\xa1t.), ki je bilo tra\xc4\x8danska plemenska zveza. Kraljestvo je leta 342 pred n. \xc5\xa1t. podjarmil Filip II. Makedonski in odstavil tra\xc4\x8danskega kralja. Deset let kasneje je Sevt III. Odriski ponovno ustanovil tra\xc4\x8dansko kraljestvo, ki je bilo pod makedonsko suverenostjo. Kraljestvo je nastalo po, recimo, uspe\xc5\xa1nem uporu proti Aleksandru Makedonskemu, ki se je kon\xc4\x8dal niti z zmago niti s porazom. Odrisko kraljestvo se je postopoma otreslo makedonske nadoblasti, mesto pa so med selitvijo v Vzhodno Evropo, verjetno v 270. letih pr. n. \xc5\xa1t., uni\xc4\x8dili Kelti. Leta 183 pr. n. \xc5\xa1t. je mesto osvojil Filip V. Makedonski, vendar so ga kmalu zatem ponovno osvojili Tra\xc4\x8dani._NEWLINE_Leta 72 pr. n. \xc5\xa1t. je mesto osvojil rimski general Mark Lukul, vendar so ga kmalu ponovno osvojili Tra\xc4\x8dani. Leta 46 n. \xc5\xa1t. ga je cesar Klavdij dokon\xc4\x8dno vklju\xc4\x8dil v Rimsko cesarstvo. Bil je metropola province Trakije in v poznem 1. stoletju dobil status mesta. Trimontij je bil pomembno cestno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, za katero je Lucijan dejal, da je \xc2\xbbnajve\xc4\x8dje in najlep\xc5\xa1e od vseh mest\xc2\xab. \xc4\x8cetudi ni bil glavno mesto province Trakije, je bil najve\xc4\x8dje in najpomembnej\xc5\xa1e mesto v provinci. in kot tak tudi sede\xc5\xbe Tra\xc4\x8danske zveze. V tistem \xc4\x8dasu je skozi mesto potekala Via Militaris (ali Via Diagonalis), najpomembnej\xc5\xa1a rimska voja\xc5\xa1ka cesta na Balkanu._NEWLINE_Rimsko obdobje je bilo obdobje rasti in kulturne odli\xc4\x8dnosti. Ostanki zgradb ka\xc5\xbeejo, da je bilo \xc5\xbeivahno cveto\xc4\x8de mesto s \xc5\xa1tevilnimi javnimi zgradbami, sveti\xc5\xa1\xc4\x8di, kopali\xc5\xa1\xc4\x8di, gledali\xc5\xa1\xc4\x8di in stadionom in edino v Bolgariji z vodovodnim sistemom in kanalizacijo. Trimontij je leta 179 dobil \xc5\xa1e drugo obzidje. Mesto se je dotlej raz\xc5\xa1irilo s treh hribov tudi v dolino. Deli obzidja so se ohranili in so velika turisti\xc4\x8dna zanimivost. Doslej so izkopani samo manj\xc5\xa1i deli anti\xc4\x8dnega mesta._NEWLINE_Leta 250 so mesto do tal po\xc5\xbegali Goti pod poveljstvom vladarja Kniva. Po pisanju Amijana Marcelina je ve\xc4\x8dina od 100.000 me\xc5\xa1\xc4\x8danov umrla ali bila ujeta. Mesto je za okrevanje potrebovalo nekaj stoletij, potem pa so ga leta 441-442 ponovno opusto\xc5\xa1ili, tokrat Atilovi Huni, leta 471 pa \xc5\xa1e Goti Teodorika Strabona.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 6. stoletja so se celo tra\xc4\x8dansko ozemlje naselili Slovani. Naselitev je bila o\xc4\x8ditno mirna, saj ni nobenih zapisov o kak\xc5\xa1nih napadih. Z ustanovitvijo Bolgarije leta 681 se je Trimontij preimenoval v Filipopolis in postal pomembna obmejna trdnjava Bizantinskega cesarstva. Leta 812 ga je osvojil bolgarski kan Krum, regija pa je bila v celoti vklju\xc4\x8dena v Prvo bolgarsko cesarstvo \xc5\xa1ele leta 834 med vladavino kana Malamirja. Leta 855\xe2\x80\x93856 ga je za nekaj \xc4\x8dasa osvojilo Bizantinsko cesarstvo, potem pa so ga Bizantinci vrnili Borisu I. Bolgarskemu. Iz Filipopolisa se je za\xc4\x8del po Bolgariji \xc5\xa1iriti vpliv dualiti\xc4\x8dne cerkvene doktrine, ki je postala osnova za bogumilsko herezijo. Mesto je ostalo pod bolgarsko oblastjo verjetno do leta 970, \xc4\x8deprav ga v \xc4\x8dasu bizantinskega cesarja Konstantina VII. v 10. stoletju omenjajo kot mesto v bizantinski Makedonski t\xc3\xa9mi (provinci)._NEWLINE_Bizantinski zgodovinarji so zapisali, da je Filipopolis leta 969, ko ga je opusto\xc5\xa1il ruski vladar Svjatoslav I. Kijevski in nataknil na kol 20.000 me\xc5\xa1\xc4\x8danov, spadal v Bizantinsko cesarstvo. Pred ruskim pokolom in po njem njim so Bizantinci v mesto naseljevali pavli\xc4\x8danske heretike iz Sirije in Armenije, da bi branili bizantinslo mejo z Bolgari. Aime de Varennes je leta 1180 omenil, da v mestu prepevajo bizantinske pesmi, ki opevajo dejanja Aleksandra Velikega in njegovih prednikov, ki so se zgodila ve\xc4\x8d kot 1300 let pred tem._NEWLINE_Bizantinsko oblast je prekinila tretja kri\xc5\xbearska vojna (1189-1192), v kateri je na pohodu v Sveto de\xc5\xbeelo Filipopolis osvojil sveti rimski cesar Friderik Barbarosa. Za guvernerja Filipopolske t\xc3\xa9me je bil leta 1196 imenovan Ivanko, ki je v letih 1198-1200 mesto odcepil od Bizantinskega cesarstva in ga zdru\xc5\xbeil z Bolgarijo. Leta 1204 je po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni mesto pripadlo Latinskemu cesarstvu. Njegovo vladavino je pred dvojo smrtjo leta 1207 dvakrat prekinil Kalojan Bolgarski. Njegovega naslednika Borila so leta 1208 v bitki pri Filipopolisu porazili Latinci (Franki). Pod latinsko oblastjo je bil prestolnica Vojvodine Filipopolis, v kateri je vladal Renier de Trit, kasneje pa Gerard de Strem, ki je bil morda vazal Bolgarije ali Bene\xc5\xa1ke republike. Vojvodino je leta 1230 dokon\xc4\x8dno osvojil Ivan Asen II., mesto pa je morda osvojil \xc5\xbee prej. Plovdiv so po nekaterih podatkih ponovno osvojili Bizantinci, po letu 1300 pa je bil v posesti Teodore Svatoslave Bolgarske. Leta 1322 ga je osvojil Jurij Terter II. Bolgarski, neuspe\xc5\xa1no oblegal Andronik III. Paleolog, potem pa je leta 1323 s pogodbo ponovno pri\xc5\xa1el pod bizantinsko oblast. Leta 1344 so ga Bizantinci s \xc5\xa1e osmimi drugimi mesti prepustil Bolgariji pod regentstvom Ivana V. Paleologa kot nagrado za podporo Aleksandra Bolgarskega v bizantinski dr\xc5\xbeavljanski vojni 1341\xe2\x80\x931347.\n_START_SECTION_\nOsmansko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1364 so Plovdiv osvojili osmanski Turki pod poveljstvom Lala \xc5\xa0akin pa\xc5\xa1e. Po drugih podatkih je bil v tur\xc5\xa1ki posesti od bitke na Marici leta 1371, po kateri so me\xc5\xa1\xc4\x8dani in bolgarska vojska pobegnili in pustili mesto brez obrambe. Begunci so se naselili v Stanimaki. Med osmanskim medvladjem je mesto leta 1410 zasedel Musa \xc3\x87elebi in pobil in izgnal njegove prebivalce. Plovdiv je bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Rumelijskega ejaleta (1364-1443), sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sand\xc5\xbeaka v Rumelijskem ejaletu (1443-1593), sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sand\xc5\xbeaka v Silistrskem ejaletu (1593-1826), sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sand\xc5\xbeaka v Adrianopelskem ejaletu (1826-1867) in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sand\xc5\xbeaka v Odrinskem ejaletu (1867\xe2\x80\x931878). V tem obdobju je bil poleg Istanbula, Odrina in Soluna eno od glavnih gospodarskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d. Bogatej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani so si zgradili \xc4\x8dudovite hi\xc5\xa1e, od katerih nekatere \xc5\xa1e stojijo v arhitekturnem rezarvatu Stari Plovdiv.\n_START_SECTION_\nPrebujanje narodne zavesti\n_START_PARAGRAPH_\nV osmanskem obdobju se je mesto imenovalo Filibe. Bilo je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de bolgarskega narodnega gibanja in ohranilo polo\xc5\xbeaj glavnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da bolgarske kulture in obi\xc4\x8dajev._NEWLINE_Filibe je opisan kot mesto, v katerem so \xc5\xbeiveli Turki, Bolgari, helenizirani Bolgari, Armenci, Judje, Vlahi, Arvaniti, Grki in Romi. V 16.-17. stoletju se je v njem naselilo znatno \xc5\xa1tevilo sefardskih Judov in manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo Armencev iz Galicije (Galatija v osrednji Anatoliji). Pavli\xc4\x8dani so prestopili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ali zgubili svojo identiteto. Z ukinitvijo stare cerkvene slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine kot jezika Bolgarske cerkve in popolne odprave Cerkve leta 1767 je bil uveden miletski sistem, doktrina etni\xc4\x8dne delitve po veri, v katerem so bili kr\xc5\xa1\xc4\x8danski in muslimanski Bolgari predmet helenizacije oziroma potur\xc4\x8denja. Ve\xc4\x8dina Bolgarov se je popolnoma ali delno helenizirala, vendar bolj v kulturnem kot etni\xc4\x8dnem smislu. Proces helenizacije je trajal do 1830. let._NEWLINE_Leta 1870 je bila ponovno ustanovljena Bolgarska pravoslavna cerkev. Po popisu gospodarstev in lastnikov/najemnikov v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Plovdiva sredi 19. stoletja, ki sta ga opravila bolgarski in gr\xc5\xa1ki letopisec \xc4\x8cen\xc4\x8dev in Liberatos, je bilo od 358/421 gospodarstev 141/118 bolgarskih, kar pomeni 39,4/33,7%. Po statistikah bolgarskih in gr\xc5\xa1kih avtorjev v mestu ni bilo Turkov, po drugih ocenah pa so bili me\xc5\xa1\xc4\x8dani ve\xc4\x8dinoma Turki._NEWLINE_Filibe je imel pomembno vlogo v borbi za neodvisnost Cerkve, ki je bila po mnenju nekaterih avtorjev nekak\xc5\xa1na mirna bur\xc5\xbeoazna revolucija pod vodstvom Najdena Gerova, Valkovi\xc4\x8da, Joakima Grueva in celih dru\xc5\xbein. Leta 1836 je bila odprta prva bolgarska \xc5\xa1ola, z otvoritvijo \xc5\xa1ole Sveti Ciril in Metod leta 1850 pa se je za\xc4\x8delo obdobje modernega posvetnega \xc5\xa1olstva. 11. maja 1858 se je prvi\xc4\x8d praznoval Dan svetega Cirila in Metoda, ki je kasneje postal dr\xc5\xbeavni praznik in se zaradi reforme koledarja od leta 1916 praznuje 24. maja. Leta 1858 se je bo\xc5\xbei\xc4\x8dni obred v Marijini cerkvi prvi\xc4\x8d po osmanski okupaciji opravil v bolgarskem jeziku. Do leta 1906 sta bila v mestu bolgarski in gr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof. Leta 1868 se je \xc5\xa1ola raz\xc5\xa1irila na prvo klasi\xc4\x8dno gimnazijo, na kateri se je \xc5\xa1olalo ve\xc4\x8d intelektualcev, politikov in duhovnih voditeljev._NEWLINE_Mesto so po ve\xc4\x8d ur trajajo\xc4\x8di bitki za Filipololis 17. januarja 1878 osvojili Rusi pod poveljstvom Aleksandra Buraga. Mesto je bilo od maja do oktobra tistega leta sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Za\xc4\x8dasne ruske uprave v Bolgariji. Po ruskem popisu prebivalstva je imel Filibe 24.000 prebivalcev, od tega 45.4% Bolgarov, 23,1% Turkov in 19,9% Grkov.\n_START_SECTION_\nVzhodna Rumelija\n_START_PARAGRAPH_\nS Sanstefansko mirovno pogodbo, podpisano 3. marca 1878, je bila ustanovljena Kne\xc5\xbeevina Bolgarija s tistim delom ozemlja, na katerem je prevladovalo bolgarsko prebivalstvo. Za prestolnico in sede\xc5\xbe za\xc4\x8dasne ruske vlade so kot najbolj \xc5\xbeivahno in najve\xc4\x8dje mesto izbrali Plovdiv. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Avstro-Ogrska pogodbe nista priznala. Vojna se je kon\xc4\x8dala z Dunajskim kongresom, na katerem so osvobojene dele Osmanskega cesarstva razdelili na ve\xc4\x8d delov. Od Bolgarije so odcepili Avtonomno pokrajino Vzhodno Rumelijo z glavnim mestom Plovdiv. Osmansko cesarstvo ji je napisalo ustavo in imenovalo njenega guvernerja._NEWLINE_Spomladi 1885 je Zahari Stojanov v Plovdivu ustanovil Tajni bolgarski centralni revolucionarni komite, ki je za\xc4\x8del aktivno propagirati zdru\xc5\xbeitev Bolgarije in Vzhodne Rumelije. 5. septembra je ve\xc4\x8d sto oboro\xc5\xbeenih upornikov iz Goljamo Konareja (sedaj Saedinenje) vkorakalo v Plovdiv in v no\xc4\x8di na 6. september pod vodstvom Danaila Nikolaeva prevzela oblast v mestu in odstavila generalnega guvernerja Gavrila Krastevi\xc4\x8da. Ustanovljena je bila za\xc4\x8dasna vlada pod predsedstvom Georgija Stranskega in razgla\xc5\xa1ena splo\xc5\xa1na mobilizacija. Po porazu Srbov v srbsko-bolgarski vojni sta Bolgarija in Tur\xc4\x8dija dosegli dogovor, po katerem sta Kne\xc5\xbeevina Bolgarija in Vzhodna Rumelija dobili skupno vlado, parlament, dr\xc5\xbeavno upravo in vojsko. 6. september se zdaj praznuje Dan zdru\xc5\xbeitve in Dan Plovdiva.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo zdru\xc5\xbeitvi je Plovdiv postal drugo najve\xc4\x8dje in najpomembnej\xc5\xa1e mesto v dr\xc5\xbeavi za Sofijo. Prvo \xc5\xbeeleznico, ki ga je povezovala z osmansko prestolnico Istanbulom, je dobil leta 1874. Leta 1888 je dobil tudi povezavo s Sofijo. Leta 1892 je bil prireditelj Prvega bolgarskega sejma z mednarodno odele\xc5\xbebo, ki se je razvil v Mednarodni plovdivski sejem. Po osvoboditvi je dobil tudi prvo pivovarno._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 20. stoletja se je razvil v pomembno industrijsko in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s proizvodnjo svetil in predelavo \xc5\xbeivil. Leta 1927 se je za\xc4\x8dela elektrifikacija mesta. V trgovino, industrijo in ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo so za\xc4\x8deli investirati nem\xc5\xa1ki, francoski in belgijski investitorji. Leta 1939 je v industriji, predvsem v predelavi \xc5\xbeivil in tobaka in izvozu sadja, delalo 16.000 obrtnikov in 17.000 delavcev. Leta 1943 je plovdivski nad\xc5\xa1kof in kasneje bolgarski patriarh Ciril re\xc5\xa1ili 1.500 Judov pred deportacijo v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1944 je mesto bombardiralo zavezni\xc5\xa1ko letalstvo._NEWLINE_4. maja 1953 so stavkali delavci Toba\xc4\x8dnega depota. 6. aprila je mesto dobilo prvo trolejbusno progo in sredi 1950. let hotel Trimontsium. V 1960. In 1970. Letih se je razcvetelo gradbeni\xc5\xa1tvo in mesto je dobilo ve\xc4\x8d sodobnih predmestij. Za\xc4\x8dela so se izkopavanja anti\xc4\x8dnih ostankov in popolna obnova Starega mesta. V 1900. Letih je bilo zgrajeno \xc5\xa1portno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Plovdiv, v katerem sta najve\xc4\x8dji stadion in najve\xc4\x8dji kanal za veslanje v Bolgariji. Plovdiv je bil tudi rojstni kraj Bolgarskega gibanja za demokratske reforme, ki je leta 1989 imelo dovolj podpore, da je pri\xc5\xa1lo v Vlado._NEWLINE_V Plovdivu so bile leta 1981, 1985 in 1991 posebne razstave Svetovne razstave.\n_START_SECTION_\nGlavne zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je ve\xc4\x8d kot 200 arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d, od katerih je 30 najdi\xc5\xa1\xc4\x8d nacionalnega pomena. V mestu sta kar dve rimski gledali\xc5\xa1\xc4\x8di, ostanki srednjeve\xc5\xa1kega obzidja in stolpov, tur\xc5\xa1ka kopali\xc5\xa1\xc4\x8da in mo\xc5\xa1eje. Dobro je ohranjena mestna \xc4\x8detrt iz obdobja prebujanja narodne zavesti s \xc4\x8dudovitimi hi\xc5\xa1ami, cerkvami in ozkimi tlakovanimi ulicami. V mestu so tudi \xc5\xa1tevilni muzeji, galerije in druge kulturne ustanove._NEWLINE_Plovdiv je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za izlete v okolico, na primer v samostan Ba\xc4\x8dkovo 30\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od mesta, smu\xc4\x8darsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Pamporovo 90\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno in terme Hisarja banja, Krasnovo in Strel\xc4\x8da na severu.\n_START_SECTION_\nRimsko mesto\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je verjetno najbolj znan anti\xc4\x8dni spomenik v Bolgariji. Zgrajeno je bilo v 2. stoletju med vladavino cesarja Trajana. Avditorij je razdeljen na dva dela s po 14 vrstami, lo\xc4\x8denimi z vodoravnim prehodom. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je sprejelo do 7.000 obiskovalcev. Oder s tremi prizori\xc5\xa1\xc4\x8di je okra\xc5\xa1en s frizi, okrajki in kipi. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se je preu\xc4\x8devalo, konzerviralo in restavriralo od leta 1968 do 1984, je \xc5\xa1e vedno dejavno in gosti Verdijev festival in Mednarodni folklorni festival. Rimsko Odeon je bil restavriran leta 2004. Zgrajen je bil v 2.-5. stoletju in ima 350 sede\xc5\xbeev. Zgrajen je bil kot bulevterion \xe2\x80\x93 sejno mesto mestnega sveta \xe2\x80\x93 in bil kasneje preurejen v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Pomemben spomenik iz anti\xc4\x8dnega obdobja je Stadion. Zgrajen je bil v 2. stoletju med vladavino rimskega cesarja Hadrijana. Pri gradnji so se zgledovali po stadionu v Delfih. Dolg je pribli\xc5\xbeno 240 in \xc5\xa1irok 50 metrov in je lahko sprejel do 30.000 gledalcev. Atletska tekmovanja je organizirala Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina province Trakije. Njim v \xc4\x8dast je kraljeva kovnica v Filipopolisu kovala novce s podobo cesarja ne prednji in atletskih tekmovanj na stadionu na zadnji strani. Ohranjen je majhen del severnega dela stadiona s 14 vrstami sede\xc5\xbeev. Najve\xc4\x8dji del stadiona le\xc5\xbei od glavno ulico in sosednjimi zgradbami._NEWLINE_Rimski forum se je za\xc4\x8del graditi v 1. stoletju med vladavino cesarja Vespazijana in se dokon\xc4\x8dal v 2. stoletju. Meril je 11 hektarjev in bil obdan s trgovinami in javnimi zgradbami. V antiki je bil sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de glavnih mestnih ulic._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ki kompleks Irena je v ju\xc5\xbenem delu Trimontija. V njem so ostanki javnih zgradb in zasebnih hi\xc5\xa1 premo\xc5\xbenih me\xc5\xa1\xc4\x8danov iz 3. in 4. stoletja. Irena je kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ime za Penelopo, devico iz Megadona, ki se je v 2. stoletju spreobrnila v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. V kompleksu so tudi barviti mozaiki z geometrijskimi vzorci in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi podobami._NEWLINE_Na enem od Treh hribov so ostanki prve naselbine iz 12. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki je zrasla ob tra\xc4\x8danskem Eumolpiasu, enem od prvih mest v ju\xc5\xbeni Evropi. Za mogo\xc4\x8dnim obzidjem so izkopali ostanke templja in pala\xc4\x8de. Najstarej\xc5\xa1i del trdnjave je zgrajen iz velikih blokov sienita, zato jo imenujejo tudi kiklopska zgradba.'