b'\n_START_ARTICLE_\nOpravilna vrstica\n_START_PARAGRAPH_\nOprav\xc3\xadlna vrst\xc3\xadca (angle\xc5\xa1ko taskbar) je element grafi\xc4\x8dnega uporabni\xc5\xa1kega vmesnika namenjen razli\xc4\x8dnim uporabam. Po navadi prikazuje kateri programi ali aplikacije te\xc4\x8dejo na napravi, in tudi priskrbi povezave ali bli\xc5\xbenjice do drugih programov ali mest, kot so na primer zagonski meni, obmo\xc4\x8dje objav, datum, ura, nastavitve tipkovnice, mre\xc5\xbee, pomnilnika in/ali procesorja._NEWLINE_Oblika in postavitev opravilne vrstice se med posameznimi operacijskimi sistemi razlikuje, ve\xc4\x8dinoma pa ima obliko dolgega traku vzdol\xc5\xbe enega roba zaslona.\n_START_SECTION_\nWindows 1.0\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski sistem Windows 1.0, izdan leta 1985, je imel vodoravno vrstico na dnu zaslona, kjer so bili delujo\xc4\x8di programi do minimizacije (kar se je v tem \xc4\x8dasu imenovalo\xc2\xa0\xc2\xbbikonizacija), ki so jih predstavljale ikone. Okno se je lahko pomanj\xc5\xa1alo z dvojnim klikom na njegovo naslovno vrstico, potegom na prazno mesto v vrstici ali pa z ukazom iz njegovega menija. Pomanj\xc5\xa1ano okno se je obnovilo z dvojnim klikom na njegovo ikono ali s potegom ikone ven iz vrstice._NEWLINE_Vrtica je imala ve\xc4\x8d predalov za ikone in se je raz\xc5\xa1irila navpi\xc4\x8dno, da je zagotovila ve\xc4\x8d vrstic, \xc4\x8de je bilo potrebnih ve\xc4\x8d predalov. Njena barva je bila enaka ozadju zaslona, ki se je lahko prilagodila. Pomanj\xc5\xa1ana okna so se lahko prosto postavljali v katerikoli prosti predal. Program oken ni mogel prekriti z vrstico dokler ni bil maksimiziran.\n_START_SECTION_\nArthur\n_START_PARAGRAPH_\nDruga zgodnja implementacija se lahko vidi v operacijskem sistemu Arthur podjetja Acorn Computers. Imenovala se je ikonska vrstica (icon bar) in je ostala eden od glavnih gradnikov operacijskega sistema RISC OS, ki je nasledilo sistem Arthur. Ikonska vrstica je vsebovala ikone, ki so predstavljale priklopljene trde diske in diske RAM, delujo\xc4\x8de aplikacije in sistemske uslu\xc5\xbenostne programe. Te ikone so imele lastne kontekstno-dovzetne menije in delovanje s potegom in spustom.\n_START_SECTION_\nAmiga\n_START_PARAGRAPH_\nAmigaOS je imel razli\xc4\x8dne implementacije koncepta opravilne vrstice drugih proizvajalcev. Ta dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina je prisotna tudi v njegovih naslednikih. AmiDOCK, ki je bil najprej uslu\xc5\xbenostni program drugega proizvajalca, se je na primer vgradil v operacijska sistema AmigaOS 3.9 in AmigaOS 4.0. Operacijski sisteme AROS je imel svojo razli\xc4\x8dico programa Amistart, ki ga je oskrbel operacijski sistem in so ga lahko uporabniki prosto name\xc5\xa1\xc4\x8dali. Operacijski sistem MorphOS pa je bil opremljen z zdru\xc5\xbeevalnim uslu\xc5\xbenostnim programom kakor v AmigaOS ali Mac OS X.\n_START_SECTION_\nMicrosoft Windows\n_START_PARAGRAPH_\nPo privzetih nastavitvah v Microsoft Windows je opravilna vrstica na dnu zaslona in od leve proti desni vsebuje: gumb zagonskega menija, vrstico hitrega zagona, gumbe opravilne vrstice in obmo\xc4\x8dje objav. Orodna vrstica hitrega zakona je bila dodana z Windows Desktop Update in privzeto ni omogo\xc4\x8dena v Windows XP. V Windows 7 je bil gradnik hitrega zagona odstranjen v prid spenjalnim aplikacijam k sami opravilni vsrtici. V Windows 8 in Windows Server 2012 je zaslonska vro\xc4\x8da to\xc4\x8dka na levem spodnjem kotu zaslona zamenjala zagonski gumb, \xc4\x8deprav so to spremembo v Windows 8.1 in Windows Server 2012 R2 poni\xc4\x8dili._NEWLINE_Orodna vrstica je bila izvirno razvita kot gradnik Windows 95, vendar je temeljila na podobnem gradniku uporabni\xc5\xa1kega vmesnika, imenovanem pladenj (tray), ki je bil razvit kot del Microsoftovega projekta Cairo._NEWLINE_Z izdajo Windows XP je Microsoft spremenil obna\xc5\xa1anje opravilne vrstice, ki je izkoristila prednost Fittsovega zakona z odstranitvijo roba slikovnih pik, ki je obkro\xc5\xbeal zagonski gumb in ni aktiviral menija, kar je omogo\xc4\x8dilo, da se meni aktivira z neposrednim klikom na rob zaslona.'