b"\n_START_ARTICLE_\nPriena\n_START_SECTION_\nNajzgodnej\xc5\xa1a mesta\n_START_PARAGRAPH_\nMesto, vidno na pobo\xc4\x8djih in pe\xc4\x8dini Mikale, je bilo na\xc4\x8drtovano v celoti v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. To ni bila prvotna Priena, ki je bila pristani\xc5\xa1ko mesto, in je bila v takratnem ustju reke Meander. Zaradi te lege je imelo mesto nepremostljive okoljske te\xc5\xbeave zaradi po\xc4\x8dasnega zasipavanja struge in napredovanja kopnega v smeri Egejskega morja. Ko se pristani\xc5\xa1\xc4\x8de zasipa, se prebivalstvo znajde v \xc5\xa1kodljivih mo\xc4\x8dvirjih ali poplavljenih predelih. Osnovni vzrok je bil, da je reka Meander tekla po\xc4\x8dasi skozi riftno dolino in jo dolbla ter z nana\xc5\xa1anjem sedimenta ustvarjala potopljeno obalo. \xc4\x8clovekovo izsekavanje prej gozdnih pobo\xc4\x8dij in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje doline za poljedelstvo in pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo je pospe\xc5\xa1ilo erozijo. Sedimenti so se postopoma nalagali v koritu ob izlivu reke, ki se je zato pomaknila proti zahodu._NEWLINE_Fizi\xc4\x8dni ostanki prvotne Priene \xc5\xa1e niso bili najdeni, ker naj bi bili pod \xc5\xa1tevilnimi plastmi sedimentov, na katerih so zdaj dragocena kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Poznavanje povpre\xc4\x8dne stopnje napredka je osnova za ocenjevanje lege mesta, ki se je vsakih nekaj stoletij premaknilo, da bi obnovilo svojo uporabnost kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Gr\xc5\xa1ko mesto (morda so bili neznani ljudje drugih narodnosti kot v Miletu) je ustanovila kolonija iz starodavnega gr\xc5\xa1kega mesta Tebe v bli\xc5\xbeini starodavnega Aneona okoli leta 1000 pr. n. \xc5\xa1t. Pribli\xc5\xbeno 700 pr. n. \xc5\xa1t. je vrsta potresov povzro\xc4\x8dila, da se je lega mesta do 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. spremenila za 8 km. Pribli\xc5\xbeno 500 pr. n. \xc5\xa1t. se je mesto preselilo \xc5\xa1e nekaj kilometrov stran v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Navloh.\n_START_SECTION_\n4. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 350 pr. n. \xc5\xa1t. je perzijski satrap Mavzol (Karijec) na\xc4\x8drtoval veli\xc4\x8dastno novo mesto na strmih pobo\xc4\x8djih Mikale, kjer bi bilo, je upal, stalno globoko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Gradnja se je za\xc4\x8dela, ko so Makedonci prevzeli regijo od Ahemenidov in je Aleksander Veliki osebno prevzel odgovornost za gradnjo. On in Mavzol sta \xc5\xbeelela, da bi bila  Priena vzorno mesto. Aleksander je ponudil pla\xc4\x8dilo za gradnjo Ateninega templja po zasnovi arhitekta Pitija, \xc4\x8de bi mu ga posvetili, kar se je zgodilo 323 pr. n. \xc5\xa1t.; posvetitveni napis je v Britanskem muzeju.  Vodilni dr\xc5\xbeavljani so mu kmalu sledili in ve\xc4\x8dina javnih stavb je bila zgrajena za zasebni ra\xc4\x8dun in posve\xc4\x8dena z imeni donatorjev._NEWLINE_Razvaline mesta so na splo\xc5\xa1no priznane kot najslikovitej\xc5\xa1a podoba anti\xc4\x8dnega gr\xc5\xa1kega mesta, ki je ostalo skoraj nedotaknjeno, razen razdejanj iz tistega \xc4\x8dasa. Prou\xc4\x8devali so ga \xc5\xbee od 18. stoletja in ga \xc5\xa1e vedno. Mesto je bilo zgrajeno iz marmorja iz bli\xc5\xbenjih kamnolomov na Mikali in lesa za strehe in tla. Javno obmo\xc4\x8dje je postavljeno v mre\xc5\xbeastem vzorcu navzgor po strmih pobo\xc4\x8djih, ki jih drenira kanalizacijski sistem. Sistem za distribucijo vode in kanalizacije je delno ohranjen. Temelji, tlakovane ulice, stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, delni okviri vrat, spomeniki, stene, terase se lahko vidijo povsod med zlo\xc5\xbeenimi stebri in bloki. Les ni ohranjen. Mesto se razteza navzgor do pe\xc4\x8din, ki \xc5\xa1trlijo iz Mikale. Ozka pot vodi do akropole zgoraj.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a leta\n_START_PARAGRAPH_\nKljub pri\xc4\x8dakovanjem prebivalstva je Priena kot globokomorsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de obstajala le nekaj stoletij. V 2. stoletju n. \xc5\xa1t. Pavzanias poro\xc4\x8da, da se je Meander \xc5\xbee utrdil nad ustjem, v katerem je bil kraj Miunt in da ga je prebivalstvo zapustilo ter od\xc5\xa1lo v Milet.  Medtem ko je bil Milet o\xc4\x8ditno \xc5\xa1e vedno povezan z morjem, je po nedavnih geoarheolo\xc5\xa1kih raziskavah Priena izgubila pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in odprto povezavo z morjem \xc5\xbee okoli 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Zelo verjetno so se trgovci iz Miunta preselili v Milet. Do leta 300 je bil zamuljen ves Miletski zaliv, razen jezera Bafa._NEWLINE_Danes je Milet ve\xc4\x8d kilometrov od morja, Priena pa stoji ob robu rodovitne ravnice, posejane s polji. Gr\xc5\xa1ka vas je po upadu prebivalstva nazadovala, po 12. stoletju pa so se naselili tur\xc5\xa1ki prebivalci. V 13. stoletju je bila Priena znana kot Samson v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, po svetopisemskem junaku Samsonu (Samsun Kale, Samsonov grad v tur\xc5\xa1\xc4\x8dini). Leta 1204 se je Sabas Azidenos, lokalni magnat, uveljavil kot mestni vladar, kmalu pa je moral priznati vladavino Nikejskega cesarstva. Obmo\xc4\x8dje je ostalo pod Bizantinci do konca 13. stoletja._NEWLINE_Do leta 1923 je bilo preostalo gr\xc5\xa1ko prebivalstvo izgnano iz Tur\xc4\x8dije na podlagi Konvencije o izmenjavi gr\xc5\xa1kih in tur\xc5\xa1kih prebivalcev, ki sta jo 30. januarja 1923 podpisali vladi Gr\xc4\x8dije in Tur\xc4\x8dije v \xc5\xa0vici, a tur\xc5\xa1ki prebivalci so se kmalu preselili na ugodnej\xc5\xa1o lokacijo G\xc3\xbcll\xc3\xbc Bah\xc3\xa7e (ro\xc5\xbeni vrt), staro gr\xc5\xa1ko naselje pa je \xc5\xa1e ostalo, danes Gelebe\xc3\xa7 ali Kelebe\xc5\x9f. Od tod je dostopna tudi turisti\xc4\x8dna znamenitost, Priena.\n_START_SECTION_\nOzemlje\n_START_PARAGRAPH_\nV 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bila Priena globokovodno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de z dvema pristani\xc5\xa1\xc4\x8dema nasproti Miletskega zaliva  in nekoliko bolj vzhodno od mo\xc4\x8dvirja delte Meandra. Med oceanom in strmo stopnjo Mikale so bili kmetijski viri omejeni, \xc4\x8deprav je Priena uporabljala verjetno del doline reke Meander._NEWLINE_Priena je bila majhna mestna dr\xc5\xbeava s samo 6000 prebivalci, ki so \xc5\xbeiveli na omejenem prostoru samo 15 hektarjev. Obmo\xc4\x8dje obzidja je obsegalo 20 do 37 hektarov. Gostota prebivalstva v stanovanjskem obmo\xc4\x8dju je bila ocenjena na 166 oseb na hektar v pribli\xc5\xbeno 33 domovih na hektar, razporejenih v strnjenih mestnih \xc4\x8detrtih . Celoten prostor znotraj obzidja ni ponujal veliko prostora in zasebnosti: gostota je bila 108 oseb na hektar. Vse javne stavbe so bile dostopne pe\xc5\xa1, a pe\xc5\xa1ec je moral biti \xc5\xa1portnik zaradi velikih vzponov.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nPriena je bilo bogato mesto, kar je razvidno po ostankih finih urbanih domov v marmorju in javnih zgradb, ki so jih poklonili zasebniki, da ne omenjamo  Mavzola in Aleksandra Velikega. Ena tretjina je imela notranje toaletne prostore, kar je bilo redko za dru\xc5\xbebo, ki je imela obi\xc4\x8dajno v mestih javna strani\xc5\xa1\xc4\x8da na prostem. Notranja vodovodna napeljava je zahtevala obse\xc5\xbeen sistem oskrbe z vodo in kanalizacijo. Vodo so zajemali iz izvirov in potokov na Mikali, jo pripeljali z akvaduktom v cisterne in od tam napeljali v hi\xc5\xa1e in vodnjake. Ve\xc4\x8dina gr\xc5\xa1kih mest je imela dostop do javnega vodnjaka (delo slu\xc5\xbeabnikov), vi\xc5\xa1ji sloj, to je tretjina prienske dru\xc5\xbebe, pa je imel dostop do vode v notranjosti zgradb._NEWLINE_Vir jonskega bogastva je bila pomorska dejavnost. Jonija je imela med preostalimi Grki velik ugled, ker je bila razko\xc5\xa1na, \xc4\x8demur so se nekateri intelektualci, kot je bil Heraklit, posmehovali.\n_START_SECTION_\nVlada\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil stereotip izena\xc4\x8ditve bogastva aristokracije morda v zgodovini Priene zgoden, je bila v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. to demokracija. Dr\xc5\xbeavni organ se je imenoval \xce\xa0\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb7\xce\xbd\xce\xb5\xce\xaf\xcf\x82 (Pri\xc4\x93neis \xe2\x80\x93 'priensko ljudstvo') in je v svojem imenu izdajal vse uredbe in druge javne listine. Kovanci, kovani v Prieni, so imeli glavo Atene s \xc4\x8delado zgoraj in meandrski vzorec na hrbtni strani, en kovanec pa je prikazoval tudi delfina in legendo \xce\xa0\xce\xa1\xce\x99\xce\x97 za \xce\xa0\xce\xa1\xce\x99\xce\x97\xce\x9d\xce\x95\xce\xa9\xce\x9d (Pri\xc4\x93ne\xc5\x8dn \xe2\x80\x93 'Prien\xc4\x8dani').  Ti simboli izra\xc5\xbeajo njihov pogled na Prien\xc4\x8dane kot pomorsko demokracijo, ki je bila taka kot v Atenah, a je bila v Aziji._NEWLINE_Mehanizem demokracije je bil podoben, a enostavnej\xc5\xa1i od atenskega (kjer so imeli mnogo ve\xc4\x8d prebivalcev). Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina dr\xc5\xbeavljanov se je ob\xc4\x8dasno sestajala, da bi sprejela ve\xc4\x8dje odlo\xc4\x8ditve. Vsakodnevno zakonodajno in izvr\xc5\xa1ilno poslovanje je vodil bul\xc4\x93 ali mestni svet, ki se je sre\xc4\x8deval v bulevteriju, ki je bilo kot majhno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de z leseno streho. Uradni vodja dr\xc5\xbeave je bil pritan. On in sodniki so bili izvoljeni. Niso pa imeli vsi tako kot v Atenah vseh pravic, na de\xc5\xbeeli so morali na primer v skladu z zakoni o lastninskih pravicah in dav\xc4\x8dni odgovornosti Neprien\xc4\x8dani pla\xc4\x8devati davke.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav natan\xc4\x8dna resnica ni znana, so bili prvi naseljenci Priene Jonci pod Egiptom, sinom Belom in vnukom kralja Kodra v 11. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Po zaporednih napadih Kimerijcev, Lidijcev pod Ardisom II. in Perzijcev je sredi 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem mesto pre\xc5\xbeivelo in napredovalo pod vodstvom Bijanta sredi 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Kir II. Veliki je mesto zasedel leta 545 pr. n. \xc5\xa1t. Poslal je 12 ladij, da so se pridru\xc5\xbeile jonski vstaji (499 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93494 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Priena je bila v 15. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem \xc4\x8dlanica Atenske zveze, v letu 387 pr. n. \xc5\xa1t. pa je pri\xc5\xa1lo do perzijske prevlade, dokler je ni osvojil Aleksander Veliki.  Spori s Samosom in te\xc5\xbeave po Aleksandrovi smrti so povzro\xc4\x8dile propad mesta, Rim pa ga je leta 155 predal kraljem Pergamona in Kapadokije._NEWLINE_Orofern, uporni\xc5\xa1ki brat kapadokijskega kralja, ki je tukaj odlo\xc5\xbeil zaklad in ga dobil z rimskim posredovanjem, je obnovil Atenin tempelj kot zahvalni dar. Pod rimsko in bizantinsko oblastjo je Priena imela bogato zgodovino. V muslimanske roke je mesto pre\xc5\xa1lo pozno v 13. stoletju.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja in trenutno stanje\n_START_PARAGRAPH_\nRazvaline, ki le\xc5\xbeijo na zaporednih terasah, je raziskovalo angle\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Dilettanti leta 1765 in 1868, izkopaval pa je Theodor Wiegand (1895\xe2\x80\x931899) za muzej v Berlinu. Mesto, kot je bilo obnovljeno na novem mestu v 4. stoletju, je bilo postavljeno na pravokotni shemi. Strmo obmo\xc4\x8dje gleda proti jugu, akropola se dviga skoraj 200 metrov nad njim. Mesto je bilo obdano z obzidjem debeline 2 metra s stolpi v razmikih in tremi glavnimi vrati._NEWLINE_Na spodnjih pobo\xc4\x8djih akropole je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de posve\xc4\x8deno boginji Demetri. Mesto je imelo \xc5\xa1est glavnih ulic, \xc5\xa1irokih pribli\xc5\xbeno 6 metrov, ki so potekale v smeri vzhod in zahod, ter 15 ulic, \xc5\xa1irokih pribli\xc5\xbeno 3 metre pod pravimi koti, vse enakomerno razporejene; tako je bilo razdeljeno na pribli\xc5\xbeno 80 otokov. Zasebne hi\xc5\xa1e so zasedale osem takih kvadratov. Sistem za oskrbo z vodo in kanalizacijo je mogo\xc4\x8de enostavno prepoznati. Hi\xc5\xa1e so zelo podobne najzgodnej\xc5\xa1im v Pompejih. Tempelj Atene Polias je bil v zahodni polovici mesta na visoki terasi severno od glavne ulice, dostopen po  lepem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du, heksastilni peripter v jonskem slogu, zgradil ga je Pitij, arhitekt Mavzolovega mavzoleja v Halikarnasu, enega od sedmih \xc4\x8dudes starega sveta. Pod bazo kipa Atene so leta 1870 na\xc5\xa1li srebrne tetradrahme Oroferna in nekaj nakita, verjetno spravljene med kapadokijsko obnovo._NEWLINE_Prav tako je bila odkrita starodavna prienska sinagoga z rezbarskimi podobami menore (sve\xc4\x8dnik). _NEWLINE_Okoli agore, glavnega trga, ki ga pre\xc4\x8dka glavna ulica, je vrsta dvoran. Ob\xc4\x8dinske stavbe, bulevterij in pritanej le\xc5\xbeijo severno od agore, nadalje na severu pa sta zgornji gimnazij z rimskimi kopelmi in dobro ohranjeno helenisti\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, vse pa kot vsi drugi javni objekti bolj ali manj v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du tlorisa. Odkriti so bili Asklepijev tempelj in egip\xc4\x8danski bogovi Izida, Serapis in Anubis. Na najni\xc5\xbeji to\xc4\x8dki na jugu, znotraj obzidja, je bil velik stadion, povezan z gimnazijem iz helenisti\xc4\x8dnega obdobja."