b'\n_START_ARTICLE_\nMezdno delo\n_START_PARAGRAPH_\nMezdno delo je dru\xc5\xbebeni ekonomski odnos, pri katerem delavec svojo delovno silo oddaja v najem, s \xc4\x8dimer jo ponuja kot blago. V zameno za to delovno silo dobi denarno pla\xc4\x8dilo oziroma mezdo (danes se bolj pogosto uporablja izraz pla\xc4\x8da), ki je lahko izra\xc5\xbeena v ve\xc4\x8d oblikah; lahko je na primer izra\xc5\xbeena z urno postavko, lahko je postavljena glede na dan, teden ali mesec, lahko pa je tudi postavljena glede na posamezni izdelek (tako imenovana mezda od kosa). Ne glede na obliko mezde pa je zanjo klju\xc4\x8dno, da njene vrednosti ne dolo\xc4\x8da delo, ki ga delavec opravi; nasprotno je referenca za mezdo vrednost delovne sile oziroma delovne sposobnosti mezdnega delavca. Ta razlika je za kapitalizem izrednega pomena, saj je klju\xc4\x8dna za obstoj prese\xc5\xbene vrednosti\n_START_SECTION_\nZgodovina mezdnega dela\n_START_PARAGRAPH_\nMezdno delo je prevladujo\xc4\x8d produkcijski odnos postalo \xc5\xa1ele v kapitalizmu. To ne pomeni, da pred tem mezdno delo ni obstajalo; pomeni, da v ve\xc4\x8dini primerov ni bilo mi\xc5\xa1ljeno kot glavni vir osebnega dohodka. Primer mezdnega dela, ki je obstajalo \xc5\xbee pred kapitalizmom, je dninarstvo, da so torej revni kmetje delali tudi pri bogatih kmetih (kulakih) v zameno za hrano ali denar. Dninar pa je obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1e vedno imel lastno kmetijo; dninarstvo je tako predstavljajo dohodek, ki je dopolnjeval delo na njegovi lastni kmetiji._NEWLINE_Razlog za druga\xc4\x8dno vlogo mezdnega dela je v druga\xc4\x8dnem lastni\xc5\xa1tvu produkcijskih sredstev; natan\xc4\x8dneje, da je producent imel tudi produkcijska sredstva, ki jih je v prvi vrsti porabljal za kritje lastnih potreb. Blagovna menjava, ki je kljub temu med kme\xc4\x8dkim prebivalstvom obstajala, ni mezdno delo; kmet je menjal lastno blago, ki ga je proizvedel z lastnimi produkcijskimi sredstvi._NEWLINE_Lo\xc4\x8ditev producenta od produkcijskih sredstev, ki je klju\xc4\x8den pogoj za mezdno delo kot prevladujo\xc4\x8d produkcijski odnos v dru\xc5\xbebi, se imenuje prvotna akumulacija kapitala; ta se je za razlastitev producentov poslu\xc5\xbeevala tako nasilja (npr. pregona kmetov z njihove zemlje, ograjevanja javnih pa\xc5\xa1nikov in prisilna uvedba blagovnega gospodarstva z denarno rento) kot subtilnej\xc5\xa1ih pristopov, kot na primer, da se je sprva polo\xc5\xbeaj ro\xc4\x8dnih delavcev z uvedbo strojev izbolj\xc5\xa1al, na dolgi rok pa sta jih manufaktura in nato strojna produkcija spremenila v proletarce.\n_START_SECTION_\nOsnovni pogoji za mezdno delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni gradnik mezdnega dela je svobodni delavec, kar pomeni dvoje. Prvi\xc4\x8d: da je mezdni delavec osebno svoboden. Ta pogoj je izpolnjen, \xc4\x8de delavec ni osebna lastnina nekoga drugega (v tem primeru bi bil su\xc5\xbeenj) ali \xc4\x8de ni na kakr\xc5\xa1enkoli drug na\xc4\x8din vezan na drugega \xc4\x8dloveka (kot na primer tla\xc4\x8dan, ki je vezan na fevdalca preko zemlje). Drugi\xc4\x8d: mezdni delavec ne sme biti zmo\xc5\xbeen sam realizirati svoje lastne delovne sile. Delovna sila je definirana kot delovna zmo\xc5\xbenost; ta delovna zmo\xc5\xbenost pa ni odvisna le od volje, spretnosti in fizi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di delavca, ampak so za delo potrebna tudi materialna oziroma produkcijska sredstva._NEWLINE_To tudi pomeni, da je drugi pogoj mezdnega delavca, da ta ne razpolaga z lastnimi produkcijskimi sredstvi, ampak je nasprotno njegova privatna lastnina omejena zgolj na njegovo lastno delovno zmo\xc5\xbenost oziroma delovno silo. To ne pomeni, da mezdni delavec nima osebne lastnine, kot na primer obleke, hrane in strehe nad glavo; tak\xc5\xa1na osebna lastnina pa je iz vidika produkcijskega procesa nepomembna, zato tudi ne vpliva na njegov polo\xc5\xbeaj v produkciji._NEWLINE_Ne-lastni\xc5\xa1tvo produkcijskih sredstev ima za mezdnega delavca posledico, da se sam ne more pre\xc5\xbeivljati, da ne more na primer sam proizvesti \xc5\xbeivljenjskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih potrebuje; ravno tako ne more proizvajati blaga, ki bi ga zamenjal za te \xc5\xbeivljenjske potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kljub temu pa mora mezdni delavec izpolnjevati osnovne \xc5\xbeivljenjske potrebe; potrebuje na primer dolo\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino hrane, obleko, streho nad glavo, pozimi se mora pogreti..._NEWLINE_Ker ni\xc4\x8d od tega ne more sam producirati ali na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din priskrbeti (preko blagovne menjave), mu tako ne preostane drugega, kot da svojo delovno sposobnost daje v uporabo nekomu drugemu, da torej lastno delovno silo oddaja v najem. Mezdno delo oziroma delovna sila s tem postane blago; splo\xc5\xa1no dostopna vsakomur, ki jo potrebuje in si jo lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8di, hkrati pa se brez posebnosti podreja zakonitostim blagovne menjave. Iz tega vidika je delovna sila enaka vsakemu drugemu blagu. Od drugega blaga pa se razlikuje po tem, da je njena uporabna vrednost (koristna lastnost) ustvarjanje nove vrednosti; ta uporabna vrednost je za cirkulacijo kapitala klju\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nMezdni delavec in kapitalist\n_START_PARAGRAPH_\nMezdni delavec je sam po sebi nesamostojen; poseduje delovno silo, ne pa tudi produkcijskih sredstev, ki so za dejanski potek produkcije nujna. Na drugi strani menjave pa je kapitalist, ki razpolaga z obilico produkcijskih sredstev, ki pa mu kot taka ne koristijo; potrebuje \xc5\xa1e \xc5\xbeivo delo (da upravlja s produkcijskimi sredstvi), saj v nasprotnem primeru ne bodo postala kapital._NEWLINE_Mezdni delavec in kapitalist sta pravno gledano enaka; zanje veljajo isti zakoni, oba k pogodbi pristopita prostovoljno. Navkljub pravni enakosti pa kapitalist in mezdni delavec nista v enakem polo\xc5\xbeaju; za kapitalista je mezdno delo vpra\xc5\xa1anje osebne bogatitve, za delavca pa vpra\xc5\xa1anje pre\xc5\xbeivetja. Kapitalist zaposluje delavca, da bo iz tega imel profit; delavec sprejme zaposlitev, ker na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din ne more pridobiti sredstev za zadovoljitev lastnih (osnovnih) potreb._NEWLINE_Nadalje ima kapitalist ve\xc4\x8djo pogajalsko mo\xc4\x8d, ker "de facto" razpolaga \xc5\xa1e z rezervno armado delovne sile (brezposelnimi delavci), kar tudi pomeni, da ima na voljo ve\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbrezervnih kandidatov\xc2\xab, \xc4\x8de delavec zavrne pogoje. Mezdni delavec se bo po drugi strani na\xc5\xa1el v enaki situaciji pri drugem kapitalistu; ta bo ravno tako sku\xc5\xa1al minimizirati stro\xc5\xa1ke, ki jih ima z delovno silo, tako kot prej\xc5\xa1nji pa tudi ta kapitalist razpolaga z rezervno armado delovne sile. Razlike med delovnimi pogoji pri razli\xc4\x8dnih kapitalistih tako niso odlo\xc4\x8dilnega pomena.\n_START_SECTION_\nVrednost delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nPri mezdnem delu je najpomembnej\xc5\xa1a opazka, da kapitalist delavcu ne pla\xc4\x8duje njegovega dela, ampak njegovo delovno sposobnost; mezda ni vrednost dela, ki ga delavec opravi, ampak vrednost njegove delovne sile, ki v tej menjavi nastopa kot blago, na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din pa je dolo\xc4\x8dena tudi njena vrednost. Tako kot pri vsakem drugem blagu je vrednost delovne sile dolo\xc4\x8dena s koli\xc4\x8dino dela, potrebnega za njeno reprodukcijo; ta je dolo\xc4\x8dena z naborom \xc5\xbeivljenjskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih delavec potrebuje, da ostane \xc5\xbeiv in zdrav, s tem pa tudi ohranja (reproducira) svojo delovno sposobnost._NEWLINE_Kaj spada pod\xc2\xa0\xc2\xbbnormalno\xc2\xab\xc2\xa0reprodukcijo, ni odvisno le od povsem fiziolo\xc5\xa1kih potreb delavca kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega bitja (tukaj so upo\xc5\xa1tevani tudi podnebni vplivi), ampak tudi od razvitosti razrednega boja; kako veliko stanovanje je\xc2\xa0\xc2\xbbustrezno\xc2\xab\xc2\xa0za delavsko dru\xc5\xbeino, ni toliko vpra\xc5\xa1anje pre\xc5\xbeivetja kot takega, ampak vpra\xc5\xa1anja mo\xc4\x8di delavcev nasproti kapitalu. Pod\xc2\xa0\xc2\xbbnormalne\xc2\xab\xc2\xa0pogoje za reprodukcijo lahko spadajo tudi potro\xc5\xa1ne dobrine, ki v dani kulturi spadajo pod osnove dostojnega \xc5\xbeivljenja (npr. alkoholne pija\xc4\x8de in tobak). Upo\xc5\xa1tevati je treba \xc5\xa1e, da je mezdni delavec kot \xc4\x8dlovek smrtno bitje; za trajno reprodukcijo delovne sile tako ni dovolj le vzdr\xc5\xbeevanje mezdnega delavca kot takega, ampak tudi njegovega potomstva (bodo\xc4\x8dih mezdnih delavcev).\n_START_SECTION_\nVrednost in cena delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nKer je delovna sila na trgu kot blago, zanjo veljajo ista nihanja v ceni kot pri vsakr\xc5\xa1nem drugem blagu; razmerje med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem vpliva tudi na dejansko vi\xc5\xa1ino mezde (cene delovne sile). Nihanje med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem pa ne izhaja iz demografskih sprememb (tj. sprememb v \xc5\xa1tevilu prebivalstva), ampak nasprotno izhaja iz nihanja povpra\xc5\xa1evanja kapitala po delovni sili. V \xc4\x8dasu gospodarskega razcveta povpra\xc5\xa1evanje po delovni sili naraste, kar tudi vodi v dvig mezd. V \xc4\x8dasu krize povpra\xc5\xa1evanje zaradi trgovskih zastojev pade, kar vodi v ni\xc5\xbeanje mezd; zaradi odpu\xc5\xa1\xc4\x8danj pride do povi\xc5\xa1anja brezposelnosti (ponudbe delovne sile), kar \xc5\xa1e dodatno prevesi razmerje v \xc5\xa1kodo delavcev._NEWLINE_Dodatni faktor, ki vpliva na ceno delovne sile, je njena kvalificiranost. Kvalificirana delovna sila je glede na nekvalificirano v bolj\xc5\xa1em polo\xc5\xbeaju, saj je te\xc5\xbeje nadomestljiva; uvajanje novega delavca je dalj\xc5\xa1e, poleg tega je tudi manj\xc5\xa1a ponudba delovne sile, ki ustreza pogojem (tak\xc5\xa1no omejevanje delovne sile je pogosta politika poklicnih zdru\xc5\xbeenj). \xc4\x8ce kvalificirana delovna sila izgubi svoj status, pade tudi njen polo\xc5\xbeaj. To se pogosto zgodi zaradi uvedbe novih strojev (in tehnologije nasploh), ki avtomatizirajo ali poenostavijo proces; podobno se to lahko zgodi z razdelitvijo kompleksnega dela na serijo enostavnih, medsebojno dopolnjujo\xc4\x8dih se nalog (npr. v manufakturah; tak\xc5\xa1en pristop je tudi zna\xc4\x8dilnost taylorizma)._NEWLINE_Na vi\xc5\xa1ino mezde vpliva \xc5\xa1e stopnja delavske organiziranosti, ki je eden izmed pomembnej\xc5\xa1ih vzvodov mezdnega delavca nasproti kapitalu. Ena izmed osnovnih te\xc5\xbeenj kapitala je namre\xc4\x8d zmanj\xc5\xa1evanje vseh stro\xc5\xa1kov, vklju\xc4\x8dno s stro\xc5\xa1ki delovne sile (tj. mezde in \xc5\xa1tevilu zaposlenih); izolirani in neorganizirani delavci se tak\xc5\xa1nemu pritisku redko uspejo upreti, postane pa to realno izvedljiv cilj z mo\xc4\x8dnim sindikalnim gibanjem.\n_START_SECTION_\nPrila\xc5\xa1\xc4\x8danje produktov mezdnega dela\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru kme\xc4\x8dke in delav\xc4\x8deve privatne lastnine je na vpra\xc5\xa1anje, kdo naj si prilasti sadove njegovega dela, lahko odgovoriti; producent ima v lasti produkcijska sredstva, hkrati pa je tudi on tisti, ki je opravil vso delo, zato je tudi on tisti, ki si prilasti produkte svojega lastnega dela. Pri mezdnem delu to ne dr\xc5\xbei ve\xc4\x8d. Mezdni delavec ni lastnik produkcijskih sredstev; produkcijski proces, v katerem sodeluje, v katerem oddaja svoje delo, je pod tujo oblastjo (oblastjo kapitalista). Rezultati dela tako ne ostanejo v rokah mezdnega delavca, ampak lastnika produkcijskih sredstev: kapitalista. S tem si kapitalist prisvoji tudi vso realizirano delo mezdnega delavca, saj je to delo nelo\xc4\x8dljivo vezano na kon\xc4\x8dni produkt._NEWLINE_Razlika med vrednostjo delovne sile in celotnim delom, ki ga ta delovna sila realizira, na tem mestu postane klju\xc4\x8dnega pomena. Vrednost delovne sile je namre\xc4\x8d definirana glede na zahteve, vezane na njeno reprodukcijo; koliko dela ta delovna sila realizira, je pri tem nepomembno. Kapitalist tako mezdnemu delavcu ne pla\xc4\x8da njegovega dela, ampak delovno silo. Ne pla\xc4\x8da mu dela, ampak mu pla\xc4\x8da v zameno, da delavec pride delat; delo, ki ga pri tem realizira, ostane v celoti kapitalistu. To razliko med realiziranim delom (novo ustvarjeno vrednostjo) in vrednostjo delovne sile (mezdo) kapitalist pospravi v svoj \xc5\xbeep kot profit oziroma prese\xc5\xbeno vrednost._NEWLINE_To je pomembno za razumevanje kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe, saj dokazuje, da izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje delovne sile ni le prilo\xc5\xbenostno goljufanje, ampak obstaja tudi, \xc4\x8de so izpolnjeni vsi zakoni blagovne menjave; prese\xc5\xbena vrednost (in s tem izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje) obstajata tudi, \xc4\x8de kapitalist pla\xc4\x8duje\xc2\xa0\xc2\xbbpravi\xc4\x8dno mezdo\xc2\xab\xc2\xa0(tj. ob menjavi ekvivalentov), in to ravno zato, ker ne pla\xc4\x8duje dela, ampak delovno silo.\n_START_SECTION_\nPosledice mezdnega dela\n_START_PARAGRAPH_\nOpisane zna\xc4\x8dilnosti mezdnega dela imajo za samega delavca dve posledici. Prvi\xc4\x8d: zaradi razlike med vrednostjo delovne sile (tj. mezde) ter vso vrednostjo, ki jo dejansko ustvari s svojim delom, pride do prese\xc5\xbene vrednosti, ki mu jo kapitalist odtuji, ne da bi mu moral dati karkoli v zameno. Ta mehanizem, ki je klju\xc4\x8den za normalno funkcioniranje kapitala (ker brez tega prese\xc5\xbeka ni kapital, ampak samo vrednost oz. zaklad), isto\xc4\x8dasno vodi do konflikta o razdelitvi produkta na potrebni (ki ostane delavcem) in prese\xc5\xbeni del (ki ostane kapitalistu). Drugi\xc4\x8d: zaradi kapitalisti\xc4\x8dnega monopola nad produkcijskimi sredstvi je sam \xc5\xbeivljenjski potek mezdnega delavca odvisen od potreb kapitala; od teh je, na primer, odvisno, ali bo sploh dobil zaposlitev ali pa bo nasprotno prisiljen v brezdelje in \xc5\xa1e slab\xc5\xa1i materialni polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_To vodi do sistemskega konflikta med delom in kapitalom; druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno, v razredni boj med bur\xc5\xbeoazijo in proletariatom. Sprva je ta omejen na vpra\xc5\xa1anje razmerja med potrebnim in prese\xc5\xbenim produktom ter delovnim dnevom in ostalimi delovnimi pogoji (npr. varnosti pri delu, intenzivnosti dela...); v nadaljevanju boj preraste v vpra\xc5\xa1anje, kdo naj ima nadzor nad produkcijskimi sredstvi (tj. vpra\xc5\xa1anje privatne ali dru\xc5\xbebene lastnine).'