b'\n_START_ARTICLE_\nUpodabljanje na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nUpodabljanje na daljavo (angle\xc5\xa1ko Distributed rendering) ali vzporedno (paralelno) upodabljanje (angle\xc5\xa1ko Parallel rendering) je metoda, ki razdeli delo tako, da se podatki obdelujejo vzporedno. Uporablja se gru\xc4\x8de ra\xc4\x8dunalnikov (HPC), kateri si naloge delijo in jih isto\xc4\x8dasno obdelujejo. Produkcija ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke grafike in renderiranje, zahtevajo ogromne ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke vire za ra\xc4\x8dunanje zelo kompleksnih ra\xc4\x8dunskih operacij kot so npr. vizualizacije v medicini in fiziki, animirani filmi, posebni efekti, ustvarjanje terena ter druge CAD aplikacije. Tradicionalne metode kot so raytracing, 3D teksture itd, so na doma\xc4\x8dih ra\xc4\x8dunalnikih zelo po\xc4\x8dasne. Prav tako programi za navidezno resni\xc4\x8dnost in simulacije, ki se prikazujejo na ve\xc4\x8d monitorjih naenkrat, zahtevajo vzporedno upodabljanje.\n_START_SECTION_\nDelitev dela pri upodabljanju na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nObstajata dva razloga za uporabo upodabljanja na daljavo. Zmogljivostna nadgradljivost (angle\xc5\xa1ko Performance scaling) omogo\xc4\x8da, da se sli\xc4\x8dice upodobijo hitreje, med tem ko podatkovna nadgradljivost omogo\xc4\x8da vizualizacijo ve\xc4\x8djim naborom podatkov. Razli\xc4\x8dne metode delitve dela uporabljajo razli\xc4\x8dne nadgradljivosti. Obstajajo tudi druge prednosti in slabosti, kot je zakasnitev in problemi z izravnavo obremenitve. Trije glavni primeri distribucije primitivov so celotne sli\xc4\x8dice (angle\xc5\xa1ko Frames), piksli ali objekti (npr. mesh iz trikotnikov).\n_START_SECTION_\nSlikovna porazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka procesorska enota lahko upodobi celotno sli\xc4\x8dico (angle\xc5\xa1ko Frame) iz drugega zornega kota ali trenutka. Sli\xc4\x8dice, upodobljene iz razli\xc4\x8dnih pogledov lahko izbolj\xc5\xa1ajo kakovost slike z anti-aliasingom ali dodajo efekt globinske ostrine in tridimenzionalnega prikaza. Ta pristop omogo\xc4\x8da dobro zmogljivostno nadgradljivost ne pa tudi podatkovne nadgradljivosti. Pri paralelnem upodabljanju zaporednih sli\xc4\x8dic nastane zamik za interaktivne seje. Zamik med uporabni\xc5\xa1kim vnosom in prikazom je sorazmeren s \xc5\xa1tevilom zaporednih sli\xc4\x8dic, ki se renderirajo vzporedno.\n_START_SECTION_\nPorazdelitev po pikslih\n_START_PARAGRAPH_\nKomplete pikslov na zaslonu se lahko razdeli med procesorske enote po tako imenovanem\xc2\xa0\xc2\xbbsort first\xc2\xab\xc2\xa0sistemu. Razdelitev prepletenih (ang. Interlaced) vrst pikslov daje dobro uravnote\xc5\xbeenost obremenitve sistema vendar je podatkovna nadgradljivost nemogo\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nObjektna porazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nDelitev objektov po procesnih enotah deluje po\xc2\xa0\xc2\xbbsort last\xc2\xab\xc2\xa0sistemu. Kar zagotavlja zelo dobro nadgradljivost zmogljivosti, ampak zahteva vmesne slike iz procesorskih vozli\xc5\xa1\xc4\x8d, katere se alfa komponirajo in sestavijo kon\xc4\x8dno sliko. \xc4\x8ce se pove\xc4\x8duje lo\xc4\x8dljivost slike, se pove\xc4\x8duje tudi re\xc5\xbeija alfa komponiranja._NEWLINE_Shema uravnote\xc5\xbeenja obremenitve je potrebna za ohranitev zmogljivosti ne glede na pogoje prikazovanja. To se lahko dose\xc5\xbee s prekomerno razdelitvijo prostora objekta in z naklju\xc4\x8dno dodelitvijo ve\xc4\x8d kosov vsaki procesni enoti, vendar se s tem pove\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo stopenj alfa komponiranja potrebnih za oblikovanje kon\xc4\x8dne slike. Druga mo\xc5\xbenost je, da se vsaki procesni enoti dodeli sosednji blok, ki ga je potrebno dinami\xc4\x8dno a\xc5\xbeurirati (ang. Update), vendar to zahteva dinami\xc4\x8dno nalaganje podatkov.\n_START_SECTION_\nHibridna porazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni tipi porazdelitev se lahko kombinirajo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Nekaj zaporednih sli\xc4\x8dic lahko upodabljamo vzporedno in hkrati lahko prav tako vzporedno upodabljamo s porazdelitvijo pikslov ali objektov. Objektna porazdelitev lahko posku\xc5\xa1a zmanj\xc5\xa1ati njihovo prekrivanje prostora na zaslonu, da bi zmanj\xc5\xa1ali stro\xc5\xa1ke alfa komponiranja ali celo uporabili piksel porazdelitev za upodabljanje delov prostora objekta.\n_START_SECTION_\nPrednosti upodabljanja na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nUpodabljanje na daljavo omogo\xc4\x8da, da aplikacija te\xc4\x8de na oddaljenem stre\xc5\xbeniku in se tudi upodablja na tem stre\xc5\xbeniku, med tem ko prikazuje svoj uporabni\xc5\xa1ki vmesnik in slike na lokalnem ra\xc4\x8dunalniku. Prednost oddaljenega upodabljanja je, da omogo\xc4\x8da uporabnikom ogled in interakcijo z velikimi zbirkami podatkov iz skoraj katerega koli ra\xc4\x8dunalnika, kjer koli na svetu. Upodabljanje na daljavo omogo\xc4\x8da enemu stre\xc5\xbeniku vizualizacijo za ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo odjemalcev, ta pa ne potrebuje ra\xc4\x8dunalnika z zmogljivostmi za 3d grafiko, saj se vse upodabljanje dogaja na oddaljenem stre\xc5\xbeniku. Lokalni odjemalec potrebuje le zmo\xc5\xbenost prikaza slike.\n_START_SECTION_\nUporaba upodabljanja na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nUpodabljanje na daljavo se uporablja za izdelava prototipov, prikaz znanstvenih procesov, v medicini, za animirane filme in posebne efekte v filmih, za obogateno resni\xc4\x8dnost (angle\xc5\xa1ko Augmented reality), multimedijske vsebine... Zelo dobro lahko tudi prika\xc5\xbeemo delovanje naprav in procesov in tako pritegnemo zanimanje ob razli\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostih kot so sejmi, reklamni oglasi in spletne strani.'