b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Leon I.\n_START_SECTION_\nMladost in vzpon\n_START_PARAGRAPH_\nLeon se je rodil v Toskani okrog leta 390 v plemeniti dru\xc5\xbeini o\xc4\x8detu Kvintinijanu, ki je bil izobra\xc5\xbeen in spo\xc5\xa1tovan mo\xc5\xbe. Sinu, ki je \xc5\xbee kmalu pokazal velike sposobnosti in izredne zmo\xc5\xbenosti, je nudil dobro vzgojo in izobrazbo. Po sprejemu duhovni\xc5\xa1kega posve\xc4\x8denja so na u\xc4\x8denega in krepostnega mo\xc5\xbea postali predstojniki pozorni. \xc5\xbde za \xc4\x8dasa Celestina je bil \xc4\x8dislan kot diakon: Kasijan je njemu posvetil knjigo napisano zoper Nestorija; sveti Ciril pa je njega prosil za posredovanje v sporu zoper jeruzalemskega nestorijanskega \xc5\xa1kofa Juvenalisa; cesarica Placidija pa ga je poslala v Galijo, da bi pomiril med seboj sprta vojskovodja Aetija in upravnika Albina  . Ko je bil \xc5\xa1ele na poti, je umrl Sikst III..\n_START_SECTION_\nNasprotnik krivovercev\n_START_PARAGRAPH_\nOb Leonovi izvolitvi so se v Rimu \xc5\xa1e vedno skrivaj sestajali heretiki Manijevi manihejci, o katerih je Leon menil, da je njihov \xc2\xbbzakon la\xc5\xbe, vera satan, daritev hinav\xc5\xa1\xc4\x8dina\xc2\xab. Kljub temu jih je sku\xc5\xa1al pridobiti s pou\xc4\x8devanjem in dobroto; to isto je priporo\xc4\x8dil svojim \xc5\xa1kofom in duhovnikom._NEWLINE_Posebej je poznan njegov Tomus ad Flavianum v katerem je proti u\xc4\x8denju Evtiha poudaril, da sta v Kristusu zdru\xc5\xbeeni dve naravi (\xc4\x8dlove\xc5\xa1ka in Bo\xc5\xbeja). To njegovo pismo je bilo sprejeto na ekumenskem koncilu v Kalcedonu leta 451 z velikim odobravanjem koncilskih o\xc4\x8detov._NEWLINE_Njegovo uspe\xc5\xa1no versko delovanje je izrazil Quesnel takole: Leon je razlagal nauk o Sveti Trojici zoper priscilijance, o Jezusovem u\xc4\x8dlove\xc4\x8denju zoper Jude, o istobitnosti z O\xc4\x8detom zoper arijance, o njegovi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki naravi zoper Evtiha, o samostojni osebi zoper nestorijance, o pravici do cerkvene zakonodaje zoper novacijance, o enotnosti zoper donatiste, o potrebnosti in mo\xc4\x8di Bo\xc5\xbeje milosti zoper pelagijance, o resni\xc4\x8dnosti, mo\xc4\x8di in dostojanstvu zakramentov zoper manihejce, o resni\xc4\x8dni pobo\xc5\xbenosti in  bogoslu\xc5\xbeju zoper navidezne kristjane; ta nauk je razvijal in branil z Bo\xc5\xbejo modrostjo, izredno pobo\xc5\xbenostjo in neverjetnim pogumom.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nUspe\xc5\xa1en politik\n_START_PARAGRAPH_\nKot se je poprej vme\xc5\xa1al v politiko \xc5\xbee  Inocenc, ko je cesar odpovedal, tako je tudi Leona Velikega prisilil obup Rimljanov, da je zapustil cerkev in zakristijo ter se spustil v politi\xc4\x8dno dejavnost; vendar to zanj ni bilo nekaj novega, saj se je pa \xc5\xbee pred izvolitvijo za pape\xc5\xbea odlikoval po uspe\xc5\xa1ni diplomatski in miroljubni dejavnosti.\n_START_SECTION_\nPogodba z Atilom\n_START_PARAGRAPH_\nKer je bila Italija ob velikem preseljevanju narodov najbolj iskani plen na njihovem barbarskem pohodu, so bili pape\xc5\xbei tako reko\xc4\x8d najbolj zanesljivi zavetniki, branitelji in tola\xc5\xbeniki. V tem se je posebej odlikoval pape\xc5\xbe Leon.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe Leon prosi Atila za milost\n_START_PARAGRAPH_\nKo pa je pri\xc5\xa1la novica, da se Huni bli\xc5\xbeajo Rimu, je pape\xc5\xbe zbral okrog sebe svoje sodelavce in vodstvo rimskega senata ter se oble\xc4\x8den v pape\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila napotil Atili nasproti. Bil je pripravljen za svojo \xc4\x8dredo darovati tudi \xc5\xbeivljenje. Zato je 452 prispel v bli\xc5\xbeino Mantove, kjer se Mincio izliva v Pad \xe2\x80\x93 kjer ga je v svojem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du na vzpetini pri\xc4\x8dakoval hunski poglavar, katerega je takole nagovoril:_NEWLINE_ \xc2\xbbSenat in rimsko ljudstvo, neko\xc4\x8d svetovni vladar, sedaj kot premagano, prosi, o kralj, milost in usmiljenje. Od vseh tvojih zmagovitih dejanj zate ni bilo ni\xc4\x8desar slavnej\xc5\xa1ega, kot da pred tvojimi nogami kle\xc4\x8di tisto ljudstvo, pred katerim so se poprej klanjali vsi narodi in vsi kralji. Ti si osvojil ves svet, ki so ga nekdaj osvojili Rimljani; sedaj te pa prosimo: premagaj sam sebe ti, ki si premagal vse druge. Z ni\xc4\x8demer drugim ne bo\xc5\xa1 mogel biti bolj podoben neumrljivemu Bogu, kot \xc4\x8de se bo\xc5\xa1 usmilil premaganih. Hudobni so ob\xc4\x8dutili tvoj bi\xc4\x8d, sedaj pa dovoli ob\xc4\x8dutiti tvojo dobroto tistim, ki te prosijo in priznavajo tebe za zmagovalca ter se ti podvr\xc5\xbeejo kot premagani.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Atila je starega velikega duhovnika spo\xc5\xa1tljivo sprejel, poslu\xc5\xa1al Leonov kratki, pa do srca segajo\xc4\x8di govor, ter izjavil na veliko za\xc4\x8dudenje navzo\xc4\x8dih, da se bo iz spo\xc5\xa1tovanja do pape\xc5\xbea usmilil Rima in od\xc5\xa1el s svojo vojsko. Naklonil se je torej pape\xc5\xbeu in dejal: _NEWLINE_ \xc2\xbbKdorkoli da si, \xc4\x8dlovek ali angel, Rim in Italija ti dolgujeta re\xc5\xa1itev. Tebi je v enem trenutku z nekaj besedami uspelo to, kar se ne bi posre\xc4\x8dilo cesarju z vsemi njegovimi vojskami nikoli. Zahvali se Bogu, ki mu slu\xc5\xbei\xc5\xa1: Atila priznava zmago tebi in njemu.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Pravijo, da je ob\xc5\xa1el med pape\xc5\xbeevim govorom poglavarja strah, ker je opazil apostola Petra in Pavla, ki sta mu \xc5\xbeugala z golim me\xc4\x8dem in da je to napravilo na sicer neuklonljivega vladarja tak vtis. \xc4\x8castniki in vojaki, jezni zaradi izgubljenega obljubljenega plena, so mu ugovarjali in ga za\xc4\x8dudeni spra\xc5\xa1evali, kako da je \xe2\x80\x93 proti svoji navadi \xe2\x80\x93 izro\xc4\x8dil zmago neoboro\xc5\xbeenemu duhovniku. Odgovoril je: _NEWLINE_Nisem ustregel njemu osebno, ampak nadzemeljski prikazni, ki sem jo videl lebdeti nad njegovo glavo in ki mi je \xc5\xbeugala z ostrim me\xc4\x8dem s smrtjo. _NEWLINE_Leta 452 se je torej pape\xc5\xbe Leon kot vodja odposlanstva uspe\xc5\xa1no pogodil z Atilom. V zameno za pla\xc4\x8dilo davka je hunski vladar pustil Italijo nedotaknjeno in se vrnil \xc4\x8dez dana\xc5\xa1njo Slovenijo z vso svojo vojsko v Panonijo. Atila je 453 umrl brez naslednika, ko je slavil poroko z lepo nem\xc5\xa1ko deklico Ildiko: kri se mu je ulila iz nosu. Nekateri zgodovinarji menijo, da je bil zastrupljen._NEWLINE_Pape\xc5\xbea Leona pa so v Rimu pri\xc4\x8dakali z nepopisnim navdu\xc5\xa1enjem in veseljem ter ga slavili kot \xc2\xbbo\xc4\x8deta domovine\xc2\xab. Takoj je dolo\xc4\x8dil zahvalni praznik za \xc4\x8dude\xc5\xbeno re\xc5\xa1itev.\n_START_SECTION_\nFilm o Atilu\n_START_PARAGRAPH_\nV nem\xc5\xa1\xc4\x8dini obstaja film Atila, ki opisuje med drugim tudi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine sre\xc4\x8danja med pape\xc5\xbeem in kraljem. V filmu boja\xc5\xbeeljni Atila da ubiti med lovom brata Bleda (ali Buda), ki se je naveli\xc4\x8dal roparskega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja in je nagovarjal brata k miru z drugimi narodi. Ko za\xc4\x8dne Atila zopet ropati in po\xc5\xbeigati po Italiji, mu neki lokostrelec po nesre\xc4\x8di ustreli z lokom edinega sina. Kmalu za tem se sre\xc4\x8da s pape\xc5\xbeem Leonom Velikim, kar ga \xc5\xa1e utrdi v prepri\xc4\x8danju, da ne sme ve\xc4\x8d izzivati Bo\xc5\xbeje jeze. Zato ustre\xc5\xbee pape\xc5\xbeevi pro\xc5\xa1nji in se vrne v Panonijo.\n_START_SECTION_\nPro\xc5\xa1nja Gejzerihu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e huj\xc5\xa1o nevarnost so predstavljali Vandali, ki so pod Gejzerihom 455 oblegali Rim. Ko so Rimljani \xc5\xbee obupavali, se je pape\xc5\xbe pogumno odpravil k voditelju in ga prosil, naj mestu prizanese vsaj s krvoprelitjem in po\xc5\xbeiganjem. Vojskovodja je to tudi obljubil in po dvotedenskem ropanju od\xc5\xa1el. Med zahvalno ma\xc5\xa1o je pape\xc5\xbe dejal: \xe2\x80\x9cPripro\xc5\xa1nja svetega Petra in Pavla sta vas re\xc5\xa1ila pred uni\xc4\x8denjem.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nBenedikt XIV. ga je uvrstil med cerkvene u\xc4\x8ditelje, kajti v svojih pismih in pridigah jasno in temeljito razlaga katoli\xc5\xa1ki nauk v nasprotju z u\xc4\x8denjem heretikov._NEWLINE_Leon je tudi svetnik in zavetnik glasbenikov, pevcev in organistov.\n_START_SECTION_\nGod\n_START_PARAGRAPH_\nLeon Veliki je umrl 10. novembra 461 v Rimu. Pokopali so ga v stebri\xc5\xa1\xc4\x8du Bazilike svetega Petra v Rimu. Ko je pape\xc5\xbe Sergij I. leta 688 slovesno pri\xc5\xa1tel pape\xc5\xbea Leona I. k svetnikom, so njegovo truplo prenesli pod oltar, ki so ga v baziliki postavili njemu v \xc4\x8dast. Ko so v \xc4\x8dasu od 1506 do 1626 baziliko ponovno zgradili, so njegove relikvije pokopali pod oltar, ki ga krasi Algardijev (1598-1654) orja\xc5\xa1ki marmornati reljef, ki prikazuje pape\xc5\xbeevo sre\xc4\x8danje z Atilom._NEWLINE_Do koncila je bil Leonov god 11. aprila._NEWLINE_Po koledarski reformi Pavla VI. je njegov god na njegov smrtni dan, t. j. 10. novembra. _NEWLINE_Rimskokatoli\xc5\xa1ka Cerkev, anglikanska skupnost in luteranci obhaja god Leona Velikega 10. novembra, pravoslavne Cerkve pa 18. februarja.'