b'\n_START_ARTICLE_\nKosmata mle\xc4\x8dnica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKlobuk te gobe meri 5-15 cm v premeru in je sprva izbo\xc4\x8den z mo\xc4\x8dno podvitim robom, pozneje pa postane splo\xc5\xa1\xc4\x8den in v sredini vdrt. Vsa povr\xc5\xa1ina je pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z ro\xc5\xbenato oran\xc5\xbenimi dla\xc4\x8dicami, ki visijo tudi z roba klobuka. Po zgornji strani klobuka se pojavljajo raznobarvni koncentri\xc4\x8dni kolobarji, ki pa niso vedno enako izraziti. Na prerezanih mestih izlo\xc4\x8da ta goba bel mle\xc4\x8dek, ki je ostrega peko\xc4\x8dega okusa. Listi\xc4\x8di na spodnji strani klobuka so ro\xc5\xbenato rumenkasti, tanki in gosti. Sprva so prira\xc5\xa1\xc4\x8deni k betu, pri starej\xc5\xa1ih gobah pa pora\xc5\xa1\xc4\x8deni po betu. Trosni prah je svetlo ro\xc5\xbenato rumen ali skoraj povsem bel. Meso je belkasto ali ro\xc5\xbenato, krhko ter debelo in ima prijeten saden vonj._NEWLINE_Bet je visok od 2 do 6 cm in ima premer od 0,8 - 2 cm. Sprva je ro\xc5\xbenato rumen, pozneje rjavkast, na povr\xc5\xa1ini pa ima nepravilne jamice enake barve. Sprva je poln, pozneje pa postane votel.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi (najdemo jo tudi v Sloveniji) kosmata mle\xc4\x8dnica raste na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tleh, ob poteh v svetlih listnatih gozdovih, najpogosteje v brezovih, pogosto v \xc4\x8darovni\xc5\xa1kih krogih. V Severni Ameriki je pogosta tudi v topolovih gozdovih._NEWLINE_Surova je ta gobja vrsta strupena, tudi kuhana pa povzro\xc4\x8da bruhanje in drisko. Kljub temu jo na Finskem, v Rusiji in nekaterih drugih dr\xc5\xbeavah Severne Evrope jedo, vendar jo pred uporabo ve\xc4\x8d dni namakajo v vodi in prekuhavajo. Eden od na\xc4\x8dinov priprave je tudi siliranje (fermentiranje z mle\xc4\x8dno kislino). Na Norve\xc5\xa1kem jo pra\xc5\xbeijo in mleto dodajajo v kavo._NEWLINE_Podobna vrsta je barjanska mle\xc4\x8dnica (Lactarius pubescens), ki prav tako raste pod brezami, a \xc5\xa1e na bolj vla\xc5\xbenih tleh.'