b'\n_START_ARTICLE_\nPeloponez\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPeloponez je polotok, ki pokriva okoli 21.549 kvadratnih kilometrov in je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i del celinske Gr\xc4\x8dije. Najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka na Peloponezu je rt Tenaro. Lahko se \xc5\xa1teje za otok, saj je graditev Korintskega prekopa leta 1893 polotok lo\xc4\x8dila od celine. Redko, \xc4\x8de sploh kdaj, je naveden kot "otok". Ima dve kopenski povezavi s preostalo Gr\xc4\x8dijo, naravno s Korintsko o\xc5\xbeino in umetno po skozi 2,2 km dolgem mostu Rio-Antirrio med mestoma Rio in Antirrio, ki je bil kon\xc4\x8dan leta 2004._NEWLINE_Polotok ima gorato notranjost in zelo razgibano obalo. Najvi\xc5\xa1ji vrh v gorovju Tajget je Ajios Alias, 2407 m. Ima tudi rodovitne, gosto poseljene doline in ravnice, ki segajo do morja. Slednje se razteza na zahodu med Patrasom in Pirgosom in na jugu blizu \xc5\xa0parte. Ima \xc5\xa1tiri na jug obrnjene polotoke: Mesenija, Mani, rt Maleja (znan tudi kot Epidaver Limera) in Argolida na skrajnem severovzhodu Peloponeza._NEWLINE_Dve skupini otokov le\xc5\xbeita ob pelopone\xc5\xa1ki obali: Saronski otoki na vzhodu in Jonski otoki na zahodu. Otok Kitera pred polotokom Maleja na jugu Peloponeza se \xc5\xa1teje kot del Jonskih otokov._NEWLINE_Geolo\xc5\xa1ko je bil Peloponez prvotno otok, vendar je bil v \xc4\x8dasu potiskanja Afri\xc5\xa1ke tektonske in Arabske plo\xc5\xa1\xc4\x8de (tektonika plo\xc5\xa1\xc4\x8d) proti severu staknjen s kopnim. Pomembni sledovi o tem so vidni v geolo\xc5\xa1ko mladih nagubanih gorah. Prelomi v Peloponezu so \xc5\xa1tevilni in dajejo krajini zna\xc4\x8dilno podobo. \xc5\xa0e posebej v osrednjem Peloponezu (Arkadija) je 1500 do 1900 m visoko gorovje, ki je te\xc5\xbeko dostopno in ozna\xc4\x8deno kot kra\xc5\xa1ko polje, bazen, v katerem se pojavljajo jezera. Na primer jezero Stimfalos. Ker se premik plo\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1e vedno nadaljuje in sta Peloponez in Kreta blizu Italije, je Evropa najbolj ogro\xc5\xbeena regija s potresi._NEWLINE_Reke so malo\xc5\xa1tevilne in kratkega toka; najpomenbnej\xc5\xa1i sta Alfi\xc3\xb3s (z akumulacijskim jezerom in hidroelektrarno na pritoku Ladon) in Evr\xc3\xb3tas._NEWLINE_Ni\xc5\xbeine so delno pora\xc5\xa1\xc4\x8dene z makijo, vi\xc5\xa1ji predeli mestoma z ohranjenimi gozdovi alepskega bora in hrasta. Oljke uspevajo do nadmorske vi\xc5\xa1ine 600 m, vinska trta do 1000 m (znane so rozine in kakovostno vino). Gojijo bomba\xc5\xbe, agrume, ri\xc5\xbe, koruzo, p\xc5\xa1enico idr. V notranjosti je raz\xc5\xa1irjena \xc5\xbeivinoreja (ovce, koze). Industrija (prete\xc5\xbeno \xc5\xbeivilska) je v ve\xc4\x8djih naseljih.\n_START_SECTION_\nPrometno omre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nDve cestninski avtocesti in hitra cesta potekajo \xc4\x8dez Peloponez in omogo\xc4\x8dajo povezavo z Atenami \xc4\x8dez Korintski prekop na vzhodu \xc4\x8dez ve\xc4\x8d mostov in s severno Gr\xc4\x8dijo \xc4\x8dez most Rio-Antiriio \xc4\x8dez Korintski zaliv._NEWLINE_Glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga vodi iz Aten do Korinta, kjer se razdeli na dva dela: ob severni obali (Pirejska proga do Patrasa) in vzdol\xc5\xbe zahodne obale \xc4\x8dez Tripoli do Kalamate (Kalamatska proga). Druge proge povezujejo mesto Pirgos na zahodu polotoka oziroma Patras, Katakolo in Olimpijo. Novo letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Atenah je povezano z novo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo Kiato zunaj Korinta in nadome\xc5\xa1\xc4\x8da majhen del starega omre\xc5\xbeja. Zobata \xc5\xbeeleznica Diakofto-Kalavrita je znamenitost poloto\xc5\xa1kega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja._NEWLINE_Iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Patras vodijo povezave v Italijo, pa tudi do Jonskih otokov (vklju\xc4\x8dno do otokov Zakintos in Kefalonija)._NEWLINE_Na Peloponezu sta dve letali\xc5\xa1\xc4\x8di: Patras (Airport Arahos) in Kalamata.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPolotok je bil naseljen \xc5\xbee v prazgodovini. Njegovo dana\xc5\xa1nje ime izhaja iz gr\xc5\xa1ke mitologije, natan\xc4\x8dneje legende o junaku Pelopsu, ki je dejal, da je osvojil celotno regijo. Ime Peloponnesos pomeni "otok Pelops"._NEWLINE_Mikenska civilizacija je bila prva ve\xc4\x8dja civilizacija celinske Gr\xc4\x8dije, ki je prevladovala na Peloponezu v bronasti dobi iz svojega opori\xc5\xa1\xc4\x8da v Mikenah, v severovzhodnem delu polotoka. Mikenska civilizacija je propadla nenadoma konec 2. tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Arheolo\xc5\xa1ke raziskave so pokazale, da veliko njenih mest in pala\xc4\x8d ka\xc5\xbee znake uni\xc4\x8denja. Za poznej\xc5\xa1a obdobja, znana kot gr\xc5\xa1ko temno obdobje srednjega veka, niso ohranjeni zapisi._NEWLINE_Leta 776 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so bile prve olimpijske igre v Olimpiji in ta datum se v\xc4\x8dasih uporablja za ozna\xc4\x8devanje za\xc4\x8detka klasi\xc4\x8dnega obdobja gr\xc5\xa1ke antike. V antiki je bil Peloponez sredi\xc5\xa1\xc4\x8de anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije, saj je imel nekaj najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih mestnih dr\xc5\xbeavic in tu je bilo nekaj najbolj krvavih bitk. Tu so bila ve\xc4\x8dja mesta, kot so Anti\xc4\x8dna \xc5\xa0parta, Korint, Argos in Megalopolis, in sede\xc5\xbe Pelopone\xc5\xa1ke lige. Vojaki s polotoka so se borili v perzijskih vojnah. Bil je tudi prizori\xc5\xa1\xc4\x8de pelopone\xc5\xa1ke vojne leta 431-404 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Zavzela ga je rasto\xc4\x8da rimska republika leta 146 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in je postal provinca Ahaja. V rimskem obdobju je polotok ostal uspe\xc5\xa1en, ampak je postal obroben, sorazmerno odrezan od \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega rimskega sveta.\n_START_SECTION_\nFrankovska oblast in bizantinska ponovna osvojitev\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1205 so po razpadu Bizantinskega cesarstva v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni kri\xc5\xbearji pod Viljemom iz Champlitta in Geoffreyjem Villehardouinom korakali proti jugu skozi celinsko Gr\xc4\x8dijo in osvojili Peloponez kljub posameznim lokalnim gr\xc5\xa1kim odporom. Franki so nato ustanovili Ahajsko kne\xc5\xbeevino, vazal Latinskega cesarstva, medtem ko so Bene\xc4\x8dani zasedli ve\xc4\x8d strate\xc5\xa1ko pomembnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d ob obali, kot sta Navarino in Koroni, ki so jih zadr\xc5\xbeali do 15. stoletja. Franki so popularizirali ime Moreja za polotok, ki je bilo sprva ime majhne \xc5\xa1kofije v Elidi v 10. stoletju. Njena etimologija je sporna, vendar je najpogostej\xc5\xa1a razlaga, da izhaja iz besede za ime drevesa [\xc4\x8crna murva |murva]] (morea), katerega listi so podobni obliki polotoka._NEWLINE_Frankovska nadvlada je na polotoku izgubila oblast po bitki pri Pelagoniji, ko je Viljem II. Villehardouin moral odstopiti v novozgrajeni trdnjavi in pala\xc4\x8di na Mistri v bli\xc5\xbeini starodavne \xc5\xa0parte, ko se je prebujal Bizanc. Ta gr\xc5\xa1ka pokrajina (in pozneje polavtonomni despotat) je bila ponovno postopno zavzeta, do 1430 je postala frankovska kne\xc5\xbeevina. Enako obdobje je zaznamoval tudi pritok albanskih naseljencev v osrednjo Gr\xc4\x8dijo in na Peloponez, ki so postali predniki Arvanitov._NEWLINE_Turki so za\xc4\x8deli pohod na Peloponez okoli 1358, vendar se je njihov pritisk okrepil \xc5\xa1ele po letu 1387, ko je prevzel naslov odlo\xc4\x8dni Gazi Evrenos. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d prepire med Bizantinci in Franki, je ropal po polotoku in prisilil bizantinske despote in preostale frankovske vladarje, da so potrdili otomansko nadvlado in klonili. To stanje je trajalo do otomanskega poraza v bitki pri Ankari leta 1402, po kateri je osmanska mo\xc4\x8d pe\xc5\xa1ala. Vpadi v Moreo so se nadaljevali pod Turahanom begom po letu 1423. Kljub obnovi Heksamilionovega zidu na Korintski o\xc5\xbeini so ga Turki pod Muratom II. leta 1446 prebili, prisilili despote iz Moree, da so leta 1452 in 1456 ponovno priznali osmansko nadvlado in spet pod Turahanom. Po zasedbi Atenske vojvodine leta 1456 so leta 1458 Turki zasedli tretjino Peloponeza in leta 1460 je sultan Mehmed II. ukinil ostanke despotovine. Zadnja bizantinska trdnjava, grad Salmeniko, je bila pod poveljnikom Graizianom Paleologosom premagana julija 1461. Samo bene\xc5\xa1ke utrdbe Modon, Koroni, Navarino, Monembazija, Argos in Navplion so u\xc5\xa1le osmanskemu nadzoru.\n_START_SECTION_\nOsmanska zasedba, bene\xc5\xa1ka oblast in ponovna osmanska zasedba\n_START_PARAGRAPH_\nBene\xc5\xa1ke utrdbe so osvojili v seriji osmansko-bene\xc5\xa1kih vojn: v prvi vojni, ki je trajala od leta 1463 do 1479 z ve\xc4\x8d spopadi na Peloponezu, so izgubili Argos, medtem ko sta Modon in Koroni padla leta 1500 med drugo vojno. Koroni in Patras sta bila zajeta v kri\xc5\xbearskem pohodu leta 1532, ki ga je vodil genovski admiral Andrea Doria, vendar je to izzvalo \xc5\xa1e eno vojno, v kateri so izgubili zadnje bene\xc5\xa1ke posesti na gr\xc5\xa1ki celini. _NEWLINE_Po osmanskem osvajanju je polotok postal provinca (sand\xc5\xbeak) s 109 ziameti in 342 timari. V prvem obdobju osmanske vladavine (1460-1687) je bilo glavno mesto v Korintu (tur\xc5\xa1ko G\xc3\xb6rdes), pozneje pa v Leontari (Londari), Mistri (Misistire) in kon\xc4\x8dno v Navplionu (tur\xc5\xa1ko Anaboli). Nekje v sredini 17. stoletja je Moreja postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de lo\xc4\x8denega ejaleta s Patrasom (Ballibadra) kot glavnim mestom. Do smrti Sulejmana Veli\xc4\x8dastnega leta 1570 je kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu prebivalstvu (pre\xc5\xa1tetih okoli 42.000 dru\xc5\xbein) uspelo ohraniti nekaj privilegijev, islamizacija je bila po\xc4\x8dasna, predvsem med Albanci ali lastniki nepremi\xc4\x8dnin, ki so bili vklju\xc4\x8deni v osmanski fevdalni sistem. \xc4\x8ceprav so muslimani kmalu nadzirali ve\xc4\x8dino rodovitne zemlje, so ostali izrazita manj\xc5\xa1ina. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske skupnosti so ohranile veliko samouprave, a za celotno obdobje je zna\xc4\x8dilno, da so se kristjani umikali z ni\xc5\xbein v gore. To je povzro\xc4\x8dilo vzpon kleftov, oboro\xc5\xbeenih razbojnikov in upornikov v gorah, in nastanek ustrezne institucije za financiranje armatolov, ki je preverjala dejavnosti kleftov. Z izbruhom "velike tur\xc5\xa1ke vojne" leta 1683 so Bene\xc4\x8dani pod Francescom Morosinijem leta 1687 zasedli celoten polotok, kar so Turki priznali v pogodbi iz Sremskih Karlovcev (1699). Bene\xc4\x8dani so ustanovili svojo provinco kot Kraljevino Moreja (italijansko Regno di Morea), vendar je bila njihova vladavina nepriljubljena. Ko so Turki vdrli na polotok leta 1715, je bila ve\xc4\x8dina lokalnih Grkov navdu\xc5\xa1ena. Osmanska vrnitev je bila enostavna in hitra, Benetke so jo priznale v pogodbi iz Po\xc5\xbearevca leta 1718._NEWLINE_Peloponez je zdaj postal jedro ejaleta Moreja, ki ga je vodil vali, ki je bil do leta 1780 pa\xc5\xa1a prve stopnje (s tremi insignijami konjskimi repi) in je dobil naslov vezirja. Po letu 1780 in vse do gr\xc5\xa1ke vojne za neodvisnost je provinco vodil muhasil. Pa\xc5\xa1a iz Moreje ga je podprl s \xc5\xa1tevilnimi podrejenimi uradniki, vklju\xc4\x8dno s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim prevajalcem (dragoman), ki je bil vi\xc5\xa1ji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski uradnik province. V prvem obdobju je bila Moreja razdeljena na 22 okro\xc5\xbeij ali bejlukov. Glavno mesto je bil najprej Navplion, po letu 1786 pa Tripoli (tur\xc5\xa1ko Trabli\xc3\xa7e)._NEWLINE_Morejski kristjani so rovarili proti Turkom z rusko pomo\xc4\x8djo v tako imenovanem "orlovem uporu" leta 1770, vendar je bil hitro in brutalno zatrt. Celotno prebivalstvo se je zmanj\xc5\xa1alo, medtem ko se je muslimanski dele\xc5\xbe pove\xc4\x8dal. Kljub temu so s privilegiji s pogodbo iz Ku\xc4\x8duk Kainard\xc5\xbee dobili \xc5\xa1e posebne pravice, tako da so kristjani trgovali pod rusko zastavo, kar je privedlo do precej\xc5\xa1njega gospodarskega razcveta lokalnih Grkov, ki so skupaj s pove\xc4\x8danimi kulturnimi stiki z zahodno Evropo (moderno gr\xc5\xa1ko razsvetljenstvo) in navdihujo\xc4\x8dimi ideali francoske revolucije polo\xc5\xbeili temelje za gr\xc5\xa1ko vojno za neodvisnost.\n_START_SECTION_\nSodobna Gr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nPelopone\xc5\xbeani so igrali pomembno vlogo v gr\xc5\xa1ki vojni za neodvisnost - vojna se je za\xc4\x8dela na Peloponezu, ko so uporniki 23. marca 1821 prevzeli nadzor nad Kalamato. Gr\xc5\xa1ki nadzor nad polotokom, razen nekaj obalnih utrdb, je bil potrjen z zavzetjem Tripolija septembra 1821, ko je bil polotok prizori\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc4\x8dnih po\xc5\xbearov in obse\xc5\xbenega opusto\xc5\xa1enja po prihodu egiptovskih vojakov pod Ibrahimom pa\xc5\xa1o leta 1825. Odlo\xc4\x8dilna bitka za Navarino je bila zunaj Pilosa na zahodni obali Peloponeza in leta 1828 je francoski ekspedicijski korpus nagnal zadnje tur\xc5\xa1ko-egiptovske sile s polotoka. Mesto Navplion na vzhodni obali polotoka je postal prva prestolnica neodvisne gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave._NEWLINE_V 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja je regija postala sorazmerno slaba in gospodarsko osamljena. Pomemben del njenega prebivalstva se je izselil v ve\xc4\x8dja mesta v Gr\xc4\x8diji, zlasti v Atene in druge dr\xc5\xbeave, kot so ZDA in Avstralija. Hudo sta jo prizadeli druga svetovna vojna in gr\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanska vojna, do\xc5\xbeivljala je hude zlo\xc4\x8dine. \xc5\xbdivljenjski standard se je mo\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1al po vsej Gr\xc4\x8diji po pristopu k Evropski uniji leta 1981. Pode\xc5\xbeelje Peloponeza je znano kot najbolj tradicionalna in konservativna regija Gr\xc4\x8dije in je trdnjava desni\xc4\x8darske stranke Nove demokracije, medtem ko v ve\xc4\x8djih mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, kot sta Kalamata in zlasti Patras, prevladuje levica Panhelensko socialisti\xc4\x8dno gibanje. Vasi so se \xc5\xa1e naprej praznile zaradi pomanjkanja gospodarskih prilo\xc5\xbenosti, industrijskega kmetovanja in staranja prebivalstva. Kljub sorazmerni rev\xc5\xa1\xc4\x8dini v sami regiji pa so Pelopone\xc5\xbeani vedno imeli skoraj popolno prevlado v politiki in vladi v Gr\xc4\x8diji; od gr\xc5\xa1ke neodvisnosti leta 1820 je velika ve\xc4\x8dina predsednikov vlad pelopone\xc5\xa1kega izvora in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e politi\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine (Zaimis, Mavromihalis, Varvitsiotis, Stefanopulos in Papandreu) so iz te regije. Nekdanji premier Antonis Samaras je Pelopone\xc5\xbean; poslovne elite Gr\xc4\x8dije je tudi ve\xc4\x8dinoma pelopone\xc5\xa1ke, na primer Angelopoulos in Latsis, medtem ko Manioti z ju\xc5\xbenega Peloponeza tradicionalno prevladujejo v oboro\xc5\xbeenih silah. Vse to ka\xc5\xbee, da Pelopone\xc5\xbeani slovijo kot premeteni in politi\xc4\x8dno povezani v gr\xc5\xa1ki popularni kulturi._NEWLINE_Konec avgusta 2007 je bilo na velikem delu Peloponeza veliko \xc5\xa1kode zaradi po\xc5\xbearov,predvsem v vaseh in gozdovih, umrlo je 77 ljudi. Vpliv po\xc5\xbearov na okolje in gospodarstvo v regiji je \xc5\xa1e vedno neznan. To je bila najve\xc4\x8dja okoljska katastrofa v sodobni gr\xc5\xa1ki zgodovini.'