b'\n_START_ARTICLE_\nTiglat-Pileser I.\n_START_SECTION_\nPohodi\n_START_PARAGRAPH_\nTiglat-Pileser I. je  asirski prestol  nasledil leta 1115 pr. n. \xc5\xa1t.  in postal eden od najve\xc4\x8djih asirskih osvajalcev._NEWLINE_Prvi pohod leta 1112 pr. n. \xc5\xa1t. je bil naperjen proti Mu\xc5\xa1kom, ki so zasedli nekaj asirskih pokrajin ob gornjem Evfratu. Zatem je preplavil kraljestvo Komagena in vzhodno Kapadokijo in izgnal Hetite iz asirske province Subartu, severovzhodno od Malatje.  _NEWLINE_Na naslednjem pohodu  je asirska vojska prodrla v gorato pokrajino ju\xc5\xbeno od jezera Van in se nato obrnila proti zahodu, da bi podjarmila Malatjo. V petem letu je Tiglat-Pileser napadel mesto Komana v Kapadokiji in dal opise svojih zmag vgravirati v bakrene plo\xc5\xa1\xc4\x8de v trdnjavi, zgrajeni, da bi varovala njegove osvojitve v Kilikiji._NEWLINE_Njegova  naslednja tar\xc4\x8da so bili Aramejci v severni Siriji. Na pohodu je prodrl vse do izvirov Tigrisa. Iz asirskih virov je razvidno, da je od leta 1115 do 1077 pr. n. \xc5\xa1t. izvedel kar 28 pohodov proti Aramejcem. Nadzor nad pomembno cesto proti Sredozemskemu morju je dosegel z osvojitvijo hetitskega mesta Pitru ob izlivu reke Sad\xc5\xbeur v Evfrat.  Pohod je nadaljeval v Gubal (Biblos), Sidon in nazadnje Arvad, kjer se je vkrcal na ladjo in odplul na Sredozemsko morje. Na morju je ubil nahiruja - morskega konja, za katerega A. Leo Oppenheim domneva, da je bil samorog.\n_START_SECTION_\nGradnje\n_START_PARAGRAPH_\nTiglat-Pileser ni bil samo osvajalec, ampak tudi velik graditelj. V asirski prestolnici so na njegovo pobudo  obnovili templja bogov  A\xc5\xa1urja in Hadada. Domneva se, da je bil eden od prvih asirskih vladarjev, ki je naro\xc4\x8dil urejanje parkov in vrtov, zasajenih s tujimi drevesi in rastlinami.\n_START_SECTION_\nNasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se, da je v zadnjem delu svoje vladavine pohode zaustavil in pre\xc5\xa1el v obrambo, ker so Aramejci vedno bolj pritiskali na njegovo kraljestvo. Umrl je leta 1076 pr. n. \xc5\xa1t. Nasledil ga je sin  A\xc5\xa1arid-apal-Ekur. Njegova sinova sta bila tudi kasnej\xc5\xa1a kralja A\xc5\xa1ur-bel-kala in \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adad IV.'