b"\n_START_ARTICLE_\nNeandertalec\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1en opis\n_START_PARAGRAPH_\nNeandertalci so skrbeli za ostarele in pokopavali umrle. Morda so celo poznali nekak\xc5\xa1no obliko govora. Niso pa mogli pre\xc5\xbeiveti konkurence na\xc5\xa1ih prednikov._NEWLINE_Neandertalci so verjetno najbolj znani predzgodovinski \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki, a hkrati najmanj ustrezni za primerjavo s poreklom dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. \xc4\x8ceprav so bili raz\xc5\xa1irjeni po Evropi, Bli\xc5\xbenjem vzhodu in zahodni Aziji, so pred pribli\xc5\xbeno 25.000 leti nenadoma izumrli. Natan\xc4\x8den razlog za to ni znan, najbolj logi\xc4\x8dna razlaga naj bi bila, da se niso mogli upreti pojavu inteligentnej\xc5\xa1ih in inovativnej\xc5\xa1ih tekmecev, prednikov modernega \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Pred ve\xc4\x8d kot pol milijona leti se je na\xc5\xa1i daljni prednik homo erectus (pokon\xc4\x8dni \xc4\x8dlovek) za\xc4\x8del razvijati v homo sapiens (misle\xc4\x8di \xc4\x8dlovek). Ta linija se je nato razcepila v dve veji ali podvrsti: homo sapiens neanderthalensis (neandertalski \xc4\x8dlovek), poimenovan po dolini Neander v Nem\xc4\x8diji, kjer so na\xc5\xa1li prve ostanke, ter homo sapiens sapiens oz. vejo, kateri pripadajo vsa dana\xc5\xa1nja ljudstva sveta.\n_START_SECTION_\nUjeti v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nNeandertalci so bili po anatomiji v glavnem podobni nam, resda z nekaterimi izrazitimi odstopanji. Zato so nekateri zgodnji arheologi pomislili, da so najdene kosti neandertalcev pripadale navadnemu homo sapiensu sapiensu, a naj bi bile deformirane zaradi bolezni. Danes vemo, da to ni bilo tako in da so imeli neandertalci majhne in \xc4\x8dokate postave ter velike glave brez pravega \xc4\x8dela. Imeli so velike zobe, ko\xc5\xa1ate obrvi pa so \xc5\xa1trlele navzven kot venci. \xc4\x8celo je bilo nagnjeno nazaj za okoli 45 stopinj, \xc5\xa1irok nos pa se je bo\xc4\x8dil sredi obraza, ki je bil \xc5\xbee sam po sebi rahlo napihnjen. Zadnji del lobanje je mo\xc4\x8dno \xc5\xa1trlel navzven. Mo\xc5\xbegani so bili dolgi in plo\xc5\xa1\xc4\x8dati in so bili ve\xc4\x8dinoma v zadnjem in stranskih delih lobanje, kar ka\xc5\xbee na to, da je bila ve\xc4\x8dina mo\xc5\xbeganske aktivnosti povezana z akcijo in percepcijo, manj z razmi\xc5\xa1ljanjem._NEWLINE_Znanstveniki se \xc5\xbee dolgo ne morejo poenotiti, ali so neandertalci znali govoriti ali ne. Veliko se jih strinja, da na podlagi zbranih dokazov lahko sklepamo na slabo razvit 'otro\xc5\xa1ki' nabor glasov. Teko\xc4\x8dega govora naj ne bi bili sposobni, najbr\xc5\xbe pa so lahko razvijali zaporedje glasov, ki je dovoljevalo omejeno glasovno komunikacijo. Pri neandertalcih gre za zna\xc4\x8dilen primer evolucije v izolaciji. Evropa je bila na za\xc4\x8detku kamene dobe odmaknjeno in zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje. Ker so predhodniki neandertalcev od\xc5\xa1li na tvegano pot v Evropo, kjer so ostali ujeti, so se pretrgale njihove vezi s preostalim \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvom, zato so se razvili v posebno podvrsto._NEWLINE_Zgodba se je za\xc4\x8dela pred ve\xc4\x8d kot pol milijona leti, ko so prvi predniki neandertalcev pri\xc5\xa1li v Evropo, najbr\xc5\xbe preko Dardanel ali Bosporja v \xc4\x8dasu, ko je bila gladina morja na teh mestih nizka. Ko se je pozneje morje spet dvignilo, so bili odrezani od preostalega sveta in so se morali prilagoditi hladnej\xc5\xa1im razmeram. Na vrhuncu ledene dobe so se tako morali umakniti v ju\xc5\xbene dele evropske celine. Na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja nekaterih najstarej\xc5\xa1ih skupin lovcev iz kamene dobe so arheologi rekonstruirali na podlagi najdb v Veliki Britaniji, Nem\xc4\x8diji in \xc5\xa0paniji. Najpomembnej\xc5\xa1e najdi\xc5\xa1\xc4\x8de v VB je Boxgrove v pokrajini West Sussex. Tam so na\xc5\xa1li nekatere izjemne ostanke, denimo \xc5\xbeivalske kosti z znaki, ki ka\xc5\xbeejo na to, da so ljudje pred 500.000 leti v Angliji lovili jelenjad, konje in nosoroge. Najstarej\xc5\xa1i 'Britanci' so orodje izdelovali iz kamenja, kosti, krede in lesa. Eden od ostankov \xe2\x80\x93 luknja, ko jo je v lopatici konja naredilo kopje \xe2\x80\x93 je najstarej\xc5\xa1i primer \xc4\x8dlovekove uporabe oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Na drugem mestu, v Bilzingslebenu v Nem\xc4\x8diji, so arheologi na\xc5\xa1li kraj s kamnitimi nakovali in kladivi, kjer naj bi bilo pred 500.000 leti neandertalsko \xc5\xa1otori\xc5\xa1\xc4\x8de. Poslikani kamni, ki so jih na\xc5\xa1li, so najstarej\xc5\xa1a odkrita 'umetnost' na svetu. Najzanimivej\xc5\xa1e neandertalske ostanke so odkrili v \xc5\xa0paniji \xc5\xa1ele v 80. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Na podlagi 300.000 let starih najdb sklepajo, da gre za najstarej\xc5\xa1e dokaze verskih \xc4\x8dustev. Izkopavanja v Atapuerci v severni \xc5\xa0paniji ka\xc5\xbeejo na to, da so generacije prvotnih neandertalcev pred 3000 stoletij svoje pokojnike pokopavale v globoki votlini v osr\xc4\x8dju gore. V votlini so na\xc5\xa1li posamezne dele ve\xc4\x8d kakor 30 okostij. Vsega skupaj jih je morda \xc4\x8dez 70._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i prebivalci Evrope so potrebovali ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d let, da so se prilagodili ostremu evropskemu podnebju. Ko so bili \xc5\xbee mo\xc4\x8dno prilagojeni, lahko govorimo o neanderthalensisih, ko so se najbr\xc5\xbe pojavili v zelo hladnem obdobju pred 120 do 190 tiso\xc4\x8d leti. Klasi\xc4\x8dni neandertalski \xc4\x8dlovek je v Evropi prevladoval pred 125 do 30 tiso\xc4\x8d leti, ker pa so na\xc5\xa1li samo manj\xc5\xa1i del neandertalskih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, je dokaj verjetno, da so izolirane skupnosti \xc5\xbeivele na odmaknjenih krajih \xc5\xa1e veliko dlje, lahko celo do pred 25 ali 20 tiso\xc4\x8d leti. Dotlej najdeni ostanki ka\xc5\xbeejo na to, da so bile klasi\xc4\x8dne skupnosti neandertalcev najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e v Franciji, ju\xc5\xbeni Angliji, Italiji, Nem\xc4\x8diji in osrednji Evropi. V nekem obdobju so nekateri o\xc4\x8ditno zapustili svojo evropsko domovino in kolonizirali severne obale \xc4\x8crnega morja ter dele Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Slednji je znan kot edini kraj, kjer so neandertalci dolgo sobivali z neposrednimi predniki na\xc5\xa1e podvrste.\n_START_SECTION_\nZaton neandertalcev\n_START_PARAGRAPH_\nNeandertalci so v osr\xc4\x8dju Evrope skupaj s homo sapiens sapiensi pre\xc5\xbeiveli samo 15.000 tiso\xc4\x8d let in na to za vedno izginili. Pred pribli\xc5\xbeno 45.000 leti so v Evropo pri\xc5\xa1li prvi lovci podvrste homo sapiens sapiens, najbr\xc5\xbe z Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Podobno kakor neandertalci so tudi oni izvirali iz Afrike (njihov razvoj se je za\xc4\x8del okoli 130.000 leti) in so pred prihodom v Evropo kolonizirali \xc5\xbee ve\xc4\x8dji del Azije in Avstralije. Ko so se med ledeno dobo raz\xc5\xa1irili v Evropo, so neandertalce razmeroma hitro iztrebili. Kako natan\xc4\x8dno se je to zgodilo, ni znano, a so se neandertalci in homo sapiens sapiensi najbr\xc5\xbe soo\xc4\x8dili s hudim bojem za lovi\xc5\xa1\xc4\x8da. V bojih za prevlado so na\xc5\xa1i predniki najbr\xc5\xbe pobili veliko neandertalcev, poleg tega pa se je \xc5\xa1tevilo slednjih zmanj\xc5\xa1alo tudi zaradi novih bolezni, ki so jih pri\xc5\xa1leki najbr\xc5\xbe prinesli s seboj._NEWLINE_Bolj kakor vse drugo najbr\xc5\xbe dr\xc5\xbei, da so na\xc5\xa1i predniki uni\xc4\x8dili neandertalce preprosto zato, ker so bili pametnej\xc5\xa1i. Neandertalci v primerjavi s homo sapiens sapiensi niso imeli domi\xc5\xa1ljije, tehni\xc4\x8dnih spretnosti, in sposobnosti inovativnega razmi\xc5\xa1ljanja. \xc4\x8ceprav so neandertalci v stiku s homo sapiens sapiensi povzeli nekatere njihove tehnike izdelovanja orodja, so ve\xc4\x8dinoma ostali pri isti tehniki izdelovanja in istih kamnitih orodjih kakor pred tem. \xc4\x8ceprav so imeli na voljo veliko \xc5\xbeivalskih kosti, so jih le redko uporabljali za izdelovanje orodja. Za seboj niso pustili omembe vredne umetnosti in kot ka\xc5\xbee so se nenehno selili._NEWLINE_Homo sapiens sapiensi so po drugi strani razvili visoko stopnjo umetnosti, \xc5\xa1iroko paleto kamnitih in ko\xc5\xa1\xc4\x8denih orodij ter stalna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Neandertalci so bili ravno toliko ljudje kot homo sapiens sapiensi. Tako eni kot drugi so pokopavali mrtve, kar ka\xc5\xbee na to, da so imeli obrede, povezane s smrtjo in da so skoraj zagotovo razmi\xc5\xa1ljali, kaj se zgodi po njej. Oboji so poznali \xc4\x8dut ljubezni in skrbi za druge. Arheologi so na ve\xc4\x8d krajih na\xc5\xa1li dokaze, ki potrjujejo, da so neandertalci skrbeli za bolne in ostarele. Na koncu pa so na\xc5\xa1i predniki kljub \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti obeh podvrst iztrebili svoje manj napredne tekmece. To je bilo zadnji\xc4\x8d, da smo si planet delili z drugo vrsto \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bitij.\n_START_SECTION_\nPre\xc5\xbeiveli Neandertalski geni\n_START_PARAGRAPH_\nZ genetskimi raziskavami ostankov DNK v ostankih Neandertalcev so odkrili nekatere gene, ki jih najdemo tudi pri sodobni evropskih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih populacijah, ne pa tudi v afri\xc5\xa1kih . Ta ugotovitev ka\xc5\xbee na verjetno me\xc5\xa1anje med Neandertalci in modernim \xc4\x8dlovekom in \xc5\xbeivljenjsko sposobnost takih otrok. V Evropi so obe podvrsti \xc5\xbeiveli vzporedno okoli 15.000 let, na Bli\xc5\xbenjem Vzhodu pa celo okoli 60.000 let."