b'\n_START_ARTICLE_\nJosip \xc5\xa0uman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJosip \xc5\xa0uman je osnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v Sv. Ani, od leta 1846 se je \xc5\xa1olal v Mariboru, kjer je najprej kon\xc4\x8dal normalko, nato pa \xc5\xa1e gimnazijo. V \xc5\xa1oli je bil priden u\xc4\x8denec. Maturo je opravil z odliko in vpisal se je na Filozofsko fakulteto univerze v Gradcu, kjer je \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dno filologijo in germanistiko. V jeseni 1856 je hudo zbolel, po okrevanju pa se ni vrnil v Gradec, temve\xc4\x8d se je prepisal na univerzo na Dunaju. Leta 1859 je absolviral Filozofsko fakulteto, zaradi dobrih stikov s profesorji mariborske gimnazije pa je tam za\xc4\x8del tudi kmalu pou\xc4\x8devati. Sprva je pou\xc4\x8deval gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, zgodovino in zemljepis, zaradi pomanjkanja ur pa ob\xc4\x8dasno \xc5\xa1e telovadbo. Josip \xc5\xa0uman je bil eden izmed pobudnikov in nato tajnik mariborske \xc4\x8ditalnice, na njegovo pobudo pa so Slovenci za\xc4\x8deli mesto imenovati po Tomanovi pesmi Mar-i-bor in ne Marburg._NEWLINE_Josip \xc5\xa0uman je bil\xc2\xa0\xc2\xbbdu\xc5\xa1a\xc2\xab\xc2\xa0mariborske \xc4\x8ditalnice, nekaj \xc4\x8dasa pa tudi njen predsednik. Redno je nastopal na njenih prireditvah, s svojim krasnim tenorjem pa tudi v zboru. Bil je med pobudniki mnogih narodnobuditeljskih prireditev, pa tudi ustanovitve Slovenske matice leta 1864. V \xc5\xa1estdesetih letih 19. stoletja je bil vpleten v vse najpomembnej\xc5\xa1e politi\xc4\x8dne dogodke v Mariboru. Vrhunec njegovega politi\xc4\x8dnega delovanja je bil verjetno nastop na Kapelskem taboru 19. junija 1870. \xc5\xa0uman je bil podpredsednik tabora, imel pa je tudi odmeven govor o \xc5\xa1olstvu, v katerem je zahteval slovenski u\xc4\x8dni jezik. Isto zahtevo je avgusta 1870 skupaj z nekaterimi profesorji raz\xc5\xa1iril v posebni spomenici, ki je zahtevala ustanovitev slovenske gimnazije v Mariboru._NEWLINE_Aktivno politi\xc4\x8dno udejstvovanje in kandidatura na volitvah v \xc5\xa1tajerski de\xc5\xbeelni zbor leta 1871 sta povzro\xc4\x8dila skrivno politi\xc4\x8dno rovarjenje proti \xc5\xa0umanu. 26 februarja 1871 je bil Josip \xc5\xa0uman z ukazom \xc5\xa1olskega ministra prestavljen na odmaknjeno gimnazijo v Ried v Gornji Avstriji, da bi ga izmaknili iz tokov slovenske politike v Mariboru. Po prito\xc5\xbebi in obisku pri cesarju je bil prestavljen na elitno akademsko gimnazijo na Dunaju, kjer je nadaljeval svoje znanstveno slavisti\xc4\x8dno delo. \xc5\xa0umanu se je tako uspelo izmakniti osebni degradaciji, a je bil vseeno umaknjen iz slovenskega okolja v katerem je dotlej tako uspe\xc5\xa1no deloval. Na slovensko ozemlje se je vrnil \xc5\xa1ele leta 1884, ko je bil imenovan za ravnatelja ljubljanske gimnazije, leta 1890 pa je postal de\xc5\xbeelni \xc5\xa1olski nadzornik na Kranjskem. Ob upokojitvi leta 1900 mu je cesar podelil naziv dvornega svetnika. Umrl je nenadno med kopanjem na po\xc4\x8ditnicah v Mo\xc5\xa1\xc4\x87eni\xc4\x8dki Dragi 15. septembra 1908.'