b'\n_START_ARTICLE_\nUrbasov plaz (Bela)\n_START_PARAGRAPH_\nUrbasov plaz (Bela) v Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dici, v Karavankah (plaz Urbas), je zelo aktiven plaz, v obmo\xc4\x8dju izvira in zgornjega dela toka potoka Urbas, tik ob Poto\xc5\xa1ki planini, pod meli\xc5\xa1\xc4\x8di Rjavih pe\xc4\x8di in okoli 300 m vzhodno od Olipove planine. Nekaj \xc4\x8dasa je bil ta aktiven plaz napa\xc4\x8dno imenovan kot Poto\xc5\xa1ki plaz (Poto\xc5\xa1kih plazov je sicer ve\xc4\x8d\xc2\xa0!). Pobo\xc4\x8dje \xc5\xbee zelo, zelo dolgo zelo po\xc4\x8dasi drsi, vendar pa je bilo pred gradbenimi posegi to drsenje skoraj neznatno, saj je vegetacija premikanje precej uspe\xc5\xa1no zadr\xc5\xbeevala. Zaradi gradbenih posegov torej, gozdne ceste, ki je pobo\xc4\x8dje pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z vegetacijo grobo prerezala in zaradi vodnega zajetja, pa se je zelo velika povr\xc5\xa1ina pobo\xc4\x8dja za\xc4\x8dela premikati bistveno hitreje. K pospe\xc5\xa1evanju plazenja prispevajo tudi vibracije, ki jih na gozdni cesti povzro\xc4\x8dajo te\xc5\xbeki tovornjaki. Najbolj aktiven del plaza je na povr\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 400 x 200 m, vendar pa je dejansko ogro\xc5\xbeeno \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje v velikosti pribli\xc5\xbeno 600 x 300 m. Na tej povr\xc5\xa1ini se ka\xc5\xbeejo razpoke in raztrganine, tudi zelo globoke, vegetacija pa komaj \xc5\xa1e zadr\xc5\xbeuje zdrs povr\xc5\xa1inskega sloja debeline okoli 30 do 100 cm. V zadnjem \xc4\x8dasu je ta povr\xc5\xa1inski drse\xc4\x8di sloj ponekod precej debelej\xc5\xa1i. Debelino plaze\xc4\x8dega telesa zemljine ocenjujejo na ve\xc4\x8d kot 10 m, je pa telo plaze\xc4\x8de zemljine v spodnjem delu vedno tanj\xc5\xa1e, v osrednjem delu pa bi bilo lahko tudi debelej\xc5\xa1e od 20 m._NEWLINE_Plaz je me\xc5\xa1anica raznih materialov, kjer prevladujejo deformirani skrilavi glinavci in meljevci, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki in kremenovi konglomerati. Omenjene kamnine oziroma zemljine ponekod prekriva pobo\xc4\x8dni gru\xc5\xa1\xc4\x8d, ki pa se z njimi tudi me\xc5\xa1a, kar omogo\xc4\x8da vodi, da plaz mo\xc4\x8di (namaka) tudi od znotraj in tako pospe\xc5\xa1uje drsenje zemljine. Tudi pogosto nasipavanje ceste z vodo-propustnim gru\xc5\xa1\xc4\x8dem vodo dovaja v globlje plasti, tudi to plaz mo\xc4\x8di od znotraj in precej pospe\xc5\xa1uje plazenje. Ugodno pa je, da so v plazu tudi zelo velike skale \xc2\xbbsamice\xc2\xab, kar zelo mo\xc4\x8dno ovira drsenje plazu. Te skale predvsem onemogo\xc4\x8dajo zelo velik in zelo  hiter zdrs ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din zemljine. V spodjem delu plazu, zadnjih 100 do 150 m, je povr\xc5\xa1inski sloj \xc5\xbee povsem raztrgan, uni\xc4\x8den in splazen.  _NEWLINE_\xc4\x8cez plaz je neko\xc4\x8d potekal zahodni krak Rudne poti, od Poto\xc5\xa1kih rovtov do Vrta\xc4\x8de in naprej do Stamar. Pot je sorazmerno dobro vidna \xc5\xa1e danes. Na zahodnem robu plaza je bil neko\xc4\x8d rudnik \xc5\xbeelezove rude Urbas (mogo\xc4\x8de sta bila celo dva para rovov). O uspe\xc5\xa1nosti rudarjenja nimamo podatkov, so pa kopali v (skozi) nasutje gru\xc5\xa1\xc4\x8da z Vajne\xc5\xbea, do \xc2\xbbrudonosne\xc2\xab\xc2\xa0plasti ob Ko\xc5\xa1utinem prelomu pa je bilo precej dale\xc4\x8d. Ob rudnikih nad Vrta\xc4\x8do ni bilo vode, zato so bile tu v bli\xc5\xbeini verjetno tudi pra\xc5\xbeilne jame, tako za rudnike Olipova planina (Vrta\xc4\x8da), kot tudi za rudnike Urbas.'