b'\n_START_ARTICLE_\nNaselitev Slovanov v Vzhodne Alpe\n_START_SECTION_\nSelitev Slovanov\n_START_PARAGRAPH_\nSelitev Slovanov iz pradomovine se je za\xc4\x8dela konec 4. stoletja,  ko so se germanska plemena po vdoru Hunov v vzhodno Evropo za\xc4\x8dela seliti na podro\xc4\x8dje rimske dr\xc5\xbeave. Slovani so jim sledili in se naselili na izpraznjeno podro\xc4\x8dje, ki so ga Germani zapustili. Iz pradomovine so se selili v treh smereh; iz vzhodne veje so se razvili dana\xc5\xa1nji Rusi, Ukrajinci in Belorusi, zahodni Slovani so Poljaki, \xc4\x8cehi, Slovaki, Lu\xc5\xbei\xc5\xa1ki Srbi in Ka\xc5\xa1ubi (del zahodnih Slovanov je dosegel tudi dana\xc5\xa1nje slovensko etni\xc4\x8dno ozemlje), ju\xc5\xbena veja pa se je pomikala proti Balkanu in iz njih so se razvili  Hrvati, Srbi, Makedonci in Bolgari (del te veje Slovanov je dosegel tudi dana\xc5\xa1nje slovensko etni\xc4\x8dno ozemlje).\n_START_SECTION_\nPriselitev v vzhodnoalpski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi slovanski naselitveni sunek je po prevladujo\xc4\x8di razlagi datiran okoli leta 550. Ti Slovani so se premaknili s podro\xc4\x8dja Moravske proti jugu, na podro\xc4\x8dje nekdanje rimske province Norik. Od tam so se po dolinah vzhodnoalpskih rek pomaknili do Karavank in do Ptuja (Poetovio), kjer je anti\xc4\x8dna \xc5\xa1kofija propadla \xc5\xbee pred letom 577._NEWLINE_Drugi slovanski sunek je z juga pri\xc5\xa1el po odhodu Langobardov v Italijo leta 568. Slovani so prodirali na to obmo\xc4\x8dje s pomo\xc4\x8djo Avarov. Tako so leta 588 pri\xc5\xa1li na obmo\xc4\x8dje zgornjega Posavja, 591 v zgornje Podravje in se kmalu nato spopadli z Bavarci. Leta 592 so zmagali Bavarci, a je leta 595 zmagala slovansko-avarska vojska. S tem se je utrdila meja med frankovskim in obrskim svetom._NEWLINE_Slovani so se od leta 600 do 8. stoletja naselili na vse kra\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje do roba Furlanske ni\xc5\xbeine in s tem izoblikovali jezikovno mejo, ki je v veliki meri prisotna \xc5\xa1e danes. Poskus prodora proti zahodu, v Furlanijo se je verjetno kon\xc4\x8dal po porazu v bitki z Langobardi pri kraju Lauriana, leta 720.\n_START_SECTION_\nOdnos do staroselcev\n_START_PARAGRAPH_\nSlovani ob naselitvi niso naleteli na povsem prazen prostor, saj so na njem prebivali kr\xc5\xa1\xc4\x8danski romanski staroselci, ki so \xc5\xbeiveli na podro\xc4\x8dju Norika in v anti\xc4\x8dnih mestih na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije. Staroselci so pred selitvami pozne antike be\xc5\xbeali v odmaknjene predele, najpogosteje na nedostopne hribe in ustanavljali vi\xc5\xa1inska utrjena naselja (npr. Rifnik pri Celju). Novej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke raziskave ka\xc5\xbeejo, da so kontinuirano naselitev ohranila tudi nekatera dobro za\xc5\xa1\xc4\x8ditena mesta v ni\xc5\xbeini. Del romaniziranega prebivalstva je pred Slovani pobegnil v Italijo in v mesta ob Jadranski obali. Slovani so si staroselce podredili, veliko so jih zasu\xc5\xbenjili (slovansko ime za su\xc5\xbenja je bilo dolgo kr\xc5\xa1\xc4\x8denik, saj so bili staroselci kristjani), nekateri pa so se s Slovani zlili in obogatili njihovo kulturo. Slovani so romanizirane staroselce imenovali Vlahi ali Lahi. Nanje spominjajo krajevna imena s korenom Vlah, kot so npr. La\xc5\xa1ko, La\xc5\xa1ki Rovt itd. Od romaniziranih staroselcev so Slovani prevzeli nekatera zemljepisna imena, zlasti imena rek (Sava, Drava, So\xc4\x8da) in pokrajin (Kranjska) ter bolj napreden na\xc4\x8din obdelave zemlje in kovin.'