b"\n_START_ARTICLE_\nGeografija Avstrijske Koro\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nGeografijo avstrijske Koro\xc5\xa1ke, najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e zvezne de\xc5\xbeele Republike Avstrije zaznamuje lega v Vzhodnih Alpah in Celov\xc5\xa1ke kotline, ki je najve\xc4\x8dja notranjealpska kotlinska pokrajina. V Celov\xc5\xa1ki kotlini se nahajajo najpomembnej\xc5\xa1a mesta, dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ki centri skozi zgodovino (keltskega Nori\xc5\xa1kega kraljestva, rimske province Norik, karantanske dr\xc5\xbeave ter novej\xc5\xa1ih fevdalnih tvorb) kakor tudi jezera, ki so pomembna za turizem.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ka ima obliko pravokotnika, ki je razteza od severa do juga \xc4\x8dez priblj. 70\xc2\xa0km (od 46\xc2\xb023' do 47\xc2\xb008' severne \xc5\xa1irinske stopinje). Od zahoda do vzhoda meri priblj. 180\xc2\xa0km od 12\xc2\xb040' do 15\xc2\xb003' vzhodne dol\xc5\xbeinske stopnje. S povr\xc4\x91\xc5\xa1ino 9.536\xc2\xa0km\xc2\xb2 je Koro\xc5\xa1ka po velikosti peta od devetih zveznih de\xc5\xbeel Republike Avstrije._NEWLINE_Koro\xc5\xa1ka meji znotraj Avstrije na zahodu na Vzhodno Tirolsko (okraj Lienz), v severozahodu na zvezno de\xc5\xbeelo Salzburg, v severovzhodu na avstrijsko zvezno de\xc5\xbeelo \xc5\xa0tajersko. Na jugu le\xc5\xbei Koro\xc5\xa1ka na dr\xc5\xbeavni meji s Slovenijo (pokrajini Koro\xc5\xa1ka in Gorenjsko) ter zahodno od nje na dr\xc5\xbeavni meji z Italijo (oz. njeni regiji Furlanija - Julijska krajina h kateri pripada ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dna Kanalska dolina in avtonomna provinca Bene\xc4\x8dija, italijansko Veneto. De\xc5\xbeelne meje tvorijo skoraj povsod gorski grebeni: v severu Visoke Ture in Kr\xc5\xa1ke Alpe, na vzhodu Golica, na jugu Karavanke in Karnijske Alpe ter na zahodu Lien\xc5\xa1ki Dolomiti in skupina \xc5\xa0ober (nem\xc5\xa1ko: Schobergruppe)._NEWLINE_Na priblji\xc5\xbeno sredini ozemlja meri Koro\xc5\xa1ka le priblj. 44 km s severa na jug. To in razli\xc4\x8dne terenske formacije so privedle do razlikovanja med Zgornjo Koro\xc5\xa1ko na zahodu, ki jo zaznamuje visokogorje ter na vzhodu t. i. Spodnjo Koro\xc5\xa1ko, katere osrednji del predstavlja Celov\xc5\xa1ka kotlina s svojimi re\xc4\x8dnimi dolinami. Meja te\xc4\x8de priblj. od gore K\xc3\xb6nigstuhl v Kr\xc5\xa1kih Alpah v severu do Kepe (lokalno Jepa) v Karavankah na jugu in torej skozi Beljak._NEWLINE_Sicer ima pojem Spodnja Koro\xc5\xa1ka (enako kot Spodnja \xc5\xa0tajerska) v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini lahko sugestivni slab\xc5\xa1alni element, zato ga pogosto zamenjamo s pojmom Ju\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka, ki pa ne pokriva povsem enako geografsko podro\xc4\x8dje._NEWLINE_Ju\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka je tako geografski kot kulturnozgodovinski pojem in zlasti obsega etni\xc4\x8dno ozemlje Slovencev v de\xc5\xbeeli, ki ga geografsko lahko ena\xc4\x8dimo s podro\xc4\x8djem dvojezi\xc4\x8dnega \xc5\xa1olstva po odredbi 1959 od \xc5\xa0mohora do Labota, na severu pa Kostanje, pobo\xc4\x8dje \xc5\xa0talenske gore in Svinje._NEWLINE_Pojem Srednja Koro\xc5\xa1ka je novej\xc5\xa1ega datuma in ni povsem dolo\xc4\x8den in ve\xc4\x8dinoma zajame podro\xc4\x8dje med gorovjem Nockberge in Svinj\xc5\xa1ko planini. Deloma tudi nadome\xc5\xa1\xc4\x8da pojem Ju\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka v tistih krajih, ki so v 19. in za\xc4\x8detek 20. stoletja bili \xc5\xa1e povsem ali prete\xc5\xbeno slovenski in so sedaj spremenili jezikovno rabo (bla\xc5\xbeeni Anton Martin Slom\xc5\xa1ek je pridigal svoje narodno prebuditeljske pridige v Mo\xc5\xbeberku (Blatogradu).\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka je geografski in kulturnozgodovinski pojem in zajame neko\xc4\x8d slovenske, danes dvojezi\xc4\x8dne ali \xc5\xbee ponem\xc4\x8dene kraje in ga lahko ena\xc4\x8dimo s podro\xc4\x8djem uredbe o dvojezi\xc4\x8dnem \xc5\xa1olstvu iz leta 1945 plus Celovec in Gospa Sveta. Predstavljea ju\xc5\xbeni del de\xc5\xbeele in vklju\xc4\x8duje od zahoda proti vzhodu Ziljo vzhodno od \xc5\xa0mohora, Belja\xc5\xa1ko kotlino z ali brez Beljakom, Gure do Kostanj nad Vrbskim jezerom v Osojskih Turah, Ro\xc5\xbe, Celov\xc5\xa1ko polje s Celovcem, Velikov\xc5\xa1ko \xc4\x8cezdravje z Velikovcem in Svin\xc5\xa1ko planino, ter Podjuno, in ju\xc5\xbeni del Labotske doline z \xc5\xbdvabekom.\n_START_SECTION_\nGorovja\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijsko Koro\xc5\xa1ko obdajajo vsepovsod gorovja. Medtem ko dominira na Zgornjem Koro\xc5\xa1kem visokogorje (kjer se je zlasti ohranilo veliko \xc5\xa1tevilo imen karantansko-slovenskega izvora) imajo na Spodnjem Koro\xc5\xa1kem Labotske Alpe ni\xc5\xbeje vrhove. Drava, ki prete\xc4\x8de skoraj vso de\xc5\xbeelo od zahoda do vzhoda pri tem lo\xc4\x8di podro\xc4\x8dja s prakamninami od Apneni\xc5\xa1kih Alp. Izjemo predstavlja Goldeck, ki je edini prakamniti blok ju\xc5\xbeno od Drave.\n_START_SECTION_\nCentralne Alpe\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijsko Koro\xc5\xa1ka gorovja avstrijskih Centralnih Alp so:\n_START_SECTION_\nSvinja ali Svin\xc5\xa1ka planina\n_START_PARAGRAPH_\nSvinja in Jezerske Alpe (Seetaler Alpen) v severu so med dolino Kr\xc4\x8dice na zahodu in Labotsko dolino na vzhodu. Najvi\xc5\xa1ji vrh Svinje je Velika Svinja (2.079 m).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tajersko obrobno gorovje\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ki dele\xc5\xbe \xc5\xa0tajerskega obrobnega gorovja razmejuje Labotsko dolino na zahodu od zahodno\xc5\xa1tajerskega hribovja na vzhodu. Stubalpe in Packalpe so severno od prelaza Pack ali Pak (Packsattel). Najvi\xc5\xa1ji vrh je Ameringkogel (2.187 m). Golica se razteza med prelazom Packsattel do Labota. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Gro\xc3\x9fer Speikkogel (2.140 m).\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbene Apneni\xc5\xa1ke Alpe\n_START_PARAGRAPH_\nGorovja ju\xc5\xbeno od Drave pripadajo z izjemo skupine Goldeck-Latschur k Ju\xc5\xbenim Apneni\xc5\xa1kim Alpam,\n_START_SECTION_\nZiljske Alpe\n_START_PARAGRAPH_\nZiljske Alpe med Dravo in Ziljo razdelimo med Lien\xc5\xa1ke Dolomite od zahodne meje do prelaza Gailberg (Ziljska gora). Vzhodno najdemo skupino Rei\xc3\x9fkofel (Rei\xc3\x9fkofelgruppe) (med Ziljsko goro in Vi\xc5\xa1prijsko dolino), skupino Goldeck-La\xc4\x8dur (med Belim jezerom-Weissenbach (Beli Potok) in Dravsko dolino, v ve\xc4\x8dji meri kristalinega izvora), skupino Spitzegel in Dobra\xc4\x8d. Naji\xc5\xa1ji vrh v Ziljskih Alpah je v Vzhodnem Tirolu in je Gro\xc3\x9fe Sandspitze (2.772 m). Drugi vrhovi so: Spitzkofel (v Lien\xc5\xa1kih Dolomitih) (2.717 m), Tamerlanh\xc3\xb6he (2.377 m), Rei\xc3\x9fkofel (2.371 m), Latschur (La\xc4\x8dur) (2.236 m), Goldeck (2.142 m), Spitzegel (2.119 m) in Dobra\xc4\x8d (2.166 m).\n_START_SECTION_\nKarnijske Alpe\n_START_PARAGRAPH_\nKarnijske Alpe predstavljajo naravno mejo do Italije. So ju\xc5\xbeno od Ziljske doline in se\xc5\xbeejo do Ziljice na vzhodu. Najvi\xc5\xa1ji vrhovi so: Hohe Warte (2.780 m), Zw\xc3\xb6lferspitze (2.593 m), Pfannspitze (2.678 m), Trogkofel (2.279 m) in Gartnerkofel (2.195 m). Poludnik je 1.999 m visoka gora v vzhodnem delu Karnijskih Alpah na avstrijsko \xe2\x80\x93 Italijanski meji.\n_START_SECTION_\nKaravanke\n_START_PARAGRAPH_\nKaravanke nadaljujejo greben Karnijskih Alp proti vzhodu in tvorijo ju\xc5\xbeno meje Avstrije do Republike Slovenije. Pe\xc4\x8d (1510 m.) je gora na tromeji med Slovenijo, Avstrijo ter Italijo. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Stol (tudi Veliki Stol) je gora, ki z 2236 metri in predstavlja najvi\xc5\xa1ji vrh Karavank. V Karavankah so Kepa (lokalno slovensko Jepa) (2.143\xc2\xa0m, tretja najvi\xc5\xa1ja gora v Karavankah) in Peca (2.113\xc2\xa0m). Dov\xc5\xa1ka Baba je 1.891 m visoka gora v Zahodnih Karavankah. Obir je gorski masiv v severnem delu Karavank z najvi\xc5\xa1jim 2.139 m visokim Ojstrcem. _NEWLINE_Glej tudi: Seznam gora v Karavankah\n_START_SECTION_\nKamni\xc5\xa1ke Alpe\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ka ima tudi dele\xc5\xbe Kamni\xc5\xa1kih Alp, katerih glavni del le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od Karavank v Sloveniji."