b'\n_START_ARTICLE_\nVelike La\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVelike La\xc5\xa1\xc4\x8de se prvi\xc4\x8d omenjajo leta 1145 v listini oglejskega patriarha Peregrina, ustanovitelja sti\xc5\xa1kega samostana, kot\xc2\xa0\xc2\xbbvilla Lasis\xc2\xab. Pristavo v La\xc5\xa1\xc4\x8dah je sti\xc5\xa1kemu samostanu podaril eden izmed gospodov Vi\xc5\xa1njegorskih._NEWLINE_Izraz villa, ki je latinski, pomeni veliko kmetijo, kakr\xc5\xa1ne so ustanavljali kralji in drugi posvetni in cerkveni mogo\xc4\x8dne\xc5\xbei, da bi jim prina\xc5\xa1ale dohodke. Drugi del Lasis pomeni kr\xc4\x8devino oziroma laze, saj je naselbina nastala na izkr\xc4\x8deni povr\xc5\xa1ini. V sti\xc5\xa1kem urbarju iz leta 1505 so La\xc5\xa1\xc4\x8de poimenovane nem\xc5\xa1ko\xc2\xa0\xc2\xbbGroslasitsch\xc2\xab, oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbGrosslaschitz\xc2\xab. _NEWLINE_Prvotne La\xc5\xa1\xc4\x8de so stale na Selih, ob stari rimski cesti (blizu dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje). Tu naj bi stala tudi \xc5\xbee cerkvica za prvotne prebivalce. Leta 1469 so La\xc5\xa1\xc4\x8de na Selih po\xc5\xbegali Turki, ki so uni\xc4\x8dili tudi ve\xc4\x8dino vasi med Igom in Ko\xc4\x8devjem. Po po\xc5\xbeigu so za\xc4\x8dele nastajati druge La\xc5\xa1\xc4\x8de na dana\xc5\xa1nji lokaciji. Nastale so v za\xc5\xa1\xc4\x8diti hrastovega gozda \xc2\xbb\xc5\xa0\xc4\x8dita\xc2\xab.Temu delu kraja \xc5\xa1e danes pravijo tako. Tur\xc5\xa1ki napadi so se vrstili \xc5\xa1e naprej, zato je sti\xc5\xa1ki opat naro\xc4\x8dil, da se cerkev v La\xc5\xa1\xc4\x8dah zavaruje z obzidjem. Okoli cerkve je nastal tabor, kamor so se ljudje zatekli pred nevarnostjo. Znotraj tabora je bilo tudi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Sti\xc5\xa1ki samostan je leta 1658 zaradi slabega gospodarjenja za\xc4\x8del opu\xc5\xa1\xc4\x8dati svoje posestvo. Prodal ga je ortne\xc5\xa1kemu gra\xc5\xa1\xc4\x8daku Lichtenbergu. Leta 1749 pa so La\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc5\xa1le v posest turja\xc5\xa1kih grofov._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Ilirskih provinc je pri\xc5\xa1lo v Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8dah do spopada med avstrijsko \xc4\x8deto in francoskimi vojaki. Francoski general je bil ravno pri obedu, ko je napadla avstrijska vojska. Francosko vojsko so razkropili in nagnali v beg. Ta beg so Avstrijci poimenovali \xc2\xbbzaj\xc4\x8dji lov\xc2\xab, ker je moral sovra\xc5\xbenik tako hitro be\xc5\xbeati, najve\xc4\x8d skozi go\xc5\xa1\xc4\x8davo in hribovje. _NEWLINE_Velike La\xc5\xa1\xc4\x8de je leta 1857 prizadel hud po\xc5\xbear. Zgorelo je 44 hi\xc5\xa1 in 80 gospodarskih poslopij. Nove hi\xc5\xa1e, ki so nastale na pogori\xc5\xa1\xc4\x8du so bile vse zidane. Iz tega \xc4\x8dasa izhaja dana\xc5\xa1nja dvostolpna \xc5\xbeupnijska cerkev Marijinega rojstva zgrajena v novoromanskem slogu. 10 let pozneje so podrli tabor okoli cerkve. Z materialom tabora so nasuli trg. _NEWLINE_Leta 1913 so La\xc5\xa1\xc4\x8de postale trg. Dobile so tudi svoj grb, na katerem je bil upodobljen vzpenjajo\xc4\x8di se srebrni pegaz, ki ponazarja pesni\xc5\xa1ki in pisateljski utrip teh krajev. _NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku druge svetovne vojne na Slovenskem, so aprila 1941 Velike La\xc5\xa1\xc4\x8de zasedli Italijani. Tu je bila mo\xc4\x8dna italijanska posadka, utrjena z bunkerji in obdana z bode\xc4\x8do \xc5\xbeico. Ljudje so na za\xc4\x8detku v ve\xc4\x8dini podpirali Osvobodilno fronto. V Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8dah je bil ustanovljen rajonski odbor OF. Na partizanske akcije (napad na karabinjersko postajo v Turjaku in drugje) so Italijani odgovarjali s po\xc5\xbeigi okoli\xc5\xa1kih vasi, zapiranjem prebivalcev in streljanjem talcev. Ob stopnjevanju partizanskega nasilja so za\xc4\x8dele po okoli\xc5\xa1kih vaseh nastajati va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee. V samih La\xc5\xa1\xc4\x8dah va\xc5\xa1ka stra\xc5\xbea ni bila ustanovljena. Leta 1942 je v Ljubljanski pokrajini izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna med partizani in protikomunisti\xc4\x8dno usmerjenimi skupinami. Terjala je veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev na velikola\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Po italijanski kapitulaciji, leta 1943 so se oddelki va\xc5\xa1kih stra\xc5\xbe iz Dobrepolja in Ribnice zbrali v Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8dah, od koder so od\xc5\xa1li na Turjak. Turja\xc5\xa1ki grad so zavzeli partizani in ujete odpeljali v Velike La\xc5\xa1\xc4\x8de. Tu so jih zaprli v skladi\xc5\xa1\xc4\x8da pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji, ki so slu\xc5\xbeila kot zapor za nasprotnike komunizma. Nekaj izmed ujetnikov je bilo ustreljenih v bli\xc5\xbenjem gozdu, ve\xc4\x8dino so odpeljali v Ko\xc4\x8devski Rog._NEWLINE_Konec novembra leta 1943 je bila v La\xc5\xa1\xc4\x8dah ustanovljena domobranska postojanka pod nem\xc5\xa1kim okriljem. Postojanko so partizani uni\xc4\x8dili. Kmalu je bila postojanka obnovljena, zdr\xc5\xbeala je do maja 1945, ko so enote 15. in 18. divizije JA osvobodile La\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Po vojni so bile Velike La\xc5\xa1\xc4\x8de obnovljene. Zaslovele so predvsem po Primo\xc5\xbeu Trubarju, Franu Levstiku, Josipu Stritarju in v naselju rojenem Jo\xc5\xbeetu Javor\xc5\xa1ku. Zaradi teh znamenitih mo\xc5\xbe, ki so se rodili v kraju in bli\xc5\xbenji okolici, so dobile vzdevek slovenske Atene.'