b'\n_START_ARTICLE_\nRetija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO izvoru in zgodovini Retijcev, ki so sloveli kot eno od najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih in najbolj bojevitih alpskih plemen, je malo znanega. Livij je odlo\xc4\x8dno zatrjeval, da so bili etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega porekla. Njegovi trditvi sta bila kasneje naklonjena tudi zgodovinarja Niebuhr in Mommsen. Izro\xc4\x8dilo, ki sta ga zapisala Justin in Plinij Starej\xc5\xa1i potrjuje, da so bili del ljudstva, ki je bilo naseljeno na ravnini ob reki Pad, od koder so pred prodirajo\xc4\x8dimi Galci pobegnili v gore. Ime naj bi dobili po njihovem legendarnem voditelju Retu. Njihovo ime je bolj verjetno nastalo iz keltskega rait, ki pomeni gorato pokrajino. \xc4\x8cetudi so bili etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega porekla, je bilo njihovo ozemlje v \xc4\x8dasu, ko so nanje naleteli Rimljani, \xc5\xbee dolgo naseljeno s keltskimi plemeni. Retijci so se z njimi popolnoma zlili, zato jih je treba pri\xc5\xa1tevati h keltskim ljudstvom, \xc4\x8deprav so bila med njimi naseljena tudi nekeltska plemena, na primer Evgani._NEWLINE_Retijce je prvi, \xc4\x8deprav samo naklju\xc4\x8dno, omenil Polibij. \xc4\x8cetudi se je o njih vse do konca Rimske republike vedelo zelo malo, je bolj malo verjetno, da so svojo neodvisnost ohranili do leta 15 pr. n. \xc5\xa1t., ko sta jih podjarmila Tiberij in Druz._NEWLINE_Retija je bila na za\xc4\x8detku samostojna provinca. Proti koncu 1. stoletja je bila k njej priklju\xc4\x8dena Vindelicija in Tacit je o Augusti Vindelicorum govoril kot o koloniji province Retije. Provinco, vklju\xc4\x8dno z Vindelicijo, je sprva upravljal voja\xc5\xa1ki prefekt, potem pa prokurator. V njej ni bilo stalne vojske in vse do konca 2. stoletja sta jo branili samo doma\xc4\x8da vojska in milica._NEWLINE_Med vladanjem Marka Avrelija je Retijo upravljal poveljnik III. legije Italica, ki je bila po letu 179 nastanjena v Castri Regini (Regensburg). Pod Dioklecijanom je bila Retija razdeljena na Prvo Retijo (Raetia prima) s praesesom v Curii Raetorum, in Drugo Retijo (Raetia secunda) s praesesom v Augusti Vindelicorum. Prva je ustrezala prvotni Retiji, druga pa Vindeliciji. Meja med njima ni bila jasno dolo\xc4\x8dena, na splo\xc5\xa1no pa je potekala po \xc4\x8drti od Bodenskega jezera (Lacus Brigantinus) do reke Inn (Oenus)._NEWLINE_V zadnjih letih Zahodnega rimskega cesarstva je bila provinca v zelo slabem stanju. Med vzhodnogotsko okupacijo je v \xc4\x8dasu Teodorika Velikega pri\xc5\xa1la pod oblast duksa in si nekoliko opomogla.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRetija je bila zelo gorata. Njeni prebivalci so se v \xc4\x8dasu, ko niso bili na plenilskih pohodih, ukvarjali predvsem z \xc5\xbeivinorejo in gozdarstvom. Poljedelstvu niso posve\xc4\x8dali velike pozornosti, v nekaterih rodovitnih dolinah pa so kljub temu proizvajali vino, ki se je lahko primerjalo z vsakim italijanskim vinom. Pomembno je bilo tudi trgovanje s smolo, medom, voskom in sirom._NEWLINE_V o\xc5\xbeji Retiji sta bili dve veliki mesti: Tridentum (Trento) in Curia (Coire ali Chur). Preko njenega ozemlja sta potekali dve pomembni rimski cesti. Via Claudia Augusta je vodila iz Verone in Trenta preko prelaza Reschen do prelaza Fern in od tam do Augsburga (Augusta Vindelicorum). Druga je vodila od Bregenza (Brigantium) na Bodenskem jezeru preko Chura in Chiavenne do Coma in Milana.\n_START_SECTION_\nGrofija Retija (R\xc3\xa4tien)\n_START_PARAGRAPH_\nRetijo so med frankovsko vladavino v 8. stoletju \xc5\xa1e vedno upravljal preases, dokler je ni Karel Veliki leta 807 povi\xc5\xa1al v grofijo. Grofija je na za\xc4\x8detku 10. stoletja postala del vojvodine \xc5\xa0vabske._NEWLINE_Iz imena Retija je nastalo ime pogorja R\xc3\xa4tikon.'