b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Bla\xc5\xbea, Braunschweig\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi Henrika Leva z romanja iz Svete de\xc5\xbeele, se je leta 1173 za\xc4\x8dela gradnja cerkve. V letih od 1182 do 1185, ko je bil Henrik prvi\xc4\x8d izgnan v Anglijo, je bila gradnja verjetno prekinjena. Verjetno je bila vzhodna stran stavbe dokon\xc4\x8dana okoli leta 1188 (leto posvetitve Marijinega oltarja v stolnici). \xc4\x8ceprav je streha cerkve zgorela leta 1195, ko je umrl Henrik Lev, naj bi bila dokon\xc4\x8dana tudi dela na ladji in delih stolpov._NEWLINE_Ko je Henrik leta 1195 umrl, je bil pokopan poleg svoje druge \xc5\xbeene Matilde, ki je umrla \xc5\xbee leta 1189 in bila pokopana v tedaj \xc5\xa1e nedokon\xc4\x8dani stolnici. Njuna skupna grobnica je bila urejena okoli leta 1230 in je bila potrjena na tem mestu \xc5\xbee od srednjega veka._NEWLINE_Ime "Dom" najverjetneje izvira iz 14. ali 15. stoletja. Po srednjeve\xc5\xa1kem razumevanju to ni pomenilo toliko \xc5\xa1kofijsko cerkev kot samostansko. Do 19. stoletja je stolnica v Braunschweigu nosila ime \xc2\xbbkolegijska cerkev svetega Bla\xc5\xbea in svetega Janeza Krstnika\xc2\xab, ki se \xc5\xa1e danes delno uporablja._NEWLINE__NEWLINE_29. decembra 1226 je bila cerkev posve\xc4\x8dena in angle\xc5\xa1ki svetnik Toma\xc5\xbe Becket je bil izbran za tretjega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika stolnice. Od leta 1543 je to protestantska cerkev._NEWLINE_Danes je uradno ime Evangeli\xc4\x8danska luteranska katedrala svetega Bla\xc5\xbea v Braunschweigu.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZapisi o za\xc4\x8detku del na romanski zgradbi in graditeljih danes ne obstajajo ve\xc4\x8d. Kot sledi se lahko uporabijo le posvetitve \xc5\xa1tevilnih oltarjev v cerkvi, o katerih \xc5\xa1e vedno obstajajo nekateri dokumenti._NEWLINE_Prvotno zasnovana kot triladijska romanska bazilika z izmeni\xc4\x8dno podporo stebrov, s pre\xc4\x8dno ladjo, tremi apsidami, kripto, korom in sa\xc5\xa1kim westwerkom, zgrajena iz apnenca (Elmkalkstein iz Elma in Braunschweiger rogenstein iz Nu\xc3\x9fberga), je bila v stoletjih ve\xc4\x8dkrat raz\xc5\xa1irjena in obnovljena. Posebna arhitekturna zasnova izhaja iz stebrov in pilastrov, kockastimi kapiteli, pretirano visokimi kri\xc5\xbenimi oboki,  srednjo ladjo s sod\xc4\x8dkastimi oboki brez reber. Ta preprosta obokana oblika, ki ne vsebuje delitve oboka v pole, je neverjetna za pozno romansko cerkev._NEWLINE_Vzhodna stran je bila skozi stoletja strukturno najmanj spremenjena. Na severni strani proti Grajskemu trgu, je tudi glavni portal v cerkev, tu je simbol Welfov, kanclerja in opata Ludolfa Quirrea z letnico 1469. Dva osmerokotna stolpa sta dobila leta 1300 gotska zvonika, ki pa sta \xc5\xa1e vedno nedokon\xc4\x8dana._NEWLINE_Med letoma 1322 in 1346 je bila na ju\xc5\xbeni strani dodana \xc5\xa1e ena ladja. Po odstranitvi stranske ladje na severni strani, je bila leta 1472 na njenem mestu zgrajena dvonivojska poznogotska dvorana. Njena okna so bila okra\xc5\xa1ena s (1687) slikami vojvod in vojvodin, tako da je delovala kot Dvorana slavnih dinastije Braunschweig. Nenavadna v tem delu so okna s tudorskimi loki, ki so zna\xc4\x8dilna za perpendicular slog, slog angle\xc5\xa1ke pozne gotike, pa tudi zviti stebri in figuralni rebrasti obok._NEWLINE_Ve\xc4\x8dje arhitekturne spremembe so se zgodile pod vojvodo Rudolfom Avgustom okoli leta 1687 in njegovim bratom vojvodom Antonom Ulrikom okoli leta 1700. Med letoma 1866 in 1910 so stolnico temeljito prenovili, med drugim gradbeni mojster Ernst Wiehe in jo preoblikovali po okusu \xc4\x8dasa v slogu historicizma.\n_START_SECTION_\nPoslikave\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, zadnji del ladje in apside so od leta 1230 do 1250 poslikane s al secco tehniki s slikami, od katerih je \xc5\xa1e vedno okoli 80\xc2\xa0% ohranjenih. Odkrili so jih leta 1845 v okviru obnavljanja cerkve, jih izsledili in nato obnovili in to v nasprotju z dana\xc5\xa1njim pojmovanjem "obnove", saj obnova v 19. stoletju obsega precej domiselnih dodatkov v smislu historicizma, ki pa nima ni\xc4\x8d z izvirnikom._NEWLINE_Obnova in dodatna dela so trajala ve\xc4\x8d desetletij. S tem v zvezi je treba omeniti Heinricha Brandesa, braunschwei\xc5\xa1kega dvornega slikarja Adolfa Quensena in Avgusta Essenweina. V tem \xc4\x8dasu so bile slike dodane na stebre v ladji, ki jih v srednjem veku verjetno ni bilo. Nekatere slike na stebrih nevsiljivo nosijo napis \xc2\xbbVon Essenwein dodatki 1880\xc2\xab. Po srednjeve\xc5\xa1kih tradicijah slikanja romanskih cerkva je bilo poslikano samo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, nikoli pa tudi ladja._NEWLINE_Pod verjetno obse\xc5\xbenim prevzemom objekta, je bila leta 1880/81 izvedena popolna obnova stolnice. Leta 1876 so svetniki \xc5\xbee nastali na stebrih glavne ladje. Starej\xc5\xa1e fotografije ka\xc5\xbeejo, da je bila stolnica okra\xc5\xa1ena z ornamenti in figurativnimi slikami po vsej ladji._NEWLINE_Na severozahodnem delu stebrov in v obokanju so \xc5\xa1e vedno najdeni napisi z imenom srednjeve\xc5\xa1kega umetnika. V njem se "Johannes Wale" ali "Johannes Gallicus" ponosno sklicuje na svoje delo: \xc2\xbb\xc4\x8ce bi bile te figure med \xc5\xbeivimi, bi pravilno \xc5\xbeivele z bogovi\xc2\xab._NEWLINE_Slike in ime Gallicus nakazujejo vpliv na umetnika iz Francije. Ugotovitve sloga slik omogo\xc4\x8da datiranje okoli 1230/50. Poleg tega obstajajo jasna sklicevanja na barvanje lesenega stropa v svetem Mihaelu v Hildesheimu, \xc4\x8digar delavnica bi morala biti tesno povezana s to v Braunschweigu. Kontinuum v predstavitvah je enaka oglata obdelava, zlasti ni\xc5\xbejih gub obla\xc4\x8dil. Ta oglat prikaz se je imenoval "Zackenstil" (tudi "zackbr\xc3\xbcchiger slog" - prehodni slog med romanskim in gotskim v knjigah, na zidu in vitra\xc5\xbeu; Zna\xc4\x8dilnost sloga je cik-cak ostra linija igranja gub in kontur obla\xc4\x8dil, medtem ko ve\xc4\x8dinoma ohranja tradicionalni romanski material za oblikovanje) in je bil zelo raz\xc5\xa1irjen v drugi polovici 13. stoletja._NEWLINE_Najbolj\xc5\xa1i vtis prvotnega stanja ka\xc5\xbee krak ju\xc5\xbenega transepta, ki ga je leta 1954/56 obnovil restavrator Fritz Herzig. Preu\xc4\x8dil je tudi tehniko secco, ki jo je uporabil Johannes Gallicus._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no tak\xc5\xa1ne srednjeve\xc5\xa1ke slike sledijo tematsko dolo\xc4\x8denemu slikovnemu programu. Nekatere slike se obra\xc4\x8dajo k svetopisemskim temam, po navadi na izrazito kristolo\xc5\xa1ki cikel podob; drugi del se nana\xc5\xa1a na genealogijo darovalca, drugi pa na zgodovino zavetnika._NEWLINE_Na kratko je bila obravnavana scena slede\xc4\x8da (kor preko kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da v ju\xc5\xbeno pre\xc4\x8dno ladjo): Jessejevo drevo, nebe\xc5\xa1ki Jeruzalem (napotek), cikli najdbe pravega Jezusovega kri\xc5\xbea s strani svete Helene, mu\xc4\x8denci legende svetega Bla\xc5\xbea, Janeza Krstnika in Toma\xc5\xbea Becketa Canterburyjskega, severni transept ima po odkritju v 19. stoletju prizore iz Kristusovega \xc5\xbeivljenja, v srednjem veku so bile te stene o\xc4\x8ditno nepobarvane._NEWLINE_V osrednji apsidi ponavljajo\xc4\x8d Kristus Pantokrator na prestolu na mavrico, da bi sodil svetu. Na obrobju pobarvanih sten je dvanajst apostolov. [[Jagnje Bo\xc5\xbeje|| (Agnus Dei) v centru prizora pa \xc5\xbee ka\xc5\xbee vpliv upanja na novo \xc5\xbeivljenje: Kristusovo rojstvo, \xc5\xbeenske ob praznem grobu Vstalega, lomljenje kruha vstalega Kristusa z dvema u\xc4\x8dencema v Emavsu in prihod svetega Duha na binko\xc5\xa1ti._NEWLINE_V oboku kora je zemeljski rod Jezusa od kralja Davida, ki je prikazan z Marijo, s \xc5\xa1tevilnimi vejami z drugimi nedolo\xc4\x8dljivimi kralji, ki zapolnjujejo celoten obok._NEWLINE_Nasproti nekdanje cesarske empore v ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji, tj. pri slu\xc5\xbebi v prisotnosti cesarja Otona IV., je legenda o iskanju svetega kri\xc5\xbea svete Helene. Sklicuje na romanje Henrika Leva v Jeruzalem. Tam je Helena, mati Konstantina, prvega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega cesarja v Rimu in na \xc5\xa1\xc4\x8ditu vojske cesarski orel, ter friz, ki manifestira samopodobo kot neposrednega dedi\xc4\x8da rimskega imperija, kot ga utele\xc5\xa1a cesar Oton IV. Predstavitev cesarja je najstarej\xc5\xa1a reprodukcija. Tukaj je tudi pobudnik poslikave stolnice v Braunschweigu in njegov namen: Oton IV., ki je \xc5\xbee v \xc5\xbeivljenju delal na zasnovi svojega groba. Tematsko strukturo slike je torej treba razumeti v kontekstu nadaljnje zasnove stolnice kot celotne opreme cesarskega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Obstaja skladen ohranjeni kontinuum zidnega slikarstva. To ka\xc5\xbee - \xc4\x8deprav je delno odtujen z revizijo 19. stoletja - pomen freske za srednjeve\xc5\xa1ko cerkev in njihovo pripovedno veselje. \xc5\xa0e bolj kot dana\xc5\xa1nji obiskovalec, je bil gledalec navdu\xc5\xa1en nad pisanimi zaporedji slik in veli\xc4\x8dastnimi, delno pozla\xc4\x8denimi prizori, ki so v svoji popolnosti med najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1imi cikli na nem\xc5\xa1kih tleh._NEWLINE_V lu\xc4\x8di na\xc4\x8drtovanega temeljnega ohranjanja obstoje\xc4\x8dega stanja je bila v zadnjih letih izvedena obse\xc5\xbena inventura v pripravah na obse\xc5\xbeno obnovo slik, srednjeve\xc5\xa1ke slike pa so bile kasneje prebarvane._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem transeptu je \xc5\xa1e vedno ohranjenih okoli 40 odstotkov prvotnega slikarstva, ki so bolj barvita obmo\xc4\x8dja. Poslikave razli\xc4\x8dnih restavracij pa so precej zbledele. Gotska zamisel, da bi v cerkveni prostor pustili \xc4\x8dim ve\xc4\x8d svetlobe skozi velika okna, je prizadela romanske slike.\n_START_SECTION_\nImervardov kri\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj in zunaj stolnice so \xc5\xa1tevilna zgodovinska umetni\xc5\xa1ka dela. V severni stranski ladji je tako imenovani Imervardov kri\xc5\xbe, ki velja za eno najpomembnej\xc5\xa1ih romanskih skulptur na nem\xc5\xa1kih tleh. Imenuje se po sicer neznanem mojstru Imervardu, ki ga je podpisal. Dokazano je, da je ta romanski kri\xc5\xbe starej\xc5\xa1i od stolnice v Braunschweigu - verjetno iz leta 1150._NEWLINE_To je romanski \xc5\xa1tiri\xc5\xbeebeljni kri\xc5\xbe, ki je dodeljen tipu Volto-Santo (\'sveti obraz Lucca\'). V znanosti se slogovno sklicuje na kri\xc5\xbe stolnice v Lucci. Najverjetneje je to procesijski kri\xc5\xbe, ki se je nosil v procesiji (morda tudi na kri\xc5\xbearskem pohodu ali romanju?). Na hrbtni strani glave je majhen predal z relikvijo. Na pasu kri\xc5\xbeanega Jezusa je latinski napis "IMERVARD ME FECIT" (Imervard me je ustvaril)._NEWLINE_Slogovno, kot po navadi v romanskih \xc4\x8dasih, ni nobenega trpljenja Kristusa, ampak zmagoslavni Kristus, kronan brez krone, s kraljevskim obla\xc4\x8dilom (Kristus kralj)._NEWLINE_Zaradi slogovnih razlogov vsekakor ni triumfalni kri\xc5\xbe, name\xc5\xa1\xc4\x8den na gredi v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nSedemkraki sve\xc4\x8dnik\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi znani objekt je sedemkraki sve\xc4\x8dnik, ki je bil verjetno narejen okoli leta 1190. V stolnici je vsekakor od leta 1196, kot je Ludolf von Volkmarode z ukazom v listini tistega leta zagotovil vo\xc5\xa1\xc4\x8dene sve\xc4\x8de za ta lestenec._NEWLINE_Lestenec je sestavljen iz 77 bronastih kosov, vi\xc5\xa1ine skoraj pet metrov, razpona \xc5\xa1tirih metrov in tehta ve\xc4\x8d kot 400 kilogramov._NEWLINE_Braunschwei\xc5\xa1ki lestenec je v oblikovanju in verski simboliki zelo podoben menori in drevesu \xc5\xbeivljenja. Podobni sve\xc4\x8dniki se lahko najdejo v stolnici v Essnu, v milanski stolnici in v stolnici v Ko\xc5\x82obrzegu._NEWLINE_Lestenec ima kljub podobnosti z menorami malo skupnega s tem. Lahko se domneva, da je ustanovitelj stolnico hotel razumeti kot podobo Solomonovega templja. Vendar pa je v tem sve\xc4\x8dniku bolj verjetno videti nagrobni lestenec (sklic na drevo \xc5\xbeivljenja), ki ga je Henrik Lev verjetno podaril grobu svoje nedavno preminule \xc5\xbeene Matilde. Pomembna je tudi navzgor obrnjena lupina v obliki lilij v smeri proti nebu, ki ka\xc5\xbee simboliko Vstajenja.'