b'\n_START_ARTICLE_\nHinko Smrekar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo potresu 1895 se je Smrekarjeva hi\xc5\xa1a zaradi nestabilnosti podrla, njegova dru\xc5\xbeina pa se je nato ve\xc4\x8dkrat preselila. Smrekarjevi so nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeiveli v Kranju, kjer mu je leta 1906 umrl o\xc4\x8de, ki je v Kranju delal kot postre\xc5\xa1\xc4\x8dek._NEWLINE_Hinko Smrekar je bil nadarjen otrok in je \xc5\xbee v gimnaziji dosegel sloves mojstra. Prav tako je bil vesten u\xc4\x8denec in se leta 1901 vpisal na pravno fakulteto v Innsbrucku. Na fakulteti za pravo je zdr\xc5\xbeal 4 semestre, dan pred prvim dr\xc5\xbeavnim izpitom pa je iz strahu prodal vse knjige in izkupi\xc4\x8dek zapil. To je bila zanj prelomna to\xc4\x8dka v \xc5\xbeivljenju, na kateri se je odlo\xc4\x8dil svoje \xc5\xbeivljenje posvetiti umetnosti. \xc4\x8ceprav nikdar ni dokon\xc4\x8dal akademskega izobra\xc5\xbeevanja, si je sam pridobil obse\xc5\xbeno znanje v razli\xc4\x8dnih humanisti\xc4\x8dnih vedah, poleg tega pa je bil tudi poliglot. _NEWLINE_Leta 1903 je bil ustanovljen umetnostni klub Vesna, h kateremu je pristopil tudi Hinko. Tam je spoznal Ivana Cankarja ter mu izdelal ve\xc4\x8d naslovnic za njegove knjige. Leta 1905 je za\xc4\x8del v ljubljanskem humoristi\xc4\x8dnem listu Osa objavljati svoje satiri\xc4\x8dne dovtipne risbe. Tega leta je Smrekar skupaj z Maksimom Gasparijem prvi\xc4\x8d obiskal umetnostno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de M\xc3\xbcnchen, kamor se je za kraj\xc5\xa1a in dalj\xc5\xa1a obdobja vra\xc4\x8dal celo \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Smrekar je tudi avtor prvega na slovenskih tleh izdanega taroka, t. i. \xc2\xbbSlovanskega taroka\xc2\xab, natisnjenega med letoma 1910\xe2\x88\x921912. V letih pred in med 1. svetovno vojno Smrekarjevo risalo ni po\xc4\x8divalo in malo pred koncem vojne je dobil nalogo, kakr\xc5\xa1ne si je dolgo \xc5\xbeelel: za Novo zalo\xc5\xbebo je ilustriral Levstikovega Martina Krpana. Kmalu po vojni pa je zbolel za hudo \xc5\xbeiv\xc4\x8dno boleznijo. Tako se je v letih 1920 in 1921 posku\xc5\xa1al ozdraviti v senatoriju pri Gradcu, njegovo zdravljenje pa je do okrevanja trajalo nekaj let._NEWLINE_Nato je zopet pri\xc4\x8del z delom in poskusil izdajati svoj lastni \xc5\xa1aljivi list Pikapok. Vendar ga je leta 1927 \xc4\x8dakala tragedija, umrla mu je mati in ostal je sam. Zaradi nizkih dohodkov se je moral izseliti in trajalo je dve leti, da si je zgradil majhno hi\xc5\xa1o, kjer je pou\xc4\x8deval svoje u\xc4\x8dence risanja. Zaradi pomanjkanja naro\xc4\x8dnikov se je za\xc4\x8del posve\xc4\x8dati mladinski ilustraciji. Predzadnje njegovo ilustrativno delo so bile njegove risbe, podobe in inicialke za zbirko Sedem Andersenovih pravljic za \xc5\xa1egave modrijane in modrijan\xc4\x8dke._NEWLINE_Po pri\xc4\x8detku 2. svetovne vojne na Slovenskem so ga na uli\xc4\x8dnem pohodu konec septembra leta 1942 ujeli fa\xc5\xa1isti. Smrekar je bil brutalno zasli\xc5\xa1evan in naglo ustreljen 1. oktobra istega leta v ljubljanski Gramozni jami. Znancev in prijateljev res ni bilo na pogrebu, a drugi dan je bil njegov grob \xc5\xbee ves pokrit s cvetjem. V Jutru je Elko Justin objavil svojstven nekrolog svojemu prijatelju: nad siroma\xc5\xa1no krsto, ki je bila zabita z enim samim tesanim plohom, se zgrinja prelomljena smreka, \xc4\x8dez napisni trak z besedo \xc2\xbbkonec\xc2\xab\xc2\xa0pa le\xc5\xbei prevrnjena \xc4\x8drka R - dokaj umljiv rebus Smrekarjevega imena. V oktobru 1942 je bila novica o smrti objavljena v ilegalnem Slovenskem poro\xc4\x8devalcu.\n_START_SECTION_\nDelo in pomen\n_START_PARAGRAPH_\nSmrekarjevo delo je izredno pisano. Obdeloval je vse motive, v vseh tehnikah, resne, \xc5\xbealostne, groteskne, sme\xc5\xa1ne, portrete, krajine, romanti\xc4\x8dne, naturalisti\xc4\x8dne, narodne in mednarodne. Z veseljem je uporabljal teme iz narodnih pripovedk in ljudskega praznovanja, iskal je \xc5\xbeanrske motive iz \xc5\xbeivljenja preprostih ljudi, zlasti kmetov._NEWLINE_Vojni se je upiral \xc5\xbee med letoma 1914 - 1918, osebno in umetni\xc5\xa1ko. Tista leta je nastalo dvoje najve\xc4\x8djih del slovenske grafike - ciklus protivojnih karikatur \xc2\xbbHinko Smrekar - \xc4\x8drnovojnik\xc2\xab, v katerem je umetnik na humoren na\xc4\x8din popisal svoje medvojne izku\xc5\xa1nje, in pa ilustracije Martina Krpana. To so bile prve ilustracije te povesti, ki so postavile zgled kasnej\xc5\xa1im, na primer Kraljevim. Med letoma 1939 - 1942 se je ukvarjal s kolektivnim do\xc5\xbeivetjem vojne psihoze.'