b'\n_START_ARTICLE_\nPredor \xc5\xa0entvid\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja o predoru pod \xc5\xa0entvi\xc5\xa1kim hribom je postala aktualna v trenutku, ko je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev, da se avtocestni odsek Kranj \xe2\x80\x93 Ljubljana priklju\xc4\x8di na zahodno obvoznico Ljubljane in ne na severno preko Kle\xc4\x8d. \xc5\xbde leta 1985 odprt odsek avtoceste Kranj-vzhod-Ljubljana (\xc5\xa0entvid) je na koncu odseka obsegal 266,6 m dolgo galerijo pod \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kimi tiri v trasi bodo\xc4\x8dega odseka avtoceste proti Kosezam in izstopni in vstopni krak priklju\xc4\x8dka na Celov\xc5\xa1ko cesto tudi delno v galeriji._NEWLINE_S projektiranjem se je pri\xc4\x8delo leta 2003. Prva projektna re\xc5\xa1itev je predvidevala dvocevni dvopasovni predor brez priklju\xc4\x8devanja na Celov\xc5\xa1ko cesto v predoru. S tako re\xc5\xa1itvijo je bil sprejet tudi dr\xc5\xbeavni lokacijski na\xc4\x8drt. Zaradi prometno ugodnej\xc5\xa1ega priklju\xc4\x8devanja vozil s Celov\xc5\xa1ke ceste na avtocestni odsek \xc5\xa0entvid - Koseze in obratno, predvsem pa podatkov o predvidenih novih soseskah (Stane\xc5\xbei\xc4\x8de ca. 9.000 prebivalcev in \xc5\xa0kofovi zavodi ca. 5.000 prebivalcev) in planiranemu pove\xc4\x8danju prometa do leta 2027 za okoli 23.000 vo\xc5\xbeenj dnevno, se je za\xc4\x8delo razmi\xc5\xa1ljati o polnem priklju\xc4\x8dku v predoru. Re\xc5\xa1itev s polnim priklju\xc4\x8dkom je bila zelo pozitivno ocenjena. Prednost take re\xc5\xa1itve je razbremenitev Celov\xc5\xa1ke ceste in s tem manj\xc5\xa1e emisije zaradi prometa. Tudi geolo\xc5\xa1ke raziskave in napredna tehnika gradnje predorov je pripomogla k odlo\xc4\x8ditvi o spremembi projekta. Podana je bila vloga za spremembo dr\xc5\xbeavnega lokacijskega na\xc4\x8drta in dopolnjen projekt za izvedbo.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopna dol\xc5\xbeina leve predorske cevi je 1047 metrov in desne 1072 metrov. Sama gradnja predora od galerije dalje, se je pri\xc4\x8dela decembra 2005 na severnemu portalu, junija 2005 pa na ju\xc5\xbenem portalu. Gradnja predora naj bi bila po pogodbi z izvajalcem SCT kon\xc4\x8dana maja 2007, predaja prometu pa je bila izvr\xc5\xa1ena skupaj s cestnim odsekom \xc5\xa0entvid - Koseze 30. junija 2008._NEWLINE_Predor sestavljata dve dvopasovni cevi (desna dol\xc5\xbeine 464 m, leva 269 m), dve kaverni dol\xc5\xbeine 56 m oziroma 68 m, dve tripasovne cevi (desna dol\xc5\xbeine 608, leva 778 m) in dve priklju\xc4\x8dni cevi iz Celov\xc5\xa1ke ceste na glavno predorsko cev (krak uvoz iz Celov\xc5\xa1ke dol\xc5\xbeine 291 m, krak izvoz na Celov\xc5\xa1ko pa 402 m). \xc5\xa0irina dvopasovnega predora je 9,2 m, tripasovnega 12,7 m, priklju\xc4\x8dne cevi pa 7,2 m. Vzdol\xc5\xbeni nagib obeh cevi je 2,2%. V predoru je tudi 5 pre\xc4\x8dnih prehodov (na vsakih 250 m) v skupni dol\xc5\xbeini 227 m. Predor je skupaj z galerijo dolg 1486 (desni) oziroma 1461 m (levi)._NEWLINE_Poskrbljeno je tudi za prometno varnost. V desni predorski cevi je zgrajene 8, v levi cevi pa 9 ni\xc5\xa1 za klic v sili, v katerih se nahajata po dva gasilna aparata na prah in telefon za klic v sili. Za potrebe ga\xc5\xa1enja po\xc5\xbeara skrbi hidrantna mre\xc5\xbea, ki se napaja iz vi\xc5\xa1inskega vodohrana kapacitete 150 m\xc2\xb3. Prav tako so zgrajene protipo\xc5\xbearne ni\xc5\xa1e s hidranti. Vgrajena je tudi druga elektro-strojna oprema: razsvetljava, smerniki, rezervni agregati za elektri\xc4\x8dno napajanje, UPS, prednapetostna za\xc5\xa1\xc4\x8dita. Oprema za nadzor in vodenje prometa zajema: standardne, osvetljene in spremenljive prometne znake, prometne semaforje (eno in tribarvne), \xc5\xa1tevce prometa, zaporne sisteme ter postajo za nadzor in vodenje prometa s programiranimi logi\xc4\x8dnimi krmilniki. Vgrajen je video nadzor, sistem za detekcijo nevarnega tovora, inteligentni video krmilni sistem za vrednotenje prometa (lo\xc4\x8deno za osebna in tovorna vozila), zagotovljen je radijski signal in obve\xc5\xa1\xc4\x8danje udele\xc5\xbeencev v prometu._NEWLINE_Nadzorni center se nahaja v avtocestni bazi Ljubljana.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2004 je bila galerija \xc5\xa0entvid podalj\xc5\xa1ana s pokritim vkopom \xc5\xa1e pod Celov\xc5\xa1ko cesto do bodo\xc4\x8dega portala predora \xc5\xa0entvid. Skupna dol\xc5\xbeina je tako zna\xc5\xa1ala 414 m. Isto\xc4\x8dasno je bil zgrajen tudi nov nadvoz za Tacensko cesto, ki slu\xc5\xbei pe\xc5\xa1cem in kolesarjem._NEWLINE_Za dolo\xc4\x8ditev najprimernej\xc5\xa1e lokacije kavern je bil, leto pred pri\xc4\x8detkom gradnje glavnega predora, zgrajen raziskovalni rov s pre\xc4\x8dnikom 13 m\xc2\xb2. V njem se je vr\xc5\xa1ila geolo\xc5\xa1ko \xe2\x80\x93 geotehni\xc4\x8dna spremljava pogojev in raziskave. Pred izkopnim delom kalote so bile vzpostavljene geodetske meritve premikov podgradnje raziskovalnega rova._NEWLINE_Dela na izgradnji predora so se pri\xc4\x8dela 13. junija 2005. Desna cev je bila prebita 21. decembra 2006, leva cev pa 24. maja 2007. Izkop in primarna podgradnja glavnih predorskih cevi skupaj s talnim obokom je bila kon\xc4\x8dana 7. junija 2007. 26. novembra 2007 so se za\xc4\x8dela dela na levi in desni priklju\xc4\x8dni cevi iz kavern in bila kon\xc4\x8dana v za\xc4\x8detku 2008. Predor je bil grajen v skladu z novo avstrijsko metodo, po kateri se s kontinuirnim opazovanjem deformacij hribinske mase v okolici predora in premikov primarne predorske obloge preverja stabilnost predora. Predor so izkopavali z izkopnimi bagri, saj je milo miniranje, razen na nekaj kratkih odsekih, nemogo\xc4\x8de. Kljub sistemati\xc4\x8dnemu sidranju \xc4\x8dela, oja\xc4\x8devanju stropa in bokov predora, so se pojavljali zru\xc5\xa1ki._NEWLINE_Konec maja 2006 so morali za\xc4\x8dasno prekiniti dela, ker je v eno cev vdrla voda in se je v predor zru\xc5\xa1ilo okoli 30 m\xc2\xb3 materiala._NEWLINE_Po izvedbi obojestranskih temeljev, se je s sestavljenimi kovinskimi opa\xc5\xbei dol\xc5\xbeine 3 m, v 12 m dolgih odsekih vgrajeval talni obok iz litega betona. Armiranobetonska notranja obloga je bila betonirana v 12 m odsekih. Debeline obloge so: 25 cm v pre\xc4\x8dnikih, 30 cm v eno in dvopasovnih ceveh, 40 cm v tripasovnih ceveh in odstavnih ni\xc5\xa1ah ter 65 cm v kavernah. Vozi\xc5\xa1\xc4\x8dna konstrukcija je asfaltna._NEWLINE_Vrednost del po osnovni razli\xc4\x8dici je bila predvidena 11,5 milijarde SIT (okoli 48 milijonov evrov). Kon\xc4\x8dna cena spremenjenega predora s polnim priklju\xc4\x8dkom na Celov\xc5\xa1ko cesto pa je zna\xc5\xa1ala 136 milijonov evrov.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki pogoji\n_START_PARAGRAPH_\nPredor \xc5\xa0entvid je del Polhograjskega hribovja in se nahaja v drobno skrilavih klasti\xc4\x8dnih sedimentnih kamninah iz obdobja spodnjega paleozoika (v permo-karbonskih sedimentih), sestavljenih iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov, meljevca in glin, ki so zaradi sinklinalnega narivanja razpokani, pretrti, tektonizirani ali kako druga\xc4\x8de po\xc5\xa1kodovani. Hribina je nagubana in pregnetena z ve\xc4\x8d metrov debelimi tektonskimi conami, ki so zapolnjene z glino. Na trasi predora sta dve litolo\xc5\xa1ki enoti hribinske podlage iz permo-karbonskih sedimentov: meljevec in glinasti skrilavec z ve\xc4\x8d metrov debelimi plastmi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, ter menjavanje glinastega skrilavca in skrilavega meljevca s sivim pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakom. Poleg teh pa \xc5\xa1e zaglinjenen pobo\xc4\x8dni gru\xc5\xa1\xc4\x8d iz kvartarnih sedimentov in tektonska bre\xc4\x8da v subvertikalnih tektonskih conah._NEWLINE_Geolo\xc5\xa1ko \xe2\x80\x93 geotehni\xc4\x8dni pogoji gradnje so bili ocenjeni kot srednje dobri do zelo slabi.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi odpadanja za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega ometa na skoraj 30 let stari galeriji so ga morali kmalu po odprtju za\xc4\x8dasno zapreti. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku avgusta 2008 je na skozi za\xc4\x8detni del predora (stara galerija zgrajena leta 1985) voze\xc4\x8de vozilo padlo 2 kvadratna metra novega ometa, zato je bil predor znova zaprt. Po tem dogodku je minister Radovan \xc5\xbderjav zahteval odgovore in krivdo pripisal izvajalcu SCTju, ki naj bi tudi kril stro\xc5\xa1ke sanacije. 27.8.2008, tri tedne po zaprtju predora je minister \xc5\xbderjav na osnovi varnostne dokumentacije podpisal dokumente o ponovnem odprtju predora. Hitrost v predoru je bila zni\xc5\xbeana na 80\xc2\xa0km/h, varnostna razdalja za tovornjake pove\xc4\x8dana na 100m, vzpostavili pa so tudi sistem obve\xc5\xa1\xc4\x8danja in alarmiranja na prometnicah.'