b'\n_START_ARTICLE_\nVise\xc4\x8di most\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i vise\xc4\x8di mostovi so bili iz vrvi in speljani \xc4\x8dez brezno, vozi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo na isti ravni ali je viselo pod vrvmi tako, da je imela vrv obliko veri\xc5\xbenice.\n_START_SECTION_\nPredhodnik\n_START_PARAGRAPH_\nTibetanski svetnik in graditelj mostov Thangtong Gjalpo je v svojih razli\xc4\x8dicah zgodnjih vise\xc4\x8dih mostov uporabljal \xc5\xbeelezne verige. Leta 1433 je Gjalpo zgradil osem mostov v vzhodnem Butanu. Njegov zadnji ohranjeni veri\xc5\xbeni most je bil Thangtong Gjalpo v Duksumu na cesti Tra\xc5\xa1ijangce, ki je bil dokon\xc4\x8dno odstranjen leta 2004.  Gjalpovi veri\xc5\xbeni mostovi niso imeli ve\xc5\xa1alk za krov mostu, ki jih imajo vsi sodobni vise\xc4\x8di mostovi. Namesto tega je za ograjo in pohodno povr\xc5\xa1ino uporabljal \xc5\xbeice. Pred uporabo \xc5\xbeeleznih verig je verjetno uporabljal vrvi, spletene iz vrbe ali jakovih ko\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nPrvi projekt\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi projekt za most, ki spominja na sodobni vise\xc4\x8di most, pripisujejo bene\xc4\x8danskemu gradbenemu mojstru iz Dalmacije Faustu Vran\xc4\x8di\xc4\x87u, katerega knjiga Machinae Novae (1595) vsebuje risbe za leseni in vise\xc4\x8di most iz vrvi in hibridni vise\xc4\x8di/kabelski most s po\xc5\xa1evnimi \xc5\xbeeleznimi trakovi._NEWLINE_Prvi ameri\xc5\xa1ki \xc5\xbeelezni veri\xc5\xbeni vise\xc4\x8di most je bil Jakobov Creek Bridge (1801) v okro\xc5\xbeju Westmoreland, Pensilvanija, ki ga je zasnoval izumitelj James Finley.  Finleyjev most je bil prvi, ki je imel vse potrebne sestavine sodobnega vise\xc4\x8dega mostu, tudi vise\xc4\x8do vozi\xc5\xa1\xc4\x8dno konstrukcijo, ki visi iz vozli\xc5\xa1\xc4\x8d. Finley je patentiral svoj projekt leta 1808 in ga objavil v reviji Philadelphia, The Port Folio, leta 1810. _NEWLINE_Zgodnji britanski veri\xc5\xbeni mostovi so most Dryburgh Abbey (1817) in 137 m dolg most Union (1820) z razpetinami, ki so hitro narasle na 176 m pri Menajskem mostu (1826). Vise\xc4\x8di most Clifton (zasnovan leta 1831, dokon\xc4\x8dan leta 1864) z 214 m glavnega razpona je eden najdalj\xc5\xa1ih na paraboli\xc4\x8dnih lo\xc4\x8dnih verigah.\n_START_SECTION_\nJeklena vrv\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi vise\xc4\x8di most iz jeklene vrvi je bil most Spider v Falls of Schuylkillu (1816), skromna in za\xc4\x8dasna brv, zgrajena po poru\xc5\xa1itvi bli\xc5\xbenjega veri\xc5\xbenega mostu Jamesa Finleyja v Falls Schuylkillu (1808). Razpon brvi je bil 124 m, \xc5\xa1irina vozi\xc5\xa1\xc4\x8da pa le 0,45 m._NEWLINE_Za\xc4\x8dasen enostaven vise\xc4\x8di mostu pri Annonayu so zgradili Marc Seguin in njegovi bratje leta 1822. Razpon je le 18 m. Prvi stalni vise\xc4\x8di most iz jeklenih vrvi je bil most Saint Antoine v \xc5\xbdenevi, ki ga je zgradil Guillaume Henri Dufour leta 1823 z dvema 40-metrskima razpetinama. Prvi s kabli, sestavljenimi v zraku na sodoben na\xc4\x8din, je bil Grand Pont Suspendu v Fribourgu iz 1834, ki ga je zgradil Joseph Chaley._NEWLINE_V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je bil prvi ve\xc4\x8dji vise\xc4\x8di most iz jeklenih vrvi Wire Bridge pri Fairmountu v Filadelfiji v Pensilvaniji. Zasnoval ga je Charles Ellet mlaj\xc5\xa1i. Kon\xc4\x8dan je bil leta 1842 in je imel razpon 109 m. Vise\xc4\x8di most Niagara Falls (1847\xe2\x80\x931848) je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den pred dokon\xc4\x8danjem. Uporabljali so ga kot oder za dvonadstropni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in cestni most Johna A. Roeblinga (1855)._NEWLINE_Most Otto Beit (1938\xe2\x80\x931939) je bil prvi sodobni vise\xc4\x8di most zunaj ZDA, zgrajen z vzporednimi jeklenimi kabli.\n_START_SECTION_\nAnaliza konstrukcije\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne sile v vise\xc4\x8dem mostu katere koli vrste so napetosti v kablih in stiskanje v stebrih. Ker skoraj vse sile na stebrih delujejo navpi\xc4\x8dno navzdol in so prav tako stabilizirane z glavnimi kabli, so lahko stebri precej vitki, kot na primer pri mostu \xc4\x8dez Severn na meji Walesa in Anglije._NEWLINE_V vise\xc4\x8dem krovu mostu kabli visijo prek pilonov in dr\xc5\xbeijo vozi\xc5\xa1\xc4\x8dno konstrukcijo. Masa se prenese prek kablov na pilone, ki prena\xc5\xa1ajo te\xc5\xbeo na tla. Ob predpostavki zanemarljive te\xc5\xbee v primerjavi s te\xc5\xbeo vozi\xc5\xa1\xc4\x8dne konstrukcije in vozil, ki se podpira, glavni kabli vise\xc4\x8dega mostu sestavljajo parabolo (zelo podobno kot veri\xc5\xbenica, oblika neobremenjenega kabla preden se doda krov). V kombinaciji z razmeroma preprostimi omejitvami, dane z dejanskim krovom, to naredi vise\xc4\x8di most veliko enostavnej\xc5\xa1i za na\xc4\x8drtovanje in analizo mostu s po\xc5\xa1evnimi zategami, kadar je krov v kompresiji.\n_START_SECTION_\nMostovi s spodnjim lokom\n_START_PARAGRAPH_\nPri teh vise\xc4\x8dih mostovih glavni kabli v celoti visijo pod mostom, vendar so \xc5\xa1e vedno zasidrani v tla podobno kot pri obi\xc4\x8dajnih. Zgrajenih je bilo zelo malo mostov te vrste, saj je krov manj stabilen. Taki so Pont des Bergues (1834), ki ga je naredil Guillaume Henri Dufour, most Micklewood Jamesa Smitha in predlog Roberta Stevensona za most \xc4\x8dez reko Almond v bli\xc5\xbeini Edinburga._NEWLINE_Roeblingov Delaware akvadukt (1847) je sestavljen iz treh delov, ki jih kabli podpirajo. Struktura lesa v bistvu skriva kable in \xc4\x8de pogledamo na hitro, ni takoj o\xc4\x8ditno, da je vise\xc4\x8di most.\n_START_SECTION_\nTipi nosilnih vrvi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni kabel v starej\xc5\xa1ih mostovih je pogosto narejen iz verige ali povezanih palic, sodobni mostni kabli pa so narejeni iz ve\xc4\x8d \xc5\xbeic. To omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8djo redundanco; \xc4\x8de je nekaj po\xc5\xa1kodovanih, to ni velika nevarnost, a ena slaba povezava ali palica lahko povzro\xc4\x8di propad celotnega mostu (izpad ene same palice je vzrok za propad mostu Silver \xc4\x8dez reko Ohio). Drug razlog so pove\xc4\x8dane razdalje, in\xc5\xbeenirji niso mogli dvigniti ve\xc4\x8dje verige v polo\xc5\xbeaj, medtem ko so kabli lahko v veliki meri pripravljeni v zraku z za\xc4\x8dasne pe\xc5\xa1poti.\n_START_SECTION_\nVozi\xc5\xa1\xc4\x8dna konstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina vise\xc4\x8dih mostov ima nespremenljivo vi\xc5\xa1ino nosilcev za podporo vozi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je praviloma pali\xc4\x8dje, zlasti zaradi neugodnih u\xc4\x8dinkov uporabe nosilne plo\xc5\xa1\xc4\x8de, uporabljene pri poru\xc5\xa1enem mostu Tacoma Narrows (1940). Razvoj aerodinamike je omogo\xc4\x8dil ponovno uvedbo gladkih konstrukcij. Pri mostu \xc4\x8cian se vidita zelo oster vstopni rob in po\xc5\xa1evni nosilec za vozi\xc5\xa1\xc4\x8dno konstrukcijo.\n_START_SECTION_\nSile\n_START_PARAGRAPH_\nTri vrste sil delujejo na vsak most: lastna te\xc5\xbea, prometna obremenitev in dinami\xc4\x8dne obremenitve. Kot vsaka druga struktura ima tudi most te\xc5\xbenjo, da se poru\xc5\xa1i le zaradi gravitacijskih sil, ki delujejo na material, iz katerega je most izdelan. Obremenitev se nana\xc5\xa1a na promet, ki se premika \xc4\x8dez most, vplivajo tudi obi\xc4\x8dajni okoljski dejavniki, kot so spremembe temperature, padavine in veter. Dinami\xc4\x8dna obremenitev se nana\xc5\xa1a na okoljske dejavnike, ki presegajo obi\xc4\x8dajne vremenske razmere, dejavnike, kot so nenadni sunki vetra in potresi. Vse tri dejavnike je treba upo\xc5\xa1tevati pri na\xc4\x8drtovanju mostu.'