b'\n_START_ARTICLE_\nRimski koledar\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xadmski koled\xc3\xa1r temelji na eni izmed variant gr\xc5\xa1kih luninih koledarjev. Za\xc4\x8detek koledarske dobe so prilagodili mitu o nastanku mesta Rim, saj vzame nastanek Rima kot za\xc4\x8detno to\xc4\x8dko, ki je ume\xc5\xa1\xc4\x8dena v leto 753 pr. n. \xc5\xa1t. Leta pa niso ozna\xc4\x8devali z zaporedno \xc5\xa1tevilko ampak z imenom konzula, ki je vladal ob za\xc4\x8detku leta._NEWLINE_Rimski koledar so ve\xc4\x8dkrat spreminjali. Pravila niso dolo\xc4\x8dala koledarja za dalj\xc5\xa1e obdobje. Nekatere odlo\xc4\x8ditve, tudi o dol\xc5\xbeini leta, je sprejemal vrhovni sve\xc4\x8denik (pontifex maximus) za vsako leto sproti. Prilagajanje je bilo potrebno, ker je koledar temeljil na luninem letu, ob\xc4\x8dasno pa so ga uskladili s son\xc4\x8dnim letom. Podatki o vseh prilagajanjih se niso ohranili, zato za vse datume rimskega koledarja ni mo\xc5\xbeno to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti datuma po sistemu novej\xc5\xa1ih koledarjev (julijanski oziroma gregorijanskem). Razlika med rimskim koledarjem in podalj\xc5\xa1kom modernega koledarja v obdobje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je do \xc5\xa1tiri mesece. Obdobje uporabe starega rimskega koledarja je prekinila reforma Julija Cezarja, uveljavljena leta 45 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nTedni\n_START_PARAGRAPH_\nStari Rimljani so, tako kot pred njimi Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani, uporabljali osemdnevni\xc2\xa0\xc2\xbbtr\xc5\xbeni teden\xc2\xab. Osemdnevni teden je dajal osnovni \xc5\xbeivljenjski ritem. Ta ritem je bil nepretrgan, z edino izjemo, da so teden podalj\xc5\xa1ali, \xc4\x8de je tr\xc5\xbeni dan sovpadal s praznikom Regifugium, ki so ga obhajali povpre\xc4\x8dno vsako drugo leto. Dneve v tednu so ozna\xc4\x8devali s \xc4\x8drkami od A, B, C, D, E, F, G, H.'