b'\n_START_ARTICLE_\nProtagora\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nProtagora se je rodil leta 490 pr. n. \xc5\xa1t v\xc2\xa0Trakiji\xc2\xa0v mestu\xc2\xa0Abdera.\xc2\xa0Aulus Gellius\xc2\xa0pravi, da je sprva \xc5\xbeivel kot nosa\xc4\x8d, ki ga je nekega dne videl\xc2\xa0Demokrit, medtem, ko je Protagora nosil kose lesa, zvezane z vrvjo. Demokrit je opazil, da je Protagora les zvezal z neverjetno geometrijsko natan\xc4\x8dnostjo, in sklepal, da je Protagora zelo nadarjen matematik. Vzel ga je k sebi in ga za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati o filozofiji. Protagora je postal znan v\xc2\xa0Atenah, kjer se med drugim spoprijateljil tudi s\xc2\xa0Periklejem._NEWLINE_Glede na\xc2\xa0Diogenesa Laertiusa\xc2\xa0je agnosti\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je Protagora zavzemal vzbudil jezo in povzro\xc4\x8dil, da so ga Atenci izgnali iz mesta ter vse kopije njegovih knjig zbrali in se\xc5\xbegali na trgu._NEWLINE_Letnice njegovega rojstva in smrti niso nikjer zapisane, vendar pa so na podlagi drugih zapisov vsaj pribli\xc5\xbeno dolo\xc4\x8dene. Platon je v delu\xc2\xa0Protagora\xc2\xa0zapisal, da bi lahko bil po starosti Protagora\xc2\xa0Sokratov\xc2\xa0o\xc4\x8de, torej ni rodil kasneje kot 490 pr. n. \xc5\xa1t. V\xc2\xa0Menu\xc2\xa0pa je Platon zapisal, da je Protagora umrl po 40 letih pou\xc4\x8devanja sofizma, kar pomeni, da je bil star 70 let, ko je umrl, torej okrog leta 420 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da je bil Demokrit njegov mentor, z njim ni delil njegovega navdu\xc5\xa1enja za matematiko. Protagora je bil skeptik glede uporabe teoreti\xc4\x8dne matematike v naravi, verjel je, da se matematike sploh ni vredno u\xc4\x8diti._NEWLINE_Protagora je bil poznan tudi kot u\xc4\x8ditelj t\xc3\xa9m, povezanih z vrlinami in politiko. Spra\xc5\xa1eval se je, \xc4\x8de je mo\xc5\xbeno \xc4\x8dloveka nau\xc4\x8diti njegovih vrlin, kar je bilo pogosto vpra\xc5\xa1anje v Gr\xc4\x8diji v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. _NEWLINE_V delu Protagora Platon\xc2\xa0pravi, da Protagora "u\xc4\x8di pravilen na\xc4\x8din ukvarjanja z lastnimi in javnimi zadevami, kako voditi gospodinjstvo, in pa kak\xc5\xa1na je najbolj\xc5\xa1a kombinacija besed in dejanj". _NEWLINE_Zanimala ga je tudi ortoepija, veda o pravilni uporabi besed, ampak je na tem podro\xc4\x8dju veliko manj znan kot Prodik, tudi sofist. Protagora se v platonskem dialogu, kjer interpretira Simondejevo pesem, osredoto\xc4\x8di na uporabo besed, njihov dobesedni pomen in avtorjeve namere. Tudi Aristotel je dejal, da je Protagora delal na pravilni uporabi in uvr\xc5\xa1\xc4\x8danju spolov kot struktur v jeziku.\n_START_SECTION_\nRelativizem\n_START_PARAGRAPH_\nProtagora je dejal, da sta v vsakem argumentu dve nasprotujo\xc4\x8di si mnenji._NEWLINE_Zaslu\xc5\xbeen je za filozofijo relativizma, ki jo razlaga v svojem delu Resnica (ali Ovr\xc5\xbeba). Vse v tem delu izhaja iz trditve "\xc4\x8clovek je merilo vseh stvari: stvari, ki so, da so, stvari, ki jih ni, da jih ni.". S tem Protagora razlaga, da je vsak posameznik zase merilo kako le ta razume stvari. Torej, stvari so, ali niso res le \xc4\x8de si posamiznik le te tako predstavlja. Na primer, oseba A verjame, da je mraz, medtem ko oseba B verjame, da je vro\xc4\x8de. V skaldu s Protagoro v tem primeru ni absolutne resnice. Resnica je relativna in se spreminja glede na posameznika. Ampak ta izrek se je po Protagorovi smrti prena\xc5\xa1al iz ust do ust, in danes, kot pri veliko drugih predsokratskih filozofih, je pravi pomen prepu\xc5\xa1\xc4\x8den na\xc5\xa1i interpretaciji. \xc4\x8ce je namesto besede\xc2\xa0\xcf\x87\xcf\x81\xce\xae\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb1, ki pomeni "v zvezi z ljudmi", uporabil\xc2\xa0\xe1\xbd\x84\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb1, subjekt (takrat bolj raz\xc5\xbeirjena beseda), se pomen spremeni. Platon je v svojem dialogu Teajtet (\xce\x98\xce\xb5\xce\xb1\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82), poimenovanem po atenskem matematiku napisal, da kontroverzne ideje verjetno izhajajo iz bolnega telesa oziroma uma. Kljub temu, da se vsi pogledi na nek problem zdijo resni\xc4\x8dni, in morda enakovredni, nimajo enake te\xc5\xbee. Nek pogled je lahko uporaben, koristen za posameznika in drug \xc5\xa1kodljiv. Protagora je verjel, da bi sofist moral u\xc4\x8diti, kako razlikovati razli\xc4\x8dne poglede; u\xc4\x8diti vrlino._NEWLINE_Platon, kot tudi nekateri moderni misleci, pripisuje relativizem Protagori in uporablja nauke njegovega predhodnika kot folijo za svojo zavezanost k objektivni in prehodni stvarnosti in vrednotam. Platon pripisuje Protagori, da je za\xc4\x8del to, \xc4\x8demur danes re\xc4\x8demo fenomenalizem._NEWLINE_Protagora v Platonovem Teajtetu jasno razlo\xc5\xbei, da so nekatera od teh spornih stali\xc5\xa1\xc4\x8d lahko posledica slabega telesa ali uma. Poudaril je, da \xc4\x8deprav so, ali pa se zdijo, vsi pogledi enako resni\xc4\x8dni, in bi morali biti enakovredno spo\xc5\xa1tovani, zagotovo ne nosijo enake te\xc5\xbee. En pogled je lahko koristen in prednosten za neko osebo, medtem ko se lahko dojemanje drugega izka\xc5\xbee kot \xc5\xa1kodljivo. Zato je Protagora verjel, da bi moral sofist nau\xc4\x8diti \xc5\xa1tudenta, kako razlikovati med njimi, torej ga nau\xc4\x8diti vrline. Vendar Platon kot tudi Aristotel nasprotujeta nekaterim trditvam Protagore o relativnosti. Trdita, da bi s trditvijo, da je resnica relativna, Protagora tako lahko katerokoli trditev prevzel kot resni\xc4\x8dno._NEWLINE_Ker je poznavanje ve\xc4\x8dine njegovega dela posredovana preko Platona in so njegova dela ohranjana fragmentarno preko ostalih piscev, je razen splo\xc5\xa1ne filozofske relativisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbea te\xc5\xbeava ugotoviti podrobnosti njegove filozofije. Sodobnega relativizma ne gre povsem ena\xc4\x8diti z anti\xc4\x8dnim. Carol Poster navaja, da s sodobno predstavo znanstvenega razmi\xc5\xa1ljanja in objektivne resnice, na primer, raje kot, da upo\xc5\xa1teva posameznikovo ob\xc4\x8dutje, sodoben filozof uporabi moderen in\xc5\xa1trument, da izmeri temparaturo in tako vidi znanstveno predstavo temparature, medtem, ko bi gr\xc5\xa1ke metode pozvale k \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu filozofskemu razmi\xc5\xa1ljanju.\n_START_SECTION_\nAgnosticizem\n_START_PARAGRAPH_\nProtagora naj bi tudi bil podpornik agnosticizma. V izgubljenem delu O bogovih naj bi zapisal, da je nemogo\xc4\x8de trditi, ali bogovi obstajajo ali ne, zaradi nejasnosti t\xc3\xa9me in kratkosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Diogen Laertij pravi, da je bilo njegovo stali\xc5\xa1\xc4\x8de ozna\xc4\x8deno za agnosti\xc4\x8dno, kar je vzbudilo jezo in povzro\xc4\x8dilo, da so ga Atenci izgnali iz mesta in vse kopije njegovih knjig se\xc5\xbegali na trgu. Namerno uni\xc4\x8denje njegovih del omenja tudi Cicero._NEWLINE_Klasicist John Burnet v to dvomi, saj sta Diogen Laertij in Cicero pisala na stotine let kasneje in ker tako njegovo preganjanje ni omenjeno s strani nobenega od njegovih sodobnikov, ki so se obse\xc5\xbeno sklicevali nanj. Burnet navaja, da tudi, \xc4\x8de so bile nakatere njegove knjige se\xc5\xbegane, jih je pre\xc5\xbeivelo dovolj, da je o njih mogo\xc4\x8de razpravljati v naslednjih stoletjih.\n_START_SECTION_\nRaznolikost t\xc3\xa9m\n_START_PARAGRAPH_\nLe malo del Protagore se je ohranilo do danes. Vemo pa, da je napisal kar nekaj del. Na primer, delo Resnica citira tudi Platon. Po navedbah leksikografa Diogena Laertija naj bi Protagora napisal vsaj 11 obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih del: (O bogovih, Protigovori, O rokoborbi, O \xc4\x8dastihlepnosti, O ureditvi polisa, O matematiki, O napa\xc4\x8dnem \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem ravnanju, O (re\xc4\x8deh) v Hadu, Ve\xc5\xa1\xc4\x8dina prepiranja, O krepostih, O prvotni ureditvi stvari).'