b'\n_START_ARTICLE_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbe\xc3\xa9vnost ali literat\xc3\xbara, sl\xc3\xb3vstvo ozna\xc4\x8duje poseben na\xc4\x8din komunikacije, ki ga prepoznavamo po oznakah njegovih specifi\xc4\x8dnih oblik, npr. roman, sonet, tragedija, idili\xc4\x8dna povest. V o\xc5\xbejem pomenu obsega samo dela besedne umetnosti (leposlovje, beletristika), tj. besedil v umetnostnem jeziku, v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pa tudi \xc5\xbeanre druga\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja: dnevnik, pisma, spomini, pridiga, molitev itd. _NEWLINE_Knji\xc5\xbeevnost poznajo razli\xc4\x8dna ljudstva, zdru\xc5\xbebe, filozofske \xc5\xa1ole ali zgodovinske dobe. V splo\xc5\xa1nem velja, da je knji\xc5\xbeevnost nekega ljudstva zbirka besedil, ki jih ta ima. S to oznako knji\xc5\xbeevnosti lahko gledamo enako na judovsko Biblijo, pesnitev Beowulf, Iliado, Odisejo ali roman Zlo\xc4\x8din in kazen. Knji\xc5\xbeevnost ena\xc4\x8dijo tudi z zbirko zgodb, pesmi in iger, ki obravnavajo dolo\xc4\x8deno temo. V tem primeru lahko govorimo tudi o knji\xc5\xbeevnosti brez nacionalnega zna\xc4\x8daja.'