b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenci\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i dokaz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega bivanja na slovenskem ozemlju sta dve kamniti orodji iz Jame v Lozi pri Orehku, stari okoli 250.000 let. Iz \xc4\x8dasa neandertalcev izvira pi\xc5\xa1\xc4\x8dalka iz Divjih bab, ki je bila najdena v bli\xc5\xbeini vasi \xc5\xa0ebrelje na Idrijsko-Cerkljanskem._NEWLINE_V mlaj\xc5\xa1i kameni dobi in bakreni dobi so se prebivalci ukvarjali z \xc5\xbeivinorejo in poljedelstvom, na prehodu iz bronaste v \xc5\xbeelezno dobo pa je obstajala kultura \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d. Dobro poznani so tudi koli\xc5\xa1\xc4\x8darji, ki so \xc5\xbeiveli na obmo\xc4\x8dju Ljubljanskega barja; ti so gradili posebne hi\xc5\xa1e, ki so postavljene\xc2\xa0 na zabitih kolih v plitvem jezeru. Ob tem \xc4\x8dasu prebivalci niso etni\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dljivi.\n_START_SECTION_\nKelti in Rimljani\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustanovitvi Akvileje (181 pr. n. \xc5\xa1t.) Rimljani prodrejo na slovenska tla. Rimljani podjarmijo Histre, Tavriske in Karne. V letih 35-33 pr. n. \xc5\xa1t. mejo premaknejo vse do Donave in okrog 10 pr. n. \xc5\xa1t.priklju\xc4\x8dijo \xc5\xa1e zavezni\xc5\xa1ko Nori\xc5\xa1ko kraljestvo. Zahodna Slovenija z Istro postane vklju\xc4\x8dena v 10. regijo Italije, vzhodni del in Dolenjska sta vklju\xc4\x8dena v provinco Panonijo, alpski prostor in Posavinje pa sta sredi 1. stol. vklju\xc4\x8dena v provinco Norik._NEWLINE_Nastajala so mesta (Emona, Celeia, Poetoviona), ki so jih tedaj naseljevali Rimljani in poromanjeni staroselci. Zgradijo tudi cestni sistem z glavno osjo Akvileja-Emona-Celeia-Poetoviona-Carnuntum (Petronell ob Donavi). Prve kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve so za\xc4\x8dele nastajati proti koncu 3. stoletja; v 4., 5. in 6. stoletju pa se oblikujejo \xc5\xa1kofije._NEWLINE_V 3. stoletju je na kra\xc5\xa1kem robu nastal utrdbeni sistem Claustra Alpium Iuliarum z namenom, da varuje mejo Italije.  V 5. in 6. stoletju je za\xc4\x8dela rimska oblast na ozemlju Slovenije slabeti zaradi vdorov germanskih plemen, kar je povzro\xc4\x8dilo selitev doma\xc4\x8dega prebivalstva iz mest v vi\xc5\xa1ine. Sredi 5. stoletja so v Italijo vdrli Huni, ob koncu 5. stoletja pa so Vzhodni Goti (Ostrogoti) zasedli Italijo. Do leta 536 so bili v njihovo Italsko kraljestvo vklju\xc4\x8deni tudi Norik, Dalmacija in Panonija.\n_START_SECTION_\nAlpski Slovani v zgodnjem srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nNaselitev Slovanov na dana\xc5\xa1njem slovenskem etni\xc4\x8dnem prostoru je potekala v dveh naselitvenih valovih. Prvi val, ki je pri\xc5\xa1el s severa, je datiran okoli leta 550. Ti Slovani so pripadali zahodnoslovanski jezikovni skupini, prihajali pa so verjetno s podro\xc4\x8dja Moravske._NEWLINE_Drugi, pomembnej\xc5\xa1i naselitveni val, ki je pri\xc5\xa1el z jugovzhoda, je datiran po letu 568, ko so se umaknili z dana\xc5\xa1njega slovenskega ozemlja v Italijo Langobardi. V izpraznjeni prostor, ki so ga deloma \xc5\xa1e naseljevali ostanki romaniziranih staroselcev, so se za\xc4\x8deli naseljevati Slovani, ki so na to obmo\xc4\x8dje prodrli s pomo\xc4\x8djo Avarov._NEWLINE_Ob slabitvi avarske oblasti nad Slovani v vzhodnih Alpah in Panoniji se je na prostoru ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke v za\xc4\x8detku 7. stoletja razvila relativno samostojna krajina Slovanov (marca Vinedorum) s svojim knezom. Med letoma 623 in 658 so bili Alpski Slovani zdru\xc5\xbeeni pod kraljem Samom v t. i. Samovo plemensko zvezo, ki je po Samovi smrti propadla, neodvisnost pa je ohranila plemenska kne\xc5\xbeevina na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje avstrijske Koro\xc5\xa1ke, imenovana Karantanija.\n_START_SECTION_\nAlpski Slovani v Frankovskem in Svetem rimskem cesarstvu\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vse huj\xc5\xa1ega pritiska Avarov na Karantanijo z vzhoda je ta sprejela zvezo z Bavarci leta 745 in pozneje  priznala tudi Franke za svoje vladarje. V 8. stoletju je po\xc4\x8dasi prevzela kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Zadnja kne\xc5\xbeevina v tem obdobju je bila Kocljeva kne\xc5\xbeevina v Panoniji, ki je zgubila svojo samostojnost leta 874. Po porazu Ogrov (Mad\xc5\xbearov) pri Augsburgu leta 955 je izlo\xc4\x8dil cesar Svetega rimskega cesarstva, Oton II., Karantanijo iz Bavarske, z ustanovitvijo Koro\xc5\xa1ke vojvodine leta 976. Okrog Koro\xc5\xa1ke se je na meji cesarstva oblikoval tudi venec mejnih grofij: Karantanske marke, Podravske in Savinjske marke ter Kranjske.\n_START_SECTION_\nRazvoj slovenskega naroda\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zapisi v predhodnici sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine so Bri\xc5\xbeinski spomeniki (972), ki so tudi najstarej\xc5\xa1i ohranjeni latini\xc4\x8dni zapis v kateremkoli slovanskem jeziku. Bri\xc5\xbeinski spomeniki so najverjetneje nastali nekje v dolini reke M\xc3\xb6ll (slovensko Bela ali Mela), na dana\xc5\xa1njem avstrijskem Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Izraz Slovenec se je verjetno pojavil \xc5\xa1ele po letu 1000, vendar je enozna\xc4\x8den pomen dobil \xc5\xa1ele v 19. stoletju, ko je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina prevzela iz \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine besedo Slovan za ozna\xc4\x8devanje vseh Slovanov. Do tedaj je namre\xc4\x8d izraz Slovenec lahko ozna\xc4\x8deval Slovence ali Slovane ali Slovake._NEWLINE_Slovenci so se kot jezikovna skupnost za\xc4\x8deli uveljavljati v obdobju reformacije, kot moderni narod pa po prevladujo\xc4\x8dem prepri\xc4\x8danju \xc5\xa1ele v 19. stoletju, zlasti po letu 1848.'