b'\n_START_ARTICLE_\nLewis Mumford\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 19. oktobra 1985 v soseski Flushing v Queensu, New York. Leta 1918 se je pridru\xc5\xbeil ameri\xc5\xa1ki mornarici in slu\xc5\xbeil v prvi svetovni vojni. _NEWLINE_Zapustil jo je leto kasneje in postal eden izmed urednikov revije The Dial. Kasneje je delal za The New Yorker, kjer je pisal arhitekturne kritike in komentarje urbanih problemov kar 30 let. Njegove arhitekturne kritike so pripomogle k ve\xc4\x8dji prepoznavnosti mnogih arhitektov. _NEWLINE_Leta 1922 se je poro\xc4\x8dil s Sofio Wittenberg, kasneje Mumford, ki je obenem urejala njegove \xc4\x8dlanke in dela. Imela sta dva otroka._NEWLINE_26. januarja 1990 je umrl v 94. letu starosti v svojem dom v Ameniji, v New Yorku. Tam je sedem let za njim umrla tudi njegova \xc5\xbeena Sofia.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je Stuyvesant High School in jo leta 1912 tudi zaklju\xc4\x8dil. \xc5\xa0tudiral je na City College of New York in The New School for Social Research, vendar je bil \xc5\xa1olanje primoran opustiti, ker je zbolel za tuberkulozo. Med \xc5\xa1tudijem je spoznal Patricka Geddesa, pionirja modernega urbanizma.\n_START_SECTION_\nMEGATEHNIKA\n_START_PARAGRAPH_\nMumford je kritiziral trend moderne tehnologije, ki poudarja konstantno, neomejeno \xc5\xa1iritev, proizvodnjo in nadomestitev. Trdil je, da ta prizadevanja prepre\xc4\x8dujejo tehni\xc5\xa1ko popolnost, trajnost, dru\xc5\xbebeno zmogljivost in splo\xc5\xa1no \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zadovoljstvo. Moderna tehnologija, ki jo je poimenoval megatehnika, je neuspe\xc5\xa1na pri proizvodnji trajnih in kvalitetnih izdelkov zaradi kapitalisti\xc4\x8dne in potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke te\xc5\xbenje.\n_START_SECTION_\nBIOTEHNIKA\n_START_PARAGRAPH_\nMumford je bil globoko zaskrbljen glede razmerja med tehniko in bioviabilnostjo oziroma bio-izkoristkom, to je zmo\xc5\xbenost obmo\xc4\x8dja, da oskrbuje tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xbeivljenje. Z razvojem tehnologije, se bio-izkoristek dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a, primer \xc4\x8desar je manj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost pre\xc5\xbeivetja organizmov v ekolo\xc5\xa1ko onesna\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8djih. Verjel je, da propadanje bio-izkoristka ni nujen rezultat razvoja tehnologije, saj je bil prepri\xc4\x8dan, da je mo\xc5\xbeno razviti ekolo\xc5\xa1ko odgovorne in varne tehnologije. Te je poimenoval biotehnike. Prepri\xc4\x8dan je bil, da bi dru\xc5\xbeba, osnovana okoli biotehnik, obvladovala svojo tehnologijo zavoljo ohranitve razmerja med stanjem okolja in tam \xc5\xbeive\xc4\x8dih organizmov. _NEWLINE_Menil je, da so mnoge tehnologije, ki so se razvile v megatehni\xc4\x8dnem kontekstu, prinesle nenamerne in \xc5\xa1kodljive stranske u\xc4\x8dinke poleg mnogih pridobitev, ki so nam jih prinesle. Trdil je tudi, da biotehni\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba ne bi potrjevala megatehni\xc4\x8dnega prepri\xc4\x8danja, da se mora tehnologija razvijati brez prestanka. Namesto megatehni\xc4\x8dne te\xc5\xbenje po mo\xc4\x8di, bi biotehni\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba ohranjala \xc5\xbeivost in \xc2\xbbplehkost\xc2\xab\xc2\xa0, kakor jo je poimenoval Mumford. To je homeostatsko razmerje med potrebami in dobrinami. _NEWLINE_Mumfordova kritika dana\xc5\xa1njih mest in njegova vizija mest, ki so organizirana okoli narave \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih teles, sta izredno pomembni za vsa Mumfordova dela o mestnem \xc5\xbeivljenju in urbanem oblikovanju in sta zakoreninjeni v biotehni\xc5\xa1ki ideji o \xc5\xbeivosti.\n_START_SECTION_\nPOLITEHNIKA IN MONOTEHNIKA\n_START_PARAGRAPH_\nKlju\xc4\x8dna ideja, ki jo je predstavil v delu Technics and Civilizaton je bila o dvojnosti tehnologije._NEWLINE_-Politehnika, ki vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih vrst tehnologij in s tem omogo\xc4\x8da kompleksno nosilno konstrukcijo za re\xc5\xa1evanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih problemov._NEWLINE_-Monotehnika, ki je tehnologija le sama zase in zatira \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo s tem, ko se giblje po svoji lastni tirnici._NEWLINE_S tem konceptom je kritiziral ameri\xc5\xa1ke transportne mre\xc5\xbee kot monotehni\xc4\x8dne v njihovi odvisnosti od avtomobilov.\n_START_SECTION_\nTRI DOBE CIVILIZACIJE\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko civilizacijo je razdelil na tri dobe:_NEWLINE_-eotehnika v srednjem veku (1000-1800),_NEWLINE_-paleotehnika v \xc4\x8dasu industrijske revolucije (1700-1900),_NEWLINE_-neotehnika dandanes (od 1900- ).\n_START_SECTION_\nMEGASTROJI\n_START_PARAGRAPH_\nMumford je med drugim izpostavil tudi velike hierarhi\xc4\x8dne organizacije, kot megastroje. To so stroji, ki uporabljajo ljudi, kot svoje komponente. Kot primer najnovej\xc5\xa1ega megastroja je izpostavil moderne tehnokratske nuklearne mo\xc4\x8di, kot sta ZDA in Sovjetska zveza. Pojasnil je, da je natan\xc4\x8dna pozornost ra\xc4\x8dunovodstvu, standardizaciji in dvigu voja\xc5\xa1kih vodij do visokega statusa, ena izmed spontanih zna\xc4\x8dilnosti megastrojev skozi zgodovino. Za primer je vzel ponavljajo\xc4\x8do naravo egip\xc4\x8danskih slik, ki so upodabljale poveli\xc4\x8dane faraone in kasnej\xc5\xa1e javne poveli\xc4\x8dane portrete komunisti\xc4\x8dnih vodij, kot sta Mao Zedong in Josip Stalin. Klju\xc4\x8dna za konstrukcijo megastrojev je ogromna birokracija ljudi, ki slu\xc5\xbeijo kot stre\xc5\xbeni\xc5\xa1ke enote, saj delajo brez eti\xc4\x8dne vpletenosti.\n_START_SECTION_\nURA KOT ZNANILEC INDUSTRIJSKE REVOLUCIJE\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed poznanih Mumfordovih \xc5\xa1tudij je tudi o na\xc4\x8dinu, s katerim so menihi v srednjem veku razvili mehani\xc4\x8dno uro, ki jo je kasneje prevzela ostala civilizacija. To je videl kot klju\xc4\x8dni izum industrijske revolucije in ne parnega stroja.\n_START_SECTION_\nURBANA CIVILIZACIJA\n_START_PARAGRAPH_\nV knjigi The City in History je raziskoval napredek urbane civilizacije. Bil je strogo kriti\xc4\x8den do urbane \xc5\xa1iritve in je menil, da je struktura modernih mest delno odgovorna za mnogo socialnih problemov v zahodnem svetu. Poudarjal je, da bi moralo urbano na\xc4\x8drtovanje dajati ve\xc4\x8dji poudarek na razmerje med ljudmi in njihovim \xc5\xbeivljenskim okoljem. Kot primer \xe2\x80\x9cidealnega mesta\xe2\x80\x9d je izpostavil srednjeve\xc5\xa1ko mesto, sodobna mesta pa je primerjal z rimskimi vedno ve\xc4\x8djimi megalopolisi, ki se na koncu vedno poru\xc5\xa1ijo. Mumford tako zagovarja, da bodo sodobna mesta do\xc5\xbeivela enako usodo, \xc4\x8de bodo nadaljevala po tej poti. Bil je kriti\xc4\x8den do urbane dru\xc5\xbebe in nezaupljiv do rasto\xc4\x8de finan\xc4\x8dne industrije in politi\xc4\x8dnih struktur, saj je menil da ne slu\xc5\xbeijo skupni kulturi. Bal se je urbanizacije, politike in odtujitve.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2The Story of Utopias\xe2\x80\x89,1922, Viking Press._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Sticks and Stones, 1924, Boni and Liveright._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Architecture, 1926, American Library Association._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Golden Day, 1926, Boni and Liveright._NEWLINE_\xe2\x80\xa2       Herman Melville: A Study of His Life and Vision, 1929, Literary Guild of America._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Brown Decades: A Study of the Arts in America, 1865\xe2\x80\x931895,  1931, Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Technics and Civilization, 1934, Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Culture of Cities, 1938, Harcourt, Brace and company._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Condition of Man, 1944, Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Conduct of Life, 1951,Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Faith for Living, 1940, Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The South in Architecture, 1941,Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2City Development, 1945, Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Values for Survival, 1946, Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Art and Technics, 1952, Oxford University Press._NEWLINE_\xe2\x80\xa2In the Name of Sanity, 1954, Harcourt, Brace._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Transformations of Man, 1956, Harper._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The City in History, 1961,  Harcourt, Brace & World._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Highway and the City, 1963, Harcourt, Brace & World._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Myth of the Machine (dve deli):_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Technics and Human Development, 1967, Harcourt, Brace & World._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Pentagon of Power, 1970, Harcourt, Brace, Jovanovich._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 The Urban Prospect, 1968 Harcourt, Brace & World._NEWLINE_\xe2\x80\xa2My Work and Days: A Personal Chronicle, 1979, Harcourt Brace Jovanovich._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Sketches from Life: The Autobiography of Lewis Mumford, 1982, Dial Press._NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Lewis Mumford Reader , 1986, Pantheon Books.'