b'\n_START_ARTICLE_\nDevon (geolo\xc5\xa1ka doba)\n_START_PARAGRAPH_\nDev\xc3\xb3n (tudi devonij) je geolo\xc5\xa1ka doba v paleozoiku, ki se je raztezala od konca silurja pred 416 milijoni let, do za\xc4\x8detka karbona pred 359 milijoni let. Kot pri drugih geolo\xc5\xa1kih dobah, so skalovja, ki ozna\xc4\x8dujejo za\xc4\x8detek in konec dobe, dobro opredeljena, vendar se natan\xc4\x8dno obdobje lahko razlikuje za 5-15 milijonov let.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje dobe\n_START_PARAGRAPH_\nDoba je dobila ime po pokrajini Devonshire, kjer so jo prvi\xc4\x8d opisali. Kasneje so na\xc5\xa1li njene oblike mnogo bolj izra\xc5\xbeene v Moskovskem bazenu. V tem \xc4\x8dasu se je dvignilo mogo\xc4\x8dno Kaledonsko gorstvo priklju\xc4\x8dilo se je severoatlantskemu kopnu in ga mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo. Isto\xc4\x8dasno so se dvignili iz morja Severna, Srednnja in Ju\xc5\xbena Evropa in so tudi obstale. Veliko devonskih usedlin imamo v Sloveniji v Karavankah, na Balkanu pa v Bosni, Srbiji, Makedoniji in okoli Bospora.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo v Devonu\n_START_PARAGRAPH_\nIz fosilnih ostankov se poka\xc5\xbee da je v tej dobi prevladovala ves \xc4\x8das mila klima, ki je omogo\xc4\x8dila rast drevesastih praprotnic, katere so dosegale vi\xc5\xa1ino do 10m. Mo\xc4\x8dno so bili raz\xc5\xa1irjeni tudi Psilofiti in alge, zlasti rjave -Fucoidae.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo v Devonu\n_START_PARAGRAPH_\nV Devonu so pri\xc5\xa1le prve \xc5\xbeivali iz sladke vode na kopno, to so bile prve dvo\xc5\xbeivke, potomci resoplavutaric, ki so skupaj s plju\xc4\x8daricami \xc5\xbeivele v sladkih vodah. Proti koncu Devona so se pojavile tudi hrustan\xc4\x8dnice. Med ribami je zanimiva oklepnica Pterichthys-(riba s perutmi) in razne vrste ostvarji, veleraki, ki so izumirali in ramenono\xc5\xbeci- najpomembnej\xc5\xa1i Spirifer ter glavono\xc5\xbeci- Goniatiti ti so predniki Amonitov. _NEWLINE_Vse prve ribe so iz tega obdobja.'