b'\n_START_ARTICLE_\nInternet v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nUporaba interneta ali medmre\xc5\xbeja v Sloveniji je razmeroma raz\xc5\xa1irjena; sode\xc4\x8d po uradnih raziskavah je v prvem \xc4\x8detrtletju 2008 internet uporabljalo 58% Slovencev med desetim in 74 letom starosti, kar je nad evropskim povpre\xc4\x8djem. V istem obdobju je imelo dostop do interneta 59% gospodinjstev (od tega 85% s \xc5\xa1irokopasovno povezavo) in 97% podjetij z 10 ali ve\xc4\x8d zaposlenimi (od tega 84% \xc5\xa1irokopasovno). Dele\xc5\xbe uporabnikov, ki uporabljajo internet za specifi\xc4\x8dne namene (elektronsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, e-uprava, prebiranje spletnih \xc4\x8dasopisov, nakupovanje prek spleta ipd.) je blizu povpre\xc4\x8dja za Evropsko unijo._NEWLINE_Vrhnja internetna domena Slovenije je .si. Z njo upravlja javni zavod ARNES (Akademsko raziskovalno omre\xc5\xbeje Slovenije), ki poleg tega nudi dostop do interneta dr\xc5\xbeavnim izobra\xc5\xbeevalnim in raziskovalnim ustanovam. Ve\xc4\x8dji komercialni ponudniki storitev dostopa so Telekom Slovenije (pod blagovno znamko SiOL), UPC Telemach, AMIS in T-2. Slovenski operaterji ponujajo tehnologije ADSL: ADSL2+, VDSL, SHDSL, VDSL2 in FTTH, razvito pa je tudi kabelsko omre\xc5\xbeje._NEWLINE_Slovenija izstopa po dele\xc5\xbeu uporabnikov, ki dostopajo do svetovnega spleta z brskalnikom Mozilla Firefox - leta 2007 je bilo 47,9% zahtevkov za spletne strani opravljenih s Firefoxom, kar je ve\xc4\x8d od vseh ostalih evropskih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detek uporabe interneta v Sloveniji \xc5\xa1tejemo prvo povezavo s protokolom IP, ki je bila oktobra 1991 vzpostavljena med In\xc5\xa1titutom "Jo\xc5\xbeef Stefan" in nizozemskim in\xc5\xa1titutom za jedrsko fiziko (NIKHEF). V laboratoriju za odprte sisteme in mre\xc5\xbee na IJS je bil takrat postavljen primarni domenski stre\xc5\xbenik za domeno .yu. Vrhnja domena .si je bila registrirana leta 1992 po osamosvojitvi Slovenije, kljub temu pa se je uporaba .yu nadaljevala \xc5\xa1e precej \xc4\x8dasa in \xc5\xa1ele konec devetdesetih let so register prenesli na Univerzo v Beogradu. Pri Arnesu se je \xc5\xa1e nekaj let nadaljevala tudi uporaba starej\xc5\xa1ih povezovalnih protokolov X.400 in X.25 zaradi preference evropskih raziskovalnih in\xc5\xa1titucij po uporabi standardov ISO/OSI._NEWLINE_Prvi slovenski spletni stre\xc5\xbenik je bil postavljen v Nacionalnem superra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem centru In\xc5\xa1tituta "Jo\xc5\xbeef Stefan", na njem je bila 21. novembra 1993 objavljena prva spletna stran s predstavitvijo Slovenije. Kmalu so za\xc4\x8deli nanjo dodajati povezave do drugih slovenskih spletnih strani, tako da je stran prerasla v spletni imenik, kasneje preimenovan v Mat\'kurja._NEWLINE_V prvi telefonski anketi gospodinjstev leta 1996 se je 6,5% odstotka vpra\xc5\xa1anih izreklo za uporabnike interneta, vendar je bil zaradi te\xc5\xbeav z metodologijo dejanski dele\xc5\xbe uporabnikov verjetno ni\xc5\xbeji.'