b'\n_START_ARTICLE_\nKanarski otoki\n_START_PARAGRAPH_\nKanarski otoki so \xc5\xa1pansko oto\xc4\x8dje vulkanskega izvora, ki je sestavljeno iz sedmih ve\xc4\x8djih otokov, to so: Tenerife, Gran Canaria, Lanzarote, El Hierro, La Palma, La Gomera in Fuerteventura, in pa iz \xc5\xa1estih zelo majhnih otokov. Kanarski otoki imajo skupaj okoli 2.100.000 prebivalcev, skupna povr\xc5\xa1ina vseh otokov je 7.493 km\xc2\xb2, uradni jezik pa je \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nGeografija in lega\n_START_PARAGRAPH_\nKanarski otoki so skupina otokov, ki pripadajo Kraljevini \xc5\xa0paniji in so ena izmed 17 avtonomnih pokrajin \xc5\xa0panije. Kanarski otoki spadajo pod naravno geografsko regijo, imenovano Makaronezija (kar pomeni \xc2\xbbBlagoslovljeni otoki\xc2\xab) skupaj z Azori, Madeiro in Zelenortskimi otoki._NEWLINE_Kanarski otoki se delijo na dve provinci: prva je Santa Cruz de Tenerife, pod katero spadajo otoki Tenerife, El Hierro, La Gomera in La Palma, druga provinca pa se imenuje Las Palmas, pod njo pa spadajo ostali otoki, in sicer Gran Canaria, Lanzarote in Fuerteventura.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nKanarski otoki se nahajajo v Atlantskem oceanu, na severu Afrike, zelo blizu obale Maroka. Le\xc5\xbeijo med 96 km in 304 km stran od obale Afrike, medtem ko so od ju\xc5\xbene obale \xc5\xa0panije oddaljeni kar 1.120 km. Od \xc5\xa1panske celine so kot avtonomna pokrajina te dr\xc5\xbeave najbolj oddaljeni. Vseeno pa zaradi zgodovinskih razlogov pripadajo \xc5\xa0paniji.\n_START_SECTION_\nGvan\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nGvan\xc4\x8di (\xc5\xa1p. los guanches) so bila staroselska ljudstva, ki so pred prihodom \xc5\xa1panskih konkvistadorjev \xc5\xbeivela na Kanarskih otokih. Sprva je izraz \xc2\xbbguanche\xc2\xab\xc2\xa0pomenil prebivalec otoka Tenerife, vendar se je izraz s\xc4\x8dasoma za\xc4\x8del uporabljati kar za prebivalce vseh Kanarskih otokov. Gvan\xc4\x8di naj bi pri\xc5\xa1li iz severa Afrike okoli 1. ali 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Do 15.stoletja ni skoraj nobenih zapisov o njih, vse dokler niso na Kanarske otoke pri\xc5\xa1li \xc5\xa1panski konkvistadorji. Ko so pri\xc5\xa1li \xc5\xa0panci na to ozemlje, so skregali Gvan\xc4\x8de med sabo in zanetili vojno med njimi, kar je vodilo do razpada njihove dru\xc5\xbebe in civilizacije. Kasneje so nekatere zasu\xc5\xbenjili, nekatere pa popolnoma izolirali iz nove \xc5\xa1panske dru\xc5\xbebe. V roku par desetletij sta izginili dve tretjini vseh Gvan\xc4\x8dev, v enem stoletju pa je celotno pleme izumrlo. Danes morda obstaja le \xc5\xa1e kak\xc5\xa1en potomec Gvan\xc4\x8dev, ki so se takrat pome\xc5\xa1ali s \xc5\xa0panci.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panska konkvista\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1402 se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1pansko osvajanje Kanarskih otokov. Prva, ki sta \xc5\xa1la tja z namenom, da bi na\xc5\xa1la Zlato reko (\xc2\xbbRio de Oro\xc2\xab) sta bila Jean de B\xc3\xa9thencourt in Gadifer de la Salle. Sprva sta \xc5\xbeelela osvojiti otoka Tenerife in Gran Canaria, vendar jima ni uspelo, namesto tega sta osvojila otok Lanzarote in s tem se je za\xc4\x8dela kolonizacija. Med leti 1404 in 1406 B\xc3\xa9thencourt v roku enega leta zavzame tudi otok Fuerteventura, enako se zgodi z otokom El Hierro. Na te\xc5\xbeave pa naleti na otokih Gran Canaria, La Gomera in La Palma, kjer se prebivalci otokov uprejo in se ne pustijo zavzeti. B\xc3\xa9thencourt se vrne nazaj v Francijo. Leta 1478 kralj in kraljica Ferdinand in Izabela iz Kastilje naro\xc4\x8dita ponovno konkvisto Kanarskih otokov. Juan Rej\xc3\xb3n vodi nadaljnje osvajanje Kanarskih otokov. Tako se nadaljuje osvojitev otokov, po petih letih bojev pade Gran Canaria, potem sledijo \xc5\xa1e preostali otoki. Kot zadnji je bil osvojen otok Tenerife, osvojil ga je Alonso Fern\xc3\xa1ndez de Lugo med letoma 1494 in 1496, zelo kmalu po Odkritju Amerike. Po tem, ko so \xc5\xa0panci zavzeli vse Kanarske otoke, so pri\xc4\x8deli z asimiliranjem ali odstranitvijo prvotnega prebivalstva, avtohtonih plemen, kot so bili Gvan\xc4\x8di in druga plemena; ali so jih ubili, ali so jih zasu\xc5\xbenjili ali pa jih izrinili iz dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nEkonomska povezava z Ameriko\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panska konkvista Kanarskih otokov je imela pomembno strate\xc5\xa1ko vlogo za \xc5\xa0panijo, saj so preko Kanarskih otokov razvili zelo pomembne trgovske poti do Latinske Amerike, ozemlja, ki je bil takrat tudi pod \xc5\xa1pansko oblastjo._NEWLINE_Krona je urejala trgovanje z Ameriko in sprva je dolo\xc4\x8dila, da je edino pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, iz katerega lahko odplujejo ladje s tovorom v Ameriko in obratno, Seviljsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Kasneje pa je to dovolila tudi pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Kanarskih otokov, saj so ugotovili, da bi bila lahko to zelo dobra trgovska povezava med \xc5\xa0panijo in Latinsko Ameriko. \xc5\xa0panski kroni je bilo poleg tega v interesu ponuditi privilegije kanarski dru\xc5\xbebi, saj so \xc5\xbeeleli ohraniti otoke zaradi dobre strate\xc5\xa1ke pozicije. Iz Kanarskih otokov so v Ameriko za\xc4\x8deli preva\xc5\xbeati sladkorni trs, potem med drugim tudi kakav, tobak, indigo, in kasneje dragocene kovine. Rastline, ki so jih iz \xc5\xa0panije prinesli v Ameriko, so tam tudi posadili, naredili so velike nasade in tja poslali kanar\xc4\x8dane, da so obdelovali zemljo in poskrbeli za raz\xc5\xa1iritev teh rastlin v Novem svetu._NEWLINE_Z re\xc5\xbeimom monopola za nekatera \xc5\xa1panska in latinskoameri\xc5\xa1ka pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, so druga pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na tak na\xc4\x8din izrinili in jim prepovedali nadaljnje trgovanje med \xc5\xa0panijo in Ameriko. Zaradi tega ukrepa je za\xc4\x8delo prihajati do trgovanja z nelegalnim tovorom in vse skupaj je vodilo v to, da se je na koncu 18. stoletja kanarsko-ameri\xc5\xa1ko trgovanje spremenilo ve\xc4\x8dinoma le \xc5\xa1e v trgovanje s potniki, ki so jih nelegalno vozili iz enega kontinenta na drugega.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas vladanja Francisca Franca\n_START_PARAGRAPH_\nMed leti 1936 in 1939 je bila v \xc5\xa0paniji dr\xc5\xbeavljanska vojna. Po \xc5\xa1panski dr\xc5\xbeavljanski vojni so se razmere na otokih mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ale, nastala je gospodarska kriza in s tem rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, zato se je veliko ljudi za\xc4\x8delo izseljevati iz Kanarskih otokov, veliko jih je emigriralo v Latinsko Ameriko. Okoli leta 1950 je bila situacija tako neznosna, da je okoli 16.000 ljudi ilegalno zapustilo dr\xc5\xbeavo, najve\xc4\x8d jih je od\xc5\xa1lo v Venezuelo, vendar pa jih je veliko na poti v Ameriko tudi umrlo.\n_START_SECTION_\nKanarski otoki kot privla\xc4\x8dna destinacija\n_START_PARAGRAPH_\nKanarski otoki so bili ve\xc4\x8dkrat v zgodovini to\xc4\x8dka migracij, tako emigracij kot tudi imigracij. Zaradi dobre geografske pozicije privla\xc4\x8dijo predvsem Afri\xc4\x8dane, ki tja pridejo zaradi slu\xc5\xbebe in bolj\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja, in pa Evropejce, ki pridejo tja predvsem v starej\xc5\xa1ih letih zaradi bolj\xc5\xa1ega podnebja in spro\xc5\xa1\xc4\x8denega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Zaradi jezika in podobnega kulturnega okolja, pa Kanarski otoki privabijo tudi veliko Latinomeri\xc4\x8danov, ki prav tako i\xc5\xa1\xc4\x8dejo bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje, kot ga imajo v svoji dr\xc5\xbeavi, saj zaradi \xc5\xa1tevilnih diktatur, rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, kriminala in podobnega be\xc5\xbeijo iz Latinske Amerike in najdejo novo \xc5\xbeivljenje prav na Kanarskih otokih, s katerimi so povezani zaradi razli\xc4\x8dnih zgodovinsko politi\xc4\x8dnih razlogov.\n_START_SECTION_\nEmigracija v Latinsko Ameriko\n_START_PARAGRAPH_\nIzstopata dva emigrantska vala, ko so se prebivalci Kanarski otokov izseljevali v Latinsko Ameriko. Prvi\xc4\x8d se je to zgodilo v 16. stoletju, ko je \xc5\xa0panija pridobivala trgovske povezave z Ameriko in so tja po\xc5\xa1iljali kanarske dru\xc5\xbeine, da so obdelovale zemljo in delale za njih. \xc5\xa0panci so po osvojitvi Amerike in po osvojitvi Kanarskih otokov vzpostavili pomembno trgovsko povezavo, med pristani\xc5\xa1\xc4\x8di \xc5\xa1panskih kolonij v Ameriki in med novo pridobljenim ozemljem, Kanarskimi otoki. Tja so z ladjami za\xc4\x8deli preva\xc5\xbeati rastline, kot so sladkorni trs, kakav in druge, v Novem svetu pa jih je bilo treba tudi posaditi in poskrbeti za ekspanzijo. Sprva so za\xc4\x8deli kanarske dru\xc5\xbeine po\xc5\xa1iljati v Santo Domingo, da so tam ustvarili nasade sladkornega trsa, kar je bila takrat tudi zelo pomembna gospodarska industrija za \xc5\xa0pance. Postopoma so tja za\xc4\x8deli po\xc5\xa1iljati ve\xc4\x8d oto\xc4\x8danov, saj so potrebovali ve\xc4\x8d delovne sile. Ljudje so tja odhajali, saj je bila na Kanarskih otokih rev\xc5\xa1\xc4\x8dina in v iskanju bolj\xc5\xa1e prihodnosti so sprejeli dela na novem kontinentu. Kasneje so se za\xc4\x8deli prebivalci Kanarskih otokov preseljevati tudi v bolj ju\xc5\xbene dele Latinske Amerike, prav kanarske dru\xc5\xbeine so bile te, ki so veliko prispevale k nastanku urugvajskega glavnega mesta Montevideo. \xc5\xa0panske krona je v tem \xc4\x8dasu za\xc4\x8dela po\xc5\xa1iljati oto\xc4\x8dane tudi v Venezuelo in Portoriko, tudi na Kubo so se izseljevali in tam ustvarili velike nasade sladkornega trsa in tobaka. V 17.stoletju pa postane pomembna kanarska imigracija v Venezuelo, kjer za\xc4\x8dnejo gojiti nasade kakava. Preseljevali pa so se tudi na obmo\xc4\x8dje, kjer so danes Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, predvsem na jug, v Louisiano, na Florido in v Teksas. Imigracije v Ameriko so se nadaljevale vso zgodovino, vendar v manj\xc5\xa1ih \xc5\xa1tevilkah. Velikokrat se re\xc4\x8de, da so Kanarski otoki kot neka \xc2\xbbpredsoba\xc2\xab\xc2\xa0Latinske Amerike._NEWLINE_Drugi ve\xc4\x8dji emigracijski val pa se je zgodil po \xc5\xa1panski dr\xc5\xbeavljanski vojni, ko so ljudje zaradi slabih \xc5\xbeivljenjskih pogojev in rev\xc5\xa1\xc4\x8dine odhajali ven iz dr\xc5\xbeave. Veliko jih je od\xc5\xa1lo v Venezuelo, saj imata le ta latinskoameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava in Kanarski otoki veliko skupnih kulturnih in geografskih elementov, ki ju povezujeta.\n_START_SECTION_\nImigracija iz Latinske Amerike na Kanarske otoke\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje so se migracije nadaljevale, med leti 1997 in 2006 je tudi pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1tevilnih imigracij na Kanarske otoke, veliko imigrantov je pri\xc5\xa1lo iz Latinske Amerike. Dr\xc5\xbeave, iz katerih je najve\xc4\x8d imigrantov so Venezuela, Argentina, Kuba, Urugvaj, Kolumbija, Ekvador in Brazilija. Od leta 1970 naprej se je priliv imigrantov sploh pove\xc4\x8dal, pri\xc5\xa1lo je okoli 55.000 ljudi iz razli\xc4\x8dnih koncev sveta. Od 20.stoletja naprej in vse do danes \xc5\xa1e naprej prihajajo imigranti iz Latinske Amerike in tudi iz drugih kontinentov, kot sta Evropa in Afrika, saj so Kanarski otoki najbolj turisti\xc4\x8dna avtonomna pokrajina \xc5\xa0panije. Zaradi turizma se obenem odpirajo tudi nova delovna mesta, ki so sicer slab\xc5\xa1e pla\xc4\x8dana, vendar pa vseeno privabljajo ljudi iz slab\xc5\xa1ih geografskih obmo\xc4\x8dij, ki pridejo na Kanarske otoke v iskanju bolj\xc5\xa1e prihodnosti. Iz Latinske Amerike pa se vra\xc4\x8dajo tudi potomci tistih kanar\xc4\x8danov, ki so kdaj prej emigrirali v dr\xc5\xbeave Latinske Amerike.'