b'\n_START_ARTICLE_\nPoljska romantika (knji\xc5\xbeevnost)\n_START_PARAGRAPH_\nRomantika na Poljskem (pl. Romantyzm) ozna\xc4\x8duje literarno smer, ki se je za\xc4\x8dela z letom 1822 z izidom prve pesni\xc5\xa1ke zbirke Adama Mickiewicza, zaklju\xc4\x8duje pa se z drugo poljsko vstajo proti ruskemu okupatorju leta 1863. Vstaja leta 1830 je povzro\xc4\x8dila razvijanje poljske literature prete\xc5\xbeno v tujini, kjer so ustvarjali najve\xc4\x8dji pesniki te dobe: Adam Mickiewicz, Juliusz S\xc5\x82owacki, Zygmund Krasi\xc5\x84ski in Cyprian Norwid. Na doma\xc4\x8dih tleh je v Galiciji ustvarjal dramatik Aleksander Fredro. V \xc5\xa1tiridesetih letih pa je ponovno za\xc5\xbeivelo literarno \xc5\xbeivljenje tudi na Poljskem. Poljska romantika se deli na tri faze.\n_START_SECTION_\nLiteratura v letih 1822\xe2\x88\x921830\n_START_PARAGRAPH_\nPrva faza zgodnje romantike je med letoma 1822 in 1830. To je \xc4\x8das oblikovanja novega romanti\xc4\x8dnega pogleda na svet. Leto 1820 prinese prve pesmi Mickiewicza Oda do m\xc5\x82odo\xc5\x9bci (slv. Oda na mladost), nekak\xc5\xa1no himno mladega rodu romantikov, ter Pie\xc5\x9bn filaret\xc3\xb3w. V Odi mladosti opeva romanti\xc4\x8dna gesla tovari\xc5\xa1tvo, idealizem mladih ljudi, kli\xc4\x8de jih v boj za nesebi\xc4\x8dni novi svet, v njej se \xc5\xa1e ka\xc5\xbeejo vplivi klasicizma v podobah iz klasi\xc4\x8dne mitologije. Leta 1822 je iz\xc5\xa1el prvi zvezek Mickiewiczevih Poezij in v njem dva pomem\xc5\xa1a manifesta romantike: Romantyczno\xc5\x9b\xc4\x87 in Przemowa . V tem zvezku so iz\xc5\xa1le tudi Ballady i romanse (slv.Balade in romance), ki so bile povsem druga\xc4\x8dne od do tedaj objavljenega. V njih je predstavil svet poln skrivnosti, kjer sre\xc4\x8dujejo ljudje in bitja ter \xc5\xbeivijo skupaj. V prvi fazi je napisal \xc5\xa1e dela Dziady II in IV (slv. Praznik mrtvih) in Konrad Wallenrod, 1828. Leta 1836 so nastali tudi Sonety Krymskie (slv. Krimski soneti), v katerih zdru\xc5\xbeuje motive romanja, hrepenenja po domovini in mladostni ljubezni. V njih je izra\xc5\xbeena tudi nova pokrajina (Orient), ki ga je fascinirala. Prva faza se je zaklju\xc4\x8dila z izbruhom novembrske vstaje proti Rusiji leta 1830.\n_START_SECTION_\nLiteratura med letoma 1830-1849\n_START_PARAGRAPH_\nPoljska romantika je dosegla vrh med letoma 1830-1849. Zaradi propadle novembrske vstaje je primerno deliti literaturo na doma\xc4\x8do in literaturo v emigraciji. Padec vstaje je dal zagon za velik migracijski val s politi\xc4\x8dno-domovinsko podlago. Iz dr\xc5\xbeave so odhajali predvsem plemi\xc4\x8di, aristokrati, kasneje politiki, umetniki, ostala inteligenca in vojaki. Med emigranti so bili tudi pisatelji in pesniki, ve\xc4\x8dinoma zelo vpeti v problem neodvisnosti dr\xc5\xbeave (npr. Adam Mickiewicz, Juliusz S\xc5\x82owacki, Zygmund Krasi\xc5\x84ski in Cyprian Kamil Norwid). Glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de poljske emigracije je bil Pariz, kjer je po vstaji v Franciji prebivalo ve\xc4\x8d kot pet tiso\xc4\x8d Poljakov. Tam so se hitro za\xc4\x8dela pojavljati poljska dru\xc5\xa1tva, zdru\xc5\xbeenja, saloni ipd. Emigracijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo vseeno razdvojeno, v glavnem zaradi politi\xc4\x8dnih nazorov in neskladnih mnenj o novembrski vstaji. V domovini so avtorji ustvarjali v te\xc5\xbekih pogojih, v atmosferi terorja, gro\xc5\xbeenj in pod pritiski cenzure. Veliko se jih je spustilo v zarotni\xc5\xa1ke dejavnosti, nekatere izmed njih so zatrli (npr. J\xc3\xb3zef Ignacy Kraszewski, ki je bil tri leta zaprt v Magdeburgu), nekateri so se sprijaznili s situacijo in tudi zaradi oportunizma sodelovali z Rusi._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja dela poljske romantike so nastala torej v emigraciji, kot na primer: Dziady III, Nie-boska komedia (slv. Nebo\xc5\xbeja komedija) Z. Krasi\xc5\x84skega in drama Kordian J. S\xc5\x82owackega. V slednji gre za kritiko junaka Konrada iz Praznika mrtvih. Delo se navezuje tudi na novembrsko vstajo in opisuje zgodbo o neuspeli zaroti proti carju Nikolaju I. Nastal je tudi Mickiewiczev ep Pan Tadeusz (slv. Gospod Tadej, 1834), v katerem se pesnik obupan zaradi propada Poljske in nesoglasij med emigranti vra\xc4\x8da nazaj v domovino, v \xc4\x8das svojega otro\xc5\xa1tva. V njem nastopa plemstvo, katerih napake in navade so upodobljene s humorjem. Oprl se je na novosti v poljski prozi 18. stoletja ter jih uporabil v realisti\xc4\x8dni smeri, \xc5\xa1e posebej pri dru\xc5\xbebeni in psiholo\xc5\xa1ki oznaki posameznih oseb in prizorov. V delih Juliusza S\xc5\x82owackega se realizem prepleta z mistiko, njegova poezija pa se subjektivno in iracionalno dotika \xc5\xbeivljenjskih vpra\xc5\xa1anj. Bil je kriti\xc4\x8den do poljske preteklosti in edini med velikimi romanti\xc4\x8dnimi pesniki obsojal vatikansko politiko. Znan je \xc5\xa1e po pesnitvah Ojciec zad\xc5\xbcumionych (slv. O\xc4\x8de oku\xc5\xbeenih, 1834) in W Szwajcarii (slv. V \xc5\xa0vici,1835-1838) ter po epski pesnitvi Beniowski (1841)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu novembrske vstaje so izhajale predvsem voja\xc5\xa1ke in domovinske pesmi, ki so se navezovale na Mazurek D\xc4\x85browskiego (dana\xc5\xa1nja himna Poljske), Jozefa Wybickega in na Warszawianki Casimira Delavigneja. Poezija je opevala najbolj za\xc5\xbeelene lastnosti vojaka in pozivala v boj za svobodo, u\xc4\x8dila o pogumu in domoljubnosti. Po koncu vstaje pa je bila pisana v more\xc4\x8dem in \xc5\xbealostnem tonu ob tragi\xc4\x8dni izgubi vojakov in \xc5\xbealostni usodi domovine. Te pesmi so izhajale v \xc4\x8dasopisih, v knji\xc5\xbeni obliki oz. raznih zbornikih pa so jih izdajali v emigraciji, predvsem v Parizu in \xc5\xa1e to pogosto po smrti pesnikov. Taki pesniki so Rajnold Suchodolski (Patrz Ko\xc5\x9bciuszko na nas z nieba), Maurycy Gos\xc5\x82awski (zbirka: Poezja u\xc5\x82ana polskiego po\xc5\x9bwi\xc4\x99cona Polkom), Stefan Garczy\xc5\x84ski (Sonety wojenne), Seweryn Goszczy\xc5\x84ski (Marsz za Bug), Wincenty Pol (Pie\xc5\x9bni Janusza), Franciszek Kowalski (U\xc5\x82an i dziewczyna iz zbirke Miecz i lutnia). Ob voja\xc5\xa1ko-domovinskih pesmih so pisali \xc5\xa1e pesmi, ki so propagirale svobodo in napredek, npr. Juliusz S\xc5\x82owacki v delu Oda do wolno\xc5\x9bci (slv. Oda svobodi) in v pesnitvi Hymn, slavno pesnitev Reduta Ordona Adama Mickiewicza, ki je bila napisana po padcu vstaje, je bila dolga leta ena najbolj reprezentativnih pesmi o boju za svobodo. Mickiewicz je bil sodobnik Franceta Pre\xc5\xa1erna in pomeni Poljakom to, kar pomeni Pre\xc5\xa1eren nam: umetni\xc5\xa1ki vrh klasi\xc4\x8dne doma\xc4\x8de poezije. Sonet Resignacija iz pesni\xc5\xa1ke zbirke Sonety (slv. Soneti) je Pre\xc5\xa1eren prevedel v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Obdobje takoj po padcu novembrske vstaje je predstavljalo velik izbruh ustvarjalnih sil poljskih pisateljev, ki je \xc5\xbee v naslednjem desetletju zamolkla. V tem \xc4\x8dasu je v domovini blestel izvrsten komediograf Alexander Fredro. V svojih delih je prikazoval tipi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje sodobnih in preteklih plemi\xc4\x8dev. Njegovi najpomembnej\xc5\xa1i deli sta nastali v za\xc4\x8detku tridesetih let 19. stoletja: \xc5\x9alubi panie\xc5\x84skie czyli Magnetyzm serc in Zemsta. Tudi prozna dela so tematizirala zgodovino in ljudske obi\xc4\x8daje. Po propadu samostojne dr\xc5\xbeave so se ljudje obra\xc4\x8dali v zgodovino, da bi tam na\xc5\xa1li oporo za svoj boj, posegali po aktualnih snoveh iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, kriti\xc4\x8dno prikazovali napake preteklosti ter prikazovali razmerje med razli\xc4\x8dnimi dru\xc5\xbebenimi plastmi. Zgledovali po [Walter Scott|[Walterju Scottu]] in Mickiewiczovem epu Gospod Tadej. Pomemben prozaik tega \xc4\x8dasa je bil Jozef Ignac Kraszewski z deli U\xc5\x82ana in Stara Ba\xc5\x9b\xc5\x84 in J\xc3\xb3zef Korzenowski ter Henryk Rzewuski.\n_START_SECTION_\nLiteratura med letoma 1849-1863\n_START_PARAGRAPH_\nTretja, dekadentna faza poljske romantike se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v leta 1849-1863. Je nekoliko bolj epigonsko obdobje, novih literarnih tendenc ni bilo, ustvarjalci so Teofil Lenartowicz, Wincenty Pol, W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Syrokomla in Karol Ujejsk, za najbolj pomembnega in inovativnega pa \xc5\xa1teje Cyprian Kamil Norwid, ki je tudi deloval v emigraciji. So\xc4\x8dasna javnost je njegovo delo zavra\xc4\x8dala, saj je bilo vsebinsko in oblikovno te\xc5\xbeje razumljivo. Uveljavil se je \xc5\xa1ele po smrti, v obdobju Mlade Poljske. Med drugim je bil \xc5\xa1e prozaik, dramatik, esejist, kipar, slikar in filozof.\n_START_SECTION_\nSpor med klasicisti\xc4\x8dno in romanti\xc4\x8dno literaturo\n_START_PARAGRAPH_\nRomantika se je za\xc4\x8dela s sporom med staro, klasicisti\xc4\x8dno in novo, romanti\xc4\x8dno literaturo. Romantike je zanimal boj in sklicevali so se na \xc4\x8dustva, vnemo in po\xc5\xbertvovalnost resni\xc4\x8dnih domoljubov, ki bi lahko osvobodili poljski narod izpod okupatorja. V literaturi so se zgledovali po ljudskem pesni\xc5\xa1tvu in upodabljali motive kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja, predvsem \xc4\x8dustvenost in bojevitost preprostih ljudi, tudi motive duhov, strahov in \xc4\x8dude\xc5\xbeev so \xc4\x8drpali iz ljudskega verovanja, v svoj jezik pa so dodajali ljudske izraze. nanje je vplivala sodobna nem\xc5\xa1ka literatura. Z zahoda so za\xc4\x8dele prihajati informacije o novih umetnostnih tokovih preko \xc4\x8dasopisov, knjig in tudi mese\xc4\x8dnega tiska (Pami\xc4\x99tnik Warszawski, literarno-znanstveni vestnik). V njem je Kazimierz Brodzi\xc5\x84ski v letu 1818 objavil razpravo O klasyczno\xc5\x9bci i romantyczno\xc5\x9bci tudzie\xc5\xbc o duchu poezji polskiej, kjer je poleg informacij o romantiki podal \xc5\xa1e kritiko ustvarjanja razsvetljenskih (klasi\xc4\x8dnih) pesnikov. Razprava je naletela na buren odziv klasikov, kar je povzro\xc4\x8dilo ta literarni spor. Leta 1820 je Stanis\xc5\x82aw Kostka Potocki osme\xc5\xa1il romanti\xc4\x8dno navdu\xc5\xa1enje nad srednjim vekom v delu Podr\xc3\xb3\xc5\xbc do Ciemnogrodu. Kriti\xc4\x8dno so se potem izra\xc5\xbeali tudi drugi klasicisti\xc4\x8dni pesniki. Vendar pa je nova smer vseeno dobivala vedno ve\xc4\x8djo podporo, \xc5\xa1e posebej v krogu mlaj\xc5\xa1e generacije in postala dominantna smer poljske knji\xc5\xbeevnosti. Ta spor je trajal pribli\xc5\xbeno do leta 1830.\n_START_SECTION_\nGlavne teme in motivi v poljski romantiki\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj raz\xc5\xa1irjena in izpostavljena tema je ljubezen, na primer ljubezen do o\xc4\x8deta (Konrad Wallenrod, Sonety Krymskie, Pan Tadeusz, Dziady III, Kordian, Gr\xc3\xb3b Agamemnona) in ljubezen do \xc5\xbeenske v dveh variantah: izpolnjena (Pan Tadeusz) ali pa neuresni\xc4\x8dena (Dziady IV). Pojavi se tudi ljubezen v odnosu do smrti: nekje v boju z \xc5\xbeivljenjem (Romantyczno\xc5\x9b\xc4\x87, Dziady IV) zmaguje, drugje z njim pa soobstaja (Konrad Wallenrod, Kordian)._NEWLINE_Pomemben motiv je domovina oz. ljubezen do domovine, ki jo avtorji prika\xc5\xbeejo v razli\xc4\x8dnih perspektivah, na primer v kontekstu mesijanizma (Dziady III, Ksi\xc4\x99ga narodu polskiego i pielgrzymstwa Polskiego, Kordian, Sonety Krymskie) ali v spo\xc5\xa1tovanju do tradicije (Pan Tadeusz, Konrad Wallenrod). Po snov so segali v doma\xc4\x8do zgodovino, poljsko in litovsko. Pogoste so teme, povezane z romanti\xc4\x8dnim junakom oz. z njegovo opredelitvijo kot posameznika, ki ne sodi v svoje okolje (Oda do m\xc5\x82odo\xc5\x9bci, Dzady IV, Pan Tadeusz), ki veliko potuje (Dziady II, Sonety Krymskie, Kordian) ali pa se \xc4\x8duti osamljenega (Konrad Wallenrod, Romantyczno\xc5\x9b\xc4\x87, Kordian). V junaku pesnik pogosto ori\xc5\xa1e samega sebe, svoj notranji spor ali spor z okoljem v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em okviru tedanjega narodnega polo\xc5\xbeaja._NEWLINE_Ostale zna\xc4\x8dilnosti romantike:_NEWLINE_Iracionalnost kot filozofsko prepri\xc4\x8danje, da je bistvo mogo\xc4\x8de spoznati\xc2\xa0\xc2\xbbnadrazumsko\xc2\xab\xc2\xa0s pomo\xc4\x8djo me\xc5\xa1anice vere, \xc4\x8dustev in intuicije s pridihom norosti in vizionarstva (Romantyczno\xc5\x9b\xc4\x87 Adama Mickiewicza)._NEWLINE_Ljudskost pomeni interes za ljudsko kulturo. Zanimajo jih stare legende, miti in basni, iz katerih so pesniki kot Adam Mickiewicz in Ignacy Krasicki izbrali to, kar je podpiralo njihov interes za magijo in nedefinirana \xc4\x8dudesa._NEWLINE_Fantastika, ki se ka\xc5\xbee v \xc4\x8dasu (zgodba se odvija predvsem v no\xc4\x8di, ko je temno in se bralec celo boji, kaj bo prebral v naslednjem stavku), mestu (dogaja se na neprijaznih in pustih mestih) in osebah (njihovo biografijo avtor razkriva postopoma). Primer so Mickiewiczeve Balade in romance in Kordian Juliusza S\xc5\x82owackega._NEWLINE_Orientalizem je pogost motiv evropske in tudi poljske romanti\xc4\x8dne literature, gre za eksotiko tamkaj\xc5\xa1njih pokrajin, ki je omogo\xc4\x8dila nastanek skrivnostnega, nenavadnega junaka._NEWLINE_Zgodovina: avtorji so prenesli dogajanje v \xc4\x8das najve\xc4\x8djih domovinskih zmag, najpogosteje v \xc4\x8das srednjega veka. Razviden je odklon od racionalizma, ki so ga propagirali v prej\xc5\xa1njem obdobju, zato so iz srednjega veka \xc4\x8drpali navdih ali znanje, kar je najbolj razvidno v delih Cypriana Kamila Norwida._NEWLINE_Domoljubje je spodbujeno z dejstvom, da Poljske tedaj prakti\xc4\x8dno ni bilo na evropskem zemljevidu, nahajala se je v ujetni\xc5\xa1tvu treh dr\xc5\xbeav Avstrije, Rusije in Prusije. Poljaki so bili primorani sprejeti tujo kulturo, se nau\xc4\x8diti in uporabljati tuj jezik in tujo administracijo, zato so z radostjo segali po literaturi, ki je \xc5\xa1irila domoljubje. Taka dela so Konrad Wallenrod, Pan Tadeusz, Dziady III, Kordian Mickiewicza in Gr\xc3\xb3b Agamemnona Juliusza S\xc5\x82owackega. Iz teh so Poljaki \xc4\x8drpali vero v bolj\xc5\xa1o usodo in se spominjali uspehov v zmagovitih bitkah._NEWLINE_Individualizem originalnih posameznikov, ki so prepri\xc4\x8dani o tem, da so ustvarjeni za vi\xc5\xa1je cilje, da imajo ve\xc4\x8djo pomembnost pri opravljanju \xc5\xbeivljenjskega poslanstva, kot ostali smrtniki. Konrad Wallenrod in Kordian sta si prizadevala za realizacijo svojih ciljev, \xc4\x8deprav niso bili v skladu s tedanjimi dru\xc5\xbebenimi normami. Kljub osamljenosti in odtujenosti sta verjela v to, da sta edinstvena in sta ostala neodvisna._NEWLINE_Mesijanizem, s svojimi koreninami v 17. stoletju, je v poljsko literaturo pri\xc5\xa1el preko Andrzeja Towia\xc5\x84skega, pod njegovim vplivom so ustvarjali Adam Mickiewicz, Juliusz S\xc5\x82owacki in Seweryn Goszczy\xc5\x84ski. Mesijanizem pomeni poslanstvo naroda kot ljudstva, ki se \xc5\xbertvuje, da bi odre\xc5\xa1il svet. \xc4\x8clovek svoje \xc5\xbeivljenje posveti splo\xc5\xa1ni ideji, narod pa trpi, da bi se odkupil za krivdo drugih narodov. V delu Dziady III je Mickiewicz predstavil mesijanisti\xc4\x8dno idejo, v kateri je Poljska kri\xc5\xbean Kristus narodov, ki skozi lastno trpljenje o\xc4\x8disti in osvobodi ostale ljudi._NEWLINE_Misticizem je tipi\xc4\x8dna romanti\xc4\x8dna ideja o mo\xc5\xbenosti duhovnega kontakta z bo\xc5\xbejim. Pojavljajo se duhovi, ki v spe\xc4\x8dih junakih povzro\xc4\x8dijo prero\xc5\xa1ke sanje, kar najdemo v delu S\xc5\x82owackega in Mickiewicza._NEWLINE_Towianizem je misti\xc4\x8dna struja, ki je imenovana po Andrzeju Towia\xc5\x84skemu, nanj sta vplivala mistika Swedenborg in Saint-Martin. Gre za postopno notranje izpopolnjevanje \xc4\x8dloveka, pri \xc4\x8demer naj bi mu pomagali duhovi. V svoji teoriji je Towia\xc5\x84ski omenjal tudi Napoleona, tako da je njegov nauk dobil tudi politi\xc4\x8den prizvok. Francoska vlada ga je zaradi bonapartisti\xc4\x8dne propagande izgnala. Kasneje je prevzel vodstvo te misti\xc4\x8dne organizacije Mickiewicz, na kogar je imel towianizem izreden vpliv.'