b'\n_START_ARTICLE_\nLavo \xc4\x8cermelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cermelj je v Trstu kon\xc4\x8dal nem\xc5\xa1ko gimnazijo, \xc5\xa1tudiral eno leto pravo v Pragi, nato matematiko in fiziko na Dunaju in tu leta 1914 doktoriral iz fizike._NEWLINE_Od leta 1914 do 1923 je pou\xc4\x8deval na zasebni slovenski trgovski \xc5\xa1oli, na slovenski gimnaziji in na tehni\xc5\xa1ki srednji \xc5\xa1oli v Trstu, nato je bil vodja slovenskih trgovskih in zadru\xc5\xbenih te\xc4\x8dajev. Leta 1929 se je izselil v Jugoslavijo, bil do leta 1937 gimnazijski profesor v Ljubljani, nato delal pri Manj\xc5\xa1injskem in\xc5\xa1titutu. Leta 1941 so ga prijeli, na drugem tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem procesu obsodili na smrt in pomilostili na dosmrtno je\xc4\x8do; v je\xc4\x8di je bil na Elbi do leta 1944, ko je od\xc5\xa1el v partizane. Bil je podpredsednik PNOO za Slovensko primorje, \xc4\x8dlan \xc5\xa1tudijske komisije SNOS in tajnik komisije za zahodno slovensko mejo._NEWLINE_Po letu 1945 je deloval na In\xc5\xa1titutu za mednarodna vpra\xc5\xa1anja v Beogradu in kot izvedenec sodeloval na mirovnih konferencah v Londonu leta 1945 in Parizu leta 1946. Od leta 1947 do 1959 je bil znanstveni sodelavec, na\xc4\x8delnik oddelka za zahodno mejo in ravnatelj In\xc5\xa1tituta za narodnostna vpra\xc5\xa1anja (INV) v Ljubljani. Bil je tajnik prosvetnega dru\xc5\xa1tva Prosveta v Trstu, soustanovitelj in sourednik revije Njiva, tednika Novice, soustanovitelj knji\xc5\xbene dru\xc5\xbeine Lu\xc4\x8d in Biblioteke za pouk in zabavo v Trstu ter sodelavec mnogih publikacij. Na\xc4\x8drtno je zbiral gradivo o zatiranju Slovencev in Hrvatov na Primorskem in ustvaril temelje za znanstveno prou\xc4\x8devanje polo\xc5\xbeaja Slovencev v Italiji._NEWLINE_Izdal je knjigo Life - and - death Struggle of a National Minority (1936, 1945). Iz\xc5\xa1la je tudi v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, ru\xc5\xa1\xc4\x8dini, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini ter imela velik odmev v takratnih strokovnih krogih. Med strokovnimi deli sta najbolj znani Materija in energija (1948) in V svetu atomov (1948)._NEWLINE_Napisal je ve\xc4\x8d knjig o \xc5\xbeivljenju in delu fizikov Ru\xc4\x91erja Josipa Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87a, Jo\xc5\xbeefa Stefana, Jurija Vege, Ignacija Klemen\xc4\x8di\xc4\x8da, Nikole Tesle, Josefa Ressla idr. Pomembne so bile njegove u\xc4\x8dne knjige za astronomijo in geometrijo. Napisal je prvo ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1e doma\xc4\x8de astronomsko delo. Njegova Ljudska astronomija (1930) je isto\xc4\x8dasno iz\xc5\xa1la pod psevdonimom \xc5\xa0libarjev Polde tudi v Gorici z naslovom Oson\xc4\x8dje in osvetje, predelana za srednje\xc5\xa1olski pouk pa kot Kozmografija. Leta 1971 je prevedel znamenito Hoyleovo knjigo Astronomija iz leta 1962._NEWLINE_Bil je med ustanovitelji in uredniki poljudnoznanstvene naravoslovne revije Proteus, od 1969 \xc4\x8dastni urednik. Uredil je 23 letnikov in napisal \xc5\xa1tevilne sestavke, predvsem iz fizike. Prirodoslovno dru\xc5\xa1tvo Slovenije ga je 1964 izbralo za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana, prav tako DMFA leta 1974 za svojega drugega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana.'