b'\n_START_ARTICLE_\nProtipape\xc5\xbe Benedikt XIV. (Jean Carrier)\n_START_SECTION_\n(Samo-)imenovani protipape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nToda tudi med njimi je pri\xc5\xa1lo do razkola: trije so se zbrali na konklave 10. junija 1423 ter izvolili Gil S\xc3\xa1nchez Mu\xc3\xb1oz-a, ki si je nadel ime Klemen VIII. (1423-1429). _NEWLINE_\xc4\x8cetrti, Jean Carrier \xe2\x80\x93 pa je bil ravno tedaj kot Benediktov odposlanec na poti. Ko se je vrnil, je u\xc5\xbealjen oporekal izvolitvi in sam izvolil na gradu Pe\xc3\xb1\xc3\xadscola duhovnika Bernarda Garniera \xe2\x80\x93 zakristana pri stolnici v Rodezu \xe2\x80\x93, ki si je privzel ime Benedikt XIV. (1424-1430) - in je tako postal protipape\xc5\xbeev protipape\xc5\xbe. Njegova vloga je bila ljudem tako neznana, da je pravzaprav \xc5\xa1e naprej opravljal delo zakristana v Rodezu, grofija Rodez, blizu Toulousa._NEWLINE__NEWLINE_Drugi pa menijo, da se je skrival in da so mu sledili \xc5\xa1e protipape\xc5\xbei Benedikt XV., Benedikt XVI. in Benedikt XVII. Glede tega ni zgodovinskih podatkov; zato jih imenujemo domi\xc5\xa1ljijski pape\xc5\xbei._NEWLINE_Po njegovi smrti pa je postal novi naslednik protipape\xc5\xbea Benedikta XIII. sam Jean Carrier, - ki je volil samega sebe. Ker je zanesljivo Garnier imenoval enega kardinala, in sicer je to bil Jean Farald, ko je bil prisiljen zapustiti Benedikta in je mogel torej on voliti samega Carriera; enako z imenom Benedikt XIV., oziroma Benedikt XIV. (1430-1437). Z njegovo smrtjo pa je bil zahodni razkol dokon\xc4\x8dno prese\xc5\xbeen, \xc4\x8deprav mu je sledil \xc5\xa1e Feliks.'