b'\n_START_ARTICLE_\nHermes Trismegist\n_START_PARAGRAPH_\nHermes Trismegistus, (starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x99\xcf\x81\xce\xbc\xe1\xbf\x86\xcf\x82 \xe1\xbd\x81 \xce\xa4\xcf\x81\xce\xb9\xcf\x83\xce\xbc\xce\xad\xce\xb3\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82"Hermes Trikrat Veli\xc4\x8dastni", latinsko Mercurius ter Maximus, hebrejsko \xd7\x97\xd7\xa8\xd7\x9d \xd7\xaa\xd7\x9c\xd7\xaa \xd7\x9e\xd7\x97\xd7\x96\xd7\x95\xd7\xaa\xe2\x80\xac), naj bi bil stari egiptovski teolog, filozof in pisec, ki naj bi deloval okoli 2. stol. pr. n. \xc5\xa1t.. Zgodovinsko se mu pripisujejo pomembna dela in velik vpliv, a za njegovo \xc5\xbeivljenje ni trdnih dokazov. Zgodovinsko zaznamo dve teoriji njegovega \xc5\xbeivljenja. Prva je, da je resni\xc4\x8dno \xc5\xbeivel in deloval, druga pa je, da je bil nekak\xc5\xa1na duhovna vez med razli\xc4\x8dnimi obdobji in razli\xc4\x8dnimi religijami.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHermes Trismegist je po nekaterih predstavitvah kombinacije gr\xc5\xa1kega boga Hermesa in egiptovskega boga Tota. Hermes in Tot sta bila bogova pisanja in magije v svojih kulturah. Hermes, posrednik in sel med gr\xc5\xa1kimi bogovi, sta skupaj s Totom, egiptovskim bogom modrosti, postala pokrovitelja astrologije in alkemije. Poro\xc4\x8dilo o tem, kako je Hermes Trismegist dobil oziroma prejel naziv "Trikrat Veli\xc4\x8dastni", izhaja iz Smaragdne tablete (Tabula Smaragdina) o Hermesu Trismegistu, na kateri je navedeno, da Trismegist pozna tri dele modrosti celotnega vesolja. Tri dele modrosti so alkimija, astrologija in teurgija. Trismegist je po pomembnosti na podro\xc4\x8dju alkemije in astrologije podoben rimskemu bogu Merkurju. Mnogi pisatelji iz poznej\xc5\xa1ih obdobjih, med njimi Laktancij, Ciprijan, Avgu\xc5\xa1tin, Marsilio Ficino, Giovanni Pico della Mirandola, Giordano Bruno, Tommaso Campanella, Thomas Browne in Ralph Waldo Emerson, so menili, da je Hermes Trismegist modri poganski prerok, ki je napovedal prihod kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva oziroma prihod Kristusa. Kot bo\xc5\xbeanski vir modrosti je Hermesu Trismegistu pripisanih ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d zvitkov, ki so bili znani kot Ogromne antike. Aleksandrija je bila pod vtisom \xc5\xa1tirinajst svetih spisov Hermesovega pisanja, ki so podrobno opisovala usposabljanje in delovanje egiptovskih duhovnikov. Je domnevni avtor Hermeti\xc4\x8dnega korpusa (Corpus Hermeticum, tudi Hermetica). Hermeti\xc4\x8dni korpus so serije svetih egip\xc4\x8dansko-gr\xc5\xa1kih besedil modrosti iz 2. stoletja po Kristusu. Zato jih te\xc5\xbeko pripisujemo njemu, ker naj bi on \xc5\xbeivel v 2. stoletju pred Kristusom. Izgubljene so bile na latinskem zahodu, a so pre\xc5\xbeivele v vzhodnih bizantinskih knji\xc5\xbenicah. Njihovo ponovno odkrivanje in prevajanje v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino v poznem petnajstem stoletju s strani Marsilia Ficina in njegovega mecena Cosima de Medicija je doprineslo k razvoju renesan\xc4\x8dne misli in kulture. Hermeti\xc4\x8dni korpus je temelj, na katerem temelji hermetizem. Besedila so ve\xc4\x8dinoma predstavljeni kot dialogi, v katerih u\xc4\x8ditelj, splo\xc5\xa1no opredeljen kot Hermes Trismegist ("trikrat najve\xc4\x8dji Hermes"), razsvetljuje u\xc4\x8denca. Besedila razpravljajo o bo\xc5\xbeanskem, kozmosu, umu in naravi. Hermetizem je religiozna, filozofska in ezoteri\xc4\x8dna tradicija, ki temelji predvsem na pisanjih, pripisanih Hermesu Trismegistu.\n_START_SECTION_\nHermeti\xc4\x8dna pisanja\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu renesanse je veljalo na\xc4\x8delo, da je bil Hermes Trismegist sodobnik Mojzesa. Spornost glede avtorstva hermeti\xc4\x8dnih spisov je ugotovil francoski filolog Isaac Casaubon, ki jih je datiral v 2. stoletje, Hermes Trismegist pa naj bi \xc5\xbeivel v 2. stol. pr. n. \xc5\xa1t.. Zaradi takega sklepanja naj bi celoten renesan\xc4\x8dni hermetizem propadel.\n_START_SECTION_\nReki\n_START_PARAGRAPH_\nKar je zgoraj je tudi spodaj in kar je spodaj je tudi zgoraj, tako se lahko ohrani \xc4\x8dude\xc5\xbe enosti. Vse je iz enosti._NEWLINE_Kar je bilo,\xc5\xa1e bo in kar \xc5\xa1e bo, je \xc5\xbee bilo._NEWLINE_Resnica ni la\xc5\xbe, obstaja tudi absolutna resnica._NEWLINE_Bo\xc5\xbeanski bo dal snovi tisto, kar je na nebu in na Zemlji eno. Okultno zlato misti\xc4\x8dnemu dejanju. Telo duh du\xc5\xa1a so vsemogo\xc4\x8dni.\n_START_SECTION_\nO\xc5\xbeivitev hermetizma\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku in renesanse je Hermetica u\xc5\xbeivala velik presti\xc5\xbe in bila priljubljena med alkemisti. "Hermeti\xc4\x8dna tradicija" se zato nana\xc5\xa1a na tradicije alkimije, magije, astrologijo in sorodne teme. Besedila so obi\xc4\x8dajno razdeljena v dve kategoriji: filozofska in tehni\xc4\x8dna hermetika. Prva se ukvarja predvsem s filozofijo, slednja s prakti\xc4\x8dno magijo, napitki in alkimijem. Izraz "hermeti\xc4\x8dno zaprt" izvira iz alkemisti\xc4\x8dne tradicije hermetizma.'