b'\n_START_ARTICLE_\nAngela Piskernik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olala se je pri ur\xc5\xa1ulinkah v Celovcu in kasneje na prvi dr\xc5\xbeavni gimnaziji v Gradcu ter Univerzi na Dunaju, kjer je \xc5\xa1tudirala prirodoslovje in doktorirala leta 1914. Dodatno se je izpopolnjevala na podro\xc4\x8djih rastlinske anatomije in fiziologije._NEWLINE_Zaradi aktivnega javnega delovanja v slovenski narodni skupnosti ni dobila dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe v Avstriji, zato se je nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivljala kot zasebna u\xc4\x8diteljica, med letoma 1916 in 1926 pa kot sodelavka De\xc5\xbeelnega muzeja v Ljubljani. Med letoma 1926 in 1943 je slu\xc5\xbebovala v razli\xc4\x8dnih slovenskih gimnazijah, med drugim na ljubljanski Klasi\xc4\x8dni gimnaziji._NEWLINE_V \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1ke okupacije med letoma 1943 in 1945 je bila zaprta in nato internirana v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Ravensbr\xc3\xbcck. Po vojni je postala direktorica Prirodoslovnega muzeja Slovenije in v \xc5\xa1tudijskem letu 1946/47 \xc5\xa1e honorarna predavateljica splo\xc5\xa1ne botanike na Filozofski fakulteti v Ljubljani._NEWLINE_Njeno najbolj znano delo je Klju\xc4\x8d za dolo\xc4\x8danje cvetnic in praprotnic. Aktivna je bila na podro\xc4\x8dju varovanja narave, med drugim je bila pobudnica za\xc5\xa1\xc4\x8dite prvih varstveno pomembnih obmo\xc4\x8dij narave v Sloveniji, kot so Krakovski gozd, Rakov \xc5\xa0kocjan, Robanov kot idr. Dolga leta se je zavzemala tudi za ustanovitev Triglavskega narodnega parka.'