b"\n_START_ARTICLE_\nSubkultura\n_START_PARAGRAPH_\nV sociologiji je subkultura kultura ali skupina ljudi s posebnimi vzorci vedenja in prepri\xc4\x8danji znotraj ve\xc4\x8dje kulture. Bistvo subkulture, ki jo lo\xc4\x8duje od drugi dru\xc5\xbebenih skupin, je njeno zavedanje sloga in druga\xc4\x8dnosti v slogu, obla\xc4\x8dilih, glasbi ali v drugih interesih. \xc5\xbde leta 1950 je David Reisman razlikoval med ve\xc4\x8dino, ki pasivno sprejema komercialno dolo\xc4\x8dene sloge in pomene, in 'subkulturo', ki je aktivno iskala manj\xc5\xa1inski slog (takrat je bil to vro\xc4\x8di jazz), in jo interpetiral v skladu s prevra\xc4\x8dalnimi vrednotami. To naj bi vodilo do tega, da ob\xc4\x8dinstvo manipulira s produktom ni\xc4\x8d manj, kot on z njim._NEWLINE_Po navadi kultura vsebuje mnogo subkultur. Te vsebujejo velik del materinskih kultur, vendar pa so v nekaterih podrobnostih radikalno druga\xc4\x8dne. Nekatere subkulture dose\xc5\xbeejo tako visok status, da dobijo svoje ime._NEWLINE_Dick Hebidge je leta 1981 opisal slog kot skupek subkulturine mode, manirizma, \xc5\xbeargona, aktivnosti, glasbe in interesov. Subkulturni slogi se od glavnega toka razlikujejo po tem, da so izmi\xc5\xa1ljene, zgrajene namenoma, za razliko od obi\xc4\x8dajne._NEWLINE_Henbrige je menil, da ima punk subkultura enake esteti\xc4\x8dne obi\xc4\x8daje, kot dadaizem in surrealizem (npr. zaponke, kljukice za perilo, britvice, tamponi, ki\xc4\x8dke... vse to se je zna\xc5\xa1lo v punk\xc2\xa0\xc2\xbbmodi\xc2\xab)._NEWLINE_Sarah Thornton (1995) je po Pierre Bourdieu (1986) opisal subkulturni kapital kot kulturno znanje in proizvod pridobljeni \xc4\x8dlanov subkulture, ki so si s tem dvignili status in se zato razlikujejo od \xc4\x8dlanov drugih skupin."