b'\n_START_ARTICLE_\nRetijska \xc5\xbeeleznica\n_START_SECTION_\nProga Landquart\xe2\x80\x93Davos\n_START_PARAGRAPH_\nLandquart \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja v Graub\xc3\xbcndenu je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dna to\xc4\x8dka Retijske \xc5\xbeeleznice, zgodovinskega dela linije Landquart-Davos, kot glavna operativna delavnica podjetja in topolo\xc5\xa1ko kot 0 kilometer jedrnega omre\xc5\xbeja podjetja. Proga Landquart-Davos je najstarej\xc5\xa1a v omre\xc5\xbeju Retijske \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_Po odhodu iz Landquarta vlak pre\xc4\x8dka reko Landquart, nato pa sledi reki navzgor in jo ve\xc4\x8dkrat pre\xc4\x8dka, do Klostersa._NEWLINE_Tik nad Klostersom sta dva predora. Eden od teh je za progo Vereina. Drugi, Klosters predor zanka, sledi progi v Davos pod kotom 45 stopinj proti zahodu. Nato se zanka nazaj proti vzhodu, znotraj zanke je predora Cavad\xc3\xbcrli in nadaljuje skozi gosto macesnovje in druge iglaste gozdove v Davos Laret._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka na progi je naslednja postaja, Davos Wolfgang. Potem proga vodi nazaj in ob jezeru Davos do Davos Dorfa in terminala v Davos Platz.\n_START_SECTION_\nProga Davos\xe2\x80\x93Filisur\n_START_PARAGRAPH_\nPovezovalna proga od Davos Platz do Albulske \xc5\xbeeleznice pri Filisuru pre\xc4\x8dka divje soteske in je tehni\xc4\x8dno zelo zanimiva, ne samo zaradi svojega znamenitega viadukta Wiesen._NEWLINE_Proga Davos-Filisur je 19 km dolga, te\xc4\x8de skozi 14 predorov v skupni dol\xc5\xbeini 4.200 m in pre\xc4\x8dka 28 mostov. Elektrificirana je bila leta 1919.\n_START_SECTION_\nProga Landquart\xe2\x80\x93Thusis\n_START_PARAGRAPH_\nZ za\xc4\x8detkom v dolini Rena je poteka proga Landquart-Thusis bolj ali manj vzporedno s progo Sargans-Landquart-Chur, standardne tirne \xc5\xa1irine, \xc5\xa0vicarskih zveznih \xc5\xbeeleznic. Proga v Thusis preprosto sledi poteku Rena do Bonaduza, od tam vstopi v dolino Domleschg in sledi Zadnjemu Renu od Rh\xc3\xa4z\xc3\xbcns do Thusisa.\n_START_SECTION_\nPredor Albula\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2009 so napovedali preu\xc4\x8ditev stanja predora Albula, ki je bil potreben temeljite obnove. Premajhen je prerez za sodobne standarde in kable, signalizacijo in drena\xc5\xbeo, kar vse je potrebno zamenjave. Na podlagi izdelane \xc5\xa1tudije, kjer so primerjali obnovo obstoje\xc4\x8dega predora ali izgradnjo novega, se je RhB odlo\xc4\x8dila za gradnjo novega predora._NEWLINE_Delo na novem predoru so se za\xc4\x8dela aprila 2015 in naj bi se zaklju\xc4\x8dila decembra 2017. Celoten projekt bo predvidoma kon\xc4\x8dana avgusta 2019. Imel bo dvanajst evakuacijskih prehodov, ki bodo povezovala nov predor s starim.\n_START_SECTION_\nProga Reichenau\xe2\x80\x93Disentis/Must\xc3\xa9r\n_START_PARAGRAPH_\nProga Reichenau - Disentis / Must\xc3\xa9r povezuje preostali del omre\xc5\xbeja Retijske \xc5\xbeeleznice z Matterhorn-Gotthard-Bahn. Ta krak proge od Thusisa se odcepi za skupnim mostom \xc4\x8dez Ren._NEWLINE_Proga se je odpirala postopoma v letih 1903 in 1912 in je bila elektrificirana leta 1922._NEWLINE_V nasprotju z vzporedno cesto, ki se dviga pribli\xc5\xbeno 500 metrov v smeri Flims in Laaxu, \xc5\xbeeleznica v Disentis / Must\xc3\xa9r te\xc4\x8de po\xc4\x8dasi navzgor po ozki "soteski Ruinaulta". Na tem delu proga in z njo povezani gradbeni objekti prevladujejo nad sicer pristno naravno krajino._NEWLINE_Pri Ilanzu se \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga in cesta \xc5\xa1e enkrat zdru\xc5\xbeita. Njuni skupni poti potem rasteta po\xc4\x8dasi in enakomerno do Disentisa / Must\xc3\xa9rja._NEWLINE_Glavni promet na progi Reichenau-Disentis / Must\xc3\xa9r so potni\xc5\xa1ki vlaki Regio Express, ki obratujejo v urnih intervalih. Ve\xc4\x8dkrat na dan vozi tudi Glacier Express v vsako smer._NEWLINE_Na progi obratujejo tudi tovorni vlaki.\n_START_SECTION_\nProga Engadin (Pontresina\xe2\x80\x93Scuol-Tarasp)\n_START_PARAGRAPH_\nTa proga, ki te\xc4\x8de v dolino Engadin, je bila zgrajena v dveh fazah. Odsek Samedan-Pontresina so odprli kot Retijsko \xc5\xbeeleznico 1. julija 1908, hkrati z odsekom Pontresina-Morteratsch, ki je bil del takrat neodvisne Berninske \xc5\xbeeleznice. Dejanska Engadin proga med Beverjem in Scuol-Taraspom je bila odprta 1. julija 1913 in je bila prva Retijska \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga elektrificirana od samega za\xc4\x8detka na 11 kV 16\xe2\x85\x94 Hz (izmeni\xc4\x8dni elektri\xc4\x8dni tok - AC)._NEWLINE_Od odprtja proge Engadin ima Pontresina dvojni sistem postaj, saj Berninska \xc5\xbeeleznica deluje na 1.000 V (enosmerni elektri\xc4\x8dni tok - DC). Tir 3 na postaji Pontresina ima preklopno veri\xc5\xbenico, in se uporablja za vlake, kot je Heidi Express, ki deluje skozi postajo ne da bi moral spremeniti iz enega na drug elektificiran sistem._NEWLINE_Med Samedanom in Beverjem se Engadinska proga prekriva z Albulsko \xc5\xbeeleznico. Z odprtjem predora Vereina in proge v novembru 1999, je Engadinska proga na obeh, Lavin in Susch postajah (postaji za oprtni vlak), pridobila neposredno povezavo s Pr\xc3\xa4ttigauom pri Klostersu, na progi Landquart-Davos.\n_START_SECTION_\nProga Arosa (Chur\xe2\x80\x93Arosa-Bahn (ChA))\n_START_PARAGRAPH_\n25,68 kilometrov \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge od Chura do Arose je znana kot Arosabahn, ali pogosto skraj\xc5\xa1ano ChA (Chur-Arosa). Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1912, odprli so jo 12. decembra 1914. \xc5\xbdeleznica je speljana od Chura do Arose (skupaj vzpona 1.155 m) s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tevilnih predorov, mostov in drugih objektov, vklju\xc4\x8dno z viaduktom Langwieser - objekt nacionalnega pomena. Leta 1942 je linija postala del dru\xc5\xbebe RhB in njenega omre\xc5\xbeja. Proga teke na lo\xc4\x8denem elektri\xc4\x8dnem sistemu, preostanek omre\xc5\xbeja do 1997. Pred tem je bil 2400 V (enosmerni elektri\xc4\x8dni tok) - sedaj je 11 kV 16,7 Hz (izmeni\xc4\x8dni elektri\xc4\x8dni tok). Tirna \xc5\xa1irina je bila vedno 1.000 mm, kot na preostalem omre\xc5\xbeju RhB._NEWLINE_Je enotirna proga, z izjemo kratkega odseka dvotirna vzdol\xc5\xbe Engadinstrasse v Churu, s \xc5\xa1tevilnimi izogibali\xc5\xa1\xc4\x8di: na vseh postajah z izjemo Chur Stadt (in prej Sassal), kot tudi na Chur Sand depot in pri Haspelgrube v bli\xc5\xbeini Arose. Najvi\xc5\xa1ji vzpon je 6%, vendar ne uporabljajo zobnikov._NEWLINE_Kratek odsek proge poteka po ulicah Chura in je znan kot "mestna \xc5\xbeeleznica"._NEWLINE_5-kilometrski predor skozi Mittenberg je bil na\xc4\x8drtovan kot alternativna pot za spodnji del proge, da bi se izognili poteku skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Chura. Ta na\xc4\x8drt je kon\xc4\x8dno propadel leta 1996, saj velikega stro\xc5\xa1ka ni bilo mogo\xc4\x8de utemeljiti.\n_START_SECTION_\nProga Bellinzona\xe2\x80\x93Mesocco\n_START_PARAGRAPH_\nTa proga ni povezana z drugimi. Odprta je bila leta 1907 in je bila v lasti Retijske \xc5\xbeeleznice med 1942 in 2003. Prevoz potnikov je prenehal leta 1972, vendar je omejen tovorni promet tekel \xc5\xa1e naprej do leta 2003. Zasebna dru\xc5\xbeba (SEFT, Societ\xc3\xa0 Esercizio Ferroviario Turistico) je delovala kot muzejska \xc5\xbeeleznica za turiste na dol\xc5\xbeini okoli 13 kilometrov od prvotnih 31 km, ko je bila koncesija leta 2013 umaknjena zaradi gradnje ceste.\n_START_SECTION_\nLastni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nThe RhB has its impressive headquarters at Bahnhofstrasse 25, Chur. _NEWLINE_RhB je 51,3% v lasti Kantonalne vlade Graub\xc3\xbcnden, 43,1% s \xc5\xa0vicarske konfederacije, 4,6% zasebnih delni\xc4\x8darjev in 1% razli\xc4\x8dnih lokalnih skupnosti._NEWLINE_RhB ima impresiven sede\xc5\xbe na Bahnhofstrasse 25 v Churu._NEWLINE_46.8517\xc2\xb0N 9.5325\xc2\xb0E'