b'\n_START_ARTICLE_\nApple Macintosh\n_START_PARAGRAPH_\nMacintosh (tudi Mac) je dru\xc5\xbeina osebnih ra\xc4\x8dunalnikov, ki jih proizvaja podjetje Apple Computer._NEWLINE_Macintosh je dobil ime po McIntoshu, najljub\xc5\xa1i vrsti jabolk enega izmed razvijalcev Jeffa Raskina. Prvi Macintosh je na trg pri\xc5\xa1el 24. januarja 1984, s spremljajo\xc4\x8do reklamo\xc2\xa0\xc2\xbb1984\xc2\xab. Bil je eden prvih osebnih ra\xc4\x8dunalnikov z grafi\xc4\x8dnim uporabni\xc5\xa1kim vmesnikom in mi\xc5\xa1ko. Prodali so ve\xc4\x8d kot 2 milijona ra\xc4\x8dunalnikov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt Macintosh se je za\xc4\x8del leta 1979 pod vodstvom Jefa Raskina, ki si je predstavljal ra\xc4\x8dunalnik, ki bi bil poceni, preprost za uporabo in tako dosegljiv za povpre\xc4\x8dnega uporabnika. Njegove ideje so bile zbrane v The Book Of Macintosh. Raskin je presenetljivo vztrajal pri uporabi tipk namesto mi\xc5\xa1ke kot kazalne naprave._NEWLINE_Raskin je septembra 1979 dobil dovoljenje za najemanje ljudi za projekt. Iskal je tudi in\xc5\xbeenirja, ki bi lahko naredil prototip in tako ga je Bill Atkinson, \xc4\x8dlan ekipe Lisa, predstavil Burrellu Smithu, servisnemu tehniku, ki je bil najet nedolgo nazaj._NEWLINE_Smithovo prvo oblikovanje Macintoshove osnovne plo\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo narejeno po navodilih Raskina; imel je 64K pomnilnika, uporabljal je po\xc4\x8dasni Motorolin mikroprocesor 6809E in imel \xc4\x8drno-bel zaslon z lo\xc4\x8dljivostjo 256 x 256. Buda Tribbla, Macintoshevega programerja je zanimalo poganjanje Lisinih grafi\xc4\x8dnih programov na Macintoshu in je tako vpra\xc5\xa1al Smitha, \xc4\x8de bi lahko vklju\xc4\x8dil Lisin mikroprocesor Motorola 68000 v Macintosha, ne da bi dvignil ceno. Do decembra 1980 je Smith uspel oblikovati osnovno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki ni le izkoristila procesorja 68000, ampak ga tudi pohitrila s 5\xc2\xa0MHz na 8\xc2\xa0MHz; imela je celo 384\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa0256 grafiko. Smithovo oblikovanje je potrebovalo manj RAM \xc4\x8dipov kot Lisa in ra\xc4\x8dunalnik je bil posledi\xc4\x8dno mnogo cenej\xc5\xa1i. Inovativno oblikovanje je prtegnilo pozornost Steva Jobsa. Uvidel je, da je Macintosh lahko bolje prodajan od Lise in za\xc4\x8del usmerjati svojo pozornost na projekt Macintosh in njegove \xc4\x8dlane. V januarju 1981 je popolnoma prevzel projekt in s tem prisilil Raskina v dopust._NEWLINE_Steve Jobs in nekaj Applovih in\xc5\xbeenirjev je obiskalo Xerox PARC decembra 1979, tri mesece po za\xc4\x8detku projektov Lisa in Macintosh. Ko so sli\xc5\xa1ali o za\xc4\x8detkih GUI tehnologije, ki so jo za Xerox PARC razvijali biv\xc5\xa1i Xeroxovi uslu\xc5\xbebenci, se je Steve Jobs v zameno za Applove delnice pogajal za obisk Xerox Alto ra\xc4\x8dunalnika in Smalltalk razvojnih orodij. Vpra\xc5\xa1anje je, kako velik u\xc4\x8dinek je imel ta obisk na Applove proizvode. Applov GUI je bil na koncu videti in deloval povsem druga\xc4\x8de od PARC GUIjev, vendar je jasno, da so obiski Xeroxa zelo vplivali na razvoj Lise in Macintosha._NEWLINE_Jobs je naredil \xc5\xa1e eno klju\xc4\x8dno potezo leta 1981, ko je pre\xc4\x8desal svet v iskanju oblikovalskega podjetja za Applove nove proizvode. Naredil je ve\xc4\x8dmilijonski posel z Hartmutom Esslingerjem, ki je delal za podjetje Frogdesign. Esslinger je razvil "Sne\xc5\xbeno belo oblikovanje" za Applove proizvode. Vsak "Sne\xc5\xbeno bel" proizvod je imel linije, ki so tekle \xc4\x8dez del njegove povr\xc5\xa1ine, kar je naredilo predmet navidezno manj\xc5\xa1i. Esslingerjev prvi proizvod, ki ga je oblikoval, je bil Mac SE. Sne\xc5\xbeno belo oblikovanje se je redno pojavljalo na Applovih ra\xc4\x8dunalnikih, monitorjih, \xc5\xa1tevilnih periferijah in celo na kablih. Po bitki v podjetju z novim \xc5\xa1efom Johnom Sculleyem je Jobs dal odpoved in ustanovil podjetje NeXT. Esslinger je sledil Jobsu in oblikoval nov stil za ra\xc4\x8dunalnik NeXT._NEWLINE_Macintoshov predhodnik, Lisa, je bil predstavljen leta 1983 s ceno 9.995 dolarjev in ve\xc4\x8dino z GUI povezanih inovacij, ki so bile kasneje videne na Macintoshu. Namenjen je bil poslovnim uporabnikom, vendar se je (predvsem zaradi cene) precej slabo prodajal in ni predstavljal uspeha za Apple. S tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da so ga umaknili leta 1986._NEWLINE_Macintosh je bil\xc2\xa0\xc2\xbbnamignjen\xc2\xab\xc2\xa0dva dni pred uradno predstavitvijo, 24. 1. 1984, na dan Super Bowla (prvenstvo ameri\xc5\xa1kega nogometa in eden najbolj gledanih televizijskih prenosov leta) z oglasom\xc2\xa0\xc2\xbb1984\xc2\xab, ki ga je re\xc5\xbeiral Ridley Scott in ga je navdihnil roman Nineteen Eighty-Four. \xc4\x8ceprav je Macintosh po\xc5\xbeel takoj\xc5\xa1nje navdu\xc5\xa1enje, je bil preve\xc4\x8d radikalen za nekatere. Ker je bil ra\xc4\x8dunalnik narejen okoli GUI sistema, so morali biti tekstovno in ukazno poganjani programi na novo napisani, kar je bilo zelo zahtevno po\xc4\x8detje, pred katerim je be\xc5\xbealo veliko razvijalcev programov. To je na za\xc4\x8detku botrovalo k pomanjkanju programov za nov sistem._NEWLINE_Leta 1985 je kombinacija Macintosha in njegovega GUI, skupaj s programom Aldus Pagemaker in Applovim tiskalnikom LaserWriter omogo\xc4\x8dila poceni re\xc5\xa1itev za oblikovanje in pregledovanje natisnjenega materiala, aktivnost, ki je kasneje postala znana kot namizno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo. Zanimanje za Macintosha se je takoj izjemno pove\xc4\x8dalo in je \xc5\xa1ele zdaj po\xc4\x8dasi za\xc4\x8delo izgubljati nadvlado kot standardna platforma za namizno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo z izdajanjem novih programov za Windows pred OS X (InDesign)._NEWLINE_Do leta 1990 je bilo mi\xc5\xa1ljeno, da bo arhitektura procesorjev RISC kmalu drasti\xc4\x8dno prehitela hitrosti CISC procesorje, kot Motorolin 6800 in Intelovi x86. Zdru\xc5\xbeenje podjetij Apple, IBM in Motorola (AIM alliance) je oznanilo, da bo ustvarilo serijo RISC procesorjev imenovanih PowerPC. Obstoje\xc4\x8di Macintosh programi, ki so bili napisani, so tekli na emulatorju. PowerPC je \xc5\xa1e danes Macov procesor._NEWLINE_Leta 1995 je Apple za\xc4\x8del program\xc2\xa0\xc2\xbbMacintosh clone\xc2\xab, da bi si povrnil izgubljeni del trga. Program so ukinili leta 1997._NEWLINE_Leta 2000 je Macintosh naredil drugo temeljno spremembo. Tokrat na operacijskem sistemu, s premikom na Mach in BSD, na Unixu temelje\xc4\x8d Mac OS X.'