b'\n_START_ARTICLE_\nKomunisti\xc4\x8dna partija Jugoslavije\n_START_SECTION_\n1919 - 1922\n_START_PARAGRAPH_\nPod imenom Socialisti\xc4\x8dna delavska partija (komunistov) je nastala v Beogradu 20.-23.aprila 1919. Na ustanovnem kongresu so sodelovali komunisti\xc4\x8dno usmerjeni delegati Socialdemokratske stranke Hrva\xc5\xa1ke, Socialdemokratske stranke Slavonije, Socialdemokratske stranke Dalmacije, Socialdemokratske stranke Bosne in Hercegovine in Socialdemokratske stranke Vojvodine. Delegati iz Slovenije se kongresa niso udele\xc5\xbeili. Eden redkih slovenskih komunistov Lovro Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d je deloval \xc5\xa1e v Srbiji. V program so zapisali, da si bodo prizadevali za izvedbo bolj\xc5\xa1evisti\xc4\x8dne revolucije in uvedbo diktature komunistov kot predstavnikov delavstva v Kraljevini Srbov, Hrvatov in Slovencev (SHS). Za prvega generalnega sekretarja KPJ sta bila izvoljena Sima Markovi\xc4\x8d in Filip Filipovi\xc4\x8d. Leta 1920 se je stranka preimenovala v Komunisti\xc4\x8dno partijo Jugoslavije. V vodstvu stranke je pri\xc5\xa1lo do prvega razkola. \xc5\xbdivko Topalovi\xc4\x8d in Dragi\xc5\xa1a Lap\xc4\x8devi\xc4\x8d sta s privr\xc5\xbeenci zagovarjala boj KPJ za oblast prek volitev. Sima Markovi\xc4\x8d, Filip Filipovi\xc4\x8d, Pavel Pavlovi\xc4\x8d in Jakov La\xc5\xa1tri\xc4\x8d so vodili skupino, ki je zahtevala oboro\xc5\xbeen boj za oblast. Ob podpori Moskve je zmagala leninisti\xc4\x8dna struja. Ta je po zmagi izklju\xc4\x8dila iz KPJ 114 komunistov (tako imenovanih centralistov), skupaj z \xc5\xbdivkom Topalovi\xc4\x8dem in Dragi\xc5\xa1o Lap\xc4\x8devi\xc4\x8dem. Zaradi atentatov komunistov na visoke predstavnike jugoslovanske vlade in pozivov \xc4\x8dlanov KPJ k oboro\xc5\xbeenem prevratu v dr\xc5\xbeavi ter ru\xc5\xa1enju demokrati\xc4\x8dno izvoljene vlade je jugoslovanski parlament, avgusta 1921 sprejel Zakon o za\xc5\xa1\xc4\x8diti dr\xc5\xbeave. Z zakonom so prepovedali delovanje KPJ. Do leta 1941 je KPJ delovala v ilegali. Povod za sprejetje zakona sta bila atentata \xc4\x8dlanov KPJ na regenta Aleksandra in ministra za notranje zadeve. Sledile so aretacije, \xc5\xa1tevilni funkcionarji KPJ so bili obsojeni na zaporno kazen. Zaradi preganjanja KPJ je vodstvo stranke leta 1921 z Simo Markovi\xc4\x8dem emigriralo na Dunaj._NEWLINE_Istega leta je znova pri\xc5\xa1lo do razkola v KPJ, vnovi\xc4\x8d zaradi vpra\xc5\xa1anja o pravilni usmeritvi stranke, glede atentatov in oboro\xc5\xbeenega boja. Zaradi kritike vodstva je stranka izklju\xc4\x8dila iz svojih vrst dva vodilna funkcionarja kot sta bila Slavko Kauri\xc4\x8d in Lovro Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d. KPJ sta vodila Markovi\xc4\x8d in Filipovi\xc4\x8d, v centralni komite so vklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e funkcionarje kot so Mo\xc5\xa1e Pijade, Kosta Novakovi\xc4\x8d in Tri\xc5\xa1a Kaclerovi\xc4\x8d. Zaradi nasprotovanja oboro\xc5\xbeenemu prevratu, atentatom in podpore terorju v Sovjetski zvezi so \xc5\xa1tevilni komunisti zapustili KPJ in se pridru\xc5\xbeili socialdemokratom ali socialistom, ki so se zavzemali za na\xc4\x8dela demokrati\xc4\x8dnega boja delavcev.\n_START_SECTION_\n1922 - 1928\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 je bil na Dunaju kongres KPJ. Kominterna pod Leninovim vodstvom je vodstvo stranke obto\xc5\xbeilo za neuspeh pri izvedbi oboro\xc5\xbeenega prevzema oblasti v Jugoslaviji, zato je odstavila Markovi\xc4\x8da in Filipovi\xc4\x8da. Lenin je za novega sekretarja KPJ dolo\xc4\x8dil Mihaila Todorovi\xc4\x8da. Leta 1923 je Kominterna za novega sekretarja KPJ dolo\xc4\x8dila Tri\xc5\xa1o Kaclerovi\xc4\x8da., dve leti kasneje leta 1925 pa so mesto generalnega sekretarja KPJ znova zaupali Simi Markovi\xc4\x8du._NEWLINE_Okoli 900 jugoslovanskih komunistov, vklju\xc4\x8dno z vodstvom KPJ se je leta 1926 preselilo v Stalinovo Sovjetsko zvezo. Med vodilnimi slovenskimi komunisti v Moskvi je bil takrat Dragotin Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d. Leta 1928 je znova pri\xc5\xa1lo do razkola v KPJ. Mladi komunisti\xc4\x8dni funkcionarji, kot so Djuro Djakovi\xc4\x8d, Blagoje Parovi\xc4\x8d, Josip Broz in Edvard Kardelj, ki so ostali v Jugoslaviji so o\xc4\x8ditali vodstvu KPJ, da odstopa od na\xc4\x8del Leninove in Stalinove politike. _NEWLINE_Djuro Djakovi\xc4\x8d in Josip Broz sta maja 1928 poslala Kominterni in Stalinu znano pismo s sklepi 8. mestne konference komunistov v Zagrebu. V pismu sta obto\xc5\xbeila vrh KPJ v Moskvi, da odstopa od Leninove in Stalinove politike, da je nesposoben, odgovoren za neenotnost KPJ in ju prosila za posredovanje. Na presene\xc4\x8denje Centralnega komiteja KPJ v Moskvi je Stalin ugodil Djakovi\xc4\x8du in Brozu ter razre\xc5\xa1il Simo Markovi\xc4\x8da. Djura Djakovi\xc4\x8da je imenoval za za\xc4\x8dasnega vodjo KPJ. Novembra 1928 je Stalin Djura Djakovi\xc4\x8da imenoval za organizacijskega sekretarja KPJ, Jovana Male\xc5\xa1i\xc4\x8da pa za politi\xc4\x8dnega sekretarja.\n_START_SECTION_\n1929 - 1938\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1929 se je kraljevina SHS preimenovala v Jugoslavijo, zaradi spopadov med Hrvati in Srbi, pa je jugoslovanski kralj za\xc4\x8dasno razpustil parlament in uvedel diktaturo. Nezadovoljstvo dr\xc5\xbeavljanov je poizku\xc5\xa1ala izkoristiti KPJ. Vodstvo stranke je po nalogu Stalina, s skupino komunistov takoj odpotovalo v Jugoslavijo, s ciljem izvesti oboro\xc5\xbeen dr\xc5\xbeavni udar, s katerim bi komunisti prevzeli oblast in izvedli revolucijo. Jugoslovanska policija je v oboro\xc5\xbeenih spopadih s komunisti ubila nekatere visoke komunisti\xc4\x8dne funkcionarje, 82 pa jih aretirala. Leta 1931 je kralj Aleksander ukinil diktaturo in znova uvedel parlamentarno demokracijo. KPJ je ostala prepovedana stranka. S posebnim odlokom Stalina in Kominterne je bil za novega generalnega sekretarja KPJ na mesto ubitega Djakovi\xc4\x8da imenovan Anton Mavrak. Zaradi medsebojnih obto\xc5\xbeb jugoslovanskih komunistov je Stalin leta 1932 odstavil Mavraka in za novega generalnega sekretarja KPJ imenoval Milana Gorki\xc4\x8da, ki je deloval pod ruskim imenom Josip \xc4\x8ci\xc5\xbeinski._NEWLINE_Leta 1934 so se znotraj KPJ dogovorili o ustanovitvi Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije in Komunisti\xc4\x8dne partije Hrva\xc5\xa1ke. Na skrivnem kongresu KPJ leta 1935 v Splitu so komunisti za glavnega sovra\xc5\xbenika opredelili fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno Italijo, nacisti\xc4\x8dno Nem\xc4\x8dijo ter zahodne demokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Francijo in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Zavezali so se prijateljstvu s Sovjetsko zvezo in njenemu voditelju Stalinu. Vendar pa je na kongresu v Splitu znova pri\xc5\xa1lo do razkola v stranki, do spora med dvema skupinama, ki sta \xc5\xbeeleli prevzeti vodstvo KPJ. V skupini, ki jo je vodil Gorki\xc4\x8d so bili Sima Markovi\xc4\x8d, Filip Filipovi\xc4\x8d, \xc5\xa0tefan Cviji\xc4\x8d, Kamilo Horvatin, Kosta Novakovi\xc4\x8d, Stjepan Grzeti\xc4\x8d in ostali. V drugi, manj\xc5\xa1i skupini, ki jo je vodil Josip Broz so bili Mo\xc5\xa1e Pijade, Petko Mileti\xc4\x8d, Edvard Kardelj, Aleksandar Rankovi\xc4\x8d, Ivan Milutinovi\xc4\x8d in drugi. Zaradi obto\xc5\xbeb je Kominterna julija 1937 generalnega sekretarja KPJ Gorki\xc4\x8da poklicala na zagovor v Moksvo. NKVD ga je obto\xc5\xbeila vohunstva in ga usmrtila. Stalin je dal likvidirati \xc5\xa1tevilne vodilne jugoslovanske komuniste, zlasti iz Gorki\xc4\x8deve skupine. Od 900 jugoslovanskih komunistov je pre\xc5\xbeivelo le 12. Ubita sta bila tudi Filip Filipovi\xc4\x8d in Sima Markovi\xc4\x8d. Med redkimi pre\xc5\xbeivelimi je bil tudi slovenski komunist, \xc4\x8dlan Kominterne Dragotin Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d. Stalin je leta 1938 za novega generalnega sekretarja imenoval Josipa Broza Tita.\n_START_SECTION_\nPrihod Josipa Broza Tita na vrh KPJ\n_START_PARAGRAPH_\nTito se je vrnil v Jugoslavijo in sestavil nov Centralni komite KPJ. V njem so mesta dobili Edvard Kardelj, Milovan Djilas, Aleksandar Rankovi\xc4\x8d, Ivan Milutinovi\xc4\x8d, Rade Kon\xc4\x8dar in Franc Lesko\xc5\xa1ek. Takrat je bila KPJ \xc5\xa1e vedno med najmanj\xc5\xa1imi politi\xc4\x8dnimi strankami v Jugoslaviji in je \xc5\xa1tela le 7000 \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Nov zagon je KPJ dobila med drugo svetovno vojno in okupacijo Jugoslavije. 6. aprila 1941 so sile osi napadle, razkosale in okupirale Jugoslavijo. Maja in junija 1941 KP Slovenije v svojem ilegalnem glasilu Slovenski poro\xc4\x8devalec okupacijo ozna\xc4\x8di kot katastrofo za jugoslovanske narode in kritizira Hitlerjev re\xc5\xbeim ter njegove podpornike v Sloveniji.  4. julija 1941 je Centralni komite KPJ v Beogradu tudi formalno sprejel odlo\xc4\x8ditev o za\xc4\x8detku oboro\xc5\xbeega odpora proti okupatorju in predstavnikom doma\xc4\x8de oblasti in za\xc4\x8detku revolucije. Na seji sta od slovenskih predstavnikov sodelovala tudi Edvard Kardelj in Franc Leskov\xc5\xa1ek.\n_START_SECTION_\nZgodovina od 1945 do 1991\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je bila KPJ razdeljena na Komunisti\xc4\x8dno partijo Slovenije, Komunisti\xc4\x8dno partijo Hrva\xc5\xa1ke, Komunisti\xc4\x8dno partijo Bosne in Hercegovine, Komunisti\xc4\x8dno partijo Srbije, Komunisti\xc4\x8dno partijo \xc4\x8crne Gore in Komunisti\xc4\x8dno partijo Makedonije. V vseh novo ustanovljenih republikah so komunisti prevzeli oblast, uvedli diktaturo in prepovedali delovanje vseh drugih politi\xc4\x8dnih strank. Stranka se je leta 1952 preimenovala v Zvezo komunistov Jugoslavije. Z razpadom Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije je leta 1991 razpadla tudi Zveza komunistov Jugoslavije.'