b'\n_START_ARTICLE_\nLeonid Pitamic\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa1olanju v Gorici je maturiral na dunajski akademiji Theresianum, nakar se je vpisal na dunajsko pravno fakulteto in leta 1908 doktoriral. Slu\xc5\xbeboval je v okrajnih upravnih slu\xc5\xbebah v Kr\xc5\xa1kem, Litiji, Postojni, pri de\xc5\xbeelni vladi v Ljubljani ter pri predsedstvu ministrskega sveta na Dunaju. _NEWLINE_Leta 1915 je na dunajski univerzi komaj 30-leten habilitiral za docenta za splo\xc5\xa1no in avstrijsko dr\xc5\xbeavno pravo, kasneje \xc5\xa1e za filozofijo prava (1917). Leta 1918 je po razpadu Avstro-Ogrske deloval v upravni komisiji Narodne vlade v Ljubljani._NEWLINE_Kot ekspert je sodeloval na mirovni konferenci v Parizu (1919), ter bil \xc4\x8dlan razmejitvene komisije med Avstrijo in Jugoslavijo (1920), isto\xc4\x8dasno pa je bil ob ustanovitvi Univerze v Ljubljani imenovan med prve redne profesorje pravne fakultete in izvoljen za njenega prvega dekana. Delovanje fakultete je otvoril dne 15.4.1920 s predavanjem Pravo in revolucija. _NEWLINE_Septembra 1920 je bil za nekaj \xc4\x8dasa imenovan v De\xc5\xbeelno vlado za Slovenijo, kjer je spo\xc4\x8detka vodil poverjeni\xc5\xa1tvo za notranje zadeve in bil pristojen za izvedbo prvih volitev v ustavodajno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. Decembra 1920 je prevzel predsedstvo De\xc5\xbeelne vlade za Slovenijo._NEWLINE_Diplomatsko je bil dejaven kot namestnik jugoslovanskega delegata pri letnih skup\xc5\xa1\xc4\x8dinah Dru\xc5\xa1tva narodov v \xc5\xbdenevi, kot stalni \xc4\x8dlan arbitrarnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Haagu in med letoma 1929 in 1935 kot izredni poslanik in poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni minister (veleposlanik) Kraljevine Jugoslavije pri vladi v ZDA v Washingtonu. _NEWLINE_Kot rektor je vodil ljubljansko univerzo v letu 1926/27 in naslednje leto kot prorektor, po zaklju\xc4\x8dku diplomatske slu\xc5\xbebe (1935) je deloval kot profesor na univerzah v Ljubljani in Univerzi v Zagrebu in bil v letih 1940/41 ponovno dekan ljubljanske pravne fakultete, dokler ga 1951 niso upokojili._NEWLINE_Od 1928 je bil dopisni \xc4\x8dlan Jugoslovanske akademije znanosti in umetnosti v Zagrebu, od ustanovitve tudi redni \xc4\x8dlan Akademije znanosti in umetnosti (1938). Po drugo svetovni vojni mu je re\xc5\xbeim leta 1948 odvzel \xc4\x8dlanstvo; posmrtno je bil rehabilitiran na Skup\xc5\xa1\xc4\x8dini SAZU decembra 1996._NEWLINE_Bil je human, skromen ter globoko veren, eti\xc4\x8den in socialno \xc4\x8dute\xc4\x8d \xc4\x8dlovek, prista\xc5\xa1 politi\xc4\x8dne nevtralnosti in zagovornik tolerantnosti. Tako ni bil nikoli \xc4\x8dlan politi\xc4\x8dne stranke, na podro\xc4\x8dju dobrodelnosti sta s Franom Sale\xc5\xa1kim Fin\xc5\xbegarjem vodila \xc5\xa1kofijsko Vincencijevo dru\xc5\xbebo.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeonid Pitamic predstavlja enega na\xc5\xa1ih najve\xc4\x8djih znanstvenikov na pravnem in politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju, njegova dela so postala mednarodno prepoznavna. Med ustvarjenimi deli, v katerem je \xc4\x8dez 70 naslovov, je najbolj prepoznavno njegovo delo Dr\xc5\xbeava iz leta 1927 (ang. izdaja: A treatise on the state, 1933). Pisal je v ve\xc4\x8d jezikih, poleg v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini predvsem \xc5\xa1e v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, kamor je tudi prevajal.'