b"\n_START_ARTICLE_\nJohann Wolfgang von Goethe\n_START_SECTION_\nRojstvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nJohann Wolfgang von Goethe je bil rojen 28. avgusta 1749 v dana\xc5\xa1nji Goethejevi hi\xc5\xa1i v ulici \xc2\xbbGro\xc3\x9fer Hirschgraben\xc2\xab\xc2\xa0v Frankfurtu. Njegov o\xc4\x8de Johann Caspar Goethe (1710\xe2\x80\x931782) svojega pravni\xc5\xa1kega poklica ni opravljal, temve\xc4\x8d se je pre\xc5\xbeivljal s prihodki od svojega premo\xc5\xbeenja, ki so kasneje tudi njegovemu sinu omogo\xc4\x8dili finan\xc4\x8dno preskrbljenost. Kot izobra\xc5\xbeenca ga je zanimalo veliko stvari. Bil je strog in pedanten, kar je v dru\xc5\xbeini povzro\xc4\x8dalo veliko konfliktov. Goethejeva mama, Catharina Elisabeth Goethe, rojena Textor (1731\xe2\x80\x931808),  je izvirala iz premo\xc5\xbene in ugledne dru\xc5\xbeine v Frankfurtu, saj je njen o\xc4\x8de deloval kot \xc5\xbeupan. _NEWLINE_Rado\xc5\xbeiva in dru\xc5\xbeabna gospa se je s 17 leti poro\xc4\x8dila s takrat 38-letnim svetnikom Goethejem. Po Johannu Wolfgangu so se jima rodili \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje otroci, od katerih je le malo mlaj\xc5\xa1a sestra Cornelia pre\xc5\xbeivela otro\xc5\xa1tvo. Z njo je imel Goethe tesen in zaupen odnos. Oba sta bila zelo izobra\xc5\xbeena. Od leta 1756 do 1758 je Johann Wolfgang obiskoval javno \xc5\xa1olo. Za tem je oba s sestro pou\xc4\x8deval tako njun o\xc4\x8de kot tudi doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj. V u\xc4\x8dnem na\xc4\x8drtu so bili: franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, naravoslovni predmeti, religija in risanje. Poleg tega se je Goethe u\xc4\x8dil \xc5\xa1e igranja \xc4\x8dela in klavirja, jahanja, me\xc4\x8devanja in plesa. _NEWLINE_\xc5\xbde zgodaj je stopil v stik z literaturo. Za\xc4\x8delo se je z maminimi pravljicami za lahko no\xc4\x8d in branju biblije v pobo\xc5\xbeni, luteransko \xe2\x80\x93 protestantski dru\xc5\xbeini. Za bo\xc5\xbei\xc4\x8d leta 1753 je od svoje babice v dar prejel gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ro\xc4\x8dnih lutk. Za slednje je napisal svoje prve prizore, ki jih je z navdu\xc5\xa1enjem uprizarjal skupaj s prijatelji. Doma je veliko bral, saj je imel njegov o\xc4\x8de knji\xc5\xbenico z okoli 2000 knjigami. Tako se je Goethe med drugim \xc5\xbee kot otrok seznanil z ljudsko knjigo dr. Fausta. V obdobju sedemletne vojne je bil od leta 1759 do 1761 pri Goethejevi dru\xc5\xbeini nastanjen francoski oficir. Prav njemu in spremljajo\xc4\x8di igralski skupini dolguje slavni nem\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnik zahvalo za svoje prvo sre\xc4\x8danje s francosko dramatiko.\n_START_SECTION_\nLeipzig\n_START_PARAGRAPH_\nNa zahtevo o\xc4\x8deta je za\xc4\x8del jeseni leta 1765 \xc5\xa1tudirati pravo v Leipzigu. V nasprotju s starofrankovskim Frankfurtom je bil Leipzig odprto in svetovljansko mesto. Da bi ga njegove some\xc5\xa1\xc4\x8danke in some\xc5\xa1\xc4\x8dani sprejeli, je moral svoj na\xc4\x8din obla\xc4\x8denja in olike prilagoditi elegantnemu stilu \xc5\xbeivljenja. Zelo kmalu je za\xc4\x8del zanemarjati svoj \xc5\xa1tudij. Raje kot to je obiskoval predavanja iz poetike pri Christianu F\xc3\xbcrchtegottu Gellertu, ki pa nad poeti\xc4\x8dnimi poizkusi svojega u\xc4\x8denca nikakor ni bil navdu\xc5\xa1en._NEWLINE_Velikega pomena zanj je bilo sre\xc4\x8danju s slikarjem Adamom Friedrichem Oeserjem, pri katerem je nadaljeval pouk risanja in preko katerega se je seznanil z u\xc4\x8dnimi pristopi Johanna Joachimom Winckelmanna in njegovim anti\xc4\x8dnim umetnostnim idealom. _NEWLINE_Poleg tega je Oeser spodbujal tudi Goethejevo razumevanje umetnosti in njegov kriti\xc4\x8den pogled na umetnost. Pri bakrorezcu se je izu\xc4\x8dil tehnike lesoreza in jedkanice._NEWLINE_Kot 16 in 17-leten je u\xc5\xbeival v svobodi dale\xc4\x8d stran od doma. Obiskoval je gledali\xc5\xa1ke predstave ali pa je ve\xc4\x8dere pre\xc5\xbeivljal s prijatelji ob pivu, npr. v Auerbachovi kleti. V \xc4\x8dasu bivanja v Leipzigu se je prvi\xc4\x8d zaljubil. Romanca z obrtnikovo h\xc4\x8derko K\xc3\xa4thchen Sch\xc3\xb6nkopf se je sporazumno po dveh letih kon\xc4\x8dala. Izbruh \xc4\x8dustev je vplival na njegov stil pisanja; \xc4\x8de je prej pisal pesmi v brezhibnem stilu rokokoja, je bil ta sedaj svobodnej\xc5\xa1i in burnej\xc5\xa1i. Zbirka 19 pesmi, ki jih je prepisal in ilustriral Goethejev  prijatelj Ernst Wolfgang Behrisch, je iz\xc5\xa1la v knjigi ''Annette''. _NEWLINE_Njegova naslednja pesemska zbirka Nove pesmi iz leta 1769 je bilo prvo natisnjeno Goethejevo delo.  Julija leta 1768 je obolel za hemoptizo (najverjetneje tuberkulozo). Ko je bil spet pri mo\xc4\x8deh, se je v avgustu vrnil domov.\n_START_SECTION_\nMinister v Weimarju\n_START_PARAGRAPH_\nNovembra 1775 je Goethe prispel v Weimar. Glavno mesto vojvodine Sa\xc5\xa1ke-Weimar-Eisenach je \xc5\xa1telo okrog 6.000 prebivalcev (vojvodina okrog 100.000) in je bilo po zaslugi vojvodove mame Anne Amalie na tem, da se razvije v kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Goethe si je hitro pridobil zaupanje vojvode. Ko mu je ta predlagal mo\xc5\xbenost sodelovanja pri vodenju dr\xc5\xbeave, je po kratkem obotavljanju nalogo vendarle sprejel. Do tega ga je gnala potreba po prakti\xc4\x8dno-u\xc4\x8dinkoviti dejavnosti: \xc2\xbb\xc4\x8cetudi bi bilo le nekaj let, je \xc5\xa1e vedno bolje kot nedejavno \xc5\xbeivljenje doma, kjer tudi pri najbolj\xc5\xa1i volji nimam kaj po\xc4\x8deti. Tukaj imam vendar nekaj vojvodin pred sabo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOdnos s Christiane Vulpius\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj tednov po vrnitvi iz Italije se je zapletel v odnos s 23-letno Christiane Vulpius, ki je kmalu postala njegova \xc5\xbeivljenjska sopotnica. Decembra leta 1789 se jima je rodil sin August, sledili so \xc5\xa1e 4 otroci, ki pa niso \xc5\xbeiveli ve\xc4\x8d kot nekaj dni. Christiane je bila slabo izobra\xc5\xbeena in je  odra\xc5\xa1\xc4\x8dala v skromnih razmerah, zato je weimarska dru\xc5\xbeba, v katero je Goethe zahajal, ni sprejela. Veljala je za prosta\xc5\xa1ko in zabave \xc5\xbeeljno, vstop v elitno dru\xc5\xbebo pa ji je ote\xc5\xbeil tudi slab socialni polo\xc5\xbeaj. Goethe je cenil njeno \xc4\x8disto in veselo naravo. V zvezi s svojim \xe2\x80\x9emalim Eroticonom\xe2\x80\x9c, kot jo je poimenoval, je ostal vse do njene smrti leta 1816 in ji s poroko leta 1806 olaj\xc5\xa1al dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nUradne funkcije in politika\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi ga je vojvoda razre\xc5\xa1il ve\xc4\x8dine uradnih dol\xc5\xbenosti, mesto v svetu in s tem mo\xc5\xbenost politi\xc4\x8dnega vplivanja pa je vendarle obdr\xc5\xbeal. Prevzel je vrsto nalog s kulturnega in znanstvenega podro\xc4\x8dja, pri tem pa tudi vodstvo \xc5\xa1ole risanja in nadzor nad javnim gradbeni\xc5\xa1tvom. Od leta 1791 do 1817 je vodil weimarsko dvorno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de \xe2\x80\x93 nalogo, ki je terjala veliko \xc4\x8dasa. Pristojen je bil za vse zadeve - od izbire prizorov, njenih uprizoritev do finan\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja.  Poleg tega je Goethe ob prilo\xc5\xbenostih deloval tudi kot svetovalec na Univerzi Jena, ki je spadala pod vojvodino. Njegovo sodelovanje dolguje zahvalo \xc5\xa1tevilnim priznanim profesorjem, kot so: Johann Gottlieb Fichte, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Friedrich Schelling in Friedrich Schiller. Po tem, ko mu je bil leta 1807 dodeljen nadzor nad univerzo, se je Goethe zavzemal predvsem za izgradnjo naravoslovne fakultete. K njegovim zadol\xc5\xbeitvam je spadalo tudi trimese\xc4\x8dno potovanje v Benetke leta 1790, z namenom, da bi \xc5\xa1el iskat vojvodovo mamo, ki se je vra\xc4\x8dala iz Italije.  Navdu\xc5\xa1enje nad prvim potovanjem po Italiji se ni ponovilo, saj je sedaj razo\xc4\x8darano opazil tudi politi\xc4\x8dne in socialne nepravilnosti v dr\xc5\xbeavi. _NEWLINE__NEWLINE_1789 je Evropo pretresla Francoska revolucija, ki ji je Goethe nasprotoval. Bil je zagovornik postopnih reform in se je zaradi nasilnih izgredov ob spremstvu revolucij \xc4\x8dutil odrinjenega. Po drugi strani je za to krivil \xc2\xbbAncien regime\xc2\xab. Ozirajo\xc4\x8d se nazaj je kasneje rekel: _NEWLINE_Poleg tega sem bil popolnoma prepri\xc4\x8dan, da za kakr\xc5\xa1nokoli veliko revolucijo nikoli ni kriv narod, temve\xc4\x8d oblast. Do revolucije nikakor ne more priti, \xc4\x8de so vlade vedno pravi\xc4\x8dne in pozorne, tako, da se jim izognejo s  sodobnimi izbolj\xc5\xa1avami in spremembami in se ne upirajo toliko \xc4\x8dasa, da bi bilo potrebno izsiliti spremembe od spodaj. _NEWLINE_1792 je Goethe na vojvodovo \xc5\xbeeljo sodeloval v prvi koalicijski vojni proti revolucionarni Franciji. Kot opazovalec je bil tri mesece pri\xc4\x8da bedi in nasilju vojne, ki se je kon\xc4\x8dala s francosko zmago. Poleti 1793 je bil na \xc5\xbeeljo vojvode ponovno tri mesece na poti, da bi sodo\xc5\xbeivljal  obleganje Mainza. _NEWLINE_1796 je vojvodina pristopila k prusko-francoskemu separatnemu miru Basla. Sledilo je 10-letno mirno obdobje, ki je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du \xe2\x80\x93 zaradi vojnih dogodkov \xe2\x80\x93  pretresene Evrope omogo\xc4\x8dila razcvet weimarske klasike.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n22. marca 1832 je Goethe umrl domnevno zaradi sr\xc4\x8dnega infarkta. Ni dokazano, da naj bi se njegove zadnje besede glasile:  \xe2\x80\x9eVe\xc4\x8d svetlobe!\xe2\x80\x9c Izjava namre\xc4\x8d izvira od njegovega zdravnika Carla Vogla, ki se v tistem trenutku ni zadr\xc5\xbeeval v sobi, kjer je Goethe umrl. Goethe je bil 26. marca pokopan v grobnici v Weimarju."