b'\n_START_ARTICLE_\nCistercijani\n_START_PARAGRAPH_\nCistercijani tudi cistercijanci, (lat. Ordo cisterciensis = Cistercianski red), kratica (OCist.), so pripadniki reformirane veje benediktinskega reda, ki jo je v Franciji utemeljil sv. Robert._NEWLINE_Ime imajo po mati\xc4\x8dni opatiji v kraju Citeaux (latinsko: Cistercium) v Franciji.\n_START_SECTION_\nUstanovitev in pravila reda\n_START_PARAGRAPH_\nReformo sta nadaljevala sv. Alberik in sv. \xc5\xa0tefan Harding, ki sta sestavila cistercijansko pravilo (Charta Caritatis). K organizaciji in \xc5\xa1irjenju reda je najve\xc4\x8d prispeval sv. Bernard iz Clairvauxa. Cisterciansko pravilo obnavlja strogost prvotnega benediktinskega \xc5\xbeivljenja. Predpisuje skupno ohranjanje pravil za ves red. Vsi opati morajo enkrat letno priti na skupni kapitelj v Cisteaux. Vizitacije spo\xc5\xa1tujejo neodvisnost vsakega samostana, zagotavljajo pa podrejenost mati\xc4\x8dni opatiji. Konverzi postanejo enakopravni \xc4\x8dlani skupnosti. Cistercijani nosijo bel habit s \xc4\x8drnim \xc5\xa1kapulirjem. Samostan, ki ima status opatije vodi opat, priorat pa prior. Isto\xc4\x8dasno je nastala \xc5\xbeenska veja reda (Cistercijanke).'