b'\n_START_ARTICLE_\nPoissonova pega\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo znanstvenikov v 17. in 18. stoletju, kot na primer Isaac Newton, je zavra\xc4\x8dalo valovno teorijo svetlobe, ki jo je okoli leta 1650 predlagal Christiaan Huygens. \xc5\xa0e naprej so privzemali, da je svetloba sestavljena iz delcev in, da se njihove poti lahko opi\xc5\xa1ejo \xc4\x8disto mehansko. V tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni bilo znano, da se lahko svetloba popolnoma opi\xc5\xa1e le kvantnomehansko._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 19. stoletja je zamisel, da se svetloba ne giblje preprosto vzdol\xc5\xbe premic, spet pridobila na veljavi. Thomas Young je leta 1807 objavil svoj znameniti interferen\xc4\x8dni poskus z dvema ozkima re\xc5\xbeama. Izvirni Aragojev poskus s pego se je izvedel desetletje kasneje in je bil odlju\xc4\x8dujo\xc4\x8di poskus glede vpra\xc5\xa1anja ali je svetloba delec ali valovanje. Zato je zgled experimentuma crucisa._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je ve\xc4\x8dina sprejemala Newtonovo korpuskularno teorijo svetlobe, med njimi tudi Sim\xc3\xa9on-Denis Poisson. Leta 1818 je Francoska akademija znanosti zaradi ve\xc4\x8d nepojasnjenih opti\xc4\x8dnih opazovanj spro\xc5\xbeila tekmovanje, ki bi pojasnilo tak\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti svetlobe, in Poisson je bil med prvimi \xc4\x8dlani razsodni\xc5\xa1kega odbora. Med \xc4\x8dlani so bili tudi Laplace, Biot in Gay-Lussac. Augustin-Jean Fresnel je sodeloval pri tekmovanju in predlagal svojo valovno teorijo svetlobe._NEWLINE_Poisson je preu\xc4\x8dil Fresnelovo teorijo do podrobnosti in je, ker je podpiral del\xc4\x8dno teorijo svetlobe, z miselnim preskusom posku\xc5\xa1al najti na\xc4\x8din, da bi jo ovrgel. Menil je, da je na\xc5\xa1el pomanjkljivost, da bi zaradi posledice Fresnelove teorije na svetlobni osi morala obstajati svetla pega v senci kro\xc5\xbene ovire, kjer pa naj bi po del\xc4\x8dni teoriji bila popolna tema. Ker se Poissonovo pego v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju te\xc5\xbeko opazi, jo je Poisson obravnaval kot absurdni rezultat in kar naj bi tudi izpodbilo Fresnelovo teorijo._NEWLINE_Arago se je kot vodja odbora odlo\xc4\x8dil, da bo izvedel podrobni preskus pod enakimi pogoji. Kovinski disk s premerom 2\xc2\xa0mm je zalil s stekleno plo\xc5\xa1\xc4\x8dico in voskom. Uspelo mu je opazovati napovedano pego, kar je prepri\xc4\x8dalo ve\xc4\x8dino znanstvenikov o valovni naravi svetlobe, Fresnel pa je zmagal. Nagrado so mu podelili novembra 1819._NEWLINE_Arago je kasneje poro\xc4\x8dal, da sta pojav (kasneje poimenovan \xc2\xbbPoissonova pega\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbAragojeva pega\xc2\xab) opazovala \xc5\xbee Delisle leta 1715 in Maraldi leta 1723. Veliko kasneje leta 1905 se je izkazalo (v enem od Einsteinovih \xc4\x8dlankov \xc2\xbb\xc4\x8dude\xc5\xbenega\xc2\xab leta (annus mirabilis)), da se lahko svetlobo enakovredno obravnava kot delec (dualizem valovanje-delec).\n_START_SECTION_\nVelikost kon\xc4\x8dnega vira in prostorska koherenca\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni razlog zakaj je Poissonovo pego iz obi\xc4\x8dajnih svetlobnih virov v kro\xc5\xbenih sencah te\xc5\xbeko opazovati je, da so tak\xc5\xa1ni svetlobni viri slabi pribli\xc5\xbeki to\xc4\x8dkovnih virov. \xc4\x8ce ima vir valovanja kon\xc4\x8dno velikost S, bo imela Poissonova pega velikost, ki je podana kot S\xc3\x97b/g, kot da bi se kro\xc5\xbeno telo obna\xc5\xa1alo kot le\xc4\x8da. Isto\xc4\x8dasno se jakost Poissonove pege zmanj\xc5\xa1a glede na jakost neoviranega valovnega \xc4\x8dela.\n_START_SECTION_\nOdstopanja od kro\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se presek kro\xc5\xbenega telesa rahlo razlikuje od svoje kro\xc5\xbene oblike (vendar ima v manj\xc5\xa1em merilu \xc5\xa1e vedno oster rob), se oblika Poissonove pege to\xc4\x8dkovnega vira spremeni. \xc5\xa0e posebej, \xc4\x8de ima telo elipti\xc4\x8dni presek, ima Poissonova pega obliko evolute. Upo\xc5\xa1tevati je treba, da se to zgodi le, \xc4\x8de je vir blizu idealnemu to\xc4\x8dkovnemu viru. Podalj\xc5\xa1an vir le malo vpliva na Poissonovo pego, saj se ta lahko obravnava kot funkcija \xc5\xa1irjenja to\xc4\x8dke. Zato slika podalj\xc5\xa1anega vira zaradi konvolucije s funkcijo \xc5\xa1irjenja to\xc4\x8dke postane le zabrisana, ne zmanj\xc5\xa1a pa celotne jakosti.\n_START_SECTION_\nNastanek zvo\xc4\x8dnih prisluhov\n_START_PARAGRAPH_\nPojav Poissonove pege se lahko manifestira ne samo v optiki ampak tudi v akustiki. Zgled tak\xc5\xa1ne pojavitve je nastanek zvo\xc4\x8dnih prisluhov. Bistvo pojava je, da je valovna dol\xc5\xbeina zvoka s frekvenco reda 1 do 4 kHz primerljiva z velikostjo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke glave. Tako je mo\xc5\xbeno, da, \xc4\x8de je na eni strani glave zvokovni vir, se lahko blizu na drugi strani zaradi pojava Poissonove pege pojavijo najve\xc4\x8dje jakostne pege. Tako se zdi, da zvok prihaja iz napa\xc4\x8dne smeri in s tem prislu\xc5\xa1no zaznavanje. Opazovanje tega pojava zahteva posebne pogoje in je v resni\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju redko.\n_START_SECTION_\nPoissonova pega s snovnim valovanjem\n_START_PARAGRAPH_\nNedavno so poskus s Poissonovo pego prikazali z nadzvo\xc4\x8dnim raz\xc5\xa1irjajo\xc4\x8dim se snopom devterijskih molekul (zgled nevtralnega snovnega valovanja). Svovni delci, ki se obna\xc5\xa1ajo kot valovanje, so znani iz kvantne mehanike. Valovna narava delcev dejansko izvira iz de Brogliejeve domneve, kakor tudi iz poskusov Davissona in Germerja. Poissonova pega elektronov, ki tudi sestavljajo snovno valovanje, se lahko opazuje v prosojnih elektronskih mikroskopih (TEM) pri pregledovanju kro\xc5\xbenih struktur z dolo\xc4\x8deno velikostjo._NEWLINE_Opazovanje Poissonove pege z velikimi molekulami in dokazovanje njihove valovne narave je predmet trenutnih raziskovanj.\n_START_SECTION_\nDruge uporabe\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg prikaza valovnega obna\xc5\xa1anja ima Poissonova pega \xc5\xa1e nekaj drugih uporab. Ena od zamisli je uporaba Poissonove pege kot referenca premosti v poravnalnih sistemih (glej ). Druga je preiskovanje aberacij v laserskih snopih s pomo\xc4\x8djo ob\xc4\x8dutljivosti pege na aberacije snopa.'