b'\n_START_ARTICLE_\nPlastna piramida\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskav\n_START_PARAGRAPH_\nPiramido in njeno okolico je prvi raziskoval britanski in\xc5\xbeenir in egiptolog  John Shae Perring leta 1839. Leta 1848 jo je Karl Richard Lepsius vpisal na svoj seznam piramid pod \xc5\xa1t.  XIV. Leta 1886 je Gaston Maspero neuspe\xc5\xa1no  iskal vhod v piramido, katerega je leta 1896 odkril Jacques de Morgan. Kasnej\xc5\xa1e raziskave so se ustavile po odkopu nekaj stopnic, ki vodijo v notranjost piramide._NEWLINE_Raziskave je nadaljeval Alessandro Barsanti leta 1903. Odkril je vertikalen vstopni ja\xc5\xa1ek, ki vodi v pogrebno komoro, in ve\xc4\x8d, o\xc4\x8ditno nedokon\xc4\x8danih, prehodov in komor. V nobenem prostoru ni odkril nobenega artefakta in zato sklepal, da ni piramida nikoli slu\xc5\xbeila svojemu namenu._NEWLINE_Kmalu za njim sta leta 1910-1911 najdi\xc5\xa1\xc4\x8de raziskovala  George Reisner in Clarence S. Fisher. Odkopala sta severno in vzhodno stran piramide in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de okoli nje. Osnovnici piramide in \xc5\xa1tevilo podzemnih galerij so Barsanti, Reisner in Fisher ocenili zelo razli\xc4\x8dno. Na \xc5\xbealost je piramida zdaj v prepovedanem voja\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju, zato nadaljnje raziskave niso mogo\xc4\x8de. Piramido je ponovno zasul pu\xc5\xa1\xc4\x8davski pesek, zato tudi ocenjevanje njenih zunanjih dimenzij ni mogo\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nPiramida stoji v bli\xc5\xbeini nekropole Zawyet El Aryan, pribli\xc5\xbeno 8 km jugozahodno od Gize in 7 km severno od Sakare. Glavna zgradba stoji na skalnem grebenu malo nad okolico.\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna ploskev piramide je kvadrat s stranico okoli 84 m in je malo manj\xc5\xa1a od D\xc5\xbeoserjeve in Sekemketove piramide. Egiptolog Jean-Philippe Lauer je ocenil, da bi morala imeti pet stopnic. Vi\xc5\xa1ino je ocenil na 42-45 m. Njena sedanja vi\xc5\xa1ina je 17 m in omogo\xc4\x8da vpogled v njeno jedro, zgrajeno iz nekakovostnega lokalnega apnenca. Jedro je obzidano z 2,6 m debelim slojem enako nekakovostnega apnenca in 14 sloji zidakov iz blata, povezanih z glinasto malto. Piramida je bila precej strma, saj je njen naklon meril 68\xc2\xb0. _NEWLINE_Ali je bila piramida dokon\xc4\x8dana ali ne, je \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Nekateri egiptologi domnevajo, da zaradi prezgodnje faraonove smrti ni bila dokon\xc4\x8dana. _NEWLINE_Okoli piramide so odkrili zidake iz blata, ki niso spadali k piramidi. Zanje se domneva, da so bili del gradbene klan\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nPodzemni prostori\n_START_PARAGRAPH_\nRazpored podzemnih prostorov je izredno podoben razporedu v Sekemketovi Pokopani piramidi, zato je Marko Lehner sklepal, da sta bili zgrajeni kmalu ena za drugo. _NEWLINE_Vhod piramido je na njeni vzhodni strani, da bi bil dostop v podzemne prostore la\xc5\xbeji, severno od nje pa dovolj prostora za pokopali\xc5\xa1ki tempelj. Vstopno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je strmo, hodniki  in prehodi pa tako ozki, da bi skoznje te\xc5\xbeko prenesli sarkofag. Na galeriji je 32 prostorov, razporejenih v obliki glavnika, namenjenih skladi\xc5\xa1\xc4\x8denju grobnih pridatkov. Vsi prostori so bili ob odkritju  o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni in prazni, kot da so jih delavci ravnokar zapustili._NEWLINE_Faraonova pogrebna soba meri 3,63 x 2,65 m. Visoka je okoli 3 m. V njej ni nobenih sledov sarkofaga, kar tudi ka\xc5\xbee na faraonovo nenadno smrt.\n_START_SECTION_\nPokopali\xc5\xa1ki kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nNa pokopali\xc5\xa1kem kompleksu ni nobenih sledov sicer obi\xc4\x8dajnega obzidja. To bi lahko pomenilo, da ga sploh ni bilo ali da so ga s\xc4\x8dasoma izropali in uporabili za druge gradnje. Vzhodno od piramide so ostanki blatnih zidakov, ki bi lahko bili del pokopali\xc5\xa1kega templja. Sledov templja je premalo, da bi lahko trdili, da je obstajal. Enako velja za ostanke zgradbe nekaj sto metrov od piramide, ki bi lahko bila dolinski tempelj, zna\xc4\x8dilen za vse piramidne komplekse.\n_START_SECTION_\nNekropola\n_START_PARAGRAPH_\nPlastna piramida je obdana s petimi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di iz Prve, Druge, pozne Tretje in Osemnajste dinastije in rimskega obdobja.'