b"\n_START_ARTICLE_\nOsrednja humanisti\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica\n_START_SECTION_\nPoslanstvo OHK FF\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljno poslanstvo knji\xc5\xbenic OHK FF je podpirati pedago\xc5\xa1ko in raziskovalno delo na Filozofski fakulteti.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\xc2\xa0OHK FF\n_START_PARAGRAPH_\nOHK FF sestavljajo fizi\xc4\x8dno lo\xc4\x8dene oddel\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice. Na \xc4\x8delu vseh knji\xc5\xbenic je vodja OHK FF. Organa OHK FF sta Svet OHK FF in Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni svet. Bibliotekarji oddel\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic sodelujejo v razli\xc4\x8dnih delovnih skupinah, ki strokovno podpirajo posamezne domene delovanja OHK FF.\n_START_SECTION_\nDigitalna knji\xc5\xbenica OHK FF\n_START_PARAGRAPH_\nV digitalni knji\xc5\xbenici so zbrani razli\xc4\x8dni informacijski viri s podro\xc4\x8dij znanosti, ki jih pokriva \xc5\xa1tudij na Filozofski fakulteti. Dostop je mo\xc5\xbeen z ra\xc4\x8dunalnikov na fakulteti, za \xc5\xa1tudente in zaposlene FF pa tudi od doma z geslom.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanstvo v OHK FF\n_START_PARAGRAPH_\nV OHK FF se lahko v\xc4\x8dlanijo dr\xc5\xbeavljani Republike Slovenije in tudi tuji dr\xc5\xbeavljani, ki imajo v Sloveniji za\xc4\x8dasno ali stalno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de in v Sloveniji delajo ali \xc5\xa1tudirajo.\n_START_SECTION_\nIzposoja\n_START_PARAGRAPH_\nIzposojevalni roki in re\xc5\xbeim izposoje se v posameznih knji\xc5\xbenicah razlikujejo. Odpiralni \xc4\x8dasi knji\xc5\xbenic so razli\xc4\x8dni. Gradivo si je mo\xc5\xbeno izposoditi na dom ali v \xc4\x8ditalnico. \xc4\x8citalni\xc5\xa1ko gradivo se lahko uporablja v oddel\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenicah ali v skupni \xc4\x8ditalnici OHK FF. Izven uradnih ur knji\xc5\xbenic se lahko gradivo vra\xc4\x8da v knji\xc5\xbeni nabiralnik OHK FF._NEWLINE_Gradivo, ki ga OHK FF ne hrani, je mo\xc5\xbeno proti pla\xc4\x8dilu naro\xc4\x8diti preko medknji\xc5\xbeni\xc4\x8dne izposoje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja humanisti\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica Filozofske fakultete (OHK FF) je bila ustanovljena 3. aprila leta 1996 s sprejemom pravilnika o njeni organiziranosti na senatu Filozofske fakultete. S tem se je 18 knji\xc5\xbenic 20 oddelkov, ki so prej sodelovale v okviru fakultetnega Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega sveta, formalno, ne pa tudi prostorsko, zdru\xc5\xbeilo, novonastala knji\xc5\xbenica pa je postala najve\xc4\x8dja fakultetna knji\xc5\xbenica Univerze v Ljubljani in tretja najve\xc4\x8dja knji\xc5\xbenica v Sloveniji; ve\xc4\x8dji sta le Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica (NUK) in Univerzitetna knji\xc5\xbenica Maribor (UKM)._NEWLINE_Prve knji\xc5\xbenice so na Filozofski fakulteti, ki je pred drugo svetovno vojno domovala v glavni stavbi ljubljanske univerze, nastale \xc5\xbee ob njeni ustanovitvi leta sicer knji\xc5\xbenica seminarja za teoreti\xc4\x8dno filozofijo, knji\xc5\xbenica pedago\xc5\xa1kega seminarja, knji\xc5\xbenica seminarja za slovansko filologijo in knji\xc5\xbenica romanisti\xc4\x8dnega seminarja. Leta 1920 so jim sledile knji\xc5\xbenica histori\xc4\x8dnega seminarja, knji\xc5\xbenica umetnostnozgodovinskega seminarja, priro\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica germanisti\xc4\x8dnega seminarja in knji\xc5\xbenica klasi\xc4\x8dnega seminarja, leta 1921 knji\xc5\xbenica lingvisti\xc4\x8dnega seminarja in knji\xc5\xbenica geografskega in\xc5\xa1tituta, leta 1923 knji\xc5\xbenica arheolo\xc5\xa1kega seminarja, leta 1927 knji\xc5\xbenica seminarja za primerjalno zgodovino knji\xc5\xbeevnosti, leta 1940 pa \xc5\xa1e knji\xc5\xbenica seminarja za etnologijo. Druge knji\xc5\xbenice so skupaj s seminarji oz. oddelki nastale v obdobju po drugi svetovni vojni: knji\xc5\xbenica Oddelka za psihologijo leta 1950, knji\xc5\xbenica Oddelka za sociologijo leta 1960, knji\xc5\xbenica Oddelka za muzikologijo leta 1962, knji\xc5\xbenica Oddelka za bibliotekarstvo leta 1987, knji\xc5\xbenica Oddelka za azijske in afri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije leta 1997 kot zadnja knji\xc5\xbenica Oddelka za prevajanje in tolma\xc4\x8denje._NEWLINE_Mnogo oddel\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic je nastalo iz majhnih seminarskih zbirk in kasneje z nakupi, tudi celih knji\xc5\xbenic \xe2\x80\x93 kot npr. knji\xc5\xbenice G. Kreka, Vrbnika, A. Stegen\xc5\xa1ka idr.,ali z darovi \xe2\x80\x93 npr. Slovenske matice, ljubljanskega \xc5\xbeupana Ivana Hribarja, Geografskega dru\xc5\xa1tva Slovenije, Narodne \xc4\x8ditalnice iz Celja, Akademije za glasbo pa tudi znamenitih profesorjev, kot so Rajko Nahtigal, Ivan Prijatelj, Franceta Kidri\xc4\x8da, Frana Ramov\xc5\xa1a, Jakoba Kelemine, Maksa Pleter\xc5\xa1nika, Franceta Vebra, Jakoba \xc5\xa0olarja, Stanko \xc5\xa0kerlj idr. Med vojno je bil razvoj knji\xc5\xbenic ustavljen, z velikim zaletom pa se je nadaljeval po drugi svetovni vojni._NEWLINE_Seminarske knji\xc5\xbenice Filozofske fakultete so bile sprva priro\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice profesorjev, slu\xc5\xbeile naj bi za pripravo predavanj in izvajanje seminarjev, medtem ko naj bi za potrebe \xc5\xa1tudentov skrbela predvsem univerzitetna knji\xc5\xbeica. Njene naloge je ob ustanovitvi univerze opravljala nekdanja \xc5\xa0tudijska knji\xc5\xbenica za Kranjsko, v tridesetih letih 20. stoletja pa so stekla tudi prizadevanja za gradnjo povsem nove univerzitetne knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne stavbe. Gradnja se je po na\xc4\x8drtih Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika pri\xc4\x8dela 6. oktobra 1936 na Turja\xc5\xa1ki ulici. Ko je bila spomladi leta 1941 dokon\xc4\x8dana, je obstajala nevarnost, da bi se vanjo vselila italijanska voja\xc5\xa1ka oblast, zato so tja preselili Filozofsko fakulteto z njenimi seminarji in knji\xc5\xbenicami, izjema je bil le pedago\xc5\xa1ki seminar, ki je \xc5\xa1e naprej ostal v stavbi univerze. Ve\xc4\x8djim knji\xc5\xbenicam, kot so bile knji\xc5\xbenice seminarja za slavistiko, seminarja za zgodovino in seminarja za umetnostno zgodovino, so bili takrat dodeljeni posebni prostori, knji\xc5\xbenice drugih seminarjev pa so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene v kabinete profesorjev._NEWLINE_Ko je 29. januarja 1944 nem\xc5\xa1ko letalo padlo na stavbo univerzitetne knji\xc5\xbenice, je skoraj povsem uni\xc4\x8dilo \xc5\xa1tiri knji\xc5\xbenice Filozofske fakultete: knji\xc5\xbenico seminarja za klasi\xc4\x8dno filologijo, knji\xc5\xbenico seminarja za primerjalno jezikoslovje, knji\xc5\xbenico seminarja za germansko filologijo in knji\xc5\xbenico seminarja za romanistiko. Skupaj je pogorelo ok. 15.000 zvezkov, poleg tega pa tudi ok. 55.000 zvezkov univerzitetne knji\xc5\xbenice. Kasneje so fonde teh knji\xc5\xbenic sku\xc5\xa1ali obnoviti s pomo\xc4\x8djo posebnih namenskih sredstev, vendar precej\xc5\xa1njega dela izgubljenega gradiva ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de nadomestiti._NEWLINE_Po vojni so stekla prizadevanja za gradnjo nove stavbe za Filozofsko fakulteto. Projekt je bil uresni\xc4\x8den s stavbo na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi, ki je bila kon\xc4\x8dana spomladi leta 1961, ko se je pri\xc4\x8dela tudi selitev seminarjev in in\xc5\xa1titutov iz stavbe Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice. Filozofski fakulteti je bil takrat priklju\xc4\x8den geografski in\xc5\xa1titut, ki se je preimenoval v Oddelek za geografijo, tako kot tudi drugi seminarji in in\xc5\xa1tituti. Takrat sta bila ustanovljena dva nova oddelka s pripadajo\xc4\x8dima knji\xc5\xbenicama, Oddelek za sociologijo in Oddelek za muzikologijo. Knji\xc5\xbenice so bile skupaj s svojimi oddelki razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene po vseh petih nadstropjih fakultete. S selitvijo v novo stavbo so tudi manj\xc5\xa1e knji\xc5\xbenice postale\xc2\xa0\xc2\xbbprave\xc2\xab\xc2\xa0knji\xc5\xbenice, ne ve\xc4\x8d samo zbirke u\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov v kabinetih profesorjev, na nekaterih oddelkih pa so seminarske sobe slu\xc5\xbeile tudi kot \xc4\x8ditalnice za \xc5\xa1tudente. S pridobitvijo dodatnih prostorov so se pozneje nekatere knji\xc5\xbenice \xc5\xa1irile in pridobile ve\xc4\x8d \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih mest, prosti pristop do vsega gradiva pa je lahko omogo\xc4\x8dila le knji\xc5\xbenica Oddelka za umetnostno zgodovino._NEWLINE_Leta 1982 je bil zasnovan hispanisti\xc4\x8dni del romanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice, ki je najprej zamenjal dve lokaciji v petem nadstropju, septembra 2002 pa so zbirko preselili v prostore prizidka za glavno fakultetno stavbo. Tu sta isto\xc4\x8dasno svoje prostore dobili tudi knji\xc5\xbenica Oddelka za azijske in afri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije in knji\xc5\xbenica Oddelka za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje, poleti 2008 pa se jim je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e knji\xc5\xbenica Oddelka za psihologijo. Iz fakultetne stavbe na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi sta bili na za\xc4\x8detku devetdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja preseljeni \xc5\xa1e dve knji\xc5\xbenici, knji\xc5\xbenica Oddelka za arheologijo (1991) in knji\xc5\xbenica Oddelka za etnologijo (1992), ki sta skupaj s svojima oddelkoma dobili prostore v prenovljeni stavbi na Zaveti\xc5\xa1ki ulici 5. Ker jima je bilo namenjeno precej ve\xc4\x8d prostora, sta si lahko uredili tudi ve\xc4\x8d \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih mest, v knji\xc5\xbenici za arheologijo pa so omogo\xc4\x8dili prosti dostop do celotnega gradiva. Ob ustanovitvi Oddelka za prevajalstvo leta 1997 je v najetih prostorih na Bor\xc5\xa1tnikovem trgu nastala tudi nova knji\xc5\xbenica, ki pa se je ob selitvi oddelka v stavbo Filozofske fakultete v marcu 2006 zdru\xc5\xbeila s knji\xc5\xbenico za anglistiko in germanistiko._NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 1983/1984 so na fakulteti na\xc4\x8drtovali skupno veliko \xc4\x8ditalnico s priro\xc4\x8dno zbirko in centralnim katalogom in zanjo predvideli prostore v petem nadstropju, vendar je bila ideja delno uresni\xc4\x8dena \xc5\xa1ele v \xc5\xa1tudijskem letu 1993/1994 v kleti Filozofske fakulete, kjer je bila predavalnica spremenjena v \xc4\x8ditalnico, a brez referen\xc4\x8dne zbirke._NEWLINE_Ker so zbirke posameznih knji\xc5\xbenic s\xc4\x8dasoma presegle dovoljene standarde, so od sredine osemdesetih let dalje prostorsko stisko za\xc4\x8deli re\xc5\xa1evati s postavitvijo lesenih omar za gradivo na fakultetnih hodnikih. Dodatni problem je nastopil leta 2007, ko je bilo zaradi namestitve vodov za prezra\xc4\x8devanje in klimatsko napravo potrebno odstraniti zgornje dele omar na hodnikih. Takrat je bilo 50.000 enot gradiva preseljeno v za\xc4\x8dasen knji\xc5\xbeni depo na Karlov\xc5\xa1ki ulici 19. Osemdeseta leta prej\xc5\xa1njega stoletja je knji\xc5\xbenice Filozofske fakultete zaznamoval tudi prehod na ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko obdelavo gradiva. Najprej so uporabljale razli\xc4\x8dne programe, od leta 1993 dalje pa so vse pre\xc5\xa1le na katalogizacijo s programsko opremo COBISS, se aktivno vklju\xc4\x8dile v slovenski vzajemni knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni sistem in postopoma pre\xc5\xa1le tudi na osamodejeno izposojo gradiva. Danes je v okviru lokalnega kataloga OHK v COBIB.SI \xc5\xbee \xc4\x8dez 340.000 zapisov, ki jih je mogo\xc4\x8de priklicati s kateregakoli ra\xc4\x8dunalnika, povezanega v svetovni splet._NEWLINE_V devetdesetih letih od ustanovitve Filozofske fakultete so se iz priro\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic v kabinetih profesorjev razvile velike specializirane strokovne knji\xc5\xbenice. \xc5\xa0tevilne med njimi danes pokrivajo svoja podro\xc4\x8dja bolje kot katerakoli druga knji\xc5\xbenica v Sloveniji, dve pa sta s svojim gradivom v na\xc5\xa1em prostoru celo unikatni \xe2\x80\x93 knji\xc5\xbenica Oddelka za klasi\xc4\x8dno filologijo in knji\xc5\xbenica Oddelka za azijske in afri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije. Skupni knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni fond vseh knji\xc5\xbenic, ki sestavljajo OHK FF, \xc5\xa1teje danes \xc5\xbee \xc4\x8dez 750.000 enot gradiva, v povpre\xc4\x8dju bele\xc5\xbeijo letno skupaj ok. 200.000 obiskov in ok. 300.000 izposoj._NEWLINE_Temeljno poslanstvo knji\xc5\xbenic Filozofske fakultete je podpora pedago\xc5\xa1kemu in raziskovalnemu delu na fakulteti, so pa odprte tudi za vse druge obiskovalce, preko medknji\xc5\xbeni\xc4\x8dne izposoje pa s svojim gradivom aktivno sodelujejo tudi z mre\xc5\xbeo slovenskih knji\xc5\xbenic.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica za anglistiko, germanistiko in prevajalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnost se je vsa povojna leta zavedal pomena dobro urejene knji\xc5\xbenice in si prizadeval nadoknaditi dela, zgorela v po\xc5\xbearu Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice med drugo svetovno vojno, ter zgraditi kar se da dobro knji\xc5\xbenico tako za potrebe rednega \xc5\xa1tudijskega procesa kot tudi za raziskovalno delo. Knji\xc5\xbeni fond oddel\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice je leta 1988 obsegal 44.000 enot, knji\xc5\xbenica redno prejema 160 naslovov teko\xc4\x8de periodike. Letni obisk v knji\xc5\xbenici zna\xc5\xa1a okrog 10.000 uporabnikov, med katerimi so poleg fakultetnih u\xc4\x8diteljev in \xc5\xa1tudentov pogostni tudi prevajalci in drugi kulturni delavci; letna izposoja se giblje okrog 25.000 enot. Decembra 1998 je knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni fond obsegal 56.253 enot._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica za anglistiko, germanistiko in prevajalstvo danes povezuje kar \xc5\xa1tiri oddelke; Oddelek za germanistiko z nederlandistiko in skandinavistiko, Oddelek za anglisitko in amerikanistiko in Oddelek za prevajalstvo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja darila je knji\xc5\xbenica dobivala od naslednjih ustanov: od Fordove ustanove, Ameri\xc5\xa1kega informativnega centra, Britanskega Sveta, Goethe-Instituta iz Muenchna, Deutsche Forschungsgemeinschaft iz Bonna, Avstrijskega kulturnega centra, \xc5\xa0vedskega instituta iz Stockholma in univerze Karl-Marx-Universitaet iz Leipziga, v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa tudi od Avstralske in od Kanadske ambasade. Stalno zamenjavo publikacij, zlasti teko\xc4\x8de periodike, ima knji\xc5\xbenica z okrog 60 ustanovami._NEWLINE_V knji\xc5\xbenici so stalno zaposlene \xc5\xa1tiri knji\xc5\xbeni\xc4\x8darke z univerzitetno izobrazbo germanisti\xc4\x8de oz. angliti\xc4\x8dne usmeritve in dodatnimi bibliotekarskimi izpiti in te\xc4\x8daji. S svojimi visokimi kvalifikacijami in osebno sposobnostjo ter pripravljenostjo pomagati tako \xc5\xa1tudentom kot osebju pri raziskovalnem delu vse knji\xc5\xbeni\xc4\x8darke oddelka bistveno prispevajo k uspe\xc5\xa1nemu delovanju oddelka, \xc5\xa1e zlasti vsem \xc5\xa1tudentom pri izdelavi diplomskih in seminarskih nalog ter drugim uporabnikom knji\xc5\xbenice, ki potrebujejo strokovno svetovanje. Od leta 1961 do leta 1989 je knji\xc5\xbenico vodila vi\xc5\xa1ja bibliotekarka Katarina Bogataj Gradi\xc5\xa1nik, leta 1989 pa je vodstvo knji\xc5\xbenice prevzela vi\xc5\xa1ja bibliotekarka Angelika Hribar.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za arheologijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za arheologijo se nahaja na Zaveti\xc5\xa1ki ulici 5 v Ljubljani. Obsega pribli\xc5\xbeno 27.000 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva in pokriva podro\xc4\x8dja arheolo\xc5\xa1kih teorij, metodologije in zgodovine, arheolo\xc5\xa1kih obdobij od paleolitika do arheologije mlaj\xc5\xa1ih obdobij ter anti\xc4\x8dne umetnosti in zgodovine, epigrafike in numizmatike. Posebnost knji\xc5\xbenice je ta, da si gradiva ni mogo\xc4\x8de izposoditi, ampak je dostopno le v \xc4\x8ditalnici. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo je mo\xc5\xbeno iskati preko COBISSa ali klasi\xc4\x8dnega listkovnega kataloga._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je bila ustanovljena leta 1923. Za\xc4\x8detni fond so predstavljale odkupljene knjige zagreb\xc5\xa1kega arheologa Luke Jeli\xc4\x87a. Svojo zasebno zbirko pa je knji\xc5\xbenici podaril tudi prvi upravnik knji\xc5\xbenice Vojeslav Mole.Do leta 1941 je bila knji\xc5\xbenica v poslopjih univerze, nato pa se je preselila v pritli\xc4\x8dne prostore NUKa. Po 2. svetovni vojni se je v knji\xc5\xbenici uvedla inventarna knjiga ter mednarodna izmenjava knjig. To je postal glavni vir nove literature. Leta 1949 se je knji\xc5\xbenica preselila na realko, leta 1961 pa v nove prostore Filozofske fakultete. Takrat je knji\xc5\xbenica imela \xc5\xbee 3700 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva._NEWLINE_Do leta 1971 so knji\xc5\xbenico vodili profesorji, asistenti in \xc5\xa1tudentje prostovoljci, nato pa so za knji\xc5\xbenico zaposlili prvega bibliotekarja, ki jo je na novo preuredil._NEWLINE_Proti koncu 80-ih let so za\xc4\x8deli gradivo urejati z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kim programom Steve, leta 1999 pa so ta program zamenjali s COBISSom.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za azijske \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica je podpira pedago\xc5\xa1ko in znanstveno-raziskovalno delo Oddelka za azijske \xc5\xa1tudije. Pokriva podro\xc4\x8dja japonologije, sinologije in koreanistike, v manj\xc5\xa1em obsegu pa tudi druga podro\xc4\x8dja Azije in Afrike. Gradivo je ve\xc4\x8dinoma v originalnih jezikih, nekaj tudi v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini in drugih evropskih jezikih._NEWLINE_Spletne strani:_NEWLINE_Oddel\xc4\x8dna: http://as.ff.uni-lj.si/knjiznica/knjiznica_NEWLINE_OHK: http://www.ff.uni-lj.si/OHK/OHK/Oddelcne_knjiznice/Azijske_studije\n_START_SECTION_\nOsnovni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo je nastala 1. februarja 1996, knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka pa je za\xc4\x8dela nastajati \xc5\xbee leta 1991. Od takrat je v knji\xc5\xbenici zaposlena Hedvika Pavlica Kolman._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica se nahaja v 5. nadstropju Filozofske fakultete, v sobi 530. Delavni \xc4\x8das poteka z izjemo srede od ponedeljka do petka med 10. in 14. uro, v sredo pa med 10. in 12. ter 15. in 17. uro.\n_START_SECTION_\nGradivo\n_START_PARAGRAPH_\nDo pomladi 2009 je imela knji\xc5\xbenica okrog 7200 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva, katero zajema specializirano literaturo o bibliotekarstvu, posebno zbirko za knjigarstvo in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, referen\xc4\x8dno zbirko, nekaj faksimil in neknji\xc5\xbenega gradiva. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni fond je v juniju 2011 obsegal 8431 inventariziranih enot._NEWLINE_Knji\xc5\xbeno gradivo je dostopno v prostem pristopu in je razvr\xc5\xa1\xc4\x8deno po UDK sistemu. Knji\xc5\xbenica gradiva oblikuje v zbirke znotraj knji\xc5\xbenice in tako so nastale zbirke monografij, periodike, zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke literature, priro\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica, posebna gradiva, pa tudi digitalna knji\xc5\xbenica. Knji\xc5\xbenica je aktivna \xc4\x8dlanica KISS-a (Komunikacijsko-informacijskega sistema \xc5\xa0OU-a v Ljubljani) in polnopravna \xc4\x8dlanica sistema COBISS. Vse gradivo je obdelano v sistemu COBISS z osamodejeno izposojo.\n_START_SECTION_\nStoritve\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica ima prost pristop do gradiva. Na voljo sta izposoja na dom ali v \xc4\x8ditalnico, omogo\xc4\x8dena pa je tudi medknji\xc5\xbeni\xc4\x8dna izposoja doma in v tujini. V samem prostoru knji\xc5\xbenice je v \xc4\x8ditalnici na voljo 6 sede\xc5\xbeev, v elektronski \xc4\x8ditalnici pa 5 ra\xc4\x8dunalnikov.\n_START_SECTION_\nIzposoja\n_START_PARAGRAPH_\nIzposoja poteka tako, da obiskovalec ob obisku knji\xc5\xbenice predlo\xc5\xbei indeks, \xc5\xa1tudentsko izkaznico ali izkaznico OHK, ob izposoji pa dobi seznam izposojenega gradiva z roki za vra\xc4\x8dilo. Monografska dela si je mo\xc5\xbeno izposoditi za 1 mesec, u\xc4\x8dbenike za 14 dni, dolo\xc4\x8dene revije in dvojnice diplomskih del pa za 7 dni. \xc4\x8ce \xc5\xbeeli uporabnik uporabiti ra\xc4\x8dunalnik v elektronski u\xc4\x8dilnici, mora za \xc4\x8das, ko uporablja ra\xc4\x8dunalnik, pri knji\xc5\xbeni\xc4\x8darki pustiti indeks, \xc5\xa1tudentsko izkaznico ali knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno izkaznico.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za etnologijo in kulturno antropologijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za etnologijo in kulturno antropologijo deluje skupaj z Oddelkom od leta 1945. Leta 1992 se je z Oddelkom preselila na Zavetni\xc5\xa1ko 5, ki je nasproti Gimnazije Vi\xc4\x8d._NEWLINE_Pokriva podro\xc4\x8dja etnologije, socialne in kulturne antropologije ter folkloristike. Hrani slovensko etnolo\xc5\xa1ko in antropolo\xc5\xa1ko literaturo tudi tuja temeljna dela za podro\xc4\x8dje Balkana, Evrope in neevropskih de\xc5\xbeel._NEWLINE_Dokumentacija in etnolo\xc5\xa1ki informacijski laboratorij_NEWLINE_Obsega pisne, vizualne in zvo\xc4\x8dne oblike gradiva, ki je bilo zbrano med terenskim raziskovalnim delom v Sloveniji, evropskih dr\xc5\xbeavah, Afriki, Ju\xc5\xbeni Ameriki._NEWLINE_Spletne strani:_NEWLINE_Oddel\xc4\x8dni: http://etnologija.etnoinfolab.org/sl/informacija.asp?id_meta_type=74,_NEWLINE_\xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0\xc2\xa0 http://etnologija.etnoinfolab.org/sl/informacija.asp?id_meta_type=75_NEWLINE_OHK: http://www.ff.uni-lj.si/OHK/OHK/Oddelcne_knjiznice/Etnologija_kulturna_antropologija\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za filozofijo\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofska stroka je dobila knji\xc5\xbenico \xc5\xbee ob samem nastanku univerze v Ljubljani leta 1919. Za to je \xc5\xa1e posebej zaslu\xc5\xbeen prof. Veber, ki je odkupil zasebno knji\xc5\xbenico svojega u\xc4\x8ditelja prof. Meinonga. Ta knji\xc5\xbenica je postala simbol filozofskega seminarja. Danes je shranjena v posebnih omarah, kot arhivsko gradivo. Dostop do te zbirke pa je omejen. Prostori knji\xc5\xbenice so bili najprej v stavbi dana\xc5\xa1njega univerzitetnega poslopja. S selitvijo seminarja je bila prestavljena v stavbo NUK-a, leta 1961 pa je bila spet prenesena v prostore A\xc5\xa1kar\xc4\x8deve 2. Dana\xc5\xa1nje prostore je dobila leta 1997._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica zbira in posreduje gradivo s podro\xc4\x8dij filozofije in humanistike._NEWLINE_Spletna stran:_NEWLINE_Oddel\xc4\x8dna: http://oddelki.ff.uni-lj.si/filo/_NEWLINE_OHK: http://www.ff.uni-lj.si/OHK/OHK/Oddelcne_knjiznice/Filozofija\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za geografijo\n_START_PARAGRAPH_\nV sklopu tedaj ustanovljenega Geografskega in\xc5\xa1tituta je bila ustanovljena leta 1919, z Osrednjo humanisti\xc4\x8dno knji\xc5\xbenico pa je povezana od leta 1996. V sedanjih prostorih se knji\xc5\xbenica nahaja od leta 1960._NEWLINE_Danes je knji\xc5\xbenica ena izmed najve\xc4\x8djih na Filozofski fakulteti in je tudi osrednja geografijska knji\xc5\xbenice v Sloveniji. Ima okoli 100.000 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva ter tudi bogato kartografsko zbirko. Hranijo doma\xc4\x8da in tuja dela s podro\xc4\x8dja geografije in sorodnih ved. Letni prirast gradiva je od 1000 do 1500 enot. Gradivo pridobivajo z nakupi, zamenjavo in darovi. V knji\xc5\xbenico ve\xc4\x8dina zahajajo \xc5\xa1tudentje in profesorji iz oddelka za geografijo. Vodja knji\xc5\xbenice je vi\xc5\xa1ja bibliotekarka specialistka Janja Turk. Ostale zaposlene bibliotekarke so \xc5\xa1e Ida Knez-Ra\xc4\x8di\xc4\x8d, Lucija Mikli\xc4\x8d-Cvek ter Martina Frelih._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je od leta 1993 aktivni \xc4\x8dlan slovenskega vzajemnega bibliografskega sistema COBISS.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za klasi\xc4\x8dno filologijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za klasi\xc4\x8dno filologijo je edina za podro\xc4\x8dje klasi\xc4\x8dne filologije v Sloveniji. Med drugo svetovno vojno je pogorela, ko se je na tedaj novo stavbo NUK zru\xc5\xa1ilo letalo._NEWLINE_Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni fond danes \xc5\xa1teje \xc4\x8dez 15.600 knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih enot. Pomemben del fonda so darila in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine. Odkupljena je bila namre\xc4\x8d Sovretova strokovna knji\xc5\xbenica. Prav tako je k tako velikemu fondu pripomoglo darilo Muhrove strokovne knji\xc5\xbenice in pa darilna po\xc5\xa1iljka periodi\xc4\x8dnih publikacij in separatnih odtisov, ki jih je Juliette Ernst iz Pariza (urednica L'ann\xc3\xa9e philologique ) vsako leto po\xc5\xa1iljala oddelku. Pomembno pa je pripomogla tudi zamenjava fakultetnih publikacij. Zamenjale so jih 24 periodi\xc4\x8dne publikacije in druge publikacije evropskih in zunaj evropskih univerz._NEWLINE_V letih 1990-95 so kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8darji delovali Breda \xc4\x8cop, Marko Marin\xc4\x8di\xc4\x8d, Branko Senega\xc4\x8dnik in Renata Hrovati\xc4\x8d. Pavel \xc4\x8ce\xc5\xa1arek je knji\xc5\xbenico vodil od leta 1996 do leta 2007, od leta 2007 do leta 2017 Zala Rott Dali, od leta 2017 dalje pa knji\xc5\xbenico vodi \xc5\xbdiva Borak.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za muzikologijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica je bila ustanovljena skupaj z Oddelkom za muzikologijo leta 1961 in postala osrednja strokovna knji\xc5\xbenica za muzikologijo. Nahaja se v osrednji stavbi Filozofske fakultete na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi ulici 2, v sobi 534. Knji\xc5\xbenica obsega pribli\xc5\xbeno 15.000 knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih enot. Podatke hrani na razli\xc4\x8dnih medijih, kot so knjige, avdio gradiva, video gradiva. Knji\xc5\xbenica hrani tudi periodi\xc4\x8dne publikacije iz podro\xc4\x8dja glasbe, glasbene tiske\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Pomemben del knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva predstavljajo od dedi\xc4\x8dev odkupljena dela Dragotina Cvetka, ki je bil tudi ustanovitelj in dolgoletni predstojnik Oddelka za muzikologijo. Zbirka vsebuje veliko redkih in pomembnih del iz podro\xc4\x8dja muzikologije. Nekatera dela pa nosijo celo posvetila pomembnih svetovnih strokovnjakov iz tega podro\xc4\x8dja. Knji\xc5\xbenica vsebuje tudi zasebno zbirko Bruna Nettla, ki jo je podaril knji\xc5\xbenici._NEWLINE_Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo je razdeljeno v dve enoti. Gradivo iz prve enote je dostopno vsem \xc4\x8dlanom knji\xc5\xbenice. Vsebuje pa predvsem leksikone in enciklopedije ter druge priro\xc4\x8dnike iz podro\xc4\x8dja glasbe. V drugo enoto pa spadajo ostale knjige, periodika, notno gradivo, zvo\xc4\x8dno gradivo, univerzitetne naloge\xe2\x80\xa6 To gradivo ni v prostem pristopu. \xc4\x8clan poi\xc5\xa1\xc4\x8de gradivo v katalogu, bibliotekar pa mu ga dostavi v \xc4\x8ditalnico. Starej\xc5\xa1a gradiva je mo\xc5\xbeno poiskati le po abecednem imenskem in stvarnem katalogu, za novej\xc5\xa1a gradiva pa se uporablja katalog COBISS. Ve\xc4\x8dino gradiva si je mogo\xc4\x8de izposoditi tudi na dom. Ni pa si mogo\xc4\x8de izposoditi gradiva iz priro\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice, periodike, zvo\xc4\x8dnega in video gradiva, univerzitetnih nalog ter rokopisnega, redkega in dragocenega gradiva.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za pedagogiko in andragogiko\n_START_PARAGRAPH_\nPredavanja iz pedagogike so se na Univerzi v Ljubljani za\xc4\x8dela leta 1920. Karel Ozvald je bil imenovan za prvega profesorja pedagogike. Ob koncu sedemdesetih let se je program \xc5\xa1tudija pedagogike bolj pribli\xc5\xbeal praksi, saj se je razcepil v tri smeri \xe2\x80\x93 \xc5\xa1olsko pedagogiko, domsko pedagogiko in andragogiko.V osemdesetih letih se je na Oddelku za pedagogiko za\xc4\x8delo intenzivneje razmi\xc5\xa1ljati o samostojnem \xc5\xa1tudiju andragogike. Leta 1996 je Oddelek za pedagogiko preimenovan v Oddelek za pedagogiko in andragogiko Oddelkom za andragogiko in pedagogiko. Knji\xc5\xbenica nudi lokalni in listkovni katalog, katalog arhivskega gradiva in pa diplomske, magistrske in specialisti\xc4\x8dne naloge oddelka za pedagogiko in andragogiko. Diplomskih, magistrskih in specialisti\xc4\x8dnih nalog ne izposojajo na dom, nudijo vpogled v knji\xc5\xbenici._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je odprta od ponedeljka do petka med 10. in 14.h, v sredo pa tudi med 15. in 17.h. V spletni \xc4\x8ditalnici je dostopno mnogo revij, na katere so naro\xc4\x8deni(Journal of counseling and development, Sociology of education, Studies in the education of adults...).V knji\xc5\xbenici sta zaposleni knji\xc5\xbeni\xc4\x8darki Tanja \xc5\xa0ulak (bibliotekarka in profesorica pedagogike) in Ur\xc5\xa1a \xc4\x8cerni\xc4\x8d (diplomirana pedagoginja in etnologinja).\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenico so sprva vodili kar u\xc4\x8ditelji oddelka. Leta 1944 je letalo strmoglavilo na NUK, kjer je bil tedaj tudi sede\xc5\xbe Seminarja za primerjalno jezikoslovje. V po\xc5\xbearu so zgorele skoraj vse knjige Seminarja, nekatere se niso nikoli dale nadomestiti. Veliko \xc4\x8dasa je knji\xc5\xbenici posvetil, v obdobju, ko je bil asistent, Silvin Kol\xc5\xa1ak. Od leta 1985 ima knji\xc5\xbenica tudi svoje knji\xc5\xbeni\xc4\x8darke. Od leta 1985 do 1991 je knji\xc5\xbenico vodila Marina Zorman, od leta 1991 naprej pa jo vodi Ana Juvan\xc4\x8di\xc4\x8d Mehle._NEWLINE_Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni fond obsega 16.215 izvodov. Knji\xc5\xbenica prejema 8 rednih naslovov periodike. Med knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnim gradivom je veliko darov. Ve\xc4\x8dino naslovov ima samo v enem izvodu, saj so knjige s tega podro\xc4\x8dja zelo drage, \xc5\xa1tudentov, profesorjev in znanstvenikov, ki obiskujejo to knji\xc5\xbenico, pa je sorazmerno malo. Vsebinsko knji\xc5\xbenica hrani in izposoja predvsem osnovno obvezno literaturo za \xc5\xa1tudente Oddelka za primerjalno in splo\xc5\xa1no jezikoslovje in znanstvena dela s podro\xc4\x8dja indoevropskega primerjalnega jezikoslovja, splo\xc5\xa1nega jezikoslovja, stare orientalistike oziroma hetitologije.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica se nahaja v osrednji stavbi Filozofske fakultete v drugem nadstropju, na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi ulici 2 v Ljubljani. Je osrednja slovenska strokovna knji\xc5\xbenica za literarno vedo._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je bila ustanovljena leta 1927 skupaj z Oddelkom za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo. Leta 1937 zaposlijo profesorja Antona Ocvirka, ki je pripomore veliko k razvoju oddelka. 1963 mesto izrednega profesorja prevzame Du\xc5\xa1an Pirjevec, ki pritegne veliko poslu\xc5\xa1alcev. Gradivo, ki ga knji\xc5\xbenica hrani, je iz podro\xc4\x8dja primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, literarne teorije ter posameznih nacionalnih knji\xc5\xbeevnosti in drugih podro\xc4\x8dij, ki se navezujejo na snovi oddelka. Knji\xc5\xbenica hrani tudi diplomske naloge, ki so bile izdane na oddelku, za potrebe \xc5\xa1tudentov pa so v knji\xc5\xbenici shranjena tudi izpitna gradiva. Knji\xc5\xbenica se nahaja na Filozofski fakulteti v sobi 422, od leta 2001 jo vodi Seta Knop. Knji\xc5\xbenica je odprta vsak dan med 9. in 13. uro, v sredo pa od 11. in 17. uro.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica in INDOK slu\xc5\xbeba Oddelka za psihologijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za psihologijo je bila ustanovljena leta 1951._NEWLINE_Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka obsega teoreti\xc4\x8dna (metodologija, razvojna psihologija, ob\xc4\x8da psihologija, psihologija osebnosti, socialna psihologija) in uporabna psiholo\xc5\xa1ka podro\xc4\x8dja (pedago\xc5\xa1ka psihologija, klini\xc4\x8dna psihologija, psihologija dela, \xc5\xa1portna psihologija itd.). Knji\xc5\xbenica oziroma INDOK slu\xc5\xbeba izvaja informacijsko svetovanje in izobra\xc5\xbeevanje \xc5\xa1tudentov ter raziskovalcev za uporabo informacijskih virov._NEWLINE_Spletna stran:_NEWLINE_Oddel\xc4\x8dna: http://psy.ff.uni-lj.si/slo/Knji\xc5\xbenica_in_INDOK_NEWLINE_OHK: http://www.ff.uni-lj.si/OHK/OHK/Oddelcne_knjiznice/Psihologija\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica oddelka za romanske jezike za knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica je bila ustanovljena \xc5\xbee leta 1919 v okviru Oddelka za romanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_S svojim leposlovnim, strokovnim in znanstvenim fondom (sinhrono in diahrono jezikoslovje, literarna zgodovina in teorija, didaktika tujih jezikov) ter informatizacijsko podprtimi uslugami je na razpolago pedago\xc5\xa1kemu procesu in znanstvenemu delu treh \xc5\xa1tudijskih smeri (Francistiki, Italijanistiki in Hispanistiki), obenem pa nudi \xc5\xa1irok spekter literature v romunskem, portugalskem, katalonskem, furlanskem in ladinskem jeziku._NEWLINE_Spletna stran:_NEWLINE_http://www.ff.uni-lj.si/OHK/OHK/Oddelcne_knjiznice/Romanski_jeziki_knjizevnosti_NEWLINE_http://romanistika.ff.uni-lj.si/knjiznica/knjiznica\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za slovenistiko in oddelka za slavistiko\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek knji\xc5\xbenice Oddelka za slovenistiko in Oddelka za slavistiko oziroma knji\xc5\xbenice takratnega Seminarja za slovansko filologijo je tesno povezan z ustanovitvijo ljubljanske univerze leta 1919. Nakup knji\xc5\xbenice gra\xc5\xa1kega profesorja slovanske filologije Gregorja Kreka in ob\xc4\x8dasni darovi raznih profesorjev (Pleter\xc5\xa1nik, Nahtigal, Ramov\xc5\xa1, Kidri\xc4\x8d idr.) ter volila (Slovenska matica, ljubljanski \xc5\xbeupan Ivan Hribar idr.) so omogo\xc4\x8dili delo seminarja in s tem tudi oddel\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice. Prve knjige je katalogiziral Avgust Pirjevec, ki je kasneje deloval v dr\xc5\xbeavni licejski knji\xc5\xbenici, za njim je bil za knji\xc5\xbeni\xc4\x8darja imenovan \xc5\xa1tudent slavistike Rudolf Kolari\xc4\x8d, po letu 1929 pa je njegovo delo nadaljeval asistent Zvonko A. Bizjak. Po drugi svetovni vojni je v njej delala cela vrsta mladih asistentov na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. Leta 1954 je dobila svojo prvo bibliotekarko, Irmo Mari\xc4\x8di\xc4\x8d (O\xc5\xbebolt). Za njo je knji\xc5\xbenico do konca leta 1996 uspe\xc5\xa1no vodil vi\xc5\xa1. bibl. specialist Marko Kranjec. Danes je knji\xc5\xbenici zaposlenih pet bibliotekark z ustrezno strokovno izobrazbo._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica naro\xc4\x8da, obdeluje in hrani gradivo s podro\xc4\x8dja zahodno- (polj\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina, slova\xc5\xa1\xc4\x8dina, lu\xc5\xbei\xc5\xa1ka srb\xc5\xa1\xc4\x8dina), vzhodno- (ru\xc5\xa1\xc4\x8dina, ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina, beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina) in ju\xc5\xbenoslovanskih (sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina, srb\xc5\xa1\xc4\x8dina, bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina) jezikov in knji\xc5\xbeevnosti. Vsebuje tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo publikacij s podro\xc4\x8dij, ki so interdisciplinarno povezana s slovenistiko in slavistiko. Redko in dragoceno gradivo, enciklopedije, slovarje in periodiko uporabniki lahko pregledujejo le v prostorih knji\xc5\xbenice ali skupni \xc4\x8ditalnici (klet 015), enako velja tudi za posebno gradivo (diplomske naloge, magisterije in doktorate). Fotokopiranje slednjih, zaradi varovanja avtorskih pravic, ni dovoljeno.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za sociologijo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za sociologijo skupaj z oddelkom deluje od leta 1960._NEWLINE_Njena knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka obsega gradivo s podro\xc4\x8dja humanistike in dru\xc5\xbeboslovja s poudarkom na sociolo\xc5\xa1ki literaturi._NEWLINE_Spletna stran:_NEWLINE_http://www.ff.uni-lj.si/OHK/OHK/Oddelcne_knjiznice/Sociologija_NEWLINE_http://www.sociologija.si/knjiznica/\n_START_SECTION_\nOsnovni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek knji\xc5\xbenice sega v leto 1920, povezana je z nastankom seminarja za umetnostno zgodovino na Filozofski fakulteti. Veliko zaslugo za nastanek knji\xc5\xbenice ima ustanovitelj in prvi profesor Izidor Cankar. Postavil je temelj seminarske knji\xc5\xbenice, in sicer odkupil je zasebno zbirko Avgusta Stegen\xc5\xa1ka iz Maribora. Izidor Cankar pa je zaslu\xc5\xbeen tudi, da poznamo zgodovino knji\xc5\xbenice, \xc5\xbee leta 1922 je za\xc4\x8del zapisovati seminarsko kroniko, kjer lahko preberemo vse o nastanku in razvoju. Z delovanjem knji\xc5\xbenice pa so bili povezani tudi Anton Vodnik, Stanko Vurnik, Gustav Ogrin, Jo\xc5\xbee Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d, Emilijan Cevc in Ivan Komelj. V svoji zgodovini se je ve\xc4\x8dkrat selila. Prve prostore je imela v prostorih u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani, po zadnji prostorski reorganizaciji leta 1993 se je preselila v dana\xc5\xa1nje prostore na FF. _NEWLINE_Med \xc5\xa1tudijskim letom je knji\xc5\xbenica odprta od ponedeljka do \xc4\x8detrtka od 9h-18h, v petek pa od 9h-14h. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni red je obe\xc5\xa1en na vidnem mestu v knji\xc5\xbenici.\n_START_SECTION_\nGradivo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za umetnostno zgodovino je osrednja slovenska knji\xc5\xbenica za umetnostno zgodovino, skrbi pa tudi za bibliografijo raziskovalcev za potrebe Javne agencije za raziskovalno dejavnost RS. Hrani pribli\xc5\xbeno 30.000 enot gradiva in prejema 67 naslovov tujih in doma\xc4\x8dih revij. Ima 1026 rednih \xc4\x8dlanov. Leta 1995 so za\xc4\x8deli z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko obdelavo gradiva, leta 1996/1997 pa so se tudi aktivno vklju\xc4\x8dili v sistem COBISS/OPAC. V knji\xc5\xbenici so zaposlene tri osebe, vodi jo Franc Sa\xc5\xa1a \xc5\xa0umi._NEWLINE_Postavljena je po vzoru knji\xc5\xbenic s podobnim fondom v tujini in zaradi redkosti in dragocenosti gradiva deluje kot \xc4\x8ditalnica. Pristop do gradiva je prost. Na voljo je 20 \xc5\xa1tudijskih mest za obiskovalce, ki se identificirajo z izkaznicami Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice FF, indeksi ali osebnimi izkaznicami.\n_START_SECTION_\nStoritve\n_START_PARAGRAPH_\nIzposoja knjig je omejena na tri enote in je mo\xc5\xbena samo ob petkih od 12h dalje. Izposojene knjige je potrebno vrniti v ponedeljek do 12. ure. Zamudnina zna\xc5\xa1a 5,40\xe2\x82\xac kos/dan. Na dom si ni mogo\xc4\x8de izposoditi leksike, priro\xc4\x8dnikov, periodike, separatov, redkih knjig ter gradiva, ki je v slabem fizi\xc4\x8dnem stanju._NEWLINE_Uporabniki si lahko rezervirajo gradivo, ki ga potrebujejo za \xc5\xa1tudij v knji\xc5\xbenici, in sicer \xc5\xa1tiri enote za pet delovnih dni._NEWLINE_Med tednom je dovoljena enourna izposoja gradiva za fotokopiranje in skeniranje.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za zgodovino\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za zgodovino je bila skupaj z oddelkom ustanovljena leta 1920._NEWLINE_Zbira gradivo s podro\xc4\x8dja slovenske zgodovine, zgodovine jugovzhodne Evrope in svetovne zgodovine, poudarek pa je na gradivu za zgodovino obmejnih sosed Italije, Avstrije in dr\xc5\xbeav biv\xc5\xa1e Jugoslavije._NEWLINE_Hrani in ureja tudi knji\xc5\xbenico Zveze zgodovinskih dru\xc5\xa1tev Slovenije._NEWLINE_Spletna stran:_NEWLINE_http://www.ff.uni-lj.si/OHK/OHK/Oddelcne_knjiznice/Zgodovina_NEWLINE_http://zgodovina.ff.uni-lj.si/knjiznica/knjiznica"