b'\n_START_ARTICLE_\nRumpler C.I\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nRumpler C.I je nastajal v prvem vojnem letu potem, ko so prve vojne izku\xc5\xa1nje pokazale, da je potrebno zamenjati neoboro\xc5\xbeena letala B razreda z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi in oboro\xc5\xbeenimi letali, ki so jim v Nem\xc4\x8diji nadeli ime razred C. Tako so v za\xc4\x8detku leta 1915 pri\xc5\xa1la v uporabo prva letala C proizvajalcev Albatros, LVG in Aviatik. Edmund Rumpler je v tem \xc4\x8dasu sam na lastne stro\xc5\xa1ke razvil svoje prvo tovrstno letalo in z njim presenetil vrh nem\xc5\xa1kega letalstva na demonstraciji 20. julija 1915. Prvi poleti novega letala so pokazali izvrstne rezultate. Rumplerjev C.I je bil dvosede\xc5\xbeni dvokrilnik namenjen izvidni\xc5\xa1tvu, letalne lastnosti pa so skoraj dosegale tiste, ki jih je imelo enosede\xc5\xbeno lovsko letalo Fokker E. Predvsem se je izkazalo v hitrem dvigu, vi\xc5\xa1ino 2000 metrov je doseglo v 18 min, medtem, ko so bila pri\xc4\x8dakovanja za tovrstna letala, da dose\xc5\xbeejo omenjeno vi\xc5\xa1ino v komaj 35 minutah. Nad pri\xc4\x8dakovanji je bila tudi najve\xc4\x8dja hitrost, ki je zna\xc5\xa1ala 153 km/h. Zaradi vseh izrednih lastnosti, C.I se je odlikoval tudi po manevrirnih sposobnostih in letalni zanesljivosti, so pri Rumplerju takoj pri\xc5\xa1li do naro\xc4\x8dil za novo letalo. \xc5\xbde pet dni po demonstraciji, 25. julija 1915 je nem\xc5\xa1ki letalski in\xc5\xa1pektorat (nem\xc5\xa1ko: Idflieg) pri Rumplerju naro\xc4\x8dil prvih petdeset letal C.I. Kasneje so naro\xc4\x8dili jih \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d. _NEWLINE_Leto dni kasneje so v vrhu letalstva pri\xc5\xa1li do odlo\xc4\x8ditve, da je Rumpler C.I zaradi svoje zanesljivosti najprimernej\xc5\xa1i kandidat za novo \xc5\xa1olsko letalo, ki so ga takrat potrebovali v velikem \xc5\xa1tevilu saj je vojna potreba nalagala nenehno \xc5\xa1olanje novih letalcev. Pri Rumplerju so tako izdelali trena\xc5\xbeno varianto z nekoliko \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im  motorjem Benz Bz.III in tako verzijo poimenovali C.Is (s kot schulle). _NEWLINE_Obstajala je tudi verzija C.Ia, ki je bila opremljena z Argusovim motorjem Argus As.III.\n_START_SECTION_\nLicen\xc4\x8dni Rumplerji\n_START_PARAGRAPH_\nPotreba po letalih Rumpler C.I je bila tako velika, da ji Rumpler ni mogel zadostiti. Zato so letalo po licenci izdelovali tudi drugi proizvajalci. To so bili M\xc3\xa4rkische Flugzeug-Werke, Hannoversche Waggonfabrik in Albert Rinne Flugzeug-Werke.\n_START_SECTION_\nBojna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nLetalo je pri\xc5\xa1lo na boji\xc5\xa1\xc4\x8de velike vojne konec leta 1915 in se izkazalo kot izredno primerno letalo za takti\xc4\x8dne ogledni\xc5\xa1ke naloge. V prvih mesecih uporabe je bil C.I skorajda nedosegljiv za nasprotnika saj je letelo zelo hitro za svojo velikost. Edini na\xc4\x8din kako ga prestre\xc4\x8di je bil v tem, da ga ulovi\xc5\xa1 potem ko si predhodno preko postavljene zasede dosegel ve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1ino in bil pripravljen nanj. To pa je bilo izredno te\xc5\xbeavno saj je zahtevalo izvajanje stalnih patrulj v ve\xc4\x8djih vi\xc5\xa1inah pri velikih hitrostih. \xc5\xa0ele spomladi leta 1916 so se pri nem\xc5\xa1kem nasprotniku pojavila letala, ki so bila Rumplerja sposobna ujeti. To sta bila francoski Nieuport 11 in britanski Airco DH 2. S pojavom teh dveh letal je pri\xc5\xa1el konec Rumplerjeve neranljivosti in pri Nemcih so se usmerili v razvoj novih letal, ki so bila opremljena z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi motorji. Kljub temu pa je bil C.I \xc5\xa1e vedno primeren za \xc5\xa1tevilne naloge in so ga iz operative umaknili \xc5\xa1ele v letu 1917, potem, ko je bilo na voljo dovolj novej\xc5\xa1ih letal. Najve\xc4\x8dje operativno \xc5\xa1tevilo je dosegel v oktobru 1916, ko jih je bilo v uporabi okoli 230, kar je zneslo pribli\xc5\xbeno 15 odstotkov od vseh letal razreda C._NEWLINE_V prvem letu uporabe so se C.I nahajali predvsem na najzahtevnej\xc5\xa1i, zahodni fronti, kasneje pa so jih pri\xc4\x8deli izva\xc5\xbeati na oddaljenej\xc5\xa1a, manj zahtevna boji\xc5\xa1\xc4\x8da. Tako si jih lahko v letu 1917 in 1918 na\xc5\xa1el na bolj eksoti\xc4\x8dnih frontah, kot so bile Balkanska, Romunska in Palestinska fronta. Nekaj so jih Nemci prodali svojim zaveznikom Turkom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olska uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nTako je pri\xc5\xa1el konec operativne rabe letala Rumpler C.I, ki pa ni pomenila tudi konca njegove uporabe. Zaradi dobrih letalnih sposobnosti in velike zanesljivosti so ga za\xc4\x8deli masovno uporabljati pri \xc5\xa1olanju novih pilotov. Tako se je uporabnost tega letala mo\xc4\x8dno podalj\xc5\xa1ala saj je v trena\xc5\xbenih enotah vztrajal vse do konca vojne. Po koncu vojne je posebna komisija, ki je bila pristojna za uni\xc4\x8denje vseh nem\xc5\xa1kih vojnih letal, na\xc5\xa1tela vsega skupaj 681 letal Rumpler C.I, najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo za katerokoli posamezno letalo. Vsa letala so uni\xc4\x8dili v letu 1920.'