b'\n_START_ARTICLE_\nMil\xc5\xa1tatsko jezero\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMil\xc5\xa1tatsko jezero je nastalo v ledeni\xc5\xa1ki kotanji, ima ovalno obliko in povr\xc5\xa1ino 13,28 km\xc2\xb2, ter najve\xc4\x8djo globino 141 m. Na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa0pitala ob Dravi in Mil\xc5\xa1tatskega jezera je bil v zadnji ledeni dobi okoli 24.000 let pr. n. \xc5\xa1t. ledenik, ki je segal do 1800 m nmv. Na za\xc4\x8detku je bilo jezero ve\xc4\x8dje in je segalo do Lurnskih hribov. Re\xc4\x8dica Jezernica (nem\xc5\xa1ko Lieser)  je tekla preko K\xc3\xb6tzinga pri Rovtah nad naseljem Seeboden. Stari re\xc4\x8dni tok je \xc5\xa1e vedno prepoznaven pri naselju Trebeli\xc4\x8de (nem\xc5\xa1ko Trefling).\n_START_SECTION_\nLokacija in povodje\n_START_PARAGRAPH_\nMil\xc5\xa1tatsko jezero na severu omejujejo okoli 2000 m visoke gore in pogorja z vrhovi kot je \xc4\x8cernok, Kamplnoks, Mil\xc5\xa1tatske Alpe in Lammersdorfske gore ter Nockberge, z zahodnim delom pogorja, ki spada h Kr\xc5\xa1kim Alpam. Na jugu jezero omejuje podolgovat greben, ki se razteza od Sv. Petra v Lesu na zahodu do vzhodnega dela pritokov Mil\xc5\xa1tatskega jezera iz Dravske doline. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka tega pogozdenega hrbta je Gaisriegel (988 m). Vzhodno od jezera se dviga 2110 visok Mirnock._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje okrog Mil\xc5\xa1tatskega jezera je neprekinjeno naseljeno \xc5\xbee vsaj 4000 let. Najstarej\xc5\xa1e prazgodovinske najdbe na Zgornjem Koro\xc5\xa1kem je mogo\xc4\x8de najti na Mil\xc5\xa1tatski gori na planoti na severnem robu pri Sapplu in vasi Lamerje (nem. Lammersdorfu). Vendar v \xc4\x8dasu Rimljanov stara rimska cesta ni vodila ob jezeru, kot sedaj Mil\xc5\xa1tatska cesta (B 98), ampak je vodila preko Mil\xc5\xa1tatske gore. Lokalno gozdno vegetacijo so v 9. stoletju za\xc4\x8deli kr\xc4\x8diti kolonisti z Bavarske. Naselja ob severni obali jezera kot sta Seeboden in Mil\xc5\xa1tat so iz kme\xc4\x8dkih in ribi\xc5\xa1kih naselij \xc5\xa1ele ob koncu 19. stoletja prerasla v turisti\xc4\x8dno-po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ka naselja._NEWLINE_Glavni pritok jezera je na vzhodu pri vasi Dobrije (nem. D\xc3\xb6briach) potok Riegerbach v katerega se izliva ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih potokov zlasti Tiefenbach iz visokogorske doline Kleinkirchheim. Ve\xc4\x8dina od okoli 30 pritokov je na severni obali. Edini odtok iz jezera je na zahodu, to je potok Seebach, ki se izliva v re\xc4\x8dico Jezernica (Lieser), ki je pritok Drave.\n_START_SECTION_\nKlimatske razmere\n_START_PARAGRAPH_\nMil\xc5\xa1tatsko jezero je eno od najtoplej\xc5\xa1ih jezer na Koro\xc5\xa1kem, ker predstavlja veliko vodno maso in ob slabih pritokih in odtoku pomeni enakomerno temperaturo jezerske vode. Na povr\xc5\xa1ini sredi jezera ima voda sredi poletja 22 \xc2\xb0 C, ob obali dose\xc5\xbee 26 \xc2\xb0 C. Plast tople vode v poletnih mesecih dosega globino petih do osmih metrov. Ohlajanje jeseni je po\xc4\x8dasno. Pozimi v celoti zaledeni le v izjemno mrzlih zimah, nabiranje ledu ob obalah pa se dogaja v \xc4\x8dasu od za\xc4\x8detka januarja do konca februarja, najve\xc4\x8d do sredine marca.\n_START_SECTION_\nRibolov\n_START_PARAGRAPH_\nIzobilje rib v jezeru je znana od nekdaj. \xc5\xbde Benediktinci iz Mil\xc5\xa1tatskega samostana so v letu 1177 prejeli od pape\xc5\xbea potrjeno pravico do ribolova v vzhodnem delu jezera pri naselju D\xc3\xb6briach.  Ribolovne pravice v zahodnem delu jezera so dolgo \xc4\x8dasa pripadale gospostvu  Sommeregg. V letu 1450 je bil potrjen fevd ve\xc4\x8d ribi\xc4\x8dem iz Seebodna in Mil\xc5\xa1tata, ki so jim ga podelili takratni lastniki gospostva grofije Ortenburg. Cesar .Friderik III. je dolo\xc4\x8dil, da mora samostan za ribolovne pravice kot pla\xc4\x8dilo na dvor kvartalno dostavljati 50 postrvi.  Dokler je bila ribolovna pravica vezana na lastnike gospostva, so ti tudi dolo\xc4\x8dali pravila za ribolov. V \xc4\x8dasu drstenja je bil predpisan lovopust pri mlinih in v jezovih. Prepovedana je bila uporaba pasti in no\xc4\x8dni ribolov. Za navadnega \xc4\x8dloveka je bil prepovedan lov na rake. Z odpravo fevdalizma leta 1848 so vse te omejitve ribolova prenehale, kar je trajalo do leta 1885, ko je bil sprejet Avstro-ogrski imperijalni Zakon o ribi\xc5\xa1tvu. Ko je bil iztok iz jezera reguliran in postavljene hidrocentrale, je ribi\xc5\xa1tvo kot gospodarska dejavnost zamrla. Le lokalna gastronomija ponuja postrv kot specialiteto, ribolov pa je le \xc5\xa1e prosto\xc4\x8dasna dejavnost oziroma gre za \xc5\xa1portni ribolov._NEWLINE_V ribi\xc5\xa1ki hi\xc5\xa1i Brugger v predelu Seebodna neposredno pri iztoku iz jezera je bil leta 1980 odprt prvi Koro\xc5\xa1ki ribi\xc5\xa1ki muzej. Gre za hi\xc5\xa1o v kateri so \xc5\xbeiveli in delali ribi\xc4\x8di gospostva Ortenburg, ki jo je podarila baronica Klinger \xe2\x80\x93 Klingerstorff obmo\xc4\x8dnemu muzeju v \xc5\xa0pitalu, ki ima tu svojo podru\xc5\xbenico. Hi\xc5\xa1a je iz leta 1638 in je tipi\xc4\x8dna koro\xc5\xa1ka prekajevalnica, ki ima glavni bivalni prostor in prekajevalnico s kru\xc5\xa1no pe\xc4\x8djo (t.i. \xc4\x8drna kuhinja), katere dimnik se uporablja za prekajevanje lososa oziroma postrvi.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nJezero je mo\xc4\x8dno turisti\xc4\x8dno izrabljeno, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo hotelski in kopali\xc5\xa1ki objekti okoli celotnega jezera. Obstajajo \xc5\xa1tevilne pla\xc5\xbee, tudi lokali na bregovih jezera. Ve\xc4\x8dina kopali\xc5\xa1\xc4\x8d je zasebnih in rezerviranih za goste posameznih nastanitvenih obratov. Obstajajo tudi pla\xc5\xbee v ob\xc4\x8dinski lasti, ki so namenjene javnosti._NEWLINE_Prvi opis v popotni literaturi najdemo v opisu popotovanja po Avstriji iz leta 1825, katere avtor je dunajski alpinist Josef Kyselak. Z razvojem in izgradnjo \xc5\xbeeleznic na Koro\xc5\xa1kem so tudi njena jezera postala cilj poletnih po\xc4\x8ditnic. Prvi obiskovalci iz Dunaja so zabele\xc5\xbeeni leta 1869, ko so se naselili v Mil\xc5\xa1tatskem gosti\xc5\xa1\xc4\x8du \xc2\xbbSobe pri Treb\xc5\xa1etu\xc2\xab\xc2\xa0(Trebsche Quartier). V Mil\xc5\xa1tatski \xc5\xbeupnijski kroniki iz leta 1872 lahko pre\xc4\x8ditamo, da je tega leta veliko tujih obiskovalcev predvsem iz Dunaja, za nekaj tednov ali dni obiskalo kraj. Podjetni Anton Treb\xc5\xa1e je leta 1870 na jezeru odprl kopali\xc5\xa1\xc4\x8de z ve\xc4\x8d kopalnimi kabinami in leta 1875 \xc5\xa1e Peter Marchetti. Odprla so se gosti\xc5\xa1\xc4\x8da, nekateri premo\xc5\xbeni gostje so si ob jezeru zgradili vile. Leta 1881 je bilo ustanovljeno \xc2\xbbKopali\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Mil\xc5\xa1tat\xc2\xab, turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo z namenom promocije, pod vodstvom Franca Burgstallerja, ki je skrbelo za ureditev sprehajalnih poti, teni\xc5\xa1kega igri\xc5\xa1\xc4\x8da in parka ter organiziranje dogodkov. Leta 1883 je bil za goste, ki so pri\xc5\xa1li na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo \xc5\xa0pital organiziran prevoz/povezava z omnibusom na konjsko vprego.   Postopno je Mil\xc5\xa1tat postal tretje poletno po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje na Koro\xc5\xa1kem po Pore\xc4\x8dah in  Vrbi na Koro\xc5\xa1kem. \xc5\xa0e leta 1875 je bilo ob Mil\xc5\xa1tatskem jezeru 70 stalnih zdravili\xc5\xa1kih gostov, \xc5\xbee leta 1903 pa jih je bil kar 1829, ve\xc4\x8dinoma iz Dunaja in Mad\xc5\xbearske. Seeboden se je v turizem vklju\xc4\x8dil leta 1890, ob prelomu stoletja pa \xc5\xa1e D\xc3\xb6briach in Dole (Dellach). _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni, v letih gospodarskega \xc4\x8dude\xc5\xbea, pride do navala zahodnonem\xc5\xa1kih turistov na Mil\xc5\xa1tatsko jezero. Okoli leta 1960 so Mil\xc5\xa1tatsko jezero kot po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko destinacijo odkrili tudi turisti s \xc5\xa1otori. Mno\xc5\xbei\xc4\x8dni turizem je v letih med 1955 in 1972 prinesel onesna\xc5\xbeenje jezerske vode, kjer so se zelo razmno\xc5\xbeile alge, kar je prineslo tudi zmanj\xc5\xa1anje vidnosti v vodi iz 6 m na samo 2 metra. Tako je poleti 1972 jezero enostavno zacvetelo od alg, in tudi kopanje se je v jezeru prakti\xc4\x8dno ustavilo. \xc5\xa0ele leta 1995 je pri\xc5\xa1lo do upada koli\xc4\x8dine alg in od leta 2004 je biomasa alg spet na nizkem nivoju.'