b'\n_START_ARTICLE_\nSlavko \xc5\xa0lander\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0lander je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo v Preboldu, me\xc5\xa1\xc4\x8dansko v \xc5\xbdalcu in Celju (po 2 leti), se 3 leta u\xc4\x8dil zobotehni\xc4\x8dnega poklica v Roga\xc5\xa1ki Slatini; po pomo\xc4\x8dni\xc5\xa1kem izpitu je tu \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa delal. Leta 1928 se je preselil v Prebold, bil \xc4\x8dlan sokolskega dru\xc5\xa1tva, re\xc5\xbeiral, igral, se bavil z glasbo, fotoamaterstvom in \xc5\xa1portom. Nekaj let se je v slu\xc5\xbebo vozil v Celje, se 1932 v Celje preselil in bil tam bil sprejet v KPJ. Ko so jeseni 1933 odkrili njene celice v Celju in Savinjski dolini, je bil \xc5\xa0lander od 29. novembra 1933 zaprt in med 22 obto\xc5\xbeenci v Celju obsojen na 3 leta robije in izgubo dr\xc5\xbeavljanskih pravic. Zaporno kazen je najprej prestajal v Mariboru, od 10. julija 1934 pa v Sremski Mitrovici. Po prestani kazni je ostal brez slu\xc5\xbebe in koncesije za delo, zato je blizu doma v Latkovi vasi uredil lastno pollegalno zobno ordinacijo, a bil tudi v tem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dkrat za kraj\xc5\xa1e odobje zaprt. Da bi se izognil pregonu v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Bile\xc4\x87i, se je 7. februarja 1940 umaknil v ilegalo v okolico Celja, na pomlad pa preselil v Maribor, konec 1940 na trbovljsko podro\xc4\x8dje, tu padel policiji v roke, a u\xc5\xa1el, bil nato v revirjih do nem\xc5\xa1kega napada na Jugoslavijo. Dne 7. avgusta 1941 so ga v Mariboru (Kolodvorska ul., v bli\xc5\xbeini njegovega ilegegalnega stanovanja) aretirali, ko je sku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti iz rok  gestapovcev narodno heroino Slavo Klavoro.\n_START_SECTION_\nPartijsko delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0lander je znal vrsto tujih jezikov in bil v svoji stroki zelo cenjen. V Preboldu je ustanovil partijsko celico, med prvimi vanjo vklju\xc4\x8dil brata Vilka. V Celju je delal v delavsko prosvetnem dru\xc5\xa1tvu Svoboda in med tamkaj\xc5\xa1nimi komunisti kmalu prevzel vodilno vlogo. V ilegali je najprej v okolici Celja organiziral partijsko tehniko; v Mariboru je kot in\xc5\xa1truktor KPS razvijal vedno ve\xc4\x8djo revolucionarno dejavnost, kot sekretar PK KPS za severno Slovenijo je v tem okolju polagal temelje NOB, a zaradi nem\xc5\xa1ke okupacije v izredno te\xc5\xbekih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah._NEWLINE_\xc5\xa0lander je kot sekretar OK Celje organizacijsko pripravil I. konferenco KPS in se je 17. in 18. aprila 1938 v \xc5\xa0miglovi zidanici nad Grajsko vasjo tudi udele\xc5\xbeil (prisoten tudi Tito); 9. in 10. junija 1939 se je skupaj z 30 uglednimi voditelji KPJ udele\xc5\xbeil posvetovanja v Tacnu pod \xc5\xa0marno goro. Udele\xc5\xbeil se je II. konference KPS v Silvestrovi no\xc4\x8di 1940 v Medlogu pri Celju (Jo\xc5\xa1tov mlin); III. konf. 29. junija 1940 v Vinjah nad Dolskim, in bil tu izvoljen za kandidata CK KPS in za delegata na V. dr\xc5\xbeavni konferenci v Zagrebu (19.\xe2\x80\x9323. oktobra 1940). Ob nem\xc5\xa1kem napadu na Jugoslavijo je \xc5\xa0lander z voja\xc5\xa1kimi prostovoljci na Dolenjskem do\xc5\xbeivel razsulo jugoslovanske vojske in se vrnil k partijskemu delu na \xc5\xa0tajerskem. V Ljubljani je bil na seji CK KPS 26. aprila 1941 sprejet CK; se tu udele\xc5\xbeil partijske konference (Ivan\xc4\x8di\xc4\x8deva vila) 1. junija 1941 in okrog 15. julija 1941 seje, ko je glavno poveljstvo slovenskih partizanskih \xc4\x8det sklenilo za\xc4\x8deti oboro\xc5\xbeen upor.'