b'\n_START_ARTICLE_\nGorazd Sotler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGorazd Sotler se je rodil 1. julija 1930 v \xc5\xa0entrupertu na Dolenjskem. Njegov o\xc4\x8de je bil iz Sromelj pri Bre\xc5\xbeicah, mama pa iz \xc5\xa0entruperta na Dolenjskem iz \xc5\xa1tevilne kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine. Gorazd je bil drugi od treh otrok. Pred njim se je rodila Darinka, ki je po manj kot letu dni umrla, za njim pa Ciril. Gorazd je zgodnje otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivel v Roga\xc5\xa1ki Slatini, kjer je bil njegov o\xc4\x8de direktor zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kasneje so se preselili v Ljubljano, za Be\xc5\xbeigrad v t. i. Suhadol\xc4\x8devo hi\xc5\xa1o na Pribinovi ulici. Kot otrok se je u\xc4\x8dil violine, kazal pa je tudi veliko likovno nadarjenost. Njegove risbe sta star\xc5\xa1a odnesla pokazat v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeive\xc4\x8demu kiparju Borisu Kalinu, ki je potrdil de\xc4\x8dkovo nadarjenost. Vzel ga je za vajenca v svoj atelje za Be\xc5\xbeigradom. Gorazd je sprva pospravljal orodje, pometal atelje in gnetel glino. Kasneje pa mu je kipar zaupal tudi te\xc5\xbeje kiparske naloge. Iz tega obdobja se je ohranil mavri\xc4\x8dni kip "De\xc4\x8dek, ki jezdi pol\xc5\xbea", ki ka\xc5\xbee na veliko nadarjenost mladega Gorazda._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli, ki jo je v letih 1937 in 1941 obiskoval v Ljubljani, se je vpisal na klasi\xc4\x8dno gimnazijo (1941\xe2\x80\x9349), zatem pa na kiparstvo na Akademijo za upodabljajo\xc4\x8de umetnosti v Ljubljani, dana\xc5\xa1nja Akademija za likovno umetnost, kjer je \xc5\xa1tudiral pri prof. Borisu in Zdenku Kalinu (1949\xe2\x80\x9352). Leta 1953 je od\xc5\xa1el v Zagreb, kjer je vpisal specializacijo iz kiparstva na Akademiji za likovne umetnosti v Zagrebu pri slavnem hrva\xc5\xa1kem kiparju prof. Antunu Avgustin\xc4\x8di\xc4\x8du, pri katerem je leta 1954 tudi diplomiral. Avgustin\xc4\x8di\xc4\x8d je bil tako navdu\xc5\xa1en nad mladim kiparjem, da je Gorazda celo prosil, da mu podari risbo. Iz tega obdobja se je ohranil tudi dnevnik, iz katerega je razviden ves idealizem mladega umetnika. Zagreb\xc5\xa1ka akademija je imela takrat odli\xc4\x8den oddelek za kiparstvo. Poleg Avgustin\xc4\x8di\xc4\x8da je na njem takrat pou\xc4\x8deval tudi odli\xc4\x8den, a nekoliko bolj liri\xc4\x8den kipar Frano Kr\xc5\xa1ini\xc4\x87. \xc5\xa0e posebej z \xc5\xbeenskimi akti je mo\xc4\x8dno vplival na mladega Gorazda. Ti so tudi kasneje ostali, poleg portreta, avtoportreta in risbe, njegova glavna umetni\xc5\xa1ka tema. Po kraj\xc5\xa1em potovanju v Pariz leta 1954 je v letih 1955 in 1957 opravil podiplomski \xc5\xa1tudij na specialki pri prof. Borisu Kalinu v Ljubljani._NEWLINE_Figurativni vplivi, ki jih je v Zagrebu integriral v svoje ustvarjanje in jih prinesel ob povratku v Ljubljano, doma niso bili dovolj razumljeni niti upo\xc5\xa1tevani. Tedaj je namre\xc4\x8d kiparstvo v Ljubljani \xc5\xbee mo\xc4\x8dno krenilo v smer modernizma. Poleg tega je \xc5\xa1tudij v Zagrebu pomenil prekinitev kontinuitete ustvarjanja v slovenskem prostoru. Tako mlademu kiparju po vrnitvi ni bil zaupan v delo noben javen spomenik, \xc4\x8deprav si je tega zelo \xc5\xbeelel. Zato je njegova kiparska pot krenila v smer intimne plastike. Nekaj \xc4\x8dasa si je delil atelje s slikarjem Marjanom Dovjakom. Kasneje je naredil njegov modernisti\xc4\x8dni portret, ki je obveljal za enega najbolj zanimivih portretov tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Maja leta 1958 se je poro\xc4\x8dil s Sonjo, roj. Bereti\xc4\x8d, iz \xc5\xa0marjete pri Novem mestu, in oktobra istega leta se jima je rodila h\xc4\x8derka Alenka Sottler. Po poroki se je zaposlil u\xc4\x8ditelj likovnega pouka na osnovni \xc5\xa1oli Franca Rozmana Staneta v \xc5\xa0entvidu nad Ljubljano, kjer so ga otroci imeli zelo radi in so ga nadvse cenili._NEWLINE_V zadnjih letih \xc5\xbeivljenja je pustil slu\xc5\xbebo u\xc4\x8ditelja za likovni pouk, se drugi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil z Aljo\xc5\xa1o, roj. Koser, in se z njo naselil v \xc5\xa0kofji Loki. Zaradi zdravstvenih razlogov ni ve\xc4\x8d toliko kiparil, ampak se je posvetil raziskavam v keramiki, kerami\xc4\x8dni skulpturi in slikarstvu._NEWLINE_Smrt je prezgodaj prekinila njegovo ustvarjalno pot. Umrl je 21. aprila 1987 v \xc5\xa0kofji Loki, kjer je tudi pokopan.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nGorazd Sotler je ustvarjal v razli\xc4\x8dnih materialih, predvsem v \xc5\xbeelezu, ki ga je varil in predeloval v oblike, ki niso popoln odraz naravnih oblik, a so \xc5\xa1e spoznavne. Te\xc5\xbeil je predvsem k ritmiki, ki jo je dosegal jo s ponavljanjem enakih podrobnosti. Njegove plastike so prej reliefne kot okrogle in rad sestavlja ve\xc4\x8d figur v en okvir._NEWLINE_V obdobju u\xc4\x8diteljevanja je ustvaril portrete mame Mare iz \xc5\xa0entruperta, \xc5\xbeene Sonje, o\xc4\x8deta Jo\xc5\xbeka in ve\xc4\x8d portretov h\xc4\x8derke Alenke Sottler. Poleg tega se je ohranila cela vrsta portretnih krokijev njegovih u\xc4\x8dencev, iz katerih je razvidno, kako mojstrsko je obvladoval risbo. Poleg tega so v tem \xc4\x8dasu nastajala tudi dela po naro\xc4\x8dilu, in sicer otro\xc5\xa1ki portreti, nagrobne plastike in abstraktni kipi, tako v glini, lesu, \xc5\xbeelezu kot kamnu. Ves ta \xc4\x8das se je tudi \xc5\xa1tudijsko posve\xc4\x8dal \xc5\xbeenskemu aktu in avtoportretu. Vsakodnevno so nastajale \xc5\xa1tevilne risbe in kipci, a jih je zaradi Gorazdove izredne samokriti\xc4\x8dnosti veliko pristalo v smeteh. Tako je npr. znana tudi tale anekdota:_NEWLINE_"Nekega dne je h Gorazdu na obisk v atelje pri\xc5\xa1el \xc5\xbeenin brat. Ko se je vra\xc4\x8dal, se mu je zdelo, da je v smetnjaku nekaj opazil. Ko je stopil bli\xc5\xbeje, je v smetnjaku zagledal \xc5\xa1tevilne akte in jih hitro stla\xc4\x8dil v potovalko. Doma jih je o\xc4\x8distil, zlo\xc5\xa1\xc4\x8dil in razstavil. Ko ga je Gorazd \xc4\x8dez \xc4\x8das obiskal, je bil nad razstavo kipcev navdu\xc5\xa1en in mu je rekel: "kje neki si dobil tako lepe kipce?" Ko mu je Marjan povedal, da v smetnjaku, ni mogel verjeti svojim u\xc5\xa1esom, tako lepi so se mu zdeli..."_NEWLINE_Tako se je kljub izredni delovni disciplini ohranilo razmeroma malo realiziranih Gorazdovih del._NEWLINE_Poleg kiparjenja se je ukvarjal tudi s slikarstvom. Pri slikah Gorazda Sotlerja ne moremo prezreti o\xc4\x8ditne sorodnosti z njegovimi plasti\xc4\x8dnimi stvaritvami, kajti odnos med platnom in potezo \xc4\x8dopi\xc4\x8da je lahko enak potezi v glini. Med problemi, ki jih razre\xc5\xa1uje, je opazen proces opisovanja predmetne otipljivosti in prevladovanje prostorninske scene na sliki. Med zadnjimi deli prevladujejo slikarske miniature s prevladujo\xc4\x8do sredi\xc5\xa1\xc4\x8dno to\xc4\x8dko, iz katere izvaja atmosfero nekak\xc5\xa1ne harmoni\xc4\x8dne elementarne ekspresije._NEWLINE_V zadnjih letih svojega \xc5\xbeivljenja je ustvaril lep slikarski ciklus in precej kerami\xc4\x8dnih skulptur v sinter tehniki. V tem obdobju je izvedel tudi javno delo, veliko kerami\xc4\x8dno plastiko za Onkolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut v Ljubljani. Njegova risba je bila sprejeta tudi na mednarodni bienale risbe na Reki._NEWLINE_Poleg kiparstva in slikarstva pa se je Gorazd Sotler posve\xc4\x8dal tudi pedago\xc5\xa1kemu delu v okviru likovnega pouka.'