b'\n_START_ARTICLE_\nKenozoik\n_START_SECTION_\nRazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nKenozoik se deli na:_NEWLINE_a) tericar_NEWLINE_b) kvartar, ki se deli na paleogen pred 65,5 \xc2\xb1 0,3 do 23,03 \xc2\xb1 0,05 milijona let in neogen do danes._NEWLINE_Kenozoik je razdeljen na tri obdobja (periode): paleogen, neogen in kvartar in sedem epoh: paleocen, eocen, oligocen, miocen, pliocen, pleistocen in holocen. Kvartar je Mednarodna komisija za stratigrafijo uradno priznala v juniju 2009, nekdanji terciar pa je bil uradno opu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 2004._NEWLINE_Enotno poimenovanje obdobij pomaga paleontologom bolje organizirati in zdru\xc5\xbeevati \xc5\xa1tevilne pomembne dogodke, ki so se zgodili v tem razmeroma kratkem obdobju. Obstaja tudi bolj podrobno \xc4\x8dlenjenje tega obdobja v povezavi z relativno majhnimi plastmi, povezanimi z njimi.\n_START_SECTION_\nTektonika\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ko je kenozoik obdobje, ko so se celine preselile v svoje sedanje polo\xc5\xbeaje. Skoraj 50\xc2\xa0% dana\xc5\xa1nje oceanske skorje je nastalo v kenozoiku. Avstralija in Nova Gvineja sta se odcepili od Pangee v \xc4\x8dasu zgodnje krede, ta je drsela bolj proti severu in s\xc4\x8dasoma tr\xc4\x8dila v jugovzhodno Azijo; Antarktika se je premestila v svoj trenutni polo\xc5\xbeaj ob ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju, Atlantski ocean se je pove\xc4\x8dal zaradi nastanka velikega podmorskega hrbta, ki je razlog, da se je kasneje Ju\xc5\xbena Amerika povezala s Severno Ameriko. Orogenetske aktivnosti in vulkanizmi so povzro\xc4\x8dili nastanek Panamske o\xc5\xbeine, ki ju spaja in onemogo\xc4\x8da prelivanje med oceanoma. Evropa in Severna Amerika sta v \xc4\x8dasu paleogena ostali povezani preko\xc2\xa0\xc2\xbberingovega mostu\xc2\xab, ki je omogo\xc4\x8dal migracije \xc5\xbeivljenja v obe smeri._NEWLINE_Indija je tr\xc4\x8dila v Azijo pred 55\xe2\x80\x9345 milijoni let, nastala je Himalaja. Arabija je tr\xc4\x8dila v Evrazijo, pred pribli\xc5\xbeno 35 milijoni let se je zaprlo morje Tetida, nastale so Alpe.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu paleogena so zna\xc4\x8dilni zelo razli\xc4\x8dni podnebni pasovi. V za\xc4\x8detku paleocena se je temperatura zni\xc5\xbeala za 10 \xc2\xbaC in se v za\xc4\x8detku eocena spet dvignila, kar je povzro\xc4\x8dilo dvig morske gladine in transgresijo obalnih obmo\xc4\x8dij (transgresija na splo\xc5\xa1no pomeni skoraj nenaden vdor morja na obse\xc5\xbeen del kopna). Zaradi toplega podnebja je uspevala bujna tropska in subtropska vegetacija. Ob koncu eocena se je podnebje zopet ohladilo za okoli 12 \xc2\xbaC, kar je povzro\xc4\x8dilo globalne tekstonske premike. V za\xc4\x8detku oligocena se je Avstralija lo\xc4\x8dila od Antarktike in skozi nastali prostor so se sprostili tako vetrovi kot morski tokovi, ki so bistveno vplivali na klimatske razmere. Ker je Antarktika ostala obdana samo s hladnim zrakom in morskimi tokovi, je zaledenela. Ob koncu oligocena je iz neznanega razloga bistveno upadla raven morske gladine. Ob koncu miocena je upadla celo za 50 m, kar je bila posledica mo\xc4\x8dne poledenitve Antarktike. Nastanek Panamske o\xc5\xbeine je povzro\xc4\x8dil spremembo toka toplega Zalivskega toka in s tem podnebja v obmo\xc4\x8dju severne Evrope. Klima je zato na ju\xc5\xbeni polobli postala znatno hladnej\xc5\xa1a. V za\xc4\x8detku pliocena je za\xc4\x8dela morska gladina zopet nara\xc5\xa1\xc4\x8dati in je bila v spodnjem pliocenu celo vi\xc5\xa1ja od dana\xc5\xa1nje. Ob koncu pliocena (pred 3 milijoni let) je subtropske pogoje zamenjala ledena doba, ki z manj\xc5\xa1imi oscilacijami traja \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKenozoik je doba sesalcev. V obdobju kenozoika so se sesalci razvili od majhnih, enostavnih, splo\xc5\xa1nih oblik v razvejano skupino kopenskih, morskih in lete\xc4\x8dih \xc5\xbeivali. Zna\xc4\x8dilni predstavniki so: Chalicotheres, kreodont, kiti, primati, entelodont, ko\xc5\xa1ate zobate ma\xc4\x8dke, mastodonti in mamuti, triprsti konj, nosorog (veliki Indricotherium in Brontotheres), v morju so se razvile\xc2\xa0\xc2\xbbmoderne\xc2\xab\xc2\xa0skupine \xc5\xa1koljk, ribe in morski sesalci. Imenujemo pa ga lahko tudi kot obdobje savan ter medsebojno odvisnih kritosemenk in \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Tudi ptice so se v kenozoiku precej spremenile. Bistveno so se razvile ka\xc4\x8de, njihovo \xc5\xa1tevilo se je zelo pove\xc4\x8dalo, kar je vplivalo tudi na razvoj glodavcev, ki so njihov vir hrane.'