b'\n_START_ARTICLE_\nFilip Dobri\n_START_SECTION_\nVloga v stoletni vojni in \xc5\xa1irjenje Burgundije\n_START_PARAGRAPH_\nFilip Dobri se je rodil 31. julija 1396 v Dijonu. Njegova star\xc5\xa1a sta bila vojvoda Burgundije Ivan Neustra\xc5\xa1ni in Margareta Bavarska. Leta 1419 je po umoru svojega o\xc4\x8deta postal vojvoda Burgundije. Za umor je obto\xc5\xbeil francoskega prestolonaslednika Karla, saj je bil njegov o\xc4\x8de ubit med njunim sre\xc4\x8danjem. Leta 1420 je sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z Angle\xc5\xbei in sodeloval pri nastanku sporazuma iz Troyesa. Zavezni\xc5\xa1tvo z Angle\xc5\xbei je \xc5\xa1e okrepil, ko je leta 1423 svojo sestro poro\xc4\x8dil z bratom angle\xc5\xa1kega kralja. Njegove \xc4\x8dete so leta 1430 pri Compi\xc3\xa8gnu ujele Ivano Orleansko in jo po njegovem ukazu prodale Angle\xc5\xbeem, ki so ji sodili in se\xc5\xbegali na grmadi._NEWLINE_Kljub temu pa je leta 1435 zamenjal stran in s Francozi podpisal sporazum iz Arrasa. V sporazumu je Filip sprejel Karlovo zanikanje odgovornosti za umor o\xc4\x8deta in Karla priznal za kralja Francije. V zameno mu je Karel priznal pridobljena ozemlja in popolno upravno neodvisnost burgundske dr\xc5\xbeave (ki pa je formalno \xc5\xa1e vedno bila v sklopu Francije). Po podpisu sporazuma je neuspe\xc5\xa1no napadel Calais. Njegovo zavezni\xc5\xa1tvo s Karlom je bilo leta 1439 prekinjeno, zato je Filip naslednje leto podprl neuspe\xc5\xa1ni upor francoskih plemi\xc4\x8dev proti kralju._NEWLINE_Filip si je vseskozi prizadeval za ozemeljsko \xc5\xa1iritev Burgundije, ter bil pri tem kar uspe\xc5\xa1en. Tako je leta 1429 kupil Namur in naslednje leto podedoval grofiji Brabant in Limburg ter mejno grofijo Antwerpen. Leta 1432 si je po uspe\xc5\xa1ni vojni priklju\xc4\x8dil Hainault, Holandijo, Frizijo in Zelandijo._NEWLINE_S pogodbo v Arrasu mu je Karel VII. priznal grofije Auxerre, M\xc3\xa2con, utrjeno upravno enoto Bar-sur-Seine i osvojitve na severozahodu: grofiji Boulogne in Ponthieu, ju\xc5\xbeni del grofije Vermandois in mesta ob reki Somi v okolici Amiensa. Priznal mu je popolno upravno neodvisnost od francoske krone in mu s tem na teh ozemljih dal mo\xc5\xbenost za vodenje samostojne dr\xc5\xbeavne politike._NEWLINE_Leta 1443 pa je kupil in zasedel grofijo Luksemburg. S tem dregnil v interese cesarja Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega. Filipova ozemlja, ki niso bila vsa povezana, so se delno nahajala v Svetem rimskem cesarstvu in so bila fevdi cesarstva, vendar cesar v njih ni imel nobene dejanske oblasti. Pod indirektno kontrolo je imel tudi kne\xc5\xbeje \xc5\xa1kofije Cambrai, Tournai in Utrecht, kjer je postavljal \xc5\xa1kofe._NEWLINE_Ne presene\xc4\x8da torej, da se je leta 1435 Filip za\xc4\x8del nazivati z\xc2\xa0\xc2\xbbvelikim vojvodo Zahoda\xc2\xab. Leta 1463 je po francoskem vzoru sklical skup\xc5\xa1\xc4\x8dino dr\xc5\xbeavnih stanov. Njihov prvi shod je bil namenjen pridobivanju denarnih sredstev in podpore nasledniku sinu Karlu. Tedaj je Filip razmi\xc5\xa1ljal o organizacij kri\xc5\xbearskega pohoda (do katerega nikdar ni pri\xc5\xa1lo), ki je bil v tistih \xc4\x8dasih stvar presti\xc5\xbea._NEWLINE_Denar je zbiral tudi tako, da je mlademu kralju Ludviku XI. prodal mesta ob Somi in grofijo Ponthieu, ki jih je 1435 dobil od njegovega o\xc4\x8deta. To Filipovemu sinu Karlu ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d in ko je 1465 dobil zaradi o\xc4\x8detove bolezni vladarska pooblastila, se je za\xc4\x8del med mladima vladarjema vse\xc5\xbeivljenjski spor. Filip Dobri je umrl 15. junija 1467 v mestu Brugge. Na prestolu ga je nasledil njegov sin Karel Drzni.\n_START_SECTION_\nPodpornik umetnosti in zasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFilip Dobri je bil tudi velik podpornik umetnosti. Zaposloval je najbolj\xc5\xa1e obrtnike in umetnike: slikarje (Roger van der Weyden, Jan van Eyck, Hugo van der Goes), kiparje, zlatarje, draguljarje, izdelovalce tapiserij, glasbenike. Tako je naro\xc4\x8dal mnogo tapiserij (ki jih je imel raje od slik), zlatnine in draguljarskih izdelkov ter ostalih umetni\xc5\xa1kih del. Med njegovo vladavino je burgundska \xc5\xa1ola skladateljev in pevcev postala glasbeni center Evrope._NEWLINE_V franco\xc5\xa1\xc4\x8dino je dal prevesti (npr. Boccaccia), opolzke zgodbe, ki so si jih dvorjani izmenjavali pri kosilih so bile objavljene v Les Cent Nouvelles Nouvelles (Sto novih kratkih zgodb). Filip je vojvodski zbirki je dodal 600 rokopisov, kar ga postavlja za dale\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1ega mecena svoje dobe._NEWLINE_Filipov dvor je bil, kot najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1i v Evropi, narekovalec tedanjega okusa in mode, kar je brez dvoma pomagalo burgundski ekonomiji, saj so presti\xc5\xbeni izdelki predvsem iz nizozemskih de\xc5\xbeel postali iskani po vseh evropskih dvorih. Med njegovo vladavino so na primer najbogatej\xc5\xa1i angle\xc5\xa1ki in drugi naro\xc4\x8dniki iluminiranih rokopisov pre\xc5\xa1li iz angle\xc5\xa1kih in pari\xc5\xa1kih delavnic na nizozemske. Kljub cveto\xc4\x8demu me\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, s katerim je bil dvor v tesnih stikih, pa so dvorjani ohranjali svojo vite\xc5\xa1ko kulturo. Filip ni imel stalne prestolnice, pa\xc4\x8d pa je skupaj s svojim dvorom potoval med razli\xc4\x8dnimi kraji vojvodine. Najve\xc4\x8dkrat se je ustavljal v Bruslju, Bruggeju in Lillu._NEWLINE_Leta 1422 je Filip zavrnil \xc4\x8dlanstvo v angle\xc5\xa1kem Redu hla\xc4\x8dne podveze in je leta 1430 je v Bruggeju ustanovil svoj lastni vite\xc5\xa1ki Red zlatega runa, ki ga je zasnoval na idealih vitezov okrogle mize in mitskega junaka Jazona. Z ustanovitvijo reda je proslavil svojo poroko s portugalsko princeso Izabelo.'