b'\n_START_ARTICLE_\nHomer\n_START_SECTION_\nEpsko pesni\xc5\xa1tvo pred Homerjem\n_START_PARAGRAPH_\nDovr\xc5\xa1ena epska tehnika, bujno umetni\xc5\xa1ko izra\xc5\xbeanje, umetni Homerjev jezik, zelo okreten verz, \xc5\xa1tevilni ukrasni pridevki, tipi\xc4\x8dna \xc5\xa1tevila, pogoste formule, ki se v istih ali podobnih situacijah neprestano ponavljajo, \xc5\xbeive in sve\xc5\xbee vzporednice in umetni\xc5\xa1ka dovr\xc5\xa1enost Homerjevih pesnitev ka\xc5\xbee, da je pri Grkih davno pred Homerjem cvetelo narodno epsko pesni\xc5\xa1tvo. Ni verjetno, da bi se taka dovr\xc5\xa1enost pojavila prvi\xc4\x8d v Homerjevih epih. Vendar, ker o obdobju epskega pesni\xc5\xa1tva, ki je cvetelo pred Homerjem, nimamo skoraj nobenih preverjenih podatkov, moramo njegove sledi poiskati v Homerjevih delih. Tukaj se izka\xc5\xbee dolo\xc4\x8dena razlika med Ilijade in Odiseje. Ko v Ilijadi IX, 185. i d. pridejo ahajski poslanci k Ahilu s pro\xc5\xa1njo da skleni sporazum z Agamemnonom in da se vrne v boj, ga najdejo kako v spremstvu zvonke kitare poje slavna, herojska dela junakov (\xce\xba\xce\xbb\xce\xad\xce\xb1 \xe1\xbc\x80\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xe1\xbf\xb6\xce\xbd). V Odiseji, nasprotno, pojejo \xce\xba\xce\xbb\xce\xad\xce\xb1 \xe1\xbc\x80\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xe1\xbf\xb6\xce\xbd posebni pevci \xe2\x80\x94 \xe1\xbc\x80\xce\xbf\xce\xb9\xce\xb4\xce\xbf\xce\xaf \xe2\x80\x94 aojdi. Penelopine snubce, ki so gostje v Odisejevem domu, zabava pevec Femij, ki jim poje pesmi v spremljavi kitare. Poje jim pesem o \xc5\xbealostnem povratku Ahajacev (Od. I, 325-327). Na dvoru faja\xc5\xa1kega kralja Alkinoosa vidimo slavnega slepega pevca Demodoka, ki s kitaro poje poleg ostalih pesmi tudi pesem o propadu Iliona (Troja). Ta pesem je Odiseju priklicala potok solz na o\xc4\x8di, ker je pevec omenil tudi njega v pesmi._NEWLINE_Iz citiranih mest izhaja, da so tudi pred Homerjem obstajale epske pesmi, a so bile kratke in obravnavale zgodbe o bogovih in herojih. Nadalje vidimo da nekatere od te pesmi pojejo sami junaki, druge umetniki, ki jim je petje poklic. Iz Homerjevega prikaza izhaja, da sta oba pevca \xe2\x80\x94 Femij in Demodok \xe2\x80\x94 navdahnjena od nekega boga ali muze; pojejo na vladarskih dvorih v spremljavi kitare._NEWLINE_Umetnost epskega pevca je poklic, ki zahteva posebno znanje, izku\xc5\xa1nje in talent. Ti pevci ne pojejo samo svojih pesmi, ampak tudi tiste, ki so jih sli\xc5\xa1ali od drugih. Pomembnost aeda za razvoj epske poezije je zelo velika, ker so oni s svojim petjem prena\xc5\xa1ali pesmi iz roda v rod in jih \xc5\xa1irili med \xc5\xa1irokimi ljudskimi sloji. Tako je bila pot od kratke epske pesmi do velikega umetni\xc5\xa1kega epa precej dolga. Ko so epske pesmi postale ve\xc4\x8dje in izpopolnjene, jih niso ve\xc4\x8d peli aojdi ampak so jih recitirali rapsodi, ki z ve\xc4\x8djo zalogo nau\xc4\x8denih epskih pesmi potujejo po helenskih polisih. O takih rapsodih govori tudi Herodot (V, 67). Rapsodi, ki so recitirali samo Homerjeve pesmi, so se imenovali Homeridi.\n_START_SECTION_\nHomerjev pomen in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nHomer osvoji bralca z \xc5\xbeivim pripovedovanjem, jasnim izra\xc5\xbeanjem in previdnim risanjem du\xc5\xa1evnih karakteristik ljudi iz preteklosti. Njegova poezija je vedno sve\xc5\xbea in polna \xc5\xbeivljenjske dinamike. \xc4\x8ceprav je preteklo  \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 2500 let odkae se ve za Homerjeve pesmi, je te\xc5\xbeko najti pesni\xc5\xa1ko delo, ki bi se po vrednosti lahko primerjalo z njim. Homerjeve pesmi so vzor epske poezije, in so s svojo obliko in na\xc4\x8dinom kompozicije postale vzor vsej epski poeziji vse do danes. Pesnik je vplival ne samo na gr\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost in likovno umetnost ampak tudi na duha in mi\xc5\xa1ljenje celega gr\xc5\xa1kega naroda. Postal je u\xc4\x8ditelj Grkov, ker so njegova dela postala prva knjiga mladih Grkov, ki so se na njih u\xc4\x8dili brati in razumeti svoj jezik in zgodovino._NEWLINE_Homerja so prou\xc4\x8devali mnogi gr\xc5\xa1ki filozofi. Platon in Aristotel sta ga imela za pravzor ati\xc5\xa1ke tragedije. Iz njega so \xc4\x8drpali tragedi in lirski pesniki. Ajshil je svoje drame imenoval \xc2\xbbmrvice iz bogate Homerjevee mize\xc2\xab. Slikarji in kiparji so svoja dela ustvarjali po Homerjevih opisih (Fidijin kip Zevsa v Olimpiji). Koliko si ga cenili Grki se vidi po tem, da je bilo v Atenah z zakonom dolo\xc4\x8deno, da lahko rapsodi v \xc4\x8dasu panatenejskih sve\xc4\x8danosti recitirajo samo njegove pesmi. Homer je v svojih delih z umetni\xc5\xa1ko jasnostjo obsegel vse dele ljudskega \xc5\xbeivljenja, za\xc5\xa1el  globoko v ljudsko bitje in odkril ob\xc4\x8dutek \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti in moralno lepoto. Grki so v teh delih videli sebe in jih postavili ta temelj svoje kulture. Homer je torej postal izvor ne samo poezije ampak celotne gr\xc5\xa1ke zavesti._NEWLINE_Rimskemu pesniku Vergiliju je bil Homer glavni vzor, njegova Odiseja je omogo\xc4\x8dila Vergiliju izdelavo prvega dela Eneide  (I - VI), Ilijada pa drugi del (VII - XII). Vergilij je opona\xc5\xa1al Homerja ne samo v obdelavi posameznih epizod ampak prevajal cele verze, besede in izraze. Vpli Homerjevih del lahko najdemo tudi pri Ariostu, Torquatu Tassu, Ivanu Ma\xc5\xbeurani\xc4\x87u (Smrt Smail-Age \xc4\x8cengi\xc4\x87a). Veliki ruski pisec Nikolaj Gogolj je razglasil Odisejo za najpopolnej\xc5\xa1e delo vseh \xc4\x8dasov, \xc2\xbbzakladnico otro\xc5\xa1ko lepega\xc2\xab. Ilijada in Odiseja vedno omogo\xc4\x8data bralcu velik umetni\xc5\xa1ki u\xc5\xbeitek. Kot dela trajne vrednosti sta prevedena v vse kulturne jezike sveta.'