b"\n_START_ARTICLE_\nMesta Art Nouveau\n_START_PARAGRAPH_\nMesta Art Nouveau so tista, kjer se je v za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja uveljavil slog Art Nouveau in kjer so se ohranila zgodnja pri\xc4\x8devanja te umetnosti v raznih oblikah, predvsem v arhitekturi.\n_START_SECTION_\nObnova sloga\n_START_PARAGRAPH_\nArt Nouveau se je uveljavil kot umetni\xc5\xa1ki slog leta 1893 v Bruslju, ko je Victor Horta zgradil prvo kompletno stavbo v tem slogu, hotel Tassel. Sledila je vrsta novih gradenj, v katerih se je slog razvijal in izpopolnjeval. Ve\xc4\x8dina ostalih evropskih mest je na podoben na\xc4\x8din razvila razli\xc4\x8dne smeri in variante sloga, a Bruselj je ostal najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e mesto Art Nouveauja. Zato je razumljivo, da se je pred dvema desetletjima prav tu za\xc4\x8dutila potreba po obnovi in za\xc5\xa1\xc4\x8diti sloga, ki sta ga bili svetovni vojni potisnili v pozabo. Leta 1999 je bilo ustanovljeno omre\xc5\xbeje (network) R\xc3\xa9seau Art Nouveau Network, pri katerem so sodelovala z Belgijsko prestolnico \xc5\xa1e slede\xc4\x8da mesta partnerji: \xc3\x85lesund, Barcelona, Budimpe\xc5\xa1ta, Dunaj, Glasgow, Helsinki, Ljubljana, Nancy, Reus, Riga, Terrassa in Avignonska \xc5\xa1ola (\xc3\x89cole d'Avignon) kot tehni\xc4\x8dni partner. Kmalu so se pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e druga mesta, ki so \xc5\xbeelela ohraniti svojo dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Art Nouveauja. Spletna stran omre\xc5\xbeja podrobno opisuje spodaj navedena mesta in njihove posebnosti. Razen teh krajev, ki so se povezala v \xc2\xbbReseau\xc2\xab, so pomembna za Art Nouveau tudi razna druga mesta, predvsem zato, ker so v njih delovali veliki mojstri, na primer M\xc3\xbcnchen (August Endell, Richard Riemerschmid), Weimar (Henry van de Velde), Palermo (Ernesto Basile), Chicago (Frank Lloyd Wright) in druga.\n_START_SECTION_\n\xc3\x85lesund\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85lesund je pomembno ribi\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v zahodni Norve\xc5\xa1ki, 236\xc2\xa0km severno od mesta Bergen. Dne 23. januarja 1904 je nastal v eni od tovarn, ki so proizvajale ribje konzerve, hud po\xc5\xbear. Ker je pihal mo\xc4\x8dan veter in so bile skoraj vse mestne hi\xc5\xa1e lesene, se je po\xc5\xbear naglo raz\xc5\xa1iril in ga ni bilo mogo\xc4\x8de upihniti. Pogorelo je okoli 850 zgradb in ve\xc4\x8d kot deset tiso\xc4\x8d ljudi je ostalo brez strehe. Vsa dr\xc5\xbeava se je organizirala za pomo\xc4\x8d mestu in skupina 52 arhitektov je za\xc4\x8dela na\xc4\x8drtovati nove zgradbe. Nem\xc5\xa1ki cesar Viljem II., ki je hodil v te kraje na po\xc4\x8ditnice, je takoj poslal v \xc3\x85lesund \xc5\xa1tiri ladje z vsem potrebnim za brezdomce. Po njegovem zgledu je veliko \xc5\xa1tevilo obrtnikov \xc5\xa1lo pomagat pri obnovi mesta, ki je v treh letih spet za\xc5\xbeivelo. Vse nove hi\xc5\xa1e, ki so jih iz previdnosti zgradili iz kamna in opeke, so postavili v takrat modernem slogu, Art Nouveauju. \xc5\xa0e danes se mesto lahko pohvali z ve\xc4\x8d kot 400 zgradbami v tem slogu, kar je tudi edinstven prikaz okolja izpred prve svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nAveiro\n_START_PARAGRAPH_\nAveiro je starinsko portugalsko mesto na obali Atlantskega oceana; leta 2001 je imelo 73.335 prebivalcev. V za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja se je vrnilo domov ve\xc4\x8d Portugalcev, ki so se bili izselili v Brazilijo, kjer so tudi obogateli. Po povratku so se ve\xc4\x8dinoma ustavili v mestu, kjer so se izkrcali, to je v Aveiru, in si tu zgradili hi\xc5\xa1o. Niso bili seznanjeni z zgodovino in idejami novega stila; posnemali so le njegove najvidnej\xc5\xa1e zna\xc4\x8dilnosti, ki so bile kakor nala\xc5\xa1\xc4\x8d ustvarjene za razkazovanje bogastva. Tako so nastale stavbe z izrazitimi pro\xc4\x8delji Art Nouveauja, a s klasi\xc4\x8dno razporejenimi in opremljenimi notranjimi prostori. Novi slog je bil nekak\xc5\xa1en dokaz, da se arhitekt razume na moderno umetnost, in prijelo se ga je ime aveirski slog. Posebnost aveirskega sloga so kerami\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice z motivi pravega evropskega Art Nouveauja. Bile so odgovor srednjega in ni\xc5\xbejega sloja prebivalstva na bahanje bogatinov: kdor si ni mogel privo\xc5\xa1\xc4\x8diti novomodne arhitekture, je obstoje\xc4\x8do stavbo okrasil s plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami in ji s tem dal videz modernega novega sloga.\n_START_SECTION_\nBad Nauheim\n_START_PARAGRAPH_\nBad Nauheim le\xc5\xbei v osrednji Nem\xc4\x8diji, pribli\xc5\xbeno 40\xc2\xa0km severno od Frankfurta. Znan je predvsem po toplicah, ob katerih je bilo med letoma 1902 in 1912 zgrajeno veliko zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de. Prav to zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de je najve\xc4\x8dja umetnina kraja, saj so vsi objekti sezidani in bogato opremljeni v \xc4\x8distem slogu Art Nouveau. To je skupina \xc5\xa1estih kopali\xc5\xa1kih zgradb s \xc5\xa1tevilnimi osebnimi kabinami, ki so razporejene po ob\xc5\xa1irnem parku okoli termalnega vrelca. Ker so bile takrat toplice ne samo kraj zdravljenja, pa\xc4\x8d pa predvsem neke vrste klub, kjer se je shajala aristokracija, je bil prvotnemu zdravstvenemu domu dodan prizidek z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem in teraso. Zgrajena je bila tudi elegantna polkro\xc5\xbena stavba, v kateri je dvorana s prostorom za orkester. Okoli vseh stavb so prostorna dvori\xc5\xa1\xc4\x8da in vrtovi, na sredi parka pa je najstarej\xc5\xa1a zgradba kompleksa, ki je danes sede\xc5\xbe javne knji\xc5\xbenice.\n_START_SECTION_\nBarcelona\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se po navadi istoveti izraz Art Nouveau s \xc5\xa1panskim imenom Modernismo, je Art Nouveau v resnici le zaklju\xc4\x8dna in izpopolnitvena faza Modernisma. V zadnjem desetletju devetnajstega stoletja so za\xc4\x8deli \xc5\xa1panski arhitekti predvsem v Barceloni obnavljati zgodovinske oblike umetnosti, a vedno z inovativnimi posegi, kar je ustvarilo poseben slog, isto\xc4\x8dasno arhai\xc4\x8den in moderen. Na to podlago se je ob prelomu stoletja vklju\xc4\x8dil Art Nouveau. Kot trenutno najbolj zanimiva novost je preplavil \xc5\xbee itak raznoliki Modernismo in se zlil v edinstveni novi slog umetnosti. Zaradi tega je \xc5\xa1panski Art Nouveau zelo razli\xc4\x8den od centralnoevropskega. Razlika se ka\xc5\xbee tudi v pojmovanju umetnikove svobode izra\xc5\xbeanja, za katero je Secesija postavila nove mejnike: medtem ko so evropski secesionisti odstopili od klasi\xc4\x8dnih kanonov in se s tem tudi odpovedali mecenom, je \xc5\xa1panska umetnost ostala \xc5\xa1e vedno odvisna od bogatih sponzorjev in njihovih napotkov. Razen tega se Modernismo odlikuje tudi po trajanju, saj ga izbruh prve svetovne vojne ni prekinil. \xc5\xa0panija je tedaj ostala nevtralna in vojna dogajanja je niso dosegla, zato je novi slog trajal \xc5\xa1e dolgo potem, ko je bil v ostali Evropi \xc5\xbee pozabljen.\n_START_SECTION_\nBruselj\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek arhitekture v slogu Art Nouveau je treba povezati z ozkimi hi\xc5\xa1ami, ki so zna\xc4\x8dilne za severnoevropska mesta, posebno za Bruselj. Te hi\xc5\xa1e, vse na videz enake, so bile tudi dejansko ena enaka drugi. Ko je mesto nastajalo, se davki niso ra\xc4\x8dunali na povr\xc5\xa1ino zasedenega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, pa\xc4\x8d pa na \xc5\xa1irino pro\xc4\x8delja, to je na metra\xc5\xbeo zidov vzdol\xc5\xbe ceste. Razumljivo torej, da so bile hi\xc5\xa1e samo toliko \xc5\xa1iroke, da so zavzemale vhod in eno okno, vsega lahko samo pet metrov, \xc4\x8deprav so se potem v globino lahko malo razpotegnile. Notranjost ni mogla biti druga\xc4\x8dna kot dnevna soba z oknom na cesto in ob njej iz vhoda dolg hodnik proti kuhinji, ki je imela okno na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de za hi\xc5\xa1o. Ozke stopnice so vodile v nadstropje, kjer sta bili navadno dve sobi. To so bile hi\xc5\xa1e, ki se jih je Art Nouveau lotil spreminjati. V teh umetninah pride do izraza arhitektov talent, ki je znal spremeniti stroge in enoli\xc4\x8dne starinske interjerje v elegantne osvetljene prostore. Poleg novih idej za preureditev notranjih prostorov so nastali v Bruslju tudi novi na\xc4\x8dini zunanjih poslikav. Hi\xc5\xa1e so bile opremljene s freskami ali, bolj pogostoma, s tehniko\xc2\xa0\xc2\xbbsgraffito\xc2\xab, ki je bila ena od srednjeve\xc5\xa1kih tehnik dekoracije, a se \xc5\xbee stoletja ni ve\xc4\x8d uporabljala. Te slike, ki so bile zaradi obeh svetovnih vojn dolgo zanemarjene, so se za\xc4\x8dele v drugi polovici dvajsetega stoletja restavrirati in veliko jih je \xc5\xbee danes na ogled, medtem ko je na mnogih obnovitveno delo \xc5\xa1e v teku.\n_START_SECTION_\nBudimpe\xc5\xa1ta\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna zna\xc4\x8dilnost budimpe\xc5\xa1tanskega Art Nouveauja je sklicevanje na staro orientalsko arhitekturo in na svojo narodno folkloro, kar je ustvarilo veliko razli\xc4\x8dnih variant sloga. Ve\xc4\x8dina glavnih umetnikov je sprva uporabljala orientalske motive, na primer ve\xc4\x8dje enobarvne ploskve na pro\xc4\x8deljih stavb, valovite kamnite balkone, nazobane oboke in o\xc5\xa1iljene ovale oken. Pozneje je povezava na narodno tradicijo velevala predvsem uporabo klasi\xc4\x8dnih materialov, kot so kamen in les, namesto stekla, plo\xc5\xa1\xc4\x8dic in \xc5\xbeeleza, ki so bila v rabi drugod po Evropi. \xc5\xa0e posebno zna\xc4\x8dilni so dekorativni motivi, ki sploh niso posnemali fantasti\xc4\x8dnih risb novega sloga, pa\xc4\x8d pa so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali svojo bogato tradicijo. Tako so bili na primer cvetovi \xc5\xa1e vedno variacije na temo \xc4\x8debulice in \xc5\xa1ipka, \xc4\x8deprav je Art Nouveau drugod uvedel tulipane in osat. Skoraj odsotno je tudi upodabljanje \xc5\xbeenske podobe. V stavbarstvu je obveljala umetni\xc5\xa1ka obdelava streh z raznobarvnimi stre\xc5\xa1niki. Vendar je poleg tega izvirnega dostopa do novega sloga, ki so ga uveljavili najbolj znani umetniki, ve\xc4\x8d ustvarjalcev sledilo tudi vseevropskim napotkom Art Nouveauja.\n_START_SECTION_\nDarmstadt\n_START_PARAGRAPH_\nDarmstadt je bil v devetnajstem stoletju glavno mesto pokrajine Hessen, ki ji je od leta 1892 do leta 1918 vladal nadvojvoda Ernst Ludwig von Hessen, ljubitelj umetnosti in mecen. Med drugim je ustanovil Darmst\xc3\xa4dter K\xc3\xbcnstlerkolonie, to je skupino umetnikov, ki jim je prodal po ugodnih cenah zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na Mathildenh\xc3\xb6he, na katerih naj bi si zgradili domove. Te zgradbe so bile pozneje predmet razstav, ki naj bi po pri\xc4\x8dakovanju nadvojvode dale pobudo razcvetu umetnosti in posredno razmahu povezanih ekonomskih panog. Prva razstava (1901) je imela velik odmev po vsej Evropi, a je bila v ekonomskem smislu prava polomija, ker se ni nobena industrija zavzela za proizvodnjo novomodnih predmetov ali gradnjo v tem slogu. Zato so nekateri umetniki odstopili od projekta. Druga razstava (1904) je ponudila samo tri nove zgradbe, a je izpopolnila notranjo opremo in pritikline prej\xc5\xa1nje skupine hi\xc5\xa1. Negativnih kritik je bilo sicer precej manj, a dobi\xc4\x8dek je bil skromen. Za tretjo razstavo (1908) je bil zgrajen Poro\xc4\x8dni stolp in ve\xc4\x8dja bogato okra\xc5\xa1ena stavba za izlo\xc5\xbebo doma\xc4\x8dih gradbenih materialov in industrijskih proizvodov. Poleg tega so bile na ogled \xc2\xbbmale rezidence\xc2\xab, to je skupina eno- ali dvodru\xc5\xbeinskih hi\xc5\xa1ic, ki so bile dograjene z zelo skromnimi sredstvi. To naj bi bil dokaz, da je novi slog dostopen tudi manj premo\xc5\xbenim slojem. Te hi\xc5\xa1ice so bile kmalu po razstavi poru\xc5\xa1ene in postavljene na nove lokacije. \xc4\x8cetrta in zadnja razstava (1914) je predstavila skupino osmih stanovanjskih blokov, od katerih so bili trije popolnoma opremljeni. Zraven njih je stal velik atelje, ki je edini pre\xc5\xbeivel drugo svetovno vojno. Tudi ostale zgradbe Darm\xc5\xa1tadske kolonije so bile v vojni hudo po\xc5\xa1kodovane, a ve\xc4\x8dina je bila obnovljena.\n_START_SECTION_\nDunaj\n_START_PARAGRAPH_\nZa Dunajski Art Nouveau je zna\xc4\x8dilen nenaden za\xc4\x8detek, pospe\xc5\xa1en razvoj in pred\xc4\x8dasni zaton. V raznih krajih Evrope je bil Art Nouveau sprejet, ve\xc4\x8d ali manj postopoma, kot ena od vej umetnosti, ki se je najve\xc4\x8dkrat dru\xc5\xbeila z ostalimi slogi. Izjema sta bila le Bruselj in Dunaj, ki sta slog sprejela v njegovem popolnem pomenu. Vendar so samo na Dunaju za\xc4\x8dutili potrebo po odlo\xc4\x8dnem prelomu s preteklostjo in secesiji: novi slog je bil sredstvo, s katerim so umetniki hoteli dokazati malovrednost dotedanje umetnosti. Zato se tudi v poimenovanju secesija istoveti z Art Nouveaujem. Ni \xc5\xa1lo le za umetni\xc5\xa1ki slog, temve\xc4\x8d za socialno emancipacijo umetnikov, kar ni pri\xc5\xa1lo do izraza nikjer drugje. Dunajski Art Nouveau je v kratkem \xc4\x8dasu preplavil mesto s svojimi nazori. Nov na\xc4\x8din upodabljanja je izbruhnil v vseh oblikah in velemestno prebivalstvo ga je navdu\xc5\xa1eno sprejelo. To je povzro\xc4\x8dilo ne samo njegov nagel vzpon, pa\xc4\x8d pa tudi zelo hiter razvoj. V kratkem obdobju se je slog izpopolnil od posnemanja naravnih vijugastih oblik do njihove skrajne stilizacije, za kar je bila drugod po Evropi potrebna vsa generacija umetnikov, do uveljavitve sloga Art D\xc3\xa9co. Prav ta pospe\xc5\xa1en razvoj sloga je privedel tudi do  njegovega prezgodnjega zatona. Ponekod je pre\xc5\xa1el v Heimatstil, ki posnema alpske ko\xc4\x8de z navpi\xc4\x8dnimi strehami in velikimi enakomernimi okni in predlaga geometri\xc4\x8dne poslikave pro\xc4\x8delij ter lesene okraske. Drugod je pretirana raba Art Nouveauja privedla do potrebe po enostavnem in skromnem slogu, kar je povzro\xc4\x8dilo povratek Biedermeierja. Seveda je treba te te\xc5\xbenje pripisati tudi izbruhu prve svetovne vojne, ki je narekovala tudi v umetnosti skromnost in odpoved nepotrebni dekoraciji.\n_START_SECTION_\nGlasgow\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu devetnajstega stoletja je bil Glasgow veliko industrijsko mesto, trgovsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in sede\xc5\xbe najve\xc4\x8djih ladjedelnic na svetu. Pristop njegovih umetnikov k Art Nouveauju odra\xc5\xbea ta trezen in umerjen \xc5\xbeivljenjski nazor prakti\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka. Fantasti\xc4\x8dne vijuge in komplicirane oblike niso sploh pri\xc5\xa1le v po\xc5\xa1tev, eleganca je nastajala le iz nenaravno podalj\xc5\xa1anih ozkih oblik in neokra\xc5\xa1enih povr\xc5\xa1in, ki so jih omilile le komaj nazna\xc4\x8dene romanti\xc4\x8dne podobe. Omembe vredno je dejstvo, da je bil ves glasgovski Art Nouveau v rokah samo \xc5\xa1tirih oseb, ki so skupaj \xc5\xbeivele in delovale. Njihovo razumevanje novega sloga je torej postalo nekak\xc5\xa1en nepisan zakonik lokalne umetnosti, ker ni bilo drugih enako sposobnih umetnikov, ki bi predlagali svojo interpretacijo ali mo\xc5\xbene razli\xc4\x8dice sloga.  Naklju\xc4\x8dje je hotelo, da je konec njihovega delovanja sovpadel z veliko gospodarsko krizo (1929), ki je popolnoma ohromila Glasgow. S tem je bilo konec tudi \xc5\xa1kotskega Art Nouveauja.\n_START_SECTION_\nHavana\n_START_PARAGRAPH_\nV devetnajstem stoletju je bila Havana bogato \xc5\xa1pansko mesto, kjer se je naglo razvijalo gospodarstvo in kultura. Med drugim sta bila \xc5\xbee leta 1837 zgrajena prva \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga (peta na svetu) in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Tacon, ki ga je pozneje (1915) nadomestila sedanja operna hi\xc5\xa1a Gran Teatro. Leta 1902 je bila ustanovljena samostojna republika Kuba in s pomo\xc4\x8djo ZDA je Havana do\xc5\xbeivela ekonomski razmah. Ameri\xc5\xa1ki bogatini so videli v novi dr\xc5\xbeavi nekak\xc5\xa1en zabavno-turisti\xc4\x8dni center za svoje potrebe in so zato z veliko vnemo gradili razko\xc5\xa1ne hotele, igralnice in no\xc4\x8dne klube. Havana je postala prestolnica igre in izprijenosti, dobila je naziv Gomora Antilov, medtem ko so se mno\xc5\xbeila predmestja slumov okoli nje. Med novimi pala\xc4\x8dami je bilo tudi ve\xc4\x8d primerov Art Nouveauja. Revolucija iz leta 1959 je stanje popolnoma spremenila. Elitno razko\xc5\xa1je se je umaknilo pred socialisti\xc4\x8dno filozofijo, ki je postavila na prvo mesto skrb za vsakdanjo blaginjo. Kakor se je zgodilo v Evropi ob izbruhu prve svetovne vojne, so elegantni okraski Art Nouveauja tudi tukaj postali nepotrebna \xc5\xa1ara in simbol moralne pokvarjenosti. Zgradbe sicer niso bile poru\xc5\xa1ene, a za njihovo vzdr\xc5\xbeevanje in popravila ni bilo ne zanimanja ne sredstev. Leta 1976 je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta Habana Vieija progla\xc5\xa1eno za narodni spomenik in od tedaj so v teku dela za obnovo umetni\xc5\xa1kih zgradb stare Havane. Od teh je najve\xc4\x8d primerov arhitekture devetnajstega stoletja, a veliko je tudi sloga Art Nouveau. \xc5\xbdal je za nekatere bilo pol stoletja pozabe usodno.\n_START_SECTION_\nHelsinki\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Helsinki je bilo ustanovljeno leta 1550 in je bilo sprva pod rusko, nato pod \xc5\xa1vedsko oblastjo. Stoletja je ostalo samo manj pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, dokler ni spet pri\xc5\xa1lo pod Ruse, ki so ga leta 1812 povi\xc5\xa1ali v de\xc5\xbeelno prestolnico. Takrat je mesto do\xc5\xbeivljalo prenovo v stavbarstvu, saj ga je komaj \xc5\xa1tiri leta prej hud po\xc5\xbear skoraj uni\xc4\x8dil. Imenovanje za glavno mesto je obnovo \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1ilo in v naslednjem stoletju je prebivalstvo naraslo na 170.000 oseb. V prvih letih dvajsetega stoletja je mesto \xc5\xa1e vedno raslo in vzporedno sta rastla gospodarski razvoj in predvsem narodna zavest Fincev. Posledica teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8din je bila po eni strani pospe\xc5\xa1ena gradnja novih stavb ob upo\xc5\xa1tevanju razli\xc4\x8dnih evropskih slogov, po drugi strani pa sprejemanje teh slogov samo \xc2\xbbna finski na\xc4\x8din\xc2\xab, to je z vnosom svojih narodnih zna\xc4\x8dilnosti. Finci niso ljubitelji okraskov in olep\xc5\xa1evalnih elementov. Njihov slog predvideva uporabo kamna za zunanjost ter ometa in lesa v notranjosti. Stavbe so masivne in skromno poslikane, okna velika in enakomerno porazdeljena; vse daje ob\xc4\x8dutek mogo\xc4\x8dnosti in reda. Elementov, ki so dajali evropskemu Art Nouveauju lahkotni videz, v Helsinkih ni.\n_START_SECTION_\nLa-Chaux-de-Fonds\n_START_PARAGRAPH_\nLa-Chaux-de-Fonds je \xc5\xa1vicarsko mesto, ki ga je po\xc5\xbear iz leta 1794 popolnoma uni\xc4\x8dil in je bilo nato obnovljeno po modernem regulacijskem na\xc4\x8drtu. Ta je predvidel geometri\xc4\x8dno speljane vzporedne ceste in kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, kar je \xc5\xa1e danes zgled za \xc5\xa1vicarske urbaniste. To posebnost je upo\xc5\xa1teval tudi UNESCO, ko je mesto vklju\xc4\x8dil v kraje svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Novi na\xc4\x8drt je predlagal udobne ve\xc4\x8dinoma enodru\xc5\xbeinske hi\xc5\xa1e in ker se je najve\xc4\x8d prebivalstva ukvarjalo z urarstvom, je predvideval tudi prostore za delavnice in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Mnogo premo\xc5\xbenih dru\xc5\xbein je prispevalo k rekonstrukciji, ker se je \xc5\xbeelelo naseliti v teh hi\xc5\xa1ah, tako je mesto nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in tudi urarska obrt se je mo\xc4\x8dno razvila. V za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja je v mestni Umetni\xc5\xa1ki \xc5\xa0oli pou\xc4\x8deval Charles L'Eplattenier, ki je uvedel nov umetni\xc5\xa1ki slog imenovan style sapin, to je slog smreke. Po njegovem mnenju je narava edini mentor vsakega umetnika in smreka je najpopolnej\xc5\xa1i model. To je bila njegova verzija Art Nouveauja, ki je \xc5\xbeela veliko zanimanja v u\xc4\x8dencih, bodo\xc4\x8dih umetnikih. V praksi se je ta slog odli\xc4\x8dno obnesel predvsem v arhitekturi in opremi interjerjev ter dizajnu za \xc5\xbeepne in stenske ure. Njegov najbolj znan u\xc4\x8denec, Le Corbusier, pa je postal eden od najpomembnej\xc5\xa1ih arhitektov in urbanistov moderne dobe.\n_START_SECTION_\nLjubljana\n_START_PARAGRAPH_\nZa Ljubljano, tedaj v Avstro-Ogrski, je bilo usodno leto 1895, ko jo je prizadel mo\xc4\x8dan potres. Dunajske oblasti so po eni strani \xc5\xbeelele obnoviti mesto, po drugi strani pa so tudi uvidele prilo\xc5\xbenost, da se novi Dunajski slog uveljavi tudi v obrobnih krajih dr\xc5\xbeave. Tako je bila srednjeve\xc5\xa1ka Ljubljana prezidana v slogu dunajskega Art Nouveauja. Slog, ki je na Dunaju prehitro do\xc5\xbeivel vzpon in zaton, je dobil v Ljubljani po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i in globlji ritem. Prvotno obdobje cveto\xc4\x8dih vej in spiralnih zavojev ni doseglo Ljubljane in tudi poznej\xc5\xa1a tehnika popolnoma linearnih \xc4\x8drt se je malo obnesla. Ves ljubljanski Art Nouveau je izpopolnitev osrednje faze dunajskega sloga, z dodatkom nekaterih zna\xc4\x8dilnosti slovenske narodne umetnosti. Posebej je vredno omeniti, da so ljubljanski umetniki dosledno upo\xc5\xa1tevali napotke o globalnem slogu, ki jih je uvedla Secesija. Novi slog se ni ustavil na pro\xc4\x8delju stavb, pa\xc4\x8d pa je segel v njihovo notranjost in opremo. Uveljavil se je izven arhitekture, predvsem v izdelovanju pohi\xc5\xa1tva, posode in tekstila. \xc5\xa0e posebej je ta slog vplival na ilustracijo knjig in revij. Ena od zna\xc4\x8dilnosti te dobe je velik odmev, ki ga je imel Art Nouveau med prebivalstvom vseh slojev. \xc4\x8ce so si namre\xc4\x8d samo premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e osebe lahko dovolile nove stanovanjske hi\xc5\xa1e, si je pa tudi srednji sloj lahko dovolil na primer novo pohi\xc5\xa1tvo ali posodo. Nadvse zanimivo je, da so se motivi Art Nouveau z lahkoto vklju\xc4\x8dili v narodne motive, kar je pri\xc5\xa1lo do izraza najve\xc4\x8d v obrtni\xc5\xa1kih in zasebnih vezeninah. Pa tudi arhitektura javnh zgradb je sprejela slog brez obotavljanja, saj je bil na primer prvi objekt Art Nouveau prav Zmajev most.\n_START_SECTION_\nLod\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nDunajski kongres (1815), ki je preoblikoval Evropo po Napoleonu, je v sklopu Kongresnega kraljestva dodelil Rusiji tudi opusto\xc5\xa1eni Lod\xc5\xbe, za katerega je bila predvidena popolna obnova. Kmalu je mesto zaslovelo kot \xc2\xbbobljubljena de\xc5\xbeela\xc2\xab\xc2\xa0(ziemia obiecana) za izseljence vse Evrope in v kratkem \xc4\x8dasu je prebivalstvo naraslo na preko 300 tiso\xc4\x8d oseb. Prej skromna tekstilna obrt se je razvila v glavno tekstilno industrijo v Evropi. Bogati podjetniki so si zidali velike stanovanjske hi\xc5\xa1e in tovarne v modernem Art Nouveauju vse do prve svetovne vojne, ki je bila za mesto posebno porazna. Po njej je Rusija prekinila vse trgovske zveze z zahodom in Velika gospodarska kriza po letu 1929 je odvzela mestu tudi nem\xc5\xa1ki trg. Propadanje mesta, ki je bilo v vsej svoji zgodovini sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de treh kultur (poljske, nem\xc5\xa1ke in judovske), je doseglo vi\xc5\xa1ek med drugo svetovno vojno. \xc4\x8ceprav Lod\xc5\xbe ni bil med vojno bombardiran, je utrpel poleg izgube okoli 420.000 prebivalcev tudi ogromno gmotno \xc5\xa1kodo. Nemci so namre\xc4\x8d zasegli stroje in opremo vseh tovarn in jih odpeljali v Nem\xc4\x8dijo, skupaj z znatno koli\xc4\x8dino zasebnega premo\xc5\xbeenja prebivalstva. Niso pa utegnili poru\xc5\xa1iti tovarn samih, ki so \xc5\xa1e danes primeri stavbarstva iz za\xc4\x8detka stoletja. Povojna obnova Lod\xc5\xbea ni vrnila mestu pretekle slave. Komaj v zadnjih dveh desetletjih se obnavlja starej\xc5\xa1a mestna arhitektura, s posebno pozornostjo na ostanke sloga Art Nouveau.\n_START_SECTION_\nMilano\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu devetnajstega stoletja se je v Milanu pospe\xc5\xa1eno razvijala vsaka vrsta industrije, avtomobilska, kemi\xc4\x8dna, tekstilna in druge. Leta 1883 je za\xc4\x8dela obratovati prva elektri\xc4\x8dna centrala, ki je dala nov zagon celotnemu gospodarstvu. V vseh panogah so se pojavljali novi magnati, ki so v kratkem \xc4\x8dasu povzdignili lokalno ekonomijo na najvi\xc5\xa1je evropske standarde. Mednarodna razstava iz leta 1906 je priklicala tudi ve\xc4\x8d tujih investitorjev in mesto se je naglo razvijalo. Vzporedno je potekala gradnja bogatih reziden\xc4\x8dnih pala\xc4\x8d tako v samem mestu kot v okolici. Nagla industrializacija mesta ni dovolila poglabljanja v umetnost, zato so gradnje potekale v najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih slogih. V mno\xc5\xbeici novih stavb je bilo tudi ve\xc4\x8d primerov Art Nouveauja, v glavnem za zasebne pala\xc4\x8de in hotele, ki so nastali v okolici. Najbolj priljubljeni podro\xc4\x8dji za oddih in dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje sta bili jezeri Como in Varese. Na obalah teh dveh jezer so med velikimi parki nastali najlep\xc5\xa1i hoteli svoje dobe, pa tudi najbolj precizno obdelane vile milanskih magnatov, ve\xc4\x8dinoma v novem slogu. Posebnost milanskega Art Nouveauja so nagrobni spomeniki v ve\xc4\x8dini pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d vsega podro\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nNancy\n_START_PARAGRAPH_\nNancy je edino od mest Art Nouveau, ki je razvilo malo arhitekture v tem slogu, zato pa prednja\xc4\x8di v oblikah okrasnih predmetov in posameznih elementov pohi\xc5\xa1tva. Glavni predstavniki umetnosti na prelomu stoletja so bili steklarna bratov Daum in mojstri, ki so zanjo ustvarjali. Zato je tudi razumljivo, da so vsi motivi, ki se ponavljajo v njihovih izdelkih, vedno motivi cvetja in sploh rastlin. Vodilna misel Art Nouveauja tukaj ni bila samo oblika, pa\xc4\x8d pa predvsem barva. Popolnoma izvirna je bila njihova inovacija v uporabi materialov. Steklarna je uvedla tako imenovano \xc2\xbbstekleno pasto\xc2\xab, ki sestoji iz zdrobljenih in ponovno zame\xc5\xa1anih steklenih drobcev. S to tehniko pridobljeno steklo ni prozorno, ampak barvano v \xc5\xbeelenih odtenkih in dovoljuje razli\xc4\x8dne obdelave, od kovinskih vlo\xc5\xbekov do grobega bru\xc5\xa1enja. Mojstri so ga uporabljali za vaze, lestence, kipce, bro\xc5\xa1ke in podobne predmete. Leta 1901 je bila ustanovljena \xc3\x89cole de Nancy, ki je zdru\xc5\xbeevala umetnike, obrtnike, podjetnike in ljubitelje Art Nouveauja. Namen dru\xc5\xbebe je bil za\xc5\xa1\xc4\x8dita in podpora mestnih ustvarjalcev, bodisi malih obrtnikov kot industrijalcev. Toda tudi v Nancyju je prva svetovna vojna prekinila zanimanje za ta slog, \xc4\x8deprav ni zatrla umetni\xc5\xa1kega ustvarjanja steklarne, ki  \xc5\xa1e danes nadaljuje s proizvodnjo unikatnih umetni\xc5\xa1kih predmetov. \xc3\x89cole de Nancy pa je bila obnovljena leta 1999 z izrecnim namenom, da skrbi za restavriranje predmetov in arhitekture Art Nouveau.\n_START_SECTION_\nReus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Reus rojstni kraj Antonija Gaudija, najslavnej\xc5\xa1ega umetnika Modernisma, nima nobene njegove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine. Dejansko se je v Reusu Art Nouveau druga\xc4\x8de razvil kot v Barceloni. Medtem ko so v Barceloni Gaudijeve zgradbe in njegov izvirni razvoj sloga pogojevali razumevanje ostalih umetnikov Art Nouveauja, je slog v Reusu ohranil bolj evropske oblike. Arhitektura vklju\xc4\x8duje elegantne poslikave, celo nekatere sgraffito, vitra\xc5\xbee \xc5\xbeivih barv, kerami\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice in mozaike. Razen tega je tukaj poudarjena skrb za notranjo opremo stavb, ki je med najlep\xc5\xa1imi vsega Art Nouveauja. Tako je na primer pohi\xc5\xa1tvo predstavljeno v enkratnih oblikah stolov, sicer malo\xc5\xa1tevilnih, a izredno elegantnih v primerjavi z osrednjeevropskimi izdelki.\n_START_SECTION_\nRiga\n_START_PARAGRAPH_\nPrestolnica Latvije Riga je simbol mesta Art Nouveau. Bolj kot vsa druga evropska mesta je sprejelo novi slog kot izraz \xc4\x8diste umetnosti. Tu ni \xc5\xa1lo za ideolo\xc5\xa1ki prelom s preteklostjo kot na Dunaju, niti ne za novo razumevanje bivalnega prostora kot v Bruslju, niti za prikazovanje razko\xc5\xa1ja novih bogatinov. Art Nouveau je bil na isti ravni velikih arhitektonskih slogov preteklosti, ki jim ni treba dokazovati svoje veljave. Ob koncu devetnajstega stoletja je bilo mesto Riga pozidano v glavnem s starimi srednjeve\xc5\xa1kimi zgradbami in lesenimi hi\xc5\xa1ami. Ko je nastala potreba po novih stavbah, je bil poru\xc5\xa1en del mestnega obzidja in z njim ve\xc4\x8d bli\xc5\xbenjih hi\xc5\xa1 in zrastel je nov mestni predel, ves v slogu Art Nouveau. Ta del mesta je bil leta 1997 progla\xc5\xa1en za Unescovo svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, saj vsebuje preko 800 dobro ohranjenih zgradb iz te dobe. Zna\xc4\x8dilnost latvijskega novega sloga je razmeroma skromna raba dekorativnih elementov, v \xc4\x8demer se pribli\xc5\xbeuje finskemu nazoru, a poslopja niso tako velika in masivna kot v Helsinkih. So bolj elegantna in diskretna ter ne uporabljajo grobega kamna, pa\xc4\x8d pa so pogostoma okra\xc5\xa1ena s kipi in reliefi. Druga zna\xc4\x8dilnost so pastelne barve, najve\xc4\x8dkrat svetlo modra in bela, s katerimi so pobarvana pro\xc4\x8delja.\n_START_SECTION_\nTbilisi\n_START_PARAGRAPH_\nGruzinska prestolnica Tbilisi se nahaja na zgodovinski Svilni cesti, ki je bila trgovska povezava med Evropo in Azijo. Zaradi tega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja so v teku stoletij zasedli de\xc5\xbeelo razni osvajalci. Od nastanka leta 458 do konca \xc5\xa1estega stoletja je bila Gruzija samostojna kraljevina, nato je zapadla pod oblast Perzijcev, Hazarov, Arabcev in Turkov. Leta 1122 se je spet osamosvojila, nakar so sledila stoletja izmeni\xc4\x8dnih osamosvojitev in podjarmljenj s strani Mongolov, Turkov, Perzijcev. V za\xc4\x8detku devetnajstega stoletja je bila Gruzija vklju\xc4\x8dena v carsko Rusijo in za Tbilisi se je za\xc4\x8dela doba kulturne rasti. Naglo se je razvijala gradnja cest, javnih poslopij in zasebnih hi\xc5\xa1. Uveljavila so se zdru\xc5\xbeenja obrtnikov, v prvi vrsti kova\xc4\x8dev in mizarjev. Kot je bila takrat navada v Rusiji, so se umetniki in rokodelci zgledovali po evropskih navadah in ob nastopu Art Nouveauja so ga navdu\xc5\xa1eno sprejeli ter ga prilagodili svojemu okusu. Za multietni\xc4\x8dno mesto Tbilisi je bil novi slog nekak\xc5\xa1na povezava med orientalsko in zahodno umetnostjo. Ohranil je tradicionalne dekoracije in jih prilagodil novi arhitekturi; isto\xc4\x8dasno je stare zgradbe okrasil z moderno dekoracijo. To je najbolj razvidno v \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8dih tradicionalnih balkonih Tbilisa, kjer so leseni in \xc5\xbeelezni detajli v popolnem Art Nouveauju. \xc5\xbdal obdobje samostojnosti po ruski revoluciji (1918-1921) in nato sedem desetletij v Sovjetski zvezi ni imelo razumevanja za to vrsto umetnosti. Tbilisi se je zelo raz\xc5\xa1irilo, a nove stavbe so bile zgrajene v modernem socialisti\xc4\x8dnem slogu. Samo po letu 1992 se je spet samostojna Gruzija zavzela za obnavljanje arhitekture iz za\xc4\x8detka stoletja, a predvsem notranje poslikave, mozaiki in vitra\xc5\xbee so bili medtem izgubljeni.\n_START_SECTION_\nTerrassa\n_START_PARAGRAPH_\nTerrassa le\xc5\xbei 23\xc2\xa0km od Barcelone in ima danes okoli 210.000 prebivalcev. Mesto je bilo eno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer se je industrijska revolucija devetnajstega stoletja najhitreje uveljavila. Nastalo je ve\xc4\x8d objektov tekstilne industrije, ki so privabili delovno silo iz vse okolice. Doba najve\xc4\x8djega razvoja industrije je sovpadla z za\xc4\x8detkom Modernisma, zato so bile vse tovarne, skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, upravna poslopja in trgovine zgrajene v novem slogu. Tudi stanovanjske hi\xc5\xa1e za delavce in vile premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih trgovcev so sledile tej modi. Tekstilna industrija Terrasse se je bavila najve\xc4\x8d s proizvodnjo volnenih izdelkov in v drugi polovici stoletja, ko se je razvila industrija acetatnih vlaken, je za\xc4\x8dela po\xc4\x8dasi propadati. Kmalu so morali mnogi obrati zapreti in lokalno gospodarstvo je za\xc5\xa1lo v krizo. Mogo\xc4\x8dna gospodarska poslopja so bila ve\xc4\x8dinoma ohranjena s preusmeritvijo namembnosti, postala so sede\xc5\xbe muzejev, knji\xc5\xbenic, razstavi\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xa1ol, nekatera so bila predelana v stanovanjske bloke. S temi posegi se je ohranila edinstvena dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina industrijske arhitekture Art Nouveauja."