b'\n_START_ARTICLE_\nIgnac Gregora\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo D\'Annunzijevem vdoru na Reko se je dru\xc5\xbeina leta 1920 preselila v Tacen, leta 1923 pa v Ljubljano. Leta 1935 je maturiral na klasi\xc4\x8dni gimnaziji in 1940 diplomiral na Tehni\xc4\x8dni fakulteti Univerze v Ljubljani kot diplomant Ivana Vurnika. Med \xc5\xa1tudijem je bil dejaven v naprednih \xc5\xa1tudentskih dru\xc5\xa1tvih. Leta 1941 se je vklju\xc4\x8dil v OF; zaradi potrebe po raznovrstnih skrivali\xc5\xa1\xc4\x8dih je skupaj z bratom Francem (Cenetom), \xc5\xa1tudentom rudarstva, napravil skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de v doma\xc4\x8di hi\xc5\xa1i, v katerem je delovala ciklostilna tiskarnica in nato dokumentni oddelek CT, kjer sta delala sama z bratom. Iz Ljubljane je 15. julija 1942 od\xc5\xa1el v partizane, kjer je bil tehni\xc4\x8dni sodelavec, organizator in politi\xc4\x8dni delavec v Centralni tehniki._NEWLINE_Deloval je v partizanski tiskarni Triglav na Goteni\xc5\xa1kem Sne\xc5\xbeniku 1943 \xe2\x80\x93 1944. Omogo\xc4\x8dil je tiskanje partizanskih obveznic. Ko je tiskanje 5- in 10-lirskih bankovcev steklo, je bil julija preme\xc5\xa1\xc4\x8den k vodstvu CT v Staro \xc5\xbdago za pomo\xc4\x8dnika vodje Grafi\xc4\x8dnega oddelka in za odgovornega za junija ustanovljeni Grafi\xc4\x8dni atelje ter nato za vodjo Centralnega kolporta\xc5\xbenega oddelka. Sredi oktobra 1944 je bil poslan v Beograd, v vrhovni \xc5\xa1tab NOV in POJ - v na\xc4\x8delstvo OZNA, kjer je kot vr\xc5\xa1ilec dol\xc5\xbenosti vodje 4. odseka do\xc4\x8dakal 9. maj 1945. Kandidat KPS je bil od oktobra 1941, \xc4\x8dlan od oktobra 1943._NEWLINE_Po vojni, 25. avgusta 1945, je postal upravnik Dr\xc5\xbeavnega filmskega podjetja DFJ in je dol\xc5\xbenost opravljal tri mesece, razre\xc5\xa1en pa je bil 26. novembra. S tem je bilo pretrgano njegovo delo v Dr\xc5\xbeavnem filmskem podjetju. Storjena mu je bila velika krivica, vsa zadeva pa je potekala zelo burno in dramati\xc4\x8dno. Po treh mesecih (31.1.1946) se je vrnil v stroko kot projektant v Zveznem projektnem zavodu (ZPZ). Ker je bil dotlej \xc5\xa1e \xc4\x8dastnik \xe2\x80\x93 major JLA, je bil z ukazom ministra ljudske obrambe z dne 25. februarja 1946 preme\xc5\xa1\xc4\x8den v "rezervni sestav" in "dan na voljo civilnim oblastem". Na ZPZ je sodeloval pri obnovi dvorca kralja Aleksandra na Dedinju ter izdelal projekt za stavbo za agrikulturni laboratorij v Zemunu._NEWLINE_Februarja 1947 je od\xc5\xa1el v okviru tehni\xc4\x8dne in gospodarske pomo\xc4\x8di kot projektant na delo v projektno podjetje pri gradbenem ministrstvu Ljudske republike Albanije v Tirano. Tam je projektiral volnarski kombinat v Tirani. V Tirani je tudi spoznal svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno, profesorico Ljubico Tafra, iz \xc5\xa0ibenika, ki je v Tirani delala v okviru pomo\xc4\x8di jugoslovanske vlade na Kulturnem ministrstvu. Jeseni leta 1948, potem ko je po obsodbi FLRJ s strani Informbiroja pri\xc5\xa1lo do preloma med FLRJ in SSSR, in je vlada LR Albanije pretrgala sodelovanje s FLRJ, je znova nastopil delo v Beogradu, vendar ne v Zveznem projektnem zavodu, pa\xc4\x8d pa neposredno v Zveznem gradbenem ministrstvu._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den iz gradbenega ministrstva FLRJ v Upravo dr\xc5\xbeavne varnosti FLRJ. Nato je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v sekretariat za notranje zadeve, kjer je deloval kot projektant. V letih 1952-53 se je strokovno izpopolnjeval v Parizu, kjer se je specializiral za projektiranje bolni\xc5\xa1nic. Po vrnitvi je projektiral \xc5\xa0olski center civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite v Beogradu (Batajnici). Nato je deloval v Sekretariatu za zunanje zadeve, kjer je v letih 1960-61 sodeloval pri korekturi ameri\xc5\xa1kega projekta in bil nadzorni in\xc5\xbeenir pri gradnji novega veleposlani\xc5\xa1tva SFRJ v Washingtonu do konca gradnje. Po osamosvojitvi leta 1991 je 28.12.2001 to veleposlani\xc5\xa1tvo po SFRJ prevzela Slovenija, in danes je tu slovensko veleposlani\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Po vrnitvi v Beograd je izdelal idejni program in nate\xc4\x8dajni elaborat za kompleks zgradb za jugoslovansko veleposlani\xc5\xa1tvo v Moskvi._NEWLINE_Leta 1963 se je vrnil v doma\xc4\x8do Ljubljano, ki jo je ves \xc4\x8das pogre\xc5\xa1al, in je do upokojitve, 1. septembra 1972, slu\xc5\xbeboval v Ljubljanski banki Gospodarski banki Ljubljana, dana\xc5\xa1nji SKB banki v Ljubljani, kjer je bil vi\xc5\xa1ji ban\xc4\x8dni svetnik._NEWLINE_V Ljubljani se je za\xc4\x8dela tudi njegova bogata publicisti\xc4\x8dna dejavnost. V reviji Borec je leta 1969 ob 25-letnici ustanovitve Denarnega zavoda Slovenije pri predsedstvu SNOS v prispevku "\xc5\xbdivljenje v tiskarski postojanki 11A Triglavski tiskarni" nadrobno opisal delo in \xc5\xbeivljenje v Triglavski tiskarni._NEWLINE_Kot soavtor je z akademsko slikarko Alenko Gerlovi\xc4\x8d napisal knjigo Likovna vzgoja otrok (=Likovni pouk otrok) (1968) in avtorsko knjigo \xc5\xa0tampiljke Osvobodilne fronte slovenskega naroda, 1941 - 1945: podoba in dokaz rojstva slovenske dru\xc5\xbebe, ljudske oblasti in dr\xc5\xbeave v obdobju okupacije in narodnoosvobodilnega boja (1997), za katero je Janko Kostnapfel (2009) zapisal: "Delo je glede na vsebino in izdelavo vredno doktorske disertacije s podro\xc4\x8dja zgodovine, dru\xc5\xbeboslovja in tehnike, vendar je zgodovinarjem br\xc5\xbe\xc4\x8das le malo znano". Obe knjigi je tudi likovno oblikoval in opremil. Ogla\xc5\xa1al se je in pisal tudi ob drugih \xc5\xbego\xc4\x8dih problemih dru\xc5\xbebe in bil sodelavec Enciklopedije Slovenije._NEWLINE_Ignac Gregora\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Vid ni bil le arhitekt, dober risar in oblikovalec, bil je pisec \xc4\x8dlankov in dveh knjig, oblikovalec muzejskih razstav, bil je borec za varstvo okolja, aktiven dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dni delavec, eden od ustanoviteljev gibanja Slovenska pot. Veliko tega bi lahko na\xc5\xa1teli, predvsem pa je bil ob svoji veliki strokovnosti, izjemno po\xc5\xa1ten, pri delu pregovorno natan\xc4\x8den, analiti\xc4\x8den in razumski do zadnjega trenutka privr\xc5\xbeen ideji humanisti\xc4\x8dne in pravi\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. Ob prelevitvah po osamosvojitvi leta 1991 je ostal na\xc4\x8delen in zagovornik demokrati\xc4\x8dne in pravi\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene ureditve. Ves \xc4\x8das je verjel v socialisti\xc4\x8dni dru\xc5\xbebeni red in pravi\xc4\x8dno socialno dru\xc5\xbebeno ureditev. Bil je privr\xc5\xbeenec ljudsko-frontnega in kme\xc4\x8dko-delavskega gibanja._NEWLINE_Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina mesta Ljubljana je dne 26. marca 1984 na svoji seji sprejela sklep o podelitvi Zlate plakete ilegalca dru\xc5\xbeini Gregora\xc4\x8d. Zlato plaketo ilegalca je v imenu dru\xc5\xbeine prejel 8. maja 1984._NEWLINE_Pokopan je bil v petek, 13. maja 2016, na ljubljanskih Novih \xc5\xbdalah z voja\xc5\xa1kimi \xc4\x8dastmi.'