b'\n_START_ARTICLE_\nKro\xc5\xbeenje vode\n_START_SECTION_\nPadavine\n_START_PARAGRAPH_\nSo kondenzirane vodne pare, ki padejo na povr\xc5\xa1ino Zemlje. Najve\xc4\x8d padavin se pojavlja v obliki de\xc5\xbeja, pa tudi snega, to\xc4\x8de in sodre. Pribli\xc5\xbeno 505.000 km3(121.000 cu mi) z vode pade zaradi padavin vsako leto, od tega 398.000 km3 (95.000 cu mi), pa v oceane.\n_START_SECTION_\nPrestrezanje rastlin\n_START_PARAGRAPH_\nPadavine, ki so jih prestregli listi rastlin s\xc4\x8dasoma izhlapijo nazaj v ozra\xc4\x8dje in ne padejo na tla.\n_START_SECTION_\nTaljenje snega\n_START_PARAGRAPH_\nVoda, ki nastane ob topljenju snega.\n_START_SECTION_\nInfiltracija\n_START_PARAGRAPH_\nPretok vode iz talne povr\xc5\xa1ine v tla. Ko jo tla vpijejo, voda postane vlaga tal ali podtalnica.\n_START_SECTION_\nPodzemni tok\n_START_PARAGRAPH_\nPretok vode pod zemljo, v obmo\xc4\x8dje vodotokov. Podzemna voda, se lahko vrne na povr\xc5\xa1ino (npr. kot spomladi ali \xc4\x8de jo iz\xc4\x8drpavamo) ali pa s\xc4\x8dasoma pronica v oceane. Voda se vrne na povr\xc5\xa1ino zemljena ni\xc5\xbeji od nadmorske vi\xc5\xa1ine, kjer je stekla v zemljo, zaradi sile zemljine gravitacije. Podzemna voda po navadi te\xc4\x8de po\xc4\x8dasi in se tudi po\xc4\x8dasi polni, tako da lahko ostane v vodotokih tiso\xc4\x8de let.\n_START_SECTION_\nIzhlapevanje\n_START_PARAGRAPH_\nTransformacija vode iz teko\xc4\x8dega v plinsko fazo in premik iz tal ali vodnih teles v ozra\xc4\x8dje. Vir energije za izhlapevanje je predvsem son\xc4\x8dnega sevanja/energija. Izhlapevanje pogosto implicitno vklju\xc4\x8duje transpiracijo iz rastlin (evapotranspiration). Skupna letna evapotranspiracija zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 505.000 km3 (121.000 cu mi) vode in 434.000 km3 (104.000 cu mi), ki izhlapeva iz oceanov.\n_START_SECTION_\nSublimacija\n_START_PARAGRAPH_\nSprememba neposredno iz trdne vode (snega ali ledu), v vodno paro.\n_START_SECTION_\nAdvekcija\n_START_PARAGRAPH_\nPretok vode - v trdnem, teko\xc4\x8dem ali hlapov - skozi atmosfero. Brez advekcije, se voda, ki je izparela nad oceani ne bi mogla vrniti nazaj nad zemljo.\n_START_SECTION_\nKondenzacija\n_START_PARAGRAPH_\nPreoblikovanje vodne pare v teko\xc4\x8de kapljice vode v zraku, Kondenzacija proizvaja meglo in oblake.\n_START_SECTION_\nTranspiracija\n_START_PARAGRAPH_\nSprostitev vodne pare iz rastlin v zrak. Vodna para je plin, ki ga ni mogo\xc4\x8de videti.\n_START_SECTION_\nVplivi na podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nVodni cikel se napaja iz son\xc4\x8dne energije. 86% svetovnega izhlapevanja pride iz oceanov. Brez hlajenja, bi u\xc4\x8dinek izparevanja na u\xc4\x8dinek tople grede povzro\xc4\x8dil precej vi\xc5\xa1jo temperaturo povr\xc5\xa1ine 67 \xc2\xb0C (153 \xc2\xb0F) in toplej\xc5\xa1i planet.\n_START_SECTION_\nVpliv na biogeokemijski ciklus\n_START_PARAGRAPH_\nVodni krog je sam po sebi biogeokemijski ciklus, pretok vode nad in pod zemljo, je klju\xc4\x8dni element drugih biogeokemi\xc4\x8dnih ciklov. Prese\xc5\xbena voda je pomebna za skoraj ves premik usedlin in fosforja od zemlje do vode. Slanost oceanov izhaja iz erozije in prenosa raztopljenih soli iz zemlje. Cvetenje jezer je predvsem zaradi fosforja, ki se uporablja za gnojenje polj, ki se potem in z vodo ste\xc4\x8de v reke. Tako dove\xc4\x8dne vode in tokovi podzemnih vod igrajo pomembno vlogo pri prevozu du\xc5\xa1ika iz zemlje v vodne vire. Mrtva cona ob izlivu reke Misisipi, je posledica nitratov iz gnojil, ki se izpirajo s kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in te\xc4\x8dejo po reki navzdol v Mehi\xc5\xa1ki zaliv. Odve\xc4\x8dna voda prav tako igra vlogo pri kro\xc5\xbeenju ogljika, spet z prenosom iz kamnin in prsti.'