b'\n_START_ARTICLE_\nMeteoroid\n_START_PARAGRAPH_\nMeteoro\xc3\xadd je majhno, okoli Sonca kro\xc5\xbee\xc4\x8de telo, ki ima velikost od pra\xc5\xa1nega delca (nekaj mikronov) do velikosti skal (nekaj metrov), in je manj\xc5\xa1e od asteroidov. Beseda ima izvor v gr\xc5\xa1ki besedi mete\xc5\x8dros, kar pomeni visoko v zraku. Nekateri med njimi pre\xc4\x8dkajo tirnico Zemlje in zaidejo tudi v Zemeljsko ozra\xc4\x8dje. Vidno pot meteoridov v ozra\xc4\x8dju imenujemo meteor ali zvezdni utrinek. Veliko meteorjev pripada meteorskim rojem (meteorski de\xc5\xbe), ki se periodi\xc4\x8dno ponavljajo ob dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nMeteoroid\n_START_PARAGRAPH_\nMeteoroid je majhen delec (z velikostjo od zrna peska do velikosti skale), ki je nastal kot okru\xc5\xa1ek v vesoljskem prostoru. Ve\xc4\x8dja telesa imenujemo asteroidi, manj\xc5\xa1a pa medplanetarni prah. Mednarodna astronomska zveza je kot meteoroid dolo\xc4\x8dila telesa, ki se gibljejo v medplanetarnem prostoru, in so precej manj\xc5\xa1a kot asteroidi vendar ve\xc4\x8dja kot so atomi in molekule. Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba je dolo\xc4\x8dila svojo definicijo velikosti meteoroida. Po njenem imajo meteoroidi velikost od 100 \xce\xbcm do 10 m v premeru . Mikrometeoroidi so posebna skupina meteoroidov, ki imajo maso manj\xc5\xa1o od 1 g.\n_START_SECTION_\nMeteor\n_START_PARAGRAPH_\nMeteor ali utrinek je vidni del vstopa meteoroida ali asteroida v atmosfero Zemlje. Pot meteorja se vidi zaradi zastojnega tlaka (in ne zaradi trenja kot se splo\xc5\xa1no misli), ki povzro\xc4\x8da veliko oviro pri gibanju skozi atmosfero. Ve\xc4\x8dina meteorjev nastane zaradi majhnih (kot zrno peska) meteoroidov. Vidna sled nastane zaradi spro\xc5\xa1\xc4\x8danja elektronov, ki jim sledijo trki izparelih atomov iz meteoroida z atomi iz atmosfere. Pri tem pride do mo\xc4\x8dne ionizacije, kjer se molekule iz atmosfere ionizirajo. Tak\xc5\xa1na ionizacija lahko traja tudi do 45 minut. Majhni, kot zrno peska veliki meteoroidi, stalno vpadajo v atmosfero. Zaradi tega se najdejo sledi ionizacije v zgornjem delu atmosfere zelo pogosto.\n_START_SECTION_\nOgnjena krogla\n_START_PARAGRAPH_\nOgnjena krogla je svetlej\xc5\xa1a kot obi\xc4\x8dajni meteor. Mednarodna astronomska zveza je definirala ognjeno kroglo kot meteor, ki je svetlej\xc5\xa1i kot katerakoli zvezda (to pomeni, da je njegova magnituda ve\xc4\x8dja ali enaka -4) ._NEWLINE_Mednarodna organizacija za meteorje (amaterska organizacija) ima bolj natan\xc4\x8dno definicijo ognjene krogle. Ta organizacija definira ognjeno kroglo kot meteor, ki bi imel magnitudo enako ali ve\xc4\x8djo od -3, \xc4\x8de bi bil viden v nadglavi\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nBolid\n_START_PARAGRAPH_\nBolid je vrsta ognjene krogle, ki je tako mo\xc4\x8dno svetla, da se lahko vidi tudi podnevi. V nekaterih primerih lahko tudi eksplodira._NEWLINE__NEWLINE_Beseda izvira iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb2\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82 (bolis), ki pomeni izstrelek ali blisk. Mednarodna astronomska zveza nima uradne definicije za bolid. Bolj pogosto izraz uporabljajo geologi kot pa astronomi. V geologiji pomeni veliko vpadno telo.\n_START_SECTION_\nMeteorit\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorit je ostanek meteoroida ali asteroida, ki je pre\xc5\xbeivel pot skozi atmosfero, in je padel na povr\xc5\xa1ino Zemlje, pri tem pa ni bil uni\xc4\x8den niti ni razpadel. Meteoriti so v\xc4\x8dasih povezani s kraterji, ki so nastali ob padcu telesa z veliko hitrostjo na povr\xc5\xa1ino Zemlje. Pri tem lahko vpadno telo izpari in ne pusti za seboj nobenega meteorita. Kadar pa ve\xc4\x8dji meteorit razpade, lahko dobimo meteoritski roj. V tem primeru na povr\xc5\xa1ino Zemlje pade ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo manj\xc5\xa1ih meteoritov._NEWLINE_Za ozemlje Slovenije so potrjene tri najdbe meteoritov: meteorit iz Av\xc4\x8d, ki je leta 1908 padel v vas Av\xc4\x8de, Jesenice z Me\xc5\xbeakle (2009) in meteorit z Javorij, ki je bil po dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu od padca odkrit leta 2011 blizu Javorij nad Poljansko dolino.\n_START_SECTION_\nTektit\n_START_PARAGRAPH_\nTektit ali meteoritsko steklo je zemeljski material, ki je bil izvr\xc5\xbeen iz kraterja pri padcu meteorja in se je pozneje strdil. Ne smemo ga zamenjevati s meteoritom, ki je ostanek prvotnega meteoroida.\n_START_SECTION_\nMeteorski prah\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina meteoroidov se uni\xc4\x8di pri vstopu v atmosfero Zemlje.Delce, ki pri tem ostajajo, imenujemo meteorski prah. Ve\xc4\x8dji del meteorskega prahu ostane v atmosferi tudi nekaj mesecev. Ta prah lahko vpliva na klimo, ker siplje elektromagnetno valovanje in tudi deluje kot katalizator v zgornjem delu atmosfere.\n_START_SECTION_\nZvok\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina ljudi poro\xc4\x8da tudi o zvoku, ki so ga sli\xc5\xa1ali ob bli\xc5\xbenjem pojavu meteorja. To se zdi malo verjetno, ker ima zvok zelo majhno hitrost. Zvok, ki bi nastal v zgornjih delih atmosfere (npr. udarni val), se ne bi sli\xc5\xa1al po dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu po pojavu meteorja. Kako ta zvok nastane (\xc4\x8de je resni\xc4\x8den), \xc5\xa1e ni pojasnjeno.\n_START_SECTION_\nTirnice\n_START_PARAGRAPH_\nMeteoroidi in asteroidi kro\xc5\xbeijo okoli Sonca po razli\xc4\x8dnih tirnicah. Nekateri med njimi se gibljejo v velikih rojih ali skupinah. Verjetno so to ostanki kometov. Ti tokovi delcev povzro\xc4\x8dajo meteorski roje. Najhitrej\xc5\xa1i se gibljejo s hitrostjo 42 km/s. Skupaj z lastno hitrostjo Zemlje (29 km/s) je hitrost pri trku z Zemljo okoli 71 km/s. To se zgodi, \xc4\x8de se telo giblje po retrogradni tirnici. Ta telesa imajo 50\xc2\xa0% verjetnost, da podnevi zadenejo Zemljo. Ve\xc4\x8dino meteorskih rojev pa vidimo pono\xc4\x8di, ker so pogoji za opazovanje primernej\xc5\xa1i. Meteorji se pojavljajo na vi\xc5\xa1ini 60 do 120 km nad povr\xc5\xa1ino Zemlje . Ve\xc4\x8dina meteorjev izhaja iz asteroidnega pasu  Najbolj znan je Peekskillski meteorit, ki ga posneli tudi na film (najmanj 16 neodvisnih snemalcev). Pojavil se je 9. oktobra 1992, videli so ga tiso\xc4\x8di nad Vzhodno obalo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. Padel je v New Yorku na avtomobil.\n_START_SECTION_\nNevarnost za vesoljska plovila\n_START_PARAGRAPH_\nCelo zelo majhen meteoroid lahko po\xc5\xa1koduje vesoljsko plovilo. Hubblov vesoljski daljnogled ima na povr\xc5\xa1ini okoli 572 manj\xc5\xa1ih kraterjev oziroma po\xc5\xa1kodovanih podro\xc4\x8dij.'