b"\n_START_ARTICLE_\nWalt Disney\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nWalter Elias Disney se je rodil 5. decembra 1901 v Chicagu. Njegov o\xc4\x8de, Elias Disney, je bil irsko-kanadskega porekla, vendar se je \xc5\xbee kot otrok skupaj s svojo dru\xc5\xbeino preselil v Kansas v ZDA. Ko je bil Elias starej\xc5\xa1i, je v Ohiu spoznal Floro Call Disney, Waltovo mamo, ki je bila nem\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1ke krvi, ter ji sledil na Florido, kjer sta se leta 1888 poro\xc4\x8dila. Walt se je rodil v dru\xc5\xbeini s petimi otroki, imel je tri starej\xc5\xa1e brate in mlaj\xc5\xa1o sestro. Ker sta njegova star\xc5\xa1a cele dneve delala, sta morala otroke pu\xc5\xa1\xc4\x8dati same doma, zato je za Walta ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa skrbel njegov starej\xc5\xa1i brat Roy, s katerim sta si tudi kasneje ostala blizu; njegov drugi brata in sestra skoraj povsem izginila iz njegovega \xc5\xbeivljenja. Ko je bil star \xc5\xa1tiri leta, se je dru\xc5\xbeina preselila v Marceline, Missouri, kjer je pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino svojega otro\xc5\xa1tva. Sanje o tem sre\xc4\x8dnem otro\xc5\xa1tvu so ga spremljale vse \xc5\xbeivljenje in iz tega je nabiral \xc5\xa1tevilne zamisli za svoje delo. Tako je glavna ulica v Disneylandu, imenovana Main Street, kopija glavne ceste iz Marcelina._NEWLINE_Na posestvu v Marcelinu so se prvi\xc4\x8d pokazale tudi Waltove risarske sposobnosti. Njegova teta Maggie mu je podarila risarski blok in kmalu zatem je prvi\xc4\x8d dobil pla\xc4\x8dilo za svoje delo - njegov zdravnik, dr. Sherwood, je za sliko konja pla\xc4\x8dal 5 centov. Walt je na za\xc4\x8detku ve\xc4\x8dinoma le prerisoval karikature iz \xc4\x8dasopisov, saj so bile to edine slike, s katerimi je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal. Waltov stric, Mike Martin, je bil strojevodja l na odseku \xc5\xbeeleznice Santa Fe med Fort Madison - Iowa \xe2\x80\x93 Marceline. Kadar sta zasli\xc5\xa1ala pisk lokomotive, sta Walt in Roy stekla na bli\xc5\xbenji holm in stric ju je pozdravil z dolgim piskom, ki sta mu sledila dva kratka. Kasneje je Waltu prav ta stric tudi pomagal, da je Walt dobil poletno slu\xc5\xbebo, in sicer je na vlaku prodajal hrano, pija\xc4\x8do ter \xc4\x8dasopis potnikom. V \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja je potem Walt velikokrat iskal tak\xc5\xa1no svobodo, kakr\xc5\xa1no je imel takrat, ko je delal na vlaku, zato si je ve\xc4\x8dkrat zgradil maketo \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa je dru\xc5\xbeini dobro kazalo, potem pa se je znova za\xc4\x8dela kriza. Waltov o\xc4\x8de je zbolel in leta 1910 so zaradi denarnih te\xc5\xbeav morali na dra\xc5\xbebi prodati posest. Zaradi tega sta se oba starej\xc5\xa1a brata odselila, preostala dru\xc5\xbeina pa se je preselila v Kansas City, kjer je Waltov o\xc4\x8de kupil podjetje \xc4\x8dasopisov Kansas City Star, ki je imel dva tiso\xc4\x8d naro\xc4\x8dnikov. Walt, ki je bil takrat star devet let, in Roy sta naro\xc4\x8dnikom vsak dan dostavljala \xc4\x8dasopis._NEWLINE_Elias Disney je svoja sinova vzgajal k trdemu delu. Nobeden od njiju ni imel niti igra\xc4\x8d niti \xc5\xbeepnine. Walt je \xc5\xa1est let razna\xc5\xa1al \xc4\x8dasopise in samo enkrat je bil zaradi bolezni prost pet tednov. Kasneje je za\xc4\x8del namesto bolnega o\xc4\x8deta dostavljati \xc5\xa1e mleko in jajca, zaradi tega ni imel \xc4\x8dasa, da bi obiskoval \xc5\xa1olo. Njegov brat Roy je imel vsega tega \xc5\xbealostnega \xc5\xbeivljenja dovolj, zato je neke no\xc4\x8di na skrivaj od\xc5\xa1el, pred tem pa je \xc5\xa1e svetoval Waltu, naj se ne pusti ve\xc4\x8d pretepati o\xc4\x8detu. Lo\xc4\x8ditev od brata je bila za Walta zelo bole\xc4\x8da, saj je imel brata zelo rad in tudi Roy je Waltu nenehno pomagal ter ga \xc5\xa1\xc4\x8ditil._NEWLINE_Walt je moral vedno dati o\xc4\x8detu ves denar, ki ga je zaslu\xc5\xbeil. Zato mu je kmalu nehal pripovedovati o dodatnih zaslu\xc5\xbekih, da mu je ostalo vsaj nekaj denarja zase. Ker je potreboval ve\xc4\x8d denarja, je od leta 1914 dalje za\xc4\x8del skupaj s svojim so\xc5\xa1olcem Waltom Pfeifferjem nastopati kot ljubiteljski kabaretist, vendar kot glasbenik ni imel ve\xc4\x8djega uspeha.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1917 je Elias Disney investiral denar v tovarno marmelade v Chicagu in vsa dru\xc5\xbeina se je preselila tja. Jeseni tega leta je Walt za\xc4\x8del hoditi v McKinley High School, pono\xc4\x8di pa se je \xc5\xa1olal \xc5\xa1e v umetni\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu Chicago Art Institute. Prvi\xc4\x8d so bile njegove slike tudi objavljene v \xc5\xa1olskem \xc4\x8dasopisu, kjer je vodil rubriko s stripi. Njegovi stripi so bili zelo domoljubni in osredoto\xc4\x8deni na prvo svetovno vojno. Vendar pa Waltovo \xc5\xa1olanje ni dolgo trajalo. Pri 16 letih je zapustil \xc5\xa1olo, ker se je hotel pridru\xc5\xbeiti vojski, vendar ga niso sprejeli, ker je bil premlad. Namesto da bi se pridru\xc5\xbeil vojski, se je skupaj s svojim prijateljem pridru\xc5\xbeil Rde\xc4\x8demu kri\xc5\xbeu in od\xc5\xa1el za eno leto v Francijo. V tem \xc4\x8dasu je vozil re\xc5\xa1ilni avto, ki ga je porisal s svojimi izmi\xc5\xa1ljenimi junaki._NEWLINE_Potem se je zopet preselil v Kansas City, da bi za\xc4\x8del svojo umetni\xc5\xa1ko kariero. Njegov brat Roy mu je priskrbel slu\xc5\xbebo v Pesmen-Rubin Art Studiu, kjer je Walt delal reklame za \xc4\x8dasopise, revije in kinematografe. Tam je spoznal talentiranega risarja Uba Iwerksa, s katerim se je hitro spoprijateljil. Januarja 1920 sta skupaj ustanovila svoje podjetje in ga poimenovala Iwerks-Disney Commercial Artists. Vendar pa je to podjetje kmalu propadlo, ker se je le malo ljudi upalo naro\xc4\x8dati grafi\xc4\x8dne in animirane stvari neizku\xc5\xa1eni dvojici._NEWLINE_Za tem sta od\xc5\xa1la partnerja delat vsak po svoje. Disney je za nekaj \xc4\x8dasa opustil animacijo in od\xc5\xa1el iskat sre\xc4\x8do kot filmski re\xc5\xbeiser v Hollywood. Hodil je od ateljeja do ateljeja, pa so ga povsod zavrnili, zato se je vrnil k animaciji. Njegov prvi hollywoodski studio je bila gara\xc5\xbea njegovega strica Roberta, kjer je Walt delal dneve in no\xc4\x8di. Nekaj svojih nedokon\xc4\x8danih del je poslal distributerki Margaret Winkler, ki so ji bila njegova dela zelo v\xc5\xa1e\xc4\x8d in je hotela z njim posneti \xc5\xa1e ve\xc4\x8d takih animirano-igranih filmov, kot je bil Disneyev poskusni film Alice's wonderland. V tem filmu so bili ozadje in nekatere stranske vloge narisani, glavno vlogo pa je igrala resni\xc4\x8dna oseba._NEWLINE_Ker pa je imel Disney velike finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, je za pomo\xc4\x8d zopet prosil brata Roya, ki je ta \xc4\x8das preboleval tuberkulozo v bolni\xc5\xa1nici v Los Angelesu. Roy se je strinjal in skupaj sta ustanovila podjetje Disney Brothers' Studio, v katerem se jima je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e Iwerks. Studio je bil postavljen na Hyperion Avenue v Los Angelesu. Leta 1925 je Disney zaposlil gospodi\xc4\x8dno Lillian Bounds, ki ga je takoj o\xc4\x8darala. Po nekaj zmenkih sta se 15. julija 1925 poro\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nPrvi poskusi\n_START_PARAGRAPH_\nNove serije animirano-igrane oddaje, imenovane Alice Comedies, so bile uspe\xc5\xa1ne. Ko pa so leta 1927 zaklju\xc4\x8dili s snemanjem te oddaje, se je podjetje bolj posvetilo animiranim filmom in ne ve\xc4\x8d animirano-igranim. Posebej so posve\xc4\x8dali svojo pozornost risanemu ma\xc4\x8dku Felixu ter zajcu Oswaldu. Nastale so serije risanke Oswald the Lucky Rabbit, ki so postale zelo priljubljene. Studio se je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti in Disney je zaposlil veliko novih delavcev, med njimi tudi nekaj prej\xc5\xa1njih sodelavcev iz Kansas Cityja. Leta 1928 pa je podjetje zopet za\xc5\xa1lo v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave in Disney je tako moral odpustiti ve\xc4\x8dino svojih delavcev. Podjetje je imelo kar nekaj vzponov in padcev, vendar pa se niso vdali._NEWLINE_Razvil se je nov animirani lik mi\xc5\xa1ke. Ve\xc4\x8dina biografij pravi, da si je Disney zamislil lik mi\xc5\xa1ka na poti iz New Yorka, vendar pa obstajajo dvomi, \xc4\x8de si ga je v resnici res izmislil on ali njegov sodelavec Iwerks. Mi\xc5\xa1ek se je najprej imenoval Mortimer, kasneje pa ga je Lillian Disney preimenovala v ljudem dobro poznanega Mickey Mouse (Miki Mi\xc5\xa1ka). Prva kraj\xc5\xa1a risanka o Mikiju je nosila naslov Plane Crazy (Preprosto nor), ki je bila tako kot vsa prej\xc5\xa1nja Disneyeva dela \xe2\x80\x9enemi film\xe2\x80\x9c. Ker pa se nih\xc4\x8de ni zanimal za predvajanje risanke Plane Crazy in njene naslednice The Gallopin' Gaucho, je Disney naredil novo ozvo\xc4\x8deno risanko z Miki mi\xc5\xa1ko, imenovano Steamboat Willie. Poslovne\xc5\xbe Pat Powers je priskrbel Disneyu distribucijo in sinhronizator za zvok. Tako so vse tri risanke o Miki Mi\xc5\xa1ki pri\xc5\xa1le v javnost z zvo\xc4\x8dnim posnetkom in tako postale zelo uspe\xc5\xa1ne. Vse zvo\xc4\x8dne efekte je posnel Disney sam in nastopal tudi kot Mikijev glas vse do leta 1946. Prepri\xc4\x8dan je bil, da bo Miki zaslovel v javnosti. Risankam o Miki Mi\xc5\xa1ki so se leta 1929 pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e kratke glasbene animacije, imenovane Silly Symphonies, in tudi te so gledalci pozitivno sprejeli. Vendar pa kljub temu, da sta bili obe seriji zelo uspe\xc5\xa1ni, Disneyev studio ni dobival pripadajo\xc4\x8de vsote denarja od Pata Powersa in leta 1930 je Disney podpisal pogodbo z novim distributerjem Columbia Pictures. Ker pa je ve\xc4\x8dino animacij, ki so jih predvajali in naredili v Disneyevem podjetju med letoma 1928 in 1930, naredil Ub Iwerks, se je le-ta kmalu naveli\xc4\x8dal temperamentnega Disneyja, zapustil Disneyev studio in ustanovil svoje lastno podjetje. Walt je za\xc4\x8del obupano iskati nekoga, ki bi lahko zamenjal Iwerksa, kajti tako dobro in hitro risati sam ni znal. S\xc4\x8dasoma je zaposlil kar nekaj ljudi, ki so zapolnil izgubo Iwerksa. Tehnologija se je za\xc4\x8dela razvijati in tako so nastale tudi prve barvne risanke. Prva v Disaneyevem studiou narejena barvna animacija z naslovom Flowers and Trees je spadala v serijo Silly Symphonie Leta 1932 je bila tudi nagrajena z Nagrado Akademije, to je z oskarjem, za najbolj\xc5\xa1o kratko vsebino v kategoriji animacij. Tega leta pa je Disney dodatno dobil \xc5\xa1e en posebnega oskarja, in sicer za oblikovanje Miki Mi\xc5\xa1ke. Leta 1935 so serije kratkih animacij Miki Mi\xc5\xa1ke postale barvne in skozi leta je popularnost te prikupne osebice vse bolj rasla, skupaj z njo pa tudi popularnost njenega izumitelja._NEWLINE_Od nekdaj je bil Disneyjev najve\xc4\x8dji up, da bi postal o\xc4\x8de, vendar pa se je prva nose\xc4\x8dnost njegove \xc5\xbeene kon\xc4\x8dala s splavom. To in pritiski s strani podjetja sta pripeljala Walta do \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega zloma. Zato si je vzel nekaj \xc4\x8dasa za po\xc4\x8ditek in od\xc5\xa1el z \xc5\xbeeno na po\xc4\x8ditnice na Karibe, za tem pa sta potovala \xc5\xa1e skozi Washington. Waltu se je zopet nasmehnila sre\xc4\x8da, kajti njegova \xc5\xbeena je spet zanosila in 18. decembra 1933 se jima je rodila deklica Diane Marie Disney. Bila sta presre\xc4\x8dna in malo ve\xc4\x8d kot leto kasneje sta posvojila \xc5\xa1e eno deklico, Sharon Mae Disney, rojeno 21. decembra 1934._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je studio izdeloval dve najbolj uspe\xc5\xa1ni seriji risank v industriji, je imel Disney vseeno ve\xc4\x8dje cilje, zato je leta 1934 za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati celove\xc4\x8derni animirani film. Druga podjetja v filmski industriji so mo\xc4\x8dno dvomila o uspehu celove\xc4\x8dernega animiranega filma in so bila prepri\xc4\x8dana, da bo projekt Disneyjev studio uni\xc4\x8dil. Tudi njegova \xc5\xbeena in brat Roy sta ga posku\xc5\xa1ala odvrniti od te ideje. Disneyev studio pa se je v to zelo poglobil in za\xc4\x8del natan\xc4\x8dno preu\xc4\x8devati vsako stvar, povezano z novim projektom, ter malo eksperimentiral, kajti za celove\xc4\x8derno animacijo z imenom Snegulj\xc4\x8dica in sedem pal\xc4\x8dkov. je \xc5\xbeelel dose\xc4\x8di vrhunsko kvaliteto. Film so dokon\xc4\x8dali decembra 1937, v kinematografe pa je pri\xc5\xa1el februarja 1938 kot prvi barvni zvo\xc4\x8dni celove\xc4\x8derni animirani film. Postal je eden najbolj uspe\xc5\xa1nih filmov leta 1938 in prinesel ve\xc4\x8d kot 98 milijonov dolarjev (okoli 72 milijonov evrov) dobi\xc4\x8dka. Najbolj impresivno pri tem pa je, da so otroci morali pla\xc4\x8dati le 10 centov za ogled filma. S tem denarjem je Disney 24. decembra 1939 odprl nov studio, imenovan Walt Disney Studios in nadaljeval z izdelavo celove\xc4\x8dernih animacij. Tako so nastali Ostr\xc5\xbeek, Fantasija in Bambi. Ostr\xc5\xbeek in Fantazija sta sledila Snegulj\xc4\x8dici v kinematografe, vendar pa sta prinesla finan\xc4\x8dno razo\xc4\x8daranje. Tako je Disney za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati risanko Dumbo, ki naj bi studiu povrnila izgubljeni denar, vendar pa je bila njena izdelava zelo te\xc5\xbeavna, saj so vsi za\xc4\x8deli dvomiti v njen uspeh. Leta 1940 se je studiu zopet pridru\xc5\xbeil Iwerks.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po tem, ko je Dumbo pri\xc5\xa1el v kinematografe in postal uspe\xc5\xa1en, so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike vstopile v drugo svetovno vojno. Vojska je Disneyevemu studiu zmanj\xc5\xa1ala zaloge pripomo\xc4\x8dkov ter jim naro\xc4\x8dila, da morajo delati filme, ki bodo pomagali pri treniranju vojakov. Med vojno je studio izgubil veliko denarja in imel velik neuspeh. Ve\xc4\x8dinoma so za\xc4\x8deli delati le kraj\xc5\xa1e animirane filme ter posneli tudi nekaj igranih filmov. S temi kratkimi animacijami so si le toliko opomogli, da so lahko nadaljevali z izdelavo celove\xc4\x8dernih animiranih filmov, za\xc4\x8deli pa so izdelovati tudi igrane filme o naravi. Med vojno je velikokrat pri\xc5\xa1lo do upora delavcev. To so bili zelo te\xc5\xbeki \xc4\x8dasi za Disney Studio's. Prvi\xc4\x8d pa se je pojavila tudi ideja za izdelavo Disneyevega magi\xc4\x8dnega zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dnega parka, ki so jo razvijali ve\xc4\x8d let. Nekaj \xc4\x8dasa po koncu vojne leta 1949, se je Disney z dru\xc5\xbeino preselil na veliko parcelo na obmo\xc4\x8dju Holmby Hills v Los Angelesu. Tam je na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du zgradil miniaturno \xc5\xbeeleznico ter jo poimenoval Carolwood Pacific Railroad. Bila je dolga okoli 800 metrov in imela razli\xc4\x8dne postaje, tunele, zavoje itd. Walt je ve\xc4\x8dkrat popeljal svoji h\xc4\x8deri na vo\xc5\xbenjo z lokomotivo, imenovano Lilly Belle.\n_START_SECTION_\nObdobje uspeha\n_START_PARAGRAPH_\nZ idejo, na\xc4\x8drtovanjem in \xc5\xa1irjenjem projekta izdelave Disneylanda se je podjetje za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti tudi na druge strani sveta. Posneli so prvi v celoti igrani film Otok zakladov (1950), sledili pa so mu \xc5\xa1e drugi: 20000 milj pod morjem (1954), Pes Shaggy (1959) in Past za star\xc5\xa1e (1961). Walt Disney Studio je bil tudi eden prvih, ki je znal dobro izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati novi medij, televizijo. Naredili so prvo svojo televizijsko oddajo, imenovano One Hour in Wonderland (ena ura v \xc4\x8dude\xc5\xbeni de\xc5\xbeeli). V svojih oddajah je kazal odlomke svojih prej\xc5\xa1njih animacij, popeljal gledalce v zakulisje studia ter jih seznanjal s \xc4\x8darobnim Disneylandom, ki so ga gradili v Anaheimu v Kaliforniji. Leta 1955 pa je naredil tudi prvo vsakodnevno televizijsko oddajo, imenovano Mickey Mouse Club, ki je postala zelo popularna. Medtem ko se je studio \xc5\xa1iril, je Disney posve\xc4\x8dal manj pozornosti animacijskemu oddelku, saj je popolnoma zaupal svojim devetim najbolj zvestim risarjem in prijateljem (Les Clark, Ollie Johnston, Frank Thomas, Wolfgang \xc2\xbbWoolie\xc2\xab Reitherman, John Lounsbery, Eric Larson, Ward Kimball, Milt Kahl, Marc Davis). V tem \xc4\x8dasu so ustvarili veliko uspe\xc5\xa1nic (Dama in potepuh, 101 dalmatinec, Trnulj\xc4\x8dica, Me\xc4\x8d v kamnu). Kratke risanke so izdelovali le do leta 1956. 17. julija 1955 pa so kon\xc4\x8dno odprli prvi tematski park, Disneyland, ki je takoj postal zelo uspe\xc5\xa1en. Leta 1961 je tudi njihova televizijska oddaja pre\xc5\xa1la iz \xc4\x8drno-bele tehnike v barvno in spremenila prej\xc5\xa1nje ime (Ena ura v Indiji Koromandiji) v Pre\xc4\x8dudoviti Disneyev svet, ki so jo na ABC-ju predvajali vse do leta 2005. V 50-ih letih je Disney poleg vseh ostalih novih projektov ustvaril \xc5\xa1e veliko pou\xc4\x8dnih filmov o vesolju. Ti filmi pa niso pritegnili le pozornosti ljudstva, ampak tudi ruski vesoljski program. Ljudem pa je hotel prikazati tudi razvoj jedrske energije s televizijsko serijo in knjigo Na\xc5\xa1 prijatelj atom. Do leta 1960 je bilo Disneyevo podjetje znano kot eno izmed najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih podjetij na svetu. Po desetletjih truda je Disneyu uspelo pridobiti tudi pravice do uprizoritve zgodbe o varu\xc5\xa1ki Mary Poppins, pisateljice P. L. Travers. Ko je leta 1964 pri\xc5\xa1la v javnost, je takoj postala Disneyjev najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i film doslej. Istega leta so za\xc4\x8deli tudi preurejati veliko mo\xc4\x8dvirje v Orlandu na Floridi. Po\xc4\x8dasi so ga spreminjali v nov, 109\xc2\xa0km\xc2\xb2 velik park, imenovan Disneyjev svet. To naj bi bila ve\xc4\x8dja ter izpopolnjena verzija Disneylanda, ki naj bi bila poznana kot \xc4\x8carobno kraljestvo ter obdana z golf igri\xc5\xa1\xc4\x8di in hoteli.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nDisneyjeva vpletenost v projekt Disney World se je kon\xc4\x8dala pozno leta 1966. Po mnogih letih veri\xc5\xbenega kajenja cigaret so ugotovili, da ima raka na plju\xc4\x8dih. Pet dni kasneje so ugotovili, da se je plju\xc4\x8dni rak raz\xc5\xa1iril na celotno levo krilo. Ko so ga pripeljali v bolnico St. Joseph, se mu je stanje naglo poslab\xc5\xa1alo, kar je povzro\xc4\x8dilo sr\xc4\x8dni zastoj. Umrl je 15. decembra 1966, deset dni po njegovem 65. rojstnem dnevu. Njegov brat Roy je vestno nadaljeval z bratovim projektom Disneyjev svet in ga v \xc4\x8dast bratu preimenoval v Walt Disney World. (Svet Walta Disneyja) Roy Disney je umrl tri mesece po odprtju Waltovega kraljestva leta 1971. \xc4\x8ceprav je Walt Disney umrl, pa so njegovi sodelavci \xc5\xa1e naprej ustvarjali risanke in Disneyjeve sanje uresni\xc4\x8devali. Lahko bi rekli, da Walt ni nikoli umrl, saj \xc5\xbeivi v otro\xc5\xa1kih srcih po vsem svetu in nas bo vedno spremljal z animiranimi filmi."