b'\n_START_ARTICLE_\nWillem Barents\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWilleam Barents se je rodil okoli leta 1550 na otoku Terschelling na severu Nizozemske. O njegovem zgodnjem \xc5\xbeivljenju je malo znanega. Po poklicu je bil kartograf, zato je veliko potoval predvsem po \xc5\xa0paniji in Mediteranu kjer je skupaj s Petrusom Planciusom risal zemljevide nato pa sta skupaj izdala atlas Mediteranske regije. Kmalu zatem se je za\xc4\x8del ukvarjati z raziskovanjem Arktike, to\xc4\x8dneje severovzhodnega prehoda, ki bi Evropo preko morja povezal z Azijo in Ameriko.\n_START_SECTION_\nPrvo potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa svoje prvo raziskovalno odpravo se je Barents odpravil 5. junija 1594. S svojo majhno ladjo poimenovano Mercury se je iz rodne Nizozemske odpravil proti Karskemu morju, kjer naj bi v naslednjih mesecih in letih poizku\xc5\xa1al poiskati severovzhodni prehod do Tihega oceana. V poletnih mesecih je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa plul po Barentsovem morju ( ime je dobilo po njem) in mimo ledenih gor poizku\xc5\xa1al poiskati pot na vzhod. Med potovanjem je odkril celo vrsto novih otokov in spoznal kako bogate so arkti\xc4\x8dne vode z mro\xc5\xbei in severnimi medvedi. Ko je pri\xc5\xa1el do Nove zemlje jo je poizku\xc5\xa1al obpluti tako, da je plul proti severu. Na\xc4\x8drte so mu kmalu prekri\xc5\xbeale ledene gore zato je ladjo obrnil in se odpravil domov na Nizozemsko. \xc4\x8ceprav ni odkril prehoda je bila odprava uspe\xc5\xa1na saj se je med potjo spoznal in odkril marsikaj novega.\n_START_SECTION_\nDrugo potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNad Barentsovim potovanjem se je navdu\xc5\xa1il tudi nizozemski kralj, zato je ta takoj organiziral novo odpravo \xc5\xa1estih trgovskih ladij, ki naj bi poiskale severovzhodni prehod in vzpostavile trgovino s Kitajsko. Na \xc4\x8delo odprave pa je postavil samega Barentsa. Odprava je iz Nizozemske izplula 2. junija 1595 in pot nadaljevala mimo Norve\xc5\xa1ke nato pa ob severno sibirski obali. Avgusta so na svoji poti sre\xc4\x8dali pripadnike arkti\xc4\x8dnega ljudstva Samojedcev s katerimi so uspe\xc5\xa1no vzpostavili komunikacijo. 4. septembra je pri\xc5\xa1lo, do tragi\xc4\x8dne nesre\xc4\x8de, med iskanjem kristalov na obali arkti\xc4\x8dnega otoka je kopensko odpravo napadel medved pritem sta dva mornarja umrla. Odprava je nadaljevala pot in kmalu zatem zaplula v neznano Karsko morje, vendar veselje ni trajalo dolgo. Zaradi nenavadno mrzlega vremena je bilo morje zamrznjeno zato ladje niso morale nadaljevati poti. Ker se je poletje bli\xc5\xbealo koncu in je grozilo, da bo ladje vklenil led je Barents ukazal vrnitev na Nizozemsko. Ker odpravi ni uspelo odkriti prehoda med Evropo in Azijo je Barents doma postal tar\xc4\x8da \xc5\xa1tevilnih kritik, ki so mu onemogo\xc4\x8dale organizacijo nadaljnih potovanj. Prizanesljiva ni bila niti nizozemska mornarica, ki mu je prepovedala uporabo njenih ladij za raziskovalne namene. S tem pa njegovih sanj ni bilo konec, Nizozemska res ni nameravala zagotoviti ladij in zalog je pa ponujala nagrado in slavo tistemu, ki odkrije prehod, zato se je Barents ponovno lotil dela. Po dolgih pogajanjih mu je nekako uspelo prepri\xc4\x8dati amsterdamske mestne svetnike, da so financirali njegovo tretjo odpravo.\n_START_SECTION_\nTretje in zadnje potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOdprava je na dveh ladjah iz Nizozemske odplula sredi maja 1596, junija pa je do\xc5\xbeivela \xc5\xbee prve uspehe. Devetega junija so odkrili Medvedji otok 17. junija pa \xc5\xa1e Spitsberge, ki so bili pozabljeni \xc5\xa1e iz vikin\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov. Pot so nadaljevali ob otokih in tako raziskovali njihovo obalo in \xc5\xa1tevilne fjorde, nato pa so se 1. julija vrnili na Medvedji otok. Tam je med kapitanoma ladje in Barentsom, ki je bil poveljnik odprave, pri\xc5\xa1lo do spora zaradi nadaljnega na\xc4\x8drta potovanja. Sklenili so, da se bo odprava lo\xc4\x8dila, tako je ena ladja odplula proti severu, Barents pa je na svoji ladji odplul severovzhodno. Sedemnajstega julija je priplul do Nove Zemlje nato pa se usmeril proti poledenelemu Karskemu prelivu. Tam je odpravo oklenil led zato je morala 16 \xc4\x8dlanska posadka zimo pre\xc5\xbeiveti na ledu. Ker je grozilo, da bo led ladjo zdrobil si je posadka iz ladijskih desk na obali Nove Zemlje postavila ko\xc4\x8do velikosti 7,8x5,5 m in jo poimenovala Het Behouden Huys (Ko\xc4\x8da odre\xc5\xa1itve). Kljub zavetju je odprava skozi zimo trpela stra\xc5\xa1anski mraz, postopoma pa ji je za\xc4\x8delo zmanjkovati tudi hrane. Ob\xc4\x8dasno so si enoli\xc4\x8dno ladijsko hrano izbolj\xc5\xa1ali z ujetimi arkti\xc4\x8dnimi lisicami in polarnimi medvedi._NEWLINE_Junij 1597 ni prinesel otoplitve zato je ladja \xc5\xa1e vedno ostala ujeta v ledu. Ker se je med posadko za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti skorbut so se odlo\xc4\x8dili, da se bojo re\xc5\xa1ili s pomo\xc4\x8djo ladijskih \xc4\x8dolnov. Trinajstega junija so zapustili ko\xc4\x8do in se odpravili na zahod. Barents je umrl 20. junija 1597 medtem ko je preu\xc4\x8deval karto. Nato je trajalo \xc5\xa1e sedem tednov, da so se pre\xc5\xbeiveli \xc4\x8dlani posadke prebili do polotoka Kola kjer jih je odkrila ruska trgovska ladja. Dvanajst pre\xc5\xbeivelih \xc4\x8dlanov posadke je Amsterdam doseglo 1. novembra s \xc4\x8dimer se je njihovo epsko potovanja zaklju\xc4\x8dilo.\n_START_SECTION_\nOstanki odprave\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1871 je ostanke Barentsovega tabora na Novi Zemlji odkril norve\xc5\xa1ki kitolovec Elling Carleson. Najdbo je dobro opisal in izdelal podrobne skice. \xc5\xa0tiri leta kasneje je tabor obiskal kapitan Gunderson in iz ko\xc4\x8de, ki je takrat \xc5\xa1e vedno stala, odnesel nekaj predmetov. Naslednjo leto je kraj obiskal tudi Charles L.W. Grdener in iz ko\xc4\x8de odnesel \xc5\xa1e ve\xc4\x8d predmetov med katerimi je bilo Barentsovo sporo\xc4\x8dilo morebitnemu najditelju tabora. Ve\xc4\x8dina predmetov, ki so bili najdeni v taboru se danes nahaja v Rijksmuseum Amsterdam. Nekaj najdb ruskega amaterskega arheologa iz leta 1933 pa se nahaja v Arkti\xc4\x8dnem in Antarkti\xc4\x8dnem muzeju Sankt Peterburg._NEWLINE_Med letoma 1977 in 1980 so obmo\xc4\x8dje tabora ve\xc4\x8dkrat obiskali ruski arheologi z namenom, da bi na\xc5\xa1li ostanke Barentsove ladje. Potaplja\xc4\x8di so v obalnih vodah na\xc5\xa1li ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo predmetov, ki so pripadali izgubljeni odpravi, ti se danes nahajajo v muzeju v mestu Arhangelsk. Nekaj predmetov pa hrani tudi Polarni muzej v Troms\xc3\xb8ju. Leta 1992 je kraj kjer je stal tabor obiskala odprava in ga ozna\xc4\x8dila. Danes ta kraj vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d sto turistov, ki se odpravijo na kri\xc5\xbearjenje po Arktiki z ruskimi ledolomilci.'