b'\n_START_ARTICLE_\nVpliv \xc4\x8dustvene inteligentnosti na uspe\xc5\xa1nost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8custvena inteligentnost ima velik vpliv na uspe\xc5\xa1nost na delovnem mestu. Raziskave so pokazale, da ima visoka stopnja \xc4\x8dustvene inteligence pri posamezniku pozitiven vpliv na posameznikovo funkcioniranje na delovnem mestu, torej na njegovo u\xc4\x8dinkovitost in uspe\xc5\xa1nost. Pomemben je nadzor nad izra\xc5\xbeanjem in do\xc5\xbeivljanjem \xc4\x8dustev, kar je bistvo \xc4\x8dustvene inteligence. Posamezniki z visoko stopnjo \xc4\x8dustvene inteligence se la\xc5\xbeje spoprijemajo s stresom, katerega so dele\xc5\xbeni na delovnem mestu, bolj uspe\xc5\xa1ni so pri re\xc5\xa1evanju konfliktov, pri dajanju negativne povratne informacije, pri izvajanju telefonskih pogovorov in podobno. Posebej pa je emocionalna inteligentnost pomembna pri posameznikih na polo\xc5\xbeaju vodje, saj je potrebno za uspe\xc5\xa1nega vodjo, da prepozna in vzbuja emocionalna stanja podrejenih in ta stanja tudi obvladuje, saj to vpliva na pozitivno emocionalno klimo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custva\n_START_PARAGRAPH_\nV slovarju slovenskega knji\xc5\xbenega jezika je \xc4\x8dustvo opredeljeno kot du\xc5\xa1evni proces ali stanje, ki je posledica odnosa med \xc4\x8dlovekom in okoljem. Izraz \xc4\x8dustvo izpostavlja usmerjenost \xc4\x8dustev k zunanjim objektom in njihovo povezanost z zunanjim svetom . Vsako \xc4\x8dustvo ima svojo funkcijo pri \xc4\x8demer je pomembno kako se izrazi. Tako prijetno kot neprijetno \xc4\x8dustvo se lahko izrazi patolo\xc5\xa1ko in ravno zato je pomemben nadzor nad izra\xc5\xbeanjem in do\xc5\xbeivljanjem \xc4\x8dustev \xe2\x80\x93 \xc4\x8dustvena inteligentnost\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custvena inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8custvena inteligentnost je zelo pomembna za uspe\xc5\xa1nost na delovnem mestu. Osebe z visoko stopnjo \xc4\x8dustvene inteligence se u\xc4\x8dinkoviteje pogajajo, re\xc5\xa1ujejo nesporazume ter motivirajo. Vlaganje v u\xc4\x8denje \xc4\x8dustvene inteligentnosti je zelo pomembno, saj lahko s tem podjetja postanejo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a in uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nNapovedovanje uspe\xc5\xa1nosti na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nIQ pove premalo, da bi lahko razlo\xc5\xbeili razli\xc4\x8dne usode ljudi s pribli\xc5\xbeno enakimi prilo\xc5\xbenostmi, \xc5\xa1olanji in obeti. Analize v podjetjih, ki so bile narejene v zadnjih desetletjih, so oblikovale skoraj 500 modelov sposobnosti. Cilj teh analiz je bila ugotovitev, katere so tiste sposobnosti v obravnavanih organizacijah, ki vplivajo na napredek in uspe\xc5\xa1nost v karieri zaposlenih. Sposobnosti so razvrstili v tri skupine: a) Strokovno znanje b) kognitivne sposobnosti c) Lastnosti, ki zrcalijo \xc4\x8dustveno inteligenco\n_START_SECTION_\nVpliv \xc4\x8dustvene inteligentnosti na delovno mesto\n_START_PARAGRAPH_\nPri re\xc5\xa1evanju konfliktov in neprijetnih situacij, pri kritiziranju drugih in pri sodelovanju s te\xc5\xbeavno stranko ima \xc4\x8dustvena inteligentnost velik pomen. Najpogostej\xc5\xa1i kazatelji pomanjkanja \xc4\x8dustev na delovnem mestu so prestra\xc5\xa1eni delavci, nizka morala, arogantni \xc5\xa1efi, nemotivirani delavci in \xc5\xa1e bi lahko na\xc5\xa1tevali. </nowiki>_NEWLINE_Izkazovanje \xc4\x8dustev je dolgo \xc4\x8dasa veljalo za neprofesionalno. Poslovni ideal je bil definiran kot posameznik, ki ima izjemno razvit razum in je popolnoma brez \xc4\x8dustev. V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu pa so se pravila o delu za\xc4\x8dela spreminjati. Vse bolj v ospredje je prihajalo zanimanje za \xc4\x8dustva zaposlenih oseb v podjetju.\n_START_SECTION_\nVpliv \xc4\x8dustvene inteligentnosti na u\xc4\x8dinkovitost in uspe\xc5\xa1nost delovne organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nRacionalnost in emocionalnost nista medsebojno izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8di kvaliteti delovanja, saj organizacijske strukture in delovna okolja zdru\xc5\xbeujejo recipro\xc4\x8dno delujo\xc4\x8de racionalne in emocionalne elemente. \xc4\x8ce nas zanima, kako \xc4\x8dustvena inteligentnost vpliva na delovno uspe\xc5\xa1nost, se moramo najprej vpra\xc5\xa1ati, kako se ljudje spoprijemajo z razli\xc4\x8dnimi informacijami in tehnolo\xc5\xa1ko prihodnostjo in kako nanje reagirajo. D. Goleman  je mnenja, da \xc4\x8dustvena inteligenca pripomore tako k bolj\xc5\xa1i delovni uspe\xc5\xa1nosti, kot tudi k bolj\xc5\xa1emu telesnemu po\xc4\x8dutju in \xc4\x8dustveni stabilnosti. Goleman  je mnenja, da je \xc4\x8dustvena inteligenca ena najpomembnej\xc5\xa1ih lastnosti na delovnem mestu._NEWLINE_Raziskovanje in prou\xc4\x8devanje \xc4\x8dustvene inteligence v dru\xc5\xbebenih organizacijah je zelo kompleksno, kot ka\xc5\xbeejo raziskave. Na karierni poti \xc4\x8dustvena inteligenca upada pri prehajanju na vi\xc5\xa1je nivoje organizacijske hierarhije. To je potrdila raziskava narejena na 59 posameznikih na visokih polo\xc5\xbeajih v neki mednarodni proizvodnji in storitveni organizaciji _NEWLINE_Narejena je bila raziskava na dveh skupinah mened\xc5\xbeerjev (od tega 13 predstavnik iz javne organizacije in 13 predstavnikov privatne organizacije), skupaj s 108 podrejenimi je pokazala pozitivno korelacijo med predanostjo podrejenih organizaciji in \xc4\x8dustveno inteligentnostjo nadzornikov. Tudi odnosi s strankami so ugodnej\xc5\xa1i ob prisotnosti \xc4\x8dustvene inteligentnosti. Del interpersonalnih odnosov vklju\xc4\x8duje tudi motiviranje drugih._NEWLINE_\xc4\x8custvena inteligentnost vpliva na organizacijsko u\xc4\x8dinkovitost na \xc5\xa1tevilnih podro\xc4\x8djih kot so: d) Rektrutiranje in zadr\xc5\xbeanje zaposlenih e) Razvoj talenta f) timsko delo g) Predanost, morala in zdravje zaposlenih h) Inovacije i) Produktivnost j) U\xc4\x8dinkovitost k) Prodaja l) dohodki m) Kvaliteta storitev n) Lojalnost strank o) \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nStres na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije so pokazale negativne korelacije med do\xc5\xbeivljanjem stresa na delovnem mestu in visoko stopnjo \xc4\x8dustvene inteligentnosti, kar torej nakazuje na to, da posamezniki z visoko stopnjo \xc4\x8dustvene inteligentnosti na delovnem mestu do\xc5\xbeivljajo majhno stopnjo stresa. _NEWLINE_Delovno okolje je za nekatere bolj za druge manj stresno. Vi\xc5\xa1ji kot je polo\xc5\xbeaj, ve\xc4\x8dja je tudi verjetnost, da bo okolje hekti\xc4\x8dno, razgibano, spremenljivo in stresno. Sposobnost prepoznavanj mo\xc5\xbenih vzrokov za spore, odgovornost za vlogo, ki jo ima posameznik , diplomatsko in takti\xc4\x8dno re\xc5\xa1evanje sporov, so bistvene kakovosti, ki zagotavljajo uspeh na delovnem mestu, kjer smo ljudje soodvisni drug od drugega. Tako spretnost uravnavanja vzgibov in obvladovanje konfliktov pa sta temelj samonadzora, ki pa sestavlja \xc4\x8dustveno inteligenco. Tisti, ki imajo razvito vi\xc5\xa1jo stopnjo \xc4\x8dustvene inteligence, so bolj nagnjeni h kompromisom in sodelovanju, za razliko od tistih z ni\xc5\xbejo ravnjo \xc4\x8dustvene inteligence, kateri so nagnjeni k sili in izogibanju. Sposobnost samonadzora je razvidna po ohranitvi mirne krvi v stresnem stanju ali obvladovanju sovra\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeene osebe brez vra\xc4\x8danja udarcev _NEWLINE_Vsak storitveni delavec, ki ima neposreden stik s strankami, se zaveda pritiska, in le-tega dnevno do\xc5\xbeivlja ob opravljanju svojega dela, torej ob stre\xc5\xbeenju in ugajanju \xc5\xa1tevilnim raznolikim \xc5\xbeejam potro\xc5\xa1nikov. Napor je lahko velik, tako da se pogosto zgodi, da zaposleni jemljejo stvari na osebni ravni, kar povzro\xc4\x8da razo\xc4\x8daranje in stres. \xc4\x8custveno inteligenten posameznik se v takih trenutkih zaveda napetosti in zna kontrolirati njihove u\xc4\x8dinke, proaktivno obvladuje raven stresa in pozna na\xc4\x8din, kako sprostiti napetost na zdrav na\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nPomen \xc4\x8dustvene inteligentnosti na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPomen \xc4\x8dustvene inteligentnosti je odvisen od vrste dela. Pri programerju je tehni\xc4\x8dna usposobljenost bolj pomemben dejavnik uspe\xc5\xa1nosti na delovnem mestu, medtem, ko je pri socialnem delavcu bolj kriti\xc4\x8den faktor ravno \xc4\x8dustvena inteligenca, saj bi bil socialni delavec pri svojem delu najverjetneje neuspe\xc5\xa1en, \xc4\x8de bi imel nizko razvito \xc4\x8dustveno inteligenco. Kljub razlikam, ki obstajajo med razli\xc4\x8dnimi vrstami dela, pa ima \xc4\x8dustvena inteligenca nek splo\xc5\xa1en vpliv na organizacijsko u\xc4\x8dinkovitost in uspe\xc5\xa1nost pri delu._NEWLINE_Najbolj u\xc4\x8dinkoviti in uspe\xc5\xa1ni terapevti in svetovalci se na provokacije in sovra\xc5\xbeno nastrojenost svojega pacienta odzovejo hladno, kar pomeni, da imajo najbolj uspe\xc5\xa1ni svetovalci in terapevti tudi visoko razvito \xc4\x8dustveno inteligenco. \xc4\x8custveno inteligenten storitveni delavec je tisti, ki se zaveda \xc5\xa1irine in globine lastnih ob\xc4\x8dutij in ob\xc4\x8dutij drugih, zazna signale, ki jih drugo oddajajo s svojim vedenjem. Zaveda se, kak\xc5\xa1en vpliv ima na druge in kak\xc5\xa1en vpliv imajo drugi nanj. To znanje je sposoben uporabiti pri na\xc4\x8dinu obvladovanja drugih in pri spreminjanju vpliva sodelavcev, ki ga imajo na stranko, v kolikor je ta vpliv negativen._NEWLINE_Sposobnost empatije, zavedanja \xc4\x8dustev, potreb in stisk drugih je pomembno tudi v telefonskih pogovorih s strankami, \xc5\xa1e posebej z zahtevnej\xc5\xa1imi. Visoko \xc4\x8dustveno inteligenten posameznik bo ustvaril poseben odnos s stranko tako, da bo govoril njen jezik. To bo dosegel z zanimanjem in v\xc5\xbeivljanjem v strankina ob\xc4\x8dutja. Na ta na\xc4\x8din se formira bolj\xc5\xa1i odnos, ki bodi do u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ih rezultatov in do ve\xc4\x8djih uspehov na delovnem mestu. Higgs je predpostavljal, da imajo uspe\xc5\xa1ni agenti v klicnem centru vi\xc5\xa1jo raven intrapersonalne ob\xc4\x8dutljivosti in emocionalne pro\xc5\xbenosti kot drugi in da imajo bolj uspe\xc5\xa1ni v primerjavi z manj uspe\xc5\xa1nimi vi\xc5\xa1jo stopnjo motivacije in so bolj vestni in da imajo bolj uspe\xc5\xa1ni razvite vi\xc5\xa1je stopnje \xc4\x8dustvene inteligence  Kernbach in Schutte sta v svoji raziskavi predpostavljali, da vi\xc5\xa1ja \xc4\x8dustvena inteligenca pri storitvenem delavcu vodi do ve\xc4\x8djega zadovoljstva strank, omogo\xc4\x8da la\xc5\xbeje obvladovanje te\xc5\xbejih situacij, do katerih prihaja med izvajanjem storitev, visoko \xc4\x8dustvena inteligentnost storitvenega delavca ima ve\xc4\x8dji vpliv na stranke z vi\xc5\xa1jo stopnjo \xc4\x8dustvene inteligentnosti, v primerjavi s tistimi z ni\xc5\xbejo stopnjo, kar sta v svoji raziskavi tudi potrdili. _NEWLINE_\xc4\x8custvena inteligenca je postala vedno bolj popularna kot mera za identificiranje potencialno u\xc4\x8dinkovitih in uspe\xc5\xa1nih vodij in kot orodje za razvijanje vodstvenih sposobnosti. _NEWLINE_Na vodenje vpliva inteligentnost, vendar pa zelo visoko inteligentni ljudje praviloma niso dobri vodje, saj so obrnjeni v dialog s samim seboj in so veliko bolj zaprti vase, kot pa odprti k drugim ljudem, prav tako se zelo podpovpre\xc4\x8dna inteligentnost praviloma ne povezuje z uspe\xc5\xa1nim vodenjem. Ve\xc4\x8dinoma so uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i vodje tisti, ki lahko izvajajo ve\xc4\x8d opravil hkrati.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custvena inteligentnost skupine\n_START_PARAGRAPH_\nZa skupinsko \xc4\x8dustveno inteligenco so zna\xc4\x8dilne enako sposobnosti, kot jih imajo \xc4\x8dustveno inteligentni posamezniki, razlika pa je v tem, da se \xc4\x8dustveno inteligen\xc4\x8dne sposobnosti nana\xc5\xa1ajo tako na posameznike kot na skupino v celoti._NEWLINE_Yost in Tucker  sta raziskovala \xc4\x8dustveno inteligentnost timov in ugotovila, da je vi\xc5\xa1ina \xc4\x8dustvene inteligentnosti napovedala kako uspe\xc5\xa1en bo tim pri opravljanju svojega dela, iz \xc4\x8desar lahko sklepamo, da je v interesu vsake organizacije, da njeni zaposleni na vseh nivojih delujejo na visoki ravni \xc4\x8dustvene inteligentnosti in s tem maksimizirajo produktivnost, kar posledi\xc4\x8dno vodi k ohranjanju organizacijskega tr\xc5\xbenega dele\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8denje \xc4\x8dustvene inteligentnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi raziskovalci so mnenja, da je \xc4\x8dustvena inteligentnosti na delovnem mestu zelo pomembna, zato so se ukvarjali z vpra\xc5\xa1anjem, ali je mogo\xc4\x8de izbolj\xc5\xa1ati socialno in \xc4\x8dustveno inteligentnost in kompetentnost odraslih zaposlenih. Raziskave so pokazale, da je mo\xc5\xbeno, ampak je u\xc4\x8denje teh dveh kompetentnosti pogosto inducirano na napa\xc4\x8den na\xc4\x8din; u\xc4\x8denje \xc4\x8dustvene inteligentnosti poteka na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din, kot kognitivno u\xc4\x8denje, zato potrebuje druga\xc4\x8den pristop. Ko je leta 1995 iz\xc5\xa1la knjiga Emocionalna inteligentnost, se je veliko vodij podjetij strinjalo z bazi\xc4\x8dnim sporo\xc4\x8dilom, da je uspeh na delovnem mestu mo\xc4\x8dno pod vplivom osebnostnih zna\xc4\x8dilnosti kot so samokontrola in sposobnost dobre ter uspe\xc5\xa1ne komunikacije in interakcije z drugimi. Za primer so bili zelo dobri in uspe\xc5\xa1ni prodajalci, na mestu katerih so se zna\xc5\xa1li tisti, s sposobnostjo uvideti, kaj je pomembno za stranko in so uspeli razviti zaupni odnos na eni strani in na drugi vodje, ki so bili tehni\xc4\x8dno odli\xc4\x8dni, ampak se niso mogli soo\xc4\x8dati s stresom. Mnoge raziskave so torej pokazale, da \xc4\x8dustvena inteligentnost vpliva na uspe\xc5\xa1nost na delovnem mestu. Veliko programov, ki so bili ustvarjeni v namen u\xc4\x8denja, pa ne u\xc4\x8dinkuje, saj ne razlikuje med dvema tipoma u\xc4\x8denja in sicer: KOGNITIVNIM U\xc4\x8cENJEM in EMOCIONALNIM U\xc4\x8cENJEM'