b'\n_START_ARTICLE_\nMoma Markovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil 16. novembra 1912 v vasi Popovi\xc4\x87 pri Sopotu v u\xc4\x8diteljsko dru\xc5\xbeino. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, gimnazijo pa v Beogradu._NEWLINE_Njegova dru\xc5\xbeina je pripadala delavskemu gibanju \xe2\x80\x93 o\xc4\x8de Mi\xc4\x87a je bil \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije (KPJ) in delegat na Drugem kongresu KPJ. Prav zaradi tega je Moma \xc5\xbee kot gimnazijec pristopil k revolucionarnem mladinskem gibanju. Takoj po vpisu na medicinsko fakulteto v Beogradu se je vklju\xc4\x8dil tudi v revolucionarno gibanje \xc5\xa1tudentov beograjske univerze._NEWLINE_\xc4\x8clan SKOJ-a je bil od leta 1932, \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije pa od leta 1933. \xc4\x8cez \xc4\x8das je postal eden od voditeljev partijske organizacije na Medicinski fakulteti in \xc4\x8dlan voditeljskega jedra na univerzi. Marca leta 1934 je bil izbran za \xc4\x8dlana Univerzitetnega komiteja KPJ in postal eden od urednikov lista\xc2\xa0\xc2\xbbMedicinar\xc2\xab. Od maja leta 1934 je bil tudi urednik lista\xc2\xa0\xc2\xbbMladi komunist\xc2\xab, ki je za\xc4\x8del izhajati na pobudo Blagoja Parovi\xc4\x87a._NEWLINE_Po odkritju in razkritju partijske in skojevske organizacije v Beogradu, v za\xc4\x8detku julija 1934, je bil aretiran januarja 1935. Dr\xc5\xbeavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave ga je obsodilo na devet mesec zapora v Sremski Mitrovici._NEWLINE_Po prihodu iz zapora je nadaljeval s partijsko aktivnostjo v Beogradu. Kot \xc4\x8dlan Oblastnega komiteja KPJ za Srbijo je delal nekaj \xc4\x8dasa v beograjskem okro\xc5\xbeju. Proti koncu leta 1936 je dobil nalogo, da pomaga partijski organizaciji v Kragujevcu, kjer je delal na obnavljanju in krepitvi partijskih organizacij v \xc5\xa0umadiji._NEWLINE_Leta 1937 je po odloku Centralnega komiteja Zveze komunistov Jugoslavije dobil delo obnavljanja partijske organizacije Kosovu in Metohiji in kasneje v Makedoniji. Njegova pomo\xc4\x8d na Kosovu in Metohiji je omogo\xc4\x8dila krepitev partijske organizacije in ustanovitev Oblastnega komiteja KPJ za Kosovo in Metohijo. V Makedoniji je pomagal pri re\xc5\xa1evanju razmer v nekaterih partijskih organizacijah. Leta 1937 ga je pri poskusu ilegalnega pobega v \xc5\xa0panijo ujela avstrijska policija na avstrijsko-\xc5\xa1vicarski meji in ga vrnila nazaj v Kraljevino Jugoslavijo. Po mesecu dni zapora je bil izgnan v rojstno mesto._NEWLINE_Kasneje se je ilegalno vrnil v Beograd, kjer je nadaljeval s politi\xc4\x8dno dejavnostjo kot \xc4\x8dlan Okro\xc5\xbenega komiteja KPJ v Beogradu. V za\xc4\x8detku leta 1938 je postal \xc4\x8dlan Pokrajinskega komiteja KPJ za Srbijo. Kot \xc4\x8dlan Pokrajinskega komiteja je politi\xc4\x8dno deloval po celotni Srbiji_NEWLINE_Po ob\xc4\x8dinskih volitvah leta 1938 je skupaj z Milo\xc5\xa1em Mini\xc4\x87em napisal bro\xc5\xa1uro \xe2\x80\x9e Kdo ima pravico govoriti v imenu Beograda\xc2\xab, v kateri sta prikazala teror, ki so ga vr\xc5\xa1ili predstavniki re\xc5\xbeima. Bro\xc5\xa1ura je bila natisnjena v Kragujevcu in kasneje raznesena po vsej Srbiji . Junija 1939 je bil kot delegat PK KPJ za Srbijo prisoten na dr\xc5\xbeavnem posvetovanju KPJ pod \xc5\xa0marno goro. Na V. pokrajinski konferenci KPJ za Srbijo, junija 1940, je bil ponovno izbran za \xc4\x8dlana Pokrajinskega komiteja, na peti dr\xc5\xbeavni konferenci KPJ pa je bil izbran za \xc4\x8dlana Vojne komisije pri Pokrajinskem komiteju KPJ za Srbijo. Do za\xc4\x8detka vojne je neprestano deloval na podro\xc4\x8dju krepitve in ve\xc4\x8danja partijskih organizacij v Srbiji, kot \xc4\x8dlan Vojne komisije pa je delal na pripravi partijskih organizacij za obrambo ozemlja. V \xc4\x8dasu za\xc4\x8detka vojne je deloval na obmo\xc4\x8dju osrednje Srbije._NEWLINE_Po kapitulaciji Kraljevine Jugoslavije v sredini aprila 1941 se je vrnil v okupirani Beograd, kjer je dobil nalogo, da organizira priprave za oboro\xc5\xbeeno vstajo v ju\xc5\xbeni in jugovzhodni Srbiji. Od avgusta 1941 je, kot delegat PK KPJ za Srbijo, deloval v po\xc5\xbearevskem okro\xc5\xbeju na podro\xc4\x8dju organiziranja partijskih organizacij in krepitvi Narodnoosvobodilnega gibanja Jugoslavije. V Po\xc5\xbearevcu je ostal do leta 1942, ko je od\xc5\xa1el v Beograd na delo v PK KPJ za Srbijo. V za\xc4\x8detku leta 1943 je bil imenovan za politi\xc4\x8dnega komisarja Glavnega \xc5\xa1taba NOB in PO za Srbijo ._NEWLINE_Kasneje je iz Beograda pobegnil na obmo\xc4\x8dje Aran\xc4\x91elovca, kjer se je nahajal sede\xc5\xbe Glavnega \xc5\xa1taba, in nadaljeval z delom o\xc5\xbeivljanja oboro\xc5\xbeene borbe in formiranja Prve \xc5\xa1umadijske brigade. Proti koncu leta 1943 je prav s to brigado prebil v Sand\xc5\xbeak zaradi ustanavljanja povezav in enot Narodnoosvobodilne vojske, ki jih je Vrhovni \xc5\xa1tab NOV in POJ kasneje razposlal po celotni Srbiji ._NEWLINE_Na drugem zasedanju AVNOJ-a je bil izbran za \xc4\x8dlana Predsedstva AVNOJ-a. Od junija do oktobra 1944 je opravljal delo na\xc4\x8delnika Personalnega oddelka Glavnega \xc5\xa1taba za Srbijo, zatem je dobil delo organizatorskega sekretarja Pokrajinskega komiteja KPJ za Srbijo. Ob koncu vojne je imel \xc4\x8din generalmajorja Jugoslovanske armade. Po osvoboditvi Jugoslavije je opravljal mnoga pomembna dela, tako na partijski ravni kot dr\xc5\xbeavni. Bil je \xc4\x8dlan Vlade Federalne Srbije (1945 \xe2\x80\x93 1946), predsednik Kontrolne komisije Vlade LR Srbije (1946 \xe2\x80\x94 1948); \xc4\x8dlan Zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta in Zvezni sekretar za socialno politiko in ljudsko zdravje (1953 \xe2\x80\x93 1963), predsednik Glavne zadru\xc5\xbene zveze FNRJ in \xc4\x8dlan Predsedstva zvezne konference Socialisti\xc4\x8dne zveze delovnega ljudstva Jugoslavije. Izbran je bil za narodnega poslanca Zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SR Srbije. Bil je tudi \xc4\x8dlan Sveta federacije_NEWLINE_V Centralni komite Zveze komunistov Jugoslavije je bil vklju\xc4\x8den leta 1946, kasneje je bil vanj izvoljen \xc5\xa1e na \xc5\xa1tirih kongresih KPJ/ZKJ. Od leta 1945 je bil \xc4\x8dlan Politbiroja Centralnega komiteja ZK Srbije. Med Sedmim in Desetim kongresom Zveze komunistov Srbije je opravljal funkcijo \xc4\x8dlana CK ZK Srbije. Urejal je partijski \xc4\x8dasopisa \xe2\x80\x9eKomunist\xe2\x80\x9c in\xc2\xa0\xc2\xbbPartijska izgradnja\xe2\x80\x9c in bil glavni ter odgovorni urednik \xe2\x80\x9eBorbe\xe2\x80\x9c (1963 \xe2\x80\x94 1969). Umrl je v Beogradu 7. avgusta 1992. Pokopan je na Novem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Beogradu Je nosilec Partizanske spomenice 1941 in drugih jugoslovanskih odlikovanj, med katerimi so tudi Red ljudske osvoboditve, Red zaslug za ljudstvo z zlato zvezdo in drugi. Red narodnega heroja je prejel 6. julija 1953.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov brat Dragoslav Dra\xc5\xbea Markovi\xc4\x87 (1920 \xe2\x80\x93 2005) je bil prav tako udele\xc5\xbeenec Narodnoosvobodilne borbe in kasneje visok dr\xc5\xbeavni ter partijski funkcionar Socialisti\xc4\x8dne Republike Srbije. Njegova h\xc4\x8derka Mirjana - Mira Markovi\xc4\x87 (1942-), ki je biv\xc5\xa1a soproga Slobodana Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a, predsednika Srbije in ZR Jugoslavije, je bila rojena v izvenzakonski zvezi z Vero Mileti\xc4\x87 (ta pa je bila sestra Davorjanke Paunovi\xc4\x87 - Zdenke, Titove medvojne tajnice in prile\xc5\xbenice)'