b'\n_START_ARTICLE_\nPavel Golia\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKon\xc4\x8dal je ni\xc5\xbejo gimnazijo v Novem mestu in nato kadetnico v Karlovcu. Kot \xc4\x8dastnik je slu\xc5\xbeboval v Trstu in Ljubljani. Leta 1914 je bil poslan na fronto v Galicijo, kjer je s svojo enoto prestopil na rusko stran. Leta 1917 je vstopil v rusko armado. Leta 1919 se je vrnil v Ljubljano, kjer se je povsem posvetil knji\xc5\xbeevnosti in gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Bil je dramaturg ter intendant gledali\xc5\xa1\xc4\x8d v Ljubljani, Osijeku in Beogradu. Leta 1945 je postal upravnik Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, od leta 1953 pa je bil redni \xc4\x8dlan SAZU. Objavljal je zbirke pesmi, drame ter gledali\xc5\xa1ke igre za otroke.\n_START_SECTION_\nPesni\xc5\xa1ko ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nGolieva prva pesem \xc5\xbdalostni ve\xc4\x8deri, je bila objavljena v Slovanu, leta 1912, leta 1915 pa je v Ljubljanskem zvonu iz\xc5\xa1la pesem O Ester-o Ren\xc3\xa9e. Golia je bil v Moskvi priznan svobodni \xc4\x8dasnikar in literat. Leta 1918 je v Moskvi iz\xc5\xa1la njegova Pesem poljan. Po vrnitvi v domovino je \xc5\xa1e vedno nadaljeval s pisanjem. Leta 1921 sta iz\xc5\xa1li povojni zbirki Pesmi o zlatolaskah in Ve\xc4\x8derna pesmarica, nekaj let kasneje pa Pesmi (z motivi vojnih do\xc5\xbeivetij). Omenjene pesni\xc5\xa1ke zbirke je pesnik napisal pod vplivom moderne in ekspresionizma. Pesnik je napisal \xc5\xa1e eno zbirko pripovednih pesmi, ki je iz\xc5\xa1la \xc5\xa1ele po njegovi smrti. Poleg te zbirke je napisal tudi sestavek z naslovom Nekaj pripomb, kjer je pojasnil povode za to nenaslovljeno pesni\xc5\xa1ko zbirko:\xc2\xa0\xc2\xbbVse v tej knjigi natisnjene pesmi se naslanjajo na ustrezne Slovenske narodne pesmi z (ina\xc4\x8dicami), ki jih je iz tiskanih in pisanih virov zbral in uredil dr. Karel \xc5\xa0trekelj v prvem zvezku svojega ob\xc5\xa1irnega in pomembnega dela, izdala in zalo\xc5\xbeila pa Slovenska matica v Ljubljani v letih 1895\xe2\x80\x941898.To so deloma bolj ali manj svobodne prepesnitve, deloma pesmi, nastale po motivih imenovanih pesmi. Za vzor - seveda nedose\xc5\xbeeni - so mi bile Pre\xc5\xa1ernove: Smrt kralja Matja\xc5\xbea, Lepa Vida in Ro\xc5\xa1lin in Verjanko ...\xc2\xab\xc2\xa0(Gospod Baroda in druge ljudske pesmi, str.5).\n_START_SECTION_\nDelovanje v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nPesnik in dramatik se je prvi\xc4\x8d seznanil z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem v Moskvi leta 1918, kjer je spoznal litvansko-ruskega poeta Jurija Kazimirovi\xc4\x8da Baltru\xc5\xa1ajtisa, ki mu je predstavil rusko gledali\xc5\xa1ko tradicijo. Leto kasneje se je Golia vrnil v domovino, kjer je bil najprej dramaturg in direktor Drame, kasneje pa \xc5\xa1e upravnik Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani. V svojem delovanju je napisal sedem mladinskih iger, ki so bile napisane v \xc4\x8dasu socialne neenakosti in slabih razmer po prvi svetovni vojni. Njegov dramski prvenec je bila\xc2\xa0\xc2\xbbbo\xc5\xbei\xc4\x8dna igra\xc2\xab\xc2\xa0Petr\xc4\x8dkove poslednje sanje, ki je bila zelo uspe\xc5\xa1na. Kljub uspehu so Golii o\xc4\x8ditali, da ima privilegije, saj si je ob svoji funkciji direktorja lahko priskrbel najbolj\xc5\xa1e igralce, re\xc5\xbeiserje, sceno in ostale gledali\xc5\xa1ke rekvizite. Kljub o\xc4\x8ditkom je direktor in poet uspe\xc5\xa1no vodil Dramo \xc5\xa1e nadaljnjih dvajset let, njegove igre pa so bile zaslu\xc5\xbene za polno blagajno.\n_START_SECTION_\nPrinceska in pastir\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nIgra iz petih dejanj govori o prepovedani ljubezni med premo\xc5\xbeno princesko in revnim pastir\xc4\x8dkom. \xc4\x8ceprav sta \xc5\xa1e otroka, sta si medsebojno naklonjena, kljub temu, da gra\xc5\xa1\xc4\x8dak h\xc4\x8derki strogo prepove, da bi se videvala s pastir\xc4\x8dkom Bo\xc5\xa1tjan\xc4\x8dkom. Ker je princeska trmasta in no\xc4\x8de zapustiti Bo\xc5\xa1tjan\xc4\x8dka, se odlo\xc4\x8dita,da bosta skupaj pobegnila v gozd, k botri \xc5\xa0umi. Ko se na koncu vrneta na grad,ju vsi sprejmejo z odprtimi rokami in kon\xc4\x8dno sta sre\xc4\x8dna, kot jima je obljubila botra \xc5\xa0uma.\n_START_SECTION_\nJur\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nMladinska igra iz \xc5\xa1tirih dejanj pripoveduje o Jur\xc4\x8dku in njegovih star\xc5\xa1ih. V igri Golia prika\xc5\xbee rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in brezup, v katerem \xc5\xbeivijo glavne knji\xc5\xbeevne osebe. Jur\xc4\x8dek je edini sin Matev\xc5\xbea in Mete in na koncu igre se izka\xc5\xbee, da je prav on tisti, ki re\xc5\xa1i dru\xc5\xbeino iz rev\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSrce igra\xc4\x8dk\n_START_PARAGRAPH_\nIgra iz \xc5\xa1tirih dejanj, v kateri je zopet razvidna razlika med bogatim in revnim slojem. Revni sloj predstavljata Andrej\xc4\x8dek in njegova mati, bogate knji\xc5\xbeevne osebe pa so knez, kne\xc5\xbena Maja, ravnatelj gledali\xc5\xa1\xc4\x8da ter prvi igralec \xc5\xa0piritus, ki predstavljajo prijazne, dobrosr\xc4\x8dne osebe, pripravljene pomagati revnim. V tej igri se revna knji\xc5\xbeevna oseba povzpne v sam vrh bogata\xc5\xa1kega sloja, saj knez proglasi Andrej\xc4\x8dka za njegovega naslednika, takoj ko spozna zahrbtnost in hinav\xc5\xa1\xc4\x8dino bogata\xc5\xa1ev, ki ga obdajajo.\n_START_SECTION_\nUboga An\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nIgra iz \xc5\xa1tirih dejanj, ki je po vsebini enaka Pepelki, le da v Golievi igri najdemo druga\xc4\x8de poimenovane knji\xc5\xbeevne osebe. Pepelko predstavlja An\xc4\x8dka, ki ima hudobno ma\xc4\x8deho ter dve polsestri. Golia je v igro dodal \xc5\xa1e medvede in zajce, ki pomagajo An\xc4\x8dki, da pride na grad. Namesto dobre vile je Golia v igri uporabil knji\xc5\xbeevno osebo, poimenovano Dobroljub. Dramatik je poudaril tudi omaro, ki jo je An\xc4\x8dka podedovala od pokojne matere. Omara je edina stvar, ki spominja kraljevi\xc4\x8da na prvo sre\xc4\x8danje z An\xc4\x8dko. Druga\xc4\x8den je tudi konec, saj se An\xc4\x8dka sama vrne na grad h kraljevi\xc4\x8du.'