b'\n_START_ARTICLE_\nGori\xc5\xa1ka matica\n_START_PARAGRAPH_\nGori\xc5\xa1ka matica je bila zalo\xc5\xbeba v Gorici, ki je delovala od leta 1919 do 1940. Od leta 1933 se je uradno imenovala Unione editoriale Goriziana.\n_START_SECTION_\nO zalo\xc5\xbebi\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni je Primorska pripadala Italiji, primorski Slovenci so ostali odrezani od mati\xc4\x8dnega naroda. Pretok informacij in kulturnih dobrin med Italijo in Jugoslavijo je bil skoraj v celoti onemogo\xc4\x8den, zato so na Gori\xc5\xa1kem leta 1919 ustanovili svojo zalo\xc5\xbebo - Gori\xc5\xa1ko matico. Njen ustanovitelj je bil Anton Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d, ki je bil lastnik Narodne tiskarne v Gorici. Do leta 1925 je zalo\xc5\xbeba spadala pod to tiskarno, nato pa je postala samostojna knji\xc5\xbeevna zadruga. Knjige je od tedaj za\xc4\x8dela tiskati pri Tiskarni Edinost v Trstu, sede\xc5\xbe Gori\xc5\xa1ke matice pa je ostal v Gorici._NEWLINE_Matica naj bi postala\xc2\xa0\xc2\xbbkulturno ognji\xc5\xa1\xc4\x8de na\xc5\xa1ega naroda, bivajo\xc4\x8dega v Italiji\xc2\xab. K sodelovanju je vabila tiste slovenske pisce, ki naj bi s svojimi deli pripomogli k ohranjanju slovenskega jezika in narodne zavesti primorskih Slovencev. Vabilu se je odzval France Bevk, ki se je preselil v Gorico in postal uradni pisatelj. Leta 1923 je postal tudi \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora, nato pa njen ravnatelj. Uredni\xc5\xa1tvo je skupaj z Damirjem Feiglom vodil do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne._NEWLINE_Prva knjiga je bil Koledar za prestopno leto 1920, naslednje leto je izdala Koledar za navadno leto 1921 in eno leposlovno delo, nato pa se je \xc5\xa1tevilo leposlovnih, nabo\xc5\xbenih, poljudnoznanstvenih, pou\xc4\x8dnih in mladinskih knjig, izdanih ob vsakoletnem koledarju, ve\xc4\x8dalo. Leta 1924 je izdala 3 dela, v naslednjih letih pa 4\xe2\x80\x9310. Poljudnoznanstvene knjige so bile s podro\xc4\x8dja zdravilstva, rastlinstva, gospodarstva, kmetijstva, zemljepisa, zgodovine, astrologije, tehnike, kemije, vzgoje in drugih prakti\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. Koledarji pa so vsebovali leposlovne, zgodovinske in pou\xc4\x8dne prispevke. Dela so bila namenjena vsem dru\xc5\xbebenim slojem in starostnim skupinam._NEWLINE_Leta 1933 je prevzela izdajo zbirk Lu\xc4\x8d in Biblioteka za pouk in zabavo, ki sta do tedaj izhajali pri Tiskarni Edinost. V teh letih se je zaostrilo preganjanje slovenskih knjig, takoj po natisu so morale v cenzuro. Oblast je zavirala prodajo ne glede na izid cenzure. Ob koncu 1928. in za\xc4\x8detku 1929. leta so zaplenili preko sto petdeset tiso\xc4\x8d izvodov Gori\xc5\xa1ke matice, Gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe ter knji\xc5\xbene zbirke Lu\xc4\x8d. V naslednjih letih so se bile zaplembe \xc5\xa1e pogostej\xc5\xa1e. 3. maja 1941 je bila matica na pritisk oblasti razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena, to pa je pomenilo konec slovenske zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke dejavnosti na Primorskem.\n_START_SECTION_\nUredniki\n_START_PARAGRAPH_\nAndrej Pavlica (1919\xe2\x80\x931924), France Bevk in Damir Feigel (1924\xe2\x80\x931940).\n_START_SECTION_\nSignet\n_START_PARAGRAPH_\nSignet ali zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko znamenje je logotip zalo\xc5\xbeb. Gori\xc5\xa1ka matica je najprej uporabljala za signet krog s temno podlago in vanj vpisanima prepletenima za\xc4\x8detnicama GM, kasneje pa je dobil znak romboidno obliko. Ohranjen je izviren lesorezni kli\xc5\xa1e drugega signeta, ki ga je ustvaril grafik Josip Srebrni\xc4\x8d.'