b'\n_START_ARTICLE_\nBerlinale\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodni filmski festival v Berlinu (Berlinale) je festival A-kategorije, torej mednarodni filmski festival s tekmovalnim programom. Poleg festivalov v Cannesu in Benetkah velja za enega od treh najpomembnej\xc5\xa1ih filmskih festivalov na svetu._NEWLINE_Berlinale vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 20.000 medijskih strokovnjakov iz ve\xc4\x8d kot 70 dr\xc5\xbeav. Prav tako visoko je \xc5\xa1tevilo prijavljenih filmov - leta 2004 se je za projekcijo na festivalu potegovalo ve\xc4\x8d kot 3.000 filmov. Od leta 2002 dalje spada festival pod pristojnost Zvezne republike Nem\xc4\x8dije, torej ne \xc4\x8drpa ve\xc4\x8d iz de\xc5\xbeelne blagajne Berlina.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi Berlinale so priredili leta 1950. Do leta 1978 je potekal poleti, od takrat naprej ima termin februarja. Na to je vplivala \xc5\xbeelja po projekciji \xc4\x8dim ve\xc4\x8d svetovnih premier filmov. Kajti velja pravilo, da lahko posamezen film nastopi le na enem od treh velikih festivalov. Torej le v Berlinu, Benetkah ali Cannesu._NEWLINE_Iniciator filmskega festivala je bil Oscar Martay, predstavnik ameri\xc5\xa1ke vojske, ki je bil pristojen za kontrolo filmske industrije v Berlinu. Martay je tudi priskrbel denarna sredstva iz virov ameri\xc5\xa1ke vojske, ki so omogo\xc4\x8dila prva leta festivala. Prvi Berlinale je imel slogan\xc2\xa0\xc2\xbbIzlo\xc5\xbebeno okno svobodnega sveta\xc2\xab\xc2\xa0- 6. junija 1951 ga je otvoril prvi ameri\xc5\xa1ki film Alfreda Hitchcocka, Rebecca._NEWLINE_Prvi direktor filmskega festivala je postal filmski zgodovinar Alfred Bauer, ki je po vojni deloval kot svetovalec britanske vojske. \xc5\xbde od prvega festivala naprej se podeljuje zlati medved za najbolj\xc5\xa1i celove\xc4\x8derni film. Koncept kipca je delo kiparke Ren\xc3\xa9e Sintenis. Vendar so prve zlate medvede podeljevali kot nagrade ob\xc4\x8dinstva, na podelitev torej ni vplivala \xc5\xbeirija._NEWLINE_Leta 1955 se je to spremenilo. Takrat je Mednarodno zdru\xc5\xbeenje filmskih producentov (FIAPF) Berlinale tudi uradno kategoriziralo kot festival A kategorije. K dol\xc5\xbenostim takega tipa festivala spada tudi imenovanje mednarodne \xc5\xbeirije, ki tako od leta 1956 naprej podeljuje zlate in srebrne medvede. Berlinale je predvsem znan po velikem \xc5\xa1tevilu obiskovalcev in zvezdnikov._NEWLINE_Korenite spremembe so nastopile konec \xc5\xa1estdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja zaradi hladne vojne in dru\xc5\xbebenih sprememb. Tako je film O.K. re\xc5\xbeiserja Michaela Verhoevena leta 1970 dvignil toliko prahu, da je \xc5\xbeirija odstopila in prekinila tekmovalni program. Leta 1971 pa se je v festival integriral tudi Mednarodni forum mladega filma, ki se posve\xc4\x8da filmom mladih ustvarjalcev ter progresivnim izdelkom. Politika takratnega predsednika vlade Willyja Brandta je poskrbela za prvo projekcijo nekega sovjetskega filma leta (1974) ter prvo projekcijo filmskega izdelka iz Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike (1975)._NEWLINE_Leta 1976 je postal direktor festivala filmski publicist Wolf Donner, ki festival korenito posodobil - vpeljal je tudi nov t\xc3\xaarmin za festival. Eden od razlogov za novi termin je tudi sprememba termina filmske tr\xc5\xbenice (danes: European Film Market), ki se pozimi manj kri\xc5\xbea z ostalimi filmskimi tr\xc5\xbenicami. Poleg tega so prvi\xc4\x8d organizirane dodatne sekcije, na primer Nem\xc5\xa1ki film, Otro\xc5\xa1ki filmski festival in Panorama. Leta 1979 je direktor postal Moritz de Hadeln. V \xc4\x8das njegovega vodenja sodi tudi premestitev festivalske centrale na Potsdamer Platz._NEWLINE_Od leta 2001 naprej vodi Berlinale politolog in mened\xc5\xbeer Dieter Kosslick. Do sedaj je uveljavil novo sekcijo Perspektiva: nem\xc5\xa1ki film ter leta 2003 prvi\xc4\x8d priredil Berlinale Talent Campus, kjer se vsako leto predstavijo mladi, \xc5\xa1e neuveljavljeni filmski igralci in igralke._NEWLINE_Od 1998 vsako leto podeljujejo mladim nadobudnim igralkam in igralcem priznanje za izstopajo\xc4\x8do vlogo v preteklem filmskem letu, tako imenovano nagrade\xc2\xa0\xc2\xbbShooting Stars\xc2\xab. Med Slovenci so jo doslej prejeli: Aleksandra Balmazovi\xc4\x87 (2005), Iva Krajnc (2006), Marko Mandi\xc4\x87 (2007), Jure Henigman (2013) in Maru\xc5\xa1a Majer (2016).\n_START_SECTION_\nTekmovalni program\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovalni program predstavlja osrednji del festivala, kjer se celove\xc4\x8derni filmi potegujejo za Zlatega ter Srebrne medvede. V tekmovalnem programu lahko nastopijo le filmi, ki so bili dokon\xc4\x8dani v zadnjih 12 mesecih pred pri\xc4\x8detkom festivala. Dodaten pogoj je, da \xc5\xa1e niso bili prikazani izven mati\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav. Nagrade podeljuje mednarodna \xc5\xbeirija (leta 2006 jo je na primer vodila britanska igralka Charlotte Rampling). Edini slovenski film od osamosvojitve naprej, ki je bil uvr\xc5\xa1\xc4\x8den v ta presti\xc5\xbeni program, so Rezervni deli (2003) re\xc5\xbeiserja Damjana Kozoleta.\n_START_SECTION_\nMednarodni forum mladega filma\n_START_PARAGRAPH_\nPrireja se od leta 1971 naprej ter zajema predvsem dru\xc5\xbebeno-kriti\xc4\x8dne filme. V okviru Foruma so se med drugim uveljavili re\xc5\xbeiserji Raoul Ruiz, Derek Jarman in Peter Greenaway. V tej sekciji so predvajani tudi filmi nekonvencionalnih formatov - na primer zelo dolge produkcije (npr. Taiga, Ulrike Ottinger, 8 ur 21 minut; Satantango, Bela Tarr, 7 ur 16 minut). Pomembno te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de sekcije pa je projekcija neevropskih filmov, predvsem neodvisnih, avantgardnih ter\xc2\xa0\xc2\xbbneznanih\xc2\xab\xc2\xa0produkcij.\n_START_SECTION_\nRetrospektive\n_START_PARAGRAPH_\nPrva retrospektiva je bila prirejena leta 1977. Poleg osrednje retrospektive se vsako leto priredi tudi t. i. Hommage. Retrospektive se obi\xc4\x8dajno ukvarjajo z dolo\xc4\x8denimi \xc5\xbeanri ali obdobji, hommagi z dolo\xc4\x8denimi avtorji ali igralkami/igralci.\n_START_SECTION_\nPanorama\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da te sekcije so umetni\xc5\xa1ki filmi in avtorske produkcije. Vsi prikazani filmi v tej sekciji so svetovne ali evropske premiere. Letno se odvrti 18 celove\xc4\x8dernih filmov. Pododdelki te sekcije so: Dokumenti, Panorama Special in Panorama: kratki filmi. Vsebinsko se sekcija osredoto\xc4\x8da na filme, ki obravnavajo dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje v splo\xc5\xa1nem ali posebnem. Tradicionalno se tako odvrti recimo veliko filmov z gejevsko-lezbi\xc4\x8dno tematiko.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1ki filmski festival/14plus\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto prika\xc5\xbee mednarodni izbor aktualnih celove\xc4\x8dernih in kratkih filmov za otroke. Med filmi enajst\xc4\x8dlanska otro\xc5\xa1ka \xc5\xbeirija izbere po enega dobitnika Steklenega medveda za najbolj\xc5\xa1i celove\xc4\x8derni oziroma kratki film. Poleg tega dodatna strokovna mednarodna \xc5\xbeirija podeli tudi nagrado Nem\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja prijateljev mladine. Leta 2003 so prvi\xc4\x8d priredili tudi posebno mladinsko sekcijo, imenovano 14plus. Steklenega medveda za najbolj\xc5\xa1o celove\xc4\x8derno produkcijo podeli v tem primeru sedem\xc4\x8dlanska \xc5\xbeirija mladostnikov._NEWLINE_Otro\xc5\xa1ki filmski festival letno obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 30.000 gledalcev. Neredno se organizirajo tudi retrospektive v tej sekciji.\n_START_SECTION_\nBerlinale Special\n_START_PARAGRAPH_\nBerlinale Special je del uradnega programa postala leta 2004. V tem delu Berlinala se prikazujejo aktualni izdelki priznanih filmskih ustvarjalcev, kakor tudi filmske klasike in filmi, ki obravnavajo trenutno pere\xc4\x8de probleme.\n_START_SECTION_\nEuropean Film Market\n_START_PARAGRAPH_\nEuropean Film Market (EFM) je naslednik nekdanje filmske tr\xc5\xbenice. V okviru EFM-a se vsako leto organizira okoli 600 projekcij 400 prijavljenih filmov.\n_START_SECTION_\nPerspektiva: nem\xc5\xa1ki film\n_START_PARAGRAPH_\nTa sekcija se posve\xc4\x8da izklju\xc4\x8dno aktualnim nem\xc5\xa1kim produkcijam - tako celove\xc4\x8dernim igranim, kakor tudi dokumentarnim in eksperimentalnim filmom. Vsako leto se v ta namen izbere okoli 12 izmed 250 prijavljenih filmov.'