b'\n_START_ARTICLE_\nKarol Glaser\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani doma\xc4\x8di ljudski \xc5\xa1oli in gimnaziji v Mariboru je na Dunaju \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dno filologijo in slavistiko. Leta 1868 je sprejel mesto zasebnega u\xc4\x8ditelja pri grofu Brandisu, 1869 pa mesto suplenta na gimnaziji v Leobnu in Celju. Bil je stalni u\xc4\x8ditelj na Ptuju, v Kranju, Vidnavi v \xc5\xa0leziji in Trstu. Po upokojitvi je \xc5\xbeivel v Gradcu in na Ogrskem Brodu, kjer je bil ravnatelj na zasebni \xc5\xbeidovski gimnaziji._NEWLINE_\xc5\xbde v gimnazijskih letih se je seznanil z indijsko-iransko filologijo, predvsem ga je zanimal sanskrt, iz katerega je tudi doktoriral. V okviru teh zanimanj se je izpopolnjeval v Trstu in Berlinu ter na Dunaju. Neuspe\xc5\xa1no se je zavzemal za pou\xc4\x8devanje orientalistike in primerjalnega jezikoslovja, saj stolice za te smeri niso hoteli ustanoviti. Zato je za\xc4\x8del s pisanjem znanstvenih razprav in informativnih \xc4\x8dlankov, povezanih s to temo, napisal pa je ve\xc4\x8d prevodov orientalskih del v nem\xc5\xa1ki in slovenski jezik, npr.: Epi\xc5\xa1ke indijske pripovedke in pravljice, Damajantica \xc5\xbealuje po soprogu, Firduzi, Indijska Talija idr. in prevajal Shakespearove drame, izdati pa jih ni smel. Zapisoval je misli in razprave na slovstvenozgodovinsko tematiko, npr. Zgodovinske \xc4\x8drtice o sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini na srednjih \xc5\xa1olah na Slovenskem, Nem\xc5\xa1ka moderna, Narodno slovstvo, Nem\xc5\xa1ka sodba o najnovej\xc5\xa1em nem\xc5\xa1kem slovstvu in se deloma ukvarjal s pisanjem politi\xc4\x8dnih listkov za \xc4\x8dasopisje in dnevnike._NEWLINE_Kot literarni zgodovinar se je zapisal \xc5\xa1e s pisanjem biografij znanih pesnikov, pisateljev, znanstvenikov idr. (Jurija Cafa, Johanna Schmidta, Davorina Trstenjaka, Bo\xc5\xbeidarja Rai\xc4\x8da, Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da, Tarasa \xc5\xa0ev\xc4\x8denka), ki jih je objavljal v takratnem \xc4\x8dasopisju. Njegovo najbolj znano delo je obse\xc5\xbena izdaja \xc5\xa1tirih knjig, ki je iz\xc5\xa1la pod naslovom Zgodovina slovenskega slovstva, pod okriljem Slovenske matice. Za nastanek tega dela je dobil povod, ko je pou\xc4\x8deval slovenski pouk v Trstu in trdil, da je pomembno postaviti \xc5\xa1olsko znanje na znanstvene temelje. V Glaserjevi Zgodovini slovenskega slovstva je bilo prvi\xc4\x8d zbrano vse slovensko knji\xc5\xbeevnozgodovinsko gradivo, ki se je do tedaj posami\xc4\x8dno objavljalo v raznih zbornikih in \xc4\x8dasopis, ti pa so bili dosegljivi le v dolo\xc4\x8denih javnih knji\xc5\xbenicah. Obenem je Glaser dopolnjeval to gradivo in informacije z raziskovanjem razli\xc4\x8dnih virov. Delo sicer ni bilo sprejeto s pozitivno kritiko, danes pa je literarnim zgodovinarjem v veliko pomo\xc4\x8d.'