b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Pij XI.\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1tudijska leta\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Pij XI. je bil rojen 31. marca 1857 v Desiu, takrat industrijskem trgu z 10 tiso\xc4\x8d prebivalci med Monzo in Comom  - 18 km od Milana - kot \xc4\x8detrti otrok v dobro stoje\xc4\x8di me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini o\xc4\x8detu Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku (Francesco) plemenitega porekla in materi Tereziji (Teresa r. Galli). 1. junija 1857 so ga krstili z imeni Ambrogio, Damiano, Achille. O\xc4\x8de, ravnatelj svilopredilnice, je ob svoji smrti (4. julija 1881) bil lastnik in solastnik svilopredilnic Gadda in Pertusella._NEWLINE_Trgovec s svilo je bil tudi njegov brat, eden izmed ne\xc4\x8dakov in\xc5\xbeenir \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8d sorodnikov pa je zavzemalo ugledne cerkvene polo\xc5\xbeaje. Klicali so ga za Ahila; njegov patron sv. Ahil je bil \xc5\xa1kof v Spoletu. \xc4\x8ceprav je pape\xc5\xbe Pij XI. \xc5\xbee kot de\xc4\x8dek silno ljubil razli\xc4\x8den \xc5\xa1port, je vendar bil tako vnet za u\xc4\x8denje, da je bil vedno prvi v \xc5\xa1oli._NEWLINE_\xc5\xbde v otro\xc5\xa1ki dobi je nanj vplival stric Damiano Ratti, pro\xc5\xa1t v Assu. Njegov prijatelj, milanski nad\xc5\xa1kof Nazari , je sprejel 5. novembra 1867 desetletnega de\xc4\x8dka v \xc5\xa1kofijsko semeni\xc5\xa1\xc4\x8de San Pietro Martire v Sevesu, 22 km oddaljenem od Milana; po uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli je vstopil v bogoslovje._NEWLINE_Po tretjem letniku je kot diakon nadaljeval \xc5\xa1tudije v lombardskem zavodu v Rimu, kjer mu je ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje v Lateranski baziliki podelil 20. decembra 1879 kardinal La Valletta,  a novo ma\xc5\xa1o je pel v rimski baziliki San Carlo al Corso. Dosegel je tri akademske naslove: na Sapienzi je doktoriral iz bogoslovja, na Gregoriani iz cerkvenega prava, a na Toma\xc5\xbeevi akademiji iz modroslovja._NEWLINE_Achilla Rattija opisujejo kot postavnega mladeni\xc4\x8da, plavolasega, srednje velikosti in krepke postave. Govoril je po\xc4\x8dasi in premi\xc5\xa1ljeno, bil je miren in uglajen v svojem celotnem nastopu \xe2\x80\x93 zna\xc4\x8dilen predstavnik Lombardov, razlo\xc4\x8dno razli\xc4\x8dnih od Italijanov srednjega in ju\xc5\xbenega Polotoka.\n_START_SECTION_\nPredavatelj in knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar v Milanu\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova prva slu\xc5\xbeba je bila v milanskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je bil profesor govorni\xc5\xa1tva in dogmatike. Bil je kaplan v \xc5\xbeenskem samostanu Nostra Signora del Cenacolo, kjer so nune skrbele za reve\xc5\xbee in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene. V tem samostanu so se zbirali tudi dimnikarski vajenci, katere je samostanski kaplan pou\xc4\x8deval v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem nauku ter delal pri njihovih prireditvah. Da bi se z nekaterimi od njih lahko pogovarjal v doma\xc4\x8dem jeziku, se je priu\xc4\x8dil nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. 1883 je ustanovil dru\xc5\xa1tvo katoli\xc5\xa1kih u\xc4\x8diteljic. Poleg tega je bil voditelj ve\xc4\x8d drugih dru\xc5\xa1tev. 1888 je bil kot \xc2\xbbu\xc4\x8denjak\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbdottore\xc2\xab) dodeljen znameniti Ambrozijanski knji\xc5\xbenici. Posve\xc4\x8dal se je vneto du\xc5\xa1nemu pastirstvu, obanem pa s prek 70 spisov sodeloval v raznih znanstvenih \xc4\x8dasopisih:  Archivio storico lombardo , Rendiconti dell\xe2\x80\x99Istituto lombardo di scienze e lettere  in Giornale storico della letteratura italiana . Njegovi prispevki odsevajo izredno poznanje jezikov in starinoslovja, kakor tudi \xc5\xa1iroko zgodovinsko in modroslovno izobrazbo. 1907 je postal ravnatelj Ambrosiane._NEWLINE_V knji\xc5\xbenici Biblioteca Ambrosiana se je posvetil \xc5\xa1tudiju cerkvene, zlasti lombardske zgodovine. Objavil je Acta ecclesiae Mediolanensis in Liber diurnus Romanorum pontificorum (na temelju rokopisa iz Bobbia iz IX. st., ki ga hrani Ambrosiana), ter Missale duplex. Posodobil je knji\xc5\xbenico, obnovil 1906 stare sobane Pinakoteke, preuredil anti\xc4\x8dni Museo Settala, ustanovil fotografski kabinet ter restavratorsko delavnico; oskrbel je knji\xc5\xbenico s protipo\xc5\xbearnimi napravami. 1907 je objavil vodi\xc4\x8d Guida sommaria per il visitatore della Biblioteca Ambrosiana e delle collezioni annesse._NEWLINE_Novembra 1911 je bil imenovan za podravnatelja Vatikanske knji\xc5\xbenice, kamor pa se je preselil \xc5\xa1ele med vojsko, ko je s 1. septembrom 1914 bil imenovan za njenega upravnika. Postal je redni \xc4\x8dlan pri Accademia Romana di archeologia in kanonik pri Sv. Petru. Kljub te\xc5\xbeavnim medvojnim razmeram si je prizadeval sestaviti splo\xc5\xa1en poenoten seznam tiskanih knjig in preureditev rokopisnih zbirk, zlasti tistih, ki so bile potrebne popravila in obnove.\n_START_SECTION_\nSre\xc4\x8danje z don Boskom\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni 1883 je kot mlad duhovnik od\xc5\xa1el obiskat svetega Janeza Boska v njegov prvi turinski oratorij Valdocco; ko je hotel oditi, ga je veliki vzgojitelj zadr\xc5\xbeal: \xc2\xbbOstanite, bo koristilo Vam in nam.\xc2\xab\xc2\xa0Tako je jedel skupaj z don Boskom za isto mizo, skrbno opazoval njegovo delo, ter od\xc5\xa1el poln spominov, ki so se mu vrezali v du\xc5\xa1o za vse \xc5\xbeivljenje in se je pred drugimi rad pohvalil, da je imel sre\xc4\x8do sre\xc4\x8dati se s svetnikom. Ve\xc4\x8dkrat je o skromnem turinskem duhovniku ob\xc4\x8dudovaje govoril, zlasti ko je postal pape\xc5\xbe._NEWLINE_Kaj pa je bil glavni povod Ahilovega obiska? Neki mladi obrtnik, ki ga je pred nekaj tedni priporo\xc4\x8dil don Bosku, je od domoto\xc5\xbeja pobegnil iz oratorija. \xc2\xbbSilno mi je hudo, da sem napravil s tem na vas tako slab vtis. V opravi\xc4\x8dilo mu slu\xc5\xbei, da ni ravno nadarjen\xc2\xab. Don Bosko pa mu je smeje se dejal: \xc2\xbbV teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah je ravno nasprotno dokazal svojo bistroumnost. Boste videli, da si bo v \xc5\xbeivljenju znal izkr\xc4\x8diti svojo pot.\xc2\xab\xc2\xa0Don Ratti je bil sicer druga\xc4\x8dnega mnenja, vendar mu je bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d don Boskovo neomajno zaupanje v mlade; prihodnost je \xc2\xbbo\xc4\x8detu in u\xc4\x8ditelju mladine\xc2\xab\xc2\xa0 dala prav. _NEWLINE_Don Ahila, ki je dobival prve izku\xc5\xa1nje v knji\xc5\xbenici Ambrosiana v Milanu, je zanimala predvsem ureditev tiskarske \xc5\xa1ole v oratoriju in sploh delovanje obrtnih \xc5\xa1ol. Ko sta se pri kosilu zopet sre\xc4\x8dala, je Ahil dejal: \xc2\xbbVidi mirabilia hodie\xc2\xab\xc2\xa0. Ob\xc4\x8dudoval je velik in pameten napredek v tiskarski umetnosti, ki je izkoristila najsodobnej\xc5\xa1e strojni\xc5\xa1ke izume, na kar je don Bosko smeje se dejal: \xc2\xbbV teh re\xc4\x8deh ho\xc4\x8de biti don Bosko vedno na \xc4\x8delu napredka.\xc2\xab\xc2\xa0Pape\xc5\xbe je \xc5\xa1e mnogo let po sre\xc4\x8danju omenil, da je svetnik glede tiskanega in knji\xc5\xbenega apostolata \xc5\xbeelel vse prekostiti. \xc2\xbbTo so bile njegove prednostne ustanove, ki so predstavljale njegov plemeniti ponos.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Ob slovesu je gost hotel izraziti svoje veliko zadovoljstvo nad tolikim gostoljubjem \xc5\xa1e s tem, da bi izro\xc4\x8dil don Bosku dar za njegove ustanove, kar pa je svetnik proti svoji navadi odlo\xc4\x8dno zavrnil: \xe2\x80\x9cVi boste na\xc5\xa1i dru\xc5\xbebi lahko koristili na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din!\xe2\x80\x9d Kakor koli \xc5\xbee kdo razlaga te besede, Achille Ratti je odslej na vse mo\xc5\xbene na\xc4\x8dine podpiral don Boskove ustanove in postopek za njegovo pri\xc5\xa1tetje k bla\xc5\xbeenim in svetim._NEWLINE_Pri postopku za beatifikacijo so namre\xc4\x8d nastale nepremostljive te\xc5\xbeave. Ko je postal pape\xc5\xbe, ni \xc5\xa1tedil truda in sredstev, da bi postopek spravil z mrtve to\xc4\x8dke, saj je imel odgovore iz prve roke. Na o\xc4\x8ditek, \xc2\xbbkdaj je don Bosko sredi stalnega dela molil?\xc2\xab, je kardinalom odgovoril: \xc2\xbbKdaj pa ni molil? Saj je bilo vse njegovo delo ena sama molitev.\xc2\xab\xc2\xa0Kanonizacijo je postavil za sam sklep Svetega leta, na Veliko no\xc4\x8d, 1. aprila 1934. Njegov praznik je raz\xc5\xa1iril na vesoljno Cerkev. Po pravici so ga imenovali \xc2\xbbDon Boskov pape\xc5\xbe\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nApostolski nuncij\n_START_PARAGRAPH_\n1918 je postavil pape\xc5\xbe Benedikt XV. Ahila za apostolskega vizitatorja na Poljskem, v dr\xc5\xbeavi, ki je bila obnovljena po tretji delitvi med Rusijo, Prusijo in Avstrijo 1795. Oktobra 1918 je pape\xc5\xbe Benedikt kot prvi vladar \xc4\x8destital poljskemu ljudstvu na obnovi neodvisnosti. Marca 1919 je imenoval deset novih \xc5\xa1kofov in povi\xc5\xa1al Rattija za pape\xc5\xa1kega nuncija. 6. junija 1919 je bil imenovan za nuncija na Poljskem, 3. julija 1919 pa za naslovnega nad\xc5\xa1kofa Naupactusa; \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje je prejel 28. oktobra istega leta. Za \xc5\xa1kofovsko geslo si je izbral svetopisemske besede: "Raptim transit" - "Hitro mine" (Job 6,15)  ._NEWLINE_1918 ga je poslal pape\xc5\xbe \xc5\xa1e med divjanjem vojne na Poljsko, da uredi cerkvene razmere in \xc5\xa1ele, ko je postala Poljska samostojna, je postal Ahil Ratti apostolski nuncij v Var\xc5\xa1avi, glavnem mestu Poljske, obenem pa naslovni \xc5\xa1kof Lepantski. Njegovo delovanje na Poljskem je bilo vzorno in energi\xc4\x8dno. Dosegel je, da so v ustavo sprejeli mnogo ugodnosti za uspe\xc5\xa1en razvoj katoli\xc5\xa1ke Cerkve na Poljskem, razdrapane cerkvene razmere je hitro uredil in nastavil 18 novih \xc5\xa1kofov. _NEWLINE__NEWLINE_Ni pa vse potekalo brez zapletov; grajal je na primer poljske oblasti zaradi preganjanja litovske in ukrajinske gr\xc5\xa1kokatoli\xc5\xa1ke duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Med bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1kim napredovanjem proti Var\xc5\xa1avi avgusta 1920 je pape\xc5\xbe naro\xc4\x8dil po vsem svetu javne molitve za Poljsko; Ratti je bil pa edini tuj diplomat, ki ni hotel zapustiti mesta in je dajal moralno oporo branilcem.  Benedikt XV. je 11. junija 1921 zaprosil Rattija, naj posreduje poljskim \xc5\xa1kofom njegovo sporo\xc4\x8dilo, v katerem opozarja na politi\xc4\x8dno zlorabo duhovne mo\xc4\x8di in ponovno poziva k miroljubnemu so\xc5\xbeitju s sosednjimi ljudstvi ter navaja, da ima "ljubezen do dr\xc5\xbeave svoje meje v pravi\xc4\x8dnosti in dol\xc5\xbenostih"._NEWLINE_Ratti je vzljubil Poljake in je nameraval delovati v prid Poljski z graditvijo mostov do dobronamernih ljudi tudi v Rusiji; dejal je, da je pripravljen zanje celo svojo kri preliti. Benedikt pa ga je hotel \xc5\xbeivega diplomata in mu je zato prepovedal potovanje tja, \xc4\x8deprav je uradno bil delegat za Rusijo; poleg tega njegovi takratni stiki z Rusi niso bili v\xc5\xa1e\xc4\x8d Poljakom. Pape\xc5\xbe ga je poslal nato v \xc5\xa0lezijo, da bi prepre\xc4\x8dil politi\xc4\x8dno delovanje duhovnikov, pa tudi da bi bil nepristranski opazovalec plebiscita; pa se je zameril tako Nemcem kot Poljakom: \xc2\xbbKo se je po\xc5\xa1teno trudil, da bi se pokazal prijatelja Poljske, je Var\xc5\xa1ava zahtevala njegov odpoklic\xc2\xab. Kot pravi\xc4\x8den mo\xc5\xbe pa je grajal tudi poljsko narodnostno nestrpnost in preganjanje manj\xc5\xa1in, ki so sestavljale kar 31% nove poljske dr\xc5\xbeave - kar pa seveda ni naletelo na ugoden odmev.\n_START_SECTION_\nMilanski nad\xc5\xa1kof in kardinal\n_START_PARAGRAPH_\n13. junija 1921 ga je imenoval Benedikt XV. za kardinala, obenem pa za nad\xc5\xa1kofa v Milanu, kjer je pa vodil svojo rojstno nad\xc5\xa1kofijo samo dobrega pol leta.  _NEWLINE_Pri svojem prihodu v Milano je med drugim omenil pomen pape\xc5\xbea: \xc2\xbbZa nas Italijane je pape\xc5\xbe med drugim skrben in iskren prijatelj Italije, za katero je on prav tako molil in jo pozdravil kot zibelko vseh plemi\xc4\x8dev. Zlasti v tujini lahko opazimo in otipamo z rokami, kako zelo je pape\xc5\xbe najve\xc4\x8dji okras Italije: zavoljo njega milijoni katoli\xc4\x8danov gledajo na Italijo kot na svojo drugo domovino; zavoljo njega je Rim glavno mesto sveta. Mi, italijanski katoliki, ki ga imamo v svoji sredi po Bo\xc5\xbeji previdnosti, smo zanj odgovorni pred katoli\xc4\x8dani vsega sveta.\xc2\xab\xc2\xa0Take besede so na Kvirinalu radi sli\xc5\xa1ali. Zato ne \xc4\x8dudi, da ga je ob njegovi izvolitvi za pape\xc5\xbea prvi\xc4\x8d tudi na Trgu svetega Petra pod njegovimi sobanami pozdravil oddelek italijanske vojske s \xc4\x8dastnim strelom._NEWLINE_V \xc5\xa1kofijskem grbu je imel tri podgane, namigujo\xc4\x8d na svoj priimek Ratti (ratto=podgana), a geslo \xe2\x80\x9eRaptim transit\xe2\x80\x9c ("Hitro mine, Hitro te\xc4\x8de" - potok, \xc4\x8das). Ko je postal pape\xc5\xbe, si je namesto podgan privzel v grb tri rde\xc4\x8de krogle, za geslo pa \xe2\x80\x9ePax Christi in Regno Christi\xe2\x80\x9c; orel pa je ostal isti. _NEWLINE_Z mladostnim zagonom se je lotil dela v obse\xc5\xbeni \xc5\xa1kofiji. V malo mesecih, ko je bil \xc5\xa1kof v Milanu (od marca 1921 do januarja 1922), se je podajal \xe2\x80\x93 kadar je le bilo mogo\xc4\x8de \xe2\x80\x93 v Rogeno, da bi ma\xc5\xa1eval za svoje rajne star\xc5\xa1e in je povabil tudi sosednje \xc5\xbeupnike. Na mamo in ata je bil zelo navezan; zadnje dneve januarja, nekaj ur pred odhodom v konklave, kjer so ga izvolili na pape\xc5\xa1ki prestol, se je kardinal Ratti podal v Rogeno na njun grob. Faranom, ki so se zbrali v pozdrav, je dejal: \xc2\xbbPri\xc5\xa1el sem molit in pozdravit moje drage. Morebiti je to zadnji\xc4\x8d.\xc2\xab\xc2\xa0In je res bilo.\n_START_SECTION_\nIzvolitev\n_START_PARAGRAPH_\n2. februarja 1922 je 53 od 60 kardinalov vstopilo v konklave. Papabilis je bil dr\xc5\xbeavni sekretar pri Piju X. Merry del Val, pa tudi pizanski kardinal Maffi \xe2\x80\x93 ki je bil papabilis \xc5\xbee 1914;  glasove pa sta za\xc4\x8dela pridobivati bene\xc5\xa1ki patriarh La Fontaine in predhodnikov dr\xc5\xbeavni sekretar Gasparri . Zbor sta torej sestavljali dve skupini: konservativni je bil na \xc4\x8delu Merry del Val, napredni pa Gasparri; \xc4\x8detrtega dne pa je bil izvoljen za pape\xc5\xbea sporazumni kandidat \xe2\x80\x93 Achille Ratti. Za\xc4\x8den\xc5\xa1i s \xc5\xa1tirimi je kon\xc4\x8dno prejel 42 glasov od 53 navzo\xc4\x8dih kardinalov, najve\xc4\x8d s podporo Gasparrijeve skupine.  Za pape\xc5\xbea je bil izvoljen v \xc5\xa1tirinajstem glasovanju v ponedeljek, 6. februarja 1922, okrog 11h, v 14. volitvnem krogu._NEWLINE_Mad\xc5\xbearski primas, kardinal Csernoch, okrog katerega se je zbralo nekaj njegovih kolegov, je slikovito raztolma\xc4\x8dil ta dogodek takole: \xc2\xbbSedaj smo vodili kardinala Rattija skozi \xc5\xa1tirinajst postaj kri\xc5\xbeevega pota in ga pustili zdaj na Kalvarijskem gri\xc4\x8du samega.\xc2\xab\xc2\xa0Sam, s sklonjeno glavo, vendar sede\xc4\x8d pokon\xc4\x8dno, se je zbiral kardinal Ratti. Drugi kardinali so zapustili svoja mesta in obdali kandidata svojega izbora. V imenu kardinalskega zbora izgovarja sedaj kardinal-dekan z mo\xc4\x8dnim glasom obrazec, ki kon\xc4\x8duje volitveni dej: \xc2\xbbAli sprejme\xc5\xa1 izvolitev, po kateri bo\xc5\xa1 cerkvenopravno pape\xc5\xbe?\xc2\xab\xc2\xa0Minute trajajo\xc4\x8da tesnobna ti\xc5\xa1ina, izpolnjena s poni\xc5\xbenostjo, strahom, vero in zaupanjem, nas prevzema. Nato pride po\xc4\x8dasi latinski odogovor, \xc4\x8digar pomen bi lahko izrazili v naslednjih besedah: \'Jaz se no\xc4\x8dem ustavljati Bo\xc5\xbeji volji in se ne mislim prestra\xc5\xa1iti bremena, ki ga ho\xc4\x8de polo\xc5\xbeiti na moje rame. Naj mi ne bo o\xc4\x8ditano, da nisem znal ceniti volitev mojih bratov po slu\xc5\xbebi, ki so opravili svojo dol\xc5\xbenost.\' \xc4\x8ceprav se \xc5\xa1e preve\xc4\x8d zavedam svoje nevrednosti, volitve sprejemam.\'_NEWLINE_\'Katero ime ho\xc4\x8de\xc5\xa1 odslej nositi?\' je nadaljeval kardinal-dekan. Globoka ginjenost du\xc5\xa1i sicer tako jasen glas pape\xc5\xbea. Njegovega odgovora v posameznostih sicer ne morem razumeti, vendar izra\xc5\xbea v glavnih \xc4\x8drtah po smislu tole vsebino: \'Pod pape\xc5\xbeevanjem Pija IX. sem bil sprejet v naro\xc4\x8dje katoli\xc5\xa1ke Cerkve, in v ta \xc4\x8das padajo tudi moji prvi koraki v moji cerkveni slu\xc5\xbebi. Pij X. me je poklical v Rim. Ime Pij pomeni mir. Tudi jaz ho\xc4\x8dem svoje mo\xc4\x8di posvetiti pomiritvi sveta, kar si je zadal za nalogo \xc5\xbee moj predhodnik, Benedikt XV.\'\xc2\xab_NEWLINE_Prva njegova odlo\xc4\x8ditev, da podeli apostolski blagoslov urbi et orbi z zunanje lo\xc5\xbee Bazilike sv. Petra, ki je izzvala nepopisno navdu\xc5\xa1enje zbrane mno\xc5\xbeice, je nakazovala, da \xc5\xbeeli dose\xc4\x8di spravo z italijansko dr\xc5\xbeavo in prenehati s polo\xc5\xbeajem \xc2\xbbvatikanskega jetnika\xc2\xab\xc2\xa0kot njegovi \xc5\xa1tirje predhodniki, ki so podeljevali blagoslov znotraj Bazilike; zadnji je podelil tak blagoslov zunaj Pij IX. 1846. _NEWLINE_Posve\xc4\x8denje in kronanje je prejel na nedeljo, 12. februarja. Ob tem dogodku je veliko \xc5\xa1tevilo veleposlanikov in drugih predstavnikov raznih de\xc5\xbeel izpri\xc4\x8dalo, kak ugled je pridobilo pape\xc5\xa1tvo med zadnjimi leti pape\xc5\xbeevanja Benedikta XV. zlasti zaradi njegovih vztrajnih in nepristranskih mirovnih prizadevanj.\n_START_SECTION_\nKonkordati\n_START_PARAGRAPH_\nOdnose med svetim sede\xc5\xbeem in posameznimi dr\xc5\xbeavami je urejal pape\xc5\xbe s \xc5\xa1tevilnimi konkordati: 1922 z Letonijo, 1924 z Bavarsko, 1925 s Poljsko, 1927 z Romunijo in Litvo, 1929 s Prusijo, 1932 z Badnom, 1933 z Avstrijo._NEWLINE_1937 so imele nuncija \xe2\x80\x93 glede na Annuario Pontifico \xe2\x80\x93 \xc5\xbee naslednje dr\xc5\xbeave:_NEWLINE_Argentina, Avstrija, Belgija, Bolivija, Brazilija, \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka, \xc4\x8cile, Kolumbija, Kostarika, Nikaragua, Panama, Kuba, Estonija, Francija, Nem\xc4\x8dija, Guatemala, Haiti, Honduras, Salvador, Irska, Italija, Jugoslavija, Latvija, Paragvaj, Peru, Poljska, Mad\xc5\xbearska, Portugalska, Dominikanska republika (San Domingo), Romunija, \xc5\xa0vica, Venezuela in Ekvador.\n_START_SECTION_\nLateranski sporazumi\n_START_PARAGRAPH_\nPod Pijem XI. so uredili ve\xc4\x8d kot pol stoletja staro \xc2\xbbrimsko vpra\xc5\xa1anje\xc2\xab, ki je trajalo od prestrela Porta Pia 20. septembra 1870. Dolgotrajni pogovori so se za\xc4\x8deli \xc5\xbee takoj ob pape\xc5\xbeevi izvolitvi. 11. februarja 1929 so predstavniki Svetega sede\xc5\xbea in Kraljevine Italije podpisali lateransko pogodbo, s katero so ustanovili neodvisno dr\xc5\xbeavo vatikanskega mesta, katere vladar je pape\xc5\xbe, ki ima vso zakonodajno, sodno in izvr\xc5\xa1no oblast. Povr\xc5\xa1ina te dr\xc5\xbeave zna\xc5\xa1a 0,45 km2._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka vera je postala dr\xc5\xbeavna vera v Italiji ter je u\xc5\xbeivala posebno varstvo in velike ugodnosti: vpeljan je obvezen \xc5\xa1olski verouk, v dr\xc5\xbeavne ustanove so vrnili kri\xc5\xbee, pape\xc5\xbe in kardinali so u\xc5\xbeivali varstvo kot knezi; dovoljene so bile tudi druge veroizpovedi kot \xc5\xbeidovska, valdenska, evangeli\xc4\x8dani..._NEWLINE_S konkordatom, podpisanem v Lateranski pala\xc4\x8di, ki se sestoji iz treh lo\xc4\x8denih dolo\xc4\x8dil, je dobil torej Sveti sede\xc5\xbe nesporno oblast (suverenost) nad Vatikansko dr\xc5\xbeavo, in mednarodno-pravno samostojnost kot enklava v mestu Rimu; pape\xc5\xbe se je odpovedal zahtevam po obnavljanju nekdanje Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave in je priznal Italijansko kraljestvo z glavnim mestom Rimom. V zameno za izgubljena ozemlja in kot pomo\xc4\x8d v prehodnem obdobju je vlada jam\xc4\x8dila 750 milijonov lir v denarju, in 5% letne obresti od vlo\xc5\xbeene milijarde. Po prvem \xc4\x8dlenu Statuto Albertino je postala katoli\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavna vera v Italiji ter je u\xc5\xbeivala posebno varstvo in velike ugodnosti; \xc5\xa1kofje so sicer morali prise\xc4\x8di zvestobo italijanski dr\xc5\xbeavi, vendar so kleriki spadali pod cerkveno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de; cerkveno poroko je priznala tudi dr\xc5\xbeava, postopek za ni\xc4\x8dnost je potekal pred cerkvenim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem; verouk, "temelj in krona javnega pouka", je postal obvezen v osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah. Za fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim so postali Lateranski sporazumi dragoceno priznanje zakonitosti pred svetovno javnostjo.  _NEWLINE_V znamenje sprave je naslednjega julija pape\xc5\xbe z evharisti\xc4\x8dno procesijo vstopil na Trg svetega Petra, kar se ni zgodilo od \xc4\x8dasov Porta Pia (1870). Prvi\xc4\x8d je pa iz\xc5\xa1el iz vatikanskega ozemlja 21. decembra istega leta, ko se je pape\xc5\xbe zgodaj zjutraj odpravil, v spremstvu italijanskih policajev na kolesih, v Lateransko baziliko, da sprejme uradno v posest svojo stolnico. _NEWLINE_V prvem obdobju je pape\xc5\xbe bil navdu\xc5\xa1en, saj je to pomenilo velik napredek od obna\xc5\xa1anja prej\xc5\xa1njih proticerkvenih liberalnih vlad; vendar je Pij XI. polagoma spreminjal mnenje, kajti najprej Mussolini, pozneje pa \xc5\xa1e bolj Hitler, sta hotela popolnoma podjarmiti mladinsko vzgojo od vrtca do univerze ter za\xc4\x8dela razgla\xc5\xa1ati rasisti\xc4\x8dne nauke. Pape\xc5\xbe je v zvezi s tem \xc5\xbee obsodil nacizem (1937). Ko je \xc5\xbee imel pripravljeno za objavo hudo obsodbo fa\xc5\xa1izma in njegov rasizem ter zlasti protisemitizem, ga je prehitela bolezen in smrt.\n_START_SECTION_\nKonkordat s Tretjim rajhom\n_START_PARAGRAPH_\nS pomo\xc4\x8djo dr\xc5\xbeavnega tajnika E. Pacellija je dokaj hitro sklenil Sveti sede\xc5\xbe tudi konkordat s Tretjim rajhom. Na papirju je bil pravzaprav za Cerkev \xc5\xa1e ugodnej\xc5\xa1i od Lateranskih sporazumov; v praksi pa ga je Hitler \xc5\xbee kmalu za\xc4\x8del kr\xc5\xa1iti zaradi svojega svetovnega nazora. Nacizem je namre\xc4\x8d sku\xc5\xa1al ponem\xc4\x8diti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v njegovih temeljih; najbolj z o\xc4\x8ditkom, da Pavlovo \xc5\xbeidovsko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo slabi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko mo\xc5\xbeatost. Nacional-socialisti\xc4\x8dno gibanje je temeljilo zlasti na dveh delih: na Hitlerjevem  Mojem boju ,  kakor tudi na Rosenbergovem Mitu 20. stoletja _NEWLINE_Na tej ideologiji je temeljila nravna in dr\xc5\xbeavljanska vzgoja nem\xc5\xa1ke mladine; Pij XI. jo je ozna\xc4\x8dil za dr\xc5\xbeavno, nravno in dru\xc5\xbebeno novopoganstvo. Tej sprevr\xc5\xbeeni usmerjenosti je pape\xc5\xbe zoperstavil u\xc4\x8denje katoli\xc5\xa1ke Cerkve, v kateri je prostora za vse narode in vsa ljudstva; zoper preganjanje katoli\xc4\x8danov in \xc5\xbdidov je pape\xc5\xbe nastopil zlasti z okro\xc5\xbenico Mit brennender Sorge 14. marca 1937, ki so jo ali tiskali v Nem\xc4\x8diji ali jo tja pretihotapili in hkrati brali po vseh \xc5\xbeupnijah \xe2\x80\x93 vendar se je preganjanje le \xc5\xa1e stopnjevalo. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe je trdo prijel avstrijskega kardinala Innitzerja, ki je ob Anschlussu \xe2\x80\x93 ko je bila priklju\xc4\x8dena Avstrija nem\xc5\xa1kemu Rajhu 1938 \xe2\x80\x93 navdu\xc5\xa1eno pozdravil Hitlerja.\n_START_SECTION_\nTri sveta leta\n_START_PARAGRAPH_\nPij XI., ki si je kot vodilo svojega pontifikata zastavil geslo: \xc2\xbbKristusov mir v Kristusovem kraljestvu\xc2\xab, je po strahotah prve svetovne vojne z vsemi mo\xc4\x8dmi deloval za mir med narodi. Temu namenu je podredil praznovanje svetega leta 1925. V Kristusu, kralju vesoljstva, knezu miru, je videl najbolj\xc5\xa1e zagotovilo za mir v svetu, zato je 1925 uvedel praznik Kristusa kralja, ki naj se po vsej Cerkvi praznuje zadnjo nedeljo v oktobru._NEWLINE_Pij XI. je razglasil \xc5\xa1e dve jubilejni leti: 1929 ob svoji zlati ma\xc5\xa1i in 1933 ob 1900-letnici Kristusove smrti._NEWLINE_Da bi prenova v Kristusovem duhu zajela celotno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo, je spodbudil katoli\xc5\xa1ko akcijo, ki naj bi popolnoma nepoliti\xc4\x8dno povezovala verne ljudi vseh slojev in starosti. Leta 1922 je z okro\xc5\xbenico Ubi arcano Dei dal velik pomen temu gibanju.\n_START_SECTION_\nVersko preganjanje\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih dr\xc5\xbeavah je Cerkev v \xc4\x8dasu Pija XI. trpela hudo preganjanje, npr. v Rusiji, \xc5\xa0paniji, na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem, v Mehiki. Kljub za\xc4\x8detnemu videzu, da bosta konkordata z Italijo in Nem\xc4\x8dijo prinesla veliko korist vernikom, sta Mussolini in Hitler za\xc4\x8dela kr\xc5\xa1iti dolo\xc4\x8dbe konkordata, zlasti na podro\xc4\x8dju mladinske vzgoje. V Nem\xc4\x8diji je nastopilo pravo preganjanje katoli\xc4\x8danov, ki se niso strinjali z rasisti\xc4\x8dno in zlasti protisemitsko nacisti\xc4\x8dno politiko, kakor tudi ne s preganjanjem \xc5\xbdidov. Mussolini je pri\xc5\xa1el na oblast 1922, Hitler pa 1933. Zadnja leta Pijevega pontifikata so zato potekala v more\xc4\x8dem ozra\xc4\x8dju, ki je napovedovalo novo vojno: prav po daljnovidnem napovedovanju njegovega predhodnika Benedikta XV.. Pij XI. je umrl nekaj mesecev pred za\xc4\x8detkom druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nMisijonsko in ekumensko delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMisijonsko dejavnost je nadaljeval v smeri, ki jo je zarisal njegov predhodnik Benedikt XV.: V misijonskih de\xc5\xbeelah naj bi vodstvo Cerkve postopno prevzela doma\xc4\x8da hierarhija; s tem namenom je sam posvetil v \xc5\xa1kofe celo vrsto duhovnikov iz misijonskih de\xc5\xbeel, npr. s Kitajskega, Vietnamskega, Afrike._NEWLINE_Sku\xc5\xa1al je navezati redne stike z anglikansko in pravoslavno Cerkvijo, vendar ta prizadevanja niso obrodila sadov._NEWLINE_Za svetnike je razglasil Terezijo Deteta Jezusa, Petra Kanizija, Don Boska, Alberta Velikega, Konrada iz Parzhama  , ar\xc5\xa1kega \xc5\xbeupnika Janeza Vianeja, angle\xc5\xa1ka mu\xc4\x8denca Toma\xc5\xbea Mora in Janeza Fisherja in \xc5\xa1tevilne druge; skratka \xe2\x80\x93 med svetnike je pri\xc5\xa1tel toliko bogovdanih mo\xc5\xbe in \xc5\xbeena, kolikor do njega \xc5\xa1e nih\xc4\x8de; v tem ga je prekosil doslej le Janez Pavel Veliki.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xa1ka akademija znanosti\n_START_PARAGRAPH_\n1937 je ponovno ustanovil Pape\xc5\xa1ko akademijo znanosti z namenom, da bi jo spremenil v znanstveni senat Cerkve. Kot nasprotnik kakr\xc5\xa1negakoli narodnostnega ali verskega zapostavljanja je imenoval ve\xc4\x8d kot 80 akademikov iz razli\xc4\x8dnih de\xc5\xbeel, le na temelju panoge njihovega raziskovanja. _NEWLINE__NEWLINE_V njegovo \xc4\x8dast je Janez XXIII. ustanovil svetinjo Pija XI., ki jo svet Pape\xc5\xa1ke akademije znanosti podeljuje mladim vede\xc5\xbeem pod 45 let starosti, ki so se odlikovali na mednarodni ravni.\n_START_SECTION_\nPij XI. in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje gori\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije je po prvi svetovni vojni 1918 zasedla Italija in ji pripojila dekaniji Idrijo in Vipavo, za\xc4\x8dasno je gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof upravljal \xc5\xa1e dekanije Trnovo Postojno in Trbi\xc5\xbe s Kanalsko dolino. Gori\xc5\xa1kim metropolitom sta ostali samo dve sufraganski \xc5\xa1kofiji: tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko- koprska in pore\xc5\xa1ko-puljska._NEWLINE_Kr\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija, kjer je takrat \xc5\xbeivelo veliko Slovencev, in je zajemala takrat celo Koro\xc5\xa1ko, je skoraj v celoti podpadla pod Avstrijo in je trpela hudo ponem\xc4\x8devanje. _NEWLINE_Ljubljanska \xc5\xa1kofija je postala neposredno podrejena Svetemu sede\xc5\xbeu._NEWLINE_Tudi lavantinsko \xc5\xa1kofijo so izlo\xc4\x8dili iz salzbur\xc5\xa1ke metropolije in jo podredili neposredno Svetemu sede\xc5\xbeu. Vse do takrat so lavantinsko-mariborske \xc5\xa1kofe imenovali salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofje, leta 1923 pa je za Mihaelom Napotnikom za novega mariborskega \xc5\xa1kofa imenoval Pij XI. nekdanjega tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko-koprskega \xc5\xa1kofa Andreja Karlina, ki so ga fa\xc5\xa1isti pregnali, a je bil sicer doma iz Stare Loke. _NEWLINE_Z  apostolskim pismom Edocet nos z dne 8. junija 1929 je \xc5\xbeupnijsko cerkev v Rajhenburgu, ki je bila 1914 posve\xc4\x8dena Lur\xc5\xa1ki Materi Bo\xc5\xbeji, povzdignil pape\xc5\xbe Pij XI. na \xc4\x8dast bazilike; tako so postali obisk, molitev in pobo\xc5\xbene vaje v tej Baziliki Lur\xc5\xa1ke Matere Bo\xc5\xbeje dele\xc5\xbeni posebnih milosti in odpustkov.\n_START_SECTION_\nPodoba v Cerkvi Srca Jezusovega v Gorici\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Pij je povezan tudi z Gorico in sicer z jezuitsko cervijo Srca Jezusovega._NEWLINE_Na gradnjo Cerkve Srca Jezusovega v Gorici so za\xc4\x8deli misliti \xc5\xbee 1891 in je zanjo napravil veli\xc4\x8dasten na\xc4\x8drt s kupolo visoko 36 m \xc5\xbee 1897 Anton La\xc5\xa1\xc4\x8dak, a ni bilo dovolj denarja. Na pobudo kardinala Misija so dela le stekla, da je 2. decembra 1911 nad\xc5\xa1kof Sedej polo\xc5\xbeil temeljni kamen; zgradili so pet metrov v vi\xc5\xa1ino in zvonik. Prva svetovna vojna je prinesla ru\xc5\xa1evine, zato so 1922 obnovili le kripto. Zaradi pomanjkanja sredstev so pozneje sprejeli \xc4\x8detrti in zelo poenostavljeni na\xc4\x8drt Fabianija; cerkev je zgradilo podjetje Medeot iz bli\xc5\xbenjega Mo\xc5\xa1a pod vodstvom in\xc5\xbe. Del Nerija (1886-1964) , posvetil pa jo je 15. junija 1938 nad\xc5\xa1kof Margotti, kar je bilo povezano z velikim slavjem, ki mu je prisostvoval kardinal in bolonjski nad\xc5\xa1kof Rocca; slovesnosti so dosegle vrhunec, ko so na Sveti gori obhajali \xc4\x8detrto stoletnico Marijinih prikazovanj._NEWLINE_V cerkvi je za oltarjem velika podoba v apsidi, visoka 6 metrov, ki je delo gori\xc5\xa1ke slikarke Eme Galovi\xc4\x8d (poitalijan\xc4\x8deno Emma Galli; 1893-1982). Na njej je prikazano vladajo\xc4\x8de Srce Jezusovo, ki kraljuje nad oltarjem, nad njim sta kelih in hostija z \xc5\xbearki, ob strani sv. Marjeta Marija Alakok in sv. Klavdij de la Colombi\xc3\xa8re, na levi spodaj pape\xc5\xbe Pij XI. s tiaro in ogrnjen z zlatim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem; ponuja kraljevsko krono Kristusu-Kralju; na desni pa gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Margotti z mitro predstavlja maketo cerkve.\n_START_SECTION_\nFides intrepida\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba ozna\xc4\x8duje Pija XI. kot Fides intrepida. Geslo Neustra\xc5\xa1na vera povezujejo viri z neustra\xc5\xa1enostjo, odlo\xc4\x8dnostjo in drznostjo Pija XI., ki je odlo\xc4\x8dno obsodil nacionalisti\xc4\x8dni Mussolinijev fa\xc5\xa1izem, Hitlerjev nacionalsocializem, kakor tudi Stalinov brezbo\xc5\xbeni komunizem; s tem reklom je odli\xc4\x8dno ozna\xc4\x8dil delovanje Pija XI. Izredno pogumna je bila zlasti njegova okro\xc5\xbenica Mit brennender Sorge (proti nacizmu). Njegova zadnje \xc5\xbee pripravljena okro\xc5\xbenica je bila Humani Generis Unitas; izre\xc4\x8di jo je nameraval vsem italijanskim \xc5\xa1kofom, zbranim v Rimu ob desetletnici Lateranskih sporazumov 11. februarja 1939 \xe2\x80\x93 vendar ni bila objavljena zaradi njegove smrti dan poprej. V tej izredno ostri obsodbi fa\xc5\xa1izma primerja Mussolinija Hitlerju, oba pa preganjalcu kristjanov Neronu; potemtakem je ozna\xc4\x8dba Fides intrepida ve\xc4\x8d kot ustrezna.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1tenjak in u\xc4\x8denjak\n_START_PARAGRAPH_\nPij XI. je bil preprost, preudaren zna\xc4\x8daj mo\xc5\xa1ke po\xc5\xa1tenosti, nenaklonjen zgolj navideznemu in pozunanjenemu onegavljenju. Zdru\xc5\xbeeval je v sebi modrost, temeljitost, smotrnost in odlo\xc4\x8dno \xc5\xbeilavost s krepkim zaupanjem v Boga.Njegov na\xc4\x8din delanja je bil po\xc4\x8dasen in previden, var\xc4\x8den v besedah, osredoto\xc4\x8den na bistveno. Skozi mnogo let so ga ozna\xc4\x8devali kot u\xc4\x8denega zgodovinarja. On je bil prvi v pravem smislu, celostno izobra\xc5\xbeeni pape\xc5\xbe od Benedikta XIV.. Obema pape\xc5\xbeema so odprli pristop do duhovne \xc5\xa1irine predvsem zgodovinski \xc5\xa1tudiji. V prid je bila Piju XI. pri tem izrazita nadarjenost za jezike. Z gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino si je bil doma\xc4\x8d od svojega bogoslovnega izobra\xc5\xbeevanja; oba jezika je moral pozneje pou\xc4\x8devati na milanskem vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du. Svojo italijansko materin\xc5\xa1\xc4\x8dino je obvladoval vse do zadnjih stilisti\xc4\x8dnih podrobnosti. Razen tega je govoril teko\xc4\x8de ve\xc4\x8d jezikov. V latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini se je teko\xc4\x8de izra\xc5\xbeal, saj ju je med svojim triletnim bivanjem na Poljskem stalno uporabljal. \xc5\xbde med bogoslovnim \xc5\xa1tudijem se je nau\xc4\x8dil nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in jo vadil z ob\xc4\x8devanjem s \xc5\xa1vicarskimi kleriki, ki so po stari navadi obiskovali milansko bogoslovje. Pij XI. je govoril lepo nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, da je pogostoma pobudil ob\xc4\x8dudovanje. Poljska, \xc5\xa1panska, portugalska in angle\xc5\xa1ka besedila je znal dobro brati in v teh jezikih povedati nekaj stavkov romarskim skupinam.\n_START_SECTION_\nPogodba s hudi\xc4\x8dem\n_START_PARAGRAPH_\nPijeva cerkvena politika se je odlikovala s treznim pogledom na \xc5\xbeivljenjske stvarnosti. Kakor se hribolazec zavaruje s svojimi vzpenjalnimi klini, tako se je on trudil ustvariti \xc4\x8dvrste osnove s pomo\xc4\x8djo konkordatov in pogodb. Najve\xc4\x8dja zasluga Pija XI. je re\xc5\xa1itev starega spora z italijansko vlado. 11. februarja 1929 je sklenil Lateranske sporazume, ki so pape\xc5\xbea osvobodili njegovega prostovoljnega ujetni\xc5\xa1tva in vzpostavili njegovo polno suverenost nad malo Vatikansko dr\xc5\xbeavo. _NEWLINE_Kertzer  pa pape\xc5\xbeu o\xc4\x8dita, da se je preve\xc4\x8d naslonil na fa\xc5\xa1izem in mu s tem pomagal do u\xc4\x8dvrstitve. Njegova knjiga Pogodba s hudi\xc4\x8dem opisuje odnos Pija XI. z Mussolinijem in sklepa, da sta si bila v marsi\xc4\x8dem razli\xc4\x8dna, vendar sta imela tudi mnogo skupnih to\xc4\x8dk. Zato je bilo sodelovanje obema koristno in sta lahko re\xc5\xa1ila pere\xc4\x8de \xc2\xbbrimsko vpra\xc5\xa1anje\xc2\xab. Cerkev je pridobila veliko ugodnosti, Vatikan je postal suverena dr\xc5\xbeava; pa tudi du\xc4\x8dejev ugled v tujini je zrastel, a v domovine se je njegov polo\xc5\xbeaj okrepil. Zato pisatelj meni, da je bila to \xc2\xbbpogodba s hudi\xc4\x8dem\xc2\xab\xc2\xa0in dela zaklju\xc4\x8dek: brez sporazuma s fa\xc5\xa1izmom bi bili Lateranski sporazumi nemogo\xc4\x8di. _NEWLINE_Mussolini je bil proticerkveno usmerjen, toda videl je prilo\xc5\xbenost povezave s Cerkvijo, ko je dal Vatikanu, kar je on zahteval \xc4\x8dez petdeset let: kon\xc4\x8dati lo\xc4\x8ditev Cerkve od dr\xc5\xbeave. Pape\xc5\xbe pa mu je dal zakonitost, ki je ni imel.  Pisatelj pa priznava, da se je prvotno pape\xc5\xbeevo navdu\xc5\xa1enje \xc2\xbbnad \xc4\x8dlovekom, ki ga je poslala Previdnost\xc2\xab, ohladilo, ko je za\xc4\x8del tudi Mussolini po Hitlerjevem obisku v Rimu spomladi 1938 uvajati rasisti\xc4\x8dne zakone zoper \xc5\xbdide. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe je v javni avdienci postavil retori\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje: \xc2\xbbKako le more biti sploh kak italijanski vodja tako \xc5\xbeeljan posnemati firerja?\xc2\xab\xc2\xa0Tega o\xc4\x8ditka du\xc4\x8de ni mogel mirno po\xc5\xbereti in je rohnel: \xc2\xbb\xc4\x8ce Italijani \xc5\xa1e hodijo k ma\xc5\xa1i, je to samo zato, ker sem jim jaz rekel. \xc4\x8ce ne bi bilo mene, bi brezbo\xc5\xbeniki poplavili italijanske ceste, oskrunjali cerkve in morili duhovnike. \xc4\x8ce v vsaki \xc5\xa1oli in sodni dvorani visi kri\xc5\xbe na steni, in duhovniki pou\xc4\x8dujejo verouk v vseh javnih \xc5\xa1olah v Italiji, je to bilo zato, ker sem jaz zapovedal\xe2\x80\xa6\xc2\xab\xc2\xa0Pisatelj bi \xc5\xbeelel zvrniti krivdo za \xc2\xbbnenadno\xc2\xab\xc2\xa0pape\xc5\xbeevo smrt na du\xc4\x8deja, vendar ob\xc5\xbealuje, da za to ni mogel najti dokazov. _NEWLINE_Lahko pa re\xc4\x8demo, da je bolj sporen konkordat z Nem\xc5\xa1kim rajhom 20. julija 1933. Ne smemo pa soditi teh konkordatov osamljeno, kot ve\xc4\x8dinoma delajo. Ko je Hitler 1933 prevzel oblast v Nem\xc4\x8diji, so izgubili smisel malo prej sklenjeni sporazumi z Bavarsko, Prusijo in Badenom \xe2\x80\x93 in zato je bilo logi\xc4\x8dno, da je Sveti sede\xc5\xbe rad sprejel Hitlerjevo ponudbo po sklenitvi novega konkordata. Pij XII. je pozneje (19. julija 1947) nazval ta konkordat \xc2\xbbposkus, da se re\xc5\xa1ijo konkordati z nem\xc5\xa1kimi pokrajinami in da se pri tem raz\xc5\xa1irijo prostorno in vsebinsko v popolnoma neznano prihodnost.\xc2\xab\xc2\xa0Ker je Vatikan kriti\xc4\x8dno gledal na divjega in neobvladanega Hitlerja, ga je hotel umiriti z vezanjem na pravno pogodbo. Mar mu ni to nekako isto\xc4\x8dasno uspelo z Mussolinijem? Lateranski sporazumi in konkordat z Italijo so v veliki meri odstranili te\xc5\xbeave med dr\xc5\xbeavo in Cerkvijo. Poleg tega nacisti\xc4\x8dna prevara \xc5\xa1e ni bila o\xc4\x8ditna kot je postala pozneje in je veljalo \xc5\xa1e vedno mednarodno pravilo o spo\xc5\xa1tovanju pogodb: \xc2\xbbPacta sunt servanda\xc2\xab. \xc2\xbbKolikorkoli je ta resnica sramotna ravno za nas Nemce\xc2\xab, se spra\xc5\xa1uje nem\xc5\xa1ki zgodovinar Franzen \xe2\x80\x93 ko da je \xc5\xbee 1968 predvideval prihodnje Kertzerjeve o\xc4\x8ditke -  \xc2\xbbmoramo vendarle priznati, da ravno mi Nemci nimamo pravice kritizirati Vatikana zaradi njegove politike konkordatov. Ko je Pij XI. pozneje uvidel prevaro (Hitler je za\xc4\x8del kr\xc5\xa1iti sporazume \xc5\xbee takoj v za\xc4\x8detku) \xe2\x80\x93 je bilo to eno njegovih najbridkej\xc5\xa1ih spoznanj. Izrazilo se je v \xc5\xa1tevilnih protestnih notah naslovljenih vladi Reicha in v krepki zgovornosti njegove okro\xc5\xbenice \'S peko\xc4\x8do skrbjo\' 4. marca 1937.\xc2\xab\xc2\xa0 Posledice tega drznega dejanja so bile uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de: zapiranje katoli\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol, zaplenitev tiskarn, ki so okro\xc5\xbenico tiskale, procesi zoper "pedofilske redovnike", izstop iz Cerkve ve\xc4\x8d kot 100.000 Hitlerjevih simpatizerjev, sploh vedno huj\xc5\xa1e preganjanje katoli\xc4\x8dano. Zato je bil to zelo smel, pa tudi edini tovrstni nastop zoper nacizem, ki so ga odobravali po\xc5\xa1teni kristjani - tako katoli\xc4\x8dani kot protestantje, pa tudi mnogi v tujini._NEWLINE_Ravno na nem\xc5\xa1kem spletju pa tudi danes mrgoli odklonilnih sodb o Piju XI. ter zgra\xc5\xbeanje nad Mussolinijem  (ne pa toliko nad Hitlerjem), \xc4\x8deprav ta po zvija\xc4\x8dnostih, prevarah, verolomnostih in uporabi nasilja ni segal svojemu nem\xc5\xa1kemu vzorniku niti do kolena.\n_START_SECTION_\nRazgledan in oblasten\n_START_PARAGRAPH_\nPij XI. je bil \xc5\xa1iroko razgledan u\xc4\x8denjak. Imel je pristop zgodovinarja; ni deloval lahkomiselno, ampak se je temeljito pripravljal in preu\xc4\x8deval listine, preden je pri\xc5\xa1el do sklepa. Njegove okro\xc5\xbenice so obravnavale nekatera pere\xc4\x8da vpra\xc5\xa1anja sodobnega \xc4\x8dasa: vzgojo mladine, zakon in dru\xc5\xbeino, polo\xc5\xbeaj duhovnikov. Vsekakor je ta premi\xc5\xa1ljeni intelektualni zna\xc4\x8daj skrival v sebi izredno mo\xc4\x8dne organizacijske in vodilne sposobnosti. Bil pa je oblasten in ni trpel, da bi se razpravljalo o njegovih ukazih; zato z njim ni bilo lahko sodelovanje tako zaradi njegove miselnosti kot zaradi njegovih \xc4\x8destih izbruhov jeze. V cerkvenem \xc5\xbeivljenju se je \xc5\xa1e bolj kot njegovi predhodniki osredoto\xc4\x8dil na centralizacijo Cerkve, kar ga je pripeljalo do spora z Mussolinijem, a \xc5\xa1e bolj s Hitlerjem. Ko je zvedel, da ho\xc4\x8de le-ta obiskati Rim, se je umaknil v Castel Gandolfo ter dal zapreti Vatikanske muzeje v znamenje nezadovoljstva; izrazil se je, da z veliko \xc5\xbealostjo opazuje vihranje v Rimu kri\xc5\xbea, ki ni Kristusov, misle\xc4\x8d na kljukasti kri\xc5\xbe. Za Pija XI. je nacisti\xc4\x8dni totalitarizem odstranjeval \xc4\x8dlovekovo zvezo z Bogom in uvajal dr\xc5\xbeavno ideologijo._NEWLINE_Zahteval je takoj\xc5\xa1njo pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino: "prima di subito" ("prej kot takoj"). Zato ga je Pavel VI. ozna\xc4\x8dil za rex tremendae majestatis. Takemu Piju je uspelo v sebi zdru\xc5\xbeiti preudarnost z mo\xc4\x8dnim zaupanjem v Boga ter z drznim optimizmom.\n_START_SECTION_\nEden najpomembnej\xc5\xa1ih pape\xc5\xbeev\n_START_PARAGRAPH_\nPij XI. se je dobro zavedal, kako krhko je stanje miru. Stalno si je prizadeval za ohranjanje miru in je umrl malo pred izbruhom Druge svetovne vojne, ki je uni\xc4\x8dila ve\xc4\x8dino (njegovih) konkordatov. Kljub zunanjemu neuspehu se nam ka\xc5\xbee Pij kot eden najpomembnej\xc5\xa1ih in najsposobnej\xc5\xa1ih pape\xc5\xbeev novega \xc4\x8dasa. _NEWLINE_10. februarja 1939 je umrl Pij XI., pape\xc5\xbe Achille Ratti. Ob sedemdesetletnici njegove smrti (2009) zgodovinarji v njem vedno bolj odkrivajo velikega pape\xc5\xbea in sicer pape\xc5\xbea, ki je znal dr\xc5\xbeati krmilo Cerkve vedno \xc4\x8dvrsto, kljub tolikim pere\xc4\x8dim vpra\xc5\xa1anjem tistih let; kot na primer vladavina fa\xc5\xa1izma, nacizma, \xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna in Mehi\xc5\xa1ka revolucija (s preganjanjem vernikov v vseh teh totalitarnih re\xc5\xbeimih). _NEWLINE_V povzetku lahko zgodovinar (1938) \xe2\x80\x93 ne da bi izklju\xc4\x8deval kon\xc4\x8dno sodbo poznej\xc5\xa1ih rodov \xe2\x80\x93 \xc5\xbee zdaj ugotavlja: pape\xc5\xbeevanje Pija XI. pri\xc5\xa1tevamo med najpomembnej\xc5\xa1a v cerkveni zgodovini. Rojen pod Pijem IX., v Rim prispel zopet pod Pijem, je tudi sam kot nosilec Pijevega imena vstopil v stopinje svoji velikih predhodnikov. Velik nravni ugled sedanjega nosilca tiare je izliv resne, odgovorne, duhovno visoko izobra\xc5\xbeene in globoko pobo\xc5\xbene osebnosti Pija XI., v kateri je povezana naravna o\xc4\x8detovska dobrota, neiz\xc4\x8drpna radodarnost in splo\xc5\xa1na razgledanost. Ima pa tudi svojo stvarno utemeljitev v storitvah (uspehih) na cerkvenem in du\xc5\xa1nopastirskem podro\xc4\x8dju. Pogosto je sedanji pape\xc5\xbe povzdignil svoj glas glede pere\xc4\x8dih vpra\xc5\xa1anj zakona, dru\xc5\xbeine, vzgoje, dru\xc5\xbebene ureditve in katoli\xc5\xa1kega delovanja (katoli\xc5\xa1ke akcije). Dvanajst meddr\xc5\xbeavnih sporazumov in konkordatov je bilo sklenjenih med njegovim pontifikatom. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i dogodek pa je kon\xc4\x8dna re\xc5\xa1itev Rimskega vpra\xc5\xa1anja in ponovna vzpostavitev mira z Italijo in s tem povezana ponovna izgradnja Vatikanske dr\xc5\xbeave -  kar se popolnoma ujema z njegovim geslom: Kristusov mir v Kristusovem kraljestvu.'