b'\n_START_ARTICLE_\nPavla Ranzinger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo in dva razreda ni\xc5\xbeje gimnazije je kon\xc4\x8dala v Beogradu. Nato je vse do mature \xc5\xa1tudirala v Mariboru. Diplomirala je leta 1956 iz matematike na tedanji Prirodoslovno-matemati\xc4\x8dno-filozofski fakulteti v Ljubljani. Leta 1958 je postala asistentka na Katedri za astronomijo. Leta 1961 je diplomirala \xc5\xa1e iz astronomije z nalogo Precizna dolo\xc4\x8ditev geografske dol\xc5\xbeine Astronomskega observatorija v Beogradu v letu 1953 z metodo brez\xc5\xbei\xc4\x8dne telegrafije in opazovanj na pasa\xc5\xbenem instrumentu, ko je pod Brki\xc4\x87evim mentorstvom dolo\xc4\x8dila zemljepisno dol\xc5\xbeino beograjskega astronomskega observatorija iz opazovanj s pasa\xc5\xbenim in\xc5\xa1trumentom. Uporabila je jutranje in ve\xc4\x8derne meritve na observatoriju iz leta 1953._NEWLINE_1. marca 1958 se je kot asistentka-matemati\xc4\x8darka zaposlila na tedaj novoustanovljenem Astronomsko-geofizikalnem observatoriju Golovec (AGO). Ko so leta 1963 na AGO zaposlili \xc5\xa1e strokovnega sodelavca, astronoma Marijana Prosena, sta Ranzingerjeva in asistent-fizik Vlado Ribari\xc4\x8d postala vi\xc5\xa1ja strokovna sodelavca observatorija. V tem \xc4\x8dasu sta Ranzingerjeva in Prosen pod Dominkovim vodstvom dolo\xc4\x8dila to\xc4\x8dno lego observatorija s pasa\xc5\xbenim in univerzalnim in\xc5\xa1trumentom, nato pa \xc5\xa1e smer oziroma azimut observatorijevega poldnevnika, da so lahko AGO vklju\xc4\x8dili v jugoslovansko geodetsko mre\xc5\xbeo._NEWLINE_Leta 1973 je magistrirala po podiplomskem \xc5\xa1tudiju astrofizikalne smeri na tedanji Naravoslovno-matemati\xc4\x8dni fakulteti Univerze v Beogradu (PMF) s temo preu\xc4\x8devanja dinami\xc4\x8dnega razvoja Son\xc4\x8devih peg in nalogo Dinami\xc4\x8dki procesi u razvoju pega na Suncu pod mentorstvom V. Bumbe, M. Vuk\xc4\x87evi\xc4\x87-Karabina in Frana Dominka. O Son\xc4\x8devih pegah je objavljala med letoma 1977 in 1979._NEWLINE_Na tedanji Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo (FNT) je predavala osnove astronomskih opazovanj (Uvod v astronomska opazovanja). Vodila je vaje iz Splo\xc5\xa1ne astronomije, Astronomski praktikum I. Sodelovala je pri pripravi Seminarja iz eksperimentalne astronomije za srednje\xc5\xa1olske profesorje._NEWLINE_Od leta 1958 (od 1963 do 1982 kot urednica) sodeluje pri efemeridah Na\xc5\xa1e nebo. Objavila je ve\xc4\x8d poljudnoznanstvenih \xc4\x8dlankov v Proteusu, Preseku, Slovenskem almanahu, \xc5\xbdivljenju in tehniki, idr. Sodelovala je pri pripravi gesel za leksikone in enciklopedije, veliko je recenzirala in prevajala iz ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, srb\xc5\xa1\xc4\x8dine in angle\xc5\xa1\xc4\x8dine. Sodelovala je pri pripravi SSKJ. Za terminolo\xc5\xa1ki slovar naravoslovne sekcije SAZU je prispevala ve\xc4\x8d kot 4000 izrazov s podro\xc4\x8dja astronomije. Leta 1986 je prevedla 2. del znanega Milankovi\xc4\x87evega in \xc5\xa0evarli\xc4\x87evega dela Zgodovina astronomije._NEWLINE_Upokojila se je leta 1993. Do tedaj je od leta 1959 vodila \xc4\x8dasovno slu\xc5\xbebo za potrebe rednih seizmolo\xc5\xa1kih in astronomskih meritev in urejevala Astronomsko knji\xc5\xbenico na AGO. To slu\xc5\xbebo je po njej prevzel Herman Miku\xc5\xbe. Ve\xc4\x8d let je bila podro\xc4\x8dna urednica pri Preseku. Lep uspeh je do\xc5\xbeivela njena knji\xc5\xbeica Presekova zvezdna karta iz leta 1981. Delo je do\xc5\xbeivelo 3 natise._NEWLINE_Preu\xc4\x8devala je dinami\xc4\x8dne procese pri razvoju Son\xc4\x8devih peg, skupin peg in Son\xc4\x8devih izbruhov. Gostovala je na Observatoriju Ond\xc5\x99ejov Astronomskega in\xc5\xa1tituta Akademije znanosti \xc4\x8ce\xc5\xa1ke republike in opazovala na Observatoriju Hvar.'