b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Dorileju (1097)\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\n26. junija 1097 so kri\xc5\xbearji z globokim nezaupanjem do Bizantincev zapustili Nikejo, ki so jo po dolgem obleganju s tajnimi pogajanji brez njihove vednosti zasedli Bizantinci. Cesar Aleksej I. Komnen jih je za sodelovanje bogato popla\xc4\x8dal z darili, denarjem in konji, kri\xc5\xbearji pa kljub temu niso bili zadovoljni, ker so bili prepri\xc4\x8dani, da bi z ropanjem zavzetega mesta dobili mnogo ve\xc4\x8d._NEWLINE_Kri\xc5\xbearska vojska se je zaradi la\xc5\xbejega oskrbovanja razdelila v dve skupini. Manj\xc5\xa1o predhodnico so vodili Bohemond Tarantski, njegov ne\xc4\x8dak Tankred, Robert Flandrijski, Robert Curthose in bizantinski general Tatikij. Glavnino so vodili Godfrej Bouillonski, njegov brat Baldvin Boulognski, Rajmond IV. Toulu\xc5\xa1ki, \xc5\xa0tefan Bloi\xc5\xa1ki in Hugo Vermandoi\xc5\xa1ki._NEWLINE_29. junija so izvedeli, da Seld\xc5\xbeuki pri Dorileju pripravljajo zasedo. Tur\xc5\xa1ka vojska Kili\xc3\xa7a Arslana I., njegovega zaveznika Hasana Kapado\xc5\xa1kega, Dani\xc5\xa1mendov pod poveljstvom Gazija ibn Dani\xc5\xa1menda, Perzijcev in kavka\xc5\xa1kih Albancev je po trditvah Rajmonda Aguillerskega \xc5\xa1tela kak\xc5\xa1nih 150.000 mo\xc5\xbe. Fulcher iz Chartresa navaja celo \xc5\xa1tevilo 360.000 mo\xc5\xbe. Obe \xc5\xa1tevili sta mo\xc4\x8dno pretirani. Sodobni zgodovinarji omenjajo \xc5\xa1tevilo 25.000 do 30.000 mo\xc5\xbe, zadnje raziskave pa ka\xc5\xbeejo, da je njihova vojska \xc5\xa1tela samo 6.000 do 8.000 mo\xc5\xbe._NEWLINE_Kri\xc5\xbearji so imeli 10.000 do 15.000 vojakov, od tega 8.000 pe\xc5\xa1akov in 2.000 vitezov na konjih. Vojsko je spremljalo veliko \xc5\xa1tevilo neoboro\xc5\xbeenih romarjev. Bohemondova vojska se je 30. junija zve\xc4\x8der po tridnevnem pohodu utaborila na travniku na severnem bregu reke Timbris blizu ru\xc5\xa1evin Dorileja, verjetno na mestu dana\xc5\xa1njega Eski\xc5\x9ferirja.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nKili\xc3\xa7 Arslan je obkolil Bohemondovo vojsko in jo ob zori 1. julija napadel. Kri\xc5\xbearji, ki niso imeli izku\xc5\xa1enj s tak\xc5\xa1nimi hitrimi napadi, so bili popolnoma presene\xc4\x8deni. Bohemondovi vitezi so se hitro zbrali, vendar njihovi posami\xc4\x8dni protinapadi Turkov niso mogli odvrniti. Turki so vdrli v kri\xc5\xbearski tabor in posekali neoboro\xc5\xbeene romarje in neoklopljene pe\xc5\xa1ake, ki zaradi zmede in panike niso uspeli organizirati obrambe. Bohemondovi vitezi so zatem razjahali in oblikovali obrambno \xc4\x8drto in uspeli v sredini tabora zbrati romarje in pe\xc5\xa1ake. \xc5\xbdenske so med bitko vojakom nosile vodo._NEWLINE_Tur\xc5\xa1ki lokostrelci na konjih so napadali na njihov ustaljen na\xc4\x8din: hitremu napadu in izstrelitvi pu\xc5\xa1\xc4\x8dic je sledil hiter umik \xc5\xa1e preden so kri\xc5\xbearji lahko krenili v protinapad. Med te\xc5\xbeko oklopljenimi vitezi je bilo zaradi lokostrelcev bolj malo \xc5\xbertev, zelo veliko pa jih je bilo med neoklopljenimi pe\xc5\xa1aki in konji. Bohemond je glavnini kri\xc5\xbearske vojske poslal sporo\xc4\x8dilo o napadu in posku\xc5\xa1al vzdr\xc5\xbeati do njenega prihoda._NEWLINE_Kri\xc5\xbearska vojska se je morala zaradi pritiska Turkov umakniti na breg reke Timbris. Mo\xc4\x8dvirno obre\xc5\xbeje reke je bilo premehko za konje, zato je vsaj malo za\xc5\xa1\xc4\x8ditilo kri\xc5\xbearje pred napadi konjenikov. Oklopljeni vitezi so oblikovali krog, s katerim so za\xc5\xa1\xc4\x8ditili neoklopljene pe\xc5\xa1ake in neoboro\xc5\xbeene romarje. Tur\xc5\xa1ko obstreljevanje se je kljub te\xc5\xbeavam nadaljevalo in povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d kot 2.000 \xc5\xbertev, med katerimi so bili tudi oklopljeni vitezi. Bohemondovi vojaki so v nasprotju z ukazom ob\xc4\x8dasno v majhnih skupinah napadli nasprotnika. Tak\xc5\xa1ne skupine so Turki pobili ali jih prisilili k umiku._NEWLINE_Okoli poldneva se je v tabor prebil Godfrej s petdeset vitezi, popoldne pa \xc5\xa1e ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih skupin kri\xc5\xbearjev. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila \xc5\xbertev se je tur\xc5\xa1ki pritisk vedno bolj krepil in kri\xc5\xbearji so se morali umakniti z mo\xc4\x8dvirnega brega na re\xc4\x8dne sipine. Branilci so vzdr\xc5\xbeali in po pribli\xc5\xbeno sedmih urah bitke do\xc4\x8dakali prihod vitezov Rajmonda Toulu\xc5\xa1kega, ki so Turke napadli z boka in jih pognali v neurejen beg. To je kri\xc5\xbearjem omogo\xc4\x8dilo, da so oblikovali novo obrambno \xc4\x8drto z Bohemondom, Tankredom, Robertom Normandijskim in \xc5\xa0tefanom Bloi\xc5\xa1kim na levem krilu, Rajmondom in Robertom Flandrijskim v sredini in Godfrejem in Hugom Vermandoi\xc5\xa1kim na desnem krilu. S pozivom "hodie omnes divites si Deo placet effecti eritis" (\xc4\x8de bo Bog dal, boste danes vsi obogateli) so napadli Turke. Silovitost normanskega napada je Turke presenetila, vendar se niso umaknili, dokler ni sredi popoldneva na boji\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc5\xa1el pape\xc5\xbeev legat Ademar, ki je napadel tur\xc5\xa1ko zaledje in tabor. Ko so Turki videli svoj tabor v plamenih, so se umaknili.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbearji so po bitki zaplenili Kili\xc3\xa7 Arslanovo blagajno in vsaj za nekaj \xc4\x8dasa resni\xc4\x8dno obogateli. Po tur\xc5\xa1kem porazu se je Kili\xc3\xa7 Arslan odpravil proti vzhodu in kri\xc5\xbearjem omogo\xc4\x8dil skoraj neoviran pohod skozi Anatolijo do Antiohije. Po tri mesece trajajo\xc4\x8dem napornem pohodu v poletni vro\xc4\x8dini so kri\xc5\xbearji oktobra 1097 za\xc4\x8deli oblegati Antiohijo._NEWLINE_Bizantinski cesar Aleksej I. Komnen je med pohodom kri\xc5\xbearjev skozi Anatolijo dosegel nekaj ciljev, zaradi katerih jih je poklical v svoje cesarstvo in ponovno zasedel nekaj izgubljenih ozemelj. Ivan Dukas je v letih 1097-1099 ponovno vzpostavil bizantinsko oblast na Hiosu, Rodosu, Smirni, Efezu, Sardisu in Filadelfiji. Aleksejeva h\xc4\x8derka Ana Komnena je bizantinske uspehe pripisala Aleksejevi spretni politiki in diplomaciji, zgodovinarji kri\xc5\xbearskih vojn pa njegovi podlosti in hinav\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nDruga bitka pri Dorileju\n_START_PARAGRAPH_\nDruga bitka pri Dorileju se je b\xc3\xadla med drugo kri\xc5\xbearsko vojno 25. oktobra 1147. Kralj Konrad III. je ostal brez zalog in se je ustavil v Dorileju, da bi se odpo\xc4\x8dil. Turki so ga napadli in popolnoma uni\xc4\x8dili njegovo vojsko. Ostanki vojske so se vrnili v Evropo, Konrad pa se je pridru\xc5\xbeil francoskemu kralju Ludviku VII.. Druga kri\xc5\xbearska vojna je do\xc5\xbeivela popoln polom.'