b'\n_START_ARTICLE_\nDign\xc4\x81ga\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nDign\xc4\x81ga zrelo filozofijo razlo\xc5\xbei v svojem velikem delu (magnum opus) Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87a-samuccaya. V prvem poglavju, je Dign\xc4\x81ga zapisal:_NEWLINE_Zaznava in sklepanje sta edina na\xc4\x8dina, da pridemo do vednosti. Obstajata le ta dva na\xc4\x8dina, saj lahko spoznamo le dva atributa; ne obstaja namre\xc4\x8d noben drugi spoznavni predmet, razen posami\xc4\x8dnosti in splo\xc5\xa1nosti. Pokazal bom, da je predmet zaznave posami\xc4\x8dni vidik, predmet mi\xc5\xa1ljenja pa splo\xc5\xa1ni vidik. (Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87a-samuccaya, po V\xc3\xb6r\xc3\xb6s, s. 90)_NEWLINE_Torej sta le dve "veljavni spoznanji" (pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87a): (1) "zaznavanje" ali "ob\xc4\x8dutek" (pratyaksha); to je neposredno prvo spoznanje predmeta, kjer se zavedamo posami\xc4\x8dnosti, enkratnosti in neponovljivosti ter (2) "sklepanje" ali "razlaganje" (anum\xc4\x81\xe1\xb9\x87a), kjer klasificiramo, kategoriziramo in strukturiramo v splo\xc5\xa1nosti. To je znamenita teorija dveh resni\xc4\x8dnosti: (1) temeljna je neubesedljiva, predo\xc4\x8dena iz golih danosti in (2) pogojena ali konvencionalna resni\xc4\x8dnost popredmetenih podob dolo\xc4\x8dljivimi s \xc4\x8dasom, prostorom in \xc4\x8dutnimi kvalitetami._NEWLINE_Poimenovanje je tisti preskok med obema resni\xc4\x8dnostma, ki iz poznavanja podatkov, ki jih ve\xc5\xbee vzro\xc4\x8dnost, pretvori vednost v razumno, jezikovno in konceptualno celoto. Ta tradicionalna epistemolo\xc5\xa1ka teorija je bila v nasprotju s \xc5\xa1olo Nyaya, ki je sprejela druga sredstva znanja, kot je Upam\xc4\x81na (primerjava in analogija).\n_START_SECTION_\nPratyaksha\n_START_PARAGRAPH_\nPratyaksha je prvo zavedanje podatkov in podrobnosti, ki jih pridobivamo s \xc4\x8dutili. Za Dign\xc4\x81ga je zaznava v naprej oblikovana nejasna \xc4\x8dutna informacija._NEWLINE_V drugem poglavju svojega velikega dela je zapisal, da je ob\xc4\x8dutek brez strukture. Struktura nastane \xc5\xa1ele, ko surove podatke zdru\xc5\xbeimo v zapletenej\xc5\xa1e kombinacije, jih primerjamo s preteklimi izku\xc5\xa1njami, jim dajemo imena, jih razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo glede na  splo\xc5\xa1ne lastnosti (samanyalaksana) in tako naprej. Ta proces imenuje "kalpana" (urejanje, strukturiranje). Ta kognitivni proces je \xc5\xbee razli\xc4\x8den od ob\xc4\x8dutka/zaznave (pratyaksha), od preprostega spoznanja, ki sicer dojema npr: zeleno barvo ali ob\xc4\x8dutek trdote, a nikakor ne morejo do makroskopskega predmeta, npr.: jabolko, ki je vedno sinteza vi\xc5\xa1je ravni. Za Dign\xc4\x81ga je ob\xc4\x8dutek tudi prepo\xc4\x8dasen. A hkrati velja: "Nemogo\xc4\x8de je, da bi bil predmet zavesti sam po sebi napa\xc4\x8den, kajti napa\xc4\x8dna vsebina je le vsebina napa\xc4\x8dne razlage v umu."\n_START_SECTION_\nAnumana\n_START_PARAGRAPH_\nAnumana (sklepanje ali razlaganje) je za Dign\xc4\x81ga vrsta spoznanja, ki se zaveda splo\xc5\xa1nih lastnosti in je zgrajena iz preprostej\xc5\xa1ih ob\xc4\x8dutkov. Osrednje vpra\xc5\xa1anje, ki se je nana\xc5\xa1alo na Dign\xc4\x81ga, je bilo razlaga znakov (linga) ali dokazov (hetu), ki so pripeljali do sklepa (anumana) o stanju zadev; na primer, kako dim lahko povzro\xc4\x8di, da obstaja ogenj. Ta tema sv\xc4\x81rth\xc4\x81num\xc4\x81na (sklepanje samega sebe) je predmet drugega poglavja Pram\xc4\x81na-samuccaja, medtem ko je tema tretjega poglavja sklepanje drugih (par\xc4\x81rthamn\xc4\x81na).\n_START_SECTION_\nApohavada in jezik\n_START_PARAGRAPH_\nDign\xc4\x81ga je upo\xc5\xa1teval razlago konvencionalnih in simbolnih znakov, kot so besede in stavki \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega jezika, za posebne ali obi\xc4\x8dajne primere splo\xc5\xa1nih na\xc4\x8del sklepanja ali anumane. V petem poglavju svojega velikega dela (Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87a-samuccaya) postavi ve\xc4\x8d vpra\xc5\xa1anj v zvezi z jezikom in njegovim odnosom do sklepanja.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nHayes pri preu\xc4\x8devanju temeljnih del Dign\xc4\x81ge omeni, da so prvotni izvodi uni\xc4\x8deni, tibetanski in kitajski prevodi, pa ka\xc5\xbeejo vpliv prevajalcev, zato niso zanesljivi. Tako u\xc4\x8denjaki Dignago prebirajo skozi prevode Dharmakirtija in indijsko-tibetanskih prevajalcev. Ker je te\xc5\xbeko lo\xc4\x8diti Dignaga in Dharmkirtija, se zana\xc5\xa1amo na komentatorje, kot sta Fyodor Stcherbatsky in S. Mookerjee._NEWLINE_V svojem velikem delu (magnum opus) Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87a-samuccaya, je Dign\xc4\x81ga preu\xc4\x8dil zaznavanje, jezik in sklepanje. Zaznavanje predstavlja kot golo/\xc4\x8disto spoznanje, brez konceptualizacije, jezik pa vidi kot koristne fikcije, ustvarjene s procesom izklju\xc4\x8devanja (Apoha). _NEWLINE_Druga dela:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kolo razuma (Hetucakra) je njegovo prvo delo, ki obravnava formalno logiko. Ta se lahko obravnava kot most med starej\xc5\xa1o doktrino trair\xc5\xabpya in Dign\xc4\x81govo kasnej\xc5\xa1o teorijo o viapti, ki je koncept, povezan z zahodnim pojmovanjem._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Alambana-par\xc4\xabk\xe1\xb9\xa3\xc4\x81, (Razprava o predmetih spoznavanja) in njegov avto-komentar (vrtti)._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Abhidharmako\xc5\x9ba-marma-prad\xc4\xabpa \xe2\x80\x93 povzetek  Vasubandhuvega dela Abhidharmakosha_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Povzetek Mahayana A\xe1\xb9\xa3\xe1\xb9\xadas\xc4\x81hasrika-praj\xc3\xb1\xc4\x81p\xc4\x81ramit\xc4\x81 s\xc5\xabtra_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Trik\xc4\x81la-parik\xe1\xb9\xa3a, (Razprava o treh \xc4\x8dasnostih)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ny\xc4\x81ya-mukha (Uvod v logiko)\n_START_SECTION_\nTradicija in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nDign\xc4\x81ga \xc5\xa1tejemo za ustanovitelja tradicije budisti\xc4\x8dne logike, zato se ta \xc5\xa1ola v\xc4\x8dasih imenuje tudi "\xc5\xa1ola Dign\xc4\x81ge" ali "\xc5\xa1ola Dign\xc4\x81ga-Dharmak\xc4\xabrti". V tibetanskem jeziku se pogosto imenujejo \xc2\xbbtisti, ki sledijo sklepanju\xc2\xab\xc2\xa0 (tibetantsko: rigs pa rjes su brang ba).  V sodobni literaturi je pogosto poimenovana kot  Epistemolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola (pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87av\xc4\x81da)._NEWLINE_Budisti\xc4\x8dni filozofi, ki so pisali na podlagi dokazov (pramani):_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Dharmak\xc4\xabrti (7. stoletje)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Jinendrabuddhi_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Dharmapala iz Nalande_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Santabhadra_NEWLINE_\xe2\x80\xa2\xc5\x9a\xc4\x81ntarak\xe1\xb9\xa3ita (725-788)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Dharmottara (8. stoletje)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Prajnakaragupta_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Samkarananda_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ratn\xc4\x81kara\xc5\x9b\xc4\x81nti (1000)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2J\xc3\xb1anasrimitra (975-1025)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ratnak\xc4\xabrti (11. stoletje)_NEWLINE_To logiko in epistemologijo, so v Tibetu \xc5\xa1irili misleci, kot sta Cha-ba (1182-1251) in Sakya Pandita (1182-1251)._NEWLINE_Dignaga je vplival tudi na ne-budisti\xc4\x8dne sanskrtske mislece. _NEWLINE_V stoletjih po Dign\xc4\x81govem delu so bila na videz skoraj vsa filozofska vpra\xc5\xa1anja preoblikovana v epistemolo\xc5\xa1ka. To pomeni, da je dol\xc5\xbenost filozofa, da svojo trditev potrdi z v celoti razvito teorijo.'