b"\n_START_ARTICLE_\nPeter Klepec\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Klepec je legendarna oseba Zgornjekolpske doline, po izro\xc4\x8dilu osilni\xc5\xa1ki doma\xc4\x8din nenavadne mo\xc4\x8di, ki je iz doline pregnal Turke.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju vpadov so Turki za pohode v notranjost takratne Kranjske zelo pogosto izbrali pot preko Kolpe in Ko\xc4\x8devja. Legenda o Petru Klepcu se je kot ljudski spomin na te \xc4\x8dase ohranila v krajih okrog Osilnice in jo poznajo tako na slovenski, kakor tudi na hrva\xc5\xa1ki strani Kolpe. Priimek Klepec je dejansko pogost na obeh straneh meje, zato Klepca med svoje ljudske junake pri\xc5\xa1tevamo tako Slovenci kot Hrvatje.\n_START_SECTION_\nLegenda in povzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nIzro\xc4\x8dilo pravi, da Petru Klepcu mo\xc4\x8d ni bila dana od vselej. Najprej je bil le \xc5\xa1ibek pastir\xc4\x8dek, izpostavljen nasilju mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih vrstnikov. Ko je neko\xc4\x8d pred son\xc4\x8dno pripeko z vejevjem za\xc5\xa1\xc4\x8ditil spe\xc4\x8do gorsko vilo, mu je ta v zahvalo podarila nadnaravno mo\xc4\x8d, s katero je svoje mu\xc4\x8ditelje spravil k pameti. Opustil je pastirjevanje in okoli doma\xc4\x8de bajte iztrebil zemljo, ki je njemu in njegovi materi poslej dajala kruh. _NEWLINE_Po poroki si je zgradil hi\xc5\xa1o v Malem Lugu na hrva\xc5\xa1ki strani pri Gerovu. Stre\xc5\xa1no gredo je menda napravil kar iz drevesa, ki ga je izruval na bli\xc5\xbenjem hribu in na hrbtu pritovoril v dolino. Ko so h Kolpi znova prihrumeli Turki in s konji vdrli tudi v osilni\xc5\xa1ko cerkev, je Peter doma\xc4\x8di fari prihitel na pomo\xc4\x8d. Med potjo je pri Fa\xc5\xbeoncih izdrl smreko in z njo Turke pregnal iz doline. Izro\xc4\x8dilo ve povedati, da ga je cesar iz hvale\xc5\xbenosti oprostil davkov in mu podelil pravico do lova.\n_START_SECTION_\nLiterarni liki\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Klepec je \xc5\xa1ibak in droban de\xc4\x8dek, zelo navezan na svojo mater. Ko je mati delala pri sosedu, je on pasel kozo in se igral. Izdelovati je znal mlin\xc4\x8dke, pi\xc5\xa1\xc4\x8dali in hi\xc5\xa1ice iz kamen\xc4\x8dkov. Bil je vesel, sre\xc4\x8den in ubogljiv de\xc4\x8dek, vse dokler ni od\xc5\xa1el k sosedu za pastirja. Tam je spoznal, kaj je hudobija in sovra\xc5\xa1tvo in zato si je nadvse \xc5\xbeelel, da bi postal mo\xc4\x8dan. To \xc5\xbeeljo mu je uresni\xc4\x8dila gorska vila, ki mu je dala \xc4\x8dude\xc5\xbeno mo\xc4\x8d, s katero se je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval pastirjem in poskrbel za lep\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje svoje matere, sebe ter vseh ljudi, ki so potrebovali njegovo pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Mati je vdova, ki je \xc5\xbeivela skromno \xc5\xbeivljenje s sinom edin\xc4\x8dkom in kozo Roga\xc4\x8dko. Bila je zelo revna, vendar delavna, skrbna in dobrega srca. S sinom sta \xc5\xbeivela v skromni bajtici, brez zemlje. Da sta se pre\xc5\xbeivela, je vsak dan hodila na delo k sosedu._NEWLINE_Pastirji so zelo hudobni in bahavi. Petru so nenehno nagajali, ga izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali in pretepali. To se je dogajalo vse dotlej, dokler Peter Klepec ni postal mo\xc4\x8dan. Ko so uvideli, da so kar naenkrat postali \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i od njega, se mu niso upali ve\xc4\x8d pribli\xc5\xbeati._NEWLINE_Gorska vila je dobra deklica, ki je Petru izpolnila najve\xc4\x8djo \xc5\xbeeljo. Peter jo je sre\xc4\x8dal, ko je iskal svoje ovce. Le\xc5\xbeala je na travniku, oble\xc4\x8dena v belo obleko, na glavi pa je imela venec iz gorskih cvetlic. Bila je zelo lepa, njen obraz je bil ne\xc5\xbeen in bel. Peter ji je naredil senco iz vej in ko se je prebudila, mu je v zahvalo izpolnila \xc5\xbeeljo po mo\xc4\x8di. Dala mu je piti \xc4\x8dude\xc5\xbeno vodo, ki ga je naredila izjemno mo\xc4\x8dnega, in se nato spremenila v obla\xc4\x8dek na nebu.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti ljudskega slovstva v obravnavani pripovedki\n_START_PARAGRAPH_\nUstno izro\xc4\x8dilo: besedilo se je prena\xc5\xa1alo iz roda v rod, od ust do ust s pripovedovanjem._NEWLINE_Slogovne zna\xc4\x8dilnosti: _NEWLINE_*starinske besede \xe2\x80\x93 lu\xc4\x8dati, zvra\xc4\x8dati, iztrebiti. _NEWLINE_*ljudska \xc5\xa1tevila - ko je Peter Klepec popil \xc5\xa1e tretjo dlan vode, je postal zares mo\xc4\x8dan. _NEWLINE_*besede v prenesenem pomenu - mlel je kruh kot za stavo, najve\xc4\x8d grenkih ur so mu naredili pastirji, postavil se je po robu. _NEWLINE_*ponavljanje besed - \xc5\xa1ibek in droban, mo\xc4\x8dan. _NEWLINE_*pomanj\xc5\xa1evalnice - sin\xc4\x8dek, bajtica, kamen\xc4\x8dki, hi\xc5\xa1ica, pastir\xc4\x8dek. _NEWLINE_*okrasni pridevki - uboga vdova, borna bajtica, droban de\xc4\x8dek, hudi \xc4\x8dasi, gosto drevje, zelena jasa, debele kaplje. _NEWLINE_*\xc4\x8dude\xc5\xbena dejanja - pitje vode, ki mu jo da gorska vila, naredi Petra Klepca izredno mo\xc4\x8dnega. _NEWLINE_*osebe brez imen - mati, sosed, pastirji, vila.\n_START_SECTION_\nAnaliza pripovedke po Brunu Bettelheimu\n_START_PARAGRAPH_\n'Peter Klepec' je berljiva pripovedka, za katero so zna\xc4\x8dilni naslednji elementi:_NEWLINE_- kraj in \xc4\x8das dogajanja nista natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena (pripoved se dogaja v starih \xc4\x8dasih nekje pod visokimi gorami)._NEWLINE_- ohranjanje vezi s tedanjim, resni\xc4\x8dnim svetom (mati je revna, zato hodi na dnino k sosedu. Je vdova s sinom edincem. Ker ji primanjkuje denarja, po\xc5\xa1lje na delo tudi svojega otroka ...)._NEWLINE_- pou\xc4\x8dna vsebina (na koncu zgodbe se izka\xc5\xbee, da vsak dobi, kar si zares zaslu\xc5\xbei. Dobrota in prijaznost sta popla\xc4\x8dana)._NEWLINE_- stopnjevanje napetosti (kaj se bo zgodilo, ko bo Peter Klepec popil vodo, ki mu jo daje gorska vila)._NEWLINE_- razburljiv zaplet (Petra Klepca so pastirji pretepali, zato si za\xc5\xbeeli, da bi bil mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i kot oni)._NEWLINE_- razplet s sre\xc4\x8dnim koncem (Peter Klepec postane zelo mo\xc4\x8dan, premaga pastirje in omogo\xc4\x8di sebi, svoji materi in pomo\xc4\x8di potrebnim ljudem lep\xc5\xa1e in bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje)._NEWLINE_- pravlji\xc4\x8den za\xc4\x8detek (Bilo je v starih \xc4\x8dasih, \xc5\xbee dolgo je tega...)._NEWLINE_- obi\xc4\x8dajna logika in vzro\xc4\x8dnost ne veljata (Peter Klepec po \xc4\x8dude\xc5\xbeu dobi mo\xc4\x8d, obra\xc4\x8duna s pastirji, zapusti slu\xc5\xbebo ter sebi in materi omogo\xc4\x8di brezskrbno \xc5\xbeivljenje)._NEWLINE_- nenavadni dogodki (sre\xc4\x8danje z gorsko vilo, pitje vode, ki ti da mo\xc4\x8d za ruvanje dreves, prevra\xc4\x8danje skal ipd., vila se spremeni v obla\xc4\x8dek)._NEWLINE_- pripovedovalec (tretjeosebni ali vsevedni)._NEWLINE_- knji\xc5\xbeevni prostor (vas pod gorami)._NEWLINE_- knji\xc5\xbeevni \xc4\x8das (opredeljen kot stari \xc4\x8das, \xc5\xbee dolgo nazaj ...)._NEWLINE_- knji\xc5\xbeevne osebe (glavne: Peter Klepec; stranske: mati, pastirji, gorska vila)._NEWLINE_- tematika (dru\xc5\xbeinska: mati vdova \xc5\xbeivi s sinom edincem; socialna: razmerje med revno materjo in premo\xc5\xbenim sosedom)._NEWLINE_- tema (tekmovanje med dobroto in hudobijo, med rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in bogastvom)._NEWLINE_- simbolika barv (Bela barva: bela obleka, bel obraz, bel obla\xc4\x8dek; velja za barvo novega, \xc4\x8distega, prvotnega. Je barva duha, neobremenjenega s snovmi. Kjer je belo, je vse nepopisano. Bela je obljuba, da je dovolj hrane, da se stvari za\xc4\x8denjajo na novo, da bo praznina napolnjena. Prav tako je simbol dneva in lu\xc4\x8di, vedenja, znanja, videnja, polne in najvi\xc5\xa1je zavesti, veselja, sre\xc4\x8de, radosti in \xc5\xbeivljenja. Zelena barva: zelena jasa, zelena stre\xc5\xa1ica; velja za barvo varnosti, ka\xc5\xbee \xc4\x8dloveku novo pot. Je barva zdravja, miru, zaupanja, po\xc4\x8ditka in premi\xc5\xa1ljevanja. Pomeni upanje v novo dejavnost in lep\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje.)._NEWLINE_- sporo\xc4\x8dilo (dobrota vedno zmaga; dobro premaga zlo; vsak, ki je v \xc5\xbeivljenju reven, je v srcu bogat)._NEWLINE_- nauk zgodbe (kdor ima mo\xc4\x8d, je ne sme imeti le zase, temve\xc4\x8d mora pomagati tudi drugim).\n_START_SECTION_\nTradicija in primerjava Petra Klepca z ostalimi literarnimi deli\n_START_PARAGRAPH_\nTradicija Petra Klepca se ohranja tako v lokalnem, kakor tudi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em slovenskem okolju, saj je Klepec, poleg Martina Krpana in kralja Matja\xc5\xbea nedvomno eden najbolj prepoznavnih juna\xc5\xa1kih likov. Petra Klepca lahko glede na njegovo silno mo\xc4\x8d primerjamo tudi z Lambergarjem, s Kekcem  ter s Piko Nogavi\xc4\x8dko._NEWLINE_Osilni\xc4\x8dani so svoj del Pokolpja \xc5\xbee pred leti poimenovali De\xc5\xbeela Petra Klepca in pod tem imenom turisti\xc4\x8dno tr\xc5\xbeijo svojo ob\xc4\x8dino. Ime je priljubljeno tudi drugod po Sloveniji. Tako je Peter Klepec kot igralna karta upodobljen v  slovenskem taroku, po njem se imenujeta tudi helikopter Slovenske vojske in plavajo\xc4\x8di sesalni bager v koprskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nOdmevi v slovenski umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLik Petra Klepca je prisoten v takoreko\xc4\x8d vseh zvrsteh slovenske umetnostne ustvarjalnosti. Verjetno je kot zgled za Martina Krpana slu\xc5\xbeil \xc5\xbee Levstiku, po njem je v  Podobah iz sanj posegel Ivan Cankar, Ferdo Kozak ga je svojstveno upodobil v Profesorju Klepcu, literarno je pripovedko za otroke priredil France Bevk. Satiri\xc4\x8dni strip Kostje Gatnika v Pavlihi (1970) in risanka Konija Steinbacherja (1999) sta Petra Klepca umestila v likovno in filmsko umetnost, z baletom Peter Klepec Daneta \xc5\xa0kerla je ovekove\xc4\x8den tudi na glasbenem podro\xc4\x8dju."