b'\n_START_ARTICLE_\nAntonie van Leeuwenhoek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot peti otrok v dru\xc5\xbeini izdelovalca ko\xc5\xa1ar brez posebno visokega dru\xc5\xbebenega statusa, njegova mati pa je bila potomka rodbine pivovarjev. O\xc4\x8de mu je umrl, ko je bil Antonie star pet let, mati se je kmalu po tistem vnovi\xc4\x8d poro\xc4\x8dila. O njegovem zgodnjem \xc5\xbeivljenju ni veliko podatkov, kot mladeni\xc4\x8d je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel pri stricu odvetniku, vendar ni pridobil izobrazbe iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine ali drugih klasi\xc4\x8dnih predmetov. Pri \xc5\xa1estnajstih je bil poslan v Amsterdam za vajenca v suknarski delavnici, kjer se je priu\xc4\x8dil svojega poklica in se \xc5\xa1est let kasneje vrnil v rodni Delft, kjer je \xc5\xbeivel do svoje smrti._NEWLINE_V Delftu je kupil hi\xc5\xa1o z delavnico in odprl suknarsko obrt ter se poro\xc4\x8dil. \xc5\xbdena Barbara je umrla 12 let kasneje, leta 1666, pet let po tem se je poro\xc4\x8dil vnovi\xc4\x8d, tokrat z njeno sorodnico Cornelio Swalmius. Leta 1662 je bil imenovan za komornika pri visokih mestnih uradnikih, kar mu je prineslo stalen vir prihodkov. Pridobil je tudi funkcijo geodeta ter opravljal za mestne oblasti ve\xc4\x8d uradnih nalog. Bil je med drugim upravljavec premo\xc5\xbeenja obubo\xc5\xbeanega slikarja Jana Vermeerja po njegovi smrti in vinarski in\xc5\xa1pektor._NEWLINE_Leta 1668 je obiskal London, kjer se je verjetno seznanil s Hookeovo knjigo Micrographia, takrat med izobra\xc5\xbeenci zelo popularnim delom. \xc5\xbde prej se je nau\xc4\x8dil izdelovati preproste pove\xc4\x8devalne le\xc4\x8de, ki so jih suknarji uporabljali za nadzor kakovosti, Hookeove risbe pa so ga navdu\xc5\xa1ile nad takrat \xc5\xa1e prakti\xc4\x8dno neznanim mikroskopskim svetom, tako da je ves svoj prosti \xc4\x8das posvetil izdelovanju mikroskopov in opazovanju razli\xc4\x8dnih objektov. Leta 1673 je nedolgo prej ustanovljena Kraljeva dru\xc5\xbeba prejela njegovo pismo, ki ga je tajniku Henryju Oldenburgu posredoval van Leeuwenhoekov some\xc5\xa1\xc4\x8dan, zdravnik in anatom Regnier de Graaf. V pismu, ki je bilo (prevedeno) objavljeno v dru\xc5\xa1tveni reviji Philosophical Transactions of the Royal Society, je poro\xc4\x8dal o prvih grobih opazovanjih plesni, obustnega aparata \xc4\x8debele in u\xc5\xa1i._NEWLINE_Od takrat pa prakti\xc4\x8dno do smrti je izdeloval svoje mikroskope in opazoval drobne organizme ter druge mikroskopske strukture, Kraljevi dru\xc5\xbebi je poslal skoraj 400 pisem z opisi in skicami. Vsa pisma so v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini, saj ni znal drugih jezikov, skice pa je izdeloval najeti risar po njegovih opisih.  Izdelal je tudi na stotine mikroskopov, od katerih je ostalo ohranjenih devet. Leta 1680 je bil izvoljen za polnega \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe, kar je \xc5\xa1tel za izjemno \xc4\x8dast. Do konca stoletja je imel na ra\xc4\x8dun pisem, ki so bila prevajana in objavljena na mnogih krajih, skoraj zvezdni\xc5\xa1ki status. Obiskovali so ga vladarji in u\xc4\x8denjaki, kot so Gottfried Wilhelm Leibniz, Viljem III. Oranski in Peter Veliki, ki so \xc5\xbeeleli videti njegove preparate. Vendar je bila njemu pozornost odve\xc4\x8d, saj ga je odvra\xc4\x8dala od dela, zato je mnoge ugledne goste zavrnil. Bil je preprost in v manirah v\xc4\x8dasih grob \xc4\x8dlovek, ki ga je gnala le neusahljiva radovednost. Hkrati ni rad poslu\xc5\xa1al kritike, poleg tega pa je ljubosumno varoval svoje tehnike, saj se je bal, da bi ga zgodovina pozabila, \xc4\x8de bi se drugi za\xc4\x8deli ob\xc5\xa1irneje ukvarjati z mikroskopijo. Obiskovalcem je kazal le dva ali tri manj kvalitetne mikroskope in dajal vtis, da je izdelava izjemno te\xc5\xbeavna. Robert Hooke je pred svojo smrtjo zaskrbljeno zapisal, da le\xc5\xbei celotna mikroskopija na ple\xc4\x8dih tega \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Kljub zdravstvenim te\xc5\xbeavam, ki so ga pestile v visoki starosti, je van Leeuwenhoek \xc5\xa1e dobesedno na smrtni postelji pri 90 letih opazoval preparate in po\xc5\xa1iljal pisma Kraljevi dru\xc5\xbebi. Po smrti leta 1723 je bil pokopan s \xc4\x8dastmi pri stari cerkvi v Delftu. Njegova h\xc4\x8di iz prvega zakona Maria mu je dala kasneje ob grobnici postaviti spomenik.\n_START_SECTION_\nOdkritja\n_START_PARAGRAPH_\nKot pionir mikroskopije je bil van Leeuwenhoek prvi \xc4\x8dlovek, ki je opazoval razli\xc4\x8dne mikroskopske organizme, pri \xc4\x8demer je v kasnej\xc5\xa1ih letih pre\xc5\xa1el s preprostega opazovanja na prve poskuse, s katerimi je ugotavljal zna\xc4\x8dilnosti prej neznanega sveta._NEWLINE_Leta 1674 je poro\xc4\x8dal o \xc2\xbb\xc5\xbeivalicah\xc2\xab, ki jih je odkril v kaplji vode iz bli\xc5\xbenjega jezera, po opisih sode\xc4\x8d je videl razne predstavnike sladkovodnih protistov, kot so kota\xc4\x8dniki, migetalkarji in evglene, pa tudi enoceli\xc4\x8dne alge. \xc5\xbde istega leta je pri\xc4\x8del v pismih Kraljevi dru\xc5\xbebi po\xc5\xa1iljati tudi opise preparatov, ki jih je sam pripravil z natan\xc4\x8dnim rezanjem (npr. str\xc5\xbeen \xc4\x8drnega bezga) ali seciranjem. Kot prvi je podal natan\xc4\x8den opis celic, kot so eritrociti in semen\xc4\x8dice._NEWLINE_Njegovi prvi poskusi datirajo v leto 1700, z njimi je \xc5\xbeelel eksperimentalno potrditi svoje prepri\xc4\x8danje, da imajo tudi mikroorganizmi star\xc5\xa1e, kar je bilo v nasprotju s tedanjo idejo o spontanem nastajanju. V ta namen je najprej opazoval razmno\xc5\xbeevanje kolonijske alge Volvox, ki jo je prav tako odkril, v kontroliranem okolju, kasneje pa se je posvetil tudi spremljanju \xc5\xbeivljenjskega kroga zajedavskih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. S seciranjem ve\xc4\x8djih organizmov je odkrival delovanje obto\xc4\x8dil in \xc4\x8dutil (predvsem sestavljenih o\xc4\x8di \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev) ter funkcije rastlinskih semen. S svojim natan\xc4\x8dnim in premi\xc5\xa1ljenim pristopom je postavil nekaj temeljev eksperimentalne biologije.'