b'\n_START_ARTICLE_\nAkordi z alteriranimi toni\n_START_PARAGRAPH_\nAkordi z alteriranimi toni so \xc5\xa1tiri- ali ve\xc4\x8d-tonski akordi, sestavljeni iz durovega (molovega) trizvoka in dodanega osnovnega tona v oktavni podvojitvi, ki ga zvi\xc5\xa1amo za interval zv1. Skladatelji tovrstne akorde najbolje uporabljajo v orkestralnih delih, kjer je mo\xc5\xbenih podvojitev tonov (in njihovih naknadnih alteracij) ve\xc4\x8d. Tehnika je primerna predvsem za tonalne akorde, pri \xc4\x8demer se lahko podvojeni toni alterirajo navzgor ali navzdol. Primer: iz akorda c-e-g lahko razvijemo akord cis-e-g-c-es-ges-c-e-gis, pri \xc4\x8demer pazimo, da ohranjamo slu\xc5\xa1no disonantnost zve\xc4\x8danih oziroma zmanj\xc5\xa1anih oktav. V nasprotnem primeru (\xc4\x8de vse tone trizvoka alteriramo navzgor in navzdol \xe2\x80\x93 in \xc4\x8de med njimi ni razdalje zv. oktave, na primer ges-g-gis v razdaljah \xc2\xbd tona) za\xc4\x8denja v akusti\xc4\x8dnem smislu struktura spominjati na zvo\xc4\x8dno ploskev ali na prenasi\xc4\x8den interpolacijski akord. Tonski agregat pri trizvoku, ki so mu dodane vse alteracije navzgor in navzdol, namre\xc4\x8d obsega devet tonov._NEWLINE_Akordi z alteriranimi toni se statisti\xc4\x8dno pojavljajo med vertikalnimi strukturami s \xc5\xa1tirimi ali ve\xc4\x8d toni. V praksi zaradi podvajanja nekaterih tonov ti akordi nimajo dolo\xc4\x8dene zgornje meje \xc5\xa1tevila tonov, teoreti\xc4\x8dno (v implodiranem smislu, kjer se toni ne ponavljajo) pa so lahko le od \xc5\xa1tiri- do devettonski._NEWLINE_Tovrstne akorde je v svojih delih pogosto uporabljal skladatelj Olivier Messiaen (npr. v skladbi Kvartet za konec \xc4\x8dasov).'