b'\n_START_ARTICLE_\nMedkulturno vodenje\n_START_PARAGRAPH_\nMedkulturno vodenje je koncept, ki se je za\xc4\x8del razvijati za namene razumevanja vodij, delujo\xc4\x8dih znotraj vse bolj globaliziranega trga. Dana\xc5\xa1nje internacionalne organizacije potrebujejo vodje, sposobne prilagoditve na razli\xc4\x8dna delovna okolja in na delo z zaposlenimi iz razli\xc4\x8dnih kultur. Nadalje uspe\xc5\xa1nost vodje v enem kulturnem okolju \xc5\xa1e ne zagotavlja uspe\xc5\xa1nosti v drugih kulturnih okoljih. Medkulturno vodenje je del medkulturne psihologije, ki se ukvarja z razlikami v interakcijah posameznikov med kulturami. Skladno s tem se raziskovanje medkulturnega vodenja nana\xc5\xa1a na iskanje razlik v zna\xc4\x8dilnostih uspe\xc5\xa1nega vodenja med kulturami.\n_START_SECTION_\nGLOBE raziskovalni projekt\n_START_PARAGRAPH_\nGLOBE je akronim za Global leadership and organizational behavior effectiveness, ime za medkulturni raziskovalni projekt, katerega za\xc4\x8detnik je Robert J. House. GLOBE je \xc5\xa1tudija, v kateri raziskovalci preko celotnega sveta prou\xc4\x8dujejo odnose med dru\xc5\xbebeno kulturo, organizacijsko kulturo in organizacijskim vodenjem. Pojem vodenja je postavljen v kulturni kontekst z ugotavljanjem, kako razli\xc4\x8dne kulture gledajo na vodenje. Globe je celovita \xc5\xa1tudija, ki empiri\xc4\x8dno raziskuje odnos med kulturo in vedenjem vodij v \xc5\xa1tevilnih kulturah, z razli\xc4\x8dnimi kvantitativnimi in kvalitativnimi merami in metodami ter znotraj razli\xc4\x8dnih organizacij. V serijo \xc5\xa1tudij medkulturnega vodenja je vklju\xc4\x8denih okoli 200 znanstvenikov iz 61 dr\xc5\xbeav sveta._NEWLINE_GLOBE raziskovalni projekt je nastal kot odgovor na ve\xc4\x8djo potrebo po u\xc4\x8dinkoviti mednarodni in medkulturni komunikaciji in sodelovanju, ne samo za u\xc4\x8dinkovito izvajanje upravljanja, ampak tudi za izbolj\xc5\xa1anje \xc4\x8dlovekovega blagostanja. GLOBE predstavlja premik od etnocentrizma do kulturne relativnosti in daje bolj celostni, eklekti\xc4\x8dni pogled na vodenje.\n_START_SECTION_\nKulturne dimenzije in klastri dr\xc5\xbeav\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna premisa in ugotovitev \xc5\xa1tudije je, da je u\xc4\x8dinkovitost vodenja kontekstualna, je torej vpeta v organizacijske norme, vrednote in prepri\xc4\x8danja ljudi, ki so vodeni. Avtorji dolo\xc4\x8dajo 9 kulturnih dimenzij, ki omogo\xc4\x8dajo zaobjeti podobnosti in razlike v normah, vrednotah, prepri\xc4\x8danjih in praksah med dru\xc5\xbebami. Dimenzije so naslednje: oddaljenost mo\xc4\x8di, izogibanje negotovosti,humana orientacija, institucionalni kolektivizem, znotraj-skupinski kolektivizem, asertivnost, spolna enakopravnost, usmerjenost v prihodnost in usmerjenost v izvedbo. Glede na zastopanost posameznih dimenzij pri vsaki izmed dr\xc5\xbeav, avtorji le-te zdru\xc5\xbeujejo v naslednje klastre: anglo kulture (angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de), latinska Evropa, nordijska Evropa, germanska Evropa, Vzhodna Evropa (skupaj s centralno), Latinska Amerika, arabske kulture, Ju\xc5\xbena Azija, konfucijska Azija, Afrika.\n_START_SECTION_\nUniverzalnost proti kulturni specifi\xc4\x8dnosti karakteristik vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza 65 potez vodij, ki sestavljajo \xc5\xa1est stilov vodenja, razkriva 22 izmed potez kot univerzalno za\xc5\xbeelenih karakteristik. Posedovanje teh lastnosti pove\xc4\x8duje mo\xc5\xbenosti, da bo vodja pozitivno zaznan v vseh kulturah. Za 8 izmed lastnosti velja, da so univerzalno neza\xc5\xbeelene, preostalih 35 karakteristik pa je kulturno specifi\xc4\x8dnih._NEWLINE_Preko vseh 61 dr\xc5\xbeav, vklju\xc4\x8denih v Globe \xc5\xa1tudijo vodenja, si ljudje \xc5\xbeelijo vodje, ki je vreden zaupanja, iskren, pravi\xc4\x8den, odlo\xc4\x8den, dinami\xc4\x8den, zanesljiv, inteligenten, pozitiven, spodbujajo\xc4\x8d, motivirajo\xc4\x8d, komunikativen, zna na\xc4\x8drtovati itd. Nasprotno pa so preko vseh kultur zaznani kot manj uspe\xc5\xa1ne vodje, ki so asocialni, egocentri\xc4\x8dni, nesodelujo\xc4\x8di, vzdra\xc5\xbeljivi, neusmiljeni, itd. Nekatere kulturno specifi\xc4\x8dno vrednotene lastnosti vodij so ambicioznost, entuziazem, formalnost, logi\xc4\x8dnost, nagnjenost k tveganju, neodvisnost, ob\xc4\x8dutljivost, provokativnost, previdnost, itd. Na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja istih lastnosti pa je lahko znatno druga\xc4\x8den med razli\xc4\x8dnimi kulturami. Na primer, da je vodja zaznan kot odlo\xc4\x8den v ZDA, mora delati hitre in pribli\xc5\xbene odlo\xc4\x8ditve. Nasprotno se v Franciji ali Nem\xc4\x8diji pomen odlo\xc4\x8dnosti povezuje s premi\xc5\xa1ljenim in natan\xc4\x8dnim procesom odlo\xc4\x8danja.\n_START_SECTION_\nImplicitne teorije vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nImplicitne teorije vodenja so posameznikove predstave o lastnostih in vedenjih dobrega vodje. Koncept ITV sta prva predstavila Eden in Leviatan z izpeljavo ideje iz Schneiderjevih implicitnih teorij osebnosti. Pogosto se ti mentalni modeli razvijejo \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu in so osnovani na prepri\xc4\x8danjih in stali\xc5\xa1\xc4\x8dih dolo\xc4\x8dene kulture. Ob opazovanju vodje naj bi se te mentalne predstave aktivirale, nato je vedenje opazovanega vodje interpretirano v odnosu do teh predstav._NEWLINE_Mentalni modeli vodenja so odvisni tudi od organizacijske kulture \xe2\x80\x93 s\xc4\x8dasoma delavci znotraj organizacije ponotranjijo podobna prepri\xc4\x8danja o naravi u\xc4\x8dinkovitega vodje. U\xc4\x8dinkovitost vodenja je med drugim tudi rezultat skladnosti med temi prepri\xc4\x8danj in dejanskimi lastnosti vodje. To pomeni, da je za vodje pomembno zavedanje o lastnih implicitnih teorijah vodenja in ob\xc4\x8dutljivost na implicitne teorije vodenih. U\xc4\x8denje implicitnih teorij vodenja prispeva k razvoju vodij in vodenja preko pove\xc4\x8danega zavedanja socialnega konteksta in zavedanja posameznikove lastne teorije vodenja. Zlasti za razumevanje interakcij med vodjami in vodenimi pa je pomembna stopnja ujemanja med ITV enih in drugih.'