b'\n_START_ARTICLE_\nSej\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa9j\xc5\xa1 (francosko seiche), lokalno primorsko se\xc5\xa1 ali se\xc5\xa1a, je vrsta stoje\xc4\x8dega valovanja v zaprtem ali deloma zaprtem povr\xc5\xa1inskem vodnem telesu. Sej\xc5\xa1e in sorodne pojave so opazovali na jezerih, vodnih zbiralnikih, bazenih, zalivih in morjih. Klju\xc4\x8dna zahteva za nastanek sej\xc5\xa1a je, da je vodno obmo\xc4\x8dje delno omejeno, kar omogo\xc4\x8da nastanek stoje\xc4\x8dega valovanja._NEWLINE_Izraz je leta 1890 uvedel \xc5\xa1vicarski hidrolog Fran\xc3\xa7ois-Alphonse Forel, ki je pojav prvi opazil na \xc5\xbdenevskem jezeru. Beseda izvira iz nare\xc4\x8dja \xc5\xa1vicarske franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in pomeni \xc2\xbbzibati se naprej in nazaj\xc2\xab. O\xc4\x8ditno se je dolgo \xc4\x8dasa rabila na tem obmo\xc4\x8dju za opis nihanj v alpskih jezerih._NEWLINE_Pojav je v severnem Jadranskem morju eden od vzrokov za nastanek visoke vode. Tu je njegova perioda od 21 do 22 ur, amplituda pa pribli\xc5\xbeno 0,5 m. Ob hrva\xc5\xa1ki obali so zabele\xc5\xbeili sej\xc5\xa1ne valove s periodo od 10 do 30 minut in amplitudo do 3 m. Tu jih pogovorno imenujejo \xc5\xa1\xc4\x87iga, \xc5\xa1tigun-plima, \xc5\xa1tigajica, strokovno pa prosto zalivsko nihanje (slobodna zaljevska oscilacija), se\xc5\xa1a ali se\xc5\xa1. V Azovskem morju je perioda 23 ur, amplituda pa od 0,10 do 0,25 m. V \xc5\xbdenevskem jezeru je perioda 1 ura in amplituda 2 m. V Al\xc5\xbeirskem zalivu je perioda nekaj \xc4\x8dez 1 minuto in amplituda do 1 m.\n_START_SECTION_\nSej\xc5\xa1i po svetu\n_START_PARAGRAPH_\nSej\xc5\xa1e so opazovali tako na jezerih kot na morjih. Klju\xc4\x8dna zahteva je, da je vodno telo delno omejeno, kar omogo\xc4\x8da nastanek stoje\xc4\x8dega valovanja. Pravilnost oblike ni nujna, saj so tudi v pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih z izredno nepravilnimi oblikami vsak dan opazovali nihanja z zelo stabilnimi frekvencami.\n_START_SECTION_\nJezerski sej\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nMajhni ritmi\xc4\x8dni sej\xc5\xa1i so skoraj vedno prisotni na velikih jezerih. Ob Velikih jezerih pojav imenujejo slosh. Je vedno prisoten, vendar po navadi neopazen, razen v \xc4\x8dasu nenavadnega brezvetrja. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, zalivi in estuariji so velikokrat naklonjeni majhnim sej\xc5\xa1em z amplitudami nekaj centimetrov in periodami nekaj minut. Sej\xc5\xa1i lahko nastanejo tudi v polzaprtih morjih. V Severnem morju pogosto nastajajo podol\xc5\xbeni sej\xc5\xa1i s periodo pribli\xc5\xbeno 36 ur._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka Nacionalna vremenska slu\xc5\xbeba (NWS) izdaja nasvete o nizki vodi za obmo\xc4\x8dja Velikih jezer, ko je verjetnost, da bodo nastopili sej\xc5\xa1i velikosti 2 \xc4\x8devljev ali ve\xc4\x8d. Eriejsko jezero je \xc5\xa1e posebej naklonjeno sej\xc5\xa1em, ki jih povzro\xc4\x8da veter, zaradi svoje plitvosti in raztegnjenosti. Med koncema jezera lahko nastanejo skrajni sej\xc5\xa1i do 5 m. U\xc4\x8dinek je podoben nevihtnim valom, podobnim tistim, ki jih povzro\xc4\x8dajo tropski cikloni vzdol\xc5\xbe oceanskih obal. Sej\xc5\xa1i pa lahko povzro\xc4\x8dijo nihanja nazaj in naprej prek jezera za nekaj \xc4\x8dasa. Leta 1954 je Hurikan Hazel nakopi\xc4\x8dil vodo vzdol\xc5\xbe severozahodne obale Ontarijskega jezera blizu Toronta, povzro\xc4\x8dil mo\xc4\x8dne poplave in utrdil sej\xc5\xa1, ki je kasneje povzro\xc4\x8dil poplave vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene obale._NEWLINE_Jezerski sej\xc5\xa1i se lahko pojavijo zelo hitro. 13. julija 1995 je velik sej\xc5\xa1 na Gornjem jezeru povzro\xc4\x8dil, da je gladina padla in se nato spet dvignila za 1 meter v \xc4\x8dasu 15-ih minut, tako da so nekateri \xc4\x8dolni viseli z dokov na sidri\xc5\xa1\xc4\x8dnih \xc4\x8drtah, ko se je voda umaknila. Enak nevihtni sistem, ki je leta 1995 povzro\xc4\x8dil sej\xc5\xa1 na Gornjem jezeru, je povzro\xc4\x8dil podoben u\xc4\x8dinek na Huronskem jezeru, v katerem se je vodna gladina v Port Huronu spremenila za 1,8 m v \xc4\x8dasu 2. ur. Na Michiganskem jezeru je preplavilo osem ribi\xc4\x8dev, ki so se utopili, ko je 3-metrski sej\xc5\xa1 zadel chica\xc5\xa1ko vodno \xc4\x8delo 26. junija 1954._NEWLINE_Jezera v seizmi\xc4\x8dno dejavnih obmo\xc4\x8djih, kot je na primer Tahojsko jezero na meji med Kalifornijo in Nevado, so \xc5\xa1e posebej v nevarnosti pred sej\xc5\xa1i. Geolo\xc5\xa1ki dokaz nakazuje, da so obale Tahojskega jezera v prazgodovini zadevali sej\xc5\xa1i in cunamiji visoki vse do 10 m, krajevne raziskave pa so pokazale na nevarnost, ki jo je treba upo\xc5\xa1tevati pri na\xc4\x8drtih za klic v sili._NEWLINE_Sej\xc5\xa1e, ki jih povzro\xc4\x8dajo potresi, je mo\xc4\x8d opazovati tiso\xc4\x8de kilometrov stran od epicentra potresa. Imenujejo se tudi potresno pljuskanje. V kopalnih bazenih \xc5\xa1e posebej radi nastajajo sej\xc5\xa1i, ki jih povzro\xc4\x8dajo potresi, saj se podrhtavanje tal velikokrat ujema z resonan\xc4\x8dnimi frekvencami majhnih vodnih teles. Leta 1994 je potres v Northridgeu v Kaliforniji povzro\xc4\x8dil, da so kopalni bazeni poplavili po celi ju\xc5\xbeni Kaliforniji. Velik potres na Veliki petek, ki je leta 1964 zadel Aljasko, je povzro\xc4\x8dil sej\xc5\xa1e v kopalnih bazenih vse do Portorika. Potres, ki je leta 1775 prizadel Lizbono, je povzro\xc4\x8dil sej\xc5\xa1e 3000\xc2\xa0km stran v Loch Lomondu, Loch Longu, Loch Katrini in Loch Nessu na \xc5\xa0kotskem  in v kanalih na \xc5\xa0vedskem. Potres v Indijskem oceanu je leta 2004 povzro\xc4\x8dil sej\xc5\xa1e v stoje\xc4\x8dih vodnih telesih v mnogih indijskih dr\xc5\xbeavah, kot tudi v Banglade\xc5\xa1u, Nepalu in na severnem Tajskem. Sej\xc5\xa1e so spet opazovali v Utar Prade\xc5\xa1u, Tamil Naduju in Vzhodnem Bengalu v Indiji, ter na mnogih krajih v Banglade\xc5\xa1u med potresom v Ka\xc5\xa1mirju leta 2005. Potres v \xc4\x8caju in Zgornjem Asamu leta 1950 je povzro\xc4\x8dil sej\xc5\xa1e celo na Norve\xc5\xa1kem in ju\xc5\xbeni Angliji. Drugi potresi na Indijski podcelini, ki so povzro\xc4\x8dili sej\xc5\xa1e, so \xc5\xa1e: Kumaon-Barahat leta 1803, Allah Bund leta 1819, Osrednji Bengal leta 1842, Kangra leta 1905, Dhubri leta 1930, Nepal-Bihar leta 1934, Bhuj leta 2001, Nias leta 2005, Teresa Island leta 2005. Potres v \xc4\x8cilu 27. februarja 2010 je povzro\xc4\x8dil sej\xc5\xa1 na jezeru Pontchartrain v Louisiani z vi\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 0,15 m.\n_START_SECTION_\nMorski in zalivski sej\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nSej\xc5\xa1e so opazovali na morjih, kot sta na primer Jadransko in Baltsko morje. Tam povzro\xc4\x8dajo poplave v Benetkah in Sankt Peterburgu. Sej\xc5\xa1 na Baltskem morju nastaja v izsu\xc5\xa1enih mo\xc4\x8dvirjih ob ustju Neve. Poplave, ki jih povzro\xc4\x8dajo sej\xc5\xa1i, so ob Nevi pogosti jeseni. Sej\xc5\xa1 poganja obmo\xc4\x8dje nizkega zra\xc4\x8dnega tlaka v severnem Atlanstkem oceanu, ki se giblje na obalo in povzro\xc4\x8da ciklonske depresije na Baltskem morju. Nizek zra\xc4\x8dni tlak ciklona vle\xc4\x8de prekomerne koli\xc4\x8dine vode v skoraj s kopnim zaprto Baltsko morje. Ko se ciklon nadaljuje po kopnem, na Baltskem morju nastajajo dolgi in nizkofrekven\xc4\x8dni sej\xc5\xa1ni valovi z valovnimi dol\xc5\xbeinami do nekaj sto kilometrov. Ko valovi dose\xc5\xbeejo ozek in plitek Nevski zaliv, postanejo precej vi\xc5\xa1ji in poplavijo Nevino nabre\xc5\xbeje. Podobni pojavi nastajajo v Benetkah in so eden glavnih vzrokov za nastanek visoke vode. To je povzro\xc4\x8dilo nastanek sistema MOSE, sistema 79-ih premi\xc4\x8dnih valobranskih pregrad za za\xc5\xa1\xc4\x8dito treh vrat v Bene\xc5\xa1ko laguno. _NEWLINE_V zalivu Omura na Japonskem so ob\xc4\x8dasno opazovali sej\xc5\xa1e, najve\xc4\x8dkrat spomladi in \xc5\xa1e posebej marca. 31. marca 1979 je plimska postaja v Nagasakiju zabele\xc5\xbeila najve\xc4\x8dji premik vodne gladine 2,78 m zaradi sej\xc5\xa1a. Najve\xc4\x8dji premik v celem zalivu med tem sej\xc5\xa1em je verjetno dosegel 4,70 metre na dnu zaliva. Sej\xc5\xa1e na zahodnem Kju\xc5\xa1uju, vklju\xc4\x8dno z zalivom Omura, velikokrat povzro\xc4\x8da depresija zra\xc4\x8dnega tlaka, ki pre\xc4\x8dka ju\xc5\xbeni del Kju\xc5\xa1uja. Perioda sej\xc5\xa1ev v zalivu Omura je pribli\xc5\xbeno 30 do 40 minut. Tukaj sej\xc5\xa1e imenujejo abiki. Beseda abiki je verjetno nastala iz besede amibiki, kar dobesedno pomeni: stran vle\xc4\x8di (biki) ribi\xc5\xa1ko mre\xc5\xbeo (ami). Sej\xc5\xa1i ne povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kode le krajevnemu ribi\xc5\xa1tvu, ampak lahko povzro\xc4\x8dajo poplave na obalah okrog zaliva, kot tudi uni\xc4\x8denje pristani\xc5\xa1kih objektov._NEWLINE_Sej\xc5\xa1e lahko povzro\xc4\x8dajo tudi cunamiji, valovna veriga, ki nastaja v vodnem telsu s pulziranjem ali nenadno motnjo, ki navpi\xc4\x8dno premesti vodni stolpec. Ob\xc4\x8dasno cunamiji lahko povzro\xc4\x8dajo sej\xc5\xa1e zaradi krajevnih geografskih nepravilnosti. Cunami, ki je leta 1946 zadel Havaje, je imel na primer med valovnima \xc4\x8deloma petnajstminutni interval. Naravna resonan\xc4\x8dna perioda mesta Hilo je pribli\xc5\xbeno trideset minut. To pomeni, da je bil vsak drugi val v fazi z gibanjem Hila, in je povzro\xc4\x8dil sej\xc5\xa1e v njegovem zalivu. Zaradi tega je od vseh krajev na Havajih Hilo utrpel najve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo: Cunami in sej\xc5\xa1 sta dosegla vi\xc5\xa1ino 7,9 m vzdol\xc5\xbe Hilo Bayfronta, in v samem mestu ubila 96 ljudi. Sej\xc5\xa1ni valovi se lahko po cunamiju nadaljujejo ve\xc4\x8d dni. Vrsta sej\xc5\xa1ev, ki jih povzro\xc4\x8dajo vplivi ozra\xc4\x8dja, se imenuje meteocunami.\n_START_SECTION_\nPodvodno (notranje) valovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav ve\xc4\x8dji del tehni\xc5\xa1ke literature omenja povr\xc5\xa1inske sej\xc5\xa1e, ki jih opazujejo brez te\xc5\xbeav, so opazovali sej\xc5\xa1e tudi pod povr\xc5\xa1jem jezer, ki so delovali vzdol\xc5\xbe termoklina v omejenih vodnih telesih.'