b'\n_START_ARTICLE_\nNem\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg slovenske literarne produkcije je bila na Slovenskem prisotna \xc5\xa1e nem\xc5\xa1ka literarna produkcija. S pojmom nem\xc5\xa1ka literarna produkcija ozna\xc4\x8dujemo mno\xc5\xbeico nem\xc5\xa1kih tekstov, ki so jih pisali eno- ali dvojezi\xc4\x8dni avtorji in avtorice na slovenskem etni\xc4\x8dnem prostoru in so bili objavljeni v \xc4\x8dasopisju ali v samostojni izdaji.\n_START_SECTION_\nRazlogi za nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski prostor je bil v 19. stoletju \xc4\x8dasu dvojezi\xc4\x8den. Nem\xc5\xa1\xc4\x8dina je imela status dr\xc5\xbeavnega jezika, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina status de\xc5\xbeelnega jezika. Nem\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila v nadrejenem polo\xc5\xbeaju in je pokrivala vsa podro\xc4\x8dja dru\xc5\xbebenega delovanja. Imela je utrjen status o\xc5\xbeje dru\xc5\xbeinske komunikacije v dvojezi\xc4\x8dnih me\xc5\xa1\xc4\x8dansko izobra\xc5\xbeenih krogih, od koder je izhajalo mnogo tedanjih ustvarjalcev in ustvarjalk. Ti nem\xc5\xa1ko pi\xc5\xa1o\xc4\x8di slovenski avtorji, ki so izhajali iz nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih dru\xc5\xbein, so se sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine u\xc4\x8dili so\xc4\x8dasno ali se je nau\xc4\x8dili kasneje. V nem\xc5\xa1\xc4\x8dini so pisali zato, ker so se v nem\xc5\xa1kem jeziku po\xc4\x8dutili bolj kompetentne. Razloga za pisanje v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini sta tudi ta, da je bilo ve\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih publikacij, ki so objavljale tekste v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in posledi\xc4\x8dno \xc5\xa1ir\xc5\xa1i recepcijski krog naslovnikov. Kljub temu, da je bila ta literatura pisana v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, je vsebovala slovenske komponente (politi\xc4\x8dne, gospodarske, kulturne posebnosti slovenskega prostora)._NEWLINE_19. stoletje je tudi \xc4\x8das, ko Slovenci vse pogosteje prevajajo nem\xc5\xa1ke tekste. Tega ne po\xc4\x8dnejo zato, ker jih Slovenci ne bi znali brati v originalu, ampak zato, da doka\xc5\xbeejo, da se v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini da izraziti vse tisto, kar je na najvi\xc5\xa1ji umetni\xc5\xa1ki ravni bilo povedano v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko pi\xc5\xa1o\xc4\x8di slovenski avtorji so objavljali v Illyrisches Blattu, Carniolii ter v nem\xc5\xa1kih, a s slovenskim duhom pre\xc5\xbeetih glasilih Laibacher Zeitung, Laibacher Tagblatt, Bl\xc3\xa4tter aus Krain itd. Ti \xc4\x8dasopisi so bili namenjeni dvojezi\xc4\x8dnim bralcem; slovenskim izobra\xc5\xbeencem in me\xc5\xa1\xc4\x8danom.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ko \xc4\x8dasopisje na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nDovoljenje za nove \xc4\x8dasopise je podeljeval Cesarski kraljevi cenzurni in policijski dvorni urad na Dunaju. Predlo\xc5\xbeiti so morali seznam delavcev in pla\xc4\x8dati kavcijo, s katero so zmanj\xc5\xa1evali \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dasopisov.\n_START_SECTION_\nWochentliche Kundtschaftsblatt des Herzogthum Krain (1775\xe2\x80\x931776)\n_START_PARAGRAPH_\nIzhajal je med letoma 1775 in 1776 in je prina\xc5\xa1al kmetijske nasvete, novice, oglase, sporo\xc4\x8dila o umrlih. Prina\xc5\xa1al je tudi naslove knjig v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in imena knjigarn, kjer so bralci lahko te knjige kupili. Njegov urednik je bil Balthasar Hacquet, botanik, geolog in zdravnik. Tiskan je bil na osmih listih in je izhajal ob sobotah.\n_START_SECTION_\nLaibacher Zeitung (1784\xe2\x80\x931807 in 1821\xe2\x80\x931918)\n_START_PARAGRAPH_\nIzhajal je v letih od 1784 do 1807 in od 1821do 1918. Najprej se je imenoval W\xc3\xb6chentliche Ordinari \xe2\x80\x93 Laibacher Zeitung (tedenski obi\xc4\x8dajni ljubljanski list). Prina\xc5\xa1al je novice iz razli\xc4\x8dnih krajev. \xc5\xbde sam naslov izdaja, s kak\xc5\xa1no po\xc5\xa1to so novice prispele do tiskarjev. \xc4\x8ce so vesti prihajale po redni po\xc5\xa1tni zvezi, so se \xc4\x8dasniki imenovali \xe2\x80\x9eOrdinari\xe2\x80\x9c, \xc4\x8de pa so vesti prihajale z izredno po\xc5\xa1to, so se \xc4\x8dasniki imenovali \xe2\x80\x9eExtraordinari\xe2\x80\x9c. \xc4\x8ce so novice prihajale po obeh poteh, se je \xc4\x8dasnik imenoval \xe2\x80\x9eOrdinari in Extra-ordinari\xe2\x80\x9c. Vse novice so povzete po tujih \xc4\x8dasnikih. \xc4\x8casnik je od leta 1784 do 1807 izhajal tedensko in od 1821 do 1850 je izhajal dvakrat do trikrat na teden, po letu 1850 pa je izhajal vsak dan, razen v skrajnih rimerih (npr. prazniki). Prvi \xc4\x8dasnik na Kranjskem je izdajala tiskarska in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka rodbina Mayr, kasneje Janez Friderik Egger.\n_START_SECTION_\nPolitisches Blatt (1848)\n_START_PARAGRAPH_\nIzhajal je od leta 1848 kot \xe2\x80\x9eExtra-Beilage zur Laibacher zeitung\xe2\x80\x9c. Urednik je bil Leopold Kordesch. Pisal je o dnevnih politi\xc4\x8dnih dogodkih.\n_START_SECTION_\nIllyrisches Blatt (1819\xe2\x80\x931849)\n_START_PARAGRAPH_\nIzbira naslova pri\xc4\x8da o njegovi nacionalni in nadregionalni identiteti (list za Ilirijo), saj je bil namenjen avstrijskim, slovenskim, italijanskim in hrva\xc5\xa1kim bralcem. Predvsem je bil raz\xc5\xa1irjen med bralstvom na Kranjskem, Leopold Kordesch, njegov najpomembnej\xc5\xa1i urednik , pa si je prizadeval, da bi \xc4\x8dasopis postal osrednja publikacija v Ilirskem kraljestvu. Ilirsko kraljestvo je bilo ustanovljeno leta 1816 kot formalna dr\xc5\xbeavno-pravna enota v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji. Ilirija je obsegala severni del Ilirskih provinc. Vojvodina Kranjska je bila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du te dr\xc5\xbeavno-pravne enote._NEWLINE_Izhajal v letih 1819 in 1849 kot priloga osrednjega politi\xc4\x8dnega \xc4\x8dasnika Laibacher Zeitunga in je kot samostojna periodi\xc4\x8dna publikacija izhajal v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ve\xc4\x8dkrat je spremenil svoj naslov. V letih 1819\xe2\x80\x931827 se je imenoval Ilyrisches Blatt zum Nutzen und Vergnugen, v letih 1828 \xe2\x80\x93 1846 je bil naslov le Ilyrisches Blatt, v zadnjem obdobju pa se je imenoval Ilyrishes Blatt, Zeitschrift fur Vaterland, Kunst, Wissenscaft und geselliges Leben. Do leta 1846 je Ilirski list izhajal kot tednik, od leta 1819 do 1827 ob petkih, med letoma 1828 in 1838 ob sobotah, od leta 1839 do 1845 ob \xc4\x8detrtkih. Od leta 1846 do 1849 je izhajal dvakrat tedensko, ob torkih in sobotah. Njegova funkcija je bila razvedrilna, didakti\xc4\x8dna in domovinska. Poleg literarnih besedil v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, je objavljal tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo tovrstnih prispevkov v drugih jezikih. Med nenem\xc5\xa1kimi besedili zasedajo prvo mesto besedila v slovenskem jeziku, saj je izhajal na slovenskem ozemlju. Slovenska besedila so bila objavljena bodisi vzporedno z nem\xc5\xa1kimi besedili bosidi kot samostojni literarni prispevek. V njem so objavlali France Pre\xc5\xa1eren, Matija \xc4\x8cop, Miha Kastelic, Jakob Zupan, France Malava\xc5\xa1i\xc4\x8d, Jo\xc5\xbeef \xc5\xbdemlja, Bla\xc5\xbe Poto\xc4\x8dnik in Leopold Kordesch. Prispevke mnogih avtorjev je Iliryshes Blatt objavljal anonimno. Pre\xc5\xa1eren je tu leta 1834 objavil Sonetni venec. Ilirisches Blatt je zamenjal kar nekaj urednikov. Pomembnej\xc5\xa1a urednika sta bila Carel Ullepitsch in Leopold Kordesch, ki sta \xc4\x8dasopis dvignila na vi\xc5\xa1jo literarnoestetsko in kriti\xc5\xa1ko kakovostno raven. S \xc4\x8dasopisom je za\xc4\x8del sodelovati \xc5\xa1irok krog knji\xc5\xbeevnikov. \xc4\x8casopis je objavljal poezijo, prozo, dramska besedila, literarnozgodovinska, literarnokriti\xc5\xa1ka ter gledali\xc5\xa1kokriti\xc5\xa1ka besedila, didakti\xc4\x8dna besedila, zgodovinske, etonografske, naravoslovne vsebine z domovinskim in regionalnim poudarkom, uporabna besedila (npr. medicinski nasveti), informativna besedila (zanimivosti iz domovine in sveta) in humoristi\xc4\x8dna besedila. Pomembna je bila rubrika \xe2\x80\x9eTheaterbericht\xe2\x80\x9c, ki je ocenjevala nem\xc5\xa1ko dramsko produkcijo Stanovskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani (Standisches Theater). Bralstvo \xc4\x8dasopisa je bilo me\xc5\xa1\xc4\x8danskega in malome\xc5\xa1\xc4\x8danskega porekla.\n_START_SECTION_\nCarniolia (1838\xe2\x80\x931844)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casopis je izhajal v letih 1838 \xe2\x80\x93 1844. Ustanovitelj \xc4\x8dasopisa je bil Leopold Kordesch, za njim od leta 1840 dalje Franz Hermannstahl, proti koncu izhajanja pa zopet Kordesch. Carniolio je tiskal Jo\xc5\xbeef Blaznik. Dovoljenje za izdajo je dal de\xc5\xbeelni guverner Schmidburg, \xc4\x8desar ne bi smel, saj so dovoljenje lahko dali le Cesarski kraljevi cenzurni in policijski dvorni urad na Dunaju. Kordesch je leta 1838 poslal pismo Schmitburgu, v katerem ga je prosil za dovoljenje za izhajanje slovenskega politi\xc4\x8dnega lista z imenom Slovenske ali Kranjske novice. Tem je \xc5\xbeelel dodati \xc5\xa1e prilogo Zora. Zavedal se je, da so mo\xc5\xbenosti za dovoljenje majhne, zato je predlagal, naj izhaja kot priloga nem\xc5\xa1kemu \xc4\x8dasopisu Carnioli. Schmidburg je to pro\xc5\xa1njo poslal na Dunaj, kjer sploh niso vedeli, da v Ljubljani izhaja Carniolia. Za\xc4\x8deli so poizvedovati o Kordeschu. Zakompliciralo se je pri 3. ali 4. izdaji, ko je Kordesch napisal pesem o tem, kako se lipa naslanja na hrast (lipa je simbol slovenstva, hrast simbol nem\xc5\xa1tva). Razpredali so, da je govoril o te\xc5\xbeavah pri izidu lista, \xc4\x8deprav to ni bilo res. Policija ga je ves \xc4\x8das nadzorovala, izgnali so ga na lastne stro\xc5\xa1ke, ker sam ni imel dovolj denarja. Carniolia je nehala izhajati leta 1844._NEWLINE_Carniolia je v \xc4\x8dasu svojega izhajanja dvakrat zamenjala podnaslov. Najprej je bila Vaterl\xc3\xa4ndische Zeitschrift und Unterhaltungsblatt f\xc3\xbcr Kunst, od leta 1844 pa Zeitschrift f\xc3\xbcr Kunst, Wissenschaft und geselliges Leben._NEWLINE_Carniolia je izhajala dvakrat tedensko, vsak ponedeljek in petek. Njena publika so bili Nemci in Slovenci. Zanjo so pisali slovensko in nem\xc5\xa1ko piso\xc4\x8di avtorji ( France Pre\xc5\xa1eren, Henrik Costa): slovenski zato, ker niso imeli \xc4\x8dasopisa v svojem lastnem jeziku. Carniolio odlikujejo domoznanski prispevki, domovinske teme in poljudnoznanstveni eseji. Glavni namen \xc4\x8dasopisa je bil na zabaven na\xc4\x8din bralcu predstaviti lepote de\xc5\xbeele in ga pou\xc4\x8diti o zgodovinskih, biolo\xc5\xa1kih, gospodarskih in drugih dejstvih. Carniolia je prina\xc5\xa1ala tudi pesmi, povesti, novele, prevode, gledali\xc5\xa1ke in literarne kritike. V zadnjem letniku je Kordesch za\xc4\x8del objavljati serijo barvih litografij kranjskih narodnih no\xc5\xa1, ki jih je zbral narodopisec, pesnik in etnolog Emil Korytko, ki je leta 1837 prispel na Kranjsko._NEWLINE_V \xc4\x8dasopisu so bili prazni deli, da so ljudje videli, kaj vse je cenzura \xc4\x8drtala.\n_START_SECTION_\nHenrik Costa\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik Costa je napisal dnevnik o ljubljanskem kongresu. Gre za zgodovinski dogodek, ki je Ljubljano postavil v center sveta. Odvijal se je leta 1821, od 1. januarja do konec maja. Ta \xc4\x8das so tu prebivali najpomembnej\xc5\xa1i evropski vladarji in politiki. Namen kongresa je bil Evropo restavrirati, jo postaviti v prej\xc5\xa1nje stanje. Glavni je bil knez Metternich. O tem kongresu se ni poro\xc4\x8dalo ni\xc4\x8d. Metternich je dolo\xc4\x8dil, kaj se bo povedalo in kaj ne. Poro\xc4\x8dalo se je o vremenu, o tem, kdo je od\xc5\xa1el in kdo pri\xc5\xa1el, o zunanjih dogodkih, plesih, rojstnih dnevih itd. O tem je pisal dnevnik publicist Henrik Costa, ki se je zavedal pomena kongresa. V dnevniku je povedal, da bo pisal stvarno. Poro\xc4\x8dal je suhoparno, saj je \xc5\xbeelel napisati stvaren tekst in ne zabaven tekst. Omejen je bil na tiste novice, ki jih je sam videl. Vsak dan je zabele\xc5\xbeil temperaturo, datum, kdo je pri\xc5\xa1el in kdo od\xc5\xa1el. Dnevnik je hotel objaviti, a ga je \xc5\xa1e prej moral poslati na cenzuro na Cesarsko kraljevi cenzurni in policijski dvorni urad na Dunaj. Dnevnika mu od tam niso poslali nazaj. Njegova h\xc4\x8di Kornelija Costa Schollmayer je rekonstruirala dnevnik. Ta dnevnik je na\xc5\xa1la Eva Holz, ga transkripirala v latinico, napisala spremno besedo in \xc5\xa1tudijo o Henriku Costi in ljubljanskem kongresu, dodala spisek ljudi, ki so bili tedaj v Ljubljani in kje so stanovali in nekaj bakrorezov iz tistega \xc4\x8dasa ter ga objavila v slovenskem in nem\xc5\xa1kem jeziku. Knjiga je iz\xc5\xa1la leta 1996.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nOd 17. stoletja naprej so bile vse predstave v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prva gledali\xc5\xa1ka skupina je igrala leta 1653. Igrali so potujo\xc4\x8di komedijanti in gledali\xc5\xa1ke skupine, ki jih je mesto angan\xc5\xbeiralo za sezono. Sezona je trajala od novembra do velike no\xc4\x8di in v Ljubljani lahko govorimo o precej redni gledali\xc5\xa1ki sezoni. Skupine so igrale v Nem\xc5\xa1kem stanovskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer danes stoji Slovenska filharmonija.'