b'\n_START_ARTICLE_\nDav\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nDav\xc4\x8dni sistem je celovitost dav\xc4\x8dnih oblik v dolo\xc4\x8deni dr\xc5\xbeavi z namenom izpolnjevanja fiskalnih, ekonomskih in socialnih ciljev. Predstavlja tudi pomemben del ekonomskih in dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih ureditev neke dr\xc5\xbeave, saj skupaj s sistemom taks, prispevkov za socialno zavarovanje, carinskim sistemom ter ostalimi dajatvami, tvori fiskalni sistem posamezne dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nNacionalni dav\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nKo govorimo o nacionalnem dav\xc4\x8dnem sistemu, lo\xc4\x8dimo v osnovi dva tipa dav\xc4\x8dnega sistema in sicer centraliziran tip dav\xc4\x8dnega sistema in decentraliziran tip dav\xc4\x8dnega sistema. Centraliziran tip dav\xc4\x8dnega sistema pomeni, da gre za enotno voden dav\xc4\x8dni sistem, medtem ko decentraliziran dav\xc4\x8dni sistem sestavlja ve\xc4\x8d ravni oblasti. Najvi\xc5\xa1ja raven je raven, ki jo predstavlja centralna vlada, ni\xc5\xbeje ravni pa so lahko regionalni organi oblasti (npr. pokrajine, province, de\xc5\xbeele, inp.) ter lokalni organi oblasti (ob\xc4\x8dine). Pomen posamezne ravni oblasti je odvisen od posamezne dr\xc5\xbeave, saj pristojnosti in naloge posameznih ravni opredelijo dr\xc5\xbeave z zakonskimi akti.\n_START_SECTION_\nMednarodni dav\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg nacionalnih dav\xc4\x8dnih sistemov posamezne dr\xc5\xbeave, je zaradi povezovanja svetovnih trgov in mednarodnega sodelovanja vedno ve\xc4\x8d mednarodnih dav\xc4\x8dnih ureditev, kot je zdru\xc5\xbeevanje evropskih dr\xc5\xbeav v Evropsko Unijo (EU), multinacionalna podjetja, financiranje mednarodnih organizacij, npr. NATO, OZN itd.. Zaradi zavedanja o neu\xc4\x8dinkoviti delitvi dohodka na mednarodni ravni je vedno ve\xc4\x8dja potreba po mednarodnem dav\xc4\x8dnem usklajevanju. Boj proti neu\xc4\x8dinkovitosti pri delitvi dohodka se poslu\xc5\xbeujejo z mednarodnimi sporazumi, s tem se naloge in cilji dav\xc4\x8dne politike ne spremenijo, ampak se pojavljajo \xc5\xa1e nove zahteve, kot je recimo dav\xc4\x8dna enakopravnost med dr\xc5\xbeavami.\n_START_SECTION_\nZgodovina dav\xc4\x8dnih sistemov\n_START_PARAGRAPH_\nTako \xc5\xa1irok pojem kot so davki in dav\xc4\x8dni sistem poznamo \xc5\xa1e iz starega Egipta okoli 3000 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko je bila najbolj raz\xc5\xa1irjena oblika obdav\xc4\x8ditve v obliki prisilnega dela za revne, ki svoje dajatve faraonu niso mogli poravnati. V anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji so za nekatere javne dejavnosti finan\xc4\x8dno poskrbeli premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i prebivalci, za katere so bile tovrstne dajatve obvezne pa tudi \xc4\x8dastne, saj je pla\xc4\x8dnik dajatev poskrbel za celotno organizacijo in razporeditev stro\xc5\xa1kov za javno dejavnost. Medtem ko so v bizantinskem cesarstvu poznali \xc5\xbee pravi dav\xc4\x8dni sistem, ki je obdav\xc4\x8deval premo\xc5\xbeenje in hrano ._NEWLINE_Obdav\xc4\x8denje predstavlja sestavni del makroekonomske politike in je vanj vklju\xc4\x8den vsak dr\xc5\xbeavljan. Zaradi obveznosti pla\xc4\x8dila davkov, morajo veljati pravila pri pobiranju davkov ter pravila porabe pobranih javnih prihodkov na drugi strani.\n_START_SECTION_\nZgodovina dav\xc4\x8dnega sistema v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je Slovenija leta 1991 reformirala dav\xc4\x8dni sistem so se dav\xc4\x8dne stopnje dolo\xc4\x8dale na mnogih mestih, po nekaterih podatkih so podjetja pla\xc4\x8devala 47 vseh davkov in prispevkov. Kot glavni podjetni\xc5\xa1ki davek se omenja davek od dobi\xc4\x8dka pravnih oseb , dohodnina pa kot osebni davek. Z dav\xc4\x8dno reformo po letu 1991 je bil uveden fiskalni sistem, ki smo ga lahko primerjali z razvitimi dr\xc5\xbeavami. Med drugim, se je v sistemu neposrednih dajatev, opravila temeljita revizija in zmanj\xc5\xa1evanje \xc5\xa1tevila davkov in prispevkov, razli\xc4\x8dnih dav\xc4\x8dnih prispevnih osnov ter dav\xc4\x8dnih virov. Na podro\xc4\x8dju dav\xc4\x8dnih sistemov so se od osamosvojitve dalje spreminjali posamezni deli zakonodaje od spreminjanja stopenj, olaj\xc5\xa1av,itd..\n_START_SECTION_\nPomembnej\xc5\xa1i dogodki na podro\xc4\x8dju razvoja dav\xc4\x8dnega sistema v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1992 se je spremenil prometni davek v katerem se je zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo stopenj in razpon med njimi, poleg tega je bila \xc5\xa1ir\xc5\xa1a dav\xc4\x8dna osnova. Leta 1995 smo pri\xc4\x8deli z uvajanjem ekolo\xc5\xa1kih dajatev. Leta 1996 je sledila temeljita reforma organizacije pobiranja davkov in nadzora nad pla\xc4\x8devanjem dav\xc4\x8dnih obveznosti. Leta 1997 je bila uvedena taksa na obremenjevanje voda. V letu 1999 je bil uveden Davek na dodano vrednost ali kot mu pravimo DDV. DDV je nadomestil dotedanji prometni davek, kar pa je pomenilo da je Slovenija izpolnila pomembno stopnjo pri harmonizaciji svojega sistema s sistemom Evropske Unije (EU). Dav\xc4\x8dna reforma se je nadaljevala v letu 2004, ve\xc4\x8dina sprememb pa je bilo uveljavljenih v letu 2005. Veliko spremembo pri dohodnini je prinesel raz\xc5\xa1iritev dohodka na svetovni dohodek, kar pomeni, da gre za obdav\xc4\x8devanje dohodkov zaslu\xc5\xbeenih tako doma, kot v tujini. Reforma je prinesla tudi zni\xc5\xbeevanje nekaterih posrednih in neposrednih olaj\xc5\xa1av,ni\xc5\xbeja dav\xc4\x8dna stopnja za najni\xc5\xbeji dohodninski razred. V letu 2005 je Vlada Republike Slovenije ustanovila posebno dav\xc4\x8dno skupino, ki je pripravila predloge popravkov reforme iz leta 2004. Gre predvsem za popravke treh zakonov in sicer Zakona o dohodnini , Zakona o davku na dohodek pravnih oseb  ter Zakona o dav\xc4\x8dnem postopku . V letu 2006 je prenovljena strokovna skupina pripravljala dodatne spremembe in reforme na podro\xc4\x8dju dav\xc4\x8dne zakonodaje. Te spremembe so bile sprejete predvsem na podro\xc4\x8dju poenostavitve dav\xc4\x8dnih predpisov:_NEWLINE_Dohodnina uvedba samo treh razredov, ni\xc5\xbeanje najvi\xc5\xa1je dav\xc4\x8dne stopnje, ukinitev nestandardnih olaj\xc5\xa1av, vnaprej izpolnjena napoved._NEWLINE_Davek od dohodka pravnih oseb (DDPO) ni\xc5\xbeje dav\xc4\x8dne stopnje, spremenjena olaj\xc5\xa1ava za raziskave in razvoj, ukinitev nekaterih starih olaj\xc5\xa1av. Spremenjena sta bila tudi davek na promet nepremi\xc4\x8dnin ter davek na motorna vozila._NEWLINE_V letu 2008 so bili pri dohodnini uvedeni dodatni splo\xc5\xa1ni olaj\xc5\xa1avi za tiste z ni\xc5\xbejimi dohodki. Leta 2009 je bil ukinjen davek na izpla\xc4\x8dane pla\xc4\x8de, ki se je postopoma ukinjal od leta 2006. Leta 2010 je bil potrjen zakon o davku na motorna vozila in leta 2011 uvedba davka na bilan\xc4\x8dno vsoto bank.\n_START_SECTION_\nDav\xc4\x8dna zakonodaja\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni zakoni, ki jih uporabljamo na podro\xc4\x8dju dav\xc4\x8dnega sistema in davkov splo\xc5\xa1no:_NEWLINE_Zakon o dav\xc4\x8dni slu\xc5\xbebi ureja delo dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe, njihove pristojnosti ter samo organizacijo._NEWLINE_Zakon o dav\xc4\x8dnem postopku  ali ZdavP ureja pobiranje davkov dav\xc4\x8dnih in drugih organov, pravice dav\xc4\x8dnih zavezank in zavezancev. Ureja tudi varovanje podatkov pridobljenih v dav\xc4\x8dnem postopku ter medsebojno pomo\xc4\x8d med dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami Evropske skupnosti, ki delujejo v okviru Evropske Unije. ZDavP se uporablja skupaj z Zakonom o splo\xc5\xa1nem upravnem postopku (ZUP)  ali Zakonom o in\xc5\xa1pekcijskem postopku (ZIN)._NEWLINE_Zakon o upravnih taksah (ZUT) ureja pla\xc4\x8devanje upravnih taks za spise in dejanja pri upravnih organih._NEWLINE_Poleg temeljnih dav\xc4\x8dnih zakonov uporabljamo zakonodajo za neposredne in posredne davke. Med zakonodajo za neposredne davke uvr\xc5\xa1amo npr. Zakon o dohodnini, Zakon o davku na izpla\xc4\x8dane pla\xc4\x8de, Zakon o prispevkih na socialno varnost. itd._NEWLINE_Posredni davki pa so: Zakon o davku na dodano vrednost, Zakon o tro\xc5\xa1arinah, Zakon od iger na sre\xc4\x8do, itd.  K dav\xc4\x8dnim predpisom uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tudi obdav\xc4\x8ditve premo\xc5\xbeenja, dedi\xc5\xa1\xc4\x8din in daril ter carinske predpise._NEWLINE_Poleg tega pa je Slovenija z vstopom v Evropsko Unijo (EU) primorana uporabljati tudi Pravo EU.\n_START_SECTION_\nDav\xc4\x8dna uprava Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nali DURS je organ v sestavi Ministrstva za finance Republike Slovenije, sestavljajo jo:_NEWLINE_Generalni dav\xc4\x8dni urad , katerega naloga je, da skrbi za organizacijo delovanja, analizo in nadzor dela obmo\xc4\x8dnih uradov, na\xc4\x8drtovanje dav\xc4\x8dnih prihodkov in in\xc5\xa1pekcijskih pregledov. Poleg tega Generalni dav\xc4\x8dni urad skrbi tudi za register zavezancev._NEWLINE_Dav\xc4\x8dni urad, ki jih je skupaj v Sloveniji 15, le-ti pa dejansko izvajajo funkcijo dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe, to je obra\xc4\x8dun, pobiranje, izterjava davkov ter dav\xc4\x8dni nadzor ._NEWLINE_Posebni dav\xc4\x8dni urad pa skrbi za okoli 400 najve\xc4\x8djih dav\xc4\x8dnih zavezancev v dr\xc5\xbeavi, to so tro\xc5\xa1arinski zavezanci, igralnice, ter za podjetja, ki se ukvarjajo z ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvom. V dav\xc4\x8dnih postopkih uradi predstavljajo prvostopenjski organ odlo\xc4\x8danja v dav\xc4\x8dnih zadevah, Ministrstvo za finance pa drugostopenjski organ v dav\xc4\x8dnih zadevah .\n_START_SECTION_\nDav\xc4\x8dni postopek\n_START_PARAGRAPH_\nPostopkovni del izvr\xc5\xa1evanja dav\xc4\x8dne zakonodaje ureja dav\xc4\x8dni postopek na podlagi Zakona o dav\xc4\x8dnem postopku . Poleg temeljnih opredelitev Zakona o dav\xc4\x8dnem postopku, kot so dav\xc4\x8dna obveznost, na\xc4\x8dini izpolnjevanja dav\xc4\x8dne obveznosti inp., dolo\xc4\x8da elemente dav\xc4\x8dnega postopka. Elementi dav\xc4\x8dnega postopka so pristojnost, stro\xc5\xa1ki, dokazovanje, nadzor, izdajanje odlo\xc4\x8db in pravna sredstva, ki so na voljo zavezancem . Zakon o dav\xc4\x8dnem postopku med drugim dolo\xc4\x8da tudi na\xc4\x8dine obra\xc4\x8dunavanja davkov: izra\xc4\x8dun davkov je lahko izveden na tri osnovne na\xc4\x8dine in sicer s samoobdav\xc4\x8ditvijo, kar pomeni da zavezanec na podlagi potrebnih evidenc sam pla\xc4\x8da dav\xc4\x8dno obveznost. Drugi na\xc4\x8din je z odmerno odlo\xc4\x8dbo, kar pomeni da dav\xc4\x8dni organ na podlagi dav\xc4\x8dne napovedi dav\xc4\x8dnih zavezancev ali z oceno odmeri davek, dav\xc4\x8dnemu zavezancu pa je nalo\xc5\xbeeno da to dav\xc4\x8dno obveznost v dolo\xc4\x8denem roku tudi pla\xc4\x8da. Dav\xc4\x8dni odtegljaj pa pomeni, da izpla\xc4\x8devalec dolo\xc4\x8denih dohodkov davek obra\xc4\x8duna hkrati ob obra\xc4\x8dunu dohodka ter vpla\xc4\x8da znesek davka v imenu dav\xc4\x8dnega zavezanca .\n_START_SECTION_\nStruktura dav\xc4\x8dnega sistema v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nReforma dav\xc4\x8dnega sistema je prinesla uvedbo davkov, ki jih pozna ve\xc4\x8dina razvitih dr\xc5\xbeav:_NEWLINE_dohodnina,_NEWLINE_davek od dohodka pravnih oseb,_NEWLINE_davek na posebne prejemke,_NEWLINE_davke na premo\xc5\xbeenje,_NEWLINE_davki od prometa proizvodov in storitev,_NEWLINE_davek na dodano vrednost (DDV),_NEWLINE_tro\xc5\xa1arine,_NEWLINE_davek na mednarodno trgovino in transakcije,_NEWLINE_davki na dobitke od iger na sre\xc4\x8do,_NEWLINE_davek od prometa zavarovalnih poslov ter_NEWLINE_prispevke za socialno varnost._NEWLINE_Struktura dav\xc4\x8dnega sistema nam poka\xc5\xbee, da je slovenska dav\xc4\x8dna politika osredoto\xc4\x8dena predvsem na posredne davke, kjer najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe predstavljajo davki na blago in storitve, tro\xc5\xa1arine, ter dohodnina. V zavodih se zbirajo prispevki za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter prispevki za zdravstveno zavarovanje. Prihodki od premo\xc5\xbeenjskih davkov ter davkov od iger na sre\xc4\x8do in promet z nepremi\xc4\x8dninami se zbirajo v ob\xc4\x8dinskih prora\xc4\x8dunih, ostali prihodki od davkov pa se zbirajo v dr\xc5\xbeavnem prora\xc4\x8dunu .'