b'\n_START_ARTICLE_\nPorfirij Tirski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova star\xc5\xa1a, Sirijca, sta ga poimenovala Malkhos, kar pomeni kralj. To naj bi dobil po svojem o\xc4\x8detu, vzdevek Porfirij pa je pridobil \xc5\xa1ele kasneje. \xc5\xbdelja po znanju je mladega Porfirija vlekla \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka, ko si je posku\xc5\xa1al \xc5\xa1iriti obzorja z u\xc4\x8denjem mnogih jezikov in religij. Za intelektualno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de takratnega \xc4\x8dasa so veljale Atene in Porfiriju ni ostalo drugega, kakor da svojo pot modrosti nadaljuje tam. \xc5\xa0tudiral je retoriko, filozofijo in matematiko. Njegov u\xc4\x8ditelj v Atenah je bil Kasij Longin, ki je Malkhosu tudi nadel nadimek \'Porfirij\'. Vzdevek Porfirij pomeni \xc5\xa1krlaten in se je nana\xc5\xa1al na njegov rojstni kraj, kjer so bili znani po svoji pridelavi te kraljevske barve._NEWLINE_Okoli leta 263 je zapustil Atene in se odpravil v Rim, kjer je deloval s Plotinom, utemeljiteljem neoplatonizma. Glede njegovih lekcij je bil malce v zadregi, saj je po eni strani je sprejemal njegov pogled na svet, kljub temu, da se ni ujemal z njegovim. Poleg tega pa je bil nad njegovimi lekcijami razo\xc4\x8daran. Predvsem so se mu zdele njegove razprave premalo logi\xc4\x8dne in preve\xc4\x8d ohlapne, predavanja pa preve\xc4\x8d podobna obi\xc4\x8dajnim pogovorom. V tem \xc4\x8dasu je bil na striktni vegetarijanski dieti, saj je bil kot Pitagora, zagovornik vegetarijanstva zaradi duhovnih in eti\xc4\x8dnih razlogov. Skupaj sta najbolj znana vegetarijanca iz antike. _NEWLINE_To\xc4\x8den razlog njegovega odhoda iz Rima ni znan, naj bi bil povezan z razo\xc4\x8daranjem in eksistencialno stisko, povezano z melanholijo. Razmi\xc5\xa1ljal naj bi celo o samomoru, vendar se je po nasvetu Plotina preselil na Sicilijo, kjer je okreval. Med petletnim bivanjem na Siciliji se je posvetil svojim delom o vegetarijanstvu, \xc5\xa1e posebej pa kritiki kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Poleg tega pa posku\xc5\xa1a zdru\xc5\xbeevati nauk Aristotela in Platona, do takrat dveh razdvojenih in konkuren\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol, ki obvladujeta miselni svet v izteku antike. Predvsem se je posvetil prou\xc4\x8devanju Aristotela, ki ga je zelo ob\xc4\x8dudoval, kar je dobro vidno v njegovem razumevanju logike, ki se ka\xc5\xbee v kasnej\xc5\xa1ih delih. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xa1e vedno ostal v stiku s Plotinom, \xc4\x8digar u\xc4\x8denec, revizor in urednik del je bil vse do njegove smrti. _NEWLINE_Dvanajst let po Plotinovi smrti (okoli leta 282) se je vrnil v Rim, kjer je nadaljeval s pisanjem komentarjev o Plotinu in ostalih filozofih. V glavnem pa je nadaljeval svoje \xc5\xbeivljenjsko delo, ki je bilo urejanje in objava Platonijevih del (Eneade) o pou\xc4\x8devanju, s \xc4\x8dimer je zaklju\xc4\x8dil okoli leta 301. Uredil jih je v \xc5\xa1est knjig, kot uvod pa je dodal svoje delo Plotinovo \xc5\xbeivljenje (Vita Plotini). Poleg tega naj bi med svojim bivanjem v Rimu u\xc4\x8dil Jambliha, ki je bil eden izmed pomembnej\xc5\xa1ih predstavnikov novoplatonizma. Kljub temu, da sta se njuni filozofiji mo\xc4\x8dno razhajali, je na njem pustil trajen pe\xc4\x8dat. O kasnej\xc5\xa1em obdobju njegovega \xc5\xbeivljenja je znano le malo. Poro\xc4\x8dil naj bi se pozno, s starej\xc5\xa1o \xc5\xbeensko, kateri je napisal Pismo Marcelli.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem \xc5\xbeivljenju je Profilij napisal mnogo del o najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih tematikah. Do danes se je ohranilo pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1estdeset del, med katerimi je le majhen dele\xc5\xbe ohranjen v celoti. Njegova dela obsegajo ohranjene fragmente o zgodovini filozofije, veliko se je ukvarjal s psihologijo. Napisal naj bi celo anonimen komentar na Platonovega Parmenida. Poleg tega vemo, da je pisal o slovnici, filogiji, retoriki in geometriji, astrologiji, religiji in celo glasbeni teoriji. Napisal je delo Zgodovina filozofije (Philosophos historia), v katerem so vklju\xc4\x8deni \xc5\xbeivljenjepisi razli\xc4\x8dnih filozofov, vklju\xc4\x8dno z njegovim u\xc4\x8diteljem Plotinom. Njegovo najbolj znano delo pa je verjetno Proti kristjanom (Adversus Christianos) v katerih napada zanj nesmiselne judovske spise, ki so po njegovem polni ugank in skrivnosti in begajo razum njihovih privr\xc5\xbeencev. Delo je med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi sodobniki naletelo na buren odziv. Vse kopije tega spisa so bile uni\xc4\x8dene po ukazu Teodozija II., delno se je ohranila zgolj preko odziva (kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih) nasprotnikov._NEWLINE_Leta 1913 je belgijski filolog Joseph Bidez v svoji ob\xc5\xa1irni \xc5\xa1tudiji La vie de Porphyre predstavi mladega Porfirija kot naklonjenega religiji in nadnaravnem. Njegova bolj racionalna stran naj bi se razvila \xc5\xa1ele med sodelovanjem s Plotinom, v kasnej\xc5\xa1i stopnji \xc5\xbeivljenja pa naj bi se do neke mere vrnil v mladostno stanje. Kakorkoli, za to ni jasnih podatkov in so le domneve. Najverjetneje je skozi \xc5\xbeivljenje poizku\xc5\xa1al in pisal na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, mogo\xc4\x8de le z namenom pritegniti druga\xc4\x8dne bralce, medtem ko je ohranil svoje nagnjenje za religijo in nadnaravno in hkrati racionalno dojemanje._NEWLINE_Eno njegovih pomembnej\xc5\xa1ih del je nedvomno Uvod (\xce\x95\xe1\xbc\xb0\xcf\x83\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89\xce\xb3\xce\xae), ki je interpretacija poglavij iz Aristotelovih Kategorije (\xce\x9a\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb7\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1\xce\xb9). Delo je kljub skromnemu obsegu in analize le petih jezikovnih izrazov pustilo trajen pe\xc4\x8dat na filozofiji. Od svojega nastanka in do konca srednjega veka je delo odlo\xc4\x8dilno oblikovalo mnenje filozofskih u\xc4\x8denjakov in vseh, ki so vstopali v filozofijo. Uvod je postalo delo, s katerim se je ne le vstopalo v Aristotelovo logiko, temve\xc4\x8d celo uvajalo \xc5\xa1tudente v filozofijo. Ni presenetljivo, da velja za eno izmed najbolj branih del vseh \xc4\x8dasov. Znano Porfirijevo drevo slu\xc5\xbei kot shema za opredelitev substance. _NEWLINE_Jasno je, da bil Porfirij zelo u\xc4\x8den \xc4\x8dlovek. Nekateri ga bolj \xc4\x8dastijo kot enega najpomembnej\xc5\xa1ih novoplatonistov, kot pa pristnega filozofa s svojim na\xc4\x8dinom razmi\xc5\xa1ljanja. Vsekakor je res, da je vpeljal novoplatonisti\xc4\x8dne doktrine v tradicionalno pogansko religijo in mite ter bil na splo\xc5\xa1no veliko bolj odprt mislec, kot njegov u\xc4\x8ditelj, Plotin. Vendar pa so kakr\xc5\xa1nikoli zaklju\xc4\x8dki, da je Porfirij v svojih delih deloval le s tujimi razmi\xc5\xa1ljanji, brez prave podlage, saj je ve\xc4\x8dina njegovih del izgubljenih in so bolj osebna teoreti\xc4\x8dna razmeroma slabo hhranjena. Kakorkoli, poznani spisi ne nakazujejo na pomembnej\xc5\xa1e teoreti\xc4\x8dne preboje, razen morda na podro\xc4\x8dju logike in jezika. _NEWLINE_Glede na kasnej\xc5\xa1e novoplatoniste ni dvoma, da je bil Porfirij neodvisni filozof, \xc4\x8digar nazore so kasnej\xc5\xa1i filozofi \xc4\x8dislali in ga kasneje omenjali v paru Plotin in Profirij.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nPorfirij se je sprva zgledoval po Kasiju Longinu, Numeniju iz Apameje, Platonu, Aristotelu in drugih gr\xc5\xa1kih filozofih. Svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de na podro\xc4\x8dju filozofije je dokon\xc4\x8dno izoblikoval, ko je spoznal gr\xc5\xa1kega filozofa Plotina, ki je postal njegov u\xc4\x8ditelj. _NEWLINE_Plotin in Porfirij sta predstavnika novoplatonizma. Trdila sta, da obstaja kategori\xc4\x8dna vrzel med dvema svetovoma, \xc4\x8dutnim in razumnim. Razumno podro\xc4\x8dje sta delila na tri razli\xc4\x8dne ontolo\xc5\xa1ke ravni: prvine, razum in du\xc5\xa1o. Prvini je zna\xc4\x8dilna \xc4\x8dista enotnost, ki sega onkraj mi\xc5\xa1ljenja in jo je nemogo\xc4\x8de opisati z besedami. Razum je podro\xc4\x8dje bivanja, v katerem je oseba sposobna sprejemati misli v zavest, du\xc5\xa1a pa je najni\xc5\xbeja razumna raven, ki je neposredno odgovorna za \xc4\x8dutno podro\xc4\x8dje. _NEWLINE_Porfirij je znan kot nasprotnik kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in podpornik poganstva. V \xc4\x8dasu svoje upokojitve na Siciliji je napisal \'Proti kristjanom\', delo sestavljeno iz petnajstih knjig. Postal je eden najbolj gore\xc4\x8dih poganskih nasprotnikov kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva svojega \xc4\x8dasa. Vredno je omeniti, da so bile njegove kritike usmerjene v kristjane in ne v Kristusa. V delu Filozofija od oraklja (De Philosophia ex Oraculis Haurienda) je zapisana Porifrejeva domnevna trditev: "Bogovi so razglasili Kristusa, da je bil najbolj pobo\xc5\xbeen, vendar so kristjani zmedena in za\xc4\x8darana sekta". Njegov cilj ni bil, da se ovr\xc5\xbee vsebine naukov kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, \xc5\xbeelel je le opustitev zapisov skozi katera so se nauki prena\xc5\xa1ali._NEWLINE_V dojemanju du\xc5\xa1e Porfirij sledi Plotinu. Du\xc5\xa1a je zanj razumen subjekt, vendar je v neposrednem stiku s \xc4\x8dutno realnostjo. Razumni subjekti pa so nesnovni, kar privede do problema obstoja ne\xc4\x8desa nesnovnega v na\xc5\xa1em telesu, ki je iz mesa in krvi. Porfirij na to odgovarja s tem, da du\xc5\xa1a ni lokalno prisotna v telesu, vendar se ka\xc5\xbee v zna\xc4\x8daju in nagnjenjih telesa. Pravi, da ni pravilno re\xc4\x8di, da nekaj nesnovnega, ki pride v odnos s prostorom ali stvarjo, je dejansko tam. Tam je zaradi njene aktivnosti in morali bi govoriti o tem. Torej ni pravilno re\xc4\x8di du\xc5\xa1a je v nas, pa\xc4\x8d pa du\xc5\xa1a deluje v nas. _NEWLINE_Njegovo vodilo v \xc5\xbeivljenju je re\xc5\xa1iti du\xc5\xa1o od \xc5\xa1ibkega, kaoti\xc4\x8dnega telesa, tako da postane resni\xc4\x8dno \xc4\x8dista in se zdru\xc5\xbei z nesnovnim svetom. To naj bi dosegli z najvi\xc5\xa1jo stopnjo inteligence, ki je vi\xc5\xa1ja celo od sposobnosti razuma, da z njo upravlja.\n_START_SECTION_\nNajpomembnej\xc5\xa1a dela\n_START_PARAGRAPH_\nPopis del najdemo v Giovanni Reale,, Zgodovina anti\xc4\x8dne filozofije, V, s. 487-92.'