b'\n_START_ARTICLE_\nKaliber\n_START_PARAGRAPH_\nKaliber je notranji premer cevi ali premer izstrelka pri strelnem oro\xc5\xbeju.\n_START_SECTION_\nMetodi\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1a metoda merjenja kalibra oro\xc5\xbeja je bila primerjava premera cevi z enim od dvanajstih enakih svin\xc4\x8denih krogel, te\xc5\xbekih 1 funt (0,453 kg)._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja metoda je preprostej\xc5\xa1a in je potrebno le izmeriti premer cevi.\n_START_SECTION_\nKalibri v rabi\n_START_PARAGRAPH_\nNajmanj\xc5\xa1i kaliber oro\xc5\xbeja v sodobni rabi je 4,5 mm, kar po navadi ozna\xc4\x8duje zra\xc4\x8dno oz. plinsko oro\xc5\xbeje._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji kaliber ro\xc4\x8dnega strelnega oro\xc5\xbeja je dolo\xc4\x8den z 20\xc2\xa0mm; vse kar je ve\xc4\x8dje, \xc5\xbee spada v kategorijo artilerije. Te\xc5\xbeki \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki top Te\xc5\xbeki Gustaf je imel kaliber 800mm, kar je najverjetnje rekord za bojno uporabljen top.\n_START_SECTION_\nOzna\xc4\x8devanje kalibra\n_START_PARAGRAPH_\nZa ozna\xc4\x8devanje kalibra danes obstajata dva sistema: metri\xc4\x8dni in anglosa\xc5\xa1ki._NEWLINE_Metri\xc4\x8dni sistem je bolj natan\xc4\x8den in podaja kaliber z dvema vrednostima (npr. 7,92x57). Prva vrednost (7,92) ozna\xc4\x8duje nominalni premer cevi v milimetrih, medtem ko druga vrednost (57) ozna\xc4\x8duje dol\xc5\xbeino tulca v mm._NEWLINE_Obstajajo tudi posebne oznake pri kalibrih (npr. \xc2\xbbR\xc2\xab\xc2\xa0pri 7,62x54 R). \xc2\xbbR\xc2\xab\xc2\xa0ozna\xc4\x8duje, da ima tulec \xc5\xa1trle\xc4\x8d rob, ki presega premer celotnega tulca.'