b'\n_START_ARTICLE_\nGraub\xc3\xbcnden\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Graub\xc3\xbcnden je najve\xc4\x8dji \xc5\xa1vicarski kanton z 7105,2 kvadratnimi kilometri, 19,2% ve\xc4\x8dji kot kanton Bern.  Le pribli\xc5\xbeno tretjina naj bi bilo obdelovalne zemlje, od katere gozdovi pokrivajo pribli\xc5\xbeno petino celotne povr\xc5\xa1ine. Kanton je popolnoma gorat in obsega vi\xc5\xa1avje nad dolino reke Ren in Inn. V jugovzhodnem delu le\xc5\xbei edini uradni \xc5\xa0vicarski narodni park. V severnem delu so bile oblikovane gore kot del pritiska tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, in je bil v letu 2008 razgla\xc5\xa1en kot geolo\xc5\xa1ka UNESCO-va svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina pod imenom \xc5\xa0vicarska tektonska Arena Sardona (Swiss Tectonic Arena Sardona) ali Glarusov prelom. \xc5\xa0e en rezervat je Biosfera Val M\xc3\xbcstair v bli\xc5\xbeini narodnega parka, medtem ko je Naravni park Ela eden izmed regionalnih parkov._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ine Alp segajo s Todijem na 3.614 metrov in najvi\xc5\xa1jim vrhom Piz Bernina s 4,049 metri. Veliko gorskih obmo\xc4\x8djih ima obse\xc5\xbene ledenike, kot so na gorskih verigah Adula, Albula, Silvretta, Bernina, Bregaglia in R\xc3\xa4tikon. Gorovja v osrednjem obmo\xc4\x8dju so zelo globoka, z nekaj najglobljimi dolinami v Evropi. Te doline so se prvotno naselili Retijci (Rhaeti)._NEWLINE_Graub\xc3\xbcnden meji na kanton St. Gallen na severozahodu, Glarus in Uri na zahodu in Ticino na jugozahodu. Ima tudi mednarodno mejo z Italijo (Ju\xc5\xbena Tirolska in Lombardija), Avstrijo (Tirolska in Vorarlberg) in Liehten\xc5\xa1tajnom. Glavno mesto je Chur. Tukaj se nahajata svetovno znani letovi\xc5\xa1\xc4\x8di St. Moritz in Davos-Klosters, in ve\xc4\x8dje celoletne turisti\xc4\x8dne destinacije Arosa, Flims, Lenzerheide, Scuol-Sammnaun in druge. _NEWLINE_Prebivalci Graub\xc3\xbcndena se imenujejo B\xc3\xbcndner ali (redko) Grisoniani\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina obmo\xc4\x8dij kantona je bila neko\xc4\x8d del rimske province imenovane Retija, ki je bila ustanovljena leta 15 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Sedanje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Graub\xc3\xbcndena je Chur, in je bil v rimskih \xc4\x8dasih znan kot kurija (Curia Iulia, zgradba starorimskega Senata). Obmo\xc4\x8dje je bilo kasneje del zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1kofije Chur._NEWLINE_Leta 1367 je bila ustanovljena Zveza Bo\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e (Lia da la Chad\xc3\xa9, Gotteshausbund, Ca \'di Dio), da bi se uprli nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di mo\xc4\x8di \xc5\xa1kofa iz Chura. Temu je leta 1395 v dolini Zgornjega Rena sledila ustanovitev zveze Grauer Bund (Siva zveza), v\xc4\x8dasih imenovane Oberbund. Ime izhaja od doma narejenih sivih oblek, ki so jih nosili ljudje in so bile uporabljene izklju\xc4\x8dno po 16. marcu 1424.  Ime zveze je kasneje dalo ime kantonu Graub\xc3\xbcnden. Tretja liga (zveza) je bila ustanovljena leta 1436, ki so jo ustanovili ljudje desetih Bailiffovih okro\xc5\xbeij v nekdanji grofiji Toggenburg, ko je dru\xc5\xbeina Toggenburg izumrla. Liga se je imenovala Zveza desetih jurisdikcij (Zehngerichtebund)._NEWLINE_Prvi korak k kantonu Graub\xc3\xbcnden je bil, ko sta se leta 1450 povezali Zvezi Desetih jurisdikcij in Bo\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e. V letu 1471 se jima je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e Siva liga. Leta 1497 in 1498 so se Lige  povezale s Staro \xc5\xa0vicarsko konfederacijo, ko so Habsbur\xc5\xbeani leta 1496 pridobili posesti izumrle dru\xc5\xbeine Toggenburg kot zavezniki v \xc5\xa1vabski vojni, tri leta pozneje.  Habsbur\xc5\xbeani so bili pora\xc5\xbeeni v bitkah za Calven in Dornach, kar je pomagalo \xc5\xa0vicarski konfederaciji in zavezni\xc5\xa1kim ligam priznanje kantona Graub\xc3\xbcnden. Vendar so Tri lige ostale ohlapno zdru\xc5\xbeenje do zveznega pisma (Bundesbrief von Brunnen) iz 23. septembra 1524. _NEWLINE_Zadnji sledovi pristojnosti \xc5\xa1kofa iz Chura so bile odpravljene leta 1526. Vojna za M\xc3\xbcsso (M\xc3\xbcsserkriege) leta 1520 je pripeljala Tri lige bli\xc5\xbeje \xc5\xa0vicarski Konfederaciji._NEWLINE_Med letoma 1618 in 1639 je nastalo boji\xc5\xa1\xc4\x8de med konkuren\xc4\x8dnimi frakcijami v \xc4\x8dasu B\xc3\xbcndner Wirren (Zmeda Graub\xc3\xbcndena ali zmedenost Lig). Protestantsko stranko sta podprli Francija in Benetkami, katoli\xc5\xa1ko stranko pa Habsbur\xc5\xbeani v \xc5\xa0paniji in Avstriji. Vsaka stran je posku\xc5\xa1ala pridobiti nadzor nad Graub\xc3\xbcndenom in nadzor nad pomembnimi alpskimi prelazi. Leta 1618 je mladi radikalec J\xc3\xb6rg Jenatsch postal \xc4\x8dlan sodi\xc5\xa1\xc4\x8da "kleri\xc4\x8dnih nadzornikov" in vodja anti-habsbur\xc5\xa1ke frakcije. Nadziral je mu\xc4\x8denje do smrti duhovnika Nicola Rusca iz Sondria. V odgovor je Giacomo Robustelli iz pro-katoli\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Planta, organiziral vojsko upornikov v Valtellinu. Na ve\xc4\x8der 18/19 julija 1620 so sile upornikov iz Valtellina, podprti s strani avstrijskih in italijanskih vojakov, vkorakale v Tirano in za\xc4\x8dele pobijati protestante. Ko so kon\xc4\x8dali v Tirani, so korakali na Teglio, Sondrio in nadalje po dolini pobili vsakega protestanti, ki so ga na\xc5\xa1li. Med 500 in 600  ljudi je bilo ubitih v tej no\xc4\x8di in v naslednjih \xc5\xa1tirih dneh. Napad se uni\xc4\x8dil skoraj vse protestante iz doline in prepre\xc4\x8dil nadaljnji pojav protestantov ter vzel Valtellino iz Treh lig._NEWLINE_V odgovor je v februarju 1621 Jenatsch vodil silo anti-habsbur\xc5\xa1kih vojakov v napad na grad Rietberg, dom vodje pro-katoli\xc5\xa1ke frakcije, Pompeiusa Planta.  Planto so presenetili in po legendi je umrl pod J\xc3\xb6rga Jenatscha sekiro. Umor Plante je spodbudil protestantsko frakcijo, sestavili so slabo vodeno in neorganizirano vojsko in zavzeli Valtellino in druga pripadajo\xc4\x8da ozemlja. Vendar pa je vojska razpadla preden bi lahko napadli kak\xc5\xa1no katoli\xc5\xa1ko mesto. Ta protestantska invazija je bila povod za \xc5\xa0pance in Avstrijce za napad na Ligo. Do konca oktobra sta \xc5\xa0panija in Avstrija zasedli celoten Graub\xc3\xbcnden. Nastala mirovna pogodba iz januarja 1622 je prisilila Graub\xc3\xbcnden, da je odstopil M\xc3\xbcstair, Spodnji Engadin in dolino Pr\xc3\xa4ttigau. Pogodba je prepovedala tudi protestantsko vero v teh dolinah. V odgovor se je leta 1622 dolina Pr\xc3\xa4ttigau uprla Avstrijcem in jih nagnala iz doline. Avstrijci so dolino napadli in posku\xc5\xa1ali ponovno uvesti katoli\xc5\xa1ko vero v letih 1623-24 in 1629-31. _NEWLINE_Leta 1623 so Lige sklenile zavezni\xc5\xa1tvo s Francijo, Savojci in Benetkami. J\xc3\xbcrg Jenatsch in Ulysses von Salis sta uporabila francoski denar za najem 8000 pla\xc4\x8danih vojakov in pregnala Avstrijce. Mirovna pogodba iz Monzona (5. marca 1626) med Francijo in \xc5\xa0panijo, je potrdila politi\xc4\x8dno in versko neodvisnost Valtellina. Leta 1627 so se Francozi umaknili iz doline Valtellina, ki so jo nato zasedle pape\xc5\xa1kih \xc4\x8dete. Od leta 1631 je Liga, pod francoskim vojvodom Henri de Rohanom, za\xc4\x8dela izgon \xc5\xa0pancev. Vendar Richelieu \xc5\xa1e ni \xc5\xbeelel predati doline njenim prebivalcem. Ko je postalo jasno, da bi Francozi trajno ostali v Ligi, in ne bi na silo Valtellina spremenili v protestantizem, se je J\xc3\xbcrg Jenatsch (zdaj vodja pla\xc4\x8dancev) leta 1635 spreobrnil v katoli\xc5\xa1ko vero. Leta 1637 se je uprl in povezal z Avstrijo in \xc5\xa0panijo. Njegov upor skupaj z uporom 31 drugih oficirjev Lige je prisilil Francoze v umik brez boja. 24. januarja 1639 je J\xc3\xbcrga Jenatscha med karnevalom ubil neznan napadalec preoble\xc4\x8den v medveda. Napadalec bi lahko bil sin Pompeiusa Planta ali morilec najet od lokalne aristokracije. Po legendi je bil ubit z isto sekiro, ki jo je uporabil na Pompeiusu Plantu. 3. septembra 1639 se je Liga pogodila s \xc5\xa0panijo, da bi Valtellina pre\xc5\xa1la nazaj pod suverenost Lige, vendar z obljubo, da bo spo\xc5\xa1tovala prosto izvajanje katoli\xc5\xa1ke vere. Pogodbi z Avstrijo leta 1649 in 1652 sta prinesli M\xc3\xbcstair in Spodnji Engadin nazaj pod vodstvo Treh lig._NEWLINE_Leta 1798 so zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v kantonu Graub\xc3\xbcnden postala del \xc5\xa0vicarske republike kot kanton Retija razen Valtellina, ki je lo\xc4\x8deno leta 1797 vstopila v Cisalpinsko republiko. Ta je bila kasneje leta 1814 del avstrijskega imperija, preden je leta 1859 postala del Kraljevine Italije. Z Zakonom o mediaciji \xc5\xa0vice sta leta 1803 kantona pripadla \xc5\xa0vici. Ustava kantonov datira v leto 1892. V naslednjem stoletju je pri\xc5\xa1lo do pribli\xc5\xbeno 30 sprememb ustave. _NEWLINE_Grbi treh izvirnih lig so bili zdru\xc5\xbeeni v sodobnem kantonskem grbu leta 1933.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo je \xc5\xa1e vedno bistveno, oddaljene doline ostajajo naseljene tudi zaradi subvencij s strani nacionalnih in regionalnih organov. Osem odstotkov prebivalstva dela v kmetijstvu in gozdarstvu, kjer je 50 odstotkov proizvodnje certificirano organsko. Kmetijstvo vklju\xc4\x8duje gozdove in gorske pa\xc5\xa1nike v poletnih mesecih, \xc5\xa1e posebej za krave, ovce in koze. V solini Rena je mogo\xc4\x8da proizvodnja vina. 24 odstotkov delovne sile je zaposlene v industriji, 68 odstotkov jih dela v storitveni dejavnosti, kjer turizem dose\xc5\xbee izjemnih 14 odstotkov BDP. Turizem je skoncentriran okoli mest Davos / Arosa, Flims in St. Moritz / Pontresina. Obstaja pa tudi veliko \xc5\xa1tevilo drugih turisti\xc4\x8dnih krajev. _NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Chura je tudi industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V ju\xc5\xbenih dolinah Mesolcina in Poschiavo gojijo koruzo in kostanj.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nPromet je bil vedno pomembno vpra\xc5\xa1anje na podro\xc4\x8dju; kolovoze iz rimskega obdobja so na\xc5\xa1li na prelazu Julier in Septimer, ki so bili obnovljeni za uporabo vozov leta 1387 in \xc4\x8deprav je kasneje postali nepomembni, so \xc5\xa1e vedno pomembni za pohodnike. Mulatjere so bile potrebne za ve\xc4\x8dje razdalje, soteske, kot je Via Mala so povzro\xc4\x8dale probleme pri gradnji za vse vrste prevoza. Prve prave ceste \xc5\xa1irine okoli 3,5 m so bile zgrajene na obmo\xc4\x8dju Alp okoli leta 1816, od katerih so nekatere \xc5\xa1e vedno v zelo dobrem zgodovinskem stanju , kot je povezava \xc4\x8dez prelaz Spl\xc3\xbcgen, ki je izgubila svoj pomen po odprtju \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih predorov \xc4\x8dez Alpe. Zadnja dolina, ki se je priklju\xc4\x8dila na cestni sistem v Graub\xc3\xbcndenu je Avers, ki je oddaljen zaselek Juf dosegla \xc5\xa1ele leta 1897. Ve\xc4\x8dkrat so se prebivalci Graub\xc3\xbcndena uprli proti motornemu prometu: leta 1926 , leta 1967 je bil odprl cestni predor San Bernardino, zgrajen zaradi turisti\xc4\x8dnega prometa in se uporablja tudi za te\xc5\xbeka tovorna vozila \xc5\xa1e danes, \xc4\x8deprav ni primeren zanje zaradi vzponov. Ve\xc4\x8dina drugih poti je do danes izgubila svoj pomen za prevoz blaga. Ogromna so bila prizadevanja zagotoviti javni prevoz do (skoraj) vsakega naselja z integriranim urnikom po\xc5\xa1tnih avtobusov in Retijsko \xc5\xbeeleznico z najve\xc4\x8djo mre\xc5\xbeo ozkotirnih \xc5\xbeeleznic, kjer je kantonska vlada najve\xc4\x8dji delni\xc4\x8dar. Tudi Juf, ki ima le pribli\xc5\xbeno 30 prebivalcev, javni prevoz dose\xc5\xbee 5-krat na dan, kar je rekord v Evropi. \xc5\xa0vicarske dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice so raz\xc5\xa1irjene le nekaj kilometrov v kanton, v glavnem v Chur, kjer potniki presedejo na druge proge. "Retija" je latinsko ime za obmo\xc4\x8dje. Albulska \xc5\xbeeleznica je postala del Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, kot tudi Berninska \xc5\xbeeleznica, najvi\xc5\xa1ja in edina \xc5\xbeeleznica, ki pre\xc4\x8dka Alpe brez uporabe predorov. V zimskem \xc4\x8dasu so nekateri od cestnih prelazov zaprti , medtem ko so \xc5\xa1tevilni visoki gorski prelazi, kot so Julier, Bernina in Lukmanier odprti vso zimo (ob upo\xc5\xa1tevanju omejitev). Kot najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de obmo\xc4\x8dje v \xc5\xa0vici, Graub\xc3\xbcnden gosti velika alpska podro\xc4\x8dja, ki niso dostopna s prevoznimi sredstvi, in so namenjena pohodnikom . Dolina Engiadin ima svoje letali\xc5\xa1\xc4\x8de, letali\xc5\xa1\xc4\x8de Samedan.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nV kantonu je velika koncentracija srednjeve\xc5\xa1kih gradov (in ru\xc5\xa1evin). Veliko takih primerov najdemo v obmo\xc4\x8dju Domleschg. V bli\xc5\xbeini se nahaja cerkev Zillis, kjer je bil med letoma 1130-1140 dodan znan romanski poslikan strop, ki je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med nacionalno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Tri lokacije svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine se nahajajo v kantonu: benediktinski samostan sv Janeza, M\xc3\xbcstair, \xc5\xa0vicarski Tektonski nariv Sardona in Retijska \xc5\xbeeleznica z Albulsko in Berninsko progo._NEWLINE_V Graub\xc3\xbcnden so znani po posu\xc5\xa1enem govejem mesu imenovanem B\xc3\xbcndnerfleisch in medeno pito znano kot B\xc3\xbcndner Nusstorte. Druga posebnost, predvsem v zahodnem delu kantona, so Capuns, krepki cmoki s kosi mesa ovitimi v liste blitve.'