b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Marn\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarn se je rodil 18. aprila v Dragi. Gimnazijo je med leti 1888 in 1896 obiskoval v Ljubljani in sodeloval pri dija\xc5\xa1kih glasilih Zbirka in Sloga. Po zaklju\xc4\x8deni gimnaziji je vpisal \xc5\xa1tudij prava na Dunaju in v Gradcu, kjer je leta 1903 diplomiral. V Ljubljani je \xc5\xa1tiri leta slu\xc5\xbeboval kot konceptni uradnik v trgovski in obrtni zbornici, leta 1903 pa stopil v finan\xc4\x8dno slu\xc5\xbebo. Med letoma 1916 in 1919 je bil vodja dav\xc4\x8dne oblasti v Kranju, nato pa v Ljubljani postal na\xc4\x8delnik oddelka ministrstva za trgovino in industrijo.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDeloval je na podro\xc4\x8dju narodnega gospodarstva. Bil je urednik \xc4\x8dasopisov (Slovenski trgovski vestnik, Slovenski obrtnik, Trgovski koledar, Gostilni\xc4\x8dar), za katere je moral sodelavce pogosto \xc5\xa1ele pridobiti in spodbuditi k pisanju. Pisal je o aktualnih narodno-gospodarskih problemih, trgovsko- in carinskopoliti\xc4\x8dnih, finan\xc4\x8dnih, statisti\xc4\x8dnih in gospodarsko-zakonodajnih vpra\xc5\xa1anjih, stanovski in gospodarski organizaciji slovenskih trgovcev, obrtnikov in industrijcev. Najve\xc4\x8d njegovih \xc4\x8dlankov je bilo objavljenih v Slovenskem trgovskem vestniku. Kot predavatelj trgovsko-obrtnega dru\xc5\xa1tva Merkur je imel strokovna predavanja po ve\xc4\x8djih krajih Slovenije. Po razpadu Avstro-Ogrske je opravljal pomembno vlogo pri organizaciji gospodarstva v Sloveniji. Trudil se je za porast turizma v Sloveniji in na to tematiko predaval po letovi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Sodeloval je pri \xc4\x8dasopisu Promet in gostilna.\n_START_SECTION_\nDela na podro\xc4\x8dju knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1896 in 1918 je v Slovenskem narodu objavljal novele, humoreske in potopis Na Volgi (1911). Leta 1908 je postal urednik \xc4\x8dasopisa Na\xc5\xa1 list, za katerega je prirejal kritike in podlistke, predvsem iz kulturnega \xc5\xbeivljenja v Bosni. V njem je objavil ve\xc4\x8d prevodov, leta 1908 Gogoljevega \xc4\x8carovnika in 1909 Malega lorda Frances Hodgson Burnett. Svoje izku\xc5\xa1nje z lovom je popisal v knjigi Lovski do\xc5\xbeivljaji in spomini (Ljubljana, 1944) (COBISS).'