b'\n_START_ARTICLE_\nIrena Atenska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in prihod na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nIrena je bila rojena v Atenah v gr\xc5\xa1ki plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini Sarantapehos. Bila je sirota in zanjo je skrbel stric Konstantin Sarantapehos, patricij in morda strateg Gr\xc5\xa1ke teme. 1. novembra 769 jo je cesar Konstantin V. odpeljal v Konstantinopel in jo 17. decembra istega leta poro\xc4\x8dil s svojim sinom Leonom IV.. Za njeno izbiro in poroko ni nobenega jasnega razloga, zato nekateri zgodovinarji namigujejo, da je bila izbrana na reviji nevest, na kateri so dekleta, godna za mo\xc5\xbeitev, paradirala pred \xc5\xbeenini, dokler niso bila izbrana. _NEWLINE_14. januarja 771 je rodila sina, bodo\xc4\x8dega cesarja Konstantina VI.. Ko je Konstantin V. septembra 775 umrl, ga je nasledil sin Leon, ki je bil ikonoklast, vendar je do ikonodulov vodil zmerno politiko. Njegova politika se je kasneje zaostrila in avgusta 780 je kaznoval mnogo dvorjanov zaradi \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja ikon. Izro\xc4\x8dilo pravi, da je cesar odkril ikone celo med tajnim pregledom Irenine osebne lastnine in od takrat dalje z njo ni ve\xc4\x8d delil zakonske postelje. Kakor koli \xc5\xbee, ko je Leon 8. septembra 780 umrl, je Irena kljub temu postala regentka za njunega devet let starega sina Konstantina._NEWLINE_Po prevzemu oblasti se je takoj soo\xc4\x8dila z zaroto, s katero so nameravali na prestol posaditi kaisarja Nikiforja, polbrata Leona IV.. Irena je te\xc5\xbeavo premagala tako, da je Nikiforja in njegove pomaga\xc4\x8de posvetila v duhovni\xc5\xa1ki stan in jih s tem onemogo\xc4\x8dila dostop do oblasti in jim ukazala, da na Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni dan vodijo sveto obhajilo. _NEWLINE_\xc5\xbde leta 781 je za\xc4\x8dela iskati tesnej\xc5\xa1e vezi s Karolingi in pape\xc5\xbeem in izpogajala  poroko svojega sina z Rotrudo, h\xc4\x8derko Karla Velikega in njegove tretje \xc5\xbeene Hildegarde. \xc5\xa0la je celo tako dale\xc4\x8d, da je na Karlov dvor poslala u\xc4\x8ditelja, ki je nevesto u\xc4\x8dil gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 787 je zaroko proti sinovi volji razdrla._NEWLINE_Kmalu zatem je morala zatreti vstajo, ki ko je vodil sicilski strateg Elpidij. Njegovo dru\xc5\xbeino so aretirali in mu\xc4\x8dili, na Sicilijo pa poslali ladjevje, ki je uspe\xc5\xa1no porazilo Sicilce. Elpidij je pobegnil v Afriko, kjer je dezertiral k Arabcem. Po porazu Konstantinovega generala Mihaela I. Lahanodrakona med napadom Arabcev na vzhodno mejo cesarstva, je strateg Bukelarijske teme Tacat prebegnil k Arabcem. Mirovni pogovori z Arabci so propadli in Irena je morala za triletno premirje pla\xc4\x8devati letni tribut v vi\xc5\xa1ini 70.000 ali 90.000 dinarjev. Poleg tega je morala Arabcem dati 10.000 svilenih obla\xc4\x8dil ter vodnike, oskrbo in dostop do tr\xc5\xbenic med njihovim umikom.\n_START_SECTION_\nVladanje in re\xc5\xa1itev ikonoklasti\xc4\x8dnega spora\n_START_PARAGRAPH_\nIrenin najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek je bila obnovitev pravoslavnega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja ikon s podobami Kristusa in svetnikov. Ko je bil leta 784 za konstantinopelskega patriarha izvoljen eden od njenih prista\xc5\xa1ev Tarasij, je sklicala dva cerkvena koncila. Prvega, ki je bil sklican leta 786 v Konstantinoplu, so prepre\xc4\x8dili nezadovoljni vojaki. Drugi koncil (sedmi ekumenski koncil), ki je bil sklican leta 787 v Nikeji, je formalno obnovil \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje ikon in znova zdru\xc5\xbeil Vzhodno cerkev z Rimom._NEWLINE_Izbolj\xc5\xa1anje odnosov s pape\xc5\xbeem ni prepre\xc4\x8dilo izbruha vojne s Franki, ki so leta 788 osvojili Istro in Benevento. Poleg omenjenih izgub je imela Irena tudi nekaj voja\xc5\xa1kih uspehov: leta 782 je njen prote\xc5\xbeiran dvorjan Stavricij podjarmil Slovane na Balkanu in polo\xc5\xbeil temelje bizantinske \xc5\xa1iritve in ponovne helenizacije Balkana. Na vzhodu so cesarstvo stalno pusto\xc5\xa1ili Arabci, zato je morala leta 782 in 798 sprejeti mirovne pogoje, ki sta jih postavila kalifa al-Mahdi in Harun al-Ra\xc5\xa1id._NEWLINE_Ko se je sin Konstantin pribli\xc5\xbeeval polnoletnosti, so se zaradi njenega avtokratskega vladanja za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti nemiri, ki jih je cesarica s silo zatrla. Od takrat dalje je od podlo\xc5\xbenikov zahtevala, da prisegajo zvestobo samo njej. Nezadovoljstvo je leta 790 preraslo v odkrit upor in vojaki, na \xc4\x8delu z Armenci, so razglasili Konstantina za samostojnega cesarja._NEWLINE_Med Konstantinom in Ireno je vladalo navidezno prijateljstvo, zaradi katerega je Konstantin leta 792 Ireni uradno potrdil naslov cesarice. Rivalstvo med njima je ostalo in Irena je spretno spletkarila s \xc5\xa1kofi in dvorjani in v svojo korist organizirala \xc5\xa1tevilne zarote. Konstantin je moral pobegniti na pode\xc5\xbeelje, pa \xc5\xa1e tam so ga obkro\xc5\xbeali \xc5\xa1tevilni zarotniki. Leta 797 so ga njegovi spremljevalci na azijski obali Bosporja aretirali in ga odpeljali v Konstantinopel, kjer so mu iztaknili o\xc4\x8di. Nekaj dni kasneje je zaradi ran umrl. _NEWLINE_Pogosto se trdi, da se je Irena kot vladarica podpisovala z basileus (\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82) \xe2\x80\x93 imperator in ne z basilissa (\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xaf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb1) \xe2\x80\x93 imperatorka, v resnici pa je tak\xc5\xa1en naslov napisan samo na treh mestih: na dveh dokumentih, na katerih se je podpisala z "imperatorka Rimljanov" in na njenem zlatniku, ki so ga na\xc5\xa1li na Siciliji. Napisi na zlatniku so obrabljeni, zato je te\xc5\xbeko re\xc4\x8di, za katero obliko naslova gre. Na vseh drugih dokumentih, kovancih in pe\xc4\x8datih je uporabljala naslov basilissa.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nVladale je pet let od leta 797 do 802. Pape\xc5\xbe Leon III., ki je potreboval zaveznike proti svojim nasprotnikom v Rimu in je gledal na bizantinski prestol kot da je prazen, ker na njem ni bilo mo\xc5\xa1kega vladarja, je leta 800 za bizantinskega cesarja kronal Karla Velikega. Njegovo dejanje je za Bizantinsko cesarstvo in pravoslavno cerkev pomenilo \xc5\xbealitev in je \xc5\xa1e poglobilo razkol med pravoslavno in katoli\xc5\xa1ko cerkvijo. Irena naj bi se kljub temu za\xc4\x8dela dogovarjati o svoji poroki s Karlom Velikim. Teofan Spovednik, ki edini omenja te dogodke, trdi, da je na\xc4\x8drte prepre\xc4\x8dil Ecij, eden od njenih ljubljencev, ki se je sam hotel dokopati do prestola._NEWLINE_Leta 802 se je proti njej zarotila visoka aristokracija in na prestol posadila finan\xc4\x8dnega ministra (logothet\xc4\x93s tou genikou) Nikiforja. Ireno so izgnali na Lesbos in jo prisilili, da se pre\xc5\xbeivlja s predenjem.  Naslednje leto je umrla. _NEWLINE_Njena vnema pri obnavljanju ikon in samostanov je povzro\xc4\x8dila, da jo je menih Teodor Studit poveli\xc4\x8deval kot svetnico Vzhodne pravoslavne cerkve, vendar ni bila nikoli kanonizirana. Trditve o njeni domnevni kanonizaciji se pojavljajo samo v zahodnih virih. Njena kanonizacija ni omenjena niti v Menaionu, uradni liturgi\xc4\x8dni knjigi, ki vsebuje seznam ma\xc5\xa1 za posebne prilo\xc5\xbenosti in godove svetnikov, niti v \xc5\xbdivljenju svetnikov Nikodema Hagiorita ali drugih knjigah pravoslavne cerkve s podobno vsebino.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nV zakonu s cesarjem Leonom IV. Hazarjem je imela sina Konstantina VI., katerega je nasledila na bizantinskem prestolu. Irenino sorodnico Teofano je cesar Nikifor I. Logotet izbral za nevesto svojemu sinu Stavrakiju. Neimenovana \xc5\xbeenska sorodnica se je leta 776 poro\xc4\x8dila z bolgarskim vladarjem  Telerigom. Irena je imela tudi ne\xc4\x8daka z nepoznanim imenom.'