b'\n_START_ARTICLE_\nVinko Poljanec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nVinko Poljanec se je rodil l.1876 v Destrniku, takrat \xc5\xa1e imenovanem Sv. Urban pri Ptuju.  Po  uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dani gimnaziji, ki jo je obiskoval na Ptuju in v Celju, se je vpisal na semeni\xc5\xa1\xc4\x8de v Celovcu.   Ob mnogih drugih narodno zavednih \xc5\xa1tajerskih bogoslovcih je tu spoznal tudi Franca Ksaverja Me\xc5\xa1ka. Po posvetitvi v duhovnika je bil najprej poslan za kaplana v \xc5\xbeupnijo Sv. Jurij na Vinogradih (nem. Sankt Georgen am Sandhof, danes severno predmestje Celovca), ki je bila takrat \xc5\xbee precej ponem\xc4\x8dena in narodnostno te\xc5\xbeavna, a je bil Poljanec s svojo mladostno energijo in narodno zagnanostjo tudi tamkaj\xc5\xa1njemu polo\xc5\xbeaju ve\xc4\x8d kot kos.  Kasneje je bil poklican na pomo\xc4\x8d ostarelemu \xc5\xbeupniku v \xc5\xa0kocjan v Podjuni - tam je l.1908 tudi postal \xc5\xbeupnik in na tem mestu ostal vse do leta 1938.\n_START_SECTION_\nNarodno delovanje po koro\xc5\xa1kem plebiscitu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred 1.svetovno vojno so se na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem zaostrovala nasprotja med Slovenci in velikonem\xc5\xa1ko usmerjenimi Avstrijci. Poljanec je v tem boju trdno stal na strani Slovenstva, hkrati pa si prizadeval za \xc4\x8dimve\xc4\x8djo mero so\xc5\xbeitja med narodoma. Potem, ko je na Koro\xc5\xa1kem plebiscitu leta 1920 zmagala ideja enotne in nedeljene de\xc5\xbeele Koro\xc5\xa1ke v okviru nove republike Avstrije, so se zavedni Slovenci zna\xc5\xa1li v \xc5\xa1e te\xc5\xbejem polo\xc5\xbeaju. Poljanec se tudi po plebiscitu, kljub gro\xc5\xbenjam in pritiskom nem\xc5\xa1ko-nacionalisti\xc4\x8dnih krogov, ni umaknil v Kraljevino Jugoslavijo, temve\xc4\x8d je ostal v \xc5\xa0kocjanu in si prizadeval re\xc5\xa1iti, kar se je re\xc5\xa1iti dalo. Leta 1921 je bil izvoljen za poslanca v koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni zbor, kjer se je zavzemal za interese koro\xc5\xa1kih Slovencev do leta 1927. Kasneje je bil izbran za predsednika Slovenske Prosvetne Zveze in sv\xc3\xa9tnika Kme\xc4\x8dke zbornice. Potoval je po vsej Podjuni in obronkih Svin\xc5\xa1ke planine,  organiziral narodne shode in zborovanja (po lastnih besedah med 600 in 700   ), in vztrajno spodbujal Slovence k ohranjanju  jezika, vere in kulture. Vseskozi je sodeloval tudi s tednikom Koro\xc5\xa1ki Slovenec, edinim preostalim slovenskim politi\xc4\x8dnim \xc4\x8dasopisom v  poplebiscitni Avstriji.   \xc4\x8ceprav je do nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih Koro\xc5\xa1cev ohranjal spo\xc5\xa1tljiv in miroljuben odnos, so ga ekstremisti\xc4\x8dni krogi kmalu prepoznali kot enega od zadnjih stebrov Slovenstva v Podjuni in na vsem Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nAnschluss, aretacija in smrt\n_START_PARAGRAPH_\n12. marca 1938 je vojska nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije vkorakala v Avstrijo in razglasila pripojitev avstrijske dr\xc5\xbeave k Tretjemu rajhu. S tem so tudi v Avstriji dobili absolutno oblast nacional-socialisti, na Koro\xc5\xa1kem pa tisti ekstremisti\xc4\x8dni proti-slovenski elementi, ki jih je konservativni re\xc5\xbeim Kurta Schuschnigga do takrat \xc5\xa1e posku\xc5\xa1al dr\xc5\xbeati pod kontrolo. Na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem je kmalu pri\xc5\xa1lo do \xc4\x8distk preostalih vidnej\xc5\xa1ih slovenskih intelektualcev, in med prvimi so zaprli tudi Vinka Poljanca. Aretirali so ga 12.03.1938 na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji v Pliberku, ko se je posku\xc5\xa1al dobesedno v zadnjem trenutku umakniti v Jugoslavijo. Po kratki sodni obravnavi v Celovcu so ga 3 mesece dr\xc5\xbeali v policijskem priporu, pod nadzorom Gestapa.  Obstaja sum, da so ga v tem obdobju zastrupljali s tem, da so mu v hrano me\xc5\xa1ali \xc5\xbeivo srebro.   _NEWLINE_Iz pripora je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den popolnoma shiran in oslabel. Po nalogu Gestapa mu je bilo prepovedano nadaljnje bivanje v \xc5\xa0kocjanu, zato je prosil ordinariat za odobritev bolni\xc5\xa1kega dopusta. Po nekajmese\xc4\x8dnem zdravljenju v bolni\xc5\xa1nici sester elizabetink v Celovcu je umrl 25. avgusta 1938, star 62 let. Njegovega pogreba v \xc5\xa0kocjanu 29.08.1938 se je kljub gro\xc5\xbenjam nacistov udele\xc5\xbeila mno\xc5\xbeica okoli 3000 ljudi  \xe2\x80\x93 \xc5\xa1lo je za eno od zadnjih tako mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih manifestacij koro\xc5\xa1kih Slovencev, preden je nacizem po njih udaril z vso silo.\n_START_SECTION_\nSlovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Vinko Poljanec\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo iz \xc5\xa0kocjana ob Klopinjskem jezeru je v spomin na svojega dolgotrajnega \xc5\xbeupnika Vinka Poljanca leta 1959 prevzelo njegovo ime in se tako imenuje \xc5\xa1e danes.'