b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0avrinke\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0avrinke je poimenovanje za dekleta in \xc5\xbeene iz najbolj revnih krajev notranjosti slovenske in \xc5\xa1e bolj hrva\xc5\xa1ke  Istre, ki so se ukvarjale s prodajo pridelkov in preprodajo drugega drobnega blaga, tudi po naro\xc4\x8dilu._NEWLINE_\xc5\xa0avrinke niso govorile \xc5\xa1avrinskega nare\xc4\x8dja (le-to ne obstaja), temve\xc4\x8d me\xc5\xa1anico nare\xc4\x8dij iz notranjosti Istre (tudi ali predvsem hrva\xc5\xa1kega dela). Mo\xc5\xa1ki se s to dejavnostjo niso ukvarjali, so pa podobno najve\xc4\x8dji reve\xc5\xbei hodili z motiko na ramenu po vaseh blizu Trsta in prosili za delo_NEWLINE_\xc5\xa0avrinke so hodile v Trst prodajat kme\xc4\x8dke izdelke, zaradi velike rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in gospodarske krize. To je bila tudi zelo preprosta oblika trgovske dejavnosti, Najve\xc4\x8dji in tudi najbolj enostaven zaslu\xc5\xbeek so imele z  jajci, zato jih imenujemo tudi jaj\xc4\x8darice, so pa iz Trsta nosile v istrske vasi in tam prodajale ali zamenjevale za nova jajca razno drobno blago, kot so na primer igle, niti, naprstniki, no\xc5\xbei\xc4\x8dki, \xc5\xa1karje. Delovale so ob koncu 19. stoletja pa do zaklju\xc4\x8dka druge svetovne vojne, nekatere tudi dlje. S tem so se za\xc4\x8dele ukvarjati po osnovni \xc5\xa1oli, ki je takrat trajala \xc5\xa1est razredov. V ta posel so jih upeljevale mame, babice, sestre, tete... S tem so se ukvarjale do poroke, \xc4\x8de pa je bila rev\xc5\xa1\xc4\x8dina res velika tudi naprej. V Trst so zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine hodile pe\xc5\xa1, po poti za vozove, ki je bila polna kupov \xc5\xbeivalskih iztrebkov, ki so jim ljudje z Brega pod katerim je bila najbolj uporabljena pot rekli \xc5\xa1avre. Od prahu in blata teh \xc5\xa1aver so bile vse zelo umazane, zato so jim Slovenci z okolice Trsta rekli \xc5\xa1avrinke. Ime izhaja iz Trsta in okolice kjer je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino govorilo skoraj sto tiso\xc4\x8d ljudi, in kjer so ljudje lahko vzvi\xc5\xa1eno gledali na te revne Istranke, ne pa iz posameznih vasi v notranjosti Istre. _NEWLINE_Poenostavljeno posplo\xc5\xa1evanje imena \xc5\xa0avrinke se je pojavili \xc5\xa1ele po osamosvojitvi Slovenije, ko se je pozabilo na Trst kot nekdanje najve\xc4\x8dje slovensko mesto, in so za\xc4\x8deli "raziskovalci" Istre odkrivati ta prostor z zornega kota Ljubljane kot "prestolnice" Slovenije, ne pa Trsta kot neprimerno ve\xc4\x8djega gospodarskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in nekdanjega najve\xc4\x8djega slovenskega mesta.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina \xc5\xa0avrink\n_START_PARAGRAPH_\nDelovale so od konca 19. stoletja pa do konca druge svetovne vojne, nekatere tudi dlje. Po Napoleonovem porazu v Rusiji in dokon\xc4\x8dno pri Waterloo-ju je Istra po dolo\xc4\x8dbah Dunajskega kongresa ostala pod avstrijsko nadoblastjo, upravno je bila vklju\xc4\x8dena v  Avstrijsko primorje. Obdobje do izbruha prve svetovne vojne je bilo v Istri dokaj stabilno, predvsem v gospodarstvu, zlasti za \xc4\x8dasa vladavine cesarja  Franca Jo\xc5\xbeefa naj bi se \xc5\xbeivelo dobro. Same jaj\xc4\x8darice so tem \xc4\x8dasu pripovedovale, da je bilo \xc5\xbeivljenje zelo skromno, vendar so bili vsi sre\xc4\x8dni in zadovoljni. Ker so vladarja imeli zelo radi, so za njega pogoso molili in prepevali. En del besedila se je glasil tako:\xc2\xa0\xc2\xbbBog obvarji nam cesarja\xc2\xab. _NEWLINE_Ko se je pri\xc4\x8dela prva svetovna vojna se je \xc5\xbeivljenje poslab\xc5\xa1alo in vse je postalo te\xc5\xbeje. Vsi mo\xc4\x8dni, zdravi, in polnoletni mo\xc5\xa1ki so morali v vojsko in so bili poslani na fronto. \xc5\xbdenske pa so ostale doma in so morale skrbeti za otroke, mladino in starej\xc5\xa1e. Po prvi svetovni vojni je obmo\xc4\x8dje prevzela Italija in kasneje se je za\xc4\x8dela doba fa\xc5\xa1izma. V tem obdobju so nastali novi zakoni. In ljudje so bili obdav\xc4\x8deni iz vseh strani. Tudi jaj\xc4\x8darice so ob\xc4\x8dutile te zakone. Oblast je uvedla posebna dovoljenja, brez katerih niso smela prodajati jajca. \xc4\x8ce jih niso imele so jim karabinjerji (tako so doma\xc4\x8dini poimenovali tedanje policiste) vzeli jajca ali pa jih celo zaprli za eno no\xc4\x8d. Ni\xc4\x8d pa jih ni zanimalo, \xc4\x8de so imele doma otroke, ki so jih \xc4\x8dakali s praznimi \xc5\xbeelodci. To dovoljenje so poimenovale patent ali li\xc4\x8denca. Bil je zelo drag, viri pravijo, da je bil takrat 500 lir, kar je bilo dovolj celo za kos zemlje ob morju. Zaradi tega si ga ve\xc4\x8dina ni moglo privo\xc5\xa1\xc4\x8diti in pri\xc4\x8delo se je tihotapstvo jajc. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni pa se je to ozemlje razdelilo na dve coni, A in B. Prva je spadala pod Italijo (tudi Trst), druga cona (B) pa pod Jugoslavijo (obmo\xc4\x8dje, kjer so \xc5\xbeivele \xc5\xa0avrinke). \xc4\x8cez mejo med dvema conama sploh ni bilo mogo\xc4\x8de, le nekaterim je to uspelo. Med Istro in Trstom so tako uni\xc4\x8dili vse gospodarske vezi, Istra pa je bila odrezana tudi od vseh obalnih mest. Zaradi tega so se za\xc4\x8dele poti obra\xc4\x8dati proti jugu. V Reki in Puli so kupovali vse kar so potrebovali. Kljub temu so jaj\xc4\x8darice \xc5\xa1e vedno vztrajale in nosile jajca v Trst in Koper in tako so postale, ker so kr\xc5\xa1ile zakone, tihotapke. Jajca so skrivale okrog pasu, v ko\xc5\xa1arah pa so imele le toliko jajc, da so lahko \xc5\xa1le mimo karabinjerjev. Jaj\xc4\x8darstvo je po\xc4\x8dasi zamiralo, vedno ve\xc4\x8d pa je bilo tihotapstva. Tako sta bila Istra in Trst \xc5\xa1e vedno povezana. _NEWLINE_Jaj\xc4\x8darstvo se je z rev\xc5\xa1\xc4\x8dino v \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1izma iz notranjosti Istre raz\xc5\xa1irilo tudi v mestom bli\xc5\xbejih krajih, kot na primer v Gra\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du, Kubedu in Dolu pri Hrastovljah, poleg teh pa naj bi bilo raz\xc5\xa1irjeno \xc5\xa1e v Sv. Petru, Marezigah, Pomjanu.'