b'\n_START_ARTICLE_\nPax Nicephori\n_START_PARAGRAPH_\nPax Nicephori (v prevodu: Nikiforjev mir) je izraz, ki se nana\xc5\xa1a na mirovno pogodbo, ki sta jo leta 803 baje sklenila frankovski vladar Karel Veliki in bizantinski cesar Nikifor I. Logotet ali na rezultat pogajanj med istima stranema, vendar drugima cesarjema, ki so potekala v letih 811 do 814. Isti izraz se lahko nana\xc5\xa1a tudi na celoten niz pogajanj v letih 802 do 815.\n_START_SECTION_\nNeuspe\xc5\xa1na pogajanja leta 803\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 797 do 802 je Bizantinskemu cesarstvu vladala cesarica Irena Atenska. Pape\xc5\xbe Leon III., ki je potreboval zaveznike proti svojim nasprotnikom v Rimu in je gledal na bizantinski prestol kot da je prazen, ker na njem ni bilo mo\xc5\xa1kega vladarja, je na Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni dan leta 800 v baziliki sv. Petra za bizantinskega cesarja (Imperator Romanorum) imenoval Karla Velikega. Njegovo dejanje je za Bizantinsko cesarstvo in pravoslavno cerkev pomenilo veliko \xc5\xbealitev in je \xc5\xa1e poglobilo razkol med pravoslavno in katoli\xc5\xa1ko cerkvijo._NEWLINE_Irenin naslednik Nikifor I. nikoli ni priznal Karlovega cesarskega naslova, vendar je leta 803 kljub temu posku\xc5\xa1al s Karlom Velikim dolo\xc4\x8diti mejo med njunima cesarstvoma. Prvo pogodbo o razmejitvi je v resnici \xc5\xbee pred tem pripravil in poslal na Vzhod Karel Veliki med pogajanji s cesarico Ireno Atensko. Letopisi Frankovskega kraljestva trdijo, da Nikifor pogodbe nikoli ni potrdil. Isto nedvoumno trdi tudi Karel Veliki v enem od ohranjenih dokumentov. Po teh dogodkih je kne\xc5\xbeevina Primorska Hrva\xc5\xa1ka mirno sprejela omejeno frankovsko nadoblast.\n_START_SECTION_\nNadaljnja pogajanja (803-806)\n_START_PARAGRAPH_\nCesarstvi sta se kljub nesoglasjem v prvem desetletju 9. stoletja le sporazumeli o delitvi spornega italijanskega ozemlja, se pravi provinc Benetke in Primorska Hrva\xc5\xa1ka. Izgleda, da je bil dogovor za Benetke ugoden, ker je zagotovil bizantinsko suverenost nad njimi.\n_START_SECTION_\nVojna in mir (806-814)\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8dasen prestop Benetk na frankovsko stran je povzro\xc4\x8dil stalne pomorske spopade na Jadranu, katere je prekinilo samo premirje v letih 807 in 808. Ko je Karlov sin in italijanski kralj Pipin Langobardski napadel Dalmacijo, se je napetost med obema cesarstvoma \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala. Politi\xc4\x8dna in voja\xc5\xa1ka nestabilnost je trajala samo do Pipinove smrti julija 810. Po njegovi smrti sta se Nikifor I. in Karel Veliki, ki je za\xc4\x8dasno prevzel oblast v Italiji, za\xc4\x8dela dogovarjati o novi mirovni pogodbi in to obdobje diplomatskih dejavnosti se lahko upravi\xc4\x8deno imenuje Pax Nicephori. Ker je Karlov cesarski naslov priznal samo cesar Mihael I., je bila pogodba potrjena \xc5\xa1ele \xc5\xa1tiri leta kasneje, ko sta bila Karel Veliki in Nikifor I. \xc5\xbee mrtva. Podpisala sta jo Ludvik Pobo\xc5\xbeni in Leon V.. V pogodbo je bilo vne\xc5\xa1enih nekaj sprememb, ki so bile za Benetke \xc5\xa1e bolj ugodne._NEWLINE_Leta 812 je bila sklenjena Aachenska mirovna pogodba, s katero je Primorska Hrva\xc5\xa1ka brez bizantinskih mest in otokov pri\xc5\xa1la pod frankovsko nadoblast.\n_START_SECTION_\nTamponske dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nPrepri\xc4\x8danje, da so pogajanja med Bizantinci in Franki na za\xc4\x8detku 9. stoletja naredila Benetke za neodvisno dr\xc5\xbeavo, temelji na kasnej\xc5\xa1ih namigih in pristranskih pri\xc4\x8devanjih bene\xc5\xa1kih kronistov, na primer Ivana Diakona in Andrea Dandola, in je zato zelo vpra\xc5\xa1ljivo.\n_START_SECTION_\nViri in dokumenti\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo pogodbe ali osnutki predhovnih pogajanj se niso ohranili. Ohranilo se je samo nekaj domnevnih navedkov iz razprave cesarja Lotarja I. iz sredine 9. stoletja v korist enega od prvih zanesljivo potrjenih bene\xc5\xa1kih do\xc5\xbeev.'