b'\n_START_ARTICLE_\nHaakon VII. Norve\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje kot danski princ\n_START_PARAGRAPH_\nOriginalno znan kot princ Karl Danski (soimenjak svojega dedka po materni strani) je bil drugi sin (bodo\xc4\x8dega) kralja Friderika Danskega in njegove \xc5\xbeene Ludovike. Poleg tega je bil mlaj\xc5\xa1i brat Kristjana X., vnuk po o\xc4\x8detovi strani kralja Kristjana IX. Danskega (med \xc4\x8digar vladavino je bil princ Danske) in vnuk po materni strani kralja Karla XV. \xc5\xa0vedskega (ki je bil tudi kralj Norve\xc5\xa1ke kot Karl IV.). Postal je kralj Norve\xc5\xa1ke \xc5\xa1e preden sta njegov o\xc4\x8de in starej\xc5\xa1i brat postala kralja Danske. Med svojo vladavino je videl svojega o\xc4\x8deta leta 1906, brata leta 1912 in ne\xc4\x8daka Friderika IX. leta 1947, ko so se povzpeli na prestol Danske. Skozi o\xc4\x8deta je bil ne\xc4\x8dak kraljice Aleksandre Britanske, carice Marije Feodorovne Ruske in kralja Jurija I. Gr\xc5\xa1kega. Eni izmed njegovih bratrancev so bili kralj Konstantin I. Gr\xc5\xa1ki, kralj Jurij V. Zdru\xc5\xbeenega kraljestva in car Nikolaj II. Ruski._NEWLINE_Princ Karl se je rodil v Charlottenlundski pala\xc4\x8di blizu K\xc3\xb8benhavna. Pripadal je Schleswig-Holstein-Sonderburg-Gl\xc3\xbccksbur\xc5\xa1ki veji rodbine Oldenburg. Rodbina Oldenburg je bila v danski kraljevski dru\xc5\xbeini od leta 1448; med letoma 1536 in 1814 je tudi vladala Norve\xc5\xa1ki, ko je bila del dansko-norve\xc5\xa1ke kraljevine. Ta rodbina je originalno iz severne Nem\xc4\x8dije, kjer je Glucksbur\xc5\xa1ka (Lyksbor\xc5\xa1ka) veja imela njihov majhen fevd. Dru\xc5\xbeina je imela stalne povezave z Norve\xc5\xa1ko od poznega srednjega veka. Nekateri njegovi predniki po o\xc4\x8detovi strani so bili kralji neodvisne Norve\xc5\xa1ka (Haakon V., Kristjan I. Norve\xc5\xa1ki, Friderik I., Kristjan III., Friderik II., Kristjan IV. kot tudi Friderik III., ki je Norve\xc5\xa1ko integriral v Oldenbur\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo z Dansko, Slesvigom in Holsteinom, po \xc4\x8dimer ni bila neodvisna do leta 1814). Kristjan Friderik, ki je bil leta 1814 be\xc5\xbeno kralj Norve\xc5\xa1ke, prvi kralj norve\xc5\xa1ke ustave in boja za neodvisnost iz leta 1814, je bil njegov stari stric._NEWLINE_Princ Karl je bil vzgojen v kraljevem gospodinjstvu v Copenhagnu in se je izobra\xc5\xbeeval na Kraljevi danski pomorski akademiji._NEWLINE_Princ Karl se je 22. julija 1896 v Buckinghamski pala\xc4\x8di poro\xc4\x8dil s svojo sestri\xc4\x8dno v prvem kolenu, princeso Matildo Vali\xc5\xbeansko, najmlaj\xc5\xa1o h\xc4\x8derko bodo\xc4\x8dega kralja Edvarda VII. Britanskega in njegove \xc5\xbeene princese Aleksandre Danske, najstarej\xc5\xa1e h\xc4\x8derke Kristjana IX. Danskega in princese Ludovike Hesse-Kasselske. Njun sin princ Aleksander, bodo\xc4\x8di kronski princ Olaf (in kasneje kralj Olaf V. Norve\xc5\xa1ki) se je rodil 2. julija 1903.\n_START_SECTION_\nPristop na norve\xc5\xa1ki prestol\n_START_PARAGRAPH_\nKo je leta 1905 zveza med \xc5\xa0vedsko in Norve\xc5\xa1ko razpadla, je komite norve\xc5\xa1ke vlade identificirala ve\xc4\x8d princev evropski kraljevskih hi\xc5\xa1 za kandidate, ki bi lahko postali prvi kralji samo Norve\xc5\xa1ke od leta 1387. Postopoma je princ Karl postal glavni kandidat, najbolj zato, ker je bil potomec iz samostojnih norve\xc5\xa1kih kraljev. Imel je sina in s tem zagotovil dedi\xc4\x8da na prestol in dejstvo, da je bila njegova \xc5\xbeena princesa Matilda \xc4\x8dlanica britanske kraljevske dru\xc5\xbeine, je veliko ljudi videlo za prednost novi so neodvisni naciji Norve\xc5\xa1ki._NEWLINE_Demokrati\xc4\x8dno misle\xc4\x8d Karl se je zavedal, da je Norve\xc5\xa1ka \xc5\xa1e vedno razpravljala ali bi ostala kraljevina ali bi pre\xc5\xa1la v republikanski sistem vladanja, in je bil po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den z ve\xc4\x8dkratnimi dokazili s strani norve\xc5\xa1ke vlade, je vendar izrazil svoj sprejem ponudbe, \xc4\x8de bi bila na referendumu monarhija izbira norve\xc5\xa1kih ljudi._NEWLINE_Po referendumu, kjer so Norve\xc5\xbeani bili v ve\xc4\x8dini potrdili z 79 odstotkom ve\xc4\x8dine (259.563 glasov za in 69.264 proti), da \xc5\xbeelijo obdr\xc5\xbeati kraljevino, je bil princu Karlu uradno ponujen prestol Norve\xc5\xa1ke s strani Stortinga (parlamenta) in je bil izvoljen 18. novembra 1905. Ko je Karl sprejel ponudbo \xc5\xa1e istega ve\xc4\x8dera (po odobritvi njegovega dedka Kristjana IX. Danskega), se je hitro prikupil svoji posvojeni dr\xc5\xbeavi, ko je prevzel staro nordijsko ime Haakon, ime ki ga je imelo ne manj kot pet kraljev pred njim. S tem je nasledil svojega prastrica Oskarja II. \xc5\xa0vedskega, ki se je odpovedal norve\xc5\xa1kemu prestolu oktobra po sporazumu med \xc5\xa0vedsko in Norve\xc5\xa1ko o pogojih lo\xc4\x8ditvi zveze._NEWLINE_Nova kraljevska dru\xc5\xbeina Norve\xc5\xa1ke je zapustila Dansko na danski kraljevski jahti \xe2\x80\x9cDannebrog\xe2\x80\x9d in je z njo odplula v Oslofjord. Na trdnjavi Oscarsborg so se vkrcali na norve\xc5\xa1ko mornari\xc5\xa1ko ladjo HNoMS Heimdal (1892). Po trodnevnem potovanju so zgodaj zjutraj 25. novembra 1905 prispeli v Kristianio (zdaj Oslo). Dva dneva kasneje je Haakon prisegel za norve\xc5\xa1kega prvega neodvisnega kralja v 518-ih letih._NEWLINE_Kronanje Haakona in Matilde se je odvilo 22. junija 1906 v Nidaro\xc5\xa1ki katedrali v Trondheimu.\n_START_SECTION_\nVladanje kot norve\xc5\xa1ki kralj\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x8bKralj Haakon je pridobil veliko naklonjenosti od Norve\xc5\xbeanov\xe2\x80\x8b. \xc4\x8cez Norve\xc5\xa1ko je potoval ob\xc5\xa1irno. \xc4\x8ceprav je ustava Norve\xc5\xa1ke formalno zaupala kralju s precej\xc5\xa1njimi izvr\xc5\xa1ilnimi pristojnosti, vlada v praksi skoraj vse glavne vladne odlo\xc4\x8ditve naredi v njegovem imenu. Sam Haakon se je omejil na ve\xc4\x8dinoma sve\xc4\x8dano vlogo, prakso pa sta nadaljevala njegov sin in vnuk. Kakorkoli, njegovo dolgo vladanje mu je dalo veliko moralno avtoriteto kot simbol enotnosti dr\xc5\xbeave._NEWLINE_\xe2\x80\x8bHaakon, Matilda in prestolonaslednik Olaf so se za\xc4\x8deli zanimati za smu\xc4\x8danje. Ta \xc5\xa1port je obi\xc4\x8dajno viden kot tipi\xc4\x8dno norve\xc5\xa1ki. \xe2\x80\x8bVelikokrat so bili videni na turnejah s svojimi smu\xc4\x8dmi. Olaf je kasneje postal prvak v \xe2\x80\x8bsmu\xc4\x8darskih skokih\xe2\x80\x8b. Norve\xc5\xa1ki raziskovalec in Nobelov nagrajenec Fridtjof Nansen je postal prijatelj kraljeve dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Leta 1927 je izjavil: \xe2\x80\x9cJaz sem kralj komunistov\xe2\x80\x9d (norve\xc5\xa1ko \xe2\x80\x9cJeg er ogs\xc3\xa5 kommunistenes konge\xe2\x80\x9d). Sodeloval je v politi\xc4\x8dnem procesu po tem, ko je bil izbran leta 1928 prvi predsednik vlade iz norve\xc5\xa1ke delavske stranke, kar je bil proces, ki je povzro\xc4\x8dil posebno parlamentarno situacijo._NEWLINE_Kronski princ Olaf se je 21. marca 1929 poro\xc4\x8dil s svojo sestri\xc4\x8dno v prvem kolenu princeso M\xc3\xa4rtho \xc5\xa0vedsko. Marta je bila h\xc4\x8derka Haakonove sestre Ingeborg in princa Karla, vojvoda V\xc3\xa4sterg\xc3\xb6tlandskega. Olaf in Marta sta imela tri otroke: Ragnhild (1930\xe2\x80\x932012), Astrid (roj. 1932) in Haralda (roj. 1937), ki je leta 1991 postal kralj._NEWLINE_Kraljica Matilda je umrla 20. novembra 1938.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija je 9. aprila 1940 napadla Norve\xc5\xa1ko. Niso uspeli okupirati Osla, kot je bilo to na\xc4\x8drtovano, vendar je kralj s svojim sinom in 150 \xc4\x8dlanov parlamenta uspel zapustiti kapital. Nem\xc5\xa1ki minister Curt Br\xc3\xa4uer je zahteval sestanek s Haakonom in dodal zahtevo Adolfa Hitlerja, da Vidkun Quisling postane nov predsednik vlade. Br\xc3\xa4uer mu je priporo\xc4\x8dil, da posnema svojega starej\xc5\xa1ega brata danskega kralja Kristjana X., ki se je predal dan po invaziji Danske. Prav tako je bila Norve\xc5\xa1ki zagro\xc5\xbeena slab\xc5\xa1a obravnava, \xc4\x8de se ne preda. Haakon mu je povedal, da je taka odlo\xc4\x8ditev ne more biti sprejeta brez vlade, \xc4\x8deprav je lahko v skladu Ustave lahko._NEWLINE_Na sre\xc4\x8danju s kabinetom v Nybergsundu je kralj povedal, da je njegov kabinet sprejel nem\xc5\xa1ke zahteve. V strahu za velikimi izgubami in uni\xc4\x8denjem se je kralj priporo\xc4\x8dil svojemu kabinetu za odlo\xc4\x8danje o predaji. Rekel je, da ne bi mogli vzpostaviti vlado na \xc4\x8delu s Quislingom, ker je vedel, da ne zaupa ljudem in ne parlamentu, in da bi se raje odpovedal prestolu, kot pa da bi to prepustil. Odlo\xc4\x8ditev kralja je bila, da ne sprejme nem\xc5\xa1ke zahteve, kar je bilo oznanjeno na nacionalnem radiu. Naslednje jutro so Nemci bombardirali in uni\xc4\x8dili mesto Nybergsund, kjer je takrat prebivala norve\xc5\xa1ka vlada in kralj sam, v poskusu, da uni\xc4\x8dijo neusmiljeno vlado in ubijejo njenega kralja. Haakon in njegovi ministri so pobegnil skozi zasne\xc5\xbeene gozdove in gore na severu Norve\xc5\xa1ke. Na obali so se vkrcali na britanski ladji, ki jo je dal mesto Troms\xc3\xb8, ki je bil progla\xc5\xa1en za za\xc4\x8dasno glavno mesto._NEWLINE_Po nekem \xc4\x8dasu pre\xc5\xbeivetem v mestu Troms\xc3\xb8 so se kralj, njegov sin in \xc4\x8dlani njegovega kabineta evakuirali v London, kjer je bil vzpostavljen sede\xc5\xbe norve\xc5\xa1ke vlade. Haakonova snaha princesa Marta \xc5\xa0vedska in njegovi vnuki (eden od njih je bil dana\xc5\xa1nji kralj Harald V.) so od\xc5\xa1li na \xc5\xa0vedsko k Martinem stricu kralju Gustavu V. in njegovi \xc5\xbeeni kraljici Viktoriji, ki se je rodila kot nem\xc5\xa1ka princesa. Ker na rodni \xc5\xa0vedski ni bila sprejeta z odprtimi rokami, saj se je Haakon odlo\xc4\x8dil, da se ne bo predal Nemcem, se je s svojimi otroci zatekla v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike._NEWLINE_Medtem je Josef Terboven postal reichskommissar na Norve\xc5\xa1kem. Po naro\xc4\x8dilu Hitlerja je Terboven posku\xc5\xa1al manipulirati s parlamentom s ciljem strmoglaviti Haakona. Parlament je zavrnil strmoglavljenje Haakona s prestola. Nemci so nato zagrozili, da \xc4\x8de kralj ostane na prestolu, bodo vsi odrasli Norve\xc5\xbeani poslani v nem\xc5\xa1ke koncentracijske tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. Norve\xc5\xa1ka vlada je pisala kralju in ga prosila, da se odpove prestol. Haakon je to zavrnil, saj je menil, da je vlada delovala pod pritiskom. Terboven je \xc5\xa1e enkrat neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1al prisiliti parlament, da odstavi Haakona. V tem \xc4\x8dasu je bil Haakonov monogram (H7) simbol norve\xc5\xa1kega odpora proti okupaciji.\n_START_SECTION_\nPovojna leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1947 so prej javnega vpisa Norve\xc5\xbeani kupili kraljevo jahto Norge za kralja. (Leta 2012 je bila to ena od le dveh preostalih kraljevih jaht, ki so pripadali evropskim monarhom, druga, Dannebrog, pripada danski kraljici)._NEWLINE_Leta 1952 se je udele\xc5\xbeil pogreba svojega ne\xc4\x8daka kralja Jurija VI. in odkrito jokal. (Njegova ne\xc4\x8daka in ne\xc4\x8dakinja na strani njegove \xc5\xbeene so umrli: Princ John leta 1919, prince Jurij, vojvoda Kentski leta 1942 in princesa Maud, grofica Southe\xc5\xa1ka leta 1945.)_NEWLINE_Kraljeva vnukinja princesa Ragnhild se je poro\xc4\x8dila s poslovne\xc5\xbeem Erlingom Lorentznom 15. maja 1953, pri \xc4\x8demer je bila prva Norve\xc5\xbeanka modre krvi, ki se je poro\xc4\x8dila z me\xc5\xa1\xc4\x8danom. Haakon je bil \xc5\xa1e \xc5\xbeiv za \xc4\x8dasa rojstev svojih dveh pravnukov, Haakona Lorentzna (roj. 23 avgust 1954) in Ingeborg Lorentzen (roj. 3. februar 1957)._NEWLINE_Kronska princesa M\xc3\xa4rtha je umrla 5. aprila 1954 zaradi raka._NEWLINE_Kralj Haakon VII je julija 1955 padel v kopalnici na posestvu v Bygd\xc3\xb8yu. Pri tem padcu, ki se je zgodil le mesec dni pred njegovim triinosemdesetim rojstnim dnevom, je pri\xc5\xa1lo do zloma na kraljevi stegnenici in \xc4\x8deprav je bilo nekaj drugih zapletov, ki so izhajali iz padca je bil kralj zapu\xc5\xa1\xc4\x8den s pomo\xc4\x8djo invalidskega vozi\xc4\x8dka. Enkrat aktivni kralj je postal depresiven, kar je posledica nemo\xc4\x8di, in je za\xc4\x8del izgubljati svojo obi\xc4\x8dajno sodelovanje in zanimanje za aktualne dogodke. Z izgubo Haakonove mobilnosti in ker se je kraljevo zdravje poleti leta 1957 \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo, se je prestolonaslednik Olaf za\xc4\x8del pojavljati v imenu svojega o\xc4\x8deta na slavnostnih prilo\xc5\xbenostih in prevzel bolj aktivno vlogo v dr\xc5\xbeavnih zadevah._NEWLINE_Ob Haakonovi smrti 21. septembra 1957 ga je prestolonaslednik nasledil kot Olaf V. Haakon je bil pokopan 1. oktobra 1957. Z Matildo po\xc4\x8divata v belem sarkofagu v Kraljevem mavzoleju v trdnjavi Akershus._NEWLINE_Danes je kralj Haakon VII. po mnenju mnogih eden najve\xc4\x8djih norve\xc5\xa1kih voditeljev v predvojnem obdobju, saj je upravljal svojo mlado in krhko dr\xc5\xbeavo skupaj z nestabilnimi politi\xc4\x8dnimi razmerami.'