b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Wilhelm August Argelander\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIvljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nArgelander je bil sin nem\xc5\xa1kega o\xc4\x8deta in finske matere. \xc5\xa0tudiral je na Univerzi v K\xc3\xb6nigsbergu (sedaj Kaliningrad) pri Besslu. Leta 1822 je tam doktoriral. Od leta 1823 do 1836 je bil predstojnik finskih observatorijev v Aeboju, Turkuju in Helsingforsu. Nato se je preselil v Bonn. Tam mu je osebno prijateljstvo s pruskim kraljem Friderikom Viljemom IV. omogo\xc4\x8dilo, da je zgradil observatorij, za katerega njegov predhodnik ni uspel dobiti denarja. Tudi tam je postal predstojnik novega observatorija. Leta 1837 je sprejel mesto vodje oddelka za astronomijo Univerze v Bonnu. Tu je ostal vse do svoje smrti._NEWLINE_Sledil je Herschlovi zamisli, da se Sonce giblje. Leta 1837 je grobo izra\xc4\x8dunal njegovo gibanje skozi prostor. Znan je po postopku za ocenitev sija zvezd, ki jih ne vidimo s prostimi o\xc4\x8dmi. Leta 1840 je pripravil postopek, s katerim so lahko tudi koli\xc4\x8dinsko opredelili spremenljivost sija zvezd. Dolo\xc4\x8dal je polo\xc5\xbeaje zvezd in je delal tudi na dolo\xc4\x8devanju lastnih gibanj zvezd. Leta 1843 je izdal zvezdni katalog Uranometria Nova._NEWLINE_Prvi je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtno raziskovati spremenljive zvezde. Ko je za\xc4\x8del, je bilo znanih samo 6 takih zvezd. Leta 1850 je predstavil sistem za ozna\xc4\x8devanje spremenljivk, ki so ga dodelali na observatoriju Harvard. Tipi\xc4\x8dna oznaka pod tem sistemom je za R Leva (Leonis) 094211, kjer R pomeni rot, rde\xc4\x8de, ker so bile mnoge spremenljivke rde\xc4\x8de. Prvi dve \xc5\xa1tevki sta rektascenzija v urah, naslednji dve rektascenzija zaokro\xc5\xbeena v minutah in zadnji dve deklinacija zaokro\xc5\xbeena v stopinjah. \xc4\x8ce ima zvezda ju\xc5\xbeno deklinacijo sta zadnji \xc5\xa1tevki pod\xc4\x8drtani ali le\xc5\xbee\xc4\x8di. Tako ima zvezda rektascenzijo 9\xca\xb0 42\xe1\xb5\x90 in deklinacijo +11\xc2\xb0 za epoho 1900._NEWLINE_V letih 1852 (1859) do 1862 je v Bonnu objavil velik vizuelni zvezdni katalog Bonski pregled (Bonner Durchmusterung (BD)), v 4. knjigah, s pribli\xc5\xbenim polo\xc5\xbeajem 324.189 zvezd z navideznimi magnitudami ve\xc4\x8djimi od 9,5\xe1\xb5\x90 severne poloble do 2\xc2\xb0 ju\xc5\xbene poloble z zvezdno karto, ki ga je sestavil brez uporabe fotografije. Katalog je iz\xc5\xa1el \xc5\xa1e leta 1903, \xc5\xa1tevilo zvezd pa je naraslo na 457.848. Kasneje so ga raz\xc5\xa1irili \xc5\xa1e tudi na ju\xc5\xbeno poloblo in vsebuje okoli 6.000.000 zvezd, ki se vidijo z daljnogledom. To je bila zadnja zvezdna karta, izdelana brez pomo\xc4\x8di fotografije, vendar tako dobra, da so jo na splo\xc5\xa1no zahtevo ponatisnili \xc5\xa1e leta 1950._NEWLINE_Leta 1863 je Argelander ustanovil Astronomische Gesellschaft, prvo veliko mednarodno astronomsko dru\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je leta 1863 podelila Zlato medaljo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater Argelander na Luni in asteroid 1551 Argelander._NEWLINE_Leta 2006 so se trije astronomski in\xc5\xa1tituti Univerze v Bonnu zdru\xc5\xbeili in se preimenovali v Argelandrov astronomski in\xc5\xa1titut (Argelander-Institut f\xc3\xbcr Astronomie).'