b'\n_START_ARTICLE_\nTeodorik I.\n_START_SECTION_\nZgodnja kariera\n_START_PARAGRAPH_\nTeodorik je leta 418 nasledil kralja Valija, kateremu so Rimljani dovolili, da se s svojim ljudstvom preseli iz Iberije v Galijo. Teodorik je kot kralj dokon\xc4\x8dal naselitev Vizigotov v Akvitanski Galiji, Novempopulani in Narbonski Galiji in nato izkoristil usihajo\xc4\x8do mo\xc4\x8d Rimskega cesarstva in raz\xc5\xa1iril svoje ozemlje proti jugu._NEWLINE_Po smrti cesarja Honorija in Joanesovi uzurpaciji oblasti leta 423 so v Rimskem cesarstvu izbruhnili notranji nemiri. Teodorik je izkoristil nastalo stanje in posku\xc5\xa1al osvojiti pomembno cestno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de Arelate, katerega je magistru militum Eciju s pomo\xc4\x8djo Hunov uspelo obraniti._NEWLINE_Vizigoti so sklenili pogodbo in dobili za talce galske plemi\xc4\x8de. Kasnej\xc5\xa1i cesar Avit (vladal 455-456) je obiskal Teodorika, \xc5\xbeivel na njegovem dvoru in pou\xc4\x8deval njegove otroke.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev proti Sredozemlju\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi rimske vojne s Franki, ki so leta 435 opusto\xc5\xa1ili K\xc3\xb6ln in Trier, in drugih zanj ugodnih dogodkov, se je Teodoriku leta 436 ponudila prilo\xc5\xbenost, da osvoji Narbo Martius in dobi dostop do Sredozemskega morja in cest proti Pirenejem. Rimski general Litorij mu je s pomo\xc4\x8djo Hunov prekri\xc5\xbeal na\xc4\x8drte in potisnil Vizigote nazaj v njihovo prestolnico Toloso. Mir, ki ga je ponudil Teodorik, so Rimljani zavrnili. Kralj je kljub temu zmagal v odlo\xc4\x8dilni bitki pri Tolosi, Litorij pa je zaradi ran, ki jih je dobil v bitki, kmalu zatem umrl v vizigotskem ujetni\xc5\xa1tvu. Avit je na Ecijev ukaz od\xc5\xa1el v Toloso in ponudil mirovno pogodbo, ki jo je Teodorik sprejel. Rimljani so v tistem \xc4\x8dasu morda celo priznali suverenost vizigotske dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nSpor z Vandali\n_START_PARAGRAPH_\nTeodorikova h\xc4\x8derka se je verjetno leta 429 poro\xc4\x8dila s Hunerikom, sinom vandalskega kralja Gejzerika. Hunerik se je kasneje \xc5\xbeelel poro\xc4\x8diti s h\xc4\x8derko rimskega cesarja Valentinijana III. Evdokijo, zato je Teodorikovo h\xc4\x8derko obto\xc5\xbeil, da ga je nameravala ubiti. Leta 444 jo je pohabil - odrezal ji je u\xc5\xa1esa in nos - in jo poslal nazaj k o\xc4\x8detu. Njegovo dejanje je spro\xc5\xbeilo sovra\xc5\xbenosti med Vizigoti in Vandali._NEWLINE_Ecijev nasprotnik, nekdanji magister militum Sebastijan, je leta 444 pri\xc5\xa1el v Toloso, kar bi lahko povzro\xc4\x8dilo napetosti v vizigotskih odnosih z Ecijem. Teodorik je neza\xc5\xbeelenega gosta kmalu odslovil. Sebastijana so v Barceloni ujeli in ga leta 450 na Gejzerikov ukaz usmrtili._NEWLINE_Teodorik je bil tudi nasprotnik svebskega kralja Rehila v Iberiji, ker so vizigotski vojaki pomagali cesarskemu poveljniku Vitu na njegovem pohodu proti Svebom leta 446. Mo\xc4\x8dna svebska obramba in izbolj\xc5\xa1anje odnosov med Gejzerikom in Rimljani sta povzro\xc4\x8dila spremembo Roderikove zunanje politike. Februarja 449 je zato eno od svojih h\xc4\x8dera poro\xc4\x8dil z novim svebskim kraljem Rehiarjem, ki je julija 449 obiskal svojega tasta v Tolosi. Na poti domov je, po Izidolju Seviljskem, s pomo\xc4\x8djo Vizigotov opusto\xc5\xa1il okolico Caesaraugustae, sedanje Zaragoze, in z zvija\xc4\x8do osvojil Ilerdo, sedanjo L\xc3\xa9rido.\n_START_SECTION_\nZveza proti Hunom\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Atila s svojo veliko vojsko prodrl v zahodno Evropo in na koncu napadel Galijo, je Avit proti njemu sklenil zavezni\xc5\xa1tvo med Teodorikom in njegovim dolgoletnim sovra\xc5\xbenikom Ecijem. Teodorik je zavezni\xc5\xa1tvo sprejel, ker se je zavedal, da Huni grozijo tudi njegovemu kraljestvu. S svojo vojsko in sinovoma Torismundom in Teodorikom se je pridru\xc5\xbeil Ecijevi vojski._NEWLINE_Vizigoti in rimski vojaki so obranili Civitas Aurelianorum in junija 451 prisilili Atilo k umiku.'