b'\n_START_ARTICLE_\nKanada\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi prebivalci Kanade so pri\xc5\xa1li pred ve\xc4\x8d kot 20.000 leti iz Azije po kopnem \xc4\x8dez o\xc5\xbeino, ki jo danes poznamo kot Beringov preliv. Na\xc5\xa1li so nenaseljeno celino z naravnimi bogastvi, ki so lahko pre\xc5\xbeivljala \xc4\x8dloveka in \xc5\xbeivali. Nomadske skupine so pri\xc5\xa1le do gozdov na vzhodnem delu de\xc5\xbeele pribli\xc5\xbeno 1000 let pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Okoli leta 1000 so pripluli do obale Severne Amerike Vikingi in na severu Nove Fundlandije ustanovili majhno opori\xc5\xa1\xc4\x8de. Ko je Kri\xc5\xa1tof Kolumb odkril Ameriko, so takratne kolonialne sile - \xc5\xa0panija, Anglija in Francija za\xc4\x8dele tekmovati za prevlado na odkriti celini. V 15. stoletju je John Cabot prispel do vzhodne obale Nove Fundlandije in jo razglasil za last angle\xc5\xa1kega kralja Henrika VII.. Konec 15. stoletja je francoski pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak Jacques Cartier raziskoval ustje Reke sv. Lovrenca in ustanovil prve francoske naselbine, francoski raziskovalci in misijonarji so v 16. stoletju v notranjosti de\xc5\xbeele naleteli najprej na Hurune, Algokine in Irokeze. Prva prava opori\xc5\xa1\xc4\x8da so nastala \xc5\xa1ele po letu 1600. Francozi so se tako ustalili ob Reki sv. Lovrenca, Angle\xc5\xbei pa so se naselili najprej na vzhodni obali celine (Nova Anglija), hkrati pa so iskali severozahodni prehod skozi arkti\xc4\x8dne vode. Henry Hudson je pri tem odkril zaliv, ki je pomenil pristop do neizmerno bogatih virov krzna na celini. Leta 1670 so ustanovili Dru\xc5\xbebo Hudsonovega zaliva. Proti koncu 17. stoletja je postalo tekmovanje med Anglijo in Francijo \xc5\xa1e bolj izrazito. Leta 1682 so se za\xc4\x8deli spopadi med obema silama. Leta 1759 so britanske \xc4\x8dete z zvija\xc4\x8do premagale Francoze in leta 1763 je bila v Parizu podpisana mirovna pogodba, s katero se je kon\xc4\x8dalo obdobje francoske oblasti v Kanadi. S quebe\xc5\xa1kim aktom so Britanci zagotovili francoskemu prebivalstvo Nove Francije pravico do rimsko-katoli\xc5\xa1ke vere, francoskih zakonov in drugih privilegijev. Tako so omogo\xc4\x8dili, da se je francoska kultura obdr\xc5\xbeala na celini. Med Ameri\xc5\xa1ko revolucijo so Kanado preplavili britanski rojalisti, ki so morali zapustiti Novo Anglijo. Njim so v 19. stoletju sledili \xc5\xa1kotski in irski priseljenci._NEWLINE_Ustavno je Kanada za\xc4\x8dela obstajati leta 1791 ko se je angle\xc5\xa1ka kolonija razdelila na Zgornjo Kanado, ki je bila britanska in Spodnjo Kanado, ki je bila francoska. Leta 1837 je pri\xc5\xa1lo v Zgornji in Spodnji Kanadi do vstaj zaradi dru\xc5\xbebene napetosti in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega razo\xc4\x8daranja zaradi omejitev, ki jih je vsiljeval britanski sistem uprave. Britanska vlada je privolila v reforme in tako sta bili obe Kanadi zdru\xc5\xbeeni z aktom o zdru\xc5\xbeitvi v Kanadsko provinco, katere glavno mesto je bilo sprva Montreal nato pa Ottawa. Leta 1867 je Kanada z zakonom o britanski Severni Ameriki postala zvezna dr\xc5\xbeava, ki jo je sestavljalo 5 provinc. Prvi zvezni ministrski predsednik in tudi njen ustanovitelj je bil John A. Macdonald._NEWLINE_Leta 1858 je Nova Kaledonija postala britanska kolonija Britanska Kolumbija. Ko so ji obljubili, da bodo zgradili \xc5\xbeeleznico, se je pridru\xc5\xbeila federaciji. Gradnja kanadske pacifi\xc5\xa1ke \xc5\xbeeleznice je odprla zahod in priseljenci iz Evrope so ustvarili dru\xc5\xbebeni mozaik, ki je zna\xc4\x8dilen za zdaj\xc5\xa1nje prerijske province._NEWLINE_\xc5\xbde sredi 17. stoletja je pri\xc5\xa1lo do tekmovanj med Francijo in Anglijo za nova ozemlja. Nasprotja med Francijo in VB so med letoma 1689 in 1763 pripeljala do \xc5\xa1tirih vojn med priseljenci v novem svetu, v katerih je Francija postopoma izgubila ve\xc4\x8dino ozemelj. Veliki Britaniji je morala prepustiti Novo Fundlandijo, Novo \xc5\xa0kotsko in ozemlje okrog Hudsonovega zaliva. \xc4\x8ceprav je Kanada postala del Britanskega imperija, je bil francoski vpliv vedno mo\xc4\x8dan in mnogi Kanad\xc4\x8dani \xc5\xa1e danes govorijo francosko._NEWLINE_Leta 1867 je Kanada z zakonom o britanski Severni Ameriki postala zvezna dr\xc5\xbeava, ki so jo sestavljale province Ontario, Quebec, Novi Brunswick in Nova Scotia. Imela je parlament po britanskem vzoru, dr\xc5\xbeavni poglavar pa je ostal britanski monarh, ki ga je zastopal generalni guverner._NEWLINE_Od leta 1905 dalje so se \xc5\xa1irile in nastajale nove province. Kanada se je od zdru\xc5\xbeitve uspe\xc5\xa1no politi\xc4\x8dno uveljavljala navzven - med drugim je bila med ustanoviteljicami OZN in NATO - nikoli pa ji ni uspelo odpraviti notranjih nasprotij med angle\xc5\xa1ko in francosko govore\xc4\x8dima deloma prebivalstva v provinci Quebec. Kanada kakr\xc5\xa1no poznamo danes, obstaja \xc5\xa1ele od leta 1949, ko so se prebivalci Nove Fundlandije s plebiscitom odlo\xc4\x8dili za priklju\xc4\x8ditev h kanadski federaciji. To pa je bila zadnja stopnja v procesu, ki je potekal ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri stoletja.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKanada le\xc5\xbei severno od ekvatorja ter zahodno od za\xc4\x8detnega poldnevnika v Greenwichu._NEWLINE_Kanada je tudi najsevernej\xc5\xa1a obmorska dr\xc5\xbeava v Severni Ameriki in meji na ZDA tako na severozahodu (na ameri\xc5\xa1ko zvezno dr\xc5\xbeavo Aljasko) kot tudi na jugu (kar je najve\xc4\x8dja nebranjena meja na svetu). Dr\xc5\xbeava se razteza od Atlantskega oceana na vzhodu do Tihega oceana na zahodu. Kanada se razteza od lovi\xc5\xa1\xc4\x8d v vodah okrog Nove Fundlandije do visokih gora in prostranih gozdov Skalnega gorovja. Najju\xc5\xbenej\xc5\xa1o mesto Windsor le\xc5\xbei na 42. vzporedniku, na severu pa sega Kanada vse do 84. vzporednika. Kanada se na severu dotika tudi Arkti\xc4\x8dnega oceana, kjer se njene ozemeljske zahteve raz\xc5\xa1irjajo do Severnega te\xc4\x8daja. Kanadske ozemeljske vode na severovzhodu mejijo na ozemeljske vode Grenlandije, ki pripada Danski, tik pred obalo Nove Fundlandije se nahajata \xc5\xa1e otoka Saint-Pierre in Miquelon, ki sta sestavni del Francije._NEWLINE_V sredini Kanade le\xc5\xbeijo prerije, ravna prostranstva, ki jih uporabljajo predvsem za \xc5\xbeivinorejo in pridelovanje p\xc5\xa1enice. Severna Kanada je pokrita z velikimi predeli gozdov in tundre, na zahodu dr\xc5\xbeave pa prevladuje skalno gorovje.\n_START_SECTION_\nZastava\n_START_PARAGRAPH_\nKanadska zastava je rde\xc4\x8de-bele barve in v sredini ima javorjev list. Zasnovala sta jo George Stanley in John Matheson na osnovi zastave Kraljeve voja\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Zastava je 15. februarja 1965 nadomestila kolonialno britansko zastavo, v kateri je bila levo zgoraj zastava Velike Britanije (Union Jack), na rde\xc4\x8dem ozadju pa desno \xc5\xa1e grb.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nKanada je ena izmed sedmih svetovnih industrijskih velesil z visoko razvito in na svetovnem trgu konkuren\xc4\x8dno industrijo, ki v veliki meri temelji na naravnem bogastvu in poceni doma\xc4\x8di energiji. Je tesno navezana na ZDA, z visokim dele\xc5\xbeem ameri\xc5\xa1kega kapitala, zlasti v avtomobilski, kemi\xc4\x8dni, elektrotehni\xc4\x8dni in elektronski industriji._NEWLINE_Energetsko bogastvo, predvsem premog, nafta, zemeljski plin in vodna sila, je temelj kanadskega gospodarstva. Ve\xc4\x8dina industrijske proizvodnje je zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena okrog Velikih jezer in Reke svetega Lovrenca. Med najpomembnej\xc5\xa1imi panogami so letalska industrija, industrija prometnih sredstev ter visokotehnolo\xc5\xa1ka industrija. Po vsej Kanadi se je razvila raznovrstna industrija, ki temelji na doma\xc4\x8dih kovinskih in nekovinskih rudah in izdeluje proizvode visoke kakovosti. Kanada je ena najve\xc4\x8djih porabnic energije na prebivalca. To si lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8di zaradi velikih hidroenergetskih zmogljivosti, ki pokrivajo ve\xc4\x8d kot dve tretjini potreb po elektri\xc4\x8dni energiji. Dale\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1i industrijski obmo\xc4\x8dji sta v Ontariu in Quebecu, saj dajeta kar tri \xc4\x8detrtine vrednosti industrijske proizvodnje._NEWLINE_Avtomobilska industrija prispeva ve\xc4\x8d kot \xc4\x8detrtino vsega izvoza. Pomembni sta tudi kemi\xc4\x8dna industrija, predvsem petrokemi\xc4\x8dna v zahodnem delu, in farmacevtska industrija. Petrokemi\xc4\x8dno industrijo zahodne Kanade ve\xc4\x8dinoma obvladuje ameri\xc5\xa1ki kapital, usmerjena pa je v proizvodno izdelkov bazi\xc4\x8dne organske kemije za ameri\xc5\xa1ki trg in umetnih gnojil, izdelke za \xc5\xa1iroko porabo pa izdelujejo v Ontariu in Quebecu iz surovin, uvo\xc5\xbeenih iz ZDA._NEWLINE_\xc5\xbdivilska industrija je izrazito zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena v Ontariu in Quebecu vzdol\xc5\xbe najpomembnej\xc5\xa1ih prometnih poti od juga Ontaria prek Montreala do Quebec Cityja. Tam pridelujejo tudi izdelke iz drugih delov dr\xc5\xbeave, ve\xc4\x8dja zgostitev te industrije je \xc5\xa1e v ju\xc5\xbenih delih prerijskih provinc._NEWLINE_Z velikimi dr\xc5\xbeavnimi nalo\xc5\xbebami v raziskovanje in razvoj je Kanada postala svetovna velesila tudi v letalski industriji. Najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e so dru\xc5\xbebe Bombardier, Bell Helicopter s polovi\xc4\x8dnim dele\xc5\xbeem v proizvodnji turbinskih helikopterjev ter Pratt & Whitney...'