b'\n_START_ARTICLE_\nAnders Celsius\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCelsius je bil od leta 1730 delavec do 1744 profesor astronomije na Univerzi v Uppsali. Bil je tudi zaslu\xc5\xbeni predstojnik tamkaj\xc5\xa1njega observatorija, ki ga je zgradil leta 1740. Leta 1733 je v N\xc3\xbcrnbergu objavil svojo zbirko 316. opazovanj polarnega sija med letoma 1716 do 1732._NEWLINE_S prostim o\xc4\x8desom je po siju posku\xc5\xa1al dolo\xc4\x8diti velikost zvezd. Njegov najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek je temperaturna lestvica, ki deli razdaljo med vreli\xc5\xa1\xc4\x8dem in ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem vode na termometru na sto enakih delov. Vreli\xc5\xa1\xc4\x8de je ozna\xc4\x8dil z 0, ledi\xc5\xa1\xc4\x8de pa s 100\xc2\xb0C. Lestvico je leta 1744 obrnil von Linn\xc3\xa9, prvi termometer s tak\xc5\xa1no obrnjeno lestvico pa je izdelal Ekstr\xc3\xb6m._NEWLINE_Leta 1736 je Celsius predlagal, da se na \xc5\xbeivosrebrnem termometru razpon od ledi\xc5\xa1\xc4\x8da do vreli\xc5\xa1\xc4\x8da vode, pri tlaku 760\xc2\xa0mm razdeli na 100 enakih delov (glej Celzijeva temperaturna lestvica). Svojo lestvico je predlagal \xc5\xa1vedski Kraljevi akademiji znanosti leta 1742. Dana\xc5\xa1nja oznaka ledi\xc5\xa1\xc4\x8da in vreli\xc5\xa1\xc4\x8da izhaja od von Linn\xc3\xa9a in Str\xc3\xb6merja, za odkritelja lestvice pa se poleg Celsiusa in von Linn\xc3\xa9a navajajo tudi: Pehr Elvius, tajnik \xc5\xa0vedske kraljeve akademije znanosti, s katerim si je dopisoval von Linn\xc3\xa9, Christian of Lyons, Ekstr\xc3\xb6m in M\xc3\xa5rten Str\xc3\xb6mer (1707\xe2\x80\x931770), ki je \xc5\xa1tudiral astronomijo pri Celsiusu._NEWLINE_Celsius je bil med prvimi, ki je primerjal sije zvezd. Leta 1737 je sodeloval kot prevajalec v francoski odpravi, pod de Maupertuisovim vodstvom, ki je merila stopinjo poldnevnika (meridiana) v polarnih podro\xc4\x8djih Laponske.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid zunanjega glavnega pasu 4169 Celsius in krater Celsius na Luni.'