b"\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike se je za\xc4\x8dela, ko je trinajst britanskih kolonij leta 1776 razglasilo svojo neodvisnost. Z za\xc4\x8detkom veljavnosti Ustave leta 1788 so postale prej suverene dr\xc5\xbeave, del Zvezne republike. S \xc5\xa1iritvijo belih naseljencev proti zahodu, skupaj s premikom avtohtonih ljudstev, so se nova ozemlja vklju\xc4\x8devala kot dr\xc5\xbeave v Unijo, nazadnje leta 1959 Aljaska in oto\xc4\x8dje Havaji. Danes so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike tretja najve\xc4\x8dja dr\xc5\xbeava po povr\xc5\xa1ini in med najve\xc4\x8djimi gospodarstvi na svetu.\n_START_SECTION_\nPredkolonialna Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nTako geolo\xc5\xa1ki kot arheolo\xc5\xa1ki dokazi govorijo o tem, da so bili prvotni prebivalci Severne Amerike ljudstva iz Azije, ki so po vsej verjetnosti v \xc4\x8dasu pleistocenske poledenitve pred okvirno 15 tiso\xc4\x8d leti preko kopenskega mostu pre\xc4\x8dkala Beringov preliv. Pripadniki teh ljudstev so postali domorodni prebivalci Amerike, ki so bili po sklepanjih tudi edini do prihoda Evropejcev v 15. stoletju. Prvo Evropi znano odkritje Amerike se je sicer zgodilo okoli leta 1000, ko je islandski raziskovalec Leif Erikson dosegel Novo Fundlandijo ter tam ustanovil kratkotrajno naselbino. Domorodni prebivalci, danes imenovani ameri\xc5\xa1ki staroselci ali Indijanci, so napolnili vse ekumenske regije Severne in Ju\xc5\xbene Amerike ter tam \xc5\xbeiveli stran od kulture in bolezni starega sveta._NEWLINE_Prvi izmed staroselcev naj bi bili pripadniki kulture Clovis, katere zna\xc4\x8dilna do 11.500 let stara orodja je najti po vsej Severni Ameriki. Najnovej\xc5\xa1e najdbe po nekaterih navedbah pri\xc4\x8dajo tudi o 12.500- in ve\xc4\x8d -letni prisotnosti \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Danes se s prazgodovino ZDA ukvarjajo mnoge panoge, med drugim arheologija, lingvistika, skeletna anatomija in molekularna biologija._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki staroselci so se razdelili in oblikovali v razli\xc4\x8dna ljudstva, ki so v \xc4\x8dasu prihoda Evropejcev govorila med 300 in 350 jezikov. Vi\xc5\xa1ki teh kultur so se razvili v imperijih Aztekov v Mehiki ter Inkov v Peruju, v mestih okoli gomil, ki so jih gradili Misisipijci, ljudstvo Pueblo pa je \xc5\xbee \xc5\xbeivelo z namakalnimi sistemi. Prebivalci vzhoda Severne Amerike, ki so do\xc5\xbeiveli prve stike z Evropejci, so bili prete\xc5\xbeno kmetovalci brez udoma\xc4\x8denih \xc5\xbeivali, \xc5\xbeive\xc4\x8di v dru\xc5\xbeinskih skupnostih in lojalni sorodstvenim mre\xc5\xbeam. Indijanska kultura je poznala nekaj konfederacij za vzdr\xc5\xbeevanje miru, a politika sicer ve\xc4\x8dinoma ni segala izven vasi, kjer je lokalni vodja sprejemal odlo\xc4\x8ditve s konsenzom.\n_START_SECTION_\nEvropska Velika odkritja\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna Evropa sveta onkraj oceanov ni raziskovala dale\xc4\x8d v srednji vek, tako kot tudi ne premo\xc5\xbeni in tehni\xc4\x8dno sposobni Arabci, ki so se \xc5\xa1irili v prosta sosednja ozemlja. Podobno sposobnih oziroma razvitih Kitajcev svet onstran doma\xc4\x8dega ni zanimal._NEWLINE_Tako so se prvi domnevni stiki starega z novim svetom zgodili le be\xc5\xbeno, ob potovanjih Vikingov na zahod pribli\xc5\xbeno leta 1000 in morebiti tudi ob plutju evropskih ribi\xc4\x8dev v isto smer okoli leta 1480. Organizirana raziskovanja pa je spodbudil nastanek in vzpon Otomanskega imperija, ki je 1453. leta zavzel Konstantinopel ter Balkan in kasneje oblegal Dunaj. Na ta na\xc4\x8din je bila prekinjena levantinska trgovska pot, po kateri so se Evropejci zalagali z mo\xc4\x8dno cenjenim blagom. Evropejci so si tako morali poiskati novo pot na Srednji vzhod in ko so se okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine izbolj\xc5\xa1ale s tehni\xc4\x8dnega vidika, so sprva Portugalci s svojimi naprednimi, velikih razdalj sposobnimi in toka ter vetra izrabljajo\xc4\x8dimi topnja\xc4\x8dami pluli navzdol ob zahodni obali Afrike. Trgovanje s su\xc5\xbenji in zlatom v tej regiji jih je pripeljalo do odkritja Madeire, Azorov, Zelenortskih otokov ter ustanavljanja planta\xc5\xbe s su\xc5\xbenji._NEWLINE_Mno\xc5\xbeica evropskih vladarjev je zatem, ko je bila odkrita vzhodna oziroma ju\xc5\xbena pot v Indijo okoli skrajnega afri\xc5\xa1kega Rta dobre nade, iskala tudi zahodno pot v Azijo. S tak\xc5\xa1nim namenom je Kri\xc5\xa1tof Kolumb leta 1492 pod \xc5\xa1pansko zastavo plul mimo Kanarskih otokov na zahod in po dveh mesecih naletel na Karibske otoke, misle\xc4\x8d da je dosegel Malajski arhipelag. Potovanje je ponovil trikrat, leta 1506 pa umrl v isti veri. Raziskovanja so \xc5\xa1la dalje in Amerigo Vespucci je leta 1499 ob svojem plutju k obalam Ju\xc5\xbene Amerike potrdil, da gre za novo celino, ki je bila kasneje po njem imenovana Amerika. Leta 1513 je Vasco N\xc3\xba\xc5\x88ez de Balboa pre\xc4\x8dkal kopno o\xc5\xbeino Paname in bil prvi Evropejec, ki je preko ameri\xc5\xa1ke celine pri\xc5\xa1el do Pacifika. Istega leta je Juan Ponce de Le\xc3\xb3n raziskal Bahame in Florido, ko je iskal t. i. vodnjak mladosti._NEWLINE_Obale Severne Amerike so Evropejci spoznali z letom 1497, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z Johnom Cabotom, ki je tega leta prispel pred Novo Fundlandijo. Sledila sta mu Giovanni da Verrazzano (1524) in Jacques Cartier (1534), raziskala sta malone vso obalo Atlantika, torej so Evropejci na grobo spoznali \xc5\xbee celotno obalno linijo od Nove Fundlandije do Brazilije._NEWLINE_Medtem ko so nekatere odprave \xc5\xa1e vedno iskale zahodno pot do Azije, je bila politika nekaterih zavojevanje in izplenjenje bogastev Amerike. Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s je leta 1519 vkorakal v Mehiko, Francisco Pizarro pa v Peru 1532. leta.\n_START_SECTION_\nZahodna Afrika pred obdobjem evropskega su\xc5\xbeenjstva\n_START_PARAGRAPH_\nPreden so Evropejci pri\xc4\x8deli pusto\xc5\xa1iti med kulturami Zahodne Afrike, sta regijo zaznamovali dve veliki muslimanski kraljestvi, Gansko in Malijsko. Kraljestvi sta trgovali s su\xc5\xbenji, a je bil vir teh med kriminalci, vojnimi ujetniki in zavoljo dolgov prodanimi sorodniki. Ko je pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1irjenja evropskih potreb po brezpla\xc4\x8dni delovni sili, pa je pri\xc5\xa1lo do prirejanja lovov na su\xc5\xbenje v notranjosti celine. \xc5\xbdrtve so bili ve\xc4\x8dinoma domorodci priobalnih in notranjih de\xc5\xbeevnih gozdov Konga in osrednje Afrike \xe2\x80\x93 polovica njih bantujskega porekla, druga polovica iz manj\xc5\xa1ih kraljestev in etni\xc4\x8dnih skupin. Mala kraljestva so sestavljale vasi, v katerih so \xc5\xbeiveli mo\xc5\xbeje in \xc5\xbeenske v sistemu poliginije. Odnosi med spoloma so bili v teh skupnostih bolj enakopravni kot ameri\xc5\xa1ki in evropski odnosi istega obdobja.\n_START_SECTION_\nStik treh kultur\n_START_PARAGRAPH_\nModerna ameri\xc5\xa1ka zgodovina se pri\xc4\x8dne s stikom biolo\xc5\xa1kih in kulturnih zna\xc4\x8dilnosti Evropejcev, domorodnih Ameri\xc4\x8danov in Afri\xc4\x8danov. To je bil pri\xc4\x8detek evropske dominance v Ameriki in civilizacijske katastrofe preostalih dveh kulturnih skupin._NEWLINE_Ta zgodovinska to\xc4\x8dka je bila najbolj usodna za indijance. Izolirani so bili namre\xc4\x8d od starega sveta in se posledi\xc4\x8dno \xc5\xa1e niso priu\xc4\x8dili \xc5\xbeivinoreje, uporabe \xc5\xbeeleza, izdelave smodnika, papirja in navigacijske opreme; vse to so namre\xc4\x8d Evropejci prevzeli od Kitajcev. Staroselci so bili zato neodporni proti Evropejcem z bojnimi konji, strelnim oro\xc5\xbejem in oklepi. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dji udarec indijancem pa so bile bolezni, ki so si jih pri\xc5\xa1leki iz starega sveta izmenjavali stoletja in so bili tako nanje razmeroma odporni, indijanci pa\xc4\x8d ne: zaradi koz, o\xc5\xa1pic in gripe se je populacija indijancev v Mehiki s 17 milijonov v \xc4\x8dasu Cort\xc3\xa9sovega prihoda 1519, zmanj\xc5\xa1ala na 750 tiso\xc4\x8d v letu 1630. Na splo\xc5\xa1no velja, da se je \xc5\xa1tevilo pripadnikov indijanskih plemen zmanj\xc5\xa1alo za pribli\xc5\xbeno 90 odstotkov, to pa je naredilo prostor za novo kolonizacijo celine._NEWLINE_Pri\xc5\xa1leki so za potrebe rasti svoje civilizacije potrebovali tudi mnogo delovne sile. Kaj hitro so ugotovili, da zasu\xc5\xbenjevanje indijancev predstavlja velik problem, ravno tako pa za delo niso bili primerni niti preostali pla\xc4\x8dani staroselci. Naslednji cilj je bil torej uvoz su\xc5\xbenjev, in sicer iz Afrike \xe2\x80\x93 od tam je v kolonialni dobi tako pri\xc5\xa1lo v novi svet neprimerno ve\xc4\x8d ljudi kot iz Evrope. Od posla so obogateli nekateri Evropejci in Afri\xc4\x8dani, a je bil vzpon evropskih kolonialistov v Ameriki klju\xc4\x8dno povezan s splo\xc5\xa1no katastrofo za afri\xc5\xa1ka ljudstva, ki so trpela propadle dr\xc5\xbeave in odsotnost mladih mo\xc5\xbe ter brutalne love na su\xc5\xbenje.\n_START_SECTION_\nObdobje kolonij\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1519 so prve kolonije ustanovile \xc5\xa0panija, Portugalska, Francija, Nizozemska in Anglija. Vsaka izmed dr\xc5\xbeav je vodila svojo politiko: \xc5\xa0panija je odprla velike rudnike in agrikulturni sistem v Mehiki, Ju\xc5\xbeni Ameriki in na Karibih, Portugalska je posedovala su\xc5\xbeenjsko agrikulturno kolonijo v Braziliji, Francozi in Nizozemci pa so isto ustvarili v Severni Ameriki. Vse navedene kolonije so trgovale z domorodci. Zlasti Angle\xc5\xbei pa si za razliko od njih niso obetali toliko trgovanja kot ameri\xc5\xa1kega ozemlja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0pansko kraljestvo je bila prva evropska dr\xc5\xbeava kolonizatorka. V njenem imenu je Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s zavojeval Azte\xc5\xa1ki imperij med 1519. in 1521. letom na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Mehike, Francisco Pizarro pa si je do 1533 podredil Inkovski imperij v Peruju. Obe kraljestvi sta si lastili ve\xc4\x8d dragocenih predmetov, zato so Evropejci iskali skladi\xc5\xa1\xc4\x8da zlata in srebra ter celo mesta iz teh, a jih niso na\xc5\xa1li, pa\xc4\x8d pa so pri\xc5\xa1li do srebra v brazilskem Potos\xc3\xadju in v Mehiki okoli leta 1545. Rudniki zlata in srebra so \xc5\xa0panijo napravili bogato in mo\xc4\x8dno za nadaljnjih 100 let. V Ameriko so pri\xc5\xa1li tudi njeni misijoni, sprva leta 1571 Jezuiti, kasneje pa \xc5\xa1e Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani in Dominikanci, ter pokristjanjevali Indijance. Poslanci cerkve so se raz\xc5\xa1irili tudi v Novo Mehiko in na Florido, postojanka Jezuitov je za kratek \xc4\x8das obstajala celo v Virginiji. \xc5\xa0panska oblast je pora\xc5\xbeene staroselce zdru\xc5\xbeila v prisilne delovne sisteme encomienda, a ravno zaradi svoje brutalnosti niso trajali dolgo. Kljub temu so si \xc5\xa0panci \xc5\xa1e naprej lastili ozemlja in na njih Zgradili haciende. Ob prihodu drugih kolonizatorskih narodov so bile \xc5\xa1panske naselbine v Ameriki stare \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 100 let.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nFrancozi so se v svojem osvajanju osredoto\xc4\x8dili na severni del ter raziskali obalo od Nove Fundlandije do dana\xc5\xa1njih Karolin, in sicer do leta 1530. Samuel de Champlain je ustanovil prve naselbine v prihodnji francoski Kanadi, med drugim naselje Acadia v Novi \xc5\xa0kotski (1604 do 1606), in potoval ob toku Svetega Lovrenca navzgor ter na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1anjega Quebeca ravno tako ustanovil naselbino in navezal stike z domorodci._NEWLINE_Glavni dejavnosti francoskih naselbin, katerih populacija je leta 1700 \xc5\xa1tela 14 tiso\xc4\x8d ljudi, sta bili trgovanje s krznom in katoli\xc5\xa1ke misije. Misionarji so pokristjanili na tiso\xc4\x8de domorodcev, medtem ko so trgovci raziskovali gozdove in navezali stike z ve\xc4\x8d ljudstvi. Za Francoze je imela Kanada strate\xc5\xa1ki pomen, ekonomskega pa Karibski otoki.\n_START_SECTION_\nNizozemska\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemci so bili vodilni trgovci 17. stoletja. Za njih je pore\xc4\x8dje reke Hudson raziskal Henry Hudson leta 1609, tam je bil ustanovljen tudi Novi Amsterdam. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d naselij pa je bilo po letu 1614 razpostavljenih do Fort Orangea. Nizozemci so postali vodilni evropski trgovci z Irokezi, ki so jih zalagali s krznom v zameno za strelno oro\xc5\xbeje, odeje, \xc5\xbeelezno orodje idr. S tak\xc5\xa1no tehnolo\xc5\xa1ko prednostjo so slednji skoraj iztrebili Hurone in pleme Algonquin, tega so izrinili na podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1anjega Illinoisa in Michigana._NEWLINE_Nizozemske naselbine (pod imenom Nova Nizozemska) so sprva rasle po\xc4\x8dasi, ko se je pove\xc4\x8dala trgovina in presegla dobi\xc4\x8dek iz kmetijskih pridelkov, pa vedno hitreje. Ker je bila kolonija uspe\xc5\xa1na in tolerantna do tujih jezikov, je privla\xc4\x8dila mno\xc5\xbeico evropskih imigrantov, teh je bilo namre\xc4\x8d ob angle\xc5\xa1kem prevzemu kolonije leta 1664 okoli 6 tiso\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nAnglija\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xbei, ki so kasneje prevzeli pobudo pri naseljevanju Severne Amerike, so imeli druge razloge za imigracijo kot preostali narodi, ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeeljni trgovanja z domorodci in kmetovanja v ju\xc5\xbenih kolonijah ter posledi\xc4\x8dno z malo rednega prebivalstva. Za razliko od njih so namre\xc4\x8d Angle\xc5\xbei v 17. stoletju v Novi svet poslali 400 tiso\xc4\x8d svojih ljudi in v njem ustvarili redne kmetijske kolonije. Priseljevanje iz Anglije je bilo pospe\xc5\xa1eno zavoljo nestabilnih religiozno pogojenih dru\xc5\xbebenih razmer v doma\xc4\x8di de\xc5\xbeeli, kar je zlasti pestilo Puritance; zraven tega se je Anglija ubadala tudi s prenaseljenostjo in rev\xc5\xa1\xc4\x8dino med prebivalci.\n_START_SECTION_\nRast angle\xc5\xa1kih kolonij\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj angle\xc5\xa1kih kolonij se je za\xc4\x8del v zalivu Chesapeake (dana\xc5\xa1nja Virginija) leta 1607 in na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Massachusettsa leta 1620. Kolonija Chesapeake v Virginiji je bila drzen poskus trgovske postojanke, medtem ko so bili naseljenci Massachusettsa Puritanci z dru\xc5\xbeinami. Po propadu prvih dejavnosti zaradi nediscipliniranosti njenih prebivalcev je postala virginijska zemlja toba\xc4\x8dna planta\xc5\xbea z discipliniranimi su\xc5\xbenji in nekaj belskimi dru\xc5\xbeinami, ki so ustvarile prve zametke naroda in samostojne Amerike. Nova Anglija v kasnej\xc5\xa1em Massachusettsu pa je bila sekularna dru\xc5\xbeba s pre\xc5\xa1tevilno populacijo, kar je zaradi pomanjkanja zemlje vodilo do pojava rev\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Prvo stalno angle\xc5\xa1ko naselitev v Ameriki je predstavljalo mesto Jamestown v zalivu Chesapeake. To je bil kraj s 104 ljudmi, ki jih je tjakaj poslala The Virginia Company of London v \xc5\xbeelji po hitrem dobi\xc4\x8dku, saj naj bi poslanci na\xc5\xa1li nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da zlata in srebra ter tudi pot v Azijo, kot delovno silo pa naj bi po na\xc4\x8drtih uporabili ameri\xc5\xa1ke staroselce. Projekt se je izjalovil zaradi nedelavnih \xc4\x8dlanov odprave in bolezni, ki so pokosile dve tretjini od njih, pa tudi vojne konfederacije Powhatan (1609 do 1614), ki se je borila proti priseljencem. Leta 1619 je ta angle\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba spremenila svojo strategijo in pri\xc4\x8dela z razvojem toba\xc4\x8dnih planta\xc5\xbe, na katerih so sprva delali slu\xc5\xbeabniki iz Anglije. Kasneje je bil Jamestown razgla\xc5\xa1en za prvo kraljevo kolonijo Virginijo, ta je dobila tudi svojo upravo in stabilen dotok delovne sile._NEWLINE_Toba\xc4\x8dna kolonija je bila ustanovljena tudi v bli\xc5\xbenjem Marylandu. V tej skupnosti je bila smrtnost ogromna, in sicer zaradi slabih \xc5\xbeivljenjskih pogojev in indijanskih vpadov. K slabemu razvoju prebivalstva je prispevalo tudi dejstvo, da je bilo \xc5\xbeensk in posledi\xc4\x8dno rodnosti izjemno malo. Edina mo\xc5\xbenost za vzdr\xc5\xbeevanja kolonije je bil tako stalen dotok novih \xc4\x8dlanov skupnosti iz Evrope. Afri\xc5\xa1ke su\xc5\xbenje so sicer \xc5\xbee prej poznale angle\xc5\xa1ke in druge kolonije v Karibih, a jih je bilo v severnih kolonijah neprimerno manj. Status redkih \xc4\x8drncev je bil nedolo\xc4\x8den in razli\xc4\x8den, njih odkup pa je bil drag in vpra\xc5\xa1ljivo smotrn zaradi visoke smrtnosti. Razmere glede smrtnosti so se spremenile s \xc4\x8dasom, ko so se priseljenci privadili na svoje novo okolje, do leta 1690 pa je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8drnih su\xc5\xbenjev tudi preraslo \xc5\xa1tevilo belih slu\xc5\xbeabnikov._NEWLINE_Kolonijo Novo Anglijo, ki se je oblikovala okoli zgodnjega naselja pri dana\xc5\xa1njem Plymouthu, so naselili prvi verski radikalci, ki se kljub svoji protestantski ideologiji niso spopadali z reformacijo cerkve, pa\xc4\x8d pa so \xc5\xbeeleli le lo\xc4\x8ditev od slednje. V Novo Anglijo so tako prispevali za\xc4\x8den\xc5\xa1i z letom 1620. Naselja so bila s\xc4\x8dasoma povezana v kolonijo Massachusetts Bay, katere ustanovitelji so bili Puritanci. To so bili Angle\xc5\xbei, ki so nasprotovali korupciji in arogantnemu vladanju dinastije Stuart, ta namre\xc4\x8d ni spo\xc5\xa1tovala zahtev po protestantskih reformah. Njihovo prepri\xc4\x8danje, da bo Anglija kaznovana za svoje grehe, jih je pregnalo v Ameriko. Njihova emigracija se je bolj kot ne kon\xc4\x8dala leta 1642, ko se je v Angliji vnela dr\xc5\xbeavljanska vojna med Puritanci in Stuarti. Zmagali so prvi in vladali Angliji, s tem pa je bil odtok pripadnikov puritanstva v Ameriko pri 13 tiso\xc4\x8d emigrantih zaklju\xc4\x8den. Puritanci v Ameriki so se dr\xc5\xbeali strogih verskih zakonov, postavili so si svojo upravo in niso tolerirali nikogar, ki bi ne bil njihove vere. \xc5\xa0li so celo tako dale\xc4\x8d, da so usmr\xc4\x8devali \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva obto\xc5\xbeene \xc4\x8dlane skupnosti. Nekateri disidenti so zato ustanovili svojo kolonijo na Rhode Islandu. Nadaljnjih 200 let so bile imigracije v Novo Anglijo neobstoje\xc4\x8de, a se je tamkaj\xc5\xa1nja populacija kljub vsemu raz\xc5\xa1irila na 120 tiso\xc4\x8d \xc4\x8dlanov leta 1700. Temu je botrovalo razmeroma hladno zdravo okolje severa in \xc4\x8dista voda, pa tudi prvotno priseljevanje celotnih dru\xc5\xbein in tako stvaritev mo\xc5\xbenosti za razplod._NEWLINE_Do leta 1640 je Anglija ustanovila 6 od 13 kolonij, ki so kasneje postale ustanoviteljice suverenih ZDA. Ko se je oblast Puritancev v Angliji zaklju\xc4\x8dila leta 1660, je kralj Karel II., angle\xc5\xa1ki ustanovil nove kolonije, a jih ni zadostno preskrboval iz mati\xc4\x8dne de\xc5\xbeele, zato je bil pritok priseljencev majhen. Olaj\xc5\xa1ana pa je bila mo\xc5\xbenost pridobitve zemlje in tudi verska svoboda za vse kristjane je bila zagotovljena, kar je na koncu s prihodom Nizozemcev, \xc5\xa0kotov, Ircev, Nemcev in drugih povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8djo etni\xc4\x8dno pestrost._NEWLINE_Angle\xc5\xbei so s svojimi ozemeljskimi zahtevami ogro\xc5\xbeali Indijance bolj od Francozov in \xc5\xa0pancev, ki so se nadejali \xc2\xbble\xc2\xab\xc2\xa0trgovanja, pokristjanjevanja in v\xc4\x8dasih pridobivanja delovne sile med staroselci. Zato je med Angle\xc5\xbei in domorodci prihajalo do mnogih spopadov. Eno ve\xc4\x8djih vojn je napovedal poglavar plemena Wampanoag po imenu Metacomet, kar je v letih 1675 in 1676 povzro\xc4\x8dilo uni\xc4\x8denje 12 od 90 puritanskih naselij. Puritanci so poleti 1676 udarili nazaj, ubili Metacometa, njegovo \xc5\xbeeno ter bli\xc5\xbenje podanike pa prodali kot su\xc5\xbenje v Jugovzhodno Azijo. V vojno so v istih letih padli tudi prebivalci Virginije zaradi osvajanja ozemelj pod nadzorom plemena Susquehannock. Priseljenske oboro\xc5\xbeene sile je vodil Nathaniel Bacon, ki je zahteval podporo kolonialnih oblasti in ko te ni prejel, je podkuril kolonialno vlado v Jamestownu. Bacon je kasneje umrl, pogodba o predaji velikih obmo\xc4\x8dij zemlje Angle\xc5\xbeem pa je bila kljub vsemu podpisana leta 1677._NEWLINE_Mo\xc4\x8dna gospodarska odvisnost kolonij od Anglije je bila posledica zahteve, da naj te slu\xc5\xbeijo mati\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi v prid, vladala pa je razmeroma velika politi\xc4\x8dna avtonomija. To se je spremenilo do leta 1720, ko so bili po kolonijah postavljeni angle\xc5\xa1ki guvernerji.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba v kolonijah\n_START_PARAGRAPH_\nRast angle\xc5\xa1kih kolonij je bila hitra, leta 1700 se je \xc5\xa1tevilo priseljencev povzpelo do 250 tiso\xc4\x8d, leta 1775 \xc5\xbee na 2,5 milijona. Dotok so sestavljali v migracijo prisiljeni afri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji ter prostovoljno prihajajo\xc4\x8di Angle\xc5\xbei, \xc5\xa0koti, Irci ter Nemci. Su\xc5\xbenji so bili koncentrirani v vzhodnih kolonijah, medtem ko so zahodne robove angle\xc5\xa1kih zemlja naseljevali mnogi ameri\xc5\xa1ki staroselci._NEWLINE_Dru\xc5\xbeine so bile urejene patriarhalno, Puritanci so bili urejeni po nizu o\xc4\x8detov: sprva bog, za njim upravniki in na koncu dru\xc5\xbeinski o\xc4\x8detje; dedovali so sinovi. Najve\xc4\x8dji greh v tedanji dru\xc5\xbebi je bil dviganje roke nad o\xc4\x8deta ter pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvo. Red so nadzorovali puritanski sodniki. Disciplina in morala v drugih kolonijah 18. stoletja nista bili tako pomembni, kljub temu pa so veljala pravila o dedovanju zemlje na prvorojenega sina. Zaradi obilice zemlje so v praksi tudi drugi sinovi mnogokrat dobili svoje premo\xc5\xbeenje. Ravno to lastni\xc5\xa1tvo pa se je predvsem na jugu bolj in bolj koncentriralo med veleposestniki, medtem ko je ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d ljudi pridobivalo status najemnikov._NEWLINE_Chesapeake in obe Karolini so vzgajali planta\xc5\xbene kulture za izvoz, tako tobak, ri\xc5\xbe in indigovec (Indigofera tinctoria). Ju\xc5\xbena Karolina je znana po tem, da zaradi nezdravih z malarijo oku\xc5\xbeenih planta\xc5\xbe gospodarji svojih su\xc5\xbenjev niso nadzirali na licu mesta, zato so bili ti razporejeni v osamljene delovne skupine in tako sposobni bolj kot drugi Afri\xc4\x8dani v Ameriki ohraniti svojo kulturo. Tako pa ni bilo s su\xc5\xbenji v severnih kolonijah, ki so se pri\xc4\x8deli sami reproducirati okoli leta 1720, a so jih kolonialisti \xc5\xa1e vedno uva\xc5\xbeali skozi 18. stoletje. Ti so delali v manj\xc5\xa1ih, bolj nadzorovanih skupinah, bili so udele\xc5\xbeeni tudi v gradnji infrastrukture. To je bil \xc5\xbee \xc4\x8das zalaganja Evrope s kmetijskim pridelkom iz Amerike, saj prva ni bila ve\xc4\x8d sposobna zadostne produkcije._NEWLINE_18. stoletje je bilo obdobje protestantskih prebivalcev, a razli\xc4\x8dnih denominacij.\n_START_SECTION_\nMedkolonialne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nVojne na obmo\xc4\x8dju kolonij so se b\xc3\xadle \xc5\xbee v 17. in 18. stoletju, a ne med kolonilaci in kolonialisti, pa\xc4\x8d pa sprva med indijanci, nato pa tudi med razli\xc4\x8dnimi kolonijami, katerih lastniki so se sprli Evropi in nato vojno raz\xc5\xa1irili \xc5\xa1e na svoje kolonije. Angle\xc5\xbee v Ameriki so ogro\xc5\xbeali za primer Francozi, ki so v zaledju zgradili linijo utrdb od Quebeca do New Orleansa; to so napravili s podporo lokalnih domorodnih ljudstev, ki so se bala pohlepnih Angle\xc5\xbeev. Sicer pa je v Evropi potekalo mnogo tak\xc5\xa1nih vojn, ki so imele tovrsten vpliv na ameri\xc5\xa1ke kolonije: vojna Augsbur\xc5\xa1ke lige (1689-1697), \xc5\xa0panska nasledstvena vojna (1702-1713), Avstrijska nasledstvena vojna (1744-1748), sedemletna vojna (v Evropi 1754-1763) oziroma v Ameriki francoska in indijanska vojna. Angle\xc5\xbei so v vojnah v Ameriki povedli in s trudom izgnali Francoze iz osrednje Amerike ter leta 1763 postali edina imperialna sila med Atlantikom in Misisipijem._NEWLINE_Od te to\xc4\x8dke dalje so jim preglavice povzro\xc4\x8dali staroselci, izmed katerih jim je pleme Ottawa s svojim poglavarjem Pontiacom 1763 napovedalo boj, znan kot Pontiacova vojna. Slednji je s koalicijo indijancev oblegal Angle\xc5\xbee v Pensilvaniji in Virginiji ter v tem \xc4\x8dasu ubil 2 tiso\xc4\x8d belcev. Ubijalski udarec so Angle\xc5\xbei vrnili in dosegli predajo Pontiaca. Postalo je jasno, da bo za cvetenje kolonij potrebna mo\xc4\x8dna kolonialna vojska in tudi trdna angle\xc5\xa1ka uprava.\n_START_SECTION_\nSpor z Anglijo\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xbei v Evropi so si predstavljali, da je parlament v Londonu vrhovna oblast celotnega angle\xc5\xa1kega imperija, ki je upravi\xc4\x8den do nalaganja davkov in vladanja tudi ameri\xc5\xa1kim kolonijam. Njihov sklep je torej bil, da v enem imperiju nista mogo\xc4\x8di dve suvereni oblasti \xe2\x80\x93 ena angle\xc5\xa1ka in ena kolonialna. Druga\xc4\x8de pa so si stvarnost predstavljali ameri\xc5\xa1ki prebivalci, ki so imeli dve upravni telesi, in sicer guvernerje, ki jih je ve\xc4\x8dinoma postavil London, ter skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki so jih naseljenci dojemali kot svoj glas proti guvernerju oziroma oblasti iz Anglije. Odnosi so se zaostrili, ko so Angle\xc5\xbei sprejeli akte za okrepitev mo\xc4\x8di Londona ter za prepoved tiskanja papirnega denarja v kolonijah. Prva kriza pa je nastopila kot posledica t. i. Stamp Acta, ko so Angle\xc5\xbei, da bi nadoknadili stro\xc5\xa1ke ameri\xc5\xa1kih vojn, obdav\xc4\x8dili vse uradne papirje, med drugim tudi \xc4\x8dasopise, pamflete ipd., ti so morali odslej nositi davkovne znamke. Zraven tega je angle\xc5\xa1ka oblast imenovala nadzornike, te pa je mno\xc5\xbeica napadla in prisilila k odstopu s funkcije. Poleg tega so se ameri\xc5\xa1ki trgovci dogovorili o prekinitvi uvoza angle\xc5\xa1kih dobrin; pritisk se je tako zna\xc5\xa1el na angle\xc5\xa1kih trgovcih in ti so pritisk prenesli na svojo vlado. Akt je bil kasneje preklican, a se angle\xc5\xa1ka vlada \xc5\xa1e vedno ni odpovedala pravici do obdav\xc4\x8denja in nadzora nad svojimi kolonijami._NEWLINE_Naslednja epizoda slabih odnosov med kolonialno oblastjo v Evropi in disidentskimi prebivalci Amerike je dobila svoj za\xc4\x8detek leta 1767 s paketom aktov za severnoameri\xc5\xa1ke kolonije, ki jih je ustvaril angle\xc5\xa1ki minister Charles Townshend in so med drugim uvajali davke na uvoz dobrin (\xc4\x8daja, svinca, papirja, stekla in barve) v kolonije. Davke je usmeril v \xc5\xbeepe kolonialnih guvernerjev in jih tako osamosvojil od lokalnih oblasti, v Bostonu je namestil slu\xc5\xbebo za nadzor carinjenja, angle\xc5\xa1ko vojsko pa je premestil stran od zaledja in bli\xc5\xbee belim prebivalcem. Protestirajo\xc4\x8de skup\xc5\xa1\xc4\x8dine so bile razpu\xc5\xa1\xc4\x8dene. Dejanje je razbesnelo priseljence in ti so pri\xc4\x8deli bojkot angle\xc5\xa1kega uvoza, zlasti \xc4\x8daja, zaradi \xc4\x8desar so bile oktobra 1768 v Boston poslane \xc4\x8dete. Po mnogih trenjih je 5. marca 1770 pri\xc5\xa1lo do bostonskega pokola, angle\xc5\xa1kega uboja 5 civilistov._NEWLINE_Kasneje so se Angle\xc5\xbei umirili in umaknili tudi davke na uvoz z izjemo uvoza \xc4\x8daja. Kolonije so tako bojkotirale \xc4\x8daj in 1773. leta s silo zasedle tri ameri\xc5\xa1ke ladje s to dobrino ter zmetale zaboje \xc4\x8daja v morje (dogodek, znan kot bostonska \xc4\x8dajanka). Angle\xc5\xbei so bili ogor\xc4\x8deni ter kot odgovor na to poslali tjakaj svoje voja\xc5\xa1ke ladje in sklenili zapreti bostonsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Dogodek je bil eden pomembnej\xc5\xa1ih povodov ameri\xc5\xa1ke revolucije._NEWLINE_Po vseh teh dogodkih je bil septembra 1774 v Filadelfiji, Pensilvanija], sklican kontinentalni kongres, kamor so svoje predstavnike poslale vse kolonije razen Georgie, torej 13 dr\xc5\xbeav ustanoviteljic (New Hampshire, Massachusetts, Rhode Island, Connecticut, New York, New Jersey, Pensilvanija, Delaware, Maryland, Virginia, Severna in Ju\xc5\xbena Karolina, Georgia) bodo\xc4\x8dih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. Kongres je zavrnil oblast parlamenta in kralju poslal peticijo, ki je trdila, da morajo biti vse odlo\xc4\x8ditve v zvezi s kolonijami sprejete s konsenzom njenih prebivalcev._NEWLINE_Britanska vojska je br\xc5\xbe ukrepala in se iz Bostona premaknila v notranjost celine, kjer sta se ob stiku massachusettske milice in Britancev pri Concordu pripetili prvi dve revolucionarni bitki. Ta milica je bila razgla\xc5\xa1ena za kontinentalno milico pod vodstvom Georgea Washingtona. Sprva ni bilo jasno, ali se uporniki bojujejo proti parlamentu in za kralja ali za popolno suverenost. To je nekoliko raz\xc4\x8distil filozof Thomas Paine, ki je predstavil argumente za republiko in proti kralju, pa tudi obelodanil novico, da so Angle\xc5\xbei najeli 30 tiso\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih pla\xc4\x8dancev za zdrobitev odpora v Ameriki. Ti dogodki so vodili do deklaracije o neodvisnosti, katere osnutek je spisal Thomas Jefferson, kongresnik iz Virginije. Kongres je o neodvisnosti glasoval 2. julija 1776 in podpisal listino 4. julija.\n_START_SECTION_\nOsamosvojitvena vojna\n_START_PARAGRAPH_\nVojna je bila na poti in kljub temu, da so se mo\xc5\xbenosti za zmago zavoljo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti in usposobljenosti angle\xc5\xa1ke vojske zdele male, se je na\xc5\xa1el oboro\xc5\xbeen odpor. \xc4\x8clani tega so bili pripadniki netreniranih milic, vodenih le z zametki dr\xc5\xbeavne uprave, a so se borili na svoji zemlji in za svojo zemljo. V vojni so bili pomembni t. i. Minutemen, ki so se v sicer nizkem \xc5\xa1tevilu spretno in iz skritih polo\xc5\xbeajev bojevali proti Angle\xc5\xbeem ter s to taktiko osvojili zmago proti britanski vojski pri Lexingtonu in Concordu leta 1775. Nova oblast je v vojsko \xc5\xbeelela rekrutirati tudi su\xc5\xbenje, a so bili njih lastniki nenavdu\xc5\xa1eni nad idejo zavoljo morebitne nagrade za boj v obliki svobode._NEWLINE_Angle\xc5\xbei so imeli problem z razprostranjenostjo teritorija, kar jim je povzro\xc4\x8dalo logisti\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. To dejstvo so izkoristile ameri\xc5\xa1ke milice: najprej so porazile podhranjen britanski oddelek pri Benningtonu, nato pa napadli glavnino angle\xc5\xa1ke vojske pri Saratogi; predalo se je 5.800 angle\xc5\xa1kih vojakov. Ti uspehi so prepri\xc4\x8dali Francoze, da velja podpreti revolucionarje, zato so k tem usmerili nekaj materialnih prispevkov ter napadli Angle\xc5\xbee na morju. Angle\xc5\xa1ki komandant lord Charles Cornwallis se je 1781. leta s svojo vojsko umaknil na polotok pri Yorktownu, kjer so ga oblegale Washingtonove milice, umik po morju pa so prepre\xc4\x8devali Francozi. Tako je pri\xc5\xa1lo do predaje in pari\xc5\xa1ke pogodbe leta 1783, kjer je Anglija priznala neodvisnost Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike.\n_START_SECTION_\nPosledice vojne\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje koristi od vojne so imeli zemlji\xc5\xa1ki posestniki in planta\xc5\xbeniki, ki so svoje posle vodili \xc5\xa1e naprej, tokrat brez nadlegovanja z davki. Tudi manj\xc5\xa1i posestniki so lahko u\xc5\xbeivali svobodo in lastnino, za kateri so se borili, tako pa ni bilo tudi za \xc5\xbeenske in nelastni\xc5\xa1ke evropske priseljence. Resni\xc4\x8dno majhen vpliv je vojna imela na \xc5\xbeivljenja Indijancev in \xc4\x8drncev._NEWLINE_Indijanci so se pred tem \xc5\xbee uspe\xc5\xa1no varovali pred angle\xc5\xa1kim kolonializmom z zavezni\xc5\xa1tvom Francozov, ki pa je razpadlo ob porazu Francozov proti Angle\xc5\xbeem leta 1760. Osvoboditev angle\xc5\xa1kih kolonij iz kolonialnih okovov bi za staroselce pomenila nadaljnja trenja s priseljenci zaradi verjetnih posledi\xc4\x8dnih \xc5\xa1iritev na zahod, zato so bili v osamosvojitveni vojni nevtralni ali pa podpirali Britance. Tako so Irokezi \xc5\xa1est plemen zdru\xc5\xbeili v 200 let trajajo\xc4\x8do konfederacijo, ki je naslavljala ta vpra\xc5\xa1anja, kasneje pa tudi napadla in uni\xc4\x8dila nekatere priseljenske kraje. Odgovor je bil napad na celoten iroke\xc5\xa1ki teritorij leta 1779. Spopadi med indijanci in priseljenci so se sicer nadaljevali in kalili mir na vzhodni strani Misisipija do leta 1815._NEWLINE_Po vojni je prvi\xc4\x8d postalo aktualno vpra\xc5\xa1anje su\xc5\xbenjev: na eni strani so bili v novem sistemu su\xc5\xbenjelastniki neodvisni od Britancev, ki bi lahko osvobodili su\xc5\xbenje po zgledu britanskih Karibov v 1830. letih, na drugi strani pa se su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1tvo pa mnenju nekaterih ni skladalo z na\xc4\x8deli svobodne Amerike, ki naj bi temeljila na enakih pravicah za vse dr\xc5\xbeavljane. Zlasti na severu so se prebivalci zlasti zavedali slednjega, tako je Vermont kot prva izmed dr\xc5\xbeav v svoji ustavi sprejel osvoboditev su\xc5\xbenjev, v 80. in 90. letih 18. stoletja pa je isto napravila tudi ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav severa. Sama vloga su\xc5\xbenjev med vojno je bila sicer razli\xc4\x8dna: nekateri so v zameno za kasnej\xc5\xa1o osvoboditev sprejeli bojevanje na angle\xc5\xa1ki strani, drugi so se aktivno borili za neodvisno Ameriko, tretji pa so vojno vihro izkoristili za beg. Za\xc4\x8detek vpra\xc5\xa1anja su\xc5\xbeenjstva je bil temelj kasnej\xc5\xa1e zru\xc5\xa1itve tak\xc5\xa1nega sistema v ZDA.\n_START_SECTION_\nKonfederacija\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi kontinentalni kongres je posameznim dr\xc5\xbeavam naro\xc4\x8dil, naj izdelajo svoje ustave, in to \xc5\xa1e pred razglasitvijo neodvisnosti in vojno. S \xc4\x8dasom so imele vse te dr\xc5\xbeave svoje ustave, spisane na hitro in v vojni vihri. Med seboj so se razlikovale, a so bile vse naperjene proti izvr\xc5\xa1ilni oblasti ter so zagotavljale razne neodtujljive pravice in delitev oblasti na tri veje._NEWLINE_Ker so se udele\xc5\xbeenci kontinentalnega kongresa zavedali, da bo v vojno potujo\xc4\x8da dr\xc5\xbeava med vojevanjem in tudi po njem potrebovala upravo, je osem dni po razglasitvi neodvisnosti komite Johna Dickinsona predlagal mo\xc4\x8dno v okviru kongresa delujo\xc4\x8do vlado, v katero bi bili vklju\xc4\x8deni enakopravni predstavniki posameznih dr\xc5\xbeav. Delegati, ki so si predstavljali ohlapno konfederacijo, so predlog zavrnili._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje uprave so marca 1781 naposled re\xc5\xa1ile to\xc4\x8dke konfederacije (The Articles of Confederation), ki so dr\xc5\xbeavam podelile veliko suverenost. Pri\xc5\xa1lo je do nastanka enodomne zakonodajne oblasti, ki je glasovala po na\xc4\x8delu ena dr\xc5\xbeava, en glas. Zahodne zemlje nove dr\xc5\xbeave so \xc5\xa1le v roke zvezni oblasti, ta pa je prevzela tudi zunanjo politiko. Zakon The Northwest Ordinance je prepre\xc4\x8dil nadaljnji uvoz su\xc5\xbenjev na obmo\xc4\x8dje starega severovzhoda ter slednjim zagotovil civilne pravice. Vlada novonastale zveze se je takoj ob ustanovitvi soo\xc4\x8dila z ve\xc4\x8d strukturnimi te\xc5\xbeevami: obdav\xc4\x8devanje prebivalcev in ve\xc4\x8d ostalih navadno dr\xc5\xbeavnih mo\xc4\x8di je bilo zaradi revolucionarne zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine mo\xc4\x8dno ote\xc5\xbeko\xc4\x8deno tako na zvezni kot lokalni ravni, posledi\xc4\x8dno je prihajalo do te\xc5\xbeav pri polnjenju dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna za uspe\xc5\xa1no vladanje, pa tudi zunanja politika je oblastnikom povzro\xc4\x8dala preglavice, kar se je pokazalo v zasedbi nekaterih ozemelj s strani Anglije in ve\xc4\x8d drugih te\xc5\xbeavah s \xc5\xa0panci ter drugimi kolonialnimi narodi v Ameriki.\n_START_SECTION_\nUstavna konvencija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ibkost tako zvezne kot dr\xc5\xbeavnih vlad je botrovala potrebi po reformaciji sistema ter sklicu ustavne konvencije leta 1787 v Filadelfija. \xc5\xbde leto pred tem so se dobili t. i. kozmopolitanci in dorekli svojo idejo vladanja na zvezni in ne toliko na dr\xc5\xbeavni ravni, a so se ob tem zavedali, da bo ustavo potrebno potrditi s strani ljudstva, ki je zagovarjalo \xc4\x8dim manj vladne oblasti in \xc5\xa1e slednjo do najve\xc4\x8dje mere na lokalni ravni. Ravno zato je imela kasnej\xc5\xa1a ustava revolucionarne in konservativne elemente._NEWLINE_Pogovori so pokazali velik razmak med malimi in velikimi dr\xc5\xbeavami zveze: slednje so podpirale virginijski na\xc4\x8drt, ki je predvideval dvodomni parlament, v njem pa predstavnike glede na \xc5\xa1tevilo ljudi v posamezni dr\xc5\xbeavi, medtem ko so si prve prizadevale za ustanovitev enodomnega parlamenta z enim glasom iz vsake dr\xc5\xbeave. Nastali kompromis je bil dvodomni parlament, v katerega zgornjem domu so bili dele\xc5\xbei posameznih delegatov dolo\xc4\x8deni po \xc5\xa1tevilu prebivalstva, spodnji dom pa je imel dele\xc5\xbee po \xc5\xbeelji manj\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav. Pri razpravljanju, ali naj bodo su\xc5\xbenji v\xc5\xa1teti med prebivalce, so se zedinili pri ideji, da bi vsak su\xc5\xbeenj \xc5\xa1tel tri petine svobodne osebe. Konvencija je dorekla tudi, da bo predsednika volil kongres, ta pa bo imel pomembne mo\xc4\x8di, kot je poveljstvo nad vojsko ter izbiranje svojega kabineta. Kon\xc4\x8dni sklep je bilo tudi oblikovanje treh vej oblasti, ki naj bi bile mo\xc4\x8dne, a nikoli tiranske._NEWLINE_Zatem se je pri\xc4\x8dela bitka med dvema interesnima skupinama za oziroma proti ratificiranju ustave na dr\xc5\xbeavnih ravneh. Na eni strani so se kozmopolitanski federalisti zavzemali za ratifikacijo s \xc5\xa1irjenjem svojega prepri\xc4\x8danja s pamfleti in po \xc4\x8dasopisju, tako so do januarja 1788 do ratifikacije pripravili odbore iz Delawareja, Pensilvanije, New Jerseya, Georgie in Connecticuta. Drugo stran pa so predstavljali antifederalisti, ki so bili bolj lokalnega zna\xc4\x8daja in so bili mnenja, da bo vlada izobra\xc5\xbeencev in bogata\xc5\xa1ev vladala dr\xc5\xbeavi dale\xc4\x8d od njenih ljudi, poleg tega pa tudi, da nova ustava ne bo upo\xc5\xa1tevala listine Bill of Rights, kar bi lahko vodilo do skrunjenja z vojno priborjenih dr\xc5\xbeavljanskih pravic. Pri tekmovanju za ali proti ratifikaciji so bili izidi tesni, a je navadno po obljubi, da bo ustava upo\xc5\xa1tevala Bill of Rights, julija 1788 tudi preostanek 11 dr\xc5\xbeav ratificiral ustavno pogodbo.\n_START_SECTION_\nZgodnji politi\xc4\x8dni razvoj ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nZaenkrat \xc5\xa1e redko prebivalstvo nove dr\xc5\xbeave, ki je \xc5\xa1telo 4 milijone oziroma 1,7 prebivalca na km\xc2\xb2, se je v obdobju po vojni na politi\xc4\x8dni ravni ukvarjalo zlasti z deljenjem zvezne in lokalne oblasti in z mo\xc4\x8djo oblasti nasploh.\n_START_SECTION_\nPolitika med letoma 1790 in 1815\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina naseljencev je \xc5\xbeivela na svojih kmetijah in proizvajala vse za kritje lastnih potreb, vi\xc5\xa1ek pa je bil prodan v Evropo, prete\xc5\xbeno Britanijo, in su\xc5\xbeenjske otoke Karibov. Produkcija na takratnih ju\xc5\xbenih kmetijah je zajemala proizvodnjo ri\xc5\xbea in indiga v Ju\xc5\xbeni Karolini ter Georgiji, tobaka pa v Severni Karolini in Chesapeakeu. Tudi ti izdelki so potovali v Evropo, pri \xc4\x8demer so svojo pomembno vlogo igrala pristani\xc5\xa1\xc4\x8da severovzhoda. Tako so dr\xc5\xbeavno ekonomijo sestavljale farme, planta\xc5\xbee in pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. To ekonomijo so zvezne oblasti \xc5\xbeelele za\xc5\xa1\xc4\x8dititi, kar je bil vzrok vojne 1812._NEWLINE_Zavoljo sprememb v tehnologijah in tipih kulturnih rastlin na planta\xc5\xbeah je pri\xc5\xa1lo do novih oblik su\xc5\xbeenjstva. Nekateri su\xc5\xbenji so bili v lu\xc4\x8di revolucije in filozofije \xc4\x8dlovekovih naravnih pravic osvobojeni, spet drugi pa prodani na jug. Zaradi drasti\xc4\x8dnega pove\xc4\x8danja gojenja bomba\xc5\xbea in politike zvezne vlade, ki je garantirala mo\xc5\xbenost uvoza su\xc5\xbenjev le do leta 1808, je pri\xc5\xa1lo do ogromnega porasta \xc5\xa1tevila su\xc5\xbenjev med letoma 1778 in 1808._NEWLINE_Ob koncu 18. stoletja so ZDA premogle le malo mest, v mestih z nad 2.500 prebivalci je \xc5\xbeivelo le 5\xc2\xa0% prebivalcev in le 5 mest v dr\xc5\xbeavi je imelo nad 10 tiso\xc4\x8d ljudi (Boston, New York, Filadelfija, Baltimore in Charleston)._NEWLINE_Omenjeno obdobje je bilo tudi \xc4\x8das velika porasta idej o demokraciji in omejevanju mo\xc4\x8di oblasti, svoje terjatve v zvezi s svobodo pa so pridodali \xc5\xa1e su\xc5\xbenji in celo nekatere \xc5\xbeenske. Tudi vera \xe2\x80\x93 z najve\xc4\x8djima cerkvama baptisti\xc4\x8dno in metodisti\xc4\x8dno \xe2\x80\x93 v smer duhovne svobode je dala svoj pe\xc4\x8dat._NEWLINE_Problemi zvezne oblasti so torej le\xc5\xbeali v zunanji politiki v smislu ogro\xc5\xbeenih meja s strani indijancev na zahodu in s strani Angle\xc5\xbeev na vzhodnem morju ter v notranji politiki v smislu utrjevanja svoje veljave v liberalno nastrojenem okolju. Ravno zaradi slednjega je bila 1789. leta sprejeta deklaracija pravic] (angle\xc5\xa1ko Bill of Rights), ki zagotavlja pravico govora, tiska in vere, pa tudi no\xc5\xa1nje oro\xc5\xbeja in omejevanje zvezne oblasti._NEWLINE_Ta vpra\xc5\xa1anja so povzro\xc4\x8dila tudi nastanek dveh politi\xc4\x8dnih taborov, federalistov in Jeffersonovcev. Prvi so bili ustanovitelji Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav in so zagovarjali trdno ter avtoritativno zvezno oblast in visoke dajatve; drugi, zbrani okoli Thomasa Jeffersona, pa so se oklicali za demokrati\xc4\x8dne republikance, ki so si prizadevali za omejeno zvezno oblast in tudi sicer liberalno upravo, ki bi bila dovolj mo\xc4\x8dna za varovanje lastnine in ne dovolj mo\xc4\x8dna za poseganje v slednjo.\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben vpliv na zunanjo politiko ZDA tistega \xc4\x8dasa je imelo pretresanje zahodnega sveta z napoleonskimi vojnami. Ameri\xc4\x8dani so bili sicer neprivr\xc5\xbeeni vme\xc5\xa1avanju v evropske zadeve, a so v vojni podpirali Anglijo kot svojo najtesnej\xc5\xa1o trgovsko zaveznico. Jayska pogodba je tako sklenila trgovsko sodelovanje z Anglijo in uredila nekatera druga vpra\xc5\xa1anja med dr\xc5\xbeavama, kar je vznemirilo Francoze in ti so reagirali z oboro\xc5\xbeenimi trenji na Atlantiku in v Karibih. Federalisti\xc4\x8dna zvezna oblast je zato v tem \xc4\x8dasu oblikovala mo\xc4\x8dno in veliko vojsko._NEWLINE_Zaradi represije oblasti iz tistega tabora je na predsedni\xc5\xa1kih volitvah 1800 zmagal Thomas Jefferson. Med njegove najbolj vidne zunanjepoliti\xc4\x8dne poteze sodi uveljavljanje pravice ZDA do trgovanja s katero koli dr\xc5\xbeavo, nakup Louisianskega ozemlja (\xc5\xa1iroko podro\xc4\x8dje, ki presega meje dana\xc5\xa1nje zvezne dr\xc5\xbeave  Louisiana) od Francozov leta 1803 in s tem omogo\xc4\x8danje neoviranega \xc5\xa1irjenja mladega kme\xc4\x8dkega naroda, 1807. leta pa uvedba embarga na izvoz hrane proti Angliji v upanju, da bo s tem prisiljena spo\xc5\xa1tovati trgovsko suverenost, a do tega ni pri\xc5\xa1lo, ukrep pa je skrhal ameri\xc5\xa1ko izvozno ekonomijo. Sicer je bila Jeffersonova poteza posledica trenj med ameri\xc5\xa1kimi mornarji na morju in angle\xc5\xa1ko mornarico, ki je bila vodilna pomorska sila ter je stra\xc5\xbeila pred obalo ZDA. Prestregala je trgovske po\xc5\xa1iljke za Francoze ter ugrabljala ameri\xc5\xa1ke mornarje (okoli 6 tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe med letoma 1803 in 1812), \xc4\x8de\xc5\xa1 da so dezerterji iz Kraljeve mornarice.\n_START_SECTION_\nDruga vojna z Anglijo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi oviranja na morju in zaradi podpiranja Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam sovra\xc5\xbenih indijanskih plemen na zahodu dr\xc5\xbeave \xe2\x80\x93 staroselski poglavar Tekumse zdru\xc5\xbei plemena v boju proti ZDA \xe2\x80\x93 so leta 1812 ZDA razglasile novo vojno proti Britaniji. Ker proti Britancem zaradi neprimerljivih mo\xc4\x8di niso mogle nastopiti proti morju, so ubrale taktiko napada na angle\xc5\xa1ko kolonijo Kanado in pridobitja talca v obliki kolonialnega ozemlja._NEWLINE_Pri\xc5\xa1lo je do bojev pod vodstvom generala Williama Hulla, ki je pri\xc4\x8del invazijo na Kanado, a so ga Angle\xc5\xbei ter njim zavezani ameri\xc5\xa1ki staroselci izrinili nazaj na ozemlje ZDA ter tam oblegali Detroit, s \xc4\x8dimer je bila dose\xc5\xbeena predaja celotne Hullove vojske. Tudi naslednje bitke istega leta so se iztekle v prid Angle\xc5\xbeem in plemenom, naslednje leto pa je bilo bolj naklonjeno ZDA, katerih oboro\xc5\xbeene sile so plule preko jezera Ontario in po\xc5\xbegale takratni York oziroma dana\xc5\xa1nji Toronto. Zatem so bili Angle\xc5\xbei pregnani z ozemlja ZDA, poveljnik Tekumse je bil ubit v bitki pri Temzi in sledil je dokon\xc4\x8dni zlom indijanske voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di vzhodno od Misisipija._NEWLINE_1814. leta so se ofenziv lotili Angle\xc5\xbei in pusto\xc5\xa1ili mesta vzdol\xc5\xbe atlantske obale ter poleti razdejali Washington, D.C. Pri napadu na Baltimore so jih v bitki pri Fort McHenryju zaustavile ameri\xc5\xa1ke sile (ta bitka je bila navdih za kasnej\xc5\xa1o The Star-Spangled Banner - himno ZDA). Januarja naslednje leto so bili Britanci pora\xc5\xbeeni \xc5\xa1e pri New Orleansu, kjer vojska Andrewa Jacksona ni vedela, da je vojna po gentski pogodbi 24. decembra 1814 \xc5\xbee konec. Pogodba je bila poleg voja\xc5\xa1kih dejavnikov tudi rezultat ameri\xc5\xa1ke in angle\xc5\xa1ke naveli\xc4\x8danosti bojevanja po dokon\xc4\x8dnem porazu Napoleona leta 1814.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje po drugi vojni z Britanijo je znano kot doba dobrih \xc4\x8dustev (Era of Good Feelings). Leto 1815 je v Evropo prineslo dolgotrajni mir in posledi\xc4\x8dno se je enako zgodilo tudi z ZDA. Prvi\xc4\x8d po osamosvojitvi so ZDA tako imele \xc4\x8das, ki so ga lahko posvetile notranjim zadevam. To ni pomenilo ni\xc4\x8d dobrega za domorodce, saj so jih priseljenci do 1830 pospravili onkraj Misisipija in do njega raz\xc5\xa1irili svojo kulturno pokrajino.\n_START_SECTION_\nSelitve na zahod\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje Velikih jezer do 1780. let skorajda ni poznalo belih prebivalcev. Leta 1860 pa je tam \xc5\xbeivela petina vseh prebivalcev in geografski center populacije priseljencev se je premaknil v Ohio. Ti priseljenci so v regijo pri\xc5\xa1li v dveh migracijskih tokovih._NEWLINE_Prvi val imigrantov je naselil obmo\xc4\x8dje pred letom 1830, sestavljen je bil iz prete\xc5\xbeno kme\xc4\x8dkih priseljencev z ameri\xc5\xa1kega juga. Ti so se naselili ob rekah, ki se izlivajo v reko Ohio, in si tako prek Misisipija zagotovili dostop do morja. Njihovo kmetovanje je bilo ekstenzivno in kot tako ni pretirano kr\xc4\x8dilo gozdov, populacije udoma\xc4\x8denih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev pa so se svobodno premikale po podro\xc4\x8dju. Izvoz pridelkov je bil skromen, saj je \xc5\xa1la njega ve\xc4\x8dina za lastne potrebe, to pa je vplivalo na veliko materialno neodvisnost od drugih predelov ZDA. Trgovanje vzdol\xc5\xbe Misisipija je postalo mo\xc5\xbeno z nakupim Louisianskega teritorija in s pregonom upirajo\xc4\x8dih se ameri\xc5\xa1kih staroselcev z obmo\xc4\x8dja v vojni 1812, pot pa je postala u\xc4\x8dinkovita in ekonomsko smotrna z uvodom parnikov v re\xc4\x8dni promet v prvem desetletju 19. stoletja._NEWLINE_Drugi val priseljencev na obmo\xc4\x8dje Velikih jezer je \xc4\x8dasovno ume\xc5\xa1\xc4\x8den za leto 1830, ko je izgraditev kanala Erie in vpeljava parnikov na Velika jezera spudbudila k prihodu pri\xc5\xa1leke iz severovzhodnih ZDA, kasneje pa tudi iz Nem\xc4\x8dije in Skandinavije. Narava njihovega kmetovanja je bila usmerjena bolj tr\xc5\xbeno: zasejali so ogromna polja \xc5\xbeit in zagradili svojo \xc5\xbeivino. Izvoz pridelkov se je zavoljo tega, pa tudi zaradi izgradnje \xc5\xbeeleznice na vzhod, drasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal in leta 1860 zna\xc5\xa1al 70 odstotkov dr\xc5\xbeavnega pridelka. V obratno smer so potovali razli\xc4\x8dni izdelki in nedolgo nazaj s staroselskimi plemeni poseljeno obmo\xc4\x8dje je vzcvetelo v gospodarski revoluciji._NEWLINE_V de\xc5\xbeelah ameri\xc5\xa1kega juga je pri\xc5\xa1lo do selitev na zahod, ko so ob zaklju\xc4\x8dku druge angle\xc5\xa1ke vojne priseljenci s podporo lokalnih vlad pregnali domorodna plemena Muskogee, Cherokee, Choctaw idr. z njihovih domov oziroma jim zasegli zemljo. Po teh podro\xc4\x8djih so hlepeli tako mali kmetje z bornih kmetij kot veliki planta\xc5\xbeniki s su\xc5\xbenji in z bomba\xc5\xbenimi polji. Polja so od konca 18. stoletja dalje dovajala ogromne profite, zato so se raz\xc5\xa1irila na Georgio, Alabamo, Misisippi, Tennessee, Louisiano, Arkansas in Missouri]. Na ta konec de\xc5\xbeele je od\xc5\xa1lo mnogo su\xc5\xbenjev iz Chesapeakea in tako je bomba\xc5\xbeni pas globokega juga postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ameri\xc5\xa1kega su\xc5\xbeenjstva.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje indijancev\n_START_PARAGRAPH_\nZa Idijance, zlasti za tiste, naseljene vzhodno od Misisipija, je bilo obdobje po drugi angle\xc5\xa1ki vojni \xc4\x8drno. Irokezi v dr\xc5\xbeavi New York so bili omejeni na rezervate, mnogo pa jih je od\xc5\xa1lo v Kanado. Pripadniki plemena Shawnee], ki je vodilo odpor proti belcem na severozahodnih ozemljih, so bili razpr\xc5\xa1eni po obmo\xc4\x8dju. Preostanek staroselcev se je premaknil v Missouri] ali Mehiko._NEWLINE_60 tiso\xc4\x8d staroselcev iz juga, kolikor jih je tam ostalo, je bilo prisiljenih v prodajo ve\xc4\x8dine svoje zemlje, nato pa priu\xc4\x8denih uporabe pluga in pokristjanjenih, zaradi \xc4\x8desar so jih beli ljudje imenovali Pet civiliziranih plemen (Cherokee, Choctaw, Chickasaw], Creek in Seminole). Kljub temu je priseljevanje na njihove zemlje potekalo dalje, predsednik ZDA James Monroe pa je leta 1824 predlagal njih odstranitev na drugo stran Misisipija. indijanci so bili z zvezno vlado sicer dogovorjeni o delitvi zemlje, a so se na njihove proteste zaradi priseljevanja odzvale lokalne vlade s trditvijo, da zvezna oblast nad njihovimi teritoriji nima jurisdikcije. Situacija se je zaostrila v Georgiji, ko je tamkaj\xc5\xa1nji guverner George Trup pri\xc4\x8del z odvzemanjem ozemlja staroselcem ter predajanjem te v roke revnih belih prebivalcev. Plemeni Creek in Cherokee sta se zaradi tega zdru\xc5\xbeili kot narod in leta 1827 razglasili svojo republiko z organi in ustavo. Novi predsednik ZDA Andrew Jackson je lokalnim ju\xc5\xbenim oblastem prepustil re\xc5\xa1itev indijanskega vpra\xc5\xa1anja, delegati plemena Cherokee pa so 1832. leta dobili sodbo proti Georgiji, njena odlo\xc4\x8ditev o prevzemanju staroselskih ozemelj je bila namre\xc4\x8d razgla\xc5\xa1ena za neustavno. Sodba pa ni imela prakti\xc4\x8dnega pomena, saj je predsednik Jackson preprosto ni \xc5\xbeelel uveljaviti._NEWLINE_Zakon o odstranitvi indijancev 1830 je tem ponudil zvezna ozemlja onstran Misisipija, \xc4\x8de\xc5\xa1 da jim tamkaj zvezna vlada lahko zagotovi mir. Ve\xc4\x8dina staroselcev je ponudbo sprejela, preostanek 18 do 20 tiso\xc4\x8d Cherokeejev pa je Jacksonov naslednik Martin van Buren] leta 1838 dal delo\xc5\xbeirati na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Oklahome s pomo\xc4\x8djo vojske. Pri tem je zaradi su\xc5\xa1e in hude zime na 1.285 kilometrov dolgi poti solza pomrlo pribli\xc5\xbeno 4 tiso\xc4\x8d Indijancev. Jackson je to politiko komentiral na na\xc4\x8din: \xc2\xbbKaj bi dober \xc4\x8dlovek cenil bolj, de\xc5\xbeelo, prekrito z gozdovi in poseljeno z nekaj tiso\xc4\x8d divjaki, ali na\xc5\xa1o \xc5\xa1irno republiko, okra\xc5\xa1eno z mesti, kraji in cveto\xc4\x8dimi kmetijami ter polep\xc5\xa1ano z vsemi izbolj\xc5\xa1avami, ki si jih izmisli umetnost ali izvr\xc5\xa1i industrija, obljudeno z ve\xc4\x8d kot 12.000.000 sre\xc4\x8dnimi ljudmi in napolnjeno z blagoslovi svobode, civilizacije in religije?\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOnkraj Misisipija\n_START_PARAGRAPH_\nIntenzivno seznanjanje priseljencev s svetom onkraj Misisipija se je pri\xc4\x8delo \xc5\xbee z louisianskim nakupom leta 1803. Pridobljeno ozemlje je leto zatem \xc5\xa1la raziskovat ekspedicija pod vodstvom Meriwetherja Lewisa in Williama Clarka in s pomo\xc4\x8djo Indijanke Sacagawee dosegli Tihi ocean. Severne predele Velikega ni\xc5\xbeavja so v tistem \xc4\x8dasu zasedali staroselci Siouxi._NEWLINE_Lousiana je postala prva dr\xc5\xbeava na zahodni strani Misisipija z letom 1812, Missouri ji je sledil 1821 in Arkansas 1836. Beli ljudje so se nato pri\xc4\x8deli za stalno naseljevati na obmo\xc4\x8dju Teksasa, takrat dela pred kratkim ustanovljene suverene Mehike, kar je mehi\xc5\xa1ka oblast sprva spodbujala in ob tem precej neuspe\xc5\xa1no zahtevala prevzem katoli\xc5\xa1ke vere in opustitev su\xc5\xbeenjstva. Do leta 1835 je bilo v Teksasu 30 tiso\xc4\x8d Ameri\xc4\x8danov, ki so ob odlo\xc4\x8dnej\xc5\xa1em ukrepanju mehi\xc5\xa1kih oblasti izvedli oboro\xc5\xbeeno teksa\xc5\xa1ko revolucijo ter razglasili neodvisno Republiko Teksas, predlagali pa tudi nje priklju\xc4\x8ditev k Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam._NEWLINE_Medtem pa so Ameri\xc4\x8dani \xc5\xbee osvajali ozemlja dlje na zahodu in se preko pu\xc5\xa1\xc4\x8dav prebijali do rodovitnih grud Kalifornije in Oregona. Zaradi verskih sporov z drugimi lo\xc4\x8dinami je mormonska cerkev poiskala svoje zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v samotni dolini Slanega jezera in tam ustanovila Salt Lake City. Vse novo osvojene de\xc5\xbeele so bile bodisi del dr\xc5\xbeav bodisi del ozemelj neodvisnih staroselcev._NEWLINE_Politi\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine za to \xc5\xa1iritev so bile primerne zaradi zmernega miru z Britanijo, po Monroejevi doktrini je bila meja z britansko kolonijo Kanado namre\xc4\x8d dolo\xc4\x8dena in potegnjena po 49. vzporedniku, kar je poglede Ameri\xc4\x8danov s severne meje obrnilo na ju\xc5\xbeno. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so se s \xc5\xa0panijo leta 1819 dogovorile za prevzem Floride, ista Adams-On\xc3\xadjeva pogodba pa je tudi dolo\xc4\x8dila mejo med Louisianskim ozemljem in takrat \xc5\xa1e mehi\xc5\xa1ko Kalifornijo. Pogodba je mejo dolo\xc4\x8dala nad Kalifornijo in Nevado vse do Pacifika, kar je pomenilo prvi politi\xc4\x8dno osnovan stik ZDA s Pacifikom, kljub dejstvu, da so si ozemlje Idaha in Oregona \xc5\xa1e vedno lastili tudi Britanci. \xc5\xa0panija je bila pripravljena na te dogovore zaradi revolucionarnega vretja v svojih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih doktrinah. Zaradi tovrstnih te\xc5\xbeav je svoje evropske zaveznice pozvala k pomo\xc4\x8di, a so se ZDA na to v okviru Monroejeve doktrine odzvale z zahtevo po prenehanju vme\xc5\xa1avanja Evrope v zadeve ameri\xc5\xa1kih narodov. Politika je tako omejila dostop starega sveta v Novi svet, obenem pa pustila prostor za priklju\xc4\x8devanje ozemelj in \xc5\xa1iritev ter vsakovrstno vme\xc5\xa1avanje samih ZDA v tuja obmo\xc4\x8dja Amerike._NEWLINE_Politi\xc4\x8dne okvirje \xc5\xa1iritve je zaokro\xc5\xbeila ideja jasne usode (Manifest Destiny), kot jo je poimenoval novinar John L. O'Sullivan leta 1845. Ta je predvidevala veliko Ameriko z ljudmi trde delovne etike in brez divja\xc5\xa1kih Indijancev, lenih Mehi\xc4\x8danov in korumpiranih ter monarhi\xc4\x8dno navdahnjenih Britancev. Slogan s tem v zvezi je bil \xc2\xbbAmerika od morja do lesketajo\xc4\x8dega morja\xc2\xab._NEWLINE_Teksas naj bi se ZDA priklju\xc4\x8dil 1837, a se to zaradi zgodnjih napetosti med su\xc5\xbeenjskim jugom in nasprotno usmerjenim severom ni zgodilo, in sicer zaradi prepri\xc4\x8danosti severnim idejam privr\xc5\xbeenih zveznih oblasti, da bo morebitna priklju\xc4\x8ditev Teksasa raz\xc5\xa1irila geografski in politi\xc4\x8dni vpliv juga, pa tudi zaradi upo\xc5\xa1tevanja suverenosti Mehike v regiji. Potek dogodkov pa je spremenila izvolitev Jamesa K. Polka za predsednika \xe2\x80\x93 ta je bil gore\xc4\x8d zagovornik idej o \xc5\xa1iritvi ZDA in kot tak izvedel tudi obse\xc5\xbeno \xc5\xa1iritev geografskega prostora dr\xc5\xbeave. Polk je pri\xc4\x8del delati tudi na priklju\xc4\x8ditvi Teksasa ter Oregona, ki bi pomenil geografsko oja\xc4\x8danje severa in tako pomiritev sil. Zato je podprl priklju\xc4\x8ditev Teksasa, za kar je glasovanje potekalo 4. julija 1845, zraven tega pa predlagal mejo Teksa\xc5\xa1ke republike malone 250\xc2\xa0km ju\xc5\xbeneje (na Rio Grande) ter ob tem \xc5\xbeelel za 30 milijonov USD nakupiti \xc5\xa1e Novo Mehiko in Kalifornijo. Mehi\xc5\xa1ke oblasti so njegovo ponudbo po hitrem postopku zavrnile._NEWLINE_Kongres je vojno proti Mehiki razglasil maja 1846 po uboju pribli\xc5\xbeno desetih vojakov ZDA severno od Rio Grande. Ameri\xc5\xa1ka ofenziva se je pri\xc4\x8dela s tremi krili in tudi s pomo\xc4\x8do ladjevja kmalu dosegla Kalifornijo, kjer so ameri\xc5\xa1ki imigranti medtem \xc5\xbee ustanovili neodvisno republiko, kasneje pa je ameri\xc5\xa1ka vojska mar\xc5\xa1irala vse do Ciudad de M\xc3\xa9xico. Ta dogodek septembra 1847 je pomenil konec vojne in predajo mehi\xc5\xa1kih sil. Pogodba v Guadalupe Hidalgo je Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam dodelila Teksas, Kalifornijo in Novo Mehiko, za kar je Mehika prejela simboli\xc4\x8dnih 15 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev in bila ob tretjino svojega poprej\xc5\xa1njega ozemlja. Novo pridobljena ozemlja so postala podro\xc4\x8dja tekmovanja med su\xc5\xbeenjstvu naklonjenimi in nenaklonjenimi skupinami ter napravila podlago za prihajajo\xc4\x8do dr\xc5\xbeavljansko vojno, ki se je zgodila \xc4\x8dez 13 let.\n_START_SECTION_\nSocialne razlike med Severom in Jugom\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki sever in jug sta se na razli\xc4\x8dna na\xc4\x8dina razvijala \xc5\xbee vse od ustanovitve dr\xc5\xbeave leta 1788. Sever se je hitro spustil v manufakturno proizvodnjo in tr\xc5\xbeno gospodarstvo ter si s tem zagotovil razvitost in odcep od kolonialne gospodarske oblasti. Jug pa se je oblikoval v planta\xc5\xbeni sistem s su\xc5\xbenji, ki je bil \xc5\xbeivljenjsko odvisen od su\xc5\xbeenjske delovne sile, ta je predstavljala tretjino vsega prebivalstva regije, in mednarodnih trgov. To ga je bolj in bolj pehalo v rev\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nSever\n_START_PARAGRAPH_\nKmetje ameri\xc5\xa1kega severa so \xc5\xbee od dvajsetih let 19. stoletja dalje pridelek, ki je presegal njihove potrebe, izva\xc5\xbeali v urbana podro\xc4\x8dja ZDA ter tudi mednarodne trge. V zameno so ta urbana podro\xc4\x8dja proizvajala industrijske proizvode ter jih vra\xc4\x8dala na de\xc5\xbeelo in tako vzpostavila od Angle\xc5\xbeev neodvisen sistem, ki so pred tem obdobjem dova\xc5\xbeali kon\xc4\x8dne proizvode v ZDA. K razvoju je klju\xc4\x8dno pripomogel tudi razvoj prometnih omre\xc5\xbeij, sprva parnih ladij na rekah (in kanalu Erie) in zatem \xc5\xa1e \xc5\xbeeleznic. Mesta so se v takih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah razvijala z veliko hitrostjo, tako sta se velikim mestom ob atlantski obali pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e ruralni trgovski sredi\xc5\xa1\xc4\x8di Cincinnati in \xc4\x8cikago._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjski standard je postajal vi\xc5\xa1ji in vi\xc5\xa1ji ter omogo\xc4\x8dal na pretek hrane. Kljub temu pa je tudi na severu prihajalo do vse ve\xc4\x8djih socialnih razlik: mestni obrtniki so dobivali vedno ve\xc4\x8d posla ter zato sami pri\xc4\x8deli urejati administrativne zadeve, za delo samo pa najemati pomo\xc4\x8dnike. To je botrovalo nastanku mnogih podjetnikov, ki so si pod seboj ustvarjali delavski razred. Tudi na kmetih je razvoj povzro\xc4\x8dil ve\xc4\x8dje davke za \xc5\xa1olstvo, promet idr., posledi\xc4\x8dno pa ve\xc4\x8d dela in manj povezanosti skupnosti. Tudi dolgovi niso bili ve\xc4\x8d stvar neformalnega razmerja med sosedoma ali sorodniki, pa\xc4\x8d pa stvar uradnega razmerja med banko in kmetom. Nekateri kmetovalci tak\xc5\xa1nega tempa \xc5\xbeivljenja niso zdr\xc5\xbeali in so zato potovali v mesta ter tam oblikovali reven delavski sloj._NEWLINE_Sicer pa so nove revne sloje sestavljali mnogo\xc5\xa1tevilni priseljenci iz Evrope, med njimi najve\xc4\x8d Ircev in Nemcev. Ti zgodnji naseljenci neangle\xc5\xa1kega porekla so se v ZDA umikali pred lakoto in brezposelnostjo in so bili kot v Ameriki rojeni dr\xc5\xbeavljani ZDA protestanti ter prete\xc5\xbeno izve\xc5\xbebani kmetje ali obrtniki. Novej\xc5\xa1i imigrantski val z vrhom v 1840. letih je bil manj izobra\xc5\xbeen ter katoli\xc5\xa1ki in se je zaposloval v te\xc5\xbekih delih, npr. v pristani\xc5\xa1kih dokih. Radikalni protestanti in v ZDA rojeni Ameri\xc4\x8dani so kazali negativno nastrojenost do pri\xc5\xa1lekov, kar je postalo in ostalo tema ameri\xc5\xa1ke politike v nadaljnjem stoletju._NEWLINE_Kljub osvoboditvi izpod su\xc5\xbeenjskega jarma se \xc4\x8drnci na severu ZDA nikakor niso mogli pohvaliti z enakopravnostjo. Zaradi lo\xc4\x8devanja v javnih ustanovah ter mnogih podro\xc4\x8djih dela so pri\xc4\x8deli ustanavljati lastne verske skupnosti (npr. v okviru baptisti\xc4\x8dne in metodisti\xc4\x8dne cerkve) in \xc5\xa1ole, socialne organizacije in \xc4\x8dasopise.\n_START_SECTION_\nJug\n_START_PARAGRAPH_\nJug se je gospodarsko razvijal na podlagi planta\xc5\xbe bomba\xc5\xbea, ki je predstavljal med polovico in dve tretjini celotne svetovne porabe za takratno razplamtevajo\xc4\x8do se industrijsko revolucijo. To je produciralo ogromne dobi\xc4\x8dke, a obenem zatrlo preostale gospodarske sektorje. Planta\xc5\xbeno gospodarstvo je zraven tega usvarjalo tudi gospodarske razlike \xc5\xbee med belimi prebivalci regije. Ker je bil bomba\xc5\xbe blago za prodajo na svetovnem trgu, je od tam prihajalo tudi drugo blago in zato ju\xc5\xbena gospodarska revolucija ni vklju\xc4\x8devala razvoja lokalne industrije ter gospodarske osamosvojitve izpod Angle\xc5\xbeev. Regija v tistem \xc4\x8dasu prav tako \xc5\xa1e ni poznala mo\xc4\x8dnih in pomembnih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d oziroma mest._NEWLINE_Ekonomija je bila gospodarsko uspe\xc5\xa1na, a je regijo politi\xc4\x8dno osamevala: su\xc5\xbeenjstvo je iz severnih ZDA izginilo tik po osamosvojitvi, ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele so ga opustile po razglasitvi suverenosti izpod \xc5\xa0panije, tako da so bile po letu 1833 in takratni emancipaciji su\xc5\xbenjev na britanskih karibskih otokih vidnej\xc5\xa1i svetovni kraji su\xc5\xbeenjstva le \xc5\xa1e Brazilija, Kuba in ju\xc5\xbene Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nJacksonova demokracija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva faza razvoja politi\xc4\x8dnega sistema ZDA je bila Jeffersonova vizija demokracije oziroma vladanja lastni\xc5\xa1kega sloja (prvi strankarski sistem). Druga faza je nastopila z Jacksonovo \xc2\xbbmasovno\xc2\xab\xc2\xa0demokracijo, ki je vklju\xc4\x8devala v volilni sistem vse bele mo\xc5\xa1ke, \xc5\xa1e vedno pa ne tudi ostalih prebivalcev. Ta sistem je dajal ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di izvr\xc5\xa1ilni veji oblasti na ra\xc4\x8dun zakonodajnega kongresa (drugi strankarski sistem)._NEWLINE_Obdobje 30. in 40. let 19. stoletja je pri\xc4\x8dela visoka volilna udele\xc5\xbeba. Ravno tako je bil to pri\xc4\x8detek sistema dveh mo\xc4\x8dnih strank, v za\xc4\x8detku Jacksonove Demokratske stranke na eni strani in Whigovske stranke na drugi. Prva si je prizadevala za lokalno avtonomijo in nizke zvezne davke ter sploh skromno vme\xc5\xa1avanje dr\xc5\xbeave v province. V \xc4\x8dasu vladavine Andrewa Jacksona je pri\xc5\xa1lo do pomembnih socialnih reform, na primer na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1olstva, sistema kazni in prohibicije.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNavkljub dejstvu, da so bila nasprotja med nesu\xc5\xbeenjskim severom in su\xc5\xbeenjskim jugom prisotna \xc5\xbee lep \xc4\x8das, sta si obe vme\xc5\xa1ani strani prizadevali za postavitev vpra\xc5\xa1anja na rob in tako izogibanja sporom. Do su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1tva negativno razpolo\xc5\xbeeni so se namre\xc4\x8d nadejali, da bodo ju\xc5\xbenjaki sami uvideli nesmotrnost tak\xc5\xa1nega sistema, a so se motili, saj je prav ta sistem udejanil mogo\xc4\x8den razvoj planta\xc5\xbene revolucije. Ameri\xc5\xa1ka politika se je vpra\xc5\xa1anja razmeroma uspe\xc5\xa1no ogibala do mehi\xc5\xa1ke vojne, ko je pri\xc5\xa1lo do pricepitve novih teritorijev in ob teh tudi vpra\xc5\xa1anja o (ne)obstoju su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1kega sistema na njih. \xc4\x8clan republikanske stranke, ki je zavzemala polo\xc5\xbeaj na branikih protisu\xc5\xbeenjske politike, Abraham Lincoln je dobil volitve 1860 in povzro\xc4\x8dil plaz odcepljanja ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeav. Sledila je vojna._NEWLINE_Nekoliko pred njim je predsednik ZDA James K. Polk (1845-1849) vodil po mnenju mnogih neustrezno politiko, ki naj bi bila bolj zainteresirana za \xc5\xa1irjenje su\xc5\xbeenjstva kot za utrjevanje agrarne republike. Ta in njegovi privr\xc5\xbeenci so predlagali missourski sporazum, po katerem bi bilo lastni\xc5\xa1tvo su\xc5\xbenjev legalno v ju\xc5\xbenih predelih novo osvojenega ozemlja in nelegalno v severnih. Z drugim predlogom, Wilmotovo kvalzulo, je senator David Wilmot leta 1846 med mehi\xc5\xa1ko vojno zahteval su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1tva svoboden celoten nov teritorij. Klavzula sicer ni \xc5\xa1la preko glasovanja v senatu, a je postala glavna oporna to\xc4\x8dka republikanske stranke. Vpra\xc5\xa1anje je zaradi nuje \xe2\x80\x93 mnogo prebivalcev je \xc5\xbee emigriralo na zahod, tako npr. rudosledci v zlati mrzlici 1849 in mormoni, potujo\xc4\x8di v dolino Slanega jezera \xe2\x80\x93 slabo re\xc5\xa1il kompromis 1850, ki je razdelil ozemlja med sever in jug ter dolo\xc4\x8dil vpra\xc5\xa1anje su\xc5\xbenjev za vsako ozemlje lo\xc4\x8deno. Sporazum se je v svoji osnovi nagibal v prid severnim politikom, njegovi aneksi pa so imeli pozitivne plati takisto za ju\xc5\xbene._NEWLINE_Prihodnji razvoj dogodkov je zaostril zakon o begunskih su\xc5\xbenjih, ki je pobeglim su\xc5\xbenjem odrekel pravice zagovarjanja pred zakonom. Poteza ni bila pov\xc5\xa1e\xc4\x8di ve\xc4\x8dini severnjakov in pri\xc5\xa1lo je do mo\xc4\x8dnega odpora, med ostalim tudi do nastanka dela Ko\xc4\x8da strica Toma avtorice Beecher Stowe, ki je prodala 1,2 milijona kopij do poletja 1853. Razprava pa je \xc5\xa1la dalje in ju\xc5\xbenjaki ter z njimi ve\xc4\x8d severnih demokratov so predlagali upo\xc5\xa1tevanje ljudske suverenosti oziroma spust mo\xc4\x8di odlo\xc4\x8ditve na lokalno raven. Vsi severni whigovci so glasovali proti predlogu in ju\xc5\xbeni pripadniki te stranke so iz nje izstopili ter se prete\xc5\xbeno pridru\xc5\xbeili demokratski stranki. Tako sta se dva glavna strankarska tabora oblikovala po \xc4\x8drti sever-jug, pri \xc4\x8demer so demokrati prevzeli jug, 1854. leta osnovani republikanci pa sever in njegovo politi\xc4\x8dno nastrojenost._NEWLINE_Referendum o su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1kem vpra\xc5\xa1anju je bil organiziran v Kansasu, kar je povzro\xc4\x8dilo vro\xc4\x8de dogodke in vretje. Ozemlje so zaradi referenduma preplavili protisu\xc5\xbeenjski priseljenci, na kretnjo pa so se z istim ukrepom odzvali do su\xc5\xbeenjstva pozitivno razpolo\xc5\xbeeni dr\xc5\xbeavljani Missourija: v \xc4\x8dasu referenduma je v Kansas namre\xc4\x8d pri\xc5\xa1lo dodatnih 5 tiso\xc4\x8d Missourijcev in ilegalno glasovalo za ter izglasovalo su\xc5\xbeenjski sistem. Izida referenduma nasprotna stran ni sprejela in je v konvenciji spisala lokalno ustavo, ki ni omogo\xc4\x8dala posedovanja su\xc5\xbenjev. Isto\xc4\x8dasno je pri\xc5\xa1lo tudi do fizi\xc4\x8dnih obra\xc4\x8dunov v senatu, in sicer zaradi \xc5\xbealitev, ki jih je ju\xc5\xbeni senator Andrew Butler] prejel od protisu\xc5\xbeenjskega senatorja Charlesa Sumnerja. \xc5\xbde izjemno sovra\xc5\xbene odnose med stranema je naznanil tudi prosu\xc5\xbeenjski napad na nasprotnikovo utrdbo v kansa\xc5\xa1kem Lawrenceu, pa nadalje pokol pet kansa\xc5\xa1kih priseljencev s prosu\xc5\xbeenjskimi nazori v zameno za omenjen incident. Na volitvah 1860 so bili zavoljo frakcioniranja strank predlagani \xc5\xa1tirje kandidati, po eden od severnih in ju\xc5\xbenih demokratov ter eden od preostanka Whigovske stranke (takrat \xc5\xbee preimenovane v ustavne unioniste) in Abraham Lincoln od republikancev.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nVojna se je pri\xc4\x8dela z izrazito materialno prednostjo severa. Prebivalcev tega je bilo 22 milijonov, ju\xc5\xbenjaki pa so premogli le 9 milijonov ljudi in \xc5\xa1e od tega 4 milijone su\xc5\xbenjev, ki jih ni bilo mogo\xc4\x8de vra\xc4\x8dunati v \xc5\xa1tevilo morebitnih vojakov. Sever pa je bil tudi tehnolo\xc5\xa1ko razvit za razliko od ruralnega juga in je vseboval 90\xc2\xa0% produkcijskih kapacitet, 80\xc2\xa0% kapitala ter 75\xc2\xa0% obdav\xc4\x8dljivega bogastva. Severna inflacija v \xc4\x8dasu vojne je zna\xc5\xa1ala 80\xc2\xa0%, ju\xc5\xbena pa vrtoglavih 900\xc2\xa0%. Na drugi strani pa je imel jug prednost bojevanja na doma\xc4\x8dem teritoriju in le potrebe po obrambi svojega ozemlja, ne pa tudi potrebe po ofenzivnih dejanjih. \xc5\xa0e ena izmed te\xc5\xbeav za severno oziroma prednosti za ju\xc5\xbeno vojsko je bila nerazvitost ju\xc5\xbenih pokrajin in posledi\xc4\x8dna te\xc5\xbeka prehodnost ter komunikacije.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nPo Lincolnovi zmagi na predsedni\xc5\xa1kih volitvah so ju\xc5\xbenjaki pri\xc5\xa1li do sklepa, da nikoli ve\xc4\x8d ne bodo videli prosu\xc5\xbeenjske oblasti, edina logi\xc4\x8dna poteza na to stvarnost pa je bil odcep od Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Ideja je bila utemeljena s trditvijo, da gredo Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike lahko narazen na enak na\xc4\x8din, kot so pri\xc5\xa1le skupaj, saj naj bi bile posamezne dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e vedno suverene. Plaz odcepov je decembra 1860 na\xc4\x8dela Karolina, do Lincolnove inavguracije je zvezo zapustilo \xc5\xa1e \xc5\xa1est dr\xc5\xbeav globokega juga. Severnjaki so trdili, da je odcepitev pravno nemogo\xc4\x8da in da frakcioniranje republik pomeni anarhijo ter revolucijo. Mnenju o revolucionarnem pomenu odcepitve so se kaj radi pridru\xc5\xbeili tudi ju\xc5\xbenjaki in oblikovali svojo dr\xc5\xbeavo, Konfederativne dr\xc5\xbeave Amerike. Njih ustava je bila podobna, a je poleg tega zagotavljala pravico do su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1tva in suverenost dr\xc5\xbeav ter omogo\xc4\x8dala le en \xc5\xa1estletni mandat dr\xc5\xbeavnemu predsedniku._NEWLINE_Lincoln se je na revolucionarno dejanje odzval z govorom, ki je omenjal mo\xc5\xbenost uporabe sile za zavarovanje voja\xc5\xa1kih utrdb na jugu; ko je sever dejansko \xc5\xbeelel dobaviti zaloge utrdbi Fort Sumter, je ju\xc5\xbena milica utrdbo zasula z ognjem in dosegla njeno predajo. V tistem so se od ZDA odcepile \xc5\xa1e 4 dr\xc5\xbeave, medtem ko so oblasti ZDA v zvezi uspele ohraniti \xc5\xa1tiri najbolj severne dr\xc5\xbeave s su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1kim sistemom. To je bil tudi trenutek odcepitve proti su\xc5\xbeenjske Zahodne Virginije od poprej enotne Virginije, a je tudi iz prve mnogo mo\xc5\xbe od\xc5\xa1lo na jug in se vklju\xc4\x8dilo v konfederativno vojsko.\n_START_SECTION_\nOboro\xc5\xbeeni spopadi\n_START_PARAGRAPH_\nVojska Unije], kot je bila v tistem \xc4\x8dasu ozna\xc4\x8dena zveza dr\xc5\xbeav v okviru ZDA, je za napad izkoristila reki Misisipi in Tennessee, tako da je sever do leta 1863 nadziral \xc5\xbee vse obmo\xc4\x8dje Misisipija z izjemo utrjenega Vicksburga, ki je padel julija 1863; s tem je bila Konfederacija presekana na polovici._NEWLINE_Konfederacijska vojska na \xc4\x8delu z generalom Robertom E. Leejem pa je nadzirala obmo\xc4\x8dje Chesapeakea in bila zaradi svojega vodje izjemno sposobna ter odporna, kar se je izra\xc5\xbealo v dvakratnih Leejevih ofenzivah in zasedbah predelov ozemlja Unije. Njemu nasproti je stal general Unije Ulysses S. Grant, ki je ju\xc5\xbenega poveljnika napadel spomladi 1864 in dosegel predajo, a pred tem utrpel \xc5\xa1tevilne \xc5\xbertve. V \xc4\x8dasu obleganja Konfederacije, ko je drugi general Unije William Tecumseh Sherman pritiskal na Atlanto in jo v kon\xc4\x8dni fazi po\xc5\xbegal, so severnjaki na predsedni\xc5\xa1kih volitvah 1864 ponovno izvolili Lincolna ter s tem potrdili privr\xc5\xbeenost vojni proti odcepljeni Konfederaciji. Po 360 tiso\xc4\x8d \xc5\xbertvah iz Unije ter 260 tiso\xc4\x8d \xc5\xbertvah Konfederativnih dr\xc5\xbeav je bila vojna zaklju\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nPosledice vojne\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni vzrok vojne je bila su\xc5\xbeenjska problematika, a o tem tako severni kot ju\xc5\xbeni politiki med vojno niso govorili. Prvi so bili namre\xc4\x8d primorani v vojno pritegniti mno\xc5\xbeice svojih belcev, ki niso posedovali su\xc5\xbenjev in bi se zato bojevali le za ohranitev Konfederacije, ne pa tudi za ohranitev su\xc5\xbeenjskega sistema; nadalje pa je bilo treba tudi poskusiti in pridobiti podporo Anglije in Francije, ki v tistem \xc4\x8dasu nikakor ne bi ve\xc4\x8d podprli boja za su\xc5\xbenjelastnike. Pa tudi sever je imel svoje argumente za neodkrito govorjenje o razlogih za vojno: na svojo stran bi bilo namre\xc4\x8d smotrno pridobiti severne demokrate in su\xc5\xbenjelastnike mejnih dr\xc5\xbeav, ki bi se ne \xc5\xbeeleli bojevati za ukinitev sistema s su\xc5\xbenji._NEWLINE_V vojnem obdobju so mno\xc5\xbeice su\xc5\xbenjev zapu\xc5\xa1\xc4\x8dale svoje gospodarje in potovale proti severu, kjer so jih dr\xc5\xbeavljani Unije imenovali contrabands. Lincoln je zaradi ve\xc4\x8dajo\xc4\x8dega se \xc5\xa1tevila omenjenih afroameri\xc4\x8danov predlagal postopno emancipacijo su\xc5\xbenjev v mejnih dr\xc5\xbeavah z argumentom vklju\xc4\x8ditve teh v vojsko. To je bil na\xc4\x8din, na katerega so se oboro\xc5\xbeene sile Unije naposled preobrazile tako v telo za ohranitev zdru\xc5\xbeenih ZDA kot v abolicijsko vojsko. Vanjo so bili vklju\xc4\x8deni tudi \xc4\x8drnci, kar je bil dodaten razlog za dolo\xc4\x8deno mero njihove emancipacije, a je ta resni\xc4\x8dno \xc5\xa1la le do dolo\xc4\x8dene mere \xe2\x80\x93 vpra\xc5\xa1anje enakosti \xc4\x8drncev v ZDA se ni kon\xc4\x8dalo in pravzaprav traja \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Vojna je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala mo\xc4\x8d centralne vlade, angle\xc5\xa1\xc4\x8dina denimo od takrat omenja ZDA kot edninski samostalnik (\xc2\xbbUnited States is ...\xc2\xab\xc2\xa0in ne ve\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbbUnited States are ...\xc2\xab). O\xc4\x8detje naroda bi se br\xc5\xbe\xc4\x8das zgrozili ob pogledu na tako mo\xc4\x8dno vlado obdobja po dr\xc5\xbeavljanski vojni._NEWLINE_Jug je bil zavoljo vojne opusto\xc5\xa1en in njegovo vlaganje v su\xc5\xbenje je zaradi nove politike propadlo, pa tudi njegova gospodarska mo\xc4\x8d kot posledica izvoza bomba\xc5\xbea je zaradi prihoda indijskega in egiptovskega bomba\xc5\xbea na svetovni trg med secesijsko vojno razmeroma mo\xc4\x8dno zatonila za vedno. Severnjaki so v vojni premagali ju\xc5\xbenjake in tako tudi postavljali pravila igre po njej._NEWLINE_Nadaljnje \xc5\xa1irjenje dr\xc5\xbeave na zahod je spodbudila dr\xc5\xbeavna uredba, ki je kmetom odredila zvezno zemljo onkraj Misisipija, \xc4\x8de so jo ti preobrazili v kmetijske povr\xc5\xa1ine. Nekoliko se je izbolj\xc5\xa1al tudi polo\xc5\xbeaj pred vojno razmeroma slabo sprejetih priseljencev, saj se jim je do dolo\xc4\x8dene mere priznalo sodelovanje v vojni. Poleg priseljencev so za spoznanje profitirale tudi \xc5\xbeenske, ki so med vojno prevzele mo\xc5\xa1ka dela in sodelovale v medicinskih oddelkih oboro\xc5\xbeenih sil.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nPovojno obdobje je zaznamovalo vpra\xc5\xa1anje, kaj storiti s 4 milijoni osvobojenih su\xc5\xbenjev, poleg tega pa potreba po u\xc4\x8dinkoviti reviziji uprave juga in vnovi\xc4\x8dni povezavi razdeljenega naroda._NEWLINE_S precej blagimi ukrepi je rekonstrukcijo pri\xc4\x8del Lincoln, kar je razo\xc4\x8daralo republikance, kmalu zatem pa je bil Lincoln tako in tako umorjen. Njegovo predsedni\xc5\xa1ko mesto je zasedel Andrew Johnson, a je upanje republikanskih senatorjev na radikalne ukrepe zopet kmalu splahnelo, saj je Johnson z na\xc4\x8drtom predsedni\xc5\xa1ka rekonstrukcija maja 1865 odcepljene dr\xc5\xbeave priklju\xc4\x8dil nazaj v zvezo in to pod nezahtevnimi pogoji, ki so med drugim dopu\xc5\xa1\xc4\x8dali sprejetje t. i. Black Codes, ukrepov, ki so mo\xc4\x8dno pristrigli \xc5\xbee pridobljene pravice su\xc5\xbenjev. Po dolgotrajnih bojih med predsednikom in kongresom je ta leta 1867 sprejel rekonstrukcijski zakon, ki je zapovedoval sprejetje volilne pravice za su\xc5\xbenje (ustave ZDA) in razdelitev juga na pet voja\xc5\xa1kih okro\xc5\xbeij ter sprejetje nekdanjih konfederativnih dr\xc5\xbeav v Unijo \xc5\xa1ele po njihovi uveljavitvi 14. amandmaja in nekaterih drugih pogojev, tako tudi ustanovitev Freedmen's Bureauja. Tudi ta na\xc4\x8drt je predvideval le za\xc4\x8dasno voja\xc5\xa1ko poveljstvo nad jugom in ni zasegal premo\xc5\xbeenja ali kako druga\xc4\x8de kaznoval ju\xc5\xbenjakov. \xc5\xbde takrat so svoj glas povzdigovale \xc5\xbeenske, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se na\xc4\x8drt ne obra\xc4\x8da tudi na njihove volilne pravice, a republikancev vpra\xc5\xa1anje ni posebno zanimalo, saj so za ohranitev svoje republikanske mo\xc4\x8di potrebovali le \xc4\x8drnsko volilno telo.\n_START_SECTION_\nJug\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbene dr\xc5\xbeave so bile do konca marca 1870 priklju\xc4\x8dene nazaj k Uniji, na oblast pa so jim bili tudi s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8drnskih glasov postavljeni republikanci. Upravo so tako sestavljali carpetbaggerji (povojni priseljenci s severa ) in scalawagi (k republikanski strani priklju\xc4\x8deni ju\xc5\xbenjaki) ter nekateri afroameri\xc4\x8dani. Pod tak\xc5\xa1no upravo se je pri\xc4\x8del razvoj regije in utrditev mo\xc4\x8di oblasti, a so republikanci v ve\xc4\x8dini ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeav vladali manj od 5 let. Demokrati so namre\xc4\x8d organizirali mo\xc4\x8dan odpor, iz katerega je \xc5\xa1e posebno izstopal Ku Klux Klan iz nekdanjih konfederativnih vojakov, ter z njim terorizirali nekdanje su\xc5\xbenje in jih odvra\xc4\x8dali od volilne udele\xc5\xbebe._NEWLINE_Zavoljo prostih su\xc5\xbenjev so ju\xc5\xbene ZDA do\xc5\xbeivele obse\xc5\xbene dru\xc5\xbebene spremembe. Osvobojeni su\xc5\xbenji so migrirali in iskali svoje bli\xc5\xbenje, se mno\xc5\xbei\xc4\x8dno poro\xc4\x8dali, organizirali svoje cerkve in izobra\xc5\xbeevalni sistem ter se nasploh odvra\xc4\x8dali od integracije z belci ter k svoji dru\xc5\xbebeni samostojnosti. Na podro\xc4\x8dju delovnih razmerij je bil sprva organiziran sistem podpisovanja delovnih pogodb med planta\xc5\xbeelastniki in \xc4\x8drnci, a je bila ta oblika preve\xc4\x8d podobna poprej\xc5\xa1njemu su\xc5\xbeenjskemu sistemu, zato je kasneje pri\xc5\xa1lo da parceliranja planta\xc5\xbe ter oddajanja posameznih kosov zemlje v najem v zameno za tretjino ali polovico pridelka, kar je postalo prepoznavno pod imenom sharecropping. Depresija leta 1873 je v tak\xc5\xa1na delovna razmerja potegnila tudi mno\xc5\xbeico prej samostojnih kmetov. Hektarski donos se je skozi leta manj\xc5\xa1al zaradi slabe pestrosti pridelkov ter posledi\xc4\x8dnega manj\xc5\xa1anja kvalitete prsti._NEWLINE_Republikanska stranka je na jugu vladala kratek \xc4\x8das in z volilno mobilizacijo belih ju\xc5\xbenjakov je demokratska stranka v kratkem zopet prevzela sede\xc5\xbee v upravnih telesih. Nova oblast je razveljavljala nekatere reforme republikancev in med drugim zni\xc5\xbeala davke ter zmanj\xc5\xa1ala vlogo dr\xc5\xbeave. Zmanj\xc5\xa1ane so bile tudi pravice sharecropperjev oziroma prete\xc5\xbeno \xc4\x8drnskih najemnikov planta\xc5\xbene zemlje, s \xc4\x8dimer jim je bila pristri\xc5\xbeena dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dna mo\xc4\x8d. Ob nejasnem izidu predsedni\xc5\xa1kih volitev 1876 so se republikanci v zameno za kongresni\xc5\xa1ke glasove dr\xc5\xbeav juga dogovorili za umik zveznih voja\xc5\xa1kih enot z juga ter nekatere druge ugodnosti. S tem se je obdobje rekonstrukcije zaklju\xc4\x8dilo. V tem \xc4\x8dasu je ju\xc5\xbeno krilo republikanske stranke malodane izginilo, afroameri\xc4\x8dani pa se zaradi terorizma skoraj niso udele\xc5\xbeevali volitev. Rekonstrukcija tako v celoti ni uspela, saj bi bila zato potrebna vsaj dolgotrajna voja\xc5\xa1ka oblast na jugu. Vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8drnske enakosti je bilo tako znova zares odprto \xc5\xa1ele v 60. letih 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nSever\n_START_PARAGRAPH_\nSever je vodil povojno rekonstrukcijo. V tem \xc4\x8dasu pa ga je zajelo ve\xc4\x8d korupcijskih afer, tudi v samem kabinetu predsednika Ulyssesa S. Granta. Zaradi petletne gospodarske depresije je dr\xc5\xbeavo pretresalo ve\xc4\x8d protestov. Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de se je vme\xc5\xa1alo v uveljavljanje 14. amandmaja k ustavi, kar je odprlo vpra\xc5\xa1anje razmerja med lokalnim in zveznim dr\xc5\xbeavljanstvom.\n_START_SECTION_\nMigracije na zahod\n_START_PARAGRAPH_\nPo dr\xc5\xbeavljanski vojni je znova pri\xc5\xa1lo do vpra\xc5\xa1anj gospodarskega izbolj\xc5\xa1anja ZDA. V tem okviru so se odvile pospe\xc5\xa1ene migracije prek Misisipija v Veliko ni\xc5\xbeavje] in Skalno gorovje, kjer so se priseljenci zopet spopadali z domorodci za kvalitetno zemljo. Do konca 19. stoletja so bile te regije \xc5\xbee oblikovane v zvezne dr\xc5\xbeave in vklju\xc4\x8dene v industrirajo\xc4\x8de se ZDA._NEWLINE_Poglavitno infrastrukturo za obljudevanje zahodnih obmo\xc4\x8dij so pomenile \xc5\xbeeleznice. Kongres je zato leta 1862 naro\xc4\x8dil in odobril ter silovito finan\xc4\x8dno podprl gradnjo \xc5\xbeeleznice s srednjega zahoda na pacifi\xc5\xa1ko obalo. \xc5\xbdeleznica Union Pacific Railroad je vodila od Nebraske na zahod, kjer se je leta 1869 v Utahu spojila s progo Central Pacific Railroad. Te \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke kompanije so bili pomembni kolonizatorji ameri\xc5\xa1kega zahoda._NEWLINE_Po vzpostavljeni infrastrukturi je bil cilj privla\xc4\x8devanje priseljencev, kar je vlada izvedla s pomo\xc4\x8djo ugodnih pogojev za naselitev, tj. posojil in daritev 160 juter zemlje vsakomur, ki se je bil pripravljen obvezati za pet let kmetovanja, brezpla\xc4\x8dne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke vstopnice in mo\xc5\xbenost odvoza kmetijskih pridelkov na trg vzhodnih ZDA. Oglase o navedenih mo\xc5\xbenostih je bilo videti tudi v Evropi. Tako se je produkcija kmetijskih pridelkov med letoma 1870 in 1900 podvojila. Za to dejstvo pomembne so bile nove tehnologije, kot sta jekleni plug] in bode\xc4\x8da \xc5\xbeica za varovanje drobnice. Kljub temu je bil svet ameri\xc5\xa1kih pionirjev v Wisconsinu, Minnesoti, Iowi, Kansasu, Nebraski in obeh Dakotah krut z mnogih vidikov, tudi ekonomskega: kmetje so se bili primorani zadol\xc5\xbeevati pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih podjetjih ter bili mo\xc4\x8dno odvisni od svetovnih cen pridelkov, izdelovalcev kme\xc4\x8dkega orodja in ban\xc4\x8dnih posojil. To so bili razlogi za ustanovitev National Grange of the Patrons of Husbandry leta 1867, kmetijske zadruge, ki si je prizadevala za sprejemanje regulativnih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih zakonov ipd. Tovrstni zakoni so bili kasneje dejansko sprejeti, a so se nezadostno lotili problema mo\xc4\x8di \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih podjetij._NEWLINE_Z izgradnjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih povezav so se hitro razvijali tudi ran\xc4\x8di, \xc5\xbeivino je bili opaziti po planjavah vse med Teksasom in Dakotama. Ostra zima 1886-1887, ki je sledila nenavadno suhemu poletju, pa je poslala smrt med \xc4\x8drede in tako v bankrot pahnila mnogo ran\xc4\x8derjev. Preostali so postali bolj organizirani in pri\xc4\x8deli z gojenjem hrane za svojo \xc5\xbeivino, to pa so zapirali v ograde. Znani so dolgi pohodi kavbojev in njihovih \xc4\x8dred iz Teksasa in okoli\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav v Veliko ni\xc5\xbeavje, kjer so bile \xc5\xbeivali vkrcane na vlake ter odpeljane na klanje v urbane centre, kakr\xc5\xa1en je bil, pomembnej\xc5\xa1i med njimi, \xc4\x8cikago._NEWLINE_Na novem ameri\xc5\xa1kem zahodu je za\xc4\x8den\xc5\xa1i z zlato mrzlico 1849 v Kaliforniji vzcvetelo tudi rudarstvo. Iskalci zlata so se iz Kalifornije kasneje premaknili v Skalno gorovje], kjer so bili na sledi tudi za srebrom, bakrom in drugimi minerali. Posledica teh mrzlic so za primer mesta Boise, Idaho in Helena v Montani ter Denver v Koloradu. Akterji teh mrzlic so bili posamezni in neodvisni rudosledci, a so jih do konca stoletja v njihovem poslu zamenjala velika rudarska podjetja._NEWLINE_Na ameri\xc5\xa1ki stari zahod se je zlilo mnogo razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih skupin in ras: pri\xc5\xa1leki iz Skandinavije in Nemci iz Rusije so naselili farme v Minnesoti in Wisconsinu, Irci, Cornwallci in slova\xc5\xa1ki rudarji so migrirali v gorske dr\xc5\xbeave. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d pripadnikov drugih evropskih narodov in etni\xc4\x8dnih skupin se je naselilo in si na\xc5\xa1lo pre\xc5\xbeivetje v \xc5\xa1pekulativnih poslih ali rudosledstvu. Kitajski] pri\xc5\xa1leki, med njimi ve\xc4\x8d od 90\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih, so z naseljevanjem v Kaliforniji in ustanavljanjem svojih skupnosti v zahodnih mestih pri\xc4\x8deli v 1850. letih. Japonci so v 1890. naselili dr\xc5\xbeave Pacifi\xc5\xa1kega severozahoda. Na zahod potujo\xc4\x8di afroameri\xc4\x8dani] so ustanovili nekatera izklju\xc4\x8dno \xc4\x8drnska mesta. Mnogo Mehi\xc4\x8danov pa se je po koncu mehi\xc5\xa1ke vojne zna\xc5\xa1lo na ozemlju ZDA, kljub obljubam zveznih oblasti o za\xc5\xa1\xc4\x8diti njihove posesti so zaradi ran\xc4\x8derjev in drugih dominantnih skupin morali zapustiti svojo zemljo. Vse te razli\xc4\x8dne etni\xc4\x8dne skupine so ustvarjale neprijazno kulturno okolje, ki se je manifestiralo v ostrih tekmovanjih in trenjih med razli\xc4\x8dnimi skupinami; navzlic temu pa je bil dotok novih priseljencev velik._NEWLINE_Regija je bila nedolgo po za\xc4\x8detku kolonizacije mo\xc4\x8dno gospodarsko povezana z ekonomsko razvitim vzhodom in to je napravilo podlago za veliko industrijsko eksplozijo ZDA.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje indijancev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e vedno pere\xc4\x8d problem za belce so bili Indijanci in obratno. Tamkaj\xc5\xa1nja plemena so med drugim sestavljali Blackfoot, Sioux, Dakota, Cheyenne, Koman\xc4\x8di, Arapaho, Navajo in Apa\xc4\x8di. Beli \xc4\x8dlovek je staroselcem zaradi svoje kolonizacije \xc5\xbee zgodaj povzro\xc4\x8dal preglavice zavoljo iztrebljanja bizonov in grabljenja plodne zemlje. Priseljenci pa so za u\xc4\x8dinkovito etni\xc4\x8dno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje za kolonizacijo predvidenega ozemlja uporabili zvezno vojsko, ki je v 60. in 70. letih 19. stoletja b\xc3\xadla hude bitke ter v kon\xc4\x8dni fazi poskrbela za omejitev domorodcev na rezervate prete\xc5\xbeno v Oklahomi, Wyomingu in obeh Dakotah. V zvezi z indijanci se je v poznem 19. stoletju spremenila politika, ki ni ve\xc4\x8d terjala zapiranja v rezervate, pa\xc4\x8d pa integracijo staroselcev v ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo. Indijancem so v tem duhu v zameno za odpoved komunalnemu \xc5\xbeivljenju dodelili parcelo in obdelovalno orodje, a je bila tak\xc5\xa1na politika vseeno nagnjena globoko v prid \xc5\xa1pekulantom in njihovemu hrepenenju po najbolj\xc5\xa1i zemlji. Leta 1890 so zvezne \xc4\x8dete v bitki pri Wounded Kneeju pobile okoli 370 pripadnikov plemena Sioux in s tem dokon\xc4\x8dno strle oboro\xc5\xbeen odpor indijancev do imigrantskih belcev.\n_START_SECTION_\nIndustrijska revolucija in urbanizacija\n_START_PARAGRAPH_\nZadnjih 30 let 19. stoletja je ZDA poneslo na mesto vodilne industrijske sile sveta. Prednja\xc4\x8dila sta zlasti proizvodnja mesa in rudarstvo, poleg tega pa je bila v razmahu tudi organizacija poslov, kvaliteta vsakdanjega \xc5\xbeivljenja in dela nasploh. Tak\xc5\xa1ni ekspanziji so bili vzrok obilna naravna bogastva, nove tehnologije, poceni energija, hiter transport in obilica kapitala ter delovne sile v obliki mno\xc5\xbeic, ki so v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xbee imigrirale v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Novi postopki dela so pohitrili na\xc4\x8din proizvodnje, tako je bil pomemben princip manufaktur. Ko so se podjetniki priu\xc4\x8dili vodenja gospodarskih aktivnosti prek velikih geografskih razdalj, se je odprla mo\xc5\xbenost velikih gospodarskih tvrdk, ki so \xc5\xbee takrat imele nekatere lastnosti korporacij._NEWLINE_Kljub napredku celotne dr\xc5\xbeave je bil jug \xc5\xa1e vedno zaostal. \xc4\x8cetudi je pri\xc5\xa1lo do poskusov industrializacije regije, ki naj bi jo spodbujali s pozitivni atributi (poceni delovna sila), je v industriji zaposlena delovna sila leta 1900 predstavljala le 5\xc2\xa0% celotne sile. Tudi neskladja med belimi in \xc4\x8drnimi prebivalci so bila \xc5\xa1e vedno velika, prvi so skozi pravne poteze ovirali volilne in druge dr\xc5\xbeavljanske pravice drugih. O tamkaj\xc5\xa1njem rasisti\xc4\x8dnem razpolo\xc5\xbeenju in nenazadnje tudi rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in neizobra\xc5\xbeenosti pri\xc4\x8da tudi kar 1.200 lin\xc4\x8danj afroameri\xc4\x8danov v zadnjem desetletju 19. stoletja._NEWLINE_Industrializacija in urbanizacija sta \xc5\xa1e pod\xc5\xbegali \xc5\xbee tako vro\xc4\x8de razpolo\xc5\xbeenje med kmeti z vedno slab\xc5\xa1im polo\xc5\xbeajem ter rasto\xc4\x8dim razredom kapitalistov. Na politi\xc4\x8dnem nivoju so kmetje potezo napravili s samoorganizacijo in ustanovitvijo ljudske stranke, katere privr\xc5\xbeenci so bili imenovani populisti. Stranka je podprla mnogo reform in na predsedni\xc5\xa1kih volitvah 1896 podprla demokratskega kandidata Williama Jenningsa Bryana, ki je izgubil proti republikancu Williamu McKinleyu. Njegova zmaga je predstavljala za\xc4\x8detek zaporedja republikanskih kabinetov vse tja do New Deala._NEWLINE_Industrijski napredek je mo\xc4\x8dno spremenil \xc5\xbeivljenja Ameri\xc4\x8danov. Gospodarsko prizori\xc5\xa1\xc4\x8de so na novo zaznamovale velike in mo\xc4\x8dne korporacije. Pomno\xc5\xbeil se je izvoz in nekoliko tudi uvoz. Razvil se je upravni\xc5\xa1ki sektor. V tem obdobju so zrasla nova mesta, med njimi najbolj opazna Chicago, Atlanta, Minneapolis, Dallas idr. Pri\xc5\xa1lo je do skokovitega razvoja domov in transporta ter dviga \xc5\xbeivljenjskega standarda. Prakti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje Ameri\xc4\x8danov je postalo nestabilno, stanje gospodarstva je pri\xc4\x8delo orja\xc5\xa1ko nihati med hiperprodukcijo in ekonomskimi depresijami. Oblikovale so se velike razlike med revnimi in bogatimi dr\xc5\xbeavljani, tako otroci kot odrasli so delali v nezdravih in sploh nevarnih tovarni\xc5\xa1kih okoljih brez tehni\xc4\x8dnih in pravnih za\xc5\xa1\xc4\x8dit. Industrijska revolucija je na\xc4\x8dela nesluteno degradacijo okolja. Korporacije so postale mo\xc4\x8dne in pri\xc4\x8dele dirigirati \xc5\xbeivljenje ter zaradi svoje obilne rasti pri\xc4\x8dele stremeti za \xc5\xa1iritvijo ZDA na nova ozemlja oziroma trge.\n_START_SECTION_\nKorporacije in odnos med delodajalci ter delavci\n_START_PARAGRAPH_\nKorporacije so pravna entiteta, ki je namesto svojega lastnika odgovorna za pla\xc4\x8devanje dolgov (znano kot omejena odgovornost). Te korporacije so bile osnovane na delnicah oziroma skupinah lastnikov, kar jih je naredilo sposobne velikih vlaganj. V enakem \xc4\x8dasu so se pojavili tudi karteli, ki so skupine lastnikov razli\xc4\x8dnih korporacij zdru\xc5\xbeevali v dogovarjanju za sodelovanje in dolo\xc4\x8danje tr\xc5\xbenih cen, s \xc4\x8dimer je bilo mo\xc4\x8d zmanj\xc5\xa1ati ali pa v skrajnem primeru ukiniti tekmovanje med konkuren\xc4\x8dnimi dru\xc5\xbebami. Najbolj znan tovrsten primer tistega \xc4\x8dasa je Standard Oil Trust, ki ga je leta 1882 ustanovil John D. Rockfeller s sodelavci. Zaradi prevelike mo\xc4\x8di podjetij je dr\xc5\xbeava sku\xc5\xa1ala zavirati monopol in kartele s Shermanovim protikartelnim zakonom (1890). Re\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeave ni bilo u\xc4\x8dinkovito, saj so sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v praksi tega in podobne zakone uporabljala za sojenje proti delavskim zdru\xc5\xbeenjem, ki so organizirala stavke in na ta na\xc4\x8din bajeslovno ovirala tok trgovine in produkcije. Medtem so korporacije spretno krmarile med zakoni in uspe\xc5\xa1no dosegale svoje cilje._NEWLINE_Tako se je pri\xc4\x8dela rast velikih korporacij, kakr\xc5\xa1na je bila v tistem \xc4\x8dasu The Carnegi Steel Company, njen lastnik pa industrijski tajkun Andrew Carnegie. Ta je neprenehoma iskal nove na\xc4\x8dine poceni izdelovanja jekla in v ta namen uredil sofisticirane postopke analiz stro\xc5\xa1kov. Carnegie je spo\xc4\x8detka izvedel vertikalno integracijo: pokupil je infrastrukturo vseh segmentov postopka, tj. premogokopne in \xc5\xbeelezove rudnike ter \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo in s tem dosegel kontrolo nad celotnim produkcijskim procesom. Zatem je sledila \xc5\xa1e horizontalna integracija, ki je pomenila nakup konkuren\xc4\x8dnih podjetij z metodo ni\xc5\xbeanja svojih cen in kasnej\xc5\xa1i prevzem propadle konkurence. Leta 1899 je bila ta \xc5\xbeelezarska dru\xc5\xbeba najve\xc4\x8dja industrijska korporacija na svetu, ki je proizvedla \xc4\x8detrtino jekla ZDA._NEWLINE_Velekapitalisti so bili mnenja, da njihov posel \xc5\xa1iri blaginjo in nudi uspeh tako delavcem kot upravi. Dejansko pa je tak\xc5\xa1no vedenje pomenilo zmanj\xc5\xa1ano konkurenco in diktaturo korporacij \xe2\x80\x93 to je bil liberalni kapitalizem brez u\xc4\x8dinkovite dr\xc5\xbeavne regulacije, saj so oblasti ZDA med drugim dolo\xc4\x8dale visoke carine za tuj uvoz in s tem bledele konkurenco na mednarodni ravni, dajale ugodna posojila \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim dru\xc5\xbebam in v sodstvenih primerih delavcev proti upravam in obratno navadno razsojale v prid zadnjim._NEWLINE_Struktura in nrav delavcev sta se z industrijsko revolucijo spremenili: delavci niso bili ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d kvalificirani in zaposleni v malih delavnicah, pa\xc4\x8d pa nekvalificirani, nizko pla\xc4\x8dani in zaposleni v ogromnih tovarnah, pla\xc4\x8dani za izvajanje monotonega, ponavljajo\xc4\x8dega se specializiranega dela. Bili so strogo nadzorovani glede uspe\xc5\xa1nosti in tudi njihova mezda je mnogokrat temeljila na produktivnosti raje kot na \xc4\x8dasu dela. Tako so bili ti zgodnji industrijski delavci slabo zavarovani proti nesre\xc4\x8dam pri delu, dolgemu delavniku, rezanju mezd in odpu\xc5\xa1\xc4\x8danju._NEWLINE_Posledica slabega dru\xc5\xbebenega polo\xc5\xbeaja je bilo oblikovanje delavskih zvez. Prva nacionalna zveza so leta 1869 postali Vitezi dela (Knights of Labor), ki so na vi\xc5\xa1ku svoje mo\xc4\x8di zanetili \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke stavke. Kasneje je organizacija zbledela in pri\xc5\xa1lo je do ustanovitve American Federation of Labor, ki se je od leta 1886 dalje tako borila za kraj\xc5\xa1e delavnike, vi\xc5\xa1ino mezd, delovne pogoje in priznanje zveze s strani uprave. Te delavske zveze so pod svojim okriljem sicer zdru\xc5\xbeevale le okoli 5\xc2\xa0% vseh ameri\xc5\xa1kih delavcev, a so v \xc5\xa1trajke uspele pritegniti \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e mno\xc5\xbeice. Sicer nezakonita, s strani nacionalne delavske zveze neodobrena, stavka leta 1877 je kasneje povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1tevilne stavke po celotni dr\xc5\xbeavi in vodila do mno\xc5\xbeice smrti ter bila ustavljena \xc5\xa1ele s posredovanjem zveznih \xc4\x8det. 1880. leta so ozna\xc4\x8dena kot desetletje desettiso\xc4\x8dih stavk, ki so sem ter tja vodile tudi do dosege delavskih ciljev. Haymarketski izgred leta 1886 v Chicagu (dogodek je povod za praznovanje dana\xc5\xa1njega praznika dela) se je kon\xc4\x8dal z bombno eksplozijo, javno mnenje je za incident obsodilo delavsko gibanje in posledica je bila zmanj\xc5\xa1anje vpliva delavskih zvez. Mo\xc4\x8d sindikatov, ki se je pokazala v tem \xc4\x8dasu, je pripeljala do mened\xc5\xbeerskega strahu pred njimi, zaradi \xc4\x8desar so proti delavskim shodom nemalokrat ukrepali kar vojska in sodni sistem, medtem ko so upravniki od svojih zaposlenih radi terjali podpis t. i. yellow dog contract, ki so delavca zavezovale k nevklju\xc4\x8denosti v sindikat.\n_START_SECTION_\nPriseljevanje\n_START_PARAGRAPH_\nEpohalen industrijski razvoj ZDA je bolj kot kdajkoli prej privla\xc4\x8dil imigrante. Med letoma 1865 in 1885 so ti na veliko izvirali v Zahodni Evropi (Anglija, Irska, Nem\xc4\x8dija in Skandinavija), medtem ko so po 1880. letih in vse tja do prve svetovne vojne prednja\xc4\x8dile mno\xc5\xbeice iz Ju\xc5\xbene, Vzhodne in Srednje Evrope (Slovaki in Judje iz Avstro-Ogrske ter Ruskega cesarstva in Grki, Romuni ter Italijani in drugi). V zadnjih dveh desetletjih 19. stoletja so priseljenci prebivalstvenemu \xc5\xa1tevilu ZDA tako dodali okoli 9 milijonov, med letoma 1900 in 1914 pa \xc5\xa1e 13 milijonov. Imigrante so v ZDA napotile zlasti nezavidljive gospodarske razmere v domovinah. Pot so olaj\xc5\xa1ale hitre parni\xc5\xa1ke prekooceanske linije, ki so dol\xc5\xbeino potovanja skraj\xc5\xa1ale s treh mesecev na okvirno dva tedna. Imigiranti so se udoma\xc4\x8devali v razli\xc4\x8dnih delih ZDA glede na poreklo: za primer Skandinavci so bili znani po postavljanju kmetij na Srednjem zahodu, medtem ko so se kasnej\xc5\xa1i priseljenci gostili v mestih in se v njih zaposlovali kot nekvalificirana delovna sila. Chicago je leta 1910 zajemal 80\xc2\xa0% prebivalcev, ki so bili imigranti ali njih otroci._NEWLINE_Kulturne razlike, kakr\xc5\xa1ne so npr. med pripadniki protestantskih in neprotestantskih religij, so spodbujale dru\xc5\xbebena trenja. Ta so bila tudi posledica strahov \xc2\xbbdomorodnih\xc2\xab\xc2\xa0Ameri\xc4\x8danov, da bodo ostali brez dobro pla\xc4\x8danih slu\xc5\xbeb, vladalo pa je tudi prepri\xc4\x8danje o ve\xc4\x8dvrednosti angloameri\xc5\xa1kih in nordijskih od drugih priseljencev. Odklonilen odnos do teh je bil predvsem mo\xc4\x8dan na zahodni obali dr\xc5\xbeave vsled mo\xc4\x8dnega dotoka Kitajcev, ki je vodil do sprejetja Chinese Exclusion Act in z njim sprva desetletne in kasneje neomejene zajezitve dotoka Kitajcev. Kongres je naselitev v dr\xc5\xbeavi kasneje onemogo\xc4\x8dil takisto poligamistom, honorarnim delavcem in pacientom. Med radikalnimi skupinami za oviranje dotoka tujcev je bila bolj vidna American Protective Association.\n_START_SECTION_\nUrbanizacija ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nImigracije in spremembe funkcij mest ZDA za\xc4\x8den\xc5\xa1i z industrijsko revolucijo so spro\xc5\xbeile tudi silovito urbanizacijo. Tako so imela na prelomu stoletja tri najve\xc4\x8dja mesta New York 3,5 milijona, Chicago 1,7 milijona in Filadelfija 1,3 milijona prebivalcev._NEWLINE_Pred industrijsko revolucijo so mesta na prvem mestu slu\xc5\xbeila kot trgovski centri za kmetijske pridelke, produkcija v manufakturah pa je bila navadno zemljeslovno osredoto\xc4\x8dena na energijske vire. Transport je nato povezal mesta in druge strate\xc5\xa1ke to\xc4\x8dke ter omogo\xc4\x8dil v mesta, k delovni sili preseljeno industrijo. Ta so se kmalu identificirala glede na svojo dominantno industrijsko panogo. Urbane centre je spreminjal tudi posledi\xc4\x8den mo\xc4\x8dan dotok ljudi z de\xc5\xbeele ter iz tujine. Nadaljen vpliv pa so imele tehnologije, kot so javna prevozna sredstva, novi gradbeni materiali ter uporaba dvigal za omogo\xc4\x8denje ter osmi\xc5\xa1ljenje postavljanja neboti\xc4\x8dnikov._NEWLINE_Ve\xc4\x8danje mest je zahtevalo obse\xc5\xbeno infrastrukturo ter storitvene dejavnosti. Pojavili so se rezervoarji za vodo, gasilci, policija, socialna oskrba itd.\n_START_SECTION_\nReformizem zgodnjega 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nNara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di problemi industrializirane ter urbanizirane dru\xc5\xbebe, morebiti najbolj opazna med njimi premo\xc5\xbeenjske razlike in mo\xc4\x8d korporacij, so terjali temeljite reforme. Zelo razli\xc4\x8dne so zahtevali progresivisti, ki so stremeli k uni\xc4\x8denju politi\xc4\x8dne korupcije, omejevanju korporativnih mo\xc4\x8di, za\xc5\xa1\xc4\x8ditenju delavcev ter gradnji mostu med revnimi ter bogatimi. Svojo pomembno vlogo pri preobra\xc5\xbeanju miselnosti in napeljevanju k reformam so imeli novinarji, ki so pisali o mo\xc4\x8deh podjetni\xc5\xa1kih dru\xc5\xbeb ter politike in drugih dru\xc5\xbebenih krivicah, pa tudi pisatelji._NEWLINE_V tem smislu je velik pomen nosilo Settlement Movement, ki je za revne, zlasti so bili to imigranti, skrbelo na ravni izobra\xc5\xbeevanja, sociale, \xc5\xa1porta in umetnosti. Na nivojih lokalnih oblasti je pri\xc5\xa1lo do volilnih reform, ki so omogo\xc4\x8dila ad hoc na\xc4\x8dine vplivanja ljudstva na politiko (referendum ipd.) ter neposredno voljenje senatorjev. V nekaterih dr\xc5\xbeavah so se zvi\xc5\xa1ali davki za premo\xc5\xbene korporacije, delalo se je na odpravi otro\xc5\xa1kega dela in izbolj\xc5\xa1anju razmer v tovarnah, pri\xc5\xa1lo pa je tudi do prohibicije in evgeni\xc4\x8dnih idej._NEWLINE_Na dr\xc5\xbeavni ravni je pomembno omeniti predsednika Theodoreja Roosevelta, ki je spodbujal uveljavitev delavskih pravic, se zavzemal za dr\xc5\xbeavno reguliranje korporacij, preganjal \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in druge monopole, poleg tega pa podvojil \xc5\xa1tevilo narodnih parkov ter se tudi na druga\xc4\x8dne na\xc4\x8dine zavzemal za ohranjanje okolja. Njegov naslednik William Howard Taft je bil bolj konservativen, a je dosegel pomembne zmage proti podjetjem ter razbil nekaj velikih kartelov v manj\xc5\xa1e konkuren\xc4\x8dne si dru\xc5\xbebe. Progesivist je bil tudi naslednji predsednik Woodrow Wilson.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crnci in \xc5\xbeenske\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas industrializacije in urbanizacije Amerike je bil \xc5\xa1e vedno \xc4\x8das globoke podrejenosti \xc4\x8drncev. Ti so bili prete\xc5\xbeno revni, \xc5\xbeive\xc4\x8di kot sharecropperji na jugu in bili v praksi oropani volilne pravice ter segregirani na javnih mestih. Med letoma 1890 in 1910 se je v iskanju bolj\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja okoli 200 tiso\xc4\x8d afri\xc5\xa1kih Ameri\xc4\x8danov preselilo na sever Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Na eni strani je Booker T. Washington \xc4\x8drnce pozival, naj se zaposlujejo v tovarnah in s svojim ro\xc4\x8dnim delom belcem doka\xc5\xbeejo gospodarsko pomembnost, sicer pa \xc5\xbeivijo vsak svoja socialna \xc5\xbeivljenja. Na drugi strani pa je William E. Du Bois omenjeno politiko kritiziral ter se zavzemal za izobra\xc5\xbeevanje in tovrstno uveljavljanje \xc4\x8drnih ljudi. Du Bois je tudi ustanovil National Association for the Advancement of Colored People._NEWLINE_Progresivne ideje so bile blizu tudi feministkam, ki so se med drugim zavzemale za volilno pravico \xc5\xbeensk. Na prelomu stoletja so bile z njihovimi aktivnostmi ustanovljene mnoge organizacije za podporo pravic \xc5\xbeensk, najvidnej\xc5\xa1e feministke tistega \xc4\x8dasa Emma Goldman, Margaret Sanger in Crystal Eastman pa so s svojim delom pomembno zaznamovale obdobje. Do leta 1909 so imele \xc5\xbeenske volilno pravico v 4 dr\xc5\xbeavah (Kolorado, Idaho, Utah in Wyoming), osvojitev te pravice pa se je zgodila \xc5\xa1e v zvezni dr\xc5\xbeavi New York leta 1917.\n_START_SECTION_\nImperializem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od svoje ustanovitve dalje so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave pisale pestro zgodovino \xc5\xa1iritve na tuje teritorije: v zgodnjem \xc4\x8dasu dr\xc5\xbeave so bile to Louisianski nakup 1803, mehi\xc5\xa1ka vojna in etni\xc4\x8dno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje med indijanskimi plemeni ter pripojitev njihovega teritorija. Vedno ve\xc4\x8dji pohlep po \xc5\xa1iritvi onkraj morja je bil zato samoumeven._NEWLINE_Prvi razlog je bil raz\xc5\xa1irjajo\xc4\x8di se trg, ki je bil \xc5\xbee zasi\xc4\x8den, pa tudi ameri\xc5\xa1ka produkcija je bila bolj in bolj odvisna od uvo\xc5\xbeenih surovin, kar je vodilo do idej o zavarovanju gospodarskega razvoja Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav in o lastninjenju tujih surovin, ki jih je bilo zaenkrat treba uva\xc5\xbeati. Imperialisti\xc4\x8dno politiko pa je gnalo tudi vpra\xc5\xa1anje presti\xc5\xbea, saj so imele ZDA vizijo pridru\xc5\xbeenja v klub velikih kolonialnih sil, ki so \xc5\xbee poprej narekovale svetovno politiko. Nekoliko pa je bil ameri\xc5\xa1ki imperializem tudi posledica prepri\xc4\x8danja o potrebi \xc5\xa1irjenja kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere po svetu. Vse to je do konca 19. stoletja Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave vodilo v prikrito ali odkrito kolonizacijo Havajev, Kube, Filipinov in vzhodne Azije._NEWLINE_Kritiki imperializma v ZDA so \xc5\xa1irili svoje mnenje o neobstoju pravice do prisvajanja tujih teritorijev. Med njimi so bili tudi taki, ki so \xc4\x8dutili ogro\xc5\xbeenost zavoljo morebitnega priseljevanja nebelih imigrantov v primeru priklju\xc4\x8devanja \xc4\x8dezoceanskih ozemelj. V boju proti imperializmu je bila vidna Ameri\xc5\xa1ka protiimperialisti\xc4\x8dna liga.\n_START_SECTION_\nHavaji\n_START_PARAGRAPH_\nV 80. letih 19. stoletja so bili havajski otoki monarhija, katere gospodarstvo in politika sta sicer bila pod razmeroma mo\xc4\x8dnim vplivom svetovnih sil. Znak nasprotovanja tak\xc5\xa1ni podrejenosti so bile tamkaj\xc5\xa1nje volitve 1891, na katerih so Havaj\xc4\x8dani izvolili svojo kraljico Liliuokalani; ta je spremenila ustavo za utrditev svoje mo\xc4\x8di. Proti tej potezi so ostro nastopili ameri\xc5\xa1ki lastniki planta\xc5\xbe sladkornega trsa na Havajih, s svojo mo\xc4\x8djo so tako leta 1893 dosegli njeno odstavitev. Kongresno glasovanje v Washingtonu, D.C. leta 1898 je preprosto odlo\xc4\x8dilo o priklju\xc4\x8ditvi Havajev Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam, ki se je zgodila leta 1900.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0pansko-ameri\xc5\xa1ka vojna\n_START_PARAGRAPH_\nInteresi ZDA po bogastvih Latinske Amerike so se pokazali v kubanski revoluciji proti \xc5\xa1panskim oblastem (1895), ko so bile s strani humanitarcev pozvane, naj ukrepajo in napravijo konec krvavemu dogajanju na otoku, pa tudi ameri\xc5\xa1ki podjetniki so bili naklonjeni posredovanju ZDA zaradi svojih ogro\xc5\xbeenih investicij na Kubi. Ko je ameri\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka ladja Maine 15. februarja 1898 eksplodirala v Havani, so Ameri\xc4\x8dani odlo\xc4\x8dno nastopili proti \xc5\xa0paniji in se pri\xc4\x8deli dogovarjati za pomiritev razmer, sprva zagotavljajo\xc4\x8d spo\xc5\xa1tovanje suverenosti Kube. Ker se \xc5\xa0panija ni umaknila z otoka, so ji aprila 1898 ZDA napovedale vojno._NEWLINE_Ta se je na terenu pri\xc4\x8dela z uspe\xc5\xa1nim napadom na \xc5\xa1pansko mornarico pri takrat \xc5\xa1panskih Filipinih. Nekoliko kasneje so se ameri\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile enako uspe\xc5\xa1no izkrcale na Kubi in po \xc5\xa1tirih mesecih bojev v krvavi bitki pri hribu San Juan zatrle \xc5\xa1pansko vojsko. Zraven tega sta bila okupirana \xc5\xa1e Puerto Rico in Manilski zaliv._NEWLINE_Februarja 1899 je bila podpisana mirovna pogodba, po kateri je \xc5\xa0panija za 20 milijonov USD zmagovalcem predala Filipine, Puerto Rico in Guam, Kuba pa je postala ozemlje ameri\xc5\xa1kega vpliva. Dr\xc5\xbeavni sekretar John Hay je dogodek opisal kot\xc2\xa0\xc2\xbbsplendid little war\xc2\xab, ZDA so v nekaj mesecih postale ena izmed velikih transoceanskih sil. V istem mesecu so Filipinci pod vodstvom Emilia Aguinalda sicer zanetili vstajo in razglasili suverenost naroda, a so bili po 20 tiso\xc4\x8d filipinskih \xc5\xbertvah v boju in 200 tiso\xc4\x8d \xc5\xbertvah kolere pora\xc5\xbeeni. Kuba je postala protektorat ZDA 1901 - po pogodbi je imela ameri\xc5\xa1ka vojska pravico do vkorakanja v primeru ogro\xc5\xbeanja lastnine, svobode ali kubanske \xc2\xbbneodvisnosti\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOdnosi s Kitajsko\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi oja\xc4\x8danih trgovskih odnosov med ZDA in Kitajsko v 1890. letih so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave zahtevale t. i. politiko odprtih vrat, ki bi jim zavarovala Kitajsko pred razkosanjem drugih velesil \xe2\x80\x93 Francija, Rusija, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Japonska so si namre\xc4\x8d \xc5\xbee lastile svoje dele Kitajske ali pa vplivne cone v njej. Dr\xc5\xbeavni sekretar Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je zato leta 1899 poslal vpletenim dr\xc5\xbeavam nekatere zahtevane politi\xc4\x8dne to\xc4\x8dke v zvezi s trgovanjem in politiko do Kitajske (Rusija in Japonska teh to\xc4\x8dk sicer nista sprejeli). Leta 1900 je na Kitajskem potekala boksarska vstaja, ki je pripeljala do pokola zahodnjakov in nekaterih Kitajcev v dr\xc5\xbeavi, to pa je upravi\xc4\x8dilo vstop tujih oboro\xc5\xbeenih sil vanjo in zatrtje upora. Evropske sile so si s tak\xc5\xa1nim polo\xc5\xbeajem \xc5\xbeelele razkosanja Kitajske, a je ameri\xc5\xa1ki sekretar Hay prepri\xc4\x8dal udele\xc5\xbeence o ohranitvi kitajske neodvisnosti. Tudi s to potezo so si ZDA zagotovile prost vstop svoje trgovine in misijonarjev na Kitajsko.\n_START_SECTION_\nMednarodni odnosi v za\xc4\x8detku 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki narod je bil \xc5\xbee v za\xc4\x8detku preteklega stoletja prepri\xc4\x8dan, da je kot velesila primoran po svetu deliti mir in svojo vizijo demokracije. \xc5\xa0e bolj prepri\xc4\x8dan je bil, da je nujno potrebno zagotavljanje neoviranega mednarodnega trga, a so bile tovrstne te\xc5\xbenje zavite v krinko bolj kot sprva omenjeno prepri\xc4\x8danje._NEWLINE_Theodore Roosevelt je kot predsednik ZDA k pogovorom pripeljal Ruse in Japonce, tedaj zapletene v rusko-japonsko vojno, in dosegel podpis njihove mirovne pogodbe leta 1905._NEWLINE_Druga pomembna zunanjepoliti\xc4\x8dna okupacija so bila pogajanja s kolumbijsko vlado o koncesiji za gradnjo Panamskega prekopa, ki bi omogo\xc4\x8dil plutje ameri\xc5\xa1kih ladij z vzhodne obale dr\xc5\xbeave v vzhodno Azijo. Ko so pogajanja s Kolumbijo propadla, so ZDA nenadoma podprle izvedbo panamske revolucije, ki je hitro uspela in vzpostavila novo, od Kolumbije neodvisno dr\xc5\xbeavo Panamo in njeno oblast. Od slednje so si Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave kaj hitro izpogajale pravico do gradnje prekopa. Dogodek je nakazal na ameri\xc5\xa1ko po\xc5\xbeelenje po Latinski Ameriki, ki se je izkazalo za resni\xc4\x8dno ob Rooseveltovem dodatku k Monroejevi doktrini o zagotavljanju pravice Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav do posredovanja v latinskoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah, \xc4\x8de bi te za\xc5\xa1le v politiko, ki so jo Ameri\xc4\x8dani ozna\xc4\x8dili kot\xc2\xa0\xc2\xbbchronic wrongdoing\xc2\xab\xc2\xa0oziroma \xc2\xbbnemo\xc4\x8d, ki bi se izkazala kot splo\xc5\xa1no spro\xc5\xa1\xc4\x8danje vezi civilizirane dru\xc5\xbebe\xc2\xab. Prva praksa tega se je zgodila v Dominikanski republiki: ko je ta za\xc5\xa1la v globok mednarodni dolg, so ameri\xc5\xa1ki odposlanci skrbeli za pobiranje njenih carin toliko \xc4\x8dasa, dokler z njimi ni bilo mo\xc4\x8d odpla\xc4\x8dati nastalega dolga. Naslednik T. Roosevelta William Howard Taft je spodbujal vlaganje ameri\xc5\xa1kih podjetnikov v tujini, zlasti v Latinski Ameriki, s \xc4\x8dimer bi se spodrinil evropski vpliv in napravil prostor za razvoj ameri\xc5\xa1kega vplivnega obmo\xc4\x8dja. Posledica politike so bile mnoge voja\xc5\xa1ke avanture ZDA, tako za primer leta 1909 v Nikaragvi, kjer so se vme\xc5\xa1ale v dr\xc5\xbeavljansko vojno in podprle strmoglavljenje voditelja ter tako omogo\xc4\x8dile vzpon reakcionarnemu re\xc5\xbeimu. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so se z vkorakanjem leta 1916 vme\xc5\xa1ale tudi v mehi\xc5\xa1ko revolucijo 1911, a se leto kasneje umaknile. Ostala pa je dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina nezaupanja latinoameri\xc5\xa1kih narodov do Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je izbruhnila v Evropi leta 1914 med Avstro-Ogrsko in Nem\xc4\x8dijo ter Srbijo na eni ter Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom, Francijo in Rusijo na drugi strani ter \xc5\xbee spo\xc4\x8detka tako in druga\xc4\x8de vpletala ve\xc4\x8d drugih dr\xc5\xbeav. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so se sicer prva tri leta vzdr\xc5\xbeevale vpletanja, a je nevtralnost propadla ob nem\xc5\xa1ki agresiji na ameri\xc5\xa1ke civilne ladje. Ameri\xc5\xa1ko gospodarstvo je namre\xc4\x8d iskalo svoje partnerje tako v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu kot Nem\xc4\x8diji, a so jim trgovanje s slednjimi s svojo mo\xc4\x8dno mornarico prepre\xc4\x8dili Angle\xc5\xbei (proti temu so na diplomatski ravni ostro protestirale ZDA). Ko so Nemci potopili potni\xc5\xa1ko ladjo Lusitania in \xc5\xa1e nadalje vodili podmorni\xc5\xa1ko vojno, zraven tega pa se z Mehiko dogovarjali za sodelovanje v zameno za morebitne izgubljene mehi\xc5\xa1ke teritorije, so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Nem\xc4\x8diji napovedale vojno._NEWLINE_To je med prebivalstvom zbudilo me\xc5\xa1ane ob\xc4\x8dutke, kar je bilo pri\xc4\x8dakovati, saj je Woodrow Wilson na volitvah leta 1916 zmagal pod sloganom \xc2\xbbni nas vpletel v vojno\xc2\xab\xc2\xa0(He Kept Us Out of War), pa tudi mno\xc5\xbeica prebivalcev nem\xc5\xa1kega porekla je prispevala svoje negativno razpolo\xc5\xbeenje. Vojna je \xc5\xa1tevilo voja\xc5\xa1kega osebja v enem letu dvignila z 200 tiso\xc4\x8d na 4 milijone.\n_START_SECTION_\nBoji v Evropi in ameri\xc5\xa1ka udele\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna fronta v Evropi se je okrepila z dodatnimi nem\xc5\xa1kimi \xc4\x8detami po podpisu mirovne pogodbe z Rusijo, ko so nem\xc5\xa1ki vojaki lahko zapustili okope na vzhodni meji. Zna\xc4\x8dilne pozicijske bitke na zahodni fronti so tako postale \xc5\xa1e dodatno iz\xc4\x8drpljujo\xc4\x8de._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka vojska je v Francijo prispela junija 1918 pod poveljstvom Johna. J. Pershinga. Nem\xc5\xa1ke sile so pri\xc4\x8dele veliko ofenzivo marca 1918, ko so bile ameri\xc5\xa1ke \xc4\x8dete pod francoskim in angle\xc5\xa1kim poveljstvom \xc5\xbee na polo\xc5\xbeajih. Sve\xc5\xbee sile so odbile nem\xc5\xa1ki napad in septembra 1918 s svojimi zavezniki izvedle protiofenzivo pri Verdunu. Centralne sile so se tako zaradi oja\xc4\x8danih nasprotnih \xc4\x8det predale 11. novembra 1918. Vojska ZDA je izgubila le okoli 112 tiso\xc4\x8d ljudi, pa \xc5\xa1e mnogi izmed teh so podlegli zgolj epidemiji gripe 1918 namesto padca pod sovra\xc5\xbenikovim oro\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nVpliv na doma\xc4\x8de prebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so po mobilizaciji svojih mo\xc5\xa1kih do\xc5\xbeivele pomanjkanje delovne sile. Tu je svojo prilo\xc5\xbenost na\xc5\xa1lo veliko \xc5\xa1tevilo afroameri\xc4\x8danov, ki so v iskanju dela od\xc5\xa1li v severna velemesta. Za delo so poprijele tudi \xc5\xbeenske, med drugim so vozile tramvaje in prodajale vojne obveznice ter celo gradile ladje. Ta vklju\xc4\x8denost in pomembna vloga v vojnem \xc4\x8dasu jim je zagotovila volilno pravico, zagotovljeno v kongresu leta 1919._NEWLINE_Vojna je pomenila tudi rast upravnega aparata in ustanavljanje novih agencij: telesa za nadzor voja\xc5\xa1ke industrije, administracije \xc5\xbeeleznic, glajenje sporov med delavci in delodajalci zavoljo zamujenih pla\xc4\x8d (National War Labor Board), propagandni komiteji idr. Za hranjenje dr\xc5\xbeavne blagajne so bile uvedene vojne obveznice in vi\xc5\xa1ji davki._NEWLINE_Javno mnenje je bilo usmerjeno proti imigrantom, \xc5\xa1e zlasti tistim nem\xc5\xa1kega porekla. Sprejeti so bili tudi zakoni za za\xc5\xa1\xc4\x8dito vlade in vlaganje v vojno, bili so represivni in so povzro\xc4\x8dili 6 tiso\xc4\x8d aretacij in 1.500 obsodb zaradi protivojnih aktivnosti, kar je zlasti prizadelo levi\xc4\x8darje: v zaporu sta se med drugimi zna\xc5\xa1la tudi socialist Eugene V. Debs in anarhistka Emma Goldman.\n_START_SECTION_\nVersajska pogodba in ameri\xc5\xa1ka vloga\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ka politika pred pari\xc5\xa1ko mirovno konferenco in med njo se je vrtela okoli Wilsonovih \xc5\xa1tirinajst to\xc4\x8dk, ki naj bi svetu v prihodnje zagotovile mir. Te to\xc4\x8dke so predvidevale svobodna morja, umik trgovinskih ovir, upo\xc5\xa1tevanje interesov koloniziranih narodov, zmanj\xc5\xa1anje koli\xc4\x8din oro\xc5\xbeja, ustanovitev Dru\xc5\xa1tva narodov itd. Na konferenci velikih \xc5\xa1tirih pa so bile razmeroma neupo\xc5\xa1tevane._NEWLINE_Konferenca je osnovala \xc5\xa1tevilne nove dr\xc5\xbeave, Nem\xc4\x8dija je bila demilitarizirana in olaj\xc5\xa1ana svojih kolonij, poleg tega pa primorana k pla\xc4\x8devanju reparacij ter predaji spornega dela ozemlja Franciji. Sklepi konference so imeli mnogo pomankljivosti, ki so vodile do novih neravnote\xc5\xbeij ter naposled druge svetovne vojne. Ustanovljeno je bilo Dru\xc5\xa1tvo narodov, ki pa ga konservativni republikanski kongres pod vodstvom senatorja Henryja Cabota Lodgea ni podpiral; zaradi nepripravljenosti Wilsona za sodelovanje je ameri\xc5\xa1ki na\xc4\x8drt o dru\xc5\xa1tvu propadel, ZDA niso nikoli pristopile vanj in so z Nem\xc4\x8dijo tako podpisale lo\xc4\x8deno mirovno pogodbo leta 1921._NEWLINE_Versajska pogodba je slabo re\xc5\xa1ila povojno stanje, Nem\xc4\x8dijo je pahnila v dolgotrajno opusto\xc5\xa1enost ter obup, kar je v 30. letih botrovalo vzponu nacizma. Amerika je v kratki vojni udele\xc5\xbebi pridobila samozavedanje o sposobnosti politi\xc4\x8dnega in gospodarskega diktiranja svetu. Obdobje pa je tudi za\xc4\x8delo prvi rde\xc4\x8di strah (dr\xc5\xbeavni to\xc5\xbeilec Mitchell Palmer je januarja 1920 povzro\xc4\x8dil aretacije tiso\xc4\x8dev ljudi) in z njim mnoge aretacije ter paranojo pred bolj\xc5\xa1evizmom.\n_START_SECTION_\nDvajseta leta: za\xc4\x8detki potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko so se evropske sile bavile s povojno obnovo, so ZDA izkoristile naravna bogastva svoje zemlje in svojih kolonij ter do\xc5\xbeivele ekonomski razcvet. Vse to se je izkazovalo z dajanjem velikih ameri\xc5\xa1kih posojil in za razliko od preteklosti ne ve\xc4\x8d njih prejemanj, z masovno potro\xc5\xa1njo, za\xc4\x8detki produkcije na teko\xc4\x8dih trakovih in enostavnimi krediti za nove posle._NEWLINE_Zaradi gospodarskih sprememb in politi\xc4\x8dnega konservatizma pa je tudi v 20. letih prihajalo do kulturnih konfliktov. Tak\xc5\xa1no stanje politike je razpihnil na prvem mestu rde\xc4\x8di strah, razvijali pa so jo zlasti republikanci: \xc2\xbbnormalnost ... urejen enakomeren tok stvari\xc2\xab\xc2\xa0(besede predsednika ZDA Warrena G. Hardinga). Pod njim in Calvinom Coolidgem so zrasle cene, davki premo\xc5\xbenih so \xc5\xa1li navzdol in tudi sicer so bile korporacije v milosti politike. Odklonilen odnos omenjenega \xc4\x8dasa do tujcev se je kazal tudi v zakonu National Origins Act, sprejetem leta 1924, ki je omejeval priseljevanje glede na \xc5\xa1tevilo in poreklo prebivalcev Amerike v 1890., kar je mo\xc4\x8dno favoriziralo zahodnoevropejce in oviralo imigrante s preostalih delov Evrope in Azije. Neomejen pa je bil pritok iz Mehike, zato so slednjo po revoluciji zapustile mno\xc5\xbeice in v ZDA pri\xc5\xa1le iskat kmetijskega dela. Tudi \xc5\xbeenske so se kljub volilni emancipaciji dalje soo\xc4\x8dale s segregacijo na podlagi spola. Iz poglavja politi\xc4\x8dnega konservativizma ZDA dvajsetih let je znan tudi sodni primer tennessee\xc5\xa1kega u\xc4\x8ditelja Johna T. Scopesa, ki je bil leta 1925 obsojen zaradi kr\xc5\xa1enja lokalnega zakona o prepovedi razlaganja evolucijske teorije. To je bil prvi vidnej\xc5\xa1i primer debate med tradicionalnim, religiji naklonjenim, in modernim liberalnim. Leta 1919 je bila uvedena prohibicija, ki je razdelila narod in povzro\xc4\x8dila obilico organiziranega kriminala ter bila po 14 letih zato preklicana. Pred veliko depresijo je zmagal Herbert Hoover, ki je obljubljal\xc2\xa0\xc2\xbbavto v vsaki gara\xc5\xbei\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPrenehanje vojne industrije je zatrlo ekonomijo, a le za zelo kratek \xc4\x8das. Do leta 1922 je bila produkcija namre\xc4\x8d ve\xc4\x8dja kot kdajkoli prej. Nova, vodilna in prezentan\xc4\x8dna je bila proizvodnja avtomobilov, med letoma 1916 in 1929 potrojena. Revolucijo je spro\xc5\xbeil Fordov model T, ki so ga zaposleni izdelovali po teko\xc4\x8dem traku, vsak izmed njih s svojim specializiranim opravilom, ter tako zagotavljali sestavo izdelka v 93 minutah. Ta avtomobil s posledi\xc4\x8dno nizko ceno je bil zato dosegljiv tudi povpre\xc4\x8dno premo\xc5\xbenim ljudem._NEWLINE_Avtomobilska industrija je za seboj potegnila tudi druge, npr. izdelavo avtomobilskih komponent in pridobivanje ter predelavo nafte. Seveda je vzcvetela tudi izgradnja cest in avtocest, ki so spremenile podobo ameri\xc5\xa1ke pokrajine. Razvila se je \xc5\xa1e mre\xc5\xbea prodajalcev avtomobilov \xe2\x80\x93 s prodajo na obroke. Nadaljnja posledica pove\xc4\x8danja mobilnosti so bila prva bivalna predmestja. Zaradi napeljevanja elektrike h gospodinjstvom se je potrojila poraba energije, pri\xc4\x8dela se je masovna proizvodnja gospodinjskih aparatov, ki niso bili ve\xc4\x8d luksuz, pa\xc4\x8d pa so postali nujnost. Izdelava produktov je za seboj potegnila razmah ogla\xc5\xa1evanja, ki je pitalo \xc5\xbeelje potro\xc5\xa1nikov po blagu, u\xc4\x8dinkovit sistem kreditiranja pa je te \xc5\xbeelje udejanjal. To je bil za\xc4\x8detek masovnega potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva, ki se je po drugi svetovni vojni raz\xc5\xa1irilo na ves industrializiran svet._NEWLINE_Rast produkcije in potro\xc5\xa1nje je omogo\xc4\x8dala nepredvidljive rasti korporacij. Multinacionalna United Fruit Company je vladala latinskoameri\xc5\xa1kemu trgu sadja. Do konca dvajsetih let je 100 korporacij nadziralo okoli polovico narodne ekonomije. Situacija pa se je slab\xc5\xa1ala za delavce, katerih mezde so se vi\xc5\xa1ale po\xc4\x8dasneje od cen v gospodarsko razvijajo\xc4\x8di se dru\xc5\xbebi. Sindikati so izgubljali vpliv, kmetje pa so proizvajali preve\xc4\x8d in bili prisiljeni v spu\xc5\xa1\xc4\x8danje cen ter vpletanje v mre\xc5\xbeo potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva in dolga.\n_START_SECTION_\nMasovna kultura\n_START_PARAGRAPH_\nTudi kultura Ameri\xc4\x8danov se je obrnila v smer potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva, saj je postala stvar industrije in ne ve\xc4\x8d amaterskih kulturnikov: to je bila industrija \xc4\x8dasopisov in radijskega programa, polnega reklam. Tudi film je postajal pomemben medij, zlasti z izdelavo prvega zvo\xc4\x8dnega filma The Jazz Singer leta 1927._NEWLINE_Pomemben znanilec takratne kulture so postale \xc5\xbeenske, imenovane flapper. Obna\xc5\xa1ale so se napredno in tak\xc5\xa1na je bila tudi njihova obleka ter pri\xc4\x8deska. Bile so simbol nove svobode in novih pravic \xc5\xbeensk, a je bila na drugi strani njihova svoboda globoko omejena s \xc5\xa1tevilom potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kih navad, ki so jih priklepale na usluge in izdelke \xe2\x80\x93 poleg uporabe kozmetike in urejanja pri\xc4\x8desk so tro\xc5\xa1ile tudi cigarete. Tako se je nov, lahkoten in kvazi svoboden na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja povezal s konservativno usmerjno politiko in gospodarstvom._NEWLINE_Kultura se je razbohotila tudi med \xc4\x8drnci, ki so si na severu ustvarili mo\xc4\x8dne skupnosti (harlemska renesansa). Te so odprle tudi mo\xc5\xbenost za razvoj prvih nacionalisti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeenj afroameri\xc4\x8danov in ustanovitev Universal Negro Improvement Association ter gibanja Back to Africa.\n_START_SECTION_\nVelika depresija\n_START_PARAGRAPH_\nPovojni gospodarski razmah ZDA je dosegel svoj vi\xc5\xa1ek leta 1929, lepo po Hooverjevi osvojitvi predsedni\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja. Investitorji so v tedanjem \xc4\x8dasu vlagali ogromne investicije v delnice in te so dosegale vrtoglave cene. Ta mrzlica pa je povzro\xc4\x8dila borzni zlom 24. oktobra 1929. Neposredno za tem je sledilo prenehane tro\xc5\xa1enja, zmanj\xc5\xa1anje produkcije v podjetjih, ukinjanje ugodnih kreditov \xe2\x80\x93 spiralni padec v gospodarsko depresijo se je pri\xc4\x8del in nato trajal skozi vsa trideseta leta. Vendar pa za ekonomsko krizo ni bil kriv zlom borze, pa\xc4\x8d pa jo je ta le naznanil. Splo\xc5\xa1en problem je bila namre\xc4\x8d nestabilna ekonomija dvajsetih let oziroma trhli temelji gospodarskega razcveta. Svoje sta dodali tudi neenakomerna razporeditev bogastva in kriza v kmetijskem sektorju, katere delavci (kmetje) so se spopadali s hiperprodukcijo in ujetni\xc5\xa1tvom dolgov._NEWLINE_Brezposelnost v ZDA se je leta 1933 povzpela na 25\xc2\xa0%, pla\xc4\x8de preostalih zaposlenih pa so globoko padle. Za tretjino se je zni\xc5\xbeal tudi bruto doma\xc4\x8di proizvod, do leta 1933 je propadlo \xc4\x8dez 5 tiso\xc4\x8d bank in prek 85 tiso\xc4\x8d podjetij. Zrasla so barakarska naselja reve\xc5\xbeev, ki so se pokrivali s \xc4\x8dasopisi (t. i. Hooverjeve odeje) in \xc2\xbbmahali s Hooverjevimi zastavami\xc2\xab, kot se je reklo praznim \xc5\xbeepom. Mladi ljudje so pozabili na svoje na\xc4\x8drte o karierah in poprijeli za vsako ponujeno delo. V Velikem ni\xc5\xbeavju sta obubo\xc5\xbeana prst in njena skromna uporaba skupaj z izrazito su\xc5\xa1o povzro\xc4\x8dili Dust Bowl. Koli\xc4\x8dina porok in otrok je padla, pove\xc4\x8dalo pa se je \xc5\xa1tevilo lo\xc4\x8ditev. \xc5\xa0e posebno visoka brezposelnost je pestila afroameri\xc5\xa1ke skupnosti, katerih 43,5\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih (v primerjavi z 29,7\xc2\xa0% belih mo\xc5\xa1kih) je bilo brezposelnih._NEWLINE_Tudi drugje po svetu je v tridesetih letih finan\xc4\x8dna kriza udarila gospodarstva, in sicer prete\xc5\xbeno zaradi slabih povojnih razmer in pla\xc4\x8devanja vojnih dolgov. Te dr\xc5\xbeave so, zlasti iz ZDA, uva\xc5\xbeale ve\xc4\x8d, kot so izva\xc5\xbeale.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1evanje krize\n_START_PARAGRAPH_\nOb razmahu krize se je aktiviralo ve\xc4\x8d dobrodelnih organizacij, ki so pomagale na prakti\xc4\x8dni ravni in po svojih skromnih mo\xc4\x8deh. Zvezne oblasti so po usihu delovnih mest na jugu pozvale mehi\xc5\xa1ke priseljence k vrnitvi v Mehiko, kamor je teh od\xc5\xa1lo ali bilo deportiranih okoli 300 tiso\xc4\x8d. V \xc4\x8dasu velike depresije je bila za Ameri\xc4\x8dane pomembna tudi pomo\xc4\x8d med sorodniki._NEWLINE_Hoover je sicer predlagal nekatere ukrepe, a je njegova takratna politika splo\xc5\xa1no pojmovana kot minimalna in nezadostna. Predsednik je namre\xc4\x8d menil, da je ekonomija sposobna in dol\xc5\xbena poskrbeti sama zase ter da bi razdajanje dr\xc5\xbeavnega premo\xc5\xbeenja pomo\xc4\x8di potrebnim pomenilo skrunjenje zna\xc4\x8daja Amerike. Kasneje je dodelil pomo\xc4\x8d korporacijam in bankam z velikimi ugodnimi posojili, ki naj bi po njegovem mnenju s\xc4\x8dasoma pricurljala do revnih ljudi. To mu je okrnilo ugled, ki mu je po nasilnem pregonu veteranov na Bonus Marchu padel do te mere, da ga je na volitvah 1932 gladko premagal demokratski protikandidat Franklin Delano Roosevelt.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nDruga svetovna vojna je zrasla na dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini prve. Zaradi krivic v prvi vojni in povojne stiske so se namre\xc4\x8d v dvajsetih in tridesetih letih minulega stoletja dvignili totalitarni re\xc5\xbeimi v Rusiji (tod \xc5\xbee v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne), na Japonskem, v Italiji, Nem\xc4\x8diji in drugje. Nem\xc4\x8dija in Japonska sta tudi izstopili iz Dru\xc5\xa1tva narodov ter se skupaj z Italijo povezali v Trojni pakt._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki narod je bil sicer nenaklonjen novi vojni, saj so tovrstno razpolo\xc5\xbeenje \xc5\xa1e vedno gojili spomini iz prej\xc5\xa1nje svetovne vojne; obstajala so tudi prepri\xc4\x8danja, da so jih trgovci smrti (tj. bankirji in trgovci z oro\xc5\xbejem) pahnili v prvo vojno. Zraven tega je bila filozofija ZDA usmerjena v na\xc4\x8delno izogibanje te\xc5\xbeavam Evrope. Zato so v okviru dobrih mednarodnih odnosov leta 1935 priznali Zvezo sovjetskih socialisti\xc4\x8dnih republik in 1936. leta sprejeli skupek zakonov, ki je med drugim prepovedoval prodajo oro\xc5\xbeja in izdajanje posojil dr\xc5\xbeavam v vojni, in sicer tudi tistim vnetim od dr\xc5\xbeavljanske vojne (slednje je bilo sprejeto po izku\xc5\xa1nji s \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno, ki se je je sicer na republikanski strani udele\xc5\xbeilo opazno \xc5\xa1tevilo ameri\xc5\xa1kih borcev). ZDA pa niso bile naklonjene japonskemu ter nem\xc5\xa1kemu ekspanzionizmu \xe2\x80\x93 po dejanskem izbruhu vojne vihre 1. septembra 1939 je ameri\xc5\xa1ki izogib vojni postajal vse manj verjeten._NEWLINE_Roosevelt je leta 1939 vpeljal politiko cash and carry, ki je omogo\xc4\x8dala prodajo gotovinskega pla\xc4\x8dila in ladijskega odvoza sposobnim dr\xc5\xbeavam. Julija 1940 so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave britanskemu kraljestvu pri\xc4\x8dele dovajati pomo\xc4\x8d, ki je je bila ta potrebna zaradi pomanjkanja nekaterih dobrin kot posledice vojnega stanja. Ta za ZDA zaenkrat \xc5\xa1e mirnodobni \xc4\x8das je bilo tudi \xc5\xbee obdobje veljave Selective Training and Service Act, ki je registriral 16 milijonov voja\xc5\xa1kih obveznikov. Razmere so se \xc5\xa1e dalje zasukale 7. decembra 1941 z napadom japonskih bombnikov na nepripravljeno voja\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Pearl Harbour na Havajih, naslednjega dne pa \xc5\xa1e na voja\xc5\xa1ko bazo na Filipinih. ZDA so kaj hitro izdale vojno napoved Japonski, Nem\xc4\x8dija pa je nedolgo zatem razglasila vojno proti njim.\n_START_SECTION_\nPotek vojne\n_START_PARAGRAPH_\nZavezni\xc5\xa1ke sile so \xc5\xbee vse od za\xc4\x8detka vojne razpravljale o situaciji po vojni. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so se tako sre\xc4\x8dale januarja 1943 v Casablanci in se dogovorile, da se bodo bojevale do brezpogojne predaje prvotnih dr\xc5\xbeav Trojnega pakta in do njihovega preklica ideologij, ki so povzro\xc4\x8dile agresijo. Tudi kasneje so imeli sestanki podobne zaklju\xc4\x8dke, a so se skozi celotno vojno \xc5\xbee kazala o\xc4\x8ditna nestrinjanja med ZSSR in Zahodom glede povojnih dr\xc5\xbeav na sovjetski meji._NEWLINE_Vojna je do\xc5\xbeivela svoj vrhunec leta 1944, ko so se sile osi \xc5\xbee umikale. Tako so Sovjeti po predaji 200 tiso\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih vojakov pri Stalingradu leta 1943 vojsko Tretjega rajha izrinili s svojega ozemlja ter zasedali Vzhodno Evropo. Ostali zavezniki so na \xc4\x8delu z Dwightom D. Eisenhowerjem pripravljali invazijo na Francijo, ki se je zgodila na t. i. dan D, 6. junija 1944 (izkrcanje v Normandiji). General George S. Patton je oboro\xc5\xbeene sile kasneje vodil prek Francije proti Parizu, ta je bil osvobojen 25. avgusta 1944. Zadnji nem\xc5\xa1ki napad je bil ardenska ofenziva 1944. Zavezniki so vstopili v Nem\xc4\x8dijo marca 1945 in z Rde\xc4\x8do armado obkolili Berlin ter dosegli predajo sil Tretjega rajha 8. maja 1945, po moskovskem \xc4\x8dasu 9. maja._NEWLINE_Zlasti za ZDA pa vojna \xc5\xa1e ni bila kon\xc4\x8dana: zahrbtne kopenske, morske in zra\xc4\x8dne bitke Pacifika so \xc5\xa1e vedno divjale. Japonska vojska je namre\xc4\x8d po za\xc4\x8detku agresije osvojila Filipine, Malajski polotok, nizozemske Vzhodne Indije in Burmo. Junija 1942 je pri\xc5\xa1lo do preobrata ob zaveni\xc5\xa1ki zmagi v bitki pri Midwayu in oboro\xc5\xbeene sile ZDA so izpod Japoncev prevzemale otok po otok ter dokon\xc4\x8dno strle japonsko mornarico v bitki v Lejtskem zalivu na Filipinih oktobra 1944. Ker se japonski imperij kljub temu ni vdal, so ZDA po bridkih izku\xc5\xa1njah z Iwo Jime in Okinawe pri\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o uporabi jedrskega oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Ta program se je pri\xc4\x8del \xc5\xbee leta 1941 kot Manhattan Project pod vodstvom J. Roberta Oppenheimerja. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so si namre\xc4\x8d prizadevale za izdelavo jedrske bombe pred Nem\xc4\x8dijo, poleg tega so kot omenjeno razmi\xc5\xa1ljali o njeni koristnosti v boju z Japonsko ter o povojni dominaciji v geopolitiki (v prvi vrsti v tekmovanju z ZSSR) z njeno pomo\xc4\x8djo. Za uporabo atomskega oro\xc5\xbeja proti Japoncem navdu\xc5\xa1eni politiki so se zlasti bali velikega \xc5\xa1tevila ameri\xc5\xa1kih \xc5\xbertev v primeru kopenskega napada na Japonsko in fanati\xc4\x8dnosti japonskega vodstva ter oboro\xc5\xbeenih sil. Uporabi jedrskega oro\xc5\xbeja nenaklonjeni vplivne\xc5\xbei pa so predlagali pogajanja ali testno uporabo atomske bombe za simulacijo in vlivanje strahu japonskemu imperiju. Oppenheimer je dvomil v uspeh prikazovanja mo\xc4\x8di atomske bombe na nejaponskem terenu in z njim se je strinjal tudi naslednik preminulega Roosevelta Truman, zato je pri\xc5\xa1lo do pozitivne odlo\xc4\x8ditve o uporabi: 6. avgusta 1945 je oro\xc5\xbeje letelo na Hiro\xc5\xa1imo (okoli 70 tiso\xc4\x8d neposrednih \xc5\xbertev in okoli 100 tiso\xc4\x8d \xc5\xbertev sevanja), tri dni kasneje in dan po vojni napovedi Japonski s strani Sovjetske zveze pa \xc5\xa1e na Nagasaki (okoli 40 tiso\xc4\x8d mrtvih). 2. septembra 1945 je japonska oblast sporo\xc4\x8dila kapitulacijo. Vro\xc4\x8de razprave o smotrnosti in upravi\xc4\x8denosti uporabe bombe pa so razdvajale tako ameri\xc5\xa1ko kot svetovno dru\xc5\xbebo \xc5\xa1e dalje v obdobje po vojni.\n_START_SECTION_\nPovojno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nZa ZDA sta \xc4\x8das po drugi svetovni vojni mo\xc4\x8dno zaznamovali hladna vojna na podro\xc4\x8dju zunanje politike in hiperpotro\xc5\xa1nja na notranji ravni._NEWLINE_Predsednik Harry S. Truman se je soo\xc4\x8dil s pritiski z desnega politi\xc4\x8dnega krila. Republikanci so leto po koncu vojne prvi\xc4\x8d po letu 1928 zopet prevzeli oba domova in s tem sprejemali in spreminjali mnoge zakone, uveljavljenje v preteklem demokratskem obdobju. Sistem je tako postal manj perspektiven za delavce, a bolj za podjetni\xc5\xa1tvo. Zavoljo kongresne mo\xc4\x8di Truman tudi ni mogel izbolj\xc5\xa1ati dru\xc5\xbebenega polo\xc5\xbeaja \xc4\x8drncev, navzlic temu pa je dosegel zvi\xc5\xa1anje minimalne pla\xc4\x8de, raz\xc5\xa1iril socialno kritje in spro\xc5\xbeil gradnje poceni hi\xc5\xa1, vse v okviru njegovega programa Fair Deal._NEWLINE_V letih 1952 in 1956 je na predsedni\xc5\xa1kih volitvah zmagal Dwight S. Eisenhower, ki je mnogo volilnih glasov dobil na ra\xc4\x8dun svojega polo\xc5\xbeaja generala v minuli vojni. Slednji je \xc5\xa1e nadaljeval nekatere programe iz sklopa New Deal, dodatno je raztegnil socialno varstvo in organiziral javna dela, leta 1956 pa podpisal \xc5\xa1e Federal Highway Act, ki je za izgradnjo regionalnega cestnega omre\xc5\xbeja Interstate Highway System namenil obse\xc5\xbena sredstva. Pod Eisenhowerjem se je zmanj\xc5\xa1al tudi prora\xc4\x8dun za vojsko. V obdobju njegovega predsednikovanja je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de pod vodstvom vplivnega Earla Warrena razsodilo, da je segregacija v \xc5\xa1olah po 14. amandmaju Ustave ZDA ilegalna, in zatorej odredilo desegregacijo. Zvezni ukrep je ponekod naletel na odpor: arkansa\xc5\xa1ki senator je za prepre\xc4\x8denje vstopa devetim \xc4\x8drnim \xc5\xa1tudentom v \xc5\xa1olo mobiliziral nacionalno gardo; na to se je predsednik ZDA odzval z zveznimi \xc4\x8detami, ki so re\xc5\xa1ile nastali zaplet (incident, znan pod imenom Little Rock Nine)._NEWLINE_Leta 1958 so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave ustanovile vesoljsko agencijo NASA, ki je bila eden izmed bistvenih akterjev prihajajo\xc4\x8de vesoljske tekme. ZDA so nekoliko za Sovjetsko zvezo januarja 1958 v orbito spustile prvi umetni satelit Explorer 1, ravno tako za svojimi tekmeci pa \xc5\xa1e prvega \xc4\x8dloveka, Johna Glenna.\n_START_SECTION_\nZgodnja hladna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nKo druge svetovne vojne \xc5\xa1e ni bilo konec, se je ta \xc5\xbee prevesila v stanje, ki je kasneje vodilo v hladno vojno. Slabi odnosi med dr\xc5\xbeavama protagonistkama so se vlekli \xc5\xbee vse od ruske revolucije 1917, ko so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Francija in Japonska v Rusijo poslale svoje sile za podporo protikomunisti\xc4\x8dnemu odporu. Obe sili sta bili v drugi svetovni vojni sicer zaveznici, a je bilo to zavezni\xc5\xa1tvo krhko zaradi stalnih nestrinjanj kot posledic dveh nasprotnih si ideologij. Ameri\xc4\x8dani so bili prestra\xc5\xa1eni tudi zaradi gro\xc5\xbenje sovjetskega ekspanzionizma._NEWLINE_Glede povojne ureditve je pri\xc5\xa1lo do velikih nestrinjanj. ZSSR je tako \xc5\xbeelela demilitarizirano Nem\xc4\x8dijo in pod svoj vpliv umaknjeno Poljsko za zavarovanje svoje zahodne meje in tamkaj\xc5\xa1njo dominanco, kar je \xc5\xbee pred koncem vojne vodilo do vzpostavitve komunisti\xc4\x8dnih re\xc5\xbeimov v Bolgariji, na Mad\xc5\xbearskem in v Romuniji, dva neodvisna komunisti\xc4\x8dna re\xc5\xbeima pa sta se utrdila v Jugoslaviji in Albaniji. Socializem je zaznamoval tudi poljsko in \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko povojno dru\xc5\xbebo. Marca 1946 je britanski ministrstki predsednik Winston Churchill prvi\xc4\x8d govoril o \xc5\xbeelezni zavesi, ki da jo Sovjeti spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo prek Evrope. Komunisti\xc4\x8dna prevlada Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam ni bila pogodu, saj so pod svojimi besedami o mo\xc5\xbenosti samoodlo\xc4\x8dbe povojnih narodov skrivali \xc5\xbeelje po vzpostavitvi kapitalizmu oziroma svobodnej\xc5\xa1emu trgu odprtih sistemov. Zato so zavzeli pozicijo aktivnega zadr\xc5\xbeevanja nasprotnika (vigilant containment), ki so se je dr\xc5\xbeali skozi celotno hladno vojno. Nem\xc4\x8dija je bila po zru\xc5\xa1itvi nacisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima razdeljena na \xc5\xa1tiri okupacijske cone, od katerih je sovjetsko odcepil komunisti\xc4\x8dni voditelj Stalin in na njenem teritoriju ustanovil socializmu podvr\xc5\xbeeno Nem\xc5\xa1ko demokrati\xc4\x8dno republiko. Sovjeti so z razlogom Dardanel in tamkaj\xc5\xa1njega morebitnega prostega prehoda svoje mornarice v Sredozemlje \xc5\xbeeleli sodelovanja s Tur\xc4\x8dijo, a so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave ukrepale hitro in slednji ponudile zajetno pomo\xc4\x8d, ki je pri\xc4\x8dela dolgotrajno, \xc5\xa1e vedno obstojno sodelovanje med dr\xc5\xbeavama.\n_START_SECTION_\nTrumanova doktrina in Marshallov na\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\nTrumanova doktrina ali z drugimi besedami podpiranje vsake oblasti, ki bi ji grozila komunisti\xc4\x8dna revolucija in ki bi se ji ta oblast uprla, je postala aktualna, ko so z jugoslovanskimi in sovjetskimi silami podprti gr\xc5\xa1ki komunisti grozili s strmoglavljenjem monarhi\xc4\x8dne vlade leta 1947. Ko so Britanci odrekli podporo tamkaj\xc5\xa1nji oblasti, so v igro vstopile ZDA in tej ter tur\xc5\xa1ki vladi v okviru doktrine namenile 400 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev._NEWLINE_Takrat revna in nestabilna Evropa je bila namre\xc4\x8d za razvoj socialisti\xc4\x8dnih re\xc5\xbeimov ploden svet. To je bil povod za organizacijo \xc5\xa1e enega programa, Marshallovega na\xc4\x8drta, ki je v zahodne demokrati\xc4\x8dne re\xc5\xbeime vlil ve\xc4\x8d kot 13 milijard USD za pomo\xc4\x8d in v obrambo proti komunistom. Na to se je Stalin odzval z blokado Berlina, ki je bil tako kot preostala Nem\xc4\x8dija razdeljen na \xc5\xa1tiri cone, a pomaknjen globoko v sovjetski del Nem\xc4\x8dije. Truman je zato ukazal neprekinjeno dovajanje zalog v zahodni Berlin med junijem 1948 in majem 1949, znano kot berlinski zra\xc4\x8dni most. Stalin je svoj ukrep zatem opustil.\n_START_SECTION_\nUstanovitev NATO, izena\xc4\x8ditev sil ter bojevanje na poligonih\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi gro\xc5\xbenje napada Sovjetske zveze na zahodni blok se je 11 demokracij te regije zdru\xc5\xbeilo v voja\xc5\xa1ki pakt NATO in se v njem zavezalo, da bodo napad na \xc4\x8dlanico obravnavale kot napad na vse. Nastanek NATO je povzro\xc4\x8dil tudi ustanovitev Sveta za vzajemno ekonomsko pomo\xc4\x8d v vzhodnem bloku._NEWLINE_Kasneje, avgusta 1949, je ZSSR uspe\xc5\xa1no preizkusila jedrsko bombo in se februarja 1950 povezala v zavezni\xc5\xa1tvo z novoustanovljeno komunisti\xc4\x8dno Ljudsko republiko Kitajsko. Politika zadr\xc5\xbeevanja je tako pridobila nove dimenzije, saj so tudi Rusi nastopili z gro\xc5\xbenjo uporabe atomskega oro\xc5\xbeja. Truman je nato naro\xc4\x8dil izdelavo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e vodikove bombe in ob tem tudi povi\xc5\xa1anje voja\xc5\xa1kega prora\xc4\x8duna na \xc5\xa1tirikratno prej\xc5\xa1njo vrednost ter organizacijo propagande za prepri\xc4\x8devanje naroda v potrebo po oboro\xc5\xbeevalni tekmi. Zraven tega je bil cilj ZDA vnovi\xc4\x8dno oblikovanje Nem\xc4\x8dije kot dr\xc5\xbeave in njena ponovna oboro\xc5\xbeitev, v tem duhu pa je bila podpisana mirovna pogodba tudi z Japonsko in v njej zagotovitev voja\xc5\xa1kih baz v dr\xc5\xbeavi. Vzhodni odgovor na tak\xc5\xa1no politiko so bile provokacije, ki so vodile v korejsko vojno._NEWLINE_Koreja je bila po osvoboditvi izpod Japonske razdeljena na komunisti\xc4\x8dno Ljudsko republiko Korejo na severu polotoka ter demokrati\xc4\x8dno Republiko Korejo na jugu, meja je potekala po 38. vzporedniku. Ko so se Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave po juniju 1949 umaknile iz dr\xc5\xbeave, so leto kasneje komunisti s severa vkorakali vanjo. Truman je reagiral in vojsko napotil nazaj na polotok, pod poveljstvom Douglasa MacArthurja. Ta je komuniste izrinil \xc4\x8dez mejo ter jih pritiskal proti kitajski meji, nato pa zahteval dovoljenje za napad na Ljudsko republiko Kitajsko, a mu je Truman potezo prepovedal in ga kasneje zaradi njegove trme tudi odpoklical. Vojna je bila kon\xc4\x8dana leta 1953, ko se je meja zopet ustalila na 38. vzporedniku._NEWLINE_Josip Visarijonovi\xc4\x8d D\xc5\xbeuga\xc5\xa1vili je umrl leta 1953, a to ni umirilo vro\xc4\x8dice hladne vojne, saj je leto dni kasneje njegova dr\xc5\xbeava ponovno testirala jedrsko bombo. Eisenhower je oklestil prora\xc4\x8dun za vojsko, ZDA so zato proizvajale manj konvencionalnega oro\xc5\xbeja in se bolj posvetile jedrskim programom. Leta 1955 so se predstavniki Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav in Sovjetske zveze dobili v \xc5\xbdenevi in se tam dogovorili za prenehanje jedrskih testov v atmosferi._NEWLINE_Medtem se je ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavni sekretar John Foster Dulles s \xc5\xa1e 43 dr\xc5\xbeavami dogovoril za sodelovanje, hladna vojna pa se je obrnila na tretji svet in obvladovanje tamkaj\xc5\xa1njih razmer. Leta 1947 je bila ustanovljena CIA, obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba za prikrite operacije proti komunisti\xc4\x8dnim re\xc5\xbeimom ali gibanjem, ki je za primer leta 1954 pomagala zru\xc5\xa1iti v smer komunizma potujo\xc4\x8do gvatemalsko vlado. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so se pri\xc4\x8dele vme\xc5\xa1avati tudi v zadeve Azije in Bli\xc5\xbenjega vzhoda. V Ju\xc5\xbeni Vietnam so kljub temu, da je bil Eisenhower dvomljiv glede vpletanja v zadeve Ju\xc5\xbenega in Severnega Vietnama, poslale voja\xc5\xa1ko in politi\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d, saj so se bale morebitne reakcije po morebitni vzpostavitvi komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima v tej de\xc5\xbeeli: po principu domin bi se celotna regija jugovzhodne Azije lahko zna\xc5\xa1la pod komunisti\xc4\x8dnim sistemom. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so sprva \xc5\xbeelele finan\xc4\x8dno prispevati k egip\xc4\x8danski gradnji Asuanskega jezu, a so po egip\xc4\x8danskem nakupu \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kega oro\xc5\xbeja br\xc5\xbe umaknile podporo. Dogodek in nadaljnja Naserjeva nacionalizacija Sue\xc5\xa1kega prekopa sta vodila do sue\xc5\xa1ke krize. Po njej so ZDA razglasile Eisenhowerjevo doktrino, po kateri bodo ukrepale v katerem koli delu Bli\xc5\xbenjega vzhoda, kjer bi sistem ogro\xc5\xbeali komunisti. Dejansko so tako npr. leta 1958 v Libanon zaradi dr\xc5\xbeavljanske vojne poslali 14 tiso\xc4\x8d marincev. Voja\xc5\xa1ka plat Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav se je razmahnila do te mere, da je Eisenhower ob odhodu iz predsedni\xc5\xa1kega kabineta opozoril na neupravi\xc4\x8den vpliv voja\xc5\xa1kega industrijskega kompleksa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v hladni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nZ prebivalce Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je zgodnja hladna vojna pomenila mo\xc4\x8dno paranojo pred komunizmom, ki je \xc5\xa1la vse do domnev, da se bodo komunisti infiltrirali v vlado in jo po mo\xc5\xbenosti zru\xc5\xa1ili. Tako je Truman \xc5\xbee leta 1947 izvedel Federal Employee Loyalty Program, ki je odpu\xc5\xa1\xc4\x8dal \xc2\xbbverolomne\xc2\xab\xc2\xa0uslu\xc5\xbebence. Leta 1949 je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de zaprlo 11 visokih predstavnikov Komunisti\xc4\x8dne partije ZDA. Slednja je imela najve\xc4\x8d \xc4\x8dlanov med drugo svetovno vojno, okoli 80 tiso\xc4\x8d, a je njih \xc5\xa1tevilo do leta 1950 padlo na 30 tiso\xc4\x8d. Prihajalo je do mnogih sojenj v zvezi s komunisti\xc4\x8dnimi aktivnostmi, eno izmed njih je bilo sojenje nekdanjemu uradniku State Departmenta Algerju Hissu zaradi domnevnih vohunskih aktivnosti in \xc4\x8dlanstva v komunisti\xc4\x8dni partiji, leta 1951 pa sta bila Julius in Ethel Rosenberg obsojena in usmr\xc4\x8dena zavoljo kraje \xc2\xbbatomskih skrivnosti\xc2\xab. Tipi\xc4\x8dna in vidna organizacija svojega \xc4\x8dasa je bila House Unamerican Activities Committee, ki je razkrivala komunisti\xc4\x8dne dejavnosti v dr\xc5\xbeavi in na ta na\xc4\x8din spravljala ob slu\xc5\xbebe ter ugled zlasti delavce v zabavni industriji, umetnike in pisatelje. Znan protikomunist pa je senator iz Wisconsina Joseph McCarthy, ki je preganjal in zasli\xc5\xa1eval mno\xc5\xbeice ljudi ter trdil tudi, da ima seznam komunistov v State Departmentu. Resni\xc4\x8dnost izjave sicer ni bila dokazana, a je McCarthyju navzlic temu dvignila vpliv in mu omogo\xc4\x8dila spravljanje ljudi ob slu\xc5\xbebe ter obto\xc5\xbeevanje demokratskega vodstva, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je prizanesljivo do komunizma. Pod njegovim vplivom je kongres sprejel zakon o notranji varnosti, razlog za organizacijo Subversive Activities Control Board za nadzor vpliva komunistov v dr\xc5\xbeavi. Zakon je naro\xc4\x8dil \xc5\xa1e strog nadzor pri\xc5\xa1lekov iz tujine. Vpra\xc5\xa1anja hladne vojne so odlo\xc4\x8dila volitve 1952, na katerih je zmagal Eisenhower. Tako se je rde\xc4\x8di strah nadaljeval in se izra\xc5\xbeal v preganjanju vsakr\xc5\xa1ne koli levi\xc4\x8darske kulture ter inteligence. Tak\xc5\xa1no dru\xc5\xbebeno vzdu\xc5\xa1je in po\xc4\x8detje je bilo znano kot McCarthyizem._NEWLINE_Hladna vojna je v ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi povzro\xc4\x8dila razprtije, saj je bila nekoliko bolj zmerna stran prepri\xc4\x8dana, da je bila sovjetska agresivna politika le posledica ostrih protikomunisti\xc4\x8dnih potez ZDA. Na drugi strani je vladala ideja, da je bila sovjetska politika \xc5\xa1irjenja presilovita in da je bila posledi\xc4\x8dna hladna vojna neizogibna, saj naj bi se komunizem \xc5\xa1iril v vse regije z vakuumom politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nVpliven srednji razred\n_START_PARAGRAPH_\nStandard \xc5\xbeivljenja se je neprimerno dvignil in omogo\xc4\x8dil ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d ljudem prestop v srednji razred, kamor se jih je po vojni kvalificiralo dve tretjini. To je bil rezultat medvojnega (vladno odpiranje tovarn itd.) in povojnega zapravljanja ter odpiranja novih delovnih mest. Leta 1944 je GI Bill of Rights dolo\xc4\x8dil ugodnosti za veterane, med temi tudi pomo\xc4\x8d v \xc4\x8dasu iskanja slu\xc5\xbebe in ugodna posojila za hi\xc5\xa1e._NEWLINE_\xc4\x8cas je zato zaznamovala suburbanizacija, pojav, ko se je v petdesetih letih od 13 milijonov novih hi\xc5\xa1 zgradilo 85\xc2\xa0% teh v predmestjih, s \xc4\x8dimer so mesta pridobila velike obro\xc4\x8de spalnih naselij. \xc5\xa0e en bistven dru\xc5\xbebeni pojav je bilo drasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8danje rojstev oziroma baby boom, ki je populacijo ZDA med letoma 1946 in 1964 pove\xc4\x8dal za 76 milijonov v Ameriki rojenih prebivalcev \xe2\x80\x93 otrok se je na vi\xc5\xa1ku tega fenomena rodil vsakih 7 sekund. Tudi za \xc5\xbeenske je bilo \xc5\xbeivljenje spremenjeno, zlasti v smislu zaposlenosti. Zaradi umika prebivalstva v predmestja so avtomobili postali nujnost, po ameri\xc5\xa1kih cestah jih je leta 1960 vozilo 60 milijonov. To je povzro\xc4\x8dilo potrebo po dr\xc5\xbeavnem omre\xc5\xbeju cest Interstate Highway System, ki so ga gradili po letu 1956 in tako \xc5\xa1e pove\xc4\x8dali umik prebivalstva iz mest. Tudi vklju\xc4\x8denost v izobra\xc5\xbeevalni sistem se je pove\xc4\x8dala, tretjina vseh znanstvenikov na univerzah pa je bila vklju\xc4\x8dena v vladne raziskovalne programe za voja\xc5\xa1ke namene._NEWLINE_Prenovljen in mo\xc4\x8dan srednji razred je postal ciljna skupina izdelovalcev izdelkov in ponujalcev storitev, ko so bili dr\xc5\xbeavljani zlasti po nakupu domov (ob koncu petdesetih let jih je imelo 60\xc2\xa0% dru\xc5\xbein) in avtomobilov (ob istem \xc4\x8dasu si jih je lastilo 75\xc2\xa0% dru\xc5\xbein) \xc5\xbeeljni novih izdelkov, mnogih od njih razvitih na podlagi voja\xc5\xa1kih tehnologij, tako sinteti\xc4\x8dnih mas kot gospodinjskih aparatov, kot so zmrzovalniki, me\xc5\xa1alci in pomivalni stroji. Izdelovalci so z vse ve\xc4\x8d oglasi v medijih dodatno spodbujali potro\xc5\xa1njo. Sodoben prenos oglasov je omogo\xc4\x8dala televizija, ki jo je bilo leta 1960 najti v 90\xc2\xa0% gospodinjstev. Ena prvih oddaj je bila I Love Lucy, eden bolj znanih novinarjev tiste dobe pa je bil Edward R. Murrow.\n_START_SECTION_\nDeprivilegirani Ameri\xc4\x8dani\n_START_PARAGRAPH_\nVsi prebivalci ZDA po drugi svetovni vojni niso do\xc5\xbeiveli gospodarskega razcveta. O tem je pisal politi\xc4\x8dni aktivist Michael Harrington (The Other America: Poverty in the United States), ki je omenjal 50 milijonov socialno nevidnih dr\xc5\xbeavljanov. Ob koncu 1950. let je 20 milijonov Ameri\xc4\x8danov \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivelo pod mejo rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ogro\xc5\xbeeni so bili upokojenci, migrantski kmetje, revne dru\xc5\xbeine v Apala\xc4\x8dih in prebivalci centrov mest. Slednji so \xc5\xbeiveli v neurejenih komunalnih in socialnih razmerah, od njih je bilo mo\xc4\x8d pobirati le skromne davke in posledi\xc4\x8dno sta bila tudi urejanje ter obnova skromna. Zvezna pomo\xc4\x8d je bila usmerjena v naseljevanje predmestij, torej mimo dru\xc5\xbebenih slojev v revnih stanovanjskih soseskah mestnih jeder._NEWLINE_Rev\xc5\xa1\xc4\x8dina je pestila tudi bracerose, mehi\xc5\xa1ke delavce, ki so bili uvo\xc5\xbeeni za zapolnitev prostih delovnih mest v \xc4\x8dasu pretekle vojne. V zvezi z njimi je vlada leta 1954 izvedla Operation Wetback, s \xc4\x8dimer je ve\xc4\x8d milijonov ilegalno priseljenih Mehi\xc4\x8danov vrnila v njihovo domovino. Tudi indijanci so izkusili bridke dogodke, in sicer zaradi dr\xc5\xbeavne terminacijske politike ukinitev rezervatov, poleg tega pa simbolno pomo\xc4\x8d in razdeljevanje zemlje iz rezervatov med posameznike, a tudi med bele \xc5\xa1pekulante. Terminacijski program je pri\xc4\x8del kazati znake propada in so ga zato 1963. leta preklicali._NEWLINE_Afroameri\xc4\x8dani so se \xc5\xa1e naprej selili na sever, tako jih je leta 1950 ve\xc4\x8d kot tretjina \xc5\xbeivela izven ameri\xc5\xa1kega juga. Sharecropping je zaradi avtomatizacije dela skoraj izumrl, \xc4\x8drnci pa so se koncentrirali v velikih metropolitanskih obmo\xc4\x8djih, kar jim je zaradi mo\xc4\x8dnih skupnosti omogo\xc4\x8dilo \xc5\xa1irjenje idej o rasni enakosti in boju za to. \xc5\xbde v 40. in 50. letih je zveza National Association for the Advancement of Colored People prek sodi\xc5\xa1\xc4\x8d napadla rasno diskriminacijo, njen ve\xc4\x8dji uspeh je bil odlo\xc4\x8dba o desegregaciji \xc5\xa1ol 1954, kar se je izteklo v dogodek Little Rock Nine. Pri dogajanju so bili pomembni novinarji, ki so lokalne probleme preobrazili v nacionalne in s tem vzpodbujali javno debato. \xc4\x8crnska skupnost v alabamskem Montgomeryju je organizirala bojkot avtobusov, ko je bila Rosa Parks decembra 1955 aretirana zaradi neodstopljenega sede\xc5\xbea belemu \xc4\x8dloveku. Leta 1957 ustanovljena Southern Christian Leadership Conference, ki je izvajala politiko dr\xc5\xbeavljanske nepokor\xc5\xa1\xc4\x8dine, je postala hrbtenica gibanja za dr\xc5\xbeavljanske pravice v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah. V boju za emancipacijo je bila pomembna tudi akcija \xc5\xa1tirih \xc5\xa1tudentov, ki so se 1. februarja 1960v \xc5\xa1oli North Carolina A&T University usedli v del restavracije za belce ter \xc4\x8dakali postre\xc5\xbebo; na\xc4\x8din protesta se je hitro raz\xc5\xa1iril po mestih ameri\xc5\xa1kega juga. \xc5\xa0estdeseta leta so prinesla \xc5\xa1e Student Nonviolent Coordinating Committee.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni boji \xc5\xa1estdesetih let\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0estdeseta leta preteklega stoletja so bila v ZDA obdobje oblastni\xc5\xa1kih liberalnih reform in dru\xc5\xbebenih gibanj._NEWLINE_Za\xc4\x8detek obdobja je zaznamoval John F. Kennedy, ki je republikanskega protikandidata Richarda Nixona premagal na predsedni\xc5\xa1kih volitvah leta 1960. Pove\xc4\x8dal je vpletenost Amerike v zadeve jugovzhodne Azije, zvi\xc5\xa1al voja\xc5\xa1ki prora\xc4\x8dun, leta 1961 ustanovil Peace Corps za pomo\xc4\x8d tujim narodom, predlagal sprejetje listine Civil Rights Bill, a ta do njegovega atentata novembra 1963 \xc5\xa1e ni bila sprejeta. Na predsedni\xc5\xa1kem mestu ga je nadomestil Lyndon B. Johnson, ki je v spomin Kennedyju predlagal sprejetje Civil Rights Acta 1964. Novi zakon je prepovedal segregacijo na javnih mestih in diskriminacijo v izobra\xc5\xbeevalnem ter delovnem sistemu. Med njegove druge notranjepoliti\xc4\x8dne dose\xc5\xbeke se \xc5\xa1teje zakonodaja War on Poverty, ustanovitev Volunteers in Service to America \xe2\x80\x93 doma\xc4\x8do razli\xc4\x8dico Peace Corps, uveljavitev dveh zdravstvenih zavarovanj, sprejetje Clean Air Act in zakonodaje za zavarovanje ogro\xc5\xbeenih vrst. Zaradi ukinitve nacionalnih kvot je bila pomembna poteza sprejetje Immigration and Nationality Act leta 1965. Johnson je na zunanjepoliti\xc4\x8dnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du poglobil ameri\xc5\xa1ko vlogo v vietnamski vojni.\n_START_SECTION_\nGibanje za dr\xc5\xbeavljanske pravice\n_START_PARAGRAPH_\nKonvergenca dejavnosti za pravice \xc4\x8drncev je nastopila prav v 60. letih, \xc4\x8dasu mar\xc5\xa1ev, bojkotov, neupo\xc5\xa1tevanja segregacije in diskriminacije. Dogajanje je na svoj na\xc4\x8din podprla televizija, ki je dogajanje predvajala narodu. Leta 1961 je Congress of Racial Equality organiziral \xc2\xbbvo\xc5\xbenje svobode\xc2\xab\xc2\xa0(Freedom Rides), avtobusna potovanja po jugu dr\xc5\xbeave, s katerimi bi simbolno desegregirali avtobusne postaje. Tudi v tem \xc4\x8dasu so sodi\xc5\xa1\xc4\x8da nemalokrat odlo\xc4\x8dila, da je afroameri\xc4\x8dane potrebno vklju\xc4\x8diti v izobra\xc5\xbeevalni sistem, temu pa so sledili uli\xc4\x8dni spopadi med belimi protestniki in policijo ali gardo. Avgusta 1963 se je odvil protestni shod ve\xc4\x8d kot 200 tiso\xc4\x8d \xc4\x8drncev v Washingtonu, D.C., kjer je Martin Luther King mlaj\xc5\xa1i govoril o svojih sanjah enakosti in svobode ter pravice. \xc5\xbde od 1961. leta dalje se je delalo na registracijah afroameri\xc4\x8danov v volilni sistem, ukinjeni so bili namre\xc4\x8d testi pismenosti in volilni davki ter tako omogo\xc4\x8dena volilna udele\xc5\xbeba trikrat toliko \xc4\x8drnim ljudem._NEWLINE_Avgusta 1965 je gibanje za pravice afroameri\xc4\x8danov pokazalo tudi svojo nasilno stran, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z nemiri v Los Angelesu. Ti so se odvijali ve\xc4\x8dkrat skozi nadaljnja leta, ene izmed njih z \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8di v ve\xc4\x8d kot 100 mestih je spro\xc5\xbeil tudi uboj Lutherja Kinga aprila 1968. Obrnila se je tudi filozofija nekaterih \xc4\x8drnskih protestnikov, ki so se zdaj zavezali ideologiji Black Power oziroma rasni ponosnosti namesto prej\xc5\xa1nji rasni enakosti. Eden vodilnih je bil Malcolm X, vodja organizacije Nation of Islam, ki je zahteval dosego enakosti na kakr\xc5\xa1en si \xc5\xbee bodi na\xc4\x8din._NEWLINE_Svoje pravice so zahtevali tudi ameri\xc5\xa1ki staroselci, katerih ideologija pravi\xc4\x8dnosti je znana kot Red Power. Mehi\xc5\xa1ki priseljenci pa so se za udejanjenje svojih \xc5\xbeelja borili pod vodstvom C\xc3\xa9sarja Ch\xc3\xa1veza, predsednika United Farm Workers Organizing Committee.\n_START_SECTION_\nGibanje za pravice \xc5\xbeensk\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske so se pridru\xc5\xbeile reformam ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe in organizirale vse vrste odpora proti spolni diskriminaciji. Predsednik Kennedy je leta 1961 ustanovil Commission on the Status of Women, ta je leta 1963 poro\xc4\x8dala o veliki meri neenakosti. Amandma o enakih pravicah iz leta 1972 je razre\xc5\xa1il nekaj poglavij problematike, a je ratifikacijo v posameznih zveznih dr\xc5\xbeavah dosegel le po\xc4\x8dasi. 1973. leta je bil legaliziran splav, pri\xc5\xa1lo je tudi do revizije izobra\xc5\xbeevalne literature in do \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja elementov seksizma iz nje. \xc5\xbdenske so zasedale vse ve\xc4\x8d sektorjev dela. Njihovo gibanje \xc5\xa1estdesetih let pa je pustilo pomembno pravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentska in druga mladinska gibanja\n_START_PARAGRAPH_\nGeneracija baby booma je odrasla in se zna\xc5\xa1la v visoko\xc5\xa1olskem sistemu ter njegovih kampusih, kjer je bila koncentrirana in imela svobodo razmi\xc5\xa1ljanja ter razpravljanja o zdravju svoje dru\xc5\xbebe. Iz obdobja so zlasti znani hipiji, ki so zavra\xc4\x8dali materializem, kritizirali oblast, \xc5\xbeiveli v komunah, poslu\xc5\xa1ali rock glasbo in imeli liberalna stali\xc5\xa1\xc4\x8da do spolnosti in drog. Zaznamovani so bili s svojim stilom obla\xc4\x8denja in vedenja ter protestiranjem. Avgusta 1969 je hipijevska subkultura dosegla svoj vi\xc5\xa1ek s festivalom Woodstock._NEWLINE_Drugi del mladinskega gibanja so predstavljali \xc5\xa1tudentje, ki so v tem desetletju ustanovili Students for a Democratic Society (SDS). Ta je pod taktirko Toma Haydena spisala dokument The Port Huron Statement, ki je zahteval ve\xc4\x8d demokracije (ne le demokracija v elitnih krogih), grajala ameri\xc5\xa1ko usmerjenost v karierizem, materializem, militantno zunanjepoliti\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeenje ZDA in rasizem. V SDS je bilo vklju\xc4\x8denih ve\xc4\x8d kot 100 tiso\xc4\x8d mladih. V duhu tak\xc5\xa1nega razpolo\xc5\xbeenja v mladinskih krogih je pri\xc5\xa1lo do silovitih protestov in zasedb kampusov oziroma univerz. \xc5\xa0tudentski protestniki so se zdru\xc5\xbeili z demonstranti proti vietnamski vojni in se skupaj tudi spopadali z represivnimi organi: leta 1968 so televizijske podobe policijskega pretepanja \xc5\xa1okirale javnost, maja 1970 pa so bili ob \xc5\xbeivljenje \xc5\xa1tirje \xc5\xa1tudentski protestniki na Ohio Kent State University, ko je na njih streljala narodna garda. Ti protesti so imeli mo\xc4\x8dan vpliv na takratno in nadaljnjo dru\xc5\xbebo ZDA, pa tudi drugih dr\xc5\xbeav Zahoda, kjer je \xc5\xa1tudentsko gibanje v istem obdobju ravno tako pokazalo svojo dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno mo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nSkrb za okolje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi hudega pritiska na naravno okolje od industrijske revolucije dalje je pri\xc5\xa1lo do prvih resnih vpra\xc5\xa1evanj o odnosu med \xc4\x8dlovekom in njegovim okoljem. Rachel Carson je 1962. leta spisala delo Tiha pomlad, v katerem je opozorila na \xc5\xa1kodljivost \xc4\x8dlovekovih klofut naravi, med drugim uporabe pesticida DDT. Na ve\xc4\x8d kot 1.500 fakultetah so se zatem zgodile oblike protestov, znane kot sit-in, in debate o okolju. Nevladna politi\xc4\x8dna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina dogajanja so organizacije Environmental Defense Fund (1967), Friends of the Earth (1968), Greenpeace (1970) in Sierra Club Legal Defence Fund (1971). Leta 1920 je okoli 20 milijonov ameri\xc5\xa1kih prebivalcev prvi\xc4\x8d obele\xc5\xbeilo dan Zemlje v znak protesta proti zlorabi okolja._NEWLINE_Na politi\xc4\x8dni ravni so se dejavnosti v povezavi s problematiko odra\xc5\xbeale v ustanovitvi Environmental Protection Agency, ekologom pa so bile po odlo\xc4\x8dbi vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da omogo\xc4\x8dene to\xc5\xbebe podjetij v primeru onesna\xc5\xbeevanja okolja in vladnih teles v primeru neuspe\xc5\xa1nega izvajanja zakona._NEWLINE_Ekolo\xc5\xa1ko razpolo\xc5\xbeenje nekaterih segmentov javnosti so utrdile nesre\xc4\x8de in ekolo\xc5\xa1ki problemi v sedemdesetih letih. Leta 1978 je bilo odkrito, da so vzrok pogostih bolezni prebivalcev Love Canala v dr\xc5\xbeavi New York \xc5\xa1kodljivi vplivi snovi iz nekdanjega kemijskega odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da odpadkov pod naseljem. Leto zatem pa je eksplozija v jedrski elektrarni na Otoku treh milj v Pensilvaniji opozorila na dvoreznost uporabe jedrske energije. Kljub vsem ukrepom je situacija s svetovnim okoljem, na katerega v veliki meri negativno vplivajo ZDA, zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8da in se slab\xc5\xa1a. Resne ukrepe so namre\xc4\x8d \xc5\xbee tedaj, v \xc4\x8dasu prvih ekolo\xc5\xa1kih idej, zavirali konservativci z mnenjem, da za\xc5\xa1\xc4\x8dita okolja pomeni kr\xc5\xa1enje dela ustave, ki zagotavlja svobodo ravnanja z lastnino in svobodo do podjetni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nHladna vojna 60. in 70. let\n_START_PARAGRAPH_\nTako zunanjo politiko kot tudi \xc5\xbeivljenje Ameri\xc4\x8danov v de\xc5\xbeeli sami je v \xc5\xa1estdesetih letih mo\xc4\x8dno o\xc5\xbeigosala vietnamska vojna. ZDA so jo pri\xc4\x8dele za prepre\xc4\x8ditev \xc5\xa1irjenja komunizma po jugovzhodni Aziji, tja so po\xc5\xa1iljali ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d enot ter se naposled ujeli v zahrbtno d\xc5\xbeungelsko vojno. Ko so se pora\xc5\xbeeni umaknili iz de\xc5\xbeele, se je dru\xc5\xbebeno razpolo\xc5\xbeenje do vlade zaradi izgubljene vojne in neposredno zatem \xc5\xa1e afere Watergate zelo poslab\xc5\xa1alo._NEWLINE_John F. Kennedy je hladno vojno negoval dalje v \xc5\xa1estdeseta leta: Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so \xc5\xa1e dalje dovajale pomo\xc4\x8d nekomunisti\xc4\x8dnim dr\xc5\xbeavam, pove\xc4\x8dale so \xc5\xa1tevilo svojih vojakov in raket, ubadale so se tudi s problemati\xc4\x8dno Kubo._NEWLINE_Na njej je v revoluciji leta 1959 oblast prevzel komunist Fidel Castro. Nacionaliziral je lastnino, med to tudi velike koli\xc4\x8dine ameri\xc5\xa1kih vlaganj. Zato so ZDA usposobile kubanske emigrante ter jih poslale v invazijo na Pra\xc5\xa1i\xc4\x8dji zaliv, ki se je za napadalce kon\xc4\x8dala klavrno. Castro je zaradi o\xc4\x8ditnih zunanjih nevarnosti iskal zavezni\xc5\xa1tvo in ga na\xc5\xa1el v ZSSR, ki so na njegovem otoku namestile svoje jedrske konice. Ko so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave leta 1962 ugotovile neugodno resnico, je pri\xc5\xa1lo do ene najbolj vro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk v zgodovini hladne vojne. Predsednik Kennedy bi s svoji invazijo na rusko vplivano Kubo lahko povzro\xc4\x8dil svetovno vojno, z ignoranco do te\xc5\xbeave pa bi mo\xc4\x8dno ogrozil Ameriko s sovra\xc5\xbenimi raketami na svojem pragu. Kon\xc4\x8dna odlo\xc4\x8ditev je bila ultimat Sovjetski zvezi, ki je po nekaj dneh \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih pri\xc4\x8dakovanj napovedala umik svojih raket z otoka. Posledi\xc4\x8dno je bil kasneje ustanovljen rde\xc4\x8di telefon med Washingtonom, D.C. in Moskvo, leta 1963 pa je bil podpisan tudi sporazum o omejitvi jedrskih poskusov. Ne glede na to je pri\xc5\xa1lo do vietnamske vojne, kjer so se zopet udarili interesi kapitalisti\xc4\x8dnega Zahoda in socialisti\xc4\x8dnega Vzhoda.\n_START_SECTION_\nVietnamska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so po francoskem umiku iz Indokine pomagale ju\xc5\xbenemu, nekomunisti\xc4\x8dnemu delu Vietnama. Leta 1960 so komunisti na jugu ustanovili Nacionalno fronto za osvoboditev Ju\xc5\xbenega Vietnama, bolj znano pot pejorativnim imenom Viet Kong, ki se je borila proti kapitalisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu. Vtem so ZDA pove\xc4\x8dale \xc5\xa1tevilo voja\xc5\xa1kih svetovalcev v regiji s 700 na 16.000. Slednje so podprle tudi voja\xc5\xa1ki udar, ki je ob \xc5\xbeivljenje spravil ju\xc5\xbenovietnamskega predsednika Ngoja Dinh Diema. Nedolgo zatem pa je bil ubit tudi predsednik Kennedy in vodenje dr\xc5\xbeave je prevzel Lyndon Johnson. Ta je bil glede vietnamskega vpra\xc5\xa1anja v precepu, nadaljnja udele\xc5\xbeba v krizi bi pa\xc4\x8d povzro\xc4\x8dila premik sredstev iz njegovega programa Great Society v vojno, morebiti pa bi se iz\xc5\xa1la tudi v voja\xc5\xa1ki spopad s Kitajsko. Predsednik je razumel, da bo na drugi strani soo\xc4\x8den z o\xc4\x8ditki svojih politi\xc4\x8dnih nasprotnikov o prizanesljivosti do komunizma._NEWLINE_Naposled se je odlo\xc4\x8dil za aktivno vklju\xc4\x8ditev v vojno in po sprovociranem napadu na ameri\xc5\xa1ke ladje v zalivu Tonkin pred obalo Severnega Vietnama avgusta 1964 je kongres odobril bombardiranje nasprotnikovih tar\xc4\x8d. Tega leta je Johnson osvojil volilno tekmo in poslal v Vietnam nove sile, ve\xc4\x8d kot 500 tiso\xc4\x8d vojakov. Ameri\xc5\xa1ki general William Westmoreland je \xc5\xbeelel prizadejati hude izgube sovra\xc5\xbeniku, a je bil ta v svojem neprehodnem okolju \xc5\xbeilav. Januarja 1968 je ta spro\xc5\xbeil tudi ofenzivo Tet, ki je za kratek \xc4\x8das dosegla tudi ju\xc5\xbeno prestolnico Saigon in Ju\xc5\xbenemu Vietnamu ter oboro\xc5\xbeenim silam ZDA prizadejala hude izgube. \xc4\x8clove\xc5\xa1ke in finan\xc4\x8dne \xc5\xbertve so mo\xc4\x8dno nara\xc5\xa1\xc4\x8dale._NEWLINE_Na notranjepoliti\xc4\x8dni sceni ZDA je bil zato odpor proti vojni leta 1968 \xc5\xbee zelo razvit. Ena prvih protivojnih aktivnosti je bil\xc2\xa0\xc2\xbbteach-in\xc2\xab\xc2\xa0leta 1965 na Michiganski univerzi. Protestniki so bili prete\xc5\xbeno iz vrst mladih, polovica izmed njih \xc5\xa1tudentov, pa tudi veliko \xc5\xa1tevilo vojnih obveznikov. Dogajale so se zasedbe univerz, uli\xc4\x8dni protesti in celo protestni pohod na Pentagon. Tudi politi\xc4\x8dni pritiski niso bili \xc5\xa1ibki, arkansa\xc5\xa1ki senator J. William Fulbright je izvedel ve\xc4\x8d zasli\xc5\xa1evanj, iz katerih je bilo mo\xc4\x8d ugotoviti tudi, da je bil napad na ladje v Tonkin\xc5\xa1kem zalivu dejansko le napihnjen izgovor za napad na Vietnam. Mnogo ljudi je bilo mnenja, da vojne v Vietnamu ni mogo\xc4\x8de dobiti in da je bila spo\xc4\x8detka dr\xc5\xbeavljanska vojna notranja stvar vietnamskega naroda in tako neupravi\xc4\x8dena do ameri\xc5\xa1kega posredovanja. Johnson se zaradi pritiskov ni odlo\xc4\x8dil za ponovno predsedni\xc5\xa1ko kandidaturo in tako postal politi\xc4\x8dna \xc5\xbertev vojne. Leto 1968 je bilo vro\xc4\x8de: ubita sta bila Luther King in senator Robert F. Kennedy, pri\xc5\xa1lo je do nasilja na Democratic National Convention. Na volitvah je zmagal kandidat republikancev Richard Nixon._NEWLINE_Ta je sicer iz Vietnama umaknil mno\xc5\xbeico vojakov, a je okrepil zra\xc4\x8dne napade na sovra\xc5\xbenikove cilje. T.i. vietnamizacija je predvidevala predajo vojskovanja vojski Ju\xc5\xbenega Vietnama, vloga ZDA pa bi postala le voja\xc5\xa1ko svetovanje in pomo\xc4\x8d. Novi predsednik je odredil tudi bombardiranje Kambod\xc5\xbee in Laosa, od koder naj bi po prometnih povezavah sovra\xc5\xbenik dobival vsevrstno podporo. Ko so se druge poti zdele \xc5\xbee zaprte, je Nixon pri\xc4\x8del z iskanjem diplomatske poti iz vojne. Henryja Kissingerja, svetovalca za dr\xc5\xbeavno varnost, je poslal v Pariz na pogovore z nasprotnikom, v tem \xc4\x8dasu pa je sam obiskal Kitajsko. Medtem so se protesti nadaljevali, dr\xc5\xbeavna garda je maja 1970 na dr\xc5\xbeavni univerzi v Kentu, Ohio, ubila 4 \xc5\xa1tudente protestnike. Ob za\xc4\x8detku drugega Nixonovega mandata so ZDA in Severni Vietnam v Parizu leta 1973 podpisale mirovno pogodbo, ki je zapovedala umik vseh ameri\xc5\xa1kih sil iz Vietnama, prekinitev vseh voja\xc5\xa1kih operacij v Laosu in Kambod\xc5\xbei ter vrnitev ameri\xc5\xa1kih ujetnikov. \xc5\xa0e vedno sta bila v boju Severni in Ju\xc5\xbeni Vietnam, a so komunisti aprila 1975 zavzeli Saigon in s tem vojni napravili konec._NEWLINE_ZDA so v Vietnamu izgubile 58 tiso\xc4\x8d pripadnikov svojih oboro\xc5\xbeenih sil, te pa so imele tudi 300 tiso\xc4\x8d ranjencev. Vietnamska vojna je imela pomembne notranje, pa tudi zunanjepoliti\xc4\x8dne posledice. Kongres je sprejel resolucijo War Powers, ki je omejila predsednikovo mo\xc4\x8d pri po\xc5\xa1iljanju vojske v tujino. Narod je bil namre\xc4\x8d odslej bolj previden pri vpletanju v zadeve drugih dr\xc5\xbeav, saj je bila izgubljena vojna za ZDA velika moralna in voja\xc5\xa1ka blama\xc5\xbea. Javno mnenje se je zavoljo vojne obrnilo proti instituciji vlade zaradi njenih spornih potez, kakr\xc5\xa1ni sta bili napihovanje dejstev o spopadih v Tonkin\xc5\xa1kem zalivu in skrivno bombardiranje Laosa ter Kambod\xc5\xbee. Svoje je k temu dodala \xc5\xa1e predsedni\xc5\xa1ka afera Watergate.\n_START_SECTION_\nNixon in Watergate\n_START_PARAGRAPH_\nRichard M. Nixon je pri svojem upravljanju zajetno uporabljal svoja pooblastila, zaradi \xc4\x8desar je bilo njegovo predsednikovanje ozna\xc4\x8deno za imperialno predsedstvo. Njegov \xc4\x8das je povzro\xc4\x8dil razmeroma mo\xc4\x8dno inflacijo in deficit (uvoz, ve\xc4\x8dji od izvoza) prvi\xc4\x8d po 19. stoletju. Nixonovo prizadevanje je zlasti veljalo zunanji politiki: zavezal se je k nadaljnji protikomunisti\xc4\x8dni pomo\xc4\x8di v Aziji, a v nikakr\xc5\xa1nem primeru s kopenskim posredovanjem; ogrel je vezi s Kitajsko, ki jo je kot predstavnik ZDA obiskal prvi\xc4\x8d po ustanovitvi ljudske republike, nazaj grede pa je v Moskvi podpisal \xc5\xa1e pogodbo Strategic arms Limitation Treaty I, ki je dolo\xc4\x8dala zmanj\xc5\xa1anje zalog jedrskega oro\xc5\xbeja in prenehanje razvijanja novih medcelinskih raket._NEWLINE_Afera Watergate je dobila svoj za\xc4\x8detek 17. junija 1972, ko je prav med predsedni\xc5\xa1ko volilno tekmo policija v metropoli ZDA prijela 5 mo\xc5\xa1kih, vlamljajo\xc4\x8dih na sede\xc5\xbe telesa demokratske stranke po imenu Democratic National Committee, v stavbnem kompleksu Watergate. Sicer ne posebno opa\xc5\xbeen incident sta pri\xc4\x8dela preiskovati dva novinarja in vkup z nekaj zasli\xc5\xa1anji se je izkazalo, da je Nixon s sodelavci \xc5\xbeelel sabotirati svoje politi\xc4\x8dne nasprotnike. Ta je zanikal kakr\xc5\xa1no koli vpletenost, a so nadaljnje preiskave pokazale \xc5\xa1e, da predsednik \xc5\xbeeli prikriti svojo povezanost ter blokirati preiskavo. Julija 1974 so bile pridobljene transkripcije pogovorov, ki so pokazale, da je predsednik vedel za vse dogajanje. Zato je bil obto\xc5\xbeen zlorabljanja oblasti, zaustavljanja preiskav in upiranja sodnim pozivom. \xc5\xa0e pred glasovanjem glede obto\xc5\xbeb je 9. avgusta 1974 s predsedni\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja odstopil sam._NEWLINE_Afera je silovita diskreditirala zvezne oblasti ZDA, takisto pa vietnamska vojna, ki je narodu izbrisala samozavest. Prihodnje obdobje je pokazalo skepti\xc4\x8dnost dr\xc5\xbeavljanov ter iskanje predsednikov, ki bi bili privr\xc5\xbeeni \xc4\x8dim \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i oblasti.\n_START_SECTION_\nKonec hladne vojne, ZDA kot velesila\n_START_PARAGRAPH_\nBistveni dogodki za ZDA v zadnji \xc4\x8detrtini 20. stoletja so bili konec hladne vojne, zaton industrijskega sektorja ter pojav globalne ekonomije in politike._NEWLINE_Veliko \xc5\xa1tevilo Ameri\xc4\x8danov se je preselilo v t. i. son\xc4\x8dni pas (Sunbelt), tj. ju\xc5\xbene in jugozahodne ZDA, kar sta med drugim omogo\xc4\x8dila iztrebljenje tropskih bolezni ter pojav klimatskih naprav. Tako se je spremenila regionalna in druge strukture prebivalcev. Vpliv demokratov je padal \xc5\xa1e naprej, njihova politika New Deala pa je \xc5\xa1la v pozabo. Ju\xc5\xbeni demokrati so se priklju\xc4\x8dili republikancem, politika pa se je v glavnem obra\xc4\x8dala na ekonomska vpra\xc5\xa1anja dr\xc5\xbeave. Pri\xc5\xa1lo je namre\xc4\x8d do razmeroma visoke inflacije, rasti brezposelnosti in naftne krize v zgodnjih sedemdesetih letih. Gerald Ford je bil izpostavljen kritikam zavoljo oprostitve Nixonu._NEWLINE_Leta 1976 je na volitvah zmagal demokrat Jimmy Carter, ki je podpiral uveljavljanje \xc4\x8dlovekovih pravic v tujini, a je zaradi neuspe\xc5\xa1nosti pri sanaciji narodovega gospodarstva na naslednjih volitvah leta 1980 izgubil proti republikancu Reaganu._NEWLINE_Ronald W. Reagan je bil izrazit republikanski konservativec, ki je prikraj\xc5\xa1al mo\xc4\x8d vlade (znana je njegova izjava \xc2\xbbvlada ni re\xc5\xa1itev problema, vlada je problem\xc2\xab), prepri\xc4\x8dan je bil tudi, da bo zmanj\xc5\xa1anje davkov spodbudilo olaj\xc5\xa1ano ekonomijo do mere, ki bi zaradi rasti nadomestila prej\xc5\xa1nje dav\xc4\x8dne vire prora\xc4\x8duna. Reagan je pristrigel socialne programe in pove\xc4\x8dal prora\xc4\x8dun za vojsko. Po koncu njegove oblasti je bila dr\xc5\xbeava globok dol\xc5\xbenik, a je kljub temu ostal priljubljen. Gospodarstvo se je nekoliko stabiliziralo, vendar je bilo bogastvo razporejeno zelo neenakomerno, zaradi \xc4\x8desar se je pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo revnih ljudi. Njegova priljubljenost je padla po prodaji oro\xc5\xbeja Iranu v zameno za ameri\xc5\xa1ke ujetnike v Libanonu, s katere izkupi\xc4\x8dkom so podprli nikaragvanske revolucionarne skupine Contras, ki so v svoji dr\xc5\xbeavi izvedle udar. Ne glede na to je po 8 letih predsedovanja zmagal njegov podpredsednik George H. W. Bush, ki je konservativno politiko nadaljeval. Bush je ZDA vpletel v zalivsko vojno._NEWLINE_Leta 1992 je zmagal Bill Clinton, ki je bil demokrat. Zagovarjal je interese srednjega razreda, njegov glavni cilj je bila reforma zdravstvenega sistema. Ta mu ni uspela, saj so republikanci prevzeli kongresno ve\xc4\x8dino in s tega polo\xc5\xbeaja minirali njegovo politiko. Leta 1998 je imel te\xc5\xbeave zaradi ljubezenske afere z uslu\xc5\xbebenko v Beli hi\xc5\xa1i, ki jo je pod prisego zanikal.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek hladne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPolitika umirjanja hladne vojne je v ZDA potekala \xc5\xbee od Nixonovega predsedovanja dalje. Gerald Ford je leta 1975 podpisal Helsin\xc5\xa1ke to\xc4\x8dke skupaj z ZSSR ter drugimi udele\xc5\xbeenci. Carter si je nato prizadeval za re\xc5\xa1evanje svetovnih sporov, tako je za primer za pogajalsko mizo marca 1979 posedel Izrael in Egipt, ki sta naposled podpisala sporazum v Camp Davidu. Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav dotikajo\xc4\x8da se te\xc5\xbeava je nastala v Iranu, kjer se je januarja 1979 odvila revolucija in na oblast postavila islamske fundamentaliste, skupina revolucionarjev pa je novembra tega leta v Teheranu zasegla 50 Ameri\xc4\x8danov ter jih izpustila \xc5\xa1ele leta 1981._NEWLINE_Reagan je zopet pri\xc4\x8del s pogrevanjem hladne vojne ter oboro\xc5\xbeevalno tekmo. Sovjetsko zvezo je ozna\xc4\x8dil za zlobni imperij, prek agencije CIA pa podprl protikomuniste v Salvadorju ter v Nikaragvi organiziral in financiral gverilsko vojsko. Njegova ideja je bil tudi program Strategic Defense Initiative, bolj znan kot vojna zvezd._NEWLINE_Nedolgo zatem pa je pri\xc5\xa1lo do serije revolucij, v katerih so komunisti v letih 1989 in 1990 izgubili mo\xc4\x8d v ZSSR ter kontrolo nad svojim blokom. Bli\xc5\xbeajo\xc4\x8di se konec hladne vojne je bil naznanjen sicer \xc5\xbee v letu 1985, ko se je v vrhu sovjetske oblasti zna\xc5\xa1el Mihail Gorba\xc4\x8dov in uvedel politiki perestroika ter glasnost, s \xc4\x8dimer je narasla dr\xc5\xbeavljanska svoboda, liberalizirajo\xc4\x8da se ekonomija pa je bila pahnjena v hude te\xc5\xbeave. Gorba\xc4\x8dov je za slednje okrivil komuniste ter namesto njih na oblast postavil svobodno izvoljeno zakonodajno vejo oblasti, leta 1989 pa zavrnil po\xc5\xa1iljanje \xc4\x8det v vzhodno Evropo, kjer so razpadali satelitski sistemi. 9. novembra 1989 je padel Berlinski zid, razdeljeni Nem\xc4\x8diji pa sta se spojili v eno dr\xc5\xbeavo 1990. leta. Samostojnost od Sovjetske zveze je v tem obdobju razglasilo ve\xc4\x8d republik._NEWLINE_Razpad vzhodnega bloka je mo\xc4\x8dno spremenil svetovno politiko. Reagan se je ve\xc4\x8dkrat sre\xc4\x8dal z Gorba\xc4\x8dovom in sklenil kulturno ter znanstveno sodelovanje, zmanj\xc5\xa1anje oboro\xc5\xbeitve ter umik raket iz Evrope. Ameri\xc5\xa1ki kapital je nato preplavil vzhodno Evropo, kjer so se kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene ureditve \xc5\xbee korenito name\xc5\xa1\xc4\x8dale v nova okolja.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge H. W. Bush je zaradi zapletov med Irakom in Kuvajtom v regijo poslal sprva bombe, nato pa \xc5\xa1e \xc4\x8dete. Te so porazile ira\xc5\xa1ko vojsko, a so se umaknile, preden bi dosegle padec Huseinovega re\xc5\xbeima. Od takrat do najnovej\xc5\xa1e ira\xc5\xa1ke vojne je imel Irak stalne te\xc5\xbeave s svojo ekonomijo, politiko in Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Oboro\xc5\xbeene sile ZDA so zatem posredovale v Jugoslaviji, ki se je soo\xc4\x8dala s krvavimi nasledstvenimi vojnami. Marca 1999 je zveza NATO pod ameri\xc5\xa1ko pobudo bombardirala Srbijo in Kosovo, kasneje pa so tega zasedle mednarodne enote Zdru\xc5\xbeenih narodov._NEWLINE_ZDA so na diplomatskem nivoju ostro protestirale proti masakru protestnikov leta 1989 na Trgu nebe\xc5\xa1kega miru v Pekingu. Ravno tako so opazovali razmere v Latinski Ameriki, ki ni ve\xc4\x8d krvavela v dr\xc5\xbeavljanskih vojnah, pa\xc4\x8d pa so nestabilnost povzro\xc4\x8dale rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, gverilske vojske in izdelovanje ter trgovanje z mamili. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so neuspe\xc5\xa1no sodelovale tudi v pogovorih glede trenj med Izraelci in Palestinci, ki so leta 1987 izvedli vstajo za osvoboditev izpod Izraela._NEWLINE_Narod se je \xc5\xbee v osemdesetih letih spopadal z mednarodnim terorizmom, ta pa je postal \xc5\xa1e bolj pere\xc4\x8d v naslednjem desetletju, ko je leta 1993 pri\xc5\xa1lo do bombnega napada na newyor\xc5\xa1ko stolpnico WTC in do bombnega napada na zvezni objekt v Oklahoma Cityju._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so bile ravno tako v tem \xc4\x8dasu prepri\xc4\x8dane, da se te\xc5\xbeave svetovnih narodov ti\xc4\x8dejo tudi njih, zato so se na svoj na\xc4\x8din pri\xc4\x8dele lotevati tudi prepada med revnim in bogatim svetom, ki je in \xc5\xa1e zija med industrijskimi dr\xc5\xbeavami Zahoda ter nerazvitimi dr\xc5\xbeavami tretjega sveta. Tudi \xc5\xa1e danes se problema lotevajo s politi\xc4\x8dnim ali v primeru sile voja\xc5\xa1kim posredovanjem, saj je 80\xc2\xa0% Ameri\xc4\x8danov prepri\xc4\x8danih, da njihova voja\xc5\xa1ka prisotnost po svetu vzpostavlja mir in stabilnost, 50\xc2\xa0% njih pa, da prebivalci obmo\xc4\x8dij z voja\xc5\xa1ko prisotnostjo ZDA slednjo podpirajo. Ker nevarnosti po koncu hladne vojne v Sovjetski zvezi ni bilo ve\xc4\x8d, so jo Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave na\xc5\xa1le drugje, tokrat predvsem v diktatorskih ali nestabilnih dr\xc5\xbeavah in izmikljivem pojmu terorizma.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV celotni zadnji \xc4\x8detrtini stoletja je mo\xc4\x8dno zamiral industrijski sektor, ko se je dru\xc5\xbeba selila v postindustrijsko dobo. Temu posledi\xc4\x8dno se je raz\xc5\xa1iril uslu\xc5\xbenostni sektor, katerega tipi\xc4\x8dni predstavniki so postali ra\xc4\x8dunalni\xc4\x8darji, in\xc5\xbeenirji in mened\xc5\xbeerji. Ve\xc4\x8dina uslu\xc5\xbenostnih delavcev je prejemala nizka pla\xc4\x8dila, saj so bili zaposleni v npr. trgovinah na drobno (npr. po dobi\xc4\x8dku najve\xc4\x8dja svetovna multinacionalka Wal Mart) ali verigah restavracij s hitro prehrano._NEWLINE_Dogajanje je bilo mo\xc4\x8dno povezano z mednarodnim trgom, ki se je na \xc5\xa1iroko odprl \xc5\xa1e posebno po koncu hladne vojne. Sicer globalni trg sega \xc5\xbee v 19. stoletje, razvnel pa se je po drugi svetovni vojni, ko so se iz de\xc5\xbeele selila ameri\xc5\xa1ka podjetja, naslednjo fazo globalizacije trga pa so omogo\xc4\x8dili ra\xc4\x8dunalniki konca 20. stoletja in njihova sposobnost instantnih komunikacij na kakr\xc5\xa1ne koli zemeljske razdalje. Gospodarstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je ob koncu stoletja tako kot preostali zahodni svet postalo \xc5\xbeivljenjsko odvisno od globalnega trga. Nanj so se zana\xc5\xa1ali milijoni delovnih mest, narodova podjetja pa so se selila v tujino zaradi cenej\xc5\xa1e delovne sile. Na drugi strani pa so tudi japonske tvrdke postavile nekaj svojih tovarn na tleh Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Nihanje cen na finan\xc4\x8dnih trgih sveta je po novem pomenilo nihanje cen v ZDA in obratno._NEWLINE_Globalni trg je bil v zvezi z Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami institucionaliziran v Asia-Pacific Economic Cooperation, leta 1994 pa \xc5\xa1e v sporazumu North American Free Trade Agreement (NAFTA), ki je bil poleg vklju\xc4\x8devanja Kanade in ZDA kasneje raz\xc5\xa1irjen \xc5\xa1e na Mehiko. Splo\xc5\xa1ni sporazum o carinah in trgovanju leta 1994 je bil podlaga za ustanovitev danes svetovno pomembne Svetovne trgovinske organizacije._NEWLINE_\xc4\x8cas pospe\xc5\xa1ene globalizacije trga po koncu hladne vojne je prizadel ameri\xc5\xa1ke delavce. Med letoma 1979 in 1995 je bilo v ZDA izgubljenih 43 milijonov delovnih mest, saj so zlasti v devetdesetih letih tamkaj\xc5\xa1nja podjetja mno\xc5\xbei\xc4\x8dno odpu\xc5\xa1\xc4\x8dala uslu\xc5\xbebence z argumentom pomembnosti za tekmovanje na globalnem trgu. Delavci so na novih delovnih mestih zaslu\xc5\xbeili manj, ve\xc4\x8dalo pa se je \xc5\xa1tevilo honorarno zaposlenih delavcev brez mo\xc5\xbenosti napredovanja ipd. Osnovni problem novih ekonomskih razmer je bil, da so multinacionalke svoje tovarne umikale v tujino in tam prihranile velike vsote na ra\xc4\x8dun poceni delovne sile, medtem ko cen izdelkov niso spustile za enak dele\xc5\xbe. Zato je pri\xc5\xa1lo do enormnih zaslu\xc5\xbekov lastnikov korporacij, medtem ko so doma\xc4\x8di delavci ostali brez slu\xc5\xbeb, bogastvo pa se je mnogo hitreje pri\xc4\x8delo pretakati tudi na mednarodni ravni, in sicer iz dr\xc5\xbeav tretjega sveta v smer ameri\xc5\xa1kega vi\xc5\xa1jega sloja. Zaradi zmanj\xc5\xa1evanja delovne sile modrega ovratnika je pri\xc5\xa1lo do zmanj\xc5\xa1evanja vpliva sindikatov, njih ostanek pa je dodatno ovirala korporativizmu naklonjena Reaganova politika.\n_START_SECTION_\nPriseljevanje in me\xc5\xa1anje kultur\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so leta 1965 sprejele Immigration and Nationality Act, ki je preklical priseljenske kvote glede na narodnostno sestavo ameri\xc5\xa1kega naroda in avtoriziral priselitev 170 tiso\xc4\x8d imigrantov letno z vzhodne hemisfere ter 120 tiso\xc4\x8d z zahodne. Priseljevanje je po tem mo\xc4\x8dno posko\xc4\x8dilo in preseglo te \xc5\xa1tevilke zaradi izklju\xc4\x8denosti dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov \xc5\xbee ustaljenih Ameri\xc4\x8danov iz teh omejitev. Leta 1990 pa je kongres sprejel \xc5\xa1e bolj liberalen zakon, ki je politi\xc4\x8dnim beguncem omogo\xc4\x8dal azil ter pove\xc4\x8dal \xc5\xa1tevilo dovoljenih priseljevanj na 700 tiso\xc4\x8d letno._NEWLINE_Leta 1996 je po oceni v ZDA \xc5\xbeivelo 5 milijonov ilegalnih imigrantov. Ti so skozi devetdeseta leta prihajali prete\xc5\xbeno iz Mehike, Salvadorja, Gvatemale in Haitija. Zato je bil 1996. leta sprejet zakon, ki je sprostil postopek za deportacijo ilegalcev. Prek 70 odstotkov imigrantov je bilo koncentriranih v \xc5\xa1estih zveznih dr\xc5\xbeavah, leta 1996 je tako polovica izven Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav rojenih prebivalcev bivala v Kaliforniji. V tej zvezni dr\xc5\xbeavi so zato lokalne oblasti imigrantom odpovedale pravico do javnih storitev, a je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de bistvene \xc4\x8dlene uredbe preklicalo. V Los Angelesu je leta 1992 pri\xc5\xa1lo do nemirov med azijskimi in afri\xc5\xa1kimi Ameri\xc4\x8dani._NEWLINE_Z velikim pritokom imigrantov so se pojavila vpra\xc5\xa1anja o njihovem vklju\xc4\x8devanju v ameri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo. Stalno aktualna tema je bilo dvojezi\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje, ki je bilo uveljavljeno z zakonom iz leta 1968, a sta npr. Kalifornija leta 1998 in Arizona dve leti kasneje sprejeli zakone, po katerih je bila dvojezi\xc4\x8dnost v \xc5\xa1olah prakti\xc4\x8dno odpravljena.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v 21. stoletje so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave vstopile kot edina svetovna velesila, katere ekonomija je cvetela. Kmalu je narod dobil zau\xc5\xa1nico z dejanji mednarodnega terorizma, ki je bil bodisi sprovociran s strani ameri\xc5\xa1ke politike bodisi izveden z njeno pomo\xc4\x8djo. To je bila podlaga za represivne zakone in izrazito bolj agresivno zunanjo politiko.\n_START_SECTION_\nDemografske spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ka populacija se je mo\xc4\x8dno ve\xc4\x8dala in oktobra 2006 dosegla 300 milijonov. Ve\xc4\x8dino dotoka so sestavljali Latinoameri\xc4\x8dani, katerih populacija v ZDA se je v zadnjem desetletju 20. stoletja pove\xc4\x8dala za 58\xc2\xa0%. Prvi\xc4\x8d po letu 1930 je bilo tako 10\xc2\xa0% Ameri\xc4\x8danov rojenih zunaj dr\xc5\xbeave. Prebivalstvo se je poleg tega skladno s trendi v drugih postindustrijskih dr\xc5\xbeavah mo\xc4\x8dno postaralo, zmanj\xc5\xa1alo pa se je \xc5\xa1tevilo poro\xc4\x8denih parov z otroki.\n_START_SECTION_\nGeorge W. Bush\n_START_PARAGRAPH_\nNa predsedni\xc5\xa1kih volitvah leta 2000 sta tekmovala Clintonov podpredsednik Al Gore ter republikanec George W. Bush. Prvi je obljubljal izbolj\xc5\xa1anje izobra\xc5\xbeevalnega sistema in ekologijo, Bush pa konservativno politiko manj\xc5\xa1anja davkov in preusmerjenje sredstev iz socialne na druga\xc4\x8dno politiko. Po volitvah je bilo 5 tednov odprto vpra\xc5\xa1anje, kdo je zmagal, temu pa je naredilo konec vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je odlo\xc4\x8dilo, da se prednost podeli elektorskim glasovom namesto ljudskim, ki so krepko favorizirali demokratskega kandidata. Bush je po prevzemu obasti zmanj\xc5\xa1al davke, pove\xc4\x8dal vlogo cerkvenih dobrodelnih organizacij v socialnem sistemu dr\xc5\xbeave in izvedel nekatere druge ukrepe, tipi\xc4\x8dne za desno politiko._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je nacionalno gospodarstvo do\xc5\xbeivelo krizo: spo\xc4\x8detka so po hitrem postopku za\xc4\x8dela propadati t. i. dot com podjetja (posel preko svetovnega spleta), katerih mo\xc4\x8d so investitorji precenili. Sledilo je mno\xc5\xbei\xc4\x8dno odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje. Po septembrskem teroristi\xc4\x8dnem napadu na ZDA leta 2001 je bila borza nekaj dni zaprta, po odprtju pa so delnice zaradi \xc5\xbeiv\xc4\x8dne prodaje investitorjev do\xc5\xbeivele rekorden padec. Kljub temu, da je po tem dogodku potro\xc5\xa1nja nekoliko skromnej\xc5\xa1a, je \xc5\xa1e vedno vzpostavljen sistem hiperprodukcije in hiperpotro\xc5\xa1nje, znane kot cveto\xc4\x8da ekonomija. George W. Bush je z agresivno politiko dr\xc5\xbeavne varnosti in boja proti terorizmu zmagal tudi na volitvah 2004.\n_START_SECTION_\nVojna v Iraku\n_START_PARAGRAPH_\nPo invaziji na Afganistan je predsednik Bush pri\xc4\x8del z aktivnimi gro\xc5\xbenjami Iraku. Ta je pod svojim predsednikom Sadamom Huseinom leta 1998 odstopil od sodelovanja z in\xc5\xa1pektorji ZN glede izdelovanja biolo\xc5\xa1kega in kemijskega oro\xc5\xbeja, kar je izkoristil ameri\xc5\xa1ki predsednik Bush in od Iraka zahteval takoj\xc5\xa1njo osve\xc5\xbeitev sodelovanja, za nasprotni primer pa ga je kongres pooblastil za uporabo sile. In\xc5\xa1pektorji Zdru\xc5\xbeenih narodov so v dr\xc5\xbeavo pri\xc5\xa1li \xc5\xa1e novembra 2002 in pri\xc4\x8deli z delom, a to Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav ni zadovoljilo, zato so trdile, da dr\xc5\xbeava premalo sodeluje z ZN in tako iskali avtorizacijo te organizacije za uporabo sile nad Irakom. Ker se ve\xc4\x8dina pomembnih dr\xc5\xbeav ni strinjala glede posredovanja, so ZDA napravile na\xc4\x8drt o samostojnem napadu na Irak._NEWLINE_Marca 2003 so kljub obse\xc5\xbenim protestom po vsem svetu ZDA z nekaterimi zavezniki napadle Irak in do sredine aprila zajele Bagdad ter druge klju\xc4\x8dne predele dr\xc5\xbeave, Bush pa je maja razglasil konec vojne. V prihajajo\xc4\x8dih mesecih pa se je pokazalo, da vojne na noben na\xc4\x8din \xc5\xa1e ni konec: pri\xc4\x8delo se je gverilsko vojskovanje, proti kateremu so bile oboro\xc5\xbeene sile ZDA neprimerno manj odporne. Na to ka\xc5\xbee tudi \xc5\xa1tirim tiso\xc4\x8dem bli\xc5\xbeajo\xc4\x8de se \xc5\xa1tevilo ameri\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih \xc5\xbertev in po nekaterih podatkih celo do 700 tiso\xc4\x8d vseh z vojno povezanih \xc5\xbertev. Tudi ujetje in eksekucija nekdanjega predsednika Huseina nista pomirila niti \xc5\xa1iitske strani, \xc5\xa1e manj pa sunitsko._NEWLINE_Glavnega argumenta za napad na dr\xc5\xbeavo, obstoja oro\xc5\xbeja za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje, ni na\xc5\xa1la niti skupina ameri\xc5\xa1kih strokovnjakov. David Kay, vodja omenjene skupine je odstopil in kongresu z besedami\xc2\xa0\xc2\xbbwe were all wrong, probably\xc2\xab\xc2\xa0pojasnil, da ni bila najdena niti infrastruktura, ki bi bila primerna za proizvajanje tak\xc5\xa1nega oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Boj z mo\xc4\x8dnimi elementi dr\xc5\xbeavljanske vojne se je leta 2007 \xc5\xa1e nadaljeval, medtem ko je vlada ZDA \xc5\xbee globoko razmi\xc5\xa1ljala o mo\xc5\xbenih elegantnih re\xc5\xa1itvah nezavidljivih razmer. Enormne profite za ameri\xc5\xa1ko gospodarstvo pa bi lahko pomenil ira\xc5\xa1ki naftni zakon, ki se je pripravljal leta 2007 in ki bi omogo\xc4\x8dil vklju\xc4\x8denost ameri\xc5\xa1kih naftnih dru\xc5\xbeb v ira\xc5\xa1ko naftno politiko ter jim dodelil velike pravice pri rokovanju z ira\xc5\xa1ko nafto._NEWLINE_Leta dvatiso\xc4\x8d deset je Julian Assange na spletni strani Wikileaks objavil tajne Ameri\xc5\xa1ke depe\xc5\xa1e in dokazal, da so v Ira\xc5\xa1ki vojni najbolj trpeli Ira\xc5\xa1ki civilisti."