b'\n_START_ARTICLE_\nMangrove\n_START_PARAGRAPH_\nMangrove so lesnate tropske rastline, ki rastejo na blatnih tleh zalivov, lagun in izlivov rek v tropskih obmo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMangrove imajo \xc5\xa1tevilne oporne korenine. Semena mangrov se pogosto za\xc4\x8dnejo kaliti \xc5\xbee na samih mati\xc4\x8dnih rastlinah, kmalu ko odpadejo pa se s koreninami trdno zasidrajo ob tla. Zaradi zelo ekstremnih razmer, ki vladajo na podro\xc4\x8djih katera so pod vplivom plimovanja, so se v gozdovih mangrove razvile na zelo razli\xc4\x8dne, ampak zato zelo produktivne skupnosti visoko specializiranih \xc5\xbeivih bitij. Razvejene korenine in sedimenti, ki se kopi\xc4\x8dijo med koreninami so \xc5\xbeivljenjski prostor in zibelka za razvoj \xc5\xa1tevilnih vrst. Je tudi pomembno mesto za drstenje in gojenje ve\xc4\x8d vrst rib in rakov, od katerih nekatere kasneje naseljujejo koralne grebene in druge ekosisteme morske obale. Najve\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenost mangrove so podro\xc4\x8dja izlivov velikih rek v tropskih obmo\xc4\x8djih z veliko de\xc5\xbeja. Ob obalah s su\xc5\xa1nim podnebjem, na koralnih otokih ter severnim in ju\xc5\xbenim koncem subtropskih obmo\xc4\x8dij so se razvile ni\xc5\xbeje oblike mangrove grmovja. Korenine mangrove pa \xc5\xbee ob tako mo\xc4\x8dvirnatih tleh ali obre\xc5\xbejih rek naredijo prehode v notranjost zelo te\xc5\xbeke za \xc4\x8dloveka. Mangrove pa obalna obmo\xc4\x8dja \xc5\xa1\xc4\x8ditijo tudi pred erozijo in neurji.\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\nV habitatu mangrove lahko najdemo veliko razli\xc4\x8dnih rastlinskih vrst, ampak od priznanih 110 vrst le 54 vrst v 20 rodovih od 16 dru\xc5\xbein predstavlja\xc2\xa0\xc2\xbbprave mangrove\xc2\xab. To so vrste, ki jih je mo\xc5\xbeno najti le v naravnem habitatu mangrove in le redko kje drugje. Konvergentna evolucija je dosegla da imajo mnoge vrste teh rastlin podobne re\xc5\xa1itve za probleme kot so slanost, plimovanje, anaerobna tla in intenzivna son\xc4\x8dna svetloba. Biotska raznovrstnost mangrove je na splo\xc5\xa1no nizka \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8d kot 20 vrst je redkih. To \xc5\xa1e posebno velja na obmo\xc4\x8djih z ve\xc4\x8djo zemljepisno \xc5\xa1irino v Ameriki. Najve\xc4\x8djo biotsko raznovrstnost lahko najdemo v gozdovih Nove Gvineje, Indonezije in Malezije.\n_START_SECTION_\nPrilagoditev majhnim koli\xc4\x8dinam kisika\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8di mangrove, ki lahko pre\xc5\xbeivijo v najbolj poplavljenih obmo\xc4\x8djih, se preko svojih dolgih korenin povzdignejo nad nivo morja in tako pridejo do kisika preko por v skorji drevesa (lenticela). \xc4\x8crni mangrove rastejo na vi\xc5\xa1jem terenu kjer proizvedejo specializirane strukture korenin, ki izbijejo iz zemlje kot\xc2\xa0\xc2\xbbcev\xc4\x8dice\xc2\xab\xc2\xa0za dihanje, ki so prekrite lenticelami. Te\xc2\xa0\xc2\xbbcev\xc4\x8dice\xc2\xab\xc2\xa0za dihanje obi\xc4\x8dajno dosegajo vi\xc5\xa1ino 30\xc2\xa0cm, pri nekaterih vrstah pa tudi preko 3m.\n_START_SECTION_\nOmejevanje vnosa soli\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8di mangrove odstranjujejo sol preko zelo nepropustne korenine, katere so polne suberina, ki deluje kot filter, ki odstranjuje natrijev klorid iz preostale rastline. Analiza vode kjer rastejo mangrove rastline ka\xc5\xbee, da se 90-97% soli odstrani skozi korenine. Sol ki se akumulira pa se koncentrira v starih listih, ki kasneje odpadejo. Rde\xc4\x8di mangrove lahko sol shrani tudi v celici vakuole. Bele (ali sive) mangrove lahko sol izlo\xc4\x8dajo neposredno skozi dve \xc5\xbelezi, ki sta v vsakem korenu lista (ker je ta vrsta mangrove prekrita s kristali soli od tu izvira tudi njihovo ime-bele).\n_START_SECTION_\nOmejitev izgube vode\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi omejene razpolo\xc5\xbeljivosti sladke vode v slanih tleh (tla ki so pod vplivom plime) so mangrove razvile na\xc4\x8din omejitve koli\xc4\x8dine vode, ki se izgubi skozi liste. Te lahko omejijo odpiranje njihovih por na listni povr\xc5\xa1ini, ki izmenjujejo ogljikov dioksid in vodno paro med fotosintezo. Prav tako lahko tudi spreminjajo smeri svojih listov, da bi se izognili mo\xc4\x8dnemu popoldanskemu soncu in s tem zmanj\xc5\xa1ali izhlapevanje iz listov.\n_START_SECTION_\nVnos hranil\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji problem mangrov je vnos hranil. Ker so tla stalno poplavljena je malo prostega kisika. Anaerobne bakterije spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo du\xc5\xa1ik, topno \xc5\xbeelezo, anorganske fosfate, sulfide in metan, zaradi \xc4\x8desar je v tleh veliko manj hranljivih snovi in prispeva k ostremu vonju mangrove. Povi\xc5\xa1ane korenine mangrove omogo\xc4\x8dajo, da vna\xc5\xa1ajo pline direktno iz ozra\xc4\x8dja, ostale hranljive snovi pa iz negostoljubnega tla. Plini so pogosto shranjeni neposredno v koreninah in kro\xc5\xbeijo tudi ko so korenine potopljene globoko pod vodo zaradi plimovanja.\n_START_SECTION_\nPove\xc4\x8danje verjetnosti za pre\xc5\xbeivetje potomcev\n_START_PARAGRAPH_\nV teh te\xc5\xbekih pogojih so mangrove razvili poseben mehanizem za pomo\xc4\x8d potomcem da pre\xc5\xbeivijo. Vse mangrove imajo plavajo\xc4\x8da semena. Za razliko od drugih rastlin katerih semena kalijo v zemlji, veliko semen mangrove (npr. rde\xc4\x8de mangrove) kalijo \xc5\xbee ko se \xc5\xa1e dr\xc5\xbeijo mati\xc4\x8dnega drevesa. Ko vzklijejo, semena rastejo znotraj ploda (npr. pri vrstah Aegialitis, Bodljikara, Avicennia in Aegiceras) ali skozi plod (npr. pri vrstah Rhizophora,Ceriops, Bruguiera in Nypa) in oblikujejo propagulo, (kal\xc4\x8dek, ki je pripravljen da gre) kateri lahko sam sebi proizvaja hrano s pomo\xc4\x8djo fotosinteze. Ko propagula dozori pade v vodo, ki jo lahko ponese na velike razdalje. Propagule lahko pre\xc5\xbeivijo izsu\xc5\xa1itve in ostanejo v mirujo\xc4\x8dem stanju tedne, mesece ali celo leto in ve\xc4\x8d predno pridejo na primerno okolje. Ko je propagula pripravljena da oblikuje korenino, bo spremenila svojo gostoto tako, da podolgovati del zdaj plava navpi\xc4\x8dno, namesto vodoravno. V tem polo\xc5\xbeaju je bolj verjetno, da se zasidra na mulj ali korenine. \xc4\x8ce se ne zasidra nikjer, pa lahko spremeni svojo gostoto in gre v iskanje za bolj\xc5\xa1imi pogoji.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nMangrove najdemo predvsem v tropskih in subtropskih obmo\xc4\x8djih. Najbolj raz\xc5\xa1irjen je na vzhodni obali Srednje Amerike, na obali Afrike, jugovzhodni Aziji od Nove Gvineje do Nove Zelandije, ju\xc5\xbeni obali Japonske. Zaradi ob\xc4\x8dutljivosti na temperature subpolarne klime so mangrove v celinskem delu ZDA omejene na obalni del polotoka Florida in izolirana obmo\xc4\x8dja na ju\xc5\xbeni obali zaliva Louisiana in na jugu Teksasa._NEWLINE_V Severni Ameriki se na Floridi raztezajo ju\xc5\xbeno od jezera Oki\xc4\x8dobi in zavzemajo ve\xc4\x8d kot 28 000\xc2\xa0km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine. Ju\xc5\xbeni del teh mo\xc4\x8dvirij je spremenjen v nacionalni park. Na teh podro\xc4\x8djih se voda iz jezera izliva v Mehi\xc5\xa1ki zaliv. To je del plitke vode, ki ga naseljujejo \xc5\xa1a\xc5\xa1, rogoza in trave na splo\xc5\xa1no. Trava pokriva skoraj vso povr\xc5\xa1ino in samo tu in tam je mogo\xc4\x8de videti povr\xc5\xa1inske vode, obstajajo pa tudi drevesa katera kot da se dvigujejo iz vode. Ob sami morski obali je prakti\xc4\x8dno neprehoden pas mangrove._NEWLINE_Mangrove v jugovzhodni Aziji sestavljajo obliko trakov za katere je zna\xc4\x8dilno da ima vsak od njih posebno vrsto ali skupino vrst dreves. Na te Mangrove, katere imenjemo tudi mangal se po navadi ve\xc5\xbee ni\xc5\xbeinski tropski gozd, kjer lahko sre\xc4\x8damo iste vrste, ki naseljujejo mangrove._NEWLINE_V Avstralaziji se mangrove pojavljajo okoli Nove Gvineje, Sulevesija in okoli\xc5\xa1kih otokih. V jugovzhodni Avstraliji se razlikujejo posamezna rastlinska obmo\xc4\x8dja od katerih mangrove predstavlja zadnji pas zahodnih, vla\xc5\xbenih pobo\xc4\x8dij, obrnjen proti Tihemu oceanu. V Avstraliji je okoli 11 500\xc2\xa0km\xc2\xb2 prekritih z mangrove in se raztezajo vse do Viktorije (37\xc2\xb0 45\xc2\xb4) na skrajnem jugu in Barker zalivu v Adelaide. Nova Zelandija ima mangrove gozda pri pribli\xc5\xbeno 38\xc2\xb0 (podobno najju\xc5\xbenej\xc5\xa1emu obmo\xc4\x8dju mangrove):kon\xc4\x8dna geografska dol\xc5\xbeina na zahodni obali je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Raglan\xc2\xa0: (37\xc2\xb0 48\'), na vzhodni obali, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Ohiva je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i del, kjer se nahajajo mangrove (38\xc2\xb0 00\')._NEWLINE_Mangrove se nahajajo tudi v Afriki in Ju\xc5\xbeni Ameriki, kjer se "razra\xc5\xa1\xc4\x8dajo", v tropske de\xc5\xbeevne gozdove, ter na \xc5\xa1tevilne otoke. Zelo pomembna podro\xc4\x8dja mangrove se nahajajo v Keniji in Madagaskarju, ki se me\xc5\xa1ajo z obalno suho listnatimi gozdovi. Nigerija ima najve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje mangrove v Afriki - 36 000\xc2\xa0km\xc2\xb2. Velik del obmo\xc4\x8dja je bil uni\xc4\x8den v zadnjih 50 letih zaradi razlitja nafte na morju, zaradi nesre\xc4\x8de tankerja, kar je slabo vplivalo na lokalno gospodarstvo, in ribi\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nOkoljski dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri vseh drugih ekosistemih so vsi okoljski dejavniki bistvenega pomena za razvoj vegetacije. Posebno pomembni, kateri najbolj vplivajo na \xc5\xbeivljenjske oblike, pa izstopajo, pove\xc4\x8dana koncentracija soli, pomanjkanje kisika in plimovanje. Ti dejavniki vplivajo na prostorsko organizacijo in sam izgled biocenoze mangrove. V nekaterih predelih sveta prevladujejo razli\xc4\x8dne vrste in se tako razlikujejo bele, \xc4\x8drne in rde\xc4\x8de mangrove ter palme mangrove, ki rastejo v ju\xc5\xbeni Avstraliji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev mangrove\n_START_PARAGRAPH_\nKorenine lesnatih rastlin mangrove (kot v primeru Rhizophora, ki ima podporne korenine) zadr\xc5\xbeujejo sedimente, katero kopi\xc4\x8denje ustvarja povr\xc5\xa1ino na kateri lahko rastejo tudi druga drevesa. Na ta na\xc4\x8din se gozd \xc5\xa1iri na ra\xc4\x8dun morja.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nVegetacija je razdeljena na lo\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja, glede na okoljske dejavnike, ki v tem delu vplivajo na rastlino. Vrste, ki so bolj odporne na pove\xc4\x8dano koncentracijo soli predstavljajo zunanji pas, ki je ob morju in vsakodnevno izpostavljen plimovanju. Manj odporne rastline tvorijo notranji pas, katerega voda dose\xc5\xbee le nekajkrat na leto in ga plima dose\xc5\xbee le izjemoma. Te rastline so dominantne vrste v dolo\xc4\x8denih pasovih in dajejo tipi\xc4\x8den izgled biocenozi.\n_START_SECTION_\nDrevesa mangrov\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od dreves mangrove za katere je zna\xc4\x8dilno prezra\xc4\x8devanje, Rhizophora je drevo pri katerem korenine izgledajo kot mre\xc5\xbea in imajo podporno vlogo. Semena teh rastlin vzklijejo predno zapustijo mati\xc4\x8dno rastlino in se lahko zakorenini takoj ko pade na tla. Ta prilagoditev omogo\xc4\x8da semenu, da ga plima ne odnese dale\xc4\x8d na odprto morje.'