b'\n_START_ARTICLE_\nHirkan II.\n_START_SECTION_\nPrihod na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nHirkan je bil najstarej\xc5\xa1i sin kralja in vrhovnega sve\xc4\x8denika Aleksandra Janeja in Salome Aleksandre. Po Aleksandrovi smrti leta 76 pr. n. \xc5\xa1t. je judejski prestol nasledila njegova vdova in za vrhovnega sve\xc4\x8denika imenovala sina Hirkana. Ko je Saloma leta 67 pr. n. \xc5\xa1t. umrla, je Hirkan postal tudi zakoniti naslednik judejskega prestola. _NEWLINE_Hirkan je imel enake verske nazore kot njegova mati in je bil naklonjen farizejem. O\xc4\x8de Aleksander Janej je v nasprotju z njim podpiral saduceje.\n_START_SECTION_\nOdstavitev\n_START_PARAGRAPH_\nHirkan je vladal komaj tri mesece, ko se mu je njegov mlaj\xc5\xa1i brat Aristobul II. uprl in ga napadel z vojsko najemnikov in svojih prista\xc5\xa1ev. Brata sta se spopadla v bitki pri Jerihu, v kateri je mnogo Hirkanovih vojakov pre\xc5\xa1lo na Aristobulovo stran in pripomoglo k njegovi zmagi._NEWLINE_Hirkan se je umaknil v jeruzalemsko citadelo, po Aristobulovi osvojitvi jeruzalemskega templja pa se je moral vdati. Brata sta sklenila mirovno pogodbo, po kateri je moral Hirkan odpovedati prestolu in polo\xc5\xbeaju visokega sve\xc4\x8denika, vendar je \xc5\xa1e vedno prejemal sve\xc4\x8deni\xc5\xa1ke dohodke.\n_START_SECTION_\nZavezni\xc5\xa1tvo z Nabatejci\n_START_PARAGRAPH_\nSporazum med bratoma ni trajala dolgo, ker se je Hirkan ustra\xc5\xa1il, da Aristobul na\xc4\x8drtuje njegov umor. Njegov strah je spodbujal njegov svetovalec Antipater Indumejec, za katerega Jo\xc5\xbeef Flavij trdi, da je sam posku\xc5\xa1al zavladati v Judeji in je zato na prestol posadil \xc5\xa1ibkega Hirkama. Hirkan je pobegnil k nabatejskemu kralju Aretu III., katerega je Antipater podkupil z obljubo, da mu bo vrnil arabska mesta, ki so mu jih vzeli Hasmonejci._NEWLINE_Nabatejci so se z vojsko 50.000 mo\xc5\xbe odpravili proti Jeruzalemu in ga nekaj mesecev oblegali. Med obleganjem so Hirkanovi privr\xc5\xbeenci kamenjali pobo\xc5\xbenega u\xc4\x8denjaka Honija Ha Magela, ki je odklonil moliti za smrt njihovih nasprotnikov. Mnogo Judov je \xc5\xa1e bolj razjezila prodaja \xc5\xbertvenega jagnjeta, ker so oblegancem za ogromno vsoto tiso\xc4\x8d drahem namesto jagnjeta dostavili pra\xc5\xa1i\xc4\x8da. Pra\xc5\xa1i\xc4\x8d med Judi velja za ne\xc4\x8disto \xc5\xbeival in zato neprimerno za \xc5\xbertvovanje.\n_START_SECTION_\nRimska intervencija\n_START_PARAGRAPH_\nMed dr\xc5\xbeavljansko vojno med bratoma je rimski general Gnej Pompej Veliki porazil Pontsko kraljestvo in Selevkide in poslal Marku Emiliju Skavra, da prevzame oblast v selevkidski Siriji. _NEWLINE_Ker so bili Hasmonejci rimski zavezniki, sta se oba brata prito\xc5\xbeila Skavru in ga posku\xc5\xa1ala z darili in obljubami dobiti na svojo stran. Skavr se je po prejemu 400 talentov (2,4 milijona drahem) odlo\xc4\x8dil za Aristobula in ukazal generalu Aretu, naj umakne svojo vojsko. Med njegovim umikom je Aristubul zdrobil nabatejsko vojsko, Skaver pa se je vrnil v Damask._NEWLINE_Ko je leta 63 pr. n. \xc5\xa1t. v Sirijo pri\xc5\xa1el Pompej, je nameraval odstaviti Hasmonejsko dinastijo. Oba brata sta k njemu poslala svoji delegaciji, ki sta ga prepri\xc4\x8dali, da je svojo dokon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8ditev za nekaj \xc4\x8dasa odlo\xc5\xbeil. Nazadnje se je odlo\xc4\x8dil, da na prestolu obdr\xc5\xbei Hirkana II., za katerega je menil, da bo kot starej\xc5\xa1i in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i brat bolj zanesljiv zaveznik Rimskega imperija._NEWLINE_Aristobul Pompeju ni zaupal. Zabarikadiral se je v trdnjavo Aleksandrijon, ko so Rimljani za\xc4\x8deli zbirati vojsko pa se je vdal in jim prepustil Jeruzalem. Ker mnogo njegovih prista\xc5\xa1ev ni hotelo odpreti mestnih vrat, so Rimljani za\xc4\x8deli oblegati mesto in ga nazadnje osvojili na silo. Mesto so opusto\xc5\xa1ili in poru\xc5\xa1ili tempelj. Hirkanu so vrnili polo\xc5\xbeaj vrhovnega sve\xc4\x8denika, vendar so mu hkrati odvzeli vso politi\xc4\x8dno oblast.\n_START_SECTION_\nVrnitev na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nHirkan je ponovno dobil polo\xc5\xbeaj vrhovnega  sve\xc4\x8denika, kraljevega pa ne. Politi\xc4\x8dno oblast so prevzeli Rimljani, katerih interese je zastopal Antipater, njega pa so zanimali predvsem interesi njegove lastne hi\xc5\xa1e. Leta 47 pr. n. \xc5\xa1t. je Julij Cezar Hirkana imenoval za  etnarha in mu s tem vrnil nekaj oblasti. Imenovanje je imelo majhen prakti\xc4\x8den u\xc4\x8dinek, ker je Hirkan vse posle prepustil Antipatru.\n_START_SECTION_\nIzgnanstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 40 pr. n. \xc5\xa1t. se je Aristobulov sin Antigon Matatija povezal s Parti in se razglasil za kralja in vrhovnega sve\xc4\x8denika. Hirkana je ujel in pohabil njegova u\xc5\xa1esa, Jo\xc5\xbeef Flavij trdi, da mu jih je odrezal, in ga naredil za vedno neprimernega za sve\xc4\x8denika.  Hirkana je zatem odpeljal v Babilonijo, kjer je \xc5\xa1tiri leta \xc5\xbeivel med babilonskimi Judi in u\xc5\xbeival njihovo globoko spo\xc5\xa1tovanje.\n_START_SECTION_\nVrnitev v Jeruzalem in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 36 pr. n. \xc5\xa1t. je Herod I. z rimsko pomo\xc4\x8djo premagal Antigona in se zatem zbal, da se bo Hirkan s partsko pomo\xc4\x8djo vrnil na prestol. Hirkana je zato povabil v Jeruzalem, kjer mu je v znak spo\xc5\xa1tovanja dodelil \xc4\x8dastno mesto pri svojem omizju in polo\xc5\xbeaj predsednika dr\xc5\xbeavnega sveta. Leta 30 pr. n. \xc5\xa1t. ga je kljub temu obto\xc5\xbeil, da z Nabatejci kuje zaroto, in ga je obsodil na smrt.'