b'\n_START_ARTICLE_\nSI-CERT\n_START_SECTION_\nORGANIZACIJA\n_START_PARAGRAPH_\nSI-CERT je bil ustanovljen leta 1995, na pobudo Gorazda Bo\xc5\xbei\xc4\x8da (diplomant Fakultete za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in informatiko Univerze v Ljubljani), ki je prav tako vodja odzivnega centra. Center v skladu s sporazumom z Ministrstvom za javno upravo opravlja naloge vladnega centra za odzivanje na omre\xc5\xbene incidente. Deluje v okviru javnega zavoda Arnes (Akademska in raziskovalna mre\xc5\xbea Slovenije) in se financira iz javnih sredstev, ki jih za javni zavod Arnes zagotavlja Direktorat za informacijsko dru\xc5\xbebo Ministrstva za izobra\xc5\xbeevanje, znanost in \xc5\xa1port._NEWLINE__NEWLINE_SI-CERT je \xc4\x8dlan svetovnega zdru\xc5\xbeenja odzivnih in varnostnih centrov FIRST, skupine nacionalnih odzivnih centrov pri CERT/CC, delovne skupine evropskih odzivnih centrov TF-CSIRT, v tujini pa zastopa interese Slovenije v programu Trusted Introducer. SI-CERT predstavlja nacionalno fokusno to\xc4\x8dko za program IMPACT (International multilateral partnership against cyber threats) in slovensko to\xc4\x8dko za Varnostni organ Generalnega sekretariata Sveta EU._NEWLINE_     _NEWLINE_ _NEWLINE_SI-CERT je aktiven pri ozave\xc5\xa1\xc4\x8danju javnosti o informacijskih gro\xc5\xbenjah in informacijski varnosti, pri \xc4\x8demer samostojno izvaja nacionalni program ozave\xc5\xa1\xc4\x8danja Varni na internetu in sodeluje v projektu SAFE.SI.\n_START_SECTION_\nSporo\xc4\x8danje incidenta SI-CERT\n_START_PARAGRAPH_\nZa prijavljanje kakr\xc5\xa1nekoli omre\xc5\xbene zlorabe ali varnostnega incidenta med najbolj pomembna podatka, ki jih potrebuje SI-CERT, sodita datum in to\xc4\x8den \xc4\x8das dogodka ter IP \xc5\xa1tevilka oz. naslov izvora, ki sta praviloma vedno prisotna v sistemskih zapisih._NEWLINE__NEWLINE_V primeru oku\xc5\xbebe ra\xc4\x8dunalnika, vdora ali druge omre\xc5\xbene zlorabe SI-CERT poziva, da se po\xc5\xa1lje sporo\xc4\x8dilo z opisom incidenta na njihov elektronski naslov, po\xc5\xa1tni naslov ali po telefaksu. V primeru po\xc5\xa1iljanja podatkov po elektronski po\xc5\xa1ti, lahko po\xc5\xa1iljatelj te podatke za\xc5\xa1ifrira s programom PGP oz. z uporabo SI-CERT javnega PGP klju\xc4\x8d-a.\n_START_SECTION_\nSPLETNI INCIDENTI V SLOVENIJI\n_START_PARAGRAPH_\nZ ustanovitvijo SI-CERTA, leta 1995, se je v Sloveniji pri\xc4\x8delo s podrobnim obravnavanjem varnostnih incidentov na internetu. Od takrat dalje je bilo saniranih veliko razli\xc4\x8dnih spletnih gro\xc5\xbeenj. V nadaljevanju je na\xc5\xa1tetih nekaj medijsko odmevnih spletnih gro\xc5\xbeenj, ki jih je obravnaval SI-CERT._NEWLINE__NEWLINE_Leta 1998 je SIOL prijavil zlorabo uporabni\xc5\xa1kih imen in gesel za dostop do interneta. Organi pregona so ugotovili, da je hekerska organizacija z imenom X-ORG na spletnem stre\xc5\xbeniku WHITEMOON.ORG, ki se je nahajal v ZDA, uporabnikom interneta, osebne podatke v zameno za pla\xc4\x8dilo, preko po\xc5\xa1te po\xc5\xa1iljala ukradena uporabni\xc5\xa1ka imena in gesla uporabnikov SIOL-a. Slovenska policija, je s pomo\xc4\x8djo Interpola in SI-CERTa odkrila hekerja z vzdevkom Cr00k, kasneje znan tudi kot Levjesr\xc4\x8dni. V sodelovanju s strokovnjaki SI-CERTA in SIOLA je policija sistemati\xc4\x8dno analizirala podatke in informacije iz vseh razpolo\xc5\xbeljivih virov ter na\xc5\xa1la dokaze, da je Levjesr\xc4\x8dni ukradena gesla preprodajal novinarjem ter tretjim osebam. _NEWLINE__NEWLINE_Leta 2007 je SI-CERT prejel prijave, zaradi napadov na stre\xc5\xbenik www.rickross.com. Napadalec je oku\xc5\xbeil ve\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalnikov po svetu, med njimi so bili tudi slovenski, ki so bili povezani v botnet, preko katerega je napadalev izdajal ukaze. SI-CERT je opravil analizo bota, ter popisal njegove zna\xc4\x8dilnosti in delovanje. Ugotovitve je predal ameri\xc5\xa1kemu FBI-ju in jim tako pomagal pri aretaciji Bruca Raisleva, ki je bil nadzornik omenjenega bota. _NEWLINE__NEWLINE_Leta 2009 so se na Evropski potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ki center pri Zvezi potro\xc5\xa1nikov Slovenije obrnili uporabniki, ki so na spletnem mestu specialphones.eu opravili nakup mobilnega telefona. Izkazalo se je, da je \xc5\xa1lo za la\xc5\xbeno spletno stran, kjer so ogla\xc5\xa1evali telefone po ceni ni\xc5\xbeji od tr\xc5\xbene cene. Kupci so telefone predhodno pla\xc4\x8dali, vendar jih nikoli niso prejeli. SI-CERT je dosegel umik spletne strani. _NEWLINE__NEWLINE_Leta 2010 se je med uporabniki Facebooka po svetu \xc5\xa1iril \xc4\x8drv Mariposa, \xc4\x8digar avtor je bil, Matja\xc5\xbe \xc5\xa0korjanc, znan pod vzdevkom - Iserda (danes soustanovitelj podjetja NiceHash). Mednarodne organe pregona spletnega kriminala je preiskava Maripose botneta, vodila v \xc5\xa0panijo, kjer je ekipa razvijalcev prodajala zlonamerno kodo. Si-CERT je s preiskavo ra\xc4\x8dunalnika in s pomo\xc4\x8djo obratnega in\xc5\xbeeniringa odkril kontrolno stran botnet omre\xc5\xbeja (dosdragon.com in n9zle. com) ter posledi\xc4\x8dno IP naslov. Obto\xc5\xbeenec je bil leta 2013 obsojen na 58 mesecev zaporne kazni ter globo v vi\xc5\xa1ini 28.000\xe2\x82\xac. _NEWLINE__NEWLINE_Leta 2015 se je zgodil najve\xc4\x8dji \xc2\xbbphishing\xc2\xab napad na komitente \xc5\xa1estih bank v Sloveniji (Nova Ljubljanska Banka \xe2\x80\x93 NLB, Nova Kreditna Banka Maribor \xe2\x80\x93 NKBM, SKB banka, Abanka, Unicredit bank in Probanka). Komitentom so bila poslana la\xc5\xbena elektronska sporo\xc4\x8dila,ki so zahtevala vpis podatkov za dostop do elektronskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva. SI-CERT je v sodelovanju z bankami in z globalno mre\xc5\xbeo odzivnih CERT centrov, izvedel vrsto aktivnosti in napad postopoma zajezil ter zmanj\xc5\xa1al izpostavljenost uporabnikov.\n_START_SECTION_\nCERT-I PO SVETU\n_START_PARAGRAPH_\nCERT (computer emergency response team) ali CSIRT (computer security incident response team) je globalna mre\xc5\xbea centrov, ki se ukvarjajo z informacijsko varnostjo, v 95 dr\xc5\xbeavah po svetu._NEWLINE_ _NEWLINE__NEWLINE_Dr\xc5\xbeave s CERT centri so: Albanija, Al\xc5\xbeirija, Argentina, Armenija, Avstralija, Avstrija, Azerbajd\xc5\xbean, Banglade\xc5\xa1, Belgija, Bolgarija, Brazilija, Brunej, Burkina Faso, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka Republika, \xc4\x8cile, \xc4\x8crna Gora, Danska, Egipt, Ekvador, Estonija, Etiopija, Filipini, Finska, Francija, Gana, Gruzija, Gvatemala, Hrva\xc5\xa1ka, Indija, Indonezija, Iran, Islandija, Italija, Izrael, Japonska, Ju\xc5\xbena Afrika, Ju\xc5\xbena Koreja, Kambod\xc5\xbea, Kanada, Karibi, Katar, Kazakstan, Kenija, Kitajska, Kolumbija, Kosovo, Latvija, Litva, Laos, Luksemburg, Mad\xc5\xbearska, Malezija, Malta, Maroko, Mavricij, Mehika, Mjanmar, Moldavija, Nem\xc4\x8dija, Nigerija, Nizozemska, Norve\xc5\xa1ka, Nova Zelandija, Oman, Panama, Paragvaj, Peru, Polska, Portugalska, Romunija, Rusija, Savdska Arabija, Singapur, Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8dena obala, Slova\xc5\xa1ka, Slovenija, \xc5\xa0panija, \xc5\xa0rilanka, \xc5\xa0vedska, \xc5\xa0vica, Tajska, Tajvan, Tonga, Tunizija, Tur\xc4\x8dija, Uganda, Ukrajina, Urugvaj, Uzbekistan, Venezuela, Vietnam, Zambija, Zdru\xc5\xbeene Dr\xc5\xbeave Amerike (ZDA), Zdru\xc5\xbeeni Arabski Emirati, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo (VB).\n_START_SECTION_\nGLEJ TUDI (ZUNANJE POVEZAVE)\n_START_PARAGRAPH_\nThe Internet Worm_NEWLINE_Arnes_NEWLINE_Kibernetski prostor_NEWLINE_FIRST (Forum of Incident Response and Security Teams)_NEWLINE_28 types of computer security threats and risks_NEWLINE_SAFE.SI_NEWLINE_IMPACT_NEWLINE_Botnet'