b'\n_START_ARTICLE_\nMihail Nikolajevi\xc4\x8d Tuha\xc4\x8devski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. Kot poro\xc4\x8dnik carske armade se je v 1. svetovni vojni boril proti Nemcem in bil ujet. Leta 1917 je pobegnil iz nem\xc5\xa1kega ujetni\xc5\xa1tva in se pridru\xc5\xbeil ruski revoluciji. Naslednje leto je postal \xc4\x8dlan Ruske social-demokratske delavske stranke (bolj\xc5\xa1evikov). Tega leta se je tudi pridru\xc5\xbeil rde\xc4\x8di armadi ter hitro napredoval. Postal je voja\xc5\xa1ki komisar moskovskega podro\xc4\x8dja, nato poveljnik 1. in 8. armade na ju\xc5\xbeni fronti. Leta 1919 je poveljeval 5. armadi na vzhodni fronti, kjer je s svojimi akcijami odlo\xc4\x8dno pripomogel k zmagi nad biv\xc5\xa1im carskim admiralom Kol\xc4\x8dakom, ki je v Omsku ustanovil svojo vlado. Naslednje leto je kot poveljnik kavka\xc5\xa1ke fronte vodil operacije proti belim ob severnem Donu in porazil enega od vodilnih poveljnikov bele garde, nekdanjega na\xc4\x8delnika \xc5\xa1taba carske vojske generala Denikena. Nato je poveljeval kavka\xc5\xa1ki in zahodni fronti ter se boril proti poljski vojski generala Pilsudskega. Kot poveljnik 7. armade je leta 1921 pomagal zadu\xc5\xa1iti upor mornarjev v mornari\xc5\xa1ki bazi v Kron\xc5\xa1tadu. Leta 1922 je postal poveljnik zahodne fronte. Po kon\xc4\x8dani revoluciji je leta 1925 postal \xc4\x8dlan revolucionarnega vojnega sveta nato pa na\xc4\x8delnik \xc5\xa1taba rde\xc4\x8de armade. V letih 1931\xe2\x88\x921937 je bil namestnik ljudskega komisarja za obrambo in namestnik predsednika Revolucionarnega voja\xc5\xa1kega sveta Sovjetske zveze._NEWLINE_Leta 1937 je bil kot \xc5\xbertev Stalinovih \xc4\x8distk na tajnem procesu skupaj s \xc5\xa1e drugimi generali obsojen in ustreljen. \xc5\xa0e 1. maja 1937 je stal poleg Stalina na Leninovem mavzoleju in spremljal mimohod \xc4\x8det prvomajske parade. Enajst dni kasneje je bil odstavljen, 12. junija pa je bilo objavljeno, da so bili on in njegovi tovari\xc5\xa1i ustreljeni. Zaroto (\xc4\x8de je sploh bila) naj bi odkrila sovjetska tajna policija (NKVD). Tuha\xc4\x8devski naj bi bil ob aretaciji ranjen, zato so ga na pogovor s Stalinom odnesli. Po dolgem prepiru s Stalinom je bil odpeljan v zapor in 11. junija ustreljen. Njegovo smrtno obsodbo so uradno sprejeli in potrdili tudi drugi \xc5\xa1tirje mar\xc5\xa1ali: Voro\xc5\xa1ilov, Budjoni, Bljuher in Jegorov. Slednja dva pa sta postala \xc5\xbertvi \xc4\x8distk kmalu zatem._NEWLINE_Leta 1956 je bil rehabilitiran.'