b'\n_START_ARTICLE_\nOpazovanje (metoda psihologije)\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dini opazovanja\n_START_PARAGRAPH_\nVedenje lahko opazujemo tako v naravnem okolju kot tudi v laboratoriju, pri \xc4\x8demer opazovanje v naravnem okolju predstavlja spremljanje posameznikovega vedenja v dnevnem okolju in omogo\xc4\x8da vpogled v realno in spontano vedenje. Ima tudi vrsto pomanjkljivosti; pri opazovanju ne moremo v celoti nadzirati zunanjih dejavnikov in nepredvidljivih vedenj, ponovitev pod enakimi pogoji ni mogo\xc4\x8da in prisotnost opazovalca lahko na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine vpliva na vedenje posameznika Vpliv prisotnosti opazovalca bi lahko zmanj\xc5\xa1ali z uporabo skritih kamer, vendar bi to bilo eti\xc4\x8dno sporno. Bolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din je pogostej\xc5\xa1e obiskovanje okolja, v katerem opazujemo posameznika, saj \xc4\x8dez \xc4\x8das opazovalec za opazovanega postane nepomemben. Drugi na\xc4\x8din opazovanja, ki se izvaja v laboratoriju, pa pomeni, da situacijo ustvari eksperimentator in v njej opazuje posameznika. Od opazovanja v naravnem okolju se razlikuje v tem, da lahko nadzorujemo zunanje dejavnike, ki vplivajo na vedenje posameznika, vendar tehnika ni uporabna pri opazovanju vedenja, ki se pojavlja v zna\xc4\x8dilnem socialnem okolju posameznika ali kadar situacije ne moremo ustvariti v laboratoriju, bodisi zaradi fizikalnih ali etni\xc4\x8dnih razlogov. Kadar opazujemo dolo\xc4\x8deno vedenje, lahko to storimo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Posameznikovo vedenje lahko zgolj opazujemo od dale\xc4\x8d in ne u\xc4\x8dinkujemo na opazovano vedenje, ali pa se razli\xc4\x8dno intenzivno vklju\xc4\x8dujemo v situacijo  Ve\xc4\x8d raziskovalcev  meni, da je opazovanje veliko bolj naravno, \xc4\x8de se opazovalec vklju\xc4\x8di v situacijo, ki jo opazuje, kajti to omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1e razumevanje posameznikovega vedenja in zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost napa\xc4\x8dne interpretacije.\n_START_SECTION_\nTehnike opazovanja\n_START_PARAGRAPH_\nOpazovanje kot metoda sodi med manj objektivne raziskovalne metode. Na dobljene rezultate lahko mo\xc4\x8dno vpliva pristranost opazovalca, zato moramo pove\xc4\x8dati njeno veljavnost in zanesljivost. Pomagamo si lahko z izdelavo predhodnega na\xc4\x8drta opazovanja, v katerem opredelimo predmet opazovanja, dolo\xc4\x8dimo hipoteze, \xc4\x8das trajanja, opredelimo vzorec udele\xc5\xbeencev in izberemo primerne na\xc4\x8dine zapisovanja in ocenjevanja posameznikovega vedenja. Med najpogostej\xc5\xa1e tehnike, kjer zapisujemo posameznikovo vedenje, sodijo dnevnik, zapisovanje kriti\xc4\x8dnih dogodkov, anekdotski zapis in \xc4\x8dek lista. Pri dnevniku gre za zapisovanje, kjer opazovalec retrospektivno zapisuje dogodke, ki so se zgodili. Pri zapisovanju kriti\xc4\x8dnih dogodkov \xc4\x8dakamo, da se le ta pojavi in nato opi\xc5\xa1emo celoten potek dogajanja oz. vedenja, medtem ko pri anekdotskem zapisu opazovalec neprestano zapisuje vse, kar se v danem trenutku dogaja \xe2\x80\x93 vedenje posameznika, fizikalne pogoje, odzive drugih udele\xc5\xbeencev in ostale morebitne vplivajo\xc4\x8de dejavnike. Tak\xc5\xa1no opazovanje je lahko zamudno, poleg tega pa je zelo te\xc5\xbeko zapisati vedenje ve\xc4\x8d kot enega udele\xc5\xbeenca. Uporabimo lahko tudi \xc4\x8dek listo, pri kateri oblikujemo postavke, ki pomenijo razli\xc4\x8dne oblike vedenja (npr. otrok se igra, otrok vzame igra\xc4\x8do drugemu otroku ) in nato zapisujemo, ali se oblike vedenja pojavijo. V primeru, da lahko dovolj jasno razlikujemo stopnje izra\xc5\xbeenosti dolo\xc4\x8denega vedenja, za nadaljnjo analizo vedenja posameznika uporabimo ocenjevalno lestvico.'