b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za arheologijo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za arheologijo deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Nahaja se na Zaveti\xc5\xa1ki ulici 5 v Ljubljani in ne na mati\xc4\x8dnem naslovu Filozofske fakultete (A\xc5\xa1ker\xc4\x8deva 2, 1000 Ljubljana). Usposablja za opravljanje pomo\xc5\xbenih in strokovno tehni\xc4\x8dnih nalog v muzejih in na zavodih za varstvo kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine pa tudi v drugih kulturnih ustanovah in javnih slu\xc5\xbebah, medijih ter gospodarskih dru\xc5\xbebah na podro\xc4\x8dju kulture, dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, turizma in prostorskega planiranja. Prav tako \xc5\xa1tudij usposablja za dela kot je tehni\xc4\x8dni sodelavec oz. sodelavka pri terenskih in poterenskih arheolo\xc5\xa1kih raziskavah ter v projektih evidentiranja, varovanja, vrednotenja, predstavljanja in promocije (arheolo\xc5\xa1ke) kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za arheologijo (1919-1942)_NEWLINE_25. marca 1919 je podkomisija za Filozofsko fakulteto sprejela na\xc4\x8drt, kateri je predvidel triintrideset kateder. Med temi je bila tudi Katedra za arheologijo in prahistorijo. Arheolo\xc5\xa1ko katedro so razdelili na dva dela, zaradi velikega arheolo\xc5\xa1kega bogastva Slovenije, preu\xc4\x8devanje slovanske zgodovine in staro\xc5\xbeitnosti. Leta 1923/24 arheologije \xc5\xa1e niso sprejeli kot glavni predmet na diplomah, arheolo\xc5\xa1ke vsebine pa so bile lahko vklju\xc4\x8dene v druge diplomske predmete._NEWLINE_1945-1950_NEWLINE_Ko se je druga svetovna vojna kon\xc4\x8dala sta brez profesorjev ostala tako celotna slovenska arheologija kot tudi Univerza. Dokon\xc4\x8dno so spoznali, da je potrebno pouk celovito preoblikovati. To nalogo je dobil Josip Koro\xc5\xa1ec. Ta raziskovalec in profesor je znan po obse\xc5\xbenem izkopavanju slovenskega grobi\xc5\xa1\xc4\x8da na Ptujskem gradu iz leta 1946. To pa je vzbudilo ogromno zanimanja. Leta 1949 so podali predlog, da bi ustanovili samostojno znanstveno \xc5\xa1tudijsko skupino Arheologija in paleolitik, vendar ta predlog ni bil sprejet. Leta 1957 se je arheologija ustalila kot samostojna diplomska skupina._NEWLINE_1951-1960_NEWLINE_V pedesetih letih so se za\xc4\x8deli mo\xc4\x8dno ukvarjati z raziskovanjem. Profesorji, kot so: Josip Klemenc, Josip Koro\xc5\xa1ec in France Stare, in svoje \xc5\xa1tudente za\xc4\x8deli vklju\xc4\x8devati v svoje terenske raziskave po Sloveniji in Jugoslaviji. Najpomembnje\xc5\xa1i raziskovalni dose\xc5\xbeeki v tem desetletju so raziskave neolitskega naselja v Danilu pri \xc5\xa0ibeniku. Raziskoval pa ga je Josip Koro\xc5\xa1ec._NEWLINE_1960-1969_NEWLINE_Obdobje so ponovno zaznamovale organizacijske spremembe. Arheolo\xc5\xa1ki seminar se je v tem obdobju preimenoval v Oddelek za arheologijo. Uvedli so sistem dvopredmetnih \xc5\xa1tudijskih skupin. Leta 1962/63 so \xc5\xa1tudentje lahko \xc5\xa1tudirali kar dvaindvajsedt disciplin in dosegli so, da je bilo mogo\xc4\x8de arheologijo vpisati kot samostojen \xc5\xa1tudij. Kot glavni \xc5\xa1tudij je bil A-predmet v kombinaciji z zgodovino, zgodovinske umetnosti, etnologijo, latinskim ali gr\xc5\xa1kim jezikom; B-predmet je bil stranski: \xc5\xa1tudij etnologije ali gr\xc5\xa1kega jezika. Tristopensko ureditev so uvedli leta 1962/63 in vanjo vpeljali magistrski \xc5\xa1tudij. Dodoplomski \xc5\xa1tudij je bil spet celovit, kar pomeni brez stopenj. V to obdobje spada tudi zelo pomembna raziskava Josipa Klemenca na anti\xc4\x8dni nekropoli v \xc5\xa0empetru v Savinjski dolini, kjer je preu\xc4\x8dil pomembne nagrobne spomenike. Leta 1965 so ustanovili revijo Poro\xc4\x8dilo o raziskovanju neolita in eneolita v Sloveniji (kasneje Poro\xc4\x8dilo o raziskovanju paleolita, neolita in eneolita v Sloveniji oz. Documenta Praehistorica)._NEWLINE_1970-1980_NEWLINE_Leta 1977/78 je pri\xc5\xa1lo do pomembne organizacijske spremembe, saj je bilo mo\xc5\xbeno arheologijo \xc5\xa1tudirati kot samostojno smer. Katedra za arheologijo prazgodovinskih kovinskih obdobij skupaj z Narodnim muzejem v Ljubljani organizirala izkopavanja za \xc5\xa1tudente arheologije v Sti\xc4\x8dni. Izkopavali in raziskovali so \xc5\xa1e na Mostu na So\xc4\x8di, izvajali arheolo\xc5\xa1ke topografske raziskave Krasa in izkopavali v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini nad Rodikom._NEWLINE_1981-1991_NEWLINE_Leta 1980 je Jo\xc5\xbee Kastelic prepustil vodenje mlaj\xc5\xa1im sodelavcem, \xc4\x8dez dve leti pa je od\xc5\xa1el v pokoj. Kot upokojen profesor je \xc5\xa1e vedno predaval anti\xc4\x8dno zgodovino in klasi\xc4\x8dno arheologijo. Na Filozofski fakulteti so se za\xc4\x8deli tudi obiski iz drugih dr\xc5\xbeav. Tako je leta 1985 pri\xc5\xa1el na Filozofsko fakulteto Lewis z Binford z Univerze Albuquerque v Arizoni v ZDA in na Oddelku za arheologijo ostal kar cel semester: V tem obdobju je nastal tudi izjemen projekt Tabulan Imperii Romani._NEWLINE_Oddelek za arheologijo od leta 1991 naprej_NEWLINE_Osamosvojitev Slovenije je bila prelomnica tudi za Oddelek. Vselil se je v nove prostore na Zaveti\xc5\xa1ki 5. Z novo infrastrukturo je pri\xc5\xa1lo do izraza velik kadrovski in strokovni potencial. Nova infrastruktura je omogo\xc4\x8dila veliko sprememb, tudi \xc5\xa1tudentom so se za\xc4\x8dele odpirati bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za razvoj.\n_START_SECTION_\nPredstojniki\n_START_PARAGRAPH_\n1980-1982 Dr. Timotej Knific_NEWLINE_1982-1984 Izr. prof. dr. Bojan Djuri\xc4\x87_NEWLINE_1985-1988 Red. prof. dr. Bo\xc5\xbeidar Slap\xc5\xa1ak_NEWLINE_1988-1989 Akad. red. prof. dr. Ljubinka Ter\xc5\xbean_NEWLINE_1989-1996 Dr. Mitja Gu\xc5\xa1tin_NEWLINE_1996-2000 Red. prof. dr. Bo\xc5\xbeidar Slap\xc5\xa1ak_NEWLINE_2000-2006 Red. prof. dr. Mihael Budja_NEWLINE_2006-2009 Izr. prof. dr. Katarina Katja Predovnik_NEWLINE_2009-2014 Izr. prof. dr. Predrag Novakovi\xc4\x87_NEWLINE_2014- Doc. dr. Tina Milavec\n_START_SECTION_\nZalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za arheologijo izdaja \xc5\xbee od leta 1946 revijo Documenta praehistorica (urednik Mihael Budja), katera je posve\xc4\x8dena neolitskim \xc5\xa1tudijam Evrazije. Od leta 1994 dalje pa izdaja \xc5\xa1e revijo Archaeologia Historica Slovenica (urednik dr. Katarina Katja Predovnik), v kateri objavljajo monografske \xc5\xa1tudije ali tematske zbornike s podro\xc4\x8dja arheologije mlaj\xc5\xa1ih obdobij. Izdajajo pa tudi Arheo-glasilo Slovenskega arheolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva (urednik Predrag Novakovi\xc4\x87)._NEWLINE_Izdali so tudi dve monografski publikaciji, in sicer: Osemdeset let \xc5\xa1tudija arheologije na Univerzi v Ljubljani (Mihael Budja, Predrag Novakovi\xc4\x87, Milan Lovenjak) ter Osvajanje prostora (Predrag Novakovi\xc4\x87)._NEWLINE_Druge izdaje: Absolutno datiranje bronaste in \xc5\xbeelezne dobe na Slovenskem; Cerkev sv. Jerneja v \xc5\xa0entjerneju: Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja v letih 1985 in 1986; Paleolitska umetnost: Magija podobe ali podoba magije; Nagrobnik, podoba \xc5\xbeivih, Trdnjava Kostanjevica: na Starem gradu nad Podbo\xc4\x8djem; Osvajanje prostora: Razvoj prostorske in krajinske arheologije; Ljubljanski grad; Pe\xc4\x8dnice; Drobci nekega vsakdana.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina knji\xc5\xbenice se \xc5\xbee od samih za\xc4\x8detkov prepleta z zgodovino Oddelka za arheologijo. Tako prvi za\xc4\x8detki knji\xc5\xbenice segajo v leto 1923, ko je na Univerzi ustanovljen Arheolo\xc5\xa1ki seminar. Njen temeljni fond predstavlja odkupljena zasebna knji\xc5\xbenica zagreb\xc5\xa1kega arheologa Luke Jeli\xc4\x87a. Med najstarej\xc5\xa1e pridobitve pa sodi gradivo, ki ga je pridobil Vojeslav Mole, prvi predavatelj na Arheolo\xc5\xa1kemu seminarju in obenem prvi upravnik knji\xc5\xbenice._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica ostane v poslopju Univerze do leta 1941, ko se skupaj z ostalimi in\xc5\xa1tituti in seminarji preseli v novo stavbo NUK-a, kjer dobi svoj prostor v pritli\xc4\x8dju stavbe. Po vojni pride v knji\xc5\xbenici do dveh glavnih sprememb: uvedba inventarne knjige (leta 1947) ter za\xc4\x8detek mednarodne izmenjave knjig za lastne publikacije, ki \xc5\xbee takrat postane glavni vir pridobivanja gradiva. Po zdru\xc5\xbeitvi Arheolo\xc5\xa1kega seminarja in Seminarja za slovansko arheologijo leta 1949, se knji\xc5\xbenica in Seminar preselita na Realko. Leta 1954 je knji\xc5\xbenici zaradi hude prostorske stiske dodeljen dodatni prostor._NEWLINE_Leta 1961 se knji\xc5\xbenica preseli v novo stavbo Filozofske fakultete. Prostore dobi v prvem nadstropju, vendar s pribli\xc5\xbeno 3700 enotami knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva pride \xc5\xbee kmalu po vselitvi do pomanjkanja prostora. 1971. leta se v knji\xc5\xbenici zaposli prvi bibliotekar, ki na novo postavi knji\xc5\xbenico. Vse do takrat knji\xc5\xbenico vodijo profesorji, asistenti in \xc5\xa1tudentski prostovoljci (t. i. dija\xc5\xa1ki bibliotekarji). 1981 je cel fond ponovno presigniran in na novo postavljen. Uvedenih je 30 signaturnih skupin. Ta postavitev velja \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Konec 80-ih let se za\xc4\x8dne ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka obdelava gradiva s programom Steve, ki ga leta 1992 nadomesti Eva. Le-ta je v uporabi vse do leta 1999, ko jo zamenja Cobiss. 1991 leta se zaradi hudih prostorskih problemov Oddelek za arheologijo skupaj s knji\xc5\xbenico preseli na Zaveti\xc5\xa1ko. Od leta 1996 je knji\xc5\xbenica ena izmed 19 knji\xc5\xbenic Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice._NEWLINE_Danes knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni fond zajema okoli 30.000 enot gradiva. Knji\xc5\xbenica je po velikosti na 6. mestu v FF. Je tretja najve\xc4\x8dja knji\xc5\xbenica za podro\xc4\x8dje arheologije v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nPostavitev gradiva\n_START_PARAGRAPH_\nVse gradivo je prosto dostopno. Gradivo je postaljeno po podro\xc4\x8djih na 30 glavnih skupin oz. signatur. Revije in serije so postaljene po dr\xc5\xbeavah (abecedno, po oznaki registrske tablice dr\xc5\xbeave).\n_START_SECTION_\nRaziskovalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalno delo Oddelka za arheologijo financira Ministrstvo za visoko \xc5\xa1olstvo, znanost in tehnologijo. Oddelek sodeluje v programu za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih izkopavanj v okviru DARS-ovega projekta izgradnje avtocest._NEWLINE_V mednarodnem krogu pa Oddelek sodeluje z University of Beijing, Berlin, Edinburgh, Leiden, Newcastle upon Tyne, Oxford, Pisa, Thessaloniki. Deluje v evropskem omre\xc5\xbeju COST G2, vklju\xc4\x8duje pa se v 6. okvirni programa Evropske skupnosti za obdobje 2002-2006._NEWLINE_Na Oddelku za arheologijo pripravljajo tematske simpozije, t. i. Neolitske seminarje, katerih se udele\xc5\xbei tudi svetovna elita, ki se ukvarja z neolitikom Evrazije._NEWLINE_V letih 2006-2008 je Oddelek za arheologijo kot partner sodeloval v mednarodni projektni raziskavi o zaposlovanju arheologov v dr\xc5\xbeavah EU, Discovering the Archaeologists of Europe (program Leonardo Da Vinci) 2006-2008. Druga faza tega projekta je potekala med 2012-2014.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentsko arheolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentsko arheolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo (Strgalka) so \xc5\xa1tudenti sami ustanovili med \xc5\xa1tudijskim letom 2003/2004. Dru\xc5\xa1tvo je bilo ustanovljeno z namenom, da bi se povezali tudi izzven formalnega okvira \xc5\xa1tudija in ustvarili podlago za organizirano vodenje ob\xc5\xa1tudijskih dejavnosti. Dru\xc5\xa1tvo izdaja revijo Profil.'