b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Bessarion\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBessarion se je \xc5\xa1olal v Konstantinoplu in leta 1423 od\xc5\xa1el na Peloponez, kjer je bil u\xc4\x8denec gr\xc5\xa1ko-bizantinskega humanista Georgija Gemista Pletona (1396-1484), ki je razlagal Platonovo filozofijo. Z vstopom v red Svetega Basila je spremenil svoje ime po staroegip\xc4\x8danskem pu\xc5\xa1\xc4\x8davniku Bessarionu, katerega zgodbo je sli\xc5\xa1al._NEWLINE_Leta 1437/38 je po ukazu bizantinskega cesarja Ivana VIII. Paleologa postal nikejski arhiepiskop. Tega leta je pape\xc5\xbe Evgen IV. (Evgenij, Eugen) poslal Nikolaja Kuzanskega v Konstantinopel, da bi zaradi Turkov, ki so grozili mestu, pomagal spraviti obe kr\xc5\xa1\xc4\x8danski cerkvi, saj sta bili od velikega vzhodnega razkola leta 1054 lo\xc4\x8deni. Kuzanskemu to ni uspelo, dobil pa je mnogo ve\xc4\x8d. V Konstantinoplu je na\xc5\xa1el neprecenljivo \xc5\xa1tevilo starih gr\xc5\xa1kih rokopisov, na primer znamenito Diofantovo knjigo Aritmetika. Veliko jih je vzel s seboj v Italijo. Spoznal pa je tudi Bessariona in ga spreobrnil v katoli\xc5\xa1ko vero._NEWLINE_Bessarion je bil izvrsten poznavalec gr\xc5\xa1kega jezika. Leta 1447 so v Italijo pri\xc5\xa1li tudi prvi begunci iz ogro\xc5\xbeenega Konstantinopla in drugih de\xc5\xbeel, ki so jih osvajali Turki. Pri pape\xc5\xbeu Nikolaju V., ki je nasledil Evgena IV., so v Italiji na\xc5\xa1li zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegova prva pomo\xc4\x8dnika sta bila prav Kuzanski in Bessarion._NEWLINE_Bessarion je od\xc5\xa1el z bizantinskim cesarjem Ivanom VIII. na volitve in_NEWLINE_zdru\xc5\xbeitveni koncil 9. aprila 1438 v Ferraro in 16. januarja 1439 v Firence, kjer se je odlikoval kot pobudnik zveze med vzhodno in zahodno katoli\xc5\xa1ko cerkvijo. Evgen IV. ga je imenoval za kardinala. Grki so ogor\xc4\x8deno zamerili Bessarionu pri njegovi vlogi v spravi obeh cerkva. Od tedaj naprej je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v Italiji. Vodil je nad\xc5\xa1kofijo v Sipontu in \xc5\xa1kofiji v Sabini in Frascatiju._NEWLINE_Pet let med 1450 in 1455 je bil pape\xc5\xa1ki odposlanec v Bologni in je slu\xc5\xbeil v raznih poslani\xc5\xa1tvih tujih vladarjev. Med drugim je bil leta 1471 poslanik francoskemu kralju Ludviku XI. Nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti zaradi Ludvikovih \xc5\xbealitev naj bi pospe\xc5\xa1ile njegovo smrt._NEWLINE_Bessarion  je v Rim prinesel svojo knji\xc5\xbenico, v kateri je hranil 746 starih rokopisov, med njimi 482 izvirnih gr\xc5\xa1kih. Imel je rokopise od Arhimeda, Apolonija, Evklida, Diofanta, Ptolemeja in drugih. Ko je bil Bessarion \xc5\xbee kardinal in pape\xc5\xa1ki nuncij v Rimu, je obiskal von Peurbacha (1423-1461) in ga povabil v Italijo, da bi mu pomagal s svojimi nasveti med prevajanjem izvirnega Almagesta iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, saj je bil v Evropi znan le v slabem in nepopolnem latinskem prevodu, narejenem po arabski predelavi al-Had\xc5\xbead\xc5\xbea ibn Jusufa (786-833) iz leta 827, ki ga \xc5\xa1e hranijo v Leidenski univerzitetni knji\xc5\xbenici in po \xc5\xa1e zgodnej\xc5\xa1em sirskem prevodu Tabita ibn Kore (826-901). Kmalu so Bessarion in drugi poznavalci gr\xc5\xa1\xc4\x8dine po teh zgodnjih prevodih iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine spoznali, da so nepopolni in popa\xc4\x8deni, ker prevajalci niso znali dovolj arab\xc5\xa1\xc4\x8dine, tako da so jim morali pomagali Moriski, pokristjanjeni \xc5\xa1panski Arabci. _NEWLINE_Po von Peurbachovi nenadni smrti je vzel Bessarion leta 1461 s seboj v Italijo Regiomontana (1436-1476) in mu nalo\xc5\xbeil, naj zbira anti\xc4\x8dne rokopise in da napi\xc5\xa1e svojo trigonometrijo, kar je Regiomontan \xc4\x8dez dve leti z uspehom dokon\xc4\x8dal._NEWLINE_Leta 1463 so ga imenovali za titularnega latinskega patriarha v Konstantinoplu. Le zaradi svojega gr\xc5\xa1kega izvora ga niso imenovali za pape\xc5\xbea. _NEWLINE_S svojim velikim znanjem gr\xc5\xa1kega jezika je budil zanimanje za prou\xc4\x8devanje gr\xc5\xa1ke filologije in filozofije v Italiji. Zapustil je veliko \xc5\xa1tevilo filozofskih, govorni\xc5\xa1kih in teolo\xc5\xa1kih spisov, uperjenih proti antiunionisti\xc4\x8dni stranki v Bizancu. Med ostalim je prevedel Aristotelovo Metafiziko in Ksenofonovo delo Spomini (Memorabilia). Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je razprava z naslovom In Calumni atorem Platonis naperjena proti Juriju Trebizondskem (1395-1484), radikalnemu aristoteliku. \xc4\x8ceprav je bil Bessarion platonist, ni tako ob\xc4\x8dudoval Platonovo delo kot Gemist Pleton in si je raje prizadeval za uskladitev obeh filozofij. Njegovo delo v povezavi glavnega vpra\xc5\xa1anja religije s platonizmom je mo\xc4\x8dno prispevalo k raz\xc5\xa1iritvi spekulativnega mi\xc5\xa1ljenja na podro\xc4\x8dju teologije._NEWLINE_Senatu Benetk je leta 1468 zapustil svojo veliko zbirko gr\xc5\xa1kih rokopisov, ki je temelj dana\xc5\xa1nji Narodni knji\xc5\xbenici sv. Marka (Biblioteca Nazionale Marciana). Ima okoli 580.000 zvezkov, 2854 inkunabul, prvih tiskanih knjig, in 12.334 zvezkov rokopisov.'