b'\n_START_ARTICLE_\nRo\xc5\xbenatoglavi goban\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTa gobja vrsta na videz malce spominja na vra\xc5\xbeji goban, a se od njega lo\xc4\x8di po citronasto rumenem mesu, ki na prerezanih mestih takoj pomodri in ro\xc5\xbenatem klobuku, po katerem je dobila slovensko ime._NEWLINE_Klobuk tega gobana je sprva izbo\xc4\x8den, pozneje pa postane blazinasto zaobljen in dose\xc5\xbee do 20 cm v \xc5\xa1irino. Na temenu je klobuk belo sivkast do bledorumenkast, proti robovom pa prehaja v ro\xc5\xbenato barvo. Cevke himenija so sprva rumene, nato pa postanejo rumeno zelene in imajo temno karminske luknjice. Himenij na prerezanem mestu tudi takoj pomodri, v njem pa je olivno rjav trosni prah, v katerem so vretenasti, 10-16 x 5-6 mikronov veliki trosi._NEWLINE_Bet je pri mladih primerkih trebu\xc5\xa1ast pri starej\xc5\xa1ih pa se razpotegne in je ve\xc4\x8dinoma vitek v dni\xc5\xa1\xc4\x8du pa zadebeljen. Rumeno osnovo beta pokriva karminsko rde\xc4\x8da mre\xc5\xbeica s fino teksturo, ki je v dni\xc5\xa1\xc4\x8du izrazeitej\xc5\xa1a. Meso v betu je \xc4\x8dvrsto in citronasto rumeno, a prerezano manj izrazito pomodri. Vonj gobe ni izrazit, okus pa je precej mil.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nPri nas je ta vrsta gobanov precej redka in zato zavarovana, najdemo pa jo lahko na apnen\xc4\x8dastih tleh, pod listavci (predvsem hrasti in bukvami), v toplih poletnih dneh._NEWLINE_Surov ro\xc5\xbenatoglavi goban je strupen in povzro\xc4\x8da prebavne motnje, prekuhan pa je sicer u\xc5\xbeiten, a ni preve\xc4\x8d dobrega okusa. Velja za eno najbarvitej\xc5\xa1ih evropskih gobjih vrst. \xc5\xa0e najbolj podoben mu je temno\xc5\xa1krlatni goban (Boletus rhodopurpureus), ki raste v podobnem okolju.'