b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Bultmann\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo diplomi je \xc5\xa1tudiral protestantsko teologijo in filozofijo najprej v T\xc3\xbcbingenu. \xc5\xa0e posebej se je zanimal za predavanje Karla M\xc3\xbcllerja o zgodovini cerkve. V T\xc3\xbcbingenu je bil tudi \xc4\x8dlan akademskega zdru\xc5\xbeenja Hedgehog. Leta 1904, po treh semestrih, se je preselil v Berlin, kjer je \xc5\xa1tudiral pod vodstvom Adolfa von Harnackoma in Hermana Gunkeloma. \xc5\xbde poleti leta 1905 se je Bultmann preselil v Marburg, kjer se je vse bolj za\xc4\x8denjal osredoto\xc4\x8dati na Novo zavezo. Izmed u\xc4\x8diteljev je imel nanj najve\xc4\x8dji vpliv Wilhelm Herrmann. Bultmanna je spodbudil, da se je za\xc4\x8del posve\xc4\x8dati Kantovi teoreti\xc4\x8dni filozofiji in Schleiermacherjevi teologiji._NEWLINE_Leta 1907 je opravil prvi teolo\xc5\xa1ki izpit. Dve leti kasneje je habilitiral s \xc5\xa1tudijo eksegeze Theodorja von Mopsuestia, tudi v Marburgu. Bultmann je sprva pou\xc4\x8deval kot predavatelj. Leta 1916 je bil poklican v Breslau, naslednje leto pa se je poro\xc4\x8dil s Helene Feldmann. Leta 1920 so ga poklicali v Gie\xc3\x9fen, vendar se je leta 1921 vrnil kot naslednik Wilhelma Heitm\xc3\xbcllerja nazaj v Marburg. Tam se je intenzivno ukvarjal s filozofijo Martina Heideggerja. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu nacizma se je Bultmann pridru\xc5\xbeil Cerkvi. Opozarjal je na nasprotja med nacisti\xc4\x8dno ideologijo in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Na tem polo\xc5\xbeaju je ostal do svoje upokojitve leta 1951. _NEWLINE_Bultmann je bil o\xc4\x8de filozofinje Antje Bultmann Lemke, flavtistke Gesine Diesselhorst in violon\xc4\x8delistke Heike Bultmann ter dedek \xc4\x8delista Jana Diesselhorsta iz Berlinske filharmonije.\n_START_SECTION_\nTeolo\xc5\xa1ki pristopi\n_START_PARAGRAPH_\nBultmannova zgodovina sinopti\xc4\x8dne tradicije (1921) je \xc5\xa1e vedno zelo vplivna kot orodje za biblijske raziskave, celo med u\xc4\x8denci, ki zavra\xc4\x8dajo njegove analize obi\xc4\x8dajnih retori\xc4\x8dnih perikopov (pripovednih enot), ki sestavljajo evangelije, in zgodovinsko usmerjena na\xc4\x8dela \xe2\x80\x9coblik kritike\xe2\x80\x9d._NEWLINE_V skladu z Bultmannovo definicijo: "Namen oblik kritike je ugotoviti izvorno obliko dela pripovedi, dominantnega besedila ali parabole. V procesu se nau\xc4\x8dimo razlikovati med sekundarnimi dodatki in oblikami in ti pa vodijo do pomembnih rezultatov v zgodovini tradicije."_NEWLINE_Njegovo delo Das Evangelium des Johannes - Janezov evangelij, ki je bilo v tistem \xc4\x8dasu zelo kontroverzno, je postalo mejnik pri raziskovanju zgodovinskega Jezusa. _NEWLINE_Istega leta je na predavanju o Novi zavezi in mitologiji njegovo delo Problem demitologizacije novozaveznega sporo\xc4\x8dila pozvalo tolma\xc4\x8de, naj nadomestijo tradicionalno nadnaravnost s \xc4\x8dasovnimi in eksisten\xc4\x8dnimi kategorijami Bultmannovega sodelavca Martina Heideggerja. _NEWLINE_Projekt \xc2\xbbdemitologizacije razglasitve Nove zaveze\xc2\xab\xc2\xa0je razumel kot evangeljsko nalogo ali razjasnitev pridige. Odstranili so celemente \xc2\xbbmitolo\xc5\xa1ke svetovne slike\xc2\xab\xc2\xa0iz prvega stoletja, ki bu lahko odtujili sodobne ljudi od kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere: "Nemogo\xc4\x8de je povrniti in re\xc5\xa1iti preteklost svetovne podobe, \xc5\xa1e posebej mitolo\xc5\xa1ko svetovno sliko, zdaj ko je vse na\xc5\xa1e razmi\xc5\xa1ljanje nepreklicno oblikovano z znanostjo." Bultmann je o odre\xc5\xa1enju in ve\xc4\x8dnosti rekel: \xc2\xbbOd zdaj naprej so samo verniki in neverniki, tako da so zdaj tudi samo re\xc5\xa1eni in izgubljeni. Tisti, ki imajo \xc5\xbeivljenje in tisti, ki so v smrti.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Nova zaveza trdi, da se nikakor ne moremo osvoboditi na\xc5\xa1ega neizogibnega padca v svetu, ampak smo lahko osvobojeni le z bo\xc5\xbejim dejanjem oziroma s spo\xc4\x8detjem spoznanja, ki se uresni\xc4\x8di v Kristusu. Bultmann je ostal prepri\xc4\x8dan, da so pripovedi o Jezusovem \xc5\xbeivljenju ponujale teologijo v zgodbi ter pou\xc4\x8devale v poznanem mitolo\xc5\xa1kem jeziku. Ni jih bilo treba izlo\xc4\x8diti, temve\xc4\x8d jim je bilo treba dodati pojasnila, da jih je danes mogo\xc4\x8de razumeti. _NEWLINE_Menil je, da bi morala vera postati dana\xc5\xa1nja realnost. Ljudje na svetu so se mu vedno zdeli razo\xc4\x8darani in pretreseni. Vera bi morala biti odlo\xc4\x8dilni \xc5\xbeivljenjski akt volje, ne izlo\xc4\x8danje in poni\xc5\xbeevanje "starodavnih dokazov". _NEWLINE_Bultmann je v obliki kritik prenesel zgodovinsko vrednost evangelijev v resno vpra\xc5\xa1anje. Nekateri znanstveniki, kot je Craig L. Blomberg, so Bultmanna in druge kritike kritizirali zaradi prekomernega skepticizma glede zgodovinske zanesljivosti evangelijskih pripovedi. Bultamnnovega vpliva ni bilo \xc4\x8dutiti do angle\xc5\xa1ke objave dela Kerygma in Mythos (1948).\n_START_SECTION_\nDelovanje: Bultmannova \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nBultmann je od svojih u\xc4\x8dencev zahteval, da popravljajo in spreminjajo njegov pristop. Najpomembnej\xc5\xa1i u\xc4\x8denci in nasledniki Bultmanna so: Ernst K\xc3\xa4semann, Ernst Fuchs, G\xc3\xbcnther Bornkamm, Herbert Braun, Hans Conzelmann, Willi Marxsen, Gerhard Ebeling, Walter Schmithals, Heinrich Schlier, Uta Ranke-Heinemann, Eta Linnemann, Manfred Mezger, G\xc3\xbcnter Klein in Helmut Koester. _NEWLINE_Po mnenju mnogih je tudi Bultmann pri\xc5\xa1el preblizu liberalnemu racionalizmu in skepticizmu. Vsi njegovi u\xc4\x8denci so izjavili, da se vera, ki temelji na zgodovinskih dejstvih, ne dotika obstoja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega bitja, tako da v resni\xc4\x8dnem smislu ni resni\xc4\x8dne vere. Novozavezniki so razvili merila za iskanje zanesljivih informacij o Jezusu._NEWLINE_Tako imenovano "novo vpra\xc5\xa1anje o Jezusu" ohranja Bultmannov pogled, da kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vera ne more temeljiti na zgodovinskih dejstvih, temve\xc4\x8d zgolj na eksistencialnem stiku. Mnogi protestantski in katoli\xc5\xa1ki teologi danes so prepri\xc4\x8dani, da ve\xc4\x8dine evangeljskih pri\xc4\x8devanj ni mogo\xc4\x8de \xc5\xa1teti za zanesljiva. _NEWLINE_Bultmannova \xc5\xbeelja je bila posredovati sporo\xc4\x8dila Nove zaveze ljudem z znanstvenim pogledom na svet.'