b'\n_START_ARTICLE_\nGregorjevo\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nDo 16.ga stoletja, ko je veljal stari julijanski koledar, je sv. Gregor godoval na prvi pomladni dan ob spomladanskem enakono\xc4\x8dju. S tem, ko so leta 1582 spremenili koledarski sistem iz julijanskega v gregorjevega, se je gregorjevo premaknilo nazaj, zato ga sedaj praznujemo 12. marca. Novo razdelitev leta je vpeljal pape\xc5\xbe Gregor XIII.. in v Avstrijskem cesarstvu je koledar za\xc4\x8del veljati leta 1584.Po pape\xc5\xbeu Gregorju XIII. se zato imenuje tudi gregorijanski koledar, ime praznovanju pa je dal Gregor I., pogosteje imenovan Gregor Veliki. Gregor Veliki je umrl 12. marca 604. Njegovega godu zdaj Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev ne obhaja ve\xc4\x8d na dan njegove smrti, temve\xc4\x8d 3. septembra, na dan, ko je postal pape\xc5\xbe. Njemu na \xc4\x8dast je v Sloveniji sezidanih sedem cerkva. _NEWLINE_Po legendi je sv. Gregor kot dojen\xc4\x8dek do rokodelca \xe2\x80\x93 mlinarja \xe2\x80\x93 priplaval v lesenem predmetu po vodi._NEWLINE_Znan je tudi nem\xc5\xa1ki pregovor \xe2\x80\x98\xe2\x80\x98Gregoru macht den Tag gleich der Nacht\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99, v slovenskem prevodu \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99Gregor naredi dan enak no\xc4\x8di.\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99\n_START_SECTION_\nSpu\xc5\xa1\xc4\x8danje lu\xc4\x8di po vodi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ega spu\xc5\xa1\xc4\x8danja lu\xc4\x8di po vodi je nasledila predkr\xc5\xa1\xc4\x8dansko obredje, pri katerem so na ali v vodo dali ogenj. Ogenj je bil Perunov atribut, prav tako les in smola. Voda je bila Velesova, njegove so tudi korenine. Z obredom, pri katerem so ljudje ogenj, ki so ga obvladovali, dali v vodo ob prehodu iz starega v novo leto v svetu, vzpostavili nov red in s tem dejanjem \xe2\x80\x93 po verovanju \xe2\x80\x93 naravi dali mo\xc4\x8d novega rojevanja._NEWLINE_\xc5\xa0ego so poznali marsikje v Evropi in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e v svetu, v ve\xc4\x8d krajih na Bavarskem, v \xc5\xa0vici, na vzhodu Francije, na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, v Makedoniji in drugje. Opredeljevali so jo kot \xc5\xa1ego, ki je sodila v pomladni \xc4\x8das, zaznamovale pa so jo sve\xc4\x8de, smola, slama, trske in drugo, kar so ljudje na deskah spustili po vodi. _NEWLINE_V Makedoniji so 6. januarja, na dan sv. treh kraljev, po Ohridskem jezeru spu\xc5\xa1\xc4\x8dali pri\xc5\xbegane sve\xc4\x8de, ki so jih dali na majhne deske, da jih je veter odnesel dale\xc4\x8d pro\xc4\x8d od obale._NEWLINE_V Franciji je \xc5\xa1ega povezana s prvo postno nedeljo, ki hkrati velja za znanilko pomladi. Na predve\xc4\x8der sv. Gregorja so obi\xc4\x8daj poznali v Gerardmerju na severovzhodnem delu Francije, v Grenoblu pa so \xc4\x8dolni\xc4\x8dke s sve\xc4\x8dami po vodi spustili 25. marca, na dan Marijinega oznanjenja.\n_START_SECTION_\nSpu\xc5\xa1\xc4\x8danje gregor\xc4\x8dkov\n_START_PARAGRAPH_\nPonekod po Gorenjski in v okolici Ljubljane se na predve\xc4\x8der gregorjevega spu\xc5\xa1\xc4\x8da gregor\xc4\x8dke \xe2\x80\x93 hi\xc5\xa1ke, cerkvice, bar\xc4\x8dice in druge predmete, v katerih je lu\xc4\x8d, ki jo daje sve\xc4\x8da ali ogenj, ki s tem naznanjujejo prihod dela leta, ko je sonce dovolj dolgo na obzorju, da rokodelcem ni treba ve\xc4\x8d delati ob lu\xc4\x8di. Takrat se \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99lu\xc4\x8d vr\xc5\xbee v vodo\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99, \xc5\xa1ega pa se je preoblikovala v prireditev. _NEWLINE_\xc5\xa0ega spu\xc5\xa1\xc4\x8danja gregor\xc4\x8dkov, kot jo poznamo iz virov 19. in prve polovice 20. Stoletja, najdenih na Slovenskem, se je razvila v 15. Ali 16. stoletju, ko so rokodelci za\xc4\x8deli v zimskem \xc4\x8dasu delati ob lu\xc4\x8di, zato je izvor spu\xc5\xa1\xc4\x8danja lu\xc4\x8di po vodi starej\xc5\xa1i od \xc5\xa1ege, ki jo na podlagi slovenskih virov povezujemo s spu\xc5\xa1\xc4\x8danjem gregor\xc4\x8dkov. _NEWLINE_Ko je bil v veljavi julijanski koledar, je bilo po Evropi v navadi spu\xc5\xa1\xc4\x8dati lu\xc4\x8di po vodi na dan goda sv. Lucije (takrat na dan zimskega solsticija).  V alpskem prostoru se je \xc5\xa1ega prenesla na poznej\xc5\xa1e datume, viri- \xc5\xa1ele tedaj rokodelci. _NEWLINE_\xc5\xa0ega spu\xc5\xa1\xc4\x8danja lu\xc4\x8di po vodi je nasledila predkr\xc5\xa1\xc4\x8dansko obredje, pri katerem so na ali v vodo dali ogenj. Ogenj je bil Perunov atribut, prav tako les in smola, voda je bila Velesova, njegove so tudi korenine. Z obredom, pri katerem so ljudje z ognjem, ki so ga dali v vodo ob prehodu iz starega v novo leto v svetu, ki so ga obvladovali, vzpostavili nov red in z dejanjem \xe2\x80\x93 po verovanju \xe2\x80\x93 naravi dali mo\xc4\x8d novega rojevanja. _NEWLINE_Izraz gregor\xc4\x8dki, s katerimi so ozna\xc4\x8deni predmeti, ki jih ljudje spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo po vodi na predve\xc4\x8der goda, se je uveljavil \xc5\xbee v zadnji tretjini 20. stoletja;  predmeti z dodanimi sve\xc4\x8dami ali lu\xc4\x8dmi drugih vrst in so izdelani za namen spu\xc5\xa1\xc4\x8danja po vodi.\n_START_SECTION_\nGregorjevo na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znani kraji na Gorenjskem, kjer je tradicija \xc5\xa1e posebej \xc5\xbeiva so Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, Kropa, Kamna Gorica in \xc5\xbdelezniki._NEWLINE_Tr\xc5\xbei\xc4\x8d le\xc5\xbei ob soto\xc4\x8dju Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ke Bistrice in Mo\xc5\xa1enika, kjer so se razvile \xc5\xa1tevilne obrti, \xc5\xa1e posebej \xc4\x8devljarska, drugje po Gorenjskem pa tudi kroja\xc5\xa1ka, \xc5\xa1iviljska in kova\xc5\xa1ka._NEWLINE_V Kropi in Kamni Gorici so po Kroparici in rakah, ki vodijo iz Lipnice, spu\xc5\xa1\xc4\x8dali bar\xc4\x8dice, v \xc5\xbdeleznikih so po Sel\xc5\xa1ki Sori spu\xc5\xa1\xc4\x8dali de\xc5\xa1\xc4\x8dice, na katere so dali nekaj smole in jo za\xc5\xbegali. Najstarej\xc5\xa1e poro\xc4\x8dilo iz \xc5\xbdeleznikov iz leta 1845 pri\xc4\x8da o tem, da so gregor\xc4\x8dke spu\xc5\xa1\xc4\x8dali fantje, v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du so leta 1900 zapisali, da so to otroci._NEWLINE_Prizori\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo gregor\xc4\x8dki, so vedno ob rekah, potokah, rakah ali drugih vodah, na primer bajerjih. S praznovanjem je \xc5\xbee razvita turisti\xc4\x8dna dejavnost, vabila na dogodke pa lahko najdemo na krajevnih straneh.\n_START_SECTION_\nKo se pti\xc4\x8dki \xc5\xbeenijo\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slovenskem je obveljal tudi rek, da se pti\xc4\x8dki \xc5\xbeenijo na gregorjevo, saj je bil to v\xc4\x8dasih prvi spomladanski dan._NEWLINE_V Kropi so \xc5\xa1li na dan spu\xc5\xa1\xc4\x8danja gregor\xc4\x8dkov na \xe2\x80\x98ti\xc4\x8djo svatbo\xe2\x80\x99, ko so imeli pti\xc4\x8di svojo \xe2\x80\x98ohcet\xe2\x80\x99, dobrote s pti\xc4\x8dje ohceti pa so ostale v grmovju, kjer so jih otroci lahko poiskali in se posladkali.'