b'\n_START_ARTICLE_\nGvano\n_START_PARAGRAPH_\nGvano (v ke\xc4\x8dua\xc2\xa0wanu) je izvle\xc4\x8dek iz masivnega nanosa iztrebkov netopirjev, morskih pti\xc4\x8dev\xc2\xa0in tjulnjev v\xc2\xa0\xc2\xa0suhih ali polsuhih okoljih.\xc2\xa0Kot gnojilo je gvano zelo u\xc4\x8dinkovit zaradi izjemne visoke vsebnosti treh glavnih sestavin za rast rastlin: du\xc5\xa1ika, fosforja\xc2\xa0in\xc2\xa0kalija.\xc2\xa0V 19. stoletju je imelo trgovanje z gvanom pomembno vlogo pri razvoju\xc2\xa0metod intenzivnega poljedelstva, privedlo pa je tudi do formalne kolonizacije odro\xc4\x8dnih otokov po mnogo delih sveta. V 20. stoletju so ptice proizvajalke gvana postale pomembne\xc2\xa0za ohranitev. \xc5\xa0e danes je gvano zelo cenjen produkt, posebej v ekolo\xc5\xa1kem poljedelstvu.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nGvano morskih ptic je bogat z du\xc5\xa1ikom, amonijevim oksalatom in se\xc4\x8dnino, fosforjem\xc2\xa0in fosfati, poleg zemeljske soli in ne\xc4\x8disto\xc4\x8d. Gvano, ki izvira izlokalnih sve\xc5\xbeih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d, kot so otoki Chincha v Peruju, obi\xc4\x8dajno vsebujejo od 8 do 6\xc2\xa0% du\xc5\xa1ika\xc2\xa0(ve\xc4\x8dina izhaja iz se\xc4\x8dne kisline), od 8 do 12\xc2\xa0% fosforne kisline in od\xc2\xa02 do 3\xc2\xa0% enakovrednega kalija. Sve\xc5\xbei iztrebki netopirjev, ki se prehranjujejo z insekti imajo podobne vrednosti du\xc5\xa1ika kot iztrebki morskih ptic in visoke vrednosti fosfata, vendar ima netopirjev gvano obi\xc4\x8dajno manj gnojilne vrednosti, ker se du\xc5\xa1ik v jamskih okoljih po navadi sprosti._NEWLINE_Zemlji s pomanjkanjem organskega materiala lahko izbolj\xc5\xa1amo plodnost z gnojenjem z gvanom. Ta je sestavljen iz amonijaka, \xc2\xa0se\xc4\x8dne,\xc2\xa0fosforne,\xc2\xa0oksalne kisline\xc2\xa0in\xc2\xa0ogljikovih kislin, soli\xc2\xa0in ne\xc4\x8disto\xc4\x8d iz zemlje. Kadar izvira iz nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d iz Pliocena\xc2\xa0in Pleistocena\xc2\xa0je rde\xc4\x8dkaste barve,\xc2\xa0kadar je novej\xc5\xa1ega nastanka pa rumenkaste.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGvano pridobivajo na ve\xc4\x8djih otokih\xc2\xa0in oto\xc4\x8dkih v Tihem oceanu, \xc5\xa1e posebej perujskih\xc2\xa0in naurujskih, in v drugih oceanih\xc2\xa0(na primer na otoku Juan de Nova). Ti otoki so bili stoletja dom kolonij morskih ptic, zato ima akumulirani gvano veliko metrov globine._NEWLINE_Oto\xc5\xa1ki gvano, \xc5\xa1e posebej z otokov Chincha v Peruju\xc2\xa0so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali v 19.\xc2\xa0in na za\xc4\x8detku 20. stoletja,\xc2\xa0dolgo \xc4\x8dasa je bil perujski najve\xc4\x8dji izvozni produkt._NEWLINE_Leta 1845 se ga za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati in ga zaradi gnojilnih lastnosti so uva\xc5\xbeali v dr\xc5\xbeave kot so Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike._NEWLINE_Po perujskem\xc2\xa0gvanu \xc5\xa1e vedno obstaja veliko povpra\xc5\xa1evanje, ker je naravno gnojilo in predvsem zaradi vzpona ekolo\xc5\xa1kega poljedelstva, ki umetna gnojila nadome\xc5\xa1\xc4\x8da s tistimi z naravnim izvorom.\n_START_SECTION_\nUmetni gvano\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda gvano lahko poimenuje tudi mineralno gnojilo, proizvedeno kot imitacija naravnega gvana, obi\xc4\x8dajno s prese\xc5\xbekom ribolova, ki ni porabljen za prehrano in se v tradicionalnem ribolovu uporablja za proizvodnjo gnojila. Kot organski material s kalori\xc4\x8dno vrednostjo se je gvano na za\xc4\x8detku 20.stoletja v nekaterih obalnih mestih uporabljal za pridobivanje elektrike, na primer na otoku Isla Cristina (severozahod \xc5\xa0panije), kjer ga je uporabljala tovarna elektrike, ki je mesto oskrbovala z energijo v prvi tretjini 20. stoletja.'