b"\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Celestin V.\n_START_SECTION_\nVolitve se zavle\xc4\x8dejo\n_START_PARAGRAPH_\nJulija 1294 je njegove pobo\xc5\xbene vaje nenadoma pretrgal prizor \xc5\xa1e neviden v cerkveni zgodovini. Trije pomembni dostojanstveniki, ki jih je spremljala nepregledna mno\xc5\xbeica menihov in laikov, se je zgrnila na goro in sporo\xc4\x8dila, da je Petra kardinalski zbor enodu\xc5\xa1no izvolil. Poni\xc5\xbeno so ga prosili, naj sprejme to \xc4\x8dast. Od smrti Nikolaja IV., ki je bil umrl 4. aprila 1292, je minilo namre\xc4\x8d \xc5\xbee dve leti in tri mesece, ne da bi se kardinali \xe2\x80\x93 ki so zasedali v konklavu zdaj v Perugii zdaj v Rimu - mogli zediniti za skupnega kandidata. Od dvanajstih kardinalov je bilo 6 Rimljanov, 4 Neapeljci (Italijani) in 2 Francoza. Strankarski duh med gvelfi in gibelini , ki je oku\xc5\xbeil celo Italijo, je podelil konklave in tudi Rim na  dve sora\xc5\xbeni stranki. Eno je zastopala rodbina Orsini, drugo pa Colonna, ki jo je predstavljal njen duhovni voditelj kardinal-dekan Gaetani, ki pa se je pozneje \xe2\x80\x93 kot pape\xc5\xbe Bonifacij VIII. \xe2\x80\x93 sprevrgel v njihovega hudega nasprotnika. K soglasju ni pripomogel niti obisk kralja Karla II. , ki je polo\xc5\xbeaj le \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1al. Ko se je polo\xc5\xbeaj zdel brezupen, je kardinal Latino Orsini opomnil o\xc4\x8dete, da je Bog razodel po svetni\xc5\xa1kem pu\xc5\xa1\xc4\x8davniku: \xc4\x8de kardinali ne bodo izvr\xc5\xa1ili svoje dol\xc5\xbenosti v \xc5\xa1tirih mesecih, bo pri\xc5\xa1la nad Cerkev huda kazen. Vsi so vedeli, da je to sporo\xc4\x8dil Pietro di Murrone in mnenje vseh je bilo, naj torej on postane pape\xc5\xbe. Peter je to poslu\xc5\xa1al solznih o\xc4\x8di in se najprej branil, pozneje pa je le sprejel izvolitev kot Bo\xc5\xbejo voljo. Beg \xe2\x80\x93 na katerega je tudi mislil \xe2\x80\x93 zdaj ni bil ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8d: okoli njega se je namre\xc4\x8d stiskala dvestotiso\xc4\x8dglava mno\xc5\xbeica.\n_START_SECTION_\nOdpoved\n_START_PARAGRAPH_\nPri vsem tem je najve\xc4\x8d trpel on sam. Dr\xc5\xbeavne zadeve so ga ovirale pri obi\xc4\x8dajnih pobo\xc5\xbenih vajah. Bal se je, da je njegovo du\xc5\xa1no zveli\xc4\x8danje v nevarnosti. Zdi se, da je pri\xc5\xa1la misel na odpoved hrati pape\xc5\xbeu in njegovim nezadovoljnim kardinalom, s katerimi se je redko posvetoval. _NEWLINE__NEWLINE_Ko se je raz\xc5\xa1irila novica, da ho\xc4\x8de Celestin odstopiti, je nastalo v Neaplju silno razburjenje. Kralj Karel, \xc4\x8digar varu\xc5\xa1tvo je pripeljalo zadevo do take krize, je organiziral odlo\xc4\x8dno nasprotovanje. Velika procesija duhovnikov in menihov je obdala grad, in s solzami in molitvami so prosili pape\xc5\xbea, naj nadaljuje svojo vladavino. Celestin se \xc5\xa1e ni dokon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dil, zato jim je ustregel, na kar je mno\xc5\xbeica zapela Te Deum in se umaknila. Teden dni pozneje, 13. decembra, pa se je \xc5\xbee trdno odlo\xc4\x8dil: zbranim kardinalom je prebral odlok o svojem odstopu in tako razglasil, da kardinali svobodno morejo ponovno voliti. _NEWLINE_ _NEWLINE_Po devetih dneh so kardinali vstopili v konklave ter naslednjega dne razglasili kardinala Benedetta Gaetanija za pape\xc5\xbea in on si je vzel ime Bonifacij VIII.. Pape\xc5\xbe je preklical mnogo odlokov, ki jih je prinesel njegov prednik, sedaj v obleki poni\xc5\xbenega pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika, in ga vzel s seboj na pot v Rim. Dr\xc5\xbeal ga je v priporu, iz katerega pa se je Celestinu posre\xc4\x8dilo pobegniti v k svojim menihom v hribe. Ve\xc4\x8d mesecel je taval po gozdovih in gorah in posku\xc5\xa1al celo pobegniti z ladjo v Gr\xc4\x8dijo, a ga je nevihta vrnila pod vzno\xc5\xbeje Monte Gargana.\n_START_SECTION_\nUjetni\xc5\xa1tvo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nSedaj ga je Bonifacij dal zapreti v tesno sobico v stolpu grada Fumone blizu Anagnija. Tukaj je, po devetih mesecih posta in molitve, kon\xc4\x8dal svojo nenavadno kariero v 81. letu starosti, 9. maja 1296. Izrazil se je baje, da je zdaj kon\xc4\x8dno sre\xc4\x8den, ko je na\xc5\xa1el popolno samoto in mir pred radovedne\xc5\xbei, pred katerimi je be\xc5\xbeal v samoto celo svoje \xc5\xbeivljenje; sedaj se je res lahko posvetil le postu, molitvi in premi\xc5\xa1ljevanju. Skrbno sta ga nadzirala dva njegova soredovnika, stra\xc5\xbea pa je z njim surovo ravnala. Da je z njim ravnal trdo tudi Bonifacij in ga na koncu dal okrutno umoriti, je pa navadno obrekovanje \xe2\x80\x93 ki pa se je po njegovi smrti hitro raz\xc5\xa1irilo vse do dana\xc5\xa1njih dni.  _NEWLINE_ _NEWLINE_Sedaj njegovi zemeljski ostanki po\xc4\x8divajo v stolnici S. Maria di Collemaggio v mestu L'Aquila v Abrucih, kjer je bil nekdaj slovesno ustoli\xc4\x8den za pape\xc5\xbea. _NEWLINE_  _NEWLINE_Pri hudem potresu leta 2009 je njegova steklena rakev v zelo po\xc5\xa1kodovani cerkvi v L'Aquili ostala nepo\xc5\xa1kodovana. Benedikt XVI. je po\xc4\x8dastil svojega predhodnika. 28. aprila 2009 mu je podaril palij, ki ga je sam prejel pri nastopu slu\xc5\xbebe 24. aprila 2005 in s tem nakazal, da ga bo posnemal v odstopu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1\xc4\x8denje in listina\n_START_PARAGRAPH_\nLjudstvo ga je \xc5\xbee za \xc4\x8dasa njegovega asketskega \xc5\xbeivljenja, posebno pa \xc5\xa1e po smrti, imelo za svetega mo\xc5\xbea. 5. maja 1313 ga je v lyonski stolnici razglasil za svetnika Klemen V..\n_START_SECTION_\nCelestinov odpustek\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek je 5. julija 2014 obiskal italijansko de\xc5\xbeelo Molise, kakor tudi \xc5\xa1kofijo Isernia-Venafro. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je razglasil za\xc4\x8detek jubilejnega Celestinovega leta, ki naj zaznamuje osemstoletnico rojstva svetega Petra Moronskega, pape\xc5\xbea Celestina V. Ta je skupaj s svetimi mu\xc4\x8denci Nikadrom, Mrcijanom in Darijo sozavetnik \xc5\xa1kofije in mesta Isernia. Pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek je Isernio obiskal 720 let po izvolitvi Petra za pape\xc5\xbea \xe2\x80\x93 in odprl Celestinovo leto. \xc5\xa0kofljani v tem vidijo velik dar Bo\xc5\xbeje previdnosti; verniki bodo ob tej prilo\xc5\xbenosti lahko prejeli tudi popolni odpustek. Jubilejno Celestinovo leto bo kon\xc4\x8dano 5. julija 2015._NEWLINE_Obstaja tudi posebno gibanje, ki ima za cilj raz\xc5\xa1irjanje mirovnega Celestinovega sporo\xc4\x8dila, ki temelji na vesti, upanju, duhu odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja; oblasti ne gleda kot prednost, ampak kot slu\xc5\xbeenje. Na ta na\xc4\x8din se poraja versko-kulturno-naravni turizem ob Celestinovi poti. Ocenjujejo in ohranjajo resni\xc4\x8dne vrednote, ki jih je ozna\xc4\x8dila svetnikova navzo\xc4\x8dnost na muzejski na\xc4\x8din; to pomaga k o\xc5\xbeivljanju anti\xc4\x8dne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske omike, ki je sijala iz Maielle v srednjo Italijo in drugod po svetu."