b'\n_START_ARTICLE_\nPlju\xc4\x8dna embolija\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nOcenjujejo, da za plju\xc4\x8dno embolijo zbolijo pribli\xc5\xbeno 3 od 1000 prebivalcev na leto. Plju\xc4\x8dno embolijo do\xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno polovica nezdravljenih ljudi, ki se jim je globoka venska tromboza raz\xc5\xa1irila v podkolensko, femoralno in iliakalno veno.  PE je pri otrocih zelo redka, s staranjem pa se pojavlja vse pogosteje. Oba spola sta pribli\xc5\xbeno enako prizadeta. PE je eden najpomembnej\xc5\xa1ih zapletov operacij in pogost zaplet pri hospitaliziranih internisti\xc4\x8dnih bolnikih.\n_START_SECTION_\nPatofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nKo kri krvni strdek zanese v plju\xc4\x8dne arterije, se ta tam zagozdi in delno ali popolnoma zama\xc5\xa1i eno ali ve\xc4\x8d arterij. Posledice so odvisne od \xc5\xa1tevila in velikosti strdkov, odziva in stanja plju\xc4\x8d in sposobnosti organizma, da strdek raztopi. Veliko majhnih strdkov se raztopi v nekaj urah ali dneh in nima posledic. Pri ve\xc4\x8djih strdkih lahko pride do refleksnega pospe\xc5\xa1enega dihanja (tahipneja), pomanjkanja kisika v krvi (hipoksemija) zaradi neujemanja ventilacije (predihavanja plju\xc4\x8d) in perfuzije (prekrvavitve), \xc5\xa1anta (obvoda) in zmanj\xc5\xa1anega minutnega volumna srca (litrov krvi, ki jih srce pre\xc4\x8drpa v eni minuti), do atelektaz (kolaps, sesedanje plju\xc4\x8d) in pove\xc4\x8danega upora v plju\xc4\x8dnih \xc5\xbeilah zaradi mehanske obstrukcije in vazokonstrikcije (skr\xc4\x8denja \xc5\xbeil). Spontana raztopitev je mo\xc5\xbena tudi pri zmerno velikih strdkih in te spremembe se v nekaj dnevih zmanj\xc5\xa1ajo. Kadar se strdek ne raztopi, lahko pride do plju\xc4\x8dne hipertenzije in kroni\xc4\x8dnega desnostranskega sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja. Kadar velik strdek zama\xc5\xa1i veliko arterijo ali \xc4\x8de je ve\xc4\x8d majhnih strdkov zama\xc5\xa1ilo ve\xc4\x8d kot polovico plju\xc4\x8dnega obtoka, tlak v desnem prekatu naraste in lahko pride do akutnega desnostranskega sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja, sr\xc4\x8dne odpovedi s \xc5\xa1okom ali celo do nenadne smrti. Do plju\xc4\x8dnega infarkta pride v manj kot 10% PE, saj imajo plju\xc4\x8da dvojni krvni obtok (bronhialnega in pulmonarnega).\n_START_SECTION_\nSimptomi in znaki\n_START_PARAGRAPH_\nKlini\xc4\x8dna slika je zelo raznolika. Plju\xc4\x8dna embolija lahko nastopi neopazno, brez izrazitih te\xc5\xbeav, lahko pa nastopi resno in \xc5\xbeivljenje ogro\xc5\xbeujo\xc4\x8de stanje.  Ve\xc4\x8dina plju\xc4\x8dnih embolij je majhnih in nepomembnih, brez simptomov. Kadar se simptomi pojavijo, so ti nezna\xc4\x8dilni in odvisni od obsega zama\xc5\xa1enih \xc5\xbeil in predhodnega stanja plju\xc4\x8d in srca. Bolnik zaznava te\xc5\xbeko dihanje in/ali bole\xc4\x8dino v prsnem ko\xc5\xa1u, lahko ka\xc5\xa1lja in izka\xc5\xa1ljuje kri. Pri starej\xc5\xa1ih se lahko pojavijo motnje zavesti. Najpogostej\xc5\xa1i znaki plju\xc4\x8dne embolije so pospe\xc5\xa1eno dihanje in pospe\xc5\xa1eno bitje srca, redkeje se pojavi zni\xc5\xbean krvni tlak, poudarjen 2. pulmonalni ton in poki/piski nad plju\xc4\x8di. Vratne vene so lahko raz\xc5\xa1irjene, telesna temperatura je lahko povi\xc5\xa1ana._NEWLINE_Obstajajo 4 zna\xc4\x8dilni klini\xc4\x8dni sindromi.\n_START_SECTION_\nMasivna plju\xc4\x8dna embolija\n_START_PARAGRAPH_\nNastane, kadar se zama\xc5\xa1ijo velike plju\xc4\x8dne \xc5\xbeile in je iz pretoka izklju\xc4\x8dena vsaj polovica plju\xc4\x8dnih arterij. Tak\xc5\xa1nih embolij je pribli\xc5\xbeno 10%. Obi\xc4\x8dajno se pojavijo te\xc5\xbeave nenadoma, s prehodno izgubo zavesti (sinkopo), lahko pride do zastoja srca. Bolniki te\xc5\xbeko dihajo, v prsih se lahko pojavi ti\xc5\xa1\xc4\x8do\xc4\x8da bole\xc4\x8dina (posledica ishemije desnega prekata). Bolniki so prestra\xc5\xa1eni, pospe\xc5\xa1eno dihajo, frekvenca srca je vi\xc5\xa1ja (tahikardija), krvni tlak je zni\xc5\xbean (hipotenzija), ko\xc5\xbea in sluznice so modrikasto obarvane (cianoza), vratne vene so prekomerno napolnjene. Na okon\xc4\x8dinah so lahko vidni znaki globoke venske tromboze .\n_START_SECTION_\nPlju\xc4\x8dni infarkt\n_START_PARAGRAPH_\nJe posledica zapore manj\xc5\xa1e obrobne plju\xc4\x8dne arterije in pripelje do nekroze (odmrtja) dela plju\xc4\x8d. Zaradi zajetosti poprsnice (plevre) lahko pride tudi do plevralnega izliva. Zna\xc4\x8dilna je plevriti\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina v prsnem ko\xc5\xa1u (ostra, zbadajo\xc4\x8da, poslab\xc5\xa1a jo dihanje in ka\xc5\xa1elj), te\xc5\xbeko dihanje, plitvo dihanje zaradi bole\xc4\x8dine, mo\xc5\xbeen je tudi krvav izpljunek. Dihanje je pospe\xc5\xa1eno, avskultatorno so nad prizadetim podro\xc4\x8djem sli\xc5\xa1ni poki.\n_START_SECTION_\nNenadno nepojasnjeno te\xc5\xbeko dihanje\n_START_PARAGRAPH_\nPlju\xc4\x8dna embolija je dovolj obse\xc5\xbena, da povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeave z dihanjem, ne povzro\xc4\x8da pa popu\xc5\xa1\xc4\x8danja desnega prekata srca. Arterijski krvni tlak je normalen. Postavitev diagnoze je te\xc5\xbeavna, iskati je potrebno znake globoke venske tromboze na spodnjih okon\xc4\x8dinah.\n_START_SECTION_\nKroni\xc4\x8dni plju\xc4\x8dni embolizmi\n_START_PARAGRAPH_\nNajverjetneje gre za \xc5\xa1tevilne ponavljajo\xc4\x8de se in neprepoznane plju\xc4\x8dne embolizme, najve\xc4\x8dkrat najdejo prizadetih ve\xc4\x8d kot 40% arterij. Ve\xc4\x8dina bolnikov i\xc5\xa1\xc4\x8de zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d \xc5\xa1ele pozno v poteku bolezni, po nekaj mesecih ali letih. Krvni tlak v plju\xc4\x8dnih arterijah vse bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8da (plju\xc4\x8dna hipertenzija), dokler ne pride do popu\xc5\xa1\xc4\x8danja desnega prekata srca. Ka\xc5\xbee se z zadihanostjo ob vse manj\xc5\xa1ih naporih, kasneje se pojavi ti\xc5\xa1\xc4\x8danje v prsih ob naporu, splo\xc5\xa1na oslabelost in prehodne izgube zavesti (sinkope). Pojavijo se znaki kroni\xc4\x8dnega desnostranskega sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja (nabrekle in zvijugane vratne vene, pove\xc4\x8dana jetra, otekanje nog...).\n_START_SECTION_\nPrva pomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se pojavijo simptomi plju\xc4\x8dne embolije je potrebno takoj poklicati nujno medicinsko pomo\xc4\x8d (112), bolnik naj miruje. Bolnika je med \xc4\x8dakanjem treba opazovati, ker se stanje lahko v hipu poslab\xc5\xa1a. V primeru zastoja srca in dihanja je potrebno \xc4\x8dim prej(!) za\xc4\x8deti s temeljnimi postopki o\xc5\xbeivljanja (umetno dihanje in zunanja masa\xc5\xbea srca).\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBolnik s sumom na plju\xc4\x8dno embolijo mora mirovati, pri bolj prizadetih je \xc5\xbee na terenu potreben nadzor vitalnih funkcij. Podporno zdravljenje omogo\xc4\x8da ustrezen prenos kisika po telesu in vklju\xc4\x8duje dodajanje kisika ter infuzijo teko\xc4\x8din, noradrenalin in dopamin, \xc4\x8de centralni venski tlak ni povi\xc5\xa1an. Z vzro\xc4\x8dnim zdravljenjem se zavre rast strdka, raztaplja \xc5\xbee prisotne strdke in prepre\xc4\x8duje nastanek novih. V ta namen se uporabljajo heparin in peroralna antikoagulacijska zdravila, tromboliza (raztapljanje strdka) z zdravili ter kirur\xc5\xa1ko in katetrsko zdravljenje (mehansko odprtje \xc5\xbeile). V dolo\xc4\x8denih primerih se v spodnjo veno kavo vstavi filter, ki prepre\xc4\x8di novim strdkom, da bi embolizirali v plju\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPrognoza in preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nOcenjujejo, da pribli\xc5\xbeno 11\xc2\xa0% bolnikov umre v prvi uri, \xc5\xa1e pred postavitvijo diagnoze PE. Pri 30\xc2\xa0% preostalih, kjer diagnozo postavijo in primerno zdravijo, je umrljivost po 3 mesecih med 10 in 20\xc2\xa0%. Pri ve\xc4\x8dini pa plju\xc4\x8dna embolija ni ugotovljena in ker niso ustrezno zdravljeni, je umrljivost verjetno med 40 in 50\xc2\xa0%. _NEWLINE_Prepre\xc4\x8devanje PE je mo\xc5\xbeno s prepre\xc4\x8devanjem globoke venske tromboze z antikoagulantno terapijo (heparin ali nizkomolekularni heparin, varfarin), kompresijo (s kompresijskimi nogavicami, povoji ...) ali vstavitvijo filtra v spodnjo votlo veno. Na\xc4\x8din prepre\xc4\x8devanja je odvisen od dejavnikov tveganja .'