b"\n_START_ARTICLE_\nMali panjski hro\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli hro\xc5\xa1\xc4\x8di so dolgi med 5 in 7 mm ter \xc5\xa1iroki med 2,5 in 3,5 mm. Takoj po izhodu iz bube so svetle barve, nato pa potemnijo in postanejo rjavo \xc4\x8drni. Glava, oprsje in zadek so med seboj dobro lo\xc4\x8deni. Na prvi pogled se vrsto prepozna po elitrah, ki so kraj\xc5\xa1e od zadka in je zato zadnji del zadka izpostavljen. Na glavi ima zna\xc4\x8dilne kijaste tipalke. Samci se bistveno ne razlikujejo od samic._NEWLINE_Li\xc4\x8dinka malega panjskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da je smetanasto bele barve in zraste pribli\xc5\xbeno do dol\xc5\xbeine 1 cm. Na videz je podobna li\xc4\x8dinki velikega vo\xc5\xa1\xc4\x8denega molja (Galleria mellonella), od katere se razlikuje po prisotnosti 3 parov dolgih sprednjih nog, bodic na hrbtni strani vsakega segmenta telesa in dveh velikih bodic, ki se nahajata na zadku._NEWLINE_Jaj\xc4\x8deca so ovalna, dolga okoli 1,5 mm in \xc5\xa1iroka okoli 0,25 mm.\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\nMali panjski hro\xc5\xa1\xc4\x8d ima lahko letno do \xc5\xa1est ve\xc4\x8d generacij, kar je odvisno od pogojev v okolju. Samica jaj\xc4\x8deca odlaga v grozdih v lesne razpoke panja ali neposredno v celice \xc4\x8debelje zalege. Samica lahko v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja v panju izle\xc5\xbee od 1000 do 2000 jaj\xc4\x8dec. Jaj\xc4\x8deca se izle\xc5\xbeejo po 2 do 3 dneh, obdobje li\xc4\x8dinke pa traja 10 do 16 dni. V tem \xc4\x8dasu se li\xc4\x8dinke prehranjujejo s cvetnim prahom in medom. Zabubijo se po 15 do 60 dneh v tleh izven panja. Obi\xc4\x8dajno se zabubijo do 20 metrov, izjemoma tudi do 200 metrov od panja v globinah od 1 do 30 cm v zemlji. Za dokon\xc4\x8danje razvojnega kroga so potrebna mehka in vla\xc5\xbena tla ter temperatura nad 10\xc2\xb0C. Bube lahko do 3 tedne pre\xc5\xbeivijo tudi pri ni\xc5\xbejih temperaturah tal. Stopnja bube lahko traja med 8 in 84 dni, odvisno od temperature tal, odrasli hro\xc5\xa1\xc4\x8di pa se obi\xc4\x8dajno pojavijo po 3 do 4 tednih._NEWLINE_Odrasli hro\xc5\xa1\xc4\x8di so dobri letalci, ki lahko letijo vsaj 10 km in napadejo nove \xc4\x8debelje dru\xc5\xbeine, s \xc4\x8dimer se populacija \xc5\xa1iri po naravni poti. Brez hrane in vode lahko odrasli osebki pre\xc5\xbeivijo do 9 dni, na rabljenem satju do 50 dni, na sadju pa tudi ve\xc4\x8d mesecev.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nMali panjski hro\xc5\xa1\xc4\x8d izvira iz podsaharske Afrike, od koder so ga kasneje zanesli v ZDA, kjer so ga prvi\xc4\x8d opazili leta 1996, pa tudi v Avstralijo, kjer je bil prvi\xc4\x8d odkrit leta 2002 v Richmondu, Novi Ju\xc5\xbeni Wales._NEWLINE_Vrsta je prisotna tudi v Kanadi, kjer je bila doslej odkrita v zveznih dr\xc5\xbeavah Manitoba (2002 and 2006), Alberta (2006), Qu\xc3\xa9bec (2008, 2009), Ontario (2010) in Britanska Kolumbija (2015)._NEWLINE_V Sloveniji zaenkrat hro\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1e niso na\xc5\xa1li, prva poro\xc4\x8dila o prisotnosti \xc5\xa1kodljivca v Evropi pa so pri\xc5\xa1la iz Italije konec leta 2014_NEWLINE_Hro\xc5\xa1\xc4\x8d se je za\xc4\x8del po svetu \xc5\xa1iriti najverjetneje z uvozom \xc4\x8debel iz Afrike, nadaljnje \xc5\xa1iritve pa so se zgodile s premikanjem \xc4\x8debeljih panjev\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kodljivec\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8djo gro\xc5\xbenjo panju predstavljajo li\xc4\x8dinke malega panjskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se hranijo z medom in cvetnim prahom, pri \xc4\x8demer rijejo po satju in ga tako uni\xc4\x8dujejo. Poleg tega s svojimi izlo\xc4\x8dki povzro\xc4\x8dajo fermentacijo (kvarjenje) medu. V napadenem panju se lahko zelo hitro v velikem \xc5\xa1tevilu razmno\xc5\xbei in \xc4\x8de \xc4\x8debelar ne ukrepa dovolj hitro, \xc4\x8debelja dru\xc5\xbeina propade ali pa zapusti panj.\n_START_SECTION_\nOmejevanje in nadzor\n_START_PARAGRAPH_\nPo svetu se je pojavilo ve\xc4\x8d metod za zatiranje in nadzor populacije malega panjskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da. Ponekod preizku\xc5\xa1ajo populacije nadzorovati z razli\xc4\x8dnimi vrstami nematod, ki so naravni zajedavci razli\xc4\x8dnih li\xc4\x8dink._NEWLINE_Poleg tega se za omejevanje populacij uporabljajo tudi razli\xc4\x8dne pasti, kot so Beetlejail Baitable, Hood Trap, Freeman Beetle Trap,West trap, avstralske pasti AJ's Beetle Eater ter Beetle Blaster. Vse te pasti vsebujejo nestrupena olja, v katerih se utopijo odrasli hro\xc5\xa1\xc4\x8di, s \xc4\x8dimer se \xc4\x8debelarji izognejo strupenim kemikalijam v svojih panjih."