b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandra Kornhauser Frazer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli v \xc5\xa0kofji Loki je leta 1942 vstopila v mladinsko gibanje med NOB. Po vojni je kon\xc4\x8dala u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, nato pa za\xc4\x8dela pou\xc4\x8devati na osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah. Leta 1963 je ob delu diplomirala iz kemije na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani, kjer je dve leti pozneje tudi doktorirala. Podiplomsko se je izpopolnjevala v \xc5\xa0vici in Angliji ter kot dobitnica Fulbrightove \xc5\xa1tipendije v ZDA._NEWLINE_Po letu 1965 je pou\xc4\x8devala organsko kemijo na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani in bila v letih 1966 do 1969 tudi njen dekan. Po tem letu je bila izvoljena za izredno in 1976 za redno profesorico kemije na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo. V letu 1971 je za\xc4\x8dela voditi program kemijskega izobra\xc5\xbeevanja in od leta 1982 program kemijske informatike. V letih 1954 - 1980 je med svojim znanstveno-raziskovalnim delom raziskovala naravne spojine, zlasti alkaloide in antibiotike, in \xc5\xbee tedaj sodelovala s farmacevtsko industrijo. Od leta 1980 dalje je povezovala kemijo z informatiko in razvijala informacijske metode za kemijsko raziskovanje in izobra\xc5\xbeevanje._NEWLINE_Leta 1981 je postala direktorica Mednarodnega centra UNESCA za kemijske \xc5\xa1tudije, na strokovnem podro\xc4\x8dju pa je opravljala \xc5\xa1tevilne funkcije v doma\xc4\x8dih in tujih in\xc5\xa1titucijah in organizacijah. V letih 1974 do 1980 je bila predsednica Raziskovalne skupnosti Slovenije in od 1979 do 1990 jugoslovanskega odbora za znanost v UNESCU. Bila je predsednica Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine jugoslovanskega zdru\xc5\xbeenja za napredek znanosti, predsednica Komiteja za kemijsko izobra\xc5\xbeevanje pri federaciji evropskih kemijskih zdru\xc5\xbeenj._NEWLINE_V sedemdesetih letih je naredila skok v politiko, a ob tem ostala profesorica na univerzi. Od leta 1965 je bila poslanka in tudi podpredsednica posvetno-kulturnega zbora skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 1970 je prevzela funkcijo podpredsednice Izvr\xc5\xa1nega sveta Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SRS. Odgovorna je bila za vse negospodarske dejavnosti, torej za zdravstvo in \xc5\xa1olstvo, kulturo in znanost, pokojnine, socialo in \xc5\xa1e kaj. Po treh letih se je popolno vrnila na univerzo._NEWLINE_Leta 1988 je bila izbrana za eno izmed prvih \xc4\x8dlanov Evropske akademije v Londonu (Academia Europaea) med 100 ustanovnimi \xc4\x8dlani. Leta 1989 je bila izvoljena v svet te akademije in v Svetovno akademijo znanosti v Stockholmu. Njeno raziskovalno podro\xc4\x8dje je kemija naravnih spojin, v osemdesetih letih pa je pou\xc4\x8devala zlasti informacijsko metodologijo z aplikacijami v raziskovanju, izobra\xc5\xbeevanju in razvoju v industriji. Vodila je \xc5\xa1tevilne doma\xc4\x8de in mednarodne projekte za kemijsko izobra\xc5\xbeevanje, varovanje okolja in trajnostni razvoj, zlasti v okviru EU, Agencije ZDA za varovanje okolja ter mednarodne projekte UNESCA UNIDO, UNDB in Svetovne banke ter bilaterarne projekte, zlasti z ZDA in Italijo. Kot ugledna osebnost je predavala na plenarnih zasedanjih in kongresih. Je tudi \xc4\x8dlanica Svetovne akademije znanosti in umetnosti ter Akademije znanosti tretjega sveta._NEWLINE_Do sedaj je Kornhauserjeva objavila okoli 200 strokovnih in znanstvenih \xc4\x8dlankov za doma\xc4\x8de in tuje strokovne revije ter ve\xc4\x8d knjig, zlasti v tujih jezikih ter dvajset u\xc4\x8dbenikov in monografij s podro\xc4\x8dja kemije in kemijske informatike. Kot aktivna znanstvena publicistka je postala \xc4\x8dlanica mednarodnih uredni\xc5\xa1kih odborov strokovnih revij. _NEWLINE_Imela je tudi funkcijo dekana na Mednarodni podiplomski \xc5\xa1oli Jo\xc5\xbeefa Stefana._NEWLINE_Priimek Kornhauser je povzela po svojem mo\xc5\xbeu, znanem slovenskem pediatru Pavlu Kornhauserju. Njuna h\xc4\x8di je Lilijana Kornhauser Cerar.'