b'\n_START_ARTICLE_\nKoledar Gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nKoledar Gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe je letna  publikacija Gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nGori\xc5\xa1ka Mohorjeva dru\xc5\xbeba in Koledar\n_START_PARAGRAPH_\nGori\xc5\xa1ka Mohorjeva dru\xc5\xbeba je bila ustanovljena leta 1923, da bi nudila gori\xc5\xa1kim Slovencem kvalitetno literaturo, ki bi vzgajala v duhu katoli\xc5\xa1ke vere. V prvem Poslovniku si je  dru\xc5\xbeba zadala, da bo vsako leto izdala vsaj \xc5\xa1tiri knjige, med katerimi bo \xc2\xbbprvi knji\xc5\xbeevni dar\xc2\xab\xc2\xa0Koledar. Tajnik GMD Stanko Stani\xc4\x8d je konec leta 1923 uredil in v zalo\xc5\xbebi Katoli\xc5\xa1kega tiskovnega dru\xc5\xa1tva v Gorici izdal Ljudski koledar, ki je bil predhodnik koledarjev GMD._NEWLINE_Prvi urednik Venceslav Bele in Janko Kralj sta zbrala sodelavce pesnike, pisatelje, nabo\xc5\xbene pisatelje, prevajalce, zgodovinarje, pravnike, glasbenike, znanstvenike. Tako je koledar vseboval poleg koledarskega dela tudi pripovedne in pou\xc4\x8dne spise, \xc4\x8drtice, pesmi, \xc5\xbeivljenjepise zaslu\xc5\xbenih mo\xc5\xbe, zgodovinske, zemljepisne, gospodarske, zdravstvene,  poljudnoznanstvene \xc4\x8dlanke. Prvi koledarji 1925, 1926, 1927 so iz\xc5\xa1li \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu, ko je bila v Italiji \xc5\xa1e svoboda tiska. Iz\xc5\xa1li so v velikem formatu, lepo okra\xc5\xa1eni in vsebinsko bogati. Vse ve\xc4\x8dje naklade niso bile v\xc5\xa1e\xc4\x8d italijanskim oblastem, ki so ukinjale slovenska dru\xc5\xa1tva, zadruge, gospodarske ustanove, publikacije, vendar GMD zaradi statusa cerkvene dru\xc5\xbebe niso mogle razpustiti. Vseeno so bili \xc4\x8dlani in vodstvo dele\xc5\xbeni gro\xc5\xbeenj in zaplemb. V celoti so bili zaplenjeni in po\xc5\xbegani koledarji za leta 1931, 1932 in 1933. Za jubilejno sveto leto 1934 je bil izdan Svetoletni koledar, ki ga oblasti zaradi morebitnih te\xc5\xbeav s Cerkvijo niso zaplenile. Za leti 1936 in 1937 sta namesto koledarja iz\xc5\xa1la le drobna zvezka pod naslovom Zapisnik za leto ... V vojnih letih 1941\xe2\x80\x931944 GMD ni izdala koledarjev. Zaradi premajhnega \xc5\xa1tevila naro\xc4\x8dnikov se je konec leta 1947 GMD odlo\xc4\x8dila za sodelovanje z Dru\xc5\xbebo sv. Mohorja iz Celovca. V letih 1949\xe2\x80\x931960  je v Celovcu izhajal skupen koledar, v katerem je imela GMD 40 strani. Koledarji od leta 1961 izhajajo v Gorici, tiskajo jih v Tiskarni Budin.\n_START_SECTION_\nKoledar danes\n_START_PARAGRAPH_\nKoledar tudi v novej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tevilkah ponuja raznoliko tematiko. V koledarskem delu so razne posebnosti teko\xc4\x8dega leta (prestopno leto), letni \xc4\x8dasi, son\xc4\x8dni in lunini mrki. Vsakemu mesecu v letu je posve\xc4\x8dena stran koledarja. Ozna\xc4\x8deni so vsi dnevi, prazniki, lunine mene, svetopisemski odlomki za nedeljske evangelije. Veliko je napisanega o raznih obletnicah (\xc5\xbeupnij, \xc5\xa1kofij, \xc4\x8dasopisov, zborov, redov), \xc5\xbeivljenjskih jubilejih, posvetnih dru\xc5\xa1tvih in dogodkih (Dru\xc5\xa1tvo slovenskih izobra\xc5\xbeencev, Mladi oder, Draga, simpoziji), skavtski dejavnosti, \xc5\xa1portnikih in njihovih dose\xc5\xbekih. Vklju\xc4\x8deni sta letni poro\xc4\x8dili Mohorjeve Dru\xc5\xbebe Celje in Celov\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe. V razdelku Iz \xc5\xbeivljenja Cerkve so \xc4\x8dlanki o pape\xc5\xbeu, novoma\xc5\xa1nikih, morebitnih novih \xc5\xa1kofih. V razdelku Iz de\xc5\xbeele Julijske krajine in Slovenije je ve\xc4\x8d dru\xc5\xbebene, gospodarske in politi\xc4\x8dne problematike. V \xc5\xbeivljenjepisih in raznih spominih so opisani veliki Slovenci in Slovenke: sodelavci GMD, kulturni delavci, politiki, duhovniki, \xc5\xa1kofje, skladatelji, slikarji: Drago Bajec, Irenej Friderik Baraga, Venceslav Bele, Vinko Beli\xc4\x8di\xc4\x8d, Jo\xc5\xbeko Benedeti\xc4\x8d, France Bevk, Jurij Bizjak, Jo\xc5\xbeko Bratu\xc5\xbe, Marijan Brecelj, Ivo Bric, Ludvik Ceglar, Ton\xc4\x8dka Curk, Andrej \xc4\x8cebokli, Anton \xc4\x8cok, Fran Erjavec, Alojzij Fogar, Magdalena Gornik, France Gor\xc5\xa1e, Sre\xc4\x8dko Gregorec, Simon Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d, Zorko Harej, Milka Hartman, Jo\xc5\xbee Kocian, Alojz Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8d, Stanko Kociper, Sre\xc4\x8dko Kosovel, Janko Kralj, Tone Kralj, Drago Legi\xc5\xa1a, Anton Mahni\xc4\x8d, Peter Medve\xc5\xa1\xc4\x8dek, Oton Muhr, Boris Pahor, Veno Pilon, Stanko Premrl, Cvetana Priol, Fran Ramov\xc5\xa1, Stanislav Rapotec, Alojz Rebula, Alojzij Res, Franc Rode, Gregorij Ro\xc5\xbeman, F. B. Sedej, Ivan Slokar, Anton Martin Slom\xc5\xa1ek, Lojze Spacal, Anton Stres, Janez Svetokri\xc5\xa1ki, Breda \xc5\xa0\xc4\x8dek, Ljubka \xc5\xa0orli Bratu\xc5\xbe, Ivan \xc5\xa0tanta, Josip Tav\xc4\x8dar, Jakob Ukmar, Alojz Uran, Andrej Vavken, Vinko Vodopivec, Ubald Vrabec, Matija Vrtovec, \xc5\xbdiga Zois.\n_START_SECTION_\nUredniki\n_START_PARAGRAPH_\nVenceslav Bele, Kazimir Humar, Marko Tav\xc4\x8dar (1994\xe2\x80\x93)\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Kacin v \xc4\x8dlanku Petdeset let lepega slovstva, ki je iz\xc5\xa1el v Zborniku ob 50-letnici GMD, pi\xc5\xa1e pod rubriko Pesmi: \xc2\xbbOb Prebiranju pesmi v raznih koledarjih so mi kar sami zaplesali Pred o\xc4\x8dmi znani Pre\xc5\xa1ernovi verzi: Kdor govoriti kaj ne ve ... Malo preve\xc4\x8d je naslovov kot Jesen, Jesenska, V zimo, Pomlad, De\xc5\xbe, De\xc5\xbe in jaz, Sne\xc5\xbei in podobno. Pri povr\xc5\xa1nem \xc5\xa1tetju sem na\xc5\xa1el nad \xc5\xa1tirideset takih psihovremenskih in sezonskih pesmi.\xc2\xab'