b'\n_START_ARTICLE_\nLi\xc3\xa8ge\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc3\xa8ge se nahaja na vzhodu Valonije v bli\xc5\xbeini meje z Nem\xc4\x8dijo in Nizozemsko, ob reki Meuse in njenem desnem pritoku Ourthe.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se prvikrat omenja leta 558 kot Vicus Leudicus. Konec 7. in v za\xc4\x8detku 8. stoletja je pod sv. Lambertom, \xc5\xa1kofom Maastrichta (636-700) njegovo ozemlje do\xc5\xbeivelo proces kristjanizacije. Njegov naslednik sv. Hubert je dal v mestu zgraditi baziliko, kamor je prenesel relikvije sv. Lamberta. S prenosom sede\xc5\xbea \xc5\xa1kofije iz Maastrichta v Li\xc3\xa8ge je postal tudi njegov prvi \xc5\xa1kof. Par stoletij zatem je Li\xc3\xa8ge, po odloku cesarja Svetega rimskega cesarstva Otona II., v letu 972 postal sprva sede\xc5\xbe kne\xc5\xbeevine, zatem sede\xc5\xbe knezo\xc5\xa1kofije, ki je trajala od 985 do 1794. Prvi knezo\xc5\xa1kof Notger je iz mesta naredil veliko intelektualno in cerkveno srednjeve\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Po uporu me\xc5\xa1\xc4\x8danov sredi 14. stoletja proti tedanjem knezo\xc5\xa1kofu Enegelbertu III. de la Marcku je mesto dobilo edinstven politi\xc4\x8dni sistem, v katerem je popolno oblast dobilo 32 mestnih cehov. Vsak \xc4\x8dlan ceha je imel pravico sodelovati pri oblasti, vsi cehi so si bili enakopravni med seboj._NEWLINE_Sredi 15. stoletja so ozemlju Li\xc3\xa8ga sku\xc5\xa1ali zavladati burgundski grofi. Vojvod Filip Dobri je v prvi polovici 15. stoletja postal vladar ve\xc4\x8dine nizozemskih de\xc5\xbeel, ta \xc4\x8das imenovanih tudi burgundska Nizozemska. Leta 1456 je vsled dobrih odnosov s pape\xc5\xbeom Kalikstom III. dal zamenjati knezo\xc5\xa1kofa Janeza VIII. Heinsberga s tedaj osemnajstletnim ne\xc4\x8dakom Ludvikom Burbonskim. Ob \xc5\xa1olanju Ludvika \xc5\xa1e nadaljnih sedem let na Univerzi v Leuvenu je Li\xc3\xa8gu dejansko vladal Filip Dobri. V 60. letih so sledili trije upori me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Leta 1468 je po obleganju mesto zavzel in po\xc5\xbegal Karel Drzni._NEWLINE_Leta 1477 je Li\xc3\xa8ge postal del Habsbur\xc5\xa1ke monarhije, po letu 1555 pod \xc5\xa1pansko suverenostjo, znotraj katere pa je bil \xc5\xa1e vedno v rokah knezo\xc5\xa1kofov. Vlada Erarda de la Marcka (1506-1538) sovpada s tim. Renaissance Li\xc3\xa9geoise. V \xc4\x8dasu protireformacije je bila \xc5\xa1kofija razdeljena in posledi\xc4\x8dno izgubila svojo regionalno mo\xc4\x8d. V 17. stoletju so Li\xc3\xa8gu vladali knezo\xc5\xa1kofi iz bavarske dru\xc5\xbeine Wittelsbach, ki so imeli oblast tudi nad K\xc3\xb6lnom in ostalimi \xc5\xa1kofijami v severozahodnem delu svetorimskega cesarstva._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1panske nasledstvene vojne (1701-1714) ga je s pomo\xc4\x8djo francoskih zaveznikov osvojil angle\xc5\xa1ki vojvoda Marlborough. Sredi 18. stoletja so v mesto za\xc4\x8dele prihajati revolucionarne ideje francoskih enciklopedistov, katere so dobile podporo tudi v knezo\xc5\xa1kofu de Velbrucku (1772-1784). 18. avgusta 1789 je po vzoru francoske revolucije, le dober mesec dni kasneje, izbruhnila Lie\xc5\xa1ka revolucija, ki jo je poskuskila zatreti avstrijska vojska. Sledili so boji s francosko revolucionarno vojsko, ki ji je v kampanji 1794 le uspelo povsem osvojiti Li\xc3\xa8ge in uveljaviti mo\xc4\x8dan proticerkveni re\xc5\xbeim. Med drugim je ukinila knezo\xc5\xa1kofijo, potrjeno s konkordatom leta 1801. Francija je mesto izgubila leta 1815 z Dunajskim kongresom, na katerem so zmagovite sile mesto dodelile novoustanovljeni Kraljevini Zdru\xc5\xbeene Nizozemske. Slednje je imelo Li\xc3\xa8ge v rokah le do leta 1830, ko je z Belgijsko revolucijo nastala neodvisna in nevtralna Belgija. Z njo se je Li\xc3\xa8ge hitro razvil v enega vodilnih jeklarskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d tedanje Evrope. Leta 1886 se je iz mesta raz\xc5\xa1iril po okolici delavski upor, ki so ga uspeli zatreti \xc5\xa1ele z vojsko._NEWLINE_Proti koncu 19. stoletja je mesto dobilo verigo dvanajstih trdnjav, zgrajenih okoli njega, da bi zagotovile obrambo dr\xc5\xbeave. Slednje so bile tudi glavna ovira nem\xc5\xa1kega prodiranja proti Franciji v za\xc4\x8detku prve svetovne vojne leta 1914. Ob invaziji 5. avgusta so nem\xc5\xa1ke sile kmalu dosegle Li\xc3\xa8ge, ki ga je branilo 30.000 belgijskih vojakov pod poveljstvom generala Lemana. Utrdbe so na za\xc4\x8detku uspele zadr\xc5\xbeati nem\xc5\xa1ko armado. Po petih dnevih bombardiranja utrdb z 42 cm havbicami "debelimi Bertami" je en direktni zadetek povzro\xc4\x8dil mo\xc4\x8dno eksplozijo, ki je posledi\xc4\x8dno vodil k predaji belgijske vojske. Njen odpor je bil sicer kraj\xc5\xa1i od na\xc4\x8drtovanega, vendar je dvanajst dni zamude pri napredovanju nem\xc5\xa1ke vojske na koncu le prispevalo k neuspehu nem\xc5\xa1ke invazije Francije. Mesto je bilo pod nem\xc5\xa1ko okupacijo do konca vojne, za svoj odpor je prejelo Legijo \xc4\x8dasti._NEWLINE_Nemci so se vrnili v Li\xc3\xa8ge ob za\xc4\x8detku druge svetovne vojne, tokrat so ga uspeli osvojiti le v treh dneh. Ob njegovem osvobajanju septembra 1944 je bil po umiku nem\xc5\xa1ke vojske vse do konca vojne dele\xc5\xbeen intenzivnega zra\xc4\x8dnega bombardiranja z izstelki V1 in V2. Julija 1950 je vodja lie\xc5\xa1ke izpostave Generalne zveze belgijskih delavskih sindikatov Andr\xc3\xa9 Renard spro\xc5\xbeil splo\xc5\xa1no stavko proti belgijskemu kralju Leopoldu III. zaradi njegove vpra\xc5\xa1ljive dejavnosti med drugo svetovno vojno in zavzel samo mesto. Stavka je na koncu vodila k Leopoldovi abdikaciji. _NEWLINE_V drugi polovici 20. stoletja je Li\xc3\xa8ge za\xc4\x8dutil posledice padca industrije, sprva premogovni\xc5\xa1tva, kasneje tudi jeklarstva, na svojih ramenih. Ob \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8dji nezaposlenosti in s tem povezanimi dru\xc5\xbebenimi napetostmi se je pozimi 1960/61 ponovno zna\xc5\xa1el v splo\xc5\xa1ni stavki, med katero je bila uni\xc4\x8dena glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Guillemins. Najhuj\xc5\xa1i boji med nezadovoljnimi delavci in na zabarikadirane ulice poslano vojsko so potekali 6. januarja, ko je bilo v sedmih urah pouli\xc4\x8dnih bojev ranjenih 75 ljudi".'