b'\n_START_ARTICLE_\nNiko To\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje in za\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nNiko To\xc5\xa1 je bil rojen leta 1934 v_NEWLINE_Zagrebu. Po maturi se je leta 1953 vpisal na Pravno fakulteto. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija_NEWLINE_se je poro\xc4\x8dil in jeseni leta 1955 zaposlil kot deklarant, fakturist oz._NEWLINE_statistik. Kot \xc5\xa1tudent prava je prejemal \xc5\xa1tipendijo javnega to\xc5\xbeilstva in zato_NEWLINE_je bil jeseni 1956 pozvan v slu\xc5\xbebo. Do leta 1958 je opravljal vlogo okrajnega_NEWLINE_javnega to\xc5\xbeilca. Pravni\xc5\xa1ko delo je opustil takoj, ko je diplomiral. \xc5\xbde kot_NEWLINE_\xc5\xa1tudent prava si je z delom v pravosodju izoblikoval kriti\xc4\x8den odnos\xc2\xa0 do_NEWLINE_mo\xc5\xbenosti neodvisnega pravosodnega delovanja in se na spodbude proferosja Jo\xc5\xbeeta Gori\xc4\x8darja_NEWLINE_posvetil sociologiji. Sprejet je bil na politolo\xc5\xa1ki podiplomski \xc5\xa1tudij na_NEWLINE_In\xc5\xa1titutu za dru\xc5\xbebene vede v Beogradu, ki ga je pred\xc4\x8dasno zapustil, zaradi_NEWLINE_bolezni v dru\xc5\xbeini. Po kraj\xc5\xa1i zaposlitvi na Uradu za pro\xc5\xa1nje in prito\xc5\xbebe Vlade RS se je kot asistent vklju\xc4\x8dil_NEWLINE_v novo ustanovljeni In\xc5\xa1titut za sociologijo in filozofijo Univerze v Ljubljani (1960)._NEWLINE_Sodeloval je pri oblikovanju prvih raziskovalnih projektov: pri izvedbi prve_NEWLINE_aplikativne medijske raziskave \xc2\xbbNedeljski dnevnik\xc2\xab\xc2\xa0(1961) ter predvsem pri_NEWLINE_zasnovi prve in vse doslej najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e sociolo\xc5\xa1ke empiri\xc4\x8dne raziskave v Sloveniji in Jugoslaviji_NEWLINE_\xc2\xbbSredstva mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega komuniciranja na Slovenskem \xe2\x80\x93 MKS 1962\xc2\xab. Slednja raziskava_NEWLINE_pomeni izto\xc4\x8dnico za ves kasnej\xc5\xa1i razvoj sociolo\xc5\xa1kega raziskovanja v Sloveniji._NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 1960/61 je za\xc4\x8del predavati predmet Uvod v dru\xc5\xbebene vede na_NEWLINE_FNT, kar je nadaljeval \xc5\xa1e naslednja tri leta. Spomladi 1962 je za\xc4\x8del redno_NEWLINE_predavati Metodologijo dru\xc5\xbeboslovnega\xc2\xa0 raziskovanja in se 1.1.1963 kot predavatelj redno_NEWLINE_zaposlil na takratni Visoki \xc5\xa1oli za politi\xc4\x8dne vede. Leta 1977 je magistriral s_NEWLINE_temo Vidiki socialne diferenciacije in zavest o njih, leta 1986 pa je_NEWLINE_doktoriral na temo Politi\xc4\x8dna zavest in anga\xc5\xbeiranje (FSPN).\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki pedago\xc5\xa1kega in raziskovalnega delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1962 je bil_NEWLINE_To\xc5\xa1 povabljen k pripravi programa raziskovanja javnega mnenja za potrebe_NEWLINE_nadzora delovanja javne uprave. So\xc4\x8dasno je snoval tudi pedago\xc5\xa1ke programe na_NEWLINE_povabilo novo ustanovljene Visoke \xc5\xa1ole za politi\xc4\x8dne vede v Ljubljani. Prevzel_NEWLINE_je naloge za pripravo \xc5\xa1tudijskih programov predmeta Metodologija dru\xc5\xbeboslovnega_NEWLINE_raziskovanja in Sociologija javnega mnenja. Kot pedagog, u\xc4\x8ditelj metodologije_NEWLINE_sociolo\xc5\xa1kega raziskovanja, je leta 1964 najprej pripravil u\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dek, ki_NEWLINE_ga je postopoma razvijal in objavljal kot u\xc4\x8dbenik Metode dru\xc5\xbeboslovnega_NEWLINE_raziskovanja (1975, 1976, 1978, 1988, 1997). Pomembno je prispeval k_NEWLINE_oblikovanju \xc5\xa1tudijskih programov, ki so dotedanji visoki \xc5\xa1oli odprli_NEWLINE_univerzitetni prostor. Utrjeval je metodolo\xc5\xa1ki pouk in \xc5\xbee od leta_NEWLINE_1964 sistemati\xc4\x8dno vpeljeval \xc5\xa1tudente v raziskovalno delo. Kot prvi je torej zasnoval koncept predmeta_NEWLINE_dru\xc5\xbeboslovne metodologije in ga ve\xc4\x8d desetletij razvijal in utemeljeval. _NEWLINE_Niko To\xc5\xa1 je skupaj s_NEWLINE_kolegi deloval v prid zasnove \xc2\xbbdru\xc5\xbeboslovnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab, ki naj vklju\xc4\x8duje_NEWLINE_temeljne dru\xc5\xbeboslovne discipline: sociologijo, politologijo in komunikologijo,_NEWLINE_kot povezane pedago\xc5\xa1ke in raziskovalne programe. Niko To\xc5\xa1 sodi v generacijo snovalcev slovenske akademske, pedago\xc5\xa1ke in_NEWLINE_raziskovalne sociologije. V prostor slovenskega in jugoslovanskega dru\xc5\xbeboslovja_NEWLINE_je vstopil v trenutku njegove za\xc4\x8detne disciplinarne, izobra\xc5\xbeevalne in_NEWLINE_raziskovalne rasti. V izhodi\xc5\xa1\xc4\x8du njegovega delovanja je bilo razumevanje_NEWLINE_sociologije kot dru\xc5\xbebeno-kriti\xc4\x8dne discipline, ki strukture in procese v_NEWLINE_takratni jugoslovanski in slovenski dru\xc5\xbebi opazuje v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em, evropskem in_NEWLINE_svetovnem kontekstu. Ob nerazdru\xc5\xbeljivi povezanosti pedago\xc5\xa1kega in povezovalnega_NEWLINE_dela uveljavlja zamisel o "javni sociologiji".\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRazvoj raziskovanja in program Slovensko javno mnenje (SMJ)\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc5\xa1 je bistveno prispeval h gradnji in_NEWLINE_rasti raziskovalnega stebra dana\xc5\xa1nje Fakultete za dru\xc5\xbebene vede. Pripravil je_NEWLINE_zamisel Centra za raziskovanje javnega mnenja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih komunikacij \xe2\x80\x93 CJMMK,_NEWLINE_ki je bil ustanovljen jeseni leta 1966. Kot predstojnik je center od samega_NEWLINE_za\xc4\x8detka vodil vse do leta 2014. V obdobjih 1979-1989 in 1999-2002 je kot_NEWLINE_direktor vodil raziskovalni in\xc5\xa1titut FSPN ter skrbel za raziskovalno_NEWLINE_utemeljevanje in rast novo nastajajo\xc4\x8dih dru\xc5\xbeboslovnih disciplin. V \xc4\x8dasu_NEWLINE_njegovega vodenja se je in\xc5\xa1titut razvil v osrednjo slovensko dru\xc5\xbeboslovno_NEWLINE_raziskovalno ustanovo, ki se je \xc5\xa1e dodatno okrepila in zaokro\xc5\xbeila z zdru\xc5\xbeitvijo_NEWLINE_z In\xc5\xa1titutom za sociologijo. V letih 1989-1991 je bil dekan fakultete. V tem \xc4\x8dasu je izpeljal obse\xc5\xbeno prenovo izobra\xc5\xbeevalnih_NEWLINE_programov, ki se je v povezavi z razvojem In\xc5\xa1tituta za dru\xc5\xbebene vede izrazila v_NEWLINE_novem poimenovanju: Fakulteta za dru\xc5\xbebene vede, Raziskovalni in\xc5\xa1titut FSPN pa_NEWLINE_v In\xc5\xa1titut za dru\xc5\xbebene vede. _NEWLINE_To\xc5\xa1evo raziskovalno delovanje je bilo_NEWLINE_vseskozi osredoto\xc4\x8deno v Center za raziskovanje javnega mnenja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih_NEWLINE_komunikacij \xe2\x80\x93 CJMMK. \xc5\xa0e posebej v njegov program Slovensko javno mnenje (SJM),_NEWLINE_ki ga je zasnoval v letih 1966/67 in ga od leta 1968 naprej vodil kot_NEWLINE_longitudinalno raziskavo. Metodolo\xc5\xa1ka rast projekta SJM. Pod vodstvom Nika To\xc5\xa1a je projekt SJM v obdobju_NEWLINE_1968-1990 metodolo\xc5\xa1ko rastel in se vsebinsko razvijal. Projekt je \xc5\xbee zelo_NEWLINE_zgodaj, konec \xc5\xa1estdesetih let pokazal na potrebo pritegovanja in razvoja_NEWLINE_statisti\xc4\x8dno-analiti\xc4\x8dnega in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko-informati\xc4\x8dnega znanja in_NEWLINE_strokovnjakov. Izhajajo\xc4\x8d iz potreb SJM in razvijajo\xc4\x8dih se posebnih sociolo\xc5\xa1kih,_NEWLINE_politolo\xc5\xa1kih in komunikolo\xc5\xa1kih disciplin se je na fakulteti utrdil program_NEWLINE_dru\xc5\xbeboslovne statistike in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva ter razvil program informatike. To\xc5\xa1 je_NEWLINE_vzpostavil tudi prvo telefonsko anketno delavnico v slovenskem prostoru. V_NEWLINE_projektu SJM so bili v dvajsetletnem obdobju zbrani, sistemati\xc4\x8dno obdelani in_NEWLINE_iz\xc4\x8drpno dokumentirani podatki o prakti\xc4\x8dno vseh razse\xc5\xbenostih materialnega in_NEWLINE_duhovnega razvoja Slovenije in Slovencev, ki jih je mogo\xc4\x8de zbrati z anketnim_NEWLINE_instrumentarijem.\xc2\xa0Raziskava SJM ni bila zgolj politi\xc4\x8dno-mnenjski_NEWLINE_projekt, temve\xc4\x8d predvsem temeljni dru\xc5\xbeboslovno empiri\xc4\x8dni projekt,\xc2\xa0 ki se je uveljavil kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slovenskega_NEWLINE_empiri\xc4\x8dnega dru\xc5\xbeboslovja.\n_START_SECTION_\nPomen SJM\n_START_PARAGRAPH_\nOb 20 letnici programa sta Bogdan Osolnik_NEWLINE_in Slavko Splichal ugotavljala, da si razvoja nekaterih disciplin brez raziskave_NEWLINE_SJM danes enostavno ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de predstavljati. Med discipline, ki jih je_NEWLINE_raziskava SJM empiri\xc4\x8dno utemeljevala, sta navedla sociologijo religije, _NEWLINE_medetni\xc4\x8dnih odnosov, kulture, \xc5\xa1porta, socialne strukture, stratifikacije, _NEWLINE_mobilnosti, politi\xc4\x8dne kulture, strank, mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih ob\xc4\x8dil, vrednot in mednarodnih_NEWLINE_odnosov. Ocenila sta , da projekt SJM po_NEWLINE_dvajsetih letih razvoja zaznamujeta dve klju\xc4\x8dni razse\xc5\xbenosti: po metodolo\xc5\xa1ki_NEWLINE_plati je z njim nelo\xc4\x8dljivo povezan razvoj empiri\xc4\x8dnega raziskovanja v Sloveniji,_NEWLINE_z vidika predmeta raziskovanja \xe2\x80\x93 politi\xc4\x8dno pomembnih mnenj \xe2\x80\x93 pa je to_NEWLINE_raziskovanje najtesneje povezano z ustvarjanjem dejanskih mo\xc5\xbenosti za razvoj_NEWLINE_demokrati\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nDrugi projekti, prispevki in dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nPo evropskih zgledih je To\xc5\xa1 zasnoval Arhiv_NEWLINE_dru\xc5\xbebenih podatkov FDV (ADP), ki se je odtlej uveljavila kot pomembna_NEWLINE_infrastrukturna dejavnost na podro\xc4\x8dju dru\xc5\xbeboslovja. Program CJMMK je bil tudi_NEWLINE_neposredni in prvi \xc2\xbbuporabnik\xc2\xab\xc2\xa0ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih storitev. V tem \xc4\x8dasu je To\xc5\xa1 skupaj_NEWLINE_z matematikom Cvetom Trampu\xc5\xbeem zasnoval in ustanovil Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki center FDV, ki je_NEWLINE_bila prva tovrstna ustanova na \xc2\xbbneki dru\xc5\xbeboslovni fakulteti\xc2\xab\xc2\xa0v Jugoslaviji in_NEWLINE_\xc5\xa1ir\xc5\xa1e._NEWLINE_V za\xc4\x8detku sedemdesetih je sooblikoval in vodil_NEWLINE_projekt Sociolo\xc5\xa1ki vidiki emigracije, vklju\xc4\x8devanja v emigrantsko dru\xc5\xbebo ter_NEWLINE_vra\xc4\x8danja v domovino. Tematsko podobna raziskava je potekala sredi osemdesetih_NEWLINE_let pod naslovom Razredna bit sodobne jugoslovanske dru\xc5\xbebe, katere nosilec je_NEWLINE_bil To\xc5\xa1. Gre za najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1o (in zadnjo) vsejugoslovansko sociolo\xc5\xa1ko empiri\xc4\x8dno_NEWLINE_raziskavo, zgrajeno na razredno/stratifikacijskem teoretskem izhodi\xc5\xa1\xc4\x8du in_NEWLINE_zasnovano na zajetju reprezentativnih vzorcev polnoletnih prebivalcev vseh_NEWLINE_republik in pokrajin takratne Jugoslavije na osnovi obse\xc5\xbenih standardiziranih vzorcev._NEWLINE_Podatki iz raziskave_NEWLINE_SJM so v temelju raziskovalne postavitve nove discipline kineziologije. SJM je pomembno prispevala k raziskovalni rasti podro\xc4\x8dij kulture, prostorske sociologije, sociologije zdravstva in medicine, kriminologije ter tematik politike in obramboslovja._NEWLINE_V \xc4\x8dasu po 1990 je opravil vrsto_NEWLINE_religiolo\xc5\xa1kih analiz in jih objavil v obliki \xc4\x8dlankov in monografij, s \xc4\x8demer se_NEWLINE_je uvrstil med raziskovalce na podro\xc4\x8dju religiologije. Povabljen je bil v raziskovalno_NEWLINE_skupino, ki je zasnovala obse\xc5\xbeen empiri\xc4\x8dni religiolo\xc5\xa1ki in_NEWLINE_pastoralno-sociolo\xc5\xa1ki projekt Religija in cerkev v Vzhodni (Srednji) Evropi._NEWLINE_Bil je prvi direktor Centra za razvoj univerze v Ljubljani (CRU) v letih 1974-1979._NEWLINE_V obdobju 1999-2002 je bil \xc4\x8dlan in predsednik Sveta za znanost in tehnologijo Republike Slovenije._NEWLINE_To\xc5\xa1 je bil je iniciator_NEWLINE_vklju\xc4\x8ditve slovenskega dru\xc5\xbeboslovja v mednarodne kooperativne projekte na_NEWLINE_sociolo\xc5\xa1kem in politolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju in v njih deluje kot \xc4\x8dlan koordinativnih_NEWLINE_teles, med njimi predvsem: World Value Survey (R. Inglehart, Michigan_NEWLINE_University) oz. European Value Survey (University of Tilburg), International_NEWLINE_Social Survey Programme (J. Smith, Michigan University), Ostbarometer (P._NEWLINE_Lazarsfeld Gesselschaft, Wien), Comparative Study of Electoral System_NEWLINE_(Rosenstone, Michigan University), Aufbruch der Kirchen (Pastorales Forum Wien,_NEWLINE_P. Zulehner), European Social Survey, \xc4\x8dlan SAB (Max Kaase, Bremen). Bil je \xc4\x8dlan raziskovalnega sveta Mednarodne sociolo\xc5\xa1ke asociacije (ISA, Research Councije) med letoma 1983 in 1987,itd.\n_START_SECTION_\nUredni\xc5\xa1ko delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNiko To\xc5\xa1 se v svoji zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki in uredni\xc5\xa1ki vnemi ni omejil le na publiciranje lastnih tekstov oz. tekstov nastalih v okvirih programa SMJ. Skupaj z Francetom Vregom je leta 1972 sodeloval pri zasnovi Sociolo\xc5\xa1ke in politolo\xc5\xa1ke knji\xc5\xbenice, Zalo\xc5\xbeba Obzorja Maribor, v okviru katere je iz\xc5\xa1lo 24 dru\xc5\xbeboslovnih knjig. S Tonetom Hribarjem je leta 1990 zasnoval in nato uredni\xc5\xa1ko vodil program Znanstvene knji\xc5\xbenice FDV; To\xc5\xa1 je urejal serijo Dokumenti SJM in ureja serijo Refleksije, biseri slovenskega komunizma in znanstvene publicistike. Sodeloval je pri ureditvi osmih knjig s podro\xc4\x8dja sociologije religije in pastoralne sociologije pod skupnim naslovom Gott nach dem Kommunismus (Schwabenverlag, BRD). Kot nosilec projekta Slovenci v Nem\xc4\x8diji je zasnoval publikacijo Migracije, ki je v \xc4\x8dasu trajanja projekta iz\xc5\xa1la v 24 \xc5\xa1tevilkah. Sodeloval je pri urejanju serije sociolo\xc5\xa1kih knjig  v programu Echoraum (Dunaj). To\xc5\xa1 je bil \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tev in uredni\xc5\xa1kih svetov razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeboslovnih revij.\n_START_SECTION_\nPomembnej\xc5\xa1a priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2002 je prejel srebrni \xc4\x8dastni znak svobode Republike Slovenije z naslednjo utemeljitvijo: \xc2\xbbza znanstveno, raziskovalno in pedago\xc5\xa1ko delo ter za prispevek k razvoju slovenske dru\xc5\xbebene znanosti\xc2\xab. Leta 1981 je prejel_NEWLINE_priznanje FSPN za uresni\xc4\x8devanje smotrov in ugleda FSPN. Leta 1984 je prejel _NEWLINE_zahvalo zveznih dru\xc5\xbebenih svetov za prispevek k delu tako imenovane_NEWLINE_Kraigherjeve komisije. Leta 1986 je bil odlikovan z Redom dela z zlatim vencem._NEWLINE_Za prispevek k razvoju je 1998 prejel zlato plaketo Univerze v Ljubljani. Skupaj_NEWLINE_s skupino SJM je leta 1989 za delo pri projektu SJM v letu 1987 in publikacije v letih_NEWLINE_1987-88 prejel nagrado Sklada Borisa Kidri\xc4\x8da. Slovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo mu_NEWLINE_je leta 1994 podelilo \xc4\x8dastno \xc4\x8dlanstvo,ljubljanska univerza pa 1998 zlato plaketo. Za zasluge pri razvoju in \xc5\xa1irjenju_NEWLINE_ugleda FDV je leta 2009 prejel Plaketo FDV, po upokoljitvi pri njegovih 80 letih pa mu je leta 2015 Univerza podelila \xc5\xa1e naslov zaslu\xc5\xbeni profesor.'