b'\n_START_ARTICLE_\nMitra (\xc5\xa1kofovska kapa)\n_START_PARAGRAPH_\nMitra (gr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xce\xaf\xcf\x84\xcf\x81\xce\xb1 lat. mitra), je visoko, dvorogljato obredno pokrivalo, ki ga nosi pape\xc5\xbe, nosijo ga \xc5\xa1kofje in nekateri opati pri bogoslu\xc5\xbeju , kot znamenje svoje slu\xc5\xbebe in oblasti.\n_START_SECTION_\nEtimologija in izvor\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ka beseda mitra je sprva pomenila naglavni prevez perzijskih vladarjev in sve\xc4\x8denikov, pa tudi pokrivalo judovskih velikih duhovnikov.\n_START_SECTION_\nOpis in simbolika\n_START_PARAGRAPH_\nMitra je prvotno imela oblika sto\xc5\xbeca. Ko so vrh sto\xc5\xbeca potla\xc4\x8dili, sta nastala dva roglja, ki po eni od simboli\xc4\x8dnih razlag predstavljata dva snopa svetlobe iz Mojzesovega \xc4\x8dela, ko je od na gori Sinaj od boga sprejemal tabli bo\xc5\xbejih zapovedi. Na zadnji strani mitre sta dva trakova, ki padata prosto preko ramen. V toku stoletij se je \xc5\xa1kofovsko pokrivalo spreminjalo do dana\xc5\xa1nje oblike.\n_START_SECTION_\nMitra v bogoslu\xc5\xbeju in liturgiji\n_START_PARAGRAPH_\nV bogoslu\xc5\xbenih molitvah se mitra imenuje\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8delada zveli\xc4\x8danja\xc2\xab, v dveh rogljih pa so videli simbol stare in nove zaveze.  Liturgi\xc4\x8dno pokrivalo za \xc5\xa1kofe je mitra od 12. stoletja, kasneje je bila njena uporaba dovoljena tudi nekaterim ni\xc5\xbejim cerkvenim dostojanstvenikom, npr. (arhidiakonom, opatom, kanonikom)._NEWLINE_V Rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi se uporabljajo tri vrste mitre za razli\xc4\x8dne prilo\xc5\xbenosti:'