b'\n_START_ARTICLE_\nProtipape\xc5\xbe Kalist III.\n_START_SECTION_\nPrvi protipape\xc5\xbe Viktor IV.\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Hadrijana IV. je 22 \xe2\x80\x93 to je ve\xc4\x8dina kardinalov \xe2\x80\x93 ob normanski podpori izvolila 7. septembra za pape\xc5\xbea kardinala duhovnika pri svetem Marku in pape\xc5\xa1kega kanclerja Rolanda Bandinelli-ja, ki si je privzel ime Aleksander III. _NEWLINE__NEWLINE_Istega dne pa je cesarska stranka v Rimu izvolila svojega pape\xc5\xbea, ki ga je podpiral predvsem Friderik Barbarossa. Sedem kardinalov-duhovnikov je izvolilo kardinala pri Sv. Ceciliji, Ottaviana di Monticello, z imenom Viktor IV. _NEWLINE_Kralj Friderik se je na vse na\xc4\x8dine trudil, da bi evropske dvore odvrnil od zakonitega pape\xc5\xbea; vendar je odlo\xc4\x8den nastop angle\xc5\xa1kega kralja Henrika II. in mad\xc5\xbearskega kralja G\xc3\xa9za II. to prepre\xc4\x8dil.  Protipape\xc5\xbe Viktor IV. je umrl nenadne smrti 20. aprila 1164 v Lucci (Toskana, Sveto rimsko cesarstvo).\n_START_SECTION_\nDrugi protipape\xc5\xbe Pashal III.\n_START_PARAGRAPH_\nTo je bila najlep\xc5\xa1a prilika za spravo z zakonitim pape\xc5\xbeem, ki ji je bil tokrat naklonjen tudi Friderik. Toda njegov zli duh Rajnold Daselski je v imenu cesarske stranke takoj postavil naslednika v osebi cremskega \xc5\xa1kofa Gvida. Li\xc3\xa9\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof ga je posvetil ne da bi se sploh dr\xc5\xbeal zakonite oblike in obi\xc4\x8dajev. _NEWLINE__NEWLINE_Pashal III. je umrl 20. septembra 1168 v Rimu, varno zaprt v trdnjavi pri svetem Petru  in mu je sledil protipape\xc5\xbe Kalist III..\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrti protipape\xc5\xbe Inocenc III.\n_START_PARAGRAPH_\nZa Kalistom III. je cesarju naklonjena stranka izvolila protipape\xc5\xbea Inocenca III..\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV svetu se je imenoval Janez  Strum\xc5\xa1ki (Giovanni di Struma) in je \xc5\xa1e mlad vstopil kot menih v samostan, ki je pripadal valombrozijanskemu redu, veji benediktinskega reda. Samostan pri cerkvi svetega Fidelisa (Fedele) v Poppiju se nahaja v dolini reke Arno v are\xc5\xa1ki soteski v Toskani \xe2\x80\x93 in je postopoma postal njegov opat. \xc5\xbde tedaj je bil med najbolj gore\xc4\x8dimi toskanskimi ob\xc4\x8dudovalci cesarja Friderika I., ki je novembra 1158 vzel valombrozijance pod svoje varstvo; bil je tudi vnet privr\xc5\xbeenec protipape\xc5\xbea Viktorja IV., ki ga je postavil za suburbikarijskega kardinala \xc5\xa1kofa v Albanu; \xc5\xa1kofovskega posve\xc4\x8denja pa ni prejel, ampak je \xc5\xa1e naprej ostal strum\xc5\xa1ki opat.\n_START_SECTION_\nAli je bil Kalist III. ogrskega porekla?\n_START_PARAGRAPH_\nO njem in njegovih podpornikih se izra\xc5\xbea zgodovinar Jernej Platina ne ravno laskavo:_NEWLINE_Ob Pashalovi smrti je razkolni\xc5\xa1ka stranka ugotovila, da bodo zelo te\xc5\xbeko na\xc5\xa1li naslednika. Po glavnih in stranskih poteh so stikali za nekom, ki bi bil pripravljen zamenjati Gvida. Naposled so na\xc5\xa1li nekega Janeza, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu opat v Strumi, na Ogrskem. Aleksandrov \xc5\xbeivljenjepisec kardinal Boso \xe2\x80\x93 ki seveda ni bil Janezov prijatelj \xe2\x80\x93 ga opisuje kot \xc2\xbbodpadnika, ne\xc4\x8distega, po\xc5\xbere\xc5\xa1nega in potepuha\xc2\xab. Tega opata so nazvali njegovi volivci za Kalista III. Gmotno podporo so mu dajali isti pripadniki kleri\xc5\xa1ke in lai\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, ki so \xc5\xbee prej podpirali njegovega predhodnika in sicer z ropanjem romarjev in popotnikov. Ravno to lutko je v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu sprejemal trmasti cesar, ki je ukazal svojim uradnikom, da ga morajo tudi oni priznavati in podpirati. _NEWLINE_V zvezi s Platinovim poro\xc4\x8danjem so menili nekateri, da je bil opat Gvido ogrskega porekla. Tako beremo v knjigi izpod peresa mad\xc5\xbearskega cerkvenega pisatelja Ferenca Chobota iz za\xc4\x8detka 20. stoletja:_NEWLINE_ _NEWLINE_Pashalovi privr\xc5\xbeenci so izvolili za Pashalovega naslednika kandidata v osebi strumskega opata Janeza, ki je bil sremskega porekla, imenovan torej \xc2\xbbOger\xc2\xab\xc2\xa0(Unghieri) \xe2\x80\x93 in ki si je izbral ime  Kalist III. (1168-1178). _NEWLINE_V nasprotju s tem pa trdi sodobni mad\xc5\xbearski cerkveni zgodovinar v nam bli\xc5\xbejem \xc4\x8dasu tole:_NEWLINE_ _NEWLINE_V nekaterih cerkveno-zgodovinskih delih \xe2\x80\x93 ki napa\xc4\x8dno prevajajo pomen besedila \xe2\x80\x93 menijo, da je bil Kalist III. ogrskega (mad\xc5\xbearskega) porekla. Po njihovem je bil Kalist poprej neki strumski benediktinski opat po imenu Janez. To strumsko opatijo je Platina prvi iskal na Ogrskem, in od tod izhaja to pisanje. V resnici pa Kalist ni imel ni\xc4\x8desar skupnega z Ogrsko. Najbolj verjetno je, da je bil predstojnik strumske opatije, ki stoji ob zgornjem Arnu. Tudi pozneje ni bilo nobenega pape\xc5\xbea iz ogrske de\xc5\xbeele.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nProti Aleksandru III. so kljubovalni kardinali izvolili 20. novembra 1168 za protipape\xc5\xbea opata Janeza iz Strumija._NEWLINE__NEWLINE_Kalist ni bil mo\xc4\x8dna osebnost in brez cesarjeve pomo\xc4\x8di ni bil sposoben razviti v Italiji obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e dejavnosti. Za pape\xc5\xbea ga je priznaval le Rim ter nekateri deli Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave in Toskane. Stoloval je ve\xc4\x8dinoma v  Viterbu. V Nem\xc4\x8diji ga je priznavala zlasti pokrajina ob Spodnjem Renu; od njega pa so po njegovih legatih prejeli privilegije tudi nekateri samostani v Gornjem Porenju. _NEWLINE__NEWLINE_Pomladi 1169 je Kalist poslal v Nem\xc4\x8dijo poslanstvo pod vodstvom kardinala-duhovnika od Sv. Suzane, ki je na zboru v Bambergu 1169 prosil Friderika I., naj mu pride na pomo\xc4\x8d. Friderik je sicer res ukazal nabirko v Nem\xc4\x8diji, da bi mu denarno pomagal, ni mu pa poslal pri\xc4\x8dakovane voja\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di. _NEWLINE_Kalist je u\xc5\xbeival Friderikovo podporo do njegovega strahovitega poraza pri Legnanu 29. maja 1176, ki mu je sledil novembra Anagnijski sporazum. S tem se je kon\xc4\x8dal cerkveni razkol v Aleksandrov prid. Kalist naj bi v zameno za odpoved dobil opatijo, vendar s predlogom ni bil zadovoljen in je tudi \xc5\xa1e po Bene\xc5\xa1kem sporazumu 1. avgusta 1177 med Friderikom, Lombardijsko zvezo in pape\xc5\xbeem trmoglavil. _NEWLINE__NEWLINE_29. avgusta 1178 pa se je vendarle podvrgel Aleksandru, ki mu je velikodu\xc5\xa1no izpolnil dolgotrajno \xc5\xbeeljo in mu podelil v upravo kne\xc5\xbeevino Benevento.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nProtipape\xc5\xbe Kalist III. je umrl pred 19. oktobrom 1183 v Beneventu. Od tega datuma namre\xc4\x8d omenjajo njegovega naslednika. _NEWLINE_Protipape\xc5\xbe je bil od septembra 1168 do 29. avgusta 1178.\n_START_SECTION_\nMalahijeva prerokba\n_START_PARAGRAPH_\nPrerokba sv. Malahija pravi o njem: \xc4\x8ceztiberska cesta (latinsko Via Transtiberina; angle\xc5\xa1ko  Road across the Tiber). Razlaga pravi: Gvido iz Kreme, kardinal pri Sv. Mariji \xc4\x8ceztiberski. (latinsko  Guido Cremensis Cardinalis S. Mari\xc3\xa6 Transtiberim.; angle\xc5\xa1ko  Guido of Crema, Cardinal of St. Mary across the Tiber.). _NEWLINE_Kalist III. je bil torej protipape\xc5\xbe 1168\xe2\x80\x9378), po imenu Giovanni di Struma.  Wion je tukaj zamenjal imeni in polo\xc5\xbeaja protipape\xc5\xbea Kalista III. (Giovanni di Struma \xe2\x80\x93 Janez Strumski) in Pashala III. (Guido da Crema). Pashal, ne Kalist, se je rodil kot Guido da Crema in je imel kardinalski naslov Santa Maria in Trastevere, na katerega se nana\xc5\xa1a reklo.'