b"\n_START_ARTICLE_\nRodbina Este\n_START_SECTION_\nMlaj\xc5\xa1a veja, mejni grofje Este\n_START_PARAGRAPH_\nVse kasnej\xc5\xa1e generacije italijanske veje so potomci Fulca d'Esteja. Od leta 1171 naprej so se njegovi potomci imenovali mejni grofi Este._NEWLINE_Obizzo I. (umrl 1193), prvi mejni grof, se je boril proti cesarju Frideriku I. Barbarosi. Njegov ne\xc4\x8dak Azzo d'Este VI. (1170\xe2\x80\x931212) je postal pode\xc5\xa1tat Mantove in Verone. Kot dota njegove ne\xc4\x8dakinje Marcheselle je Ferrara pre\xc5\xa1la na Azza VI. d'Este. Leta 1242 je bil Azzo VII. Novello dosmrtno imenovan za pode\xc5\xa1tata._NEWLINE_Gospostvo Ferrare je podedoval Obizzo II. (umrl 1293), ki je bil razgla\xc5\xa1en za grofa Ferrare leta 1264, grofa Modene leta 1288 in grofa Reggia leta 1289. Ferrara je bila pape\xc5\xa1ki fevd in dru\xc5\xbeina Este je dobila polo\xc5\xbeaj dednih pape\xc5\xa1kih vikarjev leta 1332._NEWLINE_Ferrara je postala pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kulture, ko je vladal Niccol\xc3\xb2 III. d'Este (1384\xe2\x80\x931441), ki je z izjemno veli\xc4\x8dastnostjo sprejel \xc5\xa1tevilne pape\xc5\xbee, \xc5\xa1e posebej Evgena IV. V Ferrari je bil leta 1438 koncil, pozneje znan kot florentinski koncil._NEWLINE_Njegova naslednika sta bila njegova brata Leonello (1407\xe2\x80\x931450) in Borso (1413\xe2\x80\x931471), ki ga je leta 1452 cesar Friderik III. povzdignil v vojvodo Modene in Reggia. Te vojvodine je dobil kot imperialne fevde. Leta 1471 mu je pape\xc5\xbe Pavel II. podaril vojvodino Ferrara kot svoj fevd, za katerega so v pala\xc4\x8di Schifanoia izdelali \xc4\x8dudovite freske._NEWLINE_Borsa je nasledil polbrat Ercole (1431\xe2\x80\x931505), ki je bil eden najpomembnej\xc5\xa1ih podpornikov umetnosti v poznem 15. in zgodnjem 16. stoletju v Italiji. Ferrara je postala kulturni center, znana predvsem po glasbi; Josquin des Prez je delal za vojvodo Ercola, Jacob Obrecht je pri\xc5\xa1el v Ferraro dvakrat in Antoine Brumel je bil glavni glasbenik od leta 1505. Ercolejeva h\xc4\x8di Beatrice (1475\xe2\x80\x931497) se je poro\xc4\x8dila z milanskim vojvodo Ludovicom Sforzo; druga h\xc4\x8di, Izabela (1474\xe2\x80\x931539), se je poro\xc4\x8dila s Francescom Gonzago, markizom iz Mantove._NEWLINE_Naslednik Ercola I. je bil njegov sin Alfonso I. (1476\xe2\x80\x931534), tretji mo\xc5\xbe Lukrecije Borgia, h\xc4\x8dere pape\xc5\xbea Aleksandra VI., sestre Cesareja Borgie. Alfonso I. je bil mecen Ariosta._NEWLINE_Sin Alfonsa in Lukrecije Borgia Ercole II. d'Este (1508\xe2\x80\x931559) se je poro\xc4\x8dil z Ren\xc3\xa9e, h\xc4\x8derjo Ludvika XII. Njegov sin Alfonso II. se je prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil z Lukrecijo, h\xc4\x8derjo velikega vojvode Cosima I. iz Toskane. Ko je umrla, se je poro\xc4\x8dil z Barbaro, sestro Maksimilijana II., svetega rimskega cesarja (1527\xe2\x80\x931576). Njegova tretja \xc5\xbeena, Margherita Gonzaga, je bila h\xc4\x8di vojvode Mantove. Ercole je slavo Ferrare povzdignil na najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko, nadaljeval je kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik Torquata Tassa in Giovannija Battista Guarinija ter na splo\xc5\xa1no podpiral umetnost in znanost, kot so princi njegove hi\xc5\xa1e to vedno po\xc4\x8deli. Zakonita veja se je z njim kon\xc4\x8dala leta 1597; cesar Rudolf II. je kot njegovega dedi\xc4\x8da prepoznal svojega prvega bratranca Cesarja d'Esteja (1533\xe2\x80\x931628), \xc4\x8dlana kadetne veje, ki se je rodil v zunajzakonski zvezi in je \xc5\xa1e naprej vladal v imperialnih okro\xc5\xbejih ter imel priimek Este. Po drugi strani pa je Ferraro z oro\xc5\xbejem priklju\xc4\x8dil leta 1598 pape\xc5\xbe Klemen VIII. zaradi nelegitimnosti dedi\xc4\x8da in jo vklju\xc4\x8dil v pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Zadnjega vojvodo, Ercoleja III., so leta 1796 odstavili Francozi. Njegovi dve vojvodini sta postali Cispadanska republika, ki se je leto kasneje zdru\xc5\xbeila v Cisalpinsko republiko in nato v Napoleonovo Kraljestvo Italije. Ercole je leta 1801 dobil majhno posest Breisgau na jugozahodu Nem\xc4\x8dije, katere prej\xc5\xa1nji vladarji, Habsbur\xc5\xbeani, so mu jo odstopili, ker so pri\xc4\x8dakovali, da jim bo vrnjena, ker se je Ercolejeva h\xc4\x8di Maria Beatrice Ricciarda d'Este poro\xc4\x8dila s habsbur\xc5\xa1kim kadetom, nadvojvodom Ferdinandom iz veje Avstrija - Este. Ercole je umrl leta 1803 in Breisgau sta dobila h\xc4\x8di in njen mo\xc5\xbe, ki ga je leta 1806 izgubil med napoleonsko reorganizacijo zahodnih ozemelj Svetega rimskega cesarstva v raz\xc5\xa1irjeno in pove\xc4\x8dano Veliko vojvodstvo Baden."