b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nTeor\xc3\xadja (starogr\xc5\xa1ko \xce\xb8\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x81\xce\xb7\xce\xb9\xce\xbd: theorein - gledati, opazovati) je zamisel ali spoznanje o nekem pojavu, ki najve\xc4\x8dkrat temelji na opazovanju. V nasprotju z odkritjem ali razodetjem je teorija spoznanje, kar ni dokon\xc4\x8dno ali je celo dvomljivo. V pogovornem jeziku bi sopomenke za teorijo lahko bile: ugibanje, neprakti\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje; nasprotje resni\xc4\x8dnosti ali prakse._NEWLINE_V naravoslovnih, tehni\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbeboslovnih vedah je prizvok nedokon\xc4\x8dnosti dobrodo\xc5\xa1el. Prav mo\xc5\xbenost, da teorijo z novimi opazovanji ovr\xc5\xbeemo, je klju\xc4\x8dna zna\xc4\x8dilnost znanosti; v nasprotju z verskim pojmovanjem, ki predpostavlja vero v razodetje in u\xc4\x8denje, brez mo\xc5\xbenosti preverjanja._NEWLINE_Teorijo lahko v znanosti tolma\xc4\x8dimo tudi kot neki (miselni, ra\xc4\x8dunski, logi\xc4\x8dni ...) model opazovanega pojava. V filozofiji znanosti gorvorimo tudi o falsificiranju teorije, kar pomeni, da teorijo ovr\xc5\xbeemo, ker smo opazovali dogodke, ki jih teorija ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da. Zahtevo, da je\xc2\xa0\xc2\xbbznanstveno le tisto, kar lahko ovr\xc5\xbeemo\xc2\xab\xc2\xa0je jasno postavil Karl Popper._NEWLINE_Ni\xc5\xbejo stopnjo zaupanja kot teorija ima v znanosti domneva. Domneva je lahko povsem nepreverjena in plod intuicije. Ko je postavljena domneva preverjena z mnogimi razpolo\xc5\xbeljivimi podatki, pridobi status teorije. Postavitev in ovr\xc5\xbeenje domneve je lahko metodolo\xc5\xa1ki postopek, s katerim postopoma izlo\xc4\x8dimo razli\xc4\x8dne konkuren\xc4\x8dne trditve.'