b'\n_START_ARTICLE_\nKriza s talci v japonski ambasadi\n_START_PARAGRAPH_\nKriza s talci v japonski ambasadi je bila kriza, ki se je odvijala v glavnem mestu Peruja, Limi med 17. decembrom 1996 in 22. aprilom 1997.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek krize\n_START_PARAGRAPH_\n17. decembra je 14 oboro\xc5\xbeenih pripadnikov revolucionarnega gibanja Tupac Amaru - MRTA (Movimento Revolucionario Tupac Amaru), skrajno levi\xc4\x8darske organizacije, pod vodstvom Nestorja Cerpa zasedlo prostore japonske ambasade. Napadalci so na ozemlje ambasade vstopili skozi luknjo, ki so jo naredili v za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem zidu okrog ambasade. 17. december so izbrali za napad vedo\xc4\x8d, da bo ravno takrat japonski ambasador v Peruju skupaj z okoli 500 gosti slavil rojstni dan japonskega cesarja. Med povabljenimi je bilo med drugim tudi sedem ambasadorjev, trije ministri, nekaj dr\xc5\xbeavnih podsekretarjev, trije generali ter mati, brat in sestra takratnega perujskega predsednika Alberta Fujimorija._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino talcev, tudi predsednikovo mater in sestro, ki ju niso prepoznali, so teroristi izpustili, 72 ljudi, med katerimi je bil tudi njihov glavni adut, predsednikov brat, pa so zadr\xc5\xbeali kot talce.\n_START_SECTION_\nObleganje\n_START_PARAGRAPH_\nAkcija hitrega napada in zavzetja ambasade je bila po preu\xc4\x8ditvi izjav izpu\xc5\xa1\xc4\x8denih talcev odpovedana. Talci so namre\xc4\x8d poro\xc4\x8dali o kakih dvajsetih napadalcih, oble\xc4\x8denih v uniforme specialnih enot in oboro\xc5\xbeenih s polavtomatskim ter avtomatskim oro\xc5\xbejem, pa tudi z ro\xc4\x8dnimi minometi, minami in solzilcem ter opremljenih s plinskimi maskami. Takoj je bilo jasno, da bi vsakr\xc5\xa1en napad zahteval veliko smrtnih \xc5\xbertev med talci, zaradi \xc4\x8desar so se varnostne slu\xc5\xbebe Peruja odlo\xc4\x8dile za zavla\xc4\x8devanje in nadaljevanje obleganja.\n_START_SECTION_\nPriprave na napad\n_START_PARAGRAPH_\nPriprave na napad so potekale na ve\xc4\x8d ravneh. Na voja\xc5\xa1ki ravni so za\xc4\x8deli pripadniki napadalnih enot kopati \xc5\xa1tiri glavne in nekaj pomo\xc5\xbenih tunelov do dvori\xc5\xa1\xc4\x8da ambasade in v zgradbo samo. Na konec tunelov so namestili eksploziv, ki naj bi v trenutku napada odprl tla in omogo\xc4\x8dil komandosom vpad na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in v pritli\xc4\x8dje. Da bi prikrili zvoke kopanja in hkrati izvajali psiholo\xc5\xa1ki pritisk na teroriste, so okoli ambasade namestili ogromne zvo\xc4\x8dnike, ki so dan in no\xc4\x8d igrali glasno glasbo, v zgradbo pa so usmerili tudi velike reflektorje._NEWLINE_Po znaku za napad naj bi po detonaciji name\xc5\xa1\xc4\x8denega eksploziva 90 komandosov prve skupine iz tunelov napadlo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in vpadlo v objekt s strani, druga skupina naj bi takrat razstrelila glavna vrata in napadla objekt s sprednje strani, tretja skupina pa naj bi skozi luknjo v zidu, ki so jo napravili teroristi ob zavzetju ambasade, napadla zadnji vhod. Na okoli\xc5\xa1kih strehah je bilo name\xc5\xa1\xc4\x8denih 18 ostrostrelcev, ki so imeli nalogo, da ubijejo vsakega terorista, ki bi predstavljal \xc2\xbb\xc4\x8disto\xc2\xab\xc2\xa0tar\xc4\x8do._NEWLINE_Pred napadom so pripadniki napadalnih enot v voja\xc5\xa1ki bazi Chorrillos izdelali maketo zgradbe iz enakih materialov, da bi ugotovili, koliko eksploziva C-4 je potrebnega za varno razstrelitev zadnjega dela tunelov, saj niso \xc5\xbeeleli tvegati s prevelikimi koli\xc4\x8dinami, da ne bi ogrozili \xc5\xbeivljenj talcev in komandosov.\n_START_SECTION_\nobve\xc5\xa1\xc4\x8devalne priprave\n_START_PARAGRAPH_\nObve\xc5\xa1\xc4\x8devalne priprave na napad so stekle \xc5\xbee 20. decembra, ko je s skupino novinarjev, ki jim je bil dovoljen intervju s teroristi, v ambasado na skrivaj vstopilo tudi nekaj tajnih agentov, ki so v zgradbo namestili skrite mini kamere in mikrofone. Poleg tega so pripadniki dr\xc5\xbeavne obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe - SIN namestili podobne mikrofone tudi v predmete, ki sta jih Rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe in katoli\xc5\xa1ka cerkev poslali talcem v ambasadi. Tako so mikrofone namestili v nabo\xc5\xbene predmete, embala\xc5\xbeo za hrano in vse ostale predmete._NEWLINE_Eno najpomembnej\xc5\xa1ih vlog pri obve\xc5\xa1\xc4\x8devalni dejavnosti pa je imel eden od talcev, admiral Luis Giampetri. Ta je marca 1997 opazil enega od skritih mikrofonov in o tem obvestil agente, ki so prislu\xc5\xa1kovali zgradbi. V enega od mikrofonov je rekel, naj preko zvo\xc4\x8dnikov zavrtijo pesem\xc2\xa0\xc2\xbbLa Cucaracha\xc2\xab, \xc4\x8de so dobili njegovo sporo\xc4\x8dilo. Tako je bila vzpostavljena prva zveza s talci, ki so jo kasneje \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1ali. Giampetri si je pri teroristih namre\xc4\x8d izprosil kitaro, v katero so agenti namestili dvosmerni mikrofon, s katerim so dajali napotke admiralu, on pa jim je poro\xc4\x8dal o dogajanju v zgradbi. Tako je med drugim poro\xc4\x8dal o tem, kam so teroristi namestili eksploziv, kje imajo zaprte talce, navade posameznih pripadnikov gibanja in ostale pomembne obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne podatke. Tako je sporo\xc4\x8dil, da en del teroristov vsak dan igra nogomet na hodniku v pritli\xc4\x8dju med 14. in 15. uro, ker je pomenilo, da je to najbolj ugoden trenutek za za\xc4\x8detek napada._NEWLINE_Pred napadom so komandosi z olaj\xc5\xa1anjem prejeli vest o tem, da so teroristi premaknili vse talce v prvo nadstropje ambasade, kar je pomenilo, da lahko brez skrbi razstrelijo tla ambasade in vpadejo v objekt.\n_START_SECTION_\nNapad\n_START_PARAGRAPH_\nNapad, imenovan Operacija Chav\xc3\xadn de Huantar naj bi se za\xc4\x8del 22. aprila 1997. 20. aprila pa se je ve\xc4\x8dina pripadnikov napadalne enote zastrupila s hrano, kar je resno ogrozilo operacijo. Hitro posredovanje zdravnikov, ki so z antibiotiki in lomotilom ozdravili komandose, pa je prepre\xc4\x8dilo polom. Tako so 22. aprila ob 11:00 komandosi zavzeli izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne polo\xc5\xbeaje in \xc4\x8dakali na znak za za\xc4\x8detek napada, geslo Luz Verde (zelena lu\xc4\x8d)._NEWLINE_Znak je pri\xc5\xa1el in natan\xc4\x8dno ob 15:23 so odjeknile eksplozije po celem kompleksu ambasade. Eden od tunelov, ki so jih razstrelili komandosi, se je nahajal ravno pod tlemi avle, v kateri so teroristi v tistem trenutku igrali nogomet. V eksploziji so bili ubiti trije teroristi._NEWLINE_Podpolkovnik Juan Valer Sandoval je s svojim timom vstopil skozi odprtino v pritli\xc4\x8dju ambasade in hitro napredoval po stopni\xc5\xa1\xc4\x8du v prvo nadstropje, kjer je sre\xc4\x8dal prve be\xc5\xbee\xc4\x8de talce, med katerimi sta bila japonski veleposlanik in perujski minister za zunanje zadeve. Za njimi je priletela ro\xc4\x8dna granata, teroristi pa so hkrati odprli ogenj iz avtomatskega oro\xc5\xbeja. Valer je s svojim telesom za\xc5\xa1\xc4\x8ditil talce, a ga je v neprebojni jopi\xc4\x8d zadela krogla iz kala\xc5\xa1nikova in ga smrtno ranila, ro\xc4\x8dna bomba pa ni eksplodirala, ker je eden od teroristov pozabil odlepiti varnostni trak, ki je dr\xc5\xbeal \xc5\xbeli\xc4\x8dko. V istem trenutku je druga skupina napadalcev razstrelila glavna vhodna vrata in vstopila na ozemlje ambasade, tretja skupina pa je razstrelila steno v zadnjem delu in se pridru\xc5\xbeila re\xc5\xa1evanju talcev. Ve\xc4\x8dino talcev je admiral Giampetri pravo\xc4\x8dasno obvestil o napadu, tako da jih je ve\xc4\x8dina polegla po tleh. Edina \xc5\xbertev je tako postal vrhovni sodnik Carlos Giusti Acu\xc3\xb1a, ki ga je zadel rafal iz avtomatskega oro\xc5\xbeja, ko se je posku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti z begom._NEWLINE_V drugem nadstropju je komandose pri\xc4\x8dakalo neprijetno presene\xc4\x8denje v obliki nastavljenih min, izdelanih iz semtexa in \xc5\xa1rapnelov, ki so jih po nesre\xc4\x8di spro\xc5\xbeili na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du tik pred drugim nadstropjem. Eksplozija ene od njih je ubila poveljnika skupine, podpolkovnika Raula Jimeneza Chaveza. Medtem so pripadniki podporne enote gasili po\xc5\xbeare, ki so se raz\xc5\xa1irili po poslopju, in re\xc5\xa1evali talce._NEWLINE_O nadaljevanju akcije obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic zgodbe, uradna in neuradna._NEWLINE_Po uradni razli\xc4\x8dici dogodkov naj bi se eden od teroristov, Eduardo Cruz z vzdevkom Tito, umaknil v tretje nadstropje ambasade, v prostor, kjer so imeli teroristi skladi\xc5\xa1\xc4\x8de oro\xc5\xbeja. Tam naj bi se zabarikadiral v prostor in na komandose metal ro\xc4\x8dne granate ter streljal iz vseh vrst oro\xc5\xbeja. Ena skupina komandosov naj bi se zaradi tega povzpela na streho poslopja in tja namestila eksploziv, ki bi naredil luknjo v stropu skozi katero naj bi Tita prijeli ali ubili. Eksplozija naj bi spro\xc5\xbeila sekundarne detonacije streliva ro\xc4\x8dnih protioklepnih raketometov RPG-7, s katerimi so bili med drugim oboro\xc5\xbeeni teroristi. V eksplozijah naj bi Tita raztrgalo na kose._NEWLINE_Re\xc5\xa1eni talci pa so povedali povsem drugo zgodbo po kateri naj bi videli Tita privezanega na drevo na vrtu ambasade, kjer naj bi ga komandosi mu\xc4\x8dili.\n_START_SECTION_\nEpilog\n_START_PARAGRAPH_\nAkcija je trajala vsega pol ure in je terjala \xc5\xbeivljenja dveh komandosov in enega talca. V njej je bilo ubitih tudi vseh 14 pripadnikov gibanja Tupac Amaru._NEWLINE_Pri legitimaciji talcev so komandosi med njimi odkrili zadnjega \xc5\xbeivega terorista, Rolija Rojasa, z vzdevkom \xc2\xbbEl Arabe\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbArabec\xc2\xab, za teroristi\xc4\x8dne akcije se je namre\xc4\x8d uril v Libiji), ki so ga odpeljali v zgradbo in ga tam ustrelili. Njegovo truplo so odvlekli v drugo nadstropje, kjer je umrl podpolkovnik Jimenez, in tam pod njega namestili ro\xc4\x8dno granato. To je bilo ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje za ubite soborce in jasno opozorilo teroristom, kaj jih \xc4\x8daka ob naslednji morebitni akciji.\n_START_SECTION_\nSodni epilog\n_START_PARAGRAPH_\n2. januarja 2001 je perujska humanitarna organizacija APRODEH vlo\xc5\xbeila kazensko ovadbo proti Albertu Fujimori, Vladimiru Montesinosu, Nicolasu De Nari Hermoza Riosu, Juliu Salazarje Monroeje in ostalim vpletenim v protiteroristi\xc4\x8dno akcijo za uboj najmanj treh pripadnikov gibanja Tupac Amaru._NEWLINE_Trupla vseh pripadnikov je izkopala in preu\xc4\x8dila ekipa Mednarodnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za vojne zlo\xc4\x8dine na obmo\xc4\x8dju nekdanje Jugoslavije. Izsledki so pokazali, da je bilo devet pripadnikov gibanja ustreljenih v tilnik iz neposredne bli\xc5\xbeine, kar je pomenilo, da so bili likvidirani._NEWLINE_13. maja 2002 je sodnica Cecilia Polack Boluarte ukazala aretacijo enajstih komandosov, ki so sodelovali pri akciji na ozemlju japonske ambasade. Kasneje je bila za vse udele\xc5\xbeence akcije razgla\xc5\xa1ena amnestija, kar je povzro\xc4\x8dilo val protestov po dr\xc5\xbeavi tako s strani prebivalstva kot tudi \xc4\x8dlovekoljubnih organizacij.'