b"\n_START_ARTICLE_\nJudovski prazniki\n_START_PARAGRAPH_\nJudovski prazniki (hebrejsko \xd7\x99\xd7\x9e\xd7\x99\xd7\x9d \xd7\x98\xd7\x95\xd7\x91\xd7\x99\xd7\x9d, Jamim tovim, slovensko Dobri dnevi, edn. \xd7\x99\xd7\x95\xd7\x9d \xd7\x98\xd7\x95\xd7\x91 Jom tov) so prazniki, ki se praznujejo v judovstvu  po judovsken koledarju. Prazniki vsebujejo verske, kulturne in nacionalne elemente, ki izhajajo iz treh virov: bibli\xc4\x8dne micvot (zapovedi), rabinskih razprav, judovske zgodovine in zgodovine dr\xc5\xbeave Izrael. _NEWLINE_Judovski prazniki so po judovskem koledarju vedno na iste datume, po gregorijanskem koledarju pa vsako leto na druge. Vzrok za razhajanja sta razli\xc4\x8dni osnovi, na katerih temeljita koledarja: judovski je lunisolaren in upo\xc5\xa1teva Lunine in Son\xc4\x8deve cikle, gregorijanski pa je solaren in upo\xc5\xa1teva samo Son\xc4\x8deve.\n_START_SECTION_\nPrazniki biblijskega in rabinskega (talmudskega) izvora\n_START_PARAGRAPH_\nTeorije, povezane z morebitnimi nejudovskimi izvori bibli\xc4\x8dnih praznikov, predvsem \xc5\xa1abata, presegajo okvire tega \xc4\x8dlanka.\n_START_SECTION_\nSelihot\n_START_PARAGRAPH_\nMesec pred Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ano (elul) je mesec dobrote in kesanja. V tem mesecu se zato vsak dan molijo dodatne spokorni\xc5\xa1ke molitve, imenovane selihot. Izjema je \xc5\xa1abat. Sefardski Judje so molili vse dni elula, A\xc5\xa1kenazi pa najmanj od zadnje nedelje (ali sobotne no\xc4\x8di) pred Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ano, se pravi najmanj \xc5\xa1tiri dni.\n_START_SECTION_\nAseret jemei te\xc5\xa1uva \xe2\x80\x93 Deset dni kesanja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvih deset dni ti\xc5\xa1rija (od za\xc4\x8detka Ro\xc5\xa1 ha\xc5\xa1ane do konca Jom kipurja) se imenuje Deset dni kesanja  (\xd7\xa2\xd7\xa9\xd7\xa8\xd7\xaa \xd7\x99\xd7\x9e\xd7\x99 \xd7\xaa\xd7\xa9\xd7\x95\xd7\x91\xd7\x94, Aseret jemei te\xc5\xa1uva). V tem \xc4\x8dasu se od Judov pri\xc4\x8dakuje, da bodo prakticirali te\xc5\xa1uvo (dobesedno vrnitev, povratek), se pravi da se bodo izpra\xc5\xa1ali o svojih dejanjih in se pokesali za grehe, ki so jih zagre\xc5\xa1ili proti ljudem in bogu v preteklem letu. Kesanje ima lahko obliko poni\xc5\xbene pro\xc5\xa1nje, spovedi pred bogom ali donacij v dobrodelne namene.\n_START_SECTION_\nPurim katan\n_START_PARAGRAPH_\nPurim katan (\xd7\xa4\xd7\x95\xd7\xa8\xd7\x99\xd7\x9d \xd7\xa7\xd7\x98\xd7\x9f, dobesedno Mali Purim)  se v prestopnih letih praznuje 14. in 15. prvega adarja. Oba dneva spadata med manj\xc5\xa1e praznike. V teh dneh je prepovedano postenje, v liturgiji pa je nekaj manj\xc5\xa1ih sprememb.\n_START_SECTION_\nTa'anit Ester \xe2\x80\x93 Esterin post\n_START_PARAGRAPH_\nTa'anit Esther (\xd7\xaa\xd7\xa2\xd7\xa0\xd7\x99\xd7\xaa \xd7\x90\xd7\xa1\xd7\xaa\xd7\xa8, Esterin post)  se praznuje v \xc4\x8dast Judinji Haman, ki je kot Estera postala \xc5\xbeena perzijskega kralja in na prefinjen na\xc4\x8din prepre\xc4\x8dila pomor Judov. Praznuje se kot drugi mali prazniki, obi\xc4\x8dajno na purimski ve\xc4\x8der 13. adarja, \xc4\x8de je ta dan \xc5\xa1abat, pa 14. adarja.\n_START_SECTION_\nMesec nisan\n_START_PARAGRAPH_\nMesec nisan imajo Judje za izjemno vesel mesec. Cel mesec se ne moli Tahanun, opusti se ve\xc4\x8d ustaljenih vrst javnega \xc5\xbealovanja, na primer hvalnice na pogrebih, prostovoljno postenje pa je prepovedano. V razli\xc4\x8dnih okoljih je praksa nekoliko razli\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nPasha\n_START_PARAGRAPH_\nPasha (\xd7\xa4\xd6\xbc\xd7\xa1\xd7\x97, Pesah), v bogoslu\xc5\xbeju znana kot  \xe1\xb8\xa4ag haMacot (\xd7\x97\xd7\x92 \xd7\x94\xd7\x9e\xd7\xa6\xd7\x95\xd7\xaa, Praznik nekva\xc5\xa1enega kruha), je eden od treh romarskih praznikov  (\xc5\xa1alo\xc5\xa1 regalim), omenjenih v Bibliji. Na Pasho se proslavlja osvoboditev in odhod judovskih su\xc5\xbenjev iz Egipta. U\xc5\xbeivanje in celo posedovanje kva\xc5\xa1enih jedi je cel pashalni teden prepovedano. Obi\xc4\x8daj simbolizira tako hiter odhod Judov iz Egpta, da kruh ni imel \xc4\x8dasa vzhajati. Pravoverni Judje si pred praznikom vzamejo veliko \xc4\x8dasa, da iz svojih domov in poslovnih prostorov temeljito odstranijo prav vse ostanke kva\xc5\xa1enih jedi._NEWLINE_Druga zna\xc4\x8di\xc4\x8dnost praznika je seder, se pravi red, ki se na\xc5\xa1a na obredno u\xc5\xbeivanje zaukazanih jedi v prvi, izven Izraela tudi v drugi prazni\xc4\x8dni no\xc4\x8di. Vanje spadajo maca (nekva\xc5\xa1en kruh, opresnik), maror (grenka zeli\xc5\xa1\xc4\x8da) in \xc5\xa1tirje kozarci vina. K obredu spada tudi molitvenik Hagada. Pashalni seder je eden od najbolj raz\xc5\xa1ijenih judovskih obredov, katerega se odele\xc5\xbeujejo tudi med manj verni Judje._NEWLINE_Pasha traja v Izraelu sedem dni (Eksodus 12:15), drugod pa osem dni. Sedmi dan, izven Izraela sedmi in osmi dan, se praznuje Umik Rde\xc4\x8dega morja, ki naj bi se zgodil sedmi dan Pashe.\n_START_SECTION_\nPesah \xc5\xa1eni\n_START_PARAGRAPH_\nPesah \xc5\xa1eni (\xd7\xa4\xd7\xa1\xd7\x97 \xd7\xa9\xd7\xa0\xd7\x99, Druga Pasha) je dan, predpisan v Tori,  na katerega dobijo drugo prilo\xc5\xbenost vsi tisti, ki na Pasho niso prinesli \xc5\xbertvenega jagnjeta (korban Pesah). Ugodnost je omejena samo na tiste, ki so bili na Pasho dale\xc4\x8d od Jeruzalema, in tiste, ki so bili takrat ne\xc4\x8disti in jim je bilo zato prisostvovanje na darovanju prepovedano. V sodobnem \xc4\x8dasu je praznovanje Pesah \xc5\xa1eni omenejno na u\xc5\xbeivanje nekva\xc5\xa1enega kruha in nekaj sprememb v bogoslu\xc5\xbeju.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdalovanje za Jeruzalemom: 17. tamuz in Ti\xc5\xa1a B'Av\n_START_PARAGRAPH_\nTritedensko obdobje, ki se za\xc4\x8dne 17. tamuza in kon\xc4\x8da po Ti\xc5\xa1a B'Avu, je obdobje \xc5\xbealovanja zaradi uni\xc4\x8denja Jeruzalema in jeruzalemskega templja."