b'\n_START_ARTICLE_\nKozjak\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nKozjak je razmeroma ozko, dolgo in zelo raz\xc4\x8dlenjeno sredogorje, ki se razteza od Gaja nad Mariborom in re\xc4\x8dice Pesnice na vzhodu in sega do re\xc4\x8dice Mu\xc4\x8dke Bistrice na zahodu. Na jugu sega do Dravske doline, na severu pa do potoka \xc4\x8cakavo (nem\xc5\xa1ko: Saggaubach) v Avstriji. Relief je zaradi globokih dolin v smeri sever-jug precej razgiban. Najbolj ob meji se bo\xc4\x8di planotasti antiklinalni hrbet. V njegovem osrednjem delu je vrsta ni\xc5\xbein in uravnav na prisojnih legah. _NEWLINE_Obmejno dravsko hribovje vzdol\xc5\xbe dr\xc5\xbeavne meje med Avstrijo in Slovenijo je razdeljeno na ve\xc4\x8d posameznih skupin z nadmorskimi vi\xc5\xa1inami do okoli 1.000 m. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Kapunar (1.050 m), glavni vrhovi so \xc5\xa1e \xc5\xbdavcarjev vrh (915 m), Kolarjev vrh (985 m), Ostri vrh (903 m) in Sr\xc5\xa1enov vrh (963 m). _NEWLINE_\xc5\xa0tevilni dravski pritoki so v hribovje izdolbli globoke pre\xc4\x8dne doline, jarke, jame, grabe in ga razrezali na veliko stranskih hrbtov. Proti Dravski dolini usmerjeni potoki ote\xc5\xbeujejo promet v smeri vzhod - zahod. Najve\xc4\x8dji potok je \xc4\x8crmenica, ve\xc4\x8dji potoki so \xc5\xa1e Bresterni\xc5\xa1ki potok, Bistrica, \xc5\xa0turmov potok, O\xc5\xbebaltski potok, Brezni\xc5\xa1ki potok, \xc5\xa0timpa\xc5\xa1ki potok, Radeljski potok, Mu\xc4\x8dka Bistrica, Velka in Ojstri\xc5\xa1ki potok. Zaradi razmeroma velikih padcev delajo lepe brzice in slapi\xc4\x8de.  _NEWLINE_Kozjak je naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i v osrednjem delu, kjer se razprostira \xc5\xa1iroka in za naselitev ugodnej\xc5\xa1a Rem\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko-Kapelska planota; najo\xc5\xbeje je na Radeljskem, kjer je en sam greben. Tu je preval Radeljski prelaz, najni\xc5\xbeji in najlagodnej\xc5\xa1i naravni prehod med dolino Drave in dolinama murskih pritokov v Avstriji.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nIme je mlaj\xc5\xa1ega datuma. Z njim se ozna\xc4\x8duje ve\xc4\x8d hribovij, ki imajo skupno prevladujo\xc4\x8do zahodno-vzhodno slemenitev in obmejno lego. Za to hribovje se uporablja ime Kozjak, redkeje pa ime Kobansko. V literaturi je najti \xc5\xa1e imena Dravsko obmejno hribovje, Kozja\xc5\xa1ko in Dravski Kozjak.  _NEWLINE_Krajevni leksikon Slovenije navaja Kozjak kot ime za osrednji in vzhodni del Dravskega obmejnega hribovja, Kobansko pa poznajo doma\xc4\x8dini le v njegovem vzhodnem delu v mariborski ob\xc4\x8dini. Kobansko, povzeto po prebivalcih Kobancih, so ponekod uporabljali kot sinonim za Kozjak. Po drugi strani pa je leksikon Cankarjeve zalo\xc5\xbebe navajal, da je Kozjak del Kobanskega. Beseda Kobansko morebiti izhaja iz besede kobanica, kakor doma\xc4\x8dini imenujejo ogrinjalo, narejeno iz lipovega lubja, ki so ga neko\xc4\x8d nosili za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred de\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje je prometno in gospodarsko mo\xc4\x8dno navezano Dravsko dolino, na avstrijski strani pa na Ivnik in Arne\xc5\xbe._NEWLINE_Hribovje je mo\xc4\x8dno gozdnato, zlasti na avstrijski strani. Velik del pokrivajo me\xc5\xa1ani gozdovi bukve, jelke in smreke, v najvi\xc5\xa1jih legah so poleg smreke posamezni macesni. Ob potokih je precej jesena, na suhih prisojnih obmo\xc4\x8djih pa rde\xc4\x8di bor in hrast. Zaradi primanjkljaja apnenca prst sicer ni posebno rodovitna.  _NEWLINE_V sedemdesetih letih se je tudi na slovenskem delu Kozjaka za\xc5\xbeel razvijati kme\xc4\x8dki turizem. Glavni lokalni vir dohodka prebivalstva so gozd, \xc5\xbeivinoreja in poljedelstvo. Na obmo\xc4\x8dju ni industrije ali ve\xc4\x8djih poslovnih dejavnosti. Veliko ljudi se vozi na delo v dolino. _NEWLINE_Pred desetletji so potoki poganjali kme\xc4\x8dke mline in \xc5\xbeage. V zadnjem obdobju so bile zgrajene male hidroelektrarne, son\xc4\x8dne elektrarne in elektrarne na bioenergijo, v zasnovi pa je tudi projekt \xc4\x8drpalne elektrarne.\n_START_SECTION_\nPoseljenost\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi redki sledovi prisotnosti \xc4\x8dloveka iz predzgodovinske dobe so v glavnem v zaledju potoka \xc4\x8crmenice na obmo\xc4\x8dju Spodnje Kaple. V Dravski dolini je zaznavna prva poselitev \xc5\xa1ele v rimski dobi, ko je bila tod speljana tudi dravska cesta via regia. Zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ka slovenska poselitev je bila omejena le na prisojna pobo\xc4\x8dja Kozjaka. V 12. stoletju, ko je na obmo\xc4\x8dje segla posest \xc5\xa1entpavelskega samostana na Koro\xc5\xa1kem, se prvi\xc4\x8d omenjajo dana\xc5\xa1nji kraji, kot so Radlje, ki so postali izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de intenzivne kolonizacije na Rem\xc5\xa1ni\xc5\xa1ki planoti. _NEWLINE_Na Kozjaku prevladujejo samotne kmetije, strnjenih naselij je le nekaj. Ve\xc4\x8dja zgostitev prebivalstva je v \xc5\xbeupnijskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih (Gaj nad Mariborom, Sv. Duh na Ostrem vrhu, Spodnja Kapla, Rem\xc5\xa1nik)._NEWLINE_Od za\xc4\x8detka 20.stoletja se je obseg prebivalstva zmanj\xc5\xa1al povpre\xc4\x8dno za eno tretjino, najbolj pa v najvi\xc5\xa1jih predelih.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno kamninsko zgradbo hribovja sestavljajo ve\xc4\x8dinoma stare metamorfne kamnine, gnajs, blestnik, amfibolit, filit in razni skrilavci. Nekaj je tudi dolomita, ob vzno\xc5\xbeju hribovja pa so v Dravski dolini re\xc4\x8dne terase iz kvartarnih usedlin.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nPlaninstvo in pohodni\xc5\xa1tvo se je na obmo\xc4\x8dje za\xc4\x8delo razmeroma pozno. Naravno mikavne, z gozdovi bogate krajine, voje son\xc4\x8dne in panoramski razgledi so osnova za privla\xc4\x8dne izletezlete \xc5\xbee zgodaj spomladi, ko je vi\xc5\xa1ji gorski svet \xc5\xa1e zas, \xc4\x8dez vse leto, \xc5\xa1e posebej pa v barviti jesenine\xc5\xbeen. _NEWLINE_Na slovenski strani Kozjaka je speljanih ve\xc4\x8d u\xc4\x8dnih in tematskih pohodnih poti za spoznavanje okolja, narave in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Po Slovenskem delu Kozjaka poteka 100 km dolga vezna obhodnica Pot \xc4\x8dez Kozjak, ki poteka med Mariborom in Dravogradom in je bila odprta maja leta 1969. Vzdol\xc5\xbe avstrijskega dela Kozjaka poteka 513 km dolga Ju\xc5\xbenoalpska pot (nem\xc5\xa1ko: S\xc3\xbcdalpenweg, 03), ki sicer poteka med Sillianom na Tirolskem in Radgono. Obe poti potekata na Kozjaku tudi blizu meje ali pa se na slovensko-avstrijski meji stikata.'