b'\n_START_ARTICLE_\nItalijanske ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanska republika je upravno sestavljena iz 20 de\xc5\xbeel (it. regione [red\xc5\xbe\xc3\xb2ne]), ki so razdeljene na 110 pokrajin (it. provincia [prov\xc3\xacn\xc4\x8da]) in nato na 8103 ob\xc4\x8dine (it. comune [kom\xc3\xb9ne]).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanska beseda comune izhaja iz srednjeve\xc5\xa1kega poimenovanja mestnih dr\xc5\xbeavic ali komun. Tudi osnovni pojem, to je zamisel o samoupravi neodvisne skupnosti, se je skozi stoletja ohranil. To se na primer ni zgodilo v Franciji, ker francoska revolucija ni podprla avtonomisti\xc4\x8dnih zahtev komun, pa\xc4\x8d pa je nasprotno stremela po centralizirani upravi. Zato \xc5\xa1e danes francoske ob\xc4\x8dine nimajo tiste popolne samostojnosti, ki je zna\xc4\x8dilna za italijanske ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Vendar je v\xc4\x8dasih zgodovinski vpliv tudi negativen. Prav zaradi zgodovinske va\xc5\xbenosti so dalj \xc4\x8dasa v Italiji obstajale nekatere ob\xc4\x8dine, ki so bile le \xc5\xa1e zanimivost. Najmanj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dina, Fiera di Primiero v pokrajini Trento, je tako merila na primer samo 0,15 km\xc2\xb2, a je njen obstoj segal v zgodnje petnajsto stoletje, kar je doslej vedno prepre\xc4\x8dilo njen izbris in priklju\xc4\x8ditev drugi ob\xc4\x8dini, vse do leta 2016, ko je bila zdru\xc5\xbeena s tremi drugimi ob\xc4\x8dinami in tako tvorila ob\xc4\x8dino Primiero San Martino di Castrozza.\n_START_SECTION_\nPomen ob\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clen 114 italijanske ustave dolo\xc4\x8da med drugim, da so ob\xc4\x8dine pravne osebe, kar pomeni, da so neodvisne od ostalih dr\xc5\xbeavnih organov. Vi\xc5\xa1ji organi, to so pokrajine in de\xc5\xbeele, so predvsem prostorski pojmi in kot taki nosilci dolo\xc4\x8denih upravnih pristojnosti, niso pa hierarhi\xc4\x8dno nadrejeni ob\xc4\x8dinam. Upravi\xc4\x8deno se ob\xc4\x8dine smatrajo za najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e upravne enote v dr\xc5\xbeavi, saj je njihov direktni sogovornik sama dr\xc5\xbeavna uprava, ki pa ve\xc4\x8dinoma sploh ne more posegati v njihovo notranje delovanje.\n_START_SECTION_\nVelikost ob\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nKer se ob\xc4\x8dina pojmuje kot skupnost prebivalcev istega kraja z istimi upravnimi zna\xc4\x8dilnostmi, je razumljivo, da je velikost in naseljenost italijanskih ob\xc4\x8din zelo razli\xc4\x8dna. Tako se po navadi mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da smatrajo za enoto in se zato ne delijo na ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din, \xc4\x8deprav so gosto naseljena ali zelo obse\xc5\xbena. Pa\xc4\x8d pa tvorijo ob\xc4\x8dine zase ve\xc4\x8dja predmestja, v kolikor se sre\xc4\x8dujejo z druga\xc4\x8dnimi problemi. Nasprotno so na primer nekatere gorske ob\xc4\x8dine zelo razse\xc5\xbene in vklju\xc4\x8dujejo veliko vasi, ker so njihovi \xc5\xbeivljenjski pogoji povsem sli\xc4\x8dni._NEWLINE_Od vseh italijanskih ob\xc4\x8din samo pribli\xc5\xbeno sto enot ima ve\xc4\x8d kot 50 tiso\xc4\x8d prebivalcev, od katerih je 80 glavnih mest pokrajin._NEWLINE_Ob\xc4\x8dine se lahko delijo na manj\xc5\xa1e upravne enote, imenovane circoscrizioni [\xc4\x8dirkoskricj\xc3\xb2ni] (mestne \xc4\x8detrti), ki imajo po navadi le vlogo svetovalcev pri ob\xc4\x8dinski upravi. Ta delitev je po zakonu obvezna za ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine (nad 100 tiso\xc4\x8d prebivalcev), kjer je predvidena tudi mo\xc5\xbenost ve\xc4\x8djega udejstvovanja, celo skromne zakonodajne mo\xc4\x8di teh podob\xc4\x8dinskih organov, na primer v zvezi z javno varnostjo.\n_START_SECTION_\nVelemesta\n_START_PARAGRAPH_\nZa italijanska mesta je v bli\xc5\xbenji prihodnosti predvidena ustanovitev tako imenovanih Citt\xc3\xa0 Metropolitane [\xc4\x8dit\xc3\xa0 metropolit\xc3\xa0ne] ali velemest; zdru\xc5\xbeevale bodo ob\xc4\x8dine velikih mest z ob\xc4\x8dinami njihovih predmestij v skupno upravno enoto, ki bo izlo\xc4\x8dena iz svoje pokrajine in bo njej enakopravna. Predvsem je tu govora o ob\xc4\x8dinah Bari, Bologna, Firenze, Genova, Milano, Neapelj, Rim, Torino in Benetke (ki jih predvideva dr\xc5\xbeavni zakon 142/90) ter Palermo, Catania, Messina, Trst in Cagliari (ki jih predvidevajo zakoni de\xc5\xbeel s posebnim statutom).\n_START_SECTION_\nNekaj drugih izrazov\n_START_PARAGRAPH_\nRazen besede circoscrizione (mestna \xc4\x8detrt), ki ozna\xc4\x8duje edino uradno delitev ob\xc4\x8dine, so v navadi \xc5\xa1e nekateri drugi izrazi za dolo\xc4\x8dene predele ob\xc4\x8din._NEWLINE_Frazione [fracj\xc3\xb2ne] (del, odsek): navadno je nekoliko odmaknjen del ob\xc4\x8dine, ki je nastal z novo pozidavo in naselitvijo dolo\xc4\x8denega ozemlja, a \xc5\xa1e nima zadostnih infrastruktur. Lahko je pa tudi manj\xc5\xa1i zaselek, ki se ni nikoli razvil v samostojno vas in je torej odvisen od bli\xc5\xbenjih krajev._NEWLINE_Borgo [b\xc3\xb2rgo] (vas): V\xc4\x8dasih je to bilo naselje zunaj mestnega obzidja, z lastno upravo, a ekonomsko odvisno od mesta samega. \xc4\x8cim je borgo dosegel ekonomsko samostojnost, so borghesi [borg\xc3\xa8zi] nastopili kot politi\xc4\x8dni nasprotniki mestnih plemi\xc4\x8dev \xe2\x80\x93 originalno torej borghesia [borgez\xc3\xacja] (pozneje prevedeno z bur\xc5\xbeoazija) zaznamuje neplemi\xc5\xa1ke bogatine. Danes je borgo novonastala vas, ve\xc4\x8dja od frazione in z bolj\xc5\xa1imi infrastrukturami, a brez nikake lastne uprave._NEWLINE_Contrada, Rione, Quartiere [kontr\xc3\xa0da, rij\xc3\xb2ne, kuarti\xc3\xa8re]: tri razli\xc4\x8dni na\xc4\x8dini poimenovanja mestnih \xc4\x8detrti ali rajonov. Contrada je prvotno pomenila mestno ulico, nato pa \xc5\xa1e vse njeno obmo\xc4\x8dje; znane so na primer contrade v Sieni. Quartiere pomeni dobesedno \xc4\x8detrtino; ponekod se uporablja \xc5\xa1e izraz terziere [tercj\xc3\xa8re] (tretjina) in sestiere [sestj\xc3\xa8re](\xc5\xa1estina), kar pa\xc4\x8d pove, na koliko mestnih \xc4\x8detrti je bilo mesto razdeljeno.'