b'\n_START_ARTICLE_\nPsevdoznanost\n_START_PARAGRAPH_\nPsevdoznanost so izjave, prepri\xc4\x8danja ali prakse, za katere se trdi, da temeljijo na znanosti ali dejstvih, vendar pa so nezdru\xc5\xbeljive z znanstveno metodo in nimajo ustrezne znanstvene podpore. Psevdoznanstvene trditve so pogosto karakteristi\xc4\x8dno nasprotujo\xc4\x8de si, pretirane ali jih ni mogo\xc4\x8de objektivno preveriti; zana\xc5\xa1ajo se na pristransko potrjevanje namesto strogih poskusov znanstvenega izpodbijanja; niso odprte za ocenjevanje s strani drugih strokovnjakov; odsotne so sistemati\xc4\x8dne prakse pri razvijanju hipotez in teorije, trditve pa se nadaljujejo \xc5\xa1e dolgo po eksperimentalni zavrnitvi. Izraz psevdoznanost ima negativno konotacijo (je pejorativen), saj je nekaj kot znanost predstavljeno na nepravilen ali celo goljufiv na\xc4\x8din. Tisti, ki so ozna\xc4\x8deni za take, ki prakticirajo ali zagovarjajo psevdoznanost, pogosto oporekajo tej karakterizaciji._NEWLINE_Demarkacija (razmejitev) med znanostjo in psevdoznanostjo ima filozofske in znanstvene posledice. Razlikovanje znanosti od psevdoznanosti ima prakti\xc4\x8dne posledice v primeru zdravstvenega varstva, okoljskih politik in izobra\xc5\xbeevanja. Razlikovanje znanstvenih dejstev in teorij od psevdoznanstvenih prepri\xc4\x8danj, kot so npr. prepri\xc4\x8danja v astrologiji, alkimiji, alternativni medicini, okultnih prepri\xc4\x8danjih in verovanjih v bogove, je del naravoslovnega izobra\xc5\xbeevanja in znanstvene pismenosti._NEWLINE_Psevdoznanost lahko povzro\xc4\x8di negativne posledice v resni\xc4\x8dnem svetu. Proticepilski aktivisti predstavljajo psevdoznanstvene \xc5\xa1tudije, ki la\xc5\xbeno postavljajo pod vpra\xc5\xa1aj varnost cepiv. Homeopatski pripravki brez aktivnih sestavin so promovirani kot zdravila za smrtonosne bolezni.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda psevdoznanost izhaja iz gr\xc5\xa1kega korena psevdo, ki pomeni la\xc5\xbeno in besede znanost, ki izhaja iz latinske besede "scientia", kar pomeni "znanje". \xc4\x8ceprav se ta izraz uporablja vsaj od konca 18. stoletja (npr. James Pettit Andrews leta 1796) v zvezi z alkimijo, se zdi, da je koncept psevdoznanosti kot nekaj lo\xc4\x8denega od prave znanosti postal bolj raz\xc5\xa1irjen sredi 19. stoletja. Med najstarej\xc5\xa1e uporabe izraza "psevdoznanost" sodi \xc4\x8dlanek iz leta 1844, objavljen v Northern Journal of Medicine, \xc5\xa1tevilka 387:_NEWLINE_"Ta nasprotna vrsta inovacije, ki izgovarja tisto, kar je bilo priznano kot veja znanosti, kot psevdo-znanost, sestavljeno zgolj iz tako imenovanih dejstev, povezanih z napa\xc4\x8dnimi razumevanji pod krinko na\xc4\x8del." (ang.: "That opposite kind of innovation which pronounces what has been recognized as a branch of science, to have been a pseudo-science, composed merely of so-called facts, connected together by misapprehensions under the disguise of principles.")_NEWLINE_\xc5\xa0e pred tem je izraz leta 1843 uporabil francoski fiziolog Fran\xc3\xa7ois Magendie. V 20. stoletju se je izraz uporabljal z negativno konotacijo, z njim so opisali razlage pojavov, ki naj bi bili znanstveni, vendar jih dejansko niso podpirali zanesljivi eksperimentalni dokazi. V\xc4\x8dasih pa se je uporaba izraza pojavila tudi v bolj formalni in tehni\xc4\x8dni obliki, kot odgovor na zaznano gro\xc5\xbenjo za varnost posameznika in institucije v dru\xc5\xbebenem in kulturnem kontekstu.\n_START_SECTION_\nPovezanost z znanostjo\n_START_PARAGRAPH_\nPsevdoznanost se razlikuje od znanosti s tem ko, \xc4\x8deprav trdi, da je znanost, se psevdoznanost ne dr\xc5\xbei sprejetih znanstvenih standardov, torej znanstvene metode preverjanja in zavra\xc4\x8danja trditev.\n_START_SECTION_\nPreverjanje in zavra\xc4\x8danje trditev\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 20. stoletja je filozof Karl Popper poudaril kriterij zavra\xc4\x8danja za razlikovanje znanosti od ne-znanosti. Izjave, hipoteze ali teorije je mo\xc4\x8d zavrniti, \xc4\x8de je v njih mo\xc5\xbenost, da se lahko izka\xc5\xbeejo za napa\xc4\x8dne. To pomeni, da si je mogo\xc4\x8de zamisliti opazovanje ali argument, ki jih zanika. Popper je uporabil astrologijo in psihoanalizo kot primere psevdoznanosti ter Einsteinovo teorijo relativnosti kot primer znanosti. Ne-znanost je raz\xc4\x8dlenil na filozofske, matemati\xc4\x8dne, mitolo\xc5\xa1ke, verske in metafizi\xc4\x8dne formulacije na eni strani, ter na psevdoznanstvene formulacije na drugi strani, \xc4\x8deprav ni dal jasnih meril za razlike med njimi._NEWLINE_\xc5\xa0e en primer, ki ka\xc5\xbee na o\xc4\x8ditno potrebo po mo\xc5\xbenosti zavrnitve neke trditve, je naveden v publikaciji Carla Sagana The Demon-Haunted World, ko je govoril o nevidnem zmaju, ki ga ima v svoji gara\xc5\xbei. Ta primer poudarja, da ni fizi\xc4\x8dnega preizkusa, ki bi ovrgel trditev o prisotnosti tega zmaja. Ne glede na to kak\xc5\xa1en preizkus mislite, da lahko ustvarite, vedno obstaja razlog, zakaj to ne velja prav za nevidnega zmaja, zato nih\xc4\x8de nikoli ne more dokazati, da je za\xc4\x8detna trditev napa\xc4\x8dna. Sagan zaklju\xc4\x8duje: "Torej, kak\xc5\xa1na je razlika med nevidnim, breztelesnim, lebde\xc4\x8dim zmajem, ki bruha ogenj brez vro\xc4\x8dine in tem, da zmaja sploh ni?" (ang.: "Now, what\'s the difference between an invisible, incorporeal, floating dragon who spits heatless fire and no dragon at all?"). Navaja \xc5\xa1e, da "va\xc5\xa1a nezmo\xc5\xbenost, da razveljavite mojo hipotezo, nikakor ni isto kot dokazovanje resni\xc4\x8dnosti" (ang.: "your inability to invalidate my hypothesis is not at all the same thing as proving it true"), s \xc4\x8demer \xc5\xa1e enkrat pojasni, da tudi \xc4\x8de bi bila taka trditev resni\xc4\x8dna, bi bila zunaj podro\xc4\x8dja znanstvenih raziskav.\n_START_SECTION_\nNepriznavanje te\xc5\xbeav\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1978 je Paul Thagard predlagal, da se psevdoznanost primarno razlikuje od znanosti, ko je v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju manj napredna od alternativnih hipotez, njeni zagovorniki pa ne priznavajo ali obravnavajo problemov hipoteze. Da bi pomagal razlikovati med psevdoznanostjo in znanostjo, je Mario Bunge leta 1983 predlagal kategorije "podro\xc4\x8dij prepri\xc4\x8danja" in "raziskovalnih podro\xc4\x8dij", kjer je prva predvsem osebna in subjektivna, slednja pa vklju\xc4\x8duje dolo\xc4\x8deno sistemati\xc4\x8dno metodo. Knjiga "Skeptikov priro\xc4\x8dnik po vesolju" (ang. The Skeptics\' Guide to the Universe) iz leta 2018 navaja sovra\xc5\xbenost do kritike kot eno od glavnih zna\xc4\x8dilnosti psevdoznanosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina psevdoznanosti je preu\xc4\x8devanje psevdoznanstvenih teorij skozi \xc4\x8das. Psevdoznanost je niz idej, ki se predstavljajo kot znanost, \xc4\x8deprav ne izpolnjuje znanstvenih meril._NEWLINE_Razlikovanje med pravo znanostjo in psevdoznanostjo je v\xc4\x8dasih te\xc5\xbeavno. Eden od priljubljenih predlogov za razmejitev med njima je kriterij preverjanja in zavra\xc4\x8danja, h kateremu je \xc5\xa1e posebej pomembno prispeval filozof Karl Popper. V zgodovini psevdoznanosti je to dvoje \xc5\xa1e posebej te\xc5\xbeko lo\xc4\x8diti, ker so se nekatere znanosti razvile prav iz psevdoznanosti. Primer za to je znanost kemija, ki izvira iz pred-znanstvene alkimije._NEWLINE_Velika raznolikost psevdoznanosti \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbeuje zgodovino psevdoznanosti. Nekatere psevdoznanosti, npr. astrologija in akupunktura, so nastale v pred-znanstvenem obdobju. Druge so se razvile kot del ideologije, npr. lisenkoizem, ali kot odgovor na zaznane gro\xc5\xbenje neki ideologiji. Primer slednjega je kreacionizem, ki je bil razvit kot odgovor na znanstveno teorijo evolucije. _NEWLINE_Kljub temu, da ne izpolnjujejo ustreznih znanstvenih standardov, veliko psevdoznanosti pre\xc5\xbeivi. To je obi\xc4\x8dajno zaradi popularnih napa\xc4\x8dnih predstav o dolo\xc4\x8deni temi, ali kot posledica vztrajnega jedra pripadnikov, ki zavra\xc4\x8dajo znanstveno kritiko svojih prepri\xc4\x8danj. Sama popularnost je \xc5\xa1e en dejavnik. Primer predstavlja astrologija, ki ostaja priljubljena kljub temu, da jo znanost zavra\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPosledice za zdravje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so psevdoznanstvene prakse, npr. homeopatija, na splo\xc5\xa1no ne\xc5\xa1kodljive, jih uporabljajo \xc5\xa1arlatani. To predstavlja resno te\xc5\xbeavo, saj omogo\xc4\x8da nesposobnim izvajalcem opravljanje zdravstvene nege. Resni\xc4\x8dno prepri\xc4\x8dani fanatiki lahko zaradi svoje naklonjenosti ideologiji predstavljajo resnej\xc5\xa1o gro\xc5\xbenjo kot tipi\xc4\x8dni prevaranti. Neracionalna zdravstvena nega ni ne\xc5\xa1kodljiva, ustvarjanje zaupanja bolnikov v psevdomedicino pa je lahkomiselno._NEWLINE_8. decembra 2016 je Michael V. LeVine v reviji Business Insider opozoril na nevarnosti, ki jih predstavljajo spletne strani kot je Natural News: _NEWLINE_"Prodajalci ka\xc4\x8djega olja so propagirali la\xc5\xbena zdravila \xc5\xbee od za\xc4\x8detka medicine, zdaj pa so spletne strani, kot je Natural News, preplavile dru\xc5\xbeabna omre\xc5\xbeja z nevarno antifarmacevtsko, proticepilsko in proti-GSO psevdoznanstjo, ki milijone ljudi izpostavlja tveganju za bolezni, ki jih je sicer mogo\xc4\x8de prepre\xc4\x8diti."(ang. "Snake-oil salesmen have pushed false cures since the dawn of medicine, and now websites like Natural News flood social media with dangerous anti-pharmaceutical, anti-vaccination and anti-GMO pseudoscience that puts millions at risk of contracting preventable illnesses.")_NEWLINE_ _NEWLINE_Gibanje proti cepljenju je prepri\xc4\x8dalo veliko star\xc5\xa1ev, da ne cepijo svojih otrok. Ti navajajo psevdoznanstvene raziskave, ki povezujejo otro\xc5\xa1ka cepiva s pojavom avtizma. Svetovna zdravstvena organizacija je leta 2019 oklevanje s cepljenjem uvrstila med 10 najve\xc4\x8djih tveganj za globalno javno zdravje.'