b'\n_START_ARTICLE_\nLazar Hrebeljanovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nLazar Hrebeljanovi\xc4\x87 je bil rojen najverjetneje leta 1329 v gradu Prilepac pri Novem Brdu na Kosovu kot sin cesarskega komornika - logoteta Pribaca Hrebeljanovi\xc4\x8da, ki je bil po poreklu iz \xc4\x8drnogorskega bratstva Grbaljev. Dru\xc5\xbeinsko premo\xc5\xbeenje Hrebeljanovi\xc4\x87ev je bilo zelo skromno, saj so posedovali samo gradova Prilepac in Prizrenac, ki ju je dobil v posest Pribac Hrebeljanovi\xc4\x87 od kralja Du\xc5\xa1ana Nemanji\xc4\x87a kot nagrado za slu\xc5\xbebovanje na njegovem dvoru._NEWLINE_Odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je na dvoru carja Du\xc5\xa1ana v Prizrenu in od Du\xc5\xa1anovega naslednika carja Stefana Uro\xc5\xa1a V. dobil naslov kneza. Uro\xc5\xa1 je bil kljub cesarskemu naslovu \xc5\xa1ibek in nepomeben vladar, kar je omogo\xc4\x8dilo lokalnemu plemstvu, da je na ra\xc4\x8dun centralne oblasti pri\xc5\xa1lo do velike mo\xc4\x8di in vpliva._NEWLINE_Leta 1370 je zapustil Prizren in za\xc4\x8del utrjevati oblast okrog svojega dvora v Kru\xc5\xa1evcu v severni Srbiji. Leta 1371 je kljub temu, da je bil vazal Stefana Uro\xc5\xa1a, zavrnil udele\xc5\xbebo v bitki na Marici, v kateri je glavnino srbske vojske potolkla vojska Osmanskega cesarstva. Kmalu zatem je Stefan Uro\xc5\xa1 umrl kot zadnji iz dinastije Nemanji\xc4\x87ev. S kombinacijo diplomacije, voja\xc5\xa1kih akcij in dru\xc5\xbeinskih zvez je kot najvplivnej\xc5\xa1i srbski plemi\xc4\x8d, ki ni bil osmanski slu\xc5\xbebi, praznino zasedel Lazar Hrebeljanovi\xc4\x87. Svoje nasledstvo je utrdil s poroko z Milico Nemanji\xc4\x87. Obdr\xc5\xbeal je manj pomemben naslov knez, kljub temu pa je uporabljal cesarska naslova Stefan in avtokrator. Na bosanskega bana Tvrtka se ni oziral in se je proglasil za\xc2\xa0\xc2\xbbkralja Stefana Srbov in Bosne\xc2\xab. Tvrtku je priznal samo ceremonialni naslov in si prilastil mo\xc4\x8d, ki je Nemanji\xc4\x87i pred njim nikoli niso uspeli pridobiti._NEWLINE_Prvi znani osmanski vpad na Lazarjevo ozemlje se je zgodil leta 1381. Lazarjeva podlo\xc5\xbenika Vitomir in Crep sta v bitki na reki Dubravici v bli\xc5\xbeini Para\xc4\x87ina Turke porazila, potem pa vse do leta 1386 ni nobenega zapisa o sovra\xc5\xbenostih. Tega leta je Lazar mobiliziral ve\xc4\x8d srbskih plemi\xc4\x8dev, tudi Tvrtka, in njihova vojska je v bitki pri Plo\xc4\x8dniku potolkla osmansko vojsko pod poveljstvom Muratovega generala Timurta\xc5\xa1a in Turke prisilila k umiku ju\xc5\xbeno od Ni\xc5\xa1a. Leta 1388 je ve\xc4\x8dja srbska vojska sodelovala v bitki pri Bile\xc4\x87i, v kateri je skupaj z bosansko vojsko ponovno slavila zmago._NEWLINE_Lazar je okrog leta 1380 ustanovil samostan Ravanica, okrog leta 1388 pa \xc5\xa1e samostan Ljubostinja._NEWLINE_Leta 1387 je za\xc4\x8del zbirati mo\xc4\x8dno srbsko vojsko, v kateri bi morali sodelovati srbski vitezi iz celega kraljestva in bi se morala upreti napadalcem iz Osmanskega cesarstva. Srbska in tur\xc5\xa1ka vojska sta se spopadli leta 1389 v slavni bitki na Kosovskem polju, v kateri so bili Lazar in ve\xc4\x8dina srbske politi\xc4\x8dne elite ubiti. Ubit je bil tudi Lazarjev nasprotnik sultan Murat I.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nPo Lazarjevi smrti je oblast v Srbiji prevzela njegova vdova Milica, ki je zaradi pomanjkanja voja\xc5\xa1ke ali gospodarske mo\xc4\x8di priznala nadoblast Muratovega naslednika, sina Bajazida I. Bajazid pa se je poro\xc4\x8dil z Lazarjevo h\xc4\x8derko Olivero Despino. Milica se je ukvarjala samo \xc5\xa1e z notranjimi zadevami, v katerih je naletela na odpor nekaterih pre\xc5\xbeivelih politi\xc4\x8dnih nasprotnikov. Spro\xc5\xbeila je obse\xc5\xbeno propagandno kampanjo, v kateri ji je bila v veliko pomo\xc4\x8d srbska epska poezija, ki so jo sestavljali na dvoru. Iz Lazarjeve smrti so naredlili njegovo vstajenje, Vuka Brankovi\xc4\x8da pa so razglasili za izdajalca in glavnega krivca za srbski poraz.'