b'\n_START_ARTICLE_\nJean Bodin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je blizu Angersa v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini, verjetno kot sin uspe\xc5\xa1nega kroja\xc5\xa1kega mojstra, v bogatem srednjem sloju. Izobrazbo je dobil kot novic v tamkaj\xc5\xa1njem karmeli\xc4\x8danskem samostanu. O njegovi mladosti ni kaj veliko znanega.\n_START_SECTION_\nPariz in Toulouse\n_START_PARAGRAPH_\nBodin se je odvezal od svoje samostanske zaobljube in leta 1549 od\xc5\xa1el v Pariz. \xc5\xa0tudiral je na tamkaj\xc5\xa1nji univerzi, poleg tega pa tudi na humanisti\xc4\x8dno orientirani fakulteti College des Quatre Langues (danes Coll\xc3\xa8ge de France). Dve leti je bil \xc5\xa1tudent Guillauma Pr\xc3\xa9vosta, magistra filozofije. Tako si je poleg klasi\xc4\x8dne sholasti\xc4\x8dne izobrazbe pridobil \xc5\xa1e humanisti\xc4\x8dno razgledanost, skratka izobrazbo dveh prevladujo\xc4\x8dih intelektualnih tokov, ki sta nerada sobivala._NEWLINE_Leta 1550 se je vpisal na \xc5\xa1tudij rimskega prava na Univerzi v Toulousu in z napredovanjem tam tudi pou\xc4\x8deval. Specializiral se je za primerjalno pravo, kar je en prvih primerov tega \xc5\xa1tudija, ki je bilo takrat \xc5\xa1e precej neraziskano. Iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine je \xc5\xa1e prevedel pesnitev Karakalinega dvornega pesnika Opijana iz Apameje. \xc5\xa0tudij mu je finan\xc4\x8dno omogo\xc4\x8dil angerski \xc5\xa1kof Gabriel Bouvery. Bodin je leta 1560 \xc5\xbeelel v Toulousu v okviru tamkaj\xc5\xa1nje univerze ustanoviti \xc5\xa1tudijski program po na\xc4\x8delih humanizma, vendar ni uspel prepri\xc4\x8dati lokalnih veljakov.\n_START_SECTION_\nVerske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1561 je bil licenciran odvetnik v pari\xc5\xa1kem Parlementu, ki ustreza funkciji vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za dolo\xc4\x8deno francosko provinco. Njegovih verskih prepri\xc4\x8danj med izbruhom vojn leta 1562 ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti. \xc4\x8ceprav je prej prejemal \xc5\xa1tipendijo od \xc5\xa1kofa in pred nastopom slu\xc5\xbebe s prisego uradno potrdil katoli\xc5\xa1ka prepri\xc4\x8danja, naj bi imel tudi hugenotska nagnenja. Svoje za\xc4\x8detne interese o primerjalnem pravu je nadaljeval v Parizu in jih raz\xc5\xa1iril na delovanje dru\xc5\xbebe kot celote z zgodovinopisjem in ekonomijo._NEWLINE_Leta 1569/70, v \xc4\x8dasu tretje hugentoske vojne, je bil zaprt v pari\xc5\xa1kem zaporu. Te\xc5\xbeave so mu delali katoli\xc5\xa1ki zeloti, ki so mu o\xc4\x8ditali prikrito hugenotstvo. Viri ne omenjajo, kje se je nahajal na \xc5\xa0entjernejsko no\xc4\x8d, ko je bilo poklanih ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d hugenotov. Osebna varnost se mu je izbolj\xc5\xa1ala, ko ga je v svoj kro\xc5\xbeek intelektualcev vklju\xc4\x8dil an\xc5\xbeujski vojvoda in princ Fran\xc3\xa7ois d\'Alen\xc3\xa7on, najmlaj\xc5\xa1i sin Henrika II. in Katerine Medi\xc4\x8dejske. Princ Fran\xc3\xa7ois d\'Alen\xc3\xa7on je bil znan po svojih pragmati\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danjih in nekaj \xc4\x8dasa je celo kazalo, da bo nasledil francosko krono, ki pa jo je prepustil starej\xc5\xa1emu bratu in nesojenemu poljskemu kralju Henriku III.. Bodin je, razumljivo, prestopil v politi\xc4\x8dni tabor novega kralja, vednar nanj ni napravil pretiranega vtisa.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo spodleteli slu\xc5\xbebi pod kraljem Henrikom III. se je Bodin nato umaknil iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja in se februarja 1576 poro\xc4\x8dil. Njegova \xc5\xbeena, Fran\xc3\xa7oise Trouillart, je bila vdova Clauda Bayarda in sestra Nicolasa Trouillarta, vsi so pripadali dru\xc5\xbeini uglednih uradnikov. Bodin je nato prevzel delo okro\xc5\xbenega sodnika._NEWLINE_Leta 1581 je spremlal an\xc5\xbeujskega vojvodo Fran\xc3\xa7oisa d\'Alen\xc3\xa7ona v drugem in zadnjem poskusu dvorjenja angle\xc5\xa1ki kraljici Elizabeti I.. Med obiskom je spremljal sojenje angle\xc5\xa1kemu jezuitskemu misijonarju Edmundu Campionu, ki je bil na koncu obsojen na smrt na ve\xc5\xa1alih. Dopisno se je vklju\xc4\x8dil v francosko-angle\xc5\xa1ki diplomatski krog._NEWLINE_Princu Fran\xc3\xa7oisu d\'Alen\xc3\xa7onu je starej\xc5\xa1i brat leta 1582 podelil Vojvodino Brabant. Bodin je posku\xc5\xa1al princa prepri\xc4\x8dati naj ne tvega nove, zasebne vojne, vendar se mu je kljub temu pridru\xc5\xbeil na voja\xc5\xa1kem pohodu, ki se je katastrofalno kon\xc4\x8dal pred Antwerpom. Kmalu za tem je umrl tudi princ.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nBodin je po vojnah, ki so sledile smrti Henrika III. leta 1589, izrekel podporo Katoli\xc5\xa1ki ligi, jedru protihugenotske koalicije, ki je hotela prepre\xc4\x8diti vzpon protestantskega kralja Henrika III. Navarskega na francoski prestol. Henrik Navarski je bil po salijskem pravu edini direktni mo\xc5\xa1ki potomec svetni\xc5\xa1kega francoskega kralja Ludvika XIII. in v pravnem smislu najbolj prepri\xc4\x8dljiv kandidat. Ne pa tudi v verskem smislu. \xc5\xa0e preden pa je do\xc4\x8dakal nasledstveni razplet, je umrl v Laonu leta 1596 v eni izmed mnogi epidemij kuge v tistem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\n"Metode za la\xc5\xbeje razumevanje zgodovine"\n_START_PARAGRAPH_\nV tem delu se Bodin lo\xc4\x8di od do takrat uveljavljenega kronisti\xc4\x8dnega zgodovinopisja, saj v ospredje postavi vpra\xc5\xa1anje zgodovinopisne metode in analize. V tem delu je razvil teorijo univerzalne, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgodovine in zaklju\xc4\x8dil, da lahko poznavanje zgodovine pripomore k bolj\xc5\xa1emu upravljanju in vladanju dr\xc5\xbeavi. V okviru pravne prakse je zanj predvsem pomembno poznavanje preteklih pravnih ureditev._NEWLINE_Kategori\xc4\x8dno je zavra\xc4\x8dal regresivno svetopisemsko razlago \xc5\xa1tirih kraljestev iz Danielove knjige in utopijo o Zlati dobi, ki je takrat dolo\xc4\x8dala obzorje zgodovinskega znanja. Bralce spodbuje, da uporabljajo analizo, saj pravi, da je to vodnik za razumevanje umetnosti zgodovine (ars historica). Menil je, da je analiza klju\xc4\x8dna za razdelitev dela na poglavja in podpoglavja, brez da bi izgubili celoten pomen in koheren\xc4\x8dnost. Prav tako je trdil, da sinteza ni ve\xc4\x8d potrebna, saj je \xc5\xbee zaradi analize delo razumljivo in povezano v celoto. Veliko zgodovinarjev je upo\xc5\xa1tevalo to trditev. Sicer pa v tem delu Bodin pravi, da je zgodovina univerzalna, saj zajema vse - od znanih ljudi, do dejanj v vojnah, do miru,... Poglavja v Metodah so:_NEWLINE__NEWLINE_- Kaj je zgodovina in koliko teorij ima;_NEWLINE__NEWLINE_- Odredba za branje zgodovinskih razprav;_NEWLINE__NEWLINE_- Primerna in pravilna ureditev zgodovinskega materiala;_NEWLINE__NEWLINE_- Seznam zgodovinarjev;_NEWLINE__NEWLINE_- Pravilno vrednotenje zgodovine;_NEWLINE__NEWLINE_- Tip vladanja v dr\xc5\xbeavah;_NEWLINE__NEWLINE_- Ovr\xc5\xbeba vseh, ki predpostavljajo \xc5\xa1tiri monarhije v \'Zlati dobi\';_NEWLINE__NEWLINE_- Sistem univerzalnega \xc4\x8dasa;_NEWLINE__NEWLINE_- ...\n_START_SECTION_\n"\xc5\xa0est knjig o republiki"\n_START_PARAGRAPH_\nDelo v \xc5\xa1estih knjigah (1576) vsebuje takratno celotno pravno in politi\xc4\x8dno misel francoske renesanse. Njegov pogled na politiko je bil realisti\xc4\x8dno pragmati\xc4\x8den, vendar za razliko od Machiavellija postavi vladarja v slu\xc5\xbebo dr\xc5\xbeavljanov/naroda. Pojem \'republika\' (la R\xc3\xa9publique) uporablja bolj v pomenu zadev javnega prava kot tipa politi\xc4\x8dne ureditve, ki nasprotuje monarhiji._NEWLINE_V delu je izrazil ideje o pomembnosti podnebja in oblikovanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dajev, ki so imele velik vpliv na kasnej\xc5\xa1e filozofe, npr. na Montesquieuja. Bodin se je ukvarjal s problemom, kako vzpostaviti red in avtoriteto v dr\xc5\xbeavi. Verjel je, da bi to lahko dosegel s prepoznavanjem suverenosti dr\xc5\xbeave kot vrhovne mo\xc4\x8di. Ta mo\xc4\x8d naj bi bila unikatna in absolutna \xe2\x80\x93 na katero ne bi mogli postaviti omejitve \xc4\x8dasa ali pristojnosti \xe2\x80\x93 in ni odvisna od soglasja svojih predmetov. Bodin je domneval, da bo vlada, ki je bila postavljena na polo\xc5\xbeaj s previdnostjo, zagotovila ljudem dobro blaginjo in jim ukazovala na podlagi bo\xc5\xbejih pravic._NEWLINE_Jedro knjige predstavlja teorija o suverenosti, iz katere se je kasneje razvil moderni nauk o dr\xc5\xbeavni suverenosti. Vladarje, ki jih je pojmoval v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu in ne zgolj kot monarhe, je kot vir zakonov vezal na bo\xc5\xbeje in naravno pravo. \xc4\x8ceprav je teorija o suverenosti pomembno vplivala na razvoj dogodkov znotraj dr\xc5\xbeav, je imela ve\xc4\x8dji vpliv na meddr\xc5\xbeavne odnose. Te\xc5\xbeave lahko zasledimo v Bodinovi izjavi iz leta 1576, da vladar, ki zakon izda, ne more biti zavezan zakonom, ki jih on naredi. To izjavo so si pogosto razlagali, kot da vladar ni odgovoren nikomur in ni zavezan vsakr\xc5\xa1nim zakonom. Le-tega pa Bodinovo pisanje ni podpiralo. Poudaril je, da mora vladar kjub svoji nadrejenosti dr\xc5\xbeavljanom upo\xc5\xa1tevati nekatera osnovna pravila bo\xc5\xbejega in naravnega prava ter zakona. Slednji je skupen vsem narodom, prav tako pa mora upo\xc5\xa1tevati temeljne zakone dr\xc5\xbeave, ki dolo\xc4\x8dajo, kdo je vladar, ki vlada neodvisno, in kak\xc5\xa1ne so omejitve vladarjeve mo\xc4\x8di. Tako je Bodin vladarja omejeval z ustavnim pravom dr\xc5\xbeave. Pravzaprav je Bodin zavezal mnoge dr\xc5\xbeave, da upo\xc5\xa1tevajo ta pravila, ki pa so bila kasneje tako ali tako zapisana v mednarodno pravo. Kljub temu so se njegove teorije uporabljale kot utemeljitev absolutizma v notranjem politi\xc4\x8dnem redu in anarhije v mednarodnem prostoru._NEWLINE_Vlada je poosebljala mo\xc4\x8d, ukazovala je dr\xc5\xbeavljanom in tako oblikovala tudi zakonodajo. V dobro urejeni dr\xc5\xbeavi je bila ta mo\xc4\x8d uveljavljena po na\xc4\x8delih bo\xc5\xbejega in naravnega zakona, kot na primer deset bo\xc5\xbejih zapovedi in nekatere temeljne naravne pravice \xc4\x8dloveka. \xc4\x8ce vlada ne bi uspela slediti tem na\xc4\x8delom, bi bila suverenost \xc5\xa1e vedno vodilna in ne bi mogla biti zatrta, s strani njenih predmetov, katerih dol\xc5\xbenost je bila, da so bili poslu\xc5\xa1ni do njihovih pravil. Bodin razlikuje tri tipe politi\xc4\x8dnih sistemov: monarhijo, sistem v katerem ima vladar zdru\xc5\xbeeno zakonodajno, izvr\xc5\xa1ilno in sodno oblast; aristokracijo, sistemom z mo\xc4\x8djo v rokah elitne manj\xc5\xa1ine in demokracijo, sistemom z mo\xc4\x8djo v rokah ve\xc4\x8dine. Na podlagi svoje klimatske teorije, ki oblikuje zna\xc4\x8daj naroda, je za Francijo predlagal, da je njena najbolj\xc5\xa1a ureditev ustavna dedna monarhija, ki jo omejujeta sodna (Parlement) in zakonodajna (zbor stanov - \xc3\x89tats) oblast._NEWLINE_\xc5\xa0esta knjiga, ki se ukvarja z astrolo\xc5\xa1kimi in numerolo\xc5\xa1kimi vsebinami, z dana\xc5\xa1njega vidika nekoliko izpade iz konteksta prvih petih knjig.\n_START_SECTION_\n"Demonomanija \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva"\n_START_PARAGRAPH_\nV delu De la d\xc3\xa9monomanie des sorciers sledi populizmu tega \xc4\x8dasa glede preganjanja \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva in opozarja na obstoj demonskih sil, ki ljudi zapeljejo stran od vere, da se za\xc4\x8dno pod vplivom Satana ukvarjati z magijo in \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvo. Poleg kronike \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva vsebuje \xc5\xa1e napotke za prepoznavanje posameznih praks, primere \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva in pravno prakso pregona \xc4\x8darovnic in tudi \xc4\x8darovnikov. Zanj so \xc5\xbee govorice, da se nekdo ukvarja s \xc4\x8darovni\xc5\xa1tvom, zadosten razlog za za\xc4\x8detek preiskave, saj se glede na pravno prakso \xc5\xbee govorice, da je nekdo \xc4\x8darovnik/\xc4\x8darovnica, izka\xc5\xbeejo za utemeljene.\n_START_SECTION_\nOstala dela\n_START_PARAGRAPH_\n- Oppiani De venatione (1555);_NEWLINE__NEWLINE_- Oratio de instituenda iuventute\xe2\x80\xa6 (1559);_NEWLINE__NEWLINE_- La r\xc3\xa9ponse aux paradoxes de Malestroit (1568), v tem delu, ki se ukvarja z ekomomijo, je predstavil eno prvih teorij, ki razlo\xc5\xbeijo inflacijo;_NEWLINE__NEWLINE_- La harangue de Messire Charles des Cars (1573);_NEWLINE__NEWLINE_- Apologie de R\xc3\xa9ne Herpin pour la R\xc3\xa9publique (pred 1581);_NEWLINE__NEWLINE_- Recueil de tout ce qui s\xe2\x80\x99est n\xc3\xa9goci\xc3\xa9 en la compagnie du tiers \xc3\xa9tat\xe2\x80\xa6 (1577);_NEWLINE__NEWLINE_- Juris universi distributio (1578);_NEWLINE__NEWLINE_- De republica libri sex (1586);_NEWLINE__NEWLINE_- Sapientiae moralis epitome (1588), zbirka 120-ih maksim;_NEWLINE__NEWLINE_- Paradoxon (1596);_NEWLINE__NEWLINE_- Consilia de principe recte instituendo (1602), didakti\xc4\x8dna moralka mladi princesi na sa\xc5\xa1kem dvoru;_NEWLINE__NEWLINE_- Colloquium heptaplomeres (1841);_NEWLINE__NEWLINE_- Ep\xc3\xaetre de Jean Bodin touchant l\xe2\x80\x99institution de ses Enfans de 1586 (1841), pedago\xc5\xa1ko pismo z nasveti o izobra\xc5\xbeevanju otrok, ki ga je napisal ne\xc4\x8daku._NEWLINE_Bodinova dela so bila uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na Index Librorum Prohibitorum. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino danes ni prevedeno \xc5\xa1e nobeno delo.\n_START_SECTION_\nUstoli\xc4\x8devanje koro\xc5\xa1kih vojvod\n_START_PARAGRAPH_\nV delu \xc5\xa0est knjig o republiki Bodin opisuje tudi ustoli\xc4\x8devanje koro\xc5\xa1kih vojvod na Kne\xc5\xbejem kamnu, iz katere je o njem bral tudi ameri\xc5\xa1ki politik Thomas Jefferson. Na podlagi njegovega zaznamka v knjigi so se pojavile spekulativne teorije, da naj bi ga navdihnil pri pisanju ameri\xc5\xa1ke Deklaracije o neodvisnosti, saj naj bi iz obreda prevzel idejo o suverenosti ljudstva, iz \xc4\x8desar pa na podlagi enega samega Jeffersonovega zaznamka ni mogo\xc4\x8de sklepati.'