b'\n_START_ARTICLE_\nAntonija \xc5\xa0tupca\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je Antonu in Mariji, r. Kreft. O\xc4\x8de je bil u\xc4\x8ditelj petja in s sestro je obe rad vzel s seboj k pouku, kjer sta si vzgojili ljubezen do glasbe in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Do smrti o\xc4\x8deta je \xc5\xbeivela v Stopercah, potem pa se je z materjo in sestro preselila na Ptuj. Leta 1878 je mati dobila slu\xc5\xbebo grajske oskrbnice in preselile so se v Ormo\xc5\xbe, kjer je leta 1886 zaklju\xc4\x8dila osnovno \xc5\xa1olo. Tam jo je lokalni \xc5\xbeupnik, ki je govoril le nem\xc5\xa1ko, zmerjal zaradi prepevanja slovenskih pesmi, ona pa se ni odrekla ne sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in ne ma\xc5\xa1i, zato je vsako nedeljo v cerkev pe\xc5\xa1 hodila na Ptuj. Zatem se je preselila k botri v Maribor in \xc5\xa1olanje nadaljevala v me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli, leta 1892 pa je z odliko kon\xc4\x8dala \xc5\xa1olanje na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Gradcu. Tam si je s \xc5\xa1tipendijo lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dila u\xc4\x8dne ure petja in igranja klavirja._NEWLINE_Po \xc5\xa1olanju je zavrnila ponudbo za pou\xc4\x8devanje na gra\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli in se vrnila domov u\xc4\x8dit slovenske otroke. Od leta 1892 do 1905 je pou\xc4\x8devala v Markovcih, kjer je u\xc4\x8dence vklju\xc4\x8dila v pevski zbor in jih spodbudila k igranju v mladinskih igrah. Zaradi nasprotovanja nem\xc5\xa1kutarsko usmerjenega ravnatelja je od\xc5\xa1la v Kr\xc4\x8devino pri Mariboru in tam pou\xc4\x8devala v dvojezi\xc4\x8dni \xc5\xa1oli. Tudi tam je bila izpostavljena grobim napadom nem\xc5\xa1kega dnevnika Marburger Zeitung, okrajni glavar grof Attems pa ji je ve\xc4\x8dkrat prepovedal peti v mariborskem Narodnem domu, kjer je u\xc4\x8dila slovenske pesmi. Leta 1919 postala ravnateljica dekli\xc5\xa1ke me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole v Mariboru in to slu\xc5\xbebo opravljala do upokojitve leta 1928. Po upokojitvi je v svojem stanovanju nudila bivanje dekletom iz revnej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbein, da so postale neodvisne.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1893 je bila aktivna v bralnem dru\xc5\xa1tvu v Markovcih, v ormo\xc5\xa1ki, ptujski in mariborski \xc4\x8ditalnici je nastopala na koncertih in gledali\xc5\xa1kih predstavah ter igrala v ormo\xc5\xa1kem godalnem kvartetu bratov Serajnik._NEWLINE_Bila je med ustanovitelji u\xc4\x8diteljskega dru\xc5\xa1tva Slom\xc5\xa1kova zveza (1900), kjer so si prizadevali za \xc5\xa1olstvo na verski osnovi. Kot soavtorica je leta 1907 objavila prvi zvezek pomo\xc5\xbenega u\xc4\x8dbenika Nazorni nauk za drugo in tretje \xc5\xa1olsko leto, samostojno pa je let 1918 izdala u\xc4\x8dbenik U\xc4\x8dna snov za pouk o alkoholu v ljudskih \xc5\xa1olah. Pisala je pou\xc4\x8dne povesti in \xc4\x8drtice iz \xc5\xbeivljenja slovenskih u\xc4\x8diteljev._NEWLINE_Na \xc5\xa0tajerskem, Kranjskem in Primorskem je predavala o slabostih in nevarnostih alkohola, udele\xc5\xbeevala pa se je tudi protialkoholnih kongresov. Leta 1918 in 1919 se je udele\xc5\xbeila ve\xc4\x8d taborov v okviru boja za severno mejo in za Koro\xc5\xa1ko. Leta 1920 se je na ljubljanskem shodu Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xbeenske zveze kot aktivna \xc4\x8dlanica Mariborskega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva zavzela za splo\xc5\xa1no volilno pravico in za slovenske ozemeljske interese na zahodni meji. Od leta 1921 do 1941 je bila predsednica dru\xc5\xa1tva za podporo revnim u\xc4\x8dencem, od leta 1936 do 1941 pa predsednica Dru\xc5\xa1tva za varstvo deklet.'