b'\n_START_ARTICLE_\nCurtea de Arge\xc8\x99\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Curtea de Arge\xc8\x99, ki pomeni Dvor nad reko Arge\xc8\x99, je nastalo v \xc4\x8dasu, ko je bilo mesto prestolnica kne\xc5\xbeevine Vla\xc5\xa1ke. Nekateri zgodovinarji reko Arge\xc8\x99 ena\xc4\x8dijo z anti\xc4\x8dno reko Ordessos, \xc4\x8deprav je to malo verjetno. V najstarej\xc5\xa1ih slovanskih dokumentih se imenuje Arghi\xc8\x99, kar namiguje na kumansko ali pe\xc4\x8dene\xc5\xa1ko etimologijo, v kateri koren arghi\xc5\xa1 pomeni planoto ali vzpetino. Izvirno ime mesta je bilo Arge\xc8\x99, ki se je kasneje preneslo tudi za reko.\n_START_SECTION_\nPrestolnica Vla\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nCurtea de Arge\xc8\x99, eno od najstarej\xc5\xa1im mest v Vla\xc5\xa1ki, je bil sprva prestolnica majhne lokalne dr\xc5\xbeave, iz katere se je za\xc4\x8delo zdru\xc5\xbeevanje vla\xc5\xa1kih pokrajin ju\xc5\xbeno od Karpatov. Najstarej\xc5\xa1i arheolo\xc5\xa1ki dokazi, da je bil Arge\xc8\x99 sede\xc5\xbe kak\xc5\xa1nega vladarja, so iz 13. stoletja._NEWLINE_Mesto C\xc3\xa2mpulung je bilo sede\xc5\xbe vla\xc5\xa1kega vojvode Basaraba I., ki je prvi\xc4\x8d omenjen v dokumentu iz leta 1324, napisanem na ogrskem dvoru. Naslednje leto je med dr\xc5\xbeavama nastal konflikt, ki se je kon\xc4\x8dal leta 1330 s pohodom Karla I. Ogrskega proti\xc2\xa0\xc2\xbbnezvestemu\xc2\xab\xc2\xa0Basarabu I. in opusto\xc5\xa1enjem arge\xc5\xa1ke trdnjave._NEWLINE_Vla\xc5\xa1ko izro\xc4\x8dilo in kronike se razlikujejo od ogrskih dokumentov: Basaraba ne omenjajo in namesto tega trdijo, da je Arge\xc8\x99 leta 1290 ustanovil Radu Negru, ki je pri\xc5\xa1el \xc4\x8dez Karpate in ustanovil Curtea de Arge\xc8\x99 in C\xc3\xa2mpulung._NEWLINE_Kot prvo prestolnico Vla\xc5\xa1ke se v\xc4\x8dasih omenja tudi C\xc3\xa2mpulung, medtem ko vla\xc5\xa1ke kronike kot prestolnico omenjajo izklju\xc4\x8dno Curtea de Arge\xc8\x99. Trditev podpirajo ogrski dokumenti, ki omenjajo, da je Karel I. napadel trdnjavo v Arge\xc8\x99u in ne v C\xc3\xa2mpulungu._NEWLINE_V prvih desetletjih 14. stoletja se je pod pokroviteljstvom transilvanskega katoli\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa v Arge\xc8\x99u naselila skupina katoli\xc5\xa1kih Sasov. Leta 1381 je takrat edina katoli\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija v Vla\xc5\xa1ki pri\xc5\xa1la pod oblast ogrske nad\xc5\xa1kofije v Kalocsi. V 17. stoletju se je zaradi zmanj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila lokalnih katoli\xc5\xa1kih vernikov \xc5\xa1kofija preselila v Bac\xc4\x83u._NEWLINE_Po letu 1340 je bil v Arge\xc8\x99u zgrajen nov dvor s kne\xc5\xbejo pala\xc4\x8do in cerkvijo, velik 0,76 ha. V mestu je bila leta 1359 ustanovljena Vla\xc5\xa1ka pravoslavne cerkev._NEWLINE_Mesto je trgovalo s Transilvanijo, zlasti z mestom Sibiu, do katerega je vodila cesta preko doline Olta in \xc8\x9aare Lovi\xc8\x99tei, dolga 200 km. Trgovska cona mesta je bila okrog dvora in cerkve sv. Nikolaja, kjer je bil tudi bazar.\n_START_SECTION_\nPropadanje\n_START_PARAGRAPH_\nArge\xc8\x99ki dvor je bil rezidenca vla\xc5\xa1kih knezov do vklju\xc4\x8dno Mircee I.(vladal 1386-1395 in 1397-1418). Naslednji vladarji so uporabljali Arge\xc8\x99 in T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te. Trditev potrjuje popotnik Johann Schiltberger, ki omenja, da je bila leta 1396 prestolnica v obeh mestih. V 16. stoletju se je prestolnica dokon\xc4\x8dno preselila v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te. Knezi so dvor v Arge\xc8\x99u obiskovali bolj redko._NEWLINE_V 14. in 15. stoletju je bil Arge\xc8\x99 eno od najpomembnej\xc5\xa1ih vla\xc5\xa1kih mest, v 16. stoletju pa je za\xc4\x8del njegov pomen upadati. Sede\xc5\xbe pravoslavne metropolije se je leta 1517 preselil v T\xc3\xa2rgovi\xc8\x99te, katoli\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija pa je bila leta 1519 ukinjena. K zmanj\xc5\xa1anju \xc5\xa1tevila prebivalcev je pripomogel tudi propad trgovanja s Sibiujem in Bra\xc8\x99ovom._NEWLINE_Ko je Neagoe Basarab (vladal 1512-1521) v mestu zgradil samostan, je postal Arge\xc8\x99 med vla\xc5\xa1kimi vladarji bolj priljubljen. Knez je samostanu doniral del mesta in mu podelil pravico do upravljanja mesta. Samostan je za\xc4\x8del predsedovati sodnim procesom na mestni tr\xc5\xbenici in dobil dovoljenje za gradnjo javnih zgradb in mlinov. Samostanska oblast je razjedla mestno avtonomijo in privedla do poglabljanja gospodarske krize.\n_START_SECTION_\nMestne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je nekaj cerkva, med njimi stolnica sv. Nikolaja, zgrajena na za\xc4\x8detku 16. stoletja, ki je bila ki je bila od konca 18. stoletja sede\xc5\xbe pravoslavne \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a cerkev je Biserica Domneasc\xc4\x83 (kne\xc5\xbeja cerkev), ki jo je zgradil Basarab I.. Leta 2003-2004 je bila popolnoma obnovljena. Cerkev je podobna trdnjavi in je skozi katakombe povezana s stra\xc5\xbenim stolpom na bli\xc5\xbenjem hribu._NEWLINE_Ru\xc5\xa1evine kne\xc5\xbejega pala\xc4\x8dnega kompleksa so \xc5\xa1e vidne. Slavna romunska legenda pravi, da je pri gradnji samostana sodeloval Me\xc5\x9fterul (Mojster) Manole.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\n7. julija 1947 je v mestu v 20 minutah padlo 205,7 mm de\xc5\xbeja, kar je svojevrsten svetovni rekord.'