b'\n_START_ARTICLE_\nAnatomsko-terapevtsko-kemi\xc4\x8dni klasifikacijski sistem\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 60-ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je postalo zanimivo podro\xc4\x8dje raziskav o porabi zdravil in Evropski regionalni urad svetovne zdravstvene organizacije (WHO Regional Office for Europe) je v letih 1966 in 1967 organiziral prvo mednarodno raziskavo o porabi zdravil. Sodelovalo je \xc5\xa1est dr\xc5\xbeav, rezultati raziskave pa niso bili primerljivi zaradi razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov spremljanja porabe zdravil v posamezni dr\xc5\xbeavi. Na prvem mednarodnem simpoziju o porabi zdravil v Oslu leta 1969 je bilo zato dogovorjeno, da je treba izdelati mednarodno sprejemljiv klasifikacijski sistem za raziskave, ki bi omogo\xc4\x8dal primerljivost podatkov o porabi zdravil. Ustanovljena Raziskovalna skupina za porabo zdravil (Drug Utilization Research Group \xe2\x80\x93 DURG), zadol\xc5\xbeena za razvoj enotne metodologije za mednarodno spremljanje porabe zdravil. S spremembo in raz\xc5\xa1iritvijo klasifikacijskega sistema, ki ga je razvilo Evropsko zdru\xc5\xbeenje za raziskavo farmacevtskega trga (European Pharmaceutical Market Research Association - EphMRA), so norve\xc5\xa1ki raziskovalci razvili sistem, znan kot anatomsko-terapevtsko-kemijska (ATC) klasifikacija._NEWLINE_Leta 1975 so ustanovili Nordijski svet za zdravila (Nordic Council on Medicines \xe2\x80\x93 NLN) in le-ta je leta 1976 pri objavi podatkov o porabi zdravil prvi\xc4\x8d uporabil metodologijo ATC ter definiranih dnevnih odmerkov (DDD \xe2\x80\x93 angl. defined daily dose). Leta 1981 je Evropski regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije priporo\xc4\x8dil uporabo sistema ATC/DDD pri mednarodnih raziskavah porabe zdravil. Ker se je za\xc4\x8dela metodologija uporabljati vse \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, se je pojavila potreba po centralnem organu odgovornem za metodologijo. Leta 1982 so v Oslu ustanovili Center SZO za statisti\xc4\x8dno obdelavo zdravil (WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology), ki se danes nahaja na norve\xc5\xa1kem In\xc5\xa1titutu za javno zdravje, finan\xc4\x8dno pa ga podpira norve\xc5\xa1ka vlada. Leta 1996 je Center pri\xc5\xa1el neposredno pod okrilje Svetovne zdravstvene organizacije v \xc5\xbdenevi.\n_START_SECTION_\nRazvrstitev\n_START_PARAGRAPH_\nPo sistemu ATC so zdravila razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena po petih ravneh.\n_START_SECTION_\nATCvet\n_START_PARAGRAPH_\nAnatomsko-terapevtsko-kemi\xc4\x8dni klasifikacijski sistem za zdravila v veterini (ATCvet) se uporablja za razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje u\xc4\x8dinkovin za uporabo v veterini. Koda ATCvet je obi\xc4\x8dajno se sestavljena iz kode ATC za identi\xc4\x8dno humano zdravilo, ki nosi predpono Q. Furosemid za veterino ima tako kodo QC03CA01._NEWLINE_Nekatere kode se ti\xc4\x8dejo izklju\xc4\x8dno samo zdravil za \xc5\xbeivsli, na primer QI - imunolo\xc5\xa1ka sredstva, QJ51 - protibakterijska zdravila za intramamarno rabo ali pa QN05AX90 - amperozid._NEWLINE_Na tej delovni strani so vsi zapisi zdravil po Klasifikaciji ATC. Izvor podatkov je [datoteka ATC_2015] na spleti\xc5\xa1\xc4\x8du Javne agencije RS za zdravila in medicinske pripomo\xc4\x8dke. Stran je razumeti kot \xc4\x8dasovno omejeno "skladi\xc5\xa1\xc4\x8de" ali "bazni tabor" pri vzponu na ATC vrh v slovenski Wikipediji. Osnovne informacije o vsebini in tej temi je najti na strani oAnatomsko-terapevtsko-kemi\xc4\x8dnem klasifikacijskem sistemu.'