b'\n_START_ARTICLE_\nNelson Goodman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Nelson Goodman se je rodil 7. avgusta 1906 v mestu Somerville, v zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts kot edini otrok materi Sarah Elizabeth in o\xc4\x8detu Henryju Lewisu Goodmanu._NEWLINE_Leta 1928 je diplomiral na Harvard University v Cambridgeu pri profesorjih C. I. Lewisu, ki je bil tudi kasneje njegov doktorski mentor, A. N. Whiteheadu, H. Schefferju, W. E. Hookingu in R. B. Perryju. Leta 1940 mu je s knjigo A Study of Qualities uspelo pridobiti naziv doktorja znanosti (Ph.D.)._NEWLINE_Med leti 1928 iz 1940 je bil direktor umetnostne galerije Walker-Goodman Art Gallery v Bostonu, kar je po mnenju mnogih tudi vzrok za zakasnitev doktorske disertacije. S tem je zaslu\xc5\xbeil ve\xc4\x8d kot njegovi akademski mentorji. Finan\xc4\x8dna neodvisnost mu je omgo\xc4\x8dala, da je plaval proti takratnemu akademskemu toku idej. V galeriji je sre\xc4\x8dal svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno, Katherine Sturgis, priznano slikarko. Njun odnos je dal Goodmanu druga\xc4\x8den vpogled na umetnikovo dojemanje sveta, kar je bil razlog za njegova prebojna dela v estetiki._NEWLINE_V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne je slu\xc5\xbeil v ameri\xc5\xa1ki vojski. Po odslu\xc5\xbeenju voja\xc5\xa1kega roka je sprva pou\xc4\x8deval kot in\xc5\xa1truktor filozofije na Tufts kolid\xc5\xbeu in kasneje kot profesor na Pensilvanski in Brandeis univerzi. Nazadnje se je vrnil na Harvardsko univerzo, kjer je pou\xc4\x8deval filozofijo do leta 1977. Na Harvardu je leta 1967 ustanovil fundacijo Project-Zero z namenom izbolj\xc5\xa1anja izobra\xc5\xbeevanja na podro\xc4\x8dju umetnosti. Bil je tudi zbiratelj umenin ter sodeloval pri nastanku treh multimedijskih uprizoritev: Hockey Seen: A Nightmare in Three Periods and Sudden Death; Rabbit, Run in Variations: An Illustrated Lecture Concert._NEWLINE_Za posledicami kapi je umrl 25. novembra 1998 v Needhamu, Massachusetts, v starosti 92 let.\n_START_SECTION_\nGoodmanova filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nGoodmanova filozofija je opisana v \xc5\xa1tirih glavnih delih: Fact, Fiction and Forecast (1955), Jeziki umetnosti (1976), Na\xc4\x8dini svetovne produkcije (1978) in Catherine Elgin, Reconceptions in Philosophy and Other Arts and Sciences (1988).\n_START_SECTION_\nUmetnost in Jeziki umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nUmetnost se je pojavila ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dletij pred filozofijo. Kljub temu, da je umetnost na svetu prisotna dlje \xc4\x8dasa kot filozofija, je bila v veliki filozofski renesanci, ki se je za\xc4\x8dela z Descartesom v zgodnjih sedemnajstem stoletju, relativno zanemarjena. Toda umetnost v vseh svojih oblikah izra\xc5\xbea temeljne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke potrebe in \xc5\xbeelje. Dopolnjuje logiko in znanost, zato zahteva s filozofijo enak polo\xc5\xbeaj. Velik uspeh Goodmana je bil odpiranje na\xc4\x8dina vklju\xc4\x8devanja umetnosti v svetovno filozofijo. V svojih prizadevanjih ni bil sam. Arthur Danto je razvil alternativo in v mnogih pogledih veliko dostopnej\xc5\xa1i pristop, ki je poenostavil mnenje, da je umetnost utele\xc5\xa1ena izku\xc5\xa1nja (What Art Is (2013) in The Transformation of Commonplace (1981))._NEWLINE_Goodman predstavlja simbolno-teoretski pristop k umetnosti. Umetnine so (zapleteni) simboli in kot taki delujejo kognitivno. Umetnost, tako kot znanost in filozofija, prispeva k na\xc5\xa1emu razmi\xc5\xa1ljanju, dojemanju in razlaganju sveta, vendar je za to potreben umski napor. Za razumevanje portreta, partita ali pas de deuxa, verjame Goodman, da to ne pomeni naj bi bilo lepo, ceniti, ugotoviti, kaj je avtor na\xc4\x8drtoval zanj, ali imeti tako imenovano \xc2\xbbestetsko do\xc5\xbeivetje\xc2\xab. Pomembno je, da delo razumemo, da si ga pravilno razlagamo - prepoznamo, kaj simbolizira in kako se prilega z drugimi svetovnimi razli\xc4\x8dicami in vizijami. Razumevanje umetni\xc5\xa1kih del ni stvar pasivne absorpcije, temve\xc4\x8d aktivnega intelektualnega sodelovanja s simboli, katerih sintakti\xc4\x8dne in semanti\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti so pogosto neu\xc4\x8dinkovite. Tako kot v znanosti je pravilna interpretacija v umetnosti pomembna.\n_START_SECTION_\nIndukcija in \xc2\xbbgrue\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nGoodman je v svoji knjigi Fact, Fiction and Forecast napovedal "novo uvodno indukcijo", poimenovano po analogiji s klasi\xc4\x8dnim problemom indukcije Huma. Sprejel je Humejevo ugotovitev, da je induktivno sklepanje (sklepanje iz preteklih izku\xc5\xa1enj o dogodkih v prihodnosti) temeljilo samo na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki navadi in pravilnosti, na katere se je navadil na\xc5\xa1 vsakodnevni obstoj._NEWLINE_\xc2\xbbUganka indukcije\xc2\xab_NEWLINE_Goodman si je v svojem \xc5\xbeivljenju postavil lastni izziv, imenovan "New Riddle of Induction"._NEWLINE_Upo\xc5\xa1tevajte naslednji dve (domnevno resni\xc4\x8dni) izjavi:_NEWLINE_(B1) Ta kos bakra prevaja elektri\xc4\x8dno energijo. (B2) Ta \xc4\x8dlovek v sobi je tretji sin._NEWLINE_B1 je primer potrditve naslednje izjave: (L1) Vsi kosi bakra prevajajo elektri\xc4\x8dno energijo._NEWLINE_Ali B2 potrdi kaj podobnega kot L2? (L2) Vsi mo\xc5\xa1ki v tej sobi so tretji sinovi._NEWLINE_O\xc4\x8ditno je, da ne. Obe izjavi (L1 in L2) sta zgrajeni v skladu z enakim sintakti\xc4\x8dnim postopkom iz izjav o dokazih. Zato se zdi da razlog B1 potrjuje L1, vendar B2 ne potrdi L2. Razlog je, da so izjave, kot je L1, naravno zakonske, medtem ko izjave, kot je L2, v najbolj\xc5\xa1em primeru izrazijo naklju\xc4\x8dno resni\xc4\x8dne posplo\xc5\xa1itve. Izjave v obliki zakona narave, v nasprotju z naklju\xc4\x8dno resni\xc4\x8dnimi splo\xc5\xa1nimi izjavami, potrjujejo njihovi primeri in podporni nasprotni dejanski u\xc4\x8dinki. L1 podpira protislovno trditev, da \xc4\x8de bi se nekaj dotikalo ko\xc5\xa1\xc4\x8dka bakra, bi prevajala elektri\xc4\x8dno energijo. V nasprotju s tem, \xc4\x8de domnevamo, da je resni\xc4\x8dno res, L2 ne bi podprl tega, \xc4\x8de bi bil v prostoru poljuben \xc4\x8dlovek, bi bil tretji sin. Da bi razlo\xc4\x8dili med tem, katere izjave so zakonske (naravne, logi\xc4\x8dne) in katere izjave niso, je torej v filozofiji postalo zelo pomembno. Za to je potreben zadovoljiv prikaz indukcije, pa tudi razlaga in napovedovanje. Goodman pa ka\xc5\xbee, da je to zelo te\xc5\xbeko pridobiti._NEWLINE_Tukaj naletimo na uganko. Recimo, da raziskujemo barvne lastnosti dragih kamnov, smaragdov. Vsi smaragdi, ki smo jih pregledali pred dolo\xc4\x8denim \xc4\x8dasom t, so bili zeleni. Predvidevamo lahko, da bo naslednji, ki ga bomo videli, tudi zelen. To je klasi\xc4\x8dna te\xc5\xbeava indukcije: kako lahko vemo, da se bo vesolje obna\xc5\xa1alo enotno? Goodman uvaja dodaten problem. Zagotoviti moramo razloge, zakaj so nekatere vrste enotnosti pomembne in druge ne. Pravi, da namesto zelene in modre, uporabljamo predikate, ki so \xc2\xbbgrue\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbbleen\xc2\xab. Grue pomeni "zeleno do \xc4\x8dasa t in modro po tem." Bleen pomeni "modro, dokler ni \xc4\x8dasa t in zeleno po tem." Zato v \xc4\x8dasu t, brez kakr\xc5\xa1nega koli drugega spreminjanja, smaragdni spremenijo barvo od grue do bleen. \xc4\x8ce preu\xc4\x8dimo smaragde pred \xc4\x8dasom in ugotovimo, da je smaragd a zelen, smaragd b zelen in tako naprej, bo vsak potrdil hipotezo, da so vsi smaragdi zeleni. Vendar pa smaragdi a, b, c, .. itd. potrjuje tudi hipotezo, da so vsi smaragdi grueji. Torej, pred \xc4\x8dasom t, navidezno zakonsko utemeljene izjave \xc2\xbbVsi smaragdi so zeleni\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbVsi smaragdi so grueji\xc2\xab, so enako dobro potrjeni z opazovanjem, vendar o\xc4\x8ditno \xc2\xbbVsi smaragdi so grueji\xc2\xab\xc2\xa0ni zakonska izjava._NEWLINE_Goodmanov primer je pokazal, da je te\xc5\xbeava pri dolo\xc4\x8danju, kako so sestavljene zakonske izjave, veliko ve\xc4\x8dja od prej omenjene, in da se spet sre\xc4\x8dujemo z za\xc4\x8detno dilemo, da "karkoli lahko potrdi vse".\n_START_SECTION_\nNominalizem in meroslovje\n_START_PARAGRAPH_\nGoodman in Stanislaw Lesniewski sta ustanovitelja sodobne variante nominalizma, ki trdi, da filozofija, logika in matematika ne bi smele dopu\xc5\xa1\xc4\x8dati teorije mno\xc5\xbeic. Goodmanov nominalizem je bil ustvarjen zgolj z ontolo\xc5\xa1kimi premisleki. Po dolgem in te\xc5\xbekem dokumentu iz leta 1947, ki je bil posve\xc4\x8den W. V. O. Quineju, se je Goodman ve\xc4\x8dkrat trudil, da bi poiskal na\xc4\x8din za rekonstrukcijo matematike, medtem ko je izdal teorijo mno\xc5\xbeic, diskreditirano kot edini temelj matematike od leta 1913._NEWLINE_Program Davida Hilberta, rekonstruiran iz logi\xc4\x8dnih aksiomov, je G\xc3\xb6del leta 1936 dokazal za neuspe\xc5\xa1nega in brezplodnega. Zaradi tega in drugih neuspehov navidezno plodnih raziskovalnih smeri je Quine kmalu za\xc4\x8dutil, da je tak\xc5\xa1na rekonstrukcija nemogo\xc4\x8da, toda Goodmanov sodelavec Richard Penn Milton Martin trdil druga\xc4\x8de s pisanjem ve\xc4\x8d dokumentov, ki ka\xc5\xbeejo pot naprej._NEWLINE_V skladu s spremno besedo Thomasa Tymoczka v \xc2\xbbNew directions in the philosophy of mathematics\xc2\xab, je Quine pozval, \xc2\xbbda opustimo razlikovanje matematike in znanosti z ad hoc napravami in samo sprejmemo posledi\xc4\x8dno asimilacijo\xc2\xab\xc2\xa0in postavil "klju\xc4\x8dno breme na teorije (omre\xc5\xbeje stavkov), ki jih sprejemamo, ne na posamezne stavke, katerih pomen se lahko dramati\xc4\x8dno spremeni glede na njihov teoretski kontekst. " Pri tem je Tymoczko trdil, da sta filozofija matematike in znanosti zdru\xc5\xbeeni v kvazi - empiricizem (poudarek na matemati\xc4\x8dni praksi kot u\xc4\x8dinkovitem delu znanstvene metode in poudarek na metodi pred rezultatom)._NEWLINE_Kot dodiplomska \xc5\xa1tudenta sta Goodman in Henry Leonard razvila razli\xc4\x8dico meroslovja, ki so jo imenovali izra\xc4\x8dun posameznikov. Izpopoljnjen v Strukturi videza (The Structure of Appearance), utemeljuje Goodmanov nominalizem. Goodman razlikuje med meroslovjem in teorijo mno\xc5\xbeic, tako da razlika le\xc5\xbei v omejitvah gradnje, ki jih le-te dovoljujejo. Teorija nastavi neskon\xc4\x8dno veliko razli\xc4\x8dnih subjektov - mno\xc5\xbeice mno\xc5\xbeice mno\xc5\xbeice mno\xc5\xbeic - vse sestavljene iz istih osnovnih elementov. Mereologija meni, da so isti elementi del samo ene same celote. Goodmanov nominalizem sestavlja zavrnitev prepoznavanja ve\xc4\x8d kot ene sestavine, ki je sestavljena iz popolnoma enakih osnovnih elementov. To ne govori o metafizi\xc4\x8dni sestavi elementov.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2The Calculus of Individuals and Its Uses (soavtor H. S. Leonardo), Journal of Symbolic Logic 5: 45-55, 1940_NEWLINE_\xe2\x80\xa2A Study of Qualities (Diss. Harvard U.), 1941; ponovna izdaja (New York: Garland), 1990_NEWLINE_\xe2\x80\xa2A Query of Confirmation, The Journal of Philosophy: 43(14): 383-385, 1946_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Steps Toward a Constructive Nominalism (soavtor W. V. O. Quine), Journal of Symbolic Logic 12: 105-122, 1947; ponovna izdaja. V: Nelson Goodman, Problems and Projects: 173-198. (Bobbs-Merrill), 1972_NEWLINE_\xe2\x80\xa2The Structure of Appearance (Harvard UP), 1951; ponovna izdaja (Indianapolis: Bobbs-Merrill), 1966; ponovna izdaja (Boston: Reidel), 1977_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Fact, Fiction, and Forecast (Cambridge, MA: Harvard UP), 1955; ponovna izdaja (Indianapolis: Bobbs-Merrill), 1965; ponovna izdaja (Indianapolis: Bobbs-Merrill), 1973; ponovna izdaja (Cambridge, MA: Harvard UP), 1983_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Languages of Art: An Approach to a Theory of Symbols (Indianapolis: Bobbs-Merrill), 1968; ponovna izdaja (Indianapolis: Hackett), 1976_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Basic Abilities Required for Understanding and Creation in the Arts: Final Report (soavtorji David Perkins, Howard Gardner in Jeanne Bamberger idr.) (Cambridge: Harvard University, Graduate School of Education), 1972_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Problems and Projects (Indianapolis: Bobbs-Merrill), 1972_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Ways of Worldmaking (Indianapolis: Hackett), 1978_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Of Mind and Other Matters (Cambridge, MA: Harvard UP), 1984_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Reconceptions in Philosophy and other Arts and Sciences (soavtor Catherine Elgin) (Indianapolis: Hackett; London: Routledge), 1988_NEWLINE_Prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Art and understanding (Umetnost in razumevanje). V: Umetnina: kaj je to? (Ljubljana: *cf. & SCCA), 1999'