b"\n_START_ARTICLE_\nAlexander Vraciu\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAlexander se je rodil v Romuniji in \xc5\xbee kot otrok s star\xc5\xa1i emigriral v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Leta 1941 je diplomiral na ameri\xc5\xa1ki DePauw University. \xc5\xa0e isto leto je junija vstopil v vojno mornarico. Avgusta 1942 je bil dodeljen k mornari\xc5\xa1kemu letalstvu. Konec marca 1943 je bil dodeljen k lovski eskadrilji 6, kjer je slu\xc5\xbeil pod Lieutenant Commanderjem Edwardom O'Harejem, ki je bil prvi ameri\xc5\xa1ki mornari\xc5\xa1ki letalski as druge svetovne vojne. V eskadrilji je Alexander postal spremljevalec O'Hare._NEWLINE_V boj je Vraciu prvi\xc4\x8d posegel oktobra 1943, ko je bila njegova eskadrilja name\xc5\xa1\xc4\x8dena na letalonosilki USS Independence (CVL-22). Svojo prvo zra\xc4\x8dno zmago je dosegel v bojih med napadom na otok Wake 10. oktobra 1943. Takrat je skupaj z O'Harejem napadel dva japonska lovca Mitsubishi A6M Zero. Med zasledovanjem enega od njih mu je japonec u\xc5\xa1el v oblak, zaradi \xc4\x8desar se je Vreciu usmeril proti drugemu Zeru, ki je ravnokar pristal na stezi. Med mitraljiranjem letala na tleh je opazil dvomotorni bombnik Mitsubishi G4M Betty in ga sestrelil._NEWLINE_Eskadrilja je bila kasneje preme\xc5\xa1\xc4\x8dena na letalonosilko USS Intrepid (CV-11). S te letalonosilke je Vreciu poletel v ve\xc4\x8d akcij. 29. januarja 1944 je tako v enem dnevu sestrelil tri bombnike Betty, 17. februarja pa je v enem dnevu nad atolom Truk sestrelil \xc5\xa1tiri japonska lovska letala in postal z devetimi sestreljenimi sovra\xc5\xbenimi letali vodilni mornari\xc5\xa1ki letalski as in letalski as vojne mornarice z najve\xc4\x8d sestreljenimi letali._NEWLINE_Namesto, da bi po kon\xc4\x8dani dol\xc5\xbenosti od\xc5\xa1el na dopust v ZDA, je Vreciu zahteval premestitev v drugo enoto in bil dodeljen VF-16 na USS Lexington (CV-16). Do sredine junija 1944 je dosegel \xc5\xbee 12 zra\xc4\x8dnih zmag in postal najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i letalski as med letalci z letalonosilk._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji uspeh je Vraciu dosegel 19. junija 1944 med prvo bitko v filipinskem morju, ki je zaradi velike premo\xc4\x8di ameri\xc5\xa1kega letalstva v zgodovini ostala znana pod imenom veliki marianski lov na purane (Great Marianas Turkey Shoot). Kljub okvarjenemu motorju je takrat Vraciu prestregel formacijo japonskih strmoglavcev in v osmih minutah sestrelil \xc5\xa1est letal. Po pristanku na letalonosilki je ekipa, ki je opremljala letalo s strelivom ugotovila, da je Vraciu v boju porabil samo 360 nabojev. Naslednji dan je na nalogi spremljanja ameri\xc5\xa1kih bombnikov sestrelil svoje devetnajsto sovra\xc5\xbeno letalo._NEWLINE_Po vrnitvi v ZDA je postal promotor voja\xc5\xa1kih obveznic, med za\xc4\x8dasnim dopustom pa se je tudi poro\xc4\x8dil s svojo zaro\xc4\x8denko Kathryn Horn. Kasneje se je vrnil na Pacifik in bil dodeljen v VF-20. V tej enoti je opravil samo dve nalogi, nato pa ga je decembra nad Filipini sestrelila japonska protiletalska obramba. Iz zadetega letala je varno izsko\xc4\x8dil, nato pa ga je na\xc5\xa1lo odporni\xc5\xa1ko gibanje. Po \xc5\xa1estih tednih se je vrnil v enoto in postal poveljnik skupine. Ob koncu vojne je bil \xc4\x8detrti najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i mornari\xc5\xa1ki letalski as._NEWLINE_Po vojni je postal preizkusni pilot, med letoma 1956 in 1958 je bil poveljnik VF-51. Leta 1957 je zmagal na mornari\xc5\xa1kem tekmovanju v zra\xc4\x8dnem streljanju. Leta 1964 se je upokojil in postal ban\xc4\x8dnik."