b'\n_START_ARTICLE_\nSantiago (Gal\xc3\xa1pagos)\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Santiago - znan tudi kot San Salvador, poimenovan po prvem otoku, ki ga je odkril Kolumb v Karibskem morju._NEWLINE_Otok Santiago ima povr\xc5\xa1ino 585 km\xc2\xb2 in dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ino 907 metrov. Je vulkanskega nastanka iz dveh prekrivajo\xc4\x8dih se vulkanov. Najstarej\xc5\xa1a lava je stara okoli 750.00 let. Zadnji izbruh je bil pred dobrimi 100 leti (1897). V obmo\xc4\x8dju Sulivan Bay, kjer je urejena tudi razgledna pot, je mogo\xc4\x8de opaziti obmo\xc4\x8dja strjenih pahoehoe tokov lave._NEWLINE_Na otoku \xc5\xbeivijo: morski legvani, morski levi in drugi tjulnji, kopenske in morske \xc5\xbeelve, ki tukaj tudi gnedijo, plamenci, delfini in morski psi in druge \xc5\xbeivopisne tropske ribe in raki._NEWLINE_Otok Santiago je bil priljubljen med pirati in kitolovci. Prvi naseljenci so seboj prinesli pra\xc5\xa1i\xc4\x8de in koze, ki so se v 19. st. namno\xc5\xbeile do 100.000 primerkov. Na otoku so povzro\xc4\x8dile veliko \xc5\xa1kodo na endemi\xc4\x8dnih vrstah rastlin, zato so jih va zadnjih desetletjih naravovarstveniki iztrebili. Med letoma 1920 in 1960 so v bli\xc5\xbeini Puerto Egas iz vulkanskega kraterja pridobivali sol, kar pa so zaradi nedonosnosti in za\xc5\xa1\xc4\x8dite okolja opustili. Nekateri ostanki te dejavnosti so \xc5\xa1e vidni._NEWLINE_Darwinovi in Galapa\xc5\xa1ki \xc5\xa1\xc4\x8dinkavci so na tem otoku najpogostej\xc5\xa1i.'