b'\n_START_ARTICLE_\nFenicija\n_START_PARAGRAPH_\nFen\xc3\xadcija je zgodovinska dr\xc5\xbeava ob obali Sirije in Libanona med Latakijo na severu in hribom Karmel na jugu. Na tem ozemlju so v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. nastajale majhne mestne dr\xc5\xbeave. Skupaj s Palestino se je Fenicija imenovala de\xc5\xbeela Kanaan, kar pomeni de\xc5\xbeela \xc5\xa1krlata, saj so prebivalci sloveli po izdelavi tkanin, ki so jih barvali s \xc5\xa1krlatno barvo. V obdobju med leti 1500 in 332 pr. n. \xc5\xa1t. so se razvili v eno najpomembnej\xc5\xa1ih trgovskih in pomorskih ljudstev. Razloga za to sta bili predvsem ugodna lega in neugodne razmere za razvoj kmetijstva._NEWLINE_Po mitologiji je Fenicijo ustanovil Fojniks, sin Agenorja in brat Evrope, ki ga je o\xc4\x8de poslal iskat ugrabljeno sestro, a se ni nikoli vrnil.\n_START_SECTION_\nNastanek mestnih dr\xc5\xbeav\n_START_PARAGRAPH_\nMesta so Feni\xc4\x8dani gradili na rtih ob morski obali ali na otokih v bli\xc5\xbeini obale. Eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest je bilo Biblos, ki je do\xc5\xbeivelo razcvet v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t., ko je trgovalo z Mezopotamijo, Egiptom, Mikenami in Kreto. V prvi polovici 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. sta vodilni mesti postali Sidon in Tir._NEWLINE_Vsako mesto je obkro\xc5\xbealo \xc5\xa1e okoli\xc5\xa1ko pode\xc5\xbeelje, pod vodstvom Tira ali Sidona pa so se mesta zdru\xc5\xbeevala v zveze mestnih dr\xc5\xbeav. Vsakemu mestu je vladal kralj, ki se je posvetoval s svetom stare\xc5\xa1in, v katerem so bili predstavniki najpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih trgovskih dru\xc5\xbein. Zaradi svoje majhnosti in lege so feni\xc4\x8danska mesta pogosto priznavala nadoblast Egip\xc4\x8danov, Hetitov, Asircev in Perzijcev. V 8. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so osnovali Kartagino. Kartagina, ki se je kasneje osamosvojila in razvila v eno od gospodarsko najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih de\xc5\xbeel. Glej Rim, Punske vojne, Punci, Hanibal.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo, obrt in trgovina\n_START_PARAGRAPH_\nRazmere za razvoj kmetijstva so bile ve\xc4\x8dinoma neugodne, edino za kmetijstvo ugodno obmo\xc4\x8dje je bilo med Sredozemskim morjem in gorovjem Libanon. Strma obmo\xc4\x8dja so obdelovali s pomo\xc4\x8djo teras. Glavni pridelki so bili p\xc5\xa1enica, je\xc4\x8dmen, oljke, vinska trta, datlji, smokve, granatna jabolka in povrtnine._NEWLINE_Najbolj znan izdelek feni\xc4\x8danskih obrtnikov je bilo blago, obarvano s \xc5\xa1krlatno barvo, ki so ga izva\xc5\xbeali v sredozemske de\xc5\xbeele. Izvozu so bili namenjeni tudi izdelki iz keramike, slonovine, stekla in kovine._NEWLINE_Trgovina se je razvila v tesni povezavi s pomorstvom. Na razvoj pomorske trgovine je vplivala lega Fenicije ob Sredozemskem morju, saj so se tu stikale prometne poti iz okoli\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel. Pomorsko trgovino je pospe\xc5\xa1ila tudi hitra rast prebivalstva. Uporabljali so ladje z gredljem, izdelane iz cedrovine. Poganjali so jih z vesli, poznali pa so tudi \xc5\xa1tirikotna jadra. Ker kompasa \xc5\xa1e niso poznali, so se orientirali po zvezdah in pluli ob obalah. Po sredozemskih de\xc5\xbeelah so prodajali izdelke doma\xc4\x8dih obrtnikov ali preprodajali blago iz razli\xc4\x8dnih de\xc5\xbeel, domov pa so uva\xc5\xbeali zlato, slonovino in su\xc5\xbenje iz Afrike, srebro in kositer iz \xc5\xa0panije ter baker s Cipra.'