b'\n_START_ARTICLE_\nMalonoge\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo zelo majhnih velikosti; najve\xc4\x8dje vrste dose\xc5\xbeejo 2 mm v dol\xc5\xbeino, ve\xc4\x8dina pa meri med 0,5 in 1,5 mm. Po zunanji zgradbi so podobni dvojnonogam. Oprsje je po navadi sestavljeno iz 11 \xc4\x8dlenov od katerih sta prvi in zadnji brez nog. Prvi tako tvori nekak\xc5\xa1en ovratnik (collum), podobno kot pri dvojnonogah, le da je na trebu\xc5\xa1ni strani \xc5\xa1ir\xc5\xa1i kot na hrbtni. Hrbtni del \xc5\xa1\xc4\x8ditka vsakega drugega \xc4\x8dlena je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dan in prekriva tudi sosednji \xc4\x8dlen. Ob strani telesa izra\xc5\xa1\xc4\x8da pet parov dolgih \xc4\x8dutilnih dlak._NEWLINE_Obustni aparat sestavlja par mandibul, prilagojenih za drgnjenje ali prebadanje, in spodnja ustna, verjetno homologna gnatohilariju pri dvojnonogah. Tipalnice so glavni \xc4\x8dutilni organ. So mo\xc4\x8dne in dvovejnate, pora\xc5\xa1\xc4\x8dene s \xc5\xa1\xc4\x8detinami in drugimi strukturami. O\xc4\x8di nimajo, so pa na glavi njim podobni \xc4\x8dutilni organi, ob\xc4\x8dutljivi na svetlobo. O\xc4\x8desu podoben organ na glavi (t. i. psevdokul) je v resnici kemoreceptor, s katerim \xc5\xbeival verjetno zaznava zra\xc4\x8dno vlago, temperaturo in koncentracijo CO\xe2\x82\x82._NEWLINE_Notranja zgradba je preprosta. Malonoge nimajo ne srca, ne vzdu\xc5\xa1nic za dihanje. Odsotnost teh organov je verjetno povezana z majhno telesno velikostjo in je drugotna, saj nekatere primitivne vrste vzdu\xc5\xa1nice imajo. Spolovila so kot pri dvojnonogah na tretjem \xc4\x8dlenu.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nSpolne \xc5\xbeleze se odpirajo na tretjem \xc4\x8dlenu oprsja, podobno kot pri dvojnonogah. Oploditev je posredna; samec odlo\xc5\xbei paket semen\xc4\x8dic (spermatofor), ki ga samica zazna in pobere._NEWLINE_Oplojena jaj\xc4\x8deca odlo\xc5\xbei samica v prst bodisi posami\xc4\x8d, bodisi v manj\xc5\xa1ih skupkih. Pravkar izlegle li\xc4\x8dinke imajo samo tri pare nog in ustrezno manj telesnih \xc4\x8dlenov, njihovo \xc5\xa1tevilo pa se ve\xc4\x8da z vsako levitvijo. Do prve levitve so negibne.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSkupina je zaradi majhne telesne velikosti pogosto prezrta in zato tudi prakti\xc4\x8dno nepoznana, tako sistematika, kot tudi \xc5\xbeivljenjski krog in ekologija. V splo\xc5\xa1nem so talne \xc5\xbeivali, ki \xc5\xbeivijo v vla\xc5\xbeni prsti in rastlinskem odpadu. Izogibajo se svetlobi. Za mnoge vrste \xc5\xa1e ni znano s \xc4\x8dem se hranijo, nekatere pa jedo plesni ali hife vi\xc5\xa1jih gliv. \xc5\xbdivijo po vsem svetu._NEWLINE_Znanih je nekaj ve\xc4\x8d kot 500 vrst. V Sloveniji \xc5\xbeivijo predstavniki reda Tetramerocerata, najpogostej\xc5\xa1a je vrsta Pauropus huxleyji, ki je splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena v Evropi.'