b'\n_START_ARTICLE_\nLetalsko krilo\n_START_PARAGRAPH_\nLetalsko krilo je kot najpomembnej\xc5\xa1i in najve\xc4\x8dkrat najte\xc5\xbeji del letala, glavna aerodinami\xc4\x8dna povr\xc5\xa1ina, kjer se tvori sila vzgona. Od njegove oblike in aerodinami\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti so odvisne tudi zna\xc4\x8dilnosti in zmo\xc5\xbenosti celotnega letala._NEWLINE_Ker je letalo te\xc5\xbeje od zraka, za letenje potrebuje silo, ki je nasprotna sili zemeljske te\xc5\xbenosti. Ta sila je vzgon, ki se med premikanjem skozi zrak ustvarja na nosilnih povr\xc5\xa1inah letala (obi\xc4\x8dajno krilih). Vzgon je glede na smer gibanja letala pravokoten. Pri gibanju letala skozi zrak zaradi trenja prihaja do upora, katerega smer je nasprotna od smeri gibanja letala. S primerno obliko profila krila dose\xc5\xbeemo, da je upor zelo majhen in je tako ve\xc4\x8dina aerodinami\xc4\x8dne sile vzgon, kar zagotavlja, da letalo lahko leti. _NEWLINE_Vzgon nastane, ker je hitrost zra\xc4\x8dnega toka na zgornji polovici krila precej ve\xc4\x8dja od hitrosti zra\xc4\x8dnega toka na spodnji polovici krila. Tako nad krilom po  Bernoulijevi ena\xc4\x8dbi (z\xe2\x82\x81 \xe2\x89\x88 z\xe2\x82\x82) nastane podtlak, pod krilom pa nadtlak, kar ustvarja silo vzgona._NEWLINE_V literaturi je pogosta tudi razlaga, ki predpostavlja, da je \xc4\x8das prehoda zra\xc4\x8dnih molekul na zgornji in spodnji strani krila enak, pri \xc4\x8demer se morajo zaradi ukrivljenosti profila krila in posledi\xc4\x8dno dalj\xc5\xa1e poti na zgornji polovici molekule nad krilom gibati hitreje. Ta teorija je bila v praksi dokazana kot napa\xc4\x8dna. Zato je napa\xc4\x8dna tudi predpostavka, da je za nastanek vzgona nujen profil krila z bolj ukrivljeno zgornjo polovico profila, saj obstajajo tudi profili, ki ne sledijo tej predpostavki (simetri\xc4\x8dni in superkriti\xc4\x8dni profil). _NEWLINE_Primerna koli\xc4\x8dina vzgona, ki letalu zagotavlja vzlet, se pri vsakem letalu ustvari pri razli\xc4\x8dni hitrosti, glede na tip pogona, te\xc5\xbeo, obliko krila in druge dejavnike._NEWLINE_Profil krila izbiramo glede na namen letala. Vzgon debelega in bolj ukrivljenega profila je ve\xc4\x8dji od vzgona tankega, vendar je upor debelej\xc5\xa1ega krila pri enaki hitrosti ve\xc4\x8dji. Posledi\xc4\x8dno ima torej transportno letalo debelej\xc5\xa1e krilo od npr. reaktivnega lovca, vendar je hkrati po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e pri enaki pogonski mo\xc4\x8di na enoto te\xc5\xbee. _NEWLINE_Vsa opisana na\xc4\x8dela veljajo tudi za propeler (bolj to\xc4\x8dno: letalski vijak), ki je ena od oblik pogona letala. Z vrtenjem propeler ustrezne oblike ustvarja vzgon, ki pa namesto navzgor v tem primeru letalo vle\xc4\x8de naprej.\n_START_SECTION_\nKonfiguracije letalskih kril\n_START_PARAGRAPH_\nLetala s fiksnimi krili (aeroplani) uporabljajo veliko razli\xc4\x8dnih izvedb kril. Vse omenjene konfiguracije so letno testirali, razen nekaterih izjem. V nekaterih primerih je te\xc5\xbeko povsem to\xc4\x8dno definirati, ker spada krilo v ve\xc4\x8d kategorij.'