b'\n_START_ARTICLE_\nKri\xc5\xbena gora (hrib)\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nNa vrhu hriba je bilo \xc5\xbee v prazgodovini gradi\xc5\xa1\xc4\x8de in anti\xc4\x8dna naselbina z utrdbo; ohranjeno je obzidje, nekatere druge najdbe in obrambni stolp znotraj obzidja kar ka\xc5\xbee, da je bila Kri\xc5\xbena gora obljudena \xc5\xbee vse od starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe preko antike naprej. Na obmo\xc4\x8dju utrdbe pa so odkrili 21 srednjeve\xc5\xa1kih grobov iz 14.\xe2\x80\x9315. stoletja. Na jugozahodnem pobo\xc4\x8dju so odkrili ve\xc4\x8d kot 50 gomil. Tu je Notranjski muzej iz Postojne med letoma 1957 in 1958 raziskal 153 grobov, od katerih je bilo 62 skeletnih in 91 \xc5\xbeganih.\n_START_SECTION_\nUmetnostni spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nRomarska cerkvica sv. Kri\xc5\xbea se v starih listinah prvi\xc4\x8d omenja 1526. Leta 1547 so ob poti do cerkvice uredili kri\xc5\xbeev pot s kapelicami. Sedanje cerkev, ki je nadomestila starej\xc5\xa1e sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, je poznobaro\xc4\x8dna stavba postavljena leta 1750. Cerkev bi ostala skrita v mno\xc5\xbeici podobnih odli\xc4\x8dno lociranih romarskih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, \xc4\x8de je ne bi krasile slike F. Berganta naslikane v 2. polovici 18. stoletja, ki predstavljajo monumentalen in pretresljiv pasijonski cikel.'