b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0abakov kamen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0abakov kamen je kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da z vklesanim staroegip\xc4\x8danskim verskim besedilom, napisanim v obdobju Petindvajsete egip\xc4\x8danske dinastije. Kamen se je kasneje uporabljal kot mlinski kamen. Na njem pa je tudi nekaj namernih po\xc5\xa1kodb, zato so napisi na splo\xc5\xa1no v zelo slabem stanju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKamen je bil postavljen kot trajen spomenik v Ptahovem templju v Memfisu v poznem 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Kasneje je bil neznano kdaj in zakaj prestavljen v Aleksandrijo. Od tam so ga skupaj h kapiteljem egip\xc4\x8danskega stebra, fragmenti kapitelja gr\xc5\xa1ko-rimskega stebra iz \xc4\x8drnega bazalta, fragmentoma kvarcitne vratne preklade Senusreta III. in granitnim kipom kle\xc4\x8de\xc4\x8dega Ramzesa II.  kot balast odpeljali v Anglijo. Lord Spencer, takratni prvi lord admiralitete in poobla\xc5\xa1\xc4\x8denec Britanskega muzeja, je kamen leta 1805 podaril Britanskemu muzeju. Leta 1901 ameri\xc5\xa1ki egiptolog James Henry Breasted napis de\xc5\xa1ifriral, prevedel in raztolma\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nDatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nNa napisu je zaznamek, da je prepis starej\xc5\xa1ega besedila, kar je spro\xc5\xbeilo iskanje izvirika. Vsi poskusi, da bi ugotovili datum njegovega nastanka, so bili neuspe\xc5\xa1ni. Breasted, Adolf Erman, Kurt Sethe in Hermann Junker so kamen datirali v Staro kraljestvo, Friedrich Junge in ve\xc4\x8dina drugih egiptologov pa ga ume\xc5\xa1\xc4\x8da v Petindvajseto dinastijo.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKamen je \xc5\xa1irok okoli 137 cm, na levi strani okoli 91 cm in na desni okoli 95 cm. Polje z napisi ima dimenzije okoli 132 x 66 cm. Sredi kamna je luknja velikosti 12 x 14 cm, iz katere je \xc5\xbearkasto razporejenih enajst polj besedila, dolgih 25 do 38 cm.  Osrednji del napisov s premerom okoli 78 cm je popolnoma obrabljenin ne\xc4\x8ditljiv.   _NEWLINE_James Henry Breasted je leta 1901 menil, da je plo\xc5\xa1\xc4\x8da iz \xc4\x8drnega granita, drugi pa, da iz bazalta ali konglomerata. Sodobne raziskave so pokazale da je kamen zelena bre\xc4\x8da iz Vadi Hammamata.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo je razdeljeno na dva dela s kratkim uvodom in zaklju\xc4\x8dnim povzetkom. Prvi del je posve\xc4\x8den zdu\xc5\xbeitvi Gornjega in Spodnjega Egipta. Zdru\xc5\xbeitev je preko boga Hora zaklju\xc4\x8dil bog Ptah. V drugem delu je zgodba o stvaritvi sveta po memfi\xc5\xa1ki  teologiji, ki stvaritev vsega, tudi bogov, pripisuje Ptahu._NEWLINE_Besedilo poudarja, da se je zdru\xc5\xbeitev Egiptov zgodila prav v Memfisu. Napis trdi tudi to, da so v Memfisu pokopali boga Ozirisa, ko ga je naplavilo na breg Nila.\n_START_SECTION_\nUvod in kraljevi titularij\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi vrstici besedila je peteren kraljev titularij: \xc2\xbb\xc5\xbdivi Hor: ki osre\xc4\x8duje Dve de\xc5\xbeeli; Dve gospe: ki osre\xc4\x8dujeta Dve de\xc5\xbeeli; kralj Gornjega in Spodnjega Egipta: Neferkare; sin Raja: [\xc5\xa0abaka], ljubljenec Ptaha-ju\xc5\xbeno-od-njegovega-obzidja, ki, kot Ra, \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dno.\xc2\xab Prva tri imena poudarjajo kraljevo manifestacijo \xc5\xbeivega boga, zadnji dve imeni (prestolno in rojstno ime)  pa se nana\xc5\xa1ata na delitev in ponovno zdru\xc5\xbeitev Egipta.  _NEWLINE_Druga vrstica je posvetilni uvod, ki omenja, da je kamen kopija obrabljenega in po\xc5\xa1kodovanega papirusa, ki ga je na\xc5\xa1el faraon \xc5\xa0abaka med obiskom Ptahovega templja v Memfisu.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeitev Egipta\n_START_PARAGRAPH_\nV vrsticah 3 do 47 je opis zdru\xc5\xbeitve Gornjega in Spodnjega Egipta pod bogom Horom v Memfisu. Besedilo najprej razglasi politi\xc4\x8dno in teolo\xc5\xa1ko nadvlado memfi\xc5\xa1kega boga Ptaha, kralja Gornjega in Spodnjega Egipta in stvarnika velike eneade (Atum, \xc5\xa0u, Tefnut, Geb, Nut, Oziris, Izida, Set in Neftis). Besedilo zatem opisuje, kako je Hor kot manifestacija Ptaha sprva vladal samo v Spodnjem Egitu, medtem ko je v Gornjem Egiptu vladal njegov tekmec Set.  Hor je zatem od boga Geba dobil tudi Gornji Egipt in zavladal celi de\xc5\xbeeli.\n_START_SECTION_\nMemfi\xc5\xa1ka teologija\n_START_PARAGRAPH_\nV 48. do 64 vrstici je mit o stvaritvi sveta, znan kot memfi\xc5\xa1ka teologija. Ptah, zavetnik obrtnikov, kovinarjev, umetnikov in arhitektov, je opisan kot bog stvarnik, nebe\xc5\xa1ki obrtnik vesolja, ki je ustvaril vse, kar obstaja.  Stvaritev je bila najprej duhovna in intelektualna dejavnost, ki sta jo olaj\xc5\xa1ala Ptahovo bo\xc5\xbeansko srce (um) in jezik (govor).  Fizi\xc4\x8dno svaritev je opravil Atum, ki je ustvaril Ptahove zobe in ustnice in iz njegovega semena in rok ustvaril eneado.\n_START_SECTION_\nPovzetek\n_START_PARAGRAPH_\nV vrsticah  61 do 64 je povzetek celega besedila.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1kodbe\n_START_PARAGRAPH_\nIz sekundarnih virov je razvidno, da se je \xc5\xa0abakov kamen kasneje uporabljal kot mlinski kamen, zato so napisi na osrednjem delu kamna v krogu s polmerom 78 cm uni\xc4\x8deni. Najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1pekulacija, da se je uporabljal kot mlinski kamen, se je pojavila v Britanskem muzeju leta 1821, \xc4\x8deprav bi kamen lahko slu\xc5\xbeil tudi kot podstavek nekemu okroglemu predmetu, morda stebru ali oporniku. _NEWLINE_V dinasti\xc4\x8dnem obdobju Egipta je bilo nekaj delov kamna namerno odsekanih. Na enem od odsekanih delov je bilo ime boga Seta (vrstica 7), ki je bil takrat na slabem glasu. Psametik II. ali Psametik III. je izbrisal tudi \xc5\xa0abakovo rojstno in prestolno ime. Psametik III. je nato na kamen vklesal svoje ime, katero so Perzijci med osvajanjem Egipta izbrisali.'