b'\n_START_ARTICLE_\nArthur Ashe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAshe je za\xc4\x8del igrati tenis v Brookfieldovem parku v Richmondu, ko mu je bilo sedem let. Vodja parka je bil navdu\xc5\xa1en nad njegovo voljo in teni\xc5\xa1kim talen]om. Pomagal mu je ter mu zagotovil mesto pri odli\xc4\x8dnem trenerju Walterju Johnsonu. Arthur je pri njem prebil vse poletje. Po treh letih trdega treniranja je Johnson postal mentor desetletnega Arthurja Asha in za\xc4\x8dela sta trenerati zelo resno, da bi mladeni\xc4\x8d postal tenisa\xc4\x8d svetovnega formata. Leta 1957 je Ashe osvojil svoj prvi velik turnir in tako postal prvi Afroameri\xc4\x8dan, ki je osvojil Marylandsko tekmovanje za de\xc4\x8dke. Ko je zaklju\xc4\x8dil srednjo \xc5\xa1olo, so mu ponudili teni\xc5\xa1ko \xc5\xa1tipendijo na eni najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1ih univerz v ZDA, UCLA. Njegov talent se je pokazal tudi na mednarodni ravni, s svojo \xc5\xa1tudentsko ekipo so postali tudi prvaki. Leto pozneje pa je do\xc5\xa1tudiral in napravil doktorat iz ekonomije. Kljub svoji izobrazbi ni nikoli delal kot ekonomist._NEWLINE_Ashe je bil leta 1963 izbran, da predstavlja ZDA v Davisovem pokalu. To je bila zanj velika \xc4\x8dast. S tem je postal tudi prvi temnopolti tenisa\xc4\x8d, ki je dobil poziv, da igra za ameri\xc5\xa1ko ekipo. V resnici je bila to velika vzpodbuda vsem Afroameri\xc4\x8danom, da so se za\xc4\x8deli ukvarjati s tenisom profesionalno in amatersko. Imel je veliko volje in vero v uspeh, kljub temu da je bil izob\xc4\x8denec. V tem \xc5\xa1portu so pred tem sodelovali samo belci. Po osvojitvi odprtega prvenstva ZDA, ko je \xc5\xbee bil slaven po svetu, je prihodnost ameri\xc5\xa1ke ekipe Davisovega pokala le\xc5\xbeala na njegovih ramenih. To nalogo je tudi uspe\xc5\xa1no izpolnil in postal eden najbolj priljubljenih tenisa\xc4\x8dev. Mnogi so ga primerjali z Martinom Luthrom Kingom, saj je tudi on odpiral nove poti Afroameri\xc4\x8danom._NEWLINE_Ashe in mnogo drugih igralcev se je zdru\xc5\xbeilo v t. i. Zdru\xc5\xbeenje teni\xc5\xa1kih profesionalcev (Association of Tennis Professionals). Pozneje istega leta, kot \xc5\xa1t. 1 ameri\xc5\xa1kega tenisa in eden najbolj\xc5\xa1ih teni\xc5\xa1kih igralcev na svetu, je zaprosil za vizum, da bi igral na Odprtem prvenstvu Republike Ju\xc5\xbene Afrike. Vstopni vizum so mu zavrnili zaradi barve ko\xc5\xbee. Arthur se je dobro zavedal, da bo ta primer dvignil veliko prahu. Sklenil se je zoperstaviti oblastem. Njegov klic, da bi se Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ka republika izklju\xc4\x8dila iz svetovnega tenisa in Davisovega pokala, je hitro podprla mno\xc5\xbeica ljudi in \xc5\xa1tevilne organizacijame, ki so delovale v tenisu in tudi izven njega. Opozoril je na rasisti\xc4\x8dno politiko Ju\xc5\xbene Afrike do \xc4\x8drncev. Zaradi truda, ki ga je Ashe vlo\xc5\xbeil v izbolj\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja \xc4\x8drncev v Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki republiki, se je njihov status po\xc4\x8dasi, a stalno izbolj\xc5\xa1eval. V sredini 70. let 20. stoletja so ljudje za\xc4\x8deli \xc5\xa1epetati, da se Arthur preve\xc4\x8d ukvarja s politiko in premalo s tenisom. To je vplivalo nanj in bolj se je osredoto\xc4\x8dil na igro. Ko je bil star 31 let, je Arthur Ashe u\xc5\xbeival v eni od svojih najbolj\xc5\xa1ih sezon in svetle\xc4\x8dih trenutkov svoje kariere z osvojitvijo naslova prvaka Odprtega prvenstva Anglije. Pridobil pa je tudi pozicijo vodilnega na svetovni teni\xc5\xa1ki lestvici._NEWLINE_Po njegovi upokojitvi leta 1980 in nepri\xc4\x8dakovani operaciji srca v letih 1979 in 1983, se je za\xc4\x8del ukvarjati z drugimi poklici, deloval je tudi kot novinar. Imel pa je tudi veliko \xc5\xbeeljo, da bi pomagal \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu. Leta 1985 je dobil mesto v Mednarodnem teni\xc5\xa1kem hramu slavnih. Ustanovil je \xc5\xa1tevilne dobrodelne organizacije. Arthur se je zelo dobro prilagodil na \xc5\xbeivljenje po \xc5\xa1portni karieri. Dobil je tudi h\xc4\x8derko Elizabeth. Njegovo \xc5\xbeivljenje se je popolnoma spremenilo po obi\xc4\x8dajnem zdravni\xc5\xa1kem pregledu. Ugotovili so, da se je oku\xc5\xbeil z virusom HIV, ki ga je dobil med operacijo srca, ko je prejemal transfuzijo. V tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e niso pregledovali krvi krvodajalcev in Ashe je bil eden od nesre\xc4\x8dnikov, ki je prejel oku\xc5\xbeeno kri. V za\xc4\x8detku je hotel obvarovati sebe in dru\xc5\xbeino pred vsiljivimi novinarji. Leta 1992 sklical tiskovno konferenco in povedal, da ima aids; zavedal se je, da se bo odslej njegovo \xc5\xbeivljenje za vedno spremenilo. Leto dni pozneje, v starosti 50 let, je umrl. Njegova smrt je pretresla mnoge ljudi.'