b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Dankwarderode\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nNa naravnem otoku reke Oker je bila \xc5\xbee v 11. stoletju utrdba grofov Brunonen, prvi\xc4\x8d omenjena leta 1134 kot castrum Tanquarderoth, na tem mestu pa je bil med letoma 1160 do 1175 zgrajen grad Dankwarderode kot pfalca vojvode Henrika Leva. Vojvoda Dankward kot soimenjak je zgodovinsko nezaznaven._NEWLINE_Oto\xc5\xa1ki grad je zasedel celotno velikost nekdanjega otoka na reki Okera, tako na primer od dana\xc5\xa1nje M\xc3\xbcnzstra\xc3\x9fe do Vieweghausa in od Ruhf\xc3\xa4utchenplatza do Domplatza. Po vzoru kraljeve pfalce v Goslarju je bila glavna stavba dvonadstropna pala\xc4\x8da z dvojno kapelo. Iz zgornjega nadstropja je bil neposreden dostop do severnega transepta stolnice svetega Bla\xc5\xbea, ki jo je Henrik Lev ustanovil leta 1173 kot kolegijsko cerkev. Pritli\xc4\x8dje je imelo talno ogrevanje. Dankwarderode in veliki deli starega mesta so bili uni\xc4\x8deni v po\xc5\xbearu leta 1252._NEWLINE_Grad je kmalu izgubil pomen kot utrdba mesta. Postal je voja\xc5\xa1ko nesmiseln, ko je bil obkro\xc5\xbeen s stavbami novega mesta.\n_START_SECTION_\nRenesansa do 19. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nStene gradu so poru\xc5\xa1ili leta 1580. Palas je bil obnovljen leta 1616 v [[renesan\xc4\x8dna arhitektura|renesan\xc4\x8dnem slogu. Ostali deli gradu so propadali in se stoletja niso obrabljali. Jarek je obstajal do leta 1798 in bil nato zasut, da bi naredili prostor za nove stavbe. Od takrat se ime Dankwarderode grad nana\xc5\xa1a le na zdaj rekonstruirano obliko \xc5\xa1e vidne palas._NEWLINE_V letih 1635-1643 je bila stavba, ki se v tem \xc4\x8dasu imenuje Mosthaus sede\xc5\xbe vojvode Augusta mlaj\xc5\xa1ega (\xe2\x80\xa0 1666), preden je preselil rezidenco v Wolfenb\xc3\xbcttel. Vojvoda Anton Ulrich je v letih 1690 do 1700 prepustil gradnjo arhitektu V\xc3\xb6lckerju in gradbeniku Korbu. Grajska kapela sv. Jurija in svete Gertrude je bila poru\xc5\xa1ena konec 17. stoletja po po\xc5\xbearu._NEWLINE_V letih od 1763 do 1765 je ju\xc5\xbeni del palasa za Ferdinanda, brata vojvode Karla I., obnovil Carl Christoph Wilhelm Fleischer (Ferdinandsbau). Od leta 1808 je palas slu\xc5\xbeili kot voja\xc5\xa1nica. Po po\xc5\xbearu v no\xc4\x8di na 21. julij 1873  je bilo na\xc4\x8drtovano ru\xc5\xa1enje v korist gradnje cest, kar so prepre\xc4\x8dili dr\xc5\xbeavljanski protesti. Leta 1878 je mesto z dr\xc5\xbeavno subvencijo pridobilo ru\xc5\xa1evine.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija in novogradnja\n_START_PARAGRAPH_\nPalas je rekonstruiral mestni svetnik, arhitekt Ludwig Winter med letoma 1887 do 1906 na podlagi intenzivnih arheolo\xc5\xa1kih raziskav na ra\xc4\x8dun vladarja princa Albrechta in obnovil kot neoromansko stavbo. V \xc4\x8dasu zavarovanja srednjeve\xc5\xa1kih ostankov je Winter lahko v veliki meri rekonstruiral srednjeve\xc5\xa1ki tloris. Zgodovinski del vklju\xc4\x8duje arkadni stolp v kleti in zadnjo steno palasa s pogledom na M\xc3\xbcnzstra\xc3\x9fe z romanskimi okni vite\xc5\xa1ke dvorane. Vse ostalo, zlasti dobro znana fasada, obrnjena proti Burgplatzu, je rekonstrukcija v smislu historicizma in najverjetneje v tej obliki ni obstajala._NEWLINE_Sedanja dvonadstropna dvorana (15 \xc3\x97 42 m) je sestavljena iz Knappensaale v pritli\xc4\x8dju in Rittersaale v zgornjem nadstropju in sta zasnovani v prosti rekonstrukciji. Zgodovinsko sliko je naredil dvorni slikar Adolf Quensen. Med drugo svetovno vojno je zgradba utrpela neposreden udarec eksplozije, ki je v veliki meri uni\xc4\x8dila stre\xc5\xa1no konstrukcijo vite\xc5\xa1ke dvorane in historicisti\xc4\x8dno slikarstvo. Po vojni je bila \xc5\xa1koda za\xc4\x8dasno odstranjena._NEWLINE_Od leta 1963 je v preprosti Knappensaal v pritli\xc4\x8dju oddelek srednjega veka v muzeju vojvode Anton Ulrich, vklju\xc4\x8dno z originalom Braunschweig\xc5\xa1kega leva, ki je bil postavljen v 12. stoletju na sosednjem Burgplatzu in pla\xc5\xa1\xc4\x8d cesarja Otona IV. Zgornje nadstropje je bilo v za\xc4\x8detku 1990-ih temeljito rekonstruirano, slike pa so bile obnovljene v prvotni obliki. Danes se uporablja za prireditve in razstave, sicer se ne more obiskati._NEWLINE_V sobi, ki meji na vite\xc5\xa1ko dvorano na severu, sta dva odprta kamina, vsak z dvema stebroma iz travertina, zelo redkega kamna.'