b'\n_START_ARTICLE_\nZelena krasta\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZelena krasta\xc4\x8da je srednje velika krasta\xc4\x8da z robustnim telesom. Samice so masivne in dose\xc5\xbeejo v dol\xc5\xbeino do 10 cm, samci so vitkej\xc5\xa1i in nekoliko manj\xc5\xa1i. V dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbeejo do 8 cm. Ko\xc5\xbea je groba in izrazito bradavi\xc4\x8dasta. Hrbet je svetel, belo-sivo-pe\xc5\xa1\xc4\x8deno rjav, prekrit s \xc5\xa1tevilnimi zelenimi, pogosto temno obrobljenimi lisami. Obarvanost in vzorec sta pri samcih pogosto bolj bleda in manj izrazita kot pri samicah, barva pa se spreminja glede na temperaturo in spremembo svetlobe. Trebuh je bel, sivo-bel ali rumenkast, pogosto z majhnimi temnej\xc5\xa1imi pikami. Na zatilju so takoj za o\xc4\x8dmi vzporedno name\xc5\xa1\xc4\x8dene izrazite zau\xc5\xa1esne \xc5\xbeleze. Gobec je top in zaokro\xc5\xbeen, o\xc4\x8di pa so izbuljene, z vodoravno \xc4\x8drno zenico in rumenkasto ali zelenkasto \xc5\xa1arenico. Bobni\xc4\x8d je okrogel. Okon\xc4\x8dine so kratke, pri samcih nekoliko dalj\xc5\xa1e kot pri samicah. Prvi prst na prednjih nogah je dalj\xc5\xa1i od drugega, zaradi \xc4\x8desar je premikanje zelene krasta\xc4\x8de nerodno. Samci imajo na spodnji strani grla vokalno vre\xc4\x8dko, v obdobju parjenja pa se jim na prvih treh prstih sprednjih okon\xc4\x8din pojavijo temno obarvane ko\xc5\xbene odebelitve, s katerimi se oprimejo samice v paritvenem objemu.\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\nGre za prete\xc5\xbeno kopensko \xc5\xbeival, ki je aktivna pono\xc4\x8di in se v vodi zadr\xc5\xbeuje le v paritvenem obdobju, ki v Sloveniji poteka od aprila do junija. Samci takrat z zna\xc4\x8dilnim ogla\xc5\xa1anjem od son\xc4\x8dnega zahoda do polno\xc4\x8di privabljajo samice na mresti\xc5\xa1\xc4\x8da. Vrvi\xc4\x8daste mreste, v katerih je od 9 do 15.000 jaj\xc4\x8dec, odlagajo na dno, ali pa jih ovijejo okoli podvodnega rastlinja. Ti mresti so dolgi med 3 in 4 metre. Za razliko od navadne krasta\xc4\x8de, pri kateri so vsi paglavci \xc4\x8drni, najdemo med paglavci zelene krasta\xc4\x8de tudi svetlej\xc5\xa1e primerke. Preobrazba se zaklju\xc4\x8di med koncem junija in za\xc4\x8detkom avgusta, nato pa pribli\xc5\xbeno dva centimetra velike mlade zelene krasta\xc4\x8de zapustijo vodo in si poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8da. Obi\xc4\x8dajno prezimijo zakopane v rahla tla ali skrite pod vejami in kamni. Pogosto za prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8de izberejo tudi rove malih sesalcev. V bli\xc5\xbeini \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d lahko za prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8de izberejo tudi kleti ali hleve. Zelena krasta\xc4\x8da je dolgo\xc5\xbeiva vrsta, saj obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivi med 7 in 10 let. Izjemoma lahko do\xc4\x8daka tudi ve\xc4\x8d kot 20 let. Je ena izmed najbolj prilagodljivih dvo\xc5\xbeivk, saj je izredno odporna na vro\xc4\x8dino, izsu\xc5\xa1itev in slano vodo, kar ji omogo\xc4\x8da pre\xc5\xbeivetje v ekstremnih podnebnih razmerah.\n_START_SECTION_\nPrehrana in plenilci\n_START_PARAGRAPH_\nHrani se na tleh z raznimi vrstami \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in raznimi talnimi nevreten\xc4\x8darji. Potrjen je celo napad zelene krasta\xc4\x8de na netopirja. Pomemben vir hrane ji predstavljajo mravlje. Paglavci so rastlinojedi ter se hranijo z algami in vodnim rastlinjem, ob\xc4\x8dasno pa tudi z mikroskopskimi \xc5\xbeivalicami. Paglavci so hrana li\xc4\x8dinkam vodnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, vodnim \xc5\xbeu\xc5\xbeelkam, pupkom in mo\xc4\x8deradom, plazilcem, pticam in malim sesalcem. Odrasle krasta\xc4\x8de so plen plazilcev, ptic in raznih sesalcev.'