b'\n_START_ARTICLE_\nMarianski jarek\n_START_PARAGRAPH_\nMarianski jarek je najgloblji poznani del svetovnih oceanov in najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka povr\xc5\xa1ja Zemljine skorje. Le\xc5\xbei na dnu severozahodnega Tihega oceana, vzhodno od Marianskega oto\xc4\x8dja ( 11\xc2\xb021\xe2\x80\xb2N, 142\xc2\xb012\xe2\x80\xb2E), v bli\xc5\xbeini oto\xc4\x8dja Guam. Jarek je meja med dvema tektonskima plo\xc5\xa1\xc4\x8dama, in sicer tam, kjer se Tihooceanska plo\xc5\xa1\xc4\x8da podriva pod Filipinsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Globina 10.911 m pod gladino morja je mnogo ve\xc4\x8dja od nadmorske vi\xc5\xa1ine Mount Everesta._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja globina jarka je 10.911 m pod morsko gladino. \xc4\x8ce vzamemo v obzir bli\xc5\xbeino ekvatorja, to predstavlja oddaljenost 6366,4 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Zemlje. Arkti\xc4\x8dni ocean, katerega globina zna\xc5\xa1a 4 do 4,5 km, kar pomeni, da je njegova oddaljenost od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Zemlje pribli\xc5\xbeno 6352,8 km, zato je za 13,6 km bli\xc5\xbeji sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Zemlje._NEWLINE_Odkrila ga je ladja britanske mornarice Challenger II leta 1951. Po njej se tudi imenuje najglobji del jarka, in sicer Izzival\xc4\x8devo brezno. Z uporabo odboja zvoka je Challenger II izmeril globino 10.900 m na kraju s koordinatama 11\xc2\xb019\xe2\x80\xb2N, 142\xc2\xb015\xe2\x80\xb2E. S slu\xc5\xa1alkami in \xc5\xa1toparico so merili odboj zvoka, torej precej preprosto, a za tiste \xc4\x8dase precej to\xc4\x8dno meritvijo._NEWLINE_Leta 1957 je ruska ladja Vitjaz poro\xc4\x8dala o izmerjeni globini 11.034 m, vendar pa ponovitve te meritve ni bilo, zato sklepamo, da je bila meritev neto\xc4\x8dna. Kasneje so ve\xc4\x8dkrat merili tudi Japonci, pri tem pa je bila potrjena globina 10.911 m, izmerjena 24. marca 1995. Tlak na dnu Marianskega jarka zna\xc5\xa1a 1086 barov (108,6 MPa)._NEWLINE_23. januarja 1960 je batiskaf Trieste ameri\xc5\xa1ke vojne mornarice ob 13:06 dosegel dno in izmeril globino 11.521 m, kar je bilo pri kasnej\xc5\xa1i reviziji popravljeno na 10.916 m. Pilotirala sta ga poro\xc4\x8dnik Don Walsh in Jacques Piccard. Za balast sta uporabljala \xc5\xbeelezne krogle, za vzgon pa bencin. Bila sta presene\xc4\x8dena, saj sta pri dnu opazila neke vrste rib, kot tudi rake. Od takrat sta dno jarka dosegli le \xc5\xa1e dve plovili, japonski Kaiko leta 1998 in ameri\xc5\xa1ki Nereus leta 2009. Obe sta bili daljinsko vodeni, tako je Trieste ostal edino plovilo s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko, ki je doseglo dno. Dose\xc5\xbeek je bil ponovljen \xc5\xa1ele 25. marca 2012, ko je kanadski re\xc5\xbeiser James Cameron v plovilu Deepsea Challenger dosegel dno in ob tem postavil rekord za najgloblji samostojni potop.'