b'\n_START_ARTICLE_\nRumena reka\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnjekitajski viri (475-221 pr. n. \xc5\xa1.) omenjajo Rumeno reko enostavno kot \xe6\xb2\xb3, ta znak se danes uporablja prav v smislu \xc2\xbbreka\xc2\xab. Dana\xc5\xa1nje ime \xe9\xbb\x83\xe6\xb2\xb3, torej Rumena reka, se prvi\xc4\x8d pojavi v obdobju dinastije Han (206 pr. n. \xc5\xa1. - 9 AD). V zgodnjih mongolskih virih se pojavlja ime \xc4\x8crna reka, verjetno zaradi barve vode pred planoto iz puhlice. Danes se v kitajski pokrajni Notranji Mongoliji imenuje Kraljica reka, v dr\xc5\xbeavi Mongoliji pa \xc5\xa0ar M\xc3\xb6r\xc3\xb6n (\xd0\xa8\xd0\xb0\xd1\x80 \xd0\xbc\xd3\xa9\xd1\x80\xd3\xa9\xd0\xbd), torej Rumena reka. Tibetanci ji pravijo tudi Pavja reka (tibetansko \xe0\xbd\xa2\xe0\xbe\xa8\xe0\xbd\x86\xe0\xbd\xb4, standardno kitajsko \xe7\x8e\x9b\xe6\x9b\xb2, tradicionalno kitajsko \xe7\x91\xaa\xe6\x9b\xb2).\n_START_SECTION_\nZgornji tok\n_START_PARAGRAPH_\nIzvir v gorovju Bajan Har v provinci Qinghai se nahaja na koordinatah 34\xc2\xb0 29\' 31,1" N, 96\xc2\xb0 20\' 24,6" E. Zgornji, prete\xc5\xbeno tibetanski del je dolg 3472\xc2\xa0km, s povpre\xc4\x8dnim naklonom 0,1% in padcem 3496 m do mesta Hekou v Notranji Mongoliji, kjer reka zavije ostro proti jugu. Zgornje pore\xc4\x8dje predstavlja 51,4% celotnega. V tem delu bistro reko  obdajajo pa\xc5\xa1niki, te\xc4\x8de pa tudi skozi ve\xc4\x8dja jezera, mo\xc4\x8dvirnate predele in 20 sotesk, zato je na tem delu nekaj hidroelektrarn in zajezitev.  Po zadnji soteski, Qingtong, reka pride na aluvialno ravnico Hetao. Hetao je travnata ali polpu\xc5\xa1\xc4\x8davska ravnina, zgodovinsko je kmetijstvo na njej odvisno od namakanja.\n_START_SECTION_\nSrednji tok\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem srednjem delu reka zaklju\xc4\x8di velik ovinek (zanka Ordos), nakar te\xc4\x8de proti vzhodu do mesta Zhengzou v provinci Henan. Odsek je dolg 1206\xc2\xa0km, pore\xc4\x8dje odseka pokriva 45,7% celotnega, padec 890 m ima povpre\xc4\x8dni naklon 0,074%. Ta del je pomemben zlasti zaradi planote iz puhlice (angl. Loess Plateau). Iz te planote reka odna\xc5\xa1a ogromne koli\xc4\x8dine sedimentov, letna ocena je 1,6 milijarde ton, ki se ve\xc4\x8dinoma odlo\xc5\xbei v spodnjem toku. Po eni od ocen kubi\xc4\x8dni meter vode Rumene reke vsebuje 34\xc2\xa0kg sedimentov. Za primerjavo, Kolorado 10, Nil 1. Zaklju\xc4\x8dni del srednjega toka je tudi zanimiv za gradnjo hidroelektrarn zaradi dolge doline Jinshan, ki se zaklju\xc4\x8di z 20 m slapom Hukou.\n_START_SECTION_\nSpodnji tok\n_START_PARAGRAPH_\nZadnjih 786\xc2\xa0km ima reka povpre\xc4\x8den padec le 0,012% (94 m). Na severnokitajski ravnini reka odlo\xc5\xbei ve\xc4\x8dino sedimentov, zaradi \xc4\x8desar se dno struge zvi\xc5\xa1uje, dokler voda ne prebije nasipov, poplavi velika podro\xc4\x8dja in pogosto tudi povsem spremeni smer. Zaradi zgodovinskih poplav ima reka tudi vzdevek \xc2\xbbBole\xc4\x8dina Kitajske\xc2\xab. Ker se veliko vode uporabi za namakanje ali v industriji, vode pred izlivom v Bohajsko morje pogosto zmanjka, zlasti po letu 1972.  Voda pokriva potrebe 140 milijonskemu prebivalstvu, zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih potreb pa je v na\xc4\x8drtu ve\xc4\x8d povezav z reko Jangce. Povpre\xc4\x8dni pretok je nizek, 2110 m\xc2\xb2/s (Jangce 32000 m\xc2\xb2/s), maksimum 25000 (de\xc5\xbeevna sezona med julijem in oktobrom), minimum 245. Kitajsko reklo \xc2\xbbko se Rumena reka zbistri\xc2\xab\xc2\xa0se uporablja za dogodke, ki se nikoli ne bodo zgodili.\n_START_SECTION_\nPritoki\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja pritoka sta reki Wei (dol\xc5\xbeina 818\xc2\xa0km, pore\xc4\x8dje 135.000\xc2\xa0km\xc2\xb2) in Fen (694\xc2\xa0km, 39.000\xc2\xa0km\xc2\xb2), ki se obe izlivata v srednji tok Rumene reke.\n_START_SECTION_\nZibelka kitajske civilizacije\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e znane starokitajske dr\xc5\xbeave izvirajo prav iz spodnje doline Rumene reke, zlasti na teritoriju dana\xc5\xa1njih provinc Henan in Hebei (imeni provinc prevedemo kot severno in ju\xc5\xbeno od reke). V poznem neolitiku (5000-2000 pr. n. \xc5\xa1t.) sta se tu razvili kulturi Yangshao in za njo Longshan. Tudi prva dinastija \xc5\xa0ja (2100-1500 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je omenjena v pisnih virih in za katero ni povsem jasno, \xc4\x8de je resni\xc4\x8dna ali mitolo\xc5\xa1ka, se je razvila ob Rumeni reki, prav tako njene naslednice \xc5\xa0ang (1700-1046 pr. n. \xc5\xa1t.), D\xc5\xbeou (1046-256 pr. n. \xc5\xa1t.) in \xc4\x8cin (221-206 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je bila prva prava imperialna kitajska dr\xc5\xbeava (cesar \xc4\x8cin \xc5\xa0i Huangdi).\n_START_SECTION_\nPoplave\n_START_PARAGRAPH_\nIz zgodovinskih virov je znano, da je v \xc4\x8dasu dinastije \xc4\x8cin reka tekla bolj na severu. Do leta 1946 je bilo opisanih 1593 naravnih ali namerno povzro\xc4\x8denih poplav, v katerih je reka 26-krat znatno spremenila svoj tok. Nekatere poplave so imele velike politi\xc4\x8dne posledice, poplava leta 11 je povezana s propadom kratke dinastije Xin (9-23 AD). Leta 923 je general Duan Ning namenoma poru\xc5\xa1il nasipe ob reki, da bi prepre\xc4\x8dil padec prestolnice Kaifeng, neuspe\xc5\xa1no. Tudi v \xc4\x8dasu dinastije Ming je guverner Kaifenga poplavil obmo\xc4\x8dje, da bi pregnal vojsko upornikov, ki je \xc5\xbee pol leta oblegala mesto. Poplave so mesto skoraj uni\xc4\x8dile, saj je zaradi lakote in bolezni umrlo 300 000 od 378 000 prebivalcev. Poplave leta 1887 so povzro\xc4\x8dile smrt 900.000-2.000.000 ljudi, leta 1931 pa 1-4 milijona ljudi. V \xc4\x8dasu druge kitajsko-japonske vojne je 9. junija 1938 general \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0ek poru\xc5\xa1il nasipe, da bi prepre\xc4\x8dil napredovanje japonskih vojakov in \xc2\xbbuporabil vodo namesto vojakov\xc2\xab. V poplavah je umrlo 500.000-900.000 civilistov in neznano \xc5\xa1tevilo japonskih vojakov. Japonci zaradi poplav niso zasedli \xc5\xbdeng\xc5\xbeouja, glavnega mesta Henana, kljub temu pa so zavzeli svoj glavni cilj - za\xc4\x8dasno kitajsko prestolnico Wuhan na reki Jangce.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeenje\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno tretjina toka Rumene reke je onesna\xc5\xbeeno do te mere, da voda ni primerna za pitje, kmetijstvo in industrijo (5. stopnja). V poro\xc4\x8dilu za leto 2007 se koli\xc4\x8dina izpustov odpadkov in kanalizacije ocenjuje na 4,29 milijarde ton. Ve\xc4\x8dino onesna\xc5\xbeenja prispeva industrija (70%), manj gospodinjstva (23%). Kljub temu so ob reki in njenih pritokih velike ribogojnice in \xc5\xbeelvje farme.\n_START_SECTION_\nPrvi most\n_START_PARAGRAPH_\nDanes reko premo\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilni mostovi, nekateri so \xc5\xa1e v gradnji ali v fazi na\xc4\x8drtovanja. Prvi most je bil zgrajen v letih 1907\xe2\x88\x921909 v mestu Lanzhou (provinca Gansu). Poimenovan je bil Zhongshan (\xe4\xb8\xad\xe5\xb1\xb1\xe6\xa1\xa5) po priimku politika Sun Jat-sena. \xc5\xbdelezna konstrukcija v dol\xc5\xbeini 233 m stoji na mestu, kjer je stoletja stal plavajo\xc4\x8di ali pontonski most, zgradilo pa ga je nem\xc5\xa1ko podjetje Telge & Schroeter.'