b'\n_START_ARTICLE_\nPhilip Kindred Dick\n_START_SECTION_\nMladost in zgodnje ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nDick se je skupaj s svojo sestro dvoj\xc4\x8dico, Jane Charlotte Dick, rodil 16. decembra 1928 star\xc5\xa1ema Dorothy Kindred Dick in Josephu Edgarju Dicku. Sestra Jane je umrla 6 tednov kasneje, 26. januarja 1929, kar je mo\xc4\x8dno vplivalo na njegov slog pisanja in ve\xc4\x8dkratno simbolno zaznamovano navezavo knji\xc5\xbenih junakov na svoje brate oziroma sestre._NEWLINE_Kasneje se je z dru\xc5\xbeino preselil v okolico San Francisca. Ko je bil star pet let, sta se njegova star\xc5\xa1a lo\xc4\x8dila. Oba sta se potegovala za njegovo skrbni\xc5\xa1tvo, ki ga je na koncu dobila njegova mati Dorothy. Preselila sta se v Washington D.C., kjer je Dick med letoma 1936 in 1938 obiskoval osnovno \xc5\xa1olo Johna Eatona do \xc4\x8detrtega razreda. Leta 1938 sta se z materjo vrnila nazaj v Kalifornijo. Pribli\xc5\xbeno takrat se je Dick za\xc4\x8del zanimati za znanstveno fantastiko. Kasneje je povedal, da je pri dvanajstih letih prebral prvo znanstvenofantasti\xc4\x8dno revijo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in zaposlitev\n_START_PARAGRAPH_\nSvoje \xc5\xa1olanje je nadaljeval na Srednji \xc5\xa1oli Berkeley v Kaliforniji. Maturiral je leta 1947. Po maturi se je vpisal na Univerzo Kalifornije v Berkeleyju, vendar je bil tam le dva meseca, od septembra do novembra 1949, preden je \xc5\xa1tudij opustil. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija se ni specializiral oziroma se opredelil, iz \xc4\x8desa bo diplomiral, vendar pa je hodil na predavanja zgodovine, psihologije, filozofije in zoologije. Med \xc5\xa1tudiranjem filozofije je za\xc4\x8del globlje razmi\xc5\xa1ljati o \xc4\x8dlovekovem nastanku in njegovem pomenu. Verjel je, da je obstoj odvisen od posameznih osebnih zaznav \xc4\x8dloveka, ki pa niso nujno mo\xc5\xbene tudi v realnosti. Verjel je tudi v to, da je vesolje samo del boga, stvarnika. Po branju Platonovih del in razmi\xc5\xa1ljanju o mo\xc5\xbenostih metafizi\xc4\x8dnih realnosti, je Dick pri\xc5\xa1el do zaklju\xc4\x8dka, da v nekem smislu svet ni popolnoma resni\xc4\x8den in da ni nobene mo\xc5\xbene poti, da bi potrdil, da zares je tu. To vpra\xc5\xa1anje iz njegovega mladostnega razmi\xc5\xa1ljanja je kasneje tematsko prisotno v mnogih njegovih romanih._NEWLINE_Leta 1951 je Dick prodal svojo prvo zgodbo in od takrat dalje je svoje \xc5\xbeivljenje posvetil pisanju. Na za\xc4\x8detku je pisal le znanstveno fantastiko, kasneje, v 50-ih letih pa je napisal nekaj navadnih, \xc5\xbeanrsko ne zares dolo\xc4\x8denih, romanov._NEWLINE_Leta 1963 je dobil nagrado Hugo za svoj alternativnozgodovinski roman \xc4\x8clovek v visokem dvorcu. \xc4\x8ceprav so mnogi menili, da je izjemno uspe\xc5\xa1en in nadarjen pisec znanstvenofantasti\xc4\x8dne literature, je svoja dela objavljal le pri nizko pla\xc4\x8dni\xc5\xa1kih zalo\xc5\xbebah kot na primer Ace. Tudi v kasnej\xc5\xa1ih letih se je spopadal s finan\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami._NEWLINE_Leta 1972 je podaril svoje rokopise, papirje in druge pisarije v knji\xc5\xbenico, kjer hranijo posebne knji\xc5\xbene zbirke, na Univerzi Kalifornije.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeavno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1971 se je lo\xc4\x8dil od svoje \xc4\x8detrte \xc5\xbeene. Dick je po tem zapadel v pretirano uporabo amfetamina, kar je vodilo v odvisnost. Marca naslednjega leta je Dick \xc5\xbeelel storiti samomor, vendar si je uspe\xc5\xa1no poiskal pomo\xc4\x8d in od\xc5\xa1el na zdravljenje. O teh te\xc5\xbekih trenutkih svojega \xc5\xbeivljenja je pisal v svojem romanu iz leta 1977 z naslovom A Scanner Darkly._NEWLINE_V naslednjih letih, ko je \xc5\xa1e zmeraj okreval od uporabe ilegalnih substanc, je Dick za\xc4\x8del do\xc5\xbeivljati privide. \xc4\x8ceprav so le-te zdravniki na\xc4\x8deloma pripisali stranskim u\xc4\x8dinkom zdravil, pa je Dick v enem izmed svojih intervjujev povedal, da je v tem \xc4\x8dasu do\xc5\xbeivel invazijo nekega transcendentnega uma. Po\xc4\x8dutil se je, kot da bi bil celo \xc5\xbeivljenje nor, v tem \xc4\x8dasu pa je kon\xc4\x8dno postal normalen. V februarju in marcu leta 1974 so bile halucinacije \xc5\xa1e posebej pogoste, kar je privedlo v to, da je Dick \xc5\xbeivel dve paralelni \xc5\xbeivljenji \xe2\x80\x93 eno kot Philip. K. Dick in drugo kot Thomas, kristjan, ki so ga preganjali Rimljani. O svojih takratnih do\xc5\xbeivljanjih je napisal tudi dve delno avtobiografski knjigi.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n17. februarja 1982, se je po kon\xc4\x8danem intervjuju Dick pomenil s svojim terapevtom o te\xc5\xbeavah z vidom. Ta mu je svetoval, naj gre nemudoma v bolni\xc5\xa1nico, a ga Dick ni poslu\xc5\xa1al. Naslednji dan so ga na\xc5\xa1li nezavestnega na tleh njegovega doma v Kaliforniji, kjer ga je zadela kap. V bolni\xc5\xa1nici ga je zadela \xc5\xa1e ena kap, pet dni kasneje pa so ga odklopili z naprave za ohranjanje \xc5\xbeivljenjskih funkcij. Njegov pepel je shranjen na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Koloradu ob grobu njegove pokojne sestre dvoj\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nZa filozofijo se je Dick za\xc4\x8del zanimati \xc5\xbee v srednji \xc5\xa1oli, kasneje pa je svoje znanje \xc5\xbeelel nadgraditi s \xc5\xa1tudijem te vede, ki pa ga ni dokon\xc4\x8dal. Za\xc4\x8del je namre\xc4\x8d s pisanjem in \xc5\xbeivljenje interpretiral po svoje. Njegov glavni navdih za dela so bili namre\xc4\x8d razli\xc4\x8dni poeti (na primer Yeast in Wordsworth) in pravzaprav ne filozofi, \xc4\x8deprav so tudi nekateri vplivali nanj \xe2\x80\x93 Spinoza, Pitagora, Platon itd. \xc4\x8cez \xc4\x8das se je njegovo zanimanje s filozofije premaknilo na teologijo.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nS svojimi deli je posredno ali neposredno vplival na mnoge avtorje, med katerimi je tudi slovenski filozof Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek, ki pogosto uporablja Dickova dela za ponazoritev Lacanovih idej. Poleg tega pa je s svojim razmi\xc5\xa1ljanjem o svetu in \xc5\xbeivljenju vplival tudi na nastanke oziroma vsebino razli\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenih in filmskih del kot na primer Matrica in Izvor.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nDick je napisal 30 romanov in okrog 121 kratkih zgodb, od katerih je bilo mnogo objavljenih v znanstvenofantasti\xc4\x8dnih revijah, ki so zbrane v \xc5\xa1estih avtorskih zbirkah. Uredniki revije Time so leta 2005 roman\xc2\xa0Ubik\xc2\xa0uvrstili na seznam stotih najve\xc4\x8djih romanov v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini od leta 1923._NEWLINE_Dick je raziskoval filozofske, sociolo\xc5\xa1ke in politi\xc4\x8dne teme v svojih romanih z zgodbami, v katerih so prevladovale monopolisti\xc4\x8dne korporacije, oblastni\xc5\xa1ke vlade, alternativni svetovi in spremenjena stanja zavedanja. Njegovo delo je odra\xc5\xbealo njegovo osebno zanimanje v metafiziko in teologijo ter pogosto \xc4\x8drpalo iz njegovih osebnih izku\xc5\xa1enj v soo\xc4\x8danju z resni\xc4\x8dnostjo, identiteto, zlorabo mamil, shizofrenijo in nadnaravnimi izku\xc5\xa1njami._NEWLINE_Po nizu domnevnih verskih izku\xc5\xa1enj v 1974 je vklju\xc4\x8dil probleme teologije in filozofije v romane, kot je\xc2\xa0A scanner darkly\xc2\xa0(Skozi skener tema\xc4\x8dno) in Valis._NEWLINE_Dickove zgodbe obi\xc4\x8dajno izpostavljajo krhko naravo resni\xc4\x8dnosti in konstrukcijo osebne identitete. Njegove zgodbe pogosto postanejo \xc4\x8dudne fantazije, kjer glavni liki po\xc4\x8dasi odkrivajo, da je njihov vsakdanji svet pravzaprav iluzija, zbrana z mo\xc4\x8dnim zunanjim bistvom, kot je ustavljena animacija v Ubiku, veliko politi\xc4\x8dnih zarot ali sprememba nezanesljivega pripovedovalca._NEWLINE_Du\xc5\xa1evna bolezen je bila Dickov stalni interes in teme du\xc5\xa1evne bolezni so pronicale in se odra\xc5\xbeale v njegovih delih. V letu 1965 je napisal esej\xc2\xa0Schizophrenia and the Book of Changes\xc2\xa0(Shizofrenija in knjiga sprememb)._NEWLINE_Uporaba drog (vklju\xc4\x8dno z versko, rekreacijsko in zlorabo) je bila prav tako tema v \xc5\xa1tevilnih Dickovih delih, kot sta\xc2\xa0Skozi skener tema\xc4\x8dno\xc2\xa0in\xc2\xa0The Three Stigmata of Palmer Eldritch. Dick je bil u\xc5\xbeivalec mamil ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivljenja. Vse njegove knjige so bile izdane pred letom 1970, v \xc4\x8dasu ko je bil na amfetaminu.\xc2\xa0Skozi skener tema\xc4\x8dno\xc2\xa0(1977) je bil prvi roman, ki ga je napisal ne da bi bil pod vplivom kakr\xc5\xa1nih koli drog. Dick je poleg tega na kratko preizku\xc5\xa1al psihedelike._NEWLINE_Teme, ki jih Philip K. Dick obravnava so:  epistemologija in naravo resni\xc4\x8dnosti, vpara\xc5\xa1anje samospoznanje, razmerje med \xc4\x8dlovekom in robotom, problemom upravi\xc4\x8denja zla, vojnami in zlorabami politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, evolucijo \xc4\x8dloveka v prihodnosti, tehnologijo in mediji ter drogami in du\xc5\xa1evnimi stanji.\n_START_SECTION_\nFilmi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele po njegovi smrti leta 1982 je po njegovih kratkih zgodbah nastalo ve\xc4\x8d zelo uspe\xc5\xa1nih filmov, kot so Iztrebljevalec, Posebno poro\xc4\x8dilo in Popolni spomin, ki so skupaj do za\xc4\x8detka leta 2004 prinesli ve\xc4\x8d kot 700 milijonov USD prihodkov._NEWLINE_Po \xc5\xa1tevilnih Dickovih zgodbah so posneli filme. Tudi on sam je napisal scenarij za Ubik leta 1974, vendar tega filma niso nikoli posneli. Veliko \xc5\xa1tevilo filmov, ki temeljijo na njegovih delih, ima druga\xc4\x8den naslov od izvirnega. Skupni dohodki vseh filmov do leta 2009 zna\xc5\xa1ajo ve\xc4\x8d kot milijardo ameri\xc5\xa1kih dolarjev._NEWLINE_The Minority Report in The Man in the High Castle sta naslova dveh serij, ki temeljita na Dickovih zgodbah. Electric Dreams: The World of Philip K. Dick pa je \xc5\xa1e en naslov serije, ki so jo napovedali v maju 2016.\n_START_SECTION_\nNagrada Philipa K. Dicka\n_START_PARAGRAPH_\nJe nagrada za najbolj\xc5\xa1e znanstvenofantasti\xc4\x8dno delo, izdano v prej\xc5\xa1njem letu, ki jo podelijo vsako leto v Norwesconu. Njen sponzor je Philadelphia Science Fiction Society, od leta 2005 pa jo podpira tudi Philip K. Dick Trust. Nagrada je bila ustanovljena leta 1983, eno leto po Dickovi smrti.'