b'\n_START_ARTICLE_\nKako se je mo\xc5\xbeila veverica\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nVeverica si je iskala partnerja. Vanjo se je zaljubil je\xc5\xbeek in ji ves \xc4\x8das prina\xc5\xa1al sade\xc5\xbee iz okolice v \xc5\xbeelji, da bi ga omo\xc5\xbeila. Veverica je popustila in privolila v poroko z njim, ker ji je obljubil, da bo dober mo\xc5\xbe. Priredila sta veliko gostijo na katero sta povabila skoraj vse gozdne prebivalce. Po gostiji sta veverica in je\xc5\xbeek od\xc5\xa1la spat na smreko. Tedaj pa veverica re\xc4\x8de je\xc5\xbeu, da se naj umakne, ker jo bode. Je\xc5\xbe, ki je obljubil, da bo dober mo\xc5\xbe, se malce premakne. Vendar veverico \xc5\xa1e kar bode, zato se je\xc5\xbe ponovno premakne. Ko ga veverica \xc5\xa1e tretji\xc4\x8d prosi, da naj se umakne, je\xc5\xbeek nerodno pade na tla. Od takrat naprej je\xc5\xbei ne plezajo po drevesih. Veverica je za drugega mo\xc5\xbea vzela veveri\xc4\x8djega samca. Tudi on ni bil po njenem okusu, zato ga je neke no\xc4\x8di porinila iz gnezda. Vendar samec ni padel na tla, ampak se je s kremplji obdr\xc5\xbeal na veji, od koder je vpil na samico. \xc5\xa0e do danes se nista pomirila in zato vedno, ko se sre\xc4\x8data, kri\xc4\x8dita drug na drugega.\n_START_SECTION_\nAnaliza pripovedke\n_START_PARAGRAPH_\nZgradba pripovedke - temelji na zapletu, ki se nato hitro, nesre\xc4\x8dno razplete_NEWLINE_Pripovedovalec - tretjeosebni_NEWLINE_Dogajalni prostor - gozd_NEWLINE_Dogajalni \xc4\x8das - v davnih \xc4\x8dasih, ko je veverica iskala mo\xc5\xbea_NEWLINE_Glavni literarni liki - veverica, veveri\xc4\x8dek, je\xc5\xbe_NEWLINE_Stranski literarni liki - gozdne \xc5\xbeivali\n_START_SECTION_\nAnaliza pripovedke po Brunu Bettelheimu\n_START_PARAGRAPH_\nBruno Bettelheim pravi, da otroke bolj prevzamejo pravljice ljudskega izvora, saj le te izhajajo in njegovega dejanskega \xc4\x8dustvenega in psiholo\xc5\xa1kega stanja._NEWLINE__NEWLINE_Na za\xc4\x8detku pravljice se sre\xc4\x8damo z glavno osebo veverico, ki je osamljena in i\xc5\xa1\xc4\x8de primernega \xc5\xbeenina. Po Bettelheimu gre za eksistencialni problem (eksistencializem), ki je jasno in zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno prikazan. Vsi liki, ki se pojavijo v pravljici, nimajo imen. Iz tega sklepamo, da pravljica pripoveduje o sleherniku._NEWLINE__NEWLINE_Jasno so izrisani pomembni dogodki, vse podrobnosti pa so izpu\xc5\xa1\xc4\x8dene. Tako vemo, da sta se je\xc5\xbe in veverica o\xc5\xbeenila, da sta imela svatbo, kako pa je le ta izgledala, je prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno na\xc5\xa1i domi\xc5\xa1ljiji._NEWLINE__NEWLINE_S pojavljanjem drugih dveh glavnih likov (je\xc5\xbea in veveri\xc4\x8djega samca), opazimo razmerje med dobrim in zlem. Veverica je nosilka negativnih vrednot, nadutosti, samov\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti, izbir\xc4\x8dnosti, ki jo na koncu privedejo do dolgo\xc4\x8dasnega \xc5\xbeivotarjenja. Prav pred temi vrednotami nas posredno svari pravljica. Nikjer se ne pojavi dogodek, ki bi jasno, neposredno podal re\xc5\xa1itev ali nauk, ampak je vedno le ta nakazana. Bettelheim pravi, da z nakazanjem re\xc5\xa1itve otroka usmerimo v razmi\xc5\xa1ljanje o njegovem lastnem razvoju._NEWLINE__NEWLINE_Nosilca veverici nasprotnih zna\xc4\x8dajskih lastnosti sta je\xc5\xbe in veveri\xc4\x8dji samec. Oba lika sta preprosta, delovna, dobrosr\xc4\x8dna (kar je izrazito prikazano pri je\xc5\xbeu). Oba sledita svoji notranji dobroti (svojemu nadjazu po Freudu) in sre\xc4\x8da jima je zagotovljena. Veverica pa svojega \xc5\xbeivljenja ne obvlada, misli na u\xc5\xbeitek in se ni sposobna odzvati in sprejeti vi\xc5\xa1jo vrednoto, ljubezen._NEWLINE__NEWLINE_Pravljica vsebuje pravlji\xc4\x8dne prvine._NEWLINE__NEWLINE_Vsi dogodki v pravljici so prikazani kot obi\xc4\x8dajni, \xc4\x8deprav so neverjetni in nemogo\xc4\x8di (plezanje je\xc5\xbea na drevo, poroka med je\xc5\xbeem in veverico \xe2\x80\xa6)_NEWLINE__NEWLINE_Sre\xc4\x8damo se tudi s pravlji\xc4\x8dnim \xc5\xa1tevilom, saj nastopajo tri glavne osebe._NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8cas in kraj v pravljici nista dolo\xc4\x8dena, ampak gre za edinstven pravlji\xc4\x8dni \xc4\x8das._NEWLINE__NEWLINE_Pravljica vsebuje dva zapleta, dva vrha in razplet. Prvi zaplet je iskanje prvega partnerja, kateremu sledi vrh - svatba z je\xc5\xbeem. Drugi zaplet je drugo iskanje partnerja in vrh - svatba z veveri\xc4\x8djim samcem. Vsemu temu sledi razplet (veverica zaradi svoje izbir\xc4\x8dnosti ostane brez partnerja)._NEWLINE_Bruno Bettelheim\xc2\xa0:\xc2\xa0\xc2\xbb Pravljica nam prepu\xc5\xa1\xc4\x8da vse odlo\xc4\x8ditve, vklju\xc4\x8dno s to, ali se sploh ho\xc4\x8demo odlo\xc4\x8dati. Nam je prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno, ali \xc5\xbeelimo pravljico kakor koli uporabiti v svojem \xc5\xbeivljenju ali pa samo u\xc5\xbeivati v fantasti\xc4\x8dnih dogodkih. Prav na\xc5\xa1 u\xc5\xbeitek nas napelje, da se, kadar smo sami pripravljeni, odzovemo na skrite pomene, ki se morda nana\xc5\xa1ajo na na\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko izku\xc5\xa1njo in trenutno stopnjo razvoja osebnosti\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nMotivno \xe2\x80\x93 tematske povezave\n_START_PARAGRAPH_\nKonflikt med mo\xc5\xbeem in \xc5\xbeeno lahko zasledimo tudi v pravljicah Janko in Metka; \xc5\xbdalik \xc5\xbeena; O\xc4\x8de je kupil zvonec, mati pa lonec; Fi\xc5\xbeol\xc4\x8dek, ogel\xc4\x8dek in slamica._NEWLINE_Tematsko podobne pravljice so Kako se je je\xc5\xbeek \xc5\xbeenil; Vrag se \xc5\xbeeni.'