b'\n_START_ARTICLE_\nPoboj v Bologni\n_START_PARAGRAPH_\nPoboj v Bologni je bil bombni atentat, ki se je izvr\xc5\xa1il dne 2. avgusta 1980 na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji italijanskega mesta Bologna. Pri tem je bilo 85 oseb ubitih in preko 200 ranjenih. Leta 1995 je dokon\xc4\x8dna odlo\xc4\x8ditev kasacijskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da obsodila za ta poboj tri pripadnike neofa\xc5\xa1istov, vendar nekatere okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine zlo\xc4\x8dina \xc5\xa1e danes niso bile dovolj pojasnjene, zaradi \xc4\x8desar obstajajo sumi, da resni\xc4\x8dna odgovornost ni bila ugotovljena.\n_START_SECTION_\nPotek dogodka\n_START_PARAGRAPH_\nBomba je bila sestavljena iz 23 kg eksploziva (trinitrotoluen plus heksogen) in 18 kg nitroglicerina. Eksplodirala je ob 10.25 v zahodni hali postaje, polni ljudi, ki so odhajali na po\xc4\x8ditnice ali se vra\xc4\x8dali iz dopusta, saj je bila to prva avgustova sobota. Eksploziv je bil v kov\xc4\x8dku, ki je bil postavljen ob nosilni zid, pribli\xc5\xbeno pol metra od tal. Zahodna hala je bila popolnoma poru\xc5\xa1ena. Razbitine in udarni val so po\xc5\xa1kodovali tudi vlak, ki se je trenutno nahajal na prvem tiru, in na drugi strani postajali\xc5\xa1\xc4\x8de taksijev pred postajo. Takoj po dogodku je bila rezervirana za re\xc5\xa1evalce celotna avtomobilska steza med postajo in bolnicami. Mestni avtobusi in taksiji, ki so bili parkirani pred postajo, so bili spremenjeni v re\xc5\xa1ilce. Avtobus \xc5\xa1t. 37 je bil opremljen za ambulanto za prvo pomo\xc4\x8d in je postal eden od simbolov dogodka. Za eno od \xc5\xbertev niso na\xc5\xa1li ostankov, \xc4\x8deprav je bila njena prisotnost tragi\xc4\x8dno izpri\xc4\x8dana z ostanki triletne h\xc4\x8derke, ki jo je dr\xc5\xbeala v naro\xc4\x8dju. \xc5\xa0ele po petih mesecih so na\xc5\xa1li drobce njenega telesa pod razbitinami vlaka na prvem tiru.\n_START_SECTION_\nZavajanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoboj v Bologni je bil najvidnej\xc5\xa1i dogodek, pri katerem je pri\xc5\xa1lo do izraza tako imenovano zavajanje na napa\xc4\x8dne podatke (italijansko\xc2\xa0\xc2\xbbdepistaggio\xc2\xab), ki je bilo zna\xc4\x8dilno za celotno obdobje italijanskih svin\xc4\x8denih let. Zavajanje na stranska sumni\xc4\x8denja, ki so zamujala preiskovalne oblasti, predlaganje vedno novih krivcev, ustvarjanje neresni\xc4\x8dnih podatkov, kakor tudi vtikanje sensacionalisti\xc4\x8dnega tiska v sodne in upravne postopke, vsa ta dejanja so tako zapletla sodni potek preiskav, da so jih dejansko onemogo\xc4\x8dila. Resnica, ki je iz\xc5\xa1la iz procesov, je le delna resnica, za marsikoga pa sploh ni resnica, temve\xc4\x8d sad organizirane protidr\xc5\xbeavne akcije. Zavajanje z dobro usmerjenih policijskih postopkov, ki se je sicer pojavilo v skoraj vseh procesih tistih let, je prav v zvezi z bolonjskim pobojem doseglo svoj vi\xc5\xa1ek. Danes, po 35 letih, lahko samo zabele\xc5\xbeimo nekatere ve\xc4\x8d ali manj dokumentirane predloge za morebitne obto\xc5\xbenice, tako imenovane piste (izvidni\xc5\xa1ke steze), ki so policijsko delo razpr\xc5\xa1ile in niso privedle do rezultatov. Celo obsojeni osumljenci, ki so se sicer vedno proglasili za nedol\xc5\xbene, so bili pred\xc4\x8dasno izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni na svobodo, kot nema izjava dr\xc5\xbeavnih oblasti, da dejanski krivci bolonjskega poboja niso bili ugotovljeni.'