b"\n_START_ARTICLE_\nStanley \xc5\xbdele\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval na Pivki. Leta 1913 se je na vabilo brata odpravil v ZDA. Sprva je \xc5\xbeivel na farmi v zahodni Pennsylvaniji (Gray's Landing), nato se je \xc5\xa1olal: na Wilsonovi \xc5\xa1oli (angle\xc5\xa1\xc4\x8dina) v Clevelandu, nato risanje na Tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli v Chicagu (Harrison Technical High School), od 1919 pa na umetnostnem kolid\xc5\xbeu v Dobuqueu v Iowi (Dubuque Colledgeu). Tu je bil \xc4\x8dlan kro\xc5\xbeka, ki ga je vodil Janko Rogelj. Ko se je vrnil v Chicago, je \xc5\xa1tudiral na Umetnostni akademiji v Chicagu. Od 1923 do smrti je bil zaposlen v tajni\xc5\xa1tvu osrednjega urada zavarovalne dru\xc5\xbebe SNPJ v Chicagu. \xc5\xbdele je bil med prvimi, ki je raziskoval starej\xc5\xa1e slovensko izseljeni\xc5\xa1tvo v ZDA, zlasti misijonarstvo. Sistemati\xc4\x8dno je iskal vire za zgodovino slovenskega izseljenstva v ameri\xc5\xa1kih arhivih in knji\xc5\xbenicah. Opozoril je na dotlej malo znane ali sploh neznane zgodnje slovenske izseljence, ki so se vpisali v ameri\xc5\xa1ko zgodovino. \xc4\x8ceprav ponovno prihaja do nepreverjenih sklepov, ki se pri kriti\xc4\x8dni presoji izka\xc5\xbeejo kot neto\xc4\x8dni (npr. da je Smolnikar po 1848 obiskal Evropo in se sre\xc4\x8dal z Marxom), je vendarle tehtno prispeval k prou\xc4\x8devanju slovenskega izseljenstva v ZDA ter odpiral mo\xc5\xbenosti za nadaljnje raziskave. Na podlagi izvirnih dokumentov je o tem pisal v slovenskih listih Prosveta in Ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeinski koledar. Za glasila SNPJ je narisal vrsto ilustracij."