b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija svetega Avgu\xc5\xa1tina, Canterbury\n_START_SECTION_\nOd ustanovitve do razpustitve\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 597 je Avgu\xc5\xa1tin pri\xc5\xa1el v anglosa\xc5\xa1ko Anglijo, kamor ga je kot misijonarja poslal pape\xc5\xbe Gregor I., da bi Anglosase spreobrnil v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.  Kralj Kenta je bil v tem \xc4\x8dasu Ethelbert. Deloval je v poganskem templju zunaj zidov Canterburyja vzhodno od mesta,  poro\xc4\x8den pa je bil s kristjanko Berto. V skladu s tradicijo je dal kralj ne samo svoj tempelj in okolico znotraj ograje Avgu\xc5\xa1tinu za cerkev in samostan, ampak je tudi odredil, da je treba cerkev postaviti kot "kraj sijaja, posve\xc4\x8deno bla\xc5\xbeenima apostoloma Petru in Pavlu", in jo obdaril z razli\xc4\x8dnimi darili. Eden od namenov ustanovitve je bil zagotoviti prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de Avgu\xc5\xa1tinu in njegovim bratom menihom. Kralj Ethelbert in Avgu\xc5\xa1tin pa sta predvidela opatijo tudi kot grobi\xc5\xa1\xc4\x8de opatov, nad\xc5\xa1kofov in kraljev Kenta. _NEWLINE_William Thorne, opatijski kronist 14. stoletja, je zapisal leto 598 kot leto ustanovitve. Samostanska poslopja so bila najverjetneje lesena v slogu sa\xc5\xa1ke gradnje, tako da so lahko bila hitro zgrajena. Cerkev so gradili trdno zidano, kot jih je Avgu\xc5\xa1tin poznal iz Rima.  Cerkev je bila dokon\xc4\x8dana in posve\xc4\x8dena leta 613. Okoli leta 624 je v bli\xc5\xbeini na vzhodu Edbald, Ethelbertov sin in naslednik, ustanovil drugo cerkev, posve\xc4\x8deno sveti Mariji, ki je tudi grobnica kentskih kraljev.  Opatija je tako kot sveti Avgu\xc5\xa1tin postala znana po njegovi smrti. _NEWLINE_Prvi dve stoletji od ustanovitve je bil sveti Avgu\xc5\xa1tin edina pomembna verska ustanova v kraljestvu Kent. Zgodovinar G. F. Maclear jo je ozna\xc4\x8dil kot "misijonarsko \xc5\xa1olo", v kateri sta cveteli "klasi\xc4\x8dno znanje in angle\xc5\xa1ko u\xc4\x8denje".  Samostan je imel veliko knji\xc5\xbenico z verskimi in posvetnimi knjigami. Poleg tega je imela skriptorij za izdelavo rokopisov.\n_START_SECTION_\nDunstanove reforme\n_START_PARAGRAPH_\nDunstan, canterburyjski nad\xc5\xa1kof od leta 959 do 988, je vplival na reorganizacijo opatije v skladu z benediktinskimi pravili. Stavbe so se raz\xc5\xa1irile, cerkev obnovila. Dunstan je spremenil tudi posvetitev opatije,  prvotnima svetnikoma Petru in Pavlu je leta 978 dodal svetega Avgu\xc5\xa1tina.  Od takrat je bila opatija znana kot  opatijasvetega Avgu\xc5\xa1tina.\n_START_SECTION_\nVdori Dancev\n_START_PARAGRAPH_\nVdori Dancev niso ob\xc5\xa1li opatije svetega Avgu\xc5\xa1tina, a je leta 1027 kralj Knut vse premo\xc5\xbeenje vasi Minster-v-Thanet predal svetemu Avgu\xc5\xa1tinu. To imetje je vsebovalo tudi ohranjeno telo svete Mildred. Vera v \xc4\x8dude\xc5\xbeno mo\xc4\x8d te relikvije se je raz\xc5\xa1irila po vsej Evropi in prinesla veliko romarjev, ki so z darili obogatili opatijo.\n_START_SECTION_\nNormanska osvojitev\n_START_PARAGRAPH_\nPo normanski osvojitvi Anglije leta 1066 je Viljem Osvajalec zasegel posestva, vendar je spo\xc5\xa1toval cerkveno premo\xc5\xbeenje.  V opatiji svetega Avgu\xc5\xa1tina so vse anglosa\xc5\xa1ke zgradbe popolnoma rekonstruirali v obliki tipi\xc4\x8dnega normanskega benediktinskega samostana. Do leta 1100 so vse originalne zgradbe izginile pod romanskimi. Naslednja obnova je bila po velikem po\xc5\xbearu leta 1168.  Uni\xc4\x8denje je zajelo tudi majhen del zgodovinskih zapisov iz prej\xc5\xa1njega obdobja. _NEWLINE_Od okoli 1250 dalje je bilo obdobje bogastva, ko se je veliko gradilo."  Boggisova zgodovina imenuje to obdobje \xc4\x8das "posvetnega veli\xc4\x8dastja", ki so ga zaznamovali razsipni izdatki "za nove zgradbe, kraljeve obiske in bankete s tiso\xc4\x8di gostov". V opatiji so uvedli \xc5\xa1tevilne dajatve. Velik dolg, ki je nastal, bi lahko opatijo uni\xc4\x8dil, \xc4\x8de ne bi bilo velikodu\xc5\xa1nih dobrotnikov, ki so pri\xc5\xa1li na pomo\xc4\x8d. _NEWLINE_Kri\xc5\xbeni hodnik, refektorij in kuhinjo so popolnoma obnovili. Dodali so nove prostore za opate in veliko dvorano. V za\xc4\x8detku 14. stoletja je bilo pridobljeno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de za veliko klet (cellarium) (\xc5\xbeivljenjski in delovni prostori za kletarja, ki je bil odgovoren za oskrbo opatije), pivovarno, pekarno in nov vinograd. Marijina kapela je bila zgrajena vzhodno od cerkve.\n_START_SECTION_\nFyndonova vrata\n_START_PARAGRAPH_\nOpatijsko vhodno poslopje je bilo obnovljeno med letoma 1301 in 1309 v obdobju opata Fyndona. Od takrat so znana kot Fyndonova vrata ali Velika vrata. Prostor nad vhodom je bila kraljeva samostanska spalnica. Leta 1625 sta Karel I. in kraljica Henrietta Maria po poroki v stolnici v Canterburyju spala v tej dvorani.  Po obnovi leta 1660 so se Karel II. in njegova brata, vojvoda Yor\xc5\xa1ki in Gloucestrski, na poti v London ustavili v opatiji in prebivali v njej. _NEWLINE_Fyndonova vrata so bila po\xc5\xa1kodovana zaradi nem\xc5\xa1ke bombe med drugo svetovno vojno in jih je bilo treba obnoviti. Vrata stojijo nasproti majhnega trga, ki je bil od vladavine Karla I. znan kot Lady Wootton\'s Green. Kipa Ethelberta Kentskega in kraljice Berte stojita na zelenici.\n_START_SECTION_\nOpatija od razpustitve do danes\n_START_PARAGRAPH_\nBoggis v za\xc4\x8detku 16. stoletja opisuje razpustitev samostanov kot "dneve dekadence". \xc4\x8ceprav je imel samostan v lasti 19.862 hektarjev posestev v Kentu, Boggis meni, da "zgodovinski dokazi prepri\xc4\x8dljivo dokazujejo, da so bili ti \xc5\xbee obsojeni, tudi \xc4\x8de Henrik VIII. nikoli ne bi razpustil samostanov". "Oderu\xc5\xa1ko izsiljevanje" za pape\xc5\xbea bi povzro\xc4\x8dilo ste\xc4\x8daj. _NEWLINE_Angle\xc5\xa1ka reformacija, ki je spremljala razpustitev samostanov, je bila pred ste\xc4\x8dajem. Reformacija je zamenjala pape\xc5\xbea (duhovnik) z monarhom (laikom). Ukrepi, ki jih sprejel parlament, so okrepili mo\xc4\x8d laikov v primerjavi z mo\xc4\x8djo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ti ukrepi so bili del angle\xc5\xa1ke reformacije kot "veliki prenosi"  gospodarske in verske oblasti s cerkvene na posvetno oblast. _NEWLINE_Del "velikega prenosa" se za\xc4\x8del, ko je parlament dal kralju Henriku VIII. pooblastilo, da razpusti samostane in zapleni premo\xc5\xbeenje za krono. Razlog za to je bil tudi, ker verske hi\xc5\xa1e niso ve\xc4\x8d uporabljale svojega premo\xc5\xbeenja samo za posebne verske namene, za katere je bilo izvorno namenjeno. _NEWLINE_30. julija 1538 so pri\xc5\xa1li kraljevi komisarji prevzet opatijo svetega Avgu\xc5\xa1tina. Zadnji opat in menihi so zapustili samostan. Opatija s posestvi, blagom, zgradbami in vsemi drugimi dobrinami je postala last krone. Kon\xc4\x8dalo se je ve\xc4\x8d kot 940-letno obdobje meni\xc5\xa1ke prisotnosti.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nMed preostankom Henrikovega vladanja je bil samostan svetega Avgu\xc5\xa1tina v lasti krone, nekatere zgradbe so bile spremenjene v kraljevo prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1541 so se za\xc4\x8deli drugi deli opatije ru\xc5\xa1iti, material so prodajali.  Nekaj kamna je bilo uporabljeno za utrdbo v Pale of Calais (francosko le Calaisis), ve\xc4\x8d pa je bilo prodanega za lokalne potrebe. Knji\xc5\xbenica z 2000 rokopisi je bila uni\xc4\x8dena, zakladnica oplenjena._NEWLINE_Kraljevo rezidenco je ob\xc4\x8dasno uporabljala kraljeva dru\xc5\xbeina vse do vladanja kraljice Elizabete I., ko so bile stavbe najete za nasledstvo plemi\xc4\x8dev. Leta 1558 je Elizabeta dala pala\xc4\x8do v najem lordu Henriku Cobhamu. V tem \xc4\x8dasu je kraljica tu obdr\xc5\xbeala dvor. Lord Cobham je \xc5\xbeivel v Kentu in zvesto slu\xc5\xbeil kraljici kot diplomat in poslanec. [28] Po izdaji lorda Cobhama leta 1603 pod vladavino Jakoba I. je bila rezidenca dodeljena Robertu Cecilu, lordu Essendenskemu. _NEWLINE_Po Cecilovi smrti leta 1612 je bilo prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de preneseno na Edwarda, lorda Woottona iz Marleyja (v\xc4\x8dasih zapisano "Wotton"). [29] Lord Wootton je najel Johna Tradescanta starej\xc5\xa1ega za ureditev vrta. Wootton je umrl leta 1626, vendar pa je v pala\xc4\x8di \xc5\xbeivela lady Wootton do svoje smrti leta 1658. Park je \xc5\xa1e vedno znan kot Lady Wootton\'s Green. _NEWLINE_Sir Edward Hales (1626\xe2\x80\x931684) je dobil v posest premo\xc5\xbeenje po smrti lady Wooton, sledil naj bi mu njegov sin sir Edward Hales (1645\xe2\x80\x931695). Namesto da bi ohranjali premo\xc5\xbeenje, so novi lastniki zgradbe podrli in kamenje uporabili za gradnjo nove hi\xc5\xa1e na obmo\xc4\x8dju Hales Place._NEWLINE_Od takrat naprej do leta 1844 se je opusto\xc5\xa1enje nadaljevalo, dokler ni zajelo cerkve, kri\xc5\xbenega hodnika, kuhinje in refektorija.  Drugi deli so razpadli. Od leta 1770 do 1844 je bila v opatiji pivovarna (Alfred Beer & Company).  Leta 1804 je bil del posesti razdeljen na sklope in prodan. Uporabljali so jo tudi kot bowling in keglji\xc5\xa1\xc4\x8de. Ethelbertov stolp, preostanek stolpa normanske opatije, je bil odstranjen leta 1822.  Robert Ewell je v svojem Vodniku po samostanu in misijonarskem kolid\xc5\xbeu svetega Avgu\xc5\xa1tina (Guide to St. Augustine\xe2\x80\x99s Monastery and Missionary College) zapisal, da je v prvi polovici 19. stoletja samostan "dosegel najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko propada".\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nStanje opatije ni ostalo neopa\xc5\xbeeno. Leta 1844 je bogat mlad posestnik, \xc4\x8dlan parlamenta in velikodu\xc5\xa1ne\xc5\xbe Alexander James Beresford Hope obiskal ru\xc5\xa1evine in ugotovil, da so ob\xc5\xbealovanja vredne in jih je kupil. Navdahnjen z misijonarsko vnemo \xc4\x8dastitega Edwarda Coleridgea so Hope in drugi donatorji dali dodaten denar za obnovo in gradnjo zgradb za vzpostavitev kolegija za usposabljanje mladih mo\xc5\xa1kih, ki bi bili misijonarji v britanskih kolonijah. Ta zamisel je imela dva namena: izobra\xc5\xbeevanje misijonarjev ter izkopavanje in ohranjanje opatije.  Misijonarski kolid\xc5\xbe Svetega Avgu\xc5\xa1tina je obstajal do leta 1947.  V no\xc4\x8di na 31. maj 1942 so bile njegove zgradbe tako hudo po\xc5\xa1kodovane zaradi nem\xc5\xa1kega bombardiranja, da je akademija prenehala delovati. _NEWLINE_Od leta 1952 do 1967 so stavbe kolid\xc5\xbea uporabljali kot osrednji kolid\xc5\xbe anglikanske skupnosti. _NEWLINE_Od leta 1976 je zgradbe kolid\xc5\xbea skupaj z nekaterimi novimi uporabljala Kraljeva \xc5\xa1ola v Canterburyju za nastanitev in \xc5\xa1olsko knji\xc5\xbenico. Ta del opatije svetega Avgu\xc5\xa1tina je kupila \xc5\xa1ola leta 1994. _NEWLINE_Ru\xc5\xa1evine opatije so zdaj na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in zanje skrbi English Heritage.'