b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0malkaldenska zveza\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0malkaldenska zveza je zveza, ki so jo sklenili protestantski knezi in mesta pod vodstvom sa\xc5\xa1kega volilnega kneza Ivana Stanovitnega in hessenskega de\xc5\xbeelnega grofa Filipa I. proti cesarju Karlu V. v obrambo protestantske vere._NEWLINE_Potem ko je cesar Karel V. leta 1530 na dr\xc5\xbeavnem zboru v Augsburgu zavrnil veroizpoved, ki so jo predlo\xc5\xbeili prista\xc5\xa1i Lutra in jo poznamo kot augsbur\xc5\xa1ka veroizpoved (confessio Augustana), je dr\xc5\xbeavnim stanovom, ki se niso pokoravali cesarjevi volji, po zakonih Svetega rimskega cesarstva grozila t. i. Reichsexekution, pokoritev z voja\xc5\xa1ko silo. Da bi se pred njo zavarovali, so \xc5\xbee koncem leta 1530 sklenili obrambno zvezo: de\xc5\xbeele Volilna Sa\xc5\xa1ka, Hessen, Anhalt-Bernburg, Mansfeld, Braunschweig-L\xc3\xbcneburg in -Grubenhagen, Erbach ter mesti Magdeburg in Bremen. V za\xc4\x8detku naslednjega leta se jim je pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e kakih deset mest pod vodstvom Strasbourga in 27. februarja 1531 so v Schmalkaldenu (Turingija) podpisali pogodbo, v kateri so priznali augsbur\xc5\xa1ko veroizpoved in se zavezali, da si bodo medsebojno voja\xc5\xa1ko pomagali v primeru, ko bodo napadeni zaradi protestantske veroizpovedi. Vodenje zveze sta izmeni\xc4\x8dno prevzeli tedaj najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i med njimi, Volilna Sa\xc5\xa1ka in Hessen. Pogodbo so podpisali za 6 let in jo leta 1537 obnovili za 10 let._NEWLINE_\xc5\xa0malkaldenska zveza je veliko prispevala k \xc5\xa1iritvi protestantizma v Nem\xc4\x8diji. Vanjo so vstopali vedno nove de\xc5\xbeele in mesta. \xc5\xa0irilo se je spoznanje, da prina\xc5\xa1a protestantizem tudi gospodarske koristi, saj omogo\xc4\x8da sekularizacijo cerkvenega imetja in njegovo vklju\xc4\x8ditev v de\xc5\xbeelno posest. S \xc4\x8dasom je zveza dobivala tudi vse bolj politi\xc4\x8den zna\xc4\x8daj. Z njo sta simpatizirala francoski kralj Franc I. in tur\xc5\xa1ki sultan Sulejman Veli\xc4\x8dastni._NEWLINE_Vse ve\xc4\x8dja mo\xc4\x8d in samostojnost lokalnih gospodov seveda ni bila po godu cesarju. Kot veren katoli\xc4\x8dan je bil tudi trdno prepri\xc4\x8dan, da cesarstvo mora ostati enotno in katoli\xc5\xa1ko. A petnajst let neprestanih vojn, najve\xc4\x8d s Turki in Francozi, mu ni omogo\xc4\x8dalo, da bi se posve\xc4\x8dal notranjim problemom cesarstva. V tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1malkaldenska zveza ni imela veliko dela z obrambo protestantizma, za\xc4\x8dela pa se je v 1540-tih letih krhati navznoter._NEWLINE_Pojavljati so se za\xc4\x8dela nasprotja med luteranci in drugimi razli\xc4\x8dicami protestantizma, ki jih augsbur\xc5\xa1ka veroizpoved ni podpirala. Za bolj zadr\xc5\xbeane \xc4\x8dlanice je bila mote\xc4\x8da druga poroka (bigamija) hessenskega de\xc5\xbeelnega grofa Filipa, zaradi katere je moral dati cesarju dolo\xc4\x8dene obljube, ki so bile v nasprotju z interesi zveze. Mnoge \xc4\x8dlanice se niso strinjale s politiko sa\xc5\xa1kega volilnega kneza Ivana Friderika I. (leta 1532 je nasledil o\xc4\x8deta Ivana Stanovitnega), ki je prvotni obrambni zna\xc4\x8daj zveze vse bolj obra\xc4\x8dal v napadalno protihabsbur\xc5\xa1ko naravnanost. Vi\xc5\xa1ek tak\xc5\xa1nega delovanja je bil napad obeh voditeljev zveze (Ivan Friderik I. Sa\xc5\xa1ki in Filip Hessenski) leta 1542 na kne\xc5\xbeevino Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel, ki nikakor ni bil v skladu s statutom zveze (pa \xc4\x8deprav sta napad opravi\xc4\x8devala kot preventivno potezo, saj je knez, zagrizen katoli\xc4\x8dan in nasprotnik protestantov, \xc5\xbee dolgo grozil, da bo zavzel \xc4\x8dlanici zveze, mesti Goslar in Braunschweig). Mnogi \xc4\x8dlani zveze so tedaj svarili, da bo napad slej ko prej izzval odziv cesarja. Tak\xc5\xa1ne zadeve so hromile delovanje zveze, ki je \xc5\xbee leta 1542 prenehala biti normalno operativna._NEWLINE_Leta 1546 je cesar Karel V. z mirom v Crepyju zaklju\xc4\x8dil vojno s Francozi v Italiji in se posvetil razmeram v Nem\xc4\x8diji. Pape\xc5\xbe Pavel III. je bil pripravljen pla\xc4\x8dati najemni\xc5\xa1ko vojsko za boj proti protestantom. Cesar je izob\xc4\x8dil oba voditelja \xc5\xa1malkaldenske zveze (formalno zaradi napada na Braunschweig-Wolfenb\xc3\xbcttel) in s tem prestra\xc5\xa1il nekaj \xc4\x8dlanov zveze, da so prestopili v njegov tabor. Z Mavricijem Sa\xc5\xa1kim je sklenil pogodbo, v kateri mu je za sodelovanje obljubil volilni naslov bratranca Ivana Friderika in ozemlja, ki so bila na ta naslov vezana. Sledila je t. i. \xc5\xa1malkaldenska vojna, v kateri je cesar leta 1547 zmagal in zaprl oba voditelja zveze. Isto\xc4\x8dasno se je iztekla tudi pogodba, podpisana v Schmalkaldenu. Niso je ve\xc4\x8d obnavljali, zveza je razpadla.'