b'\n_START_ARTICLE_\nLovrenc na Pohorju\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLovrenc kraj z ve\xc4\x8d kot 900-letno zgodovino. 1091. leta je grof Engelbert I. Spanheim prvemu opatu benediktinskega samostana, Wecelinu, podaril tudi med drugim neposeljeno pokrajino ob Radoljni (heremum Radimlahc), lovre\xc5\xa1ko pokrajino. Spanheimska darilna listina, je tudi prvi pisni dokument, ki je povezan z obmo\xc4\x8djem dana\xc5\xa1njega Lovrenca. Sprva se je kraj imenoval po potoku Radoljna, in sicer Radimlje. V listinah do sredine 13. stoletja zasledimo ime v razli\xc4\x8dnih oblikah: Radimlahc, Redmil, Radmil, Radmilach. Vendar je bila dolina poseljene \xc5\xbee pred tem, z redkimi pastirji, ki so pri\xc5\xa1li iz Radelj. Kamnita sekira najdena na \xc4\x8cin\xc5\xbeatu pa je o\xc4\x8diten znak, da je bila tu naselitev \xc5\xbee mnogo prej. _NEWLINE_V 12. stoletju se je okoli na novo zgrajene samostanske podru\xc5\xbenice za\xc4\x8delo oblikovati naselje. Sprva so kraj, zaradi nepomembne prometne vloge in zna\xc4\x8dilnosti takratne pokrajine, imenovali Sv. Lovrenc v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Benediktinci so leta 1214 ustanovili \xc5\xbeupnijo, segajo\xc4\x8do od  Lobnice pa vse do potoka Velke na zahodu. Devet let kasneje, leta 1222, se je kraj razvijal \xc5\xbee v pravo tr\xc5\xa1ko naselje, in kmalu zatem tudi od  Leopolda III dobil tr\xc5\xa1ke pravice. Vsaki ponedeljek je od takrat bil sejem. Iz teh \xc4\x8dasov je znan tudi prvi popis prebivalstva kraja._NEWLINE_Kraj je bil v 15. stoletju pod vplivom raznim vpadom limbu\xc5\xa1kih in vuzeni\xc5\xa1kih gospodov ter Otona Pergauerja, ki je bil oskrbnik celjskih grofov na Muti, in je leta 1407 po\xc5\xbegal grad na Fali, dravski brod ter upravni dom v Lovrencu, vklju\xc4\x8dno s cerkvijo in trgom. \xc5\xa0entpavelski opat je v naslednjih letih zgradil novo cerkev in utrdil obrambni zid, kateri pa je odigral pomembno vlogo v 15. stoletju v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov._NEWLINE_Lovrencu je dala \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji pomen leta 1627 zgrajena romarska cerkev v Pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. 1766 je bila zgrajena sedanja \xc5\xbeupnijska cerkev. Narodno prebujanje Slovencev se je po letu 1861 razmahnilo tudi na lovren\xc5\xa1kem. Slovenska \xc4\x8ditalnica, zadru\xc5\xbena dejavnost in narodnoobrambno gibanje so opravili pomembno delo, predvsem proti gospodarsko mo\xc4\x8dnimi ter predvsem izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalskimi tr\xc5\xbeani iz Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1952 se je naselje imenovalo Sveti Lovrenc na Pohorju. V Lovrenc na Pohorju je bilo preimenovano na osnovi "Zakona o imenovanju naselij in ozna\xc4\x8devanju trgov, ulic in zgradb" iz leta 1948. Tako kot preimenovanje mnogih drugih krajev po Sloveniji v povojnem \xc4\x8dasu je bilo tudi preimenovanje Svetega Lovrenca na Pohorju del obse\xc5\xbene kampanje oblasti, da se iz toponimov slovenskih krajev odstranijo vsi religiozni elementi.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Lovrencu se je poleg kmetijstva (83 mlinov) uveljavilo \xc5\xa1e fu\xc5\xbeinarstvo (za tri fu\xc5\xbeine so posekali vse bukove gozdove - zato je danes Pohorje prete\xc5\xbeno iglasto; iz ene izmed fu\xc5\xbein je nastala tovarna kos in srpov), lesarstvo (108 \xc5\xbeag), splavarstvo (splavarji so svojemu zavetniku sv. Miklav\xc5\xbeu leta 1754 v trgu postavili znamenje), steklarstvo (17 gla\xc5\xbeut)._NEWLINE_Danes se ukvarjajo z razli\xc4\x8dnimi dejavnostmi, med njimi tudi z \xc4\x8debelarstvom. Leta 2011 je \xc4\x8cebelarsko dru\xc5\xa1tvo Lovrenc praznovalo 90 let.\n_START_SECTION_\nObrt\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja v 19.stoletju je bil tak, da so ljudje delali le za lastne potrebe. Nekme\xc4\x8dka opravila obrtne narave so zato posebej priu\xc4\x8deni ljudje opravljali na domu naro\xc4\x8dnika. Podatki o obrtnikih so zelo skopi. Za leto 1843 navaja vir, da je bilo v Lovrencu 11 obrtnikov. V opisu lovren\xc5\xa1kega trga je navedeno, da bi naj leta 1840 bile v Lovrencu dve gostilni in da so naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i tr\xc5\xa1ki obrtniki mlinarji, kroja\xc4\x8di in \xc4\x8devljarji, bili zdru\xc5\xbeeni v cehe. Zaradi zaprtosti trga je bil splo\xc5\xa1ni videz, da ni bilo razvito ne obrtni\xc5\xa1tvo in ne trgovina. Za\xc4\x8detek 20. stoletja lahko ocenimo kot zlato dobo lovren\xc5\xa1ke obrti.'