b'\n_START_ARTICLE_\nSergej Pavlovi\xc4\x8d Koroljov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKoroljov je bil glavni sovjetski raketni in\xc5\xbeenir med vesoljsko tekmo tedanjih velesil ZDA in Sovjetske zveze v 50. in 60. letih 20. stoletja. Z razliko od njegovega ameri\xc5\xa1kega tovari\xc5\xa1a von Brauna so v sovjetskem vesoljskem programu varovali njegovo osrednjo vlogo pri tem kot strogo varovano skrivnost vse do njegove smrti. Skozi celotno obdobje poteka programa je bil znan le kot\xc2\xa0\xc2\xbbGlavni konstrukter\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil Koroljov izu\xc4\x8den kot konstrukter letal, sta se njegova najve\xc4\x8dja nadarjenost in sposobnost pokazali pri povezovanju snovanja, organizaciji in strate\xc5\xa1kem na\xc4\x8drtovanju. Kot nedol\xc5\xbena \xc5\xbertev Stalinovih \xc4\x8distk leta 1938 je bil obsojen za \xc5\xa1est let. Pri tem je tudi pre\xc5\xbeivel nekaj mesecev v sibirskem gulagu. Po izpustitvi je postal konstrukter raket in klju\xc4\x8dna osebnost razvoja sovjetskega programa medcelinskih balisti\xc4\x8dnih raket (ICBM). Nato so ga dolo\xc4\x8dili za vodjo sovjetskega vesoljskega programa, ki je nadziral zgodnje uspehe programov Sputnik in Vostok. V letu 1966 je Koroljov zaradi \xc5\xa1u\xc5\xa1marskega kirur\xc5\xa1kega posega skupine zdravnikov nepri\xc4\x8dakovano prezgodaj umrl. V tem \xc4\x8dasu je Sovjetska zvezda za\xc4\x8dela z na\xc4\x8drtom pristanka \xc4\x8dloveka na Luni Koroljova, da bi pri tem bila tudi prva pred Ameri\xc4\x8dani, kar pa ji zaradi velikanskih tehni\xc4\x8dnih in denarnih te\xc5\xbeav do leta 1969 ni uspelo.'