b'\n_START_ARTICLE_\nPnevmotoraks\n_START_SECTION_\nVzroki in razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nPo nastanku se pnevmoto\xc2\xadraksi delijo na spontane (primarne, sekundarne), travmatske in iatrogene. Posebno nevarna oblika je tenzijski pnevmotoraks, ki bolnika lahko smrtno ogro\xc5\xbea._NEWLINE_Primarni spontani pnevmotoraks se pojavi v odsotnosti predhodne plju\xc4\x8dne bolezni, najverjetneje zaradi spontanega pretrganja poprsnice, ki je lahko posledica kajenja ali genetskega nagnjenja. Po navadi se dogodi med po\xc4\x8ditkom. Sekundarni spontani pnevmotoraks se pojavi pri bolnikih s prisotno plju\xc4\x8dno boleznijo (s KOPB, plju\xc4\x8dnico, povzro\xc4\x8deno s P. jirovecii pri bolnikih s HIV, cisti\xc4\x8dno fibrozo ali katerokoli od bolezni plju\xc4\x8dnega parenhima). V primerjavi s primarnim spontanim pnevmotoraksom gre praviloma za nevarnej\xc5\xa1e stanje, saj se pojavlja pogosteje pri starej\xc5\xa1ih bolnikih s slab\xc5\xa1o dihalno in sr\xc4\x8dno funkcijo. Travmatski pnevmotoraks je pogost zaplet pri po\xc5\xa1kodbah, pri katerih pride do predrtja prsnega ko\xc5\xa1a, medtem ko je iatrogeni pnevmotoraks zaplet pri medicinskih posegih, na primer pri mehani\xc4\x8dni ventilaciji ali vstavitvi centralnega venskega katetra. Tenzijski pnevmotoraks je oblika pnevmotoraksa, pri katerem odprtina v poprsnici deluje kot ventil in se zrak pod zvi\xc5\xa1anim tlakom nabira v poprsni\xc4\x8dni votlini ter povzro\xc4\x8da premik medplju\xc4\x8dnih (mediastinalnih) organov stran od pnevmotoraksa ter dispnejo. Najpogosteje se pojavlja pri bolnikih, ki prejemajo mehani\xc4\x8dno ventilacijo, redkeje pa gre za posledico po\xc5\xa1kodbe.\n_START_SECTION_\nSimptomi in znaki\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina spontanih pnevmotoraksov nastane nepri\xc4\x8dakovano v mirovanju. Spremlja ga navadno zbadajo\xc4\x8da bole\xc4\x8dina, ki se \xc5\xa1iri proti istostranski rami in se poslab\xc5\xa1a ob globokem vdihu. Pri primarnem spontanem pnevmotoraksu te\xc5\xbeave naslednji dan pogosto minejo, medtem ko pri sekundarnem spontanem pnevmotoraksu zaradi osnovne bolezni trajajo dlje \xc4\x8dasa. Pri sekundarnem spontanem pnevmotoraksu je zaradi pogosto prisotne zmanj\xc5\xa1ane dihalne rezerve zaradi osnovne bolezni dispneja pogostej\xc5\xa1a, lahko je opazna tudi hipoksemija v arterijski krvi._NEWLINE_Pri tenzijskijskem pnevmotoraksu se plevralni tlak ob vsakem vdihu pove\xc4\x8duje, saj zrak ob vdihu uhaja v plevralni prostor, ne more pa izhajati iz njega v izdihu. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di tlak pomika medplju\xc4\x8dje v zdravo stran, s tem pa stiska \xc5\xa1e zdravo plju\xc4\x8dno krilo in velike vene. Oseba postaja ob vsakem vdihu bolj prizadeta. Bolnik diha z naporom, nad prizadeto stranjo prsnega ko\xc5\xa1a je izrazit timpanizem brez sli\xc5\xa1nega dihanja, vratne vene so nabrekle, sapnik pa je pomaknjen v zdravo stran.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPnevmotoraks se ve\xc4\x8dinoma zdravi s torakalno drena\xc5\xbeo, pri kateri se skozi peti medrebrni prostor v poprsni\xc4\x8dno votlino vstavi torakalni dren, ki se priklju\xc4\x8di na drena\xc5\xbeni sistem. Drena\xc5\xbeni sistemi za delovanje uporabljajo princip treh povezanih posod, ki so v novej\xc5\xa1ih sistemih zdru\xc5\xbeene v enem prenosnem ohi\xc5\xa1ju. Tenzijski pnevmotoraks se lahko urgentno razbremeni s punkcijo. Ponavljajo\xc4\x8de se pnevmotorakse zdravijo z razli\xc4\x8dnimi oblikami plevrodeze (operacijsko povzro\xc4\x8danje zarastlin med drobovno in stensko poprsnico) ali operativno.'