b'\n_START_ARTICLE_\nStenice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem imajo splo\xc5\xa1\xc4\x8dena telesa s krili, ki jih zlagajo plosko ob telo, sicer pa je med njimi malo podobnosti. Glava nima enotne oblike. Vse stenice imajo dobro razvite sestavljene o\xc4\x8di, mnogo njih pa tudi par o\xc4\x8desc. Najla\xc5\xbee jih prepoznamo po \xc5\xa1ivanki podobnem bodalu/sesalu, katerega jedro tvorijo obustne okon\xc4\x8dine - mandibule in maksile, skrite v gubi dolge ustne (labium, ki ga v tej obliki imenujemo rostrum oz. proboscis). Na konici rostruma so ob\xc4\x8dutljivi kemoreceptorji, z njimi stenice najdejo ustrezno mesto za prehranjevanje. Nato izvle\xc4\x8dejo ostre mandibule in maksile ter jih zabodejo v gostitelja. Maksili tvorita dva kanala; po enem \xc5\xbeival sesa hrano, skozi drugega pa iztiska slino s prebavnimi encimi. Kadar se ne prehranjujejo, zlo\xc5\xbeijo stenice sesalo pod telo in pogosto sega dlje od baze zadnjega para nog._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji del oprsja je predprsje, \xc5\xa1\xc4\x8ditasti ovratnik (pronotum) pokriva ve\xc4\x8dino oprsja gledano od zgoraj. Poleg sta od zgoraj vidna le \xc5\xa1e trikotni \xc5\xa1\xc4\x8ditek (skutelum) in sprednji par kril, sredoprsje in majhno zaprsje pa sta skrita pod temi strukturami. Pri nekaterih stenicah je \xc5\xa1\xc4\x8ditek zelo velik in pokriva tudi krila, zaradi \xc4\x8desar te stenice dajejo videz, da so brez njih. Ime Heteroptera so stenice dobile na ra\xc4\x8dun sprednjega para kril, ki je iz dveh delov: otrdelega na bazi in ko\xc5\xbenatega roba. Tako spremenjenim krilom v\xc4\x8dasih pravimo hemielitre oz. \xc2\xbbpolpokrovke\xc2\xab\xc2\xa0(elitre oz. pokrovke so popolnoma otrdela sprednja krila, npr. pri hro\xc5\xa1\xc4\x8dih). Nadaljnja strukturiranost trdega dela je pomembna za dolo\xc4\x8danje stenic. O\xc5\xbeiljenost obeh parov kril je sicer reducirana in zelo slabo vidna. Obstajajo tudi stenice, ki so popolnoma brez kril, ene takih so \xc5\xa1u\xc5\xa1tarji, pri nekaterih vrstah pa poznamo osebke s skraj\xc5\xa1animi krili. Noge so ve\xc4\x8dinoma brez posebnosti, le pri mnogih plenilskih vrstah je sprednji par preobra\xc5\xbeen za grabljenje plena ali pa so prilagojene za skakanje. Na spodnjem delu oprsja ob strani med drugim in tretjim parom nog je parno izvodilo smradnih \xc5\xbelez, ki izlo\xc4\x8dajo za stenice zna\xc4\x8dilne obrambne spojine. Zaradi mo\xc4\x8dnega, neprijetnega vonja izlo\xc4\x8dkov se je stenic prijelo tudi ime smrdljivke oz. smrdljivci. Kemi\xc4\x8dno je to me\xc5\xa1anica hlapnih nasi\xc4\x8denih in nenasi\xc4\x8denih ogljikovodikov, katere sestava je vrstno specifi\xc4\x8dna, prevladuje pa aldehid heksenal._NEWLINE_Oblika zadka je razmeroma enotna in ve\xc4\x8dinoma brez posebnih struktur kot so cerki, le vodne stenice iz dru\xc5\xbeine vodnih \xc5\xa1\xc4\x8dipalcev (Nepidae) imajo na koncu dihalno cev. Med skupinami se bistveno razlikuje le \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlenov, ki so vidni od zgoraj. Zna\xc4\x8dilne za ve\xc4\x8dino vrst stenic pa so smradne \xc5\xbeleze, ki imajo izvodila na za\xc4\x8detku zadka blizu oprsja in izlo\xc4\x8dajo snovi, ki odvra\xc4\x8dajo plenilce, poleg tega pa v\xc4\x8dasih delujejo tudi kot feromoni._NEWLINE_Jaj\xc4\x8deca imajo lahko zelo zapleteno oblikovano povr\xc5\xa1ino s finimi strukturami za dovajanje zraka in snemljivim pokrov\xc4\x8dkom. Imajo nepopolno preobrazbo brez stadija bube, a so lahko li\xc4\x8dinke po obarvanosti in obliki presenetljivo razli\xc4\x8dne od odraslih \xc5\xbeivali, tako da jih v nekaterih primerih ni mogo\xc4\x8de enostavno dolo\xc4\x8diti. V zadnjih dveh stadijih se jim pojavijo zasnove za krila. Zna\xc4\x8dilne zanje so \xc5\xa1e smradne \xc5\xbeleze in manj \xc4\x8dlenov tipalnic ter stopalc kot pri odraslih \xc5\xbeivalih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamice stenic najve\xc4\x8dkrat pritrdijo jaj\xc4\x8deca na rastlino ali jih potisnejo v tkivo. Samice rastlinojedih vrst izberejo za odlaganje ustrezno rastlinsko vrsto, s katero se prehranjujejo li\xc4\x8dinke. Pravkar izlegle li\xc4\x8dinke iz iste skupine jaj\xc4\x8dec se zbirajo v gru\xc4\x8do, kar jim daje ve\xc4\x8djo varnost, poleg tega pa so vodne stenice iz dru\xc5\xbein Nepidae in Batostomatidae znane tudi po star\xc5\xa1evski skrbi za zarod. Rastejo z levitvami, po vsaki so bolj podobne odraslim \xc5\xbeivalim, \xc4\x8deprav so lahko zelo druga\xc4\x8de obarvane. Tako kot odrasle \xc5\xbeivali se prehranjujejo s sesanjem sokov (bodisi rastlinskih, bodisi plena), po navadi iz istega vira. Ve\xc4\x8dinoma se levijo petkrat preden odrastejo._NEWLINE_Rastlinojede vrste imajo v prebavilu simbiontske bakterije, \xc4\x8deprav jim ni treba razgrajevati celuloze. Zato domnevajo, da te bakterije predstavljajo za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred oku\xc5\xbebami._NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma se spolna partnerja najdeta s pomo\xc4\x8djo feromonov, ki jih izlo\xc4\x8da samec, pri mnogih vrstah pa komunikacija na kraj\xc5\xa1e razdalje poteka s pomo\xc4\x8djo vibracij podlage, najve\xc4\x8dkrat rastlinskega tkiva ali vode. \xc5\xbdival zaniha podlago s tresenjem telesa, vibracije pa se nato po njej prenesejo do sprejemnika, ki jih zazna s pomo\xc4\x8djo specializiranih vibracijskih \xc4\x8dutilnih receptorjev v nogah. Mnogo stenic ima posebne strukture za produkcijo vibracij in znanih je mnogo vrstno specifi\xc4\x8dnih napevov, na podlagi katerih se spolna partnerja prepoznata ter najdeta. Najbolje je sporazumevanje z vibracijami opisano pri \xc5\xa1\xc4\x8ditastih stenicah (dru\xc5\xbeina Pentatomidae)._NEWLINE_V obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem pozimi mirujejo, najve\xc4\x8dkrat kot jaj\xc4\x8deca ali odrasle \xc5\xbeivali, redkeje pa kot li\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nNa ra\xc4\x8dun robustnega obustnega aparata in otrdelega sprednjega para kril, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti zadnjega, so lahko stenice naselile zelo raznolike habitate in se prilagodile na mnogo razli\xc4\x8dnih vlog v ekosistemu, kar se odra\xc5\xbea tudi v \xc5\xa1tevilu vrst - tvorijo najve\xc4\x8dji podred znotraj polkrilcev, ki so sami najve\xc4\x8dja skupina \xc5\xbeu\xc5\xbeelk z nepopolno preobrazbo. Ve\xc4\x8dinoma so plenilci, ki napadajo druge \xc4\x8dlenono\xc5\xbece ali rastlinski zajedavci, med njimi pa so tudi vrste, ki se prehranjujejo s krvjo (so zunanji zajedavci na \xc5\xbeivalih), odmrlim organskim materialom ali mrhovino._NEWLINE_Mrhovinarske stenice so med drugim uspe\xc5\xa1no poselile vodne habitate in med njimi so ene redkih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ki \xc5\xbeivijo v morju. Zelo specifi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenjsko okolje imajo vodni drsalci, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo povr\xc5\xa1insko napetost vode za drsanje ali skakanje po gladini._NEWLINE_Glavni obrambni mehanizem proti plenilcem je snov neprijetnega vonja in okusa, ki jo izlo\xc4\x8dajo \xc5\xbeleze na bazi zadka ve\xc4\x8dine vrst.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina stenic gospodarsko ni pomembna, so pa med njimi tudi vrste, ki so hudi \xc5\xa1kodljivci na kulturnih rastlinah. Kozmopolitska zelena smrdljivka (Nezara viridula), ki jo najdemo tudi v slovenskem primorju, je na primer eden od najpomembnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1kodljivcev v nasadih soje v Braziliji, prehranjuje pa se tudi z drugimi vrstami stro\xc4\x8dnic. Poleg njih lahko te\xc5\xbeave povzro\xc4\x8dajo tudi \xc5\xa1u\xc5\xa1tarji, \xc5\xbeitne stenice iz rodu Eurygaster in vrste rodu Lygus._NEWLINE_Ob besedi stenica najve\xc4\x8d ljudi pomisli na posteljno stenico iz dru\xc5\xbeine zajedavskih stenic (Cimicidae), ki se prehranjuje s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko krvjo in bole\xc4\x8de pi\xc4\x8di. Zaradi izbolj\xc5\xa1anih higienskih razmer je postala v svetu \xc5\xbee redka, vendar lahko \xc5\xa1e vedno naletimo nanjo.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nStenice so dolgo \xc4\x8dasa obravnavali kot samostojen red in \xc5\xa1ele od razmeroma pred kratkim so uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene skupaj s \xc5\xa1kr\xc5\xbeati med polkrilce. Iz tega sledi tudi kon\xc4\x8dnica -ptera znanstvenega imena, ki sicer po dogovoru ozna\xc4\x8duje samo redove krilatih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, a se zaradi tradicije \xc5\xa1e vedno uporablja._NEWLINE_Klasifikacija stenic in njihov taksonomski rang sicer \xc5\xa1e nista natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Fosilni, morfolo\xc5\xa1ki in genetski znaki ka\xc5\xbeejo, da so monofiletska skupina, v glavnem jih zdru\xc5\xbeuje prisotnost smradnih \xc5\xbelez. Z okoli 80 dru\xc5\xbeinami so najve\xc4\x8dji klad znotraj polkrilcev. Pojavile so se v za\xc4\x8detku triasa in so med najstarej\xc5\xa1imi \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dimi skupinami \xc5\xbeu\xc5\xbeelk.\n_START_SECTION_\nStenice v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nZa Slovenijo je znanih okoli 600 vrst stenic, glede na podatke iz sosednjih dr\xc5\xbeav in stanje raziskanosti pa ocenjujejo, da je dejansko \xc5\xa1tevilo precej ve\xc4\x8dje. Stenice je v Sloveniji preu\xc4\x8deval \xc5\xbee Scopoli in nekaj vrst po primerkih iz teh krajev tudi opisal. Obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo na tem podro\xc4\x8dju sta opravila Ferdinand Schmidt in Franz Xaver Fieber.'