b'\n_START_ARTICLE_\nHarlekinska polonica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPo telesni zgradbi je podobna drugim polonicam, prepoznati jo je mo\xc5\xbeno po tem, da je razmeroma velika - v dol\xc5\xbeino meri 7 do 8\xc2\xa0mm - in ima rjave noge. Vzorec obarvanosti je nezanesljiv znak, saj je izjemno variabilen. Osnovna barva pokrovk sega od bledo rumenkaste do \xc4\x8drne, \xc5\xa1tevilo pik od ni\xc4\x8d do 21 in njihova barva od oran\xc5\xbeno-rde\xc4\x8de do \xc4\x8drne. Tudi vzorec \xc5\xa1\xc4\x8ditka (pronotuma) je raznolik, s \xc4\x8drnimi pegami na podlagi bele ali kremne barve, ki so lahko zlite v obliko \xc4\x8drke M ali \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje da ostane komaj kaj bele. Na podlagi vzorcev je bilo v preteklosti opisanih ve\xc4\x8d barvnih oblik (form), vendar le-te niso natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene oz. obstajajo osebki s celim gradientom vmesnih lastnosti. Zaradi te raznolikosti je bila vsaj osemkrat pomotoma opisana kot nova vrsta, dobila pa je tudi \xc5\xa1tevilna ljudska imena._NEWLINE_Na leto se obi\xc4\x8dajno izmenjata dve generaciji, v ugodnih pogojih pa imajo lahko tudi \xc5\xa1tiri generacije letno. Odrasla samica izle\xc5\xbee 20 do 50 jaj\xc4\x8dec na dan in 1000 do 4000 v \xc5\xbeivljenju. V odraslem stadiju \xc5\xbeivijo pribli\xc5\xbeno eno leto, od tega se razmno\xc5\xbeujejo tri mesece. Prezimijo kot odrasli osebki; jeseni se zbirajo v velike gru\xc4\x8de na primernih mestih za prezimovanje - v svojem naravnem okolju na skalnatih pobo\xc4\x8djih, v naseljih pa jih privabljajo stavbe s fasadami svetlih barv. Zato lahko predstavljajo nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost za \xc4\x8dloveka, ker se jih lahko na enem mestu zbere tudi deset tiso\xc4\x8d ali ve\xc4\x8d, ob tem pa skozi okna, \xc5\xa1pranje in prezra\xc4\x8devalne sisteme zahajajo v notranjost stavb. Jaj\xc4\x8deca so ovalne oblike, dolga nekaj ve\xc4\x8d kot milimeter. Li\xc4\x8dinke se ve\xc4\x8dkrat levijo in pred preobrazbo zrastejo do 10\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino, starej\xc5\xa1e imajo oran\xc5\xbene lise na \xc4\x8drni do sivi podlagi in razvejane pro\xc5\xbene izrastke na hrbtni strani.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta je izvorno raz\xc5\xa1irjena od Srednje do Vzhodne Azije, od severnega osredenjega dela Rusije prek Mongolije in Kitajske do Tajvana in Japonske. Preferira gozdne habitate, sekundarno pa se pojavlja tudi v kulturni krajini in naseljih. Obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti nakazuje, da prenese temperature ni\xc5\xbeje od ledi\xc5\xa1\xc4\x8da do 30\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Harlekinska polonica je polifag plenilec drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, predvsem listnih u\xc5\xa1i, pri \xc4\x8demer izstopa po svoji po\xc5\xbere\xc5\xa1nosti. Poleg tega pleni tudi bol\xc5\xa1ice, kaparje in li\xc4\x8dinke lepencev, ri\xc4\x8dkarjev ter metuljev. Ob pomanjkanju plena preide na pelod in nektar, opa\xc5\xbeen pa je bil tudi kanibalizem._NEWLINE_Zaradi u\xc4\x8dinkovitosti pri plenjenju listnih u\xc5\xa1i in drugih \xc5\xa1kodljivcev v sadjarstvu so vrsto od za\xc4\x8detka 20. stoletja ve\xc4\x8dkrat vnesli v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike za njihovo biolo\xc5\xa1ko kontrolo. Do konca stoletja niso opazili posebnosti, leta 1988 pa se je harlekinska polonica nenadoma ustalila v naravi in se pri\xc4\x8dela hitro \xc5\xa1iriti. Do danes se je raz\xc5\xa1irila od Kanade do Floride in od vzhodne do zahodne obale Severne Amerike, obstajajo pa tudi \xc5\xbee prvi podatki o pojavljanju v Braziliji in Argentini (Ju\xc5\xbena Amerika). Podobno je bilo v Evropi, kjer je bila prvi\xc4\x8d vnesena v 1960. letih na vzhodu, v 1990. letih pa so jo pri\xc4\x8deli tr\xc5\xbeiti tudi v zahodnoevropskih dr\xc5\xbeavah. Od takrat se je bliskovito raz\xc5\xa1irila po naravni poti v ve\xc4\x8dini teh dr\xc5\xbeav in se je ustalila tudi tam, kjer je niso na\xc4\x8drtno izpu\xc5\xa1\xc4\x8dali (Avstrija, Danska, Velika Britanija). Za Slovenijo je prvi znan podatek iz leta 2008 v Mariboru, danes pa je prisotna \xc5\xbee v ve\xc4\x8djem delu dr\xc5\xbeave.Harlekinska polonica predstavlja neposredno nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost za \xc4\x8dloveka predvsem jeseni, ko se zbira v gru\xc4\x8de za prezimovanje in priletava v notranjost \xc4\x8dlovekovih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d. Pri odstranjevanju na silo (pometanje, sesanje) izvaja refleksno krvavitev, ki je sicer protiplenilska prilagoditev, in ta njen smrde\xc4\x8d izlo\xc4\x8dek lahko uma\xc5\xbee stene, pohi\xc5\xa1tvo in obla\xc4\x8dila. Poleg tega je iz istega razloga potencialno \xc5\xa1kodljiva v sadjarstvu in vinogradni\xc5\xa1tvu; osebke, ki se zadr\xc5\xbeujejo na grozdih in sade\xc5\xbeih, ob\xc4\x8dasno stisnejo skupaj s plodovi, pri \xc4\x8demer alkaloidi v njihovih obrambnih izlo\xc4\x8dkih pokvarijo okus. Mnogo ve\xc4\x8dja te\xc5\xbeava utegnejo v bli\xc5\xbenji prihodnosti postati vplivi na avtohtono favno. Zaradi svoje velikosti, agresivnosti in hitrega razmno\xc5\xbeevanja ta polonica izriva avtohtone vrste plenilcev listnih u\xc5\xa1i v razli\xc4\x8dnih okoljih in v nekaterih primerih pleni tudi plenilce same. Ve\xc4\x8d raziskav je \xc5\xbee potrdilo negativen vpliv na preu\xc4\x8devano avtohtono favno posameznih obmo\xc4\x8dij. Zaradi na\xc5\xa1tetih lastnosti in raznolikega plena je med 31 tujerodnimi vrstami, uporabljenimi za biolo\xc5\xa1ko kontrolo v Evropi, po indeksu tveganja druga najbolj tvegana vrsta in je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi med 100 najresnej\xc5\xa1ih tujerodnih gro\xc5\xbeenj evropski biotski raznovrstnosti.'