b'\n_START_ARTICLE_\nRoderick Chisholm\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je filozofijo na Univerzi Brown, kjer je sodeloval s priznanimi filozofi, med njimi z C. J. Ducassem in R. M. Blakeom. Leta 1942 je doktoriral na Univerzi Harvard, kjer je sodeloval predvsem s C. I. Lewisom in D. C. Williamsom, obiskovala pa sta ga tudi Bertrand Russell in G. E. Moore; oba sta pomembno vplivala na Chisholmovo filozofijo._NEWLINE_Julija leta 1942 je bil vpoklican v vojsko Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav in se usposabljal v Fort McClellanu v Alabami. V Bostonu in New Havenu je upravljal psiholo\xc5\xa1ke teste. Leta 1943 se je poro\xc4\x8dil z Eleanor Parker, ki jo je spoznal kot \xc5\xa1tudent na Brownu. Za kratek \xc4\x8das je bil zaposlen kot predavatelj na Barens Foundation v Pensilvaniji. Nato se je vrnil na Brown kot docent, kjer je pou\xc4\x8deval do konca svoje kariere. Od 1980 do 1986 je bil urednik tamkaj\xc5\xa1njega filozofskega \xc4\x8dasopisa Philosophy and Phenomenological Research._NEWLINE_Chisholm je pou\xc4\x8deval veliko uglednih filozofov, med njimi Selmerja Bringsjorda, Freda Feldmana, Keitha Lehrera, Jamesa Francisa Rossa, Richarda Taylorja in Deana Zimmermana. Velik vpliv je imel tudi na \xc5\xa1tevilne kolege, med njimi Jaegwona Kima in Ernesta Sosa._NEWLINE_Prejel je izjemen niz akademskih \xc4\x8dasti in nagrad. Bil je \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1ke akademije umetnosti in znanosti, predsednik vzhodnega oddelka Ameri\xc5\xa1kega filozofskega zdru\xc5\xbeenja, predsednik Metafizi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Amerike in \xc4\x8dlan \xc5\xa1tevilnih drugih uglednih svetov in odborov._NEWLINE_Chisholm je umrl v Providenci na Rhode Islandu v ZDA januarja leta 1999. Spominski zapisnik o Chisholmu, ki ga je napisal Ernest Sosa, se je pojavil v Zborniku in naslovih Ameri\xc5\xa1kega filozofskega zdru\xc5\xbeenja maja 1999.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nChisholmovo prvo glavno delo je bila filozofska \xc5\xa1tudija Perceiving iz leta 1957. Njegovi epistemolo\xc5\xa1ki pogledi so bili povzeti v besedilu Theory of Knowledge, ki se je pojavilo v treh razli\xc4\x8dnih izdajah leta 1966, 1977 in 1989. Za njegovo mojstrovino velja metafizi\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija Person and Object, katere naslov je namerno nasprotujo\xc4\x8d W. V. O. Quinevemu delu Word and Object. Chisholm je bil metafizi\xc4\x8dni platonist in racionalist, ki se je zgledoval po Bertrandu Russellu, G. E. Mooru in Franzu Brentanu, nasprotoval pa je Quinejevemu antirealizmu, vedenju in relativizmu._NEWLINE_Chisholm je bil zagovornik mo\xc5\xbenosti obstoja empiri\xc4\x8dnega znanja. Zagovarjal je\xc2\xa0\xc2\xbba priori\xc2\xab\xc2\xa0epistemolo\xc5\xa1ka na\xc4\x8dela, ki predpostavljajo, da je v ve\xc4\x8dini situacij bolj smiselno zaupati lastnim \xc4\x8dutom in spominu, kot pa dvomiti vanje. Njegova teorija znanja je bila fundamentalisti\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja: vsa utemljena prepri\xc4\x8danja so neposredno o\xc4\x8ditna ali podprta z vrsto utemeljenih prepri\xc4\x8danj, ki na koncu vodijo do prepri\xc4\x8danj, ki so neposredno o\xc4\x8ditna. Prav tako je zagovarjal kontroverzno teorijo volje, imenovano\xc2\xa0\xc2\xbbvzro\xc4\x8dna zveza\xc2\xab, podobno kot Thomas Reid. Trdil je, da je svobodna volja nezdru\xc5\xbeljiva z determinizmom in verjel, da delamo svobodno; ta kombinacija stali\xc5\xa1\xc4\x8d je znana kot libertarianizem. Razvil je izvirno teorijo prve misli, po kateri lastnosti stvari, v katere verjamemo, predstavljajo njihov obstoj. Podoben pogled je razvil tudi David Kellogg Lewis. Chisholm je bil tudi znan po zagovarjanju teorij mo\xc4\x8dnega samospoznanja (proti skepti\xc4\x8dnim argumentom Davida Humeja), in objektivno etiko zahtev, podobnih zahtevam W.D. Rossa._NEWLINE_Chisholm je prebral veliko zgodovinskih filozofskih del in se pogosto sklicuje na delo anti\xc4\x8dnih, srednjeve\xc5\xa1kih, sodobnih in celo kontinentalnih filozofov (\xc4\x8deprav je bila uporaba tega materiala v\xc4\x8dasih izpodbijana). Kljub temu je zelo spo\xc5\xa1toval zgodovino filozofije v nasprotju s prevladujo\xc4\x8do ravnodu\xc5\xa1nostjo med analiti\xc4\x8dnimi filozofi. Chisholm je prevedel nekaj del Brentana in Husserla ter prispeval k renesansi meteologije po letu 1970.\n_START_SECTION_\nNeposredna atributna teorija referenc\n_START_PARAGRAPH_\nChisholm je zagovarjal primat du\xc5\xa1evne nad jezikovno namernostjo, kot je predlagano v naslovu Person and Object (1976). V povezavi s tem je zagovarjal neposredno referen\xc4\x8dno teorijo v delu The First Person iz leta 1981. Trdi, da se sklicujemo na stvari okoli sebe tako, da jim posredno pripisujemo lastnosti in da jim posredno pripisujemo lastnosti tako, da neposredno pripisujemo lastnosti sebi. Njegova zamisel o posrednem pripisovanju pomena je pomembna za Posredno govorno dejanje Johna Searla (1975) in Implikacijo Paula Graicea (1975).\n_START_SECTION_\nChisholming\n_START_PARAGRAPH_\nStilsko je bil Chisholm znan po oblikovanju definicij, ki jih je kasneje spreminjal v kontekstu protiprimerov. To je pripeljalo do definicije novega glagola: chisholming - v definiciji ali zgledu ponavljati majhne spremembe. Kljub temu, da je glagol nastal kot \xc5\xa1ala, se je uporabljal v nekaterih resnih filozofskih dokumentih, npr. v Australasian Journal of Philosophy.'