b'\n_START_ARTICLE_\nRomanje\n_START_PARAGRAPH_\nRomanje (iz italijanske besede Roma, Rim) pomeni potovanje v versko pomemben kraj. V\xc4\x8dasih se za romanje uporablja tudi izraz Bo\xc5\xbeja pot.\n_START_SECTION_\nVrste romanja\n_START_PARAGRAPH_\nPobo\xc5\xbenost romanja je raz\xc5\xa1irjena v ve\xc4\x8dini religij. V islamu je romanje v Meko ena od temeljnih dol\xc5\xbenosti vernika. Budisti romajo od enega do drugega templja v pri\xc4\x8dakovanju razsvetljenja. Judje romajo v spomin na dolgo potovanje njihovih prednikov proti\xc2\xa0\xc2\xbbobljubljeni de\xc5\xbeeli\xc2\xab. V kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu je romanje predvideno pri katoli\xc4\x8danih in pravoslavnih, ne pa pri protestantih. Za pravoslavje je romanje predvsem oblika molitve, s katero \xc5\xbeeli romar potrditi svojo vero.\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ka romanja\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka vera je poznala najprej spokorna romanja, kjer je bilo dolgo potovanje oblika pokore za storjene prekr\xc5\xa1ke. Iz tega se je pozneje razvila navada, da se je vernik zaobljubil obiskati dolo\xc4\x8den posve\xc4\x8deni kraj v zahvalo za Bo\xc5\xbejo pomo\xc4\x8d v stiski._NEWLINE_Spokorno romanje je bilo od osmega stoletja dalje najhuj\xc5\xa1a kazen, ki je lahko zadela predvsem cerkvene dostojanstvenike, ki pa\xc4\x8d niso bili kaznivi po lai\xc4\x8dnem pravu. V primeru hudih zlo\xc4\x8dinov (umora ali krvoskrunstvo) je moral gre\xc5\xa1nik potovati pe\xc5\xa1 do pape\xc5\xbea, ki mu je dolo\xc4\x8dil kazen ali ga odvezal greha. V poznem srednjem veku, ko so bili vsi verniki prepri\xc4\x8dani, da nosijo kako krivdo, so vsa romanja postala spokorna; verniki niso ve\xc4\x8d hodili v Rim, da bi pobo\xc5\xbeno po\xc4\x8dastili grobove prvih apostolov, pa\xc4\x8d pa so hodili po\xc2\xa0\xc2\xbbodpu\xc5\xa1\xc4\x8danje grehov\xc2\xab._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka Cerkev sprva ni bila naklonjena romanju, predvsem zaradi tega, ker je bil Jeruzalem, glavno mesto kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, v muslimanskih rokah, zato naj bi vsak vernik poiskal v svojem srcu\xc2\xa0\xc2\xbbsvoj lastni Jeruzalem\xc2\xab. Pozneje je Cerkev priznala duhovne vrednote romanja in ga sprejela med krepostna dejanja._NEWLINE_Po letu 1000 so se ljudje znebili strahu pred koncem sveta in so se za\xc4\x8deli zanimati tudi za izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskih pogojev. Med drugim so za\xc4\x8deli tudi potovati v trgovske namene in romarske poti so postale svoja vrsta trgovskih poti. Zrasla so preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da in hospitalia (ambulante) za romarje. Va\xc5\xbenost teh sprememb je najprej spoznala Clunyska opatija, ki je razglasila Santiago de Compostela za romarsko mesto: dejansko je bil mo\xc4\x8dan dotok romarjev v naslednjih stoletjih znatna podpora rekonkviste.\n_START_SECTION_\nBo\xc5\xbeje poti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni cilji romarjev so bili od tedaj trije: Jeruzalem, Rim in Santiago. Ker pa niso vsi verniki imeli mo\xc5\xbenosti za tako dolga romanja, so se za\xc4\x8dele graditi\xc2\xa0\xc2\xbbdoma\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0Bo\xc5\xbeje poti. Kot pove beseda, so to bile v za\xc4\x8detku zares poti, to je zaporedje cest in krajev, ki jih je bilo treba prehoditi do kon\xc4\x8dnega cilja - cerkve ali drugega nabo\xc5\xbenega objekta. Prve take Bo\xc5\xbeje poti so si omislili okoli leta 1500 fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski redovniki ob vrnitvi iz Palestine na Apeninski polotok in so bile tudi po naravni legi podobne krajem v Palestini. Pozneje se je ta navada zelo raz\xc5\xa1irila, a potovanje je bilo vedno kraj\xc5\xa1e, zato pa bolj gosto posejano s postajami, ki so slu\xc5\xbeile bodisi za oddih kot za molitev. Prve take poti, imenovane Sacro Monte (= sveta gora), so bile zgrajene v Piemontu in ve\xc4\x8dina jih \xc5\xa1e stoji. Za vse je zna\xc4\x8dilna ve\xc4\x8d ali manj dolga pot, ob kateri je ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih kapel, ki so zgrajene na razglednih to\xc4\x8dkah, kar daje \xc5\xa1e posebno prijeten vtis. Po navadi skupno s cerkvijo na koncu poti predstavljajo skrivnosti ro\xc5\xbenega venca. Med eno in drugo kapelo so postavljene manj\xc5\xa1e zgradbe, ki so nekdaj slu\xc5\xbeile za oddih romarjev in v\xc4\x8dasih tudi za preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSlovenske romarske poti\n_START_PARAGRAPH_\nV na\xc5\xa1ih krajih je tipi\xc4\x8dna Bo\xc5\xbeja pot v srednjeve\xc5\xa1kem pomenu Stara gora nad \xc4\x8cedadom. \xc4\x8ceprav je dobila dana\xc5\xa1nji videz \xc5\xa1ele leta 1744, ko je bila prezidana in obnovljena, sega prvotna gradnja sveti\xc5\xa1\xc4\x8da v zgodnji srednji vek, gradnja prvotnih kapelic pa v enajsto stoletje. Ostale slovenske Bo\xc5\xbeje poti niso poti v tem smislu, ker tudi v slu\xc4\x8daju, da je cerkev dostopna le z dalj\xc5\xa1o pe\xc5\xa1potjo (na primer Sveta gora pri Gorici ali Svete Vi\xc5\xa1arje pri \xc5\xbdabnicah, ta ni opremljena s kapelicami._NEWLINE_Ostala pomembnej\xc5\xa1a slovenska romarska sveti\xc5\xa1\xc4\x8da so: Brezje, Sveta gora pri Gorici in Ptujska Gora, romanja pa so pogosta tudi na Svete Vi\xc5\xa1arje, Kure\xc5\xa1\xc4\x8dek, h Gospe Sveti, na Zaplaz in v Crngrob ter v kraje Marijinih prikazovanj: Lourdes, Fatima in Me\xc4\x91ugorje.\n_START_SECTION_\nSlovenske in/ali dvojezi\xc4\x8dne Bo\xc5\xbeje poti na Avstrijskem Koro\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nNa avstrijskem Koro\xc5\xa1kem je veliko \xc5\xa1tevilo Bo\xc5\xbejih poti v neko\xc4\x8d povsem slovenskih farah oz. \xc5\xbeupnijah in ki so danes ali dvojezi\xc4\x8dne ali pa formalno niti niso ve\xc4\x8d slovenske. Vsekakor so povezane s slovensko kulturno zgodovino. Deloma bomo njihovo veliko \xc5\xa1tevilo tudi povezali z mo\xc4\x8dno protireformacijo. V Gospe Sveti so vsako leto slovenske \xc5\xa1marnice, drugje so dandanes ma\xc5\xa1e dvojezi\xc4\x8dne. Lete\xc4\x8da procesija, ki jo poznamo pod imenom tek na \xc5\xa1tiri gore, je po etnologu Pavlu Zablatniku \xc5\xa1e predkr\xc5\xa1\xc4\x8danskega oz. poganskega izvora in je tudi tesno povezana s slovensko kulturno zgodovino. Pomembno romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za Koro\xc5\xa1ke Slovence vodi tudi v severnokoro\xc5\xa1ko Krko k sv. Emi, ki jo imajo za svojo slovensko svetnico. Nekatere poti vodijo tudi iz Slovenije v Krko.'