b'\n_START_ARTICLE_\nVatel\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa1tel ali neredko tudi laket je stara enota za dol\xc5\xbeino, ki so jo najve\xc4\x8d uporabljali za merjenja tkanin in je enaka pribli\xc5\xbeno 0,778 m ali tudi 1,13 m._NEWLINE_Poleg \xc4\x8devlja je vatel najstarej\xc5\xa1a dol\xc5\xbeinska mera. Poznali so jo \xc5\xbee Sumerci in kasneje Egip\xc4\x8dani. Bakrena palica Nipurskega vatla, prva znana standardna palica, je okoli leta 1950 pr. n. \xc5\xa1t. dolo\xc4\x8dala sumerski vatel kot 517,2 mm._NEWLINE_Uporabljali so ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih vatlov. Obi\xc4\x8dajni vatel je bil v Egiptu dol\xc5\xbeina podlakta od komolca do vrha sredinca (okoli 46 cm). Razdeljen je bil na ped roke (polovica vatla), dlan ali \xc5\xa1irino roke (1/6) in na palec (prst) ali \xc5\xa1irino prsta (1/24)._NEWLINE_Ker so imeli razli\xc4\x8dni ljudje razli\xc4\x8dno dol\xc5\xbeino podlakta so v granit urezali standardiziran kraljevi vzor\xc4\x8den vatel ali sveti vatel. Ta je bil dolg 7 dlani ali 28 palcev in so ga uporabljali v gradbeni\xc5\xa1tvu in gradnji spomenikov (kot so piramide) in v zemljemerstvu._NEWLINE_Palec, \xc4\x8develj in jard so preko zapletenih pretvorb, ki jih \xc5\xa1e ne poznamo dovolj dobro, verjetno povezani z vatlom. Nekateri verjamejo, da so se razvili iz prostorninskih mer, drugi pa, da so bili enostavna razmerja ali mnogokratniki vatla._NEWLINE_Tudi druge kulture so uporabljele vatle. Perzijski vatel je meril od 52 do 64 cm, Gr\xc5\xa1ka \xcf\x80\xce\xb5\xcf\x87\xcf\x85\xce\xb1 (pechua) je bila pribli\xc5\xbeno 47,4 cm, Rimski cubitus je bil 44,46 cm, arabski ar\xc5\xa1 48 do 64 cm in za \xd7\x90\xd6\xb7\xd7\x9e\xd6\xb8\xd6\xbc\xd7\x94 (ama), ki so jo Judje uporabljali za judovske verske namene, danes verjamejo, da je zna\xc5\xa1ala od 46 do 61 cm.'