b'\n_START_ARTICLE_\nPoligny, Jura\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nPoligny je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Abergement-le-Petit, Aumont, Barretaine, Bersaillin, Besain, Biefmorin, Bonnefontaine, Brainans, Buvilly, Chamole, Champrougier, Le Chateley, Chaussenans, Chemenot, Colonne, Fay-en-Montagne, Grozon, Mi\xc3\xa9ry, Molain, Montholier, Neuvilley, Oussi\xc3\xa8res, Picarreau, Plasne, Tourmont, Vaux-sur-Poligny in Villers-les-Bois z 9.442 prebivalci._NEWLINE_Kanton Poligny je sestavni del okro\xc5\xbeja Lons-le-Saunier.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba naselbine Polemniacum sega v leto 870, to je \xc4\x8das ozemeljske delitve dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Lotarja II., ko je pripadla Ludviku II. Nem\xc5\xa1kemu. Od zgodnjega 11. stoletja je bilo ozemlje pod svobodno grofijo Burgundijo grofa Otta Wilhelma in njegovih naslednikov. Z dinastijo Chalon je konec 13. stoletja prvikrat za nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xa1lo pod Francosko kraljestvo, v tem \xc4\x8dasu je Poligny dobil tudi mestne pravice. V zgodnjem 14. stoletju je kraj ponovno pripadel burgundskim grofom. Sledili so voja\xc5\xa1ki spopadi med Francijo in Franche-Comt\xc3\xa9, naslednico grofije, v letih 1481, 1637-38. Leta 1643 je bil poru\xc5\xa1en bli\xc5\xbenji grad Grimont, leta 1678 pa je z mirom v Nijmegnu celotno ozemlje grofije s Polignyjem vred dokon\xc4\x8dno pre\xc5\xa1lo pod francoske vladarje.'