b'\n_START_ARTICLE_\nVsi sveti\n_START_SECTION_\nSpomin godov mu\xc4\x8dencev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od za\xc4\x8detka kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva so verniki praznovali godove posameznih apostolov in mu\xc4\x8dencev. Sveti Janez Zlatousti v 4. stoletju omenja, da zahodna Cerkev posve\xc4\x8da spominu svetih mu\xc4\x8dencev poseben dan.\n_START_SECTION_\nPanteon spremenjen v cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nPraznik vseh svetnikov pa je uveden za \xc4\x8dasa pape\xc5\xbea Bonifacija IV. Povezan je s poganskim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem Panteonom._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko so vladali v Rimu \xc5\xa1e konzuli in senatorji, je Agripa s svojimi legijami pokoril Sase in nekaj drugih zahodnih rodov. Komaj se je zmagoslavno vrnil z vojsko v Rim, je \xc5\xbee pri\xc5\xa1la novica, da so se Perzijci uprli zoper rimsko gospostvo. Senat je tudi zadu\xc5\xa1itev tega upora poveril Agripu; posre\xc4\x8dilo se mu tudi to in prisilil jih je k pla\xc4\x8devanju letnega davka. V Rimu je na \xc4\x8dast vseh poganskih bogov dal zgraditi sijajen tempelj, ki so ga po tem imenovali Panteon. \xc4\x8cudoviti hram stoji \xc5\xa1e danes in je ena od najzanimivej\xc5\xa1ih in najlep\xc5\xa1ih mestnih stavb. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega bizantiskega cesarja Fokasa (Phokas 602\xe2\x80\x93610) je zaprosil pape\xc5\xbe Bonifacij IV., naj mu dovoli, da kakor so pogani v Panteonu \xc4\x8dastili vse bogove, tako naj bi smeli na podoben na\xc4\x8din odslej \xc4\x8dastiti kristjani vse svetnike na \xc4\x8delu z Bla\xc5\xbeeno devico Marijo._NEWLINE_Cesar je ustregel pro\xc5\xa1nji, nakar je pape\xc5\xbe Bonifacij IV. 10. maja 610 slovesno posvetil Panteon. Med preklete stene je prvi\xc4\x8d vstopila kr\xc5\xa1\xc4\x8danska procesija in prvi\xc4\x8d je starodavno zidovje napolnilo sveto petje in kajenje. Hudi\xc4\x8di, ki so doslej na\xc5\xa1li tu notri zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de, so pobegnili skozi kupolo in niso ve\xc4\x8d nadlegovali ljudi. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe je dal prepeljati semkaj osemindvajset vozov kosti mu\xc4\x8dencev in zmoliv\xc5\xa1i veroizpoved jih je shranil tukaj. Obenem je ukazal, naj na prvega novembra pape\xc5\xbei ma\xc5\xa1ujejo v Panteonu; kr\xc5\xa1\xc4\x8danski verniki pa naj tukaj prejmejo Gospodovo sveto telo in kri. Tako je postal poganski Panteon kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, posve\xc4\x8dena cerkev svetni\xc5\xa1kih relikvij vseh Bo\xc5\xbejih svetnikov._NEWLINE_Posvetitev stavbe Panteona v cerkev ga je re\xc5\xa1ila pred zapu\xc5\xa1\xc4\x8denostjo, poru\xc5\xa1enjem in najhuj\xc5\xa1im oropanjem, ki je doletelo v srednjem veku ve\xc4\x8dino anti\xc4\x8dnih rimskih stavb. To opisuje tudi Pavel Diakon, ki omenja, kako je bizantinski cesar Konstans II., ki je obiskal Rim v juliju 663, poropal vse anti\xc4\x8dne okrase po mestu, ki so bili iz \xc5\xbelahtne kovine, med drugimi tudi tiste iz biv\xc5\xa1ega Panteona, ter jih poslal v Carigrad.\n_START_SECTION_\nPraznik prestavljen in raz\xc5\xa1irjen\n_START_PARAGRAPH_\nGregor III. je v Rimu pri svetem Petru posvetil posebno kapelo v cerkvi v \xc4\x8dast Odre\xc5\xa1eniku, njegovi Materi, apostolom, mu\xc4\x8dencem in vsem svetnikom. Velike mno\xc5\xbeice romarjev so vsako leto za 13. maj prihitele v Rim._NEWLINE_Toda pokazalo se je, da v tem \xc4\x8dasu primanjkuje v Rimu \xc5\xbeive\xc5\xbea za \xc5\xa1tevilne tujce. Zato je Gregor IV.  leta 835 ta praznik izre\xc4\x8dno prelo\xc5\xbeil na dan 1. novembra ter hkrati naro\xc4\x8dil Ludviku Pobo\xc5\xbenemu, naj v frankovski dr\xc5\xbeavi uvede ta praznik._NEWLINE_Pozneje se je raz\xc5\xa1irilo praznovanje godu vseh svetnikov na vesoljno Cerkev.'