b'\n_START_ARTICLE_\nActa neophilologica\n_START_PARAGRAPH_\nRevija Acta neophilologica izhaja enkrat letno. Namenjena je predvsem strokam: slovenskim anglistom, germanistom in romanistom.\n_START_SECTION_\nZgodovina in statistika revije\n_START_PARAGRAPH_\nActa neophilologica izhaja od leta 1968. V kolofonu revije, napisanem v angle\xc5\xa1kem jeziku, je ime revije sicer zapisano po angle\xc5\xa1kem pravopisu: Acta Neophilogica, mi pa se bomo, tako kot COBISS, dr\xc5\xbeali slovenskih pravopisnih pravil. Izdajati jo je za\xc4\x8del oddelek za anglistiko in amerikanistiko v sodelovanju z oddelkom za germanistiko s skandinavistiko in nederlandistiko. Do leta 2000 je bil 32 let njen odgovorni urednik Janez Stanonik. Po upokojitvi ga je nasledil Mirko Jurak, ki je bil \xc5\xbee prej \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora revije._NEWLINE_Koncept revije do leta 2000 ni bil pojasnjen. Leta 2001 so \xc4\x8dlankom za\xc4\x8deli dodajati izvle\xc4\x8dek. Od 2003 revija izhaja enkrat letno v dvojni \xc5\xa1tevilki, kar posledi\xc4\x8dno pomeni tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlankov na \xc5\xa1tevilko. Enkrat letno je izhajala \xc5\xbee pred tem, a nikoli kot dvojna \xc5\xa1tevilka._NEWLINE_V Acti neophilologici objavljajo avtorji s slovenskim (77\xc2\xa0%) in s tujim priimkom (23\xc2\xa0%). \xc4\x8clanki so napisani v tujih jezikih. Od nastanka revije pa do danes v njej prevladujejo \xc4\x8dlanki v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki jih je kar 55\xc2\xa0%, sledi ji nem\xc5\xa1\xc4\x8dina z 20\xc2\xa0%, 11\xc2\xa0% \xc4\x8dlankov je v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini, 7\xc2\xa0% v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa1e manj (6\xc2\xa0%) v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in najmanj (le 1\xc2\xa0%, tj. 3 \xc4\x8dlanki) v \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dini. Od 1973. leta dalje so ji na koncu dodani slovenski povzetki \xc4\x8dlankov. Od takrat naprej je v reviji okoli 84\xc2\xa0% \xc4\x8dlankov povezanih z literaturo, 10\xc2\xa0% se jih nana\xc5\xa1a na jezik, 6\xc2\xa0% \xc4\x8dlankov pa zajema razli\xc4\x8dne teme: etnografijo, gematrijo, umetnostno zgodovino in spominske avtobiografske \xc4\x8dlanke.\n_START_SECTION_\nNamen in vsebina\n_START_PARAGRAPH_\nRevija je v prvi vrsti usmerjena k pisanju \xc4\x8dlankov o ameri\xc5\xa1ki in angle\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti, tudi \xc4\x8dlankov o drugih knji\xc5\xbeevnostih pisanih v angle\xc5\xa1kem jeziku, kot tudi \xc4\x8dlankov o nem\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti in o knji\xc5\xbeevnosti, pisani v romanskih jezikih. V uredni\xc5\xa1kem odboru so za\xc5\xbeeleni tudi \xc4\x8dlanki iz sorodnih podro\xc4\x8dij: medkulturne \xc5\xa1tudije, etni\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije, primerjalna knji\xc5\xbeevnost, jezikoslovje itd. Veliko \xc4\x8dlankov je namenjenih slovenskim izseljenskim avtorjem. Revija se, poleg tem povezanih s slovensko izseljensko knji\xc5\xbeevnostjo, posebej posve\xc4\x8da slovenskim knji\xc5\xbeevnim in kulturnim stikom predvsem z ameri\xc5\xa1ko, angle\xc5\xa1ko, avstralsko, nem\xc5\xa1ko, francosko in italijansko knji\xc5\xbeevnostjo. Nekaj \xc4\x8dlankov se ukvarja s prevodom tujih del v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in obratno.'