b'\n_START_ARTICLE_\nSkarn\n_START_PARAGRAPH_\nSkarn je star \xc5\xa1vedski rudarski izraz za silikatno jalovino (amfibol, piroksen, granat itd.) v nekaterih \xc5\xbeelezovih rudah in sulfidnih skladih iz arhaika, predvsem tisto, ki je nastala iz apnenca in dolomita. Izraz skarn se je kasneje raz\xc5\xa1iril na kalcitne silikate iz vseh geolo\xc5\xa1kih obdobij, ki so nastali iz skoraj \xc4\x8distega apnenca ali dolomita v uvedbo velike koli\xc4\x8dine silicija, aluminija, \xc5\xbeeleza in magnezija._NEWLINE_Skarni so najpogosteje zeleni ali rde\xc4\x8di, v\xc4\x8dasih tudi sivi, \xc4\x8drni, rjavi ali beli.\n_START_SECTION_\nPetrologija in vrste skarnov\n_START_PARAGRAPH_\nSkarni v na\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu so nastali s prenosom snovi in kemijskimi reakcijami med sosednjimi kamninami in niso nujno magmatskega porekla. Dva sosednja sedimentna sklada, kakr\xc5\xa1na sta na primer pasasta \xc5\xbeelezova ruda in apnenec, lahko med metamorfizmom med seboj reagirata in izmenjata kovine in teko\xc4\x8dine, pri \xc4\x8demer nastane skarn._NEWLINE_Izraz skarn se najpogosteje uporablja za opis metasomatiziranih podro\xc4\x8dij kamnin, ki mejijo na granite. Skarni, ki so nastali v reakcijah med metamorfno-sedimentnimi skladi, se imenujejo tudi kemi\xc4\x8dni skarni ali skarnoidi. Skarne je treba razlikovati od kalcitno-silikatnih ro\xc5\xbeencev (rogoli\xc4\x8dnikov)._NEWLINE_Skarni magmatskega izvora se razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v eksoskarne in endoskarne. Eksoskarni se pojavljajo na in ob granitih iz katerih so nastali in so produkt njihovega preperevanja. Endoskarni, vklju\xc4\x8dno z grajzni, so nastali v sami granitni masi, po navadi kasneje z intruzivno umestitvijo in se pojavljajo v pre\xc4\x8dnih \xc5\xbeilah, ohlajenih razpokah in na robovih najbolj zgornjih delov granitov._NEWLINE_Za skarne zna\xc4\x8dilni minerali so piroksen, granat, idokraz, volastonit, aktinolit, magnetit ali hematit in epidot. Ker so skarni nastali iz silikatnih teko\xc4\x8din, bogatih z nezdru\xc5\xbeljivimi elemeti, se v njih najdejo tudi \xc5\xa1tevilni neobi\xc4\x8dajni minerali, na primer turmalin, topaz, beril, korund, fluorit, apatit, barit, stroncianit, tantalit, anglezit in drugi. Na obrobnih podro\xc4\x8djih se pogosto najdejo tudi feldspatoidi in redki kalcitni silikati, na primer skapolit.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nSkarni so razred kalcitno-silikatnih kamnin, tesno povezanih z granitnimi intruzijami, ki so po navadi sedimentno-metamorfnega izvora (tip S). Skarni, povezani z graniti iz Zemljinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da (tip M) in graniti magmatskega izvora (tip I), so zaradi njihove zna\xc4\x8dilne kemije redki._NEWLINE_Eksoskarni nastanejo, \xc4\x8de se teko\xc4\x8dine, ki ostanejo po kristalizaciji granita, iztisnejo iz nastale mase. \xc4\x8ce te teko\xc4\x8dine pridejo v stik z reaktivnimi kamninami, po navadi s karbonati, na primer z apnencem in dolomitom, teko\xc4\x8dina z njima reagira in povzro\xc4\x8di preperevanje (metasomatizem). Ker omenjene teko\xc4\x8dine vsebujejo raztopljen silicij, \xc5\xbeelezo in druge kovine, halogenide in \xc5\xbeveplo, je nastala kamnina zelo zapletena kombinacija mineralov, bogatih s kalcijem, magnezijem in karbonati._NEWLINE_Neobi\xc4\x8dajni tipi skarnov so nastali v stiku s sulfidnimi ali karbonatnimi kamninami kakr\xc5\xa1ni so na primer \xc4\x8drni skrilavci, grafitni skrilavci, pasaste \xc5\xbeelezove tvorbe, v\xc4\x8dasih tudi sol ali evaporiti. V teh primerih so teko\xc4\x8dine zaradi oskidacijskega redoks potenciala nosilnih kamnin reagirale z izmenjavo ionov._NEWLINE_Endoskarni so na splo\xc5\xa1no redkej\xc5\xa1i, ker so teko\xc4\x8dine, ki so nastale iz granita, po navadi v kemijskem ravnote\xc5\xbeju z minerali granita. Izgleda, da so endoskarni nastali iz granitov, ki so \xc5\xbee pred tem izgubili bolj razred\xc4\x8dene vodne raztopine. Z vrenjem izlo\xc4\x8dene teko\xc4\x8dine so z izparevanjem nastale zelo slane raztopine, bogate z nezdru\xc5\xbeljivimi elementi, in hlapne plinaste faze.'