b'\n_START_ARTICLE_\nBoris Leonidovi\xc4\x8d Pasternak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPasternak se je rodil v judovsko dru\xc5\xbeino, o\xc4\x8detu slikarju in grafiku Leonidu Pasternaku. \xc5\xa0tudiral je filozofijo v Moskvi in Marburgu, leta 1913 se je pridru\xc5\xbeil skupini Centrifuga, od katere se je lo\xc4\x8dil zaradi njenega navdu\xc5\xa1enja za revolucijo. Nato se je posvetil pisanju in prevajanju, \xc5\xbeivel je samsko \xc5\xbeivljenje, v okviru katerega se ni vklju\xc4\x8deval v politiko._NEWLINE_Leta 1958 je prejel Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nTik pred revolucijo je Pasternak izdal svojo prvo pesni\xc5\xa1ko zbirko Dvoj\xc4\x8dek v oblakih. Osrednje delo mladega Pasternaka je pesni\xc5\xa1ka zbirka \xc5\xbdivljenje, sestra moja, ki je nastala ob revoluciji 1917, iz\xc5\xa1la pa pet let kasneje, medtem ko so Teme in variacije iz leta 1923 neke vrste nadaljevanje prej\xc5\xa1ne zbirke. Zadnje Pasternakovo epsko delo iz obdobja pred 2. svetovno vojno je roman v verzih Spektorski, ki je iz\xc5\xa1el leta 1931. Nato se je za\xc4\x8dela doba pesnikovega desetletnega molka. V tem obdobju je prevajal gruzinske pesnike, ter Heineja, Goetheja predvsem pa Shakespeara. Kot prevajalec je bil dele\xc5\xbeen splo\xc5\xa1nega priznanja. Ponovno so njegove pesmi za\xc4\x8dele izhajati \xc5\xa1ele med vojno. Izdal je dve manj\xc5\xa1i zbirki: leta 1943 Zgodnji vlaki in 1945 Zemeljski prostor. V prvo zbirko je vklju\xc4\x8dil precej pesmi iz druge polovice tridesetih let, medtem ko so pesmi iz druge zbirke nastale pod vtisom vojne.\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nPasternakova proza, ki obsega tri dela, je za\xc4\x8dela nastajati v 20. letih 20. stoletja in izhaja iz njegove poezije. V prozi je avtor nadaljeval tradicijo ruske romantike in simbolizma. Za\xc4\x8del je s tistim, kar Rusi imenujejo\xc2\xa0\xc2\xbbliri\xc4\x8dna proza\xc2\xab\xc2\xa0in kon\xc4\x8dal z romanom Doktor \xc5\xbdivago, v katerem je opisal intelektualca med 1. svetovno vojno in oktobrsko revolucijo._NEWLINE_Prvo njegovo prozno delo Otro\xc5\xa1ka leta Ljuversove je iz\xc5\xa1lo leta 1925. Nato je sledilo nekaj kraj\xc5\xa1ih tekstov, leta 1931 pa je iz\xc5\xa1la avtobiografija Spremno pismo, ki pa ni avtobiografija v pravem pomenu besede, ker je v njej poru\xc5\xa1eno obi\xc4\x8dajno razmerje med zunanjimi in notranjimi faktorji \xc4\x8dlovekovega razvoja. Svoj edini roman je Pasternak za\xc4\x8del pisati po kon\xc4\x8dani 2. svetovni vojni, potem ko je v pesmi Pomlad 1944 izpovedal upanje, da bo odslej \xc5\xbeivljenje v njegovi domovini svobodnej\xc5\xa1e. Verjetno je upal da bo novonastali roman lahko objavil. Roman je zalo\xc5\xbenik zavrnil, hkrati pa je roman postal vir ne\xc5\xa1tetih, za pisatelja tragi\xc4\x8dnih nesporazumov. Uradna kritika in vodstvo Zveze sovjetskih pisateljev sta za\xc4\x8dela napadati Pasternaka, ki se je pod vse ve\xc4\x8djimi pritiski ponovno umaknil v prevajalno delo. Baje je rokopis dobil v roke v Moskvi \xc5\xbeive\xc4\x8di italijanski novinar, ki ga je pretihotapil v Milano in ga pokazal zalo\xc5\xbeniku Feltrinelliju. Ko je ta zvedel, da je v Rusiji roman dokon\xc4\x8dno odklonjen, ga je sklenil objaviti v italijanskem prevodu. Vodstvo Zveze sovjetskih pisateljev je hotelo objavo romana na vsak na\xc4\x8din prepre\xc4\x8diti, vendar zalo\xc5\xbenik tudi na Pasternakovo pro\xc5\xa1njo, da se roman ne objavi, na to ni pristal. V jeseni leta 1957 je roman iz\xc5\xa1el v italijanskem prevodu, kasneje pa so sledili \xc5\xa1e prevodi v druge tuje jezike in italijanska izdaja v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini. (V slovenskem prevodu Janka Modra ga je izdala Cankarjeva zalo\xc5\xbeba leta 1970)._NEWLINE_\xc5\xa0vedska akademija je jeseni 1958 podelila Pasternaku Novelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost, katero pa pisatelj zaradi politi\xc4\x8dnih pritiskov odklonil, vendar pa je bil vseeno izklju\xc4\x8den iz Zveze sovjetskih pisateljev. Sledila je vrsta grobih napadov , ki je vrhunec dosegla v zahtevi, naj Pasternaka iz\xc5\xbeenejo iz domovine. Tedaj se je bolni in stari pisatelj obrnil na Hru\xc5\xa1\xc4\x8dova in ga prosil naj mu dovoli ostati v Rusiji. Do izgona ni pri\xc5\xa1lo, vendar je zadnji dve leti \xc5\xbeivljenja Pasternak pre\xc5\xbeivel v ozra\xc4\x8dju nagajanj in sumni\xc4\x8denj.'