b'\n_START_ARTICLE_\nEvangeli\xc4\x8danska cerkev, Puconci\n_START_SECTION_\nZgodovina do gradnje cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbenost \xc5\xa1iritve evangeli\xc4\x8danske vere v na\xc5\xa1ih krajih je bila dana v \xc4\x8dasu razsvetljenstva z izdajo toleran\xc4\x8dnega patenta Jo\xc5\xbeefa II. leta 1781. S toleran\xc4\x8dnim patentom je bila tako dana svoboda vsem verskim skupnostim in odvzet je bil primat ene same cerkve. _NEWLINE_Vendar vseeno ni teklo vse tako gladko, kajti v vrhovih ogrske cerkvene uprave, kamor je spadalo Prekmurje, je bilo veliko nerazumevanja. Po uradni objavi cesarskega patenta na \xc5\xbeupnijski ravni so slovenski luterani v ve\xc4\x8djih prekmurskih naseljih takoj povzeli potrebne korake za odobritev javnega bogoslu\xc5\xbeja in vzpostavitvi molilnic. _NEWLINE_Vendar so dobili dovoljenje \xc5\xa1ele po dveh letih (1783), in sicer tri prve novo - organizirane cerkvene ob\xc4\x8dine v Puconcih, Kri\xc5\xbeevcih in na Hodo\xc5\xa1u. Na Ogrskem in v Prekmurju pa je vse \xc5\xa1ele za\xc5\xbeivelo po de\xc5\xbeelnem zboru leta 1791, s sprejetjem posebnega zakonskega predpisa, ki je vzpostavil samoupravo protestantskih veroizpovednih skupnosti. Ukinjena pa je bila tudi katoli\xc5\xa1ka cerkvenopravna oblast nad evangeli\xc4\x8danskimi krajani in duhovniki. V bogoslu\xc5\xbeje pa je bil na podlagi Luthrovega tolma\xc4\x8denja bo\xc5\xbeje besede uveden materinski slovenski jezik.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki cerkvenega \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nTakratno cerkveno \xc5\xbeivljenje je bilo povezano z velikimi \xc5\xbertvami in odrekanji._NEWLINE_Toleran\xc4\x8dni patent je zahteval, da mora biti cerkev zgrajena v enem letu, sicer je ne smejo uporabljati._NEWLINE_Versko \xc5\xbeivljenje se je za\xc4\x8delo po 50 letih preganjanja v gospodarskem poslopju Jakoba - Ferenca Kuharja v Puconcih. Tu je   12. oktobra 1783 opravljena prva bo\xc5\xbeja slu\xc5\xbeba, ki jo je opravil Mih\xc3\xa1o Bako\xc5\xa1, prvi kri\xc5\xbeevski duhovnik. Tega dne je zabele\xc5\xbeen tudi prvi krst.\n_START_SECTION_\nZgodovina cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni kamen za novo cerkev je bil polo\xc5\xbeen leta 1. aprila 1784, posve\xc4\x8dan pa je bila 8. decembra._NEWLINE_Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de za cerkev, \xc5\xa1olo in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de jim je na pro\xc5\xa1njo vernikov podaril grof Bathany. Prostor za pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de pa jim je podarila grofovska dru\xc5\xbeina Szapary. _NEWLINE_Stolp cerkve je bil sezidan leta  1795. Nabavljena pa sta dva zvona. To je bilo dovoljeno z zakonom cesarja Leopolda II. (do takrat je lahko namestila zvonove samo katoli\xc5\xa1ka cerkev). Prvi duhovnik cerkve je bil pesnik Bla\xc5\xbe Berke._NEWLINE_Leta 1817 je bilo sezidano novo \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, leta 1822 pa gospodarsko poslopje. \xc5\xa0ola je bila zgrajena leta 1860. 1877 je nabavljen tretji zvon. _NEWLINE_Cerkveni stolp je bil renoviran leta 1902, stolpna ura pa je bila nabavljena leta  1903. _NEWLINE_Leta 1909 pa je bilo renoviranje cerkve - tako notranjosti kot zunanjosti. Cerkev je tedaj dobila sedanjo podobo. Na \xc4\x8detrto adventno nedeljo je bila blagoslovitev, ki jo je opravil \xc5\xa1kof Ferencz Gyuratz. V \xc4\x8dasu prve svetovne vojne sta bila zaplenjena dva zvona, nova so nabavili leta 1921. Sedanje \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno leta 1922/23._NEWLINE_Posebnost v notranjosti je balkon (kor), ki je brez podpornih stebrov. Baro\xc4\x8dni oltar je kupljen leta 1784, pri\xc5\xbenica je nad oltarjem, kar pomeni, da je pridiga najpomembnej\xc5\xa1i del evangeli\xc4\x8danskega bogoslu\xc5\xbeja. Pnevmati\xc4\x8dne orgle so iz leta 1856.\n_START_SECTION_\nSpominski steber\n_START_PARAGRAPH_\nV spomin na prvo bo\xc5\xbejo slu\xc5\xbebo so leta 1933 (ob 150 letnici) postavili spominski steber._NEWLINE_Leta 1983 je cerkvena ob\xc4\x8dina praznovala 200 - letnico obstoja in 500 - letnico rojstva _NEWLINE_Martina Luthra.\n_START_SECTION_\nSpominsko obele\xc5\xbeje - Spametnost\n_START_PARAGRAPH_\nPri cerkvi je postavljeno spominsko obele\xc5\xbeje Spametnost, ki je posve\xc4\x8deno reformaciji na na\xc5\xa1ih tleh.'