b'\n_START_ARTICLE_\nSovjetsko-afganistanska vojna\n_START_SECTION_\nUvod v vojno\n_START_PARAGRAPH_\nSovjetska zveza je imela interese v Afganistanu \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa \xc5\xa1iritve carske Rusije v Srednjo Azijo, kar se je nadaljevalo tudi kasneje, ko je Sovjetska zveza Afganistanu po\xc5\xa1iljala pomo\xc4\x8d. _NEWLINE_V sedemdesetih letih 20. stoletja je komunisti\xc4\x8dna partija v Afganistanu z voja\xc5\xa1kim udarom odstavila premierja Daouda (ta je nasledil kralja) in za\xc4\x8dela izvajati gospodarske in socialne reforme, ki so bile najprej neuspe\xc5\xa1ne ter neu\xc4\x8dinkovite. Oblast je aprila 1978 prevzel Nur Muhamed Taraki in nadaljeval z reformami. Po tej revoluciji je znotraj stranke pri\xc5\xa1lo do razkola na dve frakciji Kalk in Par\xc4\x8dam, zaradi \xc4\x8desar je pri\xc5\xa1lo do medsebojnih obra\xc4\x8dunov. _NEWLINE_Ker je bila komunisti\xc4\x8dna politika v nasprotju z islamskimi zakoni, tradicijo in navadami, so se pojavili mno\xc5\xbei\xc4\x8dni protesti in upori, ki so se kmalu raz\xc5\xa1irili po celotni dr\xc5\xbeavi. Te proteste je vlada zatrla in mnogo nasprotnikov re\xc5\xbeima je bilo ubitih, zaprtih, ali pa so pobegnili v Pakistan. Septembra 1979 je oblast po uboju Tarakija prevzel dotedanji Tarakijev namestnik Hafizullah Amin, ki pa se je bolj kot reformam in razmeram v dr\xc5\xbeavi posve\xc4\x8dal obra\xc4\x8dunavanju z domnevnimi nasprotniki znotraj stranke. Zelo brutalno je nastopal tudi proti islamskim uporni\xc5\xa1kim gibanjem._NEWLINE_Po islamski revoluciji v Iranu so ZDA navezale stike z dotedanjimi zavezniki Sovjetske zveze na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, v \xc4\x8demer je Sovjetska zveza videla ogro\xc5\xbeanje svojih interesov v regiji in napovedala protiukrepe.\n_START_SECTION_\nSovjetska invazija\n_START_PARAGRAPH_\nPo Aminovem prevzemu oblasti je Sovjetska zveza z Afganistanom podpisala dvostranski sporazum o tesnej\xc5\xa1em gospodarskem in voja\xc5\xa1kem sodelovanju. Obstanek kumunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima v Afganistanu je bil vse bolj odvisen od sovjetske pomo\xc4\x8di, saj se je upor vedno bolj \xc5\xa1iril in afganistanske vladne sile ga niso mogle ve\xc4\x8d obvladovati. Na pro\xc5\xa1njo afganistanske vlade je spomladi 1979 v Afganistan pri\xc5\xa1lo manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo sovjetskih sil, da bi zavarovali vodstvo, glavno mesto, glavna letali\xc5\xa1\xc4\x8da, ter kot svetovalci. Amin se je ravno zaradi svoje krutosti nad prebivalci Sovjetski zvezi zazdel kot faktor nestabilnosti v Afganistanu._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so Ameri\xc4\x8dani dogodke v Afganistanu ocenili kot poskus Sovjetske zveze, da preko Afganistana in Pakistana raz\xc5\xa1iri svoj vpliv na jug Azije, do Indijskega oceana. Zato je predsednik Carter \xc5\xbee 3. julija 1979 podpisal odlok o pomo\xc4\x8di protikomunisti\xc4\x8dnim frakcijam v Afganistanu s \xc4\x8dimer so organizirali mre\xc5\xbeo za dotok oro\xc5\xbeja in voja\xc5\xa1kih in\xc5\xa1truktorjev na to obmo\xc4\x8dje. Po nekaterih podatkih naj bi uporniki za\xc4\x8deli pomo\xc4\x8d dobivati \xc5\xa1e pred za\xc4\x8detkom glavne sovjetske invazije._NEWLINE_Amin kasneje ni ve\xc4\x8d poslu\xc5\xa1al sovjetskih nasvetov, kako naj uredi situacijo v dr\xc5\xbeavi, poleg tega pa se je Sovjetski zvezi zazdel nezanesljiv, saj naj bi za\xc4\x8del sklepati dogovore s Kitajsko (po nekaterih podatkih tudi z Ameri\xc4\x8dani) in s tem ogrozil sovjetske interese v dr\xc5\xbeavi. 25. decembra 1979 je tako v Kabul prispelo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo sovjetskih zra\xc4\x8dnodesantnih sil. Specialne sile so 27. decembra 1979 v Kabulu  ob podpori sovjetskih voja\xc5\xa1kih enot zavzele klju\xc4\x8dne polo\xc5\xbeaje in komunikacije, z drzno akcijo ubile dobro varovanega Amina in na oblast postavile Babraka Karmala._NEWLINE_Vdor kopenskih sil z 80 000 vojaki in 1800 tanki se je za\xc4\x8del po dveh kopenskih poteh in enem zra\xc4\x8dnem koridorju v Kabul in Bagram. Te sile so zasedle Kabul, voja\xc5\xa1ke objekte ter ve\xc4\x8d strate\xc5\xa1kih to\xc4\x8dk in cest po dr\xc5\xbeavi. Sovjetski prihod pa ni ustavil upornikov, temve\xc4\x8d je okrepil nacionalno zavest in povzro\xc4\x8dil \xc5\xa1e ve\xc4\x8d nemirov. Sovjetske sile so sprva nudile samo podporo vladnim silam, ki pa so bile slabo izurjene, poleg tega pa tudi mo\xc4\x8dno nemotivirane, zaradi \xc4\x8desar so bile neu\xc4\x8dinkovite, prebegi k upornikom pa pogosti. Sovjetom kljub dobrim 100 000 vojakom razen nekaterih strate\xc5\xa1kih to\xc4\x8dk in pomembnej\xc5\xa1ih cest ni uspelo obvladovati celotne dr\xc5\xbeave in kar okrog 80\xc2\xa0% dr\xc5\xbeave je bilo izven nadzora vladnih in sovjetskih sil. Mud\xc5\xbeahidi so se kmalu za\xc4\x8deli poslu\xc5\xbeevati gverilskega bojevanja, kar je Sovjetom povzro\xc4\x8dalo velike te\xc5\xbeave, saj njihova temeljna voja\xc5\xa1ka doktrina ni predvidevala spopada z gverilci.\n_START_SECTION_\nSovjetska ofenziva\n_START_PARAGRAPH_\nSovjetskim silam je do marca 1980 uspelo zasesti ve\xc4\x8dja mesta in pomembne cestne povezave, vseeno pa so ostajali centri, od koder so delovali mud\xc5\xbeahidi. Na obmo\xc4\x8dju doline Pand\xc5\xbe\xc5\xa1ir, kjer so mud\xc5\xbeahidi pogosto napadali sovjetske konvoje, so med letoma 1980 in 1985 izvedli kar 9 ofenziv, vendar niso pridobili nobene prednosti ali nadzora nad obmo\xc4\x8djem. Te\xc5\xbeki boji so potekali tudi ob meji s Pakistanom, vendar tudi tu sovjetska stran ni dosegla kak\xc5\xa1ne dalj \xc4\x8dasa trajajo\xc4\x8de zmage, saj so gverilci ves \xc4\x8das napadali vladne polo\xc5\xbeaje. Mud\xc5\xbeahidi so vedno po\xc4\x8dakali, da se je glavnina sovjetskih sil umaknila, nato pa so ponovno zasedli predhodno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene polo\xc5\xbeaje.  Leta 1984 so mud\xc5\xbeahidi za\xc4\x8deli dobivati pomo\xc4\x8d v oro\xc5\xbeju, opremi in treningu s strani islamskih nekaterih zahodnih dr\xc5\xbeav (tudi ZDA z operacijo Cyclone, ki jo je vodila CIA) in Kitajske, kar jim je omogo\xc4\x8dalo bolj uspe\xc5\xa1no bojevanje. Pakistan je celo za\xc4\x8del omejeno letalsko posredovanje proti sovjetskim in vladnim afganistanskim silam ob afganistansko-pakistanski meji. Mihail Gorba\xc4\x8dov je ob prihodu na oblast zahteval \xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1i konec vojne, zato so bile v Afganistan napotene okrepitve in boji so se okrepili._NEWLINE_Maja 1985 se je ve\xc4\x8d skupin mud\xc5\xbeahidov zdru\xc5\xbeilo ter organiziralo sistem poveljevanja in logistike, kar jim je omogo\xc4\x8dilo za\xc4\x8detek akcij okrog ve\xc4\x8djih mest, ki so bila pod nadzorom sovjetskih ali vladnih sil. Njihova najve\xc4\x8dkrat uporabljena taktika so bile zasede in sabota\xc5\xbee, s katerimi so uni\xc4\x8devali infrastrukturo ter napadali vladne polo\xc5\xbeaje. Sovjetska stran nikakor ni uspela zadostno organizirati in usposobiti vladnih sil, zaradi \xc4\x8desar je vse ve\xc4\x8d dela morala prevzeti sama. Leta 1986 je zaradi nezadovoljstva sovjetskih oblasti Karmala zamenjal Muhamad Nad\xc5\xbeibullah, ki pa je bil tako kot njegov predhodnik zelo odvisen od sovjetske pomo\xc4\x8di._NEWLINE_Sovjetska zveza je sredi leta 1987 napovedala umik in za\xc4\x8dela organizirati afganistanke sile, da bi lahko uspe\xc5\xa1no delovale po odhodu sovjetskih sil. Zaradi nemotiviranosti vladnih sil pa je le malokdo verjel v uspeh tega projekta.\n_START_SECTION_\nKonec vojne in sovjetski umik\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nezmo\xc5\xbenosti obvladovanja situacije ter ofenziv, ki niso prinesle nobenega trajnej\xc5\xa1ega rezultata, je Sovjetska zveza \xc5\xbee leta 1982 za\xc4\x8dela neformalne pogovore o umiku ter prepustitev varnostnih nalog afganistanski vladi. Vojni poseg je povzro\xc4\x8dil poslab\xc5\xa1anje odnosov ZSSR z islamskimi in zahodnimi dr\xc5\xbeavami.  Leta 1988 je bil v \xc5\xbdenevi podpisan sporazum, s katerim se je Sovjetska zveza zavezala k dokon\xc4\x8dnemu umiku do 15. februarja 1989. Predstavniki mud\xc5\xbeahidov se teh pogajanj niso udele\xc5\xbeili. Prva polovica sovjetskih sil se je tako umaknila kmalu po podpisu sporazuma, druga polovica pa do postavljenega roka. _NEWLINE_Pro-sovjetski re\xc5\xbeim se je po sovjetskem odhodu upiral napadom mud\xc5\xbeahidov in se je ohranil do marca 1992, ko je provladni general Abdul Ra\xc5\xa1id Dostum prestopil na nasprotno stran, Kabul pa so nato zavzeli mud\xc5\xbeahidi. Razli\xc4\x8dne skupine so se po odhodu skupnega sovra\xc5\xbenika \xc5\xbee takrat za\xc4\x8dele prepirati in bojevati med sabo, kar je pomenilo uvod v nadaljevanje medplemenskih spopadov in s tem so bile dane okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine za dr\xc5\xbeavljansko vojno in nastanek talibanskega re\xc5\xbeima.\n_START_SECTION_\nPosledice vojne\n_START_PARAGRAPH_\nAfganistan je bil po vojni skoraj popolnoma uni\xc4\x8den. Preko milijon Afganistancev je umrlo, preko 5 milijonov pa je zbe\xc5\xbealo v druge dele dr\xc5\xbeave ali v tujino, kjer so ostali \xc5\xa1e dolgo po koncu vojne. Ve\xc4\x8dina obdelovalnih povr\xc5\xa1in je bila uni\xc4\x8denih ali posejanih z minami, ki so \xc5\xa1e dolgo po vojni terjale \xc5\xbertve. Vojna je tudi dodatno sprla nasprotujo\xc4\x8de si strani in plemenske skupnosti, kar je pomenilo nadaljevanje dr\xc5\xbeavljanske vojne._NEWLINE_Sovjetska stran je izgubila pribli\xc5\xbeno 15000 pripadnikov, uni\xc4\x8dene je bilo veliko opreme, tudi ve\xc4\x8dina ranjenih je postala invalidnih. Razli\xc4\x8dne bolezni (tifus, hepatitis, itd) so prizadele okrog 400000 ljudi. Za Sovjetsko zvezo je bila vojna hud udarec, tako v voja\xc5\xa1kem, kot v ekonomskem smislu, zato nekateri analitiki menijo, da je pospe\xc5\xa1ila razpad Sovjetske zveze.'