b'\n_START_ARTICLE_\nSu\xc5\xbeid\n_START_SECTION_\nKme\xc4\x8dki upor\n_START_PARAGRAPH_\nV Su\xc5\xbeidu je bilo l. 1513 \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de kme\xc4\x8dkega upora. Uporne kmete je vodil Maver Sprudnik. Oboro\xc5\xbeeni hlapci zastavnega imetnika tolminskega gospostva Mihaela Neuhauserja so Sprudnika ujeli, ga mu\xc4\x8dili in obesili na drevo v opomin drugim upornim kmetom, ki so morali pla\xc4\x8dati 123 funtov globe. Sprudnikovi prijatelji in sosedje so pono\xc4\x8di skrivaj sneli mrtvega upornika z drevesa in ga pokopali na doma\xc4\x8dem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Zato jih je Neuhauser kaznoval z dodatnimi petimi goldinarji globe. Maverjevi dru\xc5\xbeini je zaplenil premo\xc5\xbeenje in jo spodil s kmetije. Preselili so se v Staro selo, kjer jih je pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito vzel lastnik zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Posebna de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeja komisija je l. 1524 ugotovila, da je upor s svojim ravnanjem povzro\xc4\x8dil Mihael Neuhauser, ki je bil kaznovan z odvzemom tolminskega gospostva.\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Treh Kraljev\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Treh Kraljev iz konca 15. stoletja ima Marijin kip iz 16. stoletja in fresko sv. Kri\xc5\xa1tofa iz 17. stoletja na zadnji steni; bogato okra\xc5\xa1en prezbiterij poslikan v 17. stoletju. Zgrajena je bila konec 15. stoletja in je ohranjena tak\xc5\xa1na, kot je bila zgrajena. Kasneje je bila dodana samo lopa (1710). \xc4\x8cedajski kapitelj je izdal dovoljenje za gradnjo 25. marca 1495. Verniki, ki so jih na zboru kanonikov zastopali Mihael iz Kobarida, Ga\xc5\xa1per iz Idrskega in Ivan iz Su\xc5\xbeida, so obljubili, da bodo cerkev zgradili, razsvetlili, okrasili, vzdr\xc5\xbeevali in naredili vse potrebno za 12 ma\xc5\xa1 na leto._NEWLINE_Mo\xc4\x8dno \xc5\xa1ilast obok poznogotskega prezbiterija sloni na figuralnih konzolah. Freske izvirajo iz dveh obdobij: na severni strani ladje so iz dobe gotike, v prezbiteriju in sv. Kri\xc5\xa1tof na zunanji ju\xc5\xbeni steni pa iz baroka. Izvirne spodnje freske pripisujejo Gianu Paolu Thannerju, zgornje pa kobari\xc5\xa1kemu slikarju Luki \xc5\xa0arfu. Slike na severni steni predstavljajo obisk svetih treh kraljev, na ju\xc5\xbeni steni prezbiterija je naslikan beg v Egipt in Jezusova smrt na kri\xc5\xbeu. Na stropu, ki je bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan ob potresu l. 1976, so v okvirih med rebri naslikani \xc5\xa1tirje evangelisti s simboli. _NEWLINE_Starej\xc5\xa1i stranski oltar, verjetno delo furlanskih mojstrov krasijo kipi sv. Doroteje, sv. Apolonije, sv. Agate, sv. Egidija, sv. Kvirina in sv. Matije. \xc2\xbbZlati oltar\xc2\xab\xc2\xa0je l. 1983 obnovil pozlatar Alojz Le\xc5\xa1nik iz Celja. V glavnem oltarju sta vdolbena letnica 1764 in latinski napis "Pet  Altaremsculpsit Antonius Vrtav" ("Pet(er) vdolbil, oltar izrezljal Anton Vrtav"). _NEWLINE_Na oltarju je slika Jezusovega rojstva, nastavek velikega oltarja krasita dva zavita stebra in dva navadna ob straneh. V osrednjem delu so tri ni\xc5\xa1e: glavna s podobo Marije, kronane Matere bo\xc5\xbeje z detetom Jezusom v naro\xc4\x8dju, pred njo kle\xc4\x8di eden od sv. treh kraljev, za njim stojita sv. Jo\xc5\xbeef in pastir. Na levi strani stoji v ni\xc5\xa1i sv. Janez Krstnik, poleg njega eden izmed sv. treh kraljev, da desni strani Bolte\xc5\xbear z darom in sv. Elizabeta.  Oltar je bil za silo obnovljen l. 1983, \xc5\xa1e vedno pa je mo\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeen in podvr\xc5\xbeen propadanju. Obnovo cerkve sta financirala Zavod za spomeni\xc5\xa1ko varstvo in \xc5\xbeupnija Kobarid, za nekatera nujna dela je moral  poskrbeti kar kobari\xc5\xa1ki dekan Franc Rupnik sam \xe2\x80\x93 utrditev reber, ki so ogro\xc5\xbeala varnost ljudi.\n_START_SECTION_\nOhojakov mlin\n_START_PARAGRAPH_\nNa Ohojakovem mlinu iz leta 1763 je mlinar leta 1789 vsekal napis v kamen:_NEWLINE_Blikokrat je mlinar nedu\xc5\xbeno zmagan (obrekovan). Ga ni blu, in ga na bo mlinarja, deb\' mogu celmu kamnu prou slu\xc5\xbeit._NEWLINE_Kamen danes hrani Tolminski muzej. V muzeju hranijo tudi iz brezovega lubja izdelana de\xc5\xbena ogrinjala, ki so jih nosili \xc5\xa1e do druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\n24. maja 1915 je v Su\xc5\xbeid pri\xc5\xa1la predhodnica italijanske vojske in po pri\xc4\x8devanju kronike vasi, ki jo je po spominu napisala Marija Kenda \xe2\x80\x93 Majda, takoj pobrala talce, ki so morali pospremiti njihovo nadaljevanje. Od va\xc5\xa1\xc4\x8danov so tudi zahtevali, da po balkonih obesijo bele rjuhe. Okupacijska vojska je zasedla vas in kmalu so opazili, da so izginile v vasi vse ma\xc4\x8dke, zaradi \xc4\x8desar so se namno\xc5\xbeile podgane. Zanimivo je, da so potem tudi podgane hitro izginile.  _NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko so italijanski vojaki preplavili vas pa je cvetelo gostinstvo. S polno paro so obratovali krajevni gostilni \xc2\xbbRu\xc4\x8dnova\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbb\xc5\xbdehova\xc2\xab, vinoto\xc4\x8d \xc2\xbbPri Dreju\xc2\xab\xc2\xa0in kavarni \xc2\xbbPri Tresku\xc2\xab\xc2\xa0ter \xc2\xbbPri Jaku\xc2\xab. V zadnji gostilni v vasi, ki je obratovala \xc5\xa1e po drugi svetovni vojni, je RTV Ljubljana posnela del televizijske drame Kaplan Martin \xc4\x8cedermac.  _NEWLINE_Jeseni 1915 so italijanske oblasti ustanovile v Su\xc5\xbeidu tudi \xc5\xa1olo in terensko ambulanto ter za\xc4\x8deli z gradnjo ceste Staro selo \xe2\x80\x93 Su\xc5\xbeid \xe2\x80\x93 Svino \xe2\x80\x93 Idrsko. Konec junija 1917 so do Su\xc5\xbeida podalj\xc5\xa1ali \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo \xc4\x8cedad \xe2\x80\x93 Robi\xc4\x8d in na \xc2\xbbDelah\xc2\xab\xc2\xa0postavili \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeivil in streliva. Ob prodoru avstro-ogrske vojske je bil kraj okra\xc5\xa1en s slovenskimi zastavami, maja in junija pa so v vasi zbrali 168 podpisov v podporo Majni\xc5\xa1ki deklaraciji.\n_START_SECTION_\nMed vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1920 so ustanovili dru\xc5\xa1tvo Matajur, ki je \xc5\xa1telo 72 \xc4\x8dlanov. V dru\xc5\xa1tvu, ki je imelo svojo knji\xc5\xbenico, so delovali \xc5\xbeenski, mo\xc5\xa1ki in me\xc5\xa1ani pevski zbor, tambura\xc5\xa1ki zbor in dramska skupina. Zanimiva je zgodba o dru\xc5\xa1tvenem klavirju, ki so ga po prepovedi dru\xc5\xa1tva skrivali, med drugo svetovno vojno pa prodali in denar predali v partizansko blagajno.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nOdbor OF v Su\xc5\xbeidu je 8. oktobra 1942 ustanovil Peter Skalar. V odboru so bili predsednik Ignac Manfreda, tajnik Alojz Volari\xc4\x8d, gospodar Franc Kenda, blagajnik Andrej Bre\xc5\xa1ka in obve\xc5\xa1\xc4\x8devalka Marija Kenda. Decembra je bila ustanovljena prva celica Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije, \xc5\xbeenske pa so se povezale v Slovensko protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno \xc5\xbeensko zvezo. 1. januarja 1943 je od\xc5\xa1el v partizane Jo\xc5\xbee \xc5\xa0tih \xe2\x80\x93 Marko, prvi partizan iz Su\xc5\xbeida, komandant I. bataljona Gradnikove brigade. Pod previsno skalo v Skalci na pobo\xc4\x8dju Matajurja je bila maja 1943 ustanovljena sanitetna postaja \xc5\xa1t. 8._NEWLINE_Po osvoboditvi so 7. avgusta 1945 ponovno ustanovili prosvetno dru\xc5\xa1tvo Matajur pod vodstvom Marije Hrast.\n_START_SECTION_\nSanitetna postaja \xc5\xa1tevilka 8\n_START_PARAGRAPH_\nSanitetna postaja \xc5\xa1tevilka 8 je bila ustanovljena med pohodom Gregor\xc4\x8di\xc4\x8deve in Gradnikove brigade v Bene\xc4\x8dijo maja 1943. Urejena je bila pod previsno skalo. \xc4\x8cez bolni\xc5\xa1nico, v kateri je bilo prostora za deset ranjencev, je bila razpotegnjena velika plahta, tla so bila oblo\xc5\xbeena s hlodi, \xc4\x8dez katere so bile polo\xc5\xbeene veje in slama, na le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da pa nasuto nagrabljeno listje. Ob ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu ranjencev so postavili \xc5\xa1otore, tako da se je lahko v bolnici zdravilo 18 ranjencev. Komandir bolnice je bil Franc Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Jo\xc5\xa1ko, med bolj ali manj stalnim osebjem pa partizanski zdravnik dr. Aleksander Gala \xe2\x80\x93 Peter, Ignac Manfreda \xe2\x80\x93 Simon in kuhar Miha. Za oskrbo bolnice so skrbeli Su\xc5\xbeidci Marija Kenda \xe2\x80\x93 \xc5\xa0tih, Milka Volari\xc4\x8d, Zabregarjevi, Ja\xc4\x8devi, Franc Kenda in Kati Manfreda. Hrano in sanitetni material so prispevali prakti\xc4\x8dno vsi va\xc5\xa1\xc4\x8dani. \xc4\x8ceprav je bila bolnica blizu vasi in so zanjo vedeli skoraj vsi v Su\xc5\xbeidu, ni bila nikoli izdana.\n_START_SECTION_\nPomembne osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Su\xc5\xbeidu se je rodil, \xc5\xbeivel in ustvarjal avantgardni pesnik Ivan Volari\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Feo (1948 \xe2\x80\x93 2010).  _NEWLINE_V hi\xc5\xa1i pri Donjcu se je l. 1862 rodila Katarina Stres, mati pesnika Sre\xc4\x8dka Kosovela.'