b'\n_START_ARTICLE_\nDreta\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nZgornji del doline je plitva grapa na vzhodni strani prelaza \xc4\x8crnivec, zarezana v mehke oligocenske laporje, a \xc5\xbee nad Novo \xc5\xa0tifto se ob njej pojavi ozka, mokrotna naplavna ravnica. V tem delu se vanjo steka ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih grap s pobo\xc4\x8dij na obeh straneh, izpod Menine tudi nekaj kra\xc5\xa1kih izvirov (Studenec, \xc5\xbdrela). Prvi ve\xc4\x8dji pritok je Ma\xc4\x8dkovec z leve strani, ki prite\xc4\x8de po globoko zajedeni grapi izpod Lepenatke. \xc5\xbde pred njunim soto\xc4\x8djem te\xc4\x8de Dreta po kak\xc5\xa1nih 100 m \xc5\xa1iroki naplavni ravnici, a sta jo leva pritoka Roga\xc4\x8dnica in Kanol\xc5\xa1\xc4\x8dica s prodnima vr\xc5\xa1ajema potisnila \xc4\x8disto ob vzno\xc5\xbeje Menine. V Gornjem Gradu se ravnica ob reki nekoliko zo\xc5\xbei, nato pa ponovno takoj odpre, vendar reka, namesto da bi tekla po ravnem naprej proti vzhodu, zavije proti jugovzhodu in se v slab kilometer dolgi soteski zagrize v trdo apnen\xc4\x8dasto kamnino med gozdnatim severnim pobo\xc4\x8djem Menine ter nizko vzpetino Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de (546\xc2\xa0m)._NEWLINE_Malo pod sotesko se v Dreto steka voda iz mo\xc4\x8dnega kra\xc5\xa1kega izvira Kropa, nato pa jo obse\xc5\xbeen prodni vr\xc5\xa1aj Bo\xc4\x8dnice potisne povsem na severni rob doline. Od tu naprej te\xc4\x8de reka vse do izliva po 200\xe2\x80\x93500\xc2\xa0m \xc5\xa1iroki ravnici, ki je na \xc5\xa1iroko izpostavljena pogostim poplavam; na desni strani jo ves \xc4\x8das spremljajo gozdnata pobo\xc4\x8dja Menine in Dobrovelj, na severni strani nizko, ve\xc4\x8dinoma gozdnato gri\xc4\x8devje. Z leve dobi samo \xc5\xa1e pritok Lizavnico, z desne strani jo izpod vzno\xc5\xbeja apnen\xc4\x8dastih planot zlasti ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih padavinah napajajo kra\xc5\xa1ki izviri (npr. Leto\xc5\xa1\xc4\x8d izpod Menine, \xc5\xa0tep\xc4\x8deva \xc5\xberela, Ti\xc5\xa1lerjev studenec, Mrmolica, Zijavka in Peri\xc4\x8dki studenec izpod Dobrovelj), le med Bo\xc4\x8dno in \xc5\xa0martnim pritekata vanjo z desne nekoliko izdatnej\xc5\xa1a pritoka Hudovinc in Volo\xc5\xbenica. Med \xc5\xa0martnim in Pustim Poljem se dolina nekoliko zo\xc5\xbei med Dobrovljami na ju\xc5\xbeni strani in hribom Tiber (467\xc2\xa0m) na severni strani, ki je zgrajen iz andezitnega tufa. Dreta se pri Spodnjih Kra\xc5\xa1ah najprej zaje tik pod vzno\xc5\xbeje Dobrovelj, nato pa zavije na drugo stran doline in se nad vasjo Pusto Polje na kraj\xc5\xa1i razdalji zaje tudi v nekoliko odpornej\xc5\xa1e plasti oligocenskega andezitnega tufa._NEWLINE_Od Pustega Polja navzdol se naplavna ravnica ponovno raz\xc5\xa1iri in Dreta se svobodno prestavlja z ene strani doline na drugo, na obeh straneh najni\xc5\xbeje naplavne ravnice pa se pojavi nizka, a izrazita re\xc4\x8dna terasa, na kateri sta na levi strani tudi naselji Dobletina in Nazarje. V tem delu prite\xc4\x8dejo v dolino z Dobrovelj \xc5\xa1e trije nekoliko dalj\xc5\xa1i pritoki (Mostni graben, Suha in \xc4\x8crni graben), nato pa se reka obrne proti severu in se v Nazarjah tik pod hribom Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de (388\xc2\xa0m) izliva v Savinjo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena reke ni znan, vendar nima ni\xc4\x8d skupnega z besedo dreta (\xc4\x8devljarska nit). Po mnenju jezikoslovcev je ime predslovanskega izvora in sorodno imenu reke Dretulje na Hrva\xc5\xa1kem in Drietoma na Slova\xc5\xa1kem. Po mnenju jezikoslovca M. Snoja je ime morda nastalo iz enakega predslovanskega korena dre\xe1\xb9\xb7 (te\xc4\x8di, hiteti) kot ime reke Drave. Ime reke se v zgodovinskih virih pojavlja predvsem v nem\xc5\xa1ki obliki, npr. Driete (1243), Driet (1340), Trijet (1524), Drieth (1796) itd.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDreta ni tipi\xc4\x8den gorski hudournik, saj ve\xc4\x8dino poti te\xc4\x8de po razmeroma \xc5\xa1iroki naplavni ravnici in ima razmeroma majhen strmec. Vendar pa je v njenem pore\xc4\x8dju veliko strmega povr\xc5\xa1ja z globoko zajedenimi grapami, predvsem v severozahodnem delu pod Lepenatko in Velikim Rogatcem. Desna stran pore\xc4\x8dja (severna pobo\xc4\x8dja Menine in Dobrovelj) je ve\xc4\x8dinoma zgrajena iz prepustnih apnencev, zato se ve\xc4\x8dji del vode steka podzemno proti kra\xc5\xa1kim izvirom ob vzno\xc5\xbeju, vendar je tudi njihov prispevek k maksimalnim pretokom Drete kar ob\xc4\x8duten, a z dolo\xc4\x8denim \xc4\x8dasovnim zamikom._NEWLINE_Struga Drete je ve\xc4\x8dinoma v dobrem naravnem stanju, njeni bregovi so obrasli z drevjem in grmovjem, \xc4\x8dlovekovi posegi so omejeni le na kriti\xc4\x8dne lokacije, v celoti je regulirana le v najspodnej\xc5\xa1em delu pri Dobletini in Nazarjah. Ob visokih vodah se tudi Dreti mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da hitrost toka in takrat zelo pogosto spodjeda bre\xc5\xbeine ter se na \xc5\xa1iroko razliva po poplavni ravnici. V njeni strugi so \xc5\xa1tevilni nizki umetni pragovi, ki slu\xc5\xbeijo zmanj\xc5\xa1anju erozijskega delovanja in upo\xc4\x8dasnjujejo obilen transport proda in drugega plavja ter hkrati varujejo mostove pred razdiralnim delovanjem reke._NEWLINE_Dreta ima alpski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom v mesecu novembru (obilne jesenske padavine ter manj\xc5\xa1e izhlapevanje) in drugega v mesecu aprilu (posledica taljenja snega). Izrazit je zlasti poletni ni\xc5\xbeek v avgustu, ki nastopi zaradi manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8din padavin, pove\xc4\x8dane evapotranspiracije in presahnitve ve\xc4\x8dine kra\xc5\xa1kih izvirov, zimski ni\xc5\xbeek v mesecu februarju je predvsem posledica sne\xc5\xbene retinence. Ob poletnih su\xc5\xa1ah ima Dreta zelo malo vode, zato je bila v obdobju 1970\xe2\x80\x932000 razlika med najmanj\xc5\xa1im (0,21\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) in najve\xc4\x8djim zabele\xc5\xbeenim pretokom (251\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) na vodomerni postaji Kra\xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot 1000-kratna, kar je seveda resno opozorilo, da se lahko tudi prijazna Dreta zelo hitro spremeni v uni\xc4\x8devalski hudournik. Zaradi velikih strmin v povirju je specifi\xc4\x8dni odtok razmeroma visok (39,8\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2), zaradi precej\xc5\xa1njega dele\xc5\xbea kra\xc5\xa1kega povr\xc5\xa1ja pa ima Dreta skoraj tako visok odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik kot na\xc5\xa1e alpske reke (76,5\xc2\xa0%)._NEWLINE_Posebnost Drete je tudi velik dele\xc5\xbe vode, ki jo prispevajo kra\xc5\xa1ki izviri izpod Menine in Dobrovelj, kar se ka\xc5\xbee tako v kvaliteti vode kot tudi v njeni temperaturi. Zlasti v toplej\xc5\xa1ih mesecih je voda v Dreti opazno hladnej\xc5\xa1a kot v Savinji, saj iz njih priteka voda s povpre\xc4\x8dno temperaturo le okoli 7\xe2\x80\x938\xc2\xa0\xc2\xb0C. To zna\xc4\x8dilnost Drete je lepo opisal geograf Drago Meze: "Skoraj vsa voda iz pogorja Menina\xe2\x80\x93Dobrovlje priteka v Dreto pod zemljo v obliki mnogih kra\xc5\xa1kih izvirkov: od St\xc3\xbadenca pri \xc5\xa0miklav\xc5\xbeu in bli\xc5\xbenjega \xc5\xbdrela, preko izredno vodnate Krope, kjer vre voda na dan v 8 mo\xc4\x8dnih izvirkih, in manj\xc5\xa1e Lito\xc5\xa1ce pri \xc5\xa0martnem do lepega kra\xc5\xa1kega spodmola v K\xc3\xb3karjah, imenovanega Zijalka, iz katere priteka mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i kra\xc5\xa1ki izvir, ki se steka po ravnini proti Dreti v strugi, ki je vi\xc5\xa1ja od ravnine in obdana z nasipom (izgon). To pa so le ve\xc4\x8dji in stalni kra\xc5\xa1ki izviri. Veliko je manj\xc5\xa1ih in kar brez \xc5\xa1tevila periodi\xc4\x8dnih izvirkov, ki o\xc5\xbeivijo, kadar se podzemske votline ob obilni mo\xc4\x8di napolnijo z vodo, ki sili na povr\xc5\xa1je. Kristalno \xc4\x8dista in hladna voda (med 7 in 8 \xc2\xb0C) izvirkov, za njimi pa ponekod strme in gladke stene so privla\xc4\x8dnost sicer mrke Menine." _NEWLINE_Dreta je izrazito poplavna reka, skoraj celotna naplavna ravnica ob njej je izpostavljena pogostim hudourni\xc5\xa1kim poplavam, vse od iznad Gornjega Grada do izliva v Savinjo. Najvi\xc5\xa1je pretoke doslej so na vodomerni postaji Kra\xc5\xa1e izmerili ob poplavah 5.11.1998 (251\xc2\xa0m\xc2\xb3/s; 50\xe2\x80\x93100\xe2\x80\x93letne vode), 1.11.1990 (236\xc2\xa0m\xc2\xb3/s; 50\xe2\x80\x93100\xe2\x80\x93letne vode), 23.9.1968 (208\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), 2.1.1962 (173\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), 25.9.1964 (163\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) in 25.9.1973 (162\xc2\xa0m\xc2\xb3/s)._NEWLINE_V zgornjem delu doline je poplavna ravnica razmeroma ozka, re\xc4\x8dna struga pa je bila neko\xc4\x8d globlja kot danes, saj se je zaradi opustitve \xc5\xbeag in mlinov precej pove\xc4\x8dala koli\xc4\x8dina proda v strugi. V Gornjem Gradu Dreta ob\xc4\x8dasno poplavi le nekaj najni\xc5\xbeje stoje\xc4\x8dih hi\xc5\xa1, v zadnjih letih so strugo skozi mesto regulirali, njen hudourni\xc5\xa1ki tok umirjajo \xc5\xa1tevilne nizke pregraje v strugi, poplavno obmo\xc4\x8dje pa se raz\xc5\xa1iri \xc5\xa1ele pod sotesko med hribom Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de in Menino. Nad Bo\xc4\x8dno prihaja na dan mo\xc4\x8dan kra\xc5\xa1ki izvir Kropa, ki ga v\xc4\x8dasih narasla Dreta zajezi, tako da se voda razlije po bli\xc5\xbenjih travnikih. Od tu do \xc5\xa0martnega ob Dreti reka poplavi do 200 m \xc5\xa1irok pas poplavnega sveta na obeh bregovih, vendar so bli\xc5\xbenja naselja (Otok, Delce, Volog) le nekoliko vi\xc5\xa1je in jih dose\xc5\xbeejo le najhuj\xc5\xa1e poplave. Pa\xc4\x8d pa se pri \xc5\xa0martnem v Dreto stekata kra\xc5\xa1ka izvira Leto\xc5\xa1\xc4\x8d in Ra\xc4\x8dnik, ki se ob narasli Dreti ne moreta izliti vanjo in lahko ogrozita nekaj hi\xc5\xa1 v zahodnem delu vasi. V Spodnjih Kra\xc5\xa1ah se poplavna ravnica zo\xc5\xbei, a je ob preteklih poplavah narasla voda ogro\xc5\xbeala posamezne hi\xc5\xa1e. Probleme povzro\xc4\x8da tudi voda iz kra\xc5\xa1kih izvirov ob vzno\xc5\xbeju Kra\xc5\xa1ice, ki se razlije po travnikih proti Pustemu Polju. Vas Pusto Polje stoji sicer sredi ravnice in v neposredni bli\xc5\xbeini Drete, a je na nekoliko vi\xc5\xa1jem svetu in izven dosega poplav._NEWLINE_Pod Pustim Poljem se Dreta ob visoki vodi ponovno bolj na \xc5\xa1iroko razlije po naplavni ravnici, na desni strani se ji pridru\xc5\xbeijo \xc5\xa1e vode iz kra\xc5\xa1kega izvira Zijavka, vendar vasi Kokarje poplave ne ogro\xc5\xbeajo. Poplavno obmo\xc4\x8dje se nadaljuje dolvodno proti Dobletini in Nazarjam in oba kraja sta bila neko\xc4\x8d pogosto poplavljena. Med 2. svetovno vojno so na levem bregu Drete zgradili protipoplavni nasip, ki sicer varuje obe naselji pred poplavami, vendar pa ga je Dreta ob poplavi 25.9.1973 prestopila in poplavila bli\xc5\xbenje stanovanjske bloke. \xc5\xa0e veliko huje je bilo ob poplavi 1.11.1990, ko je Dreta poru\xc5\xa1ila 80\xc2\xa0m nasipa in preplavila precej\xc5\xa1en del Nazarij. Poplave v Nazarjah so najhuj\xc5\xa1e, kadar se ujameta poplavna valova Savinje in Drete, saj se slednja ne more izlivati v glavno reko in nara\xc5\xa1\xc4\x8da od izliva navzgor in celo te\xc4\x8de po opu\xc5\xa1\xc4\x8deni mlin\xc5\xa1\xc4\x8dici (Struga) nazaj vse do \xc5\xbdlaborja._NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1a poplava zadnjih desetletij je bila 1. novembra 1990. \xc4\x8ceprav takrat niso zabele\xc5\xbeili absolutno rekordnega pretoka (236\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), je bila ta hkrati z novembrsko poplavo 1998 ocenjena kot 50- do 100-letna poplava. Poplava leta 1990 je v Zadre\xc4\x8dki dolini po\xc5\xa1kodovala 111 stanovanjskih hi\xc5\xa1 in 67 gospodarskih poslopij ter 542\xc2\xa0ha kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, odnesla je tudi tri jezove in tri mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovala ter nekaj mostov in brvi. Dreta sicer ni tako silovit hudournik kot Savinja, saj ima manj\xc5\xa1i strmec in je manj prodonosna, tako da je vodni val ob poplavi 1.11.1990 potoval po strugi Drete precej po\xc4\x8dasneje kot po Savinji. V Gornjem Gradu je Dreta dosegla vi\xc5\xa1ek \xc5\xbee ob 7.30, pri Nazarjah okrog 13. ure, medtem ko je poplavni val Savinje dosegel Nazarje \xc5\xbee ob 9. uri. Voda je v Dreti nara\xc5\xa1\xc4\x8dala zelo hitro (v zgornjem toku tudi meter in ve\xc4\x8d v eni uri), upadala pa je precej po\xc4\x8dasneje (20\xe2\x80\x9325\xc2\xa0cm/h). Poplavni val je bil tudi hudourni\xc5\xa1ko kratek \xe2\x80\x93 trajal je vsega skupaj 3\xe2\x80\x934 ure.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPo izgradnji komunalnih \xc4\x8distilnih naprav v Gornjem Gradu in Mozirju (tudi za Nazarje) se je kvaliteta vode v Dreti \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1ala, tako da velja za \xc4\x8disto reko. Tudi vode kra\xc5\xa1kih izvirov pod Menino in Dobrovljami dovajajo razmeroma \xc4\x8disto vodo, saj imajo gozdnata, skoraj neposeljena zaledja. Kra\xc5\xa1ki izvir Leto\xc5\xa1\xc4\x8d je zelo pomemben  za oskrbo s pitno vodo, saj se iz njega oskrbujejo prebivalci ob\xc4\x8din Nazarje, Mozirje in Re\xc4\x8dica ob Savinji ter deloma Gornji Grad, Ljubno in \xc5\xa0martno ob Paki.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje ob Dreti so \xc5\xbee v preteklosti dobro razumeli hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj reke in so se izogibali poselitvi najni\xc5\xbejih delov poplavne ravnice. To se je ohranilo do danes, tako da Dreta kljub pogostemu poplavljanju povzro\xc4\x8da manj \xc5\xa1kode kot nekatere druge, enako velike reke. Tudi njena struga je ostala ve\xc4\x8dinoma v naravnem ali pribli\xc5\xbeno naravnem stanju, skoraj ves \xc4\x8das obra\xc5\xa1\xc4\x8dena z grmovjem in drevjem, regulacije so izvedli le na nekaterih kriti\xc4\x8dnih odsekih, s \xc5\xa1tevilnimi pragovi in nizkimi jezovi pa razmeroma uspe\xc5\xa1no krotijo njeno divjo naravo. Te so morali marsikje ponovno zgraditi, potem ko so po drugi svetovni vojni hkrati z \xc5\xbeagami in mlini propadli tudi zasebni jezovi._NEWLINE_Ob zgornjem toku Drete je ob koncu 2. svetovne vojne delovalo 18 \xc5\xbeag in ve\xc4\x8d mlinov, 15 \xc5\xbeag pa je bilo \xc5\xa1e na levih pritokih. Ker je Dreta hudourni\xc5\xa1ka, so na njej naredili nizke lesene jezove, od katerih so speljali vodo do \xc5\xbeag in mlinov po kratkih mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicah. Najve\xc4\x8dja mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica je bila na desnem bregu Drete pri naselju \xc5\xbdlabor ob spodnjem toku, ob kateri sta neko\xc4\x8d delovala dva mlina in dve \xc5\xbeagi, druga ve\xc4\x8dja mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica je bila ravno tako na desnem bregu in se je od Drete odcepila pri Mlinarjevem jezu, potekala mimo gostilne Fricelj in se stekala v kratko strugo kra\xc5\xa1kega izvira Kropa; ob njej so neko\xc4\x8d delovale tri \xc5\xbeage in mlin._NEWLINE_Vodno silo Drete in njenih pritokov so stoletja izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi za plavljenje hlodov in splavarjenje. Kadar je bilo dovolj vode, so hlode plavili po zgornjem toku Drete in levih pritokih Ma\xc4\x8dkovec, Kanol\xc5\xa1\xc4\x8dica, \xc5\xa0okatnica in Lizavnica, \xc5\xbeagan les so v splavih preva\xc5\xbeali po Dreti od Krope naprej, predvsem spomladi, ko je bilo v reki dovolj vode. Poleg lesa so na splavih preva\xc5\xbeali tudi druge izdelke, najve\xc4\x8d apno. Zgodovinsko je izpri\xc4\x8dano, da so v gornjegrajskem gospostvu \xc5\xbeagan les preva\xc5\xbeali s splavi po Dreti \xc5\xbee v 16. stoletju, od 18. stoletja naprej pa je bila to ena najpomembnej\xc5\xa1ih gospodarskih dejavnosti v vsej Zgornji Savinjski dolini, kar je razvidno tudi iz naslednjega zapisa: "Podlo\xc5\xbeniki tukaj\xc5\xa1njega (gornjegrajskega dr\xc5\xbeavnega) gospostva vsako leto splavarijo znatno koli\xc4\x8dino lesa po Dreti in Savinji in naprej po Savi na Hrva\xc5\xa1ko, v Slavonijo in Srem, s \xc4\x8dimer dotekajo temu ozemlju vsako leto znatne vsote denarja. ... Reke na tem ozemlju dajejo priliko, da podlo\xc5\xbeniki te pokrajine v znatni meri in koristno trgujejo s stavbnim lesom in deskami oziroma letvami na Hrva\xc5\xa1ko in Slavonijo. Iz tega vzroka je iglasti les tukaj zelo iskan."  Glavni splavarski kraji so bili Bo\xc4\x8dna, \xc5\xa0martno ob Dreti, Pusto Polje, Kokarje in Nazarje, splavarji pa so se doma dodatno ukvarjali s kmetijstvom, mnogi \'splavarski gospodarji\' so bili tudi lastniki \xc5\xbeag. Po drugi svetovni vojni je plavljenje in splavarstvo hitro zamrlo.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nCelotni tok Drete je zavarovan kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena, zgornji del do Gornjega Grada je  zaradi raka navadnega ko\xc5\xa1\xc4\x8daka (Austropotamobius torrentium) evidentiran tudi kot potencialno obmo\xc4\x8dje Natura 2000. Kot naravne vrednote dr\xc5\xbeavnega ali lokalnega pomena so zavarovani tudi kra\xc5\xa1ki izviri pod Menino in Dobrovljami: \xc5\xbdrela pri Dolu, Kropa pri Bo\xc4\x8dni, bruhalnik pri Spodnjih Kra\xc5\xa1ah in Zijavka pri \xc5\xbdlaborju._NEWLINE_Zaradi \xc4\x8diste vode in dobro ohranjene struge je Dreta pomemben ribolovni revir; v njej mdr. \xc5\xbeivijo  poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta),  lipan (Thymallus thymallus), \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss), sulec (Hucho hucho), klen (Leuciscus cephalus cephalus) in mrena (Barbus barbus).'