b'\n_START_ARTICLE_\nMidra\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detniki Midra\xc5\xa1a so bili Farizeji v prvih stoletjih po Kristusu. Iskali so smisel besedil, v njih iskali razlago duha ter \xc5\xbeeleli besedila pribli\xc5\xbeati preprostim, neukim ljudem. Metoda je bila dopolnjena leta 80 v izraelski verski \xc5\xa1oli Bet Midra\xc5\xa1. V Sinagogi rabin po branju tedenskega odlomka verskega besedila tega obrazlo\xc5\xbei ter podkrepi s primerjavo iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja.\xc2\xa0\xc2\xbbZato je midra\xc5\xa1 dvosmeren proces: navdihuje, a v istem obrazlaga\xc2\xab\xc2\xa0(Goldstein, str. 9).\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbena zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni zbornik midra\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti je Midra\xc5\xa1 Raba oziroma Veliki Midra\xc5\xa1. V njem se tolma\xc4\x8dita nauk Tore in pet zvitkov (Megilot). Najstarej\xc5\xa1i del zbirke je nastal v 5. stoletju in se skozi kasnej\xc5\xa1a stoletja dopolnjeval. Sedanjo obliko je dosegel okoli leta 1100._NEWLINE_\xc2\xbbTalmud in Midram sta glasnej\xc5\xa1a kot sto rabinov iz najrazli\xc4\x8denj\xc5\xa1ih obdobij in krajev, zaradi \xc4\x8desar ponujata odprt proces diskusij o vseh vpra\xc5\xa1anjih \xc5\xbeivljenja in vere.\xc2\xab\xc2\xa0(Kuschel, str. 82).\xc2\xa0\xc2\xbbVse do dana\xc5\xa1njih dni, so rabini sila ponosni, \xc4\x8de uspejo v Tori najti nekaj novega, kar ni opazil \xc5\xa1e nih\xc4\x8de pred njim.\xc2\xab\xc2\xa0(Goldstein, str. 9-10).'