b'\n_START_ARTICLE_\nVlasta Zorko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nVlasta (Vladimira) Zorko je bila rojena v Mariboru zakoncema Vinku, ki je bil po poklicu trgovec, in Ivanki, rojeni Le\xc5\xa1nik. Imela je eno sestro.  _NEWLINE_Med letom 1946 in 1953 je bila dijakinja Prve gimnazije Maribor in obiskovala kiparski kro\xc5\xbeek v mentorstvu profesorja in kiparja Gabrijela Kolbi\xc4\x8da. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija kiparstva (1953-1959) na Akademiji upodabljajo\xc4\x8dih umetnosti v Ljubljani (sedaj ALUO, Akademija likovnih umetnosti in oblikovanja) se je poro\xc4\x8dila s kiparjem Slavkom Tihcem. Leta 1958 sta se mlada zakonca vrnila v Maribor, kjer se jima je nekaj let kasneje rodil sin edinec. Leta 1959 je diplomirala pri profesorju Zdenku Kalinu. _NEWLINE_Kot \xc5\xa1tudentka je bila pobudnica organiziranih \xc5\xa1tudijskih potovanj in kasneje potovala \xc5\xa1irom sveta. Po diplomi se je izpopolnjevala na tujih akademijah. Od leta 1972 je nadaljevala svojo ustvarjalno pot kot svobodna umetnica. Udele\xc5\xbeila se je ve\xc4\x8d mednarodnih simpozijev. _NEWLINE_Njeno kiparstvo je motivno vezano predvsem na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko figuro. Ustvarja v kamnu, betonu, kovini in drugih materialih. Izdelala je portrete \xc5\xa1tevilnih slovenskih kulturnih in znanstvenih osebnosti. Pomembna je spomeni\xc5\xa1ka plastika momunetalne velikosti: Pre\xc5\xbeihov Voranc - Lovro Kuhar (1967, Voranc sede\xc4\x8d na klopi, v \xc5\xa1olskem okolju na Gosposvetski cesti v Mariboru; bron), Svobodno Pohorje (1974, Gimnazija Milo\xc5\xa1a Zidan\xc5\xa1ka oz. II. gimnazija Maribor; stenski relief), spomenik NOB (1976, Lenart v Slovenskih Goricah; beton) in druge. Spomeniki NOB imajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko motiviko. Za prenekatera njena dela velja, da z razse\xc5\xbenostjo, patetiko in likovno gostobesednostjo zakrivajo preprosto tragiko dogodkov, po katerih so nastala, in so tako v nasprotju z izro\xc4\x8dilom, ki nam je ostalo po njih._NEWLINE_Samostojno razstavlja v Sloveniji in tujini. V stalni zbirki Umetnostne galerije Maribor so njene plastike: Par, Dekle, Mara (1959), L. Pandur (1973), \xc5\xbdena II (1978), Zaljubljeni dekleti (1983) in druga.\n_START_SECTION_\nJavni spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nVlasta Zorko je prva kiparka v povojnem obdobju, ki se je v Sloveniji uveljavila s plastikami v javnem prostoru. Njena javna plastika prikazuje pomembne javne osebnosti in dogodke. V Mariboru ima v javnem prostoru 35 realizacij, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot deset pa v okoli\xc5\xa1kih krajih. Gre za velike spomenike, ki so postavljeni v javni prostor in doprsne portrete postavljene v zunanji in notranji javni prostor. Njene javne skulpture so slogovno razli\xc4\x8dne, od prevladujo\xc4\x8dega realizma, do abstraktnosti in primitivizma. Likovno obliko je usklajevala z eti\xc4\x8dnim sporo\xc4\x8dilom spomenika. Vlasta Zorko je v drugi polovici 20. stoletja izdelala najve\xc4\x8d skulptur, postavljenih v javni prostor in je upravi\xc4\x8deno ozna\xc4\x8dena kot mariborska mestna kiparka. Med pomembnej\xc5\xa1a dela v javnem prostoru sodijo celopostavni spomenik Pre\xc5\xbeihovemu Vorancu (1965\xe2\x88\x921968) na Gosposvetski cesti pri O\xc5\xa0 Pre\xc5\xbeihov Voranc, spomenik Milo\xc5\xa1u Zidan\xc5\xa1ku (1970) pred II. gimnazijo Maribor, ki je nastal v okviru kiparskega simpozija Forma viva Maribor, spomenik NOB v Lenartu (1969\xe2\x80\x931976) spominski relief Pohorskim partizanom (1974\xe2\x80\x931975) na II. gimnaziji Maribor in celopostavni spomenik Rudolfu Maistru (1986\xe2\x80\x931987) pred Prvo gimnazijo Maribor.\n_START_SECTION_\nPortretna doprsja\n_START_PARAGRAPH_\nVlasta Zorko je izdelala ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo portretnih doprsij. Mnoga izmed njih, odlita v bron, so ume\xc5\xa1\xc4\x8dena na javna mesta. Med njimi prevladujejo osebnosti iz obdobja druge svetovne vojne ter portreti gledali\xc5\xa1kih umetnikov v Mariboru. Brez izjeme gre za realisti\xc4\x8dne portrete, za izdelavo katerih je Zorkova uporabila fotografije; tudi kadar je portretirala \xc5\xbeive osebe, si je rada pomagala s fotoaparatom. Posebno pozornost velja posvetiti portretom gledali\xc5\xa1kih ustvarjalcev, ki jih je Vlasta Zorko ustvarila za avlo Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Maribor. Prenova avle je potekala med 1984 in 1987, Vlasta Zorko pa je za prostor v ve\xc4\x8d letih izdelala ve\xc4\x8d kot deset portretov zaslu\xc5\xbenih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dnikov. V avli je na stenah na medeninaste podstavke name\xc5\xa1\xc4\x8denih enajst bronastih portretov v naravni velikosti. Ob portretni plastiki v javnem prostoru, pa je kiparka veliko portretirala tudi po zasebnih naro\xc4\x8dilih mariborskih dru\xc5\xbein. Takrat je kipe oblikovala predvsem v glini, ki je bila \xc5\xbegana in v\xc4\x8dasih patinirana, nekaj jih je odlitih v mavec, redki pa v bron. Umetnostni zgodovinar Luc Mena\xc5\xa1e je na veliko razstavo portretov umetnikov in njihovih spremljevalcev uvrstil doprsni portret Milene Muhi\xc4\x8d (1962) ter celopostavno spomeni\xc5\xa1ko upodobitev Pre\xc5\xbeihovega Voranca (1965\xe2\x88\x921968).'