b'\n_START_ARTICLE_\nHistamenon\n_START_PARAGRAPH_\nHistamenon (gr\xc5\xa1ko \xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb9\xcf\x83\xce\xbc\xce\xb1 \xe1\xbc\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xac\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbd [n\xc3\xb3misma hist\xc3\xa1menon], standardni kovanec) je bil zlati bizantinski solid, ki so ga uvedli v 960. letih in je bil neznatno la\xc5\xbeji od tetarterona. Da bi se kovanca razlikovala, je bil histamenon vbo\xc4\x8den (skifat), ve\xc4\x8dji in tanj\xc5\xa1i od solida. Njegovo ime so kasneje skraj\xc5\xa1ali na stamenon (gr\xc5\xa1ko \xcf\x83\xcf\x84\xce\xac\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbd). Po letu 1092 so ga umaknili iz obtoka. V 12. in 13. stoletju se je ime stamenon uporabljalo za bilonske in bakrene traheje.\n_START_SECTION_\nUvedba\n_START_PARAGRAPH_\nOdkar je cesar Konstantin I. (vladal 306-337) leta 309 uvedel bizantinski denar, so bili glavni bizantinski kovanci, solidi ali nomizme, zelo kakovostni. Izdelani so bili iz 24 karatnega zlata in tehtali 4,55 g. Cesar Nikifor II. Fokas (vladal 963-969) je uvedel nov kovanec, nomizmo tetarteron (\xc4\x8detrtak), ki je bil izdelan iz 22 karatnega zlata, kar je pribli\xc5\xbeno 1/12 manj kot v prvotni nomizmi. Kovanec je postal znan kot histamenon. Ime izvira iz gr\xc5\xa1kega glagola \xe1\xbc\xb5\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb9 [histemi], ki pomeni vstati in namiguje, da je sledil ustaljenemu standardu. Razlogi za spremembo niso jasni. Bizantinske kronisti trdijo, da so bili glavni motiv dr\xc5\xbeavne finance: Nikefor je pobiral davke v histamenonih, ra\xc4\x8dune pa je pla\xc4\x8deval v uradno enakovrednih, vendar la\xc5\xbejih tetarteronih._NEWLINE_Sprva sta bila kovanca navidezno enaka, \xc4\x8deprav je bil drugi la\xc5\xbeji. Proti koncu vladanja cesarja Bazilija II. (vladal 976\xe2\x80\x931025) so za\xc4\x8deli kovati manj\xc5\xa1i in debelej\xc5\xa1i tetarteron, medtem ko je histamenon postal ustrezno ve\xc4\x8dji in tanj\xc5\xa1i. Kovanca sta se ikonografsko razlikovala samo med vladavino Konstantina VIII. (vladal 1025\xe2\x80\x931028)._NEWLINE_Od sredine 11. stoletja je imel tetarteron premer 18 mm, njegova masa pa je bila navidezno standardizirana na 3,98 g, kar je precej manj od stamenona iz leta 1030. Mihael IV. Paflagonec je poleg tega za\xc4\x8del kovati rahlo vbo\xc4\x8dene kovance (skifati), verjetno zato, da so se zaradi majhne debeline te\xc5\xbee upogibali. V tem \xc4\x8dasu so se \xc5\xa1e vedno kovali tudi ravni kovanci. Skifati so za\xc4\x8deli prevladovati med vladavino Konstantina IX. Monomaha (vladal 1042\xe2\x80\x931055), pod Izakom I. Komnenom pa so postali standard. Vbo\xc4\x8deni kovanci so zaradi svoje oblike postali znani kot histamenska traheja ali enostavno traheje (iz gr\xc5\xa1kega \xcf\x84\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x87\xce\xad\xce\xb1 [trah\xc3\xa9a], neraven).\n_START_SECTION_\nRazvrednotenje in ukinitev\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladavino Mihaela IV. (vladal 1034\xe2\x80\x931041), ki je bil nekdanji posojevalec denarja, se je za\xc4\x8dela vsebnost zlata v kovancih zni\xc5\xbeevati in denar je za\xc4\x8del izgubljati svojo vrednost. Po obdobju relativne stabilnosti v letih 1055-1070 je v 1070. in 1080. letih vsebnost zlata dramati\xc4\x8dno upadla. Pod Mihaelom VII. (vladal 1071-1078) se je nomizma \xc5\xa1e kovala iz 16 karatnega zlata, pod Aleksejem I. Komnenom (vladal 1081-1118) pa je bila skoraj brez zlata. Aleksej I. je zato leta 1092 izvedel obse\xc5\xbeno denarno reformo, s katero je, med drugim, razvrednotene histamenone in tetarterone zamenjal z novim, zelo kakovostnim hiperpironom._NEWLINE_Odtlej se je v 12. in 13. stoletju izraz stamenon uporabljal za podobne vbo\xc4\x8dene bilonske in bakrene kovance (traheje).'