b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina slovenskega skavtstva\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina slovenskega skavtstva opisuje zgodovino skavtskih organizacij na slovenskem ozemlju, ki so se tokom zgodovine razvijale in spreminjale. Danes je to organizacija: Zdru\xc5\xbeenje slovenskih katoli\xc5\xa1kih skavtinj in skavtov.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nNedolgo zatem, ko je Robert Baden-Powell poleti leta 1907 na otoku Brownsea priredil poskusni tabor, na katerem je zbral dvajset fantov in jih na prostem pod \xc5\xa1otori ter ob vsakodnevnem tabornem ognju uvajal v iz svojih izku\xc5\xa1enj zami\xc5\xa1ljeno skavtsko \xc5\xbeivljenje, je njegova zamisel pri\xc5\xa1la tudi v kraje, ki so kasneje postali sestavni del jugoslovanske dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani so prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dali skavte na shodu leta 1913, ko so v slavnostnem sprevodu nastopali tudi poljski skavti iz avstrijske Galicije. Sicer so v stari Avstriji prve skavtske skupine nastale leta 1910, uradno pa je bila avstrijska skavtska organizacija ustanovljena leta 1912. _NEWLINE_\xc5\xbde leta 1912 se je nekako predhodno, pred ustanovitvijo posameznih \xc5\xbeup po jugoslovanskih pokrajinah, ustanovil Savez izvidnika i planinki in se kot jugoslovanska organizacija v\xc4\x8dlanil v Svetovno organizacijo skavtskega gibanja WOSM (World Organisation of Scout Movement)._NEWLINE_\xc5\xa0e istega leta je nastala skavtska \xc5\xbeupa v Srbiji, leta 1922 \xc5\xbeupa za Bosno in Hercegovino, leta 1923 \xc5\xbeupa skavtov za Slovenijo in \xc5\xbeupa za Hrva\xc5\xa1ko ter Slavonijo, leta 1924 pa \xc5\xbeupa za Dalmacijo._NEWLINE_Na izredni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini Zveze izvidnikov in planink Kraljevine SHS so 6. maja 1923 sprejeli prvi statut, kralj Aleksander Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 pa je skavte sprejel pod svojo za\xc5\xa1\xc4\x8dito._NEWLINE_Slovenski skavti so nastali leta 1922 po jugoslovanskem vsesokolskem zletu v Ljubljani, pri katerem so kot reditelji sodelovali tudi bosanski, srbski, \xc4\x8de\xc5\xa1ki in poljski skavti, in sicer med dijaki klasi\xc4\x8dne gimnazije. Za ustanovitelje slovenskih skavtov \xc5\xa1tejemo Staneta Hudnika, Franca Pintarja, Jo\xc5\xbeeta Medveda, Iva Umnika, Franja Balti\xc4\x8da, Eda Ravnikarja ter Primorca Danila in Metoda Brezigarja iz Doberdoba, katerih dru\xc5\xbeina se je leta 1915 zaradi so\xc5\xa1ke fronte preselila v Ljubljano. Ob teh so bili \xc4\x8dlani \xc5\xa1e Tyka\xc4\x8d (sin ljubljanskega \xc5\xbeupana), dva \xc4\x8ceha Vosodky in Skru\xc5\xbeny (oba sta bila stara \xc4\x8de\xc5\xa1ka skavta in sta imela uniformi). Gibalo skavtske skupine v Ljubljani je postal Metod Brezigar. Skupina se je povezala s skavti v Beogradu, od koder so jim poslali skavtske priro\xc4\x8dnike, zna\xc4\x8dke in klobuke. _NEWLINE_\xc5\xbdupa skavtov v Sloveniji se je po kraljevi diktaturi leta 1929 preimenovala v Dravsko skavtsko \xc5\xbeupo, obe sta bili organizacijsko povezani najprej v Savez Izvidnika i planinki Jugoslavije, kasneje pa v Savez skauta Kraljevine Jugoslavije._NEWLINE_Skavtstvo v Sloveniji je bilo uradno razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno 10. junija 1941, zaradi za\xc4\x8detka druge svetovne vojne. Malo pred razpustom je imela slovenska skavtska organizacija 1380 registriranih \xc4\x8dlanov. _NEWLINE_Slovensko skavtstvo pa se je nadaljevalo izven slovenskih meja, najprej v begunskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, kasneje pa med izseljenci v Argentini in Kanadi, pa tudi med slovenskimi zamejci v  Trstu in Gorici ter na Avstrijskem Koro\xc5\xa1kem (danes del Pfadfinder un Pfadfinderinnen Osterreichs)._NEWLINE_Predvojni skavti in gozdovniki so v Sloveniji leta 1951 ustanovili Zdru\xc5\xbeenje slovenskih tabornikov, ki se je pozneje preimenovalo v Zvezo tabornikov Slovenije.\n_START_SECTION_\nTaborniki\n_START_PARAGRAPH_\nSkavtstvo v Jugoslaviji se je nadaljevalo leta 1950, ko so bile ustanovljene taborni\xc5\xa1ke organizacije po vseh Jugoslovanskih republikah, kot veje Saveza izvida\xc4\x8da Jugoslavije. Prva med njimi je bila Zveza tabornikov Slovenije (ZTS).\n_START_SECTION_\nSkavti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1984 se je ljubljanski dijak Peter Lov\xc5\xa1in seznanil s skavtskim gibanjem in se odlo\xc4\x8dil, da bo pri\xc4\x8del s skavtstvom v Ljubljani. Poleti 1985 se je pridru\xc5\xbeil taboru Slovenske zamejske skavtske organizacije in leta 1986 naredil skavtsko obljubo. Istega leta je v eni izmed ljubljanskih \xc5\xbeupnij zbral skupino navdu\xc5\xa1encev ter jih vodil s pomo\xc4\x8djo zamejskih skavtov. V skupini je bilo leta 1990 \xc5\xbee 21 vodnic in 18 izvidnikov. Katoli\xc5\xa1ko skavtsko gibanje se je hitro \xc5\xa1irilo po vsej Sloveniji. 31. marca 1990 je bilo ustanovljeno Zdru\xc5\xbeenje slovenskih katoli\xc5\xa1kih skavtinj in skavtov. Leto dni kasneje so bile organizirane prve uradne skavtske obljube v okolici Ljubljane. Uradno je bilo zdru\xc5\xbeenje registrirano 22. oktobra 1992.'