b'\n_START_ARTICLE_\nStereotip\n_START_PARAGRAPH_\nStereotip je v obliki sodb posplo\xc5\xa1eno predstavljanje ali dojemanje dru\xc5\xbebenih pojavov, dru\xc5\xbebenih skupin  in njihovih pripadnikov. Stereotipi so lahko negativni, pozitivni z razli\xc4\x8dno stopnjo prepri\xc4\x8dljivosti, da je sodba resni\xc4\x8dna, pravilna. Stereotipi so delno to\xc4\x8dni, delno napa\xc4\x8dni pripisi dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti ali lastnosti razli\xc4\x8dnim socialnim skupinam in njihovim pripadnikom. Stereotipi s poudarjanjem pripisane lastnosti presojajo razlike med skupinami, ob tem pa spregledujejo razlike med posamezniki v skupinah. S stereotipiziranjem se odrekamo mno\xc5\xbeici raznovrstnih informacij v zameno za generalizirane predstave, ki vplivajo na na\xc5\xa1o presojo sveta okrog nas. Stereotipi obi\xc4\x8dajno ne izvirajo iz osebnih izku\xc5\xa1enj posameznika, ampak so splo\xc5\xa1no sprejeti in vpeti v dru\xc5\xbebeno kulturni prostor v katerem nastajajo, se ohranjajo, pridobivajo na intenziteti in se prena\xc5\xa1ajo iz ene generacije v drugo. Na stereotipe v dru\xc5\xbebi vplivajo vsi dejavniki socializacije v dru\xc5\xbebi. Dru\xc5\xbeina, izobra\xc5\xbeevanje, mno\xc5\xbei\xc4\x8dni mediji. Stereotipi so sicer stalnica, vendar niso nespremenljivi. Spreminjajo se v primerih, ko pride do ve\xc4\x8djih sprememb v medskupinskih odnosih ali zaradi pozitivnih medosebnih odnosov (hipoteza stika).\n_START_SECTION_\nIzvor stereotipov\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d teorij o izvoru in formiranju stereotipov. Stereotipi in stereotipne vsebine so zakoreninjeni v dru\xc5\xbebeno kulturni prostor v katerem \xc5\xbeivimo. Stereotipi izvirajo iz nekaterih pojavov dru\xc5\xbebene realnosti in ni nujno, da pripisane sodbe neki skupini tudi ustrezajo dejanski resnici. Stereotipi in stereotipiziranje izhajajo iz statusne razli\xc4\x8dnosti dru\xc5\xbebenih skupin (ugled, mo\xc4\x8d, denar). Z vidika kognitivne percepcije pa je osnova za izvor stereotipov razpoznavanje navideznih korelacij dveh pojavov, dogodkov ali lastnosti \xc4\x8deprav realno med njimi soodvisnosti ni.\n_START_SECTION_\nNacionalni stereotipi\n_START_PARAGRAPH_\nNacionalni stereotipi so predstave, pogosto neosnovane, ki temeljijo na posplo\xc5\xa1evanju in poenostavljanju posameznih ali skupnih lastnosti, zna\xc4\x8dilnosti o narodih in nacionalnih skupinah in njihovih predstavnikih (nem\xc5\xa1ka natan\xc4\x8dnost, italijanski smisel za umetnost, vra\xc5\xbeevernost \xc4\x8drncev, delavnost Slovencev). Stereotipna skupinska dojemanja, nacionalni stereotipi, stereotipne podobe se lahko izoblikujejo v povezavi tako s posamezniki lastne dru\xc5\xbebene skupine, nacije kot tudi s pripadniki drugih dru\xc5\xbebenih skupin. Vsaka nacije si ustvarja lestvico nacij, ki jim druge nacije pripisujejo ve\xc4\x8djo ali manj\xc5\xa1o priljubljenost, nezaupanje, zaupanje, sovra\xc5\xbenost, simpatije. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da lastnemu narodu, skupini, ki ji pripadamo ve\xc4\x8dinoma pripisujemo bolj\xc5\xa1e, pozitivne ocene (avtostereotipi), druge nacije ocenjujemo pristransko in jim pripisujemo slab\xc5\xa1e ocene (heterostereotipi). Nacionalni stereotipi so najbolj pogosti, opisi in analize nacionalnih stereotipov so vklju\xc4\x8deni v vsebine zgodovinopisja \xc5\xbee stoletja. Na oblikovanje nacionalnih stereotipov ima velik vpliv etni\xc4\x8dna folklora in zgodovinski odklonilen odnos, ki ga ena nacija goji do druge. Z nacionalnimi stereotipi se pogosto sre\xc4\x8dujemo v etni\xc4\x8dnih dovtipih in na prvi pogled ne\xc5\xa1kodljivih \xc5\xa1alah. Nacionalni stereotipi so odraz obrambnih in ali intenzivirajo\xc4\x8dih dojemanj sebe in drugih v vsakdanjem in javnem dialogu.'