b'\n_START_ARTICLE_\nKleine Berlin\n_START_PARAGRAPH_\nKleine Berlin (nem. Mali Berlin) je kompleks protiletalskih zakloni\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so se uporabljala med drugo svetovno vojno v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Trsta. Kot ve\xc4\x8d drugih tovrstnih zakloni\xc5\xa1\xc4\x8d v mestu, je Kleine Berlin izkopan v enem od mnogih tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih gri\xc4\x8dev, \xc5\xa0korklji. Sprva so bili rovi dostopni za prebivalstvo iz \xc5\xa1tirih vrat naravnost iz ulice Fabio Severo. To je ulica, po kateri je speljan promet iz Slovenije do mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in ki je znana po vrsti bencinskih \xc4\x8drpalk na koncu. Vhodi v zakloni\xc5\xa1\xc4\x8de so prav za temi \xc4\x8drpalkami in so bili v petdesetih letih zazidani. Dva od teh sta \xc5\xa1e danes zazidana kmalu po vstopu in slu\xc5\xbeita kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de. Glavni vhod je bil proti koncu stoletja spet odprt na pobudo Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega Alpinisti\xc4\x8dnega Kluba CAI, ki je za\xc4\x8del na lastne stro\xc5\xa1ke dolgoletno rekonstrukcijo vsega kompleksa. Dela \xc5\xa1e trajajo, a od leta 2000 dalje so glavni rovi odprti za obisk, seveda v spremstvu izvedencev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrve rove je dala zgraditi Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dinska uprava pred drugo svetovno vojno za zakloni\xc5\xa1\xc4\x8da v slu\xc4\x8daju letalskega napada. Lokacija je bila izbrana zaradi bli\xc5\xbeine Tribunala (sodne pala\xc4\x8de), ki je bil verjetna tar\xc4\x8da napadov. Ti rovi, predvideni za za\xc4\x8dasno zasilno bivanje, so bili opremljeni samo z lesenimi klopmi, toaletami in ambulanto. Danes vodi vanje zadnji od nekdanjih vhodov._NEWLINE_Po 8. septembru 1943 so zasedli Trst Nemci in mesto je postalo prestolnica Jadranskega Primorja (Adriatisches K\xc3\xbcstenland), ki je obsegalo Videm, Gorico, Trst, Pulo, Rijeko in nato \xc5\xa1e Ljubljano. Voja\xc5\xa1ki poveljnik enote je bil Ludwig K\xc3\xbcbler, na \xc4\x8delu policije in esesovcev pa je bil Odilo Globocnik. Slednji je bil Tr\xc5\xbea\xc4\x8dan po rodu in je mesto dobro poznal, zato je izbral za sede\xc5\xbe svojih uradov prav protiletalsko zakloni\xc5\xa1\xc4\x8de pod \xc5\xa0korkljo. Seveda mu skromni zasilni rovi niso odgovarjali, zato je ustvaril druge, ve\xc4\x8dje in bolje opremljene, za kar je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko prebivalstvo izvedelo samo pol stoletja pozneje._NEWLINE_Globocnik je dal izkopati novo serijo rovov, ki - razen glavnega vhoda - ni imela ni\xc4\x8d skupnega z obstoje\xc4\x8dim ob\xc4\x8dinskim zaveti\xc5\xa1\xc4\x8dem. Nova struktura je obsegala dolg \xc5\xa1irok rov, iz katerega vodi enajst odcepov. V velikih sobah na desni strani glavnega rova so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene \xc4\x8dete, v prostorih na levi strani so se nahajala skladi\xc5\xa1\xc4\x8da in kopalnice. Ko je bil nem\xc5\xa1ki kompleks izkopan, je bil povezan na nov vhod in dotedanji prehod po ob\xc4\x8dinskih rovih je bil prekinjen. Skopana sta bila \xc5\xa1e dva rova: eden je vodil v prostore sodne pala\xc4\x8de, drugi pa je bil navpi\xc4\x8den in je s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem povezoval podzemne prostore s privatnim stanovanjem Globocnika, ki je imel vilo na pobo\xc4\x8dju \xc5\xa0korklje. Tako je Globocnik lahko brez nevarnosti hodil v svojo pisarno na sodniji. Napisi, izklesani ob dana\xc5\xa1njem vhodu v kompleks, dajo razumeti, da so bila glavna dela zaklju\xc4\x8dena decembra 1944.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ki pojavi\n_START_PARAGRAPH_\nDolgi rov, ki gre mimo ob\xc4\x8dinskih rovov do nem\xc5\xa1kega kompleksa, se v premi \xc4\x8drti \xc5\xa1e nadaljuje v notranjost gri\xc4\x8da. Verjetno je bilo na\xc4\x8drtovano kopanje novih prostorov, a do tega ni pri\xc5\xa1lo. Rov je ostal neuporabljen in proti koncu nedodelan, se pravi, da ni bil ne obokan ne cementiran. To je privedlo do nepri\xc4\x8dakovanega rezultata. Umetni izkop je postal prava naravna kra\xc5\xa1ka jama z obilico kapnikov.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je dober del vsega kompleksa obnovljen in mo\xc5\xbeno ga je obiskati. V njem so tri stalne zgodovinske razstave. Prva vsebuje fotografije in opis prvega bombardiranja Trsta. Druga opisuje voja\xc5\xa1ka in civilna zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v kra\xc5\xa1kih jamah na Poso\xc4\x8dju. Tretja razstava je posve\xc4\x8dena mlinom v dolini Glin\xc5\xa1\xc4\x8dice. Razen teh treh, se ob\xc4\x8dasno organizirajo tudi druge razstave in predavanja, za kar so bili posebej opremljeni prostori s filmskimi projektorji. \xc5\xbde ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa poteka akcija, da se Kleine Berlin prizna kot samostojni muzej.'