b'\n_START_ARTICLE_\nToga\n_START_PARAGRAPH_\nToga, zna\xc4\x8dilno obla\xc4\x8dilo anti\xc4\x8dnega Rima, pribli\xc5\xbeno 6 m dolg kos tkanine, ki se je ovil okoli telesa. Toga se je obi\xc4\x8dajno nosila preko tunike. Izdelana je bila iz volne, tunika pa iz lanu. Od 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so togo nosili izklju\xc4\x8dno mo\xc5\xa1ki z rimskim dr\xc5\xbeavljanstvom, \xc5\xbeenske pa so od takrat nosile stolo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nToga se je razvila iz podobnega etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega obla\xc4\x8dila. Rimska toga je bila debelo volneno ogrinjalo, ki so ga nosili preko opasnika ali predpasnika. Domneva se, da je nastala v \xc4\x8dasu drugega rimskega kralja Numa Pompilija (vladal 715\xe2\x80\x93673 pr. n. \xc5\xa1t.). V zaprtih prostorih in med te\xc5\xbekim delom na polju so jo odlo\xc5\xbeili, sicer pa so jo imeli za edino dostojno oba\xc4\x8dilo za no\xc5\xa1enje na prostem, kar je lepo opisano v zgodbi o aristokratu Cincinatu. Cincinat je oral svojo njivo, ko so mu glasniki senata pri\xc5\xa1li povedat, da je izbran za diktatorja. Ko so videli, kako je oble\xc4\x8den, so njegovo \xc5\xbeeno takoj poslali domov po njegovo togo, da bi jih lahko dostojno sprejel. Verodostojnost zgodbe je vpra\xc5\xa1ljiva, vsekakor pa ka\xc5\xbee na odnos Rimljanov do tega obla\xc4\x8dila. No\xc5\xa1enje toge je bilo za svobodne rimske dr\xc5\xbeavljane obvezno, ker so su\xc5\xbenji lahko nosili samo tunike. Tunika je bila namre\xc4\x8d znak rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in je bila bolj priro\xc4\x8dna za fizi\xc4\x8dno delo._NEWLINE_Na\xc4\x8din obla\xc4\x8denja se je s\xc4\x8dasoma spremenil. Rimljani so za\xc4\x8deli nositi srajce (tunica, gr\xc5\xa1ko: kiton), kakr\xc5\xa1ne so nosili Grki in Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani, toga, ki je bila prvotno ozek kos tkanine, pa se je ve\xc4\x8dala, dokler ni dosegla premera \xc5\xa1est merov. Postala je zelo okorna, zato so jo za\xc4\x8deli nositi bolj ohlapno. Za aktivno udejstvovanje, predvsem za vojskovanje, je postala neuporabna. Njeno mesto v vojski je zato zasedel priro\xc4\x8dnej\xc5\xa1i volnen pla\xc5\xa1\xc4\x8d (sagum). Toga je \xc5\xa1e naprej ostala dvorno obla\xc4\x8dilo, v zasebnem \xc5\xbeivljenju pa jo je nadomestila lena (laena).\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nV procesu, v katerem se je toga umaknila iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, je na drugi strani pridobila velik pomen kot slavnostno obla\xc4\x8dilo in na\xc4\x8din ozna\xc4\x8devanja razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavnih polo\xc5\xbeajev. \xc5\xbde v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., morda tudi prej, je bila skupaj z zna\xc4\x8dilnimi \xc4\x8devlji (calceus) prepoznaven znak rimskega dr\xc5\xbeavljana. Tujcem so jo odrekali, tiste, ki je ne bi smeli nositi, pa so preganjali. Ob vseh prilo\xc5\xbenostih so jo lahko nosili samo magistrati kot znak svojega polo\xc5\xbeaja. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d. Magistrate, ki so nosili gr\xc5\xa1ki pla\xc5\xa1\xc4\x8d (pallium) in sandale, so imeli za neprimerno, \xc4\x8de ne kriminalno oble\xc4\x8dene. Avgusta na primer je pogled na dr\xc5\xbeavljana brez toge tako razjezil, da je citiral Vergilov verz "Romanos, rerum dominos, gentemque togatam" (Rimljani, gospodarji sveta, ljudstvo, ki nosi togo) in ukazal, da se edili v prihodnje ne smejo pojavljati v forumu brez nje._NEWLINE_Ker toge vojaki niso nosili, so nanjo gledali kot na simbol miru. Civile so zato v\xc4\x8dasih imenovali togatus \xe2\x80\x93 tisti, ki nosijo togo, da bi jih razlikovali od vojakov, ki so nosili sagum. V Cicerovi De officiis je celo fraza cedant arma togae \xe2\x80\x93 naj oro\xc5\xbeje zamenja toga, se pravi naj vojno zamenja mir ali naj voja\xc5\xa1ko oblast zamenja civilna.\n_START_SECTION_\nObla\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nToga je bila na za\xc4\x8detku ozek kos tkanine, potem pa se je ve\xc4\x8dala, dokler ni dosegla premera \xc5\xa1est metrov. Obla\xc4\x8denje je bilo zato zahtevno in je zahtevalo pomo\xc4\x8dnika._NEWLINE_Zgornja polovica toge se je najprej preganila preko spodnje polovice. Levi konec toge se je polo\xc5\xbeil preko leve rame in leve roke, tako da je segal skoraj do tal. Drugi konec se je ovil okoli telesa in preko levega leve rame in se nato ovil okoli desnega kolka. Kon\xc4\x8dne podrobnosti so bile prepu\xc5\xa1\xc4\x8dene okusu posameznika. Preostali del tkanine (sinus) se je lahko uporabil kot oglavnica.\n_START_SECTION_\nSodobna raba\n_START_PARAGRAPH_\nToge so v zadnjih letih v nekaterih dr\xc5\xbeavah postale priljubljeno obla\xc4\x8dilo za sve\xc4\x8dane prireditve. Nosijo jo tudi nekatera ljudstva, ki se imajo za naslednike romaniziranih Puncev, na primer arabizirani Berberi iz Tripolitanije v Libiji.'