b'\n_START_ARTICLE_\nBoksit\n_START_PARAGRAPH_\nBoksit je najpomembnej\xc5\xa1a aluminijeva ruda. Sestavljen je ve\xc4\x8dinoma iz aluminijevih mineralov gibsita Al(OH)\xe2\x82\x83, bemita (\xce\xb3-AlO(OH)), diaspora (\xce\xb1-AlO(OH)) in aluminijevega oksida dihidrata (Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83\xe2\x80\xa22H\xe2\x82\x82O), ki so pome\xc5\xa1ani z \xc5\xbeelezovima oksidoma getitom in hematitom, glinencem kaolinitom in majhnimi koli\xc4\x8dinami anatasa (TiO\xe2\x82\x82). Ime je dobil po vasi Les Baux v ju\xc5\xbeni Franciji, kjer je francoski geolog Pierre Berthier leta 1821 kot prvi ugotovil, da vsebuje aluminij.\n_START_SECTION_\nPredelava\n_START_PARAGRAPH_\nBoksit se koplje ve\xc4\x8dinoma v odprtih kopih, ker je skoraj vedno na povr\xc5\xa1ini ali prekrit s tankim slojem jalovine. Pribli\xc5\xbeno 95% svetovne proizvodnje boksita se predela v glinico (aluminijev(III) oksid, Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83) in nato z elektrolizo v aluminij. Boksit se obi\xc4\x8dajno sortira glede na njegov namen v boksit za metalurgijo, abrazive, cement, kemijo in temperaturno obstojne materiale._NEWLINE_Boksitna ruda se v tla\xc4\x8dnih posodah segreva v raztopini natrijevega hidroksida pri temperaturi 150-200\xcb\x9aC, da se aluminijevi oksidi pretvorijo v vodotopne aluminate (Bayerjev postopek). Iz raztopine se nato s filtriranjem odstranijo netopnih ostanki (rde\xc4\x8de blato), potem pa se raztopina ohladi, da se za\xc4\x8dne izlo\xc4\x8dati gibsit. Kristalizacijo pospe\xc5\xa1i cepljenje raztopine s fino granuliranim aluminijevim hidroksidom. Ve\xc4\x8dino gibsita se nato s pra\xc5\xbeenjem pretvori v aluminijev(III) oksid Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83. Aluminij se iz njegovega oksida pridobiva z elektrolizo taline. Oksidu se pred tem doda talilo kriolit, ki zni\xc5\xbea njegovo tali\xc5\xa1\xc4\x8de na pribli\xc5\xbeno 1000\xcb\x9aC. Postopek elektrolize se po njegovih odkriteljih leta 1886 imenuje Hall-Heroultov postopek._NEWLINE_Pred odkritjem Hall-Heroultovega postopka se je aluminij v majhnih koli\xc4\x8dinah proizvajal neposredno iz rude. Ruda z dodatkom kovinskega natrija ali kalija se je segrevala v vakuumu. Obe kovini sta se pred tem proizvedli z elektrolizo njunih soli, tako da je bil postopek precej zapleten in zelo drag. _NEWLINE_Glinico po Bayerjevem postopku je neko\xc4\x8d proizvajala Kemi\xc4\x8dna tovarna Moste v Ljubljani.'