b'\n_START_ARTICLE_\nMiliana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMiliana je istovetna s starim punskim mestom, ki se je v rimskih \xc4\x8dasih imenovalo Zuchabar. Pod cesarjem Avgustom (vladal 27 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x9314 n. \xc5\xa1t.) je dobilo status kolonije in se preimenovalo v Colonia Iulia Augusta Zuchabar. Gr\xc5\xa1ka oblika imena, kot jo je zapisal Ptolemej, je \xce\x96\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x87\xce\xac\xce\xb2\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb9 (Zouh\xc3\xa1bbari). Plinij starej\xc5\xa1i jo omenja kot \xc2\xbbkolonija Avgusta, ki se imenuje tudi Zuccbar\xc2\xab, Amijan Marcelin pa Sugabarri in v pridevni\xc5\xa1ki obliki Sugabarritanum._NEWLINE_Zuchabar je spadal v rimsko provinco Mavretanijo Caesariensis. V filmu Gladiator se omenja rimska provinca Zuchabar, ki je izmi\xc5\xa1ljena in ni nikoli obstajala._NEWLINE_Zuchabar je postal sede\xc5\xbe kr\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1kofije. Ohranili sta se imeni dveh \xc5\xa1kofov in enega donatista: Maksimijana, ki je prisostvoval na Kartaginskem cerkvenem zboru leta 411, donatista Germana, ki je prisostvoval na istem zboru, in \xc5\xa0tefana, enega od katoli\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov, katerega je Hunerik leta 484 pozval na sre\xc4\x8danje v Kartagino in ga zatem izgnal. \xc5\xa0kofija je vklju\xc4\x8dena v seznam naslovnih \xc5\xa1kofijskih sede\xc5\xbeev katoli\xc5\xa1ke Cerkve._NEWLINE_Miliano je na mestu anti\xc4\x8dnega rimskega mesta Zuchabar v 10. stoletju ponovno ustanovil ziridski vladar Ifrikije Bulugin Ibn Ziri. V 1830. letih je mesto pri\xc5\xa1lo pod oblast verskega in voja\xc5\xa1kega vodje Abd Al Kadirja, ki se je upiral nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di francoski okupaciji Al\xc5\xbeirije. Leta 1840 je Al Kadir ukazal, da se Miliana po\xc5\xbege, da ne bi pri\xc5\xa1la v roke Francozom. Leta 1842 je nazadnje padla pod francosko oblast in bila obnovljena v francoskem kolonialnem slogu.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMiliana stoji na goratem ozemlju z nadmorsko vi\xc5\xa1ino od 430 do 870 m. Severno od nje je gora Zaccar Rherbi, visoka 1.550 m. Proti jugu se razteza manj\xc5\xa1i greben z vi\xc5\xa1ino 700 m, ki lo\xc4\x8duje Miliano od mesta Khemis Miliana. Okolica mesta je porasla z gozdom.\n_START_SECTION_\nMesto\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta sta muslimanska in francoska \xc4\x8detrt, obdani s skupnim obzidjem, zgrajenim na tur\xc5\xa1kih in berberskih temeljih. V muslimanski \xc4\x8detrti je mo\xc5\xa1eja Sidi Ahmeda Ben Yousefa, zgrajena v mavrskem slogu, ki je vsaki dve leti cilj romanja muslimanov. V muslimanski \xc4\x8detrti je tudi pokrita tr\xc5\xbenica. Sodobni del mesta, znan kot Place Cornot ali Place de l\xe2\x80\x99Horloge (Urni trg), je zasen\xc4\x8den z drevesi in ima urni stolp, ki je bil neko\xc4\x8d minaret.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMiliana je predvsem kmetijsko mesto. Vinogradi, sadovnjaki in vrtovi, ki le\xc5\xbeijo pod mestom,se namakajo z vodo z bli\xc5\xbenjih gora. Ima tudi hidroelektrarno, ki z elektriko oskrbuje tovarno kerami\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, mline in drugo lahko industrijo.\n_START_SECTION_\nRekreacija\n_START_PARAGRAPH_\nPred kolonizacijo se je v mestu in drugod igrala tradicionalna igra el koura, podobna sodobnemu nogometu. Igrala se je spomladi in v obdobjih izjemne su\xc5\xa1e, ker se je verjelo, da prina\xc5\xa1a de\xc5\xbe. Po francoski kolonizaciji je postal bolj priljubljen nogomet.'