b'\n_START_ARTICLE_\nVlado Lorber\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo opravljeni petletki je obiskoval me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo v Celju, nato v letih 1924 - 1928 u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Mariboru, ter leta  1933 opravil u\xc4\x8diteljski ispit. Svojo u\xc4\x8diteljsko pot je za\xc4\x8del v Gornji Radgoni, nato v \xc5\xa0entilju._NEWLINE_Leta 1935 je pri\xc5\xa1el v Cerkvenjak in v Andrencih kupil manj\xc5\xa1e posestvo in tu gospodaril do  vojne, med vojno je bil uslu\xc5\xbebenec krajevne posojilnice, in po osvoboditvi mati\xc4\x8dar. Leta 1948 je spet za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati in tokrat ostal u\xc4\x8ditelj  nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in likovnega pouka na cerkvenja\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli vse do upokojitve leta 1971.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLorber se je tudi ukvarjal z lutkarstvom, amaterskim igralstvom, fotografstvom, zlasti cenjen je bil kot slikar amater, in izdelovalec gledali\xc5\xa1kih scen. Najpomembnej\xc5\xa1i del njegovega udejstvovanja zagotovo zavzema arheolo\xc5\xa1ko delo saj si je z njim pridobil celo mednarodni sloves._NEWLINE_Odli\xc4\x8dno je sodeloval z upravljalcem muzeja Ba\xc5\xa1em in arheologom Stankom Pahi\xc4\x8dem iz Maribora, aktivno bil udele\xc5\xbeen pri izkopavanjih znanih po\xc5\xa1teljskih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d pod Pohorjem, v petdesetih letih pa se je povsem posvetil raziskovanju prazgodovine cerkvenja\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja in okolice. O bogatih najdi\xc5\xa1\xc4\x8dih sta s Pahi\xc4\x8den poro\xc4\x8dala v Arheolo\xc5\xa1kem vestniku leta 1954 (Arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da pri Cerkvenjaku v Slovenskih goricah), Pahi\xc4\x8d pa je Lorberjeva odkritja tudi kasneje vklju\xc4\x8deval v vse svoje strokovne objave. Lorberjevo delo na podro\xc4\x8dju slovenske arheologije je Pahi\xc4\x8d celovito predstavil v spominski publikaciji Skrivnostni svet starin pri Cerkvenjaku leta 1986.'