b"\n_START_ARTICLE_\nDharma (budizem)\n_START_SECTION_\nEtimologija in jezikovne razli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda dharma izvira iz sanskrta in pomeni \xc2\xbbkar je uveljavljeno (ali) uzakonjeno\xc2\xab, \xc2\xbbzakon\xc2\xab, \xc2\xbbdol\xc5\xbenost\xc2\xab, \xc2\xbbpravica\xc2\xab. Iz nje je bila izpeljana prakrtska beseda dhamma._NEWLINE_V Vzhodni Aziji je znak za dharmo \xe6\xb3\x95 \xe2\x80\x94 izgovorjeno f\xc7\x8e v mandarin\xc5\xa1\xc4\x8dini, h\xc5\x8d v japon\xc5\xa1\xc4\x8dini in beop v korej\xc5\xa1\xc4\x8dini. Tibetanski prevod tega izraza je \xc4\x8d\xc3\xb6 (\xe0\xbd\x86\xe0\xbd\xbc\xe0\xbd\xa6; fonetsko: t\xc9\x95\xc7\xbf\xca\x94; Wylie: chos). V ujgur\xc5\xa1\xc4\x8dini, mongol\xc5\xa1\xc4\x8dini in nekaterih drugih jezikih Srednje Azije se dharma prevaja kot nom, kar izvira iz starogr\xc5\xa1ke besede \xc2\xbb\xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, n\xc3\xb3mos\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbzakon\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nDharma v indijskih religijah\n_START_PARAGRAPH_\nV Indiji religijo imenujejo dharma. Ta beseda ozna\xc4\x8duje dolo\xc4\x8deno \xc5\xbeivljenjsko pot ali \xc5\xbeivljenjski slog, zato d\xc5\xbeainisti prakticirajo d\xc5\xbeainisti\xc4\x8dno dharmo, hindujci sledijo sanatana dharmi, budisti pa \xc5\xbeivijo po naukih Budove dharme. Vsak izmed na\xc5\xa1tetih izrazov namiguje, da oseba \xc5\xbeivi po naukih dolo\xc4\x8dene religiozne oblike s svojevrstnimi pravili in praksami. Besedo \xc2\xbbbudizem\xc2\xab\xc2\xa0so v 19. stoletju izumili britanski u\xc4\x8denjaki in kr\xc5\xa1\xc4\x8danski misijonarji, ki so sku\xc5\xa1ali razumeti indijsko vero. Tako kot sta bila ve\xc4\x8dji del zgodovine latin\xc5\xa1\xc4\x8dina in gr\xc5\xa1\xc4\x8dina kr\xc5\xa1\xc4\x8danska liturgi\xc4\x8dna jezika, sta bila sanskrt in pali glavna jezika za prenos budisti\xc4\x8dnih svetih besedil med \xc5\xa1iritvijo budizma po azijskih de\xc5\xbeelah. Kar dandanes na zahodu imenujemo \xc2\xbbbudizem\xc2\xab, so v azijskih de\xc5\xbeelah stoletja imenovali Budova dharma. Ker se beseda dharma nana\xc5\xa1a na dolo\xc4\x8den \xc5\xbeivljenjski slog, izraz Budova dharma pomeni \xc5\xbeivljenjsko pot Bude (pot disciplinirane vadbe, ki jo je Buda izvajal in se ji zavezal).\n_START_SECTION_\nDhamma-vinaja, Budova pot prakse\n_START_PARAGRAPH_\nGautama Buda je pot, ki jo je predpisoval svojim u\xc4\x8dencem, imenoval dhamma-vinaja (dhamma je palijska razli\xc4\x8dica sanskrtske besede dharma), ki pomeni pot discipline (vinaja pomeni disciplina). Pot Bud (Gautama Buda je sebe videl kot le enega v dolgi liniji Bud, ki sega dale\xc4\x8d v stari vek.) je pot discipline, ki si jo posameznik sam izbere. Ta samodisciplina vklju\xc4\x8duje celibat, stroga pravila eti\xc4\x8dnega obna\xc5\xa1anja (\xc5\x9bila), gojenje pozornosti in modrost (glej tudi trojno urjenje)._NEWLINE_V budisti\xc4\x8dnih besedilih se izraz \xc2\xbbdharma\xc2\xab\xc2\xa0pogosto nana\xc5\xa1a na Budova u\xc4\x8denja in na pripadajo\xc4\x8da besedila (npr. vinaja in Sutta pitaka iz Pali kanona), \xc5\xa1ir\xc5\xa1e pa lahko vklju\xc4\x8duje tudi kasnej\xc5\xa1e tradicije interpretacij in tolma\xc4\x8denj, ki so jih razne budisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole razvile kot pomo\xc4\x8d pri razlagi in razvijanju Budovih u\xc4\x8denj. V kasnej\xc5\xa1i mahajanski tradiciji je bilo to odra\xc5\xbeeno v 84.000 razli\xc4\x8dnih u\xc4\x8denjih (Kangjur/bka.'gjur), ki jih je Buda pou\xc4\x8deval razli\xc4\x8dnim vrstam ljudi glede na njihove potrebe._NEWLINE_Dharma kot sinonim za Budova u\xc4\x8denja v tem smislu predstavlja enega od treh draguljev budizma, v katerih budisti i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de (vir posameznikove trajne sre\xc4\x8de). Trije dragulji budizma so Buda (umska realizacija razsvetljenja), dharma (u\xc4\x8denja in metode) in sangha (skupnost predanih praktikantov Budove dharme, ki si nudijo vzajemno podporo, vzpodbudo in duhovno prijateljstvo).\n_START_SECTION_\nDhamma-vi\xc4\x8daja, razumevanje narave\n_START_PARAGRAPH_\nGojenje in doseganje modrosti je del cilja in prakse budizma. Da bi posameznik postal moder, mora razumeti naravo stvari (dharma), kajti del budisti\xc4\x8dne prakse je prav raziskovanje narave (dhamma-vi\xc4\x8daja). To pomeni, da se razumevanja vzro\xc4\x8dnih vezi med razli\xc4\x8dnimi pojavi loti na objektiven in znanstven na\xc4\x8din. Nekateri so Budo imenovali \xc2\xbbveliki\xc2\xab\xc2\xa0ali celo \xc2\xbbsuper znanstvenik\xc2\xab, ker njegova u\xc4\x8denja o prenehanju trpljenja temeljijo na analizi vzro\xc4\x8dnih vezi med razli\xc4\x8dnimi dejavniki, ki sestavljajo um in telo. Vrhunec te analize je doktrina soodvisnega izvora.\n_START_SECTION_\nBudovo telo dharme\n_START_PARAGRAPH_\nLastnosti dharme (zakon, resnica) so enake lastnostim Bude in oblikujejo njegovo \xc2\xbbtelo resnice\xc2\xab\xc2\xa0ali dharmakajo: v Samjutta nikaji, v Vakkali sutti, je Buda svojemu u\xc4\x8dencu Vakkali rekel:_NEWLINE_\xc2\xbbYo kho Vakkali dhamma\xe1\xb9\x83 passati so ma\xe1\xb9\x83 passati\xc2\xab_NEWLINE_O, Vakkali, kdor vidi dhammo, vidi mene [Budo]. _NEWLINE_Druga omemba dharmakaje izvira iz Agganna sutte, iz zbirke Digha nikaja, in pravi:_NEWLINE_\xc2\xbbTath\xc4\x81gatassa h'etam Vasettha adivacanam Dhammakayo iti pi ...\xc2\xab_NEWLINE_O, Vasettha! Beseda dhammakaja je resni\xc4\x8dno ime Tathagate.\n_START_SECTION_\nDharme v budisti\xc4\x8dni fenomenologiji\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih se beseda dharma v pre\xc4\x8drkovanju palija ali sanskrta pojavlja z veliko ali z malo za\xc4\x8detnico; slednja se v tem primeru nana\xc5\xa1a na fenomen ali sestavni faktor \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obstoja. Ta koncept se je postopoma raz\xc5\xa1iril v klasifikacijo komponent celotnega snovnega in umskega sveta. Budisti\xc4\x8dna abhidharma filozofija zavra\xc4\x8da materialen obstoj stalnih entitet, ki so odvisne od spreminjajo\xc4\x8dih se lastnosti, zato predlaga, da so ti \xc2\xbbsestavni faktorji\xc2\xab\xc2\xa0edina vrsta entitete, ki resni\xc4\x8dno obstaja. Ta ideja je \xc5\xa1e posebej pomembna za analizo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega izkustva: v nasprotju s predpostavko, da so umska stanja nelo\xc4\x8dljiv del zavedajo\xc4\x8dega se osebka ali du\xc5\xa1e, budisti\xc4\x8dni filozofi ve\xc4\x8dinoma predlagajo, da umska stanja obstajajo izklju\xc4\x8dno kot \xc2\xbbtrenutni elementi zavesti\xc2\xab\xc2\xa0subjektivne zaznave osebka._NEWLINE_Ena izmed osrednjih doktrin budizma je zanikanje lo\xc4\x8denega stalnega \xc2\xbbjaza\xc2\xab. To na\xc4\x8delo je v grobem orisano v treh znamenjih obstoja: du\xe1\xb8\xa5kha (pali: dukkha) - trpljenje, 2. anitja (pali: anicca) - sprememba/minljivost, 3. an\xc4\x81tman (pali: anatta) - ne-jaz. V srcu budizma je spoznanje o neobstoju \xc2\xbbjaza\xc2\xab\xc2\xa0kot lo\xc4\x8dene individualne entitete._NEWLINE_Kasneje so se budisti\xc4\x8dni filozofi (npr. Nagard\xc5\xbeuna (sanskrt: N\xc4\x81g\xc4\x81rjuna)) spra\xc5\xa1evali, ali dharme (trenutni elementi zavesti) res obstajajo kot lo\xc4\x8dene entitete (ali obstajajo lo\xc4\x8deno od vsega ostalega?). Nagard\xc5\xbeuna je zavrgel kakr\xc5\xa1nokoli samosvojo resni\xc4\x8dnost dharm in retori\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1al:_NEWLINE_\xc5\x9b\xc5\xabnye\xe1\xb9\xa3u sarvadharme\xe1\xb9\xa3u kim ananta\xe1\xb9\x83 kim antavat_NEWLINE_kim anantam antavac ca n\xc4\x81nanta\xe1\xb9\x83 n\xc4\x81ntavac ca ki\xe1\xb9\x83_NEWLINE_ki\xe1\xb9\x83 tad eva kim anyat ki\xe1\xb9\x83 \xc5\x9b\xc4\x81\xc5\x9bvata\xe1\xb9\x83 kim a\xc5\x9b\xc4\x81\xc5\x9bvata\xe1\xb9\x83_NEWLINE_a\xc5\x9b\xc4\x81\xc5\x9bvata\xe1\xb9\x83 \xc5\x9b\xc4\x81\xc5\x9bvata\xe1\xb9\x83 ca ki\xe1\xb9\x83 v\xc4\x81 nobhayam apyata\xe1\xb8\xa5_NEWLINE_sarvopalambhopa\xc5\x9bama\xe1\xb8\xa5 prapa\xc3\xb1copa\xc5\x9bama\xe1\xb8\xa5 \xc5\x9biva\xe1\xb8\xa5_NEWLINE_na kvacit kasyacit ka\xc5\x9bcid dharmo buddhena de\xc5\x9bita\xe1\xb8\xa5_NEWLINE_Kaj je brezmejno, ko so vse dharme prazne? Kaj ima konec?_NEWLINE_Kaj je brezmejno in ima hkrati konec? Kaj ni brezmejno in hkrati nima konca?_NEWLINE_Kaj je tisto? Kaj je drugo? Kaj je stalno? Kaj je minljivo?_NEWLINE_Kaj je minljivo in stalno? Kaj ni ni\xc4\x8d od tega?_NEWLINE_Blagodejna je pomiritev fenomenske metastaze, pomiritev vsega zaznavanja;_NEWLINE_Dharme, ki bi jo Buda pou\xc4\x8deval komurkoli, kadarkoli in kjerkoli, sploh ni._NEWLINE_\xe2\x80\x94M\xc5\xablamadhyamakak\xc4\x81rik\xc4\x81, nirv\xc4\x81\xe1\xb9\x87apar\xc4\xabk\xe1\xb9\xa3\xc4\x81, 25:22-24\n_START_SECTION_\nPomeni besede \xc2\xbbdharma\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nDharma ima v budisti\xc4\x8dnih besedilih razli\xc4\x8dne pomene, ki vklju\xc4\x8dujejo \xc2\xbbpojav\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbnarava\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbzna\xc4\x8dilnost\xc2\xab._NEWLINE_Dharma pomeni tudi \xc2\xbbumsko vsebino\xc2\xab\xc2\xa0in se pojavlja v kombinaciji z besedo \xc4\x8ditta, ki pomeni srce/uma. V glavnih sutrah (npr. v Mahasatipatthana sutri) par dharma/\xc4\x8ditta zrcalijo s parom kaja (telo)/vedana (\xc4\x8dustva, ob\xc4\x8dutki, ki se pojavljajo v telesu, vendar jih izku\xc5\xa1amo preko uma)._NEWLINE_Dharma pomeni \xc2\xbbvir stvari\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbResnico\xc2\xab._NEWLINE_Dharma lahko pomeni tudi u\xc4\x8denja Bude, ne v kontekstu besed enega (\xc4\x8detudi razsvetljenega) \xc4\x8dloveka, temve\xc4\x8d kot izraz naravnega zakona, ki ga je Buda ponovno odkril in delil s svetom. \xc4\x8clovek, ki \xc5\xbeivi svoje \xc5\xbeivljenje v skladu z razumevanjem tega naravnega zakona, je \xc2\xbbdharmi\xc4\x8dna\xc2\xab\xc2\xa0oseba, kar se pogosto prevaja kot \xc2\xbbkrepostna\xc2\xab. Buda je u\xc4\x8dil \xc5\xa1tiri plemenite resnice, plemenito osem\xc4\x8dleno pot, tri znamenja obstoja in druge napotke za doseganje svobode in odre\xc5\xa1itve od trpljenja."