b'\n_START_ARTICLE_\nNiamey\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1a zgodovina obmo\xc4\x8dja je slabo poznana, saj so bile ribi\xc5\xa1ke vasice na ozemlju, kjer zdaj stoji Niamey, \xc5\xa1e v 19. stoletju povsem nepomembne in jih ne omenja noben zapis evropskih raziskovalcev. Razvoj se je za\xc4\x8del, ko je leta 1926 francoska kolonialna uprava izbrala ta kraj za administrativni sede\xc5\xbe, s \xc4\x8demer je Niamey ena najmlaj\xc5\xa1ih afri\xc5\xa1kih prestolnic. Kmalu je postal \xc5\xbeivahno trgovsko mestece, v katerem sta se oblikovali dve sredi\xc5\xa1\xc4\x8di okrog zgornje in spodnje tr\xc5\xbenice, iz prej obstoje\xc4\x8dih vasi pa so nastale tradicionalne \xc4\x8detrti. Ob njih sta zrasla francoska \xc4\x8detrt na vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dem delu planote na severovzhodu in migrantsko naselje. Sodobno mestno jedro predstavlja soseska administrativnih zgradb, ki je bila postavljena ob re\xc4\x8dnem bregu._NEWLINE_Leta 1970 je Kennedyjev most omogo\xc4\x8dil \xc5\xa1iritev Niameyja na desni breg reke Niger, jedro tega dela predstavlja univerza, zgrajena med letoma 1971 in 1973. V tem obdobju se je pri\xc4\x8delo prebivalstvo hitro ve\xc4\x8dati na ra\xc4\x8dun priseljevanja zaradi hude su\xc5\xa1e, ki je prizadela kmetijska obmo\xc4\x8dja Zahodne Afrike v 1970. letih, in odkritja bogatih zalog urana v bli\xc5\xbeini mesta.'