b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Petra, Polj\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja stavba je bila pozidana ob koncu 15. in za\xc4\x8detku 16. stoletja. To\xc4\x8dna letnica njenega nastanka ni znana. Posve\xc4\x8dena je bila leta 1523. Zgrajena je v poznogotskem slogu kranjsko-\xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1kih dvoranskih cerkva. Prvotno je bila cerkvena ladja lo\xc4\x8dena od zvonika. \xc5\xa0ele v baroku so ju povezali z manj\xc5\xa1o streho, zvonik pa povi\xc5\xa1ali in mu na zahodni strani prizidali zaprto lopo z oknom. Dana\xc5\xa1nji zid, ki obdaja cerkev, je bil v preteklosti veliko ve\xc4\x8dji, saj je bil okrog cerkve tudi protitur\xc5\xa1ki tabor._NEWLINE_Dva poligonalna stebra delita ladijski prostor na dve enako \xc5\xa1iroki ladji, ki ju zgoraj zaklju\xc4\x8duje zvezdnorebrasti obok. Stebra in polstebri, v katere se rebra stekajo, so okra\xc5\xa1eni s preprostimi kapiteli v obliki prstanov z rastlinsko ornamentiko. Temenska sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da reber so prekrita s figuralnimi sklepniki, drugod pa jih prekrivajo rozete in \xc5\xa1\xc4\x8ditki. Na enem od sklepnikov je mojstrski znak, podoben onemu v \xc5\xbeupnijski cerkvi sv. Petra v Radovljici. _NEWLINE_Pravokotno cerkveno ladjo lo\xc4\x8di od o\xc5\xbejega prezbiterija slavolo\xc4\x8dna stena, ki jo predira razmeroma majhna slavolo\xc4\x8dna odprtina z za\xc5\xa1iljenim lokom. Prezbiterij je tristrano zaklju\xc4\x8den. Rebra zvezdnatega stropa so bila tu ob barokizaciji v 18. stoletju odbita. Leta 1767 je bil v prostor postavljen kamnit baro\xc4\x8dni oltar, v katerem je kip sv. Petra, ki je belja\xc5\xa1ko delo iz zgodnjega 16. stoletja; druge oltarne plastike pripisujejo P. Jane\xc5\xbei\xc4\x8du in V. Vrbniku.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nNotranj\xc5\xa1\xc4\x8dino je v letih 1530-1540 poslikal Jernej iz Loke, ki je v obdobju 1510-36 kot slikar in restavrator deloval na obmo\xc4\x8dju od Karavank do roba Furlanske ni\xc5\xbeine. Prezbiterij je poslikal s prizori iz \xc5\xbeivljenja sv. Petra, ladijsko stran slavolo\xc4\x8dne stene s poslednjo sodbo, severno in del zahodne ladijske stene z pasijonom, ju\xc5\xbena stena pa je bila namenjena zgodbam iz Stare zaveze, od katerih pa je ohranjena le zgodba o Adamu in Evi._NEWLINE_Jernejeve freske pri sv. Petru nad Begunjami so najbolj znamenite po pasijonskem ciklu, enem najbogatej\xc5\xa1ih primerov Kristusovega trpljenja na Slovenskem. Na delu zahodne stene in na severni steni ladje je slikar v 26-tih prizorih prikazal Kristusovo zgodbo, od obuditve Lazarja do prizora Jezus sre\xc4\x8da \xc5\xbeene ob grobu. Zgodba vklju\xc4\x8duje tudi prizore, ki niso obi\xc4\x8dajni za na\xc5\xa1 prostor (ko po bi\xc4\x8danju Jezusa odvr\xc5\xbeejo s stebra da pade in ko pred kri\xc5\xbeanjem Jezus sed\xc3\xa9 opazuje vrtanje lukenj v kri\xc5\xbe), s \xc4\x8dimer umetnik poka\xc5\xbee, da je bil razgledan v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em prostoru; njegova izvedba pa se ne dvigne iznad popre\xc4\x8dja. Obrazi so oblikovani stereotipno z linijo obrvi in nosa, majhnimi usti s sr\xc4\x8dasto zgornjo ustnico, debelu\xc5\xa1ni, sen\xc4\x8denje je shemati\xc4\x8dno, tako da so obrazi podobni maskam. Umetnik je stremel predvsem za vtisom celote, ne za lepoto figur.\n_START_SECTION_\nZa konec\n_START_PARAGRAPH_\nMalo ni\xc5\xbee ob cerkvi se nahaja v osnovi poznorenesan\xc4\x8dna me\xc5\xbenarija z baro\xc4\x8dnim gospodarskim poslopjem. Nekaj deset metrov od cerkve po pobo\xc4\x8dju navzdol proti vzhodu stoji nad naravnim breznom Marijina kapelica. Ob breznu so na\xc5\xa1li anti\xc4\x8dne novce, ki potrjujejo votivni pomen kraja. Ljudska domi\xc5\xa1ljija je brezno po rovu povezala z mogo\xc4\x8dnim gradom Kamen v dolini Drage.'