b'\n_START_ARTICLE_\nKakare Ibi\n_START_SECTION_\nDokazi\n_START_PARAGRAPH_\nKakare Ibi je dokazan v 56. vnosu Abido\xc5\xa1kega seznama kraljev, ki je bil sestavljen med vladanjem Setija I. pribli\xc5\xbeno 900 let po koncu prvega vmesnega obdobja. V zadnji Ryholtovi rekonstrukcii Torinskega seznama kraljev, ki je bil tudi sestavljen v ramze\xc5\xa1kem obdobju,  je Kakare Ibi omenjen v 10. vrstici 5. kolone seznama. S seznama je razvidno, da je vladal 2 leti 1 mesec in 1 dan. Razen na seznamih je dokazan samo \xc5\xa1e s svojo piramido v ju\xc5\xbeni Sakari.\n_START_SECTION_\nPiramidni kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nKakare Ibi je bil pokopan v majhni piramidi v ju\xc5\xbeni Sakari. Lepsius jo je na svojem pionirskem seznamu piramid o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dil z XL. Piramido je v letih 1929-1931 izkopal \xc5\xa1vicarski egiptolog  Gustave J\xc3\xa9quier._NEWLINE_Ibijeva piramida je zadnja v Sakari zgrajena piramida.  Stoji severovzhodno od \xc5\xa0epseskafove piramide blizu pristopne poti piramide Pepija II. Na\xc4\x8drt, izmere in okrasje so zelo podobni tistim v piramidah kraljic Pepija II. iz Starega kraljestva, zato se je sprva domnevalo, da je pripadala kraljici Anknespepi IV. (\xcb\x81n\xe1\xb8\xab-n=s ppj,  Pepi \xc5\xbeivi zanjo), \xc5\xbeeni Pepija II. Ob piramidi je majhna kapela, v kateri so prakticirali njegov pogrebni kult. Arheologi niso odkrili nobene sledov niti pristopne poti niti dolinskega templja, zato morda sploh nista obstajala.\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nIbijeva piramida  ni orientirana po nobeni glavni smeri neba. Njena osnovnica je merila 31,5 m, Visoka je bila 21 m, naklon stranic pa je meril  53\xc2\xb07\xe2\x80\xb2.  Jedro piramide je bilo iz blokov  apnenca lokalnega porekla. Na nekaj ohranjenih blokih so napisi, pisani z rde\xc4\x8dim \xc4\x8drnilom, ki omenjajo predstojnika Libijcev. Njihov pomen ni jasen. Zgleda, da je bilo zgrajeno samo jedro piramide, obloga pa ne.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani piramide je osem metrov dolg prehod z naklonom 25\xc2\xb0, ki vodi do velikih granitnih dvi\xc5\xbenih vrat, za katerimi je faraonova pogrebna soba. Na stenah koridorja in sobe so zadnja znana piramidna besedila. J\xc3\xa9quier jih je ocenil kot zelo povpre\xc4\x8dna.  Strop pogrebne sobe je raven in poslikan z zvezdami. Narejen je verjetno iz enega samega bloka turskega apnenca. Vhod v piramido je zdaj zavarovan z blokom betona._NEWLINE_Na zahodni strani pogrebne sobe so la\xc5\xbena vrata in velik granitni blok, na katerem je bil faraonov sarkofag. Na vzhodni strani je serdab za kip pokojnikove Ka.\n_START_SECTION_\nKapela\n_START_PARAGRAPH_\nNa vzhodni strani je ob piramidi majhna kapela iz blatnih zidakov, ki je slu\xc5\xbeila kot tempelj kulta pokojnega vladarja. Vhod vanjo je na severni strani. Ob piramidi je bila tudi daritvena dvorana, v kateri je  Jequier odkril kamnit bazen za umivanje in stelo ali la\xc5\xbena vrata, od katere so ostali samo temelji. V kapeli so odkrili tudi pladenj iz alabastra in pogrebno orodje iz obsidiana._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani kapele so bili skladi\xc5\xa1\xc4\x8dni prostori.'