b'\n_START_ARTICLE_\nDoma\xc4\x8da ovca\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8da ovca sodi med relativno majhne pre\xc5\xbevekovalce. Obi\xc4\x8dajno je \xc5\xbeival pora\xc5\xa1\xc4\x8dena s kodrasto dlako, ki se imenuje volna, na glavi pa imajo nekatere pasme spiralno oblikovane rogove. Za nekatere pasme ovc  je zna\xc4\x8dilno, da rogov nimajo, pri nekaterih pa so rogovi prisotni le pri samcih. Ve\xc4\x8dina rogatih pasem ima po en par rogov, nekatere pa imajo lahko ve\xc4\x8d parov. Od divjih sorodnikov se doma\xc4\x8da ovca lo\xc4\x8di po ve\xc4\x8d zna\xc4\x8dilnostih, ki so posledica na\xc4\x8drtnega kri\xc5\xbeanja in ustvarjanja pasem s strani \xc4\x8dloveka. Ena takih zna\xc4\x8dilnosti je barva dlake, ki je pri divjih ovcah obi\xc4\x8dajno v rjavih tonih in je znotraj vrste podobna. Pri doma\xc4\x8di ovci je barva dlake lahko znotraj posamezne vrste razli\xc4\x8dna. Barvni odtenki variirajo od bele do \xc4\x8dokoladno rjave in celo pisane ali lisaste._NEWLINE_Prvih nekaj let se lahko starost ovce dolo\xc4\x8di glede na prednje zobe. Osem prednjih mle\xc4\x8dnih zob namre\xc4\x8d do \xc4\x8detrtega leta starosti postopno zamenjajo stalni. S starostjo za\xc4\x8dnejo ovce izgubljati stalne zobe, zaradi \xc4\x8desar se te\xc5\xbeje pasejo. Po \xc4\x8detrtem letu starosti tako ovce za\xc4\x8dnejo pe\xc5\xa1ati, kljub temu pa lahko do\xc5\xbeivijo starost od 10 do 12 let, nekatere pasme celo do 20. Ovce imajo odli\xc4\x8den sluh in so ob\xc4\x8dutljive na hrup. Zaradi horizontalnih kvadratnih zenic imajo odli\xc4\x8den periferni vid, ki lahko dose\xc5\xbee kot med 270\xc2\xb0 in 320\xc2\xb0, zaradi \xc4\x8desar lahko ovce vidijo za svoj hrbet brez obra\xc4\x8danja glave. Tako \xc5\xa1iroko vidno polje velja za vrste, katerih obrazi niso pora\xc5\xa1\xc4\x8deni z dolgo dlako. Vrste, ki so po obrazih pora\xc5\xa1\xc4\x8dene z dolgo dlako je potrebno zaradi njihove varnosti stri\xc4\x8di tudi tam. Globinski vid je pri ovcah slab, zaradi \xc4\x8desar se raje zadr\xc5\xbeujejo izven sen\xc4\x8dnatih delov. Iz istega razloga se med umikanjem ovce pogosteje premikajo navkreber. Imajo ob\xc4\x8dutljiv voh, kot ostale vrste svojega rodu pa iz posebnih \xc5\xbelez ob o\xc4\x8deh in med parklji, katerih namen pa ni povsem jasen. Obrazne \xc5\xbeleze najverjetneje igrajo pomembno vlogo med parjenjem. \xc5\xbdleze na nogah lahko imajo isti namen, nekateri znanstvneiki pa so mnenja, da ovcam izlo\xc4\x8danje smrdljivega izlo\xc4\x8dka pomaga pri orientaciji.\n_START_SECTION_\nPrimerjava s kozami\n_START_PARAGRAPH_\nOvce in koze so bli\xc5\xbenje sorodnice, ki sta obe razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v poddru\xc5\xbeino Caprinae. Kljub temu, da gre za razli\xc4\x8dni vrsti \xc5\xbeivali, pa se lahko pojavijo hibridi, ki pa so vedno neplodni. Kri\xc5\xbeanec med ovco in kozo se imenuje \xc2\xbbkovca\xc2\xab.  _NEWLINE_Sicer pa je vizualni razlik med ovco in kozo kar nekaj. Samci koz imajo zna\xc4\x8dilne brade, ki jih ovni nimajo, poleg tega pa imajo ovce razdeljeno zgornjo ustnico in vise\xc4\x8d rep. Koze obi\xc4\x8dajno rep nosijo obrnjen navzgor in imajo pogosteje rogove, le-ti pa niso spiralno ukrivljeni.\n_START_SECTION_\nV znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Baptiste Denys, zdravnik v slu\xc5\xbebi francoskega kralja Ludvika XIV. je izvedel prvo transfuzijo krvi z ovce na \xc4\x8dloveka leta 1667. Prvi poskusi so bili uspe\xc5\xa1ni, najverjetneje zaradi majhne koli\xc4\x8dine prene\xc5\xa1ene krvi, zaradi \xc4\x8desar ni pri\xc5\xa1lo do alergijske reakcije. Kasnej\xc5\xa1i poskusi so bili neuspe\xc5\xa1ni, transfuzija je bila prepovedana in pozabljena naslednjih 150 let._NEWLINE_Ovca Dolly je bila prvi klonirani sesalec, skotila se je leta 1996.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crna ovca\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina pasem ovc je bele barve, ker se \xc4\x8drna barva deduje recesivno. Kljub temu so nekatere pasme praviloma \xc4\x8drne. Na barvo vpliva gen ASIP ali aguti signalni protein. Poznamo razli\xc4\x8dne barvne fenotipe, ki so posledica razli\xc4\x8dnih genotipov. Dominantno belo barvo tako dolo\xc4\x8da genotip A\xe1\xb5\x82\xe1\xb5\x97/A\xe1\xb5\x82\xe1\xb5\x97, \xc4\x8drno barvo (tudi non-aguti ali recesivno samoobarvanje pa genotip A\xe1\xb5\x83/A\xe1\xb5\x83. Dodatni vzorci so na primer jazbe\xc4\x8dev obraz (A\xe1\xb5\x87/A\xe1\xb5\x87) in temnej\xc5\xa1e telo s svetlej\xc5\xa1im delom po trebuhu (A*/A*). Kombinacije alelov (heterozigotne \xc5\xbeivali) dajejo barvni vzorec dominantnega alela. Bela barva (A\xe1\xb5\x82\xe1\xb5\x97) je dominantna nad vsemi, povzro\xc4\x8di jo 190 kbp tandemska podvojitev, ki zajema gena ASIP in AHCY (adenozilhomocisteinaza) in promotor gena ITCH (ubikviti protein ligaza). \xc4\x8crna barva je posledica alela ASIP (nepodvojen) s tihim promotorjem._NEWLINE_Po SSKJ-ju je \xc4\x8drna ovca tudi izraz za nekoga, ki izstopa ali je druga\xc4\x8den. Izraz je znan tudi v \xc5\xa1tevilnih drugih jezikih.'