b'\n_START_ARTICLE_\nJarom\xc4\x9b\xc5\x99ice nad Rokytnou\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJaromerice najdemo na gri\xc4\x8devju Jevi\xc5\xa1ovicka v ju\xc5\xbenem delu \xc4\x8ce\xc5\xa1komoravskega vi\xc5\xa1avja. Mesto le\xc5\xbei v dolini potoka Rokitna ob soto\xc4\x8dju Rokitke in potoka \xc5\xa0t\xc4\x9bp\xc3\xa1novick\xc3\xbd. Severno sta ribnika Troubsk\xc3\xbd in Vl\xc4\x8d\xc3\xa1k. Na severovzhodu se dviga Ve \xc5\xbdlebe (468 m), vzhodno \xc5\xbdabik (474 m) in St\xc5\x99\xc3\xadbrn\xc3\xa1 hora (531 m). Zahodno od mesta te\xc4\x8de \xc5\xbeeleznica Znojmo\xe2\x80\x93Kol\xc3\xadn, postaja Jaromerice nad Rokytnou je v vasici Popovice, dva kilometra stran._NEWLINE_Sosednja mesta so \xc5\xa0t\xc4\x9bp\xc3\xa1novice na severu, Bo\xc5\x88ov in P\xc5\x99\xc3\xadlo\xc5\xbeany na severovzhodu, Myslibo\xc5\x99ice, Ude\xc5\x99ice in Radkovice u Hrotovic na vzhodu, P\xc5\x99\xc3\xad\xc5\xa1tpo na jugovzhodu, Ohrazenice in Blatnice na jugu, na jugozahodu Bohu\xc5\xa1ice, Popovice na zahodu ter Les\xc5\xaf\xc5\x88ky in Vacenovice na severozahodu. Ime Jaromerice razlagajo kot "va\xc5\xa1\xc4\x8dani Jarom\xc3\xadrovic".\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIz pribli\xc5\xbeno okoli 250.000 pr. n. \xc5\xa1t. so prvi dokazi o naselitvi (skalne risbe na balvanu iz ro\xc5\xbeenca so na\xc5\xa1li na gri\xc4\x8du \xc5\xbdab\xc3\xadk), iz kamene dobe so dokazi o \xc5\xbeivljenju ljudi v Hradisku, jugozahodno od Jaromeric, iz \xc4\x8dasa neolitika (6000 do 4000 pr. n. \xc5\xa1t.) so dokazi kulture trakaste keramike in kulture moravske poslikane keramike. Iz bakrene dobe (4000 do 2000 pr. n. \xc5\xa1t.) so dokazi o obstoju kulture lijakastih \xc4\x8da\xc5\xa1 in kulture zvon\xc4\x8dastih \xc4\x8da\xc5\xa1 iz bronaste dobe (2000\xe2\x80\x93750 pr. n. \xc5\xa1t.). Dokazana je kultura \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d (potrjenih je le nekaj). Iz \xc5\xbeelezne dobe (hal\xc5\xa1tatskega obdobja, okoli 750\xe2\x80\x93400 pr. n. \xc5\xa1t.) so dokazi o horakovski kulturi in iz pozne \xc5\xbeelezne dobe (400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem\xe2\x80\x930) so dokazi latenske kulture Keltov._NEWLINE_Po starem izro\xc4\x8dilu naj bi bile Jaromerice ustanovljene leta 1131. Prva pisna omemba je iz leta 1325, ko je Jan Luksembur\xc5\xa1ki dal pokroviteljstvo cerkve cistercijanskemu samostanu v Sedlcu. Lastnik vasi Jaromerice je bil v tem \xc4\x8dasu Rajmund Lihtenbur\xc5\xa1ki, lord na gradu B\xc3\xadtov. Od 14. stoletja je bila v Jaromericah tudi trdnjava. Na za\xc4\x8detku 15. stoletja je kraj dobil tr\xc5\xbene pravice. Leta 1498 je kralj Vladislav Jagelonski fevd Jaromerice daroval Vaclavu iz Ludanic. Leta 1522 ga je kupil Jan IV. iz Pern\xc5\xa1tejna. Iz leta 1554 izvira zbor \xc4\x8de\xc5\xa1kih bratov. Poznej\xc5\xa1i lastniki so bili od leta 1534 Mezi\xc5\x99\xc3\xad\xc4\x8dsk\xc3\xbd iz Lomnice in leta 1613 Ji\xc5\x99im Rechenberk iz \xc5\xbdeletic. Leta 1620 je bilo posestvo zaplenjeno zaradi udele\xc5\xbebe Rechenberka pri \xc4\x8de\xc5\xa1ki vstaji. Po bitki na Beli gori leta 1623 je bil prodan Gerhardu Questenberku. Od 1661 je bil lastnik Jan Antonin Questenberk in od 1686 Jan Adam Questenberk, ki je Jaromerice preoblikoval v barok. Baroni Questenberk so zaslu\xc5\xbeni, da so Jaromerice postale mesto. Bile so kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem je med drugim deloval tudi grajski orkester. Leta 1752 je lastni\xc5\xa1tvo pre\xc5\xa1lo v roke gospodov Kounic oziroma Antona Wenzla. Vse do sredine 19. stoletja so bili najemodajalci, v njihovi lasti je bil do leta 1897._NEWLINE_Po ukinitvi lastni\xc5\xa1tva nad posestmi so Jaromerice po letu 1850 postale ob\xc4\x8dina in sede\xc5\xbe okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v okro\xc5\xbeju Znojmo. V tem \xc4\x8dasu so imele 2332 prebivalcev. Leta 1871 je v Popovice pri\xc5\xa1la \xc5\xbeeleznica. Po dolgotrajnem pravnem sporu je zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinska nepremi\xc4\x8dnina leta 1897 po sklepu Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Avstrije pre\xc5\xa1la v roke Rudolfa Kristiana iz Vrbna, nato pa ga je leta 1927 podedovala njegova \xc5\xbeena Elvira (prej bavarska princesa). Leta 1899 je bila odprta nova \xc5\xa1ola. Leta 1900 je \xc5\xbeivelo v Jaromericah 2781 ljudi. Od leta 1924 se mesto imenuje Jaromerice nad Rokytnou._NEWLINE_Leta 1901 je za\xc4\x8del delati v Jaromericah Otokar B\xc5\x99ezina, ki je tukaj tudi umrl leta 1929. Leta 1928 je mesto obiskal Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 Garrigue Masaryk. Leta 1933 je bila zgrajena nova mestna dvorana , tri leta pozneje pa je mesto obiskal naslednji predsednik Edvard Bene\xc5\xa1. Leta 1939 je bila dvestoletnica praznovanja posvetitve cerkve svete Margarete, ki se ga je udele\xc5\xbeil brnski \xc5\xa1kof Josef Kupka. Med nem\xc5\xa1ko zasedbo so zasedli veleposestvo in leta 1943 ustanovili cesarsko \xc5\xbeelezni\xc4\x8darsko \xc5\xa1olo. 8. maja 1945 je mesto zasedla Rde\xc4\x8da armada. Ko je bila zatrta pra\xc5\xa1ka pomlad, so se 26. avgusta 1968 v Jaromerice nad Rokytnou preselili bolgarski vojaki, ki so bili prej v moravskih Budejovicah. Leta 1990 je bil ob\xc4\x8dinski sistem obnovljen in leta 1996 so Jaromerice dobile pravico do uporabe emblema in zastave, ki jim jo je podelil predsednik poslanske zbornice.\n_START_SECTION_\nLokalna samouprava\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Jaromerice nad Rokytnou sestavljajo okro\xc5\xbeja: Bo\xc5\x88ov, Jarom\xc4\x9b\xc5\x99ice nad Rokytnou, Ohrazenice, Popovice, P\xc5\x99\xc3\xadlo\xc5\xbeany, Ratibo\xc5\x99ice in Vacenovice.'