b'\n_START_ARTICLE_\nMirko \xc4\x8cerni\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cerni\xc4\x8d je obiskoval gimnazijo v Novem mestu, Kranju in Ljubljani, nato s pomo\xc4\x8djo Knafljeve \xc5\xa1tipindije \xc5\xa1tudiral medicino v Gradcu in na Dunaju in bil tam 1911 promoviran. Na Dunaju se je tudi specijaliziral za kirurgijo na kliniki Juliusa Hochenegga. Leta 1913 je bil zdravnik prostovoljec v 2. Balkanski vojni in prebil 1. svetovno vojno kot kirurg na ruski in italijanski fronti. Leta 1919 je postal primarij kirur\xc5\xa1kega oddelka Splo\xc5\xa1ne bolni\xc5\xa1nice  Maribor in njen upravnik (1919-1921). Po preureditvi mariborskega kirur\xc5\xa1kega oddelka se je posvetil travmatologiji in bil med prvimi, ki se je ukvarjal s to panogo pri nas. Do 1928 je opravljal tudi delo porodni\xc4\x8darja in ginekologa. Leta 1929 je v Mariboru zgradil sanatorij. V letih 1932 in 1933 je v Ljubljani vodil kirur\xc5\xa1ki oddelek Ob\xc4\x8de javne bolni\xc5\xa1nice. Leta 1941 so ga Nemci izgnali v Srbijo, od tam se je 1943 vrnil v Belo krajino in od\xc5\xa1el v partizane. Po osvoboditvi je bil do upokojitve 1948 delegat Ministrstva za narodno zdravje Ljudske republike Slovenije v Splo\xc5\xa1ni bolni\xc5\xa1nici Maribor. _NEWLINE_\xc4\x8cerni\xc4\x8d je sodeloval povsod tam kjer je bilo ogro\xc5\xbeeno slovenstvo. Bil je med pobudniki za ustanovitev slovenske univerze v Ljubljani in eden od pionirjev slovenske zdravstvene besede. Od 1946-1947 je o tem honorarno predaval na ljubljanski Medicinski fakulteti. V knjigah in \xc4\x8dasopisih je objavil vrsto medicinskih in jezikovnih prispevkov.'