b'\n_START_ARTICLE_\nPraepositus sacri cubiculi\n_START_PARAGRAPH_\nPrepozit svete spalnice (latinsko Praepositvs sacri cvbicvli, gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xcf\x81\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x80\xcf\x8c\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 \xcf\x84\xce\xbf\xe1\xbf\xa6 \xce\xb5\xe1\xbd\x90\xcf\x83\xce\xb5\xce\xb2\xce\xb5\xcf\x83\xcf\x84\xe1\xbd\xb0\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x85 \xce\xba\xce\xbf\xce\xb9\xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82  [praip\xc3\xb3sitos to\xc3\xba eusevest\xc3\xa1tou koit\xc3\xb3nos]) je bil v poznem Rimskem cesarstvu visok dvorni polo\xc5\xbeaj. Njegovi imetniki so bili praviloma evnuhi na polo\xc5\xbeaju velikega komornika. Imeli so velika pooblastila in zato velik vpliv.  V 7. in 8. stoletju se je za\xc4\x8del naslov uporabljati kot \xc4\x8din za dvorne evhuhe. V Bizantinskem cesarstvu se je uporabljal do poznega 11. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zanesljivo prepoznavni imetnik polo\xc5\xbeaja je bil Evzebij pod cesarjem Konstancijem II. (vladal 337-361), \xc4\x8deprav je bil polo\xc5\xbeaj uveden \xc5\xbee pod cesarjem Konstantinom I. (vladal 306-337) kot zamenjava za kubikula (cubiculo). Vodil je oddelek kubikularijev (\xce\xba\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb2\xce\xb9\xce\xba\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xb9 [koubikoul\xc3\xa1rioi], sobarji), tudi evnuhov, in bil odgovoren za cesarjevo spalnico, osebno garderobo in sprejeme. Prvotno je bil podrejen  castrensisu sacri palatii, potem pa neposredno bizantinskemu cesarju. Stalna bli\xc5\xbeina cesarja mu je dala veliko mo\xc4\x8d. Ve\xc4\x8d prepozitov je imelo zato velik vpliv na upravljanje Bizantinskega cesarstva. V Notitii Dignitatum je prepozit ume\xc5\xa1\xc4\x8den takoj za pretorijanskim prefektom, konstantinopelskim mestnim prefektom (praefectus urbi) in magistri militum.  Zaradi izgube dela Notitiae  Dignitatum struktura njegovega oficija ni znana. Njegova najvi\xc5\xa1ja pomo\xc4\x8dnika sta bila primicerius sacri cubiculi in  comes sacrae vestis._NEWLINE_V 4. in 5. stoletju je prepozit stalno krepil svoj polo\xc5\xbeaj:  v poznem 4. stoletju je dobil nadzor nad cesarskimi posestvi v Kapadokiji (v Notitii omenjen kot domus divina per  Cappadociam) in bil povi\xc5\xa1an v rang  vir illustris, ki je bil enakovreden  kvestorju. Poseben prepozit je bil uveden tudi na dvoru bizantinske cesarice (praepositus Augustae) s podobno strukturo podrejenih polo\xc5\xbeajev.   V Zahodnem rimskem cesarstvu je polo\xc5\xbeaj obstajal do njegovega padca.  Imeli so ga tudi na dvoru ostrogotskega kralja Teoderika Velikega, kjer ga je zasedal Got Trivila.  Sredi 6. stoletja je nadzor nad cesarjevimi kapado\xc5\xa1kimi posestmi prevzel poseben uradnik, zadol\xc5\xbeen tudi za njegovo dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino,  zato se je mo\xc4\x8d prepozita ustrezno zmanj\xc5\xa1ala.  _NEWLINE_V 7.-8. stoletju se je vzporedno s spremembami v mnogih dr\xc5\xbeavnih upravnih uradih odcepil del prepozitovega oficija, kar je  precej zmanj\xc5\xa1alo njegove prostojnosti. _NEWLINE_Kubikulariji spalnice (\xce\xba\xce\xbf\xce\xb9\xcf\x84\xcf\x89\xce\xbd\xe1\xbf\x96\xcf\x84\xce\xb1\xce\xb9  [koit\xc5\x8dnitai]) so pri\xc5\xa1li pod nadzor parakoim\xc5\x8dmenosa, cesarjevi garderoberji  (\xce\xb2\xce\xb5\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb9\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd  [\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xce\xbd], [vesti\xc3\xa1rion [basilik\xc3\xb3n]] ) pa pod nadzor protovestiarija. Prepozit je z glavnim  pomo\xc4\x8dnikom (primik\xc4\x93rios tou kouboukleiou)  \xc5\xa1e naprej nadziral preostale kubikularije. Ohranil je pomembno vlogo v dvornih ceremonijalih in spadal v vi\xc5\xa1ji razred patricijev (patrikioi). Po zaslugi cesarja Konstantina VII. Porfirogeneta (vladal 913-959) je prepozit skupaj s protomagistrom in konstantinopelskim eparhom v odsotnosti bizantinskega cesarja tvoril  svet za imenovanje regenta._NEWLINE_Prepozita se ne sme zamenjavati z dostojanstvenikom  (\xce\xb4\xce\xb9\xce\xb1 \xce\xb2\xcf\x81\xce\xb1\xce\xb2\xce\xb5\xce\xaf\xce\xbf\xcf\x85 \xce\xac\xce\xbe\xce\xb9\xce\xb1 [dia brabeiou axia])  z istim nazivom, ki je kot dvorni polo\xc5\xbeaj nastal v 7. ali 8. stoletju  in bil rezerviran za evnuhe.   V Filotejevem Kletorologiju, napisanem leta 899, je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den pod dostojanstvenika patricija (patrikios) in nad protospatarija. Njegove insignije (brabeion)  so bile slonoko\xc5\xa1\xc4\x8dene tablice. Naslov se je nazadnje potrjeno uporabil leta 1087.'