b'\n_START_ARTICLE_\nAnton \xc5\xbdlogar (duhovnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani je \xc5\xa1tudiral bogoslovje in bil 1874 posve\xc4\x8den v duhovnika. Nato je v Gradcu za\xc4\x8del \xc5\xa1tudij filozofije, a je po 1 semestru zaradi bolezni \xc5\xa1tudij opustil. Kaplanoval je v  Mokronogu (1877-1879) in v Ljubljani pri sv. Jakobu (1879-1889), bil kaznilni\xc5\xa1ki kurat na ljubljanskem Gradu (1890-1894), hkrati u\xc4\x8dil verouk na Tehni\xc5\xa1ki srednji \xc5\xa1oli (1890-1892). V letih 1894\xe2\x80\x931902 je bil \xc5\xbeupnik v Kranjski Gori, nato \xc5\xbeupnik in dekan v \xc5\xa0martnem pri Litiji, od 1906 kanonik v Novem mestu._NEWLINE_V Kranjski gori Gori in \xc5\xa0martnem je pisal \xc5\xbeupnsko kroniko. Od 1886 je bil tajnik Ciril Metodovega dru\xc5\xa1tva, 1887\xe2\x80\x931902 sestavljal in urejal dru\xc5\xbebin Vestnik, 1885\xe2\x80\x931905 upravljal dru\xc5\xbebine \xc5\xa1ole. Uvedel je \xc5\xa1olske sestre k Sv. Jakobu v Trstu (1895/1896) in Velikovcu. V Kranjski Gori je bil leta 1894 soustanovitel hranilnice, katero je tudi vodil, v Podkorenu pa soustanovitelj Kmetijskega dru\xc5\xa1tva. V letih 1912\xe2\x80\x931920 je bil na\xc4\x8delnik Posojilnice v Kandiji pri Novem mestu in blagajnik Kme\xc4\x8dke zveze za novome\xc5\xa1ki okraj (do 1914). Kulturno \xc5\xbeivljenje v Kranjski Gori in \xc5\xa0martnem je razgibal z uvedbo gledali\xc5\xa1kih amaterskih  predstav._NEWLINE_\xc5\xbde v gimnazijskih in kaplanskih letih je pisal pesmi in jih objavljal v raznih listih in v tem \xc4\x8dasu tudi prevedel nekaj pesmi Goetheja (1869\xe2\x80\x931871), Schillerja (1870-1871) in drugih pesnikov ter prav tako nekaj proze:  H. Steffens Poroka (1872) in drugih avtorjev. Izvirne \xc4\x8drtice in povesti je pisal v Doma\xc4\x8de vaje in druge liste. Ljudstvu se je pribli\xc5\xbeal z lepim jezikom in preprosto pripovedjo. \xc4\x8clanke je objavljal npr. v Koledarju Mohorjeve dru\xc5\xbebe. Ukvarjal se je tudi zgodovino Cerkve ter  napisal: Trojna bo\xc5\xbeja pot s sv. stopnicami na Kranjskem (1881), \xc4\x8certice o stoletnici mestne fare pri sv. Jakopu (1885), Mestnofarna cerkev sv. Jakopa v Ljubljani (1886). Napisal je tudi ve\xc4\x8d je \xc5\xbeivljenjepisov in nekrologov npr.: George Noel Gordon Byron (1870), William Shakespeare (1869/70), Janez Zlatoust Poga\xc4\x8dar (Kres 1884; Slovenski narod 1885) in drugi. Nad sto pridig in govorov, ki se odlikujejo po lepem jeziku in prikupno podani snovi, je objavil v razli\xc4\x8dnih listih. Uredil je Zbornik cerkvenih govorov na slavo sv. Cirilu in Metodu (1886, samozalo\xc5\xbeba). Za \xc5\xa1marnice je v knjigi zbral premi\xc5\xa1ljevanja Lur\xc5\xa1ki prizori (1913, samozalo\xc5\xbeba).'