b'\n_START_ARTICLE_\nMinaret\n_START_PARAGRAPH_\nMinar\xc3\xa9t (tur\xc5\xa1ko minare iz arabskega \xd9\x85\xd9\x86\xd8\xa7\xd8\xb1\xd8\xa9 ali pogosteje \xd9\x85\xd8\xa6\xd8\xb0\xd9\x86\xd8\xa9, men\xc4\x81re - svetilnik) je visok vitek stolp islamske mo\xc5\xa1eje z enim ali ve\xc4\x8d balkoni, s katerih mujezin poziva vernike k molitvi. Stolp je lahko samostojen ali sestavni del mo\xc5\xa1eje in ima pogosto krono \xc4\x8debulne oblike.\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1e mo\xc5\xa1eje niso imele minaretov. Iz prvih Mohamedovih spisov (hadith), ki so kasneje postali sestavni del Korana, je razvidno, da so v Medini pozivali vernike k molitvi kar s strehe Mohamedove hi\xc5\xa1e, ki je bila hkrati tudi molilnica. Prvi minareti so se pojavili kak\xc5\xa1nih osemdeset let po Mohamedovi smrti v Kairouanu v Tuniziji in Damasku v Siriji in so slu\xc5\xbeili kot opazovalnice in svetilniki. Zgled za arhitekturo kasneje zgrajenih mo\xc5\xa1ej je bila verjetno Velika mo\xc5\xa1eja v Damasku, ki je bila zgrajena leta 705._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i minaret je \xc5\xbee omenjeni minaret v Kairouanu, ki je del svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Najvi\xc5\xa1ji minaret ima mo\xc5\xa1eja Hasana II. v Casablanci, Maroko, ki je visok 210 m. Najvi\xc5\xa1ji minaret, ki je zidan iz opeke, je Qutb Minar v Delhiju, Indija, ki je visok 72,5 m in je tudi del svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. V Teheranu, Iran, se trenutno gradita dva minareta, ki bosta visoka 230 m. Najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo minaretov, deset, ima Prerokova mo\xc5\xa1eja v Medini.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nMinaret je sestavljen iz treh osnovnih elementov: temeljev, stolpa in galerije. Temelji minareta so vedno kvadratne oblike, obi\xc4\x8dajno izkopani v zemljo do trdne nosilne podlage in zasuti z gramozom. Minareti so koni\xc4\x8dne, valjaste ali poligonalne, najpogosteje \xc5\xa1tirikotne in osmerokotne oblike. Spiralno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de v stolpu je zavito v smeri proti urnemu kazalcu in daje vitkemu stolpu dodatno trdnost. Galerija oziroma balkon obkro\xc5\xbea zgornji del stolpa in slu\xc5\xbei mujezinu za pozivanje vernikov k molitvi. Balkon ima (lahko) baldahinu podoben nadstre\xc5\xa1ek in je (lahko) okra\xc5\xa1en z okrasno opeko, emajliranimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, obrobami, loki in napisi.\n_START_SECTION_\nKrajevni slogi in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevni slogi in arhitektura minaretov so zelo razli\xc4\x8dni in odvisni od kraja in \xc4\x8dasa, v katerem so jih zgradili. Prepoznavni so naslednji slogi:_NEWLINE_Tunizija (7. stoletje) \xc5\xa1tirikotne: mo\xc5\xa1eja Uqba v Kairouanu ima najstarej\xc5\xa1i minaret v muslimanskem svetu._NEWLINE_Tur\xc4\x8dija (11. stoletje): mo\xc5\xa1eje imajo 1, 2, 4 ali 6 minaretov, odvisno od njene velikosti. Minareti so vitki in valjaste oblike._NEWLINE_Egipt (7. stoletje) in Sirija (do 13. stoletja): minareti so nizki stolpi kvadratne oblike ume\xc5\xa1\xc4\x8deni na \xc5\xa1tiri vogale mo\xc5\xa1eje._NEWLINE_Irak: prosto stoje\xc4\x8di in proti vrhu zo\xc5\xbeeni minareti s spiralnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem (Malwiya minaret v Samarri)._NEWLINE_Egipt (15. stoletje): osmerokotni stolpi z dvema galerijama, od katerih je zgornja manj\xc5\xa1a od spodnje. Na zgornji galeriji je obokano stebri\xc5\xa1\xc4\x8de, zaklju\xc4\x8deno z okrasnimi fialami._NEWLINE_Perzija (17. stoletje): mo\xc5\xa1eje imajo praviloma dva para vitkih minaretov, ki stojijo ob vhodu. Na minaretih so pokriti balkoni, oblo\xc5\xbeeni z modrimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami (majolika)._NEWLINE_Tatarstan (18. stoletje): mo\xc5\xa1eje imajo po en minaret, ki se dviga iz strehe v sredini mo\xc5\xa1eje._NEWLINE_Maroko: mo\xc5\xa1eje imajo praviloma po en minaret kvadratne oblike. Edini osmerokotni minaret stoji v Chefchaouenu na severu dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Ju\xc5\xbena Azija: osmerokotni minaret, obi\xc4\x8dajno s tremi balkoni, z zgornjo pokrito \xc4\x8debulasto kupolo in dodano majhno fialo.'