b'\n_START_ARTICLE_\nPravi mre\xc5\xbeekrilci\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke z mehkim zunanjim skeletom, ve\xc4\x8dinoma rjave ali zelene barve. Na prognatni glavi imajo dolge nitaste ali beti\xc4\x8daste tipalnice, obustne okon\xc4\x8dine, izoblikovane v grizalo in velike sestavljene o\xc4\x8di. Slednje so \xc5\xa1e posebej dobro razvite pri volkcih in metulj\xc4\x8dnicah. O\xc4\x8desca so lahko prisotna ali odsotna. Oprsje je jasno \xc4\x8dlenjeno - predprsje se proti glavi tanj\xc5\xa1a in tvori nekak\xc5\xa1en vrat, ostala dva \xc4\x8dlena pa nosita dva med seboj zelo podobna para velikih membranastih kril. Le pri nekaterih vrstah je drugi par kril manj\xc5\xa1i ali celo manjka. Na zadku pri ve\xc4\x8dini pravih mre\xc5\xbeekrilcev ni posebnih struktur, le samci volkcev in metulj\xc4\x8dnic imajo dobro viden klasper (pomo\xc5\xbeni spolni organ)._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke so ovalnih oblik, najbolj znane po ogromnih \xc4\x8deljustih, kakr\xc5\xa1ne imajo denimo li\xc4\x8dinke volkcev. Vendar pa njihove obustne okon\xc4\x8dine klasificiramo kot bodalo/sesalo, saj pove\xc4\x8dani mandibuli skupaj s pripadajo\xc4\x8dima maksilama tvorita par kanalov, ki ju zapi\xc4\x8dijo v telo plena in skozi njiju izsesajo \xc5\xbertvine sokove kot skozi par slamic. Na zadku imajo mno\xc5\xbeico dlak, larve, ki \xc5\xbeivijo v vodi, pa tudi trahealne \xc5\xa1krge. Zna\xc4\x8dilnost li\xc4\x8dink pravih mre\xc5\xbeekrilcev je tudi to, da je njihovo zadnje \xc4\x8drevo zaprto, torej ni neposredne povezave med \xc5\xbeelodcem in anusom. To povezujemo s teko\xc4\x8do prehrano in z nenavadnim na\xc4\x8dinom tvorbe svile pri njih (glej spodaj). Majhna koli\xc4\x8dina zau\xc5\xbeitih trdnih snovi se nabira v prebavilih in se izlo\xc4\x8di \xc5\xa1ele, ko \xc5\xbeival odraste.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamice izle\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca neposredno na podlago. Li\xc4\x8dinke so brez izjeme plenilske, \xc5\xbeivijo na kopnem ali v sladkih vodah. Plen bodisi aktivno lovijo, bodisi \xc4\x8dakajo v zasedi. Po svoji metodi lova so najbolj znane li\xc4\x8dinke volkcev, ki izkopljejo jamico v pesek in na dnu \xc4\x8dakajo na druge \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ki padejo vanjo. Pravi mre\xc5\xbeekrilci so prvi pravi predstavniki \xc5\xbeu\xc5\xbeelk s popolno preobrazbo (holometabola). Po navadi imajo tri stadije li\xc4\x8dinke (larve), \xc4\x8demur sledi predbuba, ki je bolj ali manj pomanj\xc5\xa1ana in neaktivna li\xc4\x8dinka z razvitimi nastavki za krila. Krila se razvijajo znotraj telesa, kot pri ostalih redovih v skupini Endopterygota. Veliko vrst prezimi v stadiju predbube, pri poletnih generacijah pa je ta stadij zelo kratek. Tudi osebki tistih vrst, katerih li\xc4\x8dinke \xc5\xbeivijo v vodi, se zabubijo na kopnem. Bube se zavijejo v svilen kokon; svile za razliko od drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk ne tvorijo \xc5\xbeleze slinavke, temve\xc4\x8d spremenjeni izlo\xc4\x8dalni tubuli, Malpighijeve cevke, ki se odpirajo v zadnji del prebavil. Svila se tako izlo\xc4\x8da pri anusu._NEWLINE_Odrasle \xc5\xbeivali se lo\xc4\x8dijo od li\xc4\x8dink po obustnih okon\xc4\x8dinah, ki so izoblikovane v grizalo. Kljub dobro razvitemu grizalu se odrasli osebki nekaterih vrst skoraj ne prehranjujejo, so pa vse vrste plenilske. Ve\xc4\x8dinoma so slabi letalci, z izjemo metulj\xc4\x8dnic, ki v letu lovijo manj\xc5\xa1e lete\xc4\x8de \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Najve\xc4\x8dkrat jih lahko opazimo spomladi ali zgodaj poleti. Pri nekaterih pravih mre\xc5\xbeekrilcih se izmenjajo dve ali tri generacije na leto, ve\xc4\x8dina pa ima samo eno na leto.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivijo po vsem svetu v toplih in zmerno toplih predelih. Skoraj vsi pravi mre\xc5\xbeekrilci so plenilci. Prehranjujejo se ve\xc4\x8dinoma z drugimi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci, izjema so le li\xc4\x8dinke iz dru\xc5\xbeine Sisyridae, ki se prehranjujejo s sladkovodnimi spu\xc5\xbevami. Pomen za \xc4\x8dloveka ni bistven, so pa koristni v vrtovih, kjer omejujejo populacije listnih u\xc5\xa1i in drugih \xc5\xa1kodljivcev.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nPravi mre\xc5\xbeekrilci, velekrilci in kamelovratnice ka\xc5\xbeejo jasno medsebojno sorodnost. Skupina teh treh, ki jo nekateri avtorji \xc5\xa1e vedno obravnavajo na nivoju reda, ve\xc4\x8dinoma pa jih zdru\xc5\xbeujejo v nadred Neuropterida - mre\xc5\xbeekrilce v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu besede, je izvorna med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami s popolno preobrazbo (holometabola oz. endopterygota, slednje se nana\xc5\xa1a na notranji razvoj kril). Monofilijo podpirajo morfolo\xc5\xa1ki znaki, ni pa jasno, kateri od treh redov je izvorni. Njihova sestrska skupina so hro\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Neuroptera je najve\xc4\x8dji red iz nadreda Neuropteroidea. 6000 opisanih vrst zdru\xc5\xbeujemo v okoli 18 dru\xc5\xbein, te pa v 6 naddru\xc5\xbein: Coniopterygoidea, Ithonioidea, Hemerobioidea, Osmyloidea, Mantispoidea in Myrmeleontoidea.\n_START_SECTION_\nPravi mre\xc5\xbeekrilci v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivi 95 vrst pravih mre\xc5\xbeekrilcev. Najpogostej\xc5\xa1a je kozmopolitska navadna ten\xc4\x8di\xc4\x8darica (Chrysoperla carnea s.l.), ki ve\xc4\x8dkrat zaide tudi v stanovanja. Med pogostej\xc5\xa1imi so \xc5\xa1e pritlikavi vo\xc5\xa1\xc4\x8deni mre\xc5\xbeekrilec (Coniopteryx pygmaea) iz dru\xc5\xbeine vo\xc5\xa1\xc4\x8denih mre\xc5\xbeekrilcev (Coniopterygidae) in navadni volkec (Myrmeleon formicarius) iz dru\xc5\xbeine volkcev (Myrmeleontidae). Pri nas pa \xc5\xbeivi tudi metulj\xc4\x8dnica (Libelloides macaronius), ena od najmarkantnej\xc5\xa1ih vrst pravih mre\xc5\xbeekrilcev, najdemo jo na suhih travnikih slovenskega Krasa.'