b'\n_START_ARTICLE_\nFranti\xc5\xa1ek Ladislav \xc4\x8celakovsk\xc3\xbd\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8celakovsk\xc3\xbd je obiskoval gimnazijo v \xc4\x8ce\xc5\xa1kih Budjejovicah in v Linzu, \xc5\xa1tudiral je filozofijo na Karlovi univerzi v Pragi. Zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav se je moral vrniti v \xc4\x8ce\xc5\xa1ke Budjejovice, vendar je bil kmalu izklju\xc4\x8den, ker je bral prepovedana dela Jana Husa. Nato se je pre\xc5\xbeivljal kot prevajalec in vzgojitelj. Leta 1830 je dobil ponudbo iz Rusije, da bi skupaj s Josefom Pavlom \xc5\xa0af\xc3\xa1rikom in V\xc3\xa1clavom Hanko ustanovil in vodil Slovansko knji\xc5\xbenico v Sankt Peterburgu. Ponudbo je zavrnil, saj je prejel rento Princa Kinskega. Od leta 1833 je bil urednik \xc4\x8dasopisa v Pragi, vendar ga je moral zapustiti, ker je objavil \xc4\x8dlanek, ki je kritiziral ruskega carja. Na univerzi v Wroc\xc5\x82awu je bil leta 1841 imenovan za prvega profesorja slovanske knji\xc5\xbeevnosti v Nem\xc4\x8diji in tam delal do leta 1849, ko je isto funkcijo pridobil na Karlovi univerzi v Pragi.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je ve\xc4\x8d pesni\xc5\xa1kih zbirk, med katerimi je najbolj znana R\xc5\xaf\xc5\xbee stolist\xc3\xa1 (1840). Med letoma 1822 in 1827 je zbiral slovanske ljudske pesmi in jih izdal v zbirki Slovansk\xc3\xa9 n\xc3\xa1rodn\xc3\xad p\xc3\xadsn\xc4\x9b, s katero si je doma in na tujem pridobil velik ugled. Zbirko sestavljajo trije zvezki: prvi zvezek vsebuje \xc4\x8de\xc5\xa1ke, moravske in slova\xc5\xa1ke pesmi, ki so posve\xc4\x8dene V\xc3\xa1clavu Hanki; drugi zvezek vsebuje ruske, srbske in lu\xc5\xbei\xc5\xa1ke pesmi, vsaka pesem je navedena v izvirniku in v \xc4\x8de\xc5\xa1kem prevodu; 3. zvezek vsebuje pesmi, ki so posve\xc4\x8dene Vuku Karad\xc5\xbei\xc4\x87u. Njegova literarna dela so povezana z romanti\xc4\x8dnim ob\xc4\x8dudovanjem folklore. Zatekal se je k ustni tradiciji ljudskega slovstva in jo posnemal. Ohlasy p\xc3\xadsn\xc3\xad rusk\xc3\xbdch (1829) je satiri\xc4\x8dna in lirska ljubezenska poezija, ki so jo navdihnile ruske epske zgodbe. Junak je mlad \xc4\x8dlovek, ki se s svojim pogumom dviga nad mno\xc5\xbeice in se v imenu preprostih ljudi bojuje proti zlu. Zgodba je postavljena v 15. stoletje, ko so Turki in Tatari napadli Rusijo. Mudroslov\xc3\xad n\xc3\xa1roda slovansk\xc3\xa9ho v p\xc5\x99\xc3\xadslov\xc3\xadch (1854) je zbirka slovanskih pregovorov. Delo obsega 15.000 vpisov, ki so tematsko urejeni in prikazujejo tradicionalno \xc5\xbeivljenjsko filozofijo Slovanov. Njegovi prevodi vklju\xc4\x8dujejo dela Johanna Wolfganga von Goetheja, Walterja Scotta in Johanna Gottfrieda Herderja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8celakovsk\xc3\xbd in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8celakovsk\xc3\xbd je bil prvi \xc4\x8ceh, ki se je sistemati\xc4\x8dno ukvarjal s slovensko literaturo, jo kriti\xc4\x8dno vrednotil in prevajal. Dopisoval si je s Francetom Pre\xc5\xa1ernom, Matijo \xc4\x8copom, Miho Kastelcem in Stankom Vrazom. Napisal je ob\xc5\xa1irno recenzijo prvih treh zvezkov Krajnske \xc4\x8dbelice, ki jo je naslovil Krajinsk\xc3\xa1 literatura. Snovno je razdeljena na dva dela. V prvem delu je Krajnski \xc4\x8dbelici pripisal izjemen pomen ter poveli\xc4\x8dal Franceta Pre\xc5\xa1erna, njegov pesni\xc5\xa1ki dar in estetsko usmeritev. Drugi del recenzije je precej ostra polemika s starim pogledom na literaturo kot in\xc5\xa1trument vzgoje, kjer je obsojal slovenske slovni\xc4\x8darje, predvsem Jerneja Kopitarja in njegov preporodni program. Recenzija vsebuje tudi prevode Pre\xc5\xa1ernovih pesmi Slovo od mladosti, H\xc4\x8dere svet, Solda\xc5\xa1ka ter soneta Tak kakor hrepeni oko \xc4\x8dolnarja in O ka\xc5\xa1i. Krajinsk\xc3\xa1 literatura je v nem\xc5\xa1kem prevodu vplivala na slovenske bralce in razvoj slovenske knji\xc5\xbeevnosti. \xc4\x8celakovsk\xc3\xbd je bil eden izmed prvih literarnih kritikov, ki je prepoznal pesni\xc5\xa1ko nadarjenost Franceta Pre\xc5\xa1erna. Vplival je na estetiko Pre\xc5\xa1ernovega osebnega pesni\xc5\xa1kega izraza in na ustalitev literature, ki je zavezana samo estetskim kriterijem in ki jo danes ozna\xc4\x8duje idejna, snovna, zvrstna in izrazna raz\xc4\x8dlenjenost._NEWLINE_V zbirki Slovansk\xc3\xa9 n\xc3\xa1rodn\xc3\xad p\xc3\xadsn\xc4\x9b je objavil tudi slovenske pesmi. V prvi zvezek (1822) je uvrstil dve slovenski ljudski pesmi in ju prevedel v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino: Ti moje dekletce lepa, te jest prosim in \xc4\x8caj si hodu, \xc4\x8daj si biu. V drugem zvezku (1827) iste zbirke je objavil pesem Pegam in Lambergar.'