b'\n_START_ARTICLE_\nLuka Kramolc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nLuka se je rodil v glasbeno dru\xc5\xbeino, saj je bil njegov o\xc4\x8de orglavec, pa tudi njegov stric je igral na orgle. Tako se je Luka, tudi po nasvetu Ksaverja Me\xc5\xa1ka vpisal na orglarsko \xc5\xa1olo v Celju in jo po treh letih kon\xc4\x8dal z odliko. Tako je izpolnil pogoje za vpis na akademijo za glasbo in upodabljajo\xc4\x8do umetnost na Dunaju. Med \xc5\xa1tudijem mu je umrl o\xc4\x8de, tako, da so mu pri \xc5\xa1olanju pomagali dobri sosedje in sorodniki. Akademijo je kon\xc4\x8dal leta 1914 in od leta 1920 do 1924 na povabilo Mateja Hubada delal na konservatoriju Glasbene matice v Ljubljani. Od leta 1924 do upokojitve je nato pou\xc4\x8deval na razli\xc4\x8dnih ljubljanskih srednjih \xc5\xa1olah in na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du. _NEWLINE_V svojem \xc5\xbeivljenju je zbiral tudi koro\xc5\xa1ke ljudske pesmi, ki jih je tudi izdajal v razli\xc4\x8dnih zbirkah. V sodelovanju z razli\xc4\x8dnimi sodelavci, med katerimi je najpomembnej\xc5\xa1i Matija Tomc je izdal 32 zbirk ljudskih pesmi. Med njimi je na pobudo Pre\xc5\xbeihovega Voranca leta 1948 izdal tudi zbirko z naslovom Zbornik koro\xc5\xa1kih pesmi, v kateri so objavljene tudi ljudske pesmi iz Ro\xc5\xbea, Podjune in Me\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline._NEWLINE_Poleg tega je Luka Kramolc zaslu\xc5\xbeen za izdajo slovenski knjig, u\xc4\x8dbenikov in priro\xc4\x8dnikov za pou\xc4\x8devanje glasbe. Njegovo Pevsko vadnico za ni\xc5\xbeje rezrede srednjih \xc5\xa1ol iz leta 1932 pred drugo svetovno vojno ve\xc4\x8dkrat ponatisnili.'