b'\n_START_ARTICLE_\nTiberij II. Konstantin\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka kariera in vojna z Avari (570)\n_START_PARAGRAPH_\nPatriarh Evtihij je Tiberija predstavil kasnej\xc5\xa1emu cesarju Justinu II., s katerim se je spoprijateljil in bil po letu 552 imenovan za notarija. Pod Justinovim pokroviteljstvom je bil leta 565  povi\xc5\xa1an na polo\xc5\xbeaj comesa excubitorum, na katerem je ostal do leta 574. 14. novembra 565 je prisostvoval Justinovemu kronanju in  1. januarja 566 njegovi inavguraciji za rimskega konzula._NEWLINE_Justin je prenehal pla\xc4\x8devati Avarom mirovni davek, za katerega se je obvezal njegov predhodnik Justinijan I.. Leta 569 je Tiberija imenoval na polo\xc5\xbeaj magistra utriusque militiae  z nalogo, da z Avari sklene premirje. Po nizu pogajanj je Tiberij dovolil Avarom naselitev na bizantinskem ozemlju na Balkanu in se dodovoril za izmenjavo mo\xc5\xa1kih vojnih ujetnikov. Justin je dogovor z Avari zavrnil in vztrajal na talcih iz dru\xc5\xbeine avarskega kana. Avari so njegovo zahtevo zavrnili, zato se je Tiberij za\xc4\x8del pripravljati na vojno. Leta 570 je porazil Avare v Trakiji in se vrnil v Konstantinopel.  Tiberijevi zmagi je konec leta 570 ali v za\xc4\x8detku leta 571 sledil te\xc5\xbeak poraz v bitki, v kateri je komaj ohranil \xc5\xbeivo glavo, ker je njegova vojska pobegnila z bolji\xc5\xa1\xc4\x8da. Tiberij je sklenil premirje in preskrbel spremstvo za avarsko delegacijo, ki je od\xc5\xa1la k Justinu na mirovna pogajanja. Na povratku so avarsko delegacijo napadli in oropali lokalni poglavarji, zato je za pomo\xc4\x8d prosila Tiberija. Tiberij je izsledil napadalce in Avarom vrnil ukradeno blago._NEWLINE_Justin je leta 574 do\xc5\xbeivel mentalni zlom. Cesarstvo je bilo na vzhodu v vojni s Perzijci in do\xc5\xbeivljalo notranjo krizo zaradi epidemije kuge, zato je cesarica Zofija za pomo\xc4\x8d prosila Tiberija. Da bi dobila nekaj predaha, sta za ceno 45.000 numisov s Perzijci sklenila enoletno premirje. Justin je v enem od svetlih trenutkov 7. decembra 574 Tiberija imenoval za cezarja in ga posinovil. Tiberij je k svojemu imenu dodal ime Konstantin. Z imenovanjem dobil uradni sovladarski polo\xc5\xbeaj, vendar je bil \xc5\xa1e vedno podrejen Justinu. Zofija se je odlo\xc4\x8dila, da bo ostala na oblasti in trdno nadzirala Tiberija, dokler ni Justin leta 578 umrl.\n_START_SECTION_\nCaesar (574-578)\n_START_PARAGRAPH_\nDan po imenovanju za cezarja je epidemija kuge popustila, kar je dalo Tiberiju nekaj ve\xc4\x8d svobode, kot jo je imel Justin. Za\xc4\x8drtal je popolnoma druga\xc4\x8dno politiko od svojega predhodnika in za\xc4\x8del tro\xc5\xa1iti denar, ki ga je Justin skrbno hranil za obrambo dr\xc5\xbeave in obvladovanje prebivalstva, ki se je obra\xc4\x8dalo proti njemu. Po Pavlu Diakonu je Tiberij na\xc5\xa1el dva zaklada: Narsovega in \xc5\xa1e enega, v katerem je bilo 100.000 liber zlata, vrednega 7.200.000 nomizem. Zaklada je razdal revnim, kar je osupnilo cesarico Zofijo._NEWLINE_Poleg velikodu\xc5\xa1nih donacij je ukinil davek na vino in kruh, ki ga je uvedel Justinijan I., \xc5\xa1e naprej pa je veljala uradna prepoved prodaje guvernerskih polo\xc5\xbeajev, ki je bila zelo priljubljena. Z Avari je sklenil premirje, ki je cesarstvo stala 80.000 nomizem letno. V zameno je od Avarov dobil obljubo, da bodo branili mejo cesarstva na Donavi. Svojo vojsko je zato lahko premestil na vzhodno mejo za na\xc4\x8drtovano novo vojno s Perzijci. _NEWLINE_Leta 575  je za\xc4\x8del v vzhodne province preme\xc5\xa1\xc4\x8dati vojsko iz Trakije in Ilirika . \xc4\x8cas za priprave na vojno je kupil s sklenitvijo triletnega premirja s Perzijci, za katero je pla\xc4\x8dal 30.000 nomizem. V pogodbo o premirju niso bile vklju\xc4\x8dene pokrajine okoli Armenije. V obdobju miru je na zahod poslal generala Baduarija z nalogo, da ustavi prodiranje Langobardov proti jugu Italije. Baduariju je uspelo obraniti Rim in se povezti s frankovskim kraljem Hildebertom II., da bi s skupnimi mo\xc4\x8dmi premagala Langobarde. Baduarij je bil leta 576 pora\xc5\xbeen in ubit, cesarstvo pa je izgubilo \xc5\xa1e del svojega ozemlja v Italiji.  _NEWLINE_Perzijski cesar Kozrav II. je isto leto napadel armenske province in opusto\xc5\xa1il Meliteno in Sebasteo. Tiberij je zato na vzhod poslal svojega generala Justinijana, da bi potisnil Perzijce nazaj \xc4\x8dez Evfrat. Bizantinci so prodrli globoko na perzijsko ozemlje in dosegli vi\xc5\xa1ek s pohodom na Atropateno, zatem pa so bili leta 577 v Perzijski Armeniji pora\xc5\xbeeni in prisiljeni na umik.  Cesar je Justinijana zaradi poraza zamenjal z bodo\xc4\x8dim cesarjem Mavricijem.  Med premirjem, ki ga je moral Tiberij skleniti s Kozravom, je s preme\xc5\xa1\xc4\x8danjen vojakov z zahoda in nova\xc4\x8denjem bararov ponovno za\xc4\x8del krepiti vojsko na vzhodni meji. Barbare je zdru\xc5\xbeil v posebno enoto, ki je ob koncu njegove vladavine \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 15.000 mo\xc5\xbe.  _NEWLINE_Leta 577 in 578 se je Tiberij izogibal vsem konfliktom, ki bi ga odvrnili od bli\xc5\xbeajo\xc4\x8de se vojne s Perzijo. Kalcedonce kot monofizite je dokaj uspe\xc5\xa1no pomiril s strate\xc5\xa1kimi imenovanji in zmanj\xc5\xa1anjem pritiska nanje. S podkupovanjem langobardskih poglavarjem, katerim je pla\xc4\x8dal kak\xc5\xa1nih 200.000 nomizem podkupnin, je posku\xc5\xa1al spreti Langobarde in prepre\xc4\x8dil izvolitev njihovega kralja. Ko so v Ilirik vdrli Slovani, je proti njim poslal Avare, ki so jih prisilili k umiku. Leta  578 je Kozrav napadel rimsko Mezopotamijo, bizantinski general Mavricij pa je na napad odgovoril z napadom na perzijsko Arzareno in Mezopotamijo, oplenil ve\xc4\x8d mest klju\xc4\x8dnih mest in prisilil Perzijce na umik z osvojenih ozemelj.  V tem \xc4\x8dasu je bil Justin II. \xc5\xbee zelo bolan in je v za\xc4\x8detku oktobra 578 umrl.\n_START_SECTION_\nAugustus (578\xe2\x80\x93582)\n_START_PARAGRAPH_\n26. septembra 578 je bil Tiberij zaradi hitrega poslab\xc5\xa1anja Justinovega zdravja povi\xc5\xa1an v avgusta. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je razdal 7.200 liber zlata, kar je ponovil vsako leto svoje \xc5\xa1tiri leta trajajo\xc4\x8de vladavine._NEWLINE_Zofija je posku\xc5\xa1ala obdr\xc5\xbeati svojo oblast in vpliv s poroko z novim cesarjem, vendar je Tiberij njeno ponudbo zavrnil, ker je \xc5\xbee bil poro\xc4\x8den z Ino. Ko je bil Tiberij povi\xc5\xa1an v cezarja, Zofija ni ugodila Tiberijevi pro\xc5\xa1nji, da se skupaj z njim v cesarsko pala\xc4\x8do preselili tudi Ina in njuni otroci. Prisilila jih je, da so stanovali v skromni rezidenci v bli\xc5\xbeini pala\xc4\x8de in jim celo prepovedala vstop v pala\xc4\x8do. Po Tiberijevem povi\xc5\xa1anju v avgusta se je njegova dru\xc5\xbeina preselila v cesarsko pala\xc4\x8do, Ina pa se je preimenovala v Anastazijo, kar je povzro\xc4\x8dilo veliko Sofijino nezadovoljstvo. Posku\xc5\xa1ala se je ma\xc5\xa1\xc4\x8devati in odstaviti novega avgusta in sklenila tajno zvezo z nedavno odstavljenim generalom Justinijanom. Cesar je zaroto odkril in Zofijo odpravil z zmerno pre\xc5\xbeivnino, Justinijanu pa je napako odpustil. _NEWLINE_Uspehi proti Perzijcem na vzhodni meji so Tiberiju omogo\xc4\x8dili, da je svojo pozornost ponovno usmeril proti zahodu. Leta 579 je svoje voja\xc5\xa1ke dejavnosti usmeril na ostanke Zahodnega rimskega cesarstva. V Italijo je poslal denar in vojsko, da bi okrepila Raveno in ponovno osvojila pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Classis.  Skenil je zavezni\xc5\xa1tvo z enim od vizigotskih knezov v \xc5\xa0paniji, da je podpihoval upor, njegovi generali pa so porazili Berbere v severni Afriki.  Vme\xc5\xa1al se je tudi v frankovske notranje zadeve v nekdanji provinci Galiji, s katero Bizantinci niso imeli stika skoraj celo stoletje, kar bi lahko bilo osnova za izmi\xc5\xa1ljenega cesarja Lucija Tiberija v legendi o kralju Arturju. _NEWLINE_Cesarstvo je bilo v resnici mnogo preobse\xc5\xbeno. Leta 579 so Tiberijevo prezasedenost in pomanjkanje vojakov na Balkanu izkoristili Avari in za\xc4\x8deli oblegati Sirmij, v Trakiji, Makedoniji in Gr\xc4\x8diji pa so se za\xc4\x8deli naseljevati Slovani. Ker so Perzijci zavrnili sklenitev miru na vzhodu, ki je bi cesarjeva prednostna naloga, njihovega naseljevanja ni mogel zaustaviti. Vrh vsega so bili nemiri v vojski na vzhodu, ki je zaradi neizpla\xc4\x8danih pla\xc4\x8d grozila z uporom._NEWLINE_Leta 580 je general Mavricij za\xc4\x8del novo ofenzivo in prodrl dale\xc4\x8d preko Tigrisa. Naslednje leto je ponovno napadel perzijsko Armenijo in prodrl skoraj do perzijske prestolnice Ktezifon, potem pa so Perzijci vrnili udarec in ga prisilili k umiku. Ker leta  582 ni bilo nobenih izgledov, da bi se vojna na vzhodu kon\xc4\x8dala, je bil Tiberij prisiljen skleniti premirje z Avari. Pla\xc4\x8dal jim je odkupnino in predal Sirmij, katerega so Avari nato uni\xc4\x8dili. Selitev Slovanov se je nadaljevala s prodori skoraj do Aten. Invazija Perzijcev se je kon\xc4\x8dala z njihovim velikim porazom pri Konstantini junija 582. _NEWLINE_Tiberij je v tem \xc4\x8dasu umiral zaradi slabo pripravljene ali morda namerno zastrupljene hrane. V tak\xc5\xa1nem stanju je imenoval dva naslednika, oba poro\xc4\x8dena z njegovima h\xc4\x8derkama. Prvi je Mavricij, poro\xc4\x8den s Konstantino, drugi pa German, sorodnik cesarja Justinijana, poro\xc4\x8den s Harito. Zgleda, da je nameraval razdeliti cesarstvo na dva dela. Mavricij naj bi dobil vzhodne, German pa zahodne province, vendar njegov na\xc4\x8drt ni bil nikoli uresni\xc4\x8den. 13. avgusta je za svojega naslednika imenoval Mavricija in ga povi\xc5\xa1al na polo\xc5\xbeaj avgusta. Naslednji dan je umrl.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTiberij je bil rojen v latinsko govore\xc4\x8dem delu Trakije, vendar je zaslovel po tem, da je bil prvi gr\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di bizantinski cesar.  O tem, kak\xc5\xa1en vladar je bil, so mnenja precej deljena. Edward Gibbon trdi, da je bil dober,  John Bagnall Bury pa se z njim ne strinja. Za razliko od svojega predhodnika se je v veliki meri vzdr\xc5\xbeal preganjaja svojih monofizitskih podlo\xc5\xbenikov.   Do  arijanskih podlo\xc5\xbenikov na zahodu je bil manj strpen. Veliko denarja je vlo\xc5\xbeil v gradnjo, predvsem v nadaljevanje \xc5\xa1iritve cesarske pala\xc4\x8de v Konstantinoplu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nTiberij je bil \xc5\xbee v mladosti zaro\xc4\x8den Inino h\xc4\x8derko, potem pa se je po smrti Inine h\xc4\x8derke in mo\xc5\xbea poro\xc4\x8dil kar z njo. Leta 578 se je po Tiberijevem kronanju preimenovala v Anastazijo. Z njo je imel tri otroke. Eden od njih je umrl pred Tiberijevim imenovanjem za cezarja leta 574. Druga dva otroka sta bili h\xc4\x8derki Konstantina, poro\xc4\x8dena z njegovim naslednikom Mavricijem, in Harito, poro\xc4\x8dena s cezarjem Germanom.'