b'\n_START_ARTICLE_\nVino\n_START_SECTION_\nTehnolo\xc5\xa1ki postopek predelave grozdja v vino\n_START_PARAGRAPH_\nPostopek pridelave vina se za\xc4\x8dne s trgatvijo grozdja. Grozdje vsebuje med 120 in 250 gramov sladkorja na liter soka. Ti sladkorji so glukoza in fruktoza, ki sta obi\xc4\x8dajno zastopana v enakih koli\xc4\x8dinah. Glede na vrsto sorte in \xc4\x8das trgatve pa je lahko razmerje tudi druga\xc4\x8dno. Poleg sladkorjev je v grozdju prisotnih tudi veliko drugih mineralnih in organskih kislin. Med njimi sta najbolj pomembn vinska in jabol\xc4\x8dna kislina._NEWLINE_Obrano grozdje se najprej zmelje, s \xc4\x8dimer se pravzaprav za\xc4\x8dne postopek izdelave vina. Mletje ali drozganje se izvaja s posebnimi mlini, ki grozdnih jagod ne zmeljejo v celoti, temve\xc4\x8d samo povzro\xc4\x8dijo, da ko\xc5\xbeica po\xc4\x8di. Obi\xc4\x8dajno se, predvsem v sodobni pridelavi vina, pri drozganju \xc5\xbee v stroju lo\xc4\x8dijo jagode od pecljev. Pri pridelavi rde\xc4\x8dih vin sledi drozganju maceracija zmletega grozdja. Maceracija omogo\xc4\x8da podalj\xc5\xa1an stik grozdnega soka s trdnimi deli grozdne jagode. Pri tem je posebej pomemben stik soka s ko\xc5\xbeico jagode, saj se pri tem izvaja ekstrakcija barve, arom, taninov in drugih snovi. Dol\xc5\xbeina maceracije je odvisna od sorte grozdja in lahko traja ve\xc4\x8d dni. Pri pridelavi rde\xc4\x8dih vin se v postopku maceracije \xc5\xbee za\xc4\x8dne alkoholno vrenje._NEWLINE_Pri pridelavi belih vin se maceracija obi\xc4\x8dajno ne izvaja. Drozga se obi\xc4\x8dajno takoj stisne, mo\xc5\xa1t, ki pri tem nastane pa je pri belih sortah potrebno nato \xc5\xa1e razsluziti. Z razsluzevanjem se ostranijo razli\xc4\x8dne snovi, ki sedimentirajo in povzro\xc4\x8dajo preveliko motnost mo\xc5\xa1ta. V preteklosti so stiskanje druzge izvajali z mehansko stiskalnico, kjer je bila mo\xc5\xbenost nadzorovanja pritiska v ko\xc5\xa1u za stiskanje minimalna. Danes je pritisk strogo nadzorovan, saj se stiskanje izvaja s pomo\xc4\x8djo pnevmati\xc4\x8dnih stiskalnic, pritisk na drozgo pa se izvaja na najni\xc5\xbeji mo\xc5\xbeni stopnji okoli dveh barov pritiska._NEWLINE_Mo\xc5\xa1t se nato sto\xc4\x8di v sode ali jeklene cisterne. Tam se obi\xc4\x8dajno opravi tudi mle\xc4\x8dnokislinska fermentacija ali razkis. S tem kletarji mote\xc4\x8do jabol\xc4\x8dno kislino v grozdu spremenijo v bolj prijetno mle\xc4\x8dno. Nato se v pri\xc4\x8dne kon\xc4\x8dna fermentacija ali alkoholno vrenje. Ta faza predstavlja glavni del pridelave vina, v njej pa kvasovke, ki so iz grozdnih jagod pre\xc5\xa1le v drozgo in mo\xc5\xa1t, naknadno dodane selekcionirane kvasovke, pretvarjajo sladkor v alkohol. Pri tem nastaja \xc5\xa1e vrsta stranskih produktov, ki kasneje vplivajo na aromo in zna\xc4\x8dilnosti vina. Po kon\xc4\x8dani fermentaciji, ko je ve\xc4\x8dina sladkorjev pretvojena v alkohol se intenzivnost vrenja zmanj\xc5\xa1a, v vinu, ki nastane pa ostane nekaj nepovretega sladkorja. To vino imenujemo mlado vino, ki pa ga je potrebno \xc5\xa1e naprej negovati, da iz njega nastane pravo vino, ki je primerno za stekleni\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\nProizvodnja vina v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je v tr\xc5\xbenem letu 2009/2010 proizvodnja vina zna\xc5\xa1ala 790.000 hektolitrov. Od tega je predstavljala proizvodnja belih vin dobrih 63\xc2\xa0% celotne proizvodnje. Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe je prispevala proizvodnja vin z za\xc5\xa1\xc4\x8diteno ozna\xc4\x8dbo porekla, ki je predstavljala 68\xc2\xa0% skupne proizvodnje. 25\xc2\xa0% od skupne proizvodnje je predstavljala proizvodnja vin z za\xc5\xa1\xc4\x8ditenim geografskim poreklom. V istem tr\xc5\xbenem letu je stopnja samooskrbe z vinom zna\xc5\xa1ala 100,2\xc2\xa0%, v povpre\xc4\x8dju pa je bila poraba vina na prebivalca 37,7 litrov vina .'