b"\n_START_ARTICLE_\nFrancka Premk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je Marji Bor\xc5\xa1nik, literarni zgodovinarki, in Tiborju \xc5\xa0kerlaku, fizikalnemu kemiku. Osnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskovala v Ljubljani in tam leta 1961 tudi maturirala. Po opravljenih osrednjih predklini\xc4\x8dnih izpitih na Medicinski fakulteti v Ljubljani je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xa1tudirala na dveh fakultetah, nato pa se je posvetila samo humanistiki in je leta 1964 na Filozofski fakulteti v Ljubljani pridobila diplomo I. stopnje z nazivom predmetnega u\xc4\x8ditelja franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine. V letih 1964-1969 je na Filozofski fakulteti v Z\xc3\xbcrichu opravila izpite iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, provansal\xc5\xa1\xc4\x8dine, stare franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, stare cerkvene slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine, stare ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, sodobne franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, posebej pa jo je pritegnila metoda profesorja Georgesa Pouleta, pri katerem je leta 1973 promovirala iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Doktorski izpit iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine z disertacijo o Michelu de Montaigneju pri Georgesu Pouletu je opravila z oceno \xc2\xbbsumma diligentia et magna sagacitate conscripta\xc2\xab. V \xc4\x8dasu svojega \xc5\xa1tudija v \xc5\xa0vici je delala v Italijanskem rokopisnem oddelku, pou\xc4\x8devala nem\xc5\xa1\xc4\x8dino na Gewerbeschule Z\xc3\xbcrich in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino ter italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino na \xc5\xa1vicarski gimnaziji v Wetzikonu. V letu 1972 je na Filozofski fakulteti v Ljubljani pridobila diplomo II. stopnje iz  franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine in naknadno 1974 \xc5\xa1e diferencialne izpite B diplome iz zgodovine slovenskega jezika in slovenskega nare\xc4\x8djeslovja._NEWLINE_Aktivno znanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine, angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine, hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in vsaj pasivno znanje ostalih slovanskih jezikov ter gr\xc5\xa1\xc4\x8dine ji je omogo\xc4\x8dilo, da se je s \xc5\xa1tudijami jezika besedil slovenskih protestantskih piscev 16. stoletja ukvarjala primerjalno.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1973 naprej se je posvetila slovenistiki, filologiji in primerjalnim \xc5\xa1tudijam. Po ustreznih pripravah (enoletno zbiranje gradiva za kartoteko romanskih izposojenk v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pod vodstvom Franceta Bezlaja in romanista Heinricha Schmidta)  je bila sprejeta kot prva uslu\xc5\xbebenka v na novo osnovano Delavnico za histori\xc4\x8dne slovarje slovenskega jezika na In\xc5\xa1titutu za slovenski jezik Frana Ramov\xc5\xa1a ZRC SAZU, danes preimenovano v Sekcijo za zgodovino slovenskega jezika, ki se ukvarja z izdelavo slovarja jezika slovenskih protestantskih piscev 16. stoletja. _NEWLINE_Leta 1976 se je strokovno izpolnjevala v Pragi, leta 1977 se je s predavanjem o slovenski histori\xc4\x8dni leksikografiji udele\xc5\xbeila mednarodnega kongresa histori\xc4\x8dne leksikografije v Leidnu. Tam je spoznala, da je poznavanje izvirnega hebrejskega jezika neizogibno pri nadaljnjem leksikografskem delu, temelje\xc4\x8dem na svetopisemski literaturi, saj je vzporejanje besedil Trubarja in Dalmatina z jezikom izvirnika temeljnega pomena za poglobljeni \xc5\xa1tudij prevajanja slovenskih protestantskih piscev 16. stoletja. Zato je po \xc5\xa1tudiju hebrejskega jezika leta 1978 v Jeruzalemu opozarjala na problematiko Trubarjevega besedi\xc5\xa1\xc4\x8da in Dalmatinove Biblije 1584 v odnosu do izvirnika s \xc5\xa1tevilnimi predavanji ter referati doma in v tujini. Leta 1986 ji je bil na In\xc5\xa1titutu za slovenski jezik Frana Ramov\xc5\xa1a dodeljen sedem mese\xc4\x8dni dopust za primerjalno slovenisti\xc4\x8dno-hebraisti\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje na mednarodni akademiji Jerusalem peace academy Tantur. Leta 1989 je na Filozofski fakulteti v Ljubljani zagovarjala svoj drugi doktorat z doktorsko disertacijo \xc2\xbbPomenska in stilisti\xc4\x8dna problematika Trubarjevega in Dalmatinovega prevoda Davidovega psaltra v lu\xc4\x8di hebrejskega izvirnika\xc2\xab. Gre za prvi filolo\xc5\xa1ki doktorat Filozofske fakultete v Ljubljani, pri katerem je bil v komisiji poleg slovenistke Brede Pogorelec in klasi\xc4\x8dnega filologa Kajetana Ganterja tudi teolog Jo\xc5\xbee Kra\xc5\xa1ovec. Disertacija je leta 1992 v predelani in dopolnjeni obliki iz\xc5\xa1la kot monografija \xc2\xbbKorenine slovenskih psalmov\xc2\xab\xc2\xa0(750 str.) pri Trubarjevem dru\xc5\xa1tvu v Ljubljani. Leta 1993 se je kot zmagovalka mednarodnega nate\xc4\x8daja za raziskovalno \xc5\xa1tipendijo na \xc2\xbbIstituto di lingue e letterature dell'Europa orientale\xc2\xab\xc2\xa0v Vidmu ukvarjala s \xc5\xa1tudijem primerjalne kulturnozgodovinske in jezikoslovne literature ter z raziskovanjem dokumentacije o ustvarjalnem sodelovanju slovenskih, hrva\xc5\xa1kih, furlanskih in italijanskih prevajalcev iz bibli\xc4\x8dnih jezikov v \xc4\x8dasu reformacije._NEWLINE_Njena bibliografija \xc5\xa1teje poleg dveh knjig preko 120 bibliografskih enot, pisanih v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini, ru\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini, franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prvenstveno obravnava podro\xc4\x8dje histori\xc4\x8dnega jezikoslovja, primerjalnega jezikoslovja, pa tudi literarne kritike, literarne zgodovine in primerjalne knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Predavala je na svetovnih slovenisti\xc4\x8dnih, kroatisti\xc4\x8dnih in hebraisti\xc4\x8dnih kongresih (Ljubljana, Maribor, Nova Gorica, Pi\xc5\xa1ece, Murska Sobota, Puconci in drugod po Sloveniji, Zagreb, Beograd, Sarajevo, Reka, Opatija, Milano, Trst, Videm, Milano, Moskva, Pariz Sorbonne, Madrid, Berlin idr.). _NEWLINE_V raziskovalnem delu se povezuje z leksikografskimi centri v tujini (La Crusca, Leiden, Pariz, Praga idr.)\n_START_SECTION_\nOstalo\n_START_PARAGRAPH_\nFrancka Premk se je, poleg pionirskega dela ob osnovanju nove sekcije, izdelave pravilnika za izpisovanje gesel itn., ukvarjala tudi s somentorstvom, organizacijsko pa je sodelovala pri organizaciji mednarodnih simpozijev (Jerusalem in Slavic Culture v Ljubljani, jubilejna sekcija simpozija Slovenskega slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva na Bledu 2003, posve\xc4\x8dena slavistki Marji Bor\xc5\xa1nik itn.) in gostovanj tujih predavateljev. Ve\xc4\x8dkrat je bila tudi gostja radijskih in televizijskih oddaj RTV Slovenija. Je \xc4\x8dlanica uredni\xc5\xa1kega odbora hrva\xc5\xa1ke jezikoslovno-knji\xc5\xbeevne revije Rije\xc4\x8d in \xc4\x8dlanica Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije."