b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetizem\n_START_PARAGRAPH_\nMagnet\xc3\xadzem je fizikalni pojav, s katerim nekatere snovi delujejo z odbojno ali privla\xc4\x8dno silo na druge snovi. Gibanje nabitih delcev vedno povzro\xc4\x8di magnetno polje. Magnetizem je navzo\xc4\x8d v vseh snoveh, vendar je v nekaterih snoveh tako \xc5\xa1ibak, da ga brez posebnih priprav ne moremo zaznati. Nekatere znane snovi, pri katerih so magnetni pojavi posebej izra\xc5\xbeeni, so \xc5\xbeelezo, vsa jekla in mineral magnetit. Maxwellove ena\xc4\x8dbe poenoteno obravnavajo magnetizem in elektriko.\n_START_SECTION_\nMagnetno polje\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetno polje je vektorsko polje okrog trajnih magnetov ali vodnikov, po katerih te\xc4\x8de elektri\xc4\x8dni tok. V njem zaznamo magnetno silo. Magnetno polje navadno ponazorimo s silnicami, \xc4\x8drtami, ki izhajajo iz severnega pola magneta in se stekajo v njegov ju\xc5\xbeni pol._NEWLINE_Tangentna na silnice v vsaki to\xc4\x8dki je gostota magnetnega polja. Magnetno polje je vrti\xc4\x8dno polje, z drugimi besedami brezizvirno. Ta izjava je enakovredna matemati\xc4\x8dnemu pogoju, da je v vsaki to\xc4\x8dki prostora divergenca gostote magnetnega polja enaka ni\xc4\x8d, kar predstavlja eno od Maxwellovih ena\xc4\x8db.\n_START_SECTION_\nMagnetni dipol\n_START_PARAGRAPH_\nMagneti nastopajo le kot magnetni dipoli in imajo vedno severni in ju\xc5\xbeni pol. Na magnetni dipol deluje v magnetnem polju navor, ki posku\xc5\xa1a magnetni dipol usmeriti v smer magnetnega polja. Navor je odvisen od gostote magnetnega polja in magnetnega momenta dipola._NEWLINE_Zgled za indukcijo je magnetnica v kompasu, na katero deluje zemeljsko magnetno polje in jo posku\xc5\xa1a usmeriti tako, da pola magnetnice ka\xc5\xbeeta proti zemeljskima magnetnima poloma.\n_START_SECTION_\nDiamagnetizem\n_START_PARAGRAPH_\nDiamagnetizem je pojav, da je gostota magnetnega polja v snovi, ki smo jo postavili v magnetno polje, malo manj\xc5\xa1a od gostote magnetnega polja izven te snovi. Z drugimi besedami: diamagnetizem je pojav, da snov magnetno polje izriva iz sebe. Navzo\xc4\x8d je v vseh snoveh, vendar v paramagnetnih in feromagnetnih snoveh nad njim prevladajo drugi, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i pojavi._NEWLINE_Diamagnetizem je posledica gibanja elektronov v atomih._NEWLINE_Zgledi diamagnetnih snovi so \xc5\xbelahtni plini, du\xc5\xa1ik, vodik, grafit, baker, zlato in kamena sol. Popolni diamagnetiki so superprevodniki, ki magnetno polje v celoti izrinejo.\n_START_SECTION_\nParamagnetizem\n_START_PARAGRAPH_\nParamagnetizem je pojav, da je gostota magnetnega polja v snovi, ki smo jo postavili v magnetno polje, malo ve\xc4\x8dja od gostote magnetnega polja izven te snovi (velja, da je relativna permeabilnost ). Take snovi imenujemo paramagnetiki. Relativna permeabilnost je najve\xc4\x8dkrat le malenkostno ve\xc4\x8dja od 1._NEWLINE_Paramagnetizem izvira iz lastnega magnetnega momenta elektrona, ki ni posledica njegovega gibanja. V zunanjem magnetnem polju se magnetni momenti v paramagnetni snovi vedejo kot magnetnice in se delno uredijo, tako da jih v povpre\xc4\x8dju nekaj ve\xc4\x8d ka\xc5\xbee v smer zunanjega magnetnega polja._NEWLINE_Zgledi paramagnetnih snovi so aluminij, magnezij, mangan, krom, natrij, kalij, kisik razne _NEWLINE_soli in oksidi...\n_START_SECTION_\nFeromagnetizem\n_START_PARAGRAPH_\nFeromagnetizem je pojav, da je gostota magnetnega polja v snovi, ki smo jo postavili v magnetno polje, veliko ve\xc4\x8dja od gostote magnetnega polja izven te snovi._NEWLINE_Feromagnetizem je posledica tega, da se magnetni dipoli v feromagnetnih snoveh znotraj makroskopskih obmo\xc4\x8dij, imenovanih Weissove domene, spontano uredijo in so urejeni tudi izven magnetnega polja. V zunanjem magnetnem polju se usmerijo magnetni momenti teh domen v smer zunanjega magnetnega polja._NEWLINE_Feromagnetizem je za razliko od paramagnetnega, ki je prisoten tako v trdninah, kapljevinah in plinih, prisoten le v redkih trdninah. Med njimi so \xc5\xbeelezo, kobalt, nikelj in nekatere zlitine.'