b'\n_START_ARTICLE_\nRenault RS10\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nRS10 so na\xc4\x8drtovali in razvijali Fran\xc3\xa7ois Castaing, Michel T\xc3\xa9tu in Marcel Hubert kot naslednika dirkalnika Renault RS01, s pomo\xc4\x8djo katerega so razvijali 1,5L turbo motor. Jean-Pierre Jabouille je bil s svojim in\xc5\xbeenirskim znanjem in dirka\xc5\xa1kimi sposobnostmi najet \xc5\xbee leta 1977 in se je do leta 1979 posve\xc4\x8dal predvsem razvoju turbo motorja. Renaultovi napori, da naredijo dober dirkalnik s turbo motorjem pa so bili na za\xc4\x8detku tar\xc4\x8da posmeha v paddocku, kjer je njihov dirkalnik RS01 dobil vzdevek Rumeni \xc4\x8dajnik, ker je bil rumene barve in se je iz njega na dirkah mnogokrat za\xc4\x8delo kaditi ob okvari motorja. Toda kmalu se je to mo\xc4\x8dno spremenilo in so tudi ostala mo\xc5\xa1tva pospe\xc5\xa1eno na\xc4\x8drtovala podobne re\xc5\xa1itve._NEWLINE_RS10 je bil nared sredi sezone 1979 in opremljen z novim motorjem Renault Gordini 1.5-L V6 Twin-Turbo. RS10 je bil v primerjavi s svojim predhodnikom pripravljen za nov motor, imel je 6-stopenjski menjalnik in popolnoma novo \xc5\xa1asijo, ki je bolje izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala podtlak.\n_START_SECTION_\nDirka\xc5\xa1ka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRS10 je debitiral na sedmi dirki sezone za Veliko nagrado Monaka. \xc4\x8ceprav je bil dirkalnik nezanesljiv predvsem zaradi novega motorja, pa je dokazal svojo hitrost. V zadnjih osmih dirkah sezone je RS10 osvojil kar pet najbolj\xc5\xa1ih \xc5\xa1tartnih polo\xc5\xbeajev in edino zmago na doma\xc4\x8di dirki za Veliko nagrado Francije na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Dijon-Prenois. Tam je zmagal Jean-Pierre Jabouille, dvojno zmago pa je po enem najbolj\xc5\xa1ih dvobojev v zgodovini Formule 1 prepre\xc4\x8dil Gilles Villeneuve s Ferrarijem, ki je v cilj pripeljal tik pred Ren\xc3\xa9jem Arnouxom. Mo\xc5\xa1tvo je bilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat na poti do zmage, toda ve\xc4\x8d zmag so prepre\xc4\x8dile okvare motorja. Je pa Arnoux dosegel \xc5\xa1e tri uvrstitve na stopni\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nVpliv na prihodnost\n_START_PARAGRAPH_\nDirkalnik, ki je bil na za\xc4\x8detku le \xc5\xa1ala v paddocku je imel velik vpliv na dirkanje v prihodnjem desetletju. Scuderia Ferrari in Brabham sta v za\xc4\x8detku osemdesetih predstavila svoja prva dirkalnika s turbo motorjem, temu pa so sledila \xc5\xa1e ostala mo\xc5\xa1tva. Le nekatera manj\xc5\xa1a mo\xc5\xa1tva, ki si nove tehnologije niso mogla privo\xc5\xa1\xc4\x8diti, niso imela nikakr\xc5\xa1nih mo\xc5\xbenosti za bolj\xc5\xa1e rezultate. Dirkalniki s turbo motorjem so bili tako dominantni, da je FISA v sezonah 1987 in 1988 organizirala poseben Pokal Colina Chapmana za dirkalnike z atmosferskimi motorji._NEWLINE_Ko je bil izbolj\xc5\xa1ano izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje podtlaka in so turbo motorji presegali 1500 KM, pa so se na dirkah ponovno za\xc4\x8dele pojavljati tudi smrtne nesre\xc4\x8de. To je vodilo v prepoved turbo motorjem pred sezono 1989. Kljub temu pa pionirji turbo motorjev v Formuli 1, Renault, v tem \xc4\x8dasu nikoli niso osvojil naslova prvaka, dosegli pa so enkrat drugo in dvakrat tretje mesto v konstruktorskem prvenstvu.'