b'\n_START_ARTICLE_\nRecesivno dedovanje\n_START_PARAGRAPH_\nRecesivno dedovanje pomeni prenos dedne informacije s star\xc5\xa1ev na potomce, pri katerem se v danem osebku prisotni gen izrazi le v homozigotnem stanju, torej kadar sta v alelnem paru enaka gena. Kadar se stanje izrazi \xc5\xbee ob le enem prisotnem prizadetem genu, govorimo o dominantnem dedovanju._NEWLINE_Primeri genetskih bolezni, ki se dedujejo recesivno, so cisti\xc4\x8dna fibroza, srpastoceli\xc4\x8dna anemija, Tay-Sachsova bolezen, fenilketonurija ...\n_START_SECTION_\nAvtosomno recesivno dedovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKadar je bolezen vezana na avtosome, torej nespolne kromosome, govorimo o avtosomnem recesivnem dedovanju. Pri avtosomni recesivni genski bolezni mora oseba podedovati dve spremenjeni kopiji enakega gena (eno spremenjeno kopijo gena od o\xc4\x8deta in eno od matere), da se obolenje izrazi. \xc4\x8ce oseba podeduje eno spremenjeno in eno normalno kopijo gena, bo v ve\xc4\x8dini primerov zdrava prena\xc5\xa1alka, saj bo ena normalna kopija gena zadostna. Biti prena\xc5\xa1alec pomeni, da bolezen ni izra\xc5\xbeena, prisotna pa je spremenjena ena od dveh kopij dolo\xc4\x8denega gena. \xc4\x8ce sta oba star\xc5\xa1a prena\xc5\xa1alca dolo\xc4\x8dene genetske lastnosti (imata vsak po en prizadet gen), ki se deduje recesivno, obstaja 25-odstotna verjetnost (1 od 4), da bo potomec prejel od vsakega od star\xc5\xa1ev po en prizadet gen in se bo pri njem lastnost izrazila. Verjetnost, da bo tudi otrok le prena\xc5\xa1alec, torej da bo imel le en prizadet gen, je 50-odstotna (2 od 4). Nazadnje obstaja tudi 25-odstotna verjetnost (1 od 4), da bo otrok podedoval normalni kopiji genov od obeh star\xc5\xa1ev. Tak otrok ne bo imel genetskega obolenja in tudi ne bo prena\xc5\xa1alec. Vse mo\xc5\xbenosti se pojavljajo naklju\xc4\x8dno. Verjetnost ostaja enaka v vsaki nose\xc4\x8dnosti. Enaka je za de\xc4\x8dke in deklice.\n_START_SECTION_\nX-vezano recesivno dedovanje\n_START_PARAGRAPH_\nX-vezano recesivno dedovanje pomeni, da se recesivna lastnost prena\xc5\xa1a na spolnem kromosomu X. Pri \xc5\xbeenskih osebkih (imajo dve kopiji kromosoma X) imamo tako v populaciji lahko prisotne osebe vseh treh mo\xc5\xbenih kombinacij genotipov \xe2\x80\x93 osebe, ki so\xc2\xa0\xc2\xbbzdravi\xc2\xab\xc2\xa0homozigoti (imajo dva zdrava alela), prizadete homozigote (imajo dva okvarjena alela) in heterozigote, ki prena\xc5\xa1ajo mutacijo, saj en okvarjen alel ne povzro\xc4\x8da vidnih znakov bolezni (fenotipa). Pri mo\xc5\xa1kih osebkih (imajo le eno kopijo kromosoma X in eno kopijo kromosoma Y) pa obstajajo samo zdravi ali mutirani homozigoti saj imajo samci samo en alel, ki ga podedujejo od matere._NEWLINE_Primeri recesivnih na kromosom X vezanih obolenj so hemofilija, Duchennova mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna distrofija in sindrom fragilnega kromosoma X. _NEWLINE_Bolezni, ki se prena\xc5\xa1ajo preko kromosoma Y, ne morejo biti recesivne. Kromosom Y se nahaja le v eni kopiji le pri mo\xc5\xa1kih osebkih.'