b'\n_START_ARTICLE_\nLeptospiroza\n_START_SECTION_\nSimptomi in vzroki\n_START_PARAGRAPH_\nPri ljudeh lahko bolezen izzove 16 razli\xc4\x8dnih genetskih tipov leptospir Leptospir. Bolezen se prena\xc5\xa1a preko \xc5\xbeivali. Napogosteje se oku\xc5\xbeba prena\xc5\xa1a preko glodalcev, zlasti podgan in poljskih mi\xc5\xa1i, kjer se razmno\xc5\xbeuje v gostitelju in se izlo\xc4\x8da preko ledvic, z urinom v zunanjo okolje. Prenos bolezni poteka preko oku\xc5\xbeenih vod, direktnega kontakta z urinom in oku\xc5\xbeenih zemeljskih povr\xc5\xa1in. Nevarnost se pove\xc4\x8da na poplavljenih obmo\xc4\x8djih. Bakterija prodre v organizem \xc4\x8dez po\xc5\xa1kodovano ali vla\xc5\xbeno ko\xc5\xbeo in o\xc4\x8desno veznico. V manj razvitih predelih sveta se bolezen najpogosteje pojavlja pri ruralnem prebivalstvu, ali na obmo\xc4\x8djih ve\xc4\x8djih mestih, predvsem na obmo\xc4\x8djih z nezadostno sanitarno infrastrukturo. V razvitem svetu se bolezen najpogosteje pojavlja pri poljedelcih, predvsem v toplej\xc5\xa1ih krajih (temperature med 10 \xcb\x9aC in 34 \xcb\x9aC). Simptomi se pri ljudeh poka\xc5\xbeejo med 7 in 14 dni po oku\xc5\xbebi z leptospiro.\n_START_SECTION_\nDiagnoza in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDiagnoza se tipi\xc4\x8dno vzpostavi z iskanjem protiteles IgM ali iskanjem/dolo\xc4\x8danjem bakterijskega DNK v krvi. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred oku\xc5\xbebo je v izogibanju direktnega kontakta z oku\xc5\xbeeno \xc5\xbeivaljo, umivanje rok po stiku z \xc5\xbeivalmi, ki bi lahko nosile oku\xc5\xbebo, higienska preventiva v klavnicah, \xc5\xbeivalskih farmah, kot tudi za\xc5\xa1\xc4\x8dita z za\xc5\xa1\xc4\x8ditno obleko, obutvijo (gumijasti \xc5\xa1kornji) in rokavicami. Zdravljenje oku\xc5\xbebe poteka z odmerki antibiotika doksiciklina, vendar ni dokazanega u\xc4\x8dinka. Preventivno cepljenje doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali z dolo\xc4\x8denim tipom Leptospira lahko znatno zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo obolenj. Oku\xc5\xbeba se lahko zdravi z antibiotiki, kot so: doksiciklin, penicilin, ali ceftriakson. Zdravljenje traja 5 do 7 dni. Smrtnost pri zoonozi in hudi obliki plju\xc4\x8dne hemoragije je kljub zdravljenju lahko vi\xc5\xa1ja od 10\xc2\xa0% in sega tudi do 50\xc2\xa0%. Zelo pomembno je nadome\xc5\xa1\xc4\x8danje teko\xc4\x8din in mineralov ter kontroliranje delovanja plju\xc4\x8d, ledvic in jeter.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen je najpogostej\xc5\xa1a v tropskih predelih sveta, v predelih z veliko vlage in ne\xc4\x8distimi, oz. oku\xc5\xbeenimi povr\xc5\xa1inskimi vodami. Pogosta je v jugovzhodni Aziji, na Kitajskem, Afriki in ju\xc5\xbeni ter centralni Ameriki; v Sloveniji se pojavlja v glavnem v Prekmurju. Obolevnost v Evropi je med 0,5 do 1/100,000 prebivalcev, v Pomurju pa je obolevnost vi\xc5\xa1ja, med 5 in 12,5/100,000 prebivalcev. Bolezen je leta 1886 v Nem\xc4\x8diji prvi\xc4\x8d opisal Weil. Oku\xc5\xbeene \xc5\xbeivali lahko ka\xc5\xbeejo simptome razli\xc4\x8dnih oblik in jakosti, v\xc4\x8dasih simptomov sploh ni zaznati. Simptomi se razlikujejo glede na vrsto \xc5\xbeivali.'