b'\n_START_ARTICLE_\nMechelen\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka dokaza o naselitvi v obdobju latenske kuture v trikotniku Bruselj\xe2\x80\x93Leuven\xe2\x80\x93Antwerpen, ki je bila ve\xc4\x8dinoma okoli Mechelna in izvira iz mokri\xc5\xa1\xc4\x8d, sta 8,4 m dolg kanu, izdolben iz hrastovega drevesa, in naselje s pribli\xc5\xbeno petimi lesenimi hi\xc5\xa1ami pri Nekkerspoelu. _NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Mechelna je bilo poseljeno na bregovih reke v galsko-rimskem obdobju, kar dokazujejo \xc5\xa1tevilne rimske ru\xc5\xa1evine in ceste. Ob koncu vpliva Rima so v 3.\xe2\x80\x934. stoletju obmo\xc4\x8dje naselila germanska plemena. Nekaj stoletij kasneje je pokristjanjevanje vodil irski ali \xc5\xa1kotski misijonar sveti Rombout (Rumbold), ki naj bi zgradil samostan. Stolnico, posve\xc4\x8deno svetniku, so za\xc4\x8deli graditi okrog leta 1200._NEWLINE_Antwerpen je izgubil dobi\xc4\x8dkonosne pravice (stapelrechten) kot prvi prodajalec za volno, oves in sol leta 1303, ko je Janez II., brabantski vojvoda, Menchelnu podelil mestne pravice. Tekmovalnost med mestoma je trajala \xc5\xa1e v 20. stoletju.\n_START_SECTION_\n15. stoletje in kasneje\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju je mesto pri\xc5\xa1lo pod oblast burgundskega vojvode, ki je zaznamoval za\xc4\x8detek uspe\xc5\xa1nega obdobja. Leta 1473 je Karel Drzni preselil ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dnih teles v mesto. Mechelen je bil sede\xc5\xbe vi\xc5\xa1jega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da do francoske revolucije. Leta 1490 je bila vzpostavljena redna po\xc5\xa1tna slu\xc5\xbeba med Mechelnom in Innsbruckom._NEWLINE_Visokodonosna trgovina s tkaninami je prinesla mestu bogastvo in mo\xc4\x8d v poznem srednjem veku. V prvi polovici 16. stoletja je celo postal glavno mesto dr\xc5\xbeav na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Beneluksa (zelo grobo Nizozemska, Belgija in Luksemburg) pod avstrijsko nadvojvodinjo Margareto._NEWLINE_V 16. stoletju se je politi\xc4\x8dni vpliv mesta dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al, saj so se \xc5\xa1tevilne vladne ustanove preselile v Bruselj. Mechelen je to nadomestil z vedno ve\xc4\x8djim ugledom na verskem podro\xc4\x8dju: leta 1559 je bila razgla\xc5\xa1ena nad\xc5\xa1kofija Mechelen, sede\xc5\xbe verske oblasti nad ozemljem, ki je kasneje postal Belgija. Leta 1961 je bil naslovu dodan Bruselj, zato je sedanja nad\xc5\xa1kofija Mechelen-Bruselj._NEWLINE_Mechelen je ostal \xc5\xa1e naprej pomemben, saj je veliki svet v Mechelnu ostal vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de do francoskih revolucionarnih vojn. Leta 1572 je med osemdesetletno vojno mesto gorelo in so ga zasedli \xc5\xa0panci. Po tem plenjenju je bilo mesto obnovljeno. V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8dela tradicija izdelave pohi\xc5\xa1tva, ki je \xc5\xbeiva \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Leta 1718 je bil v mestu velik upor, v mestno hi\xc5\xa1o je vdrla jezna drhal, \xc5\xbeupan je bil Pierre de Romr\xc3\xa9e. Kaos se je kon\xc4\x8dal, ko je cesar uradno zaprosil predsednika velikega sveta, da ponovno vzpostavi mir. 18. junija je Christophe-Ernest de Baillet dobil popoln seznam voditeljev upora. Predsednika je podprlo ve\xc4\x8d polkov, ki so jih poslali imperialni poveljniki. Po pogajanjih je de Baillet ponovno vzpostavil mir in red v mestu ._NEWLINE_Leta 1781 je sveti rimski cesar Jo\xc5\xbeef II. odredil uni\xc4\x8denje obzidja v mestu, se pa \xc5\xa1e naprej omenja v latinskih izrazih intra muros (znotraj zidov) in extra muros (zunaj zidov). Kasneje je bila tam zgrajena notranja obvoznica. _NEWLINE_V 19. stoletju se je za\xc4\x8delo industrijsko obdobje. Leta 1835 je prva \xc5\xbeeleznica na evropski celini povezala Bruselj z Mechelnom, ki je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de belgijskega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja. Razvila se je kovinarska industrija, nastale so tudi osrednje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke delavnice, ki so \xc5\xa1e danes v mestu. Med drugo svetovno vojno so zaradi obse\xc5\xbene \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke strukture nacisti\xc4\x8dne okupacijske sile izbrale Mechelen za svoj zloglasni tranzitni tabor. Ve\xc4\x8d kot 25.000 Judov in Romov je bilo po \xc5\xbeeleznici poslanih v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Auschwitz-Birkenau, kjer je zdaj spominski muzej Judovski muzej deportacije in upora._NEWLINE_Z mestom je povezanih ve\xc4\x8d znanih sre\xc4\x8danj pripadnikov kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. Sre\xc4\x8danje leta 1909 velja za za\xc4\x8detek bogoslu\xc5\xbenega gibanja. Med letoma 1921 in 1925 je bilo pet neformalnih ekumenskih pogovorov, znanih kot Mechelenski pogovori (o mo\xc5\xbenostih zdru\xc5\xbeitve med rimsko katoli\xc5\xa1ko cerkvijo in angle\xc5\xa1ko cerkvijo), ki jim je predsedoval kardinal Mercier in so se jih udele\xc5\xbeili anglikanski dostojanstveniki in laiki, tudi lord Halifa\xc5\xa1ki. To so bili najpomembnej\xc5\xa1i zgodnji poskusi sprave med anglikansko in rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkvijo.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina mest v Flandriji ima za svoje prebivalce kak\xc5\xa1en vzdevek. Od leta 1687 so zaradi juna\xc5\xa1kega boja z ognjem v stolpu svetega Rombouta, kjer so gotska okna kazala samo luno med oblaki, prebivalce imenovali Maneblussers (gasilni aparati za luno)._NEWLINE_Vsakih 25 let je parada (Ommegang), ki proslavlja prihod svetega rimskega cesarja Maksimilijana I., o\xc4\x8deta avstrijske nadvojvodinje Margarete in tudi drugih pomembnej\xc5\xa1ih dogodkov v preteklosti mesta. Dodatna parada je bila leta 2000 ob 500. obletnici rojstva Karla V. V paradi je \xc5\xa1est mestnih velikanov iz 15. in 17. stoletja ter druge resne in \xc5\xa1aljive lutke in vozovi, obi\xc4\x8dajno zelo veliki. Od leta 2008 so na Unescovem seznamu nesnovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Lesena maskota iz 17. stoletja, ki se od leta 1775 imenuje Opsinjoorke (lutka), je postala del parade. Danes repliko vozijo po mestu. Njen novej\xc5\xa1i bronasti kip stoji pred zvonikom._NEWLINE_Spomladi je legendarni kip svete Marije glavna zna\xc4\x8dilnost procesije Hanswijk.\n_START_SECTION_\nNare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi prebivalci mesta (nizozemsko Mechelaars, lokalno mecheleirs) govorijo nizozemsko mechelensko nare\xc4\x8dje, ki se razlikuje od drugih brabantskih nare\xc4\x8dij._NEWLINE_De Mecheleir, ki od leta 1995 izhaja kot \xc4\x8detrtletnik, objavlja stare fotografije mesta in zgodbe o lokalni zgodovini, pa tudi prispevke v nare\xc4\x8dju, za katero ni standardnega \xc4\x8drkovanja.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko znani izdelki so laken (volnene obleke), tapiserije, usnjeni izdelki, \xc4\x8dipke (dragocene klekljane \xc4\x8dipke \xc5\xbee od za\xc4\x8detka 18. stoletja), rezbarije in kiparstvo iz lesa ter pohi\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Mechelen je pomemben tudi zaradi o\xc5\xbeivitve kariljona v za\xc4\x8detku 20. stoletja in ima danes edino \xc5\xa1olo na svetu. _NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje okrog mesta je znano po gojenju zelenjave, kot so belgijska endivija (vitlof), \xc5\xa1parglji in cveta\xc4\x8da. Mechelse Veilingen, ustanovljena v sosednjem Sint-Katelijne-Waver, je najve\xc4\x8dja dra\xc5\xbeba zelenjave v Evropi. _NEWLINE_Ena od \xc5\xa1tirih pasem belgijskega ov\xc4\x8darja je lokalni malinois. Mechelse koekoek je lokalna pasma perutnine, mesnatih pi\xc5\xa1\xc4\x8dancev s \xc4\x8drno-belim perjem na nogah v barvah, ki spominjajo na kukavico, od tod ime._NEWLINE_Mechelsen bruynen naj bi bilo najljub\xc5\xa1e pivo cesarja Karla V. Razli\xc4\x8dica se \xc5\xa1e vedno izdeluje v mestu v pivovarni Het Anker, eni najstarej\xc5\xa1ih pivovarn v Belgiji.'