b'\n_START_ARTICLE_\nMiren\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMiren le\xc5\xbei v skrajno zahodnem delu Vipavske doline tik ob Slovensko-Italijanski meji. Osrednja nadmorska vi\xc5\xa1ina je 45 metrov, najni\xc5\xbeja 39 metrov najvi\xc5\xa1ja (Mirenski grad) pa 120 metrov. Naselje le\xc5\xbei ob vzno\xc5\xbeju Kra\xc5\xa1ke planote. _NEWLINE_Vipava po\xc4\x8dasi trikrat prete\xc4\x8de mirensko-orehovsko polje. V Miren prite\xc4\x8de iz Bilj, mimo Vrto\xc4\x8d v smeri proti zahodu v spodnji Miren, kjer se obrne in te\xc4\x8de proti Severovzhodu. Na drugem obronku pri jezu v Orehovljah, kjer zavije proti Jugozahodu se ji pridru\xc5\xbei tok Vrtojbice. Pot nadaljuje skozi Miren in po nekaj mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih zavojih po\xc4\x8dasi zapusti Slovenijo. Vipava tu pogosto poplavlja. Na obmo\xc4\x8dju Mirna predvsem v strugi Vipave ali ob njej pa so tudi po\xc5\xbeiralniki, iz katerih voda se voda akumulira v Dobrdobskem jezeru. _NEWLINE_Tla so fli\xc5\xa1nata oziroma prodnata, pokrivajo pa jih naplavine in rodovitna rjava prst. Na obmo\xc4\x8djih kjer so tla bolj prodnata pa so v 19. stoletju nastali mnogi vodnjaki. _NEWLINE_Podnebje tu je submediteransko, z milimi zimami in vro\xc4\x8dimi poletji.\n_START_SECTION_\nPoselitev v prazgodovini in v antiki\n_START_PARAGRAPH_\nNa poselitev v prazgodovini ka\xc5\xbeejo kamniti predmeti in orodja najdeni na ravninskem delu ob dana\xc5\xa1nji \xc5\xbeupnijski cerkvi. Tudi na Mirenskem gradu so odkrili nekaj prazgodovinskih predmetov, kar nakazuje, da je tu najverjetneje stalo prazgodovinsko gradi\xc5\xa1\xc4\x8de okroglega tlorisa z obsegom skoraj 500 metrov. Ostanki kamnitega obodnega \'\'zidu\'\' pa so na nekaterih mestih \xc5\xa1e delno opazni.  _NEWLINE_Naselitveno kontinuiteto v antiko dokazujejo rimski grobovi, ostanki rimske ceste ob sedaj\xc5\xa1njem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du in gradi\xc5\xa1\xc4\x8de ali manj\xc5\xa1a postojanka na Mirenskem gradu, ki naj bi slu\xc5\xbeila za varovanje prehoda \xc4\x8dez So\xc4\x8do. Skozi Miren je potekala tudi rimska cesta, ki  je povezovala Oglej in Emono. Ostanki le te, so bili najdeni ob steni pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da med njegovim \xc5\xa1irjenjem v letu 2009.\n_START_SECTION_\nNaselitev obmo\xc4\x8dja v srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju Mirna pa so \xc5\xbeiveli tudi Vzhodni Goti, kar dokazuje sedem grobov predvidoma iz 6. stoletja, v katerih so bile najdene zna\xc4\x8dilne vzhodnogotske predmete: dve srebrni fibuli s pozlato, na eni je tudi rde\xc4\x8d poldrag kamen, srebrne sponke, dele pasne garniture ter jantarne in steklene jagode. Najdenih je bilo tudi ve\xc4\x8d \xc5\xbeeleznih predmetov kot so no\xc5\xbei in pasne spone. _NEWLINE_Po domnevah se lahko utrdba na Mirenskem gradu  iz katerege izvira tudi ime te dominantne vzpetine prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbee leta 976, ko je cesar Oton podelil utrdbo, ki je slu\xc5\xbeila stra\xc5\xbeenju prehoda \xc4\x8dez So\xc4\x8do Oglejskemu patriarhatu. Tudi lastni\xc5\xa1ka cerkev na Mirenskem gradu naj bi tam stala \xc5\xbee v drugi polovici 10. stoletja ali \xc5\xa1e celo prej.   _NEWLINE_Prva omemba mirenske \xc5\xbeupnije sega v leto 1247 in tako spada med najstarej\xc5\xa1e \xc5\xbeupnije na Primorskem. V 14. stoletju naj bi Oglejski patriarhat Mirenski grad prepustil servitskemu redu, ki naj bi predhodni dvor ali grad ob podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni cerkvi vklju\xc4\x8dili v samostanski kompleks. Ta naj bi bil mo\xc4\x8dneje utrjen v \xc4\x8dasu Tur\xc5\xa1kih vpadov, vanj pa so se zatekali okoli\xc5\xa1ki kmetje. Grad nad Mirnom je pozneje pre\xc5\xa1el v last rodbine vitezov Tossi, ki so po tej utrdbi dobili tudi ime.\n_START_SECTION_\nDogajanja v dobi renesanse\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc5\xa1e kraje, med drugim tudi Miren, je leta 1500 obiskal Leonardo da Vinci, ki je za obrambo Furlanije pred Turki osnoval ve\xc4\x8d vodnih zapor za zalitje spodnje Vipavske doline. Eden izmed jezov pa bi bil postavljen tudi v Mirnu._NEWLINE_V Mirnu se je med begom pred katoli\xc5\xa1ko aretacijo leta 1563 iz gradu Rubije na Kranjsko pomudil tudi Primo\xc5\xbe Trubar, \xc5\xa1e en velik mo\xc5\xbe tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Grad nad Mirnom naj bi bil opusto\xc5\xa1en med kme\xc4\x8dkim puntom leta 1515.\n_START_SECTION_\nMiren za \xc4\x8dasa Avsto-Ogrske monarhije\n_START_PARAGRAPH_\nMiren je bil od leta 1500, ko so izumrli Gori\xc5\xa1ki grofje del Habsbur\xc5\xa1kih dednih de\xc5\xbeel in poznej\xc5\xa1e Avstro-Ogrske monarhije._NEWLINE_Kraj je do sredine 18. stoletja miroval, saj se je zna\xc5\xa1el v samem zaledju Habsbur\xc5\xa1ko-Bene\xc5\xa1kih vojn. Njegovo prebivalstvo pa so predstavljali predvsem kmetje in posamezni obrtniki. Ti so se zaradi bogate \xc4\x8devljarske in kamnose\xc5\xa1ke tradicije v 19. stoletju zdru\xc5\xbeili v zadruge. \xc4\x8cevljarska zadruga je tako ena prvih na slovenskem.  _NEWLINE_Poleg tega je Miren po ve\xc4\x8dletnem iz\xc4\x8drpnem prizadevanju Mirenskega \xc5\xbeupnika gospoda Kri\xc5\xa1tofa Spolada in njegovih predhodnikov po gradnji med letoma 1826 in 1827 dobil novo cerkev svetega Jurija v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu, ki je bila posve\xc4\x8dena 30. avgusta 1828. V \xc4\x8dasu, ko je \xc5\xbeupanoval Ivan Ferleti\xc4\x8d je bila v Mirnu zgrajena prva \xc5\xa1olska stavba v kateri se je pouk za\xc4\x8del vr\xc5\xa1iti v \xc5\xa1olskem letu 1842/43. Pou\xc4\x8devanje so prevzeli kaplani z Mirenskega Gradu. Med letoma 1862 in 1886 pa je Mirenski \xc5\xbeupnik gospod Janez Eler\xc5\xa1i\xc4\x8d za\xc4\x8del z gradnjo novega romarskega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da na Mirenskem gradu. Cerkev za katero je ve\xc4\x8djo vsoto denarja daroval tudi cesarski dvor, je bila do izbruha 1. svetovne vojne peta po velikosti v Gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji.   _NEWLINE_Leta 1869 je bila ustanovljena \xc4\x8ditalnica z dobro zalo\xc5\xbeeno knji\xc5\xbeno zbirko, leta 1897 pa \xc5\xa1e hranilnica in posojilnica. To so vse do konca 2. svetovne vojne upravljali mirenski \xc5\xbeupniki. Leta 1906 je za\xc4\x8dela delovati v novi \xc5\xa1olski stavbi tudi Osnovna \xc5\xa1ola Miren.  _NEWLINE_V Mirnu sta krojila za\xc4\x8detke slovenskega letalstva tudi Edvard in Josip Rusjan. Tukaj sta imela letalsko delavnico, kjer sta snovala svoja prva letala. Edvard je kot prvi slovenec z lastnim letalom EDA I poletel na Malih rojcah 25. novembra 1909.\n_START_SECTION_\n1. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nOb izbruhu 1. svetovne vojne je Mirenska \xc4\x8devljarska zadruga pod vodstvom ravnatelja Antona Vuka na pobudo Avstro-Ogrskega voja\xc5\xa1kega ministrstva za\xc4\x8dela izdelovati voja\xc5\xa1ke \xc4\x8devlje. V prvem roku je bilo izdelanih 20.000 parov \xc4\x8devljev. Maja 1915 se je nemudoma po odprtju So\xc5\xa1ke Fronte zadruga preselila v Mozirje, kjer se je ustanovila Mirenska begunska kolonija. Mirenska zadruga je kmalu postala eno najve\xc4\x8djih podjetij te stroke v vsej monarhiji.   _NEWLINE_Prve posledice vojne je utrpela \xc5\xbeupnijska cerkev, saj je bila \xc5\xbee 19. oktobra 1915 za bogoslu\xc5\xbeje neuporabna. Razdejanje se je s pribli\xc5\xbeevanjem frontne \xc4\x8drte samo \xc5\xa1e stopnjevalo. Zadnji Mirenci so se skupaj z gospodom \xc5\xbeupnikom Antonom Grabcem, ki je vztrajal z njimi, izselili 6. julija 1916. \xc4\x8cez tri dni je padla Gorica. Italijanska vojska je do\xc5\xbeivela z Mirenskega gradu mo\xc4\x8dan odpor, saj je bil ta klju\xc4\x8dnega pomena za prodor na kras in proti Ren\xc4\x8dam. Kraj je dokon\xc4\x8dno razdejala 6. so\xc5\xa1ka bitka, ko so tu potekali srditi boji za preboj skozi naselje in osvojitev Mirenskega gradu.  _NEWLINE__NEWLINE_Kmalu po Kobaridskem \xc4\x8dude\xc5\xbeu, ko se je fronta preselila na Zahod so se za\xc4\x8deli Mirenci hitro vra\xc4\x8dati v doma\xc4\x8di kraj, vendar jih je tu \xc4\x8dakalo nepopisno razdejanje. Ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 je bila razru\xc5\xa1enih, granate niso prizanesle niti cerkvam. Cerkev sv. Jurija je ostala brez zvonika in strehe, od cerkve na Mirenskem Gradu pa je ostal le del prezbiterija in zahodna stena desnega zvonika. \xc4\x8cevljarska zadruga je takoj za\xc4\x8dela s sanacijo obratovalnega poslopja v katerem so spet namestili stroje, z nakupom monta\xc5\xbenih hi\xc5\xa1 pa so tistim, ki jim od doma ni ostalo ni\xc4\x8desar zagotovili streho nad glavo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas med vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni je Primorska pripadla fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni Italiji. V Mirnu je do vzpona fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih oblasti leta 1927 potekala \xc5\xbeivahna kulturna in telovadna dejavnost, zato so ga simboli\xc4\x8dno imenovali "gori\xc5\xa1ke Atene" oziroma "Olipija gori\xc5\xa1kega \xc5\xa1porta\'\'. Leta 1924 je na ob\xc4\x8dinskih volitvah kljub fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu nasilju zmagala delavsko-kme\xc4\x8dka lista. _NEWLINE_Romarska cerkev \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje na Mirenskem gradu je bila kot neoromanska triladijska bazilika obnovljena od leta 1924 do 1931 po na\xc4\x8drtih Gori\xc4\x8dana Umberta Cuzzija. Postaje kri\xc5\xbeevega pota (kalvarije) ob cesti na Mirenski grad so sezidali leta 1931 po na\xc4\x8drtih arhitekta Ivana Vurnika._NEWLINE_V \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1izma, so tudi \xc5\xbeene iz Mirna poznane kot aleksandrinke, \xc5\xbeene, ki so se odpravljale v Egipt, kjer so negovale otroke bogata\xc5\xa1ev. _NEWLINE_Nad\xc5\xa1kof Margotti, ki je bil z delovanjem mirenske \xc5\xbeupnije in njenega duhovnika Oskarja Pahorja zadovoljen je ob ukinitvi \xc5\xa0empeterskega dekanata, 2. septembra 1936 ustanovil Mirensko dekanijo, ki je obsegala \xc5\xbeupnije Miren, Bilje, Vrtojba, Sovodnje, Gabrje, Opatje selo in mirenske podru\xc5\xbenice Orehovlje, Rupa, Pe\xc4\x8d in Cerkev s samostanom na Mirenskem gradu.\n_START_SECTION_\n2. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed 2. svetovno vojno se je tudi v Mirnu oblikovalo mo\xc4\x8dno odporni\xc5\xa1ko gibanje. Prvi odbor OF v Mirnu je bil ustanovljen 18. julija 1942.     _NEWLINE_Nemci so po Italijanski kapitulaciji leta 1943 zasedli Gorico 12. septembra. Ko so se partizani 15. septembra zaradi Nem\xc5\xa1kih tankov umaknili izpred mesta so okupatorji pri\xc5\xa1eli v gornji Miren, vendar so do\xc5\xbeiveli odpor z Gradu in dolnjega Mirna. Med 18. in 20. septembrom so posku\xc5\xa1ali priti na levi breg Vipave. Oktobra istega leta sta dva tuja partizana ubila Nem\xc5\xa1kega izvidnika.      _NEWLINE_Prvi po\xc5\xbeig Mirna se je zgodil 25. septembra 1943, takrat so Nemci ubili 4 va\xc5\xa1\xc4\x8dane 11 pa so jih odpeljali in \xc4\x8dez en mesec izpustili.     _NEWLINE_10. novembra 1943 so partizani po nalogu NOV iz Mirna proti Ren\xc4\x8dam odpeljali profesorja Cirila \xc5\xa0inigoja, Ven\xc4\x8deslava \xc5\xa0tanto in Bogomila Klan\xc4\x8di\xc4\x8da, 14. novembra pa \xc5\xa1e Vero Lestan in Alojza Rusjana. Obto\xc5\xbeili so jih sodelovanja z belo gardo. Pleg njih so na partizanski urad poklicali tudi tro\xc4\x8dlansko nem\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino. Nih\xc4\x8de izmed na\xc5\xa1tetih se ni vrnil nazaj. V dokumentu NOV iz oktobra istega leta je navedeno da so prej imenovane likvidirali. Njihovega groba pa \xc5\xa1e niso odkrili.      _NEWLINE_Drugi po\xc5\xbeig se je zgodil na Sve\xc4\x8dnico 1. februarja 1944, kot odgovor na uboj dveh Nem\xc5\xa1kih vojakov. Miren je dodatno prizadelo \xc5\xa1e bombardiranje zavezni\xc5\xa1kih letal 18. marca 1944. Letala so bombe namenjene bombardiranju letali\xc5\xa1\xc4\x8da na Rojah spustila prehitro in bombe so uni\xc4\x8dile gornji Miren in blji\xc5\xbenje njive, kjer je ve\xc4\x8dina kmetov sadilo krompir. V Mirnu je umrlo je 33 ljudi, od tega 30 iz Mirna, 2 iz Pe\xc4\x8di in 1 iz Lo\xc4\x8dnika. Veliko ve\xc4\x8d pa je bilo ranjenih. Ve\xc4\x8dino teh so namestili v farni cerkvi, nekatere pa so tudi Nemci odpeljali v Gori\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1nico.   _NEWLINE_V \'\'Pavleti\xc4\x8devi\'\' hi\xc5\xa1i pod Gradom je med letoma 1944 in 1945 delovala tudi partizanska \xc5\xa1ola. V \xc5\xa1olo je bilo vpisanih kar 70 otrok, a se jih je pouka udele\xc5\xbeevalo le 27, saj se je v februarju 1944 morala ve\xc4\x8dina Mirencev iz spodnjega Mirna izseliti iz vasi zaradi po\xc5\xbeiga v okoli\xc5\xa1ke vasi.    _NEWLINE_Dogodki med letoma 1940 in 1945 so v Mirnu terjali 80 \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Jugoslaviji\n_START_PARAGRAPH_\nMiren se je po 2. svetovni vojni mo\xc4\x8dno industrializaral. Iz manj\xc5\xa1e obrti in iz \xc4\x8devljarske zadruge se je razvila velika \xc4\x8devljarska industrija, sedaj znana pod industrijskim imenom Ciciban. Obratovati je za\xc4\x8dela tudi strojarna.  _NEWLINE_Njive in kmetijska posestva so zasadili s sadnim drevjem. Pokrajno so napolnili tudi veliki nasadi hru\xc5\xa1k. _NEWLINE_Miren se je zna\xc5\xa1el tik ob meji. Zaznamovala ga je obmejna stra\xc5\xbea. Ostanek tega so karavle in stra\xc5\xbeni stolp \xc2\xbbna Grivah\xc2\xab. Meja je prerezala stike med ljudmi, spremenila navade ljudi, odtujila sorodnike, ki so ostali na razli\xc4\x8dnih straneh meja. Meja je bila za\xc4\x8drtana tudi \xc4\x8dez pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in odrezala svojce od svojih bli\xc5\xbenjih. Z osimskim sporazumom leta 1974 se je meja premaknila na rob pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Mirensko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je postalo svetovno znano, pomemben prehod ilegalnih prebe\xc5\xbenikov, ki so zaradi enostavnosti tu pre\xc4\x8dkali mejo v bolj\xc5\xa1i svet.\n_START_SECTION_\nObdobje po osamosvojitvi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1994 je bila ustanovljena ob\xc4\x8dina Miren-Kostanjevica, ki ima sede\xc5\xbe v Mirnu._NEWLINE_\xc4\x8cevljarski muzej je svoja vrata odprl leta 2008. Leta 2013 je bila v spomin na mejo, ki je potekala po mirenskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v prostoru prej\xc5\xa1nje mrli\xc5\xa1ke ve\xc5\xbeice urejena spominska soba, na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pa so na mestu kjer je pred leti stala bode\xc4\x8da \xc5\xbeica v tla vgradili spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nObrtni\xc5\xa1ka tradicija\n_START_PARAGRAPH_\nMiren zaznamuje starodavna usnjarska in \xc4\x8devljarska (obrtni\xc5\xa1ka) tradicija, posamezni obrtniki so se \xc5\xbee pred 1. svetovno vojno povezali v \xc4\x8devljarsko zadrugo, eno prvih na slovenskem in najve\xc4\x8djih v Avstro-Ogrski monarhiji._NEWLINE_Pred 1. svetovno vojno je v Mirnu delovala tudi razvita kamnose\xc5\xa1ka tradicija. Mirenski kamnoseki so bili znani po svojih spretnostih, tako da so naro\xc4\x8dila za njihove izdelke prihajale iz Trsta, Gorice, pa tudi Ljubljane in \xc5\xa1e celo z Dunaja.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV vasi je ohranjenih ve\xc4\x8d kamnitih vodnjakov iz 19. stoletja, najzanimivej\xc5\xa1i med njimi je bil postavljen leta 1865 in stoji pred \xc5\xbeupnijsko cerkvijo svetega Jurija. Ta je obogaten s paviljonsko streho na lito\xc5\xbeeleznih stebrih. Vodnjaki se nahajajo tudi v zaselkih: Staro Mesto, Pr\' Grabcu, Breg, Pr\' \xc5\xa0tanti in Na Lascu,...\n_START_SECTION_\nKrajevni prazniki\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i praznik je zagotovo Mirenska kvaterenica, ki se odvija na 3 nedeljo v septembru. V preteklosti je bil to pomemben romarski shod pri cerkvi \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje na Mirenskem Gradu, ki ga je spremljal sejem. Do danes je praznik ohranil le \xc5\xa1e verski del. Na Mirenskem Gradu se tudi od leta 1977 dalje odvija Gradenska Bo\xc5\xbei\xc4\x8dnica na kateri sodelujejo \xc5\xa1tevilni zbori iz Slovenije in zamejstva._NEWLINE_Ob veliki no\xc4\x8di je v Mirnu tradicija ciljanja pirhov.'