b'\n_START_ARTICLE_\nOlimp\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d teorij je o izvoru imena: "nebo", "svetlo", "visoko", "skala". Ena teorija pravi, da je Olimpus predhelenski toponim, ki pomeni "gora". V tur\xc5\xa1\xc4\x8dini jo imenujejo Semavatevi, kar pomeni "nebe\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a".\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOblika Olimpa je posledica erozije de\xc5\xbeja in vetra. Nastal je osamljen stolp, visok skoraj 3000 metrov, le 18 km stran na Litohorja. Olimp ima veliko vrhov in skoraj kro\xc5\xbeno obliko._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Obseg gore je 150 km, povpre\xc4\x8dni premer je 26 kilometrov in ima 600 kvadratnih kilometrov povr\xc5\xa1ine. Na severozahodu je vla\xc5\xa1ka vas Kokino Pulo. Reka Makrirema lo\xc4\x8di Olimp od masiva Vulgara. Vasi Petra, Vrontu in Dion le\xc5\xbeijo na severozahodu, medtem ko je na vzhodni strani mesto Litohor, kjer Enipeas razpolavlja masiv Olimp. Na jugovzhodni strani  soteska Ziliana lo\xc4\x8duje Olimp od Kato Olimpa (Ni\xc5\xbeji Olimp), medtem ko na jugozahodnih obronkih le\xc5\xbeita vasi Sikamineja in Karja. Samostan Agias Triadas Sparmu in vas Pition le\xc5\xbeita na zahodu._NEWLINE_Olimpova suha predgorja so znana kot Hirokambi in so pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z makiji podobnim sredozemskim grmi\xc4\x8dastim rastlinjem (angl.: chaparral (\xc4\x8daparal)). Tu \xc5\xbeivijo tudi male \xc5\xbeivali. Bolj proti vzhodu je plodna ravnina Dion s potoki, ki izvirajo na Olimpu.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nOlimp je sorazmerno pozno nastala gr\xc5\xa1ka gora. Predvidevajo, da njene glavne kamnine niso stare ve\xc4\x8d kot 20 milijonov let, ko je bil najve\xc4\x8dji del Gr\xc4\x8dije (in Sredozemsko morje) na dnu plitvega morja, kjer so usedline, ki so pozneje oblikovale sedanje kamnine. Razli\xc4\x8dni geolo\xc5\xa1ki dogodki so spremljali nastanek celotne regije in morja. Pred pribli\xc5\xbeno milijon leti so Olimp prekrivali ledeniki in ustvarili planote in depresije. Z dvigom temperature se je led stopil, nastali potoki so odna\xc5\xa1ali velike koli\xc4\x8dine zdrobljenih kamnin v najni\xc5\xbeja obmo\xc4\x8dja in ustvarili aluvialne sto\xc5\xbece, ki se \xc5\xa1irijo po vsej regiji, od vzno\xc5\xbeja gore do morja.\n_START_SECTION_\nMorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nZapletena geolo\xc5\xa1ka preteklost v regiji je o\xc4\x8ditno vplivala na morfologijo Olimpa in njegov narodni park. Tu so globoke soteske in veliko gladkih vrhov, mnogi so vi\xc5\xa1ji od 2000 metrov (Agios Antonios 2815 metrov, Kalogeros 2700 m, Tumpa 2801 m  in Profitis Elias 2803 m). Osrednji je skoraj navpi\xc4\x8den skalnat vrh nad Litohorjem in naredi izreden vtis na obiskovalca, saj relief gorskih grebenov na obzorju ustvari navidezen V med dvema vrhovoma skoraj enake vi\xc5\xa1ine. V levem kraku je Mitikas (ali Panteon, 2918 m), najvi\xc5\xa1ji vrh Gr\xc4\x8dije, na desni strani je Stefani (ali Tronos Dios (Zevsov prestol, 2902 m), ki je najimpresivnej\xc5\xa1i in najstrmej\xc5\xa1i vrh Olimpa, njegova stena se strmo dviguje 200 metrov in je najve\xc4\x8dji izziv za plezalce. Proti jugu je Skolio (drugi najvi\xc5\xa1ji vrh, 2912 m), ki zaokro\xc5\xbei v loku okoli 200 stopinj, njegova strma pobo\xc4\x8dja se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo na zahod kot stena v Megalo Kazanijo, impresivno prepadno 700 m globoko amfiteatralno kotlino, njen obseg je 1000 m. Vzhodni visoki vrhovi sestavljajo stopni\xc4\x8dasta strma pobo\xc4\x8dja kot vzporedne gube, imenovane Zonarija. O\xc5\xbeja in strmej\xc5\xa1a zareza, Lukija, prav tako pripelje do vrha._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Na severni strani, med vrhom Stefani in Profitis Ilias, se na vi\xc5\xa1ini na 2550 m razteza Planota muz, medtem ko se ju\xc5\xbeneje, skoraj v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du masiva, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2350 m, razteza alpska tundra regije Bar._NEWLINE_Olimp ima \xc5\xa1tevilne soteske in grape. Prepoznavni soteski sta Mavrologos-Enipeas (14 km) in Mavrantzas-Sparmos (13 km) v bli\xc5\xbeini Bara, ki re\xc5\xbeeta masiv v dva ovalna dela. Na ju\xc5\xbenih obronkih 13 km dolge soteske Zilijana naravna pregrada lo\xc4\x8di goro od Ni\xc5\xbejega Olimpa. Tu je veliko brezen in jam, ki \xc5\xa1e danes niso raziskane. Oblika in postavitev kamnin omogo\xc4\x8data nastanek \xc5\xa1tevilnih izvirov, predvsem ni\xc5\xbeje od 2000 m, malih sezonskih jezer in potokov ter majhne reke Enipeas s svojimi izviri v Prioniji, ki se izliva v Egejsko morje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Olimpa je bila burna, saj je bila njegova okolica ne samo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ampak v anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih tudi boji\xc5\xa1\xc4\x8de za nadzor dostopa iz Tesalije v Makedonijo. V obdobju Otomanskega cesarstva je bilo skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de in izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de delovanja kleftov (hajdukov) in armatolov (paravojske)._NEWLINE_Na Olimpu je armatole ustanovil Kara Mihalis leta 1489. V poznem 17. stoletju je Livadi na Olimpu postal sede\xc5\xbe armatolov v zahodni Makedoniji s svojim prvim priznanim poveljnikom Panosom Zidrosom. V 18. stoletju so Turki morali zamenjati armatole (ki so se zelo pogosto pridru\xc5\xbeili kleftom) z muslimansko-albanskimi armatoli, ki so pusto\xc5\xa1ili po pokrajini Makedoniji. Olimpovi armatoli tudi po kapitulaciji Alije Pa\xc5\xa1e niso prenehali spopadov na kopnem in morju. Med najdejavnej\xc5\xa1imi tukaj in v sosednjih regijah so bili Nikos Tsaras, kapetan Jorga\xc4\x87 (angl. Giorgakis Olympios) in Lazonijci, legendarna dru\xc5\xbeina._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 20. stoletja in \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa po osvoboditvi izpod Otomanskega cesarstva (1912) so bili v regiji roparji, najbolj znan med njimi je bil razvpiti Giagulas. Med nem\xc5\xa1kim vpadom leta 1941 se je gr\xc5\xa1ka vojska borila skupaj z enotami Novozelandcev in Avstralcev. Med nem\xc5\xa1ko zasedbo (1941\xe2\x80\x93 1944) je bila gora eno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8d gr\xc5\xa1kega odpora, med gr\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno (1946\xe2\x80\x931949) se je odpor za\xc4\x8del v Litohorju.\n_START_SECTION_\nVzponi\n_START_PARAGRAPH_\nNajverjetneje stari Grki nikoli niso posku\xc5\xa1ali splezati na Olimp oziroma vrhova, ki se zdaj imenujeta Mitikas in Stefani, saj je bil sede\xc5\xbe bogov. Gotovo pa so dosegli najbli\xc5\xbeji vrh, danes Agios Antonios, od koder so imeli pogled na oba vrhova in kamor so nosili darila, kar ka\xc5\xbeejo nedavne arheolo\xc5\xa1ke najdbe. V moderni dobi je vrsta raziskovalcev posku\xc5\xa1ala goro raziskovati in dose\xc4\x8di vrh, a neuspe\xc5\xa1no, na primer francoski arheolog Leon Heuzey (1855), nem\xc5\xa1ki raziskovalec Heinrich Barth (1862) in nem\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Edward Richter. Richter je sku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di vrh leta 1911, a so ga ugrabili klefti, ko so ubili otomanske \xc5\xbeandarje, ki so ga spremljali. Samo eno leto po osvoboditvi Gr\xc4\x8dije izpod otomanske vladavine, 2. avgusta 1913, je bil  neosvojen vrh Olimpa kon\xc4\x8dno osvojen. \xc5\xa0vicarja Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Boissonnas in Daniel Baud-Bovy z lovcem divjih koz iz Litohorja Hristosom Kakalosom so bili prvi, ki so dosegli najvi\xc5\xa1ji vrh Gr\xc4\x8dije. Kakalos, ki je imel veliko izku\xc5\xa1enj s plezanjem na Olimp, je prvi splezal na Mitikas. Vse do svoje smrti (1976) je bil uradni vodnik na Olimp. Leta 1921 je Marcel Short drugi dosegel najvi\xc5\xa1ji vrh Olimpa Stefani. Na podlagi raziskovanj je leta 1923 uredil Le Mont Olympe, knjigo, ki je imela prvi podroben zemljevid vrhov. Leta 1928 se je slikar Vasilis Itakisios povzpel na Olimp in skupaj s Kakalosom dosegel jamo ter jo menoval po zavetnicah muzah. Ob njej je pre\xc5\xbeivel veliko poletij in slikal razgled na gore. Olimp so pozneje fotografirali in slikali tudi mnogi drugi. Do zdaj je bilo veliko uspe\xc5\xa1nih letnih in zimskih vzponov na najstrmej\xc5\xa1e vrhove in v te\xc5\xbekih vremenskih razmerah._NEWLINE_Plezanje na Olimp ni zelo tehni\xc4\x8dno zahtevno, razen na zadnjem odseku od Skale do vrha Mitikasa, kjer je skalno plezanje 3. stopnje. Okrog 10.000 ljudi se vsako leto povzpne na Olimp, ve\xc4\x8dina dose\xc5\xbee le vrh Skolio._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina za\xc4\x8dne v Litohorju, mestu bogov, ki ima tako ime zaradi svoje lege ob vzno\xc5\xbeju gore. Od tu je speljana cesta do Prionije, kjer se za\xc4\x8dne hoja na goro.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dna in srednjeve\xc5\xa1ka mesta\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna regija Pierija z Olimpom je arheolo\xc5\xa1ko in zgodovinsko obmo\xc4\x8dje za ohranitev monumentalnih in zgodovinskih zna\xc4\x8dilnosti. 5 km od morja je Dion, sveto mesto anti\xc4\x8dne Makedonije, posve\xc4\x8den Zevsu in olimpski dvanajsterici. Njegova blaginja je trajala od 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. do 5. stoletja n. \xc5\xa1t. Izkopavanja vse od leta 1928 so pokazala \xc5\xa1tevilne najdbe makedonskega, helenisti\xc4\x8dnega in rimskega obdobja. Zdaj je edinstven arheolo\xc5\xa1ki park na 200 hektarjih z anti\xc4\x8dnim mestom in svetimi kraji \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja zunaj obzidja. \xc5\xa0tevilne kipe in drugi neprecenljive predmete hranijo v bli\xc5\xbenjem muzeju v Dionu._NEWLINE_Pimblija in Levitra sta dve mesti v regiji, povezani z Orfejem in orfi\xc5\xa1kimi misteriji. V skladu s tradicijo je Orfej, sin Apolona in Kaliope (ene od muz), tu opravljal misti\xc4\x8dne obrede \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja Dioniza. _NEWLINE_Ob morju je na strate\xc5\xa1ki legi na vratih Makedonije grad Platamon, zgrajen med letoma 1204 in 1222 v anti\xc4\x8dnem mestu Herakleja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva\n_START_PARAGRAPH_\nV Olimpovi regiji je ve\xc4\x8d kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih spomenikov, med njimi je najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da kapela pravoslavne cerkve Profitis Ilias po imenu istega vrha (2803 m). Zgradil jo je sveti Dionizij Olimpski v 16. stoletju, ki je ustanovil tudi najpomembnej\xc5\xa1i samostan v regiji. Stari Dionizijev samostan (na nadmorski vi\xc5\xa1ini 820 m) je v soteski Enipeas in je dostopen z avtomobilom iz Litohorja. Izropali in uni\xc4\x8dili so ga Turki, leta 1943 nem\xc5\xa1ki zavojevalci, ki so jim pomagali gverilci. Danes je delno obnovljen in je podru\xc5\xbenica novega Dionizijevega samostana zunaj Litohorja. Blizu starega samostana je Kapela rojstva v \xc4\x8dudoviti pokrajini, v jami z izvirom iz skale, kjer je Sveti Dionizij sprva \xc5\xbeivel kot menih._NEWLINE_Na Olimpovem ju\xc5\xbenem vzno\xc5\xbeju, na razgledni legi (820 m) nad sotesko Zilijana, je samostan Kanalon, 8 km oddaljen od Karje. Ustanovljen je bil leta 1864, leta 2001 je bil obnovljen. Naprej proti zahodu, na robu reke Mavratza, na 1020 m, je samostan Agias Triadas Sparmu, ki  je cvetel v za\xc4\x8detku 18. stoletja. Imel je veliko premo\xc5\xbeenja in pomagal pri ustanovitvi slavne \xc5\xa1ole v Tsaritsani. Opu\xc5\xa1\xc4\x8den je bil leta 1932, vendar bil leta 2000 popolnoma prenovljen in ponovno odprt kot mo\xc5\xa1ki samostan, pridru\xc5\xbeen \xc5\xa1kofiji Elasonas.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nOlimp ima sredozemsko podnebje s celinskim vplivom. Lokalne razlike so posledica u\xc4\x8dinka morja in hribovitega reliefa v regiji._NEWLINE_V ni\xc5\xbejih legah (Litohor in predgorje) je podnebje sredozemsko. Zna\xc4\x8dilna so vro\xc4\x8da in suha poletja ter vla\xc5\xbena in hladna zima. Vi\xc5\xa1je je vla\xc5\xbenej\xc5\xa1e in ostrej\xc5\xa1e z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi vremenskimi pojavi. Pozimi pogosto sne\xc5\xbei, de\xc5\xbeuje in celo sne\xc5\xbei tudi poleti. Temperatura  se spreminja, pozimi je  od \xe2\x80\x9310 \xc2\xb0C do 10 \xc2\xb0C, poleti pa od 0 \xc2\xb0C do 20 \xc2\xb0C, veter piha skoraj vsak dan. Temperatura 1 \xc2\xb0C je obi\xc4\x8dajna na 200 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Obalna severovzhodna pobo\xc4\x8dja imajo ve\xc4\x8d de\xc5\xbeja kot celinski severozahodni del, kar je vidno po rastlinstvu. Najbolj vro\xc4\x8d mesec je avgust, najhladnej\xc5\xa1i februar._NEWLINE_Gore, vi\xc5\xa1je kot 2000 metrov, so pribli\xc5\xbeno devet mesecev (od septembra do maja) pokrite s snegom. V nekaterih krajih vetrovi nanesejo 8 do 10 metrov snega ("anemosurija" v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini), v nekaterih globokih grapah se sneg ohrani vse leto (ve\xc4\x8dni sneg). Od leta 1960 za to alpsko regijo zbirajo podatke  na najvi\xc5\xa1ji vremenski postaji v Gr\xc4\x8diji na vrhu Agiosa Antoniosa (2815 m) in imajo vrsto zanimivih podatkov za to gorsko podnebje. Povpre\xc4\x8dne letne koli\xc4\x8dine padavin so od 149 cm na Prioniji (1100 m) do 170 cm na Agiosu Antoniosu, pribli\xc5\xbeno polovica teh padavin so neurja s to\xc4\x8do poleti in sne\xc5\xbene padavine pozimi. Vreme se lahko spremeni ve\xc4\x8dkrat v istem dnevu.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave rastlinstva na Olimpu so se za\xc4\x8dele leta 1836, ko ga je francoski botanik \xce\x91\xcf\x85cher-\xce\x95l\xce\xbf\xce\xb3 za\xc4\x8del prou\xc4\x8devati. V skladu s temi in poznej\xc5\xa1imi raziskavami velja Nacionalni park Olimp za eno najbogatej\xc5\xa1ih rastlinskih regij v Gr\xc4\x8diji s pribli\xc5\xbeno 1700 vrstami in podvrstami, kar je pribli\xc5\xbeno 25 odstotkov gr\xc5\xa1ke flore. Med njimi je 187 vrst ozna\xc4\x8denih kot pomembne, 56 je endemi\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih in od njih 23 endemi\xc4\x8dnih lokalnih. Te je mogo\xc4\x8de najti le na Olimpu. 16 je redkih v Gr\xc4\x8diji in/ali so omejene v severni Gr\xc4\x8diji. Ve\xc4\x8dina tistih, ki rastejo na ni\xc5\xbeji nadmorski vi\xc5\xa1ini, so pogoste sredozemske in srednjeevropske vrste. Jankaea heldreichii, rastlina ostanek ledene dobe, je posebnega pomena za botanike._NEWLINE_Mo\xc4\x8dna pestrost pokrajine, razli\xc4\x8dna usmerjenost pobo\xc4\x8dij in njihov polo\xc5\xbeaj v odnosu do morja vplivajo na lokalno podnebje. Prevladujo\xc4\x8da lokalna mikroklima v kombinaciji z geolo\xc5\xa1ko podlago in tlemi dajejo prednost rasti posameznih vrst vegetacije in biotopov._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no je Olimpova severovzhodna stran zelo gozdnata, saj prejme najve\xc4\x8d padavin, medtem ko je jugovzhodna bistveno skromnej\xc5\xa1a z vegetacijo. Zelo jasno je zaporedje vegetacijskih con v skladu z nadmorsko vi\xc5\xa1ino, kar je tudi posledica zelo razli\xc4\x8dne mikroklime, ki jo povzro\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dne krajine v regiji.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nNa Olimpu so \xc5\xa1tiri splo\xc5\xa1na obmo\xc4\x8dja rastlinstva, ki pa niso jasno lo\xc4\x8dena:\n_START_SECTION_\nSredozemsko vegetacijsko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nNa nadmorski vi\xc5\xa1ini med 300 in 500 metrov je pas vedno zelenih \xc5\xa1irokolistnih dreves (makija). Skupaj s hrastom (Quercus ilex) in gr\xc5\xa1kim jagodnim drevesom (Arbutus andrachne) se pojavljajo hrast Quercus coccifera, navadna jagodi\xc4\x8dnica (Arbutus unedo), Phillyrea latifolia, lovor, cedra (Cedrus) in drugi. Od listavcev so pogoste vrste \xc4\x8drni jesen (Fraxinus ornus), trokrpi javor (Acer monspessulanum ), navadni jadikovec (Cercis siliquastrum),  Pistacia terebinthus, navadni ruj (Cotinus coggygria) in drugi.\n_START_SECTION_\nGozd \xe2\x80\x93 obmo\xc4\x8dje bukve, jelke in gorskih iglavcev\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje vedno zelenih \xc5\xa1irokolistnih dreves v nadaljevanju postopoma nadomesti ekosistem evropskega \xc4\x8drnega bora (Pinus nigra), ki sestavlja kompakten gozd brez vmesnega obmo\xc4\x8dja hrasta ali drugih listavcev, \xc4\x8deprav se te vrste pojavljajo posamezno med skupinami dreves \xc4\x8drnega bora. Na severnih pobo\xc4\x8djih doline Hirolakos, na nadmorski vi\xc5\xa1ini med 600 in 700 metrov, je pribli\xc5\xbeno 120 hektarjev velik gozd puhastega hrasta (Quercus pubescens)._NEWLINE_\xc4\x8crni bor prevladuje na vzhodni in severni strani gore, med 500 in 1700 metri. Na tem obmo\xc4\x8dju sta v majhnih skupinah tudi hibridna jelka (Abies cephalonica) in grmovje ali majhno grmi\xc4\x8devje, zlasti v spodnjem obmo\xc4\x8dju in na obmo\xc4\x8djih Naumija (zahod), Stalamatija in Polikastre (vzhod), kjer se zme\xc5\xa1a s \xc4\x8drnim in bosanskim borom (Pinus heldreichii). V tem obmo\xc4\x8dju raste tudi bukev (Fagus sylvatica). Medtem ko je v sosednjih gorah  Pierians in Osa raz\xc5\xa1irjeno obmo\xc4\x8dje bukve, je na Olimpu  omejena na majhne skupine dreves, ki se pojavljajo kot oto\xc4\x8dki, predvsem v vla\xc5\xbenej\xc5\xa1ih krajih in na najbolj\xc5\xa1ih tleh._NEWLINE_Soteska Enipeas je \xc5\xa1e posebej bogata z drevjem in grmovnicami. Tam rastejo brest, rde\xc4\x8delistna sliva (Prunus cerasifera), evropska tisa (Taxus baccata), (navadna leska Corylus avellana), bodika (Ilex), rumeni dren (Cornus mas), \xc4\x8drni jesen (Fraxinus ornus), javor in razne zelnate rastline. Soteska in grape so prekrite s platanami (Platanus orientalis), vrbami, \xc4\x8drno jel\xc5\xa1o (Alnus glutinosa) in re\xc4\x8dnim zelenjem.\n_START_SECTION_\nSeverni gozd iglavcev\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilna vrsta tega obmo\xc4\x8dja je bosanski bor. Ta redka vrsta bora raste ob\xc4\x8dasno vi\xc5\xa1je kot 1000 metrov in postopoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8drni bor, medtem ko je nad 1400 metrov skoraj neme\xc5\xa1an gozd. Nad 2000 metrov gozd postane redkej\xc5\xa1i, sega do 2750 metrov, s \xc4\x8dimer ustvarja najvi\xc5\xa1jo mejo gozda na Balkanu, tudi v Evropi._NEWLINE_Druga zna\xc4\x8dilnost tega obmo\xc4\x8dja je, da se nad 2500 metrov drevesa pojavljajo v plaze\xc4\x8di obliki. Kjer raste bosanski bor, je ve\xc4\x8dinoma suho, pobo\xc4\x8dja pa kamnita. Ni izvirov ali vodnih tokov. Rastlinstvo je prilagojeno posebnim lokalnim razmeram, prevladujejo zna\xc4\x8dilne grmovnice, trava, hazmofiti itd., medtem ko flora vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne endemi\xc4\x8dne vrste Balkana.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje nad gozdno mejo (alpska tundra)\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje nad bosanskim borom je obse\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje brez dreves z alpskimi travniki, sestavlja ga mozaik travni\xc5\xa1kih ekosistemov, odvisno od topografije, strmine in naravnanosti tal. Na splo\xc5\xa1no je to alpska flora z ve\xc4\x8d kot 150 vrstami rastlin, ki rastejo na delno s snegom pokritih travnikih, travnatih mo\xc4\x8dvirjih, alpskih meli\xc5\xa1\xc4\x8dih in v skalnih razpokah. Na travnikih, skalah in strmih pobo\xc4\x8djih raste ve\xc4\x8dina endemi\xc4\x8dnih rastlin Olimpa, med njimi tudi nekatere najlep\xc5\xa1e divje ro\xc5\xbee v Gr\xc4\x8diji. Polovico najdemo samo na Balkanu in 23 samo na Olimpu, nikjer drugje.\n_START_SECTION_\nFavna\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivalstvo Olimpa, ki do zdaj ni bilo sistemati\xc4\x8dno raziskano, je precej raznovrstno s pomembnimi redkimi in ogro\xc5\xbeenimi vrstami. Veliki sesalci, ki so v\xc4\x8dasih \xc5\xbeiveli tu, kot so jeleni, so izginili. V starih \xc4\x8dasih so bili tu levi (Pavzanias (geograf)|Pavzanias), do najmanj 16. stoletja tudi medvedi (\xc5\xbdivljenje svetega Dioniza)._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju so opazili 32 vrst sesalcev, med njimi divjo kozo (R\xcf\x85\xcf\x81icapra rupicapra), srno, jelena (Capreolus capreolus), divjega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da (Sus scrofa), divjo ma\xc4\x8dko (Felis sylvestris), kuno belico (Martes foina), lisico (Vulpes vulpes) in veverico. Zaznali so 108 vrst ptic (skobec, rjavi jastreb, skalna jerebica, bela \xc5\xa1torklja, skalni golob, ta\xc5\xa1\xc4\x8dica, ju\xc5\xbeni sokol, sokol selec, planinski orel, ka\xc4\x8dar, mali orel in smrdokavra). Mnoge, zlasti ptice roparice, so redke. Poleg tega \xc5\xbeivijo tu skupine plazilcev (22 vrst, kot so ka\xc4\x8de, \xc5\xbeelve, ku\xc5\xa1\xc4\x8darji itd.) in nekatere dvo\xc5\xbeivke (8 vrst) v potokih in sezonskih ribnikih, pa tudi veliko razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, predvsem metulji, po katerih je Olimp \xc5\xa1e posebej znan.\n_START_SECTION_\nNarodni park\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ja gora Gr\xc4\x8dije je bila prva regija v dr\xc5\xbeavi, ki je bila dele\xc5\xbena posebne za\xc5\xa1\xc4\x8dite z ustanovitvijo narodnega parka leta 1938. Namen tega "je ... ohranjanje naravnega okolja v regiji, tj. rastlinskih vrst, divje favne in naravne krajine, kot tudi njenih kulturnih in drugih vrednot ..." Poleg tega je namenjen spodbujanju znanstvenih raziskav, okoljskemu izobra\xc5\xbeevanju javnosti in turisti\xc4\x8dnemu razvoju v regiji. Posebna zakonodaja prepoveduje vse oblike izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja na vzhodni strani gore v obmo\xc4\x8dju pribli\xc5\xbeno 4000 hektarjev, ki je jedro parka. Regija okoli tega jedra je obodno obmo\xc4\x8dje narodnega parka, v katerem veljata upravljanje in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje, ki ne smeta negativno vplivati na za\xc5\xa1\xc4\x8diteno jedro._NEWLINE_Danes se je po posebni \xc5\xa1tudiji park raz\xc5\xa1iril na 24.000 hektarjev. Upravno pripada prefekturama Pierija in Larisa in ob\xc4\x8dinam Diu - Olimp, Katerinis (Pierija), \xce\xa4empon in Elasonas (Larisa). Najni\xc5\xbeja vi\xc5\xa1ina je 600 metrov in najvi\xc5\xa1ja 2918 metrov, vrh Mitikas. Leta 1981 je UNESCO razglasil Biosphere Reserve Olympus \xe2\x80\x93 biosferni rezervat. Evropska unija je dolo\xc4\x8dila Olimp kot pomemben prostor za \xc5\xbeivljenje ptic na obmo\xc4\x8dju Evropske unije. Vpisan je na seznam evropske mre\xc5\xbee Natura 2000 kot poseben prostor za\xc5\xa1\xc4\x8dite.\n_START_SECTION_\nPohodne poti\n_START_PARAGRAPH_\nMed obiskovalci in pohodniki so priljubljene \xc5\xa1tevilne steze in poti. Najpomembnej\xc5\xa1a med njimi je evropska pe\xc5\xa1pot E4 na dolge razdalje. Te\xc4\x8de zahodno od Litohorja proti vrhovom skozi sotesko Enipeas. Tu je narodna pot O2, ki povezuje vrhove proti jugu do Peliona._NEWLINE_V mnogih krajih so urejena po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da v bli\xc5\xbeini izvirov. Zavod za gozdove je postavil informacijske table z zemljevidom narodnega parka in koristnimi smernicami.\n_START_SECTION_\nKovanec\n_START_PARAGRAPH_\nOlimp in narodni park okoli njega sta bila izbrana kot glavni motiv za prilo\xc5\xbenostni kovanec "gr\xc5\xa1ki narodni park Olimp", skovan v letu 2005. Na hrbtni strani je upodobljen boj Titanov na gori Olimp s cveto\xc4\x8do vejo na spodnjem delu kovanca. Na sprednji strani je nad prizorom v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini napisano Narodni park Olimp.'