b"\n_START_ARTICLE_\nSlavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSlavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek se je rodil 21. marca 1949 v Ljubljani. Njegova star\xc5\xa1a sta bila ateista. O\xc4\x8de, Jo\xc5\xbee \xc5\xbdi\xc5\xbeek, je bil ekonomist in dr\xc5\xbeavni uradnik iz Prekmurja, mati Vesna pa ra\xc4\x8dunovodkinja v dr\xc5\xbeavnem podjetju. Otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v Portoro\xc5\xbeu, v zadnjem razredu osnovne \xc5\xa1ole pa so se \xc5\xbdi\xc5\xbekovi ponovno preselili v Ljubljano. Gimnazijska leta je pre\xc5\xbeivel na Gimnaziji Be\xc5\xbeigrad. V mladosti je razmi\xc5\xa1ljal, da bi postal filmski re\xc5\xbeiser, a kot je neko\xc4\x8d povedal za Daily Telegraph je videl toliko dobrih evropskih filmov, da se mu je zdelo, da jih ne bi mogel prese\xc4\x8di, zato se je odlo\xc4\x8dil, da bo postal filozof. Na \xc5\xbdi\xc5\xbekovo za\xc4\x8detno obdobje je imel velik vpliv slovenski marksist Bo\xc5\xbeidar Debenjak. Debenjak je pou\xc4\x8deval filozofijo nem\xc5\xa1kega idealizma na Filozofski fakulteti v Ljubljani in je vplival tudi na \xc5\xa1tevilne druge prihodnje slovenske filozofe. Ob koncu tretjega letnika je v reviji Ekran objavil svoj prvi \xc4\x8dlanek - recenzijo novovalovskega filma. V poletnih mesecih pred vpisom na Filozofsko fakulteto je odkril francoske strukturaliste. \xc5\xbdi\xc5\xbeek je bil poro\xc4\x8den \xc5\xa1tirikrat. Prvi\xc4\x8d s Ksenijo Po\xc5\xbear, drugi\xc4\x8d z Renato Salecl - svetovno znano slovensko filozofinjo, tretji\xc4\x8d z argentinsko manekenko Analio Hounie in \xc4\x8detrti\xc4\x8d s kulturno novinarko pri \xc4\x8dasopisu Delo in pisateljico Jelo Kre\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Leta 1967 je v Problemih objavil prvi prevod Jacquesa Derridajav sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, pozneje pa je postal zaprise\xc5\xbeen privr\xc5\xbeenec francoskega psihoanalitika Jacquesa Lacana._NEWLINE_Leta 1971 je diplomiral iz filozofije in sociologije na ljubljanski univerzi. Zaradi urednikovanja pri Problemih in prijateljevanja z Ivanom Urban\xc4\x8di\xc4\x8dem in Tinetom Hribarjem v 70. letih obvelja za opore\xc4\x8dnika, zaradi \xc4\x8desar ni dobil slu\xc5\xbebe na Filozofski fakulteti in je bil ve\xc4\x8d let brezposeln. Pre\xc5\xbeivljal se je s prevajanjem in pisanjem \xc4\x8dlankov za revije._NEWLINE_Leta 1972 je izdal knji\xc5\xbeni prvenec Bole\xc4\x8dina razlike, heideggerjansko-derridajevski poskus, za katerega je bil pozneje prepri\xc4\x8dan, da bi ga bilo treba javno se\xc5\xbegati. Leta 1975 je magistriral iz filozofije. Mentor mu prvo razli\xc4\x8dico magistrske naloge zavrne, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ni dovolj marksisti\xc4\x8dna, in \xc5\xbdi\xc5\xbeek je bil prisiljen napisati dodatek._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ki rok je slu\xc5\xbeil v Karlovcu; delal je v knji\xc5\xbenici ter vodil ure politi\xc4\x8dne vzgoje za vojake. Predavanje o ideologiji kapitalizma je izkoristil za predvajanje cikla hollywoodskih filmov, od Botra do Nekateri so za vro\xc4\x8de. Nadrejenim je uspe\xc5\xa1no prodal teorijo, po kateri idejnega sovra\xc5\xbenika najbolje spozna\xc5\xa1, \xc4\x8de si v filmih ogleda\xc5\xa1, kaj je narobe z Ameriko._NEWLINE_Po koncu slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka se je ponovno potegoval za slu\xc5\xbebo na Filozofski fakulteti, a je ni dobil. Leta 1977 se kot strokovni sodelavec zaposlil pri Marksisti\xc4\x8dnem centru CK ZKS. Skrbel je za pisanje zapisnikov, kar mu je vzelo eno uro dnevno, preostali \xc4\x8das je namenil \xc5\xa1tudiju in ogledom filmskih matinej v kinu Komuna._NEWLINE_Leta 1979 mu je Ivan Urban\xc4\x8di\xc4\x8d ponudil slu\xc5\xbebo na In\xc5\xa1titutu za sociologijo in filozofijo, kjer je bil \xc5\xbdi\xc5\xbeek ve\xc4\x8d let nosilec raziskovalne naloge Vloga nezavednih fantazem v procesih oblikovanja identitete Slovencev. Leta 1980 je pri zalo\xc5\xbebi Analecta izdal knjigo Hegel in ozna\xc4\x8devalec, leto pozneje pa je na Filozofski fakulteti uspe\xc5\xa1no zagovarjal doktorsko disertacijo Mo\xc5\xbenosti 'materialisti\xc4\x8dnega obrata' Hegla v psihoanaliti\xc4\x8dni teoriji. Bil je redni pisec za revijo Mladina, revijo, ki je v tistih \xc4\x8dasih predvsem skozi o\xc4\x8di mladih kritizirala Titov re\xc5\xbeim._NEWLINE_Ustanovil je Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo in prevzel funkcijo odgovornega urednika filozofske revije Razpol. V za\xc4\x8detku osemdesetih let se za \xc5\xa1tiri leta preselil v Francijo, kjer je \xc5\xa1tudiral pod mentorstvom Jacques-Alaina Millerja, Lacanovega zeta in intelektualnega dedi\xc4\x8da. Leta 1985 na Oddelku za psihoanalizo Universite Paris-VIII doktoriral s tezo Filozofija med simptomom in fantazmo. Leta 1988, v \xc4\x8dasu afere JBTZ, je kljub starim zameram od za\xc4\x8detka deloval v Odboru za varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic. \xc5\xbdi\xc5\xbekova misel \xc2\xbbPazite, kaj je rekel Lenin: 'Vsak dan, ko se ni\xc4\x8d ne zgodi, je za nas izgubljen,'\xc2\xab\xc2\xa0je bilo eno klju\xc4\x8dnih vodil mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega gibanja. Ko je \xc4\x8detverica JBTZ novembra 1988 prejela poziv na prestajanje zaporne kazni, je izstopil iz ZKS._NEWLINE_Med 1988 in 1990 je bil aktivno vpleten v \xc5\xa1tevilna politi\xc4\x8dna in dru\xc5\xbebena gibanja, v katerih so se borili za demokratizacijo Slovenije in tudi za obrambo \xc4\x8dlovekovih pravic._NEWLINE_Leta 1989 se je \xc5\xbdi\xc5\xbeek pridru\xc5\xbei Debatnemu klubu 89 in se prek te skupine povezal v ZSMS, kasneje LDS. Leta 1990 je kot kandidat ZSMS kandidiral za \xc4\x8dlana predsedstva Slovenije. Polo\xc5\xbeaj v predsedstvu Republike Slovenije se mu je izmuznil le za las. Kljub temu, da je bil zelo aktiven pri liberalno demokratskih projektih je ostal privr\xc5\xbeen komunisti\xc4\x8dnim idealom._NEWLINE_Kot raziskovalec je zaposlen na Filozofski fakulteti v Ljubljani, vendar je njegova funkcija na tej ustanovi bolj \xc4\x8dastna, saj nima rednih predavanj. Kot redni profesor predava na \xc2\xbbEuropean Graduate School for Media & Communications\xc2\xab\xc2\xa0(Saas Fee, New York, Dresden), kot gostujo\xc4\x8di profesor pa obiskuje pomembne univerze vseh dr\xc5\xbeav sveta. Posebno priljubljenost dosega v ZDA, na Japonskem in v Ju\xc5\xbeni Ameriki._NEWLINE_\xc5\xbdi\xc5\xbeek je avtor ve\xc4\x8d kot sto izvirnih in prevedenih knjig. Velik je tudi nabor tem, ki se jih loteva: od politi\xc4\x8dne apatije sodobnega \xc5\xbeivljenja do \xc5\xa1ale o mo\xc5\xbeu, ki se boji, da ga bo pojedla koko\xc5\xa1; od eti\xc4\x8dnega juna\xc5\xa1tva Keanuja Reevesa v Hitrosti do tega, kako strani\xc5\xa1\xc4\x8dne \xc5\xa1koljke razkrivajo narodovo du\xc5\xa1o.\xc2\xab\xc2\xa0Bil je u\xc4\x8denec in je interpret Jacquesa Lacana, pi\xc5\xa1e pa o fundamentalizmu, ljudski toleranci, politi\xc4\x8dni korektnosti, globalizaciji, subjektivizaciji, \xc4\x8dlovekovih pravicah, Leninu, mitih, Alfredu Hitchcocku itd.\n_START_SECTION_\nPomen in vplivi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdi\xc5\xbeek je po letu 1990 dosegel izjemen prodor v mednarodni znanstveni skupnosti. \xc5\xbde leta 1989 je iz\xc5\xa1el njegov prvenec v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini The Sublime Object of Ideology, po njegovem lastnem mnenju eno najbolj\xc5\xa1ih del. V nadaljevanju je \xc5\xbdi\xc5\xbeek filozofski svet preplavil kot nevihta._NEWLINE_Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek je ateist in njegove teorije so ve\xc4\x8dinoma v nasprotju z analiti\xc4\x8dnimi filozofskimi tokovi. Pogosto politi\xc4\x8dno nekorekten povzro\xc4\x8da nemir znotraj intelektualnih krogov. Prav njegov filozofski pogum je oblikoval enega najve\xc4\x8djih filozofskih imen dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa. Postal je eden redkih filozofov na svetu, ki ima skorajda status rokerske zvezde. Knjige, ki jih objavlja pri najuglednej\xc5\xa1ih svetovnih zalo\xc5\xbebah, po vrsti postajajo akademske uspe\xc5\xa1nice._NEWLINE_Kot predavatelj je deloval na Oddelku za psihoanalizo, Universit\xc3\xa9 Paris-VIII v 1982\xe2\x80\x9383 in 1985\xe2\x80\x9386 na Centre for the Study of Psychoanalysis and Art, SUNY Buffalo. V letih 1991\xe2\x80\x931999 je predaval na oddelku za primerjalno knji\xc5\xbeevnost, Univerze v Minnesoti, na Univerzi Tulane v New Orleansu, na Fakulteti za pravo Cardozo v New Yorku, na Univerzi Columbia v New Yorku, na presti\xc5\xbeni Univezi Princeton, na New School for Social Research v New Yorku, Univerzi Michigan in v Georgetownu University, Washington. Leta 1999 se je vrnil v Evropo. V zadnjih 20 letih je sodeloval na ve\xc4\x8d kot 350 mednarodnih filozofskih simpozijih po celem svetu. Je ustanovitelj in predsednik Zdru\xc5\xbeenja za teoretsko psihoanalizo v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nKritika \xc5\xbdi\xc5\xbeka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdi\xc5\xbeek, ki je poznan tudi kot \xc2\xbbfilozofski zabavlja\xc4\x8d\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbBorat filozofije\xc2\xab, prena\xc5\xa1a svoje znanje v sfero dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno delovanje in zasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1980 je \xc5\xbdi\xc5\xbeek postal bolj znan javnosti kot kolumnist v reviji Mladina, v kateri je izrazil kriti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeo proti re\xc5\xbeimu Josipa Broza Tita, kritiziral pa je tudi \xc5\xa1tevilne aspekte jugoslovanske politike, kot je bila na primer militarizacija dru\xc5\xbebe. Bil je tudi \xc4\x8dlan Zveze Komunistov Slovenije do oktobra 1988, ko je izstopil zaradi protesta proti Ljubljanskem procesu znanemu tudi kot Proces proti \xc4\x8detverici. Med letoma 1988 in 1990 se je aktivno udejstvoval v \xc5\xa1tevilnih politi\xc4\x8dnih in socialnih gibanjih, ki so se borila za demokratizacijo Slovenije. Bil je tudi del Odbora za varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic._NEWLINE_Leta 1990 je kot kandidat LDS kandidiral na volitvah za \xc4\x8dlana predsedstva Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije._NEWLINE_Kljub njegovemu udejstvovanju v liberalnih projektih \xc5\xbdi\xc5\xbeek ostaja podpornik komunisti\xc4\x8dnih idealov in je kriti\xc4\x8den do desni\xc4\x8darskih usmeritev kot so nacionalizem, konservatizem in liberalizem."