b'\n_START_ARTICLE_\nKuvajt\n_START_SECTION_\nLega in povr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nKuvajt le\xc5\xbei v Jugozahodni Aziji, na skrajnem koncu Perzijskega zaliva. Prevladuje ravno do rahlo valovito povr\xc5\xa1je s plitvimi kotanjami, ki se od obale neopazno dvigujejo proti notranjosti, nekoliko vi\xc5\xa1ji svet je le na JZ (najvi\xc5\xa1ji vrh a\xc5\xa1-\xc5\xa0aq\xc4\x81ya z 281 m). Obala je nizka, na severozahodu poteka vzporedno z njo v notranjost do 150m visoka strukturna stopnja az-Zawr.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je subtropsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko, ob obali poleti zelo soparno. Skoraj vse padavine padejo od novembra do aprila (25-200mm).\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nKuvajt nima povr\xc5\xa1inskih vodotokov. \xc4\x8crpanje podtalnice se zmanj\xc5\xa1uje; ve\xc4\x8dino sladke vode pridobivanje z razsoljevanjem morske vode.\n_START_SECTION_\nTla in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nPrevladujejo pu\xc5\xa1\xc4\x8davska, marsikje zaslanjena tla. Rastje je ob obali polpu\xc5\xa1\xc4\x8dava z nekaj oazami (najve\xc4\x8dja al-\xc4\x9eahra), v notranjosti pa prevladuje pu\xc5\xa1\xc4\x8dava.\n_START_SECTION_\nVerska pripadnost\n_START_PARAGRAPH_\nPo verski pripadnosti je 85\xc2\xa0% prebivalcev muslimanov (od tega 45\xc2\xa0% sunitov in 40\xc2\xa0% \xc5\xa1iitov) drugi so kristjani, hindujci in drugi.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustavi iz 11.11.1962 je Kuvajt dedna monarhija oz. emirat pod oblastjo rodbine as-Sab\xc4\x81h. Dr\xc5\xbeavo vodi emir, on in njegova rodbina imajo v rokah ve\xc4\x8dino izvr\xc5\xa1ilne oblasti. Volilno pravico imajo samo dr\xc5\xbeavljani, starej\xc5\xa1i od 21 let, iz dru\xc5\xbein, ki so bile \xc5\xbee 1920 stalno naseljene v Kuvajtu, in priseljenci, ki v Kuvajtu \xc5\xbeivijo \xc5\xbee najmanj 20 let._NEWLINE_Politi\xc4\x8dne stranke niso dovoljene, \xc5\xbeenske so dobile volilno pravico \xc5\xa1ele maja 2005._NEWLINE_Enodomna narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina (Majlis al-Umma) ima 50 \xc4\x8dlanov, ki jih za 4 leta izvolijo na splo\xc5\xa1nih volitvah, po dva iz vsakega od 25 volilnih obmo\xc4\x8dij.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb obali Kuvajtskega zaliva, ki je od 1638 pripadala otomanski provinci Basra, se je 1710 naselila skupina beduinov iz arabskega plemena Aniza. 1756 so za voditelja izbrali Abu Abdullaha iz rodbine as-S\xc4\x81bah in ta rodbina v Kuvajtu vlada \xc5\xa1e danes. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo je leta 1775 med Alepom (Sirija) in Kuvajtom vzpostavilo po\xc5\xa1tno zvezo z Indijo, z leti pa se je britanski vpliv pove\xc4\x8dal. Januarja 1899 sta Kuvajt in Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo podpisala sporazum o za\xc5\xa1\xc4\x8diti, vendar je Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo formalno priznavalo tur\xc5\xa1ko suverenost nad Kuvajtom vse do 3. novembra 1918, ki je Kuvajt postal britanski protektorat. Leta 1922 je moral Kuvajt dve tretjini svojega ozemlja odstopiti Saudovi Arabiji._NEWLINE_Kuvajt je postal neodvisen 19. junija 1961, vendar je Irak takoj po razglasitvi objavil, da je Kuvajt del njegovega ozemlja, in \xc5\xa1ele 1963 priznal neodvisnost te dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Julija leta 1990 se je zaradi \xc4\x8drpanja nafte v neposredni bli\xc5\xbeini meje zaostril spor z Irakom, kar je bil povod za ira\xc5\xa1ki napad na Kuvajt (2. avgusta 1990). 8. avgusta 1990 si je Irak priklju\xc4\x8dil celotno kuvajtsko ozemlje in ga 28. septembra 1990 spremenil v ira\xc5\xa1ko provinco. Varnostni svet OZN je 29.11.1990 z ultimatom zahteval, da se Irak do 15. januarja 1991 popolnoma umakne z zasedenih ozemelj. Ker je Irak ultimat zavrnil, se je 17. januarja 1991 z letalskimi napadi zdru\xc5\xbeene vojske protiira\xc5\xa1ke koalicije (predvsem ZDA in Saudova Arabija ter evropske \xc4\x8dlanice zveze NATO) za\xc4\x8dela operacija Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski vihar in z njo zalivska vojna. Kopenske sile kuvajtskih zaveznikov so 24. februarja 1991 s saudskega ozemlja za\xc4\x8dela obse\xc5\xbeno ofenzivo in do 28. februarja 1991 osvobodile Kuvajt. Ob umiku so Ira\xc4\x8dani za\xc5\xbegali od 600 do okoli 900 naftnih vrtin, druge pa hudo po\xc5\xa1kodovali in s tem povzro\xc4\x8dili hudo ekolo\xc5\xa1ko nesre\xc4\x8do in veliko \xc5\xa1kodo._NEWLINE_Z ustavnimi spremembami (1997) je emir Jabir al-Ahmed (do 1. januarja 1978) izpeljal delno demokratizacijo dr\xc5\xbeave, vendar ima rodbina as-S\xc4\x81bah \xc5\xa1e naprej v rokah ve\xc4\x8dino oblasti. 16. junija 2005 so \xc5\xbeenske dobile vse politi\xc4\x8dne pravice, vklju\xc4\x8dno s pravico kandidiranja za sede\xc5\xbe v parlamentu. Po smrti emirja Jabirja je novi emir postal Sabah al-Ahmed al-Jabir (od 29. januarja 2006).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKuvajtsko gospodarstvo je povsem odvisno od nafte in zemeljskega plina, vendar so \xc5\xbee zgodaj dober\xc5\xa1en del dohodkov namenili postavitvi industrije, ki ni neposredno povezana z nafto. Vi\xc5\xa1ek prihodkov shranjujejo v dveh dr\xc5\xbeavnih skladih (Sklad za prihodnje generacije in Splo\xc5\xa1ni rezervni sklad), v katerih je bilo pred ira\xc5\xa1kim napadom ve\xc4\x8d kot 100 milijard USD sredstev, ve\xc4\x8dinoma kot nalo\xc5\xbebe v ZDA, Nem\xc4\x8diji, Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, Franciji, na Japonskem in v Jugovzhodni Aziji. Polovico teh sredstev so porabili za financiranje osvoboditve (1991) in povojno obnovo, tako da je v obeh skladih zdaj 50-60 milijard USD. Na ta na\xc4\x8din in z obilno tujo pomo\xc4\x8djo si je povsem uni\xc4\x8deno kuvajtsko gospodarstvo do 1994 \xc5\xbee opomoglo.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKuvajt ima samo 8100ha njiv in trajnih nasadov (0,5\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine ter 136.000 ha skromnih polpu\xc5\xa1\xc4\x8davskih pa\xc5\xa1nikov (7,6\xc2\xa0%). Najve\xc4\x8dja te\xc5\xbeava je pomankanje vode za umetno namakanje, \xc4\x8deprav so dosegli precej uspeha z uporabo vode iz \xc4\x8distilnih naprav (namakajo okoli 7000 ha). Z doma\xc4\x8do pridelavo pokrivajo \xc4\x8detrtino potreb po povrtninah, pridelujejo \xc5\xa1e dateljne in nekaj vrst sadja. V \xc5\xbeivinoreji sta najpomembnej\xc5\xa1a perutninarstvo in mle\xc4\x8dna govedoreja. Ribi\xc5\xa1tvo je skromno (okoli 3700t).\n_START_SECTION_\nRudarstvo in energetika\n_START_PARAGRAPH_\nNafto so v Kuvajtu odkrili leta 1938, komercialno pa so jo za\xc4\x8deli pridobivati leta 1946, od 1975 je vsa naftna industrija podr\xc5\xbeavljena (KOC, Kuwait Oil Company). Imajo 97 milijard sod\xc4\x8dkov nafte na zalogi (8\xc2\xa0% svetovnih zalog), predvsem jugozahodno od glavnega mesta (Burgan, Magwa, Ahmadi), na skrajnem jugu (al-W\xc4\x81fra) in na severu (Ratqa). Nafto \xc4\x8drpajo tudi na 1922. leta ustanovljenem saudsko-kuvajtskem nevtralnem obmo\xc4\x8dju (5770\xc2\xa0km\xc2\xb2), ki sta si ga dr\xc5\xbeavi razdelili na pol, le\xc5\xbei\xc4\x8da nafte pa \xc5\xa1e naprej izkori\xc5\xa1\xc4\x8data skupaj. Letna proizvodnja nafte je 115,2 milijona ton._NEWLINE_Kuvajt nima velikih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d zemeljskega plina, saj je ves navezan na le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da nafte. Vse do leta 1976 so ga se\xc5\xbeigali, zdaj pa ga precej \xc4\x8drpajo nazaj v globino, drugo porabijo za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije in v petrokemi\xc4\x8dni industriji._NEWLINE_Instalirana mo\xc4\x8d elektrarn je 9300 MW; vso elektri\xc4\x8dno energijo pridobijo v petih termoelektrarnah iz doma\xc4\x8dega zemeljskega plina in nafte; najve\xc4\x8dji sta az-Zour (2511 MW) in as-Subiya (2400 MW).\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a je petrokemi\xc4\x8dna industrija, sa je Kuvajt v zadnih desetletjih na\xc4\x8drtno vlagal v predelovalne zmogljivosti, tako da ve\xc4\x8dino surove nafte predelajo doma. Rafinerije nafte so Mina al-Ahmadi, Mina Abdullah in a\xc5\xa1-\xc5\xa0uayba; ob naslednji so leta 1997 odprli velik kompleks petrokemi\xc4\x8dne industrije (etilen, polietilen, etilenglikol, amonijak,...). Dokaj razvita je \xc5\xa1e industrija gradbenega materiala (cement, opeka), od leta 1985 na\xc4\x8drtno spodbujajo razvoj doma\xc4\x8de drobne industrije (tekstilna, \xc5\xbeivilska, kovinska idr.).\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2002 je Kuvajt obiskalo 1,9 milijona tujih turistov (ve\xc4\x8dina enodnevnih). Edino obmorsko letovi\xc5\xa1\xc4\x8de je na otoku Faylaka.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nCest je 5201\xc2\xa0km (81\xc2\xa0% asfaltiranih). Vsa ve\xc4\x8dja mesta so povezana z avtocestami, te vodijo tudi to meje s Saudovo Arabijo in Irakom. \xc5\xbdele\xc5\xbeni\xc5\xa1kih prog nimajo. Trgovsko ladjevje ima 38 ladij s skupno nosilnostjo 3,77 milijona ton, Najpomembnej\xc5\xa1i naftni terminal je Mina al-Ahmadi, 15\xc2\xa0km od obale, do katerega lahko priplujejo tudi najve\xc4\x8dji tankerji. Tovorna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so a\xc5\xa1-\xc5\xa0uwayh, a\xc5\xa1-\xc5\xa0uayba na jugu in Doha.'