b'\n_START_ARTICLE_\nMikrovalovna pe\xc4\x8dica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi, ki je odkril kuhanje hrane s pomo\xc4\x8djo mikrovalov, je bil izumitelj Percy Spencer. Med upravljanjem enega od delujo\xc4\x8dih magnetronov za Raytheon je ugotovil, da se mu je \xc4\x8dokoladna tablica v \xc5\xbeepu stopila. Kmalu je pri\xc5\xa1el do spoznanja, da se je to zgodilo zaradi mikrovalov. Prva mikrovalovna pe\xc4\x8dica je bila patentirana 8. oktobra 1945, leta 1947 pa je bila tudi narejena. Imenovala se je Radarange in je bila kar 1.8 m visoka ter 340 kilogramov te\xc5\xbeka naprava. Porabila je 3000 W in ustvarila trikrat manj \xc5\xbear\xc4\x8denja kot dana\xc5\xa1nje. \xc5\xa0ele leta 1954 je bila nared za prodajo, in sicer po ceni 2000-3000 dolarjev._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih je podjetje Litton odkupilo tehnologijo Studebaker Corporation, ki je bila naprednej\xc5\xa1a od Radarangove. Litton je razvil dana\xc5\xa1njo obliko pe\xc4\x8dice, prav tako je spremenil magnetron. Po razstavi v Chicagu je prodaja naglo narasla. Od leta 1970 pa do 1975 se je prodaja mikrovalovnih pe\xc4\x8dic v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah pove\xc4\x8dala iz 40.000 na milijon. Na Japonskem je zaradi cenej\xc5\xa1e izdelave magnetrona hitreje prodrla na trg.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMikrovalovna pe\xc4\x8dica uporablja mikrovalove za svoje delovanje. Spro\xc5\xa1\xc4\x8da jih v komoro, kjer je hrana. Valovi potujejo s frekvenco 2.455 GHz skozi hrano in jo pri tem segrevajo._NEWLINE_Najbolje vplivajo na vodo, ker je frekvenca 2.45 GHz \xc5\xa1e najbli\xc5\xbeje resonan\xc4\x8dni frekvenci vodika, ki je 1.420 GHz. Slab\xc5\xa1e deluje na lipide in ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe. Voda ima izredno mo\xc4\x8den dipolni moment, kar pomeni, da je del molekule izredno pozitivno nabit, drug del pa negativno. Pri svojem potovanju skozi molekule vode se le-te tresejo. Molekule ustvarijo rotirajo\xc4\x8de vibracijsko gibanje in pri tem udarjajo ob druge, kar se pretvarja v toploto._NEWLINE_Napa\xc4\x8dno je razmi\xc5\xa1ljanje, da greje mikrovalovka od znotraj navzven. V resnici je to odvisno tako od sestave hrane, ki jo grejemo, kot tudi od frekvence. Valovi ni\xc5\xbejih frekvenc bolje prodirajo v notranjost jedi. Prav tako kot pri ostalih na\xc4\x8dinih gretja, tudi mikrovalovi prodirajo od zunaj._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina pe\xc4\x8dic omogo\xc4\x8da izbiranja razli\xc4\x8dnih programov gretja, odtaljevalnega programa in mo\xc4\x8di gretja. Vendar pa namesto zmanj\xc5\xa1anja mo\xc4\x8di valov pe\xc4\x8dice raje ugasnejo magnetron za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das, da se toplota porazdeli po ostalih delih hrane. Ta pojav se lahko opazi ob segrevanju dolo\xc4\x8dene vrste (zra\xc4\x8dne) jedi, ki se ob priklopu magnetrona dvigne, ob izklopu pa spusti._NEWLINE_Notranji prostor v mikrovalovni pe\xc4\x8dici predstavlja Faradayevo kletko, ki prepre\xc4\x8duje izhod \xc5\xbearkov. Edini mo\xc5\xbeen pogled v notranjost prostora je skozi mre\xc5\xbeasto zaprta vrata. V mre\xc5\xbei so okrogle luknje, ki zaradi svoje majhnosti prepre\xc4\x8dujejo izhod sevanja. Valovno sevanje mikrovalov je 12 cm. Sevanje svetlobe pa je mnogo kraj\xc5\xa1e, kar pomeni, da svetloba lahko prehaja skozi luknjice.\n_START_SECTION_\nSporne nevarnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSevanje_NEWLINE__NEWLINE_Mikrovalovke nimajo dovolj energije, da bi ionizirale atome, molekule. Atomom ne morejo popolnoma odstraniti elektrona. Zaradi tega ne povzro\xc4\x8dajo raka (rentgenski \xc5\xbearki lahko ionizirajo atome in so rakotvorni). Rentgenski \xc5\xbearki so potencialno rakotvorni in bolj kot to destruktivni za dedni material celic zaradi dejstva, da imajo valovne dol\xc5\xbeine od 10 nm do 0.01 nm, premer DNK pa je od 1 nm do nekaj nm._NEWLINE_Opekline lahko dobimo, \xc4\x8de so ohi\xc5\xa1je ali vrata po\xc5\xa1kodovana, saj \xc5\xbearki izhajajo v prostor in tako \xc2\xbbgrejejo\xc2\xab\xc2\xa0na\xc5\xa1a tkiva. Nevarnost je ve\xc4\x8dja pri delih telesa, ki toplote ne za\xc4\x8dutijo (npr. o\xc4\x8di), kjer lahko dolgotrajna izpostavljenost privede do hudih po\xc5\xa1kodb._NEWLINE_Ostale nevarnosti_NEWLINE__NEWLINE_Prav tako je prepovedano dajati v pe\xc4\x8dico kovinske predmete kot so jedilni pribor, jeklene pali\xc4\x8dice za nabodala, aluminijasta folija, kro\xc5\xbenike z zlatimi obrobami. Prevodniki (diamagnetiki) v mikrovalovki odbijajo elektromagnetne valove, \xc4\x8de imajo ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino kot je valovna dol\xc5\xbeina mikrovalov (pri 2.45GHz je cca. 13 cm) ali \xc4\x8de je povr\xc5\xa1ina vstavljenih kovinskih predmetov manj\xc5\xa1a inducirajo elektri\xc4\x8dne napetosti in tokove, kar oboje povzro\xc4\x8di iskrenje, saj je v mikrovalovki prisotna visoka napetost pri mikrovalovni frekvenci, visoka napetost pa ima tudi karakteristike ognja, kar lahko privede do po\xc5\xbeara. Ogenj v mikrovalovni pe\xc4\x8dici, ki ima tudi infrarde\xc4\x8do kombinirano pe\xc4\x8dico, pa lahko povzro\xc4\x8di tudi morebitna nabrana ma\xc5\xa1\xc4\x8doba na infrarde\xc4\x8dem grelnem telesu.'