b'\n_START_ARTICLE_\nPrenaseljenost\n_START_PARAGRAPH_\nPrenaseljenost, gledano s splo\xc5\xa1nega vidika sociolo\xc5\xa1ke-gospodarske teorije, je stanje._NEWLINE_Prenaseljenost bolj\xc5\xa1e definiramo, kot razkorak med \xc5\xa1tevilom prebivalstva in njihovim prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem. _NEWLINE_Pojem prenaseljenosti se v dru\xc5\xbebena veda uporablja in opisuje osnovne teme v demografiji in geografiji prebivalstva.\n_START_SECTION_\nProblematika\n_START_PARAGRAPH_\nPrenaseljenost je ve\xc4\x8d smiselnih izrazov:_NEWLINE_- Prvi: Izraz prenaseljenost najdemo v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih ravneh, oziroma govorimo o globalni, regionalni in lokalni prenaseljenosti._NEWLINE_- Kot drugo, opazujemo prenaseljenost v drugi dimenziji, katera se nana\xc5\xa1a na \xc5\xbeivljenjske razmere. _NEWLINE_- V tem primeru opazujemo dopustnost (vzdr\xc5\xbeljivost) prostora, kot je npr. celi svet (planet Zemlja)._NEWLINE_- Dopustnost je lahko opazovanje v obliki, kot je oskrba s hrano ali druga\xc4\x8de, kot je vzdr\xc5\xbeevanje dolo\xc4\x8denega \xc5\xbeivljenjskega standarda._NEWLINE_Zagovorniki teorije o prenaseljenosti menijo, da je stanje prenaseljenosti \xc5\xbee nastopilo ter da je to zdaj en od osnovnih problemov \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Prenaseljenost nosi s seboj te\xc5\xbeave, kot so: rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, lakota, brezposelnost ali rast slumov. Slum je kaoti\xc4\x8dno podro\xc4\x8dje, najve\xc4\x8dkrat predmestje mesta, ki ima slabo socialno, ekonomsko in estetsko obliko. Ta pojav je zelo pogost v dr\xc5\xbeavah, ki so v razvoju in vodi do "eksplozije" prebivalstva oziroma mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega pritiska. Tudi okoljski problemi in globalno-ekolo\xc5\xa1ki odtisi se odra\xc5\xbeajo v zvezi s prenaseljenostjo. Pod globalno-ekolo\xc5\xa1kim odtisom \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva mislimo na rabe povr\xc5\xa1in, naftno porabo, intenziven lov, kr\xc4\x8denje gozdov ali prevelike emisije odpadnih plinov. Sporno vpra\xc5\xa1anje je, koliko so dolo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeave prizadete s prenaseljenostjo oziroma kako bi prenaseljenost upo\xc4\x8dasnili, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo gostoto prenaseljenosti, stopnjo samooskrbe, rabo povr\xc5\xa1in, okoljske \xc5\xa1kode ali \xc5\xbeivljenjsko kakovost.\n_START_SECTION_\nRazmere\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno se zmanj\xc5\xa1uje stopnja rodnosti v mnogih dr\xc5\xbeavah sveta. V povpre\xc4\x8dju je rodnost 2,7 otrok na \xc5\xbeensko (to stanje pomeni rast prebivalstva), \xc4\x8deprav bi bilo za povpre\xc4\x8dje prebivalstva dovolj 2,1 otroka. V Aziji se je zmanj\xc5\xa1ala rodnost s 5,1 na 2,7 otrok na \xc5\xbeensko. Relativno veliko otrok se rodi v Afriki, ju\xc5\xbeno od Sahare, kjer se rodi v povpre\xc4\x8dju 5,1 otrok na \xc5\xbeensko. Rast svetovnega prebivalstva prina\xc5\xa1a tudi ni\xc5\xbejo stopnjo smrtnosti. \xc5\xbde danes se mnoge dr\xc5\xbeave spoprijemajo z upadom prebivalstva, prav tako tudi dr\xc5\xbeave v razvoju. Tak\xc5\xa1ne dr\xc5\xbeave imajo veliko \xc5\xa1tevilo prebivalcev, ki zbolijo za aidsom in imajo visoko stopnjo umrljivosti: Botsvana -0,04%, Cookovi otoki -1,2%, Samoa -0,2%, Ju\xc5\xbena Afika -0,4%, Trinidad in Tobago -0,87%. Kljub aidsu zaznajo dolo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeave pozitivno rast prebivalstva (Zimbabve +0,62%). Tudi v ostalih dr\xc5\xbeavah z aidsom \xc5\xa1tevilo prebivalstva nekoliko raste kljub bolezni. Tudi v novej\xc5\xa1e industrijsko razvitih dr\xc5\xbeavah, kot je Kitajska, bo kmalu nastopila faza upada prebivalstva. Mo\xc4\x8den upad prebivalstva je v zadnjih letih v: Al\xc5\xbeiriji, Iranu, Mehiki, Tuniziji in Tur\xc4\x8diji. Dejstvo je, da je stopnja rodnosti padla v zadnjih desetletjih v mnogih dr\xc5\xbeavah. Dolo\xc4\x8deni znanstveniki, kot je Phillip Longman, govorijo o pojmu "prazne zibke" in menijo, da bo upad prebivalstva vodil v izgubo blaginje prebivalstva.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj pojma prenaseljenosti\n_START_PARAGRAPH_\nPojem prenaseljenost je \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti predstavil  britanski ekonomist Thomas Malthus koncem 18. stoletja v svoji knjigi An Essay on the Principle of Population (v njej je objavil svojo teorijo o prebivalstvu). Njegova teorija izhaja iz dejstva, da \xc5\xa1tevilo prebivalstva ekponentno raste, dokler proizvodnja hrane zaradi tehni\xc4\x8dnega napredka neprestano nara\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc4\x8ce se rast prebivalstva ne omeji z ni\xc5\xbeanjem rodnosti ali pove\xc4\x8danjem stopnje umrljivosti, sledi nujna posledica - koli\xc4\x8dina hrane bo nezadostna za celotno prebivalstvo, oziroma kon\xc4\x8dni posledici sta pove\xc4\x8danje rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in lakote. Malthusova teorija, v kateri vidi rast prebivalstva kot negativno, nasprotuje merkantilisti\xc4\x8dnem videnju, po katerem je rast prebivlstva osnova blaginje in voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di dr\xc5\xbeave. V 19. stoletju je bila Malthusova teorija raz\xc5\xa1irjena in razumljena na ta na\xc4\x8din, da revni niso upravi\xc4\x8deni do kakr\xc5\xa1ne koli podpore dr\xc5\xbeave, ker je njihova visoka stopnja rodnosti dejansko vzrok rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in bi ta pomenila poslab\xc5\xa1anje problemov na dolgi rok. Tak\xc5\xa1no stali\xc5\xa1\xc4\x8de je pripeljalo do restriktivne politike v Veliki Britaniji in drugih dr\xc5\xbeavah ( Zakon o revnih, 1834). Med kritiki te teorije in iz nje izhajajo\xc4\x8de socialne politike najdemo tudi Charlesa Dickensa. Malthusova teorija se je izrazila v \xc4\x8dasih velike lakote na Irskem(1845-1849) in kasnej\xc5\xa1ih lakotah v Britanski Indiji na ta na\xc4\x8din, da pomo\xc4\x8d ni bila zagotovljena pravo\xc4\x8dasno. Problematika o prenaseljenosti, ki jo je za\xc4\x8del Malthus, se je nadeljevala do danes in je v zgodovini na\xc5\xa1la svoje privr\xc5\xbeence in nasprotnike. Ta polemika je za\xc4\x8dela izgubljati na pomenu koncem 19. stoletja s tehnolo\xc5\xa1kim razvojem, \xc5\xa1e posebej pa je izgubila pomen v \xc4\x8dasu Zelene revolucije v 50. in 60. letih 20. stoletja. Ponovno pozornost je ta tematika do\xc5\xbeivela s pomo\xc4\x8djo Donatelle in Denisa L. Meadowsa ter Paula Ehrlicha. Donatella in D. Meadows sta po naro\xc4\x8dilu Club of Rome izvedla raziskavo meje rasti prebivalstva. To je na\xc5\xa1lo priljubljenost v dolo\xc4\x8denih krogih okoljevarstvenega gibanja in se danes obravnava v zvezi s klimatskimi spremembami.\n_START_SECTION_\nUkrepi\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni politi\xc4\x8dni koncepti se uporabljajo, da bi se prenasljenost upo\xc4\x8dasnila. Od leta 1970 UNO prireja konferenco svetovnega prebivalstva. Na lokalnem in regionalnem nivoju sku\xc5\xa1a kontrolirati reprodukcijo, kar je del programa podpore dr\xc5\xbeavam v razvoju. Cilj je ozavestiti posameznika in mu zagotoviti kontracepcijska sredstva. Ker rodnost po\xc4\x8dasi upada, je poudarek na \xc5\xbeenskem prebivalstvu, da same odlo\xc4\x8dajo o na\xc4\x8dinu kontracepcije in o svojih intimnih odnosih. _NEWLINE_V Indiji je minister za zdravje in blaginjo predlagal delitev televizijskih sprejemnikov prebivalstvu, da bi jih odvrnili od intimnih odnosov. Cilj indijske vlade je zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo otrok, kar bi dosegli z la\xc5\xbejo dostopnostjo do kontracepcijskih sredstev. _NEWLINE_Na Kitajskem, najbolj poseljeni dr\xc5\xbeavi sveta, je od leta 1970 uzakonjen koncept, da ima par le enega otroka. Kitajska dosega svoje cilje tako, da ima par z enim otrokom dolo\xc4\x8dene prednosti pred tistimi, ki jih imajo ve\xc4\x8d. V samem za\xc4\x8detku sprejetja zakona je bilo pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevilo nespontanih splavov. Ta politi\xc4\x8dni koncept je upo\xc4\x8dasnil rast prebivalstva, vendar je prinesel tudi druge socialne probleme. Po kitajski tradiciji je za\xc5\xbeeljeno imeti potomca mo\xc5\xa1kega spola, tako da so po sprejetju zakona (leta 1970) zarodke \xc5\xbeenkega spola selektivno splavili. \xc5\xa0e danes obstaja na Kitajskem neravnovesje med spoloma - prevladuje mo\xc5\xa1ka populacija. Po zgledu Kitajske vlada Ruande uvaja podoben koncept, da bi \xc5\xa1tevilo otrok zmanj\xc5\xa1ali iz povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1estih otrok na tri otroke na par. V 19. stoletju zasledimo zakon, ki je na dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din omejeval poroke med revnimi. Vse, samo da bi se omejila rast prebivalstva. V evropskih dr\xc5\xbeavah se je uprabljala emigracija kot sredstvo proti prenaseljenosti. Najve\xc4\x8d prebivalstva je emigriralo v Ameriko. Vlade dolo\xc4\x8denih dr\xc5\xbeav so bile pripravljene pla\xc4\x8dati potne stro\xc5\xa1ke tistim, ki jih sami niso zmogli. \xc5\xa0li so do skrajnosti s tem, da so ljudi silili k preseljevanju. Dolo\xc4\x8dene dr\xc5\xbeave so prebivalstvo preseljevale v regije, ki so bile slabo naseljene ali niso imele nobenih virov. Tak\xc5\xa1en primer najdemo v Indoneziji, kjer je dr\xc5\xbeava hotela razseliti prebivalstvo otoka Java na druge otoke. V Etiopiji so v 80. letih 20. stoletja kme\xc4\x8dko prebivalstvo iz vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih regij, ki so bile prizadete z erozijo, preselili v regije, ki so bogatej\xc5\xa1e s padavinami in so klimatsko ugodnej\xc5\xa1e. V Etiopiji se ta program \xc5\xa1e vedno izvaja.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nDandanes imajo dolo\xc4\x8deni posamezniki vzvi\xc5\xa1en pogled na pojem prenaseljenosti. Biolo\xc5\xa1ki ukrepi so se po nepotrebnem spremenili v dru\xc5\xbebene. Teza, da Zemlja ne zmore celotnega svetovnega prebivalstva, je dvomljiva. Temu je posebej doprinesel izkrivljen politi\xc4\x8dni odnos do socialnih, ekonomskih in gospodarskih problemov, ter neenaka porazdelitev virov. Jean Ziegler, biv\xc5\xa1i UN-ov novinar s podro\xc4\x8dja prehrane, meni, da se pojem prenaseljenosti vsebino odmika od socialne neenakosti in politi\xc4\x8dnih napak, ki so pravzaprav vzrok za lakoto v svetu. Povezava med rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in velikim \xc5\xa1tevilom otrok se razli\xc4\x8dno interpretira. Kritiki pojma prenaseljenosti v vsebinskem smislu trdijo, da visoka stopnja rodnosti ni vzrok rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Najdemo pa povezavo med rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in visoko stopnjo rodnosti na ta na\xc4\x8din, da revni nimajo dostopa do kontracepcije niti do \xc5\xa1olanja. Iz anket je razvidno, da \xc5\xbeenske v dr\xc5\xbeavah v razvoju rodijo vse manj otrok, kot si jih \xc5\xbeelijo, ter da nose\xc4\x8dnosti niso planirane. V dr\xc5\xbeavah v razvoju imajo pari ve\xc4\x8d otrok, ker jim to pomeni varnost v starosti, ob upo\xc5\xa1tevanju, da imajo tak\xc5\xa1ne dr\xc5\xbeave slabo ravit socialni sistem. George Monbiot zatrjuje, da so okoljski problemi, klimatske spremembe in podobno v primerjavi z drugimi industrijskimi dr\xc5\xbeavami in veliki koncerni neznatni. \xc4\x8ce gledamo rast prebivalstva kot edini vzrok okoljskih problemov to pomeni: prenesti odgovornosti od bogatej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav na revnej\xc5\xa1e. Dr\xc5\xbeave, ki skoraj nimajo prirasta prebivalstva, ustvarjajo ve\xc4\x8dje ekolo\xc5\xa1ke probleme v naravi kot tiste, ki ga imajo. Statisti\xc4\x8dno gledano en prebivalec ZDA proizvede 16.000-krat ve\xc4\x8d k svetovni emisiji ogljikovega dioksida kot npr. Somalijec. Prebivalci Zahodne Evrope porabijo 10-krat ve\xc4\x8d energije in \xc5\xbeeleza kot Afri\xc4\x8dani. Prav tako velja za porabo fosilnih goriv, goriv, ki \xc5\xa1kodujejo ozonu, hi\xc5\xa1nih in industrijskih odpadkov, kr\xc4\x8denje gozdov, proizvodnjo mesa... Pravzaprav so industrijske dr\xc5\xbeave tiste, ki povzro\xc4\x8dajo probleme v okolju. Odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8de je, koliko virov se porabi na posameznika, ne na \xc5\xa1tevilo prebivalstva. Prebivalstvo dr\xc5\xbeav v razvoju porabi ob\xc4\x8dutno manj virov, ampak jih posledice okoljskih problemov bremenijo bolj. Pogosto se tudi pozabi, da je rodnost v dr\xc5\xbeavah v razvoju padla. _NEWLINE_Organizacija Pro-Life je komentirala, da se dosedanje napovedi o prenaseljenosti in iz nje izhajajo\xc4\x8de posledice ne bodo uresni\xc4\x8dile. Najnovej\xc5\xa1e teorije o prenaseljenosti pravijo, da obstaja dolo\xc4\x8dena meja \xc5\xa1tevila ljudi, ki jo Zemlja prenese. Ta meja ni to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena, ampak se premika glede na porabo virov in tehnolo\xc5\xa1ki napredek. _NEWLINE_Koliko prebivalstva planet Zemlja zmore vzdr\xc5\xbeati, ostaja naprej objekt intenzivnih razprav.'