b'\n_START_ARTICLE_\nSrce\n_START_PARAGRAPH_\nSrc\xc3\xa9 (latinsko cor, cordis) je ritmi\xc4\x8dno utripajo\xc4\x8di organ obto\xc4\x8dilnega sistema, ki poganja kri oziroma hemolimfo po telesu. Ritem za delovanje mu dajejo posebne \xc5\xbeiv\xc4\x8dne celice v okviru srca samega (sinoatrialni in atrioventrikularni vozel), ki po \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih snopi\xc4\x8dih (Purkyenejeva vlakna in Hissov snop) po\xc5\xa1iljata vzburjenje ter tako povzro\xc4\x8data enakomerno kr\xc4\x8denje sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice. Zaradi tega ta vozla imenujemo tudi ritmovnika_NEWLINE_Razvoj srca je potekal vzporedno z razvojem \xc5\xbeivali. S pove\xc4\x8danjem telesnega volumna je postala pasivna difuzija nezadostna za u\xc4\x8dinkovito oskrbo tkiv s hranljivimi snovmi in odvajanje produktov metabolizma, zato se je moral razviti sistem za aktivno pre\xc4\x8drpavanje telesnih teko\xc4\x8din. Pri preprostej\xc5\xa1ih organizmih, denimo pri kolobarnikih, kri poganjajo utripajo\xc4\x8da hrbtna \xc5\xbeila in bo\xc4\x8dne \xc5\xbeile (bo\xc4\x8dna srca). \xc4\x8clenono\xc5\xbeci imajo \xc5\xbee cevasto srce, ki se nahaja na hrbtni strani telesa. Utripanje povzro\xc4\x8dajo vezi, ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo in kr\xc4\x8dijo pod vplivom \xc5\xbeiv\xc4\x8devja._NEWLINE_Mehku\xc5\xbeci in vreten\xc4\x8darji imajo kamri\xc4\x8dasto srce. Sestavljajo ga preddvori (atriji) (1-4) in najve\xc4\x8d dva prekata (ventrikla). Ritem kamri\xc4\x8dastemu srcu daje ritmovnik. Vreten\xc4\x8darska srca imajo navadno ve\xc4\x8d ritmovnikov, od katerih je eden glavni. Tudi kamri\xc4\x8dasta srca so razli\xc4\x8dno razvita. Pri ribah je srce zgrajeno iz \xc5\xa1tirih zaporednih kamric. V prvih dveh (venozni sinus in atrij) se zbira kri, ki v srce prite\xc4\x8de po venah in vsebuje malo kisika. Naslednji kamrici, ventrikel in arterialni sto\xc5\xbeec, pa potiskata kri skozi trebu\xc5\xa1no aorto v \xc5\xa1krge._NEWLINE_Po prehodu vreten\xc4\x8darjev na kopno se je za\xc4\x8delo srce predeljevati. Tako se je razkisi\xc4\x8dena kri me\xc5\xa1ala z okisi\xc4\x8deno iz plju\xc4\x8d, zato se je \xc5\xbee pri dvo\xc5\xbeivkah pojavila vzdol\xc5\xbena stena med preddvoroma. Med prekatoma pri dvo\xc5\xbeivkah stene \xc5\xa1e ni, me\xc5\xa1anje pa je prepre\xc4\x8deno s hitrej\xc5\xa1im utripanjem srca. Plazilci imajo predeljena \xc5\xbee tudi prekata, vendar do popolnosti le krokodili. Predelitev srca je najpopolneje razvita pri pti\xc4\x8dih in sesalcih.\n_START_SECTION_\nLokacija in oblika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko srce se nahaja sredi prsnega ko\xc5\xa1a v srednjem medplju\xc4\x8dju na ravni prsnih vretenc T5-T8. Njegov vrh je usmerjen proti levi. Obdaja ga dvojna membranska vre\xc4\x8dka, imenovana osr\xc4\x8dnik, ki se prilega medplju\xc4\x8dju. Zadnji del srca le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini hrbtenice, sprednji del pa tik za prsnico in rebrnimi hrustanci. Zgornji del srca se nahaja na ravni tretjega rebrnega hrustanca in je pritrdilna to\xc4\x8dka za ve\xc4\x8d velikih krvnih \xc5\xbeil \xe2\x80\x93 votli veni, aorto in plju\xc4\x8dne veje. Spodnji konec srca, vrh, le\xc5\xbei levo od prsnice (8-9 cm od srednje \xc4\x8drte) med \xc4\x8detrtim in petim rebrom v bli\xc5\xbeini njunega stika z rebrnimi hrustanci._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji del srca je ponavadi rahlo odmaknjen na levo stran prsnega ko\xc5\xa1a (v izjemnih primerih tudi na desno) in se ga tudi bolj \xc4\x8duti na levi strani, saj je levi del srca mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in ve\xc4\x8dji zaradi vloge \xc4\x8drpalke za vse dele telesa. Ker se srce nahaja med plju\xc4\x8di, je levo plju\xc4\x8dno krilo manj\xc5\xa1e od desnega in ima na stiku s srcem sr\xc4\x8dno zarezo, kamor se prilega srce. \xc4\x8clove\xc5\xa1ko srce je sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto oblikovano z bazo zgoraj in vrhom spodaj. Srce odraslega tehta 250-350 gramov. Zna\xc4\x8dilno je velikosti pesti: dol\xc5\xbeine 12 cm, \xc5\xa1irine 8 cm in debeline 6 cm. Dobro trenirani \xc5\xa1portniki lahko imajo ve\xc4\x8dje srce zaradi u\xc4\x8dinkov vadbe na sr\xc4\x8dno mi\xc5\xa1ico, ki so podobni odzivu skeletnih mi\xc5\xa1ic.\n_START_SECTION_\nSr\xc4\x8dne komore\n_START_PARAGRAPH_\nSrce ima \xc5\xa1tiri komore, dve zgoraj in dve spodaj, in sicer sta zgornji sprejemni, imenovana atrija oziroma preddvora, spodnji pa iztisni, imenovana ventrikla oziroma prekata. Preddvora se odpirata v ventrikla preko atrioventrikularnih zaklopk, ki so prisotne v atrioventrikularnem septumu (pregradi). Ta razmejitev je opazna tudi na zunanji povr\xc5\xa1ini srca kot koronarni sulkus (\xc5\xbeleb). Levi in desni preddvor imata odprtini za \xc5\xbeile dovodnice. V desnem preddvoru se nahaja struktura v obliki u\xc5\xa1esa, ki se imenuje avrikula. Desni preddvor in desni prekat skupaj tvorita desno srce, levi preddvor in levi prekat pa levo srce. Prekata sta med seboj lo\xc4\x8dena s pregrado, imenovano interventrikularni septum, ki je na zunanji strani srca viden kot sprednji longitudinalni sulkus in zadnji interventrikularni sulkus._NEWLINE_Sr\xc4\x8dni skelet je zgrajen iz gostega vezivnega tkiva, ki daje strukturo srcu. Oblikuje atrioventrikularni septum, ki lo\xc4\x8duje preddvora od prekatov, in fibrozne obro\xc4\x8de, ki slu\xc5\xbeijo kot podlaga za \xc5\xa1tiri sr\xc4\x8dne zaklopke. Sr\xc4\x8dni skelet je pomemben tudi v sr\xc4\x8dnem elektri\xc4\x8dnem prevodnem sistemu, saj kolagen ne more prevajati elektri\xc4\x8dne energije. Interatrialni septum lo\xc4\x8duje preddvora, interventrikularni septum pa prekata. Interventrikularni septum je debelej\xc5\xa1i od interatrialnega, saj prekati za \xc4\x8drpanje potrebujejo veliko ve\xc4\x8dji tlak.\n_START_SECTION_\nZaklopke\n_START_PARAGRAPH_\nSrce ima \xc5\xa1tiri zaklopke, ki lo\xc4\x8dujejo sr\xc4\x8dne komore med seboj. Po ena zaklopka se nahaja med vsakim preddvorom in prekatom, drugi dve pa le\xc5\xbeita na izhodu iz vsakega prekata v obtok._NEWLINE_Zaklopki med preddvorom in prekatom se imenujeta atrioventrikularni zaklopki. Med desnima preddvorom in prekatom se nahaja trikuspidalna zaklopka. Ta ima tri listi\xc4\x8de, ki se povezujejo s hordami tendinami in tremi papilarnimi mi\xc5\xa1icami, ki se po svojih relativnih polo\xc5\xbeajih delijo na sprednjo, zadnjo in septalno mi\xc5\xa1ico. Med levima preddvorom in prekatom se nahaja mitralna zaklopka. Gre za dvolistno zaklopko, katere lista se s hordami tendinami pritrjujeta na dve papilarni mi\xc5\xa1ici, ki \xc5\xa1trlita iz prekatne stene._NEWLINE_Papilarne mi\xc5\xa1ice segajo iz stene srca do zaklopk preko hrustan\xc4\x8dnih vezi, imenovanih horde tendine. Te mi\xc5\xa1ice prepre\xc4\x8dujejo, da bi zaklopke padle predale\xc4\x8d nazaj med zapiranjem. Med relaksacijsko fazo sr\xc4\x8dnega ciklusa so tudi papilarne mi\xc5\xa1ice spro\xc5\xa1\xc4\x8dene, napetost v hordah tendinah pa je nizka. Ko pride do kr\xc4\x8denja prekatov, se tudi papilarne mi\xc5\xa1ice skr\xc4\x8dijo, kar ustvari napetost na hordah tendinah, ki pomagajo zadr\xc5\xbeevati liste atrioventrikularnih zaklopk na mestu in prepre\xc4\x8dijo njihov pomik nazaj v preddvora._NEWLINE_Na izhodu iz vsakega prekata se nahajata \xc5\xa1e po ena semilunarna zaklopka. Na dnu plju\xc4\x8dne arterije se nahaja plju\xc4\x8dna zaklopka, ki ima tri listi\xc4\x8de, ki se ne pritrjajo na nobeno izmed papilarnih mi\xc5\xa1ic. Med relaksacijo prekatov se kri vra\xc4\x8da iz arterije nazaj v prekat. Tlak krvi povzro\xc4\x8di zaprtje zaklopke. Tudi semilunarna aortna zaklopka na dnu aorte ni povezana s papilarnimi mi\xc5\xa1icami. Ima tri listi\xc4\x8de, ki se zaprejo zaradi tlaka krvi, ki te\xc4\x8de nazaj iz aorte v prekat.\n_START_SECTION_\nDesno srce\n_START_PARAGRAPH_\nDesno srce sestavljata dve komori: desni preddvor in desni prekat, ki sta lo\xc4\x8dena s trikuspidalno zaklopko._NEWLINE_Desni preddvor prejme kri iz dveh glavnih \xc5\xbeil dovodnic iz telesa, in sicer iz zgornje in spodnje votle vene. Manj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina krvi pride iz koronarne cirkulacije (za oskrbo sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice) v desni preddvor skozi koronarni sinus, ki se nahaja tik nad odprtino za spodnjo votlo veno. V steni desnega preddvora se nahaja ovalno vbo\xc4\x8denje, imenovano fossa ovalis, ki je ostanek odprtine imenovane foramen ovale. Ve\xc4\x8dina notranje povr\xc5\xa1ine desnega preddvora je gladke, v sredini se nahaja ovalna jamica, na sprednji strani pa so vidni grebeni pektinatnih mi\xc5\xa1ic. Preko trikuspidalne zaklopke se kri steka v desni prekat._NEWLINE_Stene desnega prekata so oblo\xc5\xbeene s trabekulami karnee, grebeni sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice, ki jih pokriva endokard. Tanko steno desnega prekata krepijo tudi moderatorni trakovi, ki igrajo klju\xc4\x8dno vlogo pri sr\xc4\x8dni prevodnosti. Stekajo se od spodnjega dela interventrikularnega septuma preko notranjega prostora do papilarnih mi\xc5\xa1ic. Kri se iz desnega prekata preko plju\xc4\x8dne zaklopke steka v glavno plju\xc4\x8dno arterijo, ki se razdeli na levo in desno plju\xc4\x8dno arterijo, ki nato dovajata kri do vsakega plju\xc4\x8dnega krila.\n_START_SECTION_\nLevo srce\n_START_PARAGRAPH_\nLevo srce sestavljata dve komori: levi preddvor in levi prekat, ki sta lo\xc4\x8dena z mitralno zaklopko._NEWLINE_Levi preddvor dobi oksigenirano kri iz plju\xc4\x8d preko ene od \xc5\xa1tirih plju\xc4\x8dnih ven. Tako kot desni je tudi levi preddvor oblo\xc5\xbeen s pektinatnimi mi\xc5\xa1icami. Preko mitralne zaklopke kri te\xc4\x8de iz njega v levi prekat._NEWLINE_Levi prekat ima v primerjavi z desnim precej debelej\xc5\xa1o steno zaradi ve\xc4\x8dje sile, ki je potrebna za \xc4\x8drpanje krvi po celotnem telesu. Kri prehaja preko aortne zaklopke v aorto. Dve majhni odprtini nad aortno zaklopko dovajata kri za sr\xc4\x8dno mi\xc5\xa1ico preko leve glavne koronarne arterije in preko desne koronarne arterije.'