b'\n_START_ARTICLE_\nHenrik Pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik je bil tretji pre\xc5\xbeiveli sin kralja Janeza I. in njegove \xc5\xbeene Filipe, sestre kralja Henrika IV. Krstilo so ga v Portu in morda se je tam rodil, verjetno takrat, ko je kraljev par \xc5\xbeivel v stari mestni kovnici, ki se zdaj imenuje Casa do Infante (Prin\xc4\x8deva hi\xc5\xa1a) ali v bli\xc5\xbenji okolici. Druga mo\xc5\xbenost je, da se je rodil v samostanu Le\xc3\xa7a do Bailio, v Le\xc3\xa7a de Palmeira, v istem obdobju bivanja kraljevega para v mestu Porto._NEWLINE_Henriku je bilo 21 let, ko sta z o\xc4\x8detom in brati zajela mavrsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Ceuta v severnem Maroku. Ceuta je bila dolgo osnova za berberske pirate, ki so napadali portugalsko obalo in praznili vasi, tako da so zajeli prebivalce, da bi jih prodali v afri\xc5\xa1ki trgovini s su\xc5\xbenji. Po tem uspehu je Henrik za\xc4\x8del raziskovati obalo Afrike, ki je bila za ve\xc4\x8dino Evropejcev neznana. Njegovi cilji so vklju\xc4\x8devali iskanje vira trgovine zlata v Zahodni Afriki in legendarno kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko kraljestvo presterja Janeza in ustavitev piratskih napadov na portugalsko obalo._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu so bile ladje Sredozemlja prepo\xc4\x8dasne in prete\xc5\xbeke, da bi opravile ta potovanja. Pod njegovim vodstvom se je razvila nova in mnogo la\xc5\xbeja ladja, karavela, ki je lahko plula bolje in hitreje  in je bila predvsem zelo okretna in je lahko plula veliko bli\xc5\xbeje vetru ali "v veter". Zaradi tega je karavela ve\xc4\x8dinoma neodvisna od prevladujo\xc4\x8dih vetrov. S karavelo so portugalski mornarji raziskovali reke in plitve vode ter odprti ocean zelo avtonomno. Pravzaprav je izum karavele naredil, da je bila Portugalska pripravljena prevzeti vodilno vlogo v \xc4\x8dezmorskem raziskovanju. _NEWLINE_Leta 1419 ga je Henrika o\xc4\x8de imenoval za guvernerja pokrajine Algarve.\n_START_SECTION_\nViri in dohodek\n_START_PARAGRAPH_\n25. maja 1420 je bil Henrik imenovan za velikega poveljnika voja\xc5\xa1kega reda Kristusa, portugalskega naslednika vitezov templjarjev, ki je imel svoj sede\xc5\xbe v Tomarju, v osrednji Portugalski . Henrik je imel to mesto do konca svojega \xc5\xbeivljenja in Red je bil pomemben vir sredstev za Henrikove ambiciozne na\xc4\x8drte, zlasti njegove vztrajne poskuse, da bi osvojil Kanarske otoke, za katere so Portugalci trdili, da so jih odkrili pred letom 1346._NEWLINE_Leta 1425 je njegov drugi brat Infante Peter, vojvoda iz Coimbre, obiskal Evropo. Medtem ko je bil ve\xc4\x8dinoma na diplomatski misiji, je med iskal tudi geografski material za svojega brata Henrik. Peter se je iz Benetk vrnil s trenutnim zemljevidom sveta, ki ga je pripravil bene\xc5\xa1ki kartograf ._NEWLINE_Leta 1431 je podaril hi\xc5\xa1e za Estudo Geral, da bi zdru\xc5\xbeil vse znanosti - slovnico, logiko, retoriko, aritmetiko, glasbo in astronomijo - v tisto, kar bi kasneje postalo Univerza v Lizboni. Za druge predmete, kot je medicina ali filozofija, je naro\xc4\x8dil, da je vsaka soba okra\xc5\xa1ena glede na vsak predmet, ki se ga pou\xc4\x8duje._NEWLINE_Henrik je imel tudi druge vire. Ko je leta 1433 Janez I. umrl, je postal kralj Henrikov najstarej\xc5\xa1i brat Edvard Portugalski. Henriku je dal vse dobi\xc4\x8dke iz trgovanja na obmo\xc4\x8djih, ki jih je odkril in edino pravico, da odobri odprave preko Cape Bojadorja v dana\xc5\xa1nji Zahodni Sahari. Henrik je imel tudi monopol na ribolov tunov v Algarveju. Ko je Edvard umrl osem let kasneje, je Henrik podprl svojega brata Petra, vojvodo Coimbre, za regentstvo med mladim Edvardovim sinom Afonsom V. in v zameno dobil potrditev te dajatve._NEWLINE_Henrik je deloval kot glavni organizator katastrofalne odprave v Tanger leta 1437. Henrikov mlaj\xc5\xa1i brat Ferdinand je dobil kot talec zagotovilo, da bodo Portugalci izpolnili pogoje mirovnega sporazuma, sklenjenega z \xc3\x87ala Ben \xc3\x87ala. Portugalski Cortes (zbor predstavnikov posestev kraljestva - plemstva, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine in bur\xc5\xbeoazije) ni hotel odobriti vrnitve Ceute v zameno za infanta Ferdinanda, ki je ostal v ujetni\xc5\xa1tvu do smrti \xc5\xa1est let kasneje._NEWLINE_Prince regent Peter je imel pomembno vlogo in odgovornost v portugalski pomorski ekspanziji v Atlantskem oceanu in Afriki v \xc4\x8dasu njegove uprave. Henrik je spodbujal kolonizacijo Azorov v \xc4\x8dasu Petrovega regentstva (1439\xe2\x80\x931448)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino drugega dela svojega \xc5\xbeivljenja se je Henrik osredoto\xc4\x8dil na svoje pomorske dejavnosti ali na portugalsko dvorno politiko.\n_START_SECTION_\nVila do Infante in portugalsko raziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Jo\xc3\xa3o de Barrosu je v Algarveju ponovno naselil vas, ki jo je imenoval Ter\xc3\xa7anabal (iz terca nabal ali tercena nabal) . Ta vasica je bila na strate\xc5\xa1kem polo\xc5\xbeaju za njegova pomorska podjetja, kasneje pa se je imenovala Vila do Infante (\'posestvo ali mesto princa\')._NEWLINE_Tradicionalno se domneva, da je Henrik v svoji vasi na polotoku Sagres zbral \xc5\xa1olo navigatorjev in oblikovalcev zemljevidov. Vendar sodobni zgodovinarji menijo, da je to napa\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje. Nekaj kartografov je uporabil za na\xc4\x8drtovanje obale Mavretanije po potovanjih, ki jih je poslal tja, vendar v sodobnem pomenu besede ni bilo navigacijskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, niti ni bilo organiziranega navigacijskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_V zvezi s Sagresom, portugalski matematik in kozmograf iz 16. stoletja, Pedro Nunes, je opozoril, \xc2\xbbda so na\xc5\xa1i mornarji dobro pou\xc4\x8deni in opremljeni z instrumenti in pravili, ki bi jih morali vedeti vsi oblikovalci zemljevidov in navigatorji\xc2\xab. _NEWLINE_Henrik je bil geografsko radoveden in imel zaposlene kartografe. Jehuda Cresques, priznani kartograf, naj bi sprejel povabilo, da pride na Portugalsko, da bi izdelal zemljevide za infanta. Ta zadnji dogodek je verjetno posledica legende o \xc5\xa1oli Sagres, ki je zdaj diskreditirana._NEWLINE_Prvi stiki z afri\xc5\xa1kimi su\xc5\xbeenjskimi trgi so bili izvedeni s pomo\xc4\x8djo odprave portugalskih subjektov, ki so jih zasu\xc5\xbenjili piratski napadi na portugalske ladje ali vasi. Kot je v svojem \xc5\xbeivljenjepisu poudaril Sir Peter Russell, \xc2\xbbv Henrikovem besednjaku sta bila zamenjava in zasu\xc5\xbenjenost medsebojno zamenljiva pojma\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nHenrikova raziskovanja\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik je sponzoriral potovanja, pri \xc4\x8demer je zbral 20% davka (o quinto) na dobi\xc4\x8dek pomorskih ekspedicij, kar je bila obi\xc4\x8dajna praksa v takratnih iberskih dr\xc5\xbeavah. Bli\xc5\xbenje portugalsko mesto Lagos je bilo priro\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, iz katerega so od\xc5\xa1le te odprave. Potovanja so potekala na zelo majhnih ladjah, ve\xc4\x8dinoma karavelah, lahkih in okretnih ladjah. Karavela je od pozne antike uporabljala latinsko jadro, ki je prevladovalo v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-sredozemski plovbi. Ve\xc4\x8dino potovanj, ki jih je poslal Henrik, je sestavljala ena ali dve ladji, ki sta pluli ob obali in se pono\xc4\x8di ustavljale, da bi se privezale ob neki obali._NEWLINE_Med \xc4\x8dasom princa Henrika in po njem so portugalski navigatorji odkrili in izpopolnili severnoatlantski Volta do Mar (\'obrat morja\' ali \'vrnitev z morja\'): zanesljiv vzorec vetrov, ki ve\xc4\x8dinoma pihajo z vzhoda v bli\xc5\xbeini ekvatorja in se vra\xc4\x8dali z zahodnikom v srednjem Atlantiku. To je bil pomemben korak v zgodovini plovbe, ko je bilo razumevanje oceanskih vetrovnih vzorcev klju\xc4\x8dnega pomena za atlantsko plovbo, od Afrike in odprtega morja do Evrope in omogo\xc4\x8dilo v prihodnosti glavno pot med Novim svetom in Evropo v severnem Atlantiku v bodo\xc4\x8dih raziskovanjih. \xc4\x8ceprav je latinsko jadro dopu\xc5\xa1\xc4\x8dalo jadranje proti vetru do neke mere, je bilo vredno \xc5\xa1e ve\xc4\x8djih podalj\xc5\xa1anj, seveda, da bi imeli ve\xc4\x8dino potovanja hitrej\xc5\xa1i in mirnej\xc5\xa1i veter. Portugalski mornarji, ki so odpluli proti jugu in jugozahodu proti Kanarskim otokom in zahodni Afriki, bi zato odpluli dale\xc4\x8d na severozahod - to je stran od kontinentalne Portugalske in na videz v napa\xc4\x8dni smeri - preden so se obrnili na severovzhod v bli\xc5\xbeino Azorskih otokov in kon\xc4\x8dno vzhodno v Evropo, da bi ve\xc4\x8dinoma sledili vetrovom pri svojem celotnem potovanju. Kri\xc5\xa1tof Kolumb je to uporabil na svojih \xc4\x8dezatlantskih potovanjih.\n_START_SECTION_\nMadeira\n_START_PARAGRAPH_\nPrva raziskovanja so sledila \xc5\xa1ele po zajetju Ceute leta 1415. Henrik je bil zainteresiran za iskanje vira karavan, ki so prinesle zlato v mesto. V \xc4\x8dasu vladavine njegovega o\xc4\x8deta, Janeza I., so poslali Jo\xc3\xa3o Gon\xc3\xa7alvesa Zarca in Trist\xc3\xa3o Vaz Teixeira na raziskovanje vzdol\xc5\xbe afri\xc5\xa1ke obale. Zarco, vitez v slu\xc5\xbebi princa Henrika, je zapovedoval karavelam, ki so varovale obalo Algarve pred napadi Mavrov. Bil je tudi v Ceuti._NEWLINE_Leta 1418 sta Zarco in Teixeira za\xc5\xa1la v nevihto, medtem ko naredila volta do mar proti zahodu, da bi se vrnila na Portugalsko. Na\xc5\xa1la sta zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de na otoku, ki sta ga poimenovala Porto Santo. Henrik je naro\xc4\x8dil, da se Porto Santo naseli. Ukrep za uveljavljanje Madeirskih otokov je bil verjetno odziv na prizadevanja Kastilje za pridobitev Kanarskih otokov . Leta 1420 so se naseljenci preselili na bli\xc5\xbenji otok Madeira.\n_START_SECTION_\nAzori\n_START_PARAGRAPH_\nKarto, ki jo je sestavil katalonski kartograf Gabriel de Vallseca iz Mallorce, je bila interpretirana da ka\xc5\xbee, da je Azorske otoke prvi odkril Diogo de Silves leta 1427. Leta 1431 je bil Gon\xc3\xa7alo Velho poslan z ukazom, da najprej dolo\xc4\x8di lokacijo "otokov", ki jih je odkril de Silves. Velho o\xc4\x8ditno ni pri\xc5\xa1el dlje kot do  \xc4\x8deri Formigas v vzhodnem arhipelagu, preden se je moral vrniti v Sagres, verjetno zaradi slabega vremena._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so portugalski navigatorji prispeli tudi do Sarga\xc5\xa1kega morja (zahodno severnoatlantsko obmo\xc4\x8dje) in ga poimenovali po tamkaj\xc5\xa1njih rastlinah Sargassum \xe2\x80\x93 sarga\xc5\xa1ka alga (sarga\xc3\xa7o / sargasso v portugal\xc5\xa1\xc4\x8dini).\n_START_SECTION_\nZahodna afri\xc5\xa1ka obala\n_START_PARAGRAPH_\nDo Henrikovega obdobja je Cape Bojador ostal najbolj ju\xc5\xbena to\xc4\x8dka, znana Evropejcem na pu\xc5\xa1\xc4\x8davski obali Afrike. Praznoverni pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki so menili, da je onstran tega le\xc5\xbeala morska po\xc5\xa1ast in bil rob sveta. Leta 1434 je Gil Eanes, poveljnik ene od Henrikovih ekspedicij, postal prvi Evropejec, ki je pre\xc5\xa1el Cape Bojador._NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo novega tipa ladje so se odpravili naprej. Nuno Trist\xc3\xa3o in Ant\xc3\xa3o Gon\xc3\xa7alves sta dosegla rt Blanco (danes Ras Nouadhibou) leta 1441. Portugalci so leta 1443 opazili zaliv Arguin in okoli leta 1448 tam zgradili pomembno utrdbo. Dinis Dias je kmalu pri\xc5\xa1el \xc4\x8dez reko Senegal in zaokro\xc5\xbeil polotok Cap-Vert leta 1444. Na tej stopnji so raziskovalci pre\xc4\x8dkali ju\xc5\xbeno mejo pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in od takrat je Henrik uresni\xc4\x8dil eno od svojih \xc5\xbeelja: Portugalci so se izogibali muslimanskim kopenskim trgovskim potem \xc4\x8dez zahodno Saharo in su\xc5\xbenji in zlato so za\xc4\x8deli prihajati v Portugalsko. Ta preusmeritev trgovine je uni\xc4\x8dila Al\xc5\xbeir in Tunis, Portugalska pa je postala bogata. [18] Do leta 1452 je dotok zlata dovolil kovanje prvega portugalskega zlatega kovanca. Cruzado je bil takrat enak 400 reisov. Od leta 1444 do 1446 je iz Lagosa v imenu Henrik odplulo kar \xc5\xa1tirideset plovil in za\xc4\x8dele so se prve zasebne trgovske ekspedicije._NEWLINE_Alvise Cadamosto je med letoma 1455 in 1456 raziskal atlantsko obalo Afrike in odkril ve\xc4\x8d otokov arhipelaga Zelenortskih otokov. NA svojem prvem potovanju, ki se je za\xc4\x8delo 22. marca 1455, je obiskal otoke Madeira in Kanarske otoke. Na drugi poti, leta 1456, je Cadamosto postal prvi Evropejec, ki je dosegel Zelenortske otoke. Ant\xc3\xb3nio Noli je kasneje prevzel to prvenstvo. Do leta 1462 so Portugalci raziskovali afri\xc5\xa1ko obalo vse do dana\xc5\xa1nje Sierre Leone. Osemindvajset let pozneje je Bartolomeu Dias dokazal, da se lahko Afriko obkro\xc5\xbei, ko se dose\xc5\xbee ju\xc5\xbeni rt kontinenta, zdaj znan kot Rt dobrega upanja. Leta 1498 je Vasco da Gama postal prvi evropski mornar, ki je dosegel Indijo po morju.\n_START_SECTION_\nIzvor vzdevka "Pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak"\n_START_PARAGRAPH_\nNih\xc4\x8de ni uporabil vzdevek "Pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak", da bi se skliceval na princa Henrika v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja ali v naslednjih treh stoletjih. Izraz sta skovala dva nem\xc5\xa1ka zgodovinarja 19. stoletja, Heinrich Schaefer in Gustave de Veer. Kasneje sta ga popularizirala dva britanska avtorja, ki sta ga vklju\xc4\x8dila v naslove svojih prin\xc4\x8devih biografij: Henrik Major leta 1868 in Raymond Beazley leta 1895. V portugal\xc5\xa1\xc4\x8dini, celo v sodobnem \xc4\x8dasu, je nenavadno, da se ga imenuje s tem vzdevkom; prednostna uporaba je "Infante D. Henrique'