b'\n_START_ARTICLE_\nMezozoik\n_START_SECTION_\nPaleogeografija in tektonika\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na \xc5\xbeivahno premikanje zemeljskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d do poznega paleozoika, je tektonska deformacija v mezozoiku razmeroma blaga. Edina pomembna orogeneza se je zgodila na Arktiki, ustvarja se Inuitska orogeneza, gorska veriga Brooks, Verkhoyansk in Cherskiy v Sibiriji in gore Khingan v Mand\xc5\xbeuriji. Ta orogeneza je bila povezana z odprtjem Arkti\xc4\x8dnega oceana in subdukcije na severu Kitajske in Sibirije po Tihem oceanu. Kljub temu pa era poka\xc5\xbee dramati\xc4\x8dne premike v superkontinentu Pangea. Pangea se postopoma razdeli na severne celine Lavrazija in ju\xc5\xbene celine Gondvana._NEWLINE_Do konca obdobja so se kontinenti oblikovali v skoraj sedanji obliki. Lavrazija je postala Severna Amerika in Evrazija, Gondvana se je razdelila na Ju\xc5\xbeno Ameriko, Afriko, Avstralijo, Antarktiko in Indijsko podcelino, ki je tr\xc4\x8dila z azijsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do v dobi kenozoika, kar je povzro\xc4\x8dilo nastanek Himalaje.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTrias je bil na splo\xc5\xa1no suh. Ker je bil velik del Pangee oddaljen od oceanov, je temperature zelo nihala, notranjost Pangee je bila verjetno pu\xc5\xa1\xc4\x8davska._NEWLINE_V juri je za\xc4\x8dela nara\xc5\xa1\xc4\x8dati gladina morja, kar je bil vzrok ve\xc4\x8danje zemeljske skorje oziroma oblikovanje nove zaradi premikov celin. Zaradi tega so se pove\xc4\x8dale tudi obalne povr\xc5\xa1ine, nastalo je morje Tetida. Temperatura, ki je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xa1e nara\xc5\xa1\xc4\x8dala, se je stabilizirala, pove\xc4\x8dala pa se je vla\xc5\xbenost, s tem pa so se umikale pu\xc5\xa1\xc4\x8dave._NEWLINE_Podnebje krede je bilo manj zanesljivo. Povpre\xc4\x8dne temperature so bile vi\xc5\xa1je kot danes za pribli\xc5\xbeno 10 \xc2\xb0C vse do sredine krede. Razli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije so pri\xc5\xa1le do razli\xc4\x8dnih zaklju\xc4\x8dkov o koli\xc4\x8dini kisika v atmosferi med razli\xc4\x8dnimi obdobji mezozoika. Na splo\xc5\xa1no pa velja zaklju\xc4\x8dek, da ga je bilo 21% manj kot ga je danes.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV triasu \xc5\xbeivijo arhozavri (na kopnem dinozavri, v oceanih ihtiozavri in notozavri, v zraku pterozavri). Ko se pojavijo prvi sesalci in krokodili, postanejo cinodonti manj\xc5\xa1i in podobni sesalcem. Na kopnem je raz\xc5\xa1irjena rastlina Dicrodium. \xc5\xa0tevilne so velike vodne dvo\xc5\xbeivke. Pogosti so keratitski amonoidi. Pojavijo se sodobne korale in ribe kostnice ter \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke._NEWLINE_V juri so golosemenke (posebno iglavci, Bennettitales in Cycadophyta) ter praprotnice splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjene. \xc5\xa0tevilne so vrste dinozavrov (zavropodi, karnozavri in stegozavri). Sesalci so raz\xc5\xa1irjeni a majhni. Pojavijo se prve ptice in luskarji. Pove\xc4\x8da se raznolikost ihtiozavrov in pleziozavrov. Zelo raz\xc5\xa1irjene so \xc5\xa1koljke, amoniti in belemniti, morski je\xc5\xbeki, morske lilije, morske zvezde, spu\xc5\xbeve, terebratulidi in rinhonelidni ramenono\xc5\xbeci._NEWLINE_V kredi se razbohotijo kritosemenke in pojavijo nove vrste \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. \xc5\xa0tevilne so sodobne ribe kostnice. Zelo raz\xc5\xa1irjeni so amoniti, belemniti, rudisti \xc5\xa1koljke, morski je\xc5\xbeki in spu\xc5\xbeve. Na kopnem se pojavijo \xc5\xa1tevilne nove vrste dinozavrov (npr. tiranozavri, titanozavri, hadrozavri in keratopsidov), pa tudi sodobni krokodili. V morju se pojavijo mosazavri in sodobni morski psi. Pterozavre postopno zamenjajo primitivni pti\xc4\x8di. Pojavijo so stokovci, vre\xc4\x8darji in placentalni sesalci.'