b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanski vrh\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina hriba sega v antiko, ko je bilo pod njegovim vzno\xc5\xbejem zgrajen rimski limes (Claustra Alpium Iuliarum), ki je barbarom iz vzhoda zapiral pot v Rimski imperij oz. dana\xc5\xa1njo Italijo. Njegove ostanke je \xc5\xa1e danes mogo\xc4\x8de videti v okolici \xc5\xa0tampetovega mostu. Sredi devetnajstega stoletja so okoli severnega pobo\xc4\x8dja hriba zgradili ju\xc5\xbeno \xc5\xbeeleznico Dunaj\xe2\x80\x93Maribor\xe2\x80\x93Ljubljana\xe2\x80\x93Trst. \xc5\xbdeleznica je pobo\xc4\x8dje hriba zapustila z znamenitim \xc5\xa0tampetovim mostom, ki je bil manj\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica Borovni\xc5\xa1kega viadukta. Po prvi svetovni vojni in nastanku rapalske meje je kraljeva jugoslovanska vojska v okolici hriba in pod njegovim zahodnim vzno\xc5\xbejem postavila \xc5\xa1tevilne ovire in bunkerje (Rupnikova linija), ki bi morebitnemu napadalcu iz zahoda zapirale pot v Vrhniko in naprej v ljubljansko kotlino. Bunkerje je \xc5\xa1e danes mogo\xc4\x8de videti, nahajajo so med pobo\xc4\x8djem Ljubljanskega vrha in avtocesto. \xc4\x8ceprav sam vrh ni bil utrjen z bunkerji je predstavljal odli\xc4\x8dno topni\xc5\xa1ko opazovalnico saj je pogled iz hriba segal dale\xc4\x8d za jugoslovansko \xe2\x80\x93 italijansko mejo, ki je bila takrat pri Logatcu. Med drugo svetovno vojno bunkerji zgrajeni pod hribom niso odigrali nobene vloge saj jih je jugoslovanska vojska zapustila brez boja. Je pa med vojno pomembno vlogo igral \xc5\xa0tampetov most, ki je bil del strate\xc5\xa1ko pomembne proge Maribor\xe2\x80\x93Ljubljana\xe2\x80\x93Trst, in je bil zaradi tega glavna tar\xc4\x8da partizanov, ki so ga do konca vojne poru\xc5\xa1ila kar trikrat. Leta 1972 je bila v dolini med Ljubljanskim vrhom in Raskovcem zgrajena avtocesta Ljubljana\xe2\x80\x93Postojna. _NEWLINE_Sredi sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja je Jugoslovanska ljudska armada, zaradi izredno dobre geografske lege in bli\xc5\xbeine voja\xc5\xa1nice na Vrhniki in Logatcu, na vrhu hriba postavila radarski polo\xc5\xbeaj, ki je zagotavljal radarsko sliko protiletalskim enotam v Slovenije. Od takrat naprej je vrh hriba zaprt za javnost. Do leta 1991 je na hribu deloval Marconijev radar S-600 dolgega dosega. Med osamosvojitveno vojno je Teritorialna obramba posku\xc5\xa1ala radarski polo\xc5\xbeaj zasesti tako, da je z minometnim obstreljevanjem z bli\xc5\xbenjega Tolstega vrha, posku\xc5\xa1ala posadko objekta prisiliti k vdaji. Obstreljevanje ni imelo nobenega u\xc4\x8dinka, tako da je objekt ostal v rokah JLA vse do njenega umika. Ta je oktobra 1991 objekt zapustila v slabem stanju. Po odhodu JLA se je TO odlo\xc4\x8dila da bo objekt \xc5\xa1e naprej uporabljala, zato ga je obnovila, od leta 1992 do 2011 je na njem deloval radar dolgega dosega AN/TPS-70 podjetja Westinghouse. Zaradi dotrajanosti radarska sistema se je Slovenska vojska odlo\xc4\x8dila, da stari radar leta 2011 nadomesti z novim GM-403 (Ground Master) podjetja Thales Raytheon Sytems (TRS), ki ima doseg 450 km.'