b'\n_START_ARTICLE_\nBlok f\n_START_PARAGRAPH_\nBlok f periodnega sistema elementov je sestavljen iz elementov, katerih atomi imajo v osnovnem stanju elektrone z najvi\xc5\xa1jo energijo na orbitali f. Elementi se imenujejo tudi notranji prehodni elementi ali redke zemeljske kovine._NEWLINE_V nasprotju z drugimi bloki periodnega sistema so elementi v bloku f razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni po periodi oziroma po nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih vrstnih \xc5\xa1tevilih in ne po skupinah s podobnimi elektronskimi konfiguracijami. Blok f je zato razdeljen v dve skupini: lantanoidi in aktinoidi._NEWLINE_Elementi iz bloka f so, tako kot elementi iz bloka s, zelo reaktivne kovine. Na zraku se zelo lahko vnamejo, z vodo pa tvorijo hidrokside in vodik. Imajo ve\xc4\x8dje gostote ter vi\xc5\xa1ja tali\xc5\xa1\xc4\x8da in vreli\xc5\xa1\xc4\x8da od alkalijskih zemeljskih kovin. Zaradi velike reaktivnosti je njihova uporabnost omejena. Pridobivajo se z elektrolizo talin njihovih kloridov, ker elektrolize raztopin zaradi velike reaktivnosti ne pridejo v po\xc5\xa1tev._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina spojin elementov iz bloka f so ionske soli z M\xc2\xb3\xe2\x81\xba ioni, ki so v vodnih aztopinah pogosto hidratizirane. Cerij tvori tudi nekaj spojin, v katerih je v oksidacijskem stanju 4+, na primer CeO\xe2\x82\x82, ki so mo\xc4\x8dni oksidanti. Aktinoidi od protaktinija do americija lahko s svojimi f elektroni sodelujejo v tvorbi kemijskih vezi in tvorijo spojine, v katerih imajo oksidacijska stanja od 2+ do 6+. Te\xc5\xbeji aktinoidi od kirija do lavrencija pritegnejo notranje f elektrone proti jedru, tako da ne morejo sodelovati pri tvorbi vezi. V spojinah zato nastopajo samo kot M \xc2\xb3\xe2\x81\xba ioni.'