b'\n_START_ARTICLE_\nNovinarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNovinarstvo je dejavnost, ki spremlja dogajanje in o njemu poro\xc4\x8da \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti. Prispevki so objavljeni v javnih ob\xc4\x8dilih, kot so \xc4\x8dasopis, radio, televizija in svetovni splet. Poklici, povezani s to dejavnostjo, so \xc4\x8dasnikar ali novej\xc5\xa1e novinar, urednik, bralec, voditelj oddaj, fotograf, snemalec itd.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina samega novinarstva je izredno prepletena z razvojem tiska, papirja, pisanja. A prenos novic, obvestil o pomembnih dogodkih je seveda bil v veljavi tudi pred tak\xc5\xa1nim razvojem. Prena\xc5\xa1anje sporo\xc4\x8dil preko bobnov, dimnih signalov, popotnikov, slov tako povezuje novinarstvo tako z zgodnjo obliko po\xc5\xa1tne dejavnosti kot tudi z zgodnjo informatiko. Razvoj pisanja in tiska se je za\xc4\x8del na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in v Aziji, se raz\xc5\xa1iril v Evropo in od tam v Ameriko. Prvi poskusi zapisovanja segajo tudi v antiko. \xc5\xa0tevilni narodi so posku\xc5\xa1ali zbirati, shranjevati in \xc5\xa1iriti informacije \xc5\xa1e preden so Rimljani poskrbeli za prvi sistemati\xc4\x8dni poskus zbiranja in distributiranja informacij, in sicer v Acta Diurna (dnevni dogodki) leta 59. pr. n. \xc5\xa1t. To sta bili dve mav\xc4\x8dni plo\xc5\xa1\xc4\x8dici, na katerih so bila na roko napisana obvestila o uradnih dogodkih (gladiatorski boji, poroke, rojstva in smrti, sojenja, usmrtitve). Acta Duirna velja za predhodnika sodobnih \xc4\x8dasopisov. Na\xc4\x8drtnega zbiranja podatkov so se prvi lotili Kitajci in za\xc4\x8deli izdajati T\xc4\x8ding-pao (poro\xc4\x8dila o dogajanju na dvoru). V srednjem veku je v Evropi razvit mestni glasnik, mestni ali grajski uslu\xc5\xbebenec, ki razgla\xc5\xa1a vse pomembne novice pomembne za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Za razvoj publicisti\xc4\x8dne dejavnosti v Evropi in malo pozneje v Ameriki je bila pomembna Gutenbergova iznajda tiska (1450\xe2\x80\x931455), ki je pomenila za\xc4\x8detek dobe tiskanega medija in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega komuniciranja. Tiskarska revolucija v 16. stoletju je povzro\xc4\x8dila mno\xc5\xbei\xc4\x8den pojav knjig, \xc4\x8dasopisov pa na za\xc4\x8detku \xc5\xa1e ni bilo, pojavlja pa se ob\xc5\xa1irna produkcija kraj\xc5\xa1ih besedil, ki komentirajo, objasnjujejo ali zasmehujejo dru\xc5\xbebeno okolje, pri tem pa so na robu veljavnosti, tiskarji pa so morali ob spornih prestopkih biti pod vedno ve\xc4\x8djim nadzorom oblasti. Prvi natisnjeni \xc4\x8dasopisi so se pojavili na za\xc4\x8detku 17. stol., in sicer so\xc4\x8dasno v Nem\xc4\x8diji, Italiji in na Nizozemskem: Nieuwe (1605), Relation (1609) in Avisa Relation oder Zeitung (1609). Sledili so \xc4\x8dasopisi \xc5\xa1e drugod po Evropi. Prvi angle\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis je bil The Daily Courant ali Weekly News (1621), francoski pa La Gazette (1631). Prvi neodvisni \xc4\x8dasopis na ameri\xc5\xa1kih tleh New-England Courant je za\xc4\x8del izhajati 1721.\n_START_SECTION_\nZgodovina publicistike na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nOzemeljska, cerkvena in upravna razdrobljenost slovenskega etni\xc4\x8dnega prostora je povzro\xc4\x8dila, da je bilo slovensko novinarstvo odrinjeno na obrobje dr\xc5\xbeavnega in dru\xc5\xbebenega vplivanja. Zato se je razvijalo druga\xc4\x8de kot v preostalem srednjeevropskem prostoru (z zamudo).\n_START_SECTION_\nObdobje prehodni\xc5\xa1tva (od 7. stol. do konca 18. stol.)\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju smo se Slovenci najprej sre\xc4\x8dali z latinskimi nabo\xc5\xbenimi besedili, pozneje z nem\xc5\xa1kimi rokopisnimi knjigami, po Gutenbergovi iznajdbi tiska pa \xc5\xa1e s tiskanimi informacijami v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Slovenska srednjeve\xc5\xa1ka besedila so se ohranila v cerkvenih zapisih (npr. Bri\xc5\xbeinski spomeniki). Prvo slovensko \xc4\x8dasopisje se je pojavilo v 16. stol., najprej v nem\xc5\xa1kem jeziku. Dejavnost protestantov in prva slovenska knjiga, Trubarjev Katekizem, sta mo\xc4\x8dno prispevali k \xc5\xa1iritvi bralnih navad Slovencev. Tako je leta 1557 nastala prva periodi\xc4\x8dna publikacija v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, Ta slovenski Kolendar kir vselei terpi, ki jo je Primo\xc5\xbe Trubar zasnoval po takrat raz\xc5\xa1irjenih nem\xc5\xa1kih protestantskih koledarjih. Zatem je nastopila protireformacija, obdobje, ko so preganjali protestantsko delovanje, zato na podro\xc4\x8dju tiska ni bilo vidnega razvoja naslednjih 200 let. Pisanje, branje in izdajanje je bilo mogo\xc4\x8de le v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, zato so Slovenci brali nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dasopise, najbolj znan je bil Laibacher Zeitung, tudi Weiner Zeitung.\n_START_SECTION_\nObdobje obrtni\xc5\xa1ke stopnje razvoja (od konca 18. stol. do srede 19. stol.)\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje se za\xc4\x8dne, ko se kon\xc4\x8da protireformacija in za\xc4\x8dne nacionalno prebujanje. Slovencem sta vladala razsvetljenska absolutista Marija Terezija in njen sin Jo\xc5\xbeef II. \xc5\xa0e vedno je prevladovalo nem\xc5\xa1ko \xc4\x8dasopisje, naklade pa so bile zaradi slabe pismenosti nizke. Za slovenske razsvetljence je bilo takrat najpomembnej\xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anje naroda, zato so \xc4\x8dlani kro\xc5\xbeka \xc5\xbdiga Zoisa za\xc4\x8deli izdajati literaturo in \xc4\x8dasopisna besedila v slovenskem jeziku, njihovi naslovniki so bili ljudje kme\xc4\x8dkega in polme\xc5\xa1\xc4\x8danskega stanu. Pobudo \xc5\xbdige Zoisa, da bi Slovenci dobili svoj \xc4\x8dasopis, je uresni\xc4\x8dil Valentin Vodnik, ki je oblikoval \xc4\x8dasopis Lublanske novice (1797\xe2\x80\x931800). Tiskal jih je tiskar Janez Friderik Eger. Iz\xc5\xa1le so iz praktikarske tradicije oziroma Vodnikove publicisti\xc4\x8dne prakse pri Veliki pratiki (1795\xe2\x80\x9397) in Mali pratiki (1798\xe2\x80\x931806). Lublanske novice so propadle, ker so imele podporo le v Zoisovem krogu, drugi izobra\xc5\xbeenci pa so \xc5\xa1e naprej brali nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dasopise. Sledilo je t. i. mednovi\xc5\xa1ko obdobje (1800\xe2\x80\x9343), ki predstavlja vrzel v slovenskem \xc4\x8dasnikarstvu. Izjema v tem obdobju je literarni zbornik Krajnska \xc4\x8dbelica (1830\xe2\x80\x9333, 1848).\n_START_SECTION_\nObdobje industrijske stopnje razvoja (od srede 19. stol. do 1954)\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijske oblasti so leta 1848 \xc5\xa1e omejevale razvoj slovenskega \xc4\x8dasopisja. Pomembni so izobra\xc5\xbeenci iz kroga Matije \xc4\x8copa in Franceta Pre\xc5\xa1erna, ki so podprli literarni zbornik Krajnska \xc4\x8dbelica, ki pa zaradi cenzure ni mogla prerasti v trajnej\xc5\xa1e slovensko knji\xc5\xbeevno glasilo. Spet je prevladovalo nem\xc5\xa1ko \xc4\x8dasopisje, dokler niso avstrijske oblasti leta 1843 izdale soglasja k izdajanju slovenskega \xc4\x8dasopisa Kmetijske in rokodelske novice, urednik je bil Janez Bleiweiss. 1848 so Slovenci nastopili s programom Zedinjena Slovenija, ki je pomenil prelom z dotedanjo jezikovno in kulturno usmeritvijo slovenskega gibanja. Kratkotrajna odprava cenzure je spodbudila razvoj publicistike. Nastali so prvi slovenski politi\xc4\x8dni \xc4\x8dasopis Slovenija (1848\xe2\x80\x9350), liberalno usmerjena lista Celske slovenske Novine (1848\xe2\x80\x9349) in Slavjanski rodoljub (1849) ter \xc4\x8dasopis katoli\xc5\xa1kih krogov v Ljubljani Slovenski cerkveni \xc4\x8dasopis, ki se od leta 1849 imenuje Zgodnja danica (1848\xe2\x80\x931905). Konec leta 1848 je nastopil je Bachov absolutizem, a je vlada vseeno leta 1849 prvi\xc4\x8d uradno priznala slovenski jezik in v Ljubljani je za\xc4\x8del izhajati prvi slovenski uradni list Ljubljanski \xc4\x8dasnik. Poleg tega sta edina dovoljena \xc4\x8dasopisa ostala Kmetijske in rokodelske novice in Zgodnja danica. Druga polovica 19. stoletja je obdobje industrijskega razvoja. Slovensko novinarstvo se je v tem \xc4\x8dasu oblikovalo po vzoru sosednjih (zlasti nem\xc5\xa1kih) dr\xc5\xbeav. Dejavnost so spodbujala nacionalna prizadevanja. Mladi izobra\xc5\xbeenci s Franom Levstikom na \xc4\x8delu so za\xc4\x8deli obujati prizadevanja za Zedinjeno Slovenijo, nastajale so \xc4\x8ditalnice in drugi dogodki, kjer se je odvijalo slovensko kulturno in politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Kmetijske in rokodelske novice so postale pretesne za vse bolj \xc5\xbeivahno kulturo, zato je gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Miroslav Vilhar za\xc4\x8del izdajati \xc4\x8dasopis Naprej (1863). Leta 1865 je sledil \xc4\x8dasopis Slovenec, pri katerem je prav tako sodeloval Levstik. Levstik je ustanovil \xc5\xa1e \xc4\x8dasopis Pavliha (1870). Vsi niso bili navdu\xc5\xa1eni nad slovenskimi \xc4\x8dasopisi, zato sta nastali dve skupini: konzervativnej\xc5\xa1i staroslovenci (Bleiweiss), ki so podpirali Kmetijske in rokodelske novice, in liberalni mladoslovenci (Levstik), ki so podpirali \xc4\x8dasopise Naprej, Slovenec, Slovenski narod. Razcepljenost novinarstva se je odra\xc5\xbeala tudi v literarnih \xc4\x8dasopisih: liberalni je bil Ljubljanski zvon (1881\xe2\x80\x931941), katoli\xc5\xa1ki pa Dom in svet (1888\xe2\x80\x931945). Po prvi svetovni vojni in vse do konca druge svetovne vojne izhajajo predvsem \xc4\x8dasopisi s politi\xc4\x8dnimi temami.\n_START_SECTION_\nObdobje informacijske dru\xc5\xbebe (od 1954 do danes)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo \xc4\x8dasopisov je \xc5\xbee zelo naraslo, vse od politi\xc4\x8dnih, kulturnih, literarnih revij do rumenega tiska itd. Pomembna je pojavitev radia in televizije, pozneje \xc5\xa1e interneta, kar je novinarstvu dalo novo razse\xc5\xbenost, povezano z glavnimi zna\xc4\x8dilnostmi elektronskih medijev \xe2\x80\x93 so\xc4\x8dasnost, neposrednost, minljivost informacije. Vse te nove mo\xc5\xbenosti s sabo prina\xc5\xa1ajo konkuren\xc4\x8dnost, ki zahteva dobre vsebine, primerno obliko in ustrezno platformo (tradicionalni mediji ali splet). Pomembne te\xc5\xbeave novih medijev so predvsem propad tiskanega medija ob mno\xc5\xbeici zastonjskega gradiva, ki je na voljo na spletu in je poglavitni vzrok propada mnogih tiskanih publikacij, ki so prisiljene ob svojem upadu naro\xc4\x8dnin vsaj del svojih vsebin ponuditi na spletu. Pomembna novost je tudi informacijski TV kanal, ki ponuja novice ves dan v razli\xc4\x8dnih oblikah._NEWLINE_S socializmom in odprtim gospodarstvom je dru\xc5\xbeba stopila v stik s \xc5\xbeenskim novinarstvom, klasi\xc4\x8dno novinarstvo se je obogatilo z mo\xc4\x8dno mre\xc5\xbeo dopisovalcev, veliko izobra\xc5\xbeenih in sposobnih ljudi je novinarski poklic uporabilo za stik s tujino in tujim gospodarstvom pa tudi tujo tehnologijo. Novinarstvo je z mnogimi edicijami \xc5\xbeelelo obogatiti znanje svojega prebivalstva, tako so nastale tudi dalj\xc5\xa1e reporta\xc5\xbee o ljudeh \xc5\xa1irom sveta. Tednik Mladina je bil tudi zgodovinsko pomemben tednik pred osamosvojitvijo s poudarkom na raziskovalnim novinarstvom.\n_START_SECTION_\nVloga novinarstva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1920, ko se je pojavi moderno novinarstvo, sta pisatelj Walter Lippmann in filozof John Dewey za\xc4\x8dela razpravljati o vlogi novinarstva v demokraciji._NEWLINE_Lippmann je novinarja razumel kot posrednika med javnostjo in politi\xc4\x8dno elito. Ko politi\xc4\x8dna elita govori, novinar poslu\xc5\xa1a in zapisuje ter nato posreduje sporo\xc4\x8dilo javnosti. To je utemeljeval tako, da javnost ni sposobna razumeti zapletenih informacij, o katerih govorijo politiki, zato potrebuje nekoga, da jim to razlo\xc5\xbei. Prav tako naj bi bila javnost preve\xc4\x8d zaposlena s svojim \xc5\xbeivljenjem, zato naj ne bi imela \xc4\x8dasa za poglabljanje v politiko. Tako naj bi novinar pomagal javnosti, da se je lahko odlo\xc4\x8dila pri volitvah._NEWLINE_Dewey je menil druga\xc4\x8de. Javnost dobro razume in pozna politi\xc4\x8dne teme. Zato naj bi novinar ne samo posredoval informacije, ampak jih tudi presodil in poro\xc4\x8dal o tem. Ta koncept je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du razvoja novinarstva. Po Deweyju so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du demokracije ravno pogovori, razprave in dialogi med politi\xc4\x8dno elito in javnostjo.\n_START_SECTION_\nNovinarstvo danes\n_START_PARAGRAPH_\nZ socializmom novinarstvo spremeni dinamiko. Komunisti\xc4\x8dna oblast ob\xc5\xa1irno poro\xc4\x8da o zmagah in dose\xc5\xbekih, nasprotovanje in opozicijska stali\xc5\xa1\xc4\x8da pa niso predo\xc4\x8dena javnosti. Strokovne debate tako niso del novinarske prakse, novinarstvo pa postane vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e glede mednarodnih dogodkov, kjer se uvaja komentatorje in dopisnike, ki jih slovensko novinarstvo prej ni poznalo do te mere. Socializem, \xc5\xa1e posebej po Titu, zahteva druga\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje o dru\xc5\xbebi. Novinarji in javnost tako premi\xc5\xa1ljuje zapletene tematike ki segajo od cenzure, samocenzure, obve\xc5\xa1\xc4\x8danja javnosti, razmerij do dr\xc5\xbeavne varnosti, nacionalizma in militarizma. Prisotnost le dveh dnevnih \xc4\x8dasopisov in ene dr\xc5\xbeavne radiotelevizije je mnoge du\xc5\xa1il ob poplavi informacij._NEWLINE_V devetdesetih letih so se mediji okrepili in globalizirali, v neki meri pa tudi privatizirali. Vse pomembnej\xc5\xa1e so postale kabelske, radijske in televizijske postaje, ki so za\xc4\x8dele ogro\xc5\xbeati klasi\xc4\x8dne, dr\xc5\xbeavne medije. Novinarski svet je zaznamoval tudi internet, ki je spodbudil razvoj spletnih \xc4\x8dasopisov in ponudil novo mo\xc5\xbenost distribucije. Ponudba \xc5\xa1e nikoli prej ni bila tako pestra, toda teoretiki so za\xc4\x8deli ugotavljati, da je kakovost slab\xc5\xa1a._NEWLINE_V Sloveniji so bila devetdeseta leta v znamenju sprememb politi\xc4\x8dnega sistema, sprejemanja nove medijske zakonodaje, privatizacije medijev, liberalizacije \xc4\x8dasopisnega trga, medijske koncentracije in komercializacije. S 1991 so mediji pre\xc5\xa1li iz rok politike v roke kapitala. Na slovenski trg je vstopil tudi tuji kapital, in sicer skozi projekt Pro plus, ki je na noge postavil komercialno televizijo POP TV. Nastali so novi mediji: komercialne televizijske postaje (npr. A kanal, Pop TV, TV3, TV Paprika, TV Pika), lokalne televizije, kabelske televizije, komercialne radijske postaje (npr. Radio Hit, Radio Ena), specializirane revije (posve\xc4\x8dene na primer borznemu, finan\xc4\x8dnemu, podjetni\xc5\xa1kemu informiranju, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu, npr. Kapital, Profit, Manager, Moj Mikro, Monitor), razmahnilo se je novinarstvo v zabavno-pou\xc4\x8dnih in razvedrilnih revijah, pojavili so se senzacionalisti\xc4\x8dni mediji (npr. Slovenske novice, Lady idr.). Pojavila so se tudi hibridna sporo\xc4\x8dila (prikrito ogla\xc5\xa1evanje), veliko pozornosti je dobilo preiskovalno novinarstvo (razne afere). Razvoj sodobnih tehnologij je vplival tudi na pojav internetnega novinarstva (prvi in \xc5\xa1e zdaj uspe\xc5\xa1en je 24ur.com), narasla je priljubljenost bral\xc4\x8devih spletnih dnevnikov oziroma blogov. Pomembno pozornost je pridobil tudi nastanek brezpla\xc4\x8dnih revij, sprva so pokrivale manj\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje (Ljubljana, kino, dogodkovnik), nato pa se je pojavil tudi brezpla\xc4\x8dni dnevni \xc4\x8dasopis._NEWLINE_Novinarstvo je sedaj pridobilo nove platforme tudi v Sloveniji. Pojav TVInfo kanala, ki je sku\xc5\xa1al zapolniti dan z novicami, spletne strani ponudnikov novinarskih izdelkov Metina lista, Apparatus, Pod \xc4\x8drto, Torek ob petih so vdirale v prostor, ki so ga ponujale nove tehnologije oziroma pocenitev starej\xc5\xa1ih tehnologij. \xc5\xa0e posebej v Sloveniji je zna\xc4\x8dilna javna polemika o politi\xc4\x8dno enostranskem poro\xc4\x8danju medijev po ocenah izvoljenih politikov. Prav tako nastajajo avtonomni ponudniki novic s povezavami, Novice najdi.si, Siol.net._NEWLINE_Novinarstvo je do\xc5\xbeivelo \xc5\xa1e eno pomembno spremembo ob spremembi politi\xc4\x8dnega sistema, privatizacija medijskih hi\xc5\xa1. Ob RTV Slovenija kot nacionalni javni medijski hi\xc5\xa1i se pojavijo zasebni mediji, oziroma zasebni medijski projekti, ki odkupujejo obstoje\xc4\x8de medije. Zadnji tak pojav je nastanek Planeta TV. Odpirajo se novi TV kanali namenjeni \xc5\xa1portnemu novinarstvu in prenosom, zmanj\xc5\xa1uje pa se prisotnost tiskanih medijev oz. njihova konkuren\xc4\x8dnost (Ekipa in \xc5\xa0portske novosti se zdru\xc5\xbeujeta).\n_START_SECTION_\nMedijsko gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i vir financiranja novinarskih izdelkov so oglasi in drugi tr\xc5\xbeni materiali. Informacije o novih produktih, instrumenti, ki pove\xc4\x8dujejo potro\xc5\xa1njo, obve\xc5\xa1\xc4\x8danje o tr\xc5\xbenih novostih je postalo s \xc4\x8dasom utrjeno gospodarstvo samo po sebi. Podobno pomemben zgodovinski vir financiranja so bile osmrtnice in javna obvestila. Ob televiziji in radiu, televiziji in internetu, se financiranje storitev mo\xc4\x8dno spreminja iz klasi\xc4\x8dne \xc4\x8dasopisne sheme financiranja._NEWLINE_V sodobnem gospodarstvu je vsaka informacija pridobila neko vrednost in ceno. Verodostojnost je ob mno\xc5\xbeici razli\xc4\x8dnih virov podatkov postala klju\xc4\x8dna, zato se zmanj\xc5\xa1uje pomen oglasov za informativni program. Ogromno informacij tako nastaja v popolni odsotnosti finan\xc4\x8dnih in drugih vplivov, a so omejeni s subjektivnimi pisci in njihovimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dne vrste novinarstva\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi same narave novinarstva in opisovanja dru\xc5\xbebe z oceno dru\xc5\xbebene objektivnosti, je vplivnost medijev odvisna od njihove sposobnosti pribli\xc5\xbeati se bralcu. Dru\xc5\xbebeni sistemi, okolje, pisanje pa tudi teme so tako odvisne od cele vrste dejavnikov. Novinarstvo se obenem specializira in tako specifi\xc4\x8dno informira zainteresirane. Tako poznamo politi\xc4\x8dno, poslovno, korporativno, tabloidno, \xc5\xa1portno, znanstveno, raziskovalno, potovalno, versko, dr\xc5\xbeavljansko novinarstvo. Pomemben del novinarstva so tudi recenzije gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, plesa, restavracij, koncertov, kinote\xc4\x8dnih novosti. Zaradi same narave poklica, kjer se nastopa v javnosti, so nastale tudi oblike Gonzo novinarstva (novinar ni sposoben urejenih misli, a ponuja resni\xc4\x8dno izku\xc5\xa1njo) in Novega novinarstva (s pomo\xc4\x8djo dalj\xc5\xa1ega dela novinar ponudi presek dru\xc5\xbebe, dogodka). Zaradi pomembnih jezikovnih pravil, zahtevne jasnosti in jedrnatosti, ki se zahteva od novinarja, se dr\xc5\xbeavljansko novinarstvo blogosfere znatno kritizira, delno tudi zato, saj zbija ceno novinarjem, hkrati pa \xc5\xa1kodljivo vpliva na preverljivost dejstev, Vse oblike novinarstva zahtevajo visoko stopnjo obrtni\xc5\xa1ke kvalitete in visoke eti\xc4\x8dne standarde. Zaradi same narave novinarstva je namre\xc4\x8d novinar neredko oseba, ki ne ponuja dejstev, temve\xc4\x8d domneve.\n_START_SECTION_\nPravo in mediji, odgovornost in zaupnost\n_START_PARAGRAPH_\nNovinarska etika se zagotavlja predvsem s pravico do izra\xc5\xbeanja in pravico do javnosti. Novinar kot predstavnik javnosti oblikuje javno mnenje, zato je pomembno tudi ohranjanje zaupnosti med novinarjem in njegovim virom informacij. Novinarji imajo zelo razli\xc4\x8dno urejene svoje pravice do seznanjanja javnosti, do dostopanja do javnih informacij in do razpolaganja z informacijami, ki so delno zasebne ali dr\xc5\xbeavna skrivnost. Novinar je lahko poklican na odgovornost, tako po kazenskem kot civilnem pravu pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. V nekaterih dr\xc5\xbeavah so novinarji velikokrat zaprti, novinarji pa delno lahko uveljavljajo svoje pravice preko globalnih gibanj, novinarskih organizacij in solidarnega pritiska javnosti nad napadalci._NEWLINE_Novinarski viri so praviloma skriti in nedostopni tudi za samo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Izdaja vira je mo\xc5\xbena le v najbolj ekstremnih primerih, ko je odlo\xc4\x8ditev to\xc5\xbebe vise\xc4\x8da predvsem na osebi vira._NEWLINE_V slovenskem pravu je veljalo od osamosvojitve pravilo kaskadne odgovornosti za objave v tisku. Za objavo odgovarja predvsem \xc4\x8dasopis in njegov odgovorni urednik, odgovarja lahko celo tiskar, \xc4\x8de se \xc4\x8dasopisa ali urednika ni mo\xc5\xbeno izto\xc5\xbeiti, lahko pa se odgovornost prenese tudi na pisca, \xc4\x8de se njegovo identiteto lahko ugotovi. Z reformo je odgovornost odgovornega urednika klju\xc4\x8dna, nekateri trdijo, da je odgovornost skorajda meji na objektivno odgovornost, torej odgovornost ne glede na krivdo odgovornega urednika._NEWLINE_Pravo je na teh podro\xc4\x8djih zelo zapleteno, vsaj na Slovenskem je postala pri tem pomembna tudi sodna praksa Evropskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc4\x8dlovekove pravice, ki je dala pomembno oporo novinarjem v primeru Sre\xc4\x8dko Prijatelj vs Mladina. Izredno odmevna sta bila tudi primera prepovedi knjig Brede Smolnikar, Matja\xc5\xbea Pikala in Andreja Dvor\xc5\xa1aka.'