b'\n_START_ARTICLE_\nOves\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNavadni oves je sekundarna kulturna rastlina in se je razvil iz samoniklega gluhega ovsa (Avena fatua), ki izvira iz Jugovzhodne Azije, kjer je bil divji plevel med piro. S \xc5\xa1iritvijo pire proti severu je v njej prevladal divji oves. Iz divjega ovsa je nato \xc4\x8dlovek z odbiranjem ustvaril navadni oves. Divji oves je \xc5\xa1e danes plevel med navadnim ovsom, ki ga morajo zatirati._NEWLINE_Severno od Alp so ljudstva na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Nem\xc4\x8dije in \xc5\xa0vice \xc5\xbee med letoma 1700 in 1500 pr. n. \xc5\xa1t. gojila oves, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ki ostanki. Kasneje, v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., pa so oves za\xc4\x8deli gojiti tudi anti\xc4\x8dni Grki in kasneje Rimljani, ki pa, za razliko od severnih ljudstev, ovsa niso uporabljali za lastno prehrano, temve\xc4\x8d le za krmo \xc5\xbeivini._NEWLINE_V Severno Ameriko je oves prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1el leta 1602, ko so ga posejali na otokih pred obalo Massachusettsa.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOves je enoletna rastlina iz dru\xc5\xbeine trav, ki zraste v vi\xc5\xa1ino med 60 in 120\xc2\xa0cm. Ima gladko in votlo steblo ter podolgovate, vzporedno o\xc5\xbeiljene za\xc5\xa1iljene liste. Listno dno je brez u\xc5\xa1esc (auriculae) in je pri nekaterih vrstah in sortah mo\xc4\x8dno dlakavo. Za razliko od ve\xc4\x8dine drugih \xc5\xbeit ima oves manj stranskih poganjkov iz \xc5\xa1opaste korenine. Prav tako se oves od drugih pravih \xc5\xbeit v razvojni fazi pred oblikovanjem latov lo\xc4\x8di po dolgem, nazob\xc4\x8danem in trikotno priostrenem ko\xc5\xbeastem jezi\xc4\x8dku (lingula), ki izra\xc5\xa1\xc4\x8da iz listne no\xc5\xbenice (coleoptila)._NEWLINE_Socvetje ovsa je vejnat lat. Sestavlja ga ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo klaskov, v posameznem klasku sta od dva do trije, redkeje celo \xc5\xa1tirje samopra\xc5\xa1ni cvetovi. Tretji in \xc5\xa1e pogosteje \xc4\x8detrti klasek sta jalova ali pa je v njih zrnje slabo izpolnjeno. V cvetu so po trije pra\xc5\xa1niki, dvoperesna plodnica pesti\xc4\x8da pa je puhasta. Cveti v dneh, ko se dan dalj\xc5\xa1a od \xc5\xa1est do sedem dni. Iz oplojenega cveta se razvije podolgovato, od strani splo\xc5\xa1\xc4\x8deno zrno, ki ima na trebu\xc5\xa1ni strani brazdo, na vrhu pa bradico. Pri ve\xc4\x8dini vrst ovsa je zrno plevnato. Povsem ga prekrivata krovna pleva (lemma) in predpleva (palea). Celoten klasek prekrivata ogrinjalni plevi (glumae). Resa je obi\xc4\x8dajno ravna ali kolenasto prepognjena. Izra\xc5\xa1\xc4\x8da iz sredine hrbtne strani krovne pleve in z zorenjem pobledi ali porumeni, le redko pa po\xc4\x8drni.\n_START_SECTION_\nPridelava ovsa v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 19. stoletja je bilo v Sloveniji z ovsom zasejanih pribli\xc5\xbeno 40.000 hektarov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d s povpre\xc4\x8dnim pridelkom 1t/ha. V prvi polovici 20. stoletja je bilo z ovsom zasejanih le \xc5\xa1e 25.000 hektarjev povr\xc5\xa1in, v osemdesetih letih 20. stoletja je bilo z ovsom zasejanih le \xc5\xa1e manj kot 3.000 hektarov, sredi devedesetih let pa le \xc5\xa1e okoli 2.000 hektarov. Povpre\xc4\x8dni donos ovsa takrat je zna\xc5\xa1al 2,3 t/ha. V letu 1998 so zabele\xc5\xbeili 2.500 hektarov povr\xc5\xa1in, zasejanih z ovsom, povpre\xc4\x8dni pridelek pa se je dvignil na 2,6 t/ha. Leta 2010 so v Sloveniji pridelali 4.834 ton ovsa, povpre\xc4\x8den donos pa je bil 2,8 t/ha. V tem letu so kmetje z ovsom zasejali za 2\xc2\xa0% manj povr\xc5\xa1in, pospravljeni skupni pridelek pa je bil za 13,5\xc2\xa0% ve\xc4\x8dji kot prej\xc5\xa1nje leto. V letu 2011 je bil skupni pridelek ovsa za 12,6\xc2\xa0% ve\xc4\x8dji kot v letu 2010._NEWLINE_Oves se svetuje tudi za spomladansko kratkotrajno hitro ozelenitev in zeleno gnojenje vinogradov v integrirani pridelavi grozdja._NEWLINE_Oves spada med t. i. nestrpljive rastline, ki pri kolobarjenju same sebe slabo prena\xc5\xa1ajo in pri katerih je potrebno strogo upo\xc5\xa1tevati zahteve po vrstenju. Prav tako oves slabo prena\xc5\xa1a naslednje vrste \xc5\xbeita: koruzo, sirek, p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen, r\xc5\xbe in proso. To pomeni, da teh polj\xc5\xa1\xc4\x8din ni dobro sejati na njivo, leto pred sejanjem ovsa. Prava \xc5\xbeita se torej po tehnolo\xc5\xa1kih navodilih za integrirano pridelavo polj\xc5\xa1\xc4\x8din v zaporedju r\xc5\xbe - oves - je\xc4\x8dmen / p\xc5\xa1enica lahko sejejo samo vsako drugo leto. Prav tako se sme oves po istih navodilih na isto povr\xc5\xa1ino sejati le vsako tretje leto, priporo\xc4\x8den pa je \xc5\xa1e dalj\xc5\xa1i presledek. Kolobarjenje ve\xc4\x8d \xc5\xbeit zaporedoma si mora po teh navodilih slediti v naslednjem vrstnem redu: navadna p\xc5\xa1enica, je\xc4\x8dmen, tritikala, r\xc5\xbe, oves, pira, po dveh ali treh letih neprekinjenega pridelovanja, pa se jih nato ravno toliko \xc4\x8dasa ne sme sejati na isti povr\xc5\xa1ini._NEWLINE_Najbolj\xc5\xa1e prej\xc5\xa1nje polj\xc5\xa1\xc4\x8dine za oves so krompir, pesa in zrnate stro\xc4\x8dnice, oves pa povr\xc5\xa1ino, na kateri raste, dodobra izsu\xc5\xa1i, zaradi \xc4\x8desar so ga v\xc4\x8dasih sejali na njive, ki so potrebovale izsu\xc5\xa1evanje.\n_START_SECTION_\nBolezni in \xc5\xa1kodljivci\n_START_PARAGRAPH_\nOves je v primerjavi z drugimi \xc5\xbeiti dokaj odporen proti boleznim in \xc5\xa1kodljivcem. Med resne bolezni sodijo \xc5\xbeitna pepelovka (Blumeria graminis), ovsena rja (Puccinia coronata), ovsena pegavost (Pyrenophora avenae), ovsena pokrita snet (Ustilago levis), ovsena pra\xc5\xa1nata snet (Ustilago avenae). Slednji pa kljub vsemu na posevku ne povzro\xc4\x8data posebne \xc5\xa1kode. Od \xc5\xa1kodljivih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk oves najpogosteje napadajo \xc5\xbeitni strga\xc4\x8di (Oulema spp.), velika \xc5\xbeitna u\xc5\xa1 (Sitobium avenae), ovseni resar (Stenothrips graminum), \xc5\xa1vedska mu\xc5\xa1ica (Oscinella frit) ter ovsena ogor\xc4\x8dica (Heterodera avenae)._NEWLINE_Med pleveli je pri ovsu najpogostej\xc5\xa1i divji oves, vendar pa v Sloveniji za zatiranje ozkolistnih plevelov v ovsu nima dovoljenja za uporabo noben herbicid. Za zatiranje \xc5\xa1irokolistnih plevelov jih je najve\xc4\x8d iz skupine derivatov fenoksikarboksilnih kislin.\n_START_SECTION_\nZdravilne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOves igra pomembno vlogo v ljudskem zdravilstvu, pa tudi v sodobni alternativni medicini. \xc5\xbde v srednjem veku se je pri te\xc5\xbeavah s prebavo, gnojnimi turi ter z \xc5\xbeiv\xc4\x8dno razdra\xc5\xbeenostjo uporabljal \xc4\x8daj iz ovsene slame. Poparki iz ovsa se tudi danes uporabljajo za spiranje ko\xc5\xbenih ekcemov in za pripravo kopeli za pospe\xc5\xa1evanje prekrvitve. Oves pomaga tudi pri ledvi\xc4\x8dnih in jetrnih boleznih._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1o vlogo pa oves igra v zdravi prehrani. Uporablja se pri raznovrstnih dietah, predvsem za obvladovanja stopnje holesterola v krvi. V vodi topne vlaknine, imenovane beta-glukani, ki jih vsebuje zunanja plast ovsenega semena, zmanj\xc5\xa1ajo raven holesterola (tudi holesterola LDL oziroma t. i. \xc2\xbbslabega holesterola\xc2\xab), saj prepre\xc4\x8dujejo \xc5\xbeol\xc4\x8du, da bi se ponovno absorbiral v telo, zato morajo jetra proizvesti ve\xc4\x8d \xc5\xbeol\xc4\x8da, s tem pa se zmanj\xc5\xa1a raven holesterola v krvi. Ker ugodno vpliva na razvoj bakterijske flore v \xc5\xa1irokem \xc4\x8drevesu, je oves odli\xc4\x8dno sredstvo za prepre\xc4\x8devanje zaprtja, kar je zelo pomembno pri starej\xc5\xa1ih, pri bolnikih, ki se premalo gibljejo, in pri nose\xc4\x8dnicah. Domnevajo tudi, da naj bi redno u\xc5\xbeivanje prehranskih vlaknin prispevalo k varovanju pred nastankom raka na debelem \xc4\x8drevesu._NEWLINE_Oves vsebuje med vsemi \xc5\xbeiti najve\xc4\x8d v vodi topnih vlaknin. Ko se te v prebavnem traktu stopijo, nastane \xc5\xbeelatinasta masa, ki uravnava izlo\xc4\x8danje odpadnih snovi in podalj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dutek sitosti. Prav tako se te vlaknine ve\xc5\xbeejo na ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline, s \xc4\x8dimer se podalj\xc5\xa1a \xc4\x8das prehoda hrane iz \xc5\xbeelodca, kar povzro\xc4\x8di po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1o presnovo ogljikovih hidratov in s tem se upo\xc4\x8dasni glikemi\xc4\x8dna reakcija.\n_START_SECTION_\nOves kot \xc5\xbeivalska krma\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je veljalo pravilo, da naj bi se te\xc5\xbeki vle\xc4\x8dni konji krmili s 5 do 6 kilogrami ovsenega zrnja, 3 do 4 kilogrami sena ter 1 do 1,5 kg slame dnevno. Konji za kmetijska opravila naj bi se krmili s 5 do 6 kg ovsa ter nekoliko ve\xc4\x8d sena in slame, tovorni konji pa z 8 ali ve\xc4\x8d kilogrami ovsa, 7 kg sena ter 2 kg slame dnevno. Plemenske kobile naj se z ovsom ne bi krmile._NEWLINE_V sodobni literaturi se za konjsko krmo oves sicer ne odsvetuje, vendar pa se priporo\xc4\x8da le do 1 kg ovsa na dan v ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih obrokih. Razlog za manj\xc5\xa1i vnos ogljikovih hidratov je v na\xc4\x8dinu presnove. Konji se namre\xc4\x8d v naravi prehranjujejo prete\xc5\xbeno s travo, ki je bogata s strukturiranimi ogljikovimi hidrati, kot so celuloza, hemiceluloza in lignin, ne vsebuje pa nestrukturiranih ogljikovih hidratov, kot so sladkorji in \xc5\xa1krob. \xc4\x8ce konj zau\xc5\xbeije ve\xc4\x8d ogljikovih hidratov, kot jih lahko vsrka tanko \xc4\x8drevo, se kislost v tankem \xc4\x8drevesu pove\xc4\x8da, saj je le tako mogo\xc4\x8da presnova \xc5\xa1kroba. V preve\xc4\x8d kislem okolju pa encimi ne morejo razgraditi \xc5\xa1kroba, kar privede do napenjanja in razjed \xc5\xbeelod\xc4\x8dne sluznice. Neprebavljeni ogljikovi hidrati nato pripotujejo v debelo \xc4\x8drevo in tam fermentirajo v mle\xc4\x8dno kislino, kar spet poru\xc5\xa1i kislinsko ravnote\xc5\xbeje \xc4\x8drevesja ter povzro\xc4\x8di odmiranje koristnih \xc4\x8drevesnih bakterij. Poleg tega se \xc5\xa1krob hitreje absorbira v kri, kar povzro\xc4\x8di nenadno zvi\xc5\xa1anje ravni glukoze, \xc4\x8demur sledi pove\xc4\x8dano izlo\xc4\x8danje inzulina. Pri trajnem izpostavljanju pove\xc4\x8danim ravnem inzulina celice nazadnje postanejo neob\xc4\x8dutljive na glukozo, s \xc4\x8dimer postane oviran sistem presnove glukoze, kar vodi v stanje inzulinske rezistence, stanje, ki je podobno sladkorni bolezni tipa 2 pri ljudeh. Posledica je akutni ali kroni\xc4\x8dni laminitis._NEWLINE_Poleg tega oves vsebuje malo kalcija, cinka in bakra in veliko fosforja, ki celo prepre\xc4\x8duje vsrkanje kalcija v telo. Kalcij, cink in baker so pomembni za razvoj kosti, zaradi \xc4\x8desar naj bi se rejci ogibali ovsu kot osnovi konjeve prehrane, kar je \xc5\xa1e posebej nujno pri krmi kobil in mladih konj.'