b'\n_START_ARTICLE_\nRastlinski vi\xc5\xa1inski pasovi\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinski vi\xc5\xa1inski pasovi v gorskih regijah opisujejo naravno razslojevanje ekosistemov, ki nastopajo na razli\xc4\x8dnih vi\xc5\xa1inah zaradi razli\xc4\x8dnih okoljskih pogojev. Temperatura, vlaga, sestava tal in son\xc4\x8dno sevanje so pomembni dejavniki pri dolo\xc4\x8danju vi\xc5\xa1inskih pasov in posledi\xc4\x8dno razli\xc4\x8dnih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst._NEWLINE_O vi\xc5\xa1inskih pasovih je prvi postavil hipotezo geograf Alexander von Humboldt, ki je opazil, da temperatura pada z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Pasovi se pojavljajo tudi v bibavi\xc4\x8dnem in morskem okolju, kot tudi na obre\xc5\xbejih voda in mo\xc4\x8dvirjih. Znanstvenik C. Hart Merriam je ugotovil, da se rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo po vi\xc5\xa1inskih pasovih spreminjajo podobno kot se podnebni tipi v ni\xc5\xbeinah spreminjajo z geografsko \xc5\xa1irino, le na precej manj\xc5\xa1ih razdaljah. Danes vi\xc5\xa1inski pasovi predstavljajo temeljni koncept gorskega raziskovanja.\n_START_SECTION_\nDejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni okoljski dejavniki dolo\xc4\x8dajo meje vi\xc5\xa1inskih obmo\xc4\x8dij, ki jih najdemo v gorah, od neposrednih u\xc4\x8dinkov temperature in padavin do posrednih zna\xc4\x8dilnosti gore same, kot tudi biolo\xc5\xa1kih interakcij vrst. Vzrok za coniranje je kompleksen, zaradi \xc5\xa1tevilnih mo\xc5\xbenih interakcij in prekrivajo\xc4\x8dih se vrst. Previdne meritve in statisti\xc4\x8dni preskusi dokazujejo obstoj diskretnih skupnosti vzdol\xc5\xbe vi\xc5\xa1inskega naklona, v nasprotju z nepovezanim razponom vrst.\n_START_SECTION_\nTemperatura\n_START_PARAGRAPH_\nZmanj\xc5\xa1evanje temperature zraka navadno sovpada z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do vi\xc5\xa1ino, kar neposredno vpliva na dol\xc5\xbeino rastne dobe na razli\xc4\x8dnih vi\xc5\xa1inah gore. Za gore, ki se nahajajo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, ekstremno visoke temperature omejujejo sposobnost velikim listavcem in iglavcem da rastejo ob vzno\xc5\xbeju gore.  Poleg tega so lahko rastline \xc5\xa1e posebej ob\xc4\x8dutljive na temperaturo tal in imajo lahko posebna vi\xc5\xa1inska obmo\xc4\x8dja, ki omogo\xc4\x8dajo zdravo rast.\n_START_SECTION_\nVla\xc5\xbenost\n_START_PARAGRAPH_\nVla\xc5\xbenost nekaterih obmo\xc4\x8dij, vklju\xc4\x8dno padavine, zra\xc4\x8dna vlaga in potencial za izhlapevanje, se spreminja z vi\xc5\xa1ino in je pomemben dejavnik pri dolo\xc4\x8danju vi\xc5\xa1inskih pasov. Najpomembnej\xc5\xa1a spremenljivka so padavine na razli\xc4\x8dnih vi\xc5\xa1inah. Ko se topel in vla\xc5\xbeen zrak dviga na privetrni strani gore, se temperatura zraka ohlaja in izgubi svojo sposobnost zadr\xc5\xbeevanja vlage. Tako je najve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina padavin pri\xc4\x8dakovano na srednjih vi\xc5\xa1inah in omogo\xc4\x8da razvoj gozdov listavcev. Nad dolo\xc4\x8deno vi\xc5\xa1ino zrak postane preve\xc4\x8d suh in hladen, zato zavira rast dreves. Za nekatere gore padavine niso najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik, lahko sta vla\xc5\xbenost zraka ali izsu\xc5\xa1itev bolj pomemben klimatski poudarek, ki vpliva na vi\xc5\xa1inska obmo\xc4\x8dja.  Oba, vi\xc5\xa1ina padavin in vlaga, vplivata na vla\xc5\xbenost tal. Med najpomembnej\xc5\xa1imi dejavniki, ki nadzirajo spodnjo gozdno mejo ali encinal je razmerje med izparevanjem in vlago tal.\n_START_SECTION_\nSestava tal\n_START_PARAGRAPH_\nVsebnost hranil v tleh na razli\xc4\x8dnih vi\xc5\xa1inah \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbeuje razmejitev vi\xc5\xa1inskih obmo\xc4\x8dij. Tla z vi\xc5\xa1jo vsebnostjo hranilnih snovi, zaradi vi\xc5\xa1jih stopenj razkroja ali ve\xc4\x8djim preperevanjem kamnin, omogo\xc4\x8dajo bolj\xc5\xa1o rast ve\xc4\x8djih dreves in vegetacije. Nadmorska vi\xc5\xa1ina bolj\xc5\xa1ih tal se spreminja posebno v gorah, ki so jih raziskali. Na primer, gore najdene v tropskih de\xc5\xbeevnih gozdovih, na ni\xc5\xbejih vi\xc5\xa1inah ka\xc5\xbeejo manj kopenskih vrst, zaradi debele plasti mrtvih padlih listov, ki pokrivajo gozdna tla. Na tej \xc5\xa1irini obstaja bolj kisla, humozna prst kot na vi\xc5\xa1jih legah v gorskih ali subalpinskih vi\xc5\xa1inah. V drugem primeru, so vremenski vplivi ovirani zaradi nizkih temperatur, pri vi\xc5\xa1jih legah v Skalnem gorovjua (Rocky Mountain) na zahodu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, kar ima za posledico tanj\xc5\xa1a groba tla.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ke sile\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg fizi\xc4\x8dnih sil, tudi biolo\xc5\xa1ke sile vplivajo na coniranje. Na primer mo\xc4\x8dan konkurent lahko prisili \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ega na vi\xc5\xa1ji ali ni\xc5\xbeji polo\xc5\xbeaj vi\xc5\xa1inskega pasu. Pomembnost tekmovanja je te\xc5\xbeko oceniti brez poskusov, ki so dragi in pogosto trajajo ve\xc4\x8d let. Vendar pa obstaja ve\xc4\x8d dokazov, da kompetitivno dominantne rastline lahko izkoristijo prednostne lokacije (toplej\xc5\xa1a mesta ali globlja tla). \xc5\xa0e dva druga biolo\xc5\xa1ka dejavnika lahko vplivata na coniranje: pa\xc5\xa1a in medsebojna odvisnost. Relativni pomen teh dejavnikov je te\xc5\xbeko oceniti, vendar \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost \xc5\xbeivali na pa\xc5\xa1i in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost mikoriznih zdru\xc5\xbeenj ka\xc5\xbeejo, da ti elementi lahko vplivajo na razporeditev rastlin na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSon\xc4\x8dno sevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSvetloba je \xc5\xa1e en pomemben dejavnik rasti dreves in druge fotosinteti\xc4\x8dne vegetacije. Zemeljska atmosfera je napolnjena z vodno paro, delci in plini, ki filtrirajo sevanje, ki prihaja od sonca, preden dose\xc5\xbee zemeljsko povr\xc5\xa1ino. Zato vrhovi gora in vi\xc5\xa1je lege prejmejo veliko bolj intenzivno sevanje kot bazalne ravnine. Skupaj s pri\xc4\x8dakovanimi su\xc5\xa1nimi razmerami v vi\xc5\xa1jih legah, grmi\xc4\x8devje in trave navadno uspevajo zaradi svojih majhnih listov in obse\xc5\xbenih koreninskih sistemov. Vendar pa imajo ve\xc4\x8dje vi\xc5\xa1ine tudi bolj pogosto obla\xc4\x8dnost, ki nadome\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8djo intenzivnost sevanja.\n_START_SECTION_\nMassenerhebungov u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nFizikalne lastnosti in relativno lego gore je treba upo\xc5\xa1tevati tudi pri napovedovanju vi\xc5\xa1inskih vzorcev pasov. Massenerhebungov u\xc4\x8dinek opisuje razlike v gozdni meji, ki temelji na velikosti gore in lokaciji. Ta u\xc4\x8dinek napoveduje, da je conacija de\xc5\xbeevnih gozdov pri ni\xc5\xbejih gorah lahko ogledalo za coniranje v visokih gorah, vendar se pasovi pojavljajo na ni\xc5\xbejih nadmorskih vi\xc5\xa1inah. Podoben u\xc4\x8dinek je viden v gorovju Santa Catalina v Arizoni, kjer bazalna nadmorska vi\xc5\xa1ina in skupna vi\xc5\xa1ina vplivata na vi\xc5\xa1ino vertikalnih pasov vegetacije.\n_START_SECTION_\nDrugi dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg zgoraj opisanih dejavnikov, obstajajo \xc5\xa1tevilne druge lastnosti, ki lahko zmedejo napovedi vi\xc5\xa1inskih pasov. To so: pogostost motenj (na primer po\xc5\xbear ali monsun), hitrost vetra, vrste kamnin, topografija, bli\xc5\xbeina potokov in rek, zgodovina tektonske dejavnosti in zemljepisna \xc5\xa1irina.\n_START_SECTION_\nConacija \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nTudi \xc5\xbeivali ka\xc5\xbeejo vzorce glede na vegetacijske pasove opisane zgoraj. Nevreten\xc4\x8darji so jasneje opredeljeni v pasu, ker so obi\xc4\x8dajno manj mobilni kot vreten\xc4\x8darji. Vreten\xc4\x8darji se pogosto gibajo po vi\xc5\xa1inskih obmo\xc4\x8djih glede na letne \xc4\x8dase in dostopnost hrane. Zna\xc4\x8dilno za \xc5\xbeivalske vrste je raznolikost in zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti v odvisnosti od vi\xc5\xa1ine nad montanskim pasom, zaradi zaostrenih okoljskih pogojev pre\xc5\xbeivetja na vi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah. O tem je narejenih manj \xc5\xa1tudij in raziskav, saj je povezava manj opredeljena kot vegetacijski pasovi zaradi pove\xc4\x8dane mobilnosti \xc5\xbeivalskih vrst.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje rabe tal in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke uporabe\n_START_PARAGRAPH_\nZa variabilnost obeh, naravnega in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega okolja, je te\xc5\xbeko izdelati univerzalne modele razlage kmetovanja v vi\xc5\xa1inskih okoljih. Z izgradnjo in \xc5\xa1irjenjem cestnega omre\xc5\xbeja pa se je razlika med razli\xc4\x8dnimi kulturami za\xc4\x8dela zmanj\xc5\xa1evati.  Gorska okolja so postala bolj dostopna, \xc5\xa1irjenje idej, tehnologije in izdelki so se pojavljali bolj enakomerno. Kljub temu vi\xc5\xa1inska conacija poskrbi za specializacije v kmetijstvu, rasto\xc4\x8da populacija pa povzro\xc4\x8da degradacijo okolja.\n_START_SECTION_\nOkoljska degradacija\n_START_PARAGRAPH_\nRast prebivalstva vodi v degradacijo okolja v vi\xc5\xa1inskih pasovih predvsem s kr\xc4\x8denjem gozdov in pretirano pa\xc5\xa1o. Pove\xc4\x8danje dostopnosti gorskih regij omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8d ljudem potovati med obmo\xc4\x8dji in spodbuja ljudi k raz\xc5\xa1iritvi komercialne rabe zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Nove povezave med gorskimi in ni\xc5\xbeinskimi prebivalci z izbolj\xc5\xa1anim dostopom v cestnem prometu prispevajo k poslab\xc5\xa1anju degradacije okolja.\n_START_SECTION_\nRazprava o continuum versus conaciji\n_START_PARAGRAPH_\nVsa gorska okolja ne ka\xc5\xbeejo nenadnih sprememb vi\xc5\xa1inskih pasov. \xc4\x8ceprav manj pogosta, ka\xc5\xbeejo nekatera tropska okolja po\xc4\x8dasno spremembo vegetacije glede na vi\xc5\xa1ino in zato tako ne tvorijo pravih vegetacijskih pasov.'