b'\n_START_ARTICLE_\nInformacijska dru\xc5\xbeba\n_START_SECTION_\nRazvoj modela informacijske dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nEden prvih, ki je razvil koncept informacijske dru\xc5\xbebe, je bil ekonomist Fritz Machlup. Leta 1933 je Machlup pri\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati u\xc4\x8dinek patentov na raziskavo. Vi\xc5\xa1ek njegovega dela je bila \xc5\xa1tudija\xc2\xa0\xc2\xbbProdukcija in razporeditev znanja v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah\xc2\xab\xc2\xa0leta 1962. Ta knjiga je bila dele\xc5\xbena velike pozornosti, bila je dobro sprejeta in tudi s\xc4\x8dasoma prevedena v ruski ter japonski jezik. Japonci so med drugim tudi preu\xc4\x8devali informacijsko dru\xc5\xbebo Johoka Shakai (Umesao), ki da pomeni najvi\xc5\xa1jo stopnjo dru\xc5\xbebenega razvoja v analogiji z biolo\xc5\xa1ko evolucijo. Ta koncept so preu\xc4\x8devali \xc5\xbee leta 1950 in 1960.\n_START_SECTION_\nKaj pomeni to\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno ni univerzalno sprejetega koncepta o tem, kaj to\xc4\x8dno lahko pojmujemo kot informacijsko dru\xc5\xbebo pa tudi kaj naj ne bi. Ve\xc4\x8dina teoretikov se strinja, da lahko vidimo transformacijo, ki se je za\xc4\x8dela nekje okrog leta 1970 in traja \xc5\xa1e danes, pri tem pa gre za spreminjanje na\xc4\x8dina, kako dru\xc5\xbebe v osnovi delujejo. Informacijska tehnologija ni samo internet, obstajajo tudi diskusije o tem, kako velik je dejansko vpliv dolo\xc4\x8denega medija oziroma dolo\xc4\x8dene oblike produkcije._NEWLINE_Nekateri ljudje, med njimi tudi Antonio Negri in Newt Gingrich, opredeljujejo informacijsko dru\xc5\xbebo kot dru\xc5\xbebo v kateri ljudje opravljajo nematerialno delo. S tem se o\xc4\x8ditno navezujejo na produkcijo znanja ali kulturnih artefaktov. Eden izmed problemov tega modela je ta, da se ne ozira na materialno in osnovno industrijsko podlago dru\xc5\xbebe. Kljub temu pa se izpostavlja problem delavcev, predvsem koliko kreativnih ljudi ta dru\xc5\xbeba potrebuje za normalno funkcioniranje? Na primer, po vsej verjetnosti potrebujemo le nekaj znanih umetnikov, prej kot preobilico ne-zvezdnikov, saj je delo teh umetnikov la\xc5\xbeje porazdeliti, s tem ko so slab\xc5\xa1i umetniki potisnjeni na dno trga dela. Trenutno je aktualno, da zalo\xc5\xbeniki promovirajo le svoje najbolje prodajane avtorje in se sku\xc5\xa1ajo izogibati ostalih, kljub temu, da ostali \xc5\xa1e vedno prodajajo povpre\xc4\x8dno. Filme se vse bolj pogosto ocenjuje glede na prodajo, glede na zaslu\xc5\xbeek v prvem tednu predvajanja, kar v velikih primerih zmanj\xc5\xa1uje mo\xc5\xbenosti ustnega razvoja._NEWLINE_Ideja o informacijski dru\xc5\xbebi spro\xc5\xbea \xc5\xa1e en problem, in sicer ni splo\xc5\xa1no sprejete definicije tega termina, saj ne more vklju\xc4\x8devati le umetnosti, tekstov, na\xc4\x8drtov in znanstvenih teorij, pa\xc4\x8d pa tudi la\xc5\xbei, rezultate nogometnih tekem, malenkosti, naklju\xc4\x8dne \xc4\x8drke, napake in tako naprej. Informacija ni nujno produktivna ali uporabna. Lahko je tudi \xc5\xa1kodljiva._NEWLINE_Glede na to, da se metafore in tehnologije informacij pomikajo naprej v recipro\xc4\x8dni zvezi, lahko nekatere dru\xc5\xbebe opisujemo (\xc5\xa1e posebno japonsko dru\xc5\xbebo) kot informacijske dru\xc5\xbebe le zato, ker nanje gledamo kot take (James Boyle, 1996, 6).\n_START_SECTION_\nDruga in tretja narava\n_START_PARAGRAPH_\nKot je bilo \xc5\xbee prej omenjeno, informacijska dru\xc5\xbeba predstavlja na\xc4\x8dine, kako informacijo prenesemo iz enega mesta na drugega (Wark, 1997, p22). S tem ko je tehnologija skozi \xc4\x8das postala naprednej\xc5\xa1a, je napredoval tudi na\xc4\x8din izmenjavanja informacij med ljudmi._NEWLINE_Druga narava se nana\xc5\xa1a na skupino izku\xc5\xa1enj, ki se ustvarijo preko kulture (Wark, 1997, p23). Nato se preoblikujejo v nekaj drugega, s tem lahko povzamejo neki nov pomen. Mi kot dru\xc5\xbeba preoblikujemo ta proces tako, da za nas postane nekaj povsem naravnega, to imenujemo druga narava. S sledenjem dolo\xc4\x8denim kulturno ustvarjenim vzorcem, smo sposobni prepoznati, kako uporabljamo in premikamo informacije na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Tako izmenjava informacij preko razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih con (kot je na primer pogovor preko spleta), kot tudi dejstvo, da informacije kon\xc4\x8dajo na povsem drugi lokaciji (po\xc5\xa1iljanje pisma \xc4\x8dez ocean), nam je postalo obi\xc4\x8dajen proces, ki ga kot dru\xc5\xbeba jemljemo za samoumevnega (Wark, 1997, p21)._NEWLINE_Kakorkoli, s procesom izmenjave vektorjev informacij, lahko \xc5\xa1irimo informacije \xc5\xa1e dlje. Z uporabo teh vektorjev se lahko informacija prena\xc5\xa1a in nato lo\xc4\x8di od za\xc4\x8detnih stvari, ki so omogo\xc4\x8dile ta prenos (Wark, 1997, p24). Od tu naprej se razvije tako imenovana tretja narava. Nadaljevanje druge narave je tretja narava, ki jo nadzoruje druga narava. Raz\xc5\xa1irja se tam, kjer je druga narava omejena. Ima zmo\xc5\xbenost oblikovanja informacij, in sicer na nove ter razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Torej, tretja narava se lahko pospe\xc5\xa1i, \xc5\xa1iri, deli, mutira in pojavi od drugod (Wark, 1997, p25). Sku\xc5\xa1a ustvariti ravnote\xc5\xbeje med mejami prostora in \xc4\x8dasa (glej druga narava). To se vidi na primeru telegrafa, bil je prva uspe\xc5\xa1na tehnologija, ki je lahko po\xc5\xa1iljala in prejemala informacije hitreje kot je lahko \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bitje premikalo objekte (Wark, 1997, p26). Kot rezultat razli\xc4\x8dnih vektorjev imajo ljudje sposobnost ne le oblikovati kulturo pa\xc4\x8d pa ustvarjati nove mo\xc5\xbenosti, ki bodo konec koncev oblikovale dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Preko uporabe druge in tretje narave lahko dru\xc5\xbeba uporablja in raziskuje nove vektorje mo\xc5\xbenosti, kjer so lahko informacije oblikovane tako, da ustvarjajo nove oblike interakcije (Wark, 1997, p28).\n_START_SECTION_\nSorodni pojmi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni trenutno uporabljeni izrazi poudarjajo povezane, vendar razli\xc4\x8dne poglede na pojav globalnega ekonomskega reda. Informacijska dru\xc5\xbeba predvideno najbolj zaobsega mnenje, da je ekonomija element dru\xc5\xbebe. Informacijska doba je na neki na\xc4\x8din omejujo\xc4\x8da, v tem smislu, da se nana\xc5\xa1a na 30 let dolgo obdobje, med za\xc4\x8detkom raz\xc5\xa1irjene uporabe ra\xc4\x8dunalnikov in ekonomije znanja, ne pa na nastajanje ekonomskega reda. Doba znanja se nana\xc5\xa1a na naravo vsebine in ne na socioekonomske procese, preko katerih se bo za\xc4\x8dela menjati. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka revolucija in revolucija znanja se nana\xc5\xa1ata na specifi\xc4\x8dne revolucionarne prehode in ne na kon\xc4\x8dno stanje h kateremu se premikamo. Informacijska revolucija se povezuje z uveljavljenima terminoma agrikulturna revolucija in industrijska revolucija._NEWLINE_Informacijska ekonomija in ekonomija znanja poudarjata vsebino ali intelektualno lastnino, ki se izmenja preko trga informacij oziroma trga znanja. Elektronska trgovina in elektronski posel poudarjata naravo transakcij in vodenja posla, oziroma uporabe interneta in svetovnega spleta. Digitalna ekonomija se namesto atomov v fizi\xc4\x8dnem prostoru, osredoto\xc4\x8da na trgovanje z biti v spletnem prostoru. Ekonomija omre\xc5\xbeij poudarja, da bo posel na spletu deloval v celoti ali pa kot del poslovnih ekosistemov, in ne kot samostojne enote. Dru\xc5\xbebeno mre\xc5\xbeno povezovanje se nana\xc5\xa1a na proces sodelovanja na masovnih, globalnih ravneh. Internetna ekonomija se osredoto\xc4\x8da na naravo trgov, ki jih omogo\xc4\x8da internet. Storitve znanja in vrednost znanja postavljata vsebino v ekonomski kontekst. Storitve znanja integrirajo upravljanje z znanjem znotraj organizacije znanja, ki se prodaja na trgu znanja._NEWLINE_Kljub navidezni podobnosti, vsak termin izra\xc5\xbea ve\xc4\x8d kot nianse ali nekoliko druga\xc4\x8dne poglede na eno in isto zadevo. Vsak termin predstavlja en atribut domnevne narave ekonomskega delovanja pri pojavu post-industrijske dru\xc5\xbebe. Alternativno, novi ekonomski red bo spojil vse zgoraj omenjene in \xc5\xa1e druge atribute, ki se \xc5\xa1e niso v celoti pojavili.'