b'\n_START_ARTICLE_\nElektronsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nElektronsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo je izraz, s katerim ozna\xc4\x8dujemo vse transakcije denarja, ki potekajo v kibernetskem prostoru. V sferi elektronskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva; se lahko uporabniku na ban\xc4\x8dni ali kreditni ra\xc4\x8dun neposredno naka\xc5\xbee dobroimetje (alternativa fizi\xc4\x8dnemu izpla\xc4\x8dilu); si lahko uporabnik s pomo\xc4\x8djo bankomata z uporabo PIN kode (identifikacijske \xc5\xa1tevilke) kadarkoli izpla\xc4\x8da denar s svojega ra\xc4\x8duna; je uporabniku omogo\xc4\x8deno, da \xc5\xbeivljenjske stro\xc5\xa1ke pla\xc4\x8da z njegovega ban\xc4\x8dnega ra\xc4\x8duna; lahko uporabnik dolo\xc4\x8di, da se dobroimetje na koncu meseca naka\xc5\xbee z njegovega na drug skupen ra\xc4\x8dun; lahko uporabnik dolo\xc4\x8di, da se mu dobroimetje s \xc4\x8deka socialnega zavarovanja oziroma dav\xc4\x8dne olaj\xc5\xa1ave izpla\xc4\x8dajo neposredno na ban\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun; je uporabniku omogo\xc4\x8deno negotovinsko poslovanje; lahko uporabnik s svojimi financami upravlja preko ra\xc4\x8dunalnika._NEWLINE_Elektronsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo lahko obravnavamo s \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega in z o\xc5\xbejega vidika. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu je elektronsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo vse, kar je povezano z elektronskim poslovanjem. Sem uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo ban\xc4\x8dne avtomate, telefonsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, avtomatske odzivnike, poslovanje ban\xc4\x8dnih terminalov in mobilnih telefonov. O\xc5\xbeja razlaga elektronskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva se nana\xc5\xa1a le na storitve virtualnega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva oz. ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva, ki ga uporabljamo po internetu oziroma s pomo\xc4\x8djo spletnih strani. Elektronsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo lahko torej opredelimo kot kakr\xc5\xa1enkoli na\xc4\x8din poslovanja strank z banko, ki je neodvisna od poslovalnic in temelji na informacijski tehnologiji.\n_START_SECTION_\nTipi elektronskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nKreditne kartice so elektronski ekvivalent klasi\xc4\x8dnemu papirnatemu denarju. Ob pla\xc4\x8devanju s kreditnimi karticami se dobroimetje pla\xc4\x8dnika z njegovega ban\xc4\x8dnega ra\xc4\x8duna prenese na ban\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun prejemnika pla\xc4\x8dila. Pri tem je potrebno omeniti, da mora imeti pla\xc4\x8dilo, izvedeno z ban\xc4\x8dno kartico, kritje \xe2\x80\x93 biti mora enako veliko ali manj\xc5\xa1e od dobroimetja na ban\xc4\x8dnem ra\xc4\x8dunu pla\xc4\x8dnika. Izjema so debetne kartice, uporabnik katerih lahko ob pla\xc4\x8dilu naka\xc5\xbee ve\xc4\x8djo vsoto denarja, kot jo ima na voljo na ban\xc4\x8dnem ra\xc4\x8dunu, ter nato prekora\xc4\x8deno vsoto dolguje ponudniku debetne storitve \xe2\x80\x93 banki. _NEWLINE_Vrednostne kartice vsebujejo vanje elektronsko nalo\xc5\xbeeno dobroimetje, kot take pa jih lahko uporabimo za pla\xc4\x8dilo dobrin pri ponudnikih, ki to opcijo podpirajo. Gre za enostavno ter prikladno obliko (elektronskega) pla\xc4\x8devanja. Vrednostne kartice so z zadnjih letih prerasle sfero fizi\xc4\x8dnega pla\xc4\x8devanja ter so se uveljavile v kibernetskem prostoru. _NEWLINE_Z izrazom \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99digitalni denar\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 se ozna\xc4\x8duje elektronska baza, na kateri je nalo\xc5\xbeeno dobroimetje, s katerim lahko uporabnik pla\xc4\x8duje preko interneta. Uporabniku je omogo\xc4\x8deno, da prenese svoje premo\xc5\xbeenje iz fizi\xc4\x8dne v elektronsko obliko.\n_START_SECTION_\nUporaba elektronskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nElektronsko ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo postaja vse bolj popularno in se vedno pogosteje uporablja. Preko interneta se opravlja vse ve\xc4\x8d transakcij. Pri teh transakcijah je prejemnik po navadi le nek elektronski naslov in zato je nemogo\xc4\x8de popolnoma zagotoviti, da je informacija o pla\xc4\x8dilu zanesljiva. Zato tovrstna transakcija predstavlja dolo\xc4\x8dena tveganja za obe strani. Kupec nosi tveganja, da se zlorabijo informacije o njegovem ra\xc4\x8dunu. Lahko nekdo prestre\xc5\xbee informacijo ali pa jo zlorabi nezanesljiv trgovec. Izdajatelj kartice pa je soo\xc4\x8den s problemom potrjevanja, ali je bila zahteva trgovca posledica dejanskega naro\xc4\x8dila. Da je sistem elektronskega pla\xc4\x8devanja u\xc4\x8dinkovit, morajo imeti elektronske transakcije za\xc5\xa1\xc4\x8dito, ki zavaruje informacije o ra\xc4\x8dunu.\n_START_SECTION_\nVarnost elektronskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nZa varnost elektronskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva se poskrbi tako, da se podatki naredijo tajni in berljivi le tistemu, kateremu so namenjeni. To dose\xc5\xbeemo s \xc5\xa1ifriranjem podatkov na strani po\xc5\xa1iljatelja in z de\xc5\xa1ifriranjem na strani naslovnika. Vsak komitent posebej in banka imata za \xc5\xa1ifriranje in de\xc5\xa1ifriranje podatkov dva klju\xc4\x8da: javni in zasebni klju\xc4\x8d. Zasebne klju\xc4\x8de je potrebno varovati, javni pa morajo biti dostopni vsem. Javni klju\xc4\x8d se uporablja za \xc5\xa1ifriranje podatkov, zasebni pa za de\xc5\xa1ifriranje.'