b"\n_START_ARTICLE_\nRobert Frost\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Frost je bil rojen novinarju Williamu Prescottu Frostu in Isabelle Moodie. Mama je bila \xc5\xa1kotska priseljenka, o\xc4\x8de pa potomec Nicholasa Frosta._NEWLINE_Frostov o\xc4\x8de je bil u\xc4\x8ditelj in pozneje urednik revije San Francisco Evening Bulletin in neuspe\xc5\xa1en kandidat za pobiralca mestnih davkov. Ko je leta 1885 umrl, se je dru\xc5\xbeina preselila v Massachusetts. O\xc4\x8deta je izgubil \xc5\xbee pri enajstih letih. Leta 1892 je Robert Frost maturiral.  _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil pozneje poznan po svoji navezanosti na pode\xc5\xbeelje, je Frost odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v mestu. Dve leti je obiskoval Kolid\xc5\xbe Dartmouth. Nato se je vrnil domov, kjer je u\xc4\x8dil in opravljal razli\xc4\x8dna dela, med drugim je mami pomagal u\xc4\x8diti, razna\xc5\xa1al \xc4\x8dasopise in delal kot tovarni\xc5\xa1ki delavec.\n_START_SECTION_\nOdrasla leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1894 je bila objavljena njegova prva pesem, My Butterfly. An Elegy. Leta 1895 se je poro\xc4\x8dil z Elinor Miriam White._NEWLINE_Frost je bil \xc5\xa1tudent Univerze Harvard od leta 1897 do 1899, ko je bil zaradi bolezni primoran odlo\xc5\xbeiti \xc5\xa1tudij._NEWLINE_V zvezni dr\xc5\xbeavi New Hampshire je Robertu Frostu in njegovi \xc5\xbeeni njegov dedek kupil kmetijo, na kateri je pesnik kmetoval 9 let. V tem obdobju je zjutraj pred delom pesnil. Po devetih letih se je vrnil v u\xc4\x8diteljske vode. Od leta 1906 do 1911 je u\xc4\x8dil v \xc5\xa1oli v zvezni dr\xc5\xbeavi New Hampshire. Leta 1912 se je preselil v Anglijo, v kraj Beaconsfield blizu Londona. Naslednje leto je objavil prvo zbirko poezije, A Boy's Will. V Angliji je Frost spoznal in se spoprijateljil z ve\xc4\x8d takratnimi sodobnimi umetniki. Spoznal je  Edwarda Thomasa (\xc4\x8dlan skupine Dymock poets in Frostov navdih za pesem The Road Not Taken), T. E. Hulme in Ezra Pounda. Tam je leta 1914 izdal svojo drugo pesni\xc5\xa1ko zbirko North of Boston._NEWLINE_Leta 1915 se je med prvo svetovno vojno vrnil v Ameriko, kjer je bila ravno objavljena ameri\xc5\xa1ka izdaja njegove prve zbirke A Boy's Will. Kupil je kmetijo, ki je danes muzej in prizori\xc5\xa1\xc4\x8de pesni\xc5\xa1kih sre\xc4\x8danj. V letih 1917\xe2\x80\x931920 in 1923\xe2\x80\x931938 je u\xc4\x8dil angle\xc5\xa1\xc4\x8dino na Kolid\xc5\xbeu Amherst v Massachusettsu in svoje u\xc4\x8dence spodbujal k pogovornemu in naravnemu pristopu k jeziku. _NEWLINE__NEWLINE_Dobil je \xc5\xa1tiri Pulitzerjeve nagrade in ve\xc4\x8d kot 40 \xc4\x8dastnih doktoratov, med drugim na Univerzi Harvard, Univerzi Princeton, Univerzi v Oxfordu in Univerzi v Cambridgeu. \xc5\xbde za \xc4\x8dasa njegova \xc5\xbeivljenja so po njem imenovali dve \xc5\xa1oli in univerzitetno knji\xc5\xbenico. _NEWLINE_Leta 1960 je prejel zlato medaljo ameri\xc5\xa1kega Kongresa, kot\xc2\xa0\xc2\xbbpriznanje njegove poezije, ki je obogatila kulturo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav in filozofijo celotnega sveta\xc2\xab. _NEWLINE_Ko je bil star 86 let, je 20. januarja leta 1961 bral na inavguraciji Johna F. Kennedyja. Za to prilo\xc5\xbenost je pripravil pesem Dedication, a je zaradi premo\xc4\x8dnega sonca ni uspel prebrati. Namesto tega je zato po spominu recitiral svojo pesem The Gift Outright._NEWLINE_Umrl je zaradi zapletov pri operaciji prostate. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Old Bennington v kraju Bennington blizu Vermonta. Njegov epitaf predstavljajo zadnje vrstice njegove pesmi The Lesson for Today (1942) \xc2\xbbI had a lover's quarrel with the world\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenje Roberta Frosta je bilo prepredeno z \xc5\xbealostjo in izgubo. \xc5\xbde pri enajstih letih mu je zaradi tuberkuloze umrl o\xc4\x8de. Njegova mama je leta 1900 umrla zaradi raka. Veliko njegovih bli\xc5\xbenjih se je borilo z du\xc5\xa1evnimi boleznimi. Leta 1920 je moral sestro Jeanie poslati v psihiatri\xc4\x8dno bolni\xc5\xa1nico, kjer je devet let zatem umrla. V psihiatri\xc4\x8dno bolni\xc5\xa1nico je leta 1947 morala tudi njegova h\xc4\x8di Irma. Njegova mama in \xc5\xbeena Elinor sta bili nagnjeni k depresiji. _NEWLINE_Elinor in Robert sta imela \xc5\xa1est otrok: sina Elliota (1896\xe2\x80\x931900, umrl zaradi kolere); h\xc4\x8derko Lesley Frost Ballantine (1899\xe2\x80\x931983); sina Carola (1902\xe2\x80\x931940, naredil samomor); h\xc4\x8derko Irmo (1903\xe2\x80\x931967); h\xc4\x8derko Marjorie (1905\xe2\x80\x931934, umrla kmalu po rojstvu) in h\xc4\x8derko Elinor Bettino (umrla le nekaj dni po rojstvu leta 1903). Le Lesley in Irma sta pre\xc5\xbeiveli svojega o\xc4\x8deta, njegova \xc5\xbeena pa je leta 1938 umrla zaradi odpovedi srca, \xc5\xbee prej pa se je borila z rakom na prsih.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nFrostove pesmi temeljijo na njegovih izku\xc5\xa1njah iz preprostega \xc5\xbeivljenja pode\xc5\xbeelske Anglije. Na njegovo delo imajo mo\xc4\x8dan vpliv osebne stiske, ki jih je pretrpel. Opisoval je preproste teme, ki so odpirale zapletena filozofska in bivanjska vpra\xc5\xa1anja. _NEWLINE_Frost je v skladu s tematiko uporabljal preprost jezik, tradicionalne ritmi\xc4\x8dne strukture in rime, ki so njegovo poezijo pribli\xc5\xbeale ljudem.\n_START_SECTION_\nFrost in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nFrosta je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prvi prevajal Matej Bor leta 1900. Njegove prevode hrani Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica v Ljubljani. Objavljeni so bili v reviji Na\xc5\xa1a sodobnost (Dokument v dLIB) leta 1962, in sicer z \xc5\xbeivljenjepisom Frosta, ki ga je napisal Janez Stanonik. _NEWLINE_Frostove pesmi je po Mateju Boru prevajal tudi Marjan Strojan, ki je leta 1993 v reviji Dru\xc5\xbeina in dom Mohorjeve zalo\xc5\xbebe objavil prevod Frostove pesmi \xc2\xbbThe road not taken\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 \xc2\xbbDve poti\xc2\xab. Pozneje je v reviji Razgledi leta 1994 objavil \xc5\xa1e ve\xc4\x8d prevodov pesmi, leta 2000 pa v reviji Literatura \xc5\xa1e pesem \xc2\xbbOb gozdu na zimski ve\xc4\x8der\xc2\xab. O prevajanju Marjana Strojana in vplivu ameri\xc5\xa1kega modernista nanj je Samo \xc5\xa0alamon napisal magistrsko delo z naslovom Vpliv ameri\xc5\xa1kih pesni\xc5\xa1kih modernistov na poetike njihovih prevajalcev v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino."