b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica Santa Mar\xc3\xada de Toledo, \xc5\xa0panija\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva cerkev iz obdobja prvega nad\xc5\xa1kofa Evgenija (Sv. Evgenij iz Toleda) se je nahajala na istem mestu, kot je sedanja stolnica. Ta cerkev je bila posve\xc4\x8dena \xc5\xbee drugi\xc4\x8d v letu 587, potem ko je do\xc5\xbeivela nekaj sprememb, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da napis iz 16. stoletja, ki ga hranijo v samostanu, ki pravi:_NEWLINE_\xc2\xbbV imenu Gospodovem je Marijina cerkev posve\xc4\x8dena kot katoli\xc5\xa1ka, prvi dan v ides aprila, v veselem prvem letu kraljevanja na\xc5\xa1ega najbolj slavnega kralja Flavius Reccareda, Era 625\xc2\xab\xc2\xa0(13. april 587)._NEWLINE_Mesto je bilo \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe Vizigotske \xc5\xa0panije. \xc5\xa0tevilni koncili v Toledu potrjujejo pomembnost cerkvene preteklosti. Tudi Reccaredovo spreobrnjenje iz arijanstva je bilo izvr\xc5\xa1eno tam. Muslimanska invazija ni takoj odpravila kr\xc5\xa1\xc4\x8danske prisotnosti in \xc5\xa1kofije so prestavili sede\xc5\xbe v cerkev sv. Marije Alfiz\xc3\xa9n._NEWLINE_Vizigotsko cerkev so podrli in na njenem mestu zgradili glavno mo\xc5\xa1ejo. Nekateri raziskovalci opozarjajo, da se molilna dvorana mo\xc5\xa1eje ujema z razporeditvijo petih ladij sedanje stolnice; sahn (dvori\xc5\xa1\xc4\x8de znotraj mo\xc5\xa1eje) naj bi sovpadalo z delom sedanjega samostana in kapele svetega Petra ter minaret z zvonikom. Z oporabo nekaterih arheolo\xc5\xa1kih podatkov, ki jih je mogo\xc4\x8de opaziti v islamskem stebru, vgrajenem v notranjosti kapele sv. Lucije; marmorne grede, ki krasijo zunanjost kora so izbolj\xc5\xa1anje stare muslimanske gradnje in prepletajo loke kalifatskega sloga v triforiju glavne kapele, v ambulatoriju sovpadata z muslimansko gradbeno tradicijo Cordove.\n_START_SECTION_\nStolnica Alfonza VI.\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Toledo je ponovno zasedel kralj Alfonz VI. Kastiljski v letu 1085. Ena od to\xc4\x8dk muslimanske kapitulacije, ki je omogo\xc4\x8dila prenos mesta brez prelivanja krvi je bila kraljeva obljuba ohraniti in spo\xc5\xa1tovati njihove ustanove visoko\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja, kakor tudi  obi\xc4\x8daje in vero muslimanskega prebivalstva, ki so so\xc5\xbeivita z ve\xc4\x8dinskim Mozarabskim prebivalstvom. Seveda je bila ohranitev glavne mo\xc5\xa1eje sestavni tega kompromisa. Kmalu zatem je kralj odstopil dr\xc5\xbeavne zadeve ter prepustil mesto svoji \xc5\xbeeni Constance in opatu samostana Sahag\xc3\xban, Bernardu Sediracu (ali Bernard Cluny), ki je bil povzdignjen v nad\xc5\xa1kofa Toleda. Ta dva, v medsebojnem soglasju in z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem odsotnosti kralja, sta se lotila nesre\xc4\x8dnega dejanja, ki je, kot je povedal duhovnik Mariana v svoji Generalni zgodovina \xc5\xa0panije, skoraj izzval muslimanski upor in posledi\xc4\x8dno propad nedavno osvojenega mesta._NEWLINE_Dne 25. oktober 1087, je nad\xc5\xa1kof v sodelovanju s kraljico Constance, poslal oboro\xc5\xbeen kontingent da zase\xc5\xbee mo\xc5\xa1ejo s silo. Tja so namestili za\xc4\x8dasen oltar in v minaret obesili zvon, po kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem obi\xc4\x8daju, da "vr\xc5\xbeejo ven umazane zakona Mohameda".   Duhovnik Mariana pi\xc5\xa1e, da je bil kralj Alfonz VI. tako razdra\xc5\xbeen zaradi teh dogodkov, da niti nad\xc5\xa1kof niti kraljica nista bila sposobna prepre\xc4\x8diti kaznovanja vseh aktivnih udele\xc5\xbeencev. Legenda pravi, da je lokalno muslimansko ljudstvo samo pomagalo obnoviti mir s svojim glavnim pogajalcem, faqih Abu Walidom, z zahtevo kralja do svojih some\xc5\xa1\xc4\x8danov, da sprejmejo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko uzurpacijo kot legitimno. V zahvalo za to gesto, ke stolni kapitelj posvetil poklon Walida in odredil njegovo podobo dati na enega od stebrov v glavni kapeli in na ta na\xc4\x8din ohranjati njegov spomin.  Tako je bila potrjena pretvorba toledske mo\xc5\xa1eje in je postala posve\xc4\x8dena kot kr\xc5\xa1\xc4\x8danska stolnica._NEWLINE_Gradbeni na\xc4\x8drti nekdanje mo\xc5\xa1eje niso bili ohranjeni niti zan videz strukture, vendar se ob upo\xc5\xa1tevanju ohranjenih ostankov mo\xc5\xa1eje v drugih \xc5\xa1panskih mestih (v Sevilji, Ja\xc3\xa9nu, Granadi, Malagi in mo\xc5\xa1eji v Cordovi) , lahko domneva, da je bilo stebri\xc5\xa1\xc4\x8de stavbe, s podkvastimi arkadami na vrhu stebrov v reviziji prej\xc5\xa1nje rimske in vizigotske gradnje. Mo\xc5\xbeno je, da je bila zelo podobna kot cerkev Odre\xc5\xa1enika Toleda, prej mo\xc5\xa1eje._NEWLINE_Kralj Alfonz VI. je dal pomembno donacijo za novo cerkev. 18. decembra 1086 je bila stolnica pod posve\xc4\x8dena Mariji in bile odobreno vile, zaselki, mlini in ena tretjina prihodkov vseh ostalih cerkva v mestu. Prvi kraljevi privilegij je bila zahteva, da se ohrani molitev v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki se za\xc4\x8dne:_NEWLINE_\xc2\xbbEgo Disponente Deo Adefonsus, Esperie imperator, condeco sedi metropolitane, scilicet, Sancte Marie urbis Toletane honorem integrum ut decent abere pontificalem sedem secundum quod preteritis fuit constitutum a sanctis patribus...\xc2\xab_NEWLINE_V prevodu:_NEWLINE_\xc2\xbbJaz, Alfonz, cesar vse \xc5\xa0panije z bo\xc5\xbejo previdnostjo, skupaj s \xc5\xa1kofom, in sicer, da bom varoval pape\xc5\xa1ko \xc4\x8dast sv. Marije mesta Toleda nedotaknjeno, ki je deset predstavnikov pape\xc5\xa1kega prestola v preteklosti imenoval o\xc4\x8detov ...\xc2\xab_NEWLINE_Pape\xc5\xbe Urban II. je priznal to cerkev v letu 1088 kot primas stolnico. Mo\xc5\xa1eja-stolnica je ostala nedotaknjena vse do 13. stoletja, ko je v letu 1222 Pape\xc5\xa1ka bula, ki jo je izdal pape\xc5\xbe, dovolila gradnjo nove katedrale, ki se je za\xc4\x8dela leta 1224 (ali 1225). Uradna slovesnost ob polaganju temeljnega kamna je potekala vleta1226 (drugi viri pravijo 1227), s prisotnostjo kralja Ferdinand III. Kastiljski. V celotnem 13. stoletju je bila dohodnina stolnice postavljena s predhodno vklju\xc4\x8ditvijo Alcal\xc3\xa1 de Henares v svoja nad\xc5\xa1kofijska ozemlja v letu 1129.\n_START_SECTION_\nStolnica nad\xc5\xa1kofa Xim\xc3\xa9nez de Rada\n_START_PARAGRAPH_\nPostavitev stolnice, kakr\xc5\xa1na je videti danes je bila za\xc4\x8deta v 13. stoletju, medtem ko je bil nad\xc5\xa1kof Toleda Rodrigo Ximenez de Rada in v \xc4\x8dasu vladavine mladega Ferdinanda III. Kastiljskega. Za\xc4\x8detek del je bil odlo\xc5\xbeen, da je bil kralj lahko prisoten na uradnem sve\xc4\x8danem polaganju temeljnega kamna. Ximenez de Rada je bil izvoljen za \xc5\xa1kofa v Toledu leta 1209, in od takrat naprej se je branil primat Toleda pred pape\xc5\xa1ko oblastjo. Namenil se je zgraditi veliko stolnico, vredne mesta. Ko je pri\xc5\xa1el v pisarno, je imela mo\xc5\xa1eja-stolnica dovolj prostora, vendar z nizko streho, zaradi \xc4\x8desar je bilo znotraj hrupno. Stolnica je bila stara; nekateri deli so bili poru\xc5\xa1eni, strukturi je manjkala vitkost in vi\xc5\xa1ina drugih verskih zgradb podobnega pomena. Ximenez de Rada je postal navdu\xc5\xa1en promotor nove stolnice, ki bo zgrajena v sodobnem gotskem slogu. Bil je tako navdu\xc5\xa1en nad projektom in sebe toliko vklu\xc4\x8dil, da so se kasneje \xc5\xa1irile la\xc5\xbene govorice, da je bil oblikovalec in arhitekt stolnice. Nad\xc5\xa1kof je nekaj let vzde\xc5\xbeeval in ohranjal staro strukturo v upanju, da bi se njegove sanje uresni\xc4\x8dile.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nNa strukturo objekta je mo\xc4\x8dno vplival francoski gotski slog 13. stoletja, ki je bil prilagojen \xc5\xa1panskemu okusu. Zgradba meri 120 metrov v dol\xc5\xbeino, 59 metrov v \xc5\xa1irino in 44,5 m v vi\xc5\xa1ino. Sestavljena je iz petih ladij s pre\xc4\x8dno ladjo in dvojnim ambulatorijem. Zunanje ladje predstavljajo liho nepravilnost, pri \xc4\x8demer sta malo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od ostalih dveh. Najstarej\xc5\xa1i del stavbe je prezbiterij, ki ohranja v svoji arhitekturi izvirni triforij, ki se je raztezal vzdol\xc5\xbe dol\xc5\xbeine ladje in so ga odstranili v eni od \xc5\xa1tevilnih sprememb, ki so bile opravljene v stolnici. \xc5\xa0e vedno v gotskem obdobju so bili ti triforiji nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z velikimi okni z vitraji. Ti triforiji ohranjeni v prezbiteriju so v Mud\xc3\xa9jar slogu. Najni\xc5\xbeji del je narejen iz vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkastih lokov, ki po\xc4\x8divajo na paru stebrov, zgornji del predstavlja preplet lokov tipi\xc4\x8dnih za Mud\xc3\xa9jar. Ni znano, ali so obstajali te Mud\xc3\xa9jar teme v prej\xc5\xa1nji mo\xc5\xa1eji in so jih kopirali kot opomin ali dodali v eni izmed kamnose\xc5\xa1kih izbolj\xc5\xa1av, kot nekaj izvirnega in lepega._NEWLINE_V prezbiteriju je dvojni ambulatorij zato, da bi ustrezalo tlorisu s petimi ladjami. Ta dvojni ambulatorij je velikih razse\xc5\xbenosti in je obogaten z arhitekturnimi elementi in originalnimi oboki. Nove odseke kapel je bilo potrebno razre\xc5\xa1iti z nadomestnimi pravokotnimi in trikotnimi na\xc4\x8drti, ki so bili za vsako kapelo druga\xc4\x8dne velikosti, pravokotni na\xc4\x8drti ve\xc4\x8dji, trikotni na\xc4\x8drti manj\xc5\xa1i. Ta na\xc4\x8din distribucije prezbiterija je mogo\xc4\x8de videti v francoskih stolnic v Parizu, Bourges in Le Mans, zadnja stolnica je najbolj podobna po videzu, \xc4\x8deprav te tri bolj vitke na pogled od \xc5\xa1panske stolnice. Razli\xc4\x8dne reforme, ki so bile sprejete v \xc4\x8dasu, so spremenila ureditev nekaterih kapelic._NEWLINE_Stop ladje je banjast, rebrasto obokan, razen tisti v pre\xc4\x8dni ladji in prezbiteriju, ki so okrepljeni z zvezdastim obokom.\n_START_SECTION_\nMojstri in njihovi podporniki\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi mojster arhitekt stolnice v Toledu je bil Petrus Petri (okoli 1220 \xe2\x80\x93 1291) (\xc5\xa1pansko: Pedro P\xc3\xa9rez). Da to dr\xc5\xbei, temelji na edinem pri\xc4\x8devanju o avtorstvu, legendi vpisani v vulgarni latin\xc5\xa1\xc4\x8dini \xc5\xa1e vedno vidni na nagrobniku:_NEWLINE_\xc2\xbbPetrus Petri, umrl leta 1291, mojster cerkve Svete Marije v Toledu, \xc4\x8digar slava se je \xc5\xa1irila z dobrimi primeri in obi\xc4\x8daji, ki je zgradil ta tempelj in po\xc4\x8diva tukaj, naredil ob\xc4\x8dudovanja vredno stavbo, da ne bo ob\xc4\x8dutil srd Boga.\xc2\xab_NEWLINE_Proti sredini 20. stoletja, je \xc5\xa1kof Ciudad Real temeljito preu\xc4\x8dil to trditev in razkril vrsto dokumentov, ki so potrjevali obstoj prvega mojstra Petrusa Petrija, imenovanega Master Mart\xc3\xadn, poro\xc4\x8den z Mar\xc3\xado G\xc3\xb3mez in zagotovo francoskega izvora, ki je bil povabljena od Ximenez de Rada. Eden od dokumentov, ki je datiran v 1227 je imenovan "mojster Mart\xc3\xadn dela sv. Marijo v Toledu". Drug seznam dokumentov zbran v stolnici leta 1234 spet zabele\xc5\xbei ime "Master Mart\xc3\xadn dela", med katerimi je bilo tudi pismo, da je bil najemnik hi\xc5\xa1e, povezane s stolnico. V kasnej\xc5\xa1ih delih se pojavljajo imena Martin (klesar) in Juan Martin (mojster kamnosekov), za katere verjamejo, da so sorodniki med seboj. Pojavili se niso nobeni novi dokumenti, tako da v tem trenutku mojster Mart\xc3\xadn akreditiran kot prvi arhitekt. Na ta argument je treba dodati, da datum za\xc4\x8detka gradnje ni v korelaciji s starostjo Petrusa Petrija, ki je bil v teh letih premlad, da bi bil arhitekt. _NEWLINE_\xc5\xa0tudije, ki so iz\xc5\xa1le po tem odkritju, ka\xc5\xbeejo, da bi bil mojster Mart\xc3\xadn oblikovalec kapelic ambulatorija in ob njegovi smrti ali po odsotnosti nadzora nad delom je delo povzel Petrus, ki je kon\xc4\x8dal ambulatorij in zgradil triforij v toledanskem slogu. Proti koncu 20. stoletja je bil zaklju\xc4\x8den prezbiterij in dva dela ladje na ju\xc5\xbeni strani._NEWLINE_Proti koncu 14. stoletja je obstoj mojstra Rodriga Alfonsa o\xc4\x8ditno dokumentiran; je polo\xc5\xbeil prvi kamen samostana leta 1389, pod pokroviteljstvom nad\xc5\xa1kofa Pedra Tenoria, ki je umrl deset let pozneje. Nad\xc5\xa1kof se je ukvarjal z mnogimi deli stolnice, tako kapele svetega Vlaha v samostanu, ki je znana po umetni\xc5\xa1kem bogastvu fresk iz \xc5\xa1ole v Sieni._NEWLINE_Naslednji mojster za katerega obstajajo podatki, je bil Alvar Mart\xc3\xadnez (v nekaterih virih imenovan Gonz\xc3\xa1lez), ki je bil strokovnjak za apnenec kamnolomov Olihuelas na meji Olias del Rey. Je oblikovalec zahodne fasade, katere gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1418. Spremembe iz leta 1787 so prvotni videz te fasade poslab\xc5\xa1ale. Bil je tudi oblikovalec edinega stolpa stolnice, ki je bil zgrajen v \xc4\x8dasu mandata nad\xc5\xa1kofa Juana Mart\xc3\xadneza de Contreras, \xc4\x8digar grb se pojavi v frizu, ki krona prvi odsek. Vrh stolpa je izdelal drug veliki mojster kipar Fleming Hanequin de Bruselas, ki je oblikoval grb naslednjega nad\xc5\xa1kofa Juana de Cerezuela. S Hanequinom je pri\xc5\xa1la skupino slavnih mojstrov: Egas Cueman, Enrique Egas in Juan Guas. Ti so delali na fasadah, kapelah in razko\xc5\xa1nih delih in dokon\xc4\x8dali dela v gotskem slogu. Oboki nad osrednjo ladjo so bili zaklju\xc4\x8deni leta 1493 pod vodstvom Juana Guasa in Enrique Egasa in pokroviteljstvom in nadzorom kardinala Mendoza.\n_START_SECTION_\nVeliki podporniki 16. stoletja: dela in umetniki\n_START_PARAGRAPH_\nV 16., 17. in 18. stoletju so bile narejene razne spremembe v stolnici v skladu z novimi slogi: arhitekturnih del, vklju\xc4\x8dno z veli\xc4\x8dastnimi portali in kapelami in razko\xc5\xa1ni del kiparstva in slikarstva. 16. stoletje je bila zlata doba za Toledo, ki se je posledi\xc4\x8dno imenoval Imperialno mesto. V tem stoletju je \xc5\xbeivel najbolje obve\xc5\xa1\xc4\x8den in najbolj aktiven zavetnik. To je bil nad\xc5\xa1kof- guver, ki je v odsotnosti kralja skrbel za mesto in mu dodal svoj pe\xc4\x8dat. Leta 1493, ob koncu 15. stoletja, je kardinal Mendoza nadziral zapiranje zadnjega oboka stolnice in izrazil v svoji oporoki \xc5\xbeeljo, da bi bil pokopan v prezbiteriju. V prvem desetletju 16. stoletja, je bil spomenik zgrajena v renesan\xc4\x8dnem slogu. To odli\xc4\x8dno delo pripisujejo Domenico Fancelliju._NEWLINE_Kardinal Cisneros je zasedel urad za dvaindvajset let; pod njegovim vplivom so bila izvedena in sponzorirana pomembna dela (morda najbolj pomembna je Mozarabska kapela), ki so jih opravili mojstri Juan Franc\xc3\xa9sa (pregrada, renesan\xc4\x8dna \xc5\xbeelezna re\xc5\xa1etka za Mozarabsko kapelo), Enrique Egas, Juan de Borgo\xc3\xb1a (slike v Mozarabski kapeli) in njegov velemojster Pedro de Gumiel. Cisneros je tudi naro\xc4\x8dil \xc4\x8dudovit glavni oltar (delo Diego Cop\xc3\xadn de Holanda) in visok kri\xc5\xbeni hodnik za kanonsko skupnost, plus knji\xc5\xbenico. Sledili so mu Guillermo de Croya, na\xc4\x8delnik \xc5\xa1panske zakladnice (contador mayor), ki ni nikoli prebival v Toledu. Alfonso de Fonseca y Acevedo (ki je bil nad\xc5\xa1kof v mestu Santiago de Compostela) je bil promotor kapele Novih kraljev, ki jo je bila na\xc4\x8drtoval arhitekt Alonso de Covarrubias. Slike Mariana Salvador Maelle so dodali v 18. stoletju._NEWLINE_Z vzponom \xc5\xa1kofa Juana Tavera, je toledanska renesansa dosegla velik sijaj. Pod njegovo upravo je nastal veli\xc4\x8dasten kor (delo Alonso Berruguete in Felipe Vigarny), notranje fasade pre\xc4\x8dne ladje, kapela svetega Janeza ali zakladnica in druge fasade in okrasje. V \xc4\x8dasu nad\xc5\xa1kofa Juana Mart\xc3\xadneza Sil\xc3\xadceoja je bila stolnica okra\xc5\xa1ena s \xc4\x8dudovitim zaslonom glavne kapele, delo Francisca de Villalpandoja._NEWLINE_Kardinal Gaspar de Quiroga je bil odgovoren za arhitekturni kompleks kapele Tabernakelj,  Relikviarij, dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in zakladnico. Na\xc4\x8drte in izvedbo je pripravljal velemojster Nicol\xc3\xa1s de Vergara el Mozo. Za izgradnjo tega kompleksa so poru\xc5\xa1ili Kraljevo bolni\xc5\xa1nico in jo obnovili na nekdanjem mestu; ta dela so bila izvedena pod nadzorom kardinala Bernarda Sandovala Rojasa in arhitekta Nicol\xc3\xa1sa de Vergara v 17. stoletju\n_START_SECTION_\nGlavna fasada in veliki portal\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna fasada je nepravilen kvadrat, saj vsebuje mestno hi\xc5\xa1o in pripojeno Nad\xc5\xa1kofijsko pala\xc4\x8do. Na levi strani je zvonik in desno \xc5\xa1trle\xc4\x8da Mozarabska kapela, ki zaseda mesto, kjer naj bi bil zgrajen drugi stolp._NEWLINE_Na levi strani glavne fasade se dviga le stolp. Kupola, ki je videti na desni pripada Mozarabski kapeli, ki jo je naro\xc4\x8dil kardinal Cisneros. Stolp ima dva dela: spodnji del, kvadratnega prereza, je oblikoval Alvar Mart\xc3\xadnez, zgornji, osmerokotni del je oblikoval Hanequin de Buselas. Temu je dodan \xc5\xa1e zvonik._NEWLINE_Glavna fasada ima tri portale, imenovane Puerta del Perd\xc3\xb3n (Portal odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje, v sredini), Puerta del Juicio Final (Portal poslednje sodbe, desno) in Puerta del Infierno (Portal pekla, levo)._NEWLINE_Portal odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja se je za\xc4\x8del izdelovati pod vodstvom Alvarja Matineza leta 1418. Imenovan je po tem, ker so tam delili odpustke spokornikom do 15. stoletja, ki so vstopili skoznje. Vedno so zaprta in se uporabljajo le ob posebnih prilo\xc5\xbenostih in ob umestitvah novih nad\xc5\xa1kofov primas stolnice. Ima en velik lok s \xc5\xa1estimi gotskimi arhivolti (prednji lok arhitrava). Okras je sestavljen iz tipi\xc4\x8dne gotske ikonografije, z likom Odre\xc5\xa1enika v timpanonu in apostoli v podbojih. V timpanonu, Marija daje Ma\xc5\xa1ni pla\xc5\xa1\xc4\x8d Sv. Ildefonzu, \xc5\xa1e posebej pomembna tema za stolnico, ki se ponavlja v notranjosti v kapelah in na slikah. Vratna krila merijo ve\xc4\x8d kot pet metrov v vi\xc5\xa1ino in so oblo\xc5\xbeena z dovr\xc5\xa1eno izdelano bronasto plo\xc5\xa1\xc4\x8do iz 14. stoletja. _NEWLINE_Portal poslednje sodbe je najstarej\xc5\xa1i od treh in predstavlja, kot pove \xc5\xbee ime, Poslednjo sodbo._NEWLINE_Portal pekla ne vsebuje figuralne motive, le cvetli\xc4\x8dni okras. Prav tako je znan kot Portal stolpa ali Palm, ker je bil neko\xc4\x8d rezerviran kot vhod za procesijo palm na cvetno nedeljo._NEWLINE_Fasada je bila spremenjen leta 1787 po na\xc4\x8drtih arhitekta Eugene Duranga, po naro\xc4\x8dilu kardinala Lorenzana. Kipar je bil Mariano Salvatierra. Delo je bilo potrebno zaradi slab\xc5\xa1anja kamna, ki ni bil dobre kakovosti.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nV notranjosti so raznoliki medaljoni. Najbolj\xc5\xa1i so tisti z Marijinim oznanjenjem Nicol\xc3\xa1sa de Vergara el Moza in Nadangel Gabrijel Juana Bautista V\xc3\xa1zqueza. Okra\xc5\xa1en je tudi s slikami in grbi. Zgoraj je okno rozeta iz 13. stoletja, ki vsebuje najstarej\xc5\xa1i vitraj v stolnici.\n_START_SECTION_\nNivojski portal\n_START_PARAGRAPH_\nNivojski portal je v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu, zgrajen leta 1800. To je edini vhod v stolnico, ki je na nivoju tal, brez stopnic, od tod njegovo ime. To je bilo v navadno izhod za procesije.\n_START_SECTION_\nFasada Sv. Katarine\n_START_PARAGRAPH_\nFasada Sv. Katarine je v poznem gotskem slogu. Njeni arhivolti so vklesani z rastlinskimi motivi listov in drugih elementov. Steber, ki omogo\xc4\x8da okenski kri\xc5\xbe je sijajno vklesan ob straneh, z gradovi in levi. V svoji notranjosti ima dva dela. Ve\xc4\x8dji del je okra\xc5\xa1en z vrsto kipov z majhnimi okraski na hrbtni strani.\n_START_SECTION_\nPortal  Predstavitev\n_START_PARAGRAPH_\nPortal Predstavitev je bil narejen v \xc4\x8dasu od kardinala Tavera, je bogato izrezljan s podobami miniatur dobre kakovosti iz zelo belega kamna.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni na\xc4\x8drt je predvidel izgradnjo dveh simetri\xc4\x8dnih stolpov na obeh straneh zahodne fasade, toda ko je bil postavljen eden na severnem vogalu, je bilo ugotovljeno, da je bila zemlja pod na\xc4\x8drtovanim na ju\xc5\xbeni strani nestabilna zaradi podzemnega toka vode. Tudi zato je bila tam kasneje zgrajena Mozarabska kapela._NEWLINE_Stolp je zasnoval in izdelal predvsem Alvar Mart\xc3\xadnez. Je gotski, z nekoliko Mud\xc3\xa9jar dekorativnim vplivom in dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ino 92 m. Ima \xc5\xa1tiri stopnje in peto nekoliko ni\xc5\xbejo na kvadratni povi\xc5\xa1ani bazi, kjer domuje kapela zakladnice. Med prvo in drugo stopnjo je vodoraven friz iz \xc4\x8drnega marmorja, z grbom nad\xc5\xa1kofa Juan Mart\xc3\xadnez de Contreras (katerega mandat je bil od 1422 do 1438), vdelan v belem marmorju. Mojster Mart\xc3\xadnez je ta del dela zaklju\xc4\x8dil leta 1422, vendar pa ni zapustil nobene risbe ali na\xc4\x8drta za gradnjo konice in zvonika. To najvi\xc5\xa1jo raven stolpa s svojo osmerokotno obliko, je zasnoval arhitekt Hanequin de Bruselas, ki je bil pozvan, da kon\xc4\x8da konstrukcijo s skupino mojstrov: Egas Cueman, Enrique Egas in Juan Guas med drugimi. Konica s svojimi opornimi loki sloni na osmerokotni sod\xc4\x8dkasti peti in se dopolnjuje z zvonikom, ki podpira tri krone, ki posnemajo pape\xc5\xa1ko tiaro.\n_START_SECTION_\nGlavna kapela\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna kapela zdru\xc5\xbeuje bogato umetni\xc5\xa1ko delo, ki se za\xc4\x8dne z arhitekturo zaprtega prostora samega. V svojem prvotnem stanju, je predstavljala ograjen prostor lo\xc4\x8den na dva dela z dvema neodvisnima obokoma. Nad kapelo Starih monarhov, ki je bila nekoliko lo\xc4\x8dena, poligonski obok. S to samosvojo delitvijo, je bil prezbiterij neustrezno ozek za tak\xc5\xa1no veliko stolnico. Kardinal Cisneros je vztrajal, da je treba ta del obnoviti in kljub nasprotovanju Sveta, kon\xc4\x8dno dobil soglasje za ru\xc5\xa1enje stare kapele in izgradnjo \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega prezbiterija in dovolj prostora za velik gotski oltarni zaslon - retabel, ki ga je sam naro\xc4\x8dil._NEWLINE_Tudi v svojem prvotnem stanju je bila kapea ob straneh obdana z dvema veli\xc4\x8dastnima zaslonoma iz kamna, ki sta bila kot ogromna vrata. Pri\xc5\xbenica ali Evangelijska stran cerkve, z zaslonom, je bila poru\xc5\xa1ena, da bi naredili prostor za grob kardinala Mendoza. Govorni\xc5\xa1ki pult ali epistol je ostal kot je bil in s tem je mogo\xc4\x8de sklepati, da je bil del ve\xc4\x8djega prostora. Nekateri umetnostni kritiki zagotavljajo, da je ta kamniti zaslon najlep\xc5\xa1i del stolnice. Mo\xc5\xbeno je, da je bila njena gradnja kon\xc4\x8dana v \xc4\x8dasu mandata nad\xc5\xa1kofa Pedra de Luna, katere polikromati\xc4\x8dni \xc5\xa1\xc4\x8dit in grb Kastilije in Le\xc3\xb3na sta tukaj prikazana. Okra\xc5\xa1en z bujnimi skulpturami vklju\xc4\x8dno z vrezanim zborom angelovi se zdi, kot bi leteli. Dva stebra, ki tvorita prehod v notranjost kapele sta bila zgrajene za uskladitev s tem delom kamna. Na levem stebru je kip Mart\xc3\xadna Alhaja, slavnega pastirja, ki je (po legendi) vodil kralja Alfonza VIII. Kastiljskega skozi prelaz Despe\xc3\xb1aperros v bitki pri Las Navas de Tolosa (1212). Drugi steber se imenuje Faqih steber po kipu Abu Walida, ki je prinesel kralju Alfonzu VI. sporo\xc4\x8dilo strpnosti._NEWLINE_Celotno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je prekrito z vklesanimi in vrezanimi mitolo\xc5\xa1kimi figurami vseh velikosti. Na strani pri\xc5\xbenice so lepo urejeni grobovi Alfonza VII. in Do\xc3\xb1e Berenguela z le\xc5\xbee\xc4\x8dimi kipi, medtem ko so na strani govorni\xc5\xa1kega pulta grobnice San\xc4\x8da III. Kastiljskega (\xc5\xbdelenega) in San\xc4\x8da IV. (Pogumnega). Podobe vladarjev so bile izrezljane iz lesa, delo Copin de Holanda in polikromirane, delo Francisco de Amberesa.\n_START_SECTION_\nKapela grobnica\n_START_PARAGRAPH_\nPod glavnim oltarjem je kapela grobov v obliki kripte. Vstop je zunaj prezbiterija, skozi zaslon in portal, ter navzdol po stopnicah. To je obokana kapela, ki vsebuje tri oltarje. Srednji oltar je posve\xc4\x8den Svetemu grobu in ima kiparsko okrasje Copina de Holanda. Oltar na desni ima pomembne slike Luisa Medina in Francisca Riccija. Oltar na levi je posve\xc4\x8den sv. Julianu in predstavlja relief nad\xc5\xa1kofa in dva italijanska panela s temo svetega Petra in Pavla.\n_START_SECTION_\nOltarni zaslon - retabel\n_START_PARAGRAPH_\nRetabel stolnice v Toledu je gotski oltar ekstremno poln okraja. Je eden zadnjih primerov tega umetni\xc5\xa1kega sloga, ki je izginil v renesansi v \xc5\xa0paniji. Kardinal Cisneros je za\xc4\x8del delo leta 1497 in kon\xc4\x8dal leta 1504. Med arhitekti, slikarji in kiparji, ki so sodelovali v tej kolektivni mojstrovini so bili: Enrique Egas in Pedro Gumiel (oblikovanje), Francisco de Amberes in Juan de Borgo\xc3\xb1a (estofado: povr\xc5\xa1inska obdelava lesa s pozlato in preluknjanimi vzorci in polikromijo), Rodrigo Alem\xc3\xa1n, Felipe Vigarny, Diego Cop\xc3\xadn de Holanda in Sebasti\xc3\xa1n de Almonacid (religiozne podobe) in Joan Peti (rezbarije in filigran). _NEWLINE_Retabel se dviga zelo visoko nad oltarjem. V njem so pomembni kipi in \xc4\x8dudoviti, ne\xc5\xbeno nagubani stebri\xc4\x8di, fiale, male figure in prekati, vse delo Joana Petija. Sestoji iz petih zveznih plo\xc5\xa1\xc4\x8d in osrednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1a; je pet nadstropij visok in \xc4\x8drte lo\xc4\x8ditve so stopni\xc4\x8daste. Teme osrednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de od dna do vrha, so: figura sede\xc4\x8de Marije z detetom, prevle\xc4\x8dena v srebrni barvi na predeli, nad tem je tabernakelj in gotska mon\xc5\xa1tranca izrezljana iz lesa, nato upodobitev Kristusovega rojstva in nad tem, Vnebohod. Celota kulminira v monumentalno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de Kristusovega kri\xc5\xbeanja na Golgoti. Nadaljnje teme iz \xc5\xbeivljenja in trpljenja Jezusa so zastopane na drugih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah.\n_START_SECTION_\nGrobnica kardinala Mendoza\n_START_PARAGRAPH_\nGrob kardinala Mendoza se nahaja v stolnici, kot je sam odredil leta 1493. Kapiteljska kapela je bila za razliko od za\xc4\x8detka v prezbiteriju, ta prostor pa rezerviran kot privilegirana pravica vladarjev. Kljub temu pa se je na koncu struktura kora spremenila in kraljevske grobnice so preselili v mavzolej. V kon\xc4\x8dni odlo\xc4\x8ditvi je bil kapitelj prelo\xc5\xbeen na osebno intervencijo kardinala. Ko je umrl 11. januarja 1495 v Guadalajari, je bilo re\xc4\x8deno, da so ljudje videli pene\xc4\x8di beli kri\xc5\xbe, morda v prizadevanju, da bi svoj posmrtni ugled obdal z avro svetosti._NEWLINE_Grob kardinala Mendoza je bil prvi kastiljski renesan\xc4\x8dni grob. Struktura je sestavljena iz odprtega osrednjega loka in dveh manj\xc5\xa1ih lokov, klesani na obeh straneh in skozi katere je mogo\xc4\x8de videti grob od znotraj in zunaj, po vzoru rimskega slavoloka. Avtorstvo dela ni jasno, \xc4\x8deprav ga pripisujejo Florentincu Jacopo Sansovino d\'Antonio, ki je kasneje delal na portugalskem dvoru v podobnem slogu._NEWLINE_Vpliv na druga kasnej\xc5\xa1a dela je bil velik: mavzoleji Fadrique Portugalskega, Pedro L\xc3\xb3pez de Ayala, ali Fernando de Arce,  so med drugimi delne imitacije tega novega modela.\n_START_SECTION_\nNotranjost kapel\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna in manj\xc5\xa1e kapele, ki so bile v projektu Rodriga Ximeneza de Rada, so v prvotnem stanju obkro\xc5\xbeale sveti\xc5\xa1\xc4\x8de stolnice. Nekatere so bile odstranjene, druge so raz\xc5\xa1irili ali prestavili. Od manj\xc5\xa1ih kapel je ostala le kapela sv. Ane in sv. Tilna. Od glavne kapele so iz prvega obdobja ostali le elementi svetega Janeza Krstnika in Sv. Leocadia. V kapeli Stari monarhi in Sv. Lucije je po spremembah ostalo le njihovo okrasje._NEWLINE_Preostalo so drasti\xc4\x8dno spremenili ali odstranili, \xc4\x8deprav pri nekaterih lahko \xc5\xa1e vedno prepoznamo vhod: \xc5\xa1est kapelic v ambulatoriju narejene v 14. in 15. stoletju so pogrebne kapelice Sv Ildephonsusa in sv. Jakoba; Kristus v stebru (imenovan tudi sv. Jernej) se je preoblikoval v za\xc4\x8detku 17. stoletja, da bi nastal Kristus \xc5\xa1tudentov; tiste svete Barbare, svetega Nikolaja, sv. Elizabete in Svete Trojice so bile vklju\xc4\x8dene v druge strukture, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e nekaj podrobnosti po katerih je mogo\xc4\x8de prepoznati njihov._NEWLINE_Po razli\xc4\x8dnih spremembah je zdaj mogo\xc4\x8de najti prej omenjeno kapelo Starih monarhov, svetega Janeza Krstnika, sv. Leocadia in Svete Lucije, vklju\xc4\x8dno sv. Evgena, sv. Vlaha (vkomponirana v kri\xc5\xbeni hodnik), sv. Petra in Novih monarhov._NEWLINE_V naslednjem preoblikovanju in gradnji so arhitekti skoraj vedno sledili kriteriju napredovanja iz sveti\xc5\xa1\xc4\x8da stolnice v smeri proti steni, kar pojasnjuje v\xc4\x8dasih kaoti\xc4\x8dno trenutno postavitev, glede na zgodnje stanje. Prvo ime kapele Stari monarhi\' ni znano. Sedanje ime ima svoj izvor leta 1498, ko je kardinal Cisneros \xc5\xbeelel prenesti kraljeve grobnice iz glavne kapele, ki je na koncu, kar ni bilo nikoli opravljeno. V 13. stoletju je slu\xc5\xbeila kot grob za namestitev ostankov nad\xc5\xa1kofa Gonz\xc3\xa1lez D\xc3\xadaz Palomequeja. Kapela sv. Lucije je eden redkih krajev v stolnici, kjer se lahko \xc5\xa1e vedno se vidi nekatere ostanke stare mo\xc5\xa1eje, \xc5\xa1e zlasti, steber in njegov kapitel._NEWLINE_Kapela svetega Evgena (imenovana tudi svetega Petra starej\xc5\xa1ega ali Corpus Christi), ki se nahaja na ju\xc5\xbeni strani, ohranja arhitekturni slog 13. stoletja, v nasprotju s preostalim delom stolnice. Kapela svetega Petra je najve\xc4\x8dja od vseh in slu\xc5\xbei kot \xc5\xbeupnijska kapela. Stolnica ima heptagonalno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, z dvema vrstama in zvezdastimi oboki; zgrajena je bila v za\xc4\x8detku 15. stoletja in slu\xc5\xbei kot grobnica za nad\xc5\xa1kofa Sancho de Rojasa.\n_START_SECTION_\nMozarabska kapela\n_START_PARAGRAPH_\nMozarabska kapela se nahaja na jugovzhodnem vogalu in vklju\xc4\x8duje temelje nezgrajenega drugega stolpa. Kapela se je prvotno imenovala kapela Corpus Christi iz leta 1500, kardinala Cisnerosa. Njegov namen je bil zagotoviti bogoslu\xc5\xbeno mesto za privr\xc5\xbeence Hispano-Mozarabskih obredov. Stoletje prej, 20. marca 1101, je kralj Alfonz VI. dal dolo\xc4\x8dene privilegije Mozarabcem v Toledu v zameno za poklon. Leta 1371 je kralj Henrik II. potrdil te privilegije. Ko je ustanovil to kapelo, je Cisneros spodbujal obnovo in vnovi\xc4\x8dni kodeks, breviaries in missals njihovih obredov. Oblika Mozarabskega obreda se \xc5\xa1e vedno izvaja v tej kapeli._NEWLINE_Zasnova kapele zajema kvadraten tloris pod osmerokotno kupolo. Kasetiran strop v mozarabskem slogu je bil izgubljen (morda v po\xc5\xbearu leta 1620 ali pa pozneje preoblikovan). Sedanja kupola je bila zasnovana v 17. stoletju, delo sina El Greca, Jorge Manuel Theotocopoulusa; ima osem odsekov in veliko stre\xc5\xa1no lanterno. V notranjosti je kardinal Cisneros naro\xc4\x8dil Juanu de Borgo\xc3\xb1u upodobiti vrhunce osvojitev v Oranu._NEWLINE_Gotski kovani kovinski zaslon je oblikoval Juan Franc\xc3\xa9s (1524) in vklju\xc4\x8duje med svojimi okrasnimi elementi grb kardinala Cisneros. Mozaik razpela datira v 18. stoletje. Pravijo, da je bil pripeljan iz Rima in da je ladja med potjo potonila, tako da je bila slika nekaj \xc4\x8dasa na dnu morja, dokler je niso dvignili. Razpelo je izdelano iz enega kosa, izrezljano iz korena mehi\xc5\xa1kega komar\xc4\x8dka. Drugi gotski zaslon, delo Toledana Julia Pascuala, lo\xc4\x8duje kor od preostalega kapele.\n_START_SECTION_\nKapela Novih Monarhov\n_START_PARAGRAPH_\nIme kapela Novih monarhov se nana\xc5\xa1a na nove rodove dinastije Trast\xc3\xa1mara. Sedanja kapela se nahaja na severni strani kapele svetega Jakoba ter Leocadia, v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du, na severni strani. Ima \xc4\x8duden in te\xc5\xbeek vhod, ki ga je zasnoval arhitekt Alonso de Covarrubias. Preden so jih preselili v ta prostor, je bil imenovan Kraljeva kapela in se je nahajal ob vzno\xc5\xbeju stolnice, v stranski ladji na severni strani, ki zajema zadnji del, ki je prekinil in oviral prehod na konec ladje. Kapitelj je \xc5\xbeelel spremeniti lokacijo te kapele, da bi po\xc4\x8distil ladjo in nad\xc5\xa1kof Alonso de Fonseca y Acevedo je prosil za dovoljenje, da spremeni ta polo\xc5\xbeaj v svojem dopisovanju s kraljem. Te\xc5\xbeava je bila najti primerno mesto, ki ga je re\xc5\xa1il s pomo\xc4\x8djo prizadevanj svojega arhitekta Alonso de Covarrubias._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot kapela, lahko se \xc5\xa1teje kot majhna cerkev z eno ladjo iz dveh delov in poligonalno apsido, vklju\xc4\x8dno z zakristijo in vhodno ve\xc5\xbeo, po prvotni zasnovi Covarrubiasa. Zgrajena je bila med letoma 1531 in 1534. To je prvo veliko delo, ki ga je Covarrubias opravil v Toledu._NEWLINE_Obe podro\xc4\x8dji ladje imata gotski kri\xc5\xbeni obok, vse okra\xc5\xa1evanje in rezbarije pa so v renesan\xc4\x8dnem slogu. Mavzoleji so lo\xc4\x8deni z zaslonom, delo Domingo de C\xc3\xa9spedes. Prvi del tvori telo cerkvice z nekaj oltarji, v drugem delu so se naseli kraljevi grobovi postavljeni v renesan\xc4\x8dno obokano grobnico, delo Covarrubiasa. Na eni strani so Henrik II. in njegova \xc5\xbeena Juana Manuela; pred njimi v sarkofagu le\xc5\xbeijo Henrik III. in Katarina Lancaster._NEWLINE_Skozi obok je dostop do prezbiterija z dvema majhnima oltarjema v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu. Glavni oltar je delo Mateo Medina. Ima sliko Maella s temo Descension, uokvirjeno z dvema korintskima stebroma. Na obeh straneh tega oltarja so grobnice kipoma Janeza I. Kastiljskega in njegovo \xc5\xbeeno Eleanoro Aragonsko._NEWLINE_Kot zgodovinski spomenik, ki se hrani v kapeli, je oklep drugega poro\xc4\x8dnika Duarte de Almeida, ki se je boril v bitki de Toro (kjer je izgubil obe roki in je bil ujet od \xc4\x8det katoli\xc5\xa1kih monarhov leta 1476).\n_START_SECTION_\nKapiteljska dvorana (Sala Capitular)\n_START_PARAGRAPH_\nZa kapelicami ambulatorija stoji Kapiteljska dvorana. Prvi prehod je skozi portal Diego Copina (1510) do Antesala, majhne stare kapele, ki slu\xc5\xbei kot neke vrste ve\xc5\xbea, skozi katero se vstopi v Kapiteljsko dvorano. Antesala je opremljena z omarami; plemenitej\xc5\xa1e delo je na levi strani s helenisti\xc4\x8dno dekoracijo Gregoria Pardoja (1551), na desni strani je delo Gregoria L\xc3\xb3pez Duranga (1780). Pravokoten portal vodi od tu do kapiteljske dvorane in je bil izveden v tako imenovanem Cisneros slogu mojstrov Pabla in Bernardino Bonifacio de Tovar, ki zdru\xc5\xbeuje Mud\xc3\xa9jar funkcije s Plateresco dekoracijo (1510)._NEWLINE_Kapiteljsko dvorano je naro\xc4\x8dil kardinal Cisneros, in se zgrajena naslanja na apsido na ju\xc5\xbeni strani. Leta 1504 je bilo risanje na\xc4\x8drtov dodeljeno arhitektu Enrique Egasu. Je pravokotna soba, z lepim kasetiranim stropom artesonado Diego L\xc3\xb3pez de Arenas in Francisco de Lara, podpisan med 1508 in 1510 v slogu Cisneros. Pobarvana je rde\xc4\x8de, modro in zlato; friz (alicer) ima zelo bogato plateresco okrasje. Poslikava in friz je delo Luisa de Medina in Alfonsa Sancheza (1510). Celoten prostor pre\xc4\x8dkajo lesene klopi, ki delujejo kot sede\xc5\xbei za prelate, nad\xc5\xa1kofovski stol na koncu sobe na sredini stene, rezbarija Copina de Holanda,  kon\xc4\x8dana 1514. Nad sede\xc5\xbei so v dveh vrstah in prekrivajo zidove, portreti vseh nad\xc5\xa1kofov od Sv. Evgena do zadnjega. Juan de Borgo\xc3\xb1a je naslikal serijo portretov od Sv. Evgena do kardinala Cisnerosa. Tiste od Sandovala in Rojasa je naslikal Trist\xc3\xa1n, do Moscosa, Ricci, do Iguanza, Vicente L\xc3\xb3pez._NEWLINE_Med galerijo portretov in frizom ter stropom, stene krasi serija fresk Juan de Borgo\xc3\xb1a. To je ena od velikih zbirk \xc5\xa1panske stenske poslikave. Trompe l\'oeil stebri delijo plo\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerih so upodobljeni prizori iz \xc5\xbeivljenja Marije in Kristusovega pasijona.\n_START_SECTION_\nVitraji\n_START_PARAGRAPH_\nVitraji sestavljajo zelo lepo in pomembno zbirko umetnin. Stolnica Svete Marije v Toledu je eden izmed kastiljskih stavb, ki ohranja najbolj srednjeve\xc5\xa1ke vitraje. Izdelani so bili od 14. do 17. stoletja; obnova je bila narejena v 18. stoletju, v skladu s spremembami v slogu, ki so se razvili v teh letih._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i in tudi najbolj cenjen po lepoti vitraja, je  Rozeta v pre\xc4\x8dni ladji (nad portalo z uro) in nekaj tistih v ambulatoriju, \xc4\x8deprav imajo ti mehkej\xc5\xa1o barvo. Potem so tu \xc5\xa1e tisti v glavni kapeli in tisti v severni pre\xc4\x8dni ladji na vzhodni strani, ki ka\xc5\xbeejo ogromne figure svetnikov in apostolov._NEWLINE_Ustvarjalci velikih oken iz 15. stoletja so dokumentirani. Znano je, da so tiste v glavni kapeli in nekatere v pre\xc4\x8dni ladji ustvarili Jacobo Dolfin in njegov uslu\xc5\xbebenec Luis, tiste v ju\xc5\xbenem transeptu in nekatera velika okna v glavni ladji na strani epistila pa mojstri Pedro Bonifacio, Crist\xc3\xb3bal in nem\xc5\xa1ki menih Pedro. Kasneje je deloval tudi toledanski mojster Enrique._NEWLINE_Vitraji iz 16. stoletja so v renesan\xc4\x8dnem slogu. Na teh so delali tak\xc5\xa1ni priznani mojstri kot so Vasco de Troya (leta 1502), Juan de Cuesta (1506) in Alejo ximenez (1509-1513), ki je delal na tistih v stranskih ladjah in zahodni fasadi. Vitra\xc5\xbei Rozet in na portalu levov so delo Nicol\xc3\xa1s de Vergara el Mozo._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 18. stoletja, je novi vitraj nadomestil tiste, ki so bili po\xc5\xa1kodovani. Umetnik Francisco S\xc3\xa1nchez Mart\xc3\xadnez (eden zadnjih ustvarjalcev steklenih oken iz stolnice), je bil eden izmed bolj\xc5\xa1ih restavratorjev. Med \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno se je steklo mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo, vendar je bil  v zadnjih letih 20. stoletja opravljen velik napor pri obnovi in nekdanji sijaj je o\xc5\xbeivel.\n_START_SECTION_\nEl Transparente\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed najbolj izstopajo\xc4\x8dih zna\xc4\x8dilnosti stolnice je baro\xc4\x8dni oltarna imenovan El Transparente. Njegovo ime se nana\xc5\xa1a na edinstveno osvetlitev, ki jo vna\xc5\xa1a veliki svetlobnik izrezan zelo visoko v debeli steni preko ambulatorija izza oltarja in drugo odprtino v hrbtni strani oltarja, ki vna\xc5\xa1a son\xc4\x8dno svetlobo do tabrnaklja. Ta manj\xc5\xa1a odprtina omogo\xc4\x8da tudi osebam v ambulatoriju da vidijo skozi oltar na tabrnakelj, \xc4\x8deprav ne direktno. Delo je nastalo po naro\xc4\x8dilu Diega Astorga C\xc3\xa9spedesa, nad\xc5\xa1kofa Toleda, ki je \xc5\xbeelel ozna\xc4\x8diti prisotnost Svetega zakramenta s slavnim spomenikom. El Transparente je ve\xc4\x8d nadstropij visok in je izredno dobro izpeljan s fantasti\xc4\x8dnimi figurami, \xc5\xa1tukaturami, barvo, bronastimi odlitki in ve\xc4\x8d barv marmorja; je mojstrovina baro\xc4\x8dne me\xc5\xa1anice medijev Narcisa Tomeja in njegovih \xc5\xa1tirih sinov (dveh arhitektov, ednega slikarja in enega kiparja).Osvetlitev se pove\xc4\x8da, ko je ma\xc5\xa1a v dopoldanskem \xc4\x8dasu in ko sije sonce od vzhoda. Snop son\xc4\x8dne svetlobe iz primerno usmerjenega stre\xc5\xa1nega okna osvetli tabernakelj skozi odprtino na hrbtni strani retable, kar daje vtis, da cel oltar raste v nebesa. Popolnoma baro\xc4\x8dni zaslon je v mo\xc4\x8dnem nasprotju s prevladujo\xc4\x8dim gotskim slogom stolnice._NEWLINE_Stolnica je osvetljen tudi z ve\xc4\x8d kot 750 vitraji iz 14., 15. in 16. stoletja, dela nekaterih najve\xc4\x8djih mojstrov tistega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nRenesan\xc4\x8dne Rejer\xc3\xada\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. stoletju so bili rejas ali dekorativni kovani zasloni postavljen pred korom, kapelami in v\xc4\x8dasih celo oltarji in so bili narejeni v renesan\xc4\x8dnem slogu. Njihove palice, stebri in grebeni so bili narejeni z veliko natan\xc4\x8dnostjo in pogosto vklju\xc4\x8deni v fin zlatarski izdelek. Palica je glavni element, ki artikulira ali deli odseke, v\xc4\x8dasih slu\xc5\xbei kot podpora za sve\xc4\x8dnike in tenebrarios (trikotni kandelaber). Najprej so jih izdelali v kova\xc4\x8dnici s kladivom in nakovalom in nato s stru\xc5\xbenico. Renesan\xc4\x8dni zaslon je razdeljen na dva ali tri horizontalne ravni s pre\xc4\x8dnimi palicami, ki so vertikalno deljene s stebri, ki so v interkalaciji s tanj\xc5\xa1imi pokon\xc4\x8dnimi palicami. Skoraj vse so okra\xc5\xa1ene z mitolo\xc5\xa1kimi figurami, medaljoni, sve\xc4\x8dniki in vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki. Kovani so bili iz \xc5\xbeeleza in kasneje, prevle\xc4\x8deni z zlatom ali srebrom. Glavni rejeros (oblikovalci rejas), ki so delali v stolnici so bili: Domingo de Cespedes, Francisco de Villalpando, Juan Frances in Julio Pascual.\n_START_SECTION_\nZakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nKapela zakladnica se nahaja v stari kapeli svetega Janeza, ki zaseda mesto nekdanje stolpne kapelice, imenovane Quo Vadis. Stoji pred Moz\xc3\xa1rabsko kapelo, na severni strani, neposredno pod stolpom stolnice. Oblikovana in zgrajena leta 1537, delo Alonso de Covarrubiasa, v renesan\xc4\x8dnem slogu. Od leta 1870 je bila odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de dragocenosti imenovanih Las Alhajas ali "dragulji"._NEWLINE_Stavba ima nenavadno fasado, ki jo je zasnoval Covarrubias. Ta fasada je sestavljena iz zaprtega, okroglega loka uokvirjena z dvema zelo bogato okra\xc5\xa1enima stebroma; prekladna vrata so odprta. Covarrubias je izklesal kip svetega Janeza Krstnika na timpanonu, znotraj medaljona ali tondo, ki ga podpirajo stoje\xc4\x8de figure, po ena na vsaki strani, izklesane kot angeli v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki podobi; Janez Krstnik je bil zavetnik kardinala Tavera. Zgoraj je ni\xc5\xa1a, ki vsebuje kiparsko skupino, ki prikazuje dogodke legende Quo Vadis nad tlemi \xc5\xa1koljke, kar namiguje na smrt; to je delo kiparja Olarteja. Skupina je obdana z balustradnimi stebri z bogato ornamentiko. Na obeh straneh ni\xc5\xa1e je grb kardinala Tavera (ponovi se v manj\xc5\xa1i velikosti v timpanonu) in pod njimi, grb kanonika Diego L\xc3\xb3pez de Ayala, ki je bil velik mecen stolnice._NEWLINE_Kapela zakladnica ima kasetiran strop, pobarvan v zlato in \xc4\x8drno barvo, z vklesanim cvetjem in figurami. V notranjosti so mnoge steklene vitrine, ki hranijo zaklad stolnice, ki je sestavljen iz liturgi\xc4\x8dnih predmetov, relikvij, obla\xc4\x8dil, itd., tudi pla\xc5\xa1\xc4\x8d Marije del Sagrario z vezenem Felipe Corrala, morda najbolj poseben vzorec vezenja, ki obstaja v \xc5\xa0paniji. Narejen je iz dvanajstih metrov srebrne tkanine, v celoti prekrit z zlatom, biseri, rubini, safirji in smaragdi. Obstajata dve dobri rezbariji, ena Juana Mart\xc3\xadneza Montanesa in ena Pedra de Mena, lesen kip svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega. Najbolj dragocen in pomemben del v zakladnici je krasen Custodia, monumentalna mon\xc5\xa1tranca Enrique de Arf\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu stare al-cana ali alcana (judovsko komercialno okro\xc5\xbeje), na severni strani stolnice, je nad\xc5\xa1kof Pedro Tenorio na\xc4\x8drtoval samostan in kapelo, ki bi slu\xc5\xbeila kot njegov grob._NEWLINE_Stavba kri\xc5\xbenega hodnika se je za\xc4\x8dela graditi 14. avgusta 1389 in kon\xc4\x8dal v 1425. Arhitekt Rodrigo Alfonso in stavbenik Alvar Mart\xc3\xadnez sta nadzorovala gradnjo \xc5\xa1tirih koridorjev s \xc5\xa1tiristranskimi oboki. _NEWLINE_Glede na topografijo lokacije, je bilo pritli\xc4\x8dje za temelje kri\xc5\xbenega hodnika postavljeno skoraj pet metrov nad ravnijo stolnice in na na\xc4\x8din bi lahko v prihodnje imel dve eta\xc5\xbei, ki jih je na\xc4\x8drtoval kardinal Cisneros. Nad\xc5\xa1kof Tenorio si je prizadeval pri zagotavljanju sredstev, da bi bila veli\xc4\x8dina in mogo\xc4\x8dnost samostana vredna gotske stolnice. V galerijah v pritli\xc4\x8dju je serija fresk, ki prikazujejo prizore iz \xc5\xbeivljenja svetnikov Evgenija, Casilda, Eladia. Enajst od teh so delo Bayeu, dva de Maella._NEWLINE_Treba je omeniti, da ni bilo nobenega meni\xc5\xa1kega reda v stolnici, kri\xc5\xbeni hodnik in drugi oddelki zgrajene vzdol\xc5\xbe oboda so imeli zelo razli\xc4\x8dne funkcije v razli\xc4\x8dnih obdobjih: od shrambe do u\xc4\x8dilnic in kot center trgovskih transakcij ali molitve (eden od njenih prostorov je Mozarabska kapela). Kri\xc5\xbeni hodnik je kasneje slu\xc5\xbeil kot mestna hi\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nV stolnici v Toledu so najpomembnej\xc5\xa1e orgle tako imenovane "Cesarske orgle" v pre\xc4\x8dni ladji. Naslednje so tako imenovane "Splo\xc5\xa1ne orgle", ki jih je izdelal Fray Joseph de Echevarr\xc3\xada, in orle, ki jih je izdelal Jos\xc3\xa9 Verdalonga (1796-1797) in se nahajajo v koru. Kardinal Cisneros je z reformo kapele Corpus Christi za Mozarabski obred, ki je imel svojo lastno glasbo, uvedel \xc5\xa1e orgle v kapeli. Druge so na\xc5\xa1le mesto v ostalih pomembnih kapelah: kapeli novih monarhov (ki ima dve), v Alcazar, Marijina zakristija in sv. Petra.'