b'\n_START_ARTICLE_\nGajeta\n_START_PARAGRAPH_\nGaj\xc3\xa9ta je tip lesenega ribi\xc5\xa1kega \xc4\x8dolna oz. ladje, ki izvira iz Dalmacije.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nKakor druga tradicionalna plovila, je tudi gajeta imela ob jadranski obali razli\xc4\x8dna imena, ob istrski pa je bila vedno le gajeta.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa Jadranu so bile gajete v uporabi od 18. stoletja, najpogostej\xc5\xa1e so bile v srednji Dalmaciji. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav se je nekaj gajet predvsem ob istrski vzhodni in ju\xc5\xbeni obali uporabljalo za ribolov, jih na zahodni ter severni obali do druge svetovne vojne skorajda niso poznali. Tam se je gajeta (v \xc5\xa1e vedno manj\xc5\xa1em \xc5\xa1tevilu) pojavila \xc5\xa1ele  s prihodom ladjedelcev iz kvarnerskega in dalmatinskega obmo\xc4\x8dja. Tako je bila gajeta za Istro le pogojno tradicionalno plovilo, tiste, ki so bile izdelane v Istri, pa niso nikoli dosegale velikosti npr. dalmatinskih gajet.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGajeta ima zaobljen trup ter o\xc5\xa1iljen premec in krmo. Gajete so bile opremljene z enim jadrom, pa tudi s \xc5\xa1tirimi ali \xc5\xa1estimi vesli, s katerimi se je veslalo stoje. Najpogostej\xc5\xa1e gajete so bile dolge od 7 do 9 metrov, \xc4\x8deprav so v Dalmaciji poznali tudi ve\xc4\x8dje gajete, ki so bile opalubljene in namenjene prevozu tovora, ter so dosegale celo 12 metrov dol\xc5\xbeine._NEWLINE_Gajeta je dokaj mo\xc4\x8dno in stabilno, ne pa tudi te\xc5\xbeko plovilo. Namenjena je bila predvsem ribolovu z mre\xc5\xbeami. Kljub svoji velikosti in mo\xc4\x8di pa ni bila najbolj primerna za dolgo plovbo po nemirnem morju. Da bi lahko gajete plule dlje na odprto morje in/ali bile dlje \xc4\x8dasa na ribolovu, so jih za\xc4\x8deli pokrivati z bokaporti ali jim dvigati boke s t.i. falki.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice\n_START_PARAGRAPH_\nOb dalmatinski obali so gradili ve\xc4\x8d vrst gajet. Poseben tip gajete je bila gajeta falku\xc5\xa1a, gradili so jo v Komi\xc5\xbei na otoku Visu, ki je na globoko morje s seboj peljala dodatne boke, t. i. falke (od tod ime). Te je po potrebi posadka namestila nad obstoje\xc4\x8de in se tako za\xc5\xa1\xc4\x8ditila pred visokimi valovi._NEWLINE_Na otoku Murterju v Betini, kjer se je ohranila  bogata tradicija jadranske lesene brodgradnje, v \xc5\xa1kveru \xc5\xa1e danes izdelujejo betinsko gajeto, lahek in okreten lesen \xc4\x8doln z latinskim jadrom, dol\xc5\xbeine 6 do 7 metrov. Z njimi so neko\xc4\x8d preva\xc5\xbeali in prodajali olj\xc4\x8dno olje celo v Puli.'