b'\n_START_ARTICLE_\nKulturni molk\n_START_PARAGRAPH_\nKulturni molk je odporni\xc5\xa1ko kulturnopoliti\xc4\x8dno na\xc4\x8delo osvobodilnega gibanja med drugo svetovno vojno, ki mu je sledila ve\xc4\x8dina slovenskih kulturnikov in umetnikov.\n_START_SECTION_\nSlovenska kultura v obdobju okupacije in NOB na italijanskem zasedbenem obmo\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\n17. 4. 1941, en teden po okupaciji, je jugoslovanska vojska kapitulirala. Ljubljansko pokrajino, ki je spadala pod Italijo, je vodil visoki komisar Emilio Grazioli. Pouk v osnovnih \xc5\xa1olah naj bi bil \xc5\xa1e naprej v slovenskem jeziku, v srednjih in vi\xc5\xa1jih \xc5\xa1olah pa bi bila italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina neobvezen predmet, vendar kljub slovesnim obetom ni imela sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina nikakr\xc5\xa1ne avtonomije. Graziolijev namen je bil, da ljubljanska pokrajina \xc4\x8dim prej dobi italijansko podobo. Italijanski okupatorji so za\xc4\x8deli postavljati dvojezi\xc4\x8dne napise, uzakonili so cenzuro ter nadzorstvo nad slovenskim tiskom. Uradni jezik na ob\xc4\x8dinah je bil s slovenskimi strankami slovenski, z vi\xc5\xa1jimi uradniki pa italijanski. Pouk italijanskega jezika je bil obvezen, pou\xc4\x8devali so ga italijanski fa\xc5\xa1isti, na pode\xc5\xbeelju pa so pouk v slovenskem jeziku prepovedali in uvedli italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Na\xc4\x8drtno so uni\xc4\x8devali dokaze o slovenski kulturni preteklosti.\n_START_SECTION_\nVzroki za kulturni molk na nem\xc5\xa1kem zasedbenem obmo\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\nNa nem\xc5\xa1kem okupacijskem obmo\xc4\x8dju je do prvih aretacij kulturnikov pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee takoj. 9. 4. 1941 so zaprli pisatelja dr. Maksa \xc5\xa0nuderla. V Mariboru je bilo sprejemno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga kot zbirno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de omenjajo v svojih leposlovnih delih Fran Ro\xc5\xa1, Josip Vandot in Anton Ingoli\xc4\x8d. Med raznorodovalne ukrepe na \xc5\xa0tajerskem sodi odstranjevanje slovenskih napisov in postavljanje nem\xc5\xa1kih, odstranili so vsa slovenska kulturna obele\xc5\xbeja, tako spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de kulturnim delavcem, celo izkop posmrtnih ostankov \xc5\xa1kofa Antona Martina Slom\xc5\xa1ka. Aprila 1941 so Nemci uni\xc4\x8dili v Mariboru vso knji\xc5\xbeno zalogo Tiskovne zadruge. Zasegli so zasebne knji\xc5\xbenice Josipa Vandota, Vladimirja Levstika; samo na slovenskem \xc5\xa0tajerskem so nacisti uni\xc4\x8dili najmanj 4.200.000 slovenskih knjig. V Kr\xc5\xa1kem so doma\xc4\x8dini re\xc5\xa1ili knji\xc5\xbenico Kapucinskega samostana tako, da so knjige poskrili. _NEWLINE_Leta 1941 je zalo\xc5\xbeba Hram nameravala natisniti roman Antona Ingoli\xc4\x8da \xc5\xbdeja in Mi\xc5\xa1ka Kranjca Slepa ulica. Okupacija je prepre\xc4\x8dila natis romana Vladimirja Bartola \xc4\x8cude\xc5\xbe na vasi. Ni iz\xc5\xa1lo prvo obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo Ferda Godine, roman Bele tulipke. Podobno je bilo tudi s komedijo Bratka Krefta Kranjski komedijanti in biografskim romanom o Franu Levstiku dr. Antona Slodnjaka z naslovom Pogine naj pes. _NEWLINE_Zaradi opisov pisateljevih izku\xc5\xa1enj iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja so prepovedali roman Jo\xc5\xbeeta Pahorja Matija Gorjan in uni\xc4\x8dili naklado Antona Sovreta Stari Grki. V celoti je propadla mladinska povest Franceta Bevka Ton\xc4\x8dek. Propadli so rokopisni osnutki Josipa Vandota, med njimi 4. del povesti o Kekcu in rokopis izvirne slikanice Anice \xc4\x8cernejeve, ki naj bi iz\xc5\xa1la pod naslovom Pisani izprehodi. Italijanski okupatorji so zaplenili prvi del geografske monografije o Sloveniji dr. Antona Melika._NEWLINE_Veseli teater pod vodstvom Bo\xc5\xbea Podkraj\xc5\xa1ka je v prefinjeni obliki razkrival tedanjo politi\xc4\x8dno situacijo. Prepovedana so bila dela angle\xc5\xa1kih in ameri\xc5\xa1kih glasbenikov. Zadnji javni slovenski prireditvi v Ljubljani sta bili praznovanje Pre\xc5\xa1ernovega rojstva 3. decembra 1941 in 17. decembra 1941 koncert Akademskega pevskega zbora, ki je z izbranimi pesmimi budil vero v za\xc4\x8dasnost okupacije in klical k boju. Med u\xc4\x8dinkovite oblike kulturnega odpora proti fa\xc5\xa1izmu in nacizmu sodi cerkveno slikarstvo Toneta Kralja.\n_START_SECTION_\nPlenum kulturnih delavcev\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovni sestanek Protiimperialisti\xc4\x8dne (pozneje Osvobodilne) fronte je bil na pobudo KP Slovenije 26. 4. 1941, junija 1941 pa je bil ustanovljen odbor OF, ki ga je vodil dr. Janko Juran\xc4\x8di\xc4\x8d. Plenum kulturnih delavcev je zasedal 11. 9. 1941 v okupirani Ljubljani, in sicer v strogi tajnosti. Udele\xc5\xbeili so se ga zastopniki posameznih kulturni\xc5\xa1kih in umetni\xc5\xa1kih sektorjev, med drugimi Tone \xc4\x8cufar, Josip Vidmar in Lovro Kuhar, ki ga je vodil. Sprejeli so tudi sklep o kulturnem molku (Cesar 1996). Ju\xc5\xa1 Kozak je kot urednik ustavil izdajanje Ljubljanskega zvona, Ferdo Kozak Sodobnosti, Edvard Kocbek Dejanja in Janez \xc5\xbdagar  Modre ptice. Od literarnih revij je med letoma 1941 in 1945 izhajal le Dom in svet ter \xc5\xbdiva njiva, priloga Umetnosti. Potrdili so ga na drugem plenumu kulturnih delavcev konec januarja ali na za\xc4\x8detku februarja 1942 (Smolej 1971), razglasili pa v resoluciji kulturnih delavcev v Slovenskem poro\xc4\x8devalcu 6. 4. 1942. Poleti 1942 so razglasili popolni kulturni molk. _NEWLINE_Resolucija kulturnih delavcev v 5. to\xc4\x8dki pravi:\xc2\xa0\xc2\xbb5. Te cilje bomo dosegli samo s pomo\xc4\x8djo in pod vodstvom ZSSR. Na\xc4\x8delo, da se z okupatorji ne sodeluje, velja tudi na kulturnem polju. Zato pozivamo vse slovenske pesnike in pisatelje, upodabljajo\xc4\x8de umetnike in glasbenike, \xc4\x8dasnikarje, publiciste in znanstvenike, naj ne sodelujejo pri kulturnih prireditvah okupatorjev, naj ne bodo sotrudniki pri njihovih \xc4\x8dasopisih in revijah, naj ne poro\xc4\x8dajo o njihovih prireditvah, tudi ne o njihovem tisku, knjigah itd.\xc2\xab\xc2\xa0(Gabri\xc4\x8d 1989: 386) V Resoluciji so spodbujali k bojkotiranju fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega pozdrava in vsega italijanskega nasploh._NEWLINE_V \xc4\x8dasopisu Mlada Slovenija so januarja 1942 zapisali, da mora slovenska kultura izra\xc5\xbeati trpljenje, ponos in bojevitost in bojkotirati kulturne prireditve (gledali\xc5\xa1ke, filmske koncerte, razstave), ki imajo zna\xc4\x8daj sodelovanja z okupatorjem. Kulturna dejavnost naj bo ilegalna in naj slu\xc5\xbei v boju proti okupatorju.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1itve kulturnega molka\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih kulturnih segmentih kulturnega molka niso upo\xc5\xa1tevali, ker so presojali, da bi bile njegove posledice za kulturnike prehude. Naprej sta delovali drama in opera (300\xe2\x80\x931000 ljudi); nekateri umetniki so se umaknili na osvobojeno ozemlje, drugi pa so OF pomagali iz Ljubljane. Domobranci so nastopali proti kulturnemu molku. Po vojni so kr\xc5\xa1itve kulturnega molka obravnavali po zakonu o kaznovanju zlo\xc4\x8dinov in prestopkov proti narodni \xc4\x8dasti. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de narodne \xc4\x8dasti je obsodilo kulturnike, \xc4\x8de so sodelovali na prireditvah, ki jih je organiziral okupator, \xc4\x8de so nastopali v tujem jeziku, \xc4\x8de so bili z okupatorjem v dru\xc5\xbeabnih stikih ali \xc4\x8de so se ukvarjali s propagando zanje. Avgusta 1945 so obsojence delno oprostili.'