b'\n_START_ARTICLE_\nMohorjanka\n_START_PARAGRAPH_\nMohorjanka ali mohorjevka je oznaka za knjige, ki jih je v petdesetih letih 19. stoletja z velikimi nakladami za\xc4\x8dela izdajati Dru\xc5\xbeba sv. Mohorja v Celovcu. Mohorjanke so namenjene poduku in zabavi preprostega ljudstva. Njen leposlovni del spada na podro\xc4\x8dje trivialne literature.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nMohorjanska literatura je bila pisana z namenom, da deli vzgojne nauke in kratko\xc4\x8dasi ljudi, njeni predvideni \xc5\xbeanri pa so bili kme\xc4\x8dka povest, zgodovinska, krajepisna, narodopisna in biografska povest. Povesti so izhajale v koledarjih Mohorjeve dru\xc5\xbebe (1860\xe2\x80\x93), v zbirki Slovenske ve\xc4\x8dernice (1860\xe2\x80\x93), v samostojnih izdajah in mohorjanski periodiki (Prijatelj 1855, Besednik 1869 do 1878).\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1851 so koro\xc5\xa1ki duhovniki in u\xc4\x8ditelji v Celovcu po vzoru \xc4\x8de\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva sv. Janeza Nepomuka ustanovili Dru\xc5\xa1tvo svetega Mohorja z namenom \xc5\xa1irjenja katoli\xc5\xa1ke literature. Konkretni cilj dru\xc5\xa1tva je bila zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka dejavnost, ki ima namen\xc2\xa0\xc2\xbbpodpirati pobo\xc5\xbeno, lepo vedenje in ohranjevati katoli\xc5\xa1ko vero med slovenskim ljudstvom; v ta namen se bodo na svetlo dajale in raz\xc5\xa1irjale med Slovenci dobre katoli\xc5\xa1ke bukve\xc2\xab._NEWLINE_Dodatni cilj je bil nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8demu slovenskemu izobra\xc5\xbeenstvu ponuditi prostor za objave, ki bi jim lahko prina\xc5\xa1ale dobi\xc4\x8dek. Slovenski tiski naj bi bogatili slovensko knji\xc5\xbeevnost in jezik ter narod vzgajali po na\xc4\x8delih kr\xc5\xa1\xc4\x8danske omike. Zaradi nizkih cen knjig in verske tematike so se pribli\xc5\xbeali preprostemu narodu, tj. slovenskemu kmetu in mladini._NEWLINE_Leta 1858 je pisatelj Fran Levstik v Popotovanju od Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea sestavil program, ki ga je 1863 prevzela Mohorjeva dru\xc5\xbeba. Po njegovih na\xc4\x8delih je razpisala nagradni nate\xc4\x8daj za\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj\xc5\xa1o izvirno pripovedko\xc2\xab._NEWLINE_Sprva so nastajale verskovzgojne povesti po vzorcu nem\xc5\xa1kega katoli\xc5\xa1kega avtorja Kri\xc5\xa1tofa Schmida (1768\xe2\x80\x931845), potem pa so zaradi te\xc5\xbenje po izvirnosti za\xc4\x8dele nastajati zgodovinske pustolovske povesti, ki so obravnavale prete\xc5\xbeno tematiko tur\xc5\xa1kih vpadov na slovenskem ozemlju od 15. stoletja dalje. V osemdesetih letih 19. stoletja je bila popularna kme\xc4\x8dka povest.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdanri\n_START_PARAGRAPH_\nMohorjeva je oblikovala poseben pomen slovenske povesti od srede 19. stoletja dalje. Izraza roman in novela sta imela v katoli\xc5\xa1kem svetu zaradi ljubezenske vsebine prizvok nespodobnosti, izraz povest pa je ozna\xc4\x8deval\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8disto\xc2\xab\xc2\xa0prozo. Slovenska povest je bila po zaslugi Mohorjeve izrazito pou\xc4\x8dna._NEWLINE_Bralci so bili skozi mohorjanske \xc5\xbeanre dele\xc5\xbeni trojne vzgoje: verske vzgoje v\xc2\xa0\xc2\xbbkri\xc5\xa1tof\xc5\xa1midovski\xc2\xab\xc2\xa0povesti, domovinske vzgoje v zgodovinski povesti in gospodarske vzgoje v kme\xc4\x8dki povesti._NEWLINE_Verska pou\xc4\x8dnost iz\xc2\xa0\xc2\xbbkri\xc5\xa1tof\xc5\xa1midovske\xc2\xab\xc2\xa0povesti se je prepletala tudi z domovinsko idejo v zgodovinski povesti. Junaki so \xc5\xbertvovali vse za vero, dom in cesarja. Kot edina priznana vera je veljala katoli\xc5\xa1ka, zato je bilo potrebno premagati krivoverske Turke. Dom je predstavljala zdru\xc5\xbeena Slovenija ali kak\xc5\xa1na izmed njenih pokrajin (Koro\xc5\xa1ka, Kranjska), cesar pa je bil trenutni predstavnik habsbur\xc5\xa1ke monarhije, ki so ji bili Slovenci brezpogojno zvesti._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8di \xc5\xbeanr mohorjanske proze je bila od leta 1880 kme\xc4\x8dka povest. Ta \xc5\xbeanr je zaradi velikega \xc5\xa1tevila izdanih del postal sinonim mohorjanski poljudni povesti. V kme\xc4\x8dki povesti pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi so nastopale osebe iz vseh premo\xc5\xbeenjskih slojev, dogajali\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bila vas. \xc5\xbdanrsko specifiko so povesti dodali \xc5\xa1e ljubezen med spoloma, kriminalni (po\xc5\xbear, kraja, poboj) in politi\xc4\x8dni motivi, pa tudi vojna snov._NEWLINE_Pogosto so bili nosilci kriminalnih aktivnosti pripadniki najni\xc5\xbejih slojev: delavci in bajtarji. Mohorjanke s kme\xc4\x8dko tematiko so se tako v povezavi delavskega sveta s kriminalno vsebino mo\xc4\x8dno zamerile slovenskim socialistom in pozneje tudi povojni komunisti\xc4\x8dni oblasti, ki je hotela skupaj s kme\xc4\x8dkim slojem odpraviti tudi mohorjansko kme\xc4\x8dko povest.\n_START_SECTION_\nBralci\n_START_PARAGRAPH_\nMohorjanke so bile redke knjige, ki so dosegle bralce ni\xc5\xbejih slojev. Nem\xc5\xa1ki folklorist Rudolf Schenda je v 19. stoletju v Nem\xc4\x8diji izoblikoval nekaj tez o bralcih nem\xc5\xa1kih ljudskih besedil, in sicer, da imajo omejeno bralsko sposobnost (nepismeni ali polpismeni), so dele\xc5\xbeni represivne vzgoje, ki jim po svojih kriterijih izbira knjige in jih prodaja pod oznako za (pre)prosti narod, nimajo velike \xc5\xbeelje po branju, bralske preference, ki pa jih imajo, avtorjem niso ali no\xc4\x8dejo biti znane, zato jim namesto zgodbe ponujajo puste etnografske opise (va\xc5\xa1ko zgodbo)._NEWLINE_Ob koncu stoletja pou\xc4\x8dno literaturo za preprosti narod uspe\xc5\xa1no nadomesti serijsko producirana kolporta\xc5\xbena literatura, ki ustreza bralskim potrebam in jih razvija.'