b'\n_START_ARTICLE_\nPlavje\n_START_SECTION_\nZgodovina Plavja\n_START_PARAGRAPH_\nO najzgodnej\xc5\xa1i in verjetno srednjeve\xc5\xa1ki zgodovini vasi dosedaj \xc5\xa1e niso bili preu\xc4\x8deni obstoje\xc4\x8di zgodovinski viri, v starih dokumentih se vas omenja z imenoma Plaula oz. Plauia, verjetno pa je bila od nekdaj tesno povezana z bli\xc5\xbenjimi  Miljami._NEWLINE_V 17. stoletju so Uskoki vas opusto\xc5\xa1ili in poru\xc5\xa1ili. Delno so poru\xc5\xa1ili tudi cerkveni zvonik, zato so bili do za\xc4\x8detka 19. cerkveni va\xc5\xa1ki zvonovi obe\xc5\xa1eni kar na lipi._NEWLINE_V vasi so od nekdaj \xc5\xbeiveli Slovenci, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8data tudi najpogostej\xc5\xa1a priimka \xc4\x8cok in Bertok. Ti so \xc5\xbee leta 1888 ustanovili pevsko-bralno dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbStra\xc5\xbea\xc2\xab\xc2\xa0in leta 1910 pevsko in godbeno dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbSlovanski dom\xc2\xab. Z ustanavljanjem ljudskih prosvetnih dru\xc5\xa1tev in \xc4\x8ditalnic so se borili proti vse ve\xc4\x8djim pritiskom italijanskega \xc5\xa1ovinizma in iredentizma, za pravico do uporabe slovenskega jezika in za  ohranitev slovenstva. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni (od 12. junija 1945 do 5. oktobra 1954), ko so Plavje \xc5\xa1e spadale pod ob\xc4\x8dino  Milje, je v bli\xc5\xbeini vasi potekala Morganova demarkacijska \xc4\x8drta Svobodnega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja med conama A in B. _NEWLINE_Angloameri\xc4\x8dani so upravljali njegov severni del (cono A), ki je obsegala Trst z okolico in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Trst-Gorica. Cona B, ki je obsegala severni del Istre, od Plavij vse do reke Mirne, je bila pod jugoslovansko voja\xc5\xa1ko upravo. Z londonskim memorandumom iz leta 1954 je STO prenehalo obstajati, cona B pa je bila priklju\xc4\x8dena Jugoslaviji. Dokon\xc4\x8dno je bila meja med Italijo in Jugoslavijo potrjena z osimskim sporazumom, ki sta ga podpisali Socialisti\xc4\x8dna federativna republika Jugoslavija in Republika Italija 10. novembra 1975 v italijanskem mestu Osimo._NEWLINE_Meja med Italijo in Jugoslavijo je za dolgo vrsto let ne\xc5\xbeivljensko lo\xc4\x8dila prebivalce nekdaj enotnih zaselkov v okolici Plavij, posebej \xc5\xa1e Beloglav/Belpoggio. Do leta 1961 so bile del Plavij tudi Spodnje \xc5\xa0kofije, ki so tedaj postale samostojno naselje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV vasi je \xc5\xbee leta 1829 delovala pomo\xc5\xbena \xc5\xa1ola. V \xc4\x8dasih Avstro-Ogrske so va\xc5\xa1\xc4\x8dani  v vasi sami zgradili stavbo osnovne \xc5\xa1ole (podru\xc5\xbenico \xc5\xa1kofijske), v kateri je pouk potekal od leta 1904 v slovenskem in nem\xc5\xa1kem jeziku, po priklju\xc4\x8ditvi Istre k kraljevini Italiji pa le v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini. Med drugo svetovno vojno je v njej delovala partizanska \xc5\xa1ola, v kateri je pou\xc4\x8devala doma\xc4\x8dinka Hermina Ferluga, vendar le do prihoda Nemcev maja 1944, ki so \xc5\xa1olsko stavbo zasedli in imeli v njej svojo postojanko. Leta 1957 je bila \xc5\xa1ola v vasi ukinjena, nanjo spominja le zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena \xc5\xa1olska stavba.\n_START_SECTION_\nPomniki NOB\n_START_PARAGRAPH_\nNa hi\xc5\xa1i za cerkvijo je na pro\xc4\x8delju vzidana spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na prvi ustanovni sestanek OF za Slovensko Istro (leta 1941), ki ga je vodil Oskar Kova\xc4\x8di\xc4\x8d. Borcem, ki so padli med 2. svetovno vojno, je nad vasjo postavljeno obele\xc5\xbeje NOB.\n_START_SECTION_\nPlavje neko\xc4\x8d in danes\n_START_PARAGRAPH_\nKer so pobo\xc4\x8dja polo\xc5\xbena in je podnebje ugodno, se prebivalci vasi od nekdaj ukvarjajo s kmetijstvom, predvsem s pridelavo zgodnjih vrtnin na njivah okoli vasi, vinogradni\xc5\xa1tvom (refo\xc5\xa1k, malvazija) in oljkarstvom, nekateri pa tudi z obrtjo. V vasi je delovala tudi torkla, v kateri so stiskali olj\xc4\x8dno olje. Z vpregami (konji in voli) so nekdaj odhajali v Vinjan ob Osapski reki, kjer so imeli rodovitne njive, na katerih so gojili predvsem radi\xc4\x8d tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki solatnik, v sadovnjakih pa \xc4\x8de\xc5\xa1nje in fige. Kmetje so imeli tudi veliko \xc5\xbeivine, zato je bilo v vasi precej mlekaric, ki so do druge svetovne vojne na osli\xc4\x8dkih tovorile mleko v Trst. Pred drugo svetovno vojno so \xc5\xbeenske z osli\xc4\x8dki, po letu 1950 pa na avtobusih vozile na glavni tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki grosisti\xc4\x8dni trg pletene kvadratne ko\xc5\xa1are (kofe) z radi\xc4\x8dem, blitvo (bledas), berivko (salatino), \xc5\xa1pina\xc4\x8do in drugo sezonsko zelenjavo, v okroglih pletenih ko\xc5\xa1arah (plenerjih) pa \xc4\x8de\xc5\xa1nje, fige in drugo sadje. _NEWLINE_Pred ukinitvijo STO in priklju\xc4\x8ditvi Plavij k Jugoslaviji, so si\xc2\xa0podjetni va\xc5\xa1\xc4\x8dani \xc5\xbee priskrbeli lastna vozila..._NEWLINE_Danes je veliko va\xc5\xa1\xc4\x8danov zaposlenih v slovenskih obmorskih mestih. Zaradi bli\xc5\xbeine Kopra se danes ljudje v Plavje priseljujejo, vse ve\xc4\x8d je novih hi\xc5\xa1, ki pa ve\xc4\x8dinoma ne ka\xc5\xbeejo povezanosti s tradicionalno istrsko stavbno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nKaplanija Plavje\n_START_PARAGRAPH_\nKaplanija Plavje s cerkvijo svete Lucije v jedru vasi je do leta 1960 spadala v \xc5\xbeupnijo Osp. Po drugi svetovni vojni jo je dr\xc5\xbeavna meja lo\xc4\x8dila od \xc5\xbeupnijskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Cerkveni zvonik je bil zgrajen/dograjen leta 1885, cerkev pa je bila prenovljena leta 1925. Od leta 1960 je cerkev sv. Lucije podru\xc5\xbenica tedaj novoustanovljene \xc5\xbeupnije \xc5\xa0kofije.'