b'\n_START_ARTICLE_\nDvoj\xc4\x8di\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nDvoj\xc4\x8di\xc4\x8denje kristalov je pojav, da si dva lo\xc4\x8dena kristala v simetrijskem smislu delita nekaj to\xc4\x8dk iste kristalne mre\xc5\xbee. Rezultat je zra\xc5\xa1\xc4\x8danje dveh ali ve\xc4\x8d lo\xc4\x8denih kristalov v razli\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilne oblike. Zra\xc5\xa1\xc4\x8dena kristala lo\xc4\x8duje meja dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denja ali sti\xc4\x8dna povr\xc5\xa1ina._NEWLINE_Kristali dvoj\xc4\x8dki so zra\xc5\xa1\xc4\x8deni skladno s \xc5\xa1tevilnimi dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dnimi zakoni, ki so zna\xc4\x8dilni za kristalni sistem. Tip dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denje je lahko diagnosti\xc4\x8dno orodje za identifikacijo minerala.\n_START_SECTION_\nIdealni in realni kristali\n_START_PARAGRAPH_\nIdealna struktura kristala ima tak\xc5\xa1en zlog atomov, ki ima minimalno potencialno energijo, v realnih kristalih pa atomi lahko zasedajo napa\xc4\x8dna mesta v kristalni mre\xc5\xbei ali pa so dolo\xc4\x8dena mesta zasedena z napa\xc4\x8dnimi, na primer tujimi atomi._NEWLINE_Druga mo\xc5\xbenost je, da za\xc4\x8dneta dva kristala kristalizirati v razli\xc4\x8dnih to\xc4\x8dkah. Med rastjo se lahko sre\xc4\x8data in rasteta skupaj v naklju\xc4\x8dnem stiku. Kristalografske osi in ploskve v takih kristalih niso vzporedne, atomi na sti\xc4\x8dnih ploskvah pa so koordinirani z atomi vsakega od sosednjih kristalov._NEWLINE_Tretji na\xc4\x8din prera\xc5\xa1\xc4\x8danja kristalov je tak, da so posamezni kristali na obeh straneh stika povezani s simetrijskimi elementi, ki jih v posameznem kristalu v tej smeri sicer ni. Tako prera\xc5\xa1\xc4\x8danje imenujemo dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\nDvoj\xc4\x8di\xc4\x8dni zakoni\n_START_PARAGRAPH_\nDvoj\xc4\x8di\xc4\x8dni zakon je poseben in zna\xc4\x8dilen na\xc4\x8din tvorjenja dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dnih kristalov vseh mineralov. Izra\xc5\xbea se ali s simboli, ki dolo\xc4\x8dajo dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dne ravnine, na primer {hkl}, ali s conskimi simboli, ki dolo\xc4\x8dajo smeri dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dnih osi, na primer [hkl]. Ploskev, na kateri se stikajo skupne mre\xc5\xbene to\xc4\x8dke obeh kristalov, je meja dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denja ali sti\xc4\x8dna povr\xc5\xa1ina._NEWLINE_\xc4\x8ce je dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dni zakon enostavna ravnina, je sti\xc4\x8dna povr\xc5\xa1ina vedno vzporedna z mo\xc5\xbeno zunanjo ploskvijo kristala in ni nikoli vzporedna z obstoje\xc4\x8do simetrijsko ravnino, ker dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denje vnese v kristal dodatno simetrijo._NEWLINE_\xc4\x8ce je dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dni zakon rotacijska os, je sti\xc4\x8dna povr\xc5\xa1ina nepravilna, dvoj\xc4\x8di\xc4\x8dna os pa je pravokotna na mre\xc5\xbeno ravnino in ni nikoli parno-\xc5\xa1tevna rotacijska os obstoje\xc4\x8de simetrije. To na primer pomeni, da do dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denja ne more priti na novi dvo\xc5\xa1tevni osi, ki je vzporedna z obstoje\xc4\x8do 4-\xc5\xa1tevno osjo.'