b"\n_START_ARTICLE_\nArabski kavovec\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in habitat\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno so jo na\xc5\xa1li v jugozahodnem vi\xc5\xa1avju Etiopije, vendar je zdaj tam prava redkost. Veliko populacij je me\xc5\xa1anih (gojena in samorasla drevesa). Pogosto raste v sloju podrasti. Prav tako je bila odkrita na planoti Boma Plateau na jugozahodu Sudana. Navadni kavovec najdemo tudi na gori Mount Marsabit v severni Keniji, vendar pa ni povsem jasno, \xc4\x8de je to zares njeno domorodno rasti\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nGojenje in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nArabski kavovec dozori pri pribli\xc5\xbeno sedmih letih. Najbolje uspeva z 1,0\xe2\x80\x931,5 m de\xc5\xbeja, enakomerno porazdeljenega \xc4\x8dez leto. Obi\xc4\x8dajno ga gojijo na 1300 do 1500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, \xc4\x8deprav najdemo nasade tako ob morski gladini, kot tudi na vi\xc5\xa1ini 2800 m._NEWLINE_Rastlina lahko prena\xc5\xa1a nizke temperature, ne pa pozebe, in raste najbolje, ko se temperature gibljejo okoli 20\xc2\xa0\xc2\xb0C. Sorte za pridelavo kave po navadi zrastejo samo do 5 m in so pogosto obrezane na vi\xc5\xa1ino 2 m, za la\xc5\xbeje obiranje. Za razliko od Coffea canephora, C. arabica uspeva bolje v rahli senci._NEWLINE_Dva do \xc5\xa1tiri leta po sajenju kavovec zacveti z malimi, belimi in zelo di\xc5\xa1e\xc4\x8dimi cvetovi. Sladek vonj spominja na vonj cvetov jasmina. \xc4\x8ce se na son\xc4\x8dne dneve cvetovi odprejo, rastlina obrodi najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo plodov. To ni nujno za\xc5\xbeeleno, saj rastline kave pogosto obrodijo preve\xc4\x8d plodov, kar privede do slab\xc5\xa1e letine in celo po\xc5\xa1kodbe donosa v naslednjih letih, saj rastlina daje prednost zorenju plodov v \xc5\xa1kodo lastnega zdravja._NEWLINE_V nasadih ta pojav po navadi prepre\xc4\x8dijo z obrezovanjem dreves. Sami cvetovi se obdr\xc5\xbeijo samo nekaj dni, za seboj pa pustijo le debele, temno zelene liste. Takrat se za\xc4\x8dnejo pojavljati plodovi, ki so najprej temno zelene barve, med zorenjem pa preidejo v najprej rumeno, potem svetlo rde\xc4\x8do in kon\xc4\x8dno v temno rde\xc4\x8do barvo s sijajem. Na tej to\xc4\x8dki se sade\xc5\xbei imenujejo '\xc4\x8de\xc5\xa1nje' in so zrele za obiranje._NEWLINE_Plodovi so podolgovati in merijo pribli\xc5\xbeno 1 cm v dol\xc5\xbeino. Kadar so obrani prezgodaj ali prepozno, je kava slab\xc5\xa1e kvalitete, zato se mnogi obirajo ro\xc4\x8dno, saj vsi ne dozorijo ob istem \xc4\x8dasu. V\xc4\x8dasih jih stresejo iz drevesa na mre\xc5\xbee, kar pomeni, da se zreli in nezreli plodovi oberejo skupaj._NEWLINE_Drevesa je te\xc5\xbeko gojiti, vsako pa lahko proizvede od 0.5\xe2\x80\x935.0 kg suhih semen, odvisno od posameznega drevesa in podnebja v katerem uspeva. Namen gojenja te rastline so semena v sade\xc5\xbeu. Vsaka jagoda ima dva majhna prostora, ki vsebujeta semena. Kavna zrna sta so semena v sade\xc5\xbeu, ve\xc4\x8dinoma dve, v\xc4\x8dasih tri ali pa samo eno. Ta semena so pokrita z dvema membranama, zunanjo (angle\xc5\xa1ko 'parchment coat') in notranjo (angle\xc5\xa1ko 'silver skin')._NEWLINE_Na otoku Java, se drevesa sadijo in obirajo skozi celo leto, medtem ko se v nekaterih delih Brazilije drevesa obirajo le v zimskem \xc4\x8dasu. Rastline so ob\xc4\x8dutljive in dovzetne za po\xc5\xa1kodbe v slabih razmerah (mraz, nizek pH tal) in so tudi bolj ob\xc4\x8dutljive na \xc5\xa1kodljivce kot pa C. robusta.  Bolj\xc5\xa1e kave so skoraj izklju\xc4\x8dno visoko kakovostne blage sorte kave arabica, kot na primer kolumbijska kava._NEWLINE_Proizvodnja kave arabica se je v Indoneziji za\xc4\x8dela leta 1699. Indonezijske kave, kot npr. Sumatran in Java so dobro poznane po mo\xc4\x8dni aromi in nizki kislosti. Zaradi tega so idealne za me\xc5\xa1anje s kavami ve\xc4\x8dje kislosti in Srednje Amerike in vzhodne Afrike. Na Havajih, je bila kava v preteklosti bolj raz\xc5\xa1irjena kot danes in je tako na \xc5\xa1tevilnih podro\xc4\x8djih \xc5\xa1e vedno prisotna tudi po prenehanju gojenja. V nekaterih dolinah je zelo invazivni plevel.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nVrsto Coffea arabica je prvi opisal Antoine de Jussieu, ki jo je imenoval Jasminum arabicum, po \xc5\xa1tudiju vzorca iz Botanic Gardens v Amsterdamu. Linnaeus ga je postavil v svoj rod Coffea leta 1737.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja tudi etiopska Coffea arabica, ki naravno vsebuje zelo malo kofeina. O teh sevih rastlin je Maria Bernadete Silvarolla, raziskovalka Instituto de Agronomico Campinas (IAC), objavila izsledke v reviji Nature. Medtem ko semena normalne C. arabice vsebujejo 12 miligramov kofeina na gram suhe mase, ti na novo odkriti mutanti vsebujejo samo 0.76 miligramov kofeina na gram in imajo povsem normalen okus po kavi."