b'\n_START_ARTICLE_\nArtabazd\n_START_SECTION_\nVzpon na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nArmenca Artabazda je cesar Anastazij II. okoli leta 713 imenoval za guvernerja (strat\xc4\x93gos) Armenske teme z glavnim mestom Amasea, ki je obsegala dele Ponta, Malo Armenijo in severno Kapadokijo. Po Anastazijevem padcu se je Artabazd dogovoril z guvernerjem Anatolske teme Leonom, da bosta stmoglavija Anastazijevega naslednika Teodozija III.. Dogovor sta potrdila z Artabazdovo zaroko z Leonovo h\xc4\x8derko Ano. Njuna poroka je bila marca 717 po uspe\xc5\xa1nem prevratu in Leonovem vzponu na prestol. _NEWLINE_Artabazd je bil za sodelovanje nagrajen z naslovom kuropalata in postal komandant (kom\xc4\x93s, grof) Opsikionske  teme, vsa svoja prej\xc5\xa1nja pooblastila pa je obdr\xc5\xbeal. Ko je junija 741 ali 742 Leona nasledil sin Konstantin V., se je Artabazd odlo\xc4\x8dil, da si bo prisvojil oblast in napadel svojega svaka, ki je bil takrat v Anatoliji na vojnem pohodu proti Arabcem. Konstantin je pobegnil v Amorij v Frigiji, Artabazd pa je  s podporo prebivalcev zasedel Konstantinopel in se okronal za cesarja.\n_START_SECTION_\nVladanje in padec\n_START_PARAGRAPH_\nArtabazd je opustil versko politiko ikonoklazma, ki jo je vodil njegov predhodnik, in obnovil pravoslavje. Pri tem ga je podprl tudi pape\xc5\xbe Zaharija. Kmalu po prihodu na oblast je svojo \xc5\xbeeno Ano kronal za Augusto, sina Nikiforja pa za socesarja. Drugega sina Nikito je postavil za stratega Armenske teme. _NEWLINE_Artabazda sta podpirali samo Trakijska in Opsikionska tema, medtem ko je imel Konstantin podporo Anatolske in Trakezijske teme. Do neizbe\xc5\xbenega spopada med cesarjem in uzurpatorjem je pri\xc5\xa1lo maja 743, ko je Artabazd spro\xc5\xbeil ofenzivo proti Konstantinu in bil pora\xc5\xbeen. Kasneje istega leta je Konstantin porazil tudi Nikito in 2. novembra 743 se je Artabazdovo vladanje kon\xc4\x8dalo. Konstantin je vkorakal v Konstantinopel in aretiral svojega nasprotnika. Artabazda in njegove sinove so javno oslepili in pregnali v samostan Hora v predmestju Konstantinopla. Natan\xc4\x8den datum njegove smrti ni poznan.'