b'\n_START_ARTICLE_\nPostojnska jama\n_START_SECTION_\nSpeleobiologija v Postojnski jami\n_START_PARAGRAPH_\nPostojnska jama danes slovi kot zibelka speleobiologije - biolo\xc5\xa1ke vede o \xc5\xbeivljenju \xc5\xbeivali v podzemlju. Najbolj znana je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka ribica. Leta 1797 jo je v \xc4\x8crni jami - enem od vhodov Postojnske jame - odkril Josip Jer\xc5\xa1inovi\xc4\x8d pl. L\xc3\xb6wengreif. Leta 2016 je v Postojnski jami - kot prvi turisti\xc4\x8dni jami na svetu - uspelo razmno\xc5\xbeevanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ribice v ujetni\xc5\xa1tvu. Prav tu je bil leta 1831 odkrit prvi jamski hro\xc5\xa1\xc4\x8dek, drobnovratnik. Do tedaj je namre\xc4\x8d veljalo, da v jamah ni \xc5\xbeivljenja. Odkritje drobnovratnika pa je naravoslovce spodbudilo, da so v Postojnski jami na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne nove primerke jamskih \xc5\xbeivali. _NEWLINE_V biolo\xc5\xa1kem slovstvu je bilo do danes navedenih preko 175 vrst \xc5\xbeivali, ki \xc5\xbeive v Postojnsko-Planinskem jamskem sistemu; od teh je 115 pravih jamskih vrst, kar je svetovni rekord. \xc5\xa0tevilni predstavniki ve\xc4\x8d skupin jamskih \xc5\xbeivali so bili prvi\xc4\x8d opisani prav po primerkih iz Postojnske jame. Zato je v Rovu novih podpisov, 50 metrov od glavnega vhoda v Postojnsko jamo, obnovljena sodobna, obiskovalcem zanimiva speleobiolo\xc5\xa1ka postaja - Vivarij Proteusova jama. To postajo so na pobudo Ivana Andreja Perka ustanovili 100 let po odkritju drobnovratnika, leta 1931 kot Stazione biospeleologica. To je bil eden prvih takih laboratorijev na svetu in za tiste \xc4\x8dase moderno opremljen.\n_START_SECTION_\nTurizmi\n_START_PARAGRAPH_\nO tem, da so Postojnsko jamo obiskovali \xc5\xbee v davni preteklosti, pri\xc4\x8dajo ohranjeni podpisi na jamskih stenah. Najstarej\xc5\xa1i med njimi segajo v 13. stoletje. _NEWLINE_Organiziran turisti\xc4\x8dni razvoj pa se je za\xc4\x8del po letu 1818, ko je doma\xc4\x8din Luka \xc4\x8ce\xc4\x8d odkril notranje dele Postojnske jame. \xc5\xbde leta 1819 so v njej uredili prve poti. Ustanovili so Jamsko komisijo, ki je skrbela za jamo in osnovala prvo jamsko vodni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo. Leta 1884 je bila v jami uvedena elektri\xc4\x8dna osvetljava z oblo\xc4\x8dnicami - med prvimi na svetu. Hoja po jami je bila naporna, zato so \xc5\xbee leta 1872 vse do vzno\xc5\xbeja Velike gore polo\xc5\xbeili \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke tire, po katerih so sprva jamski vodniki potiskali vozi\xc4\x8dke z obiskovalci. Danes pa vlake poganjajo manj\xc5\xa1e elektri\xc4\x8dne lokomotive. _NEWLINE_Leta 1928 so pred vhodom v Postojnsko jamo zgradili Jamski dvorec, monumentalno sprejemno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za obiskovalce, ki \xc5\xa1e danes zdru\xc5\xbeuje notranjost jame in vse, kar sodobni gost potrebuje izven nje. _NEWLINE_Za redni turisti\xc4\x8dni obisk je odprtih dobrih 5 km jame. Po njih se obiskovalci sprehodijo v spremstvu jamskih vodnikov ali z avdiovodnikom v enem od 17 jezikov. Poleg rednih obiskov jama nudi mo\xc5\xbenost individualnih, do\xc5\xbeivljajskih ogledov kra\xc5\xa1kega podzemlja. _NEWLINE_Postojnsko jamo si letno ogleda okrog 700 000 obiskovalcev. Z ve\xc4\x8d kot 39 milijoni radovedne\xc5\xbeev z vsega sveta je v dvestoletni zgodovini ena najbolje obiskanih turisti\xc4\x8dnih znamenitosti v Evropi in na svetu._NEWLINE_Jama ima bogato geolo\xc5\xa1ko in turisti\xc4\x8dno zgodovino. Botrovala je rojstvu krasoslovja, speleobiologije, v jami in njeni neposredni bli\xc5\xbeini so pomembna arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. Ve\xc4\x8d o tem je mogo\xc4\x8de izvedeti na razstavi EXPO Postojnska jama - kras, ki je na ogled v neposredni bli\xc5\xbeini Postojnske jame.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed 2. svetovno vojno je nem\xc5\xa1ka vojska v jami, ob dana\xc5\xa1njem izstopu s turisti\xc4\x8dnega vlakca in izhodu iz jame, skladi\xc5\xa1\xc4\x8dila gorivo za ves severni Jadran, od Trsta do Reke, da bi ga zavarovala pred letalskim napadom. Vhod v jamsko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil seveda mo\xc4\x8dno zastra\xc5\xbeen, vendar se je sabota\xc5\xbenemu vodu Vojkove brigade 23. aprila 1944 uspelo pretihotapiti v Postojnsko jamo in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de razstreliti. Partizanski saboterji so v ta namen uporabili stari, umetno narejeni rov, ki je v Postojnsko jamo vodil iz \xc4\x8crne jame. Rov je bil napol zasut in ni bil vrisan na nem\xc5\xa1kih kartah jame._NEWLINE_Po\xc5\xbear je gorel teden dni. Povzro\xc4\x8dil je odpadanje kapnikov, stene jame so prekrile saje. \xc4\x8crni sloj saj je v tem delu jame viden \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nUpravljanje Postojnske jame\n_START_PARAGRAPH_\nPostojnska jama je naravni spomenik in naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Z njo upravlja istoimenska zasebna dru\xc5\xbeba Postojnska jama d.d., ki ima z dr\xc5\xbeavo podpisano 20-letno koncesijsko pogodbo. Ve\xc4\x8dino koncesijske dajatve pripada ob\xc4\x8dinama Pivka in Postojna, namenjena pa je prvenstveno investicijam, ki prispevajo k bolj\xc5\xa1emu stanju okolja in pore\xc4\x8dja reke Pivke. Sedanji upravljavec razvija trajnostni jamski turizem v skladu z varstvenimi na\xc4\x8deli, ki vklju\xc4\x8dujejo vlaganje v jamsko infrastrukturo, varnost obiskovalcev, ohranjanje jame ter razvoj kakovostne ponudbe v jami in ob njej.'