b'\n_START_ARTICLE_\nRoth-Krnka M.7\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nAvstroogrski Tehni\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki komite (Technisches Milit\xc3\xa4rkomitee) je leta 1890 preizkusil pi\xc5\xa1tolo Laumann, ki jo je bilo za vsak strel ro\xc4\x8dno repetirati. Ta nova zasnova ni predstavljala nobene prednosti pred takratnim revolverjem Rast & Gasser M.98, ampak kve\xc4\x8djemu nazadovanje. Brata Sch\xc3\xb6nberger sta Laumannovo pi\xc5\xa1tolo nekoliko predelala in iz nje razvila prvo pravo samopolnilno pi\xc5\xa1tolo, imenovano Sch\xc3\xb6nberger-Laumann M1892. Teh je oro\xc5\xbena tovarna v Steyrju izdelala nekaj deset, nekaj jih je v letih 1892 in 1893 preizku\xc5\xa1al tudi Tehni\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki komite._NEWLINE_Poleg Sch\xc3\xb6nberger-Laumannove pi\xc5\xa1tole je Tehni\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki komite isto\xc4\x8dasno testiral tudi samokres, ki ga je konstruiral Hugo Borchardt; Borchardt C93. Uporabljal je t. i. kolenasti zaklep, bil je tudi predhodnik bolje poznanega Lugerja. C93 je bil prvi samokres, ki se je pojavil v serijski proizvodnji. Na za\xc4\x8detnih testih je bila prisotna tudi pi\xc5\xa1tola majorja von Kromarja, leta 1894 pa sta se testiranju pridru\xc5\xbeili tudi pi\xc5\xa1toli Georga Domusa in Ferdinanda Mannlicherja (Mannnlicher M1894). Po teh dveh je sledila \xc5\xa1e pi\xc5\xa1tola Roth-Krnka, katere konstruktor je bil \xc4\x8ceh Karel Krnka, njeni patenti pa so pripadali tovarni nabojev Georg Roth._NEWLINE_Terenski testi so leta 1897 pokazali, da je najobetavnej\xc5\xa1a pi\xc5\xa1tola Roth-Krnka model 1895. Njen zaklep se je blokiral z obra\xc4\x8danjem cevi, imela je tudi spro\xc5\xbeilec dvojnega delovanja. Leta 1902 so testirali tudi pi\xc5\xa1tolo Luger (moderno razli\xc4\x8dico Borchardtove C93). S to pi\xc5\xa1tolo kalibra 7,65 mm niso bili zadovoljni, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je preve\xc4\x8d zapletena za voja\xc5\xa1ko rabo. V tem \xc4\x8dasu je Krnka dodelal svojo konstrukcijo in ji dodelil ime model 1904. Ta konstrukcija je bila \xc5\xbee zelo podobna Roth-Steyrju kot ga poznamo danes, imela pa je tudi ro\xc4\x8dno varovalko in starinski obro\xc4\x8d za vrvico na dnu ro\xc4\x8daja.\n_START_SECTION_\nUvedba\n_START_PARAGRAPH_\n5. decembra leta 1907 je le pri\xc5\xa1lo do uradnega sprejema polavtomatske pi\xc5\xa1tole v avstroogrsko vojsko. Uradno poimenovanje te pi\xc5\xa1tole je bilo 8 mm Repetierpistole M.7 (repetirna pi\xc5\xa1tola M.7). V tem primeru repetirna pi\xc5\xa1tola ne pomeni, da je pi\xc5\xa1tolo za vsak strel ro\xc4\x8dno repetirati, ampak gre za pravo samopolnilnilko, ki se repetira sama, z uporabo smodni\xc5\xa1kih plinov. Izvr\xc5\xa1ni ukaz o uvedbi v standardno oboro\xc5\xbeitev vojske je bil izdan 18. avgusta leta 1908. Serijska proizvodnja pi\xc5\xa1ol M.7 se je pri\xc4\x8dela v poslovnem letu 1908/1909, v svetovno priznani oro\xc5\xbearni Steyr. Tovarna iz Steyrja je do leta 1913 dobavila 58.336 kosov, poleg nje pa je bilo v budimpe\xc5\xa1ki tovarni med letoma 1911 in 1912 proizvedenih vsaj 25.000 dodatnih._NEWLINE_Po pregledu, ki so ga opravili dunajski oro\xc5\xbeni in\xc5\xa1pektorji je bil na zadnji del pi\xc5\xa1tole vtisnjen sprejemi \xc5\xbeig (npr. W-n  11). Najprej so samokrese dobile konjeni\xc5\xa1ke enote, ki so pred tem \xc5\xa1e vedno uporabljale zastarele revolverje Gasser M1870 in Gasser M1870/74, ki so uporabljali 11 mm naboje polnjene \xc5\xa1e s \xc4\x8drnim smodnikom. Sledili so ji \xc5\xa1e drugi rodovi kopenske vojske, ki so bili \xc5\xbee delno opremljeni z novej\xc5\xa1imi revolverji Rast & Gasser M.98. Kot zadnja je svoje zastarele revolverje Gasser M1870 nadomestila vojna mornarica._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno klub primanjkovanju oro\xc5\xbeja proizvodnja ni bila obnovljena predvsem zato, ker je bila v Steyrju v polni proizvodnji rahlo sodobnej\xc5\xa1a, za izdelavo preprostej\xc5\xa1a in nekoliko u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a Steyr M.12. Prav tako je bilo v budimpe\xc5\xa1ki tovarni F\xc3\x89G, kjer so po prenehanju izdelave M.7 pri\xc4\x8deli z izdelavo pi\xc5\xa1tole Frommer Stop doma\xc4\x8dega konstruktorja Rudolfa Frommerja.'