b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander Veliki\n_START_SECTION_\nFilipova smrt in Aleksandrov prihod na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 336 pr. n. \xc5\xa1t. je bil Filip sredi priprav na vojno s Perzijci. V Malo Azijo je poslal 10.000 mo\xc5\xbe, ki naj bi pripravili teren za prihod glavnine vojske. V tem \xc4\x8dasu se je mo\xc5\xbeila tudi Filipova h\xc4\x8di Kleopatra. Filip se je udele\xc5\xbeil te velike slovesnosti v nekdanji prestolnici Ajgah, kjer pa ga je umoril mladi makedonski plemi\xc4\x8d Pausanias. Zarotnikov tega umora niso nikoli odkrili, sum pa je padel celo na Olimpiado in Aleksandra._NEWLINE_Filipa je takoj po smrti zamenjal tedaj 20-letni Aleksander. Z namenom, da bi potrdil svojo oblast, je stopil pred makedonsko ljudsko skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je med drugim imela tudi pravico potrditi novega kralja. Aleksander je nato v Ajgah sam vodil pogrebne slovesnosti svojemu o\xc4\x8detu v \xc4\x8dast. To dejanje je bilo Makedoncem zadosten dokaz, da Aleksander lahko nadaljuje dinastijo - Aleksander s tem dejanjem postane kralj Aleksander III Makedonski.\n_START_SECTION_\nZavarovanje meja Makedonije in utrjevanje oblasti v Gr\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nNenadna Filipova smrt je ogrozila makedonsko hegemonijo, zato je Aleksander takoj z vojsko krenil \xc4\x8dez Tesalijo v Gr\xc4\x8dijo, kjer ga je korintska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina izbrala za neomejenega stratega._NEWLINE_Pomladi 335 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander krenil s svojo vojsko na severne in severozahodne meje kraljestva, kjer si je pokoril Tra\xc4\x8dane in Tribale, nato pregnal Gete na levem bregu Donave ter nato \xc5\xa1e premagal Ilire. S tem je zavaroval severne meje Makedonije._NEWLINE_Poleti 335 pr. n. \xc5\xa1t. se je v Gr\xc4\x8diji raz\xc5\xa1irila vest, da je Aleksander padel v bojih na Balkanu, kar je povzro\xc4\x8dilo upor v Tebah, ki so se \xc5\xbeelele znebiti makedonske nadoblasti. \xc5\xa0e istega leta je Aleksander pridrvel s svojo vojsko pred Tebe in pozval Tebance k vdaji. Po odklonilnem odgovoru je mesto obkolil, zavzel, oropal in poru\xc5\xa1il. Po bitki je oble\xc5\xbealo okoli 6.000 Tebancev, pre\xc5\xbeivelih 30.000 pa je prodal kot su\xc5\xbenje. Prizanesel je le duhovnikom, vsem gostinskim prijateljem Makedoncev in Pindarjevim potomcem. Po uni\xc4\x8denju Teb je bila Gr\xc4\x8dija mirna. Z zavarovanjem severnih meja in utrditvijo oblasti v Gr\xc4\x8diji je Makedonija izpolnila dva osnovna pogoja za za\xc4\x8detek napada na Perzijo.\n_START_SECTION_\nPriprave na pohod v Perzijo\n_START_PARAGRAPH_\nPozimi 335-334 pr. n. \xc5\xa1t. se je Aleksander posvetil pripravam na vojno. Zbiral je najemnike in zaveznike, gradil ladje in se seznanjal z zna\xc4\x8dilnostmi boji\xc5\xa1\xc4\x8da. Perzija je v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee izgubila veliko nekdanje veli\xc4\x8dine: satrapi niso bili ve\xc4\x8d poslu\xc5\xa1ni, pokorjena ljudstva se niso ve\xc4\x8d bala centralne oblasti. Zaradi tega je Aleksander predvideval, da bodo pravi nasprotniki le Perzijci in Feni\xc4\x8dani._NEWLINE_Aleksander je bil v tem \xc4\x8dasu finan\xc4\x8dno zlomljen: posedoval je le 60 talentov srebra, dol\xc5\xbean pa naj bi jih bil 1.300 (atensko-evbejski talent 26,196\xc2\xa0kg srebra). Kljub prazni dr\xc5\xbeavni blagajni, pa mu je o\xc4\x8de zapustil veliko dragocenost - najbolj\xc5\xa1o vojsko, ki jo je svet dotlej poznal. Jedro vojske so predstavljali Makedonci, dopolnjena pa je bila z Grki in barbari (npr. Tra\xc4\x8dani). Vojska se je delila na te\xc5\xbeko, srednjo in lahko pehoto ter na te\xc5\xbeko in lahko konjenico. Vsi ti deli vojske so na boji\xc5\xa1\xc4\x8du delovali kot organska celota in so te\xc5\xbeili k istemu cilju._NEWLINE_Pomladi 334 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander v Makedoniji dolo\xc4\x8dil za naslednika Antipatra (398-319 pr. n. \xc5\xa1t.) in mu pustil vojsko 13.500 mo\xc5\xbe: 12.000 pe\xc5\xa1akov in 1.500 konjenikov. Aleksander je na pohod krenil z vojsko, ki je \xc5\xa1tela okoli 30.000 pe\xc5\xa1akov (19.000 te\xc5\xbekih, 9.000 srednjih in 2.000 lahkih) in okoli 5.200 konjenikov (3.400 te\xc5\xbekih in 1.800 lahkih). Od 35.200 vojakov je bilo okoli 15.000 Makedoncev. Vse je bilo pripravljeno za veliki pohod.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek pohoda in bitka na reki Granik\n_START_PARAGRAPH_\nPomladi 334 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander svojo vojsko zbral pri Helespontu (Dardanele) in jo ob pomo\xc4\x8di 160 trirem in ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila manj\xc5\xa1ih trgovskih ladij pripeljal \xc4\x8dez morsko o\xc5\xbeino ter jo izkrcal v Mali Aziji. Ko je Aleksander sestopil z ladje, je zapi\xc4\x8dil kopje v tla in s to simboli\xc4\x8dno potezo nakazal, da si prila\xc5\xa1\xc4\x8da zemljo Velikega kralja._NEWLINE_Vodja gr\xc5\xa1kih najemnikov v perzijski slu\xc5\xbebi, Memnon, je \xc5\xbeelel, da bi se izmikali odlo\xc4\x8dilni bitki in zvabili Aleksandrovo vojsko v notranjost Male Azije, dale\xc4\x8d od zalog, z namenom, da bi se vojska iz\xc4\x8drpala in izolirala od oskrbovalnih baz. Vodje perzijske vojske - satrapi Male Frigije, Kapadokije in Frigije se s tem niso strinjali in so se odlo\xc4\x8dili za frontalni odpor. Za bitko so zbrali 20.000 gr\xc5\xa1kih najemnikov pe\xc5\xa1akov in 20.000 konjenikov._NEWLINE_Vojski sta se sre\xc4\x8dali na reki Granik, vsaka na svoji strani. Desno krilo makedonske vojske, ki mu je osebno poveljeval Aleksander, je krenilo \xc4\x8dez reko in napadlo perzijsko konjenico. Tekom spopada konjenice je makedonska falanga pre\xc4\x8dkala reko z namenom, da pomaga konjenici. V strahu pred falango pa se je perzijska konjenica v neredu umaknila. Na boji\xc5\xa1\xc4\x8du so ostali le gr\xc5\xa1ki najemniki, katere je nato makedonska vojska obkolila. Kljub pro\xc5\xa1njam za vdajo je Aleksander ukazal napasti in jih pobiti. Poleg 1.000 pobitih perzijskih konjenikov je na boji\xc5\xa1\xc4\x8du oble\xc5\xbealo \xc5\xa1e 18.000 gr\xc5\xa1kih najemnikov v perzijski slu\xc5\xbebi, preostalih 2.000 so poslali na delo v rudnike. Makedonci naj bi izgubili le 85 konjenikov in 30 pe\xc5\xa1akov._NEWLINE_V tej bitki je bila uni\xc4\x8dena perzijska prevlada severno od gorovja Tauros. Aleksander je obdr\xc5\xbeal delitev na satrapije; na mesto satrapov je postavil svoje ljudi. Davki so za prebivalce satrapij ostali enaki, le da so jih morali namesto Velikemu kralju - Dareju III. Kodomanu (vladal: 336-330 pr. n. \xc5\xa1t.) pla\xc4\x8devati Aleksandru.\n_START_SECTION_\nOsvojitev obal Male Azije\n_START_PARAGRAPH_\nPo tej bleste\xc4\x8di zmagi je bila Makedoncem odprta pot v notranjost Male Azije, vendar se je Aleksander odlo\xc4\x8dil, da najprej zavzame obmorska mesta, ker se je bal perzijskega ladjevja, ki bi napadlo njegove oskrbovalne ladje. Pozimi 334 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander nadaljeval pohod ob obalah. Vsa maloazijska pristani\xc5\xa1ka mesta, z izjemo Mileta in Halikarnasa, so se Aleksandru predala. Milet je osvojil sorazmerno hitro, Halikarnas, mesto z enim od svetovnih \xc4\x8dudes - grobnico satrapa Mavzola II. (vladal: 377-353 pr. n. \xc5\xa1t.), pa se je zagrizeno upiral in trdnjava je padla \xc5\xa1ele pomladi naslednje leto. Aleksander je v osvojenih mestih oligarhe zamenjal z demokrati\xc4\x8dno vlado. V vseh mestih se je izmikal uporabi nasilnih metod._NEWLINE_Pozimi se je Aleksander umaknil s svojo vojsko v Gordij, kjer je nameraval prezimiti. Tu je videl znameniti voz, privezan na oje z drenovim lubjem. Po legendi naj bi tisti, ki bi razvozlal ta vozel, postal kralj vesoljnega sveta. Po eni zgodbi naj bi Aleksander vozel razvozlal tako, da ga je presekal z me\xc4\x8dem, po drugi pa naj bi iz ojesa izvlekel klin (pregelj), s katerim je bil pritrjen ojesni jermen, in tako lo\xc4\x8dil oje od voza.\n_START_SECTION_\nNapredovanje proti jugu in bitka pri Isu\n_START_PARAGRAPH_\nPomladi 333 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander odpotoval iz Gordija proti jugu, z namenom da osvoji vsa nasprotnikova pomorska opori\xc5\xa1\xc4\x8da. Aleksander je krenil s svojo vojsko v Kilikijo, nasproti pa mu je pri\xc5\xa1el sam Veliki kralj - Darej III. s svojo vojsko. Darejeva vojska je \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno toliko vojakov kot Aleksandrova, vendar nekateri viri navajajo, da naj bi imel Darej na razpolago od 300.000 do 600.000 mo\xc5\xbe, vendar pa je ta \xc5\xa1tevilka pretirana - vanjo so najbr\xc5\xbe v\xc5\xa1teti tudi spremljevalci vojakov in dru\xc5\xbeine vojakov._NEWLINE_Vojski sta se sre\xc4\x8dali v za\xc4\x8detku novembra 333 pr. n. \xc5\xa1t. pri Isu, ravnini med morjem in gorami, katero pre\xc4\x8dka reka Pinar, in sicer Makedonci na ju\xc5\xbenem bregu, Perzijci pa na severnem. Z napadom je za\xc4\x8del Aleksander, ko je z desnim krilom pre\xc4\x8dkal Pinar in napadel nasprotnikovo krilo. Nekoliko kasneje je Darej napadel s svojim desnim krilom levo krilo makedonske vojske. \xc4\x8ceprav sta oba nasprotnika imela mo\xc5\xbenost napasti bok, pa je to storil le Aleksander na desnem krilu, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela premo\xc4\x8d Makedoncev. Darej se je zbal poraza in je pobegnil z boji\xc5\xa1\xc4\x8da. Na boji\xc5\xa1\xc4\x8du je pustil znamenja oblasti: kraljevski pla\xc5\xa1\xc4\x8d, lok in bojni voz. _NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem boju naj bi na boji\xc5\xa1\xc4\x8du oble\xc5\xbealo kar 110.000 \xc5\xbertev, ve\xc4\x8dina seveda iz spremstva vojske. Aleksandrovi vojaki so ujeli Darejevo mater, \xc5\xbeeno in dve \xc5\xa1e neporo\xc4\x8deni h\xc4\x8deri. \xc4\x8ceprav so bile ujetnice zelo lepe in kakor jim je Aleksander v \xc5\xa1ali dejal - muka za o\xc4\x8di, se jih nih\xc4\x8de ni smel niti dotakniti. \xc5\xbdivele so v posebnem, udobnem \xc5\xa1otoru, vstran od voja\xc5\xa1kega vrve\xc5\xbea, z njimi pa so ravnali po kraljevsko. Makedonci so zasegli tudi velike koli\xc4\x8dine zakladov.\n_START_SECTION_\nZasedba Fenicije in Egipta\n_START_PARAGRAPH_\nPo hudem porazu Perzijcev so vsa feni\xc4\x8danska mesta brez boja sprejela Aleksandra, upiral se je edino Tir, ki je bil zaradi svoje oto\xc5\xa1ke lege te\xc5\xbeko osvoljiv. Januarja 332 pr. n. \xc5\xa1t. se je za\xc4\x8delo 7 mesecev trajajo\xc4\x8de obleganje, tekom katerega je Aleksandrova vojska zgradila nasip od kopnega do otoka, tako da je nastal polotok. Obleganje se je kon\xc4\x8dalo na mo\xc4\x8d presenetljivo. Aleksander je napadal branilce z manj\xc5\xa1imi enotami, da bi jih iz\xc4\x8drpaval. Tega dne je vede\xc5\xbe Aristandros \xc5\xbertvoval \xc5\xbeival in na podlagi \xc5\xbertvovane \xc5\xbeivali trdil, da bo Tir osvojen \xc5\xbee ta mesec, vendar je bil \xc5\xbee zadnji, trideseti dan v mesecu. Med vojaki se je razlegel smeh, vendar je Aleksander videl vede\xc5\xbeevo zadrego in je izdal ukaz, da je ta dan \xc5\xa1ele sedemindvajseti v mesecu. Zatem je izvedel napad z okrepljenimi enotami in spri\xc4\x8do dobrega poteka bitke so v boj prostovoljno posegli mnogi drugi Makedonci. Tir je padel \xc5\xa1e isti dan. Prebivalce so v veliki meri pobili, pre\xc5\xbeivele pa prodali v su\xc5\xbenost._NEWLINE_\xc5\xa0e istega leta je po dvomese\xc4\x8dnem obleganju osvojil Gazo. Uporne branilce je surovo kaznoval, prav tako kot branilce Tira. Mesta, ki so se predala brez boja, je bogato nagradil._NEWLINE_Jeseni 332 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksandrova vojska vkorakala v Egipt in brez boja zasedla prestolnico Memfis. Egip\xc4\x8dani so ga pri\xc4\x8dakali kot osvoboditelja in mu izkazali velike \xc4\x8dasti. Aleksander je kljub temu poskrbel za utrditev svoje oblasti in dal na ustju najzahodnej\xc5\xa1ega Nilovega rokava zgraditi mesto Aleksandrijo._NEWLINE_Z osvojitvijo Fenicije in Egipta si je Aleksander prisvojil celotno azijsko obalo od Helesponta do Nila. Ob koncu leta 332 pr. n. \xc5\xa1t. je perzijska mornarica v Sredozemlju prenehala obstajati. Z osvojitvijo obal si je Aleksander ustvaril vse strate\xc5\xa1ke pogoje za nadaljevanje voja\xc5\xa1kih operacij v notranjosti Azije.\n_START_SECTION_\nProdor v notranjost Azije in bitka pri Gavgamelah\n_START_PARAGRAPH_\nPomladi 331 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander krenil preko Tira v Mezopotamijo. Mo\xc4\x8d njegove vojske je nekoliko oslabela zaradi namestitve voja\xc5\xa1kih posadk v osvojenih mestih, vendar pa so vojsko okrepile enote, ki so prispele iz Gr\xc4\x8dije in Makedonije. Z okrepljeno vojsko je avgusta Aleksander pre\xc4\x8dkal Evfrat in Tigris. V za\xc4\x8detku oktobra sta se pri Gavgamelah, blizu Niniv sre\xc4\x8dali Aleksandrova in Darejeva vojska. Aleksandrova vojska je \xc5\xa1tela z okrepitvami vred 40.000 pe\xc5\xa1akov in 7.000 konjenikov, Darejeva pa naj bi \xc5\xa1tela 200.000 pe\xc5\xa1akov in 45.000 konjenikov ter 200 bojnih voz s kosami na kolesih._NEWLINE_Perzijci so najprej poslali v napad bojne vozove, ki naj bi povzro\xc4\x8dili zmedo v makedonski falangi, vendar so se jih makedonci lotili s sijajno taktiko. Falanga, proti kateremu je drvel bojni voz se je postavila v obliko narobe obrnjene podkve. Vojaki ob strani so svoje sulice obrnili proti bojnemu vozu, vojaki v notranjosti, pa so jih imeli obrnjene navzgor. Ko je voz zapeljl v notranjost so vojaki, ki so bili v notranjosti obrnili sulice proti vozu, konj pa se je seveda ustavil. Nato so z vozu potegnili voznika in ga ubili. Falange so nadaljevale z napadom, konjenica na makedonskem boku pa je jezdila vzporedno s fronto navzven. Perzijska konjenica je mislila, da ho\xc4\x8de aleksander s konjenico obkoliti perzijsko vojsko, zato je \xc5\xa1e ona odjezdila vzporedno s fronto navzven. Med perzijsko konjenico in\xc2\xa0\xc2\xbbNesmrtniki\xc2\xab, elitnimi perzijskimi pe\xc5\xa1aki, je nastala vrzel. Aleksander, ki je poveljeval konjenici je nehal jezditi Vzporedno s fronto in se je pod kotom 45 stopinj zaril v tisto vrzel. Da pa ne bi konjenica tega prepre\xc4\x8dila, je aleksander imel za konjenico lahko pehoto, torej pra\xc4\x8darje, lokostrelce, metalce kopij ipd., s katerimi je napadel konjenico in jo porazil. Konjenice ni ve\xc4\x8d bilo in Aleksander je presenetil Nesmrtnike, ki so se razbe\xc5\xbeali. Ko je Darej III zaslutil poraz, je zopet pobegnil z boji\xc5\xa1\xc4\x8da. Aleksander se je hotel pognati za njim, ko je videl, da hopitli na levem boku izgubljajo. S konjenico se je odpravil in zmagal. Na boji\xc5\xa1\xc4\x8du naj bi oble\xc5\xbealo okoli 40.000 Perzijcev in le 500 Makedoncev, \xc4\x8deprav je ta podatek malo verjeten. Makedonci so zasegli tudi zakladnico s 4.000 talenti srebra (od 75 do 100 ton)._NEWLINE_Perzijski kralj Darej III se je po bole\xc4\x8dem porazu umaknil v Ekbatano, Aleksander pa je nadaljeval pohod proti Babilonu, katerega je nato osvojil brez boja. V zahvalo je \xc5\xbertvoval najve\xc4\x8djemu babilonskemu bogu Bel-Marduku in si s tem pridobil nekaj simpatij pri Perzijcih. \xc5\xa0e pred koncem leta je Aleksander vkorakal v Suzo, kjer je zasegel nepojmljive zaklade: od 40.000 do 50.000 talentov (1.000 do 1.250 ton) zlata in \xc5\xa1e 9.000 talentov (225 ton) darikov - Darejevih zlatnikov.\n_START_SECTION_\nOsvojitev Perzepolisa in ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje za razdejanje Aten\n_START_PARAGRAPH_\nJanuarja 330 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander popeljal svojo vojsko iz vro\xc4\x8dih pu\xc5\xa1\xc4\x8dav v mrzle gore, kjer je njegov pohod oviralo okoli 30.000 perzijskih pe\xc5\xa1akov in 700 konjenikov, ki so napadali osvajalce v soteski, imenovani Perzijska vrata (Tang i-Khas). Ker Aleksandrovi vojski ni uspel prodor, so oviro ob\xc5\xa1li v hribih po kozjih poteh in pri\xc5\xa1li pred Perzepolis - center perzijskega imperija ter ga zavzeli. Vojaki so pobili vse mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske pa so ugrabili in ravnali z njimi kot s su\xc5\xbenjami. Temu je sledilo plenjenje po hi\xc5\xa1ah, koder so si vojaki nagrabili zlata, srebra, \xc5\xa1krlata in oblek. Aleksander si je prilastil ogromen kraljev zaklad: 120.000 talentov (3.000 ton) zlata in 9.000 (225 ton) darikov. Ta zaklad naj bi nato v Suzo tovorilo kar 10.000 muljih dvovpreg in 5.000 kamel. Aleksander je s svojo vojsko tri mesece bival v Perzepolisu z namenom, da si vojska odpo\xc4\x8dije, nato pa je dal v maju mesto poru\xc5\xa1iti in za\xc5\xbegati. To dejanje naj bi bilo v povra\xc4\x8dilo za Kserksov po\xc5\xbeig Aten.\n_START_SECTION_\nDarejeva smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPo odhodu iz Pezepolisa je makedonska vojska krenila za Darejem v Medijo. V Mediji, gorati de\xc5\xbeeli, ni bilo velikih bitk na odprtem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer bi pri\xc5\xa1la do izraza takti\xc4\x8dna premo\xc4\x8d Makedoncev, ampak je pri\xc5\xa1lo do niza spopadov s \xc5\xa1tevilnimi plemeni, ki so iz zased napadali pri\xc5\xa1leke. Zaradi tega je Aleksander pu\xc5\xa1\xc4\x8dal dele te\xc5\xbeke pehote v mestih kot posadko za obrambo, okrepil pa je lahko pehoto in lahko konjenico, oboro\xc5\xbeeno z loki. Darej, ki ni uspel zbrati dovolj mo\xc4\x8dne vojske, da bi se uprl Aleksandru, se je iz Ekbatane za\xc4\x8del umikati proti Baktriji. Med begom se je proti njemu zarotil satrap Bes s prista\xc5\xa1i, ki je dal Dareja umoriti. Ko je Aleksander na\xc5\xa1el Darejevo truplo, ga je dal pokopati po starih pezijskih \xc5\xa1egah in mu izkazal \xc4\x8dasti kot Velikemu kralju._NEWLINE_\xc5\xbde julija tega leta se je Bes dal sam oklicati za Velikega kralja z imenom Artakserkses IV. Zaradi tega dejanja si je Aleksander pridobil veliko perzijskih plemi\xc4\x8dev, in perzijska vojska je za\xc4\x8dela mno\xc5\xbei\xc4\x8dno stopati na njegovo stran.\n_START_SECTION_\nPrvi pojav neenotnosti v Aleksandrovi vojski\n_START_PARAGRAPH_\nPo Darejevi smrti so makedonski vojaki menili, da je vojne konec in da bi se radi vrnili domov. Aleksander je nagovoril vojake in jih ponovno navdu\xc5\xa1il za nadaljevanje voja\xc5\xa1kih pohodov, vendar je s tem te\xc5\xbeave le odlo\xc5\xbeil, ni pa jih odpravil._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je Aleksander vpeljal ahajmedinski dvorni ceremonial, glavo si je za\xc4\x8del krasiti z diademom, obla\xc4\x8dil se je v obla\xc4\x8dila, podobna obla\xc4\x8dilom Velikega kralja, pri dopisovanju pa je uporabljal Darejev pe\xc4\x8dat. Omislil si je tudi harem s 365 prile\xc5\xbenicami. _NEWLINE_Ta dejanja so pri nekaterih Makedoncih spro\xc5\xbeila negodovanje, zaradi \xc4\x8desar se je makedonska vojska razdelila na dva tabora: ve\xc4\x8dina je bila naklonjena Aleksandru, manj\xc5\xa1i del pod vodstvom hiparha - poveljnika konjenice Filotesa in njegovega o\xc4\x8deta Parmeniona pa je temu nasprotoval. Aleksander je v tem nasprotovanju videl zaroto in dal Filotosa in Parmeniona umoriti, njima naklonjene vojake pa je poslal v bataljon nepokornih._NEWLINE_Pomladi 329 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander prekora\xc4\x8dil reko Oksus (Amu Darja) in tam ujel Darejevega morilca Besosa. Besosu so najprej odrezali nos in u\xc5\xa1esa, nato pa so ga raz\xc4\x8detverili. V Baktriji je izbruhnil niz uporov, katere je Aleksander zadu\xc5\xa1il tako, da je dal pobiti vse mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske in otroke pa je prodal kot su\xc5\xbenje v nove kolonije. Do konca leta 328 pr. n. \xc5\xa1t. je bila Baktrija pokorjena. Na vodilna mesta je postavil Perzijce ali Makedonce._NEWLINE_Zaradi \xc5\xa1tevilnih bojev in \xc5\xbertev je moral Aleksander izgube nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati s perzijskimi vojaki. To dejstvo in prej opisano Aleksandrovo despotsko vedenje je zopet spro\xc5\xbeilo negodovanje med makedonskim plemstvom. Ob neki pojedini, kateri je sledilo popivanje, je Kleistos, ki je bil Aleksandru kot brat in mu je tudi re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje, svojem kralju o\xc4\x8dital neprimerno vedenje. Aleksander je v pijanskem besu pograbil kopje in z njim prebodel Kleistosa. \xc5\xbde v naslednjem trenutku se je zavedel svoje zmote in si je hotel z ostjo prerezati grlo, vendar so mu prisebni prijatelji to prepre\xc4\x8dili._NEWLINE_V zimi 328-327 pr. n. \xc5\xa1t. se je Aleksander poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derjo baktrijskega plemenita\xc5\xa1a Roksano (umrla 310 pr. n. \xc5\xa1t.). Da bi zmanj\xc5\xa1al domoto\xc5\xbeje med svojimi Grki in Makedonci, je prigovarjal, da se poro\xc4\x8dijo s Perzijkami. To je pripomoglo tudi k spajanju kultur. V Baktriji je dal ustanoviti ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1ko in politi\xc4\x8dno pomembnih mest, ki so jim poveljevali satrapi ter gr\xc5\xa1ki ali makedonski generali. V teh mestih so zbirali lokalne mladeni\xc4\x8de z namenom, da pove\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilo vojakov, obenem pa jih imajo kot talce, kar je bila garancija za mir.\n_START_SECTION_\nPohod v Indijo in bitka s Porosom\n_START_PARAGRAPH_\nZa pohod je Aleksander zbral vojsko 40.000 mo\xc5\xbe. Ta vojska je bila druga\xc4\x8dna od tiste, ki se je pred sedmimi leti izkrcala v Mali Aziji: v njej so bili poleg Makedoncev in Grkov \xc5\xa1e Perzijci, Skiti in konjeniki, nanova\xc4\x8deni v Baktriji, Sogdiani, Araheziji in Parapamisadi._NEWLINE_Pomladi 327 pr. n. \xc5\xa1t. je vojska krenila proti Indiji. Na pot je vojska od\xc5\xa1la v dveh delih in vsak del naj bi si pokoril dolo\xc4\x8den del ozemlja, nato pa bi se zdru\xc5\xbeila pri Indu v kraju Aorn (Pir Sar). Tekom pohoda so na svojo stran pridobil lokalnega kralja Taksila. \xc4\x8cez eno leto je zdru\xc5\xbeena vojska prekora\xc4\x8dila Ind, naslednji cilj je bil prekora\xc4\x8diti reko Hidasp (Jihlam), vendar pa jih je tukaj pri\xc4\x8dakal indijski kralj Poros (okoli 360-317 pr. n. \xc5\xa1t.) s svojo vojsko. _NEWLINE_Poros je svojo vojsko razvrstil vzdol\xc5\xbe reke in \xc4\x8dakal, da bi jo nasprotnik pre\xc4\x8dkal. Aleksander se je zavedal, da bi bilo pre\xc4\x8dkanje 900 metrov \xc5\xa1iroke reke pred pripravljenim nasprotnikom samomorilsko dejanje, zato je ukazal izvajati la\xc5\xbene napade, da je zavajal nasprotnika, sam pa je v nevihtni no\xc4\x8di 30 kilometrov severneje s 6.000 pe\xc5\xa1aki in 5.000 konjeniki pre\xc4\x8dkal reko. Takoj, ko je Poros izvedel za nasprotnikov manever, je poslal nadenj svojega sina z 2.000 konjeniki in 120 bojnimi vozovi, vendar je Aleksander napad odbil in nasprotniku prizadejal hude izgube. Poros je sklepal, da je reko prekora\xc4\x8dil sam Aleksander, zato je krenil nadenj s 4.000 konjeniki, 300 bojnimi vozovi, 200 sloni in 30.000 pe\xc5\xa1aki, pri \xc4\x8demer je konjenico postavil na krila, slone pa v center pred pehoto. Vojski sta se spopadli na obre\xc5\xbeju reke, kjer se je izkazalo, da so bojni vozovi brez mo\xc4\x8di proti okretnim lokostrelcem na konjih. Aleksander se je ustra\xc5\xa1il slonov, zato je vojsko razdelil na dva dela, in vsak izmed njih je udaril nasprotnikovo krilo. Indijski vojaki na krilih so se pod pritiskom za\xc4\x8deli umikati za slone. Od tega trenutka dalje se je bitka odvijala v velikem neredu. Sam kralj Poros se je povzpel na najve\xc4\x8djega slona in krenil v boj. Sloni so teptali nasprotnike, jih z rilci metali v zrak ali jih prebadali z okli. Aleksandrovi vojaki so s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami pobijali lokostrelce na slonih in goni\xc4\x8de slonov. Sloni brez goni\xc4\x8dev so postali pani\xc4\x8dni in so se za\xc4\x8deli umikati ter pri tem gaziti lastno pehoto. Po umiku slonov je Aleksandrova vojska udarila po zmedeni pehoti in jo razbila._NEWLINE_Na boji\xc5\xa1\xc4\x8du je oble\xc5\xbealo okoli 20.000 Indijcev in nekaj sto Aleksandrovih vojakov. Padla sta oba Porosova sinova, vsi poveljniki slonov in vozov ter vsi generali Porosove vojske (Arijan). Na boji\xc5\xa1\xc4\x8du so na\xc5\xa1li ranjenega Porosa, prebodenega s \xc5\xa1tevilnimi pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami, katere mu je njegov slon previdno pulil iz ran. Pred ranjenim je postal tudi Aleksander: videl je dale\xc4\x8d najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega mo\xc5\xbea na boji\xc5\xa1\xc4\x8du, visokega 220 centimetrov, ki je med bojem lu\xc4\x8dal kopja kot katapult. Aleksander je v Porosu videl sebi enakega vojskovodjo, zato se ga je usmilil in mu pustil civilno oblast v njegovem kraljestvu. Bolj verjetna je trditev, da Aleksander ni imel ne volje in ne mo\xc4\x8di, da bi v celoti osvojil Porosovo kraljestvo.\n_START_SECTION_\nUstavitev pohoda na vzhod in osvojitev pokrajin ob Indu\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je Aleksander s svojo vojsko odrinil ob reki Hidasp, je dal postaviti dve mesti: Nikajo in Bukefalijo. Prvo je posvetil zmagi, drugo pa svojemu konju Bukefalu, ki je tod poginil od starosti._NEWLINE_Aleksander je sklenil nadaljevati s pohodom, \xc4\x8deprav je izvedel, da mora pre\xc4\x8dkati 5,5 kilometra \xc5\xa1irok Ganges, nato pa se spopasti z vojsko, ki naj bi \xc5\xa1tela 80.000 konjenikov, 200.000 pe\xc5\xa1akov, 8.000 bojnih voz in 6.000 bojnih slonov. \xc4\x8ceprav je Aleksandrova vojska po prejemu okrepitev \xc5\xa1tela skupaj s spremstvom okoli 120.000 mo\xc5\xbe, je bilo iz\xc4\x8drpanim vojakom osvajalnih pohodov dovolj in so se odlo\xc4\x8dno uprli. Aleksander je popustil in razglasil, da se bodo vrnili domov. Med vojaki se je razleglo huronsko vpitje in navdu\xc5\xa1enje. Pred odhodom je dal postaviti dvanajst orja\xc5\xa1kih oltarjev, ki stojijo na najvzhodnej\xc5\xa1i to\xc4\x8dki, ki jo je dosegel._NEWLINE_Aleksander je dal zgraditi okoli 1.000 plovil, med njimi tudi 80 ladij za 30 vesla\xc4\x8dev, s katerimi se je nato spustil po Hidaspu. Plovba je bila mestoma nevarna zaradi brzic in vrtincev. Ljudstva, \xc5\xbeive\xc4\x8da ob reki, so bila zgro\xc5\xbeena spri\xc4\x8do mno\xc5\xbeice vojakov, vendar se nekatera med njimi niso hotela predati brez boja. Najbojevitej\xc5\xa1e med njimi je bilo ljudstvo Malijcev. Aleksander je dal njihovo ozemlje obkoliti, nato obro\xc4\x8d skr\xc4\x8diti in pri tem pobiti vse mo\xc5\xa1ke. Pri obleganju enega izmed mest je bil Aleksander hudo ranjen s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico in je ve\xc4\x8d dni nihal med \xc5\xbeivljenjem in smrtjo. Po pobojih so Malijci poslali k Aleksandru odposlance, ki so ponudili vdajo. Njihovemu zgledu so sledili tudi Oksidrahi. S tem je bilo osvojeno obmo\xc4\x8dje ob srednjem toku Inda.\n_START_SECTION_\nPot na zahod\n_START_PARAGRAPH_\nKakih 500 kilometrov pred delto Inda se je del vojske pod Kratrovim poveljstvom odpravil skozi Arahozijo in Drangiano z nalogo, da prispe v Karmanijo, kjer naj bi se nato sre\xc4\x8dali z Aleksandrovim delom vojske. _NEWLINE_Januarja 325 pr. n. \xc5\xa1t. je ostali del vojske prispel do Indove delte ter se utaboril v mestu Patala (Hydebarad). Po pol leta odmora je Aleksander zopet razdelil vojsko: sam se je avgusta z glavnino odpravil po kopnem v bli\xc5\xbeini obal, septembra pa mu je po morju sledil Nearh (360-312 pr. n. \xc5\xa1t.). Aleksander naj bi na kopnem postavljal postojanke za tisti del vojske, ki mu je sledil po morju. Del vojske, ki se je opravil na zahod po kopnem, je do\xc5\xbeivel pravi pekel: redki prebivalci teh krajev so bili revni - \xc5\xbeiveli so le od ov\xc4\x8dereje, tako, da vojska trpela v vro\xc4\x8dini \xc5\xa1e lakoto in \xc5\xbeejo, temu pa so se pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e bolezni. V negostoljubni Gedroziji (Belud\xc5\xbeistan) je Aleksander izgubil tri \xc4\x8detrtine svoje vojske. \xc5\xa0ele v Karmaniji, kjer jih je pri\xc4\x8dakal Krater, so dobili zadostne koli\xc4\x8dine hrane in pija\xc4\x8de. Skozi Karmanijo so potovali v neizmernem izobilju: Aleksander je potoval na velikem odru, ki ga je vleklo osem konj, na njem pa se je s prijatelji veselo gostil. Ob poti so bile razporejene kadi in vr\xc4\x8di z vinom, tako da so vojaki ves \xc4\x8das pohoda popivali. Vojsko je spremljala godba pi\xc5\xa1\xc4\x8dali in flavt ter ples \xc5\xbeensk._NEWLINE_So\xc4\x8dasno je imel Nehar velike te\xc5\xbeave pri oskrbi svojega dela vojske, vse dokler ni prispeli do Hormozije (Hormuz), od tod naprej pa je bila njegova pot la\xc5\xbeja, saj je bila perzijska stran zaliva obljudena. Od tod je Nearh plul vse do Suze.\n_START_SECTION_\nVrnitev v Perzijo\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander se je po \xc5\xa1estih letih vrnil v srce svojega imperija in ugotovil, da je njegovo kraljestvo postalo neurejeno. Mnogi satrapi in upravniki niso opravljali nalog, kot je bilo dogovorjeno, nekateri med njimi so bili celo prepri\xc4\x8dani, da je Aleksander \xc5\xbee mrtev. Aleksander si je zadal nalogo, da napravi red v dr\xc5\xbeavi. Ubiti je dal Medijca Barialsa, ki se je razglasil za kralja Perzijcev in Medijcev. Na smrt je obsodil tudi generale Kleandra, Sitalka in Heraklona, za katere so Medijci povedali, da so ropali templje in posiljevali medijske plemkinje. Makedonec Harpal, upravnik zakladnice in financ, se je ustra\xc5\xa1il Aleksandrove jeze in je s 5.000 talenti zbe\xc5\xbeal v Gr\xc4\x8dijo (del teh sredstev se je kasneje porabil za upor proti Makedoniji) ter naj bi bil edini nekaznovan. Zaradi Aleksandrove neizprosnosti se je po kraljestvu za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti strah in trepet pred kraljem._NEWLINE_Januarja 324 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander obiskal Kirov grob v Pasargadu in ugotovil, da je oskrunjen. Skrunilca je, \xc4\x8deprav je bil Makedonec iz Pele, dal usmrtiti. Na Kirov grob je dal v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pripisati. \xc2\xbbJaz sem Kir, ki sem pridobil Perzijcem oblast. Zatorej mi ne zavidaj te gru\xc4\x8dice prsti, ki pokriva moje telo.\xc2\xab_NEWLINE_\xc5\xa0e istega meseca je prispel v Suzo in s tem je bil uradno sklenjen veliki voja\xc5\xa1ki pohod, ki se je za\xc4\x8del pred skoraj desetimi leti v Mali Aziji. Konec pohoda je sklenil z najsijajnej\xc5\xa1imi slovesnostmi. Med te slovesnosti je sodilo tudi tekmovanje v pitju \xc4\x8distega vina. Zmagal je neki Promahos, ki je spil 4 majolike (13 litrov) vina. Tri dni kasneje je zmagovalec v pitju umrl. Vrhunec praznovanja je bila svatba 10.000 Makedoncev s Perzijkami, Aleksander pa se je poro\xc4\x8dil z Darejevo h\xc4\x8derjo Stateiro in Artakserksesovo h\xc4\x8derjo Parisatido. Po tem dogodku se je Aleksander vedel le \xc5\xa1e kot Perzijec\n_START_SECTION_\nZadnja dejanja\n_START_PARAGRAPH_\nPomladi 324 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander pripravil prenovo vojske. V falango je uvedel 30.000 mladih Perzijcev, ki so jih po makedonskih metodah vzgajali od takrat, ko je osvojil Perzijo. Tudi v konjenico je sprejemal vse ve\xc4\x8d perzijskih plemi\xc4\x8dev. _NEWLINE_\xc4\x8ce so vse to gr\xc5\xa1ki vojaki mirno prenesli, pa jih je naravnost v srce zadel razglas v Opidi, v katerem je Aleksander odpustil in poslal domov 10.000 veteranov. Vojaki so bili ogor\xc4\x8deni, po\xc4\x8dutili so se izdane, zaradi \xc4\x8desar so se glasno uprli. Aleksander jih iz jeze ni hotel sprejeti, \xc4\x8deprav so jokajo\xc4\x8d postopali okoli njegovega \xc5\xa1otora. Po treh dneh jih je s solzami v o\xc4\x8deh sprejel, jim razlo\xc5\xbeil, zakaj jih odpo\xc5\xa1ilja, jih bogato obdaroval ter nato poslal domov._NEWLINE_Poleti 324 pr. n. \xc5\xa1t. je iz Opide odpotoval v Ekbatano, da bi uredil zadeve v Mediji. Tukaj je umrl njegov vedno zvesti prijatelj in ljubimec Hefajstion. Aleksandra je popadla neizmerna \xc5\xbealost: v znak \xc5\xbealovanja je dal vsem konjem pristri\xc4\x8di grive, v taboru je prepovedal vsakr\xc5\xa1no godbo, nesre\xc4\x8dnega zdravnika pa je dal kri\xc5\xbeati. Da bi omilil svojo \xc5\xbealost, je krenil na vojni pohod nad nepokorne Kosajce v Luristanu in dal poklati vse za oro\xc5\xbeje sposobne mo\xc5\xa1ke. Ta vojni pohod je dobil ime darovanje za umrlega Hefajstiona. Postaviti mu je dal tudi nagrobnik, vreden 10.000 talentov._NEWLINE_Spomladi 323 pr. n. \xc5\xa1t. se je iz Ekbatane odpravil v Babilon, kjer se je posvetil dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kim poslom. Vsem dr\xc5\xbeavam Helenske zveze je izdal odlok, v katerem je zahteval, da se lahko vrnejo vsi politi\xc4\x8dni begunci, ki so zapustili gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave v zadnjih dvanajstih letih, pri \xc4\x8demer jim mora biti vrnjeno njihovo imetje. Po tem odloku naj bi se vrnilo domov ve\xc4\x8d kot 100.000 beguncev. Odlok je bil v nasprotju z dolo\xc4\x8dili Korintske pogodbe in je posegel v avtonomijo gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavic, sam Aleksander pa je z njim le \xc5\xa1e potrdil svoje despotske te\xc5\xbenje in mo\xc4\x8d svetovnega vladarja. Zaradi tega je v gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavicah narasla mr\xc5\xbenja do Makedoncev in za\xc4\x8deli so se nemiri._NEWLINE_Aleksander se za nemire v Gr\xc4\x8diji ni zmenil, saj sta mu Gr\xc4\x8dija in Makedonija pomenili le toliko, kolikor sta prispevali mladih mo\xc5\xa1kih, da jih je lahko poro\xc4\x8dal s Perzijkami. Aleksander se je tudi zavedal, da sredi\xc5\xa1\xc4\x8de imperija ne more biti nobena pokrajina, temve\xc4\x8d da mu lahko vlada le vladar.\n_START_SECTION_\nZadnji na\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandra so v Babilonu obiskali odposlanci ljudstev, ki si jih \xc5\xa1e ni podjarmil: Karta\xc5\xbeani, Libijci, Etiopijci, Lukanci, Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani, Iberci in Kelti, poro\xc4\x8dilo o odposlanstvu Rimljanov pa ni zgodovinsko. To je Aleksandra spodbudilo k snovanju novih voja\xc5\xa1kih pohodov. Na\xc4\x8drtoval je, da bi z ladjami obplul Arabski polotok, osvojil njegove obale in s tem dobil nadzor nad trgovanjem z Indijo. Ta del pohoda je nameraval zaklju\xc4\x8diti v Egiptu in ga nato nadaljevati ob obalah Severne Afrike, vse do Herkulovih stebrov (Gibraltar)._NEWLINE_Vojska se je \xc5\xbee za\xc4\x8dela zbirati, ladje so deloma po delih pripeljali iz Cipra in Fenicije, deloma pa so jih zgradili v Babilonu. Dolo\xc4\x8den je \xc5\xbee bil dan za za\xc4\x8detek pohoda - 8. junij.\n_START_SECTION_\nAleksandrova smrt\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander naj bi zbolel za malarijo. Ker se mu stanje ni izbolj\xc5\xa1alo, so prestavili odhod odprave. \xc4\x8ceprav je bil vsak dan slab\xc5\xa1ega po\xc4\x8dutja, je \xc5\xa1e vedno opravljal daritve in sprejemal poro\xc4\x8dila svojih poveljnikov. Po nekaj dneh je bil tako slaboten, da ni mogel ve\xc4\x8d govoriti, vendar pa se je trudil v postelji sedeti pokon\xc4\x8dno. Njegovi in makedonski generali so na silo vdrli k njemu in z glasnim jokom stopali mimo njegove postelje. Ko je zadnji izmed njih od\xc5\xa1el iz sobe, je Aleksander utrujen omahnil na postelji in 10. junija 323 pr. n. \xc5\xa1t. umrl. Umrl je v Babilonu. Kljub temu da je vzrok njegove smrti znan, nekateri znanstveniki zanikajo, da bi umrl za malarijo, saj se njegovi bolezenski simptomi ne skladajo popolnoma s to boleznijo. Znanstveniki so ugotovili, da simptomi bolezni najbolj ustrezajo virusu Zahodnega Nila, to potrjujejo tudi Aleksandrova opa\xc5\xbeanja ptic, ki so pred njegovimi o\xc4\x8dmi padale z neba. Virus Zahodnega Nila prena\xc5\xa1ajo komarji; gre predvsem za pti\xc4\x8djo bolezen, za katero pa zbolijo tudi ljudje. Nekateri trdijo, da je umrl iz \xc5\xbealosti za svojim ljubimcem Hefajstionom.\n_START_SECTION_\nRazpad Aleksandrove svetovne dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander je v desetletju osvojil vse ozemlje Velikega kralja in ga \xc5\xa1e dodatno raz\xc5\xa1iril. Na svoji poti je postavil ve\xc4\x8d kot 70 mest, ki so postali centri \xc5\xa1irjenja gr\xc5\xa1ke kulture. Kljub temu, da je osvojil ogromno ozemlje, pa ni utegnil vzpostaviti mo\xc4\x8dne uprave, tako da je bilo njegovo kraljestvo na \xc5\xa1ibkih temeljih. _NEWLINE_Ker Aleksander ni dolo\xc4\x8dil svojega naslednika, je bil na njegovo mesto postavljen njegov slaboumni brat Aridej, kasneje pa tudi njegov sin Aleksander IV, ki se je rodil \xc5\xa1ele po o\xc4\x8detovi smrti. Dejansko oblast je v tem \xc4\x8dasu imel regent Perdikas. Da bi zadovoljil svoje tekmece, je imperij razdelil generalom: Ptolomeju Egipt, Antigonu Veliko Frigijo, Leonatu Malo Frigijo, Lisimahu Trakijo, Eumenu Kapadokijo, Antipatru Makedonijo in Gr\xc4\x8dijo, Seleuka pa je postavil za poveljnika garde. Ti nasledniki se imenujejo diadohi._NEWLINE_Vsi diadohi niso bili zadovoljni z delitvijo ozemelj, zato so se vnele vojne, ki so trajale ve\xc4\x8d kot 20 let, in so se kon\xc4\x8dale okoli leta 281 pr. n. \xc5\xa1t. Nastale so tri ve\xc4\x8dje dr\xc5\xbeave: Egipt, Sirija in Makedonija. Imperija Aleksandra Velikega je bilo dokon\xc4\x8dno konec.'