b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija, Radmirje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1715 je v okolici Gornjega Grada vladala velika lakota, raz\xc5\xa1irjena pa je bila tudi \xc5\xbeivinska kuga. Kronist opisuje da je bilo tako hudo, da ni zalegla ve\xc4\x8d nobena \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d. Gornjegrajski dekan Ahacij Str\xc5\xbeinar se je zato odlo\xc4\x8dil in z dovoljenjem Ijubljanskega \xc5\xa1kofa, kamor je \xc5\xbeupnija takrat sodila, v cerkev sv. Barbare v Radmirju postavil na Marijin oltar sliko sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija. Romarji, ki so hodili \xc4\x8dastit sv. Barbaro, so tako zvedeli za velikega \xc4\x8dudodelnika in ga vzeli za svojega. Ker je \xc5\xa1tevilo romarjev nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, so mu \xc5\xbee \xc4\x8dez eno leto postavili poseben oltar in nekoliko pozneje lastno kapelo. Kon\xc4\x8dno so se odlo\xc4\x8dili, da bodo staro cerkev sv. Barbare podrli in postavili novo. _NEWLINE_Novo cerkev je leta 1725 blagoslovil \xc5\xa1kof Feliks Schrattenbach. Prej\xc5\xa1nji zavetnici sv. Barbari pa so posvetili oltar v stranski kapeli. _NEWLINE_Neznani arhitekt je cerkev oblikoval v podobi kri\xc5\xbea. Leta 1860 je bila cerkev obnovljena in preoblikovana fasada._NEWLINE_V cerkvi je pet oltarjev. Romali so seveda h glavnemu z znamenito sliko, ki prikazuje Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kovo smrt na otoku Sancianu pred kitajsko obalo. Sliko je naredil ljubljanski slikar Janez Reinwaldt. Krasi jo razko\xc5\xa1en srebrn rokokojski okvir (1769), ki ga podpirata angela s sve\xc4\x8dnikoma. Ta slika je postala priljubljena po vsej Evropi. Krasila je cerkve in kapele v najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih krajih. Veliki oltar je spodaj iz marmorja, delo ljubljanskega kiparja Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Rottmanna iz 1764-65. Stranska oltarja v ladji sta poznobaro\xc4\x8dna iz okoli 1780. Za glavnim oltarjem visi ve\xc4\x8d votivnih podob iz 18. in 19. stoletja. V ladji je 7 oljnih slik iz 1736-38._NEWLINE_Romanja so zamrla konec 18. stoletja s prepovedmi Jo\xc5\xbeefa II., a obiskovalcev ne manjka.\n_START_SECTION_\nZakladnica ma\xc5\xa1nih pla\xc5\xa1\xc4\x8dev\n_START_PARAGRAPH_\nK slavi radmirske cerkve so veliko pripomogli jezuiti, saj je bil sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek njihov zavetnik. Iz\xc5\xa1le so mnoge knjige, ki so opisovale \xc4\x8dude\xc5\xbee, molitveniki in pesmarice. Tako se je glas o tej slovenski bo\xc5\xbeji poti raz\xc5\xa1iril na vse strani. Iz raznih kraljevskih dvorov in plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein so prihajala darila: bogoslu\xc5\xbena obla\xc4\x8dila in posode, med njimi pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ki ga je izvezla cesarica Marija Terezija iz svoje poro\xc4\x8dne obleke in podarila cerkvi v Radmirju (1750), poljska kraljica Marija Jo\xc5\xbeefa (1753) in mati francoskega kralja Ludvika XVI. (1763).. _NEWLINE_Od ohranjenih zlatarskih dragocenosti sta posebno kvalitetna zlati kelih s pateno, delo pari\xc5\xa1kega mojstra R. J. Augusta (1760), z dragimi kamni okra\xc5\xa1ena mo\xc5\xa1tranca, delo dunajskega zlatarja J. J. Wurtha (1746). Mon\xc5\xa1trance in kelihi sodijo v vrh zlatarske umetnosti tistega \xc4\x8dasa v Evropi.'