b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Zemlji\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nZemlji\xc4\x8d je v letih 1886\xe2\x88\x921893 obiskoval gimnazijo v Mariboru, nato prav tam bogoslovje (1893\xe2\x80\x931897) in bil 1897 posve\xc4\x8den v duhovnika. Po \xc5\xa1tevilnih kaplanskih slu\xc5\xbebah (\xc5\xa0martno pri Slovenj Gradcu, Vuzenica, Dobrna in drugod) je leta 1905 postal oskrbnik cerkve na Jurskem Vrhu in od 1906\xe2\x80\x931914 prav tam \xc5\xbeupnik, potem pa do smrti \xc5\xbeupnik v Toma\xc5\xbeu pri Ormo\xc5\xbeu._NEWLINE_Zemlji\xc4\x8d je \xc5\xbee kot bogoslovec pisal versko-liri\xc4\x8dne pesmi in jih objavljal v raznih listih. V rokopisnem glasilu Lipica (1894) je s psevdonimom Slavin iz\xc5\xa1la njegova pesem "Oj, Triglav, moj dom", katero je kasneje uglasbil Jakob Alja\xc5\xbe in jo objavil v svoji Slovenski pesmarici II (1900), danes je ponarodela. Besedilo ni \xc4\x8disto izvirno, Zemlji\xc4\x8d se je naslonil na nem\xc5\xa1ko domoljubno pesem O Schwarzwald, o Heimat \xe2\x80\xa6._NEWLINE_\xc5\xbdelja, ki jo je lavantinski \xc5\xa1kof Mihael Napotnik izrazil v svoji knjigi Einweihungsfeier d. neuerbauten Pfarrkirche zur Hl. Maria \xe2\x80\xa6 je spro\xc5\xbeila Zemlji\xc4\x8devo prevajanje staronem\xc5\xa1ke srednjeve\xc5\xa1ke pesnitve kartuzijana Filipa iz \xc5\xbdi\xc4\x8d;  10.133 Filipovih verzov je prepesnil v 11.272 slovenskih in k izdaji z naslovom \xc2\xbbKartuzijanskega brata Filipa Marijino \xc5\xbeivljenje\xc2\xab\xc2\xa0 napisal tudi kratek uvod.'