b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Sergij I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSergija so izvolili za pape\xc5\xbea, da bi dokon\xc4\x8dali tekmovanje med protipape\xc5\xbeema Pashalom in Teodorjem. Ko je bil decembra posve\xc4\x8den, je Sergij dokon\xc4\x8dal zadnjo vpra\xc5\xa1ljivo sedisvakanco med bizantinskim pape\xc5\xa1tvom. _NEWLINE_Kot pri njegovem predhodniku Martinu I.  je pri\xc5\xa1lo do spora z bizantinskim cesarjem Justinijanom v zvezi s teolo\xc5\xa1kimi razpravami: on je odklonil potrditev kanonov Quinsext koncila oziroma sinode. Ta koncil oziroma sinodo imenujejo Quinsext = Peti in \xc5\xa0esti, ker je cesar na njem brez posvetovanja s pape\xc5\xbeem dodajal utemeljene, pa tudi sporne kanone k odlokom Petega in \xc5\xa0estega ekumenskega koncila. Gre torej za dodatke in razlage k Drugemu in Tretjemu carigrajskemu vesoljnemu cerkvenemu zboru. Ta sinoda pa je bolj znana pod imenom Trulanska sinoda. Na njej je hotel cesar utrditi enotnost med vzhodnimi in zahodnimi Cerkvami. _NEWLINE_Med kanoni, ki jih pape\xc5\xbe ni hotel potrditi, je bila trditev, da je carigrajski patriarh enak rimskemu pape\xc5\xbeu, da lahko poro\xc4\x8deni mo\xc5\xbeje zadr\xc5\xbeijo \xc5\xbeene ko prejmejo ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje, pa tudi zavra\xc4\x8danje zahodne prakse posta ob sobotah in podobno. _NEWLINE_Samodr\xc5\xbeec cesar Justinijan je sicer ukazal, naj ga vojska ujame in privede vklenjenega v Carigrad, kot je pred tem njegov predhodnik Konstans II.Konstans ukazal ujetje pape\xc5\xbea Martina I. Razmere pa so se od tedaj mo\xc4\x8dno spremenile in pape\xc5\xa1tvo je pridobilo na Zahodu ve\xc4\x8dji ugled. Cesarski eksarh v Raveni je cenil novega pape\xc5\xbea. Tako so zdru\xc5\xbeene ravenske in rimske milice, kakor tudi razka\xc4\x8deno ljudstvo, prepre\xc4\x8dile cesarski vojski, da bi pape\xc5\xbea ujela. Poveljnik se je pred njimi celo zatekel po za\xc5\xa1\xc4\x8dito k pape\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaj pape\xc5\xbeih, ki so bili bolehni in so vladali le malo \xc4\x8dasa, je Sergij I. pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa na sede\xc5\xbeu apostola Petra in je po \xc5\xa1tirinajstih letih pape\xc5\xbeevanja umrl  dne  21. septembra 687 v Rimu. _NEWLINE_Pokopan je v cerkvi svetega Petra v Vatikanu. Njegov god je 8. septembra.\n_START_SECTION_\nUpodabljanje v umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbea Sergija so radi upodabljali tudi v renesansi. Tukaj so upodobljene njegove sanje, v katerih angel prina\xc5\xa1a \xc5\xa1kofovsko kapo in palico z naro\xc4\x8dilom, naj to izro\xc4\x8di prihajajo\xc4\x8demu romarju (zgoraj pa posvetitev istega \xc5\xa1kofa):_NEWLINE_Prizor Sanje pape\xc5\xbea Sergija prikazuje \xc4\x8das okoli leta 700 v Rimu, gledano z Angelskega gradu, starodavne ru\xc5\xa1evine, proti stari cerkvi svetega Petra. Angel se prika\xc5\xbee pape\xc5\xbeu Sergiju v sanjah in mu naro\xc4\x8da, naj imenuje romarja z imenom Hubert  za \xc5\xa1kofa namesto umorjenega lie\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Lamberta. V ozadju, zunaj stebri\xc5\xa1\xc4\x8da svetega Petra, pape\xc5\xbe izro\xc4\x8da Hubertu \xc5\xa1kofovski kri\xc5\xbe in mitro. Ker ta podoba ne predstavlja najpomembnej\xc5\xa1ih dogodkov iz \xc5\xbeivljenja svetega Huberta, je morala biti ena iz obse\xc5\xbene vrste upodobitev dogodkov iz njegovega \xc5\xbeivljenja.'