b'\n_START_ARTICLE_\nVetrna energija\n_START_PARAGRAPH_\nVetrna energija je skupni izraz za postopke pridobivanja energije iz premikanja zra\xc4\x8dnih mas. Najpogosteje gre za sistem vetrnice, ki energijo vetra pretvori v mehansko ali elektri\xc4\x8dno energijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1887 je \xc5\xa1kotski akademik, profesor James Blyth, izvajal poizkuse mo\xc4\x8di vetra, ki so dosegli vrhunec patenta Zdru\xc5\xbeenega Kraljestva. V ZDA je Charles F. Brush proizvajal elektri\xc4\x8dno energijo s pomo\xc4\x8djo mo\xc4\x8dnega vetrnega stroja, ki ga je pognal pozimi1887\xe2\x80\x931888 za napajanje svojega doma in laboratorija do pribli\xc5\xbeno leta 1900. Leta 1890 je danski znanstvenik in izumitelj Paul la Cour izdelal vetrno turbino za elektri\xc4\x8dno energijo, ki je bila namenjena proizvodnji vodika. To so bili prvi zametki sodobnih vetrnih elektrarn._NEWLINE_Majhne vetrne turbine za razsvetljavo izoliranih pode\xc5\xbeelskih stavb so raz\xc5\xa1irili v prvi polovici 20. stoletja. Priklju\xc4\x8ditev ve\xc4\x8djih enot na distribucijsko omre\xc5\xbeje so poskusili na ve\xc4\x8d lokacijah, vklju\xc4\x8dno z Balaklava (Sovjetska zveza) leta 1931 in na 1,25 MW eksperimentalne enote v Vermontu leta 1941. Leta 1970 se je ameri\xc5\xa1ka industrija zdru\xc5\xbeila z NASA v raziskovalnem programu, kjer so nastale NASA-vetrne turbine, testiranja in razvoj \xc5\xa1tevilnih zna\xc4\x8dilnosti sodobnega obsega turbin. _NEWLINE_Sodobne vetrne elektrarne so za\xc4\x8deli proizvajati leta 1979 s serijsko proizvodnjo vetrnih turbin danskih proizvajalcev Kuriant, Nordtank in Bonus. Za\xc4\x8detne turbine so bile majhne po dana\xc5\xa1njih predpisih z zmogljivostjo vsaka 20-30 KW. Danes so velikosti mnogo ve\xc4\x8dje, z Enercon E-126 so dosegli do 8 MW, med drugim se je proizvodnja pove\xc4\x8dala v mnogih dr\xc5\xbeavah. Vetrna energija je danes najhitrej\xc5\xa1i rasto\xc4\x8di obnovljivi vir energije._NEWLINE_Energijo, ki jo ima veter (torej kineti\xc4\x8dno energijo gibajo\xc4\x8dega zraka), so \xc5\xbee stoletja izkori\xc5\xa1\xc4\x8dale jadrnice in mlini na veter. Z mlini na veter so mleli \xc5\xbeito ter premikali ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine vode. Koncem leta 2010 je bila svetovna kapaciteta vetrnih elektrarn 197 GW. Danes imajo vetrne elektrarne kapaciteto 430 TWH, kar je 2,5\xc2\xa0% svetovne elektri\xc4\x8dne porabe energije. V zadnjih petih letih je bila letna rast novih naprav 27,6-odstotna. Vetrna energija bo po pri\xc4\x8dakovanjih dosegla 3,35\xc2\xa0% svetobne elektri\xc4\x8dne porabe energije do leta 2013 in 8\xc2\xa0% do leta 2018. Ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav je \xc5\xbee doseglo relativno visoko stopnjo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja vetrne energije. Po vsem svetu 83 dr\xc5\xbeav uporablja njihovo mo\xc4\x8d po tr\xc5\xbenih zakonitostih.'