b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Kralj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Kralj je ljudsko \xc5\xa1olo obiskoval v Strugah na Dolenjskem in Ljubljani, kjer je dokon\xc4\x8dal tudi gimnazijo in leta 1894 maturiral. Nato je v Ljubljani nadaljeval \xc5\xa1tudij teologije in bil 1900 posve\xc4\x8den v duhovnika. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval v Lo\xc5\xa1kem potoku (1900\xe2\x80\x931902), na Jesenicah (1902\xe2\x80\x931904), kot beneficijat v \xc5\xa0martnem pri Litiji (1904\xe2\x80\x931908). Nato je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den za \xc5\xbeupnika v Dobrni\xc4\x8d (1908\xe2\x80\x931912). Zaradi bolezni je stopil v za\xc4\x8dasni pokoj in bival 1912 v Zalem Logu pri \xc5\xbdeleznikih, od 1913\xe2\x80\x931931 v Litiji in nazadnje na Ur\xc5\xa1nih selih.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot pesnik in pisatelj je svoja dela objavljal pod psevdonimom Angelar Zden\xc4\x8dan. S svojimi knj\xc5\xbeevnimi deli je sodeloval pri Vrtcu in Angel\xc4\x8dku, Ljubljanskem Zvonu, dija\xc5\xa1ki Zori, Bogoljubu, Pomladnih glasih (7.\xe2\x80\x9310. letnik, 10. letnik je tudi uredil) in Krekovem Glasniku (delavske pesmi). Najbolj se je uveljavil v mladinskem slovstvu; zlasti v Vrtcu, kjer je sredi 90. let 19. stoletja objavil veliko \xc5\xa1tevilo spodbudnih pesmi, pripovedk in dramskih prizorov. Mladinskemu slovstvu je ostal najdlje zvest. V ostali knji\xc5\xbeevnosti je \xc5\xa1el idejno ve\xc4\x8dinoma vzporedno z idealisti\xc4\x8dnimi te\xc5\xbenjami tedanjega katoli\xc5\xa1kega preporoda. Oblikovno sta nanj vplivala Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d in A\xc5\xa1kerc. Napisal je tudi romanti\xc4\x8dno realisti\xc4\x8dno povest Zadnja \xc4\x8darovnica (Zora, 1897). V rokopisu je ohranjena poleg drugih spisov \xc5\xa1e drama v verzih Hanibalova smrt.'