b'\n_START_ARTICLE_\nGiuseppe Piazzi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPiazzi je bil menih in duhovnik. Leta 1764 je postal \xc4\x8dlan reda teatincev. V za\xc4\x8detku se je u\xc4\x8dil filozofije, kasneje pa se je lotil matematike in astronomije._NEWLINE_Od leta 1780 je predaval matematiko in astronomijo v Palermu na Siciliji. Ko so se v neapeljskem kraljestvu odlo\xc4\x8dili v najve\xc4\x8djih mestih, Neaplju in Palermu, ustanoviti observatorija, so to zaupali njemu. Da bi se pripravil, je od\xc5\xa1el v tujino. Po triletnem izpopolnjevanju na observatorijih v Parizu in Greenwichu se je vrnil v Palermo. V Angliji je obiskal Williama Herschla. Tu je bil dele\xc5\xbeen dvomljive \xc4\x8dasti, da je padel z lestve Herschlovega velikega zrcalnega daljnogleda in si zlomil roko._NEWLINE_V Palermu je Piazzi postavil observatorij. Njegov glavni dose\xc5\xbeek nima ni\xc4\x8d opraviti z zvezdami. Potem ko je leta 1781 Herschel odkril Uran, je astronomski svet kar razganjalo od na\xc4\x8drtov, kako bi odkrili \xc5\xa1e kak planet. Uran se je z razmerjem 196 nahajal na polo\xc5\xbeaju, ki ga je potrjeval Titius-Bodejev izkustveni zakon. Na njegovi osnovi so astronomi domnevali, da mora biti kak planet med Marsovim in Jupitrovim tirom. \xc5\xbde Kepler je govoril o nenavadni vrzeli med njunima tiroma. Skupina nem\xc5\xa1kih astronomov, med katerimi je bil najbolj znan Olbers, se je pripravljala, da temeljito prei\xc5\xa1\xc4\x8de nebo in najde planet, \xc4\x8de sploh obstaja. Leta 1800 so se na pobudo mladega barona von Zacha zbrali v majhnem severnonem\xc5\xa1kem mestu Lilienthal. V Palermu je Piazzi med pripravami nem\xc5\xa1kih astronomov v no\xc4\x8di iz 31. decembra 1800 na 1. januar 1801 med ustaljenim opazovanjem zvezd opazil v ozvezdju Bika zvezdi podobno telo, ki je iz dneva v dan spreminjalo svojo lego. Za\xc4\x8del mu je slediti. V njegovem zvezdnem katalogu ga ni bilo. Kazalo je, da je to planet, ki le\xc5\xbei nekje med Marsom in Jupitrom, saj se je premikal po\xc4\x8dasneje od Marsa in hitreje od Jupitra in ni bil podoben kometu. Tako naj bi bil iskani planet med Marsom in Jupitrom s premerom 914 km (930\xc2\xa0km) in z obhodno dobo 4,61 leta. Po sicilijanski boginji za\xc5\xa1\xc4\x8ditnici \xc5\xbeita so ga po Piazzijevem predlogu imenovali Cerera (Ceres). Piazzi je predlagal ime Ceres Ferdinandea, po neapeljskem in sicilijanskem kralju Ferdinandu III./IV. Kasneje so pristavek Ferdinandea zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov opustili. Okrog svoje osi se Cerera zavrti v 9. urah in 5. minutah, povpre\xc4\x8dno pa je od Sonca oddaljen 413,9 milijona km ali 2,767 a.e. Ko je bil Piazzi prepri\xc4\x8dan, da to ni komet, je o svojem odkritju pismeno obvestil Bodeja. Preden pa je to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dil njegov tir, je zbolel. Ko se je vrnil k opazovanjem, je bilo telo \xc5\xbee preblizu Sonca, da bi ga lahko opazoval._NEWLINE_Dolo\xc4\x8ditev to\xc4\x8dne lege v letu 1802 je omogo\xc4\x8dil nov Gaussov postopek. 1. januarja 1802 ga je ponovno z njo odkril von Zach. Herschel je njegov premer ocenil na 320\xc2\xa0km, kasnej\xc5\xa1a ocena je narasla na 780\xc2\xa0km. Pozneje so odkrili \xc5\xa1e tri nove asteroide, naslednje leto Olbers Palas, v naslednjih petih letih pa \xc5\xa1e leta 1804 Harding Juno in leta 1807 Olbers Vesto. Vsi so zelo majhna telesa. Razen Cerere imajo vsi premer manj\xc5\xa1i kot 500\xc2\xa0km. Po Herschelovem predlogu so jih imenovali asteroidi, ker so bili premajhni, da bi bili v daljnogledu vidni kot kro\xc5\xbeci, ampak so bili le svetlobne to\xc4\x8dke. S prostim o\xc4\x8desom se lahko v\xc4\x8dasih vidi le Vesto. Nekateri izra\xc5\xbeajo sum, da je hotel Herschel ohraniti odkritje planetov zase in drobcenih novih svetov zato ni hotel imenovati planeti. Asteroid ni primerno ime, saj v resnici telesa niso podobna zvezdam. Primernej\xc5\xa1a je beseda planetoid, mali planet ali planetek, vendar so asteroidi bolj raz\xc5\xa1irjeni. Piazzi tako ni odkril le planeta, ampak cel planetni pas. Od 24. avgusta 2006 je Cerera poleg Plutona in Eride razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v razred pritlikavih planetov, posebne podvrste protoplanetov. Na njem je pod povr\xc5\xa1jem Nasina vesoljska sonda Dawn leta 2017 na\xc5\xa1la zmrznjeni ocean._NEWLINE_Vodil je gradnjo observatorija v Neaplju in bil od leta 1817 glavni predstojnik observatorijev v Neaplju in Palermu. Na mestu predstojnika Obervatorija v Palermu ga je nasledil Cacciatore. Na osnovi svojih opazovanj je leta 1803 in 1814 objavil zvezdna kataloga. Leta 1814 je imel zapisano lego 7.646 zvezd. Med prvimi je pokazal obstoj lastnega gibanja nekaterih zvezd, ki ga je opazil \xc5\xbee Halley, iz \xc4\x8desar je sklepal, da so blizu Sonca. Tako je iz njih lahko dolo\xc4\x8dil tudi njihova prava gibanja, ki so sestava lastnih gibanj in relativnega gibanja Oson\xc4\x8dja. Za lastna gibanja zvezd je pokazal, da so pri zvezdah pravilo in ne izjema._NEWLINE_Odkril pa je tudi medlo zvezdo 61 Laboda (Cygni), ki je imela nenavadno hitro lastno gibanje. Vsi njegovi poskusi meritev paralaks Severnice in Vege, \xce\xb1 Lire (Lyrae) pa so mu spodleteli. Paralakso 61 Laboda je odkril kasneje leta 1838 Bessel, paralakso Vege pa leta 1837 Friedrich von Struve._NEWLINE_Piazzi je napisal delo Lezioni di astronomia.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nOb njegovi smrti so bili znani le \xc5\xa1tirje asteroidi. Ko so leta 1923 odkrili 1000. asteroid, so ga njemu na \xc4\x8dast imenovali Piazzio._NEWLINE_Po njem se od leta 1935 imenuje tudi udarni krater Piazzi na Luni.'