b'\n_START_ARTICLE_\nAsirija (rimska provinca)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAsirija je bila rimska provinca, ki jo poleg Armenije in Mezopotamije po uspe\xc5\xa1nem vojnem pohodu proti Partskemu cesarstvu leta 116 v sedanjem Iraku ustanovil rimski cesar Trajan._NEWLINE_Nova provinca se je kljub rimskim voja\xc5\xa1kim zmagam \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka soo\xc4\x8dala s te\xc5\xbeavami. Leta 116 je partski princ Sanatruk v novih provincah organiziral oboro\xc5\xbeen upor doma\xc4\x8dega prebivalstva in pregnal rimske garnizije v Asiriji in Mezopotamiji iz njihovih postojank. Rimskega generala, ki je z vojsko posku\xc5\xa1al zatreti upor, so ubili._NEWLINE_Po Trajanovi smrti leta 117 je njegov naslednik Hadrijan spremenil politiko do nedavno osvojenih ozemelj na vzhodu. Bil je prepri\xc4\x8dan, da se je cesarstvo preve\xc4\x8d raz\xc5\xa1irilo, zato se je sklenil umakniti na la\xc5\xbee branljive meje. Leta 118 se je umaknil iz vseh treh novih Trajanovih provinc na staro mejo s Partskim cesarstvom na Evfratu.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev province med Trajanovim pohodom proti Partom potrjujejo mnogi anti\xc4\x8dni viri, \xc4\x8deprav je med njimi nekaj nesoglasij glede njene lokacije. Zgodovinar Theodore Mommsen je trdil, da je bila Asirija severno od rimske province Mezopotamije in je segala na ozemlje zahodne Perzije, imenovano Media Atropatena, se pravi v sedanji severozahodni Iran._NEWLINE_Nekateri sodobni strokovnjaki temu ugovarjajo in trdijo, da je obsegala ozemlje med Evfratom in Tigrisom v sedanjem osrednjem Iraku. Svojo trditev podpirajo z zapisom rimskega zgodovinarja Festa iz 4. stoletja. Tretji viri trdijo, da je bila provinca Asirija blizu Armenije in vzhodno od Tigrisa na ozemlju, kjer je bilo pred tem novoasirsko kraljestvo Adiabena.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e rimsko delovanje v regiji\n_START_PARAGRAPH_\nHadrijanov umik iz Asirije in sosednjih provinc leta 118 ni pomenil konca rimske vladavine v regiji. Rimljani pod poveljstvom Lucija Vera so leta 161-165 spro\xc5\xbeili novo vojno proti Partskemu cesarstvu, v kateri so ponovno osvojili ozemlja vzhodno od Evfrata. Naslednjo vojno je spro\xc5\xbeili cesar Septimij Sever leta 197-198 in na ozemlju, ki ga je k cesarstvu leta 114-117 priklju\xc4\x8dil cesar Trajan, ustanovil dve novi rimski provinci: Osroeno in Mezopotamijo. V novih provincah je nastanil dve rimski legiji, ki naj bi branili osvojeno ozemlje pred morebitnim napadom Partov in kasneje Sasanidov. Rimski vpliv na vzhodu se je kon\xc4\x8dal leta 363 med vladnjem bizantinskega cesarja Jovijana, ki se je po sklenitvi sramotnega mirovnega sporazuma s Sasanidi umaknil v Konstantinopel, da bi utrdil svoj politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Kljub temu, da se je rimsko delovanje na vzhodu nadaljevalo, ni v virih nobenega dokaza, da je provinca Asirija po Hadrijanovem umiku leta 118 \xc5\xa1e obstajala. Ko je cesar Septimij Sever na koncu 2. stoletja ustanovil provinci Osroeno in Mezopotamijo, noben vir ne omenja tudi province Asirije. Rimski zgodovinar Amijan Marcelin, ki je skupaj s cesarjem Jovijanom potoval na Bli\xc5\xbenji vzhod, je zapisal, da je tam "pokrajina Adiabena, ki se je pred tem imenovala Asirija", ne omenja pa nekdanje Trajanove province Asirije. Amijan omenja tudi pokrajino Asirijo med Evfratom in Tigrisom, ne omenja pa province z istim imenom. Iz vsega tega je razvidno, da je provinca Asirija obstajala verjetno smo v Trajanovem \xc4\x8dasu. Na splo\xc5\xa1no velja prepri\xc4\x8danje, da se je njeno ozemlje ujemalo z ozemljem anti\xc4\x8dne Asirije, za katero imajo Medijci, Perzijci, selevkidski Grki, Parti in Sasanidi podobni imeni: Atura in Asuristan.'