b'\n_START_ARTICLE_\nPr\xc5\xa1ut\n_START_PARAGRAPH_\nPr\xc5\xa1\xc3\xbat je na vetru su\xc5\xa1eno svinjsko, redkeje goveje stegno.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda pr\xc5\xa1ut izvira iz latinske besede perexsuctum, ki pomeni \xc2\xbbizsu\xc5\xa1en\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nIzdelava\n_START_PARAGRAPH_\nPraviloma se stegna za pr\xc5\xa1ut ne prekaja, ampak se ga su\xc5\xa1i na vetru, devet do \xc5\xa1estnajst mesecev, dovoljena je tudi uporaba morske soli. Na redkih kmetijah su\xc5\xa1ijo in zorijo pr\xc5\xa1ut \xc5\xa1e dlje. _NEWLINE_Pri nas pr\xc5\xa1ut izdelujejo predvsem v Istri, na Krasu, Gori\xc5\xa1kem, na Vipavskem, v Brdih, na Idrijskem in Tolminskem. Najbolj cenjen je kra\xc5\xa1ki pr\xc5\xa1ut, za istrski pr\xc5\xa1ut pa je zna\xc4\x8dilno, da je brez ko\xc5\xbee in slanine. _NEWLINE_Priprava in prodaja pr\xc5\xa1uta je bila nekdaj pomembna gospodarska dejavnost._NEWLINE_Na Krasu pr\xc5\xa1ut od \xc5\xa1estdesetih let 20. stoletja su\xc5\xa1ijo v pr\xc5\xa1utarnah v vaseh Lokev, \xc5\xa0epulje in Kobjeglava.\n_START_SECTION_\nZgodovina in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno so pri nas pr\xc5\xa1ut u\xc5\xbeivali ob koncu ve\xc4\x8djih del (npr. \xc5\xbeetve, ko\xc5\xa1nje, trgatve) in za praznike (\xc5\xbeegnanje, poroka, velika no\xc4\x8d). Ve\xc4\x8dinoma so bili pr\xc5\xa1uti namenjeni za prodajo. Kmetje so jih pred drugo svetovno vojno nosili v Trst prodajat zlasti trgovcem in gostilni\xc4\x8darjem.\n_START_SECTION_\nItalijanski in \xc5\xa1panski pr\xc5\xa1uti\n_START_PARAGRAPH_\nKultura izdelave pr\xc5\xa1uta je raz\xc5\xa1irjena v ve\xc4\x8d evropskih sredozemskih dr\xc5\xbeavah, Italija in \xc5\xa0panija sta najve\xc4\x8dji izdelovalki pr\xc5\xa1uta. Skupaj v teh dveh dr\xc5\xbeavah izdelajo ve\xc4\x8d kot dve tretjini (okrog 100 milijonov) pr\xc5\xa1utov v obmo\xc4\x8dju Sredozemlja. _NEWLINE_Obe dr\xc5\xbeavi imata z za\xc5\xa1\xc4\x8diteno geografsko ozna\xc4\x8dbo porekla za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih ve\xc4\x8d proizvodov, med njimi sta svetovno znana italijanska pr\xc5\xa1uta iz San Daniele del Friuli (Prosciutto di San Daniele) iz Furlanije in pa parmski pr\xc5\xa1ut (Prosciutto di Parma). _NEWLINE_V \xc5\xa0paniji izdelujejo Iberski pr\xc5\xa1ut (Jam\xc3\xb3n ib\xc3\xa9rico). Pra\xc5\xa1i\xc4\x8de pasme pata negra bellota zadnje mesece hranijo na prosti pa\xc5\xa1i z \xc5\xbeelodom v hrastovih gozdovih ju\xc5\xbene \xc5\xa0panije. Pr\xc5\xa1ute nato su\xc5\xa1ijo vsaj dve leti.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ki pr\xc5\xa1ut\n_START_PARAGRAPH_\nOd drugih pr\xc5\xa1utov se kra\xc5\xa1ki pr\xc5\xa1ut razlikuje predvsem po tem, da je pridelan na geografsko ozna\xc4\x8denem kra\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju, \xc4\x8deprav so sve\xc5\xbea svinjska stegna od drugod. Izdelovati se sme po Pravilniku o Kra\xc5\xa1kem pr\xc5\xa1utu z za\xc5\xa1\xc4\x8diteno geografsko ozna\xc4\x8dbo. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita geografske ozna\xc4\x8dbe za Kra\xc5\xa1ki pr\xc5\xa1ut temelji na Zakonu o kmetijstvu - uradno pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno besedilo (Uradni list RS, \xc5\xa1t. 45/08) in Pravilniku o za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem znaku za ozna\xc4\x8devanje kmetijskih pridelkov oziroma \xc5\xbeivil (Uradni list RS, \xc5\xa1t. 58/01, 28/04, 87/04, 121/06)._NEWLINE_Evropska komisija je 15. 06. 2012 v Uradnem listu EU objavila registracijo Kra\xc5\xa1kega pr\xc5\xa1uta kot \xc2\xbbza\xc5\xa1\xc4\x8ditena geografska ozna\xc4\x8dba\xc2\xab. S tem je priznana in potrjena posebna kakovost, sloves, tradicija in vpliv geografskega obmo\xc4\x8dja pri proizvodnji kra\xc5\xa1kega pr\xc5\xa1uta.'