b'\n_START_ARTICLE_\nMihail Sergejevi\xc4\x8d Gorba\xc4\x8dov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV Moskvi je \xc5\xa1tudiral pravo in se po vrnitvi v rodni kraj za\xc4\x8del po\xc4\x8dasi vzpenjati po partijsko-politi\xc4\x8dni lestvici. Med letoma 1970 in 1978 je bil prvi sekretar partije za stavropolsko obmo\xc4\x8dje, od 1971 tudi \xc4\x8dlan CK KP SZ. Leta 1970 je postal prvi sekretar partije svoje rodne Stavropolske pokrajine na jugu Rusije (severno od Kavkaza). Leta 1978 se je preselil v Moskvo in prevzel oddelek za kmetijstvo v sekretariatu CK KP SZ, zelo kmalu pa je napredoval tudi v Politbiro (1979 oz. 1980). Po smrti treh sovjetskih voditeljev, najprej Leonida Bre\xc5\xbenjeva in nato v pribli\xc5\xbeno enoletnih zamikih \xc5\xa1e Jurija Andropova (ki je bil Gorba\xc4\x8dovu naklonjen) in Konstantina \xc4\x8cernenka, Gorba\xc4\x8dova kot najmlaj\xc5\xa1ega \xc4\x8dlana vodstva ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de prezreti. Tako je 11. marca 1985 postal na predlog dolgoletnega zunanjega ministra Andreja Gromika generalni sekretar Komunisti\xc4\x8dne partije Sovjetske zveze. S tem je zasedel najpomembnej\xc5\xa1i polo\xc5\xbeaj v SZ kot prvi najvi\xc5\xa1ji sovjetski voditelj, ki je bil rojen po revoluciji leta 1917. Kot novi generalni sekretar je odlo\xc4\x8dno nadaljeval politiko Andropova, ki je spremembe v kratkem \xc4\x8dasu svoje vladavine komaj nakazal, v primerjavi z reformami, ki jih je moral Gorba\xc4\x8dov \xc5\xa1ele izvesti, \xc4\x8de je hotel Sovjetsko zvezo popeljati iz hude gospodarske in politi\xc4\x8dne krize, kar se je vse bolj kazalo kot nuja. _NEWLINE_Leta 1987 je podpisal pogodbo z Ronaldom Reaganom za razoro\xc5\xbeitveni sporazum v Beli hi\xc5\xa1i in umaknil sovjetske \xc4\x8dete iz Afganistana. Ve\xc4\x8dkrat je potoval v tujino na politi\xc4\x8dna oz. dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ka sre\xc4\x8danja Posku\xc5\xa1al je reformirati partijo in ekonomski sistem s trgom, z razglasitvijo programov, ki jih je poimenoval Glasnost, Perestrojka in Uskorenije. _NEWLINE_Leta 1988 je obiskal Jugoslavijo in v tem \xc2\xbbpaketu\xc2\xab\xc2\xa0tudi Slovenijo. V Ljubljani in na Brdu pri Kranju se je sre\xc4\x8dal s takratnim predsednikom CK ZK Slovenije Milanom Ku\xc4\x8danom, pa tudi z direktorjem RTV Ljubljana Vladom Jan\xc5\xbei\xc4\x8dem._NEWLINE_Januarja 1987 je za\xc4\x8del kritizirati dr\xc5\xbeavo in na 19. partijski konferenci junija 1988, ki se je spremenila v senzacijo, razglasil prelomne reforme politi\xc4\x8dnega sistema. Sam je takrat prevzel od Andreja Gromika tudi formalno funkcijo vodje dr\xc5\xbeave (predsedstvo prezidija Vrhovnega sovjeta ZSSR). _NEWLINE_V zunanji politiki je prenehal slediti t. i. Bre\xc5\xbenjevi doktrini \xc2\xbbomejene suverenosti socilalisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav\xc2\xab\xc2\xa0in prepustil politi\xc4\x8dne re\xc5\xbeime nekdanjih satelitskih dr\xc5\xbeav v vzhodni Evropi njihovi lastni usodi, kar je tekom leta 1989 privedlo do politi\xc4\x8dnih sprememb na Poljskem in Mad\xc5\xbearskem, nato pa \xc5\xa1e v drugih vzhodnoevrospkih dr\xc5\xbeavah ter do padca Berlinskega zidu. Ta je bil simbol delitve Evrope, \xc4\x8demur je naslednjega leta sledila zdru\xc5\xbeitev obeh Nem\xc4\x8dij oz. priklju\xc4\x8ditev vzhodne Nem\xc4\x8dije z Zahodni, ter posledi\xc4\x8dno razpustitev Var\xc5\xa1avskega pakta._NEWLINE_Marca 1990 je bil po spremembi ustave izvoljen za prvega izvr\xc5\xa1nega predsednika Sovjetske zveze, vendar je tistega leta ta tudi za\xc4\x8dela razpadati, ko so razglasile neodvisnost najprej baletske dr\xc5\xbeave, nato pa \xc5\xa1e druge \xc4\x8dlanice ZSSR: Estonija, Latvija, Litva, Moldavija, Gruzija, Ukrajina, Armenija in Azerbajd\xc5\xbean. Nekateri politiki (mdr. podpredsednik Janajev) so v sodelovanju z voja\xc5\xa1kim vrhom in KGB leta 1991 hoteli z dr\xc5\xbeavnim udarom Gorba\xc4\x8dova odstraniti z oblasti. _NEWLINE_Gorba\xc4\x8dov je pre\xc5\xbeivel tri dni v hi\xc5\xa1nem priporu na Jalti, kjer je bil na oddihu, a so je bil po zaslugi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega nasprotovanja pu\xc4\x8distom, ki ga je vodil takrat \xc5\xbee demokrati\xc4\x8dno izvoljeni predsednik Ruske federacije (RSFSR) Boris Jelcin in klju\xc4\x8dne podpore vojske v Moskvi, kmalu izpu\xc5\xa1\xc4\x8den in se tako vrnil na oblast. Odtlej pa je moral upo\xc5\xa1tevati politi\xc4\x8dno realnost in ni imel ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di, da bi vplival na dogodke, ki so potekali \xc5\xbee mimo njega, tako da je konec istega leta odstopil hkrati s formalno razpustitvijo Sovjetske zveze, ki je uradno razpadla po natanko 69 letih obstoja. _NEWLINE_Leta 1992 je ustanovil Fundacijo Gorba\xc4\x8dov, leto kasneje pa Mednarodni zeleni kri\xc5\xbe. Leta 1996 je znova kandidiral na volitvah za predsednika Rusije, a je dobil le en odstotek glasov.\n_START_SECTION_\nStarost\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti njegove \xc5\xbeene Raise zaradi levkemije leta 1999, \xc5\xbeivi sam v Moskvi. Je ateist, \xc4\x8deprav je bil vzgojen v ruskem pravoslavnem okolju.'