b'\n_START_ARTICLE_\nHamburg\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemaj (2. stoletje n. \xc5\xa1t.) je poro\xc4\x8dal o prvem imenu naselja v bli\xc5\xbeini kot Treva. _NEWLINE_Ime Hamburg prihaja iz prve stalne stavbe na mestu, gradu, ki ga je leta 808 odredil zgraditi cesar Karel Veliki. Dvigal se je na skalnatim terenom v mo\xc4\x8dvirju med reko Alster in reko Labo kot obramba proti slovanskemu vdoru in ga imenoval Hammaburg, burg pomeni grad ali trdnjavo. Izvor Hamma je \xc5\xa1e vedno negotov , kot tudi to\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj gradu.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ki Hamburg\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 834 je bil Hamburg imenovan za sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije. Prvi \xc5\xa1kof Ansgar, je postal znan kot apostol Severa. Dve leti kasneje je bil Hamburg zdru\xc5\xbeen z Bremnom kot hamburg\xc5\xa1ko-bremenska \xc5\xa1kofija._NEWLINE_Hamburg je bil uni\xc4\x8den in zaseden ve\xc4\x8dkrat. Leta 845 je 600 vikin\xc5\xa1kih ladij priplulo po Labi in uni\xc4\x8dile Hamburg, takrat mesto okoli 500 prebivalcev. Leta 1030 je kralj Mje\xc5\xa1ko II. Lambert iz Poljske po\xc5\xbegal mesto. Valdemar II. Danski je napadel in zasedel Hamburg leta 1201 in leta 1214. \xc4\x8crna smrt je leta 1350 pobila vsaj 60% prebivalstva . V srednjem veku je Hamburg do\xc5\xbeivel nekaj velikih po\xc5\xbearov._NEWLINE_Leta 1189 je cesarska listina  Friderika I. Barbarosse Hamburgu odobrila status  svobodnega cesarskega mesta (ali prostotrgovinske cone) od spodnje Labe do Severnega morja. Leta 1265 je bilo domnevno ponarejeno pismo predlo\xc5\xbeeno ali od Ratha iz Hamburga. Ta listina, skupaj s Hamburgovo bli\xc5\xbeino glavnih trgovskih poti v Severnem in Baltskem morju, je mesto hitro naredila za pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v severni Evropi. Njegova trgovinska zveza z L\xc3\xbcbeckom leta 1241 ozna\xc4\x8duje izvor in jedro mo\xc4\x8dne Hanseatske lige trgovskih mest. 8. novembra 1266 je pogodba med Henrikom III. in trgovci iz Hamburga omogo\xc4\x8dila, da so v Londonu ustanovili hanse. To je bilo prvi\xc4\x8d v zgodovini, da je bila beseda hanse uporabljena za trgovinski ceh Hanseatske lige. Leta 1270 je pravni zastopnik senata iz Hamburga Jordan von Boitzenburg napisal prvi opis civilnega, kazenskega in procesnega prava za mesto v Nem\xc4\x8diji v nem\xc5\xa1kem jeziku . 10. avgusta 1410 so ga civilni nemiri prisilili h kompromisu. Velja za prvo ustavo v Hamburgu. Leta 1529 je mesto sprejelo luteranstvo in prejelo reformirane begunce iz Nizozemske in Francije.\n_START_SECTION_\nSodobni \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Jan van Valckenborgh v 17. stoletju uvedel drugo vrsto utrdb za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred tridesetletno vojno, je raz\xc5\xa1iril Hamburg in ustvaril "Novo mesto" (Neustadt), katerega imena ulic \xc5\xa1e vedno potekajo iz mre\xc5\xbenega sistema cest, ki jih je uvedel. [24]_NEWLINE_Po razpadu svetega rimskega cesarstva leta 1806 svobodno cesarsko mesto Hamburg ni bilo vklju\xc4\x8deno v ve\xc4\x8dje upravno obmo\xc4\x8dje in obdr\xc5\xbealo posebne privilegije, postalo je suverena dr\xc5\xbeava z uradnim naslovom Svobodno in hanseatsko mesto Hamburg. Napoleon I. ga je za kratek \xc4\x8das pripeljal v Prvo Francosko cesarstvo (1804-1814 / 1815). Ruske sile pod generalom Bennigsenom so kon\xc4\x8dno osvobodile mesto leta 1814. Hamburg je leta 1814 ponovno prevzel status svobodnega mesta. Dunajski kongres leta 1815 je potrdil neodvisnost Hamburga in postal je ena od 39 suverenih dr\xc5\xbeav Nem\xc5\xa1ke konfederacije (1815-1866)._NEWLINE_Leta 1842 je bilo okrog \xc4\x8detrtine mestnega jedra uni\xc4\x8deno v "Velikem po\xc5\xbearu". Po\xc5\xbear se je za\xc4\x8del 4. maja zve\xc4\x8der in ni bil poga\xc5\xa1en do 8. maja. Uni\xc4\x8dil je tri cerkve, mestno hi\xc5\xa1o in \xc5\xa1tevilne druge stavbe, pustili je pribli\xc5\xbeno 20.000 brezdomcev, umrlo je 51 ljudi. Obnova je trajala ve\xc4\x8d kot 40 let._NEWLINE_Po ob\xc4\x8dasnih politi\xc4\x8dnih nemirih, zlasti leta 1848, je Hamburg leta 1860 sprejel semidemokratsko ustavo, ki je predvidevala izvolitev senata, upravnega organa mestne dr\xc5\xbeave, s strani odraslih davkopla\xc4\x8devalcev. Druge inovacije so vklju\xc4\x8devale lo\xc4\x8ditev oblasti, lo\xc4\x8ditev cerkve in dr\xc5\xbeave, svobodo tiska, zbiranja in zdru\xc5\xbeevanja. Hamburg je postal \xc4\x8dlan Severnonem\xc5\xa1ke konfederacije (1866-1871) in Nem\xc5\xa1kega cesarstva (1871-1918) in ohranil status samoupravljanja v \xc4\x8dasu Weimarske republike (1919-1933). Hamburg se je pridru\xc5\xbeil Nem\xc5\xa1ki carinski uniji ali Zollverein leta 1888, zadnja (skupaj z Bremnom) nem\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav. Mesto je do\xc5\xbeivelo najhitrej\xc5\xa1o rast v drugi polovici 19. stoletja, ko se je njegovo prebivalstvo ve\xc4\x8d kot za \xc4\x8detrtino pove\xc4\x8dalo na 800.000, saj je rast \xc4\x8dezatlantske trgovine pripomogla, da je postal drugo najve\xc4\x8dje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Evrope . Linija Hamburg-America z Albertom Ballinom kot njenim direktorjem, je postala najve\xc4\x8dja \xc4\x8dezatlantska ladjarska dru\xc5\xbeba na svetu v za\xc4\x8detku 20. stoletja. V mestu so bile ladijske dru\xc5\xbebe, ki so plule v Ju\xc5\xbeno Ameriko, Afriko, Indijo in vzhodno Azijo. Hamburg je bil odhodno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za mnoge Nemce in vzhodnoevropske dr\xc5\xbeave, ki so \xc5\xa1li v ZDA v poznem 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Trgovske skupnosti iz vsega sveta so se tam uveljavile._NEWLINE_Velik izbruh kolere leta 1892 je slabo vodila mestna oblast, ki je ohranila nenavadno stopnjo neodvisnosti za nem\xc5\xa1ko mesto. Okoli 8600 ljudi je umrlo v najve\xc4\x8dji nem\xc5\xa1ki epidemiji v poznem 19. stoletju in zadnji ve\xc4\x8dji epidemiji kolere v ve\xc4\x8djem mestu zahodnega sveta.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji (1933-1945) je bil Hamburg od leta 1934 do leta 1945 Gau (administrativna enota). Med drugo svetovno vojno je Hamburg utrpel vrsto letalskih napadov od zaveznikov, ki so uni\xc4\x8dili velik del mesta in pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. 23. julija 1943 je Royal Air Force (RAF) ustvarila ogenj, ki se je raz\xc5\xa1iril iz Hauptbahnhofa (glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja) in kmalu preselil na jugovzhod, popolnoma uni\xc4\x8dil celotna okro\xc5\xbeja, kot so Hammerbrook, Billbrook in Hamm South. V teh gosto naseljenih okro\xc5\xbejih delavskega razreda je izginilo na tiso\xc4\x8de ljudi. Napadi, ki so jih pri RAF ozna\xc4\x8dili kot operacija Gomora, je bilo ubitih vsaj 42.600 civilistov; natan\xc4\x8dna \xc5\xa1tevilka ni znana. Po kon\xc4\x8danih napadih je bilo evakuiranih pribli\xc5\xbeno en milijon civilistov. Medtem ko so bila po vojni uni\xc4\x8dena okro\xc5\xbeja obnovljena kot stanovanjska okro\xc5\xbeja, so bila druga, kot je Hammerbrook, v celoti razvita v pisarne, za maloprodajo in omejena stanovanjska ali industrijska obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Menijo, da je vsaj 42.900 ljudi izginilo  v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Neuengamme (pribli\xc5\xbeno 25 km izven mesta na mo\xc4\x8dvirju), ve\xc4\x8dinoma zaradi epidemij in bombardiranja RAF na koncu vojne._NEWLINE_Hamburg je imel najve\xc4\x8djo koncentracijo Judov v Nem\xc4\x8diji. Sistemati\xc4\x8dne deportacije judovskih Nemcev in pripadnikov Nemcev judovskega porekla se je za\xc4\x8delo 18. oktobra 1941. Vsi so bili usmerjeni v gete v okupirani Evropi ali v koncentracijske tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Ve\xc4\x8dina izgnanih oseb je izginila v holokavstu. Do konca leta 1942 je bila J\xc3\xbcdischer Religionsverband v Hamburgu razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena kot neodvisna pravna oseba, preostala sredstva in osebje pa je prevzela Reichsvereinigung der Juden in Deutschland (okro\xc5\xbeje Northwest). 10. junija 1943 je Reichssicherheitshauptamt razglasil Reichsvereinigung z odlokom . Nekaj preostalih zaposlenih, ki niso bili za\xc5\xa1\xc4\x8diteni z me\xc5\xa1animi porokami, so bili deportirani iz Hamburga 23. junija v Theresienstadt, kjer je ve\xc4\x8dina njih umrla.\n_START_SECTION_\nPovojna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n3. maja 1945, se je tri dni po smrti Adolfa Hitlerja, Hamburg predal britanskim silam. Po drugi svetovni vojni je postal del britanske cone okupacije; leta 1949 je postala dr\xc5\xbeava takratne Zvezne republike Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Od leta 1960 do 1962 so The Beatles za\xc4\x8deli svojo kariero, tako da so igrali v razli\xc4\x8dnih glasbenih klubih v mestu, kot je Star klub._NEWLINE_16. februarja 1962 je poplava v Severnem morju povzro\xc4\x8dila, da je Laba mo\xc4\x8dno narasla, kar je povzro\xc4\x8dilo poplave ene petine Hamburga in je umrlo ve\xc4\x8d kot 300 ljudi._NEWLINE_Notranja nem\xc5\xa1ka meja - le 50 km vzhodno od Hamburga - je lo\xc4\x8dila mesto od ve\xc4\x8dine njegovega zaledja in zmanj\xc5\xa1ala svetovno trgovino v Hamburgu. Od ponovne zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije leta 1990 in pristopa ve\xc4\x8d srednjeevropskih in baltskih dr\xc5\xbeav v Evropsko unijo leta 2004 si je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Hamburg ponovno za\xc4\x8delo prizadevati za vzpostavitev svojega polo\xc5\xbeaja kot najve\xc4\x8djega morskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za kontejnerski ladijski promet in glavni trgovinski in trgovski center.\n_START_SECTION_\nLega in obseg\n_START_PARAGRAPH_\nHamburg le\xc5\xbei na ju\xc5\xbenem koncu Jutlandije, zemljepisno osredinjeno (a) med celinska Evropo in Skandinavijo in (b) med Severnim in Baltskim morjem. Mesto le\xc5\xbei na soto\xc4\x8dju reke Labe z rekama Alster in Bille, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta pa ob umetnih jezerih Binnenalster (\xc2\xbbNotranja Alster\xc2\xab) in Aussenalster (\xc2\xbbZunanji Alster\xc2\xab). Najvi\xc5\xa1ja vzpetina v mestu je Hasselbrack na meji s Spodnjo Sa\xc5\xa1ko (116 m nmv)._NEWLINE_Pred in v ustju Labe 100\xc2\xa0km proti severozahodu le\xc5\xbeijo trije otoki, ki pripadajo mestu: Neuwerk, Scharh\xc3\xb6rn in Nigeh\xc3\xb6rn._NEWLINE_Hamburg v dana\xc5\xa1njih mejah obstaja od leta 1937, ko je z Zakonom o Velikem Hamburgu (Gro\xc3\x9f-Hamburg-Gesetz) izgubil nekatere eksklave v sosednji Prusiji, pridobil pa predmestja Altona, Harburg in Wilhelmsburg.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV 17. stol. je bil Hamburg najve\xc4\x8dje nem\xc5\xa1ko mesto, saj mu je tridesetletna vojna prizanesla. Najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo prebivalcev v svoji zgodovini je mesto doseglo leta 1964 (1,9 milijona). Zaradi izseljevanja iz mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v predmestja (suburbanizacija) je do leta 1986 \xc5\xa1tevilo prebivalcev padlo na 1,6 milijona, od takrat pa zopet naraslo na dana\xc5\xa1njih 1,8 milijona. Projekcije ka\xc5\xbeejo, da se \xc5\xa1tevilo v naslednjih 20 letih lahko povzpne do 2 mio. Hamburg bi tako bil najhitreje rasto\xc4\x8da nem\xc5\xa1ka metropola._NEWLINE_Ob koncu leta 2016 je imelo 31,5\xc2\xa0% prebivalcev tuje dr\xc5\xbeavljanstvo.\n_START_SECTION_\nMestna oblast\n_START_PARAGRAPH_\nHambur\xc5\xa1ki mestni svet (Hamburgische B\xc3\xbcrgerschaft) je obenem tudi de\xc5\xbeelni parlament. Prvi \xc5\xbeupan (Erster B\xc3\xbcrgermeister) predseduje Senatu (Senat), ki opravlja naloge vlade. Hamburg ima tudi svoje nadde\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg) in ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Hamburgisches Verfassungsgericht)._NEWLINE_Na volitvah 29. februarja 2004 je prvi\xc4\x8d v zgodovini absolutno ve\xc4\x8dino v Mestnem svetu dobila CDU, ki je od tedaj vladala sama. Opozicijo so sestavljali SPD in Zeleni.\n_START_SECTION_\nOkro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nHamburg je sestavljen iz sedmih okro\xc5\xbeij (nem\xc5\xa1ko Bezirke) in razdeljen na 104 \xc4\x8detrti (nem\xc5\xa1ko Stadtteile). Obstaja 181 vasi (nem\xc5\xa1ko Ortsteile). Urbano organizacijo ureja Hambur\xc5\xa1ka ustava in ve\xc4\x8d zakonov. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8detrti so bila nekdanja neodvisna mesta ali vasi, ki so bila priklju\xc4\x8dena v Hamburg. Zadnja velika aneksija je bila opravljena z aktom Veliki Hamburg leta 1937, ko so mesta Hamburg, Altburg, Harburg in Wandsbek zdru\xc5\xbeena v zvezno de\xc5\xbeelo Hamburg. Zakon o ustavi in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bupravi Hanseatskega mesta Hamburg je dolo\xc4\x8dil Hamburg kot dr\xc5\xbeavo in ob\xc4\x8dino. Nekatere okro\xc5\xbeja in \xc4\x8detrti so bile ve\xc4\x8dkrat preurejene._NEWLINE_Vsako okro\xc5\xbeje vodi okro\xc5\xbeni svet (nem\xc5\xa1ko Bezirksversammlung) in ga upravlja lokalni upravitelj (nem\xc5\xa1ko Bezirksamtsleiter). Okro\xc5\xbeja niso neodvisna: njihova mo\xc4\x8d je omejena in podrejena senatu Hamburga. Upravitelja izvoli okro\xc5\xbeni svet, nato pa ga potrdi in imenuje senat v Hamburgu. \xc4\x8cetrti nimajo nobenih upravnih teles. Leta 2008 so bile okro\xc5\xbeja: Hamburg-Mitte, Altona, Eimsb\xc3\xbcttel, Hamburg-Nord, Wandsbek, Bergedorf in Harburg._NEWLINE_Hamburg-Mitte ("Hamburg center") pokriva predvsem mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in je sestavljen iz \xc4\x8detrti Billbrook, Billstedt, Borgfelde, Finkenwerder, HafenCity, Hamm, Hammerbrook, Horn, Kleiner Grasbrook, Neuwerk, Rothenburgsort, St. Pauli, Steinwerder, Veddel, Waltershof in Wilhelmsburg. \xc4\x8cetrti Hamburg-Altstadt ("staro mesto") in Neustadt ("novo mesto") sta zgodovinski izvor Hamburga.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nHamburg je trgovsko, prometno in storitveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nadregionalnega pomena. Njegovo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje spada med najpomembnej\xc5\xa1a industrijska obmo\xc4\x8dja v Nem\xc4\x8diji. BDP po kupni mo\xc4\x8di na prebivalca dosega v Hamburgu indeks 195,2 (EU27: 100) (2004) in je na \xc4\x8detrtem mestu med vsemi regijami Evropske unije, za Londonom, Brusljem in Luksemburgom.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i sektorji so proizvodnja industrijskih dobrin \xc5\xa1iroke potro\xc5\xa1nje, letalska (Airbus), kemi\xc4\x8dna, elektrotehni\xc4\x8dna, strojna industrija in ladjedelni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nHambur\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je najve\xc4\x8dje v Nem\xc4\x8diji, za nekatere vrste tovora (kava, preproge) pa tudi najve\xc4\x8dje na svetu. Ve\xc4\x8dina prometa je kontejnerskega (leta 2006 so pretovorili rekordnih 8,8 milijonov kontejnerjev). Razvoj pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc4\x8dlanstvo v Hansi sta vse od srednjega veka vplivala na razvoj mesta._NEWLINE_Hamburg je najve\xc4\x8dje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko vozli\xc5\xa1\xc4\x8de severne Evrope.\n_START_SECTION_\nStoritve\n_START_PARAGRAPH_\nHamburg je najve\xc4\x8dje ban\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de severne Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Mnoge velike medijske dru\xc5\xbebe imajo svoj sede\xc5\xbe v Hamburgu. Tu izhajajo Der Spiegel, Stern in Die Zeit. Skupaj se v Hamburgu ustvari polovica vsega nem\xc5\xa1kega nadregionalnega tiska. Poleg tega ima tu svoj sede\xc5\xbe nem\xc5\xa1ka tiskovna agencija dpa. Javna radiotelevizijska postaja NDR za skoraj celotno podro\xc4\x8dje severne Nem\xc4\x8dije ima tu svoj sede\xc5\xbe in proizvaja informativni program za celotno Nem\xc4\x8dijo._NEWLINE_Hamburg spada med dvajset najve\xc4\x8djih svetovnih kongresnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nHamburg ima arhitekturno pomembne stavbe v \xc5\xa1tevilnih slogih in ni\xc4\x8d neboti\xc4\x8dnikov. Cerkve so pomembna znamenitost, kot je  cerkev svetega Nikolaja, ki je bila kratek \xc4\x8das v 19. stoletju najvi\xc5\xa1ja stavba na svetu. Druge najpomembnej\xc5\xa1e cerkve (Hauptkirchen) so \xc5\xa1e: cerkev svetega Mihaela (z vzdevkom "Michel"), svetega Petra, svetega Jakoba in svete Katarine prekrita z bakrenimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami in stolp Heinrich-Hertz-Turm, radijski in televizijski stolp (ni ve\xc4\x8d javno dostopen)._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne potoke, reke in kanale pre\xc4\x8dka okoli 2500 mostov, ve\xc4\x8d kot v Londonu, Amsterdamu in Benetkah skupaj . Hamburg ima ve\xc4\x8d mostov znotraj svojih mestnih meja kot katerokoli drugo mesto na svetu . Pomembni so  K\xc3\xb6hlbrandbr\xc3\xbccke, Freihafen Elbbr\xc3\xbccken in Lombardsbr\xc3\xbccke in Kennedybr\xc3\xbccke, ki delijo Binnenalster in Aussenalster._NEWLINE_Mestna hi\xc5\xa1a je bogato okra\xc5\xa1ena neorenesan\xc4\x8dna stavba, dokon\xc4\x8dana leta 1897. Stolp je visok 112 metrov. Njena fasada, dolga 111 m, prikazuje cesarje svetega rimskega cesarstva, saj je bil Hamburg kot svobodno cesarsko mesto samo pod suverenostjo cesarja . Chilehaus, ope\xc4\x8dno ekspresionisti\xc4\x8dno stavbo s pisarnami, zgrajeno leta 1922, je zasnoval arhitekt Fritz H\xc3\xb6ger in je oblikovana kot oceanska linijska ladja._NEWLINE_V Evropi najve\xc4\x8dji urbanisti\xc4\x8dni razvoj mestnih obmo\xc4\x8dij od leta 2008 bo HafenCity, hi\xc5\xa1a za okoli 10.000 prebivalcev in 15.000 delavcev. Na\xc4\x8drt vklju\xc4\x8duje modele Rema Koolhaasa in Renza Piana. Elbphilharmonie (Elbejeva filharmoni\xc4\x8dna dvorana), odprta januarja 2017, koncertna hi\xc5\xa1a v obliki jadra na vrhu starega skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so ga oblikovali arhitekti Herzog in de Meuron. _NEWLINE_Veliko parkov je razdeljeno po celotnem mestu, zaradi \xc4\x8desar je mesto Hamburg zelo zeleno mesto. Najve\xc4\x8dji parki so Stadtpark, Ohlsdorf in Planten un Blomen. Stadtpark ima veliko trate in ogromen vodni stolp, v katerem je en najve\xc4\x8djih planetarijev v Evropi. Park in njegove zgradbe je v 1910-ih oblikoval Fritz Schumacher._NEWLINE_Razko\xc5\xa1ni in prostorni park Planten un Blomen (nare\xc4\x8dno za "rastline in ro\xc5\xbee") v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Hamburga, je zeleno srce mesta. V parku so razni tematski vrtovi, najve\xc4\x8dji japonski vrt v Nem\xc4\x8diji in Alter Botanischer Garten Hamburg, ki je zgodovinski botani\xc4\x8dni vrt, zdaj predvsem iz rastlinjakov._NEWLINE_Botanischer Garten Hamburg je sodoben botani\xc4\x8dni vrt, ki ga vzdr\xc5\xbeuje Univerza v Hamburgu. Poleg teh je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d parkov razli\xc4\x8dnih velikosti. Leta 2014 je Hamburg praznoval rojstni dan parkovne kulture, ko so se \xc5\xa1tevilni parki rekonstruirali in o\xc4\x8distili. Poleg tega so od maja do za\xc4\x8detka oktobra vsako leto v parku Planten un Blomen slavni koncerti vodne svetlobe.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nDo 19. stol. je bila nizka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina prevladujo\xc4\x8di jezik, a jo je do 20. stol. izrinila visoka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je bila \xc5\xbee od 16. stol. pridobivala na pomenu. Vseeno hambur\xc5\xa1ki dialekt ohranja mnoge elemente nizke nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in se jasno lo\xc4\x8duje od drugih severnonem\xc5\xa1kih dialektov.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV Hamburgu sta dve javni univerzi: Univerza Hamburg in Tehni\xc5\xa1ka univerza Hamburg-Harburg, poleg njiju pa \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne javne in zasebne visoke \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nManj kot polovica prebivalcev v Hamburgu je vernih. Konec leta 2015 je 27,0% prebivalstva pripadalo Severnolabsko evangeli\xc4\x8dansko-luteranski cerkvi, najve\xc4\x8djemu verskemu telesu in 10,7% pa rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi. ostalih 55% je izjavilo, da niso verni._NEWLINE_Hamburg je od leta 1993 tudi sede\xc5\xbe katoli\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije._NEWLINE_Zaradi svojih pomorskih povezav v Hamburgu tradicionalno deluje velika skupina manj\xc5\xa1ih verskih skupnosti. Tu je leta 1834 nastala prva nem\xc5\xa1ka baptisti\xc4\x8dna skupnost. V mestu so prisotni tudi Judje in od 1960-ih tudi muslimani.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de, opera, balet\n_START_PARAGRAPH_\nHamburg ima dve dr\xc5\xbeavni (Deutsches Schauspielhaus, Thalia Theater) in ve\xc4\x8d zasebnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d. _NEWLINE_Prva operna hi\xc5\xa1a v Nem\xc4\x8diji je bila 2. januarja 1678 ustanovljena v Hamburgu. Danes sodi med uglednej\xc5\xa1e v svetu, ravno tu je npr. Placido Domingo za\xc4\x8del svojo kariero v Evropi. Tu domuje tudi eden najbolj\xc5\xa1ih svetovnih baletnih ansamblov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nNogometni klub Hamburger SV, ki ima sede\xc5\xbe v mestu, je bil edini izmed ustanoviteljev Bundeslige, ki je v najvi\xc5\xa1ji zvezni ligi igral nepretrgoma od prve sezone Bundeslige 1962/63 do izpada v 2. Bundesligo maja 2018. FC St. Pauli je drug pomemben mestni klub, ki je tudi \xc5\xbee igral v Bundesligi._NEWLINE_Kot veliko mesto Hamburg v zadnjih letih uspe\xc5\xa1no tr\xc5\xbei svoj lastni maraton in kolesarsko dirko po mestu._NEWLINE_V letih 1974 in 2006 je Hamburg gostil Svetovno prvenstvo v nogometu, leta 2007 pa \xc5\xa1e Svetovno prvenstvo v rokometu.'