b'\n_START_ARTICLE_\nDeveta\xc5\xa1ka jama\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDeveta\xc5\xa1ka jama le\xc5\xbei na desnem bregu reke Osam 15 kilometrov severovzhodno od mesta Love\xc4\x8d ter kilometer in pol od vasi Devetaki, po kateri je dobila ime. Nedale\xc4\x8d od jame se nahajajo Kru\xc5\xa1unski slapovi, ki so prav tako znana turisti\xc4\x8dna znamenitost._NEWLINE_Skupna dol\xc5\xbeina jame je 2442 metrov. Vhod je \xc5\xa1irok 30 in visok 35 metrov. Po okoli 40 metrih se raz\xc5\xa1iri v velikansko dvorano povr\xc5\xa1ine 2400 m\xc2\xb2 in vi\xc5\xa1ine do 58 metrov. Dvorano osvetljuje dnevna svetloba skozi sedem odprtin v stropu, od katerih najve\xc4\x8dja meri 73 \xc3\x97 48 m. Jama se nato razcepi v dve veji. Leva veja, nedostopna turistom, je dolga okoli dva kilometra. Skoznjo te\xc4\x8de re\xc4\x8dica z ve\xc4\x8d podzemnimi jezeri in slapovi, ki nato pre\xc4\x8dka glavno dvorano in se izlije v reko Osam. Desna veja je toplej\xc5\xa1a in suha. Pravokotna dvorana se kon\xc4\x8da z majhno galerijo z okroglim prostorom, znanim kot "Oltar".\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovanje jame se je za\xc4\x8delo leta 1921. Prva arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja v jami so se za\xc4\x8dela leta 1927, intenzivnej\xc5\xa1e raziskave pa so bile izvedene v letih 1950\xe2\x80\x9352. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da je bila jama naseljena od srednjega paleolitika (70\xe2\x80\x89000 let pr. n. \xc5\xa1t.) ter tudi v neolitiku, v bakreni, bronasti in \xc5\xbeelezni dobi, v \xc4\x8dasu starega Rima in srednjem veku. Deveta\xc5\xa1ka jama je eno od najbogatej\xc5\xa1ih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d predmetov iz neolitske dobe v Bolgariji._NEWLINE_V 1950. letih je dr\xc5\xbeava jamo uporabljala kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za zaloge nafte. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki tir do jame ne obstaja ve\xc4\x8d, \xc5\xa1e vedno pa so vidni temelji, kjer so stali sodi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDeveta\xc5\xa1ka jama velja za eno od treh najpomembnej\xc5\xa1ih prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8d za netopirje v Evropi; \xc5\xa1tevilo netopirjev v jami pozimi dose\xc5\xbee tudi 35\xe2\x80\x89000 osebkov. V jami prebiva 15 vrst netopirjev ter \xc5\xa1tevilne vrste drugih sesalcev, ptic, plazilcev in dvo\xc5\xbeivk.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nJama je bila leta 2011 eno od prizori\xc5\xa1\xc4\x8d snemanja ameri\xc5\xa1kega akcijskega filma Pla\xc4\x8danci 2. Za potrebe snemanja so ustvarjalci filma na novo zgradili 114-metrski most \xc4\x8dez reko Osam, vreden 600\xe2\x80\x89000 levov (okoli 300\xe2\x80\x89000 \xe2\x82\xac), ki je ostal kot darilo Bolgariji. Ustvarjalci so pristali, da iz okoljskih razlogov v bli\xc5\xbeini jame ne bodo snemali eksplozij, avtomobilskih zasledovanj ali po\xc5\xbearov, vendar je snemanje vseeno izzvalo \xc5\xa1tevilne kritike. Novembra 2011 je bolgarska okoljevarstvena agencija oglobila najetega izvajalca, ki je izpred jame odstranil rasto\xc4\x8de grmi\xc4\x8devje. Kasneje istega meseca so biologi ugotovili, da je populacija netopirjev v jami od prej\xc5\xa1njega leta upadla za 75\xc2\xa0% (z okoli 33\xe2\x80\x89800 na 8500 osebkov), ter za to okrivili mno\xc5\xbeice ljudi in hrup zaradi snemanja. Bolgarsko vrhovno upravno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je leta 2012 razsodilo, da ustvarjalci po zakonu ne bi smeli prejeti dovoljenja za snemanje v jami.'