b'\n_START_ARTICLE_\nB\xc2\xb2FH\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc2\xb2FH so za\xc4\x8detnice Burbidgea, Margaret Burbidge, Williama Fowlerja in Hoylea, ter se nana\xc5\xa1ajo na \xc4\x8dlanek iz astrofizike z naslovom Nastanek elementov v zvezdah (Synthesis of the Elements in Stars), objavljen leta 1957. \xc4\x8clanek je tako znan, da se nanj sklicujejo kar s kratico B\xc2\xb2FH, in predstavlja za\xc4\x8detek teorije nastanka jeder v zvezdah._NEWLINE_V \xc4\x8dasu objave B\xc2\xb2FH je Gamow zagovarjal teorijo Vesolja, po kateri so dejansko vsi elementi ali atomska jedra nastala med prapokom. Posledica Gamowe teorije nastanka jeder je, da je preobilica jeder v Vesolju v veliki meri stati\xc4\x8dna. Bethe in Critchfield sta leta 1938 skupaj izpeljala pp-verigo. Von Weizs\xc3\xa4cker in Bethe sta neodvisno izpeljala cikel CNO leta 1938 in 1939. Pretvorba vodika v helij pri jedrskem zlivanju lahko prispeva k nastanku energije v zvezdah. Gamow in drugi so tako v letu 1957 vedeli, da preobilica vodika in helija ni popolnoma stati\xc4\x8dna. Teorije zvezdnega jedrskega zlivanja v tistem \xc4\x8dasu niso re\xc5\xa1evale problema nastanka elementov, te\xc5\xbejih od helija, tako da je Gamow predlagal, da so vsi elementi nastali v prapoku. B\xc2\xb2FH pa je nakazoval, da so vsa atomska jedra, te\xc5\xbeja od litija (pa vse do urana), morala nastati v zvezdah in ne med prapokom. Obe teoriji se strinjata, da nekatera lahka jedra, ned vodikom in litijem, niso nastala v zvezdah, kar je vodilo do sedaj veljavne teorije nastanka jeder v prapoku.\n_START_SECTION_\nPisanje \xc4\x8dlanka\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret in Geoffrey Burbidge sta napisala prvi osnutek \xc4\x8dlanka in vanj namerno vklju\xc4\x8dila obse\xc5\xbena opazovanja in eksperimentalne podatke v zagovor teoriji. Tako Hoyle in Fowler sta trdo delala na prvem osnutku. Burbudge je dejal da si napa\xc4\x8dno predstavljajo da je bil Fowler vodja skupine. Leta 2008 je zapisal: \xc2\xbbV skupini ni bilo nobenega vodje. Vsi smo veliko prispevali.\xc2\xab'