b'\n_START_ARTICLE_\nBiokemija\n_START_PARAGRAPH_\nBiokem\xc3\xadja je interdisciplinarna veda, ki preu\xc4\x8duje kemijske snovi in procese, ki se odvijajo v organizmih: rastlinah, \xc5\xbeivalih in mikroorganizmih._NEWLINE_Biokemija se ukvarja s strukturo in funkcijo celi\xc4\x8dnih sestavin, kot so beljakovine, ogljikovi hidrati, lipidi, nukleinske kisline in druge biomolekule. V zadnjem \xc4\x8dasu se biokemija ukvarja bolj specifi\xc4\x8dno s kemijskimi reakcijami, ki jih katalizirajo encimi, ter z lastnostmi beljakovin._NEWLINE_Biokemija celi\xc4\x8dne presnove je bila iz\xc4\x8drpno opisana. Druge veje biokemije vklju\xc4\x8dujejo genetski kod (DNK, RNK), sintezo beljakovin, transport prek celi\xc4\x8dne membrane ter prenos signalov.\n_START_SECTION_\nRazvoj biokemije\n_START_PARAGRAPH_\nKot zametke biokemije lahko \xc5\xa1tejemo odkritje prvega encima, diastaze (Anselme Payen, 1833). Leta 1828 je Friedrich W\xc3\xb6hler objavil \xc4\x8dlanek o sintezi se\xc4\x8dnine, s katerim je dokazal, da je mogo\xc4\x8de tudi organske spojine ustvariti umetno, izven organizma. K hitremu razvoju biokemije so, posebej v 20. stoletju, pripomogle tehnike, kot so kromatografija, rentgensko sipanje, jedrska magnetna resonanca, ozna\xc4\x8devanje z radioizotopi, elektronska mikroskopija in simulacije molekulske dinamike. Te tehnike so omogo\xc4\x8dile odkritje in podrobno analizo \xc5\xa1tevilnih molekul in presnovnih poti v celici, kot so glikoliza in Krebsov cikel._NEWLINE_Dandanes se izsledki biokemije uporabljajo na \xc5\xa1tevilnih podro\xc4\x8djih od genetike do molekularne biologije in od poljedelstva do medicine. Ena prvih prakti\xc4\x8dnih rab biokemijskih procesov je bila verjetno uporaba kvasovk pri vzhajanju kruha, kar so poznali \xc5\xbee pred 5000 leti.\n_START_SECTION_\nSistematska povezava med biokemijo, genetiko in molekularno biologijo\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave v biokemiji uporabljajo specifi\xc4\x8dne tehnike, ki so zna\xc4\x8dilne le za biokemijo, vendar se kljub temu povezuje tudi s tehnikami in idejami iz genetike, molekularne biologije in biofizike. Nikoli ni bilo \xc4\x8disto jasne meje med temi podro\xc4\x8dji, vsebino in tehnikami, vendar so \xc4\x8dlani vsakega podro\xc4\x8dja zelo natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili in sistematizirali te pojme. _NEWLINE_Biokemija prou\xc4\x8duje podro\xc4\x8dje kemijskih substanc v \xc5\xbeivljenjskih procesih, ki se pojavljajo v \xc5\xbeivih organizmih._NEWLINE_Genetika je podro\xc4\x8dje, ki prou\xc4\x8duje razli\xc4\x8dne genetske razlike med organizmi. Po navadi se ukvarja tudi z genskimi napakami, mutacijami ..._NEWLINE_Molekularna biologija je podro\xc4\x8dje preu\xc4\x8devanja biomolekul - kako se le-te sintetizirajo, prepisujejo in prevajajo v genski material. Glavni cilj molekularne biologije je preu\xc4\x8ditev prepisovanja genskega materiala v RNK ter prevajanje le-te v beljakovine.'