b'\n_START_ARTICLE_\nResarji\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nResarji so navadno veliki najve\xc4\x8d 1-2 milimetra, \xc4\x8drne ali rjave barve. Najve\xc4\x8dji zrastejo do 15 mm. Na glavi imajo par majhnih, a opaznih sestavljenih o\xc4\x8di, kratke tipalnice, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo blizu skupaj in so sestavljene iz 6-10 \xc4\x8dlenov, ter obustne okon\xc4\x8dine, izoblikovane v asimetri\xc4\x8dno sesalo. Tak\xc5\xa1no sesalo je posebnost pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah, sestavljeno je iz leve mandibule in delov maksil, desna mandibula pa manjka. Oprsje je sestavljeno iz jasno definiranega protoraksa, ostala dva \xc4\x8dlena pa sta popolnoma zlita. Razli\xc4\x8dne vrste in celo razli\xc4\x8dni osebki znotraj vrst imajo razli\xc4\x8dno razvita ali manjkajo\xc4\x8da krila. Pri resarjih, ki imajo krila, so le-ta zelo ozka, z malo ali ni\xc4\x8d \xc5\xbeilami. Na obeh robovih izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz njih razmeroma dolge resice, ki efektivno podvojijo njihovo povr\xc5\xa1ino. Na koncu zadnjega para kril imajo kavlje, s katerimi se pritrjajo na sprednja krila. Zadek sestavlja 11 \xc4\x8dlenov, od tega je vidnih 10. Na njem nimajo posebnih struktur, razen ovipozitorja, ki pa ni prisoten pri vseh vrstah._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni so tudi po svoji preobrazbi, ki je vmesna stopnja med nepopolno in popolno. Li\xc4\x8dinke (nimfe) prvih nekaj stadijev so podobne odraslim \xc5\xbeivalim, le brez genitalij in zasnov za krila. Sledi vmesni stadij, nekak\xc5\xa1na buba, kjer se pojavijo zasnove kril.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica izle\xc5\xbee 0,2 mm velika jaj\xc4\x8deca ledvi\xc4\x8daste oblike na rastlinje. Pri nekaterih vrstah imajo samice dobro razvito leglico, s katero pred tem prere\xc5\xbeejo rastlinsko tkivo in izle\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca v notranjost, druge pa jih izle\xc5\xbeejo kar na povr\xc5\xa1ino. Po okoli treh dneh se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke. Li\xc4\x8dinke prvih dveh stadijev se normalno premikajo in prehranjujejo, po drugi levitvi pa sledi stadij, imenovan \xc2\xbbpredbuba\xc2\xab. Li\xc4\x8dinke v tem stadiju se ne prehranjujejo. V tem stadiju se pri ve\xc4\x8dini resarjev pojavijo zasnove kril, razen pri tistih iz podredu Tubulifera, kjer se predbube po nekaj dneh ponovno levijo in preobrazijo v bube, \xc5\xa1ele nato se preobrazijo v odrasle \xc5\xbeivali. \xc4\x8ceprav se predbube in bube ne prehranjujejo, se lahko v ve\xc4\x8dini primerov \xc5\xa1e vedno premikajo naokoli, nekatere pa spletejo okoli sebe kokon._NEWLINE_Najdemo jih v glavnem na rastlinju, pod lubjem in v cvetovih. Prehranjujejo se tako, da prebodejo povrhjico rastlinskih organov z bodalom, ki ga tvori leva mandibula, nato pa vstavijo sesalo in sesajo celi\xc4\x8dne sokove skozi kanal, ki ga tvorita odrastka maksil. Tipi\xc4\x8dni resarji \xc5\xbeivijo 7 do 22 dni, odvisno od temperature. Na leto se zvrsti ve\xc4\x8d generacij. Prezimijo ve\xc4\x8dinoma odrasle \xc5\xbeivali, v zemlji ali v podrasti, lahko tudi v \xc4\x8dlovekovih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Le nekaj vrst prezimi v stadiju bube._NEWLINE_Razmno\xc5\xbeujejo se haplodiplontsko - samice so diploidne, morebitni samci pa haploidni, razvijejo se iz neoplojenih jaj\xc4\x8dec. Samci so manj\xc5\xa1i od samic, lahko pa se slednje razmno\xc5\xbeujejo tudi partenogenetsko in samcev sploh ni. Pri nekaterih vrstah so opazili skrb za zarod in podobna socialna vedenja.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nTripsi \xc5\xbeivijo po vsem svetu. Poleg rastlinojedih vrst, ki predstavljajo ve\xc4\x8dino, je nekaj tudi plenilskih, napadajo druge \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ostale pa jedo glive ali odmrl organski material.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinojede vrste so zaradi svoje \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti pomembni \xc5\xa1kodljivci na nekaj vrstah polj\xc5\xa1\xc4\x8din; za \xc5\xa1kodljive imamo le slab odstotek vrst (v Evropi denimo okoli 70 vrst), ki pa lahko povzro\xc4\x8dijo veliko \xc5\xa1kode. Najopaznej\xc5\xa1a posledica napada resarjev je srebrnenje rastlin - celice, iz katerih so \xc5\xbeivali izsesale vsebino, se napolnijo z zrakom in dobijo srebrnkast odsev. Kadar sesajo na mladih poganjkih, povzro\xc4\x8dijo iznaka\xc5\xbeenje listov in cvetov, pred\xc4\x8dasno odpadanje in venenje. Na plodovih tropskih sadnih vrst (citrusi, avokado, banane) se pojavijo brazgotine ali plutasto tkivo. Najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xa1kodljivci v svetovnem merilu so tobakov resar (Thrips tabaci), cvetli\xc4\x8dni resar (Frankinilella occidentalis), citrusov resar (Scirtothrips dorsalis) in fikusov resar (Thrips palmi). Poleg povzro\xc4\x8danja neposrednih po\xc5\xa1kodb rastlin nekatere vrste tripsov prena\xc5\xa1ajo povzro\xc4\x8ditelje rastlinskih bolezni, kot so rastlinski virusi. Po drugi strani pa so lahko tudi koristni kot opra\xc5\xa1evalci, posebej tisti, ki se zbirajo v ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu znotraj cvetov, ali kot plenilci drugih \xc5\xa1kodljivih vrst \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nSkromni genetski podatki, ki so trenutno na voljo, potrjujejo tradicionalno delitev resokrilcev na podredova Tubulifera in Terebrantia. Prvi vsebuje eno samo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno dru\xc5\xbeino, drugi pa eno veliko in sedem majhnih. Sorodstvena razmerja znotraj njih so \xc5\xa1e neraziskana. Celotno \xc5\xa1tevilo vrst ocenjujejo na 8000.\n_START_SECTION_\nResarji v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji najdemo vrste iz 38 rodov resarjev. Naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dneje so zastopani rodovi Thrips, Haplothrips, Aeolothrips, Odontothrips in Frankiniella. Najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode pri nas povzro\xc4\x8da cvetli\xc4\x8dni resar, v zadnjem \xc4\x8dasu pa tudi tobakov resar.'