b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Juri\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nDELA\n_START_PARAGRAPH_\nV gor. Rimskem katoliku in dunajski Zori je objavil ve\xc4\x8d filozofsko-estetskih razprav, v katerih je videti njegovo temeljito izobrazbo in o\xc4\x8diten talent filozofa-misleca. To so: Na\xc5\xa1e spoznavanje o \xc4\x8dutnem svetu in tomizem, Goethejev\xc2\xa0\xc2\xbbFaust\xc2\xab\xc2\xa0in Dantejeva\xc2\xa0\xc2\xbbDivina Commedia\xc2\xab. Donesek v ozna\xc4\x8ditev naturalisti\xc4\x8dne in kristjanske poezije, Novodobna veda \xe2\x80\x93 pa Aristotel in Toma\xc5\xbe Akvinski, Ljubezen v Petrarkovih rimah z ozirom na slov. lirika prvaka, U\xc4\x8denost pa modrost ali \xc4\x8desa nam je najbolj treba (povzeto po: Slovenska biografija)_NEWLINE_Iz Juri\xc4\x8devih spisov veje \xc5\xbee jasno spoznanje, da katoli\xc5\xa1ka filozofija nima ni\xc4\x8d skupnega ne z Descartesom ne s katerimkoli drugim pomembnim novove\xc5\xa1kim filozofom in da je vsa novove\xc5\xa1ka filozofija zato pa\xc4\x8d zmotna, ki jo je treba \xc4\x8dim prej premagati in zavre\xc4\x8di. Intenziven \xc5\xa1tudij sholasti\xc4\x8dne, posebno Toma\xc5\xbeeve filozofije in tomisti\xc4\x8dno interpretirane Aristotelove filozofije mu ob neupo\xc5\xa1tevanju bistva novove\xc5\xa1ke filozofije daje ob\xc4\x8dutek popolne duhovne premo\xc4\x8di nad vsem tem novove\xc5\xa1kim nihilizmom. Z vsem tem spada Juri\xc4\x8d \xc5\xbee v drugo fazo obnove sholastike pri nas. Za svoja leta je bil Juri\xc4\x8d tudi zelo izobra\xc5\xbeen in razen tega mu moramo priznati tudi velik talent (citirano po:Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, Ivan,Poglavitne ideje slovenskih filozofov med sholastiko in neosholastiko, 1971)._NEWLINE_Svoje filozofske ideje je Juri\xc4\x8d najbolj jasno razvil v \xc4\x8dlanku Novodobna veda - pa Aristotel in Toma\xc5\xbe Akvinski. Uvodoma opozarja naprednjake, da ne poznajo Aristotela in Toma\xc5\xbea Akvinskega in zato, seveda neupravi\xc4\x8deno, odklanjajo njun pomen za novodobno vedo. Zaradi tega ima Juri\xc4\x8d namen samo v glavnih obrisih orisati bistvene poteze aristotelizma in tomizma. Za vodilo svoji \xc5\xa1tudiji postavi Juri\xc4\x8d zdravo pamet in ozir na nravne in socialne posledice. Tako, pravi, bo osvetlil zmede modernih naukov. Po tem uvodu preide Juri\xc4\x8d k vpra\xc5\xa1anju, kaj je veda. Moderni teoretiki, ki skupaj s Kantom zanikajo objektivno veljavo kavzalnosti, so uni\xc4\x8dili vedo v smislu stare filozofije. Skeptiki pa spet zanikajo mo\xc5\xbenost gotovosti spoznanja. Moderni znanstveniki pa priznavajo le pozitivno znanost, \xc4\x8des zato, ker se ne oddaljuje od svojih predmetov v zra\xc4\x8dne svetove na\xc4\x8delnih premi\xc5\xa1ljanj. Zdrava pamet pa nam veleva, pravi Juri\xc4\x8d, preiskovanje vzrokov navzgor vse do najvi\xc5\xa1jega vzroka \xe2\x80\x93 Boga. Prava veda je tedaj tista, ki zadovoljuje te zdravorazumske potrebe ali te\xc5\xbenje z raziskovanjem vzrokov stvarstva. To pa ravno najdemo, po Juri\xc4\x8du, v Aristotelovem in Toma\xc5\xbeeven nauku, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de najvi\xc5\xa1ji vzrok stvari kot najvi\xc5\xa1jo bit. Juri\xc4\x8d preide do sklepa, da moderni vek prezira modroslovje. Vzrok za to pa vidi v moderni filozofiji sami; to so po njegovem zakrivili "gorostasni" nesmisli tako zvanih transcendentalnih filozofok kot na primer Hegel in Fichte. Krivi nazori, najneslanej\xc5\xa1i in skrajno nasprotni nauki modernih mislecev so zanj filozofske zmote, katere so zapolnjene s kartezijanskimi novotarijami, dospele do vrhunca v znanstvenem in socialnem nihilizmu na\xc5\xa1ih dni in katere se nam javljajo kot naravni plod ter posledica preziranja bistvenih principov aristoteli\xc5\xa1ko-tomisti\xc4\x8dnih. Tu je seveda jasno izra\xc5\xbeeno spoznanje, da je za katoli\xc5\xa1ko (tomisti\xc4\x8dno) filozofijo vse od kartezijanstva naprej filozofska zmota (citirano po:Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, Ivan,Poglavitne ideje slovenskih filozofov med sholastiko in neosholastiko, 1971).'