b'\n_START_ARTICLE_\nBalerina, balerina\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedovalka v romanu je Balerina, psihi\xc4\x8dno in umsko motena oseba, na stopnji triletnega otroka. Vsako od petnajstih poglavij se za\xc4\x8dne s tem, da se Balerina polula v posteljo in tako ve, da je nov dan. Na za\xc4\x8detku protagonistka na svoj 15. rojstni dan pade iz sanjskih oblakov v realnost (pade s postelje na tla). Kadar je razburjena, stoji na prstih, poje pesem ter razbija kro\xc5\xbenike in skodelice. \xc4\x8ce postane prehudo, ji dajo kapljice za pomiritev, \xc4\x8de je mati preutrujena, jo k sebi vzame teta in \xc4\x8de se \xc5\xa1e vedno ne pomiri, jo hospitalizirajo. Roman opisuje dru\xc5\xbeinsko dogajanje na eni in Balerinino pikolovsko opazovanje na drugi strani. Dogajanje v romanu je za Balerino tragi\xc4\x8dno, saj ji umre mati, ona pa misli, da le spi.\n_START_SECTION_\nInterpretacije\n_START_PARAGRAPH_\nV sodobni slovenski literaturi je roman Balerina, Balerina redek primer romana s protagonistko omejenega horizonta, zato bralec njeni zgodbi ne more v celoti zaupati. Gre za nezanesljivost pripovedovalca, ki je lahko omejen iz ve\xc4\x8d razlogov: osebne zmedenosti, du\xc5\xa1evne bolezni, starosti osebe itd. Omejena je tudi prostorsko, predvsem na doma\xc4\x8do kuhinjo. Protagonistka je pasiven lik, odvisen od pomo\xc4\x8di okolice (mame) in temu stanju je prilagojen tudi jezik, ki je (otro\xc5\xa1ko) pogovorni, z vklju\xc4\x8denimi posameznimi italijanskimi besedami, kot npr. volare, cantare. Glavna oseba ni nosilka dejanj, saj jih ni zmo\xc5\xbena spro\xc5\xbeati in nadzorovati, zato je le pasivna, a kljub temu natan\xc4\x8dna opazovalka. Informacije o zunanjem okolju prina\xc5\xa1a po\xc5\xa1tar, s pomo\xc4\x8djo katerega se bralec seznani z dogodki iz 60. let 20. stoletja. V romanu se ve\xc4\x8dkrat pojavlja motiv letenja, ki ozna\xc4\x8duje \xc5\xbeeljo po osvoboditvi in hrepenenje po dvigu na vi\xc5\xa1ji nivo, k re\xc5\xa1itvi in uspehu. Povezuje se z motivom petja (pesem: Nel blu dipinto di blu, kjer modra barva simbolizira umirjenost, harmonijo, spremembe na vi\xc5\xa1jo raven ...). Konec roman ponovi fantastiko in sporo\xc4\x8dilnost modrine (modre ptice), v smislu sprememb in prehoda (npr. Balerine iz pubertete). Junakinja romana biva na meji med nebom in zemljo, zato tudi pomembne "zemeljske kategorije", kot so \xc5\xbeivljenje, trpljenje in smrt izgubijo nekaj ostrine, prav tako tudi minevanje \xc4\x8dasa._NEWLINE_Roman Balerina, Balerina je kratki, dru\xc5\xbebeni roman z avtobiografskimi elementi. Lik Balerine osvetljuje perspektivo \xc4\x8dloveka, ki je v \xc5\xbeivljenju (ob\xc4\x8dasno) potisnjen v pasivni polo\xc5\xbeaj - ko gledamo in se ne moremo aktivno odzivati. Z izbiro junaka, kot je Balerina, je avtor bralcem omogo\xc4\x8dil pogled na svet skozi ta neobi\xc4\x8dajni zorni kot._NEWLINE_Mo\xc5\xbenost primerjave romana z drugimi svetovnimi romani: npr. z romanom predstavnika ameri\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti Williama Faulknerja Krik in bes, kjer je pripovedovalec sicer tretjeosebni, pri tem pa je junak Benji enako kot Balerina star 33 let. Posebej je zanimiva otro\xc5\xa1ka perspektiva Benjija._NEWLINE_Roman je pri bralcih do\xc5\xbeivel dober odziv, bil je nominiran v Sloveniji za nagrado kresnik ter prejel nekaj nagrad v Italiji, od tega je najpomembnej\xc5\xa1a Vstajenje. Tudi dramska priredba Branka Zavr\xc5\xa1aka, ki je nastala na podlagi romana v italijanskem in slovenskem jeziku, je bila dele\xc5\xbena ugodnega odziva gledali\xc5\xa1ke publike.\n_START_SECTION_\nOcene in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nNominacija za nagrado kresnik, 1998._NEWLINE_Tr\xc5\xbeaska nagrada Vstajenje, 1997.\n_START_SECTION_\nPriredbe\n_START_PARAGRAPH_\nBalerina, Balerina; monodrama, adaptiral in re\xc5\xbeiral Branko Zavr\xc5\xa1ak.\n_START_SECTION_\nOpombe in sklici\n_START_PARAGRAPH_\nNagrade za roman Balerina, Balerina'