b"\n_START_ARTICLE_\nCharles Fourier\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc3\xa7ois Marie Charles Fourier je bil rojen 7. aprila 1772 v Besan\xc3\xa7onu; izhajal je iz siroma\xc5\xa1ne dru\xc5\xbeine majhnega poslovne\xc5\xbea._NEWLINE_Sprva ga je bolj kot o\xc4\x8detova trgovina zanimala arhitektura, pravzaprav si je \xc5\xbeelel postati in\xc5\xbeenir, vendar ni imel nobene mo\xc5\xbenosti, da bi ga sprejeli v lokalno \xc5\xa1olo za voja\xc5\xa1ke in\xc5\xbeenirje, saj ni bil sin plemi\xc4\x8da. Kasneje je spoznal, da bi mu omenjena \xc5\xa1ola porabila preve\xc4\x8d dragocenega \xc4\x8dasa in mu prepre\xc4\x8dila uresni\xc4\x8diti \xc5\xbeeljo po\xc2\xa0\xc2\xbbpomo\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Julija leta 1781 mu je umrl o\xc4\x8de, od katerega je podedoval dve petini dru\xc5\xbeinskega premo\xc5\xbeenja, izhajajo\xc4\x8dega iz nepremi\xc4\x8dnin, v vrednosti 200 000 frankov. To nenadno dobljeno\xc2\xa0\xc2\xbbbogastvo\xc2\xab\xc2\xa0mu je omogo\xc4\x8dilo \xc5\xa1tevilna potovanja po Evropi._NEWLINE_Leta 1791 se je preselil iz Besan\xc3\xa7ona v Lyon, kjer se je zaposlil pri trgovcu 'M. Bousqnetu. V svoji poklicni karieri je nekaj mesecev slu\xc5\xbeboval tudi v Parizu kot vodja urada za statistiko._NEWLINE_Na svojih slu\xc5\xbebenih potovanjih je izra\xc5\xbeal nezadovoljstvo, saj jih je opravljal v imenu drugih, a za njihovo komercialno korist. V \xc5\xbeelji, da bi na\xc5\xa1el znanje, kjerkoli je to mogo\xc4\x8de, je Fourier nenehno \xc4\x8dutil potrebo po zamenjavi poslovnih dru\xc5\xbeb, ki so ga zaposlovale, kot tudi prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d, v katerih je na svojih potovanjih \xc5\xbeivel, da bi\xc2\xa0\xc2\xbbraziskal\xc2\xab\xc2\xa0in izkusil nove stvari. Tako je v letih od 1791 do 1816 slu\xc5\xbeboval v Parizu, Rouenu, Lyonu, Marseillu in Bordeauxu._NEWLINE_Kot trgovski potnik in uradnik so bile njegove lastne raziskave in misli \xc4\x8dasovno omejene \xe2\x80\x93 prito\xc5\xbeeval se je nad svojim\xc2\xa0\xc2\xbbslu\xc5\xbeenjem prevarljivosti trgovcev\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbvarljivimi in poni\xc5\xbeujo\xc4\x8dimi pravicami\xc2\xab, ki so ga omejevale v intelektualni dejavnosti._NEWLINE_O\xc4\x8detova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina mu je omogo\xc4\x8dila tudi za\xc4\x8detek pisateljevanja in \xc5\xa1irjenja lastnih misli ter pogledov na svet; izoblikoval in pridobil jih je na \xc5\xa1tevilnih sre\xc4\x8danjih z ljudmi, ki so mu prekri\xc5\xbeali pot v \xc4\x8dasu, ko je bil zaposlen kot trgovski potnik; prav tako je snov za pisanje \xc4\x8drpal iz \xc4\x8dasopisov in lastne notranjosti. Prvo delo je objavil leta 1808._NEWLINE_Aprila leta 1834 se je Fouriere preselil v Pariz, kjer je 10. oktobra 1837 v starosti 65 let umrl._NEWLINE_Pogrebne procesije (11. oktobra 1837), ki se je vila od njegovega doma do cerkve v Petits-Peresu, se je udele\xc5\xbeilo ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiristo ljudi.\n_START_SECTION_\nSocialna fizika in falansterij\n_START_PARAGRAPH_\nNa temelju Newtonove fizike izgradil svojo socialno teorijo\xc2\xa0\xc2\xbbharmonije\xc2\xab, ki mu je slu\xc5\xbeila kot podlaga za iskanje bolj ali manj za tisti \xc4\x8das utopi\xc4\x8dnih, a z vidika prihodnosti elementarno uresni\xc4\x8dljivih re\xc5\xa1itev pere\xc4\x8dih dru\xc5\xbebenih problemov tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Obstoje\xc4\x8da dru\xc5\xbeba,\xc2\xa0\xc2\xbbcivilizacija\xc2\xab\xc2\xa0je po Fourierju iz\xc5\xa1la iz\xc2\xa0\xc2\xbbbarbarstva\xc2\xab, sama pa je s \xc4\x8dezmernimi vojnami, revolucijami, izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem, brezposelnostjo in \xc4\x8dezmerno rev\xc5\xa1\xc4\x8dino v eti\xc4\x8dnem pogledu \xc5\xa1e vedno barbarska. Namesto, da bi napredek industrije pove\xc4\x8dal blaginjo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, pove\xc4\x8duje rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in konflikte v dru\xc5\xbebi. Razvojno stopnjo v zgodovini \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, ki bi bila\xc2\xa0\xc2\xbbcivilizacija\xc2\xab\xc2\xa0v polnem pomenu besede imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbharmonija\xc2\xab, harmoni\xc4\x8den ideal pa bi bil zdru\xc5\xbeba ljudi iz razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih slojev, v kateri kljub izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8dim se razlikam, vsi vzajemno sodelujejo in presegajo dru\xc5\xbebene razlike in konflikte, ki izhajajo iz teh razlik._NEWLINE_Svoj socialni nauk je gradil na Newtonovski fiziki privla\xc4\x8dnosti sil, ki imajo svoj ekvivalent v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih strasteh, skozi strasti se ustvarjajo \xc4\x8dlovekove potrebe, predvsem naravne potrebe po zdravju in blaginji, potreba po zbli\xc5\xbeevanju s soljudmi in zbli\xc5\xbeevanju teh osnovnih skupin v vi\xc5\xa1je organizirane falange ali falansterije (fr. phalanst\xc3\xa8res), ki so osnovne dru\xc5\xbebene enote. V idealnih razmerah zdru\xc5\xbeujejo ti falansteriji 1602 ljudi (od 300 do 400 dru\xc5\xbein), organizirani pa so kot kooperativne delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, ekonomsko utemeljene na agrarni dejavnosti, hkrati pa sposobni razvijati svojo industrijo. Kon\xc4\x8dni smoter falansterija je urejena dru\xc5\xbeba, ki bi harmoni\xc4\x8dno usklajevala interese razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih skupin, bogatih in revnih, pode\xc5\xbeelja in mesta, rokodelstva in intelektualcev. V Fourierjevih falansterijih so na\xc5\xa1li graditeljski zgled \xc5\xa1tevilni zgodnej\xc5\xa1i graditelji delavskih naselij._NEWLINE_Falansterij prav tako ne bi poznal spolnega razlikovanja in bi omogo\xc4\x8dil \xc5\xbeenskam, da tekmujejo pri vseh dru\xc5\xbebenih funkcijah z mo\xc5\xa1kimi in so protiute\xc5\xbe mo\xc5\xa1kemu vplivu, ki je Fourierjevem mnenju bolj robat in zatiralski, saj temelji zgolj na mo\xc4\x8di. Me\xc5\xa1\xc4\x8danski zakon naj bi nadomestila svobodna ljubezen. Fourier je tudi prvi, ki je uporabil izraz feminizem (1837). Tako mo\xc5\xa1ki kot \xc5\xbeenske, bi se v falange zdru\xc5\xbeevali na prostovoljni osnovi, nakar bi sam uspeh delovanja falange, ki bi spodbujal zdrave in ustvarjalne medosebne odnose, predstavljal vzor vsem okoli\xc5\xa1kim prebivalcem, ki bi se postopoma vklju\xc4\x8devali v falansterije._NEWLINE_Zavzemal se je tudi za odpravo trgovskih posrednikov, ki pogosto na\xc4\x8drtno povzro\xc4\x8dijo podra\xc5\xbeitve poljubnih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din, med prvimi pa je izrazil pravico do eksisten\xc4\x8dnega minimuma, do katerega naj privede dr\xc5\xbeavno zagotovljena pravica do dela. Proti koncu svojega \xc5\xbeivljenja je pritegnil zanimanje \xc5\xa1tevilnih mlaj\xc5\xa1ih sodobnikov v Evropi in ZDA, ki so njegov nauk prenovili in ga oddaljili od prvotne \xc5\xa1ibke 'fizikalne' teoretske opore, hkrati pa poskusili udejanjiti tudi eksperimentalno v praksi. Kljub temu da ti eksperimenti niso dolgo trajali, ker so izhajali iz metafizi\xc4\x8dne priredbe Newtonove fizike, nezanesljivih prognoz dru\xc5\xbebenega razvoja in dlakocepskega predpisovanja pravil falansterija, so vplivali na prihodnja socialisti\xc4\x8dna, komunisti\xc4\x8dna, anarhisti\xc4\x8dna in sindikalna dru\xc5\xbebena gibanja. Razmi\xc5\xa1ljanja Charlesa Fourierja je sistematiziral njegov u\xc4\x8denec Consid\xc3\xa9rant."