b'\n_START_ARTICLE_\nSodna pala\xc4\x8da, Bruselj\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1860 je kraljevi odlok med vladavino Leopolda I. napovedal gradnjo pala\xc4\x8de pravosodja in za njeno zasnovo organiziral mednarodni arhitekturni nate\xc4\x8daj. Predlogi, ki so bili rezultat nate\xc4\x8daja, so bili nesprejemljivi in so bile zato zavrnjeni. Tedanji minister za pravosodje Tesch je Josepha Poelaerta pridobil leta 1861 za oblikovanje. Temeljni kamen je bil postavljen 31. oktobra 1866, stavba pa je bila odprta 15. oktobra 1883, \xc5\xa1tiri leta po smrti Poelaerta leta 1879._NEWLINE_Za gradnjo Sodne pala\xc4\x8de je bil poru\xc5\xa1en del Marollenove soseske, medtem ko je bila ve\xc4\x8dina parka, ki pripada hi\xc5\xa1i M\xc3\xa9rode, tudi razla\xc5\xa1\xc4\x8dena. 75 lastnikov hi\xc5\xa1, od katerih so mnogi \xc5\xbeiveli v svojih domovih, so prejeli velike od\xc5\xa1kodnine, medtem ko so se bili ostali prebivalci, pribli\xc5\xbeno sto ljudi, prisiljeni preseliti, \xc4\x8deprav so jim nadomestili hi\xc5\xa1e v vrtnem mestu "Tillens-Roosendael" (francosko cit\xc3\xa9-jardin Tillens-Roosendael) v ob\xc4\x8dini Uccle v Quartier du Chat. _NEWLINE_Sam Poelaert je \xc5\xbeivel v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini Marollen v hi\xc5\xa1i, ki je le nekaj sto metrov od zgradbe, hi\xc5\xa1e, z obse\xc5\xbenimi pisarnami in delavnicami. [4] [5] Zato je malo verjetno, da je sam ni videl, da uni\xc4\x8duje sosesko._NEWLINE_Zaradi prisilnega preseljevanja toliko ljudi je beseda arhitekt postala ena najbolj resnih \xc5\xbealitev v Bruslju. _NEWLINE_Lokacija pala\xc4\x8de je na gri\xc4\x8du Galgenberg, kjer so v srednjem veku obe\xc5\xa1ali obsojene kriminalce._NEWLINE_V notranjosti stavbe sta ogromna kipa Demostena in Likurga, kiparja Pierreja Armanda Cattiera in figure rimskih pravnikov Cicera in Ulpiana, ki ju je izdelal Antoine-F\xc3\xa9lix Bour\xc3\xa9. \xc4\x8ceprav se je gradnja zgodila med vlado L\xc3\xa9opolda II., je pokazal le malo zanimanja za stavbo in se ne \xc5\xa1teje za del obse\xc5\xbenega arhitekturnega programa v Bruslju ali njegove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine kot\xc2\xa0\xc2\xbbkralja graditelja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu druge svetovne vojne, na predve\xc4\x8der osvoboditve Bruslja, so be\xc5\xbee\xc4\x8di Nemci zanetili po\xc5\xbear v Sodni pala\xc4\x8di, da bi jo uni\xc4\x8dili. Zaradi tega se je zru\xc5\xa1ila kupola, del stavbe pa je bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan. Do leta 1947 je bila ve\xc4\x8dina stavbe popravljena in obnovljena kupola dva in pol metra vi\xc5\xa1ja od izvirnika._NEWLINE_Leta 2003 se je za\xc4\x8dela prenova stavbe. Ta prenova se nana\xc5\xa1a na popravilo in krepitev stre\xc5\xa1ne konstrukcije in sten ter postavitev nove plasti na pozla\xc4\x8deno kupolo. Napredek je po\xc4\x8dasen, v letu 2013 pa je bilo ugotovljeno, da je desetletni oder tako zarjavel in nevaren, da je bila potrebna prenova gradbenega odra.\n_START_SECTION_\nDimenzije\n_START_PARAGRAPH_\nBruseljska pala\xc4\x8da pravi\xc4\x8dnosti je ve\xc4\x8dja od bazilike sv. Petra v Rimu. Stavba ima dimenzije 160 krat 150 metrov  in skupno zgrajeno povr\xc5\xa1ino 26.000 m\xc2\xb2. Kupola na vi\xc5\xa1ini 104  metre tehta 24.000 ton. Stavba ima 8 dvori\xc5\xa1\xc4\x8d s povr\xc5\xa1ino 6000 m\xc2\xb2, 27 velikih dvoran in 245 manj\xc5\xa1ih dvoran in drugih sob. Nahaja se na hribu, med zgornjim in spodnjim mestom z razliko v vi\xc5\xa1ini 20 metrov, kar ima za posledico ve\xc4\x8d vstopov v stavbo na razli\xc4\x8dnih ravneh.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja dobro znana zgodba, ki jo je Adolf Hitler navajal za zgradbo. Albert Speer je v svoji knjigi V tretjem rajhu  izjavil, da je bil leta 1940 napoten v Bruselj, da bi preu\xc4\x8deval stavbo._NEWLINE_Pala\xc4\x8da pravi\xc4\x8dnosti v Limi v Peruju, v kateri je Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Peruja, \xc4\x8deprav veliko manj\xc5\xa1a, temelji na Bruseljski pala\xc4\x8di pravi\xc4\x8dnosti.'