b'\n_START_ARTICLE_\nLTH\n_START_PARAGRAPH_\nLTH (Lo\xc5\xa1ke tovarne hladilnikov \xc5\xa0kofja Loka, d. d.) je podjetje hladilnih naprav v ste\xc4\x8daju s sede\xc5\xbeem v \xc5\xa0kofji Loki.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki po prvi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 je v \xc5\xa0kofji Loki \xc5\xa1vicaski in\xc5\xbeenir in podjetnik Gottlieb Franz Schneiter ustanovil podjetje z imenom In\xc5\xbe. F. Schneiter, strojno stavbena delavnica, spec. turbine in regulatorji, ki se je kmalu preimenovalo v G. F. Schneiter, \xc5\xa0kofja Loka, podjetje za gradnjo vodnih turbin. Podjetje je proizvajalo vodne turbine in regulatorje ter je zaradi strokovnega ugleda ustanovitelja in uspe\xc5\xa1nega tr\xc5\xbeenja \xc5\xbee od za\xc4\x8detka naprej uspe\xc5\xa1no poslovalo. Podjetje je najprej proizvajalo vodne turbine za stranke na Gorenjskem, Dolenjskem in \xc5\xa0tajerskem, od leta 1926 pa so izdelke prodajali tudi v Prekmurje, na Hrva\xc5\xa1ko, v \xc4\x8crno goro, Bosno, Srbijo in Banat._NEWLINE_Leta 1930 se je podjetje preselilo v nove, ve\xc4\x8dje prostore, ki so jih zgradili tudi s pomo\xc4\x8djo kredita Mestne hranilnice \xc5\xa0kofja Loka. Takrat je bilo v podjetju zaposlenih 20 ljudi, kmalu pa je naraslo na ve\xc4\x8d kot 30. Ker to ni bila ve\xc4\x8d delavnica, temve\xc4\x8d tovarna, so podjetju spremenili ime v G. F. Schneiter, tovarna strojev, \xc5\xa0kofja Loka. Ulitke iz sive litine je podjetju dobavljala livarna v \xc5\xa0torah. Kupce so prepri\xc4\x8dali s kakovostjo, ugodno ceno in razmeroma kratkimi dobavnimi roki, kljub individualni proizvodnji (vodno turbino so iz tovarne navadno odposlali naro\xc4\x8dniku v treh ali \xc5\xa1tirih mesecih po podpisu pogodbe)._NEWLINE_Tovarna je izdelovala vodne turbine za mline, \xc5\xbeage, obrtne delavnice in male elektrarne. Posebej veliko so izdelali Francisovih turbin v razli\xc4\x8dnih izvedbah. Izdelovali so tudi Peltonove turbine. Za zahtevnej\xc5\xa1e turbinske pogone so izdelovali tudi avtomatske regulatorje vrtilne hitrosti. V proizvodnem programu so imeli tudi ostalo opremo za turbine: zapornice z ro\xc4\x8dnimi ali elektromotornimi dvi\xc5\xbenimi mehanizmi, re\xc5\xa1etke; pa tudi \xc5\xbeage venecianke, transmisijske gredi, le\xc5\xbeaje, jermenice ter drugo drobnej\xc5\xa1o strojno opremo mlinov in \xc5\xbeag._NEWLINE_Da bi bilo njegovo podjetje manj odvisno od sezonskega nihanja naro\xc4\x8dil za vodne turbine, se je Schneiter v za\xc4\x8detku tridesetih let odlo\xc4\x8dil raz\xc5\xa1iriti proizvodni program s hladilnimi napravami, ki jih do takrat na jugoslovanskem trgu ni proizvajal \xc5\xa1e nih\xc4\x8de. Leta 1933 so po Schneiterjevih na\xc4\x8drtih v njegovi tovarni izdelali prvi hladilni kompresor. Prve hladilne naprave pa so bile stroji za sladoled. Vzporedno z njimi so razvili tudi avtomatske hladilne naprave za mesnice, gostilne, restavracije, mlekarne, delikatese ipd. Schneiterjeve hladilne naprave in stroji za sladoled so takoj do\xc5\xbeiveli velik prodajni uspeh. Tr\xc5\xbeili so jih pod blagovno znamko Juhlad in z za\xc5\xa1\xc4\x8ditnim simbolom belega medveda. V Ljubljani so odprli trgovsko zastopstvo podjetja G. F. Schneiter, tovarna hladilnih strojev Juhlad, \xc5\xa0kofja Loka. Po zaslugi proizvodnje hladilnih naprav je Schneiterjevo podjetje tudi uspe\xc5\xa1no prebrodilo izbruh velike gospodarske krize. \xc5\xa0tevilo zaposlenih v Schneiterjevem podjetju je naraslo na 40, vi\xc5\xa1ina osebnih dohodkov zaposlenih pa je bila med najvi\xc5\xa1jimi v takratni industriji na Slovenskem. Z znamko Juhlad so bili uspe\xc5\xa1ni po vsej jugovzhodni Evropi.\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1945 so Schneiterjevo podjetje nacionalizirali in preimenovali v Tovarno vodnih turbin \xc5\xa0kofja Loka. Po nacionalizaciji njegovega podjetja se je Schneiter vrnil v \xc5\xa0vico, kjer je leta 1958 tudi umrl. Leta 1947 so kadre, orodja, livarske modele in celotno tehni\xc4\x8dno dokumentacijo preselili v novoustanovljeni Litostroj v Ljubljano. \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ko podjetje pa je do leta 1949 obstajalo naprej kot Litostroj, podru\xc5\xbenica \xc5\xa0kofja Loka in se ukvarjalo z izdelovanjem vodnih turbin. Ko je februarja 1949 podru\xc5\xbenica Litostroja v \xc5\xa0kofji Loki prenehala obstajati, so ostanke tega podjetja skupaj s poslopjem prepustili podjetju Remont._NEWLINE_Leta 1954 se je nekdanji mojster v Schneiterjevi tovarni Valentin Zaletel vrnil v \xc5\xa0kofjo Loko, kjer so nekaj let pred tem ustanovili tovarno Motor z raznovrstnim proizvodnim programom. V njej so delali zaporniki. Vodil jo je Vladimir Logar in ta je nato z Zaletelom za\xc4\x8del razvijati in proizvajati hladilne kompresorje, toplotne izmenjevalnike in hladilno opremo. Motor je od Litostroja prevzel tisti del Schneiterjevega arhiva, ki je zadeval hladilne naprave._NEWLINE_Leta 1960 se je podjetje Motor preoblikovalo v Lo\xc5\xa1ke tovarne hladilnikov (LTH) in v naslednjih desetletjih uspe\xc5\xa1no poslovalo na doma\xc4\x8dih in tujih trgih. V \xc4\x8dasu Jugoslavije je bil LTH vodilno podjetje na jugoslovanskem trgu. Leta 1960 je imel 620 zaposlenih, leta 1980 pa 1539. Razvili so pestro paleto izdelkov: toplotne izmenjevalnike, kompresorje, hladilne agregate, ventilatorje, predvsem pa so bili vodilni pri zamrzovalnih skrinjah za gospodinjstva in profesionalnem hladilnem programu, tj. za gostilne, trgovine, mesarska podjetja, hotele ipd. Za uspeh LTH-ja na jugoslovanskem trgu je bil zaslu\xc5\xbeen tudi njegov dober servis kupcev. Leta 1975 so ustanovili tudi In\xc5\xa1titut Zorana Ranta._NEWLINE_LTH je za\xc4\x8del izgubljati konkuren\xc4\x8dnost v osemdesetih letih 20. stoletja, ko so na njegove trge v jugovzhodni Evropi za\xc4\x8denjala prihajati zahodna podjetja.\n_START_SECTION_\nPo razpadu Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nZ razpadom Jugoslavije je LTH izgubil 70 odstotokov trga, kar je podjetje mo\xc4\x8dno prizadelo. Poskusilo se je preusmeriti na zahodne trge. Razvili so nekaj novih izdelkov, nekaj tudi zaradi okoljskih zahtev, saj se v hladilnih napravah za hlajenje ni ve\xc4\x8d smel uporabljati freon. V devetdesetih letih je podjetje vodila Tatjana Nastran in v tem \xc4\x8dasu je poslovalo na robu izgube ali z izgubo. Leta 2000 je podjetje imelo 16,9 milijona evrov prihodkov in 3,4 milijona evrov izgube._NEWLINE_Leta 2001 je LTH za 170 milijonov tolarjev (710.000 evrov) kupil podjetnik Jo\xc5\xbee Angeli, ki je s svojim podjetjem Blues tesno posloval s podjetjem Gorenje, s katerim je imel ekskluzivno pogodbo za dobavo sestavnih delov za njegove izdelke. LTH je imel takrat 460 zaposlenih.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbde na za\xc4\x8detku so se pojavljale domneve, da je pravi novi lastnik dru\xc5\xbebe LTH pravzaprav Jo\xc5\xbee Stani\xc4\x8d, ki je bil takrat predsednik uprave Gorenja, zaradi \xc4\x8desar je bilo popolnoma nepredstavljivo, da bi se ukvarjal \xc5\xa1e s kakim drugim podjetjem. \xc5\xa0e zlasti zato, ker sta bila veliko Gorenje in v primerjavi z njim pal\xc4\x8dek LTH na trgu tekmeca.\xc2\xab Po Angelijevem prevzemu podjetja LTH se je njegovo poslovanje najprej zelo popravilo: prodajo so v obdobju 2000-2003 skoraj podvojili, na 29,8 milijona evrov. Na novo so zaposlovali, vlagali v nove zmogljivosti in se vra\xc4\x8dali na trge Balkana. V tem \xc4\x8dasu je podjetje vodil Jo\xc5\xbee Hafner, ki se je nato zaradi nesoglasij z lastnikom Angelijem s podjetjem LTH raz\xc5\xa1el._NEWLINE_Ob hitrem \xc5\xa1irjenju je podjetje pri\xc5\xa1lo v velike likvidnostne te\xc5\xbeave in leta 2004 je zaposlenim za nekaj \xc4\x8dasa prenehalo izpla\xc4\x8devati prispevke. Leta 2005 je prodaja upadla na 20 milijonov evrov in podjetje je imelo 6,6 milijonov evrov izgube. V letu 2005 je za nekaj \xc4\x8dasa obstala tudi proizvodnja, ker podjetje ni imelo denarja za nakup surovin. V tem \xc4\x8dasu je bila predsednica uprave Marjeta Cesar Jane\xc5\xbei\xc4\x8d, ki jo je decembra 2005 nasledil nekdanji direktor Planike Milan Baj\xc5\xbeelj, tega pa je \xc5\xbee januarja 2006 nasledil Anton Vasja Dov\xc5\xa1ak, ki je bil prej zaposlen v Gorenju. Podjetje Blues je bilo tudi LTH-jev dobavitelj. Marca 2006 je v LTH kot 24-odstotni lastnik podjetja vstopil Jo\xc5\xbee Stani\xc4\x8d s sinom Borutom. Nato je Jo\xc5\xbee Stani\xc4\x8d skupaj s \xc5\xa1e dvema \xc4\x8dlanoma vodstva LTH od Jo\xc5\xbeeta Angelija odkupil ve\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe podjetja. V letu 2006 je imel nato LTH 7,3 milijona evrov izgube._NEWLINE_V letu 2007 se je prodaja LTH popravila na 23,3 milijona evrov, izguba pa je zna\xc5\xa1ala 3,3 milijona evrov. Zaradi pomanjkanja obratnega kapitala je proizvodnja tudi v letu 2008 ve\xc4\x8dkrat obstala. Banka NLB podjetju ni odobrila reprograma dolgov, neuspe\xc5\xa1na je bila tudi njegova pro\xc5\xa1nja za dr\xc5\xbeavno pomo\xc4\x8d. Novi glavni lastnik LTH-ja je s pretvorbo terjatev postal podjetnik Milo\xc5\xa1 Kodre (njegovo podjetje Agovit je bilo LTH-jev dobavitelj plo\xc4\x8devine), ki je postal tudi njegov novi predsednik uprave. Spomladi 2009 se je Jo\xc5\xbee Stani\xc4\x8d umaknil iz nadzornega sveta podjetja, junija 2009 pa je ob\xc4\x8dina \xc5\xa0kofja Loka v imenu delavcev, ki jim je podjetje dolgovalo \xc5\xa1tiri izpla\xc4\x8dila osebnih dohodkov, na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du vlo\xc5\xbeila predlog za ste\xc4\x8daj. Ob za\xc4\x8detku ste\xc4\x8daja je bilo v LTH zaposlenih 320 delavcev._NEWLINE_LTH je imel leta 2000 vknji\xc5\xbeenih 11 milijonov evrov dolgov, konec leta 2008 pa 29,6 milijonov evrov. Ste\xc4\x8dajni upravitelj podjetja LTH je upnikom priznal 27 milijonov evrov terjatev. Ker je bilo podjetje LTH po mnenju ste\xc4\x8dajnega upravitelja \xc5\xbee ve\xc4\x8d let pred ste\xc4\x8dajem likvidnostno in kapitalsko neustrezno ter zaradi sumov malverzacij, je ta proti upravam LTH-ja v obdobju 2005-2009 vlo\xc5\xbeil do februarja 2015 skupaj 150 to\xc5\xbeb. Z njimi je do februarja 2015 v ste\xc4\x8dajno maso uspel povrniti pol milijona evrov.\n_START_SECTION_\nLTH Castings\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1989 se je nekdanja LTH-jeva livarna in orodjarna, ki je locirana v Vincarjih pri \xc5\xa0kofji Loki, lo\xc4\x8dila od mati\xc4\x8dnega podjetja, in pod imenom "Lth-ol d.o.o.", in pod novim vodstvom mag. Mirjam Jan Bla\xc5\xbei\xc4\x87, za\xc4\x8dela delati tudi za avtomobilsko industrijo. Danes zasebno podjetje pod imenom LTH Castings d. o. o. in s sede\xc5\xbeem v \xc5\xa0kofji Loki posluje na mednarodnih trgih. V za\xc4\x8detku leta 2017 je imelo ve\xc4\x8d kot 1400 zaposlenih v Sloveniji in ve\xc4\x8d kot 700 zaposlenih na proizvodnjih lokacijah v tujini.\n_START_SECTION_\nProizvodni program\n_START_PARAGRAPH_\nPodjetje LTH je izdelovalo hladilne naprave tako za zasebne kupce kot podjetja. Najbolj znano je bilo po kakovostnih zamrzovalnih skrinjah za gospodinjstva. Od profesionalnih hladilnih naprav je mdr. izdelovalo hladilnice (npr. za podjetje Kras), hladilne vitrine (npr. za ljubljanski E.Leclerc) ipd.'