b'\n_START_ARTICLE_\n809 Lundija\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid je odkril nem\xc5\xa1ki astronom in za\xc4\x8detnik astrofotografije Max Franz Joseph Cornelius Wolf 11. avgusta 1915 . Imenuje se po Observatoriju Lundu na \xc5\xa0vedskem.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Lundija obkro\xc5\xbei Sonce v 3,45 letih. Njegova tirnica ima izsrednost 0,192, nagnjena pa je za 7,146\xc2\xb0 proti ekliptiki. Okoli svoje osi pa se zavrti v 15,4 h . Njegova tirnica se nahaja v podro\xc4\x8dju dru\xc5\xbeine asteroidov Flora. Spada med asteroide tipa V, vendar ne moremo re\xc4\x8di, da je \xc4\x8dlan dru\xc5\xbeine Flora. Verjetno je odletel s povr\xc5\xa1ine asteroida 4 Vesta ob trku neznanega telesa v preteklosti. Njegova tirnica le\xc5\xbei predale\xc4\x8d od Veste, da bi lahko bil \xc4\x8dlan dru\xc5\xbeine Vesta. Ni popolnoma jasno, kako je pri\xc5\xa1el na tak\xc5\xa1no oddaljenost od Veste. Znani pa so \xc5\xa1e drugi primeri asteroidov tipa V, ki so dale\xc4\x8d od star\xc5\xa1evskega telesa. Predvidevajo, da je nanje vplival pojav Jarkovskega in nelinearna sekularna resonanca .\n_START_SECTION_\nNaravni satelit\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2005 so na osnovi svetlobne krivulje ugotovili, da ima asteroid tudi naravni satelit (luno). Luna je dobila za\xc4\x8dasno ime S/2005 (809) 1. Luna in osrednje telo sta pribli\xc5\xbeno enako velika, tako lahko govorimo o pravem dvojnem asteroidu. Relativno velikost so dolo\xc4\x8dili s pomo\xc4\x8djo medsebojne okultacije med katero so ugotovili, da je vseeno katero telo se prekrije z drugim . \xc4\x8ce predpostavimo, da ima asteroid enak albedo kot Vesta, potem bi imeli telesi pribli\xc5\xbeno 7 km v premeru. Obhodna doba je okoli 15,4 h  kar pomeni, da je njuna medsebojna razdalja od 10 do 20 km.'