b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entandra\xc5\xbe v Labotski dolini\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nOkro\xc5\xbeje \xc5\xa0entandra\xc5\xbe se nahaja v razli\xc4\x8dnih geolo\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8djih. V dolini prevladuje predvsem prod in druge naplavine. Pogosti so konglomerati, \xc5\xa1koljke in drugi kamniti materiali. Na pobo\xc4\x8djih Svin\xc5\xa1ke planine (Saualpe) in Golice (Koralpe) se nahaja gnajs. Na Svin\xc5\xa1ki planini obstajajo tudi velike povr\xc5\xa1ine, kjer prevladujejo metamorfne kamnine in kremenov filit. najdejo se tudi obmo\xc4\x8dja z marmorjem. V kraju Kalten Winkel v bli\xc5\xbeini vasi Ragglbach so ostanki rimskega kamnoloma marmorja. Na gorskih grebenih so bogati glineni nanosi, ki so jih izkopavali \xc5\xbee od srednjega veka.\n_START_SECTION_\nGore\n_START_PARAGRAPH_\nOkro\xc5\xbeje \xc5\xa0entandra\xc5\xbe ima najvi\xc5\xa1ji vrh visok 2140 m. Za\xc4\x8dne se na zahodu s Svin\xc5\xa1ko planino in sega na vzhod do Golice (Gro\xc3\x9fer Speikkogel). Med tema gorovjema so velike doline. Na pobo\xc4\x8djih obeh gorovij so razpr\xc5\xa1ene kmetije in manj\xc5\xa1a naselja s centrom okoli \xc5\xbeupnijske cerkve. Med razpr\xc5\xa1ene poselitve na Svin\xc5\xa1ki planini sodijo Kienberg in Kollegg. Vasi s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem pa so P\xc3\xb6lling, Sch\xc3\xb6nweg und Lamm. Na Golici je razpr\xc5\xa1ena poselitev le Goding.\n_START_SECTION_\nReke\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna reka v Labotski dolini in te\xc4\x8de tudi skozi \xc5\xa0entandra\xc5\xbe je Labotnica. Labotnica je bila v 20. stoletju regulirana tako, da danes te\xc4\x8de relativno ravno. Mestoma so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene pregrade za bolj\xc5\xa1i nadzor pretoka vode, ki se lahko odprejo ali zaprejo. Pred to ureditvijo je Labotnica poplavljala in celotno obmo\xc4\x8dje je bilo zamo\xc4\x8dvirjeno. Labotnica se napaja iz \xc5\xa1tevilnih manj\xc5\xa1ih potokov in rek. Ti potoki izvirajo bodisi na zahodu Svin\xc5\xa1ke planine ali na vzhodu na Golici. Na Svin\xc5\xa1ki planini so: Reisberger Bach, Woisbach, P\xc3\xb6llinger Bach, Lammerbach in Pustri\xc5\xa1ki potok (Pustritzerbach). Na Golici so:  Reidebenerbach, Werdenbach (pri M\xc3\xbcndungu Jaklinger Bach), Hahntrattenbach, Rojacher Bach in Ragglbach.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva iz leta 2001 ima ob\xc4\x8dina \xc5\xa0entandra\xc5\xbe 10.719 prebivalcev. Porazdelitev med \xc5\xbeensko in mo\xc5\xa1ko populacijo v ob\xc4\x8dini je skoraj uravnote\xc5\xbeena s 49,9% mo\xc5\xa1kih in 50,1% \xc5\xbeensk. 17,9% je mlaj\xc5\xa1ih od 15 let, 21,1% pa je starej\xc5\xa1ih od 60 let. 97,8% prebivalstva so avstrijski dr\xc5\xbeavljani, tujcev skoraj ni: 0,4% jih je iz dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic EU (EU-15). Prebivalstvo je z okoli 93,5% katoli\xc5\xa1ko, 3,2% ni verno in 1,1% je protestantov. 97,9% prebivalcev ima za materni jezik nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, 0,2%, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino 0,6% in 0,4% tur\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 860 je ime curtis ad Labantam (Hof an der Lavant) prvi\xc4\x8d zapisano v posesti nad\xc5\xa1kofije Salzburg. Dvorec je bil v tistem \xc4\x8dasu glavna vas Labotske doline. Vodil ga je vicedom s sede\xc5\xbeem v Bre\xc5\xbeah. Prva omemba \xc5\xbeupnijske cerkve sv. Andreja datira v leto 976. V dokumentu iz 12. stoletja so prvi\xc4\x8d zapisana tudi imena drugih naselij v bli\xc5\xbeini \xc5\xa0entandra\xc5\xbea: Peirdorff (Paierdorf), Ober- in Niedergemondesdorff (Gemmersdorf), Meyingolosdorff (Magersdorf), Isachsdorff (Aggsdorf), Vramerich (Framrach), Itewic (Eitweg), Pirkelinger (Pirk), Sigmuntingen (Siebending) in Wimpozingen (Wimpassing)._NEWLINE_V dokumentu iz leta 1234 je naselje \xc5\xa0entandra\xc5\xbe prvi\xc4\x8d omenjeno kot trg. Leta 1289 je omenjen kot \xc2\xbbcivitas Lauentina\xc2\xab\xc2\xa0(mesto). Leta 1339 je vojvoda Albreht II. Nem\xc5\xa1ki mesto utrdil z jarkom in mestnim obzidjem, katerega nekaj delov je mogo\xc4\x8de videti \xc5\xa1e danes. Ve\xc4\x8dkrat je razsajala kuga, ki je povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1tevilne smrti. Leta 1417 je bilo mesto oblegano s strani Turkov. Leta 1480 je cesar Friderik III. Habsbur\xc5\xa1ki, ki je bil v sporu s salzbur\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo, mesto zavzel. V istem letu so Turki spet napadli in tokrat osvojili mesto. Po presene\xc4\x8denem napadu Wolfsber\xc5\xa1kega vicedoma Georga von Schaumburga, bi se ta spet prodal._NEWLINE_Okoli leta 1570 je bila v \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu zopet kuga._NEWLINE_Po tem, ko si je v 17. stoletju, tedanji \xc5\xa1kof v \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu uredil stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de, je bila leta 1647 ustanovljena dana\xc5\xa1nja bazilika Loretske Matere Bo\xc5\xbeje (Maria Loreto). Samostan za mlade dame S. Dominici je bil ustanovljen leta 1673. Splo\xc5\xa1no \xc5\xa1olo je mesto dobilo leta 1775. Po Napoleonskih vojnah je salzbur\xc5\xa1ka nad\xc5\xa1kofija leta 1803 izgubila svoje premo\xc5\xbeenje v \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu, nakar je bil vklju\xc4\x8den v avstrijsko dr\xc5\xbeavo. Leta 1809 so francoski vojaki dosegli mesto in ga oropali. Po\xc5\xbear leta 1827 je \xc5\xa0entandra\xc5\xbe precej uni\xc4\x8dil. V letih 1821, 1865 (pogorelo je 14 hi\xc5\xa1) in 1886 so ponovno izbruhnili hudi po\xc5\xbeari. Leta 1859 se je kon\xc4\x8dala zgodba o \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu kot \xc5\xa1kofovskem sede\xc5\xbeu. Leta 1872 je bilo ustanovljeno prostovoljno gasilsko dru\xc5\xa1tvo in \xc5\xbee naslednje leto je mesto dobil prvo oskrbo z vodo. Leta 1874 so \xc5\xa0entandra\xc5\xbe in druga naselja v Labotski dolini zajele hude poplave, pri \xc4\x8demer sta bila po\xc5\xa1kodovana oziroma poru\xc5\xa1ena oba mostova._NEWLINE_V letih 1914-1918 so bili \xc5\xa1tevilni cerkveni zvonovi pretopljeni za potrebe vojske. V juliju 1934 je pri\xc5\xa1lo do nasilnih spopadov med nacisti in zvezno vojsko. Leta 1940 so nacisti izgnali jezuite iz nad\xc5\xa1kofijskega dvorca. Leta 1945 so ga zasedli Angle\xc5\xbei. Danes je v njem negovalni dom. Leta 1972 je prostovoljno gasilsko dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa0entandra\xc5\xbe dobilo nov gasilski dom, ki je bil leta 2007 obnovljen. Leta 1973 so bile ob\xc4\x8dine Eitweg, Fischering, Maria Rojach, Sch\xc3\xb6nweg in St. Andr\xc3\xa4 zdru\xc5\xbeene v velik okraj \xc5\xa0entandra\xc5\xbe. _NEWLINE_V avstrijskem energetskem na\xc4\x8drtu je bil \xc5\xa0entandra\xc5\xbe leta 1976 predvidena lokacija za eno od treh jedrskih elektrarn v Avstriji. 25 hektarjev zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d je \xc5\xa1e vedno rezerviranih za jedrsko elektrarno.\n_START_SECTION_\nCerkvena zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1212 je \xc5\xa1kof Eberhard II. ustanovil avgu\xc5\xa1tinski samostan. Pro\xc5\xa1t samostana je bil hkrati tudi naddiakon in kasneje \xc5\xa1e namestnik \xc5\xa1kofa. 1228 je Eberhard II. ustanovil \xc5\xa0kofijo Lavant pri cerkvi svetega Andreja, ki je tako postala stolnica. Od 1318 so lavantinski \xc5\xa1kofje nosili naslov knezo\xc5\xa1kof. _NEWLINE_V 17. stoletju je dotedanji Bischofshof (\xc5\xa1kofovski dvor) postal stalna \xc5\xa1kofova rezidenca. Zaradi napoleonskih vojn je Salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof leta 1803 v \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu izgubil svoje posesti. Avgu\xc5\xa1tinski samostan so zaradi zadol\xc5\xbeenosti 1808 zaprli. Leta 1859 se je kon\xc4\x8dala zgodovina \xc5\xa0entandra\xc5\xbea kot \xc5\xa1kofovskega sede\xc5\xbea. Takratni \xc5\xa1kof Anton Martin Slom\xc5\xa1ek je dosegel premestitev \xc5\xa1kofovskega sede\xc5\xbea v Maribor. Koro\xc5\xa1ki del \xc5\xa1kofije je bil priklju\xc4\x8den \xc5\xa0kofiji Krka, \xc5\xa1kofovsko rezidenco pa so podarili jezuitskemu redu. Med 1. svetovno vojno so \xc5\xa1tevilne zvonove mestnih cerkva pretopili. Leta 1940 so nacisti izgnali jezuite iz njihove \xc5\xa1kofovske rezidence, 1945 pa so se tam nastanili Angle\xc5\xbei. Danes zgradba slu\xc5\xbei kot dom za ostarele.'