b'\n_START_ARTICLE_\nJosip \xc5\xbdontar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xa0kofji Loki, gimnazijo v Kranju (1906-1914; kot abiturienta so ga nekateri gimnazijski profesorji 1914 vpletli v proces proti preporodovcem, a na obravnavi ni hotel pri\xc4\x8dati proti so\xc5\xa1olcem. Pod vplivom profesorja Franca Komatarja se je po maturi odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij zgodovine in zemljepisa na Dunaju (1914\xe2\x80\x931918) ter 1919 doktoriral. Tu je 1920 opravil tudi profesorski izpit iz zgodovine, iz zemljepisa pa 1921 v Ljubljani. Med \xc5\xa1tudijem se je izpopolnjeval v pomo\xc5\xbenih zgodovinskih vedah na In\xc5\xa1titutu za avstrijsko zgodovinsko raziskovanje v upanju, da mu bo to omogo\xc4\x8dilo zaposlitev v dunajskem Dr\xc5\xbevnem arhivu. Leta 1918 se je vpisal \xc5\xa1e na pravo in 1919 nadaljeval \xc5\xa1tudij v Ljubljani, 1930 opravil zadnji izpit in doktoriral. Po zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju se je izpopolnjeval \xc5\xa1e na univerzah v Pragi (pri profesorjih Karlu Kadlecu, Janu Kaprasu in Theodorju Saturniku), Gradcu in na Dunaju (pri profesorjih Alfonsu Dopschu in Hansu Felixu Schmidu) in na univerzi v Heidelbergu. Pravna izobrazba mu je dajala mo\xc5\xbenost, da bi se zaposlil zunaj \xc5\xa1ole, vendar je ostal v pedago\xc5\xa1kem poklicu. Pou\xc4\x8deval je zgodovino in zemljepis na gimnaziji v Ljubljani (1919\xe2\x80\x931920) in Celju (1920\xe2\x80\x931933), 1923\xe2\x80\x931924 prekinil slu\xc5\xbebo in obiskoval Visoko \xc5\xa1olo za svetovno trgovino (Hochschule f. Welthandel) na Dunaju, nato do januarja 1925 u\xc4\x8dil v Mariboru, kratko v Ni\xc5\xa1u, od jeseni 1925 pa na gimnaziji v Kranju do 1950 s prekinitvijo med okupacijo 1941\xe2\x80\x931945. Od leta 1931 je bil odbornik Muzejskega dru\xc5\xa1tva za Slovenijo, tik pred vojno pa je postal tudi privatni docent za pravno zgodovino na Pravni fakulteti v Ljubljani. Uveljavil se je v drugi polovici dvajsetih let, \xc5\xa1e posebej z referatom, ki ga je leta 1933 podal na 1. kongresu pravnikov slovanskih de\xc5\xbeel v Bratislavi. Leta 1938 se je udele\xc5\xbeil tudi mednarodnega kongresa zgodovinarjev v Z\xc3\xbcrichu, sodeloval je tudi pri nem\xc5\xa1kem pravnem slovarju, ki ga je od leta 1917 vodil profesor na univerzi v Heidelbergu Eberhard Freiherr von K\xc3\xbcn\xc3\x9fberg._NEWLINE_Leta 1941 je kot pomo\xc5\xbeni nastavljenec (brez uradni\xc5\xa1kega statusa) zbiral \xc5\xbeupnjiske knjige z obmo\xc4\x8dja Gorenjske za osrednji mati\xc4\x8dni urad v Kranju. Pred uni\xc4\x8denjem in nacisti\xc4\x8dnim plenjenjem je re\xc5\xa1il in organiziral skrivanje mnogo dragocenega arhivskega gradiva, knji\xc5\xbenic in zbirk starin. Med njimi dragoceno lekarni\xc5\xa1ko, knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno in arheolo\xc5\xa1ko zbirko Bohuslava Lavi\xc4\x8dke, ki so ga Nemci leta 1942 ustrelili. _NEWLINE_Leta 1945 mu je minister za prosveto FLRJ obnovil privatno docenturo na ljubljanski Pravni fakulteti, predavati pa je za\xc4\x8del v \xc5\xa1tudijskem letu 1945/1946. Do leta 1950 je \xc5\xa1e pou\xc4\x8deval tudi na Kranjski gimnaziji, nato pa se je zaposlil na In\xc5\xa1titutu za politi\xc4\x8dno ekonomijo in sorodne vede pri Ekonomski fakulteti, za preu\xc4\x8devanje starej\xc5\xa1e slovenske gospodarske zgodovine. Zaradi ideolo\xc5\xa1ko-politi\xc4\x8dnega pritiska je moral 1952 prenehati predavati na Pravni fakulteti in bil leta 1958 prisilno upokojen tudi na Ekonomski fakulteti._NEWLINE_Na pobudo zgodovinarja Antona Koblarja je napisal Zgodovino mesta Kranja (1939, ponatis 1982), doslej najtemeljitej\xc5\xa1e delo o zgodovini kakega slovenskega mesta. Hkrati je za\xc4\x8del pisati razprave s podro\xc4\x8dja pravne zgodovine, lokalnih (kme\xc4\x8dkih) skupnosti, pravne arheologije in pravnega narodopisja. Pomembne so predvsem obravnave nekaterih srednjeve\xc5\xa1kih pravnih institucij in nastanka nekaterih pravnih norm. Iz gospodarske zgodovine je pisal o srednjeve\xc5\xa1kih bankah in bankirjih v slovenskih mestih v notranjosti slovenskih de\xc5\xbeel, najpomembnej\xc5\xa1e pa so razprave s podro\xc4\x8dja trgovine v 16. in 18. stoletja.'