b'\n_START_ARTICLE_\nMiguel Servet\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMiguel Servet naj bi se rodil leta 1509 ali 1511 v vasici Villanueva de Sigena, v Aragoniji, danes pa spada pod Monegros v Huesci. Njegova celotna dru\xc5\xbeina je bila katoli\xc5\xa1ka, o\xc4\x8de Ant\xc3\xb3n Servet je bil notar, ki je delal v samostanu Santa Maria de Sigena. Imel je dva mlaj\xc5\xa1a brata: Pedro Servet je bil tako kot njegov o\xc4\x8de notar, Juan Servet pa je bil duhovnik. _NEWLINE_Dru\xc5\xbeina je uporabljala tudi vzdevek \xcb\x9dRev\xc3\xa9s\xcb\x9d, verjetno prevzet od ugledne dru\xc5\xbeine iz vasice Villanueva, ki je bila povezana z dru\xc5\xbeino Servet. Ta dva priimka sta bila tako za vse naslednje generacije zdru\xc5\xbeena._NEWLINE_\xc5\xbde kot otrok je imel Servet zelo dobro izobrazbo. O\xc4\x8de ga je zgodaj nau\xc4\x8dil brati in pisati, malo kasneje pa se je, z izjemnim talentom za jezike, nau\xc4\x8dil latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino. Kmalu po tem se je odlo\xc4\x8dil zapustiti svoj rojstni kraj in za\xc4\x8deti s \xc5\xa1tudijem teologije, verjetno v samostanu Montearag\xc3\xb3n leta 1525. Tam ga je za svojega u\xc4\x8denca vzel menih Juan de Quintana s katerim sta sodelovala dve leti. Leta 1528 je Serveta njegov o\xc4\x8de poslal na ugledno Univerzo v Toulousu, kjer je \xc5\xa1tudiral pravo in se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal z idejo reformacije.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1530 sta Servet in Quintana prepotovala Italijo in Nem\xc4\x8dijo ter bila prisotna  v Bologni ob kronanju Karla V. za cesarja Svetega rimskega cesarstva. Servet je bil ogor\xc4\x8den nad razko\xc5\xa1jem, ki so ga razkazovali pape\xc5\xbe in njegovi spremljevalci. Zato se je odlo\xc4\x8dil, da bo sledil reformacijski ideji. To\xc4\x8den podatek, kdaj je Servet zapustil Quintano in cesarsko spremstvo ni znan, vendar vemo, da je oktobra 1530 obiskal nem\xc5\xa1kega reformatorja Johannesa Oecolampadia v mestu Basel. Tam je ostal deset mesecev, kjer se je pre\xc5\xbeivljal z lektoriranjem v lokalni tiskarni. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xbee \xc5\xa1iril svoja teolo\xc5\xa1ka prepri\xc4\x8danja, maja 1531 pa se je sestal z reformatorjema Martinom Bucerjem in Wolfgangom Capitom v Strasbourgu._NEWLINE_Dva meseca kasneje, julija 1531, je Servet objavil svoje prvo delo De Trinitatis Erroribus. Leto pozneje pa \xc5\xa1e deli Dialogorum de Trinitate in De Iustitia Regni Christi. V teh delih Servet trdi, da obstaja le en Bog, ki pa se prikazuje v razli\xc4\x8dnih oblikah. Zanika tri oblike Boga: O\xc4\x8deta, Sina in Svetega duh, ki jih zagovarja dogma o Sveti Trojici, saj trdi, da te izni\xc4\x8dijo absolutnost in vseprisotnost Boga. Ne glede na druga\xc4\x8den pogled na Boga pa se je Servet \xc5\xa1e vedno razglasil za dobrega kristjana. Zanj je bil Jezus Kristus naravni sin Boga, posledi\xc4\x8dno pa je bilo njegovo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo bo\xc5\xbeansko. Trdil je, da Kristus ni ve\xc4\x8den, ker nekaj, kar je bilo stvarjeno s strani Boga preprosto, ne mora biti ve\xc4\x8dno. Vsi ostali ljudje niso naravni sinovi Boga, ampak to postanejo zaradi njihove vere vanj. Za Serveta je Kristus posrednik, ki ga potrebuje\xc5\xa1 za spoznanje Boga in ki ti omogo\xc4\x8da, da se Bogu pridru\xc5\xbei\xc5\xa1 v nebesih. _NEWLINE_Zaradi takega razmi\xc5\xa1ljanja je Servet zavrnil vlogo Cerkve in pape\xc5\xbea ter protestantskih cerkva._NEWLINE_Njegova dela so hitro pri\xc5\xa1la v roke inkvizitorjev, ki so ga za\xc4\x8deli preganjati, prezirali pa so ga reformatorji v Strasbourgu in Baslu. Zato se je preselil v Pariz, kjer je prevzel ime "Michel de Villeneuve", medtem ko je \xc5\xa1tudiral na Fakulteti v Calviju (College de Calvi) leta 1533. Takrat je objavil prvo francosko izdajo Ptolemejeve Geografije in novo verzijo Biblije. Nato se je preselil v Lyon, kjer je spoznal Symphoriena Champiera, humanisti\xc4\x8dnega zdravnika, ki ga je spodbujal k \xc5\xa1tudiju medicine. Leta 1537 se je Servet vrnil v Pariz, kjer je skupaj z najve\xc4\x8djimi imeni tistega \xc4\x8dasa \xc5\xa1tudiral medicino na Univerzi v Parizu (Universit\xc3\xa9 de Paris). Poleg \xc5\xa1tudija je u\xc4\x8dil matematiko in astrologijo, njegovo znanje pa mu je prineslo kar nekaj te\xc5\xbeav, saj so mu mnogi zavidali. Njegova predavanja so bila suspendirana, napisal pa je tudi opravi\xc4\x8dilno pismo, naslovljeno na Pari\xc5\xa1ko univerzo. Rektor medicinske fakultete Jean Tagault ga je hotel obsoditi celo s smrtno kaznijo, ta zahteva pa je bila kasneje umaknjena. Zaradi vseh teh te\xc5\xbeav v Parizu se je Servet odlo\xc4\x8dil oditi v Montpellier, kjer je leta 1539 ubranil doktorat iz medicine.\n_START_SECTION_\nDelo na Dunaju\n_START_PARAGRAPH_\nPo dokon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je Servet za\xc4\x8del s svojo zdravni\xc5\xa1ko prakso. Leta 1553 je objavil \xc5\xa1e eno religiozno delo, v katerem je \xc5\xa1e naprej poudarjal svoj pogled proti Sveti Trojici. Naslov tega dela je Christianismi Restitutio, v njem pa Servet mo\xc4\x8dno zanika idejo o predestinaciji in tem, da naj bi Bog obsodil du\xc5\xa1o na bivanje v peklu ne glede na njene zasluge. Zatrjeval je, da Bog ne obsodi nikogar, ki ne obsodi samega sebe skozi misel, besedo ali dejanje. V tem delu je tudi prvi\xc4\x8d omenjen opis plju\xc4\x8dnega krvnega obtoka. Servet je trdil, da kri te\xc4\x8de po plju\xc4\x8dni arteriji do plju\xc4\x8dne vene, skozi plju\xc4\x8da, kjer postane rde\xc4\x8da, nato pa izhaja s sajastimi hlapi s procesom izdihovanja. Trdil je tudi, da je du\xc5\xa1a iz\xc5\xbearevanje bo\xc5\xbeanstva, nahaja pa se v krvi. Ravno zaradi tega se du\xc5\xa1a lahko raz\xc5\xa1iri po celem telesu, \xc4\x8dlovek pa prevzame svoje du\xc5\xa1evno stanje. Odkritja, povezana z obtokom krvi, so imela ve\xc4\x8dji vpliv v religioznem kot pa znanstvenem smislu. Zato so tudi prvi zapisi o plju\xc4\x8dnem sistemu vklju\xc4\x8deni v teolo\xc5\xa1kem delu namesto v kak\xc5\xa1nem drugem, ki bi bilo bolj povezano s fiziologijo in \xc5\xa1ir\xc5\xa1o medicino. Za Serveta pa med tema dvema znanostma ni bilo razlike, saj sta bili obe del ve\xc4\x8dje bo\xc5\xbeje stvaritve. V istem delu Servet zagovarja tudi anabaptizem. Servet je prepri\xc4\x8dan, da bi morali biti kr\xc5\xa1\xc4\x8deni le odrasli in da bi moral ta obred predstavljati odre\xc5\xa1enje za tiste, ki so sposobni gre\xc5\xa1iti. Tako je ta obred nepotreben pri dojen\xc4\x8dkih, ki tega dejanja \xc5\xa1e niso sposobni.   _NEWLINE_Preden je bilo delo Christianism Restitutio objavljeno, ga je Servet poslal Jeanu Calvinu, utemeljitelju protestantskega kalvinizma, ki pa mu je kot odgovor poslal svoje delo Institutio religionis Christianae, objavljeno leta 1536. Servet je knjigo prebral in jo vrnil z mnogimi popravki in o\xc4\x8ditki glede teorije, ki jo je zagovarjala. Calvin je bil nad odzivom zelo nezadovoljen, Serveta pa je opozoril, da \xc4\x8de kdaj pride v \xc5\xbdenevo iz nje ne bo od\xc5\xa1el \xc5\xbeiv._NEWLINE_Leta 1553 je bilo delo Christianismi Restitutio anonimno objavljeno, ponovno pa je povzro\xc4\x8dilo velik \xc5\xa1kandal. Neki kalvinist iz \xc5\xbdeneve je pisal svojemu katoli\xc5\xa1kemu prijatelju in razkril, da naj bi bil avtor tega dela Michael Servet, skrit pod vzdevkom Villeneuve. Obstajajo teorije, da je to storil prav Calvin. Inkvizicija mesta Lyon je prejela del izmenjanih pisem med Servetom in Calvinom, kar je pripeljalo do Servetove aretacije, zasli\xc5\xa1anja in zaprtja 4. aprila 1553. Tri dni kasneje, 7. aprila, je iz zapora pobegnil, za njim pa se je izgubila vsaka sled za naslednje \xc5\xa1tiri mesece. Medtem ko je potoval proti Italiji, se je ustavil v \xc5\xbdenevi, kjer so ga 13. avgusta prepoznali v eni izmed cerkva, v katerih je pridigal Calvin. Po pridigi je bil aretiran in ponovno zaprt, nato pa je bil 17. junija obsojen krivoverstva, glede na dokazna pisma, ki jih je poslal Calvin. Obsojen je bil na smrtno kazen in za\xc5\xbeig njega in njegovih del na grmadi. Serveta so, medtem ko je bil zaprt, te\xc5\xbeile \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave, o katerih je govoril v pismu, ki ga je 15. septembra poslal \xc5\xbdenevskemu mestnemu svetu. V pismu prosi tudi, da bi bil tudi Calvin zadr\xc5\xbean in zasli\xc5\xa1an, vendar njegove pro\xc5\xa1nje niso usli\xc5\xa1ali. V \xc4\x8dasu sojenja je imel mnoge teolo\xc5\xa1ke debate, 22. septembra pa je napisal svoje zadnje pismo, v katerem obto\xc5\xbeuje Calvina njegovih napa\xc4\x8dnih obto\xc5\xbeb. Cerkve Z\xc3\xbcricha, Schaffhausna, Berna in Basla pa so se odlo\xc4\x8dile, da bo Miguel Servet za\xc5\xbegan na grmadi 27. oktobra 1553.\n_START_SECTION_\nTeologija\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih prvih dveh knjigah (De trinitatis erroribus in Dialogorum de Trinitate ter kot dodatek k slednjemu \xc5\xa1e De Iustitia regni Christi) Servet zavrne klasi\xc4\x8den koncept Svete Trojice, ki navaja, da ne temelji na Svetem pismu. Trdil je, da je nastala iz naukov gr\xc5\xa1kih filozofov in se zavzel za vrnitev k preprostosti evangelijev in naukom zgodnjih cerkvenih o\xc4\x8detov. Miguel je upal, da bo zavrnitev dogme o Sveti. Trojici, bolj privla\xc4\x8dna tudi za judovske in islamske vernike, katerih vera ohranja enotnost Boga v svojih naukih. Trdil je tudi, da se je bo\xc5\xbeanski Logos utelesil v \xc4\x8dloveku, torej Jezusu, ko je Bo\xc5\xbeji duh pri\xc5\xa1el v telo Device Marije. In \xc4\x8deprav je bil Logos ve\xc4\x8den, sam Sin to ni bil, zato zavra\xc4\x8da besede ve\xc4\x8dni Bo\xc5\xbeji Sin, ampak ga poimenuje kot Sin ve\xc4\x8dnega Boga. _NEWLINE_Servet je jasno navedel svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da v uvodu dela Obnova Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva (Cristianismi Restitutio, 1553), kot je ta, da ni ni\xc4\x8d bolj\xc5\xa1ega, kot spoznanje, da je Bog prikazan kot snov in da je njegova bo\xc5\xbeja narava resni\xc4\x8dno spregovorila. Njegovo teologijo so velikokrat primerjali z adopcionizmom, arijanstvom in modalizmom, \xc4\x8deprav so zagovarjali idejo, da Bog obstaja v treh osebah. Servet je vse tri teologije v svojih knjigah zavrnil; adoptionizem, s tem, ko je zanikal Jezusovo bo\xc5\xbeanstvo; arijanstvo, ker je hipostaze opredelil kot ve\xc4\x8dkratne; in modalizem, ker je navidezno zamenjal O\xc4\x8deta s Sinom. Poleg tega je zagovarjal tudi, da je nedoumljiv Bog znan po Kristusu, z vero, ne pa s filozofskimi \xc5\xa1pekulacijami, saj nam Kristus pribli\xc5\xbea Boga, pri \xc4\x8demer je on izraz njegovega bitja, in samo z njim nam je Bog lahko znan. V svetih spisih je zapisano, da se Bog razkrije le tistim, ki imajo vero, tako pa spoznajo tudi Svetega Duha kot bo\xc5\xbeanski impulz v njih samih. _NEWLINE_Zaradi hudega pritiska katoli\xc4\x8danov kot tudi protestantov, Servet v svoji drugi knjigi Dialogi (ialogorum de Trinitate, 1532) pojasni svojo teologijo. Natan\xc4\x8dneje, da Logos sovpada s Kristusom. Kljub svojim obrazlo\xc5\xbeitvam, je bil Servet obto\xc5\xbeen krivoverstva zaradi zanikanja dogme o Sveti Trojici in nepriznavanja Boga v treh osebah.\n_START_SECTION_\nTeolo\xc5\xa1ki vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi se\xc5\xbeiga na grmadi, ki je bila posledica obsodbe krivoverstva, mnogi Miguela Serveta imenujejo za prvega unitaristi\xc4\x8dnega mu\xc4\x8denika, \xc4\x8deprav ni bil unitarist v pomenu \xc4\x8dlana kak\xc5\xa1ne \xc5\xa1ir\xc5\xa1e verske skupnosti, ampak je deloval individualno. Njegovi mnogi vidiki razmi\xc5\xa1ljanja oz. kritike Svete Trojice, razvrednotenje doktrine izvirnega greha in njegove ponovne presoje biblijskih del, so mo\xc4\x8dno vplivale na tiste, ki so kasneje ustanovili Unitaristi\xc4\x8dno cerkev na Poljskem in v Transilvaniji. _NEWLINE_Drugi kasnej\xc5\xa1i anti-trinitarijanci, kot so Jehovove pri\xc4\x8de in Binko\xc5\xa1tniki so trdili, da je Servet njihov verski predhodnik. Binko\xc5\xa1tiki posebej poudarjajo pou\xc4\x8devanje Serveta o bo\xc5\xbeanskosti Jezus Kristusa in njegovo vztrajanje na enovitost Boga in ne na Boga v treh osebah.\n_START_SECTION_\nSvoboda vesti\n_START_PARAGRAPH_\nRaz\xc5\xa1irjen odpor do na\xc4\x8dina Servetove smrti je pripeljal v Evropo idejo o verski strpnosti. \xc5\xa0panski znanstvenih \xc3\x81ngel Alcal\xc3\xa1, ki je prebiral Servetova dela, je v njih prepoznal radikalno iskanje resnice in pravico do svobode vesti. Poljsko-ameri\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjak, Marian Hillar, je \xc5\xa1tudiral evolucijo svobode vesti iz Servetovih del, javno pa je povedal tudi, da je zgodovinsko gledano, Servet umrl zato, da svoboda vesti lahko postane civilna pravica v sodobni dru\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nZnanstvena zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMiguel Servet je bil prvi Evropejec, ki je opisal funkcijo plju\xc4\x8dnega sistema, \xc4\x8deprav njegov dose\xc5\xbeek v tistem \xc4\x8dasu, zaradi mnogih razlogov ni bil priznan. Eden izmed njih je bil ta, da se je opis plju\xc4\x8dnega sistema pojavil v teolo\xc5\xa1ki razpravi, Christianismi Restitutio, in ne v knjigi o medicini. Kljub temu so bili deli razprave, v katerih se pojavlja anatomija in medicina napisani korektno. Ve\xc4\x8dino izvodov knjige so, kmalu po njeni izdaji (1553), za\xc5\xbegali, zaradi preganjanja Serveta s strani cerkve. Ostali so le trije izvodi, ki pa so ostali skriti \xc5\xa1e desetletja kasneje. V petem odstavku knjige je Servet natan\xc4\x8dneje opisal potovanje krvi v plju\xc4\x8dnem sistemu. Odkril je, da kri potuje iz srca do plju\xc4\x8d in s tem ovrgel dosedanje prepri\xc4\x8danje, da zrak iz plju\xc4\x8d potuje do srca. Njegovo odkritje je temeljilo na barvi krvi, velikosti in legi ventriklov in na tem, da je plju\xc4\x8dna vena bistveno ve\xc4\x8dja od ostalih \xc5\xbeil. Poleg kardiologije pa je v istem odstavku govoril tudi o mo\xc5\xbeganih, \xc5\xbeivcih, o\xc4\x8deh itd., s \xc4\x8dimer je pokazal veliko znanje anatomije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeneva\n_START_PARAGRAPH_\n350 let po Sevretovi usmrtitvi se je bilo v \xc5\xbdenevi \xc5\xa1e vedno sporno spominjati nanj. Leta 1903 je bil s strani njegovih podpornikov, ustanovljen komite, z namenom, da mu v \xc4\x8dast postavijo spomenik. Deloval je pod vodstvom francoskega senatorja, Augusta Dida, avtorja knjig o krivoverstvu in revolucijah. Komite je pooblastil lokalnega kiparja, Clothilda Rocha, za postavitev spomenika, ki naj bi izra\xc5\xbeal trpljenje Serveta. Kip je bil dokon\xc4\x8dan leta 1907. _NEWLINE_Leta 1942 so ob proslavitvi svobode vesti, kip poru\xc5\xa1ili. 3 oktobra 2011 so izdelali novo kopijo kipa.\n_START_SECTION_\nDrugod\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1984 so bolnico Zaragoza (Zaragoza public hospital) preimenovali v bolni\xc5\xa1nico Miguela Serveta. _NEWLINE_V ve\xc4\x8dini \xc5\xa1panskih mest pa lahko po njem najdemo poimenovane ulice, trge in parke.'