b'\n_START_ARTICLE_\nHatra\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHatro so v 3. ali 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. zgradili verjetno Selevkidi. Po partski zasedbi regije se je mesto v 1. in 2. stoletju n. \xc5\xa1t. razvilo v pomembno versko in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kasneje je postalo prestolnica verjetno prvega arabskega kraljestva z verigo arabskih mest od Hatre na severovzhodu preko Palmire in Balbeka do Petre na jugozahodu. Kraljestvo Araba je bilo pol-avtonomno tamponsko kraljestvo na zahodni meji Partskega cesarstva, v katerem so vladali arabski knezi._NEWLINE_V vojnah Partskega cesarstva z Rimljani je Hatra postala pomembno utrjeno obmejno mesto in odbila ve\xc4\x8d zaporednih rimskih napadov. Pomembno vlogo je igrala tudi v drugi partski vojni in vzdr\xc5\xbeala obleganji cesarjev Trajana leta 116/117 in Septimija Severja leta 198/199. V bitki pri \xc5\xa0ahrazorju leta 238 je porazila Irance, tri leta kasneje pa so jo Sasanidi \xc5\xa0apurja I. osvojili in uni\xc4\x8dili. Ljudsko izro\xc4\x8dilo o padcu Hatre pravi, da je mesto izdala h\xc4\x8derka kralja Araba An Nadira in ga predala \xc5\xa0apurju I. \xc5\xa0apur je kralja ubil in se poro\xc4\x8dil z An Nadiro, kasneje pa je ubil tudi njo._NEWLINE_Hatra je bila najbolj ohranjeno in najbolj pou\xc4\x8dno partsko mesto. Obdana je bila z notranjim in zunanjim obzidjem s premerom skoraj 2 km in ve\xc4\x8d kot 160 stolpi. Glavne svete zgradbe v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je obkro\xc5\xbeal t\xc3\xa9menos (\xcf\x84\xce\xad\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82). Templji so zasedali 1,2 ha zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Glavni tempelj je bil ogromna zgradba z oboki in stebri\xc5\xa1\xc4\x8di, ki je bila neko\xc4\x8d visoka 30 m. Mesto je znano po zlitju gr\xc5\xa1kega, mezopotamskega, kanaanskega, aramejskega in arabskega panteona, v aramej\xc5\xa1\xc4\x8dini imenovanega Bei\xe1\xb9\xaf \xc4\x94l\xc4\x81h\xc4\x81 \xe2\x80\x93 Bo\xc5\xbeja hi\xc5\xa1a. V mestu so bil templji asirsko-babilonskega in akadskega boga Nergala, gr\xc5\xa1kega Hermesa, sirsko-aramejskega Atargatisa, arabskega Alata in \xc5\xa0amijaha in mezopotamskega son\xc4\x8dnega boga \xc5\xa0ama\xc5\xa1a. Iz aramejskih napisov v Hatri je razvidno, da je bil v mestu tudi tempelj aramejskega boga Bal \xc5\xa0amajna in boginje A\xc5\xa1urbel. Slednja je morda asimilacija asirskega boga A\xc5\xa1urja in babilonskega Bela, ki sta sicer mo\xc5\xa1ka.\n_START_SECTION_\nSodobna Hatra\n_START_PARAGRAPH_\nHatra je od leta 1985 vpisana na UNESCOv seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Sadam Husein je na Hatro gledal kot na del mezopotamske zgodovine in jo posku\xc5\xa1al obnoviti. Poleg Hatre je obnavljal tudi Ninive, Nimrud, A\xc5\xa1ur in Babilon. Samo za prvo fazo obnove Babilona je porabil ve\xc4\x8d kot 80 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Ob tem je zahteval, da je na novovgrajenih opekah vtisnjeno njegovo ime in da nosi njegovo ime tudi tempelj v Hatri. The Daily Telegraph je leta 2004 objavil, da so \xc2\xbbodli\xc4\x8dno konzervirani stebri in kipi v Hatri eno od najbolj impresivnih arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d v Iraku\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nISILovo uni\xc4\x8devanje starih mest\n_START_PARAGRAPH_\nVojska Islamske dr\xc5\xbeave Iraka in Levanta, ki je regijo zasedla sredi leta 2014, je na za\xc4\x8detku leta 2015 zagrozila, da bo poru\xc5\xa1ila del artefaktov, ker izklesane podobe niso skladne z islamom in spodbujajo mnogobo\xc5\xa1tvo, kljub temu, da so 1400 let staro mesto obnavljali razli\xc4\x8dni islamski re\xc5\xbeimi. Kmalu zatem je objavila posnetke, ki prikazujejo ru\xc5\xa1enje. Po ru\xc5\xa1enju Nimruda 5. marca 2015 so kurdski viri 7. marca 2015 poro\xc4\x8dali, da se je za\xc4\x8delo tudi ru\xc5\xa1enje Hatre._NEWLINE_UNESCO in ISESCO sta po dogodkih objavila nasledjo skupno izjavo: \xc2\xbbISIL z zadnjim barbarskim dejanjem proti Hatri izra\xc5\xbea prezir do zgodovine in dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine arabskih ljudstev\xc2\xab.'