b'\n_START_ARTICLE_\nRenesansa v Nizozemskih de\xc5\xbeelah\n_START_SECTION_\nGeopoliti\xc4\x8dna situacija in ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1500 je bilo Sedemnajst provinc v personalni uniji pod burgundskimi vojvodami in flamskimi mesti kot te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di, kulturno in gospodarsko pa so bile med najbogatej\xc5\xa1imi deli Evrope. V tem stoletju je regija do\xc5\xbeivela tudi pomembne spremembe. Zveza s \xc5\xa0panijo in Karlom V., humanizem in reformacija so privedle do upora proti \xc5\xa1panski vladavini in za\xc4\x8detku verske vojne. Do konca 16. stoletja sta bili severne in ju\xc5\xbene Nizozemske de\xc5\xbeele dejansko razdeljeni. Medtem ko se je ta delitev odra\xc5\xbeala v likovni umetnosti v nizozemski Zlati dobi na severu in v flamskem baroku na jugu, so ostala podro\xc4\x8dja misli ostala povezana s tokovi renesan\xc4\x8dnih misli iz 16. stoletja. S\xc4\x8dasoma se je ravnote\xc5\xbeje mo\xc4\x8di odmaknilo od ju\xc5\xbene Nizozemske, ki je ostala pod \xc5\xa1pansko oblastjo, v nastajajo\xc4\x8do republiko Nizozemsko ._NEWLINE_Dva dejavnika sta dolo\xc4\x8dila usodo regije v 16. stoletju. Prvi je bila zveza s \xc5\xa1panskim kraljestvom s poroko Filipa Handsomeja iz Burgundije leta 1496 in Juano Kastiljsko. Njun sin, bodo\xc4\x8di Karel V., rojen v Gentu, bo podedoval najve\xc4\x8dji imperij na svetu in Nizozemska, \xc4\x8deprav je bila pomemben del imperija, je postala odvisna od velike tuje mo\xc4\x8di._NEWLINE_Drugi dejavnik je vklju\xc4\x8deval verski razvoj. Srednji vek se je umaknil novim na\xc4\x8dinom religioznega razmi\xc5\xa1ljanja. Praksa Devotio moderna je bila na primer v regiji \xc5\xa1e posebej mo\xc4\x8dna, pa tudi kritike katoli\xc5\xa1ke cerkve v 16. stoletja, ki so se raz\xc5\xa1irile po Evropi, so prav tako dosegle Nizozemske de\xc5\xbeele. Humanisti, kot je Erazem Roterdamski, so bili kriti\xc4\x8dni, vendar so ostali zvesti cerkvi. Vendar pa je \xc5\xa1irjenje protestantske reformacije, ki jo je za\xc4\x8del Martin Luther leta 1517, s\xc4\x8dasoma pripeljalo do popolne vojne. Reformacija, zlasti ideje Jeana Calvina, je dobila veliko podporo in po  ikonoklasti\xc4\x8dnih izbruhih leta 1566 je \xc5\xa0panija posku\xc5\xa1ala zatreti plimovanje in obdr\xc5\xbeati avtoriteto posttridentinske cerkve s silo z namestitvijo Fernanda \xc3\x81lvareza de Toleda Albe . Nasprotovanje, ki je sledilo, je privedlo do nizozemskega upora, za\xc4\x8detka osemdesetletne vojne in ustanovitve republike Nizozemske v severnih provincah. Nato je ju\xc5\xbena Nizozemska postala bastijon za protireformacijo, medtem ko je bil kalvinizem glavna vera vladajo\xc4\x8dih v republiki Nizozemski.\n_START_SECTION_\nVpliv italijanske renesanse\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovina v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Brugge in tekstilna industrija, ve\xc4\x8dinoma v Gentu, je Flandrijo ob koncu 15. stoletja spremenila v najbogatej\xc5\xa1i del severne Evrope. Burgundski dvor je \xc5\xbeivel ve\xc4\x8dinoma v Bruggu, Gentu in Bruslju. Plemi\xc4\x8di in bogati trgovci so lahko pla\xc4\x8devali umetnike, s \xc4\x8dimer so ustvarili razred visoko usposobljenih slikarjev in glasbenikov, ki so bili povsod ob\xc4\x8dudovani in zahtevani po vsej Evropi ._NEWLINE_To je povzro\xc4\x8dilo pogoste izmenjave med Nozozemskimi de\xc5\xbeelami in severno Italijo. Primeri so italijanska arhitekta Tommaso Vincidor in Alessandro Pasqualini, ki sta delala v Nizozemskih de\xc5\xbeelah ve\xc4\x8dino svoje kariere, flamski slikar Jan Gossaert (Mabuse), katerega obisk v Italiji leta 1508 v dru\xc5\xbebi Filipa Burgundskega je pustil globok vtis, skladatelj Adrian Willaert, ki je Benetke uvrstil med najpomembnej\xc5\xa1e glasbeno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svojega \xc4\x8dasa in Giambologna, flamski kipar, ki je najbolj produktivna leta pre\xc5\xbeivel v Firencah._NEWLINE_Pred letom 1500 je imela italijanska renesansa malo ali ni\xc4\x8d vpliva preko Alp. Po tem so se za\xc4\x8deli pojavljati renesan\xc4\x8dni vplivi, vendar so za razliko od italijanske renesanse s pomembnimi gotskimi elementi. O\xc5\xbeivitev klasi\xc4\x8dnega obdobja prav tako ni bila osrednja tema, kot v Italiji, preporod se ka\xc5\xbee bolj kot vrnitev k naravi in zemeljski lepoti.\n_START_SECTION_\nArhitektura in kiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot v slikarstvu je renesan\xc4\x8dna arhitektura potrebovala nekaj \xc4\x8dasa, da je pri\xc5\xa1la do Nizozemskih de\xc5\xbeel in ni popolnoma nadomestila gotskih elementov. Najpomembnej\xc5\xa1i kipar na jugu Nizozemske je bil Giambologna, ki je ve\xc4\x8dino svoje kariere pre\xc5\xbeivel v Italiji. Arhitekt, na katerega so neposredno vplivali italijanski mojstri, je bil Cornelis Floris de Vriendt, ki je oblikoval mestno hi\xc5\xa1o v Antwerpnu, kon\xc4\x8dano leta 1564._NEWLINE_V kiparstvu so flamski umetniki iz 15. stoletja, medtem ko so se dr\xc5\xbeali kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih subjektov, razvili tehnike in naturalisti\xc4\x8dni slog, ki je v primerjavi z delom zgodnje renesan\xc4\x8dnih italijanskih sodobnikov, kot je Donatello, primerljiv. Claus Sluter (~ 1400) je ustvaril dela, kot je Mojzesov vodnjak z dinamiko, skoraj neznano na prelomu iz 15. stoletja; in na nizozemskem rojeni Nikolaus Gerhaert van Leyden (ok. 1420) je izdelal skulpture, kot je Mo\xc5\xa1ki meditira, ki se tudi danes zdi bolj moderen kot italijanska rezbarija Quattrocenta._NEWLINE_ _NEWLINE_V republiki Nizozemski na za\xc4\x8detku 17. stoletja ima Hendrick de Keyser pomembno vlogo pri razvoju amsterdamskega renesan\xc4\x8dnega sloga, ki ni su\xc5\xbeenjsko sledil klasi\xc4\x8dnemu slogu, temve\xc4\x8d vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilne dekorativne elemente, rezultat katerih bi lahko opredelili tudi kot manierizem. Hans Vredeman de Vries je bil \xc5\xa1e eno pomembno ime, predvsem kot vrtni arhitekt.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nV slikarstvu so bile Nizozemske de\xc5\xbeele vodilne v severni Evropi, v glasbi pa so \xc2\xbbfrancosko-flamska\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbnizozemska \xc5\xa1ola\xc2\xab\xc2\xa0obvladovale vso Evropo. V zgodnji renesansi so polifoni\xc4\x8dni glasbeniki in skladatelji iz Nizozemskih de\xc5\xbeel, kot je Johannes Ciconia, delali na vseh evropskih dvorih in cerkvah. Izobra\xc5\xbeeni v cerkvenih in stolni\xc4\x8dnih \xc5\xa1olah v regiji so se \xc5\xa1irili in pripeljali svoj slog na celotno celino, tako da se je po pozni renesansi po Evropi pojavil enoten glasbeni slog._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ni nobenega sklicevanja na antiko, obstaja jasna flamska "renesan\xc4\x8dna zavest", kot ka\xc5\xbeejo besede flamskega teoretika Johannesa Tinctorisa, ki je o teh skladateljih dejal: \xc2\xbb\xc4\x8ceprav ni prepri\xc4\x8dljivo, ni bilo ni\xc4\x8desar vrednega poslu\xc5\xa1ati pred njihovim \xc4\x8dasom\xc2\xab._NEWLINE_Renesan\xc4\x8dni elementi v glasbi so vrnitev iz "bo\xc5\xbeanskega izvora" glasbe v zemeljsko lepoto in \xc4\x8dutno veselje. Glasba postane bolj strukturirana, uravnote\xc5\xbeena in melodi\xc4\x8dna. Medtem ko je bila v srednjem veku izbira instrumentov prosta, skladatelji zdaj za\xc4\x8dnejo urejati instrumente v homogene skupine in pisati glasbo posebej za dolo\xc4\x8dene priredbe._NEWLINE_Josquin des Prez je bil najbolj slavni skladatelj v \xc4\x8dasu visoke renesanse in je v svoji karieri u\xc5\xbeival pokroviteljstvo treh pape\xc5\xbeev. Enako lahkotno v sekularni in verski glasbi se lahko \xc5\xa1teje za prvega glasbenega genija, ki ga poznamo._NEWLINE_Drugi pomembni skladatelji iz Nizozemskih de\xc5\xbeel so bili Guillaume Dufay, Johannes Ockeghem, Jacob Clemens non Papa in Adrian Willaert. Orlando di Lasso, Flamec, ki je v mladosti \xc5\xbeivel v Italiji in ve\xc4\x8dino svoje kariere pre\xc5\xbeivel v M\xc3\xbcnchnu, je bil vodilni skladatelj pozne renesanse.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 16. stoletja je skupina retorikov v Brabantu in Flandriji posku\xc5\xa1ala v stereotipne oblike prej\xc5\xa1njega obdobja uvesti novo \xc5\xbeivljenje z uvajanjem izvirne kompozicije novo najdenih vej latinske in gr\xc5\xa1ke poezije. Vodja teh ljudi je bil Johan Baptista Houwaert, ki ga je vodila brezmejna ljubezen do klasi\xc4\x8dne in mitolo\xc5\xa1ke domi\xc5\xa1ljije. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xbeanr je glasbeno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, predvsem psalmi. Publikacija Souterliedekens je ena najpomembnej\xc5\xa1ih virov za rekonstrukcijo renesan\xc4\x8dnih pesmi. Kasnej\xc5\xa1e objavljanje je mo\xc4\x8dno vplivalo na upor proti \xc5\xa0pancem: juna\xc5\xa1ke bojne pesmi in politi\xc4\x8dne balade, ki so posmehovale \xc5\xa1panske okupatorje._NEWLINE_Najve\xc4\x8dkrat omenjen pisatelj je Philips van Marnix, lord Sint-Aldegonde, ki je bil eden vodilnih duhov v vojni za nizozemsko neodvisnosti. Napisal je satiro o rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi, za\xc4\x8del delati na prevodu Biblije in domnevno napisal pesmi za nizozemsko himno._NEWLINE_Druga pomembna imena so Dirck Volckertszoon Coornhert, Hendrick Laurensz. Spieghel in Roemer Visscher. Njihovo delo in kariera so bila neizogibno odvisno od boja med reformacijo in katoli\xc5\xa1ko cerkvijo.\n_START_SECTION_\nZnanost\n_START_PARAGRAPH_\nNova doba se ka\xc5\xbee tudi v znanosti. Flamski anatomist Andreas Vesalius po navadi ka\xc5\xbee nove mo\xc5\xbenosti in te\xc5\xbeave, ki so se pojavile s tem. Po ve\xc4\x8d stoletjih zanemarjanja je ustvaril revolucionarno delo pri odkrivanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa. To mu je prineslo veliko spo\xc5\xa1tovanje, vendar je povzro\xc4\x8dilo tudi \xc5\xa1tevilne poizvedbe o njegovih metodah (seciranje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa) in verske posledice njegovega dela._NEWLINE_Medtem ko je Vesalius opravil revolucionarno delo pri ponovnem odkrivanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa, je Gerardus Mercator, kot eden vodilnih kartografov svojega \xc4\x8dasa, storil enako glede ponovnega odkrivanja zunanjega sveta. Tudi Mercator je pri\xc5\xa1el v te\xc5\xbeave s Cerkvijo zaradi svojih prepri\xc4\x8danj in je nekaj mesecev pre\xc5\xbeivel v zaporu zaradi obsodbe za krivoverstvo._NEWLINE_\xc5\xbdivljenje obeh znanstvenikov ka\xc5\xbee, kako se renesan\xc4\x8dni znanstvenik ne boji izpodbijati tisto, kar se \xc5\xbee stoletja jemlje za samoumevno in kako to vodi do te\xc5\xbeav z vsesplo\xc5\xa1no katoli\xc5\xa1ko cerkvijo._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se zdi, da je izum tiskarskega stroja Laurensa Janszoona Costerja v 1430-ih predstavljal romanti\xc4\x8den pojem, so v Nizozemskih de\xc5\xbeelah \xc5\xbee zgodaj za\xc4\x8deli tiskati. Leta 1470 se je v Utrechtu uporabljala tiskarska stiskalnica, kjer je bila leta 1473 natisnjena prva datirana obstoje\xc4\x8da knjiga, iz leta 1477 pa prva knjiga v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini, Delftska Biblija. Leta 1481 so bile tiskarne v 21 mestih . Znane zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, kot so Christoffel Plantijn v Antwerpnu od leta 1555 naprej, Pierre Phal\xc3\xa8se starej\xc5\xa1i v Leuvenu iz leta 1553 in Hi\xc5\xa1a Elzevirja v Leidnu iz okoli leta 1580 so spremenile Nizozemske de\xc5\xbeele v regionalno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.'