b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb6lnska mestna hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb6lnska mestna hi\xc5\xa1a (nem\xc5\xa1ko: K\xc3\xb6lner Rathaus) je zgodovinska zgradba v K\xc3\xb6lnu v Nem\xc4\x8diji. Nahaja se v okro\xc5\xbeju Innenstadt, med dvema trgoma Rathausplatz in Alter Markt. V njej deluje del mestne uprave, vklju\xc4\x8dno z Mestnim svetom in uradom \xc5\xbeupana.  To je najstarej\xc5\xa1a mestna dvorana v Nem\xc4\x8diji z dokumentirano zgodovino okoli 900 let. Zgodovina Mestnega sveta sega v 11. stoletje in je odli\xc4\x8den primer samopridobljene ob\xc4\x8dinske avtonomije srednjeve\xc5\xa1kih mest._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji stavbni kompleks je sestavljen iz ve\xc4\x8d objektov, dodanih zaporedoma v razli\xc4\x8dnih arhitekturnih slogih: obsega zgodovinsko Mestno hi\xc5\xa1o iz 14. in 15. stoletja, stolp v gotskem slogu, lo\xc5\xbeo iz 16. stoletja v renesan\xc4\x8dnem slogu in samostan (L\xc3\xb6wenhof) ter atrij (Piazzetta) iz 20. stoletja. Tako imenovana Spanischer Bau je zgradba na Rathausplatz, vendar ni neposredno povezana z glavno stavbo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMestna hi\xc5\xa1a se nahaja na mestu nekdanje anti\xc4\x8dne rimske sodne pala\xc4\x8de (Pretorij), ki je bil do leta 475 sede\xc5\xbe rimskega guvernerja Spodnje Germanije. Merovin\xc5\xa1ki kralji so jo uporabljali kot regio do leta 754, ko je zgradbo v poznem 8. stoletju uni\xc4\x8dil potres. Pod Hildeboldom K\xc3\xb6lnskim je bilo leta 795 mesto povzdignjeno v nad\xc5\xa1kofijo in obmo\xc4\x8dje okoli nekdanje sodne pala\xc4\x8de je postalo sede\xc5\xbe skupine bogatih patricijev, trgovcev in k\xc3\xb6lnske judovske skupnosti - mnogi od njih pod imuniteto kralja._NEWLINE_Z mlaj\xc5\xa1im bratom cesarja Otona I., Brunom Velikim, ki je postal nad\xc5\xa1kof leta 953, je Otonska dinastija ustanovila posvetno vlado, ki jo je vodil cerkveni nad\xc5\xa1kof. V emancipiranem me\xc5\xa1\xc4\x8danstvu je bila v srednjeve\xc5\xa1ki Evropi zdru\xc5\xbeena velika mo\xc4\x8d: oboro\xc5\xbeenim spopadom v 1074  in 1096 je sledila ustanovitev komune in prvih ob\xc4\x8dinskih struktur, kot osnove za mestno avtonomijo. Za utrditev svojih gospodarskih in politi\xc4\x8dnih pravic, so me\xc5\xa1\xc4\x8dani K\xc3\xb6lna ustanovili bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino in trgovske cehe (ve\xc4\x8dina predvsem Richerzeche). Leta 1106, v nasledstveni vojni med cesarjem Henrikom V. in njegovim o\xc4\x8detom cesarjem Henrikom IV., so namerno nasprotovali nad\xc5\xa1kofu, po katerem so v naslednjih letih pridobili korist za teritorialno \xc5\xa1iritev mesta. Takrat se je v K\xc3\xb6lnu, enim \xc5\xbeivahnej\xc5\xa1ih trgovskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d v Evropi in najve\xc4\x8djim mestom v Nem\xc4\x8diji, struktura prebivalstva postopoma spremenila iz prete\xc5\xbeno fevdalne dru\xc5\xbebe v svobodne dr\xc5\xbeavljane. Dokumenti iz let 1135 in 1152 omenjajo\xc2\xa0\xc2\xbbhi\xc5\xa1o, v kateri se sestajajo dr\xc5\xbeavljani\xc2\xab, ki se nana\xc5\xa1a na prvo ustanovitev Sveta, dvorane na mestu dana\xc5\xa1nje Mestne hi\xc5\xa1e. Grb K\xc3\xb6lna, prvi\xc4\x8d omenjen leta 1114, je najstarej\xc5\xa1i ob\xc4\x8dinski grb v Evropi._NEWLINE_1180 so dr\xc5\xbeavljani K\xc3\xb6lna dobili pravno bitko proti k\xc3\xb6lnskemu nad\xc5\xa1kofu Fhilipu I. za drugo podalj\xc5\xa1anje mestnega obzidja. Z bitko pri Worringenu, bojevano leta 1288, je K\xc3\xb6ln postal neodvisen od volilnih knezov in 9. septembra 1475 uradno dobil cesarsko neposrednost kot svobodno cesarsko mesto. Leta 1388 je pape\xc5\xbe Urban VI. podpisal listino o ustanovitvi Univerze v K\xc3\xb6lnu, prve univerze v Evropi, ki so jo ustanovili me\xc5\xa1\xc4\x8dani. 14. septembra 1396 je stopil v veljavo statut in bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine ter cehi (Gaffeln in Z\xc3\xbcnfte) so prevzeli oblast v Svetu. V skladu s tradicijo rimskih konzulov, sta do leta 1797 Svet vodila dva izvoljena \xc5\xbeupana, ko so Svet in statut nadomestili z Napoleonovimi in kasneje civilnimi predpisi. Od leta 1815 je Mestni svet pod vodstvom enega Oberb\xc3\xbcrgermeistra (nad\xc5\xbeupana)._NEWLINE_Med bombardiranjem v drugi svetovni vojni je bila celotna mestna hi\xc5\xa1a uni\xc4\x8dena, razen sprednjega dela in dela stolpa, zato je preostali del obnovljen v sodobnem slogu.\n_START_SECTION_\nZgodovinska mestna hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i del dana\xc5\xa1nje Mestne hi\xc5\xa1e je tako imenovana Saalbau (pokrita dvorana), ki je nadomestila prej\xc5\xa1njo v romanskem slogu zgrajeno zgradbo Sveta iz leta 1135 na isti lokaciji. Saalbau sega v leto 1330 in se imenuje po Hansasaal, in je velika 30,0 krat 7,6 metra in do 9,58 metra visoka skup\xc5\xa1\xc4\x8dinska dvorana in jedro celotne Mestne hi\xc5\xa1e (Rathaus). Dvorana je dobila ime po so Hanseatski ligi, ki je imela v njej 19. novembra 1367 pomembno sre\xc4\x8danje. Omembe vredne so kamnite figure Devetih veljakov, cesarja in privilegiranih.\n_START_SECTION_\nStolp\n_START_PARAGRAPH_\nCehi so 19. avgusta 1406 naro\xc4\x8dili v gotskem slogu zgraditi Ratsturm (stolp Sveta) med 1407 in 1414, je dosega vi\xc5\xa1ino 61 metrov. Sestoji iz petih nadstropij in tako imenovane Ratskeller (kleti Sveta). Njegov namen je bil predvsem shranjevanje dokumentov, vendar je bila v enega od ni\xc5\xbejih nadstropjih name\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi Senatssaal (tj. dvorana Senata). Medtem ko je bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan v bombnem napadu v drugi svetovni vojni, je bil stolp - vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tevilnimi kamnitimi figurami na zunanjosti - v celoti obnovljen. \xc5\xa0tirikrat na dan zaigrajo carillon (nem\xc5\xa1ko: Glockenspiel) - zvonovi v stolpu.\n_START_SECTION_\nLo\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nLo\xc5\xbea (Rathauslaube) v renesan\xc4\x8dnem slogu je zamenjava prej\xc5\xa1nje lo\xc5\xbee na isti lokaciji. Svet je za\xc4\x8del dolgotrajen proces na\xc4\x8drtovanja leta 1557, ki je trajal do leta 1562. Julija 1567 je svet dodelil gradnjo Wilhelmu Vernukkenu iz Kalkarja, ki je trajala od 1569 do 1573. Lo\xc5\xbea je sestavljena iz dveh nadstropij, pet obokov dolga in dva oboka globoka arkada, ki deluje kot vhod v glavno dvorano Sveta v pritli\xc4\x8dju in kot balkon glavne dvorane v zgornjem nadstropju. Balkon se uporablja za javne govore.\n_START_SECTION_\nPiazzetta\n_START_PARAGRAPH_\nPodoben majhnemu trgu, obkro\xc5\xbeen z razli\xc4\x8dnimi zgradbami, ki sestavljajo obzidje, je 900 kvadratnih metrov velik in 12,6 metra visok atrij, zgrajen v \xc4\x8dasu povojne obnove zgodovinske mestne hi\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panska zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena je na severozahodni strani Rathausplatz v letih 1608 do 1615. Mestni svet je naro\xc4\x8dil prvotno zgradbo v nizozemskem renesan\xc4\x8dnem slogu za sre\xc4\x8danja in praznovanja. Ime se je pojavilo zaradi \xc5\xa1panskih poslancev na sede\xc5\xbeu v \xc4\x8dasu tridesetletne vojne (1618-1648), in ni bila v uradni rabi pred 19. stoletjem. Potem ko je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana leta 1942, je bila stavba v celoti obnovljena leta 1953.'