b"\n_START_ARTICLE_\nLouis Adami\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAdami\xc4\x8d je izhajal iz kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine, v kateri je bilo 13 otrok. Bil je \xc4\x8detrti otrok po vrsti, prvi trije so umrli \xc5\xbee v rani mladosti za otro\xc5\xa1kimi boleznimi. \xc5\xa0olal se je v Grosuplju in obiskoval gimnazijo v Ljubljani. S 15 leti je decembra 1913 emigriral v ZDA. Kot ameri\xc5\xa1ki vojak je med 1. svetovno vojno sodeloval v bojih na zahodni fronti. Po vojni je delal kot novinar in poklicni pisatelj. Do leta 1929 je \xc5\xbeivel v Kaliforniji v mestu San Pedro, kjer je bila mo\xc4\x8dna hrva\xc5\xa1ka izseljenska skupnost. Do leta 1937 je \xc5\xbeivel v New Yorku. V tem \xc4\x8dasu se je leta 1932 za nekaj mesecev vrnil v Slovenijo in se sre\xc4\x8dal z uglednimi slovenskimi izobra\xc5\xbeenci in politiki. Po vrnitvi v New York je delal v uredni\xc5\xa1tvu slovenskega \xc4\x8dasnika Glas naroda. Leta 1937 se je iz New Yorka preselil v bli\xc5\xbenji New Jersey in \xc5\xbeivel na kmetiji blizu mesta Milford. Bil je dejaven v ameri\xc5\xa1ki politiki kot kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialist in leta 1945 postal vodja In\xc5\xa1tituta za etni\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja, bil je \xc4\x8dastni predsednik Slovensko-ameri\xc5\xa1kega narodnega sveta (Slovenian American National Council) ter predsednik junija 1943 ustanovljenega Zdru\xc5\xbeenega odbora ju\xc5\xbenoslovanskih Ameri\xc4\x8danov. Med 2. svetovno vojno je dejavno podpiral NOB in Jugoslavijo. Sre\xc4\x8dal se je z ameri\xc5\xa1kim predsednikom Rooseveltom in mu svetoval podporo NOB. Po vojni je dejavno nastopal v ameri\xc5\xa1kih in evropskih medijih, ki so poro\xc4\x8dali o pobojih pripadnikov protikomunisti\xc4\x8dnih sil in civilistov v mestih, kot je Ko\xc4\x8devski Rog. Trdil je, da se poboji niso zgodili in da gre za protijugoslovansko propagando._NEWLINE_Od 1949 je bil dopisni \xc4\x8dlan JAZU v Zagrebu. Leta 1949 se je drugi\xc4\x8d vrnil v Slovenijo in se sre\xc4\x8dal tudi s Titom. V sporu z informbirojem je ostro kritiziral Stalina in Sovjetsko zvezo. Po nekaj mesecih se je znova vrnil v ZDA, kjer je leta 1951 v ne docela pojasnjenih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah umrl na svoji doma\xc4\x8diji v Milfordu. 4. septembra 1951 so ga na\xc5\xa1li ustreljenega, s pu\xc5\xa1ko v rokah. Ker je umrl po vrnitvi iz Slovenije in v \xc4\x8dasu politi\xc4\x8dnih spopadov med Titom in Stalinom, so ameri\xc5\xa1ki mediji omenjali mo\xc5\xbenost politi\xc4\x8dnega umora. V \xc4\x8dasu hladne vojne in protikomunizma so raz\xc5\xa1irili govorice, da so ga ubili pripadniki sovjetske tajne policije NKVD ali pa jugoslovanske UDBA, dejansko se je zelo o\xc4\x8ditno najbolj bal pobeglih domobrancev in usta\xc5\xa1ev, za katere je ve\xc4\x8dkrat omenjal, da so mu grozili in se je moral zaradi teh gro\xc5\xbeenj tudi skrivati.  Umora niso nikoli dokazali, zato nekateri trdijo, da je storil samomor, pa \xc4\x8deprav policija na pu\xc5\xa1ki ni na\xc5\xa1la nobenih prstnih odtisov, niti Adami\xc4\x8d ni imel na rokah rokavic. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Bloomsbury, Hunterdon County, New Jersey.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo knji\xc5\xbeevno delo ka\xc5\xbee zanimanje za obe domovini in njuna socialna in politi\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja. V angle\xc5\xa1\xc4\x8dino je tudi prevajal slovenska, hrva\xc5\xa1ka in srbska knji\xc5\xbeevna dela, med drugim Cankarjevo delo Hlapec Jernej._NEWLINE_Mo\xc4\x8dno se je uveljavil z delom Dinamit (Dynamite: The Story of Class Violence in Amerika, 1931), zgodovino socialnih bojev v ZDA. Za naslednjo knjigo Smeh v d\xc5\xbeungli (Laughing in the Jungle: The autobiography of an Immigrant in America, 1932), je istega leta prejel Guggenheimovo \xc5\xa1tipendijo._NEWLINE_Po prvem obisku Jugoslavije leta 1932 je napisal knjigo Vrnitev v rodni kraj (The Native's Return, 1934), po drugem obisku 1949 pa Orel in korenine (The Eagle and the Roots, posmrtno 1952)._NEWLINE_Njegova dela so slovenski izseljenci odkupili od sorodnikov za 5.000 $ in jih leta 1957 podarili univerzitetni knji\xc5\xbenici univerze Princeton, kjer je Louis Adami\xc4\x8d ve\xc4\x8dkrat predaval. Tam so sedaj na varnem."