b'\n_START_ARTICLE_\nSergej Kraigher\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je medicino, najprej v Ljubljani in od leta 1937 v Zagrebu. Februarja 1934] je postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije; \xc5\xbee isto leto je bil kot vodja teknike KPS aretiran in obsojen na 2-letno zaporno kazen v Sremski Mitrovici. Po vrnitvi je bil sekretar OK KP za Ljubljano, 1940 in\xc5\xa1truktor CK KPS._NEWLINE_Leta 1941 se je pridru\xc5\xbeil NOB, kjer je opravljal razli\xc4\x8dne partijske dol\xc5\xbenosti (sekretar OK KPS za Revirje, decembra je postal sekretar pokrajinskega komiteja KPS za \xc5\xa0tajersko in po kapitulaciji Italije 1943 sekretar OK KPS za Grosupje in nato za Kozje, Celje in Maribor. Zaradi vpletenosti v t. i. Pohorsko afero je bil marca 1944 za ve\xc4\x8d mesecev (do junija) izklju\xc4\x8den iz KPS. Kmalu je postal sekretar oblastnega komiteja za Severno Slovenijo (\xc5\xa0tajersko). 1945 je bil sekretar OK KP Maribor, nato za Ljubljano in obenem podpredsednik Mestnega ljudskega odbora v Ljubljani. 1946 je postal predsednik Planske komisije Vlade LRS (vmes je bil kot delegat Jugoslavije poslan v Albanijo za gospodarskega svetovalca) ter podpredsednik vlade LRS, nato je od\xc5\xa1el v Beograd. 1951-53 je bil guverner Narodne banke Jugoslavije, nato direktor Zveznega zavoda za gospodarsko planiranje, 1958 pa sekretar Zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta za industrijo in naslednje \xc4\x8dleto za zunanjo trgovino. Bil je podpredsednik Zveznega zbora Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SFRJ in predsednik njegovega odbora za dru\xc5\xbebenoekonomske odnose (1963-67). \xc4\x8clan CK ZKJ je bil od 1952, od 1969 \xc4\x8dlan predsedstva ZKJ, nato spet \xc4\x8dlan CK ZKJ do 1990. \xc5\xa0ele po smrti njegovega bratranca Borisa Kraigherja je lahko posegel tudi po najvi\xc5\xa1jih funkcijah v Sloveniji: 1967 je postal predsednik Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije, po funkciji je bil obenem tudi \xc4\x8dlan Predsedstva SFRJ (1971-74) ter predsednik ustavne komisije skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SRS. V sedemdesetih letih je bil (skupaj s Francetom Popitom in drugimi) eden poglavitnih izvajalcev protiliberalisti\xc4\x8dne politike v Sloveniji, katere najvidnej\xc5\xa1i znak je bila odstavitev predsednika slovenske vlade Staneta Kav\xc4\x8di\xc4\x8daleta 1972. 1974 je bil izvoljen za prvega predsednika Predsedstvo Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije, nato je bil 1979-84  \xc4\x8dlan Predsedstva Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije (Kardeljev naslednik) in 1981/82 tudi eno leto predsednik Predsedstva Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije. 1981-83 je vodil zvezno komisijo za pripravo programa "ekonomske stabilizacije". Ukvarjal se je s politi\xc4\x8dno publicistiko v povezavi z vpra\xc5\xa1anji "socialisti\xc4\x8dnega samoupravljanja" ipd. Izdal je knjigi Za socialisti\xc4\x8dno samoupravno demokracijo, I- II (1980) in Kako iz krize (1986). Bil je \xc4\x8dastni doktor ljubljanske (1977) in mariborske (1979) univerze, junak socialisti\xc4\x8dnega dela (1974) itd._NEWLINE__NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil z Lidijo \xc5\xa0entjurc.'