b'\n_START_ARTICLE_\nJohann Sebastian Bach\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJ. S. Bach se je rodil 21. marca 1685 v Eisenachu kot najmlaj\xc5\xa1i sin dvornega in mestnega glasbenika Johanna Ambrosiusa Bacha (1645-1695). Turin\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Bach se je \xc5\xbee takrat pona\xc5\xa1ala z dolgoletno glasbeno tradicijo. Prvi je omenjen Hans Bach (rojen okrog 1520), njemu pa sledi triinpetdeset glasbenikov, mestnih piska\xc4\x8dev, organistov in kantorjev. J. S. Bach je sam sestavil rodoslovno drevo svoje dru\xc5\xbeine, na vidno mesto je postavil svojega pradeda Veita Bacha (\xe2\x80\xa0 1619), peka iz Wechmarja pri Gothi, spretnega lutnjarja, ki se je izselil na Mad\xc5\xbearsko, a so ga od tam kot luteranca spet izgnali._NEWLINE_Pri u\xc4\x8denju glasbe ga je poleg o\xc4\x8deta podpirala tudi njegova mati Elizabeta, rojena L\xc3\xa4mmerhirt, krznarjeva h\xc4\x8di iz Erfurta. Toda star\xc5\xa1i mu niso mogli dolgo pomagati, kajti z devetimi leti je izgubil mater in kmalu nato \xc5\xa1e o\xc4\x8deta. V rejo ga je vzel njegov starej\xc5\xa1i brat Johan Christoph, organist v Ohrdrufu. Pri njem se je dodobra spoznal s Pachelbelovimi orgelskimi skladbami. Od 1700 je obiskoval latinsko gimnazijo v L\xc3\xbcneburgu, kjer sta nanj vplivala organista Georg B\xc3\xb6hm in John Jakob Loewe._NEWLINE_Pri osemnajstih letih je \xc5\xbee izobra\xc5\xbeen organist, \xc4\x8dembalist in violinist, sprejel prvo slu\xc5\xbebo v Weimarju pri princu Johanu Ernstu \xd0\x86\xd0\x86. To je bilo njegovo prvo ustvarjalno obdobje._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se je zaposlil kot violinist, so ga bolj pritegnile orgle, tako da je \xc5\xa1e istega leta postal organist v Arnstadtu. Oktobra 1705 je od\xc5\xa1el na enomese\xc4\x8dni \xc5\xa1tudijski dopust v L\xc3\xbcbeck, kjer je veliki orglarski mojster, osemin\xc5\xa1estdesetletni Dietrich Buxtehude (1637-1707) prirejal dale\xc4\x8d naokoli znane \xc2\xbbglasbene ve\xc4\x8dere\xc2\xab. Dvajsetletnega Bacha je tako navdu\xc5\xa1il, da je podalj\xc5\xa1al svoj dopust. Uvedel ga je v skrivnosti severnonem\xc5\xa1kih fantasti\xc4\x8dnih toccat in koralnih prediger. Morda je imel celo najve\xc4\x8dji vpliv na Bachovo muziciranje in ustvarjanje._NEWLINE_Ko se je februarja 1706 vrnil v Arnstadt, so ga grajali zaradi prekora\xc4\x8ditve dopusta, \xc5\xa1e bolj pa zaradi novega stilnega pristopa v njegovih kompozicijah. Kritiki tedanjega \xc4\x8dasa so dejali da je Bach pod vplivom Buxtehudeja \xc2\xbbv koralu ustvarjal \xc4\x8dudne variacije in prime\xc5\xa1al mnogo tujih tonov, ob tem, da je v bo\xc5\xbeji hi\xc5\xa1i spotakljivo muziciral\xc2\xab. S takimi o\xc4\x8ditki se je Bach te\xc5\xbeko sprijaznil, zato je ob prvi priliki sprejel mesto organista v cerkvi Svetega Bla\xc5\xbea v M\xc3\xbchlhausnu. Tam se je leta 1707 poro\xc4\x8dil s svojo sestri\xc4\x8dno v drugem kolenu Marijo Barbaro Bach, ki mu je rodila sedem otrok._NEWLINE_Trije so zgodaj umrli, najstarej\xc5\xa1a sinova Wilhelm Friedemann in Philipp Emanuel, pa sta postala slavna skladatelja in naslednika svojega o\xc4\x8deta. _NEWLINE_Leta 1717 se je zaposlil pri knezu Leopoldu Anhaltskem v K\xc3\xb6thenu kot dvorni kapelnik. Knez je bil velik ljubitelj umetnosti, predvsem posvetne glasbe (ker je bil dvor reformiran, Bach skoraj ni pisal cerkvene glasbe), in postala sta velika prijatelja. K\xc3\xb6thensko obdobje je eno sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih v Bachovem \xc5\xbeivljenju. Na voljo je imel kapelni orkester z osemnajstimi dvornimi glasbeniki. Zanj je napisal najve\xc4\x8dja instrumentalna dela, predvsem \xc2\xbb\xc5\xa1est Brandenbur\xc5\xa1kih koncertov\xc2\xab. V tem obdobju so nastale tudi klavirske skladbe za sina Wilhelma Fridermanna \xc2\xbbClavier-B\xc3\xbcchlein\xc2\xab\xc2\xa0(Klavirska knji\xc5\xbeica) ter prvi del \xc2\xbbDobro ugla\xc5\xa1enega klavirja\xc2\xab._NEWLINE_Sre\xc4\x8do je nenadoma prekinila \xc5\xbeenina smrt. Ker so otroci potrebovali mater, postavni J. S. Bach pa \xc5\xbeeno, se je leta 1721 poro\xc4\x8dil s trobenta\xc4\x8devo h\xc4\x8derko Anno Magdaleno Wilcken, ki je bila zelo muzikalna, sposobna \xc4\x8dembalistka in pevka predvsem pa ljube\xc4\x8da mati (tudi otrokom iz prvega zakona). V skoraj tridesetletnem zakonu je rodila trinajst otrok, devet jih je umrlo \xc5\xbee v rosni mladosti, oba najmlaj\xc5\xa1a sinova, Johann Christoph Friderick in Johann Christian pa sta - kot oba starej\xc5\xa1a brata - \xc5\xa1e danes cenjena skladatelja. _NEWLINE_Istega leta kot Bach se je poro\xc4\x8dil tudi njegov delodajalec Leopold. Najbr\xc5\xbe je nova kneginja razdrla prijateljstvo med glasbenikom in knezom. Povrh pa je \xc5\xa1e zelo pogre\xc5\xa1al orgle in cerkveno glasbo. Leta 1723 je nastopil novo slu\xc5\xbebo. Knez ga je sicer nerad odpustil, toda raz\xc5\xa1la sta se prijateljsko. Za\xc4\x8delo se je tretje najbogatej\xc5\xa1e obdobje, krona Bachovega \xc5\xbeivljenja. Postal je kantor v cerkvi svetega Toma\xc5\xbea v Leipzigu. Leipzig je bil tedaj bogato in cveto\xc4\x8de mesto, nem\xc5\xa1ko velesejemsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de z univerzo in sede\xc5\xbeem najpomembnej\xc5\xa1ih tiskarn in zalo\xc5\xbeb, skratka zelo kulturno okolje, ki je s svojimi 30.000 prebivalci predstavljalo velemesto v primerjavi s k\xc3\xb6thenskim dvorom. Toda Bach se je dolgo obotavljal, preden je sprejel to slu\xc5\xbebo. Ni se mu zdelo \xc2\xbbdostojno, da bi iz kapelnika postal kantor\xc2\xab, je zapisal. Tudi pla\xc4\x8da 700 tolarjev je bila v velikem mestu precej skromna, dol\xc5\xbenosti pa \xc5\xa1tevilne. Kot \xc2\xbbdirector musice\xc2\xab\xc2\xa0je moral v mestnih cerkvah ob nedeljah skrbeti za glasbo, pou\xc4\x8devati u\xc4\x8dence tudi latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in opravljati nadvse nadle\xc5\xbena nadzorstva. Toda velike mo\xc5\xbenosti za muziciranje so to izravnale._NEWLINE_V Leipzigu je izvedel svoje veli\xc4\x8dastne pasijone (v celoti sta se ohranila\xc2\xa0\xc2\xbbJanezov\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbMatejev\xc2\xab), motete in ve\xc4\x8dino izmed svojih 300 kantat (kantate so bile tedaj zelo popularna glasbena oblika: naro\xc4\x8dali so jih ob rojstvih, porokah in smrtih). Nekatere izmed najbolj\xc5\xa1ih kantat je Bach napisal po naro\xc4\x8dilu. V tem obdobju je ustvaril drugi del\xc2\xa0\xc2\xbbDobro ugla\xc5\xa1enega klavirja\xc2\xab, \xc2\xbbBo\xc5\xbei\xc4\x8dni oratorij\xc2\xab, \xc2\xbbGlasbeno \xc5\xbertev\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbUmetnost fuge\xc2\xab._NEWLINE_Leta 1749, ga je zadela kap, odpovedal mu je vid, dve ponesre\xc4\x8deni \xc2\xbboperaciji\xc2\xab\xc2\xa0angle\xc5\xa1kega zdravnika Johna Taylorja pa sta ga povsem oslepili. 28. julija 1750 je slep in palraliziran preminil v Leipzigu.\n_START_SECTION_\nPomen Bachove glasbe\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg H\xc3\xa4ndla predstavlja Bach izjemno glasbeno osebnost ob koncu poznega baroka. Zdru\xc5\xbeil je stoletja star razvoj zahodne glasbene kulture. Veli\xc4\x8dina njegovega ustvarjanja ni v \xc2\xbbnovih\xc2\xab\xc2\xa0glasbenih oblikah, marve\xc4\x8d v enkratnem iz\xc4\x8drpanju tradicionalnih oblik. Skomponiral je za celo knji\xc5\xbenico glasbe, ki ji ni primere ne po razse\xc5\xbenosti in \xc5\xa1e manj po umetni\xc5\xa1ki vrednosti. Bachovo delo je bilo po njegovi smrti v \xc5\xa1iroki javnosti docela pozabljeno. Spomin nanj je \xc5\xbeivel samo v krogu njegovih sinov, u\xc4\x8dencev in posameznih poznavalcev. _NEWLINE_Odkrivati so ga za\xc4\x8deli \xc5\xa1ele po letu 1802, ko je nem\xc5\xa1ki muzikolog Forkel objavil njegov \xc5\xbeivljenjepis. \xc2\xbbOb tem vzvi\xc5\xa1enem geniju\xc2\xab\xc2\xa0je napisal, \xc2\xbbtem kralju nem\xc5\xa1kih in tujih glasbenikov, so vsi pritlikavci.\xc2\xab\xc2\xa0Ko je leta 1829 komaj dvajsetletni Felix Mendellsohn dirigiral Berlinski pevski akademiji pri izvedbi \xc2\xbbPasijona po Mateju\xc2\xab, se je svet kon\xc4\x8dno zavedel njegovega genija. Leta 1833 je izvedba \xc2\xbbPasijona po Janezu\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1e stopnjevala to zavest in ga naredila nesmrtnega. Ob stoletnici smrti (1850) se je Bachova dru\xc5\xbeba lotila popolne kriti\xc4\x8dne izdaje vseh njegovih del in ve\xc4\x8d kot deset urednikov je delalo petdeset let, da je pregledalo vse, kar je zapisal Bach (vsi njegovi rokopisi niso ohranjeni), v \xc4\x8dasu njegovega ope\xc5\xa1anega vida so ve\xc4\x8dino partitur zapisali Anna Magdalena, Wilhelm in drugi sinovi.'