b'\n_START_ARTICLE_\nPaul Tillich\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nProtestantski nem\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1ki teolog in filozof Paul Johannes Tillich se je rodil 20. avgusta 1886 v majhni vasici v dana\xc5\xa1nji nem\xc5\xa1ki zvezni de\xc5\xbeeli Brandenburg. Bil je najstarej\xc5\xa1i izmed treh otrok. O\xc4\x8de je bil luteranski pastor evangeli\xc4\x8danske cerkve, mama pa je bila liberalnej\xc5\xa1ih nazorov. Tillich se je navdu\xc5\xa1eval nad Schellingovo filozofijo narave in teologijo Martina K\xc3\xa4hlerja, ki je izhajala iz temeljev Svetega Pavla in Martina Lutra. Z njo je leta 1910 kon\xc4\x8dal svoj \xc5\xa1tudij filozofije in leto pozneje tudi \xc5\xa1tudij protestantske teologije na Univerzi Halle. Iz obeh smeri se je tudi habilitiral in kasneje predaval na univerzah v Berlinu, Marburgu, Dresdnu, Leipzigu in Frankfurtu. V \xc4\x8dasu od leta 1919 do 1933 je veliko pisal in tudi izdal ve\xc4\x8d kot 100 esejev, \xc4\x8dlankov in drugih prispevkov. V Nem\xc4\x8diji je deloval predvsem kot filozof in srkal vplive nem\xc5\xa1kega idealizma, \xc4\x8deprav njegova mi\xc5\xa1ljenjska struktura ne pozna stroge razmejitve med raznimi miselnimi tokovi. Svoj prvi ve\xc4\x8dji poizkus sistematizacije \xc4\x8dlovekovega duhovnega popotovanja z vidika filozofije je podal v delu Das System der Wissenschaften nach Gegenst\xc3\xa4nden und Methoden (1923)._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je slu\xc5\xbeil kot voja\xc5\xa1ki duhovnik. Kasneje se je zaradi ideolo\xc5\xa1kih in nepoliti\xc4\x8dnih nazorov pridru\xc5\xbeil socialisti\xc4\x8dnemu gibanju. Verjel je v idejo socialne prenove, novozavezni kairos, kot histori\xc4\x8dni moment prevrata in transformacije v novo stanje bitja. Tilichu je bilo kot gore\xc4\x8demu zagovorniku svobode in kritiku nacisti\xc4\x8dnega gibanja odre\xc4\x8deno gostoljubje nem\xc5\xa1kih univerz. Leta 1933 se je tako pred nacizmom umaknil v ZDA, kamor ga je povabila neodvisna teolo\xc5\xa1ka fakulteta v New Yorku Union Theological Seminary (1933\xe2\x80\x931955). Predaval je \xc5\xa1e na  Harvardu (1955\xe2\x80\x931962) in na Univerzi v \xc4\x8cikagu (1962\xe2\x80\x931965)._NEWLINE_Za posledicami sr\xc4\x8dnega infarkta je umrl 22. oktobra 1965 v \xc4\x8cikagu, ZDA.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nTilichovo \xc5\xbeivljenjsko delo je v petih delih zbrano v Sistematska teologija (Systematic Theology, 1951\xe2\x80\x931963), kjer je predstavil svojo metodo korelacije: _NEWLINE_- \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 razum in razodetje,_NEWLINE_- \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 bit in Bog,_NEWLINE_- \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 eksistenca in Kristus,_NEWLINE_- \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 \xc5\xbeivljenje in duh,_NEWLINE_- \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 zgodovina in bo\xc5\xbeje kraljestvo.'