b'\n_START_ARTICLE_\nMagnon\n_START_PARAGRAPH_\nMagnon je kvazidelec, ki nastane kot posledica skupinskih vzbujenih stanj elektronskega spina v kristalni mre\xc5\xbei. Podoben je fonon, ki pa je skupina vzbujenih stanj atomov ali ionov. Magnon lahko gledamo kot kvantiziran spinski val. V kristalih lahko imamo ve\xc4\x8d vrst magnonov. Vsi magnoni se podrejajo Bose-Einsteinovi statistiki. Magnoni sodelujejo tudi drug z drugim in z ostalimi kvazidelci._NEWLINE_Prvi je predlagal uvedbo magnonov \xc5\xa1vicarski fizik Felix Bloch (1905 \xe2\x80\x93 1983) v letu 1930, da bi razlo\xc5\xbeil zmanj\xc5\xa1anje spontane magnetizacije v feromagnetikih. Pri absolutni ni\xc4\x8dli dose\xc5\xbee feromagnet najni\xc5\xbejo energijo pri kateri vsi atomski spini ka\xc5\xbeejo v isto smer. Pri vi\xc5\xa1ji temperaturi vedno ve\xc4\x8d spinov ka\xc5\xbee v razli\xc4\x8dne smeri. S tem se zmanj\xc5\xa1uje skupna magnetizacija. Nizkotemperaturno stanje, ko imamo samo nekaj spinov poljubno usmerjenih, lahko smatramo kot plin kvazidelcev, ki jih imenujemo magnoni. Vsak magnon zmanj\xc5\xa1a skupni spin v smeri magnetizacije za , samo magnetizacijo pa za , kjer je  giromagnetno razmerje._NEWLINE_Magnone pri\xc5\xa1tevamo med bozone.'