b'\n_START_ARTICLE_\nMascha Kal\xc3\xa9ko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMascha Kal\xc3\xa9ko, rojena kot Golda Malka Aufen, se je rodila kot nezakonski otrok Fischela Engela, judovsko-ruskega rodu in njegovi kasnej\xc5\xa1i \xc5\xbeeni, Rozaliji Chaji Reisel Aufen, ki je bila avstrijsko-ruskega rodu. Leta 1914, na za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne, je mama skupaj s h\xc4\x8derkama Mascho in Leo emigrirala v Nem\xc4\x8dijo, da bi se izognila mno\xc5\xbei\xc4\x8dnemu preganjanju. Osnovno \xc5\xa1olo je Kal\xc3\xa9ko obiskovala v Frankfurtu. Njen o\xc4\x8de je bil tam zaradi svojega ruskega dr\xc5\xbeavljanstva interniran kot sovra\xc5\xbeni tujec. Leta 1916 se je dru\xc5\xbeina preselila v Marburg, dve leti pozneje pa v Berlin._NEWLINE_V Berlinu je Mascha Kal\xc3\xa9ko pre\xc5\xbeivela \xc5\xa1olska in \xc5\xa1tudijska leta. \xc4\x8ceprav je bila dobra u\xc4\x8denka in se je za \xc5\xa1tudij zanimala, je bil njen o\xc4\x8de mnenja, da dekletom ni potrebno \xc5\xa1tudirati. Leta 1925 je pri\xc4\x8dela delati v pisarni Zavoda za zaposlovanje Judov v Nem\xc4\x8diji. Poleg tega je obiskovala ve\xc4\x8derna predavanja filozofije in psihologije na Univerzi Lessing in Univerzi Friedrich-William (danes Univerza Humboldt). Leta 1922 so se njeni star\xc5\xa1i uradno poro\xc4\x8dili. Zaradi spo\xc5\xa1tovanja do svojega o\xc4\x8deta je ohranila ime Mascha Engel._NEWLINE_31. julija 1928 se je poro\xc4\x8dila s skoraj deset let starej\xc5\xa1im hebrejskim u\xc4\x8diteljem Saulom Aaronom Kal\xc3\xa9kom, ki ga je spoznala dve leti poprej. Proti koncu dvajsetih let je stopila v stik z umetni\xc5\xa1ko avantgardo iz Berlina in spoznala Else Lasker-Sch\xc3\xbcler, Ericha K\xc3\xa4stnerja in Joachima Ringelnatza._NEWLINE_Prve pesmi je objavila leta 1929 v \xc4\x8dasopisu Querschnitt; v njih odseva \xc5\xa1aljivo-melanholi\xc4\x8dne elemente \xc5\xbeivljenja malih ljudi in vzdu\xc5\xa1je v Berlinu takratnega \xc4\x8dasa. V letih 1933/34 je \xc5\xa1tudirala ogla\xc5\xa1evanje in odnose z javnostmi na \xc5\xa1oli Reimann v Berlinu. Leta 1933 je objavila Lirski stenogram, o katerem je pozneje filozof Martin Heidegger dejal:\xc2\xa0\xc2\xbb Va\xc5\xa1 stenogram ka\xc5\xbee, da veste vse, o \xc4\x8demer je danega o smrti.\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8ceprav so delo, ki se je uspe\xc5\xa1no prodajalo, \xc5\xbee nekaj mesecev pozneje nacionalisti za\xc5\xbegali, je Ernst Rowohlt leta 1935 izdal drugo naklado. Istega leta je iz\xc5\xa1lo delo Majhno berilo za velike._NEWLINE_Decembra 1936 je Mascha Kal\xc3\xa9ko v Berlinu rodila sina Evjatarja Alexandra Michaela, ki so ga v pregnanstvu preimenovali v Stevena. Njegov o\xc4\x8de je bil dirigent in muzikolog Chemjo Vinaver. 22. januarja 1938 se je lo\xc4\x8dila od Saula, le \xc5\xa1est dni zatem pa se je poro\xc4\x8dila z Vinaverjem. Priimek Kal\xc3\xa9ko je ohranila kot umetni\xc5\xa1ko ime. Nova dru\xc5\xbeina je zopet emigrirala v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Ker mo\xc5\xbe ni imel dela, je Mascha Kal\xc3\xa9ko dru\xc5\xbeino pre\xc5\xbeivljala z ustvarjanjem reklam, med drugim pa je pisala tudi otro\xc5\xa1ke pesmi. Leta 1939 je Kal\xc3\xa9ko objavljala besedila v \xc4\x8dasopisu Aufbau, ki je bil namenjen nem\xc5\xa1kim judom. Dru\xc5\xbeina Vinaver/Kal\xc3\xa9ko je leta 1944 dobila ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Kal\xc3\xa9ko je bila aktivna v klubu Progressive Literary Club v New Yorku, ki ga je ustanovil Heinrich Eduard Jacob z namenom, da se ohrani nem\xc5\xa1ka literatura judovskih izgnancev. V New Yorku je Macha Kal\xc3\xa9ko \xc5\xbeivela od leta 1942 do 1957 v Greenwich Village. Na ulici Minetta Street, kjer je \xc5\xbeivela prej pa so leta 2007 postavili njen spomenik._NEWLINE_Po vojni je Kal\xc3\xa9ko v Nem\xc4\x8diji ponovno na\xc5\xa1la krog bralcev, Lirski stenogram pa je leta 1956 do\xc5\xbeivel ponatis. Leta 1960 ji je Akademija za umetnost v Berlinu (zahodni Berlin) \xc5\xbeelela podeliti nagrado Fontane, vendar jo je odklonila, ker je bil v \xc5\xbeiriji nekdanji \xc4\x8dlan SS Hans Egon Holthusen. Istega leta je zavoljo svojega mo\xc5\xbea odpotovala v Jeruzalem. Tam pa je zaradi jezikovnih in kulturnih izolacij trpela, zato je \xc5\xbeivela v razo\xc4\x8daranju in osamljenosti._NEWLINE_Leta 1968 je v New Yorku umrl njen glasbeno zelo nadarjen sin. Ko je leta 1973 umrl \xc5\xa1e Vinaver, je v zadnjem letu \xc5\xbeivljenja na\xc5\xa1la mo\xc4\x8d za pisanje. Bole\xc4\x8do izgubo je ganljivo opisala v pesmi Memento. Leta 1974 je \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d obiskala Berlin, kjer si je \xc5\xbeelela najeti manj\xc5\xa1e stanovanje. Na poti nazaj v Jeruzalem se je ustavila \xc5\xa1e v Z\xc3\xbcrichu, kjer je 21. januarja 1975 zaradi raka na \xc5\xbeelodcu le 14 mesecev po smrti svojega mo\xc5\xbea umrla in tam je tudi pokopana. Po njej sta poimenovan tudi ulici v Z\xc3\xbcrichu in Berlinu._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilna za dela Masche Kal\xc3\xa9ko je urbana lirika z ironi\xc4\x8dnimi, ne\xc5\xbenimi in melanholi\xc4\x8dnimi elementi. Kot edino \xc5\xbeensko predstavnico obdobja nove stvarnosti jo velikokrat primerjajo z mo\xc5\xa1kimi predstavniki, takoj ji pravijo npr.\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeenski Ringelnazt\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeenski K\xc3\xa4stner\xc2\xab. Njene pesmi so uglasbili kot \xc5\xa1ansone, pela pa jih je pevka Rainer Bielfeldt.'