b'\n_START_ARTICLE_\nFriderik IX. Danski\n_START_SECTION_\nRojstvo in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nPrinc Friderik se je rodil 11. marca 1899 v pala\xc4\x8di Sorgenfri v Kongens Lyngbyju na Zelandiji med vladavino svojega pradedka kralja Kristjana IX.. Njegov o\xc4\x8de je bil princ Kristjan Danski (kasneje kralj Kristjan X.), najstarej\xc5\xa1i sin prestolonaslednika Friderika in princese Ludovike \xc5\xa0vedske (kasneje kralja Friderika VIII. in kraljice Ludovike). Njegova mati je bila Aleksandrina Mecklenbur\xc5\xa1ko-Schwerinska, h\xc4\x8derka Friderika Franca III., velikega vojvoda Mecklenbur\xc5\xa1ko-Schwerinskega in velike vojvodinje Anastazije Mihajlovne Ruske._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil 9. aprila 1899 v pala\xc4\x8di Sorgenfri. Mladi princ je imel 21 botrov, med katerimi so bili njegov pradedek kralj Kristjan IX. Danski, car Nikolaj II. Ruski, kralj Jurij I. Gr\xc5\xa1ki, kralj Oskar II. \xc5\xa0vedski in Norve\xc5\xa1ki, njegov dedek prestolonaslednik Friderik Danski, vali\xc5\xbeanski princ (kasneje kralj Edvard VII. Britanski) in njegov stric Friderik Franc IV., veliki vojvoda Mecklenbur\xc5\xa1ko-Schwerinski._NEWLINE_Friderikov edini brat Knut se je rodil eno leto po Frideriku. Dru\xc5\xbeina je \xc5\xbeivela v pala\xc4\x8di Amalienborg v Copenhagnu, v pala\xc4\x8di Sorgenfri blizu prestolnice in v poletni rezidenci Marselisborg v Aarhusu na Jutlandiji, ki sta jo dobila Friderikova star\xc5\xa1a kot poro\xc4\x8dno darilo od Dancev leta 1898. Leta 1914 je kralj dal zgraditi vilo Klitg\xc3\xa5rden v Skagnu.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKristjan IX. je umrl 29. januarja 1906 in Friderikov dedek prestolonaslednik Friderik ga je nasledil kot kralj Friderik VIII. Friderikov o\xc4\x8de je postal prestolonaslednik in Friderik se je povzpel na drugo mesto v nasledstvu na prestol._NEWLINE_Samo \xc5\xa1est dni kasneje, 14. maja 1912, je kralj Friderik VIII. umrl in Friderikov o\xc4\x8de je zasedel prestol kot kralj Kristjan X. Friderik sam je postal prestolonaslednik. 1. decembra 1918 je dansko-islandski zakon o uniji prepoznal Islandijo za neodvisno kraljevino in sklenil personalno unijo Islandije z Dansko, s \xc4\x8dimer je Friderik postal tudi prestolonaslednik Islandije (kjer je bilo njegovo ime uradno \xc4\x8drkovano kot Fri\xc3\xb0rik). Ker se je 17. junija 1944 po plebiscitu ustanovila republika Islandija, Friderik ni nikoli postal kralj Islandije._NEWLINE_Friderik se je izobra\xc5\xbeeval na Danski kraljevi mornari\xc5\xa1ki akademiji, s \xc4\x8dimer je z izbiro mornari\xc5\xa1ke in ne voja\xc5\xa1ke kariere prekinil dansko kraljevo tradicijo, in na univerzi v K\xc3\xb8benhavnu. Preden je postal kralj, je pridobil \xc4\x8din kontraadmirala in je imel ve\xc4\x8d poveljstev med aktivnim slu\xc5\xbeenjem. Med svojim mornari\xc5\xa1kim slu\xc5\xbeenjem je pridobil ve\xc4\x8d tetova\xc5\xbe._NEWLINE_Poleg tega je kralj s svojo veliko ljubeznijo do glasbe \xc5\xa1e igral klavir in bil dirigent.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1942 in 1943 je Friderik deloval kot regent v imenu svojega o\xc4\x8deta, ki je bil za\xc4\x8dasno nezmo\xc5\xbeen opravljati svoje dol\xc5\xbenosti po padcu s konja oktobra 1942._NEWLINE_Kristjan X. je umrl 20. april 1947 in Friderik ga je nasledil na prestolu. Predsednik vlade Knud Kristensen ga je z balkona pala\xc4\x8de Christiansborg proglasil za kralja Danske._NEWLINE_V obdobju Friderikove vladavine se je veliko spremenilo. Med temi leti se je danska dru\xc5\xbeba otresla omejitve agrarne dru\xc5\xbebe, razvila socialno dr\xc5\xbeavo in kot posledica cveto\xc4\x8dega gospodarstva v 1960ih so \xc5\xbeenske vstopile na trg dela. V drugih besedah je Danska postala moderna dr\xc5\xbeava, kar je postavilo nove zahteve monarhiji. Leta 1948, eno leto po za\xc4\x8detku kraljevega vladanja, so Ferski otoki dobili samoupravo in postali avtonomna dr\xc5\xbeava v danskem kraljestvu.\n_START_SECTION_\nSpremembe v zakonu za nasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKer kralj Friderik IX. in kraljica Ingrid nista imela sinov, je bilo pri\xc4\x8dakovano, da bo kraljev mlaj\xc5\xa1i brat princ Knut nasledil prestol v skladu z danskim nasledstvenim zakonom (kraljevi odlok iz leta 1853)._NEWLINE_Leta 1953 je bil sprejet predlog o spremembi ustave, kjer je nov zakon o dedovanju dovolil \xc5\xbeensko nasledstvo na prestol le, \xc4\x8de kralj ni imel sinov. To je pomenilo, da bi ga njegove h\xc4\x8dere lahko nasledile, \xc4\x8de ne bi imel sinov. Njegova najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8derka princesa Margareta je tako postala prestolonaslednica. Z odredbo iz 27. marca 1953 je bilo nasledstvo omejeno na potomce kralja Kristjana X.\n_START_SECTION_\nSmrt in pogreb\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po tem, ko je kralj podal svoj novoletni nagovor narodu na prelomu leta 1971/72, je zbolel. Nato je 3. januarja do\xc5\xbeivel sr\xc4\x8dni zastoj in po kratkem obdobju okrevanja se je 11. januarja kraljevo zdravje poslab\xc5\xa1alo. Kralj je tri dni kasneje obdan z dru\xc5\xbeino in najbli\xc5\xbejimi prijatelji umrl._NEWLINE_Nasledila ga je njegova najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8der, kraljica Margrethe II. Kraljica Ingrid je pre\xc5\xbeivela svojega mo\xc5\xbea za 28 let. Umrla je 7. novembra 2000. Njeni posmrtni ostanki so bili pokopani skupaj z njim zunaj katedrali v Roskildu.'