b"\n_START_ARTICLE_\nSmrdokavra\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSmrdokavro je prakti\xc4\x8dno nemogo\xc4\x8de zamenjati s katerokoli drugo ptico. Razpoznavna je tako pri sedenju kot pri letenju. Dolga je 25 do 29 cm, od tega 4 do 5\xc2\xa0cm dol\xc5\xbeine predstavlja kljun, preko peruti pa meri 44 do 48\xc2\xa0cm. Zgornji del telesa je ro\xc5\xbenate do oran\xc5\xbene in pe\xc5\xa1\xc4\x8deno rjave barve, kontrast \xc4\x8demur predstavljajo \xc5\xa1iroka, zaobljena krila s \xc4\x8drnimi in belimi \xc4\x8drtami. Tudi rep je \xc4\x8drn s \xc5\xa1iroko belo pre\xc4\x8dno progo. Na glavi ima vrsto dolgih peres s \xc4\x8drnimi konicami - \xc4\x8dopo, ki jo smrdokavra ob\xc4\x8dasno dvigne da izgleda kot perjanica ameri\xc5\xa1kih staroselcev. Kljun je temen, dolg, ozek in rahlo zakrivljen navzdol. Noge so sive barve in kratke._NEWLINE_Spola sta med seboj toliko podobna, da ju je mo\xc5\xbeno lo\xc4\x8diti le z natan\xc4\x8dnim pregledom na blizu, prav tako je te\xc5\xbeavno dolo\xc4\x8danje starosti._NEWLINE_Mladi\xc4\x8di imajo sorazmerno nekoliko kraj\xc5\xa1i kljun in perjanico ter so nekoliko manj \xc5\xbeivih barv. Pravkar izlegli mladi\xc4\x8di so po vsem telesu porasli z dolgim belim puhom.\n_START_SECTION_\nVedenje in prehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nIma neenakomeren in okoren let v lokih, s hitrim zamahovanjem s krili, ki ga prekinja z jadranjem, spominja na velikega metulja. Perjanico najve\xc4\x8dkrat dvigne ob pristanku. Na tleh, kjer pre\xc5\xbeivi ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa ob iskanju plena, sunkovito poskakuje in hodi, podobno kot \xc5\xa1korec. Na tleh je lahko presenetljivo zaupljiva. Poseda tudi prosto na drevju. Vzleta z drevja ali tal. Je samotarka._NEWLINE_Prehranjuje se z ve\xc4\x8djimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, njihovimi li\xc4\x8dinkami in s \xc4\x8drvi._NEWLINE_Ogla\xc5\xa1a se z zna\xc4\x8dilnim up-up-up (pu-pu-pu, ud-ud-ud), po \xc4\x8demer je dobila znanstveno ime, kakor tudi ime v nekaterih drugih jezikih (npr. angle\xc5\xa1ko\xc2\xa0\xc2\xbbhoopoe\xc2\xab, portugalsko\xc2\xa0\xc2\xbbpoupa\xc2\xab\xc2\xa0itd.; pa na primer v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini\xc2\xa0\xc2\xbb\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb4\xc2\xab).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nHabitat smrdokavre je odprta suha kulturna krajina - goljave, go\xc5\xa1\xc4\x8dave, polja z redkimi drevesi in grmovjem, pa tudi stari sadovnjaki in vinogradi. Gnezdi v luknjah v stenah, stavbah ali duplih starih dreves (je torej sekundarni duplar). Izogiba se vla\xc5\xbenim obmo\xc4\x8djem. Kot pri sorodnih vodomcih vsebuje gnezdo veliko koli\xc4\x8dino iztrebkov, smrad je namre\xc4\x8d obrambni mehanizem proti plenilcem. Mladi\xc4\x8di tudi pr\xc5\xa1ijo smrde\xc4\x8d izlo\xc4\x8dek trti\xc4\x8dne \xc5\xbeleze kadar se po\xc4\x8dutijo ogro\xc5\xbeeni._NEWLINE_Je delna selivka, pozimi se umakne iz severnega dela obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti (Srednja in Ju\xc5\xbena Evropa, Bli\xc5\xbenji vzhod, Srednja ter Vzhodna Azija). Poletna vrsta je v ve\xc4\x8djem delu Evrope. Redka je na Irskem, Veliki Britaniji in v Skandinaviji. Nekatere prezimujejo na jugu Iberskega polotoka. Skozi vse leto je prisotna v Ju\xc5\xbeni Aziji in Podsaharski Afriki. V Sloveniji je pogosta poletna vrsta.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSmrdokavro ogro\xc5\xbeata predvsem uni\xc4\x8devanje starih sadovnjakov, kjer i\xc5\xa1\xc4\x8de hrano, in zastrupljanje njenega plena, ki je posledica intenzifikacije kmetijstva. Zaradi velikega obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti in razmeroma stabilne populacije je na Rde\xc4\x8dem seznamu IUCN kot najmanj ogro\xc5\xbeena vrsta, krajevno pa je ponekod, predvsem v Zahodni Evropi, \xc5\xbee zelo ogro\xc5\xbeena. Zaradi pomena za biolo\xc5\xa1ki nadzor \xc5\xa1kodljivcev je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena v nacionalnih zakonodajah mnogih evropskih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nKulturne reference\n_START_PARAGRAPH_\nSmrdokavra se pogosto pojavlja v folklori in mitologiji anti\xc4\x8dnih kultur, pri \xc4\x8demer ji pripisujejo tako dobre kot slabe lastnosti. V starem Egiptu je bila smrdokavra sveta \xc5\xbeival, ki je predstavljala \xc4\x8dastitljiv okras tudi na \xc5\xbeezlih bogov. Prav tako so jo \xc4\x8dastili perzijski pesniki, Arabci pa so ji pripisovali mnoge \xc4\x8dude\xc5\xbene zdravilne lastnosti. V nasprotju s tem so jo Skandinavci imeli za znanilca vojne, drugje po Evropi pa je bila zani\xc4\x8devana kot tat oz. nasploh zloben lik._NEWLINE_Konec maja 2008 so Izraelci v anketi izbrali smrdokavro za dr\xc5\xbeavno ptico.\n_START_SECTION_\nIzvor slovenskega imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme srmdokavra je zlo\xc5\xbeenka glagola smrdeti in nare\xc4\x8dne besede kavra 'vrana', kar je sorodno s slovenskim gavran (krokar) in nare\xc4\x8dno hrva\xc5\xa1kim kavran. Pti\xc4\x8da so tako poimenovali, ker \xc5\xbee od antike, sicer neupravi\xc4\x8deno, slovi po ne\xc4\x8distem gnezdu zaradi obrambnega mehanizma."