b'\n_START_ARTICLE_\nKulturni boj\n_START_PARAGRAPH_\nKult\xc3\xbarni b\xc3\xb4j je obdobje v slovenski zgodovini s konca 19. stoletja, v 80. in 90. letih, ko je Rimsko-katoli\xc5\xa1ka cerkev (RKC) sku\xc5\xa1ala prevzeti ve\xc4\x8dji vpliv v kulturnem in politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju. Dogajanje je bilo pod vplivom razmer v RKC po prvem vatikanskem koncilu leta 1870 in doma\xc4\x8dih razmer. Slovenski kulturni boj je bil tudi odsev dogajanj v drugih evropskih dr\xc5\xbeavah. Kulturkampf (kulturni boj) je bil zlasti hud v Kraljevini Prusiji, med\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeeleznim kanclerjem\xc2\xab\xc2\xa0Bismarckom in RKC. Najbolj izpostavljena osebnost slovenskega kulturnega boja ob koncu 19. stoletja je bil duhovnik Anton Mahni\xc4\x8d._NEWLINE_V Sloveniji je doba kulturnega boja sledila obdobju sloga\xc5\xa1tva med klerikalnim in liberalnim taborom, ko sta idejno razli\xc4\x8dni struji sku\xc5\xa1ali delovati enotno za uveljavitev slovenstva, ki ga je ogro\xc5\xbeal nem\xc5\xa1ki ekspanzionizem._NEWLINE_Kulturni boj med katoli\xc5\xa1ko (klerikalno) in liberalno strujo v slovenski politiki se je v spremenjenih pogojih nadaljeval tudi v Jugoslaviji med obema vojnama. Na narodnostno-kulturnem podro\xc4\x8dju je katoli\xc5\xa1ka struja zagovarjala slovensko samobitnost, liberalni politiki pa so ve\xc4\x8dinoma pristajali na zamisel o unitarni jugoslovanski dr\xc5\xbeavi in kulturi in se s tem tudi kompromitirali._NEWLINE_Sicer je kulturni boj oblika ideolo\xc5\xa1kega boja.\n_START_SECTION_\nKulturkampf v Kraljevini Prusiji in Nem\xc5\xa1kem Cesarstvu\n_START_PARAGRAPH_\nKulturni boj v kraljevini Prusiji in Nem\xc5\xa1kem Cesarstvu se je b\xc3\xadl najostreje med letoma 1871 in 1878. Kancler Bismarck je hotel zmanj\xc5\xa1ati vpliv Katoli\xc5\xa1ke cerkve, ki je zavzela z encikliko Pija IX. Sylabum Errorum in prvim vatikanskim koncilom leta 1870 ostrej\xc5\xa1a stali\xc5\xa1\xc4\x8da proti vse bolj prisotnim novodobnim pojmovanjem, tako na podro\xc4\x8dju filozofije (naturalizem, panteizem, racionalizem), kot v politiki (nacionalizem, liberalizem, socializem, komunizem), in tudi proti protestantizmu, ve\xc4\x8dinski cerkvi v Prusiji. Kancler Bismarck je v Prusiji leta 1871 uveljavil v kazenskem zakoniku\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dlen o pri\xc5\xbenici\xc2\xab\xc2\xa0(Kanzelparagraph), ki je grozil s kaznijo do dveh let vsem duhovnikom, ki bi v slu\xc5\xbebi (v o\xc5\xbejem smislu: s pri\xc5\xbenice) uveljavljali svoje politi\xc4\x8dne nazore. Leta 1875 je bil uveljavljen zakon, ki zahteva civilno poroko. S tem je v Nem\xc4\x8diji bil storjen \xc5\xa1e en korak k lo\xc4\x8ditvi cerkve in dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Protikatoli\xc5\xa1ka usmeritev kanclerjev politike je povzro\xc4\x8dila odpor pri katoli\xc5\xa1kih verski in narodnih manj\xc5\xa1inah znotraj Prusije in cesarstva, zlasti na zasedenih poljskih ozemljih. Po letu 1878 se je Bismarck pobotal z RKC. Skupaj sta se usmerila proti nevarnej\xc5\xa1emu nasprotniku, socialnim gibanjem (socializmu).\n_START_SECTION_\nSodobna raba izraza\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz se ob\xc4\x8dasno uporablja v Sloveniji po osamosvojitvi za ozna\xc4\x8ditev ideolo\xc5\xa1kih bojev med levico in desnico ter med\xc2\xa0\xc2\xbbkomunisti\xc2\xab, poimenovani tudi\xc2\xa0\xc2\xbbkontinuiteta\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbdomobranci\xc2\xab. Najbolj izpostavljen predstavnik RKC bojevite usmeritve je bil nad\xc5\xa1kof in metropolit Franc Rode. Nov zagon je kulturni boj dobil z zmago koalicije desnih strank (SDS, NSi, SLS) na volitvah leta 2004. V \xc4\x8dasu preurejanja politi\xc4\x8dnega in gospodarskega prostora je postala bolj napadalna tudi\xc2\xa0\xc2\xbbleva\xc2\xab\xc2\xa0stran. Mnenjska delitev se je zaostrila s politi\xc4\x8dno dejavnostjo obeh strani v letu 2006. Zna\xc4\x8dilni so spori okoli vojnih zakonov in govori na shodih, med drugim govora nekdanjega beograjskega \xc5\xa1kofa RKC Franca Perka in predstavnika Nove slovenske zaveze Justina Stanovnika na \xc5\xbealni ma\xc5\xa1i pod Krenom, junija 2006 . Odpira se vpra\xc5\xa1anje, kdo je kon\xc4\x8dni zmagovalec spopadov v drugi svetovni vojni in NOB, partizani ali domobranci, glede na stanje v Sloveniji po osamosvojitvi, ko je prevladala parlamentarna demokracija, zavr\xc5\xbeen pa je bil komunisti\xc4\x8dni totalitarizem._NEWLINE_V ZDA se je enakovreden izraz culture war ob\xc4\x8dasno uporabljal za ozna\xc4\x8ditev ideolo\xc5\xa1kih razhajanj med liberalci in konservativci od 1960 dalje, po analogiji s pruskim Kulturkampfom. Pogostej\xc5\xa1a pa je uporaba izraza kulturni boj po letu 1980, zlasti pa se je \xc5\xa1iroko uveljavil po izdaji knjige J.D. Hunterja Culture Wars: The Struggle to Define America (Kulturni boj: Spor o definiciji Amerike) leta 1991. Hunter ugotavlja vse ve\xc4\x8d spornih sestavin temeljev nacionalne kulture in dr\xc5\xbeavne ureditve: splav, nadzor nad oro\xc5\xbejem, delitev cerkve od dr\xc5\xbeave, pravica do zasebnosti, homoseksualnost, cenzuriranje medijev in druge. Nekateri trdijo, da je po teroristi\xc4\x8dnem napadu 11. septembra 2001 obdobja kulturnega boja konec, kar pa se ne ujema z nadaljevanjem nasprotij o temeljnih vrednotah v ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi.'