b'\n_START_ARTICLE_\nDo\xc5\xbeeva pala\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nDo\xc5\xbeev grad\n_START_PARAGRAPH_\nPripoveduje se, da je do\xc5\xbe Angelo Partecipazio leta 811 svoj sede\xc5\xbe z Malamocca (Metamaucum) preselil v Rivoaltus, anti\xc4\x8dni Rialto, kjer je imel posest. Ker je bila to prva bene\xc5\xa1ka do\xc5\xbeeva rezidenca, ni znano, kje to\xc4\x8dno je bila. To\xc4\x8dno lokalizirana je malo poznej\xc5\xa1a: do\xc5\xbe Giustiniano Partecipazio je napisal v oporoki, da mora njegova \xc5\xbeena Felicita zgraditi cerkev za relikvije svetega Marka zraven do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de, in to iz kamna iz Equilia (danes Jesolo) in Torcella, verjetno iz poru\xc5\xa1enih tamkaj\xc5\xa1njih zgradb. Delo se je za\xc4\x8delo, ko ga je nasledil brat Giovanni I. Participazio, in bilo dokon\xc4\x8dano leta 836. Od takrat je trg z baziliko in do\xc5\xbeevim svetim Markom politi\xc4\x8dno in versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de lagune._NEWLINE_Ni zgodovinskih dokumentov ali slik, ki bi pojasnile, kako je bila videti prva stavba, ali je bilo ve\xc4\x8d stavb ali so bile na odprtem ali zaprtem obmo\xc4\x8dju.  V starih spisih se do\xc5\xbeeva rezidenca omenja le be\xc5\xbeno. Izkopavanja v drugi polovici 19. stoletja so odkrila srednjeve\xc5\xa1ke temelje in kose opeke, ki so morda ostanki gradu.  Obstaja tudi pogosto upodobljena risba do\xc5\xbeevega gradu, a ker so bile Benetke v 10. stoletju na bizantinskem ozemlju, to ni mogla biti kvadratna utrdba s stolpi na vsakem vogalu.  Take zgradbe so delali okoli 100 let pozneje Normani._NEWLINE_V uporu proti do\xc5\xbeu Pietru IV. Candianu leta 976 sta bila grad in predhodnica bazilike svetega Marka popolnoma po\xc5\xbegana.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da Sebastiana Zianija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva do\xc5\xbeeva pala\xc4\x8da, vredna tega imena, je bila zgrajena med vladanjem Sebastiana Zianija in po njegovem naro\xc4\x8dilu.  Imela je tri krila in dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, vzhodno krilo, ki je bilo neposredno povezano z nekdanjo kapelo, stanovanjski del za do\xc5\xbea in sodno pala\xc4\x8do, ki je mejila na dana\xc5\xa1njo Piazzetto. V ju\xc5\xbenem krilu proti obmo\xc4\x8dju San Marca je bila med drugim sejna soba, v kateri se je sestajal veliki svet._NEWLINE_S tako imenovano serrato iz leta 1297, ki se je uporabljala do leta 1797 in je uresni\xc4\x8devala pravico do dostopa do velikega sveta, se je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov v nekaj desetletjih pove\xc4\x8dalo s 400 na 1200. Zato so morali raz\xc5\xa1iriti sejno sobo, sestanki so morali biti za\xc4\x8dasno v Arsenalu. \xc5\xa0iritev oziroma gradnja nove sejne sobe se je za\xc4\x8dela 17. decembra 1340.\n_START_SECTION_\nGotska pala\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladanjem do\xc5\xbea Bartolomea Gradeniga so leta 1340 za\xc4\x8delo prenavljati pala\xc4\x8do in je dobila podobo, kakr\xc5\xa1no vidimo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Za\xc4\x8deli so z ju\xc5\xbenim krilom. Zasnova za novo stavbo, katere arhitekt ni bil znan, je bila kon\xc4\x8dana do leta 1343, ko je do\xc5\xbe postal Andrea Dandolo. V skladu s sklepom sveta iz leta 1344 bi se morala dvorana preseliti v prvo nadstropje ju\xc5\xbenega krila. Zaradi izbruha kuge se je rekonstrukcija zavlekla do leta 1365, ko je bilo krilo dokon\xc4\x8dano s sliko kronanja Marije, ki je delo Guarienta di Arpa, na sprednji strani dvorane. Od tedaj dalje se je veliki svet spet sestajal v do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di._NEWLINE_Leta 1404 je bilo krilo kon\xc4\x8dano. Drugi dodatki in prenove so bile narejene med dolgim vladanjem  Francesca Foscarija. Poru\xc5\xa1ili so konjske hleve na Piazzetti in od leta 1424 delali fasado proti Piazetti po zgledu ju\xc5\xbenega krila. Prizidek je bil po starosti del, pri katerem so  bile dopolnjene \xc5\xa1tiri arkade, od tu so nadaljevali tako, kot je videti danes. Leta 1438 se je za\xc4\x8dela gradnja glavnega vhoda Porta della Carta, dostopa do dvori\xc5\xa1\xc4\x8da pala\xc4\x8de, ki je bil hkrati vizualna povezava bazilike svetega Marka in do\xc5\xbeeve kapele, in to ideolo\xc5\xa1ko in funkcionalno._NEWLINE_V tretji fazi gradnje so dodali novo vzhodno krilo s fasado ob kanalu Palazzo, ki je pogorela leta 1483.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xbear in rekonstrukcija pala\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. in 16. stoletju so trikrat izbruhnili uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di po\xc5\xbeari: leta 1483, potem pa spet leta 1547 in 1577. _NEWLINE_Konservativnost republike se ka\xc5\xbee v tem, da je bila pala\xc4\x8da obnovljena po starih na\xc4\x8drtih, saj so Palladijeve in Rusconijeve "sodobne" na\xc4\x8drte zavrnili. Fasada je bila delno ohranjena ali obnovljena, notranjost pa so preoblikovali v skladu s spremenjenim okusom.\n_START_SECTION_\nPo koncu republike\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu republike, francoske in avstrijske nadvlade in z nastankom nove italijanske dr\xc5\xbeave je bila pala\xc4\x8da sede\xc5\xbe ve\xc4\x8d organov in agencij. Od 1811 do 1904 je bila v njej knji\xc5\xbenica Marciana. Proti koncu 19. stoletja je pala\xc4\x8di grozilo, da bo postala zastarela, kar je spodbudilo italijansko dr\xc5\xbeavo, da jo je obnovila. 13 izvirnih stebrov s kapiteli v portiku iz 13. stoletja je bilo nadome\xc5\xa1\xc4\x8denih s kopijami, izvirniki pa so shranjeni v notranjosti pala\xc4\x8de. Ti so bili osnova za Museo dell \'Opera, ki je danes prav tako urejen v do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di._NEWLINE_Pisarne v pala\xc4\x8di so izselili in uredili drugje. Leta 1923 je kompleks v upravljanje prevzela italijanska vlada v Benetkah. Pala\xc4\x8da je zdaj na ogled  kot muzej._NEWLINE_Od leta 1996 je v Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di tudi  Mestni bene\xc5\xa1ki muzej (Musei Civici Veneziani).\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di je na zunanjosti razviden konglomerat sestavnih delov, ki so bili izvedeni od sredine 14. stoletja do sredine 15. stoletja. Med letoma 1340 in 1400 je bilo zgrajeno ju\xc5\xbeno krilo, leta 1404 pa je bil kon\xc4\x8dan kompleks oken. Med letoma 1424 in 1457 je bilo zgrajeno krilo do Piazzette, delo Francesca Foscarija, 1438\xe2\x80\x931442. Tudi pod Foscarijem je bil zgrajen glavni vhod Porta della Carta. Vzhodno krilo ob kanalu Palazzo je bilo po po\xc5\xbearu leta 1483 ponovno obnovljeno po na\xc4\x8drtih Rizzosa, vendar je bilo kon\xc4\x8dano \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 17. stoletja pod do\xc5\xbeem Leonardom Donatom. Med letoma 1563 in 1614 so \xc4\x8dez kanal zgradili nove zapore (Prigione nuove), ki so povezani z Mostom vzdihljajev (Ponte dei Sospiri) iz leta 1603 s severnim krilom in sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_V severnih mejah je kompleks neposredno povezan z baziliko svetega Marka. Na vzhodu Most vzdihljajev povezuje pala\xc4\x8do z zapori, na zahodu Porta della Carta vodi na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de pala\xc4\x8de. Temelji zgradbe so hrastovi piloti, zgrajena je iz istrskega kamna in opeke. Je v celoti pokrita, razen majhnega dela kanala Palazzo, in oble\xc4\x8dena v marmor in obarvano marmorno inkrustacijo, mestoma je iz klesanega istrskega kamna in marmorja. Ju\xc5\xbeni in zahodni del sta videti kot trinadstropna stavba, medtem ko vzhodno krilo ka\xc5\xbee \xc5\xa1tiri nadstropja._NEWLINE_Arhitektura Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de je enkratna, takoj prepoznavna v arhitekturni zgodovini in tudi pri poznej\xc5\xa1ih zgradbah, ki so jo posnemale. V prevladujo\xc4\x8dih oblikah gotike se me\xc5\xa1ajo orientalski elementi, kot so cine, ki se zgledujejo po obzidjih severnoafri\xc5\xa1kih mamelu\xc5\xa1kih mo\xc5\xa1ej. Nenavadno rombasto ro\xc5\xbenato-belo okrasje v prvem nadstropju je izposojeno iz vzhodne Tur\xc4\x8dije ali Irana in je seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki motiv , tudi banjasti oboki v lo\xc5\xbeah spominjajo na islamsko umetnost. Naklonjenost za obarvano dekoracijo in pisan gradbeni material lahko i\xc5\xa1\xc4\x8demo pri bizantinski umetnosti. To je temeljna zna\xc4\x8dilnost bene\xc5\xa1ke arhitekture in zaznamuje "\xc4\x8darobnost" Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de v Benetkah, ki je naredila velik vtis na generacije popotnikov. Bene\xc5\xa1ka gotika se bistveno razlikuje od drugih delov Evrope. Te\xc5\xbenjo po vi\xc5\xa1ini v severnja\xc5\xa1ki evropski gotiki so v Benetkah onemogo\xc4\x8dila \xc5\xbee sama labilna tla, na\xc4\x8deloma pa se skoraj vse gotske cerkve in posvetne stavbe v Italiji zgledujejo po francoski gotiki._NEWLINE_\xc5\xa0e vedno veli\xc4\x8dastna velika urbana celota bazilike svetega Marka, Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de, trga svetega Marka, Piazzette, lo\xc5\xbee (loggia) in knji\xc5\xbenice je posledica namerne in daljnovidne urbanizacije bene\xc5\xa1kih oblasti, ki so poznale svojo republiko in ustvarile delovanju primerne javne prostore.\n_START_SECTION_\nKapiteli Filippa Calendaria\n_START_PARAGRAPH_\nVodilni arhitekt in kipar Benetk v 14. stoletju je bil Filippo Calendario, umetni\xc5\xa1ko izjemna osebnost, kar je bilo potrjeno v zadnjih raziskavah. Bil je zarotnik do\xc5\xbea Marina Faliera, usmr\xc4\x8denega leta 1355._NEWLINE_Na enem velikih vogalnih kapitelov v zgornjem nadstropju sta Adam in Eva ali drevo spoznanja s ka\xc4\x8do. Fino rezljana zna\xc4\x8dilnost teh figur se znova in znova pojavlja v \xc5\xa1tevilnih manj\xc5\xa1ih kapitelih. Novej\xc5\xa1i kritiki in zadnji izsledki raziskav o gradnji pala\xc4\x8de potrjujejo stare kronike, da je Filippo Calendario \xc5\xbee med gradnjo do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de leta 1340 za\xc4\x8del kiparsko okra\xc5\xa1evati stavbo, kar je kon\xc4\x8dal leta 1355.  Drug pomemben kapitel na vogalu Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de (k mostu Paglia) ka\xc5\xbee pijanega Noeta. Noe kot starec razlije skodelico vina. Njegov sin Sem pokriva s krpo svojo goloto in dvigne roke za za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Noetov drugi sin Ham se zdi nemilosten in opozarja na neprijetne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Kapiteli na spodnji vrsti stebrov: teme so podobne zunanjim obmo\xc4\x8djem stolnice in prevladujo\xc4\x8dih stavb, kot na primer podobe mesecev, znakov zodiaka, sedem svobodnih umetnosti, prizori iz Stare in Nove zaveze, zgodovine mesta itd._NEWLINE_Raven okoli\xc5\xa1kih tal je bila v preteklih stoletjih ve\xc4\x8dkrat prestavljena, zato osnove stebrov niso ve\xc4\x8d vidne in so dele\xc5\xbei nekoliko spremenjeni.\n_START_SECTION_\nRde\xc4\x8da stebra za smrtne obsodbe\n_START_PARAGRAPH_\nNa dvori\xc5\xa1\xc4\x8du pala\xc4\x8de sta v prvem nadstropju vidna dva sosednja stebra, ki sta obarvana malo bolj rde\xc4\x8de kot drugi. Med njima so objavljali tudi smrtne kazni. Nedale\xc4\x8d stran so tudi delo Filippa Calendaria Pravica z me\xc4\x8dem in dva bene\xc5\xa1ka leva na okroglih stebrih kot simbola sodstva.\n_START_SECTION_\nPorta della Carta\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1438 in 1442 sta kiparja Giovanni Bon in Bartolomeo Bon zgradila okra\xc5\xa1en glavni vhod (Porta della Carta), monumentalna vrata kot slavnostni vhod v zgradbo. Ime prehoda je verjetno povezano s tem, da so tu javni pisarji postavljali svoje mize, ali s tem, da je blizu  arhiv dr\xc5\xbeavnih dokumentov._NEWLINE_Na\xc4\x8drt iz leta 1438 je delo bene\xc5\xa1kega kiparja in arhitekta Bartolomea Bona. Uresni\xc4\x8dila ga je njegova delavnica.  To je tipi\xc4\x8den portal, zna\xc4\x8dilen za konservativno Bene\xc5\xa1ko republiko (Serenissimo), narejen skoraj v celoti v slogu pozne gotike, ko se je \xc5\xbee uveljavljala renesan\xc4\x8dna umetnost. Velik vhod je s svojim starinskim slogom usmerjen v sodobno florentinsko arhitekturo. Celotna zasnova vrat z obema fialama, ki kot krona nad oporniki spremljata portal, je \xc5\xa1iroka, okra\xc5\xa1ena s krogovi\xc4\x8djem v oknih in timpanonom._NEWLINE_Bogato kiparsko okrasje portala ka\xc5\xbee identiteto in politi\xc4\x8dne ambicije republike. V \xc5\xa1tirih ni\xc5\xa1ah med oporniki so z nizkimi reliefi in cvetli\xc4\x8dnimi motivi okra\xc5\xa1eni baldahini s kardinalnimi krepostmi; to so Pogum (fortitudo), Zmernost (temperantia), Modrost (prudentia) in Ljubezen (caritas), suverene vrline, ki jih je razgla\xc5\xa1ala republika. Kipe je naredil Antonio Bregno, kipar iz severnoitalijanske kamnose\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, ki je sodelovala pri \xc5\xa1tevilnih pomembnih stavbah v Benetkah._NEWLINE_\xc5\xa0iroka baza pod trodelnim oknom s krogovi\xc4\x8djem sestavlja oder za podobo do\xc5\xbea Francesca Foscarija, ki kle\xc4\x8di v slavnostni opravi pred krilatim levom svetega Marka. S tem so Bene\xc4\x8dani hoteli poudariti in opominjati do\xc5\xbea samega, da je do\xc5\xbe le slu\xc5\xbeabnik republike, ki jo zastopa lev svetega Marka, in ne njihov vladar. Starinski putti na obeh straneh okna predstavljajo Foscarijev grb. Sveti Marko se pojavi kot oseba v doprsnem kipu v tondu nad oknom in v tem izpostavljenem polo\xc5\xbeaju predstavlja republiko, pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito katere je. Krona vrat je Pravica z me\xc4\x8dem in tehtnico, ki sedi na levjem prestolu kralja Salomona, utele\xc5\xa1enje pameti in pravi\xc4\x8dnosti. Poosebljenje pravi\xc4\x8dnosti je poudarjala, da Bene\xc5\xa1ka republika pravi\xc4\x8dno in pametno vlada._NEWLINE_Reprezentan\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek na vratih je bil poudarjen z ve\xc4\x8dbarvnostjo in bogato pozlato, od katere so danes ostali le bledi sledovi.\n_START_SECTION_\nFoscarijev obok\n_START_PARAGRAPH_\nDvori\xc5\xa1\xc4\x8de meji na glavni vhod in Foscarijev obok (Arco Foscari) ali Foscarijev hodnik (Androne Focari). Arhitektura ka\xc5\xbee prehod od gotike k renesansi.  Arhitekta sta bila Antonio Bregno in Antonio Rizzo.  Hodnik, pokrit s kri\xc5\xbeno obokanim stropom, vodi neposredno na reprezentan\xc4\x8dno Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de velikanov (Scala dei Giganti), politi\xc4\x8dno pomemben kraj ustoli\xc4\x8denja novoizvoljenega do\xc5\xbea. Fasada ka\xc5\xbee renesan\xc4\x8dni slog slavolo\xc4\x8dne arhitekture. Tridelna fasada je razdeljena na dve nadstropji in se kon\xc4\x8da z osmerokotno kamnito streho. Na vrhu strehe stoji lik apostola Marka, ki blagoslavlja nasprotne stopnice, kjer je bil kronan do\xc5\xbe. Do uni\xc4\x8denja francoskih vojakov je stal na verandi v drugem nadstropju kip do\xc5\xbea Cristofora Mora na kolenih pred levom svetega Marka. Pod njegovo vladavino je bil obok kon\xc4\x8dan. Lok v spodnjem nadstropju je obdan z dvema Rizzovima skulpturama Adama in Eve, original je danes v Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di. V 17. stoletju je bila z marmorjem oblo\xc5\xbeena ura obrnjena proti dvori\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nNotranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDvori\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo prebivalstvu Benetk prosto dostopno. Uporabljali so ga za uradna dejanja, zborovanja, festivale in tekmovanja, enkrat letno pa so prirejali tudi tek bikov. Od leta 1485 so se odvijale slovesnosti kronanja do\xc5\xbea._NEWLINE_Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je tlakovano od leta 1773 s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz trahita in istrskega kamna, s katerim je bil izvirni ope\xc4\x8dni tlak zamenjan. Pod tlakom sta dve veliki cisterni, ki sta se uporabljali za oskrbo z vodo pala\xc4\x8de in prebivalstva. Dva bronasta vodnjaka sta bila postavljena leta 1554 in 1559, delo Alfonsa Alberghetija in Niccola dei Contija in nosita grbe naro\xc4\x8dnikov Francesca Venierja in Lorenza Priulija._NEWLINE_Ve\xc4\x8d stopni\xc5\xa1\xc4\x8d pripelje do razli\xc4\x8dnih kril s prostori do\xc5\xbea, uradov in sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so imeli tam svoj sede\xc5\xbe._NEWLINE_Na jugu, na izhodu z dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, so P\xc5\xa1eni\xc4\x8dna vrata (Porta del Frumento).\n_START_SECTION_\nTrg senatorjev\n_START_PARAGRAPH_\nLevo od glavnega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je zraven Stopni\xc5\xa1\xc4\x8da velikanov (Scala dei Giganti) majhen trg senatorjev, na katerem so se senatorji sre\xc4\x8devali pred sestanki. Od tu vodijo udobne stopnice neposredno do njihovih pisarni\xc5\xa1kih prostorov.\n_START_SECTION_\nKapela svetega Nikole\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1505 je Giorgio Spavento dobil naro\xc4\x8dilo za gradnjo do\xc5\xbeeve kapele. Cerkvica svetega Nikole stoji v kotu dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Spavento je prilagodil fasado cerkve kon\xc4\x8dani fasadi pala\xc4\x8de. Okra\xc5\xa1ena je z venci in tondi s frizi, ki se neopazno nadaljujejo v friz pala\xc4\x8de. Fino \xc4\x8dlenjena ograja kon\xc4\x8da fasado in hkrati ograjo majhnega stre\xc5\xa1nega vrta, ki je dostopen iz do\xc5\xbeevega stanovanja.\n_START_SECTION_\nStopni\xc5\xa1\xc4\x8de velikanov (Scala dei Giganti)\n_START_PARAGRAPH_\nSeverna stran dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je zaprta, ni stika med pala\xc4\x8do in baziliko svetega Marka, ki je bila nekdaj do\xc5\xbeeva kapela. Na sredini dvori\xc5\xa1\xc4\x8da stojita vodnjaka iz sredine 16. stoletja._NEWLINE_Leta 1485 se je veliki svet odlo\xc4\x8dil, da bi bilo treba obredno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de zgraditi na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. Zasnova je predvidela ravno os z zaokro\xc5\xbeenim Foscarijevim obokom z izmeni\xc4\x8dnimi pasovi istrskega kamna in rde\xc4\x8dega veronskega marmorja, ki povezuje stopni\xc5\xa1\xc4\x8de do glavnega vhoda (Porta della Carta), in s tem ustvarja monumentalen pristop s trga v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zgradbe. Od leta 1567 Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de velikanov (Scala dei Giganti) varujeta dva Sansovinova kolosalna kipa Marsa in Neptuna, ki predstavljata mo\xc4\x8d Benetk na kopnem in morju in od tod tudi njegovo ime. Na vrhu teh stopnic so kronali do\xc5\xbee s simboli\xc4\x8dno predajo do\xc5\xbeevske kape (corno), potem ko se je do\xc5\xbe zavezal, da bo spo\xc5\xa1toval in \xc4\x8duval zakone dr\xc5\xbeave. \xc4\x8clani senata so se zbrali pred vladnimi sre\xc4\x8danji na Senatorskem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, desno od omenjenega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nMuseo dell\'Opera\n_START_PARAGRAPH_\nDo\xc5\xbeeva pala\xc4\x8da je bila v stoletjih ne\xc5\xa1tetokrat predelana in obnovljena. Zaradi po\xc5\xbearov, konstrukcijskih napak in dodatkov ter novih organizacijskih zahtev in sprememb ali popolnih nadomestitev okrasja je bil komaj kak\xc5\xa1en trenutek, da niso potekala kak\xc5\xa1na dela. Od srednjega veka je za vzdr\xc5\xbeevanje in ohranjanje skrbela "tehni\xc4\x8dna slu\xc5\xbeba", ki je bila odgovorna za vsa dela in je nadzirala delavce in njihovo delo (opera ali fabbriceria ali procuratoria). Sredi 19. stoletja je bila pala\xc4\x8da v tako slabem stanju, da je bila njena ohranitev vpra\xc5\xa1ljiva. Tako so jo leta 1876 za\xc4\x8deli obnavljati. V to so bili vklju\xc4\x8deni dve fasadi in kapiteli pritli\xc4\x8dnih arkad in zgornje lo\xc5\xbee: 42 kapitelov, ki so bili v posebej slabem stanju, je bilo odstranjenih in zamenjanih s kopijami. Originali, nekateri so bili mojstrovine bene\xc5\xa1kega kiparstva iz 14. in 15. stoletja, so skupaj z drugimi kipi iz fasade bili prestavljeni na obmo\xc4\x8dje, posebej urejeno za ta namen: Museo dell\'Opera (Muzej izvr\xc5\xa1enih del). Po temeljito opravljenem in skrbnem restavratorskem delu so zdaj razstavljeni na svojih prvotnih stebrih v \xc5\xa1estih sobah muzeja, ki \xc5\xa1e nosijo stari zid iz velikih blokov kamna, ostanek prej\xc5\xa1nje razli\xc4\x8dice pala\xc4\x8de. Sobe imajo tudi dele kipov in pomembnih arhitekturnih in dekorativnih del iz kamna s fasade pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZapor\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben del Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de v literarnem smislu je zapor, ki se \xc5\xa1iri v dveh stavbah \xe2\x80\x93 oba dela sta povezana z Mostom vzdihljajev. V do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di je bilo nekaj zelo vla\xc5\xbenih zaporni\xc5\xa1kih celic, ki so se imenovale pozzi, bilo jih je 19, in piombi, ki jih je bilo 6 ali 7, zloglasne celice so bile tako imenovane svin\xc4\x8dene komore v pritli\xc4\x8dju, neposredno pod svin\xc4\x8deno streho, od tod tudi ime mostu. V\xc4\x8dasih jih je zalila voda._NEWLINE_Celice v pala\xc4\x8di so bile namenjene izklju\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavnim zapornikom in izdajalcem. Za obi\xc4\x8dajne zapornike so imeli  zapore v mestu.\n_START_SECTION_\nSvin\xc4\x8dena soba\n_START_PARAGRAPH_\nPod s svincem prekrito streho nad dvorano inkvizitorjev (Sala dei Inquisitori) so bili zloglasni piombi. Ti so bili namenjeni samo za zapornike svete deseterice in dr\xc5\xbeavne inkvizitorje. \xc5\xa0est ali sedem celic je znanih po svojih stanovalcih: Giacomo Casanova (1725\xe2\x80\x931798), ki je slabe \xc5\xbeivljenjske razmere in ozke celice opisal v \xc5\xbeivo v Zgodbi mojega pobega, ki je postala svetovno znana.  V celici je bilo samo majhno okno v vratih, vro\xc4\x8dina pod glavno streho pa je hitro postala neznosna. Pohi\xc5\xa1tvo in hrano so si morali zaporniki sami pla\xc4\x8dati.\n_START_SECTION_\nPozzi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1531 se je veliki svet odlo\xc4\x8dil za prenovo kanala Palazzo. V pritli\xc4\x8dju je bil zgrajen nov zapor za zapornike, ki so bili v pristojnosti sveta deseterice. Krilo stavbe je bilo povezano s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki je vodilo neposredno v pisarni\xc5\xa1ke prostore treh vodjev desetih (Capi dei Dieci)._NEWLINE_Pozzi (italijansko vodnjak) se imenuje je\xc4\x8da, zgrajena iz istrskih kamnitih blokov, z 19 celicami, razporejenimi vzdol\xc5\xbe zunanje stene, kakor tudi dvojne celice. Vrata in zra\xc4\x8dniki so odprti le na hodnik. Celice so ozna\xc4\x8dene na arhitravu nad vrati z zrcalno gravirano rimsko \xc5\xa1tevilko. Celice so bile v celoti prekrite z lesom in opremljene s kamnitim pogradom in lesenimi deskami. Zaradi lokacije v kleti so bile celice, \xc5\xa1e posebej v potopljenem delu kleti, razen kamnitih pogradov, pogosto pod vodo.\n_START_SECTION_\nNovi zapori\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi omejenega \xc5\xa1tevila zaporni\xc5\xa1kih celic v Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di je bil od leta 1563 na\xc4\x8drtovan nov dr\xc5\xbeavni zapor, prigioni nuove. Zasnoval ga je Antonio da Ponte in zgradil Antonio Contin skupaj z obnovo pala\xc4\x8de. Leta 1603 je bil kon\xc4\x8dan Most vzdihljajev (Ponte dei Sospiri), povezava, stavba pa je bila dokon\xc4\x8dana leta 1610. V prostorih ob kanalu so bili uradi Signori di notte al criminal. Razmere v zaporih so se izbolj\xc5\xa1ale. Posamezne celice so bile vi\xc5\xa1je in ve\xc4\x8dje kot v pozzi in piombi, bolje osvetljene in suhe.'