b'\n_START_ARTICLE_\nNarcis Mr\xc5\xa1i\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMr\xc5\xa1i\xc4\x87ev o\xc4\x8de je bil Hrvat, mati pa Slovenka. Na Hrva\xc5\xa1kem je kon\xc4\x8dal osnovno in srednjo \xc5\xa1olo, potem pa vpisal \xc5\xa1tudij biologije na Univerzi v Ljubljani, kjer je diplomiral leta 1975 in se zaposlil kot asistent na Biolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu Jovana Had\xc5\xbeija SAZU ter deloval na podro\xc4\x8djih gozdarstva in fitocenologije. Doktoriral je leta 1983 s tezo o ekologiji, taksonomiji in cenologiji de\xc5\xbeevnikov na dveh obmo\xc4\x8djih Gorenjske in postal izredni raziskovalec pri zoolo\xc5\xa1ki ekipi in\xc5\xa1tituta. Med letoma 1988 in 1991 je bil znanstveni urednik za podro\xc4\x8dje naravoslovja Enciklopedije Slovenije, deloval pa je tudi v uredni\xc5\xa1kih odborih ve\xc4\x8d mednarodnih revij. Od leta 1992 je bil vodja raziskovalne skupine na projektih floristi\xc4\x8dnih in favnisti\xc4\x8dnih raziskav Slovenije ter sosednih regij, nekaj mesecev leta 1994 pa tudi nadomestni direktor in\xc5\xa1tituta. Leta 1995 je bil izvoljen za izrednega profesorja ekologije na Univerzi v Ljubljani. Zadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja je deloval kot svetovalec na Ministrstvu za znanost in tehnologijo in koordinator dolgoro\xc4\x8dnega projekta na temo naravne in kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Slovencev._NEWLINE_Njegove raziskave so se osredoto\xc4\x8dale na tri skupine \xc5\xbeivali: de\xc5\xbeevnike, dvojnonoge in plazilce, ukvarjal pa se je tudi s talnimi (edafskimi) organizmi kot celoto in njihovo vlogo v pedogenetskih procesih. Zadnjih petnajst let ga je navdu\xc5\xa1evala biotska raznolikost Slovenije in ugotovitev, da je s stali\xc5\xa1\xc4\x8da biotske raznovrstnosti to obmo\xc4\x8dje \xc2\xbbvro\xc4\x8da to\xc4\x8dka\xc2\xab\xc2\xa0Evrope. V sklopu primerjalnih taksonomskih raziskav dvojnonog se je udele\xc5\xbeil tudi treh odprav v Azijo: v Nepal (1978), na Novo Gvinejo (1992) in v Indonezijo (1993)._NEWLINE_Za svoje znanstveno delo in neutrudno predstavljanje naravnega bogastva Slovenije njenim prebivalcem je prejel mnogo nagrad, med njimi Kidri\xc4\x8devo nagrado leta 1988 in Zlati znak Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU leta 1996 \xc2\xbbza prispevek k uveljavitvi vednosti o slovenski naravni dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini\xc2\xab._NEWLINE_Umrl je leta 1997, star komaj 46 let, zaradi te\xc5\xbeav s srcem, ki jih je dodatno poslab\xc5\xa1al njegov nezdrav \xc5\xbeivljenjski slog deloholika, strastnega kadilca in pivca kave.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nMr\xc5\xa1i\xc4\x87evo znanstveno delo obsega skoraj 150 \xc4\x8dlankov, razprav, poljudnih \xc4\x8dlankov in knjig. Knjiga \xc5\xbdivali na\xc5\xa1ih tal, ki jo je opremil z okoli 1200 lastnih ilustracij, je temeljno delo s podro\xc4\x8dja pedozoologije v Sloveniji in eno najbolj iz\xc4\x8drpnih predstavitev talne favne nekega obmo\xc4\x8dja na svetu, z zoolo\xc5\xa1kega stali\xc5\xa1\xc4\x8da pa je njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo obse\xc5\xbena monografija o de\xc5\xbeevnikih Balkanskega polotoka ter sosednjih obmo\xc4\x8dij.'