b"\n_START_ARTICLE_\nMaksimijanov prestol\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimijanov prestol (ali Maximianus), tudi Maksimijanova katedra, je prestol, ki je bil narejen za nad\xc5\xa1kofa Maksimijana iz Ravene in je zdaj na ogled v Nad\xc5\xa1kofovskem muzeju v Raveni. Na splo\xc5\xa1no velja, da je bil prestol izrezljan na gr\xc5\xa1kem vzhodu Bizantinskega cesarstva in pripeljan v Ravenno, vendar se \xc5\xbee dolgo razpravlja o tem ali je bilo v Konstantinoplu ali Aleksandriji. _NEWLINE_Slog je me\xc5\xa1anica zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danske umetnosti in prve zlate dobe bizantinske umetnosti. Izdelan je iz plo\xc5\xa1\xc4\x8d rezbarjene slonovine, z okvirji vijugaste trte na lesenem okvirju . Prestol je velik, s polvisokim in polkro\xc5\xbeno zaklju\xc4\x8denim hrbtom in je morda imel okra\xc5\xa1en kri\xc5\xbe ali evangelij . Slonovina je izdelana v reliefu, plo\xc5\xa1\xc4\x8de prikazujejo pomembne biblijske like. Na hrbtni strani so prikazani prizori Kristusovega \xc5\xbeivljenja, na straneh so prizori iz zgodbe o Jo\xc5\xbeefu iz Geneze, na sprednji strani so \xc5\xa1tirje evangelisti okoli Janeza Krstnika, ki dr\xc5\xbei medaljon z Jagnjem Bo\xc5\xbejim (Agnus Dei) in ime Maximian nad njim .\n_START_SECTION_\nZgodovinski okvir\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimijan je bil \xc2\xbbslab diakon Pulja, ki se je s svojo politi\xc4\x8dno okrutnostjo povzpel na visok polo\xc5\xbeaj\xc2\xab, kot varovanec Justinijana I.. Ni pri\xc5\xa1el kot nad\xc5\xa1kof po volji Ravencev, temve\xc4\x8d \xc2\xbbje s pametnim ravnanjem premagal nasprotovanje in si pridobil spo\xc5\xa1tovanje zaradi svoje presoje, velikodu\xc5\xa1nosti in velikih cerkvenih stavbah in dekoracijah\xc2\xab\xc2\xa0. Prikazan je in imenovan v velikem naslovu v znamenitem mozaiku Justinijanove bazilike San Vitale, kjer ga obkro\xc5\xbeajo njegovi ministri in telesni stra\xc5\xbearji (ki se ujema s plo\xc5\xa1\xc4\x8do cesarice). Njegov prestol je datiran v pribli\xc5\xbeno leto 545\xe2\x80\x94553 in se domneva, da je bil izrezljan v Konstantinoplu in pripeljan v Raveno. Verjetno ga je naro\xc4\x8dil Justinijan in ga poklonil Maksimijanu, ko je postal nov nad\xc5\xa1kof, da bi spodbudil in krepil njegovo avtoriteto, ker ni bil vedno priljubljen ._NEWLINE_Prestol prikazuje Justinijanovo prisotnost v Raveni, ki je bila zahodna prestolnica rimskega imperija in bizantinskega cesarstva. Maksimijan je morda ravnal kot regent na preostalem bizantinskem ozemlju v Italiji in mogo\xc4\x8de je bilo, da bi ga moral pustiti praznega, da simbolizira avtoriteto Boga ali cesarja ali obeh. Mnogi so tudi verjeli, da prestol ni namenjen nad\xc5\xa1kofovi osebni uporabi. Katedra je bila postavljena v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de apside v stolnici s klopmi za duhovnike na obeh straneh. Prestol so nosili tudi v \xc4\x8dasu verskih obredov. Okra\xc5\xa1ena hrbtna stran in stranici sta nakazali, da je bil prestol zasnovan tako, da so ga prenesli iz apside in postavili v bli\xc5\xbeini cerkve, medtem ko je \xc5\xa1kof nagovoril kongregacijo, namesto da bi ostal ob steni. _NEWLINE_Darilo je bilo tudi za posve\xc4\x8denje bazilike San Vitale  Justinian hired 6th-century Byzantine artists, who were summoned by the court to Constantinople from around the Empire, to create this piece. Justinian je najel bizantinske umetnike iz 6. stoletja, ki jih je dvor pozval v Konstantinopel iz vsega cesarstva, da bi ustvarili to delo. Slog slonovine in celo sama uporaba le-te ka\xc5\xbee, da prestol pripada \xc5\xa1oli za rezbarjenje v slonovini. Menijo tudi, zaradi razli\xc4\x8dnih slogov v prestolu, da so bili nekateri deli ali celo celotni prestol narejen v Aleksandriji.  Kljub temu pa trdijo, da kult sv. Menna ni bil omejen le na Egipt, ampak mu je bila v Konstantinoplu posve\xc4\x8dena cerkev. En argument za poreklo v Egiptu, je lokalni pomen zgodbe o Jo\xc5\xbeefu, ki mu je podarjena taka pomembnost, toda Meyer Schapiro dokazuje umetni\xc5\xa1ko in literarno tradicijo z uporabo Jo\xc5\xbeefa, ki je postal minister za svojega faraona kot simbol za vlogo \xc5\xa1kofa, ki je v tem obdobju obi\xc4\x8dajno pomenila pomembno vlogo v civilni vladi.\n_START_SECTION_\nTehni\xc4\x8dna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nRezbarija je bila uporabljena v mnogih luksuznih bizantinskih skulpturah, vklju\xc4\x8dno z diptihi, kot je Poklon svetih Treh kraljev in Barberinijev diptih, ki sta predstavljala Justinijana kot Svetega cesarja. Prestol je najve\xc4\x8dje samostojno pozno anti\xc4\x8dno umetni\xc5\xa1ko delo iz slonovine in privla\xc4\x8di s preprostimi in sorazmernimi linijami skupaj z rezbarijami._NEWLINE_Velikost prestola in jasne slogovne razlike med plo\xc5\xa1\xc4\x8dami ka\xc5\xbeejo, da gre za delo ve\xc4\x8d bizantinskih umetnikov iz 6. stoletja. Tehnika ka\xc5\xbee, da sta vsaj dva razli\xc4\x8dna umetnika neenakih spretnosti izvedla rezbarije. \xc4\x8ceprav je splo\xc5\xa1en slog mogo\xc4\x8de prepoznati, so plo\xc5\xa1\xc4\x8de na sprednji strani v primerjavi s prizori na straneh in hrbtni strani, zelo drzne in precej nepredvidljive._NEWLINE_Dimenzije so 0,6 m x 1,5 m. Od plo\xc5\xa1\xc4\x8d na hrbtni strani prestola je pre\xc5\xbeivelo ali je bilo obnovljeno samo 16 od 24 plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Trenutno ohranjen je prikazan v Museo Arcivescovile, ki ima tudi kapelo Sant'Adrea in dela iz stare stolnice. Bizantinska cerkev ni podpirala skulptur v krogu, v strahu, da se bo spominjala na idole gr\xc5\xa1ke in rimske poganske vere. Tako so bile narejene in dovoljene majhne rezbarije v reliefu. Ta slog vklju\xc4\x8duje figure, ki so rahlo v ozadju in ne prosto stoje\xc4\x8de. To ustvarja me\xc5\xa1anico 2 in 3 dimenzionalnosti._NEWLINE_Dve razli\xc4\x8dni tehniki dveh razli\xc4\x8dnih umetnikov bi lahko razlo\xc5\xbeili s pandemi\xc4\x8dno kugo, ki je ta \xc4\x8das razsajala (okoli leta 540, Justinijanova kuga). Kuga se je raz\xc5\xa1irila nad rimsko cesarstvo iz vzhodne Afrike po slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni poti, umetniki pa so bili med zgodnjimi \xc5\xbertvami bolezni. Poslab\xc5\xa1anje tehnike bi se lahko razlo\xc5\xbeilo z boleznijo glavnega mojstra in morebitno \xc5\xbeeljo cesarja, da \xc4\x8dim prej zaklju\xc4\x8di delo.\n_START_SECTION_\nFormalna in slogovna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimijanov prestol je klju\xc4\x8dno delo Justinianovega sloga zgodnje bizantinske umetnosti. Zunanjost slonovine je zasnovana kot vrsta okvirjev, \xc4\x8deprav navidezne strukturne vloge odsekov ne odra\xc5\xbeajo v celoti njihove dejanske funkcije. Nenavadna zna\xc4\x8dilnost je, da je globina reliefa navadno globlja v dekorativnih okvirjih, kot v stalih. Celotna shema je izjemno bogata in prikazuje nekak\xc5\xa1no horror vacui ('strah praznega prostora') . Umetniki so prilagodili zapletene vzorce in modele iz tekstila in rezbarij Bli\xc5\xbenjega vzhoda in jih prena\xc5\xa1ali v svoje umetnine. Okvirni elementi prestola so okra\xc5\xa1eni z vinsko trto, zna\xc4\x8dilno za zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8dansko umetnost, z \xc5\xbeivalmi in pti\xc4\x8di v skrivnih vejah trte._NEWLINE_Veliko prizorov na prestolu, kot je Kristusov \xc4\x8dude\xc5\xbe in Jo\xc5\xbeefova zgodovina, je mogo\xc4\x8de najti tudi v \xc5\xa1tevilnih drugih delih, vklju\xc4\x8dno z mozaiki in rokopisih. \xc5\xa0tirje evangelisti, predstavljeni na prednjem delu prestola, so bili tudi zelo pogost motiv, ki se je uporabljal v celotnem srednjeve\xc5\xa1kem obdobju. Figure ka\xc5\xbeejo mo\xc4\x8dno naklonjenost kontrapostu, \xc2\xbbdedi\xc5\xa1\xc4\x8dina gr\xc5\xa1ko-rimske umetnosti, ki pa je postal nekak\xc5\xa1en [[manierizem\xc2\xab\xc2\xa0.\n_START_SECTION_\nIkonografska analiza\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimijanov prestol simbolizira sede\xc5\xbe oblasti in statusa. Priznan je kot sede\xc5\xbe nekoga z mo\xc4\x8djo v srednjeve\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu. Stol ne pomeni le po\xc4\x8ditek telesa, temve\xc4\x8d tudi osredoto\xc4\x8denje uma. V postavitvi, kot je stolnica stol odra\xc5\xbea versko in duhovno stali\xc5\xa1\xc4\x8de pripadnikov cerkve. Katedra je uradni sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa._NEWLINE_Na prestolu so prizori stare in nove zaveze, ki prikazujejo zgodbo o Jo\xc5\xbeefu in Kristusovem \xc5\xbeivljenju. Prizori\xc5\xa1\xc4\x8da Nove zaveze imajo zna\xc4\x8dilno podobo egip\xc4\x8danskih primerov novih zavez in se v sedmem stoletju nadaljujejo na koptskih spomenikih.\n_START_SECTION_\nSprednji del sede\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nNa sprednji strani prestola je skupno pet plo\xc5\xa1\xc4\x8d. \xc5\xa0tiri plo\xc5\xa1\xc4\x8de prikazujejo evangeliste, ki dr\xc5\xbeijo knjige. Zadnja plo\xc5\xa1\xc4\x8da ilustrira Janeza Krstnika, ki dr\xc5\xbei svoj emblem jagnjeta. To je zelo pogosta tema, ki je prikazana v \xc5\xa1tevilnih rokopisih in mozaikih._NEWLINE_Oblika sprednjega dela vsebuje steblo vinske trte, ki se je mo\xc4\x8dno uporabljala v zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti. Umetniki, ki so ustvarili prestol, so vklju\xc4\x8dili \xc5\xbeivali in ptice v trto. Na spodnji meji sprednje strani sta dva levja stra\xc5\xbearja, ki \xc5\xa1\xc4\x8ditita vazo, iz katere raste trta. Na zgornjem mejnem pasu je par pavov, ki obkro\xc5\xbeajo monogram nad\xc5\xa1kofa Maksimijana. Pavi simbolizirajo ptice nesmrtnosti.\n_START_SECTION_\nStranski del\n_START_PARAGRAPH_\nNa strani prestola je 10 plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki predstavljajo dogodke iz Jo\xc5\xbeefove zgodbe v knjigi Geneza. Umetni\xc5\xa1ki slog teh prizorov je iz \xc5\xa1estega stoletja, ki ga je mogo\xc4\x8de razlikovati po na\xc4\x8dinu rezbarjenja. Prizori\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeivljenja Jo\xc5\xbeefa, izbira kostumov, dekoracije in tehnike so dosledno podobne kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti v Egiptu.\n_START_SECTION_\nHrbtni del\n_START_PARAGRAPH_\nNa hrbtni strani prestola je bilo 24 plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki prikazujejo Novo zavezo, natan\xc4\x8dneje Kristusovo \xc5\xbeivljenje in apokrifne prizore iz \xc5\xbdivljenja Device."