b'\n_START_ARTICLE_\nObalna sekvoja\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV vi\xc5\xa1ino obi\xc4\x8dajno dose\xc5\xbee med 25 in 35 m, lahko pa tudi do 115 m, deblo pa ima premer med 7 in 9 m. Kro\xc5\xa1nja je sto\xc5\xbe\xc4\x8dasta in relativno ozka. Lubje je grobo, zelo debelo (lahko tudi preko 30 cm), relativno mehko, in vlaknasto. Obi\xc4\x8dajno je rde\xc4\x8de-rjave do sive barve. Veje so vodoravno razprte do rahlo pove\xc5\xa1ene. Iglice so plo\xc5\xa1\xc4\x8date, \xc4\x8drtalaste (dolge med 1,5 do 2,5 cm), trde, gladke in temno zelene barve. Spodaj imajo dve vzdol\xc5\xbeni srebrno-beli \xc4\x8drti. Cvetovi so zbrani v ovalnem socvetju in so precej neopazni. Plodovi so okrogli do jaj\xc4\x8dasti stor\xc5\xbei, ki v dol\xc5\xbeino merijo med 1,5 in 3 cm in so temno rjave barve.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nObalna sekvoja je raz\xc5\xa1irjena na ozkem pasu, dolgem okoli 750 km in \xc5\xa1irokem med 8 in 76 km vzdol\xc5\xbe ameri\xc5\xa1ke pacifi\xc5\xa1ke obale, po \xc4\x8demer je dobila tudi slovensko ime. Na jugu sega do Okro\xc5\xbeja Monterey v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Kalifornija, na severu pa do skrajnega dela jugovzhodnega Oregona, najpogosteje na povpre\xc4\x8dni nadmorski vi\xc5\xa1ini med 30 in 750 metri, izjemoma od 0 do 920 metri.  Najbolje uspevajo v gorah, kjer je ve\xc4\x8d padavin. Najstarej\xc5\xa1a in najvi\xc5\xa1ja drevesa se nahajajo v globokih dolinah in kanjonih ob teko\xc4\x8di vodi. Zelo jim namre\xc4\x8d ustreza velika zra\xc4\x8dna vlaga, ki se v obliki meglic vle\xc4\x8de po teh dolinah. Drevesa nad mejo pogoste megle (nad 700 metri) so, zaradi bolj suhe podlage in hladnej\xc5\xa1ega zraka, ni\xc5\xbeja on manj mogo\xc4\x8dna. Poleg tega jih tam izpodrivajo druge drevesne vrste, kot so duglazija, bor in tanoak.'