b'\n_START_ARTICLE_\nUniverzalni temeljni dohodek\n_START_SECTION_\nNamen in osnovni cilji UTD\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna ideja univerzalnega temeljnega dohodka je vzpostavitev sistema, ki bi vsem \xc4\x8dlanom dru\xc5\xbebe omogo\xc4\x8dal socialno in ekonomsko varnost. Dr\xc5\xbeava bi na tak na\xc4\x8din vsakemu posamezniku zagotavljala minimalno raven dohodka ali eksisten\xc4\x8dno varnost na nepogojen in univerzalen na\xc4\x8din. Na podlagi omogo\xc4\x8danja zadovoljitve osnovnih potreb je vloga UTD v sovjem bistvu predvsem skrb dru\xc5\xbebe za vsakega posameznika. Namen sistemov socialne varnosti je zagotavljanje ustrezne in ne zgolj minimalne za\xc5\xa1\xc4\x8dite ob nastanku najbolj obremenjujo\xc4\x8dih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din v \xc5\xbeivljenju posameznika ali dru\xc5\xbeine, medtem ko UTD tega namena ne dosega. Med drugim bi UTD povzro\xc4\x8dal in ohranjal odvisnost subjektov od dr\xc5\xbeave in dru\xc5\xbebe, kar pa seveda ni namen socialne varnosti. Temeljni namen \xc5\xbee uveljavljenih sistemov socialne pomo\xc4\x8di je v zagotavljanju socialne in ekonomske varnosti ob nastopu socialnega primera, medtem ko gre pri univerzalnem temeljnem dohodku za zagotavljanje dohodkovne varnosti ne glede na posledice udejanjenih socialnih tveganj ali dejanskih potreb po pomo\xc4\x8di. Tradicionalni sistemi imajo zlasti kurativni in deloma tudi preventivni u\xc4\x8dinek, medtem ko je sistem UTD naravnan tako, da ima ve\xc4\x8dinoma proaktivni in deloma preventivni u\xc4\x8dinek. Pri UTD so bolj izra\xc5\xbeeni nameni, kot so vnaprej\xc5\xa1nja zagotavljanja osnovnih sredstev, mo\xc5\xbenost takoj\xc5\xa1njega odpravljanja posledic socialnega primera neposredno ob njegovem nastanku in delna prepre\xc4\x8ditev nekaterih socialnih tveganj. S tega vidika je osnovni namen UTD zagotavljanje varovala, ki naj bi prepre\xc4\x8dilo materialno ogrozitev \xc5\xbeivljenja posameznika. _NEWLINE_Osnovni cilji, h katerim naj bi UTD stremel so doseganje ve\xc4\x8dje socialne pravi\xc4\x8dnosti, krepitev na\xc4\x8dela solidarnosti, zagotavljanje ve\xc4\x8dje enakosti izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenosti, prepre\xc4\x8devanje rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, omogo\xc4\x8danje ve\xc4\x8dje svobode ter zmanj\xc5\xa1evanje socialne izklju\xc4\x8denosti. Eden izmed ciljev UTD naj bi bilo zmanj\xc5\xa1anje absolutne rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. V tem kontekstu je sistem UTD mogo\xc4\x8de utemeljiti kot socialni korektiv, ki bi pospe\xc5\xa1il proces dru\xc5\xbebene integracije in krepil pripadnost skupnosti, hkrati pa omogo\xc4\x8dal tudi ve\xc4\x8djo svobodo posameznika, ki bi izhajala iz njegovo finan\xc4\x8dne varnosti. Podobnim ciljem sledijo tudi obstoje\xc4\x8di sistemi socialne varnosti, vendar bi jih UTD morda lahko u\xc4\x8dinkoviteje dosegal, saj bi odpravil postopke selekcijskega preverjanja upravi\xc4\x8denosti do prejema pomo\xc4\x8di, onemogo\xc4\x8dil mo\xc5\xbenost odlo\xc4\x8danja pristojnega organa po prostem preudarku, skraj\xc5\xa1al obdobje med nastankom socialnega primera in prejemom pomo\xc4\x8di, nestigmatizacijsko bi vklju\xc4\x8deval vse pravne subjekte in tudi prepre\xc4\x8deval nastanek nekaterih socialnih primerov. UTD bi omogo\xc4\x8dil temeljno dohodkovno varnost in s tem ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti izbire glede klju\xc4\x8dnih aktivnosti posameznika, kar pa vklju\xc4\x8duje tudi prosto odlo\xc4\x8danje o prispevanju in neprispevanju dru\xc5\xbebi. To postavlja pod vpra\xc5\xa1aj (ne)upravi\xc4\x8denost uvedbe UTD, saj je socialno pravi\xc4\x8dno zagotoviti dajatev vsem, ki zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov niso sposobni za ekonomsko aktivnost, hkrati pa je socialno nepravi\xc4\x8dno zagotoviti osnovno dajatev tistim, ki so sposobni za ekonomsko aktivnosti, vendar bi v sistemu UTD udejanjili pravico do nedela. V takem primeru je UTD ekonomsko neu\xc4\x8dinkovit mehanizem, ki kot tak ne bi dosegal zastavljenih ciljev. Tak\xc5\xa1en sistem je lahko neu\xc4\x8dinkovit zlasti v razmerah nizke stopnje gospodarske rasti, visokega dele\xc5\xbee starej\xc5\xa1e populacije, visoke stopnje javne zadol\xc5\xbeenosti, visokega dele\xc5\xbea brezposelnih oseb in posledi\xc4\x8dno visoke stopnje obremenjenosti ustvarjalcev dodane vrednosti.\n_START_SECTION_\nRazlogi za nastanek\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni razlog in ideje, ki je vzpodbudila razvoj UTD je te\xc5\xbenja po ve\xc4\x8dji enakosti v dru\xc5\xbebi, in sicer po izena\xc4\x8devanju materialnih pogojev ljudi in s tem zmanj\xc5\xa1evanju razlik. Zagovorniki UTD poudarjajo, da je to na\xc4\x8din za vzpostavitev ve\xc4\x8dje dru\xc5\xbebene pravi\xc4\x8dnosti, zagotavljanja osnovnih materialnih sredstev za doseganja posameznikovih ciljev, omogo\xc4\x8danje \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti izbire, bolj\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenosti odlo\xc4\x8danja, pove\xc4\x8danje osebne svobode in izbolj\xc5\xa1anje razvojnih pogojev.\n_START_SECTION_\nZgodovina razvoja ideje o UTD\n_START_PARAGRAPH_\nPrve zametke ideje o sistemu UTD sta v za\xc4\x8detku 16. stoletja oblikovala renesan\xc4\x8dna humanista Thomas More (1478-1535) in Johannes Ludovicus Vives (1492-1540). Leta 1526 je Vives v delu De Subvention Pauperum utemeljil teorijo o socialnih pomo\xc4\x8deh in predlagal prvi sistem socialne pomo\xc4\x8di, ki bi temeljil na na\xc4\x8delu solidarnosti. V 17. stoletju so se za\xc4\x8dele pojavljati ideje o UTD zaradi potrebe dru\xc5\xbebe po zagotavljanju osnovnih sredstev zlasti revnim prebivalcem. Leta 1601 sta Anglija in Wales sprejela Zakon o revnih, ki je institucionaliziral pomo\xc4\x8d revnim z uporabo prisile. z razdelitvijo revnih na vredne in nevredne pomo\xc4\x8di se je oblikoval sistem pogojevanega dodeljevanja pomo\xc4\x8di revnim. Konec 17. stoletja so se v Angliji oblikovali \xc5\xa1tevilni novi predlogi, ki so vklju\xc4\x8devali razli\xc4\x8dna \xc5\xa1ir\xc5\xa1a socialna in ekonomska merila ter so predstavljali zametke poznej\xc5\xa1ega razvoja prvih zasebnih zavarovanj in udejanjenja na\xc4\x8del posamezniku prijazne dru\xc5\xbebe.Konec 18. in v za\xc4\x8detku 19. stoletja je bilo oblikovanih ve\xc4\x8d specifi\xc4\x8dnih predlogov, ki predstavljajo predhodne koncepte poznej\xc5\xa1ih oblik UTD. Nicolas de Condorcet je leta 1776 zagovarjal stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je zagotavljanje eksistence slehernemu \xc4\x8dlanu dru\xc5\xbebe splo\xc5\xa1ni interes vsakega naroda.\xc2\xa0 Po francoski revoluciji, ko se je dol\xc5\xbenost dr\xc5\xbeave zagotavljati delo udejanjila kot temeljna pomo\xc4\x8d dr\xc5\xbeavljanom je v Angliji nastala prva utemeljitev pravega dr\xc5\xbeavljanskega dohodka. Leta 1796 se je Thomas Paine za\xc4\x8del zavzemati za pravico, da lahko vsak posameznik iz nacionalnega zemlji\xc5\xa1kega sklada prejema dolo\xc4\x8den denarni znesek, ki bi mu pripadal po polnoletnosti in bi ne bil vezan na njegovo premo\xc5\xbeenjsko stanje. To zamisel je kasneje podprl tudi Napoleon Bonaparte. V tem obdobju sta o razli\xc4\x8dnih oblikah UTD odmevneje pisala tudi Thomas Spence in Charles Fourier. Fourier velja pionirja sodobnega koncepta UTD, nad \xc4\x8digar zamislimi se je navdu\xc5\xa1il tudi Joseph Charlier, ki je leta 1848 razvil idejo dr\xc5\xbeavljanske ozemeljske dividende. Leto kasneje je Stuart Mill oblikoval predlog, da se vsakemu \xc4\x8dlanu dru\xc5\xbebe dodelijo minimalna sredstva za pre\xc5\xbeivetje, pri \xc4\x8demer bi bila tovrstna zagotovitev eksistence tudi zakonsko urejena. Teoretika iz 19. stoletja, ki sta pomembno prispevala k razvoju ideje o UTD sta zlasti Herbert Spencer in Augustin Cournot._NEWLINE_Ko je nem\xc5\xa1ki kancler Otto von Bismarck po industrijski revoluciji konec 19. stoletja uvedel sistem socialnih zavarovanj, sta zamisel o UTD intenzivneje razvijala Henry George in \xc5\xa1e nekoliko pozneje Bertrand Russell. Med obema svetovnima vojnama sta se z idejami o minimalnem dohodku predvsem ukvarjali George Cole in James Meade. Po tem, ko je bil v ZDA sprejet zakon o socialni varnosti in ko je v Veliki Britaniji lord William Beveridge izdelal plan socialne varnosti za povojno obdobje, pa je Friderich Hayek leta 1944 utemeljil zajam\xc4\x8deni minimalni dohodek za vse. Ko so v 20. stoletju v evropskih dr\xc5\xbeavah postopoma nastajali sistemi socialne varnosti, so nastale nove oblike UTD in tudi sorodni sistemi, kot so dr\xc5\xbeavni boni, temeljni dohodek, nacionalna dividenda, dr\xc5\xbeavljanska pla\xc4\x8da in dr\xc5\xbeavljanski dohodek. Med odmevna dela na tem podro\xc4\x8dju spadajo predvsem predlogi Johna Galbraitha, Mabel in Dennisa Milnerja ter Miltona Friedmana, ki je leta 1962 oblikoval osnutek negativnega davka. Leta 1965 je James Tobin s predlogom zajam\xc4\x8denega minimalnega dohodka pripomogel k takratnim sistemom dr\xc5\xbeavne blaginje v ZDA. Z vpra\xc5\xa1anjem uvedbe UTD sta se v tem obdobju v ZDA predvsem ukvarjala Richard Nixon in Martin Luther King Jr. V evropske prostoru se je zamisel o UTD najprej pojavila in razvijala v sedemdesetih letih dvajsetega stoletja na Nizozemskem in Danskem, kasneje pa se raz\xc5\xa1irila \xc5\xa1e v druge dr\xc5\xbeave. Prelomnico v razvoju UTD predstavlja leto 1986, ko je skupina raziskovalcev in predstavnikov sindikatov v sodelovanju z Univerzo v Leuvnu organizirala prvi kongres o UTD in ustanovila Evropsko mre\xc5\xbeo za temeljni dohodek in na ta na\xc4\x8din za\xc4\x8dela na\xc4\x8drtno spodbujati prou\xc4\x8devanje UTD na evropski ravni.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dne oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi razvoj ideje o UTD so se pojavile razli\xc4\x8dne razprave udejanjenja bodisi v izvorni ali neizvedeni oziroma \xc4\x8disti obliki, ki je neselektivna in ne pogojena, bodisi v eni izmed izvedenih ali ne izvornih razli\xc4\x8dic UTD, ki so selektivne\xc2\xa0in pogojene. V izvedenih oblikah je lahko UTD razli\xc4\x8dno pogojen, kategori\xc4\x8den ali selektiven temeljni dohodek, ki je lahko parcialen, netrajen, segmentiran ali neindividualen dohodek.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Izvorna ali nepogojena oblika UTD\n_START_PARAGRAPH_\nV izvorni oziroma \xc4\x8disti obliki je UTD povsem nepogojen, neselektiven, reden in individualen dohodek, ki ni vezan na ekonomsko aktivnost posameznika ali drugo obliko dru\xc5\xbebeno koristnega udejstvovanja ter je neodvisen od premo\xc5\xbeenjskega stanja in drugih prihodkov posameznika. Ob tem mora biti dovolj visok, da posameznika zagotavlja zadostno vi\xc5\xa1ino sredstev za \xc4\x8dloveka dostojno \xc5\xbeivljenje ter mu omogo\xc4\x8da socialno vklju\xc4\x8denost.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Selektivne oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nTemelji na na\xc4\x8delu preverjanja upravi\xc4\x8denosti do tovrstnega dohodka na podlagi socialnega in ekonomskega stanja posameznika in je namenjen tistim posameznikom, ki z lastnimi dohodki ne dosegajo praga rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, in sicer ne glede na njihovo sedanjo ali preteklo ekonomsko aktivnost. Selektivne oblike torej temeljijo na delitvi na pomo\xc4\x8di potrebne in pomo\xc4\x8di nepotrebne. Glede na svojo naravo je selektivni UTD najbolj soroden obstoje\xc4\x8dim denarnim in socialnim pomo\xc4\x8dem, zato\xc2\xa0 je v primeru obstoja sistema socialnega varstva nepotreben.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Pogojne oblike UTD\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nVelika ve\xc4\x8dina pogojenih in nepogojenih oblik UTD je razli\xc4\x8dno pogojenih. Pogojenost je sicer v nasprotju z osnovno zamislijo in namenom UTD, saj naj bi predstavljal edini ukrep, s katerim je mogo\xc4\x8de vsakomur zagotoviti brezpogojno pravico do sredstev za pre\xc5\xbeivetje. Hkrati pa je vztrajanje pri idealu popolne nepogojenosti UTD v praksi neustrezno.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Kategori\xc4\x8dne oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nNamenjen naj bi bil zgolj dolo\xc4\x8denim skupinam prebivalstva. Dolo\xc4\x8dene kategori\xc4\x8dne oblike UTD bi lahko bile ustrezna mo\xc5\xbenost za uvedbo oziroma v za\xc4\x8detnih fazah uvajanja v sistem UTD ali pa kot trajen element sistema socialne varnosti, z namenom zmanj\xc5\xa1evanja stopnje rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in socialne izklju\xc4\x8denosti najbolj rizi\xc4\x8dnih skupin prebivalstva. Taka oblika pa je v praksi lahko ustrezna le, \xc4\x8de se v ustrezno utemeljijo in definirajo lo\xc4\x8dnice med kategorijami.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Parcialne oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nParcialni ali delni UTD je v nasprotju v polnim UTD dolo\xc4\x8den pod pragom rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in kot tak ne zado\xc5\xa1\xc4\x8da osnovnim \xc5\xbeivljenjskim potrebam oziroma dostojnemu \xc5\xbeivljenju. Prvotne definiciji UTD niso vsebovale dolo\xc4\x8dila o vi\xc5\xa1ini takega dohodka, zato so utemeljitve dopu\xc5\xa1\xc4\x8dale vi\xc5\xa1ine UTD, ki so lahko bile vi\xc5\xa1je ali ni\xc5\xbeje od sredstev, potrebnih za zadovoljitev osnovnih potreb upravi\xc4\x8dencev. V skladu s sodobnej\xc5\xa1o opredelitvijo UTD, ki je bila tudi sestavni del evropske dr\xc5\xbeavljanske pobude o UTD, mora biti emancipacijski UTD dovolj visok, da lahko zagotavlja \xc4\x8dloveku dostojno \xc5\xbeivljenje, ustrezno socialno vklju\xc4\x8denost ter prepre\xc4\x8duje materialno rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. V tem kontekstu so lahko parcialne oblike UTD neustrezne, saj v primeru, da vi\xc5\xa1ina UTD ne dosega meje tveganja rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in zato ne more zagotavljati ustrezne socialne varnosti.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Neindividualne oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nPravica do UTD je utemeljena kot individualna pravica, ki ni odvisna od zakonskega stanu, sobivanja, sestave gospodinjstva, skupnih dohodkov ali lastnine drugih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine. V \xc4\x8disti obliki UTD je dohodek vezan na posameznika, medtem ko je pri neindividualnih oblikah vezan na posamezno gospodinjstvo, kar pomeni, da ne gre za individualno pravico.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Kontributivne oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nSistem UTD naj bi bil v osnovi nekontributiven, torej dav\xc4\x8dno financiran sistem.\xc2\xa0 Obstajajo pa tudi predlogi, ki se nana\xc5\xa1ajo na prispevno financiranje tovrstnega dohodka. Tovrstni predlogi so nastali kot odraz iskanja na\xc4\x8dinov uvedbe UTD, v okviru katerih naj bi se ukinile posamezne dajatve iz sistema socialnih zavarovanj, medtem ko bi se obstoje\xc4\x8di prispevki zanje zgolj preoblikovali v prispevke za financiranje sistema UTD.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Netrajne oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nTemelji na ideji, da bi bila pravica do UTD \xc4\x8dasovno omejena, na primer, na obdobje enega leta, pri \xc4\x8demer bi posameznik sam odlo\xc4\x8dal o \xc4\x8dasu uveljavljanja te pravice. Uvedba take oblike UTD bi zahtevala manj javnofinan\xc4\x8dnih izdatkov kot izvorna oblika, hkrati pa bi UTD v taki obliki lahko spodbujal pridobivanje izku\xc5\xa1enj, omogo\xc4\x8dal dodatna izobra\xc5\xbeevanja, nudil ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za odkrivanje novih prilo\xc5\xbenosti, omogo\xc4\x8dal bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti, nudil kakovostnej\xc5\xa1e pre\xc5\xbeivljanje prostega \xc4\x8dasa in podobno.\n_START_SECTION_\n\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Segmentirane oblike UTD\n_START_PARAGRAPH_\nTovrstna oblika UTD vklju\xc4\x8duje predpostavljene modele razli\xc4\x8dnih vi\xc5\xa1in tega dohodka, glede na posamezne skupine upravi\xc4\x8dencev. Do UTD so upravi\xc4\x8deni vsi, a v razli\xc4\x8dni vi\xc5\xa1ini dohodka. Obseg pravice do prejemkov variira zlasti glede na starostne skupine upravi\xc4\x8dencev.\n_START_SECTION_\nPrednosti UTD:\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e prednosti sistema UTD se ka\xc5\xbeejo v njegovi izvorni obliki, in sicer kot brezpogojen, univerzalen in individualen na\xc4\x8din zagotavljanja socialne varnosti. Temeljna prednost UTD je v zagotavljanju eksisten\xc4\x8dne varnosti, v obliki minimalnega temeljnega dohodka. Pomembna prednost bi bila zni\xc5\xbeanje stro\xc5\xa1kov upravljanja ter ni\xc5\xbeja stopnja potrebne administracije glede na obstoje\xc4\x8di sistem socialne varnosti. Pravica do UTD kot pravica do individualne in svojevrstne dajatve iz sistema socialne varnosti, ki odpravlja selekcionizem (na\xc4\x8delo univerzalnosti), bi lahko vzpostavila ve\xc4\x8djo transparentnost in fleksibilnost sistema. Uvedba UTD naj bi bila v skladu z na\xc4\x8deli razvoja trajnostne dru\xc5\xbebe in morda razvoja pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih razmerij, saj bi lahko nevtralizirala dolo\xc4\x8dene negativne u\xc4\x8dinke procesov\xc2\xa0 globalizacije in omejila nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do mo\xc4\x8d neoliberalnih politik. Pravica do brezpogojnega dohodka bi lahko v sistemu socialnih pomo\xc4\x8di vplivala na odpravo kategorizacije in z njo povezanih izzivov, na odpravo preverjanja premo\xc5\xbeenjskega stanja upravi\xc4\x8dencev ter posledi\xc4\x8dno do odprave stigmatizacije posameznikov pri uveljavljanju pravic, kar bi imelo pozitiven vpliv na ohranjanje dostojanstva. V okviru najpomembnej\xc5\xa1ih sociolo\xc5\xa1kih vidikov prina\xc5\xa1a prednosti glede krepitve enakosti, potencial UTD pri nadaljnjem razvoj na\xc4\x8del demokrati\xc4\x8dnosti in vpliv na nekatere vrste socialne pravi\xc4\x8dnosti. Z zagotavljanjem enakih osnovnih materialnih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d, bi lahko pospe\xc5\xa1ili tudi proces dru\xc5\xbebene integracije. Uvedba UTD naj bi vplivala na zagotavljanje ve\xc4\x8dje svobode v dru\xc5\xbebi, pove\xc4\x8dala kakovost \xc5\xbeivljenja ter izbolj\xc5\xa1ala mo\xc5\xbenosti samouresni\xc4\x8ditve. Pravica do UTD naj bi se pozitivno vplivala na pridobivanje novih znanj, vi\xc5\xa1jo stopnjo vklju\xc4\x8ditve posameznikov v dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje ter na spodbujanje ustvarjalnosti. Kljub temu, da se lahko z UTD pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost svobodne izbire, \xc5\xa1e vedno ne bi bili vsi upravi\xc4\x8denci enako sposobni, motivirani in zmo\xc5\xbeni udejanjenja \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenosti in prilo\xc5\xbenosti. UTD naj bi med drugim omogo\xc4\x8dal tudi neodvisnost posameznika od razmer na trgu, vendar so le te spiritus agens UTD in regulator njegove vi\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nPomanjkljivosti UTD:\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalni sistemi socialne varnosti pomenijo glede na zna\xc4\x8dilnosti in u\xc4\x8dinke nasprotje UTD in so zaradi tega te\xc5\xbeko uskladljivi. Slovenski socialni sistem je primer sestavljenega oziroma raz\xc4\x8dlenjenega sistema in kot tak lahko u\xc4\x8dinkovito zagotavlja dajatve in pomo\xc4\x8di ob nastanki socialnega primera. V skladu z nekaterimi predlogi naj bi UTD nadomestil posamezne dajatve tako iz socialnih zavarovanj kot tudi iz socialnega varstva in nekatere dru\xc5\xbeinske prejemke. \xc5\xa0e zlasti ne more UTD nadomestiti obstoje\xc4\x8dega sistema socialnih zavarovanj. Pojavi se vpra\xc5\xa1anje ali bi lahko UTD prevzel dopolnilno vlogo v sodobni socialni dr\xc5\xbeavi, ki jo ima sistem socialnih zavarovanj. Pomembna nevarnost uvedbe UTD obstaja v mo\xc5\xbenosti destabilizacije celotnega sistema socialne varnosti in socialne politike. Za sisteme socialne varnosti je posebej pomembna stabilnost, in \xc4\x8de je le ta ogro\xc5\xbeena, se zni\xc5\xbea tudi stopnja socialne varnosti, zmanj\xc5\xa1a zaupanje v pravo socialno dr\xc5\xbeavo in pove\xc4\x8da potreba po razli\xc4\x8dnih zasebnih zavarovanjih, saj javni sistemi socialne varnosti, v tem primeru niso ve\xc4\x8d zanesljivi. Ena izmed temeljnih slabosti UTD je ogro\xc5\xbeanje udejanjenja pravic do dela. Pravico do UTD ni mogo\xc4\x8de udejanjiti brez pravice do dela, katero UTD v dolo\xc4\x8deni meri zanika. Paradoksalen konflikt pravice do dela proti svobodi nedela oziroma pravice do UTD proti pravice do nedela vsebuje strate\xc5\xa1ko pomanjkljivost koncepta UTD. Dodatno te\xc5\xbeavo predstavlja tudi dejstvo, da bi lahko UTD celo krepil ekonomsko neaktivnost in s tem pove\xc4\x8dal problematiko brezposelnosti. V primeru, da bi bil tovrstni dohodek dolo\xc4\x8den v relativno visokem znesku, bi lahko posameznike spodbujal k nedelu. S tega vidika bi morala biti pravica do UTD pogojena z obveznostjo dru\xc5\xbebeno koristnega dela, kar pa spet postavlja pod vpra\xc5\xa1anje smiselnost UTD. Pravica do dela je s pravico do socialne varnosti v ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i meri usklajena v obstoje\xc4\x8dem socialnem sistemu in posledi\xc4\x8dno pravica do UTD ni potrebna. V primeru, da bi bil UTD prenizek pa bi ohranil potrebo po obstoje\xc4\x8dih sistemih socialne varnosti. Univerzalni in tradicionalni sistemi socialne za\xc5\xa1\xc4\x8dite v dru\xc5\xbebi ustvarjajo kulturo odvisnosti in vzpostavljajo prenos sredstev zlasti iz najbolj premo\xc5\xbenih na premo\xc5\xbene in ne zgolj na pomo\xc4\x8di potrebne osebe. S tega vidika UTD za ve\xc4\x8dino udele\xc5\xbeencev ne bi pomenil nobene spremembe, ob tem pa bi se lahko socialni polo\xc5\xbeaj revnih in socialno izklju\xc4\x8denih posameznikov v dru\xc5\xbebi \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1al. Te\xc5\xbeava, ki se pojavi je ta, da bi lahko UTD bil nezadosten za posameznike, ki potrebujejo denarno pomo\xc4\x8d in nezadosten za tiste, ki potrebujejo pomo\xc4\x8d v naravi, ne nazadnje pa nepotreben za tiste posameznike, ki pomo\xc4\x8di ne potrebujejo. V okviru potencialih nevarnosti bi lahko UTD prinesel s seboj morebitne migracijske u\xc4\x8dinke. V tem kontekstu bi se lahko vzpostavila identi\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja evropskih migracij kot v obstoje\xc4\x8dem sistemu socialne varnosti, pri \xc4\x8demer bi lahko bili u\xc4\x8dinki UTD radikalnej\xc5\xa1i. Vse to bi lahko spro\xc5\xbeili mednarodno krizo in uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de vplivalo na trg dela. \xc5\xa0e ena pomanjkljivost v kontekstu ekonomskih vidikov so visoki stro\xc5\xa1ki, ki bi nastali z uvedbo UTD, \xc5\xa1e posebej v primeru povsem nepogojenega, univerzalnega in individualnega temeljnega dohodka. Zagotavljanje sredstev za financiranje sistema UTD bi lahko zahtevalo bodisi uvedbo novih davkov ali pa povi\xc5\xa1anje stopenj \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih davkov.'