b'\n_START_ARTICLE_\nKozmolo\xc5\xa1ka konstanta\n_START_SECTION_\n\xce\xa9\xce\x9b (Omega Lambda)\n_START_PARAGRAPH_\nNamesto same kozmolo\xc5\xa1ke konstante kozmologi velikokrat rabijo razmerje med gostoto energije zaradi kozmolo\xc5\xa1ke konstante in kriti\xc4\x8dno gostoto Vesolja, odlo\xc4\x8dilni to\xc4\x8dki za zadostno gostoto, ki zaustavi stalno raz\xc5\xa1irjanje Vesolja. To razmerje se obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8di kot \xce\xa9\xce\x9b in je ocenjeno na vrednost 0,6911 \xc2\xb1 0,0062, glede na rezultate vesoljskega observatorija Planck, objavljene leta 2015._NEWLINE_V ravnem Vesolju je \xce\xa9\xce\x9b del energije Vesolja zaradi kozmolo\xc5\xa1ke konstante, kar bi se intuitivno imenovalo del Vesolja, ki je sestavljen iz temne energije. Ta vrednost se s \xc4\x8dasom spreminja: kriti\xc4\x8dna gostota se spreminja s kozmolo\xc5\xa1kim \xc4\x8dasom, gostota energije zaradi kozmolo\xc5\xa1ke konstante pa ostaja nespremenjena skozi celotno zgodovino Vesolja: koli\xc4\x8dina temne energije nara\xc5\xa1\xc4\x8da z rastjo Vesolja, koli\xc4\x8dina snovi pa ne.\n_START_SECTION_\nEna\xc4\x8dba stanja\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo razmerje, ki se rabi v ena\xc4\x8dbi stanja, po navadi ozna\xc4\x8deno z w, in pomeni razmerje med tlakom, ki ga temna energija izvaja na Vesolje in energijo na enoto prostornine. To razmerje je w = \xe2\x88\x921 za pravo kozmolo\xc5\xa1ko konstanto, in je v splo\xc5\xa1nem razli\xc4\x8dno za alternativne oblike vakuumske energije s spremenljivim \xc4\x8dasom, kot je na primer kvintesenca, domnevna oblika temne energije, kjer je za pospe\xc5\xa1eno raz\xc5\xa1irjanje Vesolja odgovorno skalarno polje in ne kozmolo\xc5\xa1ka konstanta.'