b'\n_START_ARTICLE_\nBissau\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje, kjer zdaj stoji Bissau, je pred stoletji pripadalo ljudstvu Papei. Zametek dana\xc5\xa1njega naselja je nastal konec 15. stoletja, ko so afro-portugalski lovci na su\xc5\xbenje postavili postojanko na otoku v delti reke Geba, ki je zdaj polotok. Portugalci so 1753 zaradi strate\xc5\xa1ke lege tu postavili trdnjavo, a obmo\xc4\x8dja niso imeli pod nadzorom, zato so se ob\xc4\x8dasno spopadali z doma\xc4\x8dini. V za\xc4\x8detku 19. stoletja je propadla trgovina s su\xc5\xbenji, kar je uni\xc4\x8dilo gospodarski temelj naselja, a si je Bissau opomogel in leta 1869 postal lokalno administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Doma\xc4\x8dini so se upirali vse do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne, zato je bil Bissau ve\xc4\x8dino svoje zgodovine razmeroma nepomembno kolonialno mestece._NEWLINE_To se je spremenilo leta 1941, ko je bil dolo\xc4\x8den za prestolnico kolonije Portugalska Gvineja, kar je spro\xc5\xbeilo val priseljevanja najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih etni\xc4\x8dnih skupin. V 1950. letih je v mestu nastalo gibanje za neodvisnost. Leta 1959 je policija nasilno zatrla stavko pristani\xc5\xa1kih delavcev, kar je spro\xc5\xbeilo vojno za neodvisnost od Portugalske. Do njenega konca leta 1974 se je zaradi beguncev, ki so iskali zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v razmeroma varnem mestnem okolju, \xc5\xa1tevilo prebivalcev potrojilo na 80.000. Leta 1980 je pri\xc5\xa1el na oblast Jo\xc3\xa3o Bernardo Vieira, pod katerim je mesto zaradi liberalizacije gospodarstva napredovalo, potem pa je nastopila serija gospodarskih kriz. Vieira je bil strmoglavljen leta 1999 po skoraj leto dni trajajo\xc4\x8di dr\xc5\xbeavljanski vojni, med katero je ve\xc4\x8dina bojev potekala prav v Bissauju. Od takrat zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine mesto le po\xc4\x8dasi obnavljajo, hiter prirast prebivalstva pa se ni ustavil.'