b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Ma\xc4\x8dus\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju. Konec 1. svetovne vojne se je dru\xc5\xbeina preselila v Maribor. \xc5\xbde leta 1920 je kon\xc4\x8dal dveletno trgovsko \xc5\xa1olo in se naslednjega leta zaposlil v mariborski Mestni hranilnici, kjer je ostal v slu\xc5\xbebi do 1938, ko je za tri leta prevzel ravnateljstvo rudnika Peklenica v Murskem Sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Poleg slu\xc5\xbebe je uspe\xc5\xa1no \xc5\xa1tudiral, kon\xc4\x8dal gimnazijo (1929), diplomiral na Ekonomsko-komercialni visoki \xc5\xa1oli v Zagrebu (1933) in doktoriral iz ekonomsko-komercialnih znanosti v Benetkah (1939) s tezo o Agrarnih dolgovih Jugoslavije in zakonodaji v zvezi z njihovo odpravo._NEWLINE_Ma\xc4\x8dus se je takoj po prihodu v Maribor vklju\xc4\x8dil v dru\xc5\xa1tvo Sokol in kasneje postal na\xc4\x8delnik mariborske \xc5\xbeupe. Bil je nasprotnik komunistov ter sku\xc5\xa1al dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbo\xc4\x8distiti komunisti\xc4\x8dnih infiltrirancev\xc2\xab.Politi\xc4\x8dno je aktivno deloval v Jugoslovanski nacionalni stranki ter bil ve\xc4\x8d let \xc4\x8dlan strankinega mestnega odbora. Dva meseca po nem\xc5\xa1ki okupaciji je bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz slu\xc5\xbebe v Murskem Sredi\xc5\xa1\xc4\x87u, ker pa mu je grozila aretacija se je umaknil v Ljubljano. Kot \xc5\xa1tajerski begunec je imel te\xc5\xbeave z redno zaposlitvijo. \xc5\xa0ele v za\xc4\x8detku leta 1943 je dobil redno zaposlitev sodnega izvedenca pri okro\xc5\xbenem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani. V politi\xc4\x8dnem pogledu je kljub nekaterim pogovorom s predstavniki OF ostal njen nasprotnik. Bil je \xc4\x8dlan t. i. \xc5\xa0tajerskega odbora, deloval pa je tudi kot \xc4\x8dlan Samostojne demokratske stranke in postal \xc4\x8dlan Sokolskega vojnega sveta ter sodeloval pri izdajanju ilegalnega \xc4\x8detni\xc5\xa1kega glasila Svoboda ali smrt. Zaradi ilegalnega delovanja so ga italijanske oblasti zaprle, a po posredovanju \xc5\xa1kofa Ro\xc5\xbemana izpustile. Po italijanski kapitulaciji se je \xc5\xa1e z nekaterimi drugimi liberalnimi in katoli\xc5\xa1kimi nasprotniki OF umaknil v Rim. Po osvoboditvi Rima je sodeloval v Narodnem odboru za Slovenijo, ki ga je vodil Miha Krek. Odbor si je prizadeval navezati stike z zahodnimi zavezniki ter jim prikazati nujnost voja\xc5\xa1ke zasedbe Slovenije, da bi se prepre\xc4\x8dila pri\xc4\x8dakovana dominacija komunistov  po koncu vojne. Doma mu je bilo na podlagi ozna\xc4\x8dbe \xc2\xbbnarodni izdajalec\xc2\xab\xc2\xa0in na podlagi poro\xc4\x8dila UDBE zaplenjeno vse premo\xc5\xbeenje._NEWLINE_Po nekajletnem bivanju v Italiji  se je, ker mu ni uspelo priti v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, priklju\xc4\x8dil mno\xc5\xbei\xc4\x8dnemu valu slovenskih izseljencev v Argentino. Po za\xc4\x8detnih eksisten\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah je postal najprej zastopnik pri argentinski podru\xc5\xbenici ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe General Motors, kasneje pa je postal samostojni gospodarski svetovalec. Bil pa je aktiven tudi v izseljeni\xc5\xa1kem politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju. Med drugim je bil izvoljen tudi za starosto Osrednjega odbora za obnovo jugoslovanskega sokolstva v izseljenstvu. Ob\xc4\x8dasno pa je objavljal tudi \xc4\x8dlanke v izseljeni\xc5\xa1ki publicistiki.'