b'\n_START_ARTICLE_\nPortia (\xc5\xbeival)\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSamci merijo 5-7 mm v dol\xc5\xbeino, samice pa so nekoliko ve\xc4\x8dje, od 6-9 mm. Imajo razmeroma dolge noge in veliko, oglato glavoprsje. Na nogah in zadku ovalne oblike se po navadi nahajajo \xc5\xa1opi belih, rjavih in \xc4\x8drnih dla\xc4\x8dic, zaradi \xc4\x8desar imajo v mirovanju podobo odpadlega listja. Sprednji par o\xc4\x8di je dokaj velik proti ostalim o\xc4\x8dem, kar je zna\xc4\x8dilno za skaka\xc4\x8de, in je pomemben za oster vid. Ostalih \xc5\xa1est o\xc4\x8di je pomembnih za zaznavanje premikov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nPajki iz omenjenega rodu prebivajo v tropskih de\xc5\xbeevnih gozdovih in savanah, kjer se zadr\xc5\xbeujejo predvsem v listju, deblih in skalovju. So araneofagi, kar pomeni, da se prehranjujejo z drugimi, pogosto ve\xc4\x8djimi pajki, kar je za majhne plenilce dokaj nezna\xc4\x8dilno. Prilo\xc5\xbenostno se hranijo tudi z jaj\xc4\x8deci drugih pajkov in \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, ujetih v mre\xc5\xbeah. Posebnost teh pajkov je tudi ta, da za razliko od ve\xc4\x8dine skaka\xc4\x8dev gradijo mre\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nTaktike lovljenja\n_START_PARAGRAPH_\nPasivna obramba proti nevarnej\xc5\xa1im nasprotnikom je \xc5\xbee telo samo, ki spominja na odpadli, propadajo\xc4\x8di list. Pajek se po\xc4\x8dasi prikrade na mre\xc5\xbeo drugega pajka in pri tem izkori\xc5\xa1\xc4\x8da veter ter drugo dogajanje v ozadju, da zakrije svoje premike. Da privabi svoj plen, pri\xc4\x8dne tresti mre\xc5\xbeo v razli\xc4\x8dnih vzorcih, kar je med ostalim odvisno od velikosti plena. \xc4\x8ce je plen manj\xc5\xa1i od pajka, posnema upiranje ujete \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. \xc4\x8ce je plen ve\xc4\x8dji, postane situacija bolj zapletena, saj bi bil predhodni na\xc4\x8din nevaren zaradi napadalnosti nasprotnega pajka. Zaradi tega se poslu\xc5\xbeuje finej\xc5\xa1ih vzorcev, tako da pomiri nasprotnika ali pa mu vzbudi la\xc5\xbeno zanimanje, pri \xc4\x8demer se plen po\xc4\x8dasi pribli\xc5\xbea; tovrstna taktika zahteva veliko \xc4\x8dasa in potrpe\xc5\xbeljivost. Poleg tega lahko tresljaje prilagodi na ta na\xc4\x8din, da se plen obrne v smer, s katere ga je najla\xc5\xbeje napasti, kar je posebej pomembno pri nevarnej\xc5\xa1ih vrstah, kot so pajki iz dru\xc5\xbeine Pholcidae in pljuva\xc4\x8di (Scytodidae)._NEWLINE_Sposobnost uporabe raznolikih vzorcev verjetno pojasnjujejo prirojeni vzorci vedenja in u\xc4\x8denje preko metode poskusov in napak, ki naj bi bilo pomembnej\xc5\xa1e in predvsem prilagodljivo oz. fleksibilno. \xc4\x8ce se pajek sre\xc4\x8da z novo vrsto plena, za katero nima prirojene taktike, sku\xc5\xa1a privabiti plen z mno\xc5\xbeico razli\xc4\x8dnih tresljajev, med katerimi pozneje, tj. pri ponovnem soo\xc4\x8denju, uporablja samo tiste na\xc4\x8dine, ki so bili predhodno uspe\xc5\xa1ni. Prilagodljivost taktik je pomembna tudi pri navigaciji do plena, kjer ni neposredne poti. Pri tem mora pajek pogosto na\xc4\x8drtovati pot, ki se v za\xc4\x8detnem delu odmika od plena in pri kateri izgubi neposredni vidni stik. Pri na\xc4\x8drtovanju poti je bistven oster vid, sicer nasplo\xc5\xa1no zna\xc4\x8dilen za skaka\xc4\x8de.'