b'\n_START_ARTICLE_\nPeta sila\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xaata s\xc3\xadla je v fiziki domnevna sila, ki naj bi obstajala poleg znanih \xc5\xa1tirih osnovnih sil. Jakost pete sile naj bi bila v grobem enaka jakosti gravitacijske sile, torej precej \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a kot elektromagnetna sila ali mo\xc4\x8dna jedrska sila, delovala pa naj bi v obmo\xc4\x8dju od manj kot milimetra do kozmi\xc4\x8dnih razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_Zamisel pete sile je te\xc5\xbeko preveriti, saj je gravitacija tako \xc5\xa1ibka sila. Gravitacijska sila med dvema telesoma postane pomembna, ko ima vsaj eno od teles veliko maso. Zato morajo biti merilni postopki pri merjenju gravitacijskih sil med majhnimi telesi v primerjavi z Zemljo zelo natan\xc4\x8dni. Kljub temu so v poznih 1980-tih raziskovalci poro\xc4\x8dali o peti sili, ki bi delovala v razli\xc4\x8dnih merilnih obmo\xc4\x8djih, na primer v obmo\xc4\x8dju pribli\xc5\xbeno 100 metrov. Ponovno so analizirali E\xc3\xb6tv\xc3\xb6seve rezultate z za\xc4\x8detka 20. stoletja. Z drugimi preskusi sicer tega niso mogli ponoviti.\n_START_SECTION_\nIskanje pete sile\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo vsaj trije na\xc4\x8dini ugotavljanja obstoja pete sile, ki so odvisni od obravnavane sile in obsega delovanja. Ena pot vodi prek mo\xc4\x8dnega na\xc4\x8dela ekvivalentnosti, ki je eden najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih preskusov Einsteinove teorije gravitacije, splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti. Nekatere druge teorije gravitacie, kot je Brans-Dickeova teorija, imajo peto silo, morda z neomejenim obsegom delovanja. To je zato, ker imajo v njih gravitacijske sile prostostne stopnje druga\xc4\x8dne od\xc2\xa0\xc2\xbbmetrike\xc2\xab, ki narekuje ukrivljenost prostora, razli\xc4\x8dne prostostne stopnje pa dajo razli\xc4\x8dne pojave. Skalarno polje na primer ne pojasni odklona svetlobnih \xc5\xbearkov v gravitacijskem polju. Peto silo bi bilo mo\xc4\x8d zaznati med gibanjem teles v Oson\xc4\x8dju, na primer prek Nordtvedtovega pojava. \xc4\x8ce pojav obstaja, bi gravitacija kr\xc5\xa1ila mo\xc4\x8dno na\xc4\x8delo ekvivalentnosti, ki zagotavlja, da opazovalec ne razlo\xc4\x8duje med vztrajnostno in gravitacijsko maso. Mo\xc5\xbena poskusa, ki bi lahko ugotovila kr\xc5\xa1itev na\xc4\x8dela, sta LLR, merjenje razdalje med Zemljo in Luno s pomo\xc4\x8djo laserja, in interferometrija z zelo dolgimi osnovami (VLBI)._NEWLINE_Druga vrsta pete sile, ki izhaja iz Kaluza-Kleinove teorije, kjer ima Vesolje dodatne razse\xc5\xbenosti, ali iz supergravitacije in teorije strun, je Jukavova sila, ki jo prena\xc5\xa1a svetlobno skalarno polje (skalarno polje z veliko Comptonovo valovno dol\xc5\xbeino), ki dolo\xc4\x8da obseg delovanja). To vrsto sile so v zadnjem \xc4\x8dasu posebej raziskovali, saj je teorija supersimetrije velikih dodatnih razse\xc5\xbenosti - razse\xc5\xbenosti z velikostjo malo manj\xc5\xa1o od milimetra, vzpodbudila eksperimentalne napore za presku\xc5\xa1anje gravitacije v teh majhnih razmerah. To zahteva zelo ob\xc4\x8dutljive poskuse, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo razlike od zakona obratnega kvadrata gravitacije prek ve\xc4\x8d obmo\xc4\x8dij razdalj. Dejansko i\xc5\xa1\xc4\x8dejo znake pove\xc4\x8danj Jukavove interakcije pri dolo\xc4\x8deni dol\xc5\xbeini._NEWLINE_Avstralski raziskovalci so pri poskusu meritve gravitacijske konstante globoko v rudni\xc5\xa1kem ja\xc5\xa1ku na\xc5\xa1li odstopanja izmerjene vrednosti od napovedane. Izmerjena vrednost je bila premajhna za 2%. Zaklju\xc4\x8dili so, da bi se dalo rezulate pojasniti z odbojno peto silo z obsegom delovanja od nekaj centimetrov do kilometra. Podobne preskuse so izvedli s podmornico (USS Dolphin (AGSS-555)), potopljeno v veliki globini. Nadaljnja preskusna merjenja gravitacijske konstante v globoki vrtini na grenlandski ledeni plo\xc5\xa1\xc4\x8di o odkrila neskladja nekaj procentov, niso pa mogli izklju\xc4\x8diti geolo\xc5\xa1ki vir za opazovani signal._NEWLINE_Pri nekaterih preskusih so uporabili jezero in 320 m visoki stolp. Obse\xc5\xbeni pregled nakazuje, da ni trdnega dokaza za obstoj pete sile, \xc4\x8deprav ga znanstveniki \xc5\xa1e naprej i\xc5\xa1\xc4\x8dejo._NEWLINE_Pri zgornjih preskusih so iskali peto silo, ki je kakor gravitacija, neodvisna od sestave teles, tako da na vsa telesa deluje sila sorazmerno z njihovimi masami. Sile, ki so odvisne od sestave telesa, se lahko zelo to\xc4\x8dno presku\xc5\xa1ajo s preskusi z torzijsko tehtnico, ki jih je izumil E\xc3\xb6tv\xc3\xb6s. Tak\xc5\xa1ne sile so lahko na primer odvisne od razmerja protonov do nevtronov v atomskih jedrih, ali od relativne koli\xc4\x8dine razli\xc4\x8dnih vezavnih energij v jedru (glej semiempiri\xc4\x8dna masna ena\xc4\x8dba). Iskali so pri zelo majhnih obsegih, obsegih nekaj kilometrov in obsegih velikosti Zemlje, Sonca in temne snovi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du galaksije.'