b'\n_START_ARTICLE_\nBistri\xc5\xa1ki vintgar\n_START_PARAGRAPH_\nBistri\xc5\xa1ki vintgar je soteska potoka Bistrica, ki ga je v svojem zgornjem toku izdolbla v tonalitnem oziroma granodioritnem skalovju._NEWLINE_Potok Bistrica na svoji poti pre\xc4\x8dka zelo razli\xc4\x8dne geolo\xc5\xa1ke plasti. Povirje je v tonalitu, v soteski so gnajsi in blestniki, kasneje pre\xc4\x8dka sklade pohorskega marmorja, ob koncu soteske pa amfibolitne plasti. V Zgornji Bistrici je pas serpentinita in aplita ter eklogita. Prav zaradi raznolikosti kamnin je soteska zanimiva, saj voda ustvarja mnoge brzice, slapi\xc5\xa1\xc4\x8da in tri slapove, med njimi je najve\xc4\x8dji Bistri\xc5\xa1ki \xc5\xa0um.\n_START_SECTION_\nVegetacija\n_START_PARAGRAPH_\nBistri\xc5\xa1ki vintgar je porasel z gozdom. Do nadmorske vi\xc5\xa1ine 700 m rastejo hrast graden, beli gaber, \xc4\x8de\xc5\xa1nja, maklen, tudi pravi kostanj, grmovnice pa so kova\xc4\x8dnik, brogovita, navadna trdoleska in leska. Nad 500 m je raz\xc5\xa1irjen tudi gozd bukve in belkaste bekice (Luzulo Fagetum), gorskega javorja, jelke in jerebike, grmovnic prakti\xc4\x8dno ni, sicer pa so tukaj \xc5\xa1e zaj\xc4\x8dja deteljica, fuchsov grint, zaj\xc4\x8dji lapuh, rumena mrtva kopriva, borovnica in druge.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV obmo\xc4\x8dju vintgarja \xc5\xbeivi jelenjad, zajci, lisice, kune, dihurji, polhi, veverice, mi\xc5\xa1i, rovke in drugi mali sesalci. Ker je okolje vla\xc5\xbeno so tukaj tudi \xc5\xbeabe, belou\xc5\xa1ka in kobranka. Med pticami so gozdni jereb, prepelica, smrdokavra, kukavica, kanja, kragulj in druge.'