b'\n_START_ARTICLE_\nDelminij\n_START_PARAGRAPH_\nDelminij (latinsko: Delminium), naselje in glavna utrdba ilirskega plemena Dalmatov, ki je stala na Duvanjskem polju na mestu sedanjega Tomislavgrada v Bosni in Hercegovini. V 1. stoletju je bil rimski municipij, ki so ga v 6. stoletju razru\xc5\xa1ili. Mnogo ostankov iz rimskega obdobja se je ohranilo.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevno ime Delminij ima enak izvor kot ime plemena Dalmatov in je povezano z ilirskima besedama d\xc2\xb4lmno - pa\xc5\xa1nik in delm\xc3\xab (albansko: dele) - ovca. Ime se je kasneje preoblikovalo v D\xd1\x8almno in zatem v Duvno.\n_START_SECTION_\nIlirsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje Delminija je naseljevalo ilirsko pleme Dalmatov, ki so bili tudi ustanovitelji mesta. Mesto je stalo v sedanjem Tomislavgradu na obmo\xc4\x8dju rimsko katoli\xc5\xa1ke bazilike, posve\xc4\x8dene prvem hrva\xc5\xa1kem svetniku Nikoli Taveli\xc4\x87u._NEWLINE_Okolica je bila naseljena \xc5\xbee pred prihodom Ilirov, kar dokazujejo ostanki zglajenih kamnitih sekir iz mlaj\xc5\xa1e kamene dobe (4000 pr. n. \xc5\xa1t. - 4000 pr. n. \xc5\xa1t.). Nekaj podobnih najdb je iz bronaste dobe (1800 pr. n. \xc5\xa1t. - 800 pr. n. \xc5\xa1t.). V Stipanji\xc4\x87ih in Lugu pri Tomislavgradu so na\xc5\xa1li 34 bronastih srpov, 3 sekire in 2 sulici, v Letki pa bronasto sekiro. Najdbe so se hranile v arheolo\xc5\xa1ki zbirki samostana v \xc5\xa0irokem Brijegu, ki je bil na koncu druge svetovne vojne poru\xc5\xa1en. Ohranila sta se samo srp in sekira. Omenjene najdbe dokazujejo, da so bili prebivalci \xc5\xbeivinorejci, poljedelci in vojaki._NEWLINE_Ostanki iz ilirskega obdobja so mnogo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i. Na pobo\xc4\x8djih hribov, ki obkro\xc5\xbeajo Tomislavgrad, so Iliri zgradili 21 utrdb, ki so slu\xc5\xbeile za opazovanje in obrambo. V okolici mesta je tudi mnogo ilirskih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d iz bronaste in \xc5\xbeelezne dobe do rimske osvojitve Dalmacije. Med grobnimi pridatki je nakit in drugi predmeti._NEWLINE_Na tem podro\xc4\x8dju so bili poleg Ilirov naseljeni tudi Kelti, ki so za\xc4\x8deli prodirati na Balkan v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. S seboj so prinesli bolj razvito kulturo, obrt in bolj\xc5\xa1e oro\xc5\xbeje. Kelti so bili manj \xc5\xa1tevilni in so se kmalu zlili z ILiri._NEWLINE_Ko so ozemlje ilirskega plemena Ardijejce, ki so bili bolj na jugu, osvojili Rimljani, so ostali Dalmati in njihova plemenska zveza zadnja trdnjava ilirske samostojnosti. Napadali so rimske stra\xc5\xbee ob Neretvi, gr\xc5\xa1ka trgovska mesta in ilirsko pleme Daorsov, ki je bilo na rimski strani. Svoja naselja so preuredili v mo\xc4\x8dne trdnjave in prestolnico obdali z nizom manj\xc5\xa1ih trdnjav. Poro\xc4\x8dila piscev iz tistega \xc4\x8dasa pravijo, da je bil Delminij nedostopno in skoraj nepremagljivo veliko mesto, ki je imelo kak\xc5\xa1nih 5.000 prebivalcev._NEWLINE_Leta 167 pr. n. \xc5\xa1t. ilirske trdnjave niso mogle zaustaviti rimskih legij. Po rimski osvojitvi cele jadranske obale ju\xc5\xbeno od Neretve in uni\xc4\x8denju ilirskega Ardijejskega kraljestva, se Dalmati niso mogli izogniti konfliktu z Rimljani. Prvi spopad med njimi je bil leta 156 pr. n. \xc5\xa1t.. Kon\xc4\x8dal se je naslednje leto s porazom Dalmatov. Rimska generala Figul in Kornelij Csipij Nazika sta osvojila, poru\xc5\xa1ila in po\xc5\xbegala Delminij, po pripovedovanju s streljanjem gore\xc4\x8dih pu\xc5\xa1\xc4\x8dic v lesene mestne hi\xc5\xa1e. Po ve\xc4\x8d uporih in treh vojnah je upor Ilirov izbruhnil v veliki ilirski vstaji, ki so jo leta 9 dokon\xc4\x8dno zatrli.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so po osvojitvi Delminija za\xc4\x8deli graditi ceste in mostove. Cesta iz Salone na jadranski obali je preko Narone (Vid pri Metkovi\xc4\x87u) in Delminija vodila na osrednji Balkan. Ostanki te in drugih rimskih cest so se ohranili. Rimljani so s seboj prinesli svojo kulturo, jezik, zakonodajo in vero. Na podro\xc4\x8dju Delminija je naslednjih \xc5\xa1tiristo let vladal mir._NEWLINE_Po dokon\xc4\x8dnem porazu Dalmatov je bil Delminij skoraj popolnoma zapu\xc5\xa1\xc4\x8den. V njem je bila nekaj \xc4\x8dasa rimska voja\xc5\xa1ka posadka, ki je nadzirala Dalmate. V \xc4\x8dasu cesarja Tiberija so Rimljani leta 18 in 19 za\xc4\x8deli obnavljati mesto. Na mestu sedanje bazilike Nikole Taveli\xc4\x87a je bil zgrajen rimski forum_NEWLINE_Leta 1896 je Fra An\xc4\x91eo Nuni\xc4\x87 odkril ve\xc4\x8d kipov rimskih bo\xc5\xbeanstev ter odlomke sarkofagov in stebrov srednjeve\xc5\xa1ke kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve. Med odkritji najbolj izstopata dva votivna spomenika in oltarja, posve\xc4\x8dena boginji Diani, oltar, posve\xc4\x8den ilirskemu bogu Armatu, in votivna plo\xc5\xa1\xc4\x8da, posve\xc4\x8dena boginji Liberi. Kasneje so odkrili tudi relief, na katerem sta skupaj upodobljena Diana in Silvan, poganske oltarje, odlomke sarkofagov in glinaste keramike, dele stebrov in druge predmete iz poznega rimskega obdobja in zgodnjega srednjega veka. Najdbe so privedle do zaklju\xc4\x8dka, da je bil na mestu sedanjega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da Karaula, na katerem je bila pred tem osmanska obmejna stra\xc5\xbenica, rimsko in ilirsko pogansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1969 so blizu vasi Letka na\xc5\xa1li plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki je bila del oltarja. Plo\xc5\xa1\xc4\x8do je vojak 9. legije posvetil rimskemu bogu vojne Marsu. Leto kasneje so v vasi Prisoje odkrili kr\xc5\xa1\xc4\x8danski napis in del groba, ki ga je nek Juvenal naredil za svojega sina Juvenala.\n_START_SECTION_\nPorimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nRimski Delminij je pre\xc5\xbeivel dve stoletji velikih selitev narodov. V tem \xc4\x8dasu je bil delno poru\xc5\xa1en. Sredi 5. stoletja je bil poru\xc5\xa1en tudi rimski forum. Po propadu Rimskega cesarstva leta 473 je pri\xc5\xa1el v obdobju od leta 493 do leta 537 pod oblast Gotov in zatem pod oblast Bizantinskega cesarstva. Mesto si je v tem obdobju popolnoma opomoglo, vendar so ga kmalu zatem opusto\xc5\xa1ili novi pri\xc5\xa1leki in ga leta 600 odcepili od Bizantinskega cesarstva._NEWLINE_Sredi 7. stoletja so se v Delminij naselili Hrvati.'