b'\n_START_ARTICLE_\nViljem IV. Britanski\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nViljem Henrik se je rodil kot tretji od petnajstih otrok kralja Jurija III. in kraljice \xc5\xa0arlote. Ker je imel dva starej\xc5\xa1a brata, njegova zasedba prestola ni bila pri\xc4\x8dakovana._NEWLINE_S trinajstimi leti se je pridru\xc5\xbeil britanski mornarici. Slu\xc5\xbeil je v New Yorku v \xc4\x8dasu Ameri\xc5\xa1ke vojne za neodvisnost in je bil prvi britanski monarh, ki je obiskal Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. V \xc4\x8dasu svojega bivanja v Ameriki je George Washington odobril zaroto o ugrabitvi britanskega princa Viljema. Na\xc4\x8drti so padli v vodo, ko so zanje zvedeli Britanci in so podvojili Viljemovo stra\xc5\xbeo._NEWLINE_Viljem je \xc5\xbeelel dobiti naziv vojvode in mesto v parlamentu, vendar njegov o\xc4\x8de temu ni bil naklonjen. Da bi pritisnil na o\xc4\x8deta, mu je Viljem zagrozil, da bo kandidiral v spodnji dom in tam podprl njegovo opozicijo. Jurij III. mu je nato 20. maja 1789 kon\xc4\x8dno dal naziv vojvoda Claren\xc5\xa1kega in Viljem se je zatem zedinil s starej\xc5\xa1ima bratoma, ki sta bila v konstantnih sporih z o\xc4\x8detom._NEWLINE_Novo imenovani vojvoda Claren\xc5\xa1ki je leta 1790 prekinil svojo slu\xc5\xbebo v Kraljevski mornarici. V tem \xc4\x8dasu Viljem ni podprl pobude za odpravo su\xc5\xbeenjstva v britanskih kolonijah, kar je bilo v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu takrat \xc5\xbee ilegalno.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo odhodu iz Kraljevske mornarice je Viljem dvajset let \xc5\xbeivel v zunajzakonskem razmerju z irsko igralko Dorotheo Bland. Viljem je pripadal prvi generaciji britanskih princev, ki so bili podvr\xc5\xbeeni zakonu, po katerem se potomci Jurija II. niso mogli poro\xc4\x8diti brez privolitve monarha, zato se Viljem ni nikoli poro\xc4\x8dil z Blandovo. Brez obzira na to je z njo imel deset nezakonskih otrok: pet sinov in pet h\xc4\x8dera, katerim je dal priimek\xc2\xa0\xc2\xbbFitzClarence\xc2\xab. Razmerje z Blandovo se je kon\xc4\x8dalo leta 1811, nakar je ona je dobila lastno rezidenco, pre\xc5\xbeivnino in skrbni\xc5\xa1tvo nad h\xc4\x8derami, pod pogojem, da preneha z igranjem. Ko je Blandova spet za\xc4\x8dela igrati, so ji bile odvzete h\xc4\x8derke, hi\xc5\xa1a in pre\xc5\xbeivnina, in je umrla obubo\xc5\xbeana blizu Pariza leta 1816._NEWLINE_Ko je leta 1817 pri porodu umrla princesa \xc5\xa0arlota Avgusta Vali\xc5\xbeanska, edini otrok iz turbulentnega zakona vali\xc5\xbeanskega princa in princese, je kralj Jurij III. ostal z dvanajstimi pre\xc5\xbeivelimi otroki, a brez kakr\xc5\xa1nega koli zakonskega vnuka. Viljem in njegova brata sta takrat krenila v bitko, da dobita naslednike. Pri tem je imel Viljem najve\xc4\x8djo prednost, ker je bil najstarej\xc5\xa1i neporo\xc4\x8den sin, medtem ko njegova starej\xc5\xa1a brata nista bila v najbolj\xc5\xa1em razmerju s svojima \xc5\xbeenama, ki sta bili vsekakor prestari za rojevanje._NEWLINE_Viljem je poslal mlaj\xc5\xa1ega brata v Nem\xc4\x8dijo, da zaprosi mlade protestantske princese. Po zavrnitvi dveh je Viljem spoznal princeso Adelajdo Sa\xc5\xa1ko-Meiningensko, h\xc4\x8derko sa\xc5\xa1ko-meiningenskega vojvode. S 25. leti je bila Adelajda v tistem \xc4\x8dasu zelo stara za poroko, \xc4\x8deprav je bila dvakrat mlaj\xc5\xa1a od Viljema. Poroka se je odvila 11. julija 1818. Njun zakon je bil relativno sre\xc4\x8den in Viljem ni imel ve\xc4\x8d ljubic. Edini zakonski problem, ki sta ga imela, je bilo zdravje otrok; par je dobil samo dve h\xc4\x8derki, \xc5\xa0arloto in Elizabeto, ki sta umrli v otro\xc5\xa1tvu in nista zagotovili nasledstvene linije. Adelajda je ve\xc4\x8dkrat splavila ali rodila mrtvorojenega otroka._NEWLINE_Leta 1820 je umrl Viljemov o\xc4\x8de in njegov najstarej\xc5\xa1i brat, ki je izvajal dol\xc5\xbenosti regenta v \xc4\x8dasu du\xc5\xa1evne nezmo\xc5\xbenosti svojega o\xc4\x8deta. Kralj je postal Jurij IV. Viljem je bil v tem trenutku drugi v dednem nasledstvu, takoj za svojim starej\xc5\xa1im bratom. Ko je vojvoda Yor\xc5\xa1ki umrl leta 1827, se je Viljem \xc5\xa1e bolj pribli\xc5\xbeal kroni in postal domnevni naslednik.\n_START_SECTION_\nVladavina\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Jurij IV. je umrl leta 1830 in za sabo ni zapustil zakonskih otrok ter je zato krono avtomati\xc4\x8dno nasledil Viljem kot Viljem IV. Po prihodu na prestol je poskrbel za svojih devet pre\xc5\xbeivelih otrok, ki jih je imel z Dorotheo Bland, in jim podelil grofovske nazive._NEWLINE_Viljem ni bil ekstravaganten kot njegov brat in predhodnik. \xc5\xbdelel je popolnoma zanemariti kronanje, vendar je takoj popustil zahtevam tradicionalistov. Skupaj z \xc5\xbeeno Adelajdo je bil kronan 8. septembra 1831, vendar kralj ni \xc5\xbeelel prirediti banketa in dragega praznovanja, s \xc4\x8dimer je bilo obele\xc5\xbeeno kronanje njegovega brata. Tradicionalni torijci so neuspe\xc5\xa1no protestirali tej odlo\xc4\x8ditvi in Viljemovo kronanje imenovali za "pol kronanje"._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Viljema IV. je bilo sprejetih ve\xc4\x8d reform, \xc4\x8deprav sam kot kralj ni bistveno vplival na njihovo sprejetje ali izvr\xc5\xa1evanje. Med najpomembnej\xc5\xa1imi koraki, ki so bili sprejeti v \xc4\x8dasu njegove kratke, a progresivne vladavine, je bilo pove\xc4\x8danje avtonomije mestnih oblasti, omejevanje otro\xc5\xa1kega delovnega \xc4\x8das in ukinjanje su\xc5\xbeenjstva ter reformiranje volilnega sistema. Viljema so kritizirali stari reformatorji, ki so menili, da niso bile izvedene vse potrebne reforme, in tradicionalisti, ki so menili, da je z reformami \xc5\xa1el predale\xc4\x8d. V tem \xc4\x8dasu je za\xc4\x8dela slabeti mo\xc4\x8d lordske zbornice ter mo\xc4\x8d vladarja, kar je bilo sicer zna\xc4\x8dilno za 19. stoletje in je doseglo vrhunec v 20. stoletju._NEWLINE_Do konca svoje vladavine se je Viljem v politiko vme\xc5\xa1al samo enkrat, in sicer leta 1834, ko je imenoval predsednika vlade v nasprotju z voljo parlamenta. Viljem ni nikoli obiskal Hannovra za \xc4\x8dasa svojega kraljevanja. Leta 1833 je Hannover dobil ustavo, ki je politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d dala srednjem sloju in je raz\xc5\xa1irila mo\xc4\x8d hannovrskega parlamenta._NEWLINE_Viljem in njegova \xc5\xbeena sta imela zelo dober odnos s princeso Viktorijo Kentsko, Viljemovo domnevno naslednico, h\xc4\x8derko Viljemovega pokojnega brata. Medtem pa sta bila kralja in kraljice z Viktorijino materjo vojvodinjo Kentsko v stalnih konfliktih in nesoglasjih. Kralj Viljem je menil, da vojvodinja njegovi soprogi ni izkazovala dol\xc5\xbenega spo\xc5\xa1tovanja. Brez obzira na to se je pri\xc4\x8dakovalo, da bo vojvodinja kot regent Viljemove naslednice dobila de facto mo\xc4\x8d in kraljevsko oblast po Viljemovi smrti.\n_START_SECTION_\nSmrt in nasledstvo\n_START_PARAGRAPH_\nViljem IV. je umrl 20. junija 1837 po odpovedi srca. Pokopan je bil v gradu Windsor 8. julija istega leta. Ker ni imel zakonskih potomcev s kraljico Adelajdo, je krona Zdru\xc5\xbeenega kraljestva pre\xc5\xa1la v roke njegove ne\xc4\x8dakinje Viktorije. Vendar pa po Salijskem zakonu, ki mu je sledilo Hannovrsko kraljestvo, krono Hannovra ni mogla naslediti \xc5\xbeenska in Viljema IV. je v Hannovru nasledil mlaj\xc5\xa1i brat Ernest Avgust. Viljemova smrt je s tem ozna\xc4\x8dila konec personalne unije med Hannovrom in Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom, ki je trajala \xc5\xa1e od leta 1714. \xc4\x8ceprav Viljem ni imel zakonskih otrok in zato ni prednik nobenega britanskega vladarja, ima mnogo potomcev preko svojih zunajzakonskih otrok z Dorotheo Bland.'