b'\n_START_ARTICLE_\nSolin\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSolin le\xc5\xbei v Srednji Dalmaciji, severovzhodno od Splita, s katerim je urbanisti\xc4\x8dno povezan. Napa\xc4\x8dna je predstava, da je Solin predmestje Splita. Solin je samostojno mesto, eno od desetih najve\xc4\x8djih v Hrva\xc5\xa1kem delu Jadrana. Mesto je obkro\xc5\xbeeno s planinama  Kozjak in Mosor, skozenj pa te\xc4\x8de 4 km dolga re\xc4\x8dica Jadro. Mesto sestoji iz treh delov: sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnega dela na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du cest proti Splitu, Trogiru in Klisu, drugi del predstavlja Majdan ki le\xc5\xbei v manj\xc5\xa1i kotlini v zgornjem toku re\xc4\x8dice Jadro, tu stoji tovarna cementa in od Donje Strane (Sv. Kaja), kjer je drugi obrat cementarne. Med Donjo Strano in sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Solina pa le\xc5\xbeijo ostanki anti\xc4\x8dne Salone.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nje naselje Solin se je razvilo na podro\xc4\x8dji anti\xc4\x8dne Salone, ki se prvi\xc4\x8d omenja leta 119 pr. n. \xc5\xa1t. kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ilirskega plemena Dalmatov. Salona je postala eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest rimskega cesarstva z vsemi potrebnimi posvetnimi in cerkvenimi objekti, ki jih je narekovala rimska civilizacija, je tudi rojstno mesto rimskega cesarja Dioklecijana. Okoli leta 614 je Salona padla pod napadi Avarov in Slovanov. Mesto je bilo v bojih poru\xc5\xa1eno, njene prebivalce pa so pregnali. Nekateri so zatekli za dobro utrjeno obzidje Dioklecijanove pala\xc4\x8de. Ostanki Salone spadajo med najpomembnej\xc5\xa1a arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da na Hrva\xc5\xa1kem. Ohranjeni so deli nekdanjega obzidja, amfiteatra, term, starokr\xc5\xa1\xc4\x8danske bazilike in vrsta drugih objektov. \xc5\xa0e sedaj pa je v uporabi del akvadukta - stare anti\xc4\x8de vodovodne napeljave._NEWLINE_V Solinu so najdeni tudi ostanki sarkofaga kraljice Jelene z napisom, ki sodi med najpomembnej\xc5\xa1e dokumente starohrva\xc5\xa1ke zgodovine.'