b'\n_START_ARTICLE_\nLenivci\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nLenivci so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v dve dru\xc5\xbeini. Dru\xc5\xbeina Megalonychidae ima po dva, Dru\xc5\xbeina Bradypodidae pa po tri prste na sprednjih \xc5\xa1apah, na zadnjih \xc5\xa1apah pa imata _NEWLINE_obe dru\xc5\xbeini po tri prste. Predstavniki obeh dru\xc5\xbein \xc5\xbeivijo na istem podro\xc4\x8dju in sicer v tropskih gozdovih ve\xc4\x8djega dela Srednje in ju\xc5\xbene Amerike. Dvoprsti lenivci so za \xc4\x8detrtino te\xc5\xbeji, razlikujejo se pa tudi v na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja. Dvoprsti lenivci so aktivni pono\xc4\x8di, po navadi okoli 10 ur, triprsti lenivci pa so aktivni 7,6 ure na dan, tudi podnevi. Tekmovalnost med obemi vrstami je zelo velika in na istem obmo\xc4\x8dju ne morejo \xc5\xbeiveti, \xc4\x8deprav se njihovi teritoriji v\xc4\x8dasih prekrivajo. Tako dvoprsti kot triprsti lenivci imajo nizko telesno temperaturo od 30-34\xc2\xa0\xc2\xb0C, ki se zni\xc5\xbea v hladnej\xc5\xa1em delu dneva, ko je vla\xc5\xbeno vreme in tedaj, ko \xc5\xbeival ni aktivna. Ta lastnost jim prihrani energijo. Njihovo mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje pa je tako okrnjeno, da drgetati niso sposobni. Zato obe vrsti, tako dvoprsti kot triprsti lenivci, izbirata visoka drevesa z nezakritimi kro\xc5\xa1njami in uravnavata svojo telesno temperaturo s premikanjem na sonce in v senco.\n_START_SECTION_\nZgradba telesa\n_START_PARAGRAPH_\nLenivci imajo okroglo glavo in splo\xc5\xa1\xc4\x8den obraz; imajo majhne uhlje, ki so skriti med dlako. Od drugih sesalcev, ki \xc5\xbeivijo na drevesih, se razlikujejo po preprostem zobovju: imajo 5 zgornjih meljakov in 4 spodnje. Razlikujejo se tudi po izjemno preoblikovanih dlaneh in stopalih, ki se kon\xc4\x8dajo z 8-10 cm dolgimi ukrivljenimi kremplji. Ko\xc5\xbeuh je sestavljen iz goste, mehke podlanke in iz dalj\xc5\xa1e, \xc5\xa1\xc4\x8detinaste dlake, ki je zelenkaste barve. Prav zaradi dlake se lahko skrijejo v drevesnih kro\xc5\xa1njah. Tako barvo dajeta ko\xc5\xbeuhu dve vrsti modrozelenih alg, ki rastejo v vzdol\xc5\xbenem kanalu dlak. Lenivci imajo velike ve\xc4\x8ddelne \xc5\xbeelodce, v katerih prebivajo bakterije, ki sodelujejo pri prebavi celuloze. Njihovo \xc4\x8drevesje je sorazmerno kratko, in lahko traja tudi dlje kot 1 mesec, da prebavijo poln \xc5\xbeelodec. Blato in se\xc4\x8d izlo\xc4\x8dajo le enkrat na teden, vedno na istem mestu: na tleh ob drevesih.\n_START_SECTION_\nParjenje\n_START_PARAGRAPH_\nLenivci se parijo celo leto, je pa tudi izjema (bledovrati triprsti lenivec), ki se pari le po de\xc5\xbeevni dobi, med julijem in septembrom. Kotijo na drevju, vedno le po enega mladi\xc4\x8da, ki mu mati pomaga do seskov. Sesajo le mesec dni, listje pa lahko pri\xc4\x8dnejo jesti \xc5\xbee prej. Mati prena\xc5\xa1a mladi\xc4\x8da 6-9 mesecev, ta pa tedaj smuka listje iz njenega naro\xc4\x8dja. \xc4\x8ce se lo\xc4\x8dita, se mladi\xc4\x8d ogla\xc5\xa1a z jasnimi in glasnimi \xc5\xbevi\xc5\xbegi. Ko mladi\xc4\x8d preneha sesati, mati odstopi mladi\xc4\x8du del svojega domovanja, mladi\xc4\x8d pa podeduje tudi njen okus pri izbiri listja dolo\xc4\x8dene vrste drevja. Podedovana izbir\xc4\x8dnost je pomembna, saj omogo\xc4\x8da lenivcem pre\xc5\xbeivetje na istem obmo\xc4\x8dju aktivnosti, ne da bi bili prisiljeni tekmovati za prostor ali hrano. S tem je dose\xc5\xbeena izjemna \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost te skupine. Dvoprsti lenivci so zreli dokaj pozno: samice pri treh, samci pa pri \xc5\xa1tirih do petih letih starosti.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasle \xc5\xbeivali so po navadi samotarji. Samci opozarjajo na svojo prisotnost tako, da veje ozna\xc4\x8dijo z izlo\xc4\x8dki zadnji\xc4\x8dnih \xc5\xbelez, mesta, ki jih uporabljajo za \xc2\xbbstrani\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab, pa s svojim ostrim vonjem usmerjajo k prostoru za zmenke. Triprsti lenivci se ogla\xc5\xa1ajo z vre\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dim \xc2\xbbai-ai\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbevi\xc5\xbegi skozi nos, dvoprsti lenivci pa sikajo, \xc4\x8de so vznemirjeni.'