b'\n_START_ARTICLE_\nPrijateljstvo na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nPrilo\xc5\xbenost za prijateljstva\n_START_PARAGRAPH_\nChristine M. Riordan in Rodger W. Griffeth, sta v svojem \xc4\x8dlanku leta 1995 po razli\xc4\x8dnih raziskavah povzela, da prijateljstvo med sodelavci lahko privede do pove\xc4\x8danja interakcije, komunikacije, zaupanja, spo\xc5\xa1tovanja, sodelovanja, razvoja, podpore, energije in varnosti, kar pa ima lahko velik vpliv na odnos do dela in splo\xc5\xa1no vedenja na delavnem mestu. Poudarila sta tudi, da so prijateljstva razita na delavnem mestu klju\xc4\x8dna pri neformalni strukturi organizacije, ki pa ima na produktivnost lahko tako pozitiven kot tudi negativen u\xc4\x8dinek. Po drug strani pa ima struktura organizacije same pomemben vpliv na razvoj prijateljstva na delavnem mestu. Na ta razvoj vpliva skozi sestavo in razporeditev oddelkov in drugih podenot, tako so ljudje, ki so del istih podenot prisiljeni pre\xc5\xbeiveti ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa drug z drugim, kot z zaposlenimi v drugih podenotah. Socialni principi ka\xc5\xbeejo na to da pogosta interakcija in fizi\xc4\x8dna bli\xc5\xbeina med posamezniki vodi do razvoja prijateljstva ali pa vsaj prilo\xc5\xbenosti zanj(Festinger, Schachter, & Back, 1950; Shaw, 198; v Riordan in Griffeth, 1996).  Zaradi mo\xc4\x8dne povezave med organizacijo in prijateljstvi spletenimi znotraj le te, imajo medosebni odnosi na delavnem mestu pomembne u\xc4\x8dinke na posameznikovo po\xc4\x8dutje ter delovanje na delavnem mestu. Jessica R. Methot , Jeffery A. Lepine, Nathan P. Podsakoff in Jessica Siegel Christia so leta 2015 v svoji raziskavi ARE WORKPLACE FRIENDSHIPS A MIXED BLESSING? EXPLORING TRADEOFFS OF MULTIPLEX RELATIONSHIPS AND THEIR ASSOCIATIONS WITH JOB PERFORMANCE, ugotovili da ima \xc5\xa1tevilo prijateljstev na delavnem mestu tako pozitiven kot tudi negativen u\xc4\x8dinek na produktivnost. Negativni u\xc4\x8dinki se pojavijo predvsem kot posledica truda,ki je vlo\xc5\xbeen v ohranjanje prijateljstev. Ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa zaposleni posve\xc4\x8da ohranjanju svojih prijateljstev, manj ga imam za dejansko delo, kar ima lahko negativne u\xc4\x8dinke na delavno uspe\xc5\xa1nost. Po drugi strani pa posameznik preko pozitivnih odnosov prejme veliko koli\xc4\x8dino emocionalne podpore, hkrati pa lahko to pozitivno vpliva na razvoj zaupanja med sodelavci. Zaradi teh dveh razlogov se posamezniku lahko zni\xc5\xbeuje stopnja stresa in ankisioznosti, ki jo povezuje z delavnim mestom.\n_START_SECTION_\nPovezava med prijateljstvom na delavnem mestu in zadovoljstvom s slu\xc5\xbebo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1959, je Herzberg s sodelavci razvil dvofaktorsko teorijo zadovoljstva na delavnem mestu, ki je ena prvih predlagala obstoj povezave med zadovoljstvom na delavnem mestu in medosebnimi odnosi na delavnem mestu. Herzberg je predvideval , da obstaja pozitivna povezanost med zadovoljstvom na delavnem mestu in medosebnimi odnosi na delavnem mestu in se v organizacijskem kontekstu, predvsem v \xc4\x8dasu, ko sta morala in zadovoljstvo z delom nizka, lahko na tej podlagi tvorijo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a prijateljstva (Aronson and Cope 1968; Carr 2003; v Morrison, 2009). Sias in Jablin (1995) sta ugotovila, da je v situacijah, ko so nadrejeni ali vodja skupine, \xc4\x8dlane oziroma podrejene obravnavali nepravi\xc4\x8dno, skupina postala veliko bolj kohezivna. Pri\xc5\xa1lo je do vi\xc5\xa1je stopnje interakcije in komunikacije med \xc4\x8dlani, prav tako pa je atmosfera postala intimnej\xc5\xa1a. Iz tega lahko sklepamo, da je zaznana slabo kvaliteta vodenja in nadzora, kot tudi ob\xc4\x8dutek nezadovoljstva, lahko povod za sklepanje mo\xc4\x8dnih prijateljskih vezi, ki slu\xc5\xbeijo kot oblika za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred negativnimi vplivi organizacije (Morrison, 2009). Te ugotovitve so potrdili tudi raziskave, ki sta jih izvajala Odden in Sias (1997), ki sta ugotovila, da je zaznavanje odnosa nadrejenih kot brezobzirnega povezano s povi\xc5\xa1anjem razvoja posebnih medosebnih odnosov med sodelavci (Morrison, 2009). Tako lahko predvidevamo, da prijateljstva spletena v takih situacijah, posameznikoma dovoljujejo, da lahko drug drugemu zaupata svoja \xc4\x8dustva o negativnih izku\xc5\xa1njah, ki s se jim dogodile pod osovra\xc5\xbeenim vodstvom. Ashton in Fuerherer (1993) sta v svoji raziskava potrdila, da so \xc5\xbeensk bolj nagnjene k iskanju in dajanju socialne podpore od mo\xc5\xa1kih, zato obstaja mo\xc5\xbenost, da so \xc5\xbeenska prijateljstva na delavnem mestu v ve\xc4\x8dji meri pod vplivom negativnih ali stresnih delavnih okolji. \xc4\x8ce povzamemo, \xc4\x8deprav bodo prijateljstva na delaven mestu po vsej verjetnosti izbolj\xc5\xa1ala posameznikovo zadovoljstvo na delavne mestu, je odnos med medosebnimi odnosi in zadovoljstvom, manj direkten pri \xc5\xbeenskah. To pa ni edina predvidena razlika med spoloma, na podro\xc4\x8dju prijateljstev na delavnem mestu. Markiewicz je s sodelavci ugotovila, da je zadovoljstvo s prijateljstvom, v primeru \xc5\xbeensk na delavnem mestu ni\xc5\xbeje od zadovoljstva s prijateljstvom izven delavnega okolja.  Faktorji ki bi lahko pripomogli k temu, vklju\xc4\x8dujejo tudi ni\xc5\xbeji status \xc5\xbeensk v velikem \xc5\xa1tevilu poklicev, kar jih lahko naredi manj za\xc5\xbeelene, kot prijateljice. Prav tako bi bili lahko stereotipi, ki so povezani z vlogami spolov, povod za pripisovanje nepravi\xc4\x8dnih atributov delavne kompetentnosti.\n_START_SECTION_\nPovezanost med prijateljstvom na delavnem mestu in organizacijski zavezanosti\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacijska zavezanost oziroma predanost organizaciji ni enaka zadovoljstvu z delavnim mestom. Medtem ko se prva navezuje na odnos do celotne organizacije se druga ve\xc5\xbee na specifi\xc4\x8dno delavno mesto, ki ga posameznik opravlja. Kljub temu sta ti dve komponenti med seboj pozitivno povezani. \xc5\xa0tudija izvedena iz strani asociacije Gallup, je pokazala, da so bili delavci, ki so imeli na delavnem mestu najbolj\xc5\xa1ega prijatelja oziroma prijateljico, bolj predani svojemu delavnemu mestu (Ellingwood 2001; Morrison, 2009). Iz izvedenih intervjujev in fokusnih skupin je bilo razvidno, da je prijateljstvo eden najbolj mo\xc4\x8dnih, \xc4\x8de ne celo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i motivator za vztrajanje na delavnem mestu. Kot pravijo avtorji raziskave je pometlo z bolj pri\xc4\x8dakovanimi motivatorji kot sta pla\xc4\x8da in slu\xc5\xbebene ugodnosti. Poleg tega se je to, da je oseba na delavnem mestu imela najbolj\xc5\xa1ega prijatelja, izkazalo za izjemno mo\xc4\x8den razlog zakaj ta oseba ne bi zapustila trenutnega delavnega mesta. Kar 75% udele\xc5\xbeencev, ki so imeli na delavnem mestu najbolj\xc5\xa1ega prijatelja, so na\xc4\x8drtovali, da bodo za isto podjetje delali vsaj \xc5\xa1e eno leto. Po drugi strani pa je imelo tak na\xc4\x8drt le 51% oseb, brez najbolj\xc5\xa1ega prijatelja na delavnem mestu. Zanimivi so tudi rezultati \xc5\xa1tudije ki sta jo izvedla Anderson in Martin (1995), ki govorijo o tem, da zavezanost podjetju oziroma organizaciji nara\xc5\xa1\xc4\x8da s stopnjo neformalne komunikacije, ki jo imajo zaposleni med seboj. Osebe, ki pre\xc5\xbeivijo 40 ur na teden v dolo\xc4\x8denem okolju, \xc5\xbeelijo vedeti, da ostalim osebam s katerimi sobivajo zanje ni vseeno in da so jim kot posamezniki v\xc5\xa1e\xc4\x8d (Morrison, 2009). Prijatelji na delavnem mestu lahko priskrbijo razumevanje, ki zmanj\xc5\xa1a frustracijo in anksioznost, ki je posledica stresnih delavnih situacij (Anderson in Martin, 1995; v Morrison, 2009).\n_START_SECTION_\nBiseksualci in prijateljstva na delavnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi ki jo je leta 2012 izvedel Rumens, se je izkazalo, da imajo veliko bolj kot homoseksualni mo\xc5\xa1ki pri ustvarjanju prijateljstev na delavnem mestu te\xc5\xbeave mo\xc5\xa1ki, ki se identificirajo kot biseksualci.  Do tega prihaja predvsem zato, ker je za prete\xc5\xbeno mo\xc5\xa1ke sodelavce te\xc5\xbeko razumeti notranjo razdvojenost bi-seksualnih mo\xc5\xa1kih, zato niso prepri\xc4\x8dani kako se morajo v njihovi dru\xc5\xbebi obna\xc5\xa1ati. Prav v ta namen se ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe biseksualnih mo\xc5\xa1kih ne odlo\xc4\x8di za deljenje svoje usmerjenosti z mo\xc5\xa1kimi sodelavci. To informacijo prihranijo za tesne prijatelje. Po drugi strani pa nimajo ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav z deljenjem z \xc5\xbeenskami. Tu pa pride do drugega problema. \xc4\x8ce se ne opredelijo niti kot homoseksualce niti kot heteroseksualce njihovi sodelavci sklepajo ali na eno ali na drugo usmerjenost, kar pa lahko pripelje do te\xc5\xbeav pri prijateljevanju z \xc5\xbeenskami. Medtem ko je popolnoma sprejemljivo \xc4\x8de se homoseksualci dru\xc5\xbeijo z \xc5\xbeenskami naj to za heteroseksualce ne bi bilo normativno.\n_START_SECTION_\nHomoseksualci in prijateljstva na delavnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi raziskavi je leta 2008 Rumens poudaril, da homoseksualci na delavnem mestu ve\xc4\x8dkrat kolebajo med tem ali naj sodelavcem zaupajo svojo seksualnost ali ne.  Nekateri so se odlo\xc4\x8dili za strategijo kjer sodelavce lo\xc4\x8dijo od svojih bli\xc5\xbenjih prijateljev in jim tako ne povedo da so homoseksualci. Tako naj bi la\xc5\xbeje sklepali dobre odnose na delavnih mestih. Kmalu pa lahko pride do te\xc5\xbeave, saj na neki to\xc4\x8dki njihovi sodelavci niso ve\xc4\x8d le njihovi sodelavci ampak tudi njihovi prijatelji. Tu se morajo odlo\xc4\x8diti ali so dovolj intimni v odnosu da z njimi delijo svojo usmerjenost.\n_START_SECTION_\nOrganizacijski nivo in prijateljstvo\n_START_PARAGRAPH_\nHipotetizirano je, da slu\xc5\xbebena prijateljstva nastajajo predvsem med sodelavci, ki med seboj niso ne podrejeni niti nadrejeni, saj imajo podoben delavni kontekst in organizacijski nivo (Boyd and Taylor, 1998; Sias and Cahill, 1998; v Mao, 2006). Po tej teoriji, naj bi imeli zaposleni na vi\xc5\xa1jih organizacijskih nivojih manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo prijateljstev saj je na splo\xc5\xa1no na teh nivojih zaposlenih manj ljudi. Po drugi strani pa imajo osebe, ki so zaposlene na vi\xc5\xa1jih pozicijah ve\xc4\x8d virov, mo\xc4\x8di in vez, kar bi lahko privla\xc4\x8dilo ljudi. Prijateljstvo s tako osebi ima lahko svoje prednosti in zato obstaja verjetnost, da bi osebe na takih nivojih privla\xc4\x8dile ve\xc4\x8d ljudi, ki bi v prijateljstvu z njimi videle nekaj pozitivnega zase in za svoje delavno mesto oziroma prihodnost.'