b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Schongauer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nO njegovem \xc5\xbeivljenju je malo znanih podatkov. Verjetno je bil rojen okrog 1450 ali nekaj let prej v Colmarju, kjer se je v 1440-ih ustalil njegov o\xc4\x8de, zlatar iz Augsburga. Verjetno je bil vajenec v o\xc4\x8detovi delavnici ali pa pri Casparju Isenmannu. Potem je moral nekaj \xc4\x8dasa delati v Pleydenwurffovi delavnici v N\xc3\xbcrnbergu, v kateri se je zgodaj seznanil z novim naturalisti\xc4\x8dnim slogom slikarstva ars nova na Nizozemskem (Jan van Eyck, Rogier van der Weyden)._NEWLINE_Od leta 1465 je bil nekaj semestrov vpisan na Univerzi v Leipzigu. Najpozneje do 1469/70 je za\xc4\x8del obvezno potovanje; pot ga je odpeljala v Burgundijo in na Nizozemsko. Njegova dela ka\xc5\xbeejo vplive umetnosti Rogierja van der Weydna, upodobitev Poslednje sodbe na oltarju v mestu Beaune je podobna nekaterim slikam Dierica Boutsa in Jana van Eycka._NEWLINE_Leta 1470 naj bi se naselil v Colmarju. Znan je bil predvsem kot slikar. O\xc4\x8ditno je \xc5\xbeivel sorazmerno udobno, imel je ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1nih lastnikov in ostal neporo\xc4\x8den._NEWLINE_Da je imel junija 1489 prilo\xc5\xbenost potovati v Basel, dokazuje besedilo Dr\xc5\xbeavljan Breisacha, kamor se je zaradi velikega naro\xc4\x8dila za freske v lokalni stolnici tudi preselil.\n_START_SECTION_\nPomembnost\n_START_PARAGRAPH_\nSodobniki so ga verjetno zaradi njegovih ob\xc4\x8dutljivih slik imenovali "Martin Sch\xc3\xb6n" ali " H\xc3\xbcbsch Martin". Ohranjenih je zelo malo njegovih slik. Njegova umetni\xc5\xa1ka mojstrovina iz leta 1473 je Marija v ro\xc5\xbeni uti (dominikanska cerkev, Colmar), njegova edina (nero\xc4\x8dno) datirana slika, katere najzgodnej\xc5\xa1a lokacija ni znana. To mojstrovino poznogotske Marije odlikuje velika jasnost v sestavi in izvedbi._NEWLINE_Razen para oltarnih kril, ki ga je daroval Jean d\'Orlier za samostan in hospic svetega Antona v Isenheimu (Colmar, muzej Unterlinden), je vodil delavnico za znamenit glavni oltar dominikancev v Colmarju in nekatere manj\xc5\xa1e tabelne slike. Da ni vse naslikal lastnoro\xc4\x8dno, je vidno pri freski Poslednja sodba na notranji zahodni steni stolnice v Breisachu, ki je morda ni mogel sam kon\xc4\x8dati zaradi svoje nenadne smrti._NEWLINE_Ne samo zaradi tehni\xc4\x8dne in umetni\xc5\xa1ke kakovosti njegovih grafik, na katerih je ta tehnika razvita do popolnosti, je Schongauer eden najpomembnej\xc5\xa1ih grafikov pred Albrechtom D\xc3\xbcrerjem. Prvi je naredil veliko grafik in z njimi zelo uspel. Bil je prvi graver, njegova dela imajo podpis: vseh 116 ohranjenih listov ima ob strani njegovi za\xc4\x8detnici in kri\xc5\xbe s srpom. Po raziskavi je manj njegovih pripisov kot njegovih datacij in kronologij. V celotnem slogovnem razvoju je s \xc5\xa1irokih pripovednih podrobnosti pre\xc5\xa1el k ve\xc4\x8djim, resnej\xc5\xa1im in veli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1im oblikam._NEWLINE_Schongauerjev doprsni kip, nastal po sliki, stoji v Dvorani slave (Ruhmeshalle) v M\xc3\xbcnchnu. Po njem se imenuje gimnazija v Breisachu.\n_START_SECTION_\nBakrorezi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno Schongauerjevo delo so bile lepe gravure, ki jih je ve\xc4\x8dinoma prodal, ne samo v Nem\xc4\x8diji, temve\xc4\x8d tudi v Italiji in celo v Angliji in \xc5\xa0paniji. Vasari je zapisal, da je Michelangelo kopiral eno od njegovih grafik v Sojenju svetemu Antonu. Njegov slog ne ka\xc5\xbee nobenih znakov italijanskega vpliva, ampak zelo jasno in organizirano gotiko._NEWLINE_Njegove teme so predvsem verske, a so tudi komi\xc4\x8dni prizori iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, kot so na primer Kme\xc4\x8dka dru\xc5\xbeina gre na trg ali Dva vajenca se pretepata. Za 116 gravur je splo\xc5\xa1no priznano, da so bile narejene lastnoro\xc4\x8dno. Nekaj je znanih le po enem odtisu, tako da so bile njegove verjetno tudi tiste, ki so zdaj izgubljene. Veliko plo\xc5\xa1\xc4\x8d njegovih u\xc4\x8dencev, pa tudi njegove so podpisane z M \xe2\x80\xa0 S. Veliko je kopij, ki so jih verjetno naredili umetniki, ki nimajo povezave z njim. Med najbolj znanimi Schongauerjevimi grafikami je serija Pasijon in Smrt in kronanje Marije, ter serija Pametne in nespametne device. Vse so izredne s svojimi miniaturnimi podobnostmi, v briljantnem slogu in s kromati\xc4\x8dno silo. Nekatere, na primer Smrt Marije in \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje treh kraljev so bogat sestav \xc5\xa1tevilnih figur, ki imajo kljub svoji majhnosti slog._NEWLINE_Prostornino prikazuje s \xc5\xa1rafuro v obeh smereh, slog, ki ga je D\xc3\xbcrer \xc5\xa1e naprej razvijal in je bil prvi graver, ki je uporabil krivulje vzporednih \xc4\x8drt, verjetno z vrtenjem plo\xc5\xa1\xc4\x8de proti stoje\xc4\x8demu rezilu. Prav tako je razvil tehniko rezila, ki dela globlje \xc4\x8drte na plo\xc5\xa1\xc4\x8di, kar je pomenilo, da bi se lahko bolj vtisnile, preden bi se plo\xc5\xa1\xc4\x8da obrabila._NEWLINE_Po mnenju Arthurja Maygra Hinda je Schongauer eden prvih nem\xc5\xa1kih graverjev, ki se je "dvignil nad gotske omejitve v prizori\xc5\xa1\xc4\x8du in tipu" in da je "aktualiziral idejo lepote, ki je bli\xc5\xbeje absolutnemu idealu kot zahtevi k bolj univerzalnemu spo\xc5\xa1tovanju". _NEWLINE_Britanski muzej in druge ve\xc4\x8dje tiskarne imajo lepe zbirke Schongauerjevih grafik.'