b"\n_START_ARTICLE_\nBaalbek\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i dokazi dokazujejo poseljenost dana\xc5\xa1njega Baalbeka \xc5\xbee v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. Iz obdobja Feni\xc4\x8danov je znanega malo, je pa \xc5\xbee takratno naselje moralo imeti dolo\xc4\x8den pomen zaradi lege ob kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du trgovskih poti in rodovitne prsti v okolici. V 1. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. je bil zgrajen tempelj posve\xc4\x8den Baalu, po katerem se kraj imenuje \xc5\xa1e danes._NEWLINE_V 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bil Baalbek priklju\xc4\x8den imperiju Aleksandra Velikega in po njegovi smrti selevkidskemu cesarstvu. Ker je Baal ustrezal gr\xc5\xa1kemu bogu Sonca Heliju, so kraj preimenovali v Heliopolis ('Mesto Sonca'). Leta 64 pr. n. \xc5\xa1t. ga je Pompej priklju\xc4\x8dil Rimskemu cesarstvu. Leta 15 pr. n. \xc5\xa1t. je Avgust zaradi strete\xc5\xa1ke lege med Palmiro in sredozemsko obalo ustanovil rimsko kolonijo, jo po svoji h\xc4\x8deri Juliji poimenoval Colonia Julia Augusta Heliopolis in v njej nastanil garnizijo. _NEWLINE_\xc5\xbde leta 60 pr. n. \xc5\xa1t., torej kmalu po Pompejevi priklju\xc4\x8ditvi, se je pri\xc4\x8dela gradnja Jupitrovega templja in trajala vse do leta 60 v \xc4\x8dasu vladavine Nerona. Antonij Pij je pri\xc4\x8del z gradnjo kompleksa velikega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, Bakhovega in Venerinega templja. Septimij Sever in njegov sin Karakala sta pri\xc4\x8dela graditi \xc5\xa1e \xc5\xa1esterokotno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (nekateri viri jo sicer pripisujejo Filipu Arabskemu) in propileje. Ocenjuje se, da je bilo pri skozi ve\xc4\x8d stoletij sodelovalo skupaj okoli 100.000 su\xc5\xbenjev ter kiparji in kamnoseki iz celotnega cesarstva. Pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0% vsega materiala predstavljajo apnen\xc4\x8dasti kamni iz okoli\xc5\xa1kih kamnolomov, le granitni stebri so bili iz Egipta prepeljani do Tripolija in nato prikotaljeni po kopnem mimo dana\xc5\xa1njega Homsa do Baalbeka. _NEWLINE_Kaj je Rimljane pripravilo h gradnji tako obse\xc5\xbenega kompleksa templjev, ni povsem pojasnjeno. Verjetno so hoteli podjarmljenim bli\xc5\xbenjevzhodnim ljudstvom demonstrirati rimsko premo\xc4\x8d, po drugi strani pa so lahko nastali kot odgovor na \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva._NEWLINE_Z nastopom Konstantina Velikega se je gradnja templjev zaustavila. Teodozij I. je ukazal uni\xc4\x8diti oltarje na velikem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in tam sezidal baziliko. Kljub temu je mesto ostalo zvesto poganstvu vse do \xc4\x8dasov Justinijana I., ki je ukazal spreobrnitev prebivalstva, da pa bi prepre\xc4\x8dil nadaljnje skrivno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje poganskih bo\xc5\xbeanstev, je dal ve\xc4\x8d stebrov Jupitrovega templja prepeljati v Konstantinopel, kjer so jih uporabili pri gradnji cerkve Hagija Sofija ('cerkev svete Modrosti'). _NEWLINE_Leta 634 so mesto zasedli Arabci, mu povrnili prvotno ime in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de spremenili v citadelo. V njem so se ve\xc4\x8dkrat izmenjevali Mongoli, Seld\xc5\xbeuki, ve\xc4\x8d arabskih dinastij, neuspe\xc5\xa1no so ga napadli kri\xc5\xbearji, mo\xc4\x8dni potresi so ga stresli v letih 1158, 1203, 1664 in 1759, tako je bilo po vklju\xc4\x8ditvi v Osmansko cesarstvo (leta 1517) \xc5\xbee tako po\xc5\xa1kodovano, da je izgubilo pomen. Leta 1751 sta ga obiskala angle\xc5\xa1ka arhitekta Robert Wood in James Dawkins in ga s tem ponovno 'odkrila'. Leta 1898 ga je med bli\xc5\xbenjevzhodno turnejoobiskal tudi nem\xc5\xa1ki cesar Viljem II. in dosegel, da so nem\xc5\xa1ki arheologi dobili dovoljenje za izkopavanja. Med obema svetovnima vojnama, so jih nasledili Francozi, po libanonski neodvisnosti pa doma\xc4\x8di arheologi, ki so do danes z arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d odstranili ve\xc4\x8dino kasnej\xc5\xa1ih hi\xc5\xa1 in templje v \xc4\x8dimve\xc4\x8dji meri ohranili v slogu iz \xc4\x8dasa Rimljanov._NEWLINE_Med libanonsko dr\xc5\xbeavljansko vojno, natan\xc4\x8dneje: v za\xc4\x8detku 80. let, so se v Baalbeku nastanili iranski \xc4\x8dastniki in pri\xc4\x8deli nova\xc4\x8diti \xc5\xa1iitsko prebivalstvo. Mesto je tako postalo pomembno opori\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d \xc5\xa1iitskih radikalnih gibanj, npr. Islamski d\xc5\xbeihad, Amal in Hezbolah. Zelo verjetno so ravno iz tamkaj\xc5\xa1njih vadbi\xc5\xa1\xc4\x8d iz\xc5\xa1li napadalci ve\xc4\x8d teroristi\xc4\x8dnih akcij v Bejrutu, ravno tako je tam bila zaprta ve\xc4\x8dina zahodnih talcev. \xc5\xa0ele ob koncu 20. stoletja so se lahko v to sicer dokaj konservativno mesto pri\xc4\x8deli vra\xc4\x8dati prvi tuji turisti.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nObisk kompleksa templjev se pri\xc4\x8dne ob propilejah, ki so jih pri\xc4\x8deli graditi v \xc4\x8dasu Karakale. Prvotno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo \xc5\xa1iroko 50 m in kasneje uporabljeno za gradnjo arabske utrdbe. Portal je podpiralo 12 granitnih stebrov. Pokrivala jih je streha iz cedrovine, utrjen je bil z mozaiki. Od prvotnih dveh stolpov, ki sta v \xc4\x8dasu Arabcev slu\xc5\xbeila kot bastiona, so Francozi leta 1933 obnovili le severnega._NEWLINE_\xc5\xa0estkotno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je od propilej lo\xc4\x8deno s pragom, ki je ozna\xc4\x8deval za\xc4\x8detek posve\xc4\x8denega dela kompleksa. Verjetno so v njem izvajali \xc5\xbertvovanja in obredne plese boginji Veneri. Osrednji \xc5\xa1estkotnik znotraj tega dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je prvotno obdajala arkada 30 granitnih stebrov. Ta osrednji \xc5\xa1estkotnik je bil prekrit z mozaiki in odprt. V \xc4\x8dasu Bizantincev je bil verjetno pokrit s kupolo in spremenjen v cerkev._NEWLINE_Veliko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je slu\xc5\xbeilo \xc5\xbertvovanju. Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja dokazujejo, da je na njegovem mestu stalo \xc5\xbee prvotno feni\xc4\x8dansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. S severne, vzhodne in ju\xc5\xbene strani ga je obdajala pokrita arkada na 84 granitnih stebrih, 12 ekseder in ve\xc4\x8d ni\xc5\xa1, kjer so stali kipi. V 4. stoletju je Teodozij I. na njem zgradil baziliko, ki so jo francoski arheologi odstranili in na njenem mestu odkrili ostanke dveh stolpov na sredini dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Ve\xc4\x8dji vzhodnej\xc5\xa1i je slu\xc5\xbeil kot opazovalni stolp, zahodnej\xc5\xa1i pa je bil oltar za \xc5\xbertvovanja. Ob severni in ju\xc5\xbeni stranici dvori\xc5\xa1\xc4\x8da sta \xc5\xa1e dva okra\xc5\xa1ena (z reliefi Meduz, Kupidov, Tritonov in Nereid) z bazenom, kjer so \xc5\xbeivali obredno umivali pred \xc5\xbertvovanjem. _NEWLINE_Jupitrov tempelj je stal na nekoliko privzdignjeni terasi, do katere je iz Velikega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da vodilo veli\xc4\x8dastno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de. Notranji prostor z Jupitrovim kipom je obdajala arkada iz skupno 54 stebrov, ki so bili z okoli 23 m vi\xc5\xa1ine tedaj najvi\xc5\xa1ji na svetu. Ti stebri so nosili ogredje vi\xc5\xa1ine okoli 5 metrov. Temeljni kamni templja so z merami 19,5 m x 4 m x 3 m med najve\xc4\x8djimi kamni na svetu, kadar koli uporabljeni pri gradnji. \xc5\xa0e do danes ni pojasnjeno, kako so premikali te 1000 tonske monolitne kamnite bloke. Ve\xc4\x8dina templja je bila poru\xc5\xa1ena, ko so njegov material porabili za gradnjo bizantinske bazilike in arabskega obzidja. Wood in Dawkins sta \xc5\xa1e leta 1751 poro\xc4\x8dala o 9 \xc5\xa1e stoje\xc4\x8dih stebrih, \xc5\xbee poro\xc4\x8dilo iz leta 1784 omenja le \xc5\xa1e 6 stebrov, ki stojijo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Bakhov tempelj, dograjen okoli leta 150 je morda najpopolneje ohranjen rimski tempelj na Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Verjetno je tudi najlep\xc5\xa1e okra\xc5\xa1en rimski tempelj na svetu. Pravili so mu tudi 'mali tempelj', \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8dji od, denimo, atenskega Partenona. Imenu navkljub je pravzaprav bil posve\xc4\x8den boginji Astarti, ime pa je dobil po okrasju monumentalnega vhoda (30 stopnic) na vzhodni strani, ki je okra\xc5\xa1en z motivi za kult Bakha zna\xc4\x8dilno grozdje. Stene notranjega prostora so okra\xc5\xa1ene z vzidanimi stebri in ni\xc5\xa1ami za kipe. Resni\xc4\x8dni posve\xc4\x8den prostor je bil za tem prostorom, na zahodni strani templja. _NEWLINE_Jugovzhodnega vogala Bakhovega templja se dr\xc5\xbei mamelu\xc5\xa1ki stolp z manj\xc5\xa1im muzejem, ki prikazuje predvsem zgodovino islamskega obdobja ter najdbe iz ve\xc4\x8d rimskih nekropol._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji muzej se dr\xc5\xbei jugovzhodnega vogala Velikega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Prikazuje rimsko tehniko gradnje ter Burckhardtove fotografije iz \xc4\x8dasa obiska Viljema II._NEWLINE_Zahodno od Bakhovega templja so najbolje ohranjeni ostanki arabske utrdbe. Skupina stebrov v njihovi bli\xc5\xbeini je verjetno tvorila del nekdanje mo\xc5\xa1eje._NEWLINE_Poleg kompleksa templjev stojijo ostanki trenutno za javnost zaprtega Venerinega templja, ki je bil najverjetneje posve\xc4\x8den Fortuni. Njegov notranji prostor oblike prisekanega kroga so obdajale stene z vzidanimi stebri, prekrivala pa ga je kupola. V \xc4\x8dasu zgodnjega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva so ga spremenili v cerkev sv. Barbare._NEWLINE_Nedale\xc4\x8d od kompleksa je tudi Velika mo\xc5\xa1eja, poleg And\xc5\xbearja edina omajadska ru\xc5\xa1evina v dana\xc5\xa1njem Libanonu. Zgrajena je bila v 7. ali 8. stoletju iz tempeljskih kamnov. _NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta le\xc5\xbei Kamen nose\xc4\x8dnic ((arabsko Hadjar el Hibla\xe2\x80\x8e) ali Ju\xc5\xbeni kamen (Hadjar al-Qubla) v enem izmed kamnolomov, kjer so pridobivali kamen za gradnjo templjev. Kamen je sicer ostal pritrjen na skalnato podlago, je pa z vseh ostalih strani obdelan v kamnit blok, ki je z dimenzijami 21,5 m x 4,8 m x 4,2 m najve\xc4\x8dji tako obdelan kamen na svetu, ve\xc4\x8dji tudi od temeljnih kamnov Jupitrovega templja. Po grobem izra\xc4\x8dunu bi bilo potrebnih 40.000 ljudi, da bi ga premaknili, kar so verjetno uvideli tudi kamnoseki in odnehali. Ime je dobil s popa\xc4\x8denjem pravilnega imena Hadjar al-Qubla (Ju\xc5\xbeni kamen), kljub vsemu pa med lokalnim prebivalstvom velja vra\xc5\xbea, da dotikanje tega kamna pomaga pove\xc4\x8dati \xc5\xbeensko plodnost."