b"\n_START_ARTICLE_\nAvrelijanov zid\n_START_SECTION_\nKonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nCeloten krog je bil dolg 19 km in obkro\xc5\xbeal okoli 13,7 km2. Obzidje je bilo zgrajeno v betonu, debeline 3,5 m in vi\xc5\xa1ine 8 m, s kvadratnimi stolpi na vsakih 100 rimskih \xc4\x8devljev (29,6 m)._NEWLINE_V 4. stoletju je preoblikovanje podvojilo vi\xc5\xa1ino zidu na 16 m. Do leta 500 je bilo v krogu 383 stolpov, 7020 prsobranov, 18 glavnih vrat, 5 pomo\xc5\xbenih vrat, 116 latrin in 2066 velikih zunanjih oken.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo 3. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja so se meje Rima raz\xc5\xa1irile dale\xc4\x8d preko obmo\xc4\x8dja, ki ga je zapiral star Servijev zid, zgrajen v obdobju republike v poznem 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. Rim je ostal neobzidan v naslednjih stoletjih \xc5\xa1iritve in utrjevanja zaradi pomanjkanja sovra\xc5\xbenih gro\xc5\xbeenj. Rimljani so bili zelo ponosni, ker so vedeli, da Rim ne potrebuje utrdb zaradi stabilnosti, ki jo je prinesel Pax Romana in za\xc5\xa1\xc4\x8dita rimske vojske. Toda potreba po posodobljenih obrambnih ukrepih se je v krizi 3. stoletja za\xc4\x8dela poglabljati, ko so barbarska plemena preplavila nem\xc5\xa1ko mejo in se je rimska vojska trudila, da bi jih ustavila. Leta 270 so barbari Jutungi in Vandali napadli severno Italijo in Rimljane pri Placentiji (sodobni Piacenza) hudo porazili, nato pa so jih potisnili nazaj. Nadaljnje te\xc5\xbeave so izbruhnile v Rimu poleti leta 271, ko so se vzdignili delavci kovnice. Ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi je umrlo v hudih spopadih, ki so nastali. _NEWLINE_Aurelijanova konstrukcija obzidja kot nujni ukrep je bila reakcija na barbarsko invazijo 270; zgodovinar Avrelij Viktor izrecno navaja, da je projekt namenjen laj\xc5\xa1anju ranljivosti mesta. Morda je bilo tudi namenjeno, da bi poslali politi\xc4\x8dni signal kot izjavo, da je Aurelijan zaupal, da bodo Rimljani ostali zvesti, in da bodo slu\xc5\xbeili kot javna izjava cesarjevega trdnega dr\xc5\xbeanja mo\xc4\x8di. Gradnja zidov je bila dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji gradbeni projekt, ki se je v Rimu izvajal ve\xc4\x8d desetletij in njegova konstrukcija je bila konkretna izjava o nadaljnji mo\xc4\x8di Rima. Gradbeni projekt je bil nenavadno prepu\xc5\xa1\xc4\x8den samim dr\xc5\xbeavljanom, da bi ga dokon\xc4\x8dali, saj si Aurelijan ni mogel privo\xc5\xa1\xc4\x8diti pogre\xc5\xa1ati niti enega legionarja. To neobi\xc4\x8dajno ravnanje je nastalo zaradi neposredne gro\xc5\xbenje barbarov, ki je bila povezana z vojno v celoti, saj je bila podvr\xc5\xbeena letom krvave dr\xc5\xbeavljanske vojne, lakoti in Ciprijanovi kugi._NEWLINE_Obzidje je bilo zgrajeno v kratkem \xc4\x8dasu le pet let, Aurelijan sam je umrl pred zaklju\xc4\x8dkom projekta. Napredek je bil pospe\xc5\xa1en, denar pa je bil prihranjen z vklju\xc4\x8ditvijo obstoje\xc4\x8dih stavb v strukturo. Sem spadajo Amphitheatrum Castrense, Castra Praetoria, Cestijeva piramida in celo del  akvadukta Aqua Claudia v bli\xc5\xbeini Porta Maggiore. Ocenjuje se, da je bila kar \xc5\xa1estina zidov sestavljena iz \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih struktur. Za zidom je bilo o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje, zgrajeni pa so bili stra\xc5\xbeni hodniki, ki so omogo\xc4\x8dili hitro okrepitev v nujnih primerih._NEWLINE_Dejanska u\xc4\x8dinkovitost zidu je sporna glede na relativno majhno velikost mestne posadke. Celotna skupna mo\xc4\x8d Pretorske garde, cohortes urbanae in vigiles Rima je bila le okoli 25.000 mo\xc5\xbe - kar je bilo premalo, da bi ustrezno obranilo obzidje. Vendar voja\xc5\xa1ki namen zidu ni bil vzdr\xc5\xbeati dolgotrajnega obleganja; ni bilo obi\xc4\x8dajno, da so barbarske vojske oblegale mesta, saj niso bile dovolj opremljene za tak\xc5\xa1no nalogo. Namesto tega so izvedli hitre racije proti slabo branjenim ciljem. Obzidje je odvra\xc4\x8dalo od takih taktik. _NEWLINE_Maksencij je dvignil dele zidu, in izbolj\xc5\xa1al tudi stra\xc5\xbene stolpe. Leta 401 so pod Honorijem izbolj\xc5\xa1ali obzidje in vrata. V tem \xc4\x8dasu je bila Hadrijanova grobnica \xc4\x8dez Tibero vklju\xc4\x8dena kot utrdba v mestni obrambi.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nAvrelijanov zid je slu\xc5\xbeil kot pomembna voja\xc5\xa1ka obramba mesta Rim do 20. septembra 1870, ko so Bersaljerji iz Kraljevine Italije prebili zid v bli\xc5\xbeini Porta Pia in zajeli Rim. Obzidje je dolo\xc4\x8dalo tudi mejo mesta Rim do 19. stoletja, zgrajeno obmo\xc4\x8dje pa je bilo omejeno na obzidano obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Avrelijanov zid je \xc5\xa1e danes izjemno dobro ohranjen, predvsem zaradi njegove stalne uporabe kot primarne utrdbe Rima do 19. stoletja. Museo delle Mura v bli\xc5\xbeini Porta San Sebastiano ponuja informacije o gradnji obzidja in o tem, kako je delovala obramba. Najbolj ohranjeni deli zidov so od Muro Torto (Pala\xc4\x8da Borghese) do Corso d'Italia in Castro Pretorio; od Porta San Giovanni do Porta Ardeatina; od Porta Ostiense do Tibere in okoli Porta San Pancrazio."