b'\n_START_ARTICLE_\nBruselj\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a teorija o izvoru imena Bruselj je, da izhaja iz stare nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine bruocsella, broekzela ali broeksela, kar pomeni \'mo\xc4\x8dvirje\' (bruoc/broek) in dom (sella/zele/sel) ali \'dom v mo\xc4\x8dvirju\'.  Sveti Vindicijan, \xc5\xa1kof Cambraija, je prvi\xc4\x8d zapisal ime kraja Brosella leta 695 , ko je bil \xc5\xa1e zaselek. Imena vseh ob\xc4\x8din v Bruseljski regiji so nizozemskega izvora, razen Evere, ki je keltskega izvora.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nBruseljska zgodovina je tesno povezana z zahodno Evropo. Sledovi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke poselitve segajo v kameno dobo s sledovi in mestnimi imeni, povezanimi s t. i. megalitsko kulturo. V antiki so regijo zasedli Rimljani, kar dokazujejo arheolo\xc5\xa1ki ostanki, odkriti v bli\xc5\xbeini centra.  Po padcu zahodnorimskega cesarstva je bila regija vklju\xc4\x8dena v frankovsko cesarstvo._NEWLINE_Izvor naselja, ki naj bi postal Bruselj, je v gradnji kapele svetega Gagerika na otoku v reki Senne okoli leta 580.  Uradna ustanovitev Bruslja se obi\xc4\x8dajno omenja okoli leta 979, ko je vojvoda Karel iz Spodnje Lorene prinesel relikvije svete Gudule iz Moorsela v kapelo svetega Gagerika. Karel naj bi prvo trajno utrdbo v mestu zgradil na tem otoku.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nLambert I. iz Leuvna, grof Leuvna, je bruseljsko okro\xc5\xbeje pridobil okoli leta 1000, ko se je poro\xc4\x8dil s Karlovo h\xc4\x8derko. Bruselj je zaradi svoje lokacije na obalah Senne na pomembni trgovski poti med Bruggeem in Gentom ter K\xc3\xb6lnom postal trgovski center, specializiran za trgovino s tekstilom. Mesto je raslo precej hitro in se raz\xc5\xa1irilo v zgornje mesto (obmo\xc4\x8dja Treurenberg, Coudenberg in Sablon), kjer je bila manj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost poplav. Ker se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo na pribli\xc5\xbeno 30.000, so bila okoli\xc5\xa1ka mo\xc4\x8dvirja izsu\xc5\xa1ena, da bi omogo\xc4\x8dili nadaljnjo \xc5\xa1iritev. V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8dela gradnja stolnice svetega Mihaela in svete Gudule (1225), ki je nadomestila starej\xc5\xa1o romansko cerkev. Leta 1183 so grofje iz Leuvna postali vojvode Brabanta. Vojvodina Brabant v primerjavi z grofijo Flandrijo ni bil fevd francoskega kralja, temve\xc4\x8d je bil vklju\xc4\x8den v Sveto rimsko cesarstvo. V za\xc4\x8detku 13. stoletja je mesto dobilo prvo obzidje . _NEWLINE_Po gradnji obzidja se je Bruselj precej pove\xc4\x8dal. Da bi se mesto raz\xc5\xa1irilo, je bilo med letoma 1356 in 1383 postavljeno \xc5\xa1e drugo obzidje. Danes je \xc5\xa1e mogo\xc4\x8de videti sledove predvsem zato, ker majhen obro\xc4\x8d, vrsta cest v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Bruslja, povezuje zgodovinsko mestno jedro, sledi so v nekdanji smeri obzidja.\n_START_SECTION_\nZgodnja sodobna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju je z dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino poroke Margarete III. Flandrijske s Filipom Drznim, burgundskim vojvodo, pri\xc5\xa1el novi brabantski vojvoda iz rodbine Valois (in sicer Antoine, njun sin). Leta 1477 je burgundski vojvoda Karel Drzni umrl v bitki pri Nancyju. S poroko h\xc4\x8derke Marije Burgundske (rojene v Bruslju) s cesarjem Maksimilijanom I. so de\xc5\xbeele pripadle  Habsbur\xc5\xbeanom. Brabant je izgubil svojo neodvisnost, vendar je Bruselj postal kne\xc5\xbeja prestolnica uspe\xc5\xa1ne Burgundske Nizozemske, znane tudi kot Sedemnajst provinc, in rasel. Po smrti Marije leta 1482 je njenemu sinu Filipu Lepemu uspelo kot vojvodi Brabanta. Leta 1506 je postal kralj Kastilje, zato se je za\xc4\x8delo obdobje \xc5\xa0panske Nizozemske._NEWLINE_Leta 1516 je bil Karel V., ki je bil dedi\xc4\x8d Nizozemske od leta 1506, razgla\xc5\xa1en za \xc5\xa1panskega kralja v stolnici svetega Mihaela in svete Gudule v Bruslju. Po smrti svojega dedka cesarja Maksimiljana I. leta 1519, je Karel postal vladar habsbur\xc5\xa1kega cesarstva in bil kasneje kronan za svetega rimskega cesarja. Leta 1555 se je odpovedal prestolu v pala\xc4\x8di Coudenberg. Ta veli\xc4\x8dastna pala\xc4\x8da, znana po vsej Evropi, se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala, saj je prvi\xc4\x8d postala sede\xc5\xbe brabantskih grofov, vendar je bila leta 1731 uni\xc4\x8dena zaradi po\xc5\xbeara._NEWLINE_V 17. stoletju je bilo mesto sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8dipkarske industrije. Leta 1695 je francoski kralj Ludvik XIV. v devetletni vojni poslal vojake, da so bombardirali Bruselj s topovi. Skupaj z nastalim ognjem je bil to najbolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d dogodek v celotni zgodovini Bruslja. Veliki trg je bil uni\xc4\x8den skupaj s 4000 stavbami, tretjino vseh stavb v mestu. Obnova mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v naslednjih letih je globoko spremenila videz mesta in pustila \xc5\xa1tevilne sledi, ki so vidne \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Po utrechtski pogodbi leta 1713 je bila \xc5\xa1panska suverenost nad ju\xc5\xbeno Nizozemsko prenesena na avstrijsko vejo Habsbur\xc5\xbeanov. Ta dogodek je za\xc4\x8detek obdobja Avstrijske Nizozemske. Mesto je Francija zavzela leta 1746 med vojno za avstrijsko nasledstvo, vendar je bil tri leta kasneje vrnjen Avstriji. Bruselj je ostal z Avstrijo do leta 1795, ko je ju\xc5\xbeno Nizozemsko zajela in priklju\xc4\x8dila Francija. Bruselj je postal glavno mesto departmaja Dyle. Francosko vladanje se je kon\xc4\x8dalo leta 1815 s porazom Napoleona v bitki pri Waterlooju, ki le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno od dana\xc5\xa1nje Bruseljske regije. Z dunajskim kongresom se je Ju\xc5\xbena Nizozemska pridru\xc5\xbeila  kraljevini zdru\xc5\xbeene Nizozemske pod okriljem Viljema I. iz rodbine Orange. Nekdanji departma Dyle je postal provinca Ju\xc5\xbeni Brabant, Bruselj pa njegovo glavno mesto.\n_START_SECTION_\nPozna sodobna doba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1830 je v Bruslju potekala belgijska revolucija po izvedbi Auberjeve opere La Muette de Portici v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du La Monnaie. Bruselj je postal glavno mesto in sede\xc5\xbe nove dr\xc5\xbeave. Ju\xc5\xbeni Brabant se je preimenoval preprosto v Brabant, Bruselj pa njegovo glavno mesto. 21. julija 1831 se je Leopold I., prvi belgijski kralj, povzpel na prestol, uni\xc4\x8dil mestno obzidje in zgradil \xc5\xa1tevilne stavbe._NEWLINE_Po osamosvojitvi je mesto do\xc5\xbeivelo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d sprememb. Bruselj je postal finan\xc4\x8dni center, zahvaljujo\xc4\x8d \xc5\xa1tevilnim podjetjem, ki jih je Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale de Belgique postavil v orbito. Industrijska revolucija in gradnja kanala Bruselj\xe2\x80\x93Charleroi sta s trgovino in proizvodnjo mestu prinesla blaginjo. Svobodna univerza v Bruslju je bila ustanovljena leta 1834. Leta 1835 je bila zgrajena prva \xc5\xbeeleznica zunaj Anglije, ki je povezala Bruselj (Molenbeek) z Mechelenom._NEWLINE_V 19. stoletju se je bruseljsko prebivalstvo precej pove\xc4\x8dalo; od pribli\xc5\xbeno 80.000 do ve\xc4\x8d kot 625.000 ljudi v mestu in njegovi okolici. Reka Senne je postala resna nevarnost za zdravje. Od leta 1867 do leta 1871 je bila pod mandatom \xc5\xbeupana Julesa Anspacha na celotnem poteku skozi urbano obmo\xc4\x8dje popolnoma prekrita. To je omogo\xc4\x8dilo obnovo mesta in gradnjo sodobnih zgradb v Haussmannovem slogu vzdol\xc5\xbe osrednjih bulvarjev, ki so zna\xc4\x8dilni danes za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Bruslja. Iz tega obdobja izhajajo stavbe, kot so Bruseljska borza (1873), Sodna pala\xc4\x8da (1883) in Kraljeva cerkev svete Marije (1885). Ta razvoj se je nadaljeval v celotni vladavini kralja Leopolda II. Mednarodna razstava leta 1897 je prispevala k uveljavljanju infrastrukture. Kolonialna pala\xc4\x8da (dana\xc5\xa1nji Kraljevi muzej za Srednjo Afriko) v predmestju Tervurna, je bila med drugim povezana z glavnim mestom z gradnjo 11-kilometrske velike aleje.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 20. stoletju je mesto gostilo razne sejme in konference, med njimi Solvayevo konferenco o fiziki in kemiji ter dva svetovna sejma: Bruseljska mednarodna razstava leta 1935 in Expo \'58. Med prvo svetovno vojno je bil Bruselj zasedeno mesto, vendar nem\xc5\xa1ki vojaki niso povzro\xc4\x8dili veliko \xc5\xa1kode. Med drugo svetovno vojno je bilo mesto ponovno zasedeno in ga nem\xc5\xa1ka vojska ni po\xc5\xa1kodovala, ko ga je 3. septembra 1944 osvobodila oklepna britanska divizija. Bruseljsko letali\xc5\xa1\xc4\x8de v predmestju Zaventema je iz tega obdobja._NEWLINE_Po vojni se je Bruselj lotil obse\xc5\xbene modernizacije. Gradnja povezave sever\xe2\x80\x93jug, ki povezuje glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v mestu, je bila kon\xc4\x8dana leta 1952, prvi bruseljski premetro (tramvaj) je bil kon\xc4\x8dan leta 1969, prva proga bruseljske podzemne \xc5\xbeeleznice pa odprta leta 1976. Od za\xc4\x8detka  \xc5\xa1estdesetih let je Bruselj postal dejansko prestolnica tega, kar bo postalo Evropska unija,  zato so zgradili \xc5\xa1tevilne sodobne stavbe. Razvoj je dovolil napredek z malo pozornosti estetiki novej\xc5\xa1ih stavb, \xc5\xa1tevilne arhitekturne znamenitosti pa so bile poru\xc5\xa1ene, da bi dale prostor novim zgradbam, ki so se pogosto sre\xc4\x8devale z okolico, kar je pomenilo proces bruselizacije (vsesplo\xc5\xa1no in brezskrbno uvajanje sodobnih visokih stavb v d\xc5\xbeentrificirane soseske in je postal znan kot "nenaklonjen urbani razvoj in prenova").\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nBruseljska regija je bila ustanovljena 18. junija 1989, po ustavni reformi leta 1988. Ima dvojezi\xc4\x8dni status in je ena od treh zveznih regij Belgije skupaj s Flandrijo in Valonijo. Rumeni iris (Iris pseudacorus) je grb regije (ki se nana\xc5\xa1a na prisotnost teh cvetov na prvotnem polo\xc5\xbeaju mesta) in stilizirano razli\xc4\x8dico, prikazano na uradni zastavi Bruseljske regije. _NEWLINE_V zadnjih letih je Bruselj postal pomembno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de mednarodnih dogodkov. Leta 2000 je Bruselj z osmimi drugimi evropskimi mesti postal Evropska prestolnica kulture. Bruselj je leta 2014 gostil 40. vrh G7. _NEWLINE_22. marca 2016 so v Bruslju eksplodirale tri bombe, dve na letali\xc5\xa1\xc4\x8du Bruselj v Zaventemu in ena na postaji podzemne \xc5\xbeeleznice Maalbeek/Maelbeek, kar je povzro\xc4\x8dilo 32 \xc5\xbertev, tri smrti samomorilcev in 330 ranjenih. To je bilo najbolj smrtonosno teroristi\xc4\x8dno dejanje v Belgiji.\n_START_SECTION_\nLokacija in topografija\n_START_PARAGRAPH_\nBruselj le\xc5\xbei v severnem osrednjem delu Belgije, pribli\xc5\xbeno 110 km od belgijske obale in pribli\xc5\xbeno 180 km od ju\xc5\xbene konice Belgije. Je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Brabantske planote, pribli\xc5\xbeno 45 km ju\xc5\xbeno od Antwerpna (Flandrija) in 50 km severno od Charleroija (Valonija). Njegova povpre\xc4\x8dna nadmorska vi\xc5\xa1ina je 57 metrov in se spreminja od najni\xc5\xbeje to\xc4\x8dke v dolini, skoraj povsem pokrite z reko Senne (ali Zenne), ki jo re\xc5\xbee od vzhoda proti zahodu, do najvi\xc5\xa1je to\xc4\x8dke v Sonijskem gozdu na jugovzhodni strani. Poleg reke Senne so \xc5\xa1e pritoki, kot sta Maalbeek in Woluwe, na vzhodu regije pa so pomembne vi\xc5\xa1inske razlike. Bruseljski osrednji bulvarji so na nadmorski vi\xc5\xa1ini 15 metrov.  Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka le\xc5\xbei na koti okoli 108 metrov, blizu Place de l\'Altitude Cent / Hoogte Honderdplein v Forestu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV K\xc3\xb6ppnovi podnebni klasifikaciji ima Bruselj oceansko podnebje (Cfb). Bli\xc5\xbeina obalnih obmo\xc4\x8dij vpliva na podnebje tega obmo\xc4\x8dja s po\xc5\xa1iljanjem morskih zra\xc4\x8dnih mas iz Atlantskega oceana. V bli\xc5\xbeini mokri\xc5\xa1\xc4\x8d zagotavlja tudi morsko zmerno podnebje. V povpre\xc4\x8dju (na podlagi meritev v zadnjih 100 letih) je v Bruseljski regiji pribli\xc5\xbeno 200 dni de\xc5\xbeja letno, kar je druga najve\xc4\x8dja vrednost vseh evropskih prestolnic za Dublinom (Irska).  Sne\xc5\xbeenje je redko, povpre\xc4\x8dno 24 dni letno. V Bruslju so pogosto hude nevihte.\n_START_SECTION_\nUpravna delitev\n_START_PARAGRAPH_\nBruselj sestavlja 19 ob\xc4\x8din, ki imajo lastne \xc5\xbeupane, ob\xc4\x8dinske svete in izvr\xc5\xa1ni odbor, odgovorne za lokalne zadeve, npr. vzdr\xc5\xbeevanje \xc5\xa1ol in cest ter uresni\xc4\x8devanje zakonov. V mestno ob\xc4\x8dino Bruselj je vklju\xc4\x8deno tudi staro mestno jedro. Po belgijski ustavi je mesto Bruselj prestolnica Belgije, mestna ob\xc4\x8dina Bruselj pa najve\xc4\x8dja ob\xc4\x8dina regije._NEWLINE_19 ob\xc4\x8din Bruseljske regije so politi\xc4\x8dne enote s posameznimi odgovornostmi za obravnavanje nalog na lokalni ravni, kot so policija in vzdr\xc5\xbeevanje \xc5\xa1ol in cest znotraj njenih meja. Naloge opravljajo \xc5\xbeupan, svet in izvr\xc5\xa1na oblast._NEWLINE_Leta 1831 je bila Belgija razdeljena na 2739 ob\xc4\x8din skupaj z 19 v Bruseljski regiji, ki pa niso bile zdru\xc5\xbeene z drugimi v letih 1964, 1970 in 1975. Ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din zunaj Bruseljske regije je bilo v vsej zgodovini zdru\xc5\xbeenih z mestom Bruselj, med njimi Laeken, Haren in Neder-Over-Heembeek, ki so se leta 1921 zdru\xc5\xbeile z ob\xc4\x8dino glavno mesto Bruselj._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja in najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a ob\xc4\x8dina je mesto Bruselj, ki obsega 32,6 km\xc2\xb2 in ima 145.917 prebivalcev. Najmanj prebivalcev je v Koekelbergu, 18.541, najmanj\xc5\xa1a je Saint-Josse-ten-Noode, ki ima le 1,1 kvadratni kilometer. \xc4\x8ceprav je najmanj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dina, ima najve\xc4\x8djo gostoto prebivalstva, 20.822 prebivalcev na kvadratni kilometer._NEWLINE_Sporna je delitev 19 ob\xc4\x8din kot visoko urbanizirane regije, ki jo ve\xc4\x8dina ljudi \xc5\xa1teje za (polovico) enega mesta. Nekateri politiki se nor\xc4\x8dujejo "baronijam" in \xc5\xbeelijo zdru\xc5\xbeiti ob\xc4\x8dine pod en mestni svet in enega \xc5\xbeupana. To bi zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo politikov, ki so potrebni za vodenje Bruslja in centraliziralo mo\xc4\x8d nad mestom, da bi olaj\xc5\xa1ali odlo\xc4\x8ditve, s \xc4\x8dimer bi zmanj\xc5\xa1ali celotne teko\xc4\x8de stro\xc5\xa1ke. Trenutne ob\xc4\x8dine bi se lahko spremenile v okro\xc5\xbeja z omejenimi pristojnostmi, podobno sedanji ureditvi Antwerpna ali ureditvam drugih prestolnic, kot so ob\xc4\x8dine v Londonu ali okro\xc5\xbeja v Parizu, da bi politiko ohranili dovolj blizu dr\xc5\xbeavljanom._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Molenbeek je dobila sloves varnega zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da za d\xc5\xbeihadiste v primerjavi s podporo, ki so jo nekateri prebivalci pokazali proti napadalcem, ki so izvedli napad v Parizu in Bruslju.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni status\n_START_PARAGRAPH_\nBruseljska regija je ena od treh zveznih regij Belgije skupaj z Valonijo in Flandrijo. Geografsko in jezikovno je dvojezi\xc4\x8dna enklava v enojezi\xc4\x8dni Flandriji. Regije so sestavni del belgijskih institucij, vse tri skupnosti imajo \xc5\xa1e eno skupno: prebivalci Bruslja poslujejo s francosko ali flamsko skupnostjo pri zadevah, kot sta kultura in izobra\xc5\xbeevanje, imajo pa tudi skupnost za pristojnosti, ki ne spadajo izklju\xc4\x8dno v regijo, kot sta zdravstveno varstvo in pomo\xc4\x8d posameznikom._NEWLINE_Po odcepitvi province Brabant leta 1995 Bruseljska regija ne spada v nobeno od belgijskih provinc, niti ni razdeljena na province. V regiji je 99\xc2\xa0% obmo\xc4\x8dja v pristojnosti bruseljskih regionalnih institucij in komisije skupnosti. Imajo le guvernerja Bruslja in njegove pomo\xc4\x8dnike tako kot province. Njegov status je pribli\xc5\xbeno podoben polo\xc5\xbeaju zveznega okro\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nInstitucije\n_START_PARAGRAPH_\nBruseljski regiji vladata parlament z 89 \xc4\x8dlani (72 francosko govore\xc4\x8dih, 17 nizozemsko govore\xc4\x8dih \xe2\x80\x93 strani so organizirane na jezikovni podlagi) in osem\xc4\x8dlanski regionalni kabinet, ki ga sestavljajo ministrski predsednik, \xc5\xa1tirje ministri in trije dr\xc5\xbeavni sekretarji. Po zakonu morajo vlado sestavljati dva francosko govore\xc4\x8da ministra in dva nizozemsko govore\xc4\x8da ministra, en dr\xc5\xbeavni sekretar, ki govori nizozemsko, in dva francosko govore\xc4\x8da dr\xc5\xbeavna sekretarja. Ministrski predsednik se ne \xc5\xa1teje v jezikovno kvoto, a je bil do zdaj vsak ministrski predsednik dvojezi\xc4\x8dni frankofon. Regionalni parlament lahko sprejme uredbe (francosko ordonnances, nizozemsko ordonnanties), ki imajo enak status kot dr\xc5\xbeavni zakonodajni akt._NEWLINE_19 od 72 francosko govore\xc4\x8dih \xc4\x8dlanov parlamenta v Bruslju so tudi \xc4\x8dlani parlamenta francoske skupnosti v Belgiji, do leta 2004 pa je to veljalo tudi za \xc5\xa1est \xc4\x8dlanov, ki so govorili nizozemski jezik, ki so bili hkrati \xc4\x8dlani parlamenta Flandrije. Zdaj morajo tisti, ki glasujejo za flamsko stranko,  glasovati lo\xc4\x8deno za 6 neposredno izvoljenih \xc4\x8dlanov parlamenta Flandrije.\n_START_SECTION_\nBruseljska skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nPred ustanovitvijo Bruseljske regije je regionalne pristojnosti v 19 ob\xc4\x8dinah opravljala Bruseljska skupnost, ki je bila upravna enota, ustanovljena leta 1971. To decentralizirano upravno javno telo je prav tako prevzelo pristojnost na podro\xc4\x8djih, ki so jo drugod v Belgiji uresni\xc4\x8devale ob\xc4\x8dine ali pokrajine._NEWLINE_Bruseljska skupnost je imela lo\xc4\x8den zakonodajni svet, vendar podzakonski akti, ki jih je sprejel, niso imeli statusa zakonodajnega akta. Edina izvolitev sveta je bila 21. novembra 1971. Delovanje sveta je bilo izpostavljeno \xc5\xa1tevilnim te\xc5\xbeavam, ki so jih povzro\xc4\x8dale jezikovne in dru\xc5\xbebenoekonomske napetosti med obema skupnostma._NEWLINE_Po ustanovitvi Bruseljske regije bruseljske skupnosti niso nikoli uradno ukinili, \xc4\x8deprav nima ve\xc4\x8d nobenega pomena.\n_START_SECTION_\nMednarodne ustanove\n_START_PARAGRAPH_\nOd druge svetovne vojne dalje je Bruselj upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih mednarodnih organizacij. Evropska unija (EU) in NATO (Organizacija Severnoatlantske pogodbe) imata svoje glavne institucije v mestu skupaj z mnogimi drugimi mednarodnimi organizacijami, kot sta Svetovna carinska organizacija in EUROCONTROL ter razne mednarodne dru\xc5\xbebe. Bruselj je tretji po \xc5\xa1tevilu mednarodnih konferenc  in postaja tudi eden najve\xc4\x8djih kongresnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d na svetu. Zaradi mnogih ustanov Evropske unije in drugih mednarodnih organov je v Bruslju ve\xc4\x8d veleposlanikov in novinarjev kot v Washingtonu, D. C. Ustanovljene so bile tudi mednarodne \xc5\xa1ole. Mednarodna skupnost v Bruslju ima vsaj 70.000 ljudi.\n_START_SECTION_\nEvropska skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nBruselj je dejansko prestolnica Evropske unije z njenimi glavnimi politi\xc4\x8dnimi ustanovami. EU ni uradno razglasila Bruslja za glavno mesto, \xc4\x8deprav ga Amsterdamska pogodba uradno dolo\xc4\x8da za sede\xc5\xbe Evropske komisije (izvr\xc5\xa1ilna veja oblasti) in Sveta Evropske unije (zakonodajna institucija, ki jo sestavljajo predstavniki dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic). Uradni sede\xc5\xbe Evropskega parlamenta je v francoskem mestu Strasbourg, kjer Svet glasuje o predlogih Komisije. Sestanki politi\xc4\x8dnih skupin in odborov pa so uradno v Bruslju, pa tudi plenarna zasedanja. Tri \xc4\x8detrtine parlamentarnih sej je zdaj v Bruslju. Med letoma 2002 in 2004 je sede\xc5\xbe Evropskega sveta v mestu. Leta 2014 je Evropska unija gostila sre\xc4\x8danje G7._NEWLINE_Bruselj je skupaj z Luksemburgom in Strasbourgom za\xc4\x8del gostiti evropske institucije leta 1957. Kmalu so postale sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dejavnosti, saj sta Komisija in Svet svoje dejavnosti za\xc4\x8dela v Evropski \xc4\x8detrti na vzhodu mesta. Prva stavba v Bruslju je bila za\xc4\x8dasna in slabo na\xc4\x8drtovana. Sedanje glavne stavbe so: Berlaymontova zgradba Komisije, ki je simbol \xc4\x8detrti kot celote, zgradba Justusa Lipsiusa Sveta in zgradba Espace L\xc3\xa9opold Parlamenta. Danes  je stavb precej ve\xc4\x8d,  samo Evropska komisija je zasedla 865.000 m\xc2\xb2 v tej \xc4\x8detrti (\xc4\x8detrtina vseh pisarni\xc5\xa1kih prostorov v Bruslju). Koncentracija in gostota  povzro\xc4\x8data zaskrbljenost, saj institucije v tem delu mesta ustvarjajo u\xc4\x8dinek geta, \xc4\x8deprav je evropska prisotnost pomembno vplivala na pomembnost Bruslja kot mednarodnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nEurocontrol\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska organizacija za varnost zra\xc4\x8dne plovbe, splo\xc5\xa1no znana kot Eurocontrol, je mednarodna organizacija, katere naloga je spremljanje letov evropskega letalstva. Usklajuje in na\xc4\x8drtuje kontrolo zra\xc4\x8dnega prometa v evropskem zra\xc4\x8dnem prostoru. Podjetje je bilo ustanovljeno leta 1960 in ima  41 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic. Njen sede\xc5\xbe je v mestu Haren na severovzhodnem obrobju mesta Bruselj.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektura v Bruslju je raznovrstna in se razteza od kombinacije gotskega, baro\xc4\x8dnega sloga na Velikem trgu do postmodernih stavb institucij EU._NEWLINE_V Bruslju je zelo malo ohranjene srednjeve\xc5\xa1ke arhitekture. Zgradbe iz tega obdobja so ve\xc4\x8dinoma v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du (imenovanem \xc3\x8elot Sacr\xc3\xa9), na otoku Saint G\xc3\xa9ry/Sint-Goriks na reki Senne in v soseski Sainte-Catherine/Sint Katelijne. Brabantska gotska stolnica sv. Mihaela in sv. Gudule je \xc5\xa1e vedno zna\xc4\x8dilna veduta v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Bruslja. Posamezni deli prvega mestnega obzidja so se ohranili in jih je mogo\xc4\x8de videti \xc5\xa1e danes. Eden od ostankov drugega obzidja so Halska vrata.  Veliki trg je glavna zanimivost v mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du in je od leta 1998 na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine . Trg obvladujejo mestna hi\xc5\xa1a iz 15. stoletja (francosko H\xc3\xb4tel de Ville, nizozemsko Stadhuis), neogotska Pekovska hi\xc5\xa1a (francosko Maison du Roi, nizozemsko Broodhuis), danes bruseljski mestni muzej, in druge baro\xc4\x8dne cehovske hi\xc5\xa1e. Manneken Pis, vodnjak z majhnim bronastim kipom de\xc4\x8dka, ki urinira, je turisti\xc4\x8dna zanimivost in simbol mesta._NEWLINE_Neoklasi\xc4\x8dni slog 18. in 19. stoletja je viden v kraljevi \xc4\x8detrti/mestu Coudenberg, okrog Bruseljskega parka in Kraljevega trga. Tu so: Kraljeva pala\xc4\x8da, cerkev svetega Jakoba, Pala\xc4\x8da naroda (stavba parlamenta), Pala\xc4\x8da akademije, Pala\xc4\x8da Karla Lorenskega, Egmontova pala\xc4\x8da itd. Druge enotne neoklasicisti\xc4\x8dne stavbe so okrog Trga mu\xc4\x8denikov (francosko Place des Martyrs; nizozemsko Martelarenplein) in Trga barikad. Nekatere druge znamenitosti v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta so Kraljeva galerija svetega Huberta (1847), ena najstarej\xc5\xa1ih pokritih nakupovalnih arkad v Evropi; Kongresni steber (1859); stavba Bruseljske borze (1873) (francosko Bourse, nizozemsko Beurs) in Sodna pala\xc4\x8da (1883), ki jo je zasnoval Joseph Poelaert v eklekti\xc4\x8dnem slogu in naj bi bila najve\xc4\x8dja stavba, zgrajena v 19. stoletju._NEWLINE_Zelo zanimive so tudi stavbe v slogu art nouveauja, najbolj znane so stavbe belgijskih arhitektov  Victorja Horte,  Paula Hankarja in  Henryja van de Veldeja. Nekatera bruseljska okro\xc5\xbeja so bila razvita na vrhuncu tega umetni\xc5\xa1kega sloga. Dobri primeri so v Schaerbeeku, Etterbeeku, Ixellesu in Saint-Gillesu. Od leta 2000 so na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine glavne mestne hi\xc5\xa1e arhitekta Victorja Horte: Tasselova hi\xc5\xa1a (H\xc3\xb4tel Tassel, 1893), Solvayeva hi\xc5\xa1a (H\xc3\xb4tel Solvay, 1894), Eetveldova hi\xc5\xa1a (H\xc3\xb4tel van Eetvelde, 1895) in Hortov muzej (1901).  Drug primer bruseljskega art nouveauja je Stocletova pala\xc4\x8da (1911) dunajskega arhitekta Josefa Hoffmanna in je na seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine od junija 2009.  _NEWLINE_Med stavbe v slogu dekorativne umetnosti (art d\xc3\xa9co) v Bruslju spadajo R\xc3\xa9sidence Palace (1927) (danes del stavbe Evropa), Center za likovne umetnosti (1928), Empainova vila (1934), Mestna hi\xc5\xa1a v Forestu (1938) in nekdanja radijska stavba na Flageyjevem trgu (1935\xe2\x80\x931938) v Ixellsu. Nekateri verski objekti iz medvojne dobe so bili prav tako zgrajeni v tem slogu, kot so cerkev svetega Janeza Krstnika (1932) v Molenbeku in cerkev svetega Avgu\xc5\xa1tina (1935) v Forestu. Bazilika svetega Srca v Koekelbergu je bila dokon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele leta 1969 in zdru\xc5\xbeuje dekorativno umetnost z neobizantinskimi prvinami in je ena najve\xc4\x8djih rimskokatoli\xc5\xa1kih bazilik po povr\xc5\xa1ini na svetu, njena kupola pa ponuja panoramski pogled na Bruselj in njegovo obrobje. Drug primer so razstavne dvorane bruseljskega Expa, zgrajene za svetovno razstavo 1935 na planoti Heysel na severu Bruslja.  _NEWLINE_Od druge polovice 20. stoletja so v Bruslju zgradili sodobne pisarni\xc5\xa1ke neboti\xc4\x8dnike (Madou, Rogier, Proximus, Finance, Svetovni trgovinski center, med drugimi). Je okoli 30 stolpnic, ve\xc4\x8dinoma v glavnem poslovnem okro\xc5\xbeju mesta: Severna \xc4\x8detrt (imenovana tudi Mali Manhattan), blizu \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Bruselj sever. Ju\xc5\xbeni stolp, ki stoji ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji Bruselj jug, je najvi\xc5\xa1ja stavba v Belgiji s 148 m. Ob povezavi sever\xe2\x80\x93jug je dr\xc5\xbeavno upravno mesto (francosko Cit\xc3\xa9 administrative de l\'\xc3\x89tat, nizozemsko Rijksadministratief Centrum), upravni kompleks v mednarodnem slogu. Postmoderne zgradbe Espace L\xc3\xa9opold dopolnijo sliko._NEWLINE_V bolj zelenem okolju zunaj centra so park Cinquantenaire s svojim triumfalnim lokom in bli\xc5\xbenjimi muzeji, v Laeknu, Kraljevi grad Laeken in kraljevi dom s svojimi velikimi rastlinjaki, pa tudi muzeji Daljnega vzhoda._NEWLINE_Atomium je simboli\xc4\x8dna zgradba, visoka 103 metre, stoji na planoti Heysel. Zgrajena je bila za svetovno razstavo leta 1958 (Expo \'58). Sestavljen je iz devetih jeklenih krogel, povezanih s cevmi in sestavlja model kristala \xc5\xbeeleza (natan\xc4\x8dneje ene celice), pove\xc4\x8danega 165 milijard-krat. Arhitekt Andr\xc3\xa9 Waterkeyn je zgradbo posvetil znanosti. Zraven Atomiuma je park Mini Europa z maketami znanih zgradb iz vse Evrope v merilu 1\xc2\xa0: 25._NEWLINE_Mestna sodobna arhitektura je imela protisloven pristop k zgodovinskemu ohranjanju, kar je povzro\xc4\x8dilo uni\xc4\x8denje pomembnih arhitekturnih zna\xc4\x8dilnosti, najbolj znana je Maison du Peuple Victorja Horte, proces, znan kot bruselizacija (vsesplo\xc5\xa1no in brezskrbno uvajanje sodobnih visokih stavb v d\xc5\xbeentrificirane soseske in je postal znan kot "nenaklonjen urbani razvoj in prenova").\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nV Bruslju je ve\xc4\x8d kot 80 muzejev. Kraljevi muzeji likovnih umetnosti imajo bogato zbirko razli\xc4\x8dnih slikarjev, kot so flamski stari mojstri (Pieter Bruegel starej\xc5\xa1i, Rogier van der Weyden, Robert Campin, Anthony van Dyck, Jacob Jordaens in Peter Paul Rubens). V muzeju Magritte je najve\xc4\x8dja zbirka del nadrealista Ren\xc3\xa9ja Magritta. Muzeji, posve\xc4\x8deni belgijski zgodovini, so Muzej BELvue, Kraljevi muzeji umetnosti in zgodovine ter Kraljevi muzej oboro\xc5\xbeenih sil in voja\xc5\xa1ke zgodovine. Muzej glasbenih instrumentov (MIM), ki je v \xc4\x8dudoviti zgradbi Old England, je del kraljevih muzejev umetnosti in zgodovine in je mednarodno priznan po zbirki ve\xc4\x8d kot 8000 instrumentov._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Mesto ima \xc5\xbee ve\xc4\x8d let ugledno umetni\xc5\xa1ko sceno. Slavna belgijska nadrealista Ren\xc3\xa9 Magritte in Paul Delvaux sta na primer \xc5\xa1tudirala in \xc5\xbeivela v Bruslju, prav tako pa avantgardni dramatik Michel de Ghelderode. Mesto je bilo tudi dom impresionisti\xc4\x8dne slikarke Anne Boch iz umetni\xc5\xa1ke skupine Les XX, ki vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1e druge znane belgijske slikarje, kot sta L\xc3\xa9on Spilliaert in Guy Huygens. Mesto je tudi glavno mesto stripa;  nekateri znameniti belgijski liki so Tintin, Lucky Luke, Smrkci, Spirou, Gaston, Marsupilami, Blake in Mortimer, Boule et Bill in Cubitus. V celotnem mestu so zidovi pobarvani z velikimi motivi stripovskih likov; ti murali so znani kot Bruseljska pot stripa. Tudi notranjost nekaterih postaj metroja so oblikovali umetniki. Belgijski center komi\xc4\x8dnih stripov zdru\xc5\xbeuje dva umetni\xc5\xa1ka motiva Bruslja, kot muzej, namenjen belgijskim stripom, ki je v nekdanji prodajalni Waukquez, ki jo je oblikoval Victor Horta v slogu art nouveauja._NEWLINE_Bruselj je znan po svoji scenski umetnosti: Kunstenfestivaldesarts (festival mednarodne sodobne umetnosti je maja), Kaaitheater in La Monnaie med najbolj opaznimi institucijami. Mednarodni festival fantasti\xc4\x8dnih filmov v Bruslju (BIFFF) je organiziran med velikono\xc4\x8dnimi prazniki in Magrittova nagrada v februarju. Stadion kralja Baudouina je koncertni in tekmovalni objekt s 50.000 sede\xc5\xbei, najve\xc4\x8dji v Belgiji. Poleg tega je Center za likovne umetnosti (pogosto imenovan Bozar), ve\xc4\x8dnamenski center za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, kinematografijo, glasbo, literaturo in umetni\xc5\xa1ke razstave, dom Narodnega orkestra v Belgiji in letno tekmovanje kraljice Elizabete za klasi\xc4\x8dne pevce in instrumentaliste, eden najzahtevnej\xc5\xa1ih in najuglednej\xc5\xa1ih tekmovanj te vrste. Studio 4 v kulturnem centru Flagey gosti Bruseljsko filharmonijo. Druga koncertna prizori\xc5\xa1\xc4\x8da so Forest National/Vorst Nationaal, Ancienne Belgique, Cirque Royal, Botanique in Palais 12.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nBruselj je znan po lokalnih vaflih, \xc4\x8dokoladi, pomfritu in \xc5\xa1tevilnih vrstah piva. Brsti\xc4\x8dni ohrovt (Brassica oleracea), ki je \xc5\xbee dolgo priljubljen v Bruslju in verjetno od tu izvira, se imenuje bruseljski brsti\xc4\x8dni ohrovt. _NEWLINE_Gastronomska ponudba vklju\xc4\x8duje pribli\xc5\xbeno 1800 restavracij in nekaj visokokakovostnih barov. Belgijska kuhinja je med poznavalci znana kot ena najbolj\xc5\xa1ih v Evropi. Poleg tradicionalnih restavracij je tudi veliko kavarn, bistrojev in obi\xc4\x8dajnih mednarodnih verig za hitro prehrano. Kavarne so podobne barom in ponujajo pivo in lahke jedi; kavarne se imenujejo salons de th\xc3\xa9. Prav tako so raz\xc5\xa1irjene pivnice (brasseries), ki po navadi ponujajo veliko vrst piva in zna\xc4\x8dilnih narodnih jedi._NEWLINE_Za belgijsko kuhinjo je zna\xc4\x8dilna kombinacija francoske kuhinje z bolj doma\xc4\x8do flamsko kuhinjo. Pomembne posebnosti so bruseljski vaflji (gaufres) in \xc5\xa1koljke (po navadi kot moulese-frites s pomfritom). Mesto je trdnjava izdelovalcev \xc4\x8dokolade in pralinejev s priznanimi podjetji, kot so Neuhaus, Leonidas in Godiva. Praline je prvi\xc4\x8d uvedel leta 1912 Jean Neuhaus II., belgijski \xc4\x8dokoladar \xc5\xa1vicarskega rodu, v Galeries Royales Saint-Hubert v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Bruslja.  Po celotnem mestu so raz\xc5\xa1irjene \xc5\xa1tevilne vrste friterij, na turisti\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih pa se na ulici prodajajo tudi vro\xc4\x8di vaflji._NEWLINE_Poleg rednega izbora belgijskega piva je v Bruslju, okolici najpogostej\xc5\xa1e pivo znameniti lambic, kvasovke pa izvirajo iz doline reke Senne. Kriek, \xc4\x8de\xc5\xa1njev lambic, je izjemno priljubljen  tudi v preostali Belgiji. Kriek je na voljo v skoraj vseh barih ali restavracijah._NEWLINE_Bruselj je znan kot rojstno mesto belgijske endive (nizozemsko witloof ali witlof (cikorije), francosko chicon). Na\xc4\x8din pridelave blede endivije je bila naklju\xc4\x8dno odkrita v petdesetih letih v Botani\xc4\x8dnem vrtu v Saint-Josse-ten-Noode v Bruslju.'