b'\n_START_ARTICLE_\nNeoklasicizem\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj v Pompejih in Herkulaneumu, se je v Angliji, Franciji in Italiji uveljavil nov pogled na antiko ter se raz\xc5\xa1iril po Evropi in novem svetu. \xc5\xbde samo ime neoklasicizem, nam pove, da so takrat \xc4\x8drpali vire iz klasike, torej anti\xc4\x8dne klasike. Umetniki so se naslanjali na gr.-rim. umetnost. Na nastanek neoklasicizma je v veliki meri vplivala tudi francoska revolucija leta 1789. Kasneje se je neoklasicizem zlil z Napoleonovo diktaturo in nastal je nov umetnostni slog Empir.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nGraditi za\xc4\x8dnejo velika mesta in jih obnavljati (najbolj v Franciji). Nova arhitekturna struktura mesta: zvezdasto se \xc5\xa1iri od slavoloka, ogromni bulvarji,  zelo \xc5\xa1iroke glavne ceste-avenije, sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, mavzoleji, vile. Prvi je bil Pariz, sledijo mu ostala mesta (Berlin, Budimpe\xc5\xa1ta, Dunaj). Javne stavbe so najpogosteje zgrajene v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu. Na primer: Brandenbur\xc5\xa1ka vrata (slika-iz 12 dorskih stebrov, po 6 na vsaki strani), Berlinski parlament, Mestna hi\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nHistorizem\n_START_PARAGRAPH_\nje zna\xc4\x8dilen pojav 19. stoletja, ko so \xc5\xa1tevilnim pomembnim stavbam dali podobo starej\xc5\xa1ih obdobij. _NEWLINE_Znan francoski arhitekt je bil Pierre Fran\xc3\xa7ois L\xc3\xa9onard Fontaine (1762\xe2\x80\x931853). Opero(slika) v Parizu je zasnoval Charles Garnier. Rojen leta 1825 umrl pa je leta 1898. Opera je  narejena v neobaro\xc4\x8dnem stilu. Mogo\xc4\x8dni slavolok zmage(slika) visok kar 51m ter dolg 45m, narejen po ukazu Napoleona Bonaparte je zrisal  J.F. Chalgrin.'