b'\n_START_ARTICLE_\nAnti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija\n_START_SECTION_\nPredhomersko obdobje (okoli 2000\xe2\x80\x93800 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nIndoevropski predniki Grkov so na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Gr\xc4\x8dije pri\xc5\xa1li v bronasti dobi, in sicer v obdobju med letoma 2000 in 1500 pr. n. \xc5\xa1t. z obmo\xc4\x8dja Panonske ni\xc5\xbeine. Njihova poselitev Balkanskega polotoka je del obse\xc5\xbenih selitev indoevropskih plemen v drugem tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dno obdobje (okoli 800\xe2\x80\x93500 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje 8. in 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je v primerjavi z velikimi dr\xc5\xbeavnimi tvorbami na Bli\xc5\xbenjem vzhodu razcepljeno na vrsto majhnih dr\xc5\xbeav, imenovanih polis. A kljub temu se \xc5\xbee v arhai\xc4\x8dnem obdobju oblikuje gr\xc5\xa1ka zavest, zlasti zaradi skupnega jezika. V 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. postane ime Heleni skupna oznaka za vse Grke doma in na tujem (ime izhaja iz manj\xc5\xa1e pokrajine Hellas v Tesaliji). V tem obdobju so  vsegr\xc5\xa1ki zlasti prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Delfih in olimpijske igre, ki se od za\xc4\x8detka 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. odvijajo v kraju Olimpija na Peloponezu. V tem \xc4\x8dasu je zapovedana prekinitev vseh voja\xc5\xa1kih spopadov.\n_START_SECTION_\nVelika gr\xc5\xa1ka kolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. se za\xc4\x8dne veliko preseljevanje Grkov po sredozemskem svetu. Selili so se predvsem zaradi prevelikega \xc5\xa1tevila prebivalstva, ki je imelo na razpolago premalo zemlje, pa tudi zaradi prezadol\xc5\xbeenosti nekaterih delov prebivalstva in zaradi trgovine. Kolonizacija je bila na\xc4\x8drtovana iz mati\xc4\x8dnega polisa, so pa bile kolonije od nje ve\xc4\x8dinoma politi\xc4\x8dno neodvisne._NEWLINE_Grki so v tem \xc4\x8dasu poselili jug Italije (mesta Tarent, Kima, Neapelj) in Sicilijo (mesta Sirakuze, Akragant, Gela), tu je bil najve\xc4\x8dji naselitveni val (to je po latinsko Magna Graecia, Velika Gr\xc4\x8dija), obmo\xc4\x8dje \xc4\x8crnega morja (mesta Apolonija, Odesa, Tomi, Olbija), zahodno Sredozemlje (Masalija \xe2\x80\x93 dana\xc5\xa1nji Marseille), pridejo tudi v severno Afriko (kolonija Kirena, ob delti Nila Navkratis). V drugem poselitvenem valu prebivalci Sicilije naselijo jadranske otoke Kor\xc4\x8dulo (Korkira), Hvar (Faros) in Vis (Issa). Ena glavnih posledic velikih selitev je rast trgovanja, ki ga spremlja nastanek blagovno-denarnega gospodarstva, saj se kot sredstvo menjave uporablja denar. Grki tako postanejo vodilno ljudstvo starega sveta.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne in dru\xc5\xbebene razmere\n_START_PARAGRAPH_\nOb poselitvi ozemlja dana\xc5\xa1nje Gr\xc4\x8dije je plemenom na\xc4\x8deloval kralj. V arhai\xc4\x8dnem obdobju pa so v polisu nastala trenja med kraljem in aristokrati (nekdanji plemenski in rodovni stare\xc5\xa1ine, ki so ob naselitvi dobili najbolj\xc5\xa1e kose zemlje). Kraljevo oblast zamenja aristokratska republika \xe2\x80\x93 plemi\xc5\xa1kim veleposestnikom, ki se ukvarjajo predvsem z vojsko, so podrejeni brezpravni \xc5\xa1ir\xc5\xa1i sloji prebivalstva. Z veliko kolonizacijo pa mo\xc4\x8d dobijo trgovci in obrtniki, ki zahtevajo politi\xc4\x8dne pravice (kjer jim uspe, pride do oligarhije \xe2\x80\x93 vladavine najbogatej\xc5\xa1ih, ki niso ve\xc4\x8d nujno aristokrati)._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 7. stoletja se gr\xc5\xa1ka vojska bistveno preoblikuje, saj je ne sestavljajo ve\xc4\x8d le posamezni plemi\xc5\xa1ki bojevniki, temve\xc4\x8d falange (ve\xc4\x8dje sklenjene skupine vojakov, hoplitov). S tem postanejo politi\xc4\x8dno polnopravni vsi tisti dr\xc5\xbeavljani, ki so sposobni za voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo (taka je denimo Solonova ureditev v Atenah)._NEWLINE_V drugi polovici 7. stoletja v \xc5\xa1tevilnih gr\xc5\xa1kih polisih vlada tiran \xe2\x80\x93 tiranija. Med tirani so pozitivne osebnosti, ki poenotijo izvr\xc5\xa1ilno oblast in skrbijo za gospodarstvo (Pejzistrat v Atenah), in negativne (Falaris iz Akraganta na Siciliji, ki naj bi bil izjemno okruten).\n_START_SECTION_\nAtene\n_START_PARAGRAPH_\nV osrednji Gr\xc4\x8diji v pokrajini Atiki (jonsko obmo\xc4\x8dje) pa se je z zdru\xc5\xbeitvijo ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih mest oblikoval ve\xc4\x8dji polis Atene, ki je bil v primerjavi s  \xc5\xa0parto v neposredni bli\xc5\xbeini morja in zato \xc5\xbee od za\xc4\x8detka pomorsko usmerjen. _NEWLINE_Atene so bile sprva urejene kot monarhija, ki jo je leta 682 pr. n. \xc5\xa1t. zamenjala aristokratska republika. Na \xc4\x8delu dr\xc5\xbeave je bilo devet arhontov (izvr\xc5\xa1ilna oblast), ki so po poteku mandata postali \xc4\x8dlani drugega pomembnega telesa, areopaga (svet stare\xc5\xa1in). Dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke in duhovni\xc5\xa1ke naloge so bile  v rokah plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein; plemi\xc4\x8di pa so imeli v lasti tudi ve\xc4\x8dino obdelovalne zemlje._NEWLINE_Vse ostrej\xc5\xa1a socialna nasprotja, ki so male kmete pogosto vodila v dol\xc5\xbeni\xc5\xa1ko su\xc5\xbeenjstvo, je leta 594 pr. n. \xc5\xa1t. sku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti arhont Solon, ki je vse atenske svobodnjake odkupil iz dol\xc5\xbeni\xc5\xa1kega su\xc5\xbeenjstva in prepovedal zadol\xc5\xbeevanje za osebno svobodo. Dolo\xc4\x8dil je zemlji\xc5\xa1ki maksimum, prebivalstvo pa po premo\xc5\xbeenju razdelil na \xc5\xa1tiri razrede (timokratska ureditev), ki so glede na razred dobili pripadajo\xc4\x8de mesto v vojski. Dodal je \xc5\xa1e eno politi\xc4\x8dno telo, svet \xc5\xa1tiristotih ali bul\xc3\xa9, ki so ga estavljali delegati posameznih atenskih okrajev iz prvih treh premo\xc5\xbeenjskih razredov. Bul\xc3\xa9 je postal neke vrste nadzorno telo, ki predlaga zakone. Zaradi nepravi\xc4\x8dnih zakonov je Solon uvedel tudi porotno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Okoli 560 pr. n. \xc5\xa1t. je v Atenah pri\xc5\xa1lo do tiranije. Na oblast se je povzpel Pejzistrat, ki je bil znan po obdav\xc4\x8ditvi bogatih, organiziranju javnih del in spodbujanju razvoja obrti. Njegova sinova sta bila v primerjavi z njim nepriljubljena, zato so ju okoli leta 510 pr. n. \xc5\xa1t. strmoglavili. Za arhonta je bil nato izvoljen Klejsten, ki je nadaljeval reforme. Atene je razdelil na deset po premo\xc5\xbeenju primerljivih upravnih enot (fil). Njihovi predstavniki so \xc5\xa1e naprej sestavljali bul\xc3\xa9, ki je imel po novem 500 \xc4\x8dlanov; za \xc4\x8dlana je bil lahko izvoljen vsak, ki je imel nekaj premo\xc5\xbeenja in je bil star vsaj 30 let. Veljavo v tem \xc4\x8dasu pridobiva tudi ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, kar je nastavek za poznej\xc5\xa1o demokrati\xc4\x8dno ureditev. Da bi prepre\xc4\x8dil ponovno tiranijo, je Klejsten uvedel t. i. \xc4\x8drepinjsko sodbo (ostrakizem), s katero so bili \xe2\x80\x93 ob soglasju vsaj 6000 prebivalcev, ki so imena neza\xc5\xbeelenih zapisali na lon\xc4\x8dene \xc4\x8drepinje \xe2\x80\x93 politi\xc4\x8dno neza\xc5\xbeeleni prisiljeni dr\xc5\xbeavo zapustiti za deset let.\n_START_SECTION_\nMakedonski kralj Filip II. in Aleksander Veliki\n_START_PARAGRAPH_\nDo kralja Filipa II. so bili Makedonci odmaknjeno hribovsko ljudstvo, ki je bilo sicer gr\xc5\xa1kega izvora, a je v kulturnem smislu za Grki precej zaostajalo. V \xc4\x8dasu predhodnikov kralja Filipa se je iz pokrajin ju\xc5\xbene Makedonije za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti proti vzhodu prek Vardarja na obmo\xc4\x8dje ob Strumi. Kralj Filip II., ki je na oblast pri\xc5\xa1el leta 359 pr. n. \xc5\xa1t., pa je moral za nadaljnja osvajanja najprej reformirati vojsko: njeno jedro je po novem sestavljala strnjena falanga te\xc5\xbeko oboro\xc5\xbeenih pe\xc5\xa1cev, ki so nosili zelo dolge (petmetrske) sulice, ob straneh pa jo je spremljala konjenica. _NEWLINE_Makedonski sosedje so se zbali nastajajo\xc4\x8de mo\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave in so se povezali v zavezni\xc5\xa1tvo, ki so se mu pridru\xc5\xbeile tudi Atene. A Filipova vojska je sosednja ljudstva \xe2\x80\x93 Ilire, Tra\xc4\x8dane, Peone \xe2\x80\x93 eno za drugim premagala. Z zmago v bitki na \xc5\xbdafranovem polju si je Filip podredil Tesalijo, kmalu zatem pa \xc5\xa1e polotok Halkidiko. V Atenah je medtem vladalo vse huj\xc5\xa1e protimakedonsko razpolo\xc5\xbeenje, ki ga je spodbujal zlasti govornik Demosten. Na njegovo pobudo je nastala Helenska zveza pod vodstvom Aten, ki naj bi Grke varovala pred makedonskim napadom, a je bila za kaj takega pre\xc5\xa1ibka. Po vrsti diplomatskih in voja\xc5\xa1kih posredovanj je nazadnje pri\xc5\xa1lo do vojne (340\xe2\x80\x93338 pr. n. \xc5\xa1t.), v kateri je bila zveza gr\xc5\xa1kih mestnih dr\xc5\xbeav z Atenami na \xc4\x8delu odlo\xc4\x8dilno pora\xc5\xbeena v bitki pri Hajroneji. Leta 338 so na kongresu predstavnikov gr\xc5\xa1kih polisov nato ustanovili veliko Vsehelensko zvezo (vseh dr\xc5\xbeav razen \xc5\xa0parte), razglasili mir in ve\xc4\x8dno zavezni\xc5\xa1tvo zveze s Filipom. Razgla\xc5\xa1eno je bilo na\xc4\x8delo avtonomije posameznih dr\xc5\xbeav, Filipa pa so nato pooblastili za poveljnika vojne proti Perziji. A makedonski kralj je ni do\xc4\x8dakal \xe2\x80\x93 leta 336 pr. n. \xc5\xa1t. je bil na poroki svoje h\xc4\x8dere \xc5\xbertev atentata._NEWLINE_Filip je z zdru\xc5\xbeitvijo gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav pod makedonskim vodstvom postavil temelje poznej\xc5\xa1i svetovni dr\xc5\xbeavi svojega sina Aleksandra. A ta je imel ob smrti o\xc4\x8deta komaj 20 let in si je moral oblast najprej utrditi. To je storil z nekaj pohodi proti sosednjim ljudstvom, ki so se za\xc4\x8dela upirati, in v katerih je pokazal veliko energijo in voja\xc5\xa1ko nadarjenost. Nato se je lotil priprav za pohod v Azijo, kamor se je odpravil z okoli 30.000 pe\xc5\xa1ci in 5000 konjeniki._NEWLINE_Perzijska dr\xc5\xbeava je bila v tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1ibka, Aleksander pa se je doma\xc4\x8demu maloazijskemu prebivalstvu in gr\xc5\xa1kim naseljencem predstavil kot re\xc5\xa1itelj  perzijskega jarma. Prvi velik uspeh, ki ga je sicer skoraj stal \xc5\xbeivljenja, je dosegel v bitki pri Graniku, kjer je premagal vojsko \xc5\xa1tirih maloazijskih satrapov (na\xc4\x8delniki pokrajin \xe2\x80\x93 satrapij). Po zavzetju obalnega pasu Male Azije se je Aleksandrova vojska obrnila v notranjost. V polletnem pohodu je makedonski kralj zru\xc5\xa1il perzijsko oblast v zahodni in osrednji Mali Aziji._NEWLINE_Pohod leta 333 pr. n. \xc5\xa1t. se je usmeril prek gorovja Tavros v Kilikijo. Jeseni tega leta je pri\xc5\xa1lo v obalnem delu severne Sirije do velike bitke pri Isu, ki je Makedoncem prinesla odmevno zmago. Zajeli so celo tabor perzijskega kralja Dareja z njegovo dru\xc5\xbeino. _NEWLINE_Sledilo je osvajanje prednje Azije: Fenicije in Palestine. Od feni\xc4\x8danskih mest se je kr\xc4\x8devito upiral le Tir, ki so ga po dolgem obleganju zavzeli poleti leta 332. Sledil je Aleksandrov pohod v Egipt, kjer ga je doma\xc4\x8de prebivalstvo sprejelo kot osvoboditelja izpod perzijske oblasti in ga okronalo z dvojno krono Zgornjega in Spodnjega Egipta. Med svojim bivanjem v Egiptu je makedonski kralj ustanovil tudi mesto Aleksandrija.  _NEWLINE_Spomladi leta 331 se je makedonska vojska obrnila nazaj proti vzhodu in prek Sirije pri\xc5\xa1la v severno Mezopotamijo. Na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Iraka se je z mnogo ve\xc4\x8djo perzijsko vojsko udarila v veliki bitki pri Gavgameli, ki je odlo\xc4\x8dila usodo perzijske dr\xc5\xbeave. Aleksander se je po zmagi oklical za kralja Azije in nato z lahkoto zavzel tudi prestolnico Perzepolis._NEWLINE_A to mu \xc5\xa1e ni bilo dovolj, saj je hotel osvojiti tudi vzhodne predele perzijske dr\xc5\xbeave. Spomladi leta 329 je njegova vojska prekora\xc4\x8dila gorovje Hinduku\xc5\xa1, kar je bil tvegan in naporen podvig, in slednji\xc4\x8d dosegla skrajno severovzhodno mejo Perzije, de\xc5\xbeelo Sogdiano (obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Samarkanda). Leta 327 se je Aleksander poro\xc4\x8dil s perzijsko plemkinjo Roksano, kar je bila gesta sprave s Perzijci in obenem izraz njegove nove dr\xc5\xbee: imel se je za vladarja svetovne dr\xc5\xbeave, v kateri sobivajo in se me\xc5\xa1ajo razli\xc4\x8dna ljudstva._NEWLINE_Poleti 327 je Aleksander z vojsko ponovno pre\xc4\x8dkal Hinduku\xc5\xa1 in si izboril \xc5\xa1e vstop v dolino indijskih rek. To je bil Grkom povsem neznan svet. Leta 326 so v bitki ob Hidaspu premagali indijskega kralja Pora in njegovo vojsko z bojnimi sloni. Najbolj vzhodna to\xc4\x8dka njihovega pohoda je bila reka Hifazis; tu so med dolgotrajnim monsunskim de\xc5\xbeevjem slednji\xc4\x8d klonili in se obrnili proti domu \xe2\x80\x93 del vojske je \xc5\xa1el po kopnem, del pa po morju. _NEWLINE_Aleksandrova dr\xc5\xbeava se je tedaj na vi\xc5\xa1ku svoje mo\xc4\x8di raztezala od Jadrana do Indijskega oceana, od spodnje Donave do Zgornjega Egipta. Na\xc4\x8drtoval je tudi osvajalski pohod na zahod, a mu je to po kratki bolezni leta 331 pr. n. \xc5\xa1t. prepre\xc4\x8dila prezgodnja smrt.'