b'\n_START_ARTICLE_\nBruno Hartman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHartman je osrednja osebnost slovenskega knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva. Njegova \xc5\xbeivljenjska pot je razgibana, polna novih spoznanj, usmerjena strokovno, znanstveno in kulturno. Posegel je na mnoga podro\xc4\x8dja izobra\xc5\xbeevanja, znanosti in kulture. Po \xc5\xa1tudiju knji\xc5\xbeevnosti ju\xc5\xbenoslovanskih narodov, slovenskega jezika, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in primerjalne knji\xc5\xbeevnosti na ljubljanski univerzi je bil profesor na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du in gimnaziji v Murski Soboti, nato pa je pou\xc4\x8deval na mariborskem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du. Pritegnilo ga je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, najprej ljubljanska Drama, mariborsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1e Slovensko ljudsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Celju. Zatem je nadvse uspe\xc5\xa1no vodil \xc5\xa0tudijsko knji\xc5\xbenico v Mariboru in Univerzitetno knji\xc5\xbenico Maribor do svoje upokojitve leta 1989.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nVso \xc5\xa1irino njegovega vsestranskega delovanja nam odkriva njegova bibliografija. Veliko let se je posve\xc4\x8dal slovenistiki. O tem pri\xc4\x8dajo njegova disertacija z naslovom Celjski grofje v slovenski dramatiki, \xc5\xa1tudije o Nova\xc4\x8danu in \xc5\xa1tevilni \xc4\x8dlanki o literarnem dogajanju v nekdanjem Mariboru. Z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem se je ukvarjal kot lektor, dramaturg, umetni\xc5\xa1ki vodja in upravnik. Za nove uprizoritve je prevedel \xc5\xa1tevilna dramska dela, med njimi tudi vrsto umetnin svetovnih avtorjev. Bil je med pobudniki Bor\xc5\xa1tnikovega sre\xc4\x8danja v Mariboru in ga dolga leta sooblikoval. S sodelavci je zasnoval in uredil zbornik Maribor skozi stoletja, v katerem je objavil pregledne prispevke o zgodovini gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva in tiskarstva. Je avtor publikacij Slovensko dramsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Mariboru do druge svetovne vojne in Kultura v Mariboru. V \xc4\x8casopisu za zgodovino in narodopisje je objavil veliko znanstvenih prispevkov. S kulturnozgodovinskimi razpravami je sodeloval na ve\xc4\x8d znanstvenih zborovanjih. Z biografskimi prispevki za Slovenski biografski leksikon in Enciklopedijo Slovenije se je uvrstil med najplodovitnej\xc5\xa1e sodelavce za obmo\xc4\x8dje severovzhodne Slovenije. Objavil je tudi biografiji Rudolfa Maistra in Janka Glazerja. Poznan je tudi kot izvrsten prevajalec proze, med katero uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo dela Hemingwaya, Cronina in Remarqua._NEWLINE_Od leta 1965 je usmerjal razvoj knji\xc5\xbenice v ugledno visoko\xc5\xa1olsko ustanovo. Tako je knji\xc5\xbenica leta 1975 kot enakopravna soustanoviteljica podpisala Sporazum o zdru\xc5\xbeitvi z Univerzo v Mariboru in dobila ime Univerzitetna knji\xc5\xbenica Maribor. Ravnateljeva prizadevanja, ki so trajala dobri dve desetletji, da bi knji\xc5\xbenica dobila novo funkcionalno stavbo, so se uresni\xc4\x8dila leta 1988. Novo stavbo je projekt postavil ob obstoje\xc4\x8do nekdanjo hranilni\xc4\x8dno zgradbo, ki je bila na\xc4\x8drtovana za bodo\xc4\x8di rektorat. S tem naj bi na tem prostoru nastalo mariborsko univerzitetno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V za\xc4\x8detku oktobra 1988 je bila na spodbudo prof. dr. Hartmana organizirana simboli\xc4\x8dna selitev knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva z\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivo verigo\xc2\xab, v kateri si je nad tiso\xc4\x8d ljudi, med njimi predstavniki univerze, dijaki in \xc5\xa1tudentje, podajalo knjige iz rok v roke na razdalji med staro knji\xc5\xbenico in novo knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno zgradbo ter tako izrazilo navdu\xc5\xa1enje nad preselitvijo te pomembne mariborske ustanove. Hartman je s svojimi delavci pomagal ustanavljati in urejati knji\xc5\xbenice v novih mariborskih visoko\xc5\xa1olskih zavodih. Sodeloval je tudi pri snovanju mre\xc5\xbee splo\xc5\xa1noizobra\xc5\xbeevalnih knji\xc5\xbenic na mariborskem obmo\xc4\x8dju in bil pobudnik razvoja enotnega ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega sistema v knji\xc5\xbenicah. Ob zahtevnem vodstvenem in organizacijskem delu je bil ve\xc4\x8d let urednik revij Knji\xc5\xbenica (1974\xe2\x80\x9379) in Dialogi (1966\xe2\x80\x9368)._NEWLINE_Sodeloval je pri ustvarjanju Oddelka za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani, kjer je na \xc5\xa1tudente prena\xc5\xa1al svoje bogate izku\xc5\xa1nje.'