b'\n_START_ARTICLE_\nGeorg Ferdinand Cantor\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nCantor je bil prvi sin od \xc5\xa1estih otrok bogatega danskega trgovca Georga Waldemara Cantorja in njegove \xc5\xbeene, ruske glasbenice Marije Anne B\xc3\xb6hm. Rodil se je v zahodni sanktpeterbur\xc5\xa1ki trgovski koliniji. Odrekel se je judovstvu kot kakr\xc5\xa1nemu koli smislu v svojem \xc5\xbeivljenju in je sprejel kot njegova dru\xc5\xbeina protestantizem. S tem je le delno od sebe odmaknil probleme preganjanega ljudstva. Veljal je za zelo nadarjenega violinista. Njegov stari o\xc4\x8de Franz B\xc3\xb6hm (1788\xe2\x80\x931846) (brat violinista Josepha B\xc3\xb6hma (1795\xe2\x80\x931876)) je bil znan glasbenik in solist v Ruskem imperialnem orkestru. Njegov o\xc4\x8de je bil \xc4\x8dlan Sankpeterbur\xc5\xa1ke borze._NEWLINE_Njegova dru\xc5\xbeina se je leta 1856 preselila v Frankfurt, kjer se je nastanil njegov o\xc4\x8de po upokojitvi in zbolel. Tako je bil narodnostno vezan na tri dr\xc5\xbeave Rusijo, Dansko in Nem\xc4\x8dijo. \xc4\x8ceprav je dal prednost Nem\xc4\x8diji, se mu ta ni oddol\xc5\xbeila. Dru\xc5\xbeina je iskala milej\xc5\xa1e zime od sanktpeterbur\xc5\xa1kih. Najverjetneje so otroci podedovali ljubezen in smisel za umetnost od matere, njegov brat Konstantin dar za glasbo in sestra Sofija dar za likovno umetnost. Tudi v njegovem veselem iskanju neskon\xc4\x8dnosti le\xc5\xbei globok umetnostni \xc4\x8dut sveta. Sem spada tudi njegova neverjetna in te\xc5\xbeko razumljiva ljubezen do teologije, ki jo je poznal do podrobnosti. \xc5\xbde zelo mlad je pokazal nadarjenost za matematiko, \xc5\xa1e posebej za trigonometrijo, in ni bilo dvoma, kaj mu bo usojeno po\xc4\x8deti v \xc5\xbeivljenju. Z njegovo izobrazbo se je najprej ukvarjal zasebni u\xc4\x8ditelj, kakor je bilo tedaj v Sankt Peterburgu obi\xc4\x8dajno. Potem se je kratek \xc4\x8das zadr\xc5\xbeal v osnovni \xc5\xa1oli, katero je nadaljeval v Frankfurtu in jo leta 1860 z odliko kon\xc4\x8dal na realki v Darmstadtu. S petnajstimi leti se je vpisal na gimnazijo v Wiesbadnu. Bil je skrajno pazljiv u\xc4\x8denec, zavestno je izpolnjeval vse (tudi najbolj nesmiselne) zapovedi svojih u\xc4\x8diteljev. Bil je bolj zaprt vase. Po pravici je upal, da mu bo o\xc4\x8de pustil \xc5\xa1tudirati matematiko. Vendar je imel s sinom druga\xc4\x8dne na\xc4\x8drte. Zaradi zagotovljene prihodnosti je moral \xc5\xa1tudirati strojni\xc5\xa1tvo in tehniko. K temu je pristal. Dve leti se je ukvarjal s tehniko na Univerzi v Berlinu in v tem \xc4\x8dasu je o\xc4\x8detu postalo jasno, da je pred genialnim mladeni\xc4\x8dem samo velika matemati\xc4\x8dna prihodnost in mu je kon\xc4\x8dno dovolil \xc5\xa1tudirati \xc4\x8disto matematiko._NEWLINE_Leto dni je leta 1862 pre\xc5\xbeivel na \xc5\xa0vicarski dr\xc5\xbeavni politehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Z\xc3\xbcrichu in je leta 1863 po o\xc4\x8detovi smrti pre\xc5\xa1el nazaj v Berlin, kjer je poslu\xc5\xa1al predavanja iz matematike, filozofije in fizike. V Berlinu je imel odli\xc4\x8dne profesorje, velike aritmetike: Kummerja, Weierstrassa in sumni\xc4\x8davega Kroneckerja. Usmerili so ga na branje klasikov matematike, predvsem Gaussa in njegovega dela Disquisitiones Arithmeticae, iz katerega so se u\xc4\x8dile generacije prvorazrednih matematikov. V veliki Gaussovi knjigi je na\xc5\xa1el tudi svojo diplomsko nalogo, povezano z re\xc5\xa1evanjem nedolo\xc4\x8dene ena\xc4\x8dbe oblike . V tem delu, kot tudi v ve\xc4\x8dini svojih zgodnjih delih, je kazal veliko \xc5\xbeeljo, da bi obvladal matemati\xc4\x8dno nasledstvo zaradi zaupanja vase in da bi krenil v samostojna raziskovanja. Vpra\xc5\xa1anja, ki so ga \xc4\x8dakala, so bila preve\xc4\x8d obse\xc5\xbena, da bi se lahko z njimi spoprijel golobradi mladeni\xc4\x8d. Zahtevala so ve\xc4\x8d od intuitivnega pristopa, zrelost in dovr\xc5\xa1eno logiko. Takoj se je povezal z Gaussovo teorijo \xc5\xa1tevil, da bi kasneje pre\xc5\xa1el na trigonometri\xc4\x8dne vrste. V teh letih sta mu bila vodnika s svojo sistemati\xc4\x8dnostjo in temeljitostjo Gauss in Weierstrass._NEWLINE_Poletje leta 1866 je pre\xc5\xbeivel na Univerzi v G\xc3\xb6ttingenu, tedaj in kasneje sredi\xc5\xa1\xc4\x8du matemati\xc4\x8dnega raziskovanja.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1899 je odkril podoben paradoks z mno\xc5\xbeico vseh kardinalnih \xc5\xa1tevil. Bil je \xc5\xbee bolj previden in je tak\xc5\xa1no mno\xc5\xbeico vzel za protislovno. Ko so se pojavila ta protislovja, jih Cantor in njegovi somi\xc5\xa1ljeniki niso imeli za pomembne. Imenovali so jih paradoksi, ker so verjeli, da se bo problem re\xc5\xa1il in razjasnil. Ti paradoksi pa so se kopi\xc4\x8dili. Pri\xc5\xa1el je Russllov paradoks mno\xc5\xbeice E vseh mno\xc5\xbeic, ki ne vsebuje same sebe. Cantor je dokazal pomemben izrek: \xc4\x8de je P(A) mno\xc5\xbeica vseh podmno\xc5\xbeic A, je kardinalno \xc5\xa1tevilo //P(A)// ve\xc4\x8dje od kardinalnega \xc5\xa1tevila //A//. \xc4\x8ce ozna\xc4\x8dimo z V mno\xc5\xbeico vseh mno\xc5\xbeic, je tedaj //P(V)// \xe2\x89\xa4 //V//, kar je protislovje. Videti je bilo, da je njegova teorija mno\xc5\xbeic izgubljena. Njeni nasprotniki so spet na\xc5\xa1li razlog za posmeh in pripombe o tem, kam je pripeljalo nekriti\xc4\x8dne matematike ukvarjanje z neskon\xc4\x8dnostjo. Vendar se je na sre\xc4\x8do teorije mno\xc5\xbeic pokazalo, da je tudi logika nelogi\xc4\x8dna. Cantorjeva odkritja so bila nadaljevanje anti\xc4\x8dnih sholasti\xc4\x8dnih razmi\xc5\xa1ljanj o naravi neskon\xc4\x8dnosti, \xc4\x8desar se je sam dobro zavedal. Branil je neomejeno priznanje dejanske neskon\xc4\x8dnosti, ki jo je zagovarjal sv. Avgu\xc5\xa1tin, moral pa se je braniti pred nasprotovanjem mnogih matematikov, ki so neskon\xc4\x8dnost priznavali samo kot proces, izra\xc5\xbeen z . Njegov glavni \xc5\xbeivljenjski nasprotnik v tem je bil Kronecker, ki je bil predstavnik \xc4\x8disto nasprotne smeri v istem procesu aritmetizacije matematike. Cantorjeva teorija se je le ste\xc5\xbeka uveljavljala. Napadi kolegov in nezaupanje so ga zelo prizadeli. Pomladi 1884 je do\xc5\xbeivel te\xc5\xbeak \xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom. \xc4\x8ceprav so bili njegovi nasprotniki delno krivi za njegov padec, je v veliki meri prispevala k temu njegova preob\xc4\x8dutljivost. Polagoma je sicer okreval, toda ustvarjal ni ve\xc4\x8d. V svojih te\xc5\xbekih \xc4\x8dasih je objavljal v reviji \xc5\xa1vedskega matematika Mittag-Lefflerja, prijatelja Kovalevske. Z dobro\xc4\x8dutnim \xc5\xa0vedom je izmenjal mnoga pisma kjer je rad poudarjal svoje pretirano nezaupanje vase. V enem letu mu je poslal celo 52 pisem. To po\xc4\x8detje mu je bilo del terapije. Pred koncem Kroneckerjevega \xc5\xbeivljenja se je spor med njima relativno zgladil. S svojim delom pa sta oba darovala matematiki neprecenljivo veliko in jo obogatila ter pribli\xc5\xbeala popolnosti, ki jo je nemogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di._NEWLINE_Kon\xc4\x8dno je Cantor dosegel vse priznanje, ko je postalo vse bolj in bolj o\xc4\x8ditno, kako zelo pomembna je njegova teorija za teorijo realnih funkcij in topologijo, \xc5\xa1e posebno pa, ko je Borelov u\xc4\x8denec Lebesgue leta 1901 teorijo mno\xc5\xbeic obogatil s svojo teorijo mere. Brez zadr\xc5\xbeka pa je njegova dognanja sprejela \xc5\xa1ele matematika 20. stoletja. Njegovo teorijo so prepoznali kot pomemben paradigmati\xc4\x8dni premik. (glej intuicionizem in neskon\xc4\x8dnost). Njegova teorija mno\xc5\xbeic se nahaja v temeljih sodobne matematike._NEWLINE_Znan je njegov Cantorjev izrek iz teorije funkcij: \xc4\x8de je  zvezna na segmentu (a,b), je enakomerno zvezna na (a,b)._NEWLINE_Cantor je zaradi sr\xc4\x8dne kapi umrl v univerzitetni psihiatri\xc4\x8dni bolni\xc5\xa1nici Nervenklinik v Halleju.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva dru\xc5\xbeba iz Londona mu je leta 1904 podelila Sylvestrovo medaljo za njegove sijajne raziskave teorije skupkov in mno\xc5\xbeic to\xc4\x8dk aritmeti\xc4\x8dnega kontinuuma, transfinitnih \xc5\xa1tevil in Fourierjevih vrst.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega pasu 16246 Cantor._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko matemati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Cantorju v \xc4\x8dast od leta 1990 skoraj vsako drugo leto podeljuje medaljo Georga Cantorja (Georg-Cantor-Medaille) matematikom, ki so povezani z nem\xc5\xa1kim jezikom.'