b'\n_START_ARTICLE_\nFrancis Bacon\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBacon se je rodil v ugledni dru\xc5\xbeini v Londonu. Bacon je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v obdobju kraljice Elizabete. Njegov o\xc4\x8de je bil namre\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot dve desetletji njen vi\xc5\xa1ji uradnik. Tudi njegova mati Anne je bila zelo izobra\xc5\xbeena. Sprva je bil \xc5\xa1olan na domu, aprila leta 1573, ko je bil star 12 let, pa je za\xc4\x8del obiskovati Kolid\xc5\xbe Trinity v Cambridgeu, kjer se je \xc5\xbee \xc5\xa1olal njegov starej\xc5\xa1i brat Anthony. Na enem od obiskov Camebridgea je bil predstavljen kraljici, na katero je napravil prijeten vtis. Na Trinityju, kjer je prejel sholasti\xc4\x8dno izobrazbo, je ostal tri leta, vmes pa se je \xc5\xa1olal \xc5\xa1e na Univerzi v Poitiersu v Franciji. \xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem je postal kriti\xc4\x8den do aristotelijanske filozofije in njegove znanstvene metode. Kljub temu je cenil Aristotelov prispevek k znanosti in filozofiji._NEWLINE_Razlog za pred\xc4\x8dasno prekinitev \xc5\xa1tudija je bilo vabilo za opravljanje prakse angle\xc5\xa1kega ambasadorja na francoskem dvoru Amiasa Pauleta, kar mu je omogo\xc4\x8dilo pridobitev dragocenih politi\xc4\x8dnih izku\xc5\xa1enj. Iz Francije se je moral vrniti po dveh letih in pol zaradi nepri\xc4\x8dakovane smrti njegovega o\xc4\x8deta. Ker oporoka \xc5\xa1e ni bila spisana, mu je pripadla le petina o\xc4\x8detovega premo\xc5\xbeenja, zato je moral star 18 let za\xc4\x8deti z odvetni\xc5\xa1ko prakso. Slu\xc5\xbebo je kasneje iskal kot dr\xc5\xbeavnik pri svojem stricu baronom Burghleyjem, vendar mu le-ta ni hotel pomagati. Hitro je zapadel v dolgove. Prijateljstvo z grofom Essexom, kralji\xc4\x8dinim zaupnikom, mu je dalo prilo\xc5\xbenost za slavnostni govor v Elizabetino \xc4\x8dast, v katerem je postavil spoznanje, ki je omogo\xc4\x8dilo nekaj napraviti in iznajti. Angle\xc5\xa1kemu mi\xc5\xa1ljenju primerno, da vednost daje mo\xc4\x8d, Bacon pa je na\xc5\xa1el za to novo formulo. \xc4\x8clovek, ki ga je prvi greh spravil ob njegovo oblast nad naravo, si mora zdaj pridobiti nazaj svoje gospostvo z znanostjo in metodo - to je smisel dela Magna Instauratio imperii humani in naturam. To je bil sprva zgolj program, ki ni imel za temelj nikakr\xc5\xa1ne raziskave. Medtem so postale politi\xc4\x8dne vezi Bacona, ki je \xc5\xbee dolgo pripadal spodnjemu domu, vedno tesnej\xc5\xa1e, toda Elizabetine naklonjenosti ni u\xc5\xbeival. Tako je moral svoj \xc4\x8das deliti med odvetni\xc5\xa1ko dejavnostjo in znanstvenimi na\xc4\x8drti.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno slu\xc5\xbebovanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1581 mu je uspelo, da je bil po politi\xc4\x8dnih vezah v enem od volilnih okro\xc5\xbeij v Cornwallu izvoljen v spodnji dom Parlamenta. Nekaj denarja je privar\xc4\x8deval s tem, da se je nastanil Gray\xe2\x80\x99s Inn, ki je zagotavljal nastanitev in omogo\xc4\x8dal pridobivanje pravni\xc5\xa1ke prakse mladim odvetnikom. Leto kasneje je uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje. Velik korak v politi\xc4\x8dni karieri pa je naredil s svojim prvim politi\xc4\x8dnim memorandumom \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99A Letter of Advice to Queen Elizabeth\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99. Nesporno je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal velik vpliv svojega strica na dvoru. Kandidiral je tudi na naslednjih volitvah za spodnji dom, tako da je njegova politi\xc4\x8dna kariera v Parlamentu trajala kar 40 let. V tem \xc4\x8dasu je bil zelo aktiven na podro\xc4\x8dju politike, prava in svetovanja kraljevemu dvoru. Leta 1603 je bil povzdignjen v viteza. 1607 je postal predstavnik vlade na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih, leto dni kasneje je prejemal pla\xc4\x8do \xc5\xbee 1,600 funtov. Leta 1613 je postal generalni dr\xc5\xbeavni to\xc5\xbeilec. Povabljen je bil tudi k skupini svetovalcev monarhu, kar je bil nov vrh njegove kariere. Postal je tudi Varuh kraljevega pe\xc4\x8data, kakor njegov o\xc4\x8de, in Lord Kancler, tj. najvi\xc5\xa1ji sodnik, danes bi mu ustrezala funkcija pravosodnega ministra. Njegov politi\xc4\x8dni konec pa so povzro\xc4\x8dile podkupnine. Leta 1621 je namre\xc4\x8d bil obto\xc5\xbeen prejemanja podkupnin. Nekateri viri pravijo, da so mu to podtaknili politi\xc4\x8dni nasprotniki, da bi zavarovali grofa Buckinghama. Bacon je zlo\xc4\x8din priznal in bil obsojen na zapor ter 40.000 funtov globe. Njegovo kazen so nato zmanj\xc5\xa1ali in odpravili globo. Po \xc5\xa1tirih dneh zapora je bil Bacon odpu\xc5\xa1\xc4\x8den za ceno njegove dolge in uspe\xc5\xa1ne politi\xc4\x8dne kariere. \xc5\xa0kandal je imel hud vpliv na njegovo zdravje, hkrati pa mu je omogo\xc4\x8dil ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za \xc5\xa1tudij in pisanje.\n_START_SECTION_\nKonec kariere\n_START_PARAGRAPH_\nBacon je po koncu svoje politi\xc4\x8dne kariere ostal v St Albansu, Hertfordshire. Tedaj se je lahko za\xc4\x8del posve\xc4\x8dati znanstveni filozofiji. Bil je odlo\xc4\x8den, da bo spremenil pogled naravne filozofije. Zavzemal se je, da bo naredil novo vrsto znanosti, ki bo temeljila na empiri\xc4\x8dnih znanstvenih metodah, ki so odvisne od dokazov. Za razliko od Aristotela in Platona, je Baconov pristop do raziskovanja spodbujal izvajanje eksperimentov in interakcijo z raziskovanim. Baconova nova metoda raziskovanja je vklju\xc4\x8devala zbiranje podatkov, preudarno analiziranje in izvajanje poskusov za opazovanje narave na organiziran na\xc4\x8din. V obdobju zgodnje odraslosti je Bacon posku\xc5\xa1al svoje ideje deliti s svojim stricem, Lordom Burghleyjem, in pozneje s kraljico Elizabeto, ki se nista mo\xc4\x8dno strinjala z Baconovo novo metodo raziskovanja. Bacon je leta 1620 izdal knjigo Novi organon (Novum Organum Scientiarum) in se tako uveljavil kot ugleden filozof. V svoji knjigi Bacon zagovarja, da bi se znanstvena metoda morala pri\xc4\x8deti z raziskovalno tabelo. Nato bi se nadaljevala z listo okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, pod katerimi se opazovani dogodek odvija. Potem bi s primerjavo opazovalec primerjal razlike v dogodkih, s pomo\xc4\x8djo katerih bi nato lahko prepoznal vzrok za spremembo opazovanega. V nasprotju z navadno hipotezo, se Bacon ni osredoto\xc4\x8dal na pomen hipoteze, temve\xc4\x8d na pomen rezultatov.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nBacon je v svoji politi\xc4\x8dni karieri pogosto pisal za kraljevi dvor. Leta 1584 je v svojem prvem politi\xc4\x8dnem memorandumu zapisal, da bi morali biti tisti, ki se ne bodo borili proti tistim, ki ogro\xc5\xbeajo ozemlja kraljice, obsojeni za izdajalce. Leta 1597 je izdal knj\xc5\xbeni prvenec Eseji, ki so po Montaigneovem vzoru izpri\xc4\x8devali njegovo prakti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenjsko modrost. Slogovno so bili izjemno dodelani, vsebinsko prepri\xc4\x8dljivi, poleg Montagnieja pa je Bacon postal utemeljitelj te didakti\xc4\x8dno-literarne zvrsti. V njih se dru\xc5\xbeijo izvrstna pravila za dolgo \xc5\xbeivljenje z duhovitimi opombami o zdravnikih, razumne besede o nalogi strank z modrimi spoznanji o sodni\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi, razmi\xc5\xa1ljanja o resnici, ipd. V raz\xc5\xa1irjenih oblikah Esejev je komajda kako podro\xc4\x8dje javnega in privatnega bivanja, ki bi ostalo nedotaknjeno. Leta 1605 je kot svoje najpomembnej\xc5\xa1e delo objavil knjigo O napredku in pospe\xc5\xa1evanju znanosti (Of Proficience and Advancement of Learning Divine and Human), ki je kasneje leta 1623 ponovno iz\xc5\xa1la spremenjena in v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot spis O dostojanstvu in napredku znanosti. V tej knjigi vlada renesan\xc4\x8dni duh, ki je kontemplativno prodiranje v zadnje skladnosti zavra\xc4\x8dal kot ni\xc4\x8devo in namesto tega klical k novemu spoznanju, katerega dostojanstvo se ka\xc5\xbee z deli uspe\xc5\xa1nosti in mo\xc4\x8di. Temu spoznanju naj bi \xc5\xa1lo za \xc4\x8dlovekovo kraljestvo, ki vendarle ostaja vgrajeno v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nazor o svetu._NEWLINE_Gre za delo, ki je napisano v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih stilih in zajema tako teme javnega kot zasebnega \xc5\xbeivljenja. Prva knjiga je razdeljena na 10 esejev. V vsaki temi pa Bacon tehta argumente za in proti iz razli\xc4\x8dnih zornih kotov. Druga knjiga je pri\xc5\xa1la v javnost leta 1612 z 38 eseji in tretja leta 1625 z 58 eseji. Leta 1597 je napisal tudi religiozno delo z naslovom Meditationes Sacrae, ki vsebuje njegov znan aforizem\xc2\xa0\xc2\xbbV znanju je mo\xc4\x8d\xc2\xab. Leta 1605 je posku\xc5\xa1al spodbuditi razvoj znanosti z delom O napredku in pospe\xc5\xa1evanju znanosti. V tej knjigi je zapisal, da obstajajo ovire za u\xc4\x8denje, katerih se je treba izogniti oziroma jih uni\xc4\x8diti, preden lahko pride do nadaljnjega razvoja. Leta 1609, ko je izdal delo On the Wisdom of the Ancients, v katerem analizira anti\xc4\x8dno mitologijo, se je oddaljil od politi\xc4\x8dnega in znanstvenega pisanja. Bacon je nato nadaljeval s pisanjem o znanosti, in je tako leta 1620 izdal knjigo Novi organon (Novum Organum Scientiarum), kot drugi del zbirke The Great Saturation. Leta 1622 je napisal zgodovinsko delo z naslovom The History of Henry VII za princa Karla Stuarta. Istega leta je tudi izdal Historia Ventorum in Historia Vitae et Mortis. Leta 1623 le izdal De Augmentis Scientarium, ki je bilo nadaljevanje njegovega mnenja na znanstveno reformo. Leta 1624 sta bili izdani njegovi knjigi Nova Atlantida in Apophthegms._NEWLINE_Bacon je z delom Nova Atlantida posku\xc5\xa1al pokazati svojo vizijo prihodnosti za raziskovanje in znanje in njegove ideale kot idealizirano utopijo, kjer bi \xc5\xbeenske imele ve\xc4\x8d pravic, su\xc5\xbeenjstvo bi bilo odpravljeno, cerkev bi se lo\xc4\x8dila od dr\xc5\xbeave in vsi bi imeli svobodo do politi\xc4\x8dnega in verskega izra\xc5\xbeanja. V delu Nova Atlantida prispe pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak na otok katerega sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je Salomonova hi\xc5\xa1a. Tukaj je dru\xc5\xbeba \xc5\xbee zdavnaj razvila vse tehni\xc4\x8dne pridobitve, za katere si prizadeva nova Evropa. Tu so raziskovalni in\xc5\xa1tituti in gojitveni laboratoriji. \xc5\xbdivali vzgajajo umetno, na njih pa opravljajo operacije, ki jih izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo za zdravljenje ljudi. Vzgajajo ljudi z dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo ter razpolagajo z visoko tehnologijo kot so teleskopi, mikroskopi, telefoni, parni vozovi, zra\xc4\x8dne ladje, kemi\xc4\x8dno koncentrirana prehrambna sredstva, zdravila. Njihovo poznavanje narave omogo\xc4\x8da, da \xc4\x8dlovekovo bivanje napravijo tako dobro, kot je le mogo\xc4\x8de. Atlantci imajo najbolj\xc5\xa1a oro\xc5\xbeja ter ne poznajo nobenega nere\xc5\xa1enega socialnega vpra\xc5\xa1anja. Bacon je \xc5\xbeivel v veri, da je v tem sre\xc4\x8da teh ljudi in da se jim bo na koncu poti odprl nov raj. Delo z naslovom Sylva Sylvarium, ki je bila izdana leta 1627, je bila ena izmed njegovih zadnjih del.\n_START_SECTION_\nMetoda indukcije\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi del Novega Organona prina\xc5\xa1a bolj pozitivno dopolnilo. Prava metoda raziskovanja ne pride do ugotovitve, kot dogmati\xc4\x8dni metafiziki in tudi ne zbira zgolj snovi kot empiriki. Prava metoda naj bi popisala pozitivne in negativne primere v dveh tabelah in dodati tretjo tabelo, ki pojasnjuje, \xc4\x8de povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8dja ali manj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina enega dejavnika (npr. svetlobe) tudi na koli\xc4\x8dino drugega (npr. toplote). \xc5\xa0ele nato, ko lahko izlo\xc4\x8dimo negativne primere in ocenimo pozitivne, so pred nami prve ugotovitve. Tako dojamemo bistvo, denimo toplote in izvedemo njeno definicijo. Tako je Bacon eksperiment kot metodi\xc4\x8dno poizvedovanje o naravi postavil nad snaklju\xc4\x8dne zaznave. V praksi Bacon ni mogel tekmovati z Galileiom, ker je prezrl naravne zakonitosti in se ni zmenil za kvantitativno merjenje. Metoda indukcije velja za vse znanosti razen teologije. Bacon je dejansko teoreti\xc4\x8dno dopolnil, kar so znanstveniki pred njim \xc5\xbee delali, ni pa hkrati deloval na eksperimentalno-raziskovalnem podro\xc4\x8dju kakor Galileo ali Descartes. Te\xc5\xbeava je bila tudi v tem, da so glavno smetano intelektualcev elizabetanskega dvora predstavljali prete\xc5\xbeno literati in v tem je Bacon prej izjema kot pravilo.\n_START_SECTION_\nRazdelitev znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nBacon razdeli znanost glede na tri temeljne zmo\xc5\xbenosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke du\xc5\xa1e in sicer na zgodovino, poezijo in filozofijo. Zgodovina obsega vedenje o poreklu in nastanku \xc4\x8dloveka in narave. Bacon je zahteval raz\xc4\x8dlembo splo\xc5\xa1ne zgodovino v nacionalne zgodovine dr\xc5\xbeav ter za\xc4\x8detek samostojnih zgodovin filozofije in literature. Poezijo, ki temelji na domi\xc5\xa1ljiji, je Bacon definiral zelo preprosto kot samovoljno izmi\xc5\xa1ljeno zgodovino. Razdelil pa jo je v pripovedno, dramati\xc4\x8dno in pou\xc4\x8dno pesni\xc5\xa1tvo. Slednjo je postavil najvi\xc5\xa1je, lirike pa sploh ni omenil. Satiro, epigram in odo je pri\xc5\xa1teval k filozofiji in retoriki. Filozofija je kot prava znanost utemeljena v razumu in obravnava na\xc4\x8dela, ki so skupna vsem znanostim. Kot antropologija je nauk o posami\xc4\x8dnem \xc4\x8dloveku in kot taka obravnava telo in du\xc5\xa1o. Bacon sem pri\xc5\xa1teva tudi logiko, ki \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha usmerja k resnici, in logiko, ki ka\xc5\xbee duhu merilo dobrega. Antropologija je drugi\xc4\x8d nauk o politi\xc4\x8dnem \xc4\x8dloveku in obravnava dru\xc5\xbeabno, poslovno in dr\xc5\xbeavno \xc5\xbeivljenje. Nauk o dr\xc5\xbeavi Bacon delno razlaga v delu posve\xc4\x8denem Jakobu I.. Na koncu Bacon razdeli \xc5\xa1e filozofijo narave na operativni (tehni\xc4\x8dni in eksperimentalni) in spekulativni del. Slednjega raz\xc4\x8dleni v fiziko in metafiziko. Matematiko je Bacon cenil le kot dodatek in v astronomiji zavra\xc4\x8dal Kopernikov heliocentrizem. Pri slednji je namre\xc4\x8d kro\xc5\xbeno gibanje zvezd pojasnjeval z razlogi, ki jim manjka kakr\xc5\xa1nakoli zveza z induktivno metodo. Bacon pravi, da je veselje ob ve\xc4\x8dnem in neskon\xc4\x8dnem gibanju, tisto kar ve\xc5\xbee zvezde na kroge.'