b'\n_START_ARTICLE_\nKljunavci\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli kljunavci imajo podolgovat, navzdol usmerjen kljunec (rostrum), ki ga tvorijo podalj\xc5\xa1ane mandibule, maksile in ustna (labium). Na glavi so \xc5\xa1e velike sestavljene o\xc4\x8di, ki so dale\xc4\x8d vsaksebi, in dolge, nitaste tipalnice. Oprsje nosi dva para ozkih, med seboj zelo podobnih kril, ki so v\xc4\x8dasih povsem reducirana, in noge, pri nekaterih vrstah prilagojene za grabljenje plena. Zadek je sestavljen iz 11 \xc4\x8dlenov. Na koncu zadka sta dva kratka cerka, sestavljena iz enega do dveh \xc4\x8dlenov._NEWLINE_So \xc5\xbeu\xc5\xbeelke s popolno preobrazbo. Li\xc4\x8dinke imajo zelo trdo glavino kapsulo z obustnimi okon\xc4\x8dinami, izoblikovanimi v grizalo in sestavljenimi o\xc4\x8dmi - slednje so posebnost med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, sestavljene iz okoli 30 o\xc4\x8desc, nimajo pa jih li\xc4\x8dinke vseh vrst. Vsi \xc4\x8dleni oprsja so enaki, nosijo kratke noge z reduciranim \xc4\x8dlenjenjem in enim krempljem. Tudi na zadku so kratke no\xc5\xbeice, natan\xc4\x8dneje na \xc4\x8dlenih od prvega do osmega. Na desetem \xc4\x8dlenu zadka so bodisi kratki kavelj\xc4\x8dki, bodisi okrogel prisesek. Buba je negibna, z ohranjenim grizalom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca v vla\xc5\xbeno steljo, razen tistih iz dru\xc5\xbeine Nannochoristidae, ki jih polagajo v vodo. V tednu ali dveh se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki so prosto \xc5\xbeive\xc4\x8de. Razvijajo se razmeroma hitro, \xc4\x8demur sledi podalj\xc5\xa1an stadij predbube, ko se li\xc4\x8dinki razvijejo zasnove za krila. Na koncu izkopljejo podolgovato kamrico v zemlji in se v njej zabubijo. Ne tvorijo kokona. Odrasle \xc5\xbeivali pogosto \xc5\xbeivijo v druga\xc4\x8dnem okolju kot li\xc4\x8dinke in se prehranjujejo z drugimi viri hrane. So dnevno aktivne \xc5\xbeivali. Nekatere vrste so znane po zapletenih paritvenih ritualih, ki lahko vklju\xc4\x8dujejo hranjenje partnerja. Samica izbira partnerja glede na kvaliteto ponujene hrane, ki jo nekateri samci kradejo celo iz mre\xc5\xbe pajkov. Odrasli \xc5\xbeivijo okoli enega meseca, zimo pre\xc5\xbeivijo kot jaj\xc4\x8deca ali li\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine kljunavcev imajo razli\xc4\x8dne prehranjevalne navade, ve\xc4\x8dkrat se po prehrani razlikujejo tudi li\xc4\x8dinke od odraslih \xc5\xbeivali. Odrasle mu\xc5\xa1icolovke so plenilske, njihove li\xc4\x8dinke pa se prehranjujejo z odmrlim organskim materialom. Tako odrasle \xc5\xa1korpijonke kot njihove li\xc4\x8dinke so mrhovinarji. O prehrambenih navadah ostalih dru\xc5\xbein je malo znanega, obstajajo pa podatki o rastlinojedstvu nekaterih vrst._NEWLINE_\xc5\xbdivijo na vseh kontinentih, razen na Antarktiki, tudi v polarnih regijah Severne Amerike in Evrazije. Najraje imajo vla\xc5\xbena mesta, najpogosteje jih najdemo v rastlinju blizu rek ali potokov, predstavnike dru\xc5\xbeine sne\xc5\xbenih bolh pa, kot nakazuje ime, pozimi na snegu.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nMorfolo\xc5\xa1ki znaki potrjujejo tesno sorodnost kljunavcev in dvokrilcev, \xc4\x8deprav nekateri odrasli spominjajo na mre\xc5\xbeekrilce. Najnovej\xc5\xa1e genetske in morfolo\xc5\xa1ke raziskave pa nakazujejo, da naj bi red bolh izhajal iz kljunavcev, kot sestrska skupina sne\xc5\xbenih bolh (dru\xc5\xbeina Boreidae). Dru\xc5\xbeina Nannochoristidae naj bi po genetskih znakih bila sestrska skupini bolh in sne\xc5\xbenih bolh, zato bi te tri po mnenju nekaterih avtorjev morali obravnavati kot samostojne redove._NEWLINE_Tudi sicer so kljunavci evolucijsko zelo pomemben red. Iz kljunavcem podobnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk so se razvili metulji, dvokrilci in mladoletnice. Kljunavci so bili prvi predstavniki skupine Endopterygota - \xc5\xbeu\xc5\xbeelk z notranjim razvojem kril. Avstralski kljunavci se od perma dalje skoraj niso spreminjali, zaradi \xc4\x8desar jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med \xc5\xbeive fosile.\n_START_SECTION_\nKljunavci v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivijo predstavniki treh dru\xc5\xbein kljunavcev: \xc5\xa1korpijonke (Panorpidae), mu\xc5\xa1icolovke (Bittacidae) in sne\xc5\xbene bolhe (Boreidae), skupaj 9 vrst, ki so raz\xc5\xa1irjene tudi drugod po Evropi.'