b'\n_START_ARTICLE_\nVelika plamenka\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo telesu ribe potekajo izmenjujo\xc4\x8de se rde\xc4\x8de ali zlato rjave in bele oz. rumenkaste \xc4\x8drte. Imajo 14 dolgih nezdru\xc5\xbeenih pahlja\xc4\x8dastih prsnih plavuti na vsaki strani, 13 dolgih, med seboj lo\xc4\x8denih, hrbtnih bodic oz. trnov, s \xc4\x8demer se lo\xc4\x8dijo od drugih bodik, ki imajo le 12 bodic, ter 6-7 nezdru\xc5\xbeenih plavuti na zadnjiku s tremi bodicami. Bodice in konice plavuti so strupene, toksin pa proizvajajo posebne \xc5\xbeleze, ki se nahajajo v ko\xc5\xbei blizu bodic. _NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni so tudi mesnati izrastki okoli ustnih kotov in o\xc4\x8deh, ko\xc5\xa1\xc4\x8deni greben, ki poteka po licu, ter par dolgih izrastkov nad o\xc4\x8dmi, podobnim lovkam. V dol\xc5\xbeino obi\xc4\x8dajno zrastejo okoli 15\xe2\x80\x9330 cm, najve\xc4\x8d do 38 cm. Najdalj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenjska doba zna\xc5\xa1a okoli 10 let.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nVelike plamenke prebivajo v Indijskem in Pacifi\xc5\xa1kem oceanu, natan\xc4\x8dneje v zahodnem Pacifiku od juga Japonske in Ju\xc5\xbene Koreje do vzhodne obale Avstralije, Indonezije, Mikronezije in Francoske Polinezije, ter v ju\xc5\xbenem Pacifiku od Zahodne Avstralije do Pitcairnovih otokov. V zadnjem \xc4\x8dasu prebivajo tudi ob vzhodni obali ZDA, od Floride do New Yorka. Naseljujejo kontinentalne police, lagune ter druge priobalne vode in vode blizu pristani\xc5\xa1\xc4\x8d pri globini od 2-50 m._NEWLINE_Dejavne so bolj pono\xc4\x8di, ko se premikajo med skalami in koralami, podnevi pa se skrivajo v raznih luknjah in \xc5\xa1pranjah. Strupene bodice izrabljajo bodisi za pomo\xc4\x8d pri onesposabljanju plena bodisi za obrambo pred plenilci. Samci so agresivnej\xc5\xa1i od samic, \xc5\xa1e posebej v \xc4\x8dasu parjenja. Samec, ki dvori samicam, se v primeru pojava vsiljivega samca pribli\xc5\xbea slednjemu in ga sprva za\xc4\x8dne opozarjati s \xc5\xa1iroko razprtimi bodicami, ki jih usmeri proti vsiljivcu in plavutmi ter posebnimi gibi, poleg tega pa postane temnej\xc5\xa1e barve. V skrajnem primeru postane izjemno agresiven in se zaplete v spopad z vsiljivcem, kar lahko vodi do po\xc5\xa1kodb obeh udele\xc5\xbeencev. Potemnitev agresivnej\xc5\xa1ega samca velja tudi v primeru normalnega iskanja plena. Presnova (metabolizem) v zgodnjem \xc5\xbeivljenju je usmerjena predvsem v \xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1o in ve\xc4\x8djo rast zaradi bolj\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenosti pri izogibanju napadov ve\xc4\x8djih plenilcev in parjenju._NEWLINE_Navkljub temu, da je velika plamenka tropski organizem, ima riba dokaj \xc5\xa1iroko temperaturno toleranco, in sicer zna\xc5\xa1a najni\xc5\xbeja temperatura, pri kateri \xc5\xa1e lahko pre\xc5\xbeivi, 10 \xc2\xbaC, najni\xc5\xbeja temperatura, pri kateri se preneha prehranjevati, pa 16\xc2\xa0\xc2\xb0C. Je morska riba, \xc4\x8deprav lahko prebiva v lagunah. Razpon slanosti, pri kateri riba prebiva, se giblje med 30 in 36 \xe2\x80\xb0.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV ekolo\xc5\xa1kem smislu sodijo velike plamenke na vrh prehranjevalnih verig v okoljih, kot so koralni grebeni. Prehranjujejo se ve\xc4\x8dinoma z manj\xc5\xa1imi ribami in nevreten\xc4\x8darji, kot so postranice, enakono\xc5\xbeci ter drugi raki. Odrasli osebek poje letno 8,2-krat ve\xc4\x8d hrane od lastne telesne mase._NEWLINE_Lovijo predvsem ob son\xc4\x8dnem zahodu, saj je aktivnost organizmov v koralnih grebenih takrat najve\xc4\x8dja, riba pa s tem prihrani energijo, ki bi jo sicer porabila pri iskanju zakritega plena. Pri lovu se giblje po\xc4\x8dasi proti plenu, pri \xc4\x8demer prepre\xc4\x8duje vzbujanje pozornosti ostalih organizmov s pomo\xc4\x8djo gibanja z razprtimi prsnih plavutmi in relativno kamufla\xc5\xbenega vzorca barv na ko\xc5\xbei. Napad je tako hiter, da ostale ribe v skupini v\xc4\x8dasih ne zaznajo tega, kar daje plamenki \xc5\xa1e ve\xc4\x8d prilo\xc5\xbenosti za napad in s tem ve\xc4\x8d hrane.\n_START_SECTION_\nNaselitev ob obalah ZDA in ekolo\xc5\xa1ke posledice\n_START_PARAGRAPH_\nVelika plamenka je ena izmed najpopularnej\xc5\xa1ih okrasnih morskih organizmov v akvarijih, kar je po vsej verjetnosti vzrok za naselitev ribe v vodah vzhodne obale ZDA. Prvi dokumentirani izpust rib se je zgodil avgusta leta 1992 zaradi uni\xc4\x8denja velikega privatnega akvarija v Biscayne Bayu na jugu Floride med divjanjem orkana Andrew. S tem je torej velika plamenka postala prva pacifi\xc5\xa1ka morska riba, ki se je naselila v Atlantskem oceanu._NEWLINE_Posledice naselitve tujerodne ribe so relativno velike, saj se v priobalnih vodah nahaja veliko ugodnega plena, poleg tega pa za ta plen tekmujejo z drugimi plenilskimi vrstami rib, s \xc4\x8demer so se torej spremenila razmerja v prehranjevalnih verigah. V odnosu do \xc4\x8dloveka riba sicer ni agresivna, kljub temu pa lahko pride do nenamernega vboda (npr. zaradi dotikanja iz radovednosti), zaradi \xc4\x8desar so ogro\xc5\xbeeni predvsem ribi\xc4\x8di ter potaplja\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nVelika plamenka trenutno ni ogro\xc5\xbeena vrsta ribe, kljub temu pa lahko zaradi onesna\xc5\xbeevanja koralnih grebenov in s tem pogina mnogih rib in rakov, ki predstavljajo hrano, postane potencialno ogro\xc5\xbeena vrsta ali celo ranljiva vrsta.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeevanje je spolno in zajema zunanjo oploditev jaj\xc4\x8dec ter zapleten proces parjenja. V splo\xc5\xa1nem so samotarji, vendar se v sezoni drstenja samci in samice zdru\xc5\xbeijo v skupine od 3 do 8 rib. Drstenje se za\xc4\x8dne tik pred son\xc4\x8dnim zahodom. Samci s pomo\xc4\x8djo zapletenega premikanja bodic in plavuti dvorijo samicam, ki nato izlo\xc4\x8dijo v vodo (tj. v pelagi\xc4\x8dno okolje) s sluzjo obdanih 2.000\xe2\x80\x9315.000 jaj\xc4\x8dec, kjer jih oplodi samec. Okoljni mikroorganizmi razgradijo sluz, zaradi \xc4\x8desar se jaj\xc4\x8deca sprostijo. Histolo\xc5\xa1ke raziskave jaj\xc4\x8dnikov in mod nakazujejo na to, da poteka proces parjenja zgodaj v letu._NEWLINE_Razvoj zarodka v jaj\xc4\x8decih je razviden v roku 12 ur po oploditvi, po 36 urah pa se izvalijo li\xc4\x8dinke, velike od 10\xe2\x80\x9312 mm. Slednje postanejo po dveh ali treh dneh po izvalitvi sposobne pre\xc5\xbeivetja, prehranjujejo pa se z migetalkarji in drugim zooplanktonom. Preobrazba v odrasli organizem traja od 20\xe2\x80\x9340 dni.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka bodica velike plamenke je povezana s parom posebnih \xc5\xbelez, ki proizvajajo toksin, pokriva pa jo ohlapno integument. Med vbodom je slednji potisnjen po bodici navzdol, s \xc4\x8demer pritisne na \xc5\xbeleze, ki se nahajajo v bazi bodice. Pri tem je toksin iztisnjen in poteka po \xc5\xa1pranjah v bodici do rane, podobno kot pri skatih. Prsne bodice so nestrupene. Bodice so strupene zaradi prisotnosti acetilholina ter toksina v obliki na toploto ob\xc4\x8dutljive beljakovine, ki vpliva na \xc5\xbeiv\xc4\x8dnomi\xc5\xa1i\xc4\x8dni prenos. _NEWLINE_Po vbodu se pojavi huda bole\xc4\x8dina na mestu vboda, ki se lahko raz\xc5\xa1iri na celoten ud in obmo\xc4\x8dne bezgavke ter lahko traja ve\xc4\x8d dni. Okoli vsakega mesta vboda je vidno modro obarvano cianoti\xc4\x8dno tkivo. Na prizadetem udu se lahko pojavijo se lahko tudi oteklina (edem), rde\xc4\x8dina (eritem), povi\xc5\xa1ana temperatura, flegmona (difuzno gnojno vnetje intersticijskega veziva) ter hipestezija (zmanj\xc5\xa1ana ob\xc4\x8dutljivost). Pri nekaterih bolnikih so bili opisani sistemski u\xc4\x8dinki, kot so slabost, dispneja (ob\xc4\x8dutek ote\xc5\xbeenega dihanja) in zmanj\xc5\xa1an krvni pritisk (hipotenzija)._NEWLINE_Resnost zastrupitve je odvisna od mnogih dejavnikov, med drugim od \xc5\xa1tevila vbodov ter starosti in splo\xc5\xa1nega zdravstvenega stanja zastrupljenega.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem vklju\xc4\x8duje zdravljenje oskrbo rane (odstranjenje bodic, ustavitev krvavitve), laj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8din z dajanjem analgetikov ter podporno zdravljenje pri resnej\xc5\xa1ih zastrupitvah (npr. umetno predihovanje pri oslabitvi dihanja). Raziskave so pokazale, da ima protistrup (antidot) proti toksinu ve\xc5\xa1\xc4\x8deca delni u\xc4\x8dinek na toksin velike plamenke, vendar se ga navadno ne daje._NEWLINE_Pri ranah navadno ne pride do sekundarnih zapletov, kot so oku\xc5\xbebe. Kljub temu, da obstajajo dokumentirani primeri smrtnih primerov, so ti v resnici zelo redki.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nRazen nenamernih vbodov in s tem zastrupitve ima velika plamenka predvsem pozitiven pomen, saj je ena izmed najpopularnej\xc5\xa1ih akvarijskih rib.'