b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnija Osilnica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb soto\xc4\x8dju \xc4\x8cabranke in Kolpe je nastala Osilnica, ki je prevzela vodilno vlogo v dolini. Zaradi oddaljenosti od Ribnice, sredi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeupnije, je bila tu \xc5\xbee v prvi polovici 14. stoletja zgrajena cerkev._NEWLINE_Z listino oglejskega patriarha Ludovika della Torreja, izdano 1. maja 1363 v Vidmu, je Osilnica dobila stalnega duhovnika, ki je deloval na celotnem podro\xc4\x8dju doline in de\xc5\xbeele, tudi onstran \xc4\x8cabranke. S tem je po mnenju nekaterih zgodovinarjev Osilnica dobila \xc5\xbeupnijo, ki je bila podrejena ribni\xc5\xa1ki prafari. Ko so v 16. stoletju kolonizirali Dragarsko dolino, je ta pri\xc5\xa1la pod osilni\xc5\xa1ko \xc5\xbeupnijo in bila v njeni sestavi do 19. stoletja._NEWLINE_V 15. stoletju, ko so de\xc5\xbeeli vladali Celjani (1418 \xe2\x80\x93 1456) in potem Habsbur\xc5\xbeani, so slovenske de\xc5\xbeele za\xc4\x8deli ogro\xc5\xbeati Turki. Da bi zavarovali prebivalce pred tur\xc5\xa1ko nevarnostjo, so konec 15. stoletja zgradili tabor okrog cerkve v Osilnici, v 16. stoletju pa tudi okrog |cerkve svetega Mihaela v Belci (sedaj Pape\xc5\xbei). Osilni\xc5\xa1ka cerkev je bila obdana z mo\xc4\x8dnim in visokim obzidjem s stolpi, znotraj tabora je bilo tudi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Konec 15. stoletja (urbar iz leta 1498), ko so \xc5\xbee gospodarili Habsbur\xc5\xbeani, so bila v osilni\xc5\xa1ki \xc5\xbeupi naslednja naselja: Osilnica - Sela, Belica, Bezgovica, \xc4\x8ca\xc4\x8di\xc4\x8d, Padovo, Ribjek, Lo\xc5\xbeec, Grintovec, Bosljiva Loka in Am grab (naselje na podro\xc4\x8dju Kamenski Hrib - Ple\xc5\xa1ce - Stroji\xc4\x8di). _NEWLINE_Osilnica se kot \xc5\xbeupnija ponovno omenja leta 1509, ko sta bili ustanovljeni novi \xc5\xbeupniji Mozelj in \xc4\x8crmo\xc5\xa1njice. Leta 1526, ko so popisovali cerkvene dragocenosti in pobirali \xc2\xbbtur\xc5\xa1ki davek\xc2\xab, so pustili \xc5\xbeupni cerkvi dva keliha. Iz tega sklepamo, da sta bila v \xc5\xbeupniji dva duhovnika._NEWLINE_Tur\xc5\xa1ki vpadi so bili za dolino nevarni z ve\xc4\x8d smeri, tako iz Kostela in Ko\xc4\x8devja kot z Grobni\xc5\xa1kega polja in Gerova, manj iz Blo\xc5\xa1ke planote. Znano je, da so Turki prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1li na Ko\xc4\x8devsko leta 1469. Poleti 1528 je del tur\xc5\xa1ke vojske presenetil Osilni\xc4\x8dane, ker so se Turki vrnili nazaj preko Kolpe pri Brodu in se polastili ter oplenili osilni\xc5\xa1ki tabor. Ljudsko izro\xc4\x8dilo govori, da so Turki takrat dali svojim konjem zobati oves na oltarju cerkve in Peter Klepec je prihitel iz Malega Loga na pomo\xc4\x8d svojim Osilni\xc4\x8danom. Med potjo je \xc5\xa1e izdrl smreko pri Fa\xc5\xbeuncih ter z njo za vedno pregnal Turke iz doline. General Ivan Lenkovi\xc4\x8d je 1563 poro\xc4\x8dal, da sta tabora v Osilnici in Belci slabo oskrbljena, \xc4\x8deprav sta bila pomemben branik za ljudi na 32 hubah (kmetijah) ob Kolpi in \xc4\x8cabranki. Konec 16. stoletja, ko je bila tur\xc5\xa1ka nevarnost mimo, so zgradili cerkev svetega Egidija (Tilna) v Ribjeku in v 17. stoletju \xc5\xa1e cerkvi v Bosljivi Loki in \xc5\xbdurgah._NEWLINE_Do 17. stoletja je vsa de\xc5\xbeela Petra Klepca kot del ko\xc4\x8devskega gospostva spadala pod Kranjsko. V 16. stoletju so si za\xc4\x8deli Frankopani in za njimi Zrinjski postopoma prisvajati gerovsko \xc5\xbeupo ter posegati preko tedanje kranjsko-hrva\xc5\xa1ke meje. Njihovi Vlahi so ve\xc4\x8dkrat plenili tudi Osilnico. V tem \xc4\x8dasu se omenja prvi znani \xc2\xbbosilni\xc5\xa1ki fajmo\xc5\xa1ter\xc2\xab\xc2\xa0Gregor Moratovi\xc4\x8d, prvi\xc4\x8d leta 1570 v eni izmed gerovskih listin in nazadnje 1616 v zvezi s ko\xc4\x8devskim gospostvom. Torej je bil skoraj pol stoletja \xc5\xbeupnik v Osilnici. Malo kasneje, 1638 se \xc5\xbee omenja \xc5\xbeupnik Janez Peterlin, ki je v Osilnico pri\xc5\xa1el iz Planine. Konec 17. stoletja je \xc5\xbeupnik Janez Jakob Roth (1681 - 1695) dal iz lastnega premo\xc5\xbeenja napraviti baro\xc4\x8dni oltar svetega Egidija v Ribjeku. Njegov naslednik Peter Jane\xc5\xbe je dal napraviti \xc5\xa1e dva stranska baro\xc4\x8dna oltarja v Ribjeku. _NEWLINE_\xc5\xbdupnija Osilnica je iz Oglejskega patriarhata pri\xc5\xa1la 1218 v videmsko in 1751 v gori\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo. Konec 18. stoletja (1787) je \xc5\xbeupnija pre\xc5\xa1la iz gori\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije pod ljubljansko \xc5\xa1kofijo in od 2006 je del nove, novome\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije._NEWLINE_V prvi polovici 19. stoletja je \xc5\xbeupnik Lenart Jane\xc5\xbe (1824 - 1845), doma s Kozjega Vrha, uvedel ve\xc4\x8d sprememb in novosti. Popravili so \xc5\xbeupno cerkev, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in tudi podru\xc5\xbenice. Leta 1831 je dobil posebno vladno priznanje za delo pri pospe\xc5\xa1evanju sadjarstva v dolini._NEWLINE_Prva svetovna vojna ni prizanesla cerkvam, saj so za potrebe vojske sneli nekaj zvonov in jih odpeljali. V \xc5\xbeupniji je ostalo le 8 zvonov. Pred drugo svetovno vojno se je \xc5\xbeupnik Franc Fister dogovarjal z ob\xc4\x8dino in \xc5\xa1olsko oblastjo o prodaji dela cerkvenega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da ob \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du, za gradnjo nove, ve\xc4\x8dje \xc5\xa1ole. Gradnjo sta prepre\xc4\x8dili gospodarska kriza in vojna. Po vojni je nova oblast vzela del cerkvenega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc5\xa1olo zgradila na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je bilo do 1942 \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de so namre\xc4\x8d Italijani 1942 po\xc5\xbegali, po\xc5\xbegali pa so tudi cerkev svetega Miklav\xc5\xbea in ve\xc4\x8dino vasi v ob\xc4\x8dini: Malini\xc5\xa1\xc4\x8de, Padovo, Spodnji in Zgornji \xc4\x8ca\xc4\x8di\xc4\x8d, Kri\xc5\xbemane, Podvrh, Bezgovico, Bezgarje, Pape\xc5\xbee, Belico in \xc5\xbdurge. Prebivalce so odpeljali v internacijo, nekaj mo\xc5\xbe in fantov pa pobili. Med interniranci v Italiji je bil tudi osilni\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik Franc Fister. Tako je dolina in de\xc5\xbeela med drugo svetovno vojno pla\xc4\x8dala velik, krvav davek. _NEWLINE_\xc5\xbdupnik Jakob Omahna je pri\xc5\xa1el po prvi svetovni vojni ve\xc4\x8dkrat v spor z uradno oblastjo, ker je bil zaveden Slovenec. Enako usodo je po drugi svetovni vojni do\xc5\xbeivel \xc5\xbeupnik Karel Po\xc5\xbeun, ki je bil leta 1952 zaprt. Ker takrat v Osilnici ni bilo \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da, je \xc5\xbeupnik Po\xc5\xbeun prebival na Ple\xc5\xa1cih in bil zadol\xc5\xbeen tudi za tamkaj\xc5\xa1njo hrva\xc5\xa1ko \xc5\xbeupnijo. Leta 1979 so zgradili novo \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xbeal pa je veliko prebivalcev v tem \xc4\x8dasu zapustilo dolino. Mladi so namre\xc4\x8d po kon\xc4\x8dani \xc5\xa1oli ostali v mestih.'