b'\n_START_ARTICLE_\nKultura Chavin\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nChav\xc3\xadnska umetnost je bila zelo kompleksna. Umetniki so izdelovali kamnite reliefe, kipe iz plemenitih kovin ter prekrasne tkanine, od katerih so se nekatere tudi ohranile. Njihove priljubljene teme so bile bogovi in boginje ter sve\xc4\x8deniki, ptice in \xc5\xbeivali, ko so jim bile posve\xc4\x8dene. Mnoga umetni\xc5\xa1ka dela, kot so tkanine in zlati kipci, so bila majhna in so se lahko prena\xc5\xa1ala. Z njimi so trgovali v celotni Ju\xc5\xbeni Ameriki, kasnej\xc5\xa1e kulture pa so opona\xc5\xa1ale njihov slog._NEWLINE_V Chavinu oziroma njegovem labirintu, se nahaja stela Lanz\xc3\xb3n, za katero ni jasno, kako je bila tja postavljena. Je monolitni kip bo\xc5\xbeanstva, visok 4,53 metra, imenovan "Velika sulica" ali "Veliki idol kopje". V njegovem zgornjem delu je vdolbina, za katero arheologi domnevajo, da je bila namenjena zbiranju krvi \xc5\xbertvovanih. Na dnu vdolbine so na\xc5\xa1li upodobljen majhen na\xc4\x8drt celotnega ceremonialnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v Chav\xc3\xadnu. Na osnovi te risbe je dr. Lumreras izkopaval najdi\xc5\xa1\xc4\x8de in naletel na kro\xc5\xbeno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga v Peruju imenujejo "gromovnik". Vzdol\xc5\xbe granitnega kro\xc5\xbenega zidu je izklesan niz jaguarjev. Druga najdba je bil monolit s sedmimi vdolbinami, imenovana "Kamen s sedmimi luknjami". Teh sedem vdolbin skupaj prikazuje podobo jaguarja.\n_START_SECTION_\nKenning\n_START_PARAGRAPH_\nChav\xc3\xadnski kiparji so za prikazovanje delov telesa radi uporabljali kenning, svojevrstno vizualno igro. Namesto da bi realisti\xc4\x8dno prikazali obraz osebe, so ustvarili ponavljajo\xc4\x8de motive kot so o\xc4\x8di in ka\xc4\x8de. Zaradi tega so mnogi chav\xc3\xadnski reliefi zelo \xc4\x8dudni in jih je te\xc5\xbeko razumeti. To andsko ljudstvo je izdelovalo tudi zelo dekorativne kerami\xc4\x8dne posode z visokimi zakrivljenimi ro\xc4\x8daji.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nKultura Chav\xc3\xadn je poznala ve\xc4\x8d bogov, med katerimi je bila tudi podoba imenovana El Lanz\xc3\xb3n ali \'nasmejani bog\'. Njegov kip je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v osrednjem prostoru templja v Chav\xc3\xadn de Hu\xc3\xa1ntarju. Nad kipom je bila odprtina. Skoznjo je lahko spregovorila skrita oseba, kar je dajalo vtis, da govori sam bog._NEWLINE_To je bil najbr\xc5\xbe glavni bog \'Starega templja\', ker je bil njegov kip najden v najbolj skritem prostoru stare zgradbe. To je bila podoba \xc4\x8dloveka z ma\xc4\x8djimi zobmi, kar namiguje na to, da je bil pol-\xc4\x8dlovek, pol-jaguar, podobno kot mnogi stari bogovi v Ju\xc5\xbeni in Srednji Ameriki._NEWLINE_\xc5\xa0e eno pomembno chav\xc3\xadnsko bo\xc5\xbeanstvo je bilo znano kot \'Bog s palico\'. Ta lik je prikazan na reliefih kako maha z dolgo palico. Pogosto se prikazuje z rastlinami kot so manioka, bu\xc4\x8dke in paprike; verovali so, da je skrbnik in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik teh dragocenih \xc5\xbeivil.\n_START_SECTION_\nPo kulturi Chav\xc3\xadn\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu kulture Chav\xc3\xadn, so v Andih dominirala razli\xc4\x8dna ljudstva. \xc5\xa0e ena gorska kultura, Tiahuanaco in sosedna, Huari, so cvetele 6. stoletja do 10. stoletja, dokler jih niso pokorili Inki.\n_START_SECTION_\nTiahuanaco\n_START_PARAGRAPH_\nTa gorska kultura je bila mo\xc4\x8dna, centralizirana dr\xc5\xbeava, ume\xc5\xa1\xc4\x8dena v mestu na visoki planoti, 4000 m nad morjem. Med njenimi spomeniki so Son\xc4\x8dna vrata izklesana iz enega kamnitega bloka.'