b"\n_START_ARTICLE_\nProtipape\xc5\xbe Silvester IV.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nTri leta po Albertovi smrti \xe2\x80\x93 18. novembra 1105 \xe2\x80\x93 so nasprotniki gregorijanske reforme in zakonitega pape\xc5\xbea Pashala II.  postavili \xc5\xa1e \xc4\x8detrtega protipape\xc5\xbea, Maginulfa, ki si je privzel ime Silvester IV. \xc5\xbde naslednji dan po ustoli\xc4\x8denju je moral zaradi hudih pouli\xc4\x8dnih bojev be\xc5\xbeati iz Rima. Dokon\xc4\x8dno se je odpovedal pape\xc5\xa1ki oblasti \xc5\xa1ele leta 1111 na zahtevo svetorimskega cesarja Henrika V. _NEWLINE_Do \xc4\x8dasa, ko je postal protipape\xc5\xbe, je opravljal Maginulf dol\xc5\xbenost arhiprezbiterja (nadduhovnika) pri Svetem Angelu v Peschieri, kar naj bi predpostavljalo, da je bil po rodu Rimljan. Ni znano, da je bil Maginulf poprej sovra\xc5\xbeno razpolo\xc5\xbeen do pape\xc5\xbea Pashala II. _NEWLINE__NEWLINE_V pismu ankonskega mejnega grofa Guarnerija, ki ga je pisal Henriku IV., zasledimo, da naj bi nekateri kardinali, ki so bili vneti za obnovo Gregorja VII., pretrgali ob\xc4\x8destvo s Pashalom zaradi simonisti\xc4\x8dne zveze z rodbinama Columna ter Pierleoni. Da bi oprali Cerkev od takega made\xc5\xbea, je bilo sklicanih v mestu nekaj \xc2\xbbkoncilov\xc2\xab, na katerih so sodelovali \xc5\xa1kofje in kardinali. V taki zvezi je bila postavljena oseba Maginulfa, omikanega \xc4\x8dloveka, spo\xc5\xa1tovanega prelata (cerkvenega dostojanstvenika) pohvalnega vedenja, ki naj bi obto\xc5\xbeeval zakonitega pape\xc5\xbea. _NEWLINE_Maginulf naj bi se baje branil pape\xc5\xa1kega dostojanstva, na katero so ga zdru\xc5\xbeeni klicali vsi skupaj: duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in ljudstvo. Glavar in poveljnik rimske milice Berto je moral posredovati ob podpori celotnega mesta pri nagovarjanju, da sprejme izvolitev. Pripovedovanje tega pisma, ki je o\xc4\x8ditno grobo sovra\xc5\xbeno do Pashala II., nam razkriva vsaj dve zanesljivi dejstvi: kro\xc5\xbeila je govorica, da je Pashal brezvestno uporabil denar za svoj vzpon; o\xc4\x8ditno so obstajali hudi spori v rimskih cerkvenih ter aristokratskih krogih.\n_START_SECTION_\nVita Paschalis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cisto posebne razmere ob dogodkih 1105 posku\xc5\xa1ajo na \xc5\xa1iroko razlo\xc5\xbeiti sodobni letopisi v nasprotju s skopimi poro\xc4\x8dili o dogodkih v zvezi s protipape\xc5\xbei \xc5\xa1tiri leta prej. Avtor \xc2\xbbVita Paschalis II\xc2\xab v \xc2\xbbLiber pontificalis\xc2\xab  priznava uspeh novega protipape\xc5\xbea pri \xc2\xbbpreprostem ljudstvu\xc2\xab\xc2\xa0in omenja, koliko \xc5\xa1kodo je povzro\xc4\x8dil Cerkvi. Vir omenja Pashalov spor s predstavniki rimskega plemstva; Pietro de' Columna je tedaj zasedel grad Cave, ki je pripadal patrimoniju svetega Petra; Stefano dei Corsi pa se je burno odzval na uni\xc4\x8denje svojega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da v mestu prek Pashalovih ljudi. _NEWLINE__NEWLINE_Dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dne napetosti, s katerimi sovpada vzpon Magnulfa, podrobno opisujejo Annales Romani. Na za\xc4\x8detku volitev naj bi obstajala velika zarota, ki je vklju\xc4\x8devala razli\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene sloje. Med izstopajo\xc4\x8dimi \xc5\xa1tejejo Stefano Oddone s pridevkom Norman in njegovi bratje ter ne\xc4\x8daki. Gre za predstavnike aristokraciji, ki je zahtevala prostor za svojo utrditev v mestu in v njegovi okolici; da bi nasprotovala Pashalovim prizadevanjem za nadzor nad Rimom, je dala izvoliti za pape\xc5\xbea Maginulfa v baziliki S. Maria della Rotonda (Panteon). Zdi se torej, da so bile osnova nemilih dogodkov te\xc5\xbenje rimskih dru\xc5\xbeinskih skupin in ne ideolo\xc5\xa1ke izbire zoper Pashala II. Z namenom, da bi si pridobil cesarjevo potrditev, si je izbral protipape\xc5\xbe ime Silvester; temu pa je sledila neposredna pro\xc5\xa1nja za pomo\xc4\x8d na ankonskega vojvoda Guarneria. _NEWLINE__NEWLINE_Prihod Guarneria in njegovih krdel v Rim je povzro\xc4\x8dil hude pretrese. Iz Lateranske palal\xc4\x8de se je Pashal II. Preseli drugam: na tiberski otok, v bli\xc5\xbeino lateranske bazilike \xe2\x80\x93 kot poro\xc4\x8dajo Anali, oziroma k sv. Petru \xe2\x80\x93 kot poro\xc4\x8da neko pismo samega Pashala. Vojvoda in zarotniki so se polastili Laterana, v katerem so posvetili Magnulfa: verjetno 18. novembra 1105. Mogo\xc4\x8de naslednji dan se je razvnela krvava bitka med privr\xc5\xbeenci obeh aristokratskih skupin po mestnih ulicah in trgih. Ko je Silvestru zmanjkalo denarja za pla\xc4\x8devanje privr\xc5\xbeencev, se je polo\xc5\xbeaj obrnil v korist Pashala. Ko so ga njegovi zapustili, se je zatekel Silvester z oboro\xc5\xbeeno skupino v mesto Tivoli, od koder se je umaknil proti Osimu. _NEWLINE__NEWLINE_Spomladi leta 1111 ni uspel sutrijski sporazum glede vpra\xc5\xa1anja investiture \xe2\x80\x93 zato je izostalo cesarsko kronanje v februarju; Henrik V. pa je takoj po sporazumu pri Sette Fratte (Sedmih travnikih) \xe2\x80\x93 v kraljevskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Na Neronovih travnikih \xe2\x80\x93 ukazal med 12. in 13. aprilom Maginulfu, da naj se odpove pape\xc5\xa1kemu dostojanstvu in obljubi zvestobo in pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino svojemu pape\xc5\xa1kemu nasprotniku. Maginulf je to storil, nakar se je umaknil v Osimo, kjer je pod skrbni\xc5\xa1tvom vojvoda Guarniera \xe2\x80\x93 ki ga je ganil bedni polo\xc5\xbeaj visokega cerkvenega prelata in se ga je zato usmilil \xe2\x80\x93 kon\xc4\x8dal svoje \xc5\xbeivljenje neznanega datuma.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nSilvester IV. je umrl kot navaden redovnik Maginulf verjetno kmalu potem, ko se je odpovedal pape\xc5\xa1tvu in priznal Pashala  za zakonitega pape\xc5\xbea, umrl okrog leta 1112 v kraju Osimo v Markah (Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, Sveto rimsko cesarstvo), pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito mark-grofa Guarnerija."