b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Alva Edison\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nEdison je eden najpomembnej\xc5\xa1ih izumiteljev vseh \xc4\x8dasov, saj je patentiral ve\xc4\x8d kot 1000 izumov, \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dine ni sam izdelal. Najbolj znana patenta sta fonograf, ki je predhodnik gramofona, in \xc5\xbearnica, ki jo uporabljamo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Edisonov o\xc4\x8de je bil kanadski gostilni\xc4\x8dar, mati pa u\xc4\x8diteljica. Mali Thomas je hodil v \xc5\xa1olo samo tri mesece, ker pa je slabo sli\xc5\xa1al, pouku ni mogel dobro slediti in ga je doma pou\xc4\x8devala mati. \xc5\xbde kot otrok je kazal veliko \xc5\xbeeljo po znanju in si je doma zgradil kemijski laboratorij. Zelo zgodaj se je pri njem izoblikovala tudi poslovna spretnost. Ko mati ni mogla ve\xc4\x8d prena\xc5\xa1ati smradu njegovega laboratorija, se je pri dvanajstih letih zaposlil. Denar za kemijske in elektri\xc4\x8dne poskuse je slu\xc5\xbeil s prodajanjem \xc4\x8dasopisov na vlaku. \xc4\x8cas med postanki vlaka v Detroitu je pre\xc5\xbeivljal v knji\xc5\xbenici, v praznem tovornem vagonu pa si je uredil tiskarno in kemijski laboratorij. Zaradi po\xc5\xbeara v laboratoriju mu niso ve\xc4\x8d dovolili delati na vlaku._NEWLINE_Takrat je bil \xc4\x8das telegrafije, ki je Edisona zelo zanimala. Ko je imel 15 let, je nenavaden dogodek za vedno spremenil njegovo \xc5\xbeivljenje. Re\xc5\xa1il je namre\xc4\x8d \xc5\xbeivljenje otroku, ki je padel z vlaka. V zahvalo ga je otrokov o\xc4\x8de, visok funkcionar na \xc5\xbeeleznici, nau\xc4\x8dil delati s telegrafom. Naslednjih \xc5\xa1est let je delal kot telegrafist in v tem \xc4\x8dasu ustvaril temelje za kasnej\xc5\xa1e izumiteljsko delo._NEWLINE_Leta 1868 je prijavil patent za elektri\xc4\x8dni \xc5\xa1tevec volilnih glasov. \xc5\xbdivljenje potujo\xc4\x8dega telegrafista je bilo trdo in Edison se je otresel rev\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1ele s slu\xc5\xbebo pri dru\xc5\xbebi Telegraph Company. Tu je za\xc4\x8dutil nov tip gospodarstva in razvil telegraf za posredovanje te\xc4\x8dajnih vrednosti, nekak\xc5\xa1en namizni teleprinter. Pri 23 letih je ustanovil samostojno dru\xc5\xbebo in postal samostojni izumitelj v New Yorku._NEWLINE_Edison, \xc5\xbee od otro\xc5\xa1tva navajen, da si pomaga sam, je bil nenavaden podjetnik. \xc4\x8ce so mu \xc5\xa1li posli dobro, je ves zaslu\xc5\xbeek takoj vlo\xc5\xbeil v nakup naprav in gradnjo laboratorijev, \xc4\x8de so \xc5\xa1li slabo, pa je zastavil osebno premo\xc5\xbeenje, da je lahko delal naprej. Pogosto je imel velike dolgove in bil na robu finan\xc4\x8dnega propada. Leta 1876 se je preselil v novi raziskovalni laboratorij v mestu Menlo Park (New Jersey) in to je bil \xc5\xa1e en velik preobrat v njegovem \xc5\xbeivljenju. Odtlej je nameraval \xc5\xbeiveti le \xc5\xa1e kot svobodni raziskovalec in izumitelj. V tem laboratoriju je razvil nekaj zelo pomembnih izumov: leta 1876 je za\xc4\x8del telefon, ki ga je nedavno tega izdelal Alexander Graham Bell, prilagajati za uporabo na dolge razdalje, leta 1879 je razvil prvo uporabno \xc5\xbearnico z ogleno nitko in ji dal dana\xc5\xa1njo obliko. Kmalu po tem so za\xc4\x8deli graditi elektrarne, v New Yorku pa uvajati elektri\xc4\x8dno razsvetljavo._NEWLINE_Edison je mo\xc4\x8dno prispeval k prihodu elektri\xc4\x8dne dobe. Zagovarjal je enosmerni elektri\xc4\x8dni tok, Nikola Tesla, ameri\xc5\xa1ki izumitelj srbskega rodu in njegov tekmec, pa je zagovarjal izmeni\xc4\x8dni elektri\xc4\x8dni tok, zato sta ves \xc4\x8das sku\xc5\xa1ala prepri\xc4\x8dati ljudi, da je tok, ki ga zagovarjata, bolj\xc5\xa1i. Leta 1885 je George Westinghouse, lastnik Westinghouse Electric Company (elektri\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe) iz Pittsburgha, kupil patentne pravice za Teslove diname in motorje na izmeni\xc4\x8dni tok, in po hudi bitki z Edisonom je izmeni\xc4\x8dni tok zmagal. Boj se je bil z vsemi sredstvi: Edison je, recimo, podpiral izvr\xc5\xa1evanje smrtne kazni z elektri\xc4\x8dnim stolom na izmeni\xc4\x8dni tok, da doka\xc5\xbee, da je izmeni\xc4\x8dni tok smrtno nevaren. Tesla pa je, da bi se izmeni\xc4\x8dni tok bolj uveljavil, za\xc4\x8del izumljati naprave na izmeni\xc4\x8dni tok.\n_START_SECTION_\nFilmska kamera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1891 je Edison v novem laboratoriju v West Orangeu izumil filmsko kamero. Film je predvajal tako, da je posnetke na filmskem traku v hitrem zaporedju projeciral na platno. Filmski trak so zobata kolesca potiskala mimo utripajo\xc4\x8dega svetlobnega \xc5\xbearka. Ta je pri vsakem posnetku posvetil, tako da so gledalci videli sliko na zaslonu. Na ta na\xc4\x8din je leta 1903 posnel film\xc2\xa0\xc2\xbbNapad na vlak\xc2\xab, ki je bil prvi film z vsebino. Slednji je tudi njegov najspektakularnej\xc5\xa1i izum.\n_START_SECTION_\nOstali izumi\n_START_PARAGRAPH_\nEdison se je vedno se je vra\xc4\x8dal tudi k svoji otro\xc5\xa1ki ljubezni \xe2\x80\x93 kemiji. Genialen izraz njegovega razumevanja elektrike in kemije je bil izum nikelj \xe2\x80\x93 \xc5\xbeelezovega akumulatorja. Edison je ustvaril \xc5\xa1e veliko zanimivih in uporabnih re\xc4\x8di, med drugim vrtljivo pe\xc4\x8d za proizvodnjo cementa, varno rudarsko svetilko in postopek za pridobivanje gume iz doma\xc4\x8de rastline, zlate rozge.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nThomas Alva Edison je bil resni\xc4\x8dno genialen izumitelj, ki je do svojih izumov pri\xc5\xa1el sam, skoraj brez formalne izobrazbe. Imel je tudi poslovno \xc5\xbeilico in je znal svoje izume unov\xc4\x8diti. Dana\xc5\xa1njega sveta si brez njegovih izumov ne moremo predstavljati.'