b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Medvode\n_START_SECTION_\nNastanek lokalne samouprave na Kranjskem\n_START_PARAGRAPH_\nZametki nekoliko modernej\xc5\xa1e lokalne samouprave na Slovenskem, ki so se v dolo\xc4\x8deni meri skozi \xc4\x8das uspeli ohraniti do danes, segajo v leto 1849. Namre\xc4\x8d, 17. marca 1849 je bil potrjen Provizori\xc4\x8dni zakon o ob\xc4\x8dinah, ki je v veliki meri vplival na nastanek samoupravnih, upravnih, politi\xc4\x8dnih in krajevnih ob\xc4\x8din._NEWLINE_Ozemlje Slovenije je bilo leta 1868 razdeljeno na de\xc5\xbeele: Kranjsko, \xc5\xa0tajersko, Istro, Gori\xc5\xa1ko in Koro\xc5\xa1ko. Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Prekmurja je spadalo v okvir ogrskega dela dr\xc5\xbeave, kjer se je upravna ureditev nekoliko razlikovala od avstrijske. De\xc5\xbeela Kranjska je imela leta 1854 478.299 prebivalcev in 501 ob\xc4\x8dino, vklju\xc4\x8dno z de\xc5\xbeelnim glavnim mestom Ljubljana, ki je bila statutarna ob\xc4\x8dina. Okraj Ljubljana okolica je vklju\xc4\x8deval 24 ob\xc4\x8din, med katerimi je bila tudi ob\xc4\x8dina Medvode. Leta 1854 je v okraju Ljubljana okolica \xc5\xbeivelo 33.562 prebivalcev oz. povpre\xc4\x8dno 1.345 prebivalcev v vsaki izmed 24-ih ob\xc4\x8din._NEWLINE_Iz pregleda statisti\xc4\x8dnih podatkov za de\xc5\xbeelo Kranjsko je razvidno, da je ob\xc4\x8dina Medvode leta 1869 obsegala 24 naselij (Dol, Draga, Gori\xc4\x8dane, Golo Brdo, Goste\xc4\x8de, Govejek, Ladja, Zgornja Senica, Preska, Pungert, Rakovnik, \xc5\xbdlebe, Seni\xc4\x8dica, Studen\xc4\x8dice, Svetje, Zbilje, Tehovec, Trnovec, Topol, Spodnja Senica, Va\xc5\xa1e, Brezovica, Sora, Medvode), leta 1910 pa 19 naselij (Brezovica, Gori\xc4\x8dane, Golo Brdo, Govejek, Ladja, Zgornja Senica, Preska, Rakovnik, Seni\xc4\x8dica, Studen\xc4\x8dice, Svetje, Zbilje, Tehovec, Topol, Trnovec, Spodnja Senica, Va\xc5\xa1e, \xc5\xbdlebe, Medvode).\n_START_SECTION_\nObdobje Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu prve svetovne vojne je ozemlje Slovenije spadalo v okvir Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev. Prva Jugoslavija je, od ustanovitve leta 1918 do njenega konca v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne, veljala za zelo centralizirano dr\xc5\xbeavo. Pri poimenovanju upravnih enot pa so se oblasti spretno izogibale uporabi nacionalnih oz. \xc2\xbbplemenskih\xc2\xab\xc2\xa0oznak._NEWLINE_V ustavi Kraljevine SHS, ki jo je sprejela ustavodajna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina 28. junija 1921 in ki jo je prestolonaslednik Aleksander istega dne tudi razglasil, je bilo dolo\xc4\x8deno, da se uprava v kraljevini izvr\xc5\xa1uje po oblasteh, okrogih oz. okro\xc5\xbejih, srezih oz. okrajih in ob\xc4\x8dinah. V ustavi je bilo posebej predvideno, da mora vlada podati predlog zakona o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblasti in ureditvi oblasti v roku \xc5\xa1tirih mesecev. Toda v navedenem roku predlog zakona ni bil podan in zato je Ministrski svet oz. vlada izdal, dne 26. aprila 1922, Uredbo o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblasti. V skladu s sprejeto uredbo se je dr\xc5\xbeava razdelila na 33 oblasti, ki so bile poimenovane po svojih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Na podro\xc4\x8dju Slovenije sta bili ustanovljeni Ljubljanska oblast (s sede\xc5\xbeem v Ljubljani) in Mariborska oblast (s sede\xc5\xbeem v Mariboru). Slovensko ozemlje je bilo razdeljeno na dve oblasti predvsem zato, ker je bilo predvideno, da oblasti ne bi imele ve\xc4\x8d kot 800 tiso\xc4\x8d prebivalcev._NEWLINE_Pri oblikovanju ob\xc4\x8din v Kraljevini SHS ni pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8djih sprememb. Tako so \xc5\xa1e naprej obstajale ob\xc4\x8dine, ki so bile oblikovane \xc5\xbee v obdobju Avstro-Ogrske monarhije. Leta 1921 je bilo na obmo\xc4\x8dju Slovenije oz. dveh oblasti 1073 ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dina Medvode je \xc5\xa1tela 2.529 prebivalcev in v upravni strukturi je spadala v ljubljanski okraj, ki je \xc5\xa1tel 65.349 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nObdobje Kraljevine Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\n6. januarja 1929 je kralj Aleksander izdal proklamacijo, s katero je odlo\xc4\x8dil, da se razveljavlja ustava Kraljevine SHS, z dne 28. junija 1921. \xc5\xbde isti dan je kralj izdal Zakon o kraljevski oblasti in o vrhovni dr\xc5\xbeavni upravi, s katerim se je sam razglasil za nosilca celotne oblasti v dr\xc5\xbeavi. Ko so uredbe stopile v veljavo je ob\xc4\x8dina ostala edina samoupravna enota v dr\xc5\xbeavi. Po uvedbi \xc5\xa1estojanuarske diktature se je dr\xc5\xbeava preimenovala iz Kraljevine SHS v Kraljevino Jugoslavijo. Poleg spremembe naziva dr\xc5\xbeave se je uveljavila tudi nova upravna razdelitev na devet banovin: Dravska (sede\xc5\xbe v Ljubljani), Savska, Vrba\xc5\xa1ka, Primorska, Drinska, Zetska, Donavska, Moravska in Vardarska. Navedene banovine so se (razen Primorske banovine) imenovale po rekah. Izmed vseh na\xc5\xa1tetih banovin je bila po povr\xc5\xa1ini Dravska banovina najmanj\xc5\xa1a banovina Jugoslavije in je merila 15.849 km2 ali 6,40 odstotka celotne dr\xc5\xbeavne povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Spremembe na podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dinske organizacije in uprave so se za\xc4\x8dele izvajati s sprejetjem Zakona o ob\xc4\x8dinah leta 1933. Omenjeni zakon je opredeljeval, da mora vsaka ob\xc4\x8dina imeti vsaj 3000 prebivalcev. V skladu z zakonom je bila tako izvedena komasacija ob\xc4\x8din in njihovo \xc5\xa1tevilo se je zmanj\xc5\xa1alo od pribli\xc5\xbeno 1000 na pribli\xc5\xbeno 400. Zakon je sicer dolo\xc4\x8dal tudi izjemne primere, v katerih so ob\xc4\x8dine lahko imele manj kot 3000 prebivalcev (terenske razmere ipd.). Ob\xc4\x8dina je v zakonu bila opredeljena kot naravna in gospodarska celota, ki zajema dolo\xc4\x8den del ozemlja._NEWLINE_Dne 31. marca 1931 je bil v Kraljevini Jugoslaviji izveden popis prebivalstva. Po podatkih popisa je srez oz. okraj Ljubljana\xe2\x80\x93okolica imel 60.806 prebivalcev. V navedenem popisnem rezultatu ni bilo vklju\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje Velike Ljubljane oz. Mesta Ljubljana, ki je spadalo v lasten srez. Srez Ljubljana\xe2\x80\x93okolica je bil sestavljen iz 37 ob\xc4\x8din, med katerimi je bila tudi ob\xc4\x8dina Medvode, z 2.858 prebivalcev. V 37-ih ob\xc4\x8dinah oz. v srezu Ljubljana\xe2\x80\x93okolica je prebivalo skupaj 79.519 prebivalcev. V srezu je bila gostota naseljenosti 67 prebivalcev na km2, v ob\xc4\x8dini Medvode pa je, podobno kot v drugih ob\xc4\x8dinah (Dobrova, Grosuplje, Horjul, Log, \xc5\xa0t. Jurij, Vrhnika ipd.), na kvadratnem metru povr\xc5\xa1ine \xc5\xbeivelo povpre\xc4\x8dno 50-75 prebivalcev. Tak\xc5\xa1na gostota poselitve se je najbolj ujemala s splo\xc5\xa1nim povpre\xc4\x8djem v srezu Ljubljana-okolica. Najve\xc4\x8dja gostota prebivalstva je bila v jedru ob\xc4\x8dine oz. v dolini ali na plodni ravnini, saj je bilo obrobje ob\xc4\x8dine hribovito in pogosto pokrito z gozdnimi povr\xc5\xa1inami._NEWLINE_Po izvr\xc5\xa1eni reorganizaciji oz. komasaciji je ob\xc4\x8dina Medvode \xc5\xa1e naprej spadala v ljubljanski srez, v katerem je bilo skupaj 24 ob\xc4\x8din. Velikost ob\xc4\x8dine Medvode je ostala nespremenjena, toda v ljubljanskem srezu se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1alo z 37 na 24 ob\xc4\x8din. Po kon\xc4\x8danem postopku komasacije se je v Dravski banovini \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1alo s 1072 (leta 1931) na 362 ob\xc4\x8din (leta 1933). Leta 1934 pa je pri\xc5\xa1lo do manj\xc5\xa1e spremembe, saj so bile dodatno ustanovljene \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri ob\xc4\x8dine in njihovo skupno \xc5\xa1tevilo se je pove\xc4\x8dalo na 366._NEWLINE_V ob\xc4\x8dini Medvode, ki je obsegala povr\xc5\xa1ino 4439 hektarjev, je v 528 stanovanjskih objektih \xc5\xbeivelo 2.855 prebivalcev. Poseljenih je bilo 528 hi\xc5\xa1, 190 posesti, 294 ko\xc4\x8d, bilo je tudi 108 najemnikov. Ob\xc4\x8dino je sestavljalo 19 naselij. Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine se je v glavnem delilo na dva razli\xc4\x8dna dela. Prvi del je obsegal jugovzhodni del Sor\xc5\xa1kega polja, ki je prete\xc5\xbeno ravninski svet in tako ugoden za poljedelstvo. Na severnih predelih Sor\xc5\xa1kega polja se nahajajo velika gozdna obmo\xc4\x8dja. Na tem obmo\xc4\x8dju so bila naselja velika, strnjena in gosta. Ob soto\xc4\x8dju rek Save in Sore se sor\xc5\xa1ka ravnina pri\xc4\x8dne zo\xc5\xbeevati. Na tem obmo\xc4\x8dju sta pre\xc4\x8dkala Savo gorenjska \xc5\xbeeleznica in dr\xc5\xbeavna cesta, na katero so se navezovale \xc5\xa1tevilne lokalne ceste. Prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de je ugodno vplivalo na razvoj obrti in industrije, ki je ve\xc4\x8dinoma izrabljala vodne potenciale rek Save in Sore. Drugi predel ob\xc4\x8dine je hribovit, obsegal je severovzhodni del Polhograjskih dolomitov do razvodja proti Grada\xc5\xa1\xc4\x8dici. Hribovje je bilo ve\xc4\x8dinoma slabo poseljeno in gospodarsko neaktivno zaradi slabih prometnih povezav in geografskih danosti. V ob\xc4\x8dini je bila razvita papirna industrija, \xc5\xbeagarstvo, proizvodnja in predelovanje olja, bili so tudi manj\xc5\xa1i zametki rudarstva. V kmetijski panogi so kmetje najbolj trgovali s svinjami in perutnino. V samem kraju Medvode se je nahajala \xc5\xbeandarska postaja, zdravstveni dom, strelsko dru\xc5\xa1tvo in po\xc5\xa1tna slu\xc5\xbeba. Kraj je imel tudi elektri\xc4\x8dno razsvetljavo, vodovod in plinsko omre\xc5\xbeje. Za ob\xc4\x8dino in hribovske vasice sta pomembno dodatno pridobitno dejavnost predstavljala izletni\xc5\xa1tvo in smu\xc4\x8darstvo, s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem pri Sv. Katarini v Topolu.\n_START_SECTION_\nObdobje po drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed prvih zakonov, ki je bil sprejet po 2. svetovni vojni in je urejal vpra\xc5\xa1anje teritorialne razdelitve, je bil Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije. Zakon je ozemlje Slovenije razdelil na pet okro\xc5\xbeij, republi\xc5\xa1ko glavno mesto Ljubljana pa je bilo razdeljeno na deset mestnih \xc4\x8detrti. _NEWLINE_Meseca februarja 1948 je bil sprejet novi Zakon o upravni razdelitvi Ljudske republike Slovenije. V skladu z zakonom je bilo ozemlje Slovenije razdeljeno na glavno mesto Ljubljana, 29 okrajev in 1264 krajev. V istem letu je bil opravljen tudi popis prebivalstva. V okraju Ljubljana okolica, kamor so spadale Medvode, je, v 63-ih krajih oz. na povr\xc5\xa1ini 112.622 hektarjev, \xc5\xbeivelo 61.782 prebivalcev. V okraju je bilo 59 krajevnih ljudskih odborov, hkrati pa je bila predlagana tudi uvedba 23-ih ob\xc4\x8din. V vsaki izmed predlaganih ob\xc4\x8din bi v povpre\xc4\x8dju \xc5\xbeivelo 2.680 prebivalcev._NEWLINE_Zakon o razdelitvi Ljudske republike Slovenije, ki je bil sprejet leta 1952, je uzakonil ponovno uvedbo ob\xc4\x8din. Z navedenim zakonom je pri\xc5\xa1lo do pomembnih sprememb v ozemeljski oz. teritorialni razdelitvi Slovenije, saj je le-ta predvidel ponovno upravno delitev na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine. Kot mesta so bila opredeljena: Ljubljana (z o\xc5\xbejim mestnim obmo\xc4\x8djem ter ob\xc4\x8dinama Polje in \xc5\xa0entvid), Maribor (razdeljen na o\xc5\xbeje mestno obmo\xc4\x8dje in na ob\xc4\x8dino Kamnica) ter Celje. Okrajev je bilo skupaj 19, ob\xc4\x8din pa 386 (vklju\xc4\x8dno z mesti Ljubljana, Maribor in Celje ter devetimi ob\xc4\x8dinami, ki so bile takrat v okviru cone B Svobodnega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja). Ob\xc4\x8dina Medvode je upravno spadala pod okraj Ljubljana okolica. V okraju je \xc5\xbeivelo 119.873 prebivalcev, v Medvodah pa 5.327 prebivalcev._NEWLINE_Sredi leta 1955 se je v Federativni ljudski republiki Jugoslaviji pri\xc4\x8delo obse\xc5\xbeno spreminjanje lokalnih ob\xc4\x8dinskih struktur oz. ob\xc4\x8dinske samouprave. Osnovni cilj novih zakonskih predlogov je bilo oblikovanje Komunalnega sistema, v katerem bi ob\xc4\x8dina oz. komuna predstavljala temelj politi\xc4\x8dnega sistema v dr\xc5\xbeavi. _NEWLINE_Tako je Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Ljudske republike Slovenije, 28. junija 1955, sprejela novi zakon o upravni razdelitvi Slovenije. V skladu z novo upravno razdelitvijo je ob\xc4\x8dina Medvode spadala pod okraj Ljubljana. Okraj Ljubljana je obsegal 271.320 hektarjev in po velikosti je spadal med najve\xc4\x8dje okraje v Ljudski republiki Sloveniji. Prav tako je v omenjenem okraju \xc5\xbeivelo 277.868 prebivalcev, kar je zopet bilo najve\xc4\x8d izmed vseh okrajev. V 130 ob\xc4\x8dinah je povpre\xc4\x8dno \xc5\xbeivelo po 11.600 prebivalcev, v ob\xc4\x8dini Medvode pa 6.800 prebivalcev. Z zakonom je ob\xc4\x8dina Medvode dobila teritorialni obseg, ki bi povsem ustrezal dana\xc5\xa1nji velikosti ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Leta 1964 je bil sprejet Zakon o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji. Z zakonom so bili uzakonjeni \xc5\xa1tirje okraji: Celje, Koper, Ljubljana in Maribor. V navedenih okrajih je bilo skupaj 62 ob\xc4\x8din, med katerimi ni bilo ob\xc4\x8dine Medvode, saj je bila leto poprej priklju\xc4\x8dena ob\xc4\x8dini Ljubljana-\xc5\xa0i\xc5\xa1ka. Tako v letih 1963-1995 ob\xc4\x8dina Medvode ni obstajala._NEWLINE_Zakon o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji, ki je bil sprejet leta 1964, je z manj\xc5\xa1imi dodelavami in popravki veljal razmeroma dolgo \xc4\x8dasa. Zakon je prenehal veljati leta 1980, saj je Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije, 5. novembra 1980, sprejela nov Zakon o postopku za ustanovitev, zdru\xc5\xbeitev oziroma spremembo obmo\xc4\x8dja ob\xc4\x8dine ter o obmo\xc4\x8djih ob\xc4\x8dine. V skladu z zakonom je bilo tako na ozemlju Slovenije, vse do leta 1994, 65 ob\xc4\x8din, med katerimi je bila tudi ob\xc4\x8dina Ljubljana \xc5\xa0i\xc5\xa1ka, kamor so upravno spadale Medvode._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje dotedanje ob\xc4\x8dine Medvode je bilo leta 1963 priklju\xc4\x8deno ob\xc4\x8dini Ljubljana-\xc5\xa0i\xc5\xa1ka, v okviru katere je \xc5\xbee leta 1961 pristala ob\xc4\x8dina Ljubljana-\xc5\xa0entvid. Pred 2. svetovno vojno je bilo ozemlje ob\xc4\x8dine Ljubljana-\xc5\xa0i\xc5\xa1ka razdeljeno med okraje oz. sreze Kamnik, Kranj, Ljubljana-okolica in \xc5\xa0kofja Loka. Deloma je ozemlje omenjene ob\xc4\x8dine spadalo tudi v mestno ob\xc4\x8dino Ljubljana. Ob\xc4\x8dina Medvode je, poleg ob\xc4\x8din \xc5\xa0martno pod \xc5\xa0marno goro in \xc5\xa0entvid, upravno spadala pod okraj oz. srez Ljubljana-okolica. Ozemlje ob\xc4\x8dine Ljubljana-\xc5\xa0i\xc5\xa1ka je leta 1963 merilo 155,97 km2. Ob\xc4\x8dina je mejila na jugu na ob\xc4\x8dini Ljubljana-Vi\xc4\x8d-Rudnik in Ljubljana-Center, na vzhodu na ob\xc4\x8dini Ljubljana-Be\xc5\xbeigrad in Dom\xc5\xbeale, na severu in zahodu na ob\xc4\x8dino Kranj, na zahodu pa na ob\xc4\x8dino \xc5\xa0kofja Loka.\n_START_SECTION_\nV samostojni Sloveniji - ponovna uvedba ob\xc4\x8dine Medvode\n_START_PARAGRAPH_\nZ nastankom samostojne in neodvisne Republike Slovenije ter sprejetjem nove ustave je bila oblikovana podlaga za spremembo dotedanje dr\xc5\xbeavne in dru\xc5\xbebene ureditve. Tako je nastala osnova za ponovno uvedbo klasi\xc4\x8dne lokalne samouprave zahodnoevropske razli\xc4\x8dice, saj je ustava Republike Slovenije, kot eno izmed svojih temeljnih na\xc4\x8del demokrati\xc4\x8dne ureditve dr\xc5\xbeave, predvidela uvedbo lokalne samouprave. Uvedba lokalne samouprave je predstavljala eno izmed najpomembnej\xc5\xa1ih ter hkrati najzahtevnej\xc5\xa1ih nalog v dr\xc5\xbeavi, saj je njena uveljavitev predstavljala temeljito spremembo dotedanje dr\xc5\xbeavne ureditve._NEWLINE_Pred sprejetjem Zakona o ustanovitivi ob\xc4\x8din ter dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dij je 29. maja 1994, na okoli 3600 volilnih mestih po Sloveniji, potekal posvetovalni referendum za ustanovitev novih ob\xc4\x8din. Referenduma se je udele\xc5\xbeilo 53,8 odstotka volilnih upravi\xc4\x8dencev od skupno 1.427.515 upravi\xc4\x8dencev. Slovenska zakonodaja in ustava je predvidevala oblikovanje novih ob\xc4\x8din, ki bi bile bistveno manj\xc5\xa1e, z manj pristojnostmi, zato pa bli\xc5\xbee ob\xc4\x8danom._NEWLINE_Referendumsko obmo\xc4\x8dje za ustanovitev ob\xc4\x8dine Medvode je obsegalo obmo\xc4\x8dja naselij: Belo, Brezovica pri Medvodah, Dol, Drago\xc4\x8dajna, Golo Brdo, Gori\xc4\x8dane, Hra\xc5\xa1e, Ladja, Medvode, Mo\xc5\xa1e, Osolnik, Rakovnik, Seni\xc4\x8dica, Smlednik, Sora, Spodnja Senica, Spodnje Pirni\xc4\x8de, Studen\xc4\x8dice, Tehovec, Topol pri Medvodah, Trnovec, Valburga, Va\xc5\xa1e, Verje, Vikr\xc4\x8de, Zavrh pod \xc5\xa0marno Goro, Zbilje, Zgornja Senica, Zgornje Pirni\xc4\x8de in \xc5\xbdlebe Na celotnem obmo\xc4\x8dju je prebivalo 12.710 prebivalcev v 4.087 gospodinjstvih. Na obmo\xc4\x8dju Medvod je bila volilna udele\xc5\xbeba 55 odstotna, kar je bilo najmanj na vzhodnem obrobju Gorenjske. Prebivalci Medvod na referendumu niso podprli predloga glede ustanovitve ob\xc4\x8dine Medvode._NEWLINE_Glede na to, da so bili rezultati referenduma nezavezujo\xc4\x8di je Dr\xc5\xbeavni zbor Republike Slovenije, na seji 3. oktobra 1994, sprejel Zakon o ustanovitvi ob\xc4\x8din ter o dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dij. Z navedenim zakonom je bilo v Sloveniji ustanovljenih 147 ob\xc4\x8din, med katerimi je bilo 11 mestnih ob\xc4\x8din: Celje, Koper, Kranj, Ljubljana, Maribor, Murska Sobota, Nova Gorica, Novo mesto, Ptuj, Slovenj Gradec in Velenje. Z zakonom je bila prav tako ponovno ustanovljena ob\xc4\x8dina Medvode, ki je obsegala naslednje kraje oz. naselja: Belo, Brezovica pri Medvodah, Dol, Drago\xc4\x8dajna, Golo Brdo, Gori\xc4\x8dane, Hra\xc5\xa1e, Ladja, Medvode, Mo\xc5\xa1e, Osolnik, Rakovnik, Seni\xc4\x8dica, Setnica-del, Smlednik, Sora, Spodnja Senica, Spodnje Pirni\xc4\x8de, Studen\xc4\x8dice, Tehovec, Topol pri Medvodah, Trnovec, Valburga, Va\xc5\xa1e, Verje, Vikr\xc4\x8de. Zavrh pod \xc5\xa0marno goro, Zbilje, Zgornja Senica, Zgornje Pirni\xc4\x8de in \xc5\xbdlebe. V skladu z zakonom je bilo dolo\xc4\x8deno, da je sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine Medvode v Medvodah ter da bo ob\xc4\x8dinski svet sestavljen iz 22-ih ob\xc4\x8dinskih svetnikov.\n_START_SECTION_\nLega ob\xc4\x8dine Medvode\n_START_PARAGRAPH_\nMedvode le\xc5\xbeijo 12 km severozahodno od Ljubljane na nadmorski vi\xc5\xa1ini 316 m. V Medvodah je tudi sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de cest, ki vodijo proti Ljubljani, Kranju in \xc5\xa0kofji Loki, Vodicam in je tudi samo 12\xc2\xa0km oddaljena od letali\xc5\xa1\xc4\x8da Brnik. Ob\xc4\x8dina obsega 78 km2 povr\xc5\xa1in, kar jo med slovenskimi ob\xc4\x8dinami uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 87. mesto.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMedvode z bli\xc5\xbenjo okolico so bile naseljene \xc5\xbee zelo zgodaj, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo najdbe iz prazgodovinskih gradi\xc5\xa1\xc4\x8d na Smledni\xc5\xa1kem hribu in v Polhograjskih dolomitih ter ostanki rimske ceste in grobov v Medvodah. Rimske najdbe pod Rakovnikom (Groblje) iz leta 1893 pri\xc4\x8dajo o rimski naselbini,\xc5\xa1e prej je bil pri cerkvi na Ladji najden zlatnik rimskega cesarja Valentiniana  (321-375\xc2\xa0?). Leta 1897 je bilo najdeno rimsko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de z ve\xc4\x8d kot 10 grobovi ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi na Ladji, na eni od obeh najdenih pridanih svetilk je napis \xc2\xbbFortis\xc2\xab.Pri gradnji elektrarne so leta 1957 na\xc5\xa1li bronasto tulasto sekiro.  Po Valvasorju naj bi tu leta 1444 umrl neki 137 let star kmet, Schoenleben  pa kraj omenja 1681 kot Zwischen den Wassern. Iz srednjega veka je znana mitnica, ki je \xc5\xa1e sredi 19. stoletja delovala na mostu \xc4\x8dez Soro._NEWLINE_V darilni listini iz leta 989 je opisana meja gospostva Loka, vendar ni potekala do izliva v Savo, temve\xc4\x8d je \xc5\xbee pri vasi Goste\xc4\x8de pre\xc4\x8dila reko Soro in potekala do dana\xc5\xa1nje Jeprce in potem po cesti Ljubljana-Kranj do Ga\xc5\xa1teja. Torej kraja Medvode takrat ni bilo. Kraj Medvode se je za\xc4\x8del razvijati po letu 1500, prvi\xc4\x8d omenjan kot \xc2\xbbZwischen den W\xc3\xa4ssern\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ele po letu 1580 (Stanovski arhiv in vicedomski arhiv v Arhivu Slovenije). Osnova razvoja vasi je bila postavitev mostu \xc4\x8dez Soro leta 1491 (listine, Arhiv Slovenije)in mlin za \xc5\xbeito (z gostilno). Mitnico so postavili me\xc5\xa1\xc4\x8dani Kranja, ki so postavili tudi most._NEWLINE_Leta 1862 je kraj dobil c.k. po\xc5\xa1to (po\xc5\xa1tar Lorenc Kav\xc4\x8di\xc4\x8d).Od 14. decembra 1870 poteka preko Medvod tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Ljubljana - Jesenice Trbi\xc5\xbe. Leta 1908 je postavljena tovarna olja, od 1923 last Medi\xc4\x8da in Zankla, kasneje Color. V letu 1934 je bila postavljena tekstilna tovarna  Medi\xc4\x8d in Miklavc, 1938 pa tovarna posebnih mizarskih izdelkov, kasneje Sora._NEWLINE_Leta 1947 je bila ustanovljena tovarna plasti\xc4\x8dnih mas in tesnil Donit, tudi Tesnilka, od leta 1952 pa obratuje hidroelektrarna na Savi._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo prebivalstva nara\xc5\xa1\xc4\x8da, leta 1850 je v 14 hi\xc5\xa1ah \xc5\xbeivelo 77 ljudi, leta 1900 v dvajsetih 164 in leta 1935 v 25 hi\xc5\xa1ah na\xc5\xa1tejejo 270 prebivalcev. Za leto 1961 vemo, da je v 116 hi\xc5\xa1ah \xc5\xbeivelo 1161 prebivalcev, za dana\xc5\xa1nje stanje glej stolpec desno._NEWLINE_Leta 1845 je bil v ob\xc4\x8dini Medvode, v vasici Zavrh pod \xc5\xa0marno goro, tudi rojen Jakob Alja\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nS postavitvijo potrebne infrastrukture (\xc5\xbeeleznica, izgradnja cest ipd.) se je vzpodbudil razvoj industrije, kjer je vodilno vlogo imel obrat papirnice v Gori\xc4\x8danah. Pred prvo svetovno vojno je v Medvodah za\xc4\x8dela delovati tovarna olja, nekoliko kasneje pa \xc5\xa1e tekstilna in mizarska tovarna. Navedene tovarne so skupaj z Donitom, ki je nastala \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni, predstavljale temelj sedanje industrije, ki je, razen gori\xc4\x8danske papirnice, ve\xc4\x8dinoma skoncentrirana ob soto\xc4\x8dju rek Save in Sore. Ve\xc4\x8dina prebivalstva se je, vse do sredine prej\xc5\xa1njega stoletja, pre\xc5\xbeivljala z delom v medvo\xc5\xa1kih in kranjskih tovarnah. Prav tako se je del prebivalstva ukvarjal s kmetijstvom, gozdarstvom in \xc4\x8debelarstvom ali pa z doma\xc4\x8dimi obrtmi, kot so kova\xc5\xa1tvo, kolarstvo, sedlarstvo, klju\xc4\x8davni\xc4\x8darstvo, zidarstvo, \xc4\x8devljarstvo, kroja\xc5\xa1tvo, trgovina in gostinstvo. Na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine Medvode je bilo tudi veliko mlinov in \xc5\xbeag, ne le ob rekah Savi in Sori, ampak tudi ob ve\xc4\x8djih potokih, predvsem v dolini Lo\xc4\x8dnice. V omenjeni dolini je obstajal tudi rudnik svinca in \xc5\xbeivega srebra v Knapov\xc5\xbeah, ki je deloval \xc5\xa1e po drugi svetovni vojni. V Zbiljah pa je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das deloval \xc5\xa1e manj\xc5\xa1i rudnik premoga. Izgradnja hidroelektrarne je predstavljala eno izmed najpomembnej\xc5\xa1ih gospodarskih pridobitev. Prav tako ob\xc4\x8dina Medvode postaja eno izmed privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih turisti\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, predvsem za doma\xc4\x8de turiste, ki ve\xc4\x8dinoma prihajajo iz Ljubljane. Tako bi lahko rekli, da obmo\xc4\x8dje Medvod predstavlja nekak\xc5\xa1na zelena vrata glavnega mesta Slovenije.\n_START_SECTION_\nGrb in zastava ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi lege na soto\xc4\x8dju reke Save in Sore, je bila za izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de grba izbrana vizualizacija soto\xc4\x8dja obeh omenjenih rek. Kot nam pove \xc5\xbee ime, se sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine nahaja med vodami. Razpoznavni slikovni znak je upodobljen na belem \xc5\xa1\xc4\x8ditnem polju. Je v obliki \xc4\x8drke Y, ki ponazarja obliko soto\xc4\x8dja Save in Sore. Obe reki sta na grbu upodobljeni s svojim odtenkom modre barve. Barvni trakovi so rahlo upognjeni, in sicer tako, da ponazarjajo gibanje vode in prispodobo lokacije. Iz prepleta dveh modrih barv je ponazorjeno zlitje ene reke v drugo._NEWLINE_Zastava ob\xc4\x8dine Medvode je pokon\xc4\x8dne pravokotne oblike. Na njej je, v zgornji \xc4\x8detrtini pravokotnika, upodobljen grb ob\xc4\x8dine Medvode. Na preostalih treh \xc4\x8detrtinah povr\xc5\xa1ine je upodobljen pove\xc4\x8dan izsek prepleta na grbu. Povsod, kjer je postavljen ob\xc4\x8dinski grb, je izobe\xc5\xa1ena tudi zastava. Uporabo grba in zastave ureja poseben odlok.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni podatki za leto 2016\n_START_PARAGRAPH_\nSredi leta 2016 je imela ob\xc4\x8dina pribli\xc5\xbeno 16.120 prebivalcev (pribli\xc5\xbeno 7.950 mo\xc5\xa1kih in 8.170 \xc5\xbeensk). Po \xc5\xa1tevilu prebivalcev se je med slovenskimi ob\xc4\x8dinami uvrstila na 32. mesto. Na kvadratnem kilometru povr\xc5\xa1ine ob\xc4\x8dine je \xc5\xbeivelo povpre\xc4\x8dno 208 prebivalcev, torej je bila gostota naseljenosti tu ve\xc4\x8dja kot v celotni dr\xc5\xbeavi (102 prebivalca na km2). \xc5\xa0tevilo \xc5\xbeivorojenih je bilo vi\xc5\xa1je od \xc5\xa1tevila umrlih. \xc5\xa0tevilo tistih, ki so se iz te ob\xc4\x8dine odselili, je bilo ni\xc5\xbeje od \xc5\xa1tevila tistih, ki so se vanjo priselili. Selitveni prirast na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil torej pozitiven, zna\xc5\xa1al je 11,3. Se\xc5\xa1tevek naravnega in selitvenega prirasta na 1.000 prebivalcev v ob\xc4\x8dini je bil pozitiven, zna\xc5\xa1al je 12,7 (v Sloveniji 0,8)._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna starost ob\xc4\x8danov je bila 42,5 leta in tako ni\xc5\xbeja od povpre\xc4\x8dne starosti prebivalcev Slovenije (42,9 leta). Med prebivalci te ob\xc4\x8dine je bilo \xc5\xa1tevilo najstarej\xc5\xa1ih \xe2\x80\x93 tako kot v ve\xc4\x8dini slovenskih ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dje od \xc5\xa1tevila najmlaj\xc5\xa1ih: na 100 oseb, starih 0\xe2\x80\x9314 let, je prebivalo 117 oseb starih 65 let ali ve\xc4\x8d. To razmerje pove, da je bila vrednost indeksa staranja za to ob\xc4\x8dino ni\xc5\xbeja od vrednosti tega indeksa za celotno Slovenijo (ta je bila 125). Pove pa tudi, da se povpre\xc4\x8dna starost prebivalcev te ob\xc4\x8dine dviga v povpre\xc4\x8dju po\xc4\x8dasneje kot v celotni Sloveniji. Podatki po spolu ka\xc5\xbeejo, da je bila vrednost indeksa staranja za \xc5\xbeenske v vseh slovenskih ob\xc4\x8dinah vi\xc5\xa1ja od indeksa staranja za mo\xc5\xa1ke. V ob\xc4\x8dini je bilo \xe2\x80\x93 kar je zna\xc4\x8dilnost le redkih slovenskih ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 med \xc5\xbeenskami manj takih, ki so bile stare 65 let ali ve\xc4\x8d, kot takih, ki so bile stare manj kot 15 let; pri mo\xc5\xa1kih pa je bila slika ravno obrnjena. Med osebami v starosti 15 do 64 let (tj. med delovno sposobnim prebivalstvom) je bilo pribli\xc5\xbeno 63\xc2\xa0% zaposlenih ali samozaposlenih oseb (tj. delovno aktivnih), kar je ve\xc4\x8d od slovenskega povpre\xc4\x8dja (60\xc2\xa0%). Med aktivnim prebivalstvom ob\xc4\x8dine je bilo v povpre\xc4\x8dju 8,6\xc2\xa0% registriranih brezposelnih oseb, to je manj od povpre\xc4\x8dja v dr\xc5\xbeavi (11,2\xc2\xa0%). Med brezposelnimi je bilo tu \xe2\x80\x93 druga\xc4\x8de kot v ve\xc4\x8dini slovenskih ob\xc4\x8din \xe2\x80\x93 enako brezposelnih mo\xc5\xa1kih kot \xc5\xbeensk. Povpre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna pla\xc4\x8da na osebo, zaposleno pri pravnih osebah, je bila v tej ob\xc4\x8dini v bruto znesku za pribli\xc5\xbeno 7\xc2\xa0% ni\xc5\xbeja od letnega povpre\xc4\x8dja mese\xc4\x8dnih pla\xc4\x8d v Sloveniji, v neto znesku pa za pribli\xc5\xbeno 5\xc2\xa0%. V 2015 je bilo v ob\xc4\x8dini 365 stanovanj na 1.000 prebivalcev. Pribli\xc5\xbeno 70\xc2\xa0% stanovanj je imelo najmanj tri sobe (tj. tri ali ve\xc4\x8d). Povpre\xc4\x8dna uporabna povr\xc5\xa1ina stanovanja je bila 94 m2. Vsak drugi prebivalec v ob\xc4\x8dini je imel osebni avtomobil (53 avtomobilov na 100 prebivalcev); ta je bil v povpre\xc4\x8dju star 10 let.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini Medvode je v \xc5\xa1olskem letu 2017/2018 735 otrok obiskovalo vrtec. Od naveden \xc5\xa1tevilke je bilo 372 deklic in 363 de\xc4\x8dkov. V ob\xc4\x8dini Medvode deluje javno-izobra\xc5\xbeevalni zavod Vrtec Medvode, ki izvaja javno veljavni program za pred\xc5\xa1olske otroke. Vrtec Medvode se deli na osem enot (enota Ostr\xc5\xbeek, enota Medvo\xc5\xa1ka, enota Pirni\xc4\x8de, enota Preska, enota Smlednik, enota Novi Smlednik, enota Senica, enota Sora)._NEWLINE_V \xc5\xa1olskem letu 2017/2018 je v ob\xc4\x8dini Medvode osnovno \xc5\xa1olo obiskovalo 1525 u\xc4\x8dencev. V Medvodah delujejo \xc5\xa1tiri osnovne \xc5\xa1ole (O\xc5\xa0 Medvode, O\xc5\xa0 Pirni\xc4\x8de, O\xc5\xa0 Simona Jenka in O\xc5\xa0 Preska). Osnovna \xc5\xa1ola Preska ima poleg mati\xc4\x8dne osnovne \xc5\xa1ole \xc5\xa1e dve podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni osnovni \xc5\xa1oli, in sicer Podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno osnovno \xc5\xa1olo Topol in Podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno osnovno \xc5\xa1olo Sora. V ob\xc4\x8dini deluje tudi Glasbena \xc5\xa1ola Franca \xc5\xa0turma.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBelo, Brezovica pri Medvodah, Dol, Drago\xc4\x8dajna, Golo Brdo, Gori\xc4\x8dane, Hra\xc5\xa1e, Jeprca, Ladja, Medvode, Mo\xc5\xa1e, Osolnik, Preska, Rakovnik, Seni\xc4\x8dica, Setnica, Smlednik, Sora, Spodnja Senica, Spodnje Pirni\xc4\x8de, Studen\xc4\x8dice, Svetje, Tehovec, Topol pri Medvodah, Trnovec, Valburga, Va\xc5\xa1e, Verje, Vikr\xc4\x8de, Zavrh pod \xc5\xa0marno Goro, Zbilje, Zgornja Senica, Zgornje Pirni\xc4\x8de, \xc5\xbdlebe'