b'\n_START_ARTICLE_\nRoderik\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na Kroniko Alfonsa III je bil Roderik sin Teodefreda, ki je bil sin kralja Hindasvinda. \xc4\x8cas njegovega rojstva ni znan, vendar lahko glede na zgodovinske spise sklepamo, da je bil rojen po letu 687. Istega leta se je namre\xc4\x8d poro\xc4\x8dil njegov o\xc4\x8de, krono pa je prevzel Egika.\n_START_SECTION_\nPrihod na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 649 in 710 je vizigotom vladal Vitiza kot naslednik svojega o\xc4\x8deta Egika. Glede na kronike tistega \xc4\x8dasa so podatki o koncu vladavine Roderikovega predhodnika razli\xc4\x8dni._NEWLINE_Glede na Chronica Regum Visigothorum, naj bi se vladavina Vitize kon\xc4\x8dala leta 710, medtem ko je glede na Kroniko 754 kon\xc4\x8dal z vladavino po svoji smrti leta 711. Slednja tudi pravi, da je Roderik na oblast pri\xc5\xa1el s spodbudo senata. Potekala naj bi vojna med Roderikom in drugimi aristokrati, ki so bili prav tako kandidati za prestol. Odnosi s plemstvom so se oslabili, kar je povzro\xc4\x8dilo upore prebivalcev na dolo\xc4\x8denih ozemljih Iberskega polotoka. Ta spor je povzro\xc4\x8dil dr\xc5\xbeavni udar.\n_START_SECTION_\nDelitev kraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nezadovoljstva prebivalstva je bil Roderik oblast primoran razdeliti z Agilo II, ki je v roke dobil severovzhodni del ozemlja (Tarakonija in Narbonija), Roderik pa je vladal jugozahodu polotoka (Luzitanija in Kartaginja s prestolnico v Toledu). Za delitev ozemlja so najve\xc4\x8dji dokaz kovanci iz \xc4\x8dasa vladavine obeh kraljev. Arheologi so v bli\xc5\xbeini Toleda odkrili 12 kovancev na katerih je bilo kovano ime "Rvdericvs". Te kovance so na\xc5\xa1li zgolj na ozemlju Luzitanije in Kartaginje, ki sta pripadali Roderiku, kar je mo\xc4\x8dan zgodovinski dokaz za obstoj delitve kraljestva med oba vladarja._NEWLINE_Glede na Kroniko 754 je Roderik vladal eno leto.\n_START_SECTION_\nInvazija Arabcev in Berberov\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na Kroniko 754 je Roderik takoj po vzponu na prestol zbral voja\xc5\xa1ke sile, da bi se spoprijel z Arabci in Berberi, ki so za\xc4\x8deli prodirati v kraljestvo na jugu Iberskega polotoka in uni\xc4\x8dili mnogo mest na svoji poti._NEWLINE_Roderik je organiziral \xc5\xa1tevilne poskuse voja\xc5\xa1kih pohodov, da bi pregnal sovra\xc5\xbenike, vendar so ga njegove enote zapustile. Ubit je bil v bitki leta 712. Kronika 754 trdi, da so mu nekateri od Roderikovih privr\xc5\xbeencev \xc5\xbeeleli smrt in mu pri zadnji voja\xc5\xa1ki odpravi niso \xc5\xbeeleli pomagati. Na prestol so se po njegovi smrti \xc5\xbeeleli povzpeti prav oni, a je ve\xc4\x8dina umrla v preostalih bitkah._NEWLINE_Drugi zgodovinarji trdijo, da sta neso\xc4\x8dutje Roderikovih vojakov in njegovo prihod na prestol pripeljala do poraza Vizigotov. Ve\xc4\x8dina njegovih mo\xc5\xbe naj bi bila tudi slabo pripravljena in vojska, ki se je borila na strani Gotov, je bila zaradi tega zelo oslabljena._NEWLINE_Kronika 754 navaja, da so Arabci Toledo zavzeli leta 711 in usmrtili ve\xc4\x8dino aristokracje._NEWLINE_O tem kje naj bi potekala zadnja odlo\xc4\x8dilna bitka je bilo veliko razpravljanja. Najverjetneje je potekala blizu ustja reke Gvadalete in zato prejela ime bitka pri Gvadaleteju._NEWLINE_V Kroniki devetega stoletja pi\xc5\xa1e, da so v Egitaniji (zdaj\xc5\xa1nja Idanha-a-Velha na Portugalskem) odkrili nagrobnik z napisom Hic requiescit Rodericus, rex Gothorum (lat.), kar v prevodu pomeni: Tukaj po\xc4\x8diva Roderik, kralj Gotov. Legenda Nazareja pravi, da naj bi kralj dezertiral sam in pustil svoje vojake za sabo. Njegova \xc5\xbeena naj bi se kasneje poro\xc4\x8dila z enim od Arabskih guvernerjev Hispanije, Abd al-Aziz ibn Muso._NEWLINE_Do leta 715 so okupatorji zavzelii ve\xc4\x8dinski del Iberskega polotoka, z izjemo severa, kjer se jim je zaradi hladnej\xc5\xa1ega podnebja, ozemlje zdelo neugodno za poselitev.\n_START_SECTION_\nRoderikova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj po uboju Roderika, so se njegovi privr\xc5\xbeenci zatekli v visokogorje na severu, kjer so po\xc4\x8dasi kovali na\xc4\x8drte, da bi ponovno dobili oblast nad Iberskim polotokom. To jim je postopoma kon\xc4\x8dno uspelo leta 1492 z zdru\xc5\xbeitvijo Kastilje in Aragona s poroko med Izabelo Kastiljsko in Fernandom Aragonskim. Tako se je za\xc4\x8dela vladavina habsbur\xc5\xa1kih kraljev v \xc5\xa0paniji, ki se je kon\xc4\x8dala s smrtjo Karla II \xc5\xa0panskega leta 1700, ki je umrl brez potomcev, in pre\xc5\xa1la v roke Borbonski dinastiji, ki je \xc5\xa1e danes na \xc5\xa1panskem prestolu.'