b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crn trn\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nUmetnik Barnaba je velikokrat nesre\xc4\x8den zaradi osamljenosti. Bole\xc4\x8dino posku\xc5\xa1a izliti na papir, po pomo\xc4\x8d se zate\xc4\x8de tudi k delom priznanih pisateljev, vendar mu ni\xc4\x8d ne pomaga. \xc5\xbdalost utaplja v alkoholu, kar ga privede do ciroze jeter in mese\xc4\x8dno okrevanje v bolni\xc5\xa1nici. Tam mu dneve kraj\xc5\xa1a medicinska sestra Blanka, s katero si dolgo v no\xc4\x8d pripovedujeta \xc5\xbeivljenjske zgodbe. Zadnji ve\xc4\x8der preden mora Barnaba zapustiti bolni\xc5\xa1nico, si z Blanko izpovesta ljubezen. Pogovarjata se o skupni prihodnosti. Beseda nanese na Avstralijo. Blanka mu pove, da no\xc4\x8de ve\xc4\x8d \xc5\xbeiveti v Sloveniji, Barnaba pa ji obljubi, da ji bo sledil kamorkoli. Izmenjata si nekaj vro\xc4\x8dih poljubov, vendar ga Blanka ustavi z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbbNa svetu se mora vse zaslu\xc5\xbeiti, je rekla moja mama, \xc5\xbeeno, otroka, trpljenje, \xc5\xbeivljenje in grob. \xc4\x8cisto vse.\xc2\xab\xc2\xa0Nato mu poka\xc5\xbee oglas, v katerem neki Avstralec i\xc5\xa1\xc4\x8de mlado Slovenko, s katero bi se poro\xc4\x8dil in jo pripeljal v Avstralijo. Pove mu, da bo gospodu pisala in da se ji ponudba zdi odli\xc4\x8dna prilo\xc5\xbenost za delo v tujini, Barnaba pa je ogor\xc4\x8den nad njeno naivnostjo. Blanka v pismu Avstralcu pojasni, da se \xc5\xbeeli poro\xc4\x8diti s trenutnim fantom in ne z njim, bi pa \xc5\xbeelela, da ji vseeno priskrbi vozovnico. To se tudi zgodi in Blanka dobi karto za Sydney. \xc4\x8cez deset dni odideta z Barnabo na ladjo v Trst, kjer se poslovita (obljubita si, da ne za dolgo). Barnaba se na poti domov zaradi \xc5\xbealosti napije in se zbudi s hudim ma\xc4\x8dkom in slabo vestjo._NEWLINE_Z Blanko si redno izmenjujeta pisma in po dobrem mesecu Barnaba prejme pismo, da je ladja prispela v Sydney. Tam se spozna z gospodom \xc5\xbdelejem, ki ji je priskrbel slu\xc5\xbebo v bolni\xc5\xa1nici, kjer nekaj dni za tem za\xc4\x8dne delati na oddelku z otroki, ki so zboleli za \xc4\x8drnimi kozami. Ker je karta za Avstralijo predraga, tudi po enem letu Barnaba ne more za Blanko, da bi za\xc5\xbeivela skupaj. Barnaba ta \xc4\x8das pre\xc5\xbeivi v kartuzijanskem samostanu, kjer se zopet posveti pisanju. Ko se po letu in pol vrne iz samostana in v obupu za\xc4\x8dne neke vrste razmerje z dekletom po imenu Burda, prispe Blankino pismo s karto za Avstralijo. V strahu in zmedi (ne ve ve\xc4\x8d, ali si res \xc5\xbeeli iti za Blanko) spet za\xc4\x8dne popivati. Ko se strezni, sprejme odlo\xc4\x8ditev in Blanki vrne karto:\xc2\xa0\xc2\xbbNe bo me za teboj!\xc2\xab\xc2\xa0Blanko to pismo tako potre, da se v kr\xc4\x8dih zvija po tleh in \xc5\xbeeli umreti._NEWLINE_\xc5\xa0ele po petih mesecih preboli Barnabo in se poro\xc4\x8di s \xc5\xa1oferjem Arthurjem Lenoxom iz Sydneyja. Drug z drugim sta presre\xc4\x8dna in kmalu se jima rodi sin John. Blanka ob ve\xc4\x8derih za uspavanko Johnu pripoveduje zgodbe o Sloveniji, kar v Arthurju zbudi \xc5\xbeeljo, da obi\xc5\xa1\xc4\x8de to prekrasno de\xc5\xbeelo. Po \xc5\xa1tirih letih in pol se tako Blanka s svojo dru\xc5\xbeinico vrne v rodno domovino. Nekega ve\xc4\x8dera, ko se zakonca odpravljata spat, Johna zadane infarkt in odpeljejo ga v bolni\xc5\xa1nico. Sklenejo vrniti se v Avstralijo. Pred odhodom gredo s sorodniki na ve\xc4\x8derjo, ki ji sledi ples. Tam se nekdanja zaljubljenca Blanka in Barnaba zopet sre\xc4\x8data, si se\xc5\xbeeta v roke ter izmenjata nekaj besed. Blanka spozna, da je Barnaba alkoholik. Vendar mu ravno to sre\xc4\x8danje da nov zagon in energijo za \xc5\xbeivljenje. Spomin na Blankin pogled mu vedno znova daje navdih, da se prepusti pisanju. Kmalu se zaljubi v brhko deklico Len\xc4\x8dko, ki mu zapolni praznino v srcu in vrne polnost \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Roman se kon\xc4\x8da z Len\xc4\x8dkinim razmi\xc5\xa1ljanjem o razmerju med umetnikom in domovino.\n_START_SECTION_\nKritika in literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbNovi roman Pavleta Zidarja nas iz\xc4\x8drpno informira o zmoti odtujeni\xc5\xa1tva. Ganljivi so prizori, kako se nekateri \xc5\xbeelijo vrniti, pa se lahko vrnejo le fizi\xc4\x8dno, duhovnega stika z domovino ne najdejo ve\xc4\x8d. Bole\xc4\x8dine, ki jih silijo, da gredo ponovno osvajat domovino, so pregrenke in bi lahko streznile vse, ki gojijo prazno upanje o sladkem kosu kruha v zlati tujini. Prava streznitev iz trpke resnice \xc4\x8cRNEGA TRNA, pretresljiva in hkrati zdravilna za te\xc5\xbeke zmote odtujevanja domovini.\xc2\xab\xc2\xa0(Furlan-Lorbek 1977)_NEWLINE_\xc2\xbbStrategija teksta tudi tokrat temelji na formiranju dvoma. Na za\xc4\x8detku recepcije je izpostavljeno dejstvo, da je Barnaba sre\xc4\x8dal Blanko potem, ko se je z mo\xc5\xbeem Avstralcem vrnila iz Avstralije. Receptor to brez te\xc5\xbeav povezuje z nadaljevanjem pripovedi, ko Barnaba in Blanka na\xc4\x8drtujeta izselitev v Avstralijo, ko se dogovorita, da bo prva od\xc5\xa1la ona, in da bo za njo, potem, ko mu bo poslala vozno karto, odpotoval tudi on.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa0tuhec 1992: 180)_NEWLINE_\xc2\xbbLiteratura je torej kljub svoji magi\xc4\x8dni mo\xc4\x8di odkrivanja resnice razkrojevalna in pogubna za njenega ustvarjalca. V nizu reakcij postane tako zadnja nemo\xc5\xbenost, ki vodi glavno osebo v najbolj zaostren izhod, v smrt. Ta kot v nekaterih drugih delih ne nosi ni\xc4\x8d zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8dega, je pravzaprav Pre\xc5\xa1ernova\xc2\xa0\xc2\xbbprijazna smrt\xc2\xab\xc2\xa0in s tem edina re\xc5\xa1itev izven elementa dvoma.\xc2\xa0\xc2\xbbKakor, da umira, se je za\xc4\x8delo dobrotno spanje: najprej je od\xc4\x8dutil noge in roke in nato \xc5\xa1e zavest. V nekaj minutah ga ni bilo ve\xc4\x8d nikjer.\xc2\xab\xc2\xa0(Zidar 1977: 290)\xc2\xab\xc2\xa0(Berlogar 1978: 21)'