b'\n_START_ARTICLE_\nVikunja\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe mnogo gracilnej\xc5\xa1a od gvanaka in najmanj\xc5\xa1i predstavnik ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih kamel, odrasle \xc5\xbeivali dose\xc5\xbeejo slab meter ple\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine in te\xc5\xbeo 45 do 55 kg. Dlaka je dvobarvna, po hrbtni strani cimetaste barve, po trebu\xc5\xa1ni pa bela. Pod vratom je v\xc4\x8dasih dlaka dalj\xc5\xa1a._NEWLINE_Podobno kot ostali sorodniki se parijo sezonsko, samice postanejo spolno zrele v drugem letu \xc5\xbeivljenja. Tropi so dveh vrst, skupine samcev in dru\xc5\xbeinske skupnosti z vodilnim samcem, nekaj samicami in mladi\xc4\x8di, mlaj\xc5\xa1imi od enega leta. Dru\xc5\xbeinske skupnosti branijo svoje teritorije pred vsiljivci._NEWLINE_Najbli\xc5\xbeji divji sorodnik je gvanako, s katerim sta se vrsti oddelili od skupnega prednika pred dvemi do tremi milijoni let. Do pred kratkim je veljalo prepri\xc4\x8danje, da za razliko od gvanaka ni bila nikoli udoma\xc4\x8dena, sodobnej\xc5\xa1e molekularne raziskave pa so razkrile njihove sledove v genomu alpake, tako da je mo\xc5\xbeno, da gre za delnega kri\xc5\xbeanca.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta uspeva na andskih visokogorskih pa\xc5\xa1nikih (punah), na nadmorskih vi\xc5\xa1inah 3700 do 4800 m. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeivi v goratih predelih Peruja, Bolivije, Argentine in \xc4\x8cila._NEWLINE_\xc5\xbde pred stoletji so vikunje slovele po izredno fini volni, iz katere so domorodci delali najmehkej\xc5\xa1o tkanino. V \xc4\x8dasu Inkovskega imperija so jih aktivno varovali, tako da so v Andih \xc5\xbeivele ve\xc4\x8dmilijonske populacije teh \xc5\xbeivali. Lovili so jih le na tri leta in ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivali le postrigli ter izpustili. Ravnovesje se je poru\xc5\xa1ilo, ko so obmo\xc4\x8dje zavzeli \xc5\xa1panski konkvistadorji, takrat se je za\xc4\x8dela populacija manj\xc5\xa1ati, \xc5\xa1e bolj intenzivno pa z vzponom mednarodne trgovine v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ko je bilo povpra\xc5\xa1evanje po mehkem krznu izredno veliko. Zaradi pretiranega lova je do 1960. let ostalo le \xc5\xa1e nekaj tiso\xc4\x8d vikunj, vrsta je bila tik pred izumrtjem, nato pa so andske dr\xc5\xbeave sprejele varstveno konvencijo. Populacija si je opomogla, tako da od leta 2008 po kriterijih Svetovne zveze za varstvo narave ne velja ve\xc4\x8d za ogro\xc5\xbeeno._NEWLINE_Kljub temu jo ogro\xc5\xbeajo krivolov, izguba habitatov zaradi intenzifikacije \xc5\xbeivinoreje in onesna\xc5\xbeevanje, tveganje pa predstavljajo tudi globalne spremembe podnebja.'