b'\n_START_ARTICLE_\nNeformalno izobra\xc5\xbeevanje in u\xc4\x8denje v delovnem okolju\n_START_PARAGRAPH_\nNeformalno izobra\xc5\xbeevanje oziroma u\xc4\x8denje je pomembna oblika izobra\xc5\xbeevanja predvsem za odraslo populacijo, saj je osredoto\xc4\x8dena na u\xc4\x8de\xc4\x8do se osebo ter na znanja, ki jih lahko oseba pridobi iz izku\xc5\xa1enj . Neformalno izobra\xc5\xbeevanje zajema razli\xc4\x8dne oblike, in sicer seminarji, te\xc4\x8daji, predavanja, delavnice, organizirano samostojno u\xc4\x8denje in druge vrste u\xc4\x8denja . Programi neformalnega izobra\xc5\xbeevanja so pogosto usmerjeni v pridobitev specifi\xc4\x8dnega znanja . Ena izmed pomembnej\xc5\xa1ih zna\xc4\x8dilnosti neformalnega izobra\xc5\xbeevanja je njegova variabilnost, saj je zelo raznoliko in se prilagaja zmo\xc5\xbenostim posameznikov in dru\xc5\xbebe . Neformalno u\xc4\x8denje je pogosto podcenjeno, saj se ga ne dojema kot\xc2\xa0\xc2\xbbresni\xc4\x8dno\xc2\xab\xc2\xa0u\xc4\x8denje, njegovi dose\xc5\xbeki pa na trgu dela nimajo vrednosti . Za razumevanje konceptov je potrebno razlikovati med u\xc4\x8denjem in izobra\xc5\xbeevanjem, ki sta sicer sorodni dejavnosti, a se v nekaterih zna\xc4\x8dilnostih razlikujeta. Izobra\xc5\xbeevanje in u\xc4\x8denje se med seboj razlikujeta v tem, da izobra\xc5\xbeevanje predstavlja na\xc4\x8drtovano in organizirano dejavnost, u\xc4\x8denje pa predstavlja proces .\n_START_SECTION_\nRazlika med formalnim in neformalnim izobra\xc5\xbeevanjem\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na memorandum EU o vse\xc5\xbeivljenjskem u\xc4\x8denju  lo\xc4\x8dimo tri oblike u\xc4\x8denja, in sicer formalno u\xc4\x8denje, neformalno u\xc4\x8denje in informalno u\xc4\x8denje. Formalno izobra\xc5\xbeevanje obi\xc4\x8dajno poteka v izobra\xc5\xbeevalnih ustanovah (\xc5\xa1ole, univerze\xe2\x80\xa6), je organizirano, strukturirano, ima v naprej dolo\xc4\x8den urnik, u\xc4\x8dne cilje in metode dela, ob zaklju\xc4\x8dku pa posameznik pridobi formalno izobrazbo . Neformalno izobra\xc5\xbeevanje lahko poteka kjerkoli, urnik in metode dela so zasnovane razli\xc4\x8dno, glede na vsebino, potrebe udele\xc5\xbeencev in ciljno skupino, ob zaklju\xc4\x8dku pa udele\xc5\xbeenec ne prejme javne listine, lahko pa se izda interno potrdilo o sodelovanju ali udele\xc5\xbebi. Formalno u\xc4\x8denje ima tri osnovne zna\xc4\x8dilnosti, in sicer specifi\xc4\x8dni kurikulum, u\xc4\x8ditelja, ki je zadol\xc5\xbeen za izvedbo kurikuluma oziroma pou\xc4\x8devanje ter sistem ocenjevanja, s katerim ocenjujemo dose\xc5\xbeek u\xc4\x8denca. Neformalne oblike izobra\xc5\xbeevanja pa so v ve\xc4\x8dji meri fleksibilne in u\xc4\x8de\xc4\x8di osebi nudijo ve\xc4\x8d svobode, v primerjavi s formalnimi oblikami . Formalno izobra\xc5\xbeevanje, katerega nosilec je \xc5\xa1olski sistem, ki je samostojen sistem, se ne povezuje s sistemi religije, dela in sorodstva, medtem ko se neformalno izobra\xc5\xbeevanje vpeto v razli\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene prakse in spodbuja medgeneracijski ter interdisciplinarni pristop . Kot posebno vrsto u\xc4\x8denja pa lahko opredelimo informalno u\xc4\x8denje. Informalno oziroma prilo\xc5\xbenostno u\xc4\x8denje predstavlja obliko u\xc4\x8denja, ki poteka vsak dan, je del razvoja \xc4\x8dloveka in ni nujno namerno, kar je razlog, da ga pogosto ne prepoznamo kot obliko u\xc4\x8denja\n_START_SECTION_\nVrste u\xc4\x8denja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8denje na delovnem mestu se razlikuje glede na dimenzijo na\xc4\x8drtovanja u\xc4\x8denja (namerno oziroma na\xc4\x8drtovano u\xc4\x8denje nasproti nenamernemu in nena\xc4\x8drtovanemu u\xc4\x8denju) in glede na vrste u\xc4\x8denja (u\xc4\x8denje tega, kar je v delovnem okolju \xc5\xbee poznano, u\xc4\x8denje tega kar je v delovnem okolju novo ter razvoj obstoje\xc4\x8dih sposobnosti) . Poznavanje tega nam je lahko v pomo\xc4\x8d pri razumevanju razli\xc4\x8dnosti in kompleksnosti u\xc4\x8denja na delovnem mestu. Del u\xc4\x8denja na delovnem mestu je na\xc4\x8drtovan, a ve\xc4\x8dina u\xc4\x8denja na delovnem mestu je nena\xc4\x8drtovana, sicer pa je v\xc4\x8dasih te\xc5\xbeko natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti ali je u\xc4\x8denje na delovnem mestu namerno ali nenamerno. Za u\xc4\x8denje na delovnem mestu pa je zna\xc4\x8dilno tudi to, da so posamezniki bolj usmerjeni na dokon\xc4\x8danje delovne naloge, kot pa na samo u\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\nModel neformalnega in naklju\xc4\x8dnega u\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nModel je opredeljen kot pristop k re\xc5\xa1evanju problemov, in sicer avtorici  navajata, da posamezniki ocenijo kaj je problemati\xc4\x8dno oziroma predstavlja izziv v okviru izku\xc5\xa1nje. Model sestavljata dva kroga, in sicer notranji, ki predstavlja prepri\xc4\x8danje, da je u\xc4\x8denje rezultat vsakodnevnih odkritij na katere naletimo med svojim delom in \xc5\xbeivljenjem. Zunanji krog pa predstavlja kontekst znotraj katerega pridobivamo izku\xc5\xa1nje in ima klju\xc4\x8dno vlogo pri interpretaciji situacij, dejanj, u\xc4\x8denja in izbir, na katere vplivajo. Model je sicer zastavljen v obliki kroga, a posamezni koraki niso linearni, prav tako pa si nujno ne sledijo v navedenem zaporedju. U\xc4\x8denje se pri\xc4\x8dne s spro\xc5\xbeilcem (spro\xc5\xbeilec je lahko notranji ali zunanji dra\xc5\xbeljaj, ki v posamezniku spro\xc5\xbei nezadovoljstvo). Temu sledi interpretacija oziroma razlaga te izku\xc5\xa1nje, kar posameznika privede do raziskovanja alternativnih mo\xc5\xbenosti. \xc4\x8ce re\xc5\xa1itev zahteva novo znanje, ga mora posameznik pridobiti, da bo re\xc5\xa1itev (dejanje) lahko izvedel. Po izvedbi re\xc5\xa1itve posameznik oceni posledice (oceni ali mu je uspelo dose\xc4\x8di kar si je zastavil). Evalvacija re\xc5\xa1itev posamezniku omogo\xc4\x8di, da oblikuje pridobljeno znanje in izku\xc5\xa1nje ter ga v prihodnosti ponovno uporabi. Te ugotovitve predstavljajo novo razumevanje, ki bo osebo spremljalo v novih situacijah.\n_START_SECTION_\nVpliv nacionalne kulture na neformalno u\xc4\x8denje v delovnem okolju\n_START_PARAGRAPH_\nPripadniki kolektivisti\xc4\x8dnih kultur v primerjavi s pripadniki individualisti\xc4\x8dnih kultur preferirajo skupinske aktivnosti pred individualnimi . Pripadniki maskulinih kultur so obi\xc4\x8dajno bolj ciljno usmerjeni in bolj poudarjajo u\xc4\x8dne dose\xc5\xbeke, med tem ko je pripadnikom femininih kultur pomembnej\xc5\xa1e socialno odobravanje v okviru u\xc4\x8denja, u\xc4\x8dnih skupin ali organizacij . V kulturah z ni\xc5\xbejo stopnjo izogibanja negotovosti je sprejemljivo oziroma zahtevano ve\xc4\x8d avtonomije, medtem ko so v kulturah z vi\xc5\xa1jo stopnjo izogibanja negotovosti potrebne bolj specifi\xc4\x8dne in jasne smernice za u\xc4\x8dne aktivnosti . V dolgotrajno orientiranih kulturah s cilji in motivacija za u\xc4\x8denje usmerjeni v uspeh za prihodnost in spremembe, v kulturah, ki pa so orientirane kratkotrajno motivacija izhaja iz trenutnih problemov ali iz neposredne delovne uspe\xc5\xa1nosti . Raziskovalki opozarjata, da je kljub potrjenim kulturnim razlikam \xc5\xa1e prezgodaj, da bi zaklju\xc4\x8devali kateri na\xc4\x8din neformalnega u\xc4\x8denja je za pripadnike posameznih nacionalnih kultur najbolj\xc5\xa1i .'