b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna robinija\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveno ime drevesa izvira iz gr\xc5\xa1ke besede pseud\xc3\xa9s - nepravi in acacia, kot ga je napa\xc4\x8dno poimenoval Linne. Drevo je samoraslo na vzhodu ZDA, od tam pa so jo zanesli povsod po svetu. V Evropi je tako navadna robinija \xc5\xbee postala velik vsiljivec, ki se hitro \xc5\xa1iri._NEWLINE_Navadna robinija zraste do 25 metrov visoko, deblo pa ima pokon\xc4\x8dno, pokrito pa je z rjavo sivo mo\xc4\x8dno razpokano skorjo. Kro\xc5\xa1nja drevesa je okrogla, sestavljajo pa jo veje, polne dolgih trnov. Listi so svetlo zeleni in pernato deljeni na manj\xc5\xa1e listi\xc4\x8de. Listi so na rde\xc4\x8de rjave mlade vejice name\xc5\xa1\xc4\x8deni premenjalno, sestavljeni pa so iz 7 do 20 majhnih listi\xc4\x8dev z gladkim listnim robom. Na bazi peclja poganjata iz veje po dva trna, ki sta v resnici preobra\xc5\xbeena prilista._NEWLINE_Cvetovi navadne robinije so beli in zdru\xc5\xbeeni v velika grozdasta socvetja, polna medu. Cvetovi so u\xc5\xbeitni, v \xc4\x8dasu cvetenja (od maja do junija) pa z mo\xc4\x8dnim vonjem privabljajo veliko \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Oplojeni cvetovi postanejo vise\xc4\x8di usnjati stroki, polni semen (od 4 do 10 fi\xc5\xbeolu podobnih semen).\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nDomovina navadne robinije so ZDA, danes pa je ta drevesna vrsta raz\xc5\xa1irjena tudi v Evropi, kjer ponekod zaradi hitrega razra\xc5\xa1\xc4\x8danja \xc5\xbee postaja gro\xc5\xbenja ekosistemu. Razmno\xc5\xbeuje se s semeni ali potaknjenci ter s koreninskimi poganjki. Navadna robinija ne mara kamnite podlage in rasti\xc5\xa1\xc4\x8d z zastajajo\xc4\x8do vodo ali visoko podtalnico. Za razvoj potrebuje veliko svetlobe, zaradi \xc4\x8desar se najpogosteje pojavlja na gozdnih obronkih ali posekah. Ob\xc4\x8dutljiva je za veter, sneg in nizke temperature, zato je v Evropi najbolj raz\xc5\xa1irjena v vinorodnih predelih. Najbolje uspeva v \xc4\x8distih sestojih, v gozdnih zdru\xc5\xbebah raste skupaj z brezo, topolom, javorjem, jesenom, brestom, \xc4\x8drnim gabrom in hrastom._NEWLINE_Les navadne robinije je trd in trpe\xc5\xbeen, je pa to tudi ena najbolj medonosnih drevesnih vrst in tudi cenjeno okrasno drevo. Ker dobro prena\xc5\xa1a onesna\xc5\xbeen zrak, jo pogosto sadijo v mestih. Zaradi kakovostnega lesa robinijo marsikje umetno zasajajo. Znani so veliki \xc4\x8disti robinijini gozdovi na Mad\xc5\xbearskem, od koder prihaja kakovostna hlodovina starej\xc5\xa1ih dreves, ki tam dosegajo ve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1ino in se tudi bolj debelijo. Zaradi velike trpe\xc5\xbenosti les tega drevesa na veliko uporabljajo v kolarstvu, kot gradbeni les, za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke pragove, primeren je za ro\xc4\x8daje za orodja, zaradi obstojnosti pa tudi za gradnjo mostov, plovil in sodov, v Sloveniji pa jo pogosto uporabljajo vinogradniki, ki iz navadne robinije izdelujejo kole za svoje vinograde. Les robinije je nepogre\xc5\xa1ljiv tudi kot jamski les, ker za\xc4\x8dne ob velikih obremenitvah glasno pokati.'