b"\n_START_ARTICLE_\nAlojzij Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v Dobrovi in gimnazijo v Ljubljani. Maja 1945 je njegova dru\xc5\xbeina zapustila Slovenijo in se sprva naselila na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem. Tu je v begunskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du v kraju \xc5\xa0pital ob Dravi kon\xc4\x8dal gimnazijo, nakar so se septembra 1948 preselili v Kanado. V Torontu je za\xc4\x8del svoj teolo\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudij, kjer je bil 4. junija 1955 posve\xc4\x8den v duhovnika; novo ma\xc5\xa1o je imel v slovenski \xc5\xbeupniji Marije Pomagaj v Torontu._NEWLINE_Sprva je slu\xc5\xbeil v Port Colbornu, nato pa je u\xc4\x8dil na Semeni\xc5\xa1\xc4\x8du sv. Avgu\xc5\xa1tina v Torontu. \xc5\xa0tudij teologije je opravil na Angelicumu ter na Pape\xc5\xa1kem bibli\xc4\x8dnemu in\xc5\xa1titutu; pridobil je licenco iz teologije in bibli\xc4\x8dnih ved._NEWLINE_Nato se je vrnil v semeni\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je med letoma 1960 in 1967 u\xc4\x8dil Sveto pismo. Prekinjeni \xc5\xa1tudij je nato nadaljeval na Univerzi v W\xc3\xbcrzburgu, kjer je leta 1970 opravil doktorat iz teologije z disertacijo St. Mark's concept of the Kingdom of God\xc2\xa0: a redaction critical study of the references to the Kingdom of God in the second Gospel (Koncept sv. Marka glede Bo\xc5\xbejega kraljestva: redakcijska kriti\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija navedb o Bo\xc5\xbejem kraljestvu v drugem evangeliju (COBISS)). Istega leta se je vrnil v Toronto, kjer je na Torontski \xc5\xa1oli teologije (Toronto School of Theology) pri\xc4\x8del predavati eksegezo; tu je ostal vse do leta 1976, ko je bil 27. maja istega leta imenovan za pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa Toronta, pri \xc4\x8demer je bil poleg dolo\xc4\x8denega teritorialnega podro\xc4\x8dja pastoralno zadol\xc5\xbeen \xc5\xa1e za skupnosti priseljencev razli\xc4\x8dnih narodnosti. 22. maja 1986 je bil imenovan za nad\xc5\xa1kofa pomo\xc4\x8dnika (koadjutorja) iste nad\xc5\xa1kofije in je 17. marca 1990, ob upokojitvi nad\xc5\xa1kofa Carterja, nasledil njegov polo\xc5\xbeaj. Istega leta je postal \xc4\x8dlan Pape\xc5\xa1kega sveta za pastoralno oskrbo migrantov in priseljencev, naslednje leto \xc4\x8dlan Kongregacije za kler, leta 1993 \xc4\x8dlan Pape\xc5\xa1kega sveta za kulturo in leta 1999 \xc5\xa1e \xc4\x8dlan Kongregacije za bogoslu\xc5\xbeje in disciplino zakramentov._NEWLINE_18. januarja 1998 ga je takratni pape\xc5\xbe Janez Pavel II. povzdignil v kardinala; samo posve\xc4\x8denje je potekalo 21. februarja istega leta v Rimu, pri \xc4\x8demer je prejel naslovno cerkev Santi Marcellino e Pietro. Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d je prvi slovenski kardinal, ki je sodeloval na kak\xc5\xa1nem konklavu, in sicer je bilo to po smrti pape\xc5\xbea Janeza Pavla II., na konklavu, na katerem so izvolili njegovega naslednika Benedikta XVI. Kot enega najve\xc4\x8djih dogodkov v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xa1kofovanja se smatra organizacija Svetovnega dneva mladih leta 2001 v Torontu, katerega se je udele\xc5\xbeil tudi pape\xc5\xbe Janez Pavel II. in ve\xc4\x8d kot 750.000 romarjev. Priznavajo pa mu tudi zasluge za dvig \xc5\xa1tevila rimskokatoli\xc5\xa1kih vernikov, ki se je od leta 1986, ko je postal nad\xc5\xa1kof pomo\xc4\x8dnik povzpelo od 1,1 milijona do dana\xc5\xa1njih 1,8 milijona. Veljal je za pripadnika konzervativne struje znotraj Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve; tako je bil glasen nasprotnik posve\xc4\x8denja \xc5\xbeensk, kontracepcije, splava kot tudi porok istospolnih partnerjev. Zaradi dose\xc5\xbeene najvi\xc5\xa1je starosti se je 16. decembra 2006 upokojil oz. odpovedal nad\xc5\xa1kofiji in konec januarja 2007 predal posle novoimenovanemu nad\xc5\xa1kofu Collinsu._NEWLINE_Kardinal Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d, ki je bil drugi kardinal v zgodovini Cerkve na Slovenskem (prvi je bil gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Jakob Missia), je po dolgotrajni bolezni umrl v Torontu, kjer je \xc5\xbeivel po upokojitvi. Pokojni kardinal je bil 56 let duhovnik in 35 let \xc5\xa1kof."