b"\n_START_ARTICLE_\nAntonio Vivaldi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nVivaldijeva ljubezen do glasbe se je razvijala \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu. Njegov o\xc4\x8de je bil znan kot odli\xc4\x8den violinist in si je slu\xc5\xbeil kruh v orkestru cerkve Sv. Marka. Nadarjenega, a bolehnega de\xc4\x8dka (mu\xc4\x8dila ga je astma) so poslali v bogoslovje, saj je cerkvena kariera v tistih \xc4\x8dasih pomenila skoraj edino mo\xc5\xbenost za izobrazbo in dru\xc5\xbebeni vzpon nadarjenih, a revnih mladih ljudi. Vivaldi je  hkrati z bogoslovjem temeljito \xc5\xa1tudiral violino in druge glasbene spretnosti. Leta 1693 je dobil tonzuro. Ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje je dvakrat prelo\xc5\xbeil zaradi potovanja v Torino, kjer se je izpopolnjeval pri violinistu Lorenzu Francescu Somisu. Vivaldi je postal eden od najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih violinistov svoje dobe, poslu\xc5\xa1alci so hvalili njegovo ognjevitost in spretnost pri izvajanju hitrih pasa\xc5\xbe ter zmo\xc5\xbenost igranja prav do najvi\xc5\xa1jega registra, \xc4\x8desar generacija njegovih predhodnikov, med katerimi velja omeniti znamenitega violinista in skladatelja Arcangela Corellija, \xc5\xa1e ni zmogla. _NEWLINE_23. marca 1703 je bil posve\xc4\x8den v ma\xc5\xa1nika. Il Prete rosso, \xc2\xbbrde\xc4\x8di duhovnik\xc2\xab, kot so ga imenovali zaradi rde\xc4\x8dih las, je kmalu po posve\xc4\x8denju leta 1703 zaprosil za dispenzo od duhovni\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe, saj naj bi mu naduha prepre\xc4\x8devala pravilno izvajanje ma\xc5\xa1nega obreda. Postal je profesor violine na konservatoriju Piet\xc3\xa0 (Ospedale della Piet\xc3\xa0) - zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du za dekleta sirote._NEWLINE_Vivaldi je pogosto potoval. Bil je v Ferrari, v Veroni je bila otvoritev filharmonije leta 1732 z Zvesto nimfo, Leta 1738 je sodeloval pri praznovanju 100-letnice mestnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Amsterdamu._NEWLINE_Po koncertu na konservatoriju Pieta leta 1739, je odpotoval na Dunaj, kjer je leta 1741 umrl osamljen in v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini, tudi pokopali so ga kot reve\xc5\xbea. Nanj so pozabili naslednjih dvesto let.\n_START_SECTION_\nKonservatorij Piet\xc3\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nTa \xc4\x8dastitljiva ustanova si zaslu\xc5\xbei kratek opis. V 18. stoletju so reve\xc5\xbei mno\xc5\xbei\xc4\x8dno oddajali v najdeni\xc5\xa1nice otroke, ki jih niso mogli pre\xc5\xbeivljati, ali pa so imeli kako telesno hibo, posebno \xc4\x8de je \xc5\xa1lo za deklice. Tudi nezakonski otroci bogata\xc5\xa1ev so pogosto pristali v tak\xc5\xa1nih ustanovah. V Benetkah so bile v Vivaldijevem \xc4\x8dasu \xc5\xa1tiri velike najdeni\xc5\xa1nice, ki so skrbele za 6000 malih sirot. 900 gojenk v Ospedale della Piet\xc3\xa0 je moralo delati, izjema so bile tiste deklice, ki so pokazale talent za glasbo in so jih uvrstili med \xe2\x80\x9cfiglie di coro\xe2\x80\x9d. Teh je bilo le za dober razred: kakih 25 jih je pelo, 20 pa igralo na razli\xc4\x8dne instrumente. Pripadati tej skupini je bila velika \xc4\x8dast, dekleta so bila skrajno motivirana in so dosegla visoko stopnjo virtuoznosti na svojih instrumentih. _NEWLINE_Izbrana skupina deklet je pod Vivaldijevim vodstvom postala  mestna atrakcija, na njihove nastope so hodili od blizu in dale\xc4\x8d. Orkester in zbor sta  poleg sodelovanja pri cerkvenih obredih prirejala tudi dobrodelne koncerte in ti so predstavljali znaten vir dohodka zavoda Pieta. Dekleta, ki jim je kot najdenkam pripadalo le krstno ime, so poimenovali po njihovih instrumentih: Anna Maria del violino (Anna Maria je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dala Vivaldija ob njegovih dolgih odsotnostih kot maestra del coro (voditeljica zbora) in je leta 1739 tudi prevzela njegovo mesto. Bila je ena najbolj\xc5\xa1ih violinistk svojega \xc4\x8dasa.), Susanna dell'oboe, Tonina dell'organo in \xc5\xa1e nekatere druge glasbenice so bile v Benetkah znane in so jih vsi ob\xc4\x8dudovali.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1705 je objavil zbirko triosonat Opera prima, kmalu za tem pa \xc5\xa1e Opera seconda in Opera terza z naslovom Harmoni\xc4\x8dni navdih (L'Estro armonico) in vsebuje 12 koncertov. Kasneje je izdal tudi Opero quatro (La stravaganza) z 12 koncerti. Napisal je tudi nekaj oratorijev: Mojzes faraonov bog (Moyses Deus Pharaonis), ki se ni ohranil, Sveti voja\xc5\xa1ki oratorij (Sacrum militare oaratorium) ali Zmagoslavna Judita. Med letoma 1716 in 1717 so v Amsterdamu iz\xc5\xa1le Opera quinta, sesta in settima, sonate in koncerti, leta 1725 \xc5\xa1e Opera ottava - 12 koncertov z naslovom Preizku\xc5\xa1nja harmonije (Il cimento dell'armonia e dell'invenzione). Slednja vsebuje tudi \xc5\xa0tiri letne \xc4\x8dase._NEWLINE_Med letoma 1703 in 1739 je za Ospedale della Pieta' napisal ve\xc4\x8d sto koncertov za violino, violon\xc4\x8delo, oboo, flavto, fagot in mandolino, poleg tega pa \xc5\xa1e vrsto vokalno-instrumentalnih del.  Nekateri od teh koncertov so bili sicer o\xc4\x8ditno rutinsko napisani za didakti\xc4\x8dne potrebe in jih \xc5\xa1e danes igrajo mladi violinisti v ni\xc5\xbeji glasbeni \xc5\xa1oli. Vivaldi je bil znan po tem, da je ustvarjal z lahkoto, o njem so zapisali, da napi\xc5\xa1e koncert hitreje, kot ga prepisovalec lahko prekopira. Med njimi pa je tudi vrsta mojstrskih del. Skladatelj je sicer po letu 1710 uspel v svetu baro\xc4\x8dne opere. Vodil je operno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Sant\xe2\x80\x99Angelo v Benetkah  in pripravljal uprizoritve svojih oper v Mantovi, Ferrari in Rimu, vendar je kljub odsotnosti redno oskrboval Ospedale della Piet\xc3\xa0 s svojimi skladbami._NEWLINE_Instrumentalni opus Antonia Vivaldija obsega 450 koncertov (prevladujejo violinski - 253), 90 sonat, 23 simfonij poleg tega pa \xc5\xa1e vokalno-instrumentalne skladbe kot so oratoriji, psalmi, serenade, moteti in kantate.\n_START_SECTION_\nVivaldijevi violinski koncerti\n_START_PARAGRAPH_\nVivaldi je skomponiral 187 violinskih koncertov, njegova varianta baro\xc4\x8dnega concerta grossa prina\xc5\xa1a novo sve\xc5\xbeino v to glasbeno obliko. Vivaldi je opustil po\xc4\x8dasni prvi stavek, v uvodnem Allegru pa si tutti in solisti\xc4\x8dna mesta sledijo po shemi T \xe2\x80\x93 S \xe2\x80\x93 T \xe2\x80\x93 S \xe2\x80\x93 T \xe2\x80\x93 S \xe2\x80\x93 T \xe2\x80\x93 S - T.  Ker je solist sam, njegov part ne more biti kontrapunkti\xc4\x8dno podprt, sprosti pa se melodija, ki zasije skozi harmonske modulacije in v \xc5\xbeivahnem ritmu. Nekateri Vivaldijevi koncerti nosijo karakteristi\xc4\x8dna imena, na primer Vihar na morju (La tempesta di mare), Veliki Mogul, \xc5\xa0krjan\xc4\x8dek, Po\xc4\x8ditek, Zaljubljenec in podobno.\n_START_SECTION_\nL'estro armonico\n_START_PARAGRAPH_\nCiklus 12 koncertov z naslovom L'estro armonico je Vivaldi izdal leta 1711 pri zalo\xc5\xbeniku Etiennu Rogerju v Amsterdamu. Z njimi je mahoma zaslovel po vsej Evropi in v naslednjih dveh desetletjih je bil njegov uspeh zagotovljen. Njegova lahkotna glasbena govorica je tudi zelo pripomogla k uveljavitvi tristav\xc4\x8dnega baro\xc4\x8dnega solisti\xc4\x8dnega koncerta. Ciklus je \xc5\xbee pred natisom kro\xc5\xbeil po Evropi v mnogih prepisih. Johann Sebastian Bach se je uril v osvajanju italijanske elegance tako, da je ve\xc4\x8d njegovih koncertov predelal za \xc4\x8dembalo; Koncert za \xc5\xa1tiri violine op. 3, \xc5\xa1t. 10 obstaja v Bachovi transkripciji za \xc5\xa1tiri \xc4\x8dembale in orkester pod \xc5\xa1tevilko BWV 1065. Koncert so po vsej verjetnosti prvi\xc4\x8d izvedle Vivaldijeve gojenke v znameniti bene\xc5\xa1ki siroti\xc5\xa1nici Ospedale della Pieta: v tej ustanovi je namre\xc4\x8d \xc2\xbbil prete rosso\xc2\xab\xc2\xa0skrbel za glasbeno vzgojo in vodil enega najbolj\xc5\xa1ih orkestrov svojega \xc4\x8dasa. Part prve od \xc5\xa1tirih solisti\xc4\x8dnih violin, ki je najtehtnej\xc5\xa1i, je najbr\xc5\xbe izvajal sam.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tirje letni \xc4\x8dasi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tirje Vivaldijevi koncerti, posve\xc4\x8deni letnim \xc4\x8dasom, so iz\xc5\xa1li leta 1725 v zbirki Il cimento dell\xe2\x80\x99armonia e invenzione v Amsterdamu. (Vsak koncert ima 3 stavke; skupaj 4*3 = 12, predstavlja tudi \xc5\xa1tevilo mesecev v enem letu). Vivaldi je \xc5\xa0tiri letne \xc4\x8dase upodobil po literarni predlogi. Ni znano, kdo je avtor \xc5\xa1tirih ljubkih, a pesni\xc5\xa1ko povpre\xc4\x8dnih  sonetov, nekateri celo domnevajo, da jih je zagre\xc5\xa1il skladatelj sam. Vsekakor se je zvesto dr\xc5\xbeal literarne predloge: vsaka vrstica je vpisana v partituro nad glasbeno mislijo, ki naj bi jo opisovala. \xc5\xa0tirje letni \xc4\x8dasi so najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a in najve\xc4\x8dkrat poslu\xc5\xa1ana programska glasba v celotni glasbeni zgodovini. Prvi koncert, Pomlad, se za\xc4\x8dne s prazni\xc4\x8dnim Tutti. Sledi imitacija pti\xc4\x8djega \xc5\xbevrgolenja, ki jo izvajajo tri solisti\xc4\x8dne violine. Po kratkem prehodu Tutti opona\xc5\xa1ajo \xc5\xbeuborenje potokov, nato pa privr\xc5\xa1i spomladanska nevihta: akcentirane \xc5\xa1estnajstinke v celem orkestru in  virtuozno zaporedje pasa\xc5\xbe v solisti\xc4\x8dni violini ponazarjajo grmenje in bliskanje. Ko se nevihta umiri, se spet zasli\xc5\xa1i pti\xc4\x8dje petje, ki ga posnemajo tri violine. Nato solist v elegantnih pasa\xc5\xbeah pripravi ponovni nastop prve teme: vsa narava slavi prihod pomladi._NEWLINE_Po\xc4\x8dasni stavek predstavlja pastirja, ki ga je \xc5\xa1u\xc5\xa1tenje cveto\xc4\x8dih vej uspavalo v brezskrben sen._NEWLINE_V zadnjem stavku se nimfe in pastirji pod ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dim jasnim nebom zavrtijo v vesel ples ob zvokih pastirskih pi\xc5\xa1\xc4\x8dali. \xc4\x8ceprav celotna skladba sloni na poigravanju z naravnimi zvo\xc4\x8dnimi pojavi, je imitacija  prefinjeno vtkana v glasbeno obliko. Vivaldija je bolj kot opona\xc5\xa1anje zvokov narave zanimala sama glasbena govorica. Z veliko ustvarjalno domi\xc5\xa1ljijo je nadgradil baro\xc4\x8dni glasbeni izraz in mu dal novo gibkost in barvno sve\xc5\xbeino. Nastop velikega Bene\xc4\x8dana pomeni prvo zmagoslavje koncepta glasbe kot izraza \xc4\x8dlovekovih intimnih do\xc5\xbeivetij in njegovega so\xc5\xbeitja z naravo. _NEWLINE_Poleg violinskih koncertov je Vivaldi komponiral \xc5\xa1e glasbene oblike, kot so simfonije, sonate, opere, pisal pa je tudi cerkveno glasbo."