b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBelovo, Blatni Vrh, Brezno, Brodnice, Brstnik, Brstovnica, Bukovca, Curnovec, Debro, Doblatina, Dol pri La\xc5\xa1kem, Gabrno, Globoko, Govce, Gozdec, Gra\xc4\x8dnica, Harje, Huda Jama, Jago\xc4\x8de, Jurklo\xc5\xa1ter, Kladje, Klenovo, Konc, Kuretno, Lahomno, Lahom\xc5\xa1ek, Lahov Graben, La\xc5\xa1ka vas, La\xc5\xa1ko, Lazi\xc5\xa1e, Leskovca, Lipni Dol, Lokavec, Lo\xc5\xbee, Ma\xc4\x8dkovec, Mala Breza, Male Grahov\xc5\xa1e, Marija Gradec, Marijina vas, Modri\xc4\x8d, Mrzlo Polje, Obre\xc5\xbeje pri Zidanem Mostu, Ojstro, Ole\xc5\xa1\xc4\x8de, Pade\xc5\xbe, Pane\xc4\x8de, Plazovje, Polana, Pov\xc4\x8deno, Po\xc5\xbenica, Radoblje, Reka, Rifengozd, Rimske Toplice, Sedra\xc5\xbe, Selo nad La\xc5\xa1kim, Seno\xc5\xbeete, Sevce, Slivno, Spodnja Re\xc4\x8dica, Stopce, Strensko, Strmca, Suhadol, \xc5\xa0entrupert, \xc5\xa0irje, \xc5\xa0kofce, \xc5\xa0mihel, \xc5\xa0mohor, Tev\xc4\x8de, Tovsto, Trnov Hrib, Trnovo, Trobni Dol, Trojno, Udmat, Velike Gorelce, Velike Grahov\xc5\xa1e, Veliko \xc5\xa0irje, Vodi\xc5\xa1ko, Vrh nad La\xc5\xa1kim, Zabre\xc5\xbe, Zgornja Re\xc4\x8dica, Zidani Most, \xc5\xbdigon\n_START_SECTION_\nObdobje med letoma 1850 in 1918\n_START_PARAGRAPH_\nKorenite dru\xc5\xbebenoekonomske in politi\xc4\x8dne spremembe, ki jih je prinesla revolucija leta 1848/9, se niso izra\xc5\xbeale samo v kme\xc4\x8dki odvezilj in drugih dose\xc5\xbekih, ampak so privedle tudi do nove dr\xc5\xbeavnopoliti\xc4\x8dne in upravne ureditve dr\xc5\xbeave.[2]_NEWLINE_Leta 1849 je bil\xc2\xa0 v Avstrijskem cesarstvu izdan provizori\xc4\x8dni Zakon o ob\xc4\x8dinah, saj so pred tem obstajale le katastrske ob\xc4\x8dine in naborni okraji. Z mar\xc4\x8dno ustavo leta 1849 so ob\xc4\x8dine postale samostojne in samoupravne oblasti prve stopnje.[3] Franc Jo\xc5\xbeef je s tem mo\xc4\x8dno omejih pristojnosti zemlji\xc5\xa1kih gospodov in patrimonialno oblast, ki se je umikala dr\xc5\xbeavni. Dr\xc5\xbeava je tako pridobila nadzor nad upravo na svojem celotnem ozemlju.\xc2\xa0Ob\xc4\x8dinski zakon je oblikoval grof Stadion, notranji minister in nosilec upravnih sprememb. Zakon je bil razgla\xc5\xa1en 17. marca 1849 in je dolo\xc4\x8dal, da je temelj svobodne dr\xc5\xbeave svobodna ob\xc4\x8dina.[4]_NEWLINE_Po tem, ko so leta 1850 uvedli ob\xc4\x8dine, so de\xc5\xbeelo \xc5\xa0tajersko razdelili na tri okro\xc5\xbeja oz. kresije: Gra\xc5\xa1ko s sede\xc5\xbeem v Gradcu, Mariborsko s sede\xc5\xbeem v Mariboru in Bru\xc5\xa1ko s sede\xc5\xbeem v Brucki. La\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina je bila, tako kot celotno danes slovensko ozemlje, vklju\xc4\x8dena v Mariborsko okro\xc5\xbeje, ki je bilo razdeljeno na \xc5\xa1est okrajnih glavarstev, ta pa na dvajset sodnih okrajev oz. okrajnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Okrajna glavarstva so bila: Bre\xc5\xbeice, Celje, Ljutomer, Maribor, Ptuj in Slovenj Gradec. La\xc5\xa1ko je bilo eno izmed devetih sodnih okrajev celjskega okrajnega glavarstva, katerega so skupaj sestavljale 101 ob\xc4\x8dina.[5] _NEWLINE_Leta 1854 so okrajna glavarstva nadomestili okrajni uradi. Vsa tri \xc5\xa1tajerska okro\xc5\xbeja so bila zaradi zahtev po lo\xc4\x8ditvi sodstva in uprave, bila ukinjena. 19. maja 1868 so tako ponovno ustanovili okrajna glavarstva. V nekaterih primerih so dotedanje okraje zdru\xc5\xbeili, kar se je zgodilo tudi z La\xc5\xa1kim, ki so ga skupaj s Celjem, Vranskim, Gornjim Gradom, \xc5\xa0marjam pri Jel\xc5\xa1ah in Konjicam zdru\xc5\xbeili v okrajno glavarstvo Celje.[6] Po tej upravni razdelitvi mesto La\xc5\xa1ko ni postalo sede\xc5\xbe vi\xc5\xa1je politi\xc4\x8dne oblasti, dobilo pa je okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in davkarijo. Z nastankom la\xc5\xa1kega sodnega okraja so \xc5\xbee bile za\xc4\x8drtane meje, ki jih je La\xc5\xa1ko zadr\xc5\xbealo do konca stare jugoslovanske dobe.[7] Po ljudskem \xc5\xa1tetju je leta 1890 ob\xc4\x8dina \xc5\xa1tela 798 prebivalcev in imela 118 hi\xc5\xa1.[8]_NEWLINE_Do konca avstrijske dobe je bilo \xc5\xa1e nekaj sprememb. Z zakonom iz 5. decembra 1872 je bila biv\xc5\xa1a ve\xc4\x8dja ob\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko razdeljena tako, da je de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeji trg La\xc5\xa1ko bil dotlej samostojna ob\xc4\x8dina, odcepili pa so se krajevni odbori Podvin, Rifengozd, Lahom\xc5\xa1ek, Lahomno, Plazovje, Le\xc5\xbei\xc5\xa1e in Lo\xc5\xbee in se zdru\xc5\xbeili v novo ob\xc4\x8dino Marija Gradec. V tem je videti uresni\xc4\x8ditev te\xc5\xbeenj tr\xc5\xbeanov La\xc5\xa1kega, da dobijo lastno ob\xc4\x8dino, kjer kme\xc4\x8dko okolje ne bi moglo vplivati na tr\xc5\xa1ke zadeve in njegovo samoupravo. Marca 1910 je bil potrjen \xc5\xa1e sklep \xc5\xa1tajerskega de\xc5\xbeelnega odbora, po katerem je bila ustanovljena nova ob\xc4\x8dina Sv. Lenart nad La\xc5\xa1kim. V upravnopoliti\xc4\x8dnem oziru je bil la\xc5\xa1ki sodni okraj \xc5\xa1e vedno sestavni del okrajnega glavarstva v Celju.[9]\n_START_SECTION_\nMed obema vojanama\n_START_PARAGRAPH_\nV novi povojni dr\xc5\xbeavni ureditvi leta 1918 se je ureditev ohranila. Leta 1922 je Uredba o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblasti za sodni okraj La\xc5\xa1ko uvedla srez La\xc5\xa1ko, ki je postal nova ob\xc4\x8da upravna enota, ki je bila del ljubljanske oblasti. Nova ureditev je stopila v veljavo 1. julija 1924. V tem \xc4\x8dasu je La\xc5\xa1ko bilo progla\xc5\xa1eno za mesto (17. julija 1927.)[10] _NEWLINE_3. oktobra 1929 sta iz\xc5\xa1la dva zakona: Zakon o nazivu in razdelitvi kraljevine na upravna obmo\xc4\x8dja in Zakon o banski samoupravi, ki sta ukinila dotedanjo oblast in slovensko ozemlje je postalo del Dravske banovine. Mesto La\xc5\xa1ko je sodilo v okraj La\xc5\xa1ko, ki je bil med najmanj\xc5\xa1imi okraji v Dravski banovini. Leta 1937 je obsegal 308 km\xc2\xb2 in je imel osem upravno politi\xc4\x8dnih ob\xc4\x8din, in sicer La\xc5\xa1ko, Hrastnik, Jurklo\xc5\xa1ter, Marija Gradec s sede\xc5\xbeem v La\xc5\xa1kem, Sv. Kri\xc5\xa1tof s sede\xc5\xbeem v Le\xc5\xa1kem, Sv. Lenart, Trbovlje in Zidani Most.[11] La\xc5\xa1ki srez oz. okraj ob tem ni do\xc5\xbeivel sprememb in prav tako ne ob\xc4\x8dine v njem. Novosti v la\xc5\xa1kem okraju je prinesla uredba o spojitvi ob\xc4\x8din, s katero so \xc5\xbeeleli zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din, kar pa zaradi odpora prebivalstva ni bilo vedno izvedeno v celoti. Ob\xc4\x8dina je ostala nespremenjena, pri\xc5\xa1lo pa je do sprememb v okraju. Zdru\xc5\xbeili sta se la\xc5\xa1ka in marijegra\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina v la\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dino s sede\xc5\xbeem v La\xc5\xa1kem, ki je bila enaka tisti izpred leta 1872,[12] le da je bila pove\xc4\x8dana za katastrsko ob\xc4\x8dino Sv. Peter. Pred 2. svetovno vojno je la\xc5\xa1ki srez imel sedem ob\xc4\x8din, t. i. komasacija ob\xc4\x8din se v la\xc5\xa1kem srezu ni mo\xc4\x8dno spreminjala in je v slabih sto letih do\xc5\xbeivela malo sprememb.[13]\n_START_SECTION_\nMed okupacijo\n_START_PARAGRAPH_\nZ uredbo \xc5\xa1efa za civilno upravo na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem je bil la\xc5\xa1ki okraj ukinjen. Ozemlje je bilo razdeljeno na celjsko in trboveljsko okro\xc5\xbeje. Ta okupacijska uprava je v la\xc5\xa1ko ozemlje vnesla dvojnost, ki je bila prisotna vse do nastanka sedanje ob\xc4\x8dine. V upravni razdelitvi je bila novost, da je bilo v kako upravno enoto oz. okro\xc5\xbeje vklju\xc4\x8deno tudi ozemlje onstran Save z Rade\xc4\x8dami, ki do tedaj nikoli ni bilo del la\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja. Trboveljsko okro\xc5\xbeje je bilo nekak\xc5\xa1en tujek v la\xc5\xa1kem okraju, vendar je okupatorju zagotavljal \xc5\xa1irok obmejni pas ob Savi. Ob\xc4\x8dini La\xc5\xa1ko in Rimske Toplice sta bili del celjskega okro\xc5\xbeja medtem ko so Jurklo\xc5\xa1ter, Rade\xc4\x8de in Zidani Most spadali v trboveljsko okro\xc5\xbeje. Po uredbi o imenih ob\xc4\x8din, katastrskih ob\xc4\x8din in krajev na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem iz leta 1943 je ob\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko obsegala dvanajst katastrskih ob\xc4\x8din.[14]_NEWLINE_Z nastajanjem osvobojenega ozemlja, na Kozjanskem, so se prebujali tudi organi ljudske oblasti in uprave. Terensko odbori OF so povsod, kjer se je pokazala prilo\xc5\xbenost, prepu\xc5\xa1\xc4\x8dali ob\xc4\x8dinske funkcije izvoljenim narodnoosvobodilnim odborom, sami pa so obdr\xc5\xbeali politi\xc4\x8dno vlogo. Razmere so se nenehno spreminjale, zato je bilo potrebno upravne naloge vedno znova prilagajati novim razmeram. La\xc5\xa1ko ozemlje je bilo prehodno obmo\xc4\x8dje, kjer so se stikali vplivi treh okro\xc5\xbenih odborov: OF Celje, revirjev in Kozjanskega.[15]\n_START_SECTION_\nOd osvoboditve do nastanka ob\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nPo osvoboditvi je pravno upravno razdelitev dolo\xc4\x8dil Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije z dne 8. septembra 1945. Po novi razdelitvi je celotno obmo\xc4\x8dje\xc2\xa0 sedanje ob\xc4\x8dine La\xc5\xa1ko spadalo v sklop celjskega okro\xc5\xbeja. Razdeljeno je bilo na dva okraja: Celje in Trbovlje. _NEWLINE_V celjskem okraju je bilo osemnajst krajev s sede\xc5\xbei manj\xc5\xa1ih upravnih enot: Debro, Gornja Re\xc4\x8dica, Henina, Jurklo\xc5\xa1ter, Kuretno, La\xc5\xa1ko, Lokavec, mala Breza, Marija Gradec, Marof, Rifengozd, Spodnja Re\xc4\x8dica, Sv. Lenart, Sv. Rupert, Tremerje, Sv. Jedert, in Zidani Most. Ta zakon \xc5\xa1e ni predvideval to\xc4\x8dne ureditve po katastrskih ob\xc4\x8dinah. Novi zakon o upravni razdelitvi Ljudske republike Slovenije je iz\xc5\xa1el 3. aprila 1946. Predvideval je razdelitev Ljudske republike Slovenije na pet okro\xc5\xbeij in sedemindvajset okrajev.[16] Zakon, ki je bil sprejet 10. septembra 1946, je obdr\xc5\xbeal enako \xc5\xa1tevilo okro\xc5\xbeij in okrajev, pove\xc4\x8dal pa je \xc5\xa1tevilo krajev kot sede\xc5\xbeev najni\xc5\xbejih upravnih in oblastnih enot, t. i. krajevnih ljudskih odborov, ki so bili organi dr\xc5\xbeavne uprave in oblasti.[17] Razdelitev je bila v veljavi do 23. januarja 1947, ko so bila okro\xc5\xbeja ukinjena, medtem ko je \xc5\xa1tevilo okrajev ostalo enako. Naloge in pristojnosti okro\xc5\xbeij so pre\xc5\xa1la na vlado Ljudske republike Slovenije in okraje. Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje la\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine je ostalo razdeljeno med celjski in trboveljski okraj, prav tako so ostali isti krajevni ljudski odbori. 25. oktobra 1949 je bil izdan nov zakon, ki je zasnoval nove upravno teritorialne enote oz. oblasti: gori\xc5\xa1ko, ljubljansko in mariborsko. Tako celjski kot trboveljski\xc2\xa0 okraj sta bila podrejena ljubljanski oblasti. Zakon je prinesel \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e spremembe v ob\xc4\x8dinski ureditvi. Razdelitev slovenskega ozemlja na oblasti ni trajala dolgo, saj je bila ukinjena v za\xc4\x8detku leta 1951. Ve\xc4\x8dje spremembe v upravni in teritorialni ureditvi je prineslo leto 1952, ko je ponovno je v uporabo pri\xc5\xa1el pojem ob\xc4\x8dine. Pri\xc5\xa1lo je do zaokro\xc5\xbeevanju upravno teritorialnih enot, ki so v teritorialnem smislu te\xc5\xbeile k upo\xc5\xa1tevanju naravnih geografske enote. V upravnem smislu pa so sede\xc5\xbei novih ob\xc4\x8din dobili \xc5\xa1tevilne nove povezovalne funkcije, kot so\xc2\xa0 preskrba, prometna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, sede\xc5\xbei \xc5\xa1ole, po\xc5\xa1te, \xc5\xbeupnije in podobno. 18. aprila 1952 je novi zakon Ljudsko republiko Slovenijo razdelil na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine. V celjskem okraju je nastalo pet novih ob\xc4\x8din, med njimi tudi Mestna ob\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko.[18] Do leta 1958 ne zabele\xc5\xbeimo nobenih sprememb v upravni ureditvi sedanje ob\xc4\x8dine La\xc5\xa1ko, je pa pri\xc5\xa1lo do sprememb v okolici. V maju je bil ukinjen trboveljski okraj, decembra istega leta je bila ukinjena \xc5\xa1e ob\xc4\x8dina Rade\xc4\x8de, katere teritorij je bil razdeljen med \xc5\xa1tiri ob\xc4\x8dine. Ozemlje takratne ob\xc4\x8dine La\xc5\xa1ko iz leta 1955 ni do\xc5\xbeivelo nobenih sprememb. Med leti 1957 in 1960 pa je v upravni ureditvi slovenskega ozemlja pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8djih sprememb. Zmanj\xc5\xa1evalo se je \xc5\xa1tevilo upravnih enot. Pomemben zakon za obravnavano obmo\xc4\x8dje je bil tisti iz leta 1963, ki je izoblikoval mejo med ob\xc4\x8dinama Hrastnik in La\xc5\xa1ko. Ob\xc4\x8dini La\xc5\xa1ko so bile priklju\xc4\x8dene katastrske ob\xc4\x8dine Hoteme\xc5\xbe, Njivice, Podkraj-del, Rade\xc4\x8de, Svibno, Sv. Peter pri Loki, \xc5\xa0irje-del in Vrhovo.[19]_NEWLINE_Ustava Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije (v nadaljevanju SRS), ki je bila sprejeta 9.\xc2\xa0aprila 1963, je v svojem 54. \xc4\x8dlenu dolo\xc4\x8dala, da so v vseh dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih skupnostih predstavni\xc5\xa1ka telesa skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na osnovi dolo\xc4\x8dil tega \xc4\x8dlena ustave SRS so bili v ob\xc4\x8dinah prej\xc5\xa1nji ob\xc4\x8dinski ljudski odbori ukinjeni, formirale pa so se skup\xc5\xa1\xc4\x8dine ob\xc4\x8din. Zdru\xc5\xbeene ob\xc4\x8dine so prenehale delovati, nove pa pri\xc4\x8dele z delom 1. aprila 1963. V obdobju 1963\xe2\x80\x931965 je ob\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko spadala k okraju Celje. Sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine je bil v La\xc5\xa1kem. Ob\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko je po Zakonu o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v SRS iz leta 1964 obsegala mesti La\xc5\xa1ko in Rade\xc4\x8de. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina ob\xc4\x8dine La\xc5\xa1ko je delovala do konca leta 1994, ko je pri\xc5\xa1lo do reorganizacije dr\xc5\xbeavne uprave.[20]_NEWLINE_S to ureditvijo je bilo zaklju\xc4\x8deno obdobje nenehnih sprememb v povojnem \xc4\x8dasu. Ve\xc4\x8dja spremembo je povzro\xc4\x8dil le \xc5\xa1e zakon sprejet 12. marca 1965, ko so bili v SRS odpravljeni okraji. S tem so v SRS kot dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne skupnosti bile uveljavljene ob\xc4\x8dine in republika.\n_START_SECTION_\nPo osamosvojitvi Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nNova dr\xc5\xbeavna ureditev je prinesla s sabo spremembe v dr\xc5\xbeavni upravi in lokalni samoupravi. Leta 1994 je Zakon o referendumu za ustanovitev ob\xc4\x8din predpostavil dva mo\xc5\xbena modela oblikovanja ob\xc4\x8din. Eden predlog je predlagal 163 ob\xc4\x8din z minimalno 5000 prebivalci in drugi 239 ob\xc4\x8din z minimalno 3000 prebivalci. Ozemlje nove dr\xc5\xbeave so razdelili na 340 referendumskih obmo\xc4\x8dij, kjer je bil 29. maja 1994 izveden referendum o ustanovitvi ob\xc4\x8din.[21] Zakon o ustanovitvi ob\xc4\x8din iz oktobra 1994 je dolo\xc4\x8dil 147 novih ob\xc4\x8din, od tega pa jih je bilo 11 mestnih. Med novimi ob\xc4\x8dinami je bila tudi ob\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko.[22] Vse ob\xc4\x8dine so dobile \xc5\xbeupane, ki so bili voljeni in ob\xc4\x8dinske svete. Dr\xc5\xbeavni zbor je septembra 1994 sprejel spremembe in dopolnitve zakona o lokalni samoupravi.[23] Dolo\xc4\x8deni so bili pogoji, ki jih mora izpolnjevati vsaka ob\xc4\x8dina. \xe2\x80\x93med njimi so bili: osnovno\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje, zdravstveno varstvo ob\xc4\x8danov, preskrbo z \xc5\xbeivljenjskimi potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami, komunalno opremljenost, po\xc5\xa1tne storitve, banko ali hranilnico, knji\xc5\xbenico in prostore za upravno dejavnost lokalnih skupnosti. Ob\xc4\x8dina bi naj imela vsaj 5000 prebivalcev, vendar pa so v posebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah (geografskih, obmejnih, narodnostnih, zgodovinskih in gospodarskih) lahko imele tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo prebivalcev.[24] Do novih teritorialnih sprememb je pri\xc5\xa1lo leta 1998, ko so na podlagi Zakona o postopku za ustanovitev ob\xc4\x8din ter za dolo\xc4\x8ditev njihovih obmo\xc4\x8dij nekatere nastale popolnoma na novo.[25] Od leta 1998 imamo tako v Sloveniji 192 ob\xc4\x8din, od tega je 11 mestnih.[26] 22. novembra 1998 je dana\xc5\xa1nji obseg dobila tudi ob\xc4\x8dina La\xc5\xa1ko,[27] ki je del savinjske statisti\xc4\x8dne regije. Po povr\xc5\xa1ini se med slovenskimi ob\xc4\x8dinami uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 26. mesto (198 km\xc2\xb2).[28] _NEWLINE_[2]Kol\xc5\xa1ek, Tone. \xc2\xbbLa\xc5\xa1ko kot upravnopoliti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svoje pokrajine. \xc2\xab\xc2\xa0V: La\xc5\xa1ki zbornik 2002, ur. Jo\xc5\xbee Ma\xc4\x8dek, 69. _NEWLINE_[3]Grafenauer, Bo\xc5\xbeo. Lokalna samouprava na Slovenskem: teritorialno-organizacijske strukture. Maribor: Pravna fakulteta, 2000, 101._NEWLINE_[4]Prav tam, 105._NEWLINE_[5]Prav tam, 134._NEWLINE_[6]Prav tam, 138._NEWLINE_[7]Kol\xc5\xa1ek, \xc2\xbbLa\xc5\xa1ko kot upravnopoliti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de,\xc2\xab\xc2\xa069._NEWLINE_[8]Cvelfar, Bojan (ur.). Vodnik po fondih in zbirkah Zgodovinski arhiv Celje. Celje: Zgodovinski arhiv Celje, 2010, 31._NEWLINE_[9]Kol\xc5\xa1ek, \xc2\xbbLa\xc5\xa1ko kot upravnopoliti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de,\xc2\xab\xc2\xa070._NEWLINE_[10]Uradni list ljubljanske in mariborske oblasti, \xc5\xa1t. 86/1925_NEWLINE_[11]Krajevni leksikon dravske banovine: krajevni repertorij z uradnimi, topografskimi, zemljepisnimi, zgodovinskimi, kulturnimi, gospodarskimi in tujskoprometnimi podatki vseh krajev dravske banovine. Ljubljana: Uprava Krajevnega leksikona dravske banovine, 1937, 285,298._NEWLINE_[12]Kol\xc5\xa1ek, \xc2\xbbLa\xc5\xa1ko kot upravnopoliti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de,\xc2\xab\xc2\xa071._NEWLINE_[13]Prav tam, 72._NEWLINE_[14]Cvelfar, Vodnik po fondih, 47._NEWLINE_[15]Kol\xc5\xa1ek, \xc2\xbbLa\xc5\xa1ko kot upravnopoliti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de,\xc2\xab72-73._NEWLINE_[16]Prav tam, 73._NEWLINE_[17]Prav tam, 74._NEWLINE_[18] Prav tam, 75._NEWLINE_[19]Prav tam, 77._NEWLINE_[20]Cvelfar, Vodnik po fondih, 204._NEWLINE_[21]Grafenauer, Lokalna samouprava, 356-357._NEWLINE_[22]PIS: http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO357#_NEWLINE_[23]Uradni list RS, \xc5\xa1t. 60/94, z dne 3. 10. 1994_NEWLINE_[24]Grafenauer, Lokalna samouprava, 402._NEWLINE_[25]Prav tam, 376._NEWLINE_[26]Prav tam, 380._NEWLINE_[27]Kova\xc4\x8d, \xc2\xbbGeografija ob\xc4\x8dine La\xc5\xa1ko,\xc2\xab\xc2\xa07._NEWLINE_[28]http://www.lasko.si/sl/statisticni-podatki'