b'\n_START_ARTICLE_\nMoritz Schlick\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMoritz Schlick je bil rojen v Berlinu v premo\xc5\xbeni me\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbeini, ki je pripadala protestantski veroizpovedi. Po \xc5\xa1olanju na realki v Berlinu je \xc5\xa1tudij nadaljeval na univerzah v v Heidelbergu, Laussani in kon\xc4\x8dno na Humboldtovi univerzi v Berlinu. Prva zanimanja so torej pokrivala podro\xc4\x8dja sodobne znanosti, matematike in posebno fizike. Leta 1904 je promoviral z nalogo s podro\xc4\x8dja fizike na Univerzi v Berlinu pod mentorstvom fizika Maxa Plancka. Hkrati se je za\xc4\x8del zanimati za filozofijo. Prvo delo s podro\xc4\x8dja etike je razmeroma \xc5\xa1ibko, vendar razmeroma hitro pove\xc5\xbee preko odkritja moderne logike nujnost po dosledni izgradnji znanstvene forme empirizma. Tradicionalnim formam empirizma je o\xc4\x8dital pomanjkljivosti, te pa je mogo\xc4\x8de odpraviti le z upo\xc5\xa1tevanjem sodobnih ugotovitev na podro\xc4\x8dju nove formalne logike in matematike. Za\xc4\x8del je slediti pozitivisti\xc4\x8dnim na\xc4\x8delom, po katerih je mogo\xc4\x8de sprejeti in upravi\xc4\x8diti zgolj tiste izjave, ki se jih da logi\xc4\x8dno utemeljiti ter verificirati z regresom na fundamentalno osnovno in najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1o izjavo. _NEWLINE_Leta 1911 mu je uspelo pridobiti habilitacijo na Univerzi v Rostocku, kjer je pou\xc4\x8deval do leta 1921. Poleg formalne logike, epistemologije, filozofije znanosti in filozofije matematike se je zanimal \xc5\xa1e za aktualne probleme v znanosti. Leta 1915 je objavil \xc4\x8dlanek o Einsteinovi posebni teoriji relatvnosti. Tri leta kasneje je dosegel intelektualni preboj z delom\xc2\xa0\xc2\xbbOb\xc4\x8da teorija spoznanja\xc2\xab\xc2\xa0(Allgemeine Erkenntnislehre), razpravo naperjeno proti pozitivizmu prve generacije in kritiki novokantovskega vztrajanja na apriornih sinteti\xc4\x8dnih sodbah. Izjav, ki jih ni mogo\xc4\x8de empiri\xc4\x8dno upravi\xc4\x8diti in jih ni mogo\xc4\x8de izpeljati po logi\xc4\x8dni poti, so brezpredmetne in pre\xc5\xbeitek tradicionalne metafizike, zato za Schlicka te izjave nimajo mesta v filozofiji in znanosti. To na\xc4\x8delo je postalo tudi vodilo Dunajskega kroga._NEWLINE_Po R\xc3\xb6stocku je \xc5\xa1e leto dni pou\xc4\x8deval na Univerzi v Kielu, kjer pa je bil nezadovoljen s tamkaj\xc5\xa1njo filozofsko in znanstveno srenjo, zato je leta 1922 sprejel povabilo Univerze na Dunaju.\n_START_SECTION_\nDunajski krog\n_START_PARAGRAPH_\nNa Dunaju se je seznanil z mnogimi filozofi in znanstveniki s katerimi je za\xc4\x8del organizirati seminarje, ki so kasneje postali znani pod imenom Dunajski krog. Med najpomembnej\xc5\xa1imi so bili Rudolf Carnap, Otto Neurath, Herbert Feigl, Hans Hahn, Victor Craft, Friedrich Waismann in mladi, a inovativni Kurt G\xc3\xb6del. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du razprav je bil Wittgensteinov Logi\xc4\x8dno filozofski traktat, ki je postal programsko vodilo kro\xc5\xbeka v prizadevanju za strogim formalizmom jezika in razmejitvi filozofije od neizrekljivega, tj. metafizi\xc4\x8dnega. Sodelovanje med Wittgensteinom in Schlickom je spodbudilo Wittgensteina, da se je po ve\xc4\x8d kot deset letnem premoru vrnil med vodilno filozofsko srenjo._NEWLINE_Z delom\xc2\xa0\xc2\xbbVpra\xc5\xa1anja etike\xc2\xab\xc2\xa0je prepri\xc4\x8dal ostale \xc4\x8dlane kro\xc5\xbeka o pomembnosti ukvarjanja s problemi etike. Leta 1929 je iz\xc5\xa1lo skupno delo kro\xc5\xbeka, manifest z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbZnanstvena zasnova sveta: Dunajski krog\xc2\xab\xc2\xa0(Wissenschaftliche Weltauffassung. Der Wiener Kreis) s posvetilom Moritzu Schlicku. Pri preverjanju znanstvenih domnev je bila pozornost kro\xc5\xbeka usmerjena na na\xc4\x8delo verifikacije preden je Karl Popper namesto nje postavil v ospredje na\xc4\x8delo falsifikacije._NEWLINE_Leta 1929 in 1932 je bil Schlick gostujo\xc4\x8di profesor na Univerzi Stanford, prav tako se je skupaj z ostalimi \xc4\x8dlani kro\xc5\xbeka udele\xc5\xbeil mnogih kongresov na temo filozofije znanosti po evropskih univerzah.\n_START_SECTION_\nPrenehanje delovanja kro\xc5\xbeka in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nDelo kro\xc5\xbeka je postalo mo\xc4\x8dno ote\xc5\xbeeno leta 1933, ko so v Nem\xc4\x8diji pri\xc5\xa1li na oblast nacisti. Nem\xc5\xa1ki del \xc4\x8dlanov je ve\xc4\x8dinoma emigriral v ZDA, ostalim pa je delovanje ote\xc5\xbeil mo\xc4\x8dan porast antisemitizma, saj je bil nezanemarljiv del \xc4\x8dlanov kro\xc5\xbeka judovskega rodu. Schlick se je kljub nevarnosti odlo\xc4\x8dil, da bo ostal na Dunaju. _NEWLINE_Nekdanji \xc5\xa1tudent Johann Nelb\xc3\xb6ck, ki ga je ustrelil, se je predhodno \xc5\xbee zdravil v psihiatri\xc4\x8dni ustanovi. Obsojen je bil na 10 let je\xc4\x8de za umor Moritza Schlicka, a vendar je bil \xc5\xbee po dveh letih z Anschlussom pogojno izpu\xc5\xa1\xc4\x8den.'