b'\n_START_ARTICLE_\nRaziskava o zdravju, procesu staranja in upokojevanja v Evropi\n_START_SECTION_\nO raziskavi SHARE\n_START_PARAGRAPH_\nDele\xc5\xbe starej\xc5\xa1ih ljudi v celotni populaciji je v Evropi vi\xc5\xa1ji, kot kjer koli drugje na svetu in fenomen staranja prebivalstva, se bo nadaljeval tudi v 21. stoletju. Raziskava o zdravju, procesu staranja in upokojevanja v Evropi (SHARE) se je za\xc4\x8dela leta 2004 in je prva raziskava, ki prou\xc4\x8duje, kako starej\xc5\xa1i od 50 let, v dvajsetih evropskih dr\xc5\xbeavah, od Skandinavije do Mediterana in v Izraelu, \xc5\xbeivijo._NEWLINE_Raziskava SHARE je rezultat poziva Evropske komisije k\xc2\xa0\xc2\xbbsodelovanju evropskih dr\xc5\xbeav pri vzpostavitvi evropske raziskave o staranju\xc2\xab. Leta 2008 je bila kot ena klju\xc4\x8dnih evropskih raziskav, izbrana v Evropski strate\xc5\xa1ki forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI). Slovenija je leta 2011 sprejela\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8drt razvoja raziskovalnih infrastruktur 2011- 2020\xc2\xab\xc2\xa0(SISFRI) in se tem pridru\xc5\xbeila velikim evropskim raziskovalnim infrastrukturam, zdru\xc5\xbeenim v ESFRI forumu. Glavni koordinator raziskave SHARE je dr. Axel B\xc3\xb6rch \xe2\x80\x93 Supan, Munich Center for the Economics of Aging (MEA), Max-Planck-Institute for Social Law and Social Policy (M\xc3\xbcncehenski center za ekonomiko staranja na Max-Planck In\xc5\xa1titutu za socialno pravo in socialno politiko)._NEWLINE_Raziskava SHARE je harmonizirana z ameri\xc5\xa1ko raziskavo o zdravju in upokojevanju "U.S. Health and Retirement Study"" (HRS), z angle\xc5\xa1ko longitudinalno raziskavo staranja "English Longitudinal Study of Ageing" (ELSA) in je \xc5\xbee postala zgled za razvoj \xc5\xa1tevilnih drugih raziskav o staranju povsod po svetu. Klju\xc4\x8dna znanstvena mo\xc4\x8d raziskave SHARE temelji na panelnem pristopu, s katerim lahko zajamemo dinamiko procesa staranja. Interdisciplinarni pristop omogo\xc4\x8da vpogled v celotno sliko procesov staranja. Strogo dolo\xc4\x8deni znanstveni postopki zagotavljajo mednarodno primerljive raziskovalne rezultate.\n_START_SECTION_\nEkonomska situacija, dohodki, upokojitev\n_START_PARAGRAPH_\nAnalize podatkov SHARE ka\xc5\xbeejo na velike dohodkovne razlike po Evropi. Dr\xc5\xbeave na vzhodu (Poljska in \xc4\x8ce\xc5\xa1ka) in jugu Evrope (Gr\xc4\x8dija, Italija, \xc5\xa0panija in Izrael) imajo najni\xc5\xbeje dohodke, saj kar 50\xc2\xa0% anketirancev navaja, da te\xc5\xbeko shajajo iz meseca v mesec. S svojimi dohodki so bolj zadovoljni v \xc5\xa0vici, na Danskem, Nizozemskem in \xc5\xa0vedskem, kjer manj kot 20\xc2\xa0% vpra\xc5\xa1anih poro\xc4\x8da o finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah pri prebijanju skozi mesec. Veliko razlike po Evropi se ka\xc5\xbeejo tudi v zaposlitvenih in upokojitvenih vzorcih. Dele\xc5\xbe delovno aktivnih, ki menijo, da niso ustrezno popla\xc4\x8dani za vlo\xc5\xbeeni trud v delo, je zlasti visok na Poljskem in v Gr\xc4\x8diji. Temu ustrezno je vi\xc5\xa1ji tudi dele\xc5\xbe pred\xc4\x8dasnih upokojitev v omenjenih dveh dr\xc5\xbeavah. Na drugi strani je kakovost dela, v smislu ustreznega pla\xc4\x8dila za vlo\xc5\xbeeni trud, nadpovpre\xc4\x8dna v Skandinavskih dr\xc5\xbeavah, na primer na Nizozemskem ali v \xc5\xa0vici, kjer tudi je tudi dele\xc5\xbe zgodnjih upokojitev ni\xc5\xbeji.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeinsko omre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nDostopnost dru\xc5\xbeinske podpore je v veliki meri odvisna od prostorske bli\xc5\xbeine in pogostosti stikov. Podatki raziskave SHARE sicer potrjujejo obstoj regionalnih zna\xc4\x8dilnosti dru\xc5\xbeinskih vezi, ponekod so te mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, drugod bolj \xc5\xa1ibke, a za vse dr\xc5\xbeave in starostne skupine velja naslednje: 85\xc2\xa0% star\xc5\xa1ev ima vsaj enega otroka, ki \xc5\xbeivi manj kot 25 km stran. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d, dele\xc5\xbe star\xc5\xa1ev, ki so s svojimi otroki v stiku manj kot enkrat na teden, je nizek (7\xc2\xa0%), kar velja na severu (\xc5\xa0vedska), kot tudi na jugu Evrope (\xc5\xa0panija). Podatki torej ka\xc5\xbeejo, da ni dokazov, ki bi potrdili strah pred "upadanjem" pomembnosti vloge dru\xc5\xbeine oz. trdnosti vezi star\xc5\xa1-otrok, v starajo\xc4\x8di se Evropi na za\xc4\x8detku 21. stoletja.\n_START_SECTION_\nZdravje\n_START_PARAGRAPH_\nSHARE podatki razkrivajo mo\xc4\x8dno povezanost med izobrazbo in zdravjem starej\xc5\xa1ih, kar velja na individualni (vi\xc5\xa1je izobra\xc5\xbeeni posamezniki so bolj zdravi) in na nacionalni ravni. Primerjava povpre\xc4\x8dne stopnje izobrazbe in zdravstvenega stanja po evropskih dr\xc5\xbeavah poka\xc5\xbee, da \xc5\xa1e zlasti na vzhodu in jugu Evrope obstaja povezanost med ni\xc5\xbejo stopnjo izobrazbe in slab\xc5\xa1im zdravjem. Nasprotno pa v dr\xc5\xbeavah na severu Evrope in \xc5\xa0vici velja, da so starej\xc5\xa1i v povpre\xc4\x8dju vi\xc5\xa1je izobra\xc5\xbeeni in bolj\xc5\xa1ega zdravja.\n_START_SECTION_\nZbiranje podatkov\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 2004 in 2012 so bili izpeljani \xc5\xa1tirje valovi raziskave starej\xc5\xa1ih od 50 let po Evropi. Zbiranje podatkov financirajo: Evropska komisija v 5. 6. in 7. Okvirnem programu , Ameri\xc5\xa1ki nacionalni in\xc5\xa1titut za staranje (US National Institute on Aging, and national sources), Nem\xc5\xa1ko zvezno ministrstvo za izobra\xc5\xbeevanje in raziskave (German Federal Ministry of Education and Research ) in vlade sodelujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeav (v Sloveniji je to Ministrstvo za izobra\xc5\xbeevanje, znanost, kulturo in \xc5\xa1port). Zadnji val (4. val) je potekal med letoma 2010 in 2011. Prihodnji valovi so na\xc4\x8drtovani na vsake dve leti, do leta 2024.\n_START_SECTION_\nPrvi val (2004)\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem valu raziskave SHARE, ki je potekal leta 2004, je sodelovalo 11 dr\xc5\xbeav, ki so skupaj predstavljale razli\xc4\x8dne evropske regije, od Skandinavije (Danska in \xc5\xa0vedska), srednje Evrope (Avstrija, Francija, Nem\xc4\x8dija, \xc5\xa0vica, Belgija in Nizozemska) do Mediterana (\xc5\xa0panija, Italija in Gr\xc4\x8dija). Kasneje se je kot prva dr\xc5\xbeava z bli\xc5\xbenjega vzhoda sistemati\xc4\x8dnega prou\xc4\x8devanja starajo\xc4\x8dega se prebivalstva lotil \xc5\xa1e Izrael in se pridru\xc5\xbeil raziskavi SHARE. Vpra\xc5\xa1alnik je sestavljalo 20 sklopov vpra\xc5\xa1anj o zdravju, socio-ekonomskem polo\xc5\xbeaju in socialnih omre\xc5\xbejih. Zbiranje podatkov je potekalo s terenskim, osebnim anketiranjem (face-to-face) in sicer s pomo\xc4\x8djo osebnih ra\xc4\x8dunalnikov (CAPI - computer-aided personal interviews), anketiranci pa so sami dodatno izpolnjevali \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1alnik na papirju (PAPI - paper and pencil questionnaire).\n_START_SECTION_\nDrugi val (2006-2007)\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskavi so se pridru\xc5\xbeile nove \xc4\x8dlanice Evropske skupnosti, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka in Poljska, a tudi Irska, ki je sicer drugi val raziskave izvedla med letoma 2006 in 2007. SHARE vpra\xc5\xa1alnik za drugi val raziskave je zajemal 22 sklopov vpra\xc5\xa1anj. Za anketirance, ki so v \xc4\x8dasu med obema valoma raziskave umrli, je bil dodan\xc2\xa0\xc2\xbbZaklju\xc4\x8dni intervju\xc2\xab\xc2\xa0(End-of-life interview). Izrael je drugi val raziskave izvedel med letoma 2009 in 2010.\n_START_SECTION_\nTretji val / SHARELIFE (2008-2009)\n_START_PARAGRAPH_\nSHARELIFE, 3. val raziskave SHARE, je bil namenjen retrospektivi \xc5\xbeivljenja anketirancev, preteklih dogodkov v njihovem celotnem \xc5\xbeivljenju. V tem valu raziskave je sodelovalo skoraj 30,000 mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk iz 13 evropskih dr\xc5\xbeav. SHARELIFE povezuje mikropodatke o posameznikih skozi njihovo celotno \xc5\xbeivljenjsko retrospektivo z institucionalnimi makropodatki dr\xc5\xbeave blaginje. S tem omogo\xc4\x8da oceno u\xc4\x8dinkov delovanja socialnih politik na \xc5\xbeivljenja posameznikov. Institucionalne spremembe, ki vplivajo na odlo\xc4\x8ditve posameznikov in so za oceno u\xc4\x8dinkov socialnih politik po evropskih dr\xc5\xbeavah najbolj zanimive. Vpra\xc5\xa1alnik SHARELIFE vsebuje vsa pomembne vidike \xc5\xbeivljenja posameznikov, od partnerjev in otrok, do bivanjskih razmer, zgodovine delovne aktivnosti, zdravstvenega stanja in zdravstvene oskrbe. S tem pa je SHARE pravzaprav idealna interdisciplinarna zbirka podatkov za raziskave na podro\xc4\x8dju sociologije, ekonomije, gerontologije in demografije.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrti val (2010-2011)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2010 so se raziskavi SHARE pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1tiri nove dr\xc5\xbeave: Estonija, Mad\xc5\xbearska, Poljska in tudi Slovenija. Za ostale dr\xc5\xbeave je bil to \xc5\xbee tretji redni panelni val raziskave in je sledil raziskavi SHARELIFE, vpra\xc5\xa1alniku o retrospektivi \xc5\xbeivljenj anketirancev. V Nem\xc4\x8diji so izvedli \xc5\xa1e tri dodatne znanstvene metodolo\xc5\xa1ke projekte: nov sklop bio-markerjev (jemanje vzorcev krvi, merjenje obsega pasu in krvnega pritiska), povezovanje podatkov z nem\xc5\xa1ko pokojninsko bazo in raziskavo ne-odgovorov. Zbrani podatki bodo v znanstvene namene prvi\xc4\x8d na voljo novembra 2012, v klju\xc4\x8dno z novim sklopom socialnih omre\xc5\xbeij, ki temelji na generatorju imen.\n_START_SECTION_\nBiomarkerji\n_START_PARAGRAPH_\nBiomarkerji se zbirajo \xc5\xbee od 1. vala raziskave SHARE. Vklju\xc4\x8dujejo meritev hitrosti prehojene razdalje poti, mo\xc4\x8d izdiha, vstajanje s stola brez pomo\xc4\x8di rok in mo\xc4\x8d stiska rok. V podvzorcu 4. vala zbiranja podatkov v Nem\xc4\x8diji so bili preizku\xc5\xa1eni novi biomarkerji, kot so telesna vi\xc5\xa1ina (dodatno ob tem, da jo navedejo tudi respondenti sami), obseg pasu in krvni pritisk. Nem\xc4\x8dija je v 4. valu raziskava SHARE dodatno izvedla \xc5\xa1e poskusno zbirajo vzorcec krvi (dried blood spot samples - DBS), in sicer za laboratorijsko analizo holesterola (HbA1c) in C-reaktivnega proteina (CRP). Rezultati laboratorijskih analiz bodo povezani s SHARE podatki. Na podlagi nem\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1enj bo analiza vzorcev krvi v naslednjih valovih raziskave potekala v vseh sodelujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nPovezovanje z administrativnimi bazami podatkov\n_START_PARAGRAPH_\nOdgovori respondentov so v\xc4\x8dasih ne-to\xc4\x8dni ali ne-popolni, a na voljo imamo tudi administrativne podatke (register prebivalcev, pokojninska baza, dav\xc4\x8dni podatki), ki predstavljajo idealen primer baze podatkov \xe2\x80\x93 so natan\xc4\x8dni in to\xc4\x8dni. Povezovanje administrativnih podatkov z anketnimi ima \xc5\xa1tevilne prednosti, na primer pove\xc4\x8da zanesljivost zbranih podatkov, izbolj\xc5\xa1a pojasnjevalno mo\xc4\x8d podatkov in razberemeni respondenta. Cilj projekta je povezava podatkov nem\xc5\xa1kih respondentov raziskave SHARE z njihovimi administrativnimi podatki v Nem\xc5\xa1kem pokojninskem sistemu German Pension Fund (DRV). Podatki se pove\xc5\xbeejo neposredno, torej za vsakega posameznika, ki to izrecno dovoli, se uporabi osebna \xc5\xa1tevilka socialnega zavarovanja.\n_START_SECTION_\nNe-odgovori\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih desetletjih povsod po Evropi opa\xc5\xbeamo upad sodelovanja v raziskavah, kar lahko vpliva na zanesljivost zbranih podatkov, saj razlogi za ne-sodelovanje niso nujno naklju\xc4\x8dni. Za sodelovanje ali ne-sodelovanje v raziskavah se lahko odlo\xc4\x8dajo specifi\xc4\x8dne skupine ljudi, v raziskavah pa moramo zajeti celotno populacijo, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo dobiti zanesljive rezultate. Raziskava ne-odgovorov se analize loteva z dveh vidikov. Najprej je v Nem\xc4\x8diji potekal poskus, kako na pripravljenost posameznikov za sodelovanje in s tem na splo\xc5\xa1no stopnjo odgovorov v raziskavi, vpliva finan\xc4\x8dno darilo, ki ga respondent prejme brez obveznosti sodelovanja. Ob tem je skupina anketarjev imela tudi dodaten dan izobra\xc5\xbeevanja na polovici trajanja terenskega dela, da bi dodatno preizkusili \xc5\xa1e u\xc4\x8dinek izobra\xc5\xbeevanja anketarjev na stopnje odgovorov. Nato bo opravljena posebna \xc5\xa1tudija ne-odgovorov, ki bo poskusila izmeriti mogo\xc4\x8do pristranskost zbranih podatkov zaradi ne-odgovorov.\n_START_SECTION_\nSestrske raziskave in povezani projekti\n_START_PARAGRAPH_\nPodobne raziskave, namenjene raziskovanju staranja prebivalstva, pokojnin, upokojevanja, procesov staranja potekajo po celem svetu in cilj vseh je, uporaba primerljivih indikatorjev, da bi zbrane podatke tudi mednarodno primerljali. Raziskave, ki sledijo modelu SHARE, so na primer: "The Irish Longitudinal Study on Ageing\xe2\x80\x9d (TILDA), "The Longitudinal Aging Study in India\xe2\x80\x9d (LASI), "The Japanese Study of Aging and Retirement\xe2\x80\x9d (JSTAR), "SHARE Israel", \xe2\x80\x9cThe Korean Longitudinal Study of Aging\xe2\x80\x9d (KLoSA), "The Chinese Health and Retirement Longitudinal Study" (CHARLS) in "Mexican Health and Aging Study" (MHAS)._NEWLINE_Za ve\xc4\x8d podrobnosti si oglejte SHARE bro\xc5\xa1uro (bro\xc5\xa1ura je v angle\xc5\xa1kem jeziku).'