b'\n_START_ARTICLE_\nPortoro\xc5\xbe\n_START_SECTION_\nLega, zna\xc4\x8dilnosti, institucije\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje se je razvilo v zavetrni legi pod strmim fli\xc5\xa1nim grebenom, s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki je zavarovano pred burjo. Portoro\xc5\xbe je izrazito turisti\xc4\x8dni kraj s termalnim zdravili\xc5\xa1\xc4\x8dem, hoteli, marino, v bli\xc5\xbeini pa so Se\xc4\x8doveljske soline in manj\xc5\xa1e mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de (IATA: POW, ICAO: LJPZ). V Portoro\xc5\xbeu delujejo Srednja pomorska \xc5\xa1ola Portoro\xc5\xbe, Fakulteta za pomorstvo in promet univerze v Ljubljani ter od leta 1995 Visoka \xc5\xa1ola za hotelirstvo in turizem. Tu ima svoj sede\xc5\xbe ladjarsko podjetje Splo\xc5\xa1na plovba Piran.\n_START_SECTION_\nZgodovina Portoro\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nPrva naselja ob istrski obali so nastala veliko pred prihodom Rimljanov, saj so imela zametke vsaj v gr\xc5\xa1kih, \xc4\x8de ne starej\xc5\xa1ih naselbinah. Zametke obalnih mest Pulja, Novigrada, Kopra in Pirana tako poznavalci uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v prvo tiso\xc4\x8dletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ko pa je na Jadranu zagospodaril Rim, so kolonisti iz Aquileie v Istri poselili predvsem \xc5\xbee obstoje\xc4\x8da naselja. Ponekod so \xc5\xa1e vidni ostanki rimskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, stavb, tlakov, vodovodov, stanovanjskih stavb, obrtnih delavnic, tako ob obali kot v notranjosti, naj od njih omenimo samo ostanke manj\xc5\xa1ega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in ribogojnice v morju pri skladi\xc5\xa1\xc4\x8du soli Monfort, na Fizinah. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe na malo \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Portoro\xc5\xbea govorijo o \xc5\xbeivahni trgovinski menjavi, o bogatih in \xc5\xa1tevilnih posestvih, imenovanih\xc2\xa0\xc2\xbbvillae rusticae\xc2\xab, ki so le\xc5\xbeale na zavetnih obmo\xc4\x8djih in blizu pitne vode._NEWLINE_Po prehodu Istre pod bizantinsko oblast je Istra zaradi napadov Langobardov in kasneje Obrov in Slovanov v politi\xc4\x8dnem in kulturnem smislu razpadla. \xc5\xa0ele Franki, ki so v Istri zavladali v drugi polovici 8. stoletja, so pri\xc4\x8deli uveljavljati fevdalni dru\xc5\xbebeni red. Frankovski vojvoda Johannes je na nenaseljena in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja Istrskega zaledja po\xc5\xa1iljal slovanske naseljence, ki so poselili tudi okolico obalnih mest.  _NEWLINE_Iz nekaterih zgodovinskih virov je izpri\xc4\x8dano, da naj bi se leta 1202 prav v zaliv sv. Lovrenca (ob katerem le\xc5\xbei dana\xc5\xa1nji Portoro\xc5\xbe), zateklo ladjevje bene\xc5\xa1kega do\xc5\xbea Enrica Dandola in leta 1380 ladjevje admirala Carla Zena. Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Portoro\xc5\xbea je bilo tedaj \xc5\xbee poseljeno. Med pri\xc5\xa1leki so bili tudi redovniki, med prvimi so bili benediktinci. _NEWLINE_Samostan sv. Lovrenca s cerkvijo naj bi postavili na mestu starega rimskega objekta, na priobalnem gri\xc4\x8du, kjer danes stoji hotel Metropol._NEWLINE_Po cerkvi sv. Marije Ro\xc5\xbenovenske (Madonna delle Rose, Sancta Maria Roxe, Maria delle Rose) iz 13. stoletja, so leta 1251 portoro\xc5\xa1ki zaliv poimenovali \xc2\xbbPortus Sanctae Mariae de Rosae\xc2\xab. Koprski \xc5\xa1kof Paolo Naldini jo omenja v svojem delu \xc2\xbbCerkveni krajepis\xc2\xab\xc2\xa0kot najve\xc4\x8djo, najbolj ljubko in pozornosti vredno. O njej je znano, da je bila koncem 18. stoletja zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena, od tedaj pa so izginile vse sledi, spomin nanjo ohranja le ime Portoro\xc5\xbea. _NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Bernardina je fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski red manj\xc5\xa1ih bratov zgradil svoj samostan, katerega temelje je postavil sveti Janez Kapistran, ki se je v Istri ustavil leta 1451. Letnica posvetitve 1452 je izklesana v kamnu na fasadi, ob samostanu je stala kapela sv. Marije, posve\xc4\x8dena leta 1490. Samostan s cerkvijo sv. Bernardina, posve\xc4\x8deno sv. Bernardinu Sienskemu, so ukinili leta 1809. Avstrijska vojska ga je spremenila v trdnjavo za obrambo zaliva, kasneje je slu\xc5\xbeil carinski in dav\xc4\x8dni upravi. V drugi polovici preteklega stoletja so na tem kraju zgradili hotelski kompleks, od samostanske cerkve je danes ohranjen le zvonik in del prezbiterija.     _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i gospodarski dejavnosti v preteklosti sta bila zagotovo tudi solinarstvo in ribolov. V 13. stoletju ju omenjajo kot dobro organizirano gospodarsko dejavnost. Soline v bli\xc5\xbenji Luciji so bile sprva ob\xc4\x8dinska last, kasneje pa jih je ob\xc4\x8dina dala v zakup piranskim me\xc5\xa1\xc4\x8danom.\n_START_SECTION_\nRazvoj kraja in regije\n_START_PARAGRAPH_\nKot zdravili\xc5\xa1ki kraj je bil Portoro\xc5\xbe lokalno znan \xc5\xbee v 13. stoletju. Tedaj so benediktinci iz samostana sv. Lovrenca (italijansko: San Lorenzo) \xc5\xbee zdravili nekatere bolezni s pomo\xc4\x8djo morske vode in blata iz bli\xc5\xbenjih solin (fango obloge). Zdravili so zlasti revmatike, kot je zapisal novigradski \xc5\xa1kof Tomasini v 17. stoletju, so ti \xc2\xbbz blatom mazali bolne dele telesa, se son\xc4\x8dili in se kopali v solinski vodi\xc2\xab._NEWLINE_Pred pojavom turizma je bilo tu razvito ribi\xc5\xa1tvo ter poljedelstvo s pridelavo vrtnin, oljkarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo. Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Portoro\xc5\xbea je bilo le redko poseljeno. Bli\xc5\xbenji Piran, ki je bil stoletja pod bene\xc5\xa1ko vladavino, se je razvijal predvsem zaradi dragocene soli iz solin v Luciji (na podro\xc4\x8dju sedanje marine), Strunjanu in v Se\xc4\x8dovljah, pozneje pa sta se razvila tudi trgovina in nekaj industrije. Poleg solinarstva in ribi\xc5\xa1tva je bila pomembnej\xc5\xa1a gospodarska dejavnost ladjedelni\xc5\xa1tvo, najve\xc4\x8dja ladjedelnica je bila na Bernardinu (kasneje preseljena v Izolo). V bli\xc5\xbeini ladjedelnice, na Forna\xc4\x8dah, je delovala tudi tovarna Salvetti, ki je najprej proizvajala kemi\xc4\x8dne proizvode in steklo, kasneje pa milo. V Fiesi je obratovala opekarna. Na mestu sedanjega \xc2\xbbstarega hotela Palace\xc2\xab\xc2\xa0je nekdaj stala kemi\xc4\x8dna tovarna, v kateri so iz slanice izdelovali razli\xc4\x8dne kozmeti\xc4\x8dne izdelke, nato pa tudi grenko sol. Na oglasih lekarn Lion iz leta 1920, ki so imele prodajalne v Portoro\xc5\xbeu in Piranu, je razvidno, da se je pri njih ekskluzivno prodajala \xc2\xbbantisolina\xc2\xab, ki naj bi bila \xc2\xbbhitro in zanesljivo sredstvo proti son\xc4\x8dnim pegam in opeklinam\xc2\xab, pomagala pa naj bi tudi pri meh\xc4\x8danju ko\xc5\xbee. Razvoj turizma je dal Portoro\xc5\xbeu in okoli\xc5\xa1kim krajem nov gospodarski zagon, saj je zagotavljal nova delovna mesta, prodajo kmetijskih proizvodov in razvoj \xc5\xa1tevilnih dejavnosti (gradbeni\xc5\xa1tvo, prevozni\xc5\xa1tvo, vodni\xc5\xa1ka slu\xc5\xbeba, zdravili\xc5\xa1ke storitve).\n_START_SECTION_\nTurizem do I. svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi poskusi razvoja turizma v Portoro\xc5\xbeu segajo v leto 1865, ko je \xc5\xa1vicarski trgovec Josef St\xc3\xb6lker, lastnik vile San Lorenzo, le-to ponujal v najem ali prodajo. Pri vili sredi \xc4\x8dudovitega parka na majhni vzpetini tik ob morju je poudarjal njeno primernost za razvoj kopali\xc5\xa1ke ponudbe ter mo\xc5\xbenost namestitve do 200 ljudi. Ker pri svojih poskusih, da bi vilo oddal ni bil uspe\xc5\xa1en, jo je leta 1875 prodal tr\xc5\xbea\xc5\xa1kemu arhitektu Giovanniju Righettiju. Pribli\xc5\xbeno v tem \xc4\x8dasu je najverjetneje nastal tudi projekt in\xc5\xbeenirja Lorenza Furiana za postavitev kopali\xc5\xa1\xc4\x8da s 40 kabinami in paviljonom za plavanje tik pod vilo San Lorenzo, ki bi bila s kopali\xc5\xa1\xc4\x8dem povezana s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem in nadhodom \xc4\x8dez cesto, a je projekt ostal le na papirju. Podobno usodo je do\xc5\xbeivel tudi Rigettijev na\xc4\x8drt iz leta 1878, ki je predvideval postavitev desetih bungalovov, razpr\xc5\xa1enih po parku okoli vile San Lorenzo. Ne glede na neuresni\xc4\x8dene na\xc4\x8drte podjetnih posameznikov se je za\xc4\x8delo \xc5\xbeivljenje v Portoro\xc5\xbeu korenito spreminjati. V prej redko naseljenem zalivu so pri\xc4\x8dele rasti po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke vile in hi\xc5\xa1e lastnikov, ki so spoznali zdravilno morsko klimo in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do priljubljenost morske obale. _NEWLINE_Za uradni za\xc4\x8detek portoro\xc5\xa1kega turizma velja leta 1885, ko so na pobudo piranskega zdravnika Giovannija Lugnianija del kemi\xc4\x8dne tovarne preuredili v poskusno zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de z desetimi gostinskimi sobami in desetimi kadmi za zdravljenje. Ta zdravnik je leta 1879 s pomo\xc4\x8djo oblog iz solinskega blata in pitjem slanice pri\xc4\x8del zdraviti revmatske in druge bolezni. Od leta 1885 do 1991 naj bi ozdravili 62 ljudi. Vest o uspelem zdravljenju se je raz\xc5\xa1irila tudi v bolj oddaljene predele tedanje Avstro-Ogrske._NEWLINE_Leta 1890 skupina lokalnih veljakov, izobra\xc5\xbeencev, ban\xc4\x8dnikov in podjetnikov pripravila projekt za postavitev kopali\xc5\xa1\xc4\x8da pri Piranu (Portoro\xc5\xbe), s katerim bi za\xc4\x8deli gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati naravne dobrine kraja. Zgradili naj bi hotel z 80 sobami in 120 le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di, restavracijo, kavarno, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de za kopanje v slanici in pla\xc5\xbeo._NEWLINE_Leto dni pozneje, tj. 1891, so ustanovili delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo Societ\xc3\xa0 stabilimento balneare di Pirano (Kopali\xc5\xa1\xc4\x8de Piran), ki je dala zagon turisti\xc4\x8dnemu razvoju Portoro\xc5\xbea. Ta \xc5\xbee leta 1908 od Righettijev kupila vilo San Lorenzo in jo spremenila v hotel \xc2\xbbAllo Stabilimento Balneare\xc2\xab\xc2\xa0(kasneje preimenovan v Hotel Portorose). Hotel in kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga zgradili, sta bila sicer manj\xc5\xa1a od na\xc4\x8drtovanega, a pomembna za nadaljnji razvoj kraja. Prvemu hotelu se je kmalu pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e nekaj manj\xc5\xa1ih in skromnej\xc5\xa1ih hotelov z le nekaj sobami. Julija 1895 je Portoro\xc5\xbe obiskal avstrijski minister za obrambo Krighammer, v spremstvu kontraadmirala Cassinija. Morda je prav ta obisk pripomogel, da je Cesarsko-kraljeva dru\xc5\xbeba Belega Kri\xc5\xbea (Weissen Kreutz) leta 1897 tu odprla voja\xc5\xa1ko okrevali\xc5\xa1\xc4\x8de za avstro-ogrske oficirje in s tem dodatno utrdila polo\xc5\xbeaj Portoro\xc5\xbea kot zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da. Dne 25.06.1897 je bil Portoro\xc5\xbe s celotnim obmo\xc4\x8djem med Bernardinom in Lucijo tudi uradno razgla\xc5\xa1en za klimatsko zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de. Z zakonom je bila ustanovljena zdravili\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba \xc2\xbbAzienda di cura per il circondario di Porto Rose presso Pirano\xc2\xab. Zakon je dovoljeval zdravni\xc5\xa1ki komisiji, ki je upravljala podjetje, tudi zara\xc4\x8dunavanje turisti\xc4\x8dne takse, s katero naj bi pokrivali stro\xc5\xa1ke svoje dejavnosti. V Portoro\xc5\xbe so prihajali vse pomembnej\xc5\xa1i gostje. Poleti 1899 ga je obiskal tudi avstrijski prestolonaslednik Franc Ferdinand, ki je nato s svojo jahto Parenzo odplul v Pore\xc4\x8d. Zaradi vse ve\xc4\x8dje priljubljenosti Portoro\xc5\xbea in bli\xc5\xbeine Trsta, ki je bil najpomembnej\xc5\xa1e tovorno in potni\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Avstro-Ogrske monarhije, so nastale prve ideje za postavitev hotela, namenjenega sprejemu najzahtevnej\xc5\xa1ih gostov. Pobude za tak hotel pa niso bile vedno uspe\xc5\xa1ne. Projekt Anglo-avstrijske banke za postavitev hotela na Bernardinu je propadel zaradi neustrezne lokacije in bli\xc5\xbeine tamkaj\xc5\xa1nje piranske ladjedelnice ter industrijske proizvodnje. Tudi projekta Carla de Perinella za postavitev hotela med vilo San Marco in vilo San Lorenzo ter Righettijev projekt za hotel zahodno od vile San Lorenzo nista naletela na ugoden odziv._NEWLINE_Minilo je celo desetletje, preden je bil odprt veli\xc4\x8dastni \xc2\xbbPalace Cur Hotel\xc2\xab\xc2\xa0leta 1910, sedanji Kempinski Palace Portoro\xc5\xbe, znan kot \xc2\xbbstari Palace hotel\xc2\xab, ki je gostom ponujal blatne kopeli in bazen s slanico. Bil je eden izmed najve\xc4\x8djih na Jadranu, ter je \xc5\xa1e danes nekak\xc5\xa1en za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak Portoro\xc5\xbea. Zgraditi ga je dal lastnik gra\xc5\xa1kih pivovarn von Reininghaus.  Na\xc4\x8drte za novi hotel s tedanjimi 175 sobami, je naredil dunajski arhitekt Giovanni Eustacchio, zgradilo pa ga je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko gradbeno podjetje Bruna & Depaoli. Z novim presti\xc5\xbenim hotelom se je Portoro\xc5\xbe dokon\xc4\x8dno uveljavil kot eden najpomembnej\xc5\xa1ih turisti\xc4\x8dnih krajev na Jadranu in pri\xc4\x8del loviti zaostanek za Opatijo. Do I. svetovne vojne so zgradili igralnico (1913). Gostom je bilo kmalu na voljo ve\xc4\x8d kot dvajset hotelov in penzionov ter ve\xc4\x8d kot petdeset zasebnih po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1. Poleg \xc2\xbbPalace hotela\xc2\xab\xc2\xa0in vile San Lorenzo so bili ve\xc4\x8dji hoteli \xc5\xa1e Riviera, Central, Adria, Helios in Virginia. Prav tako je zdravili\xc5\xa1ke storitve ponujal tudi sanatorij dr. Pupini, ki je na konferencah in v strokovnih revijah, namenjenih zdravnikom, opisoval prednosti Portoro\xc5\xbea kot zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc5\xa0tevilo gostov je skokovito nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in se po odprtju novega hotela podvojilo. Najve\xc4\x8d obiskovalcev je tedaj prihajalo z Dunaja in drugih de\xc5\xbeel Avstrije in Mad\xc5\xbearske, le malo pa iz Italije. Pri\xc4\x8dakovanih ve\xc4\x8d kot 10.000 obiskovalcev v letu 1914 je prepre\xc4\x8dil izbruh I. svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nTurizem med obema vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nV vojnem obdobju so hotele v turisti\xc4\x8dnih krajih ve\xc4\x8dinoma uporabljali kot bolni\xc5\xa1nice in okrevali\xc5\xa1\xc4\x8da za vojake in oficirje, zato o pravem turizmu ne moremo govoriti. Po koncu vojne je Istra z otoki pre\xc5\xa1la pod Italijo. Nove politi\xc4\x8dne razmere so prinesle velike spremembe tudi na podro\xc4\x8dju turizma. Vodilno portoro\xc5\xa1ko podjetje, ki je imelo v lasti hotel Palace, tj. dru\xc5\xbeba Portorose, je leta 1911 svoj sede\xc5\xbe iz Trsta prenesla na Dunaj. Lastni\xc5\xa1tvo dru\xc5\xbebe je leta 1919 iz avstrijsko-nem\xc5\xa1kih rok pre\xc5\xa1lo v last italijanske ladjarske dru\xc5\xbeine Cosulich. Podjetna dru\xc5\xbeina bratov Cosulich, je za\xc4\x8dela ponovni zagon turizma v Portoro\xc5\xbeu z velikopoteznimi na\xc4\x8drti. \xc4\x8ceprav so sprva vsi portoro\xc5\xa1ki hoteli poslovali z izgubo, so Cosulichi kmalu odkupili tudi hotel Riviera. Tako so skupaj s hotelom Palace in vilo San Lorenzo upravljali z ve\xc4\x8dino nastavitvenih objektov v kraju. Po I. svetovni vojni je \xc5\xa1tevilo obiskovalcev iz Srednje Evrope, ki so nekdaj zasedali ve\xc4\x8dino portoro\xc5\xa1kih turisti\xc4\x8dnih zmogljivosti, za\xc4\x8delo hitro upadati. Struktura gostov se je zelo spremenila. Ve\xc4\x8dina gostov v Portoro\xc5\xbeu je bila Italijanov, drugi pa so bili predvsem gosti iz zahodnoevropskih dr\xc5\xbeav. Italijanska dr\xc5\xbeava je spodbujala dr\xc5\xbeavljane k obisku novo pridobljenih ozemelj tudi s popusti za prevoze z \xc5\xbeeleznico (do 50\xc2\xa0%). Uvedli so tudi avtobusne proge iz Trsta ter zgradili nove cestne povezave. Ve\xc4\x8dji poudarek je bil tudi na promociji kraja. Kljub vsem vlo\xc5\xbeenim naporom so bili rezultati skromni. Konkurenca drugih velikih, slove\xc4\x8dih in \xc5\xbee uveljavljenih obmorskih turisti\xc4\x8dnih centrov je bila premo\xc4\x8dna. Tako je leta 1939 Portoro\xc5\xbe obiskalo pol manj gostov kot leta 1913.\n_START_SECTION_\nPortoro\xc5\xa1ka letalska dru\xc5\xbeba in pilotska \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi obudili zanimanje gostov za obisk Portoro\xc5\xbea in njegovih term, je znana tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka ladjarska rodbina Cosulich leta 1921 kupila odslu\xc5\xbeeno izvidni\xc5\xa1ko vodno letalo proizvajalca FBA in ga namenila za panoramske vo\xc5\xbenje svojih gostov. Zaradi velikega takratnega zanimanja za polete in mo\xc5\xbenosti hitrega prevoza potnikov v razli\xc4\x8dne kraje, so se temu letalu kmalu pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e druga, predvsem lastne proizvodnje CANT. Iz tega se je v Portoro\xc5\xbeu razvila podru\xc5\xbenica tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe za letalske storitve S.I.S.A. (Societ\xc3\xa0 Italiana Servizi Aerei), katere hangarji in upravno poslopje so bili na obali v Portoro\xc5\xbeu, na Fizinah, med skladi\xc5\xa1\xc4\x8di soli in Bernardinom. Ta je kmalu uvedla \xc4\x8darterske linije hidroavionov med Portoro\xc5\xbeem, Reko, Opatijo, Pulo, Benetkami, Torinom in Ancono, si pridobila tudi koncesijo za celotno \xc5\xa1olanje pilotov hidroavionov in obnavljanje znanja voja\xc5\xa1kih in civilnih pilotov, znotraj tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ladjedelnice pa ustanovila delavnice za proizvodnjo in vzdr\xc5\xbeevanje letal. Glavni portoro\xc5\xa1ki pilot in vodja pilotske \xc5\xa1ole je bil Ivan Vidmar (Gianni Widmer ali Johann Widmer) iz Trsta. Z dru\xc5\xbeino je stanoval v bli\xc5\xbenji hi\xc5\xa1i dru\xc5\xbeine Predonzani, v kateri je dolgo bil center za gluhonemo mladino Portoro\xc5\xbe. V letih 1925 in 1926 so bile v hidroplanskem centru Portoro\xc5\xbe postavljene stavbe za tehni\xc4\x8dno upravo in prodajo vozovnic, trinadstropna stavba za pilote, kopensko osebje ter stanovanja za pilote, zgrajen je bil hangar za letala, mehani\xc4\x8dna delavnica za popravila letalskih motorjev, mizarska delavnica za popravila lesenih delov letal, navoz za spu\xc5\xa1\xc4\x8danje letal v morje ter privezi za \xc4\x8dolne. Navedene dejavnosti so v Portoro\xc5\xbeu opravljali vse do konca leta 1943, ko je objekte prevzela nem\xc5\xa1ka vojska. Iz nepojasnjenih razlogov naj bi Nemci veliki hangar sami razstrelili 7. septembra 1944. Zadnji zidani objekt hidroplanskega opori\xc5\xa1\xc4\x8da je bila mehani\xc4\x8dna delavnica ob vzno\xc5\xbeju dana\xc5\xa1njega \xc5\xa1tudentskega doma Korotan, ki so jo podrli pred nekaj leti.\n_START_SECTION_\nTurizem po II. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovna vojna je spet prekinila turisti\xc4\x8dni promet in s tem razvoj Portoro\xc5\xbea z zaledjem. Tokrat je prekinitev zaradi politi\xc4\x8dnih in gospodarskih razlogov trajala skoraj \xc4\x8detrt stoletja. Politi\xc4\x8dni razlogi so bili povezani z razdelitvijo ozemlja med Italijo in Jugoslavijo, gospodarski pa z dejstvom, da je bila ve\xc4\x8dina turisti\xc4\x8dne infrastrukture v vojni uni\xc4\x8dena ali po\xc5\xa1kodovana in tako neprimerna  za turizem. \xc5\xa0ele po priklju\xc4\x8ditvi cone B Jugoslaviji, so leta 1954 za\xc4\x8deli na\xc4\x8drtovati ponoven razvoj turizma. O ponovnem vzponu Portoro\xc5\xbea lahko govorimo \xc5\xa1ele po letu 1960, in sicer z obnovo in  graditvijo nove turisti\xc4\x8dne infrastrukture. V letih 1970-1980 so bili zgrajeni hotelski kompleksi (Bernardin, Emona, Metropol, novi hoteli Palace), igralnica, marina v Luciji in letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Se\xc4\x8dovljah. \xc5\xa0tevilo turisti\xc4\x8dnih preno\xc4\x8ditev, ki jih je bilo leta 1960 le 248.000, (od teh 44\xc2\xa0% tujih gostov), se je leta 1980 pove\xc4\x8dalo na 1.254.000 (65\xc2\xa0% tujih gostov) in  1986 na 1.452.000(74\xc2\xa0% tujih gostov). Po nazadovanju turisti\xc4\x8dnega prometa v drugi polovici osemdesetih let je bilo leta 1991 v Portoro\xc5\xbeu zgolj 501.000 preno\xc4\x8ditev, nato pa se je obisk pove\xc4\x8deval.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nS Piranom in Lucijo je bil Portoro\xc5\xbe v letih 1909-1912 povezan s trolejbusom (filobusom), ki ga v letih od 1912 do 1953 zamenjal tramvaj. Portoro\xc5\xbe je imel svojo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo na ozkotirni \xc5\xbeeleznici Parenzani, ki je povezovala Trst in Pore\xc4\x8d.'