b'\n_START_ARTICLE_\nLewis Henry Morgan\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudije sorodstvenih sistemov med ameri\xc5\xa1kimi Indijanci\n_START_PARAGRAPH_\nMorgan je bil rojen na farmi blizu vasi Aurora v dr\xc5\xbeavi New York. Uspe\xc5\xa1na pravni\xc5\xa1ka kariera in nekateri podjetni\xc5\xa1ki uspehi so mu omogo\xc4\x8dili udejanjanje \xc5\xa1e v politi\xc4\x8dni in v znanstveni karieri. V obdobju po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju je bil \xc4\x8dlan lokalnega kluba, ki je bil organiziran po vzoru indijanskih plemen, kar je v njem prebudilo zanimanje za prava indijanska plemena. Notranjost dr\xc5\xbeave New York velja za pradomovino konfederacije plemen Irokezov, zato je \xc5\xbeivel v neposredni bli\xc5\xbeini z nekaterimi plemeni. Posebno pomembno je bilo Morganovo prijateljevanje z izobra\xc5\xbeenim pripadnikom iroke\xc5\xa1kega plemena Seneka in so\xc4\x8dlanom kluba Elijem Samuelom Parkerjem, ki mu je omogo\xc4\x8dil pogoje za etnografsko raziskovanje iroke\xc5\xa1kih plemen. Skupaj z ostalimi \xc4\x8dlani kluba se je Morgan zavzemal za politi\xc4\x8dne pravice Indijancev in pri tem do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dji uspeh, ko je prepre\xc4\x8dil ratifikacijo sporazuma, ki bi bistveno o\xc5\xa1kodoval Indijance plemena Seneka. Na njegovo lastno \xc5\xbeeljo je bil nato leta 1848 sprejet v pleme Seneka. V naslednjih letih je objavljal \xc5\xa1tevilna znanstvena dela o sorodstveni organizaciji Irokezov. Raziskavo je najprej raz\xc5\xa1iril na primerjalno \xc5\xa1tudijo najmanj sedemdestih sorodstvenih sistemov ameri\xc5\xa1kih Indijancev, kar je nadgradil z dopisovanjem z informanti (misijonarji, trgovci, diplomati) iz Indije, Oceanije in Afrike, ki so mu preko vnaprej sistematiziranih vpra\xc5\xa1alnikov po\xc5\xa1iljali odgovore o lokalnih posebnostih sorodstvenih sistemov neevropskih etni\xc4\x8dnih skupin oziroma primitivnih dru\xc5\xbeb. Raziskave in stro\xc5\xa1ke za dopisovanja je ve\xc4\x8dinoma financiral iz lastnih sredstev.\n_START_SECTION_\nKlasifikatori\xc4\x8dni sistem sorodstva\n_START_PARAGRAPH_\nZ zgodnej\xc5\xa1im obdobjem raziskovanja Irokezov, ko je bil eden od redkih antropologov, ki se je sploh, \xc4\x8detudi s pomo\xc4\x8djo informanta, udejstvoval na terenu, je povezana sistematizacija klasifikatori\xc4\x8dnega tipa sorodstva. Za razliko od opisnega sistema sorodstva, pri katerem se sorodniki opisujejo s sorodstvenimi razmerji, npr. stric je o\xc4\x8detov ali materin brat, se pri klasifikatori\xc4\x8dnemu sistemu sorodniki ne opisujejo, pa\xc4\x8d pa razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v kategorije. Npr. vsi moji lastni bratje in sinovi brata mojega o\xc4\x8deta so vsi enako moji bratje. Morgan je ta sistem sorodstva od Irokezov posplo\xc5\xa1il na vse Indijance v Severni Ameriki in ker je bil prepri\xc4\x8dan, da ima klasifikatori\xc4\x8dni sistem izvor v Aziji, je zato iskal dokaze o prisotnosti tega sistema med tako oddaljenimi ljudstvi, kot so Tamilci in Dravidi v Indiji. Ker je bil klasifikatori\xc4\x8dni sistem mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjen v neevropskih primitivnej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbebah, ga je prepoznal za evolucijsko ni\xc5\xbejo stopnjo v razmerju do opisnega sistema sorodstva, ki velja za civilizacije.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbStarodavna dru\xc5\xbeba\xc2\xab, 1877\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije sorodstvenih sistemov je nadgradil z najpomembnej\xc5\xa1im delom\xc2\xa0\xc2\xbbStarodavna dru\xc5\xbeba\xc2\xab, v katerem je razvil shemo zgodovinskega razvoja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dru\xc5\xbeb od divja\xc5\xa1tva, preko barbarstva do civilizacije. Fazi divja\xc5\xa1tva in barbarstva je vsako zase razdelil na tri podfaze: zgodnjo, srednjo in pozno fazo. Ta evolucijski model zgodovinskega razvoja je bil sicer znan \xc5\xbee pri razsvetljenskih mislecih, prelomno pri Morganu je to, da z ekonomskih in kulturnih vidikov zgodovinsko primerjalno analizira pogoje za prehod med posameznimi fazami dru\xc5\xbebenega razvoja. Obdobje divja\xc5\xa1tva naj bi po Morganu trajalo do odkritja lon\xc4\x8darstva, za\xc4\x8detek konca obdobja barbarstva predstavlja obdelava \xc5\xbeeleza, sam konec in prehod v civilizacijo pa iznajdba fonetske pisave. Vsaki od razvojnih stopenj ustreza dolo\xc4\x8den tip sorodstva. Za starej\xc5\xa1o stopnjo divja\xc5\xa1tva velja na\xc4\x8delo promiskuitete in kr\xc5\xa1enja instituta incesta. Skozi ostali fazi divja\xc5\xa1tva in prvi stopnji barbarstva se sorodstvo organizira po materini liniji, saj najprej ugotovljivo za otroka, kdo je mati. \xc5\xa0ele kopi\xc4\x8denje lastnine v obdobju poznega barbarstva, ki je bilo posledica nekaterih tehnolo\xc5\xa1kih inovacij, kot je obdelava \xc5\xbeeleza, je postavilo zahtevo po patriarhalni dru\xc5\xbeini, v kateri so mo\xc5\xa1ki nadzorovali proizvodnjo dobrin in prese\xc5\xbekov, tudi otrok. Kon\xc4\x8dna oblika dru\xc5\xbeine, ki velja za moderno civilizacijo, je monogamna dru\xc5\xbeina._NEWLINE_Morganova koncepcija o povezanosti razvoja tehnologije in razli\xc4\x8dnih oblik dru\xc5\xbebe ter pogojev za nastanek civilizacije, je postala izjemno popularna. Slu\xc5\xbeila je kot linearni in univerzalni model zgodovinskega razvoja od prazgodovine do moderne dru\xc5\xbebe 19. stoletja, v kateri so v svetovnem pomenu dominirali Evropejci in izseljenski potomci Evropejcev. Poleg nekaterih o\xc4\x8ditkov o rasizmu, ki je bil splo\xc5\xa1no intelektualno ozra\xc4\x8dje 19. stoletja, sodobni dru\xc5\xbeboslovci o\xc4\x8ditajo Morganu samovoljna tipiziranja nekaterih kulturnih elementov in precenjevanje njihove pomembnosti. Obstaja dvom, ali je iznajdba lon\xc4\x8darstva res primeren prehod iz divja\xc5\xa1tva v barbarstvo, ali je odkritje \xc5\xbeeleza pogoj za pozno barbarstvo, saj so civilizacije ameri\xc5\xa1kih Indijancev kot so Azteki in Inki za izdelavo orodja in oro\xc5\xbeja ve\xc4\x8dinoma obdelovali kamen. Enako je s fonemsko pisavo na primeru kitajske civilizacije. Kljub temu so ravno Morganova izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da kot program dela spodbudila kasnej\xc5\xa1e raziskovalce neevropskih dru\xc5\xbeb, ki so bodisi poskusili potrditi ali ovre\xc4\x8di njegov model zgodovinskega razvoja.'