b'\n_START_ARTICLE_\nDisident Arno\xc5\xbe in njegovi\n_START_PARAGRAPH_\nDisident Arno\xc5\xbe in njegovi je drama Draga Jan\xc4\x8darja, ki jo je napisal leta 1982. Osnovana je na podlagi biografske zgodbe utopi\xc4\x8dnega socialista Andreja Smolnikarja. Delo tematizira ideolo\xc5\xa1ki fanatizem. Dogajanje je postavljena v leto 1830. Prvo dejanje se odvija v tiskarni na Slovenskem, drugo dejanje pa na svinjerejski farmi v bli\xc5\xbeini Bostona v Ameriki.\n_START_SECTION_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine nastanka dela\n_START_PARAGRAPH_\nDrama je nastala v 80. letih 20. stoletja. Dogajanje se odvija okoli leta 1830 in tematizira zelo pomembno obdobje v zgodovini slovenskega naroda, ko se je le-ta za\xc4\x8del formirati kot narod. V strahu pred oblastjo je avtor na za\xc4\x8detku drame napisal, da je delo romanti\xc4\x8dni proizvod, ki ima s Smolnikarjem in \xc5\xa1e z nekaterimi njegovimi sodobniki le malo skupnega.  Kljub temu, da gre za izvrstno umetni\xc5\xa1ko delo, pa je drama le ste\xc5\xbeka pri\xc5\xa1la na jugoslovanski gledali\xc5\xa1ki festival v Novem Sadu leta 1982.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nArno\xc5\xbe in Ignacij sta v tiskarni, kjer Wolf tiska ilegalne letake, ki naj bi vzdramili ljudi. Pridejo Arno\xc5\xbeevi \xc5\xa1tudentje, ki so razdeljevali letake, za njimi policija. Pajek pridr\xc5\xbei tiskarja Wolfa in pritisne nanj, da bi pri\xc4\x8dal zoper Arno\xc5\xbea. Ker Wolf z njimi ne sodeluje, ga zaprejo. Arno\xc5\xbe se s tem no\xc4\x8de ukvarjati. Ana, ki je zaljubljena v Arno\xc5\xbea, ga prepri\xc4\x8da, da sku\xc5\xa1a dose\xc4\x8di Wolfovo izpustitev. Pajek mu cini\xc4\x8dno pove, da bo Wolf zaprt, dokler Arno\xc5\xbe ne bo pristal na avtocenzuro. Tedaj pridejo \xc5\xa1tudentje z vestjo, da so Arno\xc5\xbea vrgli s fakultete. Pritisk policije se stopnjuje, Von\xc4\x8dina surovo zasli\xc5\xa1uje Ksaverja in eno od Kronarc, nato s pomo\xc4\x8dniki povsem uni\xc4\x8dijo tiskarno. Arno\xc5\xbea pono\xc4\x8di obi\xc5\xa1\xc4\x8de Pajek in mu predo\xc4\x8di "edino realno dilemo": kaos ali red, anarhija ali dr\xc5\xbeava - na tem kosu zemlje pa je prostora le za eno stran. Arno\xc5\xbe skli\xc4\x8de svoje zveste in objavi, da obstaja de\xc5\xbeela, kjer ne teptajo resnice. De\xc5\xbeela svobode - Amerika!\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nDisidenti so v Ameriki ustanovili zdru\xc5\xbebo svobodnih ljudi, kjer so vsi enakovredni. Pre\xc5\xbeivljajo se s svinjerejo. Vsi delajo, le Arno\xc5\xbe je prost, da lahko pi\xc5\xa1e knjigo, s pomo\xc4\x8djo katere bodo raz\xc5\xa1irili svoje ideolo\xc5\xa1ke ideje. Arno\xc5\xbe pisanje knjige odlaga, vse ga moti. Guverner, ki je v Ameriki predstavnik kapitalisti\xc4\x8dne oblasti Arno\xc5\xbeu zabi\xc4\x8da, da ljudje ne potrebujejo svobode, ampak varnost in red, za kar s trdo roko skrbi sam in bo skrbel \xc5\xa1e naprej. Tiskarja Wolfa v tem \xc4\x8dasu izpustijo iz zapora. Ker zaradi sodelovanja z Arno\xc5\xbeem nima ve\xc4\x8d pogojev za normalno \xc5\xbeivljenje, se obesi. Arno\xc5\xbe prebere, da so njegove tiske zaplenili v Trstu, zato izjavi iz Cerkve izob\xc4\x8duje avstrijskega cesarja._NEWLINE_Arno\xc5\xbeevo dejanje je povzro\xc4\x8dilo bojkot, farma je resno ogro\xc5\xbeena, Ksaver besni, da ne bo dopustila propada farme zaradi zme\xc5\xa1anih prero\xc5\xa1kih fantazij. Na Arno\xc5\xbeevi strani je le \xc5\xa1e Ignacij, pa tudi njemu zmanjkuje poguma, ko vidi voditeljevo propadanje: Arno\xc5\xbe za\xc4\x8dne piti, ima preganjavice in grozi, da bo iz [[Cerkev[Cerkve]] izklju\xc4\x8dil samega pape\xc5\xbea. Guverner zahteva, da naj Arno\xc5\xbe izob\xc4\x8denje prekli\xc4\x8de; za seboj potegne tudi druge. Med o\xc4\x8ditki pride do prerivanja in Ksaver ponesre\xc4\x8di zabode Ignacija. Vsi so pretreseni, Ksaver pa prevzeme pobudo in na posestvu uvede red. Arno\xc5\xbe bo \xc4\x8dez dan delal, zve\xc4\x8der pa pisal. Ksaver pove Arno\xc5\xbeu, da je sedaj svoboden.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena kritika v delu\n_START_PARAGRAPH_\nV drami prevladuje politi\xc4\x8dna dru\xc5\xbebena kritika. Predstavljeni so trije politi\xc4\x8dni sistemi. Prvi sistem je totalitaristi\xc4\x8dni politi\xc4\x8dni sistem. Totalitarizem pojmuje sam sebe kot cilj zgodovinskega razvoja, se pravi kot stanje, ki se ne bo ve\xc4\x8d radikalno spremenilo, temve\xc4\x8d se bo samo \xc5\xa1e izpopolnjevalo. Arno\xc5\xbe se s svojimi idejami bori proti totalitarnemu okolju, ki ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da notranje svobode mi\xc5\xa1ljenja. Totalitaristi\xc4\x8dni politi\xc4\x8dni sistem zanima samo red in mir in mu je za kakr\xc5\xa1nekoli ideje posameznikov malo mar. Skozi lik Guvernerja je Jan\xc4\x8dar pokritiziral kapitalisti\xc4\x8dno logiko oziroma kapitalizem. Svet prikazan v Ameriki namre\xc4\x8d ne temelji ve\xc4\x8d na idejah, temve\xc4\x8d na kapitalu in tr\xc5\xbeni logiki, na birokratskem sistemu in odlo\xc4\x8dno zavra\xc4\x8da vsakr\xc5\xa1ne ideje in mesianisti\xc4\x8dne zamisli o spreminjanju sveta.  Tretji predstavljeni sistem je sistem komune, v kateri velja enakost. V Ameriki so Arno\xc5\xbe in njegovi pripadniki ustanovili naselbino, v kateri so na\xc4\x8deloma vsi svobodni, enaki in enakopravni, v praksi pa temu ni tako. Arno\xc5\xbe namre\xc4\x8d ni\xc4\x8d ne dela, ves \xc4\x8das le pije in se prito\xc5\xbeuje. Ksaver se Arno\xc5\xbeu na koncu drame ravno zaradi njegove slabe storilnosti upre in Arno\xc5\xbeeve sanje razglasi za norost. _NEWLINE_Ksaver v drami zagovarja enakost, svobodo in red. Ksaver pravi: Nobene anarhije ne bo tukaj! Nih\xc4\x8de ne bo kri\xc4\x8dal! Nih\xc4\x8de ne bo delal zgage!  Trdi, da dru\xc5\xbeba za uspe\xc5\xa1no delovanje potrebuje red: Jaz pa vem, kaj ho\xc4\x8de ljudstvo. Ve\xc4\x8d reda ho\xc4\x8de.  Ksaver razume, da red omogo\xc4\x8da ljudem orientacijo (vrednote), kar je za dru\xc5\xbebo nujno, \xc4\x8de ho\xc4\x8de obstajati in napredovati. Ksaver ni prista\xc5\xa1 oblasti. Verjame, v uspeh brez oblasti. Na koncu drame Ksaver ne postavi samega sebe za oblast, ker no\xc4\x8de biti oblast. Ho\xc4\x8de le red, ki bo omogo\xc4\x8dil uspe\xc5\xa1no delovanje farme. Red pa se lahko vzpostavi skozi enakopravno sodelovanje. Ksaver sklene svojo idejo ureditve v naslednji repliki:  Tukaj bo red. /\xe2\x80\xa6/ In tako vam povem: tukaj ne bo nih\xc4\x8de norel. Nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d ne bo nor in nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d ne bo sanjal tam po polju ali kje \xc5\xbee. Tukaj bomo delali. Vsi. Tudi ti Arno\xc5\xbe. Zve\xc4\x8der bo\xc5\xa1 pa lahko bral. Kar bo\xc5\xa1 hotel, bo\xc5\xa1 lahko bral. _NEWLINE_V drami zasledimo tudi kritiko apati\xc4\x8dnega ljudstva, ki zgolj sledi svojemu voditelju in njegovih dejanj in zahtev kriti\xc4\x8dno ne pretresa. Prav tako je prisotna kritika posameznikov, ki hlepijo po oblasti. V delu se nam skozi trke posameznikov z oblastjo razkrijejo problemi politi\xc4\x8dne policije, cenzure in nadzora kot principi delovanja nekaterih totalitarnih sistemov ter problemov, do katerih pride, ko je mo\xc4\x8d utemeljena zgolj na kapitalu.'