b'\n_START_ARTICLE_\nJu\xc5\xbena Tirolska\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbena Tirolska (italijansko Alto Adige, nem\xc5\xa1ko in ladinsko S\xc3\xbcdtirol) je ozemlje avtonomne italijanske pokrajine Bolzano. Obsega povr\xc5\xa1ino skoraj 7400 km\xc2\xb2. Skupaj z ozemljem Trentinske pokrajine in z ozemljem avstrijske Tirolske sestavlja Evroregijo Tirol-Gornje Poadi\xc5\xbeje-Trentinsko, ki zavzema podro\xc4\x8dje zgodovinske regije Tirolske.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGeografske meje ju\xc5\xbene Tirolske so: na severu avstrijska de\xc5\xbeela Tirolska, na vzhodu avstrijska de\xc5\xbeela Salzburg, na jugovzhodu Bene\xc4\x8dija, na jugu Trentinsko, na jugozahodu Lombardija, na zahodu \xc5\xa1vicarski kanton Graub\xc3\xbcnden._NEWLINE_Je popolnoma gorata pokrajina, saj zavzema Centralne Alpe (Ortles 3905 m) in Vzhodne Alpe, pa tudi del Dolomitov, ki jih pre\xc4\x8dka veliko \xc5\xa1tevilo prelazov. Od teh je najbolj pomemben Brener, glavna povezava med Italijo in Avstrijo, preko katerega pelje avtocesta (v Avstriji A13, v Italiji A22) in dvotirna \xc5\xbeeleznica s samostojno (razli\xc4\x8dno) elektrifikacijo v dveh dr\xc5\xbeavah. Po Brenerskem prelazu poteka tudi razvodnica med jadranskimi in \xc4\x8drnomorskimi pore\xc4\x8dji._NEWLINE_Glavna reka je Adi\xc5\xbea, za Padom druga najdalj\xc5\xa1a reka v Italiji. V ju\xc5\xbeni Tirolski, in sicer na Tobla\xc5\xa1kem polju, izvira tudi Drava, po kateri se nadaljuje \xc5\xbee omenjena razvodnica med pore\xc4\x8dji. Ozemlje se lahko pohvali s 176 jezeri dalj\xc5\xa1imi od 100 metrov, ve\xc4\x8dina katerih se nahaja nad 2000 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine. Od 13 naravnih jezer s povr\xc5\xa1ino preko pet ha, samo tri le\xc5\xbeijo pod 1000 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine; med temi je tudi Caldaro, najve\xc4\x8dje jezero na ozemlju.  Ve\xc4\x8d je tudi umetnih jezer._NEWLINE_V pokrajini je ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih naravnih parkov in velik del parka Stelvio. Posebna naravna zaniminost so zemljene piramide v kraju Renon nad Bocnom in v Pustri\xc5\xa1ki dolini, pa tudi drugod po teh krajih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da potrjujejo prisotnost \xc4\x8dloveka v teh krajih vse od konca zadnje ledene dobe (12 tiso\xc4\x8dletij pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Na zahodnih planotah Dolomitov (1850 mnm) so bili na primer najdeni nekateri predmeti iz paleolitika. _NEWLINE_\xc3\x96tzi, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka mumija pribli\xc5\xbeno iz 32. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., je bila odkrita v alpskem ledeniku na vi\xc5\xa1ini 3213 m, blizu meje z Avstrijo, in se hrani v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Bocnu . Je najstarej\xc5\xa1a \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka mumija v Evropi._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje ju\xc5\xbene Tirolske je znano tudi kot sede\xc5\xbe primitivne kulture, ki je tod uspevala na prehodu iz bakrene v \xc5\xbeelezno dobo. To je Lukomelunska kultura, italijansko cultura di Luco-Meluno, nem\xc5\xa1ko Laugen-Melaun-Kultur, ki se \xc4\x8dasovno postavlja med 14. in 10. stoletje, morda celo med 14. in 7. stoletje, in ki je direktna predhodnica kulture Fritzens-Sanzeno . To sta poslednji dve kulturi Retijcev, kulturnega ljudstva v osrednjih Predalpah, ki je bilo stoletja posrednik v prepletanju mediteranskih kultur s kulturami onstran Alp, dokler jih niso Rimljani podjarmili in asimilirali v prvem stoletju pr. n. \xc5\xa1t.'