b'\n_START_ARTICLE_\nGeologija kvartarja\n_START_SECTION_\nGeologija kvartarja\n_START_PARAGRAPH_\nKvartar je najmlaj\xc5\xa1a perioda v zemeljski zgodovini, ki obsega epohi pleistocen in holocen. Pri\xc4\x8del se je pred 2,58 milijoni let, ki predstavlja za\xc4\x8detek poledenitve na severni polobli. Meja med pleistocenom in holocenom je postavljena na 11.700 let, ki ozna\xc4\x8duje konec zadnje ledene dobe. Zaznamujejo ga velika klimatska nihanja oziroma poledenitve, zadnja dva velika obrata polarnosti magnetnega polja, razvoj \xc4\x8dloveka in globalne spremembe v nivoju morske gladine.\n_START_SECTION_\nPoselitev obmo\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Slovenije v kvartarju\n_START_PARAGRAPH_\nVelike klimatske spremembe so povzro\xc4\x8dile znatno spreminjanje pokrajine. Spreminjale so se lege rastlinskih pasov. V obdobju ledenih dob so ve\xc4\x8dji del obmo\xc4\x8dja Slovenije obsegali me\xc5\xa1ani borovi in brezovi gozdovi z malo\xc5\xa1tevilno podrastjo. V obdobju medledenih dob je zaradi ugodnej\xc5\xa1ega podnebja ve\xc4\x8dji del Slovenije prekrival hrastov in gabrov me\xc5\xa1ani gozd.  Menjavanje ledenih in medledenih dob so zaznamovale tudi selitve \xc5\xbeivali in \xc4\x8dloveka. Na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije so \xc5\xbeiveli elefantidi (mastodonti, mamuti), losi, jeleni,  jamski medvedi, bobri, jamski levi, orja\xc5\xa1ki jeleni in drugi. V tem obdobju je ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije poselil ledenodobni \xc4\x8dlovek, neandertalec (Homo neanderthalensis) in fosilni sodobni \xc4\x8dlovek (Homo sapiens).\n_START_SECTION_\nLiteratura:\n_START_PARAGRAPH_\nJer\xc5\xa1ek, M., 2009: Evolucija zemlja in geolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti Slovenije, Prirodoslovni muzej Slovenije, Ljubljana._NEWLINE_Pleni\xc4\x8dar M., Ogorelec B., Novak M., 2009: Geologija Slovenije, Geolo\xc5\xa1ki zavod Slovenije, Ljubljana.'