b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc3\xa7oise Sagan\n_START_SECTION_\nMladost in za\xc4\x8detki uspeha\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc3\xa7oise Quoirez izvira iz dru\xc5\xbeine uspe\xc5\xa1nih industrialcev. Njen o\xc4\x8de Pierre in njena mati Marie Quoirez, sta se poro\xc4\x8dila 3. aprila 1923. Fran\xc3\xa7oise se je rodila leta 1935 kot tretja, Suzanne (1924) in Jacques (1927) sta bila starej\xc5\xa1a, njen mlaj\xc5\xa1i brat Maurice pa je zgodaj umrl._NEWLINE_Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v Parizu, v 17. okro\xc5\xbeju, boulevard Malesherbes \xc5\xa1t. 167. Omenja, da so v \xc5\xa1oli pred poukom molili, da je pri pouku poslu\xc5\xa1ala le, kadar jo je to zabavalo.\xc2\xa0\xc2\xbbVeste, obstajajo profesorji, ki zelo dobro razlagajo matematiko, pa tudi profesorji, ki obupno slabo predavajo o filozofiji.\xc2\xab_NEWLINE_\xc2\xbbBila sem dokaj nemogo\xc4\x8da (avtorica uporabi izraz peklenska), tako da so me na koncu izklju\xc4\x8dili. Doprsni kip Moliera sem namre\xc4\x8d z nitko privezala k vratom, ker smo pred tem imeli posebno dolgo\xc4\x8dasno predavanje o njem. Poleg tega sem med igro z \xc5\xbeogo nekomu, ne vem ve\xc4\x8d komu, pripeljala klofuto.\xc2\xab\xc2\xa0Leta 1931 je njena dru\xc5\xbeina zaposlila varu\xc5\xa1ko, Julijo Lafon, ki je postopoma postala steber dru\xc5\xbeine. Iz tega obdobje izvira avtori\xc4\x8dino ljubkovalno ime\xc2\xa0\xc2\xbbKiki\xc2\xab._NEWLINE_Pisatelji\xc4\x8dina \xc5\xa1olska leta so bila zelo razgibana. Zaradi izpadov je imela v \xc5\xa1oli te\xc5\xbeave in star\xc5\xa1i so probleme pogosto re\xc5\xa1evali s privatnimi u\xc4\x8ditelji. Kljub temu, da ni bila zgledna dijakinja, pa je rada brala. Njeni vzori so bili Cocteau, Rimbaud, Proust, Stendhal, Flaubert, Faulkner, Hemingway, Camus, Fitzgerald, nekoliko Malraux in nato Sartre, s katerim se je kasneje spoprijateljila in je z njim redno prihajala na kosilo v znano pari\xc5\xa1ko restavracijo Closerie de Lilas. Potem, ko je leta 1951 padla na maturi, se je vse poletje intenzivno pripravljala na ponovni preizkus znanja. Tokrat je bila uspe\xc5\xa1na, posebno pri preizkusu iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer je prejela 17 od 20 mo\xc5\xbenih to\xc4\x8dk za spis z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbV \xc4\x8dem je tragedija podobna resni\xc4\x8dnemu \xc5\xbeivljenju?\xc2\xab_NEWLINE_Po opravljeni maturi se je vpisala na znano pari\xc5\xa1ko univerzo Sorbono, na kateri pa ni zaklju\xc4\x8dila izobra\xc5\xbeevanja. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija ji niso bili tuji ne alkohol ne droge. Njen starej\xc5\xa1i brat Jacques jo je vpeljal v no\xc4\x8dne lokale na Saint-Germain-des-Pres, kjer so se zbirali mladi Pari\xc5\xbeani iz me\xc5\xa1\xc4\x8danskih krogov._NEWLINE_Leta 1954 je napisala svojo prvo knjigo, Bonjour Tristesse (Dober dan, \xc5\xbealost), s katero je takoj uspela, bila je izdana v 850.000 izvodih. Dve leti za tem je komaj dvajsetletna napisala novo uspe\xc5\xa1nico, Un certain sourire (Tisti njen nasmeh). Mlada avtorica pa je podlegla svojemu uspehu - obiskovala je igralnice v Monte Carlu, kjer si je priigrala velike vsote denarja, ki jih je nato zapravljala za drage \xc5\xa1portne avtomobile, hi\xc5\xa1o in presti\xc5\xbeno no\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Navdu\xc5\xa1evala se je nad Ameriko, kjer je spoznala oba svoja mo\xc5\xbea, se sre\xc4\x8devala z avtorji, kot je Truman Capote, z igralko Avo Gardner idr.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1957 je do\xc5\xbeivela hudo prometno nesre\xc4\x8do, kar jo je zaradi jemanja protibole\xc4\x8dinskih teblet, kasneje vodilo k \xc5\xa1e huj\xc5\xa1i odvisnosti od alkohola in drog. Leta 1960 se je drugi\xc4\x8d poro\xc4\x8dila z Ameri\xc4\x8danom Robertom Westhoffom, s katerim sta imela sina Denisa. Po hitri lo\xc4\x8ditvi je par \xc5\xbeivel skupaj \xc5\xa1e do leta 1972, v tem \xc4\x8dasu je imela Fran\xc3\xa7oise tudi lezbi\xc4\x8dno zvezo s stilistko Peggy Roche._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 2000. let jo je mu\xc4\x8dilo \xc5\xa1ibko zdravje. Umrla je zaradi plju\xc4\x8dne embolije. Pokopana je poleg svojega brata, star\xc5\xa1ev in Roberta Westhoffa na va\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Seuzacu, nekaj kilometrov od Cajarca (Lot).\n_START_SECTION_\nFran\xc3\xa7oise kot pisateljica\n_START_PARAGRAPH_\nV nemirnem \xc4\x8dasu sedemdesetih se je avtorica ognila pisteljskim sporom. Napisala je okoli petdeset romanov, ki so prevedeni v 15 jezikov. Njene priljubljene teme so lahko \xc5\xbeivljenje, hitri avtomobili, me\xc5\xa1\xc4\x8danske vile, sonce, ki se bralcu odvijajo v me\xc5\xa1anici cinizma in \xc4\x8dutnosti, brezbri\xc5\xbenosti in brezdelja.'