b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Lovrenca, Sveti Lovrenc\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena je bila v \xc4\x8dasu romanike in je posve\xc4\x8dena svetemu Lovrencu. Velikost ladje je 14\xc3\x978 metrov in je vse do dana\xc5\xa1njih dni ostala enaka. Prezbiterij so ji prizidali v 16 stoletju. Leta 1631 je cerkev imela \xc5\xa1tiri oltarje in sicer: glavni-svetega Lovrenca, stranski: oltar svetega Mihaela, brezmade\xc5\xbene Matere bo\xc5\xbeje in oltar svetega Sebastijana. Oltar je bil tudi pri vhodu v cerkev, zaradi njegovega slabega stanja pa so ga umaknili.\n_START_SECTION_\nGrobovi\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkveni grobnici sta pokopana D. Mihael Moffrin, ki je bil gra\xc5\xa1\xc4\x8dak iz \xc5\xa0e\xc5\xa1\xc4\x8d ter D. Joannes Gratler, ki je bil plemi\xc4\x8d v Svetem Lovrencu.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1971 so po odstranitvi ometa na zunanji strani zidu, na spodnjih plasteh odkrili poslikave. Notranjost in zunanjost so fotografirali. Na ju\xc5\xbeni strani je v sredini na slikah dobro vidno poznogotsko okno iz 16 stoletja; drugo zazidano okno (kamenje in opeka) je vrjetno na vzhodni strani prezbiterija. N severozahodnem vogalu je vidna rimska kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da z reliefom, ki je velika 120x50 centimetrov. Obe okni sta sedaj skriti pod ometom. Sedaj je vidna le \xc5\xa1e rimska kamnita glava na jugozahodnem delu v velikosti 30x30 centimetrov. Takratno ugotovljeno stanje hrani zavod za naravno in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Slovenije.'