b'\n_START_ARTICLE_\nTrdnjava\n_START_PARAGRAPH_\nTrdnjava je splo\xc5\xa1ni izraz za posebej mo\xc4\x8dno utrjeno mesto z voja\xc5\xa1ko posadko za obrambo.  V o\xc5\xbejem smislu je trdnjava v sodobnem \xc4\x8dasu vrsta samostojne stalne voja\xc5\xa1ke utrdbe, ki je namenjena tako za za\xc5\xa1\xc4\x8dito proti sovra\xc5\xbenikovemu oro\xc5\xbeju (zlasti topni\xc5\xa1tvu) kot njihovi obrambi z uporabo lastnih sil. Take utrdbe so se gradile od 15. stoletja do pribli\xc5\xbeno sredine 20. stoletja kot odgovor na uporabo te\xc5\xbekega topni\xc5\xa1tva in smodnika. Lahko so slu\xc5\xbeile za obrambo meje ali obale, bile so izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za ofenzivo in umik vojske. Poleg tega so bile nekatere utrdbe uporabljene kot upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, zapor ali skladi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeavnih rezerv denarja ali plemenitih kovin._NEWLINE_Izvor izraza trdnjava je mogo\xc4\x8de najti v starocerkvenoslovanski besedi tvr\xd2\x8dd\'\xd2\x8d (trd, trden oziroma \'tak\xc5\xa1en, ki mo\xc4\x8dno dr\xc5\xbei\')._NEWLINE_Razlika v zna\xc4\x8dilnosti gradu ali trdnjave, ki ju je treba zavarovati pred nasilnim vstopom, so vrste napadov.\n_START_SECTION_\nPrve topni\xc5\xa1ke utrdbe\n_START_PARAGRAPH_\nDo poznega srednjega veka je bil obrambni potencial gradov in utrjenih mest odvisen v veliki meri od vi\xc5\xa1ine njihovih zidov in stolpov. \xc5\xbde v poznem 14. stoletju je bila taka utemeljitev vpra\xc5\xa1ljiva, saj je v tem \xc4\x8dasu pri\xc5\xa1lo do te\xc5\xbekega bombardiranja z velikimi kamnitimi kroglami. Domet bombardiranja je bil sprva zelo kratek ter prevoz naprav zelo zapleten, vendar je bilo glede na trdnost zelo visokih gradov in mestnega obzidja, s temi primitivnimi napravami, zidove mogo\xc4\x8de preprosto uni\xc4\x8diti. V 15. stoletju se je razpon in ognjena mo\xc4\x8d bombardiranja mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala. Tako so francoske \xc4\x8dete pod Karlom VII. od maja 1449 do avgusta 1450 s pomo\xc4\x8djo bombardiranja osvojile sedemdeset britanskih baz v Normandiji, saj je bila \xc5\xbee postavitev topni\xc5\xa1tva dovolj velika gro\xc5\xbenja. Mesta so se predajala ne da bi ustrelili en sam strel._NEWLINE_Evropski arhitekti so se odzvali na ta razvoj najprej s spremembo srednjeve\xc5\xa1kih utrdb. Stene so bile okrepljene, ni\xc5\xbeje in zidovi \xc5\xa1iroki, da so slu\xc5\xbeili kot plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi za topove. Zemlja je postala pomemben gradbeni material, saj je sunek krogle oslabila (glej Trk). Lesene konstrukcije so bile odstranjene iz zidov in stolpov, ker so bile lahka tar\xc4\x8da. Srednjeve\xc5\xa1ki grajski stolp se je preoblikoval v obliko prisekanega sto\xc5\xbeca z masivno topovsko kupolo, v rondel. Rondel je imel komore z velikimi strelnimi linami. Prav na vrhu rondela je stalo te\xc5\xbeko strelno oro\xc5\xbeje. Vendar pa te spremembe v gradnji utrdb niso zadostovale, ker so bile le nadgradnja prej\xc5\xa1njih strukturnih na\xc4\x8del._NEWLINE_Okrepljene utrdbe, ki so bile zgrajene na koncu poznega srednjega veka, so pove\xc4\x8dalo predvsem pasivno obrambo in odlagale padec mesta ali gradu. V rondele so namestili nekaj topov, vendar se je dim od smodnika v kazematah ohranjal relativno dolgo in povzro\xc4\x8dal slabo vidljivost in ote\xc5\xbeeval dihanje. Na obmo\xc4\x8dju pred rondelom je slepi kot, ki ga ni bilo mogo\xc4\x8de braniti in je bil zato priljubljena to\xc4\x8dka za sovra\xc5\xbeno obstreljevanje. Za ta namen so bile razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene in\xc5\xbeenirske \xc4\x8dete. Rondeli so oblikovali samostojne utrdbe in niso bili namenjeni za bo\xc4\x8dno obrambo drug drugemu. Postali so nujna stalnica za stabilno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za \xc5\xa1tevilne topove.\n_START_SECTION_\nRazvoj novega italijanskega sloga\n_START_PARAGRAPH_\nDo poznega 16. stoletja so bili bastijoni dopolnjeni z dodatnimi, osnovni elementi, ki so privedli do nastanka novoitalijanskega sloga. Leta 1556 je Nicolo Tartaglia je predlagal v svojem Quesiti et inventioni diverse na zunanjem robu jarka izkopati \xc5\xa1iroko pot, na kateri bi lahko pehota zasedla svoje polo\xc5\xbeaje. Urejena je bila proti sovra\xc5\xbeniku nagnjena bre\xc5\xbeina - glasija in hkrati nizko obzidje in bastijoni. Pietro Cataneo je pove\xc4\x8dal uporabnost pokrite poti skozi polo\xc5\xbeaje oro\xc5\xbeja, ki je slu\xc5\xbeila kot to\xc4\x8dka zbiranja za ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo vojakov. To bi lahko bil \xc5\xa1e posebej mo\xc4\x8dan predel odpora ali prostor za izvedbo preboja._NEWLINE_Bastijone so znatno raz\xc5\xa1irili in jih zgradili v razmakih, ki so ustrezali obmo\xc4\x8dju topni\xc5\xa1tva. Cavalieri imenovana zemeljska dela nastala na trdnjavi so pove\xc4\x8dala topovsko plo\xc5\xa1\xc4\x8dad. Poleg tega so bili zgrajeni v jarkih proti vsem kurtinam revelini, ki so bili sestavljeni iz dveh stikajo\xc4\x8dih bre\xc5\xbein. Njihova hrbtna stran, globel, je bila dovolj \xc5\xa1iroka, da je lahko zavzela celoten odsek med bastijoni pod ognjem. Obzidje, revelini in prekrita pot so bile tri linije obrambe, ki so zagotavljale potrebno u\xc4\x8dinkovito globino topni\xc5\xa1tvu na bojnem prostoru._NEWLINE_S pojavom sistema bastijonov v Italiji v 16. stoletju se je gradnja razcvetela. \xc5\xa0tevilna mesta so popolne zvezdaste utrdbe, ali pravega poligonalnega tlorisa pri novozgrajenih mestih. V mestih, kot so Ancona, Firence in Torino so citadele zgrajene tako, da to ni le najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i del utrjenega mesta, ampak jih je treba razumeti kot simbol kraljeve oblasti. Po vzoru stavb Francesca Paciotta so prevladovale kot osnovne oblike petkotne citadele. Drug voja\xc5\xa1ki razvojni koncept je Palazzo v fortezza, utrjena pala\xc4\x8da. Tak\xc5\xa1na struktura je na primer Villa Farnese, zgrajena od 1559 do 1573 v Capraroli, Viterbo._NEWLINE_Gradnja artilerijskih utrdb je bila povezana z velikimi stro\xc5\xa1ki in veliko \xc4\x8dasa. Obzidja Vatikana po na\xc4\x8drtih iz leta 1537 bi morala obsegati osemnajst velikih trdnjav, vendar so jih morali \xc5\xbee leta 1542 bistveno zmanj\xc5\xa1ati zaradi stro\xc5\xa1kov. \xc5\xa0ele v 17. stoletju je bilo delo kon\xc4\x8dano. Uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de finan\xc4\x8dne posledice je imela trdnjava za Sieno, ki so jo za\xc4\x8deli graditi leta 1553 z bastijoni na sedemnajstih mestih in porabili ve\xc4\x8dino svojega prora\xc4\x8duna. Ko je leta 1554 v Sieno prodrla \xc5\xa1panski vojska, je bila ve\xc4\x8dina utrdb \xc5\xa1e vedno v gradnji, Sien\xc4\x8dani pa niso imeli finan\xc4\x8dnih sredstev za pripravo mo\xc4\x8dne vojske. Mestna dr\xc5\xbeava Siena je bila popolnoma osvojena do leta 1555.\n_START_SECTION_\nTrdnjave na Nizozemskem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1568 se je Nizozemska uprla nadvladi \xc5\xa1panskih Habsbur\xc5\xbeanov, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela osemdesetletna vojna. Uporniki so bili prisiljeni, zaradi topografskih pogojev za razvoj zgodnjega nizozemskega sloga, na hitro prilagoditi namestitev svojih baz. Nizozemci so postavili srednjeve\xc5\xa1ka obzidja svojih mest in izkopali jarke, kot leta 1572 med obleganjem Haarlema. Kmalu po tem so za\xc4\x8deli ustvarjati oblike italijanskega modela bastijonov in zemeljskih revelinov izven mestnega obzidja. Od konca 16. stoletja so bile nizozemske utrdbe v celoti zgrajene iz zemlje, pokrite z ru\xc5\xa1o in obdane z jarki. Zadnjo stopnjo razvoja so dosegli v letu 1533 z utrdbo mesta Breda, Henrika III. Nassavskega. Teoreti\xc4\x8dni temelj je bil polno zidano obzidje, nizozemska trdnjava avtorjev kot so Simon Stevin, Maurice von Orange._NEWLINE_Poleg uporabe zemlje kot edinega gradbenega materiala za utrdbe, so imeli \xc5\xa1e druge elemente. Za onemogo\xc4\x8danje nasprotnikove uporabe lestev so imeli koni\xc4\x8daste lesene kole postavljene na utrdbi. Za bolj\xc5\xa1i nadzor jarka so obzidje in bastijone obdali s potjo in dodatno z ni\xc5\xbejim obzidjem (niz. Fausse-Braie). Nizozemski in\xc5\xbeenirji so vedno upo\xc5\xa1tevali doseg mu\xc5\xa1ket, tako da so bili bastijoni na manj\xc5\xa1ih razdaljah, kot je bilo v navadi v novoitalijanskem slogu. Bastijoni obi\xc4\x8dajno niso bilo niti kazematirani. Druga temeljna zna\xc4\x8dilnost nizozemske utrdbe je bila namestitev \xc5\xa1tevilnih zunanjih elementov, okopov v obliki obliki roga in krone. Prav tako na sprednji strani trdnjav so bile v jarku zgrajene \xc5\xa1e tako imenovane demi-lunete. Tu je bil \xc5\xa1e o\xc5\xbeji jarek, Avant-Fosse, obkro\xc5\xbeen z glasijo._NEWLINE_Maurice Orange je pretvoril mesto Coevorden v idealno utrdbo zgodnjega nizozemskega sloga. Poleg tega nizozemski 1599 zgradili ob reki Waal in Meuse obzidje kot za\xc5\xa1\xc4\x8dito proti \'s-Hertogenboschu od koder so napadali \xc5\xa0panci. Pozimi 1605 je bilo obzidje raz\xc5\xa1irjeno na reko IJssel. Na vzpetinah so bile majhne zemeljske utrdbe, ki so bile povezane z obzidjem. Na vsako nevarnost je njihova posadka opozorila zaledje s strelom ali signalnim ognjem._NEWLINE_Vzdr\xc5\xbeevanje brez zidanih utrdb je bilo zelo zapleteno. Obrambne naprave so bile primerne samo \xc4\x8de so bile stalno v uporabi. Po drugi strani pa so bile zgrajene hitro in za sorazmerno majhna finan\xc4\x8dna sredstva. Zemeljske utrdbe s \xc5\xa1irokimi jarki so ime\xc4\x8de visok obrambni potencial. Zaradi teh prednosti je bil zgodnji nizozemski slog v 17. stoletju, predvsem v Severni Evropi zelo raz\xc5\xa1irjen, kjer je bila opeka in kamen drag material. V 1630-ih se je pojavila najpomembnej\xc5\xa1a v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini napisana razprava o trdnjavah na Nizozemskem Architectura Militaris Nova et Aucta, Adama Freitaga.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu vladavine Franca I. se je sistem z bastijoni \xc5\xa1iril tudi v Franciji. Leta 1534 je Franc I. najel italijanskega in\xc5\xbeenirja Girolama Marinija, ki je pred tem delal za pape\xc5\xbea Klementa VII.. V nekaj letih se je \xc5\xa1tevilo italijanskih graditeljev v francoski slu\xc5\xbebi pove\xc4\x8dalo na ve\xc4\x8d kot sto. Pod vodstvom Marinija so z bastijoni opremili ve\xc4\x8d utrdb v severni Franciji, vklju\xc4\x8dno Maubert-Fontaine, M\xc3\xa9zi\xc3\xa8res in Mouzon. Potem ko so francoske \xc4\x8dete leta 1543 zasedle Luksemburg, je Marini zapustil mesto z artilerijsko utrdbo, vendar je bil cesar Karel V. kriv, da se je naslednje leto vrnil nazaj. Vas Vitry-en-Perthois ki so v tem obmo\xc4\x8dju uni\xc4\x8dili Karlovi vojaki, je bila obnovljena na drugem mestu kot mestna trdnjava in preimenovana v \xc4\x8dast Franca I. v Vitry-le-Fran\xc3\xa7ois. Do sredine 16. stoletja so se tudi francoski in\xc5\xbeenirji seznanili s koristmi bastijonov. Tako je generalmajor Fran\xc3\xa7ois de Sc\xc3\xa9peaux leta 1552 pooblastil de Saint-R\xc3\xa9myja da utrdi Verdun._NEWLINE_Med letoma 1562 do 1598 je divjala hugenotska vojna, zato je bilo v Franciji zgrajenih veliko za\xc4\x8dasnih utrdb. Hugenoti so uni\xc4\x8devali obzidja, ki so jih nadzirali bastijoni in revelini iz zemlje. Ta vrsta fortifikacije je bila med drugim sprejeta od upornih Nizozemcev in je bila znan kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc3\xa0 la huguenote\xc2\xab. S pomo\xc4\x8djo Bene\xc4\x8dana Scipione Vergana so Hugenoti zgradili svojo glavno trdnjavo, pristani\xc5\xa1ko mesto La Rochelle, v letu 1569 ena najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih utrdb na francoskih tleh. Leta 1573 je Karel IX. posku\xc5\xa1al zasesti La Rochelle, kar mu je spodletelo z ogromnimi izgubami._NEWLINE_Henrik IV. je prinesel konec verskim vojnam in se je lahko osredoto\xc4\x8dil na varnost francoskih meja. Henrik je moral med letoma 1595-1610 izvesti obse\xc5\xbeen program utrjevanja, za kar je porabil skoraj 7,8 milijona livrej. Grenoble, Toulon in \xc5\xa1e trideset drugih mest so obdali z bastijoni in okrepili obmejne utrdbe, kot so Boulogne-sur-Mer, Calais in Montreuil. Ve\xc4\x8dino teh voja\xc5\xa1kih gradbenih projektov je na\xc4\x8drtoval in usmerjal Jean Errard de Bar-le-Duc, ki je leta 1594 objavil La Fortification D\xc3\xa9monstr\xc3\xa9e et R\xc3\xa9duicte en Art, prvo francosko delo o sistemu bastijonov. Fortifikacijski konzept tam opisan, je imel dolo\xc4\x8dene pomanjkljivosti, saj je Errard ve\xc4\x8dinoma opu\xc5\xa1\xc4\x8dal zunanja dela. \xc4\x8cela bastijonov je oblikoval s stranicami pod pravim kotom, zato je bilo streljanje ote\xc5\xbeeno. Kljub temu pa Jean Errard \xc5\xa1teje za prvega pomembnega francoskega in\xc5\xbeenirja predvsem po \xc5\xa1tevilu njegovih na\xc4\x8drtovanih utrdb.\n_START_SECTION_\nBritansko oto\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nFebruarja 1539 je Henrik VIII. odredil izvajanje celovitega programa utrjevanja angle\xc5\xa1ke ju\xc5\xbene in vzhodne obale. Leto pred tem sta francoski kralj Franc I. in sveti rimski cesar Karel V. zagrozila z invazijo. Angle\xc5\xa1ki monarh je zgradil 28 obalnih utrdb, pri \xc4\x8demer je potrebna sredstva dobil od prodaje zaplenjenega cerkvenega premo\xc5\xbeenja. Te utrdbe, znane tudi kot Device Forts, so utrdili \xc5\xa1e na zastarel na\xc4\x8din, z rondeliranimi kro\xc5\xbenimi zgradbami._NEWLINE_Prvo izku\xc5\xa1njo s sistemom bastijonov so imeli Angle\xc5\xbei leta 1545 med obleganjem Boulogne, saj so jo pod vodstvom italijanskega arhitekta Girolamo Pennacchija utrdili z bastijoni. Nekaj let kasneje pa so tudi v Angliji nastale utrdbe z bastijoni. Na ukaz kraljice Marije I. je Sir Richard Lee leta 1558 izdelal na\xc4\x8drt za utrjevanje Berwick-upon-Tweed, katerega strukturna je bila zaradi pomanjkanja strokovnega znanja slaba. V naslednjih desetletjih je pomen utrdb v Angliji mo\xc4\x8dno upadel, ki pa se je spremenil pod Elizabeto I., zaradi nevarnosti \xc5\xa1panske invazije. Med letoma 1586 in 1588 je Elisabeta z novimi utrdbami okrepila Dover in Great Yarmouth, vendar so se ti kratkoro\xc4\x8dni ukrepi izkazali za nezadostne, ko je \xc5\xa1panska armada pristala na angle\xc5\xa1kih tleh._NEWLINE_Ko je leta 1642 izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna, je imelo le nekaj angle\xc5\xa1kih mest sodobne utrdbe. Pri zagotavljanju osnove so tako parlamentarci kot rojalisti osvojili nizozemski na\xc4\x8din, s katerim so se razli\xc4\x8dni poveljniki seznanili na obeh straneh kot prostovoljci v osemdesetletni vojni. V mestih, kot je King\'s Lynn je bilo srednjeve\xc5\xa1ko obzidje dopolnjeno z bastijoni iz zemlje, medtem ko se je za\xc4\x8del v Newarku in Oxfordu graditi popoln nasip. Kot pri vseh znanih utrdbah, je bila med angle\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno zemlja primarni gradbeni material, nekaj pa tudi lesa. Posebnost so predstavljale utrdbe Bristol, Chester, London in Plymouth, ki so bile sestavljene iz obro\xc4\x8da obrambnih jarkov, grabnov, utrdb in oblik rogov. Model za to je bil verjetno cirkumvalacija (taktika ali sistem utrjevanja z rovi, prsobrani, palisadami, bode\xc4\x8do \xc5\xbeico in dr.), s katero so mesta na evropski celini po navadi delovala v obleganju.\n_START_SECTION_\nPruski na\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Friderika Velikega je pri\xc5\xa1lo do uvedbe starega pruskega sloga. Ta zunanja oblika je narejena bolj po obliki utrjenih mest in ne v skladu s strogimi geometrijskimi na\xc4\x8deli (poligonalni sistem). Bastijoni so bili mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbeani in oddaljeni drug od drugega, med njimi je bila ustvarjena zunanja stena. Na vogalih manj\xc5\xa1ih utrdb so bili zgrajeni manj\xc5\xa1i stolpi\xc4\x8di po sistemu tenaille, na ugodnih polo\xc5\xbeajih (gri\xc4\x8du) in zadaj so imeli tudi zadnjo steno. Tenaille je bila neke vrste oblika zvezde, tako da je \xc5\xa1e bolj optimalno zagotavljala bo\xc4\x8dni ogenj. Graditelj imenovan Landsberg je \xc5\xa1iril to metodo, vendar je bila samo ena trdnjavo v celoti tako zgrajena (Magdeburg leta 1730), saj so bile trdnjave zelo obse\xc5\xbene in zelo ob\xc4\x8dutljive na topovsko streljanje pod nizkim kotom in skokovito. Ker so bile razdalje med temi utrdbami zelo velike, je bil na sredi stene zgrajen nekak\xc5\xa1en bastijon, ki je bil hkrati tudi zaklju\xc4\x8dek zidu in s tem dobil svojo lastno malo trdnjavo. Pri dalj\xc5\xa1ih odsekih zidov so pogosto vstavili manj\xc5\xa1e "izrastke". Z Dunajskim kongresom 1814-15 se je Prusiji s pokrajino Porenje bistveno pove\xc4\x8dalo ozemlje. Kralj Friderik Viljem III. Pruski je takoj izdal ukaz u utrjevanju novih velikih mest v de\xc5\xbeeli Porenje. V naslednjih letih so nastale trdnjave Koblenz, Minden in K\xc3\xb6ln. Drugi nem\xc5\xa1ke trdnjave so se pojavila v Ulmu, Ingolstadtu, Rastattu, Germersheimu, Torgau, Magdeburgu, Wittenbergu, Posenu, Thornu, K\xc3\xb6nigsbergu in ve\xc4\x8d drugih mestih._NEWLINE_Vse so bile zgrajene v skladu z najnovej\xc5\xa1imi spoznanji novopruskega ali novonem\xc5\xa1kega sloga. Ta je ohranil na\xc4\x8dela starega pruskega sloga in ga dopolnil z idejami markiza de Montalemberta ter Lazare Carnota. Namesto gradnje bastijonov, so bile narejene velike, dvonadstropne strukture v obliki podkve (kaponir - franc. caponni\xc3\xa8re \'kopunova ko\xc4\x8da\', tj. koko\xc5\xa1njak), zgrajene v jarku, zavarovane z oblikovano bre\xc5\xbeino iz zemlje (jarek je moral pridobiti trikotne izbokline). Ta je moral bil enako visok kot kaponir, med streho in ograjo narejen iz zemlje. Topovi kaponirja so lahko sami napadli le, \xc4\x8de je bil sovra\xc5\xbenik v bli\xc5\xbeini jarka - za razliko od havbice in minometov. Zato so postavili na vrhu dodatno zgradbo, ki je imela tak\xc5\xa1ne naprave. Poleg tega so v kotih pokritih poti (med glasijo in grabnom) in v jarek postavili majhne "brunarice". Poleg tega so bili tradicionalni zidovi sedaj dvignjeni do escarpe - do vi\xc5\xa1ine glasije. V bli\xc5\xbeini kaponirja so bile tudi posebno \xc5\xa1iroke klan\xc4\x8dine, ki so vodile v jarek in iz njega v pokrite poti in tako v primeru okvare niso bili odvisni samo od vrat. Nadalje so izbolj\xc5\xa1ali bo\xc4\x8dni ogenj z notranjo steno glasije v rahlem cikcak._NEWLINE_Maksimalno en kilometer dolg pas trdnjave zdaj ni imel ve\xc4\x8d povezave, utrdbe so bile odrezane druga od druge. Vsaka utrdba je imela pribli\xc5\xbeno obliko bastijona ali skoraj trikotno obliko, ki je bila v notranjosti dvonadstropna stavba z ograjo na strehi - tako da je bila dejansko isto\xc4\x8dasno za\xc5\xa1\xc4\x8ditna bre\xc5\xbeina z miniaturnim kaponirjem. Utrdba zdaj ni imela zadnje stene, le en del je bil voja\xc5\xa1nica in graben - tako da so lahko bolje nadzorovali glavno steno. Vse presledke v trdnjavi so lahko kasneje raz\xc5\xa1irili z uvedbo topov._NEWLINE_Ta nov na\xc4\x8din se je kmalu raz\xc5\xa1iril povsod - razen v Franciji. Vendar je bil ta novonem\xc5\xa1ki sistem uporabljen samo v strate\xc5\xa1ko pomembnih utrdbah, druge so pogosto opustili. Francozi so vztrajali le pri teko\xc4\x8dem vzdr\xc5\xbeevanju starih Vaubanovih utrdb._NEWLINE_Potem ko je Koblenz postal pruski, so takoj za\xc4\x8deli z utrditvijo na novopruski na\xc4\x8din. Mesto Koblenz je dobilo novo mestno obzidje in na gri\xc4\x8dih, ki obdajajo mesto je bilo predvideno ve\xc4\x8d utrdb. To je bila med drugim trdnjava Ehrenbreitstein, ki je bila najve\xc4\x8dje voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de na Renu in ena najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih trdnjav, ki je \xc5\xa1e danes skoraj nedotaknjena. Voja\xc5\xa1ka in\xc5\xbeenirja Gustav von Rauch in Ernst Ludwig von Aster sta zgradila ogromno citadelo, ki danes prevladuje nad mestom Koblenz. Utrdba je bila leta 1890 opu\xc5\xa1\xc4\x8dena zaradi razvoja voja\xc5\xa1ke tehnologije in popolnoma poru\xc5\xa1ena. Mestna utrdba v Koblenzu je izgubila voja\xc5\xa1ki pomen, vendar je ostala vse do prve svetovne vojne v funkciji. Nato so poru\xc5\xa1ili ali zanemarili. Danes ohranjajo le posamezne dele mestne utrdbe v Koblenzu kot sta Fort Asterstein in Fort Konstantin.\n_START_SECTION_\nZnamenite trdnjave in spomeni\xc5\xa1ko varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem ko so se trdnjave nehale uporabljati v voja\xc5\xa1ke namene, so jih predali v civilno uporabo. Na ta na\xc4\x8din je bila ve\xc4\x8dina utrdb v Nem\xc4\x8diji in sosednjih evropskih dr\xc5\xbeavah poru\xc5\xa1en. To je v glavnem povezano z urejanjem velikih mest in samo v precej redkih primerih so urbane trdnjave ohranjene za zanamce._NEWLINE_V ve\xc4\x8dini evropskih mest so topografski sledovi starih utrdb vidni predvsem kot \xc5\xa1iroki bulevarji, saj so bili zgrajeni bodisi po celotnem trdnjavskem obro\xc4\x8du ali vsaj delu tega. Najbolj znani primeri so poleg Pariza \xc5\xa1e Mannheim, Dresden, M\xc3\xbcnchen in Dunaj._NEWLINE_Utrdbe Dunaja, vklju\xc4\x8dno glasije, so posledica \xc5\xa1e vedno prisotnega strahu pred tur\xc5\xa1ko nevarnostjo v 1850-ih. Sprostitev povr\xc5\xa1in za Ringstrasse in gradnja delov \xc4\x8detrti, ki so se sedaj pridru\xc5\xbeile Dunaju in dunajsko predmestja, so postali enotno mesto. Francoski boulevard le\xc5\xbei na mestu stare utrdbe. V nekaterih mestih so sistem utrdb celo podrli v-cik-cak obliki in zgradili ceste. Tudi v Berlinu je mogo\xc4\x8de najti ime ulice, ki spominja na stare utrdbe: Oberwall-, Niederwall- in Wall Strasse spominjajo na prvotni potek obzidja. Poleg tega berlinska mestna \xc5\xbeeleznica sledi poteku starega jarka med postajami Jannowitzbr\xc3\xbccke in Hackescher Markt._NEWLINE_V Dresdnu so pretvorili dele utrdb, ki imajo zdaj pomembno vlogo kulturnih institucij in sede\xc5\xbeev ansamblov. Tako je bil bastijon preoblikovan v Zwinger (stavbni kompleks z vrtovi v Dresdnu). Na strani Kronentors je bil vodni jarek trdnjave izpostavljen pred drugo svetovno vojno. Tudi Br\xc3\xbchlsche Terrasse je del trdnjave in je arhitekturni ansambel in turisti\xc4\x8dna atrakcija._NEWLINE_Posebnost utrdbe v Nem\xc4\x8diji je trdnjava Minden s svojo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo. Objekt je ohranjen v ve\xc4\x8djem delu zaradi svoje zgodnje opustitve in odra\xc5\xbea stanje zgradb iz 19. stoletja in \xc5\xa1e vedno prikazujejo odnos med trdnjavo in \xc5\xbeeleznico._NEWLINE_Trdnjava Plassenburg v Kulmbachu je danes, kljub delnemu uni\xc4\x8denju 1806/07, zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8da obramba v svojem jedru, a renesan\xc4\x8dna pala\xc4\x8da s \xc5\xa1tirimi krili. V Plassenburgu stran po stran ka\xc5\xbee srednjeve\xc5\xa1ko grajsko arhitekturo, novove\xc5\xa1ke obrambne gradnje z rondeli in bastijoni, kot jih je ozna\xc4\x8dil Albrecht D\xc3\xbcrer v svojih \xc5\xa1tudijah iz 1527, bastijone z razli\xc4\x8dnimi na\xc4\x8dini gradnje iz 16. in 17. stoletja, pa tudi voja\xc5\xa1nice iz 17. in 18. stoletja. Z Hohen Bastei je imel Plassenburg enega najve\xc4\x8djih branikov te vrste. Po obse\xc5\xbeni obnovi nacistov Fritza Todta in Siegfrieda Schmelcherja med letoma 1937-1942 in je zadnjo obnovo trdnjave v 1950-ih vodila bavarska uprava pala\xc4\x8d, vrtov in jezer v dr\xc5\xbeavni lasti._NEWLINE_Fortifikacija Ulma (1842-1859, s poznej\xc5\xa1imi dodatki) je ostala, kljub obse\xc5\xbenim delom pri ru\xc5\xa1enju objektov v za\xc4\x8detku 20. stoletja in v 1960-ih - tako so danes ohranjene v celoti Nordumwallung vklju\xc4\x8dno Wilhelmfeste, velik del zahodnega Neu-Ulm mestnega obzidja, ostanki mestnega obzidja vzhodno in zahodno od starega mesta Ulm in 12 od 14 zunanjih utrdb. Iz \xc4\x8dasa cesarske trdnjave Ulm stojijo danes \xc5\xa1e nekateri manj\xc5\xa1i, deloma bombardini v drugi svetovni vojni, glavni betonski polo\xc5\xbeaji iz leta 1914. Za celoten sistem zdaj skrbi F\xc3\xb6rderkreis Bundesfestung Ulm._NEWLINE_Od leta 1937 uradno opu\xc5\xa1\xc4\x8dene bavarske trdnjave Ingolstadt so se ohranile \xc5\xa1tevilne stavbe iz razli\xc4\x8dnih obdobij, predvsem klasi\xc4\x8dne utrdbe v primestnem obmo\xc4\x8dju. Od kavalier je bila Kavalier Spreti leta 1963 poru\xc5\xa1ena. Ve\xc4\x8dina del je bila bombardirana v drugi svetovni vojni, ostala je samo Fort Prinz Karl._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej na severovzhodni meji Francije je ostalo veliko utrdb skoraj v celoti ohranjenih (Belfort, Neuf-Brisach). To je tudi, podobno kot na Dunaju, zaradi strahu pred ponovitvijo uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de nem\xc5\xa1ke invazije leta 1870 in so ohranili obstoje\xc4\x8de utrdbe v stalni oskrbi in jih \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irili. Ta obetavna strategija iz prve svetovne vojne je stala ob koncu gradnje Maginotove linije kot obraz zmagovitega izhoda. \xc5\xa0ele po koncu druge svetovne vojne, nenazadnje po pritisku de Gaulla, se je francoska obrambna politika spremenila._NEWLINE_Zdaj je naloga spomeni\xc5\xa1kega varstva ohranjanje starih utrdb ali njihovih ostankov, tako da lahko ljudje vidijo podobe pretekle dobe in posledic za v \xc5\xbeivljenju.'