b'\n_START_ARTICLE_\nPredsodek\n_START_PARAGRAPH_\nPredsodki so nepreverjena in neutemeljena stali\xc5\xa1\xc4\x8da do socialnih skupin ali do razli\xc4\x8dnih drugih stvari, dejavnosti ali idej. Kognitivna komponenta je sicer zelo mo\xc4\x8dna, toda informacije so lahko napa\xc4\x8dne, kar seveda ni povsem nujno, saj se predsodek lahko izka\xc5\xbee za upravi\xc4\x8denega. Spro\xc5\xbea zelo mo\xc4\x8dna \xc4\x8dustva in je zelo odporno na spremembe, zlasti ker bi te ru\xc5\xa1ile ob\xc4\x8dutek lastne ve\xc4\x8dvrednosti in privilegijev. Predsodki se nana\xc5\xa1ajo na pripadnike skupin, do katerih smo pozitivno ali negativno \xc4\x8dustveno naravnani. Posameznika vrednotimo zgolj na podlagi njegove skupinske pripadnosti. Pogosto delujejo predsodki mimo zavedne kontrole. Prevzeti so avtomati\xc4\x8dno in glede na druga stali\xc5\xa1\xc4\x8da razviti \xc5\xbee zelo zgodaj. Predsodke imamo vsi, razlika je samo v tem, koliko se lastnih predsodkov zavedamo in kdo je \xc5\xbertev le-teh. Prav tako je lahko \xc5\xbertev predsodkov katerakoli dru\xc5\xbebena skupina in katerikoli vidik posameznikove identitete: spol in seksualne preference, videz, bolehanje, fizi\xc4\x8dno stanje, poklic, hobiji,\xe2\x80\xa6Obstajajo tudi drugi predsodki, ki nimajo povezave s socialnimi skupinami. Npr. predsodek do dolo\xc4\x8dene hrane ali dolo\xc4\x8dene dejavnosti in celo do dolo\xc4\x8denih idej. V angle\xc5\xa1ki filozofiji [Burke] se predsodek obravnava tudi kot pozitivni termin in sicer v kontekstu utemeljenih zavrnitev dolo\xc4\x8dene dejavnosti ali skupin ljudi, za katere smo skozi izro\xc4\x8dilo dobili informacije o mo\xc5\xbenih slabih posledicah.\n_START_SECTION_\nPredsodki danes\n_START_PARAGRAPH_\nPredsodki niso izginili, kajti podrobna analiza ka\xc5\xbee, da gre le za premik predsodkov. Do nekaterih tradicionalno stigmatiziranih skupin so se namre\xc4\x8d predsodki celo okrepili, npr. do homoseksualcev, Romov in muslimanov, v ZDA celo opa\xc5\xbeajo diskriminacijo do kadilcev in debelih ljudi._NEWLINE_Spremenil se je tudi na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja predsodkov. V\xc4\x8dasih so jih ljudje izra\xc5\xbeali neposredno, s sovra\xc5\xa1tvom in nasiljem, dandanes pa jih izra\xc5\xbeamo prikrito, z izogibanjem stikov s pripadniki dolo\xc4\x8denih skupin, cinizmom in ignoriranjem. Sodobni rasizem se na primer ka\xc5\xbee predvsem kot pasivno odklanjanje dolo\xc4\x8denih skupin, zato mu re\xc4\x8demo odklonilni (averzivni) rasizem.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1evanje predsodkov\n_START_PARAGRAPH_\nProces zmanj\xc5\xa1evanja in odstranjevanja predsodkov je zahteven in dolgotrajen. Pomembno vlogo v tem procesu ima vzgoja v duhu strpnosti in izobra\xc5\xbeevanje, ki otrokom posreduje informacije o razli\xc4\x8dnih skupinah ljudi ter s tem prepre\xc4\x8duje kopi\xc4\x8denje nepreverjenih informacij. Stiki s pripadniki drugih socialnih skupin omogo\xc4\x8dajo medsebojno spoznavanje in s tem manj\xc5\xa1anje koli\xc4\x8dine napa\xc4\x8dnih informacij, ki jih imamo o teh skupinah. Pri tak\xc5\xa1nih stikih je pomembno, da so osebe v enakem polo\xc5\xbeaju. Precej vpliva ima tudi socialna politika, ki lahko oblikuje ukrepe, s katerimi se zmanj\xc5\xa1uje institucionalizirana diskriminacija. To pomeni, da imajo vsi ljudje enake mo\xc5\xbenosti javnega dru\xc5\xbebenega delovanja in uveljavljanja, da prihaja do delitve politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, do vpliva na medije in njihovo delovanje in da se trudijo za zmanj\xc5\xa1evanje ekonomske frustracije._NEWLINE_Re\xc5\xa1itev je lahko tudi v u\xc4\x8denju sposobnosti opazovanja na\xc5\xa1ega lastnega vedenja. \xc4\x8cim bolje nam uspe, da se v trenutku \xc4\x8dustvene razburjenosti premi\xc5\xa1ljeno opazujemo, tem ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti je, da se ne podredimo avtomati\xc4\x8dnemu nezavednemu ravnanju. Da bi se lahko znebili na\xc5\xa1e nagnjenosti k predsodkom, je vsekakor najprej potrebno spoznanje, da smo sposobni podle\xc4\x8di neki zablodi. Od na\xc5\xa1e pripravljenosti, da to lahko sprejmemo, je odvisno, ali bo \xc5\xa1irjenje predsodkov \xc4\x8dlovekova ozdravljiva bolezen ali pa bo tudi v prihodnje ostala neozdravljiva.'