b'\n_START_ARTICLE_\nBleda modra pika\n_START_PARAGRAPH_\nBleda modra pika (v izvirniku angle\xc5\xa1ko Pale Blue Dot) je znana fotografija Zemlje, ki jo je leta 1990 posnela ameri\xc5\xa1ka vesoljska sonda Voyager 1.\n_START_SECTION_\nFotografija\n_START_PARAGRAPH_\nVoyager 1 je bil izstreljen v vesolje 5. septembra 1977 z namenom, da bi raziskal Son\xc4\x8dni sistem. Carl Sagan (ameri\xc5\xa1ki astronom, 1934-1996) je prepri\xc4\x8dal znanstveno skupnost naj sonda naredi fotografijo Zemlje, ko bo dosegla mejo son\xc4\x8dnega sistema. 14. februarja 1990, po tem ko je sonda opravila primarno misijo, so nadzorniki NASE poslali sondi ukaz, naj se obrne in fotografira planete Son\xc4\x8dnega sistema. Med 14. februarjem in 6. junijem je Voyager poslal tudi fotografijo, ki prikazuje Zemljo kot bledo modro piko (pale blue dot), komaj opazno v daljavi._NEWLINE_Fotografija je bila posneta na razdalji pribli\xc5\xbeno 6 milijard kilometrov. Svetli pasovi so posledica lomljenja son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov zaradi majhnega kota med Zemljo in soncem.\n_START_SECTION_\nVtisi Carla Sagana\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Sagan je takole opisal fotografijo:_NEWLINE_Poglejte \xc5\xa1e enkrat to piko. To je tukaj. To je dom. To smo mi. Na njej so vsi, ki jih ljubite, vsi, ki jih poznate, vsi, za katere ste kdajkoli sli\xc5\xa1ali, vsi ljudje, ki so kdaj bili in \xc5\xbeiveli njihova \xc5\xbeivljenja. Skupek na\xc5\xa1ega veselja in trpljenja, tiso\xc4\x8de verskih prepri\xc4\x8danj, ideologij in ekonomskih doktrin, vsak lovec in iskalec hrane, vsak junak in strahopetec, vsak ustvarjalec in uni\xc4\x8devalec civilizacij, vsak kralj in kmet, vsak zaljubljen par\xc4\x8dek, vsaka mati in o\xc4\x8de, upajo\xc4\x8d otrok, vsak izumitelj in raziskovalec, vsak u\xc4\x8ditelj morale, vsak podkupljiv politik, vsaka filmska zvezda, vsak vrhovni voditelj, vsak svetnik in gre\xc5\xa1nik v zgodovini na\xc5\xa1e vrste je \xc5\xbeivel tam na pikici v son\xc4\x8dnem \xc5\xbearku._NEWLINE_Zemlja je zelo majhna pika v veliki kozmi\xc4\x8dni areni. Pomislite na reke krvi, prelite zaradi generalov in cesarjev, zaradi slave in zmage, da bi postali trenutni lastniki del\xc4\x8dka majhne pikice. Pomislite na neskon\xc4\x8dne krutosti, ki so jih pretrpeli prebivalci enega dela pikice, ker so se razlikovali od prebivalcev na drugem koncu, kako pogosti so njihovi nesporazumi, kako se zavzemajo, da bi ubili drug drugega, kako gore\xc4\x8de je njihovo sovra\xc5\xa1tvo. Na\xc5\xa1a samopodoba, na\xc5\xa1 egoizem, blodnje, da smo v privilegiranem polo\xc5\xbeaju v vesolju, so izzvana z velikostjo te majhne pikice._NEWLINE_Na\xc5\xa1 planet je osamljen drobec v veliki kozmi\xc4\x8dni temi. In v tej na\xc5\xa1i mra\xc4\x8dnosti in v vsej prostranosti vesolja ni namiga, da bi pri\xc5\xa1la pomo\xc4\x8d in nas re\xc5\xa1ila pred nami samimi. Zemlja je edini planet, za katerega do sedaj vemo, da omogo\xc4\x8da \xc5\xbeivljenje. Trenutno nikjer drugje ni kraja, kamor bi se na\xc5\xa1a vrsta lahko preselila. Obiskala, da. Naselila, ne \xc5\xa1e. \xc4\x8ce nam je v\xc5\xa1e\xc4\x8d ali ne, v tem trenutku je Zemlja edino, kar nam preostane. Bilo je re\xc4\x8deno, da astronomija u\xc4\x8di poni\xc5\xbenosti in vpliva na zna\xc4\x8daj \xc4\x8dloveka. Verjetno ni bolj\xc5\xa1e predstavitve norosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke domi\xc5\xa1ljavosti, kot podoba na\xc5\xa1ega malega sveta iz daljave. Zame to poudarja na\xc5\xa1o odgovornost, da smo bolj prijazni drug do drugega, in da ohranimo in bolj cenimo na\xc5\xa1o bledo modro piko, edini dom, ki smo ga kdaj poznali.'