b'\n_START_ARTICLE_\nSne\xc5\xbene alge\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbene alge so enoceli\xc4\x8dne alge, ki uspevajo na mrzli podlagi, kot so ledene plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ledeniki in sneg. Tako uspevajo na skorajda vseh mrzlih obmo\xc4\x8djih po celotnem svetu, kjer se sneg obdr\xc5\xbei ve\xc4\x8dino leta, kot so Aljaska, Alpe, Antarktika, Arktika, Himalaja ter skrajni deli Sibirije; organizmom, ki so prilagojeni na mrzle razmere, pravimo psihrofili ali kriofili.\xc2\xa0\xc2\xbbPrave\xc2\xab\xc2\xa0sne\xc5\xbene alge so definirane kot alge, ki rastejo in se razmno\xc5\xbeujejo v hladni vodi, ki nastaja med topljenjem ledu oz. snega. V poletnih mesecih se lahko te alge med taljenjem snega mo\xc4\x8dno namno\xc5\xbeijo: njihova koncentracija v mililitru snega lahko naraste do milijon celic. Zaradi podnebnih sprememb v tem \xc4\x8dasu alge nakopi\xc4\x8dijo sekundarne presnovke (metabolite), kot so razni pigmenti, zaradi \xc4\x8desar namno\xc5\xbeitev alg obarva sneg rde\xc4\x8de (kar imenujemo tudi rde\xc4\x8di sneg, krvavi sneg ali lubeni\xc4\x8dni sneg), zeleno, oran\xc5\xbeno ali celo sivo.\n_START_SECTION_\nPrilagoditve na podnebne spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nAlge so se na mraz prilagodile s pomo\xc4\x8djo spremembe razmerja nasi\xc4\x8denih in nenasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin v celi\xc4\x8dni membrani (zaradi \xc4\x8desar ta ostane v fluidnem stanju), prepustnosti (permeabilnosti) membrane za vodo (zaradi \xc4\x8desar se celica u\xc4\x8dinkoviteje odzove na osmotske spremembe v okolju) in zmanj\xc5\xa1anja koli\xc4\x8dine vode v celici pri temperaturah, ni\xc5\xbejih od zmrzi\xc5\xa1\xc4\x8da (kar prepre\xc4\x8duje nastajanje \xc5\xa1kodljivih ledenih kristalov znotraj celice)._NEWLINE_Kot \xc5\xbee omenjeno, sne\xc5\xbene alge bivajo v posebnem mikrookolju, tj. v teko\xc4\x8di vodi med sne\xc5\xbenimi kristali. Za fiziolo\xc5\xa1ko aktivnost sneg ne sme biti preve\xc4\x8d suh niti preve\xc4\x8d mrzel; idealen je npr. sve\xc5\xbee zapadel sneg. V vegetativnem stanju se alge s pomo\xc4\x8djo bi\xc4\x8dkov premaknejo v globino snega, ki je najbolj primerna glede temperature in osvetljenosti. Poleti so temperaturne razlike v dnevno-no\xc4\x8dnem ciklusu ve\xc4\x8dje, neugoden pa je tudi ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe ultravijoli\xc4\x8dnega (UV) sevanja ter pomanjkanje hranil, zaradi \xc4\x8desar alge preidejo v mirujo\xc4\x8do fazo, v t. i. hipnoblaste (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe1\xbd\x95\xcf\x80\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82: hypnos - spanje). V hipnoblastih se nakopi\xc4\x8dijo \xc5\xa1tevilni sekundarni presnovki, kot so pigmenti (npr. karotenoidi in ksantofili), polioli (npr. glicerin), lipidi in sladkorji. Pigmenti najverjetneje \xc5\xa1\xc4\x8ditijo kloroplaste pred premo\xc4\x8dno svetlobo in UV sevanjem ter tako prepre\xc4\x8dujejo fotoinhibicijo, domnevno pa predstavljajo tudi vir ogljika v neugodnih razmerah s pomanjkanjem hranil.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbene alge pove\xc4\x8dini pripadajo zelenim algam, predvsem rodovoma Chlamydomonas in Chloromonas, vendar je trenutna taksonomska uvrstitev sne\xc5\xbenih alg \xc5\xa1e vedno pomanjkljiva. Sne\xc5\xbene alge se lahko razvrsti glede na barvo snega, vendar lahko nekatere alge povzro\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dno obarvanost glede na cikel \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8da sne\xc5\xbena alga v rde\xc4\x8de obarvanem snegu je Chlamydomonas nivalis, ki je med drugim pogosta v Alpah. Zna\xc4\x8dilno rde\xc4\x8do barvo ji daje rde\xc4\x8di karotenoidni pigment astaksantin. Druge znane rde\xc4\x8de sne\xc5\xbene alge so Chloromonas rubroleosa ter pripadniki rodu Chlorosarcina. V oran\xc5\xbeno obarvanem snegu prevladuje Chloromonas polyptera. V zeleno obarvanem snegu so prisotne razli\xc4\x8dne vrste zelenih alg, ki so v razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih ciklih in jih je zato te\xc5\xbeko lo\xc4\x8diti med sabo. Rumeno obarvan sneg povzro\xc4\x8dajo med drugim alge iz rodu Desmotetra. \xc5\xbdelezovo-taninski kompleksi v algi vrste Mesotaenium berggrenii dajejo snegu sivo barvo.\n_START_SECTION_\nVpetost v ekosisteme\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbene alge so vir hranil raznoliki mikrobni populaciji, kot so bakterije ter heterotrofni bi\xc4\x8dkarji in migetalkarji. Mikrobi so vir hrane \xc5\xbeivalim, kot so cepono\xc5\xbeci in razne mu\xc5\xa1ice na himalajskih ledenikih ter skaka\xc4\x8di in sne\xc5\xbeni \xc4\x8drvi (tj. pripadniki rodu Mesenchytraeus) na severnoameri\xc5\xa1kih ledenikih. Sne\xc5\xbene alge na morskem ledu (tudi\xc2\xa0\xc2\xbbledene alge\xc2\xab) so pomemben del ekosistemov na polarnih obmo\xc4\x8djih, saj predstavljajo hrano \xc5\xbeivalim, kot so krili._NEWLINE_Veliki razrast alg lahko pomembno vpliva na svetlobno odbojnost povr\xc5\xa1ine snega oz. ledu in posledi\xc4\x8dno pospe\xc5\xa1i topljenje.'