b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki Horasan\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki Horasan, tudi Korasan, Khorasaan, Khurasan in Khurasaan (perzijsko \xd8\xae\xd8\xb1\xd8\xa7\xd8\xb3\xd8\xa7\xd9\x86 \xd8\xa8\xd8\xb2\xd8\xb1\xda\xaf) je sodobno ime zgodovinske zemljepisne regije, ki je obsegala severovzhodni in vzhodni Iran, Turkmenistan, Uzbekistan, Tad\xc5\xbeikistan, zahodni in severni Afganistan ter severni in zahodni Pakistan. Ime Horasan naj bi nastalo iz perzijske besed hor, ki pomeni sonce in ajan, ki pomeni zunaj, kar bi lahko pomenilo "de\xc5\xbeela vzhajajo\xc4\x8dega sonca"._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja mesta v Velikem Horasanu so bila Ma\xc5\xa1had, Ni\xc5\xa1apur in Tus v Iranu, Herat, Balh, Kabul in Gazni v Afganistanu, Merv in Sand\xc5\xbean v Turkmenistanu, Samarkand in Buhara v Uzbekistanu ter Hud\xc5\xbeand in Pand\xc5\xbeakent v Tad\xc5\xbeikistanu._NEWLINE_Do invazije Mongolov v 13. stoletju je bil Horasan osrednje perzijsko kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPridevek "Veliki" se k imenu Horasan dodaja prevsem zato, da se razlikuje od province Horasan v dana\xc5\xa1njem Iranu. Provinca Horasan je bila samo zahodni del Velikega Horasana, vendar je zavzemala skoraj polovico njegovega ozemlja._NEWLINE_Pridevek "Veliki" se uporablja tudi zaradi razlikovanja od drugih imen, ki se nana\xc5\xa1ajo samo na dele Velikega Horasana, na primer na Tranoksanijo, ki je zavzemala samo Uzbekistan in Tad\xc5\xbeikistan, ali dele Baktrije, Kabulistana in Horezma, kamor sta spadala samo Samarkand in Buhara.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMeje Velikega Horsana so se s \xc4\x8dasom zelo spreminjale. Mohamed Mir Gulam trdi, da je jedro tvoril dana\xc5\xa1nji Afganistan, kasnej\xc5\xa1i pa viri trdijo, da je bil Afganistan samo vzhodna polovica Velikega Horasana, zahodna polovica pa je bila dana\xc5\xa1nja iranska pokrajina Horasan. Danes se naziv v grobem uporablja za vsa ozemlja Perzije, ki le\xc5\xbeijo vzhodno in severovzhodno od slane pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Dasht-i-Kav\xc4\xabr v osrednjem Iranu._NEWLINE_V srednjem veku sta bila perzijski del Iraka in Horasan najpomembnej\xc5\xa1a dela Velikega Irana. Meja med njima je potekala pribli\xc5\xbeno vzdol\xc5\xbe \xc4\x8drte med mestoma Gurgan in Damagan. Cesarstvo so na Irak in Horasan delili predvsem Gaznavidi, Seld\xc5\xbeuki in Timuridi. Na tak\xc5\xa1no delitev naletimo na primer v knjigi "T\xc4\x81r\xc4\xabkhi Bayhaq\xc4\xab" Abula Fazl Bayhaqija, zbirki Al-Gazalijevih pisem "Faza\'ilul al-anam min rasa\'ili hujjat al-Islam" in drugih knjigah._NEWLINE_Afganistanski u\xc4\x8denjak in zgodovinar Ghulam Mohammad Ghubar, po narodnosti Tad\xc5\xbeik, govori v svoji knjigi "Horasan" o Pravem in Nepravem Horasanu.  Po njegovem mnenju so v Pravi Horasan spadale pokrajine med Balhom na vzhodu, Mervom na severu, Sistanom na jugu in Ni\xc5\xa1apurjem na zahodu. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Horasana je bil Herat, ki je bil znan kot Biser Horasana. Meje Nepravega Horasana so segale do Kabula in Gaznija na vzhodu, Balu\xc4\x8distana in Zabulistana na jugu, Transoksanije in Horezma na severu ter Damagana in Gorgana na zahodu._NEWLINE_Baur v svojih spominih omenja, da imajo Indijci za Horasance vse ne-Hindujce, za mejo med Hindustanom in Horasanom pa pi\xc5\xa1e: "Na cesti med Hindustanom in Horasanom sta dve veliki trgovski sredi\xc5\xa1\xc4\x8di: Kabul in Kandahar". To pomeni, da je Nepravi Horasan mejil na Hindustan, se pravi na Indijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki Horasan je bil do prihoda Aleksandra Velikega leta 330 pr. n. \xc5\xa1t. del Ahemenidskega cesarstva, potem pa je postal del Selevkidskega cesarstva. V 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja so njegove vzhodne pokrajine postale del Ku\xc5\xa1anskega cesarstva. Ku\xc5\xa1ani so uvedli budizem, v zahodnem delu je \xc5\xa1e vedno prevladoval kult Zaratustre. Za Ku\xc5\xa1ani so v jugovzhodnem Afganistanu ostali mnogi templji in bogata mesta._NEWLINE_Meja Horasana se je v obdobju Ku\xc5\xa1anov premaknila proti zahohodu in ostala nespremenjena vse dokler niso oblasti nad celim ozemljem prevzeli Sasanidi. V sasanidskem obdobju je bilo Perzijsko cesarstvo razdeljeno na \xc5\xa1tiri dele: Xwawaran - Zahod, Axtar \xe2\x80\x93 Sever , N\xc4\xabmr\xc5\xabz - Jug in Xurasan (Horasan) - Vzhod. V Vzhodnih pokrajinah je bilo nekaj sporov s Heptaliti, sicer pa so bile meje stabilne vse do invazije muslimanov._NEWLINE_Glede na to, da je bil Horasan na skrajnem vzhodu Sasanidskega cesarstva in dale\xc4\x8d od Arabije, je muslimanska invazija pri\xc5\xa1la do njega precej pozno. Ko so muslimani osvojili zahodne dele Horasana, je zadnji sasanidski kralj Jazdgerd III. prestolnico dr\xc5\xbeave prestavil v Horasan. Po njegovem uboju je islamska vojska leta 647 hitro zasedla Horasan in ga pretvorila v eno od provinc Umajadskega kalifata._NEWLINE_V letih leti 747 in 750 se je v Horasanu za\xc4\x8delo osvobodilno gibanje, ki ga je vodil Abu Muslim Horasani. Horasani je pomagal Abasidom, da so pri\xc5\xa1li na oblast, kasneje pa ga je abasidski kalif Al-Mansur ubil._NEWLINE_Prvo kraljestvo, ki je bilo neodvisno od Arabcev, je ustanovil Tahir ibn Husein leta 821. Izgleda, da je bila ustanovitev kraljestva predmet politi\xc4\x8dne trgovine in zamena za pomo\xc4\x8d pri zatiranju ostalih nacionalnih gibanj, med katerimi je bilo tudi Maziarjevo gibanje v Tabaristanu._NEWLINE_Prva horasanska dinastija po uvedbi islama so bili Safaridi (861-1003). Druge velike iranske dinastije so bile Samanidi (875-999), Gaznavidi (962-1187), Guridi (1149-1212), Seld\xc5\xbeuki (1037-1194), Horezmidi (1077-1231) in Timuridi (1370-1506). Nekatere dinastije niso bile iranskega porekla in niso govorile perzijskega jezika._NEWLINE_Horasan je bil do invazije Mongolov v zgodnjem 13. stoletju kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Perzije, ki je dalo \xc5\xa1tevilne znanstvenike in filozofe, med katerimi so bili najbolj znani Avicena, Al-Farabi, Al-Biruni, Omar Hajam, \xc5\xa1iitska teologa Nasir al-Din al-Tusi in Abu Ja\'far al-Tusi, sunitska teologa Ahmed ibn Hanbal in Al-Gazali ter Firdusi, avtor juna\xc5\xa1kega epa \xc5\xa0ahname (Knjiga kraljev)._NEWLINE_Obdobje Gaznavidov iz Gaznija in Timuridov iz Herata je eno najbolj ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dih obdobij horasanske zgodovine. V tem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1lo do velikega kulturnega prebujanja s \xc5\xa1tevilnimi pesniki, znanstveniki in u\xc4\x8denjaki. Nastala so \xc5\xa1tevilna dela perzijske literature. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8da kulturnega razvoja so bila mesta Ni\xc5\xa1apur, Herat, Gazni in Merv._NEWLINE_Od leta 1506 do 1707 je bil Horasan del Mogulskega cesarstva, vendar je ohranil svoje zgodovinsko izro\xc4\x8dilo in svoj velik ekonomski in kulturni pomen. Po letu 1800 je severovzhodni del Velikega Horasana postal del Afganistana in Ruskega cesarstva, zahodni del pa se je zazdelil na Horasan na severu in Kohistan na jugu. Iz zahodnih in jugozahodnih delov Horasana in Kohistana je kasneje nastala dana\xc5\xa1nja iranska velika provinca Yazd, iz ostalih delov pa je nastala nova provinca Horasan. Iz biv\xc5\xa1ega ruskega dela Velikega Horasana so nastale dr\xc5\xbeave Tad\xc5\xbeikistan, Turkmenistan in Uzbekistan.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Velikega Horasana so prvotno naseljevali Baktrijci, Sogdijsci, Partijci in Saki, ki so sami sebe imenovali Arijci, svojo de\xc5\xbeelo pa Aryanam-Vaej \xe2\x80\x93 De\xc5\xbeela Arijcev. Kasneje je postal domovina tudi mnogih drugih ljudstev razli\xc4\x8dnih porekel ali pa je bil \xc5\xbertev tujih osvajalcev._NEWLINE_Iranska plemena so se \xc5\xbee v predislamskem obdobju za\xc4\x8dela me\xc5\xa1ati med seboj in s sosednjimi ljudstvi, predvsem s Perzijci. Horasan je namre\xc4\x8d predvsem zaradi svojega bogastva postal priljubljen cilj priseljevanja zahodnih Irancev, ki so, posebno po dr\xc5\xbeavljanskih vojnah, iskali novo domovino. Med priseljenci so bili poleg Perzijcev tudi Ahemenidi in Sasanidi, naseljevali pa so se predvsem v Baktrijo, Kabul, Sogdijo, Gandaro in celo v Indijo in zelo pove\xc4\x8dali \xc5\xa1tevilo prebivalcev._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalstva je kljub priseljevanju ostala etni\xc4\x8dno nespremenjena do prihoda osvajalskih nomadskih tur\xc5\xa1ko-mongolskih ljudstev z Altaja in vzhodne Azije, ki so prodrla vse do Transoksanije. Tur\xc5\xa1ki in mongolski osvajalci so se s\xc4\x8dasoma islamzirali in izobrazili in doma\xc4\x8dinov prevzeli jezik, obi\xc4\x8daje in kulturo. Ustanovili so ve\xc4\x8d cesarstev in Veliki Horasan je postal zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de trgovcev, obrtnikov, zgodovinarjev, u\xc4\x8diteljev in u\xc4\x8denjakov._NEWLINE_Turbulentna zgodovina Horasana se \xc5\xa1e vedno odra\xc5\xbea v njenem prebivalstvu, saj na tem ozemlju \xc5\xbeivijo etni\xc4\x8dne skupine indoevropskega in neindoevropskega porekla, od Turkov (Uzbeki, Kozaki, Af\xc5\xa1ari), Mongolov (Arguni) in Perzijcev (Hazari) do Irancev (Tad\xc5\xbeiki, Pa\xc5\xa1tuni, Pa\xc5\xa1aji in Burki).'