b"\n_START_ARTICLE_\nPaul C\xc3\xa9zanne\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPaul C\xc3\xa9zanne je bil rojen 19. januarja 1839 v Aix-en-Provence, v Provansi na jugu Francije. 22. februarja je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den v \xc5\xbeupnijski cerkvi, s svojo babico in stricem Louisom kot botroma. Njegov o\xc4\x8de, Louis-Auguste C\xc3\xa9zanne (28. julij 1798 - 23. oktober 1886) je bil soustanovitelj ban\xc4\x8dnega podjetja, ki je cvetelo skozi celotno umetnikovo \xc5\xbeivljenja in mu dajalo finan\xc4\x8dno varnost. Njegova mati, Anne Elisabeth Honorine Aubert, je bila \xc5\xbeivahna in romanti\xc4\x8dna du\xc5\xa1a, po kateri je sin podedoval smisel \xc5\xbeivljenja. Imel je \xc5\xa1e dve mlaj\xc5\xa1i sestri._NEWLINE_Pri desetih letih je za\xc4\x8del Paul hoditi v \xc5\xa1olo \xc3\x89cole de Saint-Joseph v Aixu. Leta 1852 se je C\xc3\xa9zanne vpisal v Coll\xc3\xa8ge Bourbon (sedaj Coll\xc3\xa8ge Mignet), kjer je postal nelo\xc4\x8dljiv prijatelj z bodo\xc4\x8dim pisateljem \xc3\x89milom Zolajem in in\xc5\xbeenirjem Baptistinom Baillejem. Leta 1857 je za\xc4\x8del obiskovati brezpla\xc4\x8dno ob\xc4\x8dinsko \xc5\xa1olo za risanje v Aixu, kjer je \xc5\xa1tudiral risanje pri Josephu Gibertu (1806-1884), \xc5\xa1panskem menihu. Na o\xc4\x8detovo \xc5\xbeeljo je od leta 1858 do 1861 obiskoval pravo na Univerzi v Aixu, \xc5\xa1e vedno pa tudi pridobival risarske izku\xc5\xa1nje. Leta 1860 je o\xc4\x8de C\xc3\xa9zannu dovolil poslikati stene salona v novem dvorcu Jas de Bouffan, ki ga je kupil. To so bile velike stenske slike \xc5\xa1tirih letnih \xc4\x8dasov: pomlad, poletje, jesen in zima (danes v Petit Palais v Parizu). Takega romanti\xc4\x8dnega sloga kasneje ni ve\xc4\x8d uporabil._NEWLINE_Leta 1861 se je na Zolajevo pobudo preselil v Pariz, pa tudi o\xc4\x8de se je sprijaznil s sinovo odlo\xc4\x8ditvijo. Kandidiral je za vpis na \xc3\x89cole des Beaux-Arts, a je bil zavrnjen. V septembru 1861 se je C\xc3\xa9zanne vrnil razo\xc4\x8daran nad zavrnitvijo na \xc3\x89cole v Aix-en-Provence in spet delal v o\xc4\x8detovi banki. Pozno jeseni 1862 se je znova preselil v Pariz. K tradiciji nagnjena \xc3\x89cole des Beaux-Arts ga je ponovno zavrnila, zato je obiskal Acad\xc3\xa9mie Suisse, ki je spodbujala realizem. V Parizu je C\xc3\xa9zanne sre\xc4\x8dal impresionista Camilla Pissarroja. Najprej mu je bil mentor, kasneje pa prijatelj. Naslednje desetletje sta skupaj hodila v Louveciennes in Pontoise ustvarjat krajine. V tem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1el v stik s \xc5\xa1tevilnimi mladimi umetniki: (Claude Monet, Pierre-Auguste Renoir in Alfred Sisley). Na Acad\xc3\xa9mie Suisse je spoznal enajst let mlaj\xc5\xa1o pomo\xc4\x8dnico knjigoveza Hortense Fiquet, ki je bila slikarjem tudi kot model._NEWLINE_Po za\xc4\x8detku francosko-pruske vojne v juliju 1870 sta C\xc3\xa9zanne in njegova ljubica, Marie-Hortense Fiquet, zapustila Pariz in od\xc5\xa1la v ribi\xc5\xa1ko vas L' Estaque v bli\xc5\xbeino Marseilla, kjer je slikal prete\xc5\xbeno krajine. Poleti 1871, po kon\xc4\x8dani vojni, se je preselil nazaj v Pariz. Po rojstvu sina Pavla v januarju 1872, so se preselili v Auvers v Val-d'Oise v bli\xc5\xbeini Pariza._NEWLINE_Cezannove slike so bile prvi\xc4\x8d prikazane na razstavi leta 1863 v Salon des Refus\xc3\xa9s, ker jih \xc5\xbeirija ni sprejela v uradni Pari\xc5\xa1ki salon. Zavra\xc4\x8dali so jih do leta 1882, toda C\xc3\xa9zanne jim je vztrajno predlagal svoje slike. V tem letu je s posredovanjem kolega umetnika Antoina Guillemeta razstavljal portret Louisa-Augusta Cezanna, umetnikovega o\xc4\x8deta, pod naslovom l' Ev\xc3\xa9nement (1866) (danes v National Gallery of Art, Washington D. C.), njegov prvi in zadnji uspe\xc5\xa1ni poskus v Salonu. Pred letom 1895 je C\xc3\xa9zanne dvakrat razstavljal z impresionisti (na prvi razstavi leta 1874 in tretji leta 1877). Od 15. aprila do 15. maja 1874 je bila prva skupinska razstava o Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 anonyme des artiste, peintres, sculpteurs, graveurs in je postala znana kot impresionisti, po naslovu razstavljene Monetove slike Impresija, vzhajajo\xc4\x8de sonce. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1880 se je C\xc3\xa9zannova dru\xc5\xbeina ustalila v Provansi. Brat Hortense je imel hi\xc5\xa1o s pogledom na goro Sainte-Victoire in C\xc3\xa9zanne jo je pogosto slikal. Leto 1886 je bilo prelomno za dru\xc5\xbeino. C\xc3\xa9zanne se je poro\xc4\x8dil s Hortense. V tem letu mu je umrl o\xc4\x8de in mu zapustil posestvo. Od leta 1888 je dru\xc5\xbeina \xc5\xbeivela v nekdanji gra\xc5\xa1\xc4\x8dini Jas de Bouffan, veliki hi\xc5\xa1i z gospodarskim poslopjem. Problemi so se za\xc4\x8deli z nastopom diabetesa leta 1890, ki je ru\xc5\xa1il njegovo osebnost in poslab\xc5\xa1al odnose v dru\xc5\xbeini. S Hortense in sinom je odpotoval je v \xc5\xa0vico v upanju, da bo ponovno vzpostavil svojo zvezo. C\xc3\xa9zanne se je vrnil \xc5\xbeivet v Provanso, Hortense in sin pa v Pariz. Zaradi finan\xc4\x8dnih razlogov se je Hortense vrnila v Provanso, vendar sta \xc5\xbeivela lo\xc4\x8deno. K C\xc3\xa9zannu sta se preselili mati in sestra. Leta 1891 se je obrnil v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Mama mu je umrla leta 1897._NEWLINE_Leta 1895 je imel prvo samostojno razstavo pri pari\xc5\xa1kem trgovcu Ambroisu Vollardovu. V galeriji je pokazal izbor 50 od pribli\xc5\xbeno 150 del, ki je poslal C\xc3\xa9zanne. Prvi kupec c\xc3\xa9zannovskega slikarstva je bil Monet, sledijo kolegi, kot so Degas, Renoir, Pissarro. Kljub nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8demu javnemu priznanju in finan\xc4\x8dnemu uspehu, se je C\xc3\xa9zanne ve\xc4\x8dkrat odlo\xc4\x8dil za delo v umetni\xc5\xa1ki izolaciji, obi\xc4\x8dajno je od\xc5\xa1el na jug Francije, v svojo ljubljeno Provanso._NEWLINE_Cezannove slike niso bile dobro sprejete med malo bur\xc5\xbeoazijo v Aixu. Leta 1897 je eno izmed C\xc3\xa9zannovih slik prvi\xc4\x8d kupil muzej. Hugo von Tschudi je kupil krajino Mlin na Couleuvre pri Pontoisu v galeriji Durand-Ruela za Berlinsko Narodno galerijo. _NEWLINE_Leta 1897 se je lo\xc4\x8dil, prodal posestvo na Jas de Bouffan in najel prostor na Rue Boulegon, kjer je zgradil studio. Potreboval je kraj, kjer bi bil sam. Leta 1901 je kupil nekaj zemlje okoli Chemin des Lauves in zgradil studio, ki bi bil odprt za javnost. Preselil se je leta 1903 in tu ostal do konca svojega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Nekega dne je C\xc3\xa9zanna ujela nevihta, medtem ko delal na terenu. \xc5\xa0ele dve uri po nalivu se je odlo\xc4\x8dil iti domov, a se je na poti zgrudil. Ko so ga na\xc5\xa1li, so ga odpeljali domov. Njegova stara gospodinja ga je zmasirala in o\xc5\xbeivila. Naslednje dni je nadaljeval z delom, a je med delom omedlel in model, s katerim je delal, je poklical na pomo\xc4\x8d. Postelje ni ve\xc4\x8d zapustil in nekaj dni kasneje, 22. oktobra 1906 umrl zaradi plju\xc4\x8dnice. Pokopan je na starem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v rojstnem kraju Aix-en-Provence.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nDve retrospektivni razstavi sta bili leta 1907 posthumno posve\xc4\x8deni Cezannu. Od 17. do 29. junija v pari\xc5\xa1ki Galerie Bernheim-Jeune 79 akvarelov, v Salon d'Automne od 5. oktobra do 15. novembra 49 slik in 7 akvarelov. Umetnostni zgodovinar Julius Meier-Graefe je leta 1910 izdal prvo biografijo o slikarju._NEWLINE_Prva Cezannova razstava je v ZDA potekala v letih 1910-1911 v Galeriji 291 v New Yorku. Leta 1913 so bila njegova dela razstavljena v Armory Show v New Yorku._NEWLINE_Cezanne je z geometrijskimi poenostavitvami in opti\xc4\x8dnimi pojavi navdihnil Pabla Picassa, Henrija Matissa, Georgesa Braquea in Andr\xc3\xa9a Deraina, Metzingerja, Gleizesa, Grisa in druge slikarje._NEWLINE_V njegov spomin so ustanovili nagrado, ki se imenuje C\xc3\xa9zannova medalja in se podeli v mestu Aix en Provence v Franciji za posebne dose\xc5\xbeke v umetnosti.\n_START_SECTION_\nC\xc3\xa9zanne v Provansi\n_START_PARAGRAPH_\nObiskovalci mesta Aix-en-Province za raziskovanje mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in slikarjevih krajinskih motivov uporabljajo ozna\xc4\x8dene poti po Le Zholonet, do Jas de Bouffan, kamnolom Bib\xc3\xa9mus, po bregovih reke Arc, most Les Trois Sautets, v studiu Les Lauves in Chemin de la Marguerite, kjer je Cezanne naredil zadnje slike Sainte-Victoire._NEWLINE_Studio Les Lauves je odprt za javnost od leta 1954. Leta 1969 so studio preimenovali v Atelje mesta Aix. Obiskovalci lahko vidijo Cezannovo pohi\xc5\xa1tvo, stojalo in palete, predmeti, ki se pojavljajo v njegovih tiho\xc5\xbeitjih ter nekaj originalnih risb in akvarelov._NEWLINE_Leta 1973 je bila ustanovljena v Aix-en-Provence, Univerza Paul C\xc3\xa9zanne Aix-Marseille III, kjer pou\xc4\x8dujejo pravo in politi\xc4\x8dne vede, upravljanje poslov in znanost in tehnologijo.\n_START_SECTION_\nPosthumne razstave (izbor)\n_START_PARAGRAPH_\n1907: Galerie Bernheim-Jeune, Pariz, Salon d'Automne, Pariz, retrospektiva_NEWLINE_1910/1911: Prva razstava v ZDA v 291 Gallery, New York_NEWLINE_1913 Armory Show v New Yorku. C\xc3\xa9zanne je zastopan s slikami Mont Sainte-Victoire in Starka z ro\xc5\xbenega venca_NEWLINE_1936, Jeu de Paume, Pariz_NEWLINE_1964 Documenta III, Kassel_NEWLINE_1977: John Rewald z Williamom Rubin: C\xc3\xa9zanne: Pozna delo - Razstava v Muzeju moderne umetnosti v New Yorku_NEWLINE_1995/1996: Grand Palais, Pariz_NEWLINE_1996: Galerija Tate, London_NEWLINE_1996 Philadelphia Museum of Art, Philadelphia_NEWLINE_2004: C\xc3\xa9zanne - Dawn of modernizma. Muzej Folkwang, Essen_NEWLINE_2006: C\xc3\xa9zanne en Provence. Mus\xc3\xa9e Granet, Aix-en-Provence_NEWLINE_2006: C\xc3\xa9zanne et Pissarro 1865-1885. Mus\xc3\xa9e d'Orsay, Pariz_NEWLINE_2008-2009: Philadelphia Museum of Art, Philadelphia_NEWLINE_2011/2012: C\xc3\xa9zanne Renoir Picasso & Co: 40 let Kunsthalle T\xc3\xbcbingen, Kunsthalle T\xc3\xbcbingen_NEWLINE_2012/13: Paul C\xc3\xa9zanne in preteklost, Muzej lepih umetnosti v Budimpe\xc5\xa1ti"