b'\n_START_ARTICLE_\nBombni napad v Velikovcu\n_START_PARAGRAPH_\nBombni napad v Velikovcu je bil teroristi\xc4\x8dni napad, ki se je zgodil 18. septembra 1979 v Velikovcu na Avstrijskem Koro\xc5\xa1kem. V napadu je bil uni\xc4\x8den mestni muzej in ranjeni trije ljudje, vklju\xc4\x8dno z obema napadalcema. To je bil zadnji bombni napad v seriji 20 napadov, ki so se pri\xc4\x8deli leta 1972.\n_START_SECTION_\nNapad\n_START_PARAGRAPH_\nNapad sta izvedla 33-letni elektrotehnik Luka Vidmar, sin narodnega heroja Toneta Vidmarja - Luke in 28-letna Marija (Marina) Blaj (tudi Marija Lorger-Blaj), ki sta v Velikovec pripotovala iz Ljubljane._NEWLINE_Napad je bil izveden v prostoru velikov\xc5\xa1kega Domovinskega muzeja, ki je imel razstavo o koro\xc5\xa1kem obrambnem boju (nem\xc5\xa1ko K\xc3\xa4rntner Abwehrkampf). Vidmar in Blajeva sta s pomo\xc4\x8djo nakupovalne torbe v muzej prinesla eksplozivno telo, ki se je pred\xc4\x8dasno aktiviralo kmalu po 17:00. Eksplozija je uni\xc4\x8dila celoten muzej, pri \xc4\x8demer sta bila hudo ranjena Vidmar (izgubil je desno nogo) in muzejski delavec; Blajevi je uspelo pobegniti, a jo je policija kmalu ujela._NEWLINE_Naslednje leto sta bila oba na Dunaju obsojena na \xc5\xa1tiriletno zaporno kazen. A \xc5\xbee septembra 1981 (po \xc5\xa1estih mesecih zapora) sta bila zamenjana za dva vohuna avstrijskih oboro\xc5\xbeenih sil, ki sta bila zajeta v Jugoslaviji. Na triletno zaporno kazen pa je bil obsojen tudi Ivan Mrevlje, koro\xc5\xa1ki Slovenec, ki je atentatorjema logisti\xc4\x8dno pomagal.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ki Slovenci, katere so nekateri skrajno desni avstrijski politiki videli kot agente Jugoslavije, so bili zaradi tega \xc5\xa1e bolj na udaru, saj se je okrepila protislovenska retorika._NEWLINE_Stane Kav\xc4\x8di\xc4\x8d je v svojem dnevniku, ki je bil objavljen marca 1988, zapisal, da sta Vidmar (elektrotehni\xc5\xa1ki sodelavec SDV) in Blajeva napad izvr\xc5\xa1ila na ukaz Slu\xc5\xbebe dr\xc5\xbeavne varnosti (SDV), ki jo je takrat vodil Toma\xc5\xbe Ertl. Slednji je to zanikal._NEWLINE_Marca 2010 je poslanec SDS Jo\xc5\xbee Tanko na predsednika Slovenije Danila T\xc3\xbcrka naslovil 10 vpra\xc5\xa1anj glede njegove vpletenosti v napad. Slednji je bil namre\xc4\x8d v \xc4\x8dasu napada strokovni sodelavec (sekretar) komisije za manj\xc5\xa1inska in izseljenska vpra\xc5\xa1anja pri Socialisti\xc4\x8dni zvezi delovnega ljudstva (SZDL); decembra 1979 pa je postal predsednik le-te komisije in \xc4\x8dlan izvr\xc5\xa1nega odbora SZDL. T\xc3\xbcrk je kakr\xc5\xa1nokoli osebno vpletenost v napad zanikal._NEWLINE_Maja istega leta je koro\xc5\xa1ko de\xc5\xbeelno glavarstvo naslovilo resolucijo na avstrijskega kanclerja Wernerja Faymanna, zunanjega ministra Michaela Spindeleggerja, notranjo ministrico Mario Fekter in pravosodno ministrico Claudio Bandion-Ortner, v kateri je zahtevalo, da se ustanovi preiskovalna komisija o napadih v 70. letih 20. stoletja in pridobi tudi dokumente iz slovenskih arhivov._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 2011, ko se je pri\xc4\x8dela afera Sovini arhivi, je poslanec in predsednik SDS Janez Jan\xc5\xa1a dejal, da obstaja mo\xc5\xbenost, da SOVA in Arhiv Republike Slovenije prepre\xc4\x8dujeta dostop do arhivskega gradiva, ker so v tem sklopu gradiva omenjena tudi imena, vpletena v napad leta 1979, pri \xc4\x8demer je ponovno izpostavil vlogo T\xc3\xbcrka. Kasneje se je izkazalo, da je dokument, na podlagi katerega je stranka SDS obto\xc5\xbeevala predsednika dr\xc5\xbeave, prirejen.'