b"\n_START_ARTICLE_\nMaksimilijan Redeskini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMaksimilijan Redeskini je po \xc5\xa1olanju v Ljubljani in posve\xc4\x8denju postal 1764 vikar v ljubljanski stolnici.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nNa osnovi knji\xc5\xbeevnega izro\xc4\x8dila in pod vplivom protestantskih pesmaric so nekateri duhovniki hoteli s svojimi cerkvenimi pesmimi zatreti ljudske posvetne, kakor so jih imenovali\xc2\xa0\xc2\xbbpohuj\xc5\xa1live pesmi\xc2\xab. V to skupino t. i. cerkvenega pesni\xc5\xa1ta poleg Maksimilijana Redeskina spadajo \xc5\xa1e Ahacij Str\xc5\xbeinar, Primo\xc5\xbe Lavren\xc4\x8di\xc4\x8d in Filip Jakob Repe\xc5\xbe._NEWLINE_Redeskini je za spodbujanje ignacijanske duhovnosti leta 1768 izdal priro\xc4\x8dnik Podvu\xc4\x8denie inu molitve za vsakteriga iz bukvic imenuvanih Exercitia s. o\xc4\x8deta Ignatia, pri \xc4\x8demer se je naslonil na pridige J. Basarja. Prevedel je spise cistercijana G. Bone in jih 1789 objavil pod naslovom Kratka vi\xc5\xbea, k'Bogu skuz znotrejne inu zvunanje mulituvce se povzdigniti. V sodelovanju s \xc5\xa1kofom K.Herbersteinom je zbral in deloma sam spesnil zbirko cerkvenih pesmi, ki so 1775 iz\xc5\xa1le v knjigi Osem inu \xc5\xa1estedest svetih pesm. Na Dunaju so bile 1776 natisnjene \xc5\xa1e Vi\xc5\xbee teh odspredej postavljenih pesem, ki je prva slovenska pesmerica z okroglimi notami in napevi v veselih ritmih._NEWLINE_V jeziku in pravopisu je bil Redeskini u\xc4\x8denec M. Pohlina. Njegove jezikovne pomanjklivosti so bile ena od spobud J. Kopitarju, da je sestavil in 1808 objavil svojo slovnico."