b"\n_START_ARTICLE_\nPalazzo Medici Riccardi\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8do je zasnoval Michelozzo di Bartolomeo  za Cosima de' Medici, vodjo ban\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine Medi\xc4\x8dejcev in je bila zgrajena med letoma 1444  in 1484. Znana je po kamnitih zidovih, ki vklju\xc4\x8dujejo arhitekturne elemente kot je rustika in klesanec . Tri nadstropja uporabljena tukaj, izra\xc5\xbeajo renesan\xc4\x8dni duh racionalnosti, reda in klasicizma. To delitev poudarijo horizontalni venci, ki delijo stavbo v nadstropja z zmanj\xc5\xa1ano vi\xc5\xa1ino. Prehod iz nerazvitega zidu pritli\xc4\x8dja na bolj ne\xc5\xbeen prefinjen kamen v tretjem nadstropju naredi stavbo la\xc5\xbejo in vi\xc5\xa1jo, ko se oko premakne navzgor do masivnega venca, ki pokriva in jasno obroblja zgradbo._NEWLINE_Michelozzo je vplival na zasnovo pala\xc4\x8de s klasi\xc4\x8dnimi rimskimi in brunelleschijevimi na\xc4\x8deli. V \xc4\x8dasu neorenesan\xc4\x8dne klasi\xc4\x8dne kulture so bili anti\xc4\x8dni rimski elementi pogosto ponavljani v arhitekturi, zgrajeni in upodobljeni v slikah. V Palazzo Medici Riccardi so rustikalna zidarska dela in venci imeli precedens v rimski praksi, vendar v celoti gledano izrazito florentinski, za razliko od katere koli znane rimske stavbe._NEWLINE_Podobno je zgodnji renesan\xc4\x8dni arhitekt Brunelleschi uporabljal rimske tehnike in vplival na Micheloza. Odprto dvori\xc5\xa1\xc4\x8de s kolonadami, ki je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pala\xc4\x8de, ima korenine v kri\xc5\xbenih hodnikih, ki so se razvili iz rimskih peristilov. V 16. stoletju sta bila odprta vogalna lo\xc5\xbea in prodajalna na ulici. Zamenjala so jih Michelangelova nenavadna pritli\xc4\x8dna \xc2\xbbkle\xc4\x8de\xc4\x8da okna\xc2\xab\xc2\xa0(finestre inginocchiate), s pretiranimi konzolami, ki podpirajo okenske police in so vgrajene v pedimentno edikulo, ki se ponovi v novih glavnih vratih. Nova okna so postavljeni v stensko polnilo prvotne lo\xc4\x8dne odprtine, izraz manieristi\xc4\x8dnega vtisa Michelangela in so jo drugi uporabljali ve\xc4\x8dkrat.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka dela\n_START_PARAGRAPH_\nMorda je najpomembnej\xc5\xa1i del pala\xc4\x8de kapela Magov, s freskami Benozza Gozzolija, ki jo je kon\xc4\x8dal okoli leta 1459. Gozzoli je krasil freske s \xc5\xa1tevilnimi anekdotskimi detajli in portreti \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine Medici in njihovih zaveznikov, skupaj z bizantinskim cesarjem Ivanom VIII. Paleologom in svetim rimskim cesarjem Sigismundom Luksembur\xc5\xa1kim, ki paradirajo skozi Toskano v preobleki Treh modrecev.  Ne glede na biblijske aluzije, mnoge od upodobitev opozarjajo na koncil v Firencah (1438-1439), dogodek, ki je prinesel ugled Firencam in Medi\xc4\x8dejcem._NEWLINE_Kapela je gostila tudi oltarni nastavek Filippa Lippija Molitev v gozdu. Lippijev original je zdaj v Berlinu, kopija pa je nadomestila izvirnik._NEWLINE_Druga dekoracija pala\xc4\x8de je vklju\xc4\x8devala dve luneti Filippa Lippija, ki prikazujeta Sedem svetnikov in Oznanjenje, zdaj v Narodni galeriji v Londonu."