b'\n_START_ARTICLE_\nVetrovnik\n_START_PARAGRAPH_\nVetrni tunel, tudi aerodinami\xc4\x8dni tunel, je naprava, ki se uporablja za preu\xc4\x8devanje toka zraka okoli objektov - aerodinamike. Vetrni tuneli so dolge cevi, po navadi okrogle ali kvadratne oblike. Preu\xc4\x8devani model je v sredini in je po navadi fiksno name\xc5\xa1\xc4\x8den na merilne naprave. Pretok zraka zagotavlja mo\xc4\x8dan ventilator, uporablja se tudi usmernike, ki zmanj\xc5\xa1ajo vrtin\xc4\x8denje ventilatorja in naredijo karseda enakomeren zra\xc4\x8dni tok. V\xc4\x8dasih zraku dodajo trdne delce (dim), da se bolje vidi, kako zrak obteka objekt. Ve\xc4\x8dinoma se uporabljajo za aerodinami\xc4\x8dno preu\xc4\x8devanje vozil, pa tudi za stacionarne objekte, kot so neboti\xc4\x8dniki in mostovi._NEWLINE_Prvi vetrni tunel je bil izumljen leta 1871. Med 2. svetovno vojno so zgradili ve\xc4\x8d velikih vetrnih tunelov. Med hladno vojno so bili zelo pomembni za razvoj nadzvo\xc4\x8dnih letal in raket. Redko se testira letala v pravi velikosti, ker so taki tuneli zelo veliki in dragi za upravljanje. Nadzvo\xc4\x8dni tuneli so sicer mo\xc5\xbeni, vendar niso prakti\xc4\x8dni, saj potrebujejo ogromne koli\xc4\x8dine zraka, tudi pri samo kratkem testu. Razvoj ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih modelov CFD (Computational fluid dynamics - ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka dinamika teko\xc4\x8din) je zelo zmanj\xc5\xa1al potrebo bo vetrnih tunelih. V Sloveniji ima Fakulteta za strojni\xc5\xa1tvo v Ljubljani manj\xc5\xa1i vetrni tunel._NEWLINE_Pred pojavom vetrnih tunelov so zrakoplove testirali tako, da so jih premikali skozi zrak. V vetrnem tunelu se dose\xc5\xbee iste rezultate, \xc4\x8de je objekt fiksen in ga obteka zrak - tako ni potrebno testiranje v letu._NEWLINE_Pozneje so jih za\xc4\x8deli uporabljati tudi na avtomobilih, ne toliko za ugotovljanje aerodinami\xc4\x8dne sile per se, ki ni tako pomembna pri krmiljenju avtomobila kot pri letalu. Razlog je bil zmanj\xc5\xa1evanje zra\xc4\x8dnega upora in s tem porabe goriva.'