b'\n_START_ARTICLE_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska demokracija\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska demokracija je politi\xc4\x8dna usmeritev, ki v sebi zdru\xc5\xbeuje ideale kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in demokracije. Zdru\xc5\xbeuje politi\xc4\x8dne stranke, ki se ve\xc4\x8dinoma nahajajo na desni sredini politi\xc4\x8dnega spektra. Po posameznih dr\xc5\xbeavah sicer politi\xc4\x8dne stranke, ki se ozna\xc4\x8dujejo za kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratske, zastopajo nekoliko razli\xc4\x8den spekter politi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj. V mednarodnem pregledu se ta spekter giblje od leve sredine do jasno desnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d, kar pa ne pomeni, da vsaka posamezna kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratska stranka pokriva ta spekter v celoti. Glede na dr\xc5\xbeavo ali definicijo spadajo h kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokraciji tudi konservativne ali versko fundamentalne usmeritve. Dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno je za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo bistvenega pomena dru\xc5\xbebeni nauk Cerkve._NEWLINE_Nekatere kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratske stranke po svetu so velike ljudske stranke desne sredine in klasi\xc4\x8dne vladne stranke (npr. CDU in CSU v Nem\xc4\x8diji, \xc3\x96VP v Avstriji). Druge kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratske stranke pa so majhne in zastopajo dele prebivalstva, ki sebe vidijo kot manj\xc5\xa1inske. V Evropi obstaja tendenca, po kateri velike kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratske stranke postajajo manj\xc5\xa1e in meh\xc4\x8dajo svoj kr\xc5\xa1\xc4\x8danski zna\xc4\x8daj. Zna\xc4\x8dilne kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratske stranke so nastale predvsem v dr\xc5\xbeavah z visokim dele\xc5\xbeem katoli\xc5\xa1kega prebivalstva; v teh dr\xc5\xbeavah so si dostikrat pridobile prevladujo\xc4\x8di polo\xc5\xbeaj v strankarskem sistemu. V Evropi so tradicionalni politi\xc4\x8dni nasprotniki kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratskih strank socialni demokrati, ki so v politi\xc4\x8dnem spektru levo od kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih demokratov. _NEWLINE_Na mednarodni ravni se kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratske stranke zdru\xc5\xbeujejo v mednarodno zdru\xc5\xbeenje sredinskih demokratov (Centrist Democrat International), na evropski ravni pa v Evropsko ljudsko stranko.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEden od temeljev kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratskega mi\xc5\xa1ljenja je dru\xc5\xbebeni nauk Cerkve. Pri tem gre za predstavo o \xc4\x8dloveku, ki \xc4\x8dloveku, ustvarjenemu od Boga, pripisuje dostojanstvo, razli\xc4\x8dnost, enakovrednost in nepopolnost ter od tod izpeljuje temeljne vrednote kot so svoboda, demokrati\xc4\x8dno soodlo\xc4\x8danje in socialna pravi\xc4\x8dnost._NEWLINE_Demokratsko-socialna vsebina je tisto, kar kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo lo\xc4\x8di od pravih konservativcev, ki so v zgodovini zastopali plemstvo. Od verskih fundamentalistov, pa tudi od pravih klerikalcev (ti zagovarjajo oblast Rimokatoli\xc5\xa1ke cerkve), se kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokrati lo\xc4\x8dijo po tem, da po eni strani terjajo strpnost do lastnega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, po drugi strani pa so (vsaj na\xc4\x8deloma) strpni do drugih svetovnih nazorov._NEWLINE_Za nastanek politi\xc4\x8dne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske demokracije je zelo pomembna enciklika Rerum novarum, ki jo je leta 1891 objavil pape\xc5\xbe Leon XIII.. V njej se je Vatikan odzval na industrializacijo in se prvi\xc4\x8d soo\xc4\x8dil z novim polo\xc5\xbeajem delavcev. Z encikliko Quadragesimo anno, ki jo je leta 1931 objavil pape\xc5\xbe Pij XI., je katoli\xc5\xa1ka Cerkev zaradi izzivov totalitarnih ideologij konkretizirala svoje mnenje o svobodi posameznika. V tej encikliki je opisano za kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratsko filozofijo zelo pomembno na\xc4\x8delo subsidiarnosti. Sledi na\xc4\x8delom zasebno pred dr\xc5\xbeavnim (prednost daje odgovornosti posameznika pred intervencijo dr\xc5\xbeave) in malo pred velikim (ko gre za delovanje dr\xc5\xbeave). Iz tega sledi na\xc4\x8delo, da naj bo dr\xc5\xbeava kolikor mogo\xc4\x8de decentralno organizirana. Obstaja pa tudi dol\xc5\xbenost subsidiarnosti, ko manj\xc5\xa1a in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a enota ne more izpolniti dolo\xc4\x8dene obveznosti (poglobljeno predstavljeno v encikliki Mater et Magistra, 1961). Na kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratsko filozofijo so pomembno vplival tudi francoski filozof Jacques Maritain.  _NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska demokracija zagovarja tudi na\xc4\x8delo solidarnosti. Gospodarstvo naj se postavi v slu\xc5\xbebo \xc4\x8dloveka. Iz tega izhaja ukrotitev kapitalizma znotraj socialnega tr\xc5\xbenega gospodarstva. _NEWLINE_V preteklosti je na formuliranje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratskega mi\xc5\xa1ljenja pomembno vplivalo stali\xc5\xa1\xc4\x8de Cerkve v vpra\xc5\xa1anjih javne morale. Tako je za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo dru\xc5\xbeina \xc5\xa1e posebej pomembna. Nekateri znanstveniki kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokraciji pripisujejo tudi ve\xc4\x8djo pripravljenost za sodelovanje med razli\xc4\x8dnimi dru\xc5\xbebenimi sloji (npr. med delavci in podjetniki) in - v primerjavi z drugimi politi\xc4\x8dnimi usmeritvami - ve\xc4\x8djo pripravljenost na politi\xc4\x8dni kompromis. V kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokraciji se poudarja skupni blagor in \xc4\x8dim \xc5\xa1ir\xc5\xa1i dru\xc5\xbebeni konsenz. V\xc4\x8dasih je govora tudi o zna\xc4\x8dilni kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratski vrsti dr\xc5\xbeave blaginje.            _NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska demokracija se je konec 19. stoletja in v 20. stoletju uresni\xc4\x8devala v razli\xc4\x8dnih organizacijah. Ob kr\xc5\xa1\xc4\x8danskdemokratskih strankah so v okviru kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratskega gibanja nastali tudi sindikati, dobrodelne ustanove in druge organizacije. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski sindikati so se jasno razmejili nasproti sindikatom, ki so nastali med socialisti\xc4\x8dnim delavstvom. Danes se kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo pogosto povezuje predvsem z njeno najbolj vidno pojavnostjo: politi\xc4\x8dnimi strankami.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji se je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska demokracija v podobi politi\xc4\x8dne stranke pojavila \xc5\xbee zgodaj. Leta 1892 se je v Kranjski organizirala Katoli\xc5\xa1ka narodna stranka. Ta se je pozneje preimenovala v Slovensko ljudsko stranko, ki je bila najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a slovenska politi\xc4\x8dna stranka med svetovnima vojnama. Z drugo svetovno vojno je bila kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratska tradicija na Slovenskem prekinjena. Konec osemdesetih let 20. stoletja je kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratsko gibanje na Slovenskem ponovno o\xc5\xbeivelo in leta 1988 je bila ustanovljena Slovenska kme\xc4\x8dka zveza, leta 1989 tudi Slovenski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokrati. Za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokracijo se opredeljuje tudi stranka Nova Slovenija.'