b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Pashal II.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Pashal II. (latinsko Paschalis II, se je rodil v plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini kot Rajner (Reginer, Rainer, Ranijer latinsko Ranierius, italijansko Raniero), in je bil pape\xc5\xbe od 13. avgusta 1099 do svoje smrti, 21. januarja  1118. Rodil se je med 1053 in 1055. Kot dvajsetleten menih benediktinec je pri\xc5\xa1el v Rim za \xc4\x8dasa pontifikata Gregorja VII., ki ga je imenoval za opata pri sv. Lovrencu zunaj obzidja in kmalu nato \xe2\x80\x93 po letu 1078 \xe2\x80\x93 za kardinala-duhovnika pri svetem Klemenu.\n_START_SECTION_\nPrva kri\xc5\xbearska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji gore\xc4\x8dnosti za uspeh kri\xc5\xbearskih vojn  je Pashal posnemal svojega slavnega prednika Urbana. On jih je spodbujal, glede na \xc5\xbertve, ki so jih \xc5\xbee opravili zapustiv\xc5\xa1i dom in prijatelje, da si prizadevajo za vi\xc5\xa1\xc4\x8dje re\xc4\x8di, da bi mogli osvojiti ve\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. On jim je poslal, kakor je rekel, \xc2\xbbiz naro\xc4\x8dja Apostolskega sede\xc5\xbea, Mavricija (Maurice), porto\xc5\xa1kega  \xc5\xa1kofa, \xc2\xbbda bi oni, ki so se zavezali skozi namestnika svetega Petra, njegovega predhodnika bla\xc5\xbeenega spomina, pape\xc5\xbea Urbana, in se lotili tako mogo\xc4\x8dnega romanja, v obilici u\xc5\xbeivali tola\xc5\xbebo svetega Petra.\xc2\xab\xc2\xa0Oni naj bi ubogali njegovega legata, ki ga je poslal jeruzalemski Cerkvi, kakor da bi ubogali njega samega.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelja po zedinjenju\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pape\xc5\xbe Gregor VII. bi bil rad podpiral bizantinske cesarje in zopet zedinil vzhodno in zahodno Cerkev. Vredni dedi\xc4\x8d Gregorjevih vzhodnih na\xc4\x8drtov je bil idealni Urban II.  S prvo kri\xc5\xbearsko vojsko (1096 \xe2\x80\x94 1099) ni nameraval samo osvoboditi Jeruzalema , ampak je hotel tudi vzhodno Cerkev re\xc5\xa1iti iz su\xc5\xbenosti nevernikov in tako vzhodne kristjane pridobiti za zedinjenje. Pape\xc5\xbe Urban II. se ni dal odvrniti od svojega idealnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Kri\xc5\xbearji so bili v za\xc4\x8detku sicer prijazni do vzhodnih kristjanov in so slo\xc5\xbeno z njimi dosegli lepe uspehe. Toda zahodni vitezi in njihovi voditelji niso bili pravi stanovitni zastopniki vesoljne katoli\xc5\xa1ke cerkve. Med Grki in kri\xc5\xbearji je \xc5\xbee v prvih letih nastalo medsebojno nezaupanje in nasprotje. V kri\xc5\xbearskih voditeljih je \xc5\xbee takrat dozorela misel, da je najprej treba podjarmiti Grke, zatreti razkol in latinizirati Carigrad; \xc5\xa1ele potem se bodo mogli s popolnim uspehom boriti proti nevernikom._NEWLINE_Zato se je v kri\xc5\xbearskih vojskah medsebojno nasprotje med vzhodom in zahodom do skrajnosti poostrilo._NEWLINE_Jeruzalem so kri\xc5\xbearji osvobodili \xc5\xa1e za \xc4\x8dasa pape\xc5\xbea Urbana , ki pa je umrl preden je novica prispela v Rim. Ena glavnih nalog gregorijanske reforme je bila tudi osvoboditev vzhodnih kristjanov izpod mohamedanskega jarma, kakor tudi vzpostavitev kr\xc5\xa1\xc4\x8danske enotnosti. To smer svojega velikega prednika Gregorja , kakor tudi predhodnika Urbana, je zasledoval tudi Pashal. On je \xc5\xbeelel zedinjenje brez latinizacije vzhodnih kristjanov. _NEWLINE_Nekaj mesecev po nastopu slu\xc5\xbebe je pisal kri\xc5\xbearjem v Palestini in jim \xc4\x8destital za njihove zmage nad \xc2\xbbzatiralci kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih ljudstev\xc2\xab\xc2\xa0ter z njimi delil veselje, da \xc2\xbbse je Vzhodna cerkev, po svojem dolgem su\xc5\xbeenjstvu, ve\xc4\x8dinoma vrnila k svoji starodavni svobodi.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nProtipape\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa svojega pape\xc5\xbeevanja je imel te\xc5\xbeave z ve\xc4\x8d protipape\xc5\xbeev, ki so imeli podporo pri svetorimskem cesarju Henriku IV., kakor tudi pri njegovem sinu in nasledniku Henriku V..\n_START_SECTION_\nKlemen III.\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi protipape\xc5\xbe Klemen je umrl kmalu po njegovemu nastopu v malem mestecu svojega izgnanstva, Civita Castellana  8. septembra 1100._NEWLINE_Njegova nenadna smrt je pravzaprav olaj\xc5\xa1ala za\xc4\x8detek nedavno \xe2\x80\x93 13. avgusta 1100 \xe2\x80\x93 izvoljenemu pape\xc5\xbeu Pashalu II.: _NEWLINE_V Rimu je pape\xc5\xbeu vse \xc5\xa1lo na roke. Ljudi je osvajala njegova prijaznost; zdelo se je, da so se zedinili v zvestobi svojemu novemu duhovnemu poglavarju. Za\xc4\x8deli so skrbeti, kako bi pregnali protipape\xc5\xbea iz svojega sosedstva; pravo\xc4\x8dasno darilo tiso\xc4\x8d un\xc4\x8d zlata, ki ga je poslal pape\xc5\xbeu sicilijski vojvoda Roger I., je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala mo\xc5\xbenosti za uresni\xc4\x8ditev njegovih na\xc4\x8drtov. Ko so ga pregnali iz Albana, se je Guibert (tudi: Gulbert) napotil v Civit\xc3\xa1 Castellana, kjer je nenadna smrt napravila konec njegovim visokolete\xc4\x8dim na\xc4\x8drtom (septembra 1100). Ko so za\xc4\x8deli njegovi prista\xc5\xa1i \xc5\xa1iriti govorice, da je videti na njegovem grobu \xc4\x8dude\xc5\xbeno svetlobo in da se tam dogajajo \xc4\x8dude\xc5\xbei, je pape\xc5\xbe napravil temu konec: dal je izkopati truplo in ga vre\xc4\x8di v Tibero. Orderik (Ordericus) je ohranil nekaj verzov o Guibertu, ki naj bi rabili kot njegov epitaf. Bili so delo Pierleona, ki naj bi bil postal \xe2\x80\x93 kakor se \xc4\x8dudno sli\xc5\xa1i \xe2\x80\x93 o\xc4\x8de protipape\xc5\xbea. Pesnik omenja, da si je Guibert potem, ko so ga izgnali iz obeh krajev: Rima in Ravene, zaslu\xc5\xbeil prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v peklu zaradi uporabljanja imena brez vsebine.\n_START_SECTION_\nTeodorik\n_START_PARAGRAPH_\nProtipape\xc5\xbe, naslednik protipape\xc5\xbea Klemena III., ki ga je v investiturnih bojih postavil cesar Henrik IV. 1100. Leta 1102 ga je Pashal II. dal zapreti.\n_START_SECTION_\nAlbert\n_START_PARAGRAPH_\nAlbert je bil protipape\xc5\xbe, ki se je kljub cesarjevi podpori obdr\xc5\xbeal le od februarja do marca 1102.\n_START_SECTION_\nSilvester IV.\n_START_PARAGRAPH_\nTri leta po Albertovi smrti \xe2\x80\x93 1105 \xe2\x80\x93 so nasprotniki gregorijanske reforme postavili \xc5\xa1e tretjega protipape\xc5\xbea, Maginulfa, ki si je privzel ime Silvester IV. Le nekaj dni po ustoli\xc4\x8denju je moral zaradi hudih pouli\xc4\x8dnih bojev be\xc5\xbeati iz Rima. Dokon\xc4\x8dno se je odpovedal pape\xc5\xa1ki oblasti \xc5\xa1ele leta 1111.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1117 se je pape\xc5\xbe Pashal pred uporniki moral umakniti iz Rima. Kmalu po vrnitvi je 21. januarja 1118 umrl v Rimu._NEWLINE_ _NEWLINE_Pokopan je v Baziliki svetega Petra v Vatikanu.'