b'\n_START_ARTICLE_\nPina Bausch\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v mestu Solingen blizu D\xc3\xbcsseldorfa, kot tretji in najmlaj\xc5\xa1i otrok Augusta in Anite Bausch. Star\xc5\xa1a sta bila lastnika gostilne in majhnega hotela.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1955 je za\xc4\x8dela obiskovati baletno \xc5\xa1olo (Folkwangschule) v Essnu, ki jo je vodil koreograf Kurt Jooss, eden od utemeljiteljev nem\xc5\xa1kega izraznega plesa. _NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani izobrazbi je pridobila \xc5\xa1tipendijo in leta 1959 nadaljevala \xc5\xa1olanje v New Yorku na Julliardu, kjer so jo med drugimi pou\xc4\x8devali tudi Anthony Tudor, Jos\xc3\xa9 Lim\xc3\xb3n in Paul Taylor. V New Yorku je nastopala s plesnim ansamblom Paul Sanasardo in Donya Feuer ter postala \xc4\x8dlanica Metropolitan Opera Ballet Company._NEWLINE_Leta 1962 se je Pina kot solistka pridru\xc5\xbeila Joossovem Folkwang Ballett-u in asistirala Joossu pri ve\xc4\x8d koreografskih delih. Svojo prvo koreografijo Fragment je predstavila leta 1968. Leta 1969 je nasledila Jossa kot umetni\xc5\xa1kega vodjo, leta 1972 pa postala umetni\xc5\xa1ki vodja takratnega Wuppertal Opera Ballet, ki se je kasneje preimenoval v Tanztheater Pina Bausch. Ansambel ima velik repertoar in redno gostuje na velikih odrih po vsem svetu. Tematiko medsebojnega vpliva mo\xc5\xa1ki-\xc5\xbeenska najdemo v ve\xc4\x8dini njenih del, ki so bila tudi navdih za film re\xc5\xbeiserja Pedra Almod\xc3\xb3varja Talk to Her, ki je dosegel \xc5\xa1ir\xc5\xa1e ob\xc4\x8dinstvo. Dela Pine Bausch so sestavljena iz kraj\xc5\xa1ih enot (dialoga in dejanje), pogosto surrealne narave. Ponavljanje je pomembno sestavno sredstvo. Njena ve\xc4\x8dpredstavnostna produkcija pogosto vsebuje dovr\xc5\xa1ene nize in izbrano glasbo. V delu Masurca Fogo polovico odra zaseda ogromna skala, glasbeni del pa vklju\xc4\x8duje vse od portugalske glasbe do K. D. Lang._NEWLINE_Leta 1983 je odigrala vlogo princese Lherimie v filmu Federica Fellinija And the Ship Sails On.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPina Bausch je bila poro\xc4\x8dena z Nizozemcem Rolfom Borzikom, scenografom in kostumografom, ki je umrl leta 1980 za levkemijo. Leto za tem je njen \xc5\xbeivljenjski sopotnik in o\xc4\x8de njunega sina Rolfa-Salomona postal Ronald Kay.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nMed nagradami, ki jih je prejela so britanska nagrada Laurencea Olivierja in japonska nagrada mesta Kyoto. Leta 2008 jo je mesto Frankfurt nagradilo s presti\xc5\xbeno Goethejevo nagrado.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPina Bausch je umrla v Wuppertalu zaradi neozdravljive oblike raka, samo pet dni po diagnozi._NEWLINE_S svojim delom je odlo\xc4\x8dilno vplivala na razvoj plesa v drugi polovici 20. stoletja.'