b'\n_START_ARTICLE_\nBegunj\xc5\xa1\xc4\x8dica\n_START_PARAGRAPH_\nBegunj\xc5\xa1\xc4\x8dica je razpotegnjena grebenska gora v Karavankah. Razteza se od Smoku\xc5\xa1ke planine na zahodu do Sv. Ane na Ljubelju, na vzhodu. Sam greben ima ve\xc4\x8d vrhov. Najvi\xc5\xa1ji je srednji Veliki vrh (2060 m), zahodni Srednji vrh je nekoliko ni\xc5\xbeji, najni\xc5\xbeja pa je vzhodna Begunjska Vrta\xc4\x8da (1997 m). Ju\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja se dvigajo nad dolino Drage severno od Begunj. Severno ostenje pada na Zelenico in je na ve\xc4\x8d krajih prekinjeno z meli\xc5\xa1\xc4\x8di in \xc5\xbelebovi. _NEWLINE_Zaradi lahkega dostopa je Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dica obiskana skozi vse leto. Poleg tega so pozimi in spomladi ob ugodnih sne\xc5\xbenih razmerah njena meli\xc5\xa1\xc4\x8da pripraven teren za turno smuko.\n_START_SECTION_\nRazgled\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi ugodne lege je zelo \xc5\xa1irok razgled z vrha Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dice. Na zahodu se razprostirajo spodnje bohinjske gore, Triglavsko pogorje, Martuljkova skupina s \xc5\xa0krlatico, sledi Stol, Vrta\xc4\x8da, Ko\xc5\xa1uta na severu, na vzhodu Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe s Stor\xc5\xbei\xc4\x8dem, na jugu pa obse\xc5\xbena Ljubljanska kotlina.\n_START_SECTION_\nGeomorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ji greben Karavank in tudi Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dice je iz zgornje triasnega debeloskladovitega apnenca in dolomita, medtem ko je del ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8dij iz jurskih nagubanih skladovitih apnencov z ro\xc5\xbeenci. V njih je doslej znanih pet pomembnih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d liasnih amonitov in sicer na nadmorski vi\xc5\xa1ini 1400 do 1600 m, pribli\xc5\xbeno 1 km vzhodno od Roblekovega doma. Poznanih je 13 vrst amonitov, najve\xc4\x8d iz rodov Harpoceras, Phylloceras, Hildoceras in Lytoceras. _NEWLINE_V liasnih apnencih je tudi do 150 cm debela plast ro\xc5\xbeenca orudenega z manganovo rudo, ki so jo neko\xc4\x8d tudi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzredno bogato rastlinstvo je predvsem na travi\xc5\xa1\xc4\x8dih ju\xc5\xbenega pobo\xc4\x8dja pod vrhom. K pestrosti rastlinstva veliko prispeva menjajo\xc4\x8da se geolo\xc5\xa1ka podlaga. Tu uspevajo ro\xc5\xbenati gadnjak (Scorzonera rosea), planika (Leontopodium alpinum), travnolistna perunika (Iris graminea), panonski svi\xc5\xa1\xc4\x8d (Gentiana pannonica), Seguierijeva zlatica (Ranunculus seguieri), Zoisova zvon\xc4\x8dica (Campanula zoysii), mlahava bilnica (Festuca laxa).'