b'\n_START_ARTICLE_\nKaznovanje prekr\xc5\xa1kov na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPrekr\xc5\xa1ek je vsako manj\xc5\xa1e kr\xc5\xa1enje zakona, ustaljenih norm ali pravil. V Zakonu o prekr\xc5\xa1kih Republike Slovenije je prekr\xc5\xa1ek opredeljen v 6. \xc4\x8dlenu, ki pravi:_NEWLINE_Prekr\xc5\xa1ek je dejanje, ki pomeni kr\xc5\xa1itev zakona, uredbe vlade, odloka samoupravne\xe2\x80\x9a lokalne skupnosti, ki je kot tako dolo\xc4\x8deno kot prekr\xc5\xa1ek in je zanj predpisana sankcija za prekr\xc5\xa1ek._NEWLINE_Delavec pred pri\xc4\x8detkom dela skleniti pogodbo o zaposlitvi. Pogodbo o zaposlitvi sklene na podlagi  zakona o delovnih razmerjih (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 21/2013 s spremembami, v nadaljevanju ZDR-1) ali pa druge pogodbe (na primer: avtorska pogodba, podjemna pogodba), s katerimi se zave\xc5\xbee opraviti dolo\xc4\x8deno delo, delodajalec pa se zave\xc5\xbee, da bo delavcu zagotovil ustrezne delovne pogoje in pla\xc4\x8dilo. Delovno razmerje definira 4. \xc4\x8dlen ZDR-1 kot razmerje med delavcem in delodajalcem, v  katerem se delavec prostovoljno vklju\xc4\x8di v organiziran delovni proces delodajalca in v njem za pla\xc4\x8dilo, osebno in nepretrgoma opravlja delo po navodilih in pod nadzorom delodajalca. V tem \xc4\x8dlenu so tudi predvidene predpostavke, ki pa morajo biti izpolnjene, da se pogodbeno razmerje med dvema osebama smatra za delovno razmerje._NEWLINE_Kaznovanje prekr\xc5\xa1kov na delovnem mestu_NEWLINE_Delavec je odgovoren za svoje delo, ki ga mora opravljati vestno in skrbno. Delavec mora upo\xc5\xa1tevati navodila delodajalca in spo\xc5\xa1tovati predpise o varnost in zdravju pri delu ter ga obve\xc5\xa1\xc4\x8dati o okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, ki vplivajo na delovno razmerje (II. poglavje, 7. podpoglavje, 1. sekcija ZDR-1). Poleg tega pa zakon izrecno dolo\xc4\x8da tudi to, da se mora delavec  vzdr\xc5\xbeati vseh ravnanj, ki glede na naravo dela, ki ga opravlja, materialno ali moralno \xc5\xa1koduje ali bi lahko \xc5\xa1kodoval poslovnih interesom delodajalca (35. \xc4\x8dlen ZDR-1). Zato tako nalaga delavcu, da ne sme ravnati v \xc5\xa1kodo delodajalca._NEWLINE_Dol\xc5\xbenost delavca je tudi varovati poslovne skrivnosti svojega delodajalca. Kot poslovno skrivnost Zakon o delavnih razmerjih opredeljuje podatke, ki jih kot take dolo\xc4\x8di delodajalec in ki so bile delavcu zaupane ali s katerimi je bil seznanjen na drug na\xc4\x8din. Za poslovno skrivnost se \xc5\xa1tejejo tudi podatki, pri katerih bi nastala ob\xc4\x8dutna \xc5\xa1koda, \xc4\x8de bi zanje izvedela nepoobla\xc5\xa1\xc4\x8dena oseba. ZDR-1 za kr\xc5\xa1itev konkuren\xc4\x8dne prepovedi. V primeru, da delavec kr\xc5\xa1i svoje obveznosti, torej, da naredi prekr\xc5\xa1ek, ima delodajalec na voljo razli\xc4\x8dne sankcije. _NEWLINE_Zakon o delovnih razmerjih kot sankciji dolo\xc4\x8da pla\xc4\x8dilo od\xc5\xa1kodnine in prenehanje delovnega razmerja._NEWLINE_Delavec ima na voljo tudi \xc4\x8das za pripravo zagovora in zagovor. V postopek raziskovanja kr\xc5\xa1itve na delovnem mestu se lahko vklju\xc4\x8di tudi sindikat. Na zahtevo delavca je delodajalec dol\xc5\xbean obvestiti sindikat o redni ali izredni odpovedi pogodbe o zaposlitvi. \xc4\x8ce delavec ni \xc4\x8dlan nobenega sindikata, je delodajalec dol\xc5\xbean na zahtevo obvestiti svet delavcev ali delavskega zaupnika (86. \xc4\x8dlen ZDR-1). Slednja ali sindikat lahko podajo svoje mnenje, ki pa za delodajalca ni obvezujo\xc4\x8d._NEWLINE_Pri javnih uslu\xc5\xbebencih kr\xc5\xa1itve na delovnem mestu obravnava vsak individualni organ, kjer je delavec zaposlen. Zoper to odlo\xc4\x8dbo delavec \xc5\xa1e nima takoj sodnega varstva, ampak mora naprej vlo\xc5\xbeiti prito\xc5\xbebo na Komisijo za prito\xc5\xbebe iz delovnega razmerja, kateri podlago za obstoj dolo\xc4\x8da 35. \xc4\x8dlen Zakona o javnih uslu\xc5\xbebencih (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 63/07 s spremembami) . Tako primeroma Komisija za prito\xc5\xbebe obravnava prito\xc5\xbebo delavca zoper sklep o disciplinski odgovornosti, katero je ugotovil upravni organ zardi kr\xc5\xa1itve na delovnem mestu (nevestno delo). _NEWLINE_V primeru, ko delavec meni, da je zaposlitev izgubil neupravi\xc4\x8deno ali je pla\xc4\x8dilo od\xc5\xa1kodnine neupravi\xc4\x8deno in ga delodajalec ne upo\xc5\xa1teva, ima na voljo sodno pot za uveljavljanje svojih zahtevkov.\n_START_SECTION_\nPla\xc4\x8dilo od\xc5\xa1kodnine\n_START_PARAGRAPH_\nPla\xc4\x8dilo od\xc5\xa1kodnine se lahko uveljavlja po splo\xc5\xa1nih pravilih civilnega prava. Delavec je delodajalcu od\xc5\xa1kodninsko odgovoren za \xc5\xa1kodo, ki jo povzro\xc4\x8di pri delu ali v zvezi z delom, pod pogojen, da je \xc5\xa1koda storjena namenoma ali iz hude malomarnosti, to dolo\xc4\x8da 147. \xc4\x8dlen Obligacijskega zakonika. Delodajalec mora povrniti \xc5\xa1kodo o\xc5\xa1kodovancu, ki mu jo povzro\xc4\x8di njegov delavec, nato pa lahko zahteva povra\xc4\x8dilo od delavca v zgoraj navedenih primerih. \xc5\xa0koda, storjena namenoma ali iz hude malomarnosti predstavlja visoko stopnjo storil\xc4\x8deve krivde. Delavec tako ravna namenoma, \xc4\x8de se zaveda, da lahko z njegovim dejanjem nastanejo prepovedane posledice, a dejanje vseeno \xc5\xbeeli izvr\xc5\xa1iti. S hudo malomarnostjo pa je storjeno dejanje, pri katerem se delavec zaveda, da lahko nastane dolo\xc4\x8dena \xc5\xa1koda za delodajalca ali tretjo osebo (o\xc5\xa1kodovanca), in dejanje izvr\xc5\xa1it, pri tem pa misli, da bo lahko prepre\xc4\x8dil prepovedano posledico (\xc5\xa1kodo) ali pa misli, da \xc5\xa1koda ne bo nastala. Navedena odgovornost delavca se presoja po splo\xc5\xa1nih pravilih od\xc5\xa1kodninskega prava._NEWLINE_Vendar pa ZDR-1 vsebuje tudi dolo\xc4\x8dbe, ki specialno obravnavajo odgovornost za \xc5\xa1kodo, ki jo stori delavec. Tako lahko delodajalec zahteva povra\xc4\x8dilo \xc5\xa1kode, ki nastane zaradi kr\xc5\xa1itve konkuren\xc4\x8dne prepovedi \xc5\xbee na podlagi samega ZDR-1. Konkuren\xc4\x8dna prepoved je nalog delavcu, da med trajanjem delovnega razmerja ne sme opravljati dela ali sklepati poslov, ki sodijo v dejavnost, ki jo dejansko opravlja delodajalec (37. \xc4\x8dlen ZDR-1), razen \xc4\x8de ima za to predhodno od njega pridobljeno pisno soglasje. Dejanje delavca mora za delodajalca predstavljati konkuren\xc4\x8dno dejavnost, zaradi izvedbe katere ima delodajalec dolo\xc4\x8deno poslovno \xc5\xa1kodo, ki se odrazi bodisi na izgubi prometa ali manj\xc5\xa1em zaslu\xc5\xbeku. Tako zakon (ZDR-1) izrecno dolo\xc4\x8da, da lahko delodajalec v roku treh mesecev od dneva, ko je izvedel za delav\xc4\x8devo opravljanje posla oziroma v roku treh let od dokon\xc4\x8danja posla oziroma sklenitve posla zahteva povrnitev \xc5\xa1kode, ki jo je utrpel zaradi tega dejanja delavca.\n_START_SECTION_\nOdpoved pogodbe o zaposlitvi\n_START_PARAGRAPH_\nDruga mo\xc5\xbenost za kr\xc5\xa1itev delavca je  odpoved pogodbe o zaposlitvi. Pri tem Zakon o delovnih razmerjih lo\xc4\x8duje dva na\xc4\x8dina prenehanja pogodbe o zaposlitvi zaradi kr\xc5\xa1itve delavca. Prvi na\xc4\x8din je redna odpoved pogodbe iz krivdnega razloga (89. \xc4\x8dlena ZDR-1) zaradi kr\xc5\xa1enja pogodbene obveznosti ali druge obveznosti iz delovnega razmerja. Katere so obveznosti, ki se jih mora delavec dr\xc5\xbeati (vestno in skrbno opravljanje dela, upo\xc5\xa1tevanje navodil delodajalca, vzdr\xc5\xbeati se ravnanja, ki povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kodo itd.).  Drugi na\xc4\x8din prenehanja pogodbe o zaposlitvi je izredna odpoved. V obeh primerih, tako redne kot izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi gre za kr\xc5\xa1itev delavca, ki ima za posledico prenehanje delovnega razmerja. Razlika med njima je v trajanju rokov. V primeru redne odpovedi pogodbe se mora delodajalec dr\xc5\xbeati odpovednega roka, kar pomeni, da prete\xc4\x8de dolo\xc4\x8den \xc4\x8das od izro\xc4\x8ditve odpovedi pogodbe do trenutka, ko delavec tudi dejansko in pravno ostane brez zaposlitve (93. \xc4\x8dlen ZDR-1). V primeru izredne odpovedi pa gre za tako hudo kr\xc5\xa1itev, da je potrebno delovno razmerje takoj prekiniti. Te razloge zakon izrecno na\xc5\xa1teva, da ne prihaja do zlorab (110. \xc4\x8dlen ZDR-1). Tako ne pridejo v po\xc5\xa1tev nobeni odpovedni roki, ampak delavec ostane brez zaposlitve naslednji dan. Ima pa delavec vedno pravico, da se o o\xc4\x8ditani kr\xc5\xa1itvi izjasni in poda svoj zagovor. Zagovor delavca pa je le mo\xc5\xbenost in \xc4\x8de je delavec ne izkoristi, se lahko odpove pogodba tudi brez zagovora, dopustne pa je tudi pisni zagovor. Delodajalec mora ravnati skrbno, raziskati kr\xc5\xa1itev in ugotoviti resni\xc4\x8dno dejansko stanje._NEWLINE_Viri_NEWLINE_Zakon o delovnih razmerjih (ZDR-1).(2013). Uradni list Republike Slovenije, \xc5\xa1t. 21. _NEWLINE__NEWLINE_Obligacijski zakonik (OZ).(2001). Uradni list Republike Slovenije, \xc5\xa1t. 83.'