b'\n_START_ARTICLE_\nHidrosfera\n_START_PARAGRAPH_\nHidrosfera (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine vodna sfera) v geografiji opisuje vso vodo, ki jo najdemo pod in na povr\xc5\xa1ju nekega planeta.\n_START_SECTION_\nZemljina hidrosfera\n_START_PARAGRAPH_\nZemljino hidrosfero sestavljajo predvsem oceani, hidrosfera pa zajema tudi vsa morja, jezera, reke in podzemne vode. Povpre\xc4\x8dna oceanska globina je 3794 m, pet krat ve\xc4\x8d kot povpre\xc4\x8dna celinska vi\xc5\xa1ina. Masa vseh oceanov je pribli\xc5\xbeno 1,35 x 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb8 ali pribli\xc5\xbeno 1/4400 skupne mase Zemlje._NEWLINE_Zemlji pravimo tudi\xc2\xa0\xc2\xbbModri planet\xc2\xab, ker ima v primerjavi z drugimi planeti na\xc5\xa1ega oson\xc4\x8dja zelo veliko vode. Pribli\xc5\xbeno 70,8\xc2\xa0% (od tega 97\xc2\xa0% morske vode in 3\xc2\xa0% sladke vode) Zemljinega povr\xc5\xa1ja sestavlja voda, le 29,2\xc2\xa0% pa kopno. Zemljina tirnica, geolo\xc5\xa1ka dejavnost, te\xc5\xbenost, u\xc4\x8dinek tople grede, magnetno polje in ozra\xc4\x8dje bogato s kisikom spremenijo Zemljo v planet poln vode.\n_START_SECTION_\nVoda v ozra\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\nV ozra\xc4\x8dju je zelo malo vode, le stotiso\xc4\x8dinka od celotne koli\xc4\x8dine hidrosfere. Vendar je pomen te vode za podnebje na razli\xc4\x8dnih zemeljskih podro\xc4\x8djih in velikost zbiralnikov sladke vode na celinah zelo velik.\n_START_SECTION_\nVoda na kontinentih\n_START_PARAGRAPH_\nKontinentalne vode so neenakomerno porazdeljene v raznih zbiralnikih. Glede na velikost zalog so na prvem mestu ledeniki,v katerih je 29\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m\xc2\xb3 vode. Sledijo zaloge podtalnice, ki je ocenjena na 8,4\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m\xc2\xb3 vode. Od te koli\xc4\x8dine pride le 0,066\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb5m\xc2\xb3 na vodo, ki je absorbirana v tleh.Prete\xc5\xbeni del podtalnice je enakomerno porazdeljen na dve coni, in sicer na cono, ki je globlje kot 800 m, in na cono nad 800 m globine. Mnogo manj sladke vode je v rekah in jezerih, in sicer le 0,2\xc3\x97*10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m\xc2\xb3, medtem ko je v \xc5\xbeivih organizmih pribli\xc5\xbeno 0,0006\xc3\x97*10\xc2\xb9\xe2\x81\xb5 m\xc2\xb3 vode.\n_START_SECTION_\nVoda v oceanih\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg kontinentalnih zbiralnikov sladke vode sta v oceanih dve veliki nahajali\xc5\xa1\xc4\x8di sladke vode, in to v polarnem ledu Arktike in Antarktike. V teh dveh nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dih je 1,8\xc2\xa0% celotnih zalog hidrosferske vode, njihov dele\xc5\xbe je potemtakem zelo pomemben . Porazdelitev hidrosferske vode na razli\xc4\x8dna zemeljska podro\xc4\x8dja se je v zemeljski zgodovini seveda spreminjala. Tako se je v zadnjih dveh milijonih let led na zemeljskih te\xc4\x8dajih periodi\xc4\x8dno talil in ponovno nastajal. \xc4\x8ce bi se ledeniki na obeh te\xc4\x8dajih popolnoma raztalili, bi se morska gladina pove\xc4\x8dala za 60 m in morje bi poplavilo velike povr\xc5\xa1ine kontinentov.V \xc4\x8dasih najve\xc4\x8dje morske zamrznitve (ledene dobe) se je morska gladina zni\xc5\xbeala za 140 m. Tak\xc5\xa1ne spremembe porazdelitve vodnih mas zemeljske hidrosfere so vplivale na samo zemljo, hude posledice pa so imele tudi druga podro\xc4\x8dja, na primer na su\xc5\xa1na obdobja ali na katastrofalne poplave.Zaradi velike mno\xc5\xbeine ledu se lahko spremeni tudi litosfera. in sicer zaradi velikih pritiskov kamnine ,ki so pod ledom.'