b"\n_START_ARTICLE_\nModerni \xc4\x8dasi\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nFilm prikazuje Chaplinovega Potepuha kot tovarni\xc5\xa1kega delavca na teko\xc4\x8dem traku. Tam je podvr\xc5\xbeen raznovrstnim poni\xc5\xbeanjem, ko da ga posrka moderni stroj in mora privijati vijake na dele strojev vse hitreje zaradi pospe\xc5\xa1ujo\xc4\x8dega teko\xc4\x8dega traku. Na koncu do\xc5\xbeivi \xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom in znori, kar v tovarni povzro\xc4\x8di kaos. Po\xc5\xa1ljejo ga v bolni\xc5\xa1nico. Po okrevanju, zdaj nezaposlenega tovarni\xc5\xa1kega delavca, zamenjajo s pobudnikom komunisti\xc4\x8dnih protestov. V zaporu po nesre\xc4\x8di zau\xc5\xbeije pretihotapljen kokain, ko ga zamenja za sol. V slede\xc4\x8dem deliriju pobegne iz zapora. Ko se vrne, naleti na poskus pobega ostalih in jih z udarci spravi v nezavest. Razgla\xc5\xa1en je za junaka in izpu\xc5\xa1\xc4\x8den. _NEWLINE_Zunaj zaprosi za novo slu\xc5\xbebo, toda povzro\xc4\x8di nesre\xc4\x8do. Zaleti se v osirotelo gaminsko dekle (Paulette Goddard), ki be\xc5\xbei pred policijo zaradi tatvine hlebca kruha. Da bi jo re\xc5\xa1il, pove policistom, da je sam tat in da bi ga morali aretirati. Toda pri\xc4\x8da razkrije njegovo prevaro in izpustijo ga. Da bi ga spet aretirali, poje ogromno koli\xc4\x8dino hrane v menzi in ne pla\xc4\x8da. V policijski marici spet sre\xc4\x8da dekle, toda vozilo do\xc5\xbeivi nesre\xc4\x8do, in ona ga prepri\xc4\x8da, da skupaj pobegneta. Sanjajo\xc4\x8d o bolj\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju se zaposli kot no\xc4\x8dni \xc4\x8duvaj v veleblagovnici, pretihotapi dekle v trgovino in celo pusti tatovom, da vzamejo nekaj hrane. Naslednjega jutra se prebodi v kupu obla\xc4\x8dil in ponovno ga aretirajo. _NEWLINE_Deset dni za tem ga dekle odpelje v njun nov dom, zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno barako, za katero re\xc4\x8de, da \xc2\xbbni Buckinghamska pala\xc4\x8da\xc2\xab, ampak bo zado\xc5\xa1\xc4\x8dala. Potepuh slede\xc4\x8dega jutra prebere v \xc4\x8dasopisu o ponovnem odprtju stare tovarne in se zaposli tam. \xc5\xa0efa zaplete v enega od strojev, toda uspe mu ga re\xc5\xa1iti. Ostali delavci za\xc4\x8dnejo stavko, ob tem sam po nesre\xc4\x8di zalu\xc4\x8da opeko v policista in ponovno ga aretirajo. Dva tedna za tem, ko je izpu\xc5\xa1\xc4\x8den, izve, da je dekle zdaj plesalka v kavarni. Posku\xc5\xa1a mu priskrbeti slu\xc5\xbebo kot pevcu in natakarju. V novi vlogi se ne znajde najbolje, saj ne lo\xc4\x8di med vhodnimi in izhodnimi vrati kuhinje ter ne uspe prinesti pe\xc4\x8dene race \xc4\x8dez plesi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ob svoji to\xc4\x8dki izgubi man\xc5\xa1eto z besedilom pesmi, toda re\xc5\xa1i nastop z improvizacijo in me\xc5\xa1anico besedne igre, besed v ali sestavljenih iz razli\xc4\x8dnih jezikov in navidezno strukturo besedila ob pantomimskem nastopu. Negova to\xc4\x8dka se izka\xc5\xbee za uspe\xc5\xa1nico. Ko policisti \xc5\xbeelijo aretirati dekle zaradi pobega iz marice, ponovno skupaj pobegneta. Ona obupuje, da se nima smisla truditi, toda Potepuh jo pomiri, da bosta \xc5\xbee nekako. V zaklju\xc4\x8dnem prizoru ob zori odkorakata po cesti proti negotovi, a upanja polni prihodnosti.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je dobil navdih za film med evropsko turnejo za promocijo Lu\xc4\x8di velemesta, tako iz klavrnih razmer v Evropi ob veliki gospodarski krizi, kot tudi ob pogovoru z Mahatmo Gandhijem, ki se mu bil poto\xc5\xbeil o \xc2\xbbstrojih z enim samim namenom dobi\xc4\x8dka\xc2\xab._NEWLINE_Priprave so se za\xc4\x8dele leta 1934 za prvi Chaplinov zvo\xc4\x8dni film in so se nadaljevale s pisanjem dialogov in preizku\xc5\xa1anjem nekaterih prizorov. Toda \xc5\xbee kmalu opustil misel na govorjeni dialog in se vrnil na nemi film s sinhroniziranimi zvo\xc4\x8dnimi u\xc4\x8dinki. Poskusi z dialogi so potrdili njegovo dolgotrajno prepri\xc4\x8danje, da bi bila splo\xc5\xa1na privla\xc4\x8dnost njegovega Potepuha izgubljena, \xc4\x8de bi ta kadarkoli spregovoril na filmskem platnu. Ve\xc4\x8dina filma je posnetega v hitrosti za neme filme, 18 sli\xc4\x8dic na sekundo, kar ob predvajanju v hitrosti za zvo\xc4\x8dne filme 24 sli\xc4\x8dic na sekundo naredi burleskne prizore \xc5\xa1e bolj hekti\xc4\x8dne. Sodobne izdaje filma to popravljajo. Za tisti \xc4\x8das je snemanje potekalo dolgo, med 11. oktobrom 1934 in 30. avgustom 1935._NEWLINE_Prikaz zau\xc5\xbeitja drog v prizoru v zaporu je bil za tisti \xc4\x8das drzen, saj je bil od leta 1930 prepovedan prikaz uporabe drog v filmih. Chaplin je bil uporabil prizor s podobno tematiko \xc5\xbee v enem svojih najbolj znanih kratkih filmov, Dobra soseska iz leta 1917.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nPo zapisih v uradnih dokumentih je glasbeno podlago napisal Chaplin sam, aran\xc5\xbema pa posnel z Alfredom Newmanom. Romanti\xc4\x8dna melodija je kasneje dobila besedilo in postala pop uspe\xc5\xa1nica\xc2\xa0\xc2\xbbSmile\xc2\xab, ki jo je prvotno posnel Nat King Cole, kasneje pa so jo peli tudi Sammy Davis Jr., Dean Martin, Tony Bennett, Trini Lopez, Eric Clapton, Barbra Streisand, Diana Ross, Michael Bubl\xc3\xa9, Petula Clark, Liberace, Judy Garland, Madeleine Peyroux, Pl\xc3\xa1cido Domingo in Dionne Warwick, Michael Jackson in Robert Downey, Jr. (tudi kot del filmske glasbe za film Chaplin)._NEWLINE_V filmu je prvi\xc4\x8d mogo\xc4\x8de sli\xc5\xa1ali Chaplinov oziroma Potepuhov glas, ko odpoje humorno pesem \xc2\xbbJe cherche apr\xc3\xa8s Titine\xc2\xab\xc2\xa0L\xc3\xa9oja Daniderffa. Chaplinova razli\xc4\x8dica je znana tudi pod imenom \xc2\xbbThe Nonsense Song\xc2\xab, saj jo njegov Potepuh odpoje v \xc5\xbelobodran\xc5\xa1\xc4\x8dini. Besedilo je nesmiselno, toda vsebuje tudi francoske in italijanske besede; uporaba namenoma delno razumljivega jezika spominja na govore Adenoida Hynkla v Velikem diktatorju._NEWLINE_Skladatelj filmske glasbe David Raksin je zapisal glasbo za film kot mladeni\xc4\x8d, ki se je \xc5\xbeelel uveljaviti. Chaplin je sedel, pogosto v toaleti, si mrmral melodije in dejal Raskinu dejal, naj jih zapi\xc5\xa1e. Raksinovo delo je bilo, da spremeni mrmranje v glasbeno podlago in nastavi predvajani \xc4\x8das in sinhronizacije tako, da ustrezajo situacijam filma. Chaplin je bil violinist in je imel nekaj glasbenega znanja, toda ni bil orkestrant in ni poznal sinhronizacije. Kasneje je Raksin napisal glasbo tudi za znana filma Laura in The Day After.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nModerni \xc4\x8dasi veljajo za enega najve\xc4\x8djih Chaplinovih dose\xc5\xbekov in enega najbolj priljubljenih filmov. Francoski filozofi Jean-Paul Sartre, Simone de Beauvoir in Maurice Merlau-Ponty so po njem poimenovali svojo revijo Les Temps modernes._NEWLINE_Znamenit prizor Potepuhovega mrzli\xc4\x8dnega dela, da je dohajal teko\xc4\x8di trak, je bil navdih za nekatere kasnej\xc5\xa1e komi\xc4\x8dne prizore, tudi Disneykev Der Fuehrer's Face (ko Jaka Racman izmenjujo\xc4\x8de sestavlja topovske granate in salutira portretu Adolfa Hitlerja) in epizodo serije I Love Lucy z naslovom \xc2\xbbJob Switching\xc2\xab\xc2\xa0(ko (Lucy in Ethel posku\xc5\xa1ata slediti vse ve\xc4\x8dji koli\xc4\x8dini \xc4\x8dokoladic, na koncu jih ba\xc5\xa1eta v usta, klobuk in bluzo). Za\xc4\x8detek fantazijskega prizora v filmu, v katerem se Potepuh spotakne preko pru\xc4\x8dke, ko z dekletom vstopita v svoj sanjski dom, je navdihnil podoben prizor v The Dick Van Dyke Showu._NEWLINE_To je bil Chaplinov prvi film s prevladujo\xc4\x8dimi politi\xc4\x8dnimi temami in njegov negativni prikaz industrijske dru\xc5\xbebe je v dolo\xc4\x8denih krogih povzro\xc4\x8dil polemike po premieri. Vsebuje nekaj vidnih podobnosti s francoskim filmom \xc3\x80 nous la libert\xc3\xa9 Ren\xc3\xa9ja Claira iz leta 1931, tudi prizor s teko\xc4\x8dim trakom. Nem\xc5\xa1ka filmska dru\xc5\xbeba Tobis Film je po za\xc4\x8detku predvajanja filma neuspe\xc5\xa1no to\xc5\xbeila Chaplina. Po koncu druge svetovne vojne so ga ponovno to\xc5\xbeili (verjetno kot ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje za protinacisti\xc4\x8dni film Veliki diktator). Tokrat so se s Chaplinom pogodili v izvensodni poravnavi. Clair, ki je bil velik Chaplinov obo\xc5\xbeevalec in je bil navdu\xc5\xa1en nad tem, da ga je posnemal, je bil globoko osramo\xc4\x8den zaradi to\xc5\xbebe in v njej ni sodeloval. _NEWLINE_Film je bil dele\xc5\xbeen tudi o\xc4\x8ditkov, da gre skoraj popolnoma nemi film, \xc4\x8deprav je filmska industrija \xc5\xbee zdavnaj sprejela zvo\xc4\x8dne filme. Dobro je znano, da se je Chaplin bal uni\xc4\x8denja skrivnostnosti in romanti\xc4\x8dnosti lika Potepuha, \xc4\x8de bi bil ta spregovoril, bal se je tudi, da bi to odtujilo gledalce v ne-angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah. Njegovi kasnej\xc5\xa1i filmi so bili vseeno pravi zvo\xc4\x8dni filmi, toda v njih se ne pojavlja ve\xc4\x8d lik Potepuha. Ameri\xc5\xa1ki filmski in\xc5\xa1titut ga je na svoji lestvici 100 Years... 100 Movies uvrstil na 81. mesto najbolj\xc5\xa1ih ameri\xc5\xa1kih filmov vseh \xc4\x8dasov."