b"\n_START_ARTICLE_\nLjudsko pesni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko pesni\xc5\xa1tvo ka\xc5\xbee \xc5\xbeivljenje v neposredni resni\xc4\x8dnosti in elementarno mo\xc4\x8dni preprostosti. Strogih stilisti\xc4\x8dnih in metri\xc4\x8dnih pravil ne upo\xc5\xa1teva; avtor navadno ni znan, je torej anonimno (gr\xc5\xa1ko \xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82 an\xc3\xb3nimos - brezimen). Ljudsko pesni\xc5\xa1tvo torej raste iz ljudstva za ljudstvo._NEWLINE_Ljudsko pesni\xc5\xa1tvo sega v najstarej\xc5\xa1e \xc4\x8dase. Tedaj, ko ljudstvo \xc5\xa1e ni poznalo niti pisave niti tiska, so nadarjeni posamezniki \xc5\xbee ustvarjali slovstvena dela v verzih in prozi. Njihova imena so se s\xc4\x8dasoma pozabila, njihova dela pa so zaradi priljubljenosti med ljudstvom ohranila in razmno\xc5\xbeila. Prehajala so od rodu do rodu, iz kraja v kraj. Pri tem so se v\xc4\x8dasih jezikovno, v\xc4\x8dasih tudi vsebinsko spremenila. Tako so ob istem delu dostikrat nastale ina\xc4\x8dice ali variante._NEWLINE_Za lirske ljudske pesmi je bil poleg besedila vedno bistven tudi napev. Z napevom vred so nastale, z napevom vred so se ohranile in \xc5\xa1irile in \xc4\x8de se je izgubil napev, se je kmalu pozabila tudi pesem. Dostikrat pa je na znani napev nastalo tudi novo besedilo._NEWLINE_Za razvoj in ohranitev na\xc5\xa1ih ljudskih pesmi so bile ugodne patriarhalne razmere, v katerih so \xc5\xbeiveli na\xc5\xa1i predniki v preteklih stoletjih. Nudile so obilo prilik za skupno petje: pri skupnem delu ob zimskih ve\xc4\x8derih, ko so predli, trli lan, li\xc4\x8dkali koruzo itd.; zve\xc4\x8der na vasi, ob raznih prilikah in praznovanjih. Z rasto\xc4\x8do civilizacijo so pri\xc4\x8dele patriahalne razmere po\xc4\x8dasi prehajati v drugi plan, z njimi pa tudi najlep\xc5\xa1e prilike za skupno prepevanje ljudskih pesmi. V novem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja so se ljudske pesmi za\xc4\x8dele pozabljati in gubiti. Samo stari ljudje so jih \xc5\xa1e poznali in z njimi so se izgubile, \xc4\x8de jih ni re\xc5\xa1il za poznej\xc5\xa1e rodove kak zapisovalec. Lirska pesem je \xc5\xa1e dovolj \xc5\xbeiva in se v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu navadno prepeva ob spremljavi harmonike. Epska ljudska pesem pa se je veliko bolj izgubila, v nekaterih pokrajinah \xc5\xbee popolnoma izginila, v drugih krajih pa izumira._NEWLINE_Slovenska ljudska pesem je ponovno o\xc5\xbeivela med NOB. Tedaj so znani in neznani pesniki v dru\xc5\xbebeno politi\xc4\x8dnih pesmih izra\xc5\xbeali ljudsko trpljenje, sovra\xc5\xa1tvo do okupatorja, hrepenenje po svobodi, vero v zmago ter tako zanosno dvigali borbeno moralo.\n_START_SECTION_\nVsebina ljudske pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nVsebinsko na\xc5\xa1a lirska ljudska pesem opeva ljubezen do doma, do narave, do so\xc4\x8dloveka in boga. Daje du\xc5\xa1ka ljudskemu ob\xc4\x8dutju ob raznih prilo\xc5\xbenostih: ob rojstvu, ob svatovanju, ob smrti. Spremlja ljudsko delo (ob setvi, \xc5\xbeetvi, trgatvi), ljudske zabave (pri vinu, plesu), spominja na stare obrede (koledovanje, jurjevanje, kresovanje, pustovanje), navaja zagovore, pregovore, uganke. V\xc4\x8dasih je resna in razmi\xc5\xa1ljujo\xc4\x8da, v\xc4\x8dasih \xc5\xa1aljiva in nagajiva. Epska ljudska pesem pa se precej razlikuje od ostalih slovanskih. Pri mnogih narodih so v ospredju pesmi, ki opevajo juna\xc5\xa1ke boje; slovenska epska pesem pa ima najve\xc4\x8dkrat baladno snov (Lepa Vida). Zanimajo jo nenavadni dogodki, romanti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje po gradovih in razna zgodovinska dogajanja. Tako opeva na\xc5\xa1a ljudska pesem npr. boje s Turki, te\xc5\xbeave tla\xc4\x8danstva, trpljenje zatiranih sirot, desetni\xc5\xa1tvo, romanje, narodnoosvobodilne napore. V\xc4\x8dasih zajema snov iz bajk, pripovedk, legend in pravljic. Najbolj znani junaki na\xc5\xa1e ljudske pesmi so: Pegam in Lambergar, Kralj Matja\xc5\xbe, Kraljevi\xc4\x8d Marko, Mlada Breda, Lepa Vida._NEWLINE_Vse na\xc5\xa1e ljudske pesmi niso slovenskega izvora. Pesem o mladi Bredi smo npr. dobili posredno z Bavarskega (Graf Friedrich), pesem o Kralju Matja\xc5\xbeu in Alen\xc4\x8dici s Provansalskega (Il moro Saracino). Vendar velja ravno Kralj Matja\xc5\xbe za na\xc5\xa1ega najbolj priljubljenega ljudskega junaka. V zgodbah o Kralju Matja\xc5\xbeu je izra\xc5\xbeen uporni duh slovenskega ljudstva, vse njegove \xc5\xbeelje in zahteve. Kralj Matja\xc5\xbe je sicer fevdalni vitez, vendar ljudski za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik. Na\xc5\xa1e kme\xc4\x8dko prebivalstvo se je zavedalo, da samo ne bo moglo ustvariti nove dru\xc5\xbebene ureditve, zato si je \xc5\xbeelelo voditeljev, ki bi zbrali razkropljene mo\xc4\x8di \xc5\xa1tevilnih tla\xc4\x8danov ter jih povedli v boj za zmago.\n_START_SECTION_\nOblika ljudske pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nOblikovno so slovenske ljudske pesmi mnogovrstnej\xc5\xa1e od pesmi drugih ju\xc5\xbenih Slovanov. Navadno se uveljavljajo v kiticah in dostikrat imajo refren. Lirski pesmi rad slu\xc5\xbei za verz \xc5\xa1tiristopi\xc4\x8dni akatalekti\xc4\x8dni trohej (Ti si ur'ce zamudila; Lepa si, pomlad zelena) ali dvostopi\xc4\x8dni amfibrah, stalni verz alpske posko\xc4\x8dnice (Bom \xc5\xa1el na planin'ce, na strme vrhe, bom sli\xc5\xa1al od dale\xc4\x8d zagorske zvone; Ne hodi \xc4\x8dez Dravo, so vel\xc4\x8de vod\xc3\xa9, b' se mogel utopiti zavoljo mene). V slovenski epski ljudski pesmipa prevladuje \xc5\xa1tiristopi\xc4\x8dni akatalekti\xc4\x8dni jamb (Stoji, stoji tam beli grad; Se Kralj Matja\xc5\xbe o\xc5\xbeenil je; Po malni hodi mlinar mlad). Rime so zelo svobodne, v\xc4\x8dasih jih nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo asonance.\n_START_SECTION_\nZgodovina ljudske pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nStarost na\xc5\xa1ih ljudskih del je zelo razli\xc4\x8dna. Najstarej\xc5\xa1a najverjetneje segajo \xc5\xa1e v praslovansko domovino in pogansko dobo. To domnevo vzbujajo ostanki zagovorov (Zagovor zoper izvin), bajk o Kurentu, sojenicah ipd. Svoj vi\xc5\xa1ek pa je na\xc5\xa1e ljudsko pesni\xc5\xa1tvo doseglo v 14. in 15. stoletju. Do 16. stoletja je v glavnem ustvarilo tisto obliko, v kakr\xc5\xa1ni so nam jo re\xc5\xa1ili zapisovalci. Prvi zapis nabo\xc5\xbene slovenske ljudske pesmi je iz dobe okoli leta 1430; to je prva kitica velikono\xc4\x8dne pesmi (Na\xc5\xa1 Gospod je od smrti vstal) iz Sti\xc5\xa1kega rokopisa. Prvi zapis posvetne ljudske pesmi pa je znan \xc5\xa1ele iz srede 18. stoletja. Ve\xc4\x8dina zapisov na\xc5\xa1ih ljudskih pesmi pa izvira iz 19. stoletja. Slovenska ljudska pesem je za na\xc5\xa1o knji\xc5\xbeevnost zelo pomembna, saj je bila do druge polovice 18. stoletja edina besedna umetnostna stvaritev, ki je rasla z usodo slovenskega naroda in ga idejno in esteteko krepila.\n_START_SECTION_\nLjudska pesem pri drugih  narodih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e ve\xc4\x8dji zaklad kot za Slovence pomenijo ljudske pesmi za nekatere druge Slovane. Zelo pomembne so t. i. ruske biline (rus. \xd0\xb1\xd1\x8b\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0 - zgodovinska pripovedka), pripovedne pesmi o kijevskih, novogorodskih in drugih junakih; pomembne so ukrajinske dume (rus. \xd0\xb4\xd1\x83\xd0\xbc\xd0\xb0 - misel), pesmi o koza\xc5\xa1kih bojih; bogate so hrva\xc5\xa1ke, srbske in makedonske ljudske pesmi. V njih je izra\xc5\xbeena vsa zgodovina, ve\xc4\x8dstoletno su\xc5\xbeenjstvo, boj za svobodo, vse ljudsko trpljenje in veselje, vsa ljubezen in sovra\xc5\xa1tvo. Jezik srbskih in hrva\xc5\xa1kih ljudskih pesmi je preprost, a lep in jasen, opisuje \xc5\xbeivo in slikovito._NEWLINE_Posebno \xc5\xa1tevilne in lepe so epske pesmi. Pri teh je vsebina va\xc5\xbenej\xc5\xa1a od melodije; na pol jih poje in na pol recitira izvajalec, zraven pa gode na preprosto godalo z eno ali dvema strunaman na t. i. gusle. Take pevce zato imenujemo guslarje, srbske epske pesmi pa tudi guslarske pesmi. Dolga stoletja, ko je narod je\xc4\x8dal pod tur\xc5\xa1ko okupacijo, je bil guslar  edini glasnik stare slave in klical na nova juna\xc5\xa1ka dejanja. Guslarskih pesmi je na tiso\xc4\x8de in vse so zlo\xc5\xbeene v srbskem desetercu. (Konja ja\xc5\xa1e kraljevi\xc4\x87u Marko, Uranila Kosovka devojka).\n_START_SECTION_\nZbiratelji ljudskih pesmi\n_START_PARAGRAPH_\nKako pomembno je zbiranje ljudskega gradiva, je pri nas prvi opozoril Jernej Kopitar. Pod njegovim vplivom je Srb Vuk Stefanovi\xc4\x87 Karad\xc5\xbei\xc4\x87 zbral srbske ljudske pesmi. Kmalu so se na\xc5\xa1li vneti nabiralci tudi v drugih predelih biv\xc5\xa1e Jugoslavije: pri \xc4\x8crnogorcih Petar Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1, pri Hrvatih Stanko Vraz, pri Makedoncih brata Miladinova._NEWLINE_V Sloveniji je prve ljudske pesmi zapisal Dizma Zakotnik. Nato so sledili Valentin Vodnik, Matev\xc5\xbe Ravnikar - Po\xc5\xbee\xc4\x8dan, Andrej Smole, Emil Korytko, Mitja Majar, Oroslav Caf, Matija Valjavec in drugi. Najve\xc4\x8d slovenskih ljudskih pesmi so ohranili zapisovalci iz prve polovice in sredine 19. stoletja Prvotno so nabiralci ljudskega gradiva dela popravljali (Pre\xc5\xa1eren: Lepa Vida). Najve\xc4\x8dji nabiralec slovenske ljudske pesmi in izdajatelj najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e take zbirke Karel \xc5\xa0trekelj pa je tiskal dela taka, kot so mu jih zapisali."