b'\n_START_ARTICLE_\nPolicijska psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nPolicijska psihologija je podro\xc4\x8dje forenzi\xc4\x8dne psihologije, ki se ukvarja z uporabo psiholo\xc5\xa1kih spoznanj in metod pri delu policistov in policije kot organizacije. Njen namen je narediti policijsko delo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e, usposobiti policiste za uspe\xc5\xa1no soo\xc4\x8danje s stresnimi situacijami in skrbeti za eti\xc4\x8dno primerno delo z osebami v postopku obravnave, poleg tega pa \xc5\xa1e opremiti policiste z znanjem, potrebnim za razumevanje lastnega vedenja in vedenja drugih ter znanja o tem, kako vplivati na vedenje drugih oseb.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina policijske psihologije izhaja iz razvoja forenzi\xc4\x8dne psihologije na katerega so vplivali poleg psihologov tudi psihiatri in pravniki. Obstaja ve\xc4\x8d razlag poteka razvoja, ki so ve\xc4\x8dinoma odvisne od porekla avtorjev ter pripadnosti razli\xc4\x8dnim smerem. Razvoj je predvsem odvisen od sprememb in dopolnitev pravnih norm, ki veljajo na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju. \xc5\xa0ele v 18. stoletju se je na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih za\xc4\x8del omenjati pojem "najmanj\xc5\xa1e du\xc5\xa1evne kompetentnosti", ki jo je moral obto\xc5\xbeeni imeti, da je bilo sojenje pravi\xc4\x8dno. Ta sprememba zakonodaji je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala zanimanje za norost, zaradi \xc4\x8desar so za\xc4\x8deli vpeljevati preizkuse pri\xc5\xa1tevnosti in nastala je potreba po sodelovanju nepravnih strokovnjakov v sodnih postopkih. Klju\xc4\x8dnega pomena za razvoj je tudi objava prve uradne statistike kriminala v Franciji leta 1827, ki je omogo\xc4\x8dila vpogled v prostorsko razporeditev kriminala in zasnovala za\xc4\x8detke geografskega profiliranja._NEWLINE_Za\xc4\x8detki policijske psihologije segajo natan\xc4\x8dneje v \xc4\x8das okoli leta 1919, ko so v Nem\xc4\x8diji za\xc4\x8deli uporabljati psihologe za re\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav v policijskih enotah.Sodelovanje psihologov s policijskimi organizacijami se je bolj intenzivno za\xc4\x8delo okrog leta 1950 v okviru nabora policistov in pri posredovanju v dru\xc5\xbeinskih zadevah. Leta 1966 so v M\xc3\xbcnchnu redno zaposlili psihologa, ki je usposabljal policiste za delo pri patruljiranju in obvladovanju mno\xc5\xbeice, leta 1968 pa so prvega policijskega psihologa zaposlili tudi v Los Angelesu._NEWLINE_Uvajanje spoznanj psihologije v policijsko delo je pripeljalo do nastanka nove aplikativne vede \xe2\x80\x93 policijske psihologije. K razvoju policijske psihologije v ZDA (in posledi\xc4\x8dno v svetu) je precej pripomogel znanstveni vedenjski (behavioristi\xc4\x8dni) oddelek akademije FBI (angl. Behavioral Science Unit of the Federal Bureau of Investigation), ki je v zadnjih letih posve\xc4\x8dal predvsem vrstam psiholo\xc5\xa1kih naporov, ki obremenjujejo policiste oziroma so jim policisti izpostavljeni._NEWLINE_V razvitih dr\xc5\xbeavah (ZDA, Kanada, Velika Britanija\xe2\x80\xa6) sta uvajanje spoznanj s podro\xc4\x8dja psihologije in sodelovanje psihologov pri opravljanju policijskega dela samoumevna, saj so policijske enote teh obmo\xc4\x8dij pri\xc5\xa1le do spoznanja, da dognanja s podro\xc4\x8dja psihologije in vklju\xc4\x8devanje psihologov v policijske vrste olaj\xc5\xa1a in izbolj\xc5\xa1a opravljanje policijskih nalog ter vodenje in upravljanje v policijskih organizacijah.\n_START_SECTION_\nPsihologija na podro\xc4\x8dju policijskega dela\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologija se je izkazala za eno pomembnej\xc5\xa1ih znanstvenih disciplin, ki posegajo na podro\xc4\x8dje policijskega dela. Tako policijski managerji kot policisti morajo razpolagati z znanji razumevanja in vplivanja na vedenje posameznikov in skupin ter znanji za u\xc4\x8dinkovito delo z ljudmi.\n_START_SECTION_\nSelekcija in usmerjanje kariere\n_START_PARAGRAPH_\nSelekcija za policijsko delo ima najdalj\xc5\xa1o tradicijo in se je dolga leta opirala na negativno selekcijsko metodo (screening out), pri \xc4\x8demer gre za odkrivanje in izlo\xc4\x8danje neprimernih kandidatov za policista, tako da se je selekcija osredoto\xc4\x8dala na odkrivanje prisotnosti psihopatologije, namesto na prisotnost kazalcev uspe\xc5\xa1nosti policijskega dela (selecting in). V ta namen mora biti v organizaciji opravljena temeljita analiza dela ter preu\xc4\x8devanje dejavnikov uspe\xc5\xa1nosti, ki vplivajo na policijsko delo. Za izbor kandidatov z \xc5\xbeelenimi lastnostmi je potrebno najprej dolo\xc4\x8diti standarde, ki so potrebni za korektno opravljanje policijskega dela, \xc5\xa1ele nato je mogo\xc4\x8de pri kandidatih iskati standardizirane lastnosti._NEWLINE_Z ustrezno selekcijo \xc5\xbee na za\xc4\x8detku prepre\xc4\x8dimo nekatere te\xc5\xbeave in negativne pojave, te\xc5\xbeave pri socializaciji v smislu socialne kontrole disciplinskih postopkov in nadzora, kar zmanj\xc5\xa1uje stro\xc5\xa1ke in ohranja ugled policije na ustrezni ravni. McGinnis (1987) poudarja, da ustrezna selekcija pomeni za\xc4\x8detek kariere, ki traja obi\xc4\x8dajno 20 do 35 let in v kateri se pojavljajo razli\xc4\x8dne prilo\xc5\xbenosti za napredovanje ter osebni in delovni razvoj. Od ustrezne kariere sta odvisna tudi uspe\xc5\xa1nost in razvoj policijske organizacije, zato je podro\xc4\x8dje razvoja in usmerjanja kariere ena glavnih tem organizacijske psihologije._NEWLINE_Na to podro\xc4\x8dje gledamo s stali\xc5\xa1\xc4\x8da policijske organizacije ali posameznika kot uporabnika nasvetov, usmeritev in priporo\xc4\x8dil pristojnih slu\xc5\xbeb organizacije za zagotavljanje uspe\xc5\xa1nega usmerjanja kariere. Le z usmerjanjem si organizacija lahko zagotovi dolo\xc4\x8deno bazo zaposlenih, ki imajo vizijo razvoja lastne kariere v skladu z razvojem in smernicami razvoja organizacije. V preteklosti je organizacija na\xc4\x8drtovala kariero posameznikov, ki so bili v procesu ve\xc4\x8dinoma pasivni, novej\xc5\xa1i pristopi pa poudarjajo, da naj bi bil posameznik odgovoren za svojo kariero, ustrezne slu\xc5\xbebe v organizaciji pa ga morajo za to usposobiti, motivirati in spodbujati._NEWLINE_Potrebno je poudariti, da policijski psiholog ne odlo\xc4\x8da o sprejemu posameznih kandidatov za policista, njihovih razporeditvah, napredovanju ipd. Na podlagi uporabe predpisanih in uveljavljenih postopkov izdela strokovno mnenje ali priporo\xc4\x8dilo, ki ga preda vodstvu posamezne organizacije, odlo\xc4\x8ditev pa je stvar policijskega vodstva.\n_START_SECTION_\nOcenjevalni centri (assessment centers)\n_START_PARAGRAPH_\nMetoda ocenjevalnega centra je postopek, ki se uporablja za ocenjevanje zna\xc4\x8dilnosti ali sposobnosti, pomembnih za organizacijsko uspe\xc5\xa1nost in velja za enega najbolj veljavnih pokazateljev bodo\xc4\x8dega opravljanja dela in uspe\xc5\xa1nosti pri delu. Uporablja situacijske preizkuse z namenom opazovanja specifi\xc4\x8dnega vedenja udele\xc5\xbeencev, njegova prednost pred drugimi metodami (zna\xc4\x8dilnosti ocenjujejo izolirano) pa je ocena celotne osebnosti v odrazu pri konkretnem delu. Izraz se nana\xc5\xa1a na uporabo razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov ocenjevanja (testi, intervjuji, vpra\xc5\xa1alniki, sociometri\xc4\x8dni instrumenti, simulacije oziroma situacijski preizkusi ipd.) z vklju\xc4\x8devanjem tako na posameznika kot na skupino vezanih vzorcev vedenja, ki simulirajo delovne zahteve. Vsakega kandidata mora ocenjevati ve\xc4\x8d ustrezno usposobljenih ocenjevalcev. Ocenjevalne centre se poleg splo\xc5\xa1nega izbolj\xc5\xa1anja uspe\xc5\xa1nosti selekcije uporablja zlasti pri selekciji za posebne naloge, kot so selekcija pripadnikov posebnih enot, ostrostrelcev, pogajalcev z ugrabitelji, vodnikov slu\xc5\xbebenih psov ipd.\n_START_SECTION_\nStanje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV tujini je strokovno sodelovanje vodstva policijskih enot in psihologov uvedeno \xc5\xbee dolga leta, pri nas pa \xc5\xa1e vedno ni jasnih smernic, ki bi omogo\xc4\x8dale ustrezno sodelovanje (Kravanja, 2009). V doma\xc4\x8di strokovni javnosti ob\xc4\x8dasno naletimo na razli\xc4\x8dna pojmovanja uporabe in vloge psihologije v policijski organizaciji ter v kriminalisti\xc4\x8dni teoriji in praksi, vendar psihologija \xc5\xa1ele po\xc4\x8dasi prodira na podro\xc4\x8dja policijskega dela. Podro\xc4\x8dji, na katerem bi policijsko vodstvo s pomo\xc4\x8djo psihologov lahko naredilo korak naprej, sta usmerjanje in spremljanje policistove kariere ter ocenjevanje in preverjanje sposobnosti za opravljanje policijskega dela._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja policistov je bilo v Sloveniji \xc5\xa1e nedale\xc4\x8d nazaj izklju\xc4\x8dno v rokah Policije. Pozneje se je srednje\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje ukinilo in izvajati se je za\xc4\x8del program za poklicno prekvalifikacijo kandidatov za policiste, visoko\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij pa se je za\xc4\x8del izvajati pod okriljem Univerze. Nujno je, da so v izobra\xc5\xbeevanje vklju\xc4\x8deni strokovnjaki s podro\xc4\x8dja policijske psihologije, ki lahko na policiste prenesejo ogromno prepotrebnega znanja in jim s tem omogo\xc4\x8dijo jasnej\xc5\xa1i pogled na kompleksnost in pomembnost tega podro\xc4\x8dja.'