b'\n_START_ARTICLE_\nTripoli, Libanon\n_START_PARAGRAPH_\nTripoli (arabsko \xd8\xb7\xd8\xb1\xd8\xa7\xd8\xa8\xd9\x84\xd8\xb3, Trablos) je drugo najve\xc4\x8dje libanonsko mesto (z okoli 500.000 prebivalci, ve\xc4\x8dinoma sunitskimi muslimani - 80\xc2\xa0%), ki le\xc5\xbei v severnem delu dr\xc5\xbeave, pribli\xc5\xbeno 85 km severno od Bejruta, ob obali Sredozemskega morja. \xc4\x8cezenj te\xc4\x8de reka Abu Ali. Uradno gre za somestje dveh mest. Srednjeve\xc5\xa1ki Tripoli le\xc5\xbei pod citadelo nekoliko stran od obale, na polotoku, na mestu anti\xc4\x8dnega Tripolija, pa danes le\xc5\xbei sodobno mesto El Mina (kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbpristani\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je mogo\xc4\x8de, da je bilo dana\xc5\xa1nje mesto poseljeno \xc5\xbee prej, najstarej\xc5\xa1i dokazi segajo v \xc4\x8das pozne bronaste dobe v 14. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. V 9. in 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so feni\xc4\x8danski trgovci iz Sidona, Tira in Arvada (dana\xc5\xa1nji Tartus v Siriji) ob pristani\xc5\xa1\xc4\x8du ustanovili tri lo\xc4\x8dene obzidane naselbine, ki so slu\xc5\xbeile trgovini med omenjenimi mestnimi dr\xc5\xbeavami. Leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. so jih zasedli Perzijci. V 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so te tri mestne dr\xc5\xbeave v Tripoliju (takrat znanem kot Athar oz. Kaditis) ustanovile federacijo in razglasile neodvisnost od Perzije. Upor, katerega \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de je kmalu pre\xc5\xa1lo v Sidon, so Perzijci zadu\xc5\xa1ili tik preden je njihov imperij osvojil Aleksander Veliki. V dobi helenizma je mesto dobilo dana\xc5\xa1nje ime, ki v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbtri mesta\xc2\xab, in cvetelo kot trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de z ugodnim dostopom do zaledja. Pod Selevkidi je podobno kot ostala obalna mesta u\xc5\xbeivalo skoraj popolno avtonomijo. Razcvet se je nadaljeval tudi kasneje pod Rimljani in Bizantinci, dokler ga ni leta 551 mo\xc4\x8dan potres popolnoma poru\xc5\xa1il._NEWLINE_Po potresu si je mesto nekoliko opomoglo in v pribli\xc5\xbeno stoletju spet pridobilo nekaj pomena, dokler ga niso leta 635 pri\xc4\x8dele oblegati arabske \xc4\x8dete pod poveljstvom Muavije. Ko se sestradano mesto ni ve\xc4\x8d moglo braniti, so prebivalci s pomo\xc4\x8djo bizantinskega ladjevja pobegnili po morju in Muavija je v mestu nastanil garnizijo in judovsko kolonijo. Leta 685 so ga znova zasedli Bizantinci in ga zadr\xc5\xbeali za 20 let, ko so ga znova osvojili Arabci in vklju\xc4\x8dili v omajadski, kasneje pa v abasidski kalifat. Ob koncu 10. stoletja, ko je bil na obzorju \xc5\xbee o\xc4\x8diten zaton Abasidov, so mestu zavladali Fatimidi in vladali do leta 1069, ko je \xc5\xa1iitski kadija (sodnik) iz rodbine Banu Amar razglasil neodvisnost. V tem obdobju, ko je Tripoli \xc5\xbee bil cveto\xc4\x8de industrijsko mesto, obkro\xc5\xbeeno s sadovnjaki, nasadi oljk, dateljnovih palm in sladkornega trsa, je postal znan \xc5\xa1e po \xc5\xa1oli Dar al-Ilm (\xc2\xbbhi\xc5\xa1a kulture\xc2\xab), katere knji\xc5\xbenica naj bi vsebovala pribli\xc5\xbeno 100.000 knjig._NEWLINE_Ko so se kri\xc5\xbearji leta 1099 prvi\xc4\x8d pribli\xc5\xbeali Tripoliju, ga niso napadli, saj se jim je mudilo proti Jeruzalemu, svoje pa sta dodala \xc5\xa1e neuspe\xc5\xa1no obleganje bli\xc5\xbenje Arke in bogata podkupnina mestnega vladarja. Tri leta kasneje se Raymond de Saint-Gilles ni ve\xc4\x8d mogel upreti bogastvu mestnega zaledja. Njegovih 300 mo\xc5\xbe je uspelo premagati zdru\xc5\xbeeno vojsko Tripolija, Damaska in Homsa, zatem pa je dal na vzpetini vzhodno od takratnega mesta (dana\xc5\xa1nja El Mina) zgraditi utrdbo, s katero je nadzoroval vso trgovino, ki je po kopnem potekala z mestom. Tripolijski vladar Fakhr al-Mulk je izvedel ve\xc4\x8d napadov na utrdbo in v enem izmed njih so leta 1104 uspeli smrtno raniti Raymonda, ki je nato \xc5\xbee na smrtni postelji sklenil premirje, da Tripoli v zameno za opustitev napadov dobi prost prehod z zaledjem. Premirje ni trajalo dolgo. \xc5\xbde naslednjega leta je Raymonda nasledil njegov bratranec Guillaume Jourdain in s pomo\xc4\x8djo genovskega ladjevja znova vzpostavil blokado mesta. Tripoli se je \xc5\xa1tiri leta obupno upiral oblegovalcem, vmes se je leta 1108 Fakhr al-Mulku uspelo izmuzniti iz mesta, vendar v Bagdadu niso usli\xc5\xa1ali njegovih pro\xc5\xa1enj za pomo\xc4\x8d. Kon\xc4\x8dno se je 26. junija 1109 mesto vdalo kri\xc5\xbearjem, ki so ga opusto\xc5\xa1ili in za\xc5\xbegali \xc5\xa1olo Dar al-Ilm skupaj s slovito knji\xc5\xbenico. Ustanovljena je bila Tripolijska grofija, ki se je raztezala med Biblosom in Kalat Markabom v dana\xc5\xa1nji Siriji._NEWLINE_Opuste\xc5\xa1eno mesto so kmalu obnovili, za\xc5\xbeivelo je steklarstvo in tkanje svile, nestorijanci in jakobiti so ustanovili sloviti \xc5\xa1oli za filozofijo in medicino, nastale so bolni\xc5\xa1nice, samostani, cerkve, mesto je postalo sede\xc5\xbe latinske \xc5\xa1kofije. Po 180 letih kri\xc5\xbearske vladavine je leta 1289 po ve\xc4\x8d kot enomese\xc4\x8dnem obleganju mesto zavzel mamelu\xc5\xa1ki sultan Kalaun, ki je ukazal ve\xc4\x8dino prebivalcev pobiti ali zasu\xc5\xbenjiti ter do tal poru\xc5\xa1iti pristani\xc5\xa1ko mesto na polotoku. Namesto tega je dal zgraditi novo mesto pod kri\xc5\xbearsko citadelo. Pod mamelu\xc5\xa1ko in od leta 1516 dalje pod otomansko vladavino je novonastalo mesto znova zacvetelo kot trgovsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so nastale \xc5\xa1tevilne mo\xc5\xa1eje, medrese, hani in tr\xc5\xbenice (suki). Leta 1860 je bil vklju\xc4\x8den v mutasarifijo (tur\xc5\xa1ko upravno enoto) Libanon in bil skupaj z Bejrutom in Sidonom pod neposrednim otomanskim nadzorom. Leta 1920 je bil vklju\xc4\x8den v francosko mandatno obmo\xc4\x8dje Veliki Libanon._NEWLINE_Ob razglasitvi neodvisnega Libanona je Tripoli postal upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de severa dr\xc5\xbeave, vendar je ve\xc4\x8dinsko muslimansko mesto postalo nekak\xc5\xa1no sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nezadovoljstva nad maronitsko vladavino. Ob izbruhu libanonske krize leta 1958 so se v Tripoliju utaborili privr\xc5\xbeenci Ra\xc5\xa1ida Karamija (sunitski voditelj in ve\xc4\x8dkratni premier, ki je podpiral Nasejev panarabizem in se trudil pridru\xc5\xbeiti Libanon Zdru\xc5\xbeeni arabski republiki) in uspeli v labirintu uli\xc4\x8dic starega dela mesta ve\xc4\x8d tednov braniti mesto pred vladno vojsko._NEWLINE_Prvi del libanonske dr\xc5\xbeavljanske vojne se je izognil Tripoliju vse do leta 1983, ko je vanj prispel Jaser Arafat (ki je moral leto poprej po izraelskem vdoru zapustiti Bejrut). V mestu so izbruhnili spopadi med Arafatovimi privr\xc5\xbeenci, razli\xc4\x8dnimi sovra\xc5\xbenimi si frakcijami PLO, v spopade so se vme\xc5\xa1ali \xc5\xa1e libanonski baathisti in sirske enote. Spopadi, ki so v mestu (ve\xc4\x8dina prebivalcev je bila sicer nevpletena v spopade) povzro\xc4\x8dili veliko \xc5\xa1kode, so se kon\xc4\x8dali po nekaj mesecih, ko se je Arafat konec leta z ladjo umaknil v Tunis. Med in po vojni je prebivalstvo mo\xc4\x8dno naraslo. Nekaj po zaslugi naravnega prirastka, nakaj pa zaradi \xc5\xa1tevilnih, predvsem palestinskih, beguncev. Do danes je mesto v veliki meri obnovljeno in ra\xc4\x8duna na poslovni in turisti\xc4\x8dni razvoj.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nCitadelo je dal ob za\xc4\x8detku 12. stoletja zgraditi kri\xc5\xbearski poveljnik Raymond de Saint-Gilles. Spo\xc4\x8detka se je imenovala Chateau Pelerin, kasneje so jo po Raymondu poimenovali Citadela Raymonda de Saint-Gillesa. Za kri\xc5\xbearji so utrdbo vse do 19. stoletja prezidovali \xc5\xa1e Mameluki in Turki. Do danes so uspeli ve\xc4\x8dino notranjih zgradb obnoviti._NEWLINE_Pod citadelo se nahaja srednjeve\xc5\xa1ki Tripoli z labirintom ozkih uli\xc4\x8dic. Ve\xc4\x8dji del tega srednjeve\xc5\xa1kega jedra zaseda tr\xc5\xbenica (suk), ki sodi med ve\xc4\x8dje na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in kjer se je od srednjega veka le malo spremenilo._NEWLINE_V osr\xc4\x8dju starega jedra le\xc5\xbei Velika mo\xc5\xa1eja, kjer je v 12. stoletju prvotno stala cerkev sv. Marije s stolpa. Leta 1294 so Mameluki na njenem mestu pri\xc4\x8deli z gradnjo mo\xc5\xa1eje, ki je trajala vse do leta 1315. Sredi dvori\xc5\xa1\xc4\x8da stoji s kupolo pokrit vodnjak za obredno umivanje. Kvadratni minaret v lombardskem slogu je najverjetneje slu\xc5\xbeil \xc5\xbee kot zvonik prvotne cerkve._NEWLINE_Izmed \xc5\xa1tevilnih ostalih mo\xc5\xa1ej, medres, cerkva idr. velja omeniti \xc5\xa1e han al-Sabun, ke je slovel po milu in ga po nekdanjih receptih izdelujejo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Kljub temu, da je v dana\xc5\xa1nji El Mini ob pristani\xc5\xa1\xc4\x8du nastal anti\xc4\x8dni del Tripolija in se obdr\xc5\xbeal vse do mamelu\xc5\xa1ke osvojitve, se od takrat ni ohranilo ni\xc4\x8d. Ena redkih znamenitosti tega predela je levji stolp (burd\xc5\xbe es-Saba), ki so ga v 15. stoletju postavili Mameluki kot del serije utrdb obrambe pred Turki. Pri gradnji so uporabili ostanke rimskih stebrov, ki so jih polo\xc5\xbeili vodoravno in s tem utrdili zidove._NEWLINE_Nekaj kilometrov od obal El Mine le\xc5\xbeijo Palmovi otoki s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi pla\xc5\xbeami, palmami in izviri sladke vode. \xc5\xa0e vedno so vidne ru\xc5\xa1evine cerkve iz obdobja mamelu\xc5\xa1ke osvojitve, ko se je tja zatekel del tripolijskih kristjanov. V obdobju francoskega mandata so na enega oto\xc4\x8dkov naselili zajce, ki so slu\xc5\xbeili lovu francoskih upraviteljev. Danes so otoki pomembni kot gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de redkih vtst ptic in vali\xc5\xa1\xc4\x8de zelenih \xc5\xbeelv, zato so bili leta 1992 razgla\xc5\xa1eni za naravni park.'