b"\n_START_ARTICLE_\nChinon\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v francoski pokrajini Touraine v dolini reke Vienne, na njenih bregovih, 47 km jugozahodno od Toursa.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nChinon je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Avoine, Beaumont-en-V\xc3\xa9ron, Candes-Saint-Martin, Cinais, Couziers, Huismes, Lern\xc3\xa9, Mar\xc3\xa7ay, Rivi\xc3\xa8re, La Roche-Clermault, Saint-Germain-sur-Vienne, Savigny-en-V\xc3\xa9ron, Seuilly in Thizay z 19.558 prebivalci._NEWLINE_Naselje je prav tako sede\xc5\xbe okro\xc5\xbeja, v katerem se nahajajo kantoni Azay-le-Rideau, Bourgueil, Chinon, L'\xc3\x8ele-Bouchard, Langeais, Richelieu in Sainte-Maure-de-Touraine s 84.022 prebivalci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPomembnost Chinona izhaja iz njegove lege na bregovih reke Vienne tik preden se le-ta izliva v reko Loaro._NEWLINE_Ozemlje je bilo uporabljeno \xc5\xbee v rimskem obdobju za galo-rimski castrum, ki je dominiral nad krajem. Proti koncu 4. stoletja je bil na vzhodnem pobo\xc4\x8dju kraja zgrajen pu\xc5\xa1\xc4\x8davnikov dom, kasneje pa \xc5\xa1e samostan z veliko in zelo okra\xc5\xa1eno cerkvijo. Vse to je bilo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano med verskimi vojnami v 16. stoletju, posledi\xc4\x8dno zaprt in delno uni\xc4\x8den med francosko revolucijo._NEWLINE_Vrh kraja je bil utrjen kot opori\xc5\xa1\xc4\x8de bloi\xc5\xa1kega grofa Teobalda I. v letu 954. V 12. stoletju je bil Chinon, takrat v an\xc5\xbeujskemu kraljestvu, prva rezidenca angle\xc5\xa1kega kralja an\xc5\xbeuvinca Henrika II. in skupaj s Poitiersom ter Bordeauxom slu\xc5\xbeil kot eno klju\xc4\x8dnih ju\xc5\xbenih prestolnic obse\xc5\xbenih an\xc5\xbeuvinskih posesti. Henrik je bil odgovoren za izgradnjo skoraj celotnega masivnega gradu, v katerem je tudi umrl po porazu proti njegovima sinovoma in francoskemu kralju Filipu Avgustu. Henrik, njegova \xc5\xbeena Eleonora Akvitanska in sin Rihard Levjesr\xc4\x8dni so pokopani v bli\xc5\xbenji opatiji Fontevraud._NEWLINE_V grajskem stolpu so bili v \xc4\x8dasu krvave ukinitve Reda Templarjev (1307) zaprti njihovi vitezi._NEWLINE_V zgodnjem 15. stoletju je bil grad rezidenca francoskega prestolonaslednika Karla VII. 8. marca 1429 je na grad prispela Ivana Orleanska in za\xc4\x8dela s pohodom za osvoboditev Francije izpod Anglije. Prav tukaj je spretno priznala Karla kot dauphina pred njegovimi dvorjani, s \xc4\x8dimer je pripomogla k njegovi razglasitvi za kralja in postavitvi vojske na noge za osvoboditev Francije._NEWLINE_Leta 1562 je grad postal last hugenotov, pod Henrikom IV. pa spremenjen v dr\xc5\xbeavno je\xc4\x8do. Kasneje je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den vse do francoske revolucije, ko so ga leta 1793 za\xc4\x8dasno zasedli Vendejski uporniki. Kmalu zatem je bil zopet prepu\xc5\xa1\xc4\x8den propadanju, dokler ga ni francoski cesar Napoleon III. za\xc4\x8del prenavljati."