b'\n_START_ARTICLE_\nLantanoidna kontrakcija\n_START_SECTION_\nVzrok\n_START_PARAGRAPH_\nVzrok za kontrakcijo je slaba za\xc5\xa1\xc4\x8dita naboja jedra, ki jo dajejo 4f elektroni._NEWLINE_V atomih z enim samim elektronom je povpre\xc4\x8dna razdalja med elektronom in  jedrom dolo\xc4\x8dena s podorbitalo, kateri elektron pripada. Razdalja z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim nabojem jedra pada, kar ima za posledico zmanj\xc5\xa1anje atomskega polmera. V atomih z ve\xc4\x8d elektroni je zmanj\xc5\xa1evanje polmera z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem naboja jedra tudi delna posledica nara\xc5\xa1\xc4\x8danja elektrostatskih odbojev med elektroni. To se \xc5\xa1e zlasti ka\xc5\xbee v tako imenovanem  "za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem u\xc4\x8dinku": ko se elektroni nalagajo na zunanje orbitale, jih \xc5\xbee prisotni notranji elektroni \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred nabojem  jedra, tako se njihov vpliv na naboj jedra zmanj\xc5\xa1a. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni u\xc4\x8dinek, ki ga povzro\xc4\x8dajo notranji elektroni, pada v zaporedju s > p > d > f. Atomski polmeri obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1e zlasti padajo, ko se v periodi polnijo notranje podorbitale. Pojav je zato posebno izrazit pri lantanoidih, pri katerih se polni podorbitala 4f, ki ni posebno u\xc4\x8dinkovita pri \xc5\xa1\xc4\x8ditenju elektronov na zunanji 5. in 6. ovojnici. Tak\xc5\xa1en za\xc5\xa1\xc4\x8ditni u\xc4\x8dinek  ne more prav veliko vplivati na zmanj\xc5\xa1anje atomskega polmera, ki ga povzro\xc4\x8da nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di naboj jedra, kar povzro\xc4\x8di lantanoidno kontrakcijo. Ionski polmeri se zmanj\xc5\xa1ajo od 102 pri ceriju(III) do 86,1 pri luteciju(III). _NEWLINE_Okrog 10% lantanoiidne kontrakcije se pripisuje relativisti\xc4\x8dnim u\xc4\x8dinkom.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nVplive nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega privlaka elektronov zunanje ovojnice po periodi lantanoidov lahko razdelimo na vplive na same lantanoide, med katere spada zmanj\xc5\xa1anje ionskih polmerov, in vplive na po-lantanoidne elemente.\n_START_SECTION_\nVpliv na lantanoide\n_START_PARAGRAPH_\nIonski polmeri lantanoidov padajo od 103 pm (La\xc2\xb3\xe2\x81\xba) do 86 pm (Lu\xc2\xb3\xe2\x81\xba)._NEWLINE_V lantanoidni skupini elektroni polnijo podorbitalo 4f. Podorbitala 4f je prva podorbitala f znotraj polnih podorbital 5s in 5p, pri nevtralnih atomih pa tudi znotraj polne podorbitale 6s. Podorbitala 4f je ume\xc5\xa1\xc4\x8dena blizu atomskega jedra, zato ima majhen vpliv na kemijske vezi. Manj\xc5\xa1anje atomskih in ionskih polmerov zato ne vpliva na kemijo lantanoidov. _NEWLINE_Lo\xc4\x8devanje lantanoidov na kemi\xc4\x8dni osnovi bi bilo brez kontrakcije izjemno te\xc5\xbeko, po drugi strani pa je ravno zaradi te lastnosti lo\xc4\x8devanje prehodnih elementov iz 5. in 6. periode iste skupine precej te\xc5\xbeavno. _NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni splo\xc5\xa1ni trendi so nara\xc5\xa1\xc4\x8danje Vickersove trdote, Brinellove trdote, gostote in tali\xc5\xa1\xc4\x8da od cerija do lutecija. Najbolj opazna izjema je iterbij. Lantanoid z najve\xc4\x8djo trdoto, gostoto  in najvi\xc5\xa1jim tali\xc5\xa1\xc4\x8dem je lutecij.\n_START_SECTION_\nVpliv na po-lantanoide\n_START_PARAGRAPH_\nLantanoidna kontrakcija ima velik pliv tudi na elemente, ki v periodnem sistemu sledijo lantanoidom. Polmeri prehodnih kovin iz 6. periode so manj\xc5\xa1i kot bi pri\xc4\x8dakovali, \xc4\x8de ne bi bilo lantanoidov in so zelo podobni polmerom prehodnih elementov iz 5. periode. Vpliv dodatne elektronske ovojnice se namre\xc4\x8d zaradi lantanoidne kontrakcije skoraj v celoti izni\xc4\x8di._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilen primer vpliva kontrakcije sta cirkonij in hafnij. Atomski polmer cirkonija, ki spada v 5. periodo, je 159 pm, hafnija iz 6. periode pa 156 pm. Ionski polmer Zr\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xba je 79 pm, Hf\xe2\x81\xb4\xe2\x81\xba pa 78 pm. Polmeri so zelo podobni celo ko \xc5\xa1tevilo elektronov nara\xc5\xa1\xc4\x8da od 40 do 72, pri \xc4\x8demer relativna atomska masa zraste z 91,22 na 178,49 Da. Nara\xc5\xa1\xc4\x8danje atomske mase pri nespremenjenem polmeru povzro\xc4\x8di strmo nara\xc5\xa1\xc4\x8danje gostote s 6,51 na 13,35 g/cm\xc2\xb3. _NEWLINE_Cirkonij in hafnij imata zaradi skoraj enakih polmerov in elektronskih konfiguracij zelo podobne kemijske lastnosti. Podobne so tudi lastnosti, ki so odvisne od polmera, na primer mre\xc5\xbene energije, solvatacijske energije in konstante stabilnosti kompleksov. Hafnij se zaradi teh podobnosti pojavlja samo skupaj z mnogo bolj raz\xc5\xa1irjenim cirkonijem. Odkrili so ga \xc5\xa1ele leta 1923, se pravi celih 134 let za cirkonijem, katerega so poznali \xc5\xbee leta 1789.'