b"\n_START_ARTICLE_\nOctave Mirbeau\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo letih pisanja v imenu drugih (ghostwriter) je Mirbeau dosegel uspeh s prvim romanom, pod katerega je podpisal svoje ime, Le Calvaire (1886). Sledita L'Abb\xc3\xa9 Jules (1888), prvi francoski roman v katerem se da zaslediti vpliv Dostojevskega in S\xc3\xa9bastien Roch (1890), ganljiva pripoved o mladem fantu, ki ga je zlorabil katoli\xc5\xa1ki duhovnik. _NEWLINE_Najbolj je zaslovel z romanoma Le Jardin des supplices (1899) in Le Journal d'une femme de chambre (1900). V prvem romanu bralcu prika\xc5\xbee \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo, ki jo usmerja sla po krvi in ubijanju. Zgodba se odvija na Kitajskem, v vrtu, kjer se v subtilni me\xc5\xa1anici groze in lepote prepletajo podobe \xc4\x8dudovitega eksoti\xc4\x8dnega rastlinja in srh vzbujajo\xc4\x8dih mu\xc4\x8dilnih naprav. Protagonistka Clara, ki jo vodijo sadisti\xc4\x8dni impulzi, vpelje pripovedovalca zgodbe v svet razvrata, kjer trpljenje drugega ne vzbuja usmiljenja, temve\xc4\x8d naslado._NEWLINE_Le Journal d'une femme de chambre je agresivna slika francoske dru\xc5\xbebe v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Skozi o\xc4\x8di sobarice C\xc3\xa9lestine Mirbeau svoje bralce popelje za kulise \xc2\xbblepega sveta\xc2\xab\xc2\xa0vladajo\xc4\x8dega razreda. Razkrije skrite pregrehe bur\xc5\xbeoazije, opozarja na finan\xc4\x8dno in spolno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje takratnih sobaric ter predstavi slu\xc5\xbeni\xc4\x8dad kot moderno obliko su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1tva. Roman je do\xc4\x8dakal tudi kinematografsko priredbo (Jean Renoir, 1946 in Luis Bu\xc3\xb1uel, 1964)._NEWLINE_V svojih zadnjih dveh romanih - La 628-E8 (1907), zgodbi o popotovanju z avtomobilom preko Belgije, Nizozemske in Nem\xc4\x8dije, ter Dingo (1913), v katerem je glavni junak pisateljev pes, Mirbeau odre\xc4\x8de poslu\xc5\xa1nost vsem pravilom, kodam in normam realisti\xc4\x8dnega romana 19. stoletja in se prepusti vodstvu svoje domi\xc5\xa1ljije._NEWLINE_V gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je Mirbeau dosegel velik uspeh s komedijo Les affaires sont les affaires (1903), kjer se pojavi nov tip poslovne\xc5\xbea, Isidore Lechat. Na oder je postavil tudi \xc5\xa1est kratkih zgodb, zbranih pod imenom Farces et moralit\xc3\xa9s. Zgodbe presene\xc4\x8dajo s svojo modernostjo, ena izmed njih - Le Portefeuille, pa je prevedena tudi v slovenski jezik (Listnica, 1919)._NEWLINE_Kot umetni\xc5\xa1ki kritik z izbranim okusom je stal na strani Moneta, Pissarra in Rodina ter pripomogel k prepoznavnosti Van Gogha, Camilla Claudela (\xc2\xab\xc2\xa0Upor proti naravi: \xc5\xbeenski genij\xc2\xa0\xc2\xbb) in Aristida Maillola. Njegovi \xc4\x8dlanki so objavljeni v dveh knjigah pod naslovom Combats esth\xc3\xa9tiques (1993)._NEWLINE_Anarhisti\xc4\x8dno inspiriran in anga\xc5\xbeiran intelektualec je strastno zagovarjal A. Dreyfusa ter strogo kritiziral tako politi\xc4\x8dne institucije bur\xc5\xbeoazne dru\xc5\xbebe kot kapitalisti\xc4\x8dno ekonomijo. Celotno delo tega demistifikatorja te\xc5\xbei k temu, da svojim bralcem odpre o\xc4\x8di in jih prisili, da se zazrejo Meduzi v obraz."