b'\n_START_ARTICLE_\nEdvard Kardelj\n_START_SECTION_\nMladost in za\xc4\x8detki politi\xc4\x8dnega delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v delavski dru\xc5\xbeini v Ljubljani. Leta 1926 se je kot 16-letnik v\xc4\x8dlanil v mladinsko organizacijo jugoslovanskih komunistov (SKOJ), dve leti kasneje je postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije (KPJ). Leta 1929 je kon\xc4\x8dal u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, a u\xc4\x8diteljske slu\xc5\xbebe ni nikoli nastopil. Zaradi aktivnega delovanja v prepovedani stranki KPJ je bil februarja 1930 v Beogradu aretiran in obsojen na dve leti je\xc4\x8de. Po izpustitvi iz zapora se je leta 1932 vrnil v Ljubljano, kjer so ga imenovali za \xc4\x8dlana novega Pokrajinskega komiteja KPJ za Slovenijo. Po tem, ko so nekateri starej\xc5\xa1i vodilni slovenski komunisti izstopili ali bili izklju\xc4\x8deni iz KPJ je Edvard Kardelj skupaj z Borisom Kidri\xc4\x8dem in Francem Lesko\xc5\xa1kom postal eden od \xc4\x8dlanov novega vodstva slovenskih komunistov.\n_START_SECTION_\nOdhod v Sovjetsko zvezo in vrnitev v Jugoslavijo\n_START_PARAGRAPH_\nKardelj je propagiral boj proti kapitalizmu, imperializmu, parlamentarnim demokracijam in podpiral Stalinovo politiko in politi\xc4\x8dni sistem Sovjetske zveze. Leta 1935 je obiskal Sovjetsko zvezo.Po vrnitvi je aprila 1937 je na \xc4\x8cebinah organiziral sestanek, na katerem so ustanovili Komunisti\xc4\x8dno partijo Slovenije (KPS) kot sestavni del Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije (KPJ). Propagiral je tako boj proti kapitalizmu, fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni Italiji in nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji. V \xc4\x8dasu po vrnitvi v Jugoslavijo je Kardelj pod psevdonimom Sperans izdal tudi svojo najbolj znano knjigo, Razvoj slovenskega narodnega vpra\xc5\xa1anja (Ljubljana, 1939). Po vojni je iz\xc5\xa1lo ve\xc4\x8d ponatisov in popravljenih izdaj. Prevedena je bila v ve\xc4\x8d kot 50 tujih jezikov. Po letu 2000 se je v nekaterih virih pojavila trditev, da je Kardelj prepisal in pod svojim imenom izdal rokopis z naslovom Das nationale Problem der Slowenen, ki ga je leta 1933 v Moskvi napisal predvojni komunist Dragotin Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d. Obto\xc5\xbebe analiza ni potrdila. Nasprotno, zgodovinar France Filipi\xc4\x8d, ki je prebral oba teksta, trdi, da \xc2\xbbgre za dva popolnoma razli\xc4\x8dna teksta. Lahko zatrdim, da so o\xc4\x8ditki na Kardeljev ra\xc4\x8dun neutemeljeni. In tisti, ki tako pi\xc5\xa1ejo, so v zmoti.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nV 2. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo napadu Nem\xc4\x8dije in njenih zaveznikov na Jugoslavijo, 6. aprila 1941, se skupaj s Titom po naro\xc4\x8dilu iz Moskve ni \xc5\xbeelel opredeliti o okupaciji Jugoslavije. 27. aprila 1941 je bil eden od pobudnikov ustanovitve Protiimperialisti\xc4\x8dne fronte oz. Osvobodilno fronto. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne je bil politi\xc4\x8dni in ideolo\xc5\xa1ki vodja slovenskih partizanskih enot. Bil je \xc4\x8dlan Vrhovnega \xc5\xa1taba NOV in POJ. 1943 je postal eden od treh podpredsednikov IO OF (funkcijo ohranil do 1953). Udele\xc5\xbeil se je Zbora odposlancev slovenskega naroda v Ko\xc4\x8devju, na 2. zasedanju AVNOJ-a v Jajcu novembra 1943, nato je bil s Titom kot podpredsednik NKOJ (partizanske vlade, imenovane Nacionalni komite osvoboditve Jugoslavije) 1944 v Drvarju in na Visu ter kon\xc4\x8dno v Beogradu._NEWLINE_\xc5\xbde med samo vojno, kakor po njenem koncu, je bil, skupaj s tedanjim komunisti\xc4\x8dnim vodstvom, med odgovornimi za organizacijo in izvedbo izvensodnih povojnih pobojev.\n_START_SECTION_\nPovojno politi\xc4\x8dno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard Kardelj je bil neposredno po 2. svetovni vojni podpredsednik jugoslovanske vlade (do 1953), Bil je eden izmed glavnih avtorjev jugoslovanske ustave in vseh njenih naslednjih sprememb, ki so prina\xc5\xa1ale ve\xc4\x8djo samostojnost republik in uvedle dru\xc5\xbebeno lastnino ter samoupravljanje kot novo obliko socialisti\xc4\x8dne demokracije ter izdal veliko knjig, ki so bile temelj teh sprememb. Bil\xc2\xa0je Titov ideolog in nosilec nove marksisti\xc4\x8dne misli. Njegova najbolj znana iz razprave za 11, kongres ZKJ\xc2\xa0\xc2\xbbSmeri razvoja politi\xc4\x8dnega sistema socialisti\xc4\x8dnega samoupravljanja" v kateri odpira nove dimenzije demokratizacije jugoslovanske poti v socializem \xc2\xbbSre\xc4\x8de \xc4\x8dloveku ne more dati niti dr\xc5\xbeava niti sistem niti politi\xc4\x8dna stranka. Sre\xc4\x8do si lahko \xc4\x8dlovek ustvari samo sam. Toda ne sam kot posameznik, ampak samo v enakopravnih odnosih z drugimi ljudmi. V teh odnosih mora samoupravno in svobodno obvladati svoje posamezne in splo\xc5\xa1ne dru\xc5\xbebene odnose ter - v ustreznih demokrati\xc4\x8dnih organizacijskih oblikah - tudi dr\xc5\xbeavo, sistem in politi\xc4\x8dno stranko kot instrumente svojega lastnega samoupravljanja. Avantgardne sile socializma in socialisti\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba imajo lahko potemtakem samo en cilj - da glede na mo\xc5\xbenost danega zgodovinskega trenutka ustvarjajo razmere, v katerih bo \xc4\x8dlovek kar najbolj svoboden pri tak\xc5\xa1nem osebnem izra\xc5\xbeanju in ustvarjanju, da bo lahko - na podlagi dru\xc5\xbebene lastnine proizvajalnih sredstev - svobodno delal in ustvarjal za svojo sre\xc4\x8do. To je samoupravljanje.\xc2\xab  _NEWLINE_Opravljal je najpomembnej\xc5\xa1e politi\xc4\x8dne in dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke funkcije. V letih od 1948 do 1953 zunanji minister Jugoslavije. Ob re\xc5\xa1evanju tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega vpra\xc5\xa1anja gre prav njemu najve\xc4\x8d zaslug, za priklju\xc4\x8ditev ve\xc4\x8djega dela Primorske k mati\xc4\x8dni domovini. Leta 1949 so ga zaradi politi\xc4\x8dnih zaslug imenovali za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU). 1953-60 je bil generalni sekretar SZDL Jugoslavije, 1953-63 je bil podpredsednik zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta, 1963-67 predsednik jugoslovanske zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in do smrti zasedal najvi\xc5\xa1je funkcije v dr\xc5\xbeavni oblasti (kot predsednik ustavne komisije skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SFRJ v za\xc4\x8detku 70. let, nazadnje je bil od 1974 slovenski \xc4\x8dlan Predsedstva SFRJ). Bil je najvi\xc5\xa1ji in najvplivnej\xc5\xa1i funkcionar Zveze komunistov Slovenije in Zveze komunistov Jugoslavije, v kateri je imel, vsaj od Rankovi\xc4\x87evega padca 1966, vodilni polo\xc5\xbeaj takoj za Titovim (kot \xc4\x8dlan politbiroja in sekretar CK KPJ oz. IK CK ZKJ do 1966, kasneje \xc4\x8dlan predsedstva ZKJ in 1969-72 tudi njegovega izvr\xc5\xa1nega biroja). Leta 1978 ga je Ekonomska fakulteta v Ljubljani izvolila v naslov rednega profesorja za podro\xc4\x8dje marksisti\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne ekonomije. KPJ, KPS, jugoslovanske in slovenske oblasti so ga odlikovale z vsemi takrat obstoje\xc4\x8dimi najvi\xc5\xa1jimi dr\xc5\xbeavnimi odlikovanji, kot so: red narodnega heroja, red junaka socialisti\xc4\x8dnega dela (prvi\xc4\x8d 1955 in posmrtno 1979), red narodne osvoboditve, red partizanske zvezde I. stopnje, red zaslug za ljudstvo I. stopnje, red bratstva in enotnosti I. stopnje, red za hrabrost in partizanska spomenica 1941. V tem \xc4\x8dasu so v Sloveniji po Kardelju poimenovali mnogo objektov, ustanov, ulic in naselij (mdr. hrva\xc5\xa1ko luko Plo\xc4\x8de). Med letoma 1979 in 1990 je nosila njegovo ime tudi Univerza v Ljubljani, in sicer Univerza Edvarda Kardelja v Ljubljani, ki mu je \xc5\xbee 1969 podelila \xc4\x8dastni doktorat. Po razpadu re\xc5\xbeima so ve\xc4\x8dino objektov preimenovali, nekateri objekti (npr. Kardeljeva plo\xc5\xa1\xc4\x8dad v Ljubljani) pa so \xc5\xa1e ohranili njegovo ime. Bil je rezervni generalpolkovnik JLA, \xc4\x8dastni ob\xc4\x8dan Ljubljane (1955) in vseh ob\xc4\x8din v Sloveniji. 1960 so ga izvolili za rednega \xc4\x8dlana Srbske akademije znanosti in umetnosti (SANU), za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana pa poleg slovenske \xc5\xa1e akademije znanosti v BiH in Makedoniji. 1958 je dobil Pre\xc5\xa1ernovo nagrado, 1968 pa \xc5\xa1e nagrado Avnoja. Pokopali so ga v grobnici narodnih herojev v Ljubljani. Po njem se \xc5\xa1e imenuje mdr. plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za Be\xc5\xbeigradom v Ljubljani, kjer so nekatere dru\xc5\xbeboslovne fakultete.  _NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil s Pepco Kardelj, sestro slovenskega politika Ivana Ma\xc4\x8dka - Matije. Njun sin je bil pesnik Borut Kardelj. Njegova brata sta bila gledali\xc5\xa1ki igralec Janez Kardelj (padel med vojno) in gospodarski novinar in urednik Bojan Kardelj. Njegova vnuka sta evropski poslanec Igor \xc5\xa0oltes in slikar Janez Kardelj.'