b'\n_START_ARTICLE_\nMatej Basarab\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nMatej je velik del svoje vladavine pre\xc5\xbeivel v bojih z napadalci iz Moldavije, katere je uspe\xc5\xa1no premagal leta 1637, 1639 in 1653. Bil je razsvetljen vladar, znan po uvedbi prve tiskarske stiskalnice v Vla\xc5\xa1ki leta 1634, prvem vla\xc5\xa1kem zakoniku in pokroviteljstvu nad umetnostjo in vero. Bil je ustanovitelj prve vi\xc5\xa1je \xc5\xa1ole v svoji kne\xc5\xbeevini. Zgradil je ve\xc4\x8d kot 45 cerkva in samostanov, s \xc4\x8dimer se lahko primerja s slavnim moldavskim vladarjem \xc5\xa0tefanom Velikim._NEWLINE_Njegova izvolitev leta 1632 je pomenila prvo izjemo od ustaljenih navad imenovanja knezov: bil je samo bojar iz rodbine Craiove\xc5\x9fti, v nobenem sorodu s predhodnimi vla\xc5\xa1kimi knezi, \xc4\x8deprav ima nekaj podobnosti z Mihaelom Hrabrim. Razlog za izvolitev je mogo\xc4\x8de pojasniti kot odziv doma\xc4\x8dih bojarjev na konkurenco vsiljenih Grkov in Levantincev. Okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine bi lahko bile razlog tudi za njegov priimek Basarab, s katerim je ponaredil svoje poreklo._NEWLINE_Matejeva vladavina sovpada z zadnjo stopnjo razpada malega plemstva, ki je bil posledica politi\xc4\x8dnega pritiska bojarjev in drasti\xc4\x8dnih gospodarskih sprememb. Isti glavni vzrok je imel verjetno tudi upor sejmenov med vladavino Konstantina \xc5\x9eerbana._NEWLINE_Zgleda, da je Matej Basarab na\xc4\x8drtoval osamosvojitev izpod osmanske oblasti in prevzem oblasti nad Moldavijo. Vzdr\xc5\xbeeval je tesne stike z ambicioznim, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im in bolj samostojnim osmanskim podlo\xc5\xbenikom, transilvanskim vladarjem Jurijem II. R\xc3\xa1k\xc3\xb3czijem._NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil z Eleno N\xc4\x83sturel.\n_START_SECTION_\nZakoni in reforme\n_START_PARAGRAPH_\nMatej Basarab in njegov sodobnik, moldavski knez Vasilij Lupu, sta zaslu\xc5\xbena za uvedbo prvih pisnih zakonikov v svojih kne\xc5\xbeevinah. Oba skoraj identi\xc4\x8dna zakonika nista bila v neskladju z obi\xc4\x8daji in sta bila bolj ali manj samo romunska prevoda rimskega obi\xc4\x8dajnega prava (pravile), ki je bilo v veljavi \xc5\xbee pred tem. Basarabova zakonika sta imela naslova Pravila de la Govora (Govorski zakonik) in Pravila lui Matei Basarab (Zakonik Mateja Basaraba). Slednji je bi znan tudi kot \xc3\x8endreptarea Legii - Popravljeni zakonik. Objavljena sta bila leta 1640 oziroma 1652.'