b'\n_START_ARTICLE_\nHumoreska\n_START_PARAGRAPH_\nHumoreska je vedra, s humorjem pre\xc5\xbeeta zgodba oziroma pripoved. Smeh vzbuja s sme\xc5\xa1nimi imeni, dogodki, zna\xc4\x8daji oseb... Nor\xc4\x8duje se in opozarja na napake ljudi.\n_START_SECTION_\nHumoristi\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nHumoreska spada na podro\xc4\x8dje humoristi\xc4\x8dne knji\xc5\xbeevnosti, tj. knji\xc5\xbeevnosti, ki vsebuje humor, komi\xc4\x8dnost ali vedro \xc5\xa1aljivost in z njimi zbuja smeh. Sem \xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e druge kraj\xc5\xa1e zvrsti v vezani besedi in prozi (sme\xc5\xa1nico, aforizem, anekdoto, satiro, parodijo, travestijo in grotesko) ter v dramatiki (komedijo in farso). Dalj\xc5\xa1a pripovedna proza je redka.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nStari Grki so poznali \xc5\xa1aljive zgodbe o Abderitih, v 13. stoletju se je za to zvrst udoma\xc4\x8dil francoski izraz fabliaux, v 15. stoletju facetije (\xc5\xa1aljive novele).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1aljivi zgodbi gre za to, da iznajdljivi in zviti junak pretenta nespametnega nasprotnika ali pa se bralec nasmeje na ra\xc4\x8dun \xc4\x8dudnih navad drugih skupnosti. Na koncu se pojavlja komi\xc4\x8dni preobrat \xe2\x80\x93 poanta. Motivi so zvija\xc4\x8da, la\xc5\xbe, baha\xc5\xa1tvo, jezi\xc4\x8dnost, razkritje zakonske nezvestobe in pokvarjenost duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Osebe so tipi, v zgodbi nastopajo far, \xc5\xa1tudent, kr\xc4\x8dmar, kmet, oblastnik ali cigan. Far in kmet sta prikazana v svoji slab\xc5\xa1i podobi, \xc5\xa1tudent za svoje hudomu\xc5\xa1nosti ostaja nekaznovan. Smeh povzro\xc4\x8dajo \xc4\x8dlovekove naravne potrebe po hrani, pija\xc4\x8di, erotiki in povezane telesne dejavnosti (skatolo\xc5\xa1ka tematika), kar prispeva k robatosti komike. Po zgradbi so humoreske preproste, enopramenske in ve\xc4\x8dinoma enoepizodne, a se pogosto povezujejo v zbirke. Komika je situacijska ali besedna, pri slednji komi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek nastaja iz besedne igre, npr. iz nala\xc5\xa1\xc4\x8d dobesedno in narobe razumljenih izjav in z uporabo dialekta. Humoreske so dramatizirali v burke in veseloigre. Od anekdote se razlikujejo po dobrodu\xc5\xa1nosti, ruralnih temah, interesu za dejanje (namesto za zna\xc4\x8daj) osebe in po nagnjenosti k pretiravanju._NEWLINE_V okviru mladinske knji\xc5\xbeevnosti so literarni teoretiki odkrili posebno vrsto humoreske:\xc2\xa0\xc2\xbbnadrealno komi\xc4\x8dno pripoved\xc2\xab. Zanjo je zna\xc4\x8dilen motiv narobesveta, kar pomeni, da dogajanje v zgodbi ne poteka po zakonih logike. Povezava med realnim in irealnim svetom je obrnjena. Junakom se zdi fantasti\xc4\x8den svet edini resni\xc4\x8den, realni svet je zanje zlagan; taka je tudi perspektiva otro\xc5\xa1kega bralca.\n_START_SECTION_\nHumoreska na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 19. stoletja se je humoreska uveljavila tudi v slovenski literaturi. Med humoreske lahko pri\xc5\xa1tevamo nekatere kratke zgodbe Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da (Po tobaku smrdi\xc5\xa1), a je svoja dela kot humoresko izrecno ozna\xc4\x8dil \xc5\xa1ele Janko Kersnik (Nova \xc5\xbeeleznica, Dva adjunkta, Dohtar Konec in njegov konj, Kolesarjeva snubitev). Humoreske so pisali \xc5\xa1e Fran Detela, Rado Murnik, Ljudevit Pivko, Niko Kuret, Manko Golar, Janko Mlakar in Fran Mil\xc4\x8dinski, ki je med na\xc5\xa1tetimi najpomembnej\xc5\xa1i. Poleg ustnega izro\xc4\x8dila ljudskih \xc5\xa1al in zgodb, ki je sooblikovalo za\xc4\x8detke umetne proze pri vajevcih (\xc5\xa1e posebej pri Simonu Jenku \xe2\x80\x93 Kaznovana tercijalka, Predpustnica) so na Slovenskem poznali \xc5\xa1aljive zgodbe iz evropske ljudske knjige o Nem\xc5\xa1kem Pavlihi v slovenski preobleki. Serijska junaka tujega izvora sta bila \xc5\xa1e La\xc5\xbenivi Kljukec (kako se mu je na morju, na suhem in v vojski godilo) in tur\xc5\xa1ki Pavliha Nasredin hod\xc5\xbea (Nasredinove burke). V sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je lahko postavljen tudi beb\xc4\x8dek (npr. Poldrugi Martin) oz. bebasti kolektiv: Vi\xc5\xa1njegorci (J. Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, Kozlovska sodba v Vi\xc5\xa1nji Gori), Marber\xc5\xbeani (L. Pivko), Butalci in Ribni\xc4\x8dani (F. Mil\xc4\x8dinski), Lember\xc5\xbeani (N. Kuret), Ver\xc5\xbeenci (M. Golar).'