b'\n_START_ARTICLE_\nPot spominov in tovari\xc5\xa1tva\n_START_SECTION_\nPotek poti\n_START_PARAGRAPH_\nPot poteka skozi mestne \xc4\x8detrti, ki obkro\xc5\xbeajo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Ljubljane. Za\xc4\x8detek poti je prepu\xc5\xa1\xc4\x8den individualni odlo\xc4\x8ditvi. \xc4\x8ce za\xc4\x8dnemo na kontrolni to\xc4\x8dki \xc5\xa1t.1 (\xc4\x8detrtna skupnost Vi\xc4\x8d) in v smeri urinega kazalca obkro\xc5\xbeimo mesto, nas pot najprej pelje okrog hriba Ro\xc5\xbenik, skozi Koseze in \xc5\xa0i\xc5\xa1ko, Be\xc5\xbeigrad, mimo Gramozne jame skozi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdale, med stanovanjskimi bloki v Novih Jar\xc5\xa1ah, vzdol\xc5\xbe Ljubljanske obvoznice do reke Ljubljanice (Polje), skozi \xc5\xa0tepanjsko naselje in preko hriba Golovec na Ljubljansko barje, kjer preko mestnih predelov Galjevica, Ilovica, Murgle in Mestni log sklenemo pot na Vi\xc4\x8du._NEWLINE_Ob poti stojita 102 spominska kamna, katerih izgradnjo so financirala razli\xc4\x8dna ljubljanska podjetja. Na krajih, kjer pot sekajo mestne vpadnice, stoji 6 spomenikov. V \xc4\x8dasu vojne je bil obseg mesta manj\xc5\xa1i, zato zdaj del poti poteka preko stanovanjskih naselij. Izven naseljenih podro\xc4\x8dij je pot speljana skozi drevorede, pre\xc4\x8dka pa tudi hrib Golovec. Na ve\xc4\x8d mestih so zasajene skupine 88-ih dreves, ki nosijo ime\xc2\xa0\xc2\xbbDrevored v spomin na tovari\xc5\xa1a Tita\xc2\xab (Tito je \xc5\xbeivel 88 let). Pot spominov in tovari\xc5\xa1tva je izjemna mestna infrastruktura, ki omogo\xc4\x8da prebivalcem letno in zimsko rekreacijo, saj so v \xc4\x8dasu sne\xc5\xbene odeje na nenaseljenih podro\xc4\x8djih urejene teka\xc5\xa1ke steze.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkupacija Ljubljane zaseda v zgodovini evropskih prestolnic posebno mesto, saj je bilo le malo naselij popolnoma okupiranih in takoreko\xc4\x8d spremenjenih v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc5\xbdico je napeljala Italijanska kopenska vojska, mesto pa je lo\xc4\x8devala od zaledja 1171 dni. Navkljub temu so po skrivnih prehodih pod \xc5\xbeico prehajali ranjenci, partizani oziroma prebivalci, ki niso imeli dovoljenja za prehod te meje. Zato je po vojni postala simbol kljubovanja in upora okupatorju.\n_START_SECTION_\nFortifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nSamo utrjevanje Ljubljane se je za\xc4\x8delo 22. februarja 1942 zve\xc4\x8der na ukaz Visokega komisarja za Ljubljansko pokrajino Graziola in poveljnika 11. armadnega korpusa generala Maria Robottija. Prvotna gradnja, ki je bila za\xc4\x8dasna (bode\xc4\x8da \xc5\xbeica, koli,...), je bila kon\xc4\x8dana naslednjega dne ob 14.00 uri. Tega dne, 23. februarja, je Grazioli izdal \xc5\xa1e Prepoved izhoda iz mesta Ljubljane; s tem ukazom je omejil prihod in izhod na 11 cestnih prehodov (t. i. blokov), katere so lahko pre\xc4\x8dkale le osebe z dovoljenjem Komisariata. 24. februarja pa so spro\xc5\xbeili prvo racijo v mestu, ki je trajala do 15. marca 1942 na razli\xc4\x8dnih delih Ljubljane. Zaradi nekaterih porazov v maju 1942 je general Robotti 11. maja imenoval Posebno komisijo za zgraditev utrjenega zidu okoli Ljubljane, ki naj bi opravila pregled obstoje\xc4\x8de infrastrukture in predlagala oz. na\xc4\x8drtovala izgraditev nove. Ta fortifikacija je imela ve\xc4\x8d namenov: obramba Ljubljane pred zunanjim napadom, obramba Ljubljane pred notranjim napadom, osamitev mo\xc4\x8dnega odporni\xc5\xa1kega gibanja v mestu in prekinitev stikov med mestom, pomembnim logisti\xc4\x8dnim in rekrutnim centrom ter okolico. Komisija je tako opravila svoje delo in za\xc4\x8deli so se popravki. Na nekaterih odsekih so pove\xc4\x8dali obseg obro\xc4\x8da, tako da je zajela tudi celotna naselja oz. obmo\xc4\x8dja (npr. Ljubljanske \xc5\xbdale), ki so bila do takrat izven obro\xc4\x8da. Za\xc4\x8deli so gradnjo bunkerjev, pove\xc4\x8dali \xc5\xa1tevilo bode\xc4\x8de \xc5\xbeice, zasedli oz. izselili nekatere okoli\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e pri obro\xc4\x8du (nekatere zaradi suma sodelovanja pri nelegalnem prehodu obro\xc4\x8da, nekatere pa zaradi potrebe posadk na obro\xc4\x8du so tako zasedli 12 hi\xc5\xa1). Napeljali so telefonsko in elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje, posekali gozdne povr\xc5\xa1ine ob \xc5\xbeici,... Isto\xc4\x8dasno so 24. junija za\xc4\x8deli drugo ve\xc4\x8djo preiskavo, ki je trajala do 1. julija (2858 me\xc5\xa1\xc4\x8danov so zaprli). 19. julija je general Robotti imenoval novo komisijo in ukazal hitrej\xc5\xa1e utrjevanje Ljubljane. Popolnoma so izselili \xc5\xa1e 42 hi\xc5\xa1, postavili so \xc5\xa1panske jezdece, stra\xc5\xbenice,... in razglasili policijsko uro. Septembra 1942 so spro\xc5\xbeili \xc5\xa1e tretje utrjevanje \xc5\xbeice, po napadu Tom\xc5\xa1i\xc4\x8deve brigade na Vev\xc4\x8de._NEWLINE_Kon\xc4\x8dni rezultat je bil slede\xc4\x8d: 29.663 m dolgi obro\xc4\x8d je bil \xc5\xa1irok med 5 in 8 m ter visok do 2 m. V sestavi obro\xc4\x8da je bilo 69 ve\xc4\x8djih bunkerjev, 11 izpostavljenih, 53 manj\xc5\xa1ih in 73 notranjih bunkerjev; skupaj 206.\n_START_SECTION_\nPrireditve\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalni pohodi po nekdanji trasi \xc5\xbeice potekajo od leta 1946 dalje._NEWLINE_Ko so leta 1957 v Ljubljani pripravljali prvi slovenski festival telesne kulture, so okrajni odbori Zveze borcev NOB predlagali, da bi se v okviru festivala organiziral partizanski pohod ob \xc5\xbeici okupirane Ljubljane. Prvi pohod se je odvil v sklopu festivala telesne kulture 23. junija 1957. Prve ureditve in oznake poteka trase so nastale \xc5\xbee leta 1959, ko so postavili prve spomenike. Leta 1972 so na\xc4\x8drtovali ureditev pe\xc5\xa1\xc4\x8denih poti z drevoredi._NEWLINE_Celotna ureditev te poti se je kon\xc4\x8dala leta 1985 ko je Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana na 40-obletnico osvoboditve, 9. maja, otvorila pe\xc5\xa1pot. V \xc4\x8dasu Jugoslavije je bila udele\xc5\xbeba vsakoletnega pohoda obvezna za vse ljubljanske \xc5\xa1olarje, \xc5\xa1tudente in delavce, ki so praviloma naredili \xc5\xbeivi obro\xc4\x8d okrog mesta tako, da so se prijeli za roke. Po nastanku samostojne Republike Slovenije je postala udele\xc5\xbeba na pohodu neobvezna, kljub temu pa se \xc5\xa1tevilni prebivalci odlo\xc4\x8dijo za to pot. Nekatere politi\xc4\x8dne sile predlagajo novo ime Zeleni obro\xc4\x8d, ki ima manj\xc5\xa1o zgodovinsko konotacijo in je bolj nevtralno glede na dejstvo, da so nekateri prebivalci mesta sodelovali z okupatorjem._NEWLINE_V \xc4\x8dasu pohoda ob \xc5\xbeici poteka tudi tekmovanje Tek trojk oz.\xc2\xa0\xc2\xbbTrojke\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 29- ali 12,5- kilometrski tek po PST._NEWLINE_Prireditev praviloma traja 3 dni, vsakoletne datume pa dolo\xc4\x8dajo dnevi \xc4\x8detrtek, petek in sobota pred 9. majem. 1. dan je pohod organiziran za ljubljanske vrtce, 2. dan za \xc5\xa1olarje in 3. dan za ob\xc4\x8dane. Udele\xc5\xbeenci pohoda prejmejo papirnato zlo\xc5\xbeenko, pri obisku vsake od osmih kontrolnih to\xc4\x8dk pa nanjo dobijo \xc5\xbeig in podatek o \xc4\x8dasu obiska. Prireditev poteka med 6. in 17. uro, potem se kontrolne to\xc4\x8dke zaprejo. Kdor prehodi celoten obro\xc4\x8d in zbere vse kontrolne \xc5\xbeige, prejme medaljo.'