b'\n_START_ARTICLE_\nEgidij\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme Egidij izhaja iz latinskega Aegidius, to pa iz gr\xc5\xa1kega \xce\x91\xce\xb9\xce\xb3\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 (Aig\xc3\xaddios). To ime razlagajo z gr\xc5\xa1ko besedo \xce\xb1\xce\xb9\xce\xb3\xce\xb9\xcf\x82 (aig\xc3\xads), v rodilniku \xce\xb1\xce\xb9\xce\xb3\xce\xb9\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82 (aig\xc3\xaddos) v pomenu besede \xc2\xa0\xc2\xbbusnjeni \xc5\xa1\xc4\x8dit\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xa0\xc2\xbbkozja ko\xc5\xbea\xc2\xab. Slovensko ime Tilen je pisna razli\xc4\x8dica za nare\xc4\x8dne oblike imena Egidij, te so: Ilj, Tilj.\n_START_SECTION_\nPogostost imena\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih Statisti\xc4\x8dnega urada Republike Slovenije je bilo na dan 31. decembra 2007 v Sloveniji \xc5\xa1tevilo mo\xc5\xa1kih oseb z imenom Egidij: 123.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je 12 cerkva sv. Egidija, 4 cerkve sv. Tilna in dve sv. Ilija, skupaj torej 18. Po cerkvah se imenujeta tudi kraja \xc5\xa0entilj pod Turjakom in \xc5\xa0entilj v Slovenskih goricah._NEWLINE_Po \xc5\xa0entilju sta poimenova dva kraja na ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem, to je fara \xc5\xa0entilj v samem Celovcu ter znameniti \xc5\xa0entilj ob Dravi v ob\xc4\x8dini Vrba na Koro\xc5\xa1kem. Po \xc5\xa0entilju/sv. Egidiju je tudi poimenovana podru\xc5\xbeni\xc5\xa1ka cerkev fare Sloveniji \xc5\xa0mihel v ob\xc4\x8dini Pokr\xc4\x8de na Celov\xc5\xa1kem polju._NEWLINE_V podru\xc5\xbeni\xc5\xa1ki cerkvi na Le\xc4\x8dji Gori v fari Slovenji \xc5\xa0mihel v ob\xc4\x8dini Pokr\xc4\x8de na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem se nahaja slovenski kri\xc5\xbeev pot ter slovenski spomenik padlim iz prve svetovne vojne._NEWLINE_V \xc5\xa0entilju ob Dravi pri Vrbi na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem je rojen znameniti duhovnik, pesnik, razsvetljenec in kulturni aktivist Matija \xc5\xa0najder (Matthias Schneider) (7. februar 1784 - 7. maj 1831 Gradec)._NEWLINE_V \xc5\xa0entilju ob Dravi pri Vrbi na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem je rojen znameniti glasbenik in kulturni delavec Pavle Kernjak (9. februar 1899 - 1. december 1979 Trebinja).'