b'\n_START_ARTICLE_\nBitka za Midway\n_START_SECTION_\nPredhodni dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nJaponci so \xc5\xbee od za\xc4\x8detka prve svetovne vojne kazali osvajalne ambicije, z razvojem njihovega gospodarstva pa so te \xc5\xa1e posebej narasle. Japonska je tako kmalu pri\xc5\xa1la v spor s sosednjimi dr\xc5\xbeavami. V letih 1931 in 1932 je zasedla z rudami bogato kitajsko Mand\xc5\xbeurijo in pri\xc5\xa1la v spor s svetovnimi velesilami, kot sta bila Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in ZDA. Vendar Japonci kljub temu niso odnehali. Leta 1937 so zavzeli ve\xc4\x8dji del Kitajske. Padec Francije junija 1940 jim je dal nov zalet in tako so zasedli \xc5\xa1e francosko Indokino, 27. septembra so podpisali pakt z Nem\xc4\x8dijo in Italijo. S tem so nastale sile osi. Nastal je spor, ki so ga sprva poizku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1iti po diplomatski poti, vendar je sredi leta 1941 Japoncem kljub intenzivnim pogajanjem postalo jasno, da je vojna neizbe\xc5\xbena. Zato so 7. decembra 1941 nenapovedano napadli ameri\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de Pearl Harbor. V naslednjih dneh se je celoten Pacifik zna\xc5\xa1el v ognju. Dan pozneje so napadli Hong Kong, ki se je predal 25. decembra, istega dne sta padli tudi ameri\xc5\xa1ki opori\xc5\xa1\xc4\x8di na Guamu in Wakeu. Januarja 1942 so napadli britansko Malezijo, Burmo, Nizozemsko vzhodno Indijo in Novo Gvinejo. Petnajstega februarja je padel britanski Singapur, mesto, ki naj bi ga bilo nemogo\xc4\x8de zasesti, vendas so se mu pribli\xc5\xbeali s kopnega. V ognju so se zna\xc5\xa1la tudi nekatera severna avstralska mesta (Darwin, Broome, ...). Po ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dnih bojih so se 8. maja predale zadnje ameri\xc5\xa1ke enote na Filipinih in videti je bilo, da japonskega napredovanja ni mogo\xc4\x8de ustaviti. Nato je med 4. in 8. majem pri\xc5\xa1lo do bitke v Koralnem morju, s katero so zavezniki \xc5\xbeeleli ustaviti japonsko napredovanje na Novi Gvineji in tako prepre\xc4\x8diti obkolitev Avstralije. \xc4\x8ceprav je bila bitka neodlo\xc4\x8dena, je zaveznikom dala izku\xc5\xa1nje v vojskovanju in jim pokazala, da japonska mornarica ni tako zelo nepremagljiva, kot je bilo videti na prvi pogled.\n_START_SECTION_\nJaponski cilji in priprave\n_START_PARAGRAPH_\nJaponsko zavzetje Midwaya je imelo dva cilja. V prvem cilju bi atol uporabili kot opori\xc5\xa1\xc4\x8de in njegovo letali\xc5\xa1\xc4\x8de, s katerega bi izvajali napade na ameri\xc5\xa1ke cilje proti vzhodu. Drugi cilj je bil, da bi atol uporabili kot nekak\xc5\xa1no vabo s katero bi privabili ameri\xc5\xa1ko ladjevje in ga nato uni\xc4\x8dili. \xc4\x8ce bi dosegli oba cilja bi nato izvedli \xc5\xa1e invazijo na Havaje, od tam pa bi lahko nato napadali celinsko ZDA._NEWLINE_Za izvedbo teh dveh ciljev so Japonci zbrali preko dvesto ladij, med njimi je bilo 8 letalonosilk, 11 bojnih ladij, 22 kri\xc5\xbeark, 65 ru\xc5\xa1ilcev, 21 podmornic in 700 letal. Plovila so bila organizirana v pet skupin. Prvi skupini je poveljeval Isoroku Jamamoto, skupino je sestavljalo 7 bojnih ladij, lahka letalonosilka Ho\xc5\xa1o in 2 nosilki vodnih letal. Drugi skupini je poveljeval viceadmiral Nagumo (7. decembra 1941 je vodil napad na Pearl Harbor), skupina je imela dve letalonosilki (Akagi in Kaga), ki sta bili pod njegovim osebnim poveljstvom ter \xc5\xa1e dve letalonosilki (Hirju in Sorju) pod poveljstvom kontraadmirala Jamagu\xc4\x8dija. Skupina je imela v spremstvu \xc5\xa1e nekaj bojnih ladij, kri\xc5\xbeark , ru\xc5\xa1ilcev in pet tankerjev. Tretja skupina pod poveljstvom viceadmirala Nobutake Konda, je bila namenjena za zavzetje atola Midway. Sestavljena je bila iz ene lahke letalonosilke, 8 kri\xc5\xbeark, 2 lahkih kri\xc5\xbeark, 24 ru\xc5\xa1ilcev, 6 tankerjev, 16 ladij za prevoz \xc4\x8det in skupine minolovcev. Peto skupino pod poveljstvom viceadmirala Bo\xc5\xa1ira Hosogaja je sestavljalo: 2 lahki letalonosilki, 3 kri\xc5\xbearke, 3 lahke kri\xc5\xbearke, pomo\xc5\xbena kri\xc5\xbearka, 16 ru\xc5\xa1ilcev, 6 podmornic ter ve\xc4\x8d ladij za prevoz \xc4\x8det, tankerjev in minolovcev. \xc5\xa0esto skupino je sestavljalo 16 podmornic, skupini je poveljeval viceadmiral Komatsuja._NEWLINE_Prva skupina ladij pod poveljstvom kontraadmirala Kakute se je iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da odpravila 6. maja, dva dni kasneje je izplula skupina viceadmirala Hosogaja, dan kasneje pa je iz Hiro\xc5\xa1ime izplula skupina letalonosilk pod poveljstvom Naguma. Dan kasneje so se s Saipana na pot odpravile \xc5\xa1e tovorne ladje in skupine za podporo. V izvidnico so bile poslane podmornice, ki niso odkrile ameri\xc5\xa1kih ladij.\n_START_SECTION_\nAmeri\xc5\xa1ke priprave\n_START_PARAGRAPH_\nNapad na Pearl Harbor je ameri\xc5\xa1ko mornarico pretresel do samih temeljev, posledice tega napada so bile \xc5\xa1e toliko huj\xc5\xa1e, ker so obve\xc5\xa1\xc4\x8devalci vedeli, da se pripravlja napad, vendar o tem niso pravo\xc4\x8dasno poro\xc4\x8dali. Da se kaj takega ne bi ve\xc4\x8d ponovilo je ameri\xc5\xa1ka obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba vlo\xc5\xbeila ogromno truda. Rezultati tega truda so bili kmalu znani, obve\xc5\xa1\xc4\x8devalcem je uspelo razbiti japonsko mornari\xc5\xa1ko \xc5\xa1ifro JN-25, tako je admiral Nimitz \xc5\xa1e pred bitko v Koralnem morju vedel, da se med 4. in 5. junijem pripravlja japonski napad na Midway._NEWLINE_\xc4\x8casa za priprave je bilo malo. Ameri\xc4\x8dani so razpolagali s 16. in 17. eskadro. Prvo sta sestavljali letalonosilki USS Enterprise in USS Hornet, \xc5\xa1est kri\xc5\xbeark, devet ru\xc5\xa1ilcev in 4 tankerji, 17. eskadra je imela letalonosilko USS Yorktown, dve te\xc5\xbeki kri\xc5\xbearki in \xc5\xa1est ru\xc5\xa1ilcev. V vodah osrednjega Pacifika pa so imeli \xc5\xa1e 16 podmornic ter ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo letal na samem otoku Midway. Obrambo otoka so v zadnjih tednih pred bitko dodatno okrepili. Hud udarec za ameri\xc5\xa1ko mornarico je bila potopitev letalonosilke USS Lexington in hude po\xc5\xa1kodbe na letalonosilki USS Yorktown zaradi katerih je ta morala na popravilo v ZDA. Imeli so sre\xc4\x8do, letalonosilka je bila popravljena v izredno kratkem \xc4\x8dasu in je lahko takoj, \xc4\x8deprav z nekajurno zamudo odplula proti Midwayu._NEWLINE_Osemindvajsetega in 30. maja sta 16. in 17. eskadra izpluli iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in se 2. junija sestali kakih 325 milj od Midwaya. Ameri\xc4\x8dani so bili pripravljeni na boj, bilo je le \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa kdaj bodo izvidni\xc5\xa1ka letala na\xc5\xa1la japonsko ladjevje.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrtega junija zjutraj je izvidni\xc5\xa1ko letalo Catalina z otoka Midway kakih 700 milj od atola opazilo enajst japonskih transportnih ladij. Novico je takoj sporo\xc4\x8dilo na atol, od koder je proti ladjevju poletelo devet bombnikov B-17, ki pa v napadu na japonsko ladjevje niso zadeli niti ene ladje. Zve\xc4\x8der so Ameri\xc4\x8dani organizirali \xc5\xa1e en napad, \xc5\xa1tiri letala Catalina, oboro\xc5\xbeena s torpedi, so zgodaj zjutraj ponovno napadla japonske transportne ladje in zadela en tanker, ki pa se ni potopil in je nadaljeval svojo pot. Ameri\xc4\x8dani so odkrili le del japonskega ladjevja, \xc5\xa1e vedno pa so niso odkrili \xc5\xa1tirih japonskih letalonosilk, ki so predstavljale najve\xc4\x8djo nevarnost._NEWLINE_Ob 4.30 je iz Yorktowna v patruljo poletelo deset letal, isto\xc4\x8dasno je Nagumo ukazal letalski napad na Midway. Uro kasneje so Ameri\xc4\x8dani prestregli telegram, po katerem so ugotovili, da se japonske letalonosilke nahajajo okoli dvesto milj zahodno in jugozahodno od 16. eskadre. Zato je kontraadmiral Spruance ob 6.07 ukazal svojim ladjam, naj se obrnejo proti sovra\xc5\xbeniku. Medtem je radar na atolu odkril skupino 108 letal, ki jih je v pred dvema urama v napad poslal Nagumo. Vsa razpolo\xc5\xbeljiva letala na atolu so nemudoma vzletela, z Japonci so se sre\xc4\x8dala 30 milj od atola. Vnel se je boj, v katerem so Japonci prebili ameri\xc5\xa1ke vrste in okoli \xc5\xa1este ure zjutraj napadli atol. Ker je po prvem napadu kazalo, da bo potrebno atol ponovno napasti, je Nagumo ukazal, da se 93 letalom zamenjajo torpeda z bombami, kar je tehni\xc4\x8dne posadke na letalonosilkah zaposlilo za ve\xc4\x8d kot uro. Ta letala naj bi slu\xc5\xbeila za morebiten napad na ameri\xc5\xa1ke ladje, ki pa jih japonski izvidniki do sedaj \xc5\xa1e niso na\xc5\xa1li. Nato pa se je polo\xc5\xbeaj nenadoma spremenil. Kmalu po ukazu o zamenjavi torpedov z bombami je izvidni\xc5\xa1ko letalo s kri\xc5\xbearke Tone odkrilo ameri\xc5\xa1ko ladjevje v oddaljenosti 240 milj. Ob prejetju sporo\xc4\x8dila je Nagumo \xc5\xa1e celih pet minut razmi\xc5\xa1ljal kaj storiti, tako je izgubil veliko dragocenega \xc4\x8dasa. Nato je po principu Salomonove sodbe ukazal naj letala, ki \xc5\xa1e imajo torpeda, ta obdr\xc5\xbeijo, letala z bombami pa naj obdr\xc5\xbeijo bombe. Pri tem pa se je pojavil \xc5\xa1e en problem, palube letalonosilk so morale biti proste, da bi lahko pristala letala ki so napadla Midway. Nenadoma pa se je nad japonskimi letalonosilkami pojavilo \xc5\xa1estnajst ameri\xc5\xa1kih bombnikov strmoglavcev, ki v napadu niti enkrat niso zadeli Hirju, to se \xc4\x8detrt ure kasneje ni posre\xc4\x8dilo niti bombnikom B-17 in vindicator, ki so nekoliko kasneje napadli \xc5\xa1e bojno ladjo Haruna._NEWLINE_Ko je admiral Spruance izvedel za napad na atol, se je odlo\xc4\x8dil, da bo Japonce presenetil v trenutku, ko bodo letala, ki so napadla Midway, na palubah in se oskrbovala z gorivom in strelivom. Po sedmi uri je proti japonskim letalonosilkam poslal 20 lovcev wildcat, 67 strmoglavcev dauntless in 29 letal tipa devastator. Okoli pol desete ure so vsa japonska letala pristala in se za\xc4\x8dela oskrbovati z gorivom in strelivom, takrat pa so se na obzorju nenadoma pojavila ameri\xc5\xa1ka letala. Japonci so na napadalce odprli mo\xc4\x8dan protiletalski ogenj, ki so se mu kasneje pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e lovska letala tipa zero. V ameri\xc5\xa1kih vrstah je nastal pravi pokol. Od 30 \xc4\x8dlanov posadk iz skupine torpednih letal s Horneta je pre\xc5\xbeivel en sam. Podobna usoda je doletela posadke in letala z letalonosilke Enterprise. Japonci so sestrelili deset od \xc5\xa1tirinajstih letal, ki v napadu niso zadela niti ene ladje. Nekoliko bolje je kazalo le letalom s Yorktowna, ta so se nevarno pribli\xc5\xbeala letalonosilki Sorju, zato so jih napadli lovci, ki so varovali letalonosilko. V tem trenutku je z Enterprisa priletela skupina bombnikov strmoglavcev in napadla japonske letalonosilke; japonski lovci, ki so se spopadali s torpednimi bombniki iz Yorktowna, so bili nemo\xc4\x8dni. Sorju s 40 letali na krovu je bila ob 10.26 trikrat zadeta, zato jo je moral 20 minut pozneje admiral Nagumo zapustiti. Zadeti sta bili tudi letalonosilki Kaga in Akagi. Bombniki iz Yorktowna so trikrat zadeli Sorju, zato je poveljnik letalonosilke ukazal, naj jo posadka zapusti. To je bila prva potopljena letalonosilka. Sledila je Kaga. Tako so Ameri\xc4\x8dani kljub velikim izgubam letal hitro potopili tri od \xc5\xa1tirih japonskih letalonosilk._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ko ladjevje je do sedaj ostalo nedotaknjeno, vendar ne za dolgo. Japonski izvidniki so admiralu Jamagu\xc4\x8diju na letalonosilki Hirju sporo\xc4\x8dili, da imajo Ameri\xc4\x8dani samo dve letalonosilki, zato je ta ukazal izvesti napad na ameri\xc5\xa1ko ladjevje. V napadu je nekaj japonskim letalom uspelo prebiti se skozi protiletalsko obrambo in trikrat zadeti letalonosilko Yorktown. Po koncu prvega napada so hudo po\xc5\xa1kodovano letalonosilko ponovno usposobili. Japonci so med napadom mislili, da napadajo drugo letalonosilko. Ob 14.30 so se na obzorju ponovno prikazala japonska letala, prebila so protiletalsko obrambo in odvrgla \xc5\xa1tiri torpeda. Dva sta zadela, ladja se je nagnila za 26\xc2\xba. Ob 15.00 je bila letalonosilka \xc5\xbee v tak\xc5\xa1nem stanju, da je bilo posadki ukazano, naj zapusti ladjo. Medtem pa je ameri\xc5\xa1ko izvidni\xc5\xa1ko letalo odkrilo zadnjo japonsko letalonosilko. Okoli 17.00 je Hirju napadlo 24 bombnikov strmoglavcev, po \xc5\xa1tirih zadetkih je bila letalonosilka tako hudo po\xc5\xa1kodovana, da jo je morala posadka 5. junija zjutraj zapustiti.\n_START_SECTION_\nDogodki po bitki\n_START_PARAGRAPH_\nJedro japonskega ladjevja je bilo uni\xc4\x8deno, vendar pa Japonci niso nameravali odnehati. Jamamoto je ukazal, naj se transportno ladjevje umakne, admiralu Kuriti pa ukazal, naj z ognjem iz \xc5\xa1tirih kri\xc5\xbeark zasuje atol, nato pa naj se pridru\xc5\xbei glavnini sil. Tudi admiraloma Takasuju in Kakuti je ukazal naj prekineta napad na Aleute, ter se usmerita proti jugu, kjer se bosta zdru\xc5\xbeila s preostankom japonskega ladjevja pri Midwayu. Vsi skupaj naj bi nato napadli ameri\xc5\xa1ko ladjevje, ki ga je Jamamoto nameraval uni\xc4\x8diti v no\xc4\x8dni akciji. Vendar na\xc4\x8drta ni uresni\xc4\x8dil, saj je ugotovil. da je prakti\xc4\x8dno neizvedljiv, zato je ukaz preklical, Kuriti pa ukazal, naj se obrne v nasprotno smer. Ne da bi vedel, je njegovo ladjevje zaplulo direktno pred ameri\xc5\xa1ko podmornico Tambor. Kri\xc5\xbearka Mogami, ki je bila zadnja v koloni ladij, je opazila podmornico in se ji je \xc5\xbeelela izogniti, pri tem pa je tr\xc4\x8dila v Mikumo, ki je plula pred njo. Mogami si je hudo po\xc5\xa1kodovala premec, na Mikumi pa so bili po\xc5\xa1kodovani tanki za gorivo, tako da je za sabo pu\xc5\xa1\xc4\x8dala \xc5\xa1iroko naftno sled. Preostale ladje v skupini so nemoteno nadaljevale svojo pot. \xc5\xa0estega junija ob 7.45 so Ameri\xc4\x8dani odkrili naftno sled, nekoliko pozneje pa \xc5\xa1e dve po\xc5\xa1kodovani kri\xc5\xbearki. Kri\xc5\xbearki so napadli, vendar brez uspeha. Popoldan so napad ponovili in ob 14.15 potopili Mikumo. Hudo po\xc5\xa1kodovana Mogami je napad pre\xc5\xbeivela in dosegla Truk, kjer so jo popravili._NEWLINE_Medtem pa so Ameri\xc4\x8dani re\xc5\xa1evali letalonosilko Yorktown, ki se kljub pri\xc4\x8dakovanjem ni potopila. Odlo\xc4\x8dili so se, da bodo ladjo re\xc5\xa1ili, zato je nanjo pri\xc5\xa1la re\xc5\xa1evalna ekipa, ladjo pa so privezali na vla\xc4\x8dilec. Ko so \xc5\xbee mislili, da bodo letalonosilko re\xc5\xa1ili, jo je opazilo japonsko izvidni\xc5\xa1ko letalo in o tem poro\xc4\x8dalo Jamamotu. Ta je podmornici I-168 ukazal naj letalonosilko potopi. \xc5\xa0estega junija ob 13.30 je podmornica proti letalonosilki izstrelila dve torpedi. Eden je zadel ru\xc5\xa1ilec USS Hammann, ki je varoval desni bok letalonosilke. Ladja je v \xc5\xa1tirih minutah razpadla in izginila v valovih. Dva torpeda sta bila proti Yorktownu izstreljena 7. junija, oba sta zadela, tako da se je letalonosilka na koncu potopila._NEWLINE_Isti dan so Japonci zavzeli Kisko in Attu v Aleutskih otokih. Z zavzetjem teh otokov skupaj z Midwayem bi Japonci naredili nov korak proti ameri\xc5\xa1ki celini. Zdaj pa so bili Aleutski otoki brez pomena ter breme za japonsko mornarico.\n_START_SECTION_\nIzgube\n_START_PARAGRAPH_\nBitka za Midway je bila ena najbolj zmedenih bitk v drugi svetovni vojni, saj se vse do konca ni vedelo, kdo bo zmagovalec. Mnogo stvari je bilo odvisnih od naklju\xc4\x8dja in sre\xc4\x8de. Po bitki so bili Ameri\xc4\x8dani v veliki prednosti. Izgubili so letalonosilko Yorktown, ru\xc5\xa1ilec, 109 letal z letalonosilk in 38 letal s kopnega. Padlo je pribli\xc5\xbeno 550 mornarjev in pilotov. Japonci so izgubili \xc5\xa1tiri letalonosilke in te\xc5\xbeko kri\xc5\xbearko, hudo pa je bila po\xc5\xa1kodovana ena kri\xc5\xbearka, dva ru\xc5\xa1ilca in bojna ladja. En tanker je bil la\xc5\xbeje po\xc5\xa1kodovan. Izgubili so 322 letal ter 3.500 mornarjev in najbolj\xc5\xa1ih pilotov. Od teh izgub si japonsko ladjevje ni opomoglo, zaradi tega je v nadaljevanju vojne opustilo napade na Port Moresby, Novo Kaledonijo in oto\xc4\x8dje Samoa.'