b'\n_START_ARTICLE_\nFlorence Nightingale\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila v bogati dru\xc5\xbeini, ime pa je dobila po angle\xc5\xa1kem imenu njenega rojstnega mesta (Florence). \xc5\xbde zgodaj se je odlo\xc4\x8dila za poklic medicinske sestre, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu neugleden, kar je povzro\xc4\x8dilo jezo dru\xc5\xbeine, \xc5\xa1e posebej matere. Leta 1844 je po \xc5\xa1kandalu v zvezi s smrtjo nekega reve\xc5\xbea v Londonu postala glasnica reforme zdravstvenega sistema. V prihodnjih letih se je zavzemala za bolj socialno zdravstvo in bolj humane razmere v bolni\xc5\xa1nicah._NEWLINE_V letu 1846 je obiskala Kaiserswerth v Nem\xc4\x8diji in tamkaj\xc5\xa1njo bolni\xc5\xa1nico, ki jo je ustanovil Theodor Fliedner in, ki je bila najsodobnej\xc5\xa1a bolni\xc5\xa1nica v tistem \xc4\x8dasu. Predanost tamkaj\xc5\xa1njega osebja je Florence Nightingale navdu\xc5\xa1ila in o\xc4\x8darala hkrati. To navdu\xc5\xa1enje jo je tudi pripravilo do tega, da je zavrnila \xc5\xbeenitno ponudbo angle\xc5\xa1kega politika in pesnika, Barona Richarda Moncktona Milnesa, saj je menila, da bi ji poroka prepre\xc4\x8dila opravljanje poklica medicinske sestre. Burna zveza z Milnesom je vodila v slab\xc5\xa1anje njenega psihi\xc4\x8dnega stanja, kar je vodilo v \xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom, ki ga je do\xc5\xbeivela leta 1847._NEWLINE_Na okrevanju po \xc5\xbeiv\xc4\x8dnem zlomu v Rimu istega leta je spoznala uglednega britanskega politika Sidneya Herberta s katerim se je zapletla v ljubezensko razmerje, kljub dejstvu, da je bil Herbert poro\xc4\x8den. Herbert je kasneje postal klju\xc4\x8dni zaveznik Florence pri njenem delu v krimski vojni, njuno prijateljstvo pa je trajalo do smrti._NEWLINE_V letu 1851 je Nightingalova \xc5\xa1e enkrat zavrnila \xc5\xbeenitno ponudbo Milnesa in od\xc5\xa1la na \xc5\xa1tirimese\xc4\x8dno usposabljanje za medicinsko sestro v Kaiserswerth. 12. avgusta 1853 je sprejela mesto glavne nadzornice In\xc5\xa1tituta za zdravljenje \xc5\xbeensk v Londonu in to delo opravljala do oktobra 1854, ko je od\xc5\xa1la na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de krimske vojne.\n_START_SECTION_\nKrimska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj odmevno obdobje v \xc5\xbeivljenju Florence Nightingale je bila gotovo Krimska vojna. 21. oktobra 1854 je bila v Tur\xc4\x8dijo z ukazom Sidneya Herberta, ki je bil v tem \xc4\x8dasu vojni sekretar, poslana delegacija 39 prostovoljk pod vodstvom Florence Nightingale. Delegacija je novembra prispela v Carigrad, kjer je na\xc5\xa1la obupne razmere. Oskrba z zdravili je bila slaba, higienske razmere pa obupne. Vse to se je odra\xc5\xbealo v masovnih infekcijah, ki so terjale visok smrtni davek med ranjenci._NEWLINE_Prostovoljke so takoj za\xc4\x8dele s \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem prostorov in reorganizacijo dela, vendar je smrtnost v tej bolni\xc5\xa1nici \xc5\xa1e naprej nara\xc5\xa1\xc4\x8dala. Najve\xc4\x8d smrtnih \xc5\xbertev so zahtevale razne bolezni kot so tifus, kolera in druge. Nightingalova je predvidevala, da smrtnost nara\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi oku\xc5\xbeenega in starega sistema kanalizacije ter nezadostnega prezra\xc4\x8devanja, zato je zahtevala obisk sanitarne in\xc5\xa1pekcije, ki je marca 1855 bolni\xc5\xa1nico res obiskala in odredila izpraznjenje in dezinfekcijo kanalizacijskega sistema in ureditev prezra\xc4\x8devanja. Po teh ukrepih je smrtnost upadla._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ki ga je Florence Nightingale pre\xc5\xbeivela v Tur\xc4\x8diji, je v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo redno po\xc5\xa1iljala poro\xc4\x8dila o razmerah v zdravstvu in grozotah, ki jih pre\xc5\xbeivljajo ranjenci v poljskih bolni\xc5\xa1nicah. Njena poro\xc4\x8dila so razburila javnost in pripomogla k ozave\xc5\xa1\xc4\x8danju ljudi o pomenu higiene v zdravstvu._NEWLINE_Za svoje delo na podro\xc4\x8dju oskrbe ranjencev je dobila dr\xc5\xbeavno priznanje, v njenem imenu pa so ustanovili poseben sklad, imenovan Sklad Nightingale, v katerem so zbirali sredstva za usposabljanje medicinskih sester. Predsednik sklada je postal Sidney Herbert.\n_START_SECTION_\nDelo po krimski vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo povratku iz Tur\xc4\x8dije se je Florence Nightingale posvetila dokazovanju visoke stopnje smrtnosti v povezavi s slabimi higienskimi razmerami in podhranjenostjo. Sodelovala je pri na\xc4\x8drtovanju bolni\xc5\xa1nic ter napisala priro\xc4\x8dnik za medicinske sestre, ki je postal osnovno gradivo v \xc5\xa0oli za medicinske sestre in babice, ki so jo 9. julija 1860 ustanovili v bolni\xc5\xa1nici St. Thomas._NEWLINE_Leta 1869 je skupaj z Elizabeth Blackwell ustanovila \xc5\xbdenski medicinski kolid\xc5\xbe v Londonu._NEWLINE_Leta 1883 ji je kraljica Viktorija podelila visoko priznanje Rde\xc4\x8di kraljevi kri\xc5\xbe (Royal Red Cross), leta 1907 je postala prva \xc5\xbeenska prejemnica odlikovanja Order of Merit, leta 1908 pa je dobila \xc5\xa1e \xc4\x8dastno svobodo mesta London._NEWLINE_Umrla je 13. avgusta 1910 in je pokopana na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pri cerkvi Sv. Margarete, v East Wellowu v Londonu.'