b'\n_START_ARTICLE_\nForenzi\xc4\x8dna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nForenzi\xc4\x8dna psihologija se v splo\xc5\xa1nem ukvarja s psihologijo udele\xc5\xbeencev pri kriminalu, predvsem storilcev kaznivih dejanj, pa tudi pri\xc4\x8d in \xc5\xbertev kaznivih dejanj.\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nVklju\xc4\x8duje zbiranje, preiskovanje in predstavitev dokazov v sodne namene. Po tej definiciji se psihologi ukvarjajo predvsem z dokaznim gradivom, ki je vklju\xc4\x8deno tudi v delo odvetnikov, to\xc5\xbeilcev in sodnikov._NEWLINE_Opredelimo jo lahko tudi kot uporabo psiholo\xc5\xa1kega znanja pri re\xc5\xa1evanju vpra\xc5\xa1anj v okviru pravosodja in policije. Na podlagi te opredelitve psihologi delujejo kot svetovalci na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih, v policiji, zaporih in centrih za socialno delo, kar pomeni, da delujejo kot praktiki. Raziskovalci s podro\xc4\x8dja forenzi\xc4\x8dne psihologije pa so zaposleni na akademskih in\xc5\xa1titucijah._NEWLINE_Po \xc5\xa1ir\xc5\xa1i definiciji forenzi\xc4\x8dna psihologija vklju\xc4\x8duje uporabo psiholo\xc5\xa1kih spoznanj in metod na podro\xc4\x8dju kazenskih, civilnih sodnih in predkazenskih postopkov. Delo forenzi\xc4\x8dnih psihologov se povezuje z delom sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, to\xc5\xbeilstva, policije, odvetnikov, zaporov in centrov za socialno delo. Zaposleni so tudi v akademskem okolju, kjer skrbijo za prenos znanstvenih spoznanj v prakso.\n_START_SECTION_\nRazvoj forenzi\xc4\x8dne psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d opisov razvoja forenzi\xc4\x8dne psihologije, odvisno od nacionalne pripadnosti avtorjev, pripadnosti smerem znotraj psihologije ter spremembe in dopolnitve pravnih norm, saj so zgodovino forenzi\xc4\x8dne psihologije oblikovali tudi psihiatri in pravniki . V za\xc4\x8detku je bil na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih zelo pogosto obravnavana tema kleptomanija (sprva poimenovana kot norost kradenja), prvi\xc4\x8d obravnavana leta 1816._NEWLINE_Z Wundtovo ustanovitvijo psiholo\xc5\xa1kega laboratorija (1879, v Leipzigu) in s tem oblikovanje znanstvene psihologije, je svoj za\xc4\x8detek do\xc5\xbeivela tudi forenzi\xc4\x8dna psihologija in se nato iz Nem\xc4\x8dije raz\xc5\xa1irila po Evropi. Kot za\xc4\x8detke forenzi\xc4\x8dne psihologije \xc5\xa1tejemo ravno Wundtove kolege, ki so izvajali raziskave povezane s to panogo. Eden izmed njih je bil Albert Von Schrenk-Nortzing, ki je bil v vlogi forenzi\xc4\x8dnega psihologa prvi s tem, ko je sodi\xc5\xa1\xc4\x8du pri obravnavi pri\xc4\x8de umora razlo\xc5\xbeil, da je pri\xc4\x8da lahko pome\xc5\xa1ala dejstva, ki jih je videla z dejstvi, ki jih je kasneje prebrala v \xc4\x8dasopisu. Danes bi to poimenovali u\xc4\x8dinek zamenjave vira informacij, takrat pa je Schrenk-Nortzing to imenoval retroaktivna poneverba spomina. Tudi James McKeen Cattell se je ukvarjal s forenzi\xc4\x8dno psihologijo preko raziskav o kakovosti spomina o\xc4\x8dividcev, predvsem o sugestibilnosti in situacijskih dejavnikih, ki vplivajo na pri\xc4\x8danje. Omeniti velja tudi Alfred Bineta, ki je o problematiki pri\xc4\x8danja razpravljal v knjigi La Suggestibilite in s tem spodbudil razvoj forenzi\xc4\x8dne psihologije tudi v Franciji. O dejavnikih, ki vplivajo na pri\xc4\x8danje, je pisal tudi William Stern, sicer izumitelj kratice IQ, ki je preko eksperimenta s \xc5\xa1tudenti v predavalnici postavil tezo, da intenzivno \xc4\x8dustveno do\xc5\xbeivljanje zni\xc5\xbea natan\xc4\x8dnost spominskega priklica. Na podro\xc4\x8dju razvoja forenzi\xc4\x8dne psihologije je pomemben tudi Hugo M\xc3\xbcnsterberg, ki velja za prvega vplivnej\xc5\xa1ega psihologa osredoto\xc4\x8denega na pravosodno prakso. Znan je predvsem po svojem sodelovanju s fiziologom pri to\xc5\xbebah flamskih tkalcev, ki so jih stranke to\xc5\xbeile zaradi prodaje druga\xc4\x8dnega odtenka blaga. M\xc3\xbcnsterbergovo podro\xc4\x8dje dela je zajemalo tudi problematiko odlo\xc4\x8danja porote in pri\xc4\x8danja o\xc4\x8dividcev. Nase in na forenzi\xc4\x8dno psihologijo je opozoril s knjigo On the Witness Stand (1904). Karl Marbe je bil leta 1911 v vlogi izvedenca v civilnopravnem postopku. Znotraj primera se je ukvarjal predvsem z reakcijskimi \xc4\x8dasi v kriti\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Omeniti je potrebno tudi Williama Marstona, ki je kot M\xc3\xbcnsterbergov u\xc4\x8denec, prispeval k razvoju poligrafa. Kot prvi je bil imenovan za profesorja pravne psihologije in prispeval k uveljavljanju izvedeni\xc5\xa1kega mnenja. Louis Thurstone je prispeval k za\xc4\x8detku razvoja policijske psihologije, podrobneje se je osredoto\xc4\x8dil na preu\xc4\x8devanje inteligentnosti policijskih uslu\xc5\xbebencev v ZDA. K avtorjem, ki so pomembno prispevali k razvoju forenzi\xc4\x8dne psihologije, \xc5\xa1tejemo tudi Sigmunda Freuda, ki je vplival na Theodorja Reika, Ericha Fromma in Carla Gustava Junga. Slednji je znan predvsem po rabi besednih asociacij pri delu z osumljenci. Udo Undeutsch je znan po Analizi veljavnosti izjav, s katero je bilo mo\xc4\x8d preverjati verodostojnost pri\xc4\x8danja \xc5\xbertev posilstev.\n_START_SECTION_\nSmeri forenzi\xc4\x8dne psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere delitve razlikujejo med forenzi\xc4\x8dno, kriminalisti\xc4\x8dno in policijsko psihologijo, ki vse zahtevajo tudi znanje o psihopatologiji in psihologiji travm. Sestavni del psiholo\xc5\xa1kega sodnega izvedenstva je tudi profiliranje osumljencev, pogajanja z ugrabitelji, izdelovanje izvedenskih mnenj v sodnih obravnavah, intervjuvanje otrok pri zlorabah in podobno.\n_START_SECTION_\nPolicijska psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nNana\xc5\xa1a se na uporabo psiholo\xc5\xa1kih spoznanj pri delu policistov in policije kot organizacije ter raziskovalno delo s preu\xc4\x8devanjem du\xc5\xa1evnih procesov, osebnosti in fiziolo\xc5\xa1kih posledic v stresnih situacijah, katerih so policisti dele\xc5\xbeni. Namen preu\xc4\x8devanja je usposabljanje policistov za u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e delo, soo\xc4\x8danje z obremenjujo\xc4\x8dimi situacijami ter eti\xc4\x8dno primerno delo z ljudmi.\n_START_SECTION_\nPravna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje pravne psihologije zajema predvsem odlo\xc4\x8danje glede skrbni\xc5\xa1tva otrok, sestavljanje porote (ne v Sloveniji), presojanje obto\xc5\xbeen\xc4\x8deve kompetentnosti razumeti sodne postopke in sprejemanje sodnih odlo\xc4\x8db glede krivde, vi\xc5\xa1ine in oblike kazni, poravnav. V Sloveniji so pravni psihologi zaposleni v centrih za socialno delo ter kot sodni izvedenci.\n_START_SECTION_\nPreiskovalna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nNana\xc5\xa1a se na uporabo psiholo\xc5\xa1kih spoznanj, ki omogo\xc4\x8dajo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o preiskavo. K temu podro\xc4\x8dju sodijo metode in tehnike: profiliranje, psiholo\xc5\xa1ka avtopsija, kognitivni intervju, poligrafiranje, forenzi\xc4\x8dna lingvistika, hipnoza in prepoznava obrazov storilcev kaznivih dejanj,\n_START_SECTION_\nKriminalisti\xc4\x8dna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nOsredoto\xc4\x8da se na pojav in razvoj kriminalnega vedenja pri posamezniku, vzroke za slednje ter na odpravljanje ne\xc5\xbeelenih vedenj.\n_START_SECTION_\nPsihologija zaporov\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologi zaposleni znotraj te smeri, sodelujejo pri izbiri kandidatov za delo v zaporih, izdelavi programov rehabilitacije zapornikov ter evalvaciji teh programov. Na\xc4\x8drtujejo tudi protistresne programe za zaposlene, presojajo tveganje sobivanja zapornikov ter pred\xc4\x8dasnih odpustov.\n_START_SECTION_\nForenzi\xc4\x8dna psihologija v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je forenzi\xc4\x8dna psihologija vezana predvsem na delo klini\xc4\x8dnih psihologov, ki presojajo pojavljanje du\xc5\xa1evnih motenj, pri\xc5\xa1tevnosti in dodeljevanju skrbni\xc5\xa1tva. Iz podatkov Ministrstva za pravosodje je za strokovno podro\xc4\x8dje forenzi\xc4\x8dne psihologije mo\xc5\xbeno razbrati, kaj v zadnjem letu zajema delo sodnih izvedencev.\n_START_SECTION_\nPoklic forenzi\xc4\x8dnega psihologa\n_START_PARAGRAPH_\nZ nazivom forenzi\xc4\x8dni psiholog se v Sloveniji redko sre\xc4\x8damo. Kot omenjeno, so zna\xc4\x8dilnosti tega poklica zastopane v delu klini\xc4\x8dnih psihologov in pa tudi v delu sodnih izvedencev.'