b'\n_START_ARTICLE_\nCerkveni o\xc4\x8detje\n_START_PARAGRAPH_\nCerkveni o\xc4\x8detje so kr\xc5\xa1\xc4\x8danski avtorji prvih stoletij, ki so prve pri\xc4\x8de oblikovanja teologije. Njihov nauk temelji na Svetem pismu, ki ga razlagajo in oznanjajo v novih okoljih. Cerkveni o\xc4\x8detje v pravem pomenu besede so le tisti, ki se odlikujejo s (1) pravovernostjo, (2) svetostjo \xc5\xbeivljenja, (3) starodavnostjo in (4) priznanjem Cerkve. Te kriterije je postavil \xc5\xbee Vincencij Lerin\xc5\xa1ki v svojem delu Opomnik. Veda, ki se ukvarja z njihovim \xc5\xbeivljenjem in deli, je patrologija, medtem ko se patristika bolj posve\xc4\x8da njihovi misli in teologiji._NEWLINE_\xc5\xa0tirje veliki zahodni o\xc4\x8detje so: Avgu\xc5\xa1tin, Sveti Ambro\xc5\xbe, Hieronim in Gregorij Veliki._NEWLINE_Trije veliki vzhodni cerkveni o\xc4\x8detje so: Bazilij Veliki, Janez Krizostom in Gregorij Nazian\xc5\xa1ki, ki jim na Zahodu pridru\xc5\xbeimo kot \xc4\x8detrtega \xc5\xa1e Atanazija._NEWLINE_Zadnji cerkveni o\xc4\x8de na Zahodu je Izidor Seviljski (\xe2\x80\xa0 636), na Vzhodu pa Janez Dama\xc5\xa1\xc4\x8dan (\xe2\x80\xa0 749)_NEWLINE_Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a zbirka njihovih del Patrologia Latina (PL) in Patrologia Graeca (PG) je iz\xc5\xa1la sredi 19. stoletja v Parizu pod vodstvom Jacquesa-Paula Migna in se po njem pogosto imenuje kar Migne. Sodobna kriti\xc4\x8dna izdaja pa je \xc5\xa1e v teku v Turnhoutu pri zalo\xc5\xbebi Brepols in nosi ime Corpus Christianorum._NEWLINE_Nekateri cerkveni o\xc4\x8detje so bili kasneje razgla\xc5\xa1eni kot cerkveni u\xc4\x8ditelji.'