b'\n_START_ARTICLE_\nEuler-Mascheronijeva konstanta\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKonstanto je prvi uvedel Leonhard Euler leta 1734 z zgornjo limito in izra\xc4\x8dunal prvih pet \xc5\xa1tevk z vrednostjo \xce\xb3 = 0,577218. Konstanto je ozna\xc4\x8dil s C in O ter izra\xc4\x8dunal \xc5\xa1e prvih 16 \xc5\xa1tevk leta 1781. Konstanta se je pojavila leta 1735 v njegovem \xc4\x8dlanku De Progressionibus harmonicis observationes (Enestr\xc3\xb6m Index 43). Zaradi tega se v\xc4\x8dasih imenuje tudi Eulerjeva konstanta._NEWLINE_Geometer Lorenzo Mascheroni (1750-1800), ki je izra\xc4\x8dunal 32 \xc5\xa1tevk, 19 pa je bilo pravilnih, je leta 1790 za konstanto uporabljal \xc4\x8drko A. Znak \xce\xb3 se druga\xc4\x8de ne pojavlja nikjer v Eulerjevem ali Mascheronijevem delu, in so ga izbrali kasneje zaradi povezave konstante s funkcijo \xce\x93.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNi znano ali je konstanta \xce\xb3 algebrsko ali transcendentno \xc5\xa1tevilo. Ni znano niti ali je iracionalno \xc5\xa1tevilo ali ne. Raziskave veri\xc5\xbenih ulomkov ka\xc5\xbeejo, da \xc4\x8de je \xce\xb3 racionalno \xc5\xa1tevilo a/b, ima njen imenovalec b vsaj 242.080 \xc5\xa1tevk. Hardy je menda ponudil svoj odstop od stolice na Univerzi v Oxfordu vsakomur, ki bi dokazal ali je \xce\xb3 iracionalna, \xc4\x8deprav ni o tem nobenega pisnega vira. Conway in Guy sta pripravljena staviti, da je transcendentno \xc5\xa1tevilo, \xc4\x8deprav v svojih \xc5\xbeivljenjih ne pri\xc4\x8dakujeta dokaza. Ker je \xce\xb3 prisotna na mnogih podro\xc4\x8djih, predstavlja njena iracionalnost enega od glavnih nere\xc5\xa1enih problemov v matematiki.'