b'\n_START_ARTICLE_\nBerilij\n_START_SECTION_\nPomembne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBerilij ima eno najvi\xc5\xa1jih tali\xc5\xa1\xc4\x8d med lahkimi kovinami. Modul elasti\xc4\x8dnosti berilija je pribli\xc5\xbeno za tretjino ve\xc4\x8dji od tistega za jeklo. Ima izvrstno toplotno prevodnost, ni magneten in je odporen proti napadu s koncentrirano du\xc5\xa1ikovo kislino. Je zelo prepusten za \xc5\xbearke X, ko pa ga zadenejo delci alfa, se osvobodijo nevtroni, kot pri radiju ali poloniju (okoli 30 nevtronov/milijon delcev alfa). Pri standardni temperaturi in tlaku je berilij na zraku odporen proti oksidaciji (\xc4\x8deprav je njegova zmo\xc5\xbenost, da opraska steklo, verjetno posledica oblikovanja tanke plasti oksida).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme berilij prihaja iz gr\xc5\xa1ke besede beryllos, beril. V dolo\xc4\x8denem obdobju so beriliju rekli glucinij (iz gr\xc5\xa1kega korena glykys, sladek) zaradi sladkega okusa njegovih soli. Berilij je leta 1798 odkril Louis Vauquelin kot oksid v berilu in smaragdih. Leta 1828 sta Friedrich W\xc3\xb6hler in A. A. Bussy neodvisno izolirala to kovino tako, da sta reagirala kalij in berilijev klorid.\n_START_SECTION_\nIzotopi\n_START_PARAGRAPH_\nBerilij ima le en stabilen izotop, Be-9. Kozmogenski berilij (Be-10) nastaja v Zemljinem ozra\xc4\x8dju zaradi razdelitve kisika in du\xc5\xa1ika ob obstreljevanju s kozmi\xc4\x8dnimi \xc5\xbearki. Ker berilij ve\xc4\x8dinoma obstaja v raztopini pri ravni pH manj kot pribli\xc5\xbeno 5,5 (in ve\xc4\x8dina de\xc5\xbeevnice ima pH manj kot 5), vstopi v raztopino in pade na povr\xc5\xa1ino Zemlje skupaj z de\xc5\xbejem. Ko sediment hitro postaja bolj bazi\xc4\x8den, Be raztopino zapusti. Kozmogenski Be-10 se torej nabira na povr\xc5\xa1ini prsti, kjer mu njegova relativno dolga razpolovna doba (1,5 milijona let) omogo\xc4\x8da dolg obstoj pred razpadom v B-10 (bor). Be-10 in njegovi h\xc4\x8derinski produkti so bili uporabljani pri dolo\xc4\x8danju erozije prsti, oblikovanju prsti iz regolita, razvoju lateritskih prsti, kot tudi variiranju Son\xc4\x8deve aktivnosti in starosti ledenih plo\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Dejstvo, da sta Be-7 in Be-8 nestabilna, ima globoke kozmolo\xc5\xa1ke posledice, saj to pomeni, da elementi, te\xc5\xbeji od berilija, niso mogli nastati z jedrskim spajanjem ob prapoku. Povrhu so jedrske ravni berilija-8 tak\xc5\xa1ne, da lahko v zvezdah nastaja ogljik in tako omogo\xc4\x8da \xc5\xbeivljenje. (Glej proces treh delcev alfa in nukleosinteza ob prapoku).\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nBerilij in njegove soli so strupi in potencialne karcinogene snovi. Izpostavljenost beriliju povzro\xc4\x8da kroni\xc4\x8dno berilijozo, plju\xc4\x8dno in sistemsko granulomatozo, od leta 1933 pa so znane tudi akutne bolezni dihal zaradi berilija._NEWLINE_Zgodnji raziskovalci so oku\xc5\xa1ali berilij in njegove razli\xc4\x8dne spojine z jezikom, da bi po sladkem okusu ugotovili njegov obstoj. Z razvojem sodobne diagnosti\xc4\x8dne opreme ta izjemno tvegan postopek ni ve\xc4\x8d potreben. Berilijev prah lahko povzro\xc4\x8da plju\xc4\x8dnega raka._NEWLINE_Pri zau\xc5\xbeitju berilija pri ljudeh niso opazili posebnih u\xc4\x8dinkov, saj se v \xc5\xbeelodec in notranje organe absorbira zelo majhna koli\xc4\x8dina, pa\xc4\x8d pa so \xc4\x8dire zaradi zau\xc5\xbeitja berilija opazili pri psih. Stik ranjene ko\xc5\xbee z berilijem lahko povzro\xc4\x8di izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje ali \xc4\x8dire. Ni znano, ali berilij povzro\xc4\x8da prirojene hibe._NEWLINE_S to snovjo je mo\xc4\x8d ravnati varno, \xc4\x8de se dr\xc5\xbeimo dolo\xc4\x8denih postopkov; ravnanje z njim, ne da bi bili s temi postopki seznanjeni, ni priporo\xc4\x8dljivo.'