b'\n_START_ARTICLE_\nDim\xc4\x8do Pavlov\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nPavlov je pre\xc5\xbeivel svojo mladost v Plovdivu. Tam je obiskoval petletno Srednjo lesarsko \xc5\xa1olo, smer rezbarstvo. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli je obiskoval te\xc4\x8daje risanja na Akademiji za likovno umetnost v Sofiji kot pripravo na sprejemne izpite. Leta 1967 se je vpisal na Likovno akademijo v Ljubljani, smer slikarstvo in leta 1971 diplomiral pri prof. Maksimu Sedeju.\n_START_SECTION_\nSlovensko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je Pavlov delal v Narodnem muzeju v Ljubljani kot glavni restavrator za les ob pripravi razstave Stol v petih tiso\xc4\x8dletjih. Po diplomi se je z dru\xc5\xbeino preselil v Koper in restavratorsko delo nadaljeval v Pokrajinskem muzeju. Med leti 1972 do 1976 je pou\xc4\x8deval likovni pouk v osnovnih \xc5\xa1olah Bertoki, Hrvatini in Marezige pri Kopru. Dobil je prostor za atelje in za\xc4\x8del iskati svoj likovni izraz. S  slikanja je postopoma pre\xc5\xa1el na monumentalne reliefne plastike iz lesa, predvsem upodobitve dlani. Umetnostni zgodovinar Aleksander Bassin jih je imenoval \xc2\xbbskulptoslike\xc2\xab. V Sloveniji je Pavlov predstavil svoja dela na 14 samostojnih razstavah ter sodeloval na kiparskih simpozijih v Portoro\xc5\xbeu in na Vrhniki.\n_START_SECTION_\nBolgarsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1976 se je Pavlov z dru\xc5\xbeino preselil v svoje rojstno mesto Plovdiv v Bolgariji. Tam je deloval kot svobodni umetnik. Poklicni kolegi so sprva nezaupljivo sprejemali Pavlov na\xc4\x8din ustvarjanja, ki ni imel veliko skupnega s takrat v Bolgariji uveljavljenim socialisti\xc4\x8dnim realizmom. V njegovem delu se je poznal vpliv Ljubljanske likovne \xc5\xa1ole in zato se ga je sprva dr\xc5\xbeal pridevnik \xc2\xbbslovenski\xc2\xab. Po desetih letih in po prejemu razli\xc4\x8dnih priznanj se je naziv spremenil v \xc2\xbbplovdivski\xc2\xab\xc2\xa0umetnik. _NEWLINE_Razstavo slik v Plovdivu (Grafi\xc4\x8dna baza,1981) ter razstavo skulptur in risb v Sofiji (SBH, 1988) je \xc5\xa1tel za prelomni v svojem ustvarjalnem opusu._NEWLINE_Pavlov je bil izredno delaven in ploden avtor \xc5\xa1irokega duha. Ustvarjal je predvsem kot kipar, risar in oblikovalec arhitekturnega prostora. Projektiral je notranjo opremo bank in \xc5\xa1tevilnih poslovnih prostorov. Za njim so ostali tudi nikoli realizirani projekti ureditve rekreativnih povr\xc5\xa1in in otro\xc5\xa1kih igri\xc5\xa1\xc4\x8d. _NEWLINE_Na potovanjih po Evropi je pridobival znanje, izku\xc5\xa1nje in lucidno spoznaval \xc5\xbeivljenje drugih de\xc5\xbeel, ter se vedno znova vra\xc4\x8dal v svoj ljubljeni Plovdiv.\n_START_SECTION_\nSamostojne razstave\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1975 do smrti je svoja dela predstavil na samostojnih razstavah v Sloveniji, Jugoslaviji, Italiji, na Poljskem, Nem\xc4\x8diji, Franciji, na Portugalskem in Bolgariji._NEWLINE_Pavlov je sodeloval na 18. kiparskih simpozijih v Avstriji, Sloveniji, Franciji, Italiji, Izraelu, Bolgariji in na Portugalskem, kjer njegovi monumentalni kamniti kipi \xc5\xa1e vedno stojijo.\n_START_SECTION_\nSkupinske razstave\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1963 naprej je sodeloval na skupinskih razstavah v Ljubljani, Portoro\xc5\xbeu (Slovenija), Plovdiv, Sofija, Gabrovo (Bolgarija), Mudzia, Buduso, (Italija) Labin, Zagreb, Reka (Hrva\xc5\xa1ka), Barcelona (\xc5\xa0panija), Nica (Fancija), Carigrad (Tur\xc4\x8dija), \xd0\x9epolie (Poljska), Dunaj (Avstrija), Frankfurt (Nem\xc4\x8dija), New York (ZDA), itd.'