b"\n_START_ARTICLE_\nMej Davljenci\n_START_PARAGRAPH_\nMej Davljenci: Carl May-eve prigodbe v Sahari (nem\xc5\xa1ko Unter W\xc3\xbcrgern: Abenteuer aus der Sahara von Karl May) je eden zgodnej\xc5\xa1ih romanov Karla Maya. Izhajal je v nem\xc5\xa1kem katoli\xc5\xa1kem \xc4\x8dasniku Deutscher Hausschatz v Regensburgu od junija do avgusta 1879. V knji\xc5\xbenji izdaji je roman iz\xc5\xa1el pod naslovoma Die W\xc3\xbcstenr\xc3\xa4uber [Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski roparji] (1885) in Die Gum (1893/1894). V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je bila prevedena pribli\xc5\xbeno prva polovica romana, izhajala pa je v podlistku tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega \xc4\x8dasnika Edinost v letu 1887. Gre za prvi znani prevod Karla Maya v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Prevajalec ni znan, mogo\xc4\x8de bi to lahko bil Janko Leban.\n_START_SECTION_\nPrvo poglavje\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedovalec pozdravlja Afriko, de\xc5\xbeelo skrivnosti, njene obi\xc4\x8daje in naravo. S prijateljem sirom Emeryjem Bothwelom, Angle\xc5\xbeem, ki ga je spoznal na Divjem zahodu, sta dogovorjena, da se dobita v Al\xc5\xbeiru pri Emeryjevem stricu Andreju Latreaumontu. Pripovedovalec, sicer Nemec, s francoskim parnikom potuje proti Al\xc5\xbeiru. Minilo je leto dni, odkar sta se z Emeryjem lo\xc4\x8dila v Marseillu. Presene\xc4\x8den je, ker ga Emery ne pri\xc4\x8daka na obali. Namesti se v hotelu in obi\xc5\xa1\xc4\x8de pomembnega trgovca Latreaumonta, ki ga \xc5\xbee nestrpno pri\xc4\x8dakuje. Dru\xc5\xbeino je doletela nesre\xc4\x8da in pripovedovalca prosijo za pomo\xc4\x8d. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski roparji Tuaregi in Imo\xc5\xa1ari so napadli, pomorili in oropali Latreaumontovo karavano, njegovega sina Renalda pa ugrabili. Ko je pred desetimi meseci sel pri\xc5\xa1el \xc5\xbee drugi\xc4\x8d terjat odkupnino, je bil na obisku Emery. Tuaregu so dali zahtevano imetje, \xc5\xa1e pred tem so blago ozna\xc4\x8dili, Emery pa mu je z vodnikom in arabskim slugo na skrivaj sledil. Pred dvema tednoma je Emery iz Cindra poslal pismo, v katerem je doma\xc4\x8de bodril, naj ne obupajo, in jih prosil, naj pripovedovalca takoj ob njegovem prihodu po\xc5\xa1ljejo za njim v Bab el Gud. Pismo je prinesel Arabec Hasan Kuba\xc5\xa1i, ki je \xc4\x8dakal na pripovedovalca, da ga pelje v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo._NEWLINE_Hasan se ob snidenju s pripovedovalcem baha s svojo vero in vzdevkom Djecar bej, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki davljenec oz. morilec, pripovedovalca pa ozmerja z nevernikom. V prepiru se pripovedovalec izka\xc5\xbee kot iznajdljiv, pretkan in razgledan mo\xc5\xbe ter dober poznavalec korana. Dogovorita se, katero pot bodo ubrali skozi pu\xc5\xa1\xc4\x8davo. Nato zopet pride sel. Z njim govori pripovedovalec. Izve, da je Renald ujetnik zloglasnega Hedjana beja, karavanskega davljenca. Sel spet terja odkupnino in zagotavlja, da bodo potem Renalda izpustili. Pripovedovalec ugotovi, da sel zopet la\xc5\xbee, zato ga udari v \xc4\x8delo in ta omedli. Latreaumont, njegova \xc5\xbeena Blanka in h\xc4\x8derka Clairon so prepri\xc4\x8dani, da je sel mrtev. Pripovedovalec jih pomiri, da temu ni tako, in jim veli, naj Beduina hitro zve\xc5\xbeejo in predajo policiji. Pri tem pomaga \xc5\xa0tafel\xc5\xa1tajner, Latreaumontov sluga, Bavarec po rodu. Rojaka se takoj ujameta in skleneta, da bo tudi \xc5\xa0tafel\xc5\xa1tajner spremljal pripovedovalca v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo.\n_START_SECTION_\nDrugo poglavje\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedovalec opisuje pokrajino in \xc5\xbeivljenje v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. S Hasanom Kuba\xc5\xa1ijem in Jo\xc5\xbeetom Kornd\xc3\xb6rferjem oz. \xc5\xa0tafel\xc5\xa1tajnerjem \xe2\x80\x93 Jo\xc5\xbee namre\xc4\x8d prihaja iz Kaltenbrunna pri Staffelsteinu \xe2\x80\x93 pripovedovalec odpotuje iz Al\xc5\xbeira. Do Batne potujejo s stepno po\xc5\xa1to, naprej pa z vozom ne gre ve\xc4\x8d. Tam pripovedovalcu najeti Arabec svetuje, naj pot nadaljuje \xc4\x8dez Aure\xc5\xa1ko gorovje do arabske vasi Duar. Pot nadaljujejo na konjih, pridejo do reke Ved-el-Kantara, v kateri se je utopil Julij Gerard, morilec levov. Pokojnemu lovcu v \xc4\x8dast popotniki izstrelijo tri strele. Nato preno\xc4\x8dijo v Fum-es-Sahar, v karavanskem seraju El-Kantara. Blizu seraja ima kr\xc4\x8dmar v ogradi majhno \xc4\x8dredo ovac. \xc5\xbde nekoliko no\xc4\x8di zaporedoma panterica po\xc5\xbere eno izmed njih. Kr\xc4\x8dmar je ne upa ubiti, ker se divje zveri boji, prav tako boje\xc4\x8d je tudi Hasan. Pripovedovalec vzame risanico in repetirko, panterico to\xc4\x8dno opolno\xc4\x8di ustreli v oko. Strel privabi \xc5\xa1e samca, tudi njega ustreli. Naslednje jutro se pred odhodom vname prepir med Hasanom in \xc5\xa0tafel\xc5\xa1tajnerjem, ker je slednji dal ko\xc5\xbeuha \xc5\xbeivali pod svoje in pripovedoval\xc4\x8devo sedlo. Popotniki prispejo do Aure\xc5\xa1kega gorovja, tam preno\xc4\x8dijo. Zjutraj potujejo ob vzno\xc5\xbeju gorovja. Dan je vro\xc4\x8d, \xc5\xbeelijo se okopati v jezeru el Felatu, vendar to ni primerno za kopanje. Zagledajo vrsto \xc5\xa1otorov, ustavijo se pri prvem. Na vratih jih pozdravi deklica, za njo se prika\xc5\xbee star\xc4\x8dek. Pripovedovalcu pove o Assad beju, o levu oz. davljencu \xc4\x8dred, ki mori \xc5\xbeivino. Vsi mo\xc5\xbeje in mladeni\xc4\x8di \xc5\xa1otorske vasi so \xc5\xa1li nad njega. Star\xc4\x8dek \xc5\xa1epeta, ker so Arabci mnenja, da jih \xc5\xbeival lahko sli\xc5\xa1i in pride k njim. Pripovedovalec z Jo\xc5\xbeetom odide proti levjemu skrivali\xc5\xa1\xc4\x8du. Arabci ga \xc5\xbee obstreljujejo, lev se brani in jih napada nazaj. Zanj usodno kroglo izstreli pripovedovalec. Arabci se mu zahvaljujejo in pripovedovalec enega izmed njih prepozna kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega roparja, ki slu\xc5\xbei Hedjan beju. V zahvalo mu ropar podari najbolj\xc5\xa1o kamelo in korale, ki simbolizirajo pripadni\xc5\xa1tvo pu\xc5\xa1\xc4\x8davskim roparjem.\n_START_SECTION_\nTretje poglavje\n_START_PARAGRAPH_\nGloboko v Sahari, nedale\xc4\x8d od Bab el Guda, najde pripovedovalec truplo Arabca in njegove \xc5\xbeivali. Ugotovi, da ju je ubil Emery Bothwel. Poleg tega sre\xc4\x8da Abu billa Benija, ki mu je Hedjan bej ubil vse tri sinove. Abu se \xc5\xbeeli ma\xc5\xa1\xc4\x8devati, pridru\xc5\xbei se trojici. Opazijo sledi karavane, hitro jo dohitijo. \xc5\xa0ele ko pripovedovalec poka\xc5\xbee korale, mu vodi\xc4\x8d karavane dovoli nadaljevati pot skupaj z njimi. Pripovedovalec ugotovi, da vodi\xc4\x8d slu\xc5\xbei Hedjan beju in izve, da obstajata brata Hedjan beja, karavanska davljenca. Korale je dobil prav od enega izmed njiju. Izve tudi, da se roparji bojijo Behluwana beja, davljenca roparjev oz. Emeryja. Postane mu jasno, da je Renald zaprt v skrivnem gradu. Pred seboj zagleda \xc5\xa1tiri jezdece, med njimi prepozna roparja, ki mu je podaril kamelo in korale, ter sla iz Al\xc5\xbeira. Hedjan bej zahteva korale nazaj, pripovedovalca \xc5\xbeeli kaznovati, ta pa ga razkrinka pred vsemi, saj je davljenec skupaj z vodi\xc4\x8dem karavane na\xc4\x8drtoval napad na karavano. V boju Hedjan bej umre. Pripovedovalec vodi karavano naprej proti gradu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto poglavje\n_START_PARAGRAPH_\nNa poti v Bab el Gud se popotnikom v daljavi prika\xc5\xbee Emery, ki ustreli pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega roparja. Prizor imajo sprva za fatamorgano, nato pa najdejo truplo. Zdi se, da je Emery v bli\xc5\xbeini in ubija roparje. Pripovedovalec naleti \xc5\xa1e na nekaj pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih roparjev, potem pa kon\xc4\x8dno sre\xc4\x8da Emeryja. Prijatelja se veselo pozdravita. Vrneta se h karavani in Arabce posvarita, da bodo roparji vsak \xc4\x8das pri\xc5\xa1li. Emery prevzame poveljstvo, pripovedovalec pa se z Abujem in Jo\xc5\xbeetom odpravi med sipine ter nepridiprave prestre\xc5\xbee \xc5\xbee tam. Naslednji dan napadejo grad, umorijo \xc5\xa1e drugega Hedjan beja in re\xc5\xa1ijo Renalda. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je zopet varna.\n_START_SECTION_\nInterpretacija\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenski literarni zgodovini prevod ni bil poznan, bilo ni nobenih ocen oz. odmevov. Odkril ga je \xc5\xa1ele popis leposlovja v slovenski periodiki v okviru projekta Slovenska leposlovna klasika. Vendar pa prevod dokazuje, da so Slovenci Mayeva dela poznali \xc5\xbee zgodaj. V romanu je May uporabil motive iz svojih zgodnej\xc5\xa1ih novel Die Gum (1877) in Die Rose von Sokna (1887). Al\xc5\xbeir je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za lov na pu\xc5\xa1\xc4\x8davske roparje. Glavno vodilo junakov je najti ugrabljenega Emeryjevega bratranca Renalda Latreaumonta. Pripovedovalec med dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dino najde zaveznika tudi v Abuju, ki se ravna po prastarih zakonih pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in terja pravico. Ve\xc4\x8dkrat je omenjen Jules G\xc3\xa9rard, lovec na leve. Dru\xc5\xa1\xc4\x8dina pride do reke Ved-el-Kantara, kjer naj bi Gerard umrl. Gerard je res utonil v Afriki, vendar na zahodu, nedale\xc4\x8d od meje Sierrre Leone. May je verjetno iz njegovih del \xc4\x8drpal motive za primerjavo arabskega in evropskega lova divjih zveri. Naslanjal se je tudi na druge avtorje. V besedilu se prvi\xc4\x8d pojavi namig na pripovedoval\xc4\x8devo ameri\xc5\xa1ko ime Old Shatterhand 'treskovna roka'. Ime mu nadene Emery, saj ima pripovedovalec u\xc4\x8dinkovit zamah oz. udarec, ki nepridiprave onesvesti."