b'\n_START_ARTICLE_\nPisma na brezovem lubju\n_START_SECTION_\nOdkritje pisem\n_START_PARAGRAPH_\nPisma iz srednjeve\xc5\xa1ke Rusije so prvi\xc4\x8d na\xc5\xa1li v Velikem Novgorodu. Zaradi ugodnih naravnih pogojev, zlasti vrhnjega sloja zemlje, so se pisma na tem obmo\xc4\x8dju odli\xc4\x8dno ohranila. Prvotne najdbe segajo \xc5\xbee v konec 19. stoletja, vendar se ta pisma do danes \xc5\xbeal niso ohranila. Kmetje so na tamkaj\xc5\xa1njem ozemlju na\xc5\xa1li fragmente, ki jih je nato od njih odkupil zbiratelj, lokalni zgodovinar in amaterski arheolog Vasilij S. Peredolski. Po tej naklju\xc4\x8dni najdbi je pri\xc4\x8del izvajati arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja in pri\xc5\xa1el do zanimivih odkritij, vklju\xc4\x8dno z ugotovitvijo, da je v Novgorodu odli\xc4\x8dno ohranjena kulturna plast (arheol.). \xc4\x8ceprav je bil sam prepri\xc4\x8dan, da gre za pisma prednikov, mu zaradi pomanjkanja ustreznega znanja s ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov lubja ni uspelo ni\xc4\x8desar razbrati. Zavladalo je mnenje, da gre zgolj za potegav\xc5\xa1\xc4\x8dino ali \xc4\x8de\xc4\x8dkarije nepismenih kmetov 19. stol. Te\xc5\xbeko je bilo namre\xc4\x8d verjeti, da so se pisma, skoraj 1000 let zakopana v zemlji, tako dobro ohranila. Tako je bila prva zbirka pisem ob zasegu zasebnega muzeja Peredolskega starin v dvajsetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja za vedno izgubljena kot predmet brez muzejske vrednosti._NEWLINE_\xc5\xa0ele leta 1951 je bilo v okviru obse\xc5\xbenih arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj, ki so potekla vzporedno z obnovitvijo mesta (to je med drugo svetovno vojno utrpelo gmotno \xc5\xa1kodo), skoraj po naklju\xc4\x8dju najdeno prvo pismo. Do danes je bilo najdenih preko tiso\xc4\x8d pisem. Ker so bila najdena v razli\xc4\x8dnih zemeljskih plasteh, je postalo jasno, da je bilo prebivalstvo Novgoroda pismeno \xc5\xbee vsaj od 9. stoletja dalje._NEWLINE_\xc4\x8crke so na notranjo stran lubja vrezali z ostro konico kovinskega ali iz kosti narejenega pisala (starorusko \xe2\x80\x93 \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xbe) in jih je zato mogo\xc4\x8de prebrati brez te\xc5\xbeav. Od vseh odkritih pisem so le tri napisana z mnogo bolj delikatnim.Pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtina do sedaj znanih pisem je ohranjenih v celoti, ostala so fragmentarna. Dimenzije pisem se med seboj razlikujejo; po dol\xc5\xbeini od 5 do 50 centimetrov ter \xc5\xa1irini od 1 do 20 cm. Ker se lubje zvija, imajo pisma obi\xc4\x8dajno obliko zvitka. Najdalj\xc5\xa1e besedilo, zapisano na enem listu brezovega lubja, vsebuje 116 besed._NEWLINE_Od prve najdbe v 50. letih prej\xc5\xa1njega stoletja je do podobnih odkritij pri\xc5\xa1lo tudi v drugih mestih po Rusiji (Stara Rusa, Smolensk, Tor\xc5\xbe\xd0\xbe\xcc\x81k, Pskov, Tver, Moskva, Rjazan, Vologda), \xc4\x8deprav je Novgorod po \xc5\xa1tevilu najdb dale\xc4\x8d najbogatej\xc5\xa1i vir. V Ukrajini so bili dokumenti na brezovem lubju najdeni v Zvenigorodu in na Volinskem. V Belorusiji pa je bilo nekaj dokumentov izkopanih v Vitebsku in Mstislavlu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casovna umestitev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas nastanka pisem dolo\xc4\x8dajo z arheolo\xc5\xa1kimi metodami, glavna med njimi je statigrafska datacija (ugotavljanje, iz katere arheolo\xc5\xa1kih plasti prihaja pismo), pri \xc4\x8demer ima dendrokronologija pomembno vlogo. Ta metoda omogo\xc4\x8da dolo\xc4\x8danje vrstnega reda pisem z natan\xc4\x8dnostjo 20\xe2\x88\x9240 let. Pri dolo\xc4\x8danju \xc4\x8dasa nastanka pisem se upo\xc5\xa1tevajo tudi paleografski podatki in zgodovina jezika. Datiranje je \xc5\xa1e dodatno podkrepljeno v primeru, ko se osebe v pismih ujemajo z zgodovinskimi osebami, omenjenimi v letopisih.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot dve tretjini pisem je osebne narave. V ve\xc4\x8dini primerov gre za probleme vsakdanjega \xc5\xbeivljenja: poro\xc4\x8dila o preteklih dogodkih, razne pro\xc5\xa1nje in napotki za doma\xc4\x8de gospodinjstvo, razpravljanje o trgovskih in drugih denarnih zadevah, dru\xc5\xbeinske te\xc5\xbeave, spori itd. Posebno podkategorijo pisem predstavljajo kolektivne pro\xc5\xa1nje in prito\xc5\xbebe kmetov (\xd0\xa7\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xb8\xcc\x81\xd1\x82\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd0\xba\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x8f\xcc\x81\xd0\xbd). _NEWLINE_Avtorji in prejemniki pisem prihajajo iz raznih dru\xc5\xbebenih okolij. Pisale so jih tudi \xc5\xbeenske. Vse to pri\xc4\x8da o znatni raz\xc5\xa1irjenosti pismenosti v srednjeve\xc5\xa1ki Rusiji, o kateri do odkritja ni bilo podatkov. _NEWLINE_Poleg osebnih pisem je med zapisi najti tudi razli\xc4\x8dne registre in uradne dokumente oziroma njihove osnutke (oporoke, kup\xc4\x8dije, potrdila itd.)._NEWLINE_Tematsko skupino besedil predstavlja u\xc4\x8dno gradivo: abecede, spiski zlogov, \xc5\xa1olske vaje in celo zapisi in risbe \xc5\xa1olarja Onfima, ki so pritegnile veliko pozornosti v javnosti._NEWLINE_Med pismi so razmeroma redka liturgi\xc4\x8dna besedila (molitve, zapiski, naro\xc4\x8dila za ikone, nauki).\n_START_SECTION_\nPisma kot zgodovinski vir\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde njihov prvi najditelj Artemij V. Arcihovski (vodja takratnih arheolo\xc5\xa1kih izkopavanj) je v pismih prepoznal neprecenljiv vir informacij o vsakdanjem \xc5\xbeivljenju stare Rusije in njenem jeziku.\n_START_SECTION_\nPosebnost vira\n_START_PARAGRAPH_\nPisma so hkrati arheolo\xc5\xa1ki in pisni vir; kraj njihovega nastanka je za zgodovino prav tako pomemben kot njihova vsebina.\xc2\xa0 Marsikatera predhodna arheolo\xc5\xa1ka najdba je po njihovem odkritju \xc2\xbbdobila svoje ime\xc2\xab. Tako lahko namesto o\xc2\xa0 \xc2\xbbposestvu plemenitega Novgorod\xc4\x8dana\xc2\xab\xc2\xa0govorimo o \xc2\xbbposestvu duhovnika in umetnika Oliseja Petrovi\xc4\x8da, z vzdevkom Gre\xc4\x8din\xc2\xab. Pojavljanje istih imen v pismih s sosednjih posesti, omembe knezov in drugih lokalnih veljakov, omembe velikih denarnih vsot, imena krajev \xe2\x80\x93 vse to pri\xc4\x8da o zgodovini zgradb, njihovih lastnikov, njihovem dru\xc5\xbebenem statusu ter o odnosih z drugimi mesti in okro\xc5\xbeji.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna in dru\xc5\xbebena zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZahvaljujo\xc4\x8d pismom na brezovem lubju je bila bolje raziskana genealogija starih novgorodskih rodbin. Pojasnjene so bile politi\xc4\x8dne vloge nekaterih osebnosti, ki v letopisih niso bile dovolj razumljive. Pisma govorijo o lastni\xc5\xa1tvu novgorodskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, gospodarskih odnosih z ostalimi mesti. Kme\xc4\x8dke pro\xc5\xa1nje in prito\xc5\xbebe ter oporoke iz 14. in 15. stoletja pri\xc4\x8dajo o \xc5\xa1irjenju tla\xc4\x8danstva, razvoju pravosodne birokracije in administracije. Izvemo dejstva o voja\xc5\xa1kih konfliktih in zunanji politiki Novgoroda, o pobiranju davkov iz osvojenih de\xc5\xbeel \xe2\x80\x93 ne\xc5\xa1teto podrobnosti iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, ki jih ne najdemo v uradnih dokumentih.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovna obdelava pisem je prinesla ugotovitve, da je predstava o razmeroma enotnem vzhodnoslovanskem govoru neupravi\xc4\x8dena. Prav tako jezikoslovci opa\xc5\xbeajo, da ne gre za nek enoten novgorodski dialekt, ampak se v pismih odra\xc5\xbea veliko nare\xc4\x8dnih posebnosti severnega dela vzhodne slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine in po mnenju vodilnega raziskovalca novgorodskih pisem Andreja A. Zaliznjaka celo elementi, ki ne sodijo v nobeno od treh tradicionalnih vej slovanskih jezikov. \xc4\x8cetudi tak\xc5\xa1ne domneve niso splo\xc5\xa1no sprejete, rahljajo tradicionalno sprejeto predstavo o enotnosti vzhodnoslovanskega jezikovnega prostora in odpirajo pot novim teorijam. Zaliznjak pravi, da sta se v poznopraslovanskem obdobju lahko katerakoli praslovanska dialekta, ki sta se zaradi geografskih ali politi\xc4\x8dnih razlogov zna\xc5\xa1la v stiku, vklju\xc4\x8dila v skupen jezikovni razvoj.\xc2\xa0 Skupnosti pa so se vzpostavljale in razpadale, in tako je pri\xc5\xa1lo do povezav, ki \xc5\xa1e danes obstajajo za vsak par slovanskih jezikov in se ne ozirajo na sodobno razmejitev jezikovnih skupnosti na vzhodno, zahodno in ju\xc5\xbenoslovansko.\n_START_SECTION_\nPravopis in zgodovina abecede\n_START_PARAGRAPH_\nV vseh pismih (iz vseh mest) gre za sistem jezikovnih pravil, ki je veljal v vsakdanji rabi (\xd0\xb1\xd1\x8b\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x84\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb0) in po katerem se lahko zamenjujejo zlasti \xc4\x8drke \xd1\x8a\xe2\x80\x94\xd0\xbe, \xd1\x8c\xe2\x80\x94\xd0\xb5 in \xd0\xb5\xe2\x80\x94 \xd1\xa3. Najdemo lahko zapise, kot so: \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbe, \xd0\xbf\xd1\x8a\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xbe, \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb5, \xd0\xba\xd1\x8a\xd0\xbd\xd0\xb5, za obi\xc4\x8dajno \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x8a in \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x8c. V tem slogu je napisana velika ve\xc4\x8dina pisem iz sredine 12. do konca 14. stoletja. \xc4\x8ceprav to sprva ni bilo o\xc4\x8ditno, gre za urejen sistem in ne za odraz slabe pismenosti piscev. Postavlja se vpra\xc5\xa1anje, ali je bila cerkvena slovan\xc5\xa1\xc4\x8dina potemtakem res edini zapisani jezik na vzhodnoslovanskem prostoru. \xc2\xa0_NEWLINE_Pisma so tudi pomemben vir za preu\xc4\x8devanje nastanka cirilske abecede oz. azbuke. Abeceda je zapisana \xc5\xbee v enem od prvih najdenih pisem, v pismu \xc5\xa1t. 591 (11. stoletje), kot tudi v pismu \xc5\xa1t. 460 (12. stoletje). Abecedniki na brezovem lubju odra\xc5\xbeajo razli\xc4\x8dne stopnje oblikovanja cirilice, pri \xc4\x8demer se \xc4\x8drke v abecednikih in dejanskih tekstih iste dobe pogosto ne ujemajo.'