b'\n_START_ARTICLE_\nVro\xc4\x8dinski val v Evropi (2003)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2003 je Evropo prizadel najhuj\xc5\xa1i vro\xc4\x8dinski val po letu 1540. Med najbolj prizadetimi obmo\xc4\x8dji so bile dr\xc5\xbeave zahodne in srednje Evrope. Najve\xc4\x8dje posledice je utrpela Francija, hudo prizadete pa so bile tudi Portugalska, Nizozemska, \xc5\xa0panija, Italija, Nem\xc4\x8dija, Nizozemska, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Irska. Najbolj vro\xc4\x8de poletje je prineslo hude zdravstvene te\xc5\xbeave, naravne nesre\xc4\x8de in s tem tudi gospodarsko \xc5\xa1kodo. Skupno \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev vro\xc4\x8dinskega vala pa se je pribli\xc5\xbealo 70.000.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nPo navedbah Francoskega nacionalnega in\xc5\xa1tituta za zdravje so v Franciji so zabele\xc5\xbeili 14.802 smrtna primera povezana z vro\xc4\x8dinskim valom (predvsem starej\xc5\xa1ih oseb). Do ve\xc4\x8dine smrtnih primerov je privedlo neznanje odzivanja na visoke temperature (npr. dehidracija), ker ljudje na splo\xc5\xa1no niso vajeni tak\xc5\xa1nih poletij. Ve\xc4\x8dinoma so vajeni blagih poletij in zato tudi niso znali odreagirati. Ve\xc4\x8dina domov je grajenih iz kamna, betona ali opek, ki se na\xc4\x8deloma \xc4\x8dez dan ne segrejejo mo\xc4\x8dno in pono\xc4\x8di oddajajo minimalno toploto, zato pa tudi obi\xc4\x8dajno nimajo v domovih klimatskih naprav. Med vro\xc4\x8dinskim valom pa prihaja do tega, da temperature ostajajo visoke tudi \xc4\x8dez no\xc4\x8d, kar prepre\xc4\x8duje naravni ohlajevalni cikel. Starej\xc5\xa1e in zdravstveno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e osebe, ki so bile med vro\xc4\x8dinskim valom same, so se te\xc5\xbeje prilagodile nenadnim spremembam kot tisti, ki so imeli pogoste stike z dru\xc5\xbeino ali zdravstveno oskrbo.\n_START_SECTION_\nPortugalska\n_START_PARAGRAPH_\nNa Portugalskem je bilo ocenjeno, da je umrlo od 1.866 do 2.039 ljudi zaradi vro\xc4\x8dinskega vala. 1. avgusta 2004 je bil celo zabele\xc5\xbeen najbolj vro\xc4\x8d dan v zadnjem stoletju. No\xc4\x8dne temperature so krepko presegale 30 \xc2\xb0C. Istega dne ob zori se je razvila huda nevihta v ju\xc5\xbenej\xc5\xa1emu delu dr\xc5\xbeave. V naslednjem tednu je pri\xc5\xa1lo do veliko gozdnih po\xc5\xbearov zaradi mo\xc4\x8dnega ju\xc5\xbenega vetra in vro\xc4\x8dine. V po\xc5\xbearih je bilo uni\xc4\x8denih 5\xc2\xa0% kmetijskih povr\xc5\xa1in in 10\xc2\xa0% gozdnih povr\xc5\xa1in, zabele\xc5\xbeili so pa tudi 18 smrtnih \xc5\xbertev. V Amareleji so takrat zabele\xc5\xbeili temperature celo do 48 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nNizozemska\n_START_PARAGRAPH_\nNa Nizozemskem so tudi imeli hude posledice vro\xc4\x8dinskega vala, ki pa ni dosegal rekordnih vrednosti. Zabele\xc5\xbeenih je bilo 1.500 smrtnih \xc5\xbertev, prav tako starej\xc5\xa1ih oseb. Najbolj vro\xc4\x8d dan je bil zabele\xc5\xbeen 7. avgusta v Limburgu in sicer 37,8 \xc2\xb0C kar pa je hladneje od rekordne vrednosti 40.8 \xc2\xb0C leta 1704.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa0paniji so ob\xc4\x8dutili ta vremenski pojav veliko bolj na severnem delu \xc5\xa0panije kot pa na ju\xc5\xbenem. Zaradi vro\xc4\x8dinskega vala naj bi po navedbah umrlo 141 oseb. Izmerili so nove rekordne oz. zelo visoke vrednosti temperature. V Sevilli so izmerili kar 45,2 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nItalija, Nem\xc4\x8dija, \xc5\xa0vica, Velika Britanija, Irska:\n_START_PARAGRAPH_\nKot v prej\xc5\xa1njih primerih je vro\xc4\x8dinski val hudo prizadel tudi slednje dr\xc5\xbeave. Visoke temperature so povzro\xc4\x8dile probleme pri starej\xc5\xa1ih in obolelih ljudeh, kar je prineslo tudi smrtne \xc5\xbertve. Visoke temperature pa so povzro\xc4\x8dile tudi druge naravne nesre\xc4\x8de, v Italiji, Nem\xc4\x8diji so bile posledice su\xc5\xa1e. Ker ni bilo de\xc5\xbeja, se je re\xc4\x8dni vodostaj zni\xc5\xbeal. V Nem\xc4\x8diji je bil celo onemogo\xc4\x8den ladijski prevoz po rekah Donavi in Elbi. V \xc5\xa0vici je pri\xc5\xa1lo celo do nenadnih poplav zaradi tajanja ledenikov v Alpah.\n_START_SECTION_\nPosledice v poljedelstvu\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje probleme na kmetijskem podro\xc4\x8dju je seveda povzro\xc4\x8dala su\xc5\xa1a. Najbolj so bile prizadete so bile polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, kot je p\xc5\xa1enica. V dolo\xc4\x8denih dr\xc5\xbeavah se je pridelek zmanj\xc5\xa1al povpre\xc4\x8dno za 5-10\xc2\xa0%, v nekaterih tudi ve\xc4\x8d (npr. Francija 20\xc2\xa0%). Skupna proizvodnja p\xc5\xa1enice v EU se je zmanj\xc5\xa1ala kar za 10\xc2\xa0% kar pomeni 10 milijonov ton pridelka manj._NEWLINE_Vro\xc4\x8dinski val tudi mo\xc4\x8dno pospe\xc5\xa1uje dozorevanje grozdja, ker toplota dehidrira grozdje, kar pomeni tudi bolj koncentriran\xc2\xa0\xc2\xbbsok\xc2\xab. Do sredine avgusta je grozdje v nekaterih vinogradih \xc5\xbee doseglo svojo nominalno vsebnost sladkorja. Zaradi tega in kasneje de\xc5\xbeevnega vremena se je trgatev za\xc4\x8dela mnogo prej kot obi\xc4\x8dajno (na primer sredi avgusta na obmo\xc4\x8djih, ki jih obi\xc4\x8dajno po\xc5\xbeanjejo v septembru).'