b"\n_START_ARTICLE_\nMisisipi\n_START_SECTION_\nRe\xc4\x8dni tok\n_START_PARAGRAPH_\nMisisipi izvira v jezeru Itasca na severu Minnesote. Z Misurijem in Meramacom se zdru\xc5\xbei pri mestu St. Louis v zvezni dr\xc5\xbeavi Misuri in z reko Ohio v Illinoisu. Misisipi odvodnjava celotno obmo\xc4\x8dje med Skalnim gorovjem na zahodu in Apala\xc4\x8di na vzhodu, na severu do podro\xc4\x8dja Velikih jezer. Te\xc4\x8de skozi ozemlja desetih ameri\xc5\xa1kih zveznih dr\xc5\xbeav: Minnesote, Wisconsina, Iowe, Illinoisa, Missourija, Kentuckyja, Arkansasa, Tennesseeja, Misisipi in Louisiane, preden se v delti Misisipija pribli\xc5\xbeno 160\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od New Orleansa izlije v Mehi\xc5\xa1ki zaliv._NEWLINE_Reka Misisipi je od Minneapolisa navzdol plovna. Plovna pot, katero s posebnimi \xc4\x8dolni vseskozi \xc4\x8distijo re\xc4\x8dnih usedlin, je ve\xc4\x8dinoma globoka do okoli treh metrov in pol (10-12 \xc4\x8devljev). V eni uri Misisipi v re\xc4\x8dni delti naplavi okoli 40 ton usedlin. Najgloblje mesto je pri Baton Rougeu, kjer globina se\xc5\xbee malo prek 60 m (198 \xc4\x8devljev). Od tam je prevozna tudi za morska plovila. Prek Intracoastal Waterway in Illinois Waterway je mogo\xc4\x8da vodna povezava s podro\xc4\x8djem Velikih jezer.\n_START_SECTION_\nPore\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nMisisipi ima \xc4\x8detrto najve\xc4\x8dje povodje na svetu, ki pokriva 3.220.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 in obsega cele ali dele 32 ameri\xc5\xa1kih zveznih dr\xc5\xbeav in dveh kanadskih provinc. Ta povr\xc5\xa1ina predstavlja 40\xc2\xa0% ozemlja celinskih ZDA. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka pore\xc4\x8dja je Mount Elbert (4.400 mnm), najvi\xc5\xa1ja gora Skalnega gorovja, najni\xc5\xbeja pa Mehi\xc5\xa1ki zaliv. V zaliv se izliva kak\xc5\xa1nih 160\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od New Orleansa. Reka je tako od izvira do izliva dolga 3770\xc2\xa0km, voda pa od izvira do izliva povpre\xc4\x8dno prite\xc4\x8de v 90. dneh._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dni letni pretok Misisipija je med 7.000 in 20.000\xc2\xa0m\xc2\xb3/s, kar ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na peto mesto med najbolj preto\xc4\x8dnimi rekami na svetu. Kljub visokemu mestu na lestvici pa povpre\xc4\x8dni letni pretok Misisipija dosega le 8\xc2\xa0% pretoka Amazonke.\n_START_SECTION_\nIzvir\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z ve\xc4\x8dino velikih rek izvirnica Misisipija ni ravno velika. Reka izvira iz jezera Itasca kot pet metrov \xc5\xa1irok potok. Jezero le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 47\xc2\xb0 15' severne zemljepisne \xc5\xa1irine in 95\xc2\xb0 12' zahodne dol\xc5\xbeine, na nadmorski vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 450 m. Ker izvirsko jezero samo ne more biti izvir, saj se samo napaja iz pritokov, vidijo mnogi pravi izvir Misisipija v majhnem poto\xc4\x8dku nad jezero Itasca na nadmorski vi\xc5\xa1ini 512 m.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNi sicer znano od kod pride ime \xc2\xbbMisisipi\xc2\xab, vendar obstaja ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti. Morda izvira iz algonkinskega jezika in pomeni \xc2\xbbo\xc4\x8de rek\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbo\xc4\x8de vodovja\xc2\xab. Druga mo\xc5\xbenost bi bila beseda\xc2\xa0\xc2\xbbmesipi\xc2\xab, ki v jeziku ljudstva Od\xc5\xbeibva pomeni \xc2\xbbvelika reka\xc2\xab._NEWLINE_Iz besede \xc2\xbbMisisipi\xc2\xab\xc2\xa0so izpeljani mnogi pojmi z vseh mo\xc5\xbenih podro\xc4\x8djih, kot npr. zvezna dr\xc5\xbeava Misisipi, misisipski aligator ali misisipski delta blues.\n_START_SECTION_\nPritoki\n_START_PARAGRAPH_\nLevi pritoki Misisipija so:_NEWLINE_St. Croix,_NEWLINE_Black River,_NEWLINE_Chippewa River,_NEWLINE_Rock River,_NEWLINE_Wisconsin River,_NEWLINE_Illinois,_NEWLINE_Kaskaskia River,_NEWLINE_Ohio,_NEWLINE_Hatschie River,_NEWLINE_Yazoo,_NEWLINE_Big Black River._NEWLINE_Desni pritoki:_NEWLINE_Minnesota,_NEWLINE_Root River,_NEWLINE_Turkey River,_NEWLINE_Iowa,_NEWLINE_Skunk River,_NEWLINE_Salt River,_NEWLINE_Missouri,_NEWLINE_St. Francis River,_NEWLINE_White River,_NEWLINE_Arkansas,_NEWLINE_Red River.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 700 do pribli\xc5\xbeno 1600 se je ob Misisipiju razprostirala tako imenovana Misisipska kultura._NEWLINE_Prvi Ervopejec, ki je odkril reko, je 8. maja 1541 postal \xc5\xa1panski raziskovalec Hernando de Soto. Poimenoval jo je Rio de Espiritu Santo (\xc5\xa1pansko: Reka Svetega Duha). Leta 1673 sta se Louis Joliet in Jacques Marquette odpravila na veliko odpravo po Misisipiju. Ren\xc3\xa9-Robert Cavelier, Sieur de La Salle je leta 1683 kot prvi Evropejec dosegel ustje reke._NEWLINE_Reka je dolgo \xc4\x8dasa predstavljala zahodno mejo evropske poselitve dana\xc5\xa1njih ZDA. Indijanska plemena kot \xc4\x8ceroki so se selila zahodno od reke, tako da je bilo ozemlje na zahodu Misisipija dlje \xc4\x8dasa predvideno za indijanski reservat._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno je bila ta reka najpomembnej\xc5\xa1a prometna povezava de\xc5\xbeele. Pomembna je bila tako gospodarsko, kot v \xc4\x8dasu ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavljanske vojne voja\xc5\xa1ko._NEWLINE_Z letom 1812 je na re\xc4\x8dni liniji med New Orleansom in Natchezom za\xc4\x8del voziti New Orleans, prvi Fultonov parnik z lopatastim vodnim kolesom. Pet let pozneje je na reki plulo \xc5\xbee 17 plovil na parni pogon, leto pozneje \xc5\xbee 31; leta 1820 je bilo ladij 69, do leta 1836 je \xc5\xa1tevilo posko\xc4\x8dilo na 381 in do leta 1850 na 740 parnikov. Ve\xc4\x8dina ladij je plulo med New Orleansom in Louisvilleom, druge med New Orleansom in Natchezom. Te ladje so predvsem vozile bomba\xc5\xbe v njuorlean\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, od koder so ga z ladjami preva\xc5\xbeali v Evropo. Manj\xc5\xa1i \xc4\x8dolni so pluli navzgor po Yazooju in tam po\xc5\xa1iljke bomba\xc5\xbea prevzemali neposredno._NEWLINE_Prva konkurenca za te ladje se je pojavila z izgradnjo \xc5\xbeeleznice. Prva proga, Vicksburg-Jackson-Railroad, je njihovo dejavnost za\xc4\x8dela prevzemati leta 1838._NEWLINE_Izvir Misisipija so iskali mnogi raziskovalci, denimo Zebulon Pike, ki je na odpravo krenil decembra 1805. Napa\xc4\x8dno je domneval, da je izvir veletoka jezero Leech. Pravi izvir reke, jezero Itasca, je \xc5\xa1ele leta 1832 odkril Henry Rowe Schoolcraft z drugimi._NEWLINE_Reko so v svetovni literaturi proslavile predvsem zgodbe Marka Twaina o Tomu Sawyerju in Huckleberryju Finnu."