b'\n_START_ARTICLE_\nSpeyer\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSpeyer je mesto z delnimi funkcijami regionalnega centra in je del metropolitanske regije Porenje-Neckar z Ludwigshafnom, Mannheimom in Heidelbergom kot centrom. Mesto se nahaja v Zgornji dolini Rena ob izlivu Speyerbacha v Ren, pribli\xc5\xbeno 20 km ju\xc5\xbeno od Ludwigshafen / Mannheima in 34 km severno od Karlsruheja._NEWLINE_Ren predstavlja vzhodno mejo mesta in isto\xc4\x8dasno mejo med Porenjem - Pfal\xc5\xa1ko in Baden-W\xc3\xbcrttemberg. To se zgodi pri re\xc4\x8dnem kilometru 393,8 v okro\xc5\xbeju Speyer in ga 9,2 kilometra kasneje zapusti. Ob starih meandrih Rena, ki je sicer reguliran, so ju\xc5\xbeno od mesta in naprej proti severu poplavne in vodne povr\xc5\xa1ine za\xc5\xa1\xc4\x8ditene po direktivi o habitatih iz leta 1992 v skladu z evropsko zakonodajo. V dolini Rena severozahodno od mestnih meja, v nanosih peska in gramoza nastajajo \xc5\xa1tevilna jezera.\n_START_SECTION_\nRe\xc4\x8dne terase\n_START_PARAGRAPH_\nDo njegove ureditve in izravnave v za\xc4\x8detku 19. stoletja je Ren meandriral v po dolini v ne\xc5\xa1tetih zankah in okljukih in spreminjal v tiso\xc4\x8dletjih svoj potek. Tudi po regulaciji so za reko Ren zna\xc4\x8dilne \xc5\xa1tevilne obstoje\xc4\x8de ali ponovno izkopane gramoznice. Potek stare struge je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de rekonstruirati po vegetaciji in terasah._NEWLINE_Urbano obmo\xc4\x8dje Speyerja le\xc5\xbei v dolini Rena na pribli\xc5\xbeno 93 do 113 m nadmorske vi\xc5\xa1ine na aluvialnih in holocenskih sedimentih._NEWLINE_Gozd Forlenwald (102-110 m nad morjem) severozahodno od mesta, je najvzhodnej\xc5\xa1i del gozdov v Speyerju, sestavljen iz (velikih dreves) 76% borovcev, 7% bukev, 4% hrasta, 3% robinije, breze, rde\xc4\x8dega hrasta in 2% drugih dreves na s hranili revnih diluvialnih tleh in sipinah._NEWLINE_Pomen Speyerja in njegove topografsko ugodne lokacije na re\xc4\x8dnih terasah je bil pomemben razlog za ustanovitev posebne merilne mre\xc5\xbee, ki je slu\xc5\xbeila kot podlaga za na\xc4\x8drtovanje regulacije Rena leta 1805. Pod velikim vojvodom iz Badena, je glavni in\xc5\xbeenir Johann Gottfried Tulla leta 1819 dolo\xc4\x8dil natan\xc4\x8dno osnovno linijo med Speyerjem in Oggersheim, z astronomsko orientirano mre\xc5\xbeo iz enega od 72 metrov visokih stolpov stolnice v Speyerju in observatorijem v Mannheimu.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svoje lokacije v Zgornjem Porenju je Speyer eno najtoplej\xc5\xa1ih in najbolj su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8dij v Nem\xc4\x8diji. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 9,8 \xc2\xb0C, v \xc4\x8dasu vegetacije 16,9 \xc2\xb0C, povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin je 596 mm (1931-1960 postaja Speyer), od tega 314 mm v \xc4\x8dasu vegetacije. \xc5\xa0tevilo poletnih dni z ve\xc4\x8d kot 25 \xc2\xb0C je v povpre\xc4\x8dju 40 dni na leto. Nevihte se pojavljajo v povpre\xc4\x8dju 20-25 dni, sne\xc5\xbeenje v 20 dneh, sneg oble\xc5\xbei 20 dni. Prevladujo\xc4\x8de smeri vetra, so jugozahodno in severovzhodno. \xc5\xa0tevilo son\xc4\x8dnih ur je precej nad povpre\xc4\x8djem v poletnih mesecih, v zimskem \xc4\x8dasu, zaradi pogostih temperaturnih inverzij podpovpre\xc4\x8dno. Zaradi inverzne plasti in hude poletne vro\xc4\x8dine, velja vreme v Speyerju kot bioklimatsko stresno.\n_START_SECTION_\nAntika in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne najdbe iz mlaj\xc5\xa1e kamene dobe, bronaste dobe, hallstatskega in latenskega obdobja ka\xc5\xbeejo, da so bile terase v Speyerju, zlasti manj\xc5\xa1a terasa na jezik blizu Rena, vedno zanimive za naselitev. V drugem tiso\xc4\x8dletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo obmo\xc4\x8dje Speyer naseljeno s keltskimi Mediomatrici._NEWLINE_Po podrejanju Galije, so Rimljani leta 50 pr. n. \xc5\xa1t. pre\xc4\x8dkali Ren. Leta 10 pr. n. \xc5\xa1t. so verjetno \xc5\xbee zgradili tabor za 500 vojakov. Ta rimska voja\xc5\xa1ka postojanka postala spodbuda za nastanek mesta. Leta 150 je bilo mesto znano pod keltskim imenom Noviomagus na zemljevidu sveta Ptolemejskih Grkov. Isto ime je v Itinerarium Antonini (Antoninov itinerar), ki je vodnik iz \xc4\x8dasa Karakala (211-217) in na Tabula Peutingeriana , cestna karta iz 3. stoletja. Od leta 260 so, v okviru Velike selitve narodov, nenehni napadi Alemanov na Limes, ki je bil meja rimskega cesarstva, le-te prisilili da so se umaknili \xc4\x8dez Ren in Speyer je postal obmejno mesto. V 4. stoletju bil v Speyer postavljen prvi \xc5\xa1kof. V letu 406 so ga zasedali Svebi, Vandali in sarmatski Alani, tudi Huni so pre\xc4\x8dkali Ren in \xc5\xa1li v notranjo Galijo preko Speyerja. Bogat, tako imenovan "Prin\xc4\x8dev grob", ki so ga na\xc5\xa1li na desnem bregu Altlu\xc3\x9fheim, pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri kilometre od Speyerja, pri\xc4\x8da o prisotnosti Alano-Sarmatov, Hunov ali vzhodnih germanov. _NEWLINE_V bitki pri Z\xc3\xbclpichu 496/497 in drugi bitki leta 505 ao Franki pod Klodvikom I. premagali Alemane in Speyer je postal del frankovskega kraljestva. Tako se je Speyer spet priklju\xc4\x8dil galsko-romanski kulturi. V okviru reorganizacije uprave so romanizirani uradniki in \xc5\xa1kofi pri\xc5\xa1li na Ren iz ju\xc5\xbene Galije. Tudi pri upravnih enotah francozi ohranijo ve\xc4\x8dino predhodnikov. Nova enota Speyergau je ustrezala pribli\xc5\xbeno civitas Nemetum. Prvi\xc4\x8d ga z imenom Spira Alemani uvedejo v Notitia Galliarum v 6. stoletju. Od 7. stoletja dalje je Speyer spet \xc5\xa1kofija._NEWLINE_Cesar Oton Veliki je dal leta 969 \xc5\xa1kofovski cerkvi Imunski privilegij na njihovo jurisdikcijo in nadzor nad denarjem in carino. Od 1030 cesar Konrad II. Nem\xc5\xa1ki za\xc4\x8dne gradbena dela za stolnico v Speyerju._NEWLINE_V 11. stoletju so naselili, na pobudo \xc5\xa1kofa R\xc3\xbcdigerja Huzmannsa, v Speyer eno izmed prvih judovskih skupnosti v Svetem rimskem cesarstvu. Speyer velja za enega rojstnih krajev kulture A\xc5\xa1kenazi, poleg drugih dveh SCHUM-mest Worms in Mainz. _NEWLINE_Na dan pogreba svojega o\xc4\x8deta v stolnici v Speyerju v letu 1111, je Henrik V. Nem\xc5\xa1ki podelil mestu vse mestne pravice. Kot prvo mesto v Nem\xc4\x8diji je dr\xc5\xbeavljanom dodelilo Gro\xc3\x9fe Freiheitsbrief- osebne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine. Skupaj s podobo pisma je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena zlatimi \xc4\x8drkami nad vhodom v stolnico, kjer se je kasneje izgubila v okviru poznej\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe._NEWLINE_Za 13. stoletje je bila v Speyer zna\xc4\x8dilna razprava o mestnih pravicah. Druga polovica je bila pri\xc4\x8da nasilnim sporom med mestom in \xc5\xa1kofom, \xc5\xa1e posebej s kapitljem, ki se je razvil dejansko v nasprotno stranko dr\xc5\xbeavljanom. V sredini tega stoletja se prvi\xc4\x8d ka\xc5\xbee, da obstaja v Speyerju "javna lastnina" v obliki mestnega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_V 14. stoletju igra generalis discordia, razprava med dr\xc5\xbeavljani in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, le manj\xc5\xa1o vlogo. V wittelbach-habsbur\xc5\xa1kem sporu za prestol je bil Speyer spet v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du nacionalne politike. Vnel se je boj za oblast med kovnico in cehi. Odrekli so jim posebne pravice, ki so jih imeli do leta 1349 in uveljavljali na\xc4\x8delo \xc4\x8distih pravil ceha. Od tega trenutka dalje so se uveljavi kot ceh in so bili samo skupina od 14 drugih cehov.\n_START_SECTION_\nMestni statut in parlament\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 14. stoletja je postalo o\xc4\x8ditno, da se \xc5\xa1kofje v Speyerju nikoli niso odrekel svojim pravicam. Da bi zastopal njihove interese, so dobili podporo cesarja Karla IV., in \xc5\xa1e posebej Renskega palatinata, ker naj se mesto ne bi ve\xc4\x8d v celoti zana\xc5\xa1alo na podporo cesarja._NEWLINE_Leta 1434 je pri\xc5\xa1el z Ludvikom III. Pfal\xc5\xa1kim za\xc5\xa1\xc4\x8ditni \xc5\xa1\xc4\x8dit in pogodba za deset let obstoja. Od leta 1439 je bila regija ogro\xc5\xbeena od Armagnakov, francoskih pla\xc4\x8dancev, odpu\xc5\xa1\xc4\x8denih iz slu\xc5\xbebe. Leta 1439 je med Speyerjem, Mainzom, Wormsom in Strasbourgom nastala aliansa, ki je predvidevala ustanovitev vojske 100 glefov (najmanj\xc5\xa1a enote konjenice), tako 30 v Mainzu in Strasbourgu in 20 Worms in Speyerju. Verjetno zaradi zunanje nevarnosti sta se mesto in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina zbli\xc5\xbeali. 1459-1462 je Speyer moral znova sodelovati v oboro\xc5\xbeenih spopadih, tokrat v Pfal\xc5\xa1ki vojni med Mainzen\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo Mainzen\xc5\xa1kimi volivci._NEWLINE_Matthias von Rammung je v 1464 prevzel v Speyerju \xc5\xa1kofov urad, ki se je zavezal za razvoj ali ponovno pridobitev pooblastil cerkve. Mesto je leta 1465 pri\xc5\xa1lo brez krivde navskri\xc5\xbe s cerkvijo, sklicujo\xc4\x8d se na ukaz cesarskega zbora dr\xc5\xbeavljanu zoper \xc5\xa1kofa in njegove pravice. 1470/71 je Speyer spet pri\xc5\xa1el v situacijo, ko so morali s trudom zadr\xc5\xbeati nevtralno dr\xc5\xbeo. Spet je pri\xc5\xa1el elektor Frederik I. navskri\xc5\xbe s cesarjem, zaradi mesta in samostana Wei\xc3\x9fenburg in posesti, ob izbruhu spopadov sta oba zahtevala voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d Speyerja._NEWLINE_V prvi polovici 16. stoletja je Speyer postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nem\xc5\xa1ke zgodovine. Pomen mesta v tem \xc4\x8dasu pa postane jasen, saj poteka ve\xc4\x8d kot 50 skup\xc5\xa1\xc4\x8din izbranih knezov Svetega rimskega cesarstva znotraj zidov in 30 splo\xc5\xa1nih skup\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so obstajali v tem stoletju, pet v Speyerju. _NEWLINE_1525 so obmo\xc4\x8dje ob Renu zajeli kme\xc4\x8dki upori, ki so dosegli \xc5\xa1kofijo v Speyerju 20. aprila. Vstaja je bila usmerjena predvsem proti cerkveni lastnini in nasprotovanju desetini, obrestim in zakupninam za zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. 30. aprila so na\xc4\x8drtovali naskok na Speyer in so pri\xc4\x8dakovali tudi podporo mesta. Dr\xc5\xbeavljani so ostali nezainteresirani. Rezultat je bil potek nekaj skup\xc5\xa1\xc4\x8din v mestu.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a in moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV letih med 1530-1620 je bilo v mestu razmeroma mirno. Kljub temu nesre\xc4\x8de niso po\xc4\x8divale. V letih 1539, 1542, 1555 in 1574 so pri\xc5\xa1le epidemije kuge. \xc5\xa0malkaldenska vojna leta 1546 ni imela neposrednega vpliva na Speyer._NEWLINE_Leta 1612 se je po desetih letih dela, pojavila v prvi izdaji kronika  Chronica der freien Reichsstadt Speier Christopha Lehmanna. Delo je bilo zelo priljubljen, saj je prav podrobno obravnavalo cesarsko zgodovino in do\xc5\xbeivelo v naslednjem stoletju \xc5\xa1tiri izdaje. Leta 1618 je Pfalz-Badenska vojska poru\xc5\xa1ila del \xc5\xa1kofovskega gradu, ki so ga kmalu obnovili._NEWLINE_V viharni tridesetletni vojni (1618-1648) so obzidano mesto komaj obranili. Mesto je imelo nenehno vlogo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, bolni\xc5\xa1nice, dobavne postaje in / ali voja\xc5\xa1kega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Hitro so se menjavali \xc5\xa0panci, \xc5\xa0vedi, francozi in cesarske \xc4\x8dete. Leta 1650 je zadnji vojak zapustil mesto, ostale so obveznosti, lakota in bolezni._NEWLINE_Leta 1689 je pri\xc5\xa1la Devetletna vojna - pfal\xc5\xa1ka nasledstvena vojna (1689-97) in Francozi so, z izjemo stolnice, Speyer uni\xc4\x8dili in za\xc5\xbegali._NEWLINE_Leta 1792 so francoske revolucionarne enote osvojile Speyer. Osvobodilna vojna proti Napoleonu in reorganizacija evropskih dr\xc5\xbeav na dunajskem kongresu leta 1815 je spet prinesla spremembo v razmerju mo\xc4\x8di v Pfalzu. Za nekaj ur je bil Speyer spet v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pozornosti nacionalnih politik, saj so se 27. junija 1815 v mestu sre\xc4\x8dali car Aleksander Ruski, cesar Franc I. Avstrijski in pruski kralj Friderik William III. 1816 Speyer postane prestolnica okro\xc5\xbeja v obdobju tako imenovanega Rheinkreises. To je bil rezultat kongresa na Dunaju, ko je Kraljevina Bavarska odstopila Avstriji Salzburg. Okraj (Kreis) Pfal\xc5\xa1ko je od 1. januarja 1838 nadomestilo okro\xc5\xbeje Ren._NEWLINE_Leta 1837 je bila \xc5\xa1iritev pristani\xc5\xa1\xc4\x8da zaklju\xc4\x8dena. Speyer je leta 1847 dobil povezavo z nem\xc5\xa1kim \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim omre\xc5\xbejem. Nastala je med drugim socialna in dobrodelna ustanova ( Arbeits- und Bildungsanstalt f\xc3\xbcr M\xc3\xa4dchen, Wohlt\xc3\xa4tigkeitsverein der j\xc3\xbcdischen Gemeinde und ein Hospital). Zgradili  in osnovali so razli\xc4\x8dne klube: za gimnastiko, glasbo in petje. Do leta 1918 je bil Speyer sede\xc5\xbe garnizije 2. in\xc5\xbeenirskega bataljona bavarske vojske. V Speyerju je bila od leta 1913 Pfalz Flugzeugwerke. Razvita v prvi svetovni vojni v ve\xc4\x8djo nem\xc5\xa1ko tovarno oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Ob koncu prve svetovne vojne in okupaciji levega brega Rena se je v Speyer leta 1918 spet naselila francoska vojska. Francija zasedla velik del Nem\xc4\x8dije zahodno od Rena. V za\xc4\x8detku poletja 1919 v Speyerju izvedejo dr\xc5\xbeavni udar za poskus avtonomije Pfalza. Po nekaj urah je bil boj zaklju\xc4\x8den, saj je bil slabo pripravljen. _NEWLINE_Leta 1930 so francoske okupacije sile zapustile mesto._NEWLINE_Zaseg mo\xc4\x8di in "Gleichschaltung", ki so ga izvedli nacisti leta 1933 je potekalo tudi v Speyer. Sinagoga je bila po\xc5\xbegana 9. novembra 1938 (na no\xc4\x8d znan kot Kristalna no\xc4\x8d) in popolnoma odstranjena. Ob za\xc4\x8detku "tiso\xc4\x8dletnega rajha" je bilo judovsko prebivalstvo \xc5\xa1e enkrat izgnano iz Speyerja in ve\xc4\x8dina od njih je bila ubitih. Speyer se je izognil velikemu bombardiranju v drugi svetovni vojni; je eden redkih, kjer so bombe na mestu uni\xc4\x8dile \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo. Speyer je zasedla ameri\xc5\xa1ka vojska, vendar je \xc5\xa1e prej most \xc4\x8dez Ren razstrelila umikajo\xc4\x8da nem\xc5\xa1ka vojska. Do ustanovitve Zvezne republike Nem\xc4\x8dije leta 1949, je bila v Speyerju francoska okupacijska cona in \xc5\xa1e enkrat so mestu vladali Francozi. General Charles de Gaulle je vodil voja\xc5\xa1ko parado pred stolnico. Z ustanovitvijo Zvezne republike Nem\xc4\x8dije 30. avgusta 1946 je Speyer postal del nove zvezne de\xc5\xbeele Porenje - Pfal\xc5\xa1ka (Rheinland-Pfalz)._NEWLINE_V gospodarskem vzponu leta 1950 in 1960 se je Speyer precej raz\xc5\xa1iril: zgrajene so bile nove stanovanjske in poslovne povr\xc5\xa1ine, \xc5\xa1ole, upravne stavbe in bolni\xc5\xa1nice. Po ob\xc5\xa1irni razpravi, je bila glavna ulica (Maximilianstra\xc3\x9fe) skupaj z nekaj manj\xc5\xa1imi stranskimi ulicami spremenjena v cono za pe\xc5\xa1ce._NEWLINE_Za 2000-letno praznovanje mesta v letu 1990 so glavno ulico, stolni\xc4\x8dno okro\xc5\xbeje in nekatere dele srednjeve\xc5\xa1kega mesta dovr\xc5\xa1eno obnovili z novo zasnovo in Speyer se je razvil v eno najpomembnej\xc5\xa1ih turisti\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE__NEWLINE_9. novembra 2011 je bila posve\xc4\x8dena nova sinagoga Beith Shalom v prisotnosti takratnega zveznega predsednika Christiana Wulffa.\n_START_SECTION_\nZgodovinske javne zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku glavne ulice imenovane Maximilianstra\xc3\x9fe na Domplatz je Mestna hi\xc5\xa1a, ki je bila zgrajena na mestu, na katerem so potekala od srednjega veka Trutzpfaff. V njej imajo sede\xc5\xbe \xc5\xbeupan in mestni svet._NEWLINE_Tudi zgodovinsko pomemben je zgodovinska Mestna hi\xc5\xa1a, zgrajena leta 1724. Nahaja se na Maximilianstra\xc3\x9fe pred vhodom na nekdanji Marktplatz, kjer poteka bo\xc5\xbei\xc4\x8dni semenj._NEWLINE_Stara tr\xc5\xbenica je znana tudi kot "Alte M\xc3\xbcnze". Sedanja stavba je bila zgrajena leta 1784 kot "Nova veleblagovnici na trgu" na Platz der M\xc3\xbcnze. Ta stavba za izdelavo kovancev je bila uni\xc4\x8dena leta 1689, delovala je od leta 1289, v njej je bil tudi sede\xc5\xbe kovnice._NEWLINE_Na drugem koncu Maximilianstra\xc3\x9fe je 55 m visok stolp Altp\xc3\xb6rtel, zahodna glavna mestna vrata v srednjem veku. Spodnji deli dana\xc5\xa1njih vrat so bili zgrajeni 1230-1250, zgornje nadstropje z galerijo in 20 m visoka \xc4\x8dopasta streha je bilo dodano 1512-1514. Po velikem po\xc5\xbearu leta 1708 so bila stara vrata opremljena z novo streho iz skrilavca. V prvem nadstropju je na ogled stalna razstava o zgodovini obzidja v Speyerju.\n_START_SECTION_\nCerkve in samostani\n_START_PARAGRAPH_\nDo uni\xc4\x8denja leta 1689, je imel Speyer 15 \xc5\xbeupnij. Stolnico, samostan St. German in Moritz, samostan St. Guido in Johannes, \xc5\xbeupnijo Vseh svetih, cerkev St. Stephana v Hau\xc3\x9fu, svetega Petra vseh svetnikov, sv. Jerneja, sv. Jakoba, sv. Janeza, sv. Jurija, sv. Martina v starem Speyerju, sv. Tilna v predmestju Gilgen, samostan sv. Magdalene v predmestju nad Hasenpfuhl, sv. Marije (kasneje pokopali\xc5\xa1ka kapela, kapela v dana\xc5\xa1njem Adenauer Park), in sv. Marka pred Marxtor in drugih._NEWLINE_Poleg zgoraj na\xc5\xa1tetih so bili \xc5\xa1e Karmeli\xc4\x8danski samostan v predmestju Gilgen, Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan, Dothumbkanerkloster (danes Bistumshaus St. Ludwig), avgu\xc5\xa1tinski samostan, jezuitski kolegij pri stolnici, St. Alexius pred Neup\xc3\xb6rtel, (v 15. stoletju izgubljen), samostan Svetega groba, samostan sv. Klare v starem Speyerju, Nicholas kapela pri stolnici in kapela _NEWLINE_Z nekaterimi izjemami, so bile cerkve, samostani in kapele mesta po\xc5\xa1kodovani in uni\xc4\x8deni v po\xc5\xbearih.\n_START_SECTION_\nSinagoga\n_START_PARAGRAPH_\nPrva sinagoga v Speyerju je bila v judovski \xc4\x8detrti v predmestju. Po te\xc5\xbekih napadih na Jude leta 1096, v katerem se je \xc5\xa1kof zavzel zanje, je bila zgrajena nova judovska soseska v neposredni bli\xc5\xbeini stolnice na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeidovske \xc4\x8detrti. V 12. stoletju je bila zgrajena judovska kopel. Ob\xc4\x8dina, ki je vklju\xc4\x8deval tudi Speyer, je bila v tistem \xc4\x8dasu ena od najpomembnej\xc5\xa1ih v Svetem rimskem cesarstvu in s Wormsom in Mainzem imenovana SCHUM-St\xc3\xa4dte. Kljub cesarskim privilegijem je bila skupnost v Speyerju ve\xc4\x8dkrat \xc5\xbertev izgredov in pogromov, v katerih so Jude umorili in uni\xc4\x8dili judovsko premo\xc5\xbeenje. Tako je sinagoga v starem Speyerju padla leta 1195. Dne 22. januar 1349 je bila judovska skupnost popolnoma uni\xc4\x8dena kot posledica doslej najte\xc5\xbejega pogroma. Pre\xc5\xbeiveli so se vrnili \xc4\x8dez nekaj let in do leta 1354 zgradili novo cerkev, ki je bila leta 1435 ponovno uni\xc4\x8dena. Kon\xc4\x8dno, so se nekaj let kasneje lahko vrnili, vendar so se morali dr\xc5\xbeati strogih pravil. Najkasneje do 1529 je ta skupnost izginila. 1544 je cesar Karel V. predstavil " Gro\xc3\x9fe Speyrer Judenprivileg", v katerem je vrnil Judom njihove privilegije. To je omogo\xc4\x8dilo nastanek nove judovske skupnosti, ki je bila uni\xc4\x8dena leta 1688. Pri obnovi mesta po 1689 so na ru\xc5\xa1evinah sinagoge zgradili hi\xc5\xa1e. Judovska skupnost je ponovno nastala po francoski revoluciji. 1837 je bila podeljena pravica Skupnosti za novo sinagogo, ki je bila zgrajena na mestu nekdanje cerkve sv Jakoba. To sinagogo so uni\xc4\x8dili med Kristalno no\xc4\x8djo leta 1938. Leta 1996 je bila ustanovljena nova judovska skupnost. Poleg tega so ru\xc5\xa1evine srednjeve\xc5\xa1ke sinagoge v 1998/1999 izpostavljena in opremljene na obmo\xc4\x8dju okoli sinagoge in mikwe, ki je najstarej\xc5\xa1a v celoti ohranjena nem\xc5\xa1ka mikwe, tako imenovana Judenhof. Na kraju stavbe Judenhof je bil muzej SchPIRA ustanovljen 9. novembra 2010. Dne 9. november 2011 je kon\xc4\x8dno potekala otvoritev sinagoge Beith Shalom (Hi\xc5\xa1a miru) in s tem povezanega centra judovske skupnosti Porenje -Pfal\xc5\xa1ka. Zgrajena je bila na mestu nekdanje cerkve sv. Guida in je \xc4\x8detrta od ustanovitve judovske skupnosti v Speyer.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1eja\n_START_PARAGRAPH_\n2011 dos 2012 je Tur\xc5\xa1ko-islamska skupnost v Speyerju-sever postavila mo\xc5\xa1ejo Fatih-Moschee Speyer.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski muzej Pfalz ima rimske in srednjeve\xc5\xa1ke eksponate iz regije, zlasti ostanke starega Domausstattung in eno najpomembnej\xc5\xa1ih najdb bronaste dobe, zlati klobuk. Odkrit je bil na polju v bli\xc5\xbeini mesta Schifferstadt v jugozahodni Nem\xc4\x8diji leta 1835. Artefakt je iz tanke zlate plo\xc4\x8devine in je slu\xc5\xbeil kot zunanji okras glave._NEWLINE_ _NEWLINE_V neposredni bli\xc5\xbeini centra mesta je Technik Museum Speyer, ki hrani veliko \xc5\xa1tevilo tehni\xc4\x8dnih predmetov zlasti avtomobilov in letal, vklju\xc4\x8dno z Boeingom 747-230 in prototip OK-GLI ruski raketoplan Buran._NEWLINE_Dvema velikima sinovoma mesta so posve\xc4\x8dene stalne razstave: Anselm Feuerbach (1829-1880) v Feuerbachhaus in Hans Purrmann (1880-1966) v Purrmannovi hi\xc5\xa1i. Slednji je namenjen za vizualne umetnosti, nacionalno priznana nagrada mesta Speyer._NEWLINE_Muzej predstavlja SchPIRA arheolo\xc5\xa1ke artefakte iz \xc5\xbeidovskega \xc5\xbeivljenja Speyerja v srednjem veku. V bli\xc5\xbeini Judenhofa so glavni trije stebri judovske skupnosti, Sinagoga, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in mikwe.'