b'\n_START_ARTICLE_\nNova Gvineja\n_START_PARAGRAPH_\nNova Gvineja je otok v Tihem oceanu, ki le\xc5\xbei severno od Avstralije in je s povr\xc5\xa1ino 785.753 km\xc2\xb2 za Grenlandijo drugi najve\xc4\x8dji svetovni otok. Od Avstralije se je lo\xc4\x8dil \xc5\xa1ele med zadnjo ledeno dobo, ko je poplavilo obmo\xc4\x8dje, ki mu danes pravimo Torresov preliv. Dolgo \xc4\x8dasa je bil poznan kot Papua. Njegov najvi\xc5\xa1ji vrh je Puncak Jaya s 4.884 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno si Novo Gvinejo delita dr\xc5\xbeavi Indonezija in Papua Nova Gvineja na pribli\xc5\xbeno enaki polovici. Na zahodnem delu otoka sta indonezijski provinci Papua in Zahodna Papua, na vzhodu pa le\xc5\xbei kopenski del neodvisne dr\xc5\xbeave Papua Nova Gvineja.\n_START_SECTION_\nGeografija in biodiverziteta\n_START_PARAGRAPH_\nNova Gvineja je tropski otok, v veliki meri porasel z de\xc5\xbeevnim gozdom. Od vzhoda proti zahodu poteka apnen\xc4\x8dasto centralno gorovje v dol\xc5\xbeini 1600 km, ki vsebuje nekaj najvi\xc5\xa1jih vrhov v Oceaniji. Ju\xc5\xbeno in severno od njega le\xc5\xbeijo obse\xc5\xbene nizke ravnine. Geolo\xc5\xa1ko je del Indo-avstralske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, le\xc5\xbei na isti kontinentalni polici kot Avstralija. Podnebje je toplo in vla\xc5\xbeno z izjemo najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih predelov. Gozdna meja je pri 4000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, nad njo pa se nahaja tudi nekaj stalnih ekvatorialnih ledenikov._NEWLINE_Otok je izredno bogat s stali\xc5\xa1\xc4\x8da biodiverzitete - ocenjujejo, da na njem \xc5\xbeivi med 5 in 10% vseh vrst \xc5\xbeivih bitij, kar je \xc5\xa1tevilka, primerljiva s celotno Avstralijo. Ve\xc4\x8dina flore in favne ima avstralske korenine zaradi dejstva, da je pri\xc5\xa1lo do lo\xc4\x8ditve \xc5\xa1ele pred razmeroma kratkim, mnogo vrst pa je tudi endemi\xc4\x8dnih (med njimi npr. 69% vrst sesalcev in 56% vrst pti\xc4\x8dev, ki gnezdijo na otoku). Zaradi neraziskanosti velik del flore in favne \xc5\xa1e ni opisan. Pomembni so tudi koralni grebeni v morju, ki obkro\xc5\xbea otok, s 1200 poznanimi vrstami rib in 600 vrstami koralnjakov (75% vseh svetovnih vrst).\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku \xc5\xbeivi okoli 7,1 milijona prebivalcev, prvi\xc4\x8d je bil naseljen pred 40.000 do 60.000 leti. Zaradi gosto poraslega in goratega terena so stiki med naselji te\xc5\xbeavni in na otoku danes obstaja blizu tiso\xc4\x8d plemenskih skupin, ki govorijo skoraj toliko razli\xc4\x8dnih jezikov. Veliki deli Nove Gvineje so \xc5\xa1e neraziskani in ocenjujejo, da tam obstaja 44 od okoli 110 plemen na svetu, ki \xc5\xa1e niso imela nobenega stika s sodobno civilizacijo. Nova Gvineja je poznana po kanibalizmu, ki ga \xc5\xa1e vedno prakticirajo nekatere skupine domorodcev._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja mesta so na zahodni strani Jayapura (200.000 prebivalcev leta 2002) in Manokwari, na vzhodni pa Port Moresby (glavno mesto Papue Nove Gvineje, ok. 255.000 prebivalcev leta 2000) ter Lae (okoli 120.000 prebivalcev).'