b"\n_START_ARTICLE_\nAstrolab\n_START_PARAGRAPH_\nAstrol\xc3\xa1b (tudi astrol\xc3\xa1bij; starogr\xc5\xa1ko \xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbb\xce\xac\xce\xb2\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd: astrol\xc3\xa1bion, astrolab\xc4\x93 \xe2\x80\x93 jemanje zvezde > ast\xc3\xa9r \xe2\x80\x93 zvezda + lamb\xc3\xa1nein \xe2\x80\x93 zgrabiti, prijeti) je zgodovinska astronomska merilna priprava, ki so jo uporabljali klasi\xc4\x8dni astronomi, navigatorji in astrologi. Z njim so dolo\xc4\x8devali in napovedovali navidezno lego Sonca, Lune, planetov in zvezd z merjenjem krajevnega \xc4\x8dasa za dano zemljepisno dol\xc5\xbeino in obratno, ga uporabljali pri zemljemerstvu in triangulaciji._NEWLINE_V srednjeve\xc5\xa1kem arabskem svetu so astrolabe uporabljali pri raziskovanju v astronomiji, pa tudi na drugih podro\xc4\x8djih kot so astrologija, pomorska navigacija, geodezija, merjenje \xc4\x8dasa, molitve in kibla. Astrologi evropskih narodov so uporabljali astrolabe za izdelavo horoskopov._NEWLINE_V\xc4\x8dasih se astrolab in pomorski astrolab zamenjujeta. Astrolab, ki je priro\xc4\x8den za merjenje zemljepisne \xc5\xa1irine na kopnem, je bil na gibajo\xc4\x8dih se ladjah ali v vetru neuporaben. Zato so v ta namen izdelali pomorske astrolabe.\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAstrolab je nastal \xc5\xa1e v antiki. Temelji na stereografski projekciji, s katero se je tedaj ukvarjal Hiparh. Uporabljali so ga ve\xc4\x8d kot 2000 let. Sestavlja ga ve\xc4\x8d delov kro\xc5\xbene oblike, ki so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du spojeni z vijakom. Na vijaku je pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x8dena alidada, vrsta ravnila, ki se lahko vrti okrog vijaka, in slu\xc5\xbei za odbiranje horizontske vi\xc5\xa1ine telesa v dolo\xc4\x8denem trenutku. Na timpanu so vrezane \xc4\x8drte azimuta, nadglavi\xc5\xa1\xc4\x8da in druge pomembne to\xc4\x8dke horizontnega koordinatnega sistema. Na ohi\xc5\xa1ju so oznake in \xc4\x8drte ekvatorskega nebesnega koordinatnega sistema. Ohi\xc5\xa1je in timpan sta nepomi\xc4\x8dna. Na ohi\xc5\xa1ju je vrtljiva reta, ki je vrsta zvezdne karte. Na reti so prikazane najsvetlej\xc5\xa1e zvezde, na obro\xc4\x8du v primerni legi pa ekliptika.\n_START_SECTION_\nRazvoj astrolaba\n_START_PARAGRAPH_\nPrve astrolabe so izdelali v helenisti\xc4\x8dnem svetu v 1. ali 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Izum pripisujejo Hiparhu, ki naj bi izdelal prvi astrolab leta 150 pr. n. \xc5\xa1t. Z njim je lahko med prvimi meril zemljepisno \xc5\xa1irino in \xc4\x8das. Tako je prvi za\xc4\x8del pravilno dolo\xc4\x8devati lego na Zemlji. Sinezij je poro\xc4\x8dal, da je Hiparh izdelal prvi astrolabij, kar bi lahko bila armilarna sfera, za katero je Ptolemaj trdil, da jo je izdelal (Almagest 5.1), ali pa tudi astrolab, ki ga je omenjal Teon II._NEWLINE_Astrolab je zdru\xc5\xbeeval funkcije planisfere in dioptre. Bil je u\xc4\x8dinkovita vrsta analognega ra\xc4\x8dunala za ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih problemov v sferni astronomiji. Teon II. je napisal podrobno razpravo o astrolabu. Ptolemaj naj bi ga uporabljal pri opazovanjih, zapisanih v astrolo\xc5\xa1kem delu \xc5\xa0tiri knjige (Tetrabiblos)._NEWLINE_Medeninaste astrolabe (perzijsko \xd8\xa7\xd8\xb3\xd8\xb7\xd8\xb1\xd9\x84\xd8\xa7\xd8\xa8 asterlab, ostorlab) so izdelali v srednjeve\xc5\xa1kem arabskem svetu, predvsem kot pomo\xc4\x8d pri navigaciji in za dolo\xc4\x8devanje kible, smeri Meke. Prvi naj bi v arabskem svetu izdelal astrolab Mohamed al-Fazari. Brez dvoma ga je napravil po gr\xc5\xa1kemu vzoru, kakor nakazuje arabsko ime asturlab. Al-Fargani je okoli leta 856 sestavil pomembno razpravo o astrolabu. Matemati\xc4\x8dno ozadje je razvil Albatani v svoji razpravi Kitab az-Zid\xc5\xbe (okoli 920). Albatanijevo razpravo je v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel Platon Tiburtin kot Gibanje zvezd (De Motu Stellarum). Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni astrolab nosi letnico 315 AH (927/8). V arabskem svetu so astrolabe uporabljali za dolo\xc4\x8devanje trenutkov vzida Sonca in zvezd, za pomo\xc4\x8d pri jutranjih molitvah. V 10. stoletju je Ali Sufi opisal ve\xc4\x8d kot 1000 razli\xc4\x8dnih uporab astrolaba na podro\xc4\x8djih astronomije, astrologije, izdelave horoskopov, navigacije, geodezije, ra\xc4\x8dunanja \xc4\x8dasa, molitev, kible, ipd._NEWLINE_Al-Zarkali je izdelal prvi univerzalni astrolab, ki z razliko od predhodnih ni bil odvisen od zemljepisne \xc5\xa1irine opazovalca, in so ga lahko uporabljali kjerkoli na Zemlji. Imenoval ga je safihah, v Evropi pa je postal znan kot \xc2\xbbsafeja\xc2\xab. Astrolab so prek islamske \xc5\xa0panije v 11. stoletju spoznali tudi v drugih delih Evrope. Med prvimi sta astrolab uporabljala Gerbert d'Aurillac in Hermann von Reichenau. _NEWLINE_Geoffrey Chaucer (ok. 1343\xe2\x80\x931400) je sestavil razpravo o astrolabu za svojega sina, ve\xc4\x8dinoma na podlagi Ma\xc5\xa1alahove razprave. Ma\xc5\xa1alahovo razpravo so prevedli francoski astronom in astrolog Pelerin de Prusse in drugi. Prva tiskana knjiga o astrolabu je bila Zgradba in uporaba astrolaba Cristannusa de Prachaticza, ki je bila relativno izvirna in je tudi temeljila na Ma\xc5\xa1alahovi razpravi._NEWLINE_V letu 1370 je d\xc5\xbeainisti\xc4\x8dni astronom Mahendra Suri napisal prvo indijsko razpravo o astrolabu._NEWLINE_Prvi znani evropski kovinski astrolab je v 15. stoletju izdelal rabi Abraham Zacuto v Lizboni. Kovinski astrolabi so bili bolj to\xc4\x8dni od lesenih predhodnikov. V 15. stoletju je izdelovalec in\xc5\xa1trumentov Jean Fusoris (ok. 1365\xe2\x80\x931436) v Parizu za\xc4\x8del prodajati astrolabe v svoji delavnici, skupaj s prenosljivimi son\xc4\x8dnimi urami in drugimi priljubljenimi znanstvenimi pripravami. Medeninasti astrolab je namesto okornih lesenih uporabljal Martin Behaim._NEWLINE_Johannes St\xc3\xb6ffler je leta 1512 objavil delo Elucidatio fabricae ususque astrolabii, priro\xc4\x8dnik za izdelavo in uporabo astrolaba. \xc5\xa0tirje enaki astrolabi, ki jih je v 16. stoletju izdelal Georg Hartmann so ena najzgodnej\xc5\xa1ih dokazov za serijsko proizvodnjo skupaj z delitvijo dela.\n_START_SECTION_\nAstrolabi in ure\n_START_PARAGRAPH_\nNa prve mehanske astronomske ure so vplivali astrolabi. Nanje lahko gledamo kot na mehanske astrolabe za stalni prikaz trenutne lege Sonca, zvezd in planetov. Ura, ki jo je okoli leta 1330 izdelal Richard iz Wallingforda, je bila dejansko sestavljena iz zvezdne karte, ki se je vrtela okoli nepomi\xc4\x8dne rete._NEWLINE_Veliko astronomskih ur, kot je na primer znana pra\xc5\xa1ka ura iz leta 1410, je imelo podobno obliko kot astrolabi, kjer se je eklipti\xc4\x8dna ravnina preslikala prek stereografske projekcije._NEWLINE_Leta 1985 je \xc5\xa1vicarski urar Ludwig Oechslin skonstruiral in izdelal astrolab kot zapestno uro v sodelovanju s podjetjem Ulysse Nardin.\n_START_SECTION_\nZgradba astrolaba\n_START_PARAGRAPH_\nAstrolab je sestavljen iz votlega diska, ki se imenuje mater (mati), in je dovolj visok, da dr\xc5\xbei eno ali ve\xc4\x8d plo\xc5\xa1\xc4\x8d, timpanov ali klimat. Timpan je izdelan za dolo\xc4\x8deno zemljepisno \xc5\xa1irino in na njem je vgravirana stereografska projekcija kro\xc5\xbenih \xc4\x8drt enakih azimutov in horizontskih vi\xc5\xa1in, ki predstavljajo del nebesne krogle nad krajevnim obzorjem. Rob matere je po navadi razdeljen v ure ali lo\xc4\x8dne stopinje ali pa ima obe razdelbi. Nad materjo in timpanom je reta, okvir, ki nosi projekcijo eklipti\xc4\x8dne ravnine in ve\xc4\x8d kazalcev, ki ozna\xc4\x8dujejo lege svetlih zvezd. Reta se lahko prosto vrti. Nekateri astrolabi imajo ozko ravnilo , ki se vrti nad reto in je lahko ozna\xc4\x8deno z lestvico deklinacij._NEWLINE_Reta, ki predstavlja nebo, ima vlogo zvezdne karte. Pri vrtenju se zvezde in ekliptika premikajo nad projekcijo koordinat na timpanu. Celotni obrat predstavlja en dan. Astrolab je tako predhodnik sodobne planisfere._NEWLINE_Na zadnji strani matere je ve\xc4\x8dkrat vgravirano ve\xc4\x8d lestvic, ki so uporabne pri razli\xc4\x8dnih uporabah astrolaba. Lestvice se razlikujejo od izdelovalca do izdelovalca, lahko pa vsebujejo krivulje za pretvarjanje \xc4\x8dasovnih koli\xc4\x8din, koledar za pretvarjanje dneva meseca v lego Sonca na ekliptiki, trigonometri\xc4\x8dne lestvice in razdelitev na 360 stopinj okrog robu zadnjega dela. Alidada je pritrjena na zadnjo stran. Kadar se astrolab dr\xc5\xbei navpi\xc4\x8dno, se lahko alidada vrti in se z njo izmeri vi\xc5\xa1ina zvezde, tako da se njena vi\xc5\xa1ina v stopinjah lahko prebere (\xc2\xbbvzame\xc2\xab) iz razdeljenega robu astrolaba. Odtod izvira tudi starogr\xc5\xa1ko ime za pripravo - jemanje zvezde."