b'\n_START_ARTICLE_\nTrundholmska son\xc4\x8dna ko\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nTrundholmska son\xc4\x8dna ko\xc4\x8dija (dansko: Solvognen) je artefakt iz pozno nordijske bronaste dobe, ki so ga odkrili na Danskem. Predstavlja ko\xc4\x8dijo, bronast kip konja in velik bronasti disk, ki so postavljeni na napravi s kolesi z naperami._NEWLINE_Skulptura je bila odkrita brez spremljajo\xc4\x8dih predmetov leta 1902 v \xc5\xa1otnem barju v Trundholmu, v \xc5\xbeupaniji Zahodni Zealand, na severozahodni obali otoka Zelandija (Sj\xc3\xa6lland) na Danskem, v regiji znani kot Odsherred (pribli\xc5\xbeno 55\xc2\xb055\xe2\x80\xb2N 11\xc2\xb037\xe2\x80\xb2E). Zdaj je v zbirki Narodnega muzeja Danske v Kopenhagnu.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKonj stoji na bronasti pre\xc4\x8dki, ki jo podpirajo \xc5\xa1tiri kolesa. Pre\xc4\x8dka pod konjem je priklju\xc4\x8dena na disk, ki je podprt z dvema kolesoma. Vsa kolesa imajo po \xc5\xa1tiri napere. Artefakt je bil odlit po metodi izgubljenega voska (Precizijsko litje)._NEWLINE_Celoten objekt je velik pribli\xc5\xbeno 54 \xc3\x97 35 \xc3\x97 29 cm (\xc5\xa1irina, vi\xc5\xa1ina, globina). _NEWLINE_Disk ima premer pribli\xc5\xbeno 25 cm. Pozla\xc4\x8den je samo na eni strani, na desni strani (\xc4\x8de gledamo v smeri konja). Sestoji iz dveh bronastih diskov, ki ju povezuje zunanji bronast obro\xc4\x8d, s tanko plastjo zlata na eni strani. Diska sta bila nato okra\xc5\xa1ena s prebijali in gravirana v obmo\xc4\x8dju z motivi koncentri\xc4\x8dnih krogov, s pasovi cik-cak dekoracije med njimi. Pozla\xc4\x8dena stran ima dodaten zunanji pas, ki lahko predstavlja \xc5\xbearke, pa tudi obmo\xc4\x8dje s koncentri\xc4\x8dnimi krogi, ki jih povezuje zanka pasov, ki namesto da te\xc4\x8de v eno smer, napreduje po korakih, dvakrat naprej in enkrat nazaj. Glavne zna\xc4\x8dilnosti konja so tudi zelo urejene. _NEWLINE_Obe strani diska razlagajo kot pokazatelja prepri\xc4\x8danja, da sonce, ki se pomika \xc4\x8dez nebo od vzhoda do zahoda \xc4\x8dez dan, predstavlja svojo svetlo plat Zemlji in se vrne od zahoda do vzhoda pono\xc4\x8di, ko je temna stran obrnjena proti Zemlji. Domneva se, da je bil voz uporabljen med verskimi obredi kot dokaz gibanja sonca na nebu.\n_START_SECTION_\nDatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nSkulpturo so datirali v Nationalmuseet okoli 1800-1600 pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8deprav so predlagani tudi druga\xc4\x8dni datumi. Na \xc5\xbealost je bilo to ugotovljeno preden je bilo razvito pelodno datiranje, ki bi omogo\xc4\x8dilo bolj natan\xc4\x8dno datiranje._NEWLINE_Model konjske vprege vozila na kolesih z naperami v severni Evropi, v tako zgodnjem \xc4\x8dasu, je presenetljiv; ni jih pri\xc4\x8dakovati, da bi se pojavili do konca pozne bronaste dobe, ki se giblje od 1100 do 550 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. To in dekoracije lahko ka\xc5\xbeejo na podonavski izvor ali vpliv na objekt, \xc4\x8deprav so v Nationalmuseet prepri\xc4\x8dani, da je nordijskega izvora.\n_START_SECTION_\nMogo\xc4\x8da funkcija kot koledar\n_START_PARAGRAPH_\nKlaus Randsborg, profesor arheologije na Univerzi v Kopenhagnu, je poudaril, da je vsota \xc5\xa1tevila spiral v vsakem krogu diska, pomno\xc5\xbeena s \xc5\xa1tevilom krogov, v katerih se nahajajo, \xc5\xa1teto od sredine (1x1 + 2x8 + 3x20 + 4x25), rezultat skupno 177, kar pride zelo blizu \xc5\xa1tevila dni v \xc5\xa1estih sinodskih mesecih, le 44 min 2,8 sec kraj\xc5\xa1i vsak._NEWLINE_Sinodski cikel je \xc4\x8das, ki prete\xc4\x8de med dvema zaporednima konjunkcijama predmeta na nebu, kot posebna zvezda s soncem. To je \xc4\x8das, ki prete\xc4\x8de, preden se bo objekt ponovno pojavil na isti to\xc4\x8dki na nebu gledano iz Zemlje, zato je o\xc4\x8ditno, da so orbitalno periodo opazili iz Zemlje._NEWLINE_On trdi, da to dokazuje, da je disk zasnovala oseba z dolo\xc4\x8deno mero astronomskega znanja in da je skulptura lahko delovala kot koledar.\n_START_SECTION_\nSkandinavska mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nKljub ogromni vrzeli v \xc4\x8dasu, med razli\xc4\x8dnimi viri, zlasti nordijski mitologiji, znani iz virov 13. stoletja, je lo\xc4\x8deno sklicevanje na sonce v pripravi na vozu mogo\xc4\x8de najti v nordijski mitologiji. Mnogi zatrjujejo, da so bili nordijski miti ohranjeni ustno za nepreverljivo \xc4\x8dasovno obdobje, preden so jih zapisali, podobno kot vedska besedila. V nordijski mitologiji je S\xc3\xb3l poosebljena boginja Sonca, ki ustreza staro-angle\xc5\xa1kemu imenu Si\xc8\x9del, nadalje so rekonstruirali proto-germansko S\xc3\xb4wil\xc3\xb4 ali Saewel\xc3\xb4. Staro visoko nem\xc5\xa1ka son\xc4\x8dna boginja je Sunna. Vsak dan je S\xc3\xb3l peljala po nebu svoj voz, vpre\xc5\xbeen v dva konja Arvak in Alsvid._NEWLINE_Ko\xc4\x8dija je bila tudi razlaga kot mo\xc5\xbeni bronasto-dobni predhodnik Skinfaxi,  konj, ki je potegnil Dagr, poosebljenje dneva, \xc4\x8dez nebo.\n_START_SECTION_\nKeltski Panteon\n_START_PARAGRAPH_\nNebesni bog Taranis je obi\xc4\x8dajno upodobljen z atributom kolesa z naperami.\n_START_SECTION_\nRigveda\n_START_PARAGRAPH_\nRigveda odra\xc5\xbea tudi mitolo\xc5\xa1ko temo Son\xc4\x8dne ko\xc4\x8dije. RV 10.85 omenja nevesto boga sonca kako sedi na vozu vpre\xc5\xbeenem v dva vola. Ustrezni verzi so naslednji (prevod Griffith):_NEWLINE_10. Njena du\xc5\xa1a je bila poro\xc4\x8dni voz; njegovo pregrinjalo je bilo nebo; svetla sta bila oba vola, ki sta ga vlekla, ko se je Surya bli\xc5\xbeala domu svojega mo\xc5\xbea._NEWLINE_11. Tvoja vola sta bila mirna, vodili so ju sveti verzi in melodi\xc4\x8dna himna; kolesi sta bili tvoji u\xc5\xa1esi; tvoja pot se je vila po nebu._NEWLINE_12. \xc4\x8cista so bila tvoja kolesa, ko si \xc5\xa1la; veter je bila tam pritrjena os. Surya je, na poti k svojemu gospodu, splezala na duhovni voz.'