b'\n_START_ARTICLE_\nJerzy Popie\xc5\x82uszko\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina, mladost in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nJerzy Aleksander Popie\xc5\x82uszko je bil rojen kot Alfons Popie\xc5\x82uszko 14. septembra 1947 v kraju Okopy na Poljskem. Ime si je spremenil 13. maja 1971. Podatke o tem je dala njegova mati, kar je razvidno tudi iz njegovega krstnega lista. O njegovem rojstnem dnevu so tudi napa\xc4\x8dno poro\xc4\x8dali, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se je rodil 23. septembra 1947._NEWLINE_Star\xc5\xa1i so bili W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Popie\xc5\x82uszki (1910\xe2\x80\x932002) in Marianna roj. Popie\xc5\x82uszko (1920\xe2\x80\x932013). Jerzyjeva mati je dejala: Sem istega letnika kot je pape\xc5\xbe Janez Pavel II., 1920. Daj Bog \xe2\x80\x93 \xc4\x8de je njegova volja \xe2\x80\x93 da bi lahko do\xc4\x8dakala beatifikacijo o\xc4\x8deta Jerzyja!  Nekateri namre\xc4\x8d navajajo njeno rojstno leto 1910._NEWLINE_Alfons se je torej rodil v katoli\xc5\xa1ki beloruski kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini kot prvi izmed petih de\xc4\x8dkov \xe2\x80\x93 sestra je umrla \xc5\xbee v plenicah. \xc5\xbdiveli so skupaj s starimi star\xc5\xa1i. Ime je dobil v spo\xc5\xa1tljiv spomin na strica Alfonsa, ki je bil \xc4\x8dlan poljskih domobrancev in se je po vojni za njim v Sovjetski zvezi izgubila vsaka sled. Doma so govorili belorusko nare\xc4\x8dje in kot de\xc4\x8dek Alfons ni govoril polj\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Alfons je bil ministrant in se je odlikoval po globoki pobo\xc5\xbenosti; bil je bolj samotarskega zna\xc4\x8daja. K prvemu svetemu obhajilu in birmi je pristopil leta 1956. V letih 1961\xe2\x80\x931965 je obiskoval gimnazijo v Suchowoli. Bil je prizadeven, vendar povpre\xc4\x8den u\xc4\x8denec. Zaradi njegove vernosti so ve\xc4\x8dkrat klicali star\xc5\xa1e v \xc5\xa1olo.\n_START_SECTION_\nDuhovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nKo je 1972 postal duhovnik, je deloval na razli\xc4\x8dnih mestih, nazadnje pa v var\xc5\xa1avski \xc5\xbeupniji svetega Stanislava Kostke kot \xc5\xbeupnik. Bil je karizmati\xc4\x8dno nadarjen in je k pridigam privabil mnogo ljudi, zlasti delavcev in \xc5\xa1tudentov. Poudarjal je pravico do svobode vere in zdru\xc5\xbeevanja. Ko je general Jaruzelski 1981 uvedel voja\xc5\xa1ko diktaturo, ki je trajala vse do padca Berlinskega zidu leta 1989, je postal polo\xc5\xbeaj ljudstva vedno te\xc5\xbeji. Cerkev je bila kot oaza, kjer je bilo mogo\xc4\x8de sorazmerno svobodno delovati in govoriti. Popie\xc5\x82uszko je \xc5\xbee od 15. avgusta 1980 ve\xc4\x8dkrat ma\xc5\xa1eval in pridigal stavkajo\xc4\x8dim delavcem v gdanski ladjedelnici\xc2\xa0\xc2\xbbLenin\xc2\xab. Njegove pridige je pogosto prena\xc5\xa1al Radio Svobodna Evropa. Najbolj se je zameril oblastem, ker je bil vnet zagovornik svobodnega delavskega sindikata\xc2\xa0\xc2\xbbSolidarnost\xc2\xab, ki je v dobi razcveta \xc5\xa1tel ve\xc4\x8d kot 10 milijonov \xc4\x8dlanov.\n_START_SECTION_\nUmor\n_START_PARAGRAPH_\nPo uvedbi voja\xc5\xa1ke diktature sta mu ve\xc4\x8dkrat grozila tajna slu\xc5\xbeba in notranje ministrstvo. 13. oktobra 1984 so uprizorili prometno nesre\xc4\x8do, ki jo je pre\xc5\xbeivel. Poljska tajna policija ni mirovala. V njegovih pridigah je videla nevarnost dr\xc5\xbeavni ureditvi. Ko se je 19. oktobra 1984 vra\xc4\x8dal iz Bydgoszcza domov, so trije neznanci ustavili njegov avtomobil in ga ugrabili. Sredi gozda so ga pretepli do smrti. Med ugrabitvijo je njegovemu \xc5\xa1oferju uspelo pobegniti. O dogodku je obvestil javnost, kar je spro\xc5\xbeilo velika protestna zborovanja. Popie\xc5\x82uszkovo truplo so vrgli v Vislin vodni zbiralnik blizu W\xc5\x82oc\xc5\x82aweka. Tam so ga na\xc5\xa1li 30. oktobra 1984._NEWLINE_Novica o politi\xc4\x8dnem umoru se je bliskovito raz\xc5\xa1irila po celi Poljski in po svetu. Morilci ter eden od nalogodajalcev so bili obsojeni zaradi kaznivega dejanja. Ve\xc4\x8d kot 250.000 ljudi, vklju\xc4\x8dno z Lechom Walenso, se je udele\xc5\xbeilo njegovega pogreba 3. novembra 1984. Kljub temu umoru in preganjanjem se je komunizem obdr\xc5\xbeal na oblasti do 1989. Popie\xc5\x82uszkovi morilci iz S\xc5\x82u\xc5\xbcbe Bezpiecze\xc5\x84stwa \xe2\x80\x93 kapetani Grzegorz Piotrowski, Leszek P\xc4\x99kala, Waldemar Chmielewski in polkovnik Adam Pietruszka (ta je ukazal umor) \xe2\x80\x93 so bili sicer obsojeni, vendar pozneje pomilo\xc5\xa1\xc4\x8deni.\n_START_SECTION_\nSpomin\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_Popie\xc5\x82uszko je dobil odlikovanje Red belega orla (posmrtno, 2009)._NEWLINE_Po smrti so mu postavili ve\xc4\x8d spomenikov; postal je eden od simbolov gibanja Solidarnost._NEWLINE_Ob 25-letnici njegove smrti je poljska po\xc5\xa1ta izdala znamko s Popie\xc5\x82uszkovim portretom, ki ga je narisal Tadeusz Weso\xc5\x82owski._NEWLINE_Poljska Narodna banka je oktobra 2009, ob 25-letnici Popieluszkove smrti, dala v obtok tri kovance z njegovo podobo._NEWLINE_Leta 2010 je mesto Var\xc5\xa1ava dalo v obtok spominski zlatnik-dukat z likom Jerzyja Popie\xc5\x82uszka.\n_START_SECTION_\nBeatifikacija\n_START_PARAGRAPH_\n6. junija 2010 je bil v Var\xc5\xa1avi pri\xc5\xa1tet k bla\xc5\xbeenim. Beatifikaciji je prisostvovalo okrog 150.000 vernikov. Obred je opravil prefekt kongregacije za zadeve svetnikov, kardinal Angelo Amato. Beatifikacija je potekala na trgu Pilsudski.'