b'\n_START_ARTICLE_\nTemni modra\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV dol\xc5\xbeino meri 45 do 50\xc2\xa0mm, od tega zadek 30 do 37\xc2\xa0mm. Odrasli samci imajo temno oprsje in \xc4\x8drnih zadnjih par \xc4\x8dlenov zadka, preostanek zadka pa je sinje moder. Manj o\xc4\x8ditna je bleda lisa, ki poteka med krili na zgornji strani oprsja ter par takih lis ob strani oprsja. Nezreli samci in samice so rjavkaste barve, z ukrivljeno \xc4\x8drno progo vzdol\xc5\xbe vsakega \xc4\x8dlena zadka na obeh straneh. Samci so zelo podobni samcem prodnega modra\xc4\x8da, so le nekoliko gracilnej\xc5\xa1i in bolj bledi, zato jih je v letu te\xc5\xbeko lo\xc4\x8diti. O\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i, a prav tako ne absolutno zanesljiv znak sta kontrastna bela cerka na koncu zadka, saj imajo lahko nekateri samci tudi \xc4\x8drna. Samice imajo poleg tega lahko bel \xc5\xa1e zadnji \xc4\x8dlen zadka. Pterostigme so pri obeh vrstah \xc4\x8drne.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta poseljuje odprte ribnike in jezera, pri \xc4\x8demer preferira zamuljene in evtroficirane vode, lahko tudi s sklenjeno poraslostjo v vodi in na bregu. V Sloveniji se pogosto pojavlja skupaj s prodnim modra\xc4\x8dem. Zaradi tega je prisoten tudi v umetnih habitatih. kot so kanali in glinokopi._NEWLINE_Temni modra\xc4\x8d ima veliko obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti po vsej Srednji in Ju\xc5\xbeni Evropi ter preko Zahodne in Srednje do Vzhodne Azije vklju\xc4\x8dno z Japonsko. Razporeditev znotraj tega je neenakomerna, a vrsta ni redka._NEWLINE_Zaradi velikega obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti vrsta v globalnem smislu ne velja za ogro\xc5\xbeeno, prav tako ne v Sloveniji, kjer sta se \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost in raz\xc5\xa1irjenost v zadnjih desetletjih bistveno pove\xc4\x8dala.'