b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Bizjak (publicist)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij filozofije in zgodovine je kon\xc4\x8dal leta 1930 na filozofski fakulteti v Firencah. Do leta 1933, ko je od\xc5\xa1el v Kraljevino Jugoslavijo je ob\xc4\x8dasno pou\xc4\x8deval na raznih \xc5\xa1olah v Italiji. V tem \xc4\x8dasu se je vklju\xc4\x8dil v narodno politi\xc4\x8dno gibanje ter se pridru\xc5\xbeil tajni organizaciji TIGR. Bil je ve\xc4\x8dkrat zasli\xc5\xa1an in za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das tudi zaprt. Nazadnje mu je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna oblast s posebno odlo\xc4\x8dbo prepovedala pou\xc4\x8devanje na vseh italijanskih \xc5\xa1olah. Po prihodu v Jugoslavijo je nostrificiral diplomo in dobil jugoslovansko dr\xc5\xbeavljanstvo. Po letu dni nezaposlenosti je dobil slu\xc5\xbebo v Narodnem muzeju Slovenije, nato pa na II. dekli\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Mariboru. Leta 1941 je bil skupaj z dru\xc5\xbeino izseljen v Slavonsko Po\xc5\xbeego, tu so ga usta\xc5\xa1i ponovno aretirali in poslali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Gra\xc4\x8danica pri Tuzli. Nato je po nekaj mesecih je dobil zaposlitev, najprej na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Visokem, nato pa do konca vojne v Sarajevu. Po osvoboditvi se je vrnil v Maribor, kasneje pa se je odzval povabilu in pri\xc5\xa1el na Primorsko, sprejel je profesorsko mesto na \xc5\xa1oli v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini in tu pou\xc4\x8deval do upokojitve leta 1971._NEWLINE_Bizjak je najprej objavljal \xc4\x8dlanke s podro\xc4\x8dja filozofije, po prihodu v Maribor pa je pri\xc4\x8del objavljati kritike slikarskih razstav. Z vso vnemo se je posve\xc4\x8dal umetnosti Alberta Sirka in Zorana Mu\xc5\xa1i\xc4\x8da. Na zgodovinskem podro\xc4\x8dju pa je njegovo najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo Gornja Vipavska v narodnoosvobodilnih borbah (Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina, 1967).'