b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0\xc4\x8ditaste stenice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nS telesno velikostjo okrog enega centimetra so med ve\xc4\x8djimi stenicami, med njimi pa so tudi vrste, ki v dol\xc5\xbeino ne presegajo nekaj milimetrov. Ve\xc4\x8dinoma imajo \xc5\xa1iroko in plo\xc5\xa1\xc4\x8dato telo, ki spominja na \xc5\xa1\xc4\x8dit (izjemoma okroglo ali podolgovato), pogosto zelene ali rjave barve. Od drugih stenic jih najzanesljiveje lo\xc4\x8dimo po \xc4\x8dlenjenosti telesnih delov - imajo tipalnice iz petih \xc4\x8dlenov, \xc5\xa1tiri\xc4\x8dlensko bodalo in tri\xc4\x8dlenska stopalca (tarsus) nog. Zelo o\xc4\x8ditna zna\xc4\x8dilnost je tudi, da njihov trikotni \xc5\xa1\xc4\x8ditek (skutelum), ki je sicer del oprsja, sega \xc4\x8dez zadek pribli\xc5\xbeno do membranastih delov kril. Ime Pentatomidae pa se lahko nana\xc5\xa1a tudi na zunanjo telesno zgradbo, saj ob pogledu od zgoraj izgleda, kot da je zgrajena iz petih delov: \xc5\xa1\xc4\x8dita (pronotum), \xc5\xa1\xc4\x8ditka, para otrdelih delov sprednjih kril in membranastih delov kril, ki se prekrivata in izgledata kot en del._NEWLINE_Glava je drobna, pogosto komaj vidna izpod velikega \xc5\xa1\xc4\x8dita. Na njej so poleg tipalnic in bodala \xc5\xa1e majhne sestavljene o\xc4\x8di in par o\xc4\x8desc. Oprsje nosi tri pare nog brez posebnosti in zna\xc4\x8dilno oblikovana krila ter \xc5\xa1\xc4\x8ditek, poleg tega pa je na spodnjem delu ob strani med drugim in tretjim parom nog tudi parno izvodilo smradnih \xc5\xbelez, ki izlo\xc4\x8dajo za stenice zna\xc4\x8dilne obrambne spojine. Dejstvo, da so zaradi njih neu\xc5\xbeitne, nekatere vrste\xc2\xa0\xc2\xbbogla\xc5\xa1ujejo\xc2\xab\xc2\xa0z \xc5\xbeivo obarvanostjo._NEWLINE_Na zadku imajo \xc5\xa1\xc4\x8ditaste stenice, podobno kot nekatere sorodne dru\xc5\xbeine stenic, strukturo, ki jo sestavljata zlita prvi in drugi dorzalni plo\xc5\xa1\xc4\x8di (tergita) ustreznih \xc4\x8dlenov zadka, prekriva pa jo \xc5\xa1\xc4\x8ditek. Ta je namenjena tvorbi vibracij, s katerimi se sporazumevajo. Nanjo so pripete mi\xc5\xa1ice, ki nihajo zadek gor in dol, nihanje se nato preko nog prena\xc5\xa1a na podlago. Od zunanjih zna\xc4\x8dilnosti zadka so poleg te strukture omembe vredni \xc5\xa1e izvodila abdominalnih \xc5\xbelez, ki izlo\xc4\x8dajo feromone (samo pri samcih), in zunanji spolni organi. Ti so pri samcu oblikovani v t. i. klasper, s katerim se lahko trdno oprime sami\xc4\x8dinih._NEWLINE_Jaj\xc4\x8deca so sod\xc4\x8daste oblike, s posebej oblikovanim\xc2\xa0\xc2\xbbpokrovom\xc2\xab. Li\xc4\x8dinke imajo pogosto \xc5\xa1ir\xc5\xa1e telo v primerjavi z dol\xc5\xbeino kot odrasle \xc5\xbeivali, zato so ob pogledu od zgoraj bolj okrogle oblike. Kot ostali polkrilci imajo nepopolno preobrazbo - li\xc4\x8dinke so z vsako levitvijo ve\xc4\x8dje in bolj podobne odraslim \xc5\xbeivalim, le brez genitalij in kril, nastavki za katere se pojavijo pri li\xc4\x8dinkah v zadnjem stadiju pred preobrazbo. Pogosto pa so popolnoma druga\xc4\x8de obarvane kot odrasle \xc5\xbeivali in na prvi pogled ni o\xc4\x8ditno, da pripadajo isti vrsti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca v skupinah po 10 ali ve\xc4\x8d in jih prilepi na gostiteljsko rastlino. Pravkar izlegle li\xc4\x8dinke so zelo majhne, takoj po izleganju se zberejo v skupino in se ne prehranjujejo. Domnevajo, da zdru\xc5\xbeevanje v skupino izbolj\xc5\xa1a u\xc4\x8dinkovitost kemijske obrambe pred plenilci, saj se obrambne spojine ve\xc4\x8d osebkov kombinirajo in od\xc5\xbeenejo tudi ve\xc4\x8dje plenilce. Pri nekaterih vrstah na pravkar izlegle li\xc4\x8dinke pazi samica. Po prvi levitvi za\xc4\x8dnejo osebki zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati skupino in se prehranjevati. Z nadaljnjimi levitvami se ve\xc4\x8dajo in postajajo bolj podobne odraslim \xc5\xbeivalim. Trajanje stadija li\xc4\x8dinke je odvisno od prehrane in zunanjih pogojev, ve\xc4\x8dinoma je to nekaj tednov._NEWLINE_Tudi stadij odrasle \xc5\xbeivali traja nekaj tednov. V tem \xc4\x8dasu se \xc5\xbeivali v glavnem prehranjujejo in razmno\xc5\xbeujejo, kot odrasle \xc5\xbeivali pa tudi pre\xc5\xbeivijo zimo v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem. V ugodnih razmerah se izmenja nekaj generacij letno. Ko pade temperatura, se spremeni kemizem telesa, stenice zaradi kemijske modifikacije barvil v hitinja\xc4\x8di ter podko\xc5\xbenih celicah postanejo rjave ali rde\xc4\x8dkaste in se zavle\xc4\x8dejo v ustrezno skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de (najve\xc4\x8dkrat listni odpad ali \xc5\xa1pranje v lesu), kjer otrpnejo do konca zime. V obmo\xc4\x8djih s toplej\xc5\xa1im podnebjem poteka razvoj nemoteno celo leto.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8ditaste stenice so kozmopolitska dru\xc5\xbeina, katere predstavnike najdemo na vseh celinah razen Antarktike. Ve\xc4\x8dina vrst je rastlinojedih, razen predstavnikov poddru\xc5\xbeine Asopinae, ki plenijo druge \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Rastlinojede vrste so ve\xc4\x8dinoma polifage, kar pomeni, da se lahko prehranjujejo z ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi vrstami rastlin. Gostiteljske rastline lahko menjajo znotraj iste generacije (pomeni da se li\xc4\x8dinke prehranjujejo z eno, odrasle \xc5\xbeivali pa z drugo rastlinsko vrsto) ali med generacijami (pomeni da ena ali ve\xc4\x8d generacij zaklju\xc4\x8di \xc5\xbeivljenjski krog na isti rastlinski vrsti, nato pa se preselijo na novo). Pogosto napadajo gostiteljske vrste v specifi\xc4\x8dnem zaporedju, ki je odvisno od rastnih sezon teh rastlin na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Zaradi obrambnih spojin, ki jih izlo\xc4\x8dajo, jih sesalci in pti\xc4\x8di ne napadajo. Ve\xc4\x8dja je smrtnost zaradi \xc5\xbeu\xc5\xbeel\xc4\x8djih plenilcev, med njimi tudi samih \xc5\xa1\xc4\x8ditastih stenic - roparske stenice iz poddru\xc5\xbeine Asopinae uspe\xc5\xa1no napadajo tudi druge \xc5\xa1\xc4\x8ditaste stenice. Mo\xc4\x8dan negativen vpliv na populacijo imajo tudi zajedavci, predvsem muhe iz dru\xc5\xbeine goseni\xc4\x8dark (Tachinidae), ki v zelo nizkih koncentracijah zaznajo feromone \xc5\xa1\xc4\x8ditastih stenic in jih na podlagi njih najdejo. Samice teh muh prilepijo jaj\xc4\x8deca na stenico; ko se iz njih izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, se skozi zunanji skelet prebijejo v notranjost in se za\xc4\x8dno prehranjevati s tkivi \xc5\xbeivega gostitelja tako, da ta pre\xc5\xbeivi \xc4\x8dim dlje \xc4\x8dasa. Po preobrazbi se odrasle muhe pregrizejo nazaj ven, stenica pa pogine. Poleg biotskih dejavnikov so nizke temperature pozimi glavni dejavnik, ki omejuje velikost populacije v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem, saj je smrtnost pozimi tudi do 80%.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo rastlinojedih vrst je s stali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8dloveka \xc5\xa1kodljivcev, saj napadajo rastline, ki jih gojimo za prehrano. S prebadanjem rastlinskega tkiva in sesanjem teko\xc4\x8din povzro\xc4\x8dajo po\xc5\xa1kodbe tkiv, katerih posledica je venenje, lahko pa tudi odpadanje sade\xc5\xbeev in semen. Prebavni encimi, ki jih vbrizgajo v sade\xc5\xbe, povzro\xc4\x8dijo na zunaj vidne pege in s tem dodatno zni\xc5\xbeajo ekonomsko vrednost pridelka. Poleg tega s po\xc5\xa1kodovanjem tkiv prispevajo tudi k vna\xc5\xa1anju rastlinskih patogenov (virusov in bakterij) v rastline, kar \xc5\xa1e pove\xc4\x8da potencial za povzro\xc4\x8danje \xc5\xa1kode._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina vrst, ki jih obravnavamo kot \xc5\xa1kodljivce, sodi v poddru\xc5\xbeini Pentatominae in Edessinae. Po vsem svetu so ekonomsko pomembni \xc5\xa1kodljivci na nasadih kulturnih rastlin, kot so stro\xc4\x8dnice (predvsem soja), \xc5\xbeita (predvsem ri\xc5\xbe in p\xc5\xa1enica), citrusi, kakavovec in kavovec. Posebej so problemati\xc4\x8dni v krajih s tropskim podnebjem, kjer so vse leto ugodne razmere za razmno\xc5\xbeevanje in rast. V Braziliji, ki je na drugem mestu po pridelavi soje na svetu, so denimo med najve\xc4\x8djimi povzro\xc4\x8ditelji \xc5\xa1kode na nasadih soje._NEWLINE_Proti \xc5\xa1\xc4\x8ditastim stenicam se poljedelci borijo ve\xc4\x8dinoma z insekticidi s \xc5\xa1irokim spektrom delovanja, \xc5\xbee dolgo pa se raziskuje tudi mo\xc5\xbenost biolo\xc5\xa1ke kontrole z naseljevanjem roparskih stenic in zajedavskih muh. Predvsem naseljevanje \xc5\xa1\xc4\x8ditaste stenice vrste Podisus maculiventris se je izkazalo za uspe\xc5\xa1no metodo za omejevanje populacije rastlinojedih stenic in drugih \xc5\xa1kodljivcev.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8ditaste stenice so verjetno ena od za\xc4\x8detnih dru\xc5\xbein sorodstva \xc5\xa1\xc4\x8ditastih stenic (Pentatomomorpha), ki se je razvilo v juri, vendar je klasificiranje fosilov te\xc5\xbeavno, ker se mnogo rodov razlikuje samo po mikroskopskih zna\xc4\x8dilnostih in tudi uvrstitev v dolo\xc4\x8deno dru\xc5\xbeino je pogosto te\xc5\xbeavna._NEWLINE_Poddru\xc5\xbeino Asopinae so na podlagi druga\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina prehranjevanja neko\xc4\x8d opisovali kot samostojno dru\xc5\xbeino (Asopidae), vendar je obveljalo prepri\xc4\x8danje, da so morfolo\xc5\xa1ko in po drugih znakih dovolj podobni ostalim \xc5\xa1\xc4\x8ditastim stenicam. Tako danes delimo dru\xc5\xbeino na osem poddru\xc5\xbein, od katerih je naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a poddru\xc5\xbeina Pentatominae.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0\xc4\x8ditaste stenice v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpogostej\xc5\xa1e slovenske \xc5\xa1\xc4\x8ditaste stenice sodijo zelena smrdljivka, uhata rusono\xc5\xbeka (Pentatoma rufipes) in vrste iz rodov Palomena, Chlorochroa, Eurydema (kapusne stenice) ter Carpocoris. Predvsem prvi dve sta znani po tem, da jeseni silita v \xc4\x8dlovekova bivali\xc5\xa1\xc4\x8da prezimovat._NEWLINE_Slovenski biologi \xc5\xbee dolgo raziskujejo \xc5\xa1\xc4\x8ditaste stenice, predvsem njihovo fiziologijo, vedenje in bioakustiko. Med njimi so Matija Gogala s kustodiata za nevreten\xc4\x8darje Prirodoslovnega muzeja in Andrej \xc4\x8cokl s sodelavci na oddelku za entomologijo Nacionalnega in\xc5\xa1tituta za biologijo. Med njihovimi pomembnej\xc5\xa1imi dose\xc5\xbeki na tem podro\xc4\x8dju sta odkritje mehanizma spremembe barve s kemi\xc4\x8dno modifikacijo ko\xc5\xbenega barvila \xc5\xa1\xc4\x8ditastih stenic jeseni ter pomena vibracijskih signalov za iskanje in prepoznavo spolnih partnerjev.'