b'\n_START_ARTICLE_\nEvangelij po Mateju\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelij po Mateju naj bi napisal apostol Matej, cestninar v Kafarnaumu, vendar ni nikjer o tem ni\xc4\x8d zapisanega, niti v evangeliju niti drugod v Novi Zavezi. Glede avtorstva smo tako odvisni samo od izro\xc4\x8dila._NEWLINE_Evangelij ka\xc5\xbee na izobra\xc5\xbeenega \xc4\x8dloveka. Tega ne spri\xc4\x8duje samo dobra gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8deprav strokovnjaki za njo \xc4\x8dutijo \xc5\xa1e bolj teko\xc4\x8do hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, temve\xc4\x8d \xc5\xa1e bolj zgradba evangelija._NEWLINE_Pisatelj zdru\xc5\xbeuje evangeljsko gradivo po vsebini, kar pomeni, da ni hotel biti najprej kronist in zgodovinar, temve\xc4\x8d u\xc4\x8ditelj in posredovalec \xc5\xbeive Jezusove govorice. Ves evangelij je nauk o nebe\xc5\xa1kem kraljestvu, ki ga Jezus razglasi v Govoru na gori (pogl. 5 - 7). V govoru u\xc4\x8dencem pred misijonskim potovanjem (pogl. 10,1 - 11,1) daje pojasnila, kako naj ti nastopajo pri poskusnem oznanjevanju evangelija. V govoru o prilikah (13,1 - 52) pojasnjuje naravo, zna\xc4\x8daj in bistvo nebe\xc5\xa1kega kraljestva. V naslednjem govoru (pogl. 18) Jezus spregovori o temeljnih lastnostih \xc4\x8dlanov nebe\xc5\xa1kega kraljestva. V zadnjem, eshatolo\xc5\xa1kem govoru (pogl. 24 - 25), pa razodeva onstransko razse\xc5\xbenost nebe\xc5\xa1kega kraljestva._NEWLINE_Tako sestavlja pet govorov, z bolj ali manj obse\xc5\xbenim poro\xc4\x8dilom o Jezusovi dejavnosti pred vsakim od njih, pet delov ali knjig evangelija, nekak\xc5\xa1ni kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko peterokni\xc5\xbeje. Pri bogoslu\xc5\xbeju so najve\xc4\x8d uporabljali Mateja. Najve\xc4\x8d so ga navajali v spopadu z nasprotniki in najbolj so v njem prepoznavali svojo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko bit. Bil je res cerkveni evangelij._NEWLINE_Temu osrednjemu delu (pogl. 2 - 25) je dodal \xc5\xa1e poro\xc4\x8dilo o Jezusovem otro\xc5\xa1tvu (pogl. 1 - 2) in obse\xc5\xbeno poro\xc4\x8dilo o njegovem trpljenju, smrti in vstajenju (pogl. 26 - 28), tako da ima evangelij sedem delov ali knjig. Matej se nenehno sklicuje na starozavezne prerokbe, s katerimi potrjuje edinstvenost Jezusa in da je njegov evangelij vi\xc5\xa1ek razodetja. Noben drug evangelist tako pogosto ne navaja Svetega pisma stare zaveze, kot Matej. Z njimi Matej dokazuje rojakom, da so v zmoti, \xc4\x8de ne sprejmejo Jezusa, saj je ravno on uresni\xc4\x8denje mesijanskih prerokb. Zaradi tega se Matejev evangelij imenuje tudi mesijanski._NEWLINE_Bolj kot drugi evangelisti Matej razkrije korenine Jezusovega rodu. Jezus je po telesu Davidov sin. Zato ga Matej bolj pogosto kot drugi evangelisti imenuje Davidov sin. Jezus pa je tudi sin nebe\xc5\xa1kega O\xc4\x8deta in zato edini pravi U\xc4\x8ditelj, Kristus. Od vsakega bo zahteval odgovor, kako je spolnjeval njegov nauk. S tem je pokazana pot v nebe\xc5\xa1ko kraljestvo. Vanj pa ni mogo\xc4\x8de priti brez spreobrnitve._NEWLINE_To resnico oznanja cerkev. Njena narava ini poslanstvo nista nikjer tako dolo\xc4\x8deni kot v Matejevem evangeliju. Cerkev je ob\xc4\x8destvo vernih. Bog je njihov skupni o\xc4\x8de. Cerkev je mesto, ki stoji na gori (5,14). Odkar se je z Kristusom za\xc4\x8dela, je ni mogo\xc4\x8de obiti in ne zbrisati iz zemlje, kakor ni mogo\xc4\x8de prezreti mesta, ki je na gori. Cerkev je kraj, kjer se ljudje vzgajajo. Tako je nosilka in posredovalka dobrin nebe\xc5\xa1kega kraljestva. Ker Matej najve\xc4\x8d pove tudi o njeni notranji in zunanji ureditvi, njegov evangelij imenujemo tudi evangelij Cerkve._NEWLINE_Evangelij je nastal med letoma 70 in 80 po Kristusu, vsekakor po padcu Jeruzalema leta 70 n.\xc5\xa1., sicer te\xc5\xbeko razumemo mo\xc4\x8dno sporekanje glede judovstva v njem. Namenjen je Judom. Tistim, ki verjamejo v Kristusa ho\xc4\x8de utrditi vero, drugim pa dopoveduje, naj ne \xc4\x8dakajo druga\xc4\x8dnega mesija, saj je Jezus uresni\xc4\x8denje starozaveznih prerokb.'