b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Butkovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Andrej, mati Karlina Belinger iz \xc5\xa0teverjana. V osnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo je hodil v 6 km oddaljeno Gorico, nekaj \xc4\x8dasa pa je tam tudi stanoval. Njegova so\xc5\xa1olca sta bila Jo\xc5\xbea Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d in Andrej Budal. Maturiral je leta 1910, \xc5\xbee pred tem mu je umrl o\xc4\x8de, tovarni\xc5\xa1ki delavec. Bogoslovje je \xc5\xa1tudiral v Gorici 1910\xe2\x80\x9313, prvo slu\xc5\xbebo kaplana je dobil v Kamnjah v Vipavski dolini 1914\xe2\x80\x9316, 1916\xe2\x80\x9322 je slu\xc5\xbeboval v Lokovcu in na Lokvah nad \xc4\x8cepovanom, 1922\xe2\x80\x9330 v Zgoniku na Krasu in od 1931 do smrti kot \xc5\xbeupnik v rodnih Sovodnjah, kjer je pokopan._NEWLINE_V gimnaziji je bil organizator literarnega \xc5\xbeivljenja, pobudnik in urednik prepovedanih in neohranjenih dija\xc5\xa1kih glasil in pisec vanje, prvi\xc4\x8d so ga tiskali v \xc4\x8dasopisu Gorica 1905. V zadnjem razredu gimnazije je ustanovil literarni kro\xc5\xbeek za u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8dnice, v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du pa 1910 dija\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis Alfa, ki je \xc5\xbeivel samo eno leto. V tem \xc4\x8dasu je bil tajnik bogoslovne Akademije sv. Karola. 1924 je bil med \xc4\x8dlani raz\xc5\xa1irjenega odbora gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe, od 1927 pa je urejal gori\xc5\xa1ki\xc2\xa0\xc2\xbbverski listi\xc4\x8d za otroke\xc2\xab\xc2\xa0Jaselce. Objavljal je pod psevdonimi Domen (ime si je sposodil pri svojem patronu sv. Petru Damianiju, s katerim si delita isti mesec rojstva in smrti in celo enako starost 65 let ob smrti), Domen Otilijev, D. O., D., po prvi svetovni vojni pa Gru\xc5\xa1enjka._NEWLINE_Po Petru Butkovi\xc4\x8du se imenuje osnovna \xc5\xa1ola v Sovodnjah, kjer je leta 1943 organiziral ljudsko \xc5\xa1olo s petimi razredi (tam stoji njegovo marmornato poprsje kiparja Negovana Nemca), ugankarsko dru\xc5\xa1tvo Domen v Trebnjem, \xc4\x8dasopisa Ugankarski domenek (1987\xe2\x80\x9393) in Ugankarjev domenek (1993-) ter ugankarska zbirka Domenek (1990\xe2\x80\x9398).\n_START_SECTION_\nLeposlovje\n_START_PARAGRAPH_\nObjavil je 40 pesmi z versko, vojno in pokrajinsko motiviko, te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de njegovega leposlovnega delovanja pa je v kratki pripovedni prozi, vsega blizu 30 besedil. Pred posvetitvijo v duhovnika je med letoma 1908 in 1913 objavljal v ljubljanskih katoli\xc5\xa1kih dija\xc5\xa1kih \xc4\x8dasopisih Mentor in Zora (literarna priloga Prvi cveti), v Domu in svetu in v gori\xc5\xa1kem Novem \xc4\x8dasu. Ponovno je stopil na literarno sceno po prvi svetovni vojni in pisal za gori\xc5\xa1ke katoli\xc5\xa1ke prosvetne \xc4\x8dasopise Gori\xc5\xa1ka stra\xc5\xbea, Mladika, Rast in Na\xc5\xa1 \xc4\x8dolni\xc4\x8d, zlasti med 1924 in 1926.\n_START_SECTION_\nKratka proza\n_START_PARAGRAPH_\nKratke pripovedi zaznamujeta dva avtobiografska travmati\xc4\x8dna temelja: zelo mo\xc4\x8dna navezanost na mater in odlo\xc4\x8ditev za duhovni\xc5\xa1ki poklic. V materinskih \xc4\x8drticah je opazen motiv oblastne ali indiferentne matere in motiv smrti, ki pose\xc5\xbee v razmerje mati\xe2\x80\x93sin: sin\xc4\x8dek umre na grobu svoje matere, mati umre na po\xc5\xa1tnem vozu, vra\xc4\x8dajo\xc4\x8da se od pogreba sina \xc5\xa1tudenta. Glavna oseba je najraje duhovnik. Prvoosebne pripovedi z motivom razbite dru\xc5\xbeine vzbujajo radovednost glede avtobiografskih razlogov, ki pa zaradi zamol\xc4\x8dane motivacije konfliktnih razmerij mati\xe2\x80\x93h\xc4\x8di ali sestra\xe2\x80\x93brat ni pote\xc5\xa1ena. Manj te\xc5\xbeavna je navezava motiva matere na bo\xc5\xbejo mater._NEWLINE_Dve dalj\xc5\xa1i \xc4\x8drtici imata zgodovinsko snov. Bibli\xc4\x8dna Spokornik izhaja iz vpra\xc5\xa1anja, ali je dovoljeno ubijati v samoobrambi oz. ali je dovoljen pravi\xc4\x8dni upor, Izza reformacije pa govori o semeni\xc5\xa1\xc4\x8dniku, ki postane Trubarjev spremljevalec, vendar ga ljubezen do staroverskih star\xc5\xa1ev in neprimerno obna\xc5\xa1anje novih tovari\xc5\xa1ev odvrneta od protestantizma. Lokacija v Vipavsko dolino in motiv verskega odpadni\xc5\xa1tva spominjata na Andreja Budala, ki pa je podobna besedila pisal pozneje._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje vere pre\xc5\xbeema domala vse Butkovi\xc4\x8deve kratke pripovedi, v glavnem v obliki samospra\xc5\xa1evanja, ali je vera duhovnika dovolj mo\xc4\x8dna, da se bo odpovedal posvetnim nagnjenjem, in odgovora, da ljubezen do boga ne izklju\xc4\x8duje drugih ljubezni, zlasti ljubezen do matere ne. Dileme med materinsko ljubeznijo, ki vodi sina v duhovski poklic, in eroti\xc4\x8dno ljubeznijo se je dotaknil v \xc4\x8drtici Njegova povest._NEWLINE_Kme\xc4\x8dke \xc4\x8drtice pre\xc5\xbeema pokrajinska tipika Krasa. Idila Ob akacijah govori o ljubezni revnega fanta in gruntarske h\xc4\x8dere in ima edina sre\xc4\x8den zaklju\xc4\x8dek. Vzporedno se dogaja spopad med liberalskim \xc5\xbeupanom in \xc5\xbeupnikom, ki se kon\xc4\x8da z liberal\xc4\x8devim kesanjem, potem ko se mu je sin popolnoma spridil. V povesti O treh kmetijah je bogati \xc5\xbeupan in kr\xc4\x8dmar negativna oseba, na nasprotni strani pa so revni in po\xc5\xa1teni va\xc5\xa1\xc4\x8dani z \xc5\xbeupnikom na \xc4\x8delu. Reve\xc5\xbeem se zgodi krivica: morajo se izseliti ali v sveti jezi naredijo usodni napa\xc4\x8dni korak._NEWLINE_Dve \xc4\x8drtici sta na temo literarnega ustvarjanja. Majev spomin je kratek program katoli\xc5\xa1ke literature, ki naj motive \xc4\x8drpa iz svetega pisma. Brez katoli\xc5\xa1ke nazorske osnove bi bil maj samo simbol pomladi, tako pa asociira tudi na kraljico majnika, bo\xc5\xbejo mater Marijo. \xc4\x8crtica Vstvarjanje na komi\xc4\x8den na\xc4\x8din govori o neskladju med avtorsko intenco in uredni\xc5\xa1ko politiko._NEWLINE_V izrazu so Butkovi\xc4\x8deve kratke pripovedi ambiciozno modernisti\xc4\x8dno fragmentarne in raz\xc4\x8dustvovane, v sporo\xc4\x8dilu pa tenden\xc4\x8dne, npr. kadar se junak, ki niha med svetom in domom, nazadnje odlo\xc4\x8di za dom ali kadar se \xc5\xbeivljenje brezverca izte\xc4\x8de \xc5\xbealostno, usoda njegovega vrstnika, ki sledi bo\xc5\xbejemu klicu, pa sre\xc4\x8dno. Oblikovno spominjajo v\xc4\x8dasih na Leo Fatur, v\xc4\x8dasih na Ksaverja Me\xc5\xa1ka. Hitra preklapljanja med \xc4\x8dasom glavnega dogajanja in spominskimi retrospektivami so izvedena neprofesionalno, v\xc4\x8dasih je tudi te\xc5\xbeko razbrati, kateri osebi pripada replika v dialogu. Kot prilo\xc5\xbenostni pisatelj je dogajanje rad ume\xc5\xa1\xc4\x8dal v \xc4\x8das praznikov in objavljal v velikono\xc4\x8dni ali bo\xc5\xbei\xc4\x8dni prilogi \xc4\x8dasopisov.\n_START_SECTION_\nPrevodi in ilustracije\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Butkovi\xc4\x8d je bil poliglot in je prevajal iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in tudi iz \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, fin\xc5\xa1\xc4\x8dine, gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine, polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine in \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine. V knji\xc5\xbeni obliki so pri popularnih zalo\xc5\xbebah iz\xc5\xa1li prevodi oz. priredbe angle\xc5\xa1kega romana neznanega avtorja Ljubezen in sovra\xc5\xa1tvo (Gorica: Sigma, 1931) in med drugo svetovno vojno v zbirki Sloven\xc4\x8deva knji\xc5\xbenica romana Hrast Marije Rodziewicz\xc3\xb3wne (originalno Dewajtis, skupaj s Tinetom Debeljakom) in novel Andrea Delfin in Steklar iz Murana Paula Heyseja, v podlistkih pa \xc5\xa1e dela Selme Lagerl\xc3\xb6f (Veseka kora\xc4\x8dnica, Dru\xc5\xbeina 1929), Sigrid Undset (Oj pridite, pridite v Betlehem! Dru\xc5\xbeina 1929), Henryja Bordeauxa (Pot v Roselande, Koledar gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe 1931), W\xc5\x82adis\xc5\x82awa S. Reymonta (odlomek iz romana, Na\xc5\xa1 \xc4\x8dolni\xc4\x8d 1927), Leva N. Tolstoja (Skesani gre\xc5\xa1nik, Dru\xc5\xbeina 1929)._NEWLINE_Za reviji Mentor in Dom in svet je sestavil serijo literarnozgodovinskih utrinkov o Simonu Gregor\xc4\x8di\xc4\x8du, v reviji \xc4\x8cas (1914) pa objavil del Bleiweisove korespondence. S secesijskimi ilustracijami in vinjetami v revijah (Na\xc5\xa1 \xc4\x8dolni\xc4\x8d) in almanahih (Gori\xc5\xa1ka pratika) se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med knji\xc5\xbene ilustratorje in opremljevalce.\n_START_SECTION_\nUgankarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj je poznan kot\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8de slovenskega ugankarstva\xc2\xab. V zgodovino enigmatike se je zapisal s prvimi slovenskimi rebusi (\xc2\xbbpodobnicami\xc2\xab) in kriptogrami (\xc2\xbbskrivalicami\xc2\xab) leta 1922, \xc5\xa1e posebej pa s prvo slovensko kri\xc5\xbeanko (\xc2\xbbkri\xc5\xbeanico\xc2\xab) v Mladiki leta 1924, in tako z dodatkom slikovnosti nadgradil doma\xc4\x8do tradicijo ugank v verzih. V Mladiki, Mladosti, Na\xc5\xa1em \xc4\x8dolni\xc4\x8du in Jaselcah je urejal nagradne (v\xc4\x8dasih prete\xc5\xbeke) ugankarske rubrike in z ugankami polnil koledarje in pratike. 1931 je za knjigo Mohorjeve dru\xc5\xbebe Trdi orehi (COBISS) zbral 386 ljudskih ugank (bistroumne misli, zagonetna vpra\xc5\xa1anja, logi\xc4\x8dne, igrive uganke; logogrifi, \xc5\xa1arade, palindromi). Velja za ugankarskega teoretika (O zastavljanju ugank, 1925); za slovensko ugankarsko terminologijo (\xc2\xbbzagoneten napis\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbprekotni\xc4\x8dna uganka\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbspremenitev\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8drkovnica\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbpre\xc5\xa1tevalnica\xc2\xab) se je trudil z jezikoslovno pomo\xc4\x8djo Antona Breznika.'