b'\n_START_ARTICLE_\nVersailles\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei na planoti 17\xc2\xa0km jugozahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Pariza, obdan z gozdnimi vzpetinami.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme Versailles se prvi\xc4\x8d pojavi v srednjeve\xc5\xa1kem dokumentu leta 1038. V francoskem fevdalnem sistemu je bila versajska gospoda neposredno podrejena kralju, kljub temu pa ni bila posebno pomembna. Konec 11. stoletja je vas obkro\xc5\xbeala srednjeve\xc5\xa1ki grad in cerkev Saint-Julien. Kme\xc4\x8dka dejavnost, predvsem pa polo\xc5\xbeaj na cesti od Pariza do Dreuxa in Normandije, sta ji prinesla blagostanje, z vrhom konec 13. stoletja, tim. stoletja sv. Ludvika. V 14. stoletju sta vas prizadeli \xc4\x8drna kuga in stoletna vojna; ob koncu slednje je vas \xc5\xa1tela komaj 100 prebivalcev._NEWLINE_Leta 1561 je Martial de Lom\xc3\xa9nie, finan\xc4\x8dni minister pod kraljem Karlom IX. postal lord Versaillesa in z dovoljenjem vzpostavil v njem \xc5\xa1tiri letne sejme, vsak \xc4\x8detrtek pa se je v Versaillu odvijal tr\xc5\xbeni dan. De Lom\xc3\xa9nie je bil umorjen na \xc5\xa1entjernejsko no\xc4\x8d 24. avgusta 1572. Njegovo posestvo je leta 1575 zakupil italijanski plemi\xc4\x8d Albert de Gondi, ki je pri\xc5\xa1el iz Firenc skupaj s Katarino de\' Medici, bodo\xc4\x8do kraljico, ter postal vpliven v francoskem parlamentu. V drugem desetletju 17. stoletja je Gondi ve\xc4\x8dkrat organiziral lovske pohode v bli\xc5\xbenje gozdove, na katere je bil povabljen tudi kralj Ludvik XIII. Slednji je leta 1622 postal lastnik manj\xc5\xa1ega dela gozda za privatno lovi\xc5\xa1\xc4\x8de, dve leti kasneje pa \xc5\xa1e zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, na katerem si je dal zgraditi manj\xc5\xa1i lovski dvorec. Leta 1632 je kralj prevzel celotno Gondijevo posestvo, dvorec pa pove\xc4\x8dal. Njegov naslednik Ludvik XIV. je leta 1661 ob za\xc4\x8detku njegove vladavine naro\xc4\x8dil preoblikovanje dvorca v danes znamenito Versajsko pala\xc4\x8do z ogromnim parkom. Po sporazumu v Nijmegnu 1678 se je Ludvik XIV. odlo\xc4\x8dil preseliti celotno oblast iz Pariza v Versailles, kar se je zgodilo 6. maja 1682._NEWLINE_Versailles je bil neuradno glavno mesto francoskega kraljestva od maja 1682 do septembra 1715 (smrt kralja Ludvika XIV. in vrnitev v Pariz pod regentom Filipom II. vojvodom Orl\xc3\xa9anskim) in nato znova od junija 1722 do oktobra 1789. V tem \xc4\x8dasu se je mesto ob\xc4\x8dutno spremenilo. Pod Ludvikom XV. so bile zgrajene stavbe voja\xc5\xa1kega ministrstva, ministrstva za pomorstvo in ministrstva za zunanje zadeve; v slednji je bil podpisan mirovni sporazum med Angle\xc5\xbei in Ameri\xc4\x8dani, s katerim se je kon\xc4\x8dala ameri\xc5\xa1ka vojna za neodvisnost (1783). V vsem tem \xc4\x8dasu je Pariz sicer ostal uradno glavno mesto Francije, uradna kraljeva pala\xc4\x8da pa Louvre, vendar so bile v praksi vse vladajo\xc4\x8de poteze vodene iz Versajske pala\xc4\x8de._NEWLINE_Kot sede\xc5\xbe politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di je Versailles postal zibelka francoske revolucije. 5. maja 1789 je v njem potekalo sre\xc4\x8danje zakonodajnih teles, 20. junija so predstavniki bur\xc5\xbeoazije zaprisegli na teni\xc5\xa1kem igri\xc5\xa1\xc4\x8du, 4. avgusta pa je Dr\xc5\xbeavni konstitutivni zbor ukinil fevdalizem. Nazadnje je mno\xc5\xbeica ljudi napadla pala\xc4\x8do in prisilila kraljevo dru\xc5\xbeino k umiku v Pariz. Pala\xc4\x8da je bila v tem \xc4\x8dasu zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena, v letu 1837 pa jo je kralj Ludvik Filip re\xc5\xa1il in jo preoblikoval v Narodni muzej, posve\xc4\x8den "vsej francoski slavi". Sam Versailles je postal prefektura novonastalega departmaja Seine-et-Oise._NEWLINE_V \xc4\x8dasu francosko-pruske vojne je pala\xc4\x8da znova postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pozornosti, ko so zmagoviti Nemci 18. januarja 1871 v njej razglasili pruskega kralja Viljema I. za nem\xc5\xa1kega cesarja. Marca istega leta se je francoska vlada pod Thiersom vsled Pari\xc5\xa1ke komune iz Pariza umaknila v Versailles, od koder je z voja\xc5\xa1kim posredovanjem zadu\xc5\xa1ila upor. Kljub temu je vlada ostala \xc5\xa1e naprej v Versaillesu, nekaj \xc4\x8dasa pa je razmi\xc5\xa1ljala celo o dokon\xc4\x8dni preselitvi glavnega mesta v Versailles, v izogib nadaljnjemu revolucionarnemu razpolo\xc5\xbeenju Pari\xc5\xbeanov; le-to je bilo skoraj realizirano ob restavraciji monarhije v letu 1873. Nazadnje, ob zmagi levi\xc4\x8darskih republikancev novembra 1879, je bil sede\xc5\xbe vlade ponovno prestavljen v Pariz. Od takrat dalje Vesailles nikoli ve\xc4\x8d ni bil uporabljen za glavno mesto Francije._NEWLINE_Versailles je \xc5\xa1ele leta 1901 pri\xc5\xa1el do \xc5\xa1tevila prebivalstva, ki ga je imel pred francosko revolucijo, ko je drasti\xc4\x8dno upadlo. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pozornosti je bil zopet ob koncu prve svetovne vojne, ko so bila v njem (Grand Trianon) pogajanja, na koncu pa podpisani razli\xc4\x8dni mirovni sporazumi. Ob razra\xc5\xa1\xc4\x8danju pari\xc5\xa1kih predmestij je tudi Versailles bil zdru\xc5\xbeen s Parizom, ob tem pa je njegovo \xc5\xa1tevilo prebivalstva in gospodarska mo\xc4\x8d znantno naraslo in ga spremenilo v veliko predmestje Pariza. Njegova vloga administrativnega in pravnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da se je pove\xc4\x8dala sredi 20. stoletja, ko je postal osrednji center zahodnih pari\xc5\xa1kih predmestij. Septembra 1968 je ob razpadu departmaja Seine-et-Oise postal sede\xc5\xbe prefekture novega departmaja Yvelines, v katerega je bila vklju\xc4\x8dena ve\xc4\x8dina ozemlja predhodnjega departmaja._NEWLINE_Versailles je sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije, ustanovljene leta 1790.'