b'\n_START_ARTICLE_\nJournal des s\xc3\xa7avans\n_START_PARAGRAPH_\nJournal des s\xc3\xa7avans je bila francoska znanstvena revija in prva serijska publikacija te vrste na svetu, ki je za\xc4\x8dela izhajati leta 1665 v Parizu.\n_START_SECTION_\nOzadje nastanka\n_START_PARAGRAPH_\nRevija je nastala v \xc4\x8dasu, ko je obdobje renesanse po\xc4\x8dasi za\xc4\x8delo prehajati v razsvetljenstvo in se je pri\xc4\x8delo bistveno hitreje kot prej \xc5\xa1iriti znanje o svetu. Izmenjevanje informacij o novostih z zasebno korespondenco kot je bilo navada med u\xc4\x8denjaki tiste dobe, je postajalo nezadostno. Pobuda za publikacijo je pri\xc5\xa1la iz socialnega kroga vplivnega francoskega politika, Jeana-Baptista Colberta, ministra za finance pod Ludvikom XIV. Podal jo je odvetnik in pisec Denis de Sallo, dokument z orisom podobne ideje pa je v 1660. letih napisal tudi zgodovinar Fran\xc3\xa7ois Eudes de M\xc3\xa9zeray, prav tako Colbertov znanec, ki je \xc5\xbeivel v isti hi\xc5\xa1i in si je z de Sallotom delil zanimanja. Oba sta bila u\xc4\x8denjaka, lojalna galikanista in sta u\xc5\xbeivala veliko zaupanja._NEWLINE_Revija po de Sallotovi zamisli bi vsebovala raznoliko vsebino, ki bi zanimala naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i krog evropskih u\xc4\x8denjakov, ne omejujo\xc4\x8d se na poro\xc4\x8dila o novih znanstvenih dognanjih - recenzije novih knjig, osmrtnice znanih osebnosti, nova odkritja na podro\xc4\x8dju naravoslovja in tehnike, razsodbe posvetnih in verskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d ter druge novice. Prejel je dvajsetletno licenco za izdajo publikacije o teh tematikah, pod standardnim pogojem, da v njej ne bo sodb o etiki, religiji ali politiki, ki bi posegale na podro\xc4\x8dje interesov vladarjev.\n_START_SECTION_\nZgodovina izhajanja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva \xc5\xa1tevilka je iz\xc5\xa1la 5. januarja 1665 pri tiskarju Jeanu Cussonu kot 12-stranski pamflet na dvostransko potiskanih in zlo\xc5\xbeenih polah (kvart). Urednik, de Sallo, je bil podpisan s psevdonimom\xc2\xa0\xc2\xbbSieur De Hedovville\xc2\xab. V njej in naslednjih dvanajstih \xc5\xa1tevilkah so bile med drugim recenzije osemdesetih knjig z vse Zahodne Evrope in razne novice s podro\xc4\x8dja naravoslovja. V tem \xc4\x8dasu so nova znanstvena odkritja vzbujala vedno ve\xc4\x8d zanimanja sloja izobra\xc5\xbeencev, zato je njena priljubljenost hitro rastla. Po dana\xc5\xa1njih kriterijih bi jo to\xc4\x8dneje ozna\xc4\x8dili za splo\xc5\xa1en \xc5\xbeurnal, a sta naravoslovje in tehnika vse od za\xc4\x8detka izhajanja predstavljali poglaviten del vsebine, zato kljub \xc5\xa1ir\xc5\xa1i tematiki velja za prvo znanstveno revijo. Razli\xc4\x8dni \xc4\x8dlanki so med drugim obravnavali veliki komet iz leta 1665 (vklju\xc4\x8dno s filolo\xc5\xa1ko obravnavo spola francoske besede za komet), Huygensove nihajne ure in njihovo uporabo v navigaciji, R\xc3\xb8merjevo poro\xc4\x8dilo o dolo\xc4\x8ditvi hitrosti svetlobe itd. V eni od mar\xc4\x8devskih \xc5\xa1tevilk je omenjena tudi nova angle\xc5\xa1ka revija Philosophical Transactions of the Royal Society, najstarej\xc5\xa1a znanstvena revija, ki \xc5\xa1e vedno izhaja. Prispevki so bili ilustrirani z gravurami in lesorezi._NEWLINE_Revija je izhajala tedensko, do 30. marca istega leta, ko je bila publikacija ukinjena. Uradni razlog je bil, da de Sallo ni po\xc5\xa1iljal vsebine v pregled pred objavo, po mnenju zgodovinarjev pa so bili v ozadju vplivni ljudje, ki jih je revija kritizirala. \xc4\x8clanki so bili namre\xc4\x8d ob\xc4\x8dasno odkrito kriti\xc4\x8dni do del, ki so bila po mnenju piscev slaba, dosti pogosteje pa je lahko negativno mnenje kritika odkril samo pozoren bralec, \xc4\x8de je razumel ironijo v sicer za tiste \xc4\x8dase presenetljivo objektivnem slogu pisanja._NEWLINE_Po ve\xc4\x8d mesecih prekinitve je z izdajanjem januarja 1666 nadaljeval de Sallotov asistent Jean Gallois. Revija je z nekaj menjavami urednikov izhajala tedensko do leta 1724, odtlej pa mese\xc4\x8dno. Tudi pod drugimi uredniki je ohranila ugled in povpra\xc5\xa1evanje po njej je bilo veliko, tako da je na primer leta 1684 v Amsterdamu za\xc4\x8del izhajati neavtoriziran sproten ponatis. Izhajanje je leta 1792 prekinila francoska revolucija, po kateri je ponovno o\xc5\xbeivela leta 1797 z rahlo spremenjenim naslovom, Journal des savants (obe besedi v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini pomenita u\xc4\x8denjaka, dobeseden prevod naslova bi torej bil\xc2\xa0\xc2\xbbrevija u\xc4\x8denjakov\xc2\xab). Po napoleonskih vojnah je leta 1816 ponovno za\xc4\x8dela izhajati serijska publikacija s tem naslovom, tokrat pod okriljem ustanove Institut de France, a bolj kot literarna revija, brez znanstvene vsebine.'