b'\n_START_ARTICLE_\nBabilonija\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonija, kasneje tudi Babilonsko cesarstvo, je bila v obdobju med 1900 ali 1800 pr. n. \xc5\xa1t. pa do propada leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. starodavna dr\xc5\xbeava v Mezopotamiji (v dana\xc5\xa1njem Iraku) ob spodnjem toku rek Evfrat in Tigris, in je vklju\xc4\x8devala ozemlji kraljevine Sumerije in Akada. Glavno mesto dr\xc5\xbeave je bil Babilon. Najstarej\xc5\xa1o omembo Babilona so na\xc5\xa1li na plo\xc5\xa1\xc4\x8di iz obdobja akadskega kralja Sargona iz 23. stol. pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Babilonije se za\xc4\x8dne s propadom sumerske civilizacije, ki se bila v tem \xc4\x8dasu sestavljena iz ve\xc4\x8d mestnih dr\xc5\xbeavic, brez mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e osrednje oblasti in bila v stalnih sporih za prevlado med vladarji. Isto\xc4\x8dasno jih napadali semitski narodi. Z ene strani so prihajali Amoriti, z druge so pritiskali Elamiti.\n_START_SECTION_\nIzvor babilonske civilizacije\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_Babilonska je civilizacija je bila me\xc5\xa1anica kultur in narodov. Okoli 2000 pr. n. \xc5\xa1t. so dali najve\xc4\x8dji pe\xc4\x8dat temu podro\xc4\x8dju Akadci, Amoriti in Sumerci. Sumerci in Akadci so bili \xc5\xbee dolgo tukaj in v 3. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. ustvarili mo\xc4\x8dno civilizacijo, obi\xc4\x8dajno imenovano sumerska, katerih je bila Babilonija neposredna naslednica. V tem \xc4\x8dasu je bilo tukaj prisotnih tudi nekaj Amoritov, velika migracija njihovih plemen pa je okoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. prinesla nastanek skupne, me\xc5\xa1ane babilonske civilizacije._NEWLINE_Medtem ko so Sumerci uporabljali jezik, ki ga ne moremo uvrstiti v nobeno znano lingvisti\xc4\x8dno skupino, so Akadci in Amoriti pripadali semitski jezikovni skupini. Okoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. je prav akadski jezik, ob mo\xc4\x8dnih amoritskih vplivih postal mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od sumerskega in ga povsem nadvladal ter postal temelj babilonske ina\xc4\x8dice akadskega. Isto\xc4\x8dasno je bil v uporabi tudi asirski jezik. Babilonci so prevzeli tudi sumerski klinopis. Babilonski pisci so znali \xc5\xa1e dolgo brati in pisati sumersko, \xc4\x8deprav jezik ni bil v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i rabi. V sumer\xc5\xa1\xc4\x8dini so pisali religiozne in znanstvene tekste, za trgovino, dr\xc5\xbeavne zadeve in vsakodnevne potrebe pa so uporabljali babilonsko akadski jezik in to do 700 ali 600 pr. n. \xc5\xa1t., ko ga za\xc4\x8dne zamenjevati aramejski jezik. Najprej kot pogovorni, zatem tudi v uradnih spisih. Akadsko so \xc5\xa1e naprej uporabljali v posameznih krogih vse do 1. st. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Razen jezika in pisave je babilonska dru\xc5\xbeba tudi na drugih podro\xc4\x8djih pod mo\xc4\x8dnim vplivom starodavnih Sumercev. To se nana\xc5\xa1a na knji\xc5\xbeevnost, zakonodajo, religijo, dru\xc5\xbebeno-ekonomski in politi\xc4\x8dni ustroj. Najbolj o\xc4\x8ditno je to bilo na jugu Babilonije, kjer je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sumerske civilizacije. Prav zahvaljujo\xc4\x8d nadaljevanju sumerske kulture v Babiloniji, lahko danes nekaj vemo o sumerski knji\xc5\xbeevnosti in religiji.\n_START_SECTION_\nZgodnje starobabilonsko obdobje (okoli 2017-1793 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nPadec mestne dr\xc5\xbeave imenovane Ur v ju\xc5\xbeni Babiloniji okoli leta 2004 pr. n. \xc5\xa1t. je pomenilo konec sumerske civilizacije. Nastanek amoritske dinastije v mestu Isin severno od Ura pa je ozna\xc4\x8dil za\xc4\x8detek babilonske. Ustanovitelj isinske dinastije, I\xc5\xa1bi-Era je bil vazal zadnjega urskega vladarja Ibi-Sina a se je hitro osamosvojil. Za to obdobje je zna\xc4\x8dilno ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo manj\xc5\xa1ih amoritskih dr\xc5\xbeav, ki so se med seboj vojskovale, in je pogosto katera od teh padla pod oblast druge. V tem neredu sta bili najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i tekmici mestni dr\xc5\xbeavi Isin in Larsa, zato se to zgodnje starobabilonsko obdobje pogosto imenuje isin-lar\xc5\xa1ka doba.\n_START_SECTION_\nAmoriti\n_START_PARAGRAPH_\nAmoriti so bili gonilna sila te dobe. To ime je nosilo ve\xc4\x8d plemen semitske lingvisti\xc4\x8dne skupine, ki so ob koncu 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. v velikem \xc5\xa1tevilu pri\xc5\xa1la iz podro\xc4\x8dja od Sirije do Arabije. Bili so polnomadi, prezirani od staroselcev Babilonije zaradi na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja pa tudi vzrok strahu zaradi voja\xc5\xa1kih sposobnosti. Nekateri so pri\xc5\xa1li na miren na\xc4\x8din in prevzemali manj zahtevno delo, drugi so prodirali nasilno. Postopno so prevzeli babilonsko kulturo, jezik in obi\xc4\x8daje, tako da so kasnej\xc5\xa1i kralji amoritskih dinastij celo nosili babilonska imena.\n_START_SECTION_\nIsin\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detnik isinske dinastije, I\xc5\xa1bi-Era, je bil Amorit iz mesta Mari, mesta ob srednjem toku Evfrata, ki se je s celotno skupino imigrantov preselil v Isin. V svoji dolgi vladavini (okoli 2017-1985 pr. n. \xc5\xa1t.) ni samo postal samostojni vladar Isina, temve\xc4\x8d je zavladal tudi nad Nipurom in Larso, pa tudi Uru. Prevzel je u\xc4\x8dinkovit upravni ustroj, ki je obstajal v Uru. Razlika je bila le v tem, da so bili dr\xc5\xbeavni uradniki v Isinu izrazito podlo\xc5\xbeni vladarju. To se vidi iz njihovih imen: I\xc5\xa1bi-Era-je-\xc5\xbeivljenje-zemlje, I\xc5\xa1bi-Era-je-bog-svoje-zemlje ali I\xc5\xa1bi-Era-je-moj-bog._NEWLINE_Po smrti I\xc5\xa1bi-Ere se je za\xc4\x8dela doba negotovosti in stalne borbe z okoli\xc5\xa1kimi mestnimi dr\xc5\xbeavami. To je koristilo Asiriji za svoj prvi napad na Babilonijo. Kljub temu je bila kulturna dejavnost v tem \xc4\x8dasu zelo mo\xc4\x8dna. Obnavljali so mestne templje, nastajala so knji\xc5\xbeevna dela in zbirke zakonov. Postal je obi\xc4\x8daj, da je vladar izdajal uredbe, s katerimi popravlja dru\xc5\xbebene in gospodarske zlorabe.\n_START_SECTION_\nLarsa\n_START_PARAGRAPH_\nTudi dinastija iz Larse je bila amoritska in ustanovljena skoraj isto\xc4\x8dasno z isinsko, okoli leta 2025 pr. n. \xc5\xa1t.. Njeni vladarji so bili slab\xc5\xa1i, vse dokler okoli leta 1834 pr. n. \xc5\xa1t. oblast ne prevzame Kudur-Mabuk. On in njegovo pleme so bili do tedaj pla\xc4\x8danci Elamitov. Ko je Kudur-Mabuk osvojil Larso, je postal neodvisen. Njegova politika je bila ambiciozna in daljnose\xc5\xbena. Odnos do doma\xc4\x8dega lar\xc5\xa1anskega prebivalstva je bil dober. Svojega sina, Varad-Sina, je postavil za vladarja Larse (okoli 1834-1823), medtem ko se je sam vojskoval v okolici._NEWLINE_Po Varad-Sinovi smrti je bil Kudur-Mabuk \xc5\xa1e \xc5\xbeiv in hitro za vladarja postavil svojega drugega sina Rim-Sina, katerega vladavina je bila najdalj\xc5\xa1a v zgodovini Babilonije (okoli 1822-1763 pr. n. \xc5\xa1t.). To obdobje je predstavljalo pravi razcvet Larse. Z vojnimi pohodi (med 1822 in 1804 pr. n. \xc5\xa1t.) je Rim-Sin osvojil skoraj celo Babilonijo, razen skrajnega severa, leta 1804 pr. n. \xc5\xa1t. osvoji tudi Isin, kar pomeni vrhunec njegovega vladanja. Ta zmaga je imela tak pomen, da je Rim-Sin od tedaj dalje datiral vse ostale dogodke v svoji vladavini. Tako je v kraljevskih spisih za naslednje leto pisalo:\xc2\xa0\xc2\xbbTo je prvo leto odkar je kralj zavzel Isin\xc2\xab. To je tudi prvi primer v zgodovini, da se uporablja sistem koledarja, ki je odvisen od neke dobe. Po Rim-Sinovi smrti se to ni ve\xc4\x8d uporabljalo.\n_START_SECTION_\nKonec starobabilonskega obdobja\n_START_PARAGRAPH_\nKonec tega obdobja je ozna\xc4\x8den s pomembnimi pojavi. Kulturno je babilonska civilizacija pre\xc5\xa1la mnoga leta svojega oblikovanja in je bila pripravljena za razcvet. Politi\xc4\x8dno, socialno in gospodarsko je bila \xc5\xa1e vedno v precej\xc5\xa1njem neredu. Ker tako stanje ni moglo dolgo trajati, je bilo vse pripravljeno za prihod na sceno enega od najve\xc4\x8djih babilonskih vladarjev - Hamurabija.\n_START_SECTION_\nHamurabijevo obdobje (okoli 1792-1750 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nVrhunec starobabilonskega obdobja predstavlja zagotovo vladavina kralja Hamurabija, ki se je uspel povzdigniti nad svoje tekmece Rim-Sina iz Larse, kralje Marija in \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada I.\n_START_SECTION_\nMari\n_START_PARAGRAPH_\nOdkritje Arhiva iz Marija z okoli 20.000 plo\xc5\xa1\xc4\x8dami napisanimi v klinopisu iz leta 1933, je bil najpomembnej\xc5\xa1i dogodek, ki je razjasnil Hamurabijevo dobo. Ve\xc4\x8dina dokumentov iz Marija, ki le\xc5\xbei okoli 300 km gorvodno od Babilona, so pisma in administrativni teksti iz katerih lahko spoznamo kompleksno politi\xc4\x8dno stanje te dobe, polno spletkarjenja in zavezni\xc5\xa1tev._NEWLINE_Pred Hamurabijem je bil Mari ena od mnogih samostojnih mestnih dr\xc5\xbeav v severni Mezopotamiji in Siriji, z njim pa je upravljala dinastija amoritskih korenin. Med najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi vladarji Marija je bil Jahdun-Lim, ki je imel pod svojo oblastjo podro\xc4\x8dje vse do Sredozemlja in uspel skleniti sporazume s polnomadskimi plemeni vzdol\xc5\xbe Evfrata, ki so bila stalen problem za Mari. Kmalu je mesto padlo pod oblast \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada I..\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adad I. (okoli 1813-1781 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nTudi \xc5\xa0am\xc5\xa1i Adad I. je bil amoritskega porekla. Po vojnih pohodih se je ustalil v mestu \xc5\xa0ubat-Enlil v vzhodni Siriji. Na vrhuncu svoje mo\xc4\x8di je osvojil mesto A\xc5\xa1ur in celotno podro\xc4\x8dje Asirije. Po umoru Jahdun-Lima osvoji tudi Mari in kot upravitelja postavi svojega mlaj\xc5\xa1ega sina Jasmah-Adada. Starej\xc5\xa1i sin I\xc5\xa1me-Dagan je upravljal Ekalatum ju\xc5\xbeno od A\xc5\xa1ura. Tako je \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adad I., skupaj s svojima sinovoma, vladal ve\xc4\x8djemu delu severne Mezopotamije. V tem \xc4\x8dasu v Babilonu oblast prevzame Hamurabi.\n_START_SECTION_\nHamurabi (okoli 1792-1750 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nHamurabi je bil \xc5\xa1esti vladar iz svoje dinastije v Babilonu, tudi amoritskega porekla, mesto pa je bilo le ena od mestnih dr\xc5\xbeavic. \xc5\xbde vsi njegovi predhodniki so postavili \xc4\x8dvrste temelje, ki jih je znal Hamurabi dobro izkoristiti s tem, da je osvajal druge dr\xc5\xbeave in omogo\xc4\x8dil za\xc4\x8detek zlate dobe Babilona. Pod njegovo vladavino je mogo\xc4\x8de prvi\xc4\x8d govoriti o Babiloniji kot enotni politi\xc4\x8dni stvarnosti._NEWLINE_Ni bil samo vojak in osvajalec, temve\xc4\x8d tudi izvrsten diplomat, kot je razvidno iz Arhiva iz Marija. Imel je dobre odnose s \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adadom I., kot tudi s Rim-Sinom, ki mu je celo poslal pomo\xc4\x8d svoje vojske v borbi proti nomadom. To se je spremenilo po smrti \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adada, ko se je za\xc4\x8delo ustvarjati zavezni\xc5\xa1tvo Elama in mesta E\xc5\xa1nune, v Mariju pa je oblast prevzel sin ubitega Jahdun-Lima, Zimri-Lim. Hamurabi pomaga Zimri-Limu in z njim ostane v dobrih odnosih \xc5\xa1e mnogo let, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilna pisma, ki sta si jih izmenjala._NEWLINE_Hamurabi se je obrnil proti Larsi v vojni, ki je trajala pet let. Na koncu je Larsa postala del babilonske dr\xc5\xbeave. Hamurabi je dobil pod svojo kontrolo vso ju\xc5\xbeno Mezopotamijo. Zatem se je obrnil proti Zimri-Limu in hitro osvojij Mari ob Evfratu, v naslednjih letih tudi A\xc5\xa1ur ob Tigrisu ter podro\xc4\x8dje med obema mestoma. Tako je postal vladar, ne samo babilonske ni\xc5\xbeine ampak tudi celotnega podro\xc4\x8dja, ki se bo kasneje imenovala Asirija._NEWLINE_Hamurabijevo vladavino pa ne smemo gledati samo skozi vojna osvajanja. Njegov zakonik govori tudi o naporu za ustroj u\xc4\x8dinkovite dr\xc5\xbeavne uprave. V zapisih najdenih v Larsi se nahajajo pisma v katerih vladar odgovarja na vpra\xc5\xa1anja svojih podanikov in re\xc5\xa1uje zahteve v zvezi s pravico do zemlje in podobno. Hamurabi je bil o\xc4\x8ditno zelo dostopen podanikom, ki so imeli kak\xc5\xa1no prito\xc5\xbebo. Iz ohranjenih dokumentov se vidi, da je bil uspe\xc5\xa1en diplomat, vojskovodja in upravitelj._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je \xc5\xa1e naprej prevladovala sumerska religija, je v Hamurabijevi dobi dolo\xc4\x8deno prednost dobil bog sonca \xc5\xa0ama\xc5\xa1. O\xc4\x8ditno pa je tudi njegovo prizadevanje za zmanj\xc5\xa1anje ekonomskih dobi\xc4\x8dkov templjev v korist dvora. V Hamurabijevi dobi cvete tudi knji\xc5\xbeevnost v akadskem jeziku.\n_START_SECTION_\nHamurabijevi zakoni\n_START_PARAGRAPH_\nHamurabi pa si je sloves pridobil predvsem s svojim zakonikom, ne glede na to, da je vzpostavil razmeroma kratkotrajen imperij. Zakonik je bil zapisan v akad\xc5\xa1\xc4\x8dini in semitskem jeziku, ki je medtem postal glavni mezopotamski jezik. Medtem ko so civilizacijo, katere izraz je bila sumer\xc5\xa1\xc4\x8dina, vsrkali Semiti in je \xc5\xa1e naprej uspevala, so sumer\xc5\xa1\xc4\x8dino uporabljali predvsem za verske obrede._NEWLINE_Vloga in polo\xc5\xbeaj zakonikov \xc5\xa1e nista \xc4\x8disto jasna, saj do zdaj v tedanjih dokumentih \xc5\xa1e niso odkrili nobenega dokaza o uporabi Hamurabijevih zakonov, prav tako pa ni tudi znana nobena prito\xc5\xbeba proti njim. Najverjetneje so s temi zakoni posku\xc5\xa1ali poenotiti prakso (zlasti glede zemlji\xc5\xa1ke posesti) na ozemljih, kjer so dotlej veljali razni predpisi. Poskusili so uvesti enotnej\xc5\xa1e dolo\xc4\x8dbe od tistih, ki so se morda \xc5\xbee uveljavile na raznih podro\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nPadec Babilona (okoli 1750-1595 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nHamurabijev sin in naslednik Samsu-iluna (okoli 1749-1712 pr. n. \xc5\xa1t.) je uspel obdr\xc5\xbeati oblast nad ve\xc4\x8dino ozemlja, ki ga je nasledil, so se pa tedaj \xc5\xbee pojavljali resni problemi in borbe za prevlado. V tem so prednja\xc4\x8dili Kasiti, primorski narod in Rim-Sin II. iz Larse. Prav to je postopno privedlo do slabljenja babilonske mo\xc4\x8di._NEWLINE_Kasiti je prvi\xc4\x8d omenjeni v dokumentih iz dobe Samsu-ilune, ki je predstavljal gro\xc5\xbenjo za Babilonijo dve stoletji. Isto\xc4\x8dasno je v primorskem delu ob obali Perzijskega zaliva ja\xc4\x8dala mo\xc4\x8d vladarja Aliamaile, ki je po\xc4\x8dasi osvajal ju\xc5\xbena babilonska podro\xc4\x8dja. Aliamaila ni imel mo\xc4\x8dnih naslednikov, zato so vladarji primorja vse bolj slabeli, dokler tudi ti, kot Babilon, niso padli pod oblast Kasitov. V Larsi je Rim-Sin II., ne\xc4\x8dak Rim-Sina I., uspel pridobiti neodvisnost. Po petih letih je bil premagan in ubit. Tako so ostale edine tri sile na tem podro\xc4\x8dju Babilonija, Kasiti in primorske dr\xc5\xbeavice._NEWLINE_Iz celotnega obdobja je zelo malo podatkov razen enega dejstva, da so Babilon leta 1595 pr. n. \xc5\xa1t. zavzeli Hetiti, ki jih je vodil kralj Mur\xc5\xa1ili\xc5\xa1 I. Mesto je bilo, pravijo babilonski in hetitski viri, razru\xc5\xa1eno, Hetiti so se hitro umaknili, situacijo pa so izkoristili Kasiti.\n_START_SECTION_\nKasiti\n_START_PARAGRAPH_\nKasiti, za razliko od ostalih imigrantov v Babilonijo, do danes ostajajo precej nepoznani glede porekla, jezika in kulture. Ve se da so bili nepismeni nomadi, ki so se v Mezopotamijo prebili verjetno iz srednjeazijskih step preko Kavkaza ali preko Perzije. Sprejeli so babilonski jezik in klinopis._NEWLINE_Od \xc4\x8dasa Samsu-ilune so prihajali v Babilonijo na miren na\xc4\x8din ali z boji. Na miren na\xc4\x8din so prihajali kot pastirji ali \xc5\xbeanjci in kot take jih omenjajo babilonski dokumenti. Malo se ve o njihovih vladarjih, ki verjetno niso bili ve\xc4\x8d kot plemenski vodje, vse dokler niso zavzeli Babilon. Iz babilonskih popisov vladarjev so znana samo njihova imena, nekaj ve\xc4\x8d se ve le o devetem kasitskem vladarju Agumu II., ki je prvi vladal iz mesta Babilona.\n_START_SECTION_\nSrednje babilonsko obdobje (okoli 1595-1000 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je doba dveh dinastij: kasitske in druge isinske. Razdeljene s prebojem Elamitov v Babilonijo okoli 1157 pr. n. \xc5\xa1t., je vsaka od njih dala po enega velikega kralja: kesitska Kurigalzuja, isinska Nebukadnezarja I._NEWLINE_Hamurabijevi nasledniki so vladali nemoteno in dolgo. Temeljil je na talionskem pravu(zob za zob, oko za oko). O\xc4\x8ditno je \xc5\xa1ele napad hetitskega kralja Mur\xc5\xa1ili\xc5\xa1a I. leta 1595 pr. n. \xc5\xa1t. pripeljal do razdejanja Babilona in padca Hamurabijeve dinastije.\n_START_SECTION_\nKasitska dinastija\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se da je bil Agum II. prvi kasitski kralj, ki je prevzel oblast v Babilonu po vpadu Hetitov 1595 pr. n. \xc5\xa1t.. Vladal je Babiloniji in podro\xc4\x8djem vzhodno od Tigrisa, v katerih so se Kesiti predhodno nastanili. Edino kar nam je o njem poznano je, da je uspel ponovno od Hetitov ugrabiti kip babilonskega bo\xc5\xbeanstva Marduka in ga ob velikem slavju vrniti v tempelj. Po tem ni nobenih podatkov o dogodkih v Babiloniji skozi naslednji dve stoletji._NEWLINE_\xc5\xa0ele v 14. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. izvemo o dogodkih v Babiloniji iz zbirke pisem iz Amarne ob zgornjem toku Nila v Egiptu. Mnoga od njih so pisma babilonskih kraljev faraonom in so pisana v babilonskem jeziku in klinopisu, kar dokazuje, da je ta jezik tedaj bil lingua franca - skupen jezik diplomacije in trgovine - na Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Iz teh pisem se vidi postopni padec ugleda Babilonije, od sile, ko faraon po\xc5\xa1lje zlato, da bi imel njihove princese v haremu, do znakov o\xc4\x8ditne slabosti, ko se babilonski kralji prito\xc5\xbeujejo, ker v Egiptu sprejemajo asirske poslance. Pisanje se verjetno nana\xc5\xa1a na sredino 14. st. pr. n. \xc5\xa1t., ko se je en babilonski kralj poro\xc4\x8dil z asirsko princeso, nakar ga je narod odstavil. Asirski kralj A\xc5\xa1ur-ubilit, princesin o\xc4\x8de je osvojil Babilon in postavil svojega vladarja._NEWLINE_V vmesnem obdobju, ki je trajalo ve\xc4\x8d kakor 200 let, je Babilonija Kasite vsrkala. O njih je bilo le malo sli\xc5\xa1ati. Sredi 14. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. se je kasitski kralj poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derjo asirskega kralja. To zavezni\xc5\xa1tvo je pripeljalo do vojn in leta 1235 pr. n. \xc5\xa1t. je Babilonijo za\xc4\x8dasno osvojil asirski voja\xc5\xa1ki kralj Tukulti-Ninurta I._NEWLINE_Kmalu pride na oblast Kurigalzu I., ki vodi zmagovite pohode proti Asircem in Elamitom, morda tudi primorskim vladarjem. Bil je tudi velik graditelj: gradil je templje in pala\xc4\x8de po vseh mestih, najbolj pa mu je bil pri srcu novoustanovljeni Dur-Kurigalzu (Kurigalzova trdnjava) v dana\xc5\xa1njem predmestju Bagdada._NEWLINE_Po smrti tega kralja je malo znanega, razen ob\xc4\x8dasnih bojev z Asirici. V eni od teh borb Asirci oplenijo Babilon in odnesejo Mardukov kip (druga polovica 13. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.). Babilonija si je hitro opomogla in \xc4\x8dez \xc4\x8das celo nadvladala Asirijo. V tem \xc4\x8dasu se dogaja tudi mala religijska revolucija, saj so velika\xc5\xa1i zahtevali da se Marduka prizna kot boga bogov, na kar je kralj na koncu tudi pristal (okoli 1200 pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Leta 1157 pr. n. \xc5\xa1t. Elamiti ujamejo in odpeljejo zadnjega kesitskega kralja Babilonije in ponovno odnesejo tudi Mardukov kip. V \xc4\x8dasu Kasitske oblasti je bila, razen za\xc4\x8detih religijskih sprememb in graditeljskih uspehov, pomembna tudi knji\xc5\xbeevnost. Prav v tem \xc4\x8dasu dobi svojo kon\xc4\x8dno obliko Ep o Gilgame\xc5\xa1u, nastanejo pa tudi \xc5\xa1tevilna pesni\xc5\xa1ka dela predvsem o kraljih.\n_START_SECTION_\nDruga isinska dinastija\n_START_PARAGRAPH_\nPo kratkem obdobju o katerem nam ni znana zgodovina Babilonije, v mestu Isinu nastane nova dinastija in njen najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1i predstavnik je bil Nebukadnezar I. (okoli 1133-1116 pr. n. \xc5\xa1t.), ki se ga ne sme me\xc5\xa1ati z Nebukadnezarjem II. kot se omenja v Bibliji. Ko je pri\xc5\xa1el na oblast, je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave ponovno postal Babilon, slaven pa je postal tudi po veliki zmagi nad Elamiti, o kateri govori tudi napis iz te dobe in po tem da je spet vrnil Mardukov kip v Babilon. Ob tej priliki tudi uradno razglasi da je Marduk boga bogov in v mestu obnovi tempelj v katerega vrne kip v sve\xc4\x8dani procesiji. Tam je ostal doleta 689. pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_V dobi Nebukadnezarja I. (vladal 1124-1103 pr. n. \xc5\xa1t.) Babilonija dvakrat posku\xc5\xa1a napasti Asirijo, a je bila vedno odbita. Ponovno je obmejna podro\xc4\x8dja Asirije napadel Marduk-nadinahe (1098-1081 pr. n. \xc5\xa1t.) in odnesel kip asirskih bo\xc5\xbeanstev, ki so ostali v babilonski posesti do 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas slabosti in asirska prevlada (okoli 1000-627 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. Babilonija ponovno vstopa v temno obdobje. Aramejski vpadi so precej oslabili mo\xc4\x8d Babilonije in povzro\xc4\x8dili prerivanja znotraj same dr\xc5\xbeave. To okrepi Asirijo, ki prodira preko babilonskih severnih meja.\n_START_SECTION_\nObdobje slabljenja Babilonije (okoli 1000-748 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nAsirija je bila v 10. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. vodilna sila na tem podro\xc4\x8dju, \xc4\x8deprav se je morala tudi sama braniti od Elamitov in vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih Aramejcev. O tem stoletju imamo o Babiloniji zelo malo podatkov. V 9. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bila Babilonija v dobrih odnosih z Asirijo in obstaja tudi sporazum med babilonskim kraljem Nabu-aplaidinom (okoli 887-885 pr. n. \xc5\xa1t.) in tedanjim vladarjem Asirije. To je verjetno tudi najsvetlej\xc5\xa1i trenutek v temni dobi Babilonije. Meje dr\xc5\xbeave so bile varne, dr\xc5\xbeava se je lahko posvetila obnovi. Nabu-aplaidin je na primer obnovil tempelj boga sonca \xc5\xa0ama\xc5\xa1a v Siparu._NEWLINE_Tudi njegov naslednik, Marduk-zakir-\xc5\xa1umi I. (okoli 854-819 pr. n. \xc5\xa1t.) je obnovil staro zvezo z Asirijo, kar mu je koristilo v notranjih bojih. Ko ga je hotel vre\xc4\x8di iz oblasti brat, je v dr\xc5\xbeavo vpadel \xc5\xa0almanesar III. Asirski (vladal 858-824 pr. n. \xc5\xa1t.), asirski kralj in mu vrnil kraljestvo. V \xc5\xa0almanesarjevi starosti so bilo boji za oblast tudi v Asiriji in babilonski kralj prisko\xc4\x8di na pomo\xc4\x8d njegovemu sinu, \xc5\xa0am\xc5\xa1i-Adadu V. proti drugim pretendentom, ta pa mu navr\xc5\xbee poni\xc5\xbeevalen sporazum, kar je izzvalo asirski napad na Babilonijo in osvajanje najve\xc4\x8djih mest. Babilonija je bila prisiljena pla\xc4\x8dati davke. Tako stanje je trajalo do prve polovice 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. ko Asirija spet oslabi in ima problem z branjenjem lastnih meja. Iz tega \xc4\x8dasa ni pomembnih materialnih ostankov, niti podatkov o \xc5\xbeivljenju v Babiloniji._NEWLINE_Tiglatpilesar III. se je povzpel na prestol po vojnah z Asirijo in doma\xc4\x8demu brezvladju (vladal 744-727 pr. n. \xc5\xa1t.). Bil je mogo\xc4\x8den asirski kralj, ki si je naposled prisvojil tudi babilonsko krono. \xc5\xa0almanesar V., njegov naslednik, (vladal 726-722 pr. n. \xc5\xa1t.) je obema de\xc5\xbeelama vladal pet let. Sargon II., ki je vladal od 721 do 705 pr. n. \xc5\xa1t. in Sanherib, ki je vladal od 704 do 681 pr. n. \xc5\xa1t., pa sta naletela na mo\xc4\x8dan odpor Kaldejcev._NEWLINE_Dokler se ni povzpel na prestol sin ni\xc4\x8deta Nabopolasar (vladal 625-605 pr. n. \xc5\xa1t.), se je usoda Babilona v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. zelo spreminjala. Z njim pa se je za\xc4\x8dela velika doba babilonske civilizacije pod kaldejsko ali novobabilonsko dinastijo.\n_START_SECTION_\nPod asirsko oblastjo (okoli 747-627 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti babilonskega kralja Nabu-nasira (747-734 pr. n. \xc5\xa1t.), oblast v dr\xc5\xbeavi \xc5\xbeelijo prevzeti kaldejska plemena na \xc4\x8delu z Mukin-zerom. To prisili asirskega kralja Tiglatpilesarja III. da vpade v Babiloniji in odvrne Kaldejce. Na koncu se je sam Tiglatpilesar III. okronal za kralja Babilonije, kar je prvi\xc4\x8d v zgodovini da sta Babilonija in Asirija zdru\xc5\xbeeni pod enim vladarjem._NEWLINE_Babilonija je v tem \xc4\x8dasu sestavljena iz raznih narodov: doma\xc4\x8di Babilonci, Elamiti, Aramejci in Kaldejci ter Asirci._NEWLINE_Med najpomembnej\xc5\xa1imi borci proti Asiriji je bil Merodah-Baladan II., vodja enega od kaldejskih plemen. Ko je Sargon II. (721-705 pr. n. \xc5\xa1t.) postal kralj Asirije, se je Merodah-Baladan razglasil za kralja Babilona. Po desetih letih (710 pr. n. \xc5\xa1t.) so ga Asirci pregnali, nakar se skrije v ju\xc5\xbena mo\xc4\x8dvirna podro\xc4\x8dja ustja Evfrata in Tigrisa. Ponovno se je vrnil v \xc4\x8dasu asirskega kralja Sanheriba (704-681 pr. n. \xc5\xa1t.), kar tega odvrne od planov glede Kraljestva Judeje v Palestini. Leta 689 pr. n. \xc5\xa1t. Sanherib osvaja, za\xc5\xbeiga in uni\xc4\x8duje Babilon, Mardukov kip pa ponovno odnese v Asirijo._NEWLINE_Babilonija je ostala pod asirsko oblastjo vse do 626. pr. n. \xc5\xa1t., vendar je v dr\xc5\xbeavi ves \xc4\x8das vladala negotovost. Zato materialni ostanki kulture niso pomembni pa tudi knji\xc5\xbeevnost ni pri\xc5\xa1la do izraza.\n_START_SECTION_\nNovobabilonsko cesarstvo (626-539 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nIz pepela, ki je ostal za nemiri in vojnami z Asirijo, se je v Babiloniji vzdignila nova dinastija, katere za\xc4\x8detnik je bil Nabopolasar (625-605 pr. n. \xc5\xa1t.). Kaldejec, ki je bil okronan za kralja Babilonije po zmagi nad Asirijo pri Nipuru in Babilonu leta 626. pr. n. \xc5\xa1t. Prva njegova poteza kot kralja je bila, da je Elamitom vrnil kipe bogov, ki so jim jih odnesli Asirci in s tem potrdil mo\xc4\x8dne vezi med dr\xc5\xbeavama._NEWLINE_Ko je Nabopolasar potisnil asirsko vojsko do zgornjega toka Evfrata, je Egipt poslal Asiriji pomo\xc4\x8d (616 pr. n. \xc5\xa1t.). Isto\xc4\x8dasno so Medijci, ki so se nahajali na podro\xc4\x8dju zahodnega Irana in se \xc5\xa1irili proti Anatoliji, sklenili zavezni\xc5\xa1tvo z Babilonijo. Leta 612 pr. n. \xc5\xa1t. je Babilon pomagal Medijcem premagati Ninive in Asirce. Leta 610 pr. n. \xc5\xa1t. Babilonci s pomo\xc4\x8djo Medijcev osvojijo Haran in potisnejo Asirce in Egip\xc4\x8dane na podro\xc4\x8dje Sirije. Odlo\xc4\x8dilna je bila bitka pri Karkemi\xc5\xa1u leta 605 pr. n. \xc5\xa1t., v kateri na babilonski strani sodeluje Nabopolasar in njegov sin in naslednik Nebukadnezar II, ki tudi prispeva kon\xc4\x8dno zmago nad Egip\xc4\x8dani. Takoj po bitki se, po sporo\xc4\x8dilu da mu je umrl o\xc4\x8de, vrne v Babilon so ga okronali.\n_START_SECTION_\nVrhunec cesarstva (604-556 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nNebukadnezar II. (604-562 pr. n. \xc5\xa1t.) takoj po kronanju nadaljuje z osvajanji na zahodu, dokler ni osvojil celotne Asirije. Ve\xc4\x8d pohodov je usmeril zahodno od Evfrata, v Sirijo in proti Judeje. Nekatere dr\xc5\xbeave je pokoril, nekatere pa so pla\xc4\x8dale davek. Leta 601 pr. n. \xc5\xa1t. Nebukadnezar II. krene proti Egiptu, vendar brez uspeha, kar je vzpodbudilo zahodne dr\xc5\xbeave k vstaji. Leta 597 pr. n. \xc5\xa1t. Babilonci osvojijo Jeruzalem in tam postavijo svojega kralja Sedekija. Jeruzalem je dokon\xc4\x8dno pokorjen leta 587 pr. n. \xc5\xa1t., voditelji so pobiti, narod pa v veliki ve\xc4\x8dini odpeljan v su\xc5\xbeenjstvo._NEWLINE_Nebukadnezar II. je bil tudi graditelj in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik kulture. V Babilonu je zgradil novo pala\xc4\x8do ob obali Evfrata, obnovil je mestno obzidje in zgradil most, da bi povezal dele mesta. Tudi tempeljski zigurat in bli\xc5\xbenji Mardukov tempelj je popolnoma obnovil. Na vrhu zigurata so zasadili rastline, kar je verjetno pripomoglo k legendi o babilonskih vise\xc4\x8dih vrtovih. Ohranjeni so fragmenti epa o Nebukadnezarju. Nebukadnezarjevi nasledniki, Evil-Merod in Nergal-\xc5\xa0arezor niso bili tako pomembni, \xc4\x8deprav so \xc5\xa1e naprej vladali ogromnemu cesarstvu, ki pa se ni ve\xc4\x8d \xc5\xa1irilo.\n_START_SECTION_\nNabonid in padec Babilona (555-539 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji novobabilonski vladar je bil Nabonid, ki verjetno ni bil direktni potomec, zato ga nekateri teksti imenujejo uzurpator. \xc4\x8ceprav so se nad njegovo cesarstvo zgrinjale nevarnosti, je uspel izvesti obnovo religije, velike gradnje in deset let pre\xc5\xbeiveti v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Njegova mama je bila iz Harana kjer so spo\xc5\xa1tovali bo\xc5\xbeanstvo Lune in ta kult je Nabonid vpeljal tudi v Babilon. Babilonskega boga Lune, ki se je imenoval Sin je postavil v Ur. S tem si je nakopal sovra\xc5\xa1tvo Mardukovih sve\xc4\x8denikov v Babilonu. V \xc4\x8dasu njegovega desetletnega bivanja v arabski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi je delo v Babilonu opravljal njegov sin Bel\xc5\xa1azar. Niso znani motivi te Nabonidove poteze. Pri svojih gradbenih posegih je iskal starodavne kipe in napise vgrajene v stare zgradbe. Na koncu ga je \xc4\x8dakal nezavidljiv konec._NEWLINE_Leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. Babilonijo napadejo Perzijci, ki jih je vodil kralj Kir Veliki. Bitka se je odvila pri Opisu, nedale\xc4\x8d od dana\xc5\xa1njega Bagdada. Nabonid je bil premagan in Perzijci vkorakajo v Babilon. Od tedaj v Babilon niso ve\xc4\x8d vladali doma\xc4\x8di vladarji.\n_START_SECTION_\nBabilonija pod Perzijci in Grki\n_START_PARAGRAPH_\nPerzijski kralj Kir Veliki se je odlo\xc4\x8dil o\xc4\x8duvati doma\xc4\x8do babilonsko kulturo in se ni vme\xc5\xa1aval v notranje zadeve dokler so bili Babilonci podlo\xc5\xbeni. Kralju Dareju I. (521-486 pr. n. \xc5\xa1t.) je Babilonija pla\xc4\x8devala dvojni davek glede na druge province cesarstva. Edini resni poskus vstaje je bil v \xc4\x8dasu Kserksesa I. (485-465 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je poslal mo\xc4\x8dno vojsko, ki je uni\xc4\x8dila Babilon in poru\xc5\xa1ila Mardukov tempelj._NEWLINE_V svojih osvajanjih je Aleksander Veliki (305-281 pr. n. \xc5\xa1t.) izbral Babilon za svojo prestolnico in tam tudi umrl. Po njegovi smrti so v Babilonu prevzeli oblast Selevkidi in v Babilonijo prodre gr\xc5\xa1ki jezik. V 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v Babilonijo prodirajo novi perzijski vladarji Arsakidi. Od tedaj je malo znanega o dogodkih v Babiloniji, njena usoda je mo\xc4\x8dno povezana z usodo Perzije.'