b'\n_START_ARTICLE_\nFilistejci\n_START_PARAGRAPH_\nFilistejci (hebrejsko \xd7\xa4\xd6\xb0\xd6\xbc\xd7\x9c\xd6\xb4\xd7\xa9\xd6\xb0\xd7\x81\xd7\xaa\xd6\xb4\xd6\xbc\xd7\x99\xd7\x9d peli\xc5\xa1t\xc4\xabm, novoegip\xc4\x8dansko Peleset) so bili starove\xc5\xa1ko ljudstvo, naseljeno v Filisteji, ozemlju med Sredozemskim morjem, Sirsko-arabsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, ju\xc5\xbenim Libanonom in Mrtvim morjem. Filisteja je danes del Palestine in Izraela. Filistejci so iz Biblije znani po stalnih sporih z Izraelci._NEWLINE_Primarni vir podatkov o Filistejcih je hebrejska Biblija, \xc4\x8deprav so dokazani \xc5\xbee na reliefih Ramzesa III. v Medinet Habuju. Na slednjem se imenujejo Peleseti, kar ustreza hebrejskemu imenu Pele\xc5\xa1et, in asirskim imenom Palastu, Pili\xc5\xa1ti ali Pilistu._NEWLINE_V hebrejski Bibliji so prvi\xc4\x8d omenjeni na seznamu Noetovih potomcev, kjer zanje pi\xc5\xa1e, da so potomci Kasluhima, sina Hamovega sina Mizraima. Filistejci iz Prve Mojzesove knjige so bili Abrahamovi prijatelji in niso istovetni s Filistejci, ki so v rabinski devteronomski zgodovini opisani kot bojevito ljudstvo. Devteronomska zgodovina omenja "pet vladarjev Palestincev", se pravi vladarjev petih mestnih dr\xc5\xbeav v jugozahodnem Levantu: Gaza, A\xc5\xa1kelon, A\xc5\xa1dod, Ekron in Gat od Vadi Gaza na jugu do reke Jargon na severu. Opisi omenjajo, da so bili v nekem obdobju najnevarnej\xc5\xa1i sovra\xc5\xbeniki izraelskega kraljestva. V Septuaginti se v nasprotju s tem imenujejo allophuloi (gr\xc5\xa1ko  \xe1\xbc\x80\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x8c\xcf\x86\xcf\x85\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb9) in ne Filistejci, kar preposto pomeni "drugo ljudstvo"._NEWLINE_Poreklo Filistejcev je predmet ve\xc4\x8d teorij. V nekaterih odlomkih v Bibliji so povezujejo z drugimi bibli\xc4\x8dnimi skupinami, na primer s Kaftoriti ter Keretiti in Peletiti. Ker sta bili slednji ljudstvi po poreklu s Krete, Filistejcem pripisovali egejsko poreklo. Egejska teorija o poreklu Filistejcev je sporna. Filistejci torej niso pri\xc5\xa1li niti s Krete niti z egejskih otokov, ampak verjetno z ju\xc5\xbene obale Male Azije ali iz Sirije._NEWLINE_Leta 2016 je bilo odkrito veliko filistejsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerem je bilo v ovalnih grobovih pokopanih ve\xc4\x8d kot 150 pokojnikov. Oblika grobov ka\xc5\xbee na egejski izvor, ki \xc5\xa1e ni potrjen z genetskimi analizami.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko ime Filistejci zhaja iz latinskega Philistinus, to pa iz poznogr\xc5\xa1kega Philistinoi, hebrejskega Pli\xc5\xa1tim, kar pomeni "ljudstvo iz Pli\xc5\xa1ta", akadskega Palastu in egip\xc4\x8danskega Palusata. Isti izvor ima tudi ime Palestina._NEWLINE_Filistejci so \xc5\xa1e vedno predmet raziskav in ugibanj svetopisemske arheologije. Svetopisemski Filistejci se \xc5\xbee od leta 1846 povezujejo z egip\xc4\x8danskimi Peleseti, omenjenimi na petih egip\xc4\x8danskih napisih iz obdobja od okoli 1150 do okoli 900 pr. n. \xc5\xa1t. Leta 1873 so se za\xc4\x8dele tudi primerjave z egejskimi Pelazgi. Dokazi za povezave Filistejcev s Pelazgi so etimolo\xc5\xa1ki in sporni. Arheolo\xc5\xa1ke raziskave niso mogle dokazati masovne naselitve Filistejcev v obdobju Ramzesa III. (1186\xe2\x80\x931155 pr. n. \xc5\xa1t.)_NEWLINE_V luvijskih besedilih je omenjena Valistina, ki se je izgovarjala tudi Palistina, "kraljestvo nekje na ravnini \'Amuk, kjer je bilo neko\xc4\x8d kraljestvo Amurru"._NEWLINE_Druga teorija, ki jo je predlagal Jacobsohn, trdi, da ime izhaja z dokazanega ilirskega naselja Paleste. Krajani so se po ustaljeni slovni\xc4\x8dni praksi imenovali Palest\xc4\xabn\xc4\xab._NEWLINE_Allen Jones je predlagal, da je ime Filisteja popa\xc4\x8denka gr\xc5\xa1kega izraza   phyle histia ("sr\xc4\x8dno pleme"), ki se v jonskem nare\xc4\x8dju izgovarja hestia.\n_START_SECTION_\nTora (Pentatevh)\n_START_PARAGRAPH_\nV seznamu Noetovih potomcev so Filistejci omenjeni kot potomci Micrajima, svetopisemskega prao\xc4\x8deta Egip\xc4\x8danov: "Micr\xc3\xa1jimu so se rodili Lud\xc3\xa9jci, Anam\xc3\xa9jci, Lehab\xc3\xa9jci, Naftuh\xc3\xa9jci, Patros\xc3\xa9jci, Kasluh\xc3\xa9jci, od katerih so iz\xc5\xa1li Filistejci, in Kaftor\xc3\xa9jci." Med razlagalci Biblije je nekaj nesoglesij okoli tega, ali so bili Filistejci potomci Kasluhejcev ali Kaftorejcev. Sporno je tudi poreklo samih Kasluhejcev in Kaftorejcev, ker jih imajo nekateri poznavalci za Semite._NEWLINE_Tora ne omenja Filistejcev kot ljudstva, ki bi ga bilo treba izgnati iz Kanaana, \xc4\x8deprav niso bili na seznamu ljudstev, katerim je Abraham podelil zemljo  "od Egip\xc4\x8danske reke do Evfrata". Bog je Izraelcem ukazal, naj se po izhodu iz Egipta izognejo filistejskemu ozemlju, v 1 Mojzes 21:22-27 pa je Abraham v nasprotju s tem pristal na prisego zvestobe filistejskemu kralju Abimelehu in njegovim naslednikom. Enak sporazum je s filistejskim kraljem sklenil tudi njegov sin Izak.\n_START_SECTION_\nDevteronomska zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRabinski viri trdijo, da Filistejci iz Geneze niso bili enaki Filistejcem iz devteronomske zgodovine (knjige od Jozueta do Druge knjige kraljev). Razlikujejo se tudi v Septuaginti, v kateri je v Sodnikih in Samuelovi knjigi njihovo ime prevedno v \xe1\xbc\x80\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x8c\xcf\x86\xcf\x85\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb9 (alofiloi, druga ljudstva). Robert Drews iz tega sklepa, da je izraz Filistejci v tem obdobju pomenil preprosto "Neizraelce v Obljubljeni de\xc5\xbeeli"._NEWLINE_V Sodnikih 13:1 je zapis, da so Filistejci v \xc4\x8dasu Samsona \xc5\xa1tirideset let vladali Izraelcem. Prva Samuelova knjiga 5-6 pravi celo to, da so jim celo vzeli "Bo\xc5\xbejo skrinjo (zaveze) in jo (za nekaj mesecev) prinesli v Dag\xc3\xb3nov tempelj."_NEWLINE_Nekaj svetopisemskim besedil, na primer Pripoved o skrinji zaveze, omenja, da je bil Gat v pozni \xc5\xbeelezni dobi I in zgodnji \xc5\xbeelezni dobi II pomembno mesto. Omenjen ja na kar 250 mestih, ve\xc4\x8dinoma kot Izraelcem sovra\xc5\xbeno mesto, ki ga je nazadnje ukrotil kralj David. _NEWLINE_Filistejci so v Bibliji opisani ve\xc4\x8dinoma kot glavni sovra\xc5\xbeniki Izraelcev. Do ustanovitve Novoasirskega cesarstva (10. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.-pozno 7. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) sta se ljudstvi neprestano vojskovali. Filistejska mesta so takrat izgubila svojo neodvisnost in pri\xc5\xa1la pod oblast Asircev, ki so vse upore v naslednjih letih zadu\xc5\xa1ili. Filisteja je bila kasneje vklju\xc4\x8dena v Novobabilonsko cesarstvo in zatem v Ahemenidsko cesarstvo. V poznem 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so Filistejci kot prepoznavna etni\xc4\x8dna skupina povsem izginili.\n_START_SECTION_\nPreroki\n_START_PARAGRAPH_\nPrerok Amos (1:8) omenja bo\xc5\xbejo obljubo, da bo izgnal Filistejce iz A\xc5\xa1doda, A\xc5\xa1kelona in Ekrona, kamor jih je pripeljal iz Kaftorja (Amos 9:7). V gr\xc5\xa1ki razli\xc4\x8dici besedila jih je pripeljal iz Kapadokije.\n_START_SECTION_\nOzemlje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Jozui 13:3 in 1 Samuel 6:17 se je ozemlje Filistejcev imenovalo Filisteja. Tvorilo jo je pet mestnih dr\xc5\xbeav (pentapolis) v jugozahodnem Levantu: Gaza, A\xc5\xa1kelon, A\xc5\xa1dod, Ekron in Gat od vadija Gaza na jugu do reke Jargon na severu. Meja na vzhodu ni bila dolo\xc4\x8dena._NEWLINE_Tel Kasile (dobesedno "pristani\xc5\xa1ko mesto") in Afek  na severni meji filistejskega ozemlja sta bili naseljeni s s filistejskim in nefilistejskim prebivalstvom._NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj mesta Gat ni povsem zanesljivo dolo\xc4\x8den. Trenutno prevladuje mnenje, da je stal na mestu sedanjega Tel es-Safija nedale\xc4\x8d od Ekrona. Nedolo\xc4\x8den je tudi polo\xc5\xbeaj mesta Ziklag, ki je v Bibliji omenjen kot mejno mesto med Filistejo in Izraelom.\n_START_SECTION_\nEgip\xc4\x8danski napisi\n_START_PARAGRAPH_\nBiblicista Edward Hincks in William Osburn ml. sta leta 1846 povezala svetopisemske Filistejce s Peleseti na egip\xc4\x8danskih napisih. Oba avtorja sta jih leta 1873 povezala tudi z egejskimi Pelazgi. Dokazi za povezave so samo etimolo\xc5\xa1ki in zato sporni._NEWLINE_Napisov, ki bi jih napisali Palestinci, \xc5\xa1e niso odkrili ali prepoznali._NEWLINE_Na podlagi egip\xc4\x8danskih napisov o Pelesetih se je sklepalo, da so Kasluhejci, omenjeni tudi v Bibliji, tvorili del domnevnih  Ljudstev z morja, ki so v pozni Devetnajsti dinastiji  ve\xc4\x8dkrat napadli Egipt. Njihove napade je dokon\xc4\x8dno prekinil Ramzes III., ki jih je ve\xc4\x8dkrat porazil in naselil v Kanaanu, da bi tam obnovili poru\xc5\xa1ena mesta. Obnovljena mesta so kasneje postala filistejski pentapolis  ("pet mest"). Israel Finkelstein domneva, da se je to zgodilo 25-50 let potem, ko so bila uni\xc4\x8dena in ponovno naseljena s Filistejci. Povsem mogo\xc4\x8de je, da so bili sprva naseljeni v Egiptu, po smrti Ramzesa III. pa jim je bila dovoljena preselitev v Filistejo._NEWLINE_Naziv Peleset se pojavlja v \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih egip\xc4\x8danskih besedilih iz obdobja Novega kraljestva. Dva od jih sta v Medinet Habuju in na Retori\xc4\x8dni steli v Deir el-Medini  iz obdobja Ramzesa III. (1186\xe2\x80\x931155 pr. n. \xc5\xa1t.).  Tretji je bil napisan tik po njegovi smrti (Papirus Harris I), \xc4\x8detrti (Amenopov onomastikon) pa na koncu 12. ili na za\xc4\x8detku 11. stoletja pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Napisi v Medinet Habuju vsebujejo podobe Ljudstev z morja, med njimi tudi Pelesetov, ki jih je porazil Ramzes III. v osmem letu svojega vladanja. Okoli leta 1175 pr. n. \xc5\xa1t. je Egipt napadla velika kopenska in pomorska vojska Ljudstev z morja, v kateri so bili Tjekerji, \xc5\xa0ekele\xc5\xa1i, Dejeni, Ve\xc5\xa1e\xc5\xa1i, Tere\xc5\xa1i, \xc5\xa0erdeni in prst. Ramzes III. je njihovo kopensko vojsko porazil v Djahiju na vzhodni sredozemski obali, ladjevje pa v delti Nila. Svoje zmage je dokumentiral v nizu napisov v svojem pogrebnem templju v Medinet Habuju. Iz prikazov bitk ni mogo\xc4\x8de ugotoviti, katera na\xc5\xa1teta ljudstva so se v njih borila. Na podobnem reliefu na enem od podstavkov oziridskih kipov je iz spremnega besedila mogo\xc4\x8de ugotoviti, da je bradati mo\xc5\xbe z obrito glavo ujeti poglavar Pelesetov. To je pripeljalo do razlage, da je Ramesses III. porazil Ljudstva z morja, vklju\xc4\x8dno s Filistejci, in njihove ujetnike naselil v trdnjavah v ju\xc5\xbenem Kanaanu. Druga z naselitvijo Filistejcev povezana teorija domneva, da so Filistejci sami vdrli na to ozemlje in se tam naselili. Filistejski vojaki so bili precej visoki in obriti. Nosili so naprsnike in kratka krila. Njihovo glavno oro\xc5\xbeje je bil bojni voz z dvema konjema. Oboro\xc5\xbeeni so bili z majhnimi \xc5\xa1\xc4\x8diti, kratkimi ravnimi me\xc4\x8di in kopji._NEWLINE_Retori\xc4\x8dna stela je manj zgovorna, omenja pa Pelesete skupaj s Tere\xc5\xa1i, ki so "pluli po odprtem morju". Za Tere\xc5\xa1e se domneva, da so izvirali z obale Anatolije, njihova omemba skupaj s Peleseti pa morda ka\xc5\xbee tudi na mogo\xc4\x8d izvor in identiteto Filistejcev._NEWLINE_Bitke Ramzesa III. z Ljudstvi z morja omenja tudi Harrisov papirus, odkrit v grobnici v Medinet Habuju. Zapis pravi, da je faraon Pelesete "zmlel v prah" in ujetnike naselil v trdnjave. Harrisov papirus je mogo\xc4\x8de razlagati na dva na\xc4\x8dina: faraon je vojne ujetnike naselil v Egiptu in ostanke Filistejcev/Ljudstev z morja izgnal v Kanaan, ali pa je Ljudstva z morja, predvsem Filistejce, tja naselil kot voja\xc5\xa1ke najemnike. Omenjene so tudi trdnjave v Kanaanu in Amonov tempelj, katerega nekateri znanstveniki ume\xc5\xa1\xc4\x8dajo v Gazo. Zaradi nepopolnega opisa lokacij trdnjav je nemogo\xc4\x8de ugotoviti tudi lokacije filistejskih naselij ob sredozemski obali._NEWLINE_Edina omemba petih filistejskih mest (pentapolis) v egip\xc4\x8danskih virih je v Amenopovem onomastikonu. Odlomek, ki jih omenja, je mogo\xc4\x8de prevesti kot "A\xc5\xa1kelon, A\xc5\xa1dod, Gaza, Asirija, \xc5\xa0ubaru [...] \xc5\xa0erden, Tjeker, Peleset, Kurma [...]". Iz zapisa je mogo\xc4\x8de sklepati, da so bila s temi mesti povezana tudi druga Ljudstva z morja.\n_START_SECTION_\nSirska arheologija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2003 so med izkopavanji v citadeli Alepa pod vodstvom nem\xc5\xa1kega arheologa Kaya Kohlmeyerja odkrili kip kralja Taita z napisom v luvijskem jeziku. Po novem na\xc4\x8dinu branja anatolskih hieroglifov, ki sta predlagala hetitologa Elisabeth Rieken in Ilya Yakubovich, so z napisa razbrali, da je Taita vladal kraljestvu Palistin. Kraljestvo je v 11.-10. stoletju obsegalo ozemlje od doline Amik na zahodu do Alepa na vzhodu in Maharde in \xc5\xa0aizarja na jugu. Zaradi pododnosti imen Palistin in Filistejci so hetitolog John David Hawkins, ki je prevedel alepske napise, in arheologa Benjamin Sass in Kay Kohlmeyer predlagali hipotezo o povezavi sirsko-hetitskega Palistina s Filistejci._NEWLINE_Gershon Galil domneva, da je kralj David ustavil ekspanzijo Aramejcev v De\xc5\xbeelo Izrael s pomo\xc4\x8djo filistejskih kraljev na jugu in Toja, kralja Hamata, katerega istoveti s palistinskim kraljem Taitom I._NEWLINE_Povezava Palistina s Filistejci je zelo sporna. Izraelski profesor Itamar Singer meni, da arheologi do zdaj niso odkrili ni\xc4\x8desar, kar bi kazalo na egejsko poreklo Palistinov. Ve\xc4\x8dina odkritij v njihovi prestolnici  Tel Tajinat in imena njihovih kraljev ka\xc5\xbee na novohetitsko dr\xc5\xbeavo. Singer je na podlagi arheolo\xc5\xa1kih najdb predpostavil, da se je veja Filistejcev naselila v Tel Tajinatu, kjer jih zamenjala ali asimilirala nova luvijska populacija, ki je privzela palistinsko ime.\n_START_SECTION_\nMaterialna kultura in egejska arheologija\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi znanstveniki so kerami\xc4\x8dne in tehnolo\xc5\xa1ke dokaze, ki jih je odkrila arheologija, povezovali s prihodom Filistejcev v 12. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. iz Anatolije ali s Cipra, \xc4\x8deprav bi tja lahko pri\xc5\xa1li tudi s trgovanjem in prenosom tehnologije._NEWLINE_Domnevne povezave med filistejsko in mikensko kulturo so dokazale najdbe med izkopavanji v A\xc5\xa1dodu, Ekronu, A\xc5\xa1kelonu in pred kratkin v Gatu, \xc5\xa1tirih od petih filistejskih mest v Kanaanu. Zlasti opazna je zgodnja filistejska lon\xc4\x8denina, lokalno izdelana razli\xc4\x8dica egejske mikenske lon\xc4\x8denine iz obdobja pozna helada III, okra\xc5\xa1ena v rjavih in \xc4\x8drnih tonih. Kaseje se je razvila v zna\xc4\x8dilno filistejsko lon\xc4\x8denino \xc5\xbeelezne dobe I z rde\xc4\x8dimi in \xc4\x8drnimi dekoracijani na beli glini, znano kot filistejska dvobarvna posoda._NEWLINE_Zelo zanimiva je tudi velika, trdno zgrajena stavba s tlorisom 240 m\xc2\xb2, ki so jo odkrili v Ekronu. Zidovi so bili \xc5\xa1iroki, zasnovani kot nosilci za gornje nadstropje. \xc5\xa0irok dodelan vhod je vodil v veliko dvorano, delno pokrito s streho, podprto z vrsto stebrov. Tla so bila tlakovana s prodniki, zna\xc4\x8dilnimi za mikenske dvorane megaron. Drug prepoznaven arhitekturni element so bile tlakovane klopi in podiji. Med pomembnej\xc5\xa1imi najdbami so bila tri majhna bronasta kolesa z osmimi naperami. Za tak\xc5\xa1na kolesa je znano, da so se v tem obdobju v egejski regiji uporabljala za prenosna kultna stojala, zato se domneva, da je imela stavba kultno funkcijo. _NEWLINE_Povezavo z mikensko kulturo dokazuje morda tudi napis PYGN ali PYTN, odkrit v Ekronu. Napis bi se lahko nana\xc5\xa1al na starodavno mikensko poginjo Potnijo._NEWLINE_Med izkopavanji v A\xc5\xa1kelonu, Ekronu in Gatu so odkrili kosti psov in pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev, ki ka\xc5\xbeejo, da so te \xc5\xbeivali spadale v njihovo prehrano. Med pomembne najdbe spadajo vinske kleti in ute\xc5\xbei statev, podobne mikenskim, odkritih v Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Materialni dokazi, predvsem slogi lon\xc4\x8denine, ka\xc5\xbeejo, da so se Filistejci najprej naselili v nekaj mestih na jugu Kanaana, predvsem v A\xc5\xa1kelonu, A\xc5\xa1dodu in Ekronu. \xc5\xa0iriti so se za\xc4\x8deli \xc5\xa1ele nekaj desetletij kasneje okoli leta 1150 pr. n. \xc5\xa1t., predvsem v pokrajino Jarkon severno od sedanje Jaffe. V Tel Gerisi in Afeku so imeli kmetije z vsemi pritiklinami, v Tel Kasilu pa veliko naselje. Ve\xc4\x8dina znanstvenikov je prepri\xc4\x8dana, da je gradnja naselij potekala v dveh fazah. V prvi, v obdobju Ramzesa III., je bila gradnja omejena na obalno ravnino, regijo petih mest. V drugi fazi, ki se je za\xc4\x8dela po zazpadu egip\xc4\x8danske oblasti v ju\xc5\xbenem Kanaanu, se je za\xc4\x8del vpliv Filistejcev \xc5\xa1iriti v zaledje. V obdobju od 10. do 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. se je filistejska materialna kultura pome\xc5\xa1ala s kulturami okoli\xc5\xa1kih ljudstev.\n_START_SECTION_\nPokopavanje\n_START_PARAGRAPH_\nArheologi so ve\xc4\x8d kot trideset let raziskovali filistejske grobove. V A\xc5\xa1kelonu so odkrili pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de z ve\xc4\x8d kot 150 grobovi iz 11. do 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Po treh letih izkopavanj so raziskave prekinili zaradi protestov skrajno ortodoksnih judovskih organizacij, \xc4\x8de\xc5\xa1 da kr\xc5\xa1ijo judovske verske zakone in oskrunjajo morebitne posmrtne ostanke pokopanih Judov. Arheologi so svoje ugotovitve objavili leta 2016._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ki dokazi, med katere spadajo arhitektura, razporeditev grobov, keramika in \xc4\x8drepinje lon\xc4\x8denine, popisane z nesemitskimi besedili, ka\xc5\xbeejo, da Filistejci niso bili domorodni Kanaanci. Ve\xc4\x8dina od 150 pokojnikov je bila pokopana v ovalnih grobovih. Nekateri so bili pokopani v izklesanih komornih grobnicah, \xc5\xa1tirje pa so bili kremirani. Tak\xc5\xa1na pogrebna praksa je bila zelo pogosta v egejskih kulturah, v Kanaanu pa ne. Znanstveniki so zato prepri\xc4\x8dani, da so Filistejci pri\xc5\xa1li v Kanaan po morju okoli leta 1175 pr. n. \xc5\xa1t. _NEWLINE_Ekipa Leona Levyja, ki raziskuje od leta 1985, je pomagala prelomiti nekatere prej\xc5\xa1nje predpostavke, da so bili Filistejci nekulturni ljudje, ker so pokojnikom prilagali di\xc5\xa1ave, da ne bi smrdeli v posmrtnem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo prebivalcev na filistejskem ozemlju  12. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je ocenjeno na 25.000. V 11. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. se je pove\xc4\x8dalo na 30.000 in doseglo vi\xc5\xa1ek. Filistejska materialna kultura in krajevna imena ka\xc5\xbeejo, da je bila ve\xc4\x8dina prebivalstva domorodna. Tujcev je bilo manj kot polovica, morda celo veliko manj.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nO filistejskem jeziku ni nobenega zanesljivega podatka. Na fragmentih lon\xc4\x8denine iz obdobja okoli 1500-1000 pr. n. \xc5\xa1t. je nekaj napisov v nesemitskih jezikih, med njimi tudi eden v ciprsko-minojski pisavi._NEWLINE_Biblija ne omenja nobenih te\xc5\xbeav v sporazumevanju med Izraelci in Filistejci, kot jih omenja na primer v sporazumevanju z drugimi skupinami do babilonske okupacije. Nehemija (13:23-24), ki je pisal v ahemenidskem obdobju, pi\xc5\xa1e, da je "polovica sinov Izraelcev, ki so imeli za \xc5\xbeene A\xc5\xa1d\xc3\xb3dke, Am\xc3\xb3nke in Mo\xc3\xa1bke, govorila po a\xc5\xa1d\xc3\xb3dsko ali jezik drugih narodov, niso pa znali govoriti po judovsko" (jeh\xc3\xbbd\xc3\xaet, judejska hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina). Njihov jezik bi lahko bilo aramejsko nare\xc4\x8dje. Nekaj skromnih dokazov ka\xc5\xbee, da bi Filistejci prvotno lahko govorili indoevropski jezik, ki so ga privzeli od gr\xc5\xa1kih ali luvijskih govorcev na obali Male Azije. Nekaj filistejskih besed v Bibliji ka\xc5\xbee, da njihov jezik ni bil soroden drugim semitskim jezikom. Te teorije ka\xc5\xbeejo, da so bile semitske besede v filistej\xc5\xa1\xc4\x8dini sposojenke iz drugih jezikov v regiji. Filistejska beseda seren  (kapitan)  bi lahko bila sorodna z gr\xc5\xa1ko besedo tyrannos, za katero nekateri jezikoslovci domnevajo, da je pri\xc5\xa1la v gr\xc5\xa1\xc4\x8dino iz enega od anatolskih jezikov, morda luvij\xc5\xa1\xc4\x8dina ali lidij\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ve\xc4\x8dina filistejskih osebnih imen je semitskih (na primer Ahimeleh, Mitinti, Hanun in Dagon), med njimi pa so tudi filistejska, na primer Goliat, Ahi\xc5\xa1 in Fikol. Nedavno odkriti napisi v hieroglifski luvij\xc5\xa1\xc4\x8dini in palistin\xc5\xa1\xc4\x8dini ka\xc5\xbeejo povezavo med jezikom v Palistinskem kraljestvu in jezikom Filistejcev v jugozahodnem Levantu.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nV Filisteji so \xc4\x8dastili bogove Baala, Astarto in Dagona, ki so bili prisotni \xc5\xbee v zgodnjem kanaanskem panteonu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanja na domnevno filistejskem ozemlju so pokazala, da so bila mesta skrbno na\xc4\x8drtovana in imela celo industrijske cone. Samo v Ekronu so odkrili okoli 200 stiskalnic za olj\xc4\x8dno olje. Srokovnjaki so izra\xc4\x8dunali, da bi proizvodnja olj\xc4\x8dnega olja lahko bila ve\xc4\x8dja od 1.000 ton letno, kar zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 30% proizvodnje olja v sodobnem Izraelu._NEWLINE_Odkritja ka\xc5\xbeejo tudi na veliko industrijo fermentiranih pija\xc4\x8d, predvsem piva in vina. Med najdbami so \xc5\xa1tevilne pivovarne, vinske kleti in trgovine za prodajo piva in vina. Med najdeno lon\xc4\x8denino so najpogostej\xc5\xa1i vr\xc4\x8dki za pivo in kraterji za vino.'