b'\n_START_ARTICLE_\nAhemenidsko cesarstvo\n_START_SECTION_\nZgodovinski viri\n_START_PARAGRAPH_\nProblem pri raziskovanju Ahemenidskega cesarstva predstavlja omejeno \xc5\xa1tevilo pisanih dokumentov, kar ahemenidske vladarje razlikuje na primer od asirskih kraljev. Velik del perzijskih zgodovinskih zapisov je bil uni\xc4\x8den v mnogih opusto\xc5\xa1enjih makedonskih, arabskih ter posebej mongolskih osvajalcev. Ohranjeni dokumenti v glavnem vsebujejo administrativne evidence o kraljevskih satrapijah (dedovanje zemlje, dav\xc4\x8dne dokumente in podobno). Velik del zgodovinskih virov o Ahemenidskom cesarstvu temelji na zapisih njihovih sovra\xc5\xbenikov Grkov; Herodot, Strabon, Ktezij, Polibij, Klavdij Elijan, itd. Ostali tuji viri so egiptovski zapisi in biblijske knjige o Ezri in Esteri, ki tudi vsebujejo reference na nekaj perzijskih kraljev. Anti\xc4\x8dni avtorji so precej pisali o Ahemenidskom cesarstvu, vendar je ve\xc4\x8dina teh del izgubljena, ohranjeno je le nekaj odlomkov. Ahemenidski vladarji so zapustili precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo kraljevskih zapisov (npr. v Behistunu) v katerih opisujejo dela na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8dih in njihov pomen za politiko cesarstva. Taki dokumenti le delno odpirajo zgodovinsko perspektivo v kontekstu razumevanja njihovega izvajanja oblasti.._NEWLINE_Literatura o Ahemenidih je zelo raznolika, njihova analiza pa problemati\xc4\x8dna glede na to, kako je neenakomerno distribuirana v prostoru in \xc4\x8dasu. Na primer, medtem ko na podro\xc4\x8djih kot so Fars, Suza, Egipt in Babilon obstajajo \xc5\xa1tevilni dokumenti, jih je v ostalih delih cesarstva malo ali ni\xc4\x8d. V kronolo\xc5\xa1kem smislu, je doba vladavine Kira Velikega, Dareja Velikega, Artakserksa I. in Dareja II. polna dokumentov, kar ni primer z ostalimi obdobji.\n_START_SECTION_\nPolitika in administracija\n_START_PARAGRAPH_\nAhemenidsko Perzijsko cesarstvo je bilo ve\xc4\x8dnacionalna dr\xc5\xbeava v kateri so Perzijci dominirali na ve\xc4\x8dini voja\xc5\xa1kih in civilnih funkcijah. Dr\xc5\xbeavna uprava je bila razdeljena na province, ki so se imenovale \xc2\xbbdr\xc5\xbeave\xc2\xab\xc2\xa0(staroperzijsko dahy\xc4\x81va) ali satrapije (starogr\xc5\xa1ka izpeljanka perzijske besede x\xc5\xa1a\xc3\xa7ap\xc4\x81van kar pomeni \xe2\x80\x9eza\xc5\xa1\xc4\x8ditnik kraljestva\xe2\x80\x9c). Zahvaljujo\xc4\x8d taki ureditvi je Ahemenidsko cesarstvo pogosto imenovano prva federacija v zgodovini. Perzijske pokrajine so bile razli\xc4\x8dnih in nedefiniranih velikosti, z njimi so vladali lokalni vladarji (satrap), ki je imel mo\xc4\x8d sprejemati zakone a le na lokalnem nivoju._NEWLINE_Zaradi indo-iranskega nasledstva, je bilo cesarstvo fevdalna dru\xc5\xbeba, ki je temeljila na osebni predanosti med velikim kraljem in vsemi njegovimi subjekti.  Najve\xc4\x8d pooblastil za kraljem so imeli perzijski plemi\xc4\x8di, ki so bili zadol\xc5\xbeeni za formiranje sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Kraljevski dvor jih je imenoval podaniki oziroma sledilci. Njihova lojalnost je bila velikodu\xc5\xa1no nagrajena od kralja, za nezaupanje ali izdajo pa so bili strogo kaznovani.  Dru\xc5\xbeba kot celota je bila podlo\xc5\xbena velikemu kralju, ki se je predstavljal kot podrejen Ahura Mazdi (zoroastrski Bog dobrega). Obstoj specifi\xc4\x8dnih institucionalnih razredov ali kast v Ahemenidskem cesarstvu ni mogo\xc4\x8de dokazati. Iz Darejevih napisov v Behistunu pa se da zaklju\xc4\x8diti, da so perzijski veliki kralji glorificirali svoje arijsko (iransko) poreklo in vklju\xc4\x8dili fraze v katerih se Ahura Mazda imenuje Bog Arijcev._NEWLINE_Za razliko od drugih vzhodnja\xc5\xa1kih narodov te dobe (npr. Hetiti, Asirci, \xc5\xbdidje) pri katerih so\xc4\x8dutje in strpnost niso bile religijsko za\xc5\xbeeljene lastnosti ali _NEWLINE_so se povezovale kot slabost, so bili ahemenidski kralji zelo liberalni in tolerantni proti osvojenim narodom in so take postopke smatrali kot vrlino na katero je treba biti ponosen. Prav tako so odobravali znatno avtonomijo pokorjenim narodom.  Zdru\xc5\xbeevanje narodov se je nana\xc5\xa1alo izklju\xc4\x8dno na upravni nivo, brez kakr\xc5\xa1nihkoli namenov vzpostaviti kulturno enotnost. Vsak narod je imel mo\xc5\xbenost zadr\xc5\xbeati svoje obi\xc4\x8daje, politi\xc4\x8dno organiziranost, jezik in religijo. Skupno delo mnogih narodov ob gradnji monumentalnih stavb v Suzi in Perzepolisu je igralo veliko vlogo pri medsebojni toleranci in asimilaciji raznih narodov.\n_START_SECTION_\nVlada in administrativni centri\n_START_PARAGRAPH_\nAdministrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Ahemenidskega Perzijskega cesarstva je bila kraljeva pala\xc4\x8da, kjer je bila uprava organizirana po vzoru iz Babilonije. Upravni organi kot sodstvo so bili strogo organizirani, \xc5\xa1e posebej po Kirovih in Darejvih reformah. Kot diplomatski jezik se je uporabljal cesarski aramejski, ki je \xc5\xa1ir\xc5\xa1o uporabo do\xc5\xbeivel tekom vladavine Dareja Velikega. V \xc4\x8dasu Kira Velikega, je bilo glavno mesto cesarstva najprej Ekbatana, center mo\xc4\x8di pa se je hitro preselil v novonastalo mesto Pasargad, ki ga je dal zgraditi sam Kir. S prihodom Dareja I. na oblast, administrativno glavno mesto postane Suza, zatem pa Perzepolis. Gr\xc5\xa1ki avtorji trdijo,  da so Perzijci menjali funkcijo glavnega mesta glede na gletne \xc4\x8dase; Suza je naj bila glavno mesto pozimi, Ekbatana poleti, Perzepolis jeseni, preostanek leta pa Babilon.  Po nekaterih teorijah, Pasargad in Perzepolis nista bili glavni temve\xc4\x8d ceremonijalni mesti.\n_START_SECTION_\nDav\xc4\x8dni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu vladavine Kira Velikega in Kambiza II. so perzijski kralji kot davek dobivali razna darila od pokorjenih narodov. Od vladavine Dareja Velikega dalje pa so vsa dav\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja (pribli\xc5\xbeno so sledila satrapijam) morali pla\xc4\x8devati fiksni davek, ki je bil dolo\xc4\x8den s koli\xc4\x8dino zlata in srebra, ta pa je bila odvisna od naravnih resursov satrapije. Nekatera dav\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja, siroma\xc5\xa1na s plemenitimi kovinami, so davek pla\xc4\x8dala s posebnimi resursi; konji, lesom, \xc5\xbeitaricami, itd. Ta oblika fiksnega davka je bila vsiljena vsem pokorejnim dr\xc5\xbeavam, razen regije Fars (Perzija), v kateri so \xc5\xbeiveli Perzijci.  Zbrana sredstva so uporabljali za financiranje stro\xc5\xa1kov dr\xc5\xbeave in kraljevega dvora; pla\xc4\x8dila uslu\xc5\xbebencev, javnih del, gradnjo prometnic, kanalov, pala\xc4\x8d, itd._NEWLINE_Davki so bili glavni vir prihodkov za Perzijsko cesarstvo. Zbrano zlato in srebro so hranili v kraljevskih zakladnicah v Perzepolisu, Suzi in Ekbatani.  Pri arheolo\xc5\xa1kih raziskovanjih v Perzepolisu so odkrili na tiso\xc4\x8de glinenih zapisov v klinopisu, ki so detajlno opisovali aktivnosti dav\xc4\x8dnih uslu\xc5\xbebencev. Napisani so tudi druge vrste prihodkov: pristojbine za ceste ali mesto, ki so se pla\xc4\x8devale na cestah ali na vhodu v mesto. Delo dav\xc4\x8dnih uslu\xc5\xbebencev v satrapijah so izvajali tajni in\xc5\xa1pektorji, ki so jih imenovali kraljeve o\xc4\x8di in u\xc5\xa1esa in ki so po\xc5\xa1iljali poro\xc4\x8dila o lokalnih poslih._NEWLINE_Detajlna statistika o davkih je zapisana v Herodotovim delih, kjer z veliko natan\xc4\x8dnostjo opisuje fiksne davke dolo\xc4\x8dene posametnim satrapijam. Herodotov popis sestoji iz 20 obmo\xc4\x8dij Perzijskega cesarstva in navaja davke iz dobe Dareja I. Velikega (549 - 486 pr. n. \xc5\xa1t.), katerega vladavina se je kon\xc4\x8dala vsega dve leti pred Herodotovim rojstvom. Ne glede na tradicionalno vpra\xc5\xa1ljivo verodostojnost statistike gr\xc5\xa1kega zgodovinarja, so njegovi podatki primeren pokazatelj ekonomske mo\xc4\x8di posamezne pokrajine v cesarstvu. Koli\xc4\x8dina davka je bila izra\xc5\xbeena v talentih, starodavni meri za maso - enota 1 talent odgovarja masi vode v polno izpolnjeni amfori.  Gr\xc5\xa1ki ali anti\xc4\x8dni talent je zna\xc5\xa1al 26 kg,  egip\xc4\x8danski 27 kg, in babilonski 30,3 kg. Prera\xc4\x8dunano v dana\xc5\xa1nji denar je bil gr\xc5\xa1ki talent srebra vreden od 20.000 $ (te\xc4\x8daj iz leta 2004) . Tudi vrednost starodavnega talenta srebra se ocenjuje kot ekvivalent devetletnega strokovnega dela enega \xc4\x8dloveka.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nPerzijska vojska je predstavljala okostje cesarske mo\xc4\x8di in ni imela pravega tekmeca v svetu v starem veku vse do prihoda Aleksandra Velikega. Glede na to kako veliko in prostrano je bilo Perzijsko cesarstvo, s kraji oddaljenimi tiso\xc4\x8de kilometrov in z razli\xc4\x8dnimi geografskimi karakteristikami, je bila za njegovo kontrolo potrebna zahtevna voja\xc5\xa1ka ve\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Kira Velikega, ko je Perzija \xc5\xa1e bila pod dominacijo mo\xc4\x8dne Medije, so se bili vsi Perzijci dol\xc5\xbeni boriti za perzijskega kralja. Poleg velikega strate\xc5\xa1kega pomena, je perzijska vojska igrala tudi veliko politi\xc4\x8dno vlogo zagotavljanja politi\xc4\x8dne enotnosti med vsemi obmo\xc4\x8dji, ki so bili pod oblastjo Ahemenidov. Elito perzijske vojske so predstavljali Perzijski nesmrtniki, ki so vedno \xc5\xa1teli to\xc4\x8dno 10.000 vojakov , v \xc4\x8dasu mira pa so slu\xc5\xbeili kot kraljeva garda. \xc4\x8clani teh elitnih enot so lahko postali samo Perzijci, Medijci in Elamiti.  Glede na to, da so bili od rojstva trenirani po strogih voja\xc5\xa1kih pravilih in da so sodelovali po svetu v \xc5\xa1tevilnih bitkah, so jih imeli za najkvalitetnej\xc5\xa1e vojake starega veka. Glavnega generala perzijskih nesmrtnikov (perz. hazaparati) so \xc4\x8desto imenovali drugi za kraljem, saj je poveljeval celi kraljevi vojski. Perzijska vojska je bila razdeljena na pe\xc5\xa1ake in konjenico, nadrejeni pa so bili v glavnem iz perzijskega plemstva._NEWLINE_Perzijska vojska je bila najbolj poznana po odli\xc4\x8dni konjenici in izvrstnih strelcih. Iz kasnej\xc5\xa1ega ahemenidskega obdobja so bili poznani tudi perzijski bojni vozovi, ki so imeli na kolesih ostrice, ki so ob vrtenju kolesa dobesedno razkosale sovra\xc5\xbenikove vojake. Te nevarne naprave, ki jih je uporabil Kir Veliki pri osvajanju Jonije \xc5\xa1e niso poznali Grki in zato so bili hiro pora\xc5\xbeeni. Karakteristika perzijskih bojnih enot (npr. sparabara) je bila fleksibilnost in hitrost manevriranja, ki pa ni pri\xc5\xa1la do izraza v bojih proti Grkom, ki so to perzijsko prednost nevtralizirali z izkoristkom primernega terena in te\xc5\xbekih oklepov._NEWLINE_Perzijska vojska je imela stalne voja\xc5\xa1nice po vsem cesarstvu. Vodili so jih perzijski \xc4\x8dastniki. Voja\xc5\xa1nice so bile postavljene na va\xc5\xbenih strate\xc5\xa1kih to\xc4\x8dkah, ob glavnih cestah ali na sami meji cesarstva (primer otok Elefantina na Nilu). Vojaki mnogih narodov so sodelovali v perzijski vojski: poleg Perzijcev, Medijcev in Elamitov tudi Asirci, Feni\xc4\x8dani, Babilonci, Indijci, Grki, Egip\xc4\x8dani, \xc5\xbdidje, Arabci, itd._NEWLINE_Satrapi so bili odgovorni za rekrutacijo, vzdr\xc5\xbeevanje in financiranje vojske v njihovih administrativnih enotah, niso pa imeli pooblastila upravljati s to vojsko. S satrapijskimi vojskami so upravljali posebni perzijski namestniki, ki so bili vdani velikemu kralju. V \xc4\x8dasu miru, ko ni bilo potrebe po rekrutaciji, je bila vojska sestavljena iz profesionalnih perzijskih in medijskih vojakov._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vojn so vojsko raz\xc5\xa1irili s pomo\xc4\x8djo rekrutiranja vojakov iz razli\xc4\x8dnih narodov cesarstva. Pokrajine so imele svoje bojne enote, ki so bile \xc4\x8duvarji reda in so bile opremljene v skladu z lokalno voja\xc5\xa1ko tradicijo. Po Herodotu: perzijska vojska je bila heterogena in zelo raznolika. Obsegala naj bil 67 etni\xc4\x8dnih kontingentov in bila razdeljena v tri glavne rodove; pe\xc5\xa1ake, konjenico in mornarico, pe\xc5\xa1aki in konjenica pa so imeli \xc5\xa1e posebne kontingente strelcev._NEWLINE_Raznolikost vojske, njihovega oro\xc5\xbeja in opreme ter borbenih tehnik nakazuje, da so morali perzijski generali obvladati zahtevno strate\xc5\xa1ko in takti\xc4\x8dno ve\xc5\xa1\xc4\x8dino za uspe\xc5\xa1no in koordinirano poveljevanje._NEWLINE_Zgodovinar Briant predpostavlja, da so Kserkses I. in nekateri kasnej\xc5\xa1i perzijski kralji imeli samo ceremonialno vlogo v vojski ali vlogo prikazovanja celovitosti cesarstva, njihove avtoritete in za ve\xc4\x8danje morale v vojski. Rimski zgodovinar Kvint Kurcije Ruf predpostavlja, da so pri raznolikosti vojske vztrajali sami perzijski kralji, ki so s tem \xc5\xbeeleli prikazati raznolikost a enotnost cesarstva.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje na kraljevskem dvoru\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevski perzijski dvor je imel neomejeno oblast v cesarstvu, kar je veljalo za kralja, njegovo dru\xc5\xbeino in perzijsko plemstvo. Na dvoru so sprejemali upravne in strate\xc5\xa1ke odlo\xc4\x8ditve, ki so jih izvajali njihovi podlo\xc5\xbeniki. Zgodovinskih dokumentov, ki se nana\xc5\xa1ajo na perzijsko sodstvo je zelo malo in so nerenakomerno razdeljeni._NEWLINE_Glede na to v kateri kraljevi rezidenci (Perzepolis, Suza, Babilon, Ekbatana) je dvor bival, so z njim potovali tudi kraljevska dru\xc5\xbeina in ve\xc4\x8dji del administracije. Na potovanju so kralj in plemstvo bivali v velikem in luksuznem \xc5\xa1otoru, postavljenem na sredini za\xc4\x8dasnega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da in ozna\xc4\x8denim s posebnimi simboli. Zgodovinar Pierre Briant predpostavlja, da so spominjali na pala\xc4\x8de v Suzi in Perzepolisu. \xc5\xbdivljenje na dvoru je bilo regulirano po strogih normah obna\xc5\xa1anja. Kralj je bil obkro\xc5\xbeen z raznimi visokimi uslu\xc5\xbebenci, upraviteljem zakladnice in kartoteke ter diplomati zadol\xc5\xbeenimi za odnose z javnostmi in tujimi delegacijami. Ljudje so imeli pravico prositi za obisk kralja, kar so morali posredovati preko \xc4\x8duvarja, ki jih je obevstil o eventualni odobritvi in terminu._NEWLINE_Herodot in Ksenofont opisujeta, kako je perzijski kralj osebno izbiral hrano zaradi preventivnih varnostnih razlogov. Na banketih je pazljivo izbiral goste. Udele\xc5\xbeenci banketa so bili strogo rasporejeni na posebna mesta tudi zaradi ceremonialnih in varnostnih razlogov. Gr\xc5\xa1ki avtorji opisujejo perzijske bankete kot zelo luksuzne in sve\xc4\x8dane, saj so s tem kazali kraljevo mo\xc4\x8d in avtoriteto pa tudi gostoljubnost. Prehrano za kralja in nesmrtnike so pripravljali lo\xc4\x8deno elitni gastronomi in v primeru zastrupitve s hrano bi bili gastronomi strogo kaznovani. Voda je prihajala iz reke \xc5\xa0aour ob kateri je le\xc5\xbealo mesto Suza in so jo pred zau\xc5\xbeitjem prekuhavali ter servirali v srebrnih posodah. Perzijci so veliko pozornost namenjali oblikovanju posode, ki je odra\xc5\xbeala mo\xc4\x8d in dober okus._NEWLINE_Va\xc5\xbeno vlogo na kraljevem dvoru so imeli zdravniki, ki so bili stalno kraljevo spremstvo. Njihova vloga je bila tudi kontrola hrane. Kraljevi zdravniki so bili neredko tudi Grki in Egip\xc4\x8dani._NEWLINE_Dvorjane so stregli evnuhi razdeljeni v dve kategorije; tisto, ki je stregla kraljevo dru\xc5\xbeino in ostale slu\xc5\xbeabnike. Glede na velikost dvora, je bila slu\xc5\xbein\xc4\x8dad \xc5\xa1tevilna.  Mnogi anti\xc4\x8dni avtorji navajajo, da so perzijski kralji prakticirali poligamijo in imeli mnogo otrok ter velike hareme. Moderni zgodovinski dokazi govore, da prvotna predpostavljena funkcija harema v Perzepolisu ni to\xc4\x8dna in da so to bili v resnici kralji\xc4\x8dini prostori. \xc5\xbdene z dvora, kraljice in princese, so imele veliko avtonomijo, imele so pravico potovati, kar pi\xc5\xa1e v zapisih iz Perzepolisa. \xc5\xbdenske so imele v Perzijskem cesarstvu velike pravice glede na ostanek starodavnega sveta; v nekaterih pokrajinah cesarstva so vladale \xc5\xbeenske satrapi. V \xc4\x8dasu gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojn je na strani perzijske vojske sodelovala tudi ena admiralica (Artemizij I. iz Karije) )._NEWLINE_Lov je bil priljubljena zabava perzijskih kraljev. Na ta na\xc4\x8din so vzdr\xc5\xbeevali telesno kondicijo in kazali svojo hrabrost in sposobnost. Na lovu je bil prvi met kopja izklju\xc4\x8dna pravica kralja. Lov so prakticirali tudi v posebnih vrtovih (perz. pairidaeza: ograjeni prostor), ki so slu\xc5\xbeili tudi kot mesto za sprostitev in u\xc5\xbeivanje, saj so bili bogato okra\xc5\xa1eni. Na\xc4\x8dini lova so se razlikovali odvisno od vrste oro\xc5\xbeja: lovili so pe\xc5\xa1, na konju ali z vozovi, uporabljali so me\xc4\x8d, lok, kopje ali mre\xc5\xbee._NEWLINE_Pismo, ki ga je Darej Veliki poslal jonskemu satrapu Gadatu navaja transport plodov med Evfratom in azijsko obalo, kar pri\xc4\x8da o velikem interesu kralja za hortikulturo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje izven kraljevskega dvora\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na malo znanih dokumentov, \xc5\xbeivljenje obi\xc4\x8dajnih ljudi ni posebej znano. Arheolo\xc5\xa1ka raziskovanja ka\xc5\xbeejo, da so bile perzijske hi\xc5\xa1e ve\xc4\x8dinoma zgrajene iz na soncu su\xc5\xa1ene opeke iz zemlje, v katerih je bilo vezivo slama. Za izolacijo spodnjih delov zidov so uporabili bitumen. Hi\xc5\xa1e so bile zgrajene okoli notranjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da z verando, najpogosteje so imele eno ali dve eta\xc5\xbei. Glede na to, da so Perzijci znani po izdelavi tekstila predpostavljajo, da so bile hi\xc5\xa1e okra\xc5\xa1ene s preprogami visoke kvalitete ter opremljene z vrhunsko oblikovanim pohi\xc5\xa1tvom._NEWLINE_Obla\xc4\x8denje je dobro znano, saj obstaja mnogo umetni\xc5\xa1kih ilustracij, ki prikazujejo ljudi iz ahemenidske dobe. Perzijci so nosili dolge pla\xc5\xa1\xc4\x8de (z ali brez rokavov) prevezane s pasom ter hla\xc4\x8de iz usnja ali fine tkanine. Obutev je bila dveh vrst; zaprti \xc4\x8devlji s 3 ali 4 vezalkami ali sandali. Kape so bile raznih oblik in materialov: od enostavne preveze preko glave, do bogato okra\xc5\xa1enih pletenih kap. Barva oblek je bila razli\xc4\x8dna glede na dru\xc5\xbebeni sloj dobe, rde\xc4\x8da je bila barva bojevnikov, bela sve\xc4\x8denikov, modra kmetov. Kralji so se obla\xc4\x8dili v vse tri barve in s tem pokazali svojo avtoriteto nad vsemi dru\xc5\xbebenimi sloji. Najverodostojnej\xc5\xa1i viri o perzijski no\xc5\xa1i so reliefi iz Perzepolisa._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje v ahemenidski dobi je precej\xc5\xa1nja neznanka. Perzijski plemi\xc4\x8di so \xc5\xa1olali svoje otroke, ve\xc4\x8dina kmetov je bila nepismena. Glede na dostopne zgodovinske vire se je \xc5\xa1olanje mladih perzijskih plemi\xc4\x8dev za\xc4\x8delo v starosti pet let in je trajalo deset do dvajset let, odvisno od vira. Strabon pi\xc5\xa1e, da so se mladi ljudje ukvarjali z gimnastiko, se u\xc4\x8dili loviti, uporabljati kopje, prepoznavati rastline in izdelovati obleko in mre\xc5\xbee. Ksenofont pi\xc5\xa1e, da je njihovo \xc5\xa1olanje obsegalo u\xc4\x8denje pri katerem so morali razviti smisel za pravi\xc4\x8dnost, poslu\xc5\xa1nost, vzdr\xc5\xbeljivost, upornost in samokontrolo.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nPerzijska umetnost v dobi Ahemenidov cveti, je pa njen namen predvsem poveli\xc4\x8devanje slave vladajo\xc4\x8de dinastije. S \xc5\xa1irjenjem Perzijskega cesarstva se je vzporedno \xc5\xa1irila tudi perzijska umetnost, ki dose\xc5\xbee vrhunec tedaj, ko je bilo tudi cesarstvo na vrhuncu, predvsem zahvaljujo\xc4\x8d bogatim davkom, ki jih je kraljevski dvor dobival iz \xc5\xa1tevilnih pokorjenih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nArhitektura in urbanizem\n_START_PARAGRAPH_\nAhemenidsko cesarstvo je zapustilo \xc5\xa1tevilne monumentalne pala\xc4\x8de predvsem v Suzi, Pasargadu, Ekbatani in Perzepolisu. Za razliko od mnogih drugih monumentalnih objektov starega veka, kot je Partenon v Gr\xc4\x8diji ali Kolosej v Rimu, perzijske zgradbe niso gradili su\xc5\xbenji temve\xc4\x8d pla\xc4\x8dani delavci iz vseh dr\xc5\xbeav cesarstva: Babilonije, Karije, Jonije, Asirije, Egipta, itd._NEWLINE_V zgodnji dobi perzijska plemena niso imela enotnega arhitektonskega sloga, saj so bili polnomadski narod kmetov in jaha\xc4\x8dev. Po tem, ko je Kir Veliki leta 550 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovil Perzijsko cesarstvo, so \xc5\xa1irom dr\xc5\xbeave za\xc4\x8dele rasti monumentalne zgradbe. Na za\xc4\x8detku je ahemenidska arhitektura temeljila na elementih pokorjenih narodov, a se je hitro razvil avtohtoni slog. Prvo perzijsko mesto Pasargad \xc5\xa1e ka\xc5\xbee nekatere nomadske vplive, kjer so objekti razpr\xc5\xa1eni v ogromnem parku, petdeset let kasneje pa se gradi Perzepolis, ki postane simbol racionalizacije in ravnote\xc5\xbeja v perzijski arhitekturi. Na\xc4\x8drt kompleksa je strogo ortogonalen, \xc5\xa1tevilo stebrov v dvoranah je v razmerju 1:1 ali 1:2, razpored objektov je urejen na za\xc5\xa1\xc4\x8diteni terasi. Terase z dvojnimi kolonadami na apadani se sekajo na vogalih, ki postanejo stolpi, kar je bila velika funkcionalna in estetska inovacija. H kompleksu se dostopa preko dveh velikih portalov skozi katere te\xc4\x8de ves promet._NEWLINE_Uspehi teh originalnih del temeljijo na \xc5\xa1tevilnih elementih, ki kombinirajo arhitekturo podjarmljenih narodov. Perzijski elementi niso hibrid temve\xc4\x8d fuzija slogov, ki ustvarjajo novega. Izhajajo iz strokovnosti arhitektov in delavcev \xc5\xa1irom cesarstva, zato je perzijska arhitektura utilitaristi\xc4\x8dna, ritualna in simboli\xc4\x8dna. Perzepolis je poln elementov, ki pri\xc4\x8dajo o njihovih \xc5\xa1tevilnih vplivih._NEWLINE_Egip\xc4\x8danski elementi so prepoznani na zgornjih vencih in portalih, mezopotamski je na\xc4\x8din povezovanja dveh pala\xc4\x8d, kjer ima ena privatno, druga pa javno funkcijo. Rozete in rastlinski reliefi na stopni\xc5\xa1\xc4\x8dih skupaj z nazob\xc4\x8danimi obzidjem in zidovi spominja na arhitekturo ziguratov, ki so predhodno rastli v Mezopotamiji in Elamu. Glazure reliefov imajo babilonski vpliv, krilati ljudje-biki na portalih izhajajo iz asirskega sloga. Po vklju\xc4\x8ditvi Jonije v Perzijsko cesarstvo, na perzijsko arhitekturo mo\xc4\x8dno vpliva ta gr\xc5\xa1ki jonski red in obratno. Ti vplivi so posebej vidni pri dvoranah na stebrih (hipostil). Lidijski in jonski arhitekti so sodelovali pri delih v Pasargadu in kasneje v Perzepolisu in Suzi, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo grafiti v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini v kamnolomu blizu Perzepolisa in zapisi iz Suze. Spiralni elementi (volute) na perzijskih kapitelih so kasneje postali glavno znamenje gr\xc5\xa1ke arhitekture jonskega reda. Perzepolis je kasneje mo\xc4\x8dno vplival na Artemidin tempelj v Efezu, eno od sedem anti\xc4\x8dnih svetovnih \xc4\x8dudes._NEWLINE_Na\xc4\x8delo notranjega prostora, kjer dvorana s stebri predstavlja jedro pala\xc4\x8de, je prisotno na Bli\xc5\xbenjem vzhodu \xc5\xbee pred dobo Perzijskega cesarstva. Pa vendar, sofisticiranost perzijske tehnologije, ki jo je videti pri vi\xc5\xa1ini in razponih med stebri, je narekovala veliko prostranost in uporobnost dvoran, za razliko od sli\xc4\x8dnih hipostilov v Gr\xc4\x8diji in Egiptu, kjer so bili stebri \xc4\x8dokati, razponi majhni in prostori omejeni._NEWLINE_Konstruktivni sistemi so v Perzepolisu izklju\xc4\x8dno tektonski in sastojijo iz stebrov in nosilcev, ni sledov stereotomskih elementov (lokovi, oboki in kupole). Ve\xc4\x8dina stebrov izdelanih iz lesa je izginila, ohranjene pa so njihove kamnite baze. V dvoranah, kjer so bile vi\xc5\xa1ine prevelike za uporabo lesa, so bili stebri zgrajeni iz masivnih kamnitih blokov. Kamniti stebri, ki so pre\xc5\xbeiveli, so zelo heterogenih slogov in ka\xc5\xbeejo na vpliv razli\xc4\x8dnih civilizacij. Baza stebra ima hetitski vpliv, razmerje vi\xc5\xa1ine in premera debla pa je skoraj identi\xc4\x8den stebrom jonskega reda. Ogromni kapiteli, ki predstavljajo skoraj tretjino skupne vi\xc5\xa1ine stebra je karakteristi\xc4\x8dna za egip\xc4\x8danske stebre s kapitelom lotosa. Skulpturalni kapiteli z \xc5\xbeivvalskimi oblikami so verjetno inspirirani iz asirske arhitekture pa vendar predstavljajo originalni perzijski slog._NEWLINE_Kot ve\xc4\x8dina ahemenidskih pala\xc4\x8d je tudi Perzepolis imel zidove zgrajene iz opeke, ki morda zgledajo neobi\xc4\x8dajno na podro\xc4\x8dju, kjer je kamen dostopen v velikih koli\xc4\x8dinah. To je skupna zna\xc4\x8dilnost vsem narodom Vzhoda, ki kamen uporabljajo v glavnem za mestna obzidja. Danes so pogosto ohranjeni samo temelji zidov, kot tudi masivni kamniti portali in stebri._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so ga gradili skoraj dve stojetji, Perzepolis kot celota ka\xc5\xbee slog, ki je zna\xc4\x8dilnost ahemenidske umetnosti. Kasnej\xc5\xa1i ahemenidski vladarji niso preve\xc4\x8d odstopali od umetnosti in tehnike, ki jo je za\xc4\x8del Kir Veliki v Pasargadu oziroma Darej Veliki nadaljeval v Perzepolisu. Samo novej\xc5\xa1e kraljevske grobnice Artakserksa II. in Artakserksa III. se razlikujejo od tistih v Nak\xc5\xa1-e Rustamu po tem, da niso vklesane v navpi\xc4\x8dno skalo v gori ampak v nagnjen teren, vendar na pro\xc4\x8delju vsebujejo iste elemente kot Darejva grobnica.\n_START_SECTION_\nKiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znane skulpture iz ahemenidske dobe se nahajajo v Perzepolisu. \xc5\xa0tevilni reliefi krasijo stebri\xc5\xa1\xc4\x8da, panele pred pala\xc4\x8do in notranjost kraljevskih dvoran. Ugibajo lahko, kako so bili izkori\xc5\xa1\xc4\x8deni prostori med stebri. Navdih za skulpture izhaja iz Egipta, Gr\xc4\x8dije in Asirije, odlikuje jih velika preciznost in detajlnost izvedbe. Tipologija skulpturalnega oblikovanja je tipi\xc4\x8dna za orijentalsko umetnost; vsi liki so prikazani v profilu. Reliefi najpogosteje prikazujejo perzijskega kralja in vojake, bike, leve in grifone; \xc5\xbeivali so zelo stilizirane, brez varijacij. Razen reliefov, zgodovinarji kot Herodot in Plutarh navajajo Kserksesov kip v Perzepolisu ter kip Darejeve \xc5\xbeene Artistone v Suzi. Nekatere skulpture so zelo realisti\xc4\x8dne, kot na primer pes (mastif), ki je najden na vogali apadane.\n_START_SECTION_\nPolikromija\n_START_PARAGRAPH_\nPolikromija ima va\xc5\xbeno vlogo v perzijski umetnosti in jo karakterizirajo pisani in bogato okra\xc5\xa1eni reliefi na zidovih. Za razliko od Perzepolisa, pala\xc4\x8da v Suzi nima reliefe vrezane v kamen temve\xc4\x8d raznobarvne kerami\xc4\x8dne glazure na zidovih iz opeke, o\xc4\x8ditno navdahnjene z mezopotamsko kulturo. Na njih so najpogosteje oblikovani liki raznih \xc5\xbeivali (levi, biki, grifoni) ali perzijski vojaki, ki spominjajo na reliefe v Perzepolisu._NEWLINE_V Suzi je polikromija na keramiki ohranjena, kar ni slu\xc4\x8daj s kamnitimi reliefi v Perzepolisu, kjer je pigment s \xc4\x8dasom razpadel. Podro\xc4\x8dja kjer so bile uporabljene barve je te\xc5\xbeko potrditi, glede na to, da je pigment skoraj povsem izginil. \xc4\x8cas, tanek sloj barve in razpadanje organskih pigmentov so glavni razlogi izginotja. Dokazi o uporabi barv se nahajajo v sledovih po pala\xc4\x8di, kar pomeni da Perzepolis ni bil enoli\xc4\x8den, temve\xc4\x8d bogato obarvan.  Na\xc5\xa1li so tudi mnogo posod, ki so sode\xc4\x8d po notranjosti pigmentov slu\xc5\xbeile za shranjevanje barve. Barve so bile uporabljene na vseh arhitektonskih elementih: zidovih, reliefih, stebrih, vratih, tleh, stopnicah, kipih, itd. Opeka je bila glazirana, rde\xc4\x8da oker barva je bila uporabljena na tleh iz apnenca ali sivo-zelenkastega gipsa, stebri so bili poslikani v ve\xc4\x8d barvah, poslikana je bila tudi zunanjost pala\xc4\x8de. Sledi rde\xc4\x8de barve so na\xc5\xa1li tudi na skulpturi Darejeve \xc5\xbeene Artistone, ki je danes v iranskem Nacionalnem muzeju v Teheranu. Velika paleta najdenih barv govori o njihovem bogatem polikromatskem poreklu. Navedena je tudi uporaba rastlinskih pigmentov, ki pa na \xc5\xbealost niso ohranjeni.\n_START_SECTION_\nZlatarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZlatarstvo je eden od najpomembnej\xc5\xa1ih elementov perzijske kulture in se je v ahemenidski dobi raz\xc5\xa1irilo po vsem cesarstvu. Reliefi v nekaterih mestih ka\xc5\xbeejo, kako so Perzijci zlatemu nakitu dajali velik pomen._NEWLINE_Odkritja \xc5\xa1tevilnih kosov posod izdelanih iz plemenitih kovin kot sta zlato in srebro ka\xc5\xbeejo, kako je bilo zlatarstvo pomembna zna\xc4\x8dilnost perzijske kulture in dokazujejo njihovo estetsko zrelost in napredne tehnologije. Okra\xc5\xa1evanje vaz, \xc4\x8da\xc5\xa1, posod, nakita, celo oro\xc5\xbeja kombinira klasicizem in sinkretizem. Tudi na zlatarstvo so vplivale razne pokorjene kulture, ki so jih Perzijci izkoristili pri ustvarjanju novega in originalnega perzijskega sloga._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ke najdbe zlatih predmetov v Mali Aziji ka\xc5\xbeejo podobnost s tistimi iz pokrajine Fars, v\xc4\x8dasih so podobnosti tolik\xc5\xa1ne, da se predpostavlja, da prihajajo iz iste delavnice, \xc4\x8deprav so to predmeti, ki datirajo desetletja ali celo stoletja kasneje. Nekatere slogovne analogije je mogo\xc4\x8de najti tudi v Gr\xc4\x8diji in Trakiji, kar pri\xc4\x8da o velikem perzijskem vplivu tudi na Evropo.\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nKompleksi v Pasargadu in Perzepolisu imajo polno inovativnih elementov na podro\xc4\x8dju gradbenega in\xc5\xbeenirstva. Novej\xc5\xa1a raziskovanja strukturalne tehnologije v Pasargadu, ki je oddaljen vsega 43 km in zgrajen tri desetletja pred Perzepolisom so pokazala, da so perzijski in\xc5\xbeenirji zgradili kompleks, ki je lahko prenesel mo\xc4\x8dne potrese celo do 7. stopnje po Richterjevi lestvici.  Temelji stavbnih elementov so zgrajeni s tehnologijo izolirane baze temeljev, ki se danes uporablja pri gradnji modernih ob\xc4\x8dutljivih objektov kot so nuklearne elektrane, zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred seizmi\xc4\x8dnimi aktivnostmi._NEWLINE_Velik napredek predstavlja tudi uporaba konstruktivnih kovinskih sponk med kamnitimi bloki. Ta konstruktivni element, skupaj z izolirano bazo temeljev, je predpogoj za gradnjo mnogo ve\xc4\x8djih in tanj\xc5\xa1ih konstruktivnih elementov, ki so svoj vrhunec do\xc5\xbeiveli v apadani Perzepolisa, kjer so bili stebri visoki celo 20 m, kar je najvi\xc5\xa1je glede na debelino stebrov v starove\xc5\xa1kem gradbeni\xc5\xa1tvu. Razponi med stebri 8,65 m so prav tako ve\xc4\x8dji od kateregakoli arhitektonskega izdelka te dobe._NEWLINE_Velik prispevek perzijskih in\xc5\xbeenirjev je bil na podro\xc4\x8dju oskrbe z vodo s tzv. kanati, ki so jih graditelji vsekali globoko v gore, da bi z njihovo pomo\xc4\x8djo dovajali in ohranjali sve\xc5\xbeo vodo. Zahvaljujo\xc4\x8d temu vodovodnemu sistemu in znanju kontroliranja tlaka, je v kompleksu Perzepolis zgrajen sofisticiran sistem vodovodnih, kanalizacijskih in drena\xc5\xbenih cevovodov. Mre\xc5\xbea cevovodov je bila vsekana v teren terase pred gradnjo temeljev, kar predstavlja prvi tak primer v zgodovini._NEWLINE_Ogromni perzijski in\xc5\xbeenirski podvigi kot je bila gradnja prvega Sue\xc5\xa1kega prekopa, pontonskih mostov preko Dardanel ali kanala skozi polotok Atos, predstavljajo tehnolo\xc5\xa1ke uspehe, ki niso bili izvedeni nikoli prej v zgodovini, niti stotine let kasneje.\n_START_SECTION_\nKulturni vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini starega veka Ahemenidsko Perzijsko cesarstvo zavzema posebno mesto in je imelo ogromen vpliv na zgodovino, ki je sledila. Pod ahemenidsko dinastijo je bilo zdru\xc5\xbeeno desetine razli\xc4\x8dnih narodov v eni dr\xc5\xbeavi, ki se je raztezala od reke Ind do Egejskega morja. Administrativna organizacija, ki so jo postavili Perzijci, so uporabili tako Aleksander Veliki in \xc5\xa1tevilna druga cesarstva, ki so opona\xc5\xa1ali perzijski sistem politi\xc4\x8dne federacije. Iranska kultura se je raz\xc5\xa1irila po ve\xc4\x8djem delu Bli\xc5\xbenjega Vzhoda, kot tudi uporaba perzijskega jezika._NEWLINE_Perzijska kultura je pustila velik vpliv na samega Aleksandra, ki se je proti koncu \xc5\xbeivljenja obla\xc4\x8dil kot Perzijec, prevzel Perzijce kot ve\xc4\x8dji del svoje vojske, poro\xc4\x8dil se je s Perzijko iz ahemenidske dinastije in glavno mesto svojega cesarstva prenesel v (tedaj) perzijski Babilon. Te Aleksandrove poteze so povzro\xc4\x8dile veliko nezadovoljstvo pri njegovih generalih (dijadosih)._NEWLINE_Novonastalo Selevkidsko cesarstvo je zdru\xc5\xbeilo ahemenidsko in helenisti\xc4\x8dno kulturo, kar je kasneje pustilo globoko sled tudi na politi\xc4\x8dno ureditev novega iranskega Arsakidskega cesarstva in kasneje Sasanidskega cesarstva, ki je povrnilo stari sijaj Perzije._NEWLINE_Glede na to, da so Stari Grki imenovali Iran Perzija po vladajo\xc4\x8di perzijski dinastiji Ahemenidov, so se od konca 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. v zahodnem svetu vse dr\xc5\xbeave iranskih vladarskih dinastij imenovale Perzija, kar se je obdr\xc5\xbealo do danes._NEWLINE_Ahemenidsko Perzijsko cesarstvo predstavlja velik pomen za moderni Iran, glede na to da ta starove\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava predstavlja za\xc4\x8detek dominacije Perzijcev nad ostalimi iranskimi narodi, kar se je obdr\xc5\xbealo do dana\xc5\xa1njih dni (Perzijci predstavljajo 51% prebivalstva Irana). Ustanovitelja cesarstva Kira Velikega pogosto imenujejo o\xc4\x8deta Irana.'