b'\n_START_ARTICLE_\nLuka Koper\n_START_SECTION_\nKoper skozi stoletno povezanost z morjem\n_START_PARAGRAPH_\nKoper je imel v razli\xc4\x8dnih zgodovinskih obdobjih pomembno pomorsko, gospodarsko in upravno vlogo. Oglejski patriarhi so ga \xc5\xbee v 13. stoletju povzdignili med prva istrska mesta, nem\xc5\xa1ki cesar Konrad II. mu je podelil mestne pravice. V \xc4\x8dasu vladavine Bene\xc5\xa1ke republike je Koper postal najve\xc4\x8dje trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na istrskem polotoku, v cesarski Avstriji pa je kratek \xc4\x8das celo nosil laskavi naziv\xc2\xa0\xc2\xbbkraljevo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab. S propadom Bene\xc5\xa1ke republike, z razglasitvijo Trsta in Reke za svobodni pristani\xc5\xa1\xc4\x8di (1719) ter s kasnej\xc5\xa1im prenosom upravne in politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di iz Kopra v Trst se je pomen Kopra zmanj\xc5\xa1al. Njegova pomorsko-gospodarska vloga se je zmanj\xc5\xa1evala vse do kapitaluacije Italije in osvoboditve leta 1945. Negotovost v obdobju Svobodnega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja do leta 1954 je bila prese\xc5\xbeena s podpisom mirovne pogodbe z Italijo in sprejemom Londoskega sporazuma._NEWLINE_Skupina zanesenjakov je pri iskanju novih razvojnih vsebin Slovenske Istre pri\xc4\x8dela razmi\xc5\xa1ljati o izgradnji mednarodnega pomorskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1957 so pripravili investicijski program za prvih 135 metrov obale. Nato je bilo 23. maja istega leta ustanovljeno prvo pretovorno in skladi\xc5\xa1\xc4\x8dno podjetje Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Koper, ki se je pogodbeno povezalo z zadrugo pristani\xc5\xa1kih delavcev v Izoli in Kopru. Prvi pristani\xc5\xa1ki delavci so bili tako doma\xc4\x8dini, njihove izku\xc5\xa1nje pa so pripomogle k organizaciji pristani\xc5\xa1ke in \xc5\xa1pediterske dejavnosti. Avgusta 1957 je sesalni bager Peter Klepec pri\xc4\x8del z izkopom morskega dna na severni obali mesta, decembra pa je Vodna skupnost za\xc4\x8dela betonirati prvi privez. Hkrati je potekala gradnja nasipa - zapora Stanjonskega zaliva. Z novim na\xc4\x8dinom gradnje, s poglabljanjem in nasipavanjem, so pridobili nove operativne povr\xc5\xa1ine za bodo\xc4\x8de pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Koper se je vklju\xc4\x8dilo v Zdru\xc5\xbeenje jugoslovanskih luk in oktobra 1958 prejelo soglasje za svoj investicijski program. S tem je dobilo domovinsko pravico razvoja med takrat \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dimi in uveljavljenimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de postane Luka Koper\n_START_PARAGRAPH_\nKljub rasti uvoza se je tranzit uveljavljal z veliko te\xc5\xbeavo, kajti blagovni tokovi so bili usmerjeni v \xc5\xbee uveljavljeni pristani\xc5\xa1\xc4\x8di Trst in Reko. Z razvojem sta se krepili tranzitna funkcija in odprtost do drugih uporabnikov prostora. To je pripeljalo do \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega poslovnega sodelovanja in dolgoro\xc4\x8dnega partnerskega povezovanja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in njegovih komitentov. Za sofinanciranje in ali lastno gradnjo zmogljivosti so se odlo\xc4\x8dila podjetja, ki so trgovala predvsem s prehrambenimi proizvodi in lesom (Uprava silosa in skladi\xc5\xa1\xc4\x8d SR Slovenije, Emona, Slovenijales, Centroprom in druga). _NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Koper se je preimenovalo v Luko Koper s sklepom delavskega sveta oktobra 1961. Podjetje je nastalo kot samoupravna delavska dru\xc5\xbeba in je imelo jasno zastavljene cilje, ki so omogo\xc4\x8dili, da je bila Luka Koper ob koncu leta 1962 u\xc4\x8dinkovita zaokro\xc5\xbeena celota. Razvoj se je nadaljeval s pripojitvijo dekanske hladilnice in z nakupom celic za dezinfekcijo in dozorevanje. Promet je tega leta dosegel 270.000 ton in je potekal prete\xc5\xbeno po cesti, manj\xc5\xa1i del pa kombinirano - z \xc5\xbeeleznico do Kozine in od tam s tovornjaki do Kopra ter obratno. _NEWLINE_K hitrej\xc5\xa1emu razvoju v letu 1963 je pripomogla ustanovitev prve prostocarinske cone, ki je odprla mo\xc5\xbenosti uveljavitve trgovinske vloge podjetja. Nova usmeritev je zahtevala organizacijske prilagoditve in z reorganizacijo je nastalo \xc5\xa1est delovnih enot: Pretovor, Skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, Lesno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de, Vzdr\xc5\xbeevanje, Lu\xc5\xa1ki dom in Skupne slu\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nZ vlakom v novo razvojno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPospe\xc5\xa1en razvoj in pove\xc4\x8devanje prometa sta v \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji meri razkrila neustreznost prometnih povezav z zaledjem. Pojavljale so se \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave pri usklajevanju \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih in cestnih prevozov med Koprom in Kozino, kar je pove\xc4\x8devalo stro\xc5\xa1ke stojnin ladij, vagonov in tovornjakov. Kljub temu se je promet v Luki Koper stalno pove\xc4\x8deval in leta 1966 dosegel 788.616 ton. Republi\xc5\xa1ko vodstvo in dr\xc5\xbeava nista bila naklonjena izgradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave do Kopra, zato je Luka Koper raziskavo in projekte financirala s svojimi sredstvi. Po dolgotrajnih pogajanjih leta 1964 je Luka Koper prevzela vlogo investitorja v novo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo. Kljub te\xc5\xbeavam pri gradnji so dela postopoma napredovala in 2. decembra 1967 je z veliko otvoritveno slovesnostjo pri\xc4\x8dela delovati 31-kilometrska proga med Koprom in Pre\xc5\xa1nico pri Kozini.\n_START_SECTION_\nRast pretovora do leta 1970: Deset let za prvi milijon ton, dve leti za dva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1968 je ladijski pretovor prvi\xc4\x8d presegel milijon ton, dve leti pozneje so se koli\xc4\x8dine \xc5\xbee mo\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeale dvema milijonoma. Poleg naftnih derivatov se je pove\xc4\x8dal tudi promet z generalnimi tovori, na kar je v veliki meri vplivalo o\xc5\xbeivljanje gospodarske dejavnosti Slovenije. Koprsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je svojo dejavnost pri\xc4\x8delo s pretovarjanjem razli\xc4\x8dnih vrst blaga, predvsem sadja, lesa, \xc5\xbeit in krmil, generalnih tovorov ter nafte. V za\xc4\x8detnem obdobju so ve\xc4\x8d kot polovico pretovora predstavljali nacionalni tovori v uvozu in le 10 odstotkov v izvozu. Blago v tranzitu je bilo namenjeno predvsem vzhodnim dr\xc5\xbeavam.\n_START_SECTION_\nRast pretovora od 1970 do 1980: Tehnologije prihodnosti - kontejnerji in RO-RO\n_START_PARAGRAPH_\nV tem desetletju je pretovor nara\xc5\xa1\xc4\x8dal po\xc4\x8dasneje in se pove\xc4\x8dal za manj kot 30 odstotkov. Razlogi so bili velika zadol\xc5\xbeenost podjetja, stro\xc5\xa1ki dela in fluktuacija delovne sile. Povpre\xc4\x8dna letna stopnja rasti je zna\xc5\xa1ala okrog 2,6 odstotka. Za\xc4\x8dela se je specializacija in koncentracija po vrstah blaga. Pove\xc4\x8devale so se koli\xc4\x8dine pretovora lesa, vse pogostej\xc5\xa1i so bili tovori mineralov in rudnin. Poleg nafte so se uveljavljali tudi drugi teko\xc4\x8di tovori: kemikalije, vino in rastlinsko olje. Klju\xc4\x8dna novost so bili kontejnerji in Ro-Ro tovori, za kar je bil leta 1979 vzpostavljen tudi posebej specializiran terminal. Polovica blaga je bila nacionalna, predvsem v uvozu, ki ga je bilo za 35 odstotkov (brez nafte), izvoza pa za preostalih 15 odstotkov. Drugo polovico je predstavljal tranzit za \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko, Mad\xc5\xbearsko in Avstrijo.\n_START_SECTION_\nRast pretovora od 1980 do 1990: Opazen skok naprej\n_START_PARAGRAPH_\nV razvojno izjemno pomembnih osemdesetih letih se je promet ve\xc4\x8d kot podvojil in polno za\xc5\xbeivel z ve\xc4\x8dino tovorov, ki jih sprejema pristani\xc5\xa1\xc4\x8de tudi danes. Suhi tovori v razsutem stanju so v tem desetletju porasli za 8-krat, pri \xc4\x8demer se je posebej uveljavil promet z \xc5\xbeelezovo rudo, minerali in \xc5\xbeiti. Pretovorili so prve ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine avtomobilov, enega pomembnej\xc5\xa1ih tovorov prihodnosti. Leta 1990 se je za\xc4\x8del pretovor glinice, v drugi polovici desetletja pa se je predvsem zaradi kontejnerizacije zmanj\xc5\xa1al pretovor lesa in sadja. Pove\xc4\x8dal se je dele\xc5\xbe blaga v tranzitu, kjer so prevladovali razsuti tovori za Avstrijo, s katero je Luka Koper opravila ve\xc4\x8d kot 27 odstotkov vsega pretovora. Mad\xc5\xbearska in tedanja \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka imata \xc5\xa1e vedno vsaka po 10 odstotkov prometa.\n_START_SECTION_\nRast pretovora od leta 1990 do 2000: V znamenju avtomobilov\n_START_PARAGRAPH_\nS prehodom v novo tiso\xc4\x8dletje se je izteklo dinami\xc4\x8dno obdobje devetdesetih let. Posebej uspe\xc5\xa1na je bila druga polovica desetletja, ko so se gospodarske razmere v Sloveniji ustalile. Pretovor se je pove\xc4\x8dal za ve\xc4\x8d kot 70 odstotkov, kar je predstavljalo okrog 8-odstotno povpre\xc4\x8dno letno stopnjo rasti. Luka Koper je ponovno pretovorila 300 tiso\xc4\x8d ton lesa. Ve\xc4\x8dji je bil promet z \xc5\xbeelezovo rudo in s premogom, nafte je bilo skoraj 3-krat ve\xc4\x8d kot v za\xc4\x8detku obdobja. Zelo hitro je rasel tudi promet z avtomobili in se pove\xc4\x8dal kar za 17-krat. Konec devetdesetih so se posodobile zmogljivosti terminala za \xc5\xbeive \xc5\xbeivali. Nadaljeval se je pretovor kontejnerjev, ki je predvsem zaradi nestabilnih politi\xc4\x8dnih in gospodarskih razmer v ve\xc4\x8dini zalednih dr\xc5\xbeav v celotnem obdobju narasel le za 20 odstotkov. Oblikovala se je razporeditev blaga po trgih, ki velja \xc5\xa1e danes. Pribli\xc5\xbeno tretjina prometa pripada nacionalnemu trgu, ostalo pa zalednim dr\xc5\xbeavam. V ospredju je Avstrija z ve\xc4\x8d kot dvema milijonoma ton prometa, pomembnih 10 odstotkov pa dosega italijanski trg.\n_START_SECTION_\nRast pretovora po letu 2000: Podvojen promet klju\xc4\x8dnih tovorov\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1estih letih novega tiso\xc4\x8dletja se je podvojil promet s kontejnerji, avtomobili, lesom, teko\xc4\x8dimi tovori (brez nafte) in \xc5\xbeitaricami. Za ve\xc4\x8d kot polovico se je pove\xc4\x8dal pretovor generalnega blaga. Najbolj skokovito je narastel promet za mad\xc5\xbearski trg in presegel milijon ton. Kljub temu so s 3,5 milijona ton ali \xc4\x8detrtino vsega pretovora \xc5\xa1e vedno vodilni avstrijski naro\xc4\x8dniki. Dodatno se je okrepilo tudi sodelovanje z italijanskim trgom, ki tako predstavlja 15 odstotkov pristani\xc5\xa1kega pretovora. Dele\xc5\xbe prometa za potrebe nacionalnega gospodarstva je dosegel okrog 30 odstotkov. Promet je v povpre\xc4\x8dju nara\xc5\xa1\xc4\x8dal za 7 odstotkov letno. V letu 2006 se je pretovor \xc5\xbee pribli\xc5\xbeal to\xc4\x8dki, ko bi neustreznost \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke infrastrukture lahko vplivala na uspe\xc5\xa1no rast prometa. V zadnjih letih je posebej pomembna rast pretovora kontejnerjev in vozil, kar je tudi ena izmed temeljnih strate\xc5\xa1kih usmeritev razvoja dru\xc5\xbebe do leta 2015.\n_START_SECTION_\nVplivi pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji vplivi pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na okolje obsegajo problematiko hrupa, imisije pra\xc5\xa1nih delcev, svetlobno onesna\xc5\xbeevanje in gospodarsko izrabo omejenega obalnega pasu slovenskega morja. _NEWLINE_Zaradi vpetosti Luke Koper v samo mestno jedro Kopra hrup pri pretovarjanju ladij ob\xc4\x8dasno dose\xc5\xbee tudi bli\xc5\xbenja stanovanjska naselja. Z namenom obvladovanja in postopnega zmanj\xc5\xa1evanja tega problema je Luka Koper v letu 2007 pri\xc4\x8dela z neprekinjenimi meritvami hrupa na treh mejnih to\xc4\x8dkah pristani\xc5\xa1\xc4\x8da: streha koprske Srednje tehni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, meja lu\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja v smeri Bertokov in severna meja proti Ankaranu._NEWLINE_Okoljsko najbolj sporen projekt Luke Koper je pretovarjanje premoga na Evropskem energetskem terminalu. Za zmanj\xc5\xa1anje okoljskih vplivov, ki jih potencialno \xc5\xa1irjenje premoga v okolico lahko prinese, je Luka Koper leta 2004 celotno deponijo premoga ogradila z 11 metrsko ograjo, ki prepre\xc4\x8duje direktne vplive zra\xc4\x8dnih tokov na razna\xc5\xa1anje premoga v okolico. V \xc5\xbeelji, da bi bili negativni u\xc4\x8dinki na okolje \xc4\x8dim manj\xc5\xa1i, so sistemu pregrade dodali \xc5\xa1e elektronsko voden zaprti sistem \xc5\xa1kropljenja premoga z vodo. U\xc4\x8dinkovitost tovrstnega sistema potruje PINT (Primorski in\xc5\xa1titut za narovoslovne vede), ki od leta 2001 redno opravlja neprekinjene meritve imisij inhalabilnih delcev PM10. Rezultati meritev so redno dostopni na spletni strani trajnostnega portala Luke Koper - \xc5\xbdiveti s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem.'