b"\n_START_ARTICLE_\nRde\xc4\x8defiguralni dekorativni slog\n_START_PARAGRAPH_\nRde\xc4\x8defiguralni dekorativni slog je eden najpomembnej\xc5\xa1ih slogov figuralnega gr\xc5\xa1kega vaznega slikarstva. Razvil se je v Atenah okoli 520 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in je ostal v uporabi do poznega 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. V nekaj desetletjih je zamenjal prej prevladujo\xc4\x8di \xc4\x8drnofiguralni slog. Njegovo dana\xc5\xa1nje ime temelji na figuralni upodobitvi v rde\xc4\x8di barvi na \xc4\x8drni podlagi v primerjavi s prej\xc5\xa1njim slogom s \xc4\x8drnimi figurami na rde\xc4\x8dem ozadju. Najpomembnej\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja razen Atike so bila v ju\xc5\xbeni Italiji. Slog je bil sprejet tudi v drugih delih Gr\xc4\x8dije. Etrurija je postala pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zunaj gr\xc5\xa1kega sveta._NEWLINE_Ati\xc5\xa1ke rde\xc4\x8defiguralne vaze so izva\xc5\xbeali po vsej Gr\xc4\x8diji in zunaj nje. Dolgo \xc4\x8dasa je prevladovala na trgu fine keramike. Samo nekaj sredi\xc5\xa1\xc4\x8d je lahko tekmovalo z Atenami na podro\xc4\x8dju inovacij, kakovosti in proizvodnih zmogljivosti. Rde\xc4\x8defiguralnih vaz in njihovih delov, narejenih samo v Atenah, je do danes ohranjenih ve\xc4\x8d kot 40.000. Iz drugih najpomembnej\xc5\xa1ih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v ju\xc5\xbeni Italiji se je ohranilo ve\xc4\x8d kot 20.000 vaz in njihovih delov. Za\xc4\x8detnika prou\xc4\x8devanja sta bila John D. Beazley in Arthur Dale Trendall, \xc5\xa1tudij tega sloga umetnosti je zelo napredoval. Nekatere vaze lahko pripi\xc5\xa1emo posameznim umetnikom ali \xc5\xa1olam. Podobe so dokaz za raziskovanje gr\xc5\xa1ke kulturne zgodovine, vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, ikonografije in mitologije.\n_START_SECTION_\nTehnika\n_START_PARAGRAPH_\nIzdelava vaz v rede\xc4\x8defiguralnem slogu na \xc4\x8drni podlagi je zahtevala tesno sodelovanje med lon\xc4\x8darjem in slikarjem. Lon\xc4\x8dar je oblikoval vazo in jo predal slikarju, ko je bila glina \xc5\xa1e vla\xc5\xbena. Ker je vaza dobila barvo \xc5\xa1ele po \xc5\xbeganju, je slikar slikal po spominu in ni mogel videti, kak\xc5\xa1na bo slika. Barve so se lahko nana\xc5\xa1ale, samo dokler je bila glina vla\xc5\xbena, zato je moral slikar delati zelo hitro. To je pomenilo, da je nanesel tiso\xc4\x8de natan\xc4\x8dnih nevidnih linij v zelo kratkem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Kljub tem omejitvam so slikarji razvili prefinjen in natan\xc4\x8den slog. Slikarji prej\xc5\xa1njega obdobja, ki so uporabljali \xc4\x8drnofiguralni slog, so bili prisiljeni strogo lo\xc4\x8devati figure, ker so bili vsi elementi v isti ravnini in barvani z isto barvo. Nasprotno pa so lahko rde\xc4\x8de figure svobodno izrisovali in so se razlikovale od \xc4\x8drnega ozadja, kot da so osvetljene na sceni. Obrisi predvidenih figur so bili pripravljeni s topim strgalom kot rahel utor ali z ogljem, ki bi med \xc5\xbeganjem popolnoma izginilo. Bolj naraven odnos rde\xc4\x8de na \xc4\x8drni in ve\xc4\x8dji razpon barv, ki so se lahko uporabljale, je omogo\xc4\x8dil slikarjem, da so vna\xc5\xa1ali anatomske detajle v ve\xc4\x8djem obsegu in natan\xc4\x8dneje. Zdaj je bilo mogo\xc4\x8de prikazovati ljudi ne samo v profilu, ampak tudi od spredaj, zadaj ali v tri\xc4\x8detrt perspektivi. Tehnika je dovoljevala tudi prikaz tretje dimenzije. Dose\xc5\xbeen je bil naturalizem, ki prej ni bil viden.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij anti\xc4\x8dne lon\xc4\x8denine in gr\xc5\xa1kega vaznega slikarstva se je za\xc4\x8del \xc5\xbee v srednjem veku. Restoro d'Arezzo je posvetil poglavje (Capitolo de le vasa antiche) opisu sveta na starih vazah. Menil je, da je \xc5\xa1e posebej glinena posoda popolna v smislu oblike, barve in umetni\xc5\xa1kega sloga.  Kljub temu je bila sprva pozornost usmerjena na vaze na splo\xc5\xa1no in morda predvsem na kamnite vaze. Prve zbirke starih vaz, vklju\xc4\x8dno z nekaterimi poslikanimi, so nastale v renesansi. Vemo, da so takrat uva\xc5\xbeali iz Gr\xc4\x8dije v Italijo. Vse do konca baroka je vazno slikarstvo zasen\xc4\x8dilo druge zvrsti, predvsem kiparstvo. Redka predklasicisti\xc4\x8dna izjema je knjiga akvarelov, ki prikazuje figuralne vaze in jo je pripravil Nicolas-Claude Fabri de Peiresc. Imel je ve\xc4\x8d glinenih vaz. _NEWLINE_V klasicizmu so se kerami\xc4\x8dne posode pogosteje zbirale. Vaze so bile priljubljen spominek za mlade Evropejce, ki so jih prinesli s potovanj. Goethe v dnevniku opisuje sku\xc5\xa1njavo nakupa stare vaze._NEWLINE_V 1760-ih so se za\xc4\x8dele arheolo\xc5\xa1ke raziskave, ki so se osredoto\xc4\x8dile na vazno slikarstvo. Vaze so postale vir za vse vidike anti\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja, \xc5\xa1e posebej za ikonografske in mitolo\xc5\xa1ke raziskave. Bile so nadomestilo za skoraj v celoti izgubljen opus gr\xc5\xa1kega monumentalnega slikarstva._NEWLINE_Vazno slikarstvo je vplivalo tudi na razvoj modernega slikarstva. Linearni slog je vplival na umetnike, kot so Edward Burne-Jones, Gustave Moreau ali Gustav Klimt. Okoli leta 1840 je Ferdinand Georg Waldm\xc3\xbcller naslikal Tiho\xc5\xbeitje s srebrno posodo in rde\xc4\x8defiguralni krater. Henri Matisse je naslikal podobno sliko (Int\xc3\xa9rieur au vae \xc3\xa9trusque). Njihov estetski vpliv sega v sedanjost. Dobro znano obliko steklenice za kokakolo je navdihnila gr\xc5\xa1ka vaza."