b'\n_START_ARTICLE_\nCapoeira\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini za\xc4\x8detki Capoeire \xc4\x8dasovno sovpadajo z za\xc4\x8detkom su\xc5\xbeenjstva v Braziliji. V za\xc4\x8detku 17. stoletja so portugalski kolonialisti za\xc4\x8deli uva\xc5\xbeati su\xc5\xbenje, ve\xc4\x8dinoma iz zahodne Afrike, v svoje kolonije. Najve\xc4\x8d, skoraj 40% vseh su\xc5\xbenjev prepeljanih \xc4\x8dez Atlantski ocean, jih je prejela Brazilija. Ker so zgodovinski pisni viri o obdobju med 16. stoletjem in za\xc4\x8detku 19. stoletja zelo redki, je to obdobje zgodovine Capoeire \xc5\xa1e vedno zelo nejasno. Kljub temu, ustna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dna, jezik in ostali dokazni viri, nedvomno pri\xc4\x8dajo o njenih afro-brazilskih koreninah.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. stoletju si je Portugalska prisvojila enega najve\xc4\x8djih ozemljskih teritorijev kolonialnih imperijev, vendar ji je za kolonizacijo primanjkovalo ljudi, \xc5\xa1e posebej delavcev. Zaradi tega primankljaja se je Portugalska, tako kot ve\xc4\x8dina evropskih kolonialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav, odlo\xc4\x8dila za uporabo su\xc5\xbeenjstva. V prvem stoletju je bila njena glavna ekonomska aktivnost v koloniji pridelovanje in predelovanje sladkornega trsa. S tem namenom so bile ustanovljene velike planta\xc5\xbee, imenovane engenhos, ki so bile odvisne od su\xc5\xbeenjskega dela. Su\xc5\xbenji, ki so \xc5\xbeiveli v nehumanih in poni\xc5\xbeujo\xc4\x8dih razmerah , so bili prisiljeni na te\xc5\xbeko delo in bili pogosto fizi\xc4\x8dno kaznovani za \xc5\xbee manj\xc5\xa1e nespodobno ravnanje. Kljub desjtvu, da so su\xc5\xbenji velikokrat bili \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od kolonialistov, so bili upori redki. Vzroki za to so bili razli\xc4\x8dni\xc2\xa0; pomankanje oro\xc5\xbeja, strogi kolonialni zakoni, nesoglasja med skupinami su\xc5\xbenjev, ki so prihajali iz razli\xc4\x8dnih delov Afrike, in pa slabo poznavanje novega ozemlja ter njegove okolice._NEWLINE_V tem okolju je bila Capoeira rojena kot preprosto upanje za pre\xc5\xbeivetje. Bila je orodje s katerim je neopremljen pobegli su\xc5\xbeenj lahko pre\xc5\xbeivel v neznanem, neprijaznem okolju in lahko kljuboval lovu capit\xc3\xa3es-do-mato, oboro\xc5\xbeenim in opremljenim kolonialisti\xc4\x8dnim agentom, katerih naloga je bila iskanje in ujetje pobeglih.\n_START_SECTION_\nQuilombos\n_START_PARAGRAPH_\nPobegli su\xc5\xbenji so se zdru\xc5\xbeevali in ustanavljali quilombos. Quilombos so bili primitivni zaselki na te\xc5\xbeko dostopnih in oddaljenih krajih. Nekateri so hitro rastli in s tem pritegnili ne le ve\xc4\x8d ube\xc5\xbenikov, temve\xc4\x8d tudi avtohtono prebivalstvo Brazilije ter Evropejce, ki so sku\xc5\xa1ali ube\xc5\xbeati kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu ekstremizmu. Nekateri so zrasli do te mere, da so postali ogromne neodvisne multietni\xc4\x8dne entitete._NEWLINE_Vsakodnevno \xc5\xbeivljenje v quilombu je omogo\xc4\x8dalo poleg svobode tudi o\xc5\xbeivljanje tradicionalnih kulturnih prvin, ki so bile pod kolonialnimi zakoni zatrte. V takem multietni\xc4\x8dnem okolju, ki je bilo neprestano ogro\xc5\xbeeno s strani portugalskih kolonialnih oboro\xc5\xbeenih \xc4\x8det, se je Capoeira iz orodja pre\xc5\xbeivetja razvijala v borbeno ve\xc5\xa1\xc4\x8dino osredoto\xc4\x8deno na vojno stanje. In this kind of multi-ethnic community, constantly threatened by Portuguese colonial troops, capoeira evolved from a survival tool to a martial art focused on war._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji quilombo, Quilombo dos Palmares, je bil sestavljen iz veliko vasi in je obstajal ve\xc4\x8d kot stoletje dolgo. Do\xc5\xbeivel je vsaj 24 manj\xc5\xa1ih napadov in 18 kolonialnih invazij. Vsi napadi so bili uspe\xc5\xa1no obranjeni. Portugalski vojaki so opisovali, da se je borec iz quilomba branil z nenavadnimi borbenimi tehnikami in da je bil potreben ve\xc4\x8d kot en konjenik, \xc4\x8de si hotel ujeti enega. Guverner province je izjavil, da je te\xc5\xbeje premagati en quilombo kot nizozemsko vojsko.\n_START_SECTION_\nUrbanizacija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1808 je princ in bodo\xc4\x8di kralj Dom Jo\xc3\xa3o VI skupaj s celotnim portugalskim dvorom pobegnil v Brazilijo. Razlog je bila Napoleonova invazija na Portugalsko. Kolonija, katera je bila do tega trenutka izkori\xc5\xa1\xc4\x8dana le zaradi svojih naravnih virov in pridelkov planta\xc5\xbe, se je kon\xc4\x8dno za\xc4\x8dela razvijati kot narod.  Portugalski monopol se je kon\xc4\x8dal, ko so se brazilska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da odprla za trgovanje \xc5\xa1e z drugimi narodi. Ra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da mesta so pridobivala na pomembnosti in Brazilcem je bilo dovoljeno izdelovati navadne izdelke, kar je bilo prej uvo\xc5\xbeeno le iz Portugalske (npr. steklo)._NEWLINE_Zabele\xc5\xbebe vade\xc4\x8dih Capoeire obstajajo vse od 18. stoletja dalje v Rio de Janeiru, Salvadorju in Recifu. Velika mesta so rasla in potreba po su\xc5\xbenjih se je pove\xc4\x8dala. S tem je tudi Capoeira pridobivala na pomembnosti in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti vade\xc4\x8dih. Bila pa je tudi pogosto uporabljena proti kolonialnim stra\xc5\xbeam v Riu, tako da jo je kolonialna vlada sku\xc5\xa1ala zatreti in vzpostavila razli\xc4\x8dne fizi\xc4\x8dne kazni._NEWLINE_Ob\xc5\xa1irno zajeti podatki policije v 19. stoletju o pridr\xc5\xbeanju mnogo su\xc5\xbenjev in svobodnih ljudi zaradi vadbe Capoeire:_NEWLINE__NEWLINE_     _NEWLINE_" Od 288 su\xc5\xbenjev zaprtih v zaporu Calabou\xc3\xa7o med letoma 1857 in 1858 jih je bilo 80 (31%)   aretiranih zaradi Capoeire in samo 28 (10, 7%) zaradi pobega. Od 4303 aretiranih v Riu leta 1862 jih je bilo 404 pridr\xc5\xbeanih (skoraj 10%) zaradi Capoeire."\n_START_SECTION_\nKonec su\xc5\xbeenjstva in prepoved Capoeire\n_START_PARAGRAPH_\nDo konca 19. stoletja je bilo v Brazilskem Cesarstvu su\xc5\xbeenjstvo odpravljeno. Razlogi so bili razli\xc4\x8dni; napadi milic iz quilombov na planta\xc5\xbee, ki so se \xc5\xa1e poslu\xc5\xbeevale su\xc5\xbeenjstva, nesodelovanje brazilske vojske pri lovljenju su\xc5\xbenjev ube\xc5\xbenikov in vse ve\xc4\x8dje pojavljanje abolicionisti\xc4\x8dnih gibanj. Cesarstvo je sku\xc5\xa1alo umiriti problematiko z zakoni o zamejevanju su\xc5\xbeenjstva, vendar je Brazilija 13. maja leta 1888 nehala priznavati institucijo su\xc5\xbeenjstva s sprejetjem zakona Lei \xc3\x81urea (Zlati Zakon), uzakonjen v cesarskem parlamentu in podpisan od Princese Isabele._NEWLINE_Po nastopu zakona pa so se svobodni nekdanji su\xc5\xbenji po\xc4\x8dutili zapostavljene. Ve\xc4\x8dina jih ni imela kje \xc5\xbeiveti, niso dobili dela in so bili s strani brazilske dru\xc5\xbebe prezrti; videni so bili kot leni delavci. Hkrati se je pove\xc4\x8dalo tudi priseljevanje ljudi iz Evrope in Azije, kar je \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbeilo nekdanjim su\xc5\xbenjem dostopnost do dela._NEWLINE_Capoeiristi so kmalu za\xc4\x8deli uporabljati svoje ve\xc5\xa1\xc4\x8dine v nekonvencionalne namene; kriminalne zdru\xc5\xbebe in vojni gospodarji so jih najemali za telesne stra\xc5\xbearje in najete morilce, v Riu so skupine capoeristov, imenovane maltas, za\xc4\x8dele pleniti po mestu. Leta 1890 je nedavno razgla\xc5\xa1ena Republika Brazilija odredila prepoved Capoeire po celi dr\xc5\xbeavi. Stanje dru\xc5\xbebe v prestolnici je bilo kaoti\xc4\x8dno in policija je poro\xc4\x8dala o Capoeiri kot o prednosti pri bojevanju._NEWLINE_Po prepovedi je bil katerikoli dr\xc5\xbeavljan, ki je uporablja Capoeiro v pretepu ali kakorkoli druga\xc4\x8de izvajal oziroma vadil to ve\xc5\xa1\xc4\x8dino, aretiran, mu\xc4\x8den in pogosto pohabljen s strani policije. Roda de capoeira, kot ena izmed oblik kulturne prakse, je bila izvajana na odro\xc4\x8dnih krajih, pogosto s postavljeno stra\xc5\xbeo, ki bi opozorila na pribli\xc5\xbeajo\xc4\x8do se policijo.\n_START_SECTION_\nLuta Regional Baiana\n_START_PARAGRAPH_\nDo 1920-ih let je represija po\xc4\x8dasila upadala. Mestre Bimba iz Salvadorja je bil mo\xc4\x8dan borec v legalnih in ilegalnih borbah, kjer je spoznal tudi svojega bodo\xc4\x8dega u\xc4\x8denca Cisnado Lima. Oba sta bila mnenja, da Capoeira izgublja svoje borbene prvine zaradi vse ve\xc4\x8dje uporabe ve\xc5\xa1\xc4\x8dine za animiranje turistov. Bimba je za\xc4\x8del razvijati prvo sitemati\xc4\x8dno metodo treninga za Capoeiro in leta 1932 je ustanovil prvo \xc5\xa1olo Capoeire. Vendar je bilo ime Capoeira \xc5\xa1e vedno ilegalno, zato mu je Cisnando svetoval, da svoj stil raje poimenuje Luta Regional Baiana (Regionalna borba iz Baiane)._NEWLINE_Leta 1937 je z dovoljenjem Salvadorskega Sekretarja za Izobrazbo (Secretaria da Educa\xc3\xa7\xc3\xa3o, Sa\xc3\xbade e Assist\xc3\xaancia de Salvador) Bimba ustanovil \xc5\xa1olo imenovano Centro de Cultura F\xc3\xadsica e Luta Regional. Njegovo delo je bilo zelo dobro sprejeto in je pou\xc4\x8deval Capoeiro tudi mestni kulturni eliti. Do leta 1940 je Capoeira kon\xc4\x8dno izgubila kriminalno konotacijo in bila legalizirana._NEWLINE_Regionalni stil Bimbe je zasen\xc4\x8dil tradicionalne Capoeriste, ki \xc5\xa1e vedno niso u\xc5\xbeivali zaupanja dru\xc5\xbebe. To se je za\xc4\x8delo spreminjati, ko je leta 1941 Vicente Ferreira Pastinha ustanovil Centro Esportivo de Capoeira Angola (CECA), locirano v Pelorinhu, soseski v Salvadorju. Ta \xc5\xa1ola je privabljala veliko tradicionalnih Capoeristov. S slovesom CECA je tradicionalni stil dobil ime Capoeira Angola. Ime izvira iz besedne zveze brincar de angola (igranje Angole), ki je bila v 19. stoletju ponekod v rabi. Polastili so se je tudi drugi mojstri, ki niso nujno sledilo stilu Pastinhe.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes Capoeira ni le borilna ve\xc5\xa1\xc4\x8dina, ampak aktivni na\xc4\x8din izvoza brazilske kulture po celem svetu. Od 70-ih let prej\xc5\xa1nega stoletja so \xc5\xa1tevilni mojstri emigrirali v druge dr\xc5\xbeave z namenom pou\xc4\x8devanja Capoeire. Le ta je prisotna \xc5\xbee v mnogo dr\xc5\xbeavah po vseh kontinentih sveta in vsako leto v Brazilijo privabi tiso\xc4\x8de u\xc4\x8dencev Capoeire. Tuji u\xc4\x8denci se trudijo nau\xc4\x8diti tudi Portugal\xc5\xa1\xc4\x8dine, da bi lahko ve\xc5\xa1\xc4\x8dino bolj\xc5\xa1e spoznali in se \xc5\xa1e bolj poglobili v njo. Ugledni in priznani mojstri pogosto u\xc4\x8dijo v tujini in ustanavljajo svoje \xc5\xa1ole. Tako so predstavitve Capoeire, ki so bolj teatralne, s poudarkom na akrobatiki, kot pa borbene, pogost pojav po celem svetu._NEWLINE_Kjub temu je borbeni aspekt \xc5\xa1e vedno zelo prisoten, ampak manj o\xc4\x8diten in je zato ve\xc4\x8dkrat prezrt s strani ne-vade\xc4\x8dih. Lokav\xc5\xa1\xc4\x8dina je vedno prisotna in zelo dobri Capoeristi so sposobni celo neposreden napad izvesti takoi, da izgleda kot prijateljska gesta._NEWLINE_Simbol brazilske kulture, simbol etni\xc4\x8dnega amalgama, ki karakterizira Brazilijo, simbol odpora proti represiji; Capoeira je nedvomno spremenila podobo Brazilije in postala simbol ponosa Brazilcem. Uradno tvori tudi del nelo\xc4\x8dljive kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Brazilije.\n_START_SECTION_\nTehnike\n_START_PARAGRAPH_\nCapoeira je hitra in vsestranska borilna ve\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je bila v preteklosti osredoto\xc4\x8dena na boju proti skupini nasprotnikov ali v primeru tehni\xc4\x8dne prednosti. _NEWLINE_Slog poudarja uporabo celotnega spodnjega dela telesa za izvedbo udarcev, spotikov in podiranja nasprotnika in zgornji del telesa, da pomaga tem gibom in za ob\xc4\x8dasne napade z zgornjim delom telesa. Ima lastnosti vrste zapletenih polo\xc5\xbeajev in dr\xc5\xbee telesa, ki naj bi se zveri\xc5\xbeile v neprekinjenem toku gibanj, z namenom izvedbe udarcev, umikov in gibanj ne da bi prekinili gibanje, ki izra\xc5\xbea slog z nepredvidljivimi in vsestranskimi elementi._NEWLINE_Ginga (dobesedno: zibanje naprej in nazaj, nihanje) je temeljni premik v capoeiri, je pomembna za napad in obrambne namene. Ima dva glavna cilja. Eden je, da se capoeirista obdr\xc5\xbei v stanju nenehnega gibanja, kar prepre\xc4\x8duje da bi bil lahka tar\xc4\x8da. Drugi cilj, je uporaba zavajajo\xc4\x8dih gibov, z namenom preslepitve nasprotnika, da se ta odprte za napad ali protinapad._NEWLINE_Napadi v capoeiri temeljijo na izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju prilo\xc5\xbenosti, in \xc4\x8deprav so gibi zavajajo\xc4\x8di ali izvedeni kot triki, morajo biti natan\xc4\x8dni in odlo\xc4\x8dni, kot je neposreden udarec v glavo, obraz, bistveni del telesa, ali mo\xc4\x8dnim podiranjem nasprotnika. Ve\xc4\x8dina napadov v capoeiri je izvedena z nogami, kot so neposredni udarci ali udarci z obratom in vrtenjem, podiranjem nasprotnika z udarci in prijemi spodnjega dela nog, ali udarci s koleni. Udarci s komolci, pestmi, dlanjo in druge oblike podiranja nasprotnika zaklju\xc4\x8dujejo glavni seznam. Zelo pomemben protinapad je tudi udarec z glavo._NEWLINE_Obramba temelji na na\xc4\x8delu ne-upiranja, kar pomeni izogibanje napadu z umikanjem, namesto blokiranja. Umiki se imenujejo esquivas in so odvisni od smeri napada in namena tistega ki se brani. Mogo\xc4\x8de jih je izvesti stoje ali z naslonom roke na tla. Blokiranje napada se izvaja samo, ko je esquiva popolnoma neizvedljiva. Ta strategija omogo\xc4\x8da hitre in nepredvidljive protinapade, mo\xc5\xbenost da se osredoto\xc4\x8dimo na ve\xc4\x8d kot enega nasprotnika, ter mo\xc5\xbenost da se soo\xc4\x8dimo praznih rok proti oboro\xc5\xbeenem nasprotniku._NEWLINE_Niz obratov in akrobacij (kolo se imenuje AU ali prehoden polo\xc5\xbeaj imenovan Negativa) omogo\xc4\x8da capoeiristu hitro premagati poskus podiranja s strani nasprotnika ali izgubo ravnote\xc5\xbeja, ter postavitev okoli nasprotnika in v pripravljen polo\xc5\xbeaj za napad. Prav ta kombinacija napadov, obrambe in mobilnosti, daje capoeiri njeno prepoznavno "preto\xc4\x8dnost" in koreografiji podoben stil.\n_START_SECTION_\nOro\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi ve\xc4\x8dino svoje zgodovine v Braziliji, capoeira je vklju\xc4\x8devala oro\xc5\xbeje in uporabo oro\xc5\xbeja, kar ji je dalo prispodobo uli\xc4\x8dne borilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Capoeiristas so obi\xc4\x8dajno nosili no\xc5\xbee in ostro oro\xc5\xbeje, skrite v notranjosti glasbil imenovanih Berimbau, ali so berimbau uporabili kot oro\xc5\xbeje z dodajanjem rezila na njegovo konico. No\xc5\xbe ali britvico so tudi uporabljali pri uli\xc4\x8dnih "rodah" (borilni krog) proti sovra\xc5\xbenem nasprotniku. Druga skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da za oro\xc5\xbeje, so bili klobuki in sen\xc4\x8dniki._NEWLINE_Mestre Bimba je vklju\xc4\x8dil, v njegovih naukih, "curso de especializa\xc3\xa7\xc3\xa3o" specializacije, v katerih bi se u\xc4\x8denci pou\xc4\x8devali o za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred no\xc5\xbei in pi\xc5\xa1tolami, kot tudi uporabo no\xc5\xbea, ravne britve, kose, kija, chanfolo (dvorezno bodalo), fac\xc3\xa3o (ma\xc4\x8deta) in tira-Teima (trsni me\xc4\x8d). Po kon\xc4\x8danem izobra\xc5\xbeevanju, so u\xc4\x8denci prejeli rde\xc4\x8d \xc5\xa1al, ki je ozna\xc4\x8deval njihovo specializacijo. Uporabo navedenih metod so prakticirali samo dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. Bolj znana in bolj pogosta uporaba oro\xc5\xbeja s strani Mestre Bimba in njegovih u\xc4\x8dencev bila vadba, ki se je nana\xc5\xa1ala na razoro\xc5\xbeitev nasprotnika._NEWLINE_Tovrstno usposabljanje z oro\xc5\xbejem, je v dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih skoraj povsem odsotno v Capoeiri, vendar nekatere skupine \xc5\xa1e vedno vadijo uporabo britvice za obredno uporabo v rodah.\n_START_SECTION_\nCapoeira kot igra\n_START_PARAGRAPH_\nIgranje capoeire je igra in na\xc4\x8din prakticiranja uporabe gibov capoeire v simuliranem boju. To se lahko igra kjerkoli, vendar ponavadi poteka v Rodi. Med igro se uporablja ve\xc4\x8dino gibov capoeire, vendar capoeiristas se obi\xc4\x8dajno izogibajo uporabi udarcev s pestmi in komolcem, razen v primeru zelo agresivne igre._NEWLINE_Igra obi\xc4\x8dajno ni osredoto\xc4\x8dena na podiranje in po\xc5\xa1kodovanje nasprotnika, temve\xc4\x8d poudarja spretnosti. Capoeiristas pogosto raje uporabljajo gibe s katerimi onemogo\xc4\x8dijo nasprotnika, to so spotiki kot je rasteira, pri tem se nasprotnik hitro opomore in vrne v igro. Prav tako se zelo pogosto uporablja na\xc4\x8din upo\xc4\x8dasnitve udarca, nekaj centimetrov pred ciljem, ter tako capoeirista uveljavi premo\xc4\x8d, brez po\xc5\xa1kodovanja nasprotnika. \xc4\x8ce se nasprotnik o\xc4\x8ditno ne more pravo\xc4\x8dasno umakniti, se udarec ne izvede do konca. Vendar igra je lahko veliko bolj agresivna in nevarna, v primeru ko igrajo capoeristas z ve\xc4\x8d znanja. Capoeiristas se izogibajo prikaza te vrste agresivne igre v predstavitvah za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost.\n_START_SECTION_\nRoda\n_START_PARAGRAPH_\nRoda je krog, ki ga tvorijo capoeiristas z vklju\xc4\x8ditvijo glasbil in petja, kjer vsak udele\xc5\xbeenec poje tradicionalne pesmi in ploska z rokami v ritmu glasbe. Dva capoeiristas vstopita v Rodo in igrajo igro po ritmu, ki ga narekuje ritem glasbe. Igra se kon\xc4\x8da, ko eden od glasbenikov, ki igra na Berimbau, dolo\xc4\x8di konec igre. tudi tako ko se eden od capoeiristas izlo\xc4\x8di ali zapusti igro in ko se drug capoeirista vklju\xc4\x8di v igro, tako da za\xc4\x8dnete igrati, z enim od igralcev._NEWLINE_V Rodi je prisoten vsak kulturni vidik capoeire. Akrobacije, ki so sestavni del igre, so bolj pogoste v predstavitveni Rodi, ter manj pogoste v resni rodi. Spotiki, pa so pogosti v resni Roda, vendar redko videni v predstavitvah.\n_START_SECTION_\nBatizado\n_START_PARAGRAPH_\nBatizado (lit. krst) je slavnostna roda, kjer novi u\xc4\x8denci dobijo priznanje in naziv capoeiristas in zaslu\xc5\xbeijo svojo prvo diplomo. Tudi bolj izku\xc5\xa1eni \xc5\xa1tudenti lahko napredujejo, odvisno od njihovega napredka in osvojenega znanju gibov, udarcev, akrobacij in kulture capoeire. V Capoeiri Regional pri Mestre Bimba, je batizado, prva igra novega \xc5\xa1tudenta ob zvoku in ritmu Berimbaua._NEWLINE_\xc5\xa0tudent vstopi v Rodo proti capoeiristu vi\xc5\xa1jega ranga (u\xc4\x8ditelj ali mojster) in obi\xc4\x8dajno se igra kon\xc4\x8da s podiranjem u\xc4\x8denca. V nekaterih primerih se lahko bolj izku\xc5\xa1eni capoeirista odlo\xc4\x8di da je podiranje nepotrebno. Po igri v rodi, se obi\xc4\x8dajno novem capoeristi, podeli priznanje v obliki vrvi - pasu.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nGlasba je sestavni del capoeire. Ta dolo\xc4\x8da tempo in stil igre, ki se igra v Rodi. Ritem glasbe vodi tradicionalni instrument, ki se imenuje Berimbau. Ritem je lahko razli\xc4\x8den od zelo po\xc4\x8dasnega do zelo hitrega, odvisno od sloga Rode.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xa1trumenti\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xa1trumenti so v rodi razporejeni v vrsti, imenovano Bateria. Baterio tradicionalno sestavljajo trije berimbaui (in\xc5\xa1trument sestavlja lesen lok z eno struno po kateri se udarja s palico in pritrjeno bu\xc4\x8do za globino zvoka), dva pandeira (tamburin), trije atabaques (boben), ena Agogo in eno Ganza, vendar se ta format lahko razlikuje glede na tradicijo Capoeira skupine ali sloga rode._NEWLINE_Berimbau je vodilni instrument, ki dolo\xc4\x8da tempo in stil glasbe in igre. Dva berimbaua oddajata nizek zvok in tvorita osnovo (imenovana Berra-boi in medio) dokler Berimbau ki oddaja visok zvok (imenovano viola) naredi variacije in improvizacije. Drugi in\xc5\xa1trumenti morajo slediti ritem Berimbaua, lahko improvizirajo vendar v manj\xc5\xa1i meri, odvisno od glasbenega sloga skupine._NEWLINE_Capoeiristi spreminjajo svoj na\xc4\x8din igranja glede na ritem Berimbaua, ki dolo\xc4\x8da hitrost, stil in agresivnost. Od tukaj izhaja, da je glasba tista, ki vodi igro Capoeire.\n_START_SECTION_\nPesmi\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge pesmi se pojejo v obliki "klic in odgovor", na\xc4\x8din kje refren pojejo vsi prisotni capoeristi. Capoeiristi pojejo o razli\xc4\x8dnih temah. Nekatere pesmi so o zgodovini ali zgodbah znanih capoeiristov. Druge pesmi spodbujajo igralce, da igrajo bolje. Nekatere pesmi so o tem, kaj se dogaja v Rodi. V\xc4\x8dasih so pesmi o \xc5\xbeivljenju in izgubljeni ljubezni. Druge imajo lahkotna in igriva besedila._NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tiri osnovne vrste pesmi v capoeiri, the Lada\xc3\xadnha, Chula, Corrido in Quadra. Lada\xc3\xadnha je pripovedna solo pesem in se poje samo na za\xc4\x8detku Rode, pogosto s strani Mestrea (mojster) ali najbolj spo\xc5\xa1tovanega prisotnega capoeirista. Solu sledi louva\xc3\xa7\xc3\xa3o, klic in odgovor je vzorec, ki se obi\xc4\x8dajno zahvaljuje Bogu in mestreu-mojsteru. Vsak klic se obi\xc4\x8dajno ponovi besedo za besedo, od strani vseh prisotnih. Chula je pesem, kjer je vloga pevca veliko ve\xc4\x8dja kot odziv chorusa-zbora. Corrido je pesem, kjer sta pev\xc4\x8dev del in odgovor zbora enaka, obi\xc4\x8dajno dva verza za dva odgovora. Quadra je pesem, v kateri se isti verz ponovi \xc5\xa1tirikrat._NEWLINE_Capoeira pesmi lahko govorijo o skoraj vseh temah, o zgodovinski resnici, znanih capoeiristih, \xc5\xbeivljenjskih dejstvih, skritih sporo\xc4\x8dil za igralce. Improvizacija je tudi zelo pomembna, med petjem pesmi, glavni pevec lahko zamenja besedilo, ter pove nekaj, kar se dogaja v ali zunaj Rode.\n_START_SECTION_\nSistem pasov\n_START_PARAGRAPH_\nCapoeira zaradi svojega porekla nikoli ni imela enotnosti ali splo\xc5\xa1nega dogovora pri napredovanju. Razvrstitev ali sistem napredovanja sledi isti poti, vendar nikoli ni obstajal sistem razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja, ki bi ga sprejela ve\xc4\x8dina mojstrov. To pomeni, da je stopnja napredovanja odvisna od tradicije skupine._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1i sistem je uporaba obarvane vrvi, imenovane corda ali cord\xc3\xa3o, vezane okoli pasu. Nekateri mojstri uporabljajo razli\xc4\x8dne sisteme ali celo sploh nobenega sistema. Pasovi dolo\xc4\x8dajo stopnjo znanja vade\xc4\x8dega, njegove zavzetosti na treningih, napredovanja, truda in sodelovanja, pri delovanju dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Obstaja veliko entitet (lig, zvez in zdru\xc5\xbeenj), ki so posku\xc5\xa1ali poenotiti sistem diplomiranja. Najbolj obi\xc4\x8dajen je sistem konfederacije Brasileira de Capoeira (Konfederacija Brazilske capoeire), ki sprejema vrvi z barvami brazilske zastave, zelene, rumene, modre in bele barve. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav se \xc5\xa1iroko uporablja z mnogimi majhnimi razli\xc4\x8dicami, mnoge velike in vplivne skupine \xc5\xa1e vedno uporabljajo razli\xc4\x8dne sisteme, na primer, v skupini Porto da Barra, ki uporablja pasove, ki pripovedujejo o brazilski su\xc5\xbeenjskski zgodovini. Celo sistem Confedera\xc3\xa7\xc3\xa3o Brasileira de Capoeira ni splo\xc5\xa1no sprejet kot glavni capoeirski glavni predstavnik._NEWLINE_V velikem \xc5\xa1tevilu skupin (predvsem \xc5\xa1olah Angole) ni vidnega sistema razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja. Vendar \xc5\xa1e vedno lahko obstaja ve\xc4\x8d statusov: \xc5\xa1tudent, treinel, profesor, kontramestre in mestre, vendar pogosto brez kordov (pasov). Razlogi, da se ne uporablja pasni sistem, lahko vklju\xc4\x8duje dejstvo, da obstaja toliko razli\xc4\x8dnih sistemov pasov ter, da so bili pasovi uvedeni \xc5\xa1ele kasneje v zgodovini capoeire.'