b"\n_START_ARTICLE_\nVeliki briljantni val\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki briljantni val\xc4\x8dek je dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dna drama Draga Jan\xc4\x8darja. Napisana in izdana je bila leta 1985. Gre za dramo v treh dejanjih (devet, sedem in \xc5\xa1tirje prizori)._NEWLINE_Jan\xc4\x8dar je zanjo \xc5\xbee pred krstno izvedbo (1985) prejel Grumovo nagrado za najbolj\xc5\xa1e dramsko besedilo. V o\xc5\xbejem izboru so bila \xc5\xa1e dela Ljubiti Milana Jesiha, Altamira Emila Filip\xc4\x8di\xc4\x8da, Lepotica in zver Iva Svetine ter Igra za igro Dominika Smoleta. Leta 1985 je za Val\xc4\x8dek prejel tudi Sterijevo nagrado v Novem Sadu. Zvone \xc5\xa0edlbauer je prejel nagrado Bor\xc5\xa1tnikovega sre\xc4\x8danja za re\xc5\xbeijo, Vlado Novak za vlogo Simona Vebra v mariborski uprizoritvi, v ljubljanski uprizoritvi je za vlogo Volodje prejel nagrado Boris Cavazza._NEWLINE_Takoj po knji\xc5\xbeni izdaji in obeh premierah je kritika za\xc4\x8dela poudarjati tematsko povezanost Velikega briljantnega val\xc4\x8dka in dela Disident Arno\xc5\xbe in njegovi, ki predstavlja njegov gledali\xc5\xa1ki prvenec. Lado Kralj tako pravi, da je dogajanje v Val\xc4\x8dku opisano s tehniko drame absurda, prete\xc5\xbeno v obliki groteske, katero najdemo \xc5\xbee v drami  Disident Arno\xc5\xbe in njegovi.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne osebe so Simon Veber, Doktor, Volodja, Klara, Ljubica,  Emerik, Savel Pavel, Rajko idr. Simon Veber je prisilno hospitaliziran v zavod z imenom Svoboda osvobaja. Tam hranijo Simonovo raziskovalno delo ter poro\xc4\x8dilo o vsakr\xc5\xa1nih njegovih izjavah, iz \xc4\x8desar sklepajo, da simpatizira z osrednjim likom svojih raziskav, poljskim vstajnikom Drohojowskim. Simona hodi v zavod obiskovat \xc5\xbeena Klara, ki je pristala in podpisala, da bo za\xc4\x8dasno ostal v zavodu. Prepri\xc4\x8dana je, da njen mo\xc5\xbe potrebuje terapijo, ki ga bo ozdravila alkoholizma in njegovih izpadov. Simon spozna, da ga ho\xc4\x8dejo v zavodu razosebiti in navsezadnje tudi pohabiti. Doktorja, bolni\xc4\x8darja Volodjo ter \xc5\xbeeno Klaro posku\xc5\xa1a zaman prepri\xc4\x8dati, da z njim ni ni\xc4\x8d narobe. Pritiski nanj se ve\xc4\x8dajo, nato se zgodi poseg, ki Simona usodno zaznamuje. Ko mu amputirajo zdravo nogo, Simon spregovori po poljsko, dobi vstajni\xc5\xa1ko uniformo in postane Drohojowski. Volodja prevzame oblast v zavodu in priredi ples. Ker je ponedeljek, se jim v zavodu pridru\xc5\xbei novinec, ki trdi, da je sam Chopin, sede za klavir in odigra najbolj\xc5\xa1o izvedbo Briljantnega val\xc4\x8dka.\n_START_SECTION_\nInterpretacija\n_START_PARAGRAPH_\nIgra se dogaja v zavodu z imenom Svoboda osvobaja. To ime spominja na izraz iz druge svetovne vojne, ki je bil napisan v nem\xc5\xa1kih koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih \xe2\x80\x93 Delo osvobaja (Arbeit macht frei). Jan\xc4\x8dar pa naj bi, kot pravi Lado Kralj, preko nacizma meril na komunizem, \xc5\xa1lo naj bi za ustanovo, kamor so v Sovjetski zvezi zapirali preve\xc4\x8d kriti\xc4\x8dne posameznike. V drami gre za psihiatri\xc4\x8dno ustanovo zaprtega tipa, iz katerega ni vrnitve. V njej \xc2\xbbzdravijo\xc2\xab\xc2\xa0oziroma preosebljajo dru\xc5\xbebi \xc5\xa1kodljive osebe. Dogajanje je postavljeno v sodobnost; strnjeno in omenjeno je na \xc4\x8das od ponedeljka do ponedeljka._NEWLINE_Naslov Veliki briljantni val\xc4\x8dek je aluzija na skladbo Frederica Chopina z naslovom Grande valse brillante v Es-duru. Andrej Inkret pravi, da je Chopinov val\xc4\x8dek v drami prisoten kot metafora za odsotno, za \xc2\xbbdruga\xc4\x8dno\xc2\xab, za \xc5\xbeeljo, svobodo ter tudi za izgubljeno identiteto._NEWLINE_Seweryn Drohojowski, v katerega se v drami prelevi Simon Veber, naj bi bil poljski oficir v Napoleonovi armadi. Novembra 1830 se je udele\xc5\xbeil var\xc5\xa1avske vstaje proti Rusiji, leta 1833 je emigriral. Pot ga je vodila tudi preko slovenskega ozemlja. Andrej Inkret navaja, da naj bi si med potjo dvakrat zlomil nogo, v njej naj bi se mu zaredili \xc4\x8drvi, ker se ni nih\xc4\x8de od mimoido\xc4\x8dih zmenil zanj, ko je le\xc5\xbeal v jarku. V nobenem dokumentu pa naj ne bi bilo dokaza, da so Drohojowskemu to nogo tudi odrezali. Pri\xc4\x8devanje o njem je ohranjeno v korespondenci Poljaka Emila Korytka. Poljski vstajnik Drohojowski, kot pravi Toma\xc5\xbe Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d, je do skrajnosti groteskna podoba nezmo\xc5\xbenosti posameznikove svobode in akcije v imenu svobode v od\xc4\x8daranem svetu Velikega briljantnega val\xc4\x8dka. _NEWLINE_Osrednja tema drame je nasilje dr\xc5\xbeave nad posameznikom. Toma\xc5\xbe Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d pravi, da je neobvladljivost obsojana na norost, da je treba vsak zametek samostojnosti in individualnosti kaznovati z zaprtjem v kaoti\xc4\x8dni sistem obra\xc4\x8dunavanja s posameznikom._NEWLINE_Temeljna ideja drame: posameznikova svoboda, ki bi \xc4\x8dloveku omogo\xc4\x8dala odlo\xc4\x8danje o lastni usodi in uravnavanje svojega po\xc4\x8detja z vso odgovornostjo, postane vpra\xc5\xa1ljiva, navajata Vida Udovi\xc4\x8d-Medved in Helga Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d. Umetnost in znanost ukinjata svojo avtonomnost in postajata skorumpirani. Vrednotenje umetnikov v dru\xc5\xbebi je, kot pravita, poplitveno in \xc5\xa1ablonizirano. Upor posameznika proti oblasti je obsojeno na propad. Le tistim, ki slu\xc5\xbeijo vladajo\xc4\x8di ideologiji, pa je omogo\xc4\x8deno politi\xc4\x8dno delovanje._NEWLINE_Metafora, kot pravi Andrej Inkret, zavzema v Val\xc4\x8dku privilegiran polo\xc5\xbeaj, saj se v besedilu najpogosteje ponovi; po njegovem predstavlja osrednjo temo besedila, nosi dramsko fabulo in bistveno opredeljuje nastopajo\xc4\x8de figure. Sleherno dramsko figuro si predstavlja kot metaforo za znamenje razdejane identitete. Pravi, da je re\xc5\xbeiser makedonske uprizoritve Branko Starev razumel zavod Svoboda osvobaja kot prostor globalne metafore \xe2\x80\x93 kot podobe pri\xc4\x8dujo\xc4\x8dega dru\xc5\xbebenega sveta, sam pa zavod Svoboda ozna\xc4\x8di kot simboli\xc4\x8den model dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja sploh oziroma kot metaforo za bistvena dolo\xc4\x8dila dru\xc5\xbebenega reda. Po mnenju Franti\xc5\xa1ka Benharta je vsa drama ena sama metafora za nevzdr\xc5\xbenost eksistence v takih razmerah, kot vladajo v drami; najbolj ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da in vzvi\xc5\xa1ena pa se mu zdi tista na koncu drame, ko v zavod pride \xc5\xa1e drugi Poljak, ki odigra najbolj\xc5\xa1o izvedbo val\xc4\x8dka \xe2\x80\x93 kot prispodoba  ne\xc4\x8desa neskon\xc4\x8dno lepega, \xc4\x8desar pa ni. Smilja Kursar Pupavac pravi, da strokovnjaki za metaforo v zavod pripeljejo osebe, ki v sebi skrivajo neko metaforo, prikrito \xc5\xbeeljo. Ta \xc5\xbeelja je po besedah Andreja Inkreta metafora za svobodo. Kot pravi Franti\xc5\xa1ek Benhart, je stik zavoda z zunanjim svetom enosmeren \xe2\x80\x93 kdor pride vanj, se ne vrne ve\xc4\x8d  nazaj. Na obisk prihajata le oba \xc2\xbbizvedenca za metafore\xc2\xab\xc2\xa0ter Simonova \xc5\xbeena Klara, toda nazadnje morajo v zavodu ostati tudi oni. Kot bi rekel bolni\xc4\x8dar Volodja: \xc2\xbbNih\xc4\x8de ni od zunaj. Vsi smo notri. Vsi smo v.\xc2\xab\xc2\xa0Ta Volodjev izrek ozna\xc4\x8duje Toma\xc5\xbe Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d kot metaforo za stanje sodobnega \xc4\x8dloveka, ki je ujet v usodo 20. stoletja, brezizhodnost \xc4\x8dlovekove eksistence, nemo\xc5\xbenost kakr\xc5\xa1nih koli akcij. _NEWLINE_Vida Udovi\xc4\x8d-Medved pravi, da Simon Veber s svojim raziskovalnim prizadevanjem za spreminjanje dru\xc5\xbebe predstavlja vzporednico Cankarjevim dramskim osebam iz za\xc4\x8detka 20. stoletja: Hlapci (Jerman - u\xc4\x8ditelj), Za narodov blagor (\xc5\xa0\xc4\x8duka - novinar), Kralj na Betajnovi (Maks Krnec - \xc5\xa1tudent). To so uporniki, ki imajo po njeno vsaj za\xc4\x8dasno prostor za politi\xc4\x8dno delovanje, Simonov prestop v dejavnost pa je \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku nepreklicno onemogo\xc4\x8den. Za Cankarjeve upornike pravi, da so bili iz javnega delovanja odstranjeni z upognjenostjo, ubojem in zlo\xc4\x8dinom glavnih akterjev, osamitev Simona Vebra v zavod pa ozna\xc4\x8di kot dru\xc5\xbebeno preventivo, saj njegovo delovanje ni segalo dlje od gostiln, pri oblasteh je strah vzbudila \xc5\xbee njegova nastajajo\xc4\x8da raziskava. Razli\xc4\x8dni so tudi nosilci oblasti, pri Cankarju pravi, da so to pode\xc5\xbeelski \xc5\xbeupniki ali narodni odposlanci, v Val\xc4\x8dku pa vrhunski upravni in politi\xc4\x8dni oblastniki, ki se nikoli neposredno ne soo\xc4\x8dajo s svojimi nasprotniki. _NEWLINE_Za dramo je zna\xc4\x8dilen jezikovno razplasten jezik. Simon Veber in Doktor, oba s fakultetno izobrazbo, govorita v knji\xc5\xbenem pogovornem jeziku. Ni\xc5\xbeja zvrst pogovornega jezika je zna\xc4\x8dilna za Volodjo) ter oba izvedenca za metafore. V besedilu poseben jezikovni vidik predstavljata angle\xc5\xa1ki in poljski jezik. Ljubica ve\xc4\x8dkrat spregovori v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, njeno teko\xc4\x8do angle\xc5\xa1\xc4\x8dino pa ob\xc4\x8duduje govorno tog Volodja. Simon Veber po spreobrnitvi v Poljaka Drohojowskega za\xc4\x8dne govoriti teko\xc4\x8do polj\xc5\xa1\xc4\x8dino. Savel Pavel v vseh dejanjih citira biblijske odlomke. Doberman z oznako jecljavec pa izkazuje nemo\xc4\x8d govorne komunikacije.\n_START_SECTION_\nOdzivi na dramo\n_START_PARAGRAPH_\nDrama Veliki briljantni val\xc4\x8dek ter njegovi uprizoritvi so naleteli na veliko zanimanje in pozitivne odzive. Iz ocen, mnenj in kritik je razvidno, da Draga Jan\xc4\x8darja uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v sam vrh slovenske sodobne dramatike. Marijan Pu\xc5\xa1avec je napovedal, da bo po vsej verjetnosti gledali\xc5\xa1ko prikazovanje tega dela gledali\xc5\xa1ki dogodek leta. Ve\xc4\x8dina je bila glede uprizoritev enotna, da je \xc5\xa1lo za dobre igralske zasedbe, poudarjali so ve\xc4\x8dinoma le glavne like. Bla\xc5\xbe Lukan meni, da sta bistvena akterja drame izvedenca za metafore oziroma policaja, Luka Novak pa pravi, da bi bili za u\xc4\x8dinkovit razvoj dogodkov potrebni le Volodja, Veber, Doktor, Emerik in Chopin. Ivo Ban (Simon Veber), Boris Cavazza (Doktor) ter Polde Bibi\xc4\x8d (Volodja) so najve\xc4\x8dkrat omenjeni in pohvaljeni igralci, sodelovali so v krstni uprizoritvi v Ljubljani. V scenah in kostumih je bilo najve\xc4\x8d razlik, po mnenju Andreja Inkreta in Rape \xc5\xa0uklje so kostumi Alenke Bartl preve\xc4\x8d poudarjali norost. Vasja Predan poda mnenje o mariborski uprizoritvi, pri kateri ga je zmotila razvle\xc4\x8denost dogajanja.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbene izdaje\n_START_PARAGRAPH_\nDelo ima dva ponatisa (leta 1996 in 1997) in naslednje knji\xc5\xbene izdaje v tujini: Velky brilantni val\xc4\x8dik, Franti\xc5\xa1ek Benhart, Paris, 1988. A nagy brilians valcer. A hodito Gallos Orosly, Europa, Budapest, 1989. The great brilliant waltz. Contemporary Slovenian drama. Ljubljana, Slovene writers' Association, 1997. The great brilliant waltz. Slovene theatre and drama post independence, four plays by Slovene playwrights, Oxford, 2007.  La grande valse brillante, piece en trois actes. Paris, L'Espace d'un instant, 2007. The great brilliant waltz. Contemporary Slovenian drama. Center for Slovenian Literature, 2009.\n_START_SECTION_\nUprizoritve v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nKrstna izvedba je bila 6. 3. 1985 na velikem odru SNG Drame Ljubljana. Re\xc5\xbeija: Zvone \xc5\xa0edlbauer, dramaturgija: Boris A. Novak, kostumografija: Alenka Bartl, scenografija: Niko Matul, glasba: Urban Koder. Igralci: Ivo Ban, Milena Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Silva \xc4\x8cu\xc5\xa1in, Polde Bibi\xc4\x8d, Ale\xc5\xa1 Vali\xc4\x8d, Boris Cavazza, Branko Grubar idr._NEWLINE_Druga slovenska premiera se je zgodila le dva dni kasneje: 8. 3. 1985 v Drami SNG Maribor._NEWLINE_Re\xc5\xbeija: zagreb\xc5\xa1ki re\xc5\xbeiser Petar Ve\xc4\x8dek, scenografija: \xc5\xbdeljko Sene\xc4\x8di\xc4\x87, kostumografija: Vlasta Hegedu\xc5\xa1i\xc4\x87, dramaturgija: Tone Partlji\xc4\x8d. Igralci: Vlado Novak, Milena Muhi\xc4\x8d, Irena Varga, Stane Potisk, Marjan Ba\xc4\x8dko, Peter Ternov\xc5\xa1ek idr.\n_START_SECTION_\nUprizoritve v tujini\n_START_PARAGRAPH_\n1985: Veliki briljantni valcer, Dramsko kazali\xc5\xa1te Gavella, Zagreb. Briljantni valcer, Beogradsko pozori\xc5\xa1te, Beograd. Veliki briljantni valcer, Narodno pozori\xc5\xa1te Bosanske krajine, Banja Luka. 1986: Veliki briljantni valcer, Gradsko kazali\xc5\xa1te, Dubrovnik. Golemiot briljanten valcer, Makedonski naroden teater, Skopje. 1989: The Great Brilliant Waltz, Scena Theater, Washington D. C. A Nagy Brillians valcer, Poetefi Szinhaz Veszprem. 1990: Golemijat briljanten vals, Teatr pri Vitiz, Sofija. 1991: Golemijat briljanten vals, Dramati\xc4\x8den teatr Adriana Budevska, Burgas, Bolgarija."