b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8clovek\n_START_SECTION_\nPogoji delovanja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek sodi med toplokrvne organizme, kar pomeni, da s porabo metabolne energije vzdr\xc5\xbeuje stalno telesno temperaturo. To mu omogo\xc4\x8da optimalno delovanje v razmeroma \xc5\xa1irokem razponu temperature okolja.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj \xc4\x8dloveka se pri\xc4\x8dne s spo\xc4\x8detjem - spolnim odnosom med star\xc5\xa1ema, nosilcema dednih lastnosti, ki jih bo podedoval plod. Po osemenitvi jaj\xc4\x8deca v materinem telesu se prek procesa delitve celic po pravilih v genih razvije novo \xc5\xbeivo bitje, ki ga mati okoli 9 mesecev nosi v maternici (nose\xc4\x8dnost), sledi porod, nato se prekine fizi\xc4\x8dna povezava (popkovina) med materjo in otrokom. Po rojstvu \xc4\x8dlovek \xc5\xa1e naprej raste, celice pa se mu, v pravih pogojih, obnavljajo vse do smrti. Kdaj se zarodek \xc5\xbee sme imenovati \xc4\x8dlovek je predmet mnogih debat.\n_START_SECTION_\nRase\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje se pogosto kategoriziramo po rasi ali etni\xc4\x8dni pripadnosti, \xc4\x8deprav je biolo\xc5\xa1ka relevantnost te razdelitve vpra\xc5\xa1ljiva. Delitev temelji na prednikih in vidnih znakih, posebej barvi ko\xc5\xbee in obraznih potezah, pa tudi na manj o\xc4\x8ditnih zna\xc4\x8dilnostih, kot je tveganje za dolo\xc4\x8dene dedne bolezni, npr. anemijo srpastih celic.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovekov razum\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki razum je prete\xc5\xbeno neraziskan. \xc4\x8ceprav dobro poznamo sestavo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih mo\xc5\xbeganov, \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema in sestavo telesa nasploh, nam je prisotnost \xc4\x8dlovekovega razuma \xc5\xa1e vedno uganka. Dejstvo je, da imajo \xc5\xbeivali in rastline mo\xc5\xbenost odzivanja na dogodke tako, da imajo najve\xc4\x8djo korist, in nedvomno tako deluje tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki razum, a vseeno je na\xc5\xa1e obna\xc5\xa1anje zelo druga\xc4\x8dno, najverjetneje zaradi zelo velikega spomina. Razum (racio) je po definiciji obna\xc5\xa1anje, ki prinese najve\xc4\x8djo korist, a \xc4\x8dlovek kljub temu, da ima najve\xc4\x8dje razumske sposobnosti pod dolo\xc4\x8denimi pogoji deluje povsem neracionalno.\n_START_SECTION_\nZavest\n_START_PARAGRAPH_\nGre za zaznavanje dogodkov ter njihovo vrednotenje. Zavest je poznana pod pojmom objektivni um, pamet ali kar mo\xc5\xbegani. Gre namre\xc4\x8d za tisti del uma, ki na osnovi \xc4\x8dutil (torej sluha, vonja, tipa, okusa in vida) zaznava oz. sprejema signale in na temelju le-teh z dole\xc4\x8denimi procesi sprejema odlo\xc4\x8ditve._NEWLINE_Na zavest lahko vplivamo oz. jo imamo ves \xc4\x8das pod nadzorom, prav tako pa lahko tudi spreminjamo odlo\xc4\x8ditve, ki jih sprejema.\n_START_SECTION_\nSamozavest\n_START_PARAGRAPH_\nJe poznavanje svojih lastnosti, lastnosti zunanjega sveta, ter poznavanje mo\xc5\xbenosti medsebojnega delovanja._NEWLINE_Omenjeno poznavanje je zgolj korak bli\xc5\xbee samozavesti, kateremu sledi \xc2\xbbspoznavanje\xc2\xab, ko se u\xc4\x8dimo to \xc2\xbborodje\xc2\xab, te lastnosti uporabljati in jih vklju\xc4\x8devati v zunanji svet, torej raziskovati medsebojno delovanje ... zavedati se svojih lastnosti ali sposobnosti pomeni, da vsaj pribli\xc5\xbeno poznamo efekt akcije in reakcije, v idealnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, seveda ... in iz istega gledi\xc5\xa1\xc4\x8da je zavedanje temelj samozavesti.\n_START_SECTION_\nMotivacija\n_START_PARAGRAPH_\nJe razlog za izvedbo akcije._NEWLINE_Motivacija je lahko zunanja (npr. s strani u\xc4\x8ditelja, naj se u\xc4\x8denec bolj potrudi, saj bo tako dosegel bolj\xc5\xa1i uspeh v \xc5\xbeivljenju) ali notranja (primer razmi\xc5\xa1ljanja:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce grem nekaj pojest, bom kasneje bolje pisal.\xc2\xab). Tudi placebo deluje s pomo\xc4\x8djo motivacije (primer razmi\xc5\xa1ljanja:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce bom pojedel tableto, bom ozdravel.\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nPodzavest\n_START_PARAGRAPH_\nPodzavest je nekak\xc5\xa1en potrjevalec tistega, v kar verjamemo oz. tistega, kar ji zavest ponudi kot resnico. Podzavest se nikoli ne upira tistemu, kar ji naro\xc4\x8di zavest, saj vsako misel spremljajo reakcije v podzavesti. Kako razmi\xc5\xa1ljamo, kaj govorimo in kako delujemo, se lahko zaradi delovanja podzavesti neko\xc4\x8d izrazi kot dogodek, izku\xc5\xa1nja, lastnost.\n_START_SECTION_\nNavade\n_START_PARAGRAPH_\nNavade so lastnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obna\xc5\xa1anja, ki jih \xc4\x8dlovek lahko nadzoruje, npr. kajenje, umivanje rok ali ritem spanja.\n_START_SECTION_\nRefleksi\n_START_PARAGRAPH_\nRefleksi so lastnosti \xc4\x8dlovekovega obna\xc5\xa1anja, ki jih \xc4\x8dlovek ne more nadzorovati, oziroma je nadzor zapleten. Ka\xc5\xbeejo se kot reakcije na zunanje  ali psiholo\xc5\xa1ke vplive, na primer umik po dotiku ali bole\xc4\x8dini, panika/boj po strahu.\n_START_SECTION_\nNagoni\n_START_PARAGRAPH_\nSo lastnosti obna\xc5\xa1anja zaradi delovanja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih organov ali razumskih predpostavk.\n_START_SECTION_\nSpletne skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZ uveljavitvijo povezovanja ra\xc4\x8dunalnikov v omre\xc5\xbeja so se oblikovala elektronska sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da ljudi z dolo\xc4\x8denimi nazori._NEWLINE_Prek prvih elektronskih oglasnih desk, so svoja mnenja in ideje sprva izmenjavali ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki strokovnjaki, po medmre\xc5\xbenem povezovanju v Internet, pa so se \xc5\xa1tevilo, raznovrstnost in dosegljivost teh komunikacijskih servisov izredno pove\xc4\x8dali. Poleg javnih klepetalnic (npr. IRC) obstaja tudi sistem tematsko razvr\xc5\xa1\xc4\x8denih novi\xc4\x8darskih skupin Newsgroups, ter veliko \xc5\xa1tevilo spletnih mest (WWW), kjer ljudje predstavljajo svoje nazore in se o njih pogovarjajo (npr. Wikipedija).'