b"\n_START_ARTICLE_\nKolosalni red\n_START_PARAGRAPH_\nV klasi\xc4\x8dni arhitekturi je kolosalni red (imenovan tudi orja\xc5\xa1ki red) klasi\xc4\x8dni red, pri katerem stebri ali pilastri potekajo \xc4\x8dez dve ali ve\xc4\x8d nadstropij. Isto\xc4\x8dasno se manj\xc5\xa1i red lahko pojavi v arkadi ali oknih in vratih v nadstropjih, ki so v obmo\xc4\x8dju kolosalnega reda._NEWLINE_Ena od prvih uporab te funkcije je bila na baziliki Sant'Andrea v Mantovi, ki jo je zasnoval Leon Battista Alberti, italijanski renesan\xc4\x8dni humanist, arhitekt, kriptograf in filozof in je bila zgrajena leta 1472. Iz Rafaelovih risb za svojo pala\xc4\x8do v Rimu se ka\xc5\xbee, da so imele vse fasade pilastre v kolosalnem redu, ki je segal vsaj dve nadstropji do polne vi\xc5\xa1ine piano nobile (grandiozna funkcija brez primere v oblikovanju zasebne pala\xc4\x8de). Verjetno je to naredil dve leti pred smrtjo leta 1520, saj gradnje ni za\xc4\x8del.  To obliko je razvil \xc5\xa1ele Michelangelo na pala\xc4\x8di na Kapitolskem gri\xc4\x8du v Rimu (1564-1568), kjer je uporabljena kombinacija kolosalnih pilastrov v korintskem redu z majhnimi jonskimi stebri, ki uokvirjajo okna v zgornjem nadstropju in odprto lo\xc5\xbeo spodaj._NEWLINE_Kolosalni red je postal glavna zna\xc4\x8dilnost kasnej\xc5\xa1ega 16. stoletja v manieristi\xc4\x8dni in baro\xc4\x8dni arhitekturi. Njegovo uporabo je Andrea Palladio utemeljil v sedemnajstem stoletju v gibanje, znano kot neopaladijska arhitektura._NEWLINE_Sledila je Beaux-Arts arhitektura ali neoklasicisti\xc4\x8dna arhitektura v letih 1880-1920, kot je primer zgradba James Farley Post Office (ali James A. Farley Building) v New Yorku, ki ima najve\xc4\x8dje korintsko stebri\xc5\xa1\xc4\x8de v kolosalnem redu na svetu."