b'\n_START_ARTICLE_\nKitovec\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina natan\xc4\x8dno izmerjenih kitovcev je merila med 3 in 12 m v dol\xc5\xbeino, starej\xc5\xa1e anekdoti\xc4\x8dne objave pa govorijo o ujetih ali nasedlih osebkih, dolgih do 20 m, kar podpirajo tudi izra\xc4\x8duni rastne krivulje. Ob rojstvu merijo med 55 in 64 cm v dol\xc5\xbeino._NEWLINE_Kitov\xc4\x8dev trup je valjast, s tremi vzdol\xc5\xbenimi grebeni po boku. Vzorec pik in \xc4\x8drt po vsem telesu spominja na damo. Glava je \xc5\xa1iroka in splo\xc5\xa1\xc4\x8dena, s prirezanim nosom in ogromno ustno odprtino tik pod njim, v kateri je ve\xc4\x8d kot 300 vrst plo\xc5\xa1\xc4\x8datih, slabo diferenciranih zob. O\xc4\x8di so blizu konice ob strani glave, za njimi se odpira pobo\xc4\x8dnica, za njeno odprtino pa so velike \xc5\xa1kr\xc5\xbene re\xc5\xbee, ki so na notranji strani pora\xc5\xa1\xc4\x8dene s pre\xc4\x8dnimi lamelami. Te se med seboj mre\xc5\xbeasto povezujejo z razvejitvami in tvorijo gost filter za ve\xc4\x8dje delce._NEWLINE_Prsni plavuti sta zelo veliki in mnogo ve\xc4\x8dji od trebu\xc5\xa1nih, srpaste oblike in razmeroma tanki. Podobno je prva hrbtna plavut mnogo ve\xc4\x8dja od druge, slednja pa je podobne velikosti kot podrepna. Zgornja polovica repne plavuti izra\xc5\xa1\xc4\x8da pod velikim kotom na telesno os iz repa in je nekoliko ve\xc4\x8dja od spodnje, dolga pa manj od tretjine telesne dol\xc5\xbeine._NEWLINE_V primerjavi z drugimi hrustan\xc4\x8dnicami ima za svojo velikost razmeroma majhne mo\xc5\xbegane, v katerih pa izstopajo mali mo\xc5\xbegani, ki so proporcionalno eni od najve\xc4\x8djih med hrustan\xc4\x8dnicami.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski krog vrste je postal bolje poznan \xc5\xa1ele v zadnjih nekaj desetletjih na ra\xc4\x8dun usmerjenih raziskav; pred tem je bila ve\xc4\x8dina podatkov anekdoti\xc4\x8dnih. Dobro dokumentiran ulov breje samice je dokazal, da je kitovec ovoviviparen - mladice se razvijajo v jaj\xc4\x8dnih ovojih in se izle\xc5\xbeejo \xc5\xbee v maternici, nadaljnji zgodnji razvoj pa omogo\xc4\x8da jaj\xc4\x8dna vre\xc4\x8dka s hranili. Ujeta samica je nosila 300 zarodkov, kar je bistveno ve\xc4\x8d od vseh ostalih podatkov o velikosti zaroda pri morskih psih. Po oceni dose\xc5\xbeejo spolno zrelost pri pribli\xc5\xbeno devetih metrih dol\xc5\xbeine in \xc5\xbeivijo med 60 in 100 let._NEWLINE_Kitovci so ve\xc4\x8dinoma samotarski, ob\xc4\x8dasno pa se na dolo\xc4\x8denih krajih zberejo tudi v skupine po ve\xc4\x8d kot 100 osebkov, kar povezujejo z razmno\xc5\xbeevanjem in prehranjevanjem. Skupine so pogosto homogene po spolu in starosti. V splo\xc5\xa1nem plavajo po\xc4\x8dasi in se redno potapljajo na ve\xc4\x8dje globine, med potopi pa se za kratek \xc4\x8das vra\xc4\x8dajo bli\xc5\xbeje povr\xc5\xa1ja. Dvorjenja in parjenja kitovcev ni dokumentiral \xc5\xa1e nih\xc4\x8de, zato je ta vidik njihove biologije popolna neznanka.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nKitovec je eden od redkih filtratorskih morskih psov, poleg morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in globokomorske vrste Megachasma pelagios, zato je za \xc4\x8dloveka kljub ogromni velikosti povsem nenevaren. Prehranjuje se z majhnimi morskimi organizmi, in sicer tako, da i\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8dje gru\xc4\x8de osebkov (na primer ribjih mladic med mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim izleganjem) in jih posesa v usta s sunkovitimi gibi, nato pa odfiltrira z gostim sitom med \xc5\xa1krgami. Njegova prehrana je raznolika, vklju\xc4\x8duje majhne ribe oz. mladice rib, meduze, makroskopske alge, glavono\xc5\xbece, planktonske li\xc4\x8dinke koralnjakov, kril ipd. Na\xc4\x8din prehranjevanja se razlikuje od ostalih dveh filtratorskih morskih psov, ki imata stalno odprta usta in zgo\xc5\xa1\xc4\x8dujeta plankton s stalnim tokom vode skozi sita. Kitov\xc4\x8devo sito je gostej\xc5\xa1e in bolj u\xc4\x8dinkovito pri sunkovitem po\xc5\xbeiranju vode, zato je vrsta verjetno bolj odvisna od gostih gru\xc4\x8d plena._NEWLINE_Vrsta je raz\xc5\xa1irjena okrog sveta v tropskih in toplih zmernih predelih oceanov z izjemo Sredozemskega morja, do 41-42 stopinj zemljepisne \xc5\xa1irine na vsaki strani ekvatorja. Posamezni osebki se lahko selijo na razdaljah ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d kilometrov med oceanskimi bazeni. Najpogosteje se pojavljajo v obmo\xc4\x8djih, kjer zna\xc5\xa1a temperatura vode na povr\xc5\xa1ju med 21 in 25\xc2\xa0\xc2\xb0C, a se brez te\xc5\xbeav potapljajo ve\xc4\x8d sto metrov globoko, kjer je temperatura manj kot 5\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Odrasli osebki v svojem naravnem okolju zaradi svoje velikosti nimajo plenilcev, obstajajo pa dokumentirani podatki o mladih kitovcih, ki so postali plen drugih morskih psov in v enem primeru tudi o odraslem, 8 m dolgem kitovcu, ki ga je napadel in ubil par ork.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost in varstvo\n_START_PARAGRAPH_\nS \xc5\xa1irjenjem \xc5\xa1portnega potapljanja v zadnjih desetletjih so kitovci postali priljubljena atrakcija v t. i. ekoturizmu, kar je mo\xc5\xbeno pripisati njihovi podobi \xc2\xbbne\xc5\xbenega velikana\xc2\xab\xc2\xa0in predvidljivi prisotnosti na dolo\xc4\x8denih lokacijah. Posamezniki se zelo razlikujejo po reakciji na bli\xc5\xbeino \xc4\x8dloveka in ga bodisi povsem ignorirajo ter se pustijo celo prijemati, bodisi se potaplja\xc4\x8du \xc5\xbee na dale\xc4\x8d izognejo. Bolj o\xc4\x8ditno mote\xc4\x8d zanje je hrup ladijskih motorjev, poleg tega pa so razmeroma pogosti tudi primeri trkov s plovili, zato varstveni biologi opozarjajo, da je potrebno pazljivo upravljanje tega segmenta ekoturizma. V ve\xc4\x8d delih sveta, kot so Filipini, Maldivi, Indija, Pakistan in Tajvan, kitovce lovijo s harpunami, ob\xc4\x8dasno pa se pojavljajo tudi kot stranski ulov v mre\xc5\xbeah. Med drugim se uporablja njihovo meso za hrano, olje iz jeter za vodotesne premaze \xc4\x8dolnov, hrustanec v alternativni medicini in ko\xc5\xbea za izdelke iz usnja. Zaradi prekomernega ribolova je ponekod populacija ob\xc4\x8dutno upadla, zato je vrsta za\xc5\xa1\xc4\x8ditena po lokalnih zakonodajah, med drugim na Maldivih, Filipinih, v Indiji, na Tajskem, v Hondurasu in Mehiki._NEWLINE_Zaradi ogromnih razdalj, na katerih se selijo osebki, je varstvo na mednarodni ravni klju\xc4\x8dnega pomena. Kitovca zaradi po\xc4\x8dasnega razmno\xc5\xbeevanja in nizke populacijske gostote Svetovna zveza za varstvo narave uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med ranljive vrste. Poleg tega je mednarodna trgovina s produkti kitovcev od leta 2003 regulirana z uvrstitvijo vrste v prilogo II Konvencije mednarodnega trgovanja z ogro\xc5\xbeenimi vrstami flore in favne (CITES).\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nVrsto je leta 1828 opisal angle\xc5\xa1ki zdravnik Andrew Smith po 4,6 m dolgem primerku, nasedlem na obali zaliva pri Cape Townu v  Ju\xc5\xbeni Afriki. Primerek, holotip za to vrsto, je odkupil in je \xc5\xa1e danes shranjen v prirodoslovnem muzeju (Museum National d\xe2\x80\x99Histoire Naturelle) v Parizu. Uvrstil jo je v samostojen rod Rhiniodon. Glede natan\xc4\x8dnega \xc4\x8drkovanja je bila v za\xc4\x8detku precej\xc5\xa1nja zmeda, saj je \xc5\xbee avtor imena uporabljal ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih variant (Rhincodon, Rhineodon, Rhiniodon, Rhinodon,...), kasneje pa tudi Johannes Peter M\xc3\xbcller in Friedrich Gustav Jakob Henle, ki sta kitovcu dodelila tudi lastno dru\xc5\xbeino, Rhinodontes. S\xc4\x8dasoma se je uveljavil zapis Rhincodon, ki ga je leta 1984 Mednarodna komisija za zoolo\xc5\xa1ko nomenklaturo dokon\xc4\x8dno fiksirala, v skladu s tem pa tudi zapis imena dru\xc5\xbeine Rhincodontidae._NEWLINE_Kitovci ne sodijo med morske pse v o\xc5\xbejem pomenu besede, temve\xc4\x8d v sorodno skupino hrustan\xc4\x8dnic Orectolobiformes. Tradicionalno obravnavamo vrsto R. typicus v lastnem rodu Rhincodon, tega pa v lastni dru\xc5\xbeini Rhincodontidae, vendar nekateri avtorji na osnovi morfolo\xc5\xa1kih podobnosti uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v isto dru\xc5\xbeino vsaj \xc5\xa1e rodova Ginglymostoma in Stegostoma.'