b'\n_START_ARTICLE_\nAlbin Belar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAlbin Belar, sin skladatelja Leopolda Belarja se je rodil v Ljubljani, kjer je hodil v \xc5\xa1olo in na Realki leta 1883 tudi maturiral. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli je nadaljeval \xc5\xa1tudij na visoki tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli na Dunaju in v  Gradcu ter kasneje na univerzi na Dunaju, kjer je po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju postal profesor kemije in naravoslovja. Tam je leta 1890 tudi doktoriral._NEWLINE_Po doktoratu je od\xc5\xa1el v Reko, kjer je sprejel slu\xc5\xbebo asistenta za kemijo in naravoslovje na mornari\xc5\xa1ki akademiji. Tam se je za\xc4\x8del tudi resneje zanimati za seizmologijo in kemijsko tehnologijo. _NEWLINE_Leta 1896 se je vrnil v Ljubljano in za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati kemijo in naravoslovje na ljubljanski realki. Postal je tudi sodni izvedenec za kemijo, objavljal pa je tudi znanstvene razprave v takrat najbolj znanih znanstvenih revijah s podro\xc4\x8dja kemije, mineralogije in geomorfologije in seizmologije._NEWLINE_Leta 1897 je v Ljubljani na Vegovi ulici ustanovil prvo potresno postajo na ozemlju Slovenije in v tedanji habsbur\xc5\xa1ki monarhiji nasploh. S tem je postavil temelje seizmologije v tedanji dr\xc5\xbeavi, Ljubljana pa je postala pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropske seizmolo\xc5\xa1ke znanosti. V naslednjih letih se je ukvarjal z izdelavo \xc2\xbbtremomerov\xc2\xab, kakor je imenoval priprave za merjenje potresov. Te naprave je kmalu tako izpopolnil, da so dolgo veljali za najbolj\xc5\xa1e na svetu. \xc4\x8clanke in razprave o potresnih meritvah je objavljal v mednarodnih znanstvenih revijah, med letoma 1901 in 1910 pa je tudi sam izdajal mese\xc4\x8dnik Die erdbebenwarte in revijo Monatsmitteilungen, v kateri je objavljal opazovanja ljubljanske seizmolo\xc5\xa1ke postaje. Poleg ljubljanske seizmolo\xc5\xa1ke postaje je Belar namestil tudi ve\xc4\x8d seizmografskih aparatov na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem ter postavil seizmolo\xc5\xa1ko postajo v Beogradu._NEWLINE_Poleg seizmologije se je Belar \xc5\xa1e vedno ukvarjal tudi z drugimi podro\xc4\x8dji naravoslovja: kemijo, mineralogijo, geologijo, pa tudi s tehniko. Poleg tremomerov je v svoji delavnici izumil in sestavil prvi \xc5\xbeepni radijski sprejemnik. Radijska tehnika je postala tako njegova druga ljubezen, zaradi \xc4\x8desar je postal pobudnik javnih radijskih oddaj na slovenskem. _NEWLINE_Poleg znanosti je Belar obo\xc5\xbeeval naravo, \xc5\xa1e posebej pri srcu pa so mu bile slovenske gore, kamor je pogosto zahajal. Belar je eden idejnih o\xc4\x8detov za\xc5\xa1\xc4\x8ditene doline Triglavskih jezer in Triglavskega narodnega parka. _NEWLINE_Takoj po prvi svetovni vojni so Belarja oblasti neutemeljeno o\xc5\xbeigosale za slovenskega nacionalista in nem\xc5\xa1kutarja, zaradi \xc4\x8desar so ga leta 1919 na silo upokojili in mu zaplenili vso opremo, knji\xc5\xbenico in arhiv ter ga izselili iz stanovanja v Ljubljani. Belar se je bil primoran preseliti v dru\xc5\xbeinsko vilo v Podhom pri Bledu, kjer je imel manj\xc5\xa1o potresno opazovalnico. Na\xc4\x8drte za vilo mu je narisal so\xc5\xa1olec Maks Fabiani. Tam je posku\xc5\xa1al nadaljevati z delom, vendar je v za\xc4\x8detku tridesetih let 20. stoletja zbolel in se je bil prisiljen odpovedati raziskovanju. Preselil se je k prijateljem v Polom pri Ko\xc4\x8devju, kjer je 1. januarja 1939 umrl. Njegov nagrobnik na ljubljanskih \xc5\xbdalah je bil zaradi nemarnosti novih lastnikov groba na prehodu v enaindvajseto stoletje \xc5\xbeal umaknjen, na Belarjevo prvo potresno opazovalnico pa spominja spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da ob vhodu na srednjo \xc5\xa1olo na Vegovi ulici v Ljubljani. Geofizik in seizmolog Janez K. Lapajne je v devetdesetih letih dvajsetega stoletja obudil in uveljavil pomen prvega slovenskega seizmologa.'