b'\n_START_ARTICLE_\nOboa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x93boa je leseno pihalno glasbilo z dvojnim jezi\xc4\x8dkom (ustnikom). Predniki oboe so glasbila, zasnovana na na\xc4\x8delu dvojnega jezi\xc4\x8dka in so \xc5\xbee pri starih Grkih in Rimljanih veljali za najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a pihalna glasbila. V Evropi se je oboa pojavila leta 1200, vendar je dobila svojo tipi\xc4\x8dno obliko v sredini 17. stoletja. Mehanizem je bil takrat \xc5\xa1e zelo poenostavljen, tonski obseg pa je bil od c1 do d3. Dana\xc5\xa1njo obliko oboe poznamo od leta 1882 (izdelana v Parizu) in je kot tak\xc5\xa1na bila sprejeta po celem svetu (model \xc2\xbbkonzervatorij\xc2\xab). Dana\xc5\xa1nji tonski obseg je od h do g\xe2\x82\x83._NEWLINE_V dru\xc5\xbeino spadajo \xc5\xa1e angle\xc5\xa1ki rog (ugla\xc5\xa1en v f), oboa d`amore (v a) in hekelfon (basovka oboa)._NEWLINE_V 17. stoletju je violina prevzela prvo mesto med instrumenti zaradi uspele zasnove in vedno ve\xc4\x8dje virtuoznosti baro\xc4\x8dnih violinistov. Okoli leta 1700 pa so francoski izdelovalci instrumentov izpopolnili mehaniko oboe in to pihalo je postalo med ljubitelji glasbe zelo priljubljeno. Leta 1702 je neki francoski kritik zapisal, da je oboa za \xc5\xbeivahne glasbene stavke mnogo primernej\xc5\xa1a od violine. Naslednjih 50 let je pomenilo zlato dobo oboe, kasneje pa so jo izpodrinila godala, iz katerih so lahko sestavili godalni kvartet, tedaj najmodernej\xc5\xa1o glasbeno obliko. Med pihali pa se je tedaj uveljavil tehni\xc4\x8dno zmogljivej\xc5\xa1i klarinet. Eno najlep\xc5\xa1ih pri\xc4\x8devanj o plemenitem tekmovanju med violino in oboo za prvenstvo med baro\xc4\x8dnimi instrumenti je prav gotovo Bachov koncert v c-molu, BWV 1060. (Originalna partitura koncerta, ki ga je Bach napisal v obdobju, ko je bil glasbenik v dvornem orkestru v K\xc3\xb6thenu (1717-1723), se ni ohranila; rekonstruirali so ga po kasnej\xc5\xa1i transkripciji za dva \xc4\x8dembala.)'