b'\n_START_ARTICLE_\nAda Karijska\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nAda je bila h\xc4\x8di karijskega satrapa Hekatomna, ustanovitelja Hekatomnidske dinastije. Njeni bratje Mavzol, Idriej in Piksodar in sestra Artemizija so bili eden za drugim perzijski satrapi in vladali na za\xc4\x8detku iz Milase, sedanjega Milasa, Tur\xc4\x8dija, in nato iz Halikarnasa, sedanjega Bodruma, Tur\xc4\x8dija. Dru\xc5\xbeina je bila znana po incestnih porokah: Artemizija je bila poro\xc4\x8dena z bratom Mavzolom, Ada pa z bratom Idriejem. Po Adinem prihodu na oblast je zaradi nesoglesij med Ado in bratom Piskodarjem za\xc4\x8dela neko\xc4\x8d najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a satrapija v Mali Aziji propadati in po prihodu Aleksandra Makedonskega dokon\xc4\x8dno propadla.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAda je pri\xc5\xa1la na oblast po smrti svojega mo\xc5\xbea in brata Idrieja leta 344 pr. n. \xc5\xa1t.. Po \xc5\xa1tirih letih sporov in trenj med njo in Piksodarjem, ki je imel velike apetite po oblasti, je bila Ada leta 340 pr. n. \xc5\xa1t. pregnana iz Halikarnasa v trdnjavo Alindi in Piksodar je zasedel njeno mesto. Ado je \xc5\xa1e vedno podpiralo \xc5\xa1tevilno prebivalstvo. Spori so diskreditirali Hekatomnidsko dinastijo, zato je cesar Darej III.  po Piksodarjevi smrti leta 334 pr. n. \xc5\xa1t. za karijskega satrapa imenoval Orontobata._NEWLINE_Orontobat se je zaradi utrditve oblasti poro\xc4\x8dil s Piksodarjevo h\xc4\x8derko. Datum njune poroke ni znan, zagotovo pa je bila pred letom 334 pr. n. \xc5\xa1t.. Orontobatov polo\xc5\xbeaj se kljub temu ni okrepil, kar dokazuje podatek, da leta 336-335 ni mogel poslati svoje vojske na pomo\xc4\x8d perzijski vojski proti prodirajo\xc4\x8demu makedonskemu generalu Parmenionu._NEWLINE_Spomladi 334 pr. n. \xc5\xa1t. se je Parmenion pridru\xc5\xbeil vojski  Aleksandra Makedonskega, ki je v bitki pri Graniku porazil vojsko maloazijskih satrapov, nadaljeval prodiranje proti jugu in zasedel mesti Milet in Sard.   Na poti proti Kariji se je sre\xc4\x8dal z Ado in jo ponovno imenoval za karijsko satrapinjo. Ada ga je v zameno posinovila in mu s tem po svoji smrti prepustila oblast v Kariji. _NEWLINE_Aleksander je zatem posku\xc5\xa1al osvojiti tudi Halikarnas, vendar mu to ni v celoti uspelo. Mestno obzidje,  ki ga je dal zgraditi Mavzol, je bilo odporno proti napadom z najsodobnej\xc5\xa1imi katapulti, mesto pa so branili tudi gr\xc5\xa1ki pla\xc4\x8danci pod poveljstvom izku\xc5\xa1enega generala Mnemona z Rodosa. Aleksandru je uspelo osvojiti nekaj mestnih \xc4\x8detrti, potem pa je v mestu pustil oddelek vojakov, ki so nadaljevali obleganje mestne  citadele, in nadaljeval pohod proti vzhodu. Halikarnas se je dokon\xc4\x8dno predal \xc4\x8dez eno leto. Mnemon je umrl naravne smrti, Orontobatova usoda pa ni znana. Ada je kot satrapinja vladala do leta 326 pr. n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nGrob\n_START_PARAGRAPH_\nTur\xc5\xa1ki arheologi trdijo, da so odkrili Adin grob. Njene kosti so perenesli v Arheolo\xc5\xa1ki muzej v Bodrumu, ki stoji na mestu stare halikarna\xc5\xa1ke citadele.'