b'\n_START_ARTICLE_\nJuta Krulc\n_START_SECTION_\nIzobrazba in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani je v 1930-ih kot ena redkih deklet \xc5\xa1tudirala arhitekturo na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti in leta 1937 diplomirala pri profesorju Ivanu Vurniku  \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tudija krajinske arhitekture tedaj \xc5\xa1e ni bilo. Prispevala je ilustracije za Fenolo\xc5\xa1ki slovar in spoznala profesorja Cirila Jegli\xc4\x8da, pri katerem je v petdesetih delala kot asistentka na Fakulteti za agronomijo, gozdarstvo in veterinarstvo in bila pogosto njegova desna roka. Formalno pridobljeno arhitekturno znanje je vseskozi nadgrajevala s strastnim zanimanjem za botaniko. Sodelovala je pri zasnovi povojne preureditve Vol\xc4\x8djega Potoka. Po ukinitvi katedre, ki bi jo morala prevzeti, je postala samostojna oblikovalka vrtov, kar je bilo tedaj pionirsko delo._NEWLINE_Oblikovala je predvsem dru\xc5\xbeinske vrtove, a tudi nekaj ve\xc4\x8djih parkovnih ureditev (ob vili Tartini v Strunjanu in ob ljubljanskem Gozdarskem in\xc5\xa1titutu), dopolnjevala vrt na Brdu pri Kranju, ve\xc4\x8d spominskih parkov izven Slovenije ter javni povr\xc5\xa1ini v Rade\xc4\x8dah in Hrastniku. Med prvimi pri nas je na vrtove na\xc4\x8drtno sadila trajnice._NEWLINE_Pri delu je vedno poudarjala pomembnost poznavanja naro\xc4\x8dnika kot \xc4\x8dloveka, premi\xc5\xa1ljenega dolgotrajnega opazovanja mikrolokacije. Vpeljala je zasaditve, ki u\xc4\x8dinkujejo v vseh letnih \xc4\x8dasih. Pri zasnovi je obi\xc4\x8dajno predstavljala zamisli izvajalcem in naro\xc4\x8dnikom z risbami. Izjemen dar za risanje je bil posebej izrazito izra\xc5\xbeen pri skiciranju cvetlic. Tudi pri zasnovah vrtov je obi\xc4\x8dajno najprej izrisala skico z ogljem; kasneje je dodajala barvne odtenke. Kot aktivna oblikovalka in predavateljica je vztrajala do pozne starosti. Prijateljevala je z Jeleno de Belder Kova\xc4\x8di\xc4\x8d in \xc5\xa1tevilnimi drugimi strokovnjaki s podro\xc4\x8dja urejanja vrtov.\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Jutinem rojstvu v Radovljici se je dru\xc5\xbeina Zde\xc5\xa1ar kmalu odselila v Ljubljano, kjer je Juta Krulc pre\xc5\xbeivela otro\xc5\xa1tvo in do\xc5\xa1tudirala. Dve leti pred za\xc4\x8detkom druge svetovne vojne se je poro\xc4\x8dila z Mirkom Krulcem, oficirjem jugoslovanske kraljeve garde. Ta je med vojno pobegnil iz nem\xc5\xa1kega ujetni\xc5\xa1tva k partizanom. Po koncu vojne ni \xc5\xbeelel ostati v voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi. Rodili sta se jima dve h\xc4\x8deri: Mirta, arhitektka, in Maja, umetnostna zgodovinarka. Poro\xc4\x8dena sta bila 64 let._NEWLINE_Leta 2013 je praznovala 100 let. S h\xc4\x8derko Majo Kr\xc5\xbei\xc5\xa1nik in zetom Toma\xc5\xbeem Kr\xc5\xbei\xc5\xa1nikom je \xc5\xbeivela v \xc5\xbdireh, kjer je za okoli\xc4\x8dane izdelala \xc5\xbee 25 na\xc4\x8drtov vrtnih ureditev in zasaditev. Osebnega vrta ni obkro\xc5\xbeila z ograjo, temve\xc4\x8d ga je namenila v rabo tudi lokalni skupnosti._NEWLINE_Kmalu po otvoritvi razstave na\xc4\x8drtov njenih vrtov v galeriji Dessa junija 2015 je preminila. V nekrologu je Gojko Zupan zapisal: "Juta Krulc nam je prepustila zgled za sobivanje ljudi in rastlin ter odprte vizije notranjega in zunanjega jaza."'