b'\n_START_ARTICLE_\nJoe Sutter\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de Franc Suhadolc, po poklicu je bil mesar, je bil doma iz Dobrove pri Ljubljani. Zaradi zlate mrzlice se je pri sedemnajstih letih podal v ZDA. Mati je bila doma z Dunaja. O\xc4\x8de je celih deset let kopal za zlatom na Aljaski, preden se je dru\xc5\xbeina ustalila v Seattlu v zvezni dr\xc5\xbeavi Washington, na SZ ZDA.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nJoe Sutter je bil rojen v Seattlu in je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v bli\xc5\xbeini velike tovarne letal Boeing, kjer je z opazovanjem njihovih letal dobil veselje in zanimanje za aeronavtiko. Vpisal se je na \xc5\xa1tudij aeronavtike v Washingtonu, ki ga je leta 1943 zaklju\xc4\x8dil z diplomo._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je v \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne slu\xc5\xbeil na eskortnem ru\xc5\xa1ilcu USS Edward H. Allen v ameri\xc5\xa1ki mornarici, ki je varoval konvoje pred nem\xc5\xa1kimi podmornicami.\n_START_SECTION_\nKariera v Boeingu\n_START_PARAGRAPH_\nPri Boeingu je bil na \xc4\x8delu ekipe 4.500 ljudi, od tega je bilo 2.700 in\xc5\xbeenirjev, ki so bili vklju\xc4\x8deni v projekt Boeinga 747.\n_START_SECTION_\nDrugo delo\n_START_PARAGRAPH_\nBil je tudi \xc4\x8dlan Rogersove komisije, ki je preiskovala nesre\xc4\x8do raketoplana Challenger, ki se je zgodila 28. januarja 1986. Leta 2002 je prejel nagrado Dvorane slavnih Zveze za mednarodni zra\xc4\x8dni transport in je bil in\xc5\xbeenirski svetovalec za prodajo. Sutter je z Jayom Spenserjem napisal avtobiografijo z naslovom 747: Stvaritev prvega orja\xc5\xa1kega letala in druge prigode iz \xc5\xbeivljenja in letalstva, objavljeno leta 2006. Za prispevek k razvoju potni\xc5\xa1kih letal je leta 1985 prejel medaljo za tehnologijo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike._NEWLINE_Joseph F. Sutter je ve\xc4\x8dkrat obiskal domovino svojega o\xc4\x8deta. In\xc5\xbeenirska akademija Slovenije ga je imenovala za svojega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana.'