b'\n_START_ARTICLE_\nHmeljarstvo v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nHmeljarstvo je v Sloveniji zastopano predvsem v Spodnji Savinjski dolini, kjer predstavlja eno najpomembnej\xc5\xa1ih kmetijskih panog._NEWLINE_Leta 2008 je minilo 130 let od kar so bili uspe\xc5\xa1no zasajeni prvi hmeljski nasadi, ki so ponesli sloves doline po vsem svetu. Leta 1876 je namre\xc4\x8d Josip Bilger, oskrbnik novoceljske gra\xc5\xa1\xc4\x8dine, skrivaj podaril nekaj sadik w\xc3\xbcrtember\xc5\xa1kega hmelja svojemu prijatelju Janezu Hausenbichlerju, ki mu je kon\xc4\x8dno uspelo vzgojiti hmeljski nasad in za dejavnost navdu\xc5\xa1iti ugledne \xc5\xbealske tr\xc5\xbeane, plemi\xc4\x8da Karla Haupta in \xc5\xa1tevilne druge. V 80. in 90. letih 19. stoletja je bilo hmeljarstvo \xc5\xbee v strmem vzponu. Leta 1880 so hmeljarji ustanovili Ju\xc5\xbeno\xc5\xa1tajersko hmeljarsko dru\xc5\xa1tvo, dve leti pozneje pa je Janez Hausenbichler napisal znameniti Navod o hmeljariji, ki med poznavalci \xc5\xa1e danes velja za katekizem hmeljarske publicistike._NEWLINE_Ta od nekdaj priznana industrijsko komercialna dejavnost je razvila vrsto zanimivih in pomembnih oblik gospodarstva in dobesedno spremenila podobo Spodnje Savinjske doline in \xc5\xbeivljenje njenih prebivalcev. Hmelj je v dolino poleg trdega dela prinesel tudi blagostanje, sicer ga ne bi pridelovali skorajda vsi: spodnjesavinjski plemi\xc4\x8di, veleposestniki in kmetje in tudi tisti, ki so imeli vsaj nekaj deset arov dobre zemlje. Ker se je glas o dobi\xc4\x8dkonosni rastlini raz\xc5\xa1iril tudi v druge slovenske pokrajine, so ga \xc5\xbee pred 2. svetovno vojno pridelovali posestniki v sosednji \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini, ju\xc5\xbeni Pohorci, Dravinj\xc4\x8dani, Ptuj\xc4\x8dani, Radelj\xc4\x8dani in Dolenjci na ravnicah ob desnih bregovih Save. Pozneje pa so ga obirali tudi v Beli krajini, na Kozjanskem in drugod, le po Gorenjskem, Notranjskem in Primorskem mu klima nikoli ni prijala._NEWLINE_Savinjsko in slovensko hmeljarstvo je nedvomno pomemben del na\xc5\xa1e kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki pa mu je bilo doslej z varstvenega zornega kota namenjene bolj malo pozornosti. Tudi po ve\xc4\x8d kot tridesetih letih je danes \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeiv spomin na ubiruce (obiralce), ki jih je vsako leto takoj po Velikem \xc5\xa1marnu privabila \xc5\xbeelja po zaslu\xc5\xbeku in upanje, da si s prislu\xc5\xbeenim denarjem kupijo lep\xc5\xa1e obla\xc4\x8dilo, nabavijo nujno kuhinjsko opremo ali zberejo denar za \xc5\xa1olske potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Hmelj so obirale socialno ogro\xc5\xbeene skupine prebivalstva gospodarsko manj razvitih obmo\xc4\x8dij, zlasti pa \xc5\xbeenske, mladostniki in starej\xc5\xa1i otroci, torej tisti, ki so si v doma\xc4\x8dem okolju te\xc5\xbeko prislu\xc5\xbeili lasten denar. Zato je bilo obiranje hmelja desetletja ena najbolj privla\xc4\x8dnih sezonskih del, ki je v dolino privabila med 30 do 40 tiso\xc4\x8d ljudi, razli\xc4\x8dnih po navadah, \xc5\xa1egah, govoricah in obla\xc4\x8dilnem videzu. Tem ljudem, pa tudi hmeljarjem, tehnologom, na\xc4\x8drtovalcem in dolini nasploh, je posve\xc4\x8dena raziskava, ki je zaobjeta v okviru Ekomuzeja hmeljarstva in pivovarstva v \xc5\xbdalcu, ki hmeljarsko dejavnost obravnava v vseh njenih pojavnih oblikah in razse\xc5\xbenostih. Gradiva za\xc2\xa0\xc2\xbbhmeljarski \xc5\xbeivljenjepis\xc2\xab\xc2\xa0je dovolj, saj so o vseh pomembnih dogodkih, na\xc4\x8drtih razvoja in trenutnem polo\xc5\xbeaju hmeljarstva vseskozi vestno poro\xc4\x8dali vsi osrednji akterji dejavnosti, od agronomov in ekonomistov do prostorskih na\xc4\x8drtovalcev in politikov.'