b"\n_START_ARTICLE_\nRodos (mesto)\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Rodos je na severovzhodni konici otoka in tvori trikotnik iz severa na jug. Ob\xc4\x8dinska enota ima povr\xc5\xa1ino 19.481 km2.  To je najmanj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dinska enota otoka glede na povr\xc5\xa1ino z najve\xc4\x8d prebivalci. Meji na severu, vzhodu in zahodu na Egejsko morje ter na obmo\xc4\x8dji Ialysos in Kallithea na jugu._NEWLINE_Po K\xc3\xb6ppnovi klasifikaciji podnebja se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med vro\xc4\x8de poletno sredozemsko podnebje. Najni\xc5\xbeja zabele\xc5\xbeena temperatura je bila -3 \xc2\xb0 C in najvi\xc5\xa1ja 42 \xc2\xb0 C.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Rodos je na razpotju med Evropo, Bli\xc5\xbenjim vzhodom in Afriko. To je mestu in otoku dalo veliko razli\xc4\x8dnih identitet, kulturnih, arhitekturnih in jezikov, njegov polo\xc5\xbeaj na glavnih morskih poteh je Rodosu dal bogato zgodovino. Otok je bil naseljen \xc5\xbee okoli 4000 pr. n. \xc5\xa1t. v neolitiku..\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Rodos so leta 408 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovila mesta Ialyssos, Kamiros in Lindos in ga v \xc4\x8dasu zlate dobe razvijala \xc5\xbee tri stoletja, ko so trgovanje po morju, usposobljene ladjedelnice in odprti politiki mesto ohranjali uspe\xc5\xa1no do rimskih \xc4\x8dasov. Rodo\xc5\xa1ki Kolos je zgradil lidijski kipar Hares med letoma 304 in 293 pr. n. \xc5\xa1t., delal ga je 12 let in je bil kon\xc4\x8dan leta 282 pr. n. \xc5\xa1t. Kip je predstavljal boga sonca Helija, ki je stal na vhodu v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Staro mesto je imelo dobro urejeno kanalizacijo in vodovodno omre\xc5\xbeje, ki jo je zasnoval Hipodam iz Mileta. Mo\xc4\x8dan potres je prizadel Rodos okoli leta 226 pr. n. \xc5\xa1t., ki je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval mesto in poru\xc5\xa1il Kolos.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 164 pr. n. \xc5\xa1t. je bilo mesto pod rimsko upravo.  Ohranjalo je svojo lepoto in se razvilo v vodilno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de u\xc4\x8denja umetnosti in znanosti. Rimljani so prevzeli od Rodo\xc5\xa1anov pomorski zakon in ga uporabili za svoje potrebe. Mnoge sledi rimskega obdobja \xc5\xa1e vedno obstajajo po vsem mestu in dajejo vpogled v stopnjo civilizacije v tistem \xc4\x8dasu. Po Aktu 21: 1 Apostolskih del se je apostol Pavel ustavil na Rodosu ob koncu svojega tretjega misijonskega potovanja.\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je bil Rodos pomembna bizantinska trgovska postojanka, prav tako tudi kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de za ladje, ki so plule med Konstantinoplom in Aleksandrijo. V zgodnjih letih razdeljenega rimskega imperija so Izavri, gorsko pleme iz Kilikije, napadli otok in po\xc5\xbegali mesto. V 7. stoletju so ga zajeli Arabci. Slednji so odstranili razpr\xc5\xa1ene kose Kolosa iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in jih preselili v Sirijo, kjer so jih uni\xc4\x8dili, da bi izdelali kovance. Po padcu bizantinskega cesarstva po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204 je doma\xc4\x8di plemi\xc4\x8d Leo Gabalas prevzel nadzor nad otokom, a po njegovi smrti in nasledstvu njegovega brata Janeza so otok na kratko zasedli Genove\xc5\xbeani, preden so ga vrnili cesarju Nikeje, ki je za\xc4\x8del novo, vendar kratko bizantinsko obdobje.\n_START_SECTION_\nObdobje malte\xc5\xa1kih vitezov\n_START_PARAGRAPH_\nMalte\xc5\xa1ki vitezi (tudi Ivanovci ali Hospitalci) so zajeli in ustanovili svoj sede\xc5\xbe na Rodosu, ko so zapustili Ciper  po preganjanju vitezov Templarjev leta 1307. Pape\xc5\xbe Klemen V. je potrdil, da so vitezi posedovali otok leta 1309. Vitezi so ostali na otoku naslednji dveh stoletji._NEWLINE_Leta 1444 je flota Mamelukov iz Egipta oblegala Rodos, vendar so vitezi, ki jim je pomagal burgundski pomorski poveljnik Geoffroy de Thoisy, odbili muslimanski napad._NEWLINE_Po padcu Konstantinopla leta 1453 se je Osmansko cesarstvo za\xc4\x8delo hitro \xc5\xa1iriti in leta 1480 je sultan Mehmed za\xc4\x8del napad na Rodos, ki ga je vodil Mesi\xc4\x87 pa\xc5\xa1a. Branitelji so odvrnili tur\xc5\xa1ke napade tako na kopnem kot tudi v smeri proti morju, napadalci pa so po porazu zapustili otok. Poraz je ustavil so\xc4\x8dasno invazijo na italijanski polotok s strani osmanskih sil in prepre\xc4\x8dil morebiten muslimanski vdor in nadzor nad zahodno Evropo._NEWLINE_Po osmanskem porazu leta 1480 je veliki mojster Pierre d'Aubusson v naslednjih nekaj desetletjih nadzoroval utrjevanje mesta. Do njegove smrti leta 1521 je imel Rodos najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e utrdbe v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu. Vitezi so nadaljevali z napadi na ladje, ki jih usmerjali iz Rodosa na muslimanske trgovce do leta 1522, ko je novi sultan Sulejman Veli\xc4\x8dastni vodil drugo obleganje Rodosa._NEWLINE_Precej ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo vitezov je prevzelo obrambo mesta in povzro\xc4\x8dilo velike izgube osmanskim napadalcem. Decembra 1522 so se Vitezi in Sulejman dogovorili in vitezom je bilo dovoljeno zapustiti mesto z vsem bogastvom, ki so ga lahko nosili, v zameno pa ne bi bilo povra\xc4\x8dil za prebivalce mesta in bi jim bilo dovoljeno, da \xc5\xa1e naprej svobodno prakticirajo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. 1. januarja 1523 so vitezi odpotovali z otoka in ga prepustili Osmanom.\n_START_SECTION_\nOsmansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV osmanski dobi so bile zgrajene nove stavbe: mo\xc5\xa1eje, javne kopeli in dvorci za nove pokrovitelje. Grki so bili prisiljeni zapustiti utrjeno mesto in se preseliti v nova predmestja zunaj obzidja. Mesto je ohranilo svojo glavno gospodarsko funkcijo kot trg za kmetijske proizvode iz notranjosti otoka in okoli\xc5\xa1kih manj\xc5\xa1ih otokov._NEWLINE_Po vzpostavitvi suverenosti na otoku so Turki spremenili ve\xc4\x8dino cerkva v mo\xc5\xa1eje in preoblikovali velike hi\xc5\xa1e v privatne dvorce ali javne zgradbe. Ta preobrazba je bila dolgoro\xc4\x8den proces, ki je bil namenjen prilagajanju stavb osmanskemu na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja. Fasade iz vite\xc5\xa1kega obdobja s kiparskimi dekoracijami, obokanimi vhodi in kamnitimi zidovi so bili obogateni z elementi osmanske arhitekture, prilagojene lokalnemu podnebju in kulturi. V tem procesu se je ve\xc4\x8dina arhitekturnih zna\xc4\x8dilnosti obstoje\xc4\x8dih stavb ohranila. Najbolj zna\xc4\x8dilni dodatki so bile kopeli (po navadi na zadnji strani stavb) in zaprti leseni balkoni na fasadah v ozkih ulicah. Na ta na\xc4\x8din je bila ve\xc4\x8dina stavb vite\xc5\xa1kega obdobja v srednjeve\xc5\xa1kem mestu dobro ohranjena. Rezultat je bila me\xc5\xa1anica orientalske arhitekture s primesmi zahodnih arhitekturnih ostankov in novej\xc5\xa1e stavbe, ki so bile zna\xc4\x8dilne za lokalno arhitekturo \xc4\x8dasa._NEWLINE_Zanimiv primer osmanske arhitekture je knji\xc5\xbenica Hafiza Ahmeda Agha._NEWLINE_V 19. stoletju je mesto bilo glavno mesto arhipelaga Eyalet, vendar je upad osmanskega cesarstva povzro\xc4\x8dil splo\xc5\xa1no zanemarjanje mesta in njegovih stavb, kar se je \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo zaradi mo\xc4\x8dnih potresov, ki so pogosto prizadeli obmo\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nItalijansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1912 so italijanski vojaki prevzeli otok s preostalimi Dodekanskimi otoki in leta 1923 ustanovili italijansko posest, znano kot Italijanski otoki v Egejskem morju.  _NEWLINE_Za o\xc4\x8deta italijanskega Rodosa se lahko \xc5\xa1teje italijanski arhitekt Florestano Di Fausto. V dogovoru z guvernerjem Mario Lago je bil avtor urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta leta 1923 in se je odlo\xc4\x8dil, da bo skoraj v celoti spo\xc5\xa1toval obzidano mesto, ru\xc5\xa1il bi le hi\xc5\xa1e, ki so bile zgrajene na in okoli obzidja v \xc4\x8dasu osmanske dobe. Prav tako je spremenil judovska in osmanska pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da v zeleno obmo\xc4\x8dje okoli srednjeve\xc5\xa1kega mesta. Isto\xc4\x8dasno je zasnoval nov italijanski Rodos v coni Mandraki, na\xc4\x8drtoval vrtno mesto in zgradil ob glavnem sprehajali\xc5\xa1\xc4\x8du stavbe, kot so Trg, stolnica sv. Janeza vitezov, guvernerjeva pala\xc4\x8da. Vse te stavbe so bile zasnovane v eklekti\xc4\x8dnem slogu, z me\xc5\xa1anico osmanskega, bene\xc5\xa1kega, renesan\xc4\x8dnega in lokalnega elementa. Italijani so ohranili tisto, kar je ostalo od vite\xc5\xa1kega obdobja in uni\xc4\x8dili vse osmanske stavbe. Prav tako so rekonstruirali pala\xc4\x8do Velikega mojstra. Poleg tega je bil ustanovljen In\xc5\xa1titut za \xc5\xa1tudij zgodovine in kulture v regiji, za posodobitev Rodosa pa je bilo opravljeno veliko infrastrukturnih del.\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nBritanske bombe, ki so padle na srednjeve\xc5\xa1ko mesto Rodos leta 1944, so zahtevale \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc5\xbeivljenja in uni\xc4\x8dile veliko stavb, kar je povzro\xc4\x8dilo velike vrzeli v urbanih tkivih. Ena od prvih uredb gr\xc5\xa1ke uprave je dolo\xc4\x8dila tista podro\xc4\x8dja, ki so bila rezervirana za prihodnja izkopavanja in \xc5\xa1tevilne stavbe kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditene stavbe. Julija 1944 so nacisti odredili deportacijo ve\xc4\x8d kot 1600 Judov iz Rodosa, vklju\xc4\x8dno z mo\xc5\xa1kimi, \xc5\xbeenskami in otroki, od katerih je bilo 1200 ubitih v Auschwitzu. _NEWLINE_Leta 1957 je bil z Odlokom odobren nov mestni na\xc4\x8drt, leta 1960 pa je bilo celotno srednjeve\xc5\xa1ko mesto dolo\xc4\x8deno kot za\xc5\xa1\xc4\x8diten spomenik Ministrstva za kulturo. Leta 1961 in 1963 so izdali nove uredbe o novem mestnem na\xc4\x8drtu. Zagotovili so \xc5\xa1iritev obstoje\xc4\x8dih ulic in odpiranje novih. Te niso bile izvedene v starem mestu zaradi nasprotovanja Arheolo\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe. Leta 1988 je bilo staro mestno jedro uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine staro mesto Rhodes"