b"\n_START_ARTICLE_\nSkrilavec\n_START_PARAGRAPH_\nSkrilavec je metamorfna kamnina, ki vsebuje razli\xc4\x8dne minerale. Njegova posebnost je, da ga je mogo\xc4\x8de cepiti na ploskve, zato se je v\xc4\x8dasih veliko uporabljal v gradbeni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Dolo\xc4\x8da ga ve\xc4\x8d kot 50% plo\xc5\xa1\xc4\x8datih in podolgovatih mineralov , pogosto fino prepletenih s kremenom in glinencem.  Te luske  mineralov vsebujejo sljudo, klorit, lojevec, rogova\xc4\x8do, grafit in druge. Pogosto se pojavlja kamena strela , zato se ta posebna oblika imenuje kremenov skrilavec. Skrilavec ima pogosto granate. Skrilavec se je oblikoval pri vi\xc5\xa1ji temperaturi in ima ve\xc4\x8dja zrna kot fillit. [4] Geolo\xc5\xa1ka foliacija (plastnata tekstura metamorfnih kamnin, ki vsebujejo listaste silikate) s srednje velikimi zrnatimi kosmi\xc4\x8di v \xc5\xbeeleni listni usmerjenosti, se imenuje schistosity. _NEWLINE_Imena razli\xc4\x8dnih skrilavcev izhajajo iz njegovih mineralnih sestavin. Na primer, skrilavec bogat s sljudo se imenujejo sljudni skrilavec in vsebuje biotit ali muskovit. Ve\xc4\x8dina skrilavcev so sljudni skrilavci, pogosta pa sta tudi grafitni in kloritni skrilavec. Skrilavec so poimenovali tudi po njegovi poznanosti ali morda nenavadnih mineralnih sestavinah, kot je primer granatni skrilavec, turmalinov skrilavec in glaukofanov skrilavec._NEWLINE_Posamezna mineralna zrna v skrilavcih, razvle\xc4\x8denega v luske s toploto in pritiskom, je mogo\xc4\x8de videti s prostim o\xc4\x8desom. Skrilavec je zna\xc4\x8dilno plastnat, kar pomeni, da se posamezna mineralna zrna z lahkoto odcepijo v kosmi\xc4\x8dih ali plo\xc5\xa1\xc4\x8dah. Beseda skrilavec izhaja nenazadnje iz gr\xc5\xa1ke besede \xcf\x83\xcf\x87\xce\xaf\xce\xb6\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbd sch\xc3\xadzein in pomeni 'razdeliti' , kar se nana\xc5\xa1a na enostavnost, s katero se skrilavec lahko razdeli v ravnini, v kateri le\xc5\xbeijo plo\xc5\xa1\xc4\x8dati minerali._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina skrilavca izhaja iz gline in melja, ki sta \xc5\xa1la skozi vrsto metamorfnih procesov,  vklju\xc4\x8dno s proizvodnjo skrilavca, skrila in filita kot vmesnih korakih. Nekateri skrilavci izhajajo iz drobnozrnatih magmatskih kamnin, kot sta bazalt in tuf._NEWLINE_Skrilavec se pogosto uporablja kot klesan kamen, ki je bil izbran in narejen za posebne oblike ali velikosti.\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu metamorfoze so se kamnine, ki so bile prvotno sedimentne, magmatske in metamorfne pretvorile v skrilavec in gnajs. \xc4\x8ce je bila sestava kamnin prvotno podobna, so jih zelo te\xc5\xbeko lo\xc4\x8dili med seboj, \xc4\x8de je bila metamorfoza dobra. Kremenov porfir na primer in fino zrnat glinen\xc4\x8dev pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak se lahko tako spremenita v sivi ali roza sljudni skrilavec. Obi\xc4\x8dajno pa je mogo\xc4\x8de razlikovati med sedimentnimi in magmatskimi skrilavci in gnajsi. \xc4\x8ce ima na primer celotno okro\xc5\xbeje s takimi kamninami sledove postelje, klasti\xc4\x8dno strukturo ( kamnina, nastala iz klasti\xc4\x8dnega sedimenta zaradi diageneze) ali diskordantno, potem je to lahko znak, da je bila prvotna kamnina sediment. V drugih primerih lahko intruzija, ohlajeni robovi, kontaktne spremembe ali porfirna struktura dokazujejo, da je bilo prvotno stanje metamorfnega gnajsa magmatska kamenina. Zadnja mo\xc5\xbenost je pogosto kemija saj nekatere vrste kamnin z metamorfozo lahko, a le redko, spreminjajo kemi\xc4\x8dno sestavo mase. Take kamnine so apnenci, dolomiti, kvarci in aluminijasti skrilavci, ki imajo zelo jasne kemijske lastnosti, ki jih lo\xc4\x8dijo tudi takrat, ko se popolnoma prekristalizirajo._NEWLINE_Skrilavce razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v glavnem v skladu z minerali, ki jih sestavljajo in po njihovi kemi\xc4\x8dni sestavi. Na primer mnogi metamorfni apnenci, marmorji in kalcitni skrilavci, s kristalinskim dolomitom, vsebujejo silikatne minerale, kot so sljuda, tremolit, diopsid, skapolit, kremen in glinenec. So pridobljeni iz apnen\xc4\x8dastih sedimentov razli\xc4\x8dnih stopenj \xc4\x8distosti. Druga skupina je bogata s kremenom (kvarciti, kremenov skrilavec in kvartozni gnajs), s spremenljivo koli\xc4\x8dino bele in \xc4\x8drne sljude, granata, glinenca, cojzita in rogova\xc4\x8de. To so bili neko\xc4\x8d pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki.  Grafitni skrilavec zlahka verjamemo, da predstavlja usedline, ki so vsebovale premog ali rastline; obstaja tudi \xc5\xbeelezova ruda (hematitni skrilavec), vendar so metamorfne postelje soli ali sadre izjemno redke. Med skrilavci magmatskega izvora obstajajo svilnat apnen\xc4\x8dev skrilavec, foliatiran serpentin (neko\xc4\x8d ultramafi\xc4\x8dna kamnina bogata z olivini), in bel sljudni skrilavec, porfiroidni in po pasovih urejen halleflint, ki je bil izpeljan iz riolita, kremenov porfir in felzi\xc4\x8dni tuf. Ve\xc4\x8dina sljudnega skrilavca so spremenjeni glinavci, ko je skrilavec pre\xc5\xa1el v normalne kamnine skozi razli\xc4\x8dne vrste fillita in sljudnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. So med najpogostej\xc5\xa1imi metamorfnimi kamninami; nekateri od njih so iz grafita, drugi iz apnencev. Raznolikost po videzu in sestavi je zelo velika, vendar pa tvorijo natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno skupino, ki je ni te\xc5\xbeko prepoznati. Podskupina je andalusitni-, staurolitni-, kianitni- in silimanitni skrilavec ki obi\xc4\x8dajno nastopajo v bli\xc5\xbeini gnajsovih granitov in so jih verjetno prizadeli kontaktni metamorfizmi.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xbeenirski premisleki\n_START_PARAGRAPH_\nV geotehniki skrilavci pogosto tvorijo diskontinuiteto in ima lahko velik vpliv na mehansko vedenje (mo\xc4\x8d, deformacije, itd) kamninske mase, na primer pri predorih, temeljenju ali gradnji na pobo\xc4\x8dju."