b'\n_START_ARTICLE_\nDegradacija tal\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nDegradacija tal je globalni problem in ni fenomen novega veka (Platonov Kritias), \xc4\x8deprav pridobiva v zadnjih desetletjih vedno ve\xc4\x8dje razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1997 je 15\xc2\xa0% zemeljskega povr\xc5\xa1ja antropogeno povzro\xc4\x8dene degradacijske pojave (povr\xc5\xa1ina ve\xc4\x8dja kot ZDA in Mehika skupaj), od tega je bil 1\xc2\xa0% \xc5\xbee tako uni\xc4\x8den, da je bila regeneracija tal onemogo\xc4\x8dena. Povr\xc5\xa1ina tal z degradacijskimi pojavi se ve\xc4\x8da, v letu 2008 je zna\xc5\xa1ala \xc5\xbee 24\xc2\xa0%. Dandanes letno izgubimo pribli\xc5\xbeno 24 milijard ton povr\xc5\xa1inskih tal, to odgovarja pribli\xc5\xbeno povr\xc5\xa1ini \xc5\xa0vice._NEWLINE_Celine so problemu degradacije tal razli\xc4\x8dno podvr\xc5\xbeene. Najbolj intenzivni pojavi degradacije so v Aziji, kjer je \xc5\xbee 39\xc2\xa0% tal degradiranih.'