b'\n_START_ARTICLE_\nBonn\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1989 je Bonn praznoval svojo 2000-letnico. Vendar je bilo obmo\xc4\x8dje naseljeno \xc5\xbee prej. O tem pri\xc4\x8dajo 14000 let star dvojni grob iz okro\xc5\xbeja Oberkassel in jarek ter lesene palisade, ki so bile odkrite na obmo\xc4\x8dju Venusberg iz okoli 4080 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Zgodovina mesta pa sega v rimske \xc4\x8dase. V pribli\xc5\xbeno leta 12.pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se zdi, daje rimska vojska tukaj namestila majhno enoto, kjer je trenutno zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta. \xc5\xa0e pred tem je vojska preselila \xc4\x8dlane germanske plemenske skupine povezane z Rimom, Ubiji, v Bonn. Latinsko ime za to naselje, "Bonna", lahko izhaja od imena prvotnega prebivalstva tega in mnogih drugih naselij na tem obmo\xc4\x8dju, Eburoni. Eburoni so bili \xc4\x8dlani velike plemenske koalicije, ki je bila u\xc4\x8dinkovito uni\xc4\x8dena v Cezarjevi vojni v Galiji 53-51 pr.n. \xc5\xa1t.. Po nekaj desetletjih je rimska vojska zapustila majhen kamp povezan z naseljem Ubijcev. V 1. stoletju je vojska nato izbrala zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de severno od nastajajo\xc4\x8dega mesta in izgradnjo velikega voja\xc5\xa1kega objekta poimenovala Castra Bonnensis, to je dobesedno "Trdnjava Bonn". Prvotno zgrajena iz lesa, je bila utrdba s\xc4\x8dasoma obnovljena v kamnu. Z dodatki, spremembami in novogradnjo, je trdnjava ostala v uporabi vojske od zadnjih dni zahodnorimskega cesarstva, sredi 5. stoletja n. \xc5\xa1t.. Strukture same so stale tudi v srednjem veku, ko so mesto imenovali Bonnburg. Uporabljali so jih frankovski kralji, dokler so bili na oblasti. S\xc4\x8dasoma so veliko gradbenega materiala ponovno uporabili pri gradnji mestnega obzidja v 13. stoletje. Sterntor (zvezdna vrata) v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta so rekonstrukcija zadnjih ostankov srednjeve\xc5\xa1kega obzidja._NEWLINE_Bonnska rimska utrdba je bila najve\xc4\x8dja trdnjavo svojega tipa, znana iz anti\xc4\x8dnega sveta, to je utrdba zgrajena za namestitev celotne cesarske legije in pomo\xc5\xbenega osebja. Utrdba je zajemala povr\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 250.000 kvadratnih metrov. Med zidovi je bila gosta mre\xc5\xbea ulic in mno\xc5\xbeica objektov, velikosti glede na polo\xc5\xbeaj lastnika in \xc4\x8dastni\xc5\xa1ke \xc4\x8detrti do voja\xc5\xa1nic, hlevov in voja\xc5\xa1kega zapora. Med legijami, ki so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene v Bonnu je bila najbr\xc5\xbe najdlje "1.", to je I. legija Minervia (Prima Legio Minervia). Enote iz Bonnske legije so bile bila napotene v vojne na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Al\xc5\xbeirije, ruske republike \xc4\x8ce\xc4\x8denije._NEWLINE_Glavna rimska cesta, ki je povezovala pokrajinski prestolnici K\xc3\xb6ln in Mainz je potekala skozi trdnjavo, kjer se je pridru\xc5\xbeila glavni cesti trdnjav (zdaj R\xc3\xb6merstra\xc3\x9fe). Neko\xc4\x8d skozi Ju\xc5\xbena vrata, je cesta K\xc3\xb6ln, Mainz se je cesta nadaljevala, kar so zdaj ulice poimenovane Belderberg, Adenauerallee, itd.. Na obeh straneh ceste so lokalna naselja, Bonna, prerasla v veliko rimsko mesto._NEWLINE_V pozni antiki so velik del mesta najbr\xc5\xbe uni\xc4\x8dili roparski vsiljivci. Preostalo civilno prebivalstvo se je zateklo v notranjost utrdbe skupaj s tukaj name\xc5\xa1\xc4\x8denimi ostanki \xc4\x8det. V zadnjih desetletjih rimske vladavine so vojaki sodelovali s frankovskimi poglavarji. Ko je pri\xc5\xa1el konec so ti vojaki preprosto prenesli svojo pripadnost novim barbarskim oblastnikom, frankovskim kraljem. Iz utrdbe, Bonnburg, kot tudi iz novega srednjeve\xc5\xa1kega naselja usmerjenega na jug, kjer je kasneje nastal Bonski M\xc3\xbcnster, je zraslo srednjeve\xc5\xa1ko mesto Bonn. Lokalne legende nastale v tem obdobju, govorijo o imenu vasi, ki naj bi pri\xc5\xa1lo od sv. Bonifacija, preko ljudske latin\xc5\xa1\xc4\x8dine *Bonnifatia, vendar se je izkazalo, da je to mit._NEWLINE_Med 11. in 13. stoletjem je bila zgrajena cerkev v romanskem slogu, Bonnski M\xc3\xbcnster, leta 1597 pa Bonn postane sede\xc5\xbe nad\xc5\xa1kofije iz K\xc3\xb6lna. Mesto je pridobilo ve\xc4\x8dji vpliv in se bistveno pove\xc4\x8dalo. _NEWLINE_Med obleganjem leta 1689 je bil Bonn predmet velikega bombardiranja. Obleganje Bonna je potekalo v \xc4\x8dasu devetletne vojne, ko so sile nizozemske republike in volilni knez Brandenburga oblegali in zajeli Bonn. To je bil del kampanje Porenje v kateri se je Brandenburg spopadal kot del Velikega zavezni\xc5\xa1tva proti Ludviku XIV.. Po pojavu Ludvika v Porenju, se je oblikovala koalicija dr\xc5\xbeav, ki se je uprla francoski hegemoniji._NEWLINE_Volilni knez Clemens Avgust (vladal 1723-1761) je odredil gradnjo vrste baro\xc4\x8dnih zgradb, ki \xc5\xa1e vedno dajejo mestu svoj zna\xc4\x8daj. \xc5\xa0e en nepozaben vladar je bil nadvojvoda Max Franz Avstrijski (vladal 1784-1794), ki je ustanovil univerzo in zdravili\xc5\xa1ko \xc4\x8detrt Bad Godesberg. Poleg tega je bil mecen mladega Ludwiga van Beethovna, ki je bil rojen v Bonnu leta 1770; volilni knez je financiral skladateljevo prvo potovanje na Dunaj._NEWLINE_Leta 1794 so mesto zasegli francoski vojaki in je postalo del prvega francoskega cesarstva. Leta 1815 sledijo napoleonske vojne, Bonn postane del Kraljevine Prusije. Kot del pruske province Porenja, je mesto postalo del nem\xc5\xa1kega cesarstva leta 1871 v \xc4\x8dasu pruske zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije. Bonn je bil v teh letih le malo pomemben.\n_START_SECTION_\nZgodovina po letu 1945\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno je Bonn pridobil na voja\xc5\xa1kem pomenu zaradi svoje strate\xc5\xa1ke lege ob reki Ren, ki je bila naravna oviro za enostaven vdor nem\xc5\xa1ke vojske v osr\xc4\x8dje zahoda. Zavezni\xc5\xa1ke enote, ki so prodirale proti Nem\xc4\x8diji, so dosegle Bonn 7. marca 1945 in 1. pehotna divizija ZDA je zajela mesto v bitki 8.-9. marca 1945. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni, je bil Bonn v britanski okupacijski coni in leta 1949 postal de facto glavno mesto novoustanovljene Zvezne republike Nem\xc4\x8dije (de jure glavno mesto Zvezne republike Nem\xc4\x8dije skozi leta delitve hladne vojne je bil vedno Berlin). Izbira Bonna je bila dose\xc5\xbeena predvsem zaradi zagovarjanja prvega kanclerja Zahodne Nem\xc4\x8dije, Konrada Adenauerja, nekdanjega k\xc3\xb6lnskega \xc5\xbeupana, po rodu iz tega obmo\xc4\x8dja. In to kljub dejstvu, da je Frankfurt \xc5\xbee imel potrebne objekte in je bila uporaba Bonna, ocenjena na 95 milijonov nem\xc5\xa1kih mark, dra\xc5\xbeja od uporabe Frankfurta. Vendar pa so Adenauer in drugi vidni politiki menili, da bi glavno mesto v ve\xc4\x8djem mestu, kot sta Frankfurt ali Hamburg, pomenil stalnost in zmanj\xc5\xa1al podporo v Zahodni Nem\xc4\x8diji za zdru\xc5\xbeitev._NEWLINE_Zaradi svoje relativno majhne velikosti za glavno mesto, so v\xc4\x8dasih Bonn v \xc5\xa1ali imenovali kot Bundeshauptstadt ohne nennenswertes Nachtleben (zvezno glavno mesto brez omembe no\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja) ali Bundesdorf (zvezna vas.)  V obdobju po drugi svetovni vojni / obdobju hladne vojne je bilo veleposlani\xc5\xa1tvo ZDA v Bonnu najve\xc4\x8dje. _NEWLINE_Zdru\xc5\xbeitev Nem\xc4\x8dije leta 1990 je znova dolo\xc4\x8dila Berlin za glavno mesto. Ta odlo\xc4\x8ditev pa ni predpisala da bi premikali tudi politi\xc4\x8dne institucije republike. Dolo\xc4\x8ditev Berlina kot glavnega mesta Zdru\xc5\xbeene Nem\xc4\x8dije je bila mo\xc4\x8dno povezana s cesarsko Nem\xc4\x8dijo, Weimarsko republiko in bolj nemirno z nacisti\xc4\x8dno Nem\xc4\x8dijo. Zdelo se je, da se nova mirno zdru\xc5\xbeena Nem\xc4\x8dija ne bi smela navezati na mesto, povezano s tak\xc5\xa1nimi spomini na vojno. Poleg tega je bil Bonn bli\xc5\xbeje Bruslju, sede\xc5\xbeu Evropske unije._NEWLINE_Medtem ko sta se vlada in parlament preselila v Berlin, je kot kompromis, nekaj ministrstev (kot obrambno in kmetijsko) v veliki meri ostalo v Bonnu, s samo najvi\xc5\xa1ji uradniki so \xc5\xa1li v Berlinu. In tako je ostal Bonn drugo, neuradno glavno mesto z novim naslovom "Zvezno mesto" (Bundesstadt). Ve\xc4\x8d kot 8.000 od 18.000 zveznih uradnikov je ostalo v Bonnu. _NEWLINE_Trenutno v bonnskem gospodarstvu igra pomembno vlogo zasebni sektor. Bonn ima \xc4\x8detrto najvi\xc5\xa1jo tr\xc5\xbeno kapitalizacijo med nem\xc5\xa1kimi mesti. S sede\xc5\xbeem DHL, T-Mobile in drugimi uglednimi dru\xc5\xbebami so mened\xc5\xbeerji nadomestili javni sektor.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNa prehodu iz regije ni\xc5\xbeje Porenje do obmo\xc4\x8dja Spodnje Porenje, ki ga zaznamujejo Godesberger\xc5\xa1ki renski lijak, ki se nahaja na jugozahodu severnega Porenja-Vestfalije, le\xc5\xbei mesto Bonn. Na 141,2 kvadratnih kilometrov se razteza na obeh straneh Rena. Levi breg  predstavlja pribli\xc5\xbeno tri \xc4\x8detrtine vseh okro\xc5\xbeij._NEWLINE_Na jugu in zahodu, na vzno\xc5\xbeju hriba Eifel, obkro\xc5\xbea mesto Krajinski park Porenje, ki mu pripada obse\xc5\xbeen gozd Kottenforst. Severno od Bonna se renska dolina odpre v tako imenovan K\xc3\xb6lnski zaliv, nizka ravna renska terasa. Reka Sieg je naravna meja na severovzhodu, pogorje Siebengebirge pa na vzhodu in jugovzhodu. Jugovzhodno od Bonna se razteza Westerwald._NEWLINE_Bonn ima geografsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pri zveznem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki se nahaja v okro\xc5\xbeju Gronau. Geografska lega kraja je 50\xc2\xb043\xe2\x80\xb29\xe2\x80\xb3N 7\xc2\xb07\xe2\x80\xb23\xe2\x80\xb3E._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja \xc5\xa1iritev mestnega obmo\xc4\x8dja gre v smeri sever-jug in zna\xc5\xa1a 15 kilometrov, v smeri vzhod-zahod je 12,5 km. Meja mesta je dolga 61 kilometrov._NEWLINE_Na desni strani Rena je Ennert, severni obronki Siebengebirge, Paffelsberg visok 194,8 m je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v mestu Bonn. Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka je na nadmorski vi\xc5\xa1ini 45,6 m blizu Kemper Werth pri soto\xc4\x8dju Siega.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nBonn ima oceansko podnebje (CFB po K\xc3\xb6ppenu). Na jugu v k\xc3\xb6lnskem ni\xc5\xbeavju v dolini Rena je Bonn ena od najtoplej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih regij.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nBonn je razdeljena v \xc5\xa1tiri ob\xc4\x8dine, ki so sestavljene iz skupno 51 okro\xc5\xbeij.  Vsako okro\xc5\xbeje ima svoj svet z \xc5\xbeupanom. Mesto ima tudi 65 statisti\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1ev, od katerih so nekatera istovetna z okro\xc5\xbeji po imenu in velikosti. Bonn je razdeljen za potrebe Ob\xc4\x8dinske statistike v devetih okro\xc5\xbejih: Bonner Zentrumsbereich, Bonn-S\xc3\xbcdwest, Bonn-Nordwest, Bundesviertel, Godesberger Zentrumsbereich, Godesberger Au\xc3\x9fenring, Beueler Zentrumsbereich, Beueler Au\xc3\x9fenring in Hardtberg.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nBeethovnova rojstna hi\xc5\xa1a se nahaja v Bonngasse v bli\xc5\xbeini tr\xc5\xbenice. Blizu je tudi Stara mestna hi\xc5\xa1a zgrajena leta 1737 v rokoko slogu, pod vladavino Clemensa Avgusta Bavarskega. Uporablja se za sprejeme gostov mesta in kot urad \xc5\xbeupana. V bli\xc5\xbeini je pala\xc4\x8da Kurf\xc3\xbcrstliches Schloss, zgrajena kot prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de volilnega kneza in zdaj glavna zgradba Bonnske univerze._NEWLINE_Poppelsdorfer Allee je pot s kostanji, po kateri je potekal prvi konjski tramvaj. Povezuje pala\xc4\x8di Kurf\xc3\xbcrstliches Schloss in Pala\xc4\x8da Poppelsdorfer, ki je bila zgrajena kot prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de volilnih knezov v prvi polovici 18. stoletja in kjer je zdaj botani\xc4\x8dni vrt. To os je prekinila \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga in zgradba glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje, zgrajena leta 1883/84._NEWLINE_Beethovnov spomenik stoji na M\xc3\xbcnsterplatz, kjer je tudi Bonnski minister, ena najstarej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih cerkva._NEWLINE_Tri najvi\xc5\xa1je stavbe v mestu so radijski stolp WDR v Bonn-Venusbergu (180 m), sede\xc5\xbe v Deutsche Post imenovan Post Tower (162,5 m) in nekdanja stavba nem\xc5\xa1kega parlamenta Langer Eugen (114,7 m ) zdaj nova lokacija kampusa ZN.'