b'\n_START_ARTICLE_\nVede\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVedska literatura je popolnoma anonimna, po misti\xc4\x8dnem izro\xc4\x8dilu pa naj bi jih sestavil miti\xc4\x8dni bard Vjasa, kasneje pa so nekatere skupine himn pripisovali malo znanim duhovni\xc5\xa1kim rodbinam. Ta literatura, osredoto\xc4\x8dena na obrede in \xc5\xbertve, je izklju\xc4\x8dno verskega oziroma duhovni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja. Vsebuje velikansko \xc5\xa1tevilo poezije, kasneje dodane proze, ki so jo zbirali ali sestavljali iz roda v rod neznani duhovniki._NEWLINE_Vede so bile svete, imeli so jih za nekaj, kar obstaja vse ve\xc4\x8dne \xc4\x8dase in so jih kasneje zapisovali z veliko skrbnostjo, ogromno pozornost pa so posve\xc4\x8dali pravilni izgovorjavi. Sveto besedilo so namre\xc4\x8d dalj \xc4\x8dasa prena\xc5\xa1ali skozi ustno izro\xc4\x8dilo, rokopisi, ki so se ohranili, pa so iz zelo pozne dobe. Deloma to pripisujejo prepovedi zapisovanja svetega besedila. Ustno izro\xc4\x8dilo se ni do danes pretrgalo.\n_START_SECTION_\nRigveda\n_START_PARAGRAPH_\nRigveda je najstarej\xc5\xa1a med \xc5\xa1tirimi Vedami. Omenjajo jo vsi drugi vedski teksti, v njej pa ni omenjen noben drug. Vendar je to zgolj relativna kronologija in je ni mogo\xc4\x8de povezati z absolutnim \xc4\x8dasovnim merilom. Rigvedi pripisujejo izredno visoko starost - celo \xc5\xa1tiri tiso\xc4\x8d ali \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V splo\xc5\xa1nem pa je obveljalo, da je osrednje jedro rigvedskih himn nastalo v \xc4\x8dasu, ko so se Arijci naselili v Indiji, torej pribli\xc5\xbeno sredi drugega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Rigveda vsebuje kitice (rk), ki so jih recitirali med \xc5\xbertvovanjem. Razdeljena je na deset mandal - prvotno jedro so mandale od druge do vklju\xc4\x8dno sedme in vsako od teh pripisujejo kak\xc5\xa1ni duhovni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. V osmi je precej interpolacij, o deveti se zdi, da vsebuje zelo staro gradivo, ki so ga \xc5\xa1ele pozneje vzeli v zbirko. Prva mandala je deloma starej\xc5\xa1ega in deloma novej\xc5\xa1ega datuma. Deseto je treba jasno lo\xc4\x8diti od ostalih in je poznej\xc5\xa1ega izvora, vsebuje pa glavne himne filozofskega tipa._NEWLINE_Rigveda vsebuje himne o izvoru in zgodovini sveta, hvalnice bogovom, liturgi\xc4\x8dne pesmi, ki opisujejo obrede, in vse druge vrste himn. Himne v njej so filozofske do te mere, da posku\xc5\xa1ajo pojasniti misterije sveta z razumom, vendar so jih pisale\xc2\xa0\xc2\xbbpesni\xc5\xa1ke du\xc5\xa1e, ki so preprosto razmi\xc5\xa1ljale o lepotah neba in \xc4\x8dudesih zemlje\xc2\xab. S teolo\xc5\xa1kega vidika je v teh himnah opaziti politeisti\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti, dasi je mogo\xc4\x8de v vedskih himnah na splo\xc5\xa1no opaziti tri sloje razmi\xc5\xa1ljanj: naturalisti\xc4\x8dni politeizem, monoteizem in monizem. V eti\xc4\x8dnem smislu pa vsebujejo pojem rta, ki je anticipacija zakona karme, ene od specifi\xc4\x8dnih oblik indijske misli.\n_START_SECTION_\nJad\xc5\xbeurveda\n_START_PARAGRAPH_\nJad\xc5\xbeurveda je zbornik obrednih obrazcev (jad\xc5\xbeu). Poimenovanje naj bi izhajalo iz besede jad\xc5\xbeus, kar izhaja iz korena jad\xc5\xbe - \xc5\xbertvovati. Znana je v petih izdajah ali zbirkah (samhita); \xc5\xa1tiri (Kathaka, Kapi\xc5\xa1thala, Maitrajani in Taittirija) sestavljajo tako imenovano\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8drno\xc2\xab\xc2\xa0Jad\xc5\xbeurvedo, v kateri so med svete obrazce posejane glose v prozi, peta (Vad\xc5\xbeasa-neji z dvema predzbirkama) pa je\xc2\xa0\xc2\xbbbela\xc2\xab\xc2\xa0Jad\xc5\xbeurveda in med njeno besedilo glose niso pome\xc5\xa1ane. Njeni prvotni elementi so jad\xc5\xbeuji, ki so napisani pove\xc4\x8dini v prozi in so suhi, neizraziti obrazci.\n_START_SECTION_\nSamaveda\n_START_PARAGRAPH_\nSamaveda je zbirka sam ali melodij in je zato priro\xc4\x8dnik svetih pesmi. Poznamo jo v teh izdajah (Kauthuma, D\xc5\xbeaiminija in Ranajanija). Pesmi so pove\xc4\x8dini vzete iz Rigvede, sestavljavci pa so pri izboru upo\xc5\xa1tevali predvsem prakti\xc4\x8dno glasbeno stali\xc5\xa1\xc4\x8de. Izbrali so tiste verze, ki so bili uporabni kot osnova (joni) za melodijo.\n_START_SECTION_\nAtharvaveda\n_START_PARAGRAPH_\nAtharvaveda je zbirka magi\xc4\x8dnih obrazcev in se tako po verskih nazorih kakor po literarni obliki izrazito razlo\xc4\x8duje od drugih treh Ved. Dolgo ni veljala za sestavni del Ved. Ohranjena je v dveh izdajah (\xc5\xa0aunaka in Paippalada), v katerih pa so pomembna nesoglasja. Ta zbirka je z verskega in etnolo\xc5\xa1kega stali\xc5\xa1\xc4\x8da nadvse zanimiva, mnogo manj pa v stilisti\xc4\x8dnem pogledu. Nekako velja, da so obrazci v njej zelo starodavni, vendar so bili veliko kasneje modernizirani in sestavljeni v zbirko._NEWLINE_Religija Atharvavede je religija primitivnega \xc4\x8dloveka, za katerega je svet poln breztelesnih utvar in duhov smrti. Svetovne katastrofe so povezane z nezadovoljnimi duhovi.\n_START_SECTION_\nDruga literatura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tirim svetim vedam je priklju\xc4\x8dena obilica literature od prave eksegeze do zelo specialnih teoreti\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij. Med to pozno vedsko literaturo, ki je do Upani\xc5\xa1ad izklju\xc4\x8dno sve\xc4\x8deni\xc5\xa1ka in anonimna, so najprej nastale Brahmane, obredna besedila, pome\xc5\xa1ana z liturgi\xc4\x8dnimi razlagami, vsa zapisana v prozi. Ohranilo se jih je precej, razdeljena pa do v \xc5\xa1tiri skupine glede na povezavo vsakega teksta z eno od \xc5\xa1tirih vedskih samhit. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a je \xc5\xa0atapatha Brahmana (formalno povezana z belo Jad\xc5\xbeurvedo), ki vsebuje zanimive spekulacije in mite. Ve\xc4\x8dina teh del naj bi izvirala iz prve \xc4\x8detrtine prvega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Brahmanam so sledile Aranjake, v katerih so vedski obrazci pome\xc5\xa1ani s komentarji. Njihova vsebina je zelo neenakomerna, v zgodovini indijske literature pa nimajo posebnega pomena. Po nekaterih avtorjih Aranjakam sledijo \xc5\xa1e Upani\xc5\xa1ade, ki po njihovem mnenju prav tako sodijo med vedsko literaturo.'