b'\n_START_ARTICLE_\nHumboldtova univerza v Berlinu\n_START_PARAGRAPH_\nHumboldtova univerza v Berlinu (nem\xc5\xa1ko Humboldt-Universit\xc3\xa4t zu Berlin) je najstarej\xc5\xa1a in druga najve\xc4\x8dja univerza v Berlinu. Sede\xc5\xbe ima na ulici Unter den Linden, v \xc4\x8detrti Dorotheenstadt v delu Berlina, imenovanem Mitte.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza je bila ustanovljena 16. avgusta 1809 na pobudo liberalnega pruskega \xc5\xa1olskega reformatorja in jezikoslovca Wilhelma von Humboldta. Delovati je pri\xc4\x8dela leta 1810, takrat pod imenom Berliner Universit\xc3\xa4t (Alma Mater Berolinensis). Od 1828 do 1946 je nosila ime Friedrich-Wilhelms-Universit\xc3\xa4t, v \xc4\x8dast njenega ustanovitelja, pruskega kralja Friderika Viljema III. 1949 je univerza dobila svoje dokon\xc4\x8dno ime Humbold-Universit\xc3\xa4t zu Berlin.\n_START_SECTION_\nPomembne osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVelika spodbuda za ustanovitev univerze je pri\xc5\xa1la s strani uglednih strokovnjakov tistega \xc4\x8dasa, zlasti s strani filozofa Johanna Gottlieba Fichteja in teologa Friedricha Schleiermacherja. Znani raziskovalci, kot so kemik August Wilhelm von Hofmann, fizik Hermann von Helmholtz, matematiki Ernst Eduard Kummer, Leopold Kronecker, Karl Weierstrass, zdravniki Johannes Peter M\xc3\xbcller, Albrecht von Graefe, Rudolf Virchow in Robert Koch, so prispevali k veliki prepoznavnosti univerze v takratnem \xc4\x8dasu. Za prvega rektorja te univerze je bil imenovan Theodor Schmalz.\n_START_SECTION_\nPredsedstvo univerze\n_START_PARAGRAPH_\nPredsedstvo Humboldtove univerze sestavljajo predsednik Jan-Hendrik Olbertz, podpredsednik za akademske in mednarodne zadeve, Uwe Jens Nagel, podpredsednik za raziskave, Michael Linscheid in podpredsednik za prora\xc4\x8dun, kadrovske zadeve in tehnologijo, Frank Eveslage.\n_START_SECTION_\nUniverzitetna knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nUniverzitetna knji\xc5\xbenica je ena najve\xc4\x8djih univerzitetnih knji\xc5\xbenic v Nem\xc4\x8diji. Jeseni 2009 je bil odprt Center Jacoba in Wilhelma Grimma, kjer je osrednje mesto na\xc5\xa1la centralna knji\xc5\xbenica, poleg nje pa \xc5\xa1e dvanajst strokovnih knji\xc5\xbenic. Centralna knji\xc5\xbenica je bila ustanovljena leta 1832, a je bila od leta 1910 brez lastne zgradbe. V njej je uporabnikom na razpolago 6,5 milijona knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih enot. \xc5\xa0tudentom in raziskovalcem je v novi stavbi namenjenih 1250 mest. V Centru Jacoba in Wilhelma Grimma so urejeni ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka soba, dvorana za videokonference, prostor, namenjen ve\xc4\x8djim skupinam, kabine za posameznike ter prostor za star\xc5\xa1e in otroke.'