b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Behaim\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot trgovec v flamski trgovini je Behaim prvi\xc4\x8d obiskal Portugalsko okoli leta 1480. Postal je svetovalec za navigacijo portugalskega kralja Janeza II. (1455-1495)._NEWLINE_Verjetno je v navigaciji za dolo\xc4\x8devanje vi\xc5\xa1ine Sonca, Lune in zvezd pri dolo\xc4\x8devanju \xc4\x8dasa in zemljepisne \xc5\xa1irine uporabljal medeninasti astrolab namesto okornih lesenih astrolabov._NEWLINE_Leta 1484 mu je podal opis svoje pomorske odprave Diogo Gomez. Resni\xc4\x8dnost njegovih navedb pa danes ostaja vpra\xc5\xa1ljiva. Po vsej verjetnosti je Behaim od leta 1485 do 1486 potoval do vzhodne obale Afrike vse do rta Cross v dana\xc5\xa1nji Namibiji na drugem potovanju Dioga C\xc3\xa3oja (Diego Cao, Diogo Cam)._NEWLINE_Leta 1490 se je vrnil v N\xc3\xbcrnberg kjer je za\xc4\x8del izdelovati globus Zemlje (Zemljino jabolko (Erdapgel) s pomo\xc4\x8djo slikarja Georga Albrechta Glockenthona (Glockendona). Izdelal ga je do leta 1492. Sedaj ga hranijo v Germanskem narodnem muzeju (Germanisches Nationalmuseum (GNM)) v N\xc3\xbcrnbergu. Njegov opis je bil precej neto\xc4\x8den in zastarel, \xc5\xa1e posebej, navkljub Caojevi pomorski odpravi, glede vzhodne obale Afrike. Izdelava globusa je prav gotovo vplivala tudi na Kolumbove poskuse pluti do Indije._NEWLINE_Behaim je trdil, da je bil Regiomontanov u\xc4\x8denec. Bil je zaslu\xc5\xbeen tudi za raz\xc5\xa1irjanje Regiomontanovih Efemerid iz leta 1474 z vsakodnevnimi legami planetov, ki so bile \xc5\xbee nekaj let pozneje po vsem svetu znane in slavne, saj so mnoge pomor\xc5\xa1\xc4\x8dake kot Balboo, Cabota, Cabrala, Cartierja, Covilha, Diasa, da Gamo, Gomeza, Kolumba, Magellana, da Verrazana in Vespuccija varno vodile po svetovnih morjih.'