b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika sv. Duha, Firence\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nZemlji\xc5\xa1\xc4\x8de za avgu\xc5\xa1tinsko cerkev in samostan sta Speziale in Acolti podarila priorju avgu\xc5\xa1tinske ustanove v Arcetriju leta 1250 . Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de jena ju\xc5\xbenem bregu reke  Arno v sesto (enem od \xc5\xa1estih sestieri v Firencah) Oltrarno, znotraj mestnega obzidja 1173-1175 , vendar v redko poseljenem obmo\xc4\x8dju. Postalo je bolj dostopno z gradnjo mostu Svete Trojice (Ponte Santa Trinita) leta 1252. Avgu\xc5\xa1tini so v istem letu za\xc4\x8deli graditi cerkev in samostan , ki je v kompleks vklju\xc4\x8deval staro cerkev San Romolo. Prvotno je bila posve\xc4\x8dena Mariji, vsem svetnikom in svetemu Duhu, ki se je do konca stoletja spremenila na Marijo, svetega Duha in Matija. _NEWLINE_Cerkve in samostani bera\xc5\xa1kih redov so bili zgrajeni s finan\xc4\x8dno podporo komune, ki je leta 1267  zagotovila sredstva za Santo Spirito in \xc5\xa1e od leta 1292 do 1301._NEWLINE_Samostan Santo Spirito je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de znanstvenih dejavnosti in je bil leta 1284 priznan kot Studium Generale (srednjeve\xc5\xa1ka univerza) avgu\xc5\xa1tinskega reda . Prvo vladavina in ustava Avgu\xc5\xa1tincev je leta 1287 ustanovila kapitelj reda s sede\xc5\xbeem v Firencah ref>Hermits of St. Augustin, in catholic Encyclopaedia_NEWLINE_http://www.newadvent.org/cathen /07281a.htm</ref>._NEWLINE_Hi\xc5\xa1e so bile kupljene leta 1301, da so pripravili javni trg pred cerkvijo - Piazza Santo Spirito. Cerkev je imela sedem oltarjev in \xc5\xa1tevilne dru\xc5\xbeinske kapele. V naslednjih sto letih so zgradili \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kapel. Do sredine stoletja je bil Santo Spirito zelo kompleksen, vklju\xc4\x8dno z velikim prvim kri\xc5\xbenim hodnikom. Freska Kri\xc5\xbeanje in Zadnja ve\xc4\x8derja je naslikal Andrea Orcagna in njegova delavnica leta 1360._NEWLINE_Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina Santa Maria delle Laude (laudese), posve\xc4\x8dena Devici Mariji in njenemu \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju, je bila ustanovljena pred letom 1322. Nastopala je vsako leto za Binko\xc5\xa1ti, ko se praznuje spust svetega Duha k apostolom. Prav tako je bila vklju\xc4\x8dena v dobrodelne namene: redovnica Simone Fidati da Cascia je upravljal laudese fundacijo hi\xc5\xa1e za nekdanje prostitutke. Leta 1333 je bilo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot petdeset \xc5\xbeensk. _NEWLINE_Santo Spirito je bil povezan z zgodnjim humanizmom v Firencah. Ena od skupin, ki jo je vodil Bocaccio, se je tam sre\xc4\x8dala v letih 1360 in 1370. Po smrti leta 1375 je Bocaccio zapustil svojo knji\xc5\xbenico samostanu. V 1380-ih in zgodnjih 1390-ih se je krog humanistov dnevno sre\xc4\x8deval v celici Luigija Marsilija (1342-94). Marsili je \xc5\xa1tudiral filozofijo in teologijo na univerzah v Padovi in Parizu. Ko je pri\xc5\xa1el v stik z Petrarko v Padovi leta 1370, je kasneje postal Bocacciov prijatelj. V to skupino so vklju\xc4\x8dili Coluccio Salutatija (1331-1406), kanclerja Firenc iz leta 1375. Kmalu je postal osrednja oseba kroga . Najpomembnej\xc5\xa1i izmed Salutatijevih u\xc4\x8dencev so bili Leonardo Bruni (1370-1444), bodo\xc4\x8di kancler Firenc. Drugi \xc4\x8dlan kroga je bil Niccol\xc3\xb2 de \'Niccoli, humanist in sodelavec Cosima de\' Medici._NEWLINE_Santo Spirito je bil prizori\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d dramskih dogodkov v obdobju politi\xc4\x8dne nestabilnosti v 1370-ih. Kot edino obmo\xc4\x8dje mesta, ki je bil na drugi strani Arna, je bil sieste (od leta 1343 \xc4\x8detrt) Santo Spirito fizi\xc4\x8dno in politi\xc4\x8dno lo\xc4\x8den od ostalih Firenc. Med prebivalci so bile nekatere izmed najpomembnej\xc5\xa1ih in najstarej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbein mesta, kot so Capponi, Soderini in Frescobaldi, pa tudi najrevnej\xc5\xa1i nekvalificirani delavci. Ta politi\xc4\x8dno eksplozivna me\xc5\xa1anica je \xc4\x8detrti dala svojo podobo ene najbolj pripravljenih za uporni\xc5\xa1tvo.  Med najbolj senzacionalnimi politi\xc4\x8dnimi atentati v zgodovini Republike Firence je bil umor Sandra da Quarata, uglednega \xc4\x8dlana frakcije Ricci, novembra 1370, ko je po ma\xc5\xa1i zapu\xc5\xa1\xc4\x8dal cerkev . V \xc4\x8dasu Ciompijevega upora so 22. junija 1378 napadli samostan, vendar so ga obrambne sile zveste signoriji ubranile. zasli\xc5\xa1anja zarotnikov, ki so bili aretirani 19. julija (pri zadnjem poskusu vlade, da bi uni\xc4\x8dila vstajo), ka\xc5\xbeejo, da je bil na\xc4\x8drtovan upor izveden v \xc5\xa1tirih lo\xc4\x8denih skupinah, pri \xc4\x8demer je bila najve\xc4\x8dja (v kateri je sodelovalo tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe) v cerkvi Santo Spirito. _NEWLINE_Po florentinski zmagi nad Milanom leta 1397 med drugo milansko vojno, na praznik svetega Avgu\xc5\xa1tina (28. avgusta) se je signoria odlo\xc4\x8dila, da bo ponovno zgradila cerkev v \xc4\x8dast svetniku in jo postavila pod pokroviteljstvo mesta. Kljub tej odlo\xc4\x8ditvi se ni ni\xc4\x8d zgodilo do leta 1434, ko je operaj naro\xc4\x8dil pomo\xc4\x8d Filippa Brunelleschija. Delo na novi cerkvi je po\xc4\x8dasi potekalo do marca 1471. V \xc4\x8dasu Spusta svetega Duha, ki so ga organizirale  laudese  hvale\xc5\xbene v \xc4\x8dast obisku Galeazzo Marije Sforze, je cerkev zajel po\xc5\xbear in jo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval skupaj z delom samostana. ref>Burke, p. 66</ref>\n_START_SECTION_\nNova cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nFilippo Brunelleschi je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati novo stavbo \xc5\xbee leta 1428. Prvi stebri stavbe so bili zgrajeni leta 1446, deset dni pred njegovo smrtjo . Po njegovi smrti so delali njegovi sledilci Antonio Manetti, Giovanni da Gaiole in Salvi d\'Andrea; slednji je bil odgovoren tudi za izgradnjo kupole._NEWLINE_V nasprotju z baziliko svetega Lovrenca, kjer Bruneleschijeve zamisli niso bile izvedene, so bile tukaj njegove ideje izvedene z dolo\xc4\x8deno stopnjo zvestobe, vsaj v tlorisu in do ravni arkad . Latinski kri\xc5\xbe v tlorisu je zasnovan tako, da je pove\xc4\x8dal razlo\xc4\x8dnost mre\xc5\xbee. Kontrastu med ladjo in transeptom, ki je povzro\xc4\x8dil tako te\xc5\xbeavo pri sv. Lovrencu, se je tukaj izognil. Stranske kapele v obliki ni\xc5\xa1, ki so enake velikosti (40 vseh), potekajo vzdol\xc5\xbe celotnega oboda prostora._NEWLINE_Brunelleschijeva fasada ni bila nikoli zgrajena in je ostala prazna. Leta 1489 so zgradili verando in osmerokotno zakristijo, ki sta jo oblikovala Simone del Pollaiolo, imenovan Il Cronaca, in Giuliano da Sangallo. V kapeli so odprli vrata, da bi jo povezali s cerkvijo._NEWLINE_Giantni Battista Caccini in Gherardo Silvani sta leta 1601 velikemu oltarju dodala baro\xc4\x8dni baldahin iz barvnega marmorja. Cerkev je ostala brez okrasja do 18. stoletja, ko so bili zidovi ometani. Notranja fasada je delo Salvija d\'Andrea in ima \xc5\xa1e vedno prvotno vitrajno okno z Binko\xc5\xa1tjo, ki ga je oblikoval Pietro Perugino. Zvonik (1503) je zasnoval Baccio d\'Agnolo._NEWLINE_Zunanjost stavbe je bila obnovljena v letih 1977-78.\n_START_SECTION_\nOltarji v kapelah\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima 38 stranskih kapelic (in dve kapeli, ki sta bili dana na vrata), ki vsebujejo pomemben del umetni\xc5\xa1kih del. Najpomembnej\xc5\xa1a je kapela Bini-Kaponi, v kateri stoji Sv. Monika, ustanoviteljica avgu\xc5\xa1tinskih nun, slika Francesca Botticinija. V Corbinellijevi kapeli so dela Andrea Sansovina, Cosima Rossellija in Donnino ter Agnolo del Mazziera._NEWLINE_V kapelah transepta so oltarji Filippina Lipnija. Tudi v transeptu je kor, iz katerega so se markizi Frescobaldiji lahko udele\xc5\xbeili obredov, ne da bi jih videle mno\xc5\xbeice._NEWLINE_Zakristija, ki je dostopna skozi vrata v, kjer naj bi bila leva \xc5\xa1esta kapela, pred katero je Simone del Pollaiola monumentalna veranda, je leta 1489 oblikoval Giuliano da Sangallo in ima osmerokotni tloris. Tu je nabo\xc5\xbena slika Sv. Fiacre zdravi bolnega (1597), delo Alessandra Allorija (1596), ki jo je naro\xc4\x8dila Christina Lotarin\xc5\xa1ka, \xc5\xbeena vojvode Ferdinanda I. de \'Medici.\n_START_SECTION_\nMichelangelovo Kri\xc5\xbeanje\n_START_PARAGRAPH_\nMichelangelo Buonarroti je, ko je bil star sedemnajst let, lahko opravljal anatomske \xc5\xa1tudije na truplih iz samostanke bolni\xc5\xa1nice; v zameno pa je izdelal leseno razpelo, ki je bilo postavljeno nad visokim oltarjem. Danes je Kri\xc5\xbeanje v osmerokotni zakristiji, ki jo je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di z zahodnega hodnika cerkve.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik in Cenacolo\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je imel dva kri\xc5\xbena hodnika, imenovana Chiostro dei Morti in Chiostro Grande ("Hodnik smrti" in "Veliki hodnik"). Prvo ime je dobil zaradi velikega \xc5\xa1tevila nagrobnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so krasijo njegove stene, in ga je leta 1600 zgradil Alfonso Parigi. Drugega je v klasi\xc4\x8dnem slogu zgradil Bartolomeo Ammannati leta 1564-1569._NEWLINE_Nekdanji samostan vsebuje tudi velik refektorij (Cenacolo di Santo Spirito) z veliko fresko, ki prikazuje Kri\xc5\xbeanje nad fragmentarno Zadnjo ve\xc4\x8derjo, ki se pripisuje Andrei Orcagni (1360-1365). To je eden redkih primerov pozne gotske umetnosti, ki jo je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti v Firencah. Prostor ima tudi zbirko skulptur iz 11. do 15. stoletja, vklju\xc4\x8dno z dvema nizkima reliefoma Donatella, visokim reliefom Jacopo della Quercia (Marija z otrokom) in dvema marmornatima skulpturama Tina da Camaina (1320-1322).'