b'\n_START_ARTICLE_\nMuzej za arhitekturo in oblikovanje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej je leta 1972 ustanovila Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana s prvotnim imenom Arhitekturni muzej Ljubljana (AML). Prostore je pridobil v hi\xc5\xa1i arhitekta Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika na Karunovi ulici 4 v Ljubljani. Po ureditvi Ple\xc4\x8dnikove hi\xc5\xa1e in njegove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je poleg hi\xc5\xa1e z ohranjeno notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino obsegala tudi velik korpus osebnih predmetov, maket, arhitekturnih na\xc4\x8drtov ter osebne korespondence, se je leta 1974 muzej z zbirko odprl za javnost. Ob ustanovitvi leta 1972 se mu je pridru\xc5\xbeil tudi sekretariat Bienala industrijskega oblikovana (BIO), sicer ustanovljen leta 1963._NEWLINE_Muzej je sprva deloval predvsem na podro\xc4\x8dju raziskovanja in obdelave gradiva, povezanega z arhitektom Jo\xc5\xbeetom Ple\xc4\x8dnikom, ter s predstavljanjem javnosti z razstavami in katalogi. Ob pove\xc4\x8danju zanimanja tujine v za\xc4\x8detku osemdesetih let je sodeloval pri strokovnem seznanjanju in podajanju informacij ter pri prirejanju razstav o delu Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika v tujini. Med njimi je bila obse\xc5\xbena razstava Arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik 1872\xe2\x80\x931957, ki je nastala v sodelovanju s pari\xc5\xa1kim Centre Georges Pompidou in je med letoma 1986 in 1994 prepotovala \xc5\xa1tevilne evropske in svetovne prestolnice. Postopoma je za\xc4\x8del muzej svojo zbirko \xc5\xa1iriti z zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinami ostalih arhitektov, kot so Vinko Glanz, France Toma\xc5\xbei\xc4\x8d, Du\xc5\xa1an Gabrijan, Boris Kobe, Ivan Vurnik in drugimi, temeljnimi primeri slovenskega industrijskega in grafi\xc4\x8dnega oblikovanja ter fotografskim gradivom. Ves \xc4\x8das od ustanovitve je prirejal razstave s podro\xc4\x8dij arhitekture, urbanizma, oblikovanja in fotografije na razli\xc4\x8dnih prizori\xc5\xa1\xc4\x8dih ter nadaljeval s prirejanjem mednarodne razstave Bienala industrijskega oblikovanja. Leta 1987 je muzej pridobil v upravljanje tudi Likovno razstavi\xc5\xa1\xc4\x8de Rihard Jakopi\xc4\x8d s pomembnimi razstavnimi in depojskimi prostori (v upravljanju do leta 2008)._NEWLINE_Leta 1990 je muzej pridobil nove prostore na Gradu Fu\xc5\xbeine v Ljubljani, kar je omogo\xc4\x8dilo nove prostorske mo\xc5\xbenosti in razvojni zagon muzeja, saj so do leta 1992 grad obnovili. Na ogled so postavili mednarodno razstavo Arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik 1872\xe2\x80\x931957, ki je s tem kon\xc4\x8dala svojo pot po tujini. Na ogled je bila do leta 2009. Muzej je nadaljeval svoje razstavne dejavnosti z vrsto preglednih razstav ter okrepil pedago\xc5\xa1ke in raziskovalne aktivnosti._NEWLINE_V letu 2010 je naloge ustanovitelja prevzela Vlada Republike Slovenije, muzeju spremenila status v ustanovo nacionalnega pomena ter naziv v Muzej za arhitekturo in oblikovanje (MAO). Upravljanje Ple\xc4\x8dnikove hi\xc5\xa1e je od tedaj dalje pre\xc5\xa1lo pod Muzej in galerije mesta Ljubljane (MGML)._NEWLINE_Direktorji muzeja: Matija Murko (1972-1978), Peter Kre\xc4\x8di\xc4\x8d (1978-2010), Matev\xc5\xbe \xc4\x8celik (2010- )\n_START_SECTION_\nOddelek za arhitekturo\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za arhitekturo preu\xc4\x8duje arhitekturni razvoj v Sloveniji, od za\xc4\x8detkov naprej. Najbolj obse\xc5\xbeno je gradivo arhitektov 20. in 21. stoletja, ki delujejo na slovenskem ozemlju. Dokumentacija novej\xc5\xa1e slovenske arhitekture obsega poleg na\xc4\x8drtov tudi makete, modele, risbe, skice, pisma in fotografije ter \xc5\xa1e razne druge predmete iz zapu\xc5\xa1\xc4\x8din posameznih arhitektov. Poleg gradiva iz osebnih arhivov posameznih avtorjev vsebuje arhitekturna zbirka tudi \xc5\xa1irok krog publikacij, knjig, revij, prospektov ter podobnega materiala, ki pri\xc4\x8da o nastajanju slovenske arhitekture v dolo\xc4\x8denem obdobju. Zbirka obsega gradivo okoli 80 vidnej\xc5\xa1ih slovenskih arhitektih in obsega pribli\xc5\xbeno 66.000 enot gradiva. Obse\xc5\xbeni in pomembni so arhivi Ivana Vurnika, Vladimirja \xc5\xa0ubica, Du\xc5\xa1ana Gabrijana, Gizele \xc5\xa0uklje, Stanka Rohrmana, Danila F\xc3\xbcrsta, Maksa Strenarja, Borisa Kobeta, Ivana Jagra, Vinka Glanza, Franceta Toma\xc5\xbei\xc4\x8da, Cirila Tav\xc4\x8darja, Vladimire Bratu\xc5\xbe in \xc5\xa1tevilnih drugih arhitektov. Muzej hrani zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine nekaterih Ple\xc4\x8dnikovih in Ravnikarjevih diplomantov. Oddelek raziskuje tudi razvoj starej\xc5\xa1e arhitekture na Slovenskem od prvih za\xc4\x8detkov do 20. stoletja. Na tem podro\xc4\x8dju hrani zbirka obse\xc5\xbeen fond fotografij arhitekturnih spomenikov, kopije in originalne na\xc4\x8drte in risbe, pa tudi nekaj maket, izdelanih za ob\xc4\x8dasne tematske razstave o starej\xc5\xa1i arhitekturi.\n_START_SECTION_\nOddelek za oblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOblikovalska zbirka se osredoto\xc4\x8da na dve podro\xc4\x8dji: industrijsko oblikovanje in vizualne komunikacije. Med njimi izstopajo izdelki pomembnih slovenskih podjetij, preko katerih lahko sledimo razvoju oblikovanja skozi slovensko industrijo (Stol, Iskra, Gorenje, Elan, Roga\xc5\xa1ka, Dekorativna in druga). V zbirki so zastopani opusi pomembnih slovenskih oblikovalcev, kot so Niko Kralj, Oskar Kogoj, Albert Kastelec, Janja Lap, Vladimir Pezdirc, Igor Rosa, Janez Smerdelj, Sa\xc5\xa1a M\xc3\xa4chtig in drugi, tudi predstavniki sodobne oblikovalske produkcije. Poseben fond so predmeti oblikovalca Marka Turka, ki se je posve\xc4\x8dal predvsem oblikovanju elektroakusti\xc4\x8dnih naprav (npr. mikrofoni, magnetofoni). Zbirka se redno dopolnjuje tudi s predmeti, ki prejemajo nagrade na vsakokratnem Bienalu oblikovanja (BIO)._NEWLINE_Zbirka vizualnih komunikacij, ki jo hrani MAO, je edina tovrstna v Sloveniji. \xc5\xa0teje okoli 9000 enot in jo sestavljajo celostne grafi\xc4\x8dne podobe, plakati, knjige, katalogi, revije, \xc4\x8dasopisi, koledarji ter drugi predmeti. Zastopani so vidnej\xc5\xa1i slovenski oblikovalci: Janez Trpin, Peter Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8d, Grega Ko\xc5\xa1ak, Majda Dobravec Lajovic, Jo\xc5\xbee Brumen, Uro\xc5\xa1 Vagaja, Matja\xc5\xbe Vipotnik, Janez Suhadolc, Novi kolektivizem, Miljenko Licul, Jo\xc5\xbee Domjan ter mnogi mlaj\xc5\xa1i avtorji. Hrani tudi dela nekaterih mednarodnih ustvarjalcev, ki so skozi leta razstavljali na BIO. Zbirka ponuja pregleden vpogled v zgodovino slovenskega grafi\xc4\x8dnega oblikovanja od obdobja pred drugo svetovno vojno do dana\xc5\xa1njih dni, s poudarkom na temeljnih delih oblikovalcev, ki so zaznamovali njegov razvoj.\n_START_SECTION_\nOddelek za fotografijo\n_START_PARAGRAPH_\nFotografska zbirka muzeja obsega okoli 12.000 fotografij in okoli 20.000 negativov v razli\xc4\x8dnih tehnikah. V fond starej\xc5\xa1i fotografij sodijo puharotipija, fotografska podoba, ki jo je po svojem izvirnem postopku izdelal slovenski izumitelj Janez Puhar iz ok. leta 1863, ter ena dagerotipija in \xc5\xa1tiri ferotipije. Med ok. 400 avtorji in avtoricami iz 20. stoletja izstopajo Bogo \xc4\x8cerin, Oskar Karel Dolenc, Jan Andrej Jelnikar, Stojan Kerbler, Milenko Pegan, Marjan Pfeifer in Mitja Vidmar, bogati sta tudi zbirki del \xc4\x8dlanov nekdanjega Fotokluba Ljubljana in Fotogrupe \xc5\xa0OLT\xe2\x80\x93Ljubljana. Med posebnosti zbirke sodijo \xc5\xa1e izvirna dela (fotografije, risbe, grafike, slike in skulpture) Mednarodne likovne zbirke Junij.V njej so poleg nekaterih pomembnih slovenskih avtorjev, kot so Bo\xc5\xbeidar Dolenc, Stane Jagodi\xc4\x8d, Enver Kaljanac, Peter Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8d, Branko Leban, Du\xc5\xa1an Pirih Hup in Marjan Smerke, zastopani tudi nekatera svetovno znana imena kot npr. Heribert Burkert, Christo & Jeanne-Claude, Pierre Cordier, Joan Fontcuberta, Richard Long, Rafael Navarro, Floris M. Neus\xc3\xbcss, Nils-Udo, Annegeret Soltau in Christian Vogt. Poleg fotografskega slikovnega gradiva hrani zbirka \xc5\xa1e ok. 150 starih fotoaparatov in drugih kosov fotografske opreme, osebne dokumentarne mape ok. 300 slovenskih fotografov, zbirko fotografskih revij (ok. 130 naslovov) in ok. 2000 katalogov fotografskih razstav.\n_START_SECTION_\nOddelek za Izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej pripravlja \xc5\xa1tevilne izobra\xc5\xbeevalne dejavnosti za razli\xc4\x8dne skupine, ki \xc4\x8drpajo vsebine s podro\xc4\x8dja arhitekture, oblikovanja in fotografije. Podrobnej\xc5\xa1i vpogled v aktualne razstave ponujajo vodenih ogledi kustosov, strokovnjakov in vabljenih gostov. Enkrat mese\xc4\x8dno muzej pripravlja vodene oglede po arhitekturah razli\xc4\x8dnih objektov po Ljubljani in Sloveniji. \xc5\xa0olske skupine lahko vodene oglede razstav nadgradijo s tematskimi delavnicami, bodisi spoznavajo arhitekturo v \xc5\xbeivo, na arhitekturnih sprehodih po Ple\xc4\x8dnikovi in Secesijski Ljubljani ter arhitekturi 20. stoletja v Ljubljani. Otrokom so namenjene nedeljske ustvarjalnice, na katerih na igriv in ustvarjalen na\xc4\x8din spoznavajo arhitekturne, oblikovalske in fotografske tematike, skozi celo \xc5\xa1olsko leto pa lahko obiskujejo \xc5\xa0olo arhitekture._NEWLINE_Enkrat mese\xc4\x8dno muzej pripravlja vodene oglede po arhitekturah razli\xc4\x8dnih objektov po Ljubljani in Sloveniji. MAO se je uveljavil kot prireditelj predavanj, pogovorov, predstavitev in konferenc z mednarodnimi predavatelji s podro\xc4\x8dja arhitekture in oblikovanja.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nMuzejska knji\xc5\xbenica obsega okoli 10.000 enot monografskih in 4.500 enot serijskih publikacij s podro\xc4\x8dja arhitekture, urbanizma, oblikovanja in fotografije. Gradivo dopolnjuje tudi arhiv doma\xc4\x8dih in tujih revij. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna \xc4\x8ditalnica je odprta za javnost.'