b'\n_START_ARTICLE_\nFranz Kafka\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nStar\xc5\xa1i Franza Kafke, Hermann Kafka (1852-1931) in Julie Kafka, rojena L\xc3\xb6wy (1856-1934) sta bila judovskega rodu. O\xc4\x8de je bil rojen v vasi Wosek, v Ju\xc5\xbeno\xc4\x8de\xc5\xa1kem okraju (\xc4\x8de\xc5\xa1ko: Jiho\xc4\x8desk\xc3\xbd kraj) , kjer je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v preprosti dru\xc5\xbeini. \xc5\xbde kot otrok je moral dostavljati o\xc4\x8detovo blago v sosednje vasi. Kasneje je delal kot trgovski potnik, nenazadnje tudi kot samostojni trgovec z galanterijo v Pragi._NEWLINE_Julie Kafka je pripadala premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini iz Podiebrada. Imela je bolj\xc5\xa1o in ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1o izobrazbo kot njen mo\xc5\xbe, tako da je imela pravico do soodlo\xc4\x8danja v njuni trgovini, v kateri je delala tudi do dvanajst ur dnevno. Kafka je imel poleg dveh bratov, ki sta \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu umrla, \xc5\xa1e tri sestre, ki so bile kasneje najverjetneje deportirane v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da ali v \xc5\xbeidovska geta, kjer se je izgubila vsaka sled za njimi: Gabriele, imenovana Elli (1889-1943?), Valerie, imenovana Valli (1890-1942?) in Otillie \xc2\xbbOtlla\xc2\xab Kafka (1892-1943?). Ker so bili star\xc5\xa1i \xc4\x8dez dan odsotni, so jih prete\xc5\xbeno vzgajale slu\xc5\xbekinje. Kafka je znal nem\xc5\xa1ko, kar je znalo le okoli deset procentov prebivalcev Prage. Prav tako kot njegovi star\xc5\xa1i, pa je govoril tudi teko\xc4\x8de \xc4\x8de\xc5\xa1ko._NEWLINE_Medtem ko se Kafka v svoji literaturi ob\xc5\xa1irno ukvarja s svojim odnosom do o\xc4\x8deta, je mati bolj v ozadju. Kljub temu pa lahko v njegovih likih prepoznamo veliko sorodnikov z materine strani. Omembe vredni so starej\xc5\xa1i samci, posebne\xc5\xbei, talmudski strokovnjaki in \xc5\xa1e posebej pode\xc5\xbeelski zdravnik stric Siegfried L\xc3\xb6wy, ki je bil zgled za pripovedko Pode\xc5\xbeelski zdravnik (nem. Der Landartzt).\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo, odra\xc5\xa1\xc4\x8danje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1889 do 1893 je Kafka obiskoval \xc2\xbbNem\xc5\xa1ko de\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo\xc2\xab\xc2\xa0v Fleischmarktu v Pragi. Zatem je, na o\xc4\x8detovo \xc5\xbeeljo, zamenjal \xc5\xa1olo in pre\xc5\xa1el na humanisti\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavno gimnazijo v starem delu Prage. Tudi v tej \xc5\xa1oli je pouk potekal v nem\xc5\xa1kem jeziku._NEWLINE_\xc5\xbde v svoji mladosti se je Kafka ukvarjal z literaturo, vendar je njegovo obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e zgodnje delo izginilo. Najverjetneje ga je, prav tako kot prve dnevnike, sam uni\xc4\x8dil._NEWLINE_Njegov mladostni prijatelj iz gimnazije, Rudolf Illowy je gimnazijo zapustil \xc5\xbee leta 1898. Prijatelji, s katerimi se je kasneje dru\xc5\xbeil, so bili Hugo Bergman, Ewald Felix Pirbarm ( v zavarovalnici njegovega o\xc4\x8deta bi moral kasneje delati Kafka), Paul Kisch in Oskar Pollak - z njim je prijateljeval \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija._NEWLINE_Ko je leta 1901 z zadostnim uspehom zaklju\xc4\x8dil maturo, so ga star\xc5\xa1i nagradili s potovanjem v Norderney in Helgoland. _NEWLINE_V letih od 1901 do 1906 je \xc5\xa1tudiral na Karl-Ferdinands-Universit\xc3\xa4t v Pragi. Najprej je za\xc4\x8del s kemijo, kmalu pa je presedlal na pravno smer. Za pravom je poskusil s semestrom nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in umetnostne zgodovine, ki je odgovarjal njegovim nagnjenjem. Razmi\xc5\xa1ljal je tudi o nadaljevanju \xc5\xa1tudija v M\xc3\xbcnchnu, vendar se je potem v drugem semestru odlo\xc4\x8dil, da bo nadaljeval \xc5\xa1tudij prava. V skladu s programom je po petih letih napredoval pri Alfredu Webru, nakar je sledilo obvezno leto pravne prakse na de\xc5\xbeelnem in kazenskem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Kafka je v glavnem \xc5\xbeivel po \xc5\xbeeljah njegovega tiranskega o\xc4\x8deta, kar se zrcali v mnogih njegovih delih. Hrepenenje po svobodi, po \xc5\xbeivljenju brez dolo\xc4\x8dil in po neobremenjenosti je zelo vidno v delu\xc2\xa0\xc2\xbbPreobrazba\xc2\xab\xc2\xa0(nem. Die Verwandlung).\n_START_SECTION_\nPoklicno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kratki medigri pri zasebni zavarovalni dru\xc5\xbebi \xc2\xbbAssicurazioni Generali\xc2\xab\xc2\xa0(oktober 1907- Julij 1908) je Kafka od 1908 do 1922 delal v Ustanovi za varovanje delavcev kraljestva B\xc3\xb6hmen pri delu (nem. Arbeiter-Unfall-Versicherungs-Anstalt f\xc3\xbcr das K\xc3\xb6nigreich B\xc3\xb6hmen, AUVA) v Pragi. Svoje delo je pogosto opisoval kot zgolj delo za kruh._NEWLINE_Delo uradnika v delno dr\xc5\xbeavni ustanovi je od njega zahtevalo natan\xc4\x8dno poznavanje industrijskih produktov in tehnike velikih obratov. Sprva je delal na nezgodnem oddelku, kasneje pa na oddelku za varovalno tehniko. Pri tem je imel neposreden vpogled v katastrofalne in zelo nevarne delovne razmere v industriji. Kafka je bil tudi zadol\xc5\xbeen za predpise, ki bi prepre\xc4\x8devali nezgode. Izku\xc5\xa1nje so ga pripeljale do delne solidarnosti delavskega razreda. Na demonstracijah (na katerih je bil prisoten kot mimoido\xc4\x8di) je v\xc4\x8dasih nosil rde\xc4\x8di nagelj v gumbnici._NEWLINE_Od leta 1910 je bil pripravnik za obratovalni oddelek, na katerega se je pripravil na predavanjih o \xc2\xbbmehanski tehnologiji\xc2\xab\xc2\xa0na nem\xc5\xa1ki tehni\xc4\x8dni visoki \xc5\xa1oli v Pragi. _NEWLINE_Kafka je pisal sklepe in tako naredil seznam. \xc4\x8ce so sklepi veljali vseh 5 let, jih je uvrstil v njim ustrezno stopnjo nevarnosti. Od 1908 do 1916 so ga vedno znova po\xc5\xa1iljali na kratka slu\xc5\xbebena potovanja v severni B\xc3\xb6hmen , posebej pogosto je bil pri okro\xc5\xbenem glavarstvu Reichensberg. Tam si je Kafka ogledal podjetja, o njih poro\xc4\x8dal in se u\xc4\x8dil narokov. Preden se je uveljavil kot pisec proze, je kot \xc2\xbbzavarovalni\xc5\xa1ki pisatelj\xc2\xab\xc2\xa0pisal prispevke za poro\xc4\x8dila zavoda, ki so izhajala enkrat letno. Kafko so takoj podprli, hitro se je vpeljal v delo in priznali so ga kot \xc2\xbbodli\xc4\x8dnega idejnega delavca\xc2\xab. Ob priznanju njegovih dose\xc5\xbekov je bil kot \xc2\xbbpomo\xc5\xbeni uradnik\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1tirikrat povi\xc5\xa1an (1910 idejni delavec, 1913 namestnik tajnika, 1920 tajnik, 1922 vi\xc5\xa1ji tajnik). _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so iz socialnega vidika zunanje razmere izgledale ugodno, so Kafko mu\xc4\x8dile notranje razmere._NEWLINE_\xc2\xbbNad delom se ne prito\xc5\xbeujem tako zelo, kot nad lenobo mo\xc4\x8dvirnatega \xc4\x8dasa\xc2\xab, je v nekem pismu napisal \xc5\xa1ele 24 letni Kafka. Pritisk delovnega \xc4\x8dasa, bol\xc5\xa1\xc4\x8danje na uro, pripisovanje vsakr\xc5\xa1nega u\xc4\x8dinka, zadnja delovna minuta kot \xc2\xbbodsko\xc4\x8dna deska za veselja polni odhod domov\xc2\xab, s tem je Kafka opisal, kako je videl svoje pisarni\xc5\xa1ko delo. V nekem pismu je Mileni Jesenski napisal:\xc2\xbbMoja slu\xc5\xbeba je sme\xc5\xa1no in klavrno lahka\xe2\x80\xa6 Ne vem zakaj pravzaprav dobivam denar.\xc2\xab\xc2\xa0To se je spremenilo, ko je zavarovalnica od leta 1915 postala pristojna za urejanje primerov vojnih ranjencev._NEWLINE_Nanj pa je pritiskal tudi tihi dogovor, ki ga je imel z dru\xc5\xbeino, da bo prevzel posle svojih star\xc5\xa1ev. Tem se je leta 1911 pridru\xc5\xbeila tudi svakova tovarna z azbestom, ki seveda ni imela cveto\xc4\x8dih poslov. To je Kafka posku\xc5\xa1al ignorirati, tako da je postal njen skriti delni\xc4\x8dar in naj bi v nepremi\xc5\xa1ljenem trenutku postal celo njen zagovornik. _NEWLINE_K \xc2\xbbni\xc5\xbejim\xc2\xab\xc2\xa0delom, ki jih je Kafka opravljal, spada seveda tudi delo preprostih delavcev. Preverjeno je, da se je Kafka zanje nad\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zanimal in zavzemal. Njegov miren in oseben odnos se je razvil blagodejno zaradi nadzirajo\xc4\x8dega obna\xc5\xa1anja njegovega o\xc4\x8deta. \xc5\xa0e bli\xc5\xbeje pa se je soo\xc4\x8dil s skrbmi in trpljenjem preprostih ljudi v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne. Najprej, ko je v Prago prispelo tiso\xc4\x8de be\xc5\xbee\xc4\x8dih Judov z vzhoda, nato pa \xc5\xa1e v okviru \xc2\xbboskrbe vojakov\xc2\xab, ko je moral skrbeti za rehabilitacijo in poklicno prekvalifikacijo te\xc5\xbeje po\xc5\xa1kodovanih vojakov. Za to nalogo ga je zadol\xc5\xbeila njegova zavarovalnica, pred \xc4\x8demer ga je seveda reklamirala kot \xc2\xbbnenadomestljivega strokovnjaka\xc2\xab, s tem pa ga je, proti Kafkovi \xc5\xbeelji, \xc5\xa1\xc4\x8ditila pred fronto. Po letu 1915 je bil prvi\xc4\x8d postavljen v vlogo vojaka, ko so ga spoznali za \xc2\xbbpopolnoma zdravega in sposobnega\xc2\xab. Slabo stran tega spoznanja je Kafka spoznal dve leti kasneje, ko je zbolel za plju\xc4\x8dno tuberkulozo in zaprosil za upokojitev. Zavarovalnica mu je zaprla vrata pred nosom in mu \xc5\xa1ele po petih letih, 1. julija 1922, odobrila dokon\xc4\x8dno upokojitev.\n_START_SECTION_\nSpor med generacijama, odnos med o\xc4\x8detom in sinom\n_START_PARAGRAPH_\nKafka v svoji mladosti ni imel posebej dobrega odnosa z o\xc4\x8detom. O\xc4\x8de ga je kot otroka, mladoletnika in tudi kot \xc5\xa1tudenta grdo obravnaval in zatiral. Njegova mati, ki je tudi sama prevzela o\xc4\x8detove vrednote in presoje, ni imela bistvene \xc5\xbeelje, da bi ustvarila nasprotni pol o\xc4\x8detovi dominantni vlogi. Mladi Kafka se na\xc4\x8deloma o\xc4\x8deta ni bal, vselej pa je ostal oddaljen in je do o\xc4\x8deta gojil hkrati ljubezen in sovra\xc5\xa1tvo. _NEWLINE_V mnogih Kafkinih delih je vloga o\xc4\x8deta predstavljena kot vloga mogo\xc4\x8dnega, mo\xc4\x8dnega in deloma tudi zatirajo\xc4\x8dega dru\xc5\xbeinskega poglavarja. V Preobrazbi (nem. Die Verwandlung), kjer se Gregor (sin, protagonist in velikanski mr\xc4\x8des) v teku dogodkov po\xc4\x8duti vedno manj vrednega, dokler ne premine in s tem pripelje olaj\xc5\xa1anje dru\xc5\xbeini. Mogo\xc4\x8den lik o\xc4\x8deta je tisti, ki v \xc4\x8drtici Sodba (nem. Das Urteil) sina Georga Bendemanna obsodi na \xc2\xbbsmrt zaradi utopitve\xc2\xab. V njegovem znamenitem pismu Pismo o\xc4\x8detu (nem. Brief an den Vater), ki ga Kafka ni \xc5\xbeelel niti odposlati niti objaviti, pi\xc5\xa1e, da je o\xc4\x8de vedno imel oblast nad njim. Verjetno je Kafka to zatiranje naredilo tak\xc5\xa1nega, kakr\xc5\xa1en je bil; usmerjenega v svojo notranjost, samokriti\xc4\x8dnega in sovra\xc5\xbenega do samega sebe. To se ka\xc5\xbee tudi v tem, da je Kafka \xc5\xbeelel, da se celotna njegova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina po smrti za\xc5\xbege, kar se ni zgodilo. Seveda pa sta stroga samokriti\xc4\x8dnost in obremenjujo\xc4\x8d odnos z o\xc4\x8detom glavna motiva v Kafkovem \xc5\xbeivljenju in v njegovih delih, prav tako pa predstavljata pomembne vsebinske trenutke Kafkove recepcije.\n_START_SECTION_\nPrijateljstva\n_START_PARAGRAPH_\nV Pragi je imel Kafka relativno ozek, vendar konstanten krog enako starih prijateljev, ki ga je sklenil v prvih letih \xc5\xa1tudija. Najpomembnej\xc5\xa1a oseba je bil brez dvoma Max Brod, ki je prav tako \xc5\xa1tudiral pravo. Malce kasneje sta se pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e filozof Felix Weltsch in pisatelj Oskar Baum._NEWLINE_Brod je spoznal Kafkov literarni pomen. Posredoval je pri kontaktu z mlado zalo\xc5\xbebo Rowohlt v Leipzigu, preko katere je objavil svojo prvo knjigo Opazovanje (nem. Betrachtung, 1912)._NEWLINE_Omembe vredno je Kafkovo za\xc4\x8dasno prijateljstvo z Jizchakom L\xc3\xb6wyjem, igralcem iz ortodoksno-hasidske dru\xc5\xbeine iz Var\xc5\xa1ave. Bil je Kafkov vzornik, verjetno zaradi njegove odlo\xc4\x8dnosti, s katero je uveljavljal svoja umetni\xc5\xa1ka na\xc4\x8dela pred star\xc5\xa1i._NEWLINE_Najtesnej\xc5\xa1o zvezo v dru\xc5\xbeini je imel Kafka s sestro Ottlo. Bila je tista, ki je vzela Kafka pod streho, ko je potreboval oddih.\n_START_SECTION_\nRazmerja\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du raziskav Kafkovega odnosa z \xc5\xbeenskami so Kafkova pisma zaro\xc4\x8denki Felice Bauer, ki je bila zaposlena v Berlinu in jo je spoznal 13. avgusta 1912 v stanovanju Maxa Broda. _NEWLINE_Osrednja vsebina pisem opisuje Kafkov notranji dvoboj, dvome o tem ali je prav da se zaro\xc4\x8dita in strah pred pisanjem vsebine, ki je zapisana z vso odkritostjo in z vsem njegovim jezikovnim bogastvom. Zato so pisma tako mikavna za branje, kar se ti\xc4\x8de literature. Po pribli\xc5\xbeno 300 pismih (nekaj \xc4\x8dasa tudi do tri pisma na dan), po \xc5\xa1estih prete\xc5\xbeno be\xc5\xbenih sre\xc4\x8danjih, sta se 1. junija 1914, po skoraj dveh letih zaro\xc4\x8dila, \xc5\xa1est tednov zatem pa sta zaroko razdrla.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta, leta 1917, zboli za tuberkulozo, ki je takrat veljala za neozdravljivo. Kot da to ne bi bilo dovolj, jeseni leta 1918, zboli \xc5\xa1e za \xc5\xa0pansko gripo. Kljub \xc5\xa1tevilnim obiskom razli\xc4\x8dnih zdravili\xc5\xa1\xc4\x8d, se njegovo zdravstevo stanje poslab\xc5\xa1a. Med letoma 1923/24, ko je prebival v Berlinu, je bolezen napredovala vse do grla, posledi\xc4\x8dno pa je Kafka izgubil zmo\xc5\xbenost govora. Prav tako, pa je le s te\xc5\xbeavo pil in jedel._NEWLINE_Aprila, leta 1924, mu tudi uradno potrdijo diagnozo (tuberkuloza grla). Zaradi raz\xc5\xa1irjenost bolezni operativni poseg ni bil ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8d. 3. junija 1924, po dopolnjenem \xc5\xa1tiridesetem letu starosti, umre v sanatoriju v Kirelingu pri Klosterneuburgu. Uradno zaradi odpovedi srca.\n_START_SECTION_\nSekundarna literatura\n_START_PARAGRAPH_\nJanko Ferk: Pravo je \xc2\xbbProces\xc2\xab. O Kafkovi pravni filozofiji. Zalo\xc5\xbeba Gospodarski vestnik, Ljubljana 2007.'