b'\n_START_ARTICLE_\nPrevajalsko namizje\n_START_PARAGRAPH_\nPrevajalsko namizje, tudi program s pomnilnikom prevodov (PP-program, Translation Memory software), je program za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprto prevajanje (CAT, Computer-Assisted Translation). Vsa prevajalska namizja uporabljajo pomnilnik prevodov in terminolo\xc5\xa1ko bazo, ve\xc4\x8dina pa ponuja tudi vzporejevalnik besedil. PP-programi so lahko opremljeni tudi z drugimi orodji, ki prevajalcu olaj\xc5\xa1ajo delo (npr. z elektronskimi slovarji, \xc4\x8drkovalniki, slovnicami,strojnimi prevajalniki in integriranimi spletnimi iskalniki)._NEWLINE_Prevajalska namizja so lahko komercialna ali pa prostokodna, vendar ve\xc4\x8dina uporabnikov raje dela na pla\xc4\x8dljivih programih, ki so precej bolj dodelani kot brezpla\xc4\x8dne razli\xc4\x8dice._NEWLINE_Po anketi, izvedeni leta 2006, je SDL Trados dale\xc4\x8d najbolj raz\xc5\xa1irjeno prevajalsko namizje, saj zaseda pribli\xc5\xbeno 75\xc2\xa0% trga. Med najbolj priljubljene programe sodijo \xc5\xa1e D\xc3\xa9j\xc3\xa0 Vu, Wordfast in Star Transit.\n_START_SECTION_\nPomnilnik prevodov\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc4\x8dlanek: Pomnilnik prevodov_NEWLINE_Pomnilnik prevodov je podatkovna zbirka, v katero se prevodi med prevajanjem shranjujejo in iz katere se lahko prevodi prikli\xc4\x8dejo. Program izvirno besedilo razdeli na prevodne enote (ang. TU, Translation Unit), pri \xc4\x8demer je vsaka prevodna enota sestavljena iz para segmentov iz izvirnika in prevoda. En segment na\xc4\x8deloma ustreza enemu stavku, lahko je pa tudi kraj\xc5\xa1i (npr. naslov, alineja) ali dalj\xc5\xa1i (odstavek), odvisno od \xc5\xbeelje in potrebe uporabnika._NEWLINE_Pomnilnik pride najbolj do izraza pri besedilih, v katerih se dolo\xc4\x8deni stavki in fraze stalno ponavljajo.\n_START_SECTION_\nTerminolo\xc5\xa1ka baza\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc4\x8dlanek: Terminolo\xc5\xa1ka baza_NEWLINE_Terminolo\xc5\xa1ka je baza podatkov, v katero prevajalec shranjuje termine, ki bi mu lahko pri prevajanju pri\xc5\xa1li prav. Urejevalnik terminolo\xc5\xa1ke baze je, poleg pomnilnika prevodov, druga klju\xc4\x8dna komponenta vsakega prevajalskega namizja. Prevajalec lahko prevode sam vna\xc5\xa1a med prevajanjem, ali pa pusti, da program besedilo\xc2\xa0\xc2\xbbpredprevede\xc2\xab. To pomeni, da program samodejno poi\xc5\xa1\xc4\x8de in nadomesti izraze v izvirniku z ustreznicami iz bazi, prevajalec pa delo pregleda in odpravi morebitne napake._NEWLINE_Izdelava terminolo\xc5\xa1ke baze zna biti zamudno opravilo, zato nekateri programi nudijo funkcijo\xc2\xa0\xc2\xbblu\xc5\xa1\xc4\x8denja terminov\xc2\xab\xc2\xa0iz besedila. Orodje poi\xc5\xa1\xc4\x8de na podlagi dolo\xc4\x8denih algoritmov potencialne izraze, ki bi lahko bili termini, in ustvari glosar.\n_START_SECTION_\nVzporejevalnik besedil\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc4\x8dlanek: Vzporejanje (pomnilnik prevodov)_NEWLINE_Pomnilnik prevodov, ki je ob nakupu prazen, se polni in pridobiva na uporabnosti, ko ga prevajalec uporablja. Obstaja pa \xc5\xa1e drug na\xc4\x8din, kako lahko uporabnik zelo hitro doda nove prevodne enote \xe2\x80\x93 z vzporejanjem besedil._NEWLINE_Za vzporejanje je potrebno imeti izvirnik in njegov prevod v digitalni obliki. Prevajalec besedili nalo\xc5\xbei v program, ki teksta poravna in razdeli na segmente. Po vzporejanju je nujno treba preveriti, ali je program nalogo dobro opravil, saj \xc5\xbee en narobe poravnan segment zamakne vse nadaljnje poravnave in prevodne enote, ki iz tega nastanejo, so lahko popolnoma napa\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nStrojni prevajalnik\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc4\x8dlanek: Strojno prevajanje_NEWLINE_Nekatera bolj\xc5\xa1a prevajalska namizja ponujajo tudi dostop do strojnih prevajalnikov (npr. Systran ali Google Translate), ki samodejno prevedejo izbran del besedila. Vendar tak\xc5\xa1ni prevodi so zelo grobi, zato mora prevajalec nujno pregledati prevod in odpraviti napake._NEWLINE_Za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino tovrstni strojni prevajalniki \xc5\xa1e ne obstajajo.'