b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna veverica\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo barvi je mo\xc4\x8dno spremenljiva in tudi v istem kraju so lahko osebki razli\xc4\x8dnih barv. Ko\xc5\xbeuh je lahko rde\xc4\x8d, rjav, siv ali \xc4\x8drn. Trebuh pa je vedno bel. Poleti je dlaka kratka in po zgornji strani telesa rumenkastorjava in \xc4\x8drna. V avgustu in novembru se letni ko\xc5\xbeuh spremeni. Zimski ko\xc5\xbeuh ima debelej\xc5\xa1o dlako, ki je tudi temnej\xc5\xa1a in bolj siva. Tudi u\xc5\xa1esni \xc4\x8dopki so takrat dalj\xc5\xa1i. Zraste do 20\xc2\xa0cm v dol\xc5\xbeino, prav tako njen rep._NEWLINE_Ima razmeroma drobne kosti in ko\xc5\xa1at rep, ki je pribli\xc5\xbeno enako dolg kot trup. Pri plezanju in skakanju ga uporablja kot pomo\xc4\x8d za ravnote\xc5\xbeje. Pono\xc4\x8di slu\xc5\xbei veverici rep za pokrivalo in ohranjanje toplote telesa. Premikanje repa ka\xc5\xbee na po\xc4\x8dutje in razpolo\xc5\xbeenje \xc5\xbeivali._NEWLINE_Brki so dolgi in ob\xc4\x8dutljivi. Uporablja jih za orientacijo. Veverica ima ob\xc4\x8dutljive dlake tudi na sprednjih ta\xc4\x8dkah, na trebuhu in na prirasti\xc5\xa1\xc4\x8du repa._NEWLINE_Ima zelo oster vid, ne lo\xc4\x8di pa barvnih odtenkov._NEWLINE_Na vseh prstih, razen prednjega palca, ima dolge in ostre kremplje.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna veverica \xc5\xbeivi v raznih tipih gozdov, najbolj pogosto pa v iglastih. Ustrezajo ji sklenjene gozdne povr\xc5\xa1ine, ki merijo najmanj 50 ha. Dejavna je podnevi. Ko se giblje na tleh, ostaja ves \xc4\x8das v bli\xc5\xbeini dreves. Izven \xc4\x8dasa parjenja je navadna veverica samotarka in deli gnezdo z drugimi sovrstnicami predvsem v \xc4\x8dasu mrzle zime._NEWLINE_Ob vzburjenju se ogla\xc5\xa1a z ostrim "tjuk, tjuk, tjuk".\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nHrani se prete\xc5\xbeno z rastlinsko hrano - sadje, semena, glive in zeli\xc5\xa1\xc4\x8da. Hrani se tudi z jajci in mladimi pti\xc4\x8di ter \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Hrano skladi\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Velik del \xc5\xbeivljenja i\xc5\xa1\xc4\x8dejo hrano. Kolikor hrane ne morejo pojesti jo zakopljejo ali skrijejo v gostem grmovju ali na kakem varnem prostoru v bli\xc5\xbeini dreves, da lahko hrano kasneje poje. Gozdarji veveric ne marajo preve\xc4\x8d, ker glodajo drevesno skorjo v krogu in po\xc5\xa1kodujejo drevo, ki lahko odmre.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVeverica je spolno zrela z 11 meseci. Razmno\xc5\xbeuje se le, \xc4\x8de ima dovolj hrane na razpolago. Pari se praviloma med decembrom in v za\xc4\x8detku julija. Samci zasledujejo samice visoko v vrhovih dreves in jih pripravijo do parjenja. Ko se parjenje izvr\xc5\xa1i, samica naredi udobno gnezdo. Samica je breja 38 dni. V enem letu ima lahko eno ali dve legli. Mladi\xc4\x8dev je v leglu do 5 in so ob rojstvu goli. Prvih 12 tednov so v gnezdu, kjer zanje skrbi mati. Ostaja v bli\xc5\xbeini gnezda in jih prihaja redno dojiti, kajti mladi\xc4\x8di so slepi in spregledajo \xc5\xa1ele po \xc5\xa1tirih tednih. Veliko okroglo gnezdo iz vejic je v drevesni rogovili ali pa tudi v duplini. Mati ga mehko nastelje, z mahom in slamicami da mladi\xc4\x8dev ne zebe. Pogosto se veverice naselijo v opu\xc5\xa1\xc4\x8dene dupline \xc5\xbeoln, pogosto pa tudi v gnezda vran in srak.\n_START_SECTION_\nNavadna veverica v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPri nas so navadne veverice po hrbtu rde\xc4\x8dkastorjave ali rjave, zelo redko rde\xc4\x8dkaste, po trebuhu pa so vselej bele.'