b'\n_START_ARTICLE_\nMet kladiva\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni ali olimpijski met kladiva je atletska metalna disciplina, kjer je cilj \xc4\x8dimdlje vre\xc4\x8di te\xc5\xbeko kovinsko kroglo, pritrjeno na \xc5\xbeico in ro\xc4\x8daj. Ime "met kladiva" izhaja iz starej\xc5\xa1ih tekmovanj, kjer so dejansko metali pravo kladivo._NEWLINE_Kot pri ostalih metalskih disciplinah, zmaga tisti, ki orodje vr\xc5\xbee najdlje. Mo\xc5\xa1ko kladivo tehta 7,257\xc2\xa0kg in je dolgo 121,5\xc2\xa0cm, \xc5\xbeensko pa tehta 4\xc2\xa0kg in je dolgo 119,5\xc2\xa0cm. Tekmovalci najdalj\xc5\xa1o dol\xc5\xbeino meta dose\xc5\xbeejo z vrtenjem kladiva nad glavo, s \xc4\x8dimer dose\xc5\xbeejo kro\xc5\xbeenje. Potem dodajo mo\xc4\x8d in hitrost tako, da se enkrat do \xc5\xa1tirikrat zavrtijo v krogu. Na tekmovanjih se ve\xc4\x8dina tekmovalcev zavrti tri- ali \xc5\xa1tirikrat. Krogla se premika po kro\xc5\xbeni poti, z vsakim obratom vse hitreje. Visoka to\xc4\x8dka krogle ka\xc5\xbee proti sektorju, medtem ko nizka proti koncu kroga. Ob izmetu je krogla pri sprednjem delu kroga. Najpomembnej\xc5\xa1a dejavnika za dolg met sta kot izmeta in hitrost krogle._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki met kladiva je na olimpijskih igrah vse od leta 1900, IAAF (Mednaroda atletska zveza) pa je za\xc4\x8dela \xc5\xbeenske dose\xc5\xbeke potrjevati po letu 1995. \xc5\xbdenski met kladiva je bil na olimpijskih igrah prvi\xc4\x8d na sporedu na Poletnih olimpijskih igrah leta 2000 v Sydneyju, leto pred tem pa je bil prvi\xc4\x8d na svetovnem prvenstvu._NEWLINE_Trenutni svetovni rekord pri mo\xc5\xa1kem metu kladiva je v rokah Jurija Sedikha, ki je kladivo vrgel 86,74 m, in sicer na Evropskem prventvu v Stuttgartu (Zahodna Nem\xc4\x8dija) leta 1986._NEWLINE_Trenutni svetovni rekord pri \xc5\xbeenskem metu kladiva je v rokah Anite W\xc5\x82odarczyk, ki je kladivo vrgla 77,96 m, in sicer na Svetovnem prvenstvu v Berlinu (Nem\xc4\x8dija) 22. avgusta 2009.'