b'\n_START_ARTICLE_\nLjudska glasba\n_START_PARAGRAPH_\nLjudska glasba (tradicionalna glasba, v\xc4\x8dasih tudi etno-glasba) je tradicionalna, ve\xc4\x8dinoma ustno prene\xc5\xa1ena glasba raznih ljudstev, kulturnih ali etni\xc4\x8dnih skupin. Zna\xc4\x8dilna je za regionalno kulturo. Obsega njihovo vokalno (pesmi), in\xc5\xa1trumentalno in plesno glasbo. Ljudska glasba lahko daje tudi zna\xc4\x8dilnosti moderni zabavni glasbi. Je odsev \xc5\xbeivljenja temeljnih plasti etni\xc4\x8dnih skupin, kar vklju\xc4\x8duje delavski, kme\xc4\x8dki ali obrtni\xc5\xa1ki stan. Lahko predstavlja folklorno izro\xc4\x8dilo preteklosti, delno pa lahko nastaja tudi v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu. Bistvo tovrstne umetnosti je, da je v kolektivni lasti vsega ljudstva, ki jo iz roda v rod ohranja, lahko pa tudi spreminja ali segmentarno opu\xc5\xa1\xc4\x8da. Avtorji so ve\xc4\x8dinoma pozabljeni in zato neznani (ponarodelost), tvorec je lahko posameznik ali pa skupina; \xc5\xa1olane ali neizobra\xc5\xbeene osebe. Prav tako ni pomembno, ali je taka glasba izvirna ali prevzeta od drugih (ve\xc4\x8dinoma sosednjih) ljudstev, pa tudi iz umetne glasbe. Zna\xc4\x8dilno je, da jo ljudstvo v svojem okolju (dru\xc5\xbeina, va\xc5\xa1ka skupnost, obrtni\xc5\xa1ka delavnica) sprejme za svojo in njeno vsebino prena\xc5\xa1a po ustnem izro\xc4\x8dilu. V slovenskem kulturnem prostoru so najve\xc4\x8d ljudske glasbe prena\xc5\xa1ali in izvajali potujo\xc4\x8di, krajevni ter va\xc5\xa1ki godci. Prihajali so v vasi in mesta ob raznih prilikah, ob praznovanjih, \xc5\xbeenitovanjih, veselicah, sejmih, godovanjih ter sezonskih delih.'