b'\n_START_ARTICLE_\nVesna (film)\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nSamo, Sandi in Kri\xc5\xa1tof se pripravljajo na maturo. Domislijo se, da bi se lahko dokopali do matemati\xc4\x8dnih maturitetnih nalog s pomo\xc4\x8djo domnevne profesorjeve h\xc4\x8derke z vzdevkom Hiperbola. Ker ne vedo njenega pravega imena, jo poimenujejo Vesna (pomlad). Na zmenku se nepri\xc4\x8dakovano prika\xc5\xbee prava profesorjeva h\xc4\x8derka, privla\xc4\x8dna Janja. Samo in Vesna se zaljubita in zgodba se za\xc4\x8dne naglo odvijati. Samo povabi Vesno (Janjo) na vo\xc5\xbenjo z jadralnim letalom. Morata zasilno pristati. Po tem dogodku Janjin (Vesnin) o\xc4\x8de izve, kako je Samu ime. Vesna (Janja) na o\xc4\x8detovi delovni mizi najde spisek nalog, ki jih bo dal njen o\xc4\x8de (profesor) v re\xc5\xa1evanje na maturi. Sandi, vesel, da so kon\xc4\x8dno dobili naloge, se zanje stepe s Samom. Samo se po\xc5\xa1koduje in zaradi tega ne more na zmenek z Vesno. Nanj gre Sandi, ki na zmenku posku\xc5\xa1a pridobiti Vesno zase. Zare\xc4\x8de se mu in uide mu resnica, da so za Vesno \xc5\xberebali. Zaradi tega se ho\xc4\x8de Vesna ubiti. Sko\xc4\x8di s padalom v upanju, da se ne bo odprlo. Vse se lepo izide, padalo se odpre. Vesnina zamera trem fantom nenadoma izpuhti. Med maturo g. profesor ugotavlja, kateri je Samo. Po opravljeni maturi ga. Kocjanova, Samova mama, povabi Vesno (Janjo), g. profesorja in teto Ano k sebi domov na pojedino in s tem se zgodba zaklju\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nKritike in sprejem\n_START_PARAGRAPH_\nVesna velja za prvi slovenski film s sodobnim videzom in hollywoodskim u\xc4\x8dinkom. Iz glavnih igralcev Metke Gabrijel\xc4\x8di\xc4\x8d in Franeka Trefalta je ustvarila filmske zvezdnike. Za razmere jugoslovanskega filma je imela velikanski obisk v kinematografih. Film je dobil tudi znatno mednarodno distribucijo, prikazovali so ga kinematografi v Avstriji, na Mad\xc5\xbearskem, v Vzhodni in Zahodni Nem\xc4\x8diji, na Poljskem in v Sovjetski zvezi._NEWLINE_Film je navdu\xc5\xa1il ob\xc4\x8dinstvo in vsaj \xc5\xa1e kritike, ki so bili prisotni na festivalu jugoslovanskega filma v Puli, kjer je film osvojil nagrado ob\xc4\x8dinstva in nagrado kritike. _NEWLINE_Publicist France Brenk je o re\xc5\xbeiserju Franti\xc5\xa1ku \xc4\x8capu zapisal, da je edini, ki je v tedanjem slovenskem filmu pokazal prvine teko\xc4\x8de filmske obrti. Tedanje filmsko ustvarjanje v Sloveniji je po publicistovem mnenju namre\xc4\x8d negotovo nihalo med amaterizmom, diletantizmom in profesionalizmom._NEWLINE_Filmski teoretik Peter Stankovi\xc4\x87 med formalne prvine \xc4\x8capovega filma pri\xc5\xa1teva elegantno pripoved, teko\xc4\x8do monta\xc5\xbeo, vsebinske dialoge (ki po Stankovi\xc4\x87evem mnenju v slovenskem filmu niso naravna danost), duhovite vlo\xc5\xbeke in konvencionalno, a ob\xc4\x8duteno ekspozicijo. Obenem pa ne velja spregledati ob\xc4\x8dutnega prispevka igralcev, poleg glavnih igralcev sta blestela zlasti Janez \xc4\x8cuk, ki je bil eden prvih rojenih komi\xc4\x8dnih igralcev v slovenskem filmu, ter Olga Bedjani\xc4\x8d, ki je prav tako izkazovala dar za komedijo. Novo generacijo je dobro podprla linija izku\xc5\xa1enih igralcev Staneta Severa, Metke Bu\xc4\x8dar in Elvire Kralj._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni kritiki so razpravljali tudi o ideolo\xc5\xa1kih vidikih filma. Kriti\xc5\xa1ki konsenz je, da Vesna velja za prelomnico v zgodovini slovenskega filma. Stankovi\xc4\x87 v svoji analizi kot glavno novost navaja opustitev tedaj prevladujo\xc4\x8de nacionalisti\xc4\x8dne retorike, ki je pre\xc5\xbeemala slovensko filmsko ustvarjalnost po II. svetovni vojni, poleg tega je kot lahkotna romanti\xc4\x8dna komedija na\xc4\x8delno apoliti\xc4\x8dna oziroma se ne postavi v nikakr\xc5\xa1en velik narativ. Nekateri starej\xc5\xa1i jugoslovanski kritiki so filmu prav zato o\xc4\x8ditali apoliti\xc4\x8dnost in pogre\xc5\xa1ali elemente zgodbe, ki bi se zavzemali za izgradnjo nove socialisti\xc4\x8dne skupnosti. _NEWLINE_Kritik in publicist Zdenko Vrdlovec podobno kot Stankovi\xc4\x87 poudari, da je prelomen odmik od revolucionarne zavesti. \xc4\x8ceprav Vesna ni prvi slovenski film, ki se je odmaknil od socialisti\xc4\x8dnih idej - prvi je bil Kekec -, je vendarle prvi film, ki je bil postavljen v sodobnost, v Ljubljano. Najstni\xc5\xa1ki liki v njem ne vzklikajo ideolo\xc5\xa1kih parol, temve\xc4\x8d se ubadajo z banalnimi in obenem pomembnimi stvarmi, kot sta matura in ljubezensko dozorevanje. Prelomno je torej to, da v filmu ni \xc4\x8dutiti trdega socialisti\xc4\x8dnega sveta, svet v Vesni je bolj podoben utopi\xc4\x8dni de\xc5\xbeeli kot tedanji slovenski stvarnosti. _NEWLINE_Med prevladujo\xc4\x8dimi navdu\xc5\xa1enimi odzivi nekoliko izstopajo le slovenski kritiki, ki so se ob premiernem prikazovanju odzvali z o\xc4\x8ditki. Vrdlovec navaja, da so ti filmu o\xc4\x8ditali napa\xc4\x8dno reprezentacijo slovenskega sveta (kritik Jo\xc5\xbee Krajnc, Ljudska pravica, 30. 12. 1953), podobnost s \xc4\x8de\xc5\xa1kimi predvojnimi \xc5\xa1tudentskimi filmi in nespecifi\xc4\x8dnost, vtis, da bi se lahko dogajal kjerkoli v srednji Evropi (kritik Rado Bordon, Slovenski poro\xc4\x8devalec, 23. 12. 1953). Drugim ni bilo prav, da je Vesna lahkotna komedija in s tem dale\xc4\x8d od umetnosti. Kljub raznolikim o\xc4\x8ditkom se je slovenska filmska kritika zedinila v ob\xc4\x8dudovanju \xc4\x8capove obrtni\xc5\xa1ke spretnosti, ki je postala re\xc5\xbeiserjeva znamka in kriti\xc5\xa1ka dogma.\n_START_SECTION_\nMuzikal\n_START_PARAGRAPH_\nPo ve\xc4\x8d poskusih lokalnega obsega je 2017 na odre pri\xc5\xa1el muzikal Vesna \xe2\x80\x93 avtor glasbe Matja\xc5\xbe Vla\xc5\xa1i\xc4\x8d, re\xc5\xbeiser Vojko Anzeljc, libretist Janez Usenik, koreograf Miha Kru\xc5\xa1i\xc4\x8d in producent Gorazd Slak.'