b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega vnebovzetja, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a, a ne zanesljiva omemba je iz 1325. Prva zgodovinsko dokazana omemba je 15. avgusta 1499, ko je generalni vizitator oglejskega patriarha, Sebastijan Nazimben, posvetil dva oltarja v cerkvi Device Marije v Polju. Prenovljeno cerkev je 27. februarja 1520 posvetil \xc5\xa1kof Natalis de Turre. Ob vizitaciji \xc5\xa1kofa Scharlichija 1631 je imela cerkev \xc5\xbee pet oltarjev in zvonik z zvonovoma. Leta 1642 so pozidali nov prezbiterij in ga v celoti poslikali, po naro\xc4\x8dilu \xc5\xa1kofa Buchheima so posodobili tudi okna. Slikarja Wagner in Praitenlakner, kipar Ferfilla in pozlatar Schneck so prenovili oltarje v baro\xc4\x8dnem duhu. Do 1668 je bil strop raven in poslikan. Leta 1729 so pri\xc4\x8deli graditi kapelo sv. Barbare. Oltar so do 1731 naredili Mihael Bolka, Matej Vrbnik in Andrej Jam\xc5\xa1ek. _NEWLINE_Leta 1783 je cerkev postala \xc5\xbeupnija (\xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de so postavili 1781) \xe2\x80\x93 obsegala je 12 vasi s 1172 prebivalci (1788 se je odcepila vas Besnica). Imela je 3 podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne cerkve. Prvi \xc5\xbeupnik je bil Anton Klementini (do 1810), sledili so Karol Zorn (cerkev je 1820 na novo pozidana), Jo\xc5\xbeef Golob (1825\xe2\x80\x931840), Martin Pajk (1840\xe2\x80\x931874, cerkev poslikajo Franz von Goldenstein, Matev\xc5\xbe Langus in Mihael Stroj; leta 1860 so povi\xc5\xa1ali zvonik), Franc Ksaver Levi\xc4\x8dnik (1874\xe2\x80\x931887), Andrej Pavli\xc4\x8d (1887\xe2\x80\x931891), Matija Kolar. Leta 1895 je cerkev po\xc5\xa1kodoval potres, zato so sezidali ve\xc4\x8djo po na\xc4\x8drtih arhitekta Raimunda Jeblingerja iz Linza ter premestili grobne ostanke z nekdanjega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da okoli cerkve. Posve\xc4\x8dena je bila 1897, obnovo pa so omogo\xc4\x8dili dr\xc5\xbeava, Pajkov sklad (za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja so iz njega oskrbovali reve\xc5\xbee) in \xc5\xbeupnija. Leta 1904 je podjetje Hilzer iz Dunajskega Novega mesta ulilo nov bronast zvon z glasom Fis\xc2\xb0, ki je bil s te\xc5\xbeo 6086 kg najte\xc5\xbeji na Slovenskem. Novembra 1916 so bili zvonovi pretaljeni zaradi potreb po materialu za izdelavo oro\xc5\xbeja v prvi svetovni vojni. Cerkev je 1923 naro\xc4\x8dila nove, jeklene zvonove. Najte\xc5\xbeji izmed njih je s 5825 kg \xc5\xa1e danes najte\xc5\xbeji zvon v Sloveniji. Leta 1908 je postal \xc5\xbeupnik Janez M\xc3\xbcller (1935 zgradi kaplanijo), sledili so Janez Kete (1937\xe2\x80\x931945), Franc Dobov\xc5\xa1ek (1945\xe2\x80\x931971), Anton Markelj in Janez Bernot. Leta 1975 so na novo prekrili zvonika, 1984 uredili elektrificirano zvonjenje, 1985 pa so, deloma po Ple\xc4\x8dnikovih na\xc4\x8drtih iz 1935, uredili prostor pred cerkvijo. Leta 2003 je od\xc5\xa1el dolgoletni \xc5\xbeupnik Anton Markelj, zamenjal pa ga je precej mlaj\xc5\xa1i Janez Bernot. V desetih letih od prihoda je popolnoma prenovil \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo \xc5\xbee zelo dotrajano in tudi nevarno. Novo \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de je 10. oktobra 2010 blagoslovil takratni ljubljanski nad\xc5\xa1kof dr. Anton Stres. Opravil pa je tudi ogromno drugih del, najnovej\xc5\xa1a pridobitev je nova cerkvena streha ter nova barvna okna v cerkvi.\n_START_SECTION_\nRomarska pot\n_START_PARAGRAPH_\nRomarska pot v Polje je obstajala \xc5\xbee v 15. stoletju. \xc4\x8castili so Marijino sliko na glavnem ter Marijin kipec na oltarju sredi cerkve. Leta 1624 je bila ustanovljena nem\xc5\xa1ka bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina Marijinega brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja, ki je na praznik Marije Sne\xc5\xbene (5. avgusta) prirejala procesije od \xc5\xa1entjakobske cerkve do Polja. V letih 1705\xe2\x80\x931707 te procesije ni bilo, zato je ugledni teolo\xc5\xa1ki profesor, jezuit Andrej Schweiger predlagal izgradnjo 12 kapelic s prizori Marijinih poti od \xc5\xa1entpetrske cerkve do Polja. Gradnjo je vodil \xc5\xa1entpetrski \xc5\xbeupnik Janez Skrpin in je bila do 1711 kon\xc4\x8dana. Vse kapelice so bile visoke 453, \xc5\xa1iroke pa 245 cm. Leta 1712 je kapelice poslikal radovlji\xc5\xa1ki slikar Ivan Jurij Remb. Prva procesija ob znamenjih je potekala 13. oktobra 1711; vodil jo je Janez Skrpin. Slednji je 1712 ustanovil versko bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino in zanjo izdal knji\xc5\xbeico Treuer Gef\xc3\xa4hrt s predpisanimi molitvami k posameznim znamenjim romarske poti in bakrorezi kapelic. Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina je svojo zadnjo romanje v Polje opravila 1754. Do leta 1881 so obnovili pet kapelic (danes obstaja le \xc5\xa1e ena).'