b'\n_START_ARTICLE_\nMaroniti\n_START_PARAGRAPH_\nMaroniti (sirsko \xdc\xa1\xdc\xaa\xdc\x98\xdc\xa2\xdc\x9d\xdc\xb6\xdc\x90 (marun\xc3\xb4je), arabsko \xd9\x85\xd8\xa7\xd8\xb1\xd9\x88\xd9\x86\xd9\x8a\xd8\xa9 m\xc3\xa2runiyya) so kr\xc5\xa1\xc4\x8danska lo\xc4\x8dina z Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Pripadajo katoli\xc5\xa1ki cerkvi vzhodnega obreda in priznavajo oblast pape\xc5\xbea. Za ustanovitelja lo\xc4\x8dine veljata sirski menih Sveti Maron in Sveti Ivan Maron, poleg tega trdijo, da jim pripada apostolsko nasledstvo prek antiohijske \xc5\xa1kofije. So ena izmed pomembnih verskih skupin v Libanonu in jim po ustavi pripada polo\xc5\xbeaj libanonskega predsednika.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMaroniti najverjetneje izhajajo iz sirske pravoslavne cerkve, ki jih je leta 681 izob\xc4\x8dila zaradi monoteletisti\xc4\x8dne herezije (prepri\xc4\x8danja, da Jezus Kristus poseduje le eno, Bo\xc5\xbejo, voljo)._NEWLINE_Po muslimanski osvojitvi Sirije so se maroniti z voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8djo Konstantina IV. upirali silam omajadske dinastije, dokler ni kalif leta 677 z njimi sklenil premirja. Ker so tako postali odrezani od Bizantinskega cesarstva, so \xc5\xbee naslednjega leta imenovali svojega patriarha Ivana Marona, pred tem batrunskega patriarha. Cesar Justinijan II. jih je obto\xc5\xbeil herezije. Leta 694 je maronitska vojska na gorovju Libanon porazila Justinijanovo vojsko in nadaljevala z vpadi na muslimane. Kalif al-Valid jih je zato leta 707 pregnal v gore in poru\xc5\xa1il njihovo prestolnico D\xc5\xbeard\xc5\xbeuma, leta 759 pa so jih Abasidi (ki so medtem nadomestili Omajade) premagali pri Baalbeku. V tem obdobju je obstajalo ve\xc4\x8d maronitskih naselbin, najpomebnej\xc5\xa1i sta bili Marada in Mardaites._NEWLINE_V 12. stoletju so se pridru\xc5\xbeili kri\xc5\xbearjem. Od leta 1182, ko so se povezali z rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkvijo, traja njihova pravovernost in enotnost z Rimom vse do danes, 2. julija 1584 je bil v Rimu ustanovljen tudi maronitski kolegij, znana pa so tudi nekatera znamenja pribli\xc5\xbeevanja \xc5\xbee pred tem letom. Npr. leta 1100 je patriarh Jusef Al D\xc5\xbeird\xc5\xbeisi prejel pape\xc5\xa1ko krono, leta 1131 je patriarh Gregorius Al Halati prejel pisma pape\xc5\xbea Inocenca II. Zaradi vsega tega so se protikr\xc5\xa1\xc4\x8danski Mameluki ob ponovni uvedbi islamske vladavine znesli nad njimi in tudi nad Druzi in \xc5\xa1iiti. Od leta 1445 tudi uradno veljajo za z Rimom zdru\xc5\xbeeno vzhodno Cerkev._NEWLINE_Otomanski imperij se sprva ni vtikal v maronitske utrjene naselbine v gorah, zato pa jih je leta 1585 osvojil dru\xc5\xa1ki vojskovodja Fakhr al-Din II. in jih vklju\xc4\x8dil v Veliki Libanon. To je trajalo vse do leta 1635, ko so Turki premagali Fakhra al-Dina in ga 13. aprila v Konstantinoplu usmrtili._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so maronitski menihi iz samostana sv. Ku\xc5\xbeaja uvozili prvi tiskarski stroj v arabsko govore\xc4\x8do de\xc5\xbeelo, v naslednjem poldrugem stoletju pa \xc5\xa1e dva. To je bilo izrednega pomena za arabsko renesanso, ki je tako 3 stoletja po Gutenbergu do\xc4\x8dakala prva tiskana dela v tem jeziku._NEWLINE_Leta 1638 se je Francija razglasila za za\xc5\xa1\xc4\x8ditnico vseh katoli\xc5\xa1kih manj\xc5\xa1in v Otomanskem cesarstvu, vklju\xc4\x8dno z maroniti. V prizadevanju za raz\xc5\xa1iritev svojega vplivnega obmo\xc4\x8dja so ve\xc4\x8dkrat pri\xc5\xa1li navzkri\xc5\xbe z Druzi in se leta 1860 spopadli z njimi, dokler nista francosko posredovanje in tur\xc5\xa1ka diplomacija zaustavili spopadov. Leta 1866 je Jusef Karam vodil maronitsko vstajo proti tur\xc5\xa1kemu guvernerju Davudu Pa\xc5\xa1i. Vstaja je bila neuspe\xc5\xa1na, Karam pa je po evropskem posredovanju dobil zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Al\xc5\xbeiriji._NEWLINE_Leta 1920, v obdobju francoskega mandata, so si maroniti zagotovili samoupravo. Svoj polo\xc5\xbeaj so utrdili \xc5\xa1e leta 1943 v dogovoru s sektami tedaj \xc5\xbee neodvisnega Libanona, ki jim je zagotovil mesto dr\xc5\xbeavnega predsednika in 23 sede\xc5\xbeev od 128 v parlamentu. Med libanonsko dr\xc5\xbeavljansko vojno so bili ena od treh glavnih strani.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavar maronitske Cerkve je maronitski patriarh Antiohije, ki ga izvolijo \xc5\xa1kofi. Danes je njegov sede\xc5\xbe v D\xc5\xbeuniehu severno od Bejruta. Novi patriarh po izvolitvi in ustoli\xc4\x8denju zaprosi pape\xc5\xbea za obhajilo in tako vzdr\xc5\xbeuje povezavo s katoli\xc5\xa1ko Cerkvijo. Kljub katoli\xc5\xa1ki doktrini so obdr\xc5\xbeali svojo liturgijo in hierarhijo in pripadajo antiohijski tradiciji ter zahodnemu sirsko-antiohijskemu obredju. Namesto latin\xc5\xa1\xc4\x8dine je liturgi\xc4\x8dni jezik sir\xc5\xa1\xc4\x8dina. Diakoni in duhovniki niso zavezani k celibatu, le-ta je obvezen za menihe in \xc5\xa1kofe, ki jih izbirajo samostani.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo maronitov ni znano, ocene pa se gibljejo med 1,5 milijona vse do 7,5 milijona. Med 640.000 in 850.000 naj bi jih \xc5\xbeivelo v Libanonu, kjer predstavljajo 23\xc2\xa0% prebivalstva. V Siriji jih \xc5\xbeivi okoli 40.000 in so organizirani v nad\xc5\xa1kofiji v Aleppu in Damasku ter v \xc5\xa1kofiji v Latakiji. Maronitska skupnost \xc5\xbeivi tudi na Cipru, najverjetneje so potomci tistih, ki so se pridru\xc5\xbeili kri\xc5\xbearjem._NEWLINE_V 19. in 20. stoletju se je precej maronitov izselilo v Evropo, Avstralijo, Severno in Ju\xc5\xbeno Ameriko, kjer so ustanovili svoje \xc5\xbeupnije._NEWLINE_Dve eparhiji v ZDA sta si zadali projekt, ki naj bi ugotovil, koliko maronitov \xc5\xbeivi v tej dr\xc5\xbeavi in koliko se jih je \xc5\xbee asimiliralo v ameri\xc5\xa1ko kulturo in rimskokatoli\xc5\xa1ko Cerkev.'