b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Vratu\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nVratu\xc5\xa1a se je rodil v Slovenski krajini na Ogrskem (sedaj Prekmurje). Njegova star\xc5\xa1a sta bila Anton Vratu\xc5\xa1a starej\xc5\xa1i in Ana Bokan. Realno gimnazijo je obiskoval v Murski Soboti, od 1931 v Ljubljani, kjer je nato \xc5\xa1tudiral je slavistiko na Filozofski fakulteti in leta 1941 doktoriral z disertacijo Levec in Ljubljanski zvon. Leta 1950 je ob delu kon\xc4\x8dal tudi tretjo stopnjo \xc5\xa1tudija dru\xc5\xbebenih ved na Visoki politi\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v Beogradu._NEWLINE_Med letoma 1936 in 1941 se je ob \xc5\xa1tudiju uveljavljal v jezikoslovju, literarni zgodovini in kritiki. Uspe\xc5\xa1no delo v tej smeri je pretrgala vojna. Za\xc4\x8del s kronolo\xc5\xa1kim  povzetkom Levstikovih pisem (Mentor 1936/7), pregledno orisal slovenstvo prekmurskih pisateljev (Mladi Prekmurec 1938/9). V razpravah je kriti\xc4\x8dno upo\xc5\xa1teval dotedanje izsledke in pritegoval nove vire, posebej pa v seminarski nalogi o gori\xc4\x8dkem govoru (1939; neobj., prejel svetosavsko nagrado ljubljanske univerze) ter razpravah Jezikovne razmere v severnem Prekmurju in slovenskem Porabju (1939; ponatis v Panonskem zborniku 1966) in Jezik Nouvoga z\xc3\xa1kona in Szv\xc3\xa9tih evangyeliomov (napisal 1940, obj. v Zborniku \xc5\xa0tefana K\xc3\xbczmi\xc4\x8da 1974)._NEWLINE_Takoj po okupaciji Slovenije se je leta 1941 vklju\xc4\x8dil v NOB. Februarja 1943 so ga Italijani aretirali in poslali v Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Gonars, od tod pa naprej v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Treviso, Padova in Rab. V Koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Rab je takoj vstopil v tajno organizacijo slovenske OF, ki je \xc5\xa1e pred kapitulacijo Italije organizirala tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnike v ilegalne voja\xc5\xa1ke enote \xe2\x80\x93 pet bataljonov Rabske brigade. V tej brigadi je bil Vratu\xc5\xa1a namestnik komandanta. Ob kapitulaciji Italije so tabori\xc5\xa1\xc4\x8dniki razoro\xc5\xbeili italijansko posadko in pristani\xc5\xa1ko stra\xc5\xbeo, prevzeli celotno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, zasegli nekaj manj\xc5\xa1ih ladij in z njimi napadli italijansko posadko na Cresu. Tu so zasegli veliko oro\xc5\xbeja, s katerim so Rabsko brigado usposobili za u\xc4\x8dinkovito delovanje na kopnem. Brigada z ve\xc4\x8dino pre\xc5\xbeivelih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnikov, veliko je bilo tudi \xc5\xbeensk in mladine, se je prebila proti Sne\xc5\xbeniku, kjer je ob koncu leta 1943 pre\xc5\xa1la na Ma\xc5\xa1unu pod okrilje slovenske partizanske vojske.  _NEWLINE_Postal je predstavnik predsedstva OF pri Komiteju za nacionalno osvoboditev za severno Italijo (CLINAI) ter Glavnega \xc5\xa1taba NOV in POS pri komandi garibaldincev in Korpusu dobrovoljcev svobode v Milanu, 16. julija 1944 je v imenu POOF za Slovensko primorje sklenil z njimi sporazum o organizacijskem sodelovanju. Bil je oseba za zvezo med CK KPS in CK KPI za severno Italijo. Vmes je ob potovanjih skozi Trst pri OK KPS za Trst opravljal tudi funkcijo in\xc5\xa1truktorja oblastnega komiteja KPS za Slovensko primorje. Marca 1945 je iz Italije prek Barija pripotoval v Beograd, kjer je postal namestnik na\xc4\x8delnika oddelka v UDV, od 1949 je bil nametnik na\xc4\x8delnika 2. uprave general\xc5\xa1taba JA, 1952/3 na\xc4\x8delnik oddelka \xe2\x80\x93 poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni minister v zunanjem ministrstvu, 1953\xe2\x80\x9365 kot dr\xc5\xbeavni podsekretar \xc5\xa1ef kabineta podpredsednika zvezne vlade oz. (od 1963) predsednika zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Edvarda Kardelja. Med letoma 1965 in 1967 je bil direktor In\xc5\xa1tituta dru\xc5\xa1tvenih nauka v Beogradu, 1967\xe2\x80\x9369 stalni predstavnik SFRJ pri OZN v New Yorku ter nekaj \xc4\x8dasa tudi veleposlanik na Jamajki, 1969\xe2\x80\x9371 namestnik dr\xc5\xbeavnega sekretarja za zunanje zadeve, 1971\xe2\x80\x9378 podpredsednik zvezne vlade, 1978\xe2\x80\x9380 predsednik izvr\xc5\xa1nega sveta Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SRS, od 1982 delegat v Skup\xc5\xa1\xc4\x8dini SFRJ in 1982/83 predsednik njenega zveznega zbora, 1982\xe2\x80\x9384 vodja delegacije SRS v tem zboru. _NEWLINE_Znanje tujih jezikov, delovna vnema in vestnost ter natan\xc4\x8dnost so ga usposobili za delo v zunanji politiki in na zelo odgovornih mestih v dr\xc5\xbeavni upravi. Na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci, zasedanjih generalne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine OZN, konferencah UNESCO in UNCTAD, sestankih s tujimi dr\xc5\xbeavnimi delegacijami, mednarodnih seminarjih, predavanjih itd. Kot \xc5\xa1ef kabineta Edvarda Kardelja je vodil skupino raziskovalcev za ve\xc4\x8d podro\xc4\x8dij. Od 1982 je bil glavni urednik Kardeljevih Zbranih del. Bil je predsednik zveznega sveta za vpra\xc5\xa1anja dru\xc5\xbebene ureditve in 1974\xe2\x80\x9382 predsednik sveta Mednarodnega centra za podjetja v dru\xc5\xbebeni lasti v dr\xc5\xbeavah v razvoju v Ljubljani (ICPE), ki ga je tudi ustanovil, potem pa \xc4\x8dastni predsednik sveta te medvladne ustanove. Bil je predsednik programskega sveta Ustanove dr. \xc5\xa0iftarjeva fundacija (1996\xe2\x80\x932006) in \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Zbora ustanoviteljev te ustanove (2006\xe2\x80\x93)._NEWLINE_Bil je predsednik odbora SAZU za preu\xc4\x8devanje narodnih manj\xc5\xa1in (1988\xe2\x80\x932002), pobudnik/ustanovitelj In\xc5\xa1tituta za slovensko izseljenstvo ZRC SAZU (zdaj In\xc5\xa1titut za izseljenstvo in migracije), \xc4\x8dlan odbora SAZU za trajnostni razvoj itd. Bil je podpredsednik predsedstva Zveze zdru\xc5\xbeenj za dru\xc5\xbebene vede Jugoslavije in \xc4\x8dlan sveta Mednarodnega zdru\xc5\xbeenja za politi\xc4\x8dne vede (IPSA; 1996\xe2\x80\x931990), \xc4\x8dlan upravnega odbora in\xc5\xa1tituta OZN za raziskovanje in izobra\xc5\xbeevanje (UNITAR) (1969\xe2\x80\x931990), \xc4\x8dlan uprave Mednarodnega in\xc5\xa1tituta za oceane na Malti (IOI; 1972\xe2\x80\x932002)._NEWLINE_Objavil je ve\xc4\x8d kot tristo petdeset razprav in \xc4\x8dlankov v doma\xc4\x8dih in tujih znanstvenih ter strokovnih \xc4\x8dasopisih. Samostojna dela: Levec in Ljubljanski zvon (doktorska disertacija 1941), Profili neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denosti (1980), Ten years of ICPE (1984), Iz verig v svobodo, Rabska brigada (1998), Piran, a green coastal community in the Northern Adriatic (2002), Vrt spominov in tovari\xc5\xa1tva: Ustanova dr. \xc5\xa0iftarjeva fundacija na Petanjcih (2004). _NEWLINE_Bil je redni profesor na Visoki politi\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v Beogradu (1956\xe2\x80\x931967) oz. (od 1969) na beograjski Fakulteti za politi\xc4\x8dne vede za teorijo in prakso samoupravljanja, od 1974 za isti predmet tudi na ljubljanski FSPN (danes FDV). Prejel je partizansko spomenico 1941, red zaslug za narod z zlato zvezdo (1945, 1954), red bratstva in enotnosti s srebrnim vencem (1946), red partizanske zvezde s srebrnim vencem (1948), red za hrabrost (1948), red dela z rde\xc4\x8do zastavo (1961), red republike z zlatim vencem (1974), red jugoslovanske zastave z lento (1975) in ve\xc4\x8d tujih odlikovanj. 1978 je postal dopisni in 1985 redni \xc4\x8dlan SAZU, 1979 \xc4\x8dastni doktor ljubljanske in 1988 mariborske univerze, bil je \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije.'