b'\n_START_ARTICLE_\nLjubno, Radovljica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStari del vasi je strnjeno naselje na strmem jugovzhodnem pobo\xc4\x8dju Ljubenskega polja, na okoli 490 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine. Lega vasi zgovorno pri\xc4\x8duje, kako so kmetje neko\xc4\x8d cenili plodno zemljo. Hi\xc5\xa1e in kme\xc4\x8dka poslopja so gradili na pobo\xc4\x8djih, da so ohranili polja. Danes \xc5\xbee rastejo nove hi\xc5\xa1e in poslopja tudi na rodovitnih povr\xc5\xa1inah. Hi\xc5\xa1e so ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1e ohranile prvotno podobo. Vrata in majhna okna so oblo\xc5\xbeena s kamnom zelencem in zamre\xc5\xbeena z lepo izdelanimi re\xc5\xa1etkami. \xc2\xbbGanke\xc2\xab\xc2\xa0in okna krasijo nageljni in drugo cvetje. Na stenah nekaterih hi\xc5\xa1 so \xc5\xa1e ohranjene poslikave, freske razli\xc4\x8dnih svetnikov in pripro\xc5\xa1njikov v sili, kar je zna\xc4\x8dilno za to vas. Gri\xc4\x8d nad vasjo in cerkvijo se \xc5\xbee od davnaj imenuje Luben, ki je staroslovanskega izvora in pomeni vzpetino, \xc4\x8delo._NEWLINE_S pove\xc4\x8danjem naselja je tudi vas prevzela ime Luben, Ljubno. Po farnem zavezniku sv. Lovrencu se je nekaj \xc4\x8dasa tudi vas imenovala Sveti Lovrenc v Le\xc5\xa1evju, med drugo svetovno vojno pa so ji Nemci pravili Laufen._NEWLINE_Prvi znani zapisani podatki o kraju iz leta 1538 omenjajo lon\xc4\x8darsko in kerami\xc4\x8dno obrt, ki je bila skozi stoletja posebnost kraja. Izdelki ljubenskih lon\xc4\x8darjev so bili zelo kvalitetni in cenjeni dale\xc4\x8d naokrog (najbolj znana je ljubenska skleda). Lon\xc4\x8darska obrt je prenehala s prvo svetovno vojno. Mo\xc4\x8dno je bila razvita tudi \xc4\x8devljarska obrt, ki se je ohranila do druge svetovne vojne. V vasi je danes \xc5\xa1e nekaj naprednih in urejenih kmetij. Leta 1961 je bilo v 84 hi\xc5\xa1ah 433 prebivalcev._NEWLINE_Velik po\xc5\xbear v Ljubnem je izbruhnil na Mali \xc5\xa1maren 8. septembra 1726. Hi\xc5\xa1e so bile v glavnem lesene, krite s slamo ali skodlami, zato se je po\xc5\xbear hitro raz\xc5\xa1iril na vso vas._NEWLINE_Vas Ljubno pa je znana tudi po legendi in znanih mo\xc5\xbeeh, kot so: Janez Puhar, Janez Jalen, Mihael Stroj ...\n_START_SECTION_\nLegenda o Mariji Udarjeni\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubnem (na Gorenjskem) se je leta 1692 zgodilo nekaj posebnega. Cerkev sv. Lovrenca je imela zadaj lopo in med obnovo cerkve je bil v njej kip Marije Pomo\xc4\x8dnice. Pri delu je pomagal tudi zidar Gregor Er\xc5\xbeen. Imel je dekle z imenom Marija. Ko je hodil mimo Marijinega kipa, je govoril, da ima nebe\xc5\xa1ka mati sicer lepe o\xc4\x8di, a da ima njegova Marija \xc5\xa1e lep\xc5\xa1e. Zazdelo se mu je, da mu je Marijin kip odkimal, da to ni res. To ga je tako razjezilo, da je s kladivom udaril Marijino sence. Iz  po\xc5\xa1kodovanega kipa je za\xc4\x8dela te\xc4\x8di kri. Prihitele so \xc5\xbeene in za\xc4\x8dele brisati kri, vendar se ni hotela ustaviti. Ljudska pripoved poro\xc4\x8da tudi, da je zidar gledal Marijin kip in rekel: \xc2\xbbKaj me gleda\xc5\xa1, lipov les\xc2\xab\xc2\xa0in udaril Marijo, ona pa mu je odgovorila: \xc2\xbbRes sem lipov les, pa tudi Marija vmes.\xc2\xab\xc2\xa0Tedanji \xc5\xbeupnik v Podbrezjah, kamor je takrat spadalo Ljubno, Adam Gregor Engelman je poklical podobarja, ki naj bi udarjeno mesto na Marijinem kipu popravil in prebarval. Toda zaman. Rana se ni dala popraviti in se \xc5\xa1e do danes ni zacelila. _NEWLINE_Nenavadni dogodek se je razvedel po vsej de\xc5\xbeeli. Za\xc4\x8dela se je bo\xc5\xbeja pot k Mariji Udarjeni v Ljubno, ki je postala ena najve\xc4\x8djih bo\xc5\xbejih poti tistega \xc4\x8dasa na Slovenskem._NEWLINE_Zidarju ni upal nih\xc4\x8de dati odveze za storjeno dejanje, zato se je odpravil na spokorno romanje v Rim. Po dveh letih se je spokorjen vrnil, pokleknil pred Marijo in jo prosil odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja. Zdelo se mu je, da se mu je v znamenje odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja nasmehnila. Zidar je vse to pripovedoval in ljudi spodbujal k Marijinemu \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denju._NEWLINE_Ta izreden dogodek je \xc5\xbeelel kurat Sebastjan Poga\xc4\x8dar, ki je bil v Ljubnem od 1755 do 1762, raziskati in \xc5\xa1e enkrat preveriti njegovo verodostojnost. Dne 3. in 4. julija 1755, to je 63 let po dogodku, je Poga\xc4\x8dar zbral stare ljudi in jih pod prisego zasli\xc5\xa1al. Ti so bili: Jakob Kokal, star 73 let, Marija Presterl 79 let, Valentin Jakopi\xc4\x8d, Miha Pi\xc4\x8dman 79 let, Andrej \xc5\xa0parovec, Matija U\xc5\xa1lakar 90 let. Povedali so, \xc4\x8desar so se sami spomnili in sli\xc5\xa1ali od ostalih pri\xc4\x8d. \xc5\xa0parov\xc4\x8deva mama je pripovedovala otrokom, kako je z robcem brisala kri, ki je tekla iz rane udarjenega Marijinega kipa. _NEWLINE_V kroniki ljubenske \xc5\xbeupnije, kjer so ti podatki, je v kronolo\xc5\xa1kem zapisu v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini vidna letnica iz latinskih \xc5\xa1tevilk 1692. V prevodu se napis glasi: \xc2\xbbKip bo\xc5\xbeje Matere je udaril zidar, ki je v spokornem \xc5\xbealovanju \xc5\xbeivel \xc5\xa1e dve leti.\xc2\xab\xc2\xa0Gregor Er\xc5\xbeen je umrl v Kamni Gorici leta 1694._NEWLINE_Navedene pri\xc4\x8de so povedale \xc5\xa1e ve\xc4\x8d o nenavadnih stvareh, npr. da so v Ljubnem zvonovi sami zvonili, da so vse sve\xc4\x8de v cerkvi pri Mariji za\xc4\x8dele same goreti. Zlasti ob sobotah so ljudje ve\xc4\x8dkrat videli Marijino cerkev slovesno razsvetljeno. Za to je posebej pri\xc4\x8dala devetdesetletna Marija Presterl._NEWLINE_O taki \xc4\x8dudoviti svetlobi govore pri mnogih bo\xc5\xbejih poteh, npr. pri obeh Novih \xc5\xa0tiftah in na Ptujski Gori. Znan je svetlobni \xc4\x8dude\xc5\xbe pri zadnji Marijini prikazni v Fatimi, kjer je znamenje opazovalo 60.000 ljudi._NEWLINE_Ta dogodek je med drugimi opisal tudi Janez Jalen, slovenski pisatelj in eden izmed ljubenskih \xc5\xbeupnikov (1957\xe2\x80\x931966), v povesti Tri zaobljube.\n_START_SECTION_\nNOB\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 1941 je bil na pobudo Staneta \xc5\xbdagarja ustanovljen prvi odbor OF Ljubno. Za usmrtitev nem\xc5\xa1kega sodelavca je okupator 24. avgusta 1941 pred tedanjim gasilskim domom _NEWLINE_ustrelil pet doma\xc4\x8dinov, na kar spominja spomenik. Mimo Ljubnega je \xc4\x8dez Savo vodila partizanska kurirska pot.'