b'\n_START_ARTICLE_\nHiddensee\n_START_PARAGRAPH_\nHiddensee je otok v nem\xc5\xa1kem Baltskem morju ob zahodni obali R\xc3\xbcgna. Dolg je 16,8 km, \xc5\xa1irok pa med 250 m in 3,7 km. Skupna povr\xc5\xa1ina otoka je 16,7 km\xc2\xb2._NEWLINE_Pripada okraju R\xc3\xbcgen in zvezni de\xc5\xbeeli Mecklenburg-Predpomorjanska. Skupaj z oto\xc4\x8dkom F\xc3\xa4hrinsel tik ob vzhodni obali sestavlja ob\xc4\x8dino Otok Hiddensee (Insel Hiddensee), ki ima 1.077 prebivalcev (31.12.2006), ki \xc5\xbeivijo v \xc5\xa1tirih naseljih: (od severa proti jugu) Grieben, Kloster, Vitte, Neuendorf._NEWLINE_Otok danes \xc5\xbeivi izklju\xc4\x8dno od turizma, velik del obiskovalcev pa predstavljajo dnevni izletniki na ladjah iz Stralsunda. Zasebni promet z vozili na motorni pogon je prepovedan, izjeme so le poljedelski stroji, policija, gasilska, re\xc5\xa1evalna ter dostavna vozila. Del dopu\xc5\xa1\xc4\x8denih vozil je na elektri\xc4\x8dni pogon. Ve\xc4\x8dina potni\xc5\xa1kega in del tovornega prometa se opravlja s ko\xc4\x8dijami, med drugim med \xc5\xa1tirimi vasmi obratuje tudi redna javna potni\xc5\xa1ka linija._NEWLINE_Na otoku stoji biolo\xc5\xa1ka raziskovalna postaja Univerze Ernsta Moritza Arndta Greifswald.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHiddensee je nastal v zadnji ledeni dobi pred pribli\xc5\xbeno 12.000 leti, \xc5\xa1e naprej pa ga neprestano spreminjajo morski tokovi. Tako se klif na severnem robu otoka umika morju za pribli\xc5\xbeno 30 cm letno, odne\xc5\xa1eni material pa se nalaga predvsem na vzhodni obali in na ju\xc5\xbenem koncu otoka. Na tak na\xc4\x8din sta nastali dve ozki, do 3 km dolgi in nizki kosi Alter Bessin (pred 300 - 400 leti) in Neuer Bessin (po letu 1900) na severovzhodni obali otoka. Slednja \xc5\xa1e vedno raste, nastaja pa \xc5\xbee tretja kosa._NEWLINE_Na severu le\xc5\xbei preko 70 metrov visoka vzpetina Dornbusch (najvi\xc5\xa1ji vrh Bakenberg 72 m n.m.), ki se lo\xc4\x8duje od ostalih predelov otoka, ki so ravninski in le nekaj metrov nad morjem. Z zahodne in severne strani ga obliva odprto morje, na jugu ga od celine lo\xc4\x8duje ozek preliv Gellenrinne na vzhodni strani otoka pa le\xc5\xbeita laguni Schaproder Bodden in Vitter Bodden.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDo prve naselitve Hiddenseeja je pri\xc5\xa1lo v srednji do mlaj\xc5\xa1i kameni dobi. V 6. stol. so otok in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje poselili Slovani. Leta 1161 so Danci pod kraljem Valdermarjem I. zavojevali prej samostojna slovanska plemena, jih pokristjanili in postavili v fevdalno odvisnost. Iz tega \xc4\x8dasa izhaja tudi ime otoka Hiddensee, ki naj bi dobil ime po legendarni norve\xc5\xa1ki kraljici Hedin. V \xc4\x8dasu danske nadvlade se je otok uradno imenoval Hedins-Oe, kasneje pa je v uporabo pri\xc5\xa1la nem\xc5\xa1ka popa\xc4\x8denka Hedinsj\xc3\xb6, ki se pojavlja \xc5\xa1e v letu 1880._NEWLINE_R\xc3\xbcgenski knez Vislav I. podaril otok samostanu Neuenkamp, ki naj bi na otoku postavil opatijo Nikolaikamp v \xc4\x8dast svetemu Nikolaju, za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku pomorcev. Kljub temu pa je bil samostan v celotnem \xc4\x8dasu svojega obstoja poznan le kot samostan Hiddensee (Kloster Hiddensee). V pribli\xc5\xbeno istem \xc4\x8dasu so na jugu otoka zgradili cerkev (Gellenkirche), manj\xc5\xa1i svetilnik in prvo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na otoku. Danes so ostanki teh zgradb pod vodo zahodno od otoka. Leta 1332 je bila zgrajena cerkev posve\xc4\x8dena oto\xc5\xa1kim kmetom in ribi\xc4\x8dem, ki je od gellenske cerkve prevzela versko skrb nad oto\xc5\xa1kimi prebivalci in \xc5\xa1e danes stoji (v vasi Kloster) ._NEWLINE_S prihodom reformacije je bil leta 1536 samostan razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, med tridesetletno vojno pa je bil leta 1628 na ukaz Wallensteina po\xc5\xbegan hrastov gozd na severu otoka, s ciljem da se Dancem onemogo\xc4\x8di pridobivanje lesa za kurjavo. Med lti 1648 n 1815 je Hiddensee spadal pod \xc5\xa0vedsko, tako kot velik del celotne Pomorjanske._NEWLINE_Po letu 1815 je Hiddensee pri\xc5\xa1el pod prusko oblast. Ustanovljene so bile prve \xc5\xa1ole in na novo razdeljena zemlja v okviru reform za odpravo fevdalizma. Za\xc4\x8delo se je tudi ponovno pogozdovanje Dornbuscha. V letih 1864 in 1872 sta otok prizadeli nevihti, ob prvi je otok celo razpolovilo, ponovna zdru\xc5\xbeitev je bila delo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok. Po drugi pa se je na\xc5\xa1el t. i. hiddenseejski nakit (Hiddenseer Goldschmuck), ki je delo Vikingov iz 10. stol. Danes ga hrani Kulturnozgodovinski muzej Stralsund, na otoku pa je na ogled replika._NEWLINE_Leta 1888 v vasi Kloster postavijo svetilnik (na Dornbuschu), postajo obalne stra\xc5\xbee in zgradijo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Od leta 1892 redno vozijo parniki na progi Stralsund - Kloster. Po letu 1905 na otok pride prvi zdravnik, leta 1927 pa je Hiddensee priklju\xc4\x8den na elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje. Leta 1930 je usanovljena biolo\xc5\xa1ka raziskovalna postaja, iz katere leta 1936 s pridru\xc5\xbeitvijo nekdanje opazovalnice ptic nastane Biolo\xc5\xa1ki raziskovalni zavod Hiddensee (Biologische Forschungsanstalt Hiddensee)._NEWLINE_Sovjetska vojska 4. in 5.5.1945 okupira Hiddensee. Obdelovalna zemlja je kolektivizirana, hoteli pa po begu hotelirjev na Zahod leta 1953 nacionalizirani (t. i. akcija vrtnica, Aktion Rose). Leta 1962 za\xc4\x8dnejo z izgradnjo za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega nasipa na zahodni obali. Po letu 1966 sovjetski znanstveniki pri\xc4\x8dnejo s poskusnim \xc4\x8drpanjem nafte na severu otoka. Delavci v ta namen so pripeljani iz Sovjetske zveze in nastanjeni v po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih prikolicah, zaradi \xc4\x8desar jih doma\xc4\x8dini poimenujejo\xc2\xa0\xc2\xbbpotujo\xc4\x8di cirkus\xc2\xab\xc2\xa0( Der Wanderzirkus). Pridobivanje nafte je trajalo nekaj let, nato pa je bilo ustavljeno, saj nafta ni bila pod pritiskom in jo je bilo potrebno \xc4\x8drpati. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, od koder so surovo nafto z majhnimi tankerju vozili na predelavo v Sovjetsko zvezo, je bilo kasneje spremenjeno v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za jadrnice in obstaja \xc5\xa1e danes.'