b'\n_START_ARTICLE_\nEtika\n_START_PARAGRAPH_\nEtika (gr\xc5\xa1ko: \xe1\xbc\xa0\xce\xb8\xce\xb9\xce\xba\xce\xae) je filozofski nauk o nravnosti, o dobrem in zlu. _NEWLINE_Razumemo jo lahko kot filozofsko disciplino, ki raziskuje temeljne kriterije moralnega vrednotenja, pa tudi splo\xc5\xa1no utemeljitev in izvor morale, je skupek moralnih principov. Po nekaterih filozofih pa je etika filozofska disciplina, ki se ukvarja s tematiko \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega hotenja in ravnanja z vidika dobrega in zlega, moralnega in nemoralnega.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede \xe1\xbc\xa6\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82, \xc4\x93thos, ki pomeni nrav, zna\xc4\x8daj, na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Aristotel pa v II. knjigi Nikomahove etike  pravi, da eti\xc4\x8dne vrline (\xe1\xbc\xa0\xce\xb8\xce\xb9\xce\xba\xe1\xbf\x86\xcf\x82 \xe1\xbc\x80\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x84\xe1\xbf\x86\xcf\x82) izvirajo iz \xe1\xbc\x94\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 -a (\xc3\xa9thosa) - ta zelo podobna beseda pomeni \xc2\xbbnavada\xc2\xab, \xc2\xbb\xc5\xa1ega\xc2\xab, \xc2\xbbobi\xc4\x8daj\xc2\xab\xc2\xa0 - ter da lahko njihovo ime izvajamo tudi iz te besede. Poleg Aristotela so se z  etiko v sredozemskem prostoru ukvarjali \xc5\xa1e filozofi, Sokrat (469 - 339 pr.n.\xc5\xa1t.), Epikur (341 - 270 pr.n.\xc5\xa1t.). Do obdobja renesanse se je z etiko ukvarjala predvsem religija, z nastopom renesanse pa eti\xc4\x8dno misel razvijajo znani filozofi; Locke (1632 - 1704), Comte (1798 - 1857), Rousseau (1714 -1778), Kant (1724 - 1804), Hegel (1770 - 1831) in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih. Tolma\xc4\x8denje etike se ob\xc4\x8dutno razlikuje s pripadnostjo filozofski smeri h kateri pripadajo. Izku\xc5\xa1nja in pozitivna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina eti\xc4\x8dne misli se je oblikovala skozi vsa razdobja \xc4\x8dlovekovega razvoja. \xc5\xa0e posebej v anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih je pomembno opredeliti razlikovanje med gr\xc5\xa1kimi razmi\xc5\xa1ljanji o etiki, predvsem idealistom Platonom, in strogim, kasneje razvitim, rimskim civilnim pravom.\n_START_SECTION_\nEtika kot filozofska panoga\n_START_PARAGRAPH_\nEtika je lahko razumljena kot splo\xc5\xa1no teoreti\xc4\x8dno in racionalno utemeljevanje moralnosti. Je filozofska panoga, ki se ne ukvarja toliko s posami\xc4\x8dnimi normami in \xc5\xbeivljenjskimi navodili, temve\xc4\x8d je filozofsko razmi\xc5\xa1ljanje o sami moralnosti, o tem, kaj je \xc4\x8dlovek, da je tako neogibno moralno bitje, in \xc4\x8demu naj bo zavezan pri svojih moralnih presojah in odlo\xc4\x8ditvah. V o\xc5\xbejem smislu je etika torej filozofsko razpravljanje o pojavu moralnosti ter o njegovih temeljih in smislih. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja etike so: kaj je dobro, kaj moram narediti, kak\xc5\xa1en \xc4\x8dlovek naj bom in kak\xc5\xa1en ne smem biti? Kak\xc5\xa1ne vrline moram imeti da sem dober? Dati odgovore na ta vpra\xc5\xa1anje zajema samo polovico dela etikov. Druga polovica je te\xc5\xbeja. Obrazlo\xc5\xbeiti, opravi\xc4\x8diti svoje odgovore na ta vsakodnevna pomembna vpra\xc5\xa1anja.  Potemtakem izraz ozna\xc4\x8duje tisto bolj izvirno \xc4\x8dlovekovo moralno zavest, da ni vseeno, kako \xc5\xbeivimo in delamo. To je najsplo\xc5\xa1nej\xc5\xa1a zavest, da dol\xc5\xbenosti in obveznosti so._NEWLINE_Kot uporabna filozofska veda posku\xc5\xa1a etika najti odgovore na vpra\xc5\xa1anja, kako naj \xc4\x8dlovek kot moralno bitje z zavedanjem o \xe2\x80\x98prav\xe2\x80\x99 in \xe2\x80\x98narobe\xe2\x80\x99, o \xe2\x80\x98dobrem\xe2\x80\x99 in \xe2\x80\x98zlu\xe2\x80\x99 deluje v dru\xc5\xbebi, v odnosu do soljudi, okolja, v katerem biva, in predvsem v odnosu do samega sebe. Pravna znanost tudi z razumevanjem jezika, splo\xc5\xa1nosti, kazenskega prava in oblikovanja primernih dr\xc5\xbeavnih ustanov \xc5\xbeeli uporabiti dognanja etike pri dr\xc5\xbeavni zakonodaji in teoriji prava. Ker je pravo kot sistem pravil vedno predmet zlorab, je tudi vsakokratna etika polna izjem in dodatkov, konfliktnih polj. Ve\xc4\x8dina teh polj je vredna temeljitega preu\xc4\x8devanja, a le redko spo\xc5\xa1tljivosti. _NEWLINE_Dognanja etike pomembno vplivata tako na sestavo dr\xc5\xbeavnih ureditev, pravne znanosti, pomena psiholo\xc5\xa1kih eksprimentov in naravo samega vedenja oblastne figure. Pomen teh dognanj je najbolj vidno za\xc4\x8dutiti na za\xc4\x8detku zgodnjih starove\xc5\xa1kih zakonikov, ko so kazni praviloma izrazito stroge in negibne, vladar s skorajda bo\xc5\xbejimi lastnostmi pa lahko poka\xc5\xbee milost ali okrutnost po svoji avtonomni volji. Ker je etika pri\xc4\x8dela z bo\xc5\xbejo interpretacijo dogodkov ali celo z bo\xc5\xbejimi pravili, je pravosodje kot sodna oblast pa tudi etika kot filozofska panoga trhla, neugodna in politi\xc4\x8dno nestabilna tematika. _NEWLINE_Za etiko dr\xc5\xbeavnih uradnikov je pomemben tudi zgodnji kitajski filozof Konfucij. Voja\xc5\xa1ka etika postaja prav tako pomemben del vi\xc5\xa1jega sloja prebivalstva, ki \xc5\xbeeli ob mednarodnih sporih spopade omiliti ali se jim izogniti. Tu izstopa Sun Zu in Mijamoto Musa\xc5\xa1i._NEWLINE_Etika je z mo\xc4\x8dno teoreti\xc4\x8dno podlago medicine in naravoslovnih znanosti vstopila tudi na podro\xc4\x8dje bio-etike, kjer novoustvarjena tehnologija omogo\xc4\x8da poenostavljanje dilem v zvezi z upravljanjem z genetiko, \xc5\xbeivljenjem, smrtjo. Spori na tem podro\xc4\x8dju, ki so nekje prestopili celo v politiko, so zaznamovali odnos med etiko, religijo in znanostjo, delno zaradi nedoraslosti razpravljalcev.\n_START_SECTION_\nFromm o temeljih etike\n_START_PARAGRAPH_\nEtika je v gr\xc5\xa1ko-\xc5\xbeidovsko-kr\xc5\xa1\xc4\x8danski tradiciji nelo\xc4\x8dljiva od razuma. Eti\xc4\x8dno vedenje temelji na sposobnosti, da \xc4\x8dlovek postavlja vrednostne sodbe na osnovi razuma; to pomeni odlo\xc4\x8danje med dobrim in zlim ter delovanje v skladu z odlo\xc4\x8dnostjo. Nadalje, ugotavlja Fromm, temelji etika - ne glede na to, ali je to etika monoteisti\xc4\x8dne religije ali posvetnega humanizma - na na\xc4\x8delu, da nobena institucija ali stvar ni vi\xc5\xa1ja od katerega koli \xc4\x8dloveka-posameznika; da je cilj \xc5\xbeivljenja razvijati \xc4\x8dlovekovo ljubezen in razum in da se mora vsaka druga \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka dejavnost podrediti temu cilju. Erich Fromm je bil filozof, socialni psiholog in pisatelj \xc5\xa1tevilnih ameri\xc5\xa1kih znanstvenih del. Pri svojih delih je upo\xc5\xa1teval marksisti\xc4\x8dne filozofe in zlasti tisti stavek iz komunisti\xc4\x8dnega manifesta, ki pravi;_NEWLINE_>>Svoboden razvoj vsakega posameznika, je pogoj svobodnega razvoja za vse<<._NEWLINE_Ugotovil je tudi da sta morala in etika spremenljivi, tako kot vse kar je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko. Z oblikovanjem zavesti je \xc4\x8dlovek postal odgovoren za svoja dejanja. \xc4\x8clovek odgovarja za posledice svojih dejanj najprej samemu sebi. Zato ker je \xc4\x8dlovek tudi socialno bitje odgovarja tudi dru\xc5\xbebi. _NEWLINE_Presoja usmerjanja dru\xc5\xbebe in svoboda posameznika pri odlo\xc4\x8danju o svoji usodi ne moreta biti pod vpra\xc5\xa1anjem. Fromm trdno postavi definicijo zdrave dru\xc5\xbebe kot mno\xc5\xa1tvo posameznikov, ki se lahko orientirajo in najdejo svojo vlogo ne glede na dogodke posameznikovega \xc5\xbeivljenja. Usmerjanje k bolj\xc5\xa1im in priporo\xc4\x8dljivim izzovom je tako dru\xc5\xbebena prva prioriteta dru\xc5\xbebe posamezniku. Posameznika, ki izbere cilje onkraj dru\xc5\xbebenih meja, pa dru\xc5\xbeba ne sme o\xc5\xa1kodovati, kolikor on ne o\xc5\xa1koduje dru\xc5\xbebo kot tako.\n_START_SECTION_\nEtika in oblast\n_START_PARAGRAPH_\nEtika se z ustavnim gibanjem 19.stoletja vedno bolj vriva tudi v ustavne dolo\xc4\x8dbe. Zagotavljanje varovanja pravic in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, vzajemno spo\xc5\xa1tovanje pravic in dol\xc5\xbenosti, celo pojav prohibicije alkohola v ZDA, so bili predvsem pojavi dru\xc5\xbebenih gibanj usmerjenih v daljnoro\xc4\x8dno bolj trdno dru\xc5\xbebo in manj ovir pri napredovanju znotraj dru\xc5\xbebe. Pretirano dolo\xc4\x8den vnos moralnih predpisov v dr\xc5\xbeavno ureditev lahko pripelje do fanatizma ali do \xc5\xa1kodljivih interpretacij._NEWLINE_\xc4\x8clovekove pravice kot omejevanje pravic posamezniku s strani dr\xc5\xbeave je pomemben pravni vir razumevanja dr\xc5\xbeave na posameznikovo \xc5\xbeivljenje. Razpad dru\xc5\xbebenih vezi  in dr\xc5\xbeavnih ustanov, cena socialnega miru pa je tudi pomemben del razumevanja na \xc4\x8dem dru\xc5\xbeba temelji. Novinarstvo kot interpretacija vsakdanjih dogodkov in njihovo poro\xc4\x8danje je pomemben vir etike bralca. Prav tako so pomembna stali\xc5\xa1\xc4\x8da o\xc5\xbeje dru\xc5\xbebe in osebne izku\xc5\xa1nje. _NEWLINE_Alfred Adler trdi, da posameznikov ob\xc4\x8dutek manjvrednosti sili posameznika, da vzame mo\xc4\x8d nad svojim \xc5\xbeivljenjem in \xc5\xbeivljenjem ostalih ljudi. Posameznik se celi, sklepa kompromise in \xc5\xbeelja po oblasti se preoblikuje v \xc5\xbeeljo po ohranitvi oblasti ali \xc5\xbeeljo po prenosu te oblasti, kakr\xc5\xa1no je osvojil. Dru\xc5\xbebeno povzpetni\xc5\xa1tvo je subjektiven dose\xc5\xbeek, ki ga nenehno omejuje le etika in psiholo\xc5\xa1ka trdnost. Presoja pravi\xc4\x8dne ureditve je namre\xc4\x8d objektivni podvig analiziranja podatkov.'