b'\n_START_ARTICLE_\nOsimski sporazumi\n_START_SECTION_\nMeddr\xc5\xbeavna pogodba med SFR Jugoslavijo in Republiko Italijo\n_START_PARAGRAPH_\nDolo\xc4\x8dila prvo navedene Meddr\xc5\xbeavne pogodbe so predvsem politi\xc4\x8dne narave in se nana\xc5\xa1ajo na dolo\xc4\x8ditev dr\xc5\xbeavne meje in na vpra\xc5\xa1anja povezana z mejo. Z mirovno pogodbo z Italijo iz leta 1947 dr\xc5\xbeavna meja s SFRJ namre\xc4\x8d ni bila v celoti dolo\xc4\x8dena. Z mirovno pogodbo je bilo ustanovljeno Svobodno tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko ozemlje (STO), razdeljeno na cono A, ki je bilo pod anglo-ameri\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko upravo, in cono B, ki je bilo pod jugoslovansko voja\xc5\xa1ko upravo. S Spomenico o soglasju iz leta 1954 (t. i. Londonski sporazum) je STO prenehalo obstajati. Dolo\xc4\x8dila pogodbe urejajo mejo na kopnem in na morju ter postopke za njeno dolo\xc4\x8ditev na samem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du. Posebnega pomena so tudi dolo\xc4\x8dila, ki urejajo dr\xc5\xbeavljanstvo. Prav tako je pogodba uredila izpla\xc4\x8dilo od\xc5\xa1kodnine za odvzeto imetje, morebitno preselitev ter socialno zavarovanje oseb z obmo\xc4\x8dja cone A in B STO. Posebnega pomena je 8. \xc4\x8dlen omenjene pogodbe, ki dolo\xc4\x8da, da bo s prenehanjem veljavnosti Posebnega statuta, prilo\xc5\xbeenega k londonski Spomenici o soglasju iz leta 1954, vsaka stran ohranila v veljavi notranje ukrepe, ki jih je \xc5\xbee sprejela pri izvajanju omenjenega statuta, in da bo v okviru svojega notranjega prava zagotovila pripadnikom manj\xc5\xa1in enako raven varstva, kot jo je dolo\xc4\x8dal omenjeni statut.\n_START_SECTION_\nSporazum o pospe\xc5\xa1evanju gospodarskega sodelovanja med SFR Jugoslavijo in Republiko Italijo\n_START_PARAGRAPH_\nSporazum o pospe\xc5\xa1evanju gospodarskega sodelovanja in Protokol o prosti coni pa sta uredila nekatera gospodarska vpra\xc5\xa1anja, ki naj bi pospe\xc5\xa1ila medsebojno gospodarsko in tehni\xc4\x8dno sodelovanje s ciljem izbolj\xc5\xa1anja \xc5\xbeivljenjskih razmer obmejnega prebivalstva. Predvidela sta ustanovitev proste carinske cone pri mejnem prehodu Ferneti\xc4\x8di, ki pa ni bila nikdar realizirana. Opredeljeno je bilo tudi sodelovanje na podro\xc4\x8dju vodnega gospodarstva, cestnih in vodnih povezav, varstvo Jadrana pred onesna\xc5\xbeenjem in sodelovanje pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Za uresni\xc4\x8devanje Osimskih sporazumov je bilo ustanovljenih 12 me\xc5\xa1anih komisij.\n_START_SECTION_\nRealizacija Osimskih sporazumov\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina dolo\xc4\x8db Osimskih sporazumov je bila uresni\xc4\x8dena. V smislu izvajanja sporazuma so bili med dr\xc5\xbeavama sklenjeni \xc5\xa1e nekateri drugi mednarodni akti, med drugim sporazum o od\xc5\xa1kodnini za nacionalizirano oziroma odvzeto premo\xc5\xbeenje v nekdanji coni B (Sporazum med Socialisti\xc4\x8dno federativno republiko Jugoslavijo in Republiko Italijo o dokon\xc4\x8dni ureditvi vseh vzajemnih obveznosti, ki izvirajo iz 4. \xc4\x8dlena pogodbe, podpisane v Osimu 10. novembra 1975), noveliran je bil tudi Videmski sporazum o obmejnem osebnem prometu. Zgrajeni sta bili t. i. sabotinska cesta in cesta po Kolovratu, odprtih in prekvalificiranih je bilo ve\xc4\x8d mejnih prehodov. Ve\xc4\x8dina me\xc5\xa1anih komisij (sedaj slovensko-italijanskih, z izjemo tristranske komisije za varstvo Jadrana, kjer kot tretji partner sodeluje Republika Hrva\xc5\xa1ka) uspe\xc5\xa1no deluje.\n_START_SECTION_\nOpu\xc5\xa1\xc4\x8deni projekti\n_START_PARAGRAPH_\nOpu\xc5\xa1\xc4\x8deni projekti obsegajo izgradnjo vodne poti med severnim Jadranom in Donavo ter oblikovanje proste carinske cone. Prvi je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi gospodarske in ekolo\xc5\xa1ke vpra\xc5\xa1ljivosti, drugi pa predvsem na \xc5\xbeeljo italijanske strani. V italijanskem parlamentu je bil februarja 2001 sprejet Zakon o za\xc5\xa1\xc4\x8diti slovenske jezikovne manj\xc5\xa1ine v Furlaniji-Julijski krajini, vendar se ta po\xc4\x8dasi uresni\xc4\x8duje. V pripravi je nov sporazum o vzajemnem priznavanju diplom in strokovnih naslovov dose\xc5\xbeenih na univerzah in visoko\xc5\xa1olskih ustanovah. Odprto ostaja vpra\xc5\xa1anje vrnitve kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in arhivov.\n_START_SECTION_\nPravno nasledstvo Osimskih sporazumov s strani Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nRepublika Slovenija je z mednarodnim pravnim aktom - izmenjavo not - postala pravna naslednica Osimskih sporazumov 31. julija 1992. Ob vklju\xc4\x8ditvi Slovenije v Evropsko unijo tako Osimski kot tudi drugi dvostranski sporazumi, sklenjeni z Italijo, ostajajo v celoti v veljavi.'