b'\n_START_ARTICLE_\nUserkare\n_START_SECTION_\nZgodovinski viri\n_START_PARAGRAPH_\nUserkare je omenjen na Abido\xc5\xa1kem seznamu kraljev, napisanem med vladanjem Setija I. (1290\xe2\x80\x931279 pr. n. \xc5\xa1t.), se pravi ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d let po zgodnji \xc5\xa0esti dinastiji.  Njegova kartu\xc5\xa1a je v 35. vnosu seznama med Tetijem in Pepijem I., kar pomeni, da je bil drugi faraon iz \xc5\xa0este dinastije.   Userkare je bil morda tudi na Torinskem seznamu kraljev, sestavljenim  med vladanjem Ramzesa II. (1279\xe2\x80\x931213 pr. n. \xc5\xa1t.). Na \xc5\xbealost je v  drugi vrstici \xc4\x8detrte kolone, kjer bi lahko bil, v papirusu velika praznina.\n_START_SECTION_\nKamen iz ju\xc5\xbene Sakare\n_START_PARAGRAPH_\nPodrobnosti o Userkarejevi vladavini so omenjene tudi na Kamnu iz ju\xc5\xbene Sakare, letopisih \xc5\xa0este dinastije, ki so bili napisani med vladanjem Merenre Nemtjemsafa I. ali Pepija II.  Kamen se je kasneje (morda med prvim vmesnim obdobjem (okoli 2160-2055 pr. n. \xc5\xa1t.) in Srednjim kraljestvom (okoli 2055\xe2\x80\x931650  pr. n. \xc5\xa1t.))  grobo spoliral  in uporabil za pokrov sarkofaga, zato je pribli\xc5\xbeno 92% prvotnega besedila uni\xc4\x8denega.  Na prisotnost Userkareja v letopisih \xc5\xa0este dinastije se sklepa po velikem prostoru med deloma, ki se nana\xc5\xa1ata na Tetija in Pepija I., in sledovih titularija na tem mestu.  \xc4\x8ceprav je besedilo, ki govori o Userkarejevih dejavnostih, izgubljeno, je iz dol\xc5\xbeine zapisa mo\xc4\x8d sklepati, da je vladal \xc5\xa1tiri leta, najverjetneje pa manj kot dve leti.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nUserkarejeve sorodstvene vezi z njegovim predhodnikom in naslednikom so zaradi pomanjkanja dokumentov v veliki meri nezanesljive. Egiptologi so predlagali veliko hipotez o njegovi identiteti in vladanju. Hipoteze se lahko razdeli v dve popolnoma nasprotujo\xc4\x8di si skupini. V eno spadajo trditve, da je bil legitimen vladar ali regent, v drugo pa trditve, da je bil uzurpator in morda odgovoren za smrt svojega predhodnika Tetija.\n_START_SECTION_\nUserkare je bil legitimen vladar\n_START_PARAGRAPH_\nEgiptologi  William Stevenson Smith,  William C. Hayes in Nicolas Grimal so prepri\xc4\x8dani, da je Userkare vladal malo \xc4\x8dasa, vendar kot zakonit vladar, ki je zama\xc5\xa1il vrzel med dvema vladarjema, ali kot regent s kraljico Iput I. Tetijev naslednik Pepi I. je vladal skoraj 50 let, kar ka\xc5\xbee, da je bil ob o\xc4\x8detovi smrti morda \xc5\xa1e otrok in zato neprimeren  za njegovega samostojnega naslednika.  Teorijo, da je bil Userkare samo regent, \xc5\xa1tevilni egiptologi zavra\xc4\x8dajo, ker je  tako na Abido\xc5\xa1kem kot na Torinskem seznamu kraljev omenjen s titularijem, rezerviranim izklju\xc4\x8dno za vladajo\xc4\x8de faraone._NEWLINE_Grimal svojo hipotezo dopolnjuje z dejstvi, da je dobro dokazan v zgodovinskih in primarnih virih, zlasti na Kamnu iz Sakare. Vse to je v neskladju z idejo, da je bil nezakonit vladar in \xc5\xbertev damnatio memoriae njegovega naslednika Pepija I. Razen tega ni nobenega neposrednega dokaza, da je Pepijev prihod na prestol  spremljala kakr\xc5\xa1na koli te\xc5\xbeava iz katere bi se dalo sklepati, da je bil Userkare uzurpator.\n_START_SECTION_\nUserkare je bil uzurpator\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8danski sve\xc4\x8denik in zgodovinar Maneton, ki je med vladavino Ptolemaja II. (283\xe2\x80\x93246 pr. n. \xc5\xa1t.) napisal Zgodovino Egipta (Aegyptiaca), omenja, da  so  Othoesa (helenizirano Tetijevo ime) umorili njegovi telesni stra\xc5\xbearji ali spremljevalci.  Egiptologi so iz tega sklepali, da je Userkare pri umoru sodeloval ali imel od njega neposredne koristi, \xc4\x8deprav v Egiptiaki ni omenjen. _NEWLINE_Egip\xc4\x8dansko-avstralski egiptolog Naguib Kanawati  je odkril, da hipoteza, da je bil Userkare kratko\xc5\xbeiv zakonit vladar ali regent, ni prepri\xc4\x8dljiva in da arheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo, da je bil Userkare v o\xc4\x8deh njegovega naslednika Pepija I. nezakonit vladar.  Trditev podpira z dejstvom, da ni Userkare omenjen v nobeni grobnici uradnikov, ki so slu\xc5\xbebovali pod Tetijem in Pepijem I. Vezirja Inumin in Kentika, ki sta slu\xc5\xbebovala pod obema vladarjema, svojih dejavnosti med Userkarejevim vladanjem v napisih v svojih grobnicah sploh ne omenjata. V grobnici stra\xc5\xbearja Mehija, ki je slu\xc5\xbeboval pod Tetijem, je bilo Tetijevo ime izbrisano. Preko njega je bilo napisano novo ime, nato tudi to izbrisano in ponovno napisano Tetijevo ime. Kanawati trdi, da je krivec za izbris  Tetijevega imena prav Userkare.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nUserkarejeve grobnice \xc5\xa1e niso odkrili. Kratkost njegove vladavine morda  pomeni, da grobnica ob njegovi smrti ni bila dokon\xc4\x8dana, kar ote\xc5\xbeuje njeno prepoznavanje. Ker je bil vladar iz \xc5\xa0este dinastije, je bila njegova grobnica na\xc4\x8drtovana verjetno kot piramida. Trditev morda potrjuje bakren kij z omembo skupine pla\xc4\x8danih delavcev iz noma Vad\xc5\xbeet v Gornjem Egiptu. Ti delavci so verjetno sodelovali v pomembnem gradbenem projektu, ki bi lahko bil Userkarejeva piramida. _NEWLINE_Lokacija Userkarejeve piramide je predmet dveh hipotez. Egiptolog  Vasil Dobrev  je predpostavil, da je stala v ju\xc5\xbeni Sakari, zdaj znani kot  Tabbet al-Guesh, severozahodno  od pokopali\xc5\xa1kega kompleksa Pepija I. Na tem prostoru so odkrili veliko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeavnih uradnikov iz obdobja \xc5\xa0este dinastije, kar po Dobrejevem mnenju ka\xc5\xbee, da bi v bli\xc5\xbeini morala biti tudi kraljeva piramida. Astrofizik Giulio Magli  je v nasprotju z njim prepri\xc4\x8dan, da je piramida nekje na sredi med piramidama Pepija I. in Merenreja I. na \xc4\x8drti, vzporedni s \xc4\x8drto, ki jo tvorijo piramide Sekemketa, Unasa, D\xc5\xbeoserja, Userkafa in Tetija.'