b'\n_START_ARTICLE_\nPirej\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dno in srednjeve\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPirej, v grobem pomeni "kraj nad prehodom", je bil naseljen \xc5\xbee v 26. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.  V prazgodovini je bil Pirej skalnat otok, sestavljen iz strmega hriba Munihija (86 m visok), danes Kastela, in je bil priklju\xc4\x8den kopnemu z nizko le\xc5\xbee\xc4\x8dim delom zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je bil ve\xc4\x8dino leta poplavljen z morsko vodo in se je uporabljal kot soline. Zato je bil imenovan Halipedon, kar pomeni "polje soli" in njegova blatna tla so bila prehod. V stoletjih je bilo obmo\xc4\x8dje vedno bolj zamuljeno in poplave so prenehale, tako je v zgodnji klasi\xc4\x8dni antiki postal prehod \xc4\x8dez zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de varen in stalen. V anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je Pirej prevzel pomen s svojimi tremi globokomorskimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di, glavno je bilo Kantar, dve manj\xc5\xa1i Zea in Munihija, ki so postopoma nadomestila starej\xc5\xa1e in plitvo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Faleron, ki se ni ve\xc4\x8d uporabljalo._NEWLINE_V poznem 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je obmo\xc4\x8dje postalo zanimivo zaradi svojih prednosti. Leta 511 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je hrib Munihija obzidal Hipias (Pejzistratov sin), tiran iz Aten. \xc5\xa0tiri leta pozneje je Pirej po Klejstenovem sklepu postal dema (upravna enota) Atike. Leta 493 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Temistokles za\xc4\x8del graditi obzidje. Pozneje je svetoval Atencem, naj izkoristijo strate\xc5\xa1ke zmo\xc5\xbenosti svojega naravnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da namesto pe\xc5\xa1\xc4\x8denega zaliva Faleron.  Leta 483 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil sede\xc5\xbe atenske flote prenesen v Pirej. Atensko ladjevje je igralo klju\xc4\x8dno vlogo v bitki pri Salamini proti Perzijcem leta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Od takrat je bil Pirej trajno uporabljen kot sede\xc5\xbe mornarice. Po drugem perzijskem vdoru v Gr\xc4\x8dijo je Temistokles utrdil tri pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Pireju in zgradil ladijske hi\xc5\xa1e (neosoikoi);  Temistoklovo obzidje je bilo kon\xc4\x8dano 471 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in tako je Pirej postal veliko voja\xc5\xa1ko in trgovinsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Mestna utrdba je bila pozneje pod Kimonom in Periklom okrepljena z gradnjo Dolgega zidu, s katerim je bil Pirej povezan z Atenami. Medtem je bil Pirej obnovljen po znamenitem na\xc4\x8drtu omre\xc5\xbeja arhitekta Hipodama iz Mileta, ki je znan kot Hipodamov na\xc4\x8drt. Po njem se je imenovala tudi glavna agora v mestu. Pirej je cvetel in postal pristani\xc5\xa1\xc4\x8de z visoko stopnjo varnosti in mnogimi gospodarskimi dejavnostmi ter \xc5\xbeivahno mesto._NEWLINE_Med pelopone\xc5\xa1ko vojno je Pirej nazadoval. V drugem letu vojne so se v mestu pojavili prvi primeri atenske kuge.  Leta 404 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je \xc5\xa1partanska flota pod vodstvom Lizandra blokirala Pirej, nato zasedla Atene, odpravila Ati\xc5\xa1ko-delsko pomorsko zvezo in kon\xc4\x8dala vojno. Pirej je imel tako usodo kot Atene, saj so bili nanj besni \xc5\xa0partanci, mestni zidovi in dolgo obzidje so bili poru\xc5\xa1eni. Atensko ladjevje se je predalo zmagovalcem in nekatere trireme so pogorele, medtem ko so bile ladijske hi\xc5\xa1e poru\xc5\xa1ene. Tako uni\xc4\x8deno in nezavarovano pristani\xc5\xa1ko mesto ni moglo tekmovati z uspe\xc5\xa1nim Rodosom, ki je nadzoroval trgovino. Leta 403 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Munihijo zasedel Trazibul. V bitki pri Munihiji so Filijci premagali 30 tiranov iz Aten, a v naslednji bitki za Pirej so izgnance iz Fil premagale \xc5\xa1partanske sile._NEWLINE_Po ponovni uvedbi demokracije je leta 393 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Konon obnovil obzidje, zgradil tempelj Afrodite Evploje in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Zevsa Sotira in Atene, znamenito Skevoteko (arzenal) v Filonu, ru\xc5\xa1evine, ki so jih odkrili pri pristani\xc5\xa1\xc4\x8du  Zea. Pirej je bil rekonstruiran v \xc4\x8dasu Aleksandra Velikega, vendar je Rimljan Lucij Kornelij Sula leta 86 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem zajel in popolnoma uni\xc4\x8dil Pirej. Uni\xc4\x8denje je bilo popolno leta 395 n. \xc5\xa1t. po prihodu Gotov, ki jih je vodil pod Alarik I. in tako obdobje je trajalo 15 stoletij. V bizantinskem obdobju je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Pirej ob\xc4\x8dasno uporabljala bizantinska flota, vendar je bilo predale\xc4\x8d od glavnega mesta Konstantinopla._NEWLINE_V srednjem veku so Bene\xc4\x8dani pristani\xc5\xa1\xc4\x8de imenovali "pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Sitines" (to pomene Atene) in v 14. stoletju se lev prvi\xc4\x8d pojavi po veli\xc4\x8dastnem anti\xc4\x8dnem kipu leva. Pirejski lev je stal pri vhodu v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Pozneje je postalo Porto Leone (\xce\xa0\xcf\x8c\xcf\x81\xcf\x84\xce\xbf \xce\x9b\xce\xb5\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xb5).  Prav tako se je imenoval tudi Porto Drako (\xce\xa0\xcf\x8c\xcf\x81\xcf\x84\xce\xbf \xce\x94\xcf\x81\xce\xac\xce\xba\xce\xbf) po gr\xc5\xa1ko, "drako" pomeni ne le "ka\xc4\x8do", ampak katero koli po\xc5\xa1ast.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nZ ustanovitvijo sodobne gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave in razglasitvijo Aten kot glavnega mesta leta 1832, ko se je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1e vedno imenovalo \xce\xa0\xcf\x8c\xcf\x81\xcf\x84\xce\xbf \xce\x9b\xce\xb5\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xb5 ("Porto Leone") ali \xce\xa0\xcf\x8c\xcf\x81\xcf\x84\xce\xbf \xce\x94\xcf\x81\xce\xac\xce\xba\xce\xbf ("Porto Draco"), je ponovno dobilo razlog za rast. Za\xc4\x8delo se je razvijati v trgovsko in industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Priseljenci so prihajali ve\xc4\x8dinoma z egejskih otokov. Izdelan je bil mestni na\xc4\x8drt in odobril ga je kralj Oto, vendar ni bil v celoti izpolnjen, saj je bil za tiste \xc4\x8dase prenapreden. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je bila ustanovljena leta 1835 in o\xc5\xbeivila staro ime "Pirej".  Po peticiji nove in nastajajo\xc4\x8de uspe\xc5\xa1ne bur\xc5\xbeoazije so bile ob\xc4\x8dinske volitve za izvolitev \xc5\xbeupana mesta Kiriakosa Serfiotisa iz Hidre. Pirej je imel takrat okoli 300 prebivalcev._NEWLINE_Pirej je kmalu postal vodilno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in drugo najve\xc4\x8dje mesto v Gr\xc4\x8diji. S svojo geografsko lego in bli\xc5\xbeino gr\xc5\xa1ke prestolnice je pritegnil ljudi iz vse dr\xc5\xbeave. \xc5\xa0tevilni dogodki so prispevali k razvoju mesta. Med njimi so bili gradnja \xc5\xbeeleznice Atene\xe2\x80\x93Pirej leta 1869, industrijski razvoj obmo\xc4\x8dja leta 1860 in gradnja Korintskega prekopa leta 1893. Novogradnje za pokrivanje potreb te rasti so bile izobra\xc5\xbeevalne ustanove, cerkve, Mestna hi\xc5\xa1a, Glavni trg, Po\xc5\xa1ta in dobrodelne ustanove; pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo tudi dopolnjeno in posodobljeno s poglabljanjem dna, gradnjo Kraljevega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, Trumba Pier, in pomolov do obmo\xc4\x8dja carinarnice, za\xc4\x8detek gradbenih del na zunanjih pomolih in dokon\xc4\x8danje suhih dokov. Ob koncu 19. stoletja je v Pireju \xc5\xbeivelo \xc5\xbee 51.020 ljudi._NEWLINE_Ustanovitev pristani\xc5\xa1kega odbora leta 1911, ki je nadzoroval dela pri gradnji in vzdr\xc5\xbeevanju pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, in pirejske pristani\xc5\xa1ke uprave leta 1930, je pripomogla k u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1emu delu in upravljanju pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in nara\xc5\xa1\xc4\x8danju prometa. V mestu so bile postavljene neoklasi\xc4\x8dne zgradbe; ena izmed njih, ki \xc5\xa1e danes krasi mesto, je Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Pirej. Je odli\xc4\x8den primer neoklasi\xc4\x8dne arhitekture tega obmo\xc4\x8dja. Po odlo\xc4\x8dilnem obdobju za Gr\xc4\x8dijo leta 1912\xe2\x80\x931922 je Pirej do\xc5\xbeivel demografsko eksplozijo, prebivalstvo se je skoraj podvojilo in leta 1928 doseglo \xc5\xa1tevilko 251.659. Pove\xc4\x8danje dolguje prihodu gr\xc5\xa1kih beguncev iz Male Azije po gr\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1ki vojni in maloazijski katastrofi. Pove\xc4\x8dalo se je \xc5\xa1tevilo delovne sile, pojavile so se razli\xc4\x8dne socialne te\xc5\xbeave in novi prebivalci so se naselili v predmestju starega mesta, kot so Nikaja, Keratsini, Drapetsona in Koridalos._NEWLINE_Vklju\xc4\x8denost Gr\xc4\x8dije v drugo svetovno vojno je bil velik korak nazaj pri napredku mesta. Po vojni je mesto \xc5\xa1e enkrat za\xc4\x8delo svoj razvoj, ko sta bili popravljeni pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in mesto ter nastajali novi dodatki po letu 1955. Pirej je zdaj tretja najve\xc4\x8dja ob\xc4\x8dina v Gr\xc4\x8diji; mesto s svojimi predmestji sestavlja mestno obmo\xc4\x8dje Pireja, ki je vklju\xc4\x8deno v mestno obmo\xc4\x8dje Aten, tako da je Pirej sestavni del gr\xc5\xa1ke prestolnice. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je zdaj pomembno mednarodno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in najve\xc4\x8dje v dr\xc5\xbeavi.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPirej le\xc5\xbei v jugozahodnem delu osrednje ravnine Atike, splo\xc5\xa1no znane kot Ati\xc5\xa1ka kotlina, ki je zapolnjena z atenskimi naselji. Pirej je na severozahodu omejen z goro Ajgaleo, na jugu in zahodu na Saronski zaliv, in povezan s preostalimi deli Aten na vzhodu in severovzhodu. Obmo\xc4\x8dje mesta le\xc5\xbei na skalnatem polotoku, prvotno otoku, ki se pona\xc5\xa1a s tremi naravnimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di. Poleg osrednjega, ki se je v starih \xc4\x8dasih imenovalo Kantaros, sta \xc5\xa1e vedno v uporabi manj\xc5\xa1i pristani\xc5\xa1\xc4\x8di na vzhodu: Zea, znana tudi kot Pasalimani, in Munihija, najmanj\xc5\xa1e od treh in znano kot Mikrolimano. Danes ve\xc4\x8dje urbano obmo\xc4\x8dje Pireja vklju\xc4\x8duje primestna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Drapetsona, Keratsini in Perama. Osrednje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de blagovnega in potni\xc5\xa1kega ladijskega prometa, medtem ko dve manj\xc5\xa1i zadovoljita rekreativni in ribolovni del.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nMed arheolo\xc5\xa1kimi najdi\xc5\xa1\xc4\x8di v Pireju so deli starega Temistoklovega obzidja in Etioneja, pomol na vhodu v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1e vedno v dobrem stanju. Izkopavanja v Pasalimani so razkrila Skeuoteko, staro zgradbo, v kateri je bila shranjena ladijska oprema, ki jo je zasnoval arhitekt Filon. V Kasteli je mogo\xc4\x8de najti  Sirangion, ki je bil verjetno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de lokalnega junaka Siranga, in jamo Aretuza, oboje iz prazgodovine. Ru\xc5\xa1evine starodavnega mesta se vidijo v kleti stolnice Agia Triada , anti\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Zea je poleg Arheolo\xc5\xa1kega muzeja, \xc5\xa1e vedno je mogo\xc4\x8de videti anti\xc4\x8dne ladijske hi\xc5\xa1e v Zei, Munihiji in mornarsko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de Kantar.\n_START_SECTION_\nBronasti kipi\n_START_PARAGRAPH_\nOdkritje \xc5\xa1tirih bronastih kipov na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du v bli\xc5\xbeini vrtov Tinanej v Pireju, 18. julija 1959, je \xc5\xa1e vedno v spominu celotne generacije kot pomembno odkritje v sodobni gr\xc5\xa1ki arheologiji. Kipi so zdaj razstavljeni v Pirejskem muzeju in so glavni del sodobnega arheolo\xc5\xa1kega muzeja. Ob vrtanju za cevi je dru\xc5\xbeba Hydrex Company naletela na bronasto roko kurosa v globini pribli\xc5\xbeno 1,50 metra. Izkopavanja sta za\xc4\x8dela skrbnik lokalnega muzeja Dimitrios Kalantonis in direktor Arheolo\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe Jianis Papdimitriu. Odkrili so \xc5\xa1tiri kipe \xe2\x80\x93 arhai\xc4\x8dnega Apolona (kuros, katerega roko so na\xc5\xa1li najprej), veliko Artemido, manj\xc5\xa1o Artemido in Ateno v naravni velikosti. Navdu\xc5\xa1enje nad najdbo je povzro\xc4\x8dilo, da ni dovolj podatkov o podrobnostih najdb. Redke fotografije, ki so jih posneli mediji in javnost, so bile edini zapis. Ve\xc4\x8d teorij je o tem, kako so kipi pri\xc5\xa1li v skrbno urejen, majhen kvadratni prostor. Ne ve se, kdaj in zakaj so bili kipi skriti, razpravljalo se je o njihovem izvoru, datumu nastanka in slogu. Po eni zgodnjih teorij so bili kipi shranjeni blizu pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ker so jih nameravali poslati v Italijo; v bli\xc5\xbeini kipov so na\xc5\xa1li tudi kovance iz obdobja vojne, zato domnevajo, da so bile kipi skriti zaradi hranjenja in nato izgubljeni, ko je bila stavba uni\xc4\x8dena. Datacija prikrivanja kipov je drugo vpra\xc5\xa1anje, saj so lahko bili pokopani kadar koli med 1. in 3. stoletjem n. \xc5\xa1t. Kip  kurosa je Apolon in datira v 5. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Drugi trije \xc5\xbeenski kipi iz 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ka\xc5\xbeejo druga\xc4\x8dno, bolj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko obliko, kar jih lo\xc4\x8duje od starej\xc5\xa1ega spremljevalca.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nPirej je sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilnih muzejev in drugih kulturnih ustanov. Arheolo\xc5\xa1ki muzej Pirej prikazuje predmete iz antike, najdene na obmo\xc4\x8dju Pireja in \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obalnem obmo\xc4\x8dju, zna\xc4\x8dilnem za zgodovino in kulturo anti\xc4\x8dnega mesta. Mesto je tudi sede\xc5\xbe Helenskega pomorskega muzeja z eksponati, ki se nana\xc5\xa1ajo na navti\xc4\x8dno tradicijo Gr\xc4\x8dije. Znani so \xc5\xa1e muzej Panosa Aravantinosa, Ladijski muzej Georgiosa Averofa in Muzej elektri\xc4\x8dne \xc5\xbeeleznice, ki gostuje v pirejski postaji. Mestna umetnostna galerija in Mestna knji\xc5\xbenica, ena najve\xc4\x8djih v Gr\xc4\x8diji, sta pomembni kulturni ustanovi.\n_START_SECTION_\nPomorska industrija\n_START_PARAGRAPH_\nPirej je najve\xc4\x8dji pomorski ladijski center Gr\xc4\x8dije, je pa tudi trgovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gr\xc5\xa1kega ladijskega prometa. Ve\xc4\x8dina lastnikov ladij Gr\xc4\x8dije ima tukaj svoj poslovni center, osredoto\xc4\x8den na ulici Akti Miauli. Kot gostitelj gr\xc5\xa1kega ladijskega prometa je Pirej bistveno vplival na razli\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke vlade. Po drugi svetovni vojni je gr\xc5\xa1ka vlada posku\xc5\xa1ala nacionalizirati prihodke iz pla\xc4\x8dil zavarovalnin, danim gr\xc5\xa1kim ladjarjem, ki so izgubili plovila, ker so jih zasegle zavezni\xc5\xa1ke sile; zavarovanje je bilo sklenjeno pri Lloydsu v Londonu in zanj je jam\xc4\x8dila koalicija zavezni\xc5\xa1kih sil. \xc4\x8ceprav so gr\xc5\xa1ki ladjarji na koncu dobili to\xc5\xbebo proti gr\xc5\xa1ki vladi, se je zanimanje za nadaljevanje delovanja v Pireju zmanj\xc5\xa1alo. Gr\xc5\xa1ki ladjarji so zapustili Pirej v korist dejavnosti v Londonu, New Yorku, Aleksandriji in drugih ve\xc4\x8djih pomorskih mestih.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka hunta 1967\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1967, ko je skupina polkovnikov uprizorila dr\xc5\xbeavni udar proti vladi, da bi pove\xc4\x8dali nujno potrebne prihodke, je hunta ponudila razko\xc5\xa1ne spodbude gr\xc5\xa1kim lastnikom ladij, da bi svoja podjetja pripeljali nazaj v Pirej. To so bile dav\xc4\x8dne in druge spodbude, pa tudi to, da je Aristotel Onassis lahko kupil celoten otok Skorpios, kar bi sicer bila kr\xc5\xa1itev gr\xc5\xa1kih zakonov.\n_START_SECTION_\nDemokrati\xc4\x8dna vlada 1974\n_START_PARAGRAPH_\nPo hunti, ki je padla leta 1974, so zaporedne demokrati\xc4\x8dne vlade ohranile deregulacijo gr\xc5\xa1kega ladijskega prometa in mnogi ladjarji so ohranili komercialno poslovanje v Gr\xc4\x8diji. Danes pa se zaradi prometnih zastojev na obmo\xc4\x8dju Aten in tega, da ve\xc4\x8dina ladjarjev prebiva v razsipnem severnem predmestju Aten, mnogi lastniki ladij ponovno odlo\xc4\x8dajo, da  premaknejo svoj sede\xc5\xbe iz Pireja v severne Atene.\n_START_SECTION_\nLadijski promet danes\n_START_PARAGRAPH_\nPirej je kljub temu \xc5\xa1e vedno pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za gr\xc5\xa1ki in mednarodni ladijski promet in s konvencijo ladijskega prometa znano kot Posidonia, privablja strokovnjake za pomorsko industrijo z vsega sveta. Pirej je danes eno najve\xc4\x8djih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d v Evropi in z letno 19 milijoni potnikov tretje najve\xc4\x8dje na svetu z vidika potni\xc5\xa1kega prevoza. Pirej je tretje najbolj obremenjeno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Gr\xc4\x8dije glede na tone prepeljanega blaga za pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Agioj Teodoroj in Solunom.  Osrednje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de  se uporablja za trajektne poti na skoraj vsak otok v vzhodnem delu Gr\xc4\x8dije, Kreto, Kiklade, Dodekanez in otoke severnega in vzhodnega Egejskega morja, medtem ko je zahodni del pristani\xc5\xa1\xc4\x8da namenjen za prevoz tovora.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nZa javni prevoz skrbijo avtobusi, trolejbusi (ILPAP), Proastiakos, Elektri\xc4\x8dna \xc5\xbeeleznica Atene-Pirej (ISAP) in atenski tramvaj.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nMesto zaznamuje kulturna raznovrstnost. Hrib Kastela je ena najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih in privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih sosesk v mestu s panoramskim pogledom na Atene in Saronski zaliv. Ima \xc5\xa1tevilne neoklasi\xc4\x8dne dvorce, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Vekejo in cerkev, posve\xc4\x8deno preroku Eliju, pa najbolj priljubljene zgradbe. Obalno obmo\xc4\x8dje Neo Faliro je bilo obnovljeno in je zelo ugledno s Stadionom miru in prijateljstva in stadionom Karaiskakis, notranjo areno in nogometnim igri\xc5\xa1\xc4\x8dem. Mikrolimano in obala Zee, manj\xc5\xa1i pristani\xc5\xa1\xc4\x8di mesta, privabljajo veliko obiskovalcev s svojimi slikovitimi razgledi in \xc5\xbeivahnim no\xc4\x8dnim \xc5\xbeivljenjem, gostijo ribi\xc5\xa1ke \xc4\x8dolne, pa tudi jahte in ladje za kri\xc5\xbearjenje. Kaminija je nasprotno delavska soseska, ki \xc5\xa1e vedno ohranja tradicionalni videz zgodnej\xc5\xa1ega obdobja. Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Pireja je bilo zgrajeno leta 1885 in je \xc5\xa1e vedno veli\xc4\x8dastna neoklasi\xc4\x8dna stavba. Je nasproti pirejske stolnice v neobizantinskem slogu in je med najbolj znanimi znamenitostmi mesta.'