b'\n_START_ARTICLE_\nStaro mesto Heidelberg\n_START_PARAGRAPH_\nStaro mesto Heidelberg tvori okro\xc5\xbeje Altstadt na ju\xc5\xbenem bregu reke Neckar. Razteza se med reko in pobo\xc4\x8djem K\xc3\xb6nigstuhl pod Heidelber\xc5\xa1kim gradom. Ustanovljeno kot je bilo na\xc4\x8drtovano v 13. stoletju in raz\xc5\xa1irjeno v 14. stoletju, je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta do poznega 19. stoletja sinonim za mesto Heidelberg. Kot baro\xc4\x8dno mesto na srednjeve\xc5\xa1ki zasnovi dolguje staro mestno jedro obnovi Heidelberga po uni\xc4\x8denju leta 1693 v \xc4\x8dasu devetletne vojne.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko staro mesto Heidelberg se nahaja na levi strani, na ju\xc5\xbenem bregu reke Neckar, tik preden ta zapusti Odenwald v Zgornji dolini Rena, na ozkem Schwemmsandkeil. Ima obliko trikotnika z dalj\xc5\xa1o stranico 1900 metrov in kraj\xc5\xa1ima okoli 450 metrov. Na jugu je omejen s hribom K\xc3\xb6nigstuhl s svojimi strmimi stranskimi odrastki Gaisberg. Na nasprotnem severnem bregu Neckarja pa se dviguje Neuenheimer neposredno nad Heiligenberg.\n_START_SECTION_\nOris okro\xc5\xbeja Altstadt\n_START_PARAGRAPH_\nOkro\xc5\xbeje Altstadt ne vklju\xc4\x8duje le zgodovinskega obmo\xc4\x8dja srednjeve\xc5\xa1kega mesta na katerem je bil ustanovljen, temve\xc4\x8d sega dale\xc4\x8d na jug, na znatni del pobo\xc4\x8dja K\xc3\xb6niggstuhla. Kot \xc4\x8detrt meji na staro mesto Schlierbach, ki se nahaja na drugem bregu Neckarja, zahodni in ju\xc5\xbeni del na Rohrbach in Boxberg, tudi z Gaiberg, Bammental in Neckar Gem\xc3\xbcnder okro\xc5\xbeje Waldhilsbach v treh ob\xc4\x8dinah okro\xc5\xbeja Rhein-Neckar. Za statisti\xc4\x8dne namene je razdeljen na tri \xc4\x8detrti. Navedeni podatki veljajo za leto 2012:_NEWLINE_\xc4\x8cetrt Kernaltstadt (105,7 ha, 5146 prebivalcev) obsega najstarej\xc5\xa1i del mesta med Universit\xc3\xa4tsplatz in Plankengasse. Gospodarstvu dominira gostinstvo, predvsem vzdol\xc5\xbe glavne in spodnje ceste ter na obmo\xc4\x8dju med cerkvijo Svetega Duha in Starim mostom. Ta \xc4\x8detrt vklju\xc4\x8duje relativno majhno zgornje, vzhodno ali Jakobsvorstadt, ki se nahaja med Plankengasse in Karlstor, iz 14. stoletja. Ime Jakobsstift je prvi\xc4\x8d omenjeno leta 1387, ko je bil leta 1685 v po\xc5\xbearu uni\xc4\x8den karmeli\xc4\x8danski samostan. Nova stavba iz leta 1705 je bila poru\xc5\xa1ena v obdobju po letu 1805. Del \xc4\x8detrti je tudi obmo\xc4\x8dje gradu Heidelberg, grajski gri\xc4\x8d, ki je bil pravno lo\xc4\x8den od mesta do 1743, in obmo\xc4\x8dje vzdol\xc5\xbe Klingenteichstra\xc3\x9fe skupaj z Molkenkur. Na zahodnem robu starega mestnega jedra, v prehodnem obmo\xc4\x8dju do Voraltstadt obstajajo pomembne centralne institucije Univerze, vklju\xc4\x8dno z dvema restavracijama._NEWLINE_Voraltstadt, \xc4\x8detrt znana tudi kot zgornje ali zahodno predmestje, od Univerzitetnega trga zahodno do Bismarckplatza, kjer meji na \xc4\x8detrt Bergheim. Izvira iz leta 1392 za namen preselitve prebivalstva po tem, ko je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena srednjeve\xc5\xa1ka vasica Bergheim. Ve\xc4\x8dji deli izven glavne osi so ostali, dokler so obstajali na za\xc4\x8detku 19. stoletja odprti prostori vzdol\xc5\xbe Pl\xc3\xb6ck, \xc5\xa1ele od 1800 dalje so se za\xc4\x8deli razvijati. Gospodarski poudarek je predvsem ob glavni cesti in to maloprodaja. Obmo\xc4\x8dje \xc4\x8detrti je veliko 69,6 hektarjev, prebivalcev ima 4916._NEWLINE_Tretja \xc4\x8detrt K\xc3\xb6nigstuhl se zelo razlikuje od prej\xc5\xa1njih dveh. S 1202,6 hektara pokriva 87% obmo\xc4\x8dju tega dela mesta, a ima samo 0,13% ali 132 prebivalcev. Razprostira se na vrhu in velikem delu pobo\xc4\x8dja istoimenskega hriba in njegovega odrastka Gaisberg in je ve\xc4\x8dinoma pokrit z gozdom, z nekaj jasami. Le 2,9% povr\xc5\xa1ine je pokrito s stavbami. Prebivalstvo je v glavnem skoncentrirano v zaselku Kohlhof, skladen razvoj je mogo\xc4\x8de najti tudi okrog planote na vrhu K\xc3\xb6nigstuhla. Tudi na obmo\xc4\x8dju \xc4\x8detrti le\xc5\xbei spominsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in In\xc5\xa1titut za jedrsko fiziko Max Planck, kot tudi Speyer Hof. Poimenovan po nekdanjem \xc5\xbeupanu mesta je bil prvotno Hofgut. Na tem mestu je od 1927 sanatorij, ki je zdaj del bolni\xc5\xa1nice klinike skupine Schmieder.\n_START_SECTION_\nUlice in trgi\n_START_PARAGRAPH_\nTloris starega mesta je urejen glede na topografijo. Tri ulice vodijo do reke in pobo\xc4\x8dja hriba: Neckarstaden in Am Hackteufel (B 37) na bregovih Neckar, osrednja ulica je Hauptstrasse in ob vzno\xc5\xbeju gore Friedrich-Ebert-Anlage. Poleg teh je v zahodnem obmo\xc4\x8dju starega mestnega jedra \xc5\xa1e Plock. Ta vodi v smeri vzhod-zahod povezuje sistemom pravokotnih ulic. Cestno omre\xc5\xbeje ka\xc5\xbee morfolo\xc5\xa1ke razlike med starej\xc5\xa1im jedrom starega mesta s svojimi \xc5\xa1tevilnimi ulicami in manj diferenciranim starim predmestjem.'