b'\n_START_ARTICLE_\nVarjenje TIG\n_START_PARAGRAPH_\nVarjenje po postopku TIG ali varjenje TIG je razli\xc4\x8dica elektrooblo\xc4\x8dnega varjenja, kjer uporabljamo netaljivo volframovo elektrodo, ki se ne izrablja. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito vara pred atmosferskim onesna\xc5\xbeenjem (oksidacijo) uporabljamo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin, obi\xc4\x8dajno \xc5\xbelahtne (inertne) pline, kot so na primer argon, helij itd. Dodajni material je obi\xc4\x8dajno enake sestave kot material zvarjenca. Varilni aparat kot izvor konstantnega toka zagotavlja energijo, potrebno za vzpostavljanje in vzdr\xc5\xbeevanje elektri\xc4\x8dnega obloka, v katerem so kovinske pare ter visoko ioniziran plin. Postopek TIG najve\xc4\x8dkrat uporabljamo za varjenje tankega nerjavnega jekla ter aluminijevih, magnezijevih in bakrovih zlitin. Postopek TIG omogo\xc4\x8da varilcu ve\xc4\x8dji nadzor nad zvarom kot varjenje po postopku MIG oziroma elektrooblo\xc4\x8dno varjenje z opla\xc5\xa1\xc4\x8denimi elektrodami, omogo\xc4\x8da pa tudi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e in kakovostnej\xc5\xa1e zvare. Postopek TIG je zapletenej\xc5\xa1i, bistveno po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i in ga je v primerjavi z ve\xc4\x8dino ostalih postopkov varjenja precej te\xc5\xbeje obvladati.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nKo je leta 1800 Humphry Davy odkril elektri\xc4\x8dni oblok, se je postopoma razvijalo tudi elektrooblo\xc4\x8dno varjenje. C. L. Coffin se je leta 1890 domislil varjenja v za\xc5\xa1\xc4\x8ditni atmosferi \xc5\xbelahtnih plinov, vseeno pa je bilo varjenje ne\xc5\xbeeleznih kovin, kot npr. aluminija in magnezija, zelo te\xc5\xbeko \xc5\xa1e v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Omenjeni kovini namre\xc4\x8d zelo hitro reagirata s kisikom v zraku, rezultat tega pa je porozen var, poln \xc5\xbelindre. Varjenje z opla\xc5\xa1\xc4\x8denimi elektrodami se za te materiale ni najbolje obneslo, saj je bila za\xc5\xa1\xc4\x8dita vara pred onesna\xc5\xbeenjem preslaba. Za re\xc5\xa1itev te\xc5\xbeave so v za\xc4\x8detku leta 1930 uporabili \xc5\xbelahtni plin v jeklenkah. Nekaj let kasneje se je za potrebe varjenja magnezija v letalski industriji pojavil postopek varjenja v za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem plinu z enosmernim tokom._NEWLINE_Ta postopek so izpopolnili leta 1941. Zaradi uporabe volframove elektrode in helija kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina je postal znan pod imenom heliarc oziroma TIG (angle\xc5\xa1ko tungsten inert gas welding). Na za\xc4\x8detku razvoja postopka se je volframova elektroda hitro pregrela, delci volframa pa so pre\xc5\xa1li v var kljub volframovi visoki temperaturi tali\xc5\xa1\xc4\x8da. Za re\xc5\xa1itev te te\xc5\xbeave so spremenili polariteto elektrode iz pozitivne v negativno. Ta sprememba pa je imela tudi negativne posledice, saj se na ta na\xc4\x8din ni dalo variti ve\xc4\x8dine kovin, ki ne vsebujejo \xc5\xbeeleza. Kon\xc4\x8dno je razvoj aparatov, ki delujejo z izmeni\xc4\x8dnim varilnim tokom, omogo\xc4\x8dil stabilizacijo obloka ter zelo kakovostno varjenje aluminija in magnezija._NEWLINE_V naslednjih desetletjih se je razvoj postopka TIG nadaljeval. V podjetju skupine Linde so razvili vodno hlajen gorilnik TIG, ki je prepre\xc4\x8dil pregrevanje pri varjenju z visokimi tokovi. V petdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja, ko je postopek TIG postajal vse bolj priljubljen, so nekateri uporabniki namesto precej dra\xc5\xbejega argona in helija za\xc4\x8deli uporabljati ogljikov dioksid. To pa se je izkazalo kot nesprejemljivo pri varjenju aluminija in magnezija zaradi slab\xc5\xa1e kakovosti vara. Danes se zaradi tega ogljikov dioksid pri postopku TIG uporablja zelo redko._NEWLINE_V letu 1953 so na osnovi postopka TIG razvili nov postopek, imenovan elektrooblo\xc4\x8dno varjenje s plazmo. Postopek ponuja ve\xc4\x8dji nadzor ter izbolj\xc5\xa1ano kakovost vara z uporabo posebne \xc5\xa1obe, ki zgosti oblok. Varjenje s plazmo je primerno predvsem za avtomatizirano oziroma robotsko varjenje, medtem ko je TIG primeren za ro\xc4\x8dno varjenje.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x8dno varjenje po postopku TIG je najzahtevnej\xc5\xa1i postopek varjenja od vseh obi\xc4\x8dajnih postopkov, ki se uporabljajo v industriji. Ker mora varilec vzdr\xc5\xbeevati kratko razdaljo obloka, je najve\xc4\x8d pozornosti treba posvetiti temu, da ne pride do stika med elektrodo in obdelovancem. Podobno kot pri plamenskem varjenju potrebuje varilec za uspe\xc5\xa1no delo obe roki. V eni dr\xc5\xbei gorilnik, s katerim segreva obmo\xc4\x8dje vara, v drugi pa dodajni material, s katerim zapolnjuje var._NEWLINE_Za v\xc5\xbeig obloka potrebujemo visokofrekven\xc4\x8dni generator, podoben Teslovem transformatorju. Z gorilnikom se pribli\xc5\xbeamo obdelovancu, da je razdalje med vrhom elektrode in obdelovancem med 1,5\xe2\x80\x933\xc2\xa0mm. Ko pritisnemo tipko na gorilniku, med elektrodo in obdelovancem presko\xc4\x8di iskra, ki omogo\xc4\x8di brezkontaktno vzpostavitev obloka. _NEWLINE_\xc4\x8ce s postopkom TIG varimo karoserijo avtomobila, ne smemo uporabiti visokofrekven\xc4\x8dnega v\xc5\xbeiga zaradi mo\xc5\xbenosti po\xc5\xa1kodbe ali uni\xc4\x8denja ob\xc4\x8dutljivih elektronskih naprav, ki so vgrajene v avtomobilih. Prav tako moramo takrat odklopiti avtomobilski akumulator. Za ta primer obstajata \xc5\xa1e dva na\xc4\x8dina vzpostavitve elektri\xc4\x8dnega obloka med gorilnikom in obdelovancem. _NEWLINE_Prvi je podoben v\xc5\xbeigu opla\xc5\xa1\xc4\x8dene elektrode, ko z vrhom elektrode popraskamo po obdelovancu ("scratch start") ter tako po odmiku elektrode vzpostavimo oblok. Slaba stran takega v\xc5\xbeiga je onesna\xc5\xbeenje tako elektrode kot podro\xc4\x8dja zvara._NEWLINE_Drugi, bolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din v\xc5\xbeiga je v\xc5\xbeig z dotikom in odmikom elektrode (lift start). Pri tem na\xc4\x8dinu v\xc5\xbeiga sta napetost in s tem tok ob dotiku elektrode z obdelovancem zelo zmanj\xc5\xa1ana, po dvigu elektrode pa se zvi\xc5\xa1ata na normalno vrednost, potrebno za varjenje._NEWLINE_Ko je oblok vzpostavljen, varilec premika gorilnik s kro\xc5\xbenimi gibi. Velikost krogov je odvisna od nastavljenega toka, premera elektrode ter debeline materiala, ki ga varimo. Vzdr\xc5\xbeevati je treba enakomerno razdaljo med elektrodo in obdelovancem ter hkrati premikati gorilnik po\xc4\x8dasi od \xc5\xbee zvarjenega dela. Med varjenjem mora biti gorilnik nagnjen nazaj za pribli\xc5\xbeno 10\xe2\x80\x9315\xc2\xb0. Dodajni material dodajamo na zvar po potrebi.\n_START_SECTION_\nVarnost pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot pri ostalih postopkih varjenja je ob neupo\xc5\xa1tevanju varnostnih ukrepov varjenje s postopkom TIG lahko nevarno. Varilci morajo nositi za\xc5\xa1\xc4\x8ditno delovno obleko, debele varilske za\xc5\xa1\xc4\x8ditne rokavice ter usnjene varilske predpasnike, da so za\xc5\xa1\xc4\x8diteni pred vro\xc4\x8dino in plamenom. Ker pri postopku TIG ni dima, je oblok \xc5\xa1e intenzivnej\xc5\xa1i kot pri varjenju z opla\xc5\xa1\xc4\x8denimi elektrodami, zato so varilci \xc5\xa1e bolj izpostavljeni po\xc5\xa1kodbam o\xc4\x8di in ko\xc5\xbenim opeklinam, ki so podobne opeklinam zaradi son\xc4\x8denja. Zaradi tega je obvezna uporaba za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih varilskih mask z zatemnjenim steklom in UV-filtrom, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti predvsem obraz in o\xc4\x8di. Novej\xc5\xa1e varilske maske uporabljajo tehnologijo teko\xc4\x8dih kristalov, ki se samodejno zatemnijo, ko pri\xc4\x8dnemo z varjenjem. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito bli\xc5\xbenjih sodelavcev je treba uporabiti premi\xc4\x8dne za\xc5\xa1\xc4\x8ditne zavese oziroma paravane._NEWLINE_Varilci so zelo pogosto izpostavljeni nevarnim plinom, dimu in pra\xc5\xa1nim delcem, ki se razvijajo med varjenjem. Ker med varjenjem TIG ni dima, se zaradi razpada kisika zaradi zelo svetlega in mo\xc4\x8dnega obloka v okoli\xc5\xa1kem zraku kot posledica ionizacije pojavi ozon. Zaradi mo\xc4\x8dne svetlobe in toplote obloka se lahko pojavijo tudi strupeni plini zaradi zgorevanja ostankov \xc4\x8distil in topil. \xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje in razma\xc5\xa1\xc4\x8devanje obdelovancev, ki jih bomo varili, se ne sme izvajati v bli\xc5\xbeini varjenja. Poskrbeti moramo tudi za ustrezno zra\xc4\x8denje, da aerosoli \xc4\x8distil in topil ne pridejo v obmo\xc4\x8dje, kjer varimo.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se postopek TIG uporablja najve\xc4\x8d v letalski industriji, se dosti uporablja tudi na drugih podro\xc4\x8djih, predvsem za varjenje tankih, zlasti pa ne\xc5\xbeeleznih materialov. Precej pogosto se uporablja v izdelavi vesoljskih plovil ali pri varjenju tenkostenskih cevi majhnih premerov, na primer pri izdelavi koles. S postopkom TIG dostikrat zavarijo tudi prvi korenski var pri varjenju cevovodov razli\xc4\x8dnih premerov. Uporablja se tudi kot reparaturno varjenje v orodjarstvu, \xc5\xa1e posebej aluminijastih in magnezijevih delov._NEWLINE_Ker se raztaljen dodajni material ne prena\xc5\xa1a z oblokom kot pri ve\xc4\x8dini ostalih elektrooblo\xc4\x8dnih postopkih varjenja, je varilcem na razpolago \xc5\xa1irok spekter razli\xc4\x8dnih dodajnih materialov. Noben drug postopek ne omogo\xc4\x8da varjenja toliko razli\xc4\x8dnih materialov in zlitin kot ravno TIG. Pri elektrooblo\xc4\x8dnem varjenju po ostalih postopkih lahko zaradi uparjanja prihaja do izgube nekaterih sestavin dodajnega materiala. To je \xc5\xa1e posebej izrazito pri elektrodah, ki vsebujejo krom in aluminij. Pri postopku TIG teh izgub materiala ni. Ker ima var popolnoma enako sestavo kot obdelovanec oziroma je po sestavi skoraj enak obdelovancu, so vari, izvedeni po postopku TIG, visoko odporni proti koroziji ter razpokam v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju. Zaradi tega je postopek TIG prva izbira pri kriti\xc4\x8dnih varih, na primer pri varjenju posod za izrabljeno jedrsko gorivo.\n_START_SECTION_\nKakovost\n_START_PARAGRAPH_\nIzku\xc5\xa1en in dobro izurjen varilec lahko s postopkom varjenja TIG naredi bolj\xc5\xa1e in kakovostnej\xc5\xa1e zvare kot z drugimi postopki, saj nam postopek TIG omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1i nadzor nad celotnim varom. Najvi\xc5\xa1jo kakovost zvarov dose\xc5\xbeemo z vzdr\xc5\xbeevanjem \xc4\x8disto\xc4\x8de celotne opreme. Uporabljeni materiali morajo biti dobro razma\xc5\xa1\xc4\x8deni, suhi in \xc4\x8disti, saj vse to vpliva na pove\xc4\x8dano poroznost in slab\xc5\xa1o kakovost ter slab\xc5\xa1e mehanske lastnosti zvara. Za razma\xc5\xa1\xc4\x8devanje lahko uporabimo alkohol ali podobna topila. Okside s povr\xc5\xa1ine aluminijastih obdelovancev lahko odstranimo mehansko s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbei\xc4\x8dnih \xc5\xa1\xc4\x8detk iz nerjavnega jekla ali pa kemi\xc4\x8dno. Rjo z jeklenih obdelovancev najprej odstranimo s peskanjem, ostanke peska pa s \xc5\xa1\xc4\x8detkanjem z \xc5\xbei\xc4\x8dno \xc5\xa1\xc4\x8detko. Postopki \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja so \xc5\xa1e posebno pomembni, \xc4\x8de bomo varili z enosmernim tokom in negativno polarizirano elektrodo. \xc4\x8ce varimo z enosmernim tokom in pozitivno polarizirano elektrodo ali pa z izmeni\xc4\x8dnim tokom, smemo obdelovanec med varjenjem \xc4\x8distiti. Pri negativno polarizirani elektrodi obdelovanca ne \xc4\x8distimo. Da ne pride do vnosa ne\xc4\x8disto\xc4\x8d v varilno talino, moramo zagotoviti zadosten in enakomeren pretok za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina, da lahko za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin zadovoljivo prekrije varilno talino in prepre\xc4\x8di onesna\xc5\xbeenje le-te z ne\xc4\x8disto\xc4\x8dami iz atmosfere. V vetrovnih razmerah ali na prepihu moramo pove\xc4\x8dati pretok za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina, kar pove\xc4\x8duje ceno in s tem zmanj\xc5\xa1uje uporabnost postopka izven zaprtih prostorov._NEWLINE_Na kakovost vara zelo vpliva tudi koli\xc4\x8dina toplote, ki jo z oblokom dovajamo v obmo\xc4\x8dje zvara. Premalo dovedene toplote ali pa previsoka hitrost varjenja omejuje globino zvara in povzro\xc4\x8da, da se kaplja taline \xc5\xa1iri, hkrati pa se pove\xc4\x8duje mo\xc5\xbenost prekomerne penetracije vara v globino in brizganja taline. \xc4\x8ce je obenem \xc5\xa1oba gorilnika predale\xc4\x8d od taline, var postane porozen. Tak var ima slabe mehanske lastnosti. \xc4\x8ce koli\xc4\x8dina toplote prese\xc5\xbee zmo\xc5\xbenost volframove elektrode, se v varu lahko pojavijo delci volframa. To lahko prepre\xc4\x8dimo z zamenjavo tipa elektrode ali z izborom elektrode ve\xc4\x8djega premera. V primeru, da elektroda ni dobro za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z za\xc5\xa1\xc4\x8ditnim plinom ali pa se varilec po nesre\xc4\x8di z vrhom elektrode dotakne varilne taline, se elektroda po\xc5\xa1koduje ali pa onesna\xc5\xbei. To je vzrok za pojav nestabilnega obloka, kar lahko odpravimo s ponovnim bru\xc5\xa1enjem konice volframove elektrode.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nZa varjenje po postopku TIG potrebujemo naslednjo opremo: gorilnik za varjenje TIG s primerno volframovo elektrodo, varilni aparat za TIG kot vir konstantnega toka ter jeklenko oziroma vir za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina.\n_START_SECTION_\nGorilnik\n_START_PARAGRAPH_\nGorilnik TIG je lahko skonstruiran bodisi za ro\xc4\x8dno bodisi za avtomatsko varjenje. Hlajenje gorilnika je lahko zra\xc4\x8dno ali vodno. Gorilniki za ro\xc4\x8dno in avtomatsko varjenje TIG so podobno sestavljeni. Razlika je v predvsem v tem, da ima ro\xc4\x8dni gorilnik ro\xc4\x8daj za dr\xc5\xbeanje v roki, avtomatski pa nastavek za namestitev na stroj. Pri nekaterih ro\xc4\x8dnih gorilnikih je mogo\xc4\x8de nastavljati kot med osjo ro\xc4\x8daja in osjo volframove elektrode po \xc5\xbeelji in potrebi uporabnika. Zra\xc4\x8dno hlajenje je pogosteje pri ni\xc5\xbejem varilnem toku do 200 A, vodno hlajenje pa se uporablja pri visokem varilnem toku do pribli\xc5\xbeno 600 A. Od varilnega aparata je po kablu do gorilnika speljan vodnik ve\xc4\x8djega preseka za varilni tok, krmilni vodniki in cev za za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin, pri vodno hlajenih gorilnikih pa \xc5\xa1e cevi za hladilno teko\xc4\x8dino. Notranji kovinski deli gorilnika so izdelani iz trdih bakrovih zlitin ali pa iz medenine, zaradi dobre tokovne in toplotne prevodnosti. Volframova elektroda mora biti trdno vpeta na sredini gorilnika s pomo\xc4\x8djo stro\xc4\x8dnice primerne velikosti. Odprtina okrog elektrode mora zagotavljati zadosten in enakomeren pretok za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina. Velikost stro\xc4\x8dnice mora ustrezati premeru elektrode. Ohi\xc5\xa1je gorilnika je izdelano iz izolacijskega plasti\xc4\x8dnega materiala, odpornega na visoko temperaturo, slu\xc5\xbei pa za\xc5\xa1\xc4\x8diti varilca pred visoko temperaturo ter udarom elektri\xc4\x8dnega toka. Velikost kerami\xc4\x8dnih \xc5\xa1ob je odvisna od \xc5\xbeelenega obmo\xc4\x8dja, ki ga \xc5\xbeelimo za\xc5\xa1\xc4\x8dititi z za\xc5\xa1\xc4\x8ditnim plinom. Velikost plinske \xc5\xa1obe je odvisna od premera elektrode in mora imeti vsaj trikrat ve\xc4\x8dji premer, kot je premer volframove elektrode. Varilec sam oceni, kako veliko \xc5\xa1obo potrebuje za uspe\xc5\xa1no za\xc5\xa1\xc4\x8dito taline, po potrebi uporabi ve\xc4\x8djo ali manj\xc5\xa1o \xc5\xa1obo. \xc5\xa0oba mora biti izdelana iz ognjeodpornega materiala, obi\xc4\x8dajno je izdelana iz posebne keramike. V ro\xc4\x8daju gorilnika sta lahko poleg tipke za v\xc5\xbeig obloka tudi tipki za pove\xc4\x8devanje ali zmanj\xc5\xa1evanje velikosti varilnega toka.\n_START_SECTION_\nVarilni aparat\n_START_PARAGRAPH_\nVarilni aparat predstavlja izvor konstantnega toka, kar pomeni, da je tok med varjenjem relativno konstanten, pa \xc4\x8deprav se razdalja pa tudi napetost med elektrodo in varjencem med delom nekoliko spreminjata. To je pomembno zaradi tega, ker s postopkom TIG varimo predvsem ro\xc4\x8dno ali pa polavtomatsko, zaradi \xc4\x8desar je skoraj nemogo\xc4\x8de vzdr\xc5\xbeevati enako razdaljo med elektrodo in varjencem. \xc4\x8ce bi uporabljali vir s konstantno napetostjo, bi morali vzdr\xc5\xbeevati vedno enako razdaljo med elektrodo in varjencem, kar pa je pri ro\xc4\x8dnem varjenju TIG zelo te\xc5\xbeko oziroma skoraj nemogo\xc4\x8de. Pri spremembi razdalje bi se drasti\xc4\x8dno spreminjal varilni tok, s tem pa tudi temperatura obloka. Na ta na\xc4\x8din bi bilo varjenje zelo ote\xc5\xbeeno oziroma nemogo\xc4\x8de._NEWLINE_Izbrana polariteta elektrode je pri postopku TIG odvisna predvsem od materiala, ki ga \xc5\xbeelimo variti. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo variti jekla, nikelj, titan in podobne kovine, na aparatu nastavimo enosmerni varilni tok, z negativnim polom na elektrodi. Ta izbira je uporabna tudi za avtomatsko varjenje aluminija in magnezija, \xc4\x8de kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin uporabimo helij. Negativno polarizirana elektroda oddaja elektrone, ki potujejo skozi oblok ter povzro\xc4\x8dajo termi\xc4\x8dno ionizacijo za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina ter s tem segrevanje materiala varjenca. Izbira enosmernega varilnega toka s pozitivno polarizirano elektrodo je manj pogosta, uporablja se predvsem za plitvej\xc5\xa1e vare, saj se v varjencu spro\xc5\xa1\xc4\x8da precej manj toplote. V tem primeru se zelo pove\xc4\x8da temperatura elektrode. Da bi elektroda obdr\xc5\xbeala svojo obliko in trdnost, uporabimo v tem primeru debelej\xc5\xa1o elektrodo. Ker je v tem primeru tok elektronov od varjenca proti elektrodi, tok ioniziranega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina pa od elektrode proti varjencu, se z vara \xc4\x8distijo oksidi in ostale ne\xc4\x8disto\xc4\x8de. _NEWLINE_Za ro\xc4\x8dno varjenje aluminija in magnezija najve\xc4\x8dkrat uporabimo izmeni\xc4\x8dni varilni tok. Polariteta na elektrodi in varjencu se izmeni\xc4\x8dno spreminja, kar za\xc5\xa1\xc4\x8diti elektrodo pred preveliko temperaturo. V \xc4\x8dasu, ko je elektroda pozitivno polarizirana, se iz vara dobro \xc4\x8distijo oksidi in ne\xc4\x8disto\xc4\x8de, med negativno polarizacijo elektrode pa se material varjenca pregreva globlje._NEWLINE_Nekatere izvedbe varilnih aparatov TIG omogo\xc4\x8dajo tudi nebalansiran izmeni\xc4\x8dni varilni tok, kar pomeni, da lahko dele\xc5\xbe pozitivnega in negativnega dela vala v eni periodi spreminjamo. S tem dose\xc5\xbeemo bolj\xc5\xa1i nadzor nad segrevanjem varjenca in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem oksidov. Da nam pri zamenjavi polarizacije pri sinusni obliki izmeni\xc4\x8dnega toka ne uga\xc5\xa1a oblok, skrbi vezje za visokofrekven\xc4\x8dni v\xc5\xbeig, ki mora ves \xc4\x8das delovati, ali pa nastavimo izmeni\xc4\x8dni varilni tok pravokotne oblike, kjer se polariteta v trenutku zamenja, oblok pa v tem \xc4\x8dasu ne ugasne.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8ditni plini\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri ostalih postopkih varjenja v za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem plinu, je tudi pri varjenju TIG potreben za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin, ki var \xc5\xa1\xc4\x8diti pred \xc5\xa1kodljivimi vplivi plinov, ki so v zraku (npr. du\xc5\xa1ik in kisik), in povzro\xc4\x8dajo poroznost, krhkost ter poslab\xc5\xa1ajo taljivost materiala, \xc4\x8de pridejo v stik z elektrodo, oblokom ali materialom, ki ga varimo. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin hkrati prena\xc5\xa1a toploto iz volframove elektrode na varjenec, omogo\xc4\x8da la\xc5\xbeji v\xc5\xbeig ter pove\xc4\x8duje stabilnost obloka._NEWLINE_Izbor za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega plina je odvisen od ve\xc4\x8d dejavnikov, kot so vrsta materiala, ki ga \xc5\xbeelimo variti, oblika stika in \xc5\xbeelen kon\xc4\x8dni izgled zvara. Najpogosteje se kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin pri varjenju TIG uporablja argon, ker prepre\xc4\x8duje napake v zvaru pri razli\xc4\x8dnih dol\xc5\xbeinah obloka. \xc4\x8ce ga uporabljamo pri varjenju TIG z izmeni\xc4\x8dnim tokom, dose\xc5\xbeemo visoko kakovost in izgled zvara. Drugi pogost za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin je helij. Uporablja se za pove\xc4\x8danje penetracije vara, pove\xc4\x8danje hitrosti varjenja ter pri materialih z visoko toplotno prevodnostjo, kot so aluminij in baker ter njune zlitine. Slabi lastnosti helija sta ote\xc5\xbeena vzpostavitev obloka ter slab\xc5\xa1a kakovost vara, ki je povezana z razli\xc4\x8dno dol\xc5\xbeino obloka med varjenjem._NEWLINE_Pri varjenju TIG se kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin pogosto uporablja tudi me\xc5\xa1anica argona in helija, saj omogo\xc4\x8da pove\xc4\x8dan nadzor nad segrevanjem podro\xc4\x8dja vara, hkrati pa obdr\xc5\xbei vse prednosti \xc4\x8distega argona. Osnovni plin v taki me\xc5\xa1anici je helij (pogosto okrog 75\xc2\xa0% ali ve\xc4\x8d), ostalo pa argon. Tak\xc5\xa1ne me\xc5\xa1anice pove\xc4\x8dajo hitrost varjenja ter kakovost zvarov pri varjenju aluminija z izmeni\xc4\x8dnim tokom, hkrati pa olaj\xc5\xa1ajo vzpostavitev oziroma v\xc5\xbeig obloka. Naslednja me\xc5\xa1anica je iz argona in vodika, ki se uporablja za avtomatizirano varjenje tanj\xc5\xa1ih nerjavnih materialov, vendar se zaradi vsebnosti vodika lahko pojavi poroznost. Prav tako je lahko argonu dodan du\xc5\xa1ik, ki pove\xc4\x8duje globino penetracije vara pri varjenju bakra ter stabilizira avstenitna nerjavna jekla._NEWLINE_Zaradi povzro\xc4\x8danja poroznosti in omejenih prednosti du\xc5\xa1ik ni ravno priljubljen dodatek v za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem plinu.\n_START_SECTION_\nMateriali\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogosteje se varjenje po postopku TIG uporablja za varjenje nerjavnega jekla ter ne\xc5\xbeeleznih materialov, kot sta aluminij in magnezij, lahko pa se uporablja za varjenje skoraj vseh kovinskih materialov, z izjemo svinca in cinka. Manj se uporablja pri varjenju ogljikovih jekel, ne zaradi tehnolo\xc5\xa1kih omejitev postopka samega, ampak zaradi obstoja ostalih bolj ekonomi\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov elektrooblo\xc4\x8dnega varjenja, recimo postopka MIG. S postopkom TIG lahko varimo skoraj v vseh polo\xc5\xbeajih, kar je odvisno od znanja in izku\xc5\xa1enj varilca.\n_START_SECTION_\nAluminij in magnezij\n_START_PARAGRAPH_\nZa varjenje aluminija in magnezija se najpogosteje uporablja izmeni\xc4\x8dni varilni tok (AC TIG), mogo\xc4\x8de pa je variti tudi z enosmernim varilnim tokom (DC TIG). Pred varjenjem moramo podro\xc4\x8dje zvara dobro o\xc4\x8distiti. Za pove\xc4\x8danje globine penetracije vara ter hitrej\xc5\xa1e varjenje lahko aluminij predgrejemo na 175 do 200\xc2\xa0\xc2\xb0C in najve\xc4\x8d na 150\xc2\xa0\xc2\xb0C za debelej\xc5\xa1e obdelovance iz magnezija. Z uporabo izmeni\xc4\x8dnega toka dose\xc5\xbeemo tako imenovani u\xc4\x8dinek samo\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja zvara, kar odstrani aluminijev oksid (safir), ki se pojavi takoj, ko je aluminij izpostavljen kisiku iz zraka. \xc4\x8ce uporabljamo izmeni\xc4\x8dni varilni tok za varjenje aluminija, so elektrode bodisi iz \xc4\x8distega volframa ali pa tiste, ki vsebujejo cirkonijev oksid. Elektrod, ki vsebujejo torij, ne uporabljamo. Vrh elektrode za varjenje aluminija ne sme biti o\xc5\xa1iljen, temve\xc4\x8d rahlo top. Za varjenje tankega aluminija uporabljamo kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin \xc4\x8disti argon. Helij sicer omogo\xc4\x8da globoko penetracijo vara pri debelej\xc5\xa1ih obdelovancih, ote\xc5\xbeuje pa v\xc5\xbeig oziroma vzpostavitev obloka._NEWLINE_Aluminij in magnezij lahko varimo tudi z enosmernim varilnim tokom ne glede na polarizacijo elektrode. \xc4\x8ce je elektroda negativno polarizirana, dose\xc5\xbeemo ve\xc4\x8djo penetracijo vara. V tem primeru obi\xc4\x8dajno uporabimo argon kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin za varjenje aluminija. Pozitivno polarizirana elektroda se uporablja le, ko \xc5\xbeelimo dose\xc4\x8di plitek var, \xc5\xa1e posebno pri varjenju tanj\xc5\xa1e aluminijaste plo\xc4\x8devine, do debeline 1,6 mm. Elektroda, ki vsebuje torij, se uporablja izklju\xc4\x8dno z argonom kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnim plinom.\n_START_SECTION_\nJeklo\n_START_PARAGRAPH_\nZa varjenje TIG ogljikovih in nerjavnih jekel je zelo pomembna izbira ustreznega dodajnega materiala, da prepre\xc4\x8dimo pove\xc4\x8dano poroznost vara. S povr\xc5\xa1ine dodajnega materiala in s povr\xc5\xa1ine podro\xc4\x8dja varjenja na obdelovancu moramo odstraniti okside in to neposredno pred za\xc4\x8detkom varjenja. Za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in razma\xc5\xa1\xc4\x8devanje povr\xc5\xa1ine lahko uporabimo alkohol ali aceton._NEWLINE_Za mehka jekla, razen pri debelej\xc5\xa1ih obdelovancih (ve\xc4\x8d kot 25 mm), ni potrebno predogrevanje. Legirana jekla po potrebi predogrevamo, da upo\xc4\x8dasnimo proces ohlajanja zvarjenca in izklju\xc4\x8dimo tvorbo ne\xc5\xbeelene kristalne strukture materiala ter pojavljanja razpok v podro\xc4\x8dju zvara. Avstenitna nerjavna jekla ni treba predogrevati, martenzitna in feritna nerjavna jekla pa zahtevajo predogrevanje. Obi\xc4\x8dajno uporabljamo enosmerni varilni tok z negativno polarizirano elektrodo ter elektrode, ki vsebujejo torij. Vrh elektrode mora biti zbru\xc5\xa1en v ostro konico. Za varjenje tanj\xc5\xa1ih materialov kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditni plin uporabljamo \xc4\x8disti argon, za debelej\xc5\xa1e pa me\xc5\xa1anico helija in argona.\n_START_SECTION_\nVarjenje razli\xc4\x8dnih kovin\n_START_PARAGRAPH_\nVarjenje razli\xc4\x8dnih kovinskih materialov predstavlja dodatne te\xc5\xbeave zaradi tega, ker se razli\xc4\x8dne kovine te\xc5\xbeko zlijejo v dovolj mo\xc4\x8dan spoj. Vseeno pa varimo razli\xc4\x8dne kovine v mnogih primerih uporabe v proizvodnji, popravilu in za\xc5\xa1\xc4\x8diti proti koroziji ter oksidaciji. Kot dodajni material uporabimo enak material, kot je eden od zvarjencev; primer je varjenje nerjavnega jekla z ogljikovim jeklom, kjer kot dodajni material uporabimo nerjavno jeklo. Pri varjenju jekla in litega \xc5\xbeeleza pa kot dodajni material uporabimo nikelj, torej povsem druga\xc4\x8den material, kot sta zvarjenca. \xc4\x8ce sta materiala, ki ju \xc5\xbeelimo zvariti, zelo razli\xc4\x8dna, moramo na oba nanesti prevleko, ki je kompatibilna z dolo\xc4\x8denim dodajnim materialom, \xc5\xa1ele nato ju lahko zvarimo skupaj. Poleg tega lahko s postopkom TIG navarjamo tudi razli\xc4\x8den dodajni material na obdelovanec._NEWLINE_Pri varjenju razli\xc4\x8dnih materialov moramo med zvarjencema dose\xc4\x8di ustrezno prileganje, s predpisano zra\xc4\x8dnostjo ter ustrezno po\xc5\xa1evno obdelanimi robovi obeh zvarjencev. Paziti moramo tudi, da ne talimo osnovnih materialov prekomerno. Za varjenje uporabljamo pulzirajo\xc4\x8d varilni tok, s katerim lahko dobro nadziramo dovod toplote v var. Dodajni material moramo hitro dodajati v talino, paziti moramo tudi na velikost \xc2\xbblu\xc5\xbee\xc2\xab\xc2\xa0taline, da ne oslabimo osnovnega materiala v podro\xc4\x8dju zvara.\n_START_SECTION_\nPulzno varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nV re\xc5\xbeimu pulzirajo\xc4\x8dega toka varilni tok izmeni\xc4\x8dno pulzira med dvema prednastavljenima vrednostima. V \xc4\x8dasu, ko ima tok vi\xc5\xa1jo vrednost, se obmo\xc4\x8dje taline bolj segreje, v \xc4\x8dasu, ko ima tok ni\xc5\xbejo vrednost, pa se talina ohlaja in strjuje. Prednosti varjenja TIG s pulzirajo\xc4\x8dim varilnim tokom je zmanj\xc5\xa1ano pregrevanje varjenca in s tem posledi\xc4\x8dno manj\xc5\xa1e deformacije ter zvijanje kon\xc4\x8dnega izdelka. Ponuja tudi ve\xc4\x8dji nadzor nad talino, omogo\xc4\x8da globljo penetracijo vara, ve\xc4\x8djo hitrost varjenja pa tudi vi\xc5\xa1jo kakovost vara. Sodobni varilni aparati TIG omogo\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilne nastavitve, ki varilcu olaj\xc5\xa1ajo delo, hkrati pa pove\xc4\x8dujejo kakovost kon\xc4\x8dnega izdelka.\n_START_SECTION_\nPulzno varjenje z avtomatskim odmikanjem dodajnega materiala \xe2\x80\x93 Dabber\n_START_PARAGRAPH_\nPostopek Dabber se uporablja za natan\xc4\x8dno navarjanje na tanke robove. Varimo s strojem, ki natan\xc4\x8dno posnema gibanja pri ro\xc4\x8dnem varjenju TIG z dodajanjem hladne \xc5\xbeice dodajnega materiala. \xc5\xbdico \xc2\xbbpomaka\xc2\xab\xc2\xa0oziroma z njo niha v talino vara. Sistem lahko uporabljamo sinhrono s pulziranjem varilnega toka. Tako lahko varimo cel spekter zlitin, vklju\xc4\x8dno s titanovimi in nikljevimi, ravno tako pa tudi orodna jekla. Pogosto s tem na\xc4\x8dinom reparaturno varimo lopatice na motorjih reaktivnih letal, navarjamo zobe \xc5\xbeaginih listov, rezkarje, svedre in rezila kosilnic.'