b'\n_START_ARTICLE_\nTraviata (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nTraviata (ital. La Traviata; skreniti s prave poti) je opera v treh dejanjih (\xc5\xa1tirih slikah) Giuseppeja Verdija. Besedilo je po romanu Dama s kamelijami Alexandra Dumasa napisal Francesco Maria Piave. Krstna predstava je bila v bene\xc5\xa1kem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du La Fenice 6. marca 1853. Verdi se je z Dumasovo \xcb\x9dDamo s kamelijami\xcb\x9d spoznal leta 1852, ko je obiskal Pariz. Skladatelj je hitro spoznal odlike besedila, predvsem njegovo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vsebino; zgodba ga je tako prevzela, da je kljub resnim pomislekom, ki so ga imeli njegovi prijatelji, takoj lotil dela in v \xc5\xa1estih tednih opero kon\xc4\x8dal. Libretist Piave se je v kon\xc4\x8dni fazi oblikovanja besedila preselil k Verdiju na posestvo Santa Agata, tako da sta lahko skupaj popravljala ter dopolnjevala besedilo. Zaradi neprimernih kostumov, sodobne zgodbe, pevcev (predvsem preobilne sopranistke Fanny Salvini Donatelli, prve interpretinje Violette), ki niso razumeli dela in ob\xc4\x8dinstva, ki prav tako ni doumelo globoke in preproste resnice, ki jo je Verdi uglasbil, je opera na krstni predstavi do\xc5\xbeivela neuspeh. Ta je skladatelja zelo prizadel. Vendar je \xc5\xbee leto dni kasneje vstala iz pepela, sicer v drugem bene\xc5\xa1kem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, in je kmalu ob\xc5\xa1la vse evropske operne odre. Postala je najpopularnej\xc5\xa1e delo operne zgodovine nasploh. Prva uprizoritev na slovenskih tleh je bila v Ljubljani leta 1867 v izvedbi nem\xc5\xa1kih glasbenikov.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri Violetti v Parizu._NEWLINE_Lepa Violetta je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du lahko\xc5\xbeivega \xc5\xbeivljenja. Potem ko je na videz ozdravela, priredi v svojem elegantnem salonu veliko slavje, ki se ga udele\xc5\xbei tudi mladi plemi\xc4\x8d Alfred Germont, ki je \xc5\xbee dolgo vanjo zaljubljen in se mu zdaj ponudi prilo\xc5\xbenost, da se ji predstavi in nazdravi. V sosednjih prostorih ple\xc5\xa1ejo, bolna Violetta pa zaostane in Alfred ji prizna svojo naklonjenost. Violetta ga ne razume in ga ne vzame resno, vendar jo Alfred prepri\xc4\x8da o svojem resni\xc4\x8dnem \xc4\x8dustvu in Violetta mu podari svojo kamelijo. Mladeni\xc4\x8d presre\xc4\x8den odide, drugi gostje pa \xc5\xbeelijo poveselja\xc4\x8diti z Violetto, vendar jih odkloni.\n_START_SECTION_\nPrva slika\n_START_PARAGRAPH_\nNa de\xc5\xbeeli._NEWLINE_Violetta je sledila Alfredovi \xc5\xbeelji, da bi se z njim preselila na pode\xc5\xbeelje. Tu \xc5\xbeivita dale\xc4\x8d od \xc5\xa1umnega sveta le za svojo ljubezen, vendar pa je \xc5\xbeivljenje drago in Alfred porablja samo svojo malo rento. Od sobarice Anine izve, da tudi Violetta zastavlja svoje premo\xc5\xbeenje, zato odhiti v Pariz, da bi to uredil. Medtem pa pride njegov o\xc4\x8de, Georg Germont, ki terja od Violette, da se Alfredu odpove, \xc4\x8deprav je spoznal, da Violetta ni \xc5\xa1la z Alfredom zavoljo denarja. Violetto gane pro\xc5\xa1nja nesre\xc4\x8dnega starca in privoli v lo\xc4\x8ditev. Ko se Alfred vrne, jo najde pri pisanju pisma, vendar pa vso resnico spozna \xc5\xa1ele iz pisemca, ki mu ga je bila Violetta v slovo zapustila. Vendar vse resnice ne izve niti iz poslovilnega pisma, ker mu je Violetta sporo\xc4\x8dila samo to, da ga zapu\xc5\xa1\xc4\x8da in da se vra\xc4\x8da v staro \xc5\xbeivljenje, v Pariz.\n_START_SECTION_\nDruga slika\n_START_PARAGRAPH_\nZabava pri Flori._NEWLINE_Pri Flori Bervoix je polno gostov. Sem pride tudi Alfred in hkrati prispe Violetta z baronom Douphalom, ki Violetti prepove spregovoriti z njim. Pri igri s kartami Alfred stalno dobiva, nato pa se ostro spore\xc4\x8de z baronom Douphalom, zato ga Violetta prosi, naj zapusti zabavo. Alfred od ljubosumja, vpri\xc4\x8do vse dru\xc5\xbebe, Violetto surovo \xc5\xbeali in ji priigrani denar vr\xc5\xbee pred noge. \xc5\xa0ele ob o\xc4\x8detovem svarilu se zave svojega ne\xc4\x8dastnega dejanja in se skesa. Violetta pa pove, da ji je le ljubezen do Alfreda narekovala razhod z njim.'