b'\n_START_ARTICLE_\nHro\xc5\xa1\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nHro\xc5\xa1\xc4\x8di so \xc5\xbeu\xc5\xbeelke raznolikih telesnih velikosti in oblik; med njimi so z okoli 0,5\xc2\xa0mm dol\xc5\xbeine ene od najmanj\xc5\xa1ih vrst \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in s 100 g te\xc5\xbee ene od najmasivnej\xc5\xa1ih. Njihova zna\xc4\x8dilnost je zelo trden zunanji skelet in sprednji par kril, ki je spremenjen v trde pokrovke (elitre). Le-te so za\xc5\xa1\xc4\x8dita drugemu, mehkemu paru kril, ki jih hro\xc5\xa1\xc4\x8d zlo\xc5\xbei pod pokrovke, kot tudi ve\xc4\x8dini zadka._NEWLINE_Glava hro\xc5\xa1\xc4\x8dev je mo\xc4\x8dno hitinizirana kapsula, katere oblika je pri ve\xc4\x8dini vrst enaka. Na njej so najve\xc4\x8dkrat enajst\xc4\x8dlenske tipalnice raznolikih oblik, sestavljene o\xc4\x8di in obustni aparat v obliki enostavno zgrajenega grizala. Parne mandibule so lahko zelo velike in imajo zob\xc4\x8daste izrastke, ki jim v\xc4\x8dasih pravijo kar zobje. Prvi \xc4\x8dlen oprsja je zelo gibljiv, na vrhu ima mo\xc4\x8dan vratni \xc5\xa1\xc4\x8dit (pronotum). Drugi \xc4\x8dlen oprsja je za razliko od ostalih krilatih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk majhen, saj pokrovke, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz njega, ne sodelujejo pri letenju. Zlit je z zadnjim \xc4\x8dlenom, ki je pri vseh hro\xc5\xa1\xc4\x8dih razmeroma velik. Pokrovke so mo\xc4\x8dno spremenjen, otrdel prvi par kril, po katerih so hro\xc5\xa1\xc4\x8di dobili znanstveno ime. Zadnji par kril je membranast, ob mirovanju ga hro\xc5\xa1\xc4\x8di zlo\xc5\xbeijo pod pokrovke. Pri nekaterih skupinah nelete\xc4\x8dih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev zadnji par kril manjka, pokrovke pa so zlite in tvorijo nepremi\xc4\x8den za\xc5\xa1\xc4\x8ditni pokrov nad oprsjem in zadkom. Vsi \xc4\x8dleni oprsja nosijo noge, oblika katerih je odvisna od \xc5\xbeivljenjskega okolja hro\xc5\xa1\xc4\x8da, prilagojena za hojo, plavanje, kopanje, skakanje itd. V osnovi ima stopalce (tarsus) 5 \xc4\x8dlenov, lahko pa se njihovo \xc5\xa1tevilo z redukcijo zmanj\xc5\xa1a. Zadek je brez posebnosti, le samice mnogih vrst imajo na koncu leglico (ovipozitor) iz zlitih zadnjih \xc4\x8dlenov zadka za odlaganje jaj\xc4\x8dec._NEWLINE_Imajo popolno preobrazbo, ki poteka od jaj\xc4\x8deca do odrasle \xc5\xbeivali - li\xc4\x8dinka spominja na \xc4\x8drva in ni podobna odrasli \xc5\xbeivali, pred preobrazbo se zabubi. V splo\xc5\xa1nem so njihova jaj\xc4\x8deca nevpadljive barve in oblike. Li\xc4\x8dinka ima dobro razvito glavo, z grizalom podobnim odrasli \xc5\xbeivali. Ve\xc4\x8dina ima no\xc5\xbeice na oprsju, razen pri vrstah, kjer so li\xc4\x8dinke prakti\xc4\x8dno obdane s hrano (na primer znotraj semen), ki so brez nog. Buba ohrani gibljive okon\xc4\x8dine, a je med preobrazbo nepremi\xc4\x8dna._NEWLINE_Po telesni zgradbi na prvi pogled spominjajo na stenice, a imajo le-te otrdel samo za\xc4\x8detni del sprednjih kril in obustne okon\xc4\x8dine preoblikovane v dolgo sesalo, tako da je skupini ob natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1em pregledu nemogo\xc4\x8de zamenjati. Nekateri hro\xc5\xa1\xc4\x8di s kratkimi pokrovkami so podobni strigalicam, vendar nikoli nimajo kle\xc5\xa1\xc4\x8d na koncu zadka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo jaj\xc4\x8dec, ki jih odlo\xc5\xbei samica, je odvisno od vrste, sega pa od ducata do nekaj tiso\xc4\x8d. Nekateri hro\xc5\xa1\xc4\x8di jih pazljivo odlagajo na mesto, kjer bo li\xc4\x8dinka na\xc5\xa1la hrano, drugi pa jih samo raztresejo po podlagi. Odrasli razen izjem ne skrbijo za potomstvo. Li\xc4\x8dinke se pogosto prehranjujejo z druga\xc4\x8dno hrano kot odrasle \xc5\xbeivali, \xc5\xbeivijo na tleh ali vrtajo po lesu ali zelenih delih rastlin, razen li\xc4\x8dink vodnih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, ki so prav tako vodne. \xc5\xa0tevilo levitev se med skupinami hro\xc5\xa1\xc4\x8dev mo\xc4\x8dno razlikuje. Zabubijo se na tleh, znotraj rastline po kateri vrtajo ali vise\xc4\x8d z lista._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina hro\xc5\xa1\xc4\x8dev v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem zaklju\xc4\x8di \xc5\xbeivljenjski krog v enem letu. Prezimijo kot li\xc4\x8dinke, bube ali odrasle \xc5\xbeivali, le redki pa v jaj\xc4\x8decu.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nUspeh hro\xc5\xa1\xc4\x8dev lahko v veliki meri pripi\xc5\xa1emo zelo trdemu zunanjemu skeletu, kar jim omogo\xc4\x8da pre\xc5\xbeivetje v bolj suhih predelih kot ve\xc4\x8dina drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Po drugi strani pa jim pokrovke omogo\xc4\x8dajo, da so naselili tudi podvodne habitate vklju\xc4\x8dno z morjem, saj prostor pod njimi deluje kot rezervoar zraka pri vodnih hro\xc5\xa1\xc4\x8dih. Pokrovke slu\xc5\xbeijo tudi kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita kril, zato tudi vrste, ki \xc5\xbeivijo pod zemljo, ohranijo sposobnost hitrega raz\xc5\xa1irjanja. Kot red so na ra\xc4\x8dun enostavnih, a zelo prilagodljivih \xc4\x8deljusti raznoliki tudi kar se ti\xc4\x8de prehranjevanja, jedo vse od mrhovine, iztrebkov (govna\xc4\x8d), lesa (lubadarji), mehkih rastlinskih tkiv (koloradski hro\xc5\xa1\xc4\x8d) in nektarja, do drugih mnogo\xc4\x8dlenarjev (polonice, brzci).\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nHro\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma obravnavamo kot \xc5\xa1kodljivce, predvsem tiste, ki se prehranjujejo s kulturnimi rastlinami in njihovimi semeni ali plodovi. Mnoge vrste tako povzro\xc4\x8dajo veliko ekonomske \xc5\xa1kode, kot na primer koloradski hro\xc5\xa1\xc4\x8d, ki napada krompir in smrekov lubadar, ki uni\xc4\x8duje smrekovino. Ve\xc4\x8dinoma imamo za \xc5\xa1kodljivce li\xc4\x8dinke, vendar lahko tudi odrasli povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kodo. Po drugi strani pa so med hro\xc5\xa1\xc4\x8di za \xc4\x8dloveka tudi nekatere zelo koristne vrste, na primer polonice, ki regulirajo populacijo listnih u\xc5\xa1i ter opra\xc5\xa1evalci kulturnih raslin.\n_START_SECTION_\nHro\xc5\xa1\xc4\x8di v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nOcenjujejo, da od pribli\xc5\xbeno 8000 evropskih vrst v Sloveniji \xc5\xbeivi kar 6000 vrst hro\xc5\xa1\xc4\x8dev iz podredov mesojedih in vsejedih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev. Prvo delo, ki sistemati\xc4\x8dno obravnava hro\xc5\xa1\xc4\x8de na slovenskem, je napisal \xc5\xbee Scopoli (Entomologia Carniolica, 1763). Slovenska koleopterologija pa je do\xc5\xbeivela razcvet z opison drobnovratnika, prvega jamskega hro\xc5\xa1\xc4\x8da na svetu, ki ga je leta 1831 v Postojnski jami na\xc5\xa1el Luka \xc4\x8ce\xc4\x8d. Poleg drobnovratnika je na podlagi primerkov, najdenih v slovenskih jamah, opisanih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d slepih hro\xc5\xa1\xc4\x8dev. Med najprepoznavnej\xc5\xa1imi hro\xc5\xa1\xc4\x8di sta gotovo alpski kozli\xc4\x8dek (Rosalia alpina), ena od prvih zavarovanih vrst v Sloveniji in hkrati med najve\xc4\x8djimi slovenskimi hro\xc5\xa1\xc4\x8di, ter roga\xc4\x8d (Lucanus cervus), najve\xc4\x8dji evropski hro\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nKulturne reference\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d vrst govna\xc4\x8dev, med katerimi je najbolj znana vrsta Scarabaeus sacer (poznana tudi kot sveti skarabej), so imeli stari Egip\xc4\x8dani za svete \xc5\xbeivali, povezane z bo\xc5\xbeanstvom sonca Khepri. Govna\xc4\x8d nastopa tudi v eni od Ezopovih bajk, ki jo je v svojih igrah ve\xc4\x8dkrat uporabil Aristofan. V vseh primerih simbolizira vztrajnost in mo\xc4\x8d._NEWLINE_Nekatera plemena v tropih uporabljajo pisane elitre hro\xc5\xa1\xc4\x8dev pri ceremonijah kot okrasje._NEWLINE_V noveli Preobrazba Franza Kafke ozna\xc4\x8di gospodinja preobra\xc5\xbeenega Gregorja Samso za starega govna\xc4\x8da (alten Mistk\xc3\xa4fer).'