b'\n_START_ARTICLE_\nDimitrij Rupel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRupel je leta 1970 diplomiral iz primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in sociologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani, ter 1976 doktoriral iz sociologije na Univerzi Brandies v Walthamu (Massachusetts). Leta 1970 se je zaposlil na Fakulteti za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo v Ljubljani, od leta 1986 kot izredni in od leta 1992 kot redni profesor. Zdaj je rektor Nove univerze._NEWLINE_Sodeloval je v uredni\xc5\xa1tvih ve\xc4\x8d revij; 1968 do 1969 je bil odgovorni urednik Tribune, 1970 do 1971 Problemov in 1984 do 1987 Nove revije .\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nDimitrij Rupel pi\xc5\xa1e slogovno inovativne dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dne novele: Bele sobe (1970) in romane: Tajnik \xc5\xa1este internacionale  (1971), \xc4\x8caj in pu\xc5\xa1ke ob \xc5\xa1tirih (1972), Peto nadstropje trinadstropne hi\xc5\xa1e (v soavtorstvu z M. Dolencem 1975), Hi kvadrat (1975), Dru\xc5\xbeinska zveza (1977), Maks (1983), Povabljeni, pozabljeni (1985), Levji dele\xc5\xbe (1989). Napisal je \xc5\xa1e naslednje drame: Mrzli viharji jezne doma\xc4\x8dije (1977), Job (1982), Po\xc5\xa1ljite za naslovnikom (1982) ter televizijske in radijske igre: Manj stra\xc5\xa1na no\xc4\x8d (nadaljevanka, 1981), Sanje starega murna (1982). napisal je tudi scenarij za film Oxygen (1971, re\xc5\xbeija M. Klop\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Uredil je ve\xc4\x8d zbornikov in Dnevnik 1951-1952 E. Kocbeka (1986). Kot anga\xc5\xbeiran pisatelj, publicist, in urednik se je zavzemal za avtonomijo kulture in umetnosti, njuno neodvisnost od ideologij in politi\xc4\x8dnih intervncij, v kulturnopoliti\xc4\x8dnem delu, zlasti v osemdeetih letih 20. stoletja, pa za ve\xc4\x8djo samostojnost Slovencev v Jugoslaviji oziroma za samostojno Slovenijo. Aktualna vpra\xc5\xa1anja je tematiziral v literarnosociolo\xc5\xa1kih esejh in \xc5\xa1tudijah, v teoreti\xc4\x8dnih delih pa je obravnaval velika kulturna vpra\xc5\xa1anja Slovencev in Slovencev kot naroda, \xc4\x8digar neuresni\xc4\x8dena dr\xc5\xbeavotvornost je omejevalanjegovo avtonomnost tudi na podro\xc4\x8dju kulture in umetnosti._NEWLINE_\xc5\xbdelezo in \xc5\xbeamet ali Od kulture do dr\xc5\xbeave\xc2\xa0: slovenska dr\xc5\xbeavnost in Evropska unija po koncu hladne vojne (2017);  Zadnjih sto let (1917-2017)\xc2\xa0: kratka zgodovina od jugoexita in sloexita do katalexita (2017)\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1986 je s soavtorji prejel Nagrado Sklada Borisa Kidri\xc4\x8da za Literarni leksikon .'