b'\n_START_ARTICLE_\nKra\xc5\xa1ka jama\n_START_PARAGRAPH_\nKra\xc5\xa1ka jama je naraven izvotljen prostor pod zemeljskim povr\xc5\xa1jem, ki nastane v  kra\xc5\xa1kem svetu. Jama nastane kot posledica geolo\xc5\xa1kih procesov, tektonskih premikov, delovanja vode in drugih vplivov na apnen\xc4\x8dasto podlago  _NEWLINE_Kra\xc5\xa1ke jame imajo lahko obliko brezna ali so vodoravne._NEWLINE_Brezna so nastala s \xc5\xa1iritvijo razpok v kra\xc5\xa1kem svetu. V Sloveniji poznamo tudi zelo globoka brezna. Brezno \xc4\x8cehi 2 v Kaninskem pogorju je globoko 1373 m._NEWLINE_Vodoravne kra\xc5\xa1ke jame so nastale pod vplivom korozije, oblikovale pa so jih tudi podzemne reke (erozija). Glede na prisotnost podzemne reke lo\xc4\x8dimo vodne jame in suhe jame. Vodoravne jame lahko segajo v ve\xc4\x8d nadstropij._NEWLINE_Kra\xc5\xa1ke jame kot ekosistemi_NEWLINE_Kra\xc5\xa1ke jame so nepopoln ekosistem, saj v ekosistemu ni avtotrofih organizmov - zelenih rastlin.\n_START_SECTION_\nSkrito \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so kra\xc5\xa1ke jame med najbolj neprimernimi okolji za razvoj \xc5\xbeivljenjskih oblik, poznamo kar precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo bitij, ki \xc5\xbeivijo pod zemeljskim povr\xc5\xa1jem. Najbolj znana med njimi je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka ribica, ki jo omenja \xc5\xbee Valvasor. Za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost je to edino \xc5\xbeivo bitje v na\xc5\xa1ih jamah, kar pa \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni res. Kakor ugotavlja Slovenec Ivan Gams, najplodovitej\xc5\xa1i pisec knjig o krasu, v Postojnsko-Planinski jami \xc5\xbeivi kar 168 \xc5\xbeivalskih vrst, od katerih 37 skoraj izklju\xc4\x8dno tam. Med njimi so na primer slepo postranico, mokrico, zobatega vrbov\xc4\x8dka, jamskega trdo\xc5\xbeivnjaka, pa tudi razne je\xc5\xbeke, pol\xc5\xbee in pajke.'