b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Petrovi\xc4\x8d Pavlov\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nPavlov je iz\xc5\xa1el iz dru\xc5\xbeine, v kateri je bilo ve\xc4\x8d duhovnikov. Najprej so ga vzgajali v tem duhu, da bi postal vreden naslednik dru\xc5\xbeinske tradicije. Po naklju\xc4\x8dju je enkrat na predavanju na teolo\xc5\xa1ki fakulteti bral Darwinovo delo O izvoru vrst in spoznal, da je poklican za naravoslovje in ne za duhovni\xc5\xa1ki poklic. Zapustil je teologijo leta 1870 in \xc5\xa1tudiral na petrograjski univerzi pri Mendelejevu in Butlerovu, ruskih kemikih. Leta 1883 je pridobil doktorat na petrograjski Vojno-medicinski akademiji, od leta 1884 do 1886 pa se je izpopolnjeval v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPavlovo zanimanje za fiziologijo prebave in Nobelova nagrada\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je vrnil na akademijo, se je za\xc4\x8del zanimati za fiziologijo prebave in izdelal teorijo o \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih mehanizmih, ki nadzorujejo izlo\xc4\x8danje v \xc5\xbelezah prebavnega trakta, posebno v \xc5\xbeelodcu. Leta 1889 je delal razmeroma krute poskuse na psih. Psu je prerezal po\xc5\xbeiralnik in njegov zgornji del izpeljal skozi odprtino na vratu. Tako se je lahko hranil, vendar je hrana padala skozi odprtino in nikoli ni pri\xc5\xa1la do \xc5\xbeelodca. Kljub temu pa se je izlo\xc4\x8dal \xc5\xbeelod\xc4\x8dni sok. Pavlovu je bilo jasno, da spodbujeni \xc5\xbeivci v ustih prena\xc5\xa1ajo sporo\xc4\x8dilo v mo\xc5\xbegane, od tam pa gre nazaj po drugih \xc5\xbeivcih in spodbuja izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega soka. Svoj poskus je dopolnil tako, da je prerezal dolo\xc4\x8dene \xc5\xbeivce: pes je jedel prav tako kot prej, \xc5\xbeelod\xc4\x8dni sok pa se ni izlo\xc4\x8dal._NEWLINE_Za to delo so leta 1890 nagradili Pavlova s profesuro na akademiji. Ker so bila njegova odkritja glavna pri ugotavljanju pomembnosti avtonomnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema in za odkritja podrobnosti fiziologije prebave je leta 1904 prejel Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje refleksov\n_START_PARAGRAPH_\nDovolj \xc4\x8dudno pa je bilo, da je dobil nagrado \xc5\xbee potem, ko je bilo njegovo glavno delo zaradi Baylissovih odkritij razgla\xc5\xa1eno za delno zastarelo._NEWLINE_Bayliss je prikazal pomembnost kemi\xc4\x8dnega spodbujanja pred \xc5\xbeiv\xc4\x8dnim spodbujanjem. To je bilo potrjeno v laboratoriju Pavlova in ker je postalo njegovo delo pri \xc5\xbeiv\xc4\x8dni stimulaciji drugotnega pomena, je izgubil zanimanje za prebavo in se je lotil drugih stvari, ki so se pozneje izkazale za pomembnej\xc5\xa1e od tistih, ki so mu prinesle Nobelovo nagrado._NEWLINE_Na\xc4\x8din, pri katerem s hrano spodbujamo \xc5\xbeivce v ustih in izzovemo odgovor v \xc5\xbeelodcu, imenujemo pogojni refleks. Povrzo\xc4\x8di ga zgradba \xc5\xbeiv\xc4\x8dne mre\xc5\xbee, s katero se organizem \xc5\xbee rodi. Pavlov je za\xc4\x8del delati na tem, da bi videl, ali lahko vsili nov \xc5\xbeiv\xc4\x8dni vzorec novorojenim bitjem. Tako za\xc4\x8dne vsak pes, ki mu poka\xc5\xbeemo hrano, izlo\xc4\x8dati slino. \xc4\x8ce zazvoni zvonec vsaki\xc4\x8d, ko mu poka\xc5\xbeemo hrano, se bo morda za\xc4\x8del sliniti tudi takrat, ko mu samo pozvonimo, ne pa tudi poka\xc5\xbeemo hrano. Zvok zvonca je torej povezal s podobo hrane in reagiral na prvo (zvonec) tako kot bi reagiral na drugo (hrana)._NEWLINE_\xc5\xa0tudija Pavlova o pogojnih refleksih je povzro\xc4\x8dila hiter vzpon nove fiziolo\xc5\xa1ko obarvane psihologije, ki jo je v Nem\xc4\x8diji za\xc4\x8del Ernst Heinrich Weber, nem\xc5\xa1ki fiziolog. \xc5\xa0e za \xc4\x8dasa Pavlova sta William James in Granville Stanley Hall, ameri\xc5\xa1ka psihologa, predstavila\xc2\xa0\xc2\xbbnovo psihologijo\xc2\xab\xc2\xa0v ZDA. \xc5\xa0tudije pogojnih refleksov so vodile k teoriji, da je dober del u\xc4\x8denja in razvoja vedenja posledica vseh vrst pogojnih refleksov, nabranih v \xc5\xbeivljenju. Take behavioristi\xc4\x8dne oz. vedenjske teorije v psihologiji, ki jih je v ZDA populariziral John Broadus Watson, ameri\xc5\xa1ki psiholog, so nasprotovale teorijam Sigmunda Freuda in njegovih somi\xc5\xa1ljenikov, ki so imeli psiho bolj kot stvar samo po sebi. Pavlovska psihologija je \xc5\xa1e danes v Rusiji veliko bolj popularna kot kjerkoli drugje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje po oktobrski revoluciji\n_START_PARAGRAPH_\nPavlov je ostal v Rusiji tudi po revoluciji in \xc4\x8deprav je bil odkrit antikomunist, ga je sovjetska vlada pametno pustila na miru in potrpe\xc5\xbeljivo prena\xc5\xa1ala njegovo opozicijo; leta 1935 so mu celo zgradili laboratorij. Do konca svoje \xc5\xbeivljenja (do\xc4\x8dakal je 86 let) je ostal okras ruske znanosti in dokaz sovjetske strpnosti.'