b'\n_START_ARTICLE_\nAluminijev oksid\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a naravna kristalna oblika aluminijevega oksida je korund. Rubin in safir sta zelo redka draga kamna. Rubinu dajejo zna\xc4\x8dilno temno rde\xc4\x8do barvo sledovi kroma. Safir je razli\xc4\x8dno obarvan zaradi sledov ne\xc4\x8distot, na primer \xc5\xbeeleza in titana.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAl\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83  je dober elektri\xc4\x8dni izolator. Kot gradivo za proizvodnjo keramike ima relativno visoko toplotno prevodnost (30 Wm\xe2\x81\xbb\xc2\xb9K\xe2\x81\xbb\xc2\xb9). V vodi ni topen. Korund ali \xce\xb1-aluminijev oksid je zelo trd in primeren kot abraziv ali komponenta rezilnih orodij (svedri, no\xc5\xbei \xe2\x80\xa6)._NEWLINE_Aluminijev oksid daje kovinskemu aluminiju izredno dobro odpornost proti vremenskim vplivom. Kovinski aluminij zelo rad oksidira s kisikom iz zraka. Pri tem nastane na povr\xc5\xa1ini zelo tenak obstojen sloj aluminijevega oksida (4 nm), ki \xc5\xa1\xc4\x8diti kovino pred nadaljnjo oksidacijo. Debelino in lastnosti za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega sloja se lahko pove\xc4\x8da z anodno oksidacijo (eloksacijo). Odpornost aluminijevega oksida se izkori\xc5\xa1\xc4\x8da tudi v aluminijevih bronzah, katerim se zaradi pobolj\xc5\xa1anja odpornosti proti koroziji dodaja 5\xe2\x80\x9311\xc2\xa0% aluminija. Aluminijev oksid, ki nastane z anodno oksidacijo, je ve\xc4\x8dinoma amorfen. Z anodno oksidacijo v plazmi nastane v prevleki velik del kristalnega aluminijevega oksida,  ki pove\xc4\x8da njeno trdoto.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a kristalna oblika aluminijevega oksida je termodinamsko stabilni korund. Kisikovi atomi v korundu tvorijo heksagonalni gosti sklad z aluminijevimi ioni, ki zapolnjujejo dve tretjini oktaedrskih vmesnih prostorov. Vsa Al\xc2\xb3\xe2\x81\xba sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so oktaedrska (Z = 6). Korund ima torej trigonalno Bravaisovo mre\xc5\xbeo s prostorsko skupino R3c. Osnovna celica vsebuje dve molekularni enoti aluminijevega oksida._NEWLINE_Aluminijev oksid obstaja tudi v drugih fazah: kubi\xc4\x8dni \xce\xb3 in \xce\xb7, monoklinski \xce\xb8, heksagonalni  \xcf\x87, ortorombski \xce\xba in fazi \xce\xb4, ki je lahko tetragonalna ali ortorombska. Vsaka faza ima edinstveno kristalno strukturo in lastnosti._NEWLINE_Tehni\xc4\x8dno pomemben je kubi\xc4\x8dni \xce\xb3-Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83. Za tako imenovani \xce\xb2-Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83 se je izkazalo, da je NaAl\xe2\x82\x81\xe2\x82\x81O\xe2\x82\x81\xe2\x82\x87._NEWLINE_Aluminijev oksid je malo pod temperaturo tali\xc5\xa1\xc4\x8da sestavljen iz pribli\xc5\xbeno 2/3 tetraedri\xc4\x8dnega oksida (koordinacija Z = 4), 1/3 oksida s koordinacijo Z = 5 in zelo malo (manj kot 5\xc2\xa0%) okteadri\xc4\x8dnega oksida (koordinacija Z = 6). Poru\xc5\xa1itev oktaedrov med taljenjem povzro\xc4\x8di relativno veliko pove\xc4\x8danje volumna (~ 20\xc2\xa0%). Gostota taline blizu tali\xc5\xa1\xc4\x8da je 2,93 g cm\xe2\x81\xbb\xc2\xb3.\n_START_SECTION_\nProizvodnja v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nGlinico je po Bajerjevem postopku proizvajala Kemi\xc4\x8dna tovarna Moste  v Ljubljani, ustanovljena leta 1906. Njena naslednica Kemira KTM d.o.o. proizvaja samo \xc5\xa1e aluminijeve soli in druge kemi\xc4\x8dne izdelke._NEWLINE_Glinico in aluminij \xc5\xa1e vedno proizvaja Talum d.d. iz Kidri\xc4\x8devega, tamkaj\xc5\xa1nja tovarna je prvi aluminij proizvedla 21. novembra 1954.'