b'\n_START_ARTICLE_\nMladi v sindikatu\n_START_SECTION_\nMladi med nezaposlenostjo in prekarnostjo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarska kriza, ki je udarila leta 2008, je povzro\xc4\x8dila veliko brezposelnost, \xc5\xa1e posebej je prizadela t.i. generacijo Y. To je generacija, ki se je rodila med letoma 1985 in 1995. Stopnja brezposelnost med mladimi je bila takrat dva krat ve\xc4\x8dja, kot pri ostali populaciji. Podatki tudi ka\xc5\xbeejo, da je \xc5\xa1tevilo pogodb za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das pri mladih v povpre\xc4\x8dju tri krat ve\xc4\x8dje, kot pa \xc5\xa1tevilo pogodb za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das pri ostali populaciji. Podobno stanje pa lahko najdemo tudi pri nas, kjer smo primerjali \xc5\xa1tevilo pogodb za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das pri skupini mladih (starih med 15-29 let) in skupini starej\xc5\xa1ih (starih med 34-44 letom starosti). _NEWLINE_Prekarno delo je posebna oblika dela, ki se ve\xc4\x8dinoma ne opravlja v okviru delavnega razmerja. Prekarne oblike dela so lahko tudi tiste, kjer delavec delo opravlja na podlagi pogodbe o zaposlitvi, a je ta sklenjena za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. Delavec ima po pogodbi o zaposlitvi za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das vse pravice iz delovnega razmerja, vendar vseeno ostaja element negotovosti, saj bo delavec verjetno kmalu moral iskati novo delo. Problemati\xc4\x8dnost prekarnih oblik dela je v tem, da delavci v ve\xc4\x8dini primeri nimajo zagotovljenega zadostnega pla\xc4\x8dila za pre\xc5\xbeivetje, so brez pravic do pla\xc4\x8danega dopusta in regresa, malice, povra\xc4\x8dila stro\xc5\xa1kov za prevoz in kar je glavno imajo izredno \xc5\xa1ibko socialno varnost. V prekarno obliko delo spadajo vse slede\xc4\x8de oblike dela: \xc5\xa1tudentsko delo, avtorska pogodba, podjemna pogodba, samozaposleni, pripravni\xc5\xa1tvo, delovno razmerje na podlagi pogodbe o zaposlitvi, ki je sklenjena za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das.  Tu pa je tudi glavni problem v organizaciji mladih za boj proti izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje, saj ve\xc4\x8dina danes dela preko ene izmed prekarnih oblik dela, kjer je prisotnost sindikatov \xc5\xa1ibka oz. je sploh ni.\n_START_SECTION_\nRestrukturacija delovnja sindikatov\n_START_PARAGRAPH_\nInteres mladih za vklju\xc4\x8devanje v sindikate obstaja, kljub v zadnjih letih majhnemu \xc5\xa1tevilu \xc4\x8dlanstva te starostne skupine v sindikatih. Mladi so mnenja, da morajo sindikati delovati na podro\xc4\x8djih, ki se neposredno ti\xc4\x8dejo problemov (ne)zaposlenosti mladih na trgu dela. Poleg tega je klju\xc4\x8dno aktivno vklju\xc4\x8devanje mladih v razprave in v samo delovanje sindikatov. Mlade naj se spodbuja in omogo\xc4\x8da \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo stopnjo aktivne participacije, saj so ravno oni tisti, ki najbolje razumejo probleme prekarnosti in nezaposlenosti in posledi\xc4\x8dne vplive, ki jih ima to, na njihovo \xc5\xbeivljenje. Mladi, ki so vklju\xc4\x8deni v sindikate, lahko pritegnejo tudi svoje prijatelje, da se v\xc4\x8dlanijo v sindikat. Organizacija samega sindikata mora biti tako bolj horizontalna kot vertikalna, odnosi pa naj bodo bolj demokrati\xc4\x8dni in enakopravni. Sindikati morajo tako razviti nove oblike aktivizma in nove oblike delovanja, ki bodo pritegnile mlade. Jasno morajo izraziti namen delovanja in biti v svojem delu transparenti.'