b'\n_START_ARTICLE_\nTurki na \xc5\xa0marni gori\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedka Turki na \xc5\xa0marni gori je bila izdana v zbirki Slovenske bajke in pripovedke, ki je iz\xc5\xa1la leta 1999 v samozalo\xc5\xbebi Du\xc5\xa1ice Kunaver, katera je tudi uredila zbirko oz. zbrala gradivo.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nTur\xc5\xa1ki vpadi na slovensko ozemlje so potekali v 15. in 16. stoletju. Dana\xc5\xa1nje ozemlje Slovenije je bilo takrat razdeljeno na Kranjsko, \xc5\xa0tajersko, Koro\xc5\xa1ko, Gori\xc5\xa1ko in mesto Trst (de\xc5\xbeele v okviru habsbur\xc5\xa1ke monarhije). Prvi\xc4\x8d so vdrli oktobra 1408 v Belo krajino, o \xc4\x8demer je poro\xc4\x8dal tudi Janez Vajkard Valvasor. Ti vpadi so trajali pribli\xc5\xbeno 200 let. Kasneje so vpadi sledili vsako leto. Ker so napadali s Hrva\xc5\xa1ke, so najbolj trpeli ju\xc5\xbeni deli slovenskega ozemlja, Bela krajina, Kras in Ko\xc4\x8devsko. Tur\xc5\xa1ki vpadi pa so se leta 1593 z zmago notranjeavstrijskih in hrva\xc5\xa1kih \xc4\x8det nad Turki pri Sisku kon\xc4\x8dali._NEWLINE_Turki so po\xc5\xbeigali vasi, pobijali ljudi, mlade fante so ugrabili ter jih vzgojili v jani\xc4\x8darje, ostale ljudi, ki so bili dovolj mo\xc4\x8dni pa so odpeljali v su\xc5\xbeenjstvo, kradli so \xc5\xbeivino ter pridelke, denar ...\n_START_SECTION_\nLjudstvo v obdobju vpadov Turkov\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju tur\xc5\xa1kih vpadov so bile vasi na milost in nemilost izpostavljene sovra\xc5\xbeniku. Gra\xc5\xa1\xc4\x8daki so se skrivali v gradovih, me\xc5\xa1\xc4\x8dani za mestnimi obzidji, kmetom pa je bila edino zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de va\xc5\xa1ka cerkvica. Ti stari zidovi okrog cerkva (imenovane utrdbe oz. tabori) pomenijo edinstven spomenik slovenske ljudske arhitekture. Zdijo se zelo majhni, a so vzdr\xc5\xbeali pribli\xc5\xbeno 300 let tur\xc5\xa1kih vpadov in stojijo \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nVsebina pripovedke\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0marna gora je po davni ljudski pripovedi kup kamenja, katerega je hudobni velikan Hrust nametal za fantom, ki ga je sku\xc5\xa1al ubiti. Menda se je kasneje ta velikan na mestu, kjer je danes sedlo med \xc5\xa0marno goro in Grmado, sam pogreznil v kup kamenja._NEWLINE_Po drugi pripovedki pa je sedlo med hriboma nastalo takrat, ko je ajdovska deklica, velikanka, ki je \xc5\xbeivela v crngrobskem gozdu, stopila na vrh \xc5\xa0marne gore in ta se je pod njeno te\xc5\xbeo vdrl._NEWLINE_\xc5\xa0marna gora in Grmada sta veliko vlogo v zgodovini slovenskega ljudstva odigrali tudi v \xc4\x8dasu vpadanja Turkov. Grmada je prav v tem \xc4\x8dasu dobila ime, saj so na njej zakurili kres oz. grmado, ki je vso Gorenjsko opozarjala na nevarnost. Na vrhu \xc5\xa0marne gore pa je bilo okrog cerkve mo\xc4\x8dno obzidje, ki je nudilo varnost kmetom. V vsem \xc4\x8dasu niso Turki niso nikoli premagali tabora na \xc5\xa0marni gori. Toda neke sobote je bila nevarnost, da bi se to le zgodilo, zelo velika. Ko so Turki drveli proti vrhu gore je nenadoma nastal velik vihar in pred vrsto Turkov na konjih se je pojavil mo\xc5\xbe v beli obleki z ognjenim me\xc4\x8dem v rokah. Prestra\xc5\xa1eni Turki so zbe\xc5\xbeali z gore, hvale\xc5\xbeni kmetje pa so v spomin na ta \xc4\x8dude\xc5\xbe na mestu, do kamor so Turki pri\xc5\xa1li, zgradili kapelico sv. Sobote.'