b'\n_START_ARTICLE_\nLumbarda\n_START_SECTION_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de varuje 50 m dolg valobran na koncu katerega je svetilnik. Iz pomorske karte je razvidno, da svetilnik oddaja svetlobni signal: R Bl 3s. Dobro sidri\xc5\xa1\xc4\x8de za jadrnice in manj\xc5\xa1e ladje je v sosednjem zalivu Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1\xc4\x87e. To sidri\xc5\xa1\xc4\x8de pred veter|vetrovi dobro \xc5\xa1\xc4\x8diti oto\xc4\x8dek Vrnik.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV okolici Lumbarde so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne najdbe (napisi v kamnu, lon\xc4\x8devina, kovanci), ki pri\xc4\x8dajo o tem, da je bilo to podro\xc4\x8dje poseljeno \xc5\xbee v gr\xc5\xa1ki dobi. Najpomembnej\xc5\xa1a najdba je t. i. Lumbardska psefizma, ki so jo na\xc5\xa1li na gri\xc4\x8du Koludrt, severno od naselja, pri cerkvici sv. Ivana. To je v kamen vklesan odlok skup\xc5\xa1\xc4\x8dine priseljencev , verjetno iz 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., o razdelitvi zemlje med priseljence in iz tega izhajajo\xc4\x8dih obveznosti. V sami Lumbardi se nahajajo \xc5\xa1e srednjeve\xc5\xa1ka cerkev, nekaj letnih po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1ic nekdanjik kor\xc4\x8dulanskih patricijev iz 15. stoletja, ter rojstni hi\xc5\xa1i kiparjev  Kr\xc5\xa1ini\xc4\x87a in Lozice.'