b'\n_START_ARTICLE_\nKarel IV. \xc5\xa0panski\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKarel IV. je bil drugi sin \xc5\xa1panskega kralja Karla III. in Marije Amalije Saksonske. Rodil se je v Porticiju v Italiji,saj je bil njegov o\xc4\x8de takrat kralj Neaplja in Sicilije. \xc4\x8ceprav je bil drugi sin, je postal prestolonaslednik, saj so njegovega starej\xc5\xa1ega brata zaradi du\xc5\xa1evne zaostalosti in epilepsije izvzeli iz nasledstvene vrste. Po svoji materi je podedoval fizi\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno postavo njenih sa\xc5\xa1kih prednikov. Kot mladeni\xc4\x8d se je ukvarjal z rokoborbo. Smatrali so ga za intelektualno ne dovolj zrelega in otro\xc4\x8djega._NEWLINE_Leta 1765 se je poro\xc4\x8dil s princeso Marijo Luiso Parmsko. V zakonu se njima je rodilo \xc5\xa1tirinajst otrok, od katerih jih je sedem do\xc4\x8dakalo polnoletnost. Marijo Luiso so mnogi (tudi slikar Francisco de Goya) smatrali za zlobno in spletkarsko \xc5\xbeensko z velikim vplivom na Karla.\n_START_SECTION_\nVladavina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1788 je Karel III. umrl in 14. decembra 1788 je bil Karel kot Karel IV. okronan za \xc5\xa1panskega kralja. \xc4\x8ceprav je imel svoj polo\xc5\xbeaj za zelo odgovornega in se je v javnosti vedno predstavljal kot absolutni vladar, je bila v resnici njegova velika strast lov, z vladanjem pa se je ukvarjal zgolj pasivno. Vladarski posli so bili prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni kraljici in ministrskemu predsedniku._NEWLINE_Prve odlo\xc4\x8ditve Karla IV. so nakazovale njegove reformisti\xc4\x8dne namene. Na mesto predsednika vlade je imenoval grofa Floridablanco, izobra\xc5\xbeenega \xc4\x8dloveka, ki je svojimi odlo\xc4\x8ditvami precej prispeval k razvoju ekonomije._NEWLINE_Karel je dal pobudo za odpravo salijskega prava, po katerem so lahko le mo\xc5\xa1ki potomci podedujejo prestol in ga je v \xc5\xa0paniji uvedel prvi Bourbon na prestolu, Filip V. Kljub temu pa sprememba zakona v \xc4\x8dasu Karlovega \xc5\xbeivljenja nikoli ni za\xc4\x8dela veljati, \xc4\x8deprav jo je leta 1789 ratificiral parlament._NEWLINE_\xc5\xa0irjenje francoske revolucije leta 1789 je poskrbelo za radikalne spremembe v \xc5\xa1panski politiki. Zdelo se je, da je osamitev najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din za prepre\xc4\x8ditev \xc5\xa1irjenja revolucionarnih idej iz sosednje Francije. Floridablanca je uvedel nadzor meja in izvajal mo\xc4\x8dan diplomatski pritisk, da bi podprl Ludvika XVI. To je pomenilo tudi konec reform, ki jih je za\xc4\x8del Karel III. Konservatizem se je krepil, kot tudi zatiranje, predvsem v rokah inkvizicije, tako so bili aretirani in izgnani mnogi \xc5\xa1panski intelektualci tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Leta 1792 je kraljici kon\xc4\x8dno uspelo spodnesti ministrskega predsednika grofa Floridablanco in ga zamenjati z grofom Arando, prijateljem Voltaira in drugih francoskih revolucionarjev, ki mu je kralj zaupal te\xc5\xbeko vlogo pri re\xc5\xa1evanju \xc5\xbeivljenja Ludvika XVI. v trenutku, ko je sprejel prvo francosko ustavo. Vendar pa je radikalizacija francoske revolucije ob koncu leta 1792 in padec Ludvika XVI. pospe\xc5\xa1il padec grofa Arande. Tako je 15. novembra 1792 ministrski predsednik postal Manuel de Godoy, kralji\xc4\x8din ljubljenec in domnevni ljubimec. Godoy je bil nekdanji pripadnik kraljeve garde, ki je zahvaljujo\xc4\x8d zvezam na dvoru in naklonjenosti kraljice v nekaj letih naglo napredoval od gardista vse do kraljevega ministra._NEWLINE_Godoy je nadaljeval politiko nevtralnosti, vendar je Francija po \xc5\xa1panskem protestu zaradi usmrtitve Ludvika XVI. \xc5\xa0paniji napovedala vojno. Po vojni napovedi je \xc5\xa0panija podpisala sporazum s Portugalsko o vzajemni za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred Francijo. Leta 1795 je Godoy v imenu \xc5\xa0panije v Baslu sklenil mir s Francijo. Po pogodbi je Francija vrnila \xc5\xa0paniji okupirano ozemlje, \xc5\xa0panija pa je predala Franciji dve tretjini otoka Hispaniole. V znak zahvale mu je Karel podelil naziv\xc2\xa0\xc2\xbbprinc miru\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa1pansko: Pr\xc3\xadncipe de la Paz)._NEWLINE_Leta 1796 je Godoy sklenil nov sporazum z Francijo. Z drugim sporazumom iz San Ildefonsa je \xc5\xa0panija postala francoski zaveznik in napovedala vojno svojemu tradicionalnemu sovra\xc5\xbeniku Zdru\xc5\xbeenemu kraljestvu. \xc5\xa0panska flota je leta 1797 utrpela poraz v bitki pri rtu San Vicente, vendar pa je pri obleganju Cadiza in v bitki pri Santa Cruzu de Tenerife odbila ter porazila britansko floto pod poveljstvom admirala Nelsona. V Ameriki, so Britanci okupirali otok Trinidad, kar je bil povod za Godoyevo razre\xc5\xa1itev leta 1798. Godoy je bil leta 1801 ponovno imenovan za ministrskega predsednika. \xc5\xa0panija je podprla celinsko blokado in ostala francoski zaveznik vse do poraza francosko-\xc5\xa1panske flote pri Trafalgarju._NEWLINE_Leta 1803 je Karel, potem ko je njegova h\xc4\x8derka prebolela \xc4\x8drne koze, naro\xc4\x8dil svojemu zdravniku Franciscu Javierju de Balmisu, naj na dr\xc5\xbeavne stro\xc5\xa1ke organizira odpravo v \xc5\xa1panske kolonije, ter tam izvede cepljenje proti kozam._NEWLINE_Po Napoleonovi zmagi nad Prusijo leta 1807 je Godoy \xc5\xa0panijo spet pribli\xc5\xbeal Franciji, ter z njo sklenil sporazum o delitvi Portugalske. Francoske \xc4\x8dete pa so preko \xc5\xa0panije napadle in okupirale Portugalsko. To menjavanje strani je zmanj\xc5\xa1evalo Karlov ugled zaupanja vrednega zaveznika. Zaradi ponovnega zavezni\xc5\xa1tva s Francijo je raslo nezadovoljstvo nad Godoyevo politiko, kar je krepilo mo\xc4\x8d prista\xc5\xa1em prestolonaslednika Ferdinanda, ki so zagovarjali zavezni\xc5\xa1tvo z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom._NEWLINE_Pri\xc5\xa1lo je tudi do spora med Ferdinandom in Godoyem, v katerem se je Karel postavil na ministrovo stran. Zaradi sporazuma s Francijo so v \xc5\xa0panijo pozimi 1808 za\xc4\x8dele prihajati nove francoske \xc4\x8dete, kar je zelo vznemirilo \xc5\xa0pance. Te so po Napoleonovem ukazu za\xc4\x8dele s tiho okupacijo \xc5\xa0panije, saj so se nastanile po ve\xc4\x8djih \xc5\xa1panskih mestih.\n_START_SECTION_\nAbdikacija in izganstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVsi ti dogodki so 18. marca 1808 pripeljali do upora v Aranjuezu, kjer je bil takrat nastanjen \xc5\xa1panski dvor. Uporniki so napadli Godoyevo rezidenco in ga zajeli ter zaprli. Karel je bil osovra\xc5\xbeenega Godoya prisiljen razre\xc5\xa1iti. Dan pozneje pa je zaradi pritiskov \xc5\xa1e sam odstopil v korist svojega sina. Ta je prestol prevzel kot Ferdinand VII, vendar njegova vladavina ni trajala dolgo, saj je Napoleon 5. maja prisilil Karla, da je preklical abdikacijo v njegovo korist in \xc5\xa1e enkrat abdiciral v korist Napoleonovega brata Jo\xc5\xbeefa. Dan pozneje je moral prisilno odstopiti tudi Ferdinand. \xc5\xa0panski kralj je tako postal Jo\xc5\xbeef Bonaparte, kar je spro\xc5\xbeilo nemire in upore po vsej \xc5\xa0paniji, ki so kmalu prerasli v vojno proti Francozom._NEWLINE_Po drugi abdikaciji je bil Karel naprej interniran na grad Valen\xc3\xa7ay. Napoleon mu je dodelil do\xc5\xbeivljenjsko rento. Preostanek \xc5\xbeivljenja je Karel pre\xc5\xbeivel v izgnanstvu, najprej v Franciji in kasneje v Italiji. Leta 1812 se je Karel skupaj z \xc5\xbeeno za stalno naselil v Rimu. Leta 1814 je oblast v \xc5\xa0paniji spet prevzel Karlov sin Ferdinand, vendar svojemu o\xc4\x8detu ni dovolil vrnitve v domovino, saj je stalno bal, da se bo o\xc4\x8de mogo\xc4\x8de polastil prestola. Tako je Karel skupaj z \xc5\xbeeno \xc5\xbeivel v izgnanstvu vse do svoje smrti. 2. januarja 1819 je najprej umrla Karlova \xc5\xbeena Marija Luisa, 20. januarja, le 18 dni po \xc5\xbeenini smrti, pa \xc5\xa1e Karel.'