b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Martin Slom\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Martin Slom\xc5\xa1ek je bil doma s premo\xc5\xbene kmetije na Slomu pri Ponikvi. Iz Slom\xc5\xa1kove rodbine je \xc5\xbee pred Antonom iz\xc5\xa1el duhovnik Bla\xc5\xbe Slom\xc5\xa1ek (1708-1740), ki je bil stric Antonovega o\xc4\x8deta Marka, kasneje pa se je za ta poklic odlo\xc4\x8dil tudi Janez Slom\xc5\xa1ek (1831-1909), ki je bil sin Antonovega bratranca Gregorja, torej Antonov pravi mrzli ne\xc4\x8dak. Mati mu je bila Marija Zorko, primo\xc5\xbeena z \xc4\x8cre\xc5\xa1njic pri Vojniku._NEWLINE_Anton je po opravljeni nedeljski \xc5\xa1oli in trivialki vpisal na celjsko gimnazijo, kjer ga je profesor Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d navdu\xc5\xa1il za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in poezijo. Ker je zgodaj postal sirota, se je na posebnem u\xc4\x8diteljskem te\xc4\x8daju v 3. razredu gimnazije z odliko usposobil za in\xc5\xa1truktorja u\xc4\x8dencev, da se je s pou\xc4\x8devanjem lahko pre\xc5\xbeivljal. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji se je vpisal na \xc5\xa1tudij filozofije na ljubljanskem liceju. Filozofijo je \xc5\xa1tudiral (s Pre\xc5\xa1ernom in drugimi kolegi) v Ljubljani, potem pa v Senju in Celovcu. V Celovcu se je odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij bogoslovja, bil leta 1824 posve\xc4\x8den v duhovnika, od leta 1825 pa slu\xc5\xbeboval kot kaplan pri Sv. Lovrencu na Bizeljskem, kasneje v Novi Cerkvi pri Vojniku. Bil je tudi duhovni vodja v celov\xc5\xa1kem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, dekan in \xc5\xa1olski nadzornik v lavantinskem \xc5\xa0t. Andra\xc5\xbeu, opat v Celju in lavantinski \xc5\xa1kof. Ob \xc5\xa1kofovskem imenovanju si je poleg rojstnega imena Anton izbral \xc5\xa1e ime Martin, po svojem birmanskem botru, pa tudi \xc5\xbeupnijskem zavetniku._NEWLINE_Iz vneme za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je \xc5\xbee med \xc5\xa1tudijem teologije ustanovil slovensko dru\xc5\xa1tvo, pou\xc4\x8deval bogoslovce v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in jih navdu\xc5\xa1eval za pisne in govorne vaje, kot spiritual v celov\xc5\xa1kem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du pa jih je navajal k prevajanju in jih pridobival za sodelovanje pri svojih knjigah. O ljubezni do maternega jezika je govoril tudi v pridigah, slovensko misel pa \xc5\xa1iril v knjigah, zelo si je tudi prizadeval za slovensko \xc5\xa1olo na kmetih. Kot \xc5\xa1kof se je dolgo potegoval za to, da bi bila slovenska \xc5\xa1tajerska cerkvena enota (takrat je celjsko okro\xc5\xbeje pripadalo lavantinski \xc5\xa1kofiji, drugi kraji pa sekovski). Slom\xc5\xa1ek je leta 1859 dosegel premestitev sede\xc5\xbea \xc5\xa1kofije v Maribor in v njenem okviru zdru\xc5\xbeil skoraj vse \xc5\xa1tajerske Slovence._NEWLINE_Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da prizadevanja za duhovno, moralno, versko, kulturno in narodnostno prenovo \xc5\xa1kofije je Slom\xc5\xa1ek jasno opredelil z rekom\xc2\xa0\xc2\xbbSveta vera bodi vam lu\xc4\x8d, materni jezik pa klju\xc4\x8d do zveli\xc4\x8davne omike\xc2\xab. Na versko in duhovno zavest Slovencev je sku\xc5\xa1al vplivati s pridiganjem in z uveljavljanjem nedeljskih \xc5\xa1ol ter reorganizacijo trivialk. V verski in narodni prerod je vklju\xc4\x8dil tudi literarno in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko dejavnost. Veliko je pisal, zlasti za otroke in mladino. Ohranjenih je veliko njegovih pesmi (nekatere so ponarodele) in basni._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofovske slu\xc5\xbebe je duhovnike oskrboval z izdajanjem svojih pridig, uvajal je nove ljudske pobo\xc5\xbenosti (predvsem majni\xc5\xa1ke \xc5\xa1marnice), ustanavljal razna dru\xc5\xa1tva in bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Njegov sodobnik France Pre\xc5\xa1eren (oba sta bila rojena 1800) mu je namenil dva tako imenovana zabavljiva napisa: Tempora mutantur in Ker stara para zlomek devi\xc5\xa1tva preve\xc4\x8d vzel.\n_START_SECTION_\nAnton Martin Slom\xc5\xa1ek in materni jezik\n_START_PARAGRAPH_\nPri sedemnajstih letih je v hi\xc5\xa1i lekarnarja Baumbacha iz knjige Filipa Hecqueta prevajal zdravni\xc5\xa1ke recepte. V \xc5\xa1oli je bral Vodnikove in Jarnikove pesmi ter spodbujal u\xc4\x8dence k pisanju slovenskih nalog. V ta \xc4\x8das spada prva Slom\xc5\xa1kova pesem Govorjenje na godovanje na\xc5\xa1iga dobriga u\xc4\x8denika Janeza Kuttelna.\n_START_SECTION_\nAbecedna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nSlom\xc5\xa1ek je posegel v \xc4\x8drkopisno vpra\xc5\xa1anje, ko je vlada ukazala narediti prevod nekega nem\xc5\xa1kega dela in med drugimi recenzenti dolo\xc4\x8dila tudi Slom\xc5\xa1ka. Podprl je metel\xc4\x8dico z razlogom, da ta slu\xc5\xbei ne le Kranjski, \xc5\xa0tajerski, slovenskemu delu Koro\xc5\xa1ke, temve\xc4\x8d je uradno vpeljana tudi na Gori\xc5\xa1kem in Primorskem, dajn\xc4\x8dica pa je stisnjena le na ozko celjsko obmo\xc4\x8dje. Lavantinski ordinariat je odobril Slom\xc5\xa1kovo sodbo, zavrgel dajn\xc4\x8dico in v \xc5\xa1ole uvedel prevod v metel\xc4\x8dici. Slom\xc5\xa1ek je zaradi vztrajanja dajn\xc4\x8di\xc4\x8darjev leta 1832 sprejel slovnico in slovar A. Murka v bohori\xc4\x8dici, ki sta mu pomenila konec hudega abecednega spora in ostalih novotarij. Po letu 1843 pa je Slom\xc5\xa1ek s svojimi tiski avtoritativno sprejel gajico.\n_START_SECTION_\nNarodna zavest\n_START_PARAGRAPH_\nSlom\xc5\xa1ek je posebno skrb namenjal maternemu jeziku. Kot \xc5\xa1tudent 1. letnika bogoslovja je pri ilirskem guberniju v Ljubljani vlo\xc5\xbeil pro\xc5\xa1njo za ustanovitev stolice za slovenski jezik na bogoslu\xc5\xbeni \xc5\xa1oli v Celovcu. Pro\xc5\xa1nja je bila odklonjena, kar je Slom\xc5\xa1ka spodbudilo, da je s pristankom semeni\xc5\xa1kega ravnateljstva organiziral prostovoljni te\xc4\x8daj sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine za kolege \xe2\x80\x93 s tem je iz prerodnih nagibov hotel vzgojiti sebe in kolege za sposobne u\xc4\x8ditelje ljudstva in jih pripraviti k pisanju slovenskih knjig. Za vajo je te\xc4\x8dajnikom dajal prevajati spise cerkvenih o\xc4\x8detov in jih navdu\xc5\xa1eval za verzifikacijo s tem, da jih je seznanjal s svojimi pesmimi. Veliko skrb je Slom\xc5\xa1ek posvetil slovenski poeziji: s te\xc4\x8dajniki je poleg Vodnikovih in Jarnikovih, prebiral tudi ljudske pesmi; tudi nekaj njemu manj v\xc5\xa1e\xc4\x8dnih satir Podvinskega, zlasti pa Kranjsko \xc4\x8dbelico, za katero se je zelo zanimal. Nadarjene u\xc4\x8dence je spodbujal k pesnikovanju mladinskih, \xc5\xa1olskih, dru\xc5\xbeabnih pesmi za nedeljske \xc5\xa1ole. Za tako udejstvovanje je Slom\xc5\xa1ek imel oporo tudi v koro\xc5\xa1kih slavistih profesorjih Ahaclu in Poklukarju, zlasti pa v vsestransko prerodno zelo aktivnem \xc5\xbeupniku Urbanu Jarniku.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nZa potrebe te\xc4\x8daja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine je Slom\xc5\xa1ek za\xc4\x8del pesniti v letih 1821\xe2\x80\x9325 in tudi za pevski zbor, ki ga je ustanovil med semeni\xc5\xa1\xc4\x8dniki \xe2\x80\x93 potrebovali so slovenske pesmi. Takrat je nastalo vsaj 12 danes znanih pesmi, ve\xc4\x8dinoma prigodnic: Slovenstvo (domoljubni posnetek Vodnikove Ilirije o\xc5\xbeivljene), Ulimja, Zgodnja danica, Zvezdje (godovnice Pra\xc5\xa1nikarju), Slovenski raj (Ahaclu), Drava, slovenska reka in Spomladni god sv. Urbana (Jarniku), Sklen prijatelov ljubeznivi (Jeseni\xc4\x8dniku), Tersa dva (Jeseni\xc4\x8dniku in sebi), Sv. Jo\xc5\xbeefa beli limbar (Poklukarju), Zvezda sv. Treh kraljev (spiritualu Ga\xc5\xa1perju Albrechtu), Nar\xc5\xbelahtnej\xc5\xa1i stan: kmetovski ino duhovski \xe2\x80\xa6 Iz tega \xc4\x8dasa so \xc5\xa1e rokopisni zvezki z naslovom Modri izreki: 70 izpisov latinskih aforizmov iz svetih o\xc4\x8detov v prostem slovenskem proznem in verzificiranem prevodu. Poleg cerkvenega je gojil tudi dru\xc5\xbeabno petje. Ker pa ni imel na voljo primernih besedil, jih je sam zlagal, prirejal ali prevajal ter jih podlagal doma\xc4\x8dim ali tujim melodijam. Tako je na Bizeljskem nastalo kakih 20 pesmi, med njimi spet nekaj prigodnic, nekaj kateheti\xc4\x8dnih pesmi in pesmi za \xc5\xa1olarje (Tri narlep\xc5\xa1e ro\xc5\xbeice), pa tudi tiste dru\xc5\xbeabne, ki so se, \xc5\xa1e preden so bile tiskane, mo\xc4\x8dno priljubile in raz\xc5\xa1irile: Zdravica za Slovence (Slovenc Slovenca vabi \xe2\x80\xa6), Vinska trta (Na svetu lep\xc5\xa1e ro\xc5\xbece ni \xe2\x80\xa6), Veseli hrib\xc4\x8dek (En hrib\xc4\x8dek bom kupil \xe2\x80\xa6), \xc5\xa0ent Urbanova (Preljubi sveti Urban, ti dober na\xc5\xa1 meja\xc5\xa1 \xe2\x80\xa6), Gorica (Nikdar na svetu bolj\xc5\xa1ga ni \xe2\x80\xa6), Napitnica (Letos je prav dobro leto \xe2\x80\xa6), \xc5\xa0entjan\xc5\xbeeva (Zdaj pijmo \xc5\xa1e \xc5\xa1entjan\xc5\xbeevca \xe2\x80\xa6), Vino in voda in Poslednja veselica. Slom\xc5\xa1ek v ohranjenih zapisih sam navaja, da gre za stara predelana besedila \xe2\x80\x93 ljudske pesmi je torej \xc2\xbbpo\xc5\xbelahtnjeval\xc2\xab\xc2\xa0s tem, da jih je vsebinsko predeloval, ljudi je hotel versko in moralno vzgajati z vedro pesmijo._NEWLINE_Med bivanjem v Strmcu (Novi Cerkvi) je napisal okrog 40 novih pesmi: nekaj kratkih liri\xc4\x8dnih meditacij (\xc5\xbdivljenje \xc4\x8dloveka, Smrt, Pravi\xc4\x8dnost najdelj trpi, Modrost itd.), nekaj nabo\xc5\xbenih, tj. postnih, kateheti\xc4\x8dnih pesmi, hvalnic in prevode nekaterih psalmov ter posvetnih, med njimi prigodnico Dobri du\xc5\xa1ni pastir, zlo\xc5\xbeeno Jakominiju za zlato ma\xc5\xa1o, \xc5\xbdelezo in kladivo, Pastir in ov\xc4\x8dice, ozna\xc4\x8devalko Sedanji svet, Dobro jutro, Ve\xc4\x8dernica, Juternica, Lahko no\xc4\x8d itd. Bolnemu prijatelju Stra\xc5\xa1ku v tola\xc5\xbebo je zlo\xc5\xbeil Hudo vreme, opis nevihte z moralizirajo\xc4\x8dim prenosom na \xc4\x8dloveka (kako hrumijo v njem strasti), zanj je tudi kon\xc4\x8dal prevod Schillerjeve pesmi Zgon (kasneje Zvonovo pesem), s \xc4\x8dimer je izpri\xc4\x8dal vi\xc5\xa1jo literarno ambicijo. V ta \xc4\x8das sodi \xc5\xa1e Bo\xc5\xa1tjan goljfan, ki jo sam ozna\xc4\x8duje kot u\xc4\x8dno pesem za mladino, ki zanikrno obiskuje \xc5\xa1olo. Tudi med temi pesmimi je ve\xc4\x8d prevodov oz. predelav ljudskih in umetnih.\n_START_SECTION_\nStrokovna literatura in pridige\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbeno delovanje v prozi je Slom\xc5\xa1ek za\xc4\x8del s prevodom prakti\xc4\x8dne medicinske knji\xc5\xbeice Prepis eniga pisma \xe2\x80\xa6 Kako so sre\xc4\x8dno zdravili tiste, ktere je bolezen kolera prijela. _NEWLINE_Izdelke svojih nadarjenih u\xc4\x8dencev, ki so pod njegovim vodstvom prevajali Kri\xc5\xa1tofa Schmida, je temeljito popravljal in pilil. Poskrbel je za spodbudno slovensko branje, ki ga je celov\xc5\xa1ki tiskar Leon po neverjetnem uspehu Slom\xc5\xa1kove knjige Ker\xc5\xa1ansko devi\xc5\xa1tvo rad tiskal (Perjetne perpovedi za otroke, Kratko\xc4\x8dasne pravlice otrokam v podvu\xc4\x8denje, Sedem novih perpovedi za otroke, Martin, mladi pu\xc5\xa1avnik, Dober dar za mlade ljudi, Troje ljubeznivih otrok, Dve lepi re\xc4\x8di). Svojim celov\xc5\xa1kim u\xc4\x8dencem in prijateljem v spomin je Slom\xc5\xa1ek (v sodelovanju z drugimi) sestavil in izdal Mnemosynon Slavicum, duhovni\xc5\xa1ki priro\xc4\x8dnik za liturgi\xc4\x8dna opravila. Najpomembnej\xc5\xa1e pedago\xc5\xa1ko delo je napisal v Vuzenici: Bla\xc5\xbee in Ne\xc5\xbeica v nedeljski \xc5\xa1oli._NEWLINE_Slom\xc5\xa1ek se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med pridigarje, ki svojih nastopov niso prepu\xc5\xa1\xc4\x8dali naklju\xc4\x8dju, temve\xc4\x8d so se na govor temeljito pripravili, upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d Osmero pravil, kakor je v svojem pridigarskem u\xc4\x8dbeniku Vaje za cerkvene zgovornosti priporo\xc4\x8dal predvsem bogoslovcem in govornikom: izbira predmeta govora, zbiranje gradiva po shemi kaj, kdo, kje, zakaj, kako, kdaj, s \xc4\x8digavo pomo\xc4\x8djo, razvrstitev gradiva, odbiranje gradiva, dolo\xc4\x8ditev sloga, izbira besed in jezika, skrb za izvirnost, primerna dol\xc5\xbeina. Upo\xc5\xa1teva tudi trdno tridelno zgradbo: navod ali vpeljavo z navedbo razloga za govor, predstavitvijo teme govora in osnovne resnice ali teze (do ene petine po obsegu), razlaganje ali dokaz, ki naj temelji na razumljivem opusu, osebni izku\xc5\xa1nji, prispodobah in zgledih, zavrnitvi nasprotnih mnenj, aplikaciji na poslu\xc5\xa1alce in pridobitvi poslu\xc5\xa1alcev. Sledi sklep, v katerem kratko ponovi osnovne misli in \xc4\x8dustveno nagovori poslu\xc5\xa1alce.\n_START_SECTION_\nAnton Martin Slom\xc5\xa1ek in \xc5\xa1olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSpodbude za Slom\xc5\xa1kovo \xc5\xa1olni\xc5\xa1ko delo sta verska vnema in so\xc4\x8dustvovanje z neizobra\xc5\xbeenim slovenskim ljudstvom. Slom\xc5\xa1ek je pomagal pri reorganizaciji trivialke, zlasti pa razgibal \xc5\xbeupljane z nedeljsko \xc5\xa1olo. Kot \xc5\xa1olski nadzornik se je na\xc4\x8drtno zavzemal z besedo in dejanjem za ljudsko \xc5\xa1olo: iztrebljal mehani\xc4\x8dno u\xc4\x8denje, gojil materin\xc5\xa1\xc4\x8dino, ohranjal stare in poskrbel za nove \xc5\xa1ole, napravil \xc5\xa1ole privla\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, zlasti s petjem, pozival u\xc4\x8ditelje, naj zbirajo pesmi. Glede zunanjega ustroja \xc5\xa1olstva je \xc5\xbeelel: da dr\xc5\xbeava zadostno vzdr\xc5\xbeuje u\xc4\x8diteljstvo ali prepusti pou\xc4\x8devanje cerkvenim redovom, poenotenje pripravni\xc5\xa1kih u\xc4\x8diteljskih te\xc4\x8dajev, tesno povezavo u\xc4\x8diteljev z u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8dem zaradi prakti\xc4\x8dne vadbe kandidatov, raz\xc5\xa1iritev nepopolne celjske gimnazije v popolno s ponudbo. Leta 1859 je v Mariboru ustanovil bogoslovje in teolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo (to je bila prva visoka \xc5\xa1ola v Mariboru in predhodnica dana\xc5\xa1nje mariborske univerze).\n_START_SECTION_\nZalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko slovstveno prizadevanje je v tridesetih letih poleg cenzure najbolj oviralo to, da ni bilo zalo\xc5\xbenikov in tiskarjev, ki bi hoteli kaj vlagati ali tvegati za slovensko knjigo. Zato je leta 1835 Slom\xc5\xa1ek posku\xc5\xa1al osnovati samozalo\xc5\xbebo za nabo\xc5\xbene in \xc5\xa1olske knjige. Zaradi vse ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila bralcev (zaradi nedeljskih \xc5\xa1ol) je potreba po ustreznem branju v Slom\xc5\xa1ku ponovno vzbudila dolgoletni na\xc4\x8drt glede ustanovitve javnopravnega dru\xc5\xa1tva za izdajanje dobrih, cenenih slovenskih knjig za ljudstvo. Leta 1851 je bilo prav s Slom\xc5\xa1kovo spodbudo in pomo\xc4\x8djo ustanovljeno Dru\xc5\xa1tvo Cirila in Metoda, kot se je sprva imenovala zalo\xc5\xbeba Mohorjeva dru\xc5\xbeba. Velika ljudska knji\xc5\xbena zalo\xc5\xbeba je za\xc4\x8dela delovati leta 1852. Njene knjige so prodrle med vse plasti slovenskega ljudstva in slovenski narod dvignile na visoko kulturno raven.\n_START_SECTION_\nZbornik Drobtinice\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Slom\xc5\xa1ek pri lavantinskem ordinariatu vlo\xc5\xbeil pro\xc5\xa1njo in prilo\xc5\xbeil pravila za ustanovitev dru\xc5\xa1tva za izdajanje slovenskih knjig za ljudstvo, je bila pro\xc5\xa1nja zavrnjena, saj slovenske knjige niso bile za\xc5\xbeelene. Zato je ubral drugo pot, izdal je zbornik Drobtinice (za novo leto 1846)._NEWLINE_Prvi izvod zbornika z nabo\xc5\xbeno, \xc5\xbeivljenjepisno, poljudnoleposlovno in glasbeno vsebino, ki je bil namenjen kot vzgojno nabo\xc5\xbeno berilo predvsem mladini \xc2\xbbv podu\xc4\x8devanje ino za kratek \xc4\x8das\xc2\xab, je iz\xc5\xa1el leta 1846. Zbornik je iz\xc5\xa1el enkrat letno; prvi dve leti ga je urejal Slom\xc5\xa1ek, pozneje pa njegovi u\xc4\x8denci (Slom\xc5\xa1ek je ostal sodelavec do smrti). Zbornik je bil zelo priljubljen, zanimanje je vzbudil tudi pri starej\xc5\xa1ih bralcih, ne le pri mladih. Slom\xc5\xa1ek je iz zdravstvenih in moralnih vzrokov protestiral proti izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju mladoletnikov z zaposlovanjem v industriji, zato je v zborniku objavil pesem Vbogi otrok v faberkah (socialna pesem, prilagojena razmeram v predilnici pri Preboldu)._NEWLINE_Ubogi otrok v faberkah_NEWLINE__NEWLINE_Jaz preubogo revno srotle_NEWLINE__NEWLINE_sem v dvanajstim leti \xc5\xbee,_NEWLINE__NEWLINE_pa sim slabo in reve\xc4\x8dno,_NEWLINE__NEWLINE_bledo mojo lice je._NEWLINE__NEWLINE_Osem let \xc5\xa1e nisem melo,_NEWLINE__NEWLINE_dali so me stari\xc5\xa1i,_NEWLINE__NEWLINE_de vreteno tu obra\xc4\x8dam,_NEWLINE__NEWLINE_ino predem cele dni._NEWLINE__NEWLINE_Toplo zunaj sonce sije,_NEWLINE__NEWLINE_pa na sonce jit ne smem,_NEWLINE__NEWLINE_kedar ro\xc5\xbeice cvetijo,_NEWLINE__NEWLINE_srotle jaz za nje ne vem._NEWLINE__NEWLINE_Kedar mlade, bele ov\xc4\x8dke_NEWLINE__NEWLINE_po ledinci ska\xc4\x8dete, _NEWLINE__NEWLINE_moram pri vretenu stati,_NEWLINE__NEWLINE_de otekle mam noge._NEWLINE__NEWLINE_Ljube pti\xc4\x8dice veselo_NEWLINE__NEWLINE_ve po drevji pojete,_NEWLINE__NEWLINE_jaz pa revno, ubogo rev\xc5\xa1e_NEWLINE__NEWLINE_pri vreteni jokam se._NEWLINE__NEWLINE_Oh, kak sre\xc4\x8dno ljuba \xc5\xbevinca_NEWLINE__NEWLINE_po planinah tam \xc5\xbeivi,_NEWLINE__NEWLINE_sre\xc4\x8dni so pastirji mladi,_NEWLINE__NEWLINE_vsi rude\xc4\x8di, kakor kri._NEWLINE__NEWLINE_Jaz pa v tej veliki hi\xc5\xa1i_NEWLINE__NEWLINE_mlado srotle zdaj medlim,_NEWLINE__NEWLINE_nimam nauka, ne veselja,_NEWLINE__NEWLINE_rev\xc5\xa1e bom, dokler \xc5\xbeivim._NEWLINE__NEWLINE_V faberko me o\xc4\x8de dajo,_NEWLINE__NEWLINE_ino grejo \xc5\xbeganja pit;_NEWLINE__NEWLINE_kavo kuhajo si mati,_NEWLINE__NEWLINE_jaz pa moram tukaj bit!_NEWLINE__NEWLINE_Kar vretenam jaz zaslu\xc5\xbeim,_NEWLINE__NEWLINE_stari\xc5\xa1i zapijejo;_NEWLINE__NEWLINE_srotle sem ino ostanem,_NEWLINE__NEWLINE_dokler smrt me vzela bo._NEWLINE__NEWLINE_Koljko revnih, zapu\xc5\xa1enih,_NEWLINE__NEWLINE_je po faberkah otrok!_NEWLINE__NEWLINE_Kjer ni vere, ni ljubezni,_NEWLINE__NEWLINE_tam je samo dnar njih bog.\n_START_SECTION_\nDuhovni\xc5\xa1ki poklic\n_START_PARAGRAPH_\nPriprave za bodo\xc4\x8di poklic je Slom\xc5\xa1ek \xc5\xbee med \xc5\xa1tudijem vzel zelo resno. Poleg obveznih predavanj iz ob\xc4\x8dega vzgojeslovja je uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dal tudi te\xc4\x8daj za kateheta na normalki in prevzel verou\xc4\x8diteljsko slu\xc5\xbebo na nedeljski nadaljevalni \xc5\xa1oli za vajence. Kot spiritual je Slom\xc5\xa1ek v celov\xc5\xa1kem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du vzgajal bogoslovce: z njimi je vsako jutro premi\xc5\xa1ljeval, jih u\xc4\x8dil katehetiko in pedagogiko, obrede, moliti brevir, brati ma\xc5\xa1o, cerkvenega petja, dela za \xc5\xa1olo in vernike. Kot lavantinski \xc5\xa1kof v \xc5\xa0t. Andra\xc5\xbeu je uvedel letne duhovne vaje za duhovnike, pospe\xc5\xa1eval ljudske misijone (kljub prepovedi s strani oblasti), na njegovo vabilo so se leta 1852 v Celju naselili lazaristi._NEWLINE_Ustanovil je po pape\xc5\xbeu potrjeno Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino sv. Cirila in Metoda za cerkveno zedinjenje, ki se je raz\xc5\xa1irila po vsej Evropi, podpiral je prekomorske misijone. S pastirskimi listi je obravnaval najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e zadeve javnega in zasebnega \xc5\xbeivljenja. Za nadarjene revne dijake in \xc5\xa1tudente je ustanovil Podporno dru\xc5\xa1tvo in zavod Maximilianum (\xc2\xbbMaksimilijani\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab) v Celju in Victorinum v Mariboru. V letih 1856\xe2\x80\x9357 je kot sovizitator avstrijskih benediktinskih samostanov posegal v cerkvene zadeve vse Avstrije. Slom\xc5\xa1ku se je posre\xc4\x8dilo zdru\xc5\xbeiti skoraj vse \xc5\xa1tajerske Slovence v svoji \xc5\xa1kofiji (tudi tiste, ki so prej spadali pod avstrijsko gra\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofijo) in jih tako odtegniti popolnemu germaniziranju.\n_START_SECTION_\nPrenova \xc5\xa1kofije\n_START_PARAGRAPH_\nSlom\xc5\xa1ek je leta 1848 znova na\xc4\x8del vpra\xc5\xa1anje \xc5\xa1kofijske meje. Leta 1859 mu je kon\xc4\x8dno uspelo \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe iz \xc5\xa0t. Andra\xc5\xbea prenesti v Maribor, in s tem so kraji med Muro in Dravo pri\xc5\xa1li v lavantinsko (danes mariborsko) \xc5\xa1kofijo. Najprej so se spremenile meje \xc5\xa1kofije. Slom\xc5\xa1ek je \xc5\xbeelel \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d, kot je dobil, saj dvajset za\xc5\xbeelenih \xc5\xbeupnij z gra\xc5\xa1kega podro\xc4\x8dja niso priklju\xc4\x8dili lavantinsko-mariborski \xc5\xa1kofiji (na pogajanjih je obveljal politi\xc4\x8dni in ne narodnostni vidik razmejitve) \xe2\x80\x93 a vseeno je Slom\xc5\xa1ku uspelo v svojo \xc5\xa1kofijo vklju\xc4\x8diti okrog 200.000 Slovencev, ki so prej pripadali gra\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji in bi sicer ostali pod avstrijskim vplivom._NEWLINE_Dne 4. septembra 1859 je bil Slom\xc5\xa1ek v Mariboru slovesno ustoli\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nBla\xc5\xbee ino Ne\xc5\xbeica v nedeljski \xc5\xa1oli\n_START_PARAGRAPH_\nSlom\xc5\xa1kovo najpomembnej\xc5\xa1e pedago\xc5\xa1ko delo Bla\xc5\xbee in Ne\xc5\xbeica v nedeljski \xc5\xa1oli je bilo napisano v Vuzenici leta 1842. Knjiga je poleg zasnovana za u\xc4\x8ditelje in uporabna tudi kot u\xc4\x8dbenik na nedeljskih \xc5\xa1olah. V okviru \xc2\xbbkri\xc5\xa1tof\xc5\xa1midovske\xc2\xab\xc2\xa0povesti vsebuje u\xc4\x8dno snov in u\xc4\x8dni te\xc4\x8daj za idealno nedeljsko \xc5\xa1olo. S pripovedjo o dveh ko\xc4\x8darskih otrocih, ki ju nedeljska \xc5\xa1ola usmeri v znanje in \xc5\xbeivljenjsko sre\xc4\x8do, je Slom\xc5\xa1ek \xc5\xbeelel predvsem vzgajati. Knjiga je bila leta 1844 razprodana. Dobi\xc4\x8dek je bil namenjen za u\xc4\x8ditelje pripravnike na celjski glavni \xc5\xa1oli. \xc4\x8ceprav je knjiga napisana v marsi\xc4\x8dem po nem\xc5\xa1kih vzorih (Christopher Schmid, Sailer, Jais), na prakti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje uravnana u\xc4\x8dna snov sloni na doma\xc4\x8dem \xc5\xbeivljenju in okolju._NEWLINE_Vsebina:_NEWLINE_Po zmrznjenem potoku se drsajo de\xc4\x8dki, med njimi tudi Lojze, sin gra\xc5\xa1\xc4\x8dinskega gospoda Kamenskega. Pod njim se udre led in voda ga nese pod mlinsko kolo. Na pomo\xc4\x8d mu prisko\xc4\x8dita Bla\xc5\xbee in Ne\xc5\xbeica \xe2\x80\x93 Bla\xc5\xbee ustavi mlinsko kolo, Ne\xc5\xbeica pa ste\xc4\x8de po o\xc4\x8deta, da izvle\xc4\x8de Lojzeta izpod loput. De\xc4\x8dek se potem zdravi pri Mlinari\xc4\x8devih, kjer ga z branjem kratko\xc4\x8dasi Barica, ki obiskuje kaplanovo nedeljsko \xc5\xa1olo. Pri njej se nau\xc4\x8dita brati tudi Bla\xc5\xbee in Ne\xc5\xbeica, ki se potem ob podpori gospoda Kamenskega vklju\xc4\x8dita v nedeljsko \xc5\xa1olo. Bla\xc5\xbee se izu\xc4\x8di za mizarja, se zaposli v Milanu, dobro zaslu\xc5\xbei in se poro\xc4\x8di, Ne\xc5\xbeica pa gre za pestunjo na neko gra\xc5\xa1\xc4\x8dino, kjer se prikupi in jo omo\xc5\xbeijo z grajskim oskrbnikom._NEWLINE_Knjiga je polna pripovedi iz \xc4\x8dlovekovega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, ki pou\xc4\x8dujejo, kako ravnati v dolo\xc4\x8denih situacijah. Naslovi nekaterih poglavij: Nauki za doma\xc4\x8do sna\xc5\xbenost, Kaj storiti, kadar zagori, Kako se za zdravje skrbi, Sadjereja, Tudi na gobah smrt sedi, Zadol\xc5\xbenica, Pogodba, O steklini \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nPesme po Koro\xc5\xa1kem ino \xc5\xa0tajerskem znane\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1832 (a z letnico 1833) sta Matija Ahacel in Anton Slom\xc5\xa1ek izdala ljudsko antologijo ali pesmarico z napevi Pesme po Koro\xc5\xa1kim ino \xc5\xa0tajerskim znane. V predgovoru sta povedala, da ho\xc4\x8deta s knjigo pospe\xc5\xa1evati moralnost, buditi ljubezen do maternega jezika in petja ter ohraniti spomin koro\xc5\xa1kega ljudskega pesnika Andrea\xc5\xa1a. V zbirki sta se predstavili dve koro\xc5\xa1ki in \xc5\xa1tajerski generaciji Slom\xc5\xa1kovih u\xc4\x8dencev in sodelavcev. Od 33 pesmi je 15 Slom\xc5\xa1kovih (ostali avtorji so bili M. Andrea\xc5\xa1, U. Jarnik, A. Urek, J. Stra\xc5\xa1ek, M. Vodu\xc5\xa1ek in drugi). Prireditelja sta, upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d predvsem pevnost, z njo dosegla svoj prakti\xc4\x8dni cilj: pesmi so po\xc5\xbeivile slovenski pouk v bogoslovnici in v \xc5\xa1oli, neopazno so izpodrivale \xc2\xbbkosmate\xc2\xab\xc2\xa0ljudske in se na tihem upirale ljubezenskim v Kranjski \xc4\x8dbelici. Pomno\xc5\xbeile pa so repertoar posvetnih slovenskih pesmi s 33 izvirnimi, popravljenimi ali po nem\xc5\xa1ki predlogi (tekst, melodija) posnetimi pesmimi. Zbirka je bila takoj razprodana, zato je bila \xc5\xa1e dvakrat ponatisnjena._NEWLINE_Franceta Pre\xc5\xa1erna, ki je bil podpornik ljudskih pesmi, je ujezilo, da je Matija Ahacel hotel s to pesmarico dose\xc4\x8di, da bi ljudstvo opustilo "vse nesramne, umazane, klafarske, nespodobne pesni". Zato je o tej pesmarici napisal zabavljivi napis z naslovom Ahaclovim pesmim:_NEWLINE_Ne \xc4\x8dudi se, neslane_NEWLINE__NEWLINE_da pesmi bodo brane,_NEWLINE__NEWLINE_lej, pure vabi: "puri, puri!"_NEWLINE__NEWLINE_in bo\xc5\xbeje volke "\xc5\xa1uri, muri!"\n_START_SECTION_\nPridige\n_START_PARAGRAPH_\nDol\xc5\xbenost svoj jezik spo\xc5\xa1tovati (1838), Vaje cerkvene zgovornosti (1862), Jezik je vir dobrega in zla (1829), Za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko govorjenje (1825), O Jezusovem rojstvu (1835), O zveli\xc4\x8davni kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri (1835) \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbenost svoj jezik spo\xc5\xa1tovati\n_START_PARAGRAPH_\nSlom\xc5\xa1kova najbolj znana in kulturnozgodovinsko pomembna pridiga je nastala leta 1838, ko je bil Slom\xc5\xa1ek spiritual v celov\xc5\xa1kem bogoslovju (1829\xe2\x80\x9338) in je \xc5\xbeivo ob\xc4\x8dutil raznarodovalni pritisk germanizacije na Koro\xc5\xa1kem in zgornjem \xc5\xa0tajerskem._NEWLINE_Slom\xc5\xa1ek v pridigi opozori predvsem na dve stvari, ki ga \xc5\xbealostita: na Nemce, ki Slovence zani\xc4\x8dujejo (Slom\xc5\xa1ek svetuje vernikom, naj \xc5\xbeivijo po\xc5\xa1teno, da bodo \xc4\x8dasti vredni pred Bogom in ljudmi, tako da Nemci ne bodo imeli ni\xc4\x8d slabega govoriti \xc4\x8dez Slovence), in na slabo navado Slovencev, ki se sramujejo svojega rodu in jezika, no\xc4\x8dejo govoriti slovensko. Svetuje jim, naj bodo ponosni na svoj jezik, naj ga spo\xc5\xa1tujejo, saj je prav, da je na svetu toliko razli\xc4\x8dnih narodov in jezikov.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kof Anton Martin Slom\xc5\xa1ek je umrl 24. septembra 1862 v Mariboru. Kot vzrok smrti navajajo bole\xc4\x8dine v \xc5\xbeelodcu, ki so ga \xc5\xbee dolgo mu\xc4\x8dile. _NEWLINE_Pokopan je v mariborski stolnici.\n_START_SECTION_\nBeatifikacija\n_START_PARAGRAPH_\n28. in 29. junija 1936 so v Mariboru potekali t. i. Slom\xc5\xa1kovi dnevi, dvodnevne slovesnosti in manifestacije za beatifikacijo \xc5\xa1kofa Slom\xc5\xa1ka. 29. junija 1936 je notranji minister in duhovnik dr. Anton Koro\xc5\xa1ec sve\xc4\x8dano izro\xc4\x8dil lavantinskemu \xc5\xa1kofu dr. Toma\xc5\xbei\xc4\x8du pro\xc5\xa1njo za beatifikacijo \xc5\xa1kofa Slom\xc5\xa1ka, ki jo je podpisalo okrog 400.000 slovenskih katoli\xc4\x8danov. Slom\xc5\xa1kove dneve so organizirani z namenom, da bi se javno izrazila \xc5\xbeelja slovenskih katoli\xc4\x8danov po tem, da se \xc5\xa1kofa Slom\xc5\xa1ka razglasi za svetnika. Kot odmev na Slom\xc5\xa1kove dneve v Mariboru je prosvetni minister 27. junija 1936 odredil, naj se 24. september leta 1936 na vseh ljudskih \xc5\xa1olah v Dravski banovini praznuje kot Slom\xc5\xa1kov praznik._NEWLINE_Slom\xc5\xa1ka je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. 19. septembra 1999 razglasil za bla\xc5\xbeenega. Ob tem je dolo\xc4\x8dil za njegov godovni dan njegove smrti, 24. september. \xc5\xa0e vedno pa poteka postopek za razglasitev za svetnika, ki ga znotraj Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve vodi Postulatura postopka za Slom\xc5\xa1kovo kanonizacijo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo Slom\xc5\xa1ku je poimenovanih mnogo ustanov, krajev in zgradb:'