b"\n_START_ARTICLE_\nMalte\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red\n_START_SECTION_\nUstanovitev in zgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOpat Probus je leta 600 dobil od pape\xc5\xbea pooblastilo, da v Jeruzalemu zgradi bolni\xc5\xa1nico, v kateri bi zdravili in skrbeli za romarje v Sveto de\xc5\xbeelo. Leta 800 je cesar Svetega Rimskega cesarstva Karel Veliki probusovo bolni\xc5\xa1nico raz\xc5\xa1iril in ji dodal knji\xc5\xbenico. Kak\xc5\xa1nih dvesto let kasneje, leta 1005, je kalif Al Hakim dal bolni\xc5\xa1nico in tri tiso\xc4\x8d drugih zgradb v Jeruzalemu poru\xc5\xa1iti. Leta 1023 so trgovci iz Amalfija  in Salerna v ju\xc5\xbeni Italiji dobili od egiptovskega kalifa Ali az-Zahirja dovoljenje, da bolni\xc5\xa1nico ponovno zgradijo. Bolni\xc5\xa1nico so zgradili v samostanu sv. Janeza Krstnika, za bolnike in romarje pa so skrbeli benediktinci. _NEWLINE_Samostanski red hospitalcev je po prvi kri\xc5\xbearski vojni ustanovil brat Gerard (Gerard Thom, okoli 1040\xe2\x80\x931120). Novoustanovljeni red je leta 1113 s pape\xc5\xa1ko bulo potrdil pape\xc5\xbe Pashal II. stro\xc5\xa1ke za vzdr\xc5\xbeevanje reda pa je prevzelo predvsem Jeruzalemsko kraljestvo.  Gerardov naslednik Rajmond du Puy je v bli\xc5\xbeini bazilike Svetega groba v Jeruzalemu ustanovil prvo veliko bolni\xc5\xa1nico. Red, ki je sprva skrbel samo za bolne romarje, je kmalu poskrbel tudi za njihovo oboro\xc5\xbeeno spremstvo in kasneje tudi za obrambo Jeruzalemskega kraljestva. Njihovo redovno geslo je bilo Tuitio fidei et obsequium pauperum, kar pomeni \xc2\xbbobramba vere in pomo\xc4\x8d ubogim\xc2\xab.  _NEWLINE_Hospitalci in templjarji, ki so bili ustanovljeni leta 1119, so postali najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a kr\xc5\xa1\xc4\x8danska organizacija v Sveti de\xc5\xbeeli. Red, katerega vojaki so preko oklepa nosili \xc4\x8drno tuniko z belim kri\xc5\xbeem, ki so jo prevzeli od benediktincev, se je kmalu izkazal v bitkah z muslimani. _NEWLINE_Do sredine 12. stoletje se je red razdelil na tri veje: redovnike-vojake, duhovnike-redovne kaplane in brate-bolni\xc4\x8darje. Red je bil uradno \xc5\xa1e vedno cerkveni red in je od pape\xc5\xbea dobil \xc5\xa1tevilne privilegije: podrejen je bil izklju\xc4\x8dno pape\xc5\xbeu, ni pla\xc4\x8deval davkov in je lahko posedoval svoje verske objekte. Poleg verskih objektov so hospitalci in templjarji v Sveti de\xc5\xbeeli zgradili tudi mnogo pomembnih voja\xc5\xa1kih utrdb. V \xc4\x8dasu, ko je bilo Jeruzalemsko kraljestvo na vi\xc5\xa1ku mo\xc4\x8di, so hospitalci posedovali sedem velikih utrdb in 140 drugih posesti. Najve\xc4\x8dji utrdbi, na katerih je slonela mo\xc4\x8d Kne\xc5\xbeevine Antiohije, sta bili Krak des Chevaliers in Margat. Njihova posest je bila razdeljena na redovne konvente in manj\xc5\xa1e upravne enote, imenovane komende. Komendo je vodil komendator, ve\xc4\x8d komend pa je bilo zdru\xc5\xbeenih v balijo, ki jo je vodil bali. Njihov za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik je bil tudi cesar Svetega Rimskega cesarstva Friderik I. Barbarossa in leta 1185 jim je tudi on podelil \xc5\xa1tevilne privilegije.\n_START_SECTION_\nVitezi Cipra in Rodosa\n_START_PARAGRAPH_\n2. oktobra 1187 je Jeruzalem po 88 letih kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vladavine ponovno osvojila muslimanska vojska sultana Saladina. Po dokon\xc4\x8dnem padcu Jeruzalemskega kraljestva so se hospitalci umaknili v Grofijo Tripoli, po padcu Akona leta 1291 pa na otok Ciper. Na Cipru so se za\xc4\x8deli zapletati v lokalno politiko, zato je veliki mojster Guillaume Villaretski sklenil zanje poiskati trajno domovanje in izbral otok Rodos.  Njegov naslednik Fulk Villaretski je njegov na\xc4\x8drt izpolnil: po ve\xc4\x8d kot dveh letih vojskovanja se jim je Rodos vdal. Poleg Rodosa so v svojo posest dobili tudi \xc5\xa1tevilne sosednje otoke in pristani\xc5\xa1\xc4\x8di Bodrum in Castelorizo na anatolski obali. _NEWLINE_Leta 1312 so vite\xc5\xa1ki red templjarjev razpustili in veli del njihovega premo\xc5\xbeenja prenesli na hospitalce. Premo\xc5\xbeenje je bilo po narodnostih razdeljeno na osem lo\xc5\xbe: aragonsko, overnijsko, kastiljsko, angle\xc5\xa1ko, francosko, nem\xc5\xa1ko, italijansko in provansalsko. Vsaka lo\xc5\xbea je imela svojega predstojnika - priorja. \xc4\x8ce je bilo v lo\xc5\xbei ve\xc4\x8d priorjev, je lo\xc5\xbeo vodil veliki prior. Na Rodosu in kasneje na Malti je viteze posamezne lo\xc5\xbee vodil bali. _NEWLINE_Na Rodosu so hospitalci postali znani kot Rodo\xc5\xa1ki vitezi. Postali so zelo  militantni in so se stalno bojevali predvsem z berberskimi gusarji. V 15. stoletju so vzdr\xc5\xbeali dve invaziji: prvi\xc4\x8d jih je leta 1444 napadel egiptovski sultan, drugi\xc4\x8d pa leta 1480 osmanski sultan Mehmed II. Po osvojitvi Konstantinopla so postali hospitalci glavni cilj tur\xc5\xa1kih napadov. Leta 1494 so na polotoku v Halikarnasu (dana\xc5\xa1nji Bodrum) zgradili trdnjavo. Za gradivo su uporabili delno poru\xc5\xa1en Mavzolov mavzolej, ki je bil eden od sedmih \xc4\x8dudes anti\xc4\x8dnega sveta._NEWLINE_Decembra  1522 je trdnjavo napadlo 400 ladij pod poveljstvom sultana Sulejmana Veli\xc4\x8dastnega, s katerih se je izkrcalo 200.000 vojakov. Trdnjavo je branil veliki mojster Philippe Villiers de L'Isle-Adam s 7.000 vitezi. Obleganje je trajalo \xc5\xa1est mesecev, potem pa so se pora\xc5\xbeeni branilci s sultanovim dovoljenjem umaknili na Sicilijo.\n_START_SECTION_\nVitezi Malte\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu in umiku z Rodosa so se hospitalci sedem let selili po Evropi, leta 1530 pa jim je dal  sicilski kralj Karel V. \xc5\xa0panski v trajni fevd otoka Malta in Gozo ter pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Tripoli v severni Afriki. Za letno najemnino so morali hospitalci vsako leto na dan Vseh svetih podkralju Sicilije  izro\xc4\x8diti malte\xc5\xa1kega sokola. _NEWLINE_Hospitalci so se \xc5\xa1e naprej bojevali proti muslimanom, predvsem proti berberskim piratom. \xc4\x8ceprav so imeli na razpolago samo nekaj ladij, so kmalu kmalu postali trn v peti osmanskega cesarstva. Sultan Sulejman Veli\xc4\x8dastni je zato leta 1565 poslal nadnje vojsko okrog 40.000 vojakov. Malto je branilo 700 vitezov in 8.000 vojakov. _NEWLINE_Obleganje se je za\xc4\x8delo 18. maja 1565. Hospitalcem je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku kazalo zelo slabo. Turki so uni\xc4\x8dili ve\xc4\x8dino mest in ubili pribli\xc5\xbeno polovico vitezov, 18. avgusta pa je postal polo\xc5\xbeaj oblegancev kriti\xc4\x8den. Zaradi izgub je njihovo \xc5\xa1tevilo postalo premajhno, da bi lahko uspe\xc5\xa1no branili obse\xc5\xbeno trdnjavsko obzidje. Vojni svet je zato predlagal, da bi zapustili Il Borgo in Senglejo in se umaknili v trdnjavo Saint Angelo. Veliki mojster Jean Parisot de la Valette je njihov predlog zavrnil. _NEWLINE_Obleganci so pri\xc4\x8dakovali pomo\xc4\x8d siciljskega podkralja, vendar pomo\xc4\x8di niso dobili. Podkralj je verjetno dobil navodila kralja Filipa II. \xc5\xa0panskega, naj jim ne pomaga, ker bi na njihov ra\xc4\x8dun lahko oslabil obrambo Sicilije.  Napa\xc4\x8dna odlo\xc4\x8ditev bi lahko pomenila poraz in Sicilija in Neapelj bi postala lahek plen osmanskih Turkov. Zanj osebno je bila tak\xc5\xa1na odlo\xc4\x8ditev prav gotovo te\xc5\xbeka, ker je bil med branilci Malte tudi njegov sin._NEWLINE_23. avgusta so Turki ponovno silovito napadli, vendar so jih branilci s skrajnimi napori odbili. Po treh mesecih obleganja so bili tudi napadalci na koncu mo\xc4\x8di, vse utrdbe, razen Saint Elma, pa so bile \xc5\xa1e vedno nedotaknjene. Mnogo Turkov je v prenatrpanih taborih v poletni vro\xc4\x8dini zbolelo, zaloge hrane in streliva so skopnele, vedno ve\xc4\x8d pa je bilo tudi mrtvih in ranjenih. Branilci so no\xc4\x8d in dan popravljali po\xc5\xa1kodovano obzidje in osvojitev Malte je postajala vsak dan manj verjetna. Velik udarec za Turke je bila tudi smrt izku\xc5\xa1enega poveljnika in admirala tur\xc5\xa1ke flote Draguta (tur\xc5\xa1ko: Turgut Reis), ki je bil ubit 23. junija. Neizku\xc5\xa1ena tur\xc5\xa1ka poveljnika Piyale pa\xc5\xa1a in Mustafa pa\xc5\xa1a sta zato veliko tur\xc5\xa1ko floto u\xc4\x8dinkovito uporabila samo enkrat. Zanemarila sta tudi komuniciranje s severo Afriko in nista niti posku\xc5\xa1ala prepre\xc4\x8diti po\xc5\xa1iljanja okrepitev s Sicilije._NEWLINE_1. septembra sta \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d poskusila streti odpor branilcev, morala osmanske vojske pa je bila tako resno na\xc4\x8deta, da je bil napad zelo mla\xc4\x8den. Morala branilcev je zato zrasla in po dolgem \xc4\x8dasu so za\xc4\x8deli upati na uspeh. Zbegani in neodlo\xc4\x8dni Turki so nato izvedeli, da so se v zalivu Mellie\xc4\xa7a na severu otoka izkrcale okrepitve s Sicilije. Ne vedo\xc4\x8d, da so okrepitve zelo skromne, so 8. septembra obleganje prekinili in odpluli. Veliko obleganje Malte je bilo zadnja voja\xc5\xa1ka operacija, v kateri so hospitalci dosegli odlo\xc4\x8dilno zmago. _NEWLINE_Po odhodu Turkov je bilo na Malti samo \xc5\xa1e 600 za boj sposobnih mo\xc5\xbe. Najbolj zanesljive ocene pravijo, da je tur\xc5\xa1ka armada \xc5\xa1tela okrog 40.000 mo\xc5\xbe, v Istanbul pa se jih je vrnilo samo okrog 15.000. _NEWLINE_Leta 1607 je veliki mojster reda hospitalcev dobil polo\xc5\xbeaj kneza Svetega Rimskega cesarstva in pripadajo\xc4\x8di naslov \xc2\xbbvisokost\xc2\xab. Leta 1630 je pape\xc5\xbe k temu naslovu dodal naslov \xc2\xbbeminenca\xc2\xab, s \xc4\x8demer je velikega mojstra po polo\xc5\xbeaju izena\xc4\x8dil s kardinalom. Iz obeh naslovov je nato nastal njegov zelo nenavaden uradni naslov \xc2\xbbNjegova nadvse eminentna visokost\xc2\xab. _NEWLINE_Po kr\xc5\xa1\xc4\x8danski zmagi nad osmansko floto v bitki pri Lepantu leta 1571 so vitezi nadaljevali z napadi na pirate in muslimanske trgovske ladje. Ujete Afri\xc4\x8dane in Turke so vse do  sredine 18. stoletja prodajali v su\xc5\xbeenjstvo ali pa so jih zamenjavali za kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ujetnike.\n_START_SECTION_\nNemiri v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nKo sta se v Evropi za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti protestantizem in egalitarizem, je za\xc4\x8del red malte\xc5\xa1kih vitezov izgubljati svoje posesti. Leta 1540 so zasegli njegovo  premo\xc5\xbeenje v Angliji, leta 1577 pa je v protestantizem prestopila nem\xc5\xa1ka balija Brandenburg, ki je redu kljub temu pla\xc4\x8devala dajatve vse do leta 1812. Leta 1812 je pruski kralj Friderik Viljam III. red malte\xc5\xa1kih vitezov razpustil in ga  preoblikoval v slu\xc5\xbeni red. Leta 1852 so red ponovno ustanovili pod imenom \xc2\xbbJohanniter Orden\xc2\xab._NEWLINE_Malte\xc5\xa1ki vitezi so kljub temu ohranili velik vpliv v ruski carski vojni mornarici in francoski predrevolucionarni mornarici. Najhuj\xc5\xa1i udarec jih je doletel leta 1789, ko je v Franciji izbruhnila revolucija, ki je bila ostro naperjena proti aristokraciji in cerkvi. Francoska Narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je namre\xc4\x8d 11. avgusta 1789 z dekretom razpustila fevdalizem in razlastila cerkvene redove, med njimi tudi malte\xc5\xa1ke viteze. Njihovi materialni viri v Franciji so bili za vedno izgubljeni.\n_START_SECTION_\nIzguba Malte\n_START_PARAGRAPH_\n12. junija leta 1798 je Napoleon na vojnem pohodu v Egipt z zvija\xc4\x8do zasedel Malto. Malte\xc5\xa1ke viteze je zaprosil za varno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem bi lahko oskrbel svoje ladje, ko so njegove ladje pristale v Valletti , pa se je obrnil proti svojim gostiteljem. Veliki mojster reda Ferdinand von Hompesch zu Bolheim tega ni pri\xc4\x8dakoval in na to ni bil pripravljen, zato se je hitro vdal, z izgovorom, da mu redovna pravila prepovedujejo vojskovanje s kristjani. Pod pritiskom avstrijskega dvora je moral zato leta 1799 odstopiti._NEWLINE_Vitezi so se po umiku z Malte razkropili po Evropi in se za\xc4\x8deli z evropskimi vladarji pogajati o vrnitvi na oblast. Najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo vitezov je na\xc5\xa1lo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Sankt-Peterburgu, kjer jih je toplo sprejel ruski car Pavel  I., z \xc5\xbeeljo, da bi okrepil tradicijo ruskih vitezov hospitalcev. Malte\xc5\xa1ke viteze je uvrstil med ruske cesarske redove, vitezi so ga v zameno izvolili za svojega velikega mojstra. Veliki mojster Pavel I. je nato v Rusiji poleg rimokatoli\xc5\xa1kega velikega redovnega konventa ustanovil \xc5\xa1e ruski veliki redovni konvent z ni\xc4\x8d manj kot 118 komendami. Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev njegove izvolitve nikoli ni kanonizirala, zato je bil veliki mojster reda samo de facto, na pa tudi de iure._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 19. stoletja je red zaradi izgub po celi Evropi resno oslabel. Iz tradicionalnih evropskih virov je dotekalo samo \xc5\xa1e 10% dohodkov, ostalih 90% pa je do leta 1810 prispeval ruski veliki konvent. Posledica tega je bila, da so v obdobju od leta 1805 do 1879 redu vladali poro\xc4\x8dniki in ne veliki mojstri. Polo\xc5\xbeaj velikega mojstra je ponovno ustanovil pape\xc5\xbe Leon XIII. leta 1879, red pa je postal zgolj humanitarna in verska in ne ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1ka organizacija.\n_START_SECTION_\nSuvereni malte\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red\n_START_PARAGRAPH_\nRed ima \xc5\xbee od leta 1834 svoj sede\xc5\xbe v Rimu. Njegov uradni naziv je Suvereni voja\xc5\xa1ki hospitalni red svetega Janeza iz Jeruzalema, Rodosa in Malte, bolj znan pa je kot Suvereni malte\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red. Spada med katoli\xc5\xa1ke verske redove in je kot tak \xc4\x8dlan mnogih mednarodnih teles. Od leta 1994 ima status stalnega opazovalca v Generalni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini zdru\xc5\xbeenih narodov, svoje stalne delegacije pa ima akreditirane v Evropskem centru Zdru\xc5\xbeenih narodov, Svetu Evrope, Evropske skupnosti, UNESCU, Mednarodnem in\xc5\xa1titutu za \xc4\x8dlovekove pravice in Mednarodnem odboru Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea. _NEWLINE_Red vzdr\xc5\xbeuje diplomatske odnose s pribli\xc5\xbeno sto dr\xc5\xbeavami, tudi s Slovenijo, ima lastne potne liste, svojo valuto malte\xc5\xa1ki scudo, po\xc5\xa1tne znamke in celo avtomobilske registrske tablice. Veliki mojster reda ima status pape\xc5\xbeevega podkralja in pape\xc5\xbeu pomaga v mednarodni diplomaciji, njegove zahteve za pridobitev statusa suverena pa so za mnoge strokovnjake sporne. _NEWLINE_Suvereni malte\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red ima svoj misijon tudi na Malti, kjer je od malte\xc5\xa1ke vlade dobil za 99 let v zakup trdnjavo St. Angelo. Trdnjava je obnovljena in v njej se sedaj dogajajo kulturne in zgodovinske prireditve, ki so povezane z malte\xc5\xa1kim vite\xc5\xa1kim redom."