b'\n_START_ARTICLE_\nSultantepe\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so razkrila starodavno asirsko mesto, ki je bilo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno in ponovno zgrajeno pribli\xc5\xbeno sredi 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Med najdbami je bilo veliko klinopisnih tablic, vklju\xc4\x8dno z razli\xc4\x8dico Epa o Gilgame\xc5\xa1u, in \xc5\xa1olskimi besedili, vklju\xc4\x8dno s tablicami za vajo z mno\xc5\xbeico pisnih napak. Pred hi\xc5\xa1o duhovni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine so odkrili celotno knji\xc5\xbenico s pribli\xc5\xbeno 600 ne\xc5\xbeganimi glinastimi tablicami. Odkrili so tudi tablice s pogodbami, na katerih so tudi aramejska imena. Zapisi se nepri\xc4\x8dakovano kon\xc4\x8dajo pribli\xc5\xbeno takrat, ko je leta 610 pr. n. \xc5\xa1t., dve leti po padcu Niniv,  padel bli\xc5\xbenji Harran. Tablice iz Sultantepeja hrani Asirska knji\xc5\xbenica Arheolo\xc5\xa1kega muzeja v Ankari. V novobabilonskem in ahemenidskem obdobju, ki sta sledili,  najdi\xc5\xa1\xc4\x8de ni bilo naseljeno. Ponovno so ga naselili v helenisti\xc4\x8dnem in rimskem obdobju. Sodobna vas le\xc5\xbei pod severno in vzhodno stranjo gri\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nSultantepe je ve\xc4\x8d kot 50 m visok gri\xc4\x8d s strmimi pobo\xc4\x8dji. Erozija je razkrila ogromna bazaltna  podstavka stebrov, ki sta verjetno spadala k monumentalni pristopni poti iz asirskega obdobja. Na drugi strani gri\xc4\x8da so na pribli\xc5\xbeno enaki vi\xc5\xa1ini okoli 7 m pod vrhom gri\xc4\x8da ostanki mogo\xc4\x8dnega obzidja. Na gri\xc4\x8du so odkrili tempelj, posve\xc4\x8den bogu Sinu. Prepoznali so ga po lepo izklesani steli z njegovim simbolom rogate polne lune na njenem podstavku. Nadaljnja  izkopavanja so razkrila sedem metrov debel sloj razvalin iz helenisti\xc4\x8dnega in rimskega obdobja.'