b'\n_START_ARTICLE_\nMeduza irukandji\n_START_PARAGRAPH_\nMeduze irukandji so majhni in izjemno strupeni o\xc5\xbeigalkarji, ki prebivajo v obalnih vodah na severu Avstralije. Trenutno sta znani samo dve vrsti, in sicer Carukia barnesi in Malo kingi. Njihov toksin povzro\xc4\x8da simptome, ki jih kolektivno imenujemo sindrom irukandji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSindrom irukandji je prvi dokumentiral Hugo Flecker leta 1952 in ga poimenoval po ljudstvu Irukandji (ali Yirrganydji), avstralskih domorodcih, ki poseljujejo obalno obmo\xc4\x8dje severno od mesta Cairns (Queensland). Dr. Jack Barnes je leta 1964 z meduzo o\xc5\xbegal sebe, svojega sina in re\xc5\xa1evalca in tako dokazal, da je Carukia barnesi odgovorna za sindrom irukandji.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMeduze irukandji so zelo majhne. Iz telesa s premerom 1 cm izhajajo \xc5\xa1tiri lovke. Dol\xc5\xbeina lovk je razli\xc4\x8dna in lahko zna\xc5\xa1a od nekaj centimetrov do 35\xc2\xa0cm. O\xc5\xbeigalne celice (nematociste) so zdru\xc5\xbeene v manj\xc5\xa1e skupke, ki so podobni obro\xc4\x8dem z majhnimi rde\xc4\x8dimi pikami, razporejeni pa so po spodnjem robu telesa in po lovkah._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno se gibljejo blizu obale v toplej\xc5\xa1ih vodah, vendar so mlade osebke opazili tudi v pasu morja, ki je oddaljen od obale 5 km._NEWLINE_O samem \xc5\xbeivljenjskem ciklu in toksinu je le malo znanega, delno zaradi majhnosti in krhkega telesa, ki zahteva posebno ravnanje in prostor za shranjevanje. Znanstveniki domnevajo, da mo\xc4\x8dni toksin slu\xc5\xbei za hitro ubijanje plena, ve\xc4\x8dinoma majhnih in hitrih rib. S statisti\xc4\x8dnega vidika bi lahko povzro\xc4\x8dale sindrom irukandji tudi druge vrste o\xc5\xbeigalkarjev, vendar je slednje do danes dokazano le za vrsti Carukia barnesi in Malo kingi.\n_START_SECTION_\nStrupenost in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSimptome povzro\xc4\x8dajo zelo majhne koli\xc4\x8dine toksina, ki med drugim vsebuje tudi modulator natrijevih kanal\xc4\x8dkov. Pojavijo se po dolo\xc4\x8deni latentni dobi (potreben \xc4\x8das za pojav simptomov po o\xc5\xbeigu), ki zna\xc5\xa1a od 5-120 minut, povpre\xc4\x8dno pa 30 minut. Sindrom vklju\xc4\x8duje bole\xc4\x8dine na razli\xc4\x8dnih delih telesa, navadno v mi\xc5\xa1icah rok in nog (v obliki bole\xc4\x8dih kr\xc4\x8dev), v hrbtu in ledvenem predelu, glavobol, slabost, nemir, potenje, peko\xc4\x8d ob\xc4\x8dutek na ko\xc5\xbei in obrazu, bruhanje, tahikardijo (zvi\xc5\xa1an sr\xc4\x8dni utrip) in hipertenzijo (zvi\xc5\xa1an krvni tlak) ter psihi\xc4\x8dne pojave (npr. ob\xc4\x8dutek prihajajo\xc4\x8de smrti). Sindrom deloma povzro\xc4\x8da preveliko izlo\xc4\x8danje kateholaminov._NEWLINE_Simptomi lahko trajajo od nekaj ur do ve\xc4\x8d dni, \xc5\xbertve pa navadno potrebujejo sprejem v bolni\xc5\xa1nico. Tako kot pri o\xc5\xbeigu morske ose je za inhibicijo neaktiviranih nematocist u\xc4\x8dinkovit kis (ocetna kislina), ki pa ne vpliva na sam toksin. Zdravljenje je simptomatsko, pri \xc4\x8demer uporabljajo antihistaminike in antihipertenzivike za nadzor alergi\xc4\x8dne reakcije in hipertenzije, za bla\xc5\xbeenje bole\xc4\x8din pa se intravenozno daje analgetike, natan\xc4\x8dneje opiate, kot sta morfij in fentanil. Za bla\xc5\xbeenje bole\xc4\x8din in hipertenzije so uporabljali tudi magnezijev sulfat (MgSO\xe2\x82\x84), \xc4\x8deprav pri nekaterih bolnikih ni imel u\xc4\x8dinka.'