b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Klemen V.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nBertrand de Got, tretji med dvanajstimi otroki, se je rodil v Villandrautu okrog 1264. Materi je bilo ime Ida de Blanqueforte, o\xc4\x8de B\xc3\xa9raud de Got pa je bil obubo\xc5\xbeani plemi\xc4\x8d in lastnik gradov Villandraut, Grayan, Livran in Uzeste. Njegov stric po o\xc4\x8detu, tudi Bertrand, je bil \xc5\xa1kof v \xc5\xa1kofiji Agen (1292-1313). Dva njegova brata sta vstopila v cerkveno slu\xc5\xbebo: prvi, B\xc3\xa9raud, je bil nad\xc5\xa1kof v Lyonu (1289-1294), Celestin V. ga je imenoval za albanskega kardinala-\xc5\xa1kofa 1294 in je umrl \xc5\xbee tri leta pozneje;  drugi, Viljem (=Guillaume) je kot kanonik v Agen-u prav tako umrl mlad (1299). _NEWLINE_Ker so tudi njega namenili za cerkveno slu\xc5\xbebo, je prejel prvo vzgojo v samostanu Def\xc3\xa9s, ki je pripadal redu Grandmont. Cerkveno in civilno pravo je \xc5\xa1tudiral na orl\xc3\xa9an\xc5\xa1ki in Bolonjski univerzi, kjer je pridobil naslov \xc2\xbbmagister\xc2\xab, ki je izpri\xc4\x8dan v mnogih listinah. Nekateri omenjajo tudi njegove \xc5\xa1tudije v Toulousu, kjer pa ni \xc5\xa1tudiral na\xc5\xa1 Bertrand, ampak pravzaprav njegov soimenjak-ne\xc4\x8dak. \xc5\xa0e zelo mlad je postal kanonik  v bordojski  stolnici in v dru\xc5\xbebi pri St-Caprais ad Agen.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nKardinalski zbor je bil \xc5\xbee dalj \xc4\x8dasa razdeljen v dve skupini: ena je podpirala pape\xc5\xbea, druga pa ga je bolj ali manj ovirala in je bila francosko usmerjena. To se je pokazalo o\xc4\x8ditno \xc5\xbee pri Bonifaciju VIII., pa tudi pri Benediktu XI. , po \xc4\x8digar nenadni smrti je konklave trajal kar enajst mesecev. Slednji\xc4\x8d so 5. junija 1305 izvolili Francoza Bertranda Gota, nad\xc5\xa1kofa v Bordeauxu, ki ni bil kardinal; kot prijatelj francoskega kralja - kakor tudi pokojnega pape\xc5\xbea Bonifacija - je bil sprejemljiv kandidat za obe strani. Janez Villani sicer privpoveduje o njegovem sestanku s francoskim kraljem \xc5\xa1e pred izvolitvijo za pape\xc5\xbea, vendar za to ni dokazov, ker sta oba imela svoj alibi. Privzel si je ime Klemen V. Zmaga francoske smeri je imela dolgotrajne posledice: skoraj 70 let so poslej pape\xc5\xbei bivali v Avignonu na Francoskem, temu pa je sledil skoraj 40-letni zahodni razkol. Klemen V. je sicer bil izvoljen v Perugii, kronali pa so ga v Lyonu ob navzo\xc4\x8dnosti Filipa Lepega. Po dolgotrajnih kraljevih pritiskih se je 1309 odlo\xc4\x8dil, da pape\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe prenese iz Rima v Avignon.\n_START_SECTION_\nViennski koncil\n_START_PARAGRAPH_\nKlemen V. je sklical Viennsi koncil predvsem z namenom, da bi raz\xc4\x8distil vpra\xc5\xa1anje templarjev; kljub ve\xc4\x8dini, ki je bila naklonjena temu hrabremu vite\xc5\xa1kemu redu, je pape\xc5\xbe pod pritiskom kralja odlo\xc4\x8dil v njihovo \xc5\xa1kodo in red ukinil. _NEWLINE__NEWLINE_Na koncilu so obravnavali tudi vpra\xc5\xa1anja vere, fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega ubo\xc5\xa1tva, nekatera skrajna gibanja in poziv na novo kri\xc5\xbearsko vojno. Vse je pa pri tem ostalo pri besedah - podjetja niso nikdar za\xc4\x8deli.\n_START_SECTION_\nRazpustitev templjarjev\n_START_PARAGRAPH_\nKo so zaradi medsebojne nesloge kristjani izgubili \xc5\xa1e zadnjo utrdbo v Siriji, so znali templjarji svoje veliko premo\xc5\xbeenje \xc5\xa1e pove\xc4\x8dati in sicer z neke vrste posojili. Francoski kralj si je od njih sposodil veliko denarja, ki ga ni mogel vrntiti zaradi svojega razko\xc5\xa1nega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Zato se je odlo\xc4\x8dil za enega najgnusnej\xc5\xa1ih pogromov v zgodovini: o\xc4\x8drnil je templjarje in jim pripisoval najhuj\xc5\xa1e prestopke, pregrehe in zlo\xc4\x8dine, da bi lahko njim in Cerkvi oropal bogastvo. O\xc4\x8ditke so nesre\xc4\x8dniki priznali pod pritiskom strahotnega mu\xc4\x8denja \xe2\x80\x93 kar so pa pozneje \xe2\x80\x93 pred cerkveno inkvizicijo, ki ni uporabljala mu\xc4\x8denja \xe2\x80\x93 vse po vrsti preklicali. Med o\xc4\x8ditanimi prestopki je bilo hotni\xc5\xa1tvo, pljuvanje po kri\xc5\xbeu, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje hudi\xc4\x8da, darovanje otrok \xe2\x80\x93 skratka, sami neverjetni prestopki. Zgodovinarji se strinjajo v oceni, da je morda bil kak tak prestopek tudi med njimi - vendar ne v ve\xc4\x8djem obsegu, kot v kaki drugi redovni skupnosti. _NEWLINE__NEWLINE_13. oktobra 1307 je dal kralj Filip Lepi isto\xc4\x8dasno zapreti po celi Franciji ve\xc4\x8d kot sto templjarskih vitezov - v poznej\xc5\xa1ih procesih pa kar vse po Franciji \xc5\xbeive\xc4\x8de. Njegovi pla\xc4\x8danci so jih podvrgli najsurovej\xc5\xa1im na\xc4\x8dinom mu\xc4\x8denja, med katerimi so \xc2\xbbpriznali\xc2\xab\xc2\xa0vse o\xc4\x8ditane jim pregrehe, med drugimi tudi herezijo. Templjarji, ki so se pravzaprav imenovali \xc2\xbbubogi tovari\xc5\xa1i-voj\xc5\xa1\xc4\x8daki Kristusa in varuhi Salomonovega templja\xc2\xab\xc2\xa0- so v \xc4\x8dasu kri\xc5\xbearskih vojn bili pogumni vojaki in pripravljeni vsak trenutek na obrambo svetih krajev. V zadnjih dveh stoletjih pa so obogateli ne le zaradi obilnih darov vladarjev in drugih posameznikov, kakor tudi zaradi neuspe\xc5\xa1ne obrambe Svete de\xc5\xbeele \xe2\x80\x93 ko denarja ni bilo treba ve\xc4\x8d rabiti za kri\xc5\xbearske vojne; premo\xc5\xbeenje pa so pove\xc4\x8dali tudi s spretnim upravljanjem z neke vrste posojilnicami, ki so bile predhodnice sodobnega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva. Med ljudstvom so zaradi njihovega bogastva kro\xc5\xbeile najbolj nenavadne govorice, ki so jim pripisovale zvezo s hudim duhom. To praznoverje je francoski kralj izkoristil, da bi se re\xc5\xa1il svojih dolgov. \xc4\x8ceprav je bil tedanji veliki mojster Jacques de Molay Filipov osebni prijatelj in boter njegovega mlaj\xc5\xa1ega sina, je Filip v svoji dobi\xc4\x8dka\xc5\xbeeljnosti dal zapreti in mu\xc4\x8diti ne le 140 vite\xc5\xa1kih predstojnikov, ampak tudi samega velikega mojstra, ki je med mu\xc4\x8denjem tudi \xc2\xbbpriznal\xc2\xab\xc2\xa0vse o\xc4\x8ditane mu prestopke. Viri namigujejo, da je lahkoverni pape\xc5\xbe najbr\xc5\xbe bil prepri\xc4\x8dan v tiste obto\xc5\xbebe. _NEWLINE__NEWLINE_Aretacija templjarjev se je zgodila na petek, 13. oktobra v letu 1307. Od tega dne velja petek in trinajsti v mesecu za nesre\xc4\x8den dan. _NEWLINE__NEWLINE_Nato so jih mu\xc4\x8dili, tako da so ve\xc4\x8dinoma priznali, da so pljuvali po kri\xc5\xbeu ter homoseksualnost, kar pa ni bilo res. Pape\xc5\xbe Klemen V. je  22. marca 1312 s pape\xc5\xa1ko bulo Vox in excelso razpustil in za vedno prepovedal Templjarski red. 18. marca 1314 je bil zadnji vodja templjarjev, Jacques de Molay, za\xc5\xbegan na grmadi. Ko je gorel, je pred kraljem in pape\xc5\xbeem izpovedal, da je on nedol\xc5\xbeen, kakor tudi njegovi tovari\xc5\xa1i. Pape\xc5\xbeu Klemenu V. in kralju Filipu IV. je zagrozil, da ne bosta u\xc5\xa1la Bo\xc5\xbeji sodbi, in da se mu bosta kmalu pridru\xc5\xbeila v smrti. Res je, da je pape\xc5\xbe Klemen V. umrl le en mesec po njegovi usmrtitvi, Filip IV. pa sedem mesecev pozneje. _NEWLINE__NEWLINE_Res nenavadno, da se je stra\xc5\xa1en teroristi\xc4\x8dni muslimanski napad v Parizu, ki je terjal 130 \xc5\xbertev, zgodil prav na petek in sicer 13. v mesecu, 13. novembra 2015.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe Klemen in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nSti\xc5\xa1kemu opatu Rudolfu je pape\xc5\xbe Klemen 1307 ukazal, naj varuje kartuzijo Bistro pred de\xc5\xbeelnim plemstvom, ki da kr\xc5\xa1i njene pravice. Kartuziji v Bistri je 31. januarja 1308 potrdil njene posesti in privilegije.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPontifik je bolehal skozi celo svoje pape\xc5\xbeevanje. Kadar je imel ostre bole\xc4\x8dine, je nahajal tola\xc5\xbebo le v popolni samoti. Poleti 1306 je dobil hudo vro\xc4\x8dino, da si je opomogel \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 1307. Od konca Viennskega koncila v aprilu 1312 do dneva njegove smrti mu bolezen pravzaprav ni ve\xc4\x8d dala miru. Njeni napadi \xe2\x80\x93 morebiti je bil rak v \xc5\xbeelodcu ali \xc4\x8drevesju \xe2\x80\x93 niso nepopravljivo vplivali na njegovo voljo; delali so ga sumni\xc4\x8davega do njegovih bli\xc5\xbenjih in ga hudo slabili; takrat je iskal tola\xc5\xbebo v stalnem gibanju. Tako se mu je zgodilo prav tako ob smrti  vrhovnega predstojnika templjarjev, Jacquesa de Molaya, da ni bil zmo\xc5\xbeen ukrepati. Sklenil se je vrniti v svojo de\xc5\xbeelo, Bordeaux. Komaj pa je pre\xc5\xa1el Rono , ga je doletela smrt v Roquemauru 20. aprila 1314. Zdi se, da se je na smrtni postelji pokesal svojega ravnanja s templjarji. Ker sta pape\xc5\xbe in francoski kralj umrla v istem letu, je ljudstvo v tem videlo Bo\xc5\xbejo kazen. _NEWLINE__NEWLINE_Pape\xc5\xbeevo truplo je bilo skoraj popolnoma zoglenelo, ker so nanj padle pono\xc4\x8di gore\xc4\x8de sve\xc4\x8de; prenesli so ga v skladu z njegovo oporo\xc4\x8dno \xc5\xbeeljo na doma\xc4\x8de premo\xc5\xbeenje v Uzestu, ki le\xc5\xbei 57 km JV od   Bordeauxa. _NEWLINE__NEWLINE_Kardinal Gaillard de La Motte mu je dal postaviti veli\xc4\x8dastno grobnico, ki so jo oskrunili in uni\xc4\x8dili hugenoti  1577.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nCelostna sodba o Klemenu mora upo\xc5\xa1tevati dejstvo, da je skozi devet let svojega pape\xc5\xbeevanja bila njegova mo\xc5\xbenost delovanja izredno omejena zaradi nenehnih pritiskov, ki jih je nanj vr\xc5\xa1il francoski kralj in njegova okolica. Redkokdaj se je kak pontifik nahajal v dilemi, ki jo je moral re\xc5\xa1evati isto\xc4\x8dasno: da obsodi enega svojega predhodnika kot heretika in da zatre en ugleden vite\xc5\xa1ki red. Mnenje, da se je popolnoma udinjal francoski kraljevski veji Capetingov, ne dr\xc5\xbei, saj se mu je posre\xc4\x8dilo, da se ni popolnoma podvrgel francoskemu jarmu. Glede na svoje nedvomne sposobnosti: kot spreten obotavljavec, spravljivega duha in prirojene preudarnosti, se je izognil stvarni obsodbi Bonifacija VIII.  in templjarskega reda ter prepisan njihovo premo\xc5\xbeenje ne na vladarja, ampak na red sv. Ivana v Jeruzalemu. \xc4\x8ce je napravil kak\xc5\xa1no popu\xc5\xa1\xc4\x8danje francoskemu kralju s tem, da je razveljavil nekatere izreke bule Unam sanctam, je ostalo bistvo nauka o vrhovnosti pape\xc5\xa1tva nedotaknjeno . Zamisel Filipa Lepega, da je bil Benedetto Caetani (=pape\xc5\xbe Bonifacij VIII.) vsiljivec, je razveljavil s kanonizacijo Petra del Morroneja (in ne pape\xc5\xbea Celestina V. 5. maja 1311, s \xc4\x8dimer je izre\xc4\x8dno priznal, da je bila Petrova odpoved pape\xc5\xa1tvu veljavna. Poleg tega ga ni kanoniziral kot mu\xc4\x8denca \xe2\x80\x93 kot je zahteval Filip \xc2\xbbLepi\xc2\xab, ampak kot spoznavalca oziroma pri\xc4\x8devalca._NEWLINE_Razen za pohlepnost in simonijo, ga je Villani obto\xc5\xbeil tudi za ne\xc4\x8distost, \xc2\xbb\xc4\x8de\xc5\xa1 da se je govorilo, da je imel za prijateljico grofi\xc4\x8dno Brunissendo P\xc3\xa9rigord, prelepo h\xc4\x8derko grofa Foixa.\xc2\xab\xc2\xa0Kot je \xc5\xbee pravilno opazil Mollat , Villanijeve pripombe niso prepri\xc4\x8dljive; aragonski poslaniki, ki so sicer tako zgovorni, niti z besedico ne omenjajo navzo\xc4\x8dnosti Brunissende na pape\xc5\xa1kem dvoru.\n_START_SECTION_\nDe fessis aquitanicis\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o njem, da izhaja Od akvitanskih prog (latinsko De fessis aquitanicis; angle\xc5\xa1ko From the fesses of Aquitaine). Temu sledi razlaga, da je po nardonosti Akvitanec, \xc4\x8digar grb sestavljajo proge. (latinsko natione aquitanus, cuius insignia fess\xc3\xa6 erant; angle\xc5\xa1ko  An Aquitanian by birth, whose arms were fesses). Klemen V. je bil \xc5\xa1kof v St-Bertrand-de-Commingesu v Akvitaniji, potem pa bordojski nad\xc5\xa1kof, prav tako v Akvitaniji. Njegov grb vsebuje tri rde\xc4\x8de vodoravne \xc4\x8drte (na rumenem polju), znane v heraldiki kot proge.'