b'\n_START_ARTICLE_\nPortik\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb3rtik (latinsko: porticus) je v arhitekturi pokrit prostor s stebri na eni ali treh straneh, navadno pred glavnim vhodom v stavbo._NEWLINE_Portik je tudi preddverje, ki vodi do vhoda v stavbo in kjer stebri sli slopi podpirajo stre\xc5\xa1no konstrukcijo nad njim ali stebri\xc5\xa1\xc4\x8de obdano z obzidjem. Ta re\xc5\xa1itev je bila pogosto uporabljena v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji in je vplivala na \xc5\xa1tevilne kulture, vklju\xc4\x8dno ve\xc4\x8dino zahodnih kultur. _NEWLINE_Nekateri omembe vredni primeri portika so Vzhodni portik na Kapitolu v Washingtonu, ZDA, stebri\xc5\xa1\xc4\x8de krasi Panteon v Rimu in portik na University College v Londonu. _NEWLINE_Bologna, Italija je znana po svojih portikih, imenovanih tudi arkade. Skupno jih je ve\xc4\x8d kot 45 km, pribli\xc5\xbeno 38 km samo v centru mesta in so na seznamu UNESCO-ve dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Najdalj\xc5\xa1e stebri\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu, pribli\xc5\xbeno 3,5 km dolgo, sega od roba mesta do sveti\xc5\xa1\xc4\x8da Madonna di San Luca. Tudi v Torinu v Italiji se portiki raztezajo na dol\xc5\xbeini 18 km. _NEWLINE_Andrea Palladio (1508 \xe2\x80\x93 1580) je bil pionir na podro\xc4\x8dju uporabe portika za posvetnih stavbah. V Veliki Britaniji, so portik uporabljali pri pode\xc5\xbeelskih dvorcih.\n_START_SECTION_\nCela ali naos\n_START_PARAGRAPH_\nCela (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine majhna komora) ali naos (iz stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine: \xce\xbd\xce\xb1\xcf\x8c\xcf\x82 pomeni tempelj) je notranji prostor v templju v klasi\xc4\x8dni arhitekturi ali trgovina s pogledom na ulico v doma\xc4\x8di rimski arhitekturi (domus).\n_START_SECTION_\nVrste portikov\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne variante portikov so poimenovane glede na \xc5\xa1tevilo stebrov.\n_START_SECTION_\nTetrastil\n_START_PARAGRAPH_\nTetrastil ima \xc5\xa1tiri stebre. To je bil obi\xc4\x8daj pri Grkih in Etru\xc5\xa1\xc4\x8danih za majhne strukture, kot so bile javne stavbe in amfiprostilos templje. _NEWLINE_Rimljani so uporabljali \xc5\xa1tiristebrno celo za svoje psevdoperipteralne templje, kot je tempelj Portunus in za amfiprostilne templje, kot je tempelj Venere v Rumu, ter za vstopne prostilne portike v velikih javnih zgradbah, kot so bazilika Maksentija in Konstantina. Rimske pokrajinske prestolnice tudi ka\xc5\xbeejo tetrastilno gradnjo, kot je primer tempelj Capitoline v Volubilisu. _NEWLINE_Severni portik Bele hi\xc5\xa1e v Washingtonu je morda najbolj znano \xc5\xa1tiri stebrno stebri\xc5\xa1\xc4\x8de v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike.\n_START_SECTION_\nHeksastil\n_START_PARAGRAPH_\nHeksastilne stavbe so imele \xc5\xa1est stebrov in so bile standardna fasada v kanoni\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki dorski arhitekturi v arhai\xc4\x8dnem obdobju med letoma 600-550 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do Periklejeve dobe 450-430 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.\n_START_SECTION_\nRimski heksastil\n_START_PARAGRAPH_\nS kolonizacijo Grkov v ju\xc5\xbeni Italiji, so heksastil sprejeli Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani in stari Rimljani. Rimljanski okus je dal prednost ozkim pseudoperipteralnim in amfiprostilnim stavbam z visokimi stebri, ki so bile dostopne preko stopni\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so jim dajali veli\xc4\x8dino in precej\xc5\xa1njo vi\xc5\xa1ino. Maison Carree v N\xc3\xaemesu, Francija, je najbolje ohranjen rimski tempelj v heksastile oblike, ki je ohranje iz antike.\n_START_SECTION_\nOktastil\n_START_PARAGRAPH_\nOktastilne stavbe so imele osem stebrov, in so precej redkej\xc5\xa1e kot heksastilne v klasi\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki arhitekturi. Najbolj znana oktastilna stavba iz antike je Partenon v Atenah, zgrajen v \xc4\x8dasu Perikleja (450-430 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) in Panteon v Rimu (125 n. \xc5\xa1t.). Uni\xc4\x8den je Tempelj Augusta Divusa v Rimu, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de avgustejskega kulta in je viden na rimskem novcu iz 2. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja.\n_START_SECTION_\nDekastil\n_START_PARAGRAPH_\nDecastil ima deset stebrov, kot v tempelj Apolona Didymaeusa na Miletu in portik University of College v Londonu.'