b'\n_START_ARTICLE_\nMilko Mati\xc4\x8detov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 10. septembra 1919 v Koprivi na Krasu s priimkom Ukmar. 1929. je bil vpisan na gimnazijo v Koper in 1930. prepisan v Gorico. Maturiral je na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Gorici 1938, \xc5\xa1tudiral klasi\xc4\x8dno in moderno filologijo na univerzi v Padovi (1938-1943).  Doktoriral je s folklorno \xc5\xa1tudijo Se\xc5\xbegani in prerojeni \xc4\x8dlovek pri Slovenski akademiji znanosti in umetnosti v Ljubljani (1955). Po drugi svetovni vojni se je najprej zaposlil kot kustos pripravnik v Etnografskem muzeju v Ljubljani, od 1952 do upokojitve 1985 (kot znanstveni svetnik od 1964) pa je delal na In\xc5\xa1titutu za slovensko narodopisje SAZU, kjer je osnoval arhiv ljudskih pripovedi. Med letoma 1975 in 1985 je bil upravnik tega in\xc5\xa1tituta, v letih od 1995 do 2008 predsednik njegovega znanstvenega sveta. Leta 1995 je postal izredni in 2001 redni \xc4\x8dlan SAZU v razredu za filolo\xc5\xa1ke in literarne vede._NEWLINE_Bil je tudi \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan ZRC SAZU (od 2009), od 1987 dopisni \xc4\x8dlan avstrijskega dru\xc5\xa1tva Verein f\xc3\xbcr Volkskunde, \xc4\x8dastni ob\xc4\x8dan Rezije (1990) in dobil ve\xc4\x8d tujih in doma\xc4\x8dih nagrad: Premio Internazionale di Folklore Giuseppe Pitre` (1956), Levstikovo nagrado (1973), literarno nagrado La\xc5\xa1tra landarske banke (1983), Premio Internazionale di Etnografia Michelangelo Mariani (1991), Murkovo priznanje (1992) in \xc5\xa0trekljevo nagrado (2002).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred drugo svetovno vojno je za\xc4\x8del raziskovati slovensko ljudsko izro\xc4\x8dilo. Napisal pa je tudi \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke na razli\xc4\x8dne teme - znani obi\xc4\x8daji, motivi iz ljudkih pesmi, pregovori in uganke, izro\xc4\x8dilo o veteru, zvezdah, narcisah..._NEWLINE_Posve\xc4\x8da se predvsem zbiranju in komparativnemu raziskovanju slovenskega ljudskega slovstva in verovanja, zlasti ljudskega pripovedni\xc5\xa1tva. \xc4\x8ceprav je raziskoval ves slovenski etni\xc4\x8dni prostor, se najbolj intenzivno posve\xc4\x8da raziskovanju obrobnih krajev: Poso\xc4\x8dje, Ter, Rezija, Slovenska Istra in Kras, Zgornja Savska dolina in Koro\xc5\xa1ka, Prekmurje in Porabje. S predavanji se je udele\xc5\xbeil ve\xc4\x8d doma\xc4\x8dih in mednarodnih etnografskih, slavisti\xc4\x8dnih in romanisti\xc4\x8dnih zborovanj. Bil je na ustanovni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini International Society for Folk-Narrative Research v Antwerpnu leta 1952 in na kasnej\xc5\xa1ih znanstvenih sre\xc4\x8danjih tega dru\xc5\xa1tva. V letih 1956\xe2\x80\x9359 in 1973\xe2\x80\x9375 je bil predsednik Slovenskega etnografskega dru\xc5\xa1tva, soustanovitelj delovne skupnosti vzhodnoalpskih de\xc5\xbeel Alpes Orientales (1956), soustanovitelj in urednik Traditiones (1974-85) itd._NEWLINE_Ohranil nam je veliko slovenskih pripovedi: skupaj gotovo ve\xc4\x8d kot 3000. _NEWLINE_Sprva, ko \xc5\xa1e ni imel magnetofona, jih je zapisoval, od konca 50. let naprej pa snemal. _NEWLINE_Zbiral jih je po vseh slovenskih pokrajinah, predvsem pa v Reziji.'