b'\n_START_ARTICLE_\nViljem Polak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 7. aprila 1843 v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du kot 10. izmed 13 otrok Ga\xc5\xa1perja Pollaka. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, spodnjo realko v Ljubljani, zgornjo pa v Bratislavi._NEWLINE_Tehniko je \xc5\xa1tudiral na Dunaju in v Z\xc3\xbcrichu. V Z\xc3\xbcrichu je tudi diplomiral in se nato zaposlil pri avstrijskih dr\xc5\xbeavnih \xc5\xbeeleznicah. Na \xc5\xbeeleznicah je delal med letoma 1868 in 1880. V tem \xc4\x8dasu 1868\xe2\x80\x9371 je trasiral in gradil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge v Zgornji Avstriji, na \xc5\xa0tajerskem, v Primorju in Dalmaciji in bil 1875 stavbeni vodja pri gradnji \xc5\xbeeleznic Split\xe2\x80\x94Knin in Split\xe2\x80\x94\xc5\xa0ibenik._NEWLINE_Leta 1880 je izstopil iz dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe in se kot privatni podjetnik skupaj z neko francosko dru\xc5\xbebo sodeloval pri gradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Beograd\xe2\x80\x94Ni\xc5\xa1 (1881\xe2\x80\x931883). Vodil in sodeloval je pri je delih za regulacijo Adi\xc5\xbee na Tirolskem, gradil ceste med Levico in Pergine in v dolini Valsugana, vodil gradnjo anatolskih \xc5\xbeeleznic v zahodnem delu Male Azije, prav tako je sodeloval pri gradnji 3360 m dolgega predora Albis na progi Thalweil\xe2\x80\x94Zug v \xc5\xa0vici._NEWLINE_Leta 1895 se je vrnil v domovino s precej\xc5\xa1njim premo\xc5\xbeenjem, ki si ga je bil pridobil z gradbenimi posli v tujini, sprva je \xc5\xbeivel v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, potem pa v Ljubljani. Polak je bil je \xc5\xbee od mladih nog ponosen domoljub, \xc5\xbee v gimnazijskih letih je za materni jezik navedel sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in pisal svoj priimek tudi pozneje v tujini dosledno le z enim l, medtem ko so sorodniki obdr\xc5\xbeali zapis Pollak._NEWLINE_\xc5\xbdivel je precej odmaknjen od javnosti, saj se v javnosti ni rad pojavljal, zato je tudi odklonil ponujeno mu kandidaturo v ljubljanski ob\xc4\x8dinski svet. Namesto tega se raje zanimal za vsa slovenska prizadevanja ter radodarno podpiral narodna dru\xc5\xa1tva in fonde. Spro\xc5\xbeil je tudi zamisel, naj se v Ljubljani sezida slovenski dija\xc5\xa1ki dom. Redno se je udele\xc5\xbeeval vseh volilnih bojev za slovenski Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, pokupil je tudi velik del delnic za tr\xc5\xbei\xc5\xa1ki Narodni dom in nekaj \xc4\x8dasa deloval pri Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ki posojilnici. Kot nasprotnik raznarodovalne politike je zagovarjal na\xc4\x8delo radikalne narodne osamosvojitve z lastnimi mo\xc4\x8di. Iz zakona s sestri\xc4\x8dno Pavlo, h\xc4\x8derko de\xc5\xbeelnega \xc5\xa1olskega nadzornika Jakoba Smoleja, ni imel otrok. Umrl je 29. marca 1908 v Ljubljani, pokopan je v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du._NEWLINE_Svoje narodno in \xc4\x8dlovekoljubno mi\xc5\xa1ljenje je pokazal v oporoki 6. februarja 1908, v kateri je poskrbel za soprogo in sestro, poleg tega pa je zapustil okoli 300.000 kron (K) za razne narodne in socialne namene: tr\xc5\xbei\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli 3000 K, tr\xc5\xbei\xc5\xa1kemu Sokolu 3000 K, Slovenskemu bralnemu dru\xc5\xa1tvu v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du 3000 K, dija\xc5\xa1ki kuhinji v Kranju 6000 K, ustanovam\xc2\xa0\xc2\xbbIn\xc5\xbeenir I\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbIn\xc5\xbeenir II\xc2\xab\xc2\xa0za slovenske dijake vi\xc5\xa1jih \xc5\xa1ol 15.000 K, zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du za tr\xc5\xbei\xc5\xa1ke reve\xc5\xbee 42.500 K, povrh pa \xc5\xa1e 3000 K za hrano in obleko ubogim tr\xc5\xbei\xc5\xa1kim hiralcem in slednji\xc4\x8d Dru\xc5\xbebi svetega Cirila in Metoda vse ostalo premi\xc4\x8dno imetje, ki je bilo ocenjeno na 190.187 K. To je bila prva velika donacija, ki jo je prejela Dru\xc5\xbeba svetega Cirila in Metoda.'