b'\n_START_ARTICLE_\nNordijska mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nNordijska mitolog\xc3\xadja se nana\xc5\xa1a na predkr\xc5\xa1\xc4\x8danska verovanja in legende Skandinavcev. Predstavlja najbolj znano razli\xc4\x8dico skupne germanske mitologije, ki vklju\xc4\x8duje tudi sorodno anglo-saksonsko mitologijo. Vse so se razvile iz zgodnej\xc5\xa1ih indoevropskih verovanj. Kljub temu da so Finci prav tako nordijsko ljudstvo, je njihova mitologija druga\xc4\x8dna, zato se ne obravnavajo v tem sklopu._NEWLINE_Nordijska mitologija vklju\xc4\x8duje zbrana verovanja in zgodbe severnogermanskih plemen, vendar ne odkrite vere, saj v tem okolju ne zasledimo nobenega dela, ki bi ga navdihnila bo\xc5\xbeanska bitja (sveta knjiga). V vikin\xc5\xa1kih \xc4\x8dasih se je raz\xc5\xa1irjala ustno, na\xc5\xa1e znanje o njej pa ve\xc4\x8dinoma temelji na Verzni in Prozni Eddi ter drugih srednjeve\xc5\xa1kih besedilih, nastalih po pokristjanjenju._NEWLINE_V Skandinaviji in na Islandiji so se ta verovanja obdr\xc5\xbeala najdalj, v kme\xc4\x8dkih predelih celo do danes. O\xc5\xbeivljanje in ponovno odkrivanje teh verovanj imenujemo asatr\xc3\xba ali odinizem. Asatr\xc3\xba je na Islandiji (od leta 1973) ter na Danskem uradno priznan kot vera. V nordijski mitologiji ustvarjalci \xc5\xa1e vedno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo snov za knji\xc5\xbeevna, odrska in filmska dela.\n_START_SECTION_\nNordijski mitolo\xc5\xa1ki svet\n_START_PARAGRAPH_\nV nordijski mitologiji je Zemlja ravna okrogla plo\xc5\xa1\xc4\x8da, na sredini katere je Asgard, bivali\xc5\xa1\xc4\x8de bogov. Dose\xc4\x8di ga je mo\xc4\x8d le s hojo prek mavrice (most Bifrost). V enakovrednem svetu Jotunheim (dom velikanov) \xc5\xbeivijo velikani. Mra\xc4\x8dnemu, hladnemu podzemlju z imenom Niflheim, kjer je prebivala ve\xc4\x8dina mrtvih, vlada boginja Hel. Med Asgardom in Niflheimom je Midgard, svet ljudi (v povezavi z Gospodarjem prstanov glej tudi Srednji svet). Nekje na jugu le\xc5\xbei ognjeno kraljestvo Muspell, v katerem domujejo ognjeni velikani. Poznali so \xc5\xa1e druge onstranske svetove: Alfheim, dom vilinci svetlobe (lj\xc3\xb3salfar), Svartalfheim, kjer \xc5\xbeivijo vilinci teme, in Nidavellir, rudnike \xc5\xa1kratov._NEWLINE_Poznamo tri \xc2\xbbrodove\xc2\xab\xc2\xa0bo\xc5\xbeanstev: Aze (Aesir), Vane (Vanir) in velikane Jotane (Iotnar). Lahko re\xc4\x8demo, da med Azi in Vani ni ve\xc4\x8djih razlik, saj so se po dolgotrajni medsebojni vojni, ki se je sicer kon\xc4\x8dala z zmago Azov, pomirili, izmenjevali talce, medsebojno poro\xc4\x8dali in skupaj zavladali._NEWLINE_Azi in Vani so v splo\xc5\xa1nem sovra\xc5\xbeniki Jotanov; ti se lahko primerjajo s Titani ali Giganti iz gr\xc5\xa1ke mitologije, zato jih navadno ozna\xc4\x8dujemo kot velikane (primerna izraza pa bi bila tudi troli ali demoni). Azi so sicer potomci Jotanov in se, prav tako kot Vani, medsebojno poro\xc4\x8dajo z njimi. Nekateri od velikanov, ki najverjetneje predstavljajo naravne sile, so v Eddah poimensko omenjeni. Poznamo dve glavni vrsti velikanov: velikane mraza in velikane ognja. \xc5\xa0krati Elfi so bili navadno na strani bogov in prijazni ljudem._NEWLINE_Poleg na\xc5\xa1tetih poznamo \xc5\xa1e mnoga druga nadnaravna bitja. Fenrir (ali Fenris) je ogromen volk, Jormungand pa morska ka\xc4\x8da ali \xc4\x8drv, navit okrog sveta. Ti dve po\xc5\xa1asti sta opisani kakor potomca Lokija, boga goljufa, in velikana. Bolj prijazni bitji sta Hugin in Mugin (misel in spomin), krokarja, ki obve\xc5\xa1\xc4\x8data glavnega boga Odina o dogajanju na Zemlji, in Ratatosk, veverica, ki hiti med vejami svetovnega drevesa, jesena Ygdrasila._NEWLINE_Kakor pri \xc5\xa1tevilnih drugih politeisti\xc4\x8dnih verstvih v nordijski mitologiji primanjkuje dvojnosti dobrega-zla iz bli\xc5\xbenjevzhodnega izro\xc4\x8dila. Tako Loki v splo\xc5\xa1nem ni nasprotnik bogov, \xc4\x8deprav je v zgodbah pogosto ma\xc5\xa1\xc4\x8devalen do Thora. Velikani niso tako zli, kakor so grobi, hrupni in necivilizirani. Dvojnost, ki obstaja, ni nasprotje dobrega in zla, temve\xc4\x8d nasprotje redu in kaosa. Bogovi predstavljajo red, velikani in po\xc5\xa1asti pa kaos in nered.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xb6lusp\xc3\xa1: nastanek in konec sveta\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek in mo\xc5\xbeni konec sveta opisuje pesem V\xc3\xb6lusp\xc3\xa1 (v slovenskem prevodu Edde Bajanje vidke; Prerokba v\xc3\xb6lve oziroma Sibilina prerokba; v\xc3\xb6lve (sibile) so bile v nordijskem in germanskem svetu vidke), ena najbolj osupljivih v Verzni Eddi. Njeni verzi vsebujejo eno naj\xc5\xbeivej\xc5\xa1ih pripovedi o nastanku sveta v vsej zgodovini verstev, opis mo\xc5\xbenega konca sveta pa je izjemen v svojih podrobnostih._NEWLINE_V V\xc3\xb6luspi je glavni bog Odin priklical duha mrtve vidke in mu ukazal, naj mu razkrije preteklost in prihodnost. Sprva se je upirala: \xc2\xbbKaj ho\xc4\x8de\xc5\xa1 od mene? Zakaj me sku\xc5\xa1a\xc5\xa1?\xc2\xab, saj se, \xc5\xbee mrtva, Odina ni bala in se mu posmehovala: \xc2\xbbKaj, bi rad vedel ve\xc4\x8d?\xc2\xab\xc2\xa0Odin je vztrajal: \xc4\x8de bi rad izpolnil dol\xc5\xbenosti kralja bogov, mora posedovati vse znanje. Na koncu se je vidka vdala in se po razkritju skrivnosti vrnila v pozabo.\n_START_SECTION_\nNastanek sveta\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku sta bila svet ledu Niflheim in svet ognja Muspelheim, med katerima je bila Ginungagap (Ginnungagap - zijo\xc4\x8da \xc5\xa1pranja), v kateri ni bilo \xc5\xbeivljenja. V njej sta se sre\xc4\x8dala ogenj in led. Ogenj je obliznil led in tako sta se izoblikovala prvotni velikan Ymir in velika krava Audhumbla, ki je s svojim mlekom hranila Ymira. Krava je z lizanjem ledu ustvarila prvega boga Burija, o\xc4\x8deta Bora. Borov sin je bil prvi Az Odin, ki je imel \xc5\xa1e brata Vilija in V\xc3\xa9ja. Ymir je bil dvospolnik, zato je lahko sam ustvaril ostale velikane. Odin, Vili in V\xc3\xa9 so zatem zaklali Ymira ter iz njegovega telesa ustvarili svet._NEWLINE_Bogovi urejajo prehajanje dneva, no\xc4\x8di in letnih \xc4\x8dasov. Prvi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki bitji sta bili Ask (jesen) in Embla (brest). Bili sta izrezljani iz lesa, o\xc5\xbeivili pa so ju bogovi Odin, Honir/Vili in Lodur/V\xc3\xa9. Sol, h\xc4\x8di Mundilfari in Glenova \xc5\xbeena, je boginja Sonca. Vsakega dne potuje na svojem bojnem vozu, ki ga vle\xc4\x8deta konja Alsvid in Arvak, prek neba. Ta prehod se imenuje Alfrodul (Alfrodull - slava \xc5\xa1kratov). Sol vsak dan zasleduje volk Skol (Skoll), ki jo \xc5\xbeeli po\xc5\xbereti. Verovali so, da jo je ob son\xc4\x8dnem mrku skoraj ujel. Sol je usojeno, da jo bo neko\xc4\x8d Skol ujel in pojedel, vendar jo bo zamenjala njena h\xc4\x8di. Solin brat Mani je luna. Njega lovi drug volk Hati. Zemljo pred vro\xc4\x8dino Sonca varuje Svalin, stoje\xc4\x8da med Sol in zemljo. Svetlobe v nordijski mitologiji ne daje Sonce, temve\xc4\x8d ta izhaja iz griv Alsvida in Arvaka._NEWLINE_Vidka opisuje veliki jesen Ygdrasil in tri Norne, boginje neizprosne usode. Imenujejo se Urd (Ur\xc3\xb0r) - preteklost, Verdandi (Ver\xc3\xb0andi) - sedanjost in Skuld - prihodnost. Boginje pod drevesom tko niti usode. Opisuje tudi prvobitno vojno med Azi in Vani ter umor Baldurja. Nato svojo pozornost obrne k prihodnosti.\n_START_SECTION_\nPrihodnost\n_START_PARAGRAPH_\nVidenje prihodnosti pri starih Nordijcih je bilo \xc4\x8drnogledo. Verjeli so, da bodo na koncu sile zla in nereda prevladale nad bo\xc5\xbeanskimi in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi varuhi dobrega in reda. Loki bo s svojimi po\xc5\xa1astnimi otroki potrgal vezi in mrtvi bodo odpotovali iz Niflheima, da bi zavladali nad \xc5\xbeivimi. Heimdall, \xc4\x8duvaj bogov, bo s svojim rogom sklical bogove._NEWLINE_Tedaj se bo za\xc4\x8dela kon\xc4\x8dna bitka med dobrim in zlim - Ragnar\xc3\xb6k, v kateri bo zmagalo zlo, bogovi pa bodo izgubili, kot narekuje usoda. Bogovi, zavedajo\xc4\x8di se nje, bodo \xc5\xbee prej zbirali najbolj\xc5\xa1e voj\xc5\xa1\xc4\x8dake - Einherjar, vendar ne bodo mogli prepre\xc4\x8diti, da se bo svet vrnil v nered, iz katerega je neko\xc4\x8d \xc5\xbee iz\xc5\xa1el. Bogovi in njihov svet bodo uni\xc4\x8deni. Odina bo po\xc5\xberl volk Fenrir, ki ga ubije Odinov sin Vidar. Pes Garm in Tyr ubijeta drug drugega. Nato Surt po\xc5\xbege cel svet._NEWLINE_Odinova sinova Vidar in Vali bosta pre\xc5\xbeivela, saj ju ogenj ne bo skuril. Pri\xc5\xa1la bosta tudi Torova sinova Modi in Magni, od mrtvih bosta vstala Baldr in Hodr. Re\xc5\xa1ena bosta dva \xc4\x8dloveka, Liv (\xc5\xbdivi) in Leiftrasir (\xc5\xbdivljenje), ki bosta ponovno obnovila \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko raso. Tukaj so mnenja razli\xc4\x8dna; nekateri menijo, da je bilo zadnje kasnej\xc5\xa1i dodatek, ki izdaja vpliv kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva na mit._NEWLINE_Novi svet, o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den zla, bo trajal ve\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nTeogonija\n_START_PARAGRAPH_\nV skandiavski mitologiji obstajata dve skupini bogov: Azi, bogovi vojne in Vani, bogovi blaginje, zdravja in plodnosti. Med seboj so se dolgo vojskovali, toda ker nobeni niso mogli zmagati, so se odlo\xc4\x8dili skleniti premirje in spustiti talce. Azi so dobili Njorda in njegove otroke, Freyra in Freyo ter Kvasira, najpametnej\xc5\xa1ega velikana. Vani so dobili Henira, ki bi moral biti dober vojskovodja, in Mimira, ki ga je o vsem pou\xc4\x8deval in brez katerega se Henir ni zna\xc5\xa1el. Ko Vani ugotovijo, da so prevarani, Mimiru odsekajo glavo in jo po\xc5\xa1ljejo Asom. Odin je obvaroval Mimirovo glavo s konzerviranjem s pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih trav in \xc4\x8darovnij, ta pa mu je v zameno pripovedovala mnoge modrosti.'