b'\n_START_ARTICLE_\nSkupnost\n_START_SECTION_\nPogledi razli\xc4\x8dnih disciplin\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ki sociolog Ferdinand T\xc3\xb6nnies je predstavil zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno definicijo med termini skupnost (Gemeinschaft) in dru\xc5\xbeba (Gesellschaft). V svojem delu Gemeinschaft und Gesellschaft, leta 1887 je Tonnies nakazal, da je \xe2\x80\x9cskupnost\xe2\x80\x9d ve\xc4\x8dja in bolj povezana entiteta v okviru ve\xc4\x8dje skupnosti, zaradi pristonosti \xe2\x80\x9cskupne volje\xe2\x80\x9d. Dodal je, da sta bila dru\xc5\xbeina in sorodstvo popolna izraza za skupnost, ampak, da so ostale karakteristike, kot so prostor ali prepri\xc4\x8danje, tudi bili posledica Gemeinschaft.\n_START_SECTION_\nPosameznik in skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem, ko \xc4\x8dlovek raste in se razvija, med tem procesom sre\xc4\x8da druge posameznike in izku\xc5\xa1nje. Otroci se sre\xc4\x8dajo s svojo prvo dru\xc5\xbeino, potem raz\xc5\xa1irjeno dru\xc5\xbeino in potem lokalno skupnostjo (kot sta \xc5\xa1ola in delo). Tako razvijejo posamezno in skupinsko identiteto skozi asociacije, ki jih povezujejo v \xc5\xbeivljenjske izku\xc5\xa1nje._NEWLINE_Ko ljudje rastejo, se u\xc4\x8dijo o in iz percepcij socialnih struktur. Med tem razvojem oblikujejo osebno in kulturne vrednote, svetovni pogled in obna\xc5\xa1anje do ve\xc4\x8dje dru\xc5\xbebe. Ko dobijo razumevanje do skupinske dinamike in se nau\xc4\x8dijo kako se vklopiti v dru\xc5\xbebo, za\xc4\x8dnejo proces socializacije . Posamezniki razvijejo medosebne odnose in se za\xc4\x8denjajo odlo\xc4\x8diti s kom se bodo dru\xc5\xbeili in pod kak\xc5\xa1nimi pogoji._NEWLINE_Med adolescenco in odra\xc5\xa1\xc4\x8danjem, posameznik razvije bolj sofisticirano identiteto, medtem ko jemlje vlogo kot voditelj ali sledilec v skupinah. \xc4\x8ce posameznik razvije ob\xc4\x8dutek, da skupini pripada, in da ji, ker ji pripada, mora tudi pomagati, tako razvije ob\xc4\x8dutek do skupnosti.\n_START_SECTION_\nSocialni kapital\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce obstaja skupnost, morata obstajati tudi svoboda in varnost. Ko sta zagotovljeni ti dve potreb\xc5\xa1\xc4\x8dini, za\xc4\x8dne skupnost \xc5\xbeiveti svoje \xc5\xbeivljenje in tako ljudje postanejo dovolj svobodni in obenem varni, da za\xc4\x8dnejo komunicirati. Socialni kapital tako predstavlja povezanost in vzpostavljanje socialnih skupnosti ._NEWLINE_Socialni kapital je definiral Robert D. Putnam kot \xe2\x80\x9ckolektivno vrednoto vseh socialnih mre\xc5\xbe (ki jih ljudje poznamo) in vseh nagnjenj, ki iz the mre\xc5\xbe nastanejo (npr. recipro\xc4\x8dnost)\xe2\x80\x9d. Socialni kapital je v praksi viden kot mnoge mre\xc5\xbee, kot npr. sosedje, ki skrbijo za dom drug drugega. Putnam je tudi ugotovil, da v zadnjih letih stopnja socialnega kapitala v ZDA upada. V zadnjih 25 letih je pristonost na dru\xc5\xa1tvenih sestankih upadla za 25\xc2\xa0%, dru\xc5\xbeinske ve\xc4\x8derje za 33\xc2\xa0% in obiski prijateljev za 45\xc2\xa0%._NEWLINE_Zahodne kulture naj bi tako izgubljale ob\xc4\x8dutek skupnosti, ki je bil v\xc4\x8dasih prisoten v institucijah, kot so cerkve in ljudski domovi. Sociolog Ray Oldenburg v svojih knjigi The Great Good Place pravi, da ljudje potrbujemo tri kraje: 1) Dom, 2)Pisarno in 3) Kraj, kjer se dru\xc5\xbeimo._NEWLINE_S to filozofijo so se za\xc4\x8deli mnogi projekti, kot na primer Projekt za gradnjo javnih prostorov, da bi na\xc5\xa1li \xe2\x80\x9cTretji prostor\xe2\x80\x9d. v dru\xc5\xbebi. Taki prostori so na primer neodvisne knjigarne, lokalni pubi in ostali kraji, ki skrbijo, da se bo obdr\xc5\xbeal ob\xc4\x8dutek skupnosti.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dutek skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudiji, ki je bila izvedena leta 1986 so Mcmillan in Chavis identificirali \xc5\xa1tiri elemente \xe2\x80\x9cOb\xc4\x8dutka skupnosti\xe2\x80\x9d: 1) \xc4\x8clanstvo, 2)Vpliv, 3) Integracija in izpolnitev potreb in 4) Deljene \xc4\x8dustvene povezave. Primer, ko se vse ti \xc5\xa1tirje faktorji prekrivajo, je slede\xc4\x8d:_NEWLINE_Nekdo na oglasno desko fakultete postavi obvestilo o ustanovitvi nove ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ke ekipe. Ljudje se prvega sestanka udele\xc5\xbeijo kot tujci iz potrebe izpolnitve njihovih potreb (integracija in izpolnitev potreb). Ekipa je omejena s krajem bivanja (\xc4\x8dlanstvo je vzpostavljeno) in pre\xc5\xbeivlja svoj \xc4\x8das na treningih (hipoteza o kontaktih). Ekiia igra na tekmi in zmaga (uspe\xc5\xa1no realiziran skupni dogodek). Med igro se \xc4\x8dlani \xc5\xbertvujejo za ekipo (oseban investicija v ekipo). Ko ekipa nadaljuje z zmagami, \xc4\x8dlani ekpie postanejo prepoznavni in ljudje jim \xc4\x8destitajo (pridobivanje \xc4\x8dasti in statusa \xc4\x8dlanstva). Nekdo predlaga, da si kupijo enake majice in \xc4\x8devlje (skupni simboli) in tako tudi naredijo (vpliv)._NEWLINE_Indeks ob\xc4\x8dutka skupnosti (SCI) je razvil Chavis s sodelavci. Prvotno je bil mi\xc5\xa1ljen za ugodavljanje pripadnosti skupnosti v soseskah, vendar so indeks uspe\xc5\xa1no uporabili tudi v \xc5\xa1olah, na delovnem mestu in v drugih oblikah skupnosti.\n_START_SECTION_\nAntropologija\n_START_PARAGRAPH_\nSkupnost in njene lastnosti so bistvo antropolo\xc5\xa1kega raziskovanja. V antropologiji skupnost vklju\xc4\x8duje naslednje:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Kulturne (ali socialne) antropolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije skupnosti_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Medkulturne razlike v skupnosti_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Etnografijo_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Arheolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudije skupnosti v preteklosti_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Antropologija religije_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Antropologija izobrazbe_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Urbana antropologija_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Etni\xc4\x8dne in rasne \xc5\xa1tudije_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Virtualne internetne skupnosti (oz. cyber antropologija)_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Ekolo\xc5\xa1ka antropologija_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Psiholo\xc5\xa1ka antropologija\n_START_SECTION_\nKomunitarizem\n_START_PARAGRAPH_\nKommunitarizem se je kot skupina podobnih, pa vendar razli\xc4\x8dnih filozofij (ali idelologij) za\xc4\x8dela pozno v 20 stol. in je nasprotoval klasi\xc4\x8dnemu liberalizmu in kapitalizmu, medtem ko je poudarjal pomen civilne dru\xc5\xbebe. Ni bil v celoti proti socialnemu liberalizmu, ampak je premaknil fokus iz dru\xc5\xbebe na posameznika. Vpra\xc5\xa1anje prioritete je, ali mora biti skupnost ali posameznik tisti, ki se ukvarja z vpra\xc5\xa1anji kot so sociala, splav, multikultural\xc4\x8dizem in sovra\xc5\xbeni govor.\n_START_SECTION_\nKomunikacija v organizaciji\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinkovita komunikacija v skupini in organizaciji je pomembna zaradi vzdr\xc5\xbeevanja skupnosti. Za nove \xc4\x8dlane organizacije je zelo pomembno, kako se so ideje in vrednote skomunicirane, kako se vodje selekcionira in kako se postavlja urnike. Komunikacija v organizaciji je disiplina, ki preu\xc4\x8duje, kako ljudje komunicirajo v organizaciji in kako med seboj komunicirajo znotraj organizacijske strukture. \xc4\x8clani skupine so odvisni od toka komunikacije, da lahko vzpostavijo svojo lastno identiteto znotraj strukture in da se nau\xc4\x8dijo komunicirati znotraj skupine. \xc4\x8ceprav je ta disciplina naravna na poslovne skupine in podjetja, jo lahko uporabimo tudi v preu\xc4\x8devanju skupnosti .'