b'\n_START_ARTICLE_\nMaksencijeva bazilika\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dnem Rimu je bila bazilika pravokotna stavba z velikim osrednjim odprtim prostorom in pogosto z dvignjeno apsido na skrajnem koncu od vhoda. Bazilike so slu\xc5\xbeile razli\xc4\x8dnim funkcijam, vklju\xc4\x8dno s kombinacijo sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, zbornice in dvorane za sestanke. Lahko so bili v ni\xc5\xa1ah v stenah name\xc5\xa1\xc4\x8deni \xc5\xa1tevilni kipi bogov. Pod Konstantinom in njegovimi nasledniki je bila ta vrsta zgradbe izbrana kot osnova za oblikovanje ve\xc4\x8djih prostorov kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega bogoslu\xc5\xbeja, verjetno zato, ker je imela oblika bazilike manj poganskih elementov kot tiste v tradicionalnih gr\xc5\xa1ko-rimskih templjih  in so omogo\xc4\x8dale veliko \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8destva. Kot rezultat gradbenih programov kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih rimskih cesarjev je pojem bazilika kasneje v veliki meri sinonim za veliko cerkev ali stolnico._NEWLINE_Gradnja se je za\xc4\x8dela na severni strani foruma pod cesarjem Maksencijem leta 308, leta 312 pa jo je kon\xc4\x8dal Konstantin I. po porazu Maksencija v bitki na Milvijskem mostu . Stavba je stala blizu Templja miru, ki je bil takrat verjetno zanemarjen in Templja Venere in Rima, katerih rekonstrukcija je bila del Maksencijevega posredovanja._NEWLINE_Barva stavbe, preden je bila uni\xc4\x8dena, je bila bela. Stavba je bila sestavljena iz osrednje ladje, pokrite s tremi banjastimi oboki, ki so se dvigali 39 metrov nad tlemi na \xc5\xa1tirih velikih slopih, in se kon\xc4\x8dala z apsido na zahodnem koncu, ki je vsebovala ogromen kip Konstantina I. (ostanki katerega so zdaj na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du Palazzo dei Conservatori, Kapitolskega muzeja). Bo\xc4\x8dne sile obokov so bile prenesene na stranske ladje velikosti 23 x 17 metrov. Nad njimi so bili trije polkro\xc5\xbeni oboki, ki so bile pravokotni na glavno ladjo, ozke arkade pa so potekale vzporedno z ladjo pod banjastimi oboki. \xc5\xbde sama ladja je merila 25 metrov in 80 metrov, kar je ustvarilo 2000 kvadratnih metrov tal. Bazilika je, tako kot velike cesarske terme, s svojim \xc4\x8dustvenim u\xc4\x8dinkom uporabljale obse\xc5\xbeen notranji prostor. Dol\xc5\xbeina vzhodne stene stavbe je bila projicirana arkada. Na ju\xc5\xbeni strani je bila \xc5\xa1trle\xc4\x8da veranda (prostil) s \xc5\xa1tirimi stebri (tetrastil)._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni in osrednji odseki so bili verjetno uni\xc4\x8deni zaradi potresa 847. Leta 1349 se je drug potres zru\xc5\xa1il obok ladje. Edinega od osmih 20-metrskih stebrov, ki so pre\xc5\xbeiveli potres, je leta 1614 prinesel pape\xc5\xbe Pavel V. na Piazza Santa Maria Maggiore. Od bazilike je danes ostal le \xc5\xa1e severni prehod s tremi betonskimi oboki. Stropi banjastih obokov prikazujejo napredne konstrukcijske spretnosti, ki zmanj\xc5\xa1ujejo te\xc5\xbeo z osmerokotnimi stropnimi kasetami._NEWLINE_Na zunanji steni bazilike, obrnjeni proti via dei Fori Imperiali, so sodobni zemljevidi, ki prikazujejo razli\xc4\x8dne faze vzpona rimskega imperija, ki so bili dodani v \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima Benita Mussolinija. Zemljevid, ki je prikazoval Mussolinijevo \xc2\xbbnovo rimsko cesarstvo\xc2\xab, je bil po vojni odstranjen. Tu so se v \xc4\x8dasu poletnih olimpijskih iger leta 1960 odvijale borilne tekme.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xbeeniring\n_START_PARAGRAPH_\nMaksencijeva bazilika je imela elemente rimskih term in tipi\xc4\x8dne rimske bazilike. V tistem \xc4\x8dasu je uporabljala najsodobnej\xc5\xa1e tehnike in\xc5\xbeeniringa, vklju\xc4\x8dno z inovacijami, ki so jih vzeli iz Trajanove tr\xc5\xbenice in Dioklecijanovih term._NEWLINE_Podobno kot \xc5\xa1tevilne bazilike takrat, kot je bazilika Ulpijcev, je bil v Maksencijevi baziliki velik odprt prostor v osrednji ladji. Namesto stebrov, ki bi podpirali strop, kot v drugih bazilikah, so bili zgrajeni oboki, veliko bolj pogosti v rimskih termah. Druga razlika od tradicionalnih bazilik je bila streha strukture. Medtem ko je bila prva zgrajena z ravno streho, je bila v tu zgrajena streha z ve\xc4\x8d stre\xc5\xa1inami, kar je zmanj\xc5\xa1alo celotno te\xc5\xbeo konstrukcije in zmanj\xc5\xa1alo vodoravne sile na zunanje oboke.'