b'\n_START_ARTICLE_\nBazni predor L\xc3\xb6tschberg\n_START_SECTION_\nProjekt\n_START_PARAGRAPH_\nPredor je bil zgrajen zaradi zmanj\xc5\xa1anja tovornega prometa po \xc5\xa1vicarskih cestah in omogo\xc4\x8da prevoz pove\xc4\x8danega \xc5\xa1tevila tovornih in priklopnih vozil, ki se natovarjajo na vlake v Nem\xc4\x8diji in vozijo skozi \xc5\xa0vico do ciljev v Italiji. Prav tako skraj\xc5\xa1a \xc4\x8das potovanja turistov, ki prihajajo na \xc5\xa1vicarska smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da. Tudi dnevne migracije Wallis - Bern imajo 50% kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das potovanja. Skupni stro\xc5\xa1ek izgradnje je bil 4,3 milijarde CHF. Ta in bazni predor Gotthard sta del projekta Swiss ALPTRANSIT._NEWLINE_Novi cevi predora skraj\xc5\xa1ata dol\xc5\xbeino poti med Spiezom in Brigom za pribli\xc5\xbeno 10 km. Najve\xc4\x8dji vzdol\xc5\xbeni naklon na severni strani L\xc3\xb6tschberga pade iz 27 na 15 promil. Poleg tega bazni predor zaobide posebej razgiban del pogorja, kjer je imela stara \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga najmanj\xc5\xa1i polmerom 300 m. Glavna prednost za tovorne vlake je v ni\xc5\xbeji porabi energije in ni potrebe po dodatnih lokomotivah. Te bod \xc5\xa1e vedno potrebne za posebno te\xc5\xbeke tovorne vlake v smeri proti severu za premagovanje strmih klancev pred predorom Simplon. Prihranki na \xc4\x8dasu za dalj\xc5\xa1e razdalje zna\xc5\xa1ajo okoli ene ure, med Bernu in Brigom pa se je \xc4\x8das potovanja zmanj\xc5\xa1al celo za 79-64 minut.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje in gradnja\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na na\xc4\x8drtovanju se je za\xc4\x8delo v poznih 1980. Po podrobnih razpravah, je \xc5\xa1vicarska vlada sredi maja 1989 sprejela potek NEAT (Neue Eisenbahn-Alpentransversale). Poleg pri\xc4\x8dakovane odlo\xc4\x8ditve o baznem predoru Gotthard, se je odlo\xc4\x8dila tudi za izgradnjo baznega predora L\xc3\xb6tschberg. 8. junija 1993 je bila ustanovljena dru\xc5\xbeba BLS Alp Transit AG kot h\xc4\x8derinska dru\xc5\xbeba BLS, ki je pripravila podrobni na\xc4\x8drt izgradnje. Zvezni svet je aprila 1996 odlo\xc4\x8dil o dinamiki izgradnje baznih predorov Gotthard in L\xc3\xb6tschberg. Z nekaj te\xc5\xbeavami in spremembami poteka tras in dinamike izgradnje, je bilo 3. junija 1997 pridobljeno gradbeno dovoljenje za dostopni predor Ferden. Od konca leta 1998 do 2000 so bili dani v gradnjo vsi predvideni odseki predora in dostopne trase \xc5\xbeeleznice. Junija 2002 se je pri\xc4\x8dela vgradnja elektro-strojne in druge opreme. Leta 2004 se je za\xc4\x8dela po odsekih vgradnja vozne tehnike in tehnologija za nadzor in varnost prometa. Skupno je bilo polo\xc5\xbeenih 57 km tirov, 60 km nadzemnih vodov in ozemljitev, 1390 kilometrov kablov in 133 video kamer. 3200 javljalnikov po\xc5\xbeara je priklju\xc4\x8denih v 20 po\xc5\xbearnih centralah, 420 ro\xc4\x8dnih gasilnih aparatov in 110 avtomatskih skrbi za po\xc5\xbearno varnost. _NEWLINE_Med gradnjo je v nesre\xc4\x8dah pri delu umrlo 5 ljudi.\n_START_SECTION_\nZagon\n_START_PARAGRAPH_\nPrva lokomotiva, \xc5\xa1lo je za testno vo\xc5\xbenjo je iz ju\xc5\xbene strani zapeljala 6. maja 2006. 6. junija je bila prva elektri\xc4\x8dna testna vo\xc5\xbenja. 1. decembra je bil predor predan v promet po celotni dol\xc5\xbeini \xc5\xa1e vedno za testne vo\xc5\xbenje. 16. decembra 2006 ob 00:30 uri je ICE -S pri licenciranju dosegel hitrost 281 km / h. 14. junija 2007 je zvezni uradi izdal uporabno dovoljenje za transport._NEWLINE_Med 16. junijem in 8. decembrom 2007 je bil predor odprt za tovorni promet. V \xc4\x8dasu testiranja je skozi predor peljalo okoli 6500 vlakov, plus pribli\xc5\xbeno 2500 testnih._NEWLINE_7. December 2007 je zvezni urad za promet izdal dovoljenje za polno obratovanje predora. Vlaki so vozili z najve\xc4\x8djo hitrostjo 200 kilometrov na uro. Od konca leta 2008 dalje pa lahko vlaki v predoru vozijo z najve\xc4\x8djo hitrostjo 250 kilometrov na uro.\n_START_SECTION_\nKoncept re\xc5\xa1evanja\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju obeh cevi predora je bila zgrajena postaja na pomo\xc4\x8d potnikom v izrednih razmerah. Na 473 m dolgi platformi lahko potniki izstopijo in gredo skozi \xc5\xa1est izhodov v predor za pobeg. Poseben sistem prezra\xc4\x8devanja lahko injicira 400 kubi\xc4\x8dnih metrov zraka na sekundo v primeru po\xc5\xbeara in sesa 500 m\xc2\xb3/s dima v 380 m prezra\xc4\x8devalnega ja\xc5\xa1ka. V to\xc4\x8dki Mitholz je operacijska postajo, ki se lahko uporabi v nujnih primerih tudi za evakuacijo vlakov. V Frutigenu je zgrajen center za nadzor in intervencije, v Brigu pa je tudi \xc5\xa1e star intervencijski center._NEWLINE_Na\xc4\x8drt re\xc5\xa1evanja predvideva, da se vlaki v sili ustavijo na intervencijskih postajah zunaj predora. \xc4\x8ce to ni mogo\xc4\x8de, se lahko potniki po pre\xc4\x8dnih povezavah med cevema, ki so na vsakih 330 m umaknejo v vzporedno cev. V primeru nezgode v predoru se po evakuaciji potnikov intervencijski center Frutigen lahko pretvori v postajo medicinske pomo\xc4\x8di. Gasilske intervencijske skupine dose\xc5\xbeejo lokacijo po\xc5\xbeara v 45 minutah.\n_START_SECTION_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danje tople vode\n_START_PARAGRAPH_\nPri vrtanju predora so naleteli na izvire, ki so bruhali po 70 litrov tople vode (18 \xc2\xbaC) na sekundo. Ker je bila pretopla, da bi jo spustili v bli\xc5\xbenjo reko, saj bi ogrozila \xc5\xbeivalstvo in rastlinstvo v njej, se je \xc5\xbeena glavnega in\xc5\xbeenirja Petra Hufschmieda, po rodu Rusinja domislila, da bi toplo vodo izkoristili za ureditev ribje farme Tropenhaus Frutigen. Prve jesetre, kupljene v Franciji in na Mad\xc5\xbearskem, so v Frutigen za\xc4\x8deli gojiti \xc5\xbee leta 2005, prvi \xc5\xa1vicarski kaviar pa so lahko poskusili leta 2011. Danes v toplih bazenih plava okoli 35.000 sibirskih jesetrov. V nadaljevanje bi radi dosegli populacijo 60.000 jesetrov in pridobili kar tri tone kaviarja na leto. V Tropenhaus Frutigen gojijo tudi eksoti\xc4\x8dno sadje in imajo tropski rastlinjak.'