b'\n_START_ARTICLE_\nDiego de Almagro\n_START_SECTION_\nPrva leta\n_START_PARAGRAPH_\nDiego je bil rojen kot nezakonski sin Juana de Montenegra in Elvire Guti\xc3\xa9rrez. Star\xc5\xa1a sta se raz\xc5\xa1la \xc5\xbee v \xc4\x8dasu materine nose\xc4\x8dnosti in Elvirina dru\xc5\xbeina je vse do rojstva prikrivala nose\xc4\x8dnost, nato pa so, da bi ohranili njeno \xc4\x8dast, malega Diega vzgajali v bli\xc5\xbenji vasi Bo\xc3\xb1ales in zatem v Aldei del Rey. Od \xc4\x8detrtega leta starosti ga je pou\xc4\x8deval stric Hern\xc3\xa1n Guti\xc3\xa9rrez._NEWLINE_Ker je stric slabo ravnal z njim, je pri 15 letih pobegnil od doma, \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d videl mater (ki je medtem imela novega mo\xc5\xbea), nato pa postal slu\xc5\xbeabnik Luisa de Polanca, enega izmed seviljskih \xc5\xbeupanov. V tem \xc4\x8dasu se je sprl z nekim drugim slu\xc5\xbeabnikom in ga hudo po\xc5\xa1kodoval. Da bi se izognil kazni, je pobegnil in se potikal po Andaluziji. Med tem je pri\xc5\xa1lo do odkritja Amerike in Diego se je prijavil v vojsko Pedrariasa D\xc3\xa1vile.\n_START_SECTION_\nPrihod v Ameriko\n_START_PARAGRAPH_\n30. junija 1514 se je odprava izkrcala v kraju Santa Mar\xc3\xada la Antigua del Dari\xc3\xa9n v dana\xc5\xa1nji Panami, kjer se je \xc5\xbee prej izkracalo nekaj konkvistadorjev, med njimi tudi Francisco Pizarro._NEWLINE_O Almagrovih prvih letih v Ameriki ni znanega veliko, razen da se je v letih 1514 in 1515 pridru\xc5\xbeil mornarjem pri ve\xc4\x8d odpravah, a se je vsaki\xc4\x8d vrnil v Dari\xc3\xa9n, kjer je nato dobil enkomiendo, si postavil hi\xc5\xa1o in \xc5\xbeivel od kmetijstva._NEWLINE_Novembra 1515 je na \xc4\x8delu odprave z 260 mo\xc5\xbemi ustanovil naselbino Villa del Acla, vendar je zaradi bolezni moral na\xc4\x8delovanje odpravi prepustiti Gasparju de Espinozi._NEWLINE_Espinoza je \xc5\xbee decembra istega leta krenil na 14-mese\xc4\x8dno odpravo. V tem \xc4\x8dasu se je Almagro spoprijateljil s Pizarrom in Hernandom de Luquejem, s katerimi je bil \xc4\x8dlan odprave, ter Vascom N\xc3\xba\xc3\xb1ezom de Balboo, ki je kot poveljnik Acle bil odgovoren za oskrbovanje Espinosove odprave._NEWLINE_Almagro je zatem sodeloval pri koloniziranju Panamskega zaliva, se znova pridru\xc5\xbeil Espinozovim odpravam, nato pa se je ustalil v novoustanovljenem mestu Panam\xc3\xa1, sodeloval pri programih njegove poselitve,ter upravljal svoje in Pizarrovo premo\xc5\xbeenje. V tem \xc4\x8dasu mu je doma\xc4\x8dinka Ana Martinez rodila prvega sina z imenom Mozo.\n_START_SECTION_\nOsvojitev Peruja\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta 1524 so Almagro, Pizarro in Luque dobili dovoljenje za raziskovanje in osvajanje ozemelj ju\xc5\xbeno od Paname. Almagro je ostal v Panami in skrbel za nova\xc4\x8denje vojakov in oskrbovanje odprave. Pizarro je medtem odkrival Inkovski imperij v dana\xc5\xa1njem Peruju. Ko je leta 1532 v bitki v Cajamarci premagal inkovskega kralja Atahualpo, je spo\xc4\x8detka skupaj z Almagrom ustanavljal nove naselbine in s tem utrjeval \xc5\xa1pansko oblast. Pizarro je Almagra poslal osvojit severnoinkovsko mesto Quito. Sebasti\xc3\xa1n de Belalc\xc3\xa1zar, ki je brez Pizarrovega privoljenja od\xc5\xa1el na to odpravo \xc5\xbee prej, je bil pri\xc4\x8da, kako je inkovski general Rumi\xc3\xb1ahui dal uni\xc4\x8diti mesto in neznanokam skriti zlato, tako da ga \xc5\xa0panci niso nikoli na\xc5\xa1li. Tam bi se Pizarrove \xc4\x8dete skorajda spopadle z odpravo Pedra de Alvarada, ki so ga iz Mehike govorice o bajeslovnem inkovskem bogastvu privabile v Peru. Na koncu je spor re\xc5\xa1il Pizarro, ki je Alvaradu pla\xc4\x8dal bogato pla\xc4\x8dilo, da je zapustil Ju\xc5\xbeno Ameriko._NEWLINE_Almagro je zato avgusta 1534, da bi obnovil Pizarrovo zaupanje, na pogori\xc5\xa1\xc4\x8du Quita ustanovil mesto San Francisco de Quito, \xc5\xa1tiri mesece kasneje pa je na severu dana\xc5\xa1njega Peruja ustanovil \xc5\xa1e eno mesto in ga po Pizarrovem rojstnem kraju poimenoval Villa Trujillo.\n_START_SECTION_\nPrekinitev s Pizarrom\n_START_PARAGRAPH_\nDo prvih zamer s Pizarrom je pri\xc4\x8delo prihajati leta 1533, ko sta osvojila Cuzco, Pizarro pa si je prisvojil ve\xc4\x8dji del bogastva in nagrad. \xc4\x8ceprav je Almagro obogatel, razko\xc5\xa1no \xc5\xbeivel v Cuzcu in pridobil plemi\xc5\xa1ki naziv, ga je vleklo \xc5\xa1e dlje proti jugu, kjer naj bi se po pripovedovanju staroselcev nahajale ogromne koli\xc4\x8dine zlata. Zato je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa in denarja porabil za opremljanje 500 mo\xc5\xbe, ki so se pripravljali za pot proti jugu._NEWLINE_Leta 1534 je \xc5\xa1panski dvor razdelil Peru na dva dela. Severnej\xc5\xa1i del med 1\xc2\xb0 in 14\xc2\xb0 ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine, poimenovan Nueva Castilla, je pripadel Pizarru, ju\xc5\xbeni del med 14\xc2\xb0 in 25\xc2\xb0, poimenovan Nuevo Toledo, pa je pripadel Almagru, ki se je iz Cuzca, katerega guvernerstvo so mu poverili \xc5\xbee prej, nemudoma lotil zadnjih priprav na novo ekspedicijo.\n_START_SECTION_\nOdkritje \xc4\x8cila\n_START_PARAGRAPH_\nZa pot je Almagro zbral 500 vojakov iz Lime in Cuzca, okoli 100 afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev in \xc5\xa1e pribli\xc5\xbeno 10.000 Indijancev. Vse skupaj naj bi stalo milijon in pol kastiljskih pesov. Pred odhodom se je povezal z Inki, da bi mu svetovali pri pripravi poti. Nato je poslal predhodnico pod vodstvom Juana de Saavedro, da bi pripravila opori\xc5\xa1\xc4\x8de s skladi\xc5\xa1\xc4\x8dem zalog in zajetimi doma\xc4\x8dini, ki bi slu\xc5\xbeili kot su\xc5\xbenji._NEWLINE_3. julija 1535 so zapustili Cuzco. Pre\xc4\x8dkali so bolivijsko gorovje in jezero Titicaca ter pri\xc5\xa1li do reke Desaguadero, kjer so postavili opori\xc5\xa1\xc4\x8de Tupiza. Naslednji postanek je bil v taboru Chicoana, zatem pa so se obrnili proti jugovzhodu in pre\xc4\x8dkali Ande, kjer je na vi\xc5\xa1ini 4.000 metrov zaradi mraza, lakote in utrujenosti umrlo veliko mo\xc5\xbe, predvsem su\xc5\xbenjev, ki niso bili vajeni teh razmer._NEWLINE_Zaradi tega je Almagro oposlal skupino naprej, da bi med staroselci na\xc5\xa1li pomo\xc4\x8d. Prispeli so v dolino reke Copiap\xc3\xb3 in tam naleteli na \xc5\xa0panca Gonzala Calva Barrientosa, ki ga je Pizarro izgnal zaradi domnevnih kraj dragocenosti iz inkovske odkupnine in se je spoprijateljil z doma\xc4\x8dini. Tam je Almagro razglasil \xc4\x8cile za kraljevo posest._NEWLINE_Nadaljeval je z raziskovanjem doline reke Aconcagua, kjer so ga doma\xc4\x8dini sprejeli prijateljsko. Na\xc4\x8drte mu je skorajda prekri\xc5\xbeal tolma\xc4\x8d Felipillo, ki je \xc5\xbee prej tolma\xc4\x8dil pogajanja med Pizarrom in Atahualpo. Ta je posku\xc5\xa1al doma\xc4\x8dine prepri\xc4\x8dati k uporu, do katerega pa ni pri\xc5\xa1lo._NEWLINE_Almagro je nato na nadaljnje raziskave poslal 70 mo\xc5\xbe z Gom\xc3\xa9zom de Alvaradom na \xc4\x8delu. Ti so, brez da bi naleteli na omembe vreden odpor, prispeli do rek \xc3\x91uble in Itata in se v reinhuel\xc3\xa9nski bitki spopadli z Mapu\xc4\x8di in se nato vrnili._NEWLINE_Slabe novice, ki jih je prinesel Alvarado, spoznanje, da so bile govorice o domnevnem zlatu in bogatih mestih neresni\xc4\x8dne, in krute zimske razmere so Almagra prepri\xc4\x8dale, da je odpravo razglasil za popoln neuspeh. Sprva je nameraval stalno ostati v severnem \xc4\x8cilu in ustanoviti vsaj kak\xc5\xa1no mesto, ki bi ga poveril svojemu sinu Mozu. Vendar so ga vojaki prisilili, da se je septembra 1536 vrnil v Peru. Pred odhodom je dal opusto\xc5\xa1iti ozemlje svojih gostiteljev in jih zasu\xc5\xbenjil, da so nosili njihovo imetje vse do Peruja.\n_START_SECTION_\nVrnitev v Peru\n_START_PARAGRAPH_\nPo napornem pre\xc4\x8dkanju Atacame je Almagrova odprava leta 1537 prispela v Cuzco z namenom, da si ga dokon\xc4\x8dno prisvoji in s tem zagotovi dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino za svojega sina. Leto pred vrnitvijo je inkovski vladar Manco za kratek \xc4\x8das ponovno osvojil Cuzco in mo\xc4\x8dno omajal \xc5\xa1pansko oblast v Sveti dolini. Almagro ga je povabil, da se v zameno za amnestijo pri \xc5\xa1panskih oblasteh, \xc4\x8de se mu pridru\xc5\xbei. Do zavezni\xc5\xa1tva sicer ni pri\xc5\xa1lo, so pa Almagrovi vojaki uspeli osvojili Cuzco, ker je glavnina vojske Hern\xc3\xa1nda Pizarra v Andih iskala Manca. Ko se je vrnila v mesto, jo je Almagrova vojska hitro premagala ter zajela Pizarrova brata Hern\xc3\xa1nda in Gonzala. Francisco Pizarro je poslal vojsko pod poveljstvom Alonsa de Alvarada, da bi re\xc5\xa1ila njegova brata. 12. julija 1537 jo je Almagro v bitki pri Abancayu premagal. Gonzalo Pizarro in Alvarado sta pozneje uspela pobegniti iz zapora, Almagro pa se je s Franciscom Pizarrom uspel dogovoriti, da bo v zameno za izpustitev Hern\xc3\xa1nda Pizarra dobil upravljanje Cuzca._NEWLINE_Pizarro, ki se v resnici nikoli ni nameraval odpovedati Cuzcu, si je s tem kupil \xc4\x8das, da je svojo armado usposobil za odlo\xc4\x8dilni boj. Prilo\xc5\xbenost se je ponudila, ko je Almagro zbolel. Aprila 1538 je bil pora\xc5\xbeen in zajet v bitki pri Las Salinasu. Hern\xc3\xa1ndo Pizarro ga je poni\xc5\xbeeval in zavrnil njegovo pro\xc5\xa1njo za \xc5\xbeivljenje in posredovanje sporo\xc4\x8dila \xc5\xa1panskemu kralju. Slednji\xc4\x8d je bil Almagro obsojen na smrt in 8. julija 1538 so ga obglavili in njegovo truplo razstavili na glavnem trgu (Plaza de Armas) v Cuzcu. Zvesta slu\xc5\xbeabnica Margarita je nato prevzela truplo in ga pokopala pod mestno cerkvijo La Merced._NEWLINE_Almagrov sin Diego de Almagro mlaj\xc5\xa1i z vzdevkom Mozo (fant) je 26. junija 1541 umoril Pizarra in s tem ma\xc5\xa1\xc4\x8deval o\xc4\x8detovo smrt.'