b'\n_START_ARTICLE_\nBioakustika\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek \xc5\xbee dolgo uporablja zvoke, ki jih proizvajajo \xc5\xbeivali, za njihovo prepoznavanje in iskanje. Za za\xc4\x8detnika sodobne bioakustike pa velja slovenski biolog Ivan Regen, ki je v za\xc4\x8detku prej\xc5\xa1njega stoletja pri\xc4\x8del uporabljati zvo\xc4\x8dne naprave za preu\xc4\x8devanje z zvokom povezanega vedenja \xc5\xbeivali. Leta 1925 je uporabil cvr\xc4\x8dalo, napravo za stridulacijo, s katerim je opona\xc5\xa1al zvok \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in vzpostavil duet z njo. Kasneje je z mikrofonom posnel ogla\xc5\xa1anje murna in ga predvajal samicam, ki so nato namesto proti samcu lezle v zvo\xc4\x8dnik.\n_START_SECTION_\nMetode v bioakustiki\n_START_PARAGRAPH_\nEna od poglavitnih metod v bioakustiki je \xc5\xa1e vedno opazovanje. Ker so nevrofiziolo\xc5\xa1ki procesi, ki sodelujejo pri produkciji, zaznavi in interpretaciji zvoka pri \xc5\xbeivalih v veliki meri \xc5\xa1e neznanka, opazujemo njihovo vedenje ter same zvo\xc4\x8dne signale kot indikatorje, na podlagi katerih sklepamo o teh procesih.\n_START_SECTION_\nZvo\xc4\x8dni signali\n_START_PARAGRAPH_\nNajenostavnej\xc5\xa1a metoda registracije \xc5\xbeivalskih zvokov je poslu\xc5\xa1anje. Izku\xc5\xa1en poslu\xc5\xa1alec lahko na podlagi zvokov, ki jih sli\xc5\xa1i v naravi, prepozna vrsto, lokacijo in nekatere lastnosti \xc5\xbeivali, ki se ogla\xc5\xa1a (starost, zdravstveno stanje,...)._NEWLINE_Pri sistemati\xc4\x8dnem prou\xc4\x8devanju \xc5\xbeivalskih zvokov pa se pogosto poslu\xc5\xbeujemo tudi snemanja z elektronskimi napravami. Zaradi zelo \xc5\xa1irokega razpona frekvenc in raznolikosti medijev, po katerih se prena\xc5\xa1ajo, poleg klasi\xc4\x8dnega mikrofona uporabljamo tudi bolj specializirane naprave, kot so podvodni mikrofon za zvoke, ki se prena\xc5\xa1ajo po vodi, ultrazvo\xc4\x8dni detektor za zvoke zelo visokih frekvenc ali laserski vibrometer za vibracije, ki se prena\xc5\xa1ajo po podlagi. V zadnjih dvajsetih letih se je uveljavila uporaba ra\xc4\x8dunalnikov za shranjevanje in analizo posnetih zvokov. Posnete zvoke pretvorimo v digitalno obliko. Nato lahko z uporabo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih programov, namenjenih obdelavi zvoka, opisujemo in razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo signale po njihovih fizikalnih lastnostih, kot so frekvenca, dol\xc5\xbeina in jakost._NEWLINE_Pomemben pripomo\xc4\x8dek pri sistemati\xc4\x8dnem pristopu do \xc5\xbeivalskega ogla\xc5\xa1anja so zbirke \xc5\xbeivalskih zvokov, ki jih vzdr\xc5\xbeujejo prirodoslovni muzeji in podobne in\xc5\xa1titucije.\n_START_SECTION_\nProdukcija zvoka\n_START_PARAGRAPH_\nLastnosti zvo\xc4\x8dnih signalov, ki jih proizvajajo \xc5\xbeivali, so tesno povezane z zgradbo organov in fizikalnimi lastnostmi medija, skozi katerega se prena\xc5\xa1ajo. Bioakustika prou\xc4\x8duje anatomsko zgradbo teh organov in njihovo delovanje pri proizvajanju zvoka. To vklju\xc4\x8duje opisovanje oblike, delovanja udele\xc5\xbeenih mi\xc5\xa1ic in zgradbe ter aktivnosti udele\xc5\xbeenih \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih mre\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nZaznavanje zvo\xc4\x8dnih signalov in odzivanje nanje\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri produkciji zvoka, bioakustika preu\xc4\x8duje zgradbo in delovanje organov za zaznavanje. Tudi zgradba teh organov je tesno povezana s fizikalnimi lastnostmi ustreznih signalov. Na nivoju \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema preu\xc4\x8duje bioakustika kodiranje signalov z \xc5\xbeiv\xc4\x8dnimi impulzi (akcijskimi potenciali) in zgradbo \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih mre\xc5\xbe, ki sodelujejo pri obdelavi, prepoznavi signalov in odgovoru nanje._NEWLINE_Z opazovanjem vedenjskih odzivov \xc5\xbeivali na zvo\xc4\x8dne signale pa lahko sklepamo o udele\xc5\xbeenih mehanizmih tudi brez uporabe kompleksnih eksperimentalnih tehnik, ki so potrebne pri nevrofiziolo\xc5\xa1kih poskusih. Eden takih odzivov je fonotaksija - usmerjeno gibanje proti viru signala. Ko se za\xc4\x8dne \xc5\xbeival premikati proti viru, vemo, da je signal zaznala in prepoznala. Z uporabo to\xc4\x8dno definiranih signalov, kakr\xc5\xa1ne lahko ustvarimo z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kimi programi, lahko v kontroliranih poskusih dobimo podatke o ob\xc4\x8dutljivosti slu\xc5\xa1nega aparata, sposobnosti filtriranja \xc5\xa1uma ipd.\n_START_SECTION_\nOcena biomase\n_START_PARAGRAPH_\nPri ocenjevanju biomase z bioakusti\xc4\x8dnimi metodami uporabljamo sonar za zaznavanje prisotnosti rib in drugih morskih organizmov. Zvok, ki potuje skozi vodo, se odbije od objektov (npr. rib), ki imajo razli\xc4\x8dno gostoto od medija. Odboji, ki jih zaznava sonar, nam dajo podatke o njihovi velikosti, lokaciji in \xc5\xa1tevilu. Sonar nam omogo\xc4\x8da ponovljivo in neinvazivno metodo zbiranja teh podatkov. \xc4\x8ceprav obstaja mnogo lahko dostopnih \xc2\xbbiskalcev rib\xc2\xab, pa za kvantitativno analizo potrebujemo kalibrirane merilne naprave z visokim razmerjem signal-\xc5\xa1um.\n_START_SECTION_\nOgla\xc5\xa1anje \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nZvo\xc4\x8dni signali \xc5\xbeivali, ki sodijo v okvir bioakusti\xc4\x8dnih raziskav, obsegajo \xc5\xa1irok razpon frekvenc in medijev ter pogosto niso \xc2\xbbzvok\xc2\xab\xc2\xa0v o\xc5\xbejem pomenu besede, torej nihanje zra\xc4\x8dnih delcev, ki ga lahko zazna \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko uho. Tako se na primer kobilice cvr\xc4\x8dalke, ki \xc5\xbeivijo v de\xc5\xbeevnih gozdovih, sporazumevajo z zvoki frekvenc, ki presegajo 100 kHz, torej dale\xc4\x8d v ultrazvo\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju. Ni\xc5\xbeje, a \xc5\xa1e vedno v ultrazvo\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju, so zvoki, ki jih za eholokacijo uporabljajo netopirji. Na drugi strani spektra so vibracije izjemno nizkih frekvenc, ki jih \xc5\xbeivali pogosto ne zaznavajo specifi\xc4\x8dno s slu\xc5\xa1nimi organi, temve\xc4\x8d s tipalnimi (npr. \xc4\x8dutilne dlake pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah). Sloni tako proizvajajo zvoke, katerih glavna komponenta je pri frekvencah okoli 15\xc2\xa0Hz, ve\xc4\x8dina skupin \xc5\xbeu\xc5\xbeelk pa se sporazumeva z nizkofrekven\xc4\x8dnimi vibracijami podlage. Za bioakustiki sorodno podro\xc4\x8dje, ki se ukvarja z vibracijsko komunikacijo, se zdaj uveljavlja ime biotremologija._NEWLINE_Seveda pa velik del ogla\xc5\xa1anja \xc5\xbeivali pade tudi v obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dutljivosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega u\xc5\xa1esa, 50\xe2\x80\x9315.000\xc2\xa0Hz. Tako kot so raznoliki signali in mediji, po katerih se prena\xc5\xa1ajo, so raznoliki tudi mehanizmi za njihovo produkcijo ter zaznavo.'