b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Majar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMajar se je rodil v dru\xc5\xbeini revnega kroja\xc4\x8da. Doma\xc4\x8di kraj je imel na Majarjevo ideologijo veliko vpliva zato se je pogosto podpisoval s psevdonimom Ziljski. Ko je imel Majar osem let ga je o\xc4\x8de nau\xc4\x8dil brati v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, pri devetih letih pa \xc5\xa1e v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Tri leta je obiskoval \xc5\xa1olo v \xc5\xa0t. \xc5\xa0tefanu, nato pa je z dvanajstim letom vstopil v celov\xc5\xa1ko normalko. Zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine bi moral Majar \xc5\xa1tudij opustiti, a mu je denarno podporo ponudil kanonik Biceling. S prejemanjem denarne podpore duhovnika se je obvezal, da bo postal duhovnik. Leta 1831 je kon\xc4\x8dal gimnazijo v Celovcu in 1833 \xc5\xa1e licej v Gradcu. Po kon\xc4\x8danem liceju je nadaljeval \xc5\xa1olanje v celov\xc5\xa1kem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du. Prvo slu\xc5\xbebo je dobil kot ekspeditor v Celovcu. Nato je kot kaplan deloval v Ro\xc5\xbeeku in \xc5\xbdabnicah in leta 1843 dobil zanj zelo pomembno mesto stolnega kaplana v Celovcu, kjer je ostal do leta 1848. Zaradi aktivne nacionalno-politi\xc4\x8dne dejavnosti je nem\xc5\xa1ka duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina zahtevala pri \xc5\xa1kofu, da Majarja premesti iz Celovca in tako je bil 1848 leta preme\xc5\xa1\xc4\x8den na Sv. Vi\xc5\xa1arje. V treh letih so ga preme\xc5\xa1\xc4\x8dali po \xc5\xa1tevilnih, po ve\xc4\x8dini nem\xc5\xa1kih \xc5\xbeupnijah in ga leta 1851 namestili kot \xc5\xbeupnijskega upravitelja gorjanske \xc5\xbeupnije v Gorjah na Zilji. Tu je bil povsem odtrgan od politi\xc4\x8dnega dogajanja in nanj ni imel bistvenega vpliva._NEWLINE_V \xc4\x8dasu po revoluciji se je Majar za\xc4\x8del zanimati za Rusijo. Da bi navezal stike se je leta 1867 udele\xc5\xbeil moskovske narodopisne razstave. Na razstavo je poslal ziljske no\xc5\xa1e, skrinje in druge predmete, risbe in opise, tako da je bila slovenska svatba najbolj\xc5\xa1a predstavitev v tem delu razstave. Na\xc4\x8drtoval je celo selitev v Rusijo, saj naj bi tam postal profesor. Toda pogajanja se niso dobro kon\xc4\x8dala in pred smrtjo se je leta 1883 preselil v Prago. Tam se je izogibal stikov in kmalu postal povsem osamljen. Njegova osamljenost je bila povezana z njegovim strahom, da bi zbudil pozornost pri oblasteh. Toda njegov strah je imel zadnja leta \xc5\xbee poteze preganjavice. Njegov vid je hitro pe\xc5\xa1al in tako je povsem ubobo\xc5\xbean in osamljen, ter skoraj popolnoma slep 31. julija 1892 v Pragi umrl. Pokopan je na ol\xc5\xa1anskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nNacionalno-politi\xc4\x8dna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta \xc5\xa1olanja v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du so imela velik vpliv na oblikovanje Majarjeve identitete. Na Majarja je vplival predvsem njegov u\xc4\x8ditelj Anton Martin Slom\xc5\xa1ek._NEWLINE_V predrevolucijskih letih je Majar obiskoval \xc5\xa1tevilne slovenske vasi in zbiral slovenske ljudske pesmi in pripovedke. Te je leta 1869 izro\xc4\x8dil Slovenski matici. Majarjeva navdu\xc5\xa1enost za ljudsko gradivo pa je bila tesno povezana s prebujanjem narodne zavesti. Pisal je potopisne, etnolo\xc5\xa1ke, slovensko in slovansko spodbudne \xc4\x8dlanke. Leta 1846 je izdal Pesmarico cerkveno, 1867 Slovnico rusko za Slovence in 1885 knjigo Sveta brata Ciril in Metod, slovanska apostola. V svojih rosnih letih politi\xc4\x8dnega delovanja se je Matija Majar navdu\xc5\xa1eval za ilirizem. Velik vpliv nanj je imel v tem \xc4\x8dasu Stanko Vraz. Toda kljub temu, da je bil Majar odlo\xc4\x8den prista\xc5\xa1 ilirizma, ni nikoli zagovarjal brezpogojnega sprejema hrva\xc5\xa1kega jezika in hrva\xc5\xa1ke kulture, kakor so si za to prizadevali hrva\xc5\xa1ki ilirci. Po Majarjevem mi\xc5\xa1ljenju naj bi knji\xc5\xbeni jezik postalo nare\xc4\x8dje prebivalstva, ki \xc5\xbeivi med Ljubljano in Reko, se pravi nare\xc4\x8dje na prehodu iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino. Toda ilirizem ni bil kon\xc4\x8dni cilj Majarja, bil je zgolj predhodna stopnja. Majar je \xc5\xbeelel ustvariti vseslovanski jezik, zato se je \xc5\xbee pred letom 1848 posku\xc5\xa1al povezati z nekaterimi \xc4\x8de\xc5\xa1kimi in ruskimi narodnjaki. Proti koncu leta 1847 je napisal in oddal v cenzuro svojo knjigo Pravila, kako izobra\xc5\xbeevati ilirsko nare\xc4\x8dje i u ob\xc4\x8de slovenski jezik. Toda v vsej njegovi dejavnosti ilirizem do leta 1848 ni imel prevladujo\xc4\x8dega polo\xc5\xbeaja. Glavno vlogo je igrala njegova prosvetna dejavnost: zapisovanje ljudske ustvarjalnosti, boj za slovensko \xc5\xa1olo in boj za uvedbo slovenskega pravopisa._NEWLINE_Revolucija 1848 je Majarju omogo\xc4\x8dila, da je prvikrat odkrito izpovedal svoje nacionalne nazore, ki jih je prej mogel skrivati zaradi pritiska Metternichovega re\xc5\xbeima. Majar je prvi izmed Slovencev razkril svoj program v tisku. \xc5\xbde 17. marca 1848, to je tisti dan, ko je pri\xc5\xa1la v Celovec novica o revoluciji na Dunaju, je napisal svoj znameniti \xc4\x8dlanek\xc2\xa0\xc2\xbbKaj Slovenci terjamo?\xc2\xab. \xc4\x8clanek je objavil 29. marca v \xc4\x8dasopisu Kmetijske in rokodelske novice. V tem \xc4\x8dlanku je Majar prvi postavil osnovne zahteve slovenskega nacionalnega gibanja: uvedba sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa1ole in urade ter zdru\xc5\xbeenje slovenskih de\xc5\xbeel v eno celoto. Majar je tako ve\xc4\x8dino svoje mo\xc4\x8di usmeril v boj za Zedinjeno Slovenijo. 26. decembra 1848 je v \xc4\x8dasopisu Slovenija predstavil na\xc4\x8drt o preureditvi monarhije v zvezno dr\xc5\xbeavo narodov. Revolucija leta 1848 predstavlja vrh nacionalno-politi\xc4\x8dnega delovanja Matije Majarja._NEWLINE_Po padcu revolucije se je pove\xc4\x8dalo Majarjevo zanimanje za Rusijo. Napisal je rusko slovnico za Slovence, prvo v Sloveniji. V sedemdesetih letih si je Majar zamislil izdajanje \xc4\x8dasopisa Slavjan, pri \xc4\x8demer je na za\xc4\x8detku ra\xc4\x8dunal na mo\xc5\xbenost njegovega izdajanja tudi v Rusiji, kamor naj bi se preselil. Namen Majarjevega \xc4\x8dasopisa Slavjan, ki je izhajal v letih od 1873 do 1875, je bil ustvaritev vseslovanskega jezika in strnitev slovanskih izobra\xc5\xbeencev okrog \xc4\x8dasopisa. Prenehanje delovanja Slavjana je Majarja mo\xc4\x8dno prizadelo in popustil je v svoji aktivni publicisti\xc4\x8dni aktivnosti. Leta 1885 je tako iz\xc5\xa1lo njegovo zadnje delo Sveta brata Ciril in Metod, slovanska apostola.'