b'\n_START_ARTICLE_\nKro\xc5\xbeenje\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc3\xb3\xc5\xbeenje je poseben primer krivega gibanja, pri katerem se telo giblje po kro\xc5\xbenici. Pravimo tudi, da je tir telesa kro\xc5\xbenica. Kro\xc5\xbeenje je vedno pospe\xc5\xa1eno, saj tudi pri enakomernem kro\xc5\xbeenju na telo ves \xc4\x8das deluje pospe\xc5\xa1ek v radialni smeri._NEWLINE_Kro\xc5\xbeenje je zgled centralnega gibanja. Gibanje opisuje veja mehanike, imenovana kinematika. V nebesni mehaniki se kro\xc5\xbeenje imenuje tudi revolucija.\n_START_SECTION_\nCentripetalna sila\n_START_PARAGRAPH_\nRadialni pospe\xc5\xa1ek pri kro\xc5\xbeenju je posledica delovanja centripetalne sile , ki le\xc5\xbei na zveznici osi\xc5\xa1\xc4\x8da in trenutne lege to\xc4\x8dke na kro\xc5\xbenici in je usmerjena proti osi\xc5\xa1\xc4\x8du. Skladno z drugim Newtonovim zakonom povezuje centripetalno silo in radialni pospe\xc5\xa1ek. Zveza:._NEWLINE_En obhod v eni sekundi pomeni ferkvenco enega Herca\n_START_SECTION_\nFormule\n_START_PARAGRAPH_\nkjer je  obodni \xc4\x8das, Ny pa gr\xc5\xa1ka \xc4\x8drka (glej tukaj)_NEWLINE_formuli sta enakovredni ker je frekvenca 1 obrat na \xc4\x8das obrata.'