b'\n_START_ARTICLE_\nVin\xc4\x8danska kultura\n_START_PARAGRAPH_\nVin\xc4\x8danska kultura, znana tudi kot turda\xc5\xa1ka kultura ali turda\xc5\xa1ko-vin\xc4\x8danska kultura, je neolitska arheolo\xc5\xa1ka kultura v srednji in jugovzhodni Evropi, datirana v obdobje 5700-4500 pr. n. \xc5\xa1t.. Imenovana je po svoji tipi\xc4\x8dni lokaciji Vin\xc4\x8da-Belo Brdo, velikem gru\xc4\x8dastem naselju, ki ga je odkril srbski arheolog Miloje Vasi\xc4\x87 leta 1908 in predstavlja materialne ostanke prazgodovinske dru\xc5\xbebe, ki se je odlikovala predvsem po svojem poselitvenem vzorcu in ritualnem vedenju. Kmetijsko tehnologijo, ki so jo v regijo vpeljali prvi\xc4\x8d v zgodnjem srednjem neolitiku, je vin\xc4\x8danska kultura razvijala \xc5\xa1e naprej, kar je omogo\xc4\x8dilo porast prebivalstva in izgradnjo nekaterih najve\xc4\x8djih naselij v prazgodovinski Evropi. Ta naselja so ohranila visoko stopnjo kulturne enotnosti skozi izmenjavo obrednih predmetov na ve\xc4\x8dje razdalje, vendar najbr\xc5\xbe niso bila politi\xc4\x8dno enotna. Za to kulturo so zna\xc4\x8dilni razli\xc4\x8dni slogi zoomorfnih in antropomorfnih figuric kot tudi vin\xc4\x8danski simboli, za katere nekateri domnevajo, da so zgodnja oblika proto-pisave. \xc4\x8ceprav jo obi\xc4\x8dajno ne \xc5\xa1tejejo kot del kalkolitske ali "bakrene dobe", ima Vin\xc4\x8danska kultura prve znane primere bakrene metalurgije._NEWLINE_"Tordo\xc5\xa1ko" kulturo je prva opisala mad\xc5\xbearska arheologinja Zs\xc3\xb3fia Torma. Imenovana je po vasi Turda\xc8\x99 (mad\xc5\xbearsko Tordos) v zahodni Romuniji, ki je bila v tistem \xc4\x8dasu del Ogrske._NEWLINE_Priobalni pas Donave v obmo\xc4\x8dju nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da Vin\xc4\x8da pri Beogradu, je razgla\xc5\xa1en kot arheolo\xc5\xa1ki park.\n_START_SECTION_\nGeografija in demografski podatki\n_START_PARAGRAPH_\nZ Vin\xc4\x8dansko kulturo naseljene regije jugovzhodne Evrope (tj. Balkan) ustrezata predvsem sodobna Srbija in Kosovo, pa tudi obmo\xc4\x8dja v Romuniji, Bolgariji, Bosni, \xc4\x8crni Gori, Makedoniji in Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Ta regija je bila poseljena s kmetijsko dru\xc5\xbebo \xc5\xbee v zgodnjem srednjem neolitiku, vendar je v vin\xc4\x8danskem obdobju trajnostne rasti prebivalstva vodila na raven neenakomerne poseljenosti glede velikosti in gostote, skupaj s predhodnimi prebivalci teh obmo\xc4\x8dij. Vin\xc4\x8danska naselja so precej ve\xc4\x8dja kot v kateri koli drugi takratni evropski kulturi. V nekaterih primerih presegajo tiso\xc4\x8dletje mlaj\xc5\xa1a mesta iz egejske in zgodnje bli\xc5\xbenje-vzhodne bronaste dobe. Eno od najve\xc4\x8djih mest je bilo Vin\xc4\x8da-Belo Brdo (predmestje sodobnega Beograda, Srbija), ki je obsegalo 29 ha in je imelo do 2500 ljudi._NEWLINE_Zgodnja vin\xc4\x8danska poselitvena gostota prebivalstva je bila 50-200 prebivalcev na hektar, v kasnej\xc5\xa1ih fazah pa je bilo obi\xc4\x8dajno povpre\xc4\x8dno 50-100 ljudi na hektar. Na lokaciji Divostin 4900-4650 pr. n. \xc5\xa1t. je bilo do 1028 hi\xc5\xa1 in maksimum velikosti populacije 8200, kar bi morda bilo najve\xc4\x8dje vin\xc4\x8dansko naselje. Drugo veliko mesto je bilo Stubline iz 4700 pr. n. \xc5\xa1t., ki je lahko \xc5\xa1telo do 4000 prebivalcev. Naselje Par\xc5\xa3a je morda imelo 1575 ljudi, ki so tam \xc5\xbeiveli isto\xc4\x8dasno.\n_START_SECTION_\nZaton\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji kasnej\xc5\xa1i fazi se je center premaknil iz Vin\xc4\x8de-Belo Brdo do Vr\xc5\xa1ca. Obsidijan in \xc5\xa1koljke rodu Spondylus, najdbe iz sodobne Mad\xc5\xbearske in Egejskega morja, so postale bolj pomembne kot vin\xc4\x8danske figurice. S\xc4\x8dasoma je omre\xc5\xbeje izgubilo povezanost in za\xc4\x8delo propadati. Verjetno je, da so bile po dveh tiso\xc4\x8dletjih intenzivnega kmetovanja gospodarske obremenitve, ki jih povzro\xc4\x8da zmanj\xc5\xa1evanje rodovitnosti tal, delno odgovorni za ta zaton._NEWLINE_Po Mariji Gimbutas je bila Vin\xc4\x8danska kultura, ki je zasedla Evropo v \xc4\x8dasu neolitika, relativno homogena, mirna in matrifokalna kultura. V skladu s to hipotezo se je v obdobju njenega zatona zgodil vdor bojevitih ljudstev proto-indo-evropskih plemen iz Pontsko-kaspijskih step.\n_START_SECTION_\nPre\xc5\xbeivljanje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina ljudi v vin\xc4\x8danskih naseljih je bila zaposlenih z zagotavljanjem hrane. Kmetijstvo, \xc5\xbeivinoreja in lov ter pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo, vsi so prispevali k prehrani rasto\xc4\x8dega vin\xc4\x8danskega prebivalstva. V primerjavi s prej\xc5\xa1njimi kulturami zgodnjega srednjega neolitika so se te prakse okrepile z ve\xc4\x8djo specializacijo na visoke donose \xc5\xbeit in na sekundarne proizvode doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, skladno z ve\xc4\x8djo gostoto prebivalstva._NEWLINE_Vin\xc4\x8dansko kmetijstvo je uvedlo pridelavo navadne p\xc5\xa1enice, ovsa in lanu v srednjo Evropo in bolj\xc5\xa1e izrabilo je\xc4\x8dmen kot prej\xc5\xa1nje kulture . Te novosti so pove\xc4\x8dale donos pridelka in omogo\xc4\x8dile izdelavo obla\xc4\x8dil, narejenih iz rastlinskih surovin kot tudi \xc5\xbeivalske proizvode (tj. usnje in volna). Obstajajo posredni dokazi, da so vin\xc4\x8danski kmetje uvedli plug, ki ga je vleklo govedo, kar je imelo velik vpliv na koli\xc4\x8dino \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega dela, potrebnega za kmetovanje, kot tudi omogo\xc4\x8dilo pripravo novih povr\xc5\xa1in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d za kmetovanje. Mnoga od najve\xc4\x8djih vin\xc4\x8danskih mest so zasedala obmo\xc4\x8dja, kjer prevladujejo vrste tal, ki zahtevajo oranje._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dja z manj\xc5\xa1im obdelovalnim potencialom so uporabljali z nomadskim pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvom, kjer so skupine iz ni\xc5\xbeinskih vasi vsako sezono preselile svojo \xc5\xbeivino na bli\xc5\xbenja gorska obmo\xc4\x8dja. V vin\xc4\x8danskih \xc4\x8dredah je bilo govedo bolj pomembno kot ovce in koze. V primerjavi s prej\xc5\xa1njimi kulturami so \xc5\xbeivino vedno bolj gojili zaradi mleka, usnja in kot delovno \xc5\xbeivino, namesto izklju\xc4\x8dno za meso. Sezonski premiki na gorska podro\xc4\x8dja so bili motivirani tudi zaradi izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja kamna in mineralnih virov. Kadar so bili ti \xc5\xa1e posebej bogati, so v planinah ustanovili stalne naselbine, ki so se mo\xc4\x8dneje zana\xc5\xa1ale na pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo kot vir pre\xc5\xbeivljanja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bili vse bolj osredoto\xc4\x8deni na doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali in rastline, je vin\xc4\x8dansko gospodarstvo za pre\xc5\xbeivljanje \xc5\xa1e vedno uporabljalo divje vire hrane. Lov na srnjad, divje pra\xc5\xa1i\xc4\x8de in tura, ribolov krapa in soma, nabiranje \xc5\xa1koljk, lov na divje koko\xc5\xa1i in spravilo divjih \xc5\xbeit, nabiranje gozdnih sade\xc5\xbeev in ore\xc5\xa1kov so sestavljali pomemben del prehrane na nekaterih vin\xc4\x8danskih predelih. So pa ti bili v manj\xc5\xa1ini; naselja so se vedno ustvarjala v povezavi s kmetijskimi ne pa divjimi viri hrane. Samonikli viri so bili po navadi premalo izkori\xc5\xa1\xc4\x8deni, razen \xc4\x8de je bilo obmo\xc4\x8dje nizko obdelovalno produktivno.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nNa splo\xc5\xa1no je bila obrtna proizvodnja v Vin\xc4\x8danskem omre\xc5\xbeju izvedena na ravni gospodinjstev; obstaja le malo dokazov za posamezne gospodarske specializacije. Kljub temu pa so nekateri vin\xc4\x8danski artefakti narejeni z veliko stopnjo tehni\xc4\x8dnega znanja. Dvostopenjska metoda je bila uporabljena za proizvodnjo keramike s poliranim ve\xc4\x8dbarvnim kon\xc4\x8dnim slojem, znana kot "\xc4\x8drnoslojno" in "mavri\xc4\x8dno posodje\'. V\xc4\x8dasih so uporabljali cinabarit in limonit v prahu za dekoracijo \xc5\xbegane gline. Na slog Vin\xc4\x8da obla\xc4\x8dil je mogo\xc4\x8de sklepati tudi iz figurin upodobljenih v tunikah z odprtim vratom in okra\xc5\xa1enimi krili. Blago je bilo stkano iz obeh: lana in volne (lan je postajal vse bolj pomemben v poznem vin\xc4\x8danskem obdobju), uporabljali pa so se tudi gumbi, narejeni iz lupine ali kamna._NEWLINE_Na vin\xc4\x8danski lokaciji Plo\xc4\x8dnik je nastal prvi primer bakrenega orodja na svetu. Vendar so ljudje v vin\xc4\x8danskem omre\xc5\xbeju prakticirali le zgodnjo in omejeno obliko metalurgije. Bakrove rude so kopali v velikem obsegu na mestih, kot je Rudna Glava, ampak le del je bil pretopljen in dodan v kovinske najdbe - in to so bili okraski in nakit, namesto funkcionalnega orodja, ki je bilo narejeno iz rezanega kamna, kosti in rogovja. Verjetno je, da je bila primarna uporaba izkopane rude v obliki prahu za lon\xc4\x8darstvo ali telesno dekoracijo._NEWLINE_Odkriti predmeti so danes razstavljeni v Narodnem muzeju v Beogradu, Muzeju mesta Beograd in Arheolo\xc5\xa1ki zbirki Filozofske fakultete v Beogradu.\n_START_SECTION_\nFigurine\n_START_PARAGRAPH_\nVin\xc4\x8danske antropomorfne in zoomorfne figurine, kot tudi prosopomorfni pokrovi in oltarji predstavljajo izjemne umetni\xc5\xa1ke predmete te kulture. Najpomembnej\xc5\xa1e med njimi so Gospa iz Vin\xc4\x8de, Hajd vaza in Vidovdanka. Poleg predmetov kultnega pomena, o stopnji razvitosti govorijo tudi vrezani znaki znani kot "vin\xc4\x8danska pisava". Predpostavke o njihovi vlogi so \xc5\xa1tevilne: da so oznake lastni\xc5\xa1tva, kavcija, piktogrami ali slikovna pisava, fonetska pisava in podobno...\n_START_SECTION_\nVidovdanka\n_START_PARAGRAPH_\nVidovdanka je antropomorfna figurina odkrita na dan svetega Vida (Vidovdan) leta 1930, po \xc4\x8demer je dobila ime. Predstavlja vrhunec neolitske figuralne plastike. Na\xc5\xa1li so jo na globini 6,2 m. Narejena je iz \xc5\xbegane gline, povr\xc5\xa1ina je polirana. To je \xc5\xbeenska figurina, brez izrazitih individualnih \xc4\x8drt. obraz je petoglat, z velikimi mandljastimi o\xc4\x8dmi in plasti\xc4\x8dnim nosom, kar je tipi\xc4\x8den primer vin\xc4\x8danske maske. Prisotni so ostanki rde\xc4\x8de barve._NEWLINE_Figurina je v Arheolo\xc5\xa1ki zbirki Filozofske fakultete.\n_START_SECTION_\nHajd vaza\n_START_PARAGRAPH_\nHajd vaza je bila odkrita v \xc4\x8dasu izkopavanj leta 1930 na globini 7,05 m. Visoka je 20,8 cm, dol\xc5\xbeina posode je 36 cm. To je posoda v obliki ptice, z zaprtimi krili, s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko glavo, petoglatim obrazom, na katerem so velike o\xc4\x8di in nos. Na glavi sta dve okroglasti izboklini. Vaza je spolirana in okra\xc5\xa1ena s kanelurami._NEWLINE_Vaza je v Arheolo\xc5\xa1ki zbirki Filozofske fakultete v Beogradu.'