b'\n_START_ARTICLE_\nPeter van de Kamp\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 je van de Kamp diplomiral na Univerzi v Utrechtu. Svojo pot kot astronom je za\xc4\x8del v Astronomskem laboratoriju v Groningnu pri van Rhijnu. V letu 1923 je s pomo\xc4\x8djo podpore Draperjevega sklada Nacionalne akademije znanosti ZDA (NAS) pri\xc5\xa1el v ZDA na McCormickov observatorij Univerze Virginije v Charlottesvilleu, Virginija. Tu je sodeloval s Samuelom Mitchellom pri njegovem obse\xc5\xbenem programu zvezdne paralakse in s Haroldom Aldenom pri dolgotrajnem zvezdnem projektu Lewisa Bossa._NEWLINE_Naslednje leto je van de Kamp od\xc5\xa1el na Lickov observatorij kot Kelloggov \xc5\xa1tipendist. Tu je junija 1925 na Univerzi Kalifornije v Berkeleyju doktoriral iz astronomije. _NEWLINE_Od leta 1937 je bil predstojnik Observatorija Sproul Kolid\xc5\xbea Swarthmore pri Filadelfiji, Pensilvanija. Leta 1942 je postal ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan. Najve\xc4\x8d se je ukvarjal z astrometrijo, paralakso in lastnih gibanjem zvezd. _NEWLINE_Pod njegovim vodstvom so astronomi na Observatoriju Sproul prvi\xc4\x8d opazili planete zunaj na\xc5\xa1ega Oson\xc4\x8dja. Leta 1943 je opazil majhne nepravilnosti v tiru ene od zvezd v sistemu 61 Laboda (Cygni). Ugotovili so, da obstaja tam \xc5\xa1e komponenta brez lastne svetlobe z osemkratno maso Jupitra. To naj bi bil planet. Leta 1960 so odkrili planet pribli\xc5\xbeno enake velikosti okoli majhne zvezde Lalande 21185. Podobne nepravilnosti so leta 1963 na\xc5\xa1li za Barnardovo zvezdo, ki jih povzro\xc4\x8da planet z maso ena in pol Jupitrove, in tudi za druge zvezde. Izredno te\xc5\xbeke opazovalne razmere so vpra\xc5\xa1ljive pri van de Kampovi trditvi, da so bili to prvi planetni sistemi zunaj na\xc5\xa1ega. Barnardova zvezda je nam druga najbli\xc5\xbeja zvezda, oddaljena 5,96 svetlobnih let, Lalande 21185 peta, 8,29 sv. l. in 61 Laboda petnajsta najbli\xc5\xbeja, 11,40 sv. l. Zdi se zelo verjetno, da obstajajo samo v na\xc5\xa1i neposredni bli\xc5\xbeini trije plantni sistemi. Bolj verjetno je, da so planetni sistemi v Vesolju razmeroma pogosti, kot dokazujejo nekatere teorije o nastanku zvezd, npr. von Weizs\xc3\xa4ckerjeva. Potrditev prvega zunajoson\xc4\x8dnega planeta je pri\xc5\xa1la leta 2003 pri dvozvezdju Alrai (\xce\xb3 Kefeja (Cephei)).'