b'\n_START_ARTICLE_\nJames Joyce\n_START_SECTION_\n1882\xe2\x80\x931904: Dublin\n_START_PARAGRAPH_\nJames se je rodil o\xc4\x8detu Johnu Stanislausu Joyceu in Mary Jane \xc2\xbbMay\xc2\xab\xc2\xa0Murray v predmestju Dublina, imenovanemu Rathgar. Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil v cerkvi Sv. Jo\xc5\xbeefa v Terenuru, 5. februarja istega leta._NEWLINE_Leta 1887 je o\xc4\x8de dobil slu\xc5\xbebo pri Dublin Corporation, kar je pomenilo, da se je dru\xc5\xbeina preselila v mestece Bray, ki je 19 km oddaljeno od Dublina. \xc5\xa0olanje je James za\xc4\x8del leta 1888 na Clongowes Wood College, jezuitski \xc5\xa1oli v Clanu, Grofija Kildare. Leta 1892 je moral \xc5\xa1olo zapustiti, ker o\xc4\x8de ni mogel ve\xc4\x8d pla\xc4\x8devati \xc5\xa1olnine. James se je nato nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xa1olal doma, nato pa na kratko \xc5\xa1e v \xc5\xa1oli O\'Connell, ki jo je vodila kr\xc5\xa1\xc4\x8danska bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina na North Richmond Streetu v Dublinu. Leta 1893 je bil nato sprejet na Belvedere College.Nanj je mo\xc4\x8dno vplivala filozofija Toma\xc5\xbea Akvinskega._NEWLINE_Leta 1904 je spoznal Noro Barnacle, mlado slu\xc5\xbekinjo iz Galwaya. 16. junija 1904 sta \xc5\xa1la na prvi zmenek, datum, katerega je Joyce kasneje uporabil v Uliksesu (kot "Bloomsday")._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je imel Joyce \xc5\xbee probleme z alkoholizmom. Med enim od popivanj se je v St Stephen\'s Greenu stepel z nekim mo\xc5\xa1kim. Po pretepu ga je domov pospremil o\xc4\x8detov znanec, Alfred H. Hunter, ki naj bi bil Jud z nezvesto \xc5\xbeeno, ki ga je Joyce kasneje upodobil v liku Leopolda Blooma, glavnega junaka Uliksesa. Joyce se je kmalu spajda\xc5\xa1il s \xc5\xa1tudentom medicine, Oliverjem St. John Gogartyjem, s katerim sta nekaj \xc4\x8dasa stanovala skupaj in ga je Joyce kasneje uporabil za lik Bucka Malligana v Uliksesu. Gogarty je imel najeto stanovanje v Martellskem stolpu, danes stolp in muzej Jamesa Joycea, v Sandycovu. Tam se je popivanje samo \xc5\xa1e stopnjevalo. V nekem \xc5\xa1estdnevnem popivanju se je Joyce zapletel v nov spor, tokrat z drugim sostanovalcem, prav tako \xc5\xa1tudentom, neuravnove\xc5\xa1enim Dermotom Chenevixom Trenchem (v Uliksesu upodobljenem v liku Hainesa). Med prepirom je Trench s pi\xc5\xa1tolo ustrelil v nekaj ponev, ki jih je imel Joyce obe\xc5\xa1ene nad posteljo.  Joyce je takrat sredi no\xc4\x8di zapustil stanovanje in pe\xc5\xa1 od\xc5\xa1el v 13 km oddaljen Dublin, kjer je no\xc4\x8d pre\xc5\xbeivel pri sorodnikih. Naslednje jutro je po svoje stvari v stanovanje poslal prijatelja, Joyce pa je z Noro zapustil Irsko.\n_START_SECTION_\n1904\xe2\x80\x931920: Trst in Z\xc3\xbcrich\n_START_PARAGRAPH_\nJames in Nora sta se najprej preselila v Z\xc3\xbcrich, kjer je James za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati angle\xc5\xa1\xc4\x8dino v Berlitzovi jezikovni \xc5\xa1oli. Direktor \xc5\xa1ole je Joycea kmalu poslal na delo v  Trst, od tam pa ga je tamkaj\xc5\xa1nji direktor Almidano Artifoni poslal v Pulj. V tamkaj\xc5\xa1nji pomorski bazi je Joyce od oktobra 1904 do marca 1905 pou\xc4\x8deval angle\xc5\xa1\xc4\x8dino avstro-ogrske pomorske \xc4\x8dastnike. Po tem, ko so oblasti v Pulju odkrile vuhunsko zdru\xc5\xbebo, so iz Pulja izgnale vse tujce, med katerimi je bil tudi Joyce. Z Noro sta se preselila nazaj v Trst, kjer je James naslednjih deset let pau\xc4\x8deval angle\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Istega leta je Nora rodila prvega otroka, sina z imenom George (v Trstu zapisan kot Giorgio). Joyce je kmalu prepri\xc4\x8dal brata Stanislausa, da se mu pridru\xc5\xbei v Trstu in mu je v \xc5\xa1oli priskrbel slu\xc5\xbebo. Joyce naj bi pri tem ra\xc4\x8dunal na bratovo finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d. Stanislaus in James sta se med skupnim bivanjem v Trstu \xc4\x8dedalje bolj oddaljevala, kar naj bi bila posledica Jamesovih te\xc5\xbeav z alkoholizmom in zapravljivostjo._NEWLINE_Joyce se je Trsta naveli\xc4\x8dal in se je proti koncu leta 1906 preselil v Rim, kjer se je zaposlil kot ban\xc4\x8dni uslu\xc5\xbebenec. V Rimu se ni najbolje po\xc4\x8dutil, zato se je v za\xc4\x8detku leta 1907 preselil nazaj v Trst. Istega leta se mu je rodila h\xc4\x8di Lucia._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu se je James za\xc4\x8del resneje ukvarjati s pisateljevanjem. Leta 1907 je tako izdal svoje prvo delo, zbirko pesmi z naslovom Chamber music._NEWLINE_Dubliners (1914) je zbirka \xc4\x8drtic, ki nazorno prikazujejo takratno \xc5\xbeivljenje v njegovem rojstnem mestu. To ime je prevzela tudi slovita irska vokalno-instrumentalna skupina The Dubliners. Iz te dobe je tudi roman prete\xc5\xbeno avtobiografskega zna\xc4\x8daja, ki ga zalo\xc5\xbenik ni hotel objaviti in ga je zato Joyce za\xc5\xbegal. Strani rokopisa, ki jih je \xc5\xbeena re\xc5\xa1ila, so bile po pisateljevi smrti priob\xc4\x8dene pod naslovom Stephen Hero (1944). Delo je pisatelj znova napisal in je iz\xc5\xa1lo leta 1916 z naslovom A portrait of the artist as a young man.\n_START_SECTION_\n1920\xe2\x80\x931941: Pariz in Z\xc3\xbcrich\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo najbolj znano delo je roman Ulysses (Ulikses), kar v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni Odisej, ki ga je priob\xc4\x8dil leta 1922. Pisatelj se v je tem delu otresel vsakr\xc5\xa1ne tradicije in je uveljavil popolnoma nov, neodvisen slog, kar je seveda povzro\xc4\x8dilo velik odmev med kritiko. Angle\xc5\xa1ki in ameri\xc5\xa1ki kritiki so ozna\xc4\x8dili roman kot pornografski. Spet drugi so priznali, da je delo samo naravna in definitivna posledica notranje poglobitve iz \xc4\x8dasa romantike._NEWLINE_Skrajno pojmovanje neodvisnega sloga je pisatelju narekovalo delo Finneganova sedmina (v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini znano tudi pod napa\xc4\x8dnim prevodom Finneganovo prebujenje ali Finneganovo bdenje, izvirno Finnegan\'s Wake, 1939), ki je popolna antiteza klasi\xc4\x8dnega romana in dotedanje knji\xc5\xbeevnosti sploh. Pod pretvezo sanj in polzavestnega stanja pisatelj izliva potoke ironije na vso poznano kulturo. O tem delu se kritika ni hotela opredeliti in tudi stilisti\xc4\x8dno je unikat. Joyce je Fineganovo prebujenje pisal \xc5\xbee mo\xc4\x8dno bolan v Parizu, kjer sta zanj skrbela Maria in Eugene Jolas._NEWLINE_Leta 1940 se je po nem\xc5\xa1ki okupaciji ponovno umaknil v Z\xc3\xbcrich, kjer je bil 11. januarja 1941 operiran zaradi rane na \xc5\xbeelodcu. Takoj po operaciji se je po\xc4\x8dutil bolje, kmalu pa se je njegovo stanje poslab\xc5\xa1alo. Padel je v komo, iz katere se je prebudil 13. januarja, 15 minut kasneje pa je umrl.'