b"\n_START_ARTICLE_\nFrance Kotnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFrance Kotnik, brat J. Kotnika, je od leta 1894 do 1902 obiskoval gimnazijo v Celovcu, eno leto slu\xc5\xbei v avstrijski armadi, ter nato od\xc5\xa1el v Gradec kjer je od leta 1903 do 1907 \xc5\xa1tudiral slavistiko. Po zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1tudija je od 1908 do 1919 slu\xc5\xbeboval kot profesor na gimnaziji v Celovcu, od 1919 do 1920 kot vodja gimnazije in u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da v ustanavljanju v Velikovcu, nato na realni gimnaziji na Ptuju, od 1927 \xc5\xa1olski in\xc5\xa1pektor v Mariboru in od 1929 kot in\xc5\xa1kektor pri banski \xc5\xa1olski upravi v Ljubljani._NEWLINE_Knji\xc5\xbeevno delo je Kotnik pri\xc4\x8del \xc5\xbee kot gimnazijec leta 1900 z leposlovnimi in narodopisnimi \xc4\x8dlanki v celov\xc5\xa1kem listu Mir; na univerzi pa se je za\xc4\x8del znanstveno ukvarjati s kulturo koro\xc5\xa1kih Slovencev, pred vsem z narodopisjem, pa tudi s kulturno in knji\xc5\xbeevno zgodovino, najtemeljiteje z \xc5\xbeivljenjem in delom koro\xc5\xa1ko-slovenskega ljudskega pesnika in pisatelja A. \xc5\xa0usterja-Drabosnjaka in s pasijonskimi in podobnimi igrami na slovenskem Koro\xc5\xa1kem. Namen mu je bil, da bi razlo\xc5\xbeil hkrati s kulturnimi in knji\xc5\xbeevnimi posebnostmi koro\xc5\xa1kih Slovencev tudi njih zvezo z ostalimi Slovenci glede zna\xc4\x8daja in razvoja. Kesneje je obrnil svojo pozornost tudi na \xc5\xa1tajerske Slovence. Trudil se je tudi za organizacijo kulturnega in izobra\xc5\xbeevalnega dela na Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nDrugo delo\n_START_PARAGRAPH_\nKotnik je priredil prvo strokovno izdajo ljudske proze, prvi je tudi za\xc4\x8del sistemati\xc4\x8dno raziskovati slovensko ljudsko zdravilstvo. Pripravil je sinteti\xc4\x8den pregled o koro\xc5\xa1kih in \xc5\xa1tajerskih ljudskih pesnikih in pevcih, o rokopisnih pesmaricah od 18. stoletja dalje, o prevajalcih in prepisovalcih nem\xc5\xa1kih ljudskih knjig iz 18. in 19. stoletja; prvi slovenski pregled verskih ljudskih iger in uprizoritev od 16. stoletja dalje. Napisal je zgodovino etnolo\xc5\xa1kega dela na Slovenskem. K popularizaciji etnologije pa je veliko prispeval tudi z objavamiv poljudnih \xc4\x8dasopisih.\n_START_SECTION_\nVa\xc5\xbenej\xc5\xa1i spisi\n_START_PARAGRAPH_\nNarodopisni_NEWLINE_Donesek k zgodovini praznoverja na Koro\xc5\xa1kem (1906); O slovenski kmetski hi\xc5\xa1i (1906); Koro\xc5\xa1ke narodopisne \xc4\x8drtice (1908); Narodno blago s koro\xc5\xa1ko-\xc5\xa1tajerske meje (1910); Nov'ne \xc5\xbegati, nov'ne kopati, narodopisna \xc4\x8drtica (1911); Slovenska legenda o sv. O\xc5\xbebaltu (1924); Narodna no\xc5\xa1a v Me\xc5\xbei\xc5\xa1ki dolini (1926); Narodna no\xc5\xa1a v Konjicah in Slovenski Bistrici (1926); O narodni no\xc5\xa1i v Savinjski dolini (1926); Narodna no\xc5\xa1a v la\xc5\xa1kem okraju (1927); Narodne no\xc5\xa1e ptujske okolice (1927); O narodni no\xc5\xa1i v ptujski okolici (1927); O na\xc5\xa1ih narodnih no\xc5\xa1ah-Roga\xc5\xa1ki okraj in Posavje (1927); Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni obi\xc4\x8daji v ptujski okolici (1928); Pogodba za dobavo lesa, sklenjena med mozirskim tr\xc5\xbeanom in Zagreb\xc4\x8danom 1796 (obravnava tudi splavljanje lesa po Savinji in Savi do Beograda in dalje) (Etnolog IV, 122\xe2\x80\x934); O svetem \xc5\xa0tefanu za\xc5\xa1\xc4\x8ditniku konj (1928); Martinov n\xc3\xa1sad (1929); Storije I, Koro\xc5\xa1ke nar. pripovedke in pravljice (Mohorjeva knji\xc5\xbenica 3 (1924)._NEWLINE_Knji\xc5\xbeevna in kulturna zgodovina_NEWLINE_Beitr\xc3\xa4ge zur Volksliteratur K\xc3\xa4rntens (o Drabosnjaku, Klagenfurt, 1910); Nekaj opomb o koro\xc5\xa1kem nar. pesniku in pisatelju A. Schusterju-Drabosnjaku (\xc4\x8cas, 1911); Ljudski poetje (\xc4\x8cas, 1911); Nekaj \xc4\x8drtic o pasijonskih igrah na Koro\xc5\xa1kem (1912); Predstava Drabosnjakove pasijonske igre leta 1911; Andr. Schuster-Drabosnjak (1913); Predigra kostanjske pasijonske igre (1922); Drabosnjakov Ahasver (1922); Drabosnjakove\xc2\xa0\xc2\xbbBukelce od Matja\xc5\xbea\xc2\xab (1923); O uprizoritvi Drabosnjakove bo\xc5\xbei\xc4\x8dne igre pred 20 leti (Na\xc5\xa1 dom 1926); Izviren Drabosnjakov rokopis (1931); Pasijonska igra iz \xc5\xbdelezne Kaple (1924); Nova brambovska pesem iz leta 1809 (1906); Pesme za de\xc5\xbeelski bran (1911); O Grund(t)nerju(1913); Pismo V. Oblaka Gr. Einspielerju (1914); Sprotuletna Vijolic- marib. dija\xc5\xa1ki list iz leta 1846 (1919); Slom\xc5\xa1kov \xc5\xbeivljenjepis p. O\xc5\xbeb. Rauscha D. J.(1922); Prispevki k slov. bibliografiji (1923); Dvoje fevdnih priseg (1913) Mozirska tr\xc5\xbeanska prisega iz leta 1740 (1926); Slov. prisega iz Hrastovca (1928); Letak gra\xc5\xa1ke Slovenije iz leta 1849 (1914); \xc5\xbdupnijska kronika v Logi vasi, (1911); \xc4\x8crtice iz zgodovine kor. \xc5\xa1olstva (1911); Celov\xc5\xa1ka \xc4\x8ditalnica (1913); Klagenfurt in den sechziger Jahren (1919); Ptuj v srednjem veku, Ptuj v novem veku (1926)._NEWLINE_Biografije_NEWLINE_Josip Apih (1911); Jakob Sket (1912); Andrej Einspieler (1914); Slikar Mark Je\xc5\xbe Pernhart (1923)."