b"\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa9o Delibes\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDelibes se je rodil kot sin po\xc5\xa1tarja in glasbeno nadarjene matere, bil pa je tudi vnuk opernega pevca. Zaradi o\xc4\x8detove zgodnje smrti sta ga vglavnem vzgajala mati in stric. Leta 1847 je Delibes za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati kompozicijo na Pari\xc5\xa1kem glasbenem konservatoriju pri Adolphu Adamu. Leto kasneje je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati tudi solo petje, \xc4\x8deprav je bil veliko bolj nadarjen organist. Deloval je kot korepetitor in zborovodja v operni hi\xc5\xa1i Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre-Lyrique, drugi zborovodja v Pari\xc5\xa1ki Operi, (1864) in kot organist v Saint-Pierre-de-Chaillot med letoma 1865 in 1871. Leta 1871 se je skladatelj o\xc5\xbeenil z L\xc3\xa9ontine Estelle Denain. Umrl je 20 let pozneje, in sicer leta 1891 in je pokopan na montmartrskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Parizu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva izmed njegovih mnogih operet je bila Deux sous le charbon, skomponirana leta 1856 za Folies-Nouvelles. Delibes je pravo slavo dosegel leta 1870 z baletom Copp\xc3\xa9lia; ta naslov se nana\xc5\xa1a na lutko, ki o\xc5\xbeivi. Med ostale pomembne balete sodita Sylvia (1876) in La Source (1866)._NEWLINE_Delibes je skomponiral tudi \xc5\xa1tevilne opere, med katerimi zadnja Lakm\xc3\xa9 (1883), med ostalimi to\xc4\x8dkami, vsebuje slavno koloraturno arijo L\xc3\xa9gende du Paria ali Pesem zvonov (\xc2\xbbO\xc3\xb9 va la jeune Indoue?\xc2\xab) in barkarolo Cvetli\xc4\x8dni duet. V tistem \xc4\x8dasu so njegove opere o\xc4\x8darale sodobnika \xc4\x8cajkovskega do te mere, da je imel o Delibesu bolj\xc5\xa1e mnenje kot o Brahmsu. Leta 1867 je Delibes skomponiral skladbo Divertissement Le Jardin Anim\xc3\xa9 za obuditev Joseph Mazilier/Adolphe Adam-ovega baleta Le Corsaire; napisal je ma\xc5\xa1o, kantato na temo Al\xc5\xbeira; skomponiral pa je tudi ve\xc4\x8d operet in prilo\xc5\xbenostno gledali\xc5\xa1ko glasbo, kot so npr. Plesi in anti\xc4\x8dni vetrovim za Hugojev Le roi s'amuse, igro, ki jo je Verdi spremenil v opero Rigoletto. Nekateri muzikologi so mnenja, da je balet v Gounodovem Faustu dejansko Delibesovo delo."