b'\n_START_ARTICLE_\nKarl Kautsky\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Kautsky se je rodil v Pragi star\xc5\xa1em Johannu Kautskyju, ki je bil krajinski arhitekt in Minni Kautsky, ki je bila igralka in pisateljica. S star\xc5\xa1i se je preselil na Dunaj pri sedmih letih. Tam je obiskoval elitno Dunajsko gimnazijo. Na Dunajski univerzi je od leta 1874 \xc5\xa1tudiral zgodovino, filozofijo in ekonomijo ter postal \xc4\x8dlan socialne demokrati\xc4\x8dne stranke Avstrije leta 1875. Leta 1880 se je pridru\xc5\xbeil skupini nem\xc5\xa1kih socialistov v Z\xc3\xbcrichu, ki jih je finan\xc4\x8dno podpiral Karl H\xc3\xb6chberg. Ta skupina je tihotapila socialisti\xc4\x8dni propagandni material v nem\xc5\xa1ko cesarstvo v \xc4\x8dasu veljave protisocialisti\xc4\x8dnih zakonov (1878 - 1890). Pod vplivom Eduarda Bernsteina, ki je bil tajnik Karla H\xc3\xb6chberga, je postal marksist in leta 1881 v Angliji spoznal samega Karla Marxa in Friedricha Engelsa.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1883 je ustanovil mese\xc4\x8dnik Die Neue Zeit v Stuttgartu, ki je leta 1890 postal tednik. Urednik \xc4\x8dasopisa je bil do septembra 1917. \xc4\x8casopis je bil njegov vir stalnega prihodka, preko katerega je propagiral marksizem, izhajal pa je v Londonu, Z\xc3\xbcrichu, Berlinu in na Dunaju. \xc4\x8cas od leta 1885 do 1890 je pre\xc5\xbeivel v Londonu. Kot prepoznaven marksisti\xc4\x8den teoretik je dobil v dru\xc5\xbebi \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji vpliv leta 1888, ko ga je Engels pooblastil za uredni\xc5\xa1tvo Marxovega dela Theorien \xc3\xbcber den Mehrwert v treh delih. Nem\xc5\xa1ka socialdemokratska stranka je bila ilegalna do leta 1890, ko je cesar Viljem II. preklical protisocialisti\xc4\x8dne zakone. Leta 1891 je skupaj z Augustom Bebelom in Eduardom Bernsteinom izdal Erfurtski program socialdemokratske stranke v Nem\xc4\x8diji. Ta je bil skrajno marksisti\xc4\x8den in revolucionaren, vendar je nagovarjal \xc4\x8dlane stranke, naj delujejo z uporabo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih politi\xc4\x8dnih institucij. Erfurtski program je ostal uradni program stranke med obdobjem cesarstva. Po Engelsovi smrti leta 1895 je Kautsky postal eden najpomembnej\xc5\xa1ih in najbolj vplivnih marksisti\xc4\x8dnih teoretikov. Zasnoval je marksisti\xc4\x8dno teorijo imperializma in skupaj z Augustom Bebelom predstavljal vodilni del stranke. Radikalni levi del stranke je zagovarjal striktno Marxovo ekonomsko doktrino, vendar je zavra\xc4\x8dal ortodoksne politi\xc4\x8dne taktike. Ko je Bernstein v devetdesetih letih osemnajstega stoletja napadel tradicionalno marksisti\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de o nujnosti revolucije, ga je Kautsky obto\xc5\xbeil, da je njegovo poudarjanje eti\xc4\x8dnih temeljev socializma odprta pot za povezovanje "progresivne" bur\xc5\xbeoazije in brezslojnega sistema.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas med vojno\n_START_PARAGRAPH_\nBebelova smrt leta 1913 je mo\xc4\x8dno spodkopala Kautskyjev vpliv v stranki, vendar je bilo nasprotovanje vojni tisto, kar je prineslo konec njegovemu sodelovanju z SPD. V letu 1914 so nem\xc5\xa1ki socialdemokrati v takratnem parlamentu glasovali o financiranju vojne. Kautsky, ki ni bil poslanec, a se je udele\xc5\xbeeval njihovih sestankov, je predlagal, da se glasovanja poslanci vzdr\xc5\xbeijo. Trdil je, da Nem\xc4\x8dija bije obrambno vojno proti carski Rusiji, vendar je junija 1915, ko je postalo o\xc4\x8ditno, da bo vojna draga, dolgotrajna in nepojmljivo brutalna, skupaj z Eduardom Bernsteinom in Hugom Haasejem napisal poziv proti podpornikom vojne v vrhu socialno demokratske stranke in obto\xc5\xbeil vladne te\xc5\xbenje po aneksiji. Leta 1917 je zapustil SPD in se pridru\xc5\xbeil USPD (Nem\xc5\xa1ka neodvisna socialdemokratska stranka), v kateri so bili zdru\xc5\xbeeni socialisti, ki so nasprotovali vojni. Ta poteza ga je stala uredni\xc5\xa1tva publikacije Die Neue Zeit. Po novembrski revoluciji v Nem\xc4\x8diji je Kautsky slu\xc5\xbeil kot dr\xc5\xbeavni sekretar ministrstva za zunanje zadeve v SPD-USPD revolucionarni vladi in delal na odkrivanju dokumentov, ki so dokazovali krivdo vojne Nem\xc5\xa1kemu cesarstvu.\n_START_SECTION_\nPolemike z bolj\xc5\xa1eviki\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu ruske revolucije je Kautsky sprva slavil ob vzponu proletairata na vodilni polo\xc5\xbeaj. Kasneje je glede tega postal skepti\xc4\x8den, saj ni verjel, da je Rusija zares zmo\xc5\xbena vzpostaviti in ohraniti marksisti\xc4\x8dni sistem, saj je tri \xc4\x8detrtine prebivalstva \xc5\xbeivelo na odmaknjenih pode\xc5\xbeelskih podro\xc4\x8djih, v mesta pa se je hitro \xc5\xa1irila industrializacija. Tako je imel po njegovem mnenju vladajo\xc4\x8di sloj znatno prednost v razpolo\xc5\xbeljivosti surovin in znanja. Kautsky je verjel, da bi morala v dru\xc5\xbebi, ki jo vodi tehnolo\xc5\xa1ko napredna in moderna industrija, imeti nadzor nad bur\xc5\xbeoazijo parlament in potro\xc5\xa1niki, ne pa strogo centralizirana avtoriteta. Prav tako je verjel, da nacionalizacija proizvodnih sredstev ni enaka socializmu, zato sistema, ki ga je uvedla ruska revolucija, ni videl niti kot socialisti\xc4\x8dnega niti kot kapitalisti\xc4\x8dnega. Ko so bolj\xc5\xa1eviki razpustili ustavodajno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino in ukinili splo\xc5\xa1no volilno pravico, je Kautsky obto\xc5\xbeil novi ruski parlament diktatorstva. V svojem delu Die Diktatur des Proletariats je pozval k zamenjavi\xc2\xa0\xc2\xbbdiktatorstva proletariata\xc2\xab\xc2\xa0z\xc2\xa0\xc2\xbbnadvlado\xc2\xab\xc2\xa0delavskega razreda v re\xc5\xbeimu, ki bi se opiral na tri temeljne elemente: splo\xc5\xa1no soglasje v prid socializmu, politi\xc4\x8dno demokracijo ter parlament, ki bi slu\xc5\xbeil socialisti\xc4\x8dnim namenom in vzpostavitvi sistema demokrati\xc4\x8dnih organov, ki bi dr\xc5\xbeavi nudili glavno oporo. Zaradi tega ga je Lenin ozna\xc4\x8dil za izdajalca. Kaustkyja je opisal kot odpadnika v njegovi bro\xc5\xa1uri Die Diktatur des Proletariats und der Renegat K. Kautsky. V zameno ga je Kautsky mo\xc4\x8dno skritiziral v njegovem delu Marxism and Bolshevism: Democracy and Dictatorship, ki je iz\xc5\xa1lo leta 1934. Kasneje so bolj\xc5\xa1eviki pod Leninovim vodstvom prevzeli oblast v Petrogradu in Moskvi ter tako postavili temelje nove diktature namesto stare caristi\xc4\x8dne diktature. Lenin in Trocki sta navkljub Kautskyjevim kritikam zagovarjala bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ko revolucijo kot legitimen zgodovinsko-socialni preobrat podoben francoski revoluciji, pri \xc4\x8demer sta sebe in svoje bolj\xc5\xa1evike primerjala s takratnimi jakobinci.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a leta, smrt in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1919 je Kautskyjev ugled vztrajno padal. Leta 1920, ko se je raz\xc5\xa1la stranka USPD, se je z manj\xc5\xa1ino preostalih zopet pridru\xc5\xbeil SPD. Leta 1920 je obiskal Gruzijo in napisal knjigo o Demokrati\xc4\x8dni republiki Gruziji, ki je bila takrat \xc5\xa1e neodvisna od bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ke Rusije. Knjiga je iz\xc5\xa1la \xc5\xa1ele leto kasneje, 1921. V tem \xc4\x8dasu je Rde\xc4\x8da armada napadla Gruzijo, bolj\xc5\xa1eviki pa so vzpostavili Gruzijsko-Sovjetsko socialisti\xc4\x8dno republiko. Kautsky je s svojo \xc5\xbeeno Louise Strasser Kautsky dolga leta \xc5\xbeivel v berlinski \xc4\x8detrti Friedenau. Tam se je njegova \xc5\xbeena spoprijateljila z Roso Luksemburg. Na mestu njegovega nekdanjega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da, Saarstra\xc3\x9fe 14, danes stoji spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1924 se je 70-letni Kautsky z dru\xc5\xbeino preselil nazaj na Dunaj in tam ostal do 1938, ko je Hitler priklju\xc4\x8dil Avstrijo Tretjemu Rajhu. Takrat je z dru\xc5\xbeino pobegnil v Amsterdam. Kautsky je umrl 17. Oktobra, 1938 v Amsterdamu. Njegov sin, Benedikt Kautsky, je sedem let pre\xc5\xbeivel v koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih. Njegova druga \xc5\xbeena Luise Ronsperger Kautsky je umrla v Auschwitzu. Kautsky je najbolj poznan zaradi svojih kritik bolj\xc5\xa1evikov in svojega uredni\xc5\xa1tva politi\xc4\x8dnih revij ter objave Marxove knjige Theorien \xc3\xbcber den Mehrwert._NEWLINE_Karl Kautsky v delu Sozialdemokratie und Kommunismus govori o bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ki vladavini v Rusiji. Kautsky je videl bolj\xc5\xa1evike kot organizacijo, ki je s pomo\xc4\x8djo zarot z dr\xc5\xbeavnim udarom spro\xc5\xbeila revolucionarne spremembe za katere v takratni Rusiji ni bilo pravega ekonomskega razloga. Posledi\xc4\x8dno se je razvila birokratska dru\xc5\xbeba, katere beda in trpljenje sta mo\xc4\x8dno presegali probleme zahodnja\xc5\xa1kega kapitalizma. V svojem delu ugotavlja, da so sredstva za pridobivanje materialnih proizvodnih sil pridobili z uni\xc4\x8denjem najbolj osnovne delovne sile med vsemi \xe2\x80\x93 delovnega \xc4\x8dloveka. V ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih pogojih, ki so jih ustvarile petletke, so ljudje vse hitreje propadali. Sovjetski filmi tega, seveda, niso pokazali. (Kautsky, Karl. Sozialdemokratie und Kommunismus). O ustroju takratne dr\xc5\xbeave pravi, da tujci v Rusiji osuplo strmijo v gigantska podjetja, kakor da bi stali pred piramidami. Le poredko se zamislijo, kak\xc5\xa1no su\xc5\xbeenjstvo in poni\xc5\xbeanje je bilo neodtujljivo povezano z gradnjo teh orja\xc5\xa1kih konglomeratov. (Kautsky, Karl. Sozialdemokratie und Kommunismus).'