b'\n_START_ARTICLE_\nFriderik I. Pruski\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nFriderik je bil sin Friderika Viljema, Velikega volilnega kneza. Ob rojstvu je bil \xc5\xa1ibek, nezgoda v prvem letu mu je trajno po\xc5\xa1kodovala ramo (imenovali so ga po\xc5\xa1evni Friderik). Tako je rasel v senci starej\xc5\xa1ega brata, o\xc4\x8detovega ljubljenca. Oba  je u\xc4\x8dil svetovljanski in z vsemi znanostmi podkovani Eberhard Denckelman, ki je kmalu postal tudi osebni svetovalec nesamostojnega princa. 1674 je starej\xc5\xa1i brat po kraj\xc5\xa1i bolezni umrl in Friderik je postal prestolonaslednik. Hladen odnos o\xc4\x8deta do sina je zapletel \xc5\xa1e spor z  ma\xc4\x8deho, ki je nagovorila ostarelega soproga k delitvi brandenbur\xc5\xa1ke grofije tudi med njene sinove. Spor se je vlekel do 1692, ko je bi kon\xc4\x8dno razre\xc5\xa1en v prid enotnosti dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nV \xc4\x8dasu vladanja prvega ministra Denckelmana\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti o\xc4\x8deta 1688 je Friderik za svojega prvega ministra imenoval Denckelmana. Ta je vladal s pomo\xc4\x8djo posvetovalnega tajnega sveta. Nadaljeval je s prakso prej\xc5\xa1njega volilnega kneza, Friderikovega o\xc4\x8deta. Gospodarstvo dr\xc5\xbeave je upravljal uspe\xc5\xa1no in je v osmih letih podvojil dohodek dr\xc5\xbeave. Industrializacija dr\xc5\xbeave je napredovala. Friderik mu je za te dose\xc5\xbeke 1695 izrekel javno priznanje._NEWLINE_V zunanji politiki je Denckelman podpiral politiko cesarja Leopolda I. 1688 je ob prevzemu oblasti Viljema III. Oranskega v Angliji poslal na Nizozemsko najbolj\xc5\xa1e brandenbur\xc5\xa1ke \xc4\x8dete in za\xc5\xa1\xc4\x8ditil njene meje pred napadom Francije. Naslednje leto se je priklju\xc4\x8dil zvezi Nizozemske, Anglije, cesarja in \xc5\xa0panije v devetletni vojni proti  Franciji, v kateri si je Ludvik XIV. posku\xc5\xa1al priboriti nekatera ozemlja Svetega rimskega cesarstva, za  katere je mislil, da mu dedno pripadajo. V dolo\xc4\x8dilih mira v Rijswijku sodelovanje brandenbur\xc5\xa1ke vojske ni bilo ovrednoteno ustrezno njenemu prispevku na bojnem polju in zavezniki tudi niso izpla\xc4\x8dali obljubljenih nadomestil za sodelovanje v vojni._NEWLINE_Stro\xc5\xa1ki vojskovanja so prizadeli dr\xc5\xbeavne finance bolj kot je bilo predvideno in var\xc4\x8dni Denckelman je omejil vse bolj rasto\xc4\x8de stro\xc5\xa1ke dvora. Z avtoritativnim vodenjem si je ustvaril mnoge nasprotnike. Nasprotoval je tudi Friderikovi veliki \xc5\xbeelji, da bi si pridobil kraljevski naziv. Ker se Friderik ni znal druga\xc4\x8de osvoboditi mo\xc4\x8dnega Denckelmanovega vpliva, ga je 1697 odstavil in ga dal zapreti v Citadelo Spandau. Ni se oziral na opozorila pravnega zastopnika, da je zapor pravno povsem neutemeljen, in je Deckelmana dr\xc5\xbeal zaprtega vse do 1707. Ob podpori manj\xc5\xa1ega konzilija je za\xc4\x8del voditi dr\xc5\xbeavo sam, s prednostno nalogo, da si zagotovi naziv kralja.\n_START_SECTION_\nPridobitev kraljevega naslova\n_START_PARAGRAPH_\nCesar nekaj \xc4\x8dasa o tem ni hotel sli\xc5\xa1ati. Novembra 1700 pa je brez nasledstva umrl \xc5\xa1panski kralj Karel II. in Habsbur\xc5\xbeani so rabili zaveznike v boju za \xc5\xa1pansko nasledstvo s francoskimi Burboni. Frideriku se je tako ponudila prilo\xc5\xbenost, da je 16. novembra 1700 skleni skrivno pogodbo imenovano kontraktat, po kateri se je zavezal, da bo v zameno za kraljevski naslov pla\xc4\x8dal Leopoldu visok znesek 2 milijonov dukatov, nem\xc5\xa1ki cerkvi 600.000 dukatov, jezuitom 20.000 dukatov in se obvezal, da bo v cesarjevo vojsko prispeval, ob nadomestilu stro\xc5\xa1kov, 8000 mo\xc5\xbe (dejansko jih je bilo kasneje 14.000). V zameno se bo lahko kronal zunaj ozemlja Svetega rimskega cesarstva (Prusija ni spadala v okvir cesarstva) za kralja v Prusiji (ne kralja Prusije!). Tako je lahko Friderik 18. januarja 1701 na veliki slovesnosti v K\xc3\xb6nigsbergu (danes Kaliningrad) polo\xc5\xbeil krono na glavo najprej sebi in potem \xc5\xa1e \xc5\xbeeni. Vsebina kontraktata je kmalu postala javno znana. Drago kupljeno samoljubje je izzvalo mnogo posmeha, naslednikom pa je vendarle omogo\xc4\x8dilo, da so kraljevi naslov raz\xc5\xa1irili na vse svoje ozemlje in dvignili svoj politi\xc4\x8dni pomen.\n_START_SECTION_\nKabinet treh grofov\n_START_PARAGRAPH_\n1702 je Friderik spet opustil zanimanje za vladanje in ga prepustil prvemu ministru z imenom Kolbe von Wartenberg, ki je odtlej vladal s \xc5\xa1e dvema grofoma. Ta je podlegel \xc5\xbeelji kraljice in njenega kroga po razko\xc5\xa1ju, ki je sedaj moralo biti kraljevsko. Stro\xc5\xa1ki dvora so se podvojili in nato potrojili. Davki so rasli, nara\xc5\xa1\xc4\x8dala je korupcija. Dr\xc5\xbeava se je bli\xc5\xbeala finan\xc4\x8dnemu polomu. Frideriku so dejansko finan\xc4\x8dno stanje prikrivali. _NEWLINE_Brandenbur\xc5\xa1ki vojaki so se kot cesarju podrejene enote izkazali na nizozemskih, italijanskih in ju\xc5\xbeno-nem\xc5\xa1kih boji\xc5\xa1\xc4\x8dih, a v utrechtskem miru so imele glavno besedo velesile in brandenbur\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi pri delitvi ozemlja priznale le malenkostne zaokro\xc5\xbeitve meje. Na severu je isto\xc4\x8dasno potekala velika nordijska vojna, ki je pljusknila tudi preko meja (v tej vojni nevtralne) brandenbur\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, ker ta tam ni imela svoje vojske, ki bi mejo branila._NEWLINE_1710 je dvaindvajsetletni Friderikov sin princ Friderik Viljem organiziral revizijo finan\xc4\x8dnega poslovanja v dr\xc5\xbeavi in odkril dejansko stanje. Kralj je Kolbeja odstavil, posle upravljanja pa prepustil sinu. Za\xc4\x8dele so se upravne in organizacijske reforme, ki so bile zna\xc4\x8dilne za vladanje Friderika Viljema I. po smrti o\xc4\x8deta leta 1713._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki zgodovinarji so Frideriku I. o\xc4\x8ditali preve\xc4\x8d za dr\xc5\xbeavo nekoristnega bojevanja na zahodu v slu\xc5\xbebi zaveznikov (padlo je 30.000 njegovih vojakov) in neaktivnost na severovzhodu, kjer je zamudil realne mo\xc5\xbenosti, da bi povezal Prusijo z mati\xc4\x8dnim ozemljem. Nenem\xc5\xa1ki zgodovinarji cenijo njegovo modro nenapadalnost.\n_START_SECTION_\nPodpora znanosti in umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nFriderikova vladavina sodi med bogatej\xc5\xa1a obdobje brandenbur\xc5\xa1ke kulturne zgodovine_NEWLINE_Minister Denckelman je mo\xc4\x8dno podpiral razvoj  naravoslovnih znanosti, visoko izobra\xc5\xbeena Friderikova druga \xc5\xbeena Sophie Charlotte pa umetnost. Tako so bile ustanovljene Univerza v Halle-u in v Berlinu Akademija za slikarstvo, kiparstvo in arhitekturo (kasnej\xc5\xa1a akademija umetnosti),  Zdru\xc5\xbeenje za znanost (kasnej\xc5\xa1a Akademija znanosti) pod vodstvom Leibniza. Ustanovljena je bila filozofsko-zgodovinska katedra, za\xc4\x8deli  so gojiti skrb za nem\xc5\xa1ki jezik, ustanovjena je bila Kraljeva knji\xc5\xbenica. Na dvoru je kraljica organizirala kulturne prireditve po vzoru evropskih dvorov. V Berlin so pri\xc5\xa1li mnogi tuji znanstveniki in umetniki. Dvorni arhitekt Andreas Schl\xc3\xbcter je dobil naro\xc4\x8dilo za predelavo mestnega gradu. _NEWLINE_Berlin se je za\xc4\x8del razvijati v sijajno baro\xc4\x8dno prestolnico z novimi pala\xc4\x8dami, mostovi, trgi.'