b'\n_START_ARTICLE_\nNata\xc5\xa1a Kramberger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNata\xc5\xa1a Kramberger se je rodila 14. aprila 1983 v Mariboru, mami Mariji \xc5\xa0auprle, po poklicu u\xc4\x8diteljica in knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je v Jurovskem dolu, kjer je obiskovala osnovno \xc5\xa1olo. \xc5\xa0olanje je nadaljevalja na II. gimnaziji Maribor, kjer leta 2002 opravila maturo. V dija\xc5\xa1kih letih je za\xc4\x8dela pisati za \xc5\xa1olski \xc4\x8dasopis Borec, kjer je bila dve leti glavna urednica pod mentorjem Sa\xc5\xa1o Miki\xc4\x87em. Sodelovala je tudi v Gledali\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli Prve gimanazije. V poletni praksi 2002 je za\xc4\x8dela delati kot novinarka \xc4\x8dasopisa Ve\xc4\x8der in tednika 7D. kjer je bil njen mentor Mirko Lorenci. Leta 2002 se vpi\xc5\xa1e na \xc5\xa1tudij komunikologije - tr\xc5\xbeno komuniciranje in odnosi z javnostjo na FDVju, kjer leta 2016 diplomira z nalogo Trajnostni marketing kot dru\xc5\xbebeni proces menjave. V okviru Erasmus projekta je \xc5\xa1tudirala tudi na Univerzi v Utrecthu, od koder se leta 2004 preseli v Berlin. Od takrat deluje kot svobodna novinarka in pisateljica. Objavlja reporta\xc5\xbee, intervjuje, \xc4\x8dlanke, kolumne za ve\xc4\x8d slovenskih medijev: Dnevnik, Emzin, Pogledi, Mentor, Sodobnost, Mladina, AirBeletrina, Ka\xc5\xbein in nem\xc5\xa1ki Periskop.  Ob\xc4\x8dasno \xc5\xbeivi v Jurovskem dolu in Milanu _NEWLINE_Leta 2009 v Jurovskem dolu ustanovi Dru\xc5\xa1tvo Zelena centrala. Prevzela je kmetijo, se za\xc4\x8dela ukvarjati z ekolo\xc5\xa1kim kmetijstvom in naravno gradnjo in organizacijo delavnic, dogodkov. Prvi projekt je bil zbiranje odpadnega tekstila iz katerega izdelujejo vre\xc4\x8dke, \xc5\xbeakelj\xc4\x8dke, ki ga predajo naprej skupaj z zgodbo o tekstilu (lastnik, uporaba) poimenovan Polne vre\xc4\x8de zgodb. Na podlagi projekta je nastal scenarij za dokumentarni film, ki ga je re\xc5\xbeirala Hana Kastelicova.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nNa razpisu za mlado literaturo Ur\xc5\xa1ka 2006 je osvojila prvo nagrado: objavo prvenca, ki je iz\xc5\xa1el naslednje leto (2007) z naslovom Nebesa v robidah pri zalo\xc5\xbebi JSRS. Roman je do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dinoma pozitivne kritike, uvr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil med peterico finalistov za kresnika junija 2008 in dobil Nagrado EU za literaturo (2010). Roman preveden v ve\xc4\x8d tujih jezikov (alban\xc5\xa1\xc4\x8dina, bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina, dan\xc5\xa1\xc4\x8dina , hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina , italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina , makedon\xc5\xa1\xc4\x8dina, nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina, srb\xc5\xa1\xc4\x8dina).  Ocene: M. Bogataj, Literatura 72/5, 2008._NEWLINE_Projekt Kaki vojaki z ilustratorko Jano Kocjan je nastal med prozo in poezijo, \xc5\xbeanrsko neulovoljiv tekst._NEWLINE_V rezideci Topolovo, kjer je bivala februarja 2016, napi\xc5\xa1e Tuj\xc4\x8dice._NEWLINE_Tretji roman Primerljivi hektarji izide 2017, v katerem pi\xc5\xa1e o prevzemu in delu na kmetiji, aktivizmu za ohranitev dreves v Berlinu in otro\xc5\xa1tvu. _NEWLINE_Njeno delo je nastaja kot preplet \xc5\xbeanrov \xc5\xbeurnalizma, esejistike in literature. Novinarsko delo je obravnavala Petra Gode\xc5\xa1a v magistrskem delu Narativ v literarnonovinarskem \xc5\xbeanru\xc2\xa0: analiza besedil Nata\xc5\xa1e Kramberger Tri zgodbe o mestih. _NEWLINE_Kot ljub\xc5\xa1e avtorje omenja Itala Calvina.'