b'\n_START_ARTICLE_\nKlopi\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKlopi se od ostalih pr\xc5\xa1ic razlikujejo predvsem po telesni velikosti in specializiranem obustnem aparatu, prilagojenem za sesanje krvi. Veliki so od enega do 30\xc2\xa0mm, pri \xc4\x8demer je njihova velikost odvisna od prehranjenosti - s krvjo do konca napita \xc5\xbeival ima raztegnjen zadek in je mnogo ve\xc4\x8dja kot obi\xc4\x8dajno. Najopaznej\xc5\xa1i del obustnega aparata je koni\xc4\x8dast\xc2\xa0\xc2\xbbjezi\xc4\x8dek\xc2\xab\xc2\xa0(hipostoma), ki je po vsej povr\xc5\xa1ini porasel z ostrimi, nazaj ukrivljenimi zobci in s pomo\xc4\x8djo katerega se klop pritrdi v gostitelja._NEWLINE_Glavni \xc4\x8dutilni organ, s katerim klopi najdejo ustrezno mesto za prehranjevanje, je Hallerjev organ, ki se nahaja na stopalcih (tarsus) prvega para nog. V njem so zbrani kemoreceptorji mnogih razli\xc4\x8dnih tipov. Tudi druge zajedavske pr\xc5\xa1ice imajo Hallerjev organ, vendar je ta pri klopih zna\xc4\x8dilno ugreznjen v stopalce in tvori nekak\xc5\xa1no kapsulo z razli\xc4\x8dno oblikovanim pokrovom. Njegova zgradba je pomemben taksonomski znak. O\xc4\x8di so pri mnogih vrstah zakrnele. Poleg Hallerjevega organa tako pri iskanju gostitelja sodelujejo v glavnem mehanoreceptorne dla\xc4\x8dice, ob\xc4\x8dutljive na dotik in zra\xc4\x8dne premike, ki pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo telo._NEWLINE_Posebne \xc5\xbeleze z izvodilom ob ustih izlo\xc4\x8dajo slino, v kateri so encimi, zaviralci strjevanja krvi in imunskega odziva ter blag anestetik._NEWLINE_Pravkar izlegle li\xc4\x8dinke imajo podobno kot li\xc4\x8dinke predstavnikov ostalih skupin pr\xc5\xa1ic le tri pare nog, zaradi \xc4\x8desar jih nekateri zamenjujejo z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Ob prvi levitvi jim zraste \xc5\xa1e \xc4\x8detrti par nog in v tej fazi jim pravimo nimfe.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica izle\xc5\xbee v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja nekaj sto do nekaj tiso\xc4\x8d jaj\xc4\x8dec v tla. Li\xc4\x8dinke morajo za razvoj nujno dobiti obrok krvi in brez gostitelja se ne morejo leviti in preobraziti v odraslo \xc5\xbeival._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina klopov \xc4\x8daka gostitelja na kak\xc5\xa1nem izpostavljenem mestu (npr. na vrhu travne bilke). Ko pride gostitelj mimo, ga zaznajo s kemo- in mehanoreceptorji ter se ga bliskovito oklenejo. Nekateri klopi pa gostitelja tudi aktivno zasledujejo po tleh. Na gostitelju poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo mesto, kjer so tik pod ko\xc5\xbeo \xc5\xbeile in se prisesajo. To je najve\xc4\x8dkrat na notranji strani sklepov pri sesalcih, pri plazilcih in pti\xc4\x8dih pa okoli o\xc4\x8di ali kljuna. \xc5\xa0\xc4\x8ditasti klopi se prehranjujejo trikrat v \xc5\xbeivljenju, pred vsako preobrazbo in samice \xc5\xa1e pred tvorbo jaj\xc4\x8dec, vsaki\xc4\x8d na drugem gostitelju, le pri nekarih vrstah ostanejo osebki na isti \xc5\xbeivali, s \xc4\x8demer je \xc5\xa1tevilo gostiteljev zmanj\xc5\xa1ano na dva ali celo samo enega. Usnjati klopi se prehranjujejo prilo\xc5\xbenostno in na gostitelju ne ostanejo dolgo (za razliko od \xc5\xa1\xc4\x8ditastih, kjer je lahko odrasla samica prisesana do nekaj dni)._NEWLINE_Parjenje pri klopih je raznoliko, vsem pa je skupno to, da se samci ne prehranjujejo; po preobrazbi poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo gostitelja le zato, da na njegovi povr\xc5\xa1ini najdejo samico in se z njo sparijo, po \xc4\x8demer poginejo. Samica pa potrebuje obrok krvi tudi za tvorbo jaj\xc4\x8dec. Ko se napije, pade z gostitelja in pri\xc4\x8dne odlagati jaj\xc4\x8deca v tla. Nekatere vrste so se sposobne razmno\xc5\xbeevati tudi nespolno, s partenogenezo._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjska doba klopov je zelo razli\xc4\x8dna, od pol leta do \xc5\xa1estih let, ve\xc4\x8dina pa \xc5\xbeivi okoli tri leta. V obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem prezimijo kot li\xc4\x8dinke v podrasti ali med rastlinskim opadom. Ponovno postanejo aktivni, ko se povpre\xc4\x8dna dnevna temperatura dvigne na nekaj stopinj nad ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSo kozmopolitska skupina, najdemo jih na vseh celinah, razen na Antarktiki._NEWLINE_Ekolo\xc5\xa1ko gledano jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med obligatne ektoparazite - zajedajo na zunanjosti gostitelja in brez njega ne morejo zaklju\xc4\x8diti \xc5\xbeivljenjskega kroga. Ve\xc4\x8dina vrst klopov je ozko specializirana na zajedanje na eni vrsti gostitelja, okoli 10% vrst pa je manj izbir\xc4\x8dnih. Zajedajo predvsem na plazilcih, pti\xc4\x8dih in sesalcih, zelo redko pa tudi na dvo\xc5\xbeivkah._NEWLINE_Poleg zajedavstva pa so v ekosistemu pomembni tudi kot prena\xc5\xa1alci povzro\xc4\x8diteljev razli\xc4\x8dnih bolezni. Prena\xc5\xa1ajo \xc5\xa1irok nabor razli\xc4\x8dnih patogenov, kot so virusi, bakterije, protozoji, spirohete, rikecije, gliste idr. Ti se najve\xc4\x8dkrat namno\xc5\xbeijo v \xc5\xbelezah slinavkah in se ob piku izlo\xc4\x8dijo v krvni obtok klopovega gostitelja, lahko tudi ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih patogenov naenkrat. Dodatno jim pomaga dejstvo, da klop izlo\xc4\x8da snovi, ki zavirajo gostiteljev imunski odziv.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek ni glavni gostitelj za nobeno vrsto klopa. Klopi, ki zajedajo na \xc4\x8dloveku, pa so kljub temu pomembni iz medicinskih razlogov, saj delujejo kot prena\xc5\xa1alci mnogih nevarnih bolezni. Med najpomembnej\xc5\xa1ima sta klopni meningoencefalitis (bolj poznan kot klopni meningitis) in lymska borelioza. Po negativnem vplivu na zdravje ljudi jih globalno preka\xc5\xa1ajo samo komarji. Nevarnost predstavljajo tudi toksini in druge snovi v klopovi slini. Prvi lahko povzro\xc4\x8dijo klopno paralizo, na druge snovi pa se lahko organizem odzove s preob\xc4\x8dutljivostjo in nastopi alergijska reakcija._NEWLINE_Posredno povzro\xc4\x8dajo klopi nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnost tudi z zajedanjem in prena\xc5\xa1anjem bolezni na doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nVsi klopi se prehranjujejo zajedavsko s krvjo vreten\xc4\x8darjev, zato so nedvoumno monofiletska skupina, ki jih dru\xc5\xbei \xc5\xa1e nekaj drugih morfolo\xc5\xa1kih znakov. Domnevajo, da so se razvili iz istih prednikov kot sorodna skupina pr\xc5\xa1ic, predstavniki katere se prehranjujejo s telesnimi teko\xc4\x8dinami mrtvih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev._NEWLINE_Fosilni ostanki klopov so redki in ve\xc4\x8dinoma mladi; ve\xc4\x8dina fosilov \xc5\xa1\xc4\x8ditastih klopov je iz eocenskega in oligocenskega jantarja, ostanki usnjatih klopov pa so zaradi mehkega telesa \xc5\xa1e redkej\xc5\xa1i. Kljub temu domnevajo, da so klopi mnogo starej\xc5\xa1a skupina, kar potrjuje tudi najdba li\xc4\x8dinke usnjatega klopa v jantarju iz krede._NEWLINE_Klope delimo v tri dru\xc5\xbeine, sorodnost med katerimi \xc5\xa1e ni pojasnjena. Najbolj znani so \xc5\xa1\xc4\x8ditasti oz. trdi klopi (Ixodidae), ki se najve\xc4\x8dkrat prisesajo na \xc4\x8dloveka ali doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali. Usnjati ali mehki klopi (Argasidae) imajo, kot pove ime, v celoti mehak zunanji skelet, brez trdnega \xc5\xa1\xc4\x8ditka (scutum) na zgornji strani glavoprsja, ki je zna\xc4\x8dilna za \xc5\xa1\xc4\x8ditaste klope. Tretja dru\xc5\xbeina, Nuttalliellidae, ima samo enega predstavnika (Nuttalliella namaqua), ki \xc5\xbeivi v ju\xc5\xbeni Afriki in ga od ostalih klopov lo\xc4\x8di ve\xc4\x8d anatomskih zna\xc4\x8dilnosti, ima pa tudi zna\xc4\x8dilnosti obeh ostalih dru\xc5\xbein.'