b'\n_START_ARTICLE_\nRubikova kocka\n_START_PARAGRAPH_\nRubikova kocka (izvirno znana pod imenom Magi\xc4\x8dna kocka) je vrsta znane mehanske uganke in igra\xc4\x8de, ki jo je leta 1974 izumil mad\xc5\xbearski izumitelj, kipar in profesor arhitekture Ern\xc5\x91 Rubik. Kocka je plasti\xc4\x8dna in jo sestavlja 26 (plus eno nevidno jedro) manj\xc5\xa1ih kock, ki se vrtijo okoli po navadi nevidnega jedra. Vsaka od devetih vidnih kvadratnih ploskvic na strani Rubikove kocke je pobarvana z eno od \xc5\xa1estih barv. Ko je kocka razre\xc5\xa1ena, ima vsaka stran Rubikove kocke svojo barvo. Vrtenje vsake ploskve dovoljuje, da se manj\xc5\xa1e kocke razporedijo na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov. Izziv uganke je vrniti kocko v svoje izvirno stanje, kjer je na vsaki strani kocke vseh devet manj\xc5\xa1ih kock enako pobarvanih._NEWLINE_Magi\xc4\x8dno kocko so maja 1980 preimenovali in jo za\xc4\x8deli ponovno izdelovati. Pravijo, da je to najbolj prodajana igra\xc4\x8da na svetu. Skupaj z izpeljankami so prodali preko 300 milijonov kock.\n_START_SECTION_\nZamisel in razvoj Rubikove kocke\n_START_PARAGRAPH_\nRubik se je zanimal za geometrijo in \xc5\xa1tudij trirazse\xc5\xbenih oblik. Za Magi\xc4\x8dno kocko je leta 1975 pridobil mad\xc5\xbearski patent HU170062, za mednarodnega pa ni zaprosil. Prve kocke so izdelali proti koncu leta 1977 in jih za\xc4\x8deli prodajati v trgovinah igra\xc4\x8d po Budimpe\xc5\xa1ti._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma se je priljubljenost kocke raz\xc5\xa1irila po vsej Mad\xc5\xbearski. Zanjo so se za\xc4\x8deli zanimati tudi u\xc4\x8denjaki na Zahodu. Septembra 1979 so s podjetjem Ideal Toys sklenili pogodbo in za\xc4\x8deli prodajati Magi\xc4\x8dno kocko tudi zunaj meja Mad\xc5\xbearske. Prvi\xc4\x8d je ugledala svet na sejmih igra\xc4\x8d v Londonu, New Yorku, N\xc3\xbcrnbergu in Parizu v za\xc4\x8detku leta 1980._NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa v trgovinah igra\xc4\x8d ni bilo kocke, saj je proizvajalec iskal specifikacije varnosti in pakiranja. Izdelali so la\xc5\xbejo kocko in Ideal Toys je hotelo kocko preimenovati. V po\xc5\xa1tev sta pri\xc5\xa1li imeni \xc2\xbbGordijski vozel\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbInkovsko zlato\xc2\xab, vendar se je podjetje na koncu odlo\xc4\x8dilo za \xc2\xbbRubikovo kocko\xc2\xab. Prvo po\xc5\xa1iljko so izvozili iz Mad\xc5\xbearske maja 1980._NEWLINE_Ker na za\xc4\x8detku ni bilo dosti izvirnih kock, se je pojavilo veliko cenenih imitacij. Ideal Toys je leta 1984 izgubilo patentno to\xc5\xbebo Larryja Nicholsa zaradi njegovega patenta US3655201. Teruto\xc5\xa1i I\xc5\xa1igi je za skoraj enak mehanizem pridobil japonski patent JP55\xe2\x80\x928192. Rubikov patent so sicer obravnavali, vendar v splo\xc5\xa1nem pripisujejo neodvisni ponovni izum I\xc5\xa1igiju.\n_START_SECTION_\nPriljubljenost\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu od 1980 do 1982 so prodali prek 100 milijonov kock._NEWLINE_ Kocka je leta 1980 prejela nagrado Britanske zveze trgovcev igra\xc4\x8d (BATR) za najbolj\xc5\xa1o igra\xc4\x8do. Tudi naslednje leto so jo prograsili za najbolj\xc5\xa1o igra\xc4\x8do. Kmalu po izdaji Rubikove kocke so se na trgu pojavile podobne uganke, ki so jih izdali drugi viri, kot tudi Rubik sam. Na primer Rubikovo ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje 4\xc3\x974\xc3\x974 razli\xc4\x8dica Rubikove kocke, \xc5\xbdepna kocka 2\xc3\x972\xc3\x972 razli\xc4\x8dica, Profesorjeva kocka 5\xc3\x975\xc3\x975 razli\xc4\x8dica, kakor tudi uganke razli\xc4\x8dnih oblik, kot je Pyraminx (Pyramix) v obliki tetraedra._NEWLINE_Dvanajstletni u\xc4\x8denec Patrick Bossert iz Anglije je leta 1981 objavil svojo re\xc5\xa1itev v knjigi z naslovom Lahko kon\xc4\x8da\xc5\xa1 kocko (You Can Do the Cube) (ISBN 0-14-031483-0). Knjigo so prodali v ve\xc4\x8d kot milijon in pol izvodih v 17. izdajah. Tistega leta sta jo Times in New York Times uvrstila na svoja seznama najbolj prodajanih knjig. Na vi\xc5\xa1ku priljubjenosti so prodajali barvne nalepke za tiste, ki niso uspeli re\xc5\xa1iti kocke ali pa niso imeli potrpljenja z njo. Z nalepkami so lahko tako vrnili kocko v prvotno stanje. Seveda jo je bilo mo\xc4\x8d tudi razstaviti in nazaj sestaviti v enako stanje. Med letoma 1983 do 1984 je risankarski studio Hanna-Barbera posnelo 12 epizod sobotne jutranje risanke Rubik, osupljiva kocka (Rubik, The Amazing Cube). Risanke je predvajala ABC kot del oddaje \xc2\xbbThe Pac-Man/Rubik, Amazing Cube Hour\xc2\xab._NEWLINE_Domnevajo tudi, da je mednarodni in izvozni uspeh kocke vplival na prenovo in liberalizacijo mad\xc5\xbearskega gospodarstva med letoma 1981 in 1985, kar je vodilo do zamenjave komunizma s kapitalizmov, \xc4\x8deprav se nekateri sociologi s tem ne strinjajo._NEWLINE_Mednarodna organizacija World Cube Association (\xc2\xbbSvetovno zdru\xc5\xbeenje za kocko\xc2\xab) organizira redna prvenstva v re\xc5\xa1evanju Rubikove kocke. Trenutni svetovni rekord imata Kitajski Yusheng Du - 3.47 s.\n_START_SECTION_\nPermutacije\n_START_PARAGRAPH_\nRubikova kocka je lahko v enem od (8! \xc2\xb7 3\xe2\x81\xb8\xe2\x81\xbb\xc2\xb9) \xc2\xb7 (12! \xc2\xb7 2\xc2\xb9\xc2\xb2\xe2\x81\xbb\xc2\xb9)/2 = 43.252.003.274.489.856.000 razli\xc4\x8dnih polo\xc5\xbeajev (~4,3 \xc2\xb7 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb9), pribli\xc5\xbeno 43 trilijonov. Ne glede na to lahko vsako kocko re\xc5\xa1imo v 20 potezah._NEWLINE_\xc4\x8ce bi vsako permutacijo Rubikove kocke polo\xc5\xbeili eno za drugo, bi zasedle prostor dolg pribli\xc5\xbeno 216 svetlobnih let. \xc4\x8ce pa bi jih polo\xc5\xbeili druga ob drugo, bi pokrile Zemljo pribli\xc5\xbeno 256-krat._NEWLINE_V bistvu je (8! \xc2\xb7 3\xe2\x81\xb8) \xc2\xb7 (12! \xc2\xb7 2\xc2\xb9\xc2\xb2) = 519.024.039.293.878.272.000 (pribli\xc5\xbeno 519 kvintilijonov) mo\xc5\xbenih postavitev vseh ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov, ki sestavljajo kocko, vendar je s premikanjem dosegljiva le ena od 12-ih. Ne obstaja tak\xc5\xa1no zaporedje premikanj, ki bi zamenjalo med seboj en par ali obrnilo posamezni vogel ali rob kocke.'