b'\n_START_ARTICLE_\nOnesna\xc5\xbeevanje s plastiko\n_START_PARAGRAPH_\nPlasti\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeevanje vklju\xc4\x8duje zbiranje plasti\xc4\x8dnih izdelkov v okolju, ki negativno vplivajo na \xc5\xbeivali in rastline, njihovo naravno okolje ali ljudi. [1] Plastika, ki deluje kot onesna\xc5\xbeevalec je razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v mikro-, mezo- ali makro ostanke, ki temeljijo na velikosti. [2] Pomen, plasti\xc4\x8dnega onesna\xc5\xbeevanja je v korelaciji s plastiko, da so poceni in trpe\xc5\xbene, ki vodijo do visoke ravni uporabe s strani ljudi.[3] Vendar pa je po\xc4\x8dasi razgradljiva.[4] Plasti\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeevanje lahko neugodno vpliva na pokrajino, vodne poti in oceane. \xc5\xbdivi organizmi, zlasti morske \xc5\xbeivali so lahko prizadete tako, da se lahko prepletejo, neposredno u\xc5\xbeivajo plasti\xc4\x8dne odpadke in so tako izpostavljene kemikalijam v plastiki, ki povzro\xc4\x8dajo motnje v biolo\xc5\xa1kih funkcijah. Tudi ljudje so pod vplivom plasti\xc4\x8dnega onesna\xc5\xbeevanja, na primer prek motenj osi \xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc4\x8dnega hormona in ravni hormonov. [5] Na nekaterih podro\xc4\x8djih je pri\xc5\xa1lo do prizadevanj, da bi se zmanj\xc5\xa1ala poraba plastike in onesna\xc5\xbeevanje z njo, ter spodbujalo k recikliranju plastike. Pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tevilo v oceanih je 5 triljonov kosov plastike vseh vrst torej od mikro do makro plastike. 90% vodnih pti\xc4\x8dev ima v notranjosti del\xc4\x8dek plastike.\n_START_SECTION_\nVrste plasti\xc4\x8dnih odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo tri glavne oblike plasti\xc4\x8dnih mas, ki prispevajo k plasti\xc4\x8dnemu onesna\xc5\xbeevanju: mikroplastika kot tudi mega- in makro-plastika. Mega- in mikroplastika se nabira v najvi\xc5\xa1jih gostotah na severni polobli, skoncentrirana okoli urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d in ob vodnih frontah. Manj verjetno je, da bi jo na\xc5\xa1li okoli oddaljenih otokov in kontinentalnih pasovih morskega dna. Obe, mega in makro-plastiko najdemo v embala\xc5\xbei, obutvi in drugih doma\xc4\x8dih predmetih, ki so bili sprani z ladij ali zavr\xc5\xbeeni na odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Plastika povezana z ribolovom je bolj verjetna, da se bo na\xc5\xa1la okoli oddaljenih otokov. [6] Te lahko imenujemo tudi mikro-, mezo- in makro ostanki._NEWLINE_Plasti\xc4\x8dni odpadki so kategorizirani ko primarni ali sekundarni. Primarne plastike so takrat kadar so bili izbrani v svoji izvirni obliki. Primeri za to bi bili pokrov\xc4\x8dki za steklenice, cigaretni ogorki in drobna plasti\xc4\x8dna zrnca. Sekundarno plastiko pa na drugi strani predstavljajo manj\xc5\xa1o plastiko, ki je nastala pri razgradnji primarne plastike._NEWLINE_Mikro odpadki_NEWLINE_Glavni \xc4\x8dlanek: Mikroplastika_NEWLINE_Mikro odpadki so plasti\xc4\x8dni deli med 2 mm in 5 mm velikosti. [6] Plasti\xc4\x8dni odpadki, ki se za\xc4\x8dnejo kot mezo- ali makro odpadki lahko postanejo mikroodpadki skozi degradacijo in tr\xc4\x8denje, ki jih razgradijo na manj\xc5\xa1e kose. [2] Mikro odpadke obi\xc4\x8dajno imenujejo granule. [2] Granule se reciklirajo, da bi nastali novi plasti\xc4\x8dni predmeti, vendar pa se lahko hitro izpustijo v \xc4\x8dasu proizvodnje zaradi svoje majhnosti. Pogosto kon\xc4\x8dajo v oceanih, preko rek in potokov. [2] Mikro odpadki, ki prihajajo iz \xc4\x8distilnih in kozmeti\xc4\x8dnih izdelkov, so imenovani tudi kot pralniki. Ker so mikro odpadki in pralniki tako majhni jih organizmi, ki se hranijo s filtriranjem pogosto zau\xc5\xbeijejo. [2] \xc5\xa0tudija leta 2004,ki jo Richard Thompson iz University of Plymouth, Velika Britanija, je pokazala veliko koli\xc4\x8dino mikro odpadkov na pla\xc5\xbeah in v vodah v Evropi, Ameriki, Avstraliji, Afriki in Antarktiki. [4] Thompson in njegovi sodelavci so ugotovili, da so plasti\xc4\x8dni peleti iz doma\xc4\x8dih in industrijskih virov se razbili na veliko manj\xc5\xa1e plasti\xc4\x8dne kose, nekateri imajo premer manj\xc5\xa1i od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega lasu. [4] \xc4\x8ce niso zau\xc5\xbeite, ti mikro odpadki plavajo po povr\xc5\xa1ini, namesto da se absorbirjo v morsko okolje. Thompson je predvidel, da bi lahko bilo do 300.000 plasti\xc4\x8dnih predmetov / km2 povr\xc5\xa1ine morja in 100.000 plasti\xc4\x8dnih delcev / km2 morskega dna. [4]\n_START_SECTION_\nMakro odpadki\n_START_PARAGRAPH_\nPlasti\xc4\x8dni odpadki spadajo v kategorijo makro odpadkov, ko so ti ve\xc4\x8dji od 20 mm. Te vklju\xc4\x8dujejo elemente, kot jih imajo plasti\xc4\x8dne vre\xc4\x8dke za trgovino. [2] Makro odpadke pogosto najdemo v morskih vodah in lahko resno vplivajo na naravne organizme. Ribi\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee so bile glavni onesna\xc5\xbeevalec. Tudi potem, ko so bile zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene so bile \xc5\xa1e naprej past morskim organizmom in drugim plasti\xc4\x8dnim odpadkom. S\xc4\x8dasoma je te opu\xc5\xa1\xc4\x8dene mre\xc5\xbee bilo prete\xc5\xbeko odstraniti iz vode, ker so postale prete\xc5\xbeke, saj so zrasle v te\xc5\xbeo do 6 ton. [2]'