b"\n_START_ARTICLE_\nKhan el-Khalili\n_START_PARAGRAPH_\nKhan el-Khalili (arabsko \xd8\xae\xd8\xa7\xd9\x86 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xae\xd9\x84\xd9\x8a\xd9\x84\xd9\x8a) je velik suk v zgodovinskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du islamskega Kaira. Trgovsko okro\xc5\xbeje je ena od glavnih zanimivosti Kaira za turiste in Egip\xc4\x8dane.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj Khan el-Khalili je bil prvotno mesto mavzoleja, znanega kot turbat az-za'faraan (grobnica) , ki je bil pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de kalifov Fatimidov . Mavzolej je bil del kompleksa fatimidske velike vzhodne pala\xc4\x8de, ki jo je leta 970 za\xc4\x8del Gawhar al-Siqilli, general, ki je osvojil Egipt za dinastijo Fatimidov in je istega leta ustanovil Kairo._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Sultana Barquqa, prvega \xc4\x8derke\xc5\xa1kega mamelu\xc5\xa1kega sultana v poznem 14. stoletju, je Egipt mo\xc4\x8dno prizadela \xc4\x8drna smrt, vendar je bil \xc5\xa1e naprej sredi\xc5\xa1\xc4\x8de velike gospodarske dejavnosti, z mnogimi trgovinami in v tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e vedno gradijo verske stavbe. V \xc4\x8dasu Barquqove prve vladavine (1382-1389) je njegov mojster konjar (ali amir akhur), Jaharkas al-Khalili, poru\xc5\xa1il fatimidsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, da bi postavil velik karavanseraj (\xd8\xae\xd8\xa7\xd9\x86 khan \xe2\x80\x93 'han' -v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini zgradba, kjer se lahko trguje in prebivajo trgovci) v osr\xc4\x8dju mesta . Po poro\xc4\x8danju je odstranil kosti kraljeve dru\xc5\xbeine Fatimidov, ki jih je vrgel v gore hribe vzhodno od mesta._NEWLINE_Han se nahaja blizu Al-Azharja in na obmo\xc4\x8dju, znanem kot Bayn al-Qasrayn, sredi najpomembnej\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja gospodarske dejavnosti v Kairu. Ta gospodarska in poslovna cona je bila raz\xc5\xa1irjena vzdol\xc5\xbe glavne osi sever-jug, qasaba (zdaj znana kot ulica al-Mu'izz) in je bila tudi privilegirana lokacija \xc5\xa1tevilnih monumentalnih verskih kompleksov, zgrajenih v celotnem obdobju Mamelukov in naprej. Kasneje so sultani v bli\xc5\xbeini zgradili tudi komercialne objekte, kot so wikala (druga beseda za karavanseraj) sultana Qaytbaya in wikala sultana al-Ghurija. Do poznega 15. stoletja je okro\xc5\xbeje okoli Khan el-Khalilija postalo tudi glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zunanje trgovine, vklju\xc4\x8dno s prodajo su\xc5\xbenjev in dragih kamnov. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku 16. stoletja je sultan al-Ghuri, zadnji mogo\xc4\x8den egiptovski mamelu\xc5\xa1ki sultan (1501-1516), spremenil postavitev celotnega okro\xc5\xbeja z veliko kampanjo ru\xc5\xa1enja in nove gradnje. Poleg izgradnje lastnega verskega in pogrebnega kompleksa ter velikega wikala, je poru\xc5\xa1il prvotni han, ki ga je zgradil al-Khalili in ga leta 1511 zgradil kot komercialni kompleks z monumentalnimi vhodi in ulicami v pravokotnem mre\xc5\xbenem tlorisu. Ta vrsta kompleksa je spominjala na to, kar je bilo v drugih mestih pogosto znano kot qaysariyya (tudi bezistan v tur\xc5\xa1\xc4\x8dini), centralni bazar, kjer se je prodajalo najbolj dragoceno blago, ki je pogosto imelo pokrite ulice in je bilo za\xc5\xa1\xc4\x8diteno z zaklenjenimi vrati pono\xc4\x8di. Mo\xc5\xbeno je, da je posnemal podobne trgovske komplekse v glavnih osmanskih mestih v \xc4\x8dasu, ko je bilo Osmansko cesarstvo najve\xc4\x8dji tekmec egiptovske dr\xc5\xbeave Mamelukov in ko so tur\xc5\xa1ki trgovci v Kairu verjetno postali bolj prisotni. _NEWLINE_Med zgradbami al-Ghuri je bil Wikala al-Qutn ('iz bomba\xc5\xbea'). Deli te strukture so \xc5\xa1e danes vidni, vklju\xc4\x8dno z okra\xc5\xa1enimi vrati in zgornjimi nadstropji, katerih fasada je okra\xc5\xa1ena z okni z \xc5\xbeeleznimi re\xc5\xa1etkami, na katerih so bili trgovski prostori. Dvoje drugih monumentalnih vrat, Bab al-Badistan in Bab al-Ghuri, so prav tako iz tistega \xc4\x8dasa in stojijo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Od vladavine al-Ghurija naprej se je okro\xc5\xbeje povezalo s tur\xc5\xa1kimi trgovci, v tur\xc5\xa1kem obdobju pa je bila tukaj osrednja tur\xc5\xa1ka skupnost v Kairu.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nKhan el-Khalili danes ve\xc4\x8dinoma zasedajo egiptovski namesto tujih trgovcev in prodajalcev, vendar so mo\xc4\x8dno usmerjeni k turistom. Trgovine obi\xc4\x8dajno prodajajo spominke, starine in nakit, vendar \xc5\xa1tevilne tradicionalne delavnice \xc5\xa1e naprej delujejo v okolici; na primer zlatarji so \xc5\xa1e vedno pomembni za doma\xc4\x8dine._NEWLINE_Poleg trgovin je na voljo ve\xc4\x8d kavarn (\xd9\x85\xd9\x82\xd9\x87\xd9\x89 maqha), restavracij in uli\xc4\x8dnih prodajalcev. Kavarne so na splo\xc5\xa1no majhne in precej tradicionalne, stre\xc5\xbeejo arabsko kavo in po navadi ponujajo vodno pipo (shisha). Ena najstarej\xc5\xa1ih in najbolj znanih kavarn je Fishawi, ustanovljen leta 1773._NEWLINE_Al-Hussein mo\xc5\xa1eja je blizu Khan el-Khalilija, univerza Al-Azhar in njena mo\xc5\xa1eja pa sta v bli\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nV literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nRoman Naguiba Mahfouza Midaq Alley (1947) je postavljen v ulico v Khan el-Khalili._NEWLINE_Klju\xc4\x8dni dogodki romana Neila Stephensona The Confusion (2004), ki je druga knjiga serije The Baroque Cycle, so postavljeni v karavanseraj v Khan el-Khalili.\n_START_SECTION_\nTeroristi\xc4\x8dni napad\n_START_PARAGRAPH_\nTrg je bil tar\xc4\x8da terorizma med napadi v Kairu aprila 2005. Samomorilski napadalec na trgu je 7. aprila ubil 21 ljudi (enajst Egip\xc4\x8danov, dva francoska turista, enega Ameri\xc4\x8dana in sedem tujcev neznanega izvora). To je bil prvi napad v seriji; ta napad je odvrnil turiste od Egipta na splo\xc5\xa1no in zlasti iz Khan el-Khalilija za nekaj \xc4\x8dasa._NEWLINE_Trg je bil ponovno tar\xc4\x8da terorizma 22. februarja 2009. V tem napadu je 17-letno francosko dekle umrlo, 22 ljudi pa je bilo ranjenih."