b'\n_START_ARTICLE_\nAristip iz Kirene\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAristip, sin Aritadesa, se je rodil v Kireni, Anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji leta 435 pr. n. \xc5\xa1t. V Gr\xc4\x8dijo je pri\xc5\xa1el z namenom, da bi se udele\xc5\xbeil olimpijskih iger in se sre\xc4\x8dal s Sokratom. Po njegovem opisu je imel tako veliko \xc5\xbeeljo po sre\xc4\x8danju, da je \xc5\xa1el s tem namenom celo v Atene. S Sokratom je ostal skoraj do \xc4\x8dasa njegove usmrtitve, leta 399 pr. n. \xc5\xa1t.. Diodor Sicilski njegovo smrt postavlja v leto 356 pr. n. \xc5\xa1t.. \xc4\x8ceprav je bil Aristip Sokratov u\xc4\x8denec, se je mnogokrat oddaljeval od u\xc4\x8diteljevih na\xc4\x8del in na\xc4\x8dina pou\xc4\x8devanja. \xc5\xbdivel je \xc5\xbeivljenje polno u\xc5\xbeitkov in zado\xc5\xa1\xc4\x8denje je z veseljem iskal pri razvpiti heteri Laidi. Denar je slu\xc5\xbeil s pou\xc4\x8devanjem govorni\xc5\xa1tva, bil pa je prvi Sokratov u\xc4\x8denec, ki je to po\xc4\x8del. Nekaj \xc4\x8dasa je \xc5\xbeivel v tujini, da se je tako izognil problemati\xc4\x8dnemu vpletanju v politiko doma\xc4\x8dega mesta. Del svojega \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivel na dvoru siraku\xc5\xa1kega tirana Dionizija I. oziroma Dionzija Mlaj\xc5\xa1ega, zajeli pa naj bi ga tudi Perzijci, leta 396 pr. n. \xc5\xa1t. pregnali \xc5\xa0partance z Rodosa. Proti koncu svojega \xc5\xbeivljenja naj bi se vrnil v rojstni kralj Kireno, kjer je pre\xc5\xbeivel svojo starost.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nAristip je bil ponosen na to, da je v vsakr\xc5\xa1nih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah na\xc5\xa1el nekaj, v \xc4\x8demer je lahko u\xc5\xbeival. Ravnal se je po na\xc4\x8delu, da mora prilagoditi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine sebi in ne sebe okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam. Tako je tistim, ko so ga grajali zaradi ljubezni do telesnih u\xc5\xbeitkov, odgovoril, da abstinenca ni najbolj\xc5\xa1a stvar, ki jo lahko naredi\xc5\xa1 zase, temve\xc4\x8d je kontrola nad samim sabo in svojimi razvadami, ne da bi ti te \xc5\xa1kodovale, veliko pomembnej\xc5\xa1a. Znan je tudi po svojem reku: \xc2\xbbModri ljudje bi \xc5\xbeiveli nespremenjeno \xc5\xbeivljenje, \xc4\x8detudi bi ukinili vse zakone.\xc2\xab\xc2\xa0Aristip je bil mirne narave in se ni razburjal, ne glede na to, ali je bil v zaporu, \xc5\xbealjen ali pa zmerjan zaradi nezvestobe Sokratu s strani svojih sou\xc4\x8dencev. Poleg drugih Sokratovih u\xc4\x8dencev se je zdel izredno \xc5\xbealjiv tudi Ksenofontu in Platonu. Tudi Aristotel ni odobraval njegovega vedenja in ga je ozna\xc4\x8dil za sofista. Svoje poglede na svet je prenesel na h\xc4\x8der Areto, ki je to potem prenesla tudi na svojega sina, Aristipa mlaj\xc5\xa1ega. Aristip je \xc5\xbeivel in deloval v obdobju prehoda klasi\xc4\x8dne filozofije v helenizem.\n_START_SECTION_\nAristipov odnos s Sokratom\n_START_PARAGRAPH_\nAristip je iz daljne in bogate Kirene pri\xc5\xa1el v Atene, saj ga je neustavljivo privla\xc4\x8dilo, kar mu je nekdo, ki ga je sre\xc4\x8dal na olimpijskih igrah, pripovedoval o Sokratu. \xc4\x8ceprav je izvedel le malo o njegovih mislih in o primerih iz njegovih govorov, so ga tako vznemirili, da si ga je obupano \xc5\xbeelel spoznati. Njegovo pri\xc4\x8dakovanje ga seveda ni razo\xc4\x8daralo. Zanimivo je, da je bil Aristip v skupini Sokratovih u\xc4\x8dencev najbolj neodvisen od u\xc4\x8ditelja, tako v na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, kot tudi v mi\xc5\xa1ljenju. Njegova neodvisnost je segala celo do meja nezvestobe. Spoznavanje Sokratovega sporo\xc4\x8dila mu je omejeval dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din vrednotenja stvari, ki mu je bil prirojen zaradi brezskrbnega \xc5\xbeivljenja. Izviral je namre\xc4\x8d iz bogate dru\xc5\xbeine iz cveto\xc4\x8de Kirene, zato ni bil vajen skromnega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Fizi\xc4\x8dni blagor mu je predstavljalo najvi\xc5\xa1je dobro in u\xc5\xbeitek je bilo glavno gibalo \xc5\xbeivljenja. Sokrat na drugi strani pa u\xc5\xbeitka ni imel za nekaj dobrega, saj sta bila zanj dobra le spoznavanje in vrlina. Aristip je trdil, da je u\xc5\xbeitek vselej dober, ne glede od kod izvira, medtem ko je Sokrat menil, da je u\xc5\xbeitek dober zgolj, kadar ga podpira spoznanje. Aristipa so mnogokrat imenovali \xc2\xbbsofist\xc2\xab, saj je za svoja predavanja zahteval pla\xc4\x8dila, sofisti so bili namre\xc4\x8d tisti, ki so pou\xc4\x8devali za denar. Nekega dne je Aristip Sokratu celo poslal denar, ki pa ga ta seveda ni sprejel. \xc4\x8ceprav Aristip denarja nikoli ni poimenoval kot cilj, pa je menil, da je neizogibno sredstvo za tak\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje, kot ga je zahteval njegov hedonizem. Aristip se je od Sokrata nau\xc4\x8dil zelo veliko. Med najpomembnej\xc5\xa1imi stvarmi, ki jih je prevzel od Sokrata je bila sposobnost, da se je lahko postavil zase in obvladoval dogodke, ne da bi kadarkoli postal njihova \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nKireniki\n_START_PARAGRAPH_\nBistveno jedro kiren\xc5\xa1kega nauka se je izoblikovalo v generacijski trojici Aristip starej\xc5\xa1i, Arete (njegova h\xc4\x8di) in Aristip mlaj\xc5\xa1i (vnuk po Arete). Tako kot Sokrat so kireniki strogo zanikali, da bi bile prirodoslovne raziskave koristne. Opustili so raziskovanje narave, saj so bili mnenja, da sta fizika in dialektika nekoristni. Aristip je zavra\xc4\x8dal vednost o naravi in pravil, da je koristno le iskanje \xc2\xbbkaj je dobrega in kaj slabega v stvareh\xc2\xab. Kirenai\xc5\xa1ko stali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo podobno Sokratovemu. Po Sokratu sta si namre\xc4\x8d Aristip iz Kirene in Ariston iz Hiosa prizadevala filozofirati le o eti\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih, saj so le ta nam dosegljiva in koristna. Nasprotno velja za razmi\xc5\xa1ljanje o naravi, ker je bila ta nepredvidljiva, nepreverljiva in od nje torej ni bilo nobene koristi. Aristip je imel za popolnoma nepotrebno tudi matematiko, saj nima ni\xc4\x8d opraviti s tem, kar je dobro ali slabo, torej sre\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi zapisi in knjige ter pisma, ki so jih zgodovinarji dolgo \xc4\x8dasa pripisovali Aristipu, so ali ponaredki ali pa dela, za katera so \xc5\xbee filozofi v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji trdili, da niso Aristipova. Eno najbolj znanih del, ki so jih pripisovali Aristipu, je bila knjiga O bogastvu Starih (\xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb6 \xcf\x80\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xe1\xbe\xb6\xcf\x82 \xcf\x84\xcf\x81\xcf\x85\xcf\x86\xe1\xbf\x86\xcf\x82), v kateri je avtor opisoval zasebna \xc5\xbeivljenja mnogih drugih filozofov in njihove ljubezenske izpade s kurtizanami in de\xc4\x8dki. Velika ve\xc4\x8dina anekdoti\xc4\x8dnih navedb je ohranjena v \xc5\xbdivljenja filozofov Diogena Laertija.  Kmalu je bilo dokazano, da navedb ni napisal Aristip, saj je sebe vedno videl kot nadrejenega svojim sodobnikom, \xc5\xa1e posebej Sokratovim sou\xc4\x8dencem, in bi bilo zelo nenavadno, da bi toliko truda vlo\xc5\xbeil v delo, ki bi opisovalo njihova \xc5\xbeivljenja, prav tako pa je v delu avtor omenil Teofrasta, ki je \xc5\xbeivel celo generacijo za Aristipom.'