b'\n_START_ARTICLE_\nHansa\n_START_PARAGRAPH_\nHanseatska zveza ali Hansa (srednja nizka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina: Hanse, D\xc3\xbcdesche Hanse, Hansa; standardna nem\xc5\xa1\xc4\x8dina Deutsche Hanse, nizozemsko Hanze, latinsko Hansa Teutonica ) je bila trgovska in obrambna konfederacija trgovskih cehov in trgovskih mest v severozahodni in srednji Evropi. Zrastla iz nekaj severnonem\xc5\xa1kih mest v poznem 11. stoletju, je zveza tri stoletja obvladovala baltsko pomorsko trgovino ob obalah severne Evrope. Obmo\xc4\x8dja Hanse so se v poznem srednjem veku raztezala od Baltika do Severnega morja in kopnega, po letu 1450 pa so se po\xc4\x8dasi zmanj\xc5\xa1evala._NEWLINE_Hanse, kasneje napisana kot Hansa , je bila stara nem\xc5\xa1ka beseda za \xc4\x8deto ali trumo, ta beseda pa se je nana\xc5\xa1ala na velike skupine trgovcev, ki so po kopnem ali po morju potovali med hanzeatskimi mesti ._NEWLINE_Trgovski krogi so ustanovili zvezo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ekonomskih interesov cehov in diplomatskih privilegijev v njihovih povezanih mestih in dr\xc5\xbeavah, pa tudi na trgovskih poteh, ki so jih trgovci uporabljali. Hanseatska mesta so imela svoj pravni sistem in upravljala svojo vojsko za vzajemno za\xc5\xa1\xc4\x8dito in pomo\xc4\x8d. Kljub temu organizacija ni bila dr\xc5\xbeava, niti ni bila imenovana konfederacija mestnih dr\xc5\xbeav; samo zelo majhno \xc5\xa1tevilo mest v zvezi je u\xc5\xbeivalo avtonomijo in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, primerljive z svobodnim cesarskim mestom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinarji ve\xc4\x8dinoma sledijo izvoru Hanzeatske zveze do obnove severno nem\xc5\xa1kega mesta L\xc3\xbcbeck leta 1159, ki ga je obnovil mo\xc4\x8dan Henrik Lev, vojvoda Sa\xc5\xa1ki in Bavarski, potem ko je zajel obmo\xc4\x8dje od Adolfa II., grofa Schauenburg in Holstein. Raziskovalne trgovske dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine, napadi in piratstvo so se v vsej baltski regiji dogajala so sedaj - mornarji Gotlanda so na primer odpluli po reki navzgor do Novgoroda, vendar je obseg mednarodne trgovine v baltskem obmo\xc4\x8dju ostal zanemarljiv pred nastankom Zveze._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka mesta so v 13. stoletju dosegla prevlado v trgovini na Baltiku s presenetljivo hitrostjo, L\xc3\xbcbeck pa je postal osrednje vozli\xc5\xa1\xc4\x8de v pomorski trgovini, ki je povezovala obmo\xc4\x8dja Severnega in Baltskega morja. Hegemonija L\xc3\xbcbecka je dosegla vrh v 15. stoletju\n_START_SECTION_\nUstanovitev in oblika\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xbcbeck je postal baza za trgovce iz Sa\xc5\xa1ke in Vestfalije, ki so trgovali proti vzhodu in severu. Preden se je izraz Hanse pojavil v dokumentu leta 1267, so trgovci v razli\xc4\x8dnih mestih za\xc4\x8deli oblikovati cehe ali Hansa, z namenom trgovanja z mesti v tujini, zlasti v gospodarsko manj razvitem vzhodnem Baltiku. To obmo\xc4\x8dje je bilo vir lesa, voska, jantarja, smol in krzna, skupaj z r\xc5\xbejo in p\xc5\xa1enico, ki so jih vozili na bar\xc5\xbeah iz zaledja na pristani\xc5\xa1ke trge. Mesta so vzgajala svoje vojske, pri \xc4\x8demer je vsak ceh moral zagotoviti dajatve, kadar je bilo to potrebno. Hanseatska mesta so prihajala v pomo\xc4\x8d drug drugemu, trgovske ladje pa so se pogosto morale uporabljati za prevoz vojakov in oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Visby je pred Hanso deloval kot vodilno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na Baltiku. Na vzhodu so trgovci Visbyja ustanovili trgovsko to\xc4\x8dko v Novgorodu, imenovano Gutagard (znano tudi kot Gotenhof) leta 1080 . Tudi trgovci iz severne Nem\xc4\x8dije so v zgodnjem obdobju ostali naseljeni Gotlanderji. Kasneje so v prvi polovici 13. stoletja ustanovili svojo trgovsko postajo v Novgorodu, znano kot Peterhof, ki je bila \xc5\xa1e vi\xc5\xa1je po reki navzgor . Leta 1229 so nem\xc5\xa1ki trgovci v Novgorodu dobili dolo\xc4\x8dene privilegije, zaradi katerih so bili njihovi polo\xc5\xbeaji bolj varni. _NEWLINE_Dru\xc5\xbebe Hansa so si prizadevale odstraniti omejitve za trgovanje za svoje \xc4\x8dlane. Pred uradno ustanovitvijo zveze leta 1356 se beseda Hanse ni pojavila v baltskem jeziku. Gotlanderji so uporabili besedo varjag. Najzgodnej\xc5\xa1a dokumentarna omemba, \xc4\x8deprav brez imena, posebne nem\xc5\xa1ke trgovske zveze je iz Londona leta 1157. V tem letu so trgovci iz Hansa v K\xc3\xb6lnu prepri\xc4\x8dali Henrika II., angle\xc5\xa1kega kralja, da jih osvobodi vseh cestnine v Londonu in jim omogo\xc4\x8di trgovanje na sejmih po vsej Angliji. "Kraljica Hansa", L\xc3\xbcbeck, kjer so morali trgovci preva\xc5\xbeati blago med Severnim in Baltskim morjem, so leta 1226 pridobili cesarske privilegije ko je postal svobodno cesarsko mesto, kot jih je imel njegov potencialni trgovinski partner Hamburg od leta 1189._NEWLINE_Leta 1241 je L\xc3\xbcbeck, ki je imel dostop do ribolovnih obmo\xc4\x8dij Baltskega in Severnega morja, ustanovil zavezni\xc5\xa1tvo - predhodnik zveze - s Hamburgom, drugim trgovskim mestom, ki je nadzoroval dostop do trgovskih poti iz L\xc3\xbcneburga. Povezani mesti sta pridobili nadzor nad ve\xc4\x8dino trgovine s soljenimi ribami, zlasti s trgom Scania; K\xc3\xb6ln se jima je pridru\xc5\xbeil na skup\xc5\xa1\xc4\x8dinii leta 1260. Leta 1266 je Henrik III. podelil L\xc3\xbcbeck in Hamburg Hansa listino za delovanje v Angliji in K\xc3\xb6ln Hansa se jima je pridru\xc5\xbeil leta 1282, da bi ustanovili najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o hanzeatsko kolonijo v Londonu. Velik del prizadevanj za to sodelovanje je pri\xc5\xa1el iz razdrobljene narave obstoje\xc4\x8dih teritorialnih vlad, ki niso zagotovile varnosti za trgovino. V naslednjih 50 letih se je Hansa pojavila s formalnimi sporazumi o konfederaciji in sodelovanju, ki je pokrivala zahodne in vzhodne trgovske poti. Glavno mesto in sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je ostalo v L\xc3\xbcbecku; s prvo generalno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino Hansa, ki je tu potekala leta 1356, je Hanza dobila uradno strukturo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xbcbeckova lokacija na Baltiku je omogo\xc4\x8dila trgovino s Skandinavijo in Kijevsko Rusijo, kar je bilo v neposredna konkurenca Skandinavcem, ki so prej nadzorovali ve\xc4\x8dino baltskih trgovskih poti. Pogodba z Visbyjevo Hansa je kon\xc4\x8dala to tekmovanje: s tem sporazumom so trgovci v L\xc3\xbcbecku pridobili tudi dostop do notranjega ruskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Novgorod, kjer so zgradili trgovsko postajo ali Kontor (podru\xc5\xbenica). \xc4\x8ceprav so se ta zavezni\xc5\xa1tva oblikovala po vsem svetem rimskem cesarstvu, zveza ni nikoli postala tesno vodena formalna organizacija. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine hanzeatskih mest so se v L\xc3\xbcbecku sre\xc4\x8devale neenakomerno za Hansetag (Hanseatska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina), od leta 1356 dalje, vendar se je veliko mest odlo\xc4\x8dilo, da se ne bo udele\xc5\xbeilo niti poslalo predstavnikov in odlo\xc4\x8ditve niso bile zavezujo\xc4\x8de za posamezna mesta. Mre\xc5\xbea zavezni\xc5\xa1tev se je pove\xc4\x8dala in je vklju\xc4\x8devala prilagodljiv seznam od 70 do 170 mest._NEWLINE_Zveza je uspela vzpostaviti dodatne Kontorje v Bruggu ( Flandrija), Bergnu (Norve\xc5\xa1ka) in Londonu (Anglija). Ta trgovska mesta so postala pomembne enklave. Londonski Kontor, ustanovljen leta 1320, je stal zahodno od London Bridgea blizu Upper Thames Street, kjer je zdaj postaja Cannon Street. Prerasla je v pomembno obzidano skupnost s svojimi skladi\xc5\xa1\xc4\x8di, tehtnico, cerkvijo, pisarnami in hi\xc5\xa1ami, kar odra\xc5\xbea pomen in obseg trgovinske dejavnosti. Njegova prva omemba pod imenom Steelyard (der Stahlhof) je iz leta 1422._NEWLINE_Hanzeatska zveza je dosegla, da sta tako trgovina kot industrija dosegla severno Nem\xc4\x8dijo, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s trgovino z grobimi volnenimi tkaninami. [12] Ker se je trgovina pove\xc4\x8devala, so bili v severni Nem\xc4\x8diji izdelani novej\xc5\xa1i in bolj fini volneni in laneni materiali in celo svila. Enako izbolj\xc5\xa1anje izdelkov doma\xc4\x8de obrti se je pojavilo tudi na drugih podro\xc4\x8djih, npr. jedkanje, rezbarjenje lesa, proizvodnja oklepov, graviranje kovin in stru\xc5\xbeenje lesa. Stoletna monopolizacija pomorske plovbe in trgovine s strani Hanzeatske zveze je zagotovila, da je renesansa pri\xc5\xa1la v severno Nem\xc4\x8dijo veliko pred preostalo Evropo._NEWLINE_Poleg glavnih podru\xc5\xbenic so imela posamezna hanzeatska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da tudi reprezentativno trgovsko in skladi\xc5\xa1\xc4\x8dno hi\xc5\xa1o._NEWLINE_Zveza je trgovala predvsem z lesom, krznom, smolo (ali katranom), lanom, medom, p\xc5\xa1enico in r\xc5\xbejo od vzhoda do Flandrije in Anglije s tekstilom (in vse bolj industrijskim blagom), ki je \xc5\xa1la v drugo smer. Kovinska ruda (predvsem baker in \xc5\xbeelezo) in ribami (sled) sta pri\xc5\xa1la na jug iz \xc5\xa0vedske._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki kolonisti so se v 12. in 13. stoletju naselili v \xc5\xa1tevilnih mestih na vzhodni obali Baltskega morja in v njihovi bli\xc5\xbeini, kot so Elbing (Elbl\xc4\x85g), Thorn (Toru\xc5\x84), Reval (Talin), Riga in Dorpat (Tartu), ki so postali \xc4\x8dlani Hanse, ki imajo \xc5\xa1e vedno \xc5\xa1tevilne hanseatske stavbe in nosijo slog svojih hanzeatskih dni. Ve\xc4\x8dina je dobila L\xc3\xbcbeckov zakon (L\xc3\xbcbisches Recht), po najpomembnej\xc5\xa1em mestu zveze. Zakon je dolo\xc4\x8dal, da se morajo prito\xc5\xbeiti v vseh pravnih zadevah na mestni svet L\xc3\xbcbecka. Livonianska konfederacija je vklju\xc4\x8devala dana\xc5\xa1njo Estonijo in dele Latvije ter imela svoj Hanzatski parlament; vsa njena ve\xc4\x8dja mesta so postala \xc4\x8dlanice Hanzeatske zveze. Prevladujo\xc4\x8di jezik trgovine je bil srednja nizka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, nare\xc4\x8dje, ki je imelo pomemben vpliv na dr\xc5\xbeave, vklju\xc4\x8dene v trgovino, zlasti na ve\xc4\x8dje skandinavske jezike, eston\xc5\xa1\xc4\x8dino in latvij\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nVrhunec\n_START_PARAGRAPH_\nZveza je imela spremenljivo strukturo, vendar so njeni \xc4\x8dlani imeli skupne nekatere zna\xc4\x8dilnosti; ve\xc4\x8dina hanzeatskih mest je za\xc4\x8dela kot samostojno mesto ali pridobilo neodvisnost prek kolektivne pogajalske mo\xc4\x8di zveze, \xc4\x8deprav je tak\xc5\xa1na neodvisnost ostala omejena. Hanzeatska svobodna mesta dolgujejo zvestobo neposredno svetemu rimskemu cesarju, brez vmesne dru\xc5\xbeinske vezi obveznosti do lokalnega plemstva._NEWLINE_Druga podobnost je vklju\xc4\x8devala strate\xc5\xa1ke lokacije mest ob trgovskih poteh. Na vrhuncu svoje mo\xc4\x8di v poznem 14. stoletju je trgovcem iz Hanzeatske zveze uspelo izkoristiti svojo gospodarsko mo\xc4\x8d, v\xc4\x8dasih pa je njihova voja\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d zahtevala za\xc5\xa1\xc4\x8dito trgovske poti, ladje pa so plule dobro oboro\xc5\xbeene - da bi vplivale na imperialno politiko._NEWLINE_Zveza je imela mo\xc4\x8d tudi v tujini. Med letoma 1361 in 1370 je vodila vojno proti Danski. Prvotno neuspe\xc5\xa1na so se Hanseatska mesta leta 1368 zavezala v K\xc3\xb6lnu, odpustila K\xc3\xb8benhavn in Helsingborg ter prisilila danskega kralja Valdemarja IV. in njegovega zeta Haakona VI., norve\xc5\xa1kega kralja, da zvezi dodeli 15% dobi\xc4\x8dek iz danske trgovine v poznej\xc5\xa1em mirovnem sporazumu v Stralsundu leta 1370, s \xc4\x8dimer je pridobila u\xc4\x8dinkovit trgovinski in gospodarski monopol v Skandinaviji. Ta ugodna pogodba je ozna\xc4\x8dila te\xc5\xbeo hanzeatske mo\xc4\x8di. Po dansko-hanzeatski vojni (1426\xe2\x80\x931435) in bombardiranju K\xc3\xb8benhavna (1428) so bile trgovinske pravice obnovljene v Vordingborgski pogodbi leta 1435. _NEWLINE_Hansa je vodila tudi odlo\xc4\x8dno kampanjo proti piratom. Med letoma 1392 in 1440 se je pomorska trgovina zveze spopadla z nevarnostjo napadov bratov Victual in njihovih potomcev, ki jih je leta 1392 najel \xc5\xa1vedski kralj Albert Mecklenburg\xc5\xa1ki proti danski kraljici Margareti I. V nizozemsko-hanzeatski vojni (1438\xe2\x80\x9341) so amsterdamski trgovci iskali in s\xc4\x8dasoma dobili prost dostop do Baltika in zlomili hanzeatski monopol. Zveza je kot bistveni del varovanja svojih nalo\xc5\xbeb v ladje in njihov tovor usposobila pilote in postavila svetilnike._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina tujih mest je hanseatske trgovce omejila na dolo\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja trgovanja in na svoja lastna trgovska mesta. Le redko so sodelovali z lokalnimi prebivalci, razen pri poslovanju. \xc5\xa0tevilni doma\xc4\x8dini, trgovci in plemi\xc4\x8di, so zavidali mo\xc4\x8d zveze in jo posku\xc5\xa1ali zmanj\xc5\xa1ati. V Londonu so na primer lokalni trgovci izvajali stalni pritisk za preklic privilegijev. Zavrnitev Hanse, da bi svojim angle\xc5\xa1kim kolegom ponudila vzajemne dogovore, je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala napetost. Kralj Edvard IV. Angle\xc5\xa1ki je kljub latentni sovra\xc5\xbenosti ponovno potrdil privilegije zveze v Utrechtski pogodbi (1474), deloma zaradi velikega finan\xc4\x8dnega prispevka, ki ga je zveza prispevala Yorkistom med vojnami vrtnic. Leta 1597 je kraljica Elizabeta I. Angle\xc5\xa1ka izklju\xc4\x8dila zvezo iz Londona, Steelyard se je zaprl naslednje leto.Ivan III. Vasiljevi\xc4\x8d Veliki iz Rusije je zaprl hanzeatski Kontor v Novgorodu leta 1494. \xc5\xbde obstoj zveze in njenih privilegijev in monopolov je ustvaril gospodarske in socialne napetosti, ki so se pogosto sprevrgle v rivalstva med \xc4\x8dlani zveze.\n_START_SECTION_\nVzpon konkuren\xc4\x8dnih sil\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarska kriza v poznem 15. stoletju ni prizanesla Hansi. Kljub temu so se njeni morebitni tekmeci pojavili v obliki teritorialnih dr\xc5\xbeav, bodisi novih ali o\xc5\xbeivljenih in ne samo na zahodu: Poljska je leta 1466 slavila nad tevtonskimi vitezi, Ivan III. Veliki, moskovski princ, je leta 1478 kon\xc4\x8dal podjetni\xc5\xa1ko neodvisnost novgorodskega Kontorja, ki ga je popolnoma zaprl in kon\xc4\x8dal leta 1494.  Nova menjalna sredstva so bila uvo\xc5\xbeena iz Italije, kjer so leta 1492 izumili dvojno knji\xc5\xbeenje in prehiteli gospodarstvo Hanse, v katerem so raje jemali srebrne kovance kot menice._NEWLINE_V 15. stoletju so se napetosti med prusko regijo in "Wendish" mesti (L\xc3\xbcbeck in njene vzhodne sosede) pove\xc4\x8dale. L\xc3\xbcbeck je bil odvisen od vloge sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Hanse, saj je bil na obali morja brez velike reke. Bil je na vhodu v kopensko pot v Hamburg, vendar je bilo to kopensko pot mogo\xc4\x8de obiti z morsko potjo okrog Danske in skozi Kattegat. Prusko glavno zanimanje pa je bil izvoz razsutega tovora, kot sta \xc5\xbeito in les, ki sta bila zelo pomembna za Anglijo, nizozemske pokrajine in pozneje tudi za \xc5\xa0panijo in Italijo._NEWLINE_Leta 1454, v letu poroke Elizabete Avstrijske z Jagelonskim kraljem, so se mesta pruske konfederacije uprla prevladi tevtonskega reda in pozvala poljskega kralja Kazimirja IV. za pomo\xc4\x8d. Gdansk (Danzig), Thorn in Elbing so postali del Kraljevine Poljske (od 1466\xe2\x80\x931569, imenovanega Kraljeva Prusija, regija Poljska) z drugim Thornskim mirom (1466). Poljska pa je bila mo\xc4\x8dno podprta s Svetim rimskim cesarstvom prek dru\xc5\xbeinskih povezav in voja\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di pod Habsbur\xc5\xbeani. Krakov, ki je bil takrat glavno mesto Poljske, se je za Hanso izgubil . Pomanjkanje carinskih meja na reki Visli po letu 1466 je pripomoglo k postopnemu pove\xc4\x8danju izvoza poljskega \xc5\xbeita, ki se je preva\xc5\xbealo v morje po Vistuli (z 10.000 kratkimi tonami (9.100 t) na leto v poznem 15. stoletju, na ve\xc4\x8d kot 200.000 kratkih ton (180.000 t) v 17. stoletju) . Trgovina z \xc5\xbeitom, ki jo je obvladovala Hansa, je Poljsko uvrstila med glavna podro\xc4\x8dja svojega delovanja in pomagala Danzigu, da postane najve\xc4\x8dje hanzeatsko mesto. _NEWLINE_Mesta, ki so bile \xc4\x8dlanice, so prevzela odgovornost za lastno za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Leta 1567 je sporazum Hanzeatske zveze ponovno potrdil prej\xc5\xa1nje obveznosti in pravice \xc4\x8dlanov zveze, kot sta skupna za\xc5\xa1\xc4\x8dita in obramba pred sovra\xc5\xbeniki.  Pruska \xc4\x8detrtina mesta Thorn, Elbing, K\xc3\xb6nigsberg in Riga in Dorpat so ga prav tako podpisale. Pod pritiskom poljsko-litvanskega kralja je Danzig ostal nevtralen in ni dovolil ladjam, ki plujejo za Poljsko, na svoje ozemlje. Morali so se zasidrati nekje drugje, na primer v Pautzke (Puck)._NEWLINE_Velika gospodarska prednost za Hanso je bil nadzor nad ladjedelni\xc5\xa1kim trgom, predvsem v L\xc3\xbcbecku in Gdansku. Hansa je prodajala ladje povsod po Evropi, vklju\xc4\x8dno z Italijo. Izgnali so Holandce, ker je Nizozemska \xc5\xbeelela dati prednost Bruggu kot velik trg za \xc5\xbeita na koncu trgovske poti. Ko so Holandci postali konkurenti Hansi v ladjedelni\xc5\xa1tvu, je ta posku\xc5\xa1ala ustaviti tok ladjedelni\xc5\xa1ke tehnologije iz hanzeatskih mest v Holandijo. Gdansk, trgovinski partner  Amsterdama, je posku\xc5\xa1al prepre\xc4\x8diti odlo\xc4\x8ditev. Holandske ladje so odplule v Gdansk, da bi prevzele \xc5\xbeito neposredno iz mesta, kar je zaskrbelo L\xc3\xbcbeck. Holandci so ob\xc5\xa1li tudi hanseatska mesta tako, da so neposredno trgovali s severno-nem\xc5\xa1kimi knezi v nehanseatskih mestih. Holandski stro\xc5\xa1ki prevoza so bili precej ni\xc5\xbeji od stro\xc5\xa1kov Hanse, ki je bila izklju\xc4\x8dena kot posrednik._NEWLINE_Ko so Brugge, Antwerpen in Holandija postali del vojvodstva Burgundija, so aktivno posku\xc5\xa1ali prevzeti monopol nad trgovino od Hanse, trg z \xc5\xbeitom iz Brugga pa je bil prenesen v Amsterdam. Holandski trgovci so agresivno izpodbijali Hanso in imeli veliko uspeha. Hanseatska mesta v Prusiji, Livoniji, so podpirala Holandce proti osrednjim hanzeatskim mestom v severni Nem\xc4\x8diji. Po ve\xc4\x8d pomorskih vojnah med Burgundijo in hanzeatskimi flotami je Amsterdam pridobil polo\xc5\xbeaj vodilnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za poljsko in baltsko \xc5\xbeito od konca 15. stoletja dalje. Nizozemci so menili, da je trgovina z \xc5\xbeiti v Amsterdamu mati vseh trgovcev (Moedernegotie)._NEWLINE_N\xc3\xbcrnberg v Frankovski je razvil kopensko pot za prodajo nekdanjih monopoliziranih izdelkov Hanse iz Frankfurta preko N\xc3\xbcrnberga in Leipziga na Poljsko in Rusijo, s katerimi je trgoval s flamskim tekstilom in francoskim vinom v zameno za \xc5\xbeito in krzno z vzhoda. Hansa je izkoristila N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ko trgovino tako, da je dovolila N\xc3\xbcrnber\xc5\xbeanom, da bi se naselili v hanseatskih mestih, ki so jih Franki izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali s prevzemom trgovine s \xc5\xa0vedsko. N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki trgovec Albrecht Moldenhauer je vplival na razvoj trgovine s \xc5\xa0vedsko in Norve\xc5\xa1ko, njegovi sinovi Wolf Moldenhauer in Burghard Moldenhauer pa sta se uveljavila v Bergnu in Stockholmu, kjer sta postala vodji lokalnih Hanzeatskih dejavnosti.\n_START_SECTION_\nKonec Hanse\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 16. stoletja se je zveza zna\xc5\xa1la v slabem polo\xc5\xbeaju, kot \xc5\xbee ve\xc4\x8d let ne. Vzhajajo\xc4\x8de \xc5\xa0vedsko kraljestvo je prevzelo nadzor nad velikim delom Baltskega morja. Danska je ponovno prevzela nadzor nad svojo trgovino, Kontor v Novgorodu se je zaprl, v Bruggu pa je dejansko zamiral. Posamezna mesta, ki so sestavljala zvezo, so prav tako za\xc4\x8dela solirati pred skupnimi hanseatskimi interesi. Kon\xc4\x8dno se je za\xc4\x8dela razvijati politi\xc4\x8dna avtoriteta nem\xc5\xa1kih knezov, ki je omejevala neodvisnost trgovcev in hanzeatskih mest._NEWLINE_Zveza se je posku\xc5\xa1ala ukvarjati z nekaterimi od teh vpra\xc5\xa1anj: leta 1556 je ustanovila polo\xc5\xbeaj Syndic in Heinricha Sudermana izvolila kot stalnega uradnika s pravnim znanjem, ki je urejal  za\xc5\xa1\xc4\x8dito in podalj\xc5\xa1anje diplomatskih sporazumov v mestih \xc4\x8dlanicah. Leta 1557 in 1579 so revidirani sporazumi dolo\xc4\x8dili dol\xc5\xbenosti mest in dose\xc5\xbeen je bil dolo\xc4\x8den napredek. Kontor Brugge se je preselil v Antwerpen, Hansa pa je posku\xc5\xa1ala uvesti nove poti. Toda zveza se je izkazala za nesposobno, da bi prepre\xc4\x8dila rasto\xc4\x8do trgovsko konkurenco, zato se je za\xc4\x8del dolgotrajen zaton. Kontor Antwerpen se je zaprl leta 1593, leta 1598 je sledil londonski Kontor. Kontor Bergen je deloval do leta 1754; od vseh Kontorjev so ohranjene samo zgradbe Bryggen._NEWLINE_Gigantska vojna ladja Adler von L\xc3\xbcbeck je bila zgrajena za voja\xc5\xa1ko uporabo proti \xc5\xa0vedski med severno sedemletno vojno (1563\xe2\x80\x9370), vendar ni bila nikoli v voja\xc5\xa1ki uporabi, kar je predstavljalo zaman poskuse L\xc3\xbcbecka, da ohrani svoj dolgo privilegiran komercialni polo\xc5\xbeaj v spremembi gospodarskega in politi\xc4\x8dnega ozra\xc4\x8dja._NEWLINE_Do konca 16. stoletja je bila zveza uni\xc4\x8dena in se ni mogla ve\xc4\x8d ukvarjati s svojimi notranjimi boji. Dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne spremembe, ki so spremljale protestantsko reformacijo, so vklju\xc4\x8devale vzpon nizozemskih in angle\xc5\xa1kih trgovcev ter pritisk Osmanskega cesarstva na Sveto rimsko cesarstvo in njegove trgovske poti. Samo devet \xc4\x8dlanov se je udele\xc5\xbeilo zadnjega formalnega sre\xc4\x8danja leta 1669 in samo trije (L\xc3\xbcbeck, Hamburg in Bremen) so ostali do leta 1862, ko je nastal nem\xc5\xa1ki imperij pod cesarjem Viljemom I. Zato samo L\xc3\xbcbeck, Hamburg in Bremen v svojih uradnih nem\xc5\xa1kih naslovih ohranjajo besede Hanseatsko mesto.\n_START_SECTION_\nSodobne hanseatske povezave\n_START_PARAGRAPH_\nKljub propadu je ve\xc4\x8d mest \xc5\xa1e vedno ohranilo povezavo s Hanzeatsko zvezo. Nizozemska mesta, kot so Groningen, Deventer, Kampen, Zutphen in Zwolle, ter \xc5\xa1tevilna nem\xc5\xa1ka mesta, med drugim Bremen, Demmin, Greifswald, Hamburg, L\xc3\xbcbeck, L\xc3\xbcneburg, Rostock, Stade, Stralsund in Wismar se \xc5\xa1e vedno imenujejo Hanse mesta (njihove avtomobilske tablice imajo predpono H, npr. \xe2\x80\x93HB\xe2\x80\x93 za "Hansestadt Bremen"). Hamburg in Bremen se \xc5\xa1e naprej uradno urejata kot svobodno Hanseatsko mesto, L\xc3\xbcbeck z imenom Hanseatsko mesto (Rostockova nogometna ekipa se imenuje F. Hansa Rostock v spomin na trgovsko preteklost mesta). Zlasti za L\xc3\xbcbeck je ta anahronisti\xc4\x8dna povezava s slavno preteklostjo \xc5\xa1e posebej pomembna v 20. stoletju. Leta 1937 je nacisti\xc4\x8dna stranka ukinila ta privilegij s pomo\xc4\x8djo zakona Velikega Hamburga, ker senat iz L\xc3\xbcbecka ni dovolil Adolfu Hitlerju govoriti v L\xc3\xbcbecku med njegovo volilno kampanjo leta 1932 . Govoril je v Bad Schwartau, majhni vasici na obrobju L\xc3\xbcbecka. Kasneje je omenil L\xc3\xbcbeck kot \xc2\xbbmajhno mesto blizu Bad Schwartau\xc2\xab._NEWLINE_Po \xc5\xa1iritvi EU na vzhod maja 2004 je bilo nekaj strokovnjakov, ki so pisali o vstajenju baltske Hanse. _NEWLINE_Na zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Hanse danes spominja ve\xc4\x8d imen: nem\xc5\xa1ka letalska dru\xc5\xbeba Lufthansa; F.C. Hansa Rostock; Hanze Univerza uporabnih znanosti Groningen na Nizozemskem; Platforma za proizvodnjo nafte Hanze, Nizozemska; pivovarna Hansa v Bergnu in Hanse Sail v Rostocku. DDG Hansa je bila od leta 1881 do ste\xc4\x8daja leta 1980 velika nem\xc5\xa1ka ladjarska dru\xc5\xbeba. Hansabank v baltskih dr\xc5\xbeavah je bila preimenovana v Swedbank)._NEWLINE_V Evropi sta dva muzeja, ki sta posebej namenjena zgodovini Hanzeatske zveze: Evropski Hansemuseum v L\xc3\xbcbecku in Hanseatic Museum in Sch\xc3\xb8tstuene v Bergnu'