b'\n_START_ARTICLE_\nMetrika (knji\xc5\xbeevnost)\n_START_PARAGRAPH_\nMetrika (iz gr\xc5\xa1kega metron = mera; tudi stihoslovje ali verzologija) je v literarni teoriji teorija o zgradbi verza v metri\xc4\x8dnih oz. numeri\xc4\x8dnih verznih sistemih in sicer silabotonizmu, tonizmu, silabizmu, kvantitativnem verzu.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna pravila metrike\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dna pravila so vse tiste formalne omejitve, ki so v preteklosti razlikovale poezijo od proze.\n_START_SECTION_\nVerz\n_START_PARAGRAPH_\nVerz ali vrstica (tudi stih) je dolo\xc4\x8deno zaporedje stopic. Po navadi je sestavljen iz ene do osmih stopic, ki so lahko enake ali med seboj razli\xc4\x8dne. Obi\xc4\x8dajno je vsa pesnitev sestavljena v enakih verzih ali v enakih skupinah razli\xc4\x8dnih verzov. Uveljavile so se nekatere oblike verzov, ki so pri\xc5\xa1le v stalno rabo. Pri teh je natanko dolo\xc4\x8dena dol\xc5\xbeina verza, vrsta njegovih sestavnih delov (stopic) in celo stik s sosednjimi verzi (rima ali asonanca). V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini so se najve\xc4\x8dkrat uporabljali \xc5\xa1panski trohej (osem zlogov), italijanski enajsterec (pet jambov in kon\xc4\x8dni U) in gr\xc5\xa1ki \xc5\xa1esterec (pet daktilov in kon\xc4\x8dni trohej).\n_START_SECTION_\nStik\n_START_PARAGRAPH_\nStik je ujemanje glasov ali sozvo\xc4\x8dje dveh verzov, bodisi na koncu kot v sredini verza. Najbolj izrazit je polni stik ali rima, kjer se v dveh ali ve\xc4\x8d verzih ponavlja eden ali ve\xc4\x8d zlogov. Kot klasi\xc4\x8dno pravilo metrike je povezano z obliko verza in kitice, kjer je natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno, kateri verzi se morajo stikati.\n_START_SECTION_\nKitica\n_START_PARAGRAPH_\nKitica je skupina verzov, ki so povezani v smiselno enoto, a pogosto sega miselna zveza preko ve\xc4\x8d kitic. Po koli\xc4\x8dini verzov, ki sestavljajo kitico, jih imenujemo tercine, kvartine, sekstine in oktave. Za vsako od teh so vnaprej dolo\xc4\x8deni sti\xc4\x8dni verzi. Tako je na primer klasi\xc4\x8dni sonet sestavljen iz dveh kvartin in dveh tercin z rimo abba, abba, cdc, dcd.\n_START_SECTION_\nModerna poezija\n_START_PARAGRAPH_\nModerno pojmovanje poezije vklju\xc4\x8duje tudi liri\xc4\x8dno prozo in nevezane liri\xc4\x8dne oblike, ki se med seboj razlikujeta prakti\xc4\x8dno samo v nepretrganem oziroma ve\xc4\x8dvrsti\xc4\x8dnem zapisu. Po drugi strani je pa vedno manj epskih pesnitev, kar ve\xc4\x8dkrat privede do napa\xc4\x8dnega istovetenja\xc2\xa0\xc2\xbbpoezije\xc2\xab\xc2\xa0z\xc2\xa0\xc2\xbbliriko\xc2\xab. Praviloma je poezija vsak umetni\xc5\xa1ko obdelan tekst, medtem ko je lirika samo tisti del poezije, ki opeva \xc4\x8dustva in po\xc4\x8dutja.'