b'\n_START_ARTICLE_\nTyndallov pojav\n_START_PARAGRAPH_\nTyndallov pojav (tudi Tyndallovo sipanje) je pro\xc5\xbeno sipanje svetlobe zaradi koloidnih delcev ali delcev v suspenziji. Podoben je Rayleighovemu sipanju, glede na to, da je jakost sipane svetlobe odvisna od \xc4\x8detrte potence frekvence, zaradi \xc4\x8desar se modra svetloba bolj razpr\xc5\xa1i kot pa rde\xc4\x8da svetloba._NEWLINE_Vsakodnevna primera Tyndallovega pojava so modri izpu\xc5\xa1ni plini, nastalih zaradi notranjega zgorevanja dvotaktnih motorjev pri motornih kolesih, ter cigaretni dim. Pojav je prakti\xc4\x8dno izrabljen za dolo\xc4\x8danje velikosti in gostote koloidnih delcev, pri \xc5\xbeivalih, kot so plazilci in dvo\xc5\xbeivke, pa je pomemben za nastanek zelene ali modre barve ko\xc5\xbee. Modra barva o\xc4\x8di pri \xc4\x8dloveku je prav tako delno posledica Tyndallovega pojava._NEWLINE_Pojav je poimenovan po irskem fiziku Johnu Tyndallu.\n_START_SECTION_\nOsnove pojava in primerjava z Rayleighovim sipanjem\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovo za razlikovanje med Tyndallovim in Rayleighovim sipanjem predstavljajo sami delci: pri prvem se namre\xc4\x8d svetloba razpr\xc5\xa1i zaradi koloidnih delcev ali delcev v suspenziji, pri drugem pa zaradi delcev, ki so mnogo manj\xc5\xa1i od valovne dol\xc5\xbeine svetlobe \xce\xbb, kot so atomi in molekule._NEWLINE_Velikost koloidnih in drugih podobnih delcev je blizu obmo\xc4\x8dja valovne dol\xc5\xbeine svetlobe in je tako mnogo ve\xc4\x8dja od velikosti atomov in molekul. Glede na ena\xc4\x8dbo jakosti Rayleighovega sipanja je Tyndallovo sipanje veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kot pa prvo, saj je jakost odvisna od \xc5\xa1este potence premera delca. Za Tyndallovo sipanje sicer ne obstaja ekvivalentna ena\xc4\x8dba, vendar se lahko pojav ob privzetku, da so koloidni delci okrogli, matemati\xc4\x8dno analizira v okviru Miejeve teorije, ko dopu\xc5\xa1\xc4\x8da velikost delcev blizu obmo\xc4\x8dja valovne dol\xc5\xbeine svetlobe._NEWLINE_Pri Tyndallovem pojavu se modra svetloba bolj razpr\xc5\xa1i kot pa rde\xc4\x8da svetloba, kar je posledica odvisnosti od frekvence valovanja. Analogen pojav je prisoten pri dolgovalovnih sevanjih, kot so radijski valovi, ki lahko prehajajo skozi stene zgradb, medtem ko se kratkovalovna sevanja ustavijo in odbijejo od sten._NEWLINE_Izraz se v\xc4\x8dasih uporablja za sipanje svetlobe zaradi makroskopskih delcev, kot je prah v zraku, vendar je pojav bolj primerno poimenovato kot odboj valovanja, saj postanje delci med procesom dobro vidni.\n_START_SECTION_\nModra barva o\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nTudi modra barva o\xc4\x8di oz. \xc5\xa1arenice (irisa) nastane zaradi Tyndallovega pojava. V danem primeru je v \xc5\xa1arenici prisotno le majhno \xc5\xa1tevilo melanocitov in majhne koli\xc4\x8dine melanina: le-ta absorbira svetlobo, kar prakti\xc4\x8dno onemogo\xc4\x8di pojav, zaradi \xc4\x8desar so posledi\xc4\x8dno o\xc4\x8di \xc4\x8drne ali rjave barve. V odsotnosti melanina je \xc5\xa1arenica prepustna za svetlobo. Slednja se odbije od zadnjega pigmentnega epitelija \xc5\xa1arenice, med potovanjem skozi stromo \xc5\xa1arenica pa se svetloba tako sipa, kar je vidno kot modra barva. Svetlobo z dalj\xc5\xa1o valovno dol\xc5\xbeino (kot je rde\xc4\x8da svetloba) seveda absorbirajo zadnje plasti \xc5\xa1arenice. Modra barva o\xc4\x8di je tipi\xc4\x8den primer strukturnega obarvanja in ni posledica nekega dolo\xc4\x8denega pigmenta.\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nTyndallov pojav predstavlja osnovo za delovanje opti\xc4\x8dnega detektorja dima. Le-ta ima vgrajeni vir svetlobe ter fotodiodo ali drug fotoelektri\xc4\x8dni senzor, ki je postavljen pod dolo\xc4\x8denim kotom od \xc5\xbearka svetlobe. V primeru odsotnosti dima potuje \xc5\xbearek v normalni ravni \xc4\x8drti mimo senzorja. V primeru prisotnosti dima delci povzro\xc4\x8dijo sipanje svetlobe, kar zazna senzor in tako spro\xc5\xbei alarm._NEWLINE_Pojav se izrablja tudi v oftalmologiji pri diferencialni diagnostiki. \xc4\x8ce se pri preiskavi z biomikroskopom pojavi mo\xc4\x8dno sipanje svetlobe v notranjosti o\xc4\x8desa, je Tyndallov pojav pozitiven. To pomeni, da so v steklovini (teko\xc4\x8da snov v o\xc4\x8desu) prisotni delci, npr. beljakovina, ki se lahko kopi\xc4\x8dijo zaradi vnetnih procesov v sosednjih tkivih._NEWLINE_Tyndallov pojav se komercialno izrablja za dolo\xc4\x8danje velikosti in gostote koloidnih delcev, npr. v ultramikroskopu in nefelometru. Modro barvo stekla lahko dose\xc5\xbeemo tudi z dodatkom dolo\xc4\x8denih mineralov, zmletih v fin prah, kot so natrijev heksafluoroaluminat (Na\xe2\x82\x83AlF\xe2\x82\x86) oz. kriolit ter kalcijev fosfat.\n_START_SECTION_\nTyndallov pojav pri \xc5\xbeivalih\n_START_PARAGRAPH_\nOb kombinaciji odboja svetlobe od iridofor in sipanja svetlobe zaradi biokromov, ki se nahajajo v povrhnje le\xc5\xbee\xc4\x8dih kromatoforah, lahko nekatere \xc5\xbeivali, kot so plazilci in dvo\xc5\xbeivke, ustvarijo zeleno ali svetlo modro barvo ko\xc5\xbee.'