b'\n_START_ARTICLE_\nZaratustrstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaratustrstvo ali zoroastrizem (tudi zoroastrianizem) je religija, ki temelji na nauku preroka Zaratustre (imenovan tudi Zoroaster). Mazdaizem je prakti\xc4\x8dno sopomenka za zaratustrstvo, s poudarkom na \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju Boga Ahure Mazde._NEWLINE_Zoroastrianizem je edinstvenega pomena za zgodovino svetovnih religij, saj naj bi predstavljal temelj tako Zahodnja\xc5\xa1kih kot tudi Vzhodnja\xc5\xa1kih religij. Po mnenju Mary Boyce je imel zoroastrianizem, kot \xc2\xbbnajstarej\xc5\xa1a od izpri\xc4\x8danih religij\xc2\xab, \xc2\xbbna \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo verjetno ve\xc4\x8d neposrednega in posrednega vpliva kot katerakoli druga religija\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina religije\n_START_PARAGRAPH_\nDo 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. se je njegov nauk raz\xc5\xa1iril po iranski visoki planoti, in ko je Kir Veliki v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. ustanovil perzijski imperij, je postala uradna dr\xc5\xbeavna vera. V 3. stoletju so Sasanidi z jugozahoda zavrgli Parte s severa in ustanovili sijajno dinastijo: da se jim je posre\xc4\x8dil udar in se je uveljavil njihov imperij, so se oprli na sve\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo, tako da so o verstvu in dr\xc5\xbeavi govorili kot o \xc2\xbbdvoj\xc4\x8dkih, rojenih iz ene maternice, ki ju ni\xc4\x8d ne sme lo\xc4\x8diti\xc2\xab. Zaradi premo\xc4\x8di sve\xc4\x8deni\xc5\xa1tva je nastala nova razlaga, zuruvan, ki je obveljala za pravoverno, tako da tisti, ki se ni dr\xc5\xbeal vere, ni veljal samo za krivoverca, ampak tudi za izdajalca - to pa je bilo v nasprotju s tradicionalnim naukom o svobodni volji in je zbujalo dvom o bistveni dobroti tega sveta. Zgodovina zaratustrstva kot dr\xc5\xbeavne vere se je kon\xc4\x8dala z muslimanskimi osvajanji v 7. stoletju. Zaradi vse ve\xc4\x8djega pritiska so se zaratustrovci umikali iz mest in se kon\xc4\x8dno zatekli v Indijo. Njihovo preganjanje v dana\xc5\xa1njem Iranu se je nadaljevalo pod dinastijo Kad\xc5\xbearov (1796-1925), vendar so verniki ohrani zaratustrstvo \xc5\xa1e naprej. Ko je \xc5\xa1ah Reza Pahlavi leta 1925 odstavil zadnjega izmed Kad\xc5\xbearov, je versko preganjanje prenehalo, saj so imeli te vernike za staro iransko plemstvo. Ko so \xc5\xa1aha muslimanski gore\xc4\x8dne\xc5\xbei vrgli s prestola, se je veliko zaratustrovcev pridru\xc5\xbeilo izseljencem v Indiji.\n_START_SECTION_\nZaratustra\n_START_PARAGRAPH_\nDatuma Zaratustrovega (starogr\xc5\xa1ko Zoroastros) rojstva in smrti nista zanesljivo znana, najvejetneje pa je \xc5\xbeivel okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t., in sicer v dana\xc5\xa1njem severozahodnem Iranu. Njegov nauk je ohranjen predvsem v molitvi ter 17 hvalnicah (himen), imenovanih gathe, te pa so v Jasni, delu svetih spisov pod skupnim imenom Avesta. Bil je dejaven sve\xc4\x8denik, njegove hvalnice so napisane v te\xc5\xbekem jeziku, zato se razlage njegovega nauka (pri katerem najdemo povezavo s hindujsko Rigvedo) mo\xc4\x8dno razlikujejo. Verjel je, da ga je Bog Ahura Mazda osebno u\xc4\x8dil z nizom prividov, s katerimi mu je pokazal, kak\xc5\xa1no je njegovo poslanstvo.\n_START_SECTION_\nTemeljne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljna zna\xc4\x8dilnost Zaratustrovega nauka je verjetno mo\xc4\x8dan poudarek na osebni odgovornosti. Vsi mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske imajo enake dol\xc5\xbenosti in so tako osebno odgovorni pri izbiranju med dobrim in zlim. Obstajata namre\xc4\x8d nasprotujo\xc4\x8di si sili: Ahura Mazda, Dobri stvarni ali preprosto Bog, ki je stvarnik \xc5\xbeivljenja in dobrote in prebiva v \xc2\xbbvi\xc5\xa1avah v popolni dobroti in svetlobi\xc2\xab, ter zli in uni\xc4\x8devalni Angra Mainju, Uni\xc4\x8devalni duh ali kar Zlodej, ki prebiva \xc2\xbbspodaj v temi brezna\xc2\xab. Zaratustrstvo je tako izrazito dualisti\xc4\x8dna religija._NEWLINE_Zaratustrov nauk je v bistvu optimisti\xc4\x8den, ker se ni te\xc5\xbeko odlo\xc4\x8diti za to, kar je dobro. O sami Zaratustri pravijo, da je bil edini novorojen\xc4\x8dek, ki ob rojstvu ni jokal, ampak se je smejal.\n_START_SECTION_\nStvarjenje sveta\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku je bil boj med Bogom in Zlodejem neizogiben, zato je Bog za pomo\xc4\x8d v boju ustvaril najprej ne\xc5\xa1teta nebesna bitja, med katerimi so bili najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1i Dobrotljivi nesmrtniki, nato pa je ustvaril nebesni in tvarni svet. Ko je Zlodej ugledal stvarstvo Boga, ga je posku\xc5\xa1al uni\xc4\x8diti, pri \xc4\x8demer ga je obremenil z bedo, trpljenjem, boleznijo in smrtjo. Nobena od teh tegob torej ni bil sestavni del bo\xc5\xbejega na\xc4\x8drta in kar je najpomembnej\xc5\xa1e, Zlodej ni padli angel, kot je pri kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu Lucifer, saj bi kon\xc4\x8dna krivda za zlo pripadala Bogu, kar pa nikakor ne sovpada s temeljnim pojmovanjem le-tega._NEWLINE_Zlodej je oskrunil vsaki del stvarstva: okroglo in plosko zemljo je stresel, zaradi \xc4\x8desar so nastale doline in gore, sonce je odrinil iz najbolj\xc5\xa1ega opoldanskega polo\xc5\xbeaja, ogenj je prizadel z dimom, prvotnega bika in mo\xc5\xbea pa je zaznamoval z boleznijo in smrtjo. Kljub temu pa sta umirajo\xc4\x8da izbrizgala seme, pri \xc4\x8demer so iz bikovega semena zrasla goveda, iz mo\xc5\xbeevega pa rastlina, njeni listi pa so nato zrasli, se razdelili in izoblikovali prva \xc4\x8dloveka.\n_START_SECTION_\nPrerokba\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Zlodej spoznal, da je ostal ujet v svetu, se je boj med dobrim in zlim nadaljeval na samem svetu. Prvih 3.000 let sta bili sili v obdobju me\xc5\xa1anice po mo\xc4\x8di izravnani. Po tem se je rodil prerok Zaratustra: z razodetjem religije Dobrega (tj. zaratustrskega nauka) je bil poraz Zlodeja zagotovljen. Poraz ne bo nenaden in neopazen, temve\xc4\x8d bo potrebno nadaljnjih 3.000 let boja. Vsakih tiso\xc4\x8d let se bo rodil eden od treh odre\xc5\xa1enikov, ki bo uni\xc4\x8dil en del zlega stvarstva, tretji odre\xc5\xa1enik pa bo poleg tega obudil mrtve in jih popeljal k poslednji sodbi. V poslednji bitki bodo demonske sile premagane, raztaljena kovina pa bo zalila pekel. S tem bo Zlodej za vekomaj izgubil mo\xc4\x8d, zlo pa bo iztrebljeno. Pomembno je poudariti, da pri zaratustrstvu ne obstaja konec sveta, temve\xc4\x8d obnovitev stvarjenja, ko se bosta zdru\xc5\xbeila nebo, tj. duhovni svet, in zemlja, tj. tvarni svet (oz. ko se bo nebo spustilo k mesecu, zemlja pa se bo dvignila k mesecu), in skupaj razvila, kar je najbolj\xc5\xa1ega od obeh svetov.\n_START_SECTION_\nDobrotljivi nesmrtniki in demoni\n_START_PARAGRAPH_\nDobrotljivi nesmrtniki (Amesha spenta), Bla\xc5\xbeeni svetniki ali kar dobri duhovi so najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1a nebesna bitja, ki jih je Bog ustvaril v boju proti zlu. Sam koncept dobrih duhovov je podoben nadangelom pri kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, vendar gre v tem primeru za abstraktno razse\xc5\xbenost, kar ponazarjajo njihova imena. V stari avestij\xc5\xa1\xc4\x8dini so to po vrstnem redu: Vohu Manah (dobri razum), Asha Vahistha (pravi\xc4\x8dnost), Spenta Armaiti (predanost), Kshathra Vairya (gospostvo), Haurvatat (popolnost) in Ameretat (nesmrtnost). Vsak izmed dobrih duhovov je tudi predstavnik in varuh ene izmed sedmih stvaritev Boga, in sicer neba, vode, zemlje, rastlin, \xc5\xbeivali, ljudi in ognja._NEWLINE_Podobno je tudi Zlodej ustvaril demone, demonske ali zle duhove (deve), prav tako pa predstavljajo abstraktne razse\xc5\xbenosti, ki so nasprotje dobrih duhovov. To so po vrsti: Aka Manah (zlobni razum), Indar (la\xc5\xbe), Naonhaithya/Naonghaithya (pohlep), Saurva (nasilje), Taurvi (uni\xc4\x8denje) in Zauri (smrtnost).\n_START_SECTION_\nUsoda \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nVsak posameznik ima svojega duha varuha, Frava\xc5\xa1ija, ki popelje du\xc5\xa1o v tvarni svet, v boj proti zlu. Vsakega posameznika tudi \xc4\x8dakata dve sodbi. Prva sodba zajema duhovno naravo (saj telo ostane na zemlji) in nastopi \xc4\x8detrti dan po smrti, pri \xc4\x8demer ga vest v podobi dekleta (daena) vodi na most sodbe ali Lo\xc4\x8devalec (\xc4\x8cinvat). \xc4\x8ce prevladujejo dobra dela, ga vest popelje \xc4\x8dez most v nebesa, \xc4\x8de pa prevladujejo zla dela, pa ga vest popelje na most, s katerega omahne v pekel (hi\xc5\xa1o la\xc5\xbei, mu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8de), ne glede na dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj. Pekel ni ve\xc4\x8den, saj ima kazen pobolj\xc5\xa1evalni namen. Kazen je usklajena z zlo\xc4\x8dinom, kar pomeni, da bo npr. vladar, ki je mu\xc4\x8dil in stradal svoje ljudstvo, v peklu prav tako mu\xc4\x8den in stradan. _NEWLINE_Druga in hkrati tudi poslednja sodba nastopi (bo nastopila) po vstajenju, kjer se bodo vsi ljudje, tako iz nebes kot tudi iz pekla, zopet vrnili, vendar tokrat s telesom. V skladu s sodbo bodo zopet nekateri nagrajeni, drugi pa bodo povr\xc5\xbeeni pobolj\xc5\xa1evanju. Zadnja preizku\xc5\xa1nja bo pre\xc4\x8dkanje t. i. reke staljene kovine, preden bodo v popolnosti prebivali pri Bogu.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbenosti vernika\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna dol\xc5\xbenost vsakega vernika je, da posku\xc5\xa1a odsevati dobri ustvarjalni duh Boga in zavra\xc4\x8dati pot zla, pri tem pa mora ohranjati v ravnovesju svojo duhovno in tvarno stran narave, v splo\xc5\xa1nem torej neko umerjenost v svojem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Poroka velja za krepostno dejanje in je priporo\xc4\x8dena vsem vernikom, tudi duhovnikom, predvsem pa mora temeljiti na resnici, ki koristi obema zakoncema. Mo\xc5\xa1ki se naj tako poro\xc4\x8di in ima potomce, naravno okolje pa naj preobra\xc5\xbea s poljedelstvom. Kdor torej ostane neporo\xc4\x8den, opu\xc5\xa1\xc4\x8da svojo dol\xc5\xbenost, po drugi strani pa ne sme zlorabiti poroke s pohoto. Menih je prav tako gre\xc5\xa1nik kot pohotne\xc5\xbe, kar je v nasprotju s celibatom v rimokatolicizmu. Poro\xc4\x8dna zveza velja za pogodbo in zakrament, ki zdru\xc5\xbei dvojico v tvarnem in duhovnem svetu. Poro\xc4\x8dni blagoslov pojeta dva duhovnika, ki prosita Boga, naj podeli zakoncema potomce in prilo\xc5\xbenosti za razvijanje prijateljskih vezi. Po koncu blagoslova si nevesta in \xc5\xbeenin izmenjata prstana._NEWLINE_Pomembno dejstvo je tudi zagotavljanje \xc4\x8distosti, saj umazanija velja za pojav zla. Tako npr. zaratustrovec ne bo pil ali jedel iz nepomitega kozarca ali posode, poleg tega pa ne\xc4\x8distost zajema tudi krvave\xc4\x8de rane in menstruacijo, zato nobeden tak\xc5\xa1en vernik ne sme obiskati sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, se dotakniti molitvenika in podobno. Pomembna elementa za zagotavljanje \xc4\x8distosti sta voda (apo, aban) in ogenj (atar, adar), zadnja prvobitna elementa, ki ju je Bog ustvaril._NEWLINE_Ker je smrt in razpadanje v tvarnem svetu povezano z zlom, je dol\xc5\xbenost vernikov, da se izogibajo stiku z vsako stvarjo, ki bi lahko pomagala zlu. Trupla torej veljajo za kraj, kjer je Angra Mainju mo\xc4\x8dno navzo\xc4\x8d, tako da jih ni mogo\xc4\x8de pokopati v zemlji ali na morju, pa tudi se\xc5\xbegati jih ni mogo\xc4\x8de, ker so dobre stvaritve. Zato jih izpostavijo mrhovinarjem, v ta namen imajo postavljen posebne stolpe dakhme, pogosto imenovanih kot\xc2\xa0\xc2\xbbstolpi ti\xc5\xa1ine\xc2\xab. \xc4\x8cez \xc4\x8das poklicni nosa\xc4\x8di trupel pospravijo ostanke v okroglo jamo sredi stolpa. Kjer stolpi niso na voljo oz. niso dostopni, so dovoljene tudi druge oblike odstranjevanja trupel. \xc5\xbdivi verniki varujejo du\xc5\xa1e bli\xc5\xbenjih s pomo\xc4\x8djo obredov, in sicer v prvem letu po smrti vsak mesec, potem pa samo ob koncu leta z vsakodnevnimi obredi, ki trajajo 10 dni. Slednje naj bi se ponavljalo od 20 do 30 let.\n_START_SECTION_\nZaratustrstvo in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nKer je svet bo\xc5\xbeja stvaritev, je pri zaratustrovcih ob\xc4\x8dutljivost za naravo prisotna ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d let, kar lahko prakti\xc4\x8dno pojmujemo kot ekolo\xc5\xa1ko ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost. V ta namen verniki nikoli ne sodelujejo pri neodgovornem uni\xc4\x8devanju naravnega okolja, prav tako pa ne smejo dovoljevati prese\xc5\xbeka ali pomanjkanja, ki ga pripisujejo zlemu duhu.\n_START_SECTION_\nSveti\xc5\xa1\xc4\x8de ognja\n_START_PARAGRAPH_\nOgenj kot eden od prvobitnih elementov je v ospredju obredov in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka, kar izvira \xc5\xa1e iz religije Indoirancev. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je v zaratustrstvo uvedel ahajmedinski vladar Artakserskses II., pri tem pa se je verjetno zgledoval po Babiloncih. Namesto kipcev so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svetih zgradb postavljali bo\xc5\xbeansko \xc2\xbbpodobo\xc2\xab\xc2\xa0ognja, ki torej simbolizira \xc2\xbbve\xc4\x8dno svetlobo\xc2\xab\xc2\xa0Boga. Molilnica je zelo preprosta, gola in neokra\xc5\xa1ena, da se pozornost nameni samo ognju. Na eni strani molilnice je nasvetej\xc5\xa1i prostor, lo\xc4\x8den z dvostropnim zidom, v katerem gori ogenj v veliki posodi, visoki do 2 m. Verniki se pribli\xc5\xbeajo vratom, ki vodijo v ta prostor, se dotaknejo tal s \xc4\x8delom, odlo\xc5\xbeijo v dar kos lesa in vzamejo \xc5\xa1\xc4\x8depec pepela iz zajemalke. Nato vstanejo in molijo vsak zase; skupinsko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje namre\xc4\x8d ne obstaja.\n_START_SECTION_\nObredi prehoda in sveti predmeti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni obred prehoda je navdjote, tj. sprejem otroka, starega od 7 do 9 let, v zaratustrsko vero, ki ga opravi posve\xc4\x8deni duhovnik. Otrok dobi belo bomba\xc5\xbeno spodnjo srajco (sudreh) in iz jagnje\xc4\x8dje volne spleteno cevasto vrvico (kusti), ki si jo trikrat ovije okrog pasu. Ta simbola dajeta posamezniku samobitnost in nekaj duhovnega varstva v tvarnem svetu.\n_START_SECTION_\nRavni obredne \xc4\x8distosti\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8devanje religiozne \xc4\x8distosti obsega tri stopnje. Prva je razvezovanje in vnovi\xc4\x8dno zavezovanje svete vrvice petkrat na dan ob pravi molitvi. Naslednja stopnja je nahn, ki ga vernik opravi pred posvetitvenim obredom, pred poroko, 40 dni po porodu in ob dotiku trupla po neposrednih navodilih duhovnika. Obred obsega \xc5\xbeve\xc4\x8denje treh granatov\xc4\x8devih listov, trikratno izlitje svetega ptinega daru (nirang) in nazadnje o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devalno kopel. Najvi\xc5\xa1ja stopnja je barenshum pri posvetitvi vernika v duhovnika, ki poteka na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du sveti\xc5\xa1\xc4\x8da ognja devet dni in no\xc4\x8di pod vodstvom dveh duhovnikov, ki imata visoko stopnjo obredne \xc4\x8distosti.\n_START_SECTION_\nOdnos z drugimi religijami\n_START_PARAGRAPH_\nZaratustrovci so strpni do drugih ver, ker je treba soditi po delih, ne pa po verovanju. Zato je ta nauk vplival na druga verstva, nenazadnje tako na judovstvo, kot tudi na kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in islam: angeli, konec sveta, poslednja sodba, vstajenje od mrtvih, nebesa in pekel - vse to je dobilo vsebino v obliki zaratustrstva._NEWLINE_Zaratustrstvu predstavlja religija Indoirancev pribli\xc5\xbeno tak\xc5\xa1en temelj, kot ga staro izraelsko verstvo predstavlja kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu. Indoiranci so bili nomadi, zato niso gradili sveti\xc5\xa1\xc4\x8d in izdelovali kipcev: sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je predstavljal nebesni obok, navadni doma\xc4\x8di ogenj pa je bil \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de za obredne daritve, pomembni pa so bili tudi veter, neurje, sonce in de\xc5\xbe. Bogove so si predstavljali kot sile, ki obdajajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo, in ne v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki podobi.'