b'\n_START_ARTICLE_\nLo\xc4\x8de, Slovenske Konjice\n_START_SECTION_\nSpremembe imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme naselja so leta 1955 iz \xc2\xbbLo\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0spremenili v \xc2\xbbLo\xc4\x8de pri Polj\xc4\x8danah\xc2\xab. Staro ime Lo\xc4\x8de so naselju vrnili leta 1999.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselbina se v starih listinah prvi\xc4\x8d omenja leta 1165, \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Duha  pa leta 1434. Zahodno od naselja so pri arheolo\xc5\xa1kih izkopavanjih odkrili grobove iz hal\xc5\xa1tatske dobe.\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga Polj\xc4\x8dane - Konjice - Zre\xc4\x8de je bila nekdanja avstrijska ozkotirna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga (\xc5\xa1irine 760\xc2\xa0mm) med Polj\xc4\x8danami in Slovenskimi Konjicami, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja je bila tudi v Lo\xc4\x8dah. Slovenske Konjice je dosegla leta 1892, ter je bila podalj\xc5\xa1ana do Zre\xc4\x8d leta 1920 (opu\xc5\xa1\xc4\x8dena 1961).\n_START_SECTION_\nNekdanja obrt in industrija v Lo\xc4\x8dah in okolici\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj obrti je bil tudi na pode\xc5\xbeelju tesno povezan z zdru\xc5\xbeevanjem obrtnikov razli\xc4\x8dnih strok, ki so se sprva preko zgolj cerkvenih bratov\xc5\xa1\xc4\x8din povezali v strokovna zdru\xc5\xbeenja - cehe. _NEWLINE_S pravno dolo\xc4\x8denimi pravicami za opravljanje obrti so obrtniki postajali vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i. V Lo\xc4\x8dah in okolici so se v cehe zdru\xc5\xbeevali predvsem usnjarji, \xc4\x8devljarji, kroja\xc4\x8di in drugi obrtniki, katere pa so za nepravilno opravljeno delo ali nestrokovno izvr\xc5\xa1evanje obrti sankcionirali de\xc5\xbeelni vladarji. O nekdanjih obrtnikih v Lo\xc4\x8dah in okolici je ostalo ohranjeno zelo malo ali skoraj ni\xc4\x8d pisnih virov, zgolj \xc2\xbbobrtni register\xc2\xab, ki ga hrani Zgodovinski arhiv v Celju, v katerem je popis obrtnikov od 1880 do 1941, z imeni nosilcev dejavnosti, \xc4\x8dasom prijave, o pla\xc4\x8dilu pristojbine, o \xc4\x8dasu odjave pa ni podatkov, razen v primerih, ko je obrtnik med opravljanjem dejavnosti umrl._NEWLINE_Na bogatih skladih ilovice v bli\xc5\xbenjem Pogledu je \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 19. stoletja za kratek \xc4\x8das delovalo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo poljskih opekarn. Med prvimi se je za izgradnjo tovrstne opekarne odlo\xc4\x8dil tudi gra\xc5\xa1\xc4\x8dak in veleposestnik Franc Possek z Mla\xc4\x8d. V gozdi\xc4\x8du v neposredni bli\xc5\xbeini svojega gradu je dal postaviti ve\xc4\x8djo pe\xc4\x8d, ki je bila osnova za kasnej\xc5\xa1o industrijsko izdelavo opeke. Leta 1909 je v trgovinski register prijavil izdelavo in prodajo opeke, leta 1910 pa pri\xc4\x8del graditi opekarno, po vzoru Ko\xc5\xbeeljeve, pozneje Sodinove opekarne v Ljube\xc4\x8dni pri Celju. Opekarna je bolj ali manj uspe\xc5\xa1no delovala, bila po vojni nacionalizirana, proizvodnja v njej pa se je vr\xc5\xa1ila vse do leta 1984._NEWLINE_Velike koli\xc4\x8dine lesa v neposredni bli\xc5\xbeini Lo\xc4\x8d ter potrebe industrije na Zbelovem, v Lo\xc4\x8dah, v Konjicah in drugod so narekovale ustanovitev parne \xc5\xbeage v Lo\xc4\x8dah, saj so bili vodni pogoni na Dravinji omejeni, potrebe po \xc5\xbeaganem lesu pa vedno ve\xc4\x8dje. Tako je po prvi svetovni vojni podjetnik Franc Hrastnik iz Konjic leta 1924 dal postaviti parno \xc5\xbeago v Lo\xc4\x8dah. Leta 1936 je \xc5\xbeago odkupil veleposestnik Franc Possek, lastnik gradu Pogled na Mla\xc4\x8dah. Zaradi pove\xc4\x8danja \xc5\xbeage v Konjicah in bolj\xc5\xa1ih prometnih povezav je obrat v Lo\xc4\x8dah izgubil svoj pomen in bil kon\xc4\x8dno ukinjen, namembnost prostorov pa spremenjena._NEWLINE_V obrtnem registru za leto 1887 se v Lo\xc4\x8dah navaja mesar Walland, v naslednjih letih se v zvezi z obrtniki s priimkom Walland ali Valand leta 1924 v Lo\xc4\x8dah omenja gostilna Walland z eno sobo, dvema posteljama in oskrbo za konje._NEWLINE_Leta 1887 je bil v register obrtnikov vpisan usnjar Pau\xc5\xa1er (Bau\xc5\xa1er), mo\xc5\xbeno pa je, da sta rodbina in usnjarna v Lo\xc4\x8dah bili \xc5\xbee poprej. Leta 1919 se omenja usnjar Albert Pau\xc5\xa1er, (mo\xc5\xbeno, da je obrt drugi\xc4\x8d prijavil) saj je leta 1907 evidentirano, da je dejavnost raz\xc5\xa1iril in kupil Javornikov mlin na Dravinji. Med obema vojnama je na vodno gnano kolo namestil \xc5\xa1e generator enosmernega toka  z napetostjo 110 V. Tako pridobljeno elektriko je prodajal premo\xc5\xbenim Lo\xc4\x8danom. Pau\xc5\xa1erjeva usnjarna je predelovala predvsem manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine usnja za podplate in ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine juhte za vse vrste usnjenih izdelkov. Ker proizvodnje niso sproti posodabljali, je usnjarna po smrti Alberta Pauscherja leta 1932 po\xc4\x8dasi propadla. Njegovi h\xc4\x8derki sta se do leta 1945 \xc5\xa1e ukvarjali z mlinarstvom in prodajo elektrike. Po osvoboditvi je bilo vse premo\xc5\xbeenje Pauscherjev nacionalizirano in kasneje prodano po delih.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nLo\xc4\x8de imajo zmerno toplo podnebje. Pomlad se za\xc4\x8denja s toplim jugom z obilo de\xc5\xbeevja. Poletja so topla, posebno v dolinah in v lokalnih vinogradih, bolj hladno je poleti na sen\xc4\x8dnih legah, ki so ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1e pogozdene. Jesen se za\xc4\x8dne \xc5\xa1ele oktobra in je navadno mokrotna. Pogosta je megla, posebno spomladi in jeseni.'