b'\n_START_ARTICLE_\nKatalonske grofije\n_START_PARAGRAPH_\nKatalonske grofije (katalonsko: Comtats catalans, IPA: [kumtats k\xc9\x99t\xc9\x99\xc9\xabans]) so srednjeve\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavne tvorbe, vklju\xc4\x8dene v Katalonski principat in  Aragonsko krono._NEWLINE_Katalonske grofije je zgodovinski izraz, ki ozna\xc4\x8duje grofije na severovzhodu Iberskega polotoka od nastanka ozemlja Marca Hispanica, kot del Frankovskega kraljestva. Grofije v veliki meri ustrezajo \xc4\x8demur kasneje pravimo Katalonski principat ter predstavlja za\xc4\x8detek prihodnje Katalonije._NEWLINE_Leta 778 je Karel Veliki vodil prvo odpravo v Hispanio, da bi ustvaril tamponsko dr\xc5\xbeavo med mavri iz al-Andaluza in Akvitanijskim kraljestvom. Leta 781 je imenoval svojega triletnega sina, Ludvika I. Pobo\xc5\xbenega, za kralja Akvitanije in ga tja poslal, da bi v kraljestvu vladal, da bi varoval ju\xc5\xbeno mejo in raz\xc5\xa1iril kraljestvo proti jugu, na ozemlje Mavrov. _NEWLINE_Grofije so bile prvotno fevdalne enote, podrejene Frankovskemu kraljestvu. Grofe so imenovali Franki in njim so morali tudi objubiti vdanost. Nasledstvo ni bilo avtomati\xc4\x8dno, o tem je odlo\xc4\x8dal Frankovski kralj. S pove\xc4\x8danjem mo\xc4\x8di Belonidov (potomcev Belona I. Karkasonskega) in z mo\xc4\x8dnimi osebnostmi kot sta bila Sunifred I. Barcelonski (okoli 844-848) in Vilfred I. Kosmati (okoli 870 \xe2\x80\x93 897) ter predvsem zaradi oslabitve Frankovskega kraljestva, sta imenovanje grofov in nasledstvo postala le formalnost, do leta 987, ko so grofje postale neodvisne od Frankov z Borelom II. Barcelonskim.\n_START_SECTION_\nNastanek Katalonskih grofij\n_START_PARAGRAPH_\nFranki so za\xc4\x8deli osvajati mavrska ozemlja leta 785. Prav tega leta je Rostany (fr. Rostaing) postal prvi grof Girone, ki je bila prva ustanovljena grofija. Besal\xc3\xba in Emp\xc3\xbaries sta bili takrat del Gironske grofije. Leta 797 je mladi Ludvik zavzel Barcelono, ki je bila \xc5\xbee takrat najve\xc4\x8dje katalonsko obalno mesto. Leta 798 sta tudi Urgell in Cerdanya postali grofiji pod regentstvom Borela Osonskega. Borel Osonski je bil odlo\xc4\x8dilen pri osvojitvi mesta Osona leta 799 ter zmagovitega obleganja v Barceloni leta 801. Za nagrado za svoja dela je bil leta 799 imenovan za Osonskega grofa. Leta 812 je Barcelonska grofija pre\xc5\xa1la h grofu Bera. _NEWLINE_Borel Osonski je sodeloval pri odpravah v Tortoso in po njegovi smrti leta 820 je Osona pre\xc5\xa1la pod grofa Rampo, ki je istega leta dobil tudi Barcelonsko in Gironsko grofijo._NEWLINE_Okoli leta 813 je Emp\xc3\xbaries postala samostojna grofija pod grofom Ermengerjem, vendar se je \xc5\xbee leta 817 zdru\xc5\xbeila z Rosiljonsko grofijo. Med leti 835-844 je v Emp\xc3\xbaries in Peralada vladal Sunjer I, v Rosiljonu in Vallespiru pa Alarik. Leta 878 je postala Besal\xc3\xba samostojna grofija pod vodstvom Radulfa, po njegovi smrti pa je pre\xc5\xa1la k Miroju II. Cerdanjskem. (cerdanya)_NEWLINE_Barcelonska grofija je kmalu zasen\xc4\x8dila ostale, postala je najpomembnej\xc5\xa1a med grofijami, \xc5\xa1e posebej pod Vilfredom I. Kostmatim, na koncu devetega stoletja. V tistem \xc4\x8dasu je karolin\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d oslabela in Marca Hispanica je postala skoraj popolnoma samostojna. V prvih letih desetega stoletja se je Berengar Rajmond I. Barcelonski, Barcelonski knez, poklonil San\xc4\x8du II. Garces Navarskemu (\xc4\x8deprav je uradno \xc5\xa1e vedno bil vazal Robertu II. Francoskemu). Leta 987, s prihodom Huga Kapeta, prvega nekarolin\xc5\xa1kega kralja, na prestol, se je ve\xc4\x8dina grofov odlo\xc4\x8dila, da se ne bo poklonila novi dinastiji. _NEWLINE_V teku naslednjega stoletja je ve\xc4\x8dina Katalonskih grofij pre\xc5\xa1la pod Barcelonsko. _NEWLINE_Leta 1137 se je Barcelonski knez Rajmond Berengar IV. poro\xc4\x8dil s Petronilo, dedinjo Aragonskega kraljestva, zdru\xc5\xbeil Katalonske grofije in Aragonsko kraljestvo in tako je nastala Aragonska krona._NEWLINE_Izraza "Catalania" in "catalanense" (prebivalec Katalonije) sta se prvi\xc4\x8d pojavila v pisni obliki leta 1172 v pesnitvi Liber maiolichinus de gestis pisanorum illustribus. Barcelonskega grofa kot princa so prvi\xc4\x8d omenili leta 1058 ob postvetitvi romani\xc4\x8dne cerkve v Barceloni,vendar besedne zveze Katalosnki principat ne zasledimo v pisni obliki do leta 1350.'