b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jo\xc5\xbeefa, Slovenska Bistrica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZemlji\xc5\xa1\xc4\x8de za cerkev je 1744 kupil doma\xc4\x8di \xc5\xbeupnik Maks Lederer. Cerkev so postavili med letoma 1745 in 1757 po na\xc4\x8drtih mariborskega arhitekta Hofferja. \xc5\xbde kmalu po dograditvi je postala ena izmed priljubljenih bo\xc5\xbejih poti na Slovenskem._NEWLINE_Po zapisih o vizitaciji iz leta 1756 je znano, da je bila cerkev sicer \xc5\xbee dograjena, ni pa bila \xc5\xa1e posve\xc4\x8dena. Imela je samo glavni oltar. \xc5\xbde takrat je bila cerkev romarskega in na god sv. Jo\xc5\xbeefa je bil obiskovalcem cerkve s pape\xc5\xa1ko bulo podeljen popolen odpustek._NEWLINE_Nad glavnim vhodom v cerkev je napis: Ite ad Joseph 1757, ki potrjuje, da je bila cerkev tega leta v glavnem pozidana. Leta 1760 je vizitator zapisal, da cerkev obiskuje veliko romarjev in da gradnja lepo napreduje. Iz istega vira je razvidno, da je bila cerkev 1773 \xc5\xbee lepa in dobro oskrbljena, vendar pa vsi oltarji \xc5\xa1e niso bili dokon\xc4\x8dani. Zvonika sta bila dodana \xc5\xa1ele leta 1812. Nazadnje je bila cerkev obnovljena 1984, ko so prekrili zakristijo in popravili fasado._NEWLINE_Streha, ki sledi ovalnemu tlorisu stavbe in je napravlkena iz pohorskega skrilja, ter drugi deli cerkve so ohranjeni v prvotni obliki, kar ji daje \xc5\xa1e posebno spomeni\xc5\xa1ko vrednost.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je dolga 31,5 m ter \xc5\xa1iroka in visoka 12,5 m. Oblikovana je v \xc5\xbeivahnem baro\xc4\x8dnem slogu. Odlikuje se po izjemni tlorisni in prostorski razgibanosti, ter se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med t. i. \xc2\xbbsladkogorske stavbne tipe\xc2\xab._NEWLINE_Zunanjost cerkve tvorijo ladja ovalnega tlorisa, ki se \xc5\xa1iri v stranski kapeli, plitev ovalni prezbiterij in dva nizka zvonika pred vhodno fasado. Fasade so mo\xc4\x8dno razgibane z gredami in pilastri, trikotnim \xc4\x8delom in polkro\xc5\xbenimi ni\xc5\xa1ami. Notranjost je v osnvi \xc2\xbb\xc4\x8detverolist\xc2\xab, katerega osrednji prostor pokriva kupola. Na severni strani je poleg oltarja prizidana zakristija, nad katero je zelo prostoren oratorij. Cerkvena ladja je zidana v obliki kupole, svetla in prostorna. V zadnjem delu ladje je prostoren kor. Stranskih kapel ni. Tlak je napravljen iz pravilnih kvadratnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d \xc2\xbbpohorskega marmorja\xc2\xab\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar je delo mariborske delavnice mojstra Strauba. Postavljen je bil med letoma 1757 in 1758. Ker je Straub 1756 umrl, je verjetno, da ga je mojster samo zasnoval, medtem ko ga je najverjetneje dokon\xc4\x8dal njegov u\xc4\x8denec Jo\xc5\xbeef Holzinger. Dragocena je oltarna slika smrti sv. Jo\xc5\xbeefa, ki je delo ljubljanskega slikarja Metzingerja. Ob oltarni sliki med stebri stojijo \xc5\xa1tiri figure nadnaravn velikosti, kipi dveh bibli\xc4\x8dnih zakonskih parov: sv. Ane in sv. Joahima ter sv. Elizabete in sv. Zaharije.\n_START_SECTION_\nStranski oltarji\n_START_PARAGRAPH_\nStranski oltarji v baro\xc4\x8dnem vzdu\xc5\xa1ju Jo\xc5\xbeefove cerkve zavzemajo pomembno mesto. Dva manj\xc5\xa1a sta ob slavoloku in dva ve\xc4\x8dja v ladji. Vse slike so delo slovenjgra\xc5\xa1kega slikarja Straussa iz let 1769 do 1774. Iz Sloven Gradca_NEWLINE_najbr\xc5\xbe izvira tudi kiparska oprema teh oltarjev in sicer iz dlavnice Janeza Jurija Mersije.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xbenica je iz za\xc4\x8detka 18. stoletja, torej starej\xc5\xa1a od cekve; sem so jo prinesli od drugod. najverjetneje iz \xc5\xbeupnijske cerkve sv. Jerneja'