b'\n_START_ARTICLE_\nManama\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i dokazi o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki prisotnosti na severnem delu otoka, kjer je nekoliko bla\xc5\xbeje podnebje, segajo v bronasto dobo, vendar je bila poselitev ve\xc4\x8dji del zgodovine razpr\xc5\xa1ena po manj\xc5\xa1ih vaseh. Proti koncu 18. stoletja se je pri\xc4\x8dela na tem delu poselitev koncentrirati zaradi dostopnosti pitne vode. Okrog izvirov je nastalo staro mestno jedro. Hkrati je bilo ustanovljeno sestrsko mesto Muharak v bli\xc5\xbeini, ki je prevzelo vodilno vlogo zaradi bolj\xc5\xa1ega obrambnega polo\xc5\xbeaja, Manama pa je slu\xc5\xbeila kot dostopna to\xc4\x8dka in glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Za razliko od starih muslimanskih mest drugod po regiji ni imela obzidja, edina fortifikacija zunaj starega mestnega jedra je bila trdnjava Kalat al-Bahrajn iz \xc4\x8dasa portugalske vladavine v 16. stoletju. Prebivalci so se prete\xc5\xbeno ukvarjali s kmetijstvom, namakalni kanali, ki so jih izkopali takrat, pa tvorijo osnovo sedanjega cestnega omre\xc5\xbeja. Kmalu se je razvilo tudi ribi\xc5\xa1tvo in nabiranje biserov, mestno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je imelo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i regionalen pomen. Do leta 1905 je kljub ob\xc4\x8dasnim epidemijam kolere in malarije Manama \xc5\xa1tela \xc5\xbee 25.000 prebivalcev._NEWLINE_Do za\xc4\x8detka prve svetovne vojne je ozemlje postopoma pre\xc5\xa1lo pod nadzor Britanskega imperija. Kolonialni upravitelji, ki so izbrali Manamo za svoje regionalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, so uvedli stro\xc5\xbeji nadzor nad urbanisti\xc4\x8dnim razvojem, kar se odra\xc5\xbea v geometri\xc4\x8dnem vzorcu novih sosesk. Njihovo oblast je \xc5\xa1e utrdilo odkritje zalog nafte v 1930. letih, kar je radikalno spremenilo tradicionalne dru\xc5\xbebene odnose v mestu. V tem obdobju je zaradi vzpona mednarodne trgovine propadlo trgovanje z datlji in biseri. Opu\xc5\xa1\xc4\x8danje pridelave datljev je omogo\xc4\x8dilo novemu razredu premo\xc5\xbenih trgovcev poceni priti do zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Ker je bilo mnogo zemlje na pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem robu mesta zdaj v zasebni lasti, se je ob\xc4\x8dinska oblast lotila pridobivanja zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d za \xc5\xa1iritev infrastrukture z izsu\xc5\xa1evanjem vla\xc5\xbenih obalnih predelov (dodaten motiv je bila zajezitev \xc5\xa1irjenja nalezljivih bolezni). Na nekaterih delih so obalno \xc4\x8drto z nasuvanjem komunalnih odpadkov premaknili za 200 m. Nov prostor so prete\xc5\xbeno uporabili za izgradnjo javnih zgradb, pa tudi nekaj predmestnih naselij. Vzporedno je \xc5\xbee od prihoda prvega avtomobila v mesto (1914) potekalo prestrukturiranje Maname z izgradnjo omre\xc5\xbeja \xc5\xa1irokih avenij, ta vzorec so kmalu prevzela tudi druge arabske metropole, kot so Riad, D\xc5\xbeeda, Kuvajt in Dubaj. Staro mestno jedro je medtem pri\xc4\x8delo propadati._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 1990. let so zaloge nafte pri\xc4\x8dele kopneti. Ekonomija emirata se je zato preusmerila v turizem in mednarodno ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, odraz \xc4\x8desar so megalomanski gradbeni projekti, kot so Bahrain Financial Harbour s parom 53-nadstropnih neboti\xc4\x8dnikov v obliki jader, Bahrain World Trade Center in Al-Zamel Tower. Ti so skoncentrirani vzdol\xc5\xbe obalne avenije kralja Faisala, glavne prometnice, ki povezuje Manamo z Muharakom in tamkaj\xc5\xa1njim letali\xc5\xa1\xc4\x8dem. Nastajajo tudi presti\xc5\xbene stanovanjske soseske, zabavi\xc5\xa1\xc4\x8da in podobno okrog starega mestnega jedra, ki s tem \xc5\xa1e dodatno izgublja na pomenu.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto stoji na manj\xc5\xa1em polotoku ob severovzhodni obali najve\xc4\x8djega od 33 otokov, ki sestavljajo oto\xc5\xa1ki emirat Bahrajn v Bahrajnskem zalivu na zahodni strani Perzijskega zaliva. Je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cestnega omre\xc5\xbeja, ki ga povezuje z ostalimi deli otoka in prek 25 kilometrov dolge poti kralja Fahda (serija mostov in nasipov) na vzhodu tudi s Saudovo Arabijo. S sosednjim Muharakom, kjer se nahaja tudi glavno mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ga prav tako povezuje ve\xc4\x8d mostov. Povr\xc5\xa1je je ravninsko, zato ni ovir za \xc5\xa1iritev proti notranjosti.'