b'\n_START_ARTICLE_\nVasa (ladja)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedska voja\xc5\xa1ka ladja Vasa (po tedanjem pravopisu Wasa) se je potopila na svoji krstni plovbi 10. avgusta 1628 potem, ko je izplula iz stockholmskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Preplula je komaj 1.300 m in se potopila na globino 32 m 120 m od obale. Vasa je bila predhodnica razreda linijskih ladij, najve\xc4\x8djih lesenih voja\xc5\xa1kih ladij. Postala naj bi kraljevska admiralska ladja. Imela je 64 topov, od tega 48 24-funtnih._NEWLINE_Ladjo Vasa so zgradili v obdobju prehoda pomorske taktike. Pred tem je topni\xc5\xa1tvo bilo uporabljeno v prvi fazi boja, obstreljevanju je sledil naskok na sovra\xc5\xbeno ladjo in boj mo\xc5\xbe na mo\xc5\xbea. Z nastopom velikih linijskih ladij z veliko ognjeno mo\xc4\x8djo so sku\xc5\xa1ali potopiti nasprotne ladje brez naskoka. Po oboro\xc5\xbeitvi je Vasa presegala ve\xc4\x8dino tedanjih bojnih ladij. Od kasnej\xc5\xa1ega standarda linijskih ladij pa jo lo\xc4\x8di to, da topovi na enem boku niso mogli hkrati ciljati v isto tar\xc4\x8do, ker so bili razporejeni po loku._NEWLINE_Vasa se je potopila zaradi konstrukcijske napake: plovno ni bila stabilna. V tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni bilo ustreznega znanja, da bi stabilnost lahko dolo\xc4\x8dili vnaprej. Ladja je imela preveliko maso v zgornjem delu. \xc5\xbde osnovna konstrukcija je bila prete\xc5\xbeka in previsoka (vi\xc5\xa1ina stropov, masivnost palub), svoje so dodali topovi; med drugim so te\xc5\xbeke 48 funtne topove razporedili na zgornjo topovsko palubo._NEWLINE_Vasa je edina dobro ohranjena lesena bojna ladja iz 17 stoletja. Zgodnji poskusi dviga ladje so bili neuspe\xc5\xa1ni, so pa dvignili dragocene topove. Na ladjo so skoraj pozabili, dokler ostankov niso ponovno na\xc5\xa1li leta 1961. Leseni deli so se razmeroma dobro ohranili zaradi ve\xc4\x8d sre\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din: ve\xc4\x8dina razbitine je bila zasuta z usedlinami, voda na mestu potopa je zaradi dotoka sladke vode s celine (jezero M\xc3\xa4laren) malo slana, kar zavira razvoj najhuj\xc5\xa1ega po\xc5\xbeiralca lesa v morjih, ladijskega \xc4\x8drva (Teredo navalis)._NEWLINE_Po dvigu in postopku konzerviranja (prepojitev lesa s polietilen glikolom) v za\xc4\x8dasni zgradbi Vasavarvet so ladjo leta 1988 prepeljali v Muzej Vasa, nedale\xc4\x8d od kraja potopa (otok Djurg\xc3\xa5rden, Stockholm ). Zaradi zanimivosti muzejske zbirke - ladje in najdenih predmetov - je Muzej Vasa postal najbolj obiskani muzej na \xc5\xa0vedskem.'