b'\n_START_ARTICLE_\nPolarizacija valovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPolariz\xc3\xa1cija valov\xc3\xa1nja opisuje smer nihanja koli\xc4\x8dine, ki valuje. Smiselno jo je vpeljati le pri transverzalnih valovanjih, pri katerih je nihanje pravokotno na smer \xc5\xa1irjenja valovanja. Najpogosteje se polarizacija vpelje pri elektromagnetnem valovanju (na primer vidni svetlobi), pri katerem elektri\xc4\x8dno in magnetno polje nihata pravokotno drugo na drugo, in hkrati pravokotno na smer \xc5\xa1irjenja valovanja. Pri elektromagnetnem valovanju je smer polarizacije po dogovoru enaka smeri nihanja jakosti elekti\xc4\x8dnega polja. \xc4\x8ce nihanje poteka le v eni smeri, je val linearno polarizirian, \xc4\x8de pa se s \xc5\xa1irjenjem vala nihanje su\xc4\x8de, je valovanje kro\xc5\xbeno ali elipti\xc4\x8dno polarizirano.  V primeru, da se smer nihanja spreminja tako hitro, da se ne da dolo\xc4\x8diti smeri polarizacije, je val nepolariziran._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajne opti\xc4\x8dne snovi (na primer steklo) so izotropni in polarizacijo ohranjajo. Obstajajo pa tudi opti\xc4\x8dno aktivne ali dvolomne snovi. Prve pri prehodu svetlobe skozi snov polarizacijo su\xc4\x8dejo, pri drugih pa polarizacija vpliva na smer \xc5\xa1irjenja \xc5\xbearka skozi snov.\n_START_SECTION_\nPolarizacija naravne svetlobe\n_START_PARAGRAPH_\nNaravna svetloba je nepolarizirana, saj nastane valovanje iz velikega \xc5\xa1tevila naklju\xc4\x8dnih atomskih sipalcev. Ti izsevajo valovni paket v \xc4\x8dasu reda s . Vsi izsevani paketi z enako frekvenco tvorijo polariziran val, ki pa traja le toliko, dokler se ne izseva nov paket. Izsevana svetloba je tako skupek vseh mo\xc5\xbenih valovnih paketov, ki so popolnoma nepredvidljivi.'