b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Evan Baldwin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBaldwin je od leta 1949 \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Cambridgeu. Od leta 1954 je delal na Observatoriju za radijsko astronomijo Mulard (MRAO, Mullard Radio Astronomy Observatory) (danes Cavendisheva astrofizikalna skupina (Cavendish Astrophysics Group). Igral je pionirsko vlogo pri razvoju interferometrije in radijske astronomije, kasneje pa pri razvoju astronomske opti\xc4\x8dne interferometrije in tehnik razmazanih slik. Izdelal je prve karte radijskega sevanja Andromedine galaksije in Perzejevega roja galaksij (Abell 426). Izmeril je zna\xc4\x8dilnosti mnogo galaksij z aktivnimi jedri._NEWLINE_S sodelavci z MRAO je leta 1985 izvedel na videz enostaven poskus. Zamaskirali so odprtino 2200 mm infrarde\xc4\x8dega daljnogleda na Mauna Kei, tako da je svetloba potovala le skozi 3 majhne luknjice.\xc2\xa0\xc2\xbbTako smo dobili trojni niz prekrivajo\xc4\x8dih se vrhov,\xc2\xab\xc2\xa0je kasneje Baldwin zapisal za Physics Today,\xc2\xa0\xc2\xbbin lahko smo odpravili ve\xc4\x8dino motenj, ki jih je povzro\xc4\x8dalo nemirno ozra\xc4\x8dje. Izkazalo se je, da je stvar zelo enostavna.\xc2\xab\xc2\xa0Nato so izvedli podoben poskus v vidni svetlobi in pred 4200\xc2\xa0mm daljnogled William Hershel na Kanarskih otokih postavili masko s 5 luknjami. Daljnogled so usmerili proti Betelgezi in na njenem povr\xc5\xa1ju lo\xc4\x8dili veliko svetlo piko. To je bila prva slika kak\xc5\xa1ne druge zvezdne povr\xc5\xa1ine. Betelgezo so posneli tudi s Hubbleovim orbitalnim daljhnogledom kar je bilo odlo\xc4\x8dilnega pomena, da so britansko vlado prepri\xc4\x8dali v financiranje izdelave COAST v Harltonu blizu Cambridgea._NEWLINE_Baldwin je sodeloval pri projektu COAST (Cambdridge Optical Aperture Synthesis Telescope), s katerim so dosegli lo\xc4\x8dljivost 0,01". Ta vrednost utegne zadostovati za prepoznavo 50\xc2\xa0mm velikega telesa v razdalji 1000 km. To za faktor 5 presega ostrino slike, ki naj bi jo dosegel Hubbleov vesoljski daljnogled. COAST je sestavljen iz \xc5\xa1tirih 100\xc2\xa0mm daljnogledov, ki so drug od drugega name\xc5\xa1\xc4\x8deni v razdalji 10 m. \xc4\x8ce bi razdaljo pove\xc4\x8dali na 100 m, bi lo\xc4\x8dljivost lahko pove\xc4\x8dali na 0,001". Tudi glede stro\xc5\xa1kov Hubbleov vesoljski daljnogled ne more tekmovati s COAST. Ta je stal dobrih 2 milijona dolarjev, medtem ko skupni stro\xc5\xa1ki za Hubblea zna\xc5\xa1ajo pribli\xc5\xbeno 4 milijarde mark. Septembra 1995 je COAST s 3 daljnogledi prvi\xc4\x8d uspe\xc5\xa1no izvedel meritve velikosti Kapele, s katero je posku\xc5\xa1al \xc5\xbee Michelson pred 75 leti. Pri daljnih rde\xc4\x8dih valovnih dol\xc5\xbeinah okoli 820\xc2\xa0nm je bila z razdaljo 6 m lo\xc4\x8dljivost 0,030". To je bilo dovolj, da sta se pokazali obe zvezdi v paru in njuno gibanje okoli skupnega te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. Niso pa razlo\xc4\x8dili njunih povr\xc5\xa1in. Tudi v ZDA, Avstraliji in Franciji pospe\xc5\xa1ujejo projekte nove astronomske opazovalne tehnologije. Tako je ameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavna fundacija za znanost Dr\xc5\xbeavni univerzi Georgie v Atlanti dala na voljo 5,5 milijona dolarjev za postavitev 400 m velike astronomske interferometri\xc4\x8dne naprave. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za astronomijo visoke lo\xc4\x8dljivosti te univerze (Center for High Angular Resolution Astronomy - CHARA) od leta 1999 z novo napravo CHARA array z najve\xc4\x8djo oddaljenostjo 352 m raziskuje povr\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d zvezd. Od decembra 1993 deluje tudi interferometer IOTA Sredi\xc5\xa1\xc4\x8da za astrofiziko Smithsonovega in\xc5\xa1tituta, Univerza Harvard, Cambridge, na Mt. Hopkins s 3 daljnogledi in najve\xc4\x8djo razdaljo 38 m. Od leta 1995 pa tudi interferometer PTI Laboratorija za reaktivni pogon (JPL) z dvema daljnogledoma in najve\xc4\x8djo razdaljo 110 m. COASTov veliki dose\xc5\xbeek so kmalu ponovili z njegovim ve\xc4\x8djim dvojnikom, Prototipnim opti\xc4\x8dnim interferometrom (Navy Prototype Optical Interferometer, NPOI) Pomorski observatorij ZDA (U. S. Naval Observatory), Pomorski raziskovalni laboratorij ZDA (U. S. Naval Research Laboratory), Lowllov observatorij (Lowell Observatory)), zgrajenim na Anderson Mesa ju\xc5\xbeno od Flagstaffa v Arizoni. NPOI je danes najve\xc4\x8dji delujo\xc4\x8di interferometer, s katerim lahko dobijo slike opazovanega telesa. Prvi\xc4\x8d so merili z njim marca 1996. Razdalja med daljnogledi je trenutno 38 m, zato po lo\xc4\x8dljivosti preka\xc5\xa1a COAST. In\xc5\xa1trumentove velike zakasnilne \xc4\x8drte so na\xc4\x8drtovali tako, da zmorejo uravnovesiti oddaljenosti kar do 435 m. Razvili so tudi dva na\xc4\x8drta izgradnje velikega interferometra. V prvega je vklju\xc4\x8den par 10.000\xc2\xa0mm daljnogledov Keck I in II na Mauna Kei, v drugega pa \xc5\xa1tirje 8200\xc2\xa0mm daljnogledi VLT (Very Large Telescope) Evropskega ju\xc5\xbenega observatorija na Cerro Paranal v \xc4\x8cilu. Prvi deluje od leta 1999, druga pa od leta 2003. \xc5\xa0e ve\xc4\x8djo lo\xc4\x8dljivost od interferometra NPOI bo imela naprava MROI, sestavljena iz desetih daljnogledov s premeri 1,4 m. Postavili jo bodo v osrednji Novi Mehiki na gorskem grebenu Magdalena v okro\xc5\xbeju Socorro. Kasneje bodo prav gotovo postavili tak\xc5\xa1ne naprave tudi v Zemljino tirnico, na Luno in neznano kdaj celo na tirnico okoli Sonca, kjer bi bile razdalje ogromne.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nBaldwinu je Ameri\xc5\xa1ki fizikalni in\xc5\xa1titut leta 1997 podelil Guthriejevo medaljo, leta 2001 pa mu je za njegovo delo in tehni\xc4\x8dne doprinose na podro\xc4\x8dju interferometrije Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba podelila Medaljo Jackson-Gwiltove._NEWLINE_Od leta 1999 je bil Baldwin dosmrtni \xc4\x8dlan Kolid\xc5\xbea Queens\'.'