b"\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Seidl\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV rojstnem Novem mestu je obiskoval me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo ter gimnazijo, v Gradcu pa je na filozofski fakulteti \xc5\xa1tudiral prirodopis, matematiko in fiziko. Seidl slovi kot eden najpomembnej\xc5\xa1ih slovenskih naravoslovcev in je avtor \xc5\xa1tevilnih znanstvenih knjig in razprav, predvsem s podro\xc4\x8dja geologije, pa tudi meteorologije, seizmologije ter botanike. Na njegovo pobudo je bil vrh Gorjancev poimenovan Trdinov vrh. Njemu gredo tudi zasluge, da se je na Gorjancih za\xc4\x8dela za\xc5\xa1\xc4\x8dita slovenskih gozdov. Tako je bil v sklopu te za\xc5\xa1\xc4\x8dite tudi za\xc5\xa1\xc4\x8diten studenec Gospodi\xc4\x8dna. Med drugim je v Kr\xc5\xa1kem postavil prvo vremensko opazovalnico._NEWLINE_Leta 1909 je podrobno opisal delovanje Presihajo\xc4\x8dega studenca v soteski Savinje._NEWLINE_Seidl je bil tudi poro\xc4\x8devalec za potrese na Kranjskem, Gori\xc5\xa1kem in Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem pri Osrednjem zavodu za meteorologijo in geodinamiko na Dunaju. Leta 1904 se je celo razmi\xc5\xa1ljali o ustanovitvi samostojnega oddelka za preu\xc4\x8devanje potresov pri Dr\xc5\xbeavnem zavodu za meteorologijo in geodinamiko na Dunaju, vendar se to ni zgodilo. Mo\xc5\xbeno pa je, da bi ob morebitni ustanovitvi tak\xc5\xa1nega oddelka Seidl postal njegov vodja, saj je bil pri svojih poro\xc4\x8dilih dokaj natan\xc4\x8den in precej kriti\xc4\x8den. Tako je po potresu, ki je 29. januarja 1917 prizadel okolico Bre\xc5\xbeic podal poro\xc4\x8dilo, ki je bilo objavljeno leta 1919 v \xc4\x8dasopisu Carniola, ki je bil \xc4\x8dasopis Muzejskega dru\xc5\xa1tva za Kranjsko. \xc4\x8castni \xc4\x8dlan tega dru\xc5\xa1tva je bil Ferdinand Seidl od leta 1915._NEWLINE_V \xc4\x8dlanku je Seidl zanimivo opisal nihanje hi\xc5\xa1, stolpov in drugih stavb. V ve\xc4\x8d kasnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlankih je jasno poudaril povezavo med potresi in geolo\xc5\xa1ko zgradbo. V \xc4\x8dlanku o bre\xc5\xbei\xc5\xa1kem potresu presene\xc4\x8da Seidlov na\xc4\x8din pisanja, saj ni napisan na zanj povsem zna\xc4\x8dilen na\xc4\x8din. V ve\xc4\x8dini \xc4\x8dlankov je namre\xc4\x8d Seidl uporabljal precej svojevrstne izraze in arhaizme, kar je zna\xc4\x8dilno tudi za poznej\xc5\xa1e \xc4\x8dlanke po letu 1919. _NEWLINE_V \xc4\x8dlanku iz leta 1919 pi\xc5\xa1e Seidl tudi o potresno varni gradnji, pri \xc4\x8demer se opira predvsem na delo Djelovanje potresa na zgradbe, ki ga je leta 1911 napisal slavni Andrija Mohorovi\xc4\x8di\xc4\x87._NEWLINE_Mirovno konferenco v Parizu je opozoril z razpravo Kod naj se potegne pravi\xc4\x8dna dr\xc5\xbeavna meja med Jugoslavijo in Italijo? (SN 1919, \xc5\xa1t. 24\xe2\x80\x939; ponat. Lj. 1919, z geol. zemljevidom 1:2,000.000); La future fronti\xc3\xa8re politique entre la Yougoslavie et l'Italie.Lj. 1919; La ligne de partage des eaux au Carse\xe2\x80\x93ligne de d\xc3\xa9marcation. Lj. 1919. _NEWLINE_V podro\xc4\x8dju Muzejskega dru\xc5\xa1tva za Slovenijo je bil 20. januarja 1920 osnovan poseben odsek za varstvo prirode in prirodnih spomenikov v Jugoslaviji, katerega \xc4\x8dlan je postal tudi Seidl, ki je bil tudi \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti._NEWLINE_Po njem se danes imenuje cesta v Novem mestu."