b'\n_START_ARTICLE_\nOperacija Bakla\n_START_SECTION_\nOzadje operacije\n_START_PARAGRAPH_\nOzadje operacije je bilo politi\xc4\x8dno izredno zapleteno. Prvi\xc4\x8d zaradi tega, ker so morali zahodni zavezniki upo\xc5\xa1tevati \xc5\xbeelje Sovjetske zveze, ki je zahtevala pri\xc4\x8detek operacij na zahodni fronti in s tem odprtje druge fronte; ta bi razbremenila krvavo vzhodno fronto. Zavezniki v letu 1942, ko so se komaj pobirali od \xc5\xa1tevilnih udarcev nem\xc5\xa1ke vojske, tega seveda niso mogli narediti. Zato so sprejeli kompromisni predlog, izkrcanje anglo-ameri\xc5\xa1kih \xc4\x8det v severni Afriki. Drugi problem je bil pri Francozih. Izkrcanje naj bi potekalo v nekdanjih francoskih kolonijah Maroku in Al\xc5\xbeiriji, katerih ozemlje je bilo nekak\xc5\xa1no nikogar\xc5\xa1nje ozemlje med obema vojskujo\xc4\x8dima se stranema. Tam name\xc5\xa1\xc4\x8dene francoske \xc4\x8dete so bile sicer zveste vladi v Vichyju, vendar je obstajala velika verjetnost, da bodo ob prihodu zaveznikov zamenjale stran. Da bi se to tudi res zgodilo, so desant vodili Ameri\xc4\x8dani, saj so bili Francozi do Britancev izredno nezaupljivi potem, ko so jim ti potopili ladjevje v Mers-el-Kebiru. Tretji problem pa ni bil toliko politi\xc4\x8dni kot je bil voja\xc5\xa1ki, saj se je prvi\xc4\x8d v drugi svetovni vojni zgodilo, da so morali Britanci in Ameri\xc4\x8dani izvesti skupno voja\xc5\xa1ko operacijo.\n_START_SECTION_\nPriprave na operacijo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi na\xc4\x8drti za operacijo so bili pripravljeni 9. avgusta. Za izkrcanje so dolo\xc4\x8dili \xc5\xa1tiri kraje: enega na atlantski obali na obmoo\xc4\x8dju Casablance, tri pa na sredozemski obali na obmo\xc4\x8dju Bona, Al\xc5\xbeira in Orana. Kraji izkrcanj so bili tako za Britance kot za Ameri\xc4\x8dane sporni, zato je med na\xc4\x8drtovalci napada neprestano prihajalo do trenj. Po mesecu dogovarjanj in posredovanju politike, so 5. septembra kon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dili: izkrcanje bo potekalo na treh krajih, in sicer ob Casablanci, Oranu in Al\xc5\xbeiru. Tako bi zavezniki dobili odli\xc4\x8dne izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne polo\xc5\xbeaje iz katerih bi nato lahko napadli nem\xc5\xa1ki afri\xc5\xa1ki korpus pod poveljstvom Rommla._NEWLINE_So\xc4\x8dasno z voja\xc5\xa1kimi pripravami so potekale tudi politi\xc4\x8dne priprave, saj so morali zavezniki francoske sile prepri\xc4\x8dati naj prestopijo na njihovo stran. Pri tem je odigral pomembno vlogo francoski general Henri Giraud, ki je bil maja v bojih za Francijo ujet, vendar je pozneje pobegnil iz nem\xc5\xa1kega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. V veliko pomo\xc4\x8d zaveznikom je bil tudi generalmajor Mast, ki je zaveznikom posredoval koristne informacije. Kljub posredovanju francoskih generalov pa se vse do konca ni vedelo, kaj bodo Francozi pod vodstvom Vichyija storili.\n_START_SECTION_\nOperacija se za\xc4\x8dne\n_START_PARAGRAPH_\nPrve ameri\xc5\xa1ke enote so na obalo stopile 8. septembra v zgodnjih jutranjih urah. Njihove enote so se izkrcale pri Casablanci, Oranu in Al\xc5\xbeiru. Enote generala Pattona so se izkrcala pri Casablanci, tam so naletele na mo\xc4\x8dno francosko obrambo. Najbolj srditi so bili boji pri Port Lyauteyu, upiralo so se zlasti enote pod poveljstvom generala Noguesa. Ni\xc4\x8d bolje se ni zaveznikom godilo pri Oranu. Ameri\xc4\x8danom se je \xc5\xa1ele 11. novembra posre\xc4\x8dilo zavzeti mesto. V Al\xc5\xbeiru pa je bil polo\xc5\xbeaj popolnoma druga\xc4\x8den, saj je bil tamkaj\xc5\xa1nji poveljnik zavezni\xc5\xa1ko usmerjen in je rade volje prestopil na zavezni\xc5\xa1ko stran._NEWLINE_Z zavetni\xc5\xa1kimi vojaki pa so v severno Afriko pri\xc5\xa1li tudi \xc5\xbee omenjeni francoski general Giraud, katerega naloga je bila, da francoske vojake prepri\xc4\x8da, naj odlo\xc5\xbeijo oro\xc5\xbeje. Njegov poziv po radiu ni imel nobenega u\xc4\x8dinka, zato je njegovo mesto prevzel general Darlan, drugi najpomembnej\xc5\xa1i \xc4\x8dlovek v Vichyju. Darlan je, ko so zavezniki navezali stik z njim, prestopil na njihovo stran ter nagovoril francoske \xc4\x8dete, naj se prenehajo upirati. Ko je to sli\xc5\xa1al mar\xc5\xa1al Petain ga je nemudoma odstavil, vendar prepozno, francoske \xc4\x8dete so \xc5\xbee odlo\xc5\xbeile oro\xc5\xbeje. Ukaz generala Darlana je pri\xc5\xa1el v ravno pravem \xc4\x8dasu, saj so se boji v Maroku za\xc4\x8deli vedno bolj zaostrovati. Tam so imeli zavezniki 530 mrtvih, veliko izgub so imeli tudi Francozi._NEWLINE_Boji v Maroku in Al\xc5\xbeiru so se kon\xc4\x8dali 12. novembra, v Tuniziji pa so \xc5\xa1ele dobro za\xc4\x8deli. V ta namen so se Ameri\xc4\x8dani 11., 12. in 13. novembra izkrcali vzhodno od Al\xc5\xbeira in za\xc4\x8deli napredovati proti Tuniziji. \xc5\xa0estnajstega novembra so prestopili al\xc5\xbeirsko-tunizijsko mejo in pri\xc4\x8deli napredovati v notranjost de\xc5\xbeele, cilj napada je bilo glavno mesto Tunis. Nato pa so je napredovanje nenadoma ustavilo. Dan po izkrcanju zavezni\xc5\xa1kih vojakov so Nemci iz Sicilije pripeljali okrepitve, neizku\xc5\xa1ene ameri\xc5\xa1ke enote so tr\xc4\x8dile ob v boju prekaljene nem\xc5\xa1ke divizije in do\xc5\xbeivele poraz. Ni\xc4\x8d bolje ni kazalo z vremenom, jesensko de\xc5\xbeevje je pe\xc5\xa1\xc4\x8deni teren v severni Afriki spremenil v blato, ki je onemogo\xc4\x8dalo vsako premikanje enot. Tako se je fronta na koncu novembra in v za\xc4\x8detku decembra ustalila. Konec decembra so zavezniki spro\xc5\xbeili novo ofenzivo proti Nemcem, vendar zaman. Po dveh dneh so jo zaradi nemogo\xc4\x8dega vremena in blata prekinili.\n_START_SECTION_\nDogodki po operaciji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav zavezniki niso pregnali sil osi iz severne Afrike, je bila operacija popolen uspeh. Izgube so bile relativno majhne: 479 mrtvih in 720 ranjenih. Lahko pa bi bile \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e, \xc4\x8de jih ne bi presenetil tako mo\xc4\x8den odziv francoske kolonialne vojske. Nasprotna stran je imela ve\xc4\x8dje izgube: 1,346 mrtvih in 1,997 ranjenih. Na koncu so francoske sile prestopile na stran zaveznikov. Po operaciji so imeli zaveznike Nemci v pasti. Iz Al\xc5\xbeirije so nanje pritiskale zdru\xc5\xbeene ameri\xc5\xa1ke, britanske in francoske enote, z vzhoda pa 8. armada pod poveljstvom generala Montgomeryja. Januarja 1943 je bilo le \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anja \xc4\x8dasa, kdaj bodo Nemci izgubili vojno v severni Afriki. Rezultat te operacije je bila nastanek fronte, ki je potekala od Bizerte na severu pa vse do Gafse na jugu. Vojna v severni Afriki se je bli\xc5\xbeala svojemu koncu.'