b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej \xc5\xa0uster\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAndrej \xc5\xa0uster je bil sin Magdalene in kmeta Petra in je bil med tremi sestrami in dvema bratoma najmlaj\xc5\xa1i. O njegovi mladosti vemo zelo malo. Ni znano ali je obiskoval \xc5\xa1olo. Po smrti cesarice Marije Terezije je bila na Koro\xc5\xa1kem ustanovljena ljudska \xc5\xa1ola in Jo\xc5\xbeef II. je vpeljal obvezno \xc5\xa1olanje za de\xc4\x8dke v starosti od 6 do 12 let. Takrat pa je bil \xc5\xa0uster star \xc5\xbee 12 let. Mo\xc5\xbeno je tudi, da je obiskoval nem\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v Vrbi. \xc5\xbdivel je ob narodnostni meji in se je dobro nau\xc4\x8dil obeh jezikov, zato je lahko prevajal tudi te\xc5\xbeja besedila. Ko je bil star 25 let, je prevzel doma\xc4\x8do kmetijo in se 23. septembra 1793 poro\xc4\x8dil z Ne\xc5\xbeo Weiss; rodilo se jima je enajst otrok. \xc5\xa0uster, ki se je kmetovanju le delno posve\xc4\x8dal, si je pomagal s tiskom in razpe\xc4\x8davanjem svojih in tujih knjig, jih razva\xc5\xbeal in prodajal. Na kmetiji je imel preprosto tiskarno, kjer je tiskal svoja dela. Ve\xc4\x8dji del se jih je ohranilo v rokopisih. Iz neznanih vzrokov so mu na ovadbo prijatelja vso zalogo zaplenili. \xc5\xa0usterja so menda tudi zaprli. Ob koncu \xc5\xbeivljenja si ni ve\xc4\x8d opomogel iz denarnih te\xc5\xbeav. \xc5\xa0e pred 1824 so mu zlicitirali Drabosnjakovino, vdajal se je tudi pija\xc4\x8di, a se je re\xc5\xa1il. \xc5\xa0uster se je ukvarjal s poslikavami panjev (panjskih kon\xc4\x8dnic) in bil je tudi urar \xe2\x80\x93 samouk. Po \xc5\xbeivljenjskem polomu je iskal tola\xc5\xbebe v branju Sv. pisma, premi\xc5\xa1ljevanju Kristusovega trpljenja in Marijine \xc5\xbealosti. Umrl je kot podnajemnik pri svojem poro\xc4\x8denem prvorojencu Gregorju._NEWLINE_\xc5\xa0uster je med koro\xc5\xa1kimi Slovenci prirejal predstave s svojo igralsko skupino, vnemal smisel za igranje in med rojaki budil narodno zavest. Prebiral je, kar mu je pri\xc5\xa1lo v roke, med drugim tudi na\xc5\xa1e protestante, pisati pa je za\xc4\x8del vsaj \xc5\xbee leta 1793. \xc5\xa0usterjeva dramska besedila so se pogosto uprizarjala in tako po A. T. Linhartu ohranjala kontinuiteto slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_\xc5\xa0uster je bil menda srednje postave, gladko obrit, pri delu je nosil \xc4\x8drtaste platnene hla\xc4\x8de, srajco in \xc5\xa1irok klobuk. Kot \xc5\xa1aljivec je bil priljubljen v dru\xc5\xbebi, rad je tudi prerokoval iz kart in dlani.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0usterjeva poetika\n_START_PARAGRAPH_\nAndrej \xc5\xa0uster je bil bukovnik, to so bili v 18. in 19. stol. ne\xc5\xa1olani literarno delujo\xc4\x8di ljudje. Bukovni\xc5\xa1ke drame se zgledujejo po baro\xc4\x8dnem vzorcu verske ali duhovne drame, ki izhaja iz srednjeve\xc5\xa1kih latinskih dialogih in latinski igri. Od 10. stol. dalje so namre\xc4\x8d po cerkvah ob uprizarjali liturgi\xc4\x8dne dramske dialoge ob Jezusovem rojstvu, trpljenju in vstajenju. Bukovni\xc5\xa1ka besedila tako vsebujejo naslednje sestavine: apokrifne molitve in obredna besedila, nabo\xc5\xbeno in ljudsko pesem, splo\xc5\xa1no znane biblijske motive, raz\xc5\xa1irjene s prirejeval\xc4\x8devimi posegi. Ohranila so se v obliki t. i. ljudske knjige, verskih iger, moralizirajo\xc4\x8dih in pou\xc4\x8dnih verzifikacij, misti\xc4\x8dnih spisov ipd. _NEWLINE_Drabosnjak je pisal v bohori\xc4\x8dici, v doma\xc4\x8dem nare\xc4\x8dju svojega rojstnega kraja, v katerem se me\xc5\xa1ata ro\xc5\xbeanska in ziljska govorica. Na za\xc4\x8detku se je uveljavljal kot ljudski pesnik, v poznej\xc5\xa1ih delih pa se pribli\xc5\xbeuje knji\xc5\xbenemu jeziku, kar posebno ka\xc5\xbee njegov Marijin pasijon. Ta raznolikost je posledica dejstva, da njegova besedila niso rezultat povsem samostojnega ustvarjanja, ampak so nastajala v ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i odvisnosti od nem\xc5\xa1kih in slovenskih predlog. \xc5\xa0tevilne izposojenke iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine so povsem naraven rezultat ve\xc4\x8dstoletnega so\xc5\xbeitja koro\xc5\xa1kih Slovencev z nem\xc5\xa1kim narodom v isti de\xc5\xbeeli._NEWLINE_Drabosnjak je v besedilih, namenjenih odru, jezik pribli\xc5\xbeal sprejemniku. Da je bil v tem uspe\xc5\xa1en potrjuje odmevnost, ki so jo ta dela do\xc5\xbeivljala in jo do\xc5\xbeivljajo \xc5\xa1e danes. Najmanj je predeloval in spreminjal vzorce obrednega jezika. Pripisujejo mu tudi zasluge za vpliv na slovensko ljudsko gledali\xc5\xa1ko kulturo na Koro\xc5\xa1kem, ki jo je Drabosnjak enakopravno pridru\xc5\xbeil nem\xc5\xa1ki. Drabosnjak se je zavedal pomena dramskih besedil, njihove pou\xc4\x8dno-moralne nujne prisotnosti v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski va\xc5\xa1ki kulturi in se s tem pribli\xc5\xbeal razsvetljenskim prizadevanjem. Besedila je \xc5\xbeelel z zapisom in tiskom ohraniti, s tem pa opozarja, da se obdobje aktivnega kontinuiranega ustnega izro\xc4\x8dila kon\xc4\x8duje, ter da na nek na\xc4\x8din mineva tudi \xc4\x8das verskega in duhovnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_V pesni\xc5\xa1tvu je uporabljal predvsem preproste knittelverze.\n_START_SECTION_\nVplivi na \xc5\xa0usterja\n_START_PARAGRAPH_\nKot bukovnik je napisal Unter\xc5\xa1berg al bukeli od Matja\xc5\xbea inu od testah \xc5\xbeounirjou kateri u Bol\xc5\xa1puergi pod Zamlo spo katere se je zgueduo vtam lete M. D. CCI. To delo je prevod iz nem\xc5\xa1ke ljudske knjige o Frideriku Barbarossi. _NEWLINE_Marijin pasijon je \xc5\xa0uster priredil po nem\xc5\xa1ki predlogi Martina Cochema Das Grosse Leben Christi. Predgovor je verjetno izviren. _NEWLINE_Iz nem\xc5\xa1kega jezika v koro\xc5\xa1ko govorico je prav tako prevedel Pasijon ter Izgubljenega sina, katerega predloga pa \xc5\xa1e ni najdena.\n_START_SECTION_\nPredstavitev najpomembnej\xc5\xa1ih del\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov pesni\xc5\xa1ki, dramski in bukovni\xc5\xa1ki opus je ohranjen deloma v tisku, deloma v rokopisnih avtografih in v \xc5\xa1tevilnih poznej\xc5\xa1ih prepisih, ki so se \xc5\xa1irili po Koro\xc5\xa1kem. Najve\xc4\x8djo popularnost je Drabosnjak dosegel s svojimi prevodi oz. priredbami verskih iger: Pasijonska igra, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna igra, Izgubljeni sin, Aman in Estera, Egiptovski Jo\xc5\xbeef in Bogati mo\xc5\xbe. To so primeri ljudske dramatike, ki so nastali pod vplivom nem\xc5\xa1kih kme\xc4\x8dkih iger v alpskih de\xc5\xbeelah.\n_START_SECTION_\nZber petih razli\xc4\x8dnih pesnitev\n_START_PARAGRAPH_\nV tisku je iz\xc5\xa1lo najprej pet njegovih pesmi z naslovom Zber petih razli\xc4\x8dnih pesnitev (pred 1811): Ena lepa celu nova latania od tah hudah \xc5\xbeen, O\xc4\x8ditna spued, Ena, ki naj pomaga, da \xc4\x8dlovek ne pride v pekel, Pesem od napitah bratov, Rajmi od mlinarjev. To so parodije, moralna navodila in satire. V njih se \xc5\xa0uster posmehuje \xc5\xbeenskam, pijancem, kr\xc4\x8dmarjem in mlinarjem ter parodi\xc4\x8dno opona\xc5\xa1a cerkvene molitvene obrazce. V Zberu petih razli\xc4\x8dnih pesnitev in v pesnitvi Svovenji OBAC \xc5\xa0uster prikazuje nezdrave plati dru\xc5\xbeinskega in dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja, ki ju je prikazal na humoren na\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nMarijin pasijon\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1811 je natisnil prevod Cochemove nabo\xc5\xbene povesti v prozi Marijin pasijon. To delo je edino ohranjeno Drabosnjakovo besedilo, ki so ga prebirali na Koro\xc5\xa1kem tiskanega in v rokopisnih prepisih vse do danes. Marijin pasijon je parafraza Kristusovega trpljenja, poudarjena pa je perspektiva Marijinega trpljenja, v katero je vpleten motiv Marijine in Jezusove ljubezni.\n_START_SECTION_\nSvovenji OBAC\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 1818 je izdal Svovenji OBAC (abeseda). Gre za ob\xc5\xa1irno pou\xc4\x8dno pesnitev z abecednim akrostihom, v kateri kriti\xc4\x8dno prikazuje \xc5\xbeivljenje kmetov in duhovnikov ter slabe socialne razmere na de\xc5\xbeeli. V tej pesnitvi prihaja do izraza Drabosnjakova vra\xc5\xbeevernost.\n_START_SECTION_\nIzgubljeni sin\n_START_PARAGRAPH_\nIzgubljeni sin prikazuje sinovo razuzdano \xc5\xbeivljenje v tujini. Nastopita tudi hudi\xc4\x8d in angel. Sin za\xc4\x8duti domoto\xc5\xbeje po o\xc4\x8detovi hi\xc5\xa1i, predvsem pa se kesa, ker je od\xc5\xa1el in se na koncu tudi vrne. Znana biblijska motivika se prepleta \xc5\xa1e z realisti\xc4\x8dnimi posvetnimi prizori v gostilni\xc5\xa1kem okolju, ki vsebujejo vla\xc4\x8dugo, goljufijo in krajo. Osrednja snov v Izgubljenem sinu je torej svetopisemska prilika iz evangelija po Luku. Igra spominja na baro\xc4\x8dno oblikovano dramo (motiv domoto\xc5\xbeja po o\xc4\x8detovi hi\xc5\xa1i oz. nebesih, hrepenenje po ve\xc4\x8dnem in vrnitvi). Drabosnjak je Izgubljenega sina napisal v ro\xc5\xbeanskem govorjenem jeziku.\n_START_SECTION_\nPastirska igra\n_START_PARAGRAPH_\nPastirska igra prikazuje angelsko oznanjenje Mariji, zapoved cesarja Avgusta, iskanje preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, pastirce ob hlev\xc4\x8dku, obisk treh kraljev, beg v Egipt, nastop neevangelijskega morilca ter na koncu tudi pomor nedo\xc5\xbenih otrok. Biblijska zgodba je prepletena z vlo\xc5\xbeki z vsakdanjo tematiko, znanimi iz bo\xc5\xbei\xc4\x8dnih koled. Nastopajo npr. potepuh, gostilni\xc4\x8dar, pastir, ki \xc5\xa1iva, pastirji, ki pojejo itd. Prikazuje torej evangelijsko poro\xc4\x8dilo o Kristusovem rojstvu in poklonitvi treh kraljev. Je kot koledni\xc5\xa1ki prizor, igran v bo\xc5\xbei\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu po hi\xc5\xa1ah. To \xc5\xa0usterjevo besedilo se v celoti ne ujema z nobenim znanim nem\xc5\xa1kim besedilom, verjetno ga je priredil po svoje, tematsko raz\xc5\xa1iril s prizori bega v Egipt in pokola nedol\xc5\xbenih otrok ter z napadom razbojnika na sveto dru\xc5\xbeino, ko je bila na poti v Egipt.\n_START_SECTION_\nPasijon ali Komedija od celiga grenkiga terplenja ino smerti Jezusa Kristusa na\xc5\xa1iga ljubiga Gospoda\n_START_PARAGRAPH_\nNajobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i je njegov Pasijon ali Komedija od celiga grenkiga terplenja ino smerti Jezusa Kristusa na\xc5\xa1iga ljubiga Gospoda, kjer je zasnova tridelna. Prvi del prikazuje Jude\xc5\xbeevo izdajstvo ter prizor pred Pilatom, ko nalo\xc5\xbeijo Kristusu kri\xc5\xbe na rame, drugi del je kri\xc5\xbeev pot in sprevod ljudi do bli\xc5\xbenjega gri\xc4\x8da, tretji del pa prikazuje kri\xc5\xbeanje na vrhu gri\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPrevod\n_START_PARAGRAPH_\nIgra Izgubljeni sin je prevedena v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino; prevedla jo je Sidonija Jeras: Le Livre slov\xc3\xa8ne, 1970.'