b"\n_START_ARTICLE_\nBrugge\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se najprej omenja v zapisih Bruggas, Brvggas, Brvccia v 840-875, nato kot Bruciam, Bruciam (892), Brutgis uico (proti koncu 9. stoletja), in portu Bruggensi (1010), Bruggis ( 1012), Bricge (1037 v anglosa\xc5\xa1ki kroniki), Brugensis (1046), Brycge (1049\xe2\x80\x931052, spet v anglosa\xc5\xa1ki kroniki), Brugias (1072), Bruges (1080\xe2\x80\x931085), Bruggas 1084), Brugis (1089) in Brugge (1116). _NEWLINE_Ime najverjetneje izhaja iz starega nizozemskega jezika za 'most' \xe2\x80\x93 brugga. Beseda je primerljiva tudi s srednjenizozemskim brucge, brugge (ali brugghe, brigghe, bregghe, brogghe) in sodobno nizozemsko bruggehoofd ('most') in brug ('most').  Oblika brugghe bi bila ju\xc5\xbenonizozemska razli\xc4\x8dica.  Nizozemska beseda izhaja iz pragermanske oblike *brugj\xc7\xad.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nV prazgodovini je bil Brugge obalno naselje. Naselji bronaste in \xc5\xbeelezne dobe nista povezani z razvojem srednjeve\xc5\xa1kega mesta. Prve utrdbe so bile na obmo\xc4\x8dju Bruggeja zgrajene, ko je Julij Cezar osvojil galsko pleme Menapijce v 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditil obalno obmo\xc4\x8dje pred pirati. Franki so prevzeli celotno regijo od poromanjenih Galcev okrog 4. stoletja in jo upravljali kot regijo Flandrijo (pagus Flandrensis). Napadi Vikingov v 9. stoletju so spodbudili grofa Baldvina I. Flandrijskega, da je utrdil rimske utrdbe. Trgovina je tedaj uspevala z Anglijo in Skandinavijo. Zgodnje srednjeve\xc5\xa1ko naselje je nastalo v 9. in 10. stoletju.\n_START_SECTION_\nZlata doba (12. do 15. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nBrugge je postal pomemben zaradi plimovanja, ki je bila pomembna za lokalno trgovino. Zaliv se je imenoval Zlati zaliv. 27. julija 1128 je dobil svojo mestno listino. Zgradili so novo obzidje in kanale. Leta 1089 je postal glavno mesto grofije Flandrije. Postopno zasipavanje je leta 1050 povzro\xc4\x8dilo, da je mesto izgubilo neposreden dostop do morja. Po nevihti leta 1134 pa je nastal naravni kanal v Zwinu in dostop do morja je bil spet mogo\xc4\x8d (Zwin je naravni rezervat na obali Severnega morja, na belgijsko-nizozemski meji, ki ga sestavlja vzhodno obmo\xc4\x8dje nekdanjega plimskega zaliva, ki je v srednjem veku povezoval Severno morje s pristani\xc5\xa1\xc4\x8di Sluis in Bruges v notranjosti \xe2\x80\x93 za\xc5\xa1\xc4\x8diten je z Ramsarsko konvencijo ). Nov morski rokav se je razprostiral vse do mesta Damme, ki je postalo trgovinska postaja za Brugge.\n_START_SECTION_\nTrgovina\n_START_PARAGRAPH_\nBrugge je imel strate\xc5\xa1ko lego na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du severne Hanzeatske zveze in ju\xc5\xbenih trgovskih poti. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku 13. stoletja je bil vklju\xc4\x8den v flamske in francoske tekstilne sejme. Ko pa so stari sejmi propadli, so se podjetniki iz Bruggeja bolj uveljavili. Prenovili so sejme, prevzeli nove oblike trgovinskega kapitalizma, pri \xc4\x8demer je ve\xc4\x8d trgovcev delilo tveganja in dobi\xc4\x8dke ter zdru\xc5\xbeilo svoje znanje o trgovini. Uvedli so ali iz Italije prevzeli nove oblike gospodarske izmenjave, vklju\xc4\x8dno z menicami (tj. zadol\xc5\xbenicami) in akreditivi . Mesto je sprejelo tuje trgovce, predvsem portugalske, ki so prodajali poper in druge za\xc4\x8dimbe. _NEWLINE_S ponovnim uresni\xc4\x8devanjem mestnega \xc5\xbeivljenja v 12. stoletju so se v zavetju mestnih obzidij razvili trg volne, tkanje volne in trg sukna, prese\xc5\xbeki so se varno nabirali pod pokroviteljstvom flandrijskega grofa. Mestni podjetniki so dosegli gospodarsko kolonizacijo angle\xc5\xa1kih in \xc5\xa1kotskih  okro\xc5\xbeij s pridobivanjem volne. Angle\xc5\xa1ki stiki so prinesli Normandiji \xc5\xbeito in Gaskonji vino. Hanzeatske ladje so napolnile pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je bilo treba raz\xc5\xa1iriti od kraja Damme do Sluysa, da bi lahko namestili nove ladje. Leta 1277 je v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de priplula prva trgovska flota iz Genove in Brugge je postal glavna povezava za trgovino Sredozemlja. Ta razvoj je odprl ne le trgovino z za\xc4\x8dimbami iz Levanta, temve\xc4\x8d tudi napredne trgovske in finan\xc4\x8dne na\xc4\x8dine ter poplavo kapitala, ki je kmalu prevzel ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo v Bruggeju. Borza se je za\xc4\x8dela leta 1309 (najverjetneje prva borza na svetu) in se razvila v najsodobnej\xc5\xa1i denarni trg v dr\xc5\xbeavah dana\xc5\xa1njega Beneluksa v 14. stoletju. Ko so se leta 1314 prvi\xc4\x8d pojavile bene\xc5\xa1ke galeje, so bile \xc5\xbee zamudnice.  \xc5\xa0tevilni tuji trgovci so bili v Bruggeju dobrodo\xc5\xa1li, na primer kastiljski trgovci z volno, ki so prispeli v 13. stoletju. Po koncu kastiljskega monopola z volno so bili Baski, ki so se priselili iz Bilbaa, zelo uspe\xc5\xa1ni kot trgovci (volna, \xc5\xbeeleznina itd.). Sredi 15. stoletja so v Bruggeju ustanovili svoj poslovni konzulat.  Tuji trgovci so raz\xc5\xa1irili mestna trgovska obmo\xc4\x8dja. Ohranili so lo\xc4\x8dene skupnosti, ki so jih urejali njihovi zakoni, do gospodarskega propada po letu 1700._NEWLINE_Tovrstno bogastvo je povzro\xc4\x8dilo dru\xc5\xbebene prevrate, ki jih je obvladovala milica. Leta 1302 pa se je po no\xc4\x8dnem pokolu francoskega garnizona v Bruggeju, ki so ga izvedli pripadniki lokalne flamske milice 18. maja 1302 (brugse metten), prebivalstvo zdru\xc5\xbeilo s flandrijskim grofom proti Francozom, kar se je kon\xc4\x8dalo  11. julija z zmago v bitki pri Kortrijku. Kip Jana Breydla in Pietra de Conincka, vodje vstaje, je na Velikem trgu. Mesto je ohranilo milico kot stalno paravoja\xc5\xa1ko telo. Pridobila je pro\xc5\xbenost in visok ugled s tesnimi povezavami s cehom organizirane milice, ki so jo sestavljali strokovnjaki in specializirane enote. Pripadniki milice so kupovali in vzdr\xc5\xbeevali svoje oro\xc5\xbeje in oklepe glede na svoj dru\xc5\xbeinski status in bogastvo._NEWLINE_Konec 14. stoletja je mesto Brugge postalo eno od  \xc5\xa1tirih \xc4\x8dlanov Flandrije (nizozemsko Vier Leden) skupaj  z mesti Brugse Vrije, Gent in Ypres. Skupaj so ustanovili parlament, vendar so se pogosto prepirali. _NEWLINE_V 15. stoletju je Filip Dobri, burgundski vojvoda, ustanovil dvor v Bruggeju, Bruslju in Lillu ter privabljal \xc5\xa1tevilne umetnike, ban\xc4\x8dnike in druge pomembne osebnosti iz vse Evrope.  Tkalci in predilci iz Bruggeja naj bi bili najbolj\xc5\xa1i na svetu, prebivalstvo Bruggeja pa se je v tem \xc4\x8dasu okrog leta 1400 pove\xc4\x8dalo na vsaj 125.000 in morda 200.000._NEWLINE_Nova tehnika oljnega slikanja flamske \xc5\xa1ole je postala svetovno znana. Prvo knjigo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki je bila kdaj natisnjena, je v Bruggeju objavil William Caxton. To je bilo takrat, ko sta Edvard IV. in Rihard III. tukaj \xc5\xbeivela v izgnanstvu.\n_START_SECTION_\nNazadovanje po letu 1500\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku okrog leta 1500 je kanal Zwin (Zlati zaliv) omogo\xc4\x8dil mestu blaginjo, vendar se je kmalu za\xc4\x8del zamuljevati in zlata doba se je kon\xc4\x8dala. Mesto je kmalu zaostajalo za Antwerpnom, ki je dobil gospodarsko vodilno vlogo dr\xc5\xbeav na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Beneluksa. V 17. stoletju se je zmanj\xc5\xa1alo izdelovanje \xc4\x8dipk. Nastala so razli\xc4\x8dna prizadevanja za vrnitev lepe preteklosti. V \xc5\xa1estdesetih letih je bilo mesto zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za Karla II. in njegov dvor v izgnanstvu.  Pomorska infrastruktura je bila sodobna, zgrajene so bile nove pomorske povezave, vendar brez velikega uspeha, saj je Antwerpen postajal vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i. Brugge je postal osiroma\xc5\xa1en in je postopoma izgubil pomen. Prebivalstvo se je do leta 1900 zmanj\xc5\xa1alo z 200.000 na 50.000._NEWLINE_Simbolist George Rodenbach ga je v svojem romanu Brugge-la-Morte imenoval zaspano mesto, po njem je bila prirejena opera Ericha Wolfganga Korngolda Die tote Stadt (Mrtvo mesto).\n_START_SECTION_\n19. stoletje in pozneje: o\xc5\xbeivitev\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnji polovici 19. stoletja je Brugge postal zanimiv turisti\xc4\x8dni cilj, privabljal je bogate britanske in francoske turiste. Do leta 1909 je delovalo Dru\xc5\xa1tvo za izbolj\xc5\xa1anje turizma. _NEWLINE_V prvi svetovni vojni so nem\xc5\xa1ke sile zasedle Brugge, vendar mesto ni bilo po\xc5\xa1kodovano. Zavezniki so ga osvobodili 19. oktobra 1918. Leta 1940 v drugi svetovni vojni so mesto znova zasedli Nemci in spet prihranili uni\xc4\x8denje. 12. septembra 1944 so ga osvobodili kanadski vojaki._NEWLINE_Po letu 1965 je izvirno srednjeve\xc5\xa1ko mesto do\xc5\xbeivelo renesanso. Obnove stanovanjskih in poslovnih objektov, zgodovinskih spomenikov in cerkev so v starodavnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta prinesle pove\xc4\x8danje turisti\xc4\x8dnih in gospodarskih dejavnosti. Mednarodni turizem se je razcvetel, nova prizadevanja pa so Bruggeju leta 2002 prinesla naslov evropska prestolnica kulture. Letno ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 2 milijona turistov._NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Zeebrugge je bilo zgrajeno leta 1907. Nemci so ga uporabljali za svoje podmornice v prvi svetovni vojni. V sedemdesetih in zgodnjih osemdesetih letih se je mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irilo in postalo eno najpomembnej\xc5\xa1ih in sodobnih evropskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d."