b'\n_START_ARTICLE_\nOkoljska psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljska psihologija je interdisciplinarno podro\xc4\x8dje, ki se ukvarja z odnosom med \xc4\x8dlovekom in njegovim okoljem. Okoljska psihologija zajema tako raziskovanje kot aplikativno uporabo spoznanj v namene izbolj\xc5\xa1anja postopkov, s katerimi oblikujemo fizi\xc4\x8dno okolje. Okolje v kontekstu okoljske psihologije zajema vso infrastrukturo, kot so hi\xc5\xa1e, pisarne, \xc5\xa1ole in ceste, pa tudi naravna okolja, kot so nacionalni parki in nenaseljene povr\xc5\xa1ine. Stokols in Altman (1987)   okoljsko psihologijo opredelita kot preu\xc4\x8devanje posameznikovega vedenja in blagostanja v odnosu s socio-fizi\xc4\x8dnim okoljem. Russel in Snodgrass (1987) pa kot vejo psihologije, ki se ukvarja s sistemati\xc4\x8dnim prikazovanjem odnosa med osebo in okoljem. Ve\xc4\x8dina definicij je precej splo\xc5\xa1nih, pomembno je poudariti, da gre za dvosmerno delovanje okolja in posameznika \xe2\x80\x93 okolje vpliva na vedenje posameznika in njegovo vedenje vpliva na spremembe v okolju. Avtorji so posku\xc5\xa1ali okoljsko psihologijo lo\xc4\x8diti od psihologije nasploh._NEWLINE_Poli\xc4\x8d (1978) okoljsko psihologijo opredeljuje kot pristop k psiholo\xc5\xa1kim vpra\xc5\xa1anjem, ki izhaja iz okolja in se ukvarja s spoznavanjem zapletenih odnosov med pojavi zavestnosti in vedenja, oziroma s celovitim fizi\xc4\x8dno-dru\xc5\xbebenim okoljem \xc4\x8dloveka in aplikativno vrednostjo teh spoznanj. Poudarja torej posebnost samega pristopa, okoljska psihologija se razlikuje od splo\xc5\xa1ne psihologije v samem izhodi\xc5\xa1\xc4\x8du, ne v posebnem predmetu. Preu\xc4\x8devanje v okoljski psihologiji vklju\xc4\x8duje tri osnovne sestavine: udele\xc5\xbeence in njihovo dejavnost ter kraj dogajanja. Vse tri preu\xc4\x8dujejo v njihovi celoti.\n_START_SECTION_\nRazvoj okoljske psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljska psihologija se je za\xc4\x8dela razvijati v 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Prvi je pred tem uporabil ta izraz Egon Brunswik (1934), nato Kurt Lewin (1951), ki je s svojo teorijo polja postavil v osredje osebo, ki jo obdaja okolje, skupaj pa predstavljata \xc5\xbeivljenjski prostor. Njegov u\xc4\x8denec in eden od za\xc4\x8detnikov ekolo\xc5\xa1ke psihologije Roger Barker je bil med prvimi, ki je za\xc4\x8del preu\xc4\x8devati vedenje v naravnem okolju in ne v laboratoriju, uvedel je tudi pojem vedenjski okvir. V tem \xc4\x8dasu je Hall (1959) raziskoval optimalno ureditev psihiatri\xc4\x8dnih oddelkov in druge vidike odnosa okolje-vedenje, definiral pa je tudi osebni prostor. Drugi pomembni avtorji so \xc5\xa1e Kevin Lynch, Terence Lee, Robert Sommer, ki je raziskoval osebni prostor, Irvin Altman, ki je pokazal, da je zasebnost proces, Harold M. Proshansky (prostorska identiteta)._NEWLINE_Zaradi \xc5\xbeelje po ohranitvi naravnega okolja in po var\xc4\x8devanju z energijo so raziskovalci izvajali vse ve\xc4\x8d raziskav v ZDA, Kanadi, Evropi in na Japonskem. Vse ve\xc4\x8d raziskovalcev je iskalo na\xc4\x8dine, kako spremeniti destruktivna in potratna vedenja v odnosu do okolja. Razvoj okoljske psihologije je napredoval, iz\xc5\xa1le so revije, namenjene izklju\xc4\x8dno okoljski psihologiji (npr. Journal of Environmental Psychology, Environment and Behavior), ustanovili so dru\xc5\xa1tva, npr. Environmental Design Research Association.\n_START_SECTION_\nSocialni prostor\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje fizi\xc4\x8dni prostor uporabljajo v skladu s pravili in mo\xc4\x8dnimi preferencami, ki niso vedno zavedne, vendar pridejo do izraza, kadar zaznamo mo\xc5\xbeno gro\xc5\xbenjo. Glavne dimenzije socialnega prostora so osebni prostor, teritorialnost in gne\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nOsebni prostor\n_START_PARAGRAPH_\nOsebni prostor predstavlja dinami\xc4\x8dno komponento razdalje in orientacije interpersonalnih odnosov. \xc5\xa0tevilni situacijski in osebni dejavniki vplivajo na preference glede dolo\xc4\x8denih interpersonalnih razdalj, npr. mo\xc5\xa1ki imajo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i osebni prostor, medosebna privla\xc4\x8dnost in sodelovanje navadno pomenita ve\xc4\x8djo bli\xc5\xbeino, medtem ko bolj negativni kontekst (npr. stigma, zaznana neenakost) vodi do ve\xc4\x8dje razdalje. Prihaja do kulturnih razlik, ki pa so lahko odvisne tudi od drugih faktorjev.\n_START_SECTION_\nTeritorialnost\n_START_PARAGRAPH_\nTeritorialnost se pri ljudeh nana\xc5\xa1a na vedenje, povezano z \xc5\xbeeljo po nadzoru, ve\xc4\x8dinoma neagresivnem. Altman (1975) razlikuje sedem oblik teritorija: primarni, sekundarni, javni, stvari, interakcijski in telo. V primeru kr\xc5\xa1itev uporabimo obrambne strategije (preventiva, reakcija in socialne meje). Spoznanja o teritorialnosti so uporabna za arhitekte, ki naj uporabnikom omogo\xc4\x8dajo dolo\xc4\x8deno mero nadzora,saj s tem pridobijo ve\xc4\x8dji ob\xc4\x8dutek samo-determiniranosti in varnosti.\n_START_SECTION_\nGne\xc4\x8da in gostota\n_START_PARAGRAPH_\nGne\xc4\x8da predstavlja izkustveno stanje, v katerem ljudje ob\xc4\x8dutijo omejitvene vidike omejenega prostor, medtem ko gostota predstavlja \xc5\xa1tevilo ljudi na enoto povr\xc5\xa1ine in je vrednostno nevtralna. Gostota predstavlja nujni, vendar ne zadostni pogoj za pojav gne\xc4\x8de. Do prostorskih omejitev pa lahko pride tudi zaradi neprostorskih zna\xc4\x8dilnosti okolja, npr. potreb osebnega prostora. Stokols (1972) gne\xc4\x8do opredeli kot obliko psiholo\xc5\xa1kega stresa, kjer posameznikove potrebe po prostoru presegajo razpolo\xc5\xbeljive mo\xc5\xbenosti, zaradi \xc4\x8desar pride do neravnote\xc5\xbeja med zahtevami okolja in posametnikovimi zmo\xc5\xbenostmi za njihovo obvladovanje. McLelland in Auslander (1976) pa ugotavljata, da gne\xc4\x8da ni vedno negativna, npr. v okoljih, kjer sta prisotnost in opazovanje drugih del dejavnosti (npr. stadion, plesi\xc5\xa1\xc4\x8de, restavracija). Do\xc5\xbeivljanje gne\xc4\x8de je odvisno tudi od osebnih (npr. osebnost, pri\xc4\x8dakovanja, spol), socialnih (npr. \xc5\xa1tevilo, dejanja drugih) in fizi\xc4\x8dnih dejavnikov (npr. arhitekturne zna\xc4\x8dilnosti, razporeditev prostora).\n_START_SECTION_\nOkoljska psihologija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nPosameznikovo zadovoljstvo na delovnem mestu je odvisno od \xc5\xa1tevilnih dejavnikov. Raziskovalci so ugotovili, da ima fizi\xc4\x8dno okolje pomemben vpliv na posameznikovo produktivnost in raven do\xc5\xbeivljanja stresa preko hrupa, temperature, kakovosti zraka, svetlobe, razporeditve v prostoru in drugih dra\xc5\xbeljajev. Hrup, posebej v industrijskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, lahko povzro\xc4\x8di resne te\xc5\xbeave s sluhom ali celo gluhost. Lahko se zgodi, da se delavci ne zavedajo, da se jim sluh slab\xc5\xa1a, saj so te spremembe postopne in komaj zaznavne. Welch (1979) je ugotovil, da dolgotrajna izpostavljenost hrupu lahko (poleg te\xc5\xbeav s sluhom) vpliva tudi na pove\xc4\x8danje kardiovaskularnih te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nSpodbujanje varovanja okolja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nVarovanje okolja je poglavitno za zagotavljanje bolj trajnostne prihodnosti spreminjajo\xc4\x8de se dru\xc5\xbebe, zato ga je smiselno uvajati tudi na delovno mesto, kjer posamezniki pre\xc5\xbeivijo velik del svojega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nOkoljevarstvena identiteta\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljevarstvena identiteta je posameznikov trajen ob\xc4\x8dutek soodvisnosti od narave in pomeni stopnjo, do katere posameznik zaznava varovanje okolja kot pomemben del samega sebe. Pomembno dolo\xc4\x8da okoljevarstvene namere in vedenja posameznika, kot so zmanj\xc5\xa1evanje odpadne hrane, recikliranje odpadne hrane in embala\xc5\xbee za \xc5\xbeivila, nepretirano kupovanje hrane in na\xc4\x8drtovanje kupovanja hrane. Eno izmed \xc5\xa1tudij vpliva okoljevarstvene identitete na okolju prijazno vedenje posameznika so izvajali na majhnem italijanskem vzorcu, ki je s samoocenjevalnimi lestvicami poro\xc4\x8dal o svojih preteklih in prihodnjih vedenjih. Posplo\xc5\xa1ljivost je zato vpra\xc5\xa1ljiva, \xc5\xa1tudijo pa bi bilo smiselno ponoviti z objektivnimi merami. Ko so okrepili svojo okoljevarstveno identiteto, je njihovo preteklo vedenje postalo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i napovednik njihovih okoljevarstvenih namer in vedenj, medtem ko se je napovedna mo\xc4\x8d zaznanega vedenjskega nadzora zmanj\xc5\xa1ala. Zaznani vedenjski nadzor je imel ve\xc4\x8dji vpliv na okoljevarstveno vedenje pri tistih italijanskih gospodinjstvih, ki se niso opredeljevali kot mo\xc4\x8dni okoljevarstveniki in obratno. Promoviranje okoljevarstvene identitete torej lahko pomaga pri spodbujanju okoljevarstvenega vedenja posameznika.\n_START_SECTION_\nSamou\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nNa mehanizem, pri katerem preteklo okoljevarstveno vedenje pove\xc4\x8da verjetnost privzemanja novega okoljevarstvenega vedenja vplivajo zunanje in notranje nagrade, okoljevarstvena identiteta, opominjanje udele\xc5\xbeencev na okoljevarstvene aktivnosti, ki so jih izvajali v preteklosti in samou\xc4\x8dinkovitost. Samou\xc4\x8dinkovitost je posameznikova zmo\xc5\xbenost aktiviranja motivacije, kognitivnih virov in vedenja v soo\xc4\x8danju s prihajajo\xc4\x8do situacijo. Ljudi motivira, da so vztrajni in zavezani k varovanju okolja. Vklju\xc4\x8devanje v enostavna okoljevarstvena vedenja v preteklosti posameznikom da ob\xc4\x8dutek, da imajo ustrezne spretnosti in znanja, ki jih lahko uporabijo tudi pri drugih, bolj zahtevnih vedenjih v prihodnosti. Presodijo, da so v njih lahko uspe\xc5\xa1ni, kar vpliva na razvoj samou\xc4\x8dinkovitosti. Samou\xc4\x8dinkovitost naj bi vplivala na posameznikove vedenjske izbire in raven vedenjskega napora. Intervencije, ki pove\xc4\x8dujejo samou\xc4\x8dinkovitost, torej lahko vplivajo na spremembo vedenja, da bo bolj okolju prijazno.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custva v odnosu do okolja\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki, ki do\xc5\xbeivljajo negativna \xc4\x8dustva v odnosu do okolja, bodo omejeno razumevali okolje, zato jim bo pri re\xc5\xa1evanju okoljskih problemov, pri\xc5\xa1lo na misel manj idej in bodo okolju namenili manj pozornosti ter bodo razvili manj samou\xc4\x8dinkovitosti. Varovanje okolja jim predstavlja tudi ve\xc4\x8dji stro\xc5\xa1ek, zato se mu bodo raje izognili in se usmerili v vedenja, ki jim prina\xc5\xa1ajo trenutno in ne dolgoro\xc4\x8dno korist. Pozitivna \xc4\x8dustva v odnosu do okolja vodijo v uvid okoljskih problemov iz ve\xc4\x8d zornih kotov. _NEWLINE_S pozitivnimi \xc4\x8dustvi je povezana tudi zadostna koli\xc4\x8dina spanja posameznikov. Posamezniki, ki niso zaspani, so bolj optimisti\xc4\x8dni in sposobni napovedovanja pozitivnega vpliva, ki ga ima njihovo okolju prijazno vedenje na okolje. _NEWLINE_Posameznik se lahko odlo\xc4\x8di za varovanje okolja tudi, \xc4\x8de sam ni pristno zaskrbljen za okolje, njemu pomembni ljudje pa se vedejo okolju prijazno. Pri posameznikih, ki do\xc5\xbeivljajo negativna \xc4\x8dustva, lahko okoljevarstveno vedenje spodbudimo tako, da jim ozavestimo dejstvo, da bodo z varovanjem okolja izbolj\xc5\xa1ali svoje razpolo\xc5\xbeenje ali od tega imeli ve\xc4\x8d koristi kot stro\xc5\xa1kov, z vedenjem, ki pa ni v skladu z varovanjem okolja pa bodo \xc5\xa1kodovali drugim. Pomembno vlogo pri spodbujanju varovanja okolja torej ima ogla\xc5\xa1evanje. Okoljevarstvo bi se dalo spodbuditi tudi s prizadevanjem okoljske politike za spodbujanje skrbi za okolje in bojem proti materializmu. Tr\xc5\xbeniki bi ljudem morali sporo\xc4\x8dati, da njihova osebna prizadevanja mo\xc4\x8dno vplivajo na druge ljudi. Z rednim poro\xc4\x8danjem o dose\xc5\xbekih posameznikovih dejanj pri re\xc5\xa1evanju okoljskih problemov, npr. objavljanje obvestil v strani\xc5\xa1\xc4\x8dih nakupovalnih centrih o koli\xc4\x8dini prihranjene vode v prej\xc5\xa1njem letu, se da pove\xc4\x8dati posameznikovo samou\xc4\x8dinkovitost. Cilj kampanj bi moral biti izbolj\xc5\xa1anje posameznikovega znanja o tem, kako lahko prispeva k bolj\xc5\xa1emu okolju.\n_START_SECTION_\nOsebne norme\n_START_PARAGRAPH_\nOsebne norme so se izkazale za bolj\xc5\xa1i napovednik vedenjskih namer v kontekstu okolju prijaznih nakupov kot subjektivne norme (posamezniki verjamejo, da njim pomembne osebe odobravajo ali ne odobravajo dolo\xc4\x8denega vedenja). Ko posamezniki ozavestijo  \xc5\xa1kodljive posledice, ki jih njihovi nakupi  povzro\xc4\x8dajo okolju in prevzamejo odgovornost zanje, bodo bolj verjetno oblikovali osebne norme in se vedli okolju prijazno. _NEWLINE_Kot u\xc4\x8dinkovito pri spodbujanju varovanja okolja se izka\xc5\xbee sporo\xc4\x8danje ugodnih posledic ekolo\xc5\xa1ko prijaznih nakupov, da z njimi ohranjamo naravne vire, zmanj\xc5\xa1ujemo onesna\xc5\xbeenost vode s kemikalijami, ohranjamo divjino in \xc5\xa1kodljivih posledic okolju ne prijaznih nakupov, da z njimi pove\xc4\x8dujemo onesna\xc5\xbeevanje zraka in odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d ter \xc5\xa1kodujemo ogro\xc5\xbeenim vrstam. V ta namen je smiselno organizirati okoljske izobra\xc5\xbeevalne kampanje znotraj skupnosti, ki bodo preko te\xc4\x8dajev, govorov in konferenc pove\xc4\x8dale okoljsko ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost in znanje potro\xc5\xa1nikov. Z uvidom tesne povezave med svojim vedenjem in \xc5\xa1kodo, ki jo z njim povzro\xc4\x8dajo okolju, se bodo njihove osebne norme v odnosu do okolja okrepile. Potro\xc5\xa1niki se morajo \xc4\x8dutiti odgovorne za to, kar njihovi netrajnostni nakupi naredijo okolju, saj je to izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za njihovo vedenjsko spremembo.\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke igre so se izkazale za u\xc4\x8dinkovito orodje pri spreminjanju vedenja. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka igra \xc2\xbbDobre izbire\xc2\xab\xc2\xa0(ang. The Cool Choices) je socialna igra, zasnovana z namenom zmanj\xc5\xa1anja izpuhov toplogrednih plinov in porabe energije v gospodinjstvu. Igranje te igre je vplivalo na zmanj\xc5\xa1anje porabe energije v \xc5\xa1estih mesecih. Igralci skozi igro izvajajo okolju prijazne dejavnosti in v tem tekmujejo z drugimi igralci. \xc4\x8clani tima spodbujajo drug drugega in izvajajo socialni pritisk. Navodila za dejavnosti, za katere lahko igralci dobijo to\xc4\x8dke, so konkretne in napredujejo postopoma, da posamezniki niso zasi\xc4\x8deni z informacijami. Posameznikove okoljske dejavnosti so vidne drugim igralcem, tako da se lahko prenesejo nanje. Igralci pridobijo to\xc4\x8dke, ko ponovijo dejavnosti, kar vpliva na oblikovanje trajnih navad. Igralci imajo mo\xc5\xbenost izbire med trajnostnimi dejavnostmi, da se odlo\xc4\x8dijo za tiste, ki bi jih najla\xc5\xbeje izvajali. Najve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek igre na spremembo vedenja se je izkazal pri ljudeh, ki so bili najve\xc4\x8dji porabniki energije. Ena izmed prednosti igre Dobre izbire je, da je lahko preprosto implementirana v delovne organizacije.\n_START_SECTION_\nKulturni kontekst\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav ve\xc4\x8dina svetovne populacije skrb za okolje dojema kot pomemben osebni cilj, njena dejanja niso zmeraj v skladu z njim. Celotno \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo bo v smislu porabe virov do leta 2030 potrebovalo pribli\xc5\xbeno dve zemlji. Zaradi medkulturnih razlik v psiholo\xc5\xa1kih orientacijah (stali\xc5\xa1\xc4\x8da, vrednote), nastopi raznolikost med dr\xc5\xbeavami v mo\xc4\x8di povezave med skrbjo za okolje in vedenjem. Nekateri posamezniki se kljub svoji skrbi za okolje, neradi vedejo okoljevarstveno, ker njihov kulturni kontekst ne poudarja izra\xc5\xbeanja osebnih pogledov na okoljske probleme in za\xc5\xa1\xc4\x8dite okolja. V takem kontekstu vedenje posameznikov v ve\xc4\x8dji meri dolo\xc4\x8da njihovo zaznavanje raz\xc5\xa1irjenosti okoljevarstvenega vedenja in socialno odobravanje okoljevarstvenega vedenja. Javna sfera v primerjavi z zasebno bolj posredno vpliva na okoljevarstveno vedenje in potrebuje ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za njegovo uresni\xc4\x8ditev. Okoljevarstveno vedenje terja \xc4\x8das, denar in znanje, zato je smiselno pri\xc4\x8dakovati, da je povezava med okoljsko skrbjo in vedenjem \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a v dru\xc5\xbebah, v katerih primanjkuje ekonomskih sredstev, informacij o okoljskih te\xc5\xbeavah, okoljskih objektih in zelenimi mo\xc5\xbenostmi porabe. Okoljevarstveno vedenje je bolj raz\xc5\xa1irjeno v dolo\xc4\x8denih dru\xc5\xbebah kot drugih. Glavna omejitev \xc5\xa1tudije, ki je preu\xc4\x8devala povezavo med okoljsko skrbjo in okoljevarstvenim vedenjem znotraj kultur, je v tem, da sta ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost skrbi za okolje in okoljevarstveno vedenje bila izmerjena z malo postavkami, zato je mo\xc5\xbeno, da so nekatere bistvene dejavnosti bile izklju\xc4\x8dene.\n_START_SECTION_\nOkoljevarstvo na nivoju organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere organizacije k okoljskim problemom izpu\xc5\xa1\xc4\x8danja toplogrednih plinov in onesna\xc5\xbeenosti pristopajo z uporabo naravnih virov, materialov in energije. Mnoge te\xc5\xbeijo k zmanj\xc5\xa1anju njihovega negativnega vpliva na okolje in se opredeljujejo kot okoljsko odgovorne. Ve\xc4\x8dina ima spletne strani, na katerih opi\xc5\xa1ejo svoje okoljevarstvene cilje, strategije in prakse. V zadnjem \xc4\x8dasu se je pojavil trend k pove\xc4\x8danju korporativne okoljske odgovornosti, ki poleg izra\xc5\xbeenosti okoljevarstvenih ciljev v svoji dejavnosti zajema implementacijo ustreznih strategij za uresni\xc4\x8devanje teh ciljev in spremljanje teh okoljevarstvenih dejanj, s \xc4\x8dimer spodbuja okoljevarstveno vedenje tudi med zaposlenimi. Zaposleni se bodo vedli okolju prijazno na delovnem mestu, da bodo izpolnili pri\xc4\x8dakovanja organizacije, vodstvo pa societalna in industrijska pri\xc4\x8dakovanja ter izzive. Ljudje se bodo poslu\xc5\xbeevali okoljevarstvenih vedenj, ko bodo od njih imeli koristi. Raven, do katere se bodo vedli okolju prijazno je odvisna od njihovih vrednot in kontekstualnih faktorjev, kot je korporativna okoljska odgovornost.\n_START_SECTION_\nKorporativna okoljska odgovornost\n_START_PARAGRAPH_\nKorporativna okoljska odgovornost lahko spodbuja okoljevarstveno vedenje zaposlenih na delovnem mestu, ko jim je organizacija razlo\xc5\xbeila svoje okoljske cilje, implicirala ustrezno politiko in strategije za njihovo uresni\xc4\x8ditev. Zaposleni posledi\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljajo o posledicah, ki jih njihove odlo\xc4\x8ditve imajo na okolje. Korporativna okoljska odgovornost okrepi posameznikovo mi\xc5\xa1ljenje, da bo za okolje koristen, kar ga spodbudi, da se bo na delovnem mestu  vedel okolju prijazno._NEWLINE_Dejstvo je, da korporacije prispevajo k okoljski degradaciji, zato so svojo okoljsko dejavnost za\xc4\x8dele izbolj\xc5\xa1evati z vplivanjem na svoje zaposlene, da bi se prostovoljno vedli okolju prijazno. Korporativna okoljska odgovornost je pomembna organizacijska aktivnost, saj vpliva na oblikovanje vrednot in ugled organizacije, organizacijsko identiteto, okoljsko delovanje ter finan\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1nost organizacije. Zaznavanje korporativne okoljske odgovornosti iz strani zaposlenih lahko vpliva na oblikovanje privla\xc4\x8dnosti med zaposlenim in organizacijo, zavezanost in identifikacijo z organizacijo ter zadovoljstvo z delovnim mestom. Vpliva tudi na vedenje zaposlenih na delovnem mestu, njihovo u\xc4\x8dinkovitost in pripadnost organizaciji. Ko zaposleni zaznavajo organizacijo, v kateri delajo, socialno in okoljsko odgovorno, bodo bolj verjetno prispevali z idejami, se vklju\xc4\x8dili v implementacijo in sprejeli okoljski program organizacije ter se z njo identificirali. Ta povezava je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a pri empati\xc4\x8dnih zaposlenih. Empatija do okolja vpliva na okolju prijazne odnose in vedenja, saj posameznike motivira, da pomagajo tistim, ki potrebujejo pomo\xc4\x8d. Zaznana korporativna socialna odgovornost samo pri empati\xc4\x8dnih zaposlenih posredno vpliva na njihovo okoljevarstveno vedenje preko organizacijske identifikacije. Kot napovedniki prostovoljnega okoljevarstvenega vedenja zaposlenih so se izkazale korporativne socialno odgovorne aktivnosti, organizacijska identifikacija in empatija.\n_START_SECTION_\nBiosferne vrednote\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljevarstveno vedenje na ravni posameznika najmo\xc4\x8dneje usmerjajo tako imenovane biosferne vrednote. Te posameznike osredoto\xc4\x8dajo na to, kako lahko koristijo okolju in se posledi\xc4\x8dno vklju\xc4\x8dijo v okoljevarstvena vedenja v razli\xc4\x8dnih situacijah. Okoljevarstvo spodbujajo predvsem, ko so podkrepljene s kontekstualnimi faktorji, ki ljudi usmerijo na okoljske posledice njihovih vedenj in na to, kar jim je pomembno v \xc5\xbeivljenju. Korporativna okoljska odgovornost spodbuja okoljevarstvo med tistimi, ki posedujejo mo\xc4\x8dne biosferne vrednote. Ko organizacija izvaja okolju prijazne dejavnosti izklju\xc4\x8dno zaradi dobi\xc4\x8dka, se bodo tisti s \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi biosfernimi vrednotami vedli okolju manj prijazno. Korporativna okoljska odgovornost lahko posameznika usmeri na to, kako lahko koristi okolju in bo spodbujala okoljevarstvo pri ljudeh s \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi biosfernimi vrednotami, ki so manj usmerjeni v posledice svojih odlo\xc4\x8ditev na okolje. Ljudje z mo\xc4\x8dnimi biosfernimi vrednotami so \xc5\xbee sami osredoto\xc4\x8deni na koristnost njihovih vedenj za okolje in se bodo vedli okoljevarstveno v razli\xc4\x8dnih situacijah. Mo\xc4\x8dne biosferne vrednote lahko izpodrinejo vpliv kontekstualnih faktorjev, ki ljudi manj usmerjajo k njihovi koristnosti za okolje._NEWLINE_Ljudje s \xc5\xa1ibkimi do zmernimi biosfernimi vrednotami, ki so verjeli, da njihova organizacija uresni\xc4\x8duje korporativno okoljsko odgovornost, so kazali podobne okoljevarstvene namere in poro\xc4\x8dali o okoljevarstvenih vedenjih na delovnem mestu kot ljudje z relativno mo\xc4\x8dnimi biosfernimi vrednotami. Organizacije in politika bi potemtakem okoljevarstvo na delovnem mestu lahko spodbujali s tem, da bi svoje ambicije in ukrepe glede korporativne okoljske odgovornosti pojasnili svojim zaposlenim. Zaposleni se bodo vedli okolju bolj prijazno na delovnem mestu, ko bodo posedovali mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e biosferne vrednote in ko bodo verjeli, da organizacija ima ambicije, da uresni\xc4\x8di korporativno okoljsko odgovornost. Ljudje s \xc5\xa1ibkimi do zmernimi biosfernimi vrednotami bodo bolj verjetno sprejemali okoljevarstvene odlo\xc4\x8ditve in poro\xc4\x8dali o ve\xc4\x8d varovanja okolja v slu\xc5\xbebi, ko bodo verjeli, da organizacija te\xc5\xbei k uresni\xc4\x8ditvi korporativne okoljske odgovornosti. Izkazovanje ambicij organizacije za uresni\xc4\x8devanje korporativne okoljske odgovornosti in ravnanje v skladu z njimi ne bo samo zmanj\xc5\xa1alo vpliva na okolje, ki ga ima njihova proizvodnja in organizacijski procesi, temve\xc4\x8d tudi spodbujalo okoljevarstveno vedenje med zaposlenimi.'