b'\n_START_ARTICLE_\nMetamorfoze\n_START_SECTION_\nVplivi na nastanek Metamorfoz\n_START_PARAGRAPH_\nMetamorfoze obsegajo 15 knjig, sestavljenih iz 12.000 heksametrov. Pri pisanju je Ovidij najverjetneje sledil teoreti\xc4\x8dnim na\xc4\x8delom helenisti\xc4\x8dne pesni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole oziroma njegovemu vodilnemu predstavniku Kalimahu, ki je zagovarjal, da je se je potrebno izogibati obravnavi splo\xc5\xa1no znanih tem (kot npr. trojanske vojne), ampak je potrebno posegati po \xc5\xa1e neznanih in odmaknjenih lokalnih mitih._NEWLINE_Kljub mnogim epskim potezam pa v Metamorfozah ni mogo\xc4\x8de govoriti o enotnem eposu, temve\xc4\x8d o vencu epizod, ki jih povezuje ideja nenehnega presnavljanja, spreminjanja in preobra\xc5\xbeanja. Prvi zametki, ki govorijo o preobrazbi prvotnega kaosa v urejen kozmos ter v povezavi s tem tudi o drugih manj\xc5\xa1ih metamorfozah, so znani \xc5\xbee iz Kalimahove pesnitve Aitia (Vzroki, Po\xc4\x8detki), pojavljajo pa se tudi pri drugih Ovidijevih predhodnikih. Z razliko z Ovidijem pa ti niso govorili o nepretrganem razvoju, kot je to opaziti v Metamorfozah.\n_START_SECTION_\nOd kaosa do Avgusta\n_START_PARAGRAPH_\nMetamorfoze prikazujejo kozmi\xc4\x8dni razvoj od za\xc4\x8detka stvarstva (npr. Devkalion in Pira) do Ovidijevega \xc4\x8dasa, in sicer do preobrazbe Julija Cezarja v \xc5\xbeare\xc4\x8d komet na nebu ter opevanja cesarja Avgusta._NEWLINE_Na samem za\xc4\x8detku (I. in II. knjiga) prevladujejo kozmi\xc4\x8dne metamorfoze, ki predstavljajo za\xc4\x8detni kaos, stvarjenje sveta in \xc4\x8dloveka. Te zgodbe spominjajo na najstarej\xc5\xa1e zgodbe Svetega pisma in druge podobne zgodbe, ki so bile razmahnjene pri narodih Bli\xc5\xbenjega vzhoda. V Metamorfozah lahko torej zasledimo tudi pripoved o kaznovanju pregre\xc5\xa1nega ljudstva z vesoljnim potom, kjer se uspeta re\xc5\xa1iti le Filemon in Bavkida._NEWLINE_V nadaljevanju za\xc4\x8dne pesnik opisovati zgodbe, v katerih prevladuje ljubezen bogov do smrtne \xc5\xbeenske ali nimfe (Apolon in Dafna, Zevs in Io, Zevs in Evropa). V prvih dveh knjigah pa zasledimo tudi zgodbo o Faetontu, Helijevem sinu, ki umre v poskusu, da bi peljal o\xc4\x8detov voz._NEWLINE_III. knjiga predstavlja rojstvo gr\xc5\xa1kih junakov. Ti ohranijo pomembno vlogo tudi nadaljnje (v IV., V. in VI. knjigi), \xc4\x8deprav v ospredje ponovno prihajajo bogovi. Med najznamenitej\xc5\xa1e epizode tukaj uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo Dionizove in Perzejeve prigode ter ugrabitev Perzefone._NEWLINE_Medejo in argonavte sre\xc4\x8damo na za\xc4\x8detku VII. knjige, v naslednji knjigi pa sledimo dogajanju na Kreti, kjer Tezej ubije Minotavra in Ikar ponesre\xc4\x8deno strmoglavi v morje. V IX. in X. knjigi sta protagonista Heraklej in Orfej, ki opeva \xc5\xa1tevilne bajke, med njimi tudi zgodbo o Pigmalionu. Trojanski vojni pa sta posve\xc4\x8deni XI. in XII. knjiga, kjer so prisotne tudi druge zgodbe._NEWLINE_V zadnjih treh knjigah se pesnik vse bolj bli\xc5\xbea svoji domovini in svojemu \xc4\x8dasu ter tako pripoveduje zgodbe o italskih junakih, kot so Enej, Romul, Numa \xe2\x80\xa6 Delo pa Ovidij zaklju\xc4\x8di s pro\xc5\xa1njo bogovom, naj za dolgo obvarujejo cesarja Avgusta.\n_START_SECTION_\nStilne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV stilni strukturi Metamorfoz se prepletajo romanti\xc4\x8dne in baro\xc4\x8dne, impresionisti\xc4\x8dne, burleskne, pateti\xc4\x8dne ter humoristi\xc4\x8dne prvine. Impresionizem se v Metamorfozah odra\xc5\xbea v podrobnih opisih predmetnosti, po drugi strani pa se pesnitev s pretiranim na\xc5\xa1tevanjem detajlov in izrazitim poudarjanjem potez pribli\xc5\xbea manierizmu oziroma tistemu, kar kasneje pojmujemo kot barok in rokoko.\n_START_SECTION_\nIdejno ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nPreobrazbo Metamorfoz je pesnik posku\xc5\xa1al utemeljiti s pitagorejskim naukom o selitvi du\xc5\xa1 (metempsihozi), kjer du\xc5\xa1e po smrti ne umrejo, ampak se selijo iz enega telesa v drugega in se tako presnavljajo iz ene oblike v drugo._NEWLINE_Poleg pitagorejstva so v pesnitvi prisotni tudi vplivi stoi\xc5\xa1ke filozofije. Ti se ka\xc5\xbeejo \xc5\xbee v prvotni preobrazbi kaosa v urejen kozmos, ki nosi izrazito panteisti\xc4\x8dni vzdih, saj se bog identificira z naravo, razumsko silo (ki uravnava dogajanje v naravi) in praognjem (ki je prvotni vzgib in po\xc4\x8delo vsega svetovnega dogajanja)._NEWLINE_Na Ovidija je od \xc5\xa1tevilnih stoi\xc5\xa1kih filozofov najmo\xc4\x8dneje vplival Pozejdonij iz Rodosa, ki je u\xc4\x8dil, da se v svetu spreminjajo samo oblike, substanca stvari pa ostaja vseskozi enaka. In tako tudi v Metamorfozah ohranjajo bitja po preobrazbi svoje prvotne karakterne lastnosti (tako npr. Dafna tudi po preobrazbi v lovor ohrani svojo prvotno sve\xc5\xbeino).\n_START_SECTION_\nSvetovna knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nOvidij je s svojimi deli vplival \xc5\xbee na Juvenala, Marciala, Stacija in druge pesnike pozne antike. Pomembno mesto pa je na\xc5\xa1el tudi v srednjem veku, predvsem v 12. in 13. stoletju, v \xc4\x8dasu t. i. "Ovidijeve dobe". Posebno priljubljene so bile v tem obdobju njegove Metamorfoze, ki so veljale za nekak\xc5\xa1en priro\xc4\x8dnik anti\xc4\x8dne mitologije, za "Bibilijo poganov". Tam so snovi odkrili mnogi pesniki srednjeve\xc5\xa1kih mitografskih pesnitev in avtorji vite\xc5\xa1kih romanov. Ve\xc4\x8dina ljubezenskih zgodb iz teh romanov se naslanja na Ovidijeve vzore, kar lahko opazimo tudi pri najve\xc4\x8djem francoskem srednjeve\xc5\xa1kem romanopiscu Chr\xc3\xa9tienu de Troyesu._NEWLINE_Ovidijeve Metamorfoze so svoje mesto na\xc5\xa1le ne le na latinskem Zahodu, ampak tudi na gr\xc5\xa1kem Vzhodu, in sicer v Bizancu. To delo je namre\xc4\x8d v gr\xc5\xa1\xc4\x8dino skupaj z Ovidijevimi Heroidami okrog leta 1300 prevedel bizantinski menih in u\xc4\x8denjak Maksim Planudes. Njegove prevode so kasneje na Zahodu uporabljali kot priro\xc4\x8dnik pri pouku gr\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Tudi v renesansi Ovidijeva popularnost ni \xc5\xa1e usahnila. V Angliji je iz Metamorfoz snovi za svoje drame \xc4\x8drpal William Shakespeare. Zamisel o svoji najslavnej\xc5\xa1i tragediji Romeo in Julija naj bi Shakespeare na\xc5\xa1el prav v Ovidijevi obdelavi mita o Piramu in Tizbi. Sledovi Ovidijevega vpliva pa so vidni tudi v Miltonovem epu Izgubljeni raj, zlasti v opisih kaosa, stvarjenja sveta, raja, greha in vesoljnega potopa._NEWLINE_Iz Metamorfoz so \xc4\x8drpali tudi mnogi znani pesniki, kot so: Luis de Cam\xc3\xb5es, Pedro Calder\xc3\xb3n de la Barca, Lope de Vega, pa tudi Ludovico Ariosto. V Franciji se navdu\xc5\xa1enje za Ovidija ni poleglo vse do francoske revolucije, saj so na Francoskem nastajala razna fiktivna ljubezenska pisma po zgledu Heroid in travestije Metamorfoz._NEWLINE_Kot de\xc4\x8dek pa je Metamorfoze z zanimanjem prebiral Johann Wolfgang von Goethe, kjer je tudi sam na\xc5\xa1el vzore za svoja dela iz anti\xc4\x8dne mitologije. Leta 1785 je namre\xc4\x8d anonimno natisnil pesem Prometej, antiko in moderno pa je zdru\xc5\xbeil v Faustu, kjer se Faust sre\xc4\x8da s Heleno iz \xc5\xa0parte._NEWLINE_Obo\xc5\xbeevanje Ovidija je prekinila \xc5\xa1ele romantika, a \xc5\xa1e to ne popolnoma. V tem \xc4\x8dasu ga je namre\xc4\x8d odkrila Rusija. Predvsem ga je cenil Aleksander Sergejevi\xc4\x8d Pu\xc5\xa1kin, ruski dekabristi pa so v sibirskem izgnanstvu svojo usodo radi primerjali z Ovidijevim izgnanstvom v mesto Tomi.\n_START_SECTION_\nLikovna in kiparska umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nPodobe iz Metamorfoz so \xc5\xbee v antiki krasile stene hi\xc5\xa1 v Pompejih in mozaike v pode\xc5\xbeelskih dvorcih. V srednjem veku so jih klesali v kamen, rezljali v slonovo kost, risali v rokopise ali vezli v gobeline. Tako so na primer vrata slovite katedrale v Chartresu iz 12. stoletja okra\xc5\xa1ena z motivi iz Metamorfoz, prav tako se Ovidijevim zgodbam ni mogel upreti niti nem\xc5\xa1ki cesar Friderik Veliki, ki je na svoj grad Sanssouci povabil francoske umetnike, da mu dvorec okrasijo z anti\xc4\x8dnimi podobami._NEWLINE_Pri motivih iz Metamorfoz so se navdihovali tudi veliki umetniki iz \xc4\x8dasa renesanse, kot so: Raffaello, Tizian, Correggio, Tintoretto, Peter Paul Rubens. Med kiparji pa je potrebno omeniti Gian Lorenza Berninija, ki je po Ovidijevem zgledu izdelal dve svoji najznamenitej\xc5\xa1i skulpturi, in sicer Apolona in Dafno in Ugrabitev Prozerpine.\n_START_SECTION_\nOpera\n_START_PARAGRAPH_\nMetamorfoze pa so povezane tudi z za\xc4\x8detki evropske opere. Tako je \xc5\xbee prvi znani libertisti, Ottavio Rinuccini, napisal svoje librete po vzoru iz Metamorfoz. Kasneje so mu pri tem sledila predvsem Christoph Willibald Gluck in Claudio Monteverdi.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nOvidij je eden prvih anti\xc4\x8dnih pesnikov, ki je prodrl v na\xc5\xa1e kraje. Tako je \xc5\xbee v 16. stoletju neki Georg Leonberg iz Regensburga v latinskih heksametrih zlo\xc5\xbeil opis presihajo\xc4\x8dega Cerkni\xc5\xa1kega jezera. Pri pisanju se je najverjetneje zgledoval po opisu Ovidijevega vesoljnega potopa, saj so \xc5\xa1tevilni verzi dobesedno povzeti iz Metamorfoz._NEWLINE_V razsvetljenstvu je mitolo\xc5\xa1ko snov za svoje delo uporabil Feliks Anton Dev, ki je v svojih Pisanicah od lepeh umetnosti izdal kratko opereto o Belinu oz. Heliosu (gr. Apolon). Do osr\xc4\x8dja antike pa je slovensko knji\xc5\xbeevnost popeljal France Pre\xc5\xa1eren, \xc4\x8deprav po anti\xc4\x8dnih motivih ni ravno veliko posegal. Tukaj lahko omenimo slovitega Prometejevega kragulja, ki poetu kljuje srce._NEWLINE_Josip Stritar je napisal drami Orest in Medeja, k anti\xc4\x8dnim zgodbam pa se je iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta umikal tudi Stane Kregar. Mitom je sledil prav tako Anton Vodnik, ki je ustvaril motiv sre\xc4\x8danja med Orfejem in znova o\xc5\xbeivljeno Evridiko. Anti\xc4\x8dnih motivov se je dotaknil tudi Bo\xc5\xbeo Vodu\xc5\xa1ek. Prometeji so partizani oz. slovenski rod in \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo na sploh, ki smo si ukradli ogenj z neba, zato zdaj vsak zase dogorevamo v vesoljnem po\xc5\xbearu._NEWLINE_Zanimiva je tudi podoba Smoletove Antigone, ki nosi sporo\xc4\x8dilo v duhu francoskega eksistencializma. Na poseben na\xc4\x8din pa anti\xc4\x8dne mite pojmuje Gregor Strni\xc5\xa1a. Njegov Odisej ni ve\xc4\x8d simbol potovanja, nemira in pri\xc4\x8dakovanja, temve\xc4\x8d samo \xc5\xa1e stanje eksistence, kjer je kot v gr\xc5\xa1kih pramitih vse razdvojeno._NEWLINE_Ovidijeve Metamorfoze pa so navdihnile tudi slovensko koreografinjo in re\xc5\xbeiserko Baro Kolenc, ki je leta 2011 predstavila premiero igre Lov. Gre za prvo predstavo v nizu petih, v katerih \xc5\xbeeli s pomo\xc4\x8djo Metamorfoz nakazati na nekatera temeljna vpra\xc5\xa1anja sodobnega \xc4\x8dloveka.\n_START_SECTION_\nDruge upodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nNa odkritje Ovidijevih Metamorfoz je na Slovenskem odlo\xc4\x8dilno vplival Janez Vajkard Valvazor, ki je v svojem dvorcu Bogen\xc5\xa1perk leta 1680 tiskal grafike za to delo. V obdobju baroka so motivi iz Metamorfoz zajeli ve\xc4\x8dino baro\xc4\x8dnih dvorcev pri nas. Anti\xc4\x8dne poslikave so krasile stopni\xc5\xa1\xc4\x8da in sobane, priljubljeni pa so bili tudi anti\xc4\x8dni kipi in zbirke slik._NEWLINE_Tako Ovidija med drugim najdemo v izolski pala\xc4\x8di Besenghi degli Ughi, katere strop krasijo iluzionisti\xc4\x8dne poslikave bo\xc5\xbeanstev in drugih podob iz anti\xc4\x8dne mitologije, v vite\xc5\xa1ki dvorani Posavskega muzeja Bre\xc5\xbeice in Dvorcu \xc5\xa0tatenberg._NEWLINE_Na Slovenskem je izpod dleta Francesca Robbe nastal znameniti kip Narcisa, ki se ogleduje v vodi. Flamske gobeline z Ovidijevo motiviko pa lahko \xc5\xa1e danes najdemo na ptujskem gradu. V slikarstvu velja omeniti Janeza \xc5\xa0ubica, ki je na primer upodobil Medejo ter Orfeja in Evridiko.\n_START_SECTION_\nHvalnice cesarju Avgustu\n_START_PARAGRAPH_\nOvidijeva pesnitev vsebuje veliko hvalnic cesarju Avgustu (ode cesarju so najizrazitej\xc5\xa1e v zgodbi o Apolonu in Dafni in v verzih XV. knjige), s \xc4\x8dimer se je posku\xc5\xa1al pesnik prikupiti imperatorju, da ga ne iz\xc5\xbeene iz Rima. Ne glede na to so bili vsi Ovidijevi poskusi zaman, saj ga je cesar leta 8 n. \xc5\xa1t. pregnal v mesto Tomi (\xc4\x8crno morje).\n_START_SECTION_\nAntropomorfizacija bogov\n_START_PARAGRAPH_\nOvidij se v svojih Metamorfozah od pojmovanja bogov, ki \xc4\x8dloveka presegajo in krojijo njegovo usodo, \xc5\xbee oddalji. Bogove opisuje kot ljudem enake in jim zato pripisuje tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lastnosti ter napake (antropomorfizacija). V Ovidijevih verzih je slutiti rahel pritajen humor, ki nakazuje pesnikovo skepso in distanco do preprostega ljudskega verovanja.\n_START_SECTION_\nLudvik XIV. in Metamorfoze\n_START_PARAGRAPH_\nSimbol Ludvika XIV. je bilo sonce, kar ga je povezovalo z bogom Apolonom. Zato so versajski dvorec in njegovi vrtovi polni kipov, ki so posve\xc4\x8deni ravno Apolonu. Poleg teh se nahajajo tudi kipi drugih mitolo\xc5\xa1kih oseb, ki so nastali po zgledu iz Ovidijevih Metamorfoz.\n_START_SECTION_\nOvidijeva soba\n_START_PARAGRAPH_\nV pala\xc4\x8di Palazzo Te v Mantovi se nahaja t. i. Ovidijeva soba, ki je posve\xc4\x8dena utrinkom iz pesnikovih Metamorfoz. Med upodobitvami, ki so delo Anselma Guazzija in Agostina da Mozzanice, se nahajajo Apolon in Marsias, Dioniz, Apolon in Pan, Orfej v podzemlju in drugi.\n_START_SECTION_\nMetamorfoze na vhodu Bazilike sv. Petra\n_START_PARAGRAPH_\nVatikansko Baziliko sv. Petra sestavlja pet vrat. Med temi so tudi t. i. Centralna vrata oziroma bronasta vrata, ki jih je izdelal Antonio Averulino, imenovan Filarete, med letoma 1439 in 1445, v  \xc4\x8dasu pape\xc5\xbea Evgenija IV. Poleg podob svetnikov, ki se nahajajo v \xc5\xa1estih lo\xc4\x8denih okvirjih, so na vratih upodobljene tudi nekak\xc5\xa1ne spirale, ob katerih se nahajajo razli\xc4\x8dne miniaturne podobe, med katerimi je mogo\xc4\x8de najti tudi upodobitve iz Ovidijevih Metamorfoz.\n_START_SECTION_\nIzdaja Metamorfoz na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica v Ljubljani med svojimi inkunabulami hrani tudi izdajo Ovidijevih Metamorfoz iz leta 1493. Delo je bilo natisnjeno v Benetkah.'