b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Tezno\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Tezno je nekdanja ob\xc4\x8dina v Sloveniji, katera je pokrivala jugovzhodni del mesta Maribor, ki je enak obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Mestne \xc4\x8detrti Tezno ter bli\xc5\xbenjo okolico. Ob\xc4\x8dina je delovala v dveh lo\xc4\x8denih \xc4\x8dasovnih obdobjih ter je veljala za izrazito industrijski in stanovanjski predel Maribora.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina je bila prvotno ustanovljena z Zakonom o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Ljudski republiki Sloveniji, ki ga je sprejela\xc2\xa0 Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Republike Slovenije leta 1955. Poleg tezenske so bile na obmo\xc4\x8dju Maribora ustanovljene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Maribor-Center, Maribor-Tabor in Maribor-Ko\xc5\xa1aki. Leta 1964 je za\xc4\x8del veljati Zakon o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji, s katerim je bil ob\xc4\x8dina Maribor-Tezno uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v mariborski okraj. V zakonu je bilo opredeljeno da zajema del mesta Maribor in druge katastrske ob\xc4\x8dine in naselja. V tej obliki je bila ob\xc4\x8dina ukinjena leta 1967, ko so se dotedanje ob\xc4\x8dine zdru\xc5\xbeile v enotno ob\xc4\x8dino Maribor._NEWLINE_Teritorialne dimenzije velike ob\xc4\x8dine Maribor so v letu 1978 spro\xc5\xbeile ponovno razpravo o njeni reorganizaciji. Leta 1979 je v Mariboru potekala \xc5\xa1ir\xc5\xa1a razprava o strategiji preoblikovanja, nakar je bil v marcu 1980 razpisan referendum, kjer so ob\xc4\x8dani podprli predloge dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnih organizacij, tako da se obmo\xc4\x8dje dotedanje velike ob\xc4\x8dine Maribora preoblikovalo v \xc5\xa1est mestnih ob\xc4\x8din. Ena izmed njih je bila tudi Maribor-Tezno. Ob\xc4\x8dina je prenehala z delovanjem 15. 4. 1990, ko so se ob\xc4\x8dine skladno z Zakonom o zdru\xc5\xbeitvi mariborskih ob\xc4\x8din\xc2\xa0 ponovno zdru\xc5\xbeile v enotno Mestno ob\xc4\x8dino Maribor._NEWLINE_Leta 1996 je bila z Odlokom o mestnih \xc4\x8detrteh in krajevnih skupnostih v Mestni ob\xc4\x8dini Maribor ustanovljena Mestna \xc4\x8detrt Tezno, ki obsega celotno mestno podro\xc4\x8dje Ob\xc4\x8dine Maribor-Tezno.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGeografsko je bilo obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine zelo razgibano, saj je obsegalo podro\xc4\x8dja goste poselitve in industrije ter gozdnati jugovzhodni del Pohorja in ve\xc4\x8dinoma kmetijsko Dravsko polje. Povr\xc5\xa1ina celotne ob\xc4\x8dine je obsegala 157 kvadratnih kilometrov.\n_START_SECTION_\nUpravno-politi\xc4\x8dna delitev\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine je bilo ustanovljenih dvajset krajevnih skupnosti. Te so bile: Slava Klavora (obsegala podro\xc4\x8dje severnega Tezna), Martin Kon\xc5\xa1ak (srednje Tezno), Silvira Tomasini (ju\xc5\xbeno Tezno in Tezenska Dobrava),\xc2\xa0Brun\xc5\xa1vik, Dravski Dvor, Fram, Ho\xc4\x8de, Loka-Ro\xc5\xa1nja, Marjeta-Trni\xc4\x8de, Miklav\xc5\xbe, Prepolje, Ra\xc4\x8de, Reka-Pohorje, Rogoza, Slivnica, Orehova vas-Hotinja vas, Skoke, Star\xc5\xa1e in Zlatoli\xc4\x8dje.\xc2\xa0_NEWLINE_Sede\xc5\xbe Ob\xc4\x8dine Maribor-Tezno je bil na Ptujski cesti 117, kjer se danes nahaja Uprava prometne policije Maribor.\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina je uporabljala grb mesta Maribor.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1987 je imela ob\xc4\x8dina okoli 36.000 prebivalcev, s \xc4\x8dimer je bila po \xc5\xa1tevilu prebivalcev druga najve\xc4\x8dja izmed \xc5\xa1estih mariborskih ob\xc4\x8din. Najve\xc4\x8d prebivalcev so imele KS Slava Klavora (4600), KS Silvira Tomasini (4200) in KS Martin Kon\xc5\xa1ak ter KS Miklav\xc5\xbe vsaka s po pribli\xc5\xbeno 3500 prebivalci.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina je bila najpomembnej\xc5\xa1i industrijski bazen Maribora, saj je njen dele\xc5\xbe v celotni industrijski proizvodnji zna\xc5\xa1al kar 40%. Zaposleni v industrijski proizvodnji so ustvarili 73\xc2\xa0% dru\xc5\xbebenega proizvoda v ob\xc4\x8dini. Glavno industrijsko proizvodnjo je predstavljala strojna in kovinsko-predelovalna industrija ter proizvodnja prometnih sredstev. Pomembno je bilo tudi kmetijstvo \xe2\x80\x93 predvsem na Dravskem polju, s katerim se je ukvarjalo 7,5\xc2\xa0% prebivalstva._NEWLINE_Glavni gospodarski subjekti v ob\xc4\x8dini so bili: Tovarna avtomobilov in motorjev, Metalna, Cevovod, IMP Monta\xc5\xbea, Atmos in druge._NEWLINE_Leta 1986 je bilo v ob\xc4\x8dini zaposlenih 16.661 delavcev, od tega kar 15.492 v gospodarstvu.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna prometnica skozi ob\xc4\x8dino je bila Ptujska cesta, ki Tezno seka na dva pol in se nadaljuje skozi nekdanja naselja v ob\xc4\x8dini: Miklav\xc5\xbe, Star\xc5\xa1e in Zlatoli\xc4\x8dje. Ostale pomembne ceste so bile: Dogo\xc5\xa1ka, Zagreb\xc5\xa1ka, Prvomajska in druge. Skozi obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine je potekala tudi avtocesta A1 in hitra cesta H2. \xc2\xa0_NEWLINE_Povezava s centrom mesta je bila urejena z mestnimi avtobusnim prometom z okoli\xc5\xa1kimi naselji pa s primestnimi linijami._NEWLINE_\xc5\xbde vse od izgradnje Ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice, je bil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki promet izjemnega pomena za tezensko industrijo. Na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine se je nahajala \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja Maribor Tezno, ki je v osnovi tovorna in ran\xc5\xbeirna postaja, v njeno sestavo pa sodi tudi postajali\xc5\xa1\xc4\x8de za potni\xc5\xa1ki promet.\xc2\xa0'