b'\n_START_ARTICLE_\nTetija (luna)\n_START_SECTION_\nOdkritje in imenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTetijo je odkril leta 1684 Giovanni Domenico Cassini. Ime ji je dal John Herschel (sin Wiliama Herschela, ki je odkril Saturnovi luni Mimas in Enkelad ). Luno je imenoval po titanki Tetiji (h\xc4\x8derka Urana in Gaje) iz gr\xc5\xa1ke mitologije._NEWLINE_Cassini je imenoval vse \xc5\xa1tiri Saturnove lune, ki jih je odkril v letih od 1671 do 1684 (Japet, Rea, Tetija in Diona) v \xc4\x8dast Ludvika XIV. z imenom Sidera Lodoicea (Ludvikove zvezde).\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTetija je podobno kot luni Diona in Rea  v glavnem sestavljena iz vodnega ledu. Ima gostoto samo 0,97 g/cm\xc2\xb3. _NEWLINE_Saturn obkro\xc5\xbea na popre\xc4\x8dni razdalji 294.660 km. Obkro\xc5\xbei ga v 1,888 dneh po tirnici, ki je samo za 1,12 \xc2\xb0 nagnjena na Saturnov ekvator._NEWLINE_Luni Telesta in Kalipso kro\xc5\xbeita po isti tirnici. Nahajata se v Lagrangeevih to\xc4\x8dkah L4 in L5. Kalisto se nahaja 60 \xc2\xb0 pred luno Tetijo, Kalipso pa je 60 \xc2\xba za luno Tetijo. Tetija je tudi v orbitalni resonanci 4\xc2\xa0: 3 s sosednjo notranjo luno  Enkelad in v resonaci 2\xc2\xa0: 3 s sosednjo zunanjo luno Diono\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina lune je polna kraterjev in geolo\xc5\xa1kih prelomnic. Njena povr\xc5\xa1ina ka\xc5\xbee izredno veliko odbojnost, saj ima geometri\xc4\x8dni albedo enak 1,229. _NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina je sesatvljena iz dveh razli\xc4\x8dnih delov: prvi del je svetlej\xc5\xa1i in poln kraterjev, drugi je temen in z manj\xc5\xa1im \xc5\xa1tevilom kraterjev. Povr\xc5\xa1ina z manj\xc5\xa1im \xc5\xa1tevilom kraterjev ka\xc5\xbee na to, da je bila luna nekdaj v notranjosti aktivna, kar je povzro\xc4\x8dilo, da se je povr\xc5\xa1ina spremenila. To\xc4\x8den vzrok za to \xc5\xa1e ni znan._NEWLINE_Na povr\xc5\xa1ini je zelo lepo viden velikanski krater, ki se imenuje Odisej. Premer ima 400 km, njegovi robovi so relativno nizki, spominja pa na kraterje na Jupitrovi luni Kalisto. Ima podoben centralni vrh kot so v kraterjih na Merkurju in na Luni. Izgleda kot da so bili v geolo\xc5\xa1ko zelo dolgem \xc4\x8dasovnem obdobju robovi kraterja zni\xc5\xbeani zaradi delovanja zunanjih dejavnikov.  _NEWLINE_Druga zanimiva zna\xc4\x8dilnost na povr\xc5\xa1ini je izredno velika dolina oziroma kanjon z imenom Itaka (Ithaka Chasma). Kanjon je dolg 2000 km in \xc5\xa1irok 100 km. Njegova globina je od 3 do 5 km. Njegova dol\xc5\xbeina je \xc2\xbe obsega lune Tetije. Predvideva se, da je kanjon nastal takrat,  ko se je voda v notranjosti lune strjevala. Druga teorija trdi, da je kanjon nastal ob padcu neznanega nebesnega telesa na luno ob nastanku kraterja Odisej, ko je udarni val potoval po luni.'