b'\n_START_ARTICLE_\nRavninska krivulja\n_START_PARAGRAPH_\nRavninska krivulja je krivulja v evklidski ravnini. Najbolj pogosto prou\xc4\x8devane so gladke ravninske krivulje in alagebrske ravninske krivulje._NEWLINE_Gladka ravninska krivulja je krivulja v realni evklidski ravnini . Je gladka mnogoterost. Lokalno se jo lahko poda z ena\xc4\x8dbo , kjer je  gladka funkcija, pri tem pa parcialna odvoda  in  nista enaka ni\xc4\x8d. To pomeni, da ravninska krivulja lokalno izgleda kot premica s spremembami koordinat. To se lahko pove tudi tako, da je ravninska krivulja vrsta krivulje, ki le\xc5\xbei v samo eni ravnini.  _NEWLINE_Algebrska ravninska krivulja je krivulja v afini ali projektivni ravnini in podana s polinomom  ali z  kjer je  homogeni polinom._NEWLINE_Algebrske krivulje so temeljito raziskovali vse od 18. do 20. stoletja. S prou\xc4\x8devanjem sta pri\xc4\x8dela \xc5\xbee angle\xc5\xa1ki fizik, matematik, astronom, filozof, ezoterik in alkimist Isaac Newton (1943 \xe2\x80\x93 1727) in nem\xc5\xa1ki matematik Bernhard Riemann (1826 \xe2\x80\x93 1866). Veliko so prispevali k razvoju algebrskih krivulj \xc5\xa1e norve\xc5\xa1ki matematik Niels Henrik Abel (1802 \xe2\x80\x93 1829), francoski matematik in filozof Jules Henri Poincar\xc3\xa9 (1854 \xe2\x80\x93 1912) ter nem\xc5\xa1ki matematik Max Noether (1844 \xe2\x80\x93 1921).'