b'\n_START_ARTICLE_\nKontrolna teorija\n_START_PARAGRAPH_\nKontrolna teorija je teorija, ki opisuje model ciljno usmerjenega vedenja. Gre za izrazito procesno teorijo, ki temelji na principih negativne povratne zanke. Predpostavlja, da posameznik primerja \xc5\xbeeleno vedenje s trenutnim in ga na podlagi tega prilagaja. Prilagajanje vedenja poteka z namenom doseganja ujemanja med trenutnim in \xc5\xbeelenim vedenjem.\n_START_SECTION_\nKratek zgodovinski pregled\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od drugih teorij motivacije, je kontrolna teorija oblikovana na podlagi delovanja mehanskih procesov, ki so zna\xc4\x8dilni za strojni\xc5\xa1tvo. Moderna kontrolna teorija izvira iz Wienerjeve kibernetike iz leta 1948, konceptualno se nana\xc5\xa1a tudi na Platoja. Sprva je bila omenjena teorija aplicirana na fizi\xc4\x8dni sistem, kasneje pa se je za\xc4\x8dela uporabljati tudi v povezavi s \xc4\x8dlovekovim \xc5\xbeivljenjem. Kontrolna teorija povezuje mnogo disciplin kot so antropologija, biologija, elektronski in\xc5\xbeeniring, matematika, nevropsihologija in tudi psihologija. Pri tej teoriji je pomembno, da omenjena podro\xc4\x8dja povezuje z razlago kako lahko lo\xc4\x8deni sistemi funkcionirajo tudi kot celote. Kontrolna teorija razdrobi sisteme na njihove specifi\xc4\x8dne dele in se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem odnosov in povezav med razli\xc4\x8dnimi deli. Potrebno pa je zdru\xc5\xbeiti koncept povezan s strojni\xc5\xa1tvom s konceptom povezanim s \xc4\x8dlovekom, da bi kontrolno teorijo lahko aplicirali tudi na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vedenje.\n_START_SECTION_\nOdprta zanka\n_START_PARAGRAPH_\nOdprta zanka kontrolnega sistema nima povratne informacije in zahteva vnos, da se lahko vrne na ni\xc4\x8dlo, preden se izhodni signal vrne na ni\xc4\x8dlo. To rezultira v tem, da nadzornik ne more nadomestiti sprememb, ki bi se lahko pojavile. Odprti sistem uporablja le trenutno stanje sistema._NEWLINE_Primer: ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko voden namakalni\xc5\xa1ki sistem je programiran, da za\xc4\x8dne in kon\xc4\x8da v dolo\xc4\x8denih \xc4\x8dasovnih obdobjih v dnevu. Brizgalni sistem se ne prilagaja drugim elementom in deluje tako v soncu kot de\xc5\xbeju.\n_START_SECTION_\nZaprta zanka\n_START_PARAGRAPH_\nZaprta zanka kontrolnega sistema je samonastavljiva. Podatki ne te\xc4\x8dejo samo v eno smer, pa\xc4\x8d pa tudi nazaj in naprej, kar dovoljuje razne popravke, ki jih je treba izvesti. Senzor nadzoruje izhodni signal in po\xc5\xa1lje informacijo (zbrane podatke) do krmilnika. To prilagaja kontrolo, glavni nadzor, da prejme \xc5\xbeeleni izhod._NEWLINE_Primer: Tudi tukaj lahko kot primer navedemo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko voden namakalni sistem, vendar z nekaj spremembami. Prilagoditve v tem primeru bi bile dodajanje vremenskih postaj in terenskih senzorjev, ki bi kontrolirali vreme, odvisno tudi od potrebe za dolo\xc4\x8deno podro\xc4\x8dje. V tej zaprti zanki kontrolnega sistema bi koli\xc4\x8dina padavin spro\xc5\xbeila terenske senzorje, ki bi poslali signal vremenski postaji, ta pa bi sporo\xc4\x8dila ra\xc4\x8dunalniku, da je bila prejeta neka koli\xc4\x8dina padavin in tako ra\xc4\x8dunalnik ne bi vklopil sistema.\n_START_SECTION_\nAplikacija na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem kontrolnem sistemu je povratna zanka precej ve\xc4\x8d kot le zaznavanje dolo\xc4\x8denega neskladja med pri\xc4\x8dakovano in dejansko vrednostjo. \xc4\x8clove\xc5\xa1ki cilji namre\xc4\x8d niso to\xc4\x8dno opredeljeni in tudi alternativ za reduciranje neskladja je ve\xc4\x8d. Kljub ve\xc4\x8dji kompleksnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kontrolni sistem deluje na podoben na\xc4\x8din: uporablja povratne informacije, da bi zagotovil doseganje ciljev. Druga\xc4\x8de lahko delovanje povratne zanke ponazorimo tudi s primerom delavca, ki se u\xc4\x8di od svojega nadrejenega. Nadrejeni v tem primeru v povezavi z mehanskim modelom predstavlja vhod za senzor. Referen\xc4\x8dni standard delavca je, da mora proizvesti 10 proizvodov na uro. Delavec nato oceni svojo trenutno proizvodnjo in ugotovi, da je proizvedel le 5 proizvodov (primerjava). Delavec bo nato prilagodil svoj delovni ritem in delal hitreje ali si vzel manj odmorov, da bi proizvedel dodatne proizvode (efektor) in tako dosegel cilj 10 proizvodov (umiritev)._NEWLINE_Posameznik, ki sprejme informacije o svojem vedenju, delovanju (npr. prepo\xc4\x8dasno delo v prej\xc5\xa1njem primeru), nato naredi spremembe, ki temeljijo na teh informacijah (enako kot termostat sprejme informacijo o temperaturi in se prilagodi). Posledi\xc4\x8dno posameznik spremeni svoje vedenje, ta proces pa imenujemo samoregulacija. Delavec se lahko v primeru neprijetne, negativne informacije po\xc4\x8duti zavrnjenega ali depresivnega, kar predstavlja edino razliko v primerjavi s termostatom (termostat se ne po\xc4\x8duti zavrnjenega ali depresivnega kadar temperatura v prostoru pade pod \xc5\xbeeleno, enostavno se odzove glede na svoje nastavitve). Za delovanje na delovnem mestu pa ni zna\xc4\x8dilna le ena povratna zanka pa\xc4\x8d pa gre za sistem ve\xc4\x8d, hierarhi\xc4\x8dno povezanih povratnih zank. Posameznik prejema povratne informacije o izvedbi, sposobnostih in pri\xc4\x8dakovanjih organizacije in kot rezultat spreminja svoje vedenje, izkusi druga\xc4\x8dne emocije in lahko celo spremeni svojo podobo o sebi. (npr. lahko postane bolj ali manj samozavesten)._NEWLINE_Pri uporabi teorije na \xc4\x8dloveku je pomembno, da ima kontrolna teorija tako kognitivni kot emotivni vidik. Kognitivni vidiki teorije vklju\xc4\x8dujejo prenos informacij in njihovo procesiranje v razli\xc4\x8dnih delih povratne zanke in primerjavo teh informacij s cilji. Emotivni vidik teorije pa vklju\xc4\x8duje ovrednotenje vedenja skozi povratno zanko . Torej, \xc4\x8de posameznik za dosego ciljev dobi pohvalo v procesu povratne informacije, bo pove\xc4\x8dini ob\xc4\x8dutil ponos ali veselje, v primeru, da dobi negativno povratno informacijo, pa bo ob\xc4\x8dutil sram.\n_START_SECTION_\nAplikacija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nKontrolna teorija ka\xc5\xbee ve\xc4\x8d aplikacij na delovnem mestu. Da bi pove\xc4\x8dali u\xc4\x8dinkovitost zaposlenih, morajo mened\xc5\xbeerji zagotoviti, da imajo zaposleni specifi\xc4\x8dne in zahtevne cilje, ki rezultirajo v bolj\xc5\xa1ih rezultatih kot nejasnih ciljih. Dvoumni cilji, kot so\xc2\xa0\xc2\xbbnaredi najbolje\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbbolj se potrudi\xc2\xab, ne dajejo dobrega primerjalnega standarda in neposredne povratne informacije. Brez specifi\xc4\x8dnega standarda in jasne povratne informacije zaposleni ne bo sposoben prepoznati napak in se tako ne bo trudil v smeri spremembe vedenja, kar bi izbolj\xc5\xa1alo njegovo u\xc4\x8dinkovitost._NEWLINE_Nekateri avtorji predpostavljajo, da je nadzor na delovnem mestu mogo\xc4\x8de analizirati kot nadzorni sistem, ki ga sestavljajo nadrejeni in podrejeni. Elementi, ki sestavljajo nadzorni sistem pa neprestano i\xc5\xa1\xc4\x8dejo povratne informacije, zato je kontrolno teorijo mo\xc5\xbeno aplicirati na razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja ocenjevanja, tedenskih pregledov in skupinskih sestankov._NEWLINE_Kontrolno teorijo lahko na delovnem mestu uporabimo tudi pri kontroli mehanizmov kot so socialna kontrola, socialna klima in kulturne spremembe. Uporabna je tudi pri upravljanju s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi viri, pri \xc4\x8demer se kontrola za\xc4\x8detnega in kon\xc4\x8dnega vedenja uporablja z namenom vpliva na delovno uspe\xc5\xa1nost. Pomembna prednost pri kontroli \xc5\xbeelenega vedenja je, da predvideva ni\xc5\xbejo raven obravnave, kljub temu pa \xc5\xa1e vedno omogo\xc4\x8da spodbudo, ki izbolj\xc5\xa1a delodajalca. Ravno tako pa zahteva ni\xc5\xbeji napor zaposlenega, da spremeni svoje vedenje in sodeluje v aktivnostih, ne da bi se zna\xc5\xa1el v nevarnosti. Omenjena kontrola pa na kakovost dela vpliva skozi trening. Potrebno je, da smo previdni pri izvajanju kadrovskih in izobra\xc5\xbeevalnih sej, saj lahko tako prepre\xc4\x8dimo nastajanje nepravilnosti.\n_START_SECTION_\nIntegrativna kontrolna teorija\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed drugih oblik kontrolne teorije je integrativna kontrolna teorija. Klein pojasnjuje, da integrativna kontrolna teorija dodaja kognitivne procese med komparatorjem in efektorjem. Ravno ta komunikacija pa ka\xc5\xbee na to, da dele\xc5\xbe senzorjev, standardov ali efektorjev v \xc4\x8dloveku ni dolo\xc4\x8den. Cilji so v tej teoriji ekvivaletni referen\xc4\x8dnim standardom, komparator ostaja enak, vedenje predstavlja efektor in povratna informacija senzor.\n_START_SECTION_\nZaznavna kontrolna teorija\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo tudi zaznavno kontrolno teorijo (Perceptual Control Theory, PCT) na kateri temelji tudi GAP-ACT modelu. Omenjena teorija temelji na zaprti povratni zanki, ki zdru\xc5\xbeuje bazi\xc4\x8dno kontrolno teorijo in integrativno kontrolno teorijo. V tej teoriji gre ta to, da organizem generira akcijo, ki vpliva na okolje okoli njih. Gre za poskus, ki ustvarja ali spreminja izku\xc5\xa1nje v smeri za\xc5\xbeelenih s strani organizma. Ta model pa je zanimiv tudi zaradi tega, ker upo\xc5\xa1teva dodaten vidik, ki ga druge teorije kontrolne teorije ne upo\xc5\xa1tevajo. Upravljanje igra namre\xc4\x8d ve\xc4\x8d vlog v krogih tega modela in tako vklju\xc4\x8duje tako pomo\xc4\x8d pri dolo\xc4\x8danju ciljev, dodeljevanju sredstev, dolo\xc4\x8danju prioritet kot tudi pri spremljanju dose\xc5\xbekov in celotnega vpliva izvedbe.\n_START_SECTION_\nPrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nKontrolna teorija je zelo preprosta za uporabo na delovnem mestu, saj ima razmeroma preprost koncept o tem kako povratna informacija vpliva na cilje zaposlenih. Zaposleni i\xc5\xa1\xc4\x8dejo povratno informacijo za svoje delovanje. \xc4\x8ce so cilji in povratna informacija pozitivni, potem lahko pride do preprostega in smiselnega zaklju\xc4\x8dka._NEWLINE_Kontrolna teorija je podobna teoriji postavljanja ciljev, ki je ena izmed najbolj priljubljenih in uporabljenih teorij motivacije v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu na delovnem mestu. Obe teoriji opredeljujeta, da se na\xc5\xa1i cilji in vedenje lahko prilagodijo na podlagi izku\xc5\xa1enj in tudi izoblikujejo na\xc5\xa1o motivacijo. To lahko okrepi posameznikovo stopnjo usposobljenosti in je lahko zelo koristno tako za zaposlenega kot za delodajalca. Ravno tako pa obe teoriji predpostavljata, da bodo posamezniki uporabili postavljene cilje, da bi motivirali sami sebe in la\xc5\xbeje dosegli cilje. Redki pa so posamezniki, ki delujejo v smeri doseganja enega in neodvisnega cilja. \xc5\xbdivljenje pogosto od nas zahteva doseganje ve\xc4\x8d ciljev v istem \xc4\x8dasovnem obdobju. Za dosego vsakega kon\xc4\x8dnega cilja moramo na poti dose\xc4\x8di ve\xc4\x8d podciljev in razne druge spremembe v vedenju, da bi uspe\xc5\xa1no zmanj\xc5\xa1ali neskladje kontrolne zanke. To pa nam omogo\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne in hierarhi\xc4\x8dno povezane kontrolne zanke, kar posamezniku pomaga tudi pri zmanj\xc5\xa1evanju neskladij._NEWLINE_Prednost kontrolne teorije je tudi ta, da vsebuje kognitivni element, ki omogo\xc4\x8da oblikovanje ciljev in emotivni element, ki vodi do \xc5\xbeelenega vedenja.\n_START_SECTION_\nPomanjkljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nDejstvo, da ljudje i\xc5\xa1\xc4\x8dejo povratne informacije o njihovi aktivnosti, je lahko tudi slabost. \xc4\x8ce je povratna informacija negativna, je posameznikov odziv malodu\xc5\xa1en. To pa bi vplivalo tudi na zmanj\xc5\xa1anje motivacije in produktivnosti, lahko pa prihaja tudi do opustitve ciljev. Ena izmed glavnih slabosti tudi ta, da je teorija kulturno pristranska, saj posku\xc5\xa1a razgraditi tako posameznika kot skupine na podsisteme. Posledi\xc4\x8dno se na delovnem mestu pojavlja skrb, da bi se ljudje z razli\xc4\x8dnimi prepri\xc4\x8danji lahko uprli tovrstni raznolikosti. V mnogih delih sveta je popolnoma normalno, da so ljudje razli\xc4\x8dnega spola, vere in razreda segregirani in ne verjamejo, da si vsi ljudje zaslu\xc5\xbeijo enako obravnavo in spo\xc5\xa1tovanje. Enako so menili tudi Locke, Latham in Bandura, ki dodajajo \xc5\xa1e, da je kontrolna teorija dale\xc4\x8d preve\xc4\x8d mehanska, da bi jo lahko aplicirali na ljudi. Teorija ne upo\xc5\xa1teva, da ljudje niso mehanski predmeti in lahko dolo\xc4\x8den cilj nadomestijo z drugimi ali pa pri nadrejenemu izpogojuje la\xc5\xbeji cilj. Ravno tako pa nedoseganje cilja vpliva na vsa vmesna stanja. Zato ima teorija precej\xc5\xa1en odpor med teoretiki, ki so jo pregledovali. V razli\xc4\x8dnih organizacijah je bilo izvedenih tudi nekaj raziskav, ki so ugotovile, da kontrolna teorija ni primerna za ocenjevanje procesa podajanja povratnih informacij med nadrejenimi in podrejenimi. Kot omenjanjata Carver in Schreier je ena izmed pomanjkljivosti tudi ta, da zanemarja emocije, kar sta posku\xc5\xa1ala popraviti, vendar pri nista bila preve\xc4\x8d uspe\xc5\xa1na._NEWLINE_Kontrolna teorija ponuja ve\xc4\x8d raznolikih pogledov na \xc4\x8dlovekovo vedenje in motivacijo kot drugi konstrukti motivacije. Vendar pa je ne zanima, zakaj se zaposleni obna\xc5\xa1ajo v dolo\xc4\x8deni smeri. Raje kot to se osredoto\xc4\x8da na pojasnjevanje, zakaj se ljudje ne obna\xc5\xa1ajo na dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din. Z drugimi besedami, zakaj se ljudje ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa obna\xc5\xa1ajo v socialno za\xc5\xbeeleni smeri. Glavna tema kontrolne teorije je torej delovanje in razmi\xc5\xa1ljanje. Pojasnjuje tudi, da zunanji dogodki ne morejo nadzorovati posameznika, da ni\xc4\x8d, kar storimo ni posledica delovanja izven nas. Teorije, ki obravnavajo na\xc5\xa1e delovanje, vedenje kot povzro\xc4\x8deno z zunanjimi dejavniki, obravnavajo \xc4\x8dloveka kot napravo, ne\xc5\xbeive\xc4\x8di organizem. Tako ne upo\xc5\xa1tevajo \xc4\x8dlovekove volje in odgovornosti.'