b'\n_START_ARTICLE_\nLurd\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih je bilo to trgovsko mestece ob vzno\xc5\xbeju Pirenejev z gradom kot glavno znamenitostjo. Potem, ko se je v letu 1858 raz\xc5\xa1irila vest, da se je na obrobju tega mesta revni deklici Bernardki Soubirous prikazala Devica Marija, so v mesto pri\xc4\x8dele prihajati mno\xc5\xbeice romarjev in turistov. Lurd je danes glavno kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Danes ima Lurd okoli 15.000 prebivalcev, vsako leto pa ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 6.000.000 romarjev in turistov (v Franciji ima le Pariz ve\xc4\x8d no\xc4\x8ditev na leto). Mnogi med temi obiskovalci so bolniki, ki upajo na ozdravitev s pomo\xc4\x8djo lur\xc5\xa1ke vode, ki naj bi imela zdravilne u\xc4\x8dinke. Mno\xc5\xbeice jo pijejo in se z njo umivajo. Od leta 1860 je Lurd obiskalo preko 200 milijonov obiskovalcev, Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev pa je uradno priznala 67 \xc4\x8dude\xc5\xbenih ozdravitev._NEWLINE_Od decembra 2007 je pro\xc4\x8delje Bazilike Ro\xc5\xbenega venca okra\xc5\xa1eno z razko\xc5\xa1nim mozaikom slovenskega umetnika p. Marka Ivana Rupnika.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nLurd le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini prvega poldnevnika, blizu meje s \xc5\xa0panijo. Na jugu se dvigajo Pireneji z vrhovi Aneto, Montaigu in Vignemale (3298m), okoli mesta pa so tri manj\xc5\xa1e vzpetine pod 1000 m - B\xc3\xa9out, Petit Jer (s tremi kri\xc5\xbei) in Grand Jer (z enim kri\xc5\xbeem). Grand Jer je dostopen z zobato \xc5\xbeeleznico, na B\xc3\xa9out pa je neko\xc4\x8d vodila \xc5\xbei\xc4\x8dnica, ki ne obratuje ve\xc4\x8d, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e vedno vidna zgornja postaja. Lurd le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ini 420 m. Skozi mesto te\xc4\x8de reka Gava (Gave de Pau), ki izvira v Gavarnie in v katero se iztekajo manj\xc5\xa1e reke iz Bar\xc3\xa8gesa in Cauteretsa. Gava se potem usmeri proti Pau in Biarritzu. Zraven reke je skalni hrib, imenovan Massabielle (okcitansko massa vi\xc3\xa8lha - stara skala), v katerem je tudi naravna skalna votlina, kjer se je leta 1858 prikazovala Marija.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 8. stoletju sta se za mesto in njegovo trdnjavo borila lokalni voditelj Mirat in Karel Veliki, frankovski kralj. Karel Veliki je dolgo oblegal trdnjavo, vendar se Mirat ni predal. Legenda pravi, da se je nenadoma pojavil orel in pred Miratove noge vrgel velikansko postrv. To so razumeli kot tako slabo znamenje, da je lokalni \xc5\xa1kof prepri\xc4\x8dal Mirata, naj se preda Nebe\xc5\xa1ki kraljici. Obiskal je \xc4\x8crno devico iz Puya, da bi z darovanjem potrdil svojo odlo\xc4\x8ditev. O\xc4\x8daran nad njeno izredno lepoto se je predal in spreobrnil v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Na dan krsta je Mirat prevzel novo ime Lorus, enako je bilo poimenovano tudi mesto, ki se danes imenuje Lourdes oz. po slovensko Lurd.\n_START_SECTION_\nPovodenj\n_START_PARAGRAPH_\nV soboto in nedeljo, 20. in 21. oktobra 2012 so bile v Lurdu, po celi Ju\xc5\xbeni Franciji in Pirenejih hude poplave, kot jih \xc5\xa1e ne pomnijo. Podivjane vode reke Gave so prestopile bregove, vdrle v mesto in poplavile ve\xc4\x8d hotelov in drugih hi\xc5\xa1, a tudi prostor prikazovanj: Lur\xc5\xa1ko votlino. Oblasti so baziliko za\xc4\x8dasno zaprle, na varno pa preselile iz lur\xc5\xa1kih hotelov 500 romarjev. O tej hudi ujmi je poro\xc4\x8dal tudi slovenski tisk:_NEWLINE_Romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Lurd na jugozahodu Francije je bilo minulo soboto po obilnih padavinah na \xc5\xa1tevilnih mestih poplavljeno. Reka Gava, ki te\xc4\x8de skozi mesto, je po mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeevju prestopila bregove in poplavila za\xc4\x8dasna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da lur\xc5\xa1kih romarjev ter tudi samo romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ve\xc4\x8d sto obiskovalcev je moralo v soboto zapustiti svoja romarska zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da. Z avtobusi so jih odpeljali v zasilna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da v kongresnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du in tamkaj\xc5\xa1nji \xc5\xa1portni dvorani._NEWLINE_Sicer mirno reko Gavo so nalivi, ki so se pri\xc4\x8deli minuli \xc4\x8detrtek, spremenili v pravcati hudournik vode in blata, ki je na ve\xc4\x8d mestih prestopil robove re\xc4\x8dne struge. Na vpadnici proti lur\xc5\xa1ki votlini je voda segala do oken parkiranih avtomobilov. Tudi okolica votline, v kateri se je pastirici Bernardki leta 1858 prikazala Marija, je bila poplavljena z okoli meter visoko reko. Votlino so iz varnostnih razlogov zaprli._NEWLINE_\xe2\x80\x9cProstor pred votlino je povsem poplavljen, oltar stoji pod vodno gladino\xe2\x80\x9d, je dejal upravnik romarskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, Thierry Castillo. \xc5\xa0koda naj bi bila precej\xc5\xa1nja, visoki bodo seveda tudi stro\xc5\xa1ki obnove. Romarske kraje naj bi ponovno odprli danes ali jutri. V soboto je bila dostopna le lur\xc5\xa1ka bazilika, ki stoji na dvignjenem terenu._NEWLINE__NEWLINE_Kot so sporo\xc4\x8dili iz kriznega \xc5\xa1taba, je v nedeljo gladina vode v mestu pod Pireneji vidno usahnila, \xc5\xa1e vedno pa je bila za tri metre vi\xc5\xa1ja kot obi\xc4\x8dajno. Med molitvijo angelovega \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja minulo nedeljo se je naravne nesre\xc4\x8de spomnil tudi pape\xc5\xbe Benedikt XVI.._NEWLINE_Razmere po povodnji so se le po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dele urejati. Marsikaj bo treba popraviti in obnoviti, drugo na novo zgraditi ali premestiti. Tako bodo v bli\xc5\xbenji prihodnosti premestili kopali\xc5\xa1\xc4\x8da na drugo stran reke._NEWLINE_Po nekako desetih dneh so kopali\xc5\xa1\xc4\x8da v Lurdu zopet odprli za romarje kot po navadi. V povodnji konec oktobra 2012 so bile hudo po\xc5\xa1kodovane naslednje stavbe: podzemna bazilika, kopali\xc5\xa1\xc4\x8da in votlina prikazovanj, kakor tudi samo mesto Lurd. Zaradi hudih nalivov je reka Gava 20. oktobra preplavila nasipe. \xc2\xbbSveto obmo\xc4\x8dje\xc2\xab z romarskimi preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8di, votlino in baziliko svetega Pija X. je bilo pod vodo. Voda in blato so po\xc5\xa1kodovali cerkev Na\xc5\xa1e ljube Gospe Lur\xc5\xa1ke. Kri\xc5\xbeev pot in mestna trdnjava bosta morala biti za romarje zaprta \xc5\xa1e nekaj tednov. Pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju blata in popravljanju \xc5\xa1kode so sodelovali \xc5\xa1tevilni gasilci in prostovoljci iz raznih krajev Francije in od drugod. Rektor sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je ocenil \xc5\xa1kodo na okrog dva milijona evrov.Marijansko romarsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Lurdu letno obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli \xc5\xa1est milijonov romarjev.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nKripta je prva cerkev, ki so jo zgradili na tem obmo\xc4\x8dju, danes je med najmanj\xc5\xa1imi. Pri njeni gradnji je sodeloval tudi Bernardkin o\xc4\x8de, ki je bil prisoten tudi na uradni otvoritvi leta 1866. Ladja je majhna in opazni so ogromni stebri, ki podpirajo te\xc5\xbeo zgornje bazilike Brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja, ki je bila zgrajena nad njo. Do Kripte se pride po hodniku, pred katerim dominirata sv. Peter s klju\xc4\x8di nebe\xc5\xa1kega kraljestva in pape\xc5\xbe Pij X. Stene hodnika in ladje so oblo\xc5\xbeene z majhnimi marmornatimi spominskimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, v zahvalo za duhovne darove.\n_START_SECTION_\nBazilika Brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika Brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja, znana tudi kot Zgornja bazilika, je bila druga cerkev na tem obmo\xc4\x8dju. Posve\xc4\x8dena je bila leta 1876. To je impresivna in izpopolnjena zgradba v gotskem stilu, izdelal jo je arhitekt Hyppolyte Durand, na eni strani izgleda, kot da se dviga neposredno nad votlino. Stene so oblo\xc5\xbeene z votivnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami in napisi iz nacionalnih romanj v preteklosti. Na oknih so prikazani razli\xc4\x8dni dogodki iz zgodovine Lurda. Zunanjost zaznamuje mozaik pape\xc5\xbea Pija IX., ki je leta 1854 razglasil dogmo o Marijinem brezmade\xc5\xbenem spo\xc4\x8detju. Zvonovi vsako uro zaigrajo melodijo Ave Marija.\n_START_SECTION_\nBazilika sv. Ro\xc5\xbenega venca\n_START_PARAGRAPH_\nBaziliko sv. Ro\xc5\xbenega venca je konstruiral arhitekt Leopold Hardy in je tretja, ki je bila zgrajena na tem obmo\xc4\x8dju, kon\xc4\x8dana je bila leta 1899, posve\xc4\x8dena pa 1901. Sprejme 1500 vernikov. Opazen je vpliv bizantinske arhitekture. Ladja je kro\xc5\xbena in odprta, nadgrajena s kupolo. Kupola je zunaj okra\xc5\xa1ena z markantno pozla\xc4\x8deno krono in kri\xc5\xbeem, ki sta darilo Irskega naroda iz leta 1924. Na zunanji strani je bil v letu 2007 izdelan Rupnikov mozaik s podobami Svetlega dela Ro\xc5\xbenega venca.\n_START_SECTION_\nPodzemna bazilika sv. Pija X\n_START_PARAGRAPH_\nPodzemna bazilika sv. Pija X. je najve\xc4\x8dja in najbolj nenavadna cerkev na tem obmo\xc4\x8dju. Oblikoval jo je arhitekt Pierre Vago in je bila dokon\xc4\x8dana v letu 1958 v pri\xc4\x8dakovanju ogromnih mno\xc5\xbeic ob stoletnici prikazovanj. To je moderna betonska stavba, ki je skoraj popolnoma pod zemljo in lahko sprejme 25.000 vernikov. Stilno je zelo druga\xc4\x8dna od preostalih dveh bazilik, strop spominja na prevrnjeno ladjo, vzdu\xc5\xa1je je precej tema\xc4\x8dno. Na stenah so prikazane skrivnosti ro\xc5\xbenega venca, v posebni tehniki barvastega stekla.\n_START_SECTION_\nCerkev sv. Bernardke\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Bernardke je zadnja, ki je bila zgrajena na tem obmo\xc4\x8dju. Posve\xc4\x8dena je bila leta 1988, zgrajena pa je nasproti votline - na kraju, kjer je sveta Bernardka stala ob zadnjem (18.) prikazovanju. To je moderna stavba z relativno malo okrasja. Oblikovana je tako, da v ladjo spu\xc5\xa1\xc4\x8da kar najve\xc4\x8d dnevne svetlobe, uporabljeni so svetli materiali, kar jo dela opazno svetlej\xc5\xa1o kot je podzemna bazilika. Oblikoval jo je arhitekt Jean-Paul Felix, v njej pa lahko sedi 5000 vernikov, zraven pa je prostora \xc5\xa1e za 350 invalidskih vozi\xc4\x8dkov. Prostor je mo\xc5\xbeno pregraditi v manj\xc5\xa1e dele, zgradba pa vsebuje tudi ve\xc4\x8d konferen\xc4\x8dnih prostorov, ki se lahko uporabljajo za verske in druge dejavnosti.'