b'\n_START_ARTICLE_\nPo\xc4\x8dasniki\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc4\x8dasniki imajo \xc4\x8dokato, valjasto telo s \xc5\xa1tirimi pari kratkih no\xc5\xbeic, ki se kon\xc4\x8dajo s po \xc5\xa1tirimi do osmimi krempeljci ali prisesnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami. Pokrito je s troslojno kutikulo, ki je lahko gladka ali strukturirana, zgrajena iz hitina, mukopolisaharidov, beljakovin in lipidov. Nekatere vrste imajo na zunaj zabrisano \xc4\x8dlenjenost, ki pa jo jasno razkriva zgradba \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. V vsakem \xc4\x8dlenu telesa je par ganglijev, ki o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje par okon\xc4\x8din, v glavi pa mo\xc5\xbegani. Sode\xc4\x8d po njihovem \xc5\xa1tevilu imajo izvorno glavo in pet \xc4\x8dlenov, pri \xc4\x8demer je prvi \xc4\x8dlen zra\xc5\xa1\xc4\x8den z glavo. Njegove okon\xc4\x8dine naj bi bile preobra\xc5\xbeene v zapleteno oblikovano bodalo (stilet), ki sodeluje pri prehranjevanju._NEWLINE_Na ra\xc4\x8dun majhnosti so popolnoma reducirana dihala in obto\xc4\x8dila. Notranje organe obliva brezbarvna medceli\xc4\x8dnina, ki se pretaka ob premikanju telesa. Stilet se skozi usta nadaljuje v omi\xc5\xa1i\xc4\x8deno \xc5\xberelo, ta pa se odpira v veliko srednje \xc4\x8drevo, kjer poteka prebava. Prebavila se kon\xc4\x8dajo z zadnjim \xc4\x8drevesom in anusom, ki sta prekrita s kutikulo. Kot \xc4\x8dutila slu\xc5\xbeijo predvsem \xc4\x8dutilne dlake, ki so skoncentrirane na glavi, kjer ima ve\xc4\x8dina vrst tudi par enostavnih o\xc4\x8desc.\n_START_SECTION_\nEkologija in fiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina vrst je rastlinojedih, redke med njimi pa se prehranjujejo z bakterijami, organskim drobirjem ali plenijo druge majhne talne \xc5\xbeivali. Rastlinojedi po\xc4\x8dasniki se prehranjujejo tako, da s stiletom prebodejo celi\xc4\x8dno steno in z mo\xc4\x8dnimi mi\xc5\xa1icami v \xc5\xberelu posrkajo vsebino celice._NEWLINE_So vodne \xc5\xbeivali, vendar \xc5\xbeivijo tako v morskih, kot tudi sladkovodnih in kopenskih habitatih, pri \xc4\x8demer prevladujejo kopenske vrste. Tudi kopenske vrste pa zahtevajo vodo za aktivnost in ker so razli\xc4\x8dne vrste sposobne pre\xc5\xbeiveti v okoljih z razli\xc4\x8dno stopnjo vla\xc5\xbenosti, je razlo\xc4\x8devanje med kopenskimi in sladkovodnimi vrstami nejasno. Najve\xc4\x8dkrat jih najedmo pri tleh v vodnem filmu na mahovih. Ker pa so tak\xc5\xa1ni habitati zelo spremenljivi, imajo po\xc4\x8dasniki razvite razli\xc4\x8dne mehanizme kriptobioze - stanja, v kateri so presnovni procesi upo\xc4\x8dasnjeni ali skoraj ustavljeni, kar jim omogo\xc4\x8da pre\xc5\xbeivetje, ko razmere niso ugodne za aktivnost._NEWLINE_Najenostavnej\xc5\xa1i pojav je tvorjenje trdnega ovoja - ciste, kar izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo sladkovodni predstavniki v obdobjih, ko se vodno telo, v katerem \xc5\xbeivijo, izsu\xc5\xa1i. Po\xc4\x8dasnik lahko z upo\xc4\x8dasnjeno presnovo pre\xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot eno leto od zalog hrane v cisti, vendar le-ta vsebuje vodo, zato v tem stanju niso sposobni pre\xc5\xbeiveti temperaturnih ali drugih ekstremov razen izsu\xc5\xa1itve. Drugi pojav je anoksibioza, ki omogo\xc4\x8da pre\xc5\xbeivetje kratkotrajnega pomanjkanja kisika v vodi. Po\xc4\x8dasniki v stanju kriptobioze lahko pre\xc5\xbeivijo zmrzal, v stanju osmobioze pa pove\xc4\x8dan osmotski tlak okolice. Najbolj nenavadno pa je stanje anhidrobioze, ki so ga sposobni kopenski predstavniki. Po\xc4\x8dasnik v stanju anhidrobioze preide v t. i. sod\xc4\x8dasti stadij, v katerem se \xc5\xbeival popolnoma izsu\xc5\xa1i, presnova pa se zmanj\xc5\xa1a na 0,01\xc2\xa0% normalne. Celi\xc4\x8dne membrane so v tem stanju za\xc5\xa1\xc4\x8ditene z disaharidom trehalozo in glicerolom. Odsotnost vode po\xc4\x8dasnikom omogo\xc4\x8da pre\xc5\xbeiveti razmere, v katerih bi velika ve\xc4\x8dina drugih organizmov \xc5\xbee davno poginila. V tem stanju lahko pre\xc5\xbeivijo skoraj deset let naenkrat in se nato s \xc5\xa1e ne dobro poznanim procesom vrnejo v povsem normalno aktivno stanje._NEWLINE_Mo\xc5\xbenost pre\xc5\xbeivetja obdobij ekstremnih razmer omogo\xc4\x8da po\xc4\x8dasnikom kot skupini, da poseljuje vse celine in okolja od globokomorskih jarkov do vrhov Himalaje, \xc4\x8deprav so lahko posamezne vrste o\xc5\xbeje specializirane in so za neko obmo\xc4\x8dje endemiti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nZnanih je nekaj vrst, predstavniki katerih so hermafroditi, vsi ostali po\xc4\x8dasniki pa imajo lo\xc4\x8dena spola. Samice so navadno \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e od samcev in se lahko razmno\xc5\xbeujejo nespolno, obstaja pa tudi ve\xc4\x8d rodov po\xc4\x8dasnikov, pri katerih samcev sploh \xc5\xa1e niso odkrili. Spolno razmno\xc5\xbeevanje poteka med levitvijo. Samice mnogih (predvsem morskih in sladkovodnih vrst) izle\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca kar v odvr\xc5\xbeeno kutikulo, kjer jih samec oplodi, oploditev pri kopenskih vrstah pa je notranja in samice pritrdijo jaj\xc4\x8deca posami\xc4\x8d ali v skupini na trdno podlago. Hkrati lahko izle\xc5\xbeejo od enega do 30 jaj\xc4\x8dec. Ta imajo pri kopenskih vrstah trden ovoj, odporen na izsu\xc5\xa1itev._NEWLINE_Razvoj je hiter in se kon\xc4\x8da v dveh tednih ali manj. Po izvalitvi se njihova velikost ne pove\xc4\x8duje na ra\xc4\x8dun pove\xc4\x8devanja \xc5\xa1tevila celic, temve\xc4\x8d predvsem ve\xc4\x8danja celic. V svojem \xc5\xbeivljenju se levijo do 12-krat in po ocenah \xc5\xbeivijo v ugodnih razmerah 3 do 30 mesecev. \xc4\x8ce pa je osebek izpostavljen ponavljajo\xc4\x8dim se dolgim obdobjem neugodnih razmer, v katerih preide v stanje kriptobioze, lahko podalj\xc5\xa1a svoje \xc5\xbeivljenje tudi do 70 let.'