b'\n_START_ARTICLE_\nMichael Maestlin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMaestlin je \xc5\xa1tudiral teologijo, matematiko in astronomijo na Evangelisti\xc4\x8dnem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du v T\xc3\xbcbingenu. Kot magister je diplomiral leta 1571. V letu 1576 je postal luteranski diakon v Backnangu, ker je nadaljeval \xc5\xa1tudij._NEWLINE_V letu 1580 je postal profesor matematike na Univerzi v Heidelbergu, nato pa na Univerzi v T\xc3\xbcbingenu, kjer je od leta 1583 pou\xc4\x8deval 47 let. Leta 1582 je napisal priljubljen uvod v astronomijo._NEWLINE_Med njegovimi znanimi u\xc4\x8denci je bil Kepler. \xc4\x8ceprav je Maestlin v glavnem pou\xc4\x8deval geocentri\xc4\x8dni Ptolemejev model Oson\xc4\x8dja, je bil med prvimi, ki je sprejel in u\xc4\x8dil heliocentri\xc4\x8dni Kopernikov model. Maestlin si je pogosto dopisoval s Keplerjem in igral kar veliko vlogo pri keplerjevem sprejetju Kopernikovega sistema. Maestlinu pripisujejo tudi pomembno vlogo pri Galilejevem sprejetju heliocentrizma._NEWLINE_V pismu Keplerju je Maestlin leta 1597 med prvimi podal deseti\xc5\xa1ko vednost za obratno vrednost \xc5\xa1tevila zlatega reza 1/\xce\xa6\xc2\xa0\xc2\xbbpribli\xc5\xbeno 0,6180340\xc2\xab._NEWLINE_Opravil je ve\xc4\x8d astronomskih opazovanj. 24. decembra 1579 je katalogiziral razsuto kopico Plejade v ozvezdju Bika. Zapisal je enajst zvezd kopice, opazil pa jih je morda \xc5\xa1tirinajst. V Heidelbergu je 3. oktobra 1590 opazoval okultacijo Marsa z Venero.'