b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Ane, Zapu\xc5\xbee pri Ribnici\n_START_SECTION_\nNotranjost cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nDanes ima cerkev samo glavni oltar sv. Ane, medtem ko sta sv. Ur\xc5\xa1ula in sv. Ne\xc5\xbea v oltarju stranski svetnici. Nad njima sta angel\xc4\x8dka. Ta oltar je leta 1889 napravil Franc Jontez. Stara oltarna slika je danes v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du. To je tako imenovana sv. Ana Samotretja. Slika prikazuje sv. Ano, ki objema svojo h\xc4\x8der Marijo in Dete Jezusa._NEWLINE_Procesijski kri\xc5\xbe visi na levi steni prezbiterija. Napis za glavnim oltarjem nam pove, da je bila cerkev obokana \xc5\xa1ele leta 1913. Verjetno je iz tega \xc4\x8dasa tudi pevski kor. Leta 1891 so napravili nov tlak in klopi. Bandero, ki jo hranijo v \xc5\xbeupnijski cerkvi, nosi podobi sv. Ane in sv. Ur\xc5\xa1ule ter Ne\xc5\xbee. Umetnik Stane Jarm je leta 1991 naslikal 14 postaj kri\xc5\xbeevega pota._NEWLINE_Leta 1989 je bila obnovljena tudi notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina cerkve. Najprej je bil odstranjen ves vla\xc5\xbeen omet. Pleskar Franc \xc5\xa0kulj iz Ra\xc5\xa1ice je prepleskal vso notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino. Na prednjo stran slavolo\xc4\x8dne stene je slikar Lojze \xc4\x8cema\xc5\xbear naslikal fresko, ki ponazarja dogodke iz \xc5\xbeivljenja sv. Ane, Joahima in Marije. Delo je dokon\xc4\x8dal 16. julija 1990. Levo spodaj freska prikazuje sv. Joahima in sv. Ano z Marijo v naro\xc4\x8dju. Spodaj je zibelka, v ozadju pa dva \xc5\xa1kafa in re\xc5\xa1eto. Na vrhu slavoloka je Marija z Jezusom. Levo od nje igrata angela na flavto in violino, tretji pa se sklanja k Marijini dru\xc5\xbeini. Desno zgoraj je angel z oljenko, drugi pa igra na pozitiv. Desno spodaj je prizor, ki prikazuje, kako sv. Ana Mariji razlaga sveto pismo._NEWLINE_Oltar proti ljudstvu je iz hrastovine leta 1991 izdelal kipar Stane Jarm. Oltarni podstavek krasi relief tako imenovane Ane Samotretje. Na koru sta sliki Srca Jezusovega in Srca Marijinega._NEWLINE_Cerkev je v letu 1990 dobila tudi elektriko, ki jo proizvaja agregat. Ob tem so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni tudi nov kristalni lestenec in reflektorji.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nPred prvo svetovno vojno sta bila v zvoniku dva bronasta zvonova, ki ju je ulil Janez Jakob Samassa. Ve\xc4\x8dji je bil ulit leta 1783, premer je imel 75 cm, te\xc5\xbeo 336 kg in glas c. Uni\xc4\x8den je bil po prvi svetovni vojni. Manj\xc5\xa1i zvon je bil ulit leta 1796, premer je imel 68 cm, te\xc5\xbeo 181 kg in glas d._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja zvonova sta bronasta. Ve\xc4\x8djega je leta 1990 ulil Ferralit v \xc5\xbdalcu. Premer v krilu ima 89,5 cm, te\xc5\xbeak je 360 kg in ima glas a. Manj\xc5\xa1i zvon je ulil livar Franc Mostar iz Galjevice v Ljubljani okoli leta 1950. V krilu meri 73 cm, te\xc5\xbeak je okoli 285 kg in ima glas c.'