b'\n_START_ARTICLE_\nAnti\xc4\x8dni Korint\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in mit o nastanku\n_START_PARAGRAPH_\nNeolitska lon\xc4\x8denina ka\xc5\xbee, da je bilo mesto Korint naseljeno vsaj \xc5\xbee leta 6500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in stalno naseljeno v zgodnji bronasti dobi.  Menijo, da je bilo naselje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de trgovine.  Vendar pa ni kerami\xc4\x8dnih ostankov iz zgodnje heladske dobe II, le redki so kerami\xc4\x8dni ostanki iz zgodnje heladske dobe III in srednje heladske dobe. Obmo\xc4\x8dje je bilo torej neposredno pred mikenskim obdobjem redko poseljeno. Lon\xc4\x8darstvo izhaja iz mikenskega obdobja z obmo\xc4\x8dja Korinta. Tu je bilo naselje ob obali v bli\xc5\xbeini Lechaiona, ki je trgovalo po Korintskem zalivu. Mesto Korint je bilo verjetno spet naseljeno do pribli\xc5\xbeno 900 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko naj bi se tam ustalili Dorci. _NEWLINE_Po helenskem mitu je mesto ustanovil Korint, potomec boga Helija (Sonca), medtem ko ga je po drugih mitih ustanovila boginja Efira, h\xc4\x8di Titana Okeana, od tod starodavno ime mesta (tudi Efira). Dokazano je, da je bilo mesto uni\xc4\x8deno okoli leta 2000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Nekatera stara imena za mesto, kot Korinthos, izhajajo iz predgr\xc5\xa1kega pela\xc5\xa1kega jezika (Pelazgi, praprebivalci Gr\xc4\x8dije); zdi se verjetno, da je Korint tudi mesto iz bronaste dobe mikenskih pala\xc4\x8d in mest, kot so Mikene, Tirint ali Pilos. Po mitu je bil Sizif ustanovitelj dirke starodavnih kraljev v Korintu. V Korintu je Jazon, vodja Argonavtov, zapustil Medejo. V trojanski vojni so po Iliadi Korint\xc4\x8dani sodelovali v njej pod vodstvom Agamemnona._NEWLINE_V korintskem mitu iz 2. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je geograf Pavzanias  zapisal, da je bil Briarej  ali Egeon, eden od Hekatonhirijev, razsodnik pri sporu med Pozejdonom in Helijem, med morjem in soncem; njegova sodba je bila, da Korintska o\xc5\xbeina pripada Pozejdonu, akropola Korinta, Akrokorint, pa Heliju. Tako Grki klasi\xc4\x8dne dobe predstavljajo arhai\xc4\x8dni kult sonca titana v najvi\xc5\xa1jem delu mesta. _NEWLINE_Zgornji vodnjak Pirene je znotraj obzidja akropole. \xc2\xbbZa vodnjak, ki je za templjem, pravijo, da je bil darilo Asopa (bog rek v Beociji) Sizifu. Slednji je vedel, tako pravi legenda, da je Zevs ranil Egino, h\xc4\x8der Ezopa, vendar ni hotel povedati iskalcu, dokler ni nastal izvir na Akrokorintu\xc2\xab\xc2\xa0(Pavzanias, 2.5.1).\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dni Korint po tiranih\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 581 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil ubit ne\xc4\x8dak in naslednik Perianderja, ki je kon\xc4\x8dal diktaturo._NEWLINE_Leta 581 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so vodilne dru\xc5\xbeine ustanovile "Istmijske igre" (Isthmia, starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\xbc\xcf\x83\xce\xb8\xce\xbc\xce\xb9\xce\xb1 "o\xc5\xbeina")._NEWLINE_Leta 570 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so prebivalci za\xc4\x8deli uporabljati srebrnike, imenovane starter, na katerih sta bila upodobljena Pegaz s \xc4\x8drko kopa in Atena. _NEWLINE_Leta 550 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je Korint povezal s \xc5\xa0parto._NEWLINE_Leta 525 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Korint oblikoval spravljivo zavezni\xc5\xa1tvo s \xc5\xa0parto proti Argosu._NEWLINE_Leta 519 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Korint posredoval med Atenami in Tebami._NEWLINE_Okoli 500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Atenci in Korint\xc4\x8dani so rotili \xc5\xa0partance, da ne bi \xc5\xa1kodili Atenam z obnovo tiranije. [21]_NEWLINE_Tik pred klasi\xc4\x8dnim obdobjem, po Tukididu, so Korint\xc4\x8dani razvili triremo, ladjo, ki je postala standardna vojna ladja v Sredozemlju do pozne rimske dobe. Korint se je boril na prvi zapisani pomorski bitki proti helenskemu mestu Korkyra. [22] Korint\xc4\x8dani so bili znani tudi po bogastvu zaradi svoje strate\xc5\xa1ke lege na o\xc5\xbeini, skozi katero je moral ves kopenski promet na Peloponez, vklju\xc4\x8dno kurirji in trgovci. [23\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dni Korint\n_START_PARAGRAPH_\nV klasi\xc4\x8dni dobi je Korint tekmoval z Atenami in Tebami v bogastvu, ki je temeljilo na prometu in trgovini skozi o\xc5\xbeino. Do sredine 6. stoletja je bil Korint glavni izvoznik \xc4\x8drnoslikane lon\xc4\x8denine v mestne dr\xc5\xbeavice po vsem gr\xc5\xa1kem svetu, nato pa so za\xc4\x8deli izgubljati trg zaradi atenskih obrtnikov._NEWLINE_V klasi\xc4\x8dni dobi in prej so imeli v Korintu tempelj Afrodite, boginje ljubezni, ki je zaposloval nekaj tiso\xc4\x8d hetairas (starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x91\xcf\x84\xce\xb1\xce\xaf\xcf\x81\xce\xb1) - tempeljska prostitutka ali hetera). Mesto je bilo znano po teh tempeljskih prostitutkah, ki so slu\xc5\xbeile premo\xc5\xbenim trgovcem in uradnikom, ki so obiskovali mesto. Lais, najbolj znana hetera, naj bi za svoje izredne storitve zara\xc4\x8dunavala ogromne vsote. Sklicujo\xc4\x8d se na pretirane luksuzne predmete, je Horac rekel:. non licet omnibus adire Corinthum ("Ni vsakdo sposoben iti v Korint"). _NEWLINE_Korint je bil tudi gostitelj Istmijskih iger. V tem \xc4\x8dasu so Korint\xc4\x8dani razvili korintski slog, tretji glavni slog klasi\xc4\x8dne arhitekture po dorskem in jonskem. Korintski slog ali red je bil najbolj zapleten od vseh treh. Prikazuje bogastvo tega mesta in razko\xc5\xa1en na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, medtem ko dorski ka\xc5\xbee strogo preprostost \xc5\xa0partancev, jonski pa usklajeno ravnote\xc5\xbeje med tema dvema po svetovljanski filozofiji Joncev kot Atencev._NEWLINE_Mesto je imelo dve glavni pristani\xc5\xa1\xc4\x8di: na zahodu v korintskem zalivu je le\xc5\xbeal Lechaion, ki je bil priklju\xc4\x8den mestu s svojimi zahodnimi kolonijami (gr\xc5\xa1ko apoikoiai) in Magna Graecia, medtem ko je bilo na vzhodu v Saronskem zalivu pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Kenchreai za ladje, ki so prihajale iz Aten, Jonije, Cipra in Levanta. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8di sta imeli doke za veliko mestno mornarico._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Leta 491 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Korint posredoval med Sirakuzami in Galo._NEWLINE_V letih 481 - 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je konferenca Korintska o\xc5\xbeina (slede\xc4\x8d konferenci \xc5\xa0parte) ustanovila Helensko ligo kot zavezni\xc5\xa1tvo s \xc5\xa0partanci za boj proti Perzijcem. Mesto je bilo glavni udele\xc5\xbeenec v perzijskih vojnah, poslali so 400 vojakov, da branijo Termopile in dobavili \xc5\xa1tirideset vojnih ladij za bitko pri Salamini pod Adeimantom in 5000 hoplitov s svojimi zna\xc4\x8dilnimi korintski \xc4\x8deladami v naslednji bitki pri Platajah. Grki so dosegli predajo tebanskih kolaborantov s Perzijci. Pavzanias govori o Korintu kot sejalcu smrti. _NEWLINE_Po bitki pri Termopilah in posledi\xc4\x8dno bitki pri Artemisiumu, kar je povzro\xc4\x8dilo padec Euboe, Beocije in Atike , je bila posledica gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojn, da je bila ve\xc4\x8dina celinske Gr\xc4\x8dije severno od Korintske o\xc5\xbeine zasedena. _NEWLINE_Herodot, ki je verjel Korint\xc4\x8danom, navaja, da so bili najbolj\xc5\xa1i borci za Atenci. _NEWLINE_Leta 458 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so Korint premagali Atenci pri Megari.\n_START_SECTION_\nPelopone\xc5\xa1ka vojna\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 435 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem sta Korint in njegova kolonija Korkyra (danes Krf) \xc5\xa1la v vojno nad Epidamnus. Leta 433 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so se Atene povezale s Korkyro proti Korintu. Korintska vojna proti Korkyrcem je bila najve\xc4\x8dja pomorska bitka med gr\xc5\xa1kimi mestnimi dr\xc5\xbeavami do takrat.  Leta 431 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil eden od vzrokov, ki so vodili do pelopone\xc5\xa1ke vojne, spor med Korintom in Atenami prek Korkyre, ki je verjetno izhajal iz tradicionalne trgovinske tekmovalnosti med mestoma._NEWLINE_Trije siraku\xc5\xa1ki generali so \xc5\xa1li v Korint iskat zaveznike proti atenski invaziji. Korint\xc4\x8dani so \xc2\xbbglasovali enotno za pomo\xc4\x8d [Sirakuzam] s srcem in du\xc5\xa1o\xc2\xab. Poslali so tudi skupino v Lacedaemon, da prosi \xc5\xa0partance za pomo\xc4\x8d. Po prepri\xc4\x8dljivem govoru atenskega odpadnika Alkibiadesa so se \xc5\xa0partanci dogovorili za po\xc5\xa1iljanje vojakov za pomo\xc4\x8d Sicilijancem._NEWLINE_Leta 404 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je \xc5\xa0parta zavrnila uni\xc4\x8denje Aten, jezni so bili na Korint\xc4\x8dane. Korintu so se pridru\xc5\xbeili Argos, Beocija in Atene proti \xc5\xa0parti v korintski vojni. _NEWLINE_Demosten je pozneje uporabil to zgodovino v zagovor za velikodu\xc5\xa1no dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1tvo in ugotovil, da so imeli Atenci v preteklosti dober razlog, da so sovra\xc5\xbeili Korint\xc4\x8dane in Tebance zaradi njihovega ravnanja med pelopone\xc5\xa1ko vojno, vendar niso bili jezni na kar koli.\n_START_SECTION_\nKorintska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 395 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem sta Korint in Tebe po koncu pelopone\xc5\xa1ke vojne, nezadovoljna s hegemonijo svojih \xc5\xa1partanskih zaveznikov, podprla Atene proti \xc5\xa0parti v korintski vojni. _NEWLINE_Kot primer za soo\xc4\x8denje nevarnosti z znanjem, je Aristotel uporabil za zgled Argive, ki so bili prisiljeni spopasti se s \xc5\xa0partanci v bitki pri Dolgem obzidju Korinta leta 392 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.\n_START_SECTION_\n379\xe2\x80\x93323 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 379 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je Korint ponovno priklju\xc4\x8dil Pelopone\xc5\xa1ki ligi, se pridru\xc5\xbeil \xc5\xa0parti, da bi porazili Tebe in prevzeli Atene._NEWLINE_Leta 366 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je atenska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina nalo\xc5\xbeila vojskovodji Harezu, da zasede atenske zaveznike in namesti demokrati\xc4\x8dno vlado. To ni uspelo, saj so se Korint, Flij in Epidaurus povezali z Beocijo._NEWLINE_Demosten pripoveduje, kako so se v Atenah borili \xc5\xa0partanci v veliki bitki pri Korintu. Mesto je odlo\xc4\x8dilo, da ne bo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de pora\xc5\xbeenih atenskih vojakov, temve\xc4\x8d so poslali sle k \xc5\xa0partancem. Toda korintski glasniki so odprli vrata pora\xc5\xbeenim Atencem in jih re\xc5\xa1ili. _NEWLINE_Ti spori so \xc5\xa1e dodatno oslabili mestne dr\xc5\xbeave na Peloponezu in pripravili podlago za osvajanje Filipa II. Makedonskega._NEWLINE_Demosten je opozoril, da je Filipova voja\xc5\xa1ka sila presegla Atene in zato morajo razviti takti\xc4\x8dno prednost. Opozoril je na pomen vojske dr\xc5\xbeavljanov in ne le pla\xc4\x8dane sile z navedbo pla\xc4\x8dancev iz Korinta, ki so se borili skupaj z dr\xc5\xbeavljani in premagali \xc5\xa0partance._NEWLINE_Leta 338 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, potem ko je premagal Atene in njene zaveznike, je Filip II. ustanovil Korintsko ligo, zdru\xc5\xbeil Grke, vklju\xc4\x8dno Korint, v vojni proti Perziji. Filip je bil imenovan za hegemona lige._NEWLINE_Spomladi leta 337 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so na drugem kongresu v Korintu ustanovili "skupino miru".\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 332 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Aleksander Veliki nadzoroval Gr\xc4\x8dijo kot hegemon._NEWLINE_V helenisti\xc4\x8dnem obdobju Korint tako kot mnoga druga gr\xc5\xa1ka mesta nikoli ni bil povsem samostojen. Pod nasledniki Aleksandra Velikega je bila Gr\xc4\x8dija sporna in Korint je bil ob\xc4\x8dasno boji\xc5\xa1\xc4\x8de za tekmovanja med Antigonidi s sede\xc5\xbeem v Makedoniji in drugimi helenisti\xc4\x8dnimi mogotci. Leta 308 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so mesto zajeli Antigonidi pod Ptolemajem I., ki je trdil, da prihaja kot osvoboditelj Gr\xc4\x8dije iz Antigonidov. Mesto je ponovno zavzel Demeter leta 304 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Korint je ostal pod nadzorom Antigonidov pol stoletja. Po 280 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je vladal zvesti guverner Kraterus, vendar se je 253/52 njegov sin Aleksander Korintski s Ptolemajevo pomo\xc4\x8djo odlo\xc4\x8dil, da bo izzval makedonsko nadvlado in dosegel neodvisnost kot tiran. Verjetno je bil leta 247 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem zastrupljen in po njegovi smrti je makedonski kralj Antigon II. Gonata v zimi 245/44 pr. n. \xc5\xa1t. znova zavzel mesto._NEWLINE_Makedonska vladavina je bila kratkotrajna. Leta 243 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je dr\xc5\xbeavnik Arat iz Sikiona nenadno napadel, zavzel trdnjavo Akrokorint in prepri\xc4\x8dal dr\xc5\xbeavljane, da se pridru\xc5\xbeijo Ahajski zvezi._NEWLINE_Zahvaljujo\xc4\x8d sporazumu zavezni\xc5\xa1tva z Aratom so se leta 224 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Makedonci spet vrnili v Korint, a je po rimskem posegu leta 197 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem mesto trajno pre\xc5\xa1lo v Ahajsko zvezo. Pod vodstvom Filopemena so Ahajci prevzeli nadzor nad celotnim Peloponezom, Korint pa postal prestolnica njihove konfederacije.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 146 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Rim napovedal vojno Ahajski zvezi in po zmagah v poletnih mesecih tega leta so Rimljani pod vodstvom Luciusa Mummiusa oblegali in zajeli Korint. Ko je vstopil v mesto, je dal vse mo\xc5\xa1ke pobiti in prodal \xc5\xbeenske in otroke v su\xc5\xbeenjstvo, preden je po\xc5\xbegal mesto, za katero je dobil naslov cognomen Achaicus kot osvajalec Ahajske zveze.  Medtem ko je bilo po arheolo\xc5\xa1kih dokazih to obmo\xc4\x8dje v letih za tem slabo naseljeno, je Korint glavnem ostal zapu\xc5\xa1\xc4\x8den, dokler Julij Cezar leta 44 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ni ponovno ustanovil mesta kot Colonia Laus Iulia Corinthiensis (kolonijo Korint v \xc4\x8dast Julija) tik pred njegovim umorom._NEWLINE_Pod Rimljani je bil Korint obnovljen kot glavno mesto v ju\xc5\xbeni Gr\xc4\x8diji ali Ahaji. Imel je veliko  me\xc5\xa1ano prebivalstvo Rimljanov, Grkov in Judov.\n_START_SECTION_\nBibli\xc4\x8dni Korint\n_START_PARAGRAPH_\nKorint je ve\xc4\x8dkrat omenjen v Novi zavezi, predvsem v povezavi s poslanstvom Svetega Pavla - pri\xc4\x8da o uspehu Cezarjevega obnovljenega mesta. Korintska cerkev je verjela, da ga je ustanovil Pavel, zaradi \xc4\x8desar je postavila apostolski sede\xc5\xbe._NEWLINE_Ko je apostol Pavel prvi\xc4\x8d obiskal mesto (leta 51 ali 52), je bil Junij Anej Galion, brat Seneke, prokonzul  Ahaje. Pavel je tukaj prebival osemnajst mesecev. Najprej se je seznanil s Priscilom in Akvilom, s katerima je pozneje potoval. Skupaj so delali kot izdelovalci \xc5\xa1otorov in redno obiskovali sinagogo. Sila in Timotej sta se tu pridru\xc5\xbeila Pavlu, nazadnje sta ga videla v Berei (sodobna Veria v severni Gr\xc4\x8diji) (Apd 18: 5). Apd 18: 6 namiguje na judovsko zavrnitev pridige, ki jo je vodil Pavel in je sklenil, da ne bo ve\xc4\x8d pridigal v sinagogah v krajih, v katerih je potoval. Ob svojem prihodu v Efez (Apd 18:19) pa je po zapisu  Pavel pridigal v sinagogi._NEWLINE_Pavel je zapisal vsaj dve poslanici kr\xc5\xa1\xc4\x8danski skupnosti, prvo Korint\xc4\x8danom (iz Efeza) in drugo Korint\xc4\x8danom (iz Makedonije). Prva poslanica izra\xc5\xbea nasprotje med uspe\xc5\xa1nostjo kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve in okoli\xc5\xa1ko skupnostjo._NEWLINE_Nekateri strokovnjaki menijo, da je Pavel vmes obiskal Korint. Po pisanju v drugi poslanici je ostal v Korintu pribli\xc5\xbeno tri mesece [Apd 20: 3]. V poznem zimskem \xc4\x8dasu je tam napisal poslanico Rimljanom. _NEWLINE_Na podlagi korintskih pisem nekateri znanstveniki sklepajo, da je Pavel napisal morda kar \xc5\xa1tiri pisma cerkvi v Korintu . Le dve izmed njih, prvo in drugo, sta vsebovani v kanonu Svetega pisma. Drugi dve (verjetno zelo zgodnje in tretje) sta izgubljeni. Mnogi znanstveniki mislijo, da je tretje (znano kot "pismo solz") vklju\xc4\x8deno v kanoni\xc4\x8dno drugo pismo Korint\xc4\x8danom (to bi bilo poglavje 10-13); tega pisma ne smemo zamenjevati s tako imenovanim "tretjim pismom Korint\xc4\x8danom", ki je psevdoepigrafsko pismo, napisano mnogo let po Pavlovi smrti.\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo zelo uni\xc4\x8deno v potresih v letih 365 in 375, sledijo invazije Alarika, vizigotskega kralja, leta 396. Mesto je bilo obnovljeno po teh nesre\xc4\x8dah v monumentalni obliki, vendar je zajemalo veliko manj\xc5\xa1o povr\xc5\xa1ino kot prej. V mestu so bile \xc5\xa1tiri cerkve, \xc5\xa1e ena na trdnjavi za Akrokorintom in monumentalna bazilika v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Lechaion. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine cesarja Justinijana I. (527-565) je bil zgrajen velik kamnit zid od Saronskega do Korintskega zaliva, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditil mesto in polotok Peloponez pred vpadi barbarov s severa. Kamniti zid je bil pribli\xc5\xbeno 10 km dolg in imenovan Hexamilion ("\xc5\xa1est milj")._NEWLINE_Korint je nazadoval od 6. stoletja dalje in je lahko celo padel pod barbari v za\xc4\x8detku 7. stoletja. Glavno naselje so preselili iz spodnjega mesta na Akrokorint. Kljub temu je postal glavno mesto Theme Hellas (thema = bizantinsko okro\xc5\xbeje), po pribli\xc5\xbeno 800 Theme Peloponez, in do 9. stoletja je mesto za\xc4\x8delo okrevati ter doseglo vi\xc5\xa1ek v 11. in 12. stoletju, ko je bilo mesto cveto\xc4\x8da industrija svile._NEWLINE_Novembra 856 je v potresu v Korintu umrlo 45.000 ljudi. _NEWLINE_Bogastvo mesta je pritegnilo pozornost Normanov s Sicilije pod Rogerjem Sicilskim, ki so ga oropali leta 1147, odpeljali veliko ujetnikov, predvsem tkalcev svile. Mesto si po normanskem napadu ni nikoli popolnoma opomoglo.\n_START_SECTION_\nAhajska kne\xc5\xbeevina\n_START_PARAGRAPH_\nPo napadu Konstantinopla v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni je skupina kri\xc5\xbearjev pod francoskima vitezoma Viljemom I. iz Champlitta in Geoffreyjem I. iz Villehardouina zasedla Peloponez. Korint\xc4\x8dani so se upirali frankovski osvojitvi iz svojega opori\xc5\xa1\xc4\x8da v Akrokorintu pod poveljstvom Lea Sgourosa od 1205 do 1210. Leta 1208 je Leo Sgouros naredil samomor na vrhu Akrokorinta, toda odpor se je nadaljeval \xc5\xa1e dve leti. Leta 1210 je trdnjava padla pod kri\xc5\xbearji in Korint je postal polnopraven del  Ahajske kne\xc5\xbeevine, ki jo je vodil guverner Geoffrey Villehardouins iz svojega glavnega mesta Andravida v Elisu. Korint je bil zadnje pomembnej\xc5\xa1e mesto Ahaje na severni meji z drugo kri\xc5\xbearsko dr\xc5\xbeavo, Atensko vojvodino. Turki so zajeli mesto leta 1395. Bizantinci morejskega despotstva so ga ponovno osvojili leta 1403 in despot Teodor II. Palaiologos je leta 1415 obnovil obzidje Hexamilion.\n_START_SECTION_\nOtomanska oblast\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1458, pet let po zadnjem padcu Konstantinopla, so Turki iz Otomanskega cesarstva osvojili mesto in mogo\xc4\x8den grad. Turki so ga preimenovali v G\xc3\xb6rdes in naredili center sand\xc5\xbeaka (okraj) znotraj Rumelia Eyalet. Bene\xc4\x8dani so zavzeli mesto leta 1687 med morejsko vojno. Pod bene\xc5\xa1ko oblastjo je ostalo, dokler ga Turki znova niso zavzeli leta 1715, ko je bil Korint glavno mesto Mora Eyalet od 1715-1731 in nato \xc5\xa1e enkrat center sand\xc5\xbeaka do leta 1821.\n_START_SECTION_\nOsvoboditev\n_START_PARAGRAPH_\nMed gr\xc5\xa1ko vojno za neodvisnost je med letoma 1821 in 1830 mesto uni\xc4\x8dila tur\xc5\xa1ka vojska. Mesto je bilo uradno osvobojeno leta 1832 po  Pogodbi iz Londona. Leta 1833 je bilo mesto med kandidati za novo glavno mesto pred kratkim ustanovljene Kraljevine Gr\xc4\x8dije zaradi svojega zgodovinskega pomena in strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja. Nauplion je bil izbran najprej, nato Atene.\n_START_SECTION_\nAkrokorint, akropola\n_START_PARAGRAPH_\nAkrokorintis, akropola Anti\xc4\x8dnega Korinta, je monolitna skala, ki je bila stalno naseljena od arhai\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov do zgodnjega 19. stoletja. Arhai\xc4\x8dna mestna akropola je zlahka branila polo\xc5\xbeaj zaradi svoje geomorfologije. Dodatno je bila mo\xc4\x8dno utrjena med bizantinskim cesarstvom, saj je postala sede\xc5\xbe strategos v Thema Hellas. Po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni je bila trdnjava Frankov, Bene\xc4\x8danov in Turkov. S svojo varno oskrbo z vodo je bila trdnjava Akrokorint uporabljena kot zadnja obrambna linija v ju\xc5\xbeni Gr\xc4\x8diji, ker je nadzirala Korintsko o\xc5\xbeino in odbijala sovra\xc5\xbenike od vstopa na Peloponez. Tri vzporedna obzidja so oblikovala umetno obrambo hriba. Na najvi\xc5\xa1jem vrhu je stal tempelj Afrodite, ki je bil v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu cerkev, nato pa je postal mo\xc5\xa1eja. Ameri\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola je za\xc4\x8dela izkopavanja leta 1929. Zdaj je trdnjava ena najpomembnej\xc5\xa1ih srednjeve\xc5\xa1kih grajskih stavb v Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8di Lechaeum in Cenchreae\n_START_PARAGRAPH_\nKorint je imel dve pristani\xc5\xa1\xc4\x8di: Lechaeum v Korintskem zalivu in Cenchreae v Saronskem zalivu. Lechaeum je bilo glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, povezano z mestom z zidovi, dolgimi pribli\xc5\xbeno 3,2 km, bilo glavna trgovska postaja za Italijo in Sicilijo, kjer je bilo veliko korintskih kolonij, medtem ko so pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Cenchreae uporabljali za poslovanje z vzhodnim Sredozemljem. Ladje so lahko preva\xc5\xbeali med pristani\xc5\xa1\xc4\x8dema s pomo\xc4\x8djo diolkosa, ki ga je zgradil tiran Periander.'