b'\n_START_ARTICLE_\nUniverza na Primorskem\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica je za\xc4\x8dela delovati v letu 2001, na fakulteti so se v oktobru za\xc4\x8dela predavanja za prvo generacijo \xc5\xa1tudentov. Sprva je celotna fakulteta gostovala v prostorih po\xc5\xa1te na Glagolja\xc5\xa1ki 8, leta 2007 pa so se vsi skupaj preselili v nove prostore na Titov trg 5. _NEWLINE_Fakulteta  je v novozgrajeni stavbi, knji\xc5\xbenica pa v prenovljenih prostorih spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditene pala\xc4\x8de Foresteria, v zgodovinskem jedru Kopra. Zgrajena je po principu prostora v prostoru, kjer se staro, na izviren na\xc4\x8din prepleta z novim. Krasijo jo restavrirani fragmenti fresk, tako da je z vidika arhitekture zelo zanimiva.\n_START_SECTION_\nGradivo in ureditev knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka obsega pribli\xc5\xbeno 9.175 enot gradiva in 28 teko\xc4\x8de naro\xc4\x8denih serijskih publikacij (694 enot gradiva). _NEWLINE_Knji\xc5\xbenica ima 29 \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih mest za uporabnike, na voljo je tudi 14 ra\xc4\x8dunalnikov. Uporabniki  imajo na razpolago brez\xc5\xbei\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje Eduroam.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek ustanovitve knji\xc5\xbenice, skupaj s \xc5\xa1olo, sega v leto 1996, kjer sta bili za knji\xc5\xbenico namenjeni dve pisarni. Sami zaposleni so naredili novi tloris knji\xc5\xbenice._NEWLINE_Leta 2003 se zdru\xc5\xbeita knji\xc5\xbenica Pedago\xc5\xa1ke fakultete in knji\xc5\xbenica Fakultete za management, takrat, ko Pedago\xc5\xa1ka fakulteta postane del Univerze na Primorskem (do leta 2003 je del Univerze v Ljubljani). Sede\xc5\xbe knji\xc5\xbenice je na Cankarjevi 5. _NEWLINE_Najprej je bila zaposlena samo ena knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka, katera je bila zadol\xc5\xbeena za knji\xc5\xbenico in zalo\xc5\xbebo (prodaja knjig), nato se ji pridru\xc5\xbei knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar, ki se je zelo dobro zna\xc5\xa1el v knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnem delu, kjer je polovi\xc4\x8dni \xc4\x8das delal na izposoji in polovi\xc4\x8dni \xc4\x8das v zalo\xc5\xbebi. Takrat se knji\xc5\xbenica in zalo\xc5\xbeba lo\xc4\x8dita.\n_START_SECTION_\nGradivo in ureditev knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenici imata skupaj okoli 30.000 izvodov in 90 razli\xc4\x8dnih naslovov serijskih publikacij. Katero gradivo pripada dolo\xc4\x8deni knji\xc5\xbenici, se razlikuje glede na inventarno \xc5\xa1tevilko, saj ima vsaka svojo- inventarna \xc5\xa1tevilka za gradivo \xc5\xa1tudentov Fakultete za management se za\xc4\x8dne s \xc5\xa1tevilko 0, medtem ko za gradivo \xc5\xa1tudentov Pedago\xc5\xa1ke fakultete se za\xc4\x8dne s \xc5\xa1tevilko 4. _NEWLINE_Gradiva po\xc5\xa1iljajo tudi po po\xc5\xa1ti izrednim \xc5\xa1tudentom ali \xc5\xa1tudentom, kateri so od drugod in zara\xc4\x8dunavajo po ceniku Po\xc5\xa1te Slovenije, vendar s tem knji\xc5\xbenica ni\xc4\x8d ne profitira, je le na uslugo uporabnikom. _NEWLINE_Med \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kimi gradivi imajo diplomske naloge obeh fakultet, vendar diplomske naloge Fakultete za management od leta 2006 \xc5\xbee digitalizirajo. _NEWLINE_Knji\xc5\xbenica ima na voljo 11 \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih mest z ra\xc4\x8dunalniki, med tem ko je en ra\xc4\x8dunalnik namenjen katalogu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPortoro\xc5\xa1ka Fakulteta za turisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije Turistica je prva visoko\xc5\xa1olska ustanova v Sloveniji, ki  je  nastala  po  visokih  evropskih  visoko\xc5\xa1olskih  standardih.  Ustanovilo  jo  je  slovensko turisti\xc4\x8dno  gospodarstvo  kot  del  evropskega  projekta  PHARE  TEMPUS.  _NEWLINE_Njena visoko\xc5\xa1olska knji\xc5\xbenica deluje od leta 1996. Turistica  izobra\xc5\xbeuje  na  prvi  stopnji  kadre  za  delo  v  turisti\xc4\x8dnih  podjetjih,  destinacijskih organizacijah in s turizmom povezanih dejavnostih, ter na drugi stopnji v trajnostni razvoj in mednarodno  okolje  usmerjene  magistre  turizma. _NEWLINE_V  letu 2010  je  fakulteta  razvila  tudi  doktorski  \xc5\xa1tudij,  ki  bo  usmerjen  v  inovativnost  na  podro\xc4\x8dju  turizma.  Sodeluje kar s 54 partnerskimi institucijami v Evropi in v svetu.\n_START_SECTION_\nGradivo in ureditev knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka vsebuje pribli\xc5\xbeno 14.000 enot gradiva, ve\xc4\x8dinoma so monografije in 150 naslovov serijskih publikacij, od tega je 54 naslovov tujih.  _NEWLINE_Knji\xc5\xbenica ima na voljo 31 \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih sede\xc5\xbeev in 4 ra\xc4\x8dunalnike.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica TeMeNa ima sede\xc5\xbe na Glagolja\xc5\xa1ki 8, v Kopru. Za\xc4\x8dela je delovati leta 2008 v okviru Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije (UP FAMNIT) ter Primorskega in\xc5\xa1tituta za naravoslovne in tehni\xc4\x8dne vede Koper (UP PINT) Univerze na Primorskem. _NEWLINE_Je tudi informacijski center za znanstveno in strokovno informiranje, ki posreduje informacije iz strokovnih podro\xc4\x8djih tehnike, matematike in naravoslovja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica UP V\xc5\xa0ZI je pri\xc4\x8dela delovati v \xc5\xa1tudijskem letu 2005/2006 z namenom podpore \xc5\xa1tudijskemu in raziskovalnemu procesu na UP V\xc5\xa0ZI. Namenjena je \xc5\xa1tudentom, visoko\xc5\xa1olskim u\xc4\x8diteljem, ostalim zaposlenim na UP V\xc5\xa0ZI ter drugim uporabnikom\n_START_SECTION_\nGradivo in ureditev knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nZbirka knji\xc5\xbenice \xc5\xa1teje 5426 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva z razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. Knji\xc5\xbenica uporabnikom nudi \xc5\xa1irok izbor slovenskih in tujih znanstvenih ter strokovnih revij._NEWLINE_Iz ra\xc4\x8dunalnikov na Visoki \xc5\xa1oli za zdravstvo Izola je mo\xc5\xbeen tudi dostop do gradiva v elektronski obliki; do zbirk podatkov, kot so CINAHL, Wiley Online Library, The Cochrane Library (nudi klini\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije), SpringerLink, Proquest itd. Vse gradivo je v prostem pristopu. Knji\xc5\xbenica je del slovenske vzajemne bibliografsko-katalo\xc5\xbene baze podatkov (COBIB.SI) in s tem tudi del virtualne knji\xc5\xbenice Slovenije (COBISS.SI). _NEWLINE_V tihi \xc4\x8ditalnici sta na voljo uporabnikom dve ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki mesti za  \xc5\xa1tudij ter v preddverju knji\xc5\xbeice je na voljo \xc5\xa1e \xc5\xa1est ra\xc4\x8dunalnikov za delo \xc5\xa1tudentov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKonec leta 1994 je bilo ustanovljeno Znanstveno-raziskovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Republike Slovenije Koper, ki je za\xc4\x8delo z rednim delom leta 1996. Do ustanovitve Univerze na Primorskem leta 2003, je bila prvotna knji\xc5\xbenica Znanstveno-raziskovalnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da javni raziskovalni zavod v starih prostorih, na naslovu Garibaldijeva 18._NEWLINE_Za\xc4\x8dasno, zaradi prostorske stiske, imajo razdeljena izposojali\xc5\xa1\xc4\x8da v Piranu in v Kopru, na Garibaldijevi 1. Statusno spada med visoko\xc5\xa1olske zavode, po karakterju pa spada med specialne knji\xc5\xbenice.\n_START_SECTION_\nGradivo in ureditev knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nV knji\xc5\xbenici koli\xc4\x8dina gradiva \xc5\xa1e vedno raste (leta 2003 so imeli \xc4\x8detrtino gradiva manj kot imajo sedaj). Na leto dobijo tudi okoli 2000 izvodov dara od raziskovalcev. Naro\xc4\x8denih imajo do 170 teko\xc4\x8dih naro\xc4\x8denih revij, od tega jih 12 kupijo (3 slovenske in 9 tujih), ostalo je zamenjava ali dar raziskovalcev. Od leta 1996 je ZRS soizdajatelj revije Annales, ki objavlja znanstvena dela s humanisti\xc4\x8dno in dru\xc5\xbeboslovno vsebino. Temeljno geografsko obmo\xc4\x8dje, ki ga revija pokriva, je mediteranska Slovenija ter vsebine, ki se na podlagi interdisciplinarnih in primerjalnih preu\xc4\x8devanj povezujejo s sredozemskimi de\xc5\xbeelami. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji prostor je \xc4\x8ditalnica, kjer se odvijajo sestanki, predavanja ipd. V tem prostoru imajo monografije \xc2\xbbdom\xc2\xab\xc2\xa0v levem predelu prostora, serijske publikacije pa v desnem (zunaj je le zadnja \xc5\xa1tevilka serijske publikacije). _NEWLINE_Diplomske naloge, raziskovalna dela so v pisarni, zaradi prostorske stiske.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentski svet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentski svet je organ Univerze na Primorskem, katerega \xc4\x8dlani so \xc5\xa1tudenti UP. Obravnava vse zadeve, ki se nana\xc5\xa1ajo na pravice in dol\xc5\xbenosti \xc5\xa1tudentov, ki izhajajo iz podro\xc4\x8dne zakonodaje ali internih aktov UP, in daje pristojnim organom univerze mnenje o njih._NEWLINE_Tesno sodeluje s \xc5\xa1tudentskimi sveti \xc4\x8dlanic in tako preko njih izvaja dolo\xc4\x8dene aktivnosti, kot so obve\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1tudentov, pomo\xc4\x8d pri raznih postopkih in druge aktivnosti. Skupaj s \xc5\xa0tudentsko organizacijo Univerze na Primorskem pomaga pri izvajanju ob\xc5\xa1tudijskih dejavnosti._NEWLINE_Vizija \xc5\xa0tudenstkega sveta UP je postati reprezentativen organ \xc5\xa1tudentov UP, ki mu bodo \xc5\xa1tudentje zaupali in bo imel dovolj veljave, da bo lahko uresni\xc4\x8deval svoje cilje in zagotavljal \xc5\xa1tudentom njihove pravice.'