b'\n_START_ARTICLE_\nMilan Komar\n_START_SECTION_\nIzobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Milan Komar se je rodil v Ljubljani 4. junija 1921 kot sin primorskih beguncev po prvi svetovni vojni o\xc4\x8detu Ludviku in materi Ceciliji, roj. Bla\xc5\xbei\xc4\x8d. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v \xc5\xa0kofji Loki in Mostah, klasi\xc4\x8dno gimnazijo pa v Ljubljani. Ko je leta 1939 maturiral, je najprej \xc5\xa1tudiral pravo na ljubljanski univerzi (tam je bil tudi predsednik akademskega dru\xc5\xa1tva Pravda), in nato \xc5\xa1tudij nadaljeval v italijanskem Torinu, kjer je decembra 1942 promoviral iz prava (Pravi\xc4\x8dna vojna pri Vitoriji in Su\xc3\xa1rezu)._NEWLINE_Na ljubljanski univerzi je leta 1941 dobil svetosavsko nagrado za razpravo iz cerkvenega prava o jugoslovanskih \xc5\xa1kofijskih sinodah. \xc5\xbde v Ljubljani se je za\xc4\x8del zanimati za filozofijo. In sicer pod mentorstvom slovenskega novosholasti\xc4\x8dnega misleca Ale\xc5\xa1a U\xc5\xa1eni\xc4\x8dnika in ukrajinskega priseljenca ter poznavalca socialne filozofije Eugena Vasiljevi\xc4\x8da Spektorskega (1875-1951), ki je takrat na ljubljanski univerzi u\xc4\x8dil filozofijo prava. Filozofski \xc5\xa1tudij je kasneje nadaljeval v Torinu pod vplivom Giuseppea Gemellara in Carla Mazzantinija. V teh letih je odkril tudi misel francoskih personalistov, kot sta Jacques Maritain in Emmanuel Mounier. Na njega so vplivali tudi politi\xc4\x8dni spisi antifa\xc5\xa1ista Luigija Sturza. Kot visoko\xc5\xa1olec v Sloveniji je sodeloval v raznih publikacijah: Dom in svet, Domoljub, itd.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPo kapitulaciji Italije, septembra 1943, se je Komar vrnil v Slovenijo, ki je bila kasneje zasedena s strani nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije. V slovenskem primorju se je pridru\xc5\xbeil Slovenskemu narodno varstvenemu zboru (SNVZ)- majhna kolaboracijska milica, tesno povezana s slovensko domovino, ki se je borila proti partizanskemu uporu v Julijski krajini. Do leta 1945 je delal na oddelku za propagando in kulturo ter pomagal ustanoviti ve\xc4\x8d kulturnih ustanov (revij, zalo\xc5\xbeb, \xc5\xa1ol) po celotni Gori\xc5\xa1ki regiji. Maja 1945 se je umaknil v Severno Italijo, ki je bila na strani zavezni\xc5\xa1tva, da bi se izognil komunisti\xc4\x8dnemu pregonu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Argentini\n_START_PARAGRAPH_\nOd tam se je leta 1948 izselil v Argentino, kjer je opravil \xc5\xa1tudije za diplomo profesorja filozofije in pedagogike. Kmalu je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na raznih znanstvenih in\xc5\xa1titutih (Instituto Superior de Cultura Religiosa, Instituto de Cultura Hisp\xc3\xa1nica ipd.), vse od ustanovitve Argentinske katoli\xc5\xa1ke univerze (Universidad Cat\xc3\xb3lica Argentina), leta 1959, pa je bil njen naslovni profesor za zgodovino moderne filozofije. Od 1981 do 1982 je bil dekan filozofske fakultete na isti univerzi. Leta 1998 se je upokojil._NEWLINE_V \xc4\x8dasu emigracije je objavljal eseje v slovenskem in \xc5\xa1panskem jeziku. Postal je znan predvsem kot u\xc4\x8ditelj in pedagog. Svet za katoli\xc5\xa1ko vzgojo (CONSUDEC) je Komarja odlikoval z redom del Divino Maestro, leta 1992 pa je prejel od pape\xc5\xbea Janeza Pavla II. odlikovanje red komandanta vite\xc5\xa1kega reda Sv. Gregorija Velikega. Zadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja se je skupaj s pokojnim italijanskim filozofom Augustom del Nocejem ter poljskim Stefanom Swiezawskim \xe2\x80\x93 s katerima si je dopisoval \xe2\x80\x93 ukvarjal s svojo \xc5\xbeivljenjsko nalogo - reperiodizacija zgodovine moderne filozofije. Leta 1998 je za svoje delo prejel tudi odlikovanje ljubljanskega nad\xc5\xa1kofa in metropolita Franca Rodeta. Univerza v Ljubljani je Komarju 2. decembra 2005 podelila naziv \xc4\x8dastnega senatorja._NEWLINE_Milan Komar je imel z \xc5\xbeeno Majdo, roj. Aha\xc4\x8di\xc4\x8d, \xc5\xa1est otrok. Umrl je v Buenos Airesu 20. januarja 2006, pokopan pa je \xc5\xbeelel biti na ljubljanskih \xc5\xbdalah._NEWLINE_Komar je bil poliglot: teko\xc4\x8de je govoril sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in gr\xc5\xa1\xc4\x8dino; brati pa je znal tudi v polj\xc5\xa1\xc4\x8dino, katalon\xc5\xa1\xc4\x8dino in portugal\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nIdeje\n_START_PARAGRAPH_\nKot strokovnjak racionalisti\xc4\x8dne filozofije Christiana Wolffa, se je kasneje obrnil h Kantu in Heglu. Bil je pozoren kritik sodobne imanentne filozofije, ki ga je pribli\xc5\xbeala dolo\xc4\x8denemu vidiku fenomenologije, zlasti temu, ki ga predstavlja Edith Stein. Na njega je mo\xc4\x8dno vplivala tudi misel \xc5\xa1panskega filozofa Jos\xc3\xa9a Ortego y Gasseta in v manj\xc5\xa1i meri Miguela de Unamuna. Kasneje je razvil zanimanje za psihologijo, \xc5\xa1e posebej Sigmunda Freuda in Alfreda Adlerja, \xc4\x8digar mnenja so se pi\xc4\x8dlo razlikovala od njegovih lastnih._NEWLINE_Nanj so vplivali tudi nekonformisti\xc4\x8dni katoli\xc5\xa1ki misleci, kot sta G. K. Chesterton in Georges Bernanos, vendar je vedno ostal povezan z novosholasti\xc4\x8dno tradicijo, katero najbolje ponazarjajo misli \xc3\x89tiennea Gilsona in Josefa Pieperja. Sredi \xc5\xa1estdesetih let je razvil mo\xc4\x8dno intelektualno in osebno prijateljstvo z italijanskim filozofom in politologom Augustom Del Nocem, ki ga je \xc5\xa1tel za svojega "duhovnega brata". _NEWLINE_V \xc4\x8dasu komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima so bili vsi njegovi zapisi v Sloveniji prepovedani; prvi\xc4\x8d so bili objavljeni \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku devetdesetih let. Vseeno je njegov vpliv mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i v Latinski Ameriki, \xc5\xa0paniji in Italiji kot v domovini Sloveniji.\n_START_SECTION_\nNajpomembnej\xc5\xa1a dela\n_START_PARAGRAPH_\nMilan Komar je bil mislec in u\xc4\x8ditelj, zato je le majhen del njegovih razmi\xc5\xa1ljanj na\xc5\xa1el pot v pisano besedo. Kljub temu je napisal v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini skoraj stotino razprav, meditacij, uvodnikov, ki so iz\xc5\xa1li v treh knjigah. V \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini izhaja cela vrsta njegovih knjig.'