b'\n_START_ARTICLE_\nVrstno \xc5\xa1tevilo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUrejanje elementov se je za\xc4\x8delo z nastankom periodnega sistema elementov. Urejanje samo \xc5\xa1e ne pomeni tudi \xc5\xa1tevil\xc4\x8denja, lahko pa slu\xc5\xbei kot njegova osnova. D.I. Mendelejev je svoj sistem elementov uredil po nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di atomski masi, vendar je zaradi poznavanja kemijskih lastnosti elementov prekr\xc5\xa1il svoja lastna pravila in postavil telur (atomska masa 127,6) pred jod (atomska masa 126,9). Tak\xc5\xa1na razvrstitev je skladna s sodobno prakso razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja elementov po \xc5\xa1tevilu protonov (Z), ki jih v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e niso poznali._NEWLINE_\xc5\xa0tevil\xc4\x8denje atomov, ki je temeljilo na polo\xc5\xbeaju elementa v periodnem sistemu, ni bilo nikoli povsem ustrezno. Poleg telurja in joda je \xc5\xa1e nekaj drugih parov elementov, na primer kobalt in nikelj, za katere so vedeli, da imajo zelo podobno ali celo manj\xc5\xa1o atomsko maso od svojega predhodnika, vendar so jih zaradi njihovih lastnosti kljub kr\xc5\xa1itvi pravil pustili na njihovih polo\xc5\xbeajih. Dodaten problem je bilo odkrivanje vedno ve\xc4\x8d kemi\xc4\x8dno podobnih in te\xc5\xbeko razlo\xc4\x8dljivih lantanoidov, katerih \xc5\xa1tevilo je bilo popolna neznanka. Vse to je privedlo do nedoslednosti in nezanesljivosti \xc5\xa1tevil\xc4\x8denja vseh elementov vsaj od lutecija (Z=71) dalje. Hafnija v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e niso poznali._NEWLINE_Leta 1911 je Ernest Rutherford predlagal model atoma, v katerem je bila ve\xc4\x8dina mase in pozitivnega naboja zbrana v jedru. Naboj jedra v enotah naboja elektrona je bil enak pribli\xc5\xbeno polovici atomove atomske mase, izra\xc5\xbeene s \xc5\xa1tevilom vodikovih atomov. Centralni naboj naj bi bil torej enak pribli\xc5\xbeno polovici atomske mase, se pravi, da bi zlato, ki ga je Rutherford vzel za zgled, imelo naboj pribli\xc5\xbeno 100. Zlato ima v resnici vrstno \xc5\xa1tevilo 79 in od Rutherfordove ocene odstopa pribli\xc5\xbeno 25\xc2\xa0%. Mesec dni po objavi Rutherfordove trditve je Antonius van den Broek prvi uradno trdil, da sta centralni naboj in \xc5\xa1tevilo elektronov v atomu natan\xc4\x8dno enaka polo\xc5\xbeaju elementa v periodnem sistemu. Njegova trditev se je kasneje izkazala kot to\xc4\x8dna._NEWLINE_Leta 1913 se je Henry Moseley po razpravah z Nielsom Bohrom, ki je raziskoval v istem laboratoriju kot van den Broek in je van den Broekovo domnevo uporabil za razvoj svojega modela atoma, odlo\xc4\x8dil, da bo njuno domnevo preveril s preskusi. Z analizo spektralnih \xc4\x8drt, ki jih sevajo vzbujeni atomi, je nameraval preveriti zahtevo Bohrove teorije, da je frekvenca spektralnih \xc4\x8drt sorazmerna kvadratu vrstnega \xc5\xa1tevila Z._NEWLINE_Moseley je izmeril valovne dol\xc5\xbeine prehodov najbolj notranjih fotonov (seriji K in L) elementov od aluminija (Z=12) do zlata (Z=79). Za merjenje je uporabil premi\xc4\x8dne anodne tar\xc4\x8de znotraj rentgenske cevi. Kvadratni koren frekvence fotonov rentgenskih \xc5\xbearkov je od tar\xc4\x8de do tar\xc4\x8de linearno nara\xc5\xa1\xc4\x8dal. Iz tega je zaklju\xc4\x8dil (Moseleyjev zakon), da se vrstno \xc5\xa1tevilo dobro sklada z izra\xc4\x8dunanim elektri\xc4\x8dnim nabojem jedra, se pravi s \xc5\xa1tevilom protonov Z. Moseley je med drugim nakazal, da morajo lantanoidi od lantana do vklju\xc4\x8dno lutecija imeti 15 elementov, kar je dale\xc4\x8d presegalo takratno poznavanje kemije.\n_START_SECTION_\nKemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVsak element ima zna\xc4\x8dilen niz kemijskih lastnosti, ki so posledica \xc5\xa1tevila elektronov njegovem nevtralnem atomu (Z). Razvrstitev elektronov se podreja zakonom kvantne mehanike. \xc5\xa0tevilo elektronov na posamezni orbirali, predvsem na zunanji valen\xc4\x8dni orbitali, ima primarno vlogo pri dolo\xc4\x8danju zna\xc4\x8dilnosti kemijskih vezi. Vrstno \xc5\xa1tevilo je torej tisto, ki dolo\xc4\x8da kemijske lastnosti elementa, zato je element lahko definiran kot katera koli zmes atomov, ki imajo enako vrstno \xc5\xa1tevilo.'