b"\n_START_ARTICLE_\nNobelova nagrada\n_START_SECTION_\nMedalje\n_START_PARAGRAPH_\nZ izjemo medalj Nobelove nagrade za mir, ki jih izdeluje norve\xc5\xa1ka kraljeva kovnica, izdeluje medalje Nobelovih nagrad \xc5\xa1vedsko podjetje Myntverket in so za\xc5\xa1\xc4\x8ditena blagovna znamka Nobelovega sklada. Imajo premer 66 mm in tehtajo pribli\xc5\xbeno 200 g. Do leta 1980 so bile izdelane iz 23-karatnega zlata, danes pa so iz 18-karatnega zelenega zlata prevle\xc4\x8denega s 24-karatnim zlatom. Na sprednji strani je reliefni portret Alfreda Nobela, njegovo ime in letnici rojstva ter smrti, podobe na zadnji strani pa se razlikujejo. Izgled medalj je nespremenjen od leta 1902, ko so bile oblikovane (prvi nagrajenci so dobili za\xc4\x8dasne, saj niso bile kon\xc4\x8dane pravo\xc4\x8dasno)._NEWLINE_Poleg medalje prejme vsak dobitnik \xc5\xa1e Nobelovo diplomo, ki jo podeli \xc5\xa1vedski kralj oz. v primeru Nobelove nagrade za mir predsednik norve\xc5\xa1kega odbora. Mo\xc4\x8dno okra\xc5\xa1ene listine oblikuje vsaka ustanova, ki podeljuje nagrade, posebej. Na njih so zapisani ime ustanove, osnovni podatki o podelitvi in ime nagrajenca ter razen na diplomi Nobelove nagrade za mir \xc5\xa1e citat obrazlo\xc5\xbeitve.\n_START_SECTION_\nDenarna nagrada\n_START_PARAGRAPH_\nVsota denarja, ki ga prejmejo dobitniki, je odvisna od finan\xc4\x8dnega stanja sklada, zato je vsaki\xc4\x8d druga\xc4\x8dna. Leta 2009 so dobitniki vsake od nagrad prejeli to\xc4\x8dno 10 milijonov \xc5\xa1vedskih kron oz. 950.000 evrov. \xc4\x8ce sta prejemnika dva, se ta vsota enakovredno razdeli med njiju. \xc4\x8ce so trije, ima podeljevalec dve mo\xc5\xbenosti: bodisi razdeli vsoto na tretjine, bodisi prejme en prejemnik polovico in ostala dva vsak po \xc4\x8detrtino.\n_START_SECTION_\nPostopek podeljevanja\n_START_PARAGRAPH_\nPostopek podeljevanja nagrad je natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den; pri vseh poteka podobno, najve\xc4\x8dja razlika je v tem, kdo lahko predlaga nagrajence. Jeseni v letu pred podelitvijo po\xc5\xa1lje Nobelov komite obrazce za nominacije ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d organizacijam in posameznikom, ve\xc4\x8dinoma so to akademiki, univerzitetni profesorji in predhodni nagrajenci na podro\xc4\x8dju vsake od nagrad, pri Nobelovi nagradi za mir pa \xc5\xa1e vlade razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav ter \xc4\x8dlani mednarodnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Zbiranje nominacij se zaklju\xc4\x8di 31. januarja, nakar komite sestavi seznam 300 nominirancev, pri \xc4\x8demer lahko doda \xc5\xa1e svoje. Sezname po podro\xc4\x8djih po\xc5\xa1ljejo in\xc5\xa1titucijam, ki podeljujejo nagrade, ki imenujejo svoje komisije, te pa nato izberejo nagrajence. Nagrajenci so razgla\xc5\xa1eni takoj po odlo\xc4\x8ditvi, na katero se ni mogo\xc4\x8de prito\xc5\xbeiti._NEWLINE_Posthumne nominacije niso dovoljene, prav tako ne more predlagatelj nominirati sebe. Le Nobelove nagrade za mir lahko prejmejo tudi organizacije, vse ostale samo posamezniki. Vse nominacije so tajne med postopkom in \xc5\xa1e 50 let po podelitvi._NEWLINE_Nagrade razen tiste za mir podeljujejo na ceremoniji, ki je vsako leto 10. decembra v Stockholmski koncertni dvorani, nagrajenci obi\xc4\x8dajno v tednu pred tem predstavijo tudi svoja Nobelova predavanja. Medalje prejmejo iz rok \xc5\xa1vedskega kralja, sledi banket v mestni hi\xc5\xa1i za okrog 1300 gostov, na katerem prisostvuje tudi kraljeva dru\xc5\xbeina. Ceremonija ob podelitvi nagrad za mir poteka v mestni hi\xc5\xa1i Osla.\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nNagrado je v zadnji razli\xc4\x8dici svoje oporoke, ki jo je sestavil leto dni pred smrtjo, predvidel Alfred Nobel in zanjo namenil ve\xc4\x8dino svojega premo\xc5\xbeenja. Ustanavljanje sklada, ki bi skrbel za to premo\xc5\xbeenje, in dolo\xc4\x8devanje pravil za podeljevanje je bilo v letih po njegovi smrti izjemno zapleteno. Nobel je za nagrado zapustil 31,5 milijona \xc5\xa1vedskih kron, kar je bila za tiste \xc4\x8dase bajna vsota. Oporoka je bila popolno presene\xc4\x8denje za vse; Nobelovi dedi\xc4\x8di so po njej ostali skoraj brez zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine in so na vsak na\xc4\x8din hoteli dose\xc4\x8di njeno izni\xc4\x8denje po pravni poti. Izkazalo se je tudi, da Nobel pred smrtjo sploh ni omenil ustanovam, ki podeljujejo nagrade, niti izvr\xc5\xa1iteljema oporoke, da jih je dolo\xc4\x8dil za to vlogo. Celotno zamisel je zelo nenatan\xc4\x8dno in na trenutke zmedeno opisal v enem samem odstavku oporoke._NEWLINE_Ve\xc4\x8d let pogajanj in usklajevanj je bilo potrebno preden je \xc5\xa1vedska vlada potrdila veljavnost oporoke in preden so vse vpletene ustanove sprejele pravila podeljevanja nagrad. Tudi kralj Oskar II. sprva ni bil naklonjen zamisli, da se presti\xc5\xbeno nacionalno odlikovanje podeljuje tujcem, pozneje pa je spoznal vrednost publicitete, ki jo nagrada prinese njegovi dr\xc5\xbeavi, in si premislil ter 29. junija 1900 potrdil statut Nobelovega sklada._NEWLINE_Prva sve\xc4\x8dana podelitev Nobelovih nagrad je bila v stari Kraljevi glasbeni akademiji v Stockholmu leta 1901; od leta 1902 naprej nagrado podeljuje \xc5\xa1vedski kralj.\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nPrve Nobelove nagrade so prejeli Henri Dunant in Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Passy (mir), Wilhelm Conrad R\xc3\xb6ntgen (fizika, za odkritje \xc5\xbearkov X), Emil Adolf von Behring (fiziologija ali medicina, za razvoj terapije za zdravljenje davice), Jacobus van't Hoff (kemija, za odkritje zakonov kemi\xc4\x8dne dinamike) ter Sully Prudhomme (knji\xc5\xbeevnost). Podelitev nagrade Prudhommeu je spro\xc5\xbeila precej za\xc4\x8dudenja in nekaj javnih protestov, saj je kriti\xc5\xa1ka javnost pri\xc4\x8dakovala, da jo bo prejel Tolstoj._NEWLINE_V prvih letih so se podeljevalci v ve\xc4\x8dji ali manj\xc5\xa1i meri dr\xc5\xbeali Nobelove \xc5\xbeelje, naj se nagrade podeljuje za dose\xc5\xbeke v istem letu. Vendar so zaradi tega na\xc4\x8dela kmalu nastale te\xc5\xbeave, saj dolgoro\xc4\x8dnega pomena odkritij v znanosti pogosto ni mo\xc5\xbeno predvideti. Za primer, leta 1926 je nagrado za fiziologijo ali medicino prejel Johannes Andreas Grib Fibiger, ki je leta 1915 objavil, da je odkril povzro\xc4\x8ditelja raka; vendar se je kmalu izkazalo, da glista, ki jo je preu\xc4\x8deval, samo posredno spro\xc5\xbei rakave spremembe in \xc5\xa1e kot spro\xc5\xbeilec ni najbolj priro\xc4\x8dna. S\xc4\x8dasoma je postalo obi\xc4\x8dajno, da dobijo prejemniki nagrado za neko odkritje ve\xc4\x8d desetletij po njem._NEWLINE_Kmalu po pri\xc4\x8detku podeljevanja so morala biti spremenjena pravila podeljevanja Nobelove nagrade za mir. V za\xc4\x8detku stoletja sta bili \xc5\xa0vedska in Norve\xc5\xa1ka v politi\xc4\x8dni zvezi, ki je leta 1905 razpadla. Od takrat Nobelove nagrajence za mir izbirajo v sosednji dr\xc5\xbeavi; norve\xc5\xa1ki parlament (Storting) je tradicionalno izbiral \xc4\x8dlane komiteja iz svojih vrst, kar se je spremenilo ob vzponu nacizma v drugi polovici 1930. let, predvsem takrat, ko je Tretji rajh zagrozil Norve\xc5\xa1ki s posledicami, ker je komite razmi\xc5\xa1ljal o podelitvi nagrade disidentu in politi\xc4\x8dnemu zaporniku Carlu von Ossietzkyju. Von Ossietzky je leta 1936 nagrado tudi prejel, zato je Hitler prepovedal dr\xc5\xbeavljanom Tretjega rajha sprejemati Nobelove nagrade, zaradi \xc4\x8desar so jo bili prisiljeni zavrniti Richard Kuhn, Adolf Butenandt in Gerhard Domagk._NEWLINE_Posamezne nagrade, predvsem Nobelova nagrada za mir, v dolo\xc4\x8denih letih niso bile podeljene. Najve\xc4\x8dkrat se je to zgodilo med prvo in drugo svetovno vojno."