b'\n_START_ARTICLE_\nSlovensko mladinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko mladinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (SMG), ustanovljeno v Ljubljani leta 1955 kot prvo poklicno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de za otroke in mladino v Sloveniji. Od konca petdesetih let deluje v Ple\xc4\x8dnikovi stavbi Akademskega kolegija. Do osemdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja se je razvilo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gledali\xc5\xa1kih raziskav in anga\xc5\xbeiranega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Danes je prepoznavno po \xc5\xa1irokem spektru inovativnih poetik razli\xc4\x8dnih mlaj\xc5\xa1ih re\xc5\xbeiserjev in po fenomenu ansambelske energije, brookovskega pristopa do igre, kjer ne gre za sistem zvezdni\xc5\xa1tva, ampak za igralski laboratorij, v katerem se posamezne bravurozne vloge povezujejo v mo\xc4\x8dno celoto igralskega ansambla.\n_START_SECTION_\nProgramska izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nSMG \xc5\xbee v programskem izhodi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki ga je oblikovala njegova ustanoviteljica Balbina Batellino Baranovi\xc4\x8d, nikoli ni bilo povsem zavezano mlaj\xc5\xa1emu ob\xc4\x8dinstvu. Vseeno se je v drugi polovici sedemdesetih let, v \xc4\x8dasu umetni\xc5\xa1kega vodenja Dominika Smoleta in z uprizoritvijo \xc2\xbbpisljivega teksta\xc2\xab\xc2\xa0Du\xc5\xa1ana Jovanovi\xc4\x87a  \xc5\xbdrtve mode bum-bum zgodil izrazit programski obrat, v katerem so glavnino repertoarja za\xc4\x8dele zapolnjevati predstave, namenjene starej\xc5\xa1im obiskovalcem. Prestrukturiralo se je v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je za\xc4\x8delo interdisciplinarno povezovati mejne gledali\xc5\xa1ke raziskave s tematizacijo politi\xc4\x8dne subverzivnosti. _NEWLINE_SMG si tako \xc5\xa1e danes v svojih predstavah prizadeva tematizirati univerzalne paradokse civilizacije, njegov program temelji na problematizacijah novih \xc4\x8dasov in prostorov. Vztrajno razvija kod nove gledali\xc5\xa1ke prakse, novih vizualnih paradigem, novih pogledov na klasiko, moderno in postmoderno. Igralec, re\xc5\xbeiser, koreograf, scenograf, glasbenik \xe2\x80\xa6 v tem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du raziskujejo in razvijajo, tvegajo in kreirajo, da bi skozi svoje geste razvijali novega gledalca.\n_START_SECTION_\nZgodovina gledali\xc5\xa1\xc4\x8da od nastanka do danes\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba Slovenskega mladinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da se po mnenju Andreja Jakli\xc4\x8da \xe2\x80\x9cbere kot zelo dinami\xc4\x8den \xc5\xbeanrski roman z vsebinskimi elementi, ki ga hkrati tudi \xc5\xbee presegajo in nadgrajujejo.\xe2\x80\x9d Kar se v drugi polovici petdesetih kot mladinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de za\xc4\x8dne pod vodstvom Baranovi\xc4\x8deve, nadaljuje pod vodstvi Toneta Pav\xc4\x8dka in Du\xc5\xa1ana Mlakarja, v \xc4\x8dasu direktorovanja  Dominika Smoleta postane veliko bolj pronicljivo in anga\xc5\xbeirano od formalnega kratko\xc4\x8dasenja mladine. Vizionarstvo ustanoviteljice Balbine Baranovi\xc4\x87, ki se napaja v aktualnih gledali\xc5\xa1kih tokovih in razumevanju gledali\xc5\xa1\xc4\x8da kot prostora raziskovanja zgolj \xc2\xbbmladinske\xc2\xab\xc2\xa0oblike, zdr\xc5\xbei do sredine sedemdesetih. Obrat prinesejo nove vsebine, ki za\xc4\x8dnejo loviti aktualno dru\xc5\xbebeno dogajanje in nagovarjajo odraslo ob\xc4\x8dinstvo. Osemdeseta leta, ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ob direktorju  Petru Jovi\xc4\x87u umetni\xc5\xa1ko vodi Du\xc5\xa1an Jovanovi\xc4\x87,  za njim pa Ivo Svetina, so \xc4\x8das odkrite opozicije tedanjega politi\xc4\x8dnega dogajanja, pomenijo pa tudi estetski preboj SMG v prostoru nekdanje Jugoslavije in na evropski gledali\xc5\xa1ki sceni. Konec osemdesetih prinese mrk velikih zgodb, vzporedno z njimi razpada nekdanja domovina in z njo tudi potreba po eksplicitno politi\xc4\x8dnem. _NEWLINE_SMG se v devetdesetih letih, najprej pod umetni\xc5\xa1kim vodstvom  Eduarda Milerja, potem Toma\xc5\xbea Topori\xc5\xa1i\xc4\x8da, odzove z novim obratom \xe2\x80\x93 politiko nadomestita intima in spektakel, vstopijo predstavniki nove generacije, ki bolj kot na besedo stavi na podobo, prej kot na homogenost na sobivanje razli\xc4\x8dnosti, raje kot na domovino na ves svet. Domovina za\xc4\x8dne dvomiti, estetska radikalnost pa ostane zagotovljena in nagrajevana bolj kot v skepti\xc4\x8dni domovini v komunikativni tujini. Devetdeseta opravijo s postmoderno in se navezujejo na postdramsko gledali\xc5\xa1kost, interesno polje se \xc2\xbbizgublja\xc2\xab\xc2\xa0v meandrih lastnih poetik in \xc5\xa1e bolj dezorientira ob\xc4\x8dinstvo, vajeno jasnosti in eksplicitnosti. Zadnji \xc2\xbbobrat\xc2\xab\xc2\xa0v tem tiso\xc4\x8dletju za\xc4\x8dne vna\xc5\xa1ati najmlaj\xc5\xa1a re\xc5\xbeijska generacija, ki dramsko besedilo vra\xc4\x8da v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zanimanja, vendar povsem druga\xc4\x8de kot njeni predhodniki. Zgodba se (najprej pod umetni\xc5\xa1kim vodstvom Matja\xc5\xbea Bergerja, potem nove direktorice gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Ur\xc5\xa1ule Cetinski) torej nadaljuje. Po mnenju Andreja Jakli\xc4\x8da \xe2\x80\x9cima prakti\xc4\x8dno edino mogo\xc4\x8do smer, nenehno preverjanje vpra\xc5\xa1anja s plakata za predstavitev gledali\xc5\xa1\xc4\x8da na festivalu Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de narodov v francopskem Nancyju leta 1984 \xc2\xbbAli je prihodnost \xc5\xbee pri\xc5\xa1la?\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSMG in reformatorji slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba SMG je tako tudi zemljevid sodobnih gledali\xc5\xa1kih praks reformatorjev slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da druge polovice XX. stoletja, med katerimi naj omenimo nekatera re\xc5\xbeiserska imena: \xc5\xbdarko Petan, Mile Korun, Du\xc5\xa1an Jovanovi\xc4\x87, Ljubi\xc5\xa1a Risti\xc4\x87,  Meta Ho\xc4\x8devar,  Paolo Magelli, Janez Pipan,  Vito Taufer,  Toma\xc5\xbe Pandur,  Eduard Miler,  Matja\xc5\xbe Pograjc, Martin Ku\xc5\xa1ej, Dragan \xc5\xbdivadinov, Emil Hrvatin,  Tomi Jane\xc5\xbei\xc4\x8d, Matja\xc5\xbe Berger, Diego de Brea, Jernej Lorenci, Ivica Buljan. Ob njih pa igralke in igralce, dramatike, dramaturginje in dramaturge, oblikovalce prostora, lu\xc4\x8di in zvoka, kostumografke in kostumografe ter \xc5\xa1tevilne druge umetni\xc5\xa1ke sodelavce gledali\xc5\xa1\xc4\x8da'