b'\n_START_ARTICLE_\nOttobeuren\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOttobeuren le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 10 kilometrov jugovzhodno od Memmingena v regiji Donava-Iller. Za krajino je zna\xc4\x8dilen razgiban relief, ki ga tvorijo prodni nanosi zadnje ledene dobe. Obmo\xc4\x8dje pripada Zgornji \xc5\xa0vabski.  Skozi ob\xc4\x8dino te\xc4\x8de reka Zahodni G\xc3\xbcnz._NEWLINE_Ob\xc4\x8dino sestavljajo katastrske ob\xc4\x8dine Ottobeuren, Betzisried, Guggenberg, Haitzen in Ollarzried ter del Lachna (drugi del je v ob\xc4\x8dini Lachen)._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Ottobeuren vklju\xc4\x8duje kraje B\xc3\xa4uerle, Betzisried, Bibelsberg, B\xc3\xb6glins, Boschach, Br\xc3\xbcchlins, B\xc3\xbchl, Da\xc3\x9fberg, Dennenberg, Eggisried, Eheim, Eheimer M\xc3\xbchle, Eldern, Fr\xc3\xb6hlins, Geislins, Guggenberg, Gumpratsried, Gut, Hahnenb\xc3\xbchl, Haitzen, Halbersberg, Hessen, Hofs, H\xc3\xb6he, Kloster Wald, Langenberg, Leupolz, Neuvogelsang, Niebers, Oberhaslach, Oberried, \xc3\x96lbrechts, Ollarzried, Rempolz, Reuthen, Schachen, Schellenberg, Schiessenhof, Schochenhof, Schoren, Schrallen, Steeger, Stephansried, Unterhaslach, Unterschochen, Vogelsang, Wetzlins und Wolferts. _NEWLINE_1. januarja 1972 so bile vklju\xc4\x8dene prej neodvisne skupnosti Betzisried, Guggenberg in Haitzen. 1. julija 1972 je bil dodan Ollarzried. 1. maja 1978 so sledili deli ozemlja sosednje skupnosti Lachen  (Niebers in Schiessenhof).\n_START_SECTION_\nDo 18. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi je bil Ottobeuren ustanovljen okoli leta 550 kot kolonija, ki jo je Uot imenoval Uotbeuren. V 8. stoletju je bila vas frankovskega cesarja in sede\xc5\xbe grofa Silacha. Benediktinski samostan Ottobeuren je bil ustanovljen leta 764. Leta 972 je bil  samostan cesarja Otona I. povzdignjen v cesarsko opatijo. Cerkev in samostan sta bila na novo zgrajena v 11. stoletju, obnovljena po po\xc5\xbearih v 11. in 12. stoletju. Leta 1365 je opatija izgubila svojo neodvisnost in postala del \xc5\xa1kofije Augsburg. Romanska cerkev je bila v 16. stoletju po\xc5\xa1kodovana v nem\xc5\xa1ki kme\xc4\x8dki vojni in do leta 1558 obnovljena v renesan\xc4\x8dnem slogu. \xc5\xbde v tridesetletni vojni je bil samostan po\xc5\xa1kodovan in pokraden._NEWLINE_Ko je opat Rupert Ness ponovno pridobil cesarsko neposrednost, je leta 1711 za\xc4\x8dela popolna obnova samostanskega kompleksa v baro\xc4\x8dnem slogu. Nazadnje, od 1737 do 1766, je bila zgrajena velika nova samostanska cerkev (dana\xc5\xa1nja "bazilika"), ki je zaklju\xc4\x8dila baro\xc4\x8dno "Gesamtkunstwerk" (skupno umetni\xc5\xa1ko delo) Ottobeuren. Z zamudo dveh let, je bila leta 1766 praznovana obletnica tiso\xc4\x8dletnega samostana v novi cerkvi.\n_START_SECTION_\n19. in 20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1802 je bil samostan prenesen na Kraljevino Bavarsko kot del sekularizacije. Konvent benediktinskega samostana se je nadaljeval, saj so menihom dovolili, da ostanejo v samostanskem traktu, vendar ni bilo novih sprejemov. Drugi deli samostana so bili uporabljeni kot okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, voja\xc5\xa1nica in za stanovanja. Leta 1834 je bil samostan pod kraljem Ludvikom I. ponovno ustanovljen kot podru\xc5\xbenica samostana sv. \xc5\xa0tefana v Augsburgu, leta 1918 pa je postal ponovno samostojna opatija. Ottobeuren je edini izmed velikih zgornje\xc5\xa1vabskih baro\xc4\x8dnih samostanov, ki ima meni\xc5\xa1ko tradicijo, ki je ni prekinila sekularizacija. Tam \xc5\xbeivi okoli 20 benediktinskih menihov. Samostanski kompleks se trenutno uporablja tudi kot muzej, \xc5\xa1ola in center za usposabljanje. Ob 1200. obletnici ustanovitve samostana so cerkev in samostan leta 1964 temeljito prenovili. 1952 so posneli v Ottobeurenu velik del pravlji\xc4\x8dnega filma Der Zwerg Nase (Pal\xc4\x8dkov nos)._NEWLINE_Zgodovina trg Ottobeuren je tesno povezana z zgodovino samostana. Po sekularizaciji je samostanska cerkev postala \xc5\xbeupnijska cerkev, \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Petra je bila zaprta in kasneje obnovljena kot \xc5\xa1ola. Ottobeuren je priznano Kneippovo zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de od leta 1957, s \xc4\x8dimer je ohranil dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino pastorja Sebastiana Kneippa, ki se je rodil v okro\xc5\xbeju Stephansried in odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v Ottobeurenu. Zaradi bli\xc5\xbeine po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke regije se Allg\xc3\xa4u se je  Ottobeuren tr\xc5\xbei s sloganom Allg\xc3\xa4u za \xc4\x8dute.\n_START_SECTION_\nKultura in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nOttobeuren kot celota je ena glavnih atrakcij na vzhodni smeri zgornje\xc5\xa1vabske baro\xc4\x8dne ceste. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kraja je samostan Ottobeuren z dominantno poznobaro\xc4\x8dno baziliko sv. Aleksandra in Teodorja._NEWLINE_24. maja 2014 je bil odprt Muzej sodobne umetnosti - Diether Kunerth, ki je posve\xc4\x8den delu umetnika iz Ottobeurena, Dietherja Kunertha._NEWLINE_Blizu hotela am Bannwald je okoli leta 1885 Lurdska jama, nad njo pa Oljska gora z liki iz litega \xc5\xbeeleza v naravni velikosti. Kri\xc5\xbeev pot je bil razstavljen in \xc4\x8daka na novo postavitev._NEWLINE_Allg\xc3\xa4uer Volkssternwarte Ottobeuren, najstarej\xc5\xa1i in najve\xc4\x8dji javni observatorij v osrednji \xc5\xa0vabski, je pribli\xc5\xbeno kilometer ju\xc5\xbeno od Ottobeurena in ima 60 cm najnovej\xc5\xa1i tip teleskopa. Obstajajo redne javne ture in posebne ture.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nOttobeuren je postaja ve\xc4\x8d turisti\xc4\x8dnih poti. To je ena od glavnih lokacij vzhodne poti Zgornje\xc5\xa1vabske baro\xc4\x8dne poti, je kot stransko mesto na Schw\xc3\xa4bischen B\xc3\xa4derstra\xc3\x9fe, na pohodni\xc5\xa1ki poti Sebastiana Kneippa, bavarsko-\xc5\xa1vabski Jakobuspilgerweg in na mlinski cesti Zgornje \xc5\xa0vabske.'