b"\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeabna programska oprema\n_START_SECTION_\nDiskusije in izbire zasnove\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeabno programje lahko bolje razumemo kot sklop diskusij ali izbir zasnove, in ne kot specifi\xc4\x8dni seznam orodij. \xc5\xa0ir\xc5\xa1e gledano, obstaja veliko starej\xc5\xa1ih medijev kot sta mailing liste in Usenet, ki se ozna\xc4\x8dujeta kot\xc2\xa0\xc2\xbbdru\xc5\xbeabna\xc2\xab. Vendar ve\xc4\x8dina uporabnikov tega termina omejuje njegov pomen na novej\xc5\xa1e \xc5\xbeanre programske opreme kot so na primer blogi in wikis. Drugi so mnenja, da s terminom dru\xc5\xbeabno programje mislimo na uporabo dveh ali ve\xc4\x8d oblik ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko posredovanih komunikacij, ki izhajajo iz\xc2\xa0\xc2\xbbformacije skupnosti\xc2\xab, torej s tem terminom ne mislimo na samo en tip programske opreme. Glede na ta pogled, ljudje tvorijo online skupnosti tako, da zdru\xc5\xbeujejo ena-na-ena (npr. e-mail in takoj\xc5\xa1nje sporo\xc4\x8danje), ena-na-ve\xc4\x8d (spletne strani in blogi) in ve\xc4\x8d-na-ve\xc4\x8d (hitre strani) oblike komunikacije. Nekatere skupine imajo sre\xc4\x8danja v resni\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju in tako postanejo fizi\xc4\x8dno\xc2\xa0\xc2\xbbresni\xc4\x8dne\xc2\xab\xc2\xa0skupnosti ljudi, ki si delijo fizi\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Kar je skupnega ve\xc4\x8dini definicij dru\xc5\xbeabnega programja je opazka, da nekateri tipi programske opreme o\xc4\x8ditno pospe\xc5\xa1ujejo bolj enakopraven in meritokratski\xc2\xa0\xc2\xbbod spodaj navzgor\xc2\xab\xc2\xa0razvoj skupnosti, v kateri je \xc4\x8dlanstvo prostovoljno, ugled se pridobi z zaupanjem ostalih \xc4\x8dlanov, poslanstvo in vodstvo skupnosti pa definirajo \xc4\x8dlani sami._NEWLINE_Skupnosti, ki so jih ustvarili\xc2\xa0\xc2\xbbod spodaj navzgor\xc2\xab\xc2\xa0procesi, so pogosto v kontrastu z manj mo\xc4\x8dnimi skupnostmi, ki so ustvarjene preko\xc2\xa0\xc2\xbbod zgoraj navzdol\xc2\xab\xc2\xa0programske opreme, kjer uporabni\xc5\xa1ke vloge dolo\xc4\x8dajo zunanje oblasti in so definirane na togo razumljenih mehanizmih (kot so na primer pravice do dostopa). Kljub zelo majhnim razlikam v na\xc4\x8dinu delovanja, lahko zelo podobna programska oprema izzove popolnoma druga\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene rezultate. Na primer tikiwiki podpira gACL sistem podrobnega nadzora dostopa in ve\xc4\x8dina servisov, ki ga uporablja, izkori\xc5\xa1\xc4\x8da to za vidljivost in urejanje strani, tako da lahko le malo ljudi ureja in bere naklju\xc4\x8dno izbrano stran. V nasprotju s prej omenjenim, pa se mediawiki izogiba nadzorom uporabnikov, saj dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo, da lahko strani urejajo skoraj vsi uporabniki in pri tem prikazuje ve\xc4\x8d informacij o tem, kateri uporabniki so nedavno urejali spletne strani. Rezultat je ta, da skupnostne skupine pogosteje uporabljajo mediawiki, medtem ko imajo uporabniki, ki se ne lotevajo dru\xc5\xbebene paradigme in imajo raje tikiwiki, ve\xc4\x8d nadzora nad vsebino in manj dru\xc5\xbeabne uporabnike._NEWLINE_Dru\xc5\xbeabno programje po obliki odseva zna\xc4\x8dilnosti dru\xc5\xbebenega omre\xc5\xbeja in je oblikovano zelo zavestno, da lahko analize dru\xc5\xbebenega omre\xc5\xbeja delujejo v ostalih kompatibilnih podatkovnih bazah. Vsi sistemi dru\xc5\xbeabnega programja ustvarjajo povezave med uporabniki, ki so tako mo\xc4\x8dne kot je identiteta, ki jo ti uporabniki izberejo. Skozi te mo\xc4\x8dne povezave se lahko, iz prej epistemi\xc4\x8dne skupnosti, oblikuje stalna skupnost. Lastni\xc5\xa1tvo in kontrola nad temi povezavami \xe2\x80\x93 kdo je povezan, in kdo ne \xe2\x80\x93 je v rokah uporabnika. Tako so te povezave asimetri\xc4\x8dne \xe2\x80\x93 lahko si povezan z mano, vendar mogo\xc4\x8de jaz nisem s tabo. Prav tako so te povezave funkcionalne, ne dekorativne \xe2\x80\x93 na primer, lahko izbere\xc5\xa1 mo\xc5\xbenost, da ne bo\xc5\xa1 prejemal vsebine od ljudi s katerimi nisi povezan. Uporabni\xc5\xa1ke strani wikipedie so zelo dober primer, pogosto vsebujejo podrobne informacije o osebi, ki jih je oblikovala, vse od materinskega jezika pa do moralnih preferenc nakupov.\n_START_SECTION_\nOrodja za komuniciranje preko spleta\n_START_PARAGRAPH_\nOrodja, uporabljena v aplikacijah dru\xc5\xbeabne programske opreme, vsebujejo komunikacijska orodja in interaktivna orodja. Komunikacijska orodja se navadno ukvarjajo z zajemanjem, shranjevanjem in predstavitvijo komunikacij, po navadi napisano, vendar se vse pogosteje vklju\xc4\x8duje tudi avdio in video. Interaktivna orodja se ukvarjajo s posredovanimi interakcijami med parom ali skupino uporabnikov. Od komunikacijskih orodij se razlikujejo v tem, da se osredoto\xc4\x8dajo na ustanavljanje in vzdr\xc5\xbeevanje povezave med uporabniki, ter na pospe\xc5\xa1evanje mehanizmov pogovora in govora. Komunikacijska orodja so navadno asinhrona. Interaktivna orodja so na splo\xc5\xa1no sinhrona, uporabnikom dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo komunikacijo v realnem \xc4\x8dasu (telefon, Net telefon, video klepet), ali blizu sinhrona (IM, tekst klepet)._NEWLINE_Tem razlikovanju lahko dodamo \xc5\xa1e eno razliko, ki opisuje primarno izku\xc5\xa1njo uporabnika: komunikacija vklju\xc4\x8duje vsebino pogovora, govorjenje ali pisanje; interakcija vklju\xc4\x8duje interes, ki ga uporabniki vzpostavijo med seboj kot posamezniki. Z drugimi besedami, s komunikacijskim orodjem naj bi bil dostop in iskanje teksta enostavno ter mo\xc4\x8dno. S pomo\xc4\x8djo interaktivnega orodja naj bi se \xc4\x8dim bolj predstavilo uporabnikovo izra\xc5\xbeanje, delovanje in prisotnost. Organizacija besedil in omogo\xc4\x8danje dostopa do arhiviranih prispevkov, se ravno dovolj razlikuje od pospe\xc5\xa1evanja medosebnih interakcij med soustvarjalci, da lahko upravi\xc4\x8dimo razlikovanje v medijih.\n_START_SECTION_\nTakoj\xc5\xa1nje sporo\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nAplikacija ali odjemalec takoj\xc5\xa1njega sporo\xc4\x8danja omogo\xc4\x8da posamezniku, da komunicira z drugimi preko spleta v realnem \xc4\x8dasu in v relativni zasebnosti. Popularni odjemalci vklju\xc4\x8dujejo Gtalk, Skype, Meebo, ICQ, Yahoo! Messenger, MSN Messenger, Pidgin (prej imenovan Gaim) in AOL Instant Messenger. Posameznik lahko doda prijatelje na seznam kontaktov ali seznam kolegov tako, da vpi\xc5\xa1e njihov e-mail naslov ali uporabni\xc5\xa1ko ime. \xc4\x8ce so prijatelji prijavljeni na spletu, potem se bo njihovo ime prikazalo kot dosegljivo za pogovor. Klik na njihovo ime bo aktiviralo pogovorno okno s prostorom, kamor lahko tem osebam pi\xc5\xa1ejo in prav tako berejo njihove odgovore.\n_START_SECTION_\nTekstovno sporo\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nIRC (Internet Relay Chat) in druge mo\xc5\xbenosti internetnih klepetalnic omogo\xc4\x8dajo uporabnikov, da se zdru\xc5\xbeujejo v pogovorne skupine in javno komunicirajo z velikim \xc5\xa1tevilom ljudi naenkrat. Uporabniki se lahko pridru\xc5\xbeijo \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dim klepetalnicam ali pa odpirajo nove, s kakr\xc5\xa1no koli temo \xc5\xbeelijo.. Ko so enkrat \xc4\x8dlani klepetalnice, lahko pi\xc5\xa1ejo sporo\xc4\x8dila tako, da jih vidijo vsi uporabniki in se odzivajo na sporo\xc4\x8dila drugih. Pogosto je \xc5\xa1tevilo ljudi, ki v klepetalnice vstopajo in izstopajo, konstantno. Ne glede na to ali ste klepetalnico odprli sami ali ste v njej zgolj gost, lahko v njo vabite druge \xc4\x8dlane. Takoj\xc5\xa1nje sporo\xc4\x8danje olaj\xc5\xa1uje komunikacijo 1:1 (ena na ena) in M:M (mnogo na mnogo).\n_START_SECTION_\nInternetni forumi\n_START_PARAGRAPH_\nInternetni forumi uporabnikom omogo\xc4\x8dajo, da objavijo temo drugim v pregled, vpogled. Drugi uporabniki si temo ogledajo in posredujejo svoje pripombe linearno, eden za drugim. Ve\xc4\x8dina forumov je javnih, torej se vsak lahko kadar koli prijavai in komentira. Obstajajo tudi majhne, privatne skupnosti, kjer morajo uporabniki pla\xc4\x8dati za dostop._NEWLINE_Forumi vklju\xc4\x8dujejo veliko razli\xc4\x8dnih kategorij, ki so hierarhi\xc4\x8dno urejene po temah in podtemah. Druge mo\xc5\xbenosti so \xc5\xa1e objava slik, datotek ali citiranje drugih uporabnikov z oblikovanjem po lastnih \xc5\xbeeljah. Priljubljenost forumov pogosto nara\xc5\xa1\xc4\x8da vse do ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d \xc4\x8dlanov, ki neprekinjeno objavljajo odgovore na deset tiso\xc4\x8de tem._NEWLINE_Obstajajo razli\xc4\x8dni standardi za vodilne na trgu kategorij programske opreme. Na voljo so \xc5\xa1tevilni razli\xc4\x8dni dodatki, vklju\xc4\x8dno s prevajanjem in popravljanjem pravopisnih napak, odvisno od strokovnosti administratorjev. Na nekaterih podro\xc4\x8djih imajo forumi in administratorji komercialne dose\xc5\xbeke, kot na primer brezpla\xc4\x8dne ali pla\xc4\x8dljive revije, kot tudi profesionalne ali ljubiteljske strani._NEWLINE_Trenutno uspe\xc5\xa1ne storitve zdru\xc5\xbeujejo nova orodja s starej\xc5\xa1imi novi\xc4\x8dkarskimi skupinami in listami prejemnikov elektronske po\xc5\xa1te. Tako nastanejo Yahoo ali Google skupine. Ko se neka storitev uporablja, s\xc4\x8dasoma prevzema karakteristike drugih orodij, s katerimi tekmuje. Tako na primer spletne strani wiki uporabnikov postanejo portali za socialna omre\xc5\xbeja in se uporabljajo namesto drugih aplikacij.\n_START_SECTION_\nBlogi\n_START_PARAGRAPH_\nBlogi so spletni dnevniki posameznikov. Lastnik bloga periodi\xc4\x8dno objavlja sporo\xc4\x8dila in dovoli ostalim uporabnikom, bralcem, da sporo\xc4\x8dila tudi komentirajo. Teme blogov so vsakdodnevno \xc5\xbeivljenje, mnenja in stali\xc5\xa1\xc4\x8da o politiki ali kak\xc5\xa1na druga tema, ki ima poseben pomen za avtorja._NEWLINE_Blogi razli\xc4\x8dnim ljudem pomenijo razli\xc4\x8dne stvari: za ene je to spletni dnevnik, za druge osebna spletna stran, ki jo lahko preprosto osve\xc5\xbeujejo. To so tehni\xc4\x8dne definicije, ki pa ne zajemajo mo\xc4\x8di blogov kot socialnega orodja. Poleg tega, da so preprosta doma\xc4\x8da spletna stran ali spletni dnevnik, omogo\xc4\x8dajo komentarje drugih uporabnikov na objavljene vsebine in tako ustvarjajo forum za diskusije. Vsebujejo tudi povezave do drugih spletnih dnevnikov, ki jih lastnik prav tako spremlja in bere ter s tem razkriva odnos do drugih ustvarjalcev blogov. Blogi ljudi medsebojno povezujejo v skupnosti okrog posameznika ali skupnih interesov, na primer Slashdot, LiveJournal, BlogSpot. Bloganje je postalo tudi moderno v poslovnem okolju, zlasti pri podjetjih, ki uporabljajo programsko opremo kot je IBM Lotus Conncections. IBM Lotus Connections.\n_START_SECTION_\nWiki sistemi\n_START_PARAGRAPH_\nWiki je spletna stran, katere vsebino vzdr\xc5\xbeujejo obiskovalci. Primeri so Wikipedia, Wiktionary, prvotna Portland Pattern Repository wiki, MeatballWiki, CommunityWiki in Wikisource. Za ve\xc4\x8d informacij o brezpla\xc4\x8dnih in komercialno dostopnih wiki sistemih si oglejte: Comparison of wiki software.\n_START_SECTION_\nUrejevalniki besedil v realnem \xc4\x8dasu\n_START_PARAGRAPH_\nHkratno urejanje besedil ali predstavitvenih datotek s strani razli\xc4\x8dnih udele\xc5\xbeencev v omre\xc5\xbeju je bila na raziskovalnih sistemih prvi\xc4\x8d predstavljena \xc5\xbee leta 1970 in je zdaj \xc5\xbee realnost v svetovnem omre\xc5\xbeju. Primeri so: SubEthaEdit, SynchroEdit, ACE in Moonedit. Google Docs & Spreadsheets in Zoho prav tako omogo\xc4\x8dajo skupno, hkratno urejanje besedil, a so spremembe vidne \xc5\xa1ele po shranjevanju.\n_START_SECTION_\nOrodja za napovedovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTrg ponuja \xc5\xa1tevilna orodja za napovedovanje (vklju\xc4\x8dno z brezpla\xc4\x8dno programsko opremo), ki omogo\xc4\x8dajo preprosto napovedovanje in stave na prihodnje dogodke. Gre za bolj formalno razli\xc4\x8dico socialnih interakcij, \xc4\x8deprav izpolnjuje pogoje za robustno socialno programsko opremo.\n_START_SECTION_\nOrodja za socialna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nOrodja za socialna omre\xc5\xbeja omogo\xc4\x8dajo ljudje zdru\xc5\xbeevanje prek spleta, in sicer okrog skupnih interesov, hobijev ali pobud. Nekatere strani ponujajo storitve spletnih zmenkarij, kjer posamezniki objavljajo svoje profile, kraj bivanja, starost, spol itd. in prek tak\xc5\xa1nih podatkov tudi sami i\xc5\xa1\xc4\x8dejo morebitnega partnerja. Drugi servisi omogo\xc4\x8dajo poslovno mre\xc5\xbeenje (Ryze, XING in LinkedIn) in orodja za dru\xc5\xbeabna sre\xc4\x8danja (Meetup)._NEWLINE_Nekateri veliki Wiki sistemi so postali orodja za socialna omre\xc5\xbeja._NEWLINE_Vsakdo lahko oblikuje svojo storitev socialnega omre\xc5\xbeja, z uporabo gostovanja pri ponudnikih Ning, grou.ps ali rSitez ali z bolj fleksibilnimi programskimi orodji, ki jih lahko namestimo Elgg, BuddyPress ali Concursive's ConcourseConnect.\n_START_SECTION_\nIskalniki po socialnih omre\xc5\xbejih\n_START_PARAGRAPH_\nGre za tip iskalnikov, ki rezultate organizirajo, prioritizirajo in filtrirajo z uporabo socialnih omre\xc5\xbeij. Obstajata dva razli\xc4\x8dna tipa iskalnikov, eksplicitni in implicitini:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Eksplicitni iskalniki po socialnih omre\xc5\xbejih dovoljuje ljudem, da najdejo drug drugega glede na jasno izra\xc5\xbeene dru\xc5\xbebene odnose, kot na primer XFN (dru\xc5\xbebeni odnosi izra\xc5\xbeeni prek povezav). XHTML Friends Network omogo\xc4\x8da ljudem, da delijo svoja razmerja na svojih straneh in s tem decentralizirano spletno socialno omre\xc5\xbeje (omre\xc5\xbeja, ki smo jih navajali pred tem, so centralizirana)._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Implicitni iskalniki po socialnih omre\xc5\xbejih ljudem omogo\xc4\x8dajo filtriranje rezultatov na podlagi kategorij socialnih omre\xc5\xbeij, ki jim zaupajo, kot na primer skupna politi\xc4\x8dna orientacija. Tak\xc5\xa1no filtriranje so leta 1993 v \xe2\x80\x9cState of the Future Report\xe2\x80\x9d (Poro\xc4\x8dilo o Dr\xc5\xbeavi prihodnosti) poimenovali epistemski filter. Po mnenju ameri\xc5\xa1kega komiteja Zdru\xc5\xbeenih narodov, naj bi to postal prevladujo\xc4\x8d na\xc4\x8din iskanja za ve\xc4\x8dino uporabnikov._NEWLINE_Zaradi pomanjkanja zaupanja tovrstnim informacijam (o politi\xc4\x8dnih pogledih na primer), ta tip iskalnika po socialnih omre\xc5\xbejih rudari po spletu z izvajanjem topologij spletnih socialnih mre\xc5\xbe. Na primer NewsTrove iskalnik o omre\xc5\xbejih sklepa po vsebini \xe2\x80\x93 strani, blogi, viri \xe2\x80\x93 s preiskovanjem predmetov, odnosov povezav in slovni\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti.\n_START_SECTION_\nDeliberativna socialna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nDeliberativna socialna omre\xc5\xbeja so omre\xc5\xbeja za pogovore in razprave v odlo\xc4\x8devalne namene. Zgrajena so vzpostavitev nekih trajnih odnosov med posamezniki in vlado. Zana\xc5\xa1ajo se na informirana stali\xc5\xa1\xc4\x8da in nasvete, ki so dana z jasnimi pri\xc4\x8dakovanji izidov.\n_START_SECTION_\nKomercialna socialna omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nKomercialna socialna omre\xc5\xbeja so kreirana za podporo poslovnim transakcijam in za graditev zaupanja med uporabnikom ter dolo\xc4\x8deno blagovno znamko: mnenje o produktu, ideje o tem, kako izdelek izbolj\xc5\xa1ati, omogo\xc4\x8danje participacije strank v promocijskih dejavnostih blagovne znamke, izvajanje storitev za strank in izbolj\xc5\xa1anje uporabni\xc5\xa1ke izku\xc5\xa1nje. Primer tak\xc5\xa1nega omre\xc5\xbeja: Dell IdeaStorm.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeabni vodniki\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeabni vodiki omogo\xc4\x8dajo priporo\xc4\x8dila za potovanja ali vsebujejo informacije s potovanj, kot so kavarne, restavracije, lokali s ponudbo interneta itd. Primer tak\xc5\xa1ne aplikacije je: Wikipotovanje.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeabni zaznamki\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere spletne strani uporabnikom omogo\xc4\x8dajo objavo seznamov, zaznamkov drugih priljubljenih spletnih strani za iskanje in si jih lahko tudi ogledajo. Tak\xc5\xa1ne strani se lahko uporabljajo tudi za sre\xc4\x8devanje drugih ljudi, s podobnimi interesi. Primeri tak\xc5\xa1nih strani so: digg, Delicious, StumbleUpon, reddit, in furl._NEWLINE_\xc2\xbbEnterprise\xc2\xab\xc2\xa0zaznamki so metoda ozna\xc4\x8devanja in povezovanja kakr\xc5\xa1nih koli informacij z uporabo raz\xc5\xa1irjenega nabora oznak za zajemanje znanja o podatkih. Zbira in indeksira te oznake na spletnih stre\xc5\xbenikih, ki se nahajajo za po\xc5\xbearnimi zidovi. Uporabniki te oznake lahko delijo z dolo\xc4\x8denimi ljudmi ali skupinami znotraj specifi\xc4\x8dnih omre\xc5\xbeij, po navadi znotraj organizacij. Primeri: Jumper 2.0, IBM Dogear, and Connectbeam.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeabna katalogizacija\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeabna katalogizacija je podobna dru\xc5\xbeabnim zaznamkom \xe2\x80\x93 programsko orodje je namenjeno akademikom. Uporabnikom omogo\xc4\x8da objavljanje citatov za \xc4\x8dlanke, ki so jih na\xc5\xa1li na internetu ali spletni strani, spletni bazi podatkov, kot je Academic Search Premier ali LexisNexis Academic University, o knjigi, ki so jo na\xc5\xa1li v knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnem katalogu itd. Citati so lahko organizirani v vnaprej dolo\xc4\x8dene kategorije ali novo kategorijo, ki jo dolo\xc4\x8di uporabnik z uporabo oznak. To omogo\xc4\x8da akademikom s podobnimi interesi, da se povezujejo in delijo svoje vire. Primeri: Jumper 2.0, CiteULike, Connotea, BibSonomy in refbase.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeabne knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nAplikacija uporabnikom omogo\xc4\x8da sledenje njihovim izbiram, knjigam, albumom, DVD-jem. Uporabniki lahko svoje zbirke tudi delijo z drugimi uporabniki. Z dajanjem ocen, ki gredo skozi statisti\xc4\x8dne izra\xc4\x8dune in teorije mre\xc5\xbeenja, ustvarjajo priporo\xc4\x8dila. Nekatere strani ponujajo\xc2\xa0\xc2\xbbsistem prijateljev\xc2\xab\xc2\xa0(buddy system), kot tudi virtualno izposojo med prijatelji. Na ve\xc4\x8dini tovrstnih spletnih strani se izvaja tudi ozna\xc4\x8devanje. Primeri: discogs.com, imdb.com in LibraryThing.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeabno spletno shranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeabno spletno shranjevanje uporabnikom omogo\xc4\x8da kreiranje arhivov datotek razli\xc4\x8dnih tipov. Datoteke bodisi urejajo na spletu bodisi na doma\xc4\x8dem ra\xc4\x8dunalniku. Tak\xc5\xa1ne sisteme nadgradimo iz obstoje\xc4\x8de infrastrukture (Gdrive) ali s pomo\xc4\x8djo P2P tehnologij (Wuala). Gre za dru\xc5\xbeabne sisteme, saj omogo\xc4\x8dajo javno distribucijo in neposredno izmenjavo datotek med prijatelji."