b'\n_START_ARTICLE_\nSon\xc4\x8dev mrk\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb3n\xc4\x8dev m\xc5\x95k nastane, kadar se Sonce, Luna in Zemlja navidezno poravnajo na premico, Luna pa je med Zemljo in Soncem. Gledano z Zemlje je Luna pred Soncem in tako zastira svetlobo s Sonca. Pojavi se lahko le ob mlaju ali prazni luni._NEWLINE_Son\xc4\x8devi mrki so eni izmed najbolj spektakularnih nebesnih pojavov. Vsako leto je z Zemlje vidnih od dva do celo pet son\xc4\x8devih mrkov, ki so v ve\xc4\x8dini vidni iz neposeljenih obmo\xc4\x8dij. Vsak mrk je povezan tudi z Luninim mrkom, ki se zgodi nekaj mesecev (tudi tednov) prej ali pa kasneje._NEWLINE_Del Zemljine povr\xc5\xa1ine zaide v senco, kadar Luna Son\xc4\x8devi svetlobi zapre pot do Zemlje. Okoli 25-30 odstotkov mrkov je popolnih; takrat Luna za opazovalce na o\xc5\xbejem obmo\xc4\x8dju, imenovanem obmo\xc4\x8dje popolnega mrka, za nekaj minut popolnoma zastre Sonce. Nastane tema, pojavijo se zvezde in nebo izgleda kot pono\xc4\x8di. Med kratkimi trenutki popolnega mrka lahko opazujemo Son\xc4\x8devo korono: njegovo redko, zelo segreto zunanjo atmosfero._NEWLINE_Poleg tega obmo\xc4\x8dja je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje, na katerem opazovalci vidijo le delno zakrit Son\xc4\x8dev obris. Okoli 35 odstotkov mrkov je samo delnih. Mrki pa so lahko tudi kolobarjasti oz. obro\xc4\x8dasti, pojavijo se takrat, kadar je Luna tako dale\xc4\x8d od Zemlje, da ne prekrije vsega Sonca. Ob vrhuncu takega mrka je temna Lunina obla obdana z ozkim obro\xc4\x8dem svetlobe._NEWLINE_Izjema pa je hibridni Son\xc4\x8dev mrk, tu gre za popolni in kolobarjasti Son\xc4\x8dev mrk hkrati. Z dela Zemlje namre\xc4\x8d lahko opazujemo popolni, z drugega dela pa kolobarjasti Son\xc4\x8dev mrk._NEWLINE_Popolni mrki se pojavijo povpre\xc4\x8dno na vsakih 18 mesecev. Leta 2011 smo videli 4 delne Son\xc4\x8deve mrke.\n_START_SECTION_\nMrki v letu 2012\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2012 20. maja na ju\xc5\xbenem delu Kitajske preko Tihega oceana do zahoda ZDA v pasu viden kolobarjasti Son\xc4\x8dev mrk, 13. novembra pa so opazovalci na severu Avstralije ter na pasu nad Pacifikom bili pri\xc4\x8da popolnemu Son\xc4\x8devemu mrku.\n_START_SECTION_\nOPOZORILO\n_START_PARAGRAPH_\nZa opazovanje Sonca in mrka veljajo posebni za\xc5\xa1\xc4\x8ditni ukrepi za o\xc4\x8di, saj \xc5\xbee kratkotrajni pogled v Sonce povzro\xc4\x8di nepopravljivo po\xc5\xa1kodbo vida. Za opazovanje Sonca uporabljamo posebna o\xc4\x8dala iz folije mylar ali temna varilska stekla z gostoto 12 ali ve\xc4\x8d. V nobenem primeru pa ne smemo uporabiti improviziranih filtrov, saj ti ne nudijo primerne za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred infrarde\xc4\x8do svetlobo. V Sonce ne smemo gledati skozi opti\xc4\x8dne naprave (fotoaparat, daljnogled, ...), saj nam svetloba v hipu uni\xc4\x8di o\xc4\x8desno mre\xc5\xbenico._NEWLINE_\xc4\x8ce nimamo o\xc4\x8dal, je za opazovanje Son\xc4\x8devega mrka primeren tudi kos papirja skozi katerega naredimo majhno odprtino in, ko povr\xc5\xa1ino papirja izpostavimo son\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom, lahko na senci, ki jo ustvari papir, brez \xc5\xa1kode za na\xc5\xa1e o\xc4\x8di opazujemo svetlo piko, ki je ravno tak\xc5\xa1ne oblike kot je trenutno Sonce preko katerega potuje Luna.\n_START_SECTION_\nNEJASNOSTI IN ZANIMIVOSTI\n_START_PARAGRAPH_\nZakaj se Son\xc4\x8dev mrk ne pojavi vsaki\xc4\x8d ko je mlaj? -Ker je tir Lune nagnjen glede na Zemljino orbito, tako se polo\xc5\xbeaj Lune ve\xc4\x8dinoma ne ujame v to\xc4\x8dno premico._NEWLINE_Zmotno je imenovanje Son\xc4\x8dni mrk, pravilno je Son\xc4\x8dev mrk, kot pravimo Lunin mrk in ne lunski mrk. Pridevnik je namre\xc4\x8d svojilni in ne vrstni._NEWLINE_Prvi zapis o Son\xc4\x8devem mrku sega v leto 2137 pr. n. \xc5\xa1t., v \xc4\x8das stare Kitajske kulture. Kmalu so tamkaj\xc5\xa1nji astronomi \xc5\xbee pravilno napovedovali Son\xc4\x8deve mrke._NEWLINE_V \xc4\x8dasu starih ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih kultur je bil Son\xc4\x8dev mrk posebno pomemben, saj si ljudstva kot so Maji in Azteki pojava niso znali razlagati. Predstavljal je smrt boga sonca._NEWLINE_Naslednji popolni Son\xc4\x8dev mrk bo na ozemlju Slovenije viden 3. septembra 2081, ko bo v temi tudi srednja Evropa ter del Bli\xc5\xbenjega vzhoda.'