b'\n_START_ARTICLE_\nAnti\n_START_PARAGRAPH_\nAnti so bili poznoanti\xc4\x8dno ljudstvo oziroma plemenska zveza, ki je v 6. in 7. stoletju \xc5\xbeivelo severno od spodnjega toka Donave in \xc4\x8crnega morja na ozemlju sedanje Moldove in Ukrajine med Dnjeprom in Donom in je najverjetneje spadalo k protoslovanskim ljudstvom.\n_START_SECTION_\nZgodovinopisje\n_START_PARAGRAPH_\nJordan v svoji knjigi Poreklo in dejanja Gotov  omenja tri plemena istega porekla: Venete (Vende), Ante in Sklavene (Slovene). Veneti so po njegovem mnenju \xc5\xbeiveli okoli Visle, Sloveni med Vislo in Donavo, Anti pa na vzhodu med Dnjestrom in Donom._NEWLINE_Prokopij pi\xc5\xa1e, da se Sloveni in Anti v ni\xc4\x8demer ne razlikujejo, da imajo enake obi\xc4\x8daje in  govorijo isti jezik._NEWLINE_V sodobnem zgodovinopisju se pojavljajo nesoglasja o slovanskem poreklu Antov, zato se upo\xc5\xa1tevajo mo\xc5\xbenosti, da so morda iranskega, alanskega ali celo germanskega porekla. Glede na to, da za Ante in Slovene tudi Jordan pravi, da imajo enake obi\xc4\x8daje in jezik, se i\xc5\xa1\xc4\x8de kompromis s tezo, da je Ante najprej podjarmila iranska vladarska elita, zatem pri\xc5\xa1li pod vpliv Gotov in se nazadnje poslovanili.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme Anti (Antes, Antai) je po mnenju nekaterih jezikoslovcev iranskega izvora, zato domnevajo, da so bili eno od sarmatsko-alanskih plemen, ki so se v 4. stoletju naselila na ozemlju med Kavkazom in ukrajinskimi stepami, morda med Prutom in spodnjim Dnjestrom v sedanji Moldovi in jugozahodni Ukrajini. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njihove mo\xc4\x8di se je postopoma pomaknilo proti severu v sedanjo zahodno in srednjo Ukrajino. V 5. in 6. stoletju so se naselili v Volinju in zatem ob srednjem Dnjepru v okolici sedanjega Kijeva.  Med selitvijo z odprtih step proti bolj gozdnatim podro\xc4\x8djem na severu so se pome\xc5\xa1ali s slovanskimi plemeni. Organizirali so slovanska plemena in ime Anti se je za\xc4\x8delo uporabljati za me\xc5\xa1ano slovansko-alansko prebivalstvo. Ante so nazadnje popolnoma absorbirali Slovani, njihovo ime pa se je ohranilo._NEWLINE_Anti so se razvili v mo\xc4\x8dno plemensko skupnost. Bizantinski zgodovinar Jordan jih je v 6. stoletju opisal kot "najhrabrej\xc5\xa1e od ljudstev, ki \xc5\xbeivijo na zavoju Ponta (\xc4\x8crnega morja) od Dnjestra do Dnjepra". Omenja tudi njihovega vladarja Boza, ki so ga v 4. stoletju porazili in ubili Goti. Vi\xc5\xa1ek mo\xc4\x8di so dosegli v 5. stoletju, ko so Gote porazili Huni. Huni so se zatem preselili v Panonsko ni\xc5\xbeino, nastalo praznino pa so zapolnili Anti._NEWLINE_Nekateri strokovnjaki, med njimi tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ki bizantolog Franti\xc5\xa1ek Dvornik, trdijo, da se je antska plemenska zveza razvila v prvo slovansko dr\xc5\xbeavo ali celo cesarstvo, ki se je raztezalo od Odre na zahodu do Doneca na vzhodu. Anti so se na zahodnem robu svojega ozemlja me\xc5\xa1ali z romaniziranim avtohtonim prebivalstvom ob Donavi in Prutu in ustvarili  kulturo Ipote\xc5\x9fti-C\xc3\xa2nde\xc5\x9fti, za katero je zna\xc4\x8dilno zlivanje slovanskih in bizantinskih elementov._NEWLINE_Prvi dokumentiran vojni pohod Antov na Bizantinsko cesarstvo je bil leta 518. Po pohodu so postali bizantinski foederati. Od njih so dobivali pla\xc4\x8dilo in zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno mesto Turris nekje severno od Donave. Oddelki antskih vojakov so se v ju\xc5\xbeni Italiji vojskovali za Bizantince proti Ostrogotom. Med njihovimi spopadi z Bolgari in Sloveni so antsko ozemlje v 590. letih opusto\xc5\xa1ili Avari. Anti so zadnjikrat omenjeni leta 602, potem pa je njihova plemenska zveza izginila. Izgleda, da so veliko Antov podjarmili Avari in jih vklju\xc4\x8dili v svojo vojsko, drugi pa so pobegnili preko Donave v bizantinsko provinco Mezijo. Oboji Anti so se zatem postopoma razkropili po srednji in jugovzhodni Evropi. Bolgarski strokovnjak Vasil Zlatarski toeretizira, da do njihovi nasledniki Siverjani, Tiverjani in Uli\xc4\x8djani.  Za Ante so pogosto trdi, da so lingvisti\xc4\x8dni predniki Bolgarov in Makedoncev ter Vzhodnih Slovanov.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva stalna antska naselja so bile \xc5\xa1tevilne vasi, v katerih so se ukvarjali predvsem z \xc5\xbeivinorejo in poljedelstvom. \xc5\xbdiveli so v zna\xc4\x8dilnih, delno podzemskih ko\xc4\x8dah. Trgovali so na lokalni in mednarodni ravni in njihove trgovske poti so segale vse do rimskih in bizantinskh trgov. Na hribih so gradili gradi\xc5\xa1\xc4\x8da, v katerih so rokodelci izdelovali lon\xc4\x8devino in kovinske izdelke. Med najpomembnej\xc5\xa1imi utrjenimi trgovskimi sredi\xc5\xa1\xc4\x8di sta bila Volin in Kijev. Ostanke naselij, ki so jih odkrili, arheologi pripisujejo antski  penkovski kulturi. Florin Curta temu ugovarja, izpodbija datiranje odkritih naselij in trdi, da so nastala mnogo kasneje, ko so Anti kot politi\xc4\x8dni subjekt \xc5\xbee izginili.'