b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cebelarsko orodje in oprema\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita obraza in glave\n_START_PARAGRAPH_\nNa glavi se nahajajo najbolj ob\xc4\x8dutljivi deli na\xc5\xa1ega telesa na \xc4\x8debelji pik, zato je kvalitetna za\xc5\xa1\xc4\x8dita obvezna, predvsem za za\xc4\x8detnike. Najve\xc4\x8dkrat je v uporabi klobuk, paj\xc4\x8dolan s \xc5\xa1irokim robom, preko katerega visi mre\xc5\xbea \xc4\x8dez obraz in okoli glave. Spodaj pri vratu in ramenih pa je mre\xc5\xbea zo\xc5\xbeena, kar prepre\xc4\x8di \xc4\x8debelam vstop. Mre\xc5\xbea mora biti dovolj oddaljena od obraza, da ga \xc4\x8debelja \xc5\xbeela ne dose\xc5\xbeejo, tako gosta da prepu\xc5\xa1\xc4\x8da zrak in nas hladi ter \xc4\x8drne barve, zaradi bolj\xc5\xa1e vidljivosti. Klobuk je lahko pri\xc5\xa1it na delovno obleko ali nanjo pritrjen z zadrgo, najve\xc4\x8dkrat pa je v uporabi kot samostojen element za\xc5\xa1\xc4\x8ditne opreme, saj je to bolj prakti\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8ditna obleka\n_START_PARAGRAPH_\nUporabimo lahko za\xc5\xa1\xc4\x8ditno haljo, bolj pa je koristen kombinezon, ki je iz bomba\xc5\xbea, platna, nikoli pa iz volne, saj je le-ta prevro\xc4\x8da in nepriljubljena pri \xc4\x8debelah Material mora dobro dihati, da \xc4\x8debelarja hladi. Kombinezon je vedno svetlih barv, najve\xc4\x8dkrat bele, saj na temno barvo \xc4\x8debele reagirajo agresivneje. Lahko je eno ali dvodelen, iz hla\xc4\x8d in jakne. Na koncu rokavov in hla\xc4\x8dnic ter okoli pasu ima mo\xc4\x8dno elastiko, da nam \xc4\x8debele ne zlezejo pod kombinezon. Nekateri kombinezoni imajo dodatno z zadrgo zapet paj\xc4\x8dolan, katerega lahko poljubno \xc4\x8debelar odstrani. Tudi kak\xc5\xa1en \xc5\xbeep za odlaganje orodja ni nikoli odve\xc4\x8d. Najbolj priporo\xc4\x8dljiv kombinezon za \xc4\x8debelarja za\xc4\x8detnika je enodelen kombinezon, ki ima z zadrgo pripet paj\xc4\x8dolan, tako da nobena \xc4\x8debela ne more priti pod obleko. Izku\xc5\xa1enej\xc5\xa1i \xc4\x8debelarji najve\xc4\x8dkrat za\xc5\xa1\xc4\x8ditne obleke ne uporabljajo, temve\xc4\x8d se za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo tako, da se pred delom s \xc4\x8debelami dobro umijejo brez di\xc5\xa1e\xc4\x8dih substanc in nato ne uporabijo deodorantov. Na koncu si v roke vtrejo kis.\n_START_SECTION_\nRokavice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cebelarske rokavice uporabljajo predvsem za\xc4\x8detniki, bolj izku\xc5\xa1eni pa \xc4\x8debelarijo brez. Pravtako je fina dela te\xc5\xbeko opravljati z rokavicami. Narejene so lahko iz usnja ali gume, oziroma kombinirano. Kvalitetnej\xc5\xa1e rokavice imajo na zgornji strani dlani mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, gumiran del, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti pred \xc4\x8debeljimi piki. Nanjo je pritrjen \xc5\xa1e podalj\xc5\xa1ek za rokav iz tkanine, ki lahko sega tudi nad komolec, kjer se kon\xc4\x8da z mo\xc4\x8dno elastiko, ki zapre dostop v notranjost rokavice. \xc4\x8ce rokavic ne uporabljamo, je priporo\xc4\x8dljivo politi roke s kisom, saj odganja \xc4\x8debele.\n_START_SECTION_\nObuvalo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cebelnjaki stojijo na zelo razli\xc4\x8dnih terenih, tako na ravninah kot tudi na stmih pobo\xc4\x8djih. Povsod pa je pomembno da si zagotovimo pomembno obutev za varno delo pri \xc4\x8debeljaku. Obutev nam mora zagotoviti nemoteno hojo po terenu, ter za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred \xc4\x8debeljimi piki Primerni za\xc5\xa1\xc4\x8dito nam zagotavljajo razli\xc4\x8dni mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, vi\xc5\xa1ji \xc4\x8devlji, pod katerimi nosimo nogavice. Priporo\xc4\x8dljivi so tudi gumijasti \xc5\xa1kornji, predvsem za ravni teren, medtem ko na strmej\xc5\xa1ih pobo\xc4\x8djih la\xc5\xbeje pride do po\xc5\xa1kodb gle\xc5\xbenja, zato je tam bolj primerna \xc5\xa1portna obutev.\n_START_SECTION_\nKadilnik\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi \xc4\x8debelar kar najla\xc5\xbeje opravljal delo in prejel \xc4\x8dim manj pikov, \xc4\x8debele pred delom z njimi najprej pomiri z dimom. Dim ustvari s pomo\xc4\x8djo kadilnika, kovinske posode, v katerem tli suh material ( lubja, trhli les, trava, listje). Nanj je pritrjen \xc5\xa1e meh, ro\xc4\x8dni ali pa ga poganja urin mehanizem z ventilatorjem, da ustvarja zra\xc4\x8dni tok. Namesto kadilnika lahko uporabimo kovinsko cev, v kateri je znotraj navita juta. Juta le tli in oddaja dim. Najstarej\xc5\xa1e kadilo, dandanes \xc5\xa1e vedno pogosto uporabljeno pa je prekuhana in posu\xc5\xa1ena lesna goba, npr. bukova. Kadilci pogosto kot vir dima uporabljajo cigarete, kar pa ni najbolj priporo\xc4\x8dljivo. Poleg navadnega dima, se uporablja \xc5\xa1e \xc5\xbevepleni dim. Ta uni\xc4\x8di vo\xc5\xa1\xc4\x8dene ve\xc5\xa1\xc4\x8de in njihovo zalego, dimi pa se sate, ki jih spravljamo v zabojih in omarah med sezonami oziroma kadar jih ne uporabljamo. Kako intenzivno uporabljamo kadilnik je odvisno od vrste panja. Predvsem pri nakladalnem panju je pomembno mo\xc4\x8dno zadimiti \xc4\x8debele, kadar ga razstavljamo. Pri listovnih panjih dimimo manj.\n_START_SECTION_\nSestava satnice\n_START_PARAGRAPH_\nPri gradnji satja lahko \xc4\x8debelam tudi pomagamo tako, da jim naredimo osnovo, na kateri bodo nato nadaljevale gradnjo. S tem pospe\xc5\xa1imo proizvodnjo \xc4\x8debeljih pridelkov. Satnice najve\xc4\x8dkrat kupimo v trgovini s \xc4\x8debelarsko opremo, izdelave pa se \xc4\x8debelar lahko loti tudi sam. Za satnice potrebujemo leseno ogrodje, katerega sestavimo v okvir. Tako pripravljen lesen obod trdno zdru\xc5\xbeimo z vijaki. Na ogrodje privijemo \xc5\xa1e nekaj dodatnih vijakov, ki bodo dr\xc5\xbeali \xc5\xbeico na svojem mestu in vanj navrtamo nekaj lukenj za \xc5\xbeico, nato pa lahko satnico za\xc5\xbei\xc4\x8dimo. Uporabljamo pocinkano \xc5\xbeico. Priklju\xc4\x8dimo jo na elektri\xc4\x8dni tok s pomo\xc4\x8djo transformatorja in nanjo polo\xc5\xbeimo satno osnovo, ki bo zaradi toplote obdala \xc5\xbeico. Satnica je pripravljena, da jo polo\xc5\xbeimo v \xc4\x8debelnjak.\n_START_SECTION_\nPanjsko dleto\n_START_PARAGRAPH_\nUporablja se za lo\xc4\x8devanje zalepljenih delov \xc4\x8debelnjaka, ki so se skupaj zlepili zaradi propolisa. Lo\xc4\x8duje se satja, naklade, uporablja pri pregledih dru\xc5\xbein, z njim se odstranjuje vo\xc5\xa1\xc4\x8dene prizidke in zadelovine, \xc4\x8disti podnice. Velikost dleta varira, vsi pa imajo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i rob spodaj, ki se zo\xc5\xbei proti ro\xc4\x8daju, ki je navadno plasti\xc4\x8den. Imenuje se tudi amerikansko dleto.\n_START_SECTION_\nGrebljica, strgalnik\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje dna panja uporabljamo grebljico na dolgem ro\xc4\x8daju, te\xc5\xbeko pa z njo po\xc4\x8distimo in postrgamo vse robove in kote, zato to naredimo s pleskarsko lopatico, strgalnikom, prirezano letvico. Za taka orodja je pomembno da jih lahko po kon\xc4\x8danem delu popolnoma o\xc4\x8distimo in ve\xc4\x8dkrat razku\xc5\xbeimo, ne da bi se pri tem po\xc5\xa1kodovala.\n_START_SECTION_\nOmelce\n_START_PARAGRAPH_\nZ omelcem si \xc4\x8debelar pomaga odstraniti \xc4\x8debele s satja kadar to\xc4\x8di med in nasplo\xc5\xa1no pri delu z njimi (pregledi dru\xc5\xbein). Pomembno je da omelce ni pretrdo oziroma premehko, temve\xc4\x8d iz ravno prav trde \xc5\xbeime. Lahko uporabimo tudi bolj enostavne rastlinske pripomo\xc4\x8dke, kot sta gosje pero in vejice pu\xc5\xa1panovega grma. Veje z oddajanjem arome \xc5\xa1e dodatno pomirjajo \xc4\x8debele v panju.\n_START_SECTION_\nVilice, no\xc5\xbe, stojalo\n_START_PARAGRAPH_\nTudi pri to\xc4\x8denju medu si pomagamo orodjem. Potem ko satje vzamemo iz \xc4\x8debeljnaka ro\xc4\x8dno ali s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8debelarskih kle\xc5\xa1\xc4\x8d, ga postavimo na trikotno, pokon\xc4\x8dno stojalo. Pred to\xc4\x8denjem moramo medenemu satju odkriti medene pokrovce. Pod stojalom je name\xc5\xa1\xc4\x8dena mre\xc5\xbea, na keteri ostanejo le pokrovci in satje, spodaj pa je posoda, v katero se cedi med. Pokrovce lahko odpiramo z razli\xc4\x8dnimi pripomo\xc4\x8dki, predvsem s vilicami ali no\xc5\xbeem, ki jih preluknjajo. Nekateri no\xc5\xbei imajo termostat, torej so ogrevani z elektriko, kar nam olaj\xc5\xa1a delo, saj lep\xc5\xa1e drsi skozi satje. Z no\xc5\xbei odstranjujemo tudi podalj\xc5\xa1ane medene celice.\n_START_SECTION_\nKoza ali prazna naklada\n_START_PARAGRAPH_\nTa pripomo\xc4\x8dek je zelo priro\xc4\x8den kadar pregledujemo \xc4\x8debelje dru\xc5\xbeine, prestavljamo satje oziroma nasplo\xc5\xa1no kadar opravljamo razli\xc4\x8dna dela v \xc4\x8debeljnaku in rabimo ve\xc4\x8d prostora, zato lahko na kozo odlo\xc5\xbeimo satje. Sedaj lahko dru\xc5\xbeino nemoteno opazujemo, si kaj zabele\xc5\xbeimo, je pa tudi manj stresno za \xc4\x8debele, kot da jih obra\xc4\x8damo in premetavno v rokah. Koza je navadno zgrajena iz lesa in za\xc5\xa1\xc4\x8ditena tako da jo lahko po uporabi o\xc4\x8distimo. Na vrhu se letve razporejene tako, da je med posameznimi sati dovolj prostora za gibanje \xc4\x8debel.\n_START_SECTION_\nLovilec roja\n_START_PARAGRAPH_\nPrepre\xc4\x8devanje rojenja je za vsakega \xc4\x8debelarja velik problem, zato si lahko kadar je roj na dosegljivi vi\xc5\xa1ini pomaga z lovilcem rojev. To je pregibni obro\xc4\x8d s tkanino, oblikovano v vre\xc4\x8do, na dolgem drogu, v katerega ujamemo roj in ga zapremo da nam ne uide. V specializiranih trgovinah lahko kupimo tudi posebne lovilce, ki ujamejo matico, zato se \xc4\x8debele nastalega roja vrnejo nazaj v \xc4\x8debelnjak.'