b"\n_START_ARTICLE_\nErcole I. d'Este\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nErcole je bil rojen leta 1431 v Ferrari. Njegov o\xc4\x8de je bil Nicol\xc3\xb2 III., mati Ricciarda iz Saluzza, njegovi stari star\xc5\xa1i pa Tommaso III. iz Saluzza in Marguerite iz Roussyja._NEWLINE_Med letoma 1445 do 1460 se je izobra\xc5\xbeeval na neapeljskem dvoru Alfonsa, kralja Aragonije in Neaplja; \xc5\xa1tudiral je voja\xc5\xa1ko strategijo, vite\xc5\xa1tvo, anti\xc4\x8dno arhitekturo in likovno umetnost in postal eden najpomembnej\xc5\xa1ih podpornikov renesan\xc4\x8dne umetnosti. _NEWLINE_Leta 1471 je ob smrti svojega polbrata Borsa s podporo Bene\xc5\xa1ke republike postal vojvoda, ker je bil Borsov drugi sin Niccol\xc3\xb2 v Mantovi.  Ko Ercola neko\xc4\x8d ni bilo v Ferrari, je Niccol\xc3\xb2 posku\xc5\xa1al izvesti dr\xc5\xbeavni udar, ki pa je bil zatrt; Niccol\xc3\xb2 in njegov bratranec Azzo sta bila obglavljena 4. septembra 1476. Ercole se je leta 1473 poro\xc4\x8dil z Eleonoro Aragonsko, h\xc4\x8derko Ferdinanda I. Neapeljskega. Zveza dru\xc5\xbeine Este z Neapljem je postala \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a._NEWLINE_Med letoma 1482 in 1484 je izbruhnila ferarska vojna z Bene\xc5\xa1ko republiko, ki je bila povezana z Ercolejevim nasprotnikom pape\xc5\xbeem Sikstom IV. in monopolom nad soljo. Ercole je vojno kon\xc4\x8dal z umikom iz pokrajine Polesine z bagnolsko pogodbo. Bene\xc4\x8dani so se umaknili iz Ferrare, ki ni bila vklju\xc4\x8dena v pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Vojna je pomenila poni\xc5\xbeanje za bolnega in nemo\xc4\x8dnega Ercola, saj je oblegana vojska uni\xc4\x8dila posesti dru\xc5\xbeine Este v okoli\xc5\xa1kih pokrajinah._NEWLINE_V italijanski vojni leta 1494\xe2\x80\x931498 je ostal nevtralen in v preostalem delu svoje vladavine posku\xc5\xa1al izbolj\xc5\xa1ati odnose s pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Z ne preveliko naklonjenostjo se je strinjal z zvezo svojega sina Alfonsa z Lukrecijo Borgia, h\xc4\x8derko pape\xc5\xbea Aleksandra VI., ki je prinesla pomembna ozemlja._NEWLINE_Njegovo prizadevanje in mecenstvo v umetnosti v nadaljnjem \xc5\xbeivljenju sta nadomestili zgodnje voja\xc5\xa1ke spodrsljaje. Bil je edini italijanski vladar, ki je bil na kovancu ozna\xc4\x8den kot divus, rimski cesar. _NEWLINE_Ercolejevo podpiranje umetnosti je bilo deloma politi\xc4\x8dno, predvsem pa je ljubil kulturo. Gostil je gledali\xc5\xa1ke predstave s prefinjeno scenografijo in glasbenimi intermezzi, v Ferrari je bilo prvo posvetno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Evropi po antiki . Ustanovil je glasbeno ustanovo, ki je bila nekaj let najbolj\xc5\xa1a v Evropi. Zasen\xc4\x8dila je celo kapelo v Vatikanu.  V prihodnjem stoletju je Ferrara ostala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de avantgardne glasbe z odlo\xc4\x8dno posvetnim poudarkom. V zgodovini glasbe je bil Ercole najbolj zaslu\xc5\xbeen za to, da so nadarjeni francosko-flamski glasbeniki iz severne Evrope pri\xc5\xa1li v Italijo. Najbolj znani skladatelji iz Evrope so delali zanj, naro\xc4\x8dal jim je skladbe ali so mu jih posve\xc4\x8dali znani glasbeniki, kot so bili Alexander Agricola, Jacob Obrecht, Heinrich Isaac, Adrian Willaert in Josquin des Prez, katerega Ma\xc5\xa1a Herkul za vojvodo  Ferrare mu ni samo posve\xc4\x8dena, ampak temelji na temi, ki izhaja iz zlogov njegovega imena._NEWLINE_Ercole je bil velik in zelo znan pokrovitelj umetnosti, kar ka\xc5\xbee na njegovo zavestno veli\xc4\x8dastnost, kultiviranost, resnost in strogost, kot so ustrezale vojvodskemu mestu Ferrara . Pesnika Boiarda je zaposlil za svojega ministra in v svoje gospodinjstvo pripeljal mladega Ludovica Ariosta._NEWLINE_Ko je vladal Ercole, je Ferrara postala eno vodilnih evropskih mest; do\xc5\xbeivela je precej\xc5\xa1njo rast, velikost mesta se je podvojila. Izdelal je prvi na\xc4\x8drtovani in izvedeni urbanisti\xc4\x8dni renesan\xc4\x8dni projekt. Da bi ga uresni\xc4\x8dil, je raz\xc5\xa1iril obzidje mesta. Najel je arhitekta Biagia Rossettija.  Veliko najbolj znanih zgradb v Ferrari izhaja iz obdobja njegove vladavine._NEWLINE_Ercole je ob\xc4\x8dudoval cerkvenega reformatorja Girolama Savonarolo, ki je bil tudi iz Ferrare. Posvetil se je njegovim mnenjem o duhovnih in politi\xc4\x8dnih zadevah. Ohranjenih je pribli\xc5\xbeno 12 njunih pisem iz leta 1490. Ercole je posku\xc5\xa1al zavarovati Savonarolo pred florentinskimi  cerkvenimi organi, ki so ga zaprli, a mu ni uspelo; reformisti\xc4\x8dni menih je bil leta 1498 usmr\xc4\x8den na grmadi. _NEWLINE_Leta 1503 ali 1504 je Ercole zaprosil novo zaposlenega skladatelja Josquina des Preza, da zanj napi\xc5\xa1e glasbeni testament, ki je bil strukturiran na Savonarolovi zaporni meditaciji Infelix ego. Rezultat je bila Miserere, verjetno prvi\xc4\x8d izvedena v svetem tednu leta 1504 s tenorskim delom, ki ga je lahko pel sam vojvoda. _NEWLINE_Ercole je umrl leta 1505, njegov sin Alfonso pa je postal vojvoda."