b'\n_START_ARTICLE_\nMavricij Oranski\n_START_SECTION_\nV \xc4\x8dasu bojevanja proti \xc5\xa0paniji\n_START_PARAGRAPH_\nMavricij je bil sin Viljema I. Oranskega in Anne Sachsen, drugi Viljemov sin. Od otro\xc5\xa1tva se je zanimal za balistiko in voja\xc5\xa1ko tehniko. \xc5\xa0tudiral je na univerzi v Heidelbergu in univerzi v Leidnu, kjer se je seznanil s Simonom Stevinom, izumiteljem novih voja\xc5\xa1kih naprav, in u\xc4\x8denjakom in humanistom Justusom Lipsiusom, ki ga je podu\xc4\x8dil o anti\xc4\x8dnih metodah bojevanja (Lipsius je leta 1596 napisal knjigo De militia romana). Po atentatu na o\xc4\x8deta je bil leta 1585 imenovan v novoustanovljeni dr\xc5\xbeavni svet (raad van state) in leta 1586, sedemnajstleten, za stadhouderja v Holandiji in Zelandiji ter vrhovnega poveljnika vojske. Leta 1589 je postal stadhouder tudi v provincah Utrecht, Overijssel in Gelderland, medtem ko je bil njegov bratranec Willem Lodewijk stadhouder v preostalih dveh provincah, Friziji in Groningenu. Mo\xc5\xbea sta skupaj z Johanom van Oldenbarneveltom, dr\xc5\xbeavnikom, ki je skrbel za notranje in zunanje politi\xc4\x8dno ravnote\xc5\xbeje in organizacijo uprave, tvorila trojico, ki je uspela uravnovesiti in utrditi Republiko in jo ubraniti pred \xc5\xa0panijo._NEWLINE_Za\xc4\x8detkom 1590-ih je Oldenbarnevelt prepri\xc4\x8dal holandsko skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, da je zagotovila poseben denar za pove\xc4\x8danje armade na 29.000 mo\xc5\xbe. Mavricij je ob pomo\xc4\x8di Willema Lodewijka vpeljal v vojsko red in disciplino. Zagotovil je redno pla\xc4\x8devanje vojakov v kratkih intervalih, redno urjenje, postavil pravila vedenja napram civilnemu prebivalstvu in jih podkrepil s strogimi kaznimi za prekr\xc5\xa1ke (smrtna kazen za ugrabitev in posilstvo). Vpeljal je nove tehnike bojevanja, pri \xc4\x8demer je uporabil izume nizozemskih in\xc5\xbeenirjev (Simon Stevin); pove\xc4\x8dal je vlogo topni\xc5\xa1tva, uporabil nove metode obleganja mest, transporta vojske, standardizacijo oro\xc5\xbeja in streliva. Organizacija v manj\xc5\xa1e enote in voja\xc5\xa1ki dril ob pomo\xc4\x8di ilustriranih navodil so omogo\xc4\x8dali uvajanje tudi bolj zapletenih manevrov, kot npr. hitrej\xc5\xa1e streljanje ob zamenjavi prve in druge vrste ob vsaki salvi. Spremembe v nizozemski vojski so pomenile korak naprej v razvoju vojskovanja. Posnemala jih je vsa Evropa. (V filozofskem ozadju teh sprememb je bila neostoi\xc4\x8dna etika Lipsiusa in drugih humanistov.)_NEWLINE_S tako izve\xc5\xbebano vojsko je Mavricij leta 1591 za\xc4\x8del ofenzivo proti \xc5\xa0paniji. V naslednjih letih je osvojil \xc5\xa1panske trdnjave in ozemlja ob vzhodni in ju\xc5\xbeni meji Republike, dobil nadzor nad velikimi mejnimi rekami (IJssel, Ren, Waal in Maas), kar je zagotavljalo hitre re\xc4\x8dne transporte vojske in ponovno odprlo nekdanje trgovske poti. Hitro osvajanje trdnjav je bilo mo\xc5\xbeno z novimi metodami obleganja, s \xc5\xa1tevilnimi topovi na mobilnih splavih (da niso potonili v mo\xc4\x8dvirje), novimi na\xc4\x8dini kopanja jarkov in minirnih rovov , ki jih je pospe\xc5\xa1il \xc5\xa1e z dodatnim premijami za vojake-kopa\xc4\x8de. Nove tehnike so mu omogo\xc4\x8dale, da se je loteval obleganj, ki prej niso bila mogo\xc4\x8da, kot npr. najbolj slavljeno obleganje mo\xc4\x8dno utrjenega Geertruidenberga ob reki Maas, ki je padel junija 1593 po \xc5\xa1tirih mesecih obleganja. Obleganje je postalo tudi turisti\xc4\x8dna atrakcija evropske visoke dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Leta 1600 je pri\xc5\xa1lo, ob neuspelem pohodu na Ostende, do prvega ve\xc4\x8djega nesoglasja med Mavricijem in Oldenbarneveltom (Oldenbarnevelt je pohod potreboval, da bi pred javnostjo upravi\xc4\x8dil izdatke za vojsko, Willem Lodewijk mu je nasprotoval, Mavricij pa tudi ni bil navdu\xc5\xa1en nad na\xc4\x8drtom).\n_START_SECTION_\nV obdobju dvanajstletnega premirja in po njem\n_START_PARAGRAPH_\nNjuno razhajanje je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo leta 1609 sklenjeno premirje s \xc5\xa0panijo, ki je Mavriciju onemogo\xc4\x8dilo nadaljnje voja\xc5\xa1ke akcije na ju\xc5\xbenem Nizozemskem. Premirje je tudi zmanj\xc5\xa1alo Mavricijev pomen in vpliv na dogajanja v Republiki. Do enakega razkola je pri\xc5\xa1lo tudi v nizozemski javnosti, med bojevitimi kalvinisti na eni strani in miroljubnimi gospodarstveniki, ki so morali vojsko pla\xc4\x8devati, na drugi. Spor se je raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1e na versko-ideolo\xc5\xa1ka vpra\xc5\xa1anja. Mavricij je razkol izkoristil sebi v prid tako, da kot vrhovni voja\xc5\xa1ki poveljnik ni omejeval izgredov radikalnih kalvinistov (ki so imeli na svoji strani tudi \xc5\xa1iroke mno\xc5\xbeice), dokler Oldenbarnevelt v stiski ni storil premalo premi\xc5\xa1ljene poteze s tem, da je v holandski skup\xc5\xa1\xc4\x8dini uveljavil sklep, ki je dovoljeval mestnim oblastem za obrambo prebivalstva najemanje lastnih najemni\xc5\xa1kih enot. Po Mavricijevi razlagi je bil to prekr\xc5\xa1ek proti ustavi. Dosegel je, da je zvezna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina izglasovala sklep o razoro\xc5\xbeitvi teh enot. Sledila je aretacija Oldenbarnevelta in njegova obsodba na smrt. Mavricij pro\xc5\xa1enj vplivnih ljudi za pomilostitev 71-letnega dr\xc5\xbeavnika ni usli\xc5\xa1al, \xc4\x8de\xc5\xa1 da varnost dr\xc5\xbeave zahteva izvr\xc5\xa1itev sodbe._NEWLINE_S prevzemom oblasti doma je Mavricij stopil tudi na oder Evrope, ki je opazovala, kaj bo izku\xc5\xa1eni vojskovodja in nevaren nasprotnik storil ob koncu premirja s \xc5\xa0panijo. Mavricij je denarno in voja\xc5\xa1ko podpiral protestante na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in v Palatinatu in se tajno pogajal s \xc5\xa0panijo, dokler se premirje ni izteklo._NEWLINE_A z odstranitvijo Oldenbarnevelta se je vzdu\xc5\xa1je znotraj Republike popolnoma spremenilo. Mavricij je na vsa pomembna mesta v upravah mest in provinc pripeljal svoje ljudi. Ti strokovno niso bili usposobljeni za nove slu\xc5\xbebe, poslu\xc5\xa1no so \xc4\x8dakali na Mavricijeva navodila. Ta je izgoreval v delu, a nalogi ni bil kos, saj je bil predvsem vojak in bil kot voja\xc5\xa1ki poveljnik tudi veliko odsoten. Gospodarstvo je za\xc4\x8delo pe\xc5\xa1ati, vojsko je bilo mogo\xc4\x8de za silo vzdr\xc5\xbeevati le ob vi\xc5\xa1anju davkov. Protestanti na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in v Palatinatu so na za\xc4\x8detku tridesetletne vojne izgubljali in katoli\xc5\xa1ke vojske so se bli\xc5\xbeale Republiki. S prenehanjem premirja je \xc5\xa0panija obnovila embargo na trgovino z Republiko in napadla njene meje. Pomanjkljivo vzdr\xc5\xbeevana Mavricijeva vojska se \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1im \xc4\x8detam \xc5\xa1panskega vojskovodje Ambrogia Spinole ni mogla upirati. Po za\xc4\x8detnih uspehih je Spinola avgusta 1624 za\xc4\x8del oblegati Bredo, ki je kot posest Oranskih imela tudi simbolni pomen. Ob Mavricijevi smrti aprila 1625 je bila Breda tik pred predajo, Republika pa gospodarsko in voja\xc5\xa1ko v nezavidljivem polo\xc5\xbeaju, najslab\xc5\xa1em po letu 1590.\n_START_SECTION_\nOsebne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMavricij se je v mladostnem obdobju pokazal kot velik vojskovodja. Po zna\xc4\x8daju je bil previden, prera\xc4\x8dunljiv, metodi\xc4\x8den, rad se je sam odlo\xc4\x8dal, a bil je tudi sumni\xc4\x8dav, ma\xc5\xa1\xc4\x8devalen, vzvi\xc5\xa1en, sposoben nasilnih dejanj, ambiciozen. Po smrti svojega katoli\xc5\xa1kega polbrata Filipa Viljema, najstarej\xc5\xa1ega sina Viljema I. Oranskega, ki je umrl brez naslednikov, je postal tudi knez Oranski. Po prevzemu oblasti je knezova rezidenca v Haagu z bli\xc5\xa1\xc4\x8dem in protokolom vse bolj kazala njegove monarhi\xc4\x8dne te\xc5\xbenje. Obdajal se je s plemstvom (doma\xc4\x8dim, nem\xc5\xa1kim, francoskim), zlasti \xc5\xa1e po letu 1621, ko je sprejel v zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Friderika V. Palatinskega, nesojenega \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja in njegovo spremstvo._NEWLINE_Mavricij ni bil poro\xc4\x8den in ni zapustil zakonitih naslednikov. Polo\xc5\xbeaj glavnega poveljnika vojske (in kasneje tudi polo\xc5\xbeaje stadhouderjev v provincah) so oblasti zaupale njegovemu polbratu Frideriku Henriku, ki je podedoval tudi kne\xc5\xbeji naslov.'