b'\n_START_ARTICLE_\nRudnik Idrija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOdkritje \xc5\xbeivosrebrne rude je gotovo prispevalo k nastanku Idrije. Legenda pravi, da je neki kmet \xc5\xa0kafar leta 1490 na obmo\xc4\x8dju Idrije odkril samorodno \xc5\xbeivo srebro. Medtem ko je nalival vodo v \xc5\xa1kaf, se je nekaj zasvetilo v vodi. Hotel je premakniti \xc5\xa1kaf, a je bil tako te\xc5\xbeek, da ga ni mogel premakniti niti za centimeter. \xc5\xa0el je v \xc5\xa0kofjo Loko in tam so ugotovili da gre za \xc5\xbeivo srebro._NEWLINE_V Idriji naj bi za\xc4\x8deli kopati rudo v zadnjem desetletju 15. stoletja. To dokazuje tudi cerkev Svete Trojice, ki je bila zgrajena leta 1500. Do leta 1508 rudarji v zemlji niso na\xc5\xa1li kaj prida \xc5\xbeivega srebra, tega leta pa so v Antonijevemu rovu na\xc5\xa1li ogromne \xc5\xbeile. Zna\xc4\x8dilen idrijski grad Gewerkenegg, ki ni nikoli slu\xc5\xbeil za obrambo in je bil namenjen shranjevanju \xc5\xbeivega srebra ter domovanju rudni\xc5\xa1ke uprave, so zgradili leta 1527. Leta 1575 je rudnik v celoti pri\xc5\xa1el pod upravo avstrijske vlade, ki je bila lastnica vse do 1918. Ob menjavi oblasti se je rudnik tudi moderniziral. Zgradili so retortne pe\xc4\x8di za \xc5\xbeganje rude in \xc4\x8drpalke za \xc4\x8drpanje vode iz podzemlja. Rudnik so ob koncu 17. in za\xc4\x8detku 18. stoletja zasedli Francozi, ki pa so se do Idrije obna\xc5\xa1ali zelo roparsko. Potrebe idrijskega rudnika po stekleni embala\xc5\xbei so kasneje, ko so bila sedanja slovenska ozemlja zopet pod Avstr-Ogrsko, vplivala tudi na razvoj steklarstva v Posavju oz. na nastanek dana\xc5\xa1njega podjetja Steklarna Hrastnik.\n_START_SECTION_\nRudarski muzej\n_START_PARAGRAPH_\nPri biv\xc5\xa1em Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kovem ja\xc5\xa1ku so v dveh dvoranah razstavljeni stari rudarski stroji. V bli\xc5\xbeini je obnovljena rudarska hi\xc5\xa1a iz 2. polovice 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nKam\xc5\xa1t\n_START_PARAGRAPH_\nIme verjetno izvira iz nem\xc5\xa1ke besede\xc2\xa0\xc2\xbbKunst\xc2\xab. \xc4\x8crpanje vode iz rudnikov je od nekdaj velik problem, uspe\xc5\xa1no so ga re\xc5\xa1ile \xc5\xa1ele elektri\xc4\x8dne \xc4\x8drpalke. V Idrijskem rudniku so ta problem re\xc5\xa1evali z ve\xc4\x8d verzijami koles in \xc4\x8drpalk. Pred pribli\xc5\xbeno 200 leti so zgradili veliko vodno \xc4\x8drpalko \xc2\xbbKam\xc5\xa1t\xc2\xab. Veliko vodno kolo s premerom 13 metrov je poganjalo drogovje 67 metrov vodoravno in 340 metrov globoko v jamo. Na dnu je bila vodna \xc4\x8drpalka. Ko je povodenj 1948 odnesla jez na Idrijci (usmerjal je vodo preko Rak na vodno kolo), se je Kam\xc5\xa1t za vedno ustavila. Sedaj je obnovljena in se lahko ogromno kolo vrti le na ro\xc4\x8dni pogon. Kam\xc5\xa1t je danes najve\xc4\x8dje leseno kolo v Evropi in je eno izmed najve\xc4\x8djih tehni\xc4\x8dnih \xc4\x8dudes Slovenije in Evrope.\n_START_SECTION_\nRake\n_START_PARAGRAPH_\nVodno kolo Kam\xc5\xa1t je za delovanje potrebovalo stalen dotok vode. Ob reki Idrijci so zgradili rake (kanal za dovod vode, znan tudi pri mnogih mlinih in \xc5\xbeagah). Po prenehanju delovanja Kam\xc5\xa1ti so propadale, sedaj so vsaj delno obnovljene in ob njih vodi sprehajalna pot od Idrije do Divjega jezera.\n_START_SECTION_\nUnescova svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je leta 2008 vlo\xc5\xbeila kandidaturo Idrije za status Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine skupaj z \xc5\xa1panskim rudnikom \xc5\xbeivega srebra Almad\xc3\xa9n in mehi\xc5\xa1kim rudnikom srebra v Potosiju. Komisija pri Unescu je vlogo leta 2009 zaradi pomanjkljivosti zavrnila. Dopolnjena vloga je prestala postopek izbire in rudi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeivega srebra v Idriji je bilo skupaj s \xc5\xa1panskim vpisano v seznam 30. junija 2012, na 36. zasedanju Unesca.'