b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljana\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena Ljubljana ni pojasnjen, a obstaja ve\xc4\x8d hipotez. Po eni razlagi ime izvira od staroslovanskega vodnega bo\xc5\xbeanstva Laburusa, medtem ko etnolog Robert Vr\xc4\x8don trdi, da je beseda pri\xc5\xa1la iz latinskega izraza za reko, ki poplavlja (aluviana), nekateri pa so mnenja, da izhaja iz nem\xc5\xa1kega Laubach (mla\xc4\x8den potok). Podobnost z besedo ljubljena, ki jo je prvi izpostavil Anton Toma\xc5\xbe Linhart, je ljudskoetimolo\xc5\xa1ka, vendar dobro sredstvo za prepoznavnost, saj \xc5\xbee ime dr\xc5\xbeave Slovenija nosi v sebi angle\xc5\xa1ko besedo \xc2\xbblove\xc2\xab\xc2\xa0ali ljubezen._NEWLINE_Ena od mo\xc5\xbenih etimolo\xc5\xa1kih razlag je, da je mesto prek nem\xc5\xa1\xc4\x8dine dobilo ime po reki Ljubljanici. V srednjem veku se je tako za reko kot za mesto uporabljal staro nem\xc5\xa1ki izraz Laibach \xe2\x80\x93 stoje\xc4\x8da voda, ki povzro\xc4\x8da poplave. Ime je bilo v uradni uporabi do leta 1918. Drugi etimologi so neko\xc4\x8d razlagali, da je ime Ljubljana nastalo iz substratnega imena leubgh, ki je ozna\xc4\x8deval lobanjo, in to po obliki hriba, na katerem stoji Ljubljanski grad. Sodobna etimologija se razlag iz substratnih imen, sposojenih od staroselcev, izogiba. Silvo Torkar in Marko Snoj v Etimolo\xc5\xa1kem slovarju slovenskih zemljepisnih imen tako razlagata etimologijo imena Ljubljana iz osebnega imena Ljubovid, ki naj bi bil ustanovitelj naselbine, iz katere je nastala Ljubljana. Ime Ljubovid se je baje skraj\xc5\xa1alo v Ljubid, iz tega je tvorjeno vodno (re\xc4\x8dno) ime Lubidja, iz \xc4\x8desar se je razvilo vodno ime Ljubija (ki se danes uporablja kot ime za desni pritok Ljubljanice zahodno od Vrhnike), to pa se je morda dodatno skraj\xc5\xa1alo v Ljuba. Prebivalci naselbine ob reki z imenom Ljub(ij)a so se imenovali Ljubljane, kar je pre\xc5\xa1lo v dana\xc5\xa1nji izraz Ljubljana, ki ga je mogo\xc4\x8de pojmovati bodisi kot kolektiv (besede, ki izra\xc5\xbeajo kolektivnost, imajo v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pogosto kon\xc4\x8dnico -na, npr. dru\xc5\xbeina, dvorana, ob\xc4\x8dina) ali kot rezultat jezikovne asimilacije. Torkarjeva razlaga temelji na dejstvu, da so zaselke in reke pogosto imenovali po tamkaj\xc5\xa1njih naseljencih. _NEWLINE_Simbol mesta je iz okrasja baro\xc4\x8dnega grba povzeti Ljubljanski zmaj. Simboliziral naj bi mo\xc4\x8d, pogum in veli\xc4\x8dino. Naslikan je bil na grbu, in sicer nad utrdbo, ki predstavlja utrjeno srednjeve\xc5\xa1ko mesto. Ve\xc4\x8d stoletij kasneje je bil \xc5\xa1tirikrat materializiran na Zmajskem mostu, ki velja za najlep\xc5\xa1i most, odmev dunajske secesije._NEWLINE_Ljubljanski zmaj je bil dolgo le okrasek na vrhu grba, od baroka dalje pa na njem mo\xc4\x8dno izstopa._NEWLINE_Zmaja v grb postavi Valvasor. Predstavljal naj bi simbol \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti. Prej je bilo v grbu le utrjeno mesto z obzidjem. Obzidje se v grbu po pojavi zmaj na njegov ra\xc4\x8dun vse bolj manj\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nPrazgodovinske naselbine\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t. in prej so na Ljubljanskem barju prebivali koli\xc5\xa1\xc4\x8darji. \xc5\xbdiveli so na mosti\xc5\xa1\xc4\x8dih oziroma koli\xc5\xa1\xc4\x8dih, lesenih naselbinah, postavljenih na kole, zabite v dno mo\xc4\x8dvirja ali jezera. Preva\xc5\xbeali so se v \xc4\x8dolnih, ki jih imenujemo drevaki, ki so bili izdolbeni iz posameznih debel. Izdelali so tudi prve vozove s kolesi. Pre\xc5\xbeivljali so se z nabiralni\xc5\xa1tvom, lovom, ribolovom, \xc5\xbeivinorejo ter primitivnim poljedelstvom. Kasneje so med indoevropskimi ljudstvi obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Ljubljane poselili Iliri, nato ilirsko-keltsko pleme Japodov, v 3. stoletju so Ljubljansko kotlino poselili keltski Tavriski. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d na grajskem gri\xc4\x8du, okoli SAZU in vse do Kazine potrjujejo ve\xc4\x8djo naselbino na obmo\xc4\x8dju Ljubljane. Pred 1. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t., ko so jo zasedli Rimljani, je bila Ljubljanska kotlina del kraljestva Norik.\n_START_SECTION_\nNastanek in vzpon srednjeve\xc5\xa1ke Ljubljane\n_START_PARAGRAPH_\nS propadom zahodnega rimskega cesarstva in slede\xc4\x8dimi selitvami narodov je propadla tudi rimska Emona. Leta 452 so jo poru\xc5\xa1ili Huni pod Atilovim poveljstvom, kasneje so te kraje pusto\xc5\xa1ili \xc5\xa1e Vzhodni Goti in Langobardi. Slovanski predniki so se na ta prostor postopoma priselili ob koncu 6. stoletja. Pribli\xc5\xbeno tri stoletja kasneje je obmo\xc4\x8dje kljub nenehnim mad\xc5\xbearskim vpadom pre\xc5\xa1lo pod frankovsko upravo. Prve pisne omembe Ljubljane kot srednjeve\xc5\xa1kega naselja segajo v \xc4\x8das med letoma 1112 in 1125, ko je Rudolf iz Tarcenta podaril oglejskemu kapitlju manj\xc5\xa1o posest pri Ljubljanskem gradu. Kasneje je obmo\xc4\x8dje Ljubljanske kotline pre\xc5\xa1lo v roke rodbine koro\xc5\xa1kih vojvod Spanheimov.  Poimenovanje Luwigana kot predhodnik dana\xc5\xa1njega imena se prvi\xc4\x8d pojavi leta 1144. V 13. stoletju so takratno Ljubljano sestavljala tri z obzidjem postopoma za\xc5\xa1\xc4\x8ditena in lo\xc4\x8dena jedra: Stari, Mestni (prvi obzidan) in Novi trg, v katera je vodilo pet vrat, povezovala pa sta ga Spodnji (\xc5\xa0pitalski) in Zgornji (\xc4\x8cevljarski) most. Med strnjeno stoje\xc4\x8dimi hi\xc5\xa1ami so se dvigovale gotske cerkve s svojimi zvoniki. S pridobitvijo mestnih pravic leta 1220 so na gradu lahko kovali tudi lasten denar, mesto pa je s\xc4\x8dasoma prevzelo primat Kranju in Kamniku ter postalo glavno mesto de\xc5\xbeele Kranjske._NEWLINE_Leta 1270 je mesto zavzel \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Otokar II. P\xc5\x99emysl. Ko ga je porazil Rudolf Habsbur\xc5\xa1ki, je mesto leta 1278 pre\xc5\xa1lo pod njegovo oblast. Habsbur\xc5\xbeani so mesto uradno preimenovali v Laibach in mu podelili 39 trgovskih in drugih privilegijev. Leta 1461 je Ljubljana z ustanovitvijo \xc5\xa1kofije pri cerkvi sv. Nikolaja postala stolno mesto. Habsbur\xc5\xa1ka vladavina je z izjemo \xc4\x8dasa Ilirskih provinc (1809 do 1813), Ljubljana je bila njihova prestolnica, zdr\xc5\xbeala vse do konca prve svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nUveljavljanje v umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju se je Ljubljana uveljavila tudi s sodobnej\xc5\xa1o arhitekturo. Po potresu leta 1511 so mesto obnovili v renesan\xc4\x8dnem slogu in ga na novo obzidali._NEWLINE_V 16. stoletju je imela Ljubljana pribli\xc5\xbeno 5.000 prebivalcev, od katerih je okoli 70\xc2\xa0% kot materni jezik govorilo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, preostali pa ve\xc4\x8dinoma nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Kmalu po izidu prvih slovenskih tiskanih knjig (Trubarjeva Abecednik in Katekizem, 1550) je Jurij Dalmatin prevedel Biblijo (natisnjena v Wittenbergu), Adam Bohori\xc4\x8d pa izdal ve\xc4\x8d slovenskih slovnic. V tistem \xc4\x8dasu je Ljubljana dobila prvo srednjo \xc5\xa1olo, javno knji\xc5\xbenico in tiskarno. Ljubljana je tako postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slovenskega protestantizma in s tem tudi kulture. Sledili sta ponovna prevlada katoli\xc5\xa1ke cerkve ter protireformacija. _NEWLINE_Leta 1597 so v mesto prispeli jezuiti in ustanovili gimnazijo, ki se je razvila v kolegij. Z ustanovitvijo Academie operosorum Labacensis, dru\xc5\xbebe u\xc4\x8denjakov po italijanskem vzoru, so leta 1693 v mesto pri\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilni tuji stavbarji in kiparji (med drugimi tudi Francesco Robba), ki so v baro\xc4\x8dnem slogu prenavljali oziroma sezidali tudi ve\xc4\x8dino cerkva. Leta 1701 je bila ustanovljena \xc5\xa1e Academia philharmonicorum, eno prvih tovrstnih glasbenih zdru\xc5\xbeenj izven Italije. \xc4\x8castni \xc4\x8dlani Filharmoni\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe, ki jo je kasneje nasledila, so bili tudi skladatelji Haydn, Beethoven in Brahms, violinist Paganini, med njenimi dirigenti pa je bil tudi Gustav Mahler. V 18. stoletju so rasle manufakture, gospodarski pomen Ljubljane pa je ostajal na podro\xc4\x8dju tranzita.\n_START_SECTION_\nIlirske province in \xc4\x8das po njih\n_START_PARAGRAPH_\nPod Napoleonovo okupacijo (1809\xe2\x80\x931813) je bilo mesto prestolnica Ilirskih provinc. Eden uradnih jezikov je postala sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, v Ljubljani pa so odprli tudi prvo visoko \xc5\xa1olo. Leta 1815 je mesto znova pre\xc5\xa1lo pod avstrijsko oblast in bilo do leta 1849 administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Ilirskega kraljestva. Leta 1821 je Ljubljana gostila kongres Svete alianse, na katerem so evropski veljaki dolo\xc4\x8dili meje. V spomin na ta dogodek je dobil ime Kongresni trg._NEWLINE_V prvi polovici 19. stoletja so delno uredili nabre\xc5\xbeja Ljubljanice ter postavili nove kamnite in \xc5\xbeelezne mostove. V tistem \xc4\x8dasu je v Ljubljani ustvarjal tudi pesnik France Pre\xc5\xa1eren. Leta 1849 je z Dunaja pripeljal prvi vlak, osem let pozneje pa je bila ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica in s tem povezava s Trstom dokon\xc4\x8dana. V 60. letih je bila ustanovljena Slovenska matica. Ljubljanska ob\xc4\x8dina je tedaj obsegala mesto in sedem predmestij. Z dana\xc5\xa1njimi imeni bi jo omejili takole: proti zahodu po Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki cesti do Jadranske ulice, proti severozahodu po Cankarjevi do Opere in po Gosposvetski cesti do evangeli\xc4\x8danske cerkve, proti severu po Dunajski cesti do Triglavske ulice, proti severovzhodu po \xc5\xa0martinski cesti do \xc5\xbdal, proti vzhodu do \xc5\xa1entpetrske cerkve in Kodeljevega, proti jugovzhodu po Dolenjski cesti do Rakovnika._NEWLINE_Leta 1895 je mesto s 30.000 prebivalci do\xc5\xbeivelo katastrofalen potres z magnitudo 6,1 po Richterjevi lestvici, ki je poru\xc5\xa1il 10\xc2\xa0% od pribli\xc5\xbeno 1.400 zgradb. Podobno kot po potresu leta 1511, so mesto obnovili v takrat zna\xc4\x8dilnih slogih, zlasti secesijskem. Obnovili so ga ve\xc4\x8dinoma avstrijski in \xc4\x8de\xc5\xa1ki arhitekti v neoklasicisti\xc4\x8dnem in secesijskem slogu (glej tudi Art Nouveau v Ljubljani). Med najpomembnej\xc5\xa1imi zgradbami tega obdobja so stanovanjske stavbe okoli sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in med Slovensko ter Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8devo cesto, de\xc5\xbeelni dvorec (sedaj Univerza), de\xc5\xbeelni zdaj Narodni muzej, Narodni dom, Dekli\xc5\xa1ki licej, prva gimnazija (kasneje klasi\xc4\x8dna - zdaj osnovna \xc5\xa1ola Pre\xc5\xbeihovega Voranca), de\xc5\xbeelno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (sedaj Opera), nem\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (sedaj Drama), de\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in druge._NEWLINE_V drugi polovici 19. stoletja se je Ljubljana postopoma uveljavila kot politi\xc4\x8dno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Slovencev. Mesto se je \xc5\xa1irilo s priklju\xc4\x8devanjem delov sosednjih ob\xc4\x8din in sicer Tivoli, okolica Kolizeja, Vodmat, do dolenjske \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, in druga obmo\xc4\x8dja. Ob prelomu stoletja so se mno\xc5\xbeile nove pridobitve: vodovod (1890), elektrika in sodobno kanalizacijsko omre\xc5\xbeje (1898), tramvaj (1901) ter prvi kino (1907). Veliko zaslug pri tem je imel tedanji \xc5\xbeupan Ivan Hribar. Leta 1914 so mestu priklju\xc4\x8dili Spodnjo \xc5\xa0i\xc5\xa1ko, leta 1929 pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de pri sv. Kri\xc5\xbeu, pa Zgornjo \xc5\xa0i\xc5\xa1ko, Moste in Vi\xc4\x8d in tako je do leta 1935 nastala prva "velika" Ljubljana.\n_START_SECTION_\nStoletje nemirov\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu Avstro-Ogrske leta 1918 je bila Ljubljana pomembno mesto v dr\xc5\xbeavi, kasneje Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev. Leta 1929 je postala Ljubljana sede\xc5\xbe Dravske banovine v  Kraljevini Jugoslaviji. V \xc4\x8dasu kraljevine so bile ustanovljene Univerza (1919), Narodna galerija (1918) ter Akademija znanosti in umetnosti (1938)._NEWLINE_Sredi 30. let so na Poljanah  in za Be\xc5\xbeigradom po sodobnih, funkcionalisti\xc4\x8dnih nazorih, gradili nova naselja. V \xc4\x8dasu med vojnama  je podobo mesta najbolj izrazito oblikoval arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik, \xc4\x8digar pe\xc4\x8dat je tako mo\xc4\x8dan, da se je arhitektonskega obdobja prijelo kar ime Ple\xc4\x8dnikova Ljubljana._NEWLINE_Pomembna \xc5\xbeupana v za\xc4\x8detku 20. stoletja sta bila Ivan Hribar in Ivan Tav\xc4\x8dar. Oba sta pomagala pri razvoju mesta, podobno kakor kasneje Dinko Puc in Juro Adle\xc5\xa1i\xc4\x8d. Med drugo svetovno vojno je senco na \xc5\xbeupane kot vodja Ljubljane vrgel Leon Rupnik, generalni in\xc5\xa1pektor domobranskih enot, ki so sodelovale z italijanskim in nem\xc5\xa1kim okupatorjem. Zaradi odpora in pomo\xc4\x8di partizanom so italijanski okupatorji februarja 1942 mesto obdali s 30 km bode\xc4\x8de \xc5\xbeice, po sledeh katere danes poteka sprehajalna pot. O uporu pri\xc4\x8da med drugim spomenik v Gramozni jami, kjer so italijanski okupatorji kot povra\xc4\x8dilne ukrepe ustrelili nad 100 talcev. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je postala glavno mesto Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije znotraj Jugoslavije. V mesto se je zaradi bolj\xc5\xa1ega ekonomskega statusa priselilo veliko novih me\xc5\xa1\xc4\x8danov, kar je botrovalo raz\xc5\xa1iritvi in gradnji \xc5\xa1tevilnih bivanjskih sosesk.\n_START_SECTION_\nSamostojna Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani je bila 25. junija 1991 razgla\xc5\xa1ena neodvisnost Slovenije, katere sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in prestolnica je \xc5\xa1e danes. Mesto prestolnice ji zagotavlja ustava, katere 10. \xc4\x8dlen pravi: "Glavno mesto Slovenije je Ljubljana."_NEWLINE_Leta 2010 je bila Ljubljana razgla\xc5\xa1ena za svetovno prestolnico knjige, med drugim sta bila v \xc5\xa0portnem parku Sto\xc5\xbeice zgrajena nov stadion in dvorana. \xc5\xa0tevilni posegi, urejanje novih poti za pe\xc5\xa1ce in zelenih povr\xc5\xa1in so pomagali, da je Ljubljana razgla\xc5\xa1ena za zeleno prestolnico Evrope v letu 2016.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nMesto s povr\xc5\xa1ino 163,8\xc2\xa0km\xc2\xb2 le\xc5\xbei v Ljubljanski kotlini, v osrednjem delu Slovenije. Lega na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du pomembnih prometnic je mo\xc4\x8dno vplivala na njen razvoj. Ljubljana le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 140\xc2\xa0km zahodno od Zagreba, 250\xc2\xa0km vzhodno od Benetk, 350\xc2\xa0km jugozahodno od Dunaja ter 400\xc2\xa0km jugozahodno od Budimpe\xc5\xa1te._NEWLINE_Ljubljana ima ob reki Ljubljanici nadmorsko vi\xc5\xa1ino 298 m, medtem ko je Ljubljanski grad na grajskem gri\xc4\x8du na vi\xc5\xa1ini 366 m, najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v Mestni ob\xc4\x8dini Ljubljana (Jan\xc5\xa1ki hrib) pa dose\xc5\xbee 794 m.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Ljubljana le\xc5\xbei v Ljubljanski kotlini, preko katere te\xc4\x8dejo reke in potoki: Ljubljanica, Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica, Mali graben, Glin\xc5\xa1\xc4\x8dica, Pr\xc5\xbeanec, Sava, Gamelj\xc5\xa1\xc4\x8dica, \xc4\x8crnu\xc5\xa1nica, Stokalca, Studen\xc4\x8dica, Dobrunj\xc5\xa1\xc4\x8dica, Rastu\xc4\x8dnik, Bajer, Gobov\xc5\xa1ek, Bizovi\xc5\xa1ki potok, Graben, Dolgi potok in I\xc5\xbeica ter umetno zgrajeni razbremenilni kanal Gruberjev kanal. _NEWLINE_Ljubljana le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini soto\xc4\x8dja rek Ljubljanice in Save, ki se v Beogradu izliva v Donavo, ta pa v \xc4\x8crno morje._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Ljubljanskega polja je bogato s podzemno vodo, ki je glavni vir oskrbe mesta s pitno vodo._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem obrobju se nahaja Ljubljansko barje, katerega mo\xc4\x8dvirnati vla\xc5\xbeni travniki predstavljajo v smislu biodiverzitete zelo bogato obmo\xc4\x8dje. Ljubljansko barje je od leta 2008 krajinski park._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje mesta Ljubljana je zaradi svoje ni\xc5\xbeinske  lege in hudourni\xc5\xa1kih vodotokov, razen Ljubljanice, reke z zapletenim kra\xc5\xa1kim zaledjem na ve\xc4\x8d kot 25\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine poplavno ogro\xc5\xbeeno . Septembra 1926 je bil tako poplavljen prakti\xc4\x8dno celotni ju\xc5\xbeni del Ljubljane. Poplave leta 2010 so najbolj prizadele Vi\xc4\x8d, kjer sta poplavljala Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica in Mali graben.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se razteza na aluvialni ravnini (prodnatih nanosih) iz kvartarja. V bli\xc5\xbenjih, starej\xc5\xa1ih gorskih obmo\xc4\x8djih \xc4\x8das nastanka kamnin sega v mezozoik (trias) ali paleozoik._NEWLINE_Ljubljano so opusto\xc5\xa1ili \xc5\xa1tevilni potresi, zabele\xc5\xbeenih je 60 ru\xc5\xa1ilnih, v povpre\xc4\x8dju 1 huj\xc5\xa1i vsakih 100 let. Slovenija je v dokaj aktivnem potresnem obmo\xc4\x8dju zaradi svojega polo\xc5\xbeaja na jugu evrazijske plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Tako je dr\xc5\xbeava v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du treh pomembnih tektonskih con: Alp na severu, Dinarskega gorstva na jugu in Panonske ni\xc5\xbeine na vzhodu. Na Golovcu deluje ena izmed seizmolo\xc5\xa1kih postaj.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nKljub pojavu vi\xc5\xa1jih zgradb, zlasti na robu mesta, ohranja zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Ljubljane \xc5\xa1tevilne zna\xc4\x8dilne starej\xc5\xa1e stavbe. V njem se ob hi\xc5\xa1ah 20 stoletja pojavljata baro\xc4\x8dni in secesijski slog ter historisti\xc4\x8dne stavbe._NEWLINE_Ljubljanski grad se nahaja na vrhu grajskega gri\xc4\x8da, ki zaznamuje center mesta. Okolica dana\xc5\xa1njega gradu je stalno naseljena od leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. Grad je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1161. Trdnjava je bila uni\xc4\x8dena, ko je vojvodina postala del habsbur\xc5\xa1kega cesarstva. Med letoma 1485 in 1495 je bil zgrajen dana\xc5\xa1nji grad opremljen s stolpi. Njegov namen je bil zlasti obramba pred tur\xc5\xa1kimi vpadi in kme\xc4\x8dkimi upori. Grad je kasneje dolgo slu\xc5\xbeil kot zapor. Leta 1905 je grad pre\xc5\xa1el v mestno last in do\xc5\xbeivel prenovo leta 1960. Danes je turisti\xc4\x8dna atrakcija s pestrim kulturnim programom. Od leta 2006 je grad z vzpenja\xc4\x8do povezan s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem mesta._NEWLINE_Staro mestno jedro je srednjeve\xc5\xa1ki obzidani del z mestno hi\xc5\xa1o, SAZU, univerzitetno knji\xc5\xbenico in Kri\xc5\xbeankami ter \xc5\xa1tevilnimi cerkvami. Novej\xc5\xa1i del obsega baro\xc4\x8dne in kasnej\xc5\xa1e raz\xc5\xa1iritve v smeri parka Tivoli in do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, kjer stoji ve\xc4\x8dina pomembnej\xc5\xa1ih arhitektur, med njimi sede\xc5\xbe univerze (ob robu srednjeve\xc5\xa1kega mesta)zgradil ga je \xc4\x8de\xc5\xa1ki arhitekt J.F. Hr\xc3\xa1sk\xc3\xbd, ur\xc5\xa1ulinske cerkve, stavbe Slovenske filharmonije in Cankarjev dom._NEWLINE_Po potresu leta 1511 je bila Ljubljana prezidana. Znova so jo preurejali kasneje, zlasti v 18. stoletju v baro\xc4\x8dnem slogu in po katastrofalnem potresu v 1895, ki je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovala mesto. Mesto je bilo raz\xc5\xa1irjeno in dozidano, tokrat s historisti\xc4\x8dnimi pala\xc4\x8dami in v slogu art nouveauja. Mestna arhitektura je tako me\xc5\xa1anica slogov. Velik pe\xc4\x8dat je med obema vojnama pustil slovenski arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik, ki je oblikoval ve\xc4\x8d mostov, tudi Tromostovje in Narodno in univerzitetno knji\xc5\xbenico. Glej galerijo ljubljanskih mostov na Ljubljanici. Prepoznavna ljubljanska stolpnica je Neboti\xc4\x8dnik._NEWLINE_V Ljubljani se nahaja ve\xc4\x8d cerkev. Stolnica svetega Nikolaja je edina ljubljanska katedrala, ki je zlahka prepoznavna zaradi svoje zelene kupole in dvojnega zvonika. Nahaja se na trgu Cirila Metoda v bli\xc5\xbeini osrednje tr\xc5\xbenice in mestne hi\xc5\xa1e. Prvotno je bila na mestu troladijske romanske cerkve, prvi\xc4\x8d omenjene leta 1262. Po po\xc5\xbearu leta 1361 je bila ponovno obokana v gotskem slogu. Z ustanovitvijo ljubljanske \xc5\xa1kofije leta 1461 je cerkev postala stolnica. Osem let pozneje jo je prizadel nov po\xc5\xbear, ki so ga najverjetneje zanetili Turki. Med letoma 1701 in 1706 je jezuitski arhitekt Andrea Pozzo izdelal na\xc4\x8drt za novo baro\xc4\x8dno cerkev z dvema stranskima kapelama, zasnovanima v obliki latinskega kri\xc5\xbea. Cerkev je bila zgrajena leta 1841. Notranjost je okra\xc5\xa1ena z baro\xc4\x8dnimi freskami slikarja Giulia Quaglia iz obdobja v letih 1703-1706 in 1721-1723._NEWLINE_Reko Ljubljanico, Gruberjev kanal in druge reke in potoke pre\xc4\x8dkajo \xc5\xa1tevilni mostovi. Najbolj znana sta Tromostovje in Zmajski most. Slednji je bil zgrajen med letoma 1900 in 1901 in velja za eno najlep\xc5\xa1ih del dunajske secesije. Ime je dobil po \xc5\xa1tirih zmajih, ki krasijo konce ograj._NEWLINE_Ljubljanski vodnjaki so v mestnem jedru prisotni \xc5\xbee od njenega nastanka, saj so bili pomembni za razvoj mesta kot takega. Starej\xc5\xa1i vodnjaki in vodovodi so bili znani \xc5\xbee v anti\xc4\x8dni Emoni. Ljubljana ima nad 40 delujo\xc4\x8dih vodnjakov, ki ve\xc4\x8dinoma krasijo trge in parke in imajo pomembno kulturno-zgodovinsko ozadje. Na Mestnem trgu stoji replika najpomembnej\xc5\xa1ega izmed njih, Robbovega vodnjaka v baro\xc4\x8dnem slogu. Njegov izvirnik je bil leta 2006 zaradi te\xc5\xbeav s korozijo prestavljen v Narodno galerijo.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1981 je ljubljanski BDP na prebivalca zna\xc5\xa1al 260\xc2\xa0% jugoslovanskega povpre\xc4\x8dja. Ljubljana proizvede pribli\xc5\xbeno 25\xc2\xa0% slovenskega BDP-ja. Leta 2003 je bila stopnja aktivnega delovnega prebivalstva 62\xc2\xa0%; od tega je bilo 64\xc2\xa0% zaposlenih v zasebnem in 36\xc2\xa0% v javnem sektorju. Januarja 2007 je stopnja brezposelnosti zna\xc5\xa1ala 6,5\xc2\xa0% (v primerjavi s 7,7\xc2\xa0% leto prej in v primerjavi z nacionalnim povpre\xc4\x8djem 8,7\xc2\xa0%)._NEWLINE_Industrija, zlasti farmacevtska, petrokemi\xc4\x8dna in \xc5\xbeivilska industrija, ostaja najbolj pomembna gospodarska dejavnost. Druga podro\xc4\x8dja vklju\xc4\x8dujejo ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, finance, promet, gradbeni\xc5\xa1tvo, obrti, storitvene dejavnosti in turizem. Javni sektor zagotavlja delo na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja, kulture, zdravstva in lokalne uprave. Zlasti v zadnjih 2 desetletjih je pomembna panoga trgovina._NEWLINE_Na Ljubljanski borzi, ki je od leta 2008 v lasti Dunajske borze, kotirajo zlasti ve\xc4\x8dja slovenska podjetja. Nekatera od teh imajo sede\xc5\xbe v glavnem mestu; na primer trgovska veriga Mercator, naftne dru\xc5\xbebe Petrol in telekomunikacijski ponudnik Telekom Slovenije. V mestu deluje ve\xc4\x8d kot 15.000 podjetij, ve\xc4\x8dina od njih v terciarnem sektorju._NEWLINE_Stanovanja v Ljubljani so med dra\xc5\xbejimi v Evropi.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje in znanost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentje predstavljajo sedmino celotne ljubljanske populacije, kar mestu daje mladosten karakter. Univerza v Ljubljani, najve\xc4\x8dja slovenska in edina ljubljanska univerza, je bila ustanovljena leta 1919. Sestavlja jo 23 fakultet in 3 akademije, ki (med drugim) ponujajo \xc5\xa1tudij medicine, aplikativnih znanosti, filozofije, prava in uprave v slovenskem jeziku. Ima pribli\xc5\xbeno 64.000 \xc5\xa1tudentov in okoli 4.000 zaposlenih. Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica je imela v letu 2004 skupno 1.169.090 knjig. V letu 2006 je 55 osnovnih \xc5\xa1ol obiskovalo skoraj 21.000 u\xc4\x8dencev, medtem ko se je na 32 srednje\xc5\xa1olskih ustanovah izobra\xc5\xbeevalo 25.797 dijakov. 3. teden v maju je na Slovenski cesti Maturantska parada._NEWLINE_V Ljubljani ima sede\xc5\xbe tudi ve\xc4\x8d nacionalnih raziskovalnih ustanov, med njimi In\xc5\xa1titut "Jo\xc5\xbeef Stefan", Kemijski in\xc5\xa1titut in Nacionalni in\xc5\xa1titut za biologijo.\n_START_SECTION_\nZdravstvo\n_START_PARAGRAPH_\nUniverzitetni klini\xc4\x8dni center Ljubljana, osrednja slovenska zdravstvena ustanova, pod razli\xc4\x8dnimi imeni deluje \xc5\xbee od leta 1786, ko je cesar Jo\xc5\xbeef II. podpisal odlok o ustanovitvi Civilne bolnice v Ljubljani in letno sprejme prek 100.000 bolnikov._NEWLINE_Onkolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut, ustanovljen leta 1937, je eden bolj\xc5\xa1ih centrov za onkologijo v srednji Evropi in eden prvih, ki je zdru\xc5\xbeil zdravljenje z raziskovanjem in pedago\xc5\xa1ko dejavnostjo na podro\xc4\x8dju onkologije._NEWLINE_Zdravstveni dom Ljubljana, razdeljen na 7 enot, opravlja osnovno zdravstveno dejavnost in s svojimi slu\xc5\xbebami zagotavlja zlasti preventivne zdravstvene preglede ter zdravljenje la\xc5\xbeje po\xc5\xa1kodovanih ali bolnih. V manj\xc5\xa1em obsegu zagotavlja tudi specialisti\xc4\x8dno ambulantno dejavnost.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port in rekreacija\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljubljani deluje ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih klubov, med katerimi so najbolj znani hokejski HDD Tilia Olimpija, ki nastopa tudi v mednarodni ligi EBEL, ko\xc5\xa1arkarski KK Union Olimpija, ki nastopa nastopa tudi v Evroligi, nogometni NK Olimpija, rokometni RK Krim in odbojkarski ACH Volley. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i mestni \xc5\xa1portni objekti so Ple\xc4\x8dnikov stadion Be\xc5\xbeigrad, ki je ve\xc4\x8d let v postopku prenove, Hala Tivoli, ki je doma\xc4\x8da dvorana za HDD Tilia Olimpija, ter leta 2010 zgrajena objekta Stadion Sto\xc5\xbeice, kjer doma\xc4\x8de tekme igra NK Olimpija, in Arena Sto\xc5\xbeice, ki je doma\xc4\x8da dvorana za KK Union Olimpija, RK Krim in ACH Volley._NEWLINE_Ljubljana je v svoji zgodovini gostila ve\xc4\x8d odmevnih \xc5\xa1portnih prireditev, tudi svetovno prvenstvo v \xc5\xa1portni gimnastiki v letih 1922 in 1970, svetovno prvenstvo v ko\xc5\xa1arki leta 1970, svetovno prvenstvo v umetnostnem drsanju leta 1970, svetovno prvenstvo v hokeju na ledu elitne divizije leta 1966 in \xc5\xa1e osemkrat prvenstvo druge divizije, evropsko prvenstvo v rokometu leta 2004 ter svetovno prvenstvo v kajak in kanu slalomu v letih 1955, 1991 in 2010. Leta 2013 se je v mestu odvijalo Evropsko prvenstvo v ko\xc5\xa1arki._NEWLINE_Od leta 1957 je drugi teden v maju v po\xc4\x8dastitev osvoboditve Ljubljane (9. maj 1945) organiziran Pohod po poti spominov in tovari\xc5\xa1tva (znan tudi kot pohod ob \xc5\xbeici). Vsako leto zadnjo nedeljo v oktobru Ljubljanski maraton na mestne ulice pritegne ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d teka\xc4\x8dev._NEWLINE_Center Ljubljane le\xc5\xbei med dvema manj\xc5\xa1ima vzpetinama, Ro\xc5\xbenikom (Cankarjev Vrh 394 m) in Grajskim gri\xc4\x8dem, na katerem stoji Ljubljanski grad. _NEWLINE_Na obrobju mesta so hribi \xc5\xa0marna gora, Ra\xc5\xa1ica, Golovec, To\xc5\xa1ko \xc4\x8delo, malo dlje pa \xc5\xa1e Krim in vrhovi Polhograjskega hribovja, ki ponujajo kratke izlete v naravo. (glej tudi Izleti v okolici Ljubljane).\n_START_SECTION_\nPrometna infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljana je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du slovenskega cestnega omre\xc5\xbeja, ki preko avtocestnega obro\xc4\x8da povezuje mesto z vsemi deli dr\xc5\xbeave in pomembnimi mesti v okolici (avtocestna povezava s Trstom, Benetkami ter Reko na jugozahodu (A1/E70); z Mariborom, Gradcem in Dunajem (A1/E57); z Zagrebom in naprej v nekdanjo Jugoslavijo (A2-E70); s Celovcem in Salzburgom na severozahodu (A2-E61), zaradi \xc4\x8desar je pomembna vstopna to\xc4\x8dka za severnoevropske turiste. Tranzitni promet skozi samo mesto je preusmerjen s pomo\xc4\x8djo Ljubljanske obvoznice v obliki kroga okoli mesta._NEWLINE_\xc5\xbde arhitekt Fabiani je na\xc4\x8drtoval notranji cestni obvozni obro\xc4\x8d, ki bi razbremenil prometa sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Ljubljane. Notranji obro\xc4\x8d tvorijo naslednje ceste: Tivolska cesta, Bleiweisova cesta, A\xc5\xa1ker\xc4\x8deva cesta, Zoisova cesta, Karlov\xc5\xa1ka cesta, Cesta za Gradom, Ro\xc5\xa1ka cesta, Lipi\xc4\x8deva ulica, Njego\xc5\xa1eva cesta, Masarykova cesta in Trg OF. Fabianijev most je bil zadnji manjkajo\xc4\x8di element; z njegovo dograditvijo leta 2012 je bil obro\xc4\x8d sklenjen._NEWLINE_Avtobusna mre\xc5\xbea, ki jo upravlja Ljubljanski potni\xc5\xa1ki promet (v lasti MOL) (na osnovi pla\xc4\x8dilne kartice Urbana) je trenutno najbolj uporabljana in razvita oblika javnega prevoza v Ljubljani. Avtobusi so pogovorno imenovani trole. Izraz izvira iz obdobja med letoma 1951 in 1971, ko so po Ljubljani vozili trolejbusi. Mo\xc5\xbena je izposoja koles, in najem taksija. V letu 2009 se je z uvedbo mestne vozovnice za\xc4\x8del ponovno vzpodbujati tudi javni promet na ljubljanskem \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem vozli\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Kolesarski promet v Ljubljani predstavlja opazen dele\xc5\xbe vsega prometa, \xc5\xa1e posebej poleti. _NEWLINE_Kolesarske steze so po ve\xc4\x8dini lo\xc4\x8dene od cesti\xc5\xa1\xc4\x8da, ponekod obarvane z rde\xc4\x8do barvo in na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih ve\xc4\x8dinoma speljane posredno (tj. z zamikom). Leta 1998 je bila dol\xc5\xbeina kolesarskih stez pribli\xc5\xbeno 65 km, leta 2009 pa 130 km. Ozna\xc4\x8devanje novih kolesarskih stez je del projekta mestne ob\xc4\x8dine Civitas Elan. Na nekaterih ulicah, kjer ni kolesarskih stez, npr. na povezovalni cesti med Njego\xc5\xa1evo in Ro\xc5\xa1ko cesto preko Fabianijevega mostu na Ljubljanici, je kolesarjenje prepovedano. Omejevalni prometni re\xc5\xbeim za kolesarje so v Sloveniji uvedli sredi sedemdesetih let dvajsetega stoletja. Na nekaterih odsekih so prepovedi v zadnjih letih odpravili, bodisi z ozna\xc4\x8denjem kolesarskih stez ali gradnjo paralelnih namenskih kolesarskih cest. Od leta 2000 obstaja Ljubljanska kolesarska mre\xc5\xbea, dru\xc5\xa1tvo kolesarjev, ki kolo uporabljajo kot prometno sredstvo. V maju 2011 je bil vzpostavljen sistem izposoje javnih koles Bicike(lj), ki je na voljo na podlagi uporabe mestne kartice Urbane. Leta 2015 Ljubljano pri\xc4\x8deli uvr\xc5\xa1\xc4\x8dati na lestvico kolesarjem prijaznih mest (na 13. mesto)._NEWLINE_Znaten del sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ljubljane je zaprt za motorna vozila in spremenjen v pe\xc5\xa1 cono. Za zagotavljanje mobilnosti vsem, ki to potrebujejo, je na voljo ve\xc4\x8d ekektri\xc4\x8dnih vozil (Kavalir), ki so brezpla\xc4\x8dno na voljo na klic ali pa vozijo po vnaprej dolo\xc4\x8deni trasi._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja Ljubljana predstavlja najpomembnej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de v dr\xc5\xbeavi in stoji ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki povezavi Nem\xc4\x8dije s Hrva\xc5\xa1ko (M\xc3\xbcnchen-Salzburg-Ljubljana-Zagreb), obenem pa je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za obisk Dunaja, Trsta ter Budimpe\xc5\xa1te. Regionalni vlaki poleg tega vozijo \xc5\xa1e v smeri Novega mesta, Kamnika ter Kopra. V neposredni bli\xc5\xbeini je Avtobusna postaja Ljubljana, s katero bo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja v prihodnosti zdru\xc5\xbeena v Potni\xc5\xa1ki center Ljubljana._NEWLINE_Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika (LJU) le\xc5\xbei 26\xc2\xa0km severno od mesta in je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xa1tevilne (zlasti evropske) destinacije, kot na primer: Amsterdam, Atene, Barcelona, Beograd, Bruselj, Budape\xc5\xa1ta, Bukare\xc5\xa1ta, Kopenhagen, Dublin, Dunaj, Frankfurt, Helsinki, Istanbul, Kijev, London, Manchester, Moskva, M\xc3\xbcnchen, Ohrid, Paris, Podgorica, Praga, Pri\xc5\xa1tina, Stockholm, Skopje, War\xc5\xa1ava, Tirana, Tel Aviv in Zurich.'