b'\n_START_ARTICLE_\nTrinaxodon\n_START_SECTION_\nKje in kdaj je Trinaxodon \xc5\xbeivel?\n_START_PARAGRAPH_\nTrinaxodon je znan iz nekdanjih triasnih formacij. \xc5\xbdivel naj bi pred 240 milijoni let, na delu zemlje, kjer danes le\xc5\xbeita Ju\xc5\xbena Afrika in Antarktika. To je bil neko\xc4\x8d en sam kontinent, imenovan Pangea.\n_START_SECTION_\nKarakteristi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nFosilne ostanke ogrodja te \xc5\xbeivali so na\xc5\xa1li v kamninah mo\xc4\x8dvirskih gozdov. Imel je trdno telo z mo\xc4\x8dnimi, skoraj ravnimi zadnjimi nogami. Verjetno je bila njegova ko\xc5\xbea zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite pokrita z dlako, ali pora\xc5\xa1\xc4\x8dena, kar vidimo pri dana\xc5\xa1njih sesalcih, \xc4\x8deprav to ni dokazano, kajti v fosilnih ostankih ni bilo najdenih nobenih dlak._NEWLINE_Ker so imele nosne votline veliko povr\xc5\xa1ino, domnevajo, da je imel dobro razvit voh in mu vonjave niso delale te\xc5\xbeav. Glede na svojo velikost je imel verjetno tudi velike o\xc4\x8di in oster vid, kar je zveri pomagalo pri lovu._NEWLINE_Trinaxodon je bil najverjetno bli\xc5\xbenji prednik sesalcev, zato je imel lastnosti tako kot sesalcev, kot tudi plazilcev. Tako kot dana\xc5\xa1nji sesalci je tudi ta imel izrazito mi\xc5\xa1i\xc4\x8dasto prepono, ki je lo\xc4\x8devala prsni del telesa. Z njo je polnil in praznil plju\xc4\x8da s kisikom in je u\xc4\x8dinkovito dihal, kar mu je omogo\xc4\x8dalo dobro kontrolo telesne temperature. Imel je tudi izredno trdo nebo, zato je lahko med \xc5\xbeve\xc4\x8denjem dihal tudi skozi nos. Prav po tem se je lo\xc4\x8deval od ni\xc5\xbejih plazilcev, katerih nosni kanali so vodili naravnost v grlo. \xc5\xbdival je bila verjetno toplokrvna, zato je bila bolje razvita kot ostali plazilci tistega \xc4\x8dasa. Prav zato se mu ni bilo treba pole\xc5\xbeavati na soncu, kar po\xc4\x8dnejo dana\xc5\xa1nji plazilci, da si ogrejejo telo in ohranijo normalno telesno temperaturo. Zaradi tega je bil lahko aktiven v hladnih dneh.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPredniki Trinaxodona so bili ni\xc5\xbeji in enostavno grajeni plazilci in njihovi potomci so zato legli jajca, kar po\xc4\x8dnejo \xc5\xa1e dana\xc5\xa1nji ni\xc5\xbeji sesalci. To so kljunati je\xc5\xbeki in kljuna\xc5\xa1i. Verjetno se je Trinaxodon razmno\xc5\xbeeval na enak na\xc4\x8din. Dana\xc5\xa1nji monotremati, kar so dana\xc5\xa1nji stokovci, ki le\xc5\xbeejo jajca, skrbijo izredno za svoje potomce, jih dojijo tako dolgo, dokler jim ne zrastejo zobje, da se lahko hranijo s trdo hrano. Takrat jih odstavijo in jim poka\xc5\xbeejo tehnike lova. Ker so imeli fosili tudi ohranjene in popolnoma razvite zobe. Znanstveniki menijo, da so mladi\xc4\x8di skrbeli sami zase.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZobje so bili primerni za u\xc5\xbeivanje \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, nevreten\xc4\x8darjev in malih plazilcev. V gobcu je imel sprednje sekalce, ki jih je uporabljal za kopanje in rezanje, podo\xc4\x8dnike je uporabljal za ubijanje in paranje, ko\xc4\x8dnike pa za kosanje in mletje hrane. Vsak zob je imel centralno izboklino in manj\xc5\xa1e okoli zoba, za se zobje niso pregloboko zapi\xc4\x8dili v meso plena. Ko je Trinaxodon ugriznil plen, ga je najprej dr\xc5\xbeal med zobmi zgornje in spodnje \xc4\x8deljusti. Kakor hitro je gobec zaprl so se zobje prekrili in presekali plen. \xc4\x8celjustni zglob je bil dvakrat vpet. Spodnjo \xc4\x8deljust je lahko zaprl in jo premikal navzgor in navzdol, kar je pove\xc4\x8dalo mo\xc4\x8d trganja plena pri hranjenju \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveniki so pri nekaterih primerkih odkrili, da so poginili v zvitem polo\xc5\xbeaju, kar pomeni da so poginili med zimskim spanjem v svojih brlogih.'