b'\n_START_ARTICLE_\nNorve\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni kamniti spomeniki dokazujejo, da je bila Norve\xc5\xa1ka naseljena \xc5\xbee v mlaj\xc5\xa1i kameni dobi, okrog leta 3.000 pr.n.\xc5\xa1, Iz bronaste dobe, ko so se na obalah in v dolinah te de\xc5\xbeele naselili Germani, so risbe na skalah blizu Trondheima. Naselja, katerih imena se kon\xc4\x8dujejo na -vik ali -heim. Pri\xc4\x8dajo o nekdanjih majhnih kraljestvih, ki jih je leta 872 prvikrat zdru\xc5\xbeil v dr\xc5\xbeavo Harald Lepolasi, vendar je ta kmalu spet razpadla na posamezne dele. Vikingi iz norve\xc5\xa1ke so bili od 9. do l0. stoletja osvajalci, ki so se jih bali v severnih morjih. Njihove ladje so priplule do Anglije, Islandije,  Grenlandije in celo do Amerike. A gospodarji morja niso dolgo ostali gospodarji v lastni de\xc5\xbeeli. V 11. in 12. stoletju se je Dancem_NEWLINE_ve\xc4\x8dkrat posre\xc4\x8dilo zasesti Norve\xc5\xa1ko in s tem utirati pot kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu. V ta namen je bila ustanovljena trondheimska nad\xc5\xa1kofija s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela graditev lesenih cerkva. Te lesene cerkve so \xc5\xa1e danes simbol Norve\xc5\xa1ke._NEWLINE_Danska kraljica Margareta I., vdova norve\xc5\xa1kega kralja \xc4\x8digar o\xc4\x8de je bil \xc5\xa1vedski kralj je Norve\xc5\xa1ko, Dansko in \xc5\xa0vedsko leta 1397 pogodbeno zdru\xc5\xbeila v Kalmarsko zvezo. Zveza je leta 1523 zaradi izstopa \xc5\xa0vedske sicer razpadla, toda danski kralji so \xc5\xa1e naprej ostali tudi norve\xc5\xa1ki kralji, Norve\xc5\xa1ka pa se je tako za ve\xc4\x8d stoletij spremenila v dansko provinco. Danci so vpeljali reformacijo povezali so vladarske posle, dan\xc5\xa1\xc4\x8dina je postala \xc5\xa1olski in uradni, srebro in baker iz norve\xc5\xa1kega gorovja pa sta polnila dansko blagajno. Ko je bila Danska premagana v Napoleonovih vojnah, je Norve\xc5\xa1ko leta 1814, kot zmagovalka, prevzela \xc5\xa0vedska. Pri menjavi vladarjev so Norve\xc5\xbeani zahtevali samostojnost, te niso dobili dobil pa so liberalno ustavo v zameno pa je morala Norve\xc5\xa1ka priznati unijo z \xc5\xa0vedsko._NEWLINE_Sredi 19. stoletja se je na Norve\xc5\xa1kem mo\xc4\x8dno okrepila narodna zavest, ki je pri\xc5\xa1la \xc5\xa1e posebno do izraza v jezikovnem sporu. De\xc5\xbeela je postala neodvisna leta 1905 in Norve\xc5\xbeani so se na plebiscitu odlo\xc4\x8dili za ohranitev monarhije. Za svojega kralja so kot Haakona IV., danskega princa okronali za norve\xc5\xa1kega kralja. Samostojna Norve\xc5\xa1ka se je spomnila svoje pomorske tradicije in je z razvojem trgovskega ladjevja do\xc5\xbeivela med prvo svetovno vojno, v kateri je ostala politi\xc4\x8dno nevtralna, ob\xc4\x8duten gospodarski napredek. Med drugo svetovno vojno je Norve\xc5\xa1ko zasedla nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija in posku\xc5\xa1ala z njenega dolgega obalnega boka zavra\xc4\x8dati angle\xc5\xa1ke napade na celino. Kralj in vlada sta od\xc5\xa1la v izgnanstvo._NEWLINE_Danes je Norve\xc5\xa1ka kot svobodna dr\xc5\xbeava \xc4\x8dlanica vseh pomembnih zahodnih zvez, kot sta NATO in EFTA, vstop v Evropsko unijo pa so na plebiscitu zavrnili. Svobodno in \xc5\xa1ir\xc5\xa1o ponovitev je do\xc5\xbeivela celo zgodovinska Kalmarska zveza, in sicer v Nordijskem svetu, v katerega so se leta 1951 v\xc4\x8dlanile Norve\xc5\xa1ka, Danska in \xc5\xa0vedska, pozneje pa tudi Finska._NEWLINE_Norve\xc5\xa1ki prispevek k evropski kulturi. Norve\xc5\xa1ka kultura je zavezana evropski tradiciji in je vanjo tudi odlo\xc4\x8dilno prispevala. O kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu pri\xc4\x8dajo na primer samosvoje lesene cerkve in biser nordijske gotike, Nidarosova stolnica v Trondheimu. \xc2\xbbLedenomorska katedrala\xc2\xab\xc2\xa0v Tromsoju, mestna hi\xc5\xa1a v Oslu in v jugendstilu zgrajeno mesto \xc4\x82lesund ka\xc5\xbeejo na tokove evropske moderne v norve\xc5\xa1ki arhitekturi. V slikarstvu in literaturi so dali tej moderni odlo\xc4\x8dilne spodbude prav Norve\xc5\xbeani. Edvard Munch spada med predhodnike ekspresionizma, drame Henrika lbsena so postale zgled sodobnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, a tudi najbolj posebni norve\xc5\xa1ki glasovi niso ostali na provincialni ravni, temve\xc4\x8d so dosegli svetovno slavo. O ti\xc5\xa1ini in turobnosti obmorske de\xc5\xbeele. a tudi o razdvojenosti njenih ljudi med resnobo in arhai\xc4\x8dno veselje pripovedujejo glasbena dela Edvarda Griega in romani Knuta Hamsuna. Najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din. da spoznamo Norve\xc5\xa1ko in njene skrivnosti. je. da jim prisluhnemo.\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNorve\xc5\xa1ka se razteza od rta Lindesnes na jugu do ve\xc4\x8d kot 1.700 kilometrov zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte oddaljenega Nordkappa na severu in od tam \xc5\xa1e nadaljnjih 250 kilometrov proti vzhodu. Izredno raz\xc4\x8dlenjena obala obroblja Norve\xc5\xa1ko morje in gorata notranjost je povpre\xc4\x8dno komaj kje \xc5\xa1ir\xc5\xa1a od sto kilometrov, pri Narviku samo \xc5\xa1est, pri Oslu pa vendarle 430 kilometrov. Obala meri v zra\xc4\x8dni \xc4\x8drti 2.650 kilometrov, \xc4\x8de pa ji pri\xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e fjorde, zalive in ob obali le\xc5\xbee\xc4\x8de otoke, teh je okoli 50.000, se podalj\xc5\xa1a kar za desetkrat in razkazuje igro narave posebne vrste. Povr\xc5\xa1ina dr\xc5\xbeave zna\xc5\xa1a 324.220\xc2\xa0km\xc2\xb2, od tega je 16.360\xc2\xa0km\xc2\xb2 vodovij in 307.860\xc2\xa0km\xc2\xb2 kopnega. Najvi\xc5\xa1ja gora je Goldh\xc3\xb8pingen z 2469 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine._NEWLINE_Podnebje je zmerno, brez zalivskega toka, ki prihaja iz Karibskega morja, bi bila Norve\xc5\xa1ka pusta in negostoljubna kot sta na primer vzhodna Grenlandija ali severna Sibirija, ti dve le\xc5\xbeita pribli\xc5\xbeno na isti geografski \xc5\xa1irini kot Lofotsko oto\xc4\x8dje, a ne dovoljujeta nobenega \xc5\xbeivljenja, medtem ko se lahko celo na najsevernej\xc5\xa1em norve\xc5\xa1kem otoku pasejo ovce tudi pozimi in so obale najve\xc4\x8dkrat vse leto ne zmrnejo. Zalivski tok in atlantski zahodni vetrovi skrbijo tudi za obilico de\xc5\xbeja, in ta spet poskrbi za zelena norve\xc5\xa1ka poletja, ki so manj hladna, kot bi pri\xc4\x8dakovali. Zime so hude, a \xc5\xa1e vedno znosne. Temperature hitro padejo \xc5\xa1ele severno od Nordkaapa, najsevernej\xc5\xa1e to\xc4\x8dke evropske celine, ali na norve\xc5\xa1k\xc3\xadh polarnih otokih Spitsbergen in Jan Mayen ter na Medvedjem otoku. _NEWLINE_Norve\xc5\xa1ka pokrajina je posledica ledenih dob, ki so zapustile razlo\xc4\x8dne sledi od zahodne obale do dr\xc5\xbeavne meje s \xc5\xa0vedsko. Rodovitna tla so dar morja, ki je pustilo za seboj z rudninami bogate usedline. Ostri gorski grebeni so samo na Lofotih. Fjorde, ki se globoko zarezujejo v strmo Skandinavsko gorovje in segajo marsikje ve\xc4\x8d kot sto kilometrov v notranjost, so izbrusili ledeniki, pozneje pa jih je zalilo morje. O debeli plasti celinskega ledu, ki je prekrivala kopno, pri\xc4\x8dajo samo \xc5\xa1e ostanki ledu na visokih planotah. Skandinavsko gorovje, ki poteka v smeri sever-jug, se vle\xc4\x8de \xc4\x8dez Norve\xc5\xa1ko po vsej dol\xc5\xbeini in sega do 2.470 metrov visoko. Visoke planote nad drevesno mejo pa sestavljajo neskon\xc4\x8dni viddi in \xef\xac\x81elli, po katerih se raztezajo stepe in tundre z mahovi in vresjem, ki jih prekinjajo jezera in mo\xc4\x8dvirja._NEWLINE_Zaradi pokrajine so kraji v fjordih te\xc5\xbeko dostopni, do njih dostikrat pelje le ena pot. Deli obale so bili dolgo dosegljivi samo z ladjo in \xc5\xa1e danes je najbolj priljubljeno prevozno sredstvo po\xc5\xa1tne in tovorne ladje na sloviti Hurtigovi ruti, ki se mimo \xc4\x8deri zvija skozi fjorde tako do najbolj odro\xc4\x8dnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d kot do velikih mest._NEWLINE_\xc5\xbdivalski svet norve\xc5\xa1ke je izredno pisan. V njenih gozdovih in rekah so jelenjad, lososi, severni jeleni, bobri, volkovi, risi, polarni zajci in polarne lisice.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nNorve\xc5\xa1ka je leta 2003 \xc5\xa1tela 4.546.123 prebivalcev. Rast prebivalstva je 0,46%. kar je zanimivo, je to, da imajo v primerjavi s \xc5\xa0vedsko in Finsko pozitiven naravni prirastek. Povpre\xc4\x8dna pri\xc4\x8dakovana starost je 79,09 let, za mo\xc5\xa1ke 76,15 let in za \xc5\xbeenske 82,22 let. Poleg Norve\xc5\xbeanov v dr\xc5\xbeavi prebivajo \xc5\xa1e Laponci, ki jih je okoli 20.000._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalcev (86\xc2\xa0%) se pri\xc5\xa1teva med evangeli\xc4\x8dane, med ostale, protestante in katolike pa 3\xc2\xa0% prebivalcev. Imajo tudi 100\xc2\xa0% pismenost. Uradni jezik je norve\xc5\xa1ki, obstajajo pa tudi laponsko in finsko govore\xc4\x8de manj\xc5\xa1ine._NEWLINE_V Finnmarki namre\xc4\x8d \xc5\xbeivi, statisti\xc4\x8dno gledano, na vsakem kvadratnem kilometru samo po en \xc4\x8dlovek, medtem ko si enako povr\xc5\xa1ino deli v ju\xc5\xbeni Norve\xc5\xa1ki osemdeset ljudi. Na obali in v mestih \xc5\xbeivi kar 80 odstotkov prebivalstva, praznjenje notranjosti pa postaja problem. Ne glede na to ostajajo ljudje povezani s pode\xc5\xbeelskim \xc5\xbeivljenjem in odhajajo ob koncu tedna in v po\xc4\x8ditnicah v enkratno naravo. Na Norve\xc5\xa1kem je tudi dovolj prostora za manj\xc5\xa1ine. Okrog 20.000 Laponcev \xc5\xbeivi \xc5\xa1e danes, posebno v Finnmarki, po starem se pre\xc5\xbeivljajo z ribolovom in vzrejo severnih jelenov, imajo zna\xc4\x8dilne obi\xc4\x8daje, obla\xc4\x8dijo pa se v slikovite no\xc5\xa1e._NEWLINE_Norve\xc5\xa1ki jezik ima dve uradni obliki: nynorsk, neko\xc4\x8d imenovan landsmal izhaja iz stare norve\xc5\xa1\xc4\x8dine in pode\xc5\xbeelskih nare\xc4\x8dij, bokmal, za katerega se ogreva ve\xc4\x8dina prebivalstva, je danskemu jeziku soroden knji\xc5\xbeni jezik.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d se je na Norve\xc5\xa1kem vse vrtelo okrog vode, danes se vse vrti okrog nafte. Neko\xc4\x8d Norve\xc5\xbeani niso \xc5\xbeiveli slabo od svojih tradicionalnih gospodarskih panog, danes \xc5\xbeivijo dobro z visokimi pla\xc4\x8dami in pretiranimi cenami pregrete konjunkture. Zemljepisne zna\xc4\x8dilnosti so za gospodarski razvoj Norve\xc5\xa1ke bolj slabe, lega na severnem obrobju in brezpotja na kopnem z velikimi razdaljami, slabo rodovitne pokrajine, zato pa veliko obale in vode. Toda Norve\xc5\xbeani so znali pomanjkljivosti \xc5\xbee zgodaj spremeniti v prednosti. Njihova glavna zaposlitev je postala pomorstvo, kamor \xc5\xa1tejemo osvajalska potovanja vikin\xc5\xa1kih ladij, trgovska potovanja v okviru Hanse, roparske vo\xc5\xbenje ribi\xc5\xa1ke industrije do dana\xc5\xa1nje nevarnosti prevelikega izlova in sodobno plovbo zaradi izvoza, katere donosnost vse bolj ogro\xc5\xbea prevoz na ladjah iz dr\xc5\xbeav v razvoju, saj so njihove storitve cenej\xc5\xa1e kot norve\xc5\xa1ke. Norve\xc5\xa1ka je pa\xc4\x8d de\xc5\xbeela visokih pla\xc4\x8d in cen. Norve\xc5\xa1ka pa ne spada med najve\xc4\x8dje na svetu samo kot ribi\xc5\xa1ka in pomorska dr\xc5\xbeava. Zaradi morja in kopenskih voda, gorskih slapov in zajezitvenih jezer na nenaseljenih planotah, zaradi vsega velikanskega potenciala vodne energije je Norve\xc5\xa1ka postala vodilna proizvajalka naravi prijaznega elektri\xc4\x8dnega toka. Na prebivalca pride ve\xc4\x8d kot 18.000 kilovatnih ur elektri\xc4\x8dne energije, prese\xc5\xbeke izva\xc5\xbeajo v sosednje dr\xc5\xbeave, \xc5\xa1e vedno pa ostane dovolj energije za oskrbo druga\xc4\x8de zasnovanega norve\xc5\xa1kega gospodarstva, V bli\xc5\xbeini hidroelektrarn deluje industrija, ki porabi izredno veliko energije, in druge de\xc5\xbeele bi njene potrebe te\xc5\xbeko pokrivale brez toplotnih in jedrskih elektrarn. Tako proizvajajo na Norve\xc5\xa1kem: aluminij, magnezij in umetna gnojila z naravi prijaznim elektri\xc4\x8dnim tokom, pri \xc4\x8demer pa je nastala nova te\xc5\xbeava,smog, v hladnem podnebju fjordov se odpadni plini te industrije ne razpr\xc5\xa1ujejo dovolj._NEWLINE_Pomorstvo in proizvodnja energije na svetovni ravni sta zagotovila norve\xc5\xa1kemu ladjedelni\xc5\xa1tvu in tehnologiji elektrarn mednarodno veljavo. Od tako zbranega znanja imata korist tudi strojegradnja, ki dela za doma\xc4\x8do lesno, tekstilno in \xc5\xbeivilsko industrijo, in zadnja leta vedno bolj uveljavljanje sodobne visoke tehnologije kot nove gospodarske panoge. Morje in vodno bogastvo kot jedro prepletene gospodarske zasnove bosta najbr\xc5\xbe odrinila v ozadje kmetijstvo. Za kmetijstvo so tako ali tako uporabni  samo trije odstotki nerodovitnih tal in samo del tega tudi za poljedelstvo. Tradicionalno majhne kmetije so le s te\xc5\xbeavo \xc5\xa1e donosne in silijo kmete k dodatnim dejavnostim. Tudi ti so se usmerili k bolj posebnim naravnim bogastvom de\xc5\xbeele. Velikanski gozdovi \xc5\xbee stoletja oskrbujejo pomembno lesno industrijo, strogi ekolo\xc5\xa1ki predpisi in pogozdovanje pa zagotavljajo dovolj lesa tudi za prihodnost. Deloma izlovljeno morje daje mimo negotovega visokomorskega ribolova mo\xc5\xbenosti za sodobno akvakulturo, gojenje bolj\xc5\xa1ih vrst rib spada med najbolj donosne norve\xc5\xa1ke gospodarske veje. Tako na morju kot na kopnem je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du norve\xc5\xa1kega gospodarstva zmo\xc5\xbenost, da s specializacijo spreminjajo pomanjkanje v korist. Norve\xc5\xa1ka si je samo na tak na\xc4\x8din pridobila precej\xc5\xa1njo blaginjo, tako nastala industrija pa je vtisnila pe\xc4\x8dat vsej dru\xc5\xbebi, ki jo sestavljajo ribi\xc4\x8di in kapitani trgovske mornarice, ladjarji in trgovci v izvoznih podjetjih, gozdarski in vodnogospodarski strokovnjaki, dokaj \xc5\xa1tevilna vodilna plast, za njimi pa \xc5\xa1irok srednji sloj in_NEWLINE_revnej\xc5\xa1i kmetje._NEWLINE_Norve\xc5\xa1ka od leta 1976 spada med dr\xc5\xbeave, ki izva\xc5\xbeajo nafto in zemeljski plin. Ti surovini sta danes najva\xc5\xbenej\xc5\xa1e izvozno blago od kmetijskega uvoza odvisne de\xc5\xbeele. Norve\xc5\xa1ki sta prinesla precej\xc5\xa1njo gospodarsko rast. Toda padec naftnih cen sredi osemdesetih let je povzro\xc4\x8dil hudo gospodarsko krizo. Te\xc5\xbeavno \xc4\x8drpanje teko\xc4\x8dega zlata iz viharnega Severnega morja je dalo v obliki vrtalnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi pri Ekofisku in Friggu tehni\xc4\x8dne \xc4\x8dude\xc5\xbee, ki pa so postali predragi. Padec naftnih cen je razgalil tudi slabost prej obstoje\xc4\x8de industrije, na tradicionalnih temeljih delujo\xc4\x8de gospodarstvo se je zapodilo v nafto in \xc5\xbeivelo nad svojimi zmo\xc5\xbenostmi. A Norve\xc5\xbeani so se iz vsega nekaj nau\xc4\x8dili. Zdaj jim pomeni nafta pri normalnih svetovnih cenah pomembno oporo blaginji, toda dobi\xc4\x8dek vlagajo tudi v preoblikovanje tradicionalnih industrijskih vej. Nosilka tega preobrata je nova generacija Norve\xc5\xbeanov, kajti naftni \xc4\x8dude\xc5\xbe je poleg industrijske strukture spremenil tudi dru\xc5\xbebeno._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je zelo odvisna od \xc4\x8drpanja nafte, saj so leta 1999 naftni derivati predstavljali 35\xc2\xa0% vsega izvoza. Ve\xc4\x8d nafte izvozita samo \xc5\xa1e Saudova Arabija in Rusija. Imajo velik BDP na prebivalca: 33.000 USD. V storitvenem sektorju je bilo leta 1995 zaposlenega 74\xc2\xa0% aktivnega prebivalstva, v industriji 22\xc2\xa0% in v gozdarstvu, kmetijstvu in ribolovu 4\xc2\xa0%. Njihovo industrijo predstavljajo predvsem naftna, prehrambeno predelovalna, ladjedelni\xc5\xa1ka, kemi\xc4\x8dna, ribi\xc5\xa1ka in tekstilna industrija. Izva\xc5\xbeajo nafto in njene derivate, stroje, kovine, kemikalije, ladje in ribe, uva\xc5\xbeajo pa predvsem hrano.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednjo vlogo, \xc4\x8deprav le reprezentativno, pri vodenju dr\xc5\xbeave ime kralj. Priljubljenost monarhije in to, da je vklju\xc4\x8dena v demokrati\xc4\x8dno ustavo kot konstitucionalna dedna monarhija, ima korenine v zgodovini in izro\xc4\x8dilu. \xc5\xbde majhne germanske dr\xc5\xbeave so imele za kralja njegovega \xc2\xbbjarleja\xc2\xab\xc2\xa0(kraljevega namestnika), vikin\xc5\xa1ka skup\xc5\xa1\xc4\x8dina thing pa je imela \xc5\xbee preddemokrati\xc4\x8dne poteze, \xc4\x8deprav so se tam pogosto sporekli gorkeje kot v dana\xc5\xa1njem norve\xc5\xa1kem parlamentu Stortingu. Norve\xc5\xa1ki kralji so bili vedno simbol narodnostne in kulturne samostojnosti de\xc5\xbeele, ki je postala avtonomna \xc5\xa1ele leta 1905. Ko je kralj Haakon Vll. moral med drugo svetovno vojno skupaj z vlado zbe\xc5\xbeati v pregnanstvo v London, mu je bila dodeljena vloga povezovalne osebnosti norve\xc5\xa1kega odporni\xc5\xa1kega gibanja. Pa tudi njegov sin kralj Olav V., ki so ga spo\xc5\xa1tovali zaradi sodelovanja v odporni\xc5\xa1kem gibanju, je bil v najbolj\xc5\xa1em pomenu besede ljudski kralj. Ta olimpijski zmagovalec v jadranju je leta 1928 zastopal Norve\xc5\xa1ko enako dobro kot pozneje v diplomatski vlogi.  Ko je leta 1957 prevzel dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino svojega o\xc4\x8deta, zaradi svoje prisr\xc4\x8dnosti in skromnosti pa je postal v svoji de\xc5\xbeeli vzor pokon\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka z visoko moralo. To populisti\xc4\x8dno tradicijo nadaljuje njegov sin, kralj Harald._NEWLINE_Norve\xc5\xa1ka je ustavna monarhija s parlamentarnim sistemom vladanja. Kraljeva hi\xc5\xa1a je veja plemenite dru\xc5\xbeine Gl\xc3\xbccksburg, izvirno iz nem\xc5\xa1kega Schleswig-Holsteina. Kralj Harald V. opravlja prete\xc5\xbeno ceremonialne funkcije, a ima na svoje dr\xc5\xbeavljane vpliv kot simbol narodne enotnosti._NEWLINE_V zunanji politiki si Norve\xc5\xa1ki prizadeva za dobre odnose s sosednjo Evropsko unijo, a po dveh neuspelih referendumih o vstopu (1972 in 1994) ostaja vklju\xc4\x8dena le v EFTO. Kljub temu je vklju\xc4\x8dena v Schengenski sporazum._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je tudi \xc4\x8dlanica Nordijskega sveta, OECD, OVSE, OZN in drugih mednarodnih organizacij._NEWLINE_Obrambna politika Norve\xc5\xa1ke se mo\xc4\x8dno naslanja na dobre odnose z ZDA. Dr\xc5\xbeava je ustanovna \xc4\x8dlanica zveze NATO in je ob invaziji leta 2003 kot del koalicije voljnih poslala v Irak svoje vojake. Od leta 1992 je tudi pridru\xc5\xbeena \xc4\x8dlanica Zahodnoevropske unije.\n_START_SECTION_\nNorve\xc5\xa1ka mesta\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi izredno gorate pokrajine \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina Norve\xc5\xbeanov na samo petnajst kilometrov \xc5\xa1irokem prehodnem obmo\xc4\x8dju od morja k celini. Norve\xc5\xa1ka mesta so se razvila tam, kjer so razmere primerne za ribolov in trgovino, in so v glavnem majhna, niti prgi\xc5\xa1\xc4\x8de jih nima ve\xc4\x8d kot sto tiso\xc4\x8d prebivalcev, \xc5\xbdivljenje in podoba velikih mest se spreminjata, odkar pred norve\xc5\xa1ko obalo \xc4\x8drpajo nafto, naftni boom pu\xc5\xa1\xc4\x8da za seboj bolj ali manj opazno sled.'