b'\n_START_ARTICLE_\nNabonidova kronika\n_START_PARAGRAPH_\nNabonidova kronika je starodavno babilonsko besedilo, del ob\xc5\xa1irnega niza Babilonskih kronik, napisanih v klinopisu na glinastih tablicah._NEWLINE_Besedilo opisuje predvsem vladavino zadnjega novobabilonskega kralja Nabonida in Kirovo osvojitev Babilona in se kon\xc4\x8da z za\xc4\x8detkom vladanja Kirovega sina Kambiza II. Kronika zajema obdobje od leta 556 pr. n. \xc5\xa1t. do malo po letu 539 pr. n. \xc5\xa1t. Je redek dokument, ki s prve roke pri\xc4\x8da o Kirovem vzponu na oblast in glavni vir podatkov iz tistega obdobja._NEWLINE_Zgodovinarka Am\xc3\xa9lie Kuhrt, strokovnjakinja za zgodovino Bli\xc5\xbenjega vzhoda, o njem pravi, da je \xc2\xbbnajbolj zanesljiv in trezen (anti\xc4\x8dni) dokument o padcu Babilona\xc2\xab._NEWLINE_Za kroniko se domneva, da je prepis, napisan v selevkidskem obdobju (4.-1. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.). Izvirnik je bil napisan verjetno v poznem 6. ali zgodnjem 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Podobnosti s kroniko od Nabonazarja do \xc5\xa0ama\xc5\xa1-\xc5\xa1um-ukina, \xc5\xa1e eno iz niza babilonskih kronik, ka\xc5\xbeejo, da je obe morda napisal isti pisar. \xc4\x8ce je to res, sta kroniki iz obdobja vladavine Dareja I. Perzijskega (okoli 549\xe2\x80\x93486 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nOpis tablice\n_START_PARAGRAPH_\nNabonidova kronika je ohranjena na samo eni glinasti tablici, ki jo hrani Britanski muzej v Londonu. Tako kot druge babilonske kronike je napisana po sistemu leto-za-letom in opisuje klju\xc4\x8dne dogodke v tistem letu, na primer nasledstva in smrti vladarjev ter velike voja\xc5\xa1ke in verske dogodke. Iz tega sledi, da je slog poro\xc4\x8danja standarden in omejen na dogodke, pomembne za Babilonijo. V kroniki je zato malo podatkov, ki bi bili pomembni za zgodovino \xc5\xa1ir\xc5\xa1e regije._NEWLINE_Tablica je dokaj velika, 140 mm \xc5\xa1iroka in 140 mm dolga. Spodnja stran je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana, ve\xc4\x8dji del leve strani pa manjka. Besedilo je napisano v dveh kolonah na vsaki strani in je prvotno imelo 300-400 vrstic. Zapis, kar ga je ostalo, je zelo po\xc5\xa1kodovan, tako da je \xc4\x8ditljivih samo nekaj ve\xc4\x8d kot 75 vrstic. Na manjkajo\xc4\x8dem delu je ve\xc4\x8dina prve in \xc4\x8detrte kolone, spodnji del druge in gornji del tretje kolone. Na spodnji strani tablice je bil morda kolofon, ki skoraj v celoti manjka.  Besedilo na napisano po visokih standardih, prepis pa je nedvomno nepopoln in s \xc5\xa1tevilnimi o\xc4\x8ditnimi napakami prepisovalca._NEWLINE_Tablico je Britanski muzej kupil leta 1879 od trgovca s starinami Spartali & Co. Kje je bila najdena, ni znano, vendar se domneva, da v ru\xc5\xa1evinah Babilona. Mogo\xc4\x8de je, da je bila del uradne zbirke letopisov ahemenidskih guvernerjev Babilonije.  Besedilo, zdaj znano kot Nabonidova kronika, je prvi natisnil Sir Henry Rawlinson v \xc4\x8dasopisu Athenaeum 14. februarja 1880. Prvi angle\xc5\xa1ki prevod je bil objavljen dve leti kasneje. Kasneje je besedilo prevedlo tudi ve\xc4\x8d drugih strokovnjakov, med katerimi so najvidnej\xc5\xa1i Sidney Smith, A. Leo Oppenheim, Albert Kirk Grayson, Jean-Jacques Glassner in Am\xc3\xa9lie Kuhrt.\n_START_SECTION_\nBesedilo\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo kronike se za\xc4\x8denja verjetno z Nabonidovim prihodom na oblast leta 556 pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8deprav je del besedila slabo ohranjen in ne\xc4\x8ditljiv. Omenja njegove pohode proti mestu Hume in neimenovanim krajem na\xc2\xa0\xc2\xbbzahodu\xc2\xab, morda v Arabiji. V \xc5\xa1estem letu vladavine je dokumentirano Kirovo plenjenje Astjagove prestolnice Ekbatane. Kronika se nadaljuje z opisom ve\xc4\x8d Nabonidovih odhodov v prostovoljno izgnanstvo v arabsko oazo Tema. Oaza je s hebrejskim imenom Teiman omenjena v Kumranskih rokopisih v odlomku 4Q242, ki je znan kot Nebonidovo pri\xc4\x8danje in datiran v leto 150 pr. n. \xc5\xa1t. Kralj je v Arabiji pre\xc5\xbeivel deset let in prepustil upravljanje Babilonije svojemu sinu Bel-shar-usurju, ki je v Danielovi knjigi Stare zaveze omenjen kot Bel\xc5\xa1acar.  Za naslednjih osem let ni nobenega vpisa, ker se po pisarjevem mnenju v tem \xc4\x8dasu ni zgodilo ni\xc4\x8d omembe vrednega. V devetem letu Nabonidovega vladanja je omenjen Kirov pohod, morda njegov napad na Lidijo in osvojitev njene prestolnice Sarde._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina ostalega dela besedila je razdrobljena. Omemba spopadov in Perzije morda spada v vnos za \xc5\xa1estnajsto leto. Dolg ohranjen odlomek govori o sedemnajstem in zadnjem letu Nabonidove vladavine, v katerem je Kir napadel in podjarmil Babilonijo. Omenjeno je praznovanje Akitu, kar ka\xc5\xbee, da se je Nabonid vrnil v Babilon. Kronika ne navaja vzrokov za Kirov napad, omenja pa, da so v Babilon pri\xc5\xa1li bogovi iz razli\xc4\x8dnih mest, kar se morda nana\xc5\xa1a na umik kultnih kipov pred prodirajo\xc4\x8dimi Perzijci. Nabonid se je verjetno bal, da bodo Perzijci zasegli bo\xc5\xbeanske idole. Zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno je opisana bitka pri Opisu, v kateri so Perzijci prepri\xc4\x8dljivo premagali Nabonidovo vojsko, pobili umikajo\xc4\x8de se Babilonce in na veliko plenili. Perzijska vojska je nato brez odpora zasedla mesti Sipar in Babilon. Kira so me\xc5\xa1\xc4\x8dani sprejeli veseljem. Imenoval je nove guvernerje in v doma\xc4\x8da mesta vrnil kipe bogov, ki so jih pred tem pripeljali v Babilon. \xc4\x8citljiv del besedila se kon\xc4\x8da z dolgoveznim opisom \xc5\xbealovanja za pokojno kraljevo \xc5\xbeeno. Domneva se, da so objokovali Kirovo \xc5\xbeeno, ker Nabonid takrat ni bil ve\xc4\x8d kralj. Omenjen je tudi Kirov sin Kambiz. V preostalem delu tablice je \xc4\x8ditljivih samo nekaj besed.\n_START_SECTION_\nAnaliza\n_START_PARAGRAPH_\nNabonidovo kroniko so napisali verjetno sve\xc4\x8deniki najvi\xc5\xa1jega babilonskega boga Marduka. Opisana je kot \xc2\xbbizdelek Kirove propagande\xc2\xab ali morda \xc2\xbbpropagande Mardukovih sve\xc4\x8denikov, da bi omalova\xc5\xbeevali Nabonida\xc2\xab. Julye Bidmead pripisuje sovra\xc5\xa1tvo duhovnikov neuspe\xc5\xa1nim Nabonidovim poskusom, da bi uvedel \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje boginje Lune Sin. \xc5\xa0e posebej, ker kronika ve\xc4\x8dkrat poudarja, da praznovanja Akitu ni bilo mogo\xc4\x8de izvesti zaradi Nabonidove odsotnosti. Trditev je sporna, ker bi na praznovanju namesto Nabonida lahko bil kdo drug. Na kroniko se gleda kot na zapis v nizu Perzijcem naklonjenih dokumentov, med katere spadata tudi Kirov valj in Kirov panegirik, ki napada Nabonida zaradi njegove domnevne brezbo\xc5\xbenosti, ki je v popolnem nasprotju s Kirovo in Kambizovo pobo\xc5\xbenostjo.'