b'\n_START_ARTICLE_\nTroyes\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGeografska lega keltskih grobov okrog Troyesa in odkritje keltskih artefaktov v mestnem jedru nakazujeta, da Troye kot naselje lahko izvira od Keltov \xc5\xbee leta 600 pr. n. \xc5\xa1t. _NEWLINE_Troyes obstaja \xc5\xbee od rimske dobe, kot Augustobona Tricassium, ki je stal na sredi\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa1tevilnih cest, predvsem Via Agrippa, ki je vodila proti severu do Reimsa in ju\xc5\xbeno do Langresa in na koncu do Milana . Druge rimske ceste so iz Troyesa vodile do Poitiersa, Autuna in Orl\xc3\xa9ansa.  To je bil civitas galskega plemena Tricasov, ki ga je Avgust lo\xc4\x8dil od Senonov. Od galsko-rimskega mesta zgodnjega cesarstva so na\xc5\xa1li nekaj raztresenih ostankov, vendar ni javnih spomenikov, razen sledov akvadukta. V poznem imperiju se je naselje zmanj\xc5\xa1alo in se imenovalo Tricassium ali Tricassae, izvor francoskega Troyesa._NEWLINE_Mesto je bilo sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa od 4. stoletja - legenda o \xc5\xa1kofu Lupusu (Loup), ki je mesto pred Atilo re\xc5\xa1il tako, da je dal sebe za talca, je hagiografsko in ne zgodovinsko dejstvo - kljub temu pa je ve\xc4\x8d stoletij kasneje to mesto postalo pomembno kot srednjeve\xc5\xa1ko trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Bitka na Katalunskih poljih, imenovana tudi bitka pri Troyesu, se je leta 451 b\xc3\xadla v bli\xc5\xbeini, med rimskim generalom Flavijem Aecijem in vizigotskim kraljem Teodorikom I. proti Atili._NEWLINE_V zgodnji stolnici na tem mestu je Ludvik II. Jecljajo\xc4\x8di leta 878 prejel v Troyesu cesarsko krono iz rok pape\xc5\xbea Janeza VIII. Konec 9. stoletja so grofje Champagne izbrali Troyes za svoj sede\xc5\xbe, in ostal glavno mesto province \xc5\xa0ampanje do [[francoska revolucija|francoske revolucije. V opatiji Saint-Loup je bila razvita znana knji\xc5\xbenica in skriptorij. V srednjem veku je bilo pomembno trgovsko mesto, ki je dalo ime trojski te\xc5\xbei (npr. Trojska un\xc4\x8da je tradicionalna enota te\xc5\xbee zlata). \xc5\xa0ampanjski sejmi obla\xc4\x8dil in o\xc5\xbeivljanje trgovine na dolge razdalje ter nova raz\xc5\xa1iritev kovancev in posojil so bili pravi motor, ki so potisnili srednjeve\xc5\xa1ko gospodarstvo Troyesa. V za\xc4\x8detku 10. stoletja je mesto postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de grofije in sede\xc5\xbe rodbine Vermandois. _NEWLINE_Leta 1285, ko je Filip Lepi zdru\xc5\xbeil \xc5\xa0ampanjo s kraljevimi posestmi, je mesto ohranilo \xc5\xa1tevilne tradicionalne privilegije. Ivan Neustra\xc5\xa1ni, vojvoda Burgundski in zaveznik Angle\xc5\xbeev, je leta 1417 \xc5\xbeelel, da Troyes postane prestolnica Francije. Z Izabelo Bavarsko, \xc5\xbeeno Karla VI. Francoskega se je sporazumel, da je treba dvor, svet in parlament ter slu\xc5\xbebe preseliti v Troyes. V Troyesu, nato pa v rokah Burgundcev, je bila 21. maja 1420 podpisan sporazum, s katero je bil Henrik V. Angle\xc5\xa1ki zaro\xc4\x8den s Katarino Valois, h\xc4\x8derko Karla VI. in s pogoji, po katerih naj bi nasledil Karla, v \xc5\xa1kodo Dauphina. Znak hegemonije Plantagenetov v Franciji se je obrnil, ko sta Dauphin, kasneje Karel VII. in Ivana Orleanska, leta 1429 obnovila mesto Troyes._NEWLINE_V srednjem veku je bil Troyes pomembno mednarodno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, z znamenitim sejmom. Ime trojska te\xc5\xbea za zlato izhaja iz merilnega standarda, ki se je razvi tukaj ._NEWLINE_Velik po\xc5\xbear leta 1524 je uni\xc4\x8dil velik del srednjeve\xc5\xa1kega mesta, kljub \xc5\xa1tevilnim mestnim kanalom.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v pokrajini \xc5\xa0ampanji ob reki Seni.'