b'\n_START_ARTICLE_\nLi\xc5\xa1aj\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc5\xa1aj je organizem, zgrajen iz gliv in alg, ki \xc5\xbeivijo v simbiozi. Ker nimajo pravih korenin, dobijo svojo hrano iz ozra\xc4\x8dja in de\xc5\xbeevnice. Nima listja in cvetov, vendar so lahko privla\xc4\x8dni, ker se barvna lestvica giblje od sive ali belkaste, do ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de zelene, ko so vla\xc5\xbeni. Obstaja okoli 16000 vrst li\xc5\xa1ajev in uspevajo lahko povsod. Rastejo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah in na zidovih v polarnih krajih, kjer poleg li\xc5\xa1ajev uspevajo le \xc5\xa1e mahovi. Najdemo jih na pa\xc5\xa1nikih ter golem drevju._NEWLINE_Za svojo rast nujno potrebujejo neonesna\xc5\xbeen/\xc4\x8dist zrak. Ravno zaradi tega jim pravimo tudi bioindikatorji onesna\xc5\xbeenega zraka.\n_START_SECTION_\nZgradba li\xc5\xa1ajev\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc5\xa1aji so organizmi, ki imajo obliko steljke. Ta je sestavljena iz dveh delov oziroma dveh organizmov. V simbiozi oziroma so\xc5\xbeitju \xc5\xbeivita heterotrofna gliva (mikobiont) in avtotrofna alga (fitobiont) ali modrozelena cepljivka. Gliva gradi ve\xc4\x8dji del li\xc5\xa1aja in poskrbi, da rastlina dobi vodo in minerale ter daje obliko steljki, medtem ko alga ali modrozelena cepljivka s fotosintezo proizvaja organske snovi zase in za glivo. _NEWLINE_Li\xc5\xa1aji se lahko razmno\xc5\xbeujejo s fragmentacijo, tako se razmno\xc5\xbeuje alga, ali pa s sporami, kot se razmno\xc5\xbeuje gliva\n_START_SECTION_\nVpliv li\xc5\xa1ajev na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc5\xa1aji omogo\xc4\x8dajo s steljko prileglo na podlago ugodne razmere, da se tam naselijo tudi druge rastline. Z vodo in zmrzaljo razpokajo \xc5\xa1e tako trdo skalo, lahko tudi beton. Ko odmrejo, za njimi ostane le plast ostankov in prahu. Li\xc5\xa1aji so tudi bioindikatorji, kar pomeni da so pokazatelji \xc4\x8distega zraka. Najbolj\xc5\xa1i bioindikatorji je grmi\xc4\x8dasti li\xc5\xa1aji, ki rastejo samo na obmo\xc4\x8djih, ki niso onesna\xc5\xbeeni.'