b"\n_START_ARTICLE_\nVpliv vina na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nVpliv vina na zdravje je tema \xc5\xa1tevilnih razprav in raziskav. Vino ima precej dolgo zgodovino uporabe v zdravstvu, saj so ga uporabljali kot antiseptik za povr\xc5\xa1inske rane, za izbolj\xc5\xa1anje prebave, za zdravljenje diareje itd, ter kot topilo za raztapljanje zdravilnih u\xc4\x8dinkovin . Papirusi starih Egip\xc4\x8danov pri\xc4\x8dajo o temu, da je imelo vino pomembno vlogo v zdravstvu \xc5\xbee okrog leta 2200 pr. n. \xc5\xa1t. Pomembno vlogo v zdravstvu pa je ohranilo vse do konca 19. oz. za\xc4\x8detka 20. stoletja, ko se je na podlagi raziskav o alkoholu in alkoholizmu drasti\xc4\x8dno spremenilo mnenje o njegovem vplivu na zdravje. Konec 20. in na za\xc4\x8detku 21. stoletja pa se je na podlagi raznih \xc5\xa1tudij uveljavilo mnenje, da u\xc5\xbeivanje vina v zmernih koli\xc4\x8dinah ugodno deluje na zdravje (francoski paradoks), predvsem zaradi velike vsebnosti fenolnih spojin, kot je npr. resveratrol. Vino vsebuje kar 80% vode, ostalo pa sestavljajo razli\xc4\x8dne vrste substanc: barvila, \xc4\x8dreslovine, etanol, sladkorji kot glukoza in fruktoza, elektroliti, vitamini \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e posebej vitamina B6 in C. Vitamin B6 je pomemben za delovanje centralnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, vitamin C pa je antioksidant.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVino je najstarej\xc5\xa1e dokumentirano zdravilo, ki ga je izdelal \xc4\x8dlovek, kar dokazujejo papirusi starih Egip\xc4\x8danov, ki segajo nazaj vse do leta 2200 pr. n. \xc5\xa1t. Takrat je bilo zdravstvo povezano predvsem z religijo in nadnaravnimi silami. Vino je obdr\xc5\xbealo pomembno vlogo v zdravstvu tudi pri starih Grkih, ki pa so \xc5\xbee imeli bolj racionalen pristop do medicine. Hipokrat je priporo\xc4\x8dal vino kot del zdrave prehrane in zagovarjal njegovo uporabo kot antiseptik za rane, za zdravljenje diareje in laj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8din pri porodu. V podobne namene so ga uporabljali tudi stari Rimljani. V 1. stoletju je rimski enciklopedist Aulus Cornelius Celsus v svojem delu De Medicina navedel dolg seznam gr\xc5\xa1kih in rimskih vin, ki so se takrat uporabljala v zdravstvu. Tudi Galen je uporabljal vino kot antiseptik za razku\xc5\xbeevanje ran pri gladiatorjih. Religija je \xc5\xa1e vedno igrala pomembno vlogo pri promoviranju u\xc5\xbeivanja vina za izbol\xc5\xa1anje zdravja._NEWLINE_V 11. stoletju je islamski zdravnik Avicenna trdil, da je vino u\xc4\x8dinkovito pri prebavnih motnjah, toda uporabljali so ga lahko le kot antiseptik za povr\xc5\xa1inske rane, saj islamska sveta knjiga prepoveduje u\xc5\xbeivanje kakr\xc5\xa1negakoli alkohola. Tudi duhovniki so uporabljali vino v srednjem veku v razli\xc4\x8dne zdravstvene namene. Arnaldus de Villa Nova je v 14. stoletju napisal in izdal prvo tiskano knjigo o vinu in o njegovem vplivu na zdravljenje razli\xc4\x8dnih bolezni._NEWLINE_Vino je bilo dolgo \xc4\x8dasa v uporabi tudi zato, ker je skozi zgodovino vedno primanjkovalo \xc4\x8diste in varne pitne vode. Zato so uporabljali vino za sterilizacijo vode in to vse do konca 19.stoletja. Ob koncu 19. oz. za\xc4\x8detku 20. stoletja pa se je pogled na vino oz. alkohol ter njegov vpliv na zdravje in dru\xc5\xbebo spremenil, saj je alkoholizem postajal vedno ve\xc4\x8dji problem, hkrati pa so \xc5\xa1tudije kratko- in dolgoro\xc4\x8dnih u\xc4\x8dinkov alkohola pokazale, da je le-ta \xc5\xa1kodljiv za zdravje. Vse to je privedlo tudi do prohibicije alkohola v ZDA in tudi drugih dr\xc5\xbeavah. Zdravniki so opozarjali na nevarnost prevelikega u\xc5\xbeivanja alkohola, saj naj bi to pove\xc4\x8devalo tveganje za razli\xc4\x8dne bolezni, kot so visok krvni pritisk, rak, neplodnost, okvara jeter, atrofija mi\xc5\xa1ic, kap, po\xc5\xa1kodbe na mo\xc5\xbeganih itd., posebej pa se je odsvetovalo pitje med nose\xc4\x8dnostjo. Konec 20. in za\xc4\x8detek 21. stoletja pa se je ponovno pojavilo zanimanje za ugodne u\xc4\x8dinke vina na zdravje, saj so intenzivne raziskave pokazale, da ljudje, ki pijejo zmerne koli\xc4\x8dine vina, \xc5\xbeivijo v povpre\xc4\x8dju dlje kot tisti, ki ne pijejo vina oz. tisti, ki pijejo velike koli\xc4\x8dine vina.\n_START_SECTION_\nFrancoski paradoks\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1991 je francoski znanstvenik Serge Renaud predstavil \xc5\xa1tudijo o ti. francoskem paradoksu, s katero se je ukvarjal. Opazil je, da je pri Francozih incidenca kardiovaskularnih bolezni ni\xc5\xbeja kot pri Ameri\xc4\x8danih in Angle\xc5\xbeih, kljub temu, da u\xc5\xbeivajo enako ma\xc5\xa1\xc4\x8dob oz. enako kalori\xc4\x8dno hrano. Ena od njegovih teorij je bila, da je to posledica u\xc5\xbeivanja zmernih koli\xc4\x8din rde\xc4\x8dega vina pri Francozih, ki zmanj\xc5\xa1a tveganje za kardiovaskularne bolezni. Po tem dogodku je prodaja rde\xc4\x8dih vin V ZDA zrasla za 44\xc2\xa0%. Tudi FDA v ZDA je spremenila mnenje in leta 1995 v svojih Dietary Guidelines zapisala, da je u\xc5\xbeivanje majhnih koli\xc4\x8din vina ob obroku ne\xc5\xa1kodljivo, \xc4\x8de pri posamezniku ni prisotno tveganje za pojav druguih bolezni, povezanih z alkoholom.\n_START_SECTION_\nKaj je zmerno pitje\n_START_PARAGRAPH_\nUgoden vpliv na zdravje imajo le zmerne koli\xc4\x8dine vina. Te koli\xc4\x8dine pa so odvisne od starosti, spola, genetike, telesne te\xc5\xbee in konstitucije posameznika. Priporo\xc4\x8dljiva koli\xc4\x8dina je pri \xc5\xbeenskah ni\xc5\xbeja, saj hitreje absorbirajo alkohol (zaradi ve\xc4\x8dje vsebnosti vode v telesu in razlik v nivoju encimov v \xc5\xbeelodcu). Nekateri zdravniki priporo\xc4\x8dajo en kozarec (1,5 dl) vina na dan pri \xc5\xbeenskah oz. dva kozarca pri mo\xc5\xa1kih. Druga\xc4\x8de pa se mnenja precej razlikujejo.\n_START_SECTION_\nResveratrol in ostale pomembne spojine v vinu\n_START_PARAGRAPH_\nOdgovor na vpra\xc5\xa1anje, zakaj je od vseh alkoholnih pija\xc4\x8d najbolj zdravo prav vino, ti\xc4\x8di v grozdju. Rde\xc4\x8de grozdje je zakladnica flavonoidov, polifenolnih spojin, ki v telesu u\xc4\x8dinkujejo kot antioksidanti. Izdaja jih barva, saj so med antioksidanti rde\xc4\x8dega grozdja rde\xc4\x8de vijoli\xc4\x8dna antocianska barvila. Med fermentacijo poleg tega, da se sladkor spremeni v alkohol pride \xc5\xa1e do ekstrakcije resveratrol|resveratrola, ki ga ni v grozdnem soku, ampak je v ko\xc5\xbeici grozdja, in je eden od najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih antioksidantov rde\xc4\x8dega vina. Poleg tega vsebuje \xc5\xa1e flavonoide kvercetin, katehin in epikatehin. Belo vino u\xc4\x8dinkuje blago razku\xc5\xbeevalno in enako kot rde\xc4\x8de vsebuje flavonoidi|flavonoide, le da znatno manj. Problem belega vina je v tem, da je skoraj brez izjeme vsaj malo \xc5\xbeveplano. Eden najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih antioksidantov v rde\xc4\x8dem vinu je resveratrol. Resveratrol je ne-flavonoidna fenolna spojina in spada v skupino stilbenoidov. Njegova vloga v grozdju je obramba pred infekcijami z glivami ter drugimi boleznimi grozdja oz. vinske trte._NEWLINE_Produkcija in koncentracija resveratrola ni enaka v vseh vrstah grozdja, vplivajo pa tudi klimatske razmere, infekcije z glivami ter ostale bolezni grozdja oz. vinske trte. Vrste, ki uspevajo v bolj vla\xc5\xbenem okolju in ki so bolj nagnjene k infekcijam oz. boleznim producirajo ve\xc4\x8d resveratrola. V rde\xc4\x8dem vinu so koncentracije resveratrola vi\xc5\xa1je kot v belem vinu, \xc4\x8deprav belo grozdje vsebuje v ko\xc5\xbeici enake koli\xc4\x8dine te spojine kot rde\xc4\x8de grozdje. To je posledica dejstva, da maceracija pri pridobivanju rde\xc4\x8dega vina traja dlje \xc4\x8dasa in se tako tudi fenolne spojine ekstrahirajo, poleg tega pa vino s tem tudi dobi barvo. Resveratrol zni\xc5\xbeuje nivo LDL-a v plazmi in povi\xc5\xa1a nivo HDL-a, zmanj\xc5\xa1uje nastanek krvnih strdkov in je antioksidant. Kvercetin je polifenol, ki prav tako deluje kot antioksidant in lovilec prostih radikalov. Katehin in epikatehin sta prav tako antioksidanta in prepre\xc4\x8dujeta nastanek krvnih strdkov. Tudi vitamini v vinu (vit.E in vit.C) ter betakaroten delujejo antioksidativno.\n_START_SECTION_\nKosti\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbeivanje velikih koli\xc4\x8din alkohola ima dokazan \xc5\xa1kodljiv u\xc4\x8dinek na celi\xc4\x8dne procese, ki ustvarjajo kostno tkivo. Dolgoro\xc4\x8dno vplivajo velike koli\xc4\x8dine zau\xc5\xbeitega alkohola na pove\xc4\x8danje verjetnosti zlomov kosti. \xc5\xa0tudije iz bolnice St. Thomas v Londonu in doktorska skupina Epidimiologie de l'Ostioporose (EPIDOS) iz Francije pravijo, da ima zmerno pitje vina ugodne posledice za \xc5\xbeenske, predvsem pa za starej\xc5\xa1e \xc5\xbeenske, pri pridobivanju kostne mase in zmanj\xc5\xa1evanju nevarnosti za razvoj osteoporoze. Medtem ko je francoska \xc5\xa1tudija pokazala, da pitje ve\xc4\x8d kot treh kozarcev vina na dan zmanj\xc5\xa1uje kostno gostoto pri \xc5\xbeenskah, pa po jo zmerno pitje vina (1 do 3 kozarci vina na dan) pove\xc4\x8duje. Vendar pa so francoski raziskovalci ob tem \xc5\xa1e dodali, da na ve\xc4\x8danje kostne gostote lahko, poleg alkohola, vplivajo tudi drugi dejavniki (zmerni pivci alkohola se morda ve\xc4\x8d ukvarjajo s \xc5\xa1portnimi dejavnostmi idr.)\n_START_SECTION_\nRak\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholi so toksini in imajo zmo\xc5\xbenost po\xc5\xa1kodovati celice. Internacionalna Agencija za raziskave raka, ki je del Svetovne zdravstvene organizacije, je klasificirala alkohol kot karcinogen iz skupine 1 (v to skupino uvrstijo snovi, za katere obstaja dokaz karcenogenosti pri \xc4\x8dloveku oz. na \xc5\xbeivalih). \xc5\xa0tudije dajejo dokaze o povezavi med zmernim pitjem alkohola z rakom dojk, prebavnega trakta, ezofagusa in \xc5\xbeelodca. Raziskave o pozitivnih vplivih vina na zdravljenje raka, se osredoto\xc4\x8dajo na antioksidativne lastnosti resveratrola. Nekateri laboratorijski testi namre\xc4\x8d potrjujejo njegovo protektivno vlogo, saj naj bi ta spojina inhibirala rakave spremembe celic. Raziskave se nadaljujejo in zato dokon\xc4\x8dnih rezultatov \xc5\xa1e ni. Vendar pa so nekatere \xc5\xa1tudije \xc5\xbee dale pozitivne rezultate o zmanj\xc5\xa1anju nevarnosti za nastanek raka na plju\xc4\x8dih, jaj\xc4\x8dnikih in testisith ob zmernem u\xc5\xbeivanju vina. Najnovej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije so tudi pokazale, da naj bi resveratrol zmanj\xc5\xa1eval produkcijo estrogenskih metabolitov v telesu in na ta na\xc4\x8din zmanj\xc5\xa1eval razvoj tumorjev v dojkah. Leta 2009 so bile v medicinski reviji Gastroenterology objavljene 3 neodvisne \xc5\xa1tudije, v katerih je ugotovljeno, da zmerno u\xc5\xbeivanje vina lahko zmanj\xc5\xa1a nevarnost za nastanek dolo\xc4\x8denih oblik ezofagalnega raka, ko sta ezofagalni adenokarcinom in prekarcenogeno stanje Barrettov ezofagus. V \xc5\xa1tudiji, ki jo je izvedel Kaiser Permanente v Kaliforniji, je bilo ugotovljeno, da pitje 1 kozarca vina na dan zmanj\xc5\xa1a verjetnost nastanka Barrettovega ezofagusa za 56% v primerjavi s tisto skupino ljudi, ki vina ni pila. Potrjeno je, da u\xc5\xbeivanje alkohola v velikih koli\xc4\x8dinah pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenosti nastanka raka na ezofagusu, po drugi strani pa tudi, da bi lahko antioksidanti omogo\xc4\x8dali za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred nastankom raka, vendar dokon\xc4\x8dne ugotovitve \xc5\xa1e niso znane. Na ugotovitve teh \xc5\xa1tudij se je odzval doktor Dr Prateek Sharma iz Medicinske fakultete na Univerzi v Kansasu, ki pravi, da lahko rezultati teh \xc5\xa1tudij zavajajo. Pravi namre\xc4\x8d, da ja lahko razlog za tak\xc5\xa1ne rezultate \xc5\xa1tudij tudi preprost rezlog, da ljudje, ki pijejo vino v zmernih koli\xc4\x8dinah hkrati tudi bolj zdravo \xc5\xbeivijo, ker se morda ve\xc4\x8d ukvarjajo s \xc5\xa1portom, jedo manj ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in ve\xc4\x8d zelenajve in sadja. Tudi raziskava, ki so jo opravili na Yale School of Public Health leta 2009, namiguje, da ima vino lahko protektivno vlogo proti dolo\xc4\x8denim oblikam raka. V tej \xc5\xa1tudiji so \xc5\xbeenske, ki so bile diagnosticirane z\xc2\xa0\xc2\xbbnon-Hodgkin's lymphoma\xc2\xab\xc2\xa0povpra\xc5\xa1ali o koli\xc4\x8dini dnevno popitega vina in jih nato opazovali naslednjih 8 do 12 let. Rezultati te \xc5\xa1tudije so pokazali, da so imele \xc5\xbeenske, ki so pile vino v zmernih koli\xc4\x8dinah \xc5\xbee 25 let ali ve\xc4\x8d, v primerjavi z \xc5\xbeenskami, ki niso nikoli pile vina, 33% ni\xc5\xbejo umrljivost v obdobju naslednjih 5 let. Hkrati so imele tudi 26\xc2\xa0% ni\xc5\xbejo verjetnost za ponovitev ali nastanek \xc5\xa1e drugega raka. \xc5\xbdenske, ki so pile pivo in \xc5\xbegane pija\xc4\x8de se niso razlikovale od tistih, ki niso pile nobenih alkoholnih pija\xc4\x8d. Raziskovalci Univerze v Nebraski so leta 2008 opravili \xc5\xa1tudijo, katere rezultati nakazujejo na to, da ima resveratrol pozitivne rezultate pri preventivi pred rakom dojk. V raziskavi so opazovali vpliv resveratrola na produkcijo estrogenskih metabolitov (ti v telesu interagirajo z DNA in promovirajo nastanke raka) in ugotovili, da jo ta zni\xc5\xbea, hkrati pa tudi pove\xc4\x8da sintezo encima, ki v telesu estrogenske metabolite razgrajuje. Hkrati naj bi bile po zaslugi resveratrola interakcije med temi metaboliti in DNA manj\xc5\xa1e, to pa seveda pomeni zmanj\xc5\xa1ano verjetnost nastanka raka. V raziskavi so uporabili nizke koncentracije resveratrola in sicer 10 mikromolov na liter. V kozarcu vina je koncentracija resveratrola po navadi nekje med 9 in 28 mikromoli na liter. Vseeno pa je treba opozoriti, da ta \xc5\xa1tudija ni dokazovala ali se lahko vsa ta koncentracija resveratrola tudi dejansko absorbira iz vina v krvni obtok, kjer potem lahko u\xc4\x8dinkuje na rakave celice.\n_START_SECTION_\nKardiovaskularni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nAntikoagulativne lastnosti vina imajo lahko potencialne ugodnosti pri zmanj\xc5\xa1evanju rizika nastanka krvnih strdkov, ki lahko vodijo do sr\xc4\x8dnih bolezni. \xc5\xa0tudije so pokazale, da so ljudje, ki u\xc5\xbeivajo alkohol v prekomernih koli\xc4\x8dinah, izpostavljeni ve\xc4\x8dji verjetnosti za nastanek sr\xc4\x8dno\xc5\xbeilnih bolezni. Prekomerne koli\xc4\x8dine zau\xc5\xbeitega alkohola lahko vodijo do nastanka povi\xc5\xa1anega sr\xc4\x8dnega pritiska, pove\xc4\x8danega holesterol in oslabljenje sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1ice. Po drugi strani pa lahko zmerno pitje alkohola, prav nasprotno, zmanj\xc5\xa1a stopnjo smrtnosti zaradi sr\xc4\x8dno\xc5\xbeilnih bolezni. \xc5\xa0tudije nakazujejo na to, da imajo zmerni pivci vina bolj\xc5\xa1e razmerje med LDL (\xc2\xbbslab\xc2\xab\xc2\xa0holesterol) in HDL (\xc2\xbbdober\xc2\xab\xc2\xa0holesterol) lipoproteini. Glavni razlog, ki privede do sr\xc4\x8dne kapi in bole\xc4\x8dine pri angini pectoris je pomanjkanje kisika v tkivih zaradi krvnih strdkov in plakov, ki se za\xc4\x8dnejo nalagati na stenah arterij. Alkohol v vinu naj bi imel antikoagulativne lastnosti, ki omejijo nastajanje krvnih strdkov. Dodatne \xc5\xa1tudije pa so se usmerile na ugodne vplive resveratrola na kardiovaskularni sistem. Nekatere \xc5\xa1tudije tako namigujejo, da naj bi ta zaradi antioksidativnih lastnosti vplival na zmanj\xc5\xa1anje\xc2\xa0\xc2\xbblepljivosti\xc2\xab\xc2\xa0krvnih celic, ki tvorijo krvne strdke.\n_START_SECTION_\nDemenca in mentalne funkcije\n_START_PARAGRAPH_\nKratkoro\xc4\x8dni vplivi alkohola so oslabljene mentalne zmo\xc5\xbenosti, posledica katerih so lahko spremembe obna\xc5\xa1anja in te\xc5\xbeave s spominom. Dolgoro\xc4\x8dni vplivi prekomernega pitja so lahko inhibicija tvorbe novih mo\xc5\xbeganskih celic in pove\xc4\x8danje rizika za nastanek depresije. \xc5\xa0tudije pa so hkrati na\xc5\xa1le povezavo med zmernim pitjem alkohola z zmanj\xc5\xa1anjem verjetnosti nastanka Alzheimerjeve bolezni in demence, vendarle pa vloga vina tu \xc5\xa1e ni popolnoma pojasnjena. \xc4\x8cisto verjetno pa je tudi, da tu sploh ne gre za pozitiven vpliv alkohola ali antioksidantov v vinu, pa\xc4\x8d pa za mo\xc5\xbeen bolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja ljudi, ki vino pijejo v zmernih koli\xc4\x8dinah (redna telesna vadba, diete, idr.) Raziskovalci kot mo\xc5\xbeen razlog delovanja alkohola navajajo tudi njegov morebiten vpliv na pove\xc4\x8dano izlo\xc4\x8danje kemi\xc4\x8dne spojine acetilholina, ki ima pomemben vpliv na delovanje mo\xc5\xbeganov.\n_START_SECTION_\nDiabetes\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave ka\xc5\xbeejo, da zmerno u\xc5\xbeivanje alkohola ob hrani ne vpliva na nivo sladkorja v krvi. \xc5\xa0tudija iz leta 2005 pa omenja mo\xc5\xbenost, da bi zmerno pitje vina lahko vplivalo na manj\xc5\xa1o verjetnost nastanka diabetesa tipa 2.\n_START_SECTION_\nPrebavni trakt\n_START_PARAGRAPH_\nProtibakterijsko delovanje alkohola bi lahko vplivalo na zmanj\xc5\xa1an riziko oku\xc5\xbebe s Helicobacter pylori bakterijo, ki je bila povezana z nastankom raka na \xc5\xbeelodcu, pa tudi z gastritisom in ulkusi. Protibakterijska narava alkohola je \xc5\xbee dolgo povezana z laj\xc5\xa1anjem trebu\xc5\xa1nih te\xc5\xbeav in potovalno diarejo, pri kateri je alkohol bolj za\xc5\xbeelena oblika terapije kot pa zdravljenje z bizmutom. Verjetnost oku\xc5\xbebe s Helicobacter pylori naj bi bila nekoliko ni\xc5\xbeja pri zmernih pivcih alkohola, kot pa pri nepivcih, kar je pokazala neka nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudija izvedena leta 1990. Vino naj bi imelo tudi pozitiven vpliv na metabolizem holesterola in bi naj preko tega vplivalo na zmanj\xc5\xa1ano verjetnost nastanka \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kamnov, saj je holesterol eden glavnih sestavin \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kamnov.\n_START_SECTION_\nVid\n_START_PARAGRAPH_\nAntioksidativno in antikoagolativno delovanje raznih snovi v vinu bi lahko imelo pozitivne u\xc4\x8dinke pri upo\xc4\x8dasnitvi degeneracije slepe pege, ki povzro\xc4\x8di slab\xc5\xa1anje vida pri starej\xc5\xa1ih ljudeh. Neka ameri\xc5\xa1ka \xc5\xa1tudija 90 letih prej\xc5\xa1njega stoletja je pokazala, da so imeli starej\xc5\xa1i ljudje, ki so pili vino v zmernih koli\xc4\x8dinah manj te\xc5\xbeav s slab\xc5\xa1anjem vida kot tisti, ki vina niso pili.\n_START_SECTION_\nVpliv vina na telesno te\xc5\xbeo\n_START_PARAGRAPH_\nArtur Agatston, so-avtor knjige Sout Beach diet meni, da lahko vino pozitivno vpliva na vzdr\xc5\xbeevanje ustrezne telesne te\xc5\xbee, \xc4\x8de je zau\xc5\xbeito skupaj s hrano. Vino lahko sicer pove\xc4\x8duje apetit, zato ga je priporo\xc4\x8dljivo piti ob jedi. Alkohol naj bi upo\xc4\x8dasnil \xc4\x8das praznjenja \xc5\xbeelodca in posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al vnos hrane pri obroku._NEWLINE_V primerjavi s pivom in ostalimi alkoholnimi pija\xc4\x8dami ima vino relativno malo kalorij. 1,5 decilitra rde\xc4\x8dega vina ima pribli\xc5\xbeno 106 kalorij in 2,51 g ogljikovih hidratov (\xc4\x8de je vsebnost alkohola 13\xc2\xa0%). Podobna koli\xc4\x8dina belega vina ima pribli\xc5\xbeno 100 kalorij in 1,18 g ogljikovih hidratov."