b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee \xc5\xa0e\xc5\xa1ko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee \xc5\xa0e\xc5\xa1ko se je rodil 4. decembra 1908 v Slovenski vasi blizu Ko\xc4\x8devja. Prihajal je iz revne dru\xc5\xbeine.[i] Njegov o\xc4\x8de je bil Slovenec, mati pa Ko\xc4\x8devarka (oziroma Ko\xc4\x8devska Nemka). V doma\xc4\x8dem kraju je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo. Maturiral je leta 1927 na ko\xc4\x8devski gimnaziji. Po maturi se je vpisal na Filozofsko fakulteto v Ljubljani, kjer je bil \xc4\x8dlan slavisti\xc4\x8dne skupine. \xc5\xa0tudiral je na filozofiji in diplomiral na slavistiki. Udele\xc5\xbeeval se je \xc5\xa1tudentskih protestov in bil \xc4\x8dlan naprednega delavskega gibanja.\n_START_SECTION_\nDelo in politi\xc4\x8dna aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee \xc5\xa0e\xc5\xa1ko je bil leta 1927 sprejet v Komunisti\xc4\x8dno partijo Jugoslavije (KPJ). Leta 1930 je bil v Ko\xc4\x8devju izbran za sekretarja mestnega komiteja, leta 1933 pa za sekretarja Okrajnega komiteja KPS Ko\xc4\x8devje._NEWLINE_Zaradi svojega politi\xc4\x8dnega prepri\xc4\x8danja je imel \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave pri zaposlitvi, zato je \xc5\xbeivel v te\xc5\xbekih materialnih razmerah. \xc5\xa0ele \xc5\xa1est let po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju (leta 1933) je dobil delovno mesto profesorja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na Dr\xc5\xbeavni realni gimnaziji v Mariboru (danes Prva gimnazija Maribor). Po treh mesecih je bil suspendiran, obdol\xc5\xbeen komunisti\xc4\x8dne propagande, sojen in po obsodbi zaprt v zaporih okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Novem mestu. Zaprt je bil 6 mesecev. _NEWLINE_Po odslu\xc5\xbeeni kazni je delovno mesto na gimnaziji izgubil, a je vseeno ostal aktiven pri raznih sindikalnih in kulturno-izobra\xc5\xbeevalnih dru\xc5\xa1tvih.2 Vodil je Zvezo delovnega ljudstva in bil leta 1937 skupaj s kaplanom Stankom Skvar\xc4\x8dem izvoljen za odbornika Narodne \xc4\x8ditalnice v Ko\xc4\x8devju.[i]\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta 1941 je v imenu okro\xc5\xbenega vodstva Komunisti\xc4\x8dne stranke z letakom posku\xc5\xa1al prepri\xc4\x8dati ko\xc4\x8devske Nemce, naj se ne selijo iz mesta[i]: _NEWLINE_\xc2\xbb /\xe2\x80\xa6/ oni vas \xc5\xbeelijo preseliti na posestva in hi\xc5\xa1e, katere je narodno-socialisti\xc4\x8dni vodja ukradel slovenskim delavcem in kmetom, njih pa brez vsega pognal v tujino. Oni vas ho\xc4\x8dejo prisiliti, da se preselite na naropana posestva in vso jezo pregnanih slovenskih kmetov zvaliti na vas./\xe2\x80\xa6/\xc2\xab_NEWLINE_Dejal je, da je celo preseljevanje zlo\xc4\x8din proti ko\xc4\x8devskemu ljudstvu in svaril: _NEWLINE_\xc2\xbb Ko bo nem\xc5\xa1ka armada po zaslugi Hitlerja premagana in uni\xc4\x8dena, zru\xc5\xa1en nem\xc5\xa1ki imperializem, vas bodo zakoniti lastniki te zemlje, na katero vas ho\xc4\x8dejo sedaj preseliti, iz teh ukradenih domov prepodili. Na Ko\xc4\x8devskem bodo tedaj drugi naseljenci in vi boste ostali praznih rok, brez zemlje, brez denarja in brez hi\xc5\xa1. Tako prihodnost vam pripravljajo ko\xc4\x8devski voditelji, Hitlerjevi agenti.\xc2\xab_NEWLINE_Leta 1940 so oblasti Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0e\xc5\xa1ka internirale in ga poslale v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Bile\xc4\x87i (danes Bosna in Hercegovina), od kod je bil kasneje, januarja 1941 preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Me\xc4\x91ure\xc4\x8dje (ob\xc4\x8dina Ivanjica, dana\xc5\xa1nja Srbija). Po kapitulaciji Kraljevine Jugoslavije je bil med prvimi organizatorji narodnoosvobodilnega boja v svojem kraju in med prvimi ustanovitelji odbora Osvobodilne fronte (OF). Organiziral je prve partizanske \xc4\x8dete in skrbel za ilegalni tisk. Ves \xc4\x8das je deloval v ilegali, saj je bila za njim razpisana tiralica in zanj razpisana visoka nagrada.\n_START_SECTION_\nIzdaja in usmrtitev\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee \xc5\xa0e\xc5\xa1ko je bil \xc5\xbertev izdaje, Italijani so ga aretirali v no\xc4\x8di med 27. in 28. aprilom 1942 v bunkerju v Konca vasi v bli\xc5\xbeini Ko\xc4\x8devja, kjer se je skrival. Poslali so ga v ko\xc4\x8devski zapor, a od tam so ga pretepenega in napol mrtvega ter zavitega v \xc5\xa1otorsko krilo prepeljali v Ljubljano. Po dalj\xc5\xa1em mu\xc4\x8denju so ga 11. maja 1942 ustrelili na Ljubljanskem vojnem streli\xc5\xa1\xc4\x8du pri Gramozni jami skupaj z devetimi tovari\xc5\xa1i. Za narodnega heroja je bil razgla\xc5\xa1en 27. 9. 1952.\n_START_SECTION_\nSpominska obele\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nO pomenu Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0e\xc5\xa1ka za Ko\xc4\x8devje in o njegovi pomembni vlogi v narodnoosvobodilnem boju pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilna \xc5\xa1e danes obstoje\xc4\x8da spominska obele\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0e\xc5\xa1kov dom\n_START_PARAGRAPH_\nzgradili so ga v letih 1936-1937. Sprva se je imenoval Sokolski dom, \xc5\xa1lo je za ve\xc4\x8dnamensko stavbo z veliko telovadnico, dvorano z gledali\xc5\xa1kim odrom in stranskimi prostori ob njej. V stavbi je od 1. do 4. oktobra 1943 potekal zbor odposlancev slovenskega naroda, prvo neposredno izvoljeno predstavni\xc5\xa1tvo okupiranega naroda v Evropi med drugo svetovno vojno.[i] Po kon\xc4\x8dani vojni je bila stavba prenovljena in preimenovana v \xc5\xa0e\xc5\xa1kov dom. Danes se tam nahaja kulturni center in muzej.\n_START_SECTION_\nSpominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da padlim dijakom - Gimnazija Ko\xc4\x8devje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1969 je bilo na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa1ole odkrito spominsko obele\xc5\xbeje 35 dijakom \xc5\xa1ole, ki so padli za svobodo 1941-1945.1 Poleg imen dijakov sta na obele\xc5\xbeju vrezani imeni narodnih herojev Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0e\xc5\xa1ka in Du\xc5\xa1ana Jereba.1 Izdelano je iz velikih hrastovih brun in debelih desk, je delo akademskega kiparja Staneta Jarma.1 Na osrednjem delu so vrezane besede pesnika Franceta Pre\xc5\xa1erna iz Uvoda v Krst pri Savici: \xc2\xbbManj stra\xc5\xa1na no\xc4\x8d je v \xc4\x8drne zemlje krili, ko so pod svetlim soncem su\xc5\xbeni dnovi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPark narodnih herojev - Ko\xc4\x8devje\n_START_PARAGRAPH_\nNa Ljubljanski ulici (ob stavbi Gimnazije Ko\xc4\x8devje) je urejen Park narodnih herojev. V njem je sedem doprsnih kipov narodnih herojev, med njimi tudi Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0e\xc5\xa1ka. Na kamnitem podstavku stoji marmornat podstavek z imenom narodnega heroja in letnico rojstva ter smrti. Arhitektonske podlage za park je na\xc4\x8drtoval Zoran Didek. Kipe je izdelal akademski kipar Stane Jarm. Park je bil odprt leta 1973.\n_START_SECTION_\nKonca vas - spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da Jo\xc5\xbeetu \xc5\xa0e\xc5\xa1ku\n_START_PARAGRAPH_\nNa hi\xc5\xa1i, kjer je bil bunker, v katerem se je skrival Jo\xc5\xbee \xc5\xa0e\xc5\xa1ko, je vzidana \xc4\x8drna marmornata plo\xc5\xa1\xc4\x8da z napisom: _NEWLINE_\xc2\xbbV herojski borbi proti okupatorju in doma\xc4\x8dim izdajalcem je bil tukaj dne 28. 4. 1942 po izdajstvu ujet tov. Jo\xc5\xbee \xc5\xa0e\xc5\xa1ko prvi borec za svobodo slovenskega ljudstva na Ko\xc4\x8devskem\xc2\xab_NEWLINE__NEWLINE_Po Jo\xc5\xbeetu \xc5\xa0e\xc5\xa1ku se imenujeta tudi ulici v Ribnici in Ko\xc4\x8devju. _NEWLINE_[i] Life Ko\xc4\x8devska: \xc5\xa0e\xc5\xa1kov dom: http://life-kocevsko.eu/seskov-dom/ (Zadnji\xc4\x8d posodobljeno 6. 4. 2019) _NEWLINE_[i] Moric, Anja (2007): Usoda Ko\xc4\x8devskih Nemcev: Ohranjanje identitete ko\xc4\x8devskih Nemcev (diplomsko delo). Ljubljana. _NEWLINE_[i] Ju\xc5\xbeni\xc4\x8d, Stanislav (2004): Razvoj ko\xc4\x8devske \xc4\x8ditalnice med letoma 1919-1941. Ljubljana: Knji\xc5\xbenica. 48 (3). str. 175-192._NEWLINE_[i] \xc5\xbdivkovi\xc4\x87, Du\xc5\xa1an in dr. (1975): Narodni heroji Jugoslavije. Beograd: Mladost. _NEWLINE_[i] \xc5\xa0kufca, Irena (2005): Spominska obele\xc5\xbeja Narodnoosvobodilne borbe na Ko\xc4\x8devskem. Ko\xc4\x8devje: Ob\xc4\x8dina Ko\xc4\x8devje, Zveza borcev, Center za promocijo in razvoj turizma Ob\xc4\x8dine Ko\xc4\x8devje.'