b'\n_START_ARTICLE_\nAnton \xc5\xbdnider\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, 4. razrede nem\xc5\xa1ke gimnnazije v Ko\xc4\x8devju, nato je ob o\xc4\x8detovi smrti prevzel precej zadol\xc5\xbeeno doma\xc4\x8do posest, trdo delal in kmalu poravnal dolgove. \xc5\xbde od mladosti se je zanimal za \xc4\x8debele in pridobitno \xc4\x8debelarstvo, v za\xc4\x8detku 20. stoletja je gojil okoli 500 dru\xc5\xbein. S prebiranjem nem\xc5\xa1ke literature si je obogatil teoreti\xc4\x8dno znanje, s prakti\xc4\x8dnim delom pa ugotovil pomanjkljivosti kme\xc4\x8dkega \xc4\x8debelarstva ter neustreznost najbolj raz\xc5\xa1irjenega panja, starega kranji\xc4\x8da, za trgovsko poslovanje in preva\xc5\xbeanje \xc4\x8debel na pa\xc5\xa1o. Preizkusil je razne modele in se sprva odlo\xc4\x8dil za panj nem\xc5\xa1kega \xc4\x8debelarja F. Gerstunga z listnimi satniki (26 x 41 cm), a tudi ta ni bil primeren za preva\xc5\xbeanje \xc4\x8debel. Za\xc4\x8del je sam sestavljati panj racionalnih mer, ki bi v na\xc5\xa1ih vremenskih razmerah omogo\xc4\x8dal hiter razvoj \xc4\x8debeljih dru\xc5\xbein, ve\xc4\x8dje pridelke medu in voska ter preva\xc5\xbeanje na pa\xc5\xa1o. Zgledoval se je po italijanskem \xc4\x8debelarju O. Albertiju in oblikoval panj z ve\xc4\x8djimi satniki, ki stoje podolgoma na pre\xc4\x8dnih palicah in so enake mere v spodnjem plodi\xc5\xa1\xc4\x8du in zgornjem medi\xc5\xa1\xc4\x8du; s preme\xc5\xa1\xc4\x8danjem zale\xc5\xbeenih satov se zadr\xc5\xbeuje in prepre\xc4\x8duje rojenje ter s tem pospe\xc5\xa1uje marljivost \xc4\x8debel. Ta panj se je spo\xc4\x8detka imenoval Alberti-\xc5\xbdnider\xc5\xa1i\xc4\x8dev panj ali kratko A\xc5\xbd panj oziroma \xc5\xbenider\xc5\xa1i\xc4\x8devec. Panj se je uveljavil po vsej Sloveniji in tudi drugje, predvsem na Hrva\xc5\xa1kem._NEWLINE_V Ilirski Bistrici je ustanovil trgovino s \xc4\x8debelarskimi pripomo\xc4\x8dki, strojarno in 1899 Pekatete - Prvo kranjsko tovarno testenin ter 1925 njeno podru\xc5\xbenico v Ljubljani. Leta 1930 se je pred italijanskim fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim pritiskom umaknil v Ljubljano. Bil je ve\xc4\x8d let predsednik Zdru\xc5\xbeenja industrijalcev in trgovcev za Dravsko banovino ter \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slovenskega \xc4\x8debelarskega dru\xc5\xa1tva. Je avtor \xc5\xa1tevilnih strokovnih \xc4\x8dlankov v doma\xc4\x8dih in tujih \xc4\x8dasopisih ter ve\xc4\x8d samostojnih publikacijah o \xc4\x8debelarstvu in gospodarstvu.'