b'\n_START_ARTICLE_\nHerajon v Argosu\n_START_SECTION_\nZgodovina in polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nTemen (prostor, namenjen uradni rabi) zaseda tri umetne terasaste ravni nad ravnico, od koder je bil mogo\xc4\x8d nadzor. Stari tempelj je 423 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear, oltar na prostem je stal na najvi\xc5\xa1ji terasi. Slavni slonovinasti in pozla\xc4\x8deni bronasti Poliklejtov kip Here je stal v novem templju na srednji terasi, ki ga je po po\xc5\xbearu zgradil Evpolemos iz Argosa.  Tam so bile tudi druge strukture, najzgodnej\xc5\xa1i primer stavbe z odprtim peristilnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki ga obdajajo stebrne stoe. Na najni\xc5\xbeji ravni so ostanki stoe. Anti\xc4\x8dni podporni zidovi podpirajo ravne terase._NEWLINE_Blizu Herajona je mikensko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, prostor za kult prednikov v geometri\xc4\x8dnem obdobju, ki ga je izkopal Carl Blegen. V rimskih \xc4\x8dasih so bile v bli\xc5\xbeini mesta dodane kopeli ter palestra (\xc5\xa1ola rokoborbe)._NEWLINE_Po legendi, ki jo je zapisal Diktis s Krete (Dictys Cretensis), je bil na Herajonu Agamemnon izbran za vodenje Argosa proti Troji. Stene in najstarej\xc5\xa1e najdbe so iz geometri\xc4\x8dnega obdobja, v katerem je bila napisana Iliada. Heladsko naselje je bilo pred razvojem sveti\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina ostankov, najdena tu, je iz 7. do 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nBritanski \xc4\x8dastnik Thomas Gordon je leta 1831 prvi dolo\xc4\x8dil kraj za izkopavanje in leta 1836 tudi opravil nekaj povr\xc5\xa1nih izkopavanj. Leta 1874 je Heinrich Schliemann kratek \xc4\x8das raziskoval kraj, preden se je za\xc4\x8dela sodobna arheologija na Herajonu pod okriljem Arheolo\xc5\xa1kega ameri\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta, ki je izbrala Argosov Herajon za svoje prvo izkopavanje v Gr\xc4\x8diji pod vodstvom Charlesa Waldsteina. Odkril je snop 180 \xc5\xbeeleznih zarjavelih nabodal (oboloj) skupaj s trdnimi \xc5\xbeeleznimi ro\xc4\x8daji v enakem snopu in enake dol\xc5\xbeine (pribli\xc5\xbeno 120 centimetrov), votivni predmeti so se uporabljali kot standardna te\xc5\xbea in mera, ki ju je uvedel kralj Fejdon iz Argosa in so bili \xc5\xa1e videni v klasi\xc4\x8dni dobi. "Oboloj" iz Herajona je omenil filozof Heraklit Pontski v svojem delu Etimologija, da je pojasnil izvor imena denarne enote obol, ki je bila 1/6 drahme".'