b'\n_START_ARTICLE_\nBasen\n_START_PARAGRAPH_\nBasen je duhovita kratka zgodba,ki z ironijo in izra\xc5\xbeanim naukom opozarja na napake ljudi. Basen je lahko zapisana v verzih ali v prozi. Tiste, ki so zapisane v obliki poezije, imajo dolo\xc4\x8den ritem, pogosto pa vsebujejo tudi rimo. Basen sodi pod didakti\xc4\x8dno knji\xc5\xbeevno vrsto, v kateri nastopajo poosebljene \xc5\xbeivali s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi lastnostmi, na koncu zgodbe pa navadno sledi moralni nauk. Pisane so lahko v vezani ali nevezani besedi.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz izhaja iz staroslovanske besede bajati, ki pomeni pripovedovati.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti basni\n_START_PARAGRAPH_\nPisane so lahko v vezani ali nevezani besedi. Nauk je izra\xc5\xbeen na za\xc4\x8detku, koncu ali ga razberemo iz zgodbe. \xc5\xbdivali, ki nastopajo v njej, poosebljajo kak\xc5\xa1no zna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1o in pogostej\xc5\xa1o zna\xc4\x8dajsko lastnost (npr. lisica zvitost, lev mogo\xc4\x8dnost, sraka kradljivost, zajec pla\xc5\xa1nost). Pogosto na duhovit na\xc4\x8din, z uporabo ironije in satire, kritizira \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke napake. Podlaga basni je alegorija.\n_START_SECTION_\nRazvoj basni\n_START_PARAGRAPH_\nBasni izvirajo iz Orienta. V gr\xc5\xa1ki literaturi je osvobojeni su\xc5\xbeenj Ezop pisal basni tako, da je posnemal indijska in gr\xc5\xa1ka besedila. Pozneje jih je Fedrus prepesnil v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Basni so v 18. stoletju, v \xc4\x8dasu razsvetljenstva, postale priljubljena knji\xc5\xbeevna vrsta, s katero so avtorji \xc5\xbeeleli pou\xc4\x8devati in izobra\xc5\xbeevati bralce.\n_START_SECTION_\nPrimer\n_START_PARAGRAPH_\nLisico je mu\xc4\x8dila lakota, zato se je odpravila v bli\xc5\xbenji vinograd. Bila je pozna jesen in lisici so se cedile sline ob pogledu na veje, ki so se \xc5\xa1ibile pod te\xc5\xbekimi grozdi. Toda njeno veselje ni dolgo trajalo, kajti grozdi so bili previsoko in lisica jih ni dosegla. Nekajkrat se je vzpela na zadnje noge, toda naposled je morala priznati poraz. Odpravila se je iz vinograda in si govorila: \xc2\xbbNaj grozdje obere, kdor ga ho\xc4\x8de. Zame je preve\xc4\x8d zeleno in kislo. Tudi \xc4\x8de mi ga prinesejo na pladnju, se ga ne dotaknem.\xc2\xab_NEWLINE_Nauk: Lahko je zani\xc4\x8devati, \xc4\x8desar ni mogo\xc4\x8de dobiti.\n_START_SECTION_\nPrimer\n_START_PARAGRAPH_\nSraka si je nabrala pavjega perja, ki se je svetilo ko \xc4\x8disto zlato, kadar posije sonce nanj. Ro\xc4\x8dno se je z njim ozalj\xc5\xa1ala in na\xc5\xa1opirila. Tako nalepoti\xc4\x8dena se bahato vrne med srake, svoje tovari\xc5\xa1ice, toda jih vsa napihnjena niti ne pogleda. Zani\xc4\x8dljivo pusti svoj sra\xc4\x8dji stan in se prevzetna vrine v tovari\xc5\xa1ijo pavov. Pavi pa kmalu prepoznajo na sraki svoje perje, jo tujki populijo in jo na pol golo napodijo, od koder se je pritepla. Vsa osramo\xc4\x8dena in okljuvana se privle\xc4\x8de med svoje sestre srake, a tudi srake jo za\xc4\x8dne poditi, kljuvati in nagajati. Tako je sirota zgubila \xc5\xa1e svoje perje in se nazadnje od vseh zavr\xc5\xbeena nikamor ni mogla zate\xc4\x8di._NEWLINE_Ne kiti se s tujim perjem!'