b'\n_START_ARTICLE_\nOgljikov monoksid\n_START_SECTION_\nMolekularne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOgljikov monoksid ima molekulsko maso 28,0 in je torej nekoliko la\xc5\xbeji od zraka, katerega povpre\xc4\x8dna molekulska masa zna\xc5\xa1a 28,8. Glede na zakon idealnih plinov je ogljikov monoksid redkej\xc5\xa1i od zraka in se posledi\xc4\x8dno zadr\xc5\xbeuje pri stropu. Ker pa noben plin ni idealen, so natan\xc4\x8dna gostota ter druge primerjalne vrednosti odvisne od temperature in tlaka._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina vezi med atomom ogljika in atomom kisika je 112,8 pikometrov (10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb2). Dol\xc5\xbeina te vezi, je v skladu s trojno vezjo molekule du\xc5\xa1ika (N\xe2\x82\x82), ki ima podobno dol\xc5\xbeino vezi in skoraj enako molekulsko maso. Dvojne vezi ogljika in kisika, so v formaldehidu bistveno dalj\xc5\xa1e, 120,8 pikometrov. Ogljikov monoksid ima v plinastem stanju vreli\xc5\xa1\xc4\x8de pri 82K (-191 stopinj Celzija) in tali\xc5\xa1\xc4\x8de pri 69K_NEWLINE__NEWLINE_(-205 stopinj Celzija).\n_START_SECTION_\nSpajanje in dipolni moment\n_START_PARAGRAPH_\nOgljik in kisik imata v ogljikovem monoksidu skupaj 10 valen\xc4\x8dnih elektronov. Da bi zadostili pravilo okteta za ogljik, morata dva atoma deliti trojno vez, s \xc5\xa1estimi pa deliti elektrone v tri vezi molekularni orbitali, kar ni obi\xc4\x8dajno za druge vezi ogljika v organskih spojinah. Ker kisik prispeva \xc5\xa1tiri elektrone, ogljik pa samo dva, je ena vezna orbitala zasedena z dvema kisikovima elektronoma, kar povzro\xc4\x8di dipolno vez. To povzro\xc4\x8da polarizacijo molekule z majhnim negativnim nabojem na kisiku in majhnim pozitivnim nabojem na ogljiku. Preostali dve vezi orbitali zasedata po en ogljikov in en kisikov elektron, ki tvorita polarno kovalentno vez. Reverzno polarizacijo preko majhnega negativnega naboja tako povzro\xc4\x8da majhna elektronegativnost na kisiku. V prostem ogljikovem monoksidu rahel negativen naboj nastaja na ogljikovi strani in molekula ima rahel dipolni moment. Kisik ima ve\xc4\x8djo elektronsko gostoto, vendar pa hkrati tudi pozitiven naboj. Ker je ve\xc4\x8dina elektronske gostote med atomoma, ima molekula pozitiven naboj na kisikovi strani. Z razliko od isoelektronske molekule du\xc5\xa1ika, ki nima dipolnega momenta. V primerih, kjer ogljikov monoksid nastopa kot ligant, se lahko dipolni moment obrne in negativen naboj nastane na kisikovi strani.\n_START_SECTION_\nResonan\xc4\x8dne strukture in oksidacijsko stanje\n_START_PARAGRAPH_\nStrukturo ogljikovega monoksida lahko opi\xc5\xa1emo s tremi Lewisovimi strukturami. V strukturi s tremi kovalentnimi vezmi, je pravilu okteta zadovoljeno, vendar pa ima elektropozitiven ogljik negativen formalni naboj. Strukture z dvemi kovalentnimi vezmi, bi bile skladne z zelo nizkim dipolnim momentom, \xc4\x8de bi bile vezi nepolarne. Struktura z eno kovalentno vezjo izra\xc5\xbea pove\xc4\x8dano elektronegativnost kisika. Nobena od njih pa ne izpolnjuje pravilne elektro strukture. Izra\xc4\x8duni z naravnimi orbitalnimi vezmi ka\xc5\xbeejo, da je struktura s trojno vezjo najbolj pomembna Lewisova struktura (glede prostih molekul), isto\xc4\x8dasno pa je najbolj\xc5\xa1i pribli\xc5\xbeek realni porazdelitvi elektronske gostote z maksimalno zasedbo vezne orbitale in osamljenega orbitalnega para. To je v skladu z drugimi teoreti\xc4\x8dnimi in eksperimentalnimi \xc5\xa1tudijami, ki ka\xc5\xbeejo da kljub ve\xc4\x8dji elektronegativnosti dipolni moment izvira od negativno nabitega ogljika in pozitivno nabitega kisika._NEWLINE_Vendar pa so te tri kovalentne vezi mo\xc4\x8dno polarizirane. Izra\xc4\x8dunana polarizacija proti atomu kisika je 71\xc2\xa0% za sigma vez in 77\xc2\xa0% za obe vezi. Oksidacijskega stanja ogljika v ogljikov monoksid je +2 v vsaki izmed teh struktur. To se izra\xc4\x8duna tako, da se pri\xc5\xa1tejejo vsi vezni elektroni, kateri pripadajo negativno nabitemu kisiku. Ogljiku torej pripadata samo dva negativno nabita elektrona. V tem primeru ima ogljik v molekuli samo dva valen\xc4\x8dna elektrona v primerjavi s \xc5\xa1tirimi v prostem atomu.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nZastrupitev z ogljikovim monoksidom, je v mnogih dr\xc5\xbeavah najpogostej\xc5\xa1i vzrok smrti zaradi onesna\xc5\xbeenega ozra\xc4\x8dja. Ogljikov monoksid je brez barve, vonja in okusa in zelo strupen. Zdru\xc5\xbeuje se s hemoglobinom, kar povzro\xc4\x8da ogljikohemoglobin, to pa zavira transport kisika do tkiv. \xc5\xbde koncentracija 667 ppm lahko povzro\xc4\x8di pretvorbo hemoglobina v ogljikohemoglobin, 50\xc2\xa0% raven ogljikohemoglobina lahko v telesu povzro\xc4\x8di kr\xc4\x8de, komo in smrt. V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike so meje izpostavljenosti ogljikovemu monoksidu nad 50 ppm kratkotrajne. Absorpcija ogljikovega monoksida je pri tak\xc5\xa1ni meji (50 ppm) kumulativna, saj je razpolovna doba pribli\xc5\xbeno 5 ur dihanja sve\xc5\xbeega zraka. Najpogostej\xc5\xa1i simptomi zastrupitve z ogljikovim monoksidom lahko spominjajo na druge vrste zastrupitev in oku\xc5\xbeb, vklju\xc4\x8dno s simptomi, kot so glavobol, slabost, bruhanje, omotica, utrujenost in slabost. Dojen\xc4\x8dki so razdra\xc5\xbeljivi in nimajo apetita. Nevrolo\xc5\xa1ki znaki so zmedenost, dezorientiranost, motnje vida in sinkopa. Nekateri simptome zastrupitve z ogljikovim monoksidom opisujejo kot krvavitve v o\xc4\x8desni mreni in nenormalno \xc4\x8de\xc5\xa1njevo barvo krvnega odtenka. V ve\xc4\x8dini klini\xc4\x8dnih diagnoz so ti znaki le redko navedeni oziroma videni. Ogljikov monoksid se na druge molekule ve\xc5\xbee kot mioglobin in mitohondrijski citokrom. Dolgotrajnej\xc5\xa1a izpostavljenost ogljikovemu monoksidu lahko povzro\xc4\x8di veliko \xc5\xa1kodo na srcu in osrednjem \xc5\xbeiv\xc4\x8devju. Pri nose\xc4\x8dnicah ogljikov oksid na plodu pusti resne in trajne posledice.\n_START_SECTION_\nNormalna \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka fiziologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ko telo ogljikov monoksid proizvaja kot signalne molekule. Tako ima ogljikov monoksid v telesu vlogo kot \xc5\xbeiv\xc4\x8dni prena\xc5\xa1alec ali \xc5\xbeilni relaksant. Zaradi vloge ogljikovega monoksida v telesu, so bile nepravilnosti v presnovi povezane z razli\xc4\x8dnimi boleznimi, vklju\xc4\x8dno z nevrodegeneracijo, visokim krvnim tlakom, sr\xc4\x8dnim popu\xc5\xa1\xc4\x8danjem in vnetjem.\n_START_SECTION_\nPrisotnost ogljikovega oksida v atmosferi\n_START_PARAGRAPH_\nOgljikov oksid je v ozra\xc4\x8dju prisoten v majhnih koli\xc4\x8dinah. Predvsem se pojavi kot rezultat dejavnih vulkanov ter pri naravnih in umetnih pojavih kot so po\xc5\xbeari in podobno. K proizvodnji ogljikovega monoksida prispevajo tudi fosilna goriva. Pri visokih pritiskih v pla\xc5\xa1\xc4\x8du Zemlje se ogljikov monoksid raztopi v staljene vulkanske kamnine. Iz leta v leto je natan\xc4\x8dno merjenje, zaradi naravnih virov ogljikovega oksida izjemno ote\xc5\xbeeno. Ogljikov oksid ima posreden radioaktivni u\xc4\x8dinek z dviganjem koncentracije metana in troposferskega ozona preko kemi\xc4\x8dnih reakcij z drugimi atmosferskimi sestavinami (na primer hidroksilni radikal), katere bi v nasprotnem primeru uni\xc4\x8dil. V naravnih procesih v ozra\xc4\x8dju s\xc4\x8dasoma oksidira v ogljikov dioksid. Koncentracije ogljikovega oksida so tako v ozra\xc4\x8dju kratkotrajne in prostorsko variabilne.\n_START_SECTION_\nUrbano onesna\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nOgljikov oksid je v nekaterih mestnih obmo\xc4\x8djih velik onesna\xc5\xbeevalec atmosfere. Onesna\xc5\xbeevalci so predvsem motorji z notranjim zgorevanjem (vklju\xc4\x8dno z vozili, prenosni generatorji, kosilnice, itd), ter nepopolno zgorevanje razli\xc4\x8dnih drugih goriv (les, premog, olje, parafin, propan, zemeljski plin in smeti).\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje v zaprtih prostorih\n_START_PARAGRAPH_\nV zaprtih okoljih lahko koncentracija ogljikovega monoksida povzro\xc4\x8di smrt. V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike vsako leto zaradi ogljikovega monoksida, ki ga proizvede avtomobil, v povpre\xc4\x8dju umre 170 ljudi. Pe\xc4\x8di, \xc5\xa1tedilniki, grelniki vode in plinski grelniki, motorji, prenosni generatorji, kamini ter oglje vklju\xc4\x8dujejo motnje pri zgorevanju v zaprtih prostorih. Tako zaradi pove\xc4\x8dane koncentracije ogljikovega monoksida v zaprtih prostorih (najve\xc4\x8dkrat zaradi delovanja motornega vozila v gara\xc5\xbei) in posledi\xc4\x8dno zastrupitve z ogljikovim oksidom v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike vsako leto ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi poi\xc5\xa1\xc4\x8de zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Ogljikov oksid je v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah tudi sestavina cigaretnega dima.'