b'\n_START_ARTICLE_\nDelo na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na daljavo (tudi teledelo; angl. telecommuting) je na\xc4\x8din dela, pri kateri oseba delo v celoti ali delno opravlja na lokaciji, ki je oddaljena od njegove delovne organizacije, pri tem pa uporablja telekomunikacijsko in informacijsko tehnologijo. Sorodni izrazi delu na daljavo so tudi: fleksibilno delo, virtualne pisarne, virtualno delo, alternativna oblika dela in virtualna oblika dela._NEWLINE_Za o\xc4\x8deta dela na daljavo \xc5\xa1tejemo Jacka Nillesa, ki je leta 1973 v \xc4\x8dasu naftne krize iskal re\xc5\xa1itev, kako bi ljudje lahko delo opravljali od doma. Kljub temu v literaturi ne najdemo enotne opredelitve dela na daljavo, saj dr\xc5\xbeave po svetu zanj uporabljajo razli\xc4\x8dne izraze. Klju\xc4\x8den problem, na katerega naletimo, je predvsem nejasno razlikovanje med posamezniki, ki so opredeljeni kot delavci na daljavo in tistimi, ki delo le ob\xc4\x8dasno izvajajo izven klasi\xc4\x8dnega delovnega okolja.\n_START_SECTION_\nOblike dela na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na daljavo lahko delimo na.: _NEWLINE__NEWLINE_a) delo na daljavo doma _NEWLINE__NEWLINE_b) delo na daljavo na lokacijah, ki so obi\xc4\x8dajno bli\xc5\xbeje kot tradicionalna delovna, okolja: informacijske pisarne, satelitske pisarne, \xc2\xbbtele- ko\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_c) delo na daljavo v novih delovnih okoljih, kjer telekomunikacijska opremljenost omogo\xc4\x8da delo na daljavo (telecentri, klicni centri) _NEWLINE__NEWLINE_d) mobilno ali nomadsko delo na daljavo _NEWLINE__NEWLINE_e) mednarodno delo na daljavo _NEWLINE__NEWLINE_f) delo na daljavo, ki ne potrebuje uporabe informacijskih tehnologij _NEWLINE__NEWLINE_g) kombinacije posameznih oblik dela na daljavo_NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no \xc5\xa1e pri vsaki izmed oblik lo\xc4\x8dimo stalno in ob\xc4\x8dasno delo na daljavo. Prva oblika je redkej\xc5\xa1a od druge, saj zahteva, da delavec delo opravlja samo doma, s podjetjem pa si preko telekomunikacij izmenjuje le delovne dokumente. Ob\xc4\x8dasno delo na daljavo pa je bolj pogosto, v tem primeru dela delavec nekaj \xc4\x8dasa doma, nekaj pa v podjetju. Za tak\xc5\xa1no delo je primerno precej ve\xc4\x8d nalog, saj lahko v podjetju delavec pridobi vse informacije, delo pa nato opravi doma.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti dela na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nV delo na daljavo je vpeto veliko psiholo\xc5\xa1kih, socialnih, ekonomskih, zdravstvenih, tehnolo\xc5\xa1kih in ekolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti.\n_START_SECTION_\nPrednosti dela na daljavo z vidika zaposlenih\n_START_PARAGRAPH_\nPosameznik, ki izvaja delo na daljavo ima v nekaterih pogledih o\xc4\x8ditne prednosti pred delavci, ki so na klasi\xc4\x8dnem delovnem mestu. Tako imajo v primerjavi z njimi ve\xc4\x8djo avtonomijo o razporeditvi delovnega \xc4\x8dasa in posledi\xc4\x8dno vi\xc5\xa1je zadovoljstvo z delom, vi\xc5\xa1jo motivacijo in manj\xc5\xa1e tveganje za stres. Fleksibilen delovni \xc4\x8das namre\xc4\x8d omogo\xc4\x8da,  da delavci delajo takrat, ko jim najbolj ustreza in ko so najbolj produktivni, tako pa lahko tudi bolje izkoristijo \xc4\x8das za dru\xc5\xbeino in po\xc4\x8ditek. Predpostavlja se, da delo doma omogo\xc4\x8da mir in ti\xc5\xa1ino, kar posledi\xc4\x8dno pomeni ve\xc4\x8djo koncentracijo in vi\xc5\xa1jo produktivnost. Delo na daljavo omogo\xc4\x8da delavcu, da ohrani zaposlitev tudi \xc4\x8de se preseli, nadalje, ker posameznik ne potrebuje prevoza na delo, mu to omogo\xc4\x8da prihranek \xc4\x8dasa in denarja, pomeni lahko tudi zmanj\xc5\xa1anje nevarnosti stresa zaradi zgodnjega vstajanja, spremljanja ter oddaje otrok v vrtec ali \xc5\xa1olo in zmanj\xc5\xa1anje dolgotrajnej\xc5\xa1ega napora med vo\xc5\xbenjo na stalno delovno mesto. Posamezniki imajo bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xbeivljenjski stil, \xc4\x8das, ki ga privar\xc4\x8dujejo pa lahko izkoristijo za druge stvari, ki so jim v veselje. Samozaposleni delavci na daljavo lahko opravljajo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo pogodbenih del in se hitreje povezujejo v omre\xc5\xbeja samozaposlenih, pomembna je tudi mo\xc5\xbenost dela s kraj\xc5\xa1im delovnim \xc4\x8dasom, kar je posebej ugodno za ljudi s posebnimi potrebami. Ljudje, ki opravljajo delo na daljavo imajo v primerjavi z ljudmi, zaposlenimi v klasi\xc4\x8dnih oblikah dela manj fizi\xc4\x8dnih obolenj, kot so na primer te\xc5\xbeave s hrbtenico, naprezanje z o\xc4\x8dmi, glavoboli, obolenja zapestij ali bole\xc4\x8dine v vratu.\n_START_SECTION_\nSlabosti dela na daljavo z vidika zaposlenih\n_START_PARAGRAPH_\nA vendar ima delo na daljavo z vidika zaposlenih tudi nekatere omejitve. Delavci na daljavo obi\xc4\x8dajno delajo ve\xc4\x8d, lahko pa tudi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo ostale dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane za pomo\xc4\x8d pri delu. V\xc4\x8dasih pa pride ravno do obratnega u\xc4\x8dinka, saj so posamezniki, ki opravljajo delo na daljavo, po ve\xc4\x8dini vseskozi doma in \xc2\xbbna voljo\xc2\xab, zato jih lahko dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xa1e za druge dejavnosti, kot so gospodinjska dela ali oskrba otrok. Delavci lahko prav tako naletijo na te\xc5\xbeavo pri zagotavljanju ustrezne ergonomi\xc4\x8dne in zdravju prijazne delovne opreme ter  nabave telekomunikacijskih sredstev, ki so primerni za delo od doma. Osnovno opremo po ve\xc4\x8dini sicer premorejo delavci sami, zaplete pa se pri nabavi programske opreme. Profesionalni programi so namre\xc4\x8d zelo dragi, zato je skoraj nujno, da jih posamezniku zagotovi podjetje. Vpra\xc5\xa1ljiva je tudi varnost pri delu, saj je slednja mo\xc4\x8dno povezana z zakonodajo, ki pa \xc5\xa1e ne pokriva te oblike dela. Delo si lahko postopoma podreja \xc5\xbeivljenje v prostem \xc4\x8dasu vseh ljudi, \xc5\xa1e posebej tistih s slab\xc5\xa1o zmo\xc5\xbenostjo organiziranja \xc4\x8dasa, saj delodajalci pogosto zahtevajo le kon\xc4\x8den rezultat, pri tem pa jih ne zanima, ali bo imel delavec dovolj \xc4\x8dasa za potrebno sprostitev in po\xc4\x8ditek. Pomembna je tudi dru\xc5\xbebena komponenta dela na daljavo, saj lahko zaradi postopnega zmanj\xc5\xa1anja socialnih stikov, ki jih goji posameznik do sodelavcev ali prijateljev, prihaja do socialne izoliranosti in zmanj\xc5\xa1anja skupinske solidarnosti, kar lahko posledi\xc4\x8dno vpliva na upad produktivnosti, zavira ob\xc4\x8dutek pripadnosti organizaciji in posledi\xc4\x8dno povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8dje nezadovoljstvo. Tako je znan primer internetnega podjetja Yahoo, ki je za\xc4\x8del ukinjati delo na domu, saj je \xc5\xbeelel pri\xc4\x8deti u\xc4\x8dinkovit proces prenove podjetja. S tem se povezuje tudi organizacijska izolacija posameznika, saj lahko pride do \xc5\xa1ibke komunikacije v kolektivu ali pomanjkanja pozitivnih povratnih informacij, ki zaposlenemu dajejo delodajalci ali sodelavci in tako spodbujajo motivacijo za delo. Posameznik se lahko prav tako soo\xc4\x8da s te\xc5\xbeavami pri usklajevanju poklicnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja, kar lahko vodi do napetih odnosov v dru\xc5\xbeini in tako poslab\xc5\xa1a njegovo zdravstveno stanje.\n_START_SECTION_\nPrednosti dela na daljavo z vidika delodajalcev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se osredoto\xc4\x8dimo \xc5\xa1e na zna\xc4\x8dilnosti dela na daljavo, ki so pomembne za delodajalce, ki zaposlujejo ljudi, so lahko pozitivne stvari tak\xc5\xa1ne oblike dela to, da se zmanj\xc5\xa1ajo stro\xc5\xa1ki, ki jih delodajalci porabijo za najem poslovnih kapacitet in drugih prostorov, vzdr\xc5\xbeevanje re\xc5\xbeijskih stro\xc5\xa1kov in nadomestil za prevoz delavcev na delo, pla\xc4\x8devanja prehrane in vode. \xc4\x8ce delavci opravljajo delo doma se posledi\xc4\x8dno lahko zmanj\xc5\xa1ajo izostanki iz dela zaradi bolezni, dopustov in drugih oblik odsotnosti. Prav tako se lahko pove\xc4\x8da produktivnost in kvaliteta opravljenega dela zaradi hitrej\xc5\xa1ega elektronskega posredovanja. Pri delodajalcih se odpre mo\xc5\xbenost raz\xc5\xa1iritve potencialnega kroga zaposlenih, kar omogo\xc4\x8di ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost oblikovanja \xc5\xa1irokega trga delovne sile. Delodajalcu je prav tako omogo\xc4\x8deno, da izbere najbolj\xc5\xa1ega kandidata za delo ne glede na lokacijo.\n_START_SECTION_\nSlabosti dela na daljavo z vidika delodajalcev\n_START_PARAGRAPH_\nTudi delodajalci se ne sre\xc4\x8dujejo le s pozitivnimi u\xc4\x8dinki, ki jih prina\xc5\xa1a delo na daljavo, saj imajo lahko v primerjavi z delodajalci, ki zaposlujejo s klasi\xc4\x8dno obliko dela, ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost, da neprevidno izbirajo potencialne kandidate za delovno mesto. Lahko se tudi zgodi, da postopoma \xc4\x8dedalje bolj izgubljajo mehanizme kontrole nad svojimi zaposlenimi. Ljudje, ki so pri njih zaposleni, lahko v ve\xc4\x8dji meri zlorabljajo delovna sredstva, ki so lastni\xc5\xa1tvo delodajalca, za zasebne namene, delodajalci pa tudi te\xc5\xbeje lo\xc4\x8dujejo, kolik\xc5\xa1ni so stro\xc5\xa1ki, ki jih zaposleni porabijo za potrebe dela, saj se slednji pogosto me\xc5\xa1ajo s stro\xc5\xa1ki v doma\xc4\x8dem okolju. Delodajalci se na primer zaradi hekerskih vdorov lahko tudi sre\xc4\x8dujejo z vpra\xc5\xa1ljivo varnostjo podatkov pri delu, prav tako so v ve\xc4\x8dji meri obremenjeni z vpra\xc5\xa1ljivo lojalnostjo delavcev, ki so pri njih zaposleni. Lahko pa imajo tudi ve\xc4\x8dje dodatne stro\xc5\xa1ke zaradi razli\xc4\x8dnih projektnih skupin, ki jih organizirajo in najema zunanjih sodelavcev.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni pomen dela na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na daljavo pa s svojimi zna\xc4\x8dilnostmi ne vpliva le na nivo zaposlenega in delodajalca, ampak ima svoje razse\xc5\xbenosti tudi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em dru\xc5\xbebenem kontekstu. Tako lahko vpliva na ekonomsko rast in rast \xc5\xa1tevila proizvodnih in storitvenih enot. Nadalje, ve\xc4\x8d delavcem kot nudimo nova delovna mesta, manj\xc5\xa1e je \xc5\xa1tevilo brezposelnih na dolo\xc4\x8denem prostoru, posledi\xc4\x8dno pa to vpliva na ve\xc4\x8danje bruto doma\xc4\x8dega prihodka in na ve\xc4\x8djo zaposljivost v dr\xc5\xbeavi. Pomembno je, da se zavedamo tudi potencialnega ekolo\xc5\xa1kega u\xc4\x8dinka, ki ga s sabo prina\xc5\xa1a delo na daljavo. Zaradi izognitve dnevnim migracijam, so ljudje manj podvr\xc5\xbeeni stresu zaradi gne\xc4\x8de in drugih dogodkov na cestah, kar lahko vpliva na zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila prometnih nesre\xc4\x8d. Prav tako delo na daljavo vpliva na manj\xc5\xa1o onesna\xc5\xbeenost okolja zaradi neuporabe avtomobilov in na posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anje izpustov toplogrednih plinov v ozra\xc4\x8dje. Z delom na daljavo se odpirajo tudi mo\xc5\xbenosti za nove poslovne dejavnosti, kot je na primer oddajanje urejenih poslovnih prostorov podjetjem za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das ali za poslovne aktivnosti v obliki sre\xc4\x8danj ali sestankov.\n_START_SECTION_\nIzbira delavcev, primernih za delo na daljavo\n_START_PARAGRAPH_\nIskanje in ustrezna obravnava delavca je nenehen proces, ki zahteva ustrezno organizirano kadrovsko dejavnost. Pri delavcu, ki bi naj opravljal delo na daljavo nas najprej zanima, ali ima interes za opravljanje te dejavnosti in, ali ga tak\xc5\xa1na oblika dela sploh zanima. Prav tako je pomembna posameznikova motivacija za delo, \xc5\xa1e posebej zaradi mo\xc5\xbenosti prilagajanja delovnega prostora in \xc4\x8dasa. Posamezniki morajo biti usposobljeni za delo na daljavo, saj sta produktivnost in u\xc4\x8dinkovitost posameznika odvisni od njegovega znanja, kompetenc in izku\xc5\xa1enj. Vpliv osebnostnih lastnosti je predvsem odvisen od vrste dela, ki ga opravlja delavec na daljavo. Mednje spadajo na primer odprtost za izku\xc5\xa1nje, delovne navade, intelektualne lastnosti, razvita sposobnost usklajevanja dela in prostega \xc4\x8dasa, znanja o uporabi tehni\xc4\x8dne opreme in sposobnost samonadzorovanja in samoupravljanja.\n_START_SECTION_\nDelo na daljavo v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju dela na daljavo je v Sloveniji narejeno zelo malo raziskav, vsi rezultati pa so si med sabo podobni. Ugotovitve ka\xc5\xbeejo, da tehnologija in (ne) poznavanje dela z ra\xc4\x8dunalnikom nista oviri pri uvajanju dela na daljavo v slovenskih organizacijah. Zaradi raz\xc5\xa1irjenosti telekomunikacijske tehnologije v gospodinjstvih, investicije podjetij v opremo za delo na daljavo niso problemati\xc4\x8dne, saj ve\xc4\x8dina potencialnih delavcev v povpre\xc4\x8dju premore vsaj en ra\xc4\x8dunalnik in dostop do interneta. Med anketiranci (mened\xc5\xbeerji in zaposlenimi) je prevladovalo mnenje, da bi uvedba dela na daljavo zni\xc5\xbeala stro\xc5\xa1ke zaposlenih in podjetij. V raziskavi je kar 96\xc2\xa0% vpra\xc5\xa1anih mened\xc5\xbeerjev in 82\xc2\xa0% zaposlenih odgovorilo, da jih zanima delo na daljavo._NEWLINE_Vzroke, zakaj je delo na daljavo v Sloveniji kljub velikemu zanimanju \xc5\xa1e vedno na nizki stopnji, lahko i\xc5\xa1\xc4\x8demo na organizacijskem podro\xc4\x8dju, saj se mened\xc5\xbeerji veliko ukvarjajo z vpra\xc5\xa1anjem, kako u\xc4\x8dinkovito voditi in nadzirati delavce na daljavo. Problem je tudi delovna zakonodaja, ki \xc5\xa1e vedno ne opredeljuje odnosov med delavci in delodajalci na zadovoljivi ravni. Tako morajo podjetniki vlo\xc5\xbeiti veliko sredstev v ureditev prostorov, da slednji ustrezajo zakonskim predpisom. Poleg neprijazne zakonodaje pa kot oviro avtor navaja tudi nerazvito podporno okolje, ki nima posluha za morebitne dav\xc4\x8dne olaj\xc5\xa1ave.\n_START_SECTION_\nTemeljni zna\xc4\x8dilnosti modela CORDiT\n_START_PARAGRAPH_\nMultidimenzionalni model za ocenjevanje psiholo\xc5\xa1kih vplivov dela na daljavo (ang. A Multi- Dimensional Model for Evaluating the Psychological Impact of Teleworking; kratko: CORDiT) se osredoto\xc4\x8da na dva glavna zna\xc4\x8dilna vidika dela na daljavo - dele\xc5\xbe \xc4\x8dasa, porabljenega onkraj tradicionalnega delovnega okolja in uporabo informacijsko komunikacijskih tehnologij, s poudarkom na psiholo\xc5\xa1kem pomenu obeh determinant. S pomo\xc4\x8djo teh dveh komponent lahko preu\xc4\x8dujemo razli\xc4\x8dne oblike delavcev na daljavo, od delavcev na domu, mobilnih delavcev pa do nerednih profesionalnih delavcev na domu. S pomo\xc4\x8djo modela lahko la\xc5\xbeje razumemo povezavo med zaposlenimi in razli\xc4\x8dnimi psiholo\xc5\xa1kimi dejavniki, ki vplivajo na njih, kot so na primer stres, zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem, izbolj\xc5\xa1anje kvalitete dela in prosti \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nOrganizacijska in individualna raven modela\n_START_PARAGRAPH_\nSam model pa se ne osredoto\xc4\x8da le na individualno raven, temve\xc4\x8d tudi na organizacijsko, ki se soo\xc4\x8da z bolj globalnimi problemi, kot sta delovna produktivnost in re\xc5\xbeijski stro\xc5\xa1ki. Obe ravni, tako individualna, kot organizacijska sta medsebojno povezani. Primer njunega medsebojnega vpliva je na primer to, da du\xc5\xa1evno in fizi\xc4\x8dno zdravje zaposlenih v organizaciji vpliva na njeno delovno produktivnost.\n_START_SECTION_\nDimenzija dela in Dimenzija \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nDejavnike, ki lahko vplivajo na njuno povezavo lahko delimo v dve kategoriji, in sicer na tiste, ki se sklicujejo na delo v slu\xc5\xbebi (Dimenzija dela) in na \xc5\xbeivljenje doma (Dimenzija \xc5\xbeivljenja). Dimenzija dela je lahko sestavljena iz specifi\xc4\x8dne oblike dela, delovne organizacije ali pa fizi\xc4\x8dnega in socialnega okolja (npr. fizi\xc4\x8dna izolacija), Dimenzije \xc5\xbeivljenja pa vklju\xc4\x8dujejo dejavnike, kot so podpora dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov in obveznosti izven delovnega okolja. Obe dimenziji pa se lahko tudi medsebojno povezujeta.\n_START_SECTION_\nPomen modela CORDiT\n_START_PARAGRAPH_\nModel je pomemben zaradi metodolo\xc5\xa1ke usmerjenosti, saj raziskovalcem slu\xc5\xbei kot orodje, s pomo\xc4\x8djo katerega lahko primerjajo obe temeljni dimenziji, tako med delavci, ki opravljajo delo na daljavo, kot tudi tistimi, ki ga ne, namenjen pa je tudi preu\xc4\x8devanju vpetosti razli\xc4\x8dnih dejavnikov (tako individualnih, kot organizacijskih) med obe temeljni dimenziji. Za nekatere oblike poklicev tako lahko pri\xc4\x8dakujemo, da bodo povezane z dolo\xc4\x8denimi dimenzijami (na primer- novinarstvo, kjer je pomembno, da se zaposleni dr\xc5\xbeijo rokov za oddajo prispevkov, je verjetno povezano s pomanjkanjem kontrole nad hitrostjo dela). Raziskovalci lahko s tem modelom raziskujejo povezavo med dejavniki in dimenzijami v vzorcu delavcev, ki opravljajo delo v isti organizaciji, kar jim bo omogo\xc4\x8dilo morebitno ugotavljanje zna\xc4\x8dilnosti delavcev na daljavo v razli\xc4\x8dnih organizacijah.'