b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Etiopije\n_START_PARAGRAPH_\nEtiopija le\xc5\xbei v Vzhodni Afriki, ve\xc4\x8dinoma v Etiopskem vi\xc5\xa1avju. To je v podlagi zgrajeno iz kristalastih skrilavcev in gnajsov ter prek njih odlo\xc5\xbeenih mezozojskih apnencev in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov, te pa prekrivajo 300-3000 m debeli izlivi bazaltne lave (ok. 400.000 km\xc2\xb2) iz terciarnega obdobja, ko se je za\xc4\x8del ugrezati Etiopski tektonski jarek. Na vi\xc5\xa1avju prevladujejo \xc5\xa1irne visoke planote (2000\xe2\x80\x932500 m nad morjem.), vanje pa so reke zarezale do 2000 m globoke, neprehodne soteske; nad vi\xc5\xa1avje se dvigajo bazaltni platoji in ugasli ognjeniki. Etiopski tektonski jarek preseka vi\xc5\xa1avje na dve enoti: vi\xc5\xa1ji zahodni del, ki se prek obse\xc5\xbenih hribovij spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti kotlini ob Belem Nilu, ter ni\xc5\xbeji vzhodni del, ki se proti jarku in Danakilski kotlini spu\xc5\xa1\xc4\x8da s strmim, tektonsko dvignjenim robom proti jugu in jugovzhodu pa zlagoma prehaja v uravnjeno in ni\xc5\xbeje Somalsko vi\xc5\xa1avje. Na skrajnem jugovzhodu je planota Ogaden na okoli 500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Z izrazitimi strukturnimi stopnjami se spu\xc5\xa1\xc4\x8da v ni\xc5\xbejo Somalijo. Severovzhodni del Etiopije obsega Danakilsko kotlino, raz\xc5\xa1irjeni, tektonsko ugreznjeni del Etiopskega tektonskega jarka, ki se tu zdru\xc5\xbei z Rde\xc4\x8demorskim tektonskim jarkom. Osrednji del kotline le\xc5\xbei pod morsko gladino (jezero Asal, -116 m), na njenem dnu in v Etiopskem jarku pa so \xc5\xa1tevilna slana jezera, delujo\xc4\x8di ognjeniki in vro\xc4\x8di izviri, kar pri\xc4\x8da o zelo \xc5\xbeivahnih tektonskih premikih, s katerimi se vzhodnoafri\xc5\xa1ki rog lo\xc4\x8duje od preostale Afrike.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja reka je Modri Nil (1460\xc2\xa0km); izvira iz jezera Tana (1830 m nad morjem, 3673\xc2\xa0km\xc2\xb2). Reke v jugovzhodnem delu v su\xc5\xa1ni dobi ve\xc4\x8dinoma presahnejo, razen najve\xc4\x8djih, med drugim \xc5\xa0ebele (Shebele) (1820\xc2\xa0km) in Genale (875\xc2\xa0km). V Etiopskem tektonskem jarku in v Danakilski kotlini so \xc5\xa1tevilna slana jezera brez odtoka v morje. Tja se stekajo reke iz okoli\xc5\xa1kih vi\xc5\xa1avij, med drugimi Ava\xc5\xa1 (Awash) (1200\xc2\xa0km) in Omo, najve\xc4\x8dji pritok Turkanskega jezera.\n_START_SECTION_\nTla in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nNa vi\xc5\xa1avju so zelo rodovitna tla na ognjeni\xc5\xa1kih kamninah (andosoli), vendar so zelo prizadeta zaradi erozije tal. V Danakilski kotlini prevladujejo slana pu\xc5\xa1\xc4\x8davska tla in jermosoli, na Somalskem vi\xc5\xa1avju in na zahodu pa savanska tla (vertisoli). Rastje je na Somalskem vi\xc5\xa1avju nizkotravna savana, ki proti Danakilski kotlini prehaja v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo. Na Etiopskem vi\xc5\xa1avju je rastje do 1800 m nadmorske vi\xc5\xa1ine tropski gozd. Med 2000 m in 3000 m so nekdanji gorski gozdovi skoraj povsem izkr\xc4\x8deni, tako da prevladujejo odprte travne povr\xc5\xa1ine s polji in skromnimi zaplatami gozda. Nad 3000 m pa prevladujejo pa\xc5\xa1niki. Gozdovi pokrivajo 13\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine.'