b'\n_START_ARTICLE_\nPartizani\n_START_PARAGRAPH_\nPartiz\xc3\xa1n (francosko partisan - partisan, prista\xc5\xa1, prostovoljni udele\xc5\xbeenec, privr\xc5\xbeenec) je splo\xc5\xa1ni naziv za ljudskega borca, gverilca, borca v uporni\xc5\xa1kih enotah, lahko pa ozna\xc4\x8duje tudi udele\xc5\xbeence narodnoosvobodilnega boja sploh: francoski, italijanski, ruski,  jugoslovanski, gr\xc5\xa1ki, albanski, slovenski partizani. V srednjem veku je izraz ozna\xc4\x8deval najemnega vojaka, v 18. stoletju pa prostovoljca v neregularni voja\xc5\xa1ki enoti v sovra\xc5\xbenikovem zaledju. V vojnem pravu so upo\xc5\xa1tevani od ameri\xc5\xa1ke secesijske vojne sredi 19. stoletja, 1907 je bilo v Haagu prebivalstvu na zasedenem ozemlju priznana pravica do partizanskega upora, vendar je med drugo svetovno vojno fa\xc5\xa1isti niso upo\xc5\xa1tevali. Pravni status partizanov ureja \xc5\xbdenevska konvencija 18. 2. 1949._NEWLINE_Partizanske enote so hitro gibljive gverilske enote v sovra\xc5\xbenikovem zaledju, razli\xc4\x8dne mo\xc4\x8di in oboro\xc5\xbeitve, ki uporabljajo taktiko vojskovanja s hitrimi in nenadnimi napadi na dele sovra\xc5\xbenikove vojske, transport, infrastrukturo ipd.\n_START_SECTION_\nPartizani v Sloveniji in Jugoslaviji med 2. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenski zgodovini je partizan udele\xc5\xbeenec narodnoosvobodilne vojne 1941-1945. Jugoslovanska partizanska vojska, nastala na pobudo in v organizaciji Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije, se je najprej imenovala Narodnoosvobodilni partizanski odredi Jugoslavije ali skraj\xc5\xa1ano NOPOJ (prva proletarska brigada NOPOJ je bila ustanovljena 21. decembra 1941 v vasi Rudo v Bosni in Hercegovini), od januarja 1942 Narodnoosvobodilna partizanska in prostovoljna vojska Jugoslavije (NOP in PVJ), od novembra 1942 pa Narodnoosvobodilna vojska in partizanski odredi Jugoslavije (NOV in POJ). 1. marca 1945 so se partizanske enote preimenovale v Jugoslovansko armado (JA, od 1951 JLA), ki je svoje \xc4\x8dase veljala za eno najve\xc4\x8djih evropskih armad._NEWLINE_Za\xc4\x8detek slovenskega partizanstva je 12. 7. 1941, ko sta OF in KPS pozvala k uporu. Na Gorenjskem so na za\xc4\x8detku vojne ljudi, ki so pred nasiljem okupatorjev zbe\xc5\xbeali v gozdove, imenovali go\xc5\xa1arji. Okupator izraza partizan ni priznal in je zanje uporabljal izraze banditi ali komunisti\xc4\x8dni tolovaji. Poimenovanje partizan se je ohranilo tudi potem, ko se se partizani organizirali v redno vojsko, ki so jo priznali zavezniki v protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni koaliciji. Tako se s pridevnikom partizanski ozna\xc4\x8dujejo organizacije in dejavnosti NOV in POS med drugo svetovno vojno: bolni\xc5\xa1nice, delavnice, partizanska saniteta, partizanska tehnika oz. tiskarne, partizanski radio. Na osvobojenem ozemlju so imeli svoje lutkovno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, pevske zbore, pla\xc4\x8dilna sredstva itd. _NEWLINE_Partizanska strategija je v tem, da so enote razporejene po obse\xc5\xbenem podro\xc4\x8dju in da so povezane z lokalnim prebivalstvom. Organiziranost se je ves \xc4\x8das prilagajala razmeram. Enote so se zaradi sovra\xc5\xbenikove \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne in voja\xc5\xa1ke premo\xc4\x8di ve\xc4\x8dinoma izogibale frontalnim spopadom. Napadale so iz zasede in z diverzantskimi akcijami \xc5\xa1kodovale okupatorju. Partizansko vojskovanje je bilo pomembno, ker je vezalo ve\xc4\x8d sovra\xc5\xbenikove vojske, kot bi je sicer. Partizani so prekinjali sovra\xc5\xbenikovo oskrbo, omejevale njegovo gibljivost, prepre\xc4\x8devali delovanje obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe, izseljevanje Slovencev, mobilizacijo v nem\xc5\xa1ko vojsko in onemogo\xc4\x8dili vklju\xc4\x8ditev slovenskega ozemlja v Tretji rajh._NEWLINE_Partizanski pozdrav je bil po zgledu francoske osvobodilne fronte v pest stisnjena desna roka, dvignjena k pokrivalu, z vzklikom V boj! in odzdravom Za svobodo!. Pozneje se je uveljavil pozdrav Smrt fa\xc5\xa1izmu! in odzdrav Svoboda narodu. Do 1943 partizani niso nosili uniform. 17. oktobra 1941 je partizansko poveljstvo dolo\xc4\x8dilo, da imajo pokrivala slovensko zastavo in protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno rde\xc4\x8do peterokrako zvezdo, 1943 so prevzeli trirogeljno pokrivalo po zgledu \xc5\xa1panskih republikanskih borcev in ga preimenovali v triglavko. Proletarske partizanske enote so imele rde\xc4\x8do zastavo s srpom in kladivom v zgornjem desnem kotu, na pokrivalih pa rde\xc4\x8do zvezdo s srpom in kladivom. Po sklepu izvr\xc5\xa1nega odbora OF so srp in kladivo zamenjali s kratico OF. Za hrabrost so partizani podeljevali odlikovanja.'