b'\n_START_ARTICLE_\nDelta Donave\n_START_SECTION_\nGeografija in geologija\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja delta Donave se je za\xc4\x8dela oblikovati po letu 4000 pr. n. \xc5\xa1t. v zalivu \xc4\x8crnega morja, ko se je morje dvignilo na sedanjo raven. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dena pregrada je blokirala Donavski zaliv, kjer je reka sprva zgradila svojo delto. Po polnjenju zaliva s sedimentom se je po 3500 pr. n. \xc5\xa1t. delta razvila zunaj tega zapornega ustja. Zgradila je ve\xc4\x8d zaporednih krakov : Sveti Jurij I. (3500\xe2\x80\x931600 pr. n. \xc5\xa1t.), Sulina (1600\xe2\x80\x930 pr. n. \xc5\xa1t.) Sveti Jurij II. (0 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93 danes) in Chilia ali Kilija (1600 do danes). V jezerih in lagunah, ki mejijo na delto na severu (Kilija I in II) in proti jugu (Dunavatz), so bili zgrajeni \xc5\xa1e drugi notranji kraki.  Veliko nanosov v delti in velika \xc5\xa1iritev njene povr\xc5\xa1ine v obliki krakov so posledica erozije tal, povezanih s \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem gozdov v pore\xc4\x8dju Donave v 1. in 2. tiso\xc4\x8dletju.  Geolog Liviu Giosan je povedal za New York Times:_NEWLINE_Verjetno je bilo 40 odstotkov delte zgrajene v zadnjih 1000 letih. Ta ugotovitev je bila kot trenutek eureke._NEWLINE_Delta je zdaj ogro\xc5\xbeena zaradi velikega primanjkljaja sedimentov po gradnji jezov na Donavi in njenih pritokih v poznej\xc5\xa1i polovici 20. stoletja. Vendar pa je gradnja gostega omre\xc5\xbeja plitkih kanalov v delti v istem obdobju zmanj\xc5\xa1ala primanjkljaj v delti, a pove\xc4\x8dala erozijo vzdol\xc5\xbe obale.  Delta Donave ima nizko aluvialno ravnino, ki jo ve\xc4\x8dinoma pokrivajo mokri\xc5\xa1\xc4\x8da in voda. Sestavljena je iz zapletenega vzorca mo\xc4\x8dvirja, kanalov, vodotokov in jezer. Povpre\xc4\x8dna vi\xc5\xa1ina je 0,52 m z 20\xc2\xa0% ozemlja pod morsko gladino in ve\xc4\x8d kot polovico, ki ne presega enega metra vi\xc5\xa1ine. Sipine na najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih ravnih pe\xc5\xa1\xc4\x8denih obmo\xc4\x8djih delte (Letea in Caraormanova) so vi\xc5\xa1je (12,4 m in 7 m). Najve\xc4\x8dja jezera so Dranov (21,7 km\xc2\xb2), Ro\xc5\x9fu (14,5 km\xc2\xb2) in Gorgova (13,8 km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v delti je celinsko z mo\xc4\x8dnimi vplivi bli\xc5\xbeine \xc4\x8crnega morja in njegovega prevladujo\xc4\x8dega amfibijskega okolja. To je najbolj su\xc5\xa1na in najbolj son\xc4\x8dna regija Romunije. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 11 \xc2\xb0C (\xe2\x80\x931 \xc2\xb0C v januarju in 22 \xc2\xb0C v juliju), povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin med 400 mm/leto in 300 mm/leto, ki se manj\xc5\xa1a z zahoda na vzhod. Izhlapevanje je okoli 1000 mm/leto, oja\xc4\x8dano z mo\xc4\x8dnimi in pogostimi vetrovi, kar povzro\xc4\x8da dolga obdobja su\xc5\xa1e poleti. Severozahodni vetrovi povzro\xc4\x8dajo pogosta neurja spomladi in jeseni. V notranjosti delte je celinsko podnebje zelo izrazito.\n_START_SECTION_\nGlavni ekosistemi\n_START_PARAGRAPH_\nDelta Donave spada v panonski stepski ekosistem vzhodne Evrope s sredozemskimi vplivi. Kot mlada regija pri celotnem procesu utrjevanja je delta Donave zelo ugoden kraj za razvoj zelo raznovrstnega rastlinstva in \xc5\xbeivalstva s \xc5\xa1tevilnimi redkimi vrstami. V njem je 23 naravnih ekosistemov, vendar zaradi obsega mo\xc4\x8dvirij prevladuje vodno okolje; kopensko okolje je tudi na vi\xc5\xa1jih kopenskih nasipih, na katerih so se razvili kserofilni ekosistemi (suholjubne rastline). Med vodnim in kopenskim okoljem je mo\xc4\x8dvirnati, zlahka poplavljen pas izvirne flore in favne, prilagojene vodi ali kopnemu, odvisno od sezone ali vodnega re\xc5\xbeima. Pri stiku med sladkovodno in morsko vodo potekajo nekateri posebni fizikalni, kemi\xc4\x8dni in biolo\xc5\xa1ki procesi, zaradi \xc4\x8desar biologi to obmo\xc4\x8dje obravnavajo kot zelo poseben ekosistem, imenovan preddelta. Zaliv Musura severno od Suline in zaliv Svetega Jurija sta najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a za to vrsto ekosistema._NEWLINE_Ker je delta Donave na glavnih selitvenih poteh in zagotavlja ustrezne mo\xc5\xbenosti za gnezdenje in valjenje, je magnet za ptice iz \xc5\xa1estih najve\xc4\x8djih svetovnih ekoregij, vklju\xc4\x8dno z mongolsko, arkti\xc4\x8dno in sibirsko. V poletnih mesecih je v delti ve\xc4\x8d kot 320 vrst ptic, od tega 166 valilnih vrst in 159 selitvenih. Ve\xc4\x8d kot milijon posameznih ptic (labodov, divjih rac, lisk itd.) pre\xc5\xbeivi zimo tukaj.\n_START_SECTION_\nEkosistem teko\xc4\x8de vode\n_START_PARAGRAPH_\nTa zajema krake Donave in vrsto njenih pomembnej\xc5\xa1ih potokov in kanalov. To je okolje, bogato s planktonom, \xc4\x8drvi, mehku\xc5\xbeci, li\xc4\x8dinkami in spu\xc5\xbevami, \xc5\xa1tevilnimi vrstami rib, kot so krap, \xc5\xa1\xc4\x8duke, smu\xc4\x8d, som in sladkovodni jesetri (ke\xc4\x8diga, beluga in donavska sku\xc5\xa1a).\n_START_SECTION_\nEkosistem stoje\xc4\x8de vode\n_START_PARAGRAPH_\nTo okolje obsega jezera in razli\xc4\x8dne ribnike, potoke in kanale. Zanj je zna\xc4\x8dilna bogata plavajo\xc4\x8da in potopljena flora (Myriophyllum, Ceratophyllum, Vallisneria itd. pod vodo, Nymphaea alba (lokvanj), Nuphar lutea (rumeni blatnik), Trapa natans, Alisma plantago itd. plavajo\xc4\x8de rastline s koreninami ob jezerskih mejah in Salvinia natans, Stratiotes aloides, Spirogyra itd. plavajo\xc4\x8de rastline brez korenin, ki slabo vplivajo na vodno bioproduktivnost). Med ribami so najpomembnej\xc5\xa1i linj (Tinca tinca), plo\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d (Abramis brama), rde\xc4\x8deperka (Scardinius eritropalmus), pruski krap (Carassius auratus gibelio), evropski som (Silurus glanis), evropski ostri\xc5\xbe (Perca fluviatilis) in severna \xc5\xa1\xc4\x8duka (Esox lucius).\n_START_SECTION_\nEkosistem mo\xc4\x8dvirij in poplavnih obmo\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nTrsti\xc4\x8devje in plavajo\xc4\x8di trsti\xc4\x8dni otoki (imenovani plaur v Romuniji) so najpogostej\xc5\xa1i in dobro znani deli delte Donave. Vegetacija tega ekosistema je sestavljena iz trsti\xc4\x8devja (Phragmites communis) in na bli\xc5\xbenjih re\xc4\x8dnih bregovih \xc5\xa1irokolistni rogoz (Typha latifolia) in  Typha angustifolia), \xc5\xa1a\xc5\xa1 (Carex dioica, Carex stricta), nizozemski lo\xc4\x8dek (Scirpus radicans, Schoenoplectus lacustris) in poto\xc4\x8dna meta (Mentha aquatica) itd. Zagotavljajo idealen prostor za drstenje in gnezdenje. Trsti\xc4\x8devje je me\xc5\xa1anica korenin, trave in prsti, ki navadno plavajo ali so zasidrane v strugo. Praviloma obdaja jezera in ribnike ter po\xc4\x8dasi zara\xc5\xa1\xc4\x8da vodno povr\xc5\xa1ino._NEWLINE_Ta vrsta ekosistema je poznana zaradi raznovrstnosti in veliko ptic, nekaterih zelo redkih. Najpomembnej\xc5\xa1e so \xc4\x8dopasta raca (Aythya fuligula), rde\xc4\x8da grebena (Netta rufina), mlakarica (Anas platyrhynchos), siva gos (Anser anser), pritlikavi kormoran (Microcarbo pygmeus), vijoli\xc4\x8dna \xc4\x8daplja (Ardea purpurea) velika bela \xc4\x8daplja (Egretta alba), mala bela \xc4\x8daplja (Egretta garzetta), evrazijska \xc5\xbeli\xc4\x8darka (Platalea leucorodia), ro\xc5\xbenati pelikan (Pelecanus onocrotalus), dalmatinski pelikan (Pelecanus crispus), labod grbec (Cygnus olor) in \xc4\x8drni ibis (Plegadis falcinellus). Nedavno dobrodo\xc5\xa1el novinec je fazan (Phasianus colchicus)._NEWLINE_Med sesalci so tudi evrazijska vidra (Lutra lutra), evropski mink (Mustela lutreola), velika podlasica (Mustela erminea aestiva), divja svinja (Sus scrofa) in divja ma\xc4\x8dka (Felis silvestris), pozimi pa poljski zajec (Lepus europaeus) in na robu izginotja iz delte, volk in lisica. Vzhodnoazijski rakunasti pes (Nyctereutes procyonoides), pi\xc5\xbemovka (Ondatra zibethica) in tudi ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ka nutrija (Myocastor coypus) so nedavne vrste, ki so se uspe\xc5\xa1no prilagodile.\n_START_SECTION_\nRe\xc4\x8dni breg in ekosistem nasipov\n_START_PARAGRAPH_\nTrdna zemlja delte je bila pokrita z velikimi nasadi vrbe, ki so bile skoraj popolnoma izsekane in zamenjane s kanadskimi topoli. Na rekah, ki jih ohranjajo v naravnem stanju, so \xc5\xa1e vedno majhni nasadi vrbe (Salix alba, Salix fragilis, Salix purpurea, Salix petandra, Salix triandra itd.), pome\xc5\xa1ane z belim topolom (Populus alba). V\xc4\x8dasih vrbe ob rekah in ve\xc4\x8djih kanalih Donave ustvarjajo koridorje. Na nasipih Letea in Caraorman so me\xc5\xa1ani gozdovi hrasta (Quercus robur, Quercus pedunculiflora) z razli\xc4\x8dnimi drevesi (Fraxinus pallisae, Ulmus foliacea, Populus tremula), grmi\xc4\x8devjem (Prunus spinosa, enovratni glog \xe2\x80\x93  Crataegus monogyna, navadni \xc5\xa1ipek \xe2\x80\x93 Rosa canina, navadni \xc4\x8de\xc5\xa1min \xe2\x80\x93 Berberis vulgaris itd.) in ovijalke (Vitis sylvestris, Hedera helix, Humulus lupulus, Periploca graeca, ki segajo do 25 m) rastejo na obmo\xc4\x8djih s peskom. Na nasipih Letea  eksoti\xc4\x8dni gozdovi rastejo predvsem v depresijah med pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi sipinami, v majhnih nasadih. Favna te regije vklju\xc4\x8duje malega gada (Vipera ursinii), ribjega orla (Pandion haliaetus) in veliko uharico (Bubo bubo).\n_START_SECTION_\nPrebivalci\n_START_PARAGRAPH_\nDelta Donave je morda najmanj naseljena evropska regija Evrope.  Na romunski strani \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 20.000 ljudi, od tega 4600 \xc5\xbeivi v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Sulina, kar je povpre\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeno dva prebivalca na km\xc2\xb2. Preostali del prebivalcev je raztresen med 27 vasi, od tega imajo le tri ve\xc4\x8d kot 500 ljudi (leta 2002). Mesto Tulcea na zahodnem robu delte je imela 92.000 prebivalcev (leta 2002); je vozli\xc5\xa1\xc4\x8de regije in vrata do delte._NEWLINE_Osamitev in ostre \xc5\xbeivljenjske razmere v delti, ki temeljijo predvsem na pre\xc5\xbeivetju, so povzro\xc4\x8dile, da so se ljudje izseljevali. Zelo malo rojenih v regiji je ostalo tu vso odraslo dobo. Isto\xc4\x8dasno se njeni prebivalci zelo razlikujejo, saj so iz \xc5\xa1tevilnih delov Romunije. Celotno prebivalstvo je v 20. stoletju ostalo bolj ali manj stalno; leta 1890 je bilo 12.000 prebivalcev in 14.000 pred drugo svetovno vojno. Romunov je pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0%, Ukrajincev 10\xc2\xa0%. V delti \xc5\xbeivijo etni\xc4\x8dne manj\xc5\xa1ine, kot so Grki, Turki in Bolgari (stanje leta 1992). Tu \xc5\xbeivijo tudi Lipovci, potomci starih pravoslavcev, ki so v 18. stoletju pobegnili iz Rusije zaradi verskega preganjanja._NEWLINE_Na ukrajinski strani na severnem robu delte ima mesto Izmail 85.000 prebivalcev, Kilija 21.800 prebivalcev in glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de lipovske skupnosti Vilkovo 9300 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski zapisi ka\xc5\xbeejo, da so Da\xc4\x8dani \xc5\xbeiveli v delti Donave, preden so jo osvojili Rimljani. Po kasnej\xc5\xa1em vdoru Gotov je regija ve\xc4\x8dkrat spremenila oblastnike. V 15. stoletju je delta Donave spadala pod Osmansko cesarstvo. Leta 1812 so bile po rusko-tur\xc5\xa1ki vojni meje osmanskega in ruskega imperija na Kiliji in Starostambulskem kanalu Donave, leta 1829 pa na kanalu Svetega Jurija. Pari\xc5\xa1ka pogodba iz leta 1856, ki je kon\xc4\x8dala krimsko vojno, je podelila delto Osmanskemu cesarstvu in ustanovila mednarodno komisijo, ki je opravila vrsto del za pomo\xc4\x8d pri plovbi. Leta 1878 je bila po porazu osmanskega cesarstva meja med Rusijo in Romunijo na Kiliji in Starostambulskem kanalu._NEWLINE_Leta 1991 je bil romunski del delte Donave vpisan na Unescov seznam obmo\xc4\x8dij svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Okoli 2733 km\xc2\xb2 delte je strogo varovano obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Leta 1998 je bilo v okviru Unescovega programa \xc4\x8clovek in biosfera dolo\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje, veliko 6264,03 km\xc2\xb2 delte Donave, ki je pripadal Romuniji in Ukrajini._NEWLINE_Zgodovinsko gledano je bil del delte Donave leta 1938 ozna\xc4\x8den kot rezervat._NEWLINE_V Ukrajini je bila leta 1973 ustanovljena donavska veja \xc4\x8drnomorskega dr\xc5\xbeavnega rezervata. Leta 1981 je bil reorganiziran v Naravni rezervat Donavski tokovi, leta 1998 pa je bil raz\xc5\xa1irjen v biosferni rezervat Donave.\n_START_SECTION_\nOkoljska vpra\xc5\xa1anja\n_START_PARAGRAPH_\nObse\xc5\xbena dela so se za\xc4\x8dela v delti Donave \xc5\xbee v drugi polovici 19. stoletja.  Prvi popravki kraka Suline so se za\xc4\x8deli leta 1862, nadaljevali pa so se tudi v 20. stoletju. Posledi\xc4\x8dno se je dol\xc5\xbeina Suline zmanj\xc5\xa1ala z 92 na 64 km, njen pretok pa se je ve\xc4\x8d kot podvojil in bil tako primeren za plovbo velikih plovil. Popravljanje \xc5\xa1estih velikih meandrov na toku je zmanj\xc5\xa1alo dol\xc5\xbeino Svetega Jurija na 108 km, pretok pa se je nekoliko pove\xc4\x8dal. Spremembi sta bili v \xc5\xa1kodo kraka Kilija, ki je \xc5\xa1e vedno najbolj neokrnjena. Ti popravki ter tudi kopanje razli\xc4\x8dnih drugotnih kanalov po obmo\xc4\x8dju delte so resno vplivali na ekosistem. Naravno okolje je bilo  spremenjeno, vzrejni vzorec rib je bil prekinjen, pretoki v glavnih krakih pa so se pove\xc4\x8dali s hudimi posledicami v zvezi z izpu\xc5\xa1\xc4\x8danjem nanosov in erozijo bre\xc5\xbein._NEWLINE_V komunisti\xc4\x8dnem obdobju so intenzivno pobirali trsti\xc4\x8dje, ker so na\xc4\x8drtovali preoblikovanje delte v veliko kmetijsko-industrijsko obmo\xc4\x8dje. \xc4\x8ceprav je bilo prvo sodobno kmetijsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje iz leta 1939 (Ostrovul T\xc3\xa3taru), so bile velike povr\xc5\xa1ine izsu\xc5\xa1ene in predelane v \xc5\xa1kodo mokri\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1ele po letu 1960. Leta 1991 so kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v delti presegla 100.000 hektarjev, ve\xc4\x8d kot tretjina povr\xc5\xa1ine pa je vplivala na pridelovanje polj\xc5\xa1\xc4\x8din, gozdne nasade ali ribogojstvo. Zaradi teh sprememb skupaj z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim onesna\xc5\xbeevanjem in evtrofikacijo vod v Donavi ter desetletja izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja in slabimi ribolovnimi predpisi se je \xc5\xa1tevilo rib vidno zmanj\xc5\xa1alo._NEWLINE_Leta 2004 je Ukrajina za\xc4\x8dela delati nov kanal Bistroe, ki bi zagotavljal dodatno plovno povezavo iz \xc4\x8crnega morja na prete\xc5\xbeno ukrajinskem delu delte Donave. Evropska unija pa je zaradi negativnih vplivov na krhki ekosistem delte Ukrajini svetovala, naj ustavi dela. Romunski uradniki so grozili, da bodo to\xc5\xbeili Ukrajino na Mednarodnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Pod predsedstvom Ku\xc4\x8dme je Ukrajina odgovorila, da se je Romunija samo bala konkurence, ki bi jo nov kanal prinesel in nadaljevala delo. Pod predsedstvom Ju\xc5\xa1enka, ki je leta 2005 obiskal Romunijo, sta se strani strinjali, da bi morali strokovnjaki odlo\xc4\x8diti o usodi kanala. Dolgoro\xc4\x8dno Ukrajina na\xc4\x8drtuje gradnjo plovnega kanala, \xc4\x8de ne \xc4\x8dez kanal Bistroe, pa \xc4\x8dez kak\xc5\xa1en drug kanal.'