b'\n_START_ARTICLE_\nGenetski zdrs\n_START_PARAGRAPH_\nGenetski zdrs (angl. genetic drift) je spremenjena frekvenca razli\xc4\x8dic nekega gena (alela) pri vzorcu osebkov glede na izhodno populacijo. Frekvenca dolo\xc4\x8denega alela v populaciji pomeni dele\xc5\xbe kopij ene oblike gena. Genetski zdrs je pomemben evolucijski proces, ki dolgoro\xc4\x8dno vodi v spremenjeno frekvenco alelov celotne populacije. Lahko privede do tega, da dolo\xc4\x8dena razli\xc4\x8dica gena povsem izgine, s \xc4\x8demer se zmanj\xc5\xa1a genetska raznovrstnost. V nasprotju z naravnim izborom, kjer postane dolo\xc4\x8den gen v populaciji bolj ali manj pogost glede na to, kak\xc5\xa1en ima doprinos k uspe\xc5\xa1ni reprodukciji, spremembe zaradi genetskega zdrsa niso odvisne od okolijskih ali adaptivnih dejavnikov in imajo lahko koristen, nevtralen ali \xc5\xa1kodljiv vpliv na uspe\xc5\xa1nost reprodukcije._NEWLINE_U\xc4\x8dinek genetskega zdrsa je ve\xc4\x8dji pri majhnih populacijah. Znanstveniki si niso edini, kak\xc5\xa1en pomen ima zdrs te vrste v primerjavi z naravnim izborom. Po Ronaldu Fisherju naj bi imel zdrs kve\xc4\x8djemu majhno vlogo v evoluciji in to prepri\xc4\x8danje je veljalo za vodilno ve\xc4\x8d desetletij. Leta 1968 pa je Motoo Kimura objavil tezo, da ve\xc4\x8dino sprememb v dednini (za katere ni nujno, da se ka\xc5\xbeejo v fenotipu) povzro\xc4\x8di genetski zdrs.'