b'\n_START_ARTICLE_\nZa narodov blagor\n_START_SECTION_\nNastanek komedije in recepcija\n_START_PARAGRAPH_\nRokopis drame je nastal med 20. junijem 1900 in med avgustom istega leta, prvotni naslov pa je bil Narod. Prvi zapis komedije se od prepisanega, namenjenega za tiskarno, bistveno ne razlikuje._NEWLINE_Ko je Cankar dramo napisal, je imel veliko te\xc5\xbeav \xc5\xbee z zalo\xc5\xbenikom, saj je trajalo kar tri\xc4\x8detrt leta, da je iz\xc5\xa1la. Schwentner je okleval in Cankarja pregovarjal, da se delo ne bo prodajalo, da naj ga predela in mu tudi zni\xc5\xbeal honorar. Ko je drama marca 1901 iz\xc5\xa1la, sta Slovenski narod in Slovenec zapisala, da je to\xc2\xa0\xc2\xbbredka satira na slovenske politi\xc4\x8dne in socialne razmere ter se odlikuje z duhovitim dialogom, fino karakterizacijo oseb ter s krasnim jezikom\xc2\xab. Drugi je o drami pisal:\xc2\xa0\xc2\xbbNazval je pisatelj igro komedijo \xe2\x80\x93 a zdi se mi igra kar tragi\xc4\x8dna, ker slika veliko komedijo, ki se igra v malem \xe2\x80\x93 povsodi \xe2\x80\x93 a meril je posebno na na\xc5\xa1 narod. Pisatelj bi\xc4\x8da z britko ironijo moderno frazarstvo, udarja stra\xc5\xa1no po egoizmu, opsuje ono hinavstvo, ki pod pretvezo Za narodov blagor uprizarja vse mogo\xc4\x8de lumparije \xe2\x80\x93 naslika posledice tako demoraliziranega naroda /.../\xc2\xab\xc2\xa0Slovenski narodje o drami spregovoril \xc5\xa1e enkrat, v \xc5\xa1tirih podlistkih. Ob\xc5\xa1irna ocena zelo niha in vklju\xc4\x8duje zelo nasprotujo\xc4\x8da si ekstremna mnenja. Lahko da je sodbo pisal Fran Govekar ali pa da so podlistki plod dveh avtorjev. Cankarju se o\xc4\x8dita, da drama nima realisti\xc4\x8dne podlage, da pisatelj slovenskih razmer ne pozna zadosti in da se je lotil\xc2\xa0\xc2\xbbsnovi, ki je za mlada in \xc5\xa1ibka njegova ple\xc4\x8da prete\xc5\xbeka\xc2\xab. Po drugi strani pa ga ozna\xc4\x8duje kot vi\xc5\xa1ek njegovega ustvarjanja, z mojstrsko risanimi zna\xc4\x8daji in lepo izra\xc5\xbeenimi mislimi. Rde\xc4\x8di prapor in U\xc4\x8diteljski tovari\xc5\xa1 sta s Cankarjem simpatizirala, medtem ko je v Domu in svetu Evgen Lampe napisal zmerno mnenje: Cankarju o\xc4\x8dita pretiravanje in izra\xc5\xbea dvom o odrskem uspehu. S simpatijo so se na dramo odzvali tudi zunaj Ljubljane \xe2\x80\x93 iz Trsta je pri\xc5\xa1la zelo pozitivna kritika Slovenke, z Dunaja je pisal Jug, iz Beograda Kolo in iz Zagreba Vienac, veliko pozornosti med neslovenskimi listi pa je drama vzbudila pri sarajevski Nadi - Cankar je nedvomno talentiran pisec, vendar je v komediji preve\xc4\x8d cinizma, pretiravanja in karikiranja, prav tako kot v Domu in svetu pa tudi podvomijo v odrski uspeh drame._NEWLINE_Kljub marsikateri dobri sodbi pa drama ni in ni na\xc5\xa1la svojega prostora na odru. V teko\xc4\x8dem gledali\xc5\xa1kem letu ni bila uprizorjena, niti v naslednjem, ker je Govekar omajal upe s tem, ko je dejal, da je komedija\xc2\xa0\xc2\xbbprete\xc5\xbeka\xc2\xab. Zato je Cankar opustil misel nad uprizoritvijo. Ko so leta 1904 v ljubljanskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du prvi\xc4\x8d igrali dramo Kralj na Betajnovi, se je Cankar ponovno ogrel Za narodov blagor. Prej kot v Ljubljani je dobil pritrdilen odgovor za krstno predstavo v Pragi, kjer se je za uprizoritev komedije zavzela pri gledali\xc5\xa1kem ravnatelju Zofka Kveder. Premiera je bila razprodana in dosegla precej lep uspeh, vendar so uprizoritev v ljubljanskih \xc4\x8dasopisih komaj omenili. Govekarjev Slovan je objavil dvorezno poro\xc4\x8dilo, oglasili pa so se tudi na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem \xe2\x80\x93 dnevnik \xc4\x8cas je uprizoritev samo relativno ugodno ocenil, bolj ostri pa so bili pri \xc4\x8dasopisu Zvon, saj delu o\xc4\x8ditajo slabo tehniko in slabo poznavanje dru\xc5\xbeabnega \xc5\xbeivljenja. Govekar, ki je bil takrat gledali\xc5\xa1ki intendant, se je s Cankarjem zapletel v ostre polemike o slovenski drami, narodni igri in gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Ko je leta 1906 Govekar odstopil s polo\xc5\xbeaja intendanta (nasledil ga je prof. Friderik Juvan\xc4\x8di\xc4\x8d), je bila drama manj kot v mesecu dni uprizorjena. Tako je 13. decembra 1906 kon\xc4\x8dno ugledala lu\xc4\x8d sveta tudi v Ljubljani. Listi so o tej uprizoritvi veliko pisali \xc5\xbee kak teden prej in tudi spominjali na dotedanjo usodo komedije. Dan po uprizoritvi sta Slovenec in Slovenski narod prehvalila predstavo, Na\xc5\xa1 list pa je podal precej polemi\xc4\x8den \xc4\x8dlanek, v katerem se spra\xc5\xa1uje, kdo je kriv za tako dru\xc5\xbebo, kakr\xc5\xa1na je. Poro\xc4\x8dila so bila v glavnem pozitivna, le Govekar je \xc5\xa1e enkrat docela skritiziral dramo in o njej povedal vse najslab\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nKomedija je kritika dru\xc5\xbebenih razmer na Slovenskem. Prvo dejanje se dogaja pri Grozdu, drugo pri Grudnu, tretje pri Gorniku in zadnje ponovno pri Grozdu. Pri Grozdovih se odvija zabava za Grozdovo \xc5\xa1estdesetletnico. Prisotni na zabavi hvalijo Grozdovo delovanje za narodov blagor. V ozadju izvemo, da je pesnik Golob umrl po Grozdovi krivdi. Nasproti si stojita dve politi\xc4\x8dni opciji, z \xc5\xbeeljo po prevladi. Na eni strani je dr. Grozd, ki je domi\xc5\xa1ljav in navajen, da ga vsi ubogajo. Med njegovimi sodelavci je najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xbeurnalist \xc5\xa0\xc4\x8duka. Na drugi je dr. Gruden. Sam nima zadosti mo\xc4\x8di, zato namesto njega deluje njegova \xc5\xbeena Helena, ki stavi na svojo lepoto in koketnost. Na zabavi je tudi bogati Gornik, za \xc4\x8digar naklonjenost se vsi borijo. Vsem je pomembna le mo\xc4\x8d, ideje ni\xc4\x8d ne \xc5\xa1tejejo, morala in skupna korist tudi ne. To so le fraze. Resni\xc4\x8dno vrednost ima le Gornik, ki si ga podajajo kot \xc5\xbeogico. Grozd bi mu bil pripravljen dati svojo ne\xc4\x8dakinjo Matildo, ki je sicer zaro\xc4\x8dena s Kadivcem, Gruden pa svojo \xc5\xbeeno. Vendar Gorniku ni do nobene od njiju. V tretjem dejanju ga obiskujejo in ga posku\xc5\xa1ajo pridobiti na svojo stran. Ob\xc4\x8dinski svetniki se obra\xc4\x8dajo po vetru in ves \xc4\x8das govorijo v frazah. Delajo za lastno korist in la\xc5\xbeejo o tem, da \xc5\xbeelijo dobro le narodu: "Upo\xc5\xa1tevati je namre\xc4\x8d treba narod in celotno korist narodovo." Le nekaj oseb je druga\xc4\x8dnih. Kriti\xc4\x8den postane \xc5\xbeurnalist \xc5\xa0\xc4\x8duka, ko ga Grozd poni\xc5\xbea in od njega zahteva, da mu zave\xc5\xbee \xc4\x8develj. S tem bi mu rad pokazal, da je njegov hlapec. Takrat se \xc5\xa0\xc4\x8duka upre in mu zave\xc5\xbee \xc4\x8develj na napa\xc4\x8dni, levi nogi. Nato odide v politi\xc4\x8dni boj. Zdru\xc5\xbei mno\xc5\xbeico, ki nastopi proti oblastnikom. \xc4\x8cetrto dejanje se spet dogaja pri Grozdu. Oblastniki se ustra\xc5\xa1ijo jezne mno\xc5\xbeice, ki je pri Grudnu razbila okna in nadaljuje pri Grozdu. Oba tabora pozabita na svoje razlike in se zdru\xc5\xbeita proti \xc5\xa0\xc4\x8duki. Gornik oddide.\n_START_SECTION_\nLiterarna zgodovina, teorija in kritika\n_START_PARAGRAPH_\n"Mi, sodobniki njegovi, smo bili Cankarjevemu delu zmirom nepravi\xc4\x8dni sodniki, kakor je \xc4\x8dlovek krivi\xc4\x8den i v ljubezni i v sovra\xc5\xa1tvu. In kot je dora\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di rod pretiraval v svojem \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denju, ki ga je zavajalo v odurno opi\xc4\x8dje posnemanje bleste\xc4\x8dih mojstrovih zunanjosti, prav tako so se starini izgubljali v jecljajo\xc4\x8do nekriti\xc4\x8dnost, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8de pa v neko sovra\xc5\xbeno, fanati\xc4\x8dno, onemoglo odklanjanje." (Albreht 1922)_NEWLINE_"Tisti hip, ko si je Cankar umislil, da zmore \xc5\xbeivljenje premagati, je moral spremeniti odnos do njega, s tem pa obliko dramskega teksta: izbrati tak\xc5\xa1no, ki omogo\xc4\x8da lahkoten, suveren, vzvi\xc5\xa1en, obvladujo\xc4\x8d odnos. Odnos je tem bolj suveren, \xc4\x8dim bolj je zunanji, \xc4\x8dim manj je \xc4\x8dlovek v njem notranje prizadet. Tak\xc5\xa1na pa je prav komedija." (Kermauner 1979: 87, 88)_NEWLINE_"V dramo vdre ekspliciten moralizem." (Kermauner 1979: 95)'