b'\n_START_ARTICLE_\nClaisenova kondenzacija\n_START_PARAGRAPH_\nClaisenova kondenzacija opisuje nastanek vezi ogljik-ogljik, ki nastane med dvema estroma ali enim estrom in eno karbonilno spojino ob prisotnosti mo\xc4\x8dne baze. Primarni produkt je \xce\xb2-keto ester (oz. stabilni enolat  \xce\xb2-keto estra) ali \xce\xb2-diketon. Kondenzacija nosi ime po Rainerju Ludwigu Claisenu, ki je prvi objavil svoja dognanja o reakciji leta 1881.\n_START_SECTION_\nZahteve za potek kondenzacije\n_START_PARAGRAPH_\nVsaj eden izmed reagentov mora biti enolizabilen (imeti na alfa mestu vsaj en prost proton, in biti sposoben tvoriti enolat. Uporabimo lahko razli\xc4\x8dne kombinacije enolizabilnih in neenolizabilnih(reagira kot elektrofil) karbonilnih spojin. \xc4\x8ce pravilno kombiniramo reaktanta, lahko kondenzacijo izvajamo selektivno._NEWLINE_Baza, ki jo uporabimo kot katalizator, ne sme reagirati s karbonilnim ogljikom (nukleofilna substitucija ali adicija). Navadno uporabimo natrijev etoksid in etanol, pri me\xc5\xa1anih Claisenovih kondenzacijah (enolizabilna je le ena spojina) uporabimo ne-nukleofilno bazo npr. litijev diizopropilamid oz. LDA. LDA navadno ne uporabljamo pri klasi\xc4\x8dnih Claisenovih ali Dieckmann kondenzacijah saj bi nam enolizirala elektrofilni ester._NEWLINE_Alkoksi del estra mora biti dobra izstopajo\xc4\x8da skupina, zato navadno uporabljamo metilne in etilne estre, saj metilna in etilna skupina relativno lahko izstopata\n_START_SECTION_\nTipi reakcij\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dna Claisenova kondenzacija_NEWLINE_Me\xc5\xa1ana Claisenova kondenzacija, kjer uporabimo enolizabilen ester ali keton ter neenolizabilen ester_NEWLINE_Dieckmannova kondenzacija - interamolekularna reakcija med dvema esterskima skupinama, pri kateri nastane cikli\xc4\x8den \xce\xb2-keto ester. Obro\xc4\x8d je navadno 5 ali 6 \xc4\x8dlenski, saj bi bile pri manj\xc5\xa1em prevelike napetosti zaradi neugodnih kotov.'