b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica Notre-Dame v Strasbourgu\n_START_SECTION_\nPrvotna zgradba na tem kraju\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja pod stolnico in okoli nje so bila leta 1907, 1923\xe2\x80\x931924, 1947\xe2\x80\x931948, med 1966 in 1972 ter ponovno med 2012 in 2014._NEWLINE_Kjer je danes stolnica, je bilo od obdobja Argentoratuma (ko je bilo tukaj rimsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de) do danes ve\xc4\x8d zaporednih verskih objektov._NEWLINE_Znano je, da je stolnico zgradil sveti Arbogast, \xc5\xa1kof \xc5\xa1kofije v Strasbourgu, ob koncu 7. stoletja na temeljih templja, posve\xc4\x8denega devici Mariji, vendar od nje do danes ni ostalo ni\xc4\x8d. Strasbour\xc5\xa1ko prvotno stolnico iz konca 4. stoletja ali za\xc4\x8detka 5. stoletja so odkrili leta 1948 in 1956 in je bila tam, kjer je zdaj cerkev svetega \xc5\xa0tefana._NEWLINE_V 8. stoletju je bila prva stolnica nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s pomembnej\xc5\xa1o stavbo, ki je bila dokon\xc4\x8dana, ko je vladal Karel Veliki. \xc5\xa0kof Remigius iz Strasbourga (znan tudi kot R\xc3\xa9mi) je \xc5\xbeelel biti pokopan v kripti, kar je bilo zapisano v njegovi oporoki leta 778. Leta 842 je bila v njej izre\xc4\x8dena strasbour\xc5\xa1ka prisega. Izkopavanja so pred kratkim razkrila, da je karolin\xc5\xa1ka stolnica imela tri ladje in tri apside. Pesem opisuje, da jo je z zlatom in dragimi kamni okrasil \xc5\xa1kof Ratho (tudi Ratald ali Rathold). Baziliko je ve\xc4\x8dkrat prizadel po\xc5\xbear, in sicer leta 873, 1002 in 1007._NEWLINE_Leta 1015 je \xc5\xa1kof Werner Habsbur\xc5\xa1ki postavil temeljni kamen za novo stolnico na ru\xc5\xa1evinah karolin\xc5\xa1ke bazilike. Zgrajena je bila v romanskem slogu. Leta 1176 je pogorela do tal, saj je bila v tistem \xc4\x8dasu ladja pokrita z lesenim stropom._NEWLINE_Po tej nesre\xc4\x8di se je \xc5\xa1kof Heinrich von Hasenburg odlo\xc4\x8dil zgraditi novo stolnico, lep\xc5\xa1o kot v Baslu, ki jo je pravkar kon\xc4\x8dal. Gradnja se je za\xc4\x8dela na temeljih prej\xc5\xa1nje in ni bila kon\xc4\x8dana niti stoletje pozneje. Wernerjeva kripta, ki ni bila po\xc5\xa1kodovana v po\xc5\xbearu, je bila ohranjena in raz\xc5\xa1irjena proti zahodu.\n_START_SECTION_\nGradnja stolnice (1176\xe2\x80\x931439)\n_START_PARAGRAPH_\nGraditi so za\xc4\x8deli kor in severni transept v romanskem slogu, ki spominja in se s svojo monumentalnostjo ter vi\xc5\xa1ino zgleduje po cesarskih stolnicah. Toda leta 1225 je iz Chartra pri\xc5\xa1la skupina in za\xc4\x8dela revolucionarno gradnjo v gotskem arhitekturnem slogu. Dele ladje, ki so se \xc5\xbee bili za\xc4\x8deti v romanskem slogu, so podrli. Da bi na\xc5\xa1li denar za dokon\xc4\x8danje ladje, se je kapitelj leta 1253 zatekel k odpustkom. Denar je bil shranjen v skladu Oevre Notre-Dame, ki je najel tudi arhitekte in kamnoseke. Vpliv mojstrov iz Chartra je bilo \xc4\x8dutiti tudi v skulpturah in kipih: Steber angelov (Pilier des anges), podoba Poslednje sodbe na stebru na ju\xc5\xbenem transeptu nasproti astronomske ure, katerih izrazni slog je pod tem vplivom._NEWLINE_Tako kot mesto Strasbourg tudi stolnica povezuje nem\xc5\xa1ke in francoske kulturne vplive, medtem ko je na vzhodnih delih, npr. kor in ju\xc5\xbeni portal, \xc5\xa1e vedno zelo romanska z ve\xc4\x8djim poudarkom na stenah kot na oknih._NEWLINE_Predvsem pa je znana zahodna fasada, okra\xc5\xa1ena z ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d kipi, ki je mojstrovina gotske dobe. Stolp je ena prvih tovrstnih gradenj, pri \xc4\x8demer ima kon\xc4\x8dni videz visoko stopnjo linearnosti ujeto v kamnu. Medtem ko so bile prej\xc5\xa1nje fasade gotovo izrisane pred gradnjo, je strasbour\xc5\xa1ka ena prvih fasad, katere gradnja je potekala brez predhodne risbe. Strasbour\xc5\xa1ka in k\xc3\xb6lnska stolnica skupaj predstavljata najzgodnej\xc5\xa1o uporabo arhitekturne risbe. Delo profesorja Roberta O. Borka z Univerze v Iowi ka\xc5\xbee, da je oblikovanje strasbour\xc5\xa1ke fasade skoraj naklju\xc4\x8dno v svoji kompleksnosti in jo lahko razlo\xc5\xbeimo z vrsto zasukanih osmerokotnikov._NEWLINE_Severni stolp, dokon\xc4\x8dan leta 1439, je bil najvi\xc5\xa1ja stavba na svetu od leta 1647 (ko je zvonik Marijine cerkve v Stralsundu pogorel) do leta 1874 (ko je bil dokon\xc4\x8dan stolp cerkve svetega Nikolaja v Hamburgu). Na\xc4\x8drtovan ju\xc5\xbeni stolp ni bil nikoli zgrajen, zato stolnica ka\xc5\xbee svojo zna\xc4\x8dilno asimetri\xc4\x8dno obliko in je zdaj simbol Alzacije. Vidimo jo lahko 30 kilometrov dale\xc4\x8d, nanjo se ponuja pogled z bregov Rena, z Vogezov in celo \xc4\x8crnega gozda. Osmerokotni stolp je kombinirano delo arhitektov Ulricha Ensingena (ja\xc5\xa1ek) in Johannesa H\xc3\xbcltza iz K\xc3\xb6lna (vrh). Ensingen je delal v stolnici od 1399 do 1419, H\xc3\xbcltz od 1419 do 1439._NEWLINE_Leta 1505 sta arhitekt Jakob von Landshut in kipar Hans von Aachen kon\xc4\x8dala obnovo portala svetega Lovrenca (Portail Saint-Laurent) zunaj severnega transepta v izrazito pogotskem slogu oziroma zgodnjerenesan\xc4\x8dnem slogu. Kot pri drugih portalih stolnice je ve\xc4\x8dina dana\xc5\xa1njih kipov na kraju samem kopija, izvirniki pa so shranjeni v muzeju Oeuvre Notre-Dame v Strasbourgu.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem srednjem veku je mestu Strasbourg uspelo, da se je osvobodilo prevlade \xc5\xa1kofa in dobilo status svobodnega cesarskega mesta. Odhajajo\xc4\x8de 15. stoletje je bilo zaznamovano s pridigami Johanna Geilerja von Kaisersberga in nastajajo\xc4\x8de protestantske reformacije, zastopane v Strasbourgu z ljudmi, kot so Jean Calvin, Martin Bucer in Jacob Sturm von Sturmeck. Leta 1524 je mestni svet dodelil stolnico protestantski veri, a je bila stavba po\xc5\xa1kodovana zaradi ikonoklasti\xc4\x8dnih napadov. Leta 1539 je bilo prvi\xc4\x8d na svetu dokumentirano bo\xc5\xbei\xc4\x8dno drevo, postavljeno v stolnici. Ko je 30. septembra 1681 Ludvik XIV. priklju\xc4\x8dil mesto, so z ma\xc5\xa1o praznovali 23. oktober 1681 v prisotnosti kralja in princa \xc5\xa1kofa Franca Egona F\xc3\xbcrstenber\xc5\xa1kega.  Stolnica je bila vrnjena katoli\xc4\x8danom in njena notranjost preoblikovana v skladu s katoli\xc5\xa1kim bogoslu\xc5\xbejem. Leta 1682 je bil korna pregrada (zgrajena leta 1252) umaknjena in kor raz\xc5\xa1irjen proti ladji. Ostanki korne pregraje so prikazani v muzeju Oeuvre Notre-Dame in kri\xc5\xbenem hodniku.  Glavni ali visoki oltar, glavno delo zgodnjerenesan\xc4\x8dnega kiparstva, je bil tudi poru\xc5\xa1en v tem letu.  Fragmenti so prav tako v omenjenem muzeju._NEWLINE_Okrogla baro\xc4\x8dna zakristija skromnih razse\xc5\xbenosti je bila dodana severovzhodno od severnega transepta leta 1744. Je delo glavnega mestnega arhitekta Josepha Massola po na\xc4\x8drtih, ki jih je naredil Robert de Cotte. Med letoma 1772 in 1778 je arhitekt Jean-Laurent Goetz obdal stolnico z galerijo v zgodnjem neogotskem slogu, da bi reorganizirali trgovce in trgovine, ki so uporabljali prostor okoli stavbe (to so storili do 1843)._NEWLINE_Aprila 1794 so Enrag\xc3\xa9s (Besni), ki so vladali mestu, za\xc4\x8deli na\xc4\x8drtovati uni\xc4\x8denje zvonika na podlagi na\xc4\x8dela enakosti. Stolp je bil ohranjen, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, maja istega leta so ga dr\xc5\xbeavljani Strasbourga okronali z ogromno kositrno frigijsko kapo, kakr\xc5\xa1no so nosili Besni.  Ta artefakt so nato hranili v zgodovinskih zbirkah mesta, dokler ni bil uni\xc4\x8den v velikem po\xc5\xbearu avgusta 1870.  Med obleganjem Strasbourga je stolnico prizadelo prusko topni\xc5\xa1tvo in uni\xc4\x8dilo kovinski kri\xc5\xbe na zvoniku. Stre\xc5\xa1na kupola nad kri\xc5\xbeanjem ladij je bila prebodena in nato obnovljena v veli\xc4\x8dastnem neoromanskem slogu. Je delo notredamske delavnice in dolgoletnega glavnega arhitekta Gustava Klotza. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila stolnica simbol obeh sprtih strani. Adolf Hitler, ki jo je obiskal 28. junija 1940, naj bi preoblikoval cerkev v "nacionalno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de nem\xc5\xa1kega naroda"  ali spomenik neznanemu vojaku ; 1. marca 1941 je general Leclerc zaprisegel pri Kufri (serment de Koufra), da bo "po\xc4\x8divalo oro\xc5\xbeje le takrat, ko bodo na\xc5\xa1e lepe barve spet vihrale s strasbour\xc5\xa1ke stolnice".   Med vojno je bilo odstranjenih 74 vitrajev in shranjenih v rudniku soli v bli\xc5\xbeini Heilbronna v Nem\xc4\x8diji. Po vojni jih je oddelek za spomenike, upodabljajo\xc4\x8do umetnost in arhive ameri\xc5\xa1ke vojske vrnil v stolnico._NEWLINE_Stolnico so 11. avgusta 1944 zadele britanske in ameri\xc5\xa1ke bombe med letalskimi napadi na sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Strasbourga, ki so prav tako mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovale Rohanovo pala\xc4\x8do in cerkev svete Magdalene. Leta 1956 je Svet Evrope podaril slavno korno okno Maxa Ingranda, imenovano Strasbour\xc5\xa1ka Marija. Popravila vojne \xc5\xa1kode so bila kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele v zgodnjih 1990-ih._NEWLINE_Oktobra 1988 je mesto v spomin na 2000 let ustanovitve Argentoratuma obiskal pape\xc5\xbe Janez Pavel II. in v stolnici daroval ma\xc5\xa1o. Ta dogodek je bil tudi prilo\xc5\xbenost za praznovanje francosko-nem\xc5\xa1ke sprave. _NEWLINE_Leta 2000 je Al Kaida nameravala vre\xc4\x8di bombo na sosednji Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni trg, kar sta prepre\xc4\x8dili francoska in nem\xc5\xa1ka policija.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nKonrad Lichtenber\xc5\xa1ki (1240\xe2\x80\x931. avgust 1299) je bil nad\xc5\xa1kof v Strasbourgu v 13. stoletju.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nFilm Gospod Klein (Monsieur Klein) (1976), se dogaja v Franciji leta 1942, v glavnem v Parizu, toda en odlomek v sredini filma ka\xc5\xbee protagonista, ki obi\xc5\xa1\xc4\x8de svojega o\xc4\x8deta v Strasbourgu. Stolnico je mogo\xc4\x8de videti skozi okno. _NEWLINE_Nizozemska rok skupina Focus je eno skladbo na svojem albumu Hamburger Concerto, 1974, namenila strasbour\xc5\xa1ki stolnici (La Cathedrale de Strassbourg")._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki TV-\xc5\xa1ov Zero Hour iz leta 2013 na ABC uporablja stolnico za \xc5\xa1tevilne prizore v prvi epizodi in epizodi Winding (Navijanje), v kateri je prikazana astronomska ura._NEWLINE_Leta 2014 je ameri\xc5\xa1ki skladatelj Spencer Topel napisal dolgo skladbo za komorni orkester z naslovom Details on the Strasbourg Rosace, ki je bila ve\xc4\x8dkrat izvedena. [35] Leto prej je njegov britanski kolega John Tavener skomponiral skladbo It is Finished: Ritual for Strasbourg Cathedral, ki je njegovo zadnje dokon\xc4\x8dano delo. Premiera je bila leta 2015 ob praznovanju tiso\xc4\x8dletja ustanovitve sedanje stolnice. _NEWLINE_Stolnica in okoli\xc5\xa1ki trg igrata vidno vlogo v uvodnem prizoru filma o Sherlocku Holmsu: Igra senc (A Game of Shadows).\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nEna od legend pravi, da stavba le\xc5\xbei na ogromnih hrastovih stebrih, potopljenih v vodah podzemnega jezera. \xc4\x8coln naj bi plul okoli jezera, ne da bi bil kdo v njem, \xc4\x8deprav naj bi se \xc5\xa1um vesel vseeno sli\xc5\xa1al. Po legendi naj bi bil vstop v podzemno jezero v kleti hi\xc5\xa1e tik nasproti stolnice. Zazidan naj bi bil pred nekaj stoletji._NEWLINE_Legenda o vetru, ki piha okoli stolnice, pravi: v starih \xc4\x8dasih je hudi\xc4\x8d priletel na tla, jahajo\xc4\x8d veter. Zagledal je svoj portret, vklesan v stolnico: Sku\xc5\xa1njavec dvori nespametnim devicam (Matej 25: 1\xe2\x80\x9313) v preobleki zapeljivega mladeni\xc4\x8da. Res je, da se je njegov hrbet odprl in iz njega so prihajale krasta\xc4\x8de in ka\xc4\x8de, vendar nobena od naivnih deklet tega ni opazila in niti mnogi turisti ne. Hudi\xc4\x8d, zelo po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den in radoveden, je imel idejo, da bi vstopil in videl, ali ga predstavljajo tudi drugi kipi v notranjosti stolnice. Ujet v notranjosti svetega prostora ni mogel ve\xc4\x8d ven. Veter \xc5\xa1e vedno \xc4\x8daka na trgu in \xc5\xa1e danes nestrpno zavija zunaj stolnice. Hudi\xc4\x8d pa besen ustvarja zra\xc4\x8dni tok od dna cerkve do vi\xc5\xa1ine stebra angelov.'