b'\n_START_ARTICLE_\nDescartesov oval\n_START_PARAGRAPH_\nDescartesov oval (tudi Descartesova jaj\xc4\x8dnica) je dolo\xc4\x8den na naslednji na\xc4\x8din. Naj bodo P in Q fiksne to\xc4\x8dke v ravnini in vrednosti d(P, S) in d(S, Q) naj ozna\xc4\x8dujejo razdalje od teh to\xc4\x8dk do tretje to\xc4\x8dke S. Naj bodo m in a poljubna realna \xc5\xa1tevila. Descartesov oval je potem geometrijsko mesto to\xc4\x8dk, ki zado\xc5\xa1\xc4\x8dajo izrazu d(P, S) + m d(Q, S) = a. Dva ovala pa se dobita s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tirih ena\xc4\x8db d(P, S) + m d(Q, S) = \xc2\xb1 a in  d(P, S) - m d(Q, S) = \xc2\xb1 a. Te ena\xc4\x8dbe so si precej sorodne. Skupaj tvorijo ravninske krivulje \xc4\x8detrte stopnje, ki se imenujejo tudi Descartesove jaj\xc4\x8dnice. (ovali).\n_START_SECTION_\nUporaba v optiki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde Ren\xc3\xa9 Descartes (1596 \xe2\x80\x93 1650) je odkril, da so Descartesovi ovali primerni za oblikovanje le\xc4\x8d. \xc4\x8ce se izbere tak\xc5\xa1no razmerje razdalj od P in Q, da je enako razmerju sinusov v lomnem zakonu, in se uporabi rotacijsko ploskev ene izmed teh jaj\xc4\x8dnic. V tem primeru se lahko izdela nesferi\xc4\x8dno le\xc4\x8do, ki nima sferne aberacije._NEWLINE_Kadar se sferna valovna fronta lomi na sfernih le\xc4\x8dah ali kadar se odbije na vbo\xc4\x8denih sfernih zrcalih, dobi lomljena ali odbita valovna fronta obliko Descartesovega ovala. Kavstika, ki nastane zaradi sferne aberacije, se v tem primeru lahko opi\xc5\xa1e kot  evoluta Descartesovega ovala.'