b'\n_START_ARTICLE_\nPajek kolesnik\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKot nakazuje \xc5\xbee vrstno ime, je pajek obarvan zlato rumeno, \xc4\x8deprav so nekateri osebki lahko bele ali celo bronaste barve. Odrasli osebki dose\xc5\xbeejo dol\xc5\xbeino do 2\xc2\xa0cm, pri \xc4\x8demer so tako samci kot samci pribli\xc5\xbeno iste velikosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nPajek kolesnik prebiva v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Namib, suhi pokrajini, kjer v osrednjem delu letno pade manj kot 20\xc2\xa0mm de\xc5\xbeja in temperature poleti lahko prese\xc5\xbeejo 45\xc2\xa0\xc2\xb0C. Je no\xc4\x8dna \xc5\xbeival, prehranjuje pa se pove\xc4\x8dini z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Da se podnevi skrije pred vro\xc4\x8dino in plenilci, si v pesek izkoplje podzemno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Za utrjevanje sten podzemnega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da pajek potisne dolge izrastke na vrhu predilne bradavice in zlepi pesek s svilo. Na ta na\xc4\x8din lahko izkoplje tunel, globok skorajda en meter, vhod pa tudi lahko zapre z\xc2\xa0\xc2\xbbvrati\xc2\xab, narejenimi iz peska, zlepljenega s svilo. Pajki kolesniki najraje gradijo bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se nahajajo na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sipinah s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djim nagibom, tudi do 33\xc2\xb0. Pri tak\xc5\xa1nem nagibu izkopavanje tunela navadno ne bi bilo mogo\xc4\x8de zaradi mehkega peska, vendar posebna tehnika izdelave preko oja\xc4\x8ditve sten s svilo pajkom to omogo\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nBivali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni plenilci so pove\xc4\x8dini ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in pu\xc5\xa1\xc4\x8davski \xc5\xa1krjanci, pa tudi pajki vrste Leucorchestris arenicola ali pa celo kanibalski pajki iste vrste. Proti ku\xc5\xa1\xc4\x8darjem in pticam (pa tudi proti \xc4\x8dloveku) je ugriz nenevaren, zato podzemno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de zagotavlja varnost pred plenilci. Izjema pri tem so pajki iz dru\xc5\xbeine Palpimanidae in pripotne ose. Plenilski pajek potrpe\xc5\xbeljivo \xc4\x8daka na vhodu v bivali\xc5\xa1\xc4\x8de in ga dra\xc5\xbei z vtikanjem dolgih sprednjih nog v bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Ko ga sku\xc5\xa1a prebivalec pregnati, ga plenilski pajek iz zasede ubije in poje na mestu._NEWLINE_Kljub utrjenemu bivali\xc5\xa1\xc4\x8du se prehodi lahko sesedejo, zato morajo izkopati novo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je v za\xc4\x8detni fazi dokaj plitko in zato la\xc5\xbeje dostopno pripotnim osam. Pripotne ose so specializirane za lovljenje pajkov, okoli tri \xc4\x8detrtine njihovega \xc4\x8dasa pa predstavlja iskanje pajkov kolesnikov. Ko osa odkrije pajkovo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, izkoplje ve\xc4\x8d lukenj okoli njega, s \xc4\x8dimer pridobi podatke o velikosti pajka ter globini in natan\xc4\x8dni lokaciji bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Naslednja stopnja zajema izkopavanje peska, ki je z vidika porabe energije lahko zelo potratno. Za luknjo globine 15\xc2\xa0cm mora izkopati okoli 4,5\xc2\xa0kg peska, kar je 80.000 krat ve\xc4\x8d kot njena lastna te\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nKotaljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru, da se osa dokoplje pajka in ta uspe pobegniti pred njenim pikom, ima na povr\xc5\xa1ju samo dve mo\xc5\xbenosti: boj ali pobeg. Strupeni ugriz pajku prakti\xc4\x8dno ne koristi v boju proti osi, saj se mu ta lahko zlahka izogne ali pa izvede protinapad s svojim pikom. Najbolj varna mo\xc5\xbenost je zato pobeg. Pajki kolesniki se lahko premikajo hitro na kratke razdalje, in sicer nekaj ve\xc4\x8d kot 1,8 m v manj kot dveh sekundah, potem pa morajo po\xc4\x8divati ve\xc4\x8d sekund, preden lahko nadaljujejo. Poleg tega jih lahko osa zlahka zasleduje._NEWLINE_Tekom evolucijske oboro\xc5\xbeitvene tekme so zato pajki kolesniki razvili edinstveno mo\xc5\xbenost premikanja, tj. kotaljenje, po \xc4\x8demer so tudi dobili ime. Pri tem se torej pajek zvrne na stran, upogne noge, da napravi \xc5\xa1iroko\xc2\xa0\xc2\xbbplati\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0in se zakotali navzdol po sipini, pri \xc4\x8demer lahko pospe\xc5\xa1i do hitrosti 0,5 do 1,5\xc2\xa0m/s. V povpre\xc4\x8dju naredi 20 obratov na sekundo, kar je isto \xc5\xa1tevilo obratov, kot jih naredi kolo avtomobila pri hitrosti okoli 220\xc2\xa0km/h. Najve\xc4\x8dje opa\xc5\xbeeno \xc5\xa1tevilo obratov zna\xc5\xa1a 44/s. Ve\xc4\x8dji kot je nagib sipine, ve\xc4\x8djo hitrost dose\xc5\xbee pajek pri kotaljenju, kar je \xc5\xa1e posebej razvidno pri nagibih nad 15\xc2\xb0._NEWLINE_Kotaljenje predstavlja torej u\xc4\x8dinkoviti na\xc4\x8din pobega, saj pri tem porabi le malo energije, lahko vzdr\xc5\xbeuje veliko hitrost pri dolgih razdaljah in zaradi majhne te\xc5\xbee pu\xc5\xa1\xc4\x8da slabotne odtise na tleh, ki jim plenilska osa ne more slediti. Prav tako ni bilo opa\xc5\xbeeno, da bi osa lahko ujela pajka med kotaljenjem. Edino oviro pri samicah lahko predstavlja veliko \xc5\xa1tevilo jaj\xc4\x8dec v zadku, saj zaradi tega telo postane neuravnove\xc5\xa1eno in se la\xc5\xbeje prevrne, kar je lahko usodno.'