b'\n_START_ARTICLE_\nSchw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSchw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd se nahaja v dolini reke Rems, ki jo obrobljajo hribi Welzheimer Waldes (del Schw\xc3\xa4bisch-Fr\xc3\xa4nkischen Waldes) na severu in ob vzno\xc5\xbeju vzhodnega pogorja Schw\xc3\xa4bischen Alb (\xc5\xa0vabska Jura) na jugu ter v bli\xc5\xbeini ustja nekaterih pritokov. Okro\xc5\xbeje Degenfeld le\xc5\xbei onkraj prelaza Furtlepasses v dolini reke Fils, v katero se steka potok Lauter._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinsko obmo\xc4\x8dje zajema naselja (Ortschaften) Bargau, Bettringen, Degenfeld, Gro\xc3\x9fdeinbach, Herlikofen, Hussenhofen, Lindach, Rechberg, Rehnenhof-Wetzgau, Stra\xc3\x9fdorf in Weiler._NEWLINE_Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka reke Rems je na okoli 290 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Njena najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je v Kalten Feld na okoli 781 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Urbane povr\xc5\xa1ine so raztezajo na pribli\xc5\xbeno 500 m. Zaradi teh velikih razlik v legi je geologija Gm\xc3\xbcnda precej raznolika.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi velikih topografskih raznolikosti v urbanem obmo\xc4\x8dju, ki se razteza od roba Welzheimer Wald nad dnom doline Rems do prvih hribov \xc5\xa0vabske Jure, imajo posamezni okraji lahko bistveno razli\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti. V dolini Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd je pribli\xc5\xbeno v popre\xc4\x8dju 90 dni mraz in pribli\xc5\xbeno 40 poletnih dni. V obdobju 1971-2000 je le\xc5\xbeala sne\xc5\xbena odeja med 11 do 20 dni.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd pribli\xc5\xbeno leta 85 je bila del severne meje rimskega cesarstva linija Neckar-Odenwald. Rimljani so zgradili Limes Germanicus za varovanje te meje, to je bila linija utrdb v rednih razdaljah, ki je vsebovala majhen castrum na mestu dana\xc5\xa1njega Schirenhofa v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcndu. Prvo ve\xc4\x8dje naselje na tem obmo\xc4\x8dju je nastalo okoli 2. stoletja, ko so bili rimski vojaki razporejeni ob zgornjem Limesu. Od leta 223 dalje so mejne \xc4\x8drte napadali in jih zavzeli Alemani, ki so se naselili na obmo\xc4\x8djih, ki so jih zapustili Rimljani._NEWLINE_V 8. stoletju ponarejen dokument v imenu Karla Velikega, pripravljen v opatiji St. Denis blizu Pariza, omenja meni\xc5\xa1ko enoto imenovano Gamundias, ki jo jeustanovil opat Fulrad iz St Denisa. Ali se to nana\xc5\xa1a na Gm\xc3\xbcnd je negotovo. Ni arheolo\xc5\xa1kih dokumentov za to enoto v Gm\xc3\xbcndu._NEWLINE_Mesto Gm\xc3\xbcnd je bilo prvi\xc4\x8d omenjeno leta 1162 z listino, izdano v bli\xc5\xbenji opatiji Lorch, nato pa pod vladavino Hohenstaufenskega cesarja Friderika Barbarosse. Samooklicani Stauferstadt je dosegel status imperialnega mesta leta 1268, in ga imel do leta 1803, ko je bil preneseno v W\xc3\xbcrttemberg._NEWLINE_Do konca 14. stoletja se je ime "Etzel grad" uporabljalo za ostanke rimske utrdbe, ki je bila zgrajena za za\xc5\xa1\xc4\x8dito meje rimskega imperija Neckar-Odenwald. V baro\xc4\x8dni kroniki mesta Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd, ki jo je pisal svetnik Friedrich Vogt (1623-1674) pi\xc5\xa1e, da je\xc2\xa0\xc2\xbbgrad\xc2\xab, omenjen v starih zapisih kot "Etzel grad". Celo v \xc4\x8dasu Vogta, so bili rimski ostanki cenej\xc5\xa1i od kamna iz kamnoloma, zato so jih uporabili za druge gradnje. Do danes je ohranjen le del jarka._NEWLINE_Demesne (iz stare franco\xc5\xa1\xc4\x8dine demeine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine dominus - \'Gospod, vodja gospodinjstva\'), vinski strokovnjak in arheolog Carl Friedrich Christoph Gok (1776-1849), polbrat pesnika Friedricha H\xc3\xb6lderlina, je leta 1847 posumil, da je bil domnevni grad na Schirenhof verjetno rimska utrdba.  Prva sodobna znanstvena izkopavanja so potekala pod vodstvom upokojenega vrhovnega poveljnika W\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ke vojske, generala Eduarda von Kalleeja in majorja Heinricha Steimleja v letih 1886-1888, torej pred ustanovitvijo Reichslimeskommision. Tako imenovan Schirenhof Castrum je zdaj del Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v sklopu Limes Germanicus.\n_START_SECTION_\nReligiozna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSchw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd je skozi stoletja strogo katoli\xc5\xa1ko mesto, zato so ga pogosto imenovali Schw\xc3\xa4bisch Nazaret. _NEWLINE_Prebivalstvo Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnda je prvotno pripadalo \xc5\xa1kofiji Augsburg, ki je bila podrejena dr\xc5\xbeavi Lorch. Prva podru\xc5\xbenica Lorcha, je bil beneficij v Gm\xc3\xbcndu leta 1297, ko ga je \xc5\xa1kofija Augsburg prodala in leta 1544 kupila nazaj. \xc5\xbdupnija Na\xc5\xa1a gospa, kasneje Svetega Kri\xc5\xbea, danes \xc5\xbeupnija Svetega Kri\xc5\xbea, je bila osrednjega pomena za novo dekanijo Gm\xc3\xbcnd, ki je zajela po reformaciji vse, kar je ostalo katoli\xc5\xa1kih \xc5\xbeupnij v nekdanji dekaniji Lorch in so bile znotraj arhidiakonije Ries. Pod Andreasom Althamerjem bi moral tudi Gm\xc3\xbcnd od 1524 dalje uvesti reformacijo, kot se je to zgodilo v velikih delih okoli\xc5\xa1kih regij, vendar pa to ni uspelo zaradi odpora v Gm\xc3\xbcndu. Leta 1761 se je oblikoval kolegijski samostan, ki je bil leta 1803 odpravljen. Kolegijska cerkev Na\xc5\xa1e gospe je imela v mestu ve\xc4\x8d kapel. Poleg cerkve svetega Kri\xc5\xbea, so bile \xc5\xa1e druge cerkve in kapele, ki so pripadale Johanniskirche na Marktplatz in St. Leonhardskirche pri pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du iz leta 1341, ki se je ve\xc4\x8dkrat spremenila. Po sekularizaciji so podrli nekaj kapel; leta 1803 kapelo svetega Vida, 1807 kapeli sv. Nikolaja in sv. Mihaela iz leta 1504. Enako se je zgodilo leta 1811 s kapelo Sv. Margarete, 1827 s kapelo sv. Jurija ali 1834 s kapelo Sv. Teobalda in leta 1841 z bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dno cerkvijo. V mestu je ostalo \xc5\xa1e vedno veliko kapel. Leta 1908 je bila ustanovljena druga katoli\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina, ki je prevzela nekdanjo fran\xc4\x8di\xc5\xa1kansko cerkev Sv. Ludvika - danes \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka. Poleg starih katoli\xc5\xa1kih \xc5\xbeupnij nastalih, so v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd po letu 1945 nastale druge cerkve in \xc5\xbeupnije, tako leta 1962 \xc5\xbeupnija svetega Petra in Pavla v Hardt Siedlung (cerkev iz leta 1958), 1970 \xc5\xbeupnija sv. Mihaela (cerkev iz leta 1968) in leta 1967 kaplanija Sv. Pius._NEWLINE_Protestanti so se iz W\xc3\xbcrttemberga ponovno pojavili leta 1802. Leta 1806 postane nekdanja avgu\xc5\xa1tinska cerkev protestantska cerkev garnizije. Leta 1817 pa je postala prva protestantska cerkev v Gm\xc3\xbcndu. Leta 1951 je bil ustanovljen sede\xc5\xbe dekanije Evangeli\xc4\x8danske luteranske cerkve v W\xc3\xbcrttembergu. Po koncu druge svetovne vojne leta 1951 je bila zgrajena cerkev Martin Luther v Rehnenhofu, leta 1961pa \xc5\xa1e Friedenkirche. Kasneje je bila v zahodnem delu mesta zgrajena \xc5\xa1e ena cerkev.\n_START_SECTION_\nSamostan\n_START_PARAGRAPH_\nSchw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd je bil znan kot mesto samostanov. \xc5\xbde v sredini 13. stoletja so se fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani naselili v Gm\xc3\xbcndu in ustanovili fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan v vzhodnem Starem mestu. Malo pozneje, leta 1284, so pri\xc5\xa1li avgu\xc5\xa1tinski pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki in leta 1294 \xc5\xa1e dominikanski samostan. Od 1445 je v Seelhaus nastal fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski-tertianerinski samostan Sv. Ludvika. Kapucinski samostan sv. Urha se nahaja v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd od leta 1644, ker so kapucini prevzeli pastoralo sv. Salvatorja. Zunaj obzidja je bil dominikanski samostan Gotteszell zgrajen \xc5\xbee leta 1240 in bil od 1294 dodeljen dominikancem iz Gm\xc3\xbcnda._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni samostani so med letoma 1802 - 1810 pre\xc5\xa1li na W\xc3\xbcrttemberg. Samostanske stavbe so bile delno sekularizirane. Dominikanska cerkev je bila uporabljena kot konju\xc5\xa1nica, Gottezell pa kot zapor. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska cerkev se je \xc5\xa1e naprej uporablja kot cerkev in leta 1908 kot \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka. Avgu\xc5\xa1tinska cerkvi postane protestantska cerkev. 1858 je bila v mestu ustanovljena kongregacija sester kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ljubezni svetega Vincencija Pavelskega, od 16. septembra 1891 je bila predana kraju Untermarchtal. Untermarchtalerski grad je postal samostanski kompleks. Sestre imajo nekaj objektov tudi v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcndu._NEWLINE_Leta 1931 ustanovljene Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanske sestre ve\xc4\x8dnega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja so v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcndu v letih 1997-2000 spet zgradile nov samostan.\n_START_SECTION_\nRomarska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd, so danes tri romarske cerkve. Na robu starega mesta na Nepperbergu stoji cerkev sv. Salvatorja, na Kaiserberg-Rechenbergu romarska cerkev svete Marije, ki je bil tudi grobnica grofov von Rechenberg, ki je bila zgrajena za njih. Na obeh romarskih krajih je kri\xc5\xbeev pot. Cerkev sv. Otilije je tudi romarska, vendar manj pomembna._NEWLINE_Samo preko meje v sosednji ob\xc4\x8dini Lauterstein stoji v Weiler in den Bergen romarska kapela sv. Bernhardusa, ki jo v glavnem obiskujejo Gm\xc3\xbcnd\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nGrb in zastava\n_START_PARAGRAPH_\nGrb mesta Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd ka\xc5\xbee pokon\xc4\x8dnega srebrnega samoroga na rde\xc4\x8dem polju. Mestna zastava je bela in rde\xc4\x8da. Samorog je na mestnem pe\xc4\x8datu iz 13. st.\n_START_SECTION_\nKultura in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSchw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd ima dobro ohranjeno staro mesto z veliko zgodovinskimi stavbami. Poleg posvetnih stavb, zlasti cerkvene in samostanske stavbe oblikujejo podobo starega mestnega jedra.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nMuseum im Prediger je bil ustanovljen leta 1876 kot Muzeju dekorativnih umetnosti in je leta 1973 v nekdanjem dominikanskem samostanu, danes kulturni center Prediger. To je eden od najstarej\xc5\xa1ih muzejev v Zahodni Nem\xc4\x8diji ter ka\xc5\xbee stalno razstavo umetnosti in obrti v mestu, velik del znane zakladnice iz cerkve in lokalno zgodovino, kot tudi ob\xc4\x8dasne razstave. V Prediger galeriji so od leta 1994 tudi spreminjajo\xc4\x8de razstave._NEWLINE_\xc5\xa0e en muzej v mestu je tovarna Ott-Pausersche. Nekdanja tovarna srebrnine in muzej bi\xc5\xbeuterije prikazuje neko\xc4\x8d veliko Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd industrijo, ki ima \xc5\xa1e danes sede\xc5\xbe v mestu. Posebnost muzeja je velik del prvotnega inventarja.\n_START_SECTION_\nRimski ostanki\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopanine trdnjave Schirenhof v zahodnem delu mesta, so bile, po prizadevanju arheologa generala Eduard von Kallee, kot del rimske obrambne utrdbe Retijskega limesa postavljene na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine leta 2005. Pribli\xc5\xbeno 100 metrov zahodno od utrdbe se neposredno nad strmim robom pobo\xc4\x8dja, nahaja hipokavst, sistem za ogrevanje utrdbe. Poleg te so bile \xc5\xa1e tri manj\xc5\xa1e utrdbe v dolini Gm\xc3\xbcnda. Utrdbe Freim\xc3\xbchle je bila tudi v zahodnem delu mestu ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Rems, ki je imela tudi kopali\xc5\xa1\xc4\x8de in je le\xc5\xbeala na meji rimskih provinc Germania Superior (Zgornja Germania) in Retija. Majhna utrdba Kleindeinbach le\xc5\xbei v Ortsteil, v Schie\xc3\x9ftalu pa \xc5\xa1e Hintere Orthalde.\n_START_SECTION_\nCerkve in samostan\n_START_PARAGRAPH_\nEna od zanimivosti Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd je cerkev svetega Kri\xc5\xbea, ki jo je v 14. stoletju, v gotskem slogu zasnoval Heinrich Parler, znan arhitekt iz dru\xc5\xbeine Parlerjev. Najve\xc4\x8dja dvoranska cerkev v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji obvladuje mesto zaradi svoje velikosti. Poleg cerkve, ki je bila do leta 1803 prav tako opatijska cerkev, so na M\xc3\xbcnsterplatz \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge zgradbe, kot je na primer baro\xc4\x8dna M\xc3\xbcnsterbauh\xc3\xbctte, M\xc3\xbcnsterpfarrhaus (\xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de) ali v rokoko slogu zgrajena Kapitelshaus (kapiteljska dvorana). Posebno pozornost usmerja Marijin stolp iz leta 1693, to je cerkveni zvonik. Po razpadu stolpa v letu 1497 so zgradili romanski bivalni objekt v zvoniku. Tudi na trgu pred cerkvijo, je nekdanji avgu\xc5\xa1tinski samostan, ki je sede\xc5\xbe Palais Debler, velik dvorec, v katerem je dav\xc4\x8dni urad Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcnd. Avgu\xc5\xa1tinska cerkev v baro\xc4\x8dnem slogu slu\xc5\xbei kot protestantska \xc5\xbeupnijska cerkev._NEWLINE_Drug priljubljen foto motiv in mejnik v mestu, ki se prvi\xc4\x8d omenja leta 1225, je romanska cerkev sv. Janeza z romanskim zvonikom, ki je eden izmed prvih predstavnikov te gradnje. Med gradnjo se je pojavila majhna konstrukcijska pomanjkljivost, zato je stolp nagnjen za en meter. Po legendi je ustanoviteljica Agnes von Waiblingen podarila cerkev kot znak hvale\xc5\xbenosti za vrnjen poro\xc4\x8dni prstan. V bli\xc5\xbeini cerkve svetega Janeza je Prediger, nekdanji dominikanski samostan, ki slu\xc5\xbei kot kulturni center. Nekdanji fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan se uporablja kot katoli\xc5\xa1ka in ob\xc4\x8dinski uprava. Cerkev v bli\xc5\xbeini samostana, dana\xc5\xa1nja katoli\xc5\xa1ka Cerkev svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka, je znan po Zimmermann\xc2\xb8ovem oltarju in Wannenmacherjevih freskah. Wannenmacher je poslikal tudi kapelo Svete Katarine, nekdanja \xc5\xa1pital, ki izvira iz 14. stoletja in ka\xc5\xbee fasado Mohrenapotheke na Marktplatz._NEWLINE_Romarski kompleks St. Salvator pri Nepperstein nad starim mestnim jedrom, sestoji iz kri\xc5\xbeevega pota, kapel in cerkve in je bil zgrajena z za\xc4\x8detkom v letu 1616._NEWLINE_Ta nekdanji samostan Gotteszell zunaj starega mestnega jedra je bil uporabljen kot zapor v \xc4\x8dasu sekularizacije in zdaj gosti \xc5\xbeenski v prevzgojni dom. Samostanska cerkev Marijinega oznanjenja kot institucija je v uporabi in zato te\xc5\xbeko dostopna javnosti._NEWLINE_Druge cerkvene stavbe in kapele so iz leta 1345 cerkev St. Leonhard na Leonhardovem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je bila ve\xc4\x8dkrat spremenjena, Herrgottsruhkapelle iz leta 1622, ki je bil leta 1791 podalj\xc5\xa1ana za Jo\xc5\xbeefovo kapelo, leta 1677/1678 zgrajena replika Herrgottsruhkapelle in kapela Svete Trojice, ki jo je podarila dru\xc5\xbeina Debler.\n_START_SECTION_\nDruge zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg cerkvenih zgradb v starem mestnem jedru prevladujejo mnoge posvetne stavbe. Posebno pozornost vzbuja zgodovinski trg Marktplatz. Ena najstarej\xc5\xa1ih hi\xc5\xa1 na trgu je Gr\xc3\xa4t. Ta velika lesena hi\xc5\xa1a je bila \xc5\xbee uporabljena kot mestna hi\xc5\xa1a, sede\xc5\xbe \xc5\xbeupana in veleblagovnica. Nova mestna hi\xc5\xa1a iz leta 1760 je bila patricijska hi\xc5\xa1a, ki je bila obnovljena med 1783-1785 (mestni arhitekt Johann Michael Keller). Na drugem koncu trga je nekdanja bolni\xc5\xa1nica Svetega Duha, s svojo veliko srednjeve\xc5\xa1ko stavbo, ki danes slu\xc5\xbei kot mestna knji\xc5\xbenica. Poleg pisarn je \xc5\xa1e vedno bolni\xc5\xa1nica, dom za upokojence, v zaprtih prostorih, kar koristi tudi srednjeve\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dno mlin na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du bolni\xc5\xa1nice. Tudi na trgu je Mariijin vodnjak z dvojnim kipom Matere bo\xc5\xbeje v slavi iz 1686. Korito vodnjaka je iz 1776 in prikazuje deset grbov patricijskih dru\xc5\xbein iz Gm\xc3\xbcnda. Izstopajo\xc4\x8da je predal\xc4\x8dna lesena gradnja zraven Gr\xc3\xa4ta in poslovna stavba v bolni\xc5\xa1nici na Kornhausplatz, ki je bila zgrajena leta 1507 kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za sadje. Ena od zadnjih ohranjenih renesan\xc4\x8dnih zgradb je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini nekdanjega fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega samostana, ki se sedaj uporablja kot glasbena \xc5\xa1ola. Fuggerei ima svoje korenine v srednjem veku, ampak je v veliki meri obnovljen po po\xc5\xbearu leta 1985 Tudi del mestnega obzidja je \xc5\xa1e ohranjen. Obstaja \xc5\xa1e \xc5\xa1est od nekdanjih 23 stolpov zunanjega obzidja, tako je K\xc3\xb6nigsturm (Kraljevi stolp) ju\xc5\xbeno od mesta na voljo v dolo\xc4\x8denih dnevih za ogled, F\xc3\xbcnfknopfturm na zahodu je bil do 2003 \xc5\xa1e vedno naseljen, Faulturm na severu uporabljajo skavti. Preostali trije stolpi se nahajajo v vzhodnem delu starega mestnega jedra: Schmiedturm, ki je dostopen, Wasserturm, ki ga uporablja \xc5\xa1tudentska mladina in Rinderbachertorturm.'