b'\n_START_ARTICLE_\nFormativno preverjanje\n_START_PARAGRAPH_\nFormativno preverjanje (tudi formirno ali preverjanje za u\xc4\x8denje, saj z njim u\xc4\x8denec, dijak ali \xc5\xa1tudent oblikuje svoje u\xc4\x8denje) je oblika sprotnega preverjanja, pri katerem u\xc4\x8denec ne dobi zgolj informacij o svojem znanju, ampak tudi o svojem u\xc4\x8denju. Ume\xc5\xa1\xc4\x8deno je v u\xc4\x8dni proces in se ne ocenjuje.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela\n_START_PARAGRAPH_\nFormativno preverjanje temelji na predhodnem ugotavljanju znanja, saj naj bi na njegovi podlagi, na spoznanju, kaj zna, \xc4\x8desa ne in kaj si \xc5\xbeeli spoznati, u\xc4\x8denec postavljal tudi svoje u\xc4\x8dne cilje, posebej pa \xc5\xa1e na\xc4\x8dine, kako jih bo dosegal; kako bi se u\xc4\x8dil, da bi jih dosegal. Na ta na\xc4\x8din si ne postavlja samo spoznavnih ciljev, ampak tudi, kako se bo u\xc4\x8dil. _NEWLINE_Formativno preverjanje mora u\xc4\x8dencu zagotoviti ustrezno povratno informacijo, ki ga seznani z dose\xc5\xbeenim ter opozori na pomanjkljivosti in mu ponudi pot za odpravo vrzeli. Formativna povratna informacija sloni predvsem na kakovosti znanja in manj na njegovi koli\xc4\x8dini. Na formativni na\xc4\x8din se lahko razvija in krepi predvsem znanje, ki ni zapomnitveno in kratkotrajno, ampak je prenosljivo; cilji, s katerimi je opredeljeno, pa so etapni ali dolgoro\xc4\x8dni. _NEWLINE_Formativnost pomeni graditev, rast, oblikovanje \xc4\x8dlovekovih sposobnosti in formiranje \xc4\x8dlovekove osebnosti. Eno od formativnih na\xc4\x8del je tudi razmislek o u\xc4\x8denju oz. ou\xc4\x8denje (metau\xc4\x8denje) ter o razumevanju nau\xc4\x8denega. Formativna povratna informacija je praviloma analiti\xc4\x8dna, podrobna in raz\xc4\x8dlenjena in, za razlo\xc4\x8dek od enostavnega sporo\xc4\x8dila o oceni, mestu v primerjavi s so\xc5\xa1olcem ali o pravilnem odgovoru, podpira u\xc4\x8denje in omogo\xc4\x8da prenos ve\xc5\xa1\xc4\x8din in spretnosti v nove okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine in rabo znanja v novih u\xc4\x8dnih ali \xc5\xbeivljenjskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detnika formativnega preverjanja nekateri postavljajo Sokrata. Svoje pou\xc4\x8devanje je vedno za\xc4\x8dinil z vpra\xc5\xa1anji, ki so izzivala, provocirala in zahtevala razmislek. S tak\xc5\xa1nim preverjanjem je usmerjal njihovo raziskovanje in u\xc4\x8denje; njihovo rast v samostojnosti in oblikovanju osebnosti, kar so glavne lastnosti formativnega preverjanja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se tak na\xc4\x8din pou\xc4\x8devanja pojavlja \xc5\xbee ves \xc4\x8das, ga je s sintagmo "formativno preverjanje" poimenoval Michael Scriven (1967). \xc5\xbdelel je zamejiti pojem "sumativno" oz. kon\xc4\x8dno preverjanje od sprotnega, poudarjajo\xc4\x8d pri tem, da dajeta razli\xc4\x8dne informacije, ki jih u\xc4\x8denec tudi razli\xc4\x8dno uporablja. Na Slovenskem se v tem \xc4\x8dasu govori o treh oblikah preverjanja: sprotnem, kon\xc4\x8dnem, katerega del je tudi ocenjevanje, in diagnosti\xc4\x8dnem.  _NEWLINE_Benjamin Bloom je bil eden izmed prvih, ki je koncepte formativnega preverjanja postavil kot kritiko priprav na dr\xc5\xbeavne teste, ki so od u\xc4\x8dencev bolj kot u\xc4\x8denje pri\xc4\x8dakovali treniranje in u\xc4\x8denje zapovedanih vsebin na pamet. Preusmeril je princip u\xc4\x8diteljevega podpiranja u\xc4\x8denca, v princip opiranja, ki ne pomeni trajne pomo\xc4\x8di od spodaj, ampak sprotno in prilagodljivo pomo\xc4\x8d, ki jo u\xc4\x8ditelj in so\xc5\xa1olec umakneta takoj, ko je u\xc4\x8denec sposoben sam dosegati u\xc4\x8dne cilje. Vse ve\xc4\x8dji pomen je bil na sprotnem povratnem informiranju in tem, da u\xc4\x8denec sam spra\xc5\xa1uje u\xc4\x8ditelja.    _NEWLINE_Novozelandec Terry Crooks je preu\xc4\x8deval u\xc4\x8dinek medsebojnega, medu\xc4\x8den\xc4\x8devskega preverjanja. V raziskavi iz leta 1988 je zatrdil, da je eno najve\xc4\x8djih motivacijskih u\xc4\x8dnih gonil povratna informacija so\xc5\xa1olcev in da u\xc4\x8denci najla\xc5\xbeje usmerjajo svoje u\xc4\x8denje, \xc4\x8de sprotno preverjajo napredek svojega znanja in u\xc4\x8denja.    _NEWLINE_V anglosaksonskem \xc5\xa1olskem obmo\xc4\x8dju so se pojavile raziskave v smeri preverjanja za u\xc4\x8denje, preverjanja u\xc4\x8denja in preverjanja med u\xc4\x8denjem. Vsa preverjanja naj bi podpirala u\xc4\x8den\xc4\x8dev razmislek tako o znanjuu kot u\xc4\x8denju. Najve\xc4\x8dji preboj v uveljavitev formativnega preverjanja je nastal 1998, ko sta Paul Black and Dylan Wiliam zaklju\xc4\x8dila oanalizo ve\xc4\x8d kot 250 raziskav o tem, kaj najbolj vpliva na u\xc4\x8dne rezultate. Ugotovila sta, da je klju\xc4\x8dna takoj\xc5\xa1nja kakovostna informacija, ki temelji na sprotnem zunanjem, notranjem in samopreverjanju, ki se ne ka\xc5\xbee v oceni in primerjavi s so\xc5\xa1olci, ampak v merjenju, preverjanju in ugotavljanju lastnega napredka. Njune raziskave so vodile do tega, da so nekatere de\xc5\xbeele (npr. \xc5\xa0kotska) povsem opustile ocenjevanje in uzakonile formativno preverjanje.'