b'\n_START_ARTICLE_\nPeru\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda Peru izvira iz Bir\xc3\xba, imena lokalnega vladarja, ki je \xc5\xbeivel v bli\xc5\xbeini zaliva San Miguel v Panami, v za\xc4\x8detku 16. stoletja. Ko so leta 1522 pri\xc5\xa1li \xc5\xa1panski raziskovalci, so bili to najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i deli "novega sveta", ki so poznali Evropejci. Francisco Pizarro, ki je raziskoval to obmo\xc4\x8dje ga je imenoval Bir\xc3\xba ali Peru. _NEWLINE_\xc5\xa0panska krona je to obmo\xc4\x8dje imenovala leta 1529 kot Capitulaci\xc3\xb3n de Toledo, in je obsegalo inkovsko cesarstvo v provinci Peru. V skladu s \xc5\xa1panskimi pravili so dr\xc5\xbeavo kasneje poimenovali Viceroyalty of Peru.\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPeru je razdeljen na tri geografske pokrajine. Obalna ni\xc5\xbeina (imenovana Costa) - 12\xc2\xa0% ozemlja - z gri\xc4\x8devjem na zahodu je zelo ozka in se naglo dviga v gorski pas Andov (imenovana Sierra), ki jih sestavljajo Zahodna, Srednja in Vzhodna Kordiljera z vmesnimi visokimi planotami, ki obsega 28\xc2\xa0% ozemlja. Na vzhodu se Andi strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v Amazonsko ni\xc5\xbeino (imenovano Selva), ki obsega 60\xc2\xa0% ozemlja. S \xc5\xa1irokimi in plodnimi dolinami se Peru nahaja na vulkansko in potresno zelo aktivnem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Zaradi geografskih zna\xc4\x8dilnosti terena so pogoste naravne nesre\xc4\x8de kot: potresi, poplave, zemeljski plazovi. Vulkanska aktivnost ni zelo izrazita. Vulkan Ubinas (vi\xc5\xa1. 5.672 m), ki je nazadnje izbruhnil leta 2009, je najbolj aktiven vulkan, drugi zgodovinsko aktivni vulkani pa so El Misti, Huaynaputina, Sabancaya in Yucamane. Zaradi tektonskega dviganja gorovja so pogosti potresi.\n_START_SECTION_\nCosta\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina Costa je \xc5\xa1iroka od 50 do 140\xc2\xa0km in je pod vplivom Humboldtovega morskega toka, zato je to v veliki meri obalna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, le ob rekah, ki prihajajo iz Andov so oaze oziroma obse\xc5\xbeni prodni vr\xc5\xa1aji, kjer je omogo\xc4\x8deno kmetijstvo. Padavine so zelo redke ali jih ni._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem Peruju, na meji s \xc4\x8cilom se za\xc4\x8denja najbolj suha pu\xc5\xa1\xc4\x8dava na svetu, Atacama._NEWLINE_Severno od prestolnice Lime je kakovost tal bolj\xc5\xa1a, nekaj je tudi padavin, tako da je kmetijstvo bolj raz\xc5\xa1irjeno. Temperature se gibljejo od 12\xc2\xa0\xc2\xb0C pozimi in 35\xc2\xa0\xc2\xb0C v poletnih mesecih._NEWLINE_Velika mesta na obali, skupaj z Limo so: Tumbes, Sullana, Piura, Chiclayo, Trujillo, Chimbote, Huaral, Pisco, Ica, Nazca.\n_START_SECTION_\nSierra\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina obsega ve\xc4\x8d kot tretjino Peruja in jo oblikujejo gorske verige v Andih, ki so prekinjene z vzdol\xc5\xbenimi dolinami, ki so praviloma globoke (kanjoni) ali pa s pre\xc4\x8dnimi dolinami, ki so jih oblikovale velike reke na zahodni in vzhodni strani Kordiliere._NEWLINE_Lo\xc4\x8dimo \xc4\x8crne Kordiljere (Cordillera Negra do 5.000 m), ki ji sledijo Callejon de Huaylas (na 3.000 m). Naslednje gorovje so Bele Kordiljere (Cordillera Blanca) z najvi\xc5\xa1jo goro Peruja, Huascaran (6768 m). Dalje proti vzhodu se razteza Callejon de Conchucos z izvirom reke Amazonke._NEWLINE_Zahodne Kordiljere (Cordillera Occidental) so iz terciarnih in kvartarnih vulkanskih kamnin. Vzhodne Kordiljere (Cordillera Oriental) pa so iz paleozoiskih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov z vrhovi, ki segajo preko 5000 m  visoko (Ausangate 6384 m, Palomani 5999 m in Quenamari 5852 m)._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1je gore so Nevado Huascaran (6768 m), Yerupaja (6634 m), Coropuna (6425 m), Ampato (6310 m), Chachani (6075 m), Alpamayo (5947 m), El Misti (5822 m)._NEWLINE_Severni del Andov je do sne\xc5\xbene meje zelo bogat z vegetacijo, pobo\xc4\x8dja so zelo strma, s \xc5\xa1irokimi dolinami in visokimi gorami z ve\xc4\x8dnim snegom in ledom (ledeniki). Visoke planote prehajajo v kotline, kjer so povirja rek Ucayali, Huallaga in Mara\xc3\xb1\xc3\xb3n, pritoki Amazonke)._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem in srednjem delu Peruja je pokrajina bolj hribovita z vi\xc5\xa1inami med 3000\xe2\x80\x934000 m, z nekaj posameznimi zasne\xc5\xbeenimi gorskimi grebeni vi\xc5\xa1jimi kot 5000 m._NEWLINE_Na jugu dr\xc5\xbeave (v regijah Arequipa, Puno, Moquegua in Tacna) se nahajajo na nm. v. 3000 \xe2\x80\x93 4500 m visoke planote s skupnim imenom Altiplano, ki segajo tudi okoli jezera Titicaca._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna letna temperatura na 3300 m nadmorske vi\xc5\xa1ine je 11\xc2\xa0\xc2\xb0C. Obilne padavine so od oktobra do aprila. Velika mesta v tej regiji so: Cajamarca, Huaraz, Cerro de Pasco, Huancayo, Ayacucho, Cusco, Puno, Arequipa._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini Cusca se nahajajo ru\xc5\xa1evine inkovskega Machu Picchuja.\n_START_SECTION_\nSelva\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno od Andov se za\xc4\x8dne regija de\xc5\xbeevnega gozda. V osrednjem delu je ve\xc4\x8d kot 500\xc2\xa0km dolga in 20 do 50\xc2\xa0km \xc5\xa1iroka dolina reke Ucayali. Tukaj se nahaja povirje reke Amazonke. Perujski de\xc5\xbeevni gozd je skoraj neprehoden, tako so edine komunikacijske poti \xc5\xa1tevilne reke, ki te\xc4\x8dejo skozi prostrane gozdne povr\xc5\xa1ine. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura zna\xc5\xa1a okoli 26\xc2\xa0\xc2\xb0C, letna koli\xc4\x8dina padavin pa do 3.800\xc2\xa0mm._NEWLINE_Pomembni turisti\xc4\x8dni mesti v tej regiji sta Iquitos in Puerto Maldonado. Iquitos iz Lime ni dostopen po cesti ampak le z letalom ali ladjo. Puerto Maldonado je z ladjo ali letalom mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di v 1 \xc2\xbd ure iz Lime, iz Cusca v pol ure, po cesti pa 24-60 h. Druga ve\xc4\x8dja mesta v tej regiji so \xc5\xa1e: Tarapoto, Tingo Maria in Pucallpa. Pomembno je najve\xc4\x8dje zavarovano obmo\xc4\x8dje v Peruju Pacaya-Samiria.\n_START_SECTION_\nAtacama\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Atacama le\xc5\xbei med Tihim oceanom in Andi in meri v \xc5\xa1irino od nekaj deset do 160 kilometrov. Ve\xc4\x8dina jo le\xc5\xbei v \xc4\x8cilu. Hladen Humboldtov tok, ki prihaja ob obali iz Antarktike ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da izhlapevanja, visoki Andi pa ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo de\xc5\xbeevnim oblakom, da bi pre\xc5\xa1li proti morju. Skupaj ustvarjata klimo skoraj brez padavin. Popre\xc4\x8dno pade najve\xc4\x8d nekaj milimetrov padavin, v nekaterih delih pa jih ni bilo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 40 let. Kljub temu pa je bilo obmo\xc4\x8dje poseljeno \xc5\xbee v prazgodovini o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ki ostanki.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje se razlikuje glede na geografske regije. Tako je na vzhodu ekvatorialno z enakomernimi temperaturami in obilnimi padavinami, v vi\xc5\xa1avju je milej\xc5\xa1e a so nihanja temperature ve\xc4\x8dja, na jugu na Altiplanu pa je podnebje suho z malo padavinami. V obalnem pasu je podnebje zaradi znanega Humboldtovega toka pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko. Pogosto je megla (gar\xc3\xbaa). Temperature v Limi se gibljejo med 16,2\xc2\xa0\xc2\xb0C avgusta, 22,7\xc2\xa0\xc2\xb0C februarja, v Cuscu (3249 m nm.v) pa 10,8\xc2\xa0\xc2\xb0C v juliju in 13,9\xc2\xa0\xc2\xb0C v novembru, v Iquitosu je 25,3\xc2\xa0\xc2\xb0C julija in 26,6\xc2\xa0\xc2\xb0C decembra._NEWLINE_Vsakih nekaj let obalno obmo\xc4\x8dje prizadene vremenski pojav El Ni\xc3\xb1o, ki s seboj prina\xc5\xa1a poplave, su\xc5\xa1o in druge vremenske motnje.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nGlavnina re\xc4\x8dne mre\xc5\xbee pripada pore\xc4\x8dju Amazonke in njenim izvornim rekam Apurimac, Urubamba in Ucayali z Apur\xc3\xadmacom, R\xc3\xado Mara\xc3\xb1\xc3\xb3n ter pritoki Napo, Putumayo in Huallaga. Reke v primorju so zelo kratke in poleti pogosto presahnejo. Znana je reka Colca, ki tvori enega najve\xc4\x8djih kanjonov na svetu. Na jugozahodu dr\xc5\xbeave se nahaja najve\xc4\x8dje visokogorsko plovno jezero na svetu Titikaka (3810 m nm.v., povr\xc5\xa1ina 8300\xc2\xa0km\xc2\xb2, globina do 280 m), ki zbira vodo rek v endorei\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju andskih planot.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb obali je pu\xc5\xa1\xc4\x8dava z nekaj rastja v oazah in re\xc4\x8dnih dolinah. Na visokih planotah prevladuje stepa (puna) s \xc5\xa1opasto travo in nizkim grmi\xc4\x8devjem. Proti severu se nahaja visokogorska stepa (p\xc3\xa1ramo). Sne\xc5\xbena meja je na okoli 6000 m. V regiji Selva je de\xc5\xbeevni tropski gozd._NEWLINE_Na vi\xc5\xa1avju so raz\xc5\xa1irjeni nasadi hitro rasto\xc4\x8dega evkaliptusa, ki ga doma\xc4\x8dini rabijo za kurjavo in kot gradbeni les.\n_START_SECTION_\nStatistika\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina dr\xc5\xbeave meri skupaj 1.285.216\xc2\xa0km\xc2\xb2, kar jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 20 mesto na svetu. Kopno obsega 1.279.996\xc2\xa0km\xc2\xb2, vode pa 5.220\xc2\xa0km\xc2\xb2. Dol\xc5\xbeina obale je 2.414\xc2\xa0km._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina kopenske meje zna\xc5\xa1a skupaj 7.461\xc2\xa0km. S posameznimi dr\xc5\xbeavami pa meji: z Bolivijo 1.075\xc2\xa0km, Brazilijo 2.995\xc2\xa0km, \xc4\x8cilom 171\xc2\xa0km, Kolumbijo 1.800\xc2\xa0km in Ekvadorjem 1.420\xc2\xa0km._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ji vrh Peruja je Nevado Huascaran s 6.768 m.\n_START_SECTION_\nOkoljska problematika\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi intenzivnega kmetovanja in lesne predelave se manj\xc5\xa1ajo povr\xc5\xa1ine gozdov (problem nezakonite se\xc4\x8dnje) in prekomerne pa\xc5\xa1e na pobo\xc4\x8djih v predelih Coste in Sierre povzro\xc4\x8da erozijo tal in dezertifikacijo. Problem je tudi onesna\xc5\xbeenje zraka v Limi, onesna\xc5\xbeenje rek in obalnih voda iz komunalnih odpadkov in rudarstvo._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je sicer podpisnica cele vrste sporazumov, ki pa jih ni ratificirala in jih zato ne spo\xc5\xa1tuje. Ti so: Antarctic-Environmental Protocol, Antarctic-Marine Living Resources, Antarctic Treaty, Biodiversity, Climate Change, Climate Change-Kyoto Protocol, Desertification, Endangered Species, Hazardous Wastes, Marine Dumping, Ozone Layer Protection, Ship Pollution, Tropical Timber 83, Tropical Timber 94, Wetlands, Whaling_NEWLINE_Izvaja pa nadzor skupaj s sosednjimi dr\xc5\xbeavami nad jezerom Titicaca z Bolivijo in odro\xc4\x8dno pobo\xc4\x8dje gore Nevado Mismi (5316 m), kjer je najvi\xc5\xa1ji izvir reke Amazonke.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPeru je predsedni\xc5\xa1ka republika. Razdeljena je na 25 regij (regiones) in 1 provinco* (provincia); Amazonas, Ancash, Apurimac, Arequipa, Ayacucho, Cajamarca, Callao, Cusco, Huancavelica, Huanuco, Ica, Junin, La Libertad, Lambayeque, Lima, Lima*, Loreto, Madre de Dios, Moquegua, Pasco, Piura, Puno, San Martin, Tacna, Tumbes, Ucayali._NEWLINE_Ustava velja od 31. december 1993. Volilno pravico, univerzalno in obvezno, imajo vsi dr\xc5\xbeavljani od starosti 18 let do starosti 70 let._NEWLINE_Predsednik dr\xc5\xbeave je Mart\xc3\xadn Vizcarra (od 23. marca 2018), druga podpredsednica je Mercedes Ar\xc3\xa1oz (od23. marce 2018) in hkrati tudi edina, predsednik je hkrati tudi predsednik vlade in poveljnik oboro\xc5\xbeenih sil._NEWLINE_Premier Juan Federico Mayor JIMENEZ (od 23. julija 2012) ne izvaja izvr\xc5\xa1ne oblasti, saj je ta v rokah predsednika._NEWLINE_Kabinet sestavlja Svet ministrov, ki jih imenuje predsednik._NEWLINE_Predsednik je izvoljen na splo\xc5\xa1nih volitvah za petletni mandat in je ponovno lahko izvoljen samo enkrat._NEWLINE_Zakonodajno oblast ima enodomni kongres Republike de la Peru ali Congreso Republica del Peru, ki ima  130 sede\xc5\xbeev; \xc4\x8dlani so izvoljeni na splo\xc5\xa1nih volitvah za petletno obdobje. Zadnje volitve so bile 10. aprila 2011._NEWLINE_Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ali Corte Suprema de Justicia predstavljajo sodniki, ki jih imenuje Dr\xc5\xbeavni sodni svet._NEWLINE_Peru sodeluje ali je \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d mednarodnih organizacij: APEC, BIS, CAN, CD, CELAC, EITI (compliant country), FAO, G-24, G-77, IADB, IAEA, IBRD, ICAO, ICC (NGOs), ICRM, IDA, IFAD, IFC, IFRCS, IHO, ILO, IMF, IMO, IMSO, Interpol, IOC, IOM, IPU, ISO, ITSO, ITU, ITUC (NGOs), LAES, LAIA, Mercosur (associate), MIGA, MINURSO, MINUSTAH, MONUSCO, NAM, OAS, OPANAL, OPCW, PCA, SICA (observer), UN, UNASUR, UNCTAD, UNESCO, UNIDO, Union Latina, UNISFA, UNMIL, UNMISS, UNOCI, UNWTO, UPU, WCO, WFTU (NGOs), WHO, WIPO, WMO in WTO\n_START_SECTION_\nNacionalni simboli\n_START_PARAGRAPH_\nZastava ima 3 enake, navpi\xc4\x8dne pasove rde\xc4\x8da (dvi\xc5\xbena stran), bela, rde\xc4\x8da in z grbom na belem polju. Grb ima obliko \xc5\xa1\xc4\x8dita, na njem pa so narisani vikunja (kar predstavlja favno), drevo Kinin (kar pomeni floro) in rumen rog iz katerega izhajajo kovanci (ozna\xc4\x8duje mineralno bogastvo), krvavo rde\xc4\x8da predstavlja boj za neodvisnost, bela pa simbolizira mir._NEWLINE_Vikunja predstavlja nacionalni simbol.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi prebivalci so poselili obmo\xc4\x8dje Peruja \xc5\xbee okoli leta 20.000 do 15.000 pr.n.\xc5\xa1t. To so bile nabiralni\xc5\xa1ke, ribi\xc5\xa1ke (Costa) in lovske (Sierra) kulture. Ob obali so lovili ribe, v gorah pa lame, alpake, vikunje in morske pra\xc5\xa1i\xc4\x8dke. Z udoma\xc4\x8ditvijo \xc5\xbeivali in pri\xc4\x8detkom gojenja kulturnih rastlin (bomba\xc5\xbe, fi\xc5\xbeol, koruza), se je za\xc4\x8delo obdobje stalne poselitve.\n_START_SECTION_\nInki\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj poznana civilizacija, ki je \xc5\xbeivela na obmo\xc4\x8dju Peruja, so prav gotovo Inki. Za\xc4\x8detek njihovega vzpona je v veliki meri zavit v mitologijo in redke \xc5\xa1panske dokumente. Ena teorija pravi, da je za\xc4\x8detnik inkovskega imperija Manco Capac, ki je bil skupaj s svojo \xc5\xbeeno Mamo Ocllo sin Sonca (Inti). Pri\xc5\xa1la naj bi z otoka na jezeru Titicaca in leta 1200 ustanovila mesto Cusco. Inka je bil naziv za kralja, kraljestvo pa se je tedaj imenovalo Tawuantinsuyo (ali de\xc5\xbeela \xc5\xa1tirih \xc4\x8detrtin). Svoje kraljestvo so \xc5\xa1irili z vojnami. Prvi med velikimi Inki je bil Pachacuteq Kusi Jupanki (1438 do 1471)._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji razcvet je kraljestvo do\xc5\xbeivljajo pod vodstvom Huayna Capaca (1493 do 1524) ko je segalo od dana\xc5\xa1njega Ekvadoja do Santiaga v \xc4\x8cilu in je bilo primerljivo z rimskim imperijem. Inki so imeli centralno vlado, uvedli so enotni uradni jezik ke\xc4\x8dua, razvili so u\xc4\x8dinkovito kmetijstvo, zgradili ceste v vse dele kraljestva po katerih so sli prena\xc5\xa1ali sporo\xc4\x8dila. Cusco (pomeni popek sveta) je bilo obredno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de polno pala\xc4\x8d in templjev, bogato okra\xc5\xa1enih z zlatom. Osrednji je bil tempelj Sonca ali Coricancha, kjer se je vsako leto vr\xc5\xa1il festival sonca. Inki so veliko prispevali k astronomiji, slavili so poletni in zimski solsticij in izdelali mnogo instrumentov za opazovanje sonca. Bili so izvrstni kamnoseki, saj so iz ogromih kamnitih blokov zidali svoje zgradbe izjemno natan\xc4\x8dno brez veziva._NEWLINE_Inkovsko obdobje je trajalo od 12. stoletja, pa vse do prihoda \xc5\xa0pancev v 16. stoletju. Po smrti Inka Huayna C\xc3\xa1paca je bil v Cuscu dolo\xc4\x8den za naslednika sin Huaskar, v severnem delu imperija v Quitu pa sin Atahualpa. Med dr\xc5\xbeavljansko vojno je bil Huaskar ubit in celotnemu imperiju je zavladal Atahualpa. \xc5\xa0panci pod vodstvom Francisca Pizzara so izkoristili spore za oblast med Inki, ujeli Atahualpo in zanj zahtevali odkupnino v zlatu in srebru ter ga 16. julija 1533 na trgu v Cajamarci vseeno ubili.\n_START_SECTION_\nObdobje \xc5\xa1panske nadvlade\n_START_PARAGRAPH_\nFrancisco Pizarro po zmagi nad Inki postane guverner Peruja. 1543 leta je bilo ustanovljeno podkraljestvo Peru in najpomembnej\xc5\xa1a \xc5\xa1panska kolonija. Naslednjih 30 let se je odvijala borba za nadvlado med konkvistadorji in zadnjimi Inki. Leta 1538 je bil umorjen konkvistador Diego de Almagro, tri leta za njim pa tudi Pizarro. Zadnji inkovski vladar T\xc3\xbapac Amaru je bil usmr\xc4\x8den na glavnem trgu v Cuscu leta 1572. Nadaljnjih 200 let je bilo bolj mirnih, \xc5\xa0panci so pokristanjevali doma\xc4\x8dine. Center gospodarstva in politike je postala Lima, Cusco pa je postal center umetnosti. \xc5\xa0panija je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala naravna bogastva in jih vozila v Evropo. Zadnji upor doma\xc4\x8dinov je bil izveden leta 1780 - 1783 pod vodstom domnevnega potomca inkov, T\xc3\xbapaca Amaruja II.\n_START_SECTION_\nNeodvisni Peru\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 19. stoletja, ko je ve\xc4\x8dina Ju\xc5\xbene Amerike \xc5\xbee kon\xc4\x8dala z vojnami za neodvisnost, je Peru ostal rojalisti\xc4\x8dna trdnjava. K neodvisnoti Peruja sta pripomogli tudi odkritje velikih zalog mineralov in vrednost gvana (pti\xc4\x8dji iztrebki). Po ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1kih akcijah Simona Bol\xc3\xadvarja ter njegovega generala Antonia Joseja de Sucre se je najprej odcepi Zgornji Peru (dana\xc5\xa1nja Bolivija). Argentinski general Jose de San Martina je leta 1821 vkorakal v Limo in 28. julija razglasil neodvisnot Peruja. \xc5\xa0panskemu kralju \xc5\xa1e zveste sile so bile dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeene leta 1824. Nemiri so se nadaljevali. V \xc4\x8dasu generala Ram\xc3\xb3na Castille (predsednik med letoma 1875 in 1851) se je za\xc4\x8del Peru gospodarsko razvijati. Leta 1866 je izbruhnila kratka vojna s \xc5\xa0panci, ki jo je dobil Peru. Med letoma 1879 in 1883 je bil Peru v vojni s \xc4\x8cilom (solitrna vojna), ki jo je izgubil in \xc4\x8cile je pridobill del Atacame bogate z nitrati. Del tega ozemlja je leta 1929 dobil Peru nazaj po posredovanju ZDA. Leta 1910 je moral Braziliji prepustiti velik del amazonskega ni\xc5\xbeavja, v vojni z Ekvadorjem  (1941-1942) pa dobil ozemlje do Iquitosa, bogatega z nafto in zemeljskim plinom._NEWLINE_Leta 1924 je V\xc3\xadctor Ra\xc3\xbal Haya de la Torre ustanovil socialdemokratsko Ameri\xc5\xa1ko ljudsko revolucionarno zvezo (APRA), ki je zahtevala enake dr\xc5\xbeavljanske pravice za vse dr\xc5\xbeavljane ter podr\xc5\xbeavljenje industrije. V letih 1950-60 je izgubila precej privr\xc5\xbeencev zaradi nove stranke Ljudske akcije, ki jo je vodil Fernand Bela\xc3\xbande Terry (predsednik od 1963-68). Tega je vojska strmoglavila in uvedla diktaturo pod vodstvom Juana Velasca Alvarada. Leta 1965 je za\xc4\x8dela na pode\xc5\xbeelju delovati maoisti\xc4\x8dna gverilska skupina Svetla pot (Sendero Luminoso), ki je ustrahovala prebivalstvo. Obdr\xc5\xbeala se je vse do leta 1992, ko je bil aretiran vodja Abimael Guzm\xc3\xa1n._NEWLINE_Po letih voja\xc5\xa1kih udarov in voja\xc5\xa1ke vladavine, je Peru postal demokrati\xc4\x8den v letu 1980, ko je dr\xc5\xbeavi predsedoval Beal\xc3\xbande Terry, vendar pa se je spopadal z gospodarskimi te\xc5\xbeavami. Razvilo se je tudi notranje uporni\xc5\xa1tvo. Leta 1985 je postal predsednik Alan Garcia Perez. Dr\xc5\xbeava je padla v dolgove in hiperinflacijo in ob koncu njegovega madata je bila dr\xc5\xbeava v razsulu. Leta 1990 je bil izvoljen za predsednika Alberto Fujimori, sin japonskih emigrantov. Z dobrim programom je postavil na noge gospodarstvo, zmanj\xc5\xa1al je inflacijo na 20\xc2\xa0% in po 10 letih kon\xc4\x8dal svoj mandat. Peru je do\xc5\xbeivel pomemben gospodarski napredek._NEWLINE_Kljub temu, da je imel predsednik ve\xc4\x8djo avtonomijo glede ukrepov, je gospodarska kriza v poznih 1990-ih ustvarila veliko nazadovoljstvo, ki je pripeljalo do njegovega padca leta 2000. Pri\xc5\xa1lo je do novih volitev spomladi leta 2001, v katerih je zmagal Alejandro Toledo Manrique kot prvi demokrati\xc4\x8dno izvoljeni predsednik Peruja indijanskega porekla. Predsedni\xc5\xa1ke volitve leta 2006 so privedle do zmage Alana Garcie Perez,Perez (prvi neuspe\xc5\xa1en mandat je imel 1985 - 1990), ki je dr\xc5\xbeavo povedel do velike ekonomske uspe\xc5\xa1nosti. Junija 2011 je bil za predsednika izvoljen nekdanji voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik Ollanta Humala Tasso, ki je na volitvah premagal Keiko Fujimori Higuchi, h\xc4\x8derko Alberta Fujimorija. Predsednik Humala nadaljuje tr\xc5\xbeno usmerjeno gospodarstvo. Junija 2016 je bil za predsednika izvoljen nekdanji voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik Pedro Pablo Kuczynski, ki je na volitvah premagal Keiko Fujimori Higuchi.\n_START_SECTION_\nUvoz in izvoz\n_START_PARAGRAPH_\nPeru v glavnem izva\xc5\xbea baker, zlato, svinec, cink, kositer, \xc5\xbeelezovo rudo, molibden, srebro, surovo nafto in naftne derivate, zemeljski plin, kavo, belu\xc5\xa1e in druge vrtnine, sadje, obla\xc4\x8dila in tekstil, ribjo moko, ribe, kemikalije, kovinske izdelke in stroje ter zlitine. V letu 2011 je zna\xc5\xa1ala vrednost izvoza 46.270.000.000 $. Najve\xc4\x8dji partnerji so Kitajska 18,3%, ZDA 15,2%, Kanada 11,4%, Japonska 5,4%, \xc5\xa0panija 5,3%, \xc4\x8cile 4,8%, Ju\xc5\xbena Koreja 4,6% in Nem\xc4\x8dija 4,1%._NEWLINE_Uvoz je leta 2011 zna\xc5\xa1al 36.970.000.000 $. Peru uva\xc5\xbea nafto in naftne derivate, kemikalije, plastiko, stroje, vozila, barvne TV sprejemnike, gradbeno mehanizacijo, telefone in telekomunikacijsko opremo, \xc5\xbeelezo in jeklo, p\xc5\xa1enico, koruzo, sojine izdelke, papir, bomba\xc5\xbe, cepiva in zdravila. Uva\xc5\xbea v glavnem iz ZDA 24,5%, Kitajske 13,7%, Brazilije 6,7%, \xc4\x8cila 5,9%, Ekvadorja 4,4% in Ju\xc5\xbena Koreja 4%.\n_START_SECTION_\nEnergetika\n_START_PARAGRAPH_\nPer\xc3\xb9 proizvaja pribli\xc5\xbeno 38,7 milijonov kWh elektri\xc4\x8dne energije in jo porabi 34,25 milijonov kWh (podatki so iz leta 2011). In\xc5\xa1talirane mo\xc4\x8di ima 7.982.000\xc2\xa0kW, iz fosilnih goriv 59\xc2\xa0%, iz hidroelektrarn pa 41\xc2\xa0%. Zemeljskega plina je v letu 2011 proizvedla 31.120.000.000 m\xc2\xb3, surove nafte pa 152.600 bbl / dan.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV Peruju je bilo v letu 2012 skupaj 191 letali\xc5\xa1\xc4\x8d. Z moderniziranim vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem le 5 s stezo dalj\xc5\xa1o od 3047 m, s stezo od 2438 do 3047 m jih je 21, od 1524 do 2437 m jih je 16, od 914 do 1523 m jih je 12 in pod 914 m so 4, ostala pristajali\xc5\xa1\xc4\x8da so makadamska. Imajo tu 4 helioporte._NEWLINE_Mednarodna letali\xc5\xa1\xc4\x8da so v Limi (Jorge Ch\xc3\xa1vez), Arequipi, Cuzcu in Iquitosu.\n_START_SECTION_\nCevovodi\n_START_PARAGRAPH_\nV Peruju je ve\xc4\x8d cevovodov za razli\xc4\x8dne surovine in sicer za: ekstra te\xc5\xbeko surovo nafto 533\xc2\xa0km, za plin 1.526\xc2\xa0km, za uteko\xc4\x8dinjeni naftni plin 679\xc2\xa0km, za olje 1.033\xc2\xa0km in naftn derivate 15\xc2\xa0km (stanje 2010).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznice\n_START_PARAGRAPH_\nPeru ima skupaj 1906\xc2\xa0km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, kar ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 74 mesto na svetu. Standardna \xc5\xa1irina tirov zna\xc5\xa1a 1,435 m, takih prog je 1.772\xc2\xa0km. Ozkotirnih je 134\xc2\xa0km pri \xc4\x8demer zna\xc5\xa1a \xc5\xa1irina tirov 0,914 m._NEWLINE_V Peruju le\xc5\xbei tudi najvi\xc5\xa1ja proga na svetu, ki pride do vi\xc5\xa1ine 4775 m. Glavne proge so Lima-Humcayo z odcepom do Cerro de Pasca, Matarani-Arequipa-Juliaca z odcepom do Cusca in turisti\xc4\x8dno najbolj obiskana proga Cusco-Quillabamba iz katere je dostop do Machu Picchuja. Ta proga je zaradi velike vi\xc5\xa1inske razlike na kraj\xc5\xa1i razdalji zgrajena v zik-zak izvedbi.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nCestno omre\xc5\xbeje obsega 26.017\xc2\xa0km dr\xc5\xbeavnih cest, 28.843\xc2\xa0km regionalnih in 82.467\xc2\xa0km lokalnih cest._NEWLINE_Glavna cesta je Panameri\xc5\xa1ka cesta (Pan-American Highway), ki poteka ob obali in je dolga 2601\xc2\xa0km (od meje z Ekvadorjem do meje s \xc4\x8cilom)._NEWLINE_Inkovska pot (Camino del Inca) poteka po vi\xc5\xa1avju od Piure na severu do Puna ob jezeru Titicaca v dol\xc5\xbeini 3193\xc2\xa0km._NEWLINE_Ob vzno\xc5\xbeju Andov pa poteka novej\xc5\xa1a cesta Caretera Marginal de la Selva od kraja Cajamarca do Puerto Maldonada v dol\xc5\xbeini 1688\xc2\xa0km._NEWLINE_Pre\xc4\x8dno na verigo Andov potekata Transandski cesti od Lime do Pucallpe ob reki Uyucalli (717\xc2\xa0km) in od Olmosa do Yurimaguasa ob reki Huallaga (603\xc2\xa0km)._NEWLINE_Te ceste so ve\xc4\x8dji del dvopasovne s \xc5\xa1irokim robnim pasom za vozove, kolesa in pe\xc5\xa1ce, v okolici ve\xc4\x8djih mest so ve\xc4\x8dpasovne. Ve\xc4\x8dinoma na teh cestah koncesionarji pobirajo cestnino. Cestno omre\xc5\xbeje ni\xc5\xbejih kategorij je slabo in ve\xc4\x8dinoma v makadamski izvedbi.\n_START_SECTION_\nVodne poti\n_START_PARAGRAPH_\nPeru ima 8.808\xc2\xa0km plovnih poti od tega 8.600\xc2\xa0km na pritokih Amazonke in 208\xc2\xa0km na jezeru Titicaca._NEWLINE_Ima tudi 22 pristani\xc5\xa1\xc4\x8d: tovorni 2, za tankerje 5, za uteko\xc4\x8dinjeni plin 2, za naftne tanker 13. V tuji lasti jih je 8 (6 od \xc4\x8cila, 1 od Ekvador in 1 od \xc5\xa0panije), 9 jih je registriranih v Panami._NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so: Callao, Iquitos, Matarani, Paita, Pucallpa, Yurimaguas (opomba - Iquitos, Pucallpa in Yurimaguas se nahajajo na zgornjem toku Amazonke in njenih pritokih) ter naftna terminala: Conchan in La Pampilla.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem je v Peruju pomembna gospodarska panoga. Skupni turisti\xc4\x8dni prihodek je leta 2010 zna\xc5\xa1al 2.247 milijonov $. Ve\xc4\x8dina turistov prihaja iz Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike in \xc4\x8cila. 47% turistov prihaja iz Latinske Amerike. V letu 2011 je turizem prinesel tretji najve\xc4\x8dji devizni priliv. _NEWLINE_Ekoturizem je v razvoju, saj je veliko neokrnjene narave, ki to omogo\xc4\x8da. Andi ponujajo trekinge na Huaraz, v Cusco in Machu Picchu, ki je najpomembnej\xc5\xa1a turisti\xc4\x8dna destinacija v Peruju in v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Kanjon Colca, ki le\xc5\xbei severno od Arequipe je tudi priljubljena destinacija za treking. V zadnjih letih se turizem razvija tudi v okolici mesta Iquitos v amazonskem pragozdu. In ne nazadnje je turisti\xc4\x8dna atrakcija tudi jezero Titicaca.\n_START_SECTION_\nNaravne in kulturne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nCusco (tudi Cuzco) le\xc5\xbei v dolini Vilcanota na vi\xc5\xa1ini 3310 m. Bil je prestolnica inkovskega imperija od 12. do 16. stoletja. Zanimivosti v mestu so osrednji trg Plaza de Armas ob katerem le\xc5\xbei baro\xc4\x8dna katedrala (zgrajena med 1560 - 1654 na mestu inkovskega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da Viracocha) in jezuitska cerkev La Compa\xc3\xb1ia de Jes\xc3\xbas (1652). Ogleda vreden je \xc5\xa1e samostan Santo Domingo, ki stoji na razvalinah inkovskega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da Qoricancha, arheolo\xc5\xa1ki in pokrajinski muzej in drugo. Nad mestom le\xc5\xbei inkovska trdnjava Sacsayhuam\xc3\xa1n, za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot UNESCO-va dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Machu Picchu, ostanki inkovskega mesta le\xc5\xbeijo nad reko Urubamba na vi\xc5\xa1ini 2350 m, zgrajeno okoli leta 1450 in odkrito 1911; UNESCO-va dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Nazca, mesto znamenito po velikanskih risbah \xc5\xbeivali in drugih likih narejenih na tleh v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Pampa Colorada; predinkovsko obdobje; UNESCO-va dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Paracas je naravni rezervat na pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem polotoku in v okoli\xc5\xa1kem morju z otoki Isla Ballestas; na polotoku so ostanki predinkovske civilizacije in muzejska zbirka, na otokih pa kolonije morskih levov, pingvinov in razli\xc4\x8dnih pti\xc4\x8dev._NEWLINE_Pisac, razvaline inkovske trdnjave na hribu nad reko Urubamba v Sveti dolini. Tu so ostanki pala\xc4\x8d, hi\xc5\xa1 in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de sonca Intihuatana, poleg tega pa ogromno teras na katerih so inki pridelovali polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in vzgajali semenske rastline._NEWLINE_Sillustani, inkovska nekropola nad jezerom Umayo blizu mesta Puno; zanimivi so grobni stolpi (chullpas) in "son\xc4\x8dni krog" iz predinkovskih \xc4\x8dasov._NEWLINE_Titicaca, jezero na vi\xc5\xa1ini 3810 m s plavajo\xc4\x8dimi otoki na katerih \xc5\xbee ve\xc4\x8d stoletij \xc5\xbeivijo indijanci plemena Uros. Otoki so narejeni iz trsti\xc4\x8dja (totore), ki raste v jezeru, iz njega so narejena tudi plovila, je pa tudi u\xc5\xbeitno. Jezero ima tudi prava otoka Amantani in Taquile na katerih \xc5\xbeivi okoli 200 prebivalcev, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, turizmom in pletenjem obla\xc4\x8dil._NEWLINE_Arequipa, milijonsko mesto le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ini 2380 m, pod vulkanom El Misti, na jugu Peruja. Naselje je nastalo \xc5\xbee v obdobju Inkov. Je belo, univerzitetno in tipi\xc4\x8dno \xc5\xa1pansko mesto. V mestu je osrednji trg Plaza de Armas s katedralo (1621-56), baro\xc4\x8dna jezuitska cerkev La Campani\xc3\xb1ia (1650-98), samostan Santa Catalina (1576-1651) s cerkvijo Sanot Domingo (1677-80); UNESCO-va dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Lima, glavno mesti Peruja, le\xc5\xbei ob Tihem oceanu. Zgradbe okoli osrednjega trga Plaza de Armas so zgrajene v kolonialnem stilu, tukaj je katedrala (1598-1746) in vladna pala\xc4\x8da (1938-39). Ogleda vreden je samostan s cerkvijo sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka (1657-74), jezuitska cerkev sv. Petra (1568-1638), cerkev Las Nazarenas (1766-71), pala\xc4\x8da Torre Tagle (1735(, Inkvizicijska hi\xc5\xa1a z muzejem (1570-1820). V mestu je tudi veliko muzejev. Stari del mesta, cerkev in samostan sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka so del UNESCO-ve dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Kanjon Colca je kanjon istoimenske reke, dolg okoli 70\xc2\xa0km in do 3191 m globok. Le\xc5\xbei Zahodni Kordiljeri blizu Arequipe med vulkanoma Mismi in Ampatom. V zgornjem delu so slikovite rodovitne terase ljudstev Collao in Cabana. Kanjon je eno zadnjih zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d kondorjev v Ju\xc5\xbeni Ameriki.'