b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Petra, M\xc3\xbcnchen\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Peter (na Petersplatz \xc5\xa1t. 1) stoji na Petersberglu (Petrovem hribu), edini pomembni vzpetini v starem mestnem jedru M\xc3\xbcnchna. Pod Petersberglom v severozahodni smeri je Marijin trg, v jugovzhodni smeri Viktualienmarkt, v jugozahodni smeri Rindermarkt.\n_START_SECTION_\nRomanska predhodnica\n_START_PARAGRAPH_\nNa Petersbergu je bila prvotno triladijska romanska bazilika z dvema integriranima zahodnima stolpoma. Ali je bila ta cerkev tudi prva zgradba na tem mestu, pa ni mogo\xc4\x8de dokazati. Prvi\xc4\x8d se omenja v dokumentu iz leta 1225 ali 1226 ob obisku vojvode Ludwiga Kelhema kot ecclesia sancti Petri Muonichen. _NEWLINE_\xc5\xa0tirikotni prostor, ki je pod severnim delom kora, imenovan "stara soba", je bil datiran v \xc4\x8das pred ustanovitvijo M\xc3\xbcnchna. Po nedavnem odkritju pa naj bi bil ostanek zgrajen okoli 1158 kot vojna carinska postaja.\n_START_SECTION_\nGradnja gotske cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1278 je romansko nadomestila bolj razko\xc5\xa1na gotska bazilika. Ve\xc4\x8dja cerkev ne bi bila potrebna, saj se je \xc5\xbeupnija svetega Petra skr\xc4\x8dila na ju\xc5\xbeno polovico mesta, ko je bila 24. novembra 1271 iz Marijine kapele ustanovljena druga m\xc3\xbcnchenska \xc5\xbeupnija. Namesto tega je nova stavba, ki jo je 17. maja 1294 posvetil \xc5\xa1kof Emicho von Freising, prepre\xc4\x8dila morebitno izgubo pomena. Triladijska cerkev, ki ni imela stranskih kapel, je bila zgrajena z zunanjimi oporniki. _NEWLINE_14. februarja 1327 je skoraj tretjina M\xc3\xbcnchna postala \xc5\xbertev po\xc5\xbeara. Vzhodni kor svetega Petra je zgorel do zunanjega zidu, ladja je bila re\xc5\xa1ena, stolpi so zgoreli. Verjetno je bil na koncu ladje potegnjen zid, da bi nadaljevali z ma\xc5\xa1ami. V \xc4\x8dasu obnove so cerkev podalj\xc5\xa1ali za dve obo\xc4\x8dni poli. Stene ladje so se premaknile navzven, tako da so med vgrajenimi zunanjimi oporniki lahko umestili stranske kapele. Te so ve\xc4\x8dinoma podarili patriciji, imele so svoje duhovnike in slu\xc5\xbeile so dru\xc5\xbeini darovalca kot grobnice . 1365 ali 1368 je novi gotski visoki kor posvetil freisin\xc5\xa1ki knezo\xc5\xa1kof Paul. 1378/79 je dobila \xc5\xa1e dva gotska obokana stropa. Od leta 1379 do 1386 je bil preoblikovan westwerk, namerno odcepljen od gotskega dvostolpnega sistema. Oba zgorela stolpa sta bila odrezana in med obema ostankoma postavljen en stolp, ki je danes priljubljena razgledna to\xc4\x8dka z odprto, razgledno plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo, dostopno po stopnicah. Okoli leta 1407 sta bili na zahodnem portalu predvideni dve zgornji stopni\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_V 15. stoletju (1487) so poleg svetega Petra pri\xc4\x8dali tudi o pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du (gotcacker) in ubo\xc5\xbenici \xe2\x80\x93 daz pruderhaws sant Peters revni l\xc3\xa4wtten .\n_START_SECTION_\nVisokobaro\xc4\x8dna pretvorba in raz\xc5\xa1iritev\n_START_PARAGRAPH_\nNovo krono stolpa (z odprtim tempiettom, verjetno po na\xc4\x8drtih Heinricha Sch\xc3\xb6na starej\xc5\xa1ega) je prejel \xc2\xbbStari Peter\xc2\xab, potem ko je strela 24. julija 1607 uni\xc4\x8dila dve koni\xc4\x8dasti \xc4\x8deladi westwerka ._NEWLINE_Da bi olaj\xc5\xa1ali pomanjkanje prostora, je bilo pred tridesetletno vojno odlo\xc4\x8deno, da se raz\xc5\xa1iri na vzhod, ki je verjetno na\xc4\x8drt Isaaca Baderja. leta 1630 je za\xc4\x8del ru\xc5\xa1enje gotskega vzhodnega kora, da bi omogo\xc4\x8dil podalj\xc5\xa1anje baro\xc4\x8dnega tri\xc5\xa1kolj\xc4\x8dnega kora . Zaradi pretresov vojne so to lahko obokali leta 1636. Nato je za\xc4\x8del prenovo ladje Hans Hei\xc3\x9fe, ki je bila dokon\xc4\x8dana leta 1654 (obloga prej\xc5\xa1njih osmerokotnih stebrov, novo obokanje, postavitev orgelske empore, name\xc5\xa1\xc4\x8danje oratorija \xc4\x8dez stranke ladje, stranski portali namesto gotskega zahodnega portala.\n_START_SECTION_\nPoznobaro\xc4\x8dno preoblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV 18. stoletju se je kor z visokim oltarjem (iz leta 1730) in kasneje ladjo (1752-1756) preoblikoval v poznobaro\xc4\x8dnem slogu. Nikolaus Gottfried Stuber je zasnoval nov glavni oltar, ki ga je navdihnila Berninijeva Catedra Petri v rimski baziliki svetega Petra in ga realiziral z Egidom Quirinom Asamom . Kor je na novo obokal Ignaz Anton Gunetzrhainer. Johann Baptist Zimmermann je prevzel umetni\xc5\xa1ko \xc5\xa1tukaturo, Nicholas Gottfried Stuber pa poslikavo kora. V ladji pa prihajajo od Zimmermanna tako \xc5\xa1tukature kot tudi freske v okroglih zaobljenih zastekljenih oknih in na stropu, ki prikazujejo prizore iz \xc5\xbeivljenja apostola Petra.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje md vojno in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1944/1945 je bila cerkev svetega Petra v veliki meri uni\xc4\x8dena. \xc5\xa0e posebej, ko sta ga neposredno zadeli dve bombi med zra\xc4\x8dnim napadom 25. februarja 1945 na podro\xc4\x8dju oltarja Corpus Christi: v bistvu so ostali samo zgorel stolp in zunanje stene visokega kora. Rekonstrukcija se je zdela nemogo\xc4\x8da. Urad nad\xc5\xa1kofovega Ordinariata in Dr\xc5\xbeavni urad za ohranjanje sta najprej - zaradi finan\xc4\x8dnih razlogov - potrdila samo kor in znameniti stolp. Po drugi svetovni vojni je bila ru\xc5\xa1evina cerkve \xc5\xbee predvidena za ru\xc5\xa1enje, luknje so bile \xc5\xbee izvrtane. Na pobudo \xc5\xbeupnika svetega Petra, Maxa Stritterja (1937-1949) in Maxa Zistla (1949-1983), je Michael kardinal Faulhaber re\xc5\xa1il cerkev. Obnova se je za\xc4\x8dela leta 1946. Z velikodu\xc5\xa1nostjo me\xc5\xa1\xc4\x8danov M\xc3\xbcnchna vseh ver in politi\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d, je bil leta 1950 ustanovljen \xc2\xbbKlub za rekonstrukcijo svetega Petra\xc2\xab, prihajala pa je tudi finan\xc4\x8dna podpora iz celega sveta. 8. septembra 1951 je bil postavljen kri\xc5\xbe na zvonik in s tem slovesno dokon\xc4\x8danje obnove in 28. oktobra name\xc5\xa1\xc4\x8dena spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da v prostoru stolpa. Tri leta kasneje, 27. junija 1954, je lahko kardinal Wendel posvetil glavni oltar. V tem \xc4\x8dasu je bila dokon\xc4\x8dana rekonstrukcija najstarej\xc5\xa1e m\xc3\xbcnchenske cerkve v njeni zunanji obliki._NEWLINE_Obnova notranjosti, po zaslugi posebej Rudolfa Estererja in Erwina Schleicha, je bila kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele z obnovo stropnih fresk v ladji freskanta Hermenegilda Peikerja leta 2000.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nPeterskirche je triladijska bazilika, ob obeh stranskih ladjah so kapele vrinjene med zunanje \xc5\xa1e gotske opornike. V pritli\xc4\x8dju je sakralna stavba osvetljena s kro\xc5\xbeno obokanimi okni, v stranskih ladjah in visokih stenah z okroglimi okni. Medtem ko so vse stene in stolp ometane, je mogo\xc4\x8dna tri\xc5\xa1kolj\xc4\x8dni kor zidana konstrukcija. Tudi tukaj so kro\xc5\xbeno obokana in okrogla okna. V obeh vzhodnih vogalih \xc5\xa1koljk se dvigne okrogel stopni\xc5\xa1\xc4\x8dni stolp z la\xc5\xa1ko kapuco. Osrednja \xc5\xa1koljka obdaja enonadstropno zakristijo. Stolp z 92 m skupne vi\xc5\xa1ine obdajat dva zgodnjegotska stolpna \xc5\xa1trclja iz prvotne dvostolpne gotske fasade. Osrednji portal stolpa spremljata dva poligonalna vogalna stolpi\xc4\x8da. Friz oboka in nazob\xc4\x8dan del krasijo fasado stolpa. Stolpna ura svetega Petra se prvi\xc4\x8d omenja v pisni obliki leta 1371. Nad nadstropjem z zvonovi s koni\xc4\x8dasto obokanimi zvo\xc4\x8dnimi okni, je galerija na vi\xc5\xa1ini 57 metrov. Galerija obkro\xc5\xbei nekdanjo stolpno sobo za nadzornika ognja mesta M\xc3\xbcnchen, ki je tu slu\xc5\xbeil do leta 1936.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nMed gotskimi stolpi je obokan predprostor, nad katerim se dviguje dvojna galerija. Obok galerije je visok 8,70 m. Triladijska bazilika je razdeljena na devet obo\xc4\x8dnih pol. 22 m visoka in 9,22 m \xc5\xa1iroka osrednja ladja je razdeljena s pilastri v dveh nadstropjih. Pritli\xc4\x8dje se odpre z arkadami z interkolumnijem 4 m. Nad kolenastimi, vzdol\xc5\xbenimi zidci je nadstropje s slepimi arkadami in okroglimi okni. Rekonstruirana je bila lesena konstrukcija banjastega oboka, ki je od leta 2000 ponovno okra\xc5\xa1ena s stropom, ki je iluzionisti\xc4\x8dno poslikan._NEWLINE_Stranski ladji sta kri\xc5\xbeno obokani na vi\xc5\xa1ini 9 m in sta bili v letih od 1996 do 1997 opremljeni rokokojsko namesto s preprostej\xc5\xa1im profilom iz let 1953/1954. V prvi in osmi obo\xc4\x8dni poli \xc5\xa1irine 5,45 m stranski vhodi vodijo v notranjost cerkve. Stropne freske dvanajstih kapelic, uni\xc4\x8denih v drugi svetovni vojni (razli\xc4\x8dne globine 2,20-2,35 m, dol\xc5\xbeine pribli\xc5\xbeno 4 m), \xc5\xa1e niso bile obnovljene. Dva hodnika vodita do stranskih oltarjev na vzhodnih \xc4\x8delnih straneh. Kvadratni kor se nadaljuje po \xc5\xa1irini osrednje ladje in se dviguje po stopnicah. Na strani so zakristija in zakladnica, pa tudi oratoriji, katerih stropne freske, uni\xc4\x8dene v drugi svetovni vojni (Padec Simona Maga, Peter zdravi hromega) iz let 1730/1731 \xc5\xa1e niso bile obnovljene. Freska, ki je bila uni\xc4\x8deno leta 1944, je bilo ponovno ustvarjeno leta 1985. V osvetljeni apsidi stoji veli\xc4\x8dasten glavni oltar.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpomembnej\xc5\xa1imi umetninami svetega Petra je baro\xc4\x8dni glavni oltar, ki so ga ustvarili v letih 1730-1734 Nikolaus Gottfried Stuber, Johann Georg Greiff in Egid Quirin Asam._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de osrednje skupine likov je poznogotska figura svetega Petra, ki jo je v interpretaciji Svetega pisma ustvaril Erasmus Grasser. Pri njegovih nogah so \xc5\xa1tirje cerkveni o\xc4\x8detje [13], dva zahodna in dva orientalska, Ambro\xc5\xbe in Avgu\xc5\xa1tin (spredaj - "zahodno"), Atanazij in Janez Zlatousti (za - "vzhodno") delo Egida Quirina Asama (1732/33), s pogledi usmerjenimi k Petru; v svojih rokah imajo zaprte knjige. Tiara (trojna krona) Petrovega lika je baro\xc4\x8dni dodatek m\xc3\xbcnchenskega zlatarja Johanna Michaela Ernsta (1732). Lahko se odstrani. Tradicionalno se to dogaja v \xc4\x8dasu sedisvakanca. Na dan odprtja novoizvoljenega pape\xc5\xbea se tiaro vrne nazaj. Petrova figura je bila predmet posebnega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja in je edini element iz starega gotskega oltarja._NEWLINE_Veli\xc4\x8dasten rokoko tabernakelj je delo m\xc3\xbcnchenskega zlatarja Josepha Friedricha I. Canclerja (1749/50) s poznej\xc5\xa1imi deli Petra Streissela (1785/86); dva angela Francisa Schwanthalerja sta bila dodana leta 1804. Dve rimski ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8di zlati kartu\xc5\xa1i na obeh straneh oltarja s svojimi pokalom podobnimi tiarami, klju\xc4\x8di, vesli, ribi\xc5\xa1ko mre\xc5\xbeico in delfini ter dvema donatorskima rokama bavarskega volilnega kneza Karla Albrechta in avstrijske \xc5\xbeene Marie Amalie sta stvaritev m\xc3\xbcnchenskega baro\xc4\x8dnega kiparja Johanna Georga Greiffa. S sodelovanjem najpomembnej\xc5\xa1ih umetnikov tega \xc4\x8dasa je nastala ena najve\xc4\x8djih oltarnih slik bavarskega baroka.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne orgle so iz leta 2003. Zgradil jih je Klais iz Bonna. Imajo 58 registrov na 4 manualih in pedale, mehansko predvajanje in elektri\xc4\x8dne registre. Igralni pult je postavljena tudi za povezavo s kornimi orglami. Razporeditev celotnega sistema je bila razvita v sodelovanju s strokovnjakom za orgle prof. Karlom Maureenom in organistom dr. Berndtom J\xc3\xa4gerjem.\n_START_SECTION_\nStolp in razgledna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad\n_START_PARAGRAPH_\nDo vrha stolpa je "Stari Peter" visok 91 metrov. Razgledna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad je zunaj prostora stra\xc5\xbearske sobe (ki ga je do 1. novembra 1901 zasedala gasilska postaja) na 56 metrih nad tlemi, dose\xc5\xbee pa ga lahko preko 306 stopnic mimo zvonika. Pogled ob jasnem vremenu se\xc5\xbee do 100 kilometrov dale\xc4\x8d. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dad je dostopna celo leto.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nV stolpu cerkve sv. Petra visi osem zvonov, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tirimi zgodovinskimi. Najstarej\xc5\xa1i in hkrati najmanj\xc5\xa1i zvon je Provisurglocke (tudi revni zvonec gre\xc5\xa1nikov). Prihaja iz \xc4\x8dasa po mestnem po\xc5\xbearu leta 1327 in je z njim duhovnik klical na umiranje ali usmrtitve na Marienplatzu. Danes visi za oknom v kleti starega stolpa. Ni del sedem glasnega zvonjenja.\n_START_SECTION_\nLiturgija\n_START_PARAGRAPH_\nV sv. Petru, po drugem vatikanskem koncilu, ni bil postavljen noben nacionalni oltar, \xc5\xa1e vedno se daruje ma\xc5\xa1a na glavnem oltarju ad orientem ali versus Deum. V tem \xc4\x8dasu so duhovniki med liturgi\xc4\x8dnimi slovesnostmi uporabljali ma\xc5\xa1ne pla\xc5\xa1\xc4\x8de v rimski obliki. V vseh nedeljah in praznikih se \xc5\xbeupnijska slu\xc5\xbeba opravlja kot latinski urad.'