b'\n_START_ARTICLE_\nJosipina Urban\xc4\x8di\xc4\x8d - Turnograjska\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je leta 1833 na gradu Turn pri Preddvoru Janezu Urban\xc4\x8di\xc4\x8du in Josipini Terpinc. Imela je \xc5\xa1e dva mlaj\xc5\xa1a brata Janka in Fidelisa. Ko je dopolnila osem let, ji je umrl o\xc4\x8de. Za vzgojo otrok so skrbeli doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelji, med njimi tudi Lovro Pintar, ki je vplival na Josipinin odnos do slovenskega jezika in s tem tudi na njeno pisno ustvarjanje v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. U\xc4\x8dila se je latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino in nekatere slovanske jezike, matematiko, zgodovino, zemljepis in verouk. Nau\xc4\x8dila se je tudi igranja na klavir in komponiranja. Kljub temu da ji je bila pot do uradne izobrazbe zaprta, je bila za \xc5\xbeensko tistega \xc4\x8dasa nadpovpre\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeena. Leta 1850 se je zaro\xc4\x8dila z Lovrom Tomanom, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xbee priznan pesnik, govornik in politik. Pravo je \xc5\xa1tudiral v Gradcu, zato sta zaro\xc4\x8denca ostajala v stiku preko pisem. Njuna korespondenca obsega ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d pisem, ki so dolga tudi do 25 strani. Poleg \xc4\x8dustvovanja dveh zaljubljencev  upodabljajo tudi veliko podatkov o \xc5\xbeivljenju sredi 19. stoletja. Leta 1853 sta se poro\xc4\x8dila in se zaradi Tomanove slu\xc5\xbebe preselila v Gradec, kjer je Josipina za posledicami poroda in o\xc5\xa1pic umrla \xc5\xbee naslednje leto. Stara \xc5\xa1e ni bila 21 let. Pokopana je v Gradcu na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du svetega Lenarta._NEWLINE_Mira Delavec je o njej napisala biografski roman z naslovom \xc5\xa0epet rde\xc4\x8de zofe.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPo padcu Metternichovega absolutizma se je za\xc4\x8delo kulturno \xc5\xbeivljenje z mo\xc4\x8dno slovensko in slovansko noto. Tudi Turnograjska se je zelo navdu\xc5\xa1evala nad slovansko idejo. Pisala je le slovensko, kar je bilo takrat redko. Njeno ustvarjanje na za\xc4\x8detku ni bilo dobro sprejeto. Tako je Janez Trdina v pismu Lovru Tomanu zapisal: "\xc5\xbdenska naj bode pred pe\xc4\x8djo ali pri zibeli - ne pri peresu! To ni njih poklic!" Kasneje je priznal, da so dela Josipine Turnograjske vredna, da se ohranijo za naslednje rodove. _NEWLINE_Josipina Turnograjska je napisala osemintrideset povesti. Ustvarjala je od leta 1850 - 1852, in sicer je sprva  pisala kratke pou\xc4\x8dne zgodbe z moralno tendenco (Popotnik, Svoboda, Domoljubje, Povra\xc4\x8dilo), kasneje pa je razvila svoj na\xc4\x8din pisanja in se ukvarjala tudi z zahtevnej\xc5\xa1o tematiko. Med to sodijo zgodovinske povesti (Vojvoda Ferdinand Brann\xc5\xa1veigovski in francoski v vojski vjeti vojaki, Marula, Nesre\xc4\x8den prepir, Katarina, ruska carica, Svobodoljubna Slavjanka, Nedol\xc5\xbenost in sila - povest o Veroniki Deseni\xc5\xa1ki) in povesti o aktualnih politi\xc4\x8dnih dogodkih ter o pomenu slovanstva (Poljski rodoljub, Svoboda) in do\xc5\xbeivljanje narave. Objavljala je  v Slovenski \xc4\x8dbeli in Zori. Eno njenih najbolj znanih del je povest o Veroniki Deseni\xc5\xa1ki, z naslovom Nedol\xc5\xbenost in sila. Povest Izdajstvo in sprava govori o albanskem junaku Kastriotu, Boris govori o pokristjanjevanju Bolgarov, zgodba Slavljanski mu\xc4\x8denik pa o slova\xc5\xa1kem politi\xc4\x8dnem junaku. \xc5\xbdenske nastopajo kot nosilke nadnaravne mo\xc4\x8di (Marula), nadzemeljske lepote (Veronika Deseni\xc5\xa1ka) ali kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnice ljubezni in dosmrtne zakonske zvestobe (Zvestoba do smrti). Juna\xc5\xa1ka dekleta ali \xc5\xbeene v odlo\xc4\x8dilnih trenutkih prevzamejo nase odgovornost. Junakinje, kot je Ro\xc5\xbemanova Len\xc4\x8di\xc4\x8da, poprimejo tudi za oro\xc5\xbeje, Katarina re\xc5\xa1i Ruse pred Turki, Marula in Slavljanka zmoreta v odlo\xc4\x8dilnih trenutkih bitke nagovoriti in prepri\xc4\x8dati celo vojsko. Na Josipino Turnograjsko je vplivala zlasti Bo\xc5\xbeena Nemcova, spise sta ji popravljala Lovro Pintar in Lovro Toman. _NEWLINE_Ohranjene so tri njene pesmi, ve\xc4\x8d jih Josipina Turnograjska najverjetneje ni napisala, saj je bila do svojega pesni\xc5\xa1kega dela zelo kriti\xc4\x8dna. Vse tri so liri\xc4\x8dne, najve\xc4\x8d izpovednega pa je v pesmi No\xc4\x8d na grobu. Ta pesem je nastala ob obiskovanju o\xc4\x8detovega groba. Pesem z naslovom Zmiraj krasna je narava je objavila leta 1852 v Jane\xc5\xbei\xc4\x8devi B\xc4\x8deli, v njej opisuje naravo v razli\xc4\x8dnih letnih \xc4\x8dasih. To je njeno najbolj znano liri\xc4\x8dno delo. Tudi v pesmi Smereka je glavna tema narava, smreka pa je hkrati tudi metafora za \xc4\x8dloveka. Slovenska literarna zgodovina Josipini Turnograjski kot pesnici ni pripisovala posebnega pomena.'