b'\n_START_ARTICLE_\nSipina\n_START_PARAGRAPH_\nV fizi\xc4\x8dni geografiji je sipina hrib iz peska, ki ga je zgradil veter ali vodni tok. Sipine se pojavljajo v razli\xc4\x8dnih oblikah in velikostih, ki nastanejo pri delovanju toka zraka ali vode. Ve\xc4\x8dina razli\xc4\x8dnih vrst sipin je bolj na privetrni strani, kjer pesek potiska sipino navzgor. Imajo kraj\xc5\xa1i "zdrsni del" v zavetrju. Med sipinami je dolina dolina ali korito (slack). "Polje sipin" je obmo\xc4\x8dje, ki ga pokrivajo obse\xc5\xbene sipine._NEWLINE_Nekatera obalna obmo\xc4\x8dja imajo enega ali ve\xc4\x8d sklopov sipin, ki te\xc4\x8dejo vzporedno z obalo neposredno od kopnega. V ve\xc4\x8dini primerov so sipine pomembne za varovanje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d pred opusto\xc5\xa1enjem zaradi nevihtnih valov z morja. \xc4\x8ceprav so najpogosteje sipine povezane z obalnimi regijami, so najve\xc4\x8dji deli sipin na kopnem na su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih in povezane s starimi jezerskimi ali morskimi podlagami._NEWLINE_Sipine lahko nastanejo tudi zaradi delovanja vodnega toka (re\xc4\x8dni procesi) in na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih ali prodnatih obmo\xc4\x8djih rek, re\xc4\x8dnih ustij in morskega dna.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nOdlaganje usedlin ali vetrna akumulacija se zgodi, ko se veter upo\xc4\x8dasni in se zmanj\xc5\xa1a njegova mo\xc4\x8d prenosa snovi, kar je razlog za nastanek sipin. Obi\xc4\x8dajno nastane, ko veter naleti na kak\xc5\xa1no oviro (kamen, skala, grmi\xc4\x8dek itd.) in se ob njej kopi\xc4\x8dijo snovi, ki jih prina\xc5\xa1a veter. Z ve\xc4\x8danjem koli\xc4\x8dine snovi se pove\xc4\x8da tudi ovira, kar pospe\xc5\xa1i odlaganje novih snovi, in s\xc4\x8dasoma nastanejo pe\xc5\xa1\xc4\x8deni nasipi, imenovani sipine.\n_START_SECTION_\nVarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nHabitati sipin zagotavljajo ni\xc5\xa1e za visoko usposobljene rastline in \xc5\xbeivali s \xc5\xa1tevilnimi redkimi in nekaterimi ogro\xc5\xbeenimi vrstami. Zaradi \xc5\xa1irjenja prebivalstva uni\xc4\x8dujejo sipine pri kultiviranju zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, za rekreacijske namene, pa tudi ko prepre\xc4\x8dujejo \xc5\xa1irjenje peska na naseljena obmo\xc4\x8dja. Nekatere dr\xc5\xbeave, predvsem ZDA, Avstralija, Kanada, Nova Zelandija, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Nizozemska in \xc5\xa0rilanka so razvile  programe varstva pred sipinami z uporabo utrjevanja peska. V Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu je bil razvit akcijski na\xc4\x8drt za biotsko raznovrstnost z oceno izgube sipin in prepre\xc4\x8devanje prihodnjega uni\xc4\x8devanja sipin.\n_START_SECTION_\nPolmese\xc4\x8daste, srpaste ali pre\xc4\x8dne sipine\n_START_PARAGRAPH_\nSipine v obliki polmeseca ali srpa so obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1ir\xc5\xa1e kot dalj\xc5\xa1e. Zdrsna stran je na konkavni strani sipine, privetrna je polo\xc5\xbenej\xc5\xa1a. Te sipine delajo vetrovi, ki pihajo dosledno iz ene smeri in so znane kot barhan ali pre\xc4\x8dne sipine. Nekatere vrste polmese\xc4\x8dastih sipin se premikajo hitreje \xc4\x8dez pu\xc5\xa1\xc4\x8davske povr\xc5\xa1ine kot katera koli druga vrsta sipin. Skupina sipin v kitajski pokrajini Ningsja se je preselila ve\xc4\x8d kot 100 metrov v  letu, med letoma 1954 in 1959, podobne hitrosti so v zahodni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Egipta. Najve\xc4\x8dje polmese\xc4\x8daste sipine na Zemlji s povpre\xc4\x8dnimi \xc5\xa1irinami greben-na-greben so velike ve\xc4\x8d kot tri kilometre in so v kitajski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Takla Makan.\n_START_SECTION_\nLunete\n_START_PARAGRAPH_\nStalne polmese\xc4\x8daste sipine, ki nastajajo na robu zavetrnih suhih jezer in re\xc4\x8dnih dolin na su\xc5\xa1nih in nerodovitnih obmo\xc4\x8djih kot odgovor na smeri prevladujo\xc4\x8dih vetrov, so znane kot lunete (mejne sipine, tol\xc5\xa1\xc4\x8date in glinene sipine). Sestavljene so iz gline, blata, peska ali sadre, izprane s tal obmo\xc4\x8dja ali obale in prenesene navzgor s konkavne strani sipin in ustaljene na izbo\xc4\x8deni strani. V Avstraliji so dolge do 6,5\xc2\xa0km, 1\xc2\xa0km \xc5\xa1iroke in do 50 metrov visoke. Prav tako se pojavljajo v ju\xc5\xbeni in zahodni Afriki in v nekaterih zahodnih delih ZDA, \xc5\xa1e posebej v Teksasu.\n_START_SECTION_\nPodolgovate sipine\n_START_PARAGRAPH_\nRavni ali rahlo vijugasti pe\xc5\xa1\xc4\x8deni grebeni, obi\xc4\x8dajno precej dalj\xc5\xa1i kot \xc5\xa1ir\xc5\xa1i, so znani kot podolgovate sipine. Lahko so dolge ve\xc4\x8d kot 160 kilometrov. Nekatere se zdru\xc5\xbeijo v obliki \xc4\x8drke Y v sestavljene sipine. Mnoge oblike so nastale zaradi dvosmernega pihanja vetra. Dolge osi teh sipin se raztezajo v smeri gibanja peska._NEWLINE_Podolgovati hribi puhlice, znani kot paha, so povr\xc5\xa1no podobni. Puhlica je meljasta usedlina, ki jo veter odnese dlje od izvornega obmo\xc4\x8dja kot pesek. Velika obmo\xc4\x8dja puhlice so bila nanesena med ledenimi dobami, ko je bilo na voljo veliko meljastih snovi, rastlin malo, vetrovi pa so bili mo\xc4\x8dni. Obse\xc5\xbena obmo\xc4\x8dja puhlice najdemo v Rusiji, Panonski ni\xc5\xbeini, na Kitajskem, v Severni Ameriki in argentinskih pampah.\n_START_SECTION_\nZvezdaste sipine\n_START_PARAGRAPH_\nRadialno simetri\xc4\x8dne zvezdaste sipine so piramidasti nasipi peska s strmej\xc5\xa1o stranjo na treh ali ve\xc4\x8d krakih, ki sevajo z visokega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da  hriba. Obi\xc4\x8dajno se kopi\xc4\x8dijo na obmo\xc4\x8djih z ve\xc4\x8dsmernim vetrom. Zvezdaste sipine se dvigajo navzgor namesto bo\xc4\x8dno. Prevladujejo v Velikem vzhodnem  ergu (Grand erg Oriental) v Sahari. V drugih pu\xc5\xa1\xc4\x8davah so na robu pe\xc5\xa1\xc4\x8denega morja, \xc5\xa1e posebej pri topografskih ovirah. V jugovzhodni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Badjin D\xc5\xbearan na Kitajskem so zvezdaste sipine visoke do 500 metrov in so med najvi\xc5\xa1jimi sipinami na Zemlji.\n_START_SECTION_\nKupolaste sipine\n_START_PARAGRAPH_\nOvalni ali okrogli nasipi, ki na splo\xc5\xa1no nimajo zdrsne strani, so kupolaste sipine. So redke in se pojavijo dale\xc4\x8d od smeri vetra, na robu pe\xc5\xa1\xc4\x8denega morja.\n_START_SECTION_\nParaboli\xc4\x8dne sipine\n_START_PARAGRAPH_\nPri paraboli\xc4\x8dnih sipinah je nasip peska v obliki \xc4\x8drke U s konveksnimi nosovi, razvle\xc4\x8denimi s podalj\xc5\xa1animi kraki. Oblikovane so s premikom sipine, ko erozija pora\xc5\xa1\xc4\x8den pesek potiska v depresijo v obliki \xc4\x8drke U. Podolgovati kraki so zaradi rastlin na istem mestu. Najve\xc4\x8dji krak, znan na Zemlji, dose\xc5\xbee 12\xc2\xa0km. V\xc4\x8dasih te sipine imenujemo U-sipine, depresijske ali lasnice in so dobro znane v obalnih pu\xc5\xa1\xc4\x8davah. V primerjavi s srpastami sipinami so njihovi grebeni obrnjeni proti vetru. Ve\xc4\x8dji del peska v sipinah se seli naprej._NEWLINE_V tlorisu so nasipi v obliki \xc4\x8drke U ali v obliki \xc4\x8drke V iz dobro sortiranega, zelo drobnega do srednjega peska s podalj\xc5\xa1animi kraki, ki se raztezajo proti vetru za osrednjim delom sipin. Drsne ploskve se pogosto pojavijo na zunanji strani nosu in na zunanjih pobo\xc4\x8djih krakov._NEWLINE_Te sipine so pogoste na polsu\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih, na katerih so padavine redke v spodnjih delih sipin in na osnovnih tleh. Stabilnost sipine so neko\xc4\x8d pripisovali vegetacijskemu kritju, vendar so nedavne raziskave opozorile na vodo kot glavni vir stabilnosti paraboli\xc4\x8dnih sipin. Rastline, ki jih pokrivajo, trave, grmi\xc4\x8devje in drevesa pomagajo sidrati premikajo\xc4\x8de krake. V notranjih pu\xc5\xa1\xc4\x8davah paraboli\xc4\x8dne sipine pogosto izvirajo in se raz\xc5\xa1irijo v smeri vetra od depresije v pe\xc5\xa1\xc4\x8denih plasteh le delno zasidranih z vegetacijo. Prav tako lahko izvirajo od obalnega peska in se raz\xc5\xa1irijo na kopno na pora\xc5\xa1\xc4\x8dene povr\xc5\xa1ine, na obalnih obmo\xc4\x8djih in na obalah velikih jezer._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina paraboli\xc4\x8dnih sipin ni visoka nekaj deset metrov, razen konica, na kateri vegetacija ustavi ali upo\xc4\x8dasni napredovanje kopi\xc4\x8denja peska._NEWLINE_Preproste paraboli\xc4\x8dne sipine imajo le eno vrsto krakov proti vetru, za vodilno konico. Sestavljene paraboli\xc4\x8dne sipine so zlite iz ve\xc4\x8d sklopov krakov. Zapletene paraboli\xc4\x8dne sipine vklju\xc4\x8dujejo pomo\xc5\xbene krake ali kombinirane oblike, navadno iz podolgovatih oblik ali oblik polmeseca._NEWLINE_Paraboli\xc4\x8dne sipine kot polmese\xc4\x8daste sipine so na obmo\xc4\x8djih, na katerih so zelo mo\xc4\x8dni vetrovi ve\xc4\x8dinoma enosmerni. \xc4\x8ceprav te sipine najdemo tudi na obmo\xc4\x8djih z zna\xc4\x8dilno spremenljivo hitrostjo vetra, ko so u\xc4\x8dinkoviti vetrovi povezani z rastjo in selitvijo paraboli\xc4\x8dnih in polmese\xc4\x8daste sipin, so najpogosteje obrnjene v smeri vetra._NEWLINE_Velikost zrn v teh drobno sortiranih plasteh je pribli\xc5\xbeno 0,06 do 0,5\xc2\xa0mm. Paraboli\xc4\x8dne sipine imajo mehek pesek in strma pobo\xc4\x8dja le na svojih zunanjih bokih. Notranja pobo\xc4\x8dja so ve\xc4\x8dinoma dobro utrjena in zasidrana z vegetacijo, kot so koridorji med posameznimi sipinami. Ker so vsi kraki sipin usmerjeni v isto smer, se med koridorji na splo\xc5\xa1no bri\xc5\xa1e jasno ohlapen pesek, zato so lahko med zaklju\xc4\x8dnimi kraki sipin koridorji. Pre\xc4\x8dkanje naravnost \xc4\x8dez sipine, \xc4\x8dez potujo\xc4\x8de krake, je zelo ote\xc5\xbeeno. Prav tako je pre\xc4\x8dkanje vrha zelo ote\xc5\xbeeno tudi zato, ker je obi\xc4\x8dajno sestavljen iz ohlapnega peska brez veliko, \xc4\x8de sploh, vegetacije._NEWLINE_Obse\xc5\xbene paraboli\xc4\x8dne sipine, ki nimajo vidnih drsnih ploskev in so ve\xc4\x8dinoma iz hrapavega peska, so znane kot zibar. Izraz zibar izhaja iz arabske besede za opis "kotale\xc4\x8dih se pre\xc4\x8dnih grebenov ... s trdno podlago". Sipine so majhne, imajo nizek relief in jih je mogo\xc4\x8de najti v \xc5\xa1tevilnih krajih po svetu od Wyominga (ZDA), Saudove Arabije do  Avstralije. Razmik med zibari je od 50 do 400 metrov in niso vi\xc5\xa1je kot 10 metrov. Sipine nastajajo pribli\xc5\xbeno 90 stopinj na prevladujo\xc4\x8d veter, ki piha pro\xc4\x8d drobnozrnat pesek in pu\xc5\xa1\xc4\x8da grobozrnatega, da nastane greben.\n_START_SECTION_\nVzdol\xc5\xbene sipine\n_START_PARAGRAPH_\nVzdol\xc5\xbene sipine (imenovane tudi seif \xe2\x80\x93 arabska beseda za "me\xc4\x8d"), podalj\xc5\xa1ane vzporedno s prevladujo\xc4\x8dim vetrom, so morda posledica ve\xc4\x8djih sipin, ki jim je odpihnilo manj\xc5\xa1e strani. Imajo ostre grebene in so pogoste v Sahari. Visoke so do 300 m in dolge do 300\xc2\xa0km. V ju\xc5\xbeni tretjini Arabskega polotoka se velik erg imenuje Rub al Khali ali Velika pe\xc5\xa1\xc4\x8dena pu\xc5\xa1\xc4\x8dava (Prazen prostor), sipine se dolge skoraj 200\xc2\xa0km in visoke ve\xc4\x8d kot 300 m._NEWLINE_Mislili so, da so se razvile iz barhanov, \xc4\x8de se je spremenila obi\xc4\x8dajna smer vetra. Nova smer vetra povzro\xc4\x8di nastanek novih krakov \xc4\x8dez enega od prvotnih. \xc4\x8ce veter dolgo prevladuje, bo sipina ostala v obliki barhana z enim odve\xc4\x8dnim krakom. \xc4\x8ce se mo\xc4\x8dan veter nato vrne, se bo ta krak \xc5\xa1e raz\xc5\xa1iril, tako da se bo na koncu spojil s peskom, ko se bo vrnil prevladujo\xc4\x8di veter. Krak se bo \xc5\xa1e naprej pove\xc4\x8deval pod vplivom obeh vetrov in tako bo nastala sipina seif. Pri njej se drsna ploskev razvije ob strani, obrnjeni pro\xc4\x8d od mo\xc4\x8dnega vetra, medtem ko je drsna ploskev barhana obrnjena v smer gibanja. V za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih koritih med visoko razvitimi sipinami lahko nastane barhan, ker je veter enosmeren._NEWLINE_Pre\xc4\x8dna sipina je pravokotna na prevladujo\xc4\x8di veter, ki verjetno povzro\xc4\x8di stalno kopi\xc4\x8denje peska na \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de majhne gomile.\n_START_SECTION_\nVzvratne sipine\n_START_PARAGRAPH_\nVzvratne sipine se pojavljajo povsod, kjer veter ob\xc4\x8dasno obrne smer, in so razli\xc4\x8dice vseh \xc5\xbee navedenih oblik. Obi\xc4\x8dajno imajo ve\xc4\x8dje in manj\xc5\xa1e zdrsne strani, usmerjene v nasprotne smeri._NEWLINE_Vse te oblike sipin so lahko v treh oblikah: preproste, sestavljene in zapletene. Preproste sipine so osnovne oblike z najmanj zdrsnih strani, ki dolo\xc4\x8dajo geometrijsko vrsto. Sestavljene sipine so velike sipine, na katerih so polo\xc5\xbeene manj\xc5\xa1e sipine podobne vrste in s strmej\xc5\xa1imi stranmi, zapletene sipine pa so kombinacije dveh ali ve\xc4\x8d vrst sipin. Polmese\xc4\x8daste sipine z zvezdastimi sipinami, nanesenimi na greben, so najpogostej\xc5\xa1e zapletene sipine. Preproste sipine nastanejo zaradi vetra, ki ni spremenil mo\xc4\x8di ali smeri od nastanka sipin, medtem ko sestavljene in zapletene sipine ka\xc5\xbeejo, da sta se mo\xc4\x8d in smer vetra spremenili.\n_START_SECTION_\nPodvodne\n_START_PARAGRAPH_\nPodvodne sipine nastajajo na dnu peska ali gramoza pod dejavnim tokom vode. So v naravnih strugah, kot so reke in re\xc4\x8dna ustja, nastajajo pa tudi v prekopih in cevovodih. Sipine se premikajo navzdol, ko se naklon zmanj\xc5\xa1a in se usedline odlagajo na pobo\xc4\x8dju dolvodno ali zavetrnem pobo\xc4\x8dju na zna\xc4\x8dilni obliki tal._NEWLINE_Te sipine najpogosteje nastanejo kot neprekinjen "vlak" sipin, ki ka\xc5\xbee izjemno podobnost valovne dol\xc5\xbeine in vi\xc5\xa1ine._NEWLINE_Sipine na dnu struge precej pove\xc4\x8dajo odpornost pretoka, s svojo prisotnostjo in rastjo igrajo pomembno vlogo ob vodni ujmi.\n_START_SECTION_\nLitificirane sipine (diageneza)\n_START_PARAGRAPH_\nLitificirane (utrjene) sipine so iz vrste pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, ki je nastal, ko je morska ali vetrna sipina postala stisnjena in utrjena. Neko\xc4\x8d je v tej obliki lahko voda prehajala skozi skalo, prinesla in odlagala minerale, ki so lahko spremenili barvo skale. Plasti vrste litificiranih sipin lahko ka\xc5\xbeejo kljukaste vzorce, kot so videti v narodnem parku Zion v zahodnih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike._NEWLINE_Slengovski izraz, ki se uporablja v jugozahodnih ZDA za utrjene in trde pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine je "slickrock" (gladka skala). Uporabljali so ga pionirji Divjega zahoda, ker jekleni robovi koles vagonov niso imeli oprijema na skali.\n_START_SECTION_\nGrmi\xc4\x8daste sipine\n_START_PARAGRAPH_\nSipina nabkha ali grmi\xc4\x8dasta sipina je majhna sipina, zasidrana z rastlinjem. Po navadi ka\xc5\xbeejo na \xc5\xa1irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dave ali talno erozijo, na njej so gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da, v njej pa brlogi za \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nObalne sipine\n_START_PARAGRAPH_\nSipine nastanejo tam, kjer valovi spodbujajo kopi\xc4\x8denje peska in prevladujejo vetrovi, ki potiskajo pesek v notranjost. Ovire, na primer vegetacija, kamni in podobno, povzro\xc4\x8dijo, da se zataknejo gibljiva pe\xc5\xa1\xc4\x8dena zrna. Ko se pe\xc5\xa1\xc4\x8dena zrna ujamejo, se za\xc4\x8dnejo kopi\xc4\x8diti in se za\xc4\x8dne oblikovanje sipin. Veter nato za\xc4\x8dne vplivati na kup\xc4\x8dek peska, ki zmanj\xc5\xa1uje pe\xc5\xa1\xc4\x8dene delce s privetrne strani in jih odlaga na zavetrni strani. Postopoma to povzro\xc4\x8di nastanek sipine, ki se "seli" v notranjost. Sipine zagotavljajo zasebnost in zavetje pred vetrom.\n_START_SECTION_\nEkolo\xc5\xa1ka zaporednost\n_START_PARAGRAPH_\nKot so sipine razli\xc4\x8dne, se pojavljajo razli\xc4\x8dne rastline. Razmere na zarodnih sipinah so ostre, od pr\xc5\xa1enja soli z morja do mo\xc4\x8dnih vetrov. Sipine so dobro drenirane in pogosto suhe ter sestavljene iz kalcijevega karbonata iz \xc5\xa1koljk. Gnitje morskih alg, nastalih z nevihtnimi valovi, dodaja hranila, da bi lahko pionirske vrste kolonizirale sipine. Te pionirske vrste so trave Ammophilia  in druge morske trave. Te rastline so dobro prilagojene te\xc5\xbekim razmeram, zna\xc4\x8dilnim za sipine, imajo globoke korenine, ki segajo do podtalnice, korenaste gomolje, ki proizvajajo du\xc5\xa1ikove spojine in za\xc5\xa1\xc4\x8diteno listno re\xc5\xbeo, ki zmanj\xc5\xa1uje izhlapevanje vode. Prav tako globoke korenine dr\xc5\xbeijo pesek skupaj in sipine rastejo za njimi, saj pesek piha \xc4\x8dez trave. Trave dodajajo du\xc5\xa1ik v tla, kar pomeni, da druge manj odporne rastline lahko nato rastejo na sipinah. Obi\xc4\x8dajno so to vresje ( Calluna vulgaris ), resave in uleks. Tudi ti so prilagojeni nizki vsebnosti vode v tleh in imajo majhne, bodi\xc4\x8daste liste, ki zmanj\xc5\xa1ujejo izhlapevanje vode. Vresje dodaja humus v tla in se obi\xc4\x8dajno nadomesti z iglavci, ki prena\xc5\xa1ajo nizek pH tal, ki ga povzro\xc4\x8data kopi\xc4\x8denje in razgradnja organskih snovi s spiranjem nitratov. Iglasti gozdovi in resava so pogosti vrhunec skupnosti na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sipinah._NEWLINE_Mlade sipine se imenujejo rumene sipine, sipine, ki imajo visoko vsebnost humusa, se imenujejo sive sipine. Na sipinah se izceja in izpira humus, kar je lahko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e na izpostavljenih vrhovih sipin. Tu se obi\xc4\x8dajno razvijejo redkej\xc5\xa1e vrste. Ob vzno\xc5\xbeju sipin so lahko bolj mokra tla in lahko rastejo plaze\xc4\x8de vrbe, bomba\xc5\xbena trava, rumeni irisi, trs in rogoz.\n_START_SECTION_\nZunajzemeljske sipine\n_START_PARAGRAPH_\nSipine lahko najdemo v vsakem okolju, v katerem so atmosfera, veter in suh prah. Sipine so pogoste na Marsu in na ekvatorialnih obmo\xc4\x8djih Titana._NEWLINE_Titanove sipine so zelo velike, dolge pribli\xc5\xbeno 20 do 30\xc2\xa0km. Regije geografsko niso omejene in spominjajo na pe\xc5\xa1\xc4\x8deno morje. Te sipine razlagajo kot vzdol\xc5\xbene sipine, katerih vrhovi so usmerjeni vzporedno s prevladujo\xc4\x8do smerjo vetra, ki je v smeri zahod\xe2\x80\x93vzhod. Pesek je verjetno sestavljen iz ogljikovodikovih delcev, po mo\xc5\xbenosti so pome\xc5\xa1ani z nekaj vode in ledu.'