b'\n_START_ARTICLE_\nNezmo\xc5\xbenosti prilagojena leta \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nNezmo\xc5\xbenosti prilagojena leta \xc5\xbeivljenja (DALY, angl. Disability-Adjusted Life Year) so merilo za celotno breme bolezni, izra\xc5\xbeeno kot \xc5\xa1tevilo izgubljenih let zaradi slabega zdravja, invalidnosti ali prezgodnje smrti. Razvili so ga leta 1990 kot merilo za primerjave med dol\xc5\xbeino zdravega \xc5\xbeivljenja in pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_DALY se vse bolj pogosto uporablja na podro\xc4\x8dju javnega zdravja in pri ocene vplivov na zdravje (HIA). DALY raz\xc5\xa1irja pojem let, izgubljenih zaradi prezgodnje smrti ... na enakovredna leta \'zdravega\' \xc5\xbeivljenja, izgubljena zaradi slabega zdravja ali invalidnosti. Tako sta umrljivost in obolevnost so zdru\xc5\xbeeni v eno samo, poenoteno metriko._NEWLINE_Pogled na breme bolezni s pomo\xc4\x8djo DALY lahko razkrije presenetljive stvari o zdravju prebivalstva. Na primer, poro\xc4\x8dilo WHO 1990 je navedlo, da je 5 izmed 10 najpogostej\xc5\xa1ih vzrokov nezmno\xc5\xbenosti imelo du\xc5\xa1evne vzroke. Psihi\xc4\x8dna in nevrolo\xc5\xa1ka obolenja predstavljajo 28\xc2\xa0% vseh v nezmo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetih let, vendar pa pomenijo samo 1,4\xc2\xa0% vseh smrti in 1,1\xc2\xa0% izgubljenih let \xc5\xbeivljenja. \xc4\x8ce se torej upo\xc5\xa1teva leta nezmo\xc5\xbenosti, imajo psihi\xc4\x8dne motnje, ki tradicionalno ne \xc5\xa1tejejo med epidemiolo\xc5\xa1ke probleme, zelo velik vpliv na prebivalstvo.\n_START_SECTION_\nSocialno ute\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nBistvena razlika med \xc5\xa1tudijami DALY je uporaba "socialnega ute\xc5\xbeevanja", po katerem je vrednost vsakega leta \xc5\xbeivljenja je odvisna od starosti. Za to diferencialno obra\xc4\x8dunavanje \xc4\x8dasa obstajata dve komponenti: starost ute\xc5\xbeevanje po starosti in \xc4\x8dasovno diskontiranje. Ponderiranje na osnovi starosti temelji na teoriji \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala. Obi\xc4\x8dajno se leta \xc5\xbeivljenja kot mlada odrasla oseba vrednotijo vi\xc5\xa1je kot leta, pre\xc5\xbeiveta kot otrok ali starej\xc5\xa1a odrasla oseba, saj gre pri tem za tela z maksimalno produktivnostjo. Tehtanje po starosti je v navzkri\xc5\xbenjem ognju s strani kritikov, ki se ne strinjajo s prevrednotenjem mladih odraslih na ra\xc4\x8dun otrok in starej\xc5\xa1ih. Nekateri kritizirajo, spet drugi racionalizirajo to vpra\xc5\xa1anje kot dru\xc5\xbebeno temo, ki je pomembna s stali\xc5\xa1\xc4\x8da produktivnosti in donosnosti investicije tega sloja v vzgojo otrok. Tehtanje po starosti pomeni, da je izguba DALY (breme bolezni) ve\xc4\x8dja pri osebi, ki je pri starosti 30 let do\xc5\xbeivela deset let invalidnosti, kot pri osebi, ki je zaradi iste bolezni ali po\xc5\xa1kodbe onesposobljena za isto obdobje desetih let pri starosti 70._NEWLINE_Ta funkcija tehtanja po starosti nikakor ni splo\xc5\xa1no rab ljena v \xc5\xa1tudijah HALY, se pa pogosto pogosto uporablja pri DALY. \xc5\xa0tudije stro\xc5\xa1kovne u\xc4\x8dinkovitosti, ki uporabljajo QAL na primer razli\xc4\x8dne starosti diskontirajo na en in isti na\xc4\x8din. Ta funkcija tehtanja po starosti se v izra\xc4\x8dunu DALY uporablja samo za \xc4\x8dase, izgubljene zaradi invalidnosti. Leta, izgubljena zaradi prezgodnje smrti, se dolo\xc4\x8dajo na podlagi starosti ob smrti in pri\xc4\x8dakovane \xc5\xbeivljenjske dobe._NEWLINE_Globalno breme bolezni (GBD) po \xc5\xa1tudiji za 2001-2002 \xc5\xa1teje invalidnosti prilagojena let \xc5\xbeivljenja enako za vse starosti, \xc5\xa1tudiji GBD 1990 in GBD 2004 pa sta uporabili formulo_NEWLINE_kjer je  je starost in  vrednost, dodeljena glede na povpre\xc4\x8dno vrednost 1. V teh \xc5\xa1tudijah so bodo\xc4\x8da leta diskontirana 3\xc2\xa0% zaradi pri\xc4\x8dakovanih bodo\xc4\x8dih izgub zdravstvenega varstva. \xc4\x8casovno diskontiranje, za razliko od ponderiranja starosti, opisuje prilagoditve, ki se uporabljajo v ekonomskih modelih za \xc4\x8dasovno komponento._NEWLINE_U\xc4\x8dinki prepletanja med pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo in izgubljenimi leti, diskontiranjem in dru\xc5\xbebenim tehtanjem so kompleksni, odvisni so od resnosti in trajanja bolezni. Parametri, uporabljeni v \xc5\xa1tudiji GBD 1990, na primer na splo\xc5\xa1no dajejo ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo smrti pred starostjo 39 kot poznej\xc5\xa1i smrti, smrt novorojen\xc4\x8dka tehta 33 DALY in smrti osebe, stare 5-20, pa okoli 36 DALY.\n_START_SECTION_\nUporaba v ekonomiji\n_START_PARAGRAPH_\nMetodologija ni ekonomsko merilo. Meri izgube zdravega \xc5\xbeivljenja. Ne dodeljuje monetarne vrednosti ljudem ali zdravstvenim stanjem, tudi ne meri, koliko ustvarjalnega dela, ali denarja, se zgubi zaradi smrti in bolezni. Vendar pa so vrednosti HALY, vklju\xc4\x8dno s DALY in QALY, \xc5\xa1e posebej uporabne kot vodilo pri dodeljevanju zdravstvenih sredstev, saj zagotavljajo skupni imenovalec, na osnovi katerega je mogo\xc4\x8de izraziti koristi v smislu DALY ali QALY na enoto denarja. V Gambiji na primer stane konjugirano pnevmokokno cepivo 670 $ za vsak prihranjen DALY. To \xc5\xa1tevilo se nato lahko primerja z mo\xc5\xbenostmi za zdravljenje drugih bolezni, kar omogo\xc4\x8da pri investicijah v prepre\xc4\x8devanje ali zdravljenje bolezni odlo\xc4\x8ditve, ki so v smislu splo\xc5\xa1nega zdravja najbolj u\xc4\x8dinkovite.\n_START_SECTION_\nAvstralija\n_START_PARAGRAPH_\nRak (25,1 / 1.000), bolezni srca (23,8 / 1.000), du\xc5\xa1evne te\xc5\xbeave (17,6 / 1.000), nevrolo\xc5\xa1ka obolenja (15,7 / 1.000), kroni\xc4\x8dna obolenja dihal (9,4 / 1.000) in diabetes (7,2 / 1.000), so glavni vzroki za izgubvo zdravih let \xc5\xbeivljenja in prezgodnje smrti. Ne glede na to ima Avstralija eno najdalj\xc5\xa1ih pri\xc4\x8dakovanih \xc5\xbeivljenjskih dob na svetu.\n_START_SECTION_\nAfrika\n_START_PARAGRAPH_\nTedensko poro\xc4\x8dilo WHO 2013 ka\xc5\xbee, da je Zimbabve v tem obodbju bil najbolj prizadet zaradi naslednjih bolezni: tifus, antraks, malarija, navadna driska, dizenterije.\n_START_SECTION_\nPogostnost PTSD\n_START_PARAGRAPH_\nPoo cenah iz leta 2004 za 25 najbolj poseljenih dr\xc5\xbeav na svetu ima posttravmatska stresna motnja (PTSM) na osnovi DALY najve\xc4\x8d posledic v azijskih/pacifi\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah in v ZDA dr\xc5\xbeave in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, kjer je vpliv PTSD najbolj koncentriran.\n_START_SECTION_\nZgodovina in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nMetodo so razvili leta 1990 na univerzi Harvard za Svetovno banko Svetovna zdravstvena organizacija pa je metodo naknadno sprejela leta 1996 kot del poro\xc4\x8dila Ad hoc odbora za zdravstvene raziskave "Vlaganje v zdravsteni razvoj in raziskave". DALY sta kot prva, skupaj s WHO in Svetovno banko, zasnovala Murray in Lopez v leta 1990 objavljenem delu, ki je znano kot \xc5\xa1tudija globalnega bremena bolezni. Dandanes predstavlja klju\xc4\x8den koncept, ki ga ki jih je[[Svetovna zdravstvena organizacija OZN v svojih publikacijah uporablja kot globalno breme bolezni.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so nekateri DALY kritizirali kot v bistvu ekonomsko merilo proizvodne zmogljivosti prizadetega posameznika, temu ni tako. DALY imajo funkcijo ponderiranja po starosti, katerega racionalizacija je bila ekonomska produktivnost oseb v dolo\xc4\x8deni starosti, vendar mera za z zdravjem povezano kakovost \xc5\xbeivljenja za vse bolezni omogo\xc4\x8da dolo\xc4\x8danje ute\xc5\xbei invalidnosti (med 0 brez invalidnosti do 1 za 100\xc2\xa0% invalidnost). Te ute\xc5\xbei ne temeljijo na sposobnosti posameznika za delo, temve\xc4\x8d na posledicah, ki jih invalidnost ima na splo\xc5\xa1no na \xc5\xbeivljenje posameznika. Iz tega razloga je du\xc5\xa1evne bolezni v \xc5\xa1tudijah bremena bolezni za cel svet najti s 51.840.000 DALY na vodilnih mestih. Na prvem mestu kot vzrok za izgubljene DALY so z 90,48 milijoni s porodi povezane bolezni, ki prizadevajo dojen\xc4\x8dke z njih zelo nizko starostno ute\xc5\xbejo. O\xc5\xa1pice so na petnajstem mestu z 23.11 milijoni.'