b'\n_START_ARTICLE_\nJeza\n_START_SECTION_\nPrepoznavanje jeze kot gnusa\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne raziskave so dokazale, da obstaja podobnost med obraznimi izrazi za jezo in tistimi za gnus. Kljub temu, da pri izra\xc5\xbeanju jeze \xc4\x8dlovek uporablja druge obrazne mi\xc5\xa1ice kot pri izra\xc5\xbeanju gnusa, pogosto pride do napak pri njunem razlo\xc4\x8devanju. Raziskovalki Widen in Naab (2012) sta \xc5\xbeeleli ugotoviti ali izraz na obrazu sporo\xc4\x8da eno \xc4\x8dustvo ali pa je interpretacija mimike lahko do neke mere tudi vodena, oblikovana in s tem razli\xc4\x8dna. Ugotovili sta, da se lahko prepoznavanje dolo\xc4\x8denega \xc4\x8dustva razlikuje glede na to, katero kategorijo \xc4\x8dustev opazovalec i\xc5\xa1\xc4\x8de. Torej lahko interpretacijo \xc4\x8dustev delno sugeriramo . Aviezer idr. so v raziskavi leta 2008 ugotovili, da na napa\xc4\x8dno opredelitev \xc4\x8dustev vpliva so\xc4\x8dasno delujo\xc4\x8di kontekst in nasprotujo\xc4\x8da obrazna mimika (v primerih, ko so udele\xc5\xbeenci raziskave opazovali slike osebe z obraznim izrazom gnusa v kontekstu jeze in obratno, so na slikah najve\xc4\x8dkrat prepoznali jezo) ._NEWLINE_To sta ugotovila tudi Noh in Isaacowit (2013), ki sta se osredoto\xc4\x8dila predvsem na prepoznavanje \xc4\x8dustev preko izrazov na obrazu v razli\xc4\x8dnih kontekstih (skladen, neustrezen in nevtralen) v povezavi z razliko v starosti opazovalcev. Ugotovila sta, da je u\xc4\x8dinek konteksta pomembnej\xc5\xa1i pri starej\xc5\xa1ih odraslih ._NEWLINE_Leta 1985 so Russell idr. na podlagi raziskav, ki so pokazale, da imajo pred\xc5\xa1olski otroci iz Severne Amerike iz plemena Fore iz Papue Nove Gvineje te\xc5\xbeave pri razlikovanju jeze od gnusa \xc5\xbeeleli preveriti, ali isto velja tudi za izobra\xc5\xbeene, pismene, angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de odrasle. Sodelujo\xc4\x8di \xc5\xa1tudenti so morali v treh fazah raziskave prepoznavati \xc4\x8dustva na dolo\xc4\x8denih fotografijah (razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dustev) na tri razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine (v prvi fazi so prosto opredeljevali \xc4\x8dustva, v drugi fazi so morali za set fotografij pokazati na tiste, ki so izra\xc5\xbeale jezo, v tretji fazi pa so morali \xc5\xa1tevilsko opredeliti intenzivnost jeze na fotografijah). Rezultati so pokazali, da so v vseh treh fazah udele\xc5\xbeenci jezo pravilno prepoznavali, hkrati pa jih je skoraj 50% vsaki\xc4\x8d izbralo tudi fotografijo gnusa ._NEWLINE_Tudi Pochedly, Widen in Russell (2012) so se posvetili zmotnemu zaznavanju mr\xc5\xa1\xc4\x8denja nosu (ki naj bi bil tipi\xc4\x8den izraz gnusa) kot jeze. Zaklju\xc4\x8dili so, da je to prepoznavanje \xc4\x8dustva (gnusa ali jeze) odvisno od konteksta \xe2\x80\x93 \xc4\x8de opazovalec \xc5\xbee prej vidi izraz jeze, bo kasnej\xc5\xa1e videno mr\xc5\xa1\xc4\x8denje ozna\xc4\x8dil kot gnus .\n_START_SECTION_\nJeza pri otrocih\n_START_PARAGRAPH_\nIzra\xc5\xbeanje jeze_NEWLINE_Raziskava\xc2\xa0\xc2\xa0je pokazala, da imajo osebe, ki izhajajo iz dru\xc5\xbeine, ki se bolj negativno izra\xc5\xbea, vi\xc5\xa1jo stopnjo negativne samoekspresije in izra\xc5\xbeajo jezo pogosteje. Osebe ki se izra\xc5\xbeajo bolj negativno, pa nimajo ni\xc5\xbeje stopnje pozitivnega izra\xc5\xbeanja. Rezultati tudi ka\xc5\xbeejo, da osebe, ki so vzgajane v dru\xc5\xbeini z bolj pozitivnim izra\xc5\xbeanjem, po vsej verjetnosti izra\xc5\xbeajo jezo, vendar jo najverjetneje bolj kontrolirajo. Ve\xc4\x8dja je stopnja negativnega konflikta med star\xc5\xa1i, manj so za otroka \xc4\x8dustveno dostopni, ter imajo slab\xc5\xa1e odnose v dru\xc5\xbeini. Sovra\xc5\xbenost do partnerja v odnosu je deloma povezana z otrokovo jezo skozi vzgajanje. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da so \xc5\xa1kodljivi u\xc4\x8dinki sovra\xc5\xbenosti do partnerja na mal\xc4\x8dkovo jezo/frustracijo povezani z otrokovim genotipom. Avtorji so ugotovili, da imajo otroci, ki imajo biolo\xc5\xa1ke matere z vi\xc5\xa1jo stopnjo izra\xc5\xbeanja jeze, ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost, da bodo podedovali \xc4\x8dustveno labilnost, kar jih naredi bolj ob\xc4\x8dutljive na sovra\xc5\xbenost med star\xc5\xa1ema v dru\xc5\xbeini\xc2\xa0._NEWLINE_Raziskovalka Jenkins  je pri otrocih starih od 4 do 8 let, prav tako preu\xc4\x8devala odnos med "jeznim zakonskim konfliktom" in nagnjenostjo h konfliktnim pristopom v odnosih ("Anger organization"), ki se ka\xc5\xbee skozi kratkotrajne izraze jeze med socialno interakcijo ter agresijo v odnosih. Zanimalo jo je, \xc4\x8de otroci izpostavljeni jezi med star\xc5\xa1ema izra\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d jeze kot drugi in imajo bolj konflikten pristop k odnosom. Predvidevala je, da so star\xc5\xa1evski konflikti z veliko jeze povezani z otrokovo nezmo\xc5\xbenostjo reguliranja jeze in njihovim do\xc5\xbeivljanjem jeze._NEWLINE_Sodelovalo je 72 otrok iz dru\xc5\xbein z razli\xc4\x8dnim socialnoekonomskim statusom. "Emocionalen pristop" otrok ("emotional organization") je bil preu\xc4\x8devan na dveh nivojih, najprej je raziskovalka  opazovala kratkotrajne \xc4\x8dustvene izraze med pet minutno vrstni\xc5\xa1ko interakcijo, zapisovala je \xc5\xa1tevilo izra\xc5\xbeanj jeze, pogostost jeze, kadar se ostali niso odzvali z jezo in zbadanje drugih. Podatke za drug nivo emocionalnega pristopa, ki je povezan z dolgotrajnimi vzorci \xc4\x8dustvenega vedenja so prispevali matere, u\xc4\x8ditelji/ce in vrstniki. Matere so z izpolnjevanjem vpra\xc5\xa1alnika ocenile pogostost izra\xc5\xbeanja jeze v zakonskih konfliktih ("Conflict Tactics Scale Between Spouses"), pogostost kri\xc4\x8danja ter uporabe sarkazma. Mame in u\xc4\x8ditelji/ce so ocenili agresijo otrok z listo ("Child behaviour checklist"), otroci pa so na tristopenjski lestvici ocenili agresijo vseh svojih vrstnikov (pogostost prepiranja in pogostost jeze). Vrstni\xc5\xa1ka ocena otro\xc5\xa1ke agresivnosti je dobra mera, ki pravilno napoveduje stopnjo agresije v adolescenci._NEWLINE_Dokazano je bilo, da se stopnja jeznih partnerskih konfliktov ujema z vrstni\xc5\xa1kimi, materinimi in u\xc4\x8diteljevimi ocenami agresije pri dolo\xc4\x8denem otroku in s kratkoro\xc4\x8dnim izra\xc5\xbeanjem jeze, ter konfliktnim pristopom. O\xc4\x8ditna agresija je bila povezana z maminim in o\xc4\x8detovim verbalnim izra\xc5\xbeanjem jeze ter fizi\xc4\x8dnim izra\xc5\xbeanjem jeze slednjega. Otroci izpostavljeni jeznim konfliktom star\xc5\xa1ev so pogosteje izra\xc5\xbeali jezo, imeli bolj konfliktne pristope v odnosih, izra\xc5\xbeali bolj sprevr\xc5\xbeene oblike jeze in zbadali druge otroke. V prihodnosti bodo najverjetneje pokazali visoke stopnje agresivnosti v odnosih z drugimi, ve\xc4\x8dkrat kot so bili izpostavljeni verbalnemu in fizi\xc4\x8dnemu izra\xc5\xbeanju jeze med star\xc5\xa1ema \xc5\xa1e sklene Jenkinsova . Pomanjkljivost raziskave pa je premajhen vzorec in nesodelovanje o\xc4\x8detov pri raziskavi._NEWLINE_Raziskovalci  so opazovali spontano izra\xc5\xbeanje jeze otrok v njihovem doma\xc4\x8dem okolju. V raziskavi je sodelovalo 32 dru\xc5\xbein iz okolice Los Angelesa. Opazovani otroci so bili v povpre\xc4\x8dju stari 9,5 let. V prvem delu raziskovanja so raziskovalci \xc5\xa1tiri dni dru\xc5\xbeino snemali v njihovem doma\xc4\x8dem okolju. Zbrane videoposnetke so v drugem delu raziskave pregledali in glede na vedenjske zna\xc4\x8dilnosti jeze opredelili obrazne izraze, glasovno vedenje in fizi\xc4\x8dni odziv. Kontekste, v katerih se je pojavilo izra\xc5\xbeanje jeze, so razdelili na verbalno nesoglasje, neupo\xc5\xa1tevanje ukazov/pro\xc5\xa1enj, zavrnitev (npr. star\xc5\xa1 otroku ne dovoli jesti sladkarij), doma\xc4\x8do nalogo (npr. problemi pri re\xc5\xa1evanju matemati\xc4\x8dnega problema) in neagresivno fizi\xc4\x8dno dejanje (npr. star\xc5\xa1 stoji pred televizorjem in otroku blokira pogled). Rezultati so pokazali, da so otroci jezo z nizko intenzivnostjo izra\xc5\xbeali povpre\xc4\x8dno 10-krat na uro, z visoko intenzivnostjo pa samo dvakrat na uro. Izra\xc5\xbeanje jeze je bilo najve\xc4\x8dkrat vokalno, s fizi\xc4\x8dnim vedenjem in obraznimi izrazi pa so otroci jezo izra\xc5\xbeali manjkrat. Fizi\xc4\x8dna agresivnost se je pojavila redko, v povpre\xc4\x8dju samo enkrat vsaki dve uri. Med fantki in deklicami so opazili so razlike v izra\xc5\xbeanju jeze. Fantki so pogosteje kot deklice izra\xc5\xbeali jezo v primeru pro\xc5\xa1nje ali ukaza. Razlike so bile ugotovljene tudi pri otrokovi interakciji z mamo in o\xc4\x8detom. Mame so ve\xc4\x8dkrat kot o\xc4\x8detje spro\xc5\xbeile izra\xc5\xbeanje jeze pri svojih otrocih._NEWLINE_Raziskovalci so prav tako ugotovili, da obstaja povezava med razvitostjo govora in izra\xc5\xbeanjem jeze. Bolj\xc5\xa1e govorne sposobnosti pripomorejo in pomagajo otroku pri izra\xc5\xbeanju \xc4\x8dustev. Mal\xc4\x8dki, ki so bili govorno bolj sposobni, so se na situacijo odzvali z manj hitrimi in intenzivnimi odzivi. Rast besednjaka zato doprinese k bolj\xc5\xa1emu uravnavanju in kontroliranju jeze. Pri otrocih iste starosti je prav tako pri\xc5\xa1lo do sprememb (bili so manj frustrirani) pri tistih posameznikih, ki so imeli govorne sposobnosti bolj razvite\xc2\xa0._NEWLINE_Do\xc5\xbeivljanje jeze_NEWLINE_Raziskovalci so dokazali, da prisotnost mame omili do\xc5\xbeivljanje jeze in \xc5\xbealosti. To mame v ve\xc4\x8dini dose\xc5\xbeejo s strategijo preusmerjanja pozornosti in s strategijo uvida problema v novi lu\xc4\x8di. Strategija s preusmerjeno pozornostjo je bila bolj uspe\xc5\xa1na pri mlaj\xc5\xa1ih otrocih, pri starej\xc5\xa1ih pa strategija, kjer so otroci problem doumeli \xc5\xa1e z druge plati. Matere so v danih situacijah ve\xc4\x8dkrat uporabile strategijo, pri kateri so se trudile, da bi otrok videl problem \xc5\xa1e z druge perspektive. Obe strategiji sta bili uspe\xc5\xa1ni pri zmanj\xc5\xa1evanju do\xc5\xbeivljanja jeze in \xc5\xbealosti\xc2\xa0.\xc2\xa0_NEWLINE_Raziskovalci\xc2\xa0\xc2\xa0so pokazali, da jeza pove\xc4\x8da problemati\xc4\x8dno vedenje in da je jeza negativno povezana z materinsko toplino (ve\xc4\x8dja je materinska toplina, manj\xc5\xa1e je problemati\xc4\x8dno vedenje). Rezultati raziskave so tudi potrdili, da so bolj jezni mal\xc4\x8dki dele\xc5\xbeni ve\xc4\x8d materinske topline kot manj. Avtorji so tako zaklju\xc4\x8dili, da \xc4\x8deprav lahko jeza pove\xc4\x8da otrokovo problemati\xc4\x8dno vedenje, ga lahko tudi motivira k bolj\xc5\xa1em samonadzoru v prisotnosti star\xc5\xa1ev.\xc2\xa0_NEWLINE_V raziskavi v kateri so preu\xc4\x8devali spolne in razvojne razlike v odzivanju na provokacijo otrok s strani vrstnika, so raziskovalci ugotovili, da so bili vsi de\xc4\x8dki med igro bolj napeti kot deklice in so ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke igre igrali hitreje, kar je pomenilo, da so zaradi hitrega tempa izgubili ve\xc4\x8d iger in bili ve\xc4\x8dkrat soo\xc4\x8deni s porazom in z izzivanjem soigralca. Deklice so pri besednem izra\xc5\xbeanju uporabile manj negativnih komentarjev kot de\xc4\x8dki, in tudi manj negativnih kretenj. Skupno so starej\xc5\xa1i otroci ohranili bolj nevtralne obrazne izraze, izrazili manj negativnih kretenj in izzvanih situacijah niso komentirali\xc2\xa0.\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xa0tudije so pokazale, da jezne mame presojajo svoje otroke bolj negativno. To pa vodi do negativnih interakcij med star\xc5\xa1i in otroki. Jeza vodi tudi do zmanj\xc5\xa1anega sodelovanja star\xc5\xa1ev z otroki in do pove\xc4\x8danih konfliktnih faktorjev, ki negativno vplivajo na otrokovo prilagajanje. Jezen star\xc5\xa1 ni dober vzornik in direktno vpliva na manifestacijo otrokovega vedenja. Visoko izra\xc5\xbeena jeza pri materah je v pozitivni korelaciji z vedenjskimi te\xc5\xbeavami pri h\xc4\x8derah. Pri sinovih pa so rezultati raziskave pokazali, da so matere z ocenjeno srednjo ravnjo jeze poro\xc4\x8dale o najve\xc4\x8djih vedenjskih te\xc5\xbeavah pri sinovih. Ravno obratno pa so poro\xc4\x8dali sinovi, saj so ocenili najmanj vedenjskih te\xc5\xbeav pri mamah, ki so dosegale srednjo raven jeze in najve\xc4\x8d te\xc5\xbeav pri mamah z najni\xc5\xbejo ravnjo jeze._NEWLINE_Zaznavanje jeze_NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki raziskovalci so opravili \xc5\xa1tudijo, v kateri so raziskovali kak\xc5\xa1ne so razlike v starosti otrok v povezavi z zaznavanjem jeznega obraza in nevtralno obrazno mimiko. V raziskavi je sodelovalo 83 otrok, starih tri, pet in osem let, ki so jim raziskovalci kazali jezne in nevtralne obraze. Rezultati raziskave so pokazali, da so 3-letni otroci sposobni oceniti \xc4\x8das prikazanega obraza, \xc4\x8deprav se je ob\xc4\x8dutljivost za \xc4\x8das glede na rezultate s starostjo ve\xc4\x8dala. Ti rezultati potrjujejo, da notranja ura, ki jo ima vsak \xc4\x8dlovek, deluje tudi \xc5\xbee v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu. Rezultati so prav tako pokazali, da je bilo trajanje jeznega obraza v primerjavi z nevtralnim obrazom precenjeno v vseh starostnih skupinah. Rezultati te \xc5\xa1tudije skupaj z rezultati prej\xc5\xa1njih \xc5\xa1tudij dokazujejo, da imamo ljudje notranji sistem oziroma notranjo uro, ki pospe\xc5\xa1i, ko pride do zaznavanja jeze\xc2\xa0.\n_START_SECTION_\nJeza v dru\xc5\xbeini\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci  so preu\xc4\x8devali izvor jeze v odnosih v dru\xc5\xbeini, prena\xc5\xa1anje jeze na ostale dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane in podobnosti oziroma razlike v zaznavanju jeze dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov. \xc5\xbdeleli so raziskati obi\xc4\x8dajne in normativne izku\xc5\xa1nje jeze kot rezultat tipi\xc4\x8dne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke izku\xc5\xa1nje znotraj dru\xc5\xbeine. \xc5\xa0tudija vklju\xc4\x8duje perspektivo otrok, mater in o\xc4\x8detov glede jeze v njihovi dru\xc5\xbeini. Predvidevali so, da bo v nekaterih razmerjih prisotno ve\xc4\x8d jeze kot v drugih in da bo opazen znaten prenos jeze z enega na ostale dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane. Glede zaznavanja jeze niso postavili hipotez. V raziskavi je sodelovalo 74 trojic, ki so jih sestavljali otroci (povpre\xc4\x8dno stari 13,4 let) in njihovi star\xc5\xa1i. Rezultati analize so pokazali, da so si \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine podobni v mnenju o tem, da je jeza znotraj dru\xc5\xbeine v ve\xc4\x8dini rezultat posameznikove jeze kot lastnosti in je le v manj\xc5\xa1i meri ustvarjena znotraj dru\xc5\xbeinskega odnosa. Ugotovili so, da so vsi dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani konsistentni pri izra\xc5\xbeanju jeze, ne glede na to, na koga je jeza usmerjena. Opazili so, da se star\xc5\xa1i pri jezi na otroka prilagajajo in odzivajo druga\xc4\x8de. Raziskava tudi prepri\xc4\x8dljivo ka\xc5\xbee, da se jeza v dru\xc5\xbeini prena\xc5\xa1a z enega na druge dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane, pri \xc4\x8demer noben \xc4\x8dlan posebej ne izstopa. Analiza je pokazala, da med \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine ni razlik v zaznavanju posameznih \xc4\x8dlanov kot akterjev (tistih, ki izra\xc5\xbeajo jezo) in partnerjev (tistih, na katero je jeza usmerjena). Prav tako pri udele\xc5\xbeencih ni bilo razlik v zaznavanju vpliva odnosa med \xc4\x8dlani na jezo. Edina razlika v zaznavanju je bila v ocenjevanju stopnje prenosa jeze. Otroci so zaznali najve\xc4\x8d prena\xc5\xa1anja jeze z enega na druge dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane, sledijo mame, najmanj prena\xc5\xa1anja pa so zaznali o\xc4\x8detje.\n_START_SECTION_\nVpliv vzgoje in dru\xc5\xbeinskih faktorjev na pojav jeze v odraslosti\n_START_PARAGRAPH_\nFinski raziskovalci , so preiskovali kak\xc5\xa1en vpliv ima "oster" vzgojni stil ("hostile rearing-style") in nizek socialnoekonomski status (SES) v otro\xc5\xa1tvu na pojav sovra\xc5\xbenosti in jeze v obdobju zgodnje in srednje odraslosti. "Oster" vzgojni stil ima tri zna\xc4\x8dilnosti: star\xc5\xa1em je otrok \xc4\x8dustveno malo pomemben in ga zavra\xc4\x8dajo, do otroka imajo nizko sprejemanje (nizko toleranco) in uporabljajo strog disciplinski stil. Predvidevali so, da ima strog in discipliniran stil vzgoje velik vpliv na razvoj smernic sovra\xc5\xbenosti in jeze. Za prou\xc4\x8devanje je bilo leta 1980 naklju\xc4\x8dno izbranih 3596 finskih otrok in mladostnikov (starih od 3 do 18 let), z vsaj "ostrim" vzgojnim stilom ali nizkim SES, ki so jim sledili 27 let. Vzgojni stil so preu\xc4\x8devali tako da so matere dvakrat izpolnile vpra\xc5\xa1alnik o vzgojnem stilu, ki je merila tri zna\xc4\x8dilnosti vzgojnega stila. SES so izmerili na za\xc4\x8detku in tri leta kasneje. Stopnji jeze in sovra\xc5\xbenosti sta bili izmerjeni \xc5\xa1tirikrat z vpra\xc5\xa1alniki, ki so jih izpolnjevali sodelujo\xc4\x8di otroci/mladostniki. Jezo so merili z uporabo "Lestvice razdra\xc5\xbeljivosti", sovra\xc5\xbenost pa z uporabo "Lestvice cinizma".Rezultati so pokazali, da nizek SES, "majhna pomembnost otroka" ("Low significance"), "nizko sprejemanje" in strog disciplinski stil vplivajo na visoko stopnjo izra\xc5\xbeenosti sovra\xc5\xbenosti in jeze. Nizek SES, majhna pomembnost in strog disciplinski stil so skozi leta postali \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1i napovedniki sovra\xc5\xbenosti. Ta raziskava je z meritvami v 27 letih omogo\xc4\x8dila preu\xc4\x8devanje nagnjenj k sovra\xc5\xa1tvu in jezi skozi leta in potrjuje, da imajo dru\xc5\xbeinski dejavniki daljnose\xc5\xbene posledice na smernice jeze in sovra\xc5\xa1tva\xc2\xa0pri odraslih \xc5\xa1e najmanj 27 let. Posamezniki, katerih star\xc5\xa1i so jih dojemali kot nepomembne in so redno uporabljali stroge disciplinske ukrepe, so imeli visoko stopnjo sovra\xc5\xbenosti izra\xc5\xbeeno dlje kot tisti, katerih star\xc5\xa1i so imeli druga\xc4\x8den vzgojni stil. Pri posameznikih, iz dru\xc5\xbein z vi\xc5\xa1jim SES, se je stopnja sovra\xc5\xbenosti hitreje zni\xc5\xbeala, v primerjavi z drugimi. Stro\xc5\xbeji disciplinski na\xc4\x8din vzgoje in nizek SES imata ve\xc4\x8dji vpliv na sovra\xc5\xbenost kot drugi dru\xc5\xbeinski faktorji. V \xc5\xa1tudiji so tako poudarili pomen dru\xc5\xbeinskih dejavnikov v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu na \xc2\xa0razvoj splo\xc5\xa1nega dobrega po\xc4\x8dutja skozi \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nOblikovanje nasilnega vedenja pri najstnikih\n_START_PARAGRAPH_\nZraven osebnostnih lastnosti, vpliva vrstnikov in \xc5\xa1ole je dru\xc5\xbeina pomemben dejavnik pri oblikovanju adolescentnega nasilnega vedenja. Jeza in nasilje v dru\xc5\xbeini usmerita otroka k izkazovanju jeze in negativnega vedenja v socialnih razmerjih. Predhodne raziskave so pokazale, da izra\xc5\xbeena zunanja jeza pri otroku namiguje na probleme v dru\xc5\xbeini. Omejena samoregulacija s strani star\xc5\xa1ev, stroga disciplina in visoka raven jeze v dru\xc5\xbeini so t. i. faktorji tveganja, ki pove\xc4\x8dujejo mo\xc5\xbenost pojavljanja nasilnega vedenja pri otrocih. Raziskovalci  so \xc5\xbeeleli analizirati razlike pri funkcioniranju dru\xc5\xbein, razlike v jezi in v na\xc4\x8dinih izra\xc5\xbeanja jeze, uporabi alkohola in delinkventnem vedenju med star\xc5\xa1i otrok, ki so storili nasilna dejanja in tistih, katerih otroci nikoli niso izvedli nasilnega dejanja. V raziskavo je bilo vklju\xc4\x8denih 54 dru\xc5\xbein z nasilnim najstnikom (v nadaljevanju FASV \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbFamily of adolescents showing violent behavior\xc2\xab) in 54 dru\xc5\xbein z nenasilnim najstnikom (v nadaljevanju FACG \xe2\x80\x93\xc2\xbbFamily of adolescents in comparison group\xc2\xab). Ugotovili so, da so problemi glede komunikacije v dru\xc5\xbeini, razdelitve vlog, u\xc4\x8dinkovite odzivnosti in vklju\xc4\x8denosti ter kontroliranja vedenja v ve\xc4\x8dji meri bolj prisotni pri FASV kot pri FACG. Nivoji jeze pri FASV so se izkazali za vi\xc5\xa1je kot pri FACG \xe2\x80\x93 slednji so kazali vi\xc5\xa1jo stopnjo kontrolirane jeze v primerjavi s FASV. Ocenili so tudi frekven\xc4\x8dne vrednosti dru\xc5\xbein in ugotovili, da se 46,3% FASV dru\xc5\xbein soo\xc4\x8da s psiholo\xc5\xa1kimi problemi, med tem ko se ti problemi pojavljajo pri 5,6% FACG. Zaradi delikventnih dejanj je bilo sodno obravnavanih 44,4% FASV, kar pri FACG sploh ni bilo prisotno. Alkohol u\xc5\xbeiva 38,9% FASV, med tem ko ta odstotek pri FACG zna\xc5\xa1a 9,3% kar zopet ka\xc5\xbee na statisti\xc4\x8dno pomembno razliko. Statisti\xc4\x8dno pomembne razlike v funkcioniranju dru\xc5\xbeine med FASV in FACG nam povedo, da nasilni najstniki do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8dje probleme znotraj dru\xc5\xbeine. Dru\xc5\xbeine, ki izra\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d jeze (FASV), so nesposobne pravilno \xc4\x8dustveno reagirati, zato imajo te\xc5\xbeave pri kontroliranju jeze. Tako so raziskovalci zaklju\xc4\x8dili, da mladostniki, ki izvajajo nasilno vedenje, do\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav v smislu konstantne jeze in na\xc4\x8dinov izra\xc5\xbeanja jeze, problemati\xc4\x8dnega vedenja dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov in alkohola. \xc5\xa0tudija v diskusiji poudarja vklju\xc4\x8ditev celotne dru\xc5\xbeine in ne samo najstnika v procesu izbolj\xc5\xa1anja najstnikovega nasilnega vedenja, saj je le-to povezano s funkcioniranjem dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nStarostne razlike\n_START_PARAGRAPH_\nStarost posameznika je negativno povezana s pogostostjo izra\xc5\xbeanja jeze. V primerjavi z mladostniki, starej\xc5\xa1i ljudje vsakodnevno do\xc5\xbeivljajo manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine ob\xc4\x8dutene jeze. Prav tako uporabljajo ve\xc4\x8d pasivnih kot proaktivnih oblik \xc4\x8dustvenih regulacij. Starje\xc5\xa1i so torej tisti, ki svoja \xc4\x8dustva ve\xc4\x8dkrat potla\xc4\x8dijo, namesto, da bi se iskreno izrazili in tako nasprotovali situaciji taki kot je in se z njo posku\xc5\xa1ali spoprijeti. Razlog za manj\xc5\xa1o uporabo proaktivnih oblik \xc4\x8dustvenih regulacij pri starej\xc5\xa1ih odraslih bi lahko bila prav manj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina izku\xc5\xa1ene jeze ob soo\xc4\x8danju s problemi ter manj\xc5\xa1a izpostavljenost problemom, na katere bi se lahko odzvali z jezo. Hkrati pa bi bile lahko izku\xc5\xa1nje in \xc4\x8dustvena regulacija tisti, ki bi vplivali na to, da starej\xc5\xa1i ljudje bolje razlikujejo med tem,\xc2\xa0kdaj se spla\xc4\x8da proaktivno boriti._NEWLINE_Starej\xc5\xa1i ljudje si tudi te\xc5\xbeje zapomnijo obraze, ko le ta izra\xc5\xbea jezo. Nasprotno od slik jeznih obrazov, ki so hitro zbledele iz njihovega spomina, so si starej\xc5\xa1i ljudje pogosto zapomnili slike obrazov s pozitivnimi \xc4\x8dustvi. Na podlagi tega pa so raziskovalci sklepali, da so jim ti bli\xc5\xbeje ter jih raje in ve\xc4\x8dkrat do\xc5\xbeivljajo, kot negativne (torej jezo).\n_START_SECTION_\nRazlike med spoloma\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1993 je Thomasova  izvedla raziskavo o jezi \xc5\xbeensk. \xc5\xa0tudija je odkrila tri pogoste izvore jeze pri \xc5\xbeenskah: nemo\xc4\x8d, nepravi\xc4\x8dnost in neodgovornost drugih. Thomasova je \xc5\xa1tudijo prenesla iz vzorca ameri\xc5\xa1kih \xc5\xbeensk \xc5\xa1e na \xc5\xbeenske iz drugih dr\xc5\xbeav (Francija, Tur\xc4\x8dija). Pri mo\xc5\xa1kih \xc5\xa1e niso odkrili specifi\xc4\x8dnih faktorjev, ki bi lahko bili vzrok jeze._NEWLINE_Druga raziskava je ugotovila, da ljudje dojemajo obraz z jeznim izrazom kot bolj mo\xc5\xbeatega, medtem ko obraz z veselim izrazom kot bolj \xc5\xbeenstvenega. Kognitivni procesi, ki razlikujejo med mo\xc5\xbeatostjo in \xc5\xbeenstvenostjo so povezani s tistimi, ki razlikujejo med jezo in veseljem. Ugotavljajo, da slednja pristranskost izvira iz evolucijske preteklosti, ko je mo\xc5\xa1ki veljal za nevarnega dale\xc4\x8d naokoli, \xc5\xbeenska pa je bila skrbna in je varovala pred \xc5\xa1kodo. Vzorec raziskave je \xc5\xa1tel 38 srednje\xc5\xa1olcev, ki so gledali slike obrazov. Za ugotavljanje povezav z nezavednimi stereotipi so uporabili dva testa. Najprej so morali, \xc4\x8de se jim je zdelo, da je prikazan obraz vesel, pritisniti H (happy-vesel), \xc4\x8de pa se jim je zdelo, da je jezen pa A (angry-jezen). Kot je bilo pri\xc4\x8dakovano so udele\xc5\xbeenci hitreje ocenili mo\xc5\xa1ke obraze kot jezne, \xc5\xbeenske pa kot bolj vesele. Drug uporabljen test je bil Implicitni asociacijski test za ugotavljanje nezavednih pristranskosti srednje\xc5\xa1olcev pri izbiranju jeznih in veselih izrazov, s katerim so testirali, ali srednje\xc5\xa1olci pove\xc5\xbeejo imena \xc5\xbeenskega spola z veseljem in imena mo\xc5\xa1kega spola z jezo. Ve\xc4\x8dina jih je tako storila. Trinajst od 38 jih je povezovalo ravno obratno, kar pomeni, da so njihovi nezavedni stereotipi, glede na spol, nasprotni ostalim (mo\xc5\xa1ke povezujejo z veseljem in \xc5\xbeenske z jezo). S tem rezultatom so zavrgli spolne stereotipe kot vzrok za povezovanje mo\xc5\xa1kih z jezo in \xc5\xbeensk z veseljem. Drugo hipotezo, da so za prepoznavanje \xc4\x8dustev krivi znaki, ki jih pripi\xc5\xa1emo samo mo\xc5\xa1kim (mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e obrvi, oglat obraz) ali samo \xc5\xbeenskam (mehkej\xc5\xa1e poteze) so potrdili tako, da so na nevtralne obraze namestili te specifi\xc4\x8dne obrazne poteze._NEWLINE_Trenutne ugotovitve so skladne s predhodnimi poro\xc4\x8danji raziskovalcev o razlikah med spoloma v pogostosti, intenzivnosti in izra\xc5\xbeanju jeze. Edina izjema je bil vpliv spola na kontrolo jeze, kjer so mo\xc5\xa1ki poro\xc4\x8dali o bistveno ve\xc4\x8djem nadzoru jeze kot \xc5\xbeenske. Ta ugotovitev, vklju\xc4\x8dno z odsotnostjo razlik pri spolih glede na notranjo in zunanjo jezo, sovpada z literaturo, toda ne sovpada s spolnimi stereotipi da bodo mo\xc5\xa1ki bolj verjetno do\xc5\xbeivljali jezo in jo izra\xc5\xbeali na negativen na\xc4\x8din.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nJeza in medkulturne razlike\n_START_PARAGRAPH_\nDolo\xc4\x8dena raziskava se je osredoto\xc4\x8dila na razlike v izra\xc5\xbeanju jeze glede na socialni status posameznika v dveh razli\xc4\x8dnih kulturah. Sodelovalo je 1054 naklju\xc4\x8dno izbranih Ameri\xc4\x8danov (34\xe2\x80\x9338 let) iz srednjega socialnega razreda (MIDUS\xe2\x80\x93Midlife USA) in 1027 naklju\xc4\x8dno izbranih Japoncev (30\xe2\x80\x9379 let) iz okolice Tokya (MIDJA\xe2\x80\x93Midlife Japan). Da bi ugotovili ali sodelujo\xc4\x8di svoj polo\xc5\xbeaj objektivno ali subjektivno vrednotijo, so izvedli telefonski pogovor in jim dali izpolniti samoocenitveni vpra\xc5\xa1alnik. Pedago\xc5\xa1ki dose\xc5\xbeek in zaposlitev sta bila pokazatelja objektivnega socialnega statusa. Za merjenje subjetivnega socialnega statusa pa so sodelujo\xc4\x8dim pokazali sliko lestvico z desetimi stopnjami in jih prosili, naj na njej po svoji lastni presoji ozna\xc4\x8dijo svoj polo\xc5\xbeaj v socialni skupnosti. Za merjenje izra\xc5\xbeanja jeze so morali sodelujo\xc4\x8di na lestvici ozna\xc4\x8diti, kako pogosto izra\xc5\xbeajo jezo v dolo\xc4\x8denih situacijah. Rezultati so pokazali, da v povpre\xc4\x8dju Ameri\xc4\x8dani subjektivno ocenjujejo svoj socialni polo\xc5\xbeaj in posledi\xc4\x8dno izra\xc5\xbeajo tudi ve\xc4\x8d je\xc5\xbee v primerjavi z Japonci. Tudi osebni dose\xc5\xbeki so pomembnej\xc5\xa1i za Ameri\xc4\x8dane (do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d notranjih konfliktov zaradi nedosegljive in neizpopolnjene te\xc5\xbenje po uresni\xc4\x8ditvi lastnih ciljev in \xc5\xbeelja).\n_START_SECTION_\nJeza med vo\xc5\xbenjo\n_START_PARAGRAPH_\nVpliv jeze in agresije na vo\xc5\xbenjo_NEWLINE_Agresivna vo\xc5\xbenja je ena najve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav na cestah, ki lahko pripelje tudi do hudih nesre\xc4\x8d s smrtnimi \xc5\xbertvami. Poleg tega pa je pomemben dejavnik tudi transgresivno vedenje, torej tak\xc5\xa1no, ki presega meje dru\xc5\xbebeno sprejemljivega (npr. prehitra vo\xc5\xbenja, ignoriranje stop znakov, ipd.). Na podlagi jeze in agresivnosti lahko precej verjetno napovemo agresivno in transgresivno vo\xc5\xbenjo. Splo\xc5\xa1ni model agresije nakazuje, da dolo\xc4\x8dene posameznikove lastnosti, skupaj s konkretno situacijo, povzro\xc4\x8dijo reakcije, ki lahko vodijo v agresivno vedenje. Raziskava je pokazala, da se pri posameznikih z vi\xc5\xa1jo stopnjo izra\xc5\xbeene jeze med vo\xc5\xbenjo pogosteje aktivira agresivno zaznavanje situacije. Agresivne zaznave so torej nekak\xc5\xa1en mehanizem, ki povezuje jezo in agresivno vedenje. Misli, povezane z jezo, so relativno avtomati\xc4\x8dne in so v veliki meri povezane z nezavednim ocenjevanjem situacije._NEWLINE_Do\xc5\xbeivljanje mo\xc4\x8dnih \xc4\x8dustev med vo\xc5\xbenjo ni za\xc5\xbeeleno, saj so le-ta znana kot mote\xc4\x8d dejavnik, zaradi katerega velikokrat postanemo manj pozorni na okolico. Sagar, Mehta in Chugh (2013) so ugotovili, da je voznike mo\xc4\x8d razdeliti v dve skupini na podlagi tega, kako pogosto ob\xc4\x8dutijo jezo med vo\xc5\xbenjo. V prvi skupini so vozniki, ki ob\xc4\x8dutijo jezo vsaki\xc4\x8d, ko vozijo, medtem ko drugi vozniki do\xc5\xbeivljajo jezo le redko (v polovici primerov vo\xc5\xbenje). V preteklih raziskavah\xc2\xa0\xc2\xa0so ugotovili, da 89\xc2\xa0% anketiranih priznava, da so ve\xc4\x8dkrat agresivni na cesti, pri \xc4\x8demer se pod agresivna dejanja \xc5\xa1tejejo: izsiljevanje, tvegano prehitevanje, trobljenje, preklinjanje, sovra\xc5\xbene geste ipd. \xc5\xa0tudija je pokazala, da je tvegana oz. hitra vo\xc5\xbenja v pomembni pozitivni korelaciji z voznikovo jezo. Tisti, ki pogosteje do\xc5\xbeivljajo jezo, se poslu\xc5\xbeujejo tvegane in agresivne vo\xc5\xbenje ter posledi\xc4\x8dno tvegajo tudi ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost vklju\xc4\x8ditve v situacije s smrtnimi \xc5\xbertvami._NEWLINE_Veliko vlogo pri agresivnem izra\xc5\xbeanju jeze ima, po mnenju ene izmed izvedenih raziskav z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbJeza med vo\xc5\xbenjo\xc2\xab\xc2\xa0,\xc2\xa0ob\xc4\x8dutek krivde\xc2\xa0\xe2\x80\x93 torej kako nastalo situacijo udele\xc5\xbeenci dojemajo, ali so zanjo krivi sami ali ostali udele\xc5\xbeenci. V drugi raziskavi\xc2\xa0\xc2\xbbJeza, agresija in tvegano vedenje: primerjava med vozniki z visoko in nizko stopnjo do\xc5\xbeivljanja jeze\xc2\xab;\xc2\xa0\xc2\xa0so ugotavljali razlike med vozniki, ki med vo\xc5\xbenjo velikokrat do\xc5\xbeivljajo jezo in med tistimi, ki jezo do\xc5\xbeivljajo redkeje. V raziskavi je sodelovalo 121 \xc5\xa1tudentov psihologije, od tega 54 mo\xc5\xa1kih in 67 \xc5\xbeensk. Raziskovalci so ugotovili, da se vozniki z visoko stopnjo izra\xc5\xbeenosti jeze, ve\xc4\x8dkrat znajdejo v nevarnih situacijah, so podvr\xc5\xbeeni pogostej\xc5\xa1em in intenzivnej\xc5\xa1em do\xc5\xbeivljanju agresije ter so hkrati dvakrat bolj izpostavljeni prometnim nesre\xc4\x8dam. Rezultati raziskave so pokazali tudi, da so vozniki, ki jezo do\xc5\xbeivljajo redkeje, bolj prilagodljivi in se s problemi na cesti\xc5\xa1\xc4\x8du spopadajo bolj konstruktivno. V manj stresnih situacijah se udele\xc5\xbeenci po stopnji do\xc5\xbeivljanja jeze niso razlikovali, v bolj stresnih situacijah pa so vozniki z vi\xc5\xa1jo stopnjo izra\xc5\xbeenosti jeze, to \xc4\x8dustvo tudi intenzivneje izrazili. Tretja raziskava z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbIzra\xc5\xbeanje jeze med vo\xc5\xbenjo\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xa0je zanimiva predvsem zaradi spoznanja, da na varnost pri vo\xc5\xbenji v povezavi z do\xc5\xbeivljanjem jeze, agresivnostjo in tvegano vo\xc5\xbenjo vpliva starost, pri \xc4\x8demer avtorji opozarjajo, da naj bi bili mlaj\xc5\xa1i udele\xc5\xbeenci bolj agresivni vozniki. Vpliven dejavnik pa naj bi bil tudi spol in sicer naj bi bile \xc5\xbeenske v povpre\xc4\x8dju manj podvr\xc5\xbeene tveganju med vo\xc5\xbenjo.\n_START_SECTION_\nRazlike pri vo\xc5\xbenji med spoloma\n_START_PARAGRAPH_\nZ razlikami med spoloma se sre\xc4\x8dujemo tako reko\xc4\x8d na vsakem koraku, zato tudi pri vo\xc5\xbenji obstajajo dolo\xc4\x8deni stereotipi vezani na spol. Raziskovalci so v raziskavi  ugotavljali razlike med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeenskim obna\xc5\xa1anjem med vo\xc5\xbenjo, prejetimi cestnimi kaznimi in udele\xc5\xbebo v nesre\xc4\x8dah. Raziskava je bila izvedena v \xc5\xa0paniji in v njej je sodelovalo 541 udele\xc5\xbeencev. Rezultati raziskave so pokazali, da mo\xc5\xa1ki med vo\xc5\xbenjo jezo izra\xc5\xbeajo na agresiven na\xc4\x8din (fizi\xc4\x8dna agresija, npr. trobljenje, izsiljevanje, tvegano prehitevanje) medtem ko so \xc5\xbeenske bolj nagnjene k psihi\xc4\x8dnem izra\xc5\xbeanju jeze (npr. preklinjanje, \xc5\xbealitve). Ugotovili so tudi, da \xc5\xbeenske do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d jeze v situacijah kot so na primer ovire v prometu zaradi del na cesti\xc5\xa1\xc4\x8du, medtem ko mo\xc5\xa1ki ve\xc4\x8d jeze ob\xc4\x8dutijo v prisotnosti policije, saj so zaradi njihove navzo\xc4\x8dnosti prisiljeni prilagoditi in spremeniti svojo vo\xc5\xbenjo. Prav tako so rezultati raziskave pokazali, da so mo\xc5\xa1ki prejeli ve\xc4\x8d kazni zaradi nepravilne vo\xc5\xbenje in bili pogosteje udele\xc5\xbeeni v prometnih nesre\xc4\x8dah, kar lahko pove\xc5\xbeemo s tem, da \xc5\xbeenske pogosteje v avtu vozijo \xc5\xa1e svoje otroke, zaradi \xc4\x8desar vozijo previdneje in po\xc4\x8dasneje ter so hkrati bolj prilagodljive._NEWLINE_Obstaja razlika med jeznimi vozniki, ki se zavedajo svojih te\xc5\xbeav z jezo in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo pomo\xc4\x8d, jeznimi vozniki, ki ne opazijo te\xc5\xbeav z jezo pri sebi in vozniki, ki z jezo med vo\xc5\xbenjo nimajo te\xc5\xbeav.  Prav tako obstajajo razlike med spoloma. Rezultati so pokazali razliko v koli\xc4\x8dini prometnih nesre\xc4\x8d, izra\xc5\xbeanju agresije in rizi\xc4\x8dnem vedenju. Do najve\xc4\x8d trkov oz. nesre\xc4\x8d je zaradi jeze pri\xc5\xa1lo v skupini jeznih voznikov, ki ne opazijo te\xc5\xbeav z jezo (pri mo\xc5\xa1kih je bil rezultat manj\xc5\xa1i kot pri \xc5\xbeenskah). V skupini jeznih voznikov, ki opa\xc5\xbeajo te\xc5\xbeave z jezo, so mo\xc5\xa1ki dosegli ni\xc5\xbeji rezultat kot \xc5\xbeenske. Najmanj trkov je bilo v skupini voznikov, ki te\xc5\xbeav z jezo med vo\xc5\xbenjo nimajo, kjer so mo\xc5\xa1ki zopet dosegli ni\xc5\xbeji rezultat kot \xc5\xbeenske. Pri razlikah med spoloma so bili mo\xc5\xa1ki v vseh treh skupinah manj pogosto vpleteni v prometne nesre\xc4\x8de, \xc5\xbeenske pa bolj._NEWLINE_Vzroki za jezo med vo\xc5\xbenjo_NEWLINE_Jezo med vo\xc5\xbenjo lahko izzovejo \xc5\xa1tevilni dejavniki. \xc5\xa0tudija  je na vzorcu prebivalcev Nove Zelandije s pomo\xc4\x8djo DAS lestvice ugotavljala, katere situacije najpogosteje izzovejo jezo pri voznikih. Z uporabo 33-predmetne DAS lestvice so ugotovili, da voznike najpogosteje razjezijo oviran promet, tvegana vo\xc5\xbenja drugih voznikov, sovra\xc5\xbene kretnje in nevljudna vo\xc5\xbenja. \xc5\xbdenske voznice najbolj jezi tvegana vo\xc5\xbenja drugih voznikov ter sovra\xc5\xbene kretnje, medtem ko mo\xc5\xa1ke najbolj jezi oviran promet in nevljudna vo\xc5\xbenja. Izku\xc5\xa1eni vozniki poro\xc4\x8dajo o manj\xc5\xa1i stopnji jeze izzvane s strani oviranega prometa, nevljudne vo\xc5\xbenje in sovra\xc5\xbenih kretenj. V splo\xc5\xa1nem pomenu jeze med vo\xc5\xbenjo starost ni imela posebnega vpliva._NEWLINE_Na\xc4\x8dini izra\xc5\xbeanja jeze med vo\xc5\xbenjo_NEWLINE_Vozilo predstavlja posebno okolje, zato je potrebno v njem opredeliti specifi\xc4\x8dne na\xc4\x8dine izra\xc5\xbeanja jeze. Z vpra\xc5\xa1alnikom Driving Anger Expression Inventory (DAX) so raziskovalci pri\xc5\xa1li do 5 razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov izra\xc5\xbeanja jeze med vo\xc5\xbenjo.  Prvi na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja je verbalno agresiven (preklinjanje in kri\xc4\x8danje, neverbalni znaki - stresanje z glavo in grdi pogledi ob verbalnem izra\xc5\xbeanju). Drugi na\xc4\x8din vklju\xc4\x8duje uporabo lastnega telesa za gro\xc5\xbenjo (kazanje sredinca, izstopanje iz avta z namero fizi\xc4\x8dnega obra\xc4\x8duna z voznikom). Tretji na\xc4\x8din se je nana\xc5\xa1al na izra\xc5\xbeanje jeze, pri katerem oseba kot sredstvo uporablja vozilo in sicer zaslepljevanje z lu\xc4\x8dmi, upo\xc4\x8dasnjevanje in namerno pospe\xc5\xa1evanje za frustriranje voznikov. \xc4\x8cetrti na\xc4\x8din oz. transfer agresivnosti vklju\xc4\x8duje prenos jeze na sopotnike v avtu. Peta oblika (konstruktivno izra\xc5\xbeanje jeze) vklju\xc4\x8duje odzivanje na jezo z osredoto\xc4\x8danjem na varno vo\xc5\xbenjo, predvsem pa \xc5\xbeeljo, da bi re\xc5\xa1ili problem. Konstruktivno izra\xc5\xbeanje jeze ni v korelaciji, ali pa je bilo v negativni korelaciji z ostalimi na\xc4\x8dini izra\xc5\xbeanja, medtem ko so bile ostale \xc5\xa1tiri agresivne oblike izra\xc5\xbeanja jeze v pozitivni korelaciji ena z drugo. Mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske se niso razlikovali pri faktorjih verbalnega izra\xc5\xbeanja jeze, uporabi vozila za izra\xc5\xbeanje jeze in pri konstruktivnem izra\xc5\xbeanju jeze. Razlike so bile opazne pri mo\xc5\xa1kih \xe2\x80\x93 z ve\xc4\x8djo verjetnostjo so izra\xc5\xbeali jezo z uporabo lastnega telesa za gro\xc5\xbenjo, kot pa da bi \xc5\xbealili voznika. Glede na skupni indeks agresivnih oblik izra\xc5\xbeanja jeze se je izkazalo, da mo\xc5\xa1ki bolj agresivno izra\xc5\xbeajo jezo kot \xc5\xbeenske._NEWLINE_Raziskovalci so ugotovili, da so najpogostej\xc5\xa1i vzroki za jezo na cesti hupanje, prehitevanje po napa\xc4\x8dni strani, glasna glasba v drugih vozilih ter vro\xc4\x8da in vla\xc5\xbena klima. Ti dejavniki so voznike, ki na splo\xc5\xa1no do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8djo stopnjo jeze, bolj vznemirili, kot voznike, ki redkeje ob\xc4\x8dutijo jezo med vo\xc5\xbenjo. Slednji so jezo izra\xc5\xbeali na pasiven na\xc4\x8din (dr\xc5\xbeali zamero proti drugim voznikom ali jedli in pili, da bi se pomirili), medtem ko so vozniki, ki do\xc5\xbeivljajo vi\xc5\xa1jo stopnjo jeze, izra\xc5\xbeali \xc4\x8dustvo na aktiven na\xc4\x8din (zmerjanje drugih, uporaba vozila za agresivno izra\xc5\xbeanje jeze, ipd.)._NEWLINE_Izrazi jeze pri vo\xc5\xbenji_NEWLINE_Ko smo jezni, po navadi svoje ob\xc4\x8dutke delimo in jih poka\xc5\xbeemo drugim, zato tudi izraze jeze ni te\xc5\xbeko prepoznati. Raziskava \xc2\xa0\xc2\xbbIzrazi jeze na cesti\xc2\xab\xc2\xa0se prav tako nana\xc5\xa1a na do\xc5\xbeivljanje in izra\xc5\xbeanje jeze med vo\xc5\xbenjo. Raziskovalec je preu\xc4\x8deval novozelandske voznike, v raziskavi je sodelovalo 677 naklju\xc4\x8dno izbranih udele\xc5\xbeencev. Na podlagi preteklih raziskav je v hipotezah predpostavil, da bo pri\xc5\xa1lo do razlik med spoloma glede na stopnjo izra\xc5\xbeanja jeze, in sicer mo\xc5\xa1ki naj bi jezo izra\xc5\xbeali intenzivneje kot \xc5\xbeenske in hkrati vozili tudi bolj tvegano, prav tako pa naj bi starej\xc5\xa1i vozniki vozili previdneje. Rezultati raziskave so pokazali, da so bili jezni odzivi v prometu in pa izra\xc5\xbeanje jeze (tako na verbalen kot tudi fizi\xc4\x8den na\xc4\x8din) v medsebojni povezavi, prav tako pa tudi kontrola jeze s prilagodljivostjo in konstruktivnim vedenjem (bolje kot so vozniki kontrolirali svoje splo\xc5\xa1ne odzive jeze, bolj so bili na cesti strpni in se obna\xc5\xa1ali konstruktivno). Raziskovalec je uspel dokazati tudi, da so starej\xc5\xa1i vozniki jezo izra\xc5\xbeali redkeje kot mladi vozniki in da mo\xc5\xa1ki pri vo\xc5\xbenji pogosteje tvegajo._NEWLINE_Na\xc4\x8dini zmanj\xc5\xa1evanja jeze med vo\xc5\xbenjo_NEWLINE_Prvi na\xc4\x8din se imenuje Relaxation Coping Skills (RCS), pri katerem se oseba osredoto\xc4\x8da na zmanj\xc5\xa1anje napetosti mi\xc5\xa1ic, dihanje (ve\xc4\x8d spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8dih globokih vdihov), ponavljanje besede sporostiti se (\xc2\xbbrelax\xc2\xab) ali pomensko podobne besede in si zami\xc5\xa1lja spro\xc5\xa1\xc4\x8denega \xc4\x8dloveka, sebe.\xc2\xa0Drug na\xc4\x8din je Cognitive-Relaxation Coping Skills (CRCS), kjer je poudarek na ponovnem premisleku v prometni situaciji, ki bi vzbujala jezo. Oseba se spra\xc5\xa1uje predvsem: "Kak\xc5\xa1en je druga\xc4\x8den na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja v dani situaciji?", "Kak\xc5\xa1ni so razlogi, da oseba tako obna\xc5\xa1a?" in "Ali imate dokaz, da oseba nekaj po\xc4\x8dne le zato, da bi vas razjezila?". V raziskavah so ugotovili, da je pri obeh skupinah, ki sta izvajali terapijo pri\xc5\xa1lo do zmanj\xc5\xa1anja intenzitete in pogostosti do\xc5\xbeivljanja jeze med vo\xc5\xbenjo. Obe terapiji sta zmanj\xc5\xa1ali agresiven na\xc4\x8din in pove\xc4\x8dali konstruktiven na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja jeze. Testni skupini se pri rezultatih med seboj nista razlikovali \xe2\x80\x93 pri obeh je pri\xc5\xa1lo do podobnega u\xc4\x8dinka. Terapija jeze je pomembna, saj pomembno u\xc4\x8dinkuje na voznike \xe2\x80\x93 pove\xc4\x8da se konstruktivno izra\xc5\xbeanje in zmanj\xc5\xa1a agresivno izra\xc5\xbeanje jeze. Kot najbolj u\xc4\x8dinkovito bi lahko izpostavili drugo terapijo \xe2\x80\x93 Cognitive-Relaxation Coping Skills, saj je pri tej pride do najve\xc4\x8dje redukcije jeze med vo\xc5\xbenjo.\n_START_SECTION_\nJeza v povezavi s teroristi\xc4\x8dnimi napadi\n_START_PARAGRAPH_\nJeza se pojavlja v vsakodnevnem \xc5\xbeivljenju, vse bolj pa jo povezujemo s teroristi\xc4\x8dnimi napadi, ki se vedno pogosteje pojavljajo tudi v medijih. Na to temo je bilo izvedenih mnogo raziskav. Nekatere    ka\xc5\xbeejo, da jeza vpliva na pripisovanje vzrokov za teroristi\xc4\x8dne napade samim teroristom brez dvoumnih dokazov. Prav tako je dokazano, da je za tiste, ki ob napadu do\xc5\xbeivljajo jezo zna\xc4\x8dilna manj\xc5\xa1a kompleksnost razumevanja teroristi\xc4\x8dne situacije, ki je lahko posledica subjektivnega poro\xc4\x8danja medijev ali stereotipnega mi\xc5\xa1ljenja. Jeza pri posameznikih vpliva na podporo posameznim protiteroristi\xc4\x8dnim organizacijam, ki temeljijo predvsem na agresivnem voja\xc5\xa1kem posredovanju tako znotraj dr\xc5\xbeave, kot v drugih dr\xc5\xbeavah po svetu._NEWLINE_Prva raziskava z naslovom MO\xc4\x8c SLIKE: VPLIV KONTEKSTA SLIKE NA INTERPRETACIJO TERORIZMA Z VIDIKA \xc4\x8cUSTEV IN PODPORE PROTITERORISTI\xc4\x8cNIM ORGANIZACIJAM predvideva, da lahko kontekst slike, ki je povezan s terorizmom, mo\xc4\x8dno vpliva na posameznikovo vrednotenje dogodka in lahko povzro\xc4\x8di razli\xc4\x8dne \xc4\x8dustvene odzive in razli\xc4\x8dno aktivno politi\xc4\x8dno delovanje. V raziskavi je sodelovalo 235 Britancev (143 mo\xc5\xa1kih in 92 \xc5\xbeensk), starih med 18 in 68 let. Britanci so prebrali \xc4\x8dlanek o bombnem napadu na London, ki je bil podoben \xc5\xbee objavljenemu \xc4\x8dlanku, nato so jim pokazali \xc5\xa1e fotografije istega teroristi\xc4\x8dnega napada leta 2005. Prva polovica si je ogledovala fotografije z \xc5\xbertvami napada, druga polovica pa fotografije z napadalci. Z lestvico so ocenili kako intenzivno so do\xc5\xbeivljali posamezna \xc4\x8dustva pri posameznih fotografijah. Pri treh so najpogosteje do\xc5\xbeivljaji strah, pri treh empatijo in pri treh jezo. Udele\xc5\xbeenci, ki so opazovali fotografije s teroristi so do\xc5\xbeivljali ve\xc4\x8d strahu in jeze, kot tisti, ki so opazovali fotografije z \xc5\xbertvami. Hipoteza 3, ki je predpostavljala, da krivica na fotografiji s teroristi spro\xc5\xbea jezo je bila potrjena, prav tako je bila potrjena hipoteza 6, ki je predpostavljala, da jeza spro\xc5\xbea podporo agresivnim protiteroristi\xc4\x8dnim organizacijam._NEWLINE_V drugi raziskavi z naslovom PRIPISOVANJE VZROKOV TERORISTI\xc4\x8cNEMU NAPADU 11. SEPTEMBRA NA PODLAGI \xc4\x8cUSTEV POSAMEZNIKA IN NJIHOV VPLIV NA NADALJNJO PODPORO POLITI\xc4\x8cNEMU POSREDOVANJU je sodelovalo 120 Ameri\xc4\x8danov (97 \xc5\xa1tudentov iz univerze v Koloradu in 23 prebivalcev neke ameri\xc5\xa1ke skupnosti, ki obiskujejo rekreacijski center, starih nad 18 let, ki so podajali mnenja o teroristi\xc4\x8dnem napadu 11.septembra. Raziskovalci so ugotavljali katera \xc4\x8dustva, navedeni vzroki za napad in posameznikovo mnenje o politi\xc4\x8dno primernem posredovanju, so imela vpliv na njihova mnenja. Vsak udele\xc5\xbeenec si je ogledal tri videoposnetke, ki so bili \xc5\xbee predhodno objavljeni na razli\xc4\x8dnih spletnih straneh. Prvi posnetek je prikazoval napad letal in zru\xc5\xa1itev stolpov. V tem posnetku je bil zvok prisoten, saj je bilo poro\xc4\x8danje objektivno. V drugem in tretjem posnetku so bile prikazane posledice napada, predvsem ru\xc5\xa1evine in re\xc5\xa1evanje po\xc5\xa1kodovanih. V posnetkih zvok ni bil prisoten, saj so bili komentarji izrazito subjektivni in bi lahko vplivali na \xc4\x8dustva, interpretacijo in mnenje udele\xc5\xbeencev. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a kot je bila izra\xc5\xbeena stopnja jeze, bolj so bili udele\xc5\xbeenci prepri\xc4\x8dani, da so povzro\xc4\x8ditelji napada teroristi in da je ZDA premalo poskrbela za varnost dr\xc5\xbeavljanov, kljub temu pa so bili prepri\xc4\x8dani, da ameri\xc5\xa1ka politika ni bila odgovorna za napad. Izrazili so podporo voja\xc5\xa1kemu posredovanju v vseh dr\xc5\xbeavah, ki podpirajo terorizem in ve\xc4\x8dji nadzor ljudi v ZDA, ki bi lahko bili potencialni teroristi. Manj so se nagibali k humanitarni podpori revnej\xc5\xa1im dr\xc5\xbeavam, kot je na primer Afganistan. Udele\xc5\xbeenci, ki so do\xc5\xbeivljali jezo so \xc4\x8dutili ve\xc4\x8dji ponos in mo\xc4\x8d za intenzivno re\xc5\xa1evanje \xc5\xbertev in po\xc5\xa1kodovanih ter zdelo se jim je pomembno, da je Amerika v tem \xc4\x8dasu zdru\xc5\xbeena in enotna. Sovra\xc5\xbena dejanja proti teroristom so se jim zdela sprejemljiva. Edina razlika med posamezniki, ki so do\xc5\xbeivljali jezo je bila kompleksnost njihove interpretacije teroristi\xc4\x8dne situacije. Ti posamezniki so situacijo do\xc5\xbeivljali manj kompleksno oziroma bolj \xc4\x8drno-belo. Pri raziskavi so opazili, da so tisti udele\xc5\xbeenci, ki so do\xc5\xbeivljali jezo manj previdni pri procesiranju novih informacij, kot tisti, ki so do\xc5\xbeivljali strah in \xc5\xbealost. Razlog za to je, da je jeza \xc4\x8dustvo sigurnosti, strah in \xc5\xbealost pa \xc4\x8dustvi nesigurnosti._NEWLINE_Tretja raziskava z naslovom TERORIZEM PO 11. SEPTEMBRU: REAKACIJE NA SIMULIRANO PORO\xc4\x8cANJE O DOGODKIH temelji na treh eksperimentih. Eksperimente so izvedli leta 1998, 2002 in 2004. V vseh treh eksperimentih je bil vzorec enak. Sodelovalo je 72 \xc5\xa1tudentov (36 \xc5\xbeensk in 36 mo\xc5\xa1kih) psihologije iz Univerze v Koloradu, starih nad 18 let. Udele\xc5\xbeencem so kot simulirane novice kontinuirano predstavljali teroristi\xc4\x8dne napade, ki so bili izvedeni na voja\xc5\xa1kem ali kulturnem oziroma izobra\xc5\xbeevalnem podro\xc4\x8dju.Rezultati so pokazali, da so tako mo\xc5\xa1ki kot \xc5\xbeenske do\xc5\xbeivljali strah in jezo. Pri merjenju skozi ve\xc4\x8d ponovitev so ugotovili nara\xc5\xa1\xc4\x8danje stopnje izra\xc5\xbeenosti strahu in jeze, pri \xc4\x8demer je bila stopnja izra\xc5\xbeenosti jeze vi\xc5\xa1ja od stopnje izra\xc5\xbeenosti strahu. Po ve\xc4\x8d ponovitvah so \xc5\xbeenske do\xc5\xbeivljale vi\xc5\xa1jo stopnjo strahu, mo\xc5\xa1ki pa vi\xc5\xa1jo stopnjo jeze. V primerjavi s preteklimi eksperimenti je v eksperimentu 2 poleg biolo\xc5\xa1kega spola zajeta tudi spolna vloga. Tisti udele\xc5\xbeenci, ki so dosegali vi\xc5\xa1jo stopnjo mo\xc5\xbeatosti, so do\xc5\xbeivljali ve\xc4\x8d jeze in manj strahu, v nasprotju z njimi so udele\xc5\xbeenci, ki so dosegali ni\xc5\xbejo stopnjo mo\xc5\xbeatosti, do\xc5\xbeivljali ve\xc4\x8d strahu in manj jeze. Razlike v odgovorih so bile najve\xc4\x8dje v eksperimentu 1 (2002), najmanj\xc5\xa1e v Haelyjevem eksperimentu (1998) in srednje razli\xc4\x8dne v eksperimentu 2 (2004). Znotraj posameznega eksperimenta so konflikti med odgovori monotono nara\xc5\xa1\xc4\x8dali ne glede na leto izvedbe. V vseh raziskavah je pri\xc5\xa1lo do pomembnih razlik med spoloma. Glavni namen raziskave je bila primerjava odgovorov o terorizmu pred in po 11. septembru 2001. Kot pri\xc4\x8dakovano so rezultati pokazali ve\xc4\x8dje razlike v odgovorih pred in po napadu, leta 2001. Ne glede na rezultate so raziskovalci predvideli ve\xc4\x8dje razlike, saj je teroristi\xc4\x8dni napad 2001 dvignil ameri\xc5\xa1ko zavest o terorizmu in zavest o pomembnosti dr\xc5\xbeavne varnosti.\n_START_SECTION_\nJeza v partnerskih odnosih\n_START_PARAGRAPH_\nJeza do ljudi v razli\xc4\x8dnih odnosih_NEWLINE_Averill (1982)  je rekel, da je jeza mo\xc4\x8dno medosebno \xc4\x8dustvo in se zato najmo\xc4\x8dneje izra\xc5\xbea pri tistih, ki jih imamo radi, oziroma pri tistih, s katerimi smo v najo\xc5\xbenjem stiku. Pri partnerskih odnosih smo pri\xc4\x8da stalnemu in intimnemu osebnemu stiku, ve\xc4\x8dji spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti in visoki motivaciji glede spremembe partnerjevega vedenja (primer). Kumulirajo se partnerjeva negativna obna\xc5\xa1anja in zaradi tega je tu ve\xc4\x8dji potencial za izvor jeze. Znano pa je, da je jeza najpogostej\xc5\xa1e \xc4\x8dustvo, ki vpliva na medosebne odnose (Averill 1982; Scherer in Wallbott 1994). Teorija navezanosti (npr. Bowlby 1973) pravi, da so korenine jeze v intimnih razmerjih razli\xc4\x8dne od korenin jeze v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu besede, saj je \'intimna jeza\' pogosto reakcija na gro\xc5\xbenjo izgube romanti\xc4\x8dne navezanosti in se uporablja kot na\xc4\x8din proti temu, da partner zapusti zvezo. Nekateri avtorji trdijo, da je v modernem obdobju, zaradi spreminjajo\xc4\x8dih se vlog spolov, ve\xc4\x8d izkazovanja jeze med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami kot kadarkoli prej. Po Chafetzu in Dworkinu (1989) nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da te\xc5\xbenja po enakosti v odnosih zahteva ve\xc4\x8d \xc4\x8dustvene intimnosti, kar poziva k ve\xc4\x8dji po\xc5\xa1tenosti in odprtosti v odnosih. Ta po\xc5\xa1tenost pa vodi do bolj izrazitega izkazovanja tako soglasja kot nesoglasja. Torej, \xc4\x8de je res cilj na\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe ve\xc4\x8dja intimnost in enakopravnost v odnosih moramo sprejeti tudi nara\xc5\xa1\xc4\x8danje koli\xc4\x8dine jeze in konflikta, ki neizogibno pride zraven._NEWLINE_Razlike med jezo v razmerju in v vsakdanjih situacijah_NEWLINE_Raziskovalca Jodie L. Kocur in Jerry L. Deffenbacher  sta se ukvarjala z vpra\xc5\xa1anjem, ali se izra\xc5\xbeanje jeze razlikuje v odnosu med partnerjema v ljubezenskem razmerju in v odnosu do vseh ostalih ljudi v vsakodnevnih situacijah. Postavila sta si ve\xc4\x8d hipotez. Prva pravi, da posamezniki ob\xc4\x8dutijo in izra\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d jeze v romanti\xc4\x8dnih razmerjih kot pa na splo\xc5\xa1no. Temu je sledilo \xc5\xa1e, da posamezniki manj zatirajo jezo v razmerju. Tretja hipoteza pa trdi, da \xc5\xbeenske ob\xc4\x8dutijo in izra\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d jeze v razmerju kot mo\xc5\xa1ki. Pri raziskavi je sodelovalo 383 udele\xc5\xbeencev. Udele\xc5\xbeenci stari med 17 in 49 let iz razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih skupin, ki so bili v ljubezenskem razmerju, ki traja ali je trajalo vsaj tri mesece. Udele\xc5\xbeenci so dobili anonimni vpra\xc5\xa1alnik, v katerem so odgovorili na vpra\xc5\xa1anja o letih, spolu in letniku \xc5\xa1olanja. Izpolnili so TAS - Trait Anger Scale vpra\xc5\xa1anj o njihovem obna\xc5\xa1anju na splo\xc5\xa1no, kot tudi AX- Anger Expression Scale vpra\xc5\xa1anj o izra\xc5\xbeanju njihove jeze v dolo\xc4\x8denih situacijah v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Nato so bili udele\xc5\xbeenci v razmerjih in tisti, ki so bili v ve\xc4\x8d kot 3 mesece trajajo\xc4\x8dem razmerju napro\xc5\xa1eni, da izpolnijo \xc5\xa1e kombinacijo TAS in AX vpra\xc5\xa1anj, ki so se nana\xc5\xa1ala na situacije v zvezi, ostali pa so na tem mestu zaklju\xc4\x8dili z vpra\xc5\xa1alnikom. Rezultati so pokazali, da imajo mo\xc5\xa1ki ve\xc4\x8d kontrole nad jezo kot \xc5\xbeenske v razmerjih in da jezo izra\xc5\xbeajo redkeje in manj agresivno od \xc5\xbeensk. S tem so potrdili hipotezo, da \xc5\xbeenske ob\xc4\x8dutijo in izra\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d jeze v razmerju kot mo\xc5\xa1ki. Ovrgli so hipotezo, da posamezniki izra\xc5\xbeajo in ob\xc4\x8dutijo ve\xc4\x8d jeze v ljubezenskih razmerjih, saj sta avtorja dobila ravno nasprotne rezultate. Ve\xc4\x8d jeze se pojavlja v odnosih na splo\xc5\xa1no, kot pa v ljubezenskih. Tako sta ovrgla tudi hipotezo, da je ve\xc4\x8d zatiranja jeze v odnosih na splo\xc5\xa1no kot v ljubezenskih. Njuna dognanja so velik napredek za zakonsko terapijo, saj sta dokazala tudi pomembnost upo\xc5\xa1tevanja izvora jeze pri partnerju._NEWLINE_Jeza in lo\xc4\x8ditev_NEWLINE_V raziskavah o prilagajanju posameznikov po lo\xc4\x8ditvi so ugotovili, da so depresija, trenutno ob\xc4\x8dutenje jeze in pogostost do\xc5\xbeivljanja jeze v negativni korelaciji z odpu\xc5\xa1\xc4\x8danjem partnerju. Udele\xc5\xbeenci (lo\xc4\x8deni med 18 in 30 mesecev), ki so javljali visoke ravni \xc4\x8dustvenega stanja jeze, so dosegali nizko raven sedanjega eksplicitnega odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja in nizko raven opro\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega \xc4\x8dustva do svojih biv\xc5\xa1ih partnerjev. Raziskava na temo nasilja do \xc5\xbeensk je pokazala, da do nasilja do \xc5\xbeensk pride ob nenavadnih, mo\xc4\x8dnih situacijskih stresorjih, ne glede na mo\xc5\xbeevo nagnjenje k nasilju. Nekateri od teh situacijskih povzro\xc4\x8diteljev stresa se zgodijo med postopkom zakonske lo\xc4\x8ditve (prerekanja o skrbni\xc5\xa1tvu, o dostopu do otrok). V \xc5\xa1tudiji, kjer so preu\xc4\x8devali izku\xc5\xa1njo razhajajo\xc4\x8dih se partnerjev, ki niso dobili skrbni\xc5\xa1tva nad otroki, je najve\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih za najbolj stresno situacijo, ki izzove jezo, izbralo tisto, kjer jim biv\xc5\xa1e partnerke sabotirajo dostop do otrok zaradi nerednega pla\xc4\x8devanja pre\xc5\xbeivnine._NEWLINE_Vpliv spola in navezanosti na izra\xc5\xbeanje jeze_NEWLINE_Nisenbaum in Lopez sta leta 2015  preu\xc4\x8devala kako spol in orientacija odrasle navezanosti partnerjev v romanti\xc4\x8dni zvezi prispeva k posameznikovem do\xc5\xbeivljanju in izra\xc5\xbeanju jeze znotraj razmerja. Klju\xc4\x8dna predpostavka je bila, da bosta posameznikova orientacija navezanosti in prilagoditveno vedenje vplivala na odzive jeze njihovega partnerja. Podatke sta zbrala od obeh partnerjev v zvezi, ki traja ve\xc4\x8d kot 3 mesece in pregledala kako posameznikova orientacija odrasle navezanosti vpliva na njegovo in partnerjevo vedenje povezano z jezo ter ali lahko odgovor partnerja jezo drugega predvidi njegove z jezo povezane odzive. V raziskavi je sodelovalo 92 heteroseksualnih parov iz razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih skupin, starosti od 18 do 66 let. Uporabila sta tri vpra\xc5\xa1alnike: ECR (The Experiences in Close Relationships) za navezanost, BARQ (Behavioral Anger Response Questionnare) za vedenjski odziv jeze in AS (Accomodation Scale) za njihove odzive na akomodacijske dileme. Rezultati so pokazali, da ko so jih partnerji jezili, so osebe z izogibajo\xc4\x8dim stilom navezanosti svojo jezo pred njimi skrili, za pla\xc5\xa1en stil pa sta potrdila spoprijemanje z ekspresivnim vedenjem. Delno sta potrdila tudi hipotezo, da se bodo tisti z visokimi rezultati pri izogibajo\xc4\x8dem stilu na partnerjevo jezo odzivali manj adaptivno._NEWLINE_Povezava med navezanostjo in intimnim nasiljem_NEWLINE_V svoji raziskavi leta 2005 sta Lafontaine in Lussier  preu\xc4\x8devala povezavo med navezanostjo in intimnim nasiljem. Do\xc5\xbeivljanje in izra\xc5\xbeanje jeze do partnerja naj bi posredovala in vodila v povezavi med pla\xc5\xa1no navezanostjo ter psihi\xc4\x8dnim in fizi\xc4\x8dnim nasiljem para. V raziskavi je sodelovalo 316 heteroseksualnih parov, ki so poro\xc4\x8deni ali skupaj \xc5\xbeivijo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 6 mesecev. Navezanost posameznika so merili z ECR, uporabila sta pa tudi IAEC (The Inventory od Anger Experience in Couples) za merjenje do\xc5\xbeivljanja jeze v paru, STAXI (State-Trait Anger Inventory) za meritve stanj in zna\xc4\x8dilnosti jeze in CTS2 (The Revised Conflict Tactics Scales). Rezultati so pokazali, da so tako \xc5\xbeenske kot mo\xc5\xa1ki nasilni do svojih partnerjev. \xc5\xbdenske se bolj bojijo zapustitve kot mo\xc5\xa1ki in jezo do\xc5\xbeivljajo v razli\xc4\x8dnih situacijah, bolj verjetno usmerjajo svojo jezo do partnerjev in so manj zmo\xc5\xbene nadzorovati svojo jezo do partnerjev v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi. Z raziskavo so potrdili hipotezo, da do\xc5\xbeivljanje in izra\xc5\xbeanje jeze pri parih igra vlogo posrednika in moderatorja v asociaciji med romanti\xc4\x8dno navezanostjo in intimnim nasiljem. Do\xc5\xbeivljanje in izra\xc5\xbeanje jeze je povezano s strahom pred zapustitvijo in izogibanjem intimnosti. Posamezniki, ki se bojijo zapustitve ali se izogibajo intimnosti, ka\xc5\xbeejo podobne disfunkcionalne tipe jeze. Ugotovili so tudi stati\xc4\x8den proces, da ve\xc4\x8dja anksioznost in izogibanje vodita do ve\xc4\x8dje jeze. Pri mo\xc5\xa1kih je izogibanje intimnosti pripeljalo do disfunkcionalnega do\xc5\xbeivljanja jeze in tudi intimnega psiholo\xc5\xa1kega nasilja. Tudi pri \xc5\xbeenskah strah pred zapustitvijo privede do disfunkcionalne jeze, ki se ka\xc5\xbee v psiholo\xc5\xa1kem in fizi\xc4\x8dnem nasilju v paru. \xc5\xbdenske so poro\xc4\x8dale o ve\xc4\x8d jeze in izra\xc5\xbeanja le te na agresivne na\xc4\x8dine do partnerja kot mo\xc5\xa1ki. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da igra jeza pomembno vlogo mediatorja v zvezi med pla\xc5\xa1no navezanostjo in intimnim nasiljem, kar je v skladu s teorijo navezanosti (poudarja vlogo disfunkcionalne jeze pri dolo\xc4\x8danju nasilja pla\xc5\xa1ne osebe do njegovega partnerja). Celotna raziskava je dokazala pomembnost upo\xc5\xa1tevanja vloge jeze kot moderatorja in mediatorja na ra\xc4\x8dun povezave med pla\xc5\xa1no navezanostjo in intimnim nasiljem. Pri preu\xc4\x8devanju more biti torej nujno vklju\xc4\x8deno tudi kako partnerja do\xc5\xbeivljata in izra\xc5\xbeata svojo jezo v razmerju ter disfunkcionalna jeza za razlago povezanosti navezanosti in intimnega nasilja_NEWLINE_Povezava med jezo in zlorabo_NEWLINE_Jeza v partnerskih odnosih se lahko povezuje tudi z zlorabo. V \xc5\xa1tudiji, ki sta jo leta 1993 izvajala Dutton in Starzomski , sta raziskovalca ugotavljala povezavo med Borderline Personality Organization, jezo in zlorabo partnerk. Med drugim so ugotavljali tudi, kolikokrat partnerke prijavijo svoje partnerje, ki imajo lastnosti jeze in anksioznosti. V raziskavi je bil uporabljen vpra\xc5\xa1alnik MAI ali The Multidimensional Anger Inventory. Odgovarjale pa so \xc5\xbeenske razdeljene v 3 skupine. Testiranje je bilo izvedeno na 75 \xc5\xbeenskah, ki so bile razdeljene na 3 vzorce. Prva skupina \xc5\xbeensk, je imela partnerje, ki so \xc5\xbee bili na zdravljenju, druga skupina je imela partnerje, ki so bili v zaporu in tretja skupina, so bili partnerji, ki so opravljali normalno delo. Jakost jeze je bila potrjena kot najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i predvidljivi faktor za napovedovanje zlorabe. Ugotovili so preprosto povezavo med BPO in MAI to\xc4\x8dkami. Le te namre\xc4\x8d kolerirajo s prijavami \xc5\xbeensk. V isti \xc5\xa1tudiji so se v razpravili posvetili tudi vpra\xc5\xa1anju zakaj mo\xc5\xa1ki postanejo tako jezni v intimnih zvezah. Odgovor so mogo\xc4\x8de na\xc5\xa1li v pomenu, ki ga pripisujejo intimnosti. Mo\xc5\xa1kim, ki imajo visoko stopnjo BPO, slu\xc5\xbeijo intimne zveze k pove\xc4\x8danju njihove integritete. \xc5\xbdenske jih na nek na\xc4\x8din varujejo. V primeru, da se zgodi situacija, v kateri partnerji \xc5\xbeenski postavijo previsoka pri\xc4\x8dakovanja, ki jih ne more izpolniti, se pri mo\xc5\xa1kih pojavi jeza in obto\xc5\xbeba, da jim partnerke prinesejo le slabe stvari. Ko se to razre\xc5\xa1i, jo vidi kot dobro in sebe kot slabega. Tukaj se nato za\xc4\x8dne krog zlorab (Walker, 1979; v Dutton in Starzomski, 1993).\n_START_SECTION_\nVpliv stresa na jezo\n_START_PARAGRAPH_\nStrokovnjaki so v svojih raziskavah ugotovili, da posamezniki, ki slab\xc5\xa1e tolerirajo stres, poka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8d jeze in imajo ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav s kontroliranjem jeze navzven (so npr. zelo nepotrpe\xc5\xbeljivi). Po mnenju raziskovalcev naj bi se zaradi nezmo\xc5\xbenosti toleriranja negativnih stanj (stresnih situacij) posamezniki po\xc4\x8dutili bolj obremenjeni z negativnimi \xc4\x8dustvi (jezo) in manj sposobne kontroliranja, kako ta \xc4\x8dustva izra\xc5\xbeati drugim. Vendar pa ni dokazano, da ti ljudje jezo tudi neprimerno izra\xc5\xbeajo (kot je npr. kri\xc4\x8danje na druge) ali jo bolj kot drugi zadr\xc5\xbeujejo (npr.\xc2\xa0\xc2\xbb kuhanje\xc2\xab\xc2\xa0zamere).\xc2\xa0 So pa rezultati raziskav pokazali, da so posamezniki, ki bolj izra\xc5\xbeajo jezo, manj nagnjeni k aktivnemu spopadanju s problemi. Nasprotno od pri\xc4\x8dakovanj pa izra\xc5\xbeanje jeze ni pozitivno povezano z izogibanjem re\xc5\xa1evanja problemov. Sicer pa stres in s stresom povezana jeza ne prina\xc5\xa1ata psiholo\xc5\xa1kega dobrega po\xc4\x8dutja. Vi\xc5\xa1ja stopnja stresa posameznika naj bi napovedovala ni\xc5\xbejo stopnjo dobrega po\xc4\x8dutja. _NEWLINE_Nekateri raziskovalci so ugotavljali vpliv stresa na jezo v bolj specifi\xc4\x8dnem okolju oz. na delovnem mestu. Ugotovili so, da posamezniki, ki niso dovolj cenjeni za svoje delo (kar naj bi bil za njih stresor), do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d jeze in so slab\xc5\xa1ega psiholo\xc5\xa1kega po\xc4\x8dutja kot posamezniki, ki so za svoje delo cenjeni ali nagrajeni. Njihova ob\xc4\x8dutja jeze pa naj bi v splo\xc5\xa1nem imela izvor v stresnem okolju v slu\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nJeza in du\xc5\xa1evno zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nJeza in bulimija_NEWLINE_Obstajajo jasne razlike med spoloma v povezavi z bulimijo, \xc4\x8deprav obstaja majhna razlika med spoloma na absolutni ravni jeze. Mo\xc5\xa1ki, ki so do\xc5\xbeivljali jezna stanja in \xc5\xbeenske, ki so jezo potla\xc4\x8devale, imajo bolj ali manj vedenja zna\xc4\x8dilna za bulimijo. Mo\xc5\xa1ki sodelujejo z bulimisti\xc4\x8dnim vedenjem kot neposredni odziv na jezo, z namenom da zmanj\xc5\xa1ajo njeno stanje. V nasprotju s tem \xc5\xbeenske sodelujejo z bulimijo z namenom \xc5\xbee na za\xc4\x8detku zmanj\xc5\xa1ati mo\xc5\xbenost pojavljanja jeze._NEWLINE_Jeza in kroni\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina_NEWLINE_Pri bolnikih s kroni\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino je jeza pogosta in \xc5\xa1kodljiva. Nekatere raziskave so potrdile, da na\xc4\x8din uravnavanja jeze lahko vpliva na do\xc5\xbeivljanje in izra\xc5\xbeanje bole\xc4\x8dine pri bolnikih s kroni\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino. Jezo lahko zadr\xc5\xbeujemo (ang. anger-in) ali izra\xc5\xbeamo (ang. anger-out). Nagnjenje k izra\xc5\xbeanju jeze bole\xc4\x8dino omili, nasprotno pa je nagnjenje k zadr\xc5\xbeevanju jeze povezano z ve\xc4\x8d bole\xc4\x8dine. Raziskovalci so sklepali, da lahko izra\xc5\xbeanje jeze re\xc5\xa1i \xc4\x8dustveno te\xc5\xbeavno situacijo in zni\xc5\xbea jakost jeze, kar vodi do manj bole\xc4\x8dine._NEWLINE_Bolniki s kroni\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino jezo usmerjajo k razli\xc4\x8dnim objektom. Raziskave so pokazale, da je specifi\xc4\x8dnost objektov, h katerim je usmerjena jeza, pomembna za razumevanje odnosa med jezo in bole\xc4\x8dino. Najve\xc4\x8d udele\xc5\xbeencev je ob\xc4\x8dutilo jezo, usmerjeno proti sebi, in jezo, usmerjeno proti zdravstvenim delavcem. V odnosu do nekaterih drugih objektov, na primer do delodajalca ali odvetnika, se je jeza pojavljala redkeje. Nadalje je pomembna tudi intenzivnost jeze, ki jo posameznik do\xc5\xbeivlja. Udele\xc5\xbeenci so najintenzivnej\xc5\xa1o jezo do\xc5\xbeivljali v odnosu do sebe in zdravstvenih delavcev; ti dve kategoriji sta torej objekta, do katerih bolniki s kroni\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino najpogosteje in najintenzivneje do\xc5\xbeivljajo jezo. Udele\xc5\xbeenci so relativno intenzivno jezo do\xc5\xbeivljali tudi v odnosu do zavarovalnice, delodajalca in ljudi, s katerimi so si bili blizu. Raziskovalci so ugotavljali tudi povezanost med objekti jeze in tremi elementi kroni\xc4\x8dne bole\xc4\x8dine: bole\xc4\x8dino, depresijo in nezmo\xc5\xbenostjo. Intenzivnost splo\xc5\xa1ne jeze (ang. overall anger) je bila pomembno povezana z vsemi tremi elementi. \xc4\x8ceprav je jeza v kroni\xc4\x8dni bole\xc4\x8dini pogosto \xc5\xa1kodljiv element, se je pokazalo, da jeza proti nekaterim objektom, na primer zdravstvenim delavcem, ne pripomore k slab\xc5\xa1anju stanja bolnika s kroni\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino._NEWLINE_Na do\xc5\xbeivljanje in izra\xc5\xbeanje bole\xc4\x8dine pri pacientih s kroni\xc4\x8dno bole\xc4\x8dino glede na raziskave vpliva tudi potla\xc4\x8devanje jeze. Poskus potla\xc4\x8ditve ne\xc5\xbeelenih misli ironi\xc4\x8dno povzro\xc4\x8di, da so te misli \xc5\xa1e bolj vztrajne in opazne (\xc4\x8de \xc5\xbeelite na primer zatreti misel na \xc4\x8dokolado, se vam bodo te ne\xc5\xbeelene misli verjetno \xc5\xa1e pogosteje in vztrajneje porajale). Potla\xc4\x8devanje jeze torej povzro\xc4\x8di, da so jeza in misli, povezane z jezo, tako trenutno kot \xc4\x8dez \xc4\x8das bolj prisotne. Posledi\xc4\x8dno lahko te misli in ob\xc4\x8dutki (na primer razdra\xc5\xbeljivost in nejevolja) vplivajo na posameznikovo vrednotenje bole\xc4\x8dine. Raziskovalci so z eksperimentom potrdili, da tisti, ki sku\xc5\xa1ajo jezo potla\xc4\x8diti, le-to do\xc5\xbeivljajo bolj intenzivno, kar vodi tudi do ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dutljivosti za bole\xc4\x8dino.\xc2\xa0Potla\xc4\x8devanje jeze torej ni\xc4\x8d ne pripomore k zmanj\xc5\xa1evanju bole\xc4\x8dine, temve\xc4\x8d jo celo okrepi.\xc2\xa0_NEWLINE_Jeza in klini\xc4\x8dna depresija_NEWLINE_Predhodne raziskave so pokazale, da med jezo in depresijo obstaja zelo tesna korelacija. Ljudje z depresijo izra\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d zadr\xc5\xbeane, potla\xc4\x8dene jeze kot ostali ljudje. Prav tako na splo\xc5\xa1no ljudje z depresijo do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d ob\xc4\x8dutkov jeze, saj dogodke in vedenja ljudi bolj pogosto dojemajo kot sovra\xc5\xbene ali groze\xc4\x8de v primerjavi z ljudmi, ki nimajo depresije. Psihodinami\xc4\x8dna teorija zagovarja idejo, da je jeza pravzaprav glavni vzrok depresije, vendar pa zadnje konceptualizacije predlagajo bolj zapletene odnose med jezo in depresijo._NEWLINE_Raziskovalci  so \xc5\xbeeleli preu\xc4\x8diti vpliv star\xc5\xa1ev in dru\xc5\xbeinskega okolja na izra\xc5\xbeanje jeze pri depresivnih mladostnikih. Teorija pravi, da se osebe z depresivno motnjo redkeje razburijo, so podredljive, raje niso v konfliktih in teh ne stopnjujejo. Manj naj bi bili odzivni na dra\xc5\xbeljaje in se manj vklju\xc4\x8devali v okolje, ker ne \xc5\xbeelijo biti premagani ali zavrnjeni. Izra\xc5\xbeanje jeze pri depresivnih naj bi bilo manj pogojeno z okoljem kot pri ostalih. Raziskovalci [56] so predvidevali, da bodo v okoljih, kjer star\xc5\xa1i izra\xc5\xbeajo visoko stopnjo jeze in sovra\xc5\xbenosti depresivni mladostniki v primerjavi z ostalimi bolj potla\xc4\x8dili jezo v \xc5\xbeelji po izognitvi konfliktom in socialnim stiskam ter imeli ni\xc5\xbeji sr\xc4\x8dni utrip. Obratno pa so predvidevali, da bodo mladostniki z depresivno motnjo pogosteje izra\xc5\xbeali jezo in imeli vi\xc5\xa1ji sr\xc4\x8dni utrip v dru\xc5\xbeinskih okoljih, kjer star\xc5\xa1i izra\xc5\xbeajo nizko stopnjo jeze v primerjavi z drugimi. V tak\xc5\xa1nih okoljih naj bi se po\xc4\x8dutili varneje. Depresivni adolescenti naj bi se enako odzivali v okolju z nizko stopnjo izra\xc5\xbeene jeze star\xc5\xa1ev in v okolju, kjer se jeza izra\xc5\xbea ve\xc4\x8d. Tisti brez depresivne motnje naj bi imeli visoko stopnjo odzivnosti v okoljih, kjer se jeza izra\xc5\xbea manj in nizko odzivnost v okoljih, kjer se jeza ve\xc4\x8d izra\xc5\xbea. Sodelovalo je 96 oseb (od tega 43 oseb z depresijo), starih med 14 in 18 let. Izra\xc5\xbeanje jeze so opazovali pri interakciji med star\xc5\xa1i in mladostniki ob re\xc5\xa1evanju problemov. Ob tem so mladostnikom merili sr\xc4\x8dni utrip (merjenje fiziolo\xc5\xa1kega vzburjenja) in opazovali izraze jeze._NEWLINE_Rezultati te raziskave  so pokazali, da so v povpre\xc4\x8dju tisti z depresivno motnjo izra\xc5\xbeali ve\xc4\x8d jeze in imeli vi\xc5\xa1ji sr\xc4\x8dni utrip kot tisti brez depresivne motnje. V dru\xc5\xbeinah, v katerih so dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani izra\xc5\xbeali manj jeze, so depresivni mladostniki izra\xc5\xbeali ve\xc4\x8d jeze in imeli hitrej\xc5\xa1i sr\xc4\x8dni utrip kot tisti brez depresije, v dru\xc5\xbeinah z visoko stopnjo izra\xc5\xbeanja jeze pa med skupinama ni bilo razlik. Osebe brez depresivne motnje so kazale ve\xc4\x8d jeznih odzivov znotraj okolij z ve\xc4\x8djim izra\xc5\xbeanjem jeze kot osebe z depresivno motnjo. Splo\xc5\xa1ne stopnje star\xc5\xa1evske jeze v dru\xc5\xbeinskem okolju pomembno vplivajo na razlike med mladostniki z depresivno motnjo in mladostniki brez nje v izra\xc5\xbeanju njihove jeze, sr\xc4\x8dnem utripu in odzivnostjo. Posnemanje \xc4\x8dustvovanja in vedenja star\xc5\xa1ev bolj velja za mladostnike brez depresivne motnje, pri tistih z depresivno motnjo pa je podobnost znatno manj\xc5\xa1a ali pa je vedenje celo nasprotno. \xc4\x8ceprav imajo depresivni vi\xc5\xa1je stopnje izra\xc5\xbeanja jeze, to ne vpliva na ve\xc4\x8djo odzivnost in jezno vedenje proti objektu jeze. Ugotovitve raziskave ka\xc5\xbeejo na to, da so depresivni manj odvisni od jeze v okolju, saj se slab\xc5\xa1e odzivajo na okolje, kar ka\xc5\xbee na motnjo v reguliranju jeze, ki prepre\xc4\x8duje normalne odzive na socialno okolje._NEWLINE_Finman and Berkowitz (1989)  sta pokazala, da je majhno pove\xc4\x8danje stopnje depresivnosti vodilo do aktivacije jeznih \xc4\x8dustev. Motnje v emocionalnem procesiranju in negativna pristranskost v procesiranju \xc4\x8dustvenih informacij sta namre\xc4\x8d dve izmed najbolj zna\xc4\x8dilnih lastnosti klini\xc4\x8dne depresije. Tak\xc5\xa1no nefunkcioniranje emocionalnega procesiranja se ka\xc5\xbee v negativni interpretaciji nevtralnih ali celo pozitivnih dra\xc5\xbeljajev._NEWLINE_V raziskavi so avtorji Besharat, Nia in Faharani (2012)  preu\xc4\x8devali mediacijsko vlogo emocionalne regulacije in ruminacije jeze pri izra\xc5\xbeanju jeze med pacienti z depresijo. Emocionalna regulacija (emotion regulation) se nana\xc5\xa1a na metode, ki se uporabljajo za spreminjanje ali modificiranje do\xc5\xbeivljanja in izra\xc5\xbeanja \xc4\x8dustev, prav tako pa tudi \xc4\x8dasovnih obdobij, v katerih se ta \xc4\x8dustva pojavljajo. \xc4\x8custva se lahko regulirajo s pomo\xc4\x8djo veliko zavestnih in nezavestnih kognitivnih procesov. Ta raziskava se je ukvarjala predvsem s samo-regulacijskimi, zavestnimi in kognitivnimi komponentami emocionalne regulacije. Kognitivna emocionalna regulacija sestoji iz dveh tipov strategij; manj adaptivne strategije (kot so samo-obto\xc5\xbeevanje, obto\xc5\xbeevanje drugih, ruminacija (kompulzivno osredoto\xc4\x8danje na simptome svojega distresa in na njegove potencialne vzroke ter posledice namesto na njegovo re\xc5\xa1itev), katastrofiziranje) ter bolj adaptivne strategije (kot so sprejetje, prefokusiranje na na\xc4\x8drtovanje, pozitivno refokusiranje, pozitivno ponovno ovrednotenje, oblikovanje pozitivne perspektive). Manj adaptirane oz. prilagojene strategije so v pozitivni korelaciji z depresijo; povezane so tudi z do\xc5\xbeivljanjem in izra\xc5\xbeanjem jeze._NEWLINE_Druge raziskave so prav tako pokazale pozitivno korelacijo med ruminacijo jeze in depresijo. Skupino udele\xc5\xbeencev je sestavljalo 88 ljudi (68 \xc5\xbeensk in 20 mo\xc5\xa1kih), ki so bili diagnosticirani s klini\xc4\x8dno depresijo in \xc5\xa1e niso pri\xc4\x8deli z zdravljenjem. V raziskavi so uporabili ve\xc4\x8d pripomo\xc4\x8dkov. Beck Depression Inventory (BDI) je bil uporabljen za merjenje in ocenjevanje simptomov depresije, Farsi verzija inventorija MAI (Multidimensional Anger Inventory) je bila uporabljena za merjenje 5 temeljnih dimenzij jeze (vklju\xc4\x8dno z jeznim vzburjenjem, jezo-vzbujajo\xc4\x8dimi situacijami, sovra\xc5\xbenimi ob\xc4\x8dutji, jezo in jezo out), Cognitive Emotion Regulation Questionnaire (CERQ) pa za merjenje individualnih razlik v strategijah emocionalne regulacije. Uporabljena je bila tudi Farsi verzija lestvice ARS (Anger Rumination Scale), ki meri nagnjenost prou\xc4\x8devanega posameznika k razmi\xc5\xa1ljanju o trenutni jezo-vzbujajo\xc4\x8di situaciji in spominjanju na epizode jeze v preteklosti. Rezultati so pokazali, da je depresija v pozitivni korelaciji z vsemi dimenzijami jeze, prav tako pa z ruminacijo jeze in z manj adaptivnimi strategijami \xc4\x8dustvene regulacije. Slednje so bile tudi pozitivno povezane z jeznim vzburjenjem in z jezo-vzbujajo\xc4\x8dimi situacijami. Poleg tega so raziskovalci odkrili, da ruminacija jeze pozitivno korelira z vsemi dimenzijami jeze pri pacientih z depresijo._NEWLINE_Jeza hkrati predstavlja dejavnik tveganja za nastanek depresije, predvsem v povezavi jeze usmerjene proti drugim, a obenem usmerjene navznoter, kar povzro\xc4\x8da ob\xc4\x8dutek krivde in nizko vrednotenje samega sebe. Ljudem, za katere je zna\xc4\x8dilno jasno izra\xc5\xbeanje razdra\xc5\xbeenosti in jeze, to pomaga pri okrevanju od bole\xc4\x8dine. Nasprotno pa imajo ljudje, ki so nagnjeni k zadr\xc5\xbeevanju jeze, ve\xc4\x8dje probleme s spoprijemanjem z bole\xc4\x8dino. Na\xc4\x8din obvladovanja jeze ima velik u\xc4\x8dinek na jakost bole\xc4\x8dine predvsem pri ljudeh, za katere je sicer obi\xc4\x8dajno izra\xc5\xbeanje jeze, vendar zaradi dolo\xc4\x8denih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din tega ne morejo storiti._NEWLINE_Jeza in travmati\xc4\x8dni dogodki_NEWLINE_V raziskavi\xc2\xa0\xc2\xa0so raziskovalci raziskovali odnos med travmati\xc4\x8dnimi dogodki iz preteklosti, povezanimi tako s fizi\xc4\x8dno kot tudi s psihi\xc4\x8dno zlorabo in nagnjenjem k izra\xc5\xbeanju jeze in nasilja v partnerskem odnosu. Po primerjavi vseh dobljenih rezultatov so raziskovalci pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, da dekleta, ki so bila v preteklosti izpostavljena nasilnim partnerjem in spolnemu nadlegovanju iz strani vrstnikov, ka\xc5\xbeejo vi\xc5\xa1jo stopnjo jeze in sovra\xc5\xa1tva, kar izra\xc5\xbeajo v nasilnem vedenju do sedanjega partnerja. Medtem ko je za izra\xc5\xbeanje jeze s fizi\xc4\x8dnim nasiljem za mo\xc5\xa1ke dovolj \xc5\xbee visoka stopnja \xc4\x8dustvene stiske._NEWLINE_Druga raziskava se je osredoto\xc4\x8dala na povezavo med jezo in PTSD (posttravmatska stresna motnja\xc2\xa0- PTSD).\xc2\xa0\xc2\xa0Bolj specifi\xc4\x8dno se je osredoto\xc4\x8dila na povezavo med pomembnim travmati\xc4\x8dnim dogodkom, v tem primeru\xc2\xa0teroristi\xc4\x8dni napadi 11. septembra 2001\xc2\xa0in jezo. Namen raziskave je bil oceniti vlogo jeze in njen odnos s stisko in socialno ter delavno funkcionalnostjo pri humanitarnih delavcih, ki so zaradi dela na kraju tragedije kazali znake posttravmatske stresne motnje. Rezultati so pokazali, da je stopnja jeze vi\xc5\xa1ja pri osebah z vsemi simptomi PTSD, hkrati pa se je pokazala vi\xc5\xa1ja stopnja jeze tudi pri tistih osebah, ki so kazale le nekatere znake PTSD. Prav tako je bila odkrita mo\xc4\x8dna povezava med stopnjo jeze in stopnjo stiske, kot dodatek pa je raziskava pokazala tudi da so osebe s simptomi PTSD manj funkcionalne na vseh treh podro\xc4\x8djih delovanja. Predvsem imajo na jezo velik vpliv travmati\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje, medtem ko povezava med vsakdanjim stresom in jezo ni tako o\xc4\x8ditna.\xc2\xa0_NEWLINE_Naslednja raziskava je prav tako prou\xc4\x8devala povezavo med jezo in PTSD.\xc2\xa0Jezo\xc2\xa0so razdelili na dva podtipa in sicer jezo, ki je usmerjena navznoter in jezo, ki je usmerjena navzven. Pri jezi, usmerjeni navznoter, je pomembno, kako jo posameznik zna kontrolirati. Prvi tip jeze je bistveno pomembnej\xc5\xa1i pri povezavi med jezo in PTSD, skupaj s koli\xc4\x8dino kontrole, s katero posameznik nadzoruje vase usmerjeno jezo. Pri raziskavi jih je zanimala vloga jeze med populacijo, ki trpi za PTSD. Raziskovalno vpra\xc5\xa1anje, ki so si ga postavili je bilo: kako se spreminja jeza med terapevtskim zdravljenjem PTSD? Vzorec je vseboval \xc5\xbeenske (139 \xc5\xbeensk), ki so bile v preteklosti \xc5\xbertve psihi\xc4\x8dnega nasilja. Tak vzorec so si izbrali, ker so bile spremembe jeze pri \xc5\xbeenskah slabo prou\xc4\x8dene. Ker so si za prou\xc4\x8devanje izbrali tako specifi\xc4\x8den vzorec, so nekako izgubili mo\xc5\xbenost, da bi rezultate posplo\xc5\xa1evali na celotno populacijo. Ugotovili so, da obstaja povezava med jezo in njenim kontroliranjem ter PTSD in da motivacijski pogovori pomagajo pri spopadanju s PTSD. Niso pa ugotovili povezave med jezo usmerjeno navzven in PTSD, vendar to pripisujejo temu, da v vzorcu ni bilo mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Brassard, Darveau, P\xc3\xa9loquin, Lussier in Shaver\xc2\xa0\xc2\xa0so raziskovali povezavo med izku\xc5\xa1njo spolne zlorabe v otro\xc5\xa1tvu pri mo\xc5\xa1kih in poznej\xc5\xa1im izvajanjem nasilja v zvezi. Izvajanje nasilja nad partnerjem je posledica nezaupanja, strahu pred navezovanjem in te\xc5\xbekim nadzorovanjem jeze. Raziskovali so ali spolna zloraba v otro\xc5\xa1tvu vpliva na nezmo\xc5\xbenost navezovanja, kar pa potem naprej vpliva na procese kontroliranja jeze, ki vodijo do agresivnega vedenja v zvezi s partnerjem. V raziskavo je bilo vklju\xc4\x8denih 302 mo\xc5\xa1kih, starih okoli 35 let, ki so obiskovali terapije za partnerske te\xc5\xbeave ali nasilje. Z rezultati raziskave so ugotovili, da spolna zloraba v otro\xc5\xa1tvu napoveduje psiholo\xc5\xa1ko in fizi\xc4\x8dno nasilje, ki je posledica \xc2\xa0anksioznosti\xc2\xa0navezovanja. Mo\xc5\xa1ki, ki so bili v otro\xc5\xa1tvu \xc5\xbertve spolne zlorabe, so dosegali vi\xc5\xa1je rezultate pri vpra\xc5\xa1alnikih o nezmo\xc5\xbenosti navezovanja. Rezultati so pokazali, da anksiozni ljudje zaznajo ve\xc4\x8d situacij kot frustracijo ali potencialno nevarno; zaradi njihovih skrbi, da jih bodo drugi zapustili, pa posku\xc5\xa1ajo v\xc4\x8dasih zadr\xc5\xbeati jezo v sebi, ker bi lahko pripeljala do razdora zveze. Tako jih premagajo \xc4\x8dustva, ki poslab\xc5\xa1ajo njihovo sodbo in zmo\xc5\xbenost kontroliranja jeze kar vodi v kaoti\xc4\x8dno in nasilno izra\xc5\xbeanje jeze._NEWLINE_V novej\xc5\xa1ih raziskavah so \xc5\xbeeleli povezati travmati\xc4\x8dno izku\xc5\xa1njo z deli telesa \xc5\xbertev. Cilj raziskave iz leta 2015 je bil preu\xc4\x8diti kako velika je povezava med telesom, travmati\xc4\x8dno izku\xc5\xa1njo in dolo\xc4\x8diti dele telesa, ki so za \xc5\xbertve ob\xc4\x8dutljivi. Sodelovalo je 97 \xc5\xbeensk, ki so bile razporejene v 4 skupine: v eni skupini so bile \xc5\xbeenske s Posttravmatsko stresno motnjo (PTSD), ki ji je sledila spolna zloraba z Borderline osebnostno motnjo (BPD); v drugi \xc5\xbeenske s posttravmatsko stresno motnjo, ki ji je sledila spolna zloraba, brez Borderline osebnostne motnje; v tretji \xc5\xbeenske z Borderline osebnostno motnjo, brez posttravmatske stresne motnje in v zadnji skupini, so bile \xc5\xbeenske brez teh zna\xc4\x8dilnosti, saj so slu\xc5\xbeile za primerjavo. Rezultati so pokazali, da so vse tri skupine ozna\xc4\x8dile \xc4\x8dustva povezana s telesom bolj negativno kot primerjalna skupina. \xc5\xbdenske s PTSD so izbrale dele telesa blizu spolnih organov in notranji del stegen. Ta dva dela telesa so povezale z mo\xc4\x8dnimi negativnimi \xc4\x8dustvi. \xc5\xbdenske z BPD so izbrale zunanji in notranji del stegen, ter spodnji del trebuha. \xc5\xbdenske s PTSD in BPD so izbrale obmo\xc4\x8dje okrog spolnih organov, notranji del stegen in zadnjico. Primerjalna skupina je izbrala zunanji in notranji del stegen ter boke. Med drugim je bilo govora tudi o tem, kam \xc5\xbertve usmerijo svojo jezo. Ljudje, ki do\xc5\xbeivijo en travmati\xc4\x8den dogodek, svojo jezo navadno usmerijo v druge ljudi. Medtem ko ljudje, ki so do\xc5\xbeiveli ve\xc4\x8d travmati\xc4\x8dnih dogodkov, usmerijo jezo v sebe. _NEWLINE_Ahern, Cohen, Fullerton, Galea, Gifford in Rathod (2014)  so v svoji raziskavi preu\xc4\x8devali probleme z jezo pri mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah \xc4\x8dlanih/\xc4\x8dlanicah narodne garde in rezervistih. Zanimala jih je populacija mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, ki so trenutno aktivni v narodni gardi ali med rezervisti. Sodelovalo je 2003 vojakov. Raziskava je potekala na osnovi dveh intervjujev. Izvedli so meritve travmati\xc4\x8dnih izku\xc5\xa1enj, jeze in PTSM. Ugotovili so, da je prisotnost jeze pri mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah podobna in pogostej\xc5\xa1a pri osebah, ki imajo PTSM. Prav tako so ugotovili, da je jeza bolj prisotna pri tistih, ki so do\xc5\xbeiveli travmo tekom zaposlitve, kot pa tisti, ki so travmo do\xc5\xbeiveli v zasebnem \xc5\xbeivljenju._NEWLINE_Feeny, Foa in Zoellner (2000)  so izvedli raziskavo, v kateri so sku\xc5\xa1ali ugotoviti povezavo med jezo, disociacijo in njuno povezanostjo s simptomi PTSM. Hipotezi, ki so si ju raziskovalci postavili sta da sta jeza in disociacija komplementarni metodi \xc4\x8dustvenega umika in sta med sabo povezani ter da je \xc4\x8dustveni umik prek jeze in disociacije takoj po napadu povezan z ve\xc4\x8djo resnostjo PTSM in slab\xc5\xa1im socialnim funkcioniranjem \xc5\xa1e tri mesece po napadu. V raziskavo je bilo vklju\xc4\x8denih 104 \xc5\xbeensk, ki so bile \xc5\xbertve napada tekom predhodnega meseca raziskave. Preu\xc4\x8devali so jih do konca prvega leta po napadu. Ocenjevali so jih s pomo\xc4\x8djo strukturiranih intervjujev in samo ocenjujo\xc4\x8dih vpra\xc5\xa1alnikov. Merili so resnost PTSM, socialno funkcioniranje, izra\xc5\xbeenost jeze in izra\xc5\xbeenost disociacije v 2., 4. in 12. tednu po napadu. Prvo hipotezo so rezultati potrdili, drugo pa le deloma, saj so rezultati pokazali, da se razlike med simptomi, ki naznanjajo PTSM in prizadetost socialnega funkcioniranja poka\xc5\xbeejo \xc5\xa1ele po \xc5\xa1tirih tednih. V \xc4\x8detrtem tednu je jeza napovedovala kasnej\xc5\xa1o resnost PTSM, disociacija pa kasnej\xc5\xa1e socialno funkcioniranje._NEWLINE_Armour, Contractor, Elhai, Forbes in Wang (2015) so v svoji raziskavi ugotavljali posredovalno vlogo jeze v odnosu med simptomi PTSM in impulzivnostjo. Vzorec je sestavljalo 251 dodiplomskih \xc5\xa1tudentov psihologije, ki so bili \xc5\xbee kdaj izpostavljeni travmi. Merili so izpostavljenost travmi, izra\xc5\xbeenost jeze in impulzivnost. Rezultati so pokazali, da ima jeza odlo\xc4\x8dilno posredovalno vlogo v odnosu med impulzivnostjo in PTSM, da PTSM vpliva na pogostej\xc5\xa1e izra\xc5\xbeanje jeze, da izra\xc5\xbeanje jeze vpliva na impulzivnost in pa da PTSM vpliva na impulzivnost._NEWLINE_Jeza in obsesivno-kompulzivna motnja_NEWLINE_Mnoge raziskave so pokazale povezavo med do\xc5\xbeivljanjem oziroma izra\xc5\xbeanjem jeze in obsesivno kompulzivno motnjo (OKM) , ki spada med anksiozne motnje. Teorija, ki prou\xc4\x8duje povezavo med tema dvema pojavoma, pravi, da (1) posamezniki z diagnosticirano OKM sicer jezo do\xc5\xbeivljajo, vendar jo raje do\xc5\xbeivljajo navznoter (jo t. i. internalizirajo), kot pa da bi jo izra\xc5\xbeali navzven (jo t. i. ekspresirajo); (2) na pove\xc4\x8danje jeze pri posameznikih z OKM vplivajo negativni \xc4\x8dustveni afekti, ki se pojavljajo skupaj s simptomi motnje (t. i. kompulzije \xe2\x80\x93 mentalni ali dejavnostni rituali, s katerimi se sprosti napetost); (3) na razli\xc4\x8dne posameznike z OKM ima jeza razli\xc4\x8den vpliv. Poudariti je treba, da jeza ni glavna zna\xc4\x8dilnost omenjene motnje, kljub temu da je povezana z nekaterimi simptomi._NEWLINE_Ena izmed raziskav  iz leta 2004 je (na vzorcu \xc5\xa1tudentov) z razli\xc4\x8dnimi psihodiagnosti\xc4\x8dnimi sredstvi pri\xc5\xa1la do pomembnih dognanj v zvezi s povezavo med jezo in OKM. Ugotovili so, da posamezniki z ve\xc4\x8d izra\xc5\xbeenimi simptomi OKM do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d jeze kot osebe z manj simptomi OKM, prav tako pa jezo ve\xc4\x8dkrat potla\xc4\x8dijo. Zanimiva je ugotovitev, da je tendenca po zatiranju jeze pri posameznikih z OKM za kar 75-80% ve\xc4\x8dja od normativne populacije. Hkrati so pri\xc5\xa1li do spoznanja, da posamezniki z ve\xc4\x8d izra\xc5\xbeenimi simptomi jezo tudi te\xc5\xbeje nadzorujejo._NEWLINE_Raziskava  , ki je preu\xc4\x8devala odnos med jezo glede na vse \xc5\xa1tiri anksiozne motnje (se pravi tudi glede na OKM), pa je prvo omenjeno raziskavo dopolnila z ugotovitvijo, da je vzrok, zakaj vsi posamezniki z anksioznimi motnjami jezo raje potla\xc4\x8dijo, pojav t. i. depresivnostnega obdobja znotraj njihove motnje (namre\xc4\x8d vse anksiozne motnje so nekoliko povezane s simptomi depresije). Za tovrstno obdobje je zna\xc4\x8dilen pojav tipi\xc4\x8dnih depresivnostnih simptomov. Eden izmed njih je tudi kognitivni model, ko za vzroke vseh negativnih dogodkov v njihovem okolju vidijo sebe (\xc4\x8de\xc5\xa1 da so vedno oni problem). To vpliva tudi na ve\xc4\x8djo intenzivnost do\xc5\xbeivljanja jeze, jezo pa zato raje ponotranjijo (internalizirajo). Posamezniki z OKM pa jezo ponotranjijo tudi zaradi prepri\xc4\x8danja, da bi njihova jeza v primeru popolne izra\xc5\xbeenosti imela katastrofalne posledice._NEWLINE_Dognanja na podro\xc4\x8dju povezanosti med jezo in OKM pa je dodala \xc5\xa1e ena izmed raziskav , ki pa se je osredoto\xc4\x8dila bolj na preu\xc4\x8devanje povezanosti med specifi\xc4\x8dnimi simptomi OKM in do\xc5\xbeivljanjem ter izra\xc5\xbeanjem jeze. Osredoto\xc4\x8dili so se na kompulzije (predvsem na kompulzijo preverjanja \xe2\x80\x93 primer: posamezniki z OKM preverjajo, \xc4\x8de so zaklenili vrata, \xc4\x8de so ugasnili lu\xc4\x8d ipd.). Z meritvami so odkrili, da t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbkompulzivni preverjevalci\xc2\xab\xc2\xa0poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8djem do\xc5\xbeivljanju jeze, kot pa posamezniki z OKM, ki stvari kompulzivno ne preverjajo, marve\xc4\x8d imajo izra\xc5\xbeene bolj druge simptome. In ne le, da jezo samo intenzivneje do\xc5\xbeivljajo (kar je sicer zna\xc4\x8dilno za posameznike z OKM), to jezo tudi izra\xc5\xbeajo navzven. Namre\xc4\x8d posamezniki z OKM, ki imajo bolj izra\xc5\xbeeno kompulzijo preverjanja, te\xc5\xbejo k perfekcionizmu, simetriji in urejenosti njihovega okolja (in \xc5\xbeivljenja), kar pa jih dela nestrpne, \xc4\x8de stvari niso v popolnem redu, to pa zmanj\xc5\xa1a njihovo zmo\xc5\xbenost nadzorovati jezo. Torej pomembni izsledek omenjene raziskave je, da ve\xc4\x8d je kompulzij preverjanja pri posameznikih z OKM, bolj bodo jezo izra\xc5\xbeali navzven, kar pa, sode\xc4\x8d po teoriji, za obsesivno-kompulzivno motnjo ni zna\xc4\x8dilno.\n_START_SECTION_\nJeza in samomorilnost\n_START_PARAGRAPH_\nReyes in sodelavci (2015) so postavili hipotezo, da je izra\xc5\xbeeno \xc4\x8dustvo jeze eden izmed dejavnikov, ki vpliva na nagnjenost k izvr\xc5\xa1itvi samomorilskega dejanja. To raziskavo so opravili na Filipinih, anketirali so 1368 \xc5\xa1tudentov starih od 15 do 21 let. Pri raziskavi sta bila uporabljena dva vpra\xc5\xa1alnika. S prvim so merili, kako posameznik izra\xc5\xbea svojo jezo, z drugim uporabljenim vpra\xc5\xa1alnikom pa so anketiranci samoovrednotili tveganje za samomor. Rezultati so pokazali, da ve\xc4\x8dina \xc5\xa1tudentov obvladuje jezo s spro\xc5\xa1\xc4\x8danjem, pomiritvijo, preusmerjanjem le-te v druge aktivnosti, vendar pa povezava med neizra\xc5\xbeenim \xc4\x8dustvom jeze in nagnjenostjo k samomorilnosti vendarle obstaja. Rezultati so prav tako pokazali, da na\xc4\x8din, na katerega izra\xc5\xbeajo jezo, lahko slu\xc5\xbei kot napoved ali je posameznik nagnjen k samomoru ali ne.\xc2\xa0 Kadar posameznik navzven izra\xc5\xbea svojo jezo na uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d in neustrezen na\xc4\x8din, se nagnjenost k samomoru pove\xc4\x8da. Navzven izra\xc5\xbeena jeza lahko vodi tudi do pove\xc4\x8danega ob\xc4\x8dutja brezupa, negativne samoocene, sovra\xc5\xbenosti in neprestane misli na smrt. Jasno se je pokazalo, da ko se posameznik nau\xc4\x8di konstruktivno soo\xc4\x8diti in nadzorovati ob\xc4\x8dutja jeze, se nagnjenost k brezupnosti, negativni samooceni, samomoru in sovra\xc5\xbenosti zmanj\xc5\xa1a._NEWLINE_Daniel in sodelavci (2009) so prou\xc4\x8devali kako izra\xc5\xbeanje jeze vpliva na nagnjenost k samomorilnosti. Na\xc4\x8din na katerega se mladi ljudje soo\xc4\x8dajo z jezo in v katere dejavnosti jo usmerjajo je zelo pomembno pri razumevanju nagnjenosti k samomorilnosti. Posamezniki to lahko izra\xc5\xbeajo verbalno ali fizi\xc4\x8dno do drugih ljudi ali do stvari v njihovem okolju (to je navzven izra\xc5\xbeena jeza; Spielberger, 1988). Drug na\xc4\x8din za izra\xc5\xbeanje jeze pa je ta, da posamezniki jezo zadr\xc5\xbeujejo v sebi in je ne usmerjajo navzven do drugih ljudi ali stvari (navznoter izra\xc5\xbeena jeza; Spielgerger, Krasner in Soloman, 1988). Preu\xc4\x8devali so 180 najstnikov, ki so bili hospitalizirani med 4. septembrom 1991 in 10. aprilom 1995 v psihiatri\xc4\x8dnih bolnicah na jugovzhodu ZDA. \xc5\xa0tudija je trajala 13 let. Kar 30% anketirancev je najmanj enkrat poskusilo narediti samomor. Ugotovili so tudi, da posamezniki, ki se pogosto sre\xc4\x8dujejo s \xc4\x8dustvom jeze, to pogosteje izra\xc5\xbeajo navzven. Rezultati so pokazali, da je predvsem jeza, ki so jo fantje izra\xc5\xbeali navzven, povezana z verjetnostjo poskusa samomora.\xc2\xa0 Pri dekletih pa je pomembnej\xc5\xa1i faktor za samomorilnost depresija in ne jeza. Za \xc5\xbeenske, ki so depresivne, je jeza pozitiven dejavnik, saj jim omogo\xc4\x8da oz. jih spodbudi k re\xc5\xa1evanju problemov._NEWLINE_Goldney in sodelavci (1997) so postavili hipotezo, da je jeza, usmerjena vase, pri mladih ljudeh, \xc5\xa1e posebej na prehodu iz najstni\xc5\xa1tva v odraslost, povezana z razvojem nagnjenja k samomoru. Raziskava je trajala 8 let. Anketiranci so vpra\xc5\xa1alnike vsako leto dobivali po po\xc5\xa1ti in nanje odgovorili. V raziskavo je bilo vklju\xc4\x8denih 3130 \xc5\xa1tudentov z razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol in razli\xc4\x8dnih socialno-ekonomskih razredov , povpre\xc4\x8dna starost pa je bila 15,6 let. Vpra\xc5\xa1alnik se je nana\xc5\xa1al na soo\xc4\x8danje s \xc4\x8dustvom jeze in sicer tako do sebe, kot tudi do dru\xc5\xbebe. Do konca \xc5\xa1tudije je od 472 ljudi, pri katerih so ugotovili ve\xc4\x8djo nagnjenost k samomoru, 12 to dejansko tudi posku\xc5\xa1alo. Povpre\xc4\x8dna starost teh ljudi je bila 23,4 let. Pri mo\xc5\xa1kih se je pokazala precej\xc5\xa1nja korelacija med ob\xc4\x8dutkom jeze do sebe in nagnjenostjo k samomoru. Korelacija med ob\xc4\x8dutkom jeze do dru\xc5\xbebe in nagnjenostjo k samomoru je bila zanemarljiva. Pri \xc5\xbeenskah pa sta bili obe korelaciji izredno majhni. Kasnej\xc5\xa1e analize so pokazale, da bolj kot jeza na nagnjenost k samomorilnosti vplivajo depresivnost, negativno razpolo\xc5\xbeenje, brezupnost, osamljenost in zaposlitveni status.\xc2\xa0'