b'\n_START_ARTICLE_\nBogomir Pregelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Vi\xc5\xbemarjih pri Ljubljani. Bil je prvi sin pisatelja Ivana Preglja. Ljudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskoval v Kranju. Na Filozofski fakulteti v Ljubljani je leta 1928 diplomiral germanistiko, komparativno literaturo in komparativno gramatiko. Po specializaciji v Leipzigu in slu\xc5\xbeenju voja\xc5\xa1kega roka v Sarajevu se je zaposlil kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar, v Ljudski knji\xc5\xbenici Prosvetne zveze v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova prva zaposlitev je bila v knji\xc5\xbenici, ki ji je do konca aktivnega udejstvovanja posvetil veliko pozornosti. Slu\xc5\xbebena pot ga je potem vodila v Smederevo, in Ba\xc4\x8dki Petrovac, septembra 1937 pa je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na I. dr\xc5\xbeavno realno gimnazijo v Ljubljani, kjer je pou\xc4\x8deval jezike do 1945. Med vojno je aktivno sodeloval v OF. Januarja 1945 je bil aretiran in zaprt, nato pa napoten v internacijo. Ker je bil prehod \xc4\x8dez Jezersko \xc5\xbee zaprt, se je vrnil v Ljubljano. Po vojni je delal najprej kot tajnik komisije za vojno \xc5\xa1kodo na kulturnih spomenikih. Leta 1946 se je posvetil problematiki tedanjih ljudskih in znanstvenih knji\xc5\xbenic in je nato vse \xc5\xbeivljenje ostal povezan s knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvom. Od 1952 je honorarno pou\xc4\x8deval nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost na Vi\xc5\xa1ji pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Ljubljani - kasneje Pedago\xc5\xa1ki akademiji. Leta 1959 se je tu zaposlil kot redni profesor za nem\xc5\xa1ki jezik, nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost, fonetiko in metodiko nem\xc5\xa1kega jezika. V slovenski kulturni prostor je posegel s prevajanjem iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in angle\xc5\xa1\xc4\x8dine tako mladinskih del kot leposlovja za odrasle ter s publiciranjem v mladinskih in kulturni\xc5\xa1kih revijah. Bil je sodelavec lista Gradimo in urednik njegove filmske in radijske rubrike. Sledi njegovega dela in aktivnega \xc5\xbeivljenja pa najdemo \xc5\xa1e na mnogih podro\xc4\x8djih: Od leta 1956 do 1960 predsednik prvega Dru\xc5\xa1tva diabetikov, Generalni tajnik [[Der internationale Deutschlehrerverband (Mednarodno dru\xc5\xa1tvo u\xc4\x8diteljev nem\xc5\xa1kega jezika), kjer je sodeloval kot strokovnjak za pou\xc4\x8devanje tujih jezikov._NEWLINE_Leta 1949 je v Poro\xc4\x8devalcu kritiziral Je\xc5\xbekov in Adami\xc4\x8dev kuplet Mari\xc4\x8dka, ki je bil predvajan na radiu: "Kakor film je tudi radijska oddaja zaradi svoje zvo\xc4\x8dnosti bolj \xc5\xbeiva kakor pa knjiga. Sistemati\xc4\x8dno oddajanje kvalitetnih glasbenih del z razlagami je eno najbolj\xc5\xa1ih glasbeno-umetni\xc5\xa1kih propagandnih sredstev. Toda kaj pomaga taka izbira, ko pa pokvari vse postavljeno naslednje pol ure osladne, zlagane pocestni\xc5\xa1ke muzike z verzi zapetimi v tremolu, zlagane lajdrasto priskutne \xc4\x8dustvene trivialnosti, ki koketira z lascivnostjo, poni\xc5\xbeujo\xc4\x8d resnobo socialisti\xc4\x8dnega dela v bezni\xc5\xa1ko popevko."\n_START_SECTION_\nBibliotekar\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1946 se je Bogomir Pregelj posvetil problematiki tedanjih ljudskih in znanstvenih knji\xc5\xbenic. Ministrsvo za prosveto ga je na podlagi sklepov 1. konference bibliotekarjev Slovenije (22. 12. 1946) imenovalo za \xc4\x8dlana Komisije za preureditev profesorkih in dija\xc5\xa1kih knji\xc5\xbenic na srednje\xc5\xa1olskih zavodih. Leta 1947 se je zaposlil pri Dr\xc5\xbeavni zalo\xc5\xbebi Slovenije, obenem pa se je \xc5\xa1e naprej posve\xc4\x8dal knji\xc5\xbenicam in knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskemu delu. Organiziral je prvi te\xc4\x8daj knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva in pripravil priro\xc4\x8dnik Delo knji\xc5\xbeni\xc4\x8darja v Ljudski knji\xc5\xbenici. Sodeloval je v Komisiji za pregled knji\xc5\xbenic. Upravnik Mestne ljudske knji\xc5\xbenice v Ljubljani je postal 1.9.1953 (do 1959) na podlagi sklepa 13. seje mestnega ljudskega odbora glavnega mesta Ljubljane. Izpeljal je vsebinsko revizijo knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega fonda, moderniziral delo v knji\xc5\xbenici in odprl novo \xc4\x8ditalnico. Pripravil je trojni (AIK, DK, naslovni) anotirani katalog slovenske zaloge knjig Mestne ljudske knji\xc5\xbenice. Po letu 1959 je na Pedago\xc5\xa1ki akademiji uvedel in vodil \xc5\xa1tudij bibliotekarstva.\n_START_SECTION_\nNagrade, priznanja, odlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\n1948- Nagrada in pohvala za delo pri organizaciji ljudskih in sindikalnih knji\xc5\xbenic 1948- Bronasta zna\xc4\x8dka za prostovoljno delo v kulturno-prosvetnih akcijah\n_START_SECTION_\nRazstava ob 100-letnici rojstva\n_START_PARAGRAPH_\nOd 21. 12. 2006 do 27. 1. 2007 je bila v Knji\xc5\xbenici Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da odprta razstava o Bogomirju Preglju. Povod za razstavo je bila 100-letnica njegovega rojstva 1906-1970. V Knji\xc5\xbenici Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da ima zaslu\xc5\xbeno mesto kot upravnik Mestne ljudske knji\xc5\xbenice - ene od predhodnic Knji\xc5\xbenice Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, v letih 1935 do 1959. Razstavo je pripravila knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka Nevenka \xc5\xbditko v prijaznem sodelovanju Ule Pregelj, h\xc4\x8derke Boga Preglja, ki je za razstavo prispevala ve\xc4\x8dino dokumentov in predmetov iz njegove zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine.'