b"\n_START_ARTICLE_\nTrije mu\xc5\xa1ketirji\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x8e_NEWLINE_Trije mu\xc5\xa1ketirji je pustolovski roman iz leta 1844 in je prva knjiga iz serije, ki ji sledijo \xc5\xa1e Dvajset let pozneje in Mo\xc5\xbe z \xc5\xbeelezno masko. Naslov originala je Les trois mousquetaires. Avtor romana je Alexandre Dumas st._NEWLINE_Delo opisuje dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine mladega d`Artagnana, ko zapusti dom, da bi postal mu\xc5\xa1ketir. Med mu\xc5\xa1ketirji dobi prijatelje Athosa, Porthosa in Aramisa. Skupaj so nelo\xc4\x8dljivi in \xc5\xbeivijo po na\xc4\x8delu Eden za vse in vsi za enega!_NEWLINE_Trije mu\xc5\xa1ketirji so bili najprej objavljani kot podlistek v reviji Le Si\xc3\xa8cle med marcem in julijem 1844. Alexandre Dumas st. je trdil, da temeljijo na rokopisih, ki jih je na\xc5\xa1el v Biblioth\xc3\xa8que Nationale. Kasneje je bilo dokazano, da je Dumas svoje delo osnoval na knjigi spominov d'Artagnana, stotnika prve kompanije mu\xc5\xa1ketirjev Ludvika XIV., avtorja Gatiena de Courtilza de Sandrasa. Knjigo si je izposodil iz Marsejske javne knji\xc5\xbenice in jo obdr\xc5\xbeal, ko se je vrnil v Pariz._NEWLINE_Dumasova verzija zgodbe pokriva dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine d'Artagnana in njegovih prijateljev od leta 1625 do 1628, ko se vpletejo v spletke, v katerih so brezvoljni kralj Ludvik XIII., njegov vsemogo\xc4\x8dni svetovalec in prvi minister kardinal Richelieu, kraljica Ana Avstrijska, njen ljubimec, vojvoda Buckinghamski in obleganje La Rochella. Spletkam je dodal \xc5\xa1e skrivnostno Milady de Winter in Richelieujevo desno roko grofa de Rocheforta.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbe iz Meunga\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja oseba je mladi d`Artagnan [dartanjon] iz revne plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine v Gaskonji. Odide v Pariz z namenom, da se proslavi in postane mu\xc5\xa1ketir. O\xc4\x8de mu da priporo\xc4\x8dilno pismo za poveljnika kraljevih mu\xc5\xa1ketirjev, stotnika de Trevilla, ki je bil neko\xc4\x8d njegov sosed in upa, da bo lahko ugladil pot sinu. Naro\xc4\x8di mu, naj ne uboga nikogar, razen kralja in kardinala Richelieuja. Poudari, da se dandanes ambiciozni plemi\xc4\x8di brez denarja lahko uveljavljajo samo skozi pogum. Ker so dvoboji z zakonom prepovedani, naj i\xc5\xa1\xc4\x8de vsako prilo\xc5\xbenost za dvoboj._NEWLINE_D`Artagnan se odpravi v Pariz, vendar mu te\xc5\xbeave dela njegov rumeni konj, darilo o\xc4\x8deta, kateremu se vsi posmehujejo. Pri kr\xc4\x8dmi v Meungu naleti na plemi\xc4\x8da v vijoli\xc4\x8dnem skuknji\xc4\x8du, ki se odkrito nor\xc4\x8duje iz njegovega konja. D'Artagnan se \xc5\xbeeli ma\xc5\xa1\xc4\x8devati plemi\xc4\x8du, vendar gostilni\xc4\x8dar z osebjem potegne s plemi\xc4\x8dem, ga razoro\xc5\xbei in onesvesti. Medtem mu plemi\xc4\x8d ukrade o\xc4\x8detovo priporo\xc4\x8dilno pismo, saj ni prepri\xc4\x8dan ali ga je d'Artagnan izzval na dvoboj po naro\xc4\x8dilu de Trevilla. Ko se osvesti, d'Artagnan opazi plemi\xc4\x8da v pogovoru z neznano lepotico, ki jo plemi\xc4\x8d imenuje milady._NEWLINE_D`Artagnan po dogodku prispe k de Trevillu, ki je zelo zadr\xc5\xbean, saj ga ne pozna. Pri odhodu se zaleti v ranjenega mu\xc5\xa1ketirja Athosa, kar izzove povabilo na dvoboj. Zaplete se \xc5\xa1e v dvoboj z mu\xc5\xa1ketirjema Aramisom in Porthosom. Pri udejanjanju prvega dvoboja (z Athosom) jih opazi patrulja kardinalovih gardistov s kardinalovim ljubljencem Jussacom na \xc4\x8delu. D'Artagnan se v trenutnem navdihu postavi na stran mu\xc5\xa1ketirjev in hudo rani Jussaca. Stotnik de Treville je navdu\xc5\xa1en, saj so njegovi mu\xc5\xa1ketirji ma\xc5\xa1\xc4\x8devali prej\xc5\xa1nji poraz iz ulice Ferou. Kralj, ki se boji kardinalove mo\xc4\x8di, se na tihem veseli zmage. Naslednjega dne naj bi bili sprejeti v avdienco h kralju, vendar se d'Artagnan zaplete v dvoboj s kardinalovim gardistom Bernajouxom, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje. D'Artagnan smrtno rani Bernajouxa, kar spro\xc5\xbei vsesplo\xc5\xa1ne pretepe med kardinalovimi gardisti in ostalimi enotami kraljeve vojske._NEWLINE__NEWLINE_De Treville poskrbi, da je d'Artagnan sprejet med kraljeve gardiste in mu obljubi, da se bo lahko kasneje pridru\xc5\xbeil njegovi enoti.\n_START_SECTION_\nConstance\n_START_PARAGRAPH_\nHi\xc5\xa1ni gospodar se najavi d'Artagnanu, da potrebuje njegovo pomo\xc4\x8d, saj so ugrabili njegovo \xc5\xbeeno, ki je oskrbnica kralji\xc4\x8dinega perila. D'Artagnan sprejme naro\xc4\x8dilo, saj potrebuje denar. Pri opisu ugrabitelja d'Artagnan prepozna mo\xc5\xbea iz Meunga. V na\xc4\x8drt osvoboditve vplete tudi svoje tri prijatelje mu\xc5\xa1ketirje. Hi\xc5\xa1nega gospodarja Bonacieuxa aretirajo in ga pripeljejo kardinalu, ki mu opere mo\xc5\xbegane in ga naredi za vohuna svoje \xc5\xbeene. Tu mo\xc5\xbe iz Meunga dobi ime: grof de Rochefort. Constance Bonaciuex pobegne in z d'Artagnanom se zaljubita. D'Artagnan prevzame preko Constance skrivno misijo od kraljice Ane Avstrijske: Le-ta je podarila svojemu ljubimcu Georgeu Villiersu, vojvodi Buckinghamskemu veri\xc5\xbeico z dvanajstimi diamanti. Milady po naro\xc4\x8dilu kardinala vojvodi na plesu odre\xc5\xbee dva obeska. Kardinal nato \xc5\xa1\xc4\x8duva kralja, naj priredi ples, na katerem naj bi se pokazala z veri\xc5\xbeico._NEWLINE__NEWLINE_D'Artagnan vzame na pot v London \xc5\xa1e tri prijatelje, ki pa ranjeni obstanejo na poti. D'Artagnan pred vkrcanjem na ladjo rani de Rochefortovega bratranca grofa de Wardesa, po izkrcanju pa uspe\xc5\xa1no prepri\xc4\x8da vojvodo, da vrne veri\xc5\xbeico in vojvoda nadomesti manjkajo\xc4\x8da diamanta. Misija je izpolnjena in kardinal bele\xc5\xbei poraz._NEWLINE__NEWLINE_Constance spet ugrabijo kot povra\xc4\x8dilo za spodletelo kardinalovo spletko. Razglasi se vojna proti preostalim hugenotom, ki imajo \xc5\xa1e zadnje zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Franciji - trdnjavo la Rochelle.\n_START_SECTION_\nMilady\n_START_PARAGRAPH_\nMu\xc5\xa1ketirji in gardist d'Artagnan so na lovu za denarjem in opremo, ki jo potrebujejo za obleganje. D'Artagnan lordu Winterju v dvoboju podari \xc5\xbeivljenje, nakar ga lord formalno seznani s svojo svakinjo milady. Milady ga sku\xc5\xa1a omre\xc5\xbeiti v \xc5\xbeelji, da bi se ma\xc5\xa1\xc4\x8devala ljubimcu grofu de Wardesu, ki jo je pustil na cedilu, ne vedo\xc4\x8d, da jo je d'Artagnan potegnil za nos. Milady ob spoznanju pobesni in ho\xc4\x8de ubiti d'Artagnana, ki pa jo povle\xc4\x8de za platneno haljo, ki jo nosi. Halja se pretrga in na miladynem ramenu se poka\xc5\xbee v\xc5\xbegan lilijin cvet, znamenje zlo\xc4\x8dinca. Athos spozna, da je milady njegova \xc5\xbeena, za katero je mislil, da jo je pred leti ubil. Milady najame morilca, ki stre\xc5\xbeeta po \xc5\xbeivljenju d'Artagnanu. Spopad morilcev z d'Artagnanom pred trdnjavo la Rochelle se kon\xc4\x8da s smrtjo enega izmed morilcev, drugemu pa podari \xc5\xbeivljenje. Morilec se obve\xc5\xbee na lojalnost d'Artagnanu. Milady ne miruje in po\xc5\xa1lje d'Artagnanu zastrupljeno vino, ki ga spije pomilo\xc5\xa1\xc4\x8deni morilec. Milady nato izsili od kardinala neomejeno pooblastilo, da bi lahko nekaznovano ubila svojega sovra\xc5\xbenika. Athos, ki je pogovoru prislu\xc5\xa1koval, po odhodu kardinala milady vzame pooblastilo. Milady se vkrca na ladjo za Anglijo._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0tirje prijatelji, ki se bojijo vohunov, gredo za stavo zajtrkovati v opu\xc5\xa1\xc4\x8deno trdnjavo St. Gervais. Med obedovanjem Athos pove d'Artagnanu o kardinalovem na\xc4\x8drtu za uboj Buckinghamskega vojvode in mu preda kardinalovo neomejeno pooblastilo. D'Artagnan predlaga vnovi\xc4\x8dno pot k vojvodi, kar pa je te\xc5\xbeavno, saj je zdaj angle\xc5\xa1ki vojvoda sovra\xc5\xbenik Francije. D'Artagnan po\xc5\xa1lje svojega slu\xc5\xbeabnika Plancheta k lordu Winterju z obvestilom o skoraj\xc5\xa1njem prihodu milady in njeni misiji. Lord Winter zapre milady v je\xc4\x8do in ji dodeli svojega varovanca Johna Feltona za stra\xc5\xbearja. Milady se posre\xc4\x8di z la\xc5\xbemi spreobrniti Feltona, da ji pomaga na prostost. Felton nato ubije vojvodo Buckinghama.\n_START_SECTION_\nMa\xc5\xa1\xc4\x8devanje in zaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nPosledi\xc4\x8dno se trdnjava la Rochelle preda, ker ne dobi obljubljene pomo\xc4\x8di od vojvode. Milady se vrne v Francijo v \xc5\xbeenski samostan, da bi tam po\xc4\x8dakala na nadaljnja kardinalova navodila. Tukaj prepozna v neki novinki Constance, ki jo je kraljica re\xc5\xa1ila iz zapora. Milady zastrupi Constance. V tem trenutku prihiti d'Artagnan s prijatelji, ki je tudi izvedel, kje je Constance. Constance mu umre v rokah._NEWLINE__NEWLINE_Prihiti tudi lord Winter, ki je sledil milady iz Anglije._NEWLINE__NEWLINE_Vsi skupaj se odlo\xc4\x8dijo za ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje, organizacijo prevzame Athos. V bli\xc5\xbenjem mestu Athos rekrutira rablja, da bi lahko izvr\xc5\xa1il pravico in ne umor. Zajamejo milady, rabelj mesta Lille jo obglavi, nato se razidejo. Pri povratku d'Artagnana po nalogu kardinala aretira grof de Rochefort. D'Artagnan se soo\xc4\x8di s kardinalom in mu preda neomejeno pooblastilo, ki je pripadalo milady. Kardinal se zamisli nad dogajanji in d'Artagnanu podeli poro\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo pri mu\xc5\xa1ketirjih._NEWLINE__NEWLINE_Aramis se umakne v samostan, Porthos pa se poro\xc4\x8di z vdovo odvetnika Cocquenarda. Athos ostane \xc5\xa1e nekaj let pod poveljstvom d'Artagnana, nato pa se \xc5\xa1e sam umakne v civilno \xc5\xbeivljenje."