b'\n_START_ARTICLE_\nGioconda (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nGioconda (ital. La Gioconda) je opera v \xc5\xa1tirih dejanjih (petih slikah) italijanskega skladatelja Amilcara Ponchiellija. Libreto je spisal Arrigo Boito, ki se je takrat skrival za anagramom Tobia Gorrio. Podlaga opere mu je bila drama Ange Victorja Hugoja. Krstna predstava je bila v milanski Scali 18. aprila 1876., kjer je bila sprejeta z velikim navdu\xc5\xa1enjem. Publika je skladatelja kar sedemindvajsetkrat priklicala pred zastor in je zahtevala dve ponovitvi, in sicer preludij in tenorsko arijo\xc2\xa0\xc2\xbbCielo e mar\xc2\xab. Kritikom je bila dol\xc5\xbeina opere ob\xc4\x8dutno predolga, zato jo je Ponchielli revidiral, le \xc4\x8detrto dejanje je ostalo nespremenjeno. Ples ur iz tretjega dejanja spada med najpomembnej\xc5\xa1e in najbolj znane to\xc4\x8dke opere.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nGodi se v Benetkah v 17. stoletju.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPomladnega dne je na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de zbrana mno\xc5\xbeica ljudstva, da prisostvuje klasi\xc4\x8dnim tekmam gondolierjev. Pevec Barnaba stoji sam mol\xc4\x8de\xc4\x8d in tih ter pri\xc4\x8dakuje uli\xc4\x8dno pevko Giocondo, v katero je zaljubljen. Ta se bli\xc5\xbea s slepo materjo, ki jo pelje do stopnic cerkvenega portala, da bi potem poiskala svojega ljubljenega Enza. Zaman jo Barnaba roti in sku\xc5\xa1a zadr\xc5\xbeati z besedami ljubezni; ona ga pahne od sebe in zbe\xc5\xbei. Medtem prineso zmagovalca v tekmi gondolierjev; so\xc4\x8dasno se ves zlomljen pojavi tudi Zuane, ki je pri tekmi propadel. U\xc5\xbealjeni in ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja \xc5\xbeejni Barnaba mu \xc5\xa1epne na uho, da je njegovega poraza kriva slepa starka, ki mu je uro\xc4\x8dila gondolo. Zuane mu prerad verjame, obdol\xc5\xbei starko \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva in ljudstvo jo ho\xc4\x8de soditi samo. Prav v tem trenutku se vrne Gioconda z Enzom in poizkusi re\xc5\xa1iti svojo mater iz rok biri\xc4\x8dev. Gioconda prosi pravkar prispelega inkvizitorja Alvisa Badoera in njegovo maskirano \xc5\xbeeno Lauro milosti za svojo slepo mater, ki ni\xc4\x8desar ni zagre\xc5\xa1ila, toda Barnaba vztraja pri svoji obto\xc5\xbebi. \xc5\xa0ele na prigovarjanje Laure, ki je spoznala v mornarju preoble\xc4\x8denega Enza, Alvise pomilosti slepo starko. Iz hvale\xc5\xbenosti podari starka Lauri ro\xc5\xbeni venec._NEWLINE_Barnaba spozna, da je Enzo izgnani santafiorski knez Enzo Grimaldo, Laura pa njegova nekdanja obo\xc5\xbeevanka. Barnaba ljubi sedaj Giocondo in ho\xc4\x8de njenega ljub\xc4\x8dka Enza spraviti s poti. Zato pregovori Enza, naj po\xc4\x8daka svojo ljubljeno Lauro na ladji, toda komaj ta odide, \xc5\xbee narekuje nekemu sodnijskemu pisarju obto\xc5\xbebo zoper njo in njega, ki je pod smrtno kaznijo izgnan iz Benetk ter vr\xc5\xbee pisanje v\xc2\xa0\xc2\xbblevje \xc5\xberelo\xc2\xab, to je v nabiralnik za anonimne prito\xc5\xbebe in ovadbe - Gioconda pa prislu\xc5\xa1kuje tej sceni in spozna, da ima v neznani \xc5\xbeeni nevarno tekmovalko. Razposajena Furlana prekine dogodke. Ob zvokih slede\xc4\x8de ve\xc4\x8derne molitve pa si mati in h\xc4\x8di dasta du\xc5\xa1ka v svoji \xc5\xbealostni zapu\xc5\xa1\xc4\x8denosti.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nEnzova jadrnica je zasidrana na obre\xc5\xbeju otoka v laguni. V ribi\xc4\x8da preoble\xc4\x8deni Barnaba daje svojemu tovari\xc5\xa1u naskrivaj navodila za zasedo, medtem ko se Enzo pripravlja na odhod. Mo\xc5\xa1tvo po\xc5\xa1lje po\xc4\x8divat, kajti pono\xc4\x8di namerava dvigniti sidro, sam pa ostane na stra\xc5\xbei. Po dogovoru mu Barnaba v \xc4\x8dolnu pripelje ljubljeno \xc5\xbeeno. Za Lauro pa prihiti tudi Gioconda z namenom, da bi razkrinkala tekmovalko in re\xc5\xa1ila zase Enza. Toda v usodnem trenutku se Laura zate\xc4\x8de k ro\xc5\xbenemu vencu. Gioconda jo spozna kot re\xc5\xa1iteljico slepe matere ter jo v lastnem \xc4\x8dolnu re\xc5\xa1i pred soprogom, ki jo zasleduje. Ko se Enzo vrne, da bi Lauro vzel s seboj, stopi pred njega Gioconda in mu vse pove. Enzo se ho\xc4\x8de pognati za svojo ljubico, toda bene\xc5\xa1ke galeje se \xc5\xbee bli\xc5\xbeajo, da bi zaplenile njegovo jadrnico. Enzo jo hitro za\xc5\xbege.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrazni\xc4\x8dno vzdu\xc5\xa1je v Zlati hi\xc5\xa1i ob Canalu Grande._NEWLINE_Alvise pripravlja smrt svoji nezvesti \xc5\xbeeni Lauri; uka\xc5\xbee ji izpiti stekleni\xc4\x8dko strupa, \xc5\xa1e preden izzveni serenada v sosednjih prostorih. V tem se pojavi Gioconda in naglo zamenja strup z neko uspavalno teko\xc4\x8dino. Laura izpije in pade v globoko nezavest. Alvise je svojim gostom priredil presene\xc4\x8denje, in sicerples ur. Toda veselje prekine Barnaba, ki privle\xc4\x8de slepo starko v dvorano. Starka izjavi, da je pri\xc5\xa1la molit za umirajo\xc4\x8do. Enzo izve, da je Laura mrtva. Sedaj mu je vseeno, strga si z obraza masko, da ga inkvizitor lahko spozna. Inkvizitor Alvise ga uka\xc5\xbee prijeti, Gioconda se Barnabi pribli\xc5\xbea in mu za\xc5\xa1epe\xc4\x8de, da bo njegova, \xc4\x8de bo Enza spravil na varno. Barnaba sprejme ponudbo. Alvise odgrne zagrinjalo, ki lo\xc4\x8di slavnostno dvorano od sosednje sobe in poka\xc5\xbee gostom na mrtva\xc5\xa1kem odru belo oble\xc4\x8deno Lauro ter pove, da jo je usmrtil sam.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nGioconda skrije doma, na otoku\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbdidov\xc2\xab\xc2\xa0(Giudecca), omamljeno Lauro. \xc5\xa0e vedno upa, da si bo osvojila Enzovo ljubezen. Po te\xc5\xbekem notranjem boju zmaga po\xc5\xa1tenost preproste \xc5\xbeene - pomagala bo zaljubljencema k begu. Toda \xc5\xa1e enkrat jo obi\xc5\xa1\xc4\x8de sku\xc5\xa1njava. Enzu, ki ga je Barnaba po dogovoru re\xc5\xa1il, prikrije prisotnost navidezno mrtve Laure. Sama se obdol\xc5\xbei, da jo je mrtvo odnesla iz groba. Skoraj ji uspe, da bi jo brezumni Enzo zabodel, ko se oglasi Laura. Prebudila se je ter kli\xc4\x8de svojega \xc5\xbeenina. Enzo obstane. Na kolenih prosi Giocondo opro\xc5\xa1\xc4\x8denja. Zaljubljenca se ganljivo in s \xc4\x8dustvom hvale\xc5\xbenosti poslovita od Gioconde ter odideta v lep\xc5\xa1o prihodnost. Gioconda ostane sama. Odlo\xc4\x8dila se je, da raj\xc5\xa1i umre, kot da bi se prepustila Barnabi. Bega jo le dejstvo, da ne ve, kje se nahaja slepa mati, ki jo zaman i\xc5\xa1\xc4\x8de. Ko se ji Barnaba ho\xc4\x8de pribli\xc5\xbeati, da bi se je polastil, se Gioconda hipoma zabode z bodalom in izdihne. \xc5\xa0e nad mrtvo pa se skloni Barnaba in krikne, da je utopil njeno mater, ker ga je u\xc5\xbealila.'