b'\n_START_ARTICLE_\nDeseterono\xc5\xbeci\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZ izjemo rakovic imajo zunanjo oploditev. Spermo v obliki spermatofora samci s preoblikovanim prvim parom zadkovih no\xc5\xbeic bodisi odlo\xc5\xbeijo na prsni del sami\xc4\x8dinega oklepa, bodisi imajo le-te posebno strukturo za prevzem (spermateko) na tistem mestu. Parijo se kmalu po levitvi samic; spola se najdeta s pomo\xc4\x8djo feromonov, pred samim parjenjem pa je pogost tudi ritual dvorjenja, ki lahko vklju\xc4\x8duje vidne (zna\xc4\x8dilno mahanje s tipalnicami in kle\xc5\xa1\xc4\x8dami, premikanje telesa ipd.) in zvo\xc4\x8dne signale (npr. praskanje ali potrkovanje po podlagi). Kmalu po parjenju samice izle\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca, ki se takrat tudi oplodijo._NEWLINE_Iz jaj\xc4\x8deca se lahko izle\xc5\xbeejo kot li\xc4\x8dinke (navpliji) ali kot \xc5\xbee preobra\xc5\xbeeni miniaturni rakci (dekapoditi). Preden dose\xc5\xbeejo polno velikost se ve\xc4\x8dkrat levijo, poimenovanje posameznih stadijev pa se od skupine do skupine razlikuje. Stadij li\xc4\x8dinke je po navadi skraj\xc5\xa1an pri deseterono\xc5\xbecih, ki \xc5\xbeivijo v hladnih ali globokih morjih, pri sladkovodnih deseterono\xc5\xbecih pa je najve\xc4\x8dkrat povsem odsoten._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina \xc5\xbeivljenja je mo\xc4\x8dno odvisna od pogojev v okolju. Najdlje \xc5\xbeivijo vrste mrzlih morij.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina predstavnikov je morskih, zasedajo pa tudi druge ekolo\xc5\xa1ke ni\xc5\xa1e, vklju\xc4\x8dno s kopnim. Najprimitivnej\xc5\xa1i deseterono\xc5\xbeci, ki jih ozna\xc4\x8dujemo kot \xc2\xbbrakce\xc2\xab, \xc5\xbeivijo v odprtem morju (pelagialu). Lo\xc4\x8dujejo se v dve skupini: tisti, ki \xc5\xbeivijo v razmeroma plitvi vodi, so brez barve in prozorni, \xc5\xa1kampi globokega morja (500 m globine ali ve\xc4\x8d) pa so rde\xc4\x8dkaste barve, pogosto s posebnimi svetilnimi organi. Ve\xc4\x8dina rakcev pa \xc5\xbeivi na dnu med morskim rastlinjem, kamni in peskom in plavajo le ob\xc4\x8dasno, mnogi med njimi pa tudi kopljejo po mehki podlagi. Tudi vsi preostali deseterono\xc5\xbeci so bento\xc5\xa1ki, ti so najbolj prilagojeni na plazenje po dnu, kar vklju\xc4\x8duje dorzoventralno splo\xc5\xa1\xc4\x8deno telo in mo\xc4\x8dne noge. Njihove zadkove no\xc5\xbeice niso prilagojene za plavanje, plavajo lahko le vzvratno s sunkovitimi zamahi repa._NEWLINE_Mnogo deseterono\xc5\xbecev \xc5\xbeivi v so\xc5\xbeitju s spu\xc5\xbevami, pla\xc5\xa1\xc4\x8darji, \xc5\xa1koljkami in drugimi mehku\xc5\xbeci, koralami, morskimi kumarami ali morskimi vetrnicami. Raki bodisi \xc5\xbeivijo v drugih organizmih, ki jim slu\xc5\xbeijo kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred plenilci, bodisi jih imajo pritrjene na oklep in jih prena\xc5\xa1ajo s seboj. Raki samotarji (naddru\xc5\xbeina Paguroidea) so znani po tem, da \xc5\xbeivijo v zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih pol\xc5\xbejih hi\xc5\xa1icah. Pri ve\xc4\x8d nesorodnih skupinah deseterono\xc5\xbecev se je razvilo tudi so\xc5\xbeitje z ribami; ti raki, imenovani \xc4\x8distilci, se prehranjujejo z ostanki hrane in zunanjimi zajedavci, ki jih pobirajo s telesne povr\xc5\xa1ine rib ali celo iz notranjosti \xc5\xa1kr\xc5\xbene votline. Svoje bivali\xc5\xa1\xc4\x8de uporabljajo tudi kot \xc2\xbb\xc4\x8distilnico\xc2\xab, kamor se ribe prihajajo \xc4\x8distit._NEWLINE_Prehranjujejo se na mnoge razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, ve\xc4\x8dina pa kombinira plenilstvo (lovijo v glavnem druge ve\xc4\x8dje nevreten\xc4\x8darje) in mrhovinarstvo. Drugi imajo obustne okon\xc4\x8dine in tipalnice preoblikovane za filtracijo vode. Za razliko od morskih je ve\xc4\x8dina kopenskih in sladkovodnih vrst rastlinojedih.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomsko so najpomembnej\xc5\xa1i deseterono\xc5\xbeci rakci iz rodu Penaeus in sorodni, ki jih lovijo vle\xc4\x8dnimi mre\xc5\xbeami in masovno gojijo v morskih farmah. Lov na rakce je najbolj razvit v ameri\xc5\xa1kem delu Mehi\xc5\xa1kega zaliva in ob jugovzhodni atlantski obali ZDA, najve\xc4\x8dje farme pa so v Ju\xc5\xbeni Ameriki, na Japonskem ter v preostalem delu Azije. Jastoge v manj\xc5\xa1em obsegu lovijo v pasti na dnu, najve\xc4\x8d v tropskih in subtropskih predelih sveta.\n_START_SECTION_\nDeseterono\xc5\xbeci v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Jadranu \xc5\xbeivi okoli 150 vrst deseterono\xc5\xbecev, pribli\xc5\xbeno polovica toliko pa je znanih za Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv. Med razmeta\xc4\x8di se v slovenskih vodah redno pojavlja le grebenasta kozica (Sicyonia carinata). Bolj zastopani so repogojci, od katerih najdemo na tem obmo\xc4\x8dju najve\xc4\x8d vrst pravih kozic in rakovic. Najbolj znana med njimi sta mali samotarec (Diogenes pugilator), ki je priljubljen kot vaba za trnkarje, in obre\xc5\xbena ali navadna rakovica (Carcinides maenas), ki je najprepoznavnej\xc5\xa1i prebivalec obale. Favnisti\xc4\x8dno so zanimive kozice iz rodu jamskih kozic (Troglocaris), ki so prave jamske \xc5\xbeivali, \xc5\xbeivijo po vsem dinarskem krasu._NEWLINE_Najbolj znani raki v Sloveniji so 3 avtohtone vrste sladkovodnih ko\xc5\xa1arjev (naddru\xc5\xbeina Astacidea) od petih evropskih, vse uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med poto\xc4\x8dne rake (dru\xc5\xbeina Astacidae). To so jel\xc5\xa1evec (Astacus astacus), ko\xc5\xa1\xc4\x8dak (Austropotamobius torrentium) in primorski ko\xc5\xa1\xc4\x8dak (Austropotamobius pallipes). Podobno kot v preostalem delu Evrope je slovensko populacijo deseterono\xc5\xbecev zdesetkala bolezen ra\xc4\x8dja kuga, ki je pri\xc5\xa1la konec 19. stoletja iz Severne Amerike. Do pred nedavnim za razliko od ostalih evropskih dr\xc5\xbeav v Sloveniji niso zabele\xc5\xbeili pojavljanja tujerodnih vrst deseterono\xc5\xbecev, leta 2003 pa so v pore\xc4\x8dju Mure odkrili signalnega raka (Pacifastacus leniusculus), ki bo v prihodnosti verjetno dodatno ogrozil avtohtono favno deseterono\xc5\xbecev v Sloveniji._NEWLINE_Po uredbi o zavarovanih prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivalskih vrstah je na seznamu zavarovanih \xc5\xa1est vrst deseterono\xc5\xbecev. Poleg omenjenih treh sladkovodnih ko\xc5\xa1arjev so to \xc5\xa1e jastog (Homarus gammarus), veliki morski pajek (Maja squinado), primorska kozica (Palaemonetes antennarius) in rak nagajiv\xc4\x8dek (Scyllarus arctus).'