b'\n_START_ARTICLE_\nKalifornija\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nS povr\xc5\xa1ino 424.002 kvadratnih kilometrov je Kalifornija tretja najve\xc4\x8dja zvezna dr\xc5\xbeava v ZDA, vendar ima 45\xc2\xa0% ozemlja v lasti dr\xc5\xbeavna uprava. Po obliki je najbolj podobna loku z veliko dol\xc5\xbeino (1.240\xc2\xa0km, sever - jug) in manj\xc5\xa1o \xc5\xa1irino (595\xc2\xa0km, vzhod - zahod). Njen relief je zelo razgiban, od 86 metrov pod morsko gladino v Dolini smrti, do 4.417 metrov na Mount Whitneyu (ki je tudi ena najvi\xc5\xa1jih gor v ZDA).\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ka zgradba Kalifornije je zelo pisana, zato jo delimo na \xc5\xa1tiri regije: centralno z gorato okolico, ni\xc5\xbeja gri\xc4\x8devja, vzhodne kotline s pu\xc5\xa1\xc4\x8davami in obalno regijo. Centralna regija je velika kotlina z debelimi plastmi rodovitnih, aluvialnih prsti. Obdana je s \xc5\xa1tevilnimi gorovji, tako na vzhodu meji na Sierro Nevado (granitno gorovje z ostrimi vrhovi in \xc5\xa1tevilnimi rekami). Na enem izmed gorovij je tudi \xc5\xa1e delujo\xc4\x8di vulkan. Ni\xc5\xbeja gri\xc4\x8devja se razprostirajo na jugozahodu in so sestavljena prav tako iz granita, vendar se od Sierre Nevade razlikujejo po ni\xc5\xbeji nadmorski vi\xc5\xa1ini in odsotnosti ledenikov. Na vzhodu je veliko kotlin in dolin, med najpomembnej\xc5\xa1imi sta Dolina smrti in pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Mojave, ki zavzema eno petino skupne povr\xc5\xa1ine Kalifornije. Obala je geolo\xc5\xa1ko nestabilna z mnogo prelomnicami, kot je prelomnica Sv. Andreja. Najdalj\xc5\xa1a reka v Kaliforniji je Sacramento, ki se izliva v zaliv San Francisca. Tudi druga najve\xc4\x8dja reka San Joaquin te\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma po centralni regiji in skupaj s pritoki \xc4\x8drpata vodo iz okoli\xc5\xa1kih gorovij. Obstaja tudi ve\xc4\x8d majhnih jezer in nekaj ve\xc4\x8djih: (jezero Tahoe, Clear Lake, jezero Honey in jezero Mono).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTudi podnebje je raznoliko, vendar je ve\xc4\x8dinoma subtropsko. Zaradi vpliva morja in poletne megle ima obala zelo mile zime in relativno hladna poletja. V notranjosti postaja podnebje bolj kontinentalno. Centralni del postane poleti zelo vro\xc4\x8d, zime pa so \xc5\xa1e vedno mile. Vzhodna gorovja so zelo suh predel, kjer se podnebje spreminja od milih poletij in mrzlih zim na severu do ekstremno vro\xc4\x8dih poletij na jugu. Najvi\xc5\xa1ja temperatura 56.7\xc2\xa0\xc2\xb0C izmerjena v Dolini smrti leta 1913, je blizu svetovnega rekorda. Najni\xc5\xbejo temperaturo -42.8\xc2\xa0\xc2\xb0C so izmerili leta 1937 severno od jezera Tahoe.\n_START_SECTION_\nRastline in \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nNobena zvezna dr\xc5\xbeava nima toliko raznolikih vrst rastlin in kar 40\xc2\xa0% rastlin, ki jih najdemo v ZDA, izvira iz Kalifornije. Med najbolj pogoste rastline spada mak. Med drevesi je najve\xc4\x8d iglavcev (jelk, borov). V Kaliforniji najdemo tudi najvi\xc5\xa1ja (sekvoje) in najstarej\xc5\xa1a (bori do 4000 let) drevesa na svetu. Ob obali je najve\xc4\x8d tal poraslih s travo, v notranjosti pa jo nadomesti zimzeleno grmi\xc4\x8devje. V vi\xc5\xa1jih predelih najdemo hrastove gozdove, nad 2000 m pa jih za\xc4\x8dnejo nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati iglasti gozdovi. V pu\xc5\xa1\xc4\x8davah na vzhodu raste predvsem grmi\xc4\x8devje in kaktusi. _NEWLINE_Zaradi mo\xc4\x8dne raznolikosti rastlin je tudi veliko vrst \xc5\xbeivali. Na vzhodu \xc5\xbeivijo zaradi pu\xc5\xa1\xc4\x8dav predvsem no\xc4\x8dne \xc5\xbeivali; kojoti, zajci, lisice, podgane, insekti in plazilci. Na gri\xc4\x8devjih najdemo zajce, ma\xc4\x8dke in veliko vrst ptic, v gozdovih pa jelene, dihurje, lisice in ka\xc4\x8de. Ve\xc4\x8dje \xc5\xbeivali, kot so medvedi in antilope, pa \xc5\xbeivijo na severu.\n_START_SECTION_\nSurovine, produkti in vrste industrije\n_START_PARAGRAPH_\nKljub \xc4\x8drpanju rezerv zlata, nafte, zemeljskega plina in \xc5\xbeivega srebra, Kalifornija ostaja pomembno najdi\xc5\xa1\xc4\x8de surovin. V velikih koli\xc4\x8dinah so prisotni bor, magnezij, srebro, azbest, pesek, cement, \xc5\xbeelezova ruda in sol. Pridelajo najve\xc4\x8d kmetijskih pridelkov v ZDA. Glavni so grozdje, bomba\xc5\xbe, krompir, ri\xc5\xbe, zelenjava, paradi\xc5\xbenik, \xc5\xa1pina\xc4\x8da, agrumi in mandelji. \xc5\xbdivina in njeni izdelki, kot so mle\xc4\x8dni izdelki, meso, jajca in perutnina so tudi pomembni. Kalifornija prispeva eno desetino letnega poseka dreves in 4 odstotke vrednosti ulova rib. Najpogostej\xc5\xa1i proizvodi so letala, transportni izdelki, industrijski stroji, znanstveni instrumenti, hrana in kovinski izdelki. Dobi\xc4\x8dek prina\xc5\xa1ata tudi turizem in filmska industrija.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu leta 1990 je Kalifornija imela 29.760.021 prebivalcev, kar je bil porast za 26\xc2\xa0% od leta 1980. Povpre\xc4\x8dna gostota je bila 70 prebivalcev na kvadratni kilometer, kar jo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najbolj poseljene dele ZDA. S popisom so odkrili veliko razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih skupin in ras. Predvsem je veliko ljudi kitajskega in japonskega porekla._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalstva \xc5\xbeivi v mestnih aglomeracijah ob obali Ju\xc5\xbene Kalifornije.\n_START_SECTION_\nIzobrazba in kultura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je ustava iz leta 1849 zagotavljala \xc5\xa1olski sistem, so svobodne \xc5\xa1ole odprli \xc5\xa1ele leta 1866. V za\xc4\x8detku 20. stoletja so zgradili tudi vi\xc5\xa1je in visoke \xc5\xa1ole. V 80-tih je Kalifornija imela 7.430 dr\xc5\xbeavnih osnovnih in srednih \xc5\xa1ol z 3.5 milijona u\xc4\x8denci in 1.3 milijona dijaki. Okoli 500.000 jih je hodilo v privatne \xc5\xa1ole. Imela je tudi 310 \xc5\xa1ol za vi\xc5\xa1jo izobrazbo in enega najve\xc4\x8djih sistemov univerz v ZDA z 1.7 milijona \xc5\xa1tudenti. Zaradi podpore umetnosti je Kalifornija postala ena izmed glavnih kulturnih centrov v ZDA. Ima predvsem veliko knji\xc5\xbenic, muzejev in spomenikov. Pomembne so tudi zvezdarne na hribih v bli\xc5\xbeini velikih mest.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nRazen kalifornijskih pla\xc5\xbe so pomembni turisti\xc4\x8dni centri Disneyland, Hollywood, Palm Springs, jezero Tahoe in narodna parka Yosemite ter Sequoia. Najdemo tudi veliko zgodovinskih obmo\xc4\x8dij, ki predstavljajo \xc5\xa1panske naselitve in zlato mrzlico. Zaradi mo\xc4\x8dne raznolikosti povr\xc5\xa1ja in velikih neselij je mogo\xc4\x8d skoraj vsak \xc5\xa1port. Obala je idealna za plavanje, jadranje, ribarjenje in deskanje. Gorovja pa privabljajo izletnike, smu\xc4\x8darje in lovce.\n_START_SECTION_\nVlada\n_START_PARAGRAPH_\nKalifornija je dobila dana\xc5\xa1njo ureditev leta 1879. Izvr\xc5\xa1ilno oblast predstavlja guverner s podguvernerjem, ki sta voljena za \xc5\xa1tiri leta in lahko opravljata funkciji najve\xc4\x8d dvakrat. Zakonodajno oblast imata senat in zbor. 40 \xc4\x8dlanov senata je voljenih vsake \xc5\xa1tiri leta, 80 \xc4\x8dlanov zbora pa vsake dve leti. Prebivalci Kalifornije lahko vsak zakon zavrnejo s pomo\xc4\x8djo referenduma. Na nacionalni ravni ima Kalifornija dva senatorja in 52 predstavnikov v kongresu ZDA. Zvezna dr\xc5\xbeava ima tudi 54 glasov pri predsedni\xc5\xa1kih volitvah. Glavna stranka je republikanska, ki ima tudi ve\xc4\x8dino sede\xc5\xbeev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0pansko in mehi\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni prebivalci Kalifornije so bili Indijanci. Polovica jih je \xc5\xbeivela v sedanji centralni regiji zaradi lahke dostopnosti hrane. Nekaj jih je \xc5\xbeivelo ob obali, drugi pa ob jezerih in rekah. Leta 1542 so iz Mehike prispeli \xc5\xa0panci in osvojili ozemlje dana\xc5\xa1nje Kalifornije. Zaradi mo\xc4\x8dnega trgovanja po morju je sem pri\xc5\xa1lo veliko angle\xc5\xa1kih in nizozemskih gusarjev. Leta 1579 so Angle\xc5\xbei zasedli obmo\xc4\x8dje San Francisca, vendar je mesto nastalo \xc5\xa1ele leta 1776. Da bi pokristjanili prvotno prebivalstvo, so ustanovili verigo 21 misijonov. \xc5\xa0panci so ustanovili trdnjave in mesta za obrambo ozemlja, ki so ga obdr\xc5\xbeali do leta 1822, ko je postal del nove dr\xc5\xbeave Mehike. Mehi\xc5\xa1ko obdobje (do 1846) je bil prehod k zakonom ZDA. Ker je bili veliko migracij, je bila Kalifornija nezanimiva za priseljence. Tudi Mehika je zanemarjala to dogajanje, kar je privedlo do postopne osvojitve Kalifornije s strani ZDA leta 1848.\n_START_SECTION_\nZlata mrzlica\n_START_PARAGRAPH_\nOdkritju zlata leta 1848 (James W. Marshall) je sledil mno\xc5\xbei\xc4\x8den naval v rudnike. Zaradi tega so hoteli Kalifornijo hitro sprejeti med zvezne dr\xc5\xbeave, vendar je zaradi konflikta med Jugom in Severom postala zvezna dr\xc5\xbeava leta 1850. Glavno mesto se je prestavljalo, dokler ni pri\xc5\xa1lo do Sacramenta leta 1854, kjer je tudi ostalo. Med dr\xc5\xbeavljansko vojno je bila Kalifornija na strani Severa, ker je bilo mnogo priseljencev iz severa ZDA. Kon\xc4\x8danje transkontinentalne \xc5\xbeeleznice (1869) je kon\xc4\x8dalo izolacijo zvezne dr\xc5\xbeave in pove\xc4\x8dalo trg za prodajo kmetijskih pridelkov. Od 1850 do 1870 je veliko dobi\xc4\x8dka pridobila s kmetijstvom in z rudarstvom, napredki pa so bili vidni tudi v industriji. Zaradi pomanjkanja kapitala pa je bila rast po\xc4\x8dasna, pojavila se je velika brezposelnost. Temu je sledilo pravo nasprotje zaradi kupovanja ozemelj in pritoka kapitala. Pojavila se je rast pridelave p\xc5\xa1enice in limon. San Francisco je postal najve\xc4\x8dje mesto na pacifi\xc5\xa1ki obali in svetovni trgovinski center. Los Angeles je gospodarski vrh dosegel leta 1887.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem desetletju devetnajstega stoletja je za\xc4\x8delo gospodarstvo v ve\xc4\x8djih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih pe\xc5\xa1ati. Pojavilo se je nasilje in korupcija, zato so se odlo\xc4\x8dili za temeljite gospodarske in politi\xc4\x8dne reforme. Prva svetovna vojna je pripomogla k rasti kmetijstva in industrije. V 20. letih se je v Kalifornijo priselilo 2 milijona ljudi in takrat je Los Angeles postalo prvo milijonsko mesto v Kaliforniji. Mo\xc4\x8dno se je tudi razmahnila filmska industrija v Hollywoodu. Po padcu leta 1929 je mo\xc4\x8dna depresija prizadela tudi Kalifornijo, ki se jo je re\xc5\xa1ila z izgradnjo letal in ladjedelnic za potrebe druge svetovne vojne. Med vojno se je \xc5\xa1tevilo prebivalstva spet pove\xc4\x8dalo za dva milijona. Delovna mesta so pridobili z novo nastalo elektotehni\xc4\x8dno vejo industrije. Zaradi tega so ji omejili dr\xc5\xbeavne donacije, v zadnjem \xc4\x8dasu pa so vse bolj potrebne zaradi velike \xc5\xa1kode, ki so jo naredili potresi.'