b'\n_START_ARTICLE_\nPsihofizika\n_START_PARAGRAPH_\nPsihofizika se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem odnosa med dra\xc5\xbeljaji in ob\xc4\x8dutki, ki jih ti dra\xc5\xbeljaji spro\xc5\xbeijo. Po navadi se psihofiziki ukvarjajo s kvantitativnim dolo\xc4\x8danjem odnosa med intenziteto fizikalnih dra\xc5\xbeljajev in intenziteto ustreznih ob\xc4\x8dutkov. _NEWLINE_Prvi je izraz "psihofizika" uporabil Gustav Theodor Fechner, za katerega re\xc4\x8demo, da je o\xc4\x8de psihofizike. Fechner je po tem, ko si je v poskusih z opazovanjem son\xc4\x8dnih peg tako po\xc5\xa1kodoval mre\xc5\xbenico, da se je moral umakniti v zasebnost, za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o povezavi fizi\xc4\x8dnega in psihi\xc4\x8dnega. Svoje izpeljave, da odnos med dra\xc5\xbeljaji in ob\xc4\x8dutki lahko opi\xc5\xa1emo z logaritemsko funkcijo, je utemeljil na Webrovem zakonu. \xc5\xbde pred Fechnerjem se je namre\xc4\x8d s preu\xc4\x8devanjem \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sposobnosti razlikovanja razli\xc4\x8dno mo\xc4\x8dnih dra\xc5\xbeljajev ukvarjal Ernst Heinrich Weber, ki je ugotovil, da je sposobnost razlikovanja med intenzivnej\xc5\xa1imi dra\xc5\xbeljaji slab\xc5\xa1a od sposobnosti razlikovanja med \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi dra\xc5\xbeljaji. Fechner je leta 1860 napisal knjigo Elemente der Psychophysik, v kateri je opisal tri psihofizikalne metode za merjenje absolutne in diferencialne ob\xc4\x8dutljivosti ter utemeljil logaritemski psihofizikalni odnos._NEWLINE_Danes psihofiziko lo\xc4\x8dimo na dve podro\xc4\x8dji. Prvo podro\xc4\x8dje se ukvarja z merjenjem ob\xc4\x8dutljivosti na\xc5\xa1ih \xc4\x8dutil in se mu re\xc4\x8de esteziometrija. Esteziometrija se ukvarja z dolo\xc4\x8danjem mej na\xc5\xa1ega zaznavanja (pri katerih jakostih dra\xc5\xbeljaj zaznamo, pri katerih pa ne). Drugo podro\xc4\x8dje psihofizike se ukvarja z merjenjem ob\xc4\x8dutkov pri jasno zaznavnih dra\xc5\xbeljajih, \xc4\x8demur re\xc4\x8demo lestvi\xc4\x8denje ob\xc4\x8dutkov. Pri lestvi\xc4\x8denju ob\xc4\x8dutkov merimo subjektivne koli\xc4\x8dine, npr. intenzivnost na\xc5\xa1ih ob\xc4\x8dutkov pri razli\xc4\x8dnih dra\xc5\xbeljajih, na\xc5\xa1a mnenja, sodbe, stali\xc5\xa1\xc4\x8da, prepri\xc4\x8danja. Ta del psihofizike se torej ukvarja s kvantificiranjem subjektivnega in je osnova psihometriji, tj. vedi o merjenju psiholo\xc5\xa1kih konstruktov (npr. osebnosti, inteligentnosti, psihomotori\xc4\x8dnih spretnosti ...).'