b'\n_START_ARTICLE_\nOja\xc5\xa1io\n_START_PARAGRAPH_\nTok Oja\xc5\xa1io (\xe8\xa6\xaa\xe6\xbd\xae "star\xc5\xa1evska plima"), znan tudi kot Oja Sivo, Ohotski ali Kurilski\xc2\xa0tok, je hladen subpolarni oceanski tok, ki te\xc4\x8de proti jugu in kro\xc5\xbei v nasprotni smeri urinega kazalca na zahodu Tihega oceana. Voda toka Oja\xc5\xa1io izvirajo v Arkti\xc4\x8dnem oceanu in se zlivajo v Tihi ocean pri Beringovem prelivu. V ocean in Ohotsko morje prina\xc5\xa1a hladno vodo. Ob vzhodni obali Japonske tr\xc4\x8di s tokom Kuro\xc5\xa1io, kjer se zdru\xc5\xbeita v Severnopacifi\xc5\xa1ki tok. Oja\xc5\xa1io je bogat s hranili, zato je metafori\xc4\x8den star\xc5\xa1 (\xe8\xa6\xaa), ki hrani morske organizme._NEWLINE_Tok pomembno vpliva na podnebje ruskega Daljnega vzhoda na Kam\xc4\x8datki in \xc4\x8cukotki. Severna drevesna meja je pomaknjena kar 10 stopinj proti jugu glede na notranjost Sibirije. Vode Oja\xc5\xa1ia spadajo med s hranili najbolj bogate na svetu, v kombinaciji z visokimi plimami (do 10 metrov) so razmere za rast morskih organizmov optimalne. Zaradi toka je Vladivostok najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, okoli katerega vode pozimi zamrznejo. To pa nima vpliva na ulov rib v Ohotskem morju, saj vode zaradi visoke plime te\xc5\xbeje zamrznejo._NEWLINE_V obdobjih ledeni\xc5\xa1ke poledenitve je bil Beringov preliv kopenski most, zato Oja\xc5\xa1io ni tekel. Nivo ohladitve ob za\xc4\x8detku ledeni\xc5\xa1kih dob je bil zato veliko manj\xc5\xa1i kot na drugih delih sveta s podobno geografsko \xc5\xa1irino. Regiji Tohoku in otok Hokaido sta edina dela vzhodne Azije, ki bi lahko zaradi zadostnega snega proizvedli ledenik, a do tega v \xc4\x8dasu, ko je bila ve\xc4\x8dina Evrope in Severne Amerike pod ledom, ni pri\xc5\xa1lo (razen na visokih nadmorskih vi\xc5\xa1inah). Pomanjkanje poledenitve je razlog, da se je na vzhodu Azije obdr\xc5\xbealo 96% rodov dreves iz pliocena, v Evropi pa samo 26%.'