b'\n_START_ARTICLE_\nJonski slog\n_START_PARAGRAPH_\nJonski slog ali jonski red je eden od treh slogov klasi\xc4\x8dne arhitekture. Druga dva sta dorski slog in korintski slog, \xc4\x8deprav je korintski slog le razli\xc4\x8dica jonskega.\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ki dose\xc5\xbeki v arhitekturi so ustvarili tri klasi\xc4\x8dne arhitektonske sloge ali rede: dorskega, jonskega in korintskega. Dorski se po pravici imenuje osnovni slog, ker je starej\xc5\xa1i in jasno opredeljen, bolj kot jonski, ki se je razvil na egejskih otokih in maloazijski obali._NEWLINE_Jonski slog je nastal v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v Joniji na jugozahodnem obalnem obmo\xc4\x8dju in otokih Male Azije, ki so jih naselili Jonci in kjer so govorili jonsko nare\xc4\x8dje gr\xc5\xa1kega jezika. Jonski slog se je uporabljal v Gr\xc4\x8diji v 5. st. pr. n. \xc5\xa1t. Prvi od mnogih jonskih templjev, ki je stal samo nekaj desetletij, preden je bil poru\xc5\xa1en v potresu, je bil Herin tempelj na Samosu, zgrajen okoli 570\xe2\x80\x93560 pr. n. \xc5\xa1t., arhitekt je bil Rojkos. Dolgotrajnej\xc5\xa1i jonski tempelj iz 6. st. pr. n. \xc5\xa1t. je bil Artemidin tempelj v Efezu, ki je bil eden od sedmih \xc4\x8dudes anti\xc4\x8dnega sveta.\n_START_SECTION_\nJonski steber\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek jonskega sloga razlagajo s potrebo, da se poleg dorskega stebra, ki simbolizira mo\xc4\x8d mo\xc5\xa1kega telesa, utelesi tudi steber posnemanja gracioznosti in lepote \xc5\xbeenskega telesa._NEWLINE_Jonci in Eolci so bili od mikenske dobe povezani s tradicijami anti\xc4\x8dnega Sredozemlja. Med selitvijo Dorcev so bili izrinjeni iz svojih starih naselbin in so do njih v maloazijsko-jonskem obmo\xc4\x8dju prodrli vplivi Vzhoda. V oto\xc4\x8dnem jonskem obmo\xc4\x8dju in na Atiki so se morali spoprijeti z na\xc4\x8deli dorske arhitekture._NEWLINE_Atene so bile dovzetne za nov gr\xc5\xa1ki arhitekturni slog od sredine 5. st. pr. n. \xc5\xa1t. Najlep\xc5\xa1e ohranjeni primeri jonskega sloga so na Atenski akropoli._NEWLINE_Zgodnji razvoj tega sloga je le delno poznan; od velikih jonskih templjev, ki so bili v anti\xc4\x8dni dobi zgrajeni na Samosu in v Efezu, je malo ohranjeno, v glavnem temelji. Jonski slog v pravem pomenu besede niti ni postal slog do klasi\xc4\x8dnega obdobja, pa \xc5\xa1e potem je bil mnogo bolj elasti\xc4\x8den od dorskega._NEWLINE_Njegova najvpadljivej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost je steber, ki se od dorskega ne razlikuje samo po trupu, ampak tudi po duhu. Po\xc4\x8diva na kitasto profilirani lastni osnovi; trup je vitkej\xc5\xa1i, o\xc5\xbeenje in entaza sta manj\xc5\xa1a; kapitel se odlikuje z veliko dvojno voluto med ehinom in abakom._NEWLINE_Jonski steber je lahkotnej\xc5\xa1i in skladnej\xc5\xa1i od dorskega. Spominja na rasto\xc4\x8do rastlino, na nekak\xc5\xa1no palmino drevo, ki ni le domi\xc5\xa1ljija, saj so predhodniki sorodni jonskemu kapitelu, ki to potrjujejo (podobne najdemo v Egiptu, Sakari, kjer so na\xc5\xa1li polstebre v obliki papirusa z raz\xc5\xa1irjenim kapitelom)._NEWLINE_Jonski slog v racionalno dolo\xc4\x8denem konstrukcijskem sistemu ponuja ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za oblikovanje in kombiniranje elementov. Izbor se za\xc4\x8dne pri podkonstrukciji. Obhodne verande stojijo na krepidomu z 2\xe2\x80\x934 stopnjami na tleh z odprtim stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem ali na ve\xc4\x8dplastni podkonstrukciji s stopnicami ali brez njih._NEWLINE_Tridelni stebri z bazo, trupom in kapiteli so v anti\xc4\x8dni dobi sledili lokalnim tradicijam ali so bili razli\xc4\x8dice osnovnega tipa._NEWLINE_Trup je postal vitek in visok (8\xe2\x80\x9312 D) z rahlim zo\xc5\xbeenjem in entazo. \xc5\xa0tevilne kanelure se na za\xc4\x8detku dotikajo ostrih robov, pozneje se poglobijo in lo\xc4\x8dujejo z ozkimi \xc4\x8drtami. Na za\xc4\x8detku jih je bilo do 48, po vstavitvi \xc4\x8drt pa le \xc5\xa1e 24, kar je dalo trupu elegantno silhueto, ki je vse bolj sledila spreminjanju svetlobe in sence._NEWLINE_Baza na dnu stebra ga povezuje s stilobatom. Pri zgodnjih stebrih oto\xc4\x8dnega jonskega obmo\xc4\x8dja je bil trup postavljen na gladko kamnito kro\xc5\xbeno plo\xc5\xa1\xc4\x8do (plinta). Pri velikih anti\xc4\x8dnih templjih steber prek lahne krivulje prehaja v fin obro\xc4\x8d, ki je pogosto oblikovan kot astragal (anti\xc4\x8dni ornament: votel profil, vrsta zrnc in okroglih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic) in organsko prehaja v vrat. Ta \xc5\xa1iroko kanelirana zadebelitev opti\xc4\x8dno ubla\xc5\xbei pritisk trupa._NEWLINE_Resni\xc4\x8dno nosilni \xc4\x8dlen baze, spira, je sestavljen v obliki rahlo konkavnega kamnitega valja s \xc5\xa1tevilnimi kanelurami in \xc4\x8drtami (Herej, Samos). Zelo raz\xc5\xa1irjena je bila efe\xc5\xa1ka oblika (Artemizij) s spreminjanjem dveh poglobitev trohil in tremi plitvimi izboklinami, od katerih spodnja le\xc5\xbei neposredno na stilobatu ali plinti. S povezovanjem vratu, efe\xc5\xa1ko spiro (del stebrne baze) in plinte se pojavi klasi\xc4\x8den maloazijski tip baze. Ati\xc5\xa1ko-jonska baza se mora za svojo enakomerno obliko zahvaliti tridelni raz\xc4\x8dlenitvi: vrat \xe2\x80\x93 trohil \xe2\x80\x93 vrat. Spremembe razmerja in razli\xc4\x8dni modeli se lahko prilagodijo razli\xc4\x8dnim vrstam stebrov._NEWLINE_Lezbo\xc5\xa1ki listnati kapiteli in eolski kapiteli z volutama iz najzgodnej\xc5\xa1ega obdobja ka\xc5\xbeejo orientalski vpliv. V primerjavi z eolskim oblikovanjem, ki hitro stagnira, se v jonskem obmo\xc4\x8dju iz razli\xc4\x8dnih preoblikovanj in posameznih elementov ustvari kon\xc4\x8dna tri\xc4\x8dlena oblika. Ehin z valovitim listnatim okrasom (kimation) prevzame kro\xc5\xbeni presek trupa stebra. Na njem po\xc4\x8diva plo\xc5\xa1\xc4\x8data blazina, ki se na obe strani zvija v spiralne volute, ki so na blazino povezane z uvle\xc4\x8denim \xc5\xbelebom (kanalis), ki skupaj z oprogama daje dinami\xc4\x8dnost voluti. Palmeta je prvotno stala pokon\xc4\x8dno med volutama, pozneje visi iz kotnih vlo\xc5\xbekov iznad ehina. Med blazino volute in arhitrava je vstavljen plo\xc5\xa1\xc4\x8dat abak, okra\xc5\xa1en z jonskim opaskom (profil z jaj\xc4\x8devnikom, sidri in pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami; okrasen pas s presekom \xc4\x8detrt kroga; niz kot jajce zvitih oblik in pu\xc5\xa1\xc4\x8dic je poudarjen z igro son\xc4\x8deve svetlobe) ali lezbo\xc5\xa1kim opaskom (razli\xc4\x8dica z nizom sr\xc4\x8dastih listov vodne rastline; njihova konkavno-konveksna oblika v izmeni z ostrimi pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami ustvari sliko prefinjenosti)._NEWLINE_Pri anti\xc4\x8dnih kapitelih se volute v mo\xc4\x8dnem loku zvijajo nad ehin. V klasi\xc4\x8dni dobi se pribli\xc5\xbeujejo trupu stebra, ki isto\xc4\x8dasno izgubi svojo pretirano vitkost. Klasi\xc4\x8dna razmerja v celoti ustvarjajo obliko \xc4\x8dvrstej\xc5\xa1e podpore. Normalna oblika kapitela na vogalu templja se sre\xc4\x8da z zahtevo po vsestransko enakomernem oblikovanju (jonski vogalni konflikt). Volute, ki se na vogalu sre\xc4\x8dajo pod pravim kotom, so posebne oblike in se stikajo v diagonalnem vogalu._NEWLINE_Med posebne oblike jonskega kapitela spadajo kapiteli pilastrov Apolonovega templja v Didimi._NEWLINE_Kapiteli pilastrov Apolonovega templja v Didimi ne samo da nosijo zaklju\xc4\x8dni venec zidu tempeljskega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, ampak isto\xc4\x8dasno raz\xc4\x8dlenjujejo tudi figuralni friz, ki te\xc4\x8de pod njim. Pri tej obliki kapitela te\xc4\x8de nad astragalom trak, okra\xc5\xa1en z rozetami in luskami, ki se na vogalih hitro zvijejo v volute. Na tenkem abaku vdolbitev prehaja v jonski opasek. V srednjem trapezoidnem polju kapitela se spiralno zvijajo vitice akantovih listov, ki v sredini objemajo abak._NEWLINE_Ogredje je na zunaj ohranilo lahkotnost lesene gradnje. Pri arhitravu je vodoravna raz\xc4\x8dlenitev na tri rahlo izpostavljene trakove (fascije) prikrita s te\xc5\xbeo kamnitih blokov. V maloazijski ina\xc4\x8dici arhitrav nosi gost niz lahkih glav nosilcev, nazob\xc4\x8dan okras (denticuli), ki verjetno izhaja z likijskih lesenih streh. Jonski opasek omogo\xc4\x8da eleganten prehod med njim in arhitravom. Zaklju\xc4\x8dek se sestoji iz sime, zvite v S-obliki, okra\xc5\xa1ene z viticami in levjimi glavami. Namesto njih je na nekaterih templjih niz palmet._NEWLINE_Jonska oto\xc5\xa1ka ati\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica namesto nazob\xc4\x8danega okrasa vstavi reliefni friz z neprekinjenim plasti\xc4\x8dnim prikazom. Pri nekaterih zgradbah se pojavlja kombinacija frizov s skulpturami ali ornamentom z zob\xc4\x8dastim okrasom._NEWLINE_Pri jonskih templjih pri velikih kompleksih pogosto manjka trikotno \xc4\x8delo. V tem primeru se zgradba z vseh strani zaklju\xc4\x8di z mo\xc4\x8dno izpostavljenim zaklju\xc4\x8dnim vencem._NEWLINE_Prve zgradbe so bile zgrajene pred 7. st. pr. n. \xc5\xa1t., svoj razcvet v kamnu pa so do\xc5\xbeivele v zadnjih desetletjih 5. st. pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nJonski tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nV predklasi\xc4\x8dni dobi so bile edine jonske zgradbe na gr\xc5\xa1ki celini majhne zakladnice, ki so jih gr\xc5\xa1ki oto\xc4\x8dani gradili v Delfih v svojem lokalnem slogu. Tako so atenski arhitekti, ki so prevzeli jonski slog okoli 450 pr. n. \xc5\xa1t., menili, da je to primerno samo za majhne templje enostavne oblike. Taka zgradba je tempelj Atene Nike na ju\xc5\xbeni strani Propilej, zgrajen okoli 427\xe2\x80\x93424 pr. n. \xc5\xa1t. Ve\xc4\x8dji in kompleksnej\xc5\xa1i je Erehtejon na severni strani Akropole nasproti Partenona._NEWLINE_V tlorisu so jonski templji dipter, ki imajo dvojno kolonado stebrov.'