b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Kostel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v gradu\n_START_PARAGRAPH_\nProstori v gradu so bili preprosto opremljeni, splo\xc5\xa1na higiena stanovalcev je bila na nizki ravni. Za razsvetljavo so uporabljali trske, bakle, lojenice ali oljenke in sve\xc4\x8de, ki pa so bile zelo drage. Prostore so ogrevali z odprtimi ognji\xc5\xa1\xc4\x8di. V sobah je bilo malo svetlobe in dosti dima in smradu, tako da so bili prostori sajasti in zakajeni. Okna so bila zadelana z lesenimi polkni, z \xc5\xbeivalskimi ko\xc5\xbeami in mehurji, ro\xc5\xbeevinastimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, s sljudo in podobnim.\n_START_SECTION_\nTur\xc5\xa1ki vpadi\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. in 16. stoletju sta tako grad kot tudi trg do\xc5\xbeivljala hude \xc4\x8dase._NEWLINE_Po smrti srbskega cesarja Du\xc5\xa1ana Silnega so Turki vdrli na Balkanski polotok in ga zavzeli, kasneje pa \xc5\xa1e Carigrad in Bosno ter si tako omogo\xc4\x8dili roparske pohode na Kranjsko. Ena od najpogostej\xc5\xa1ih tur\xc5\xa1kih vpadnih poti na slovenske ozemlje \xc4\x8dez Kolpo je bila prav v Kostelu. Od tu so prodirali na Ko\xc4\x8devsko, Ribni\xc5\xa1ko, ter proti Primorski in Ljubljani. Na slovensko ozemlje so prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1li leta 1408, in sicer v okolico Metlike. Po letu 1424 so vpadi za 45 let prenehali, potem pa se za\xc4\x8deli ponavljati, vendar v huj\xc5\xa1ih in stra\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih oblikah. V naslednjih 120 letih imamo zgodovinske vire o \xc5\xa1estih pohodih, vendar o vseh verjetno nimamo zapisov. V vseh teh letih so Turki pomorili ogromno ljudi, oplenili in po\xc5\xbegali vse vasi, a utrjenega gradu niso osvojili. To jim je aprila 1578 uspelo, pa \xc5\xa1e to s prevaro. Preoble\xc4\x8deni v hrva\xc5\xa1ke kmete in celo z dojen\xc4\x8dki na rokah so se prikazali pred Kostelom s pretvezo, da so begunci in da potrebujejo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Prebivalci gradu so jih spustili noter, vendar so ti begunci pono\xc4\x8di od znotraj odprli vrata in spustili ostale Turke v poslopje. Ti so grad oropali, po\xc5\xbegali in s seboj odpeljali mnogo jetnikov. Po tem vpadu je bilo od tristo kmetij obljudenih le \xc5\xa1e sedem, na nenaseljene kmetije pa so se naselili Uskoki.\n_START_SECTION_\nObdobje po tur\xc5\xa1kih vpadih\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje je bil grad vklju\xc4\x8den v obrambni sistem Vojne krajine, ki je varovala Evropo pred tur\xc5\xa1kimi vpadi. Leta 1809 je bil zaradi upora proti Francozom grad \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d zavzet, Napoleonovi vojaki pa so ga dokon\xc4\x8dno poru\xc5\xa1ili._NEWLINE_Gradu po tem niso ve\xc4\x8d obnovili, sezidali pa so tako imenovani Spodnji grad, poslopje, naslonjeno na obzidje starega gradu med obema stolpoma. Ta grad so partizani po\xc5\xbegali konec leta 1943, da se v njem ne bi naselile enote Slovenskega domobranstva.'