b'\n_START_ARTICLE_\nAngola\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed 7. in 9. stoletjem se na podro\xc4\x8dju Angole naselijo bantujska ljudstva. V 14. stoletju je na severu ozemlja osnovana Kraljevina Kongo. Portugalci so se za\xc4\x8deli naseljevati ob reki Kongo v drugi polovici 15. stoletja. Skozi celo 16. stoletje so postopoma s sporazumi ali vojnami pridobili nadzor nad obalnim podro\xc4\x8djem. Tako so leta 1575 ustanovili kolonijo Angolo, osnovano na trgovini s su\xc5\xbenji. Leta 1641 so Nizozemci okupirali podro\xc4\x8dje Luande, ki pa so jo Portugalci pridobili nazaj \xc5\xbee leta 1648. Z vojnami proti Kongu in Ndongu, ki so se kon\xc4\x8dale leta 1671, so prodrli v notranjost, vendar so popolni nadzor nad ozemljem dosegli \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Leta 1951 se je kolonija preoblikovala v prekomorsko provinco, imenovano Portugalska Zahodna Afrika. Po zavrnitvi dekolonizacije so nastala tri odporni\xc5\xa1ka gibanja. Gibanje MPLA se je naslonilo na portugalsko komunisti\xc4\x8dno partijo in Vzhodni blok, gibanje FNLA se je oprlo na ZDA in Zair, gibanje UNITA z voditeljem Jonasom Savimbijem pa je imelo zaledje v notranjosti dr\xc5\xbeave. Po 14. letih gverilske vojne Angola dne 11. novembra 1975 postane neodvisna. Gibanje MPLA s pomo\xc4\x8djo Portugalcev in Sovjetske zveze pride na oblast. Kmalu zatem izbruhne dr\xc5\xbeavljanska vojna med prej omenjenimi gibanji, ki je trajala z vmesnimi presledki vse do uboja Jonasa Savimbija, vodje UNITA, 22. februarja 2002, ko je bila dose\xc5\xbeena prekinitev spopadov. UNITA se je odpovedala voja\xc5\xa1kemu krilu in prevzela vlogo glavne opozicijske stranke.'