b'\n_START_ARTICLE_\nAziru\n_START_PARAGRAPH_\nAziru je bil kanaanski vladar Amurruja, sodobnega Libanona, ki je vladal v 14. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Bil je sin svojega predhodnika Abdi-A\xc5\xa1irte in sodobnik faraona Ehnatona._NEWLINE_Azirujeva dejanja so dobro znan iz Amarnskih pisem. V \xc4\x8dasu, ko je bil uradni vazal Egipta, je posku\xc5\xa1al raz\xc5\xa1iriti svoje kraljestvo na sredozemsko obalo in osvojil mesto Sumur (Simirra). Osvajanje je spro\xc5\xbeilo alarm v sosednjih dr\xc5\xbeavah, \xc5\xa1e posebej v Biblosu. Vladar Biblosa Rib-Hadda je prosil faraona Ehnatona, naj ga za\xc5\xa1\xc4\x8diti s svojo vojsko. Za \xc5\xa1tiri mesece je zapustil Biblos, da bi z bejrutskim kraljem Ammunirijem sklenil zavezni\xc5\xa1tvo, ko se je vrnil pa je ugotovil, da je njegov brat Ilirafih medtem izvedel dr\xc5\xbeavni udar, ga odstavil in nazadnje izgnal iz mesta. Za\xc4\x8dasno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de je posku\xc5\xa1al dobiti pri Ammuniriju in brez uspeha prosil za podporo Egipta za ponoven prevzem oblasti (Amarnska pisma EA 136-138, 141 in 142). Ko mu to ni uspelo, je bil prisiljen prositi za pomo\xc4\x8d svojega zakletega sovra\xc5\xbenika Aziruja. Aziru ga je takoj izdal in izro\xc4\x8dil vladarju Sidona, kjer so ga verjetno kmalu zatem usmrtili. Dogodek je omenjen v pismu Ehnatona Aziruju (Amarnsko pismo EA 162), v katerem faraon zahteva, da Aziru pride v Egipt in razlo\xc5\xbei svoja dejanja. Aziru je bil v Egiptu najmanj eno leti priprt, ko so Hetiti osvojili pomembno pokrajino Amki in ogrozili sam Amurru, pa so ga osvobodili (EA 170)._NEWLINE_Dovolili so mu, da se vrne v svoje kraljestvo, kjer je v tajnosti navezal stike s hetitskim kraljem \xc5\xa0upiluliumo I. in kmalu zatem prestopil na njegovo stran. Hetitom je ostal zvest do svoje smrti. Amurru je ostal trdno v hetitskih rokah do vladavine faraonov Setija I. in Ramzesa II. iz Devetnajste dinastije.'