b'\n_START_ARTICLE_\nN\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki grad\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki grad stoji severno od reke Pegnitz na grebenu iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka nad starim Sebaldovim mestom. Na zahodu meji na Neutorgraben, na severu Vestnertorgraben. Na severnem delu je utrjen. Z gradu je razgled na obrtni\xc5\xa1ko \xc4\x8detrt in staro mestno jedro.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOstanki, odkriti v arheolo\xc5\xa1kih raziskavah, so ostanki prvotnih zgradb pred letom 1000, a pisnih dokazov ni. V listini cesarja Henrika III. iz leta 1050 sploh ni omenjen, \xc4\x8detudi bi po drugih virih lahko sodili, da je ta listina nastala prav na gradu. V virih je tako prvi\xc4\x8d eksplicitno omenjen \xc5\xa1ele leta 1105. V obdobju med 1105 in letom 1571 so vsi cesarji in kralji Svetega rimskega cesarstva vsaj za\xc4\x8dasno bivali v njem.\n_START_SECTION_\nSalijci\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Salijcev je bil izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za pohode Henrika III., \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Poljska in Mad\xc5\xbearska so mu bile zveste. Leta 1105 je grad osvojil kralj Henrik V. Salijec po dveh mesecev obleganja v vojni proti o\xc4\x8detu, cesarju Henriku IV.. Leta 1127 ga je oblegal cesar Lotar III. Saksonec, ki sta ga deset tednov brez uspeha branila brata Konrad in Friderik Hohenstaufen. Leta 1130 mu ga je uspelo v drugem poskusu osvojiti in ga je izro\xc4\x8dil Henriku Ponosnemu, dokler ni leta 1138 pripadel Staufovcem.\n_START_SECTION_\nStaufovci\n_START_PARAGRAPH_\nStaufovci so grad zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega pomena v celoti obnovili in zavarovali skupaj z gradovi: Altenburg, Eger na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in Wartburg na vzhodni meji cesarstva. Leta 1140 je za\xc4\x8del kralj Konrad III. graditi drug grad, cesarski grad, ki naj bi bil kraljeva pfalca. Dal ga je novo ustanovljeni grofiji Raabs (iz Spodnje Avstrije). Leta 1190/91 ga je podedoval Friderik von Zollern. S pridobitvijo mestne avtonomije, ki jo je pridobil N\xc3\xbcrnberg v 13. stoletju, je bil cesarski grad predan v mestno oskrbo. Cesar Friderik I. Barbarossa je bil na gradu 12-krat, Henrik VII. se je leta 1225 na njem poro\xc4\x8dil in v njem prebival 21-krat, Friderik II. 16-krat. Po zatonu Staufovcev leta 1254 je bil prepu\xc5\xa1\xc4\x8den sam sebi.\n_START_SECTION_\nBoj za oblast med mestom in dru\xc5\xbeino Hohenzollern\n_START_PARAGRAPH_\nMesto in grofje so se potegovali za oblast; njihova tekmovalnost je rasla od 14. stoletja. Grofje so v Frankovski pridobili velike posesti in so se sprli z mestom. Mesto v skladu s cesarjem grofov ni \xc5\xbeelelo spustiti v cesarski grad. Z gradbenimi posegi so blokirali vhod v mesto in Vestnerjeva vrata za dostop s severa. Leta 1377 so ob gradu grofije za\xc4\x8deli graditi velik stolp Luginsland, od koder bi lahko spremljali notranjost gradu. Grofje Hohenzollern so se prito\xc5\xbeili cesarju, a so bili neuspe\xc5\xa1ni. Za\xc4\x8del se je boj in leta 1388/89 je mesto zasedlo grofovski grad. Mo\xc4\x8d Hohenzollernov je upadla in leta 1420 so bavarske \xc4\x8dete uni\xc4\x8dile grad. Zadnji grof Friderik VI. ga je prodal in leta 1427 ga je prevzel mestni svet. Umaknili so se na grad v Cadolzburg. Po investiturnem boju za Brandenburg leta 1415 so se Hohenzollerni preusmerili na sever. \xc4\x8ceprav so tudi pozneje imeli pri svojem imenu dodano grajski gospod iz N\xc3\xbcrnberga, je prodaja pomenila konec grofije v N\xc3\xbcrnbergu. Iz njenega ozemlja sta v naslednjem obdobju nastali mejni grofiji Brandenburg-Ansbach in Brandenburg-Kulmbach.\n_START_SECTION_\nPredstavitev in pomen izgube\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki grad je zdaj v celoti v posesti mesta. Med husitskimi vojnami sta bili okrepljeni zahodna in severna stran, grad pa vklju\xc4\x8den v mestne utrdbe. Med letoma 1538 in 1545 je bil nazadnje zavarovan s trdnjavo na zahodni in severni strani, med letoma 1440 in 1442 je bil romanski palas nadome\xc5\xa1\xc4\x8den s poznogotsko zgradbo in leta 1487 podalj\xc5\xa1an za dodatek. Med letoma 1494 in 1495 je mesto zgradilo ka\xc5\xa1\xc4\x8do, pozneje imenovano Kaiserstallung (cesarski hlev). Leta 1524 je v mesto pri\xc5\xa1la reformacija, cesar in mesto sta se odtujila. Za cesarja Karla V. so dnevne sobe v gradu preoblikovali med letoma 1559 in 1560, Ferdinand I. je palas spet \xc5\xa1iril, vendar pa je grad izgubljal svoj pomen._NEWLINE_Med tridesetletno vojno sta se okoli N\xc3\xbcrnberga nekaj let vojskovali sprti strani, kar je leta 1632 spro\xc5\xbeilo bitko pri Alte Veste. Mesta in gradu niso osvojili. Po vojni je grad izgubil svoj voja\xc5\xa1ki pomen in rajhstag ni bil nikoli ve\xc4\x8d v N\xc3\xbcrnbergu, ampak je bil od leta 1663 v Regensburgu._NEWLINE_Leta 1806 sta grad in mesto postala del Kraljevine Bavarske. Leta 1828 je bil Kaspar Hauser (skrivnostni otrok, najden v Nem\xc4\x8diji v 19. stoletju, menda povezan z vladarsko hi\xc5\xa1o Baden) nekaj tednov v grajskem zaporu._NEWLINE_Z romantiko se je zanimanje za grad pove\xc4\x8dalo. Leta 1834 je Ludvik I. poskrbel za konservatorske in druge ukrepe; sodelovali so arhitekti Carl Alexander Heideloff, August von Voita in Avgust Essenwine. Na zahodni strani je bila dodana visoka altana z opremo lokalnega tesarja zgodovinskega pohi\xc5\xa1tva, uporabili so tudi izvirne dele iz drugih gradov._NEWLINE_Po bavarskem porazu v nem\xc5\xa1ki vojni leta 1866 je moral Ludvik II. s pruskim kraljem Viljemom I. uporabo "gradu svojih prednikov" deliti._NEWLINE_Po zasegu nacisti\xc4\x8dne stranke leta 1933 so za\xc4\x8deli obnavljati cesarski grad, ki naj bi bil simbolno ozadje nacizma in naj bi se uporabljal za nastanitev dr\xc5\xbeavnih gostov. Za\xc4\x8deli so obnovo v smislu "ohranjanja izvirne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine", uni\xc4\x8deni so bili prej\xc5\xa1nje postavitve, del, ki se vidi kot "slaboten slog", ohranjene so bile zna\xc4\x8dilnosti gradu iz 19. stoletja, delo je leta 1934 nadziral Rudolf Esterers. Revija Der Baumeister je prenovo opisala evfori\xc4\x8dno: "Ko smo obiskali N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki grad danes, nas ni ve\xc4\x8d pri\xc4\x8dakala napa\xc4\x8dna oblika, ki nam ni\xc4\x8d ne pove, ampak smo spet do\xc5\xbeiveli star, plemenit cesarski grad, prepri\xc4\x8dljiv, preprosto zasnovan, silne velikosti in krepak v lepoti, kot da je delo ponovno odkrilo staro dostojanstveno nem\xc5\xa1ko gradnjo. Da je bila obujena izvirna velikost, je nesporno zasluga ljudi, ki so delali tukaj." _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bil grad v letih 1944/45 mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan; skoraj nedotaknjena sta ostala le dvojna kapela in stolp Sinwellturm. Po vojni so ga obnovili v zgodovinskih oblikah, kot je primer povsem uni\xc4\x8den Luginsland. Nekatere spremembe so ostale, prenova notranjih delov iz 19. stoletja, ki so bili med letoma 1934 in 1935 skoraj v celoti zamenjani. Notranjost je v glavnem taka, kot je bila 1934, ko ga je obnavljal Rudolf Esterers._NEWLINE_Od leta 2013 je grad zanimiva turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka. Stalna razstava je bila preoblikovana, prikazana sta tudi Sveto rimsko cesarstvo nem\xc5\xa1kega naroda in vloga N\xc3\xbcrnberga v poznem srednjem veku. \xc5\xa0tevilne stavbe in zunanji prostori so obnovljeni.\n_START_SECTION_\nCesarska kapela\n_START_PARAGRAPH_\nDvojna kapela v romanskem slogu je bila zgrajena leta 1200 in je med najstarej\xc5\xa1imi ohranjenimi deli gradu. V sveti\xc5\xa1\xc4\x8du je razpelo, poznogotsko delo Veita Stossa. _NEWLINE_Dostop do zgornje kapele je bil namenjen aristokraciji, do spodnje kapele pa le z dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Spodnja in zgornja kapela sta povezani s stropno odprtino. Na zahodni galeriji zgornje kapele je cesarska dru\xc5\xbeinska lo\xc5\xbea, kjer je bil lo\xc4\x8den prostor za cesarja. Tri ravni ka\xc5\xbeejo hierarhijo sodobne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Leta 1216 so se gradbena dela na gradu kon\xc4\x8dala, ko je Friderik II. izro\xc4\x8dil dvojno kapelo nem\xc5\xa1kemu vite\xc5\xa1kemu redu (1212\xe2\x80\x931250), ki so jo verjetno imeli do leta 1419, nato pa so jo izro\xc4\x8dili mestu N\xc3\xbcrnberg.\n_START_SECTION_\nVodnjak\n_START_PARAGRAPH_\nOskrba gradu z vodo je bila ob obleganju zagotovljena z dvema grajskima vodnjakoma. Vodnjak nekdanje grofije je le nekaj metrov ju\xc5\xbeno od Peterokotnega stolpa (F\xc3\xbcnfeckt). Pribli\xc5\xbeno 20 metrov globok vodnjak je bil skopan v pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaku v podno\xc5\xbeju gradu._NEWLINE_Globok vodnjak cesarskega gradu je verjetno star kot sam grad. Ja\xc5\xa1ek je vrezan v skalo in ima premer od 2,2 do 1,7 in je globok 53 metrov. Plasti gradu in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka do podtalnice preseka na nivoju reke Pegnitz.\n_START_SECTION_\nBastijon\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. stoletju je bilo treba okrepiti utrdbe. Na severovzhodnem vogalu mestnega obzidja zunaj gradu je bil leta 1527 zgrajen tako imenovan D\xc3\xbcrerjev bastijon, mo\xc4\x8den kro\xc5\xbeni bastijon._NEWLINE_Naravnost severozahodno pred gradom so med letoma 1538 in 1545 zgradili tri velike grajske branike (Vestnerjev stolp, velik in spodnji bastijon) po na\xc4\x8drtih italijanskega voja\xc5\xa1kega trdnjavskega in\xc5\xbeenirja Antonia Fazunija, ki so zavarovali grad in mestno obzidje pred topovi.\n_START_SECTION_\nCesarska ka\xc5\xa1\xc4\x8da in hlevi\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno od gradu je leta 1495 Hansa Beheim starej\xc5\xa1i med stolpom Luginsland in Peterokotnim stolpom (F\xc3\xbcnfecktturm) zgradil ka\xc5\xa1\xc4\x8do, dvonadstropno kamnito zgradbo s petimi podstre\xc5\xa1ji. To je bila mestna ka\xc5\xa1\xc4\x8da; v cesarskem obdobju so se prostori v pritli\xc4\x8dju uporabljali za hlev._NEWLINE_Zgradba je bila predelana leta 1937 v cesarski hostel, uni\xc4\x8den v drugi svetovni vojni in leta 1953 obnovljen. Tudi danes se uporablja kot mladinski hotel in ima po zadnji obnovi 93 sob.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1990 so med obnovo v Veliki dvorani cesarskega gradu na temeljih odkrili salijsko okroglo kapelo, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du gradu pa leta 2001 ostanke salijskega bergfrida s stenami, debelimi dva metra, ki je datiran v leto 1000 ali malo prej. Med temelji nekdanjega bergfrida so \xc5\xa1e starej\xc5\xa1i temelji, verjetno iz obdobja pred Salijci. _NEWLINE_Izkopavanja na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so odkrila sledove poselitve iz obdobja pred letom 1000. Tu so izkopali temelj okroglega stolpa z debelino stene dva metra._NEWLINE_Gotovo je, da je bil grad raz\xc5\xa1irjen v 11. stoletju od vzhoda proti zahodu \xc4\x8dez celoten grajski hrib; vsaj od 12. stoletja je bil utrjen cesarski grad vzhodno od gradu grofije._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a ohranjena zgradba je dvojna kapela z vzhodnim kornim stolpom (Margaretin stolp, znan tudi kot rimska zgradba "Heidenturm"). Verjetno je iz druge \xc4\x8detrtine 13. stoletja in ima poznoromansko arhitekturno okrasje. _NEWLINE_V Topografiji Frankovske (Topographia Franconiae) Matth\xc3\xa4usa Meriana sta omenjena rimski vojskovodja Neron Klavdij Druz, umrl leta 9 pr. n. \xc5\xa1t., in Tiberij, cesar leta 14\xe2\x80\x9337 n. \xc5\xa1t. ... kot upravi\xc4\x8dena graditelja "Heidenurms" morda ob pohodu v Veliko Germanijo. V tem \xc4\x8dasu retijskega limesa \xc5\xa1e ni bilo in Rimljani so imeli prosto pot do Donave. \xc5\xa0irjenje \xc4\x8dez Donavo proti severu so morali opustiti v 3. stoletju, v 5. stoletju so pri\xc5\xa1li do dana\xc5\xa1njega Regensburga, naslednji kraj bi bil N\xc3\xbcrnberg, a omenjen je Neroburg, morda res N\xc3\xbcrnberg v drugem tiso\xc4\x8dletju n. \xc5\xa1t.)\n_START_SECTION_\nGrad danes\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je v lasti Bavarske uprave za dr\xc5\xbeavne pala\xc4\x8de, vrtove in jezera (Bayerischen Schl\xc3\xb6sserverwaltung) in je namenjena turizmu. V posameznih stavbah so tudi stanovanja, pisarne in muzeji, ob\xc4\x8dasno strankarski in dr\xc5\xbeavni sprejemi. V starem hlevu (Kaiserstallung) je eden najve\xc4\x8djih in najsodobnej\xc5\xa1ih hotelov v Nem\xc4\x8diji. Hi\xc5\xa1a s 355 posteljami je bila po obnovi ponovno odprta spomladi 2013.\n_START_SECTION_\nGrad kot habitat\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki cesarski grad je zelo pomemben \xc5\xbeivljenjski prostor za \xc5\xbeivali in rastline. Stotine kleti, sten, stolpi in zelene povr\xc5\xa1in so raznovrstni habitati za rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo. Pri projektu Habitat gradu je bilo kartiranih okoli 1400 \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst na povr\xc5\xa1ini okoli 65.000 kvadratnih metrov, kar biologi ozna\xc4\x8dujejo kot neverjetno biotsko raznovrstnost.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8denjak je Bavarska de\xc5\xbeelna uprava za okolje priznala kot geotop 564A002. Je tudi med 100 najlep\xc5\xa1imi geotopi Bavarske. Imenuje se po gradu burgsandstein, ki je geolo\xc5\xa1ka plast enote gornjega triasa, ki je zelo raz\xc5\xa1irjena v Frankovski.'