b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Slavec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Slavec se je rodil 12. aprila 1901 v Tacnu. Mati Marija, rojena Medved, je bila iz sodarske dru\xc5\xbeine, o\xc4\x8de Jo\xc5\xbeef pa je bila zidarski mojster iz \xc5\xa0inkovega Turna. Imel je \xc5\xa1e brata Franceljna in Slavkota. Dvorazredno \xc5\xa1olo je v \xc5\xa0martnem zaklju\xc4\x8dil leta 1909, \xc5\xa1estrazredno pa kon\xc4\x8dal leta 1913 v \xc5\xa0entvidu. Ker dru\xc5\xbeina ni imela denarja, \xc5\xa1olanja ni nadaljeval na gimnaziji ampak se je \xc5\xa1el u\xc4\x8dit stavbne obrti pri delni\xc5\xa1ki Kranjski stavbni dru\xc5\xbebi pri mojstru Augustu Wagnerju. \xc5\xa0olanje je nadaljeval na Dr\xc5\xbeavni obrtni \xc5\xa1oli v Ljubljani, kjer je leta 1921 kon\xc4\x8dal stavbno rokodelsko \xc5\xa1olo in 1925 opravil izpit za zidarskega mojstra. Takoj se je zaposlil v tehni\xc4\x8dni pisarni in\xc5\xbeenirja Miroslava Kasala (1884-1945). Delal je kot vodja projekta pri raznih gradnjah. Jeseni 1922 je moral slu\xc5\xbeit vojsko v Bitolo v Makedoniji. Ko se je po enem letu vrnil, se je zaposlil v podjetju Slograd v Ljubljani. Zapustil je slu\xc5\xbebo in leta 1926 v Kranju ustanovil Stavbno podjetje Josip Slavec (od 1931 Gradbena dru\xc5\xbeba Josip Slavec & Comp.), ki se je razvilo v eno najve\xc4\x8djih gradbenih podjetij v Sloveniji. Svoj priimek je zavedno poslovenil iz Nachtigal v Slavec. _NEWLINE_Podjetje je imelo po enem letu \xc5\xbee 19 zaposlenih. Podjetje je sprva gradilo stanovanjske in turisti\xc4\x8dne objetke na Gorenjskem, predvsem v Kranju. Eden prvih velikih objektov podjetja je bil novi most \xc4\x8dez Savinjo pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji Zidani Most v letih 1929\xe2\x80\x931930. V 30. letih se je podjetje uveljavilo v gradnji mostov in pregrad na banovinskih cestah. Leta 1934 je dobilo tedaj \xc5\xbee znano podjetje Slavec & Co. naro\xc4\x8dilo za gradnjo kar treh ve\xc4\x8djih mostov: \xc5\xbeelezobetonskega prek Kolpe pri Metliki in dveh ve\xc4\x8djih mostov na Hrva\xc5\xa1kem._NEWLINE_V letih 1937 - 1938 je podjetje gradilo nov odsek na cesti, ki je vodila od Kranjske Gore do dr\xc5\xbeavne meje na Vr\xc5\xa1i\xc4\x8du. Podjetje je zgradilo tudi 7,5 m \xc5\xa1iroko tedanjo avtocesto med Podvinom in Lescami, cesta je bila odprta 1940, vzporedno z njo pa je bila zgrajena tudi kolesarska steza. Josip Slavec je bil tudi prvi lastnik buldo\xc5\xbeerja na Balkanu._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je njegovo podjetje za okupatorje postavljalo bode\xc4\x8de \xc5\xbeice okrog mest, gradilo stanovanjske bloke in v okviru nem\xc5\xa1ke organizacije Todt t. i. Nem\xc5\xa1ko cesto ( cesta \xc5\xa0entvid-\xc4\x8crnu\xc4\x8de), danes imenovana Obvozna cesta. Podjetje je bilo vseskozi pod stalnim nadzorom okupatorja._NEWLINE_Slavec pa je isto\xc4\x8dasno z denarjem, gradbenim materialom in zaposlovanjem aktivistov OF podpiral NOB, dokler ni leta 1943 od\xc5\xa1el v partizane. Bil je vodja delavnic v Cerknem, kjer so takrat zgradili bolnico Franja._NEWLINE_Po letu 1945 mu je bila nova oblast kot nekdanjemu kapitalistu sovra\xc5\xbena in Slavec se je zna\xc5\xa1el na spisku vojnih dobi\xc4\x8dkarjev. Hi\xc5\xa1o in lastnino so mu nacionalizirali. V njegovi prvi hi\xc5\xa1i v Kranju sedaj domuje Ljudska univerza._NEWLINE_Po vojni je Slav\xc4\x8devo podjetje po\xc4\x8dasi prenehalo delovati, vsa najpomembnej\xc5\xa1a dela je prevzelo dr\xc5\xbeavno podjetje Gradis. Novemu dr\xc5\xbeavnemu podjetju je daroval veliko svojih strojev in drugih dobrin. Pri Gradisu se je tudi zaposlil in bil tu zaposlen do leta 1950. Kot velik strokovnjak je bil vodja obnov pomembnih prometnih poti. Omembe vredna je obnova \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Pragersko-Kotoriba, kjer je v 38 dneh obnovil 94 km proge in zgradil 30 mostov, tudi \xc4\x8dez Dravo v Ptuju in \xc4\x8dez Muro. Opravljal je nadzor nad najpomembnej\xc5\xa1imi gradnjami v Kranju._NEWLINE_Umrl je 19. junija 1978 v Kranju.'