b'\n_START_ARTICLE_\nParagvajska vojna\n_START_SECTION_\nVzroki za vojno\n_START_PARAGRAPH_\nPred oboro\xc5\xbeenim spopadom je bil Paragvaj v neprestanih carinskih in mejnih sporih tako z Brazilijo kot tudi z Argentino, z Urugvajem ne, ker dr\xc5\xbeavi nikoli nista bili ozemeljsko povezani._NEWLINE_Sprva se je v urugvajske notranje zadeve vme\xc5\xa1avala Argentina, ki je podpirala stranko blancosov. Le-to so podpirali doma\xc4\x8di veleposestniki. Argentina se je leta 1852 po posredovanju britanskega in francoskega ladjevja dokon\xc4\x8dno odpovedala \xc5\xbeeljam po vme\xc5\xa1avanju v urugvajsko suverenost. Dvanajst let kasneje, leta 1864, je v urugvajske notranje spore posegla \xc5\xa1e Brazilija in podprla nasprotno politi\xc4\x8dno stranko, tj. stranko koloradosov, ki so jo podpirale \xc5\xa1iroke ljudske mno\xc5\xbeice, da so pri\xc5\xa1li na oblast. Ogro\xc5\xbeeni urugvajski predsednik se je za pomo\xc4\x8d obrnil na paragvajskega diktatorja Lopeza in ga prosil za voja\xc5\xa1ko posredovanje. Lopez je brazilsko potezo videl kot ogro\xc5\xbeanje ravnovesja v regiji (postavljanje marionetnih vlad), zato je najprej zavojevalcem postavil ultimat, da se umaknejo iz Urugvaja. Bal se je namre\xc4\x8d, da bi bila po tak\xc5\xa1nem vzorcu kasneje oblast zamenjana tudi v njegovi dr\xc5\xbeavi. Brazilci se na ultimat niso odzvali, zato jim je napovedal vojno. \xc4\x8ce so \xc5\xbeelele paragvajske sile prodreti v Urugvaj, so morale pre\xc4\x8dkati argentinsko ozemlje. Kljub Lopezovi pro\xc5\xa1nji za prehod Argentinci dovoljenja niso izdali. Zato so paragvajske enote brez dovoljenja vstopile v Argentino in zasedle dele ozemelj. Argentina, ki je sedaj imela druga\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne ambicije (tako kot Brazilija si je \xc5\xbeelela odstavitev mote\xc4\x8dega paragvajskega voditelja), je vdor enot na svoje ozemlje izkoristila za vojno napoved Paragvaju. Istega dne, tj. 1. maja 1865, je vojno Paragvaju napovedal \xc5\xa1e Urugvaj pod vodstvom koloradosov, ki so pri\xc5\xa1li na oblast.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nParagvajska vojska, ki je na za\xc4\x8detku \xc5\xa1tela 50.000 vojakov in je bila najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a v Ju\xc5\xbeni Ameriki, je sprva imela voja\xc5\xa1ke uspehe (vdor v brazilski provinci Mato Grosso in Rio Grande del Soul). Zavezni\xc5\xa1ka koalicija pa je kmalu zbrala veliko ve\xc4\x8djo vojsko (razmerje 1:10 v \xc5\xa1kodo Paragvaja). Logisti\xc4\x8dni problemi Paragvajcev na dolgem boji\xc5\xa1\xc4\x8du so bili vzrok, da so se bili slednji prisiljeni pri\xc4\x8deti umikati. Junija 1865 je brazilska mornarica premagala paragvajsko na reki Parana, zato so do januarja 1866 zavezniki blokirali vse re\xc4\x8dne povezave do osrednjega Paragvaja. Aprila 1866 je sledila pehotna invazija na jugozahodni Paragvaj. V nizu krvavih in te\xc5\xbekih bitk se je Paragvaj uspe\xc5\xa1no obranil (najpomebnej\xc5\xa1a je Bitka pri Curupayty septembra 1866) in za leto dni ustavil nadaljnje voja\xc5\xa1ke napade._NEWLINE_Januarja 1868 je koalicija ponovno pri\xc4\x8dela z napadi; februarja istega leta so brazilske sile prebile paragvajsko obrambno linijo v bli\xc5\xbeini soto\xc4\x8dja rek Parane in Paragvaj. Potem so lahko bombardirale in ogro\xc5\xbeale glavno mesto Asunci\xc3\xb3n. Paragvajska vojska je bila decembra 1868 po \xc5\xa1e nekaterih bitkah dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeena. Diktator Lopez se je z njenimi ostanki zatekel na sever, od koder je vodil gverilsko vojno, vse dokler ni bil 1. marca 1870 v bitki pri Cerro Cori ubit._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalcev in vojakov Paragvaja je fanati\xc4\x8dno sledila svojemu vodji, kar je imelo za posledico borbo do smrti.\n_START_SECTION_\nRezultat vojne\n_START_PARAGRAPH_\nParagvaj je bil popolnoma pora\xc5\xbeen. Pred vojno je v Paragvaju \xc5\xbeivelo pribli\xc5\xbeno 525.000 ljudi, po vojni so jih na\xc5\xa1teli dobrih 220.000, od tega le pribli\xc5\xbeno 28.000 mo\xc5\xa1kih. Tisti, ki niso umrli neposredno v spopadih, so umirali zaradi pomanjkanja hrane ali bolezni. Argentina in Brazilija sta zasedli okoli 140.000 km\xc2\xb2 ozemlja, do leta 1876 pa sta dr\xc5\xbeavi tudi okupirali celotno ozemlje Paragvaja. Zahtevali sta ogromno voja\xc5\xa1ko od\xc5\xa1kodnino, ki pa ni bila nikoli popla\xc4\x8dana._NEWLINE_V Urugvaju so se koloradosi obdr\xc5\xbeali na oblasti vse do leta 1958.'