b'\n_START_ARTICLE_\nNem\xc5\xa1ka Jugozahodna Afrika\n_START_SECTION_\nZgodnja naselja\n_START_PARAGRAPH_\nEvropejci so dobili prvi stik z obmo\xc4\x8dji, ki so postala nem\xc5\xa1ka kolonija, prek trgovcev in mornarjev januarja 1486, ko je portugalski raziskovalec Diogo C\xc3\xa3o pristal na Cape Crossu, vendar so bili stiki ve\xc4\x8d naslednjih stoletij omejeni in za\xc4\x8dasni. Februarja 1805 je londonska misijonska dru\xc5\xbeba ustanovila majhen misijon v Blydeverwachtu, a njena prizadevanja niso bila posebej uspe\xc5\xa1na. Leta 1840 je prenesla vse svoje dejavnosti na nem\xc5\xa1ko rensko misijonsko dru\xc5\xbebo. Prva predstavnika te organizacije sta bila Franz Heinrich Kleinschmidt (ki je pri\xc5\xa1el oktobra 1842) in Carl Hugo Hahn (ki je pri\xc5\xa1el decembra 1842). Po vsem ozemlju sta za\xc4\x8dela ustanavljati cerkve. Renski misijonarji so zelo vplivali na kulturo in obleko \xc5\xbee na za\xc4\x8detku, pozneje pa \xc5\xa1e na politiko. Takrat so tudi trgovci in kmetje ustanavljali opori\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n16. novembra 1882 je nem\xc5\xa1ki trgovec iz Bremna Adolf L\xc3\xbcderitz od kanclerja Bismarcka zahteval zavarovanje za postajo, ki jo je na\xc4\x8drtoval zgraditi v jugozahodni Afriki. Ko je bilo odobreno, je njegov delavec Heinrich Vogelsang kupil zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de od lokalnega poglavarja in ustanovil mesto Angra Pequena, ki se je pozneje preimenovalo v L\xc3\xbcderitz. Od 24. aprila 1884 je bilo obmo\xc4\x8dje pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Nem\xc5\xa1kega cesarstva in s tem onemogo\xc4\x8deno britansko vtikanje. Na za\xc4\x8detku leta 1884 je majhna bojna ladja Nautilus pregledala stanje. Ugodno poro\xc4\x8dilo vlade in privolitev Britancev sta omogo\xc4\x8dila obisk ladje Leipzig in Elizabeth. Nem\xc5\xa1ka zastava je v Jugozahodni Afriki kon\xc4\x8dno zaplapolala 7. avgusta 1884. Nem\xc5\xa1ke pravice do teh zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d so bile potrjene na konferenci v Berlinu. Oktobra je postal novoimenovani komisar za zahodno Afriko Gustav Nachtigal, ki je prispel na ladji M\xc3\xb6we.  Aprila 1885 je bila nem\xc5\xa1ka kolonialna dru\xc5\xbeba za JZ Afriko (Deutsche Kolonialgesellschaft f\xc3\xbcr S\xc3\xbcdwest-Afrika, DKGSWA) ustanovljena s pomo\xc4\x8djo nem\xc5\xa1kih bankirjev (Gerson von Bleichr\xc3\xb6der, Adolph von Hansemann), industrialcev (grof Guido Henckel von Donnersmarck) in politikov (frankfurtski \xc5\xbeupan Johannes von Miquel). Dru\xc5\xbebi je bila dodeljena monopolna pravica za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje mineralnih surovin. Kmalu je kupila premo\xc5\xbeenje neuspe\xc5\xa1nega L\xc3\xbcderitzovega podjetja. Leta 1908 so odkrili diamante. Skupaj z zlatom, bakrom, platino in drugimi minerali so diamanti postali velika nalo\xc5\xbeba. Prvi kolonialni cilj je bil preseliti domorodna ljudstva z njihovih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d zaradi nem\xc5\xa1kih naseljencev in tudi vira surovin in trga nem\xc5\xa1kih industrijskih izdelkov.  L\xc3\xbcderitz se je utopil leta 1886 med odpravo k reki Oranje. Dru\xc5\xbeba je kupila vsa L\xc3\xbcderitzova zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in rudarske pravice, slede\xc4\x8d Bismarckovi politiki, da je treba najprej uporabiti zasebna in ne javna sredstva za razvoj kolonije. Maja je bil Heinrich Ernst G\xc3\xb6ring imenovan za komisarja s sede\xc5\xbeem uprave v Otjimbingweju. 17. aprila 1886 je bil sprejet zakon o pravnem sistemu kolonije, ki je ustvaril dvojni sistem: zakone za Evropejce in druga\xc4\x8dne zakone za doma\xc4\x8dine. _NEWLINE_V naslednjih nekaj letih so se odnosi med Nemci in avtohtonimi prebivalci \xc5\xa1e naprej slab\xc5\xa1ali. Poleg tega so Britanci zasedli naselje Walvis Bay, pri\xc5\xa1li pa so tudi \xc5\xa1tevilni mali kmetje in misijonarji. Zapletena mre\xc5\xbea pogodb, sporazumov in krvnega ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja je pove\xc4\x8dala nemir v prostoru. Leta 1888 je prispela prva skupina kolonialnih vojakov protektorata (Schutztruppen) (poslani so bili na skrivaj), da za\xc5\xa1\xc4\x8diti opori\xc5\xa1\xc4\x8de v Otjimbingweju. Skupino so sestavljali dva policista, pet pod\xc4\x8dastnikov in 20 \xc4\x8drnih vojakov._NEWLINE_Do konca leta je bil nem\xc5\xa1ki komisar Heinrich Ernst G\xc3\xb6ring po neuspe\xc5\xa1nih pogajanjih z lokalnim plemenom prisiljen pobegniti v Walvis Bay. Prav tako je bila v poznih 1880-ih jugozahodna afri\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba (SWAC) skoraj v ste\xc4\x8daju in je morala prositi Bismarcka za pomo\xc4\x8d in dodatne vojake. Leta 1890 je bila kolonija razgla\xc5\xa1ena za kronsko kolonijo in poslani so bili dodatni vojaki.  Hkrati se je kolonija raz\xc5\xa1irila na Caprivijev pas na severovzhodu, ki je obljubljal nove trgovske poti. To ozemlje je bilo pridobljeno s pogodbo Heligoland-Zanzibar med Britanijo in Nem\xc4\x8dijo. _NEWLINE_Skoraj isto\xc4\x8dasno, od avgusta do septembra 1892, so nem\xc5\xa1ka, britanska vlada in vlada Kapske kolonije ustanovile Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo (South West Africa Company, Ltd (SWAC), ki so jo podprli finan\xc4\x8dniki za dvig kapitalskih zahtev za ve\xc4\x8dje izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje mineralov (natan\xc4\x8dneje, bakrovih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d v Damaralandu)._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka jugozahodna Afrika je bila edina nem\xc5\xa1ka kolonija, v kateri se je naselilo veliko Nemcev. Nem\xc5\xa1ki naseljenci so v koloniji na\xc5\xa1li gospodarske mo\xc5\xbenosti v diamantnih in bakrovih rudnikih in zlasti v kmetijstvu. Leta 1902 je imela kolonija 200.000 prebivalcev, od tega le 2595 Nemcev, 1354 je bilo Afrikanerjev in 452 Britancev. Leta 1914 je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e 9000 nem\xc5\xa1kih naseljencev. Okoli 80.000 je bilo Hererov, 60.000 Ovambov in 10.000 Namov, ki so jih zani\xc4\x8dljivo imenovali Hotentoti.\n_START_SECTION_\nUpor proti nem\xc5\xa1ki vladavini in genocid nad Hereri in Nami\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1893 in 1894 so se za\xc4\x8deli prvi upori Namov, ki jih je vodil Hendrik Witbooi. V naslednjih letih je bilo veliko novih lokalnih vstaj proti nem\xc5\xa1ki upravi. Pred za\xc4\x8detkom genocida nad Hereri in Nami med letoma 1904 in 1907 so imeli dobre razloge za nezaupanje Nemcem, kar je povzro\xc4\x8dilo upor Khaua-Mbandjeru. Nemci so sku\xc5\xa1ali nadzirati obmo\xc4\x8dje Khaua z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem premo\xc5\xbeenja, umetno uvedbo evropskih pravnih norm, povezanih z lastni\xc5\xa1tvom nepremi\xc4\x8dnin, in leta 1904 je izbruhnil najve\xc4\x8dji upor, hererske vojne (tudi genocid Hererov) ._NEWLINE_Samotne kmetije so bile napadene, pribli\xc5\xbeno 150 nem\xc5\xa1kih naseljencev je bilo ubitih. Kolonialne nem\xc5\xa1ke sile s samo 766 vojaki in avtohtonimi pomo\xc5\xbenimi silami se sprva niso borili. Hereri so napadli, obkolili Okahandjo in Windhoek in uni\xc4\x8dili \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most do Osona. Iz Nem\xc4\x8dije je pri\xc5\xa1lo dodatnih 14.000 vojakov pod vodstvom generalpodpolkovnika Lotharja von Trotha in v bitki za Waterberg so zatrli upor._NEWLINE_Prej je von Trotha izdal ultimat, da Hererom odreka pravico do nem\xc5\xa1kih predmetov in odredil, naj zapustijo dr\xc5\xbeavo ali pa bodo ubiti. Nekateri Hereri so se umaknili v brezvodno regijo Omaheke, zahodni krak pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Kalahari, kjer so mnogi umrli od \xc5\xbeeje. Nem\xc5\xa1ke sile so varovale vsak vodni vir in so imeli ukaz, da streljajo na vsakega pripadnika Hererov, odraslega ali otroka. Le nekaj Hererom je uspelo pobegniti na sosednje britansko ozemlje. _NEWLINE_Konec leta 1904 so Nami za\xc4\x8deli boj proti kolonialni oblasti pod vodstvom voditeljev Hendrika Witbooia in Jakobusa Morenga, slednjega pogosto imenujejo "\xc4\x8drni Napoleon". Ta upor je bil na koncu zatrt med letoma 1907 in 1908, umrlo je skupno med 25.000 in 100.000 Hererov in ve\xc4\x8d kot 10.000 Namov in 1749 Nemcev._NEWLINE_Po uradnem koncu so bili doma\xc4\x8dini, ko so jih kon\xc4\x8dno izpustili iz pripora, \xc5\xbertve politike razla\xc5\xa1\xc4\x8danja, izgnanstva, prisilnega dela, rasnega zapostavljanja in razlikovanja v sistemu, ki je v marsi\xc4\x8dem spominjal na apartheid. Genocid je \xc5\xa1e vedno veljal za doma\xc4\x8dine v samostojni Namibiji in odnosih z Nem\xc4\x8dijo.  Nemci so imeli med vojno proti Hererom in Namom v koloniji \xc5\xa1tevilna koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Avtohtone prebivalce so po\xc5\xa1iljali tudi na druge kraje. Med njimi so bila zasebna podjetja in vladni projekti,  ladje na morju.  Poveljstvo (Etappenkommando) je bilo odgovorno za oskrbo zapornikov podjetjem, zasebnikom itd., ter tudi za ves drug material. Koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da so imela slabe sanitarije, zaradi veliko ljudi so grozile bolezni. Zapornike so obravnavali kot su\xc5\xbenje v rudnikih, pri gradnji \xc5\xbeeleznice, v vojski ali pri naseljencih. _NEWLINE_Genocid nad Hereri in Nami so obto\xc5\xbeili Zdru\xc5\xbeeni narodi in Zvezna republika Nem\xc4\x8dije. Ob 100. obletnici ustanovitve kampa se je nem\xc5\xa1ki minister za gospodarski razvoj in sodelovanje Heidemarie Wieczorek-Zeul spominjal mrtvih na kraju samem in se v imenu Nem\xc4\x8dije opravi\xc4\x8dil za tabori\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed prvo svetovno vojno so ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke \xc4\x8dete 13. septembra 1914 za\xc4\x8dele napad na policijsko postajo Ramansdrift. Nem\xc5\xa1ki naseljenci so bili prepeljani v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da blizu Pretorie in nato v Pietermaritzburg. Zaradi velike premo\xc4\x8di ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kih vojakov so imele nem\xc5\xa1ke sile skupaj s skupinami afrikanskih prostovoljcev, ki so se borili v uporu Maritz na nem\xc5\xa1ki strani, na voljo le taktiko zavla\xc4\x8devanja. 9. julija 1915 je Victor Franke, zadnji poveljnik nem\xc5\xa1kih kolonialnih sil, kapituliral v bli\xc5\xbeini Khoraba._NEWLINE_Dva \xc4\x8dlana kolonialnih varnostnih sil, profesor geografije Fritz Jaeger in Leo Waibel, znana po svojih raziskavah o severnem delu Nem\xc5\xa1ke Jugozahodne Afrike, sta objavila knjigo Prispevki za geografijo jugozahodne Afrike (Beitr\xc3\xa4ge zur Landeskunde von S\xc3\xbcdwestafrika). _NEWLINE_Po vojni je bilo obmo\xc4\x8dje pod nadzorom Britanije, nato pa Dru\xc5\xa1tva narodov. Leta 1990 se je nekdanja kolonija osamosvojila kot Namibija, ki so jo vodili nekdanji \xc4\x8dlani osvobodilnega gibanja SWAPO.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ka zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV dr\xc5\xbeavi je \xc5\xa1e veliko nem\xc5\xa1kih imen, zgradb in podjetij, okoli 30.000 ljudi nem\xc5\xa1kega rodu \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivi v njej. Nem\xc5\xa1\xc4\x8dina se \xc5\xa1e vedno pogosto uporablja, Namibijska radijska dru\xc5\xbeba (Broadcasting Corporation) oddaja tudi v nem\xc5\xa1kem jeziku, dnevni \xc4\x8dasopis Allgemeine Zeitung, ustanovljen leta 1916, \xc5\xa1e vedno izhaja.'