b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc5\xa1ko-perzijske vojne\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vzrok  za gr\xc5\xa1ko-perzijske vojne so bila perzijska osvajalna prizadevanja in ker gr\xc5\xa1ki polisi niso pla\xc4\x8devali davkov. Gr\xc4\x8dija in Perzija  sta se spopadli za Sredozemlje kot gospodarsko obmo\xc4\x8dje. S prodiranjem Perzijcev proti Sredozemlju so bili  gospodarsko in politi\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeeni jonski in mati\xc4\x8dni Grki. Spopad se je za\xc4\x8del takoj, ko se je Perzija pojavila na vzhodni obali Sredozemlja. Vzroki za te vojne so bili gospodarski, dru\xc5\xbebeni in politi\xc4\x8dni.\n_START_SECTION_\nJonski upor (500\xe2\x80\x93494 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nMaloazijske Grke z Miletom na \xc4\x8delu so si podjarmili Perzijci in zahtevali od njih davke in opravljanje voja\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe. Doma\xc4\x8da aristokracija, tirani, se je podredila osvajalcu in du\xc5\xa1ila svoje ljudstvo. Jonci so bili vedno bolj nezadovoljni. Nazadnje so se uprli Perzijcem, da bi dobili nazaj svojo nekdanjo neodvisnost. Vodja upornikov je bil Aristagora, miletski tiran. Za pomo\xc4\x8d je prosil tudi Grke v mati\xc4\x8dni de\xc5\xbeeli. \xc5\xa0partanski kralj Kleomen mu jo je odbil, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je Mala Azija predale\xc4\x8d. Atene, ki so si vedno \xc5\xbeelele svobodno trgovanje na vzhodu, in miletska zaveznica Eretrija na Evboji so podprle upor z ladjevjem. Kakor pripoveduje Herodot, je Hekataj posvaril Jonce pred mo\xc4\x8dnim perzijskim kraljestvom in jim na zemljevidu sveta pokazal, kako velika je perzijska dr\xc5\xbeava. Jonci ga niso poslu\xc5\xa1ali in so se v boj podali brez strate\xc5\xa1kega na\xc4\x8drta._NEWLINE_Uporniki so zavzeli Sarde, vendar brez trdnjave, ki jo je branil satrap Artafern. Mesto so za\xc5\xbegali. Pred bli\xc5\xbeajo\xc4\x8do perzijsko vojsko so se umaknili v Efez. Perzijci so pri\xc5\xa1li za njimi in jih premagali. Na morju so Jonci pri Salamini na Cipru premagali feni\xc4\x8danske bojne ladje, ki so se borile za Perzijce. Kmalu je zavezni\xc5\xa1tvo upornikov razpadlo. Atenci ter prebivalci Samosa in Iosa so odpoklicali svoje bojne ladje. Jonski upor v Kariji je propadel. Perzijci so leta 497 pr. n. \xc5\xa1t. osvojili Ciper in mesta ob Dardanelah. Obkolili in oblegali so Milet. Aristagora je pobegnil v Trakijo in tam leto dni kasneje umrl v boju zoper Edone. Perzijsko ladjevje je premagalo ladjevje zdru\xc5\xbeenih Grkov v odlo\xc4\x8dilni pomorski bitki pri otoku Lade v bli\xc5\xbeini Mileta. Leta 493 pr. n. \xc5\xa1t. so Perzijci osvojili Milet, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de jonskega upora. Mesto so po\xc5\xbegali, prebivalce pa preselili k Tigrisu. Zlomili so \xc5\xa1e zadnji odpor in spet vzpostavili perzijsko vladavino na zahodnem delu Male Azije.\n_START_SECTION_\nVelika perzijska vojna (480\xe2\x80\x93477 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav bitka pri Maratonu ni prinesla odlo\xc4\x8ditve v boju med Perzijci in Grki, je prva gr\xc5\xa1ka zmaga nad dotlej nepora\xc5\xbeenimi Perzijci dala Atencem krila. Po zmagi pri Maratonu so se Atene za\xc4\x8dele razvijati v politi\xc4\x8dno velesilo Helade. V naslednjih desetih letih sta se nasprotni sili pripravljali, da bi druga drugo porazili. V Atenah niso bili enotnega mi\xc5\xa1ljenja, kako se naj  postavijo sovra\xc5\xbeniku po robu, ali na kopnem ali na morju. Zato sta v mestu nastali dve stranki, kopenska in pomorska. Voditelj prve je menil, da je \xc5\xbee maratonska bitka pokazala, kolik\xc5\xa1no vrednost ima ati\xc5\xa1ka pehota, zato naj se \xc5\xa1tevilo hoplitov pove\xc4\x8da. V drugi stranki so menili, da je le mo\xc4\x8dna mornarica u\xc4\x8dinkovito oro\xc5\xbeje proti perzijski napadalnosti. Zmagala je pomorska stranka. Do leta 480 pr. n. \xc5\xa1t. so zgradili 200 trier (trovesla\xc4\x8d).  Za vesla\xc4\x8de so postavili dotedanje lahko oboro\xc5\xbeene kopenske vojake. Seveda Grki niso smeli podcenjevati boji\xc5\xa1\xc4\x8da na kopnem, kajti perzijski kralj Kserks, Darejev naslednik, je nameraval napasti Helene s kopnega in z morja. Z velikansko vojsko je po mostu z ladjami prekora\xc4\x8dil Helespont in \xc5\xa1el skozi premagano Trakijo in Makedonijo, da bi s severa vdrl v Gr\xc4\x8dijo. Ob obali je kopensko vojsko spremljalo ladjevje. \xc5\xa0e preden so Perzijci pri\xc5\xa1li na gr\xc5\xa1ka tla, je Temistokles, atenski vladar, sklenil voja\xc5\xa1ko zvezo z okoli 30 gr\xc5\xa1kimi  dr\xc5\xbeavicami. \xc5\xbdal se je tedaj, ko je bila nevarnost najve\xc4\x8dja, mnogo polisov iz strahu pred Perzijci izognilo boju.\n_START_SECTION_\nTermopile (479 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nAtencem so ostali zvesti \xc5\xa0partanci, s katerimi so se \xc5\xbee prej domenili, da prevzamejo poveljstvo nad obrambo na kopnem. Tako se je tudi zgodilo. Kopenska vojska \xc5\xa0partancev in Atencev se je trdno utrdila v  soteski Termopile. Od treh zaporednih sotesk je \xc5\xa1partanski kralj Leonidas s 300 \xc5\xa0partanci, 1000 perioiki, 700 Tespijci, 400 Tebanci in 3500 drugimi zavezniki branil srednjo na najo\xc5\xbejem  mestu, med skalnato steno in strmo morsko obalo. Ta ugodni obrambni polo\xc5\xbeaj je branilo \xc5\xa1e 1000 Fokijcev, kar se imenuje fokijski zid. 270 gr\xc5\xa1kih bojnih ladij je pri severozahodnem rtu otoka Evboje pri\xc4\x8dakalo perzijsko ladjevje in jih napadlo v zalivu  med otokom in celino. Perzijci so peti dan po prihodu pred Termopile napadli utrjeni gr\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj. Dva dni niso imeli nobenega uspeha. Tretji dan pa je izdajalec, doma\xc4\x8din Efialt,  pokazal delu perzijskih \xc4\x8det pod poveljstvom Hidarna pot okrog soteske in Perzijci so presenetili ni\xc4\x8d hudega slute\xc4\x8de Fokijce. Istega dne se je za\xc4\x8dela pomorska bitka pri Artemiziju.  Da bi vse gr\xc5\xa1ke ladje  sre\xc4\x8dno preplule ozek in nevaren preliv do zahodnega rta Evboje, je \xc5\xa1partanski kralj Leonidas zdr\xc5\xbeal na svojem brezupnem polo\xc5\xbeaju v Termopilah prav do konca. V zadnji minuti je odpustil zavezni\xc5\xa1ke vojake in kril njihov umik s 300 \xc5\xa0partanci in 700 Tespijci. Bojevali so se, dokler niso vsi padli. Grki so njim v \xc4\x8dast postavili spomenik. Gr\xc5\xa1ko ladjevje je zaprlo prehod med otokoma Argiron in Evbojo in zdr\xc5\xbealo hud pritisk perzijskih bojnih ladij. Po padcu Termopil so se gr\xc5\xa1ke ladje umaknile skozi Evripski zaliv nazaj v Saronski zaliv. Perzijci so imeli hude izgube, vendar so dosegli svoj cilj.  Osrednja Gr\xc4\x8dija je odkrita le\xc5\xbeala pred njimi. Kserks je s kopensko vojsko vkorakal v srednjo Gr\xc4\x8dijo in se pribli\xc5\xbeal Atiki. Temistokles je izpraznil Atiko in Atene. Prebivalstvo je dal z ladjami prepeljati na Salamino, Ajgino in pelopone\xc5\xa1ko obalo. V Atenah je ostala le majhna posadka, ki naj bi branila atensko Akropolo, utrjeno s \xc5\xa1ibkim "lesenim zidom".\n_START_SECTION_\nBitka pri Salamini (480 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nTemistoklu se je z bojno zvija\xc4\x8do posre\xc4\x8dilo pripraviti Perzijce septembra 480 pr. n. \xc5\xa1t. do tega, da so napadli gr\xc5\xa1ko ladjevje v zalivu pri Salamini. V tej morski o\xc5\xbeini med otokom Psitalej in gri\xc4\x8dem Ajgalej, ki je bila za Grke takti\xc4\x8dno ugodna, se premo\xc4\x8dno perzijsko ladjevje ni moglo razporediti. Perzijci so hoteli z delom ladij z ju\xc5\xbene strani obiti Salamino in zapreti morsko o\xc5\xbeino med Salamino in Megaro, da bi gr\xc5\xa1kemu ladjevju odrezali umik. Vendar se je Grkom z nenadnim napadanjem posre\xc4\x8dilo zgnetene perzijske ladje \xc5\xa1e bolj stisniti in po 12 urah boja dose\xc4\x8di odlo\xc4\x8dilno zmago. Perzijsko ladjevje je imelo velike izgube. Preostale ladje so odjadrale nazaj v Faleron. Kserks je z vojsko od\xc5\xa1el v Atene, ne da bi poskusil napasti obrambni polo\xc5\xbeaj v Korintski o\xc5\xbeini. Bitka pri Salamini je odlo\xc4\x8dila vojno leta 480 pr. n. \xc5\xa1t. Perzijski vojskovodja Mardonij je s kopensko vojsko prezimil v Tesaliji, kralj pa se je vrnil v Sarde._NEWLINE_Temiskokles je hotel zmago pri Salamini strate\xc5\xa1ko izkoristiti in z ladjevjem udariti v Helespont. Pelopone\xc5\xbeani so njegov na\xc4\x8drt ubranili. Perzijska kopenska vojska je bila zato \xc5\xa1e zmeraj nevarna.\n_START_SECTION_\nPlataje (479 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nMardonij je spomladi 479 pr. n. \xc5\xa1t. ponovno vkorakal v Atiko. Prebivalstvo Aten se je ponovno izselilo na Salamino. Perzijci so razdejali Atene huje kakor prej\xc5\xa1nje leto. \xc5\xa0partanski kralj Pavzanias je pripeljal pelopone\xc5\xa1ko vojsko in se zdru\xc5\xbeil s \xc4\x8detami gr\xc5\xa1kih zaveznikov. Poleti se je nad Mardonijo odpravila vojska 30.000 mo\xc5\xbe. Na obmo\xc4\x8dju severno od Plataj pri otoku Asopu so se \xc5\xa0partanci spopadli s Perzijci in jih dokon\xc4\x8dno premagali. Plataje so prinesle preobrat.\n_START_SECTION_\nMikala (479 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nOdprava gr\xc5\xa1kih ladij v Jonijo je napadla zasidrane perzijske ladje in jih za\xc5\xbegala.  Vsa jonska mesta so odrekla pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino Perzijcem in izgnala tirane. Atene so z nekaterimi obalnimi in oto\xc5\xa1kimi mesti v Joniji sklenile zavezo zoper Perzijce, ta zavezni\xc5\xa1tva so postala temelj prve ati\xc5\xa1ke pomorske zveze.\n_START_SECTION_\nPomen gr\xc5\xa1ke zmage\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ki vojaki so se borili za osebno svobodo in politi\xc4\x8dni red, ki je bil naprednej\xc5\xa1i od perzijskega. To jim je dajalo mo\xc4\x8d in voljo, zato so bili v psiholo\xc5\xa1ki prednosti. Gr\xc5\xa1ka vojska je bila bolj homogena in opremljena, nasprotno pa je bila perzijska vojska sestavljena iz najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih podjarmljenih narodov in slab\xc5\xa1e opremljena. Grki so bili oboro\xc5\xbeeni s \xc5\xa1\xc4\x8diti, me\xc4\x8di in dolgimi sulicami in tako so bili v prednosti pred perzijskimi vojaki, ki so bili oboro\xc5\xbeeni z loki in kraj\xc5\xa1imi sulicami. Grki so imeli tudi bolj\xc5\xa1e poveljevanje, tehni\xc4\x8dno so bili bolje podkovani in tudi ozemlje so natan\xc4\x8dneje poznali. Vse to je odlo\xc4\x8dilo v prid Grkom, ki so s to zmago okrepili sanje o svobodi in spoznanje, da tudi ni\xc5\xbeji sloji lahko soupravljajo dr\xc5\xbeavo.'