b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica Na\xc5\xa1e gospe, Antwerpen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKjer danes stoji stolnica, je bila med 9. do 12. stoletjem majhna Marijina kapela, ki je leta 1124 postala \xc5\xbeupnijska cerkev. V 12. stoletju jo je zamenjala ve\xc4\x8dja romanska cerkev (dolga 80 metrov in \xc5\xa1iroka 42 metrov). _NEWLINE_Leta 1352 so za\xc4\x8deli graditi novo cerkev, ki je postala najve\xc4\x8dja gotska cerkev v Belgiji. V za\xc4\x8detku je bilo predvideno, da bo imela dva stolpa enake vi\xc5\xa1ine. Leta 1521 je bila po skoraj 170 letih nova Marijina cerkev kon\xc4\x8dana. Ju\xc5\xbeni stolp je bil zgrajen le do tretjega nadstropja._NEWLINE_V no\xc4\x8di s 5. na 6. oktober 1533 je novo cerkev zajel po\xc5\xbear, vendar je \xc5\xbeupanu Lancelotu II. Urselu uspelo re\xc5\xa1iti zgradbo. Drugi stolp zato ni bil narejen. Leta 1559 je cerkev postala stolnica \xc5\xa1kofije v Antwerpnu, a je po konkordatu leta 1801 ta naslov izgubila vse do leta 1961. Med ikonoklazmom so 20. avgusta 1566 (beeldenstorm na za\xc4\x8detku osemdesetletne vojne) so protestanti uni\xc4\x8dili velik del notranjosti stolnice. Ko je leta 1581 Antwerpen pri\xc5\xa1el pod protestantsko upravo, so bili \xc5\xa1tevilni likovni zakladi znova uni\xc4\x8deni, odstranjeni ali prodani. Leta 1585 se je vrnila  rimskokatoli\xc5\xa1ka oblast, ko se je za\xc4\x8del zaton Antwerpna._NEWLINE__NEWLINE_Leta 1794 so francoski revolucionarji, ki so osvojili pokrajino, oropali stolnico in povzro\xc4\x8dili veliko \xc5\xa1kodo. Okoli leta 1798 jo je francoska uprava nameravala poru\xc5\xa1iti, vendar so jo vedno obnovili. Leta 1816 so iz Pariza vrnili razna pomembna umetni\xc5\xa1ka dela, med njimi tri Rubensove mojstrovine. Cerkev je bila v 19. stoletju povsem obnovljena in prenovljena._NEWLINE_Med letoma 1965 in 1993 so jo povsem restavrirali.\n_START_SECTION_\nGlasbeno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 15. stoletja je stolni\xc4\x8dni zbor za\xc4\x8del razvijati glasbeno \xc5\xbeivljenje, zato se je pomen stolnice v zgodovini glasbe kmalu pove\xc4\x8dal. Johannes Ockeghem, eden najpomembnej\xc5\xa1ih skladateljev 15. stoletja, je bil leta 1443 v njej vikar pevec, med letoma 1492 in 1497 pa tudi Jacob Obrecht. Organista v stolnici sta bila tudi Henry Bredemers (1493\xe2\x80\x931501), ki je postal u\xc4\x8ditelj otrok Filipa Lepega, in priznani angle\xc5\xa1ki skladatelj John Bull (1615\xe2\x80\x931628), ki je pobegnil v Flandrijo iz svoje mati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. Od leta 1725 do 1731 je bil v njej kapelnik Willem de Fesch, od leta 1731 do 1737 pa Joseph-Hector Fiocco. Manj znane, a lokalno pomembne osebe, kot sta Jacobus Barbireau in Andreas Pevernage, so tudi delali v stolnici.\n_START_SECTION_\nArhitekturni detajli\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je sedemladijska s transeptom in korom z \xc5\xbearkastimi kapelicami. Od na\xc4\x8drtovane fasade na zahodu je bil v 16. stoletju zgrajen le severni stolp, ki pa je mojstrovina poznogotske arhitekture s svojo vi\xc5\xa1ino 123 min tudi filigransko obliko. Nedokon\xc4\x8dan stolp je bil zaprt s tremi stopnjami lesene konstrukcije. Prav tako je pomemben skoraj plavajo\xc4\x8d osmerokotnik, ki vodi od kvadratnega preseka kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dnega stolpa do strehe._NEWLINE_Cerkveni stolp je najvi\xc5\xa1ji cerkveni stolp v Beneluksu. Karel V., sveti rimski cesar, je menil, da bi morali stolp hraniti pod steklom, Napoleon pa je primerjal stolp z mechlinsko \xc4\x8dipko.  Zvonik v stolpu ima 16 obro\xc4\x8dev zvonov. _NEWLINE_Na zahodnem portalu so kipi, med katerimi je tudi kip anglosa\xc5\xa1kega misijonarja in svetnika Vilibrorda (658\xe2\x80\x93739, 'apostol Frizijcev', prvi \xc5\xa1kof Utrechta). Mislijo, da je v 7. stoletju nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v Antwerpnu."