b'\n_START_ARTICLE_\nVpliv spola na vodenje\n_START_SECTION_\nDefinicija vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nVodenje je sposobnost vplivanja, spodbujanja in usmerjanja ljudi k \xc5\xbeelenim ciljem. Pri vodenju gre za interakcijo med vodjo in drugimi zaposlenimi. Pojem se je pojavil \xc5\xa1ele pred nekaj ve\xc4\x8d kot 200 leti, zato ga lahko ozna\xc4\x8dimo kot za zelo mlad pojem.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSodobni in tradicionalni na\xc4\x8din vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo dva na\xc4\x8dina pojmovanja vodenja: tradicionalni in sodobni na\xc4\x8din. Medtem, ko se sodobno pojmovanje vodenja usmerja k spodbujanju, mentorstvu, motiviranju in kreiraju pozitivnih \xc4\x8dustev, pa tradicionalno pojmovanje opredeljuje vodenje kot na\xc4\x8drtovanje, usmerjanje in nadzor podrejenih. Ve\xc4\x8dina definicij vodenja odkriva, da je vodenje u\xc4\x8dinkovito takrat, ko je vodja sposoben vzpostaviti zaupanje pri podrejenih in z njimi zgraditi tak\xc5\xa1en odnos, da bodo svojo energijo in znanje prispevali k skupinskim ciljem. Vodja ima ve\xc4\x8d raznolikih nalog, saj mora so\xc4\x8dasno voditi, usmerjati in uporabljati posebna znanja skupine, ki bodo pripeljala k izpolnjevanju ciljev podjetja. _NEWLINE_Poleg tega, pa moramo lo\xc4\x8diti med vodenjem (ang. leadership) in upravljanjem (ang. management). Medtem, ko vodenje zadeva dejavnosti, katere posledice so konstruktivne in prilagoditvene spremembe, pa upravljanje (ang. management) vzdr\xc5\xbeuje pravila in red in tako prepre\xc4\x8duje spremembe. Prav ta raven razumevanja ka\xc5\xbee na to, da gre za dve lo\xc4\x8deni kategoriji.\n_START_SECTION_\nDefinicija vodje\n_START_PARAGRAPH_\nVodja je tisti, ki kreira organizacijsko strukturo in procese, ki se v strukturi odvijajo. Ustvarja pravila, ki veljajo v dolo\xc4\x8deni organizaciji in ima poleg razli\xc4\x8dnih nalog tudi nalogo zaposlovanja novih sodelavcev. Vodja oblikuje in uporablja razli\xc4\x8dne tehnike vodenja.\n_START_SECTION_\nLastnosti uspe\xc5\xa1nih vodij\n_START_PARAGRAPH_\nOpisi uspe\xc5\xa1nih vodij se razlikujejo od avtorja do avtorja, saj nekateri kot pomembnej\xc5\xa1e izpostavljajo ene lastnosti, drugi spet druge. Nekateri avtorji se ne strinjajo, da je vodenje posledica populisti\xc4\x8dnega prepri\xc4\x8danja, da so nekateri ljudje rojeni za vodenje, drugi pa\xc4\x8d ne in da se vodstvenih sposobnosti ne da priu\xc4\x8diti. Zato menijo, da se nih\xc4\x8de ne rodi uspe\xc5\xa1en vodja, ampak se oblikuje, za kar so potrebni \xc4\x8das, izku\xc5\xa1nje, novo znanje in samorefleksija.  _NEWLINE_Ostali avtorji pa menijo, da se uspe\xc5\xa1en vodja oblikuje, vendar pa je za vodenje potrebna komunikacija, spretnosti, ki jih posameznik pridobi, kot pa tudi predispozicije. Spretnosti vodij se izra\xc5\xbeajo v njegovem izpolnjevanju zadol\xc5\xbeitev, predispozicije pa v razmi\xc5\xa1ljanjih in odlo\xc4\x8ditvah ob izvedbi teh zadol\xc5\xbeitev. Avtor je glede na interakcijo obeh sestavin oblikoval model lastnosti, ki priti\xc4\x8dejo vodji. Model se imenuje WICS, po za\xc4\x8detnicah lastnosti. Te so modrost (ang. wisdom), inteligentnost (ang. intelligence), kreativnost (ang. creativity) in sinteza (ang. synthesized). Zanje je zna\xc4\x8dilno, da so fleksibilne in se razvijajo tekom \xc4\x8dasa, sestavljajo pa jih tako spretnosti, kot predispozicije posameznika.  _NEWLINE_Obstajajo tudi avtorji, ki menijo, da je najpomembnej\xc5\xa1a kvaliteta vodje sposobnost prilagajanja.\n_START_SECTION_\nVpliv spolnih stereotipov na vodenje\n_START_PARAGRAPH_\nSocialno konstruirani spolni stereotipi so \xc5\xbee od nekdaj prisotni v posameznikovem \xc5\xbeivljenju. V na\xc5\xa1e kognitivne sheme se vgradijo \xc5\xbee pri zgodnji starosti \xc5\xbeivljenja. Dru\xc5\xbeina, \xc5\xa1ola, ter tudi mediji imajo mo\xc4\x8dan vpliv na razvoj kognitivne sheme posameznika, saj od njega pri\xc4\x8dakujejo, da bo vodilnim spolnim stereotipom prilagajal svoje vedenje. Posameznik tako te\xc5\xbei k skladnosti med biolo\xc5\xa1kih spolom in vedenjem, ki se od njega pri\xc4\x8dakuje._NEWLINE_Po mnenju nekaterih znanstvenikov, posameznik prevzame spolno vlogo, ki mu je bila dodeljena \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu in jo skozi socializacijo \xc5\xa1e dodatno utrjuje. Spolni stereotipi vplivajo na posameznikovo vedenje, na njegove osebnostne lastnosti v odraslosti, na medosebne odnose ter navsezadnje na njegov stil vodenja. Stereotipi spolnih vlog se skozi posameznikovo \xc5\xbeivljenje vedejo kot smernice, ki usmerjajo njegovo delovanje na delovnem mestu s tem ko mu podzavestno \xcb\x9dukazujejo\xcb\x9d kako komunicirati in se obna\xc5\xa1ati na delovnem mestu, na podlagi svoje spolne vloge._NEWLINE_Stereotipi, ki naj bi se navezovali na \xc5\xbeenske osebnostne lastnosti so prisr\xc4\x8dnost, vdanost, \xc4\x8dustvenost, prijaznost, so\xc4\x8dutnost in razumljivost. Stereotipi, ki se navezujejo na mo\xc5\xa1ke osebnostne lastnosti so: dominantnost, agresivnost, samozavest, racionalnost, mo\xc4\x8d in \xc4\x8dustvena hladnost. Ti spolni stereotipi med drugim ka\xc5\xbeejo tudi na to, da \xc5\xbeenskam primanjkuje tistih kvalitet, katere ljudje pogosto povezujejo z u\xc4\x8dinkovitim vodenjem. Ustvarjanje napa\xc4\x8dne predstave o tem, da \xc5\xbeenske ne dosegajo enakih meril u\xc4\x8dinkovitega vodenja, kot mo\xc5\xa1ki, posledi\xc4\x8dno vpliva na to, da \xc5\xbeenske pogosto ne dosegajo vodilnih polo\xc5\xbeajev _NEWLINE_Spolni stereotipi tako tiho vsiljujejo spolno diskriminacijo na delovnem mestu in posledi\xc4\x8dno ima to negativni vpliv na napredovanje \xc5\xbeensk na vodilne delovne polo\xc5\xbeaje. Po mnenju raziskovalca Welbourna  ta naslanjajo\xc4\x8da spolna vloga \xc5\xbeensk, le-te prika\xc5\xbee kot mo\xc5\xa1kim drugorazredne in posledi\xc4\x8dno tudi mo\xc5\xa1kim podrejene. Vi\xc5\xa1ji socialni status mo\xc5\xa1kih med drugim vpliva tudi na to, da imajo ve\xc4\x8d dostopa do mo\xc4\x8di, denarja in virov, kot ga imajo \xc5\xbeenske, kljub temu, da imajo prilo\xc5\xbenost, da uspejo na vodilnih polo\xc5\xbeajih. Zaradi tega, ker \xc5\xbeenske niso izpostavljene enakim mo\xc5\xbenostim, jih to postavlja v pomanjkljiv oziroma manjvreden polo\xc5\xbeaj. To vodi do razli\xc4\x8dnih predsodkov, kjer mo\xc5\xa1kim pripisujemo vi\xc5\xa1ji status in privilegije, ki so zna\xc4\x8dilne za vodilno vlogo, medtem ko \xc5\xbeenskam pripisujejo ni\xc5\xbeji status.\n_START_SECTION_\nPrimerjava \xc5\xbeenskega in mo\xc5\xa1kega na\xc4\x8dina vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nKer je management, in v okviru managementa funkcija vodenja, \xc5\xa1e zmeraj podro\xc4\x8dje, kjer prevladujejo mo\xc5\xa1ki, so tudi za\xc5\xbeeljene lastnosti managerja, na\xc4\x8dini vodenja in obna\xc5\xa1anja tak\xc5\xa1ni, ki ustrezajo predvsem mo\xc5\xa1kim. Vendar pa lahko opazimo spreminjanje le - tega. Trenutno delovno okolje ozna\xc4\x8duje vedno ve\xc4\x8dji poudarek na organizacijskem u\xc4\x8denju, nenehnem usposabljanju zaposelnih in dolgotrajnem napredku. Pre\xc5\xbeivele naj bi organizacije, ki so sposobne spremeniti na\xc4\x8din delovanja in se prilagoditi novim okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam. Za uspe\xc5\xa1nega managerja lastnosti kot so tekmovalnst, agresivnost in orientiranost k nalogam izgubljajo svoj pomen. \xc2\xa0V ospredje naj bi prihajale lastnosti, kot so biti dober trener, sposobnost dobre komunikacije, intuicija in prilagodljivost, ki so, \xc4\x8de izhajamo iz spolnih stereotipov splo\xc5\xa1ne \xc5\xbeenske lastnosti. Sicer pa same organizacije vedno bolj cenijo \xc5\xbeenski na\xc4\x8din vodenja in feminilne lastnosti, torej: so\xc4\x8dustnost, srkb, razumevanje, sodelovanje in podobno _NEWLINE_Devillard, S. in sod.  so v svoji primerjalni raziskavi med spoloma ugotovili, da \xc5\xbeenske pri svojem vodenju pogosteje uporabljajo na\xc4\x8din vodenja, ki je usmerjen v razvoj ljudi. \xc5\xbdenske naj bi pri svojem vodenju uporabljale tehnike, ki se navezujejo na izra\xc5\xbeanje pri\xc4\x8dakovanj do zaposlenih ter nagrajevanje za njihov trud. \xc5\xbdenske naj bi se bolj kot mo\xc5\xa1ki dojemale kot vzor zaposlenim. Mo\xc5\xa1ki, na drugi strani, so pri sprejemanju odlo\xc4\x8ditev, bolj individualisti\xc4\x8dni, in uporabljajo tehnike nadzora nad zaposlenimi, ter popravljanje njihovih napak. V raziskavi so odkrili tudi podobnost pri vodenju mo\xc5\xa1kih ter \xc5\xbeensk, in sicer, oba spola sta poudarjala pomembnost u\xc4\x8dinkovite komunikacije v organizaciji.\n_START_SECTION_\nRaziskave, ki dokazujejo da ni pomembnih razlik med spoloma v stilih vodenja\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo pa tudi raziskave, ki trdijo, da se mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske v stilu vodenja oziroma pri samem vodenju ne razlikujejo, ter trdijo, da so vloge vodenja zelo situacijsko determinirane. Nekateri raziskovalci trdijo, da noben od spolov, ni bolj\xc5\xa1i ali slab\xc5\xa1i v vodenju, ampak, da je u\xc4\x8dinkovitost stila vodenja kontingen\xc4\x8dna na razli\xc4\x8dnih lastnostih skupin in organizacijskih okolij. \xc2\xa0Kontingen\xc4\x8dne teorije ugotavljajo da ni najbolj\xc5\xa1ega stila vodenja, ampak da je u\xc4\x8dinkovitost vodenja odvisna od odnosa vodje in situacije . Ta trditev predstavlja idejo, da so zaposleni skoraj bolj pomembni kot vodja, ko pride do odlo\xc4\x8danja, kateri na\xc4\x8din vodenja je najbolj\xc5\xa1i za dano situacijo._NEWLINE_Kanter   pravi, da organizacijske vloge premagajo razlike med spoloma, ko pride do upravljanja (ang. management) in vodilnih pozicij. Pristop vodenja mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, ki imajo enako organizacijsko vlogo bi se morali zelo malo razlikovati, ker oboje bolj skrbi u\xc4\x8dinkovito vodenje kot pa razlike med spoloma in vlogah spola v dru\xc5\xbebi. Kanter  pravi, da \xc4\x8de so postavljeni na enak organzacijski polo\xc5\xbeaj, bodo postavljeni v vlogo v kateri ne bodo bili pozorni na razlike med spoloma ampak se bodo ravnali po danih protokolih opravljanja polo\xc5\xbeaja na katerem delujejo. Po Kanterju je to zato, ker naj razlike v obna\xc5\xa1anju med spoloma ne bi izvirale iz razlik med spoloma ampak zaradi razlikovanja strukturnih pozicij; ker so \xc5\xbeenske pogosto na pozicijah z manj mo\xc4\x8di, se potem tudi obna\xc5\xa1ajo v skladu s tem, da nimajo dovolj mo\xc4\x8di. Torej, mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske se na enakih polo\xc5\xbeajih obna\xc5\xa1ajo podobno, kar predvideva da razlike med spoloma pri stilih vodenja ne obstajajo. _NEWLINE_Psihologi in raziskovalci ki podpirajo razlike med spoloma v stilih vodenja predlagajo, da glede na to da se mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske razlikujemo psiholo\xc5\xa1ko in po tem, kako komuniciramo in vplivamo na druge, je edino logi\xc4\x8dno predvidevati da se bomo razlikovali tudi v na\xc4\x8dinu pristopa k vodenju. Trdijo da psiholo\xc5\xa1ke razlike med spoloma izvirajo iz razli\xc4\x8dnih pristopov v vzgoji in dogodkih v otro\xc5\xa1tvu. \xc4\x8ce se mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske \xc5\xbee po naravi razlikujemo v razvojnem procesu, bomo odrasli v povsem razli\xc4\x8dne ljudi s povsem razli\xc4\x8dnimi na\xc4\x8dini vodenja, \xc4\x8detudi smo na podobnem polo\xc5\xbeaju v vodenju.'