b'\n_START_ARTICLE_\nLinijska ladja\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xadnijska l\xc3\xa1dja je tip te\xc5\xbeke mo\xc4\x8dno oboro\xc5\xbeene lesene vojne ladje na jadra, predhodnice oklepnice in bojne ladje.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTako se imenuje zato, ker je bila namenjena pomorskemu bojevanju\xc2\xa0\xc2\xbbv prvi liniji\xc2\xab. Navodila, ki jih je leta 1653 izdalo Britansko pomorsko poveljstvo, so predvidevala, da se te ladje zoperstavijo sovra\xc5\xbeniku v strjeni ravni \xc4\x8drti -\xc2\xa0\xc2\xbbliniji\xc2\xab, za kar so bile tudi primerno opremljene. Zato so v bojnem razporedu plule ena ob drugi, v liniji. Od tod njihovo poimenovanje v nekaterih jezikih._NEWLINE_Danes se naziv linijska ladja uporablja predvsem za potni\xc5\xa1ke ladje, ki redno plujejo po dolo\xc4\x8deni progi-liniji.\n_START_SECTION_\nAngle\xc5\xa1ka flota\n_START_PARAGRAPH_\nLinijsko ladjo so razvili Angle\xc5\xbei v drugi polovici 16. stoletja iz manj\xc5\xa1e galease, da bi lahko nosila ve\xc4\x8d topov. Ladje so imele po dve ali tri pokrite palube, tri jambore s kri\xc5\xbenimi jadri in na kljunu pre\xc4\x8dnik. Topovi so bili razme\xc5\xa1\xc4\x8deni bo\xc4\x8dno na dveh ali treh pokritih palubah. Prvi tipi so bili Ark Royal, Dreadnought (okrog 800 t spodrinjene vode) in Prince Royal (1187 t), ki so jih gradili v letih 1588 in 1610. Na dveh pokritih palubah so imele po 20 topov (te\xc5\xbekih 32, 24 in 18 funtov) in na zgornji, nepokriti palubi \xc5\xa1e nekaj 9 funtnih topov. \xc5\xbdelja po \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i oboro\xc5\xbeitvi je pripeljala do tipa Sovereign of the Seas (1680 t) s 104 topovi. Enako ime je nosilo potem \xc5\xa1e ve\xc4\x8d ladij._NEWLINE_Veliko linijskih ladij je bilo zgrajenih med angle\xc5\xa1ko-nizozemskimi vojnami v letih 1652-74.\n_START_SECTION_\nNizozemska flota\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od Angle\xc5\xbeev, ki so \xc5\xa1e naprej gradili tripalubne ladje, so se Nizozemci omejili na dvopalubne linijske ladje, od katerih so najbolj poznane De Seven Provinzen admirala de Ruyterja in Gouden Leew z 80 topovi ter Eendracht s 70 topovi. Nizozemske linijske ladje so bile prilagojene plitvim morjem. imele so ravno dno in majhen ugrez in bile zato v globokem morju manj stabilne od angle\xc5\xa1kih in francoskih. Bile so tudi po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e, manj okretne in slab\xc5\xa1e oboro\xc5\xbeene. Topov je bilo manj in najte\xc5\xbeji so bili 36-funtni.\n_START_SECTION_\nDruge Evropske flote\n_START_PARAGRAPH_\nPo zgledu Angle\xc5\xbeev so Francozi leta 1630 zgradili dvopalubno linijsko ladjo Courrone (800 t) in leta 1653 tripalubni Soleil Royal (1940 t, 110 topov) in Louis Royal (1800 t). Na tripalubnih francoskih ladjah so bili topovi na spodnji palubi 48-funtni, srednji 18-funtni in zgornji pokriti palubi 12-funtni._NEWLINE_V drugi polovici 17. stoletja so mornarice uvedle klasifikacijo vojnih ladij po borbeni vrednosti v 4 razrede. Standardizirali so kaliber topov._NEWLINE_V 18. stoletju so linijske ladje \xc5\xa1e izpopolnili. S spremembami v konstrukciji so pridobile ve\xc4\x8djo hitrost, stabilnost in okretnost. S pove\xc4\x8danjem dol\xc5\xbeine je bilo mogo\xc4\x8de 80 topov razmestiti na dve palubah, tako da so postale tudi ni\xc5\xbeje; tripalubne so bile samo \xc5\xa1e komandne ladje, ki so potrebovale prostor za \xc5\xa1tab. Zlasti Francozi so v \xc4\x8dasu Ludvika XIV. razko\xc5\xa1no okra\xc5\xa1evali krme, ki so imele spodnji balkon zastekljen._NEWLINE_Linijske ladje so v 18. stoletju veljale za jedro pomorske mo\xc4\x8di. Leta 1783 je imela Velika Britanija 174 linijskih ladij, Francija 89, \xc5\xa0panija 53, Nizozemska 32 in Rusija ob koncu stoletja 60 linijskih ladij. Sredi 19. stoletja so bile najve\xc4\x8dje linijske ladje britanska Queen (4476 t) s 110 topovi in francoska Ville-de-Paris (5030 t) s 114 topovi.\n_START_SECTION_\nZadnje linijske ladje\n_START_PARAGRAPH_\nV sredini 19. stoletja so se pojavile linijske ladje z vijaki in parnimi stroji, ki pa so \xc5\xa1e obdr\xc5\xbeale tudi jadra. Prva taka ladja je bil leta 1852 zgrajeni francoski Napol\xc3\xa9on (5047 t), v naslednjih desetih letih so Francozi zgradili \xc5\xa1e 8 takih. V istem \xc4\x8dasu je Britanija gradila parne linijske ladje tipov Victoria (6500 t), Duke of Wellington (4500 t) in Albert Royal (okrog 3200 t)._NEWLINE_Po krimski vojni (1853-1856), v kateri so se britanske lesene linijske ladje pokazale nemo\xc4\x8dne proti sevastopolskim topovom, so namesto njih za\xc4\x8deli graditi oklopljene bojne ladje.'