b'\n_START_ARTICLE_\nMistika\n_START_PARAGRAPH_\nMistika ali misticizem je nauk o verskih skrivnostih, misterijih (kot sestavina religij) oziroma religiozni in filozofski nauk o dojemanju nadnaravnih resnic (z razmi\xc5\xa1ljanjem, meditacijo), zlasti nauk o neposrednem do\xc5\xbeivljanju Boga \xe2\x88\x92 o skrivnostnem zdru\xc5\xbeevanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke du\xc5\xa1e z Bogom.\n_START_SECTION_\nZgodovina mistike\n_START_PARAGRAPH_\nMistika je prisotna v razli\xc4\x8dnih religijah in kulturah. Najstarej\xc5\xa1a tradicija misticizma se pojavi v hinduisti\xc4\x8dni kulturi. Temelji na njihovem jaz-u oziroma Atmanu (posamezni \xc2\xbbjaz\xc2\xab\xc2\xa0vsakega \xc4\x8dloveka), ki je poistosvetljen z njihovim vi\xc5\xa1jim jazom ali Brahmanom (ta vi\xc5\xa1ji jaz naj bi bil \xc2\xbbjaz\xc2\xab\xc2\xa0stvarstva).  Mistika se pojavlja tudi v budisti\xc4\x8dni kulturi, ki se je razvila iz hindujske. Najbolj znana in najstarej\xc5\xa1a je zen budisti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola, ki se je razvila v 6. stoletju na Kitajskem in se je kasneje raz\xc5\xa1irila na Japonsko. U\xc4\x8denje zena pogosto temelji na zastavljanju navidez nesmiselnih ugank \xe2\x88\x92 koanov. Za njihovo razre\xc5\xa1itev, je potrebno razsvetljenje, ki vodi v nirvano (bla\xc5\xbeeno stanje srca). Poznamo razli\xc4\x8dne oblike budizma, ena izmed bolj znanih je tantra budizem, katerega u\xc4\x8denje temelji na strogih vajah duha in telesa, ki kasneje pripeljejo \xc4\x8dloveka do misti\xc4\x8dnega spoznanja. Mistika se pojavi tudi na Kitajskem. Njen za\xc4\x8detnik oziroma utemeljitelj je filozof Lao-Tzu. Opazna je tudi v Stari Gr\xc4\x8diji (starogr\xc5\xa1ka mistika), v dobi neoplatonizma. Ta je bil osnovan na Platonovi filozofiji, v kateri so sledovi misti\xc4\x8dnih religij. V Islamski kulturi je mistika prisotna v sufizmu, ki je prevzet po hinduisti\xc4\x8dni obliki misticizma.'