b'\n_START_ARTICLE_\nBeli \xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nBeli \xc4\x8daj (\xe7\x99\xbd\xe8\x8c\xb6) se pridobi iz mladih, \xc5\xa1e nerazprtih vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkov in listov pravega \xc4\x8dajevca (kitajske razli\xc4\x8dice), prekritih z belimi dla\xc4\x8dicami, od tod ime. Isti listi\xc4\x8di se uporabljajo tudi za izdelavo zelenega \xc4\x8daja, oolonga in \xc4\x8drnega \xc4\x8daja - razlika med belim in zelenim \xc4\x8dajem je, da je prvi skuhan iz prej obranih listov, pri \xc4\x8drnem \xc4\x8daju in oolongu pa so listi\xc4\x8di fermentirani._NEWLINE_Beli \xc4\x8daj pogosto vsebuje tudi brste in mlade listi\xc4\x8de \xc4\x8dajevca, ki vsebujejo manj teina, zaradi \xc4\x8desar je vsebnost kofeina v belem \xc4\x8daju ni\xc5\xbeja od vsebnosti v zelenem \xc4\x8daju ._NEWLINE_Beli \xc4\x8daj je posebnost kitajske province . Listi\xc4\x8de pridobivajo na razli\xc4\x8dnih kultivarjih \xc4\x8dajevca, najbolj raz\xc5\xa1irjeni pa so kultivarji Da Bai (veliki beli), Xiao Bai (mali beli), Narcissus ter Chaicha. Gleda na na\xc4\x8din obiranja in izbire listi\xc4\x8dev beli \xc4\x8daj razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v razli\xc4\x8dne razrede.\n_START_SECTION_\nPredelava belega \xc4\x8daja\n_START_PARAGRAPH_\nBeli \xc4\x8daj obirajo ro\xc4\x8dno, mladi listi\xc4\x8di in brsti pa ne smejo priti v stik s ko\xc5\xbeo vse do uporabe. Beli \xc4\x8daj se nato su\xc5\xa1i na soncu, vendar pa ta proces ne sme trajati ve\xc4\x8d kot nekaj ur, kar omogo\xc4\x8di, da pride do rahle naravne fermentacije, med katero se listi\xc4\x8di rahlo omeh\xc4\x8dajo in razvijejo svojo pravo naravo. Takoj po obiranju brsti\xc4\x8de za nekaj \xc4\x8dasa izpostavijo pari, s \xc4\x8dimer se prepre\xc4\x8di oksidacija polifenolov. Listi\xc4\x8de in brste nato posu\xc5\xa1ijo in zapakirajo.\n_START_SECTION_\nBeli \xc4\x8daj v primerjavi z zelenim \xc4\x8dajem\n_START_PARAGRAPH_\nNa Pace University so leta 2004 izvedli raziskavo, v kateri so dokazali, da vsebuje beli \xc4\x8daj ve\xc4\x8d protivirusnih in protibakterijskih u\xc4\x8dinkovin od zelenega \xc4\x8daja_NEWLINE_Beli \xc4\x8daj vsebuje ve\xc4\x8d katehina kot zeleni \xc4\x8daj, kar je posledica pridelave (ker je povsem neobdelan). Vsebnost katehina je najvi\xc5\xa1ja v sve\xc5\xbeih, nepo\xc5\xa1kodovanih in nefermentrianih listi\xc4\x8dih. Ena od \xc5\xa1tudij je tudi dokazala, da beli \xc4\x8daj vsebuje ve\xc4\x8d gali\xc4\x8dne kisline in teobromina od zelenega \xc4\x8daja_NEWLINE_Beli \xc4\x8daj naj bi vseboval tudi ve\xc4\x8d aminokisline teanin od zelenih in \xc4\x8drnih \xc4\x8dajev. Ta u\xc4\x8dinkovini, ki se nahaja v brstih in mladih listi\xc4\x8dih ima spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8d vpliv na organizem in vzpodbuja stanje lagodnosti._NEWLINE_Vsebnost kofeina je v zelenem in belem \xc4\x8daju pribli\xc5\xbeno enaka, pri obeh pa je odvisna od vrste drevesa, s katerega so listi, velikosti listi\xc4\x8dev, na\xc4\x8dina obiranja in priprave._NEWLINE_Beli \xc4\x8daj naj bi vseboval manj fluorida in znatno ve\xc4\x8d epigalkatehin galata kot zeleni \xc4\x8daj, kar je spet posledica uporabe mlaj\xc5\xa1ih listi\xc4\x8dev pri pripravi me\xc5\xa1anice \xc4\x8daja .\n_START_SECTION_\nPriprava\n_START_PARAGRAPH_\nZa pripravo belega \xc4\x8daja se po navadi uporabi od 2 do 2,5 grama listi\xc4\x8dev na 200 ml vode, kar je pribli\xc5\xbeno enako okoli eni in pol \xc4\x8dajni \xc5\xbeli\xc4\x8dki. Voda naj bi bila segreta na okoli 80 \xc2\xb0C, \xc4\x8daj pa naj bi se namakal od 2 do 3 minute. \xc4\x8cas namakanja je odvisen od \xc5\xbeelje uporabnika, ponekod pa g anamakajo celo do 10 minut. Bolj\xc5\xa1i beli \xc4\x8daji hitreje razvijejo polno aromo in niso grenki, \xc4\x8daji slab\xc5\xa1e kvalitete pa lahko malce zagrenijo in nimajo tako polne arome, kar je posledia taninov v listi\xc4\x8dih. Beli \xc4\x8daji se lahko uporabijo do \xc5\xa1tirikrat, vendar jih je treba vsaki\xc4\x8d namakati precej dlje (tudi do 15 minut). Za pripravo dobrega belega \xc4\x8daja je najpomembnej\xc5\xa1a prava temperatura vode, saj pri visokih temperaturah \xc4\x8daj dobi trpek in grenak priokus. Beli \xc4\x8daj lahko pripravimo tudi po kitajskem tradicionalnem na\xc4\x8dinu. V \xc4\x8dajniku \xc4\x8dajne listi\xc4\x8de najprej splaknemo. Pustimo vodo na \xc4\x8dajnih listi\xc4\x8dih za dve sekundi in zlijemo pro\xc4\x8d. Nato \xc5\xa1e enkrat prelijemo \xc4\x8dajne listi\xc4\x8de z vodo. Tokrat pustimo pet sekund in \xc4\x8daj odcedimo. \xc4\x8caj lahko prelijemo od trikrat do \xc5\xa1estkrat.'