b'\n_START_ARTICLE_\nLactarius indigo\n_START_SECTION_\nTaksonomija in nomenklatura\n_START_PARAGRAPH_\nL. indigo je ameri\xc5\xa1ki mikolog de Schweinitz leta 1822 poimenoval kot Agaricus indigo, nato pa jo je \xc5\xa1vedski mikolog Fries premestil v rod mle\xc4\x8dnic. Nem\xc5\xa1ki botanik Kuntze je glivo poimenoval kot Lactifluus indigo leta 1891 v svoji razpravi Revisio Generum Plantarum, vendar predlagano ime ni bilo splo\xc5\xa1no sprejeto. Leta 1960 sta Hesler in Smith med raziskovanjem mle\xc4\x8dnic v Severni Ameriki uvrstila glivo kot tipsko vrsto podrazvrstitve Caerulei v rodu mle\xc4\x8dnic, ki jo ozna\xc4\x8dujeta modro mleko ter lepljivi in modri klobuk. Leta 1979 sta reorganizirala podrazvrstitve v rodu mle\xc4\x8dnic ter uvrstila glivo v podrod Lactarius glede na barvo mleka in njegovo spremembo barve po izpostavitvi zraku._NEWLINE_Specifi\xc4\x8dno ime indigo izhaja iz latinske besede indicus color, kar dobesedno pomeni indijska barva, tj. modro barvilo za tekstilne izdelke, oz. poenostavljeno indigo modra barva. V osrednjem delu Mehike je znana kot a\xc3\xb1il, azul, hongo azul, zuin in zuine, v Veracruzu in Puebli pa tudi kot quexque.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri vse drugih glivah se tudi L. indigo razvije iz nodula, ki se razvije v podzemnem miceliju, omre\xc5\xbeju hif, ki tvorijo podgobje glive. Pri ustreznih pogojih, tj. pri ustrezni temperaturi in vla\xc5\xbenosti ter zadostni koli\xc4\x8dini hranilnih snovi, se razvije plodno telo podgobja, imenovanega bazidiokarp (plodi\xc5\xa1\xc4\x8de oz. trosnjak pri prostotrosnicah). Klobuk, ki ima premer od 5\xe2\x80\x9315\xc2\xa0cm, je v za\xc4\x8detku izbo\xc4\x8den (konveksen), pozneje pa se na sredini vbo\xc4\x8di (tj. pojavi se depresija). Robovi klobuka so pri mladih primerkih zavihani navznoter, \xc5\xa1\xc4\x8dasoma pa se odvihajo in obrnejo navzgor. Osrednje vbo\xc4\x8denje postane pri starih primerkih tako globoko, da postane oblika klobuka lijakasta, potem ko se robovi odvihajo in obrnejo navzgor. Povr\xc5\xa1ina klobuka je v sve\xc5\xbeem stanju indigo modre barve, zatem pa zbledi do sivo- oz. srebrno-modre barve, v\xc4\x8dasih so prisotne tudi zelene pege. Pogosto so prisotne koncentri\xc4\x8dne \xc4\x8drte, ki razdelijo povr\xc5\xa1ino klobuka na izmenjujo\xc4\x8de se svetlej\xc5\xa1e in temnej\xc5\xa1e kolobarje, poleg tega pa so nemalokrat prisotne \xc5\xa1e temnej\xc5\xa1e pege proti robu. Mladi primerki so lepljivi na otip._NEWLINE_Meso je belkaste do modrikaste barve in po izpostavitvi zraku po\xc4\x8dasi postane zelenkasto ter ima blago kisel okus. Celotno meso je trdno, vendar se ga z lahkoto pretrga, prav tako se brez te\xc5\xbeav lo\xc4\x8di klobuk od beta. Mleko oz. lateks, ki se izceja iz po\xc5\xa1kodovanega tkiva, je prav tako indigo modre barve, po kratkem \xc4\x8dasu pa obarva tkivo zelenkasto; tako kot meso ima tudi mleko blago kisel okus. Za L. indigo je zna\xc4\x8dilno, da ne proizvaja toliko mleka kot druge vrste iz rodu mle\xc4\x8dnic, poleg tega pa je pri starej\xc5\xa1ih primerkih lahko mleko skorajda popolnoma odsotno._NEWLINE_Trosovnica (himenij) je lahko bodisi neposredno prira\xc5\xa1\xc4\x8dena na bet bodisi se prira\xc5\xa1\xc4\x8da na njega. Je indigo modre barve, s staranjem pa zbledi oz. se obarva zeleno pri po\xc5\xa1kodbi. Bet je visok od 2\xe2\x80\x936\xc2\xa0cm in \xc5\xa1irok od 1-2,5\xc2\xa0cm, pri dni\xc5\xa1\xc4\x8du je lahko zo\xc5\xbeen. Tudi bet je indigo modre do sivo- oz. srebrno modre barve. Notranjost beta je trdna in polna, s staranjem pa postane votla. Kot klobuk je tudi bet na za\xc4\x8detku lepljiv oz. spolzek na otip, vendar se \xc5\xa1\xc4\x8dasoma osu\xc5\xa1i. Spoj klobuka in beta je centriran, \xc4\x8deprav je lahko postavljen rahlo izven sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Razmno\xc5\xbeevalne strukture so brez vonja._NEWLINE_Lactarius indigo var. diminutivus je manj\xc5\xa1a sorta obravnavane glive, s premerom klobuka od 3\xe2\x80\x937\xc2\xa0cm ter z 1,5-4 dolgim in 0,3\xe2\x80\x931\xc2\xa0cm \xc5\xa1irokim betom. Pogosta je v Virginiji. Prvi\xc4\x8d je sicer bila odkrita v Brazoria County, Teksas, poleg blatnih jarkov pod travo in plevelom, z borom vrste Pinus taeda v bli\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nMikroskopske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri gledanju s prostim o\xc4\x8desom (npr. pri odtisku spor) so spore kremaste do rumene barve. Pod svetlobnim mikroskopom so spore prozorne in elipti\xc4\x8dne, skorajda okrogle oblike, imajo amiloidne izrastke in so velikosti 7-9\xc2\xa0\xc2\xb5m x 5,5-7,5 \xc2\xb5m. Z vrsti\xc4\x8dnim elektronskim mikroskopom so vidne mre\xc5\xbeaste (retikularne) strukture._NEWLINE_Trosovnica je plodni del plodi\xc5\xa1\xc4\x8da in je zgrajena iz hif, ki segajo v listi\xc4\x8de. V njej so vidni razli\xc4\x8dni tipi celic, s pomo\xc4\x8djo katerih lahko ugotovimo oz. razlikujemo dolo\xc4\x8dene vrste med sabo, v primeru da so makroskopske lastnosti nejasne. Bazidiji so velikosti 37-45\xc2\xa0\xc2\xb5m x 8-10\xc2\xa0\xc2\xb5m, na vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkih pa se nahajajo 4 spore. Cistide so kon\xc4\x8dne (terminalne) celice hif v trosovnici, v kateri ne nastajajo spore, pa\xc4\x8d pa slu\xc5\xbeijo temu, da olaj\xc5\xa1ajo razna\xc5\xa1anje spor in da zagotavljajo primerno vla\xc5\xbenost okoli nastajajo\xc4\x8dih spor. Plevrocistide so cistide koni\xc4\x8daste oblike in velikosti 40-56\xc2\xa0\xc2\xb5m x 6,4-8\xc2\xa0\xc2\xb5m, ki se nahajajo na povr\xc5\xa1ini listi\xc4\x8dev. Heilocistide so prisotne v velikem \xc5\xa1tevilu na robu listi\xc4\x8dev in merijo 40-56\xc2\xa0\xc2\xb5m x 6,4-8\xc2\xa0\xc2\xb5m.\n_START_SECTION_\nPodobne vrste\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zna\xc4\x8dilne modre barve plodi\xc5\xa1\xc4\x8da in mleka lahko L. indigo zlahka lo\xc4\x8dimo od ostalih podobnih vrst iz rodu L. indigo. Srebrno-modra L. paradoxus, ki raste na vzhodnem delu Severne Amerike, ima sivo-modri klobuk v zgodnjem obdobju, vendar ima rde\xc4\x8dkasto-rjavo do vijoli\xc4\x8dno-rjavo mleko in trosi\xc5\xa1\xc4\x8de. L. chelidonium ima rumenkast oz. temno rumeno-rjavi do modro-sivi klobuk ter rumenkasto do rjavo mleko. L. quieticolor ima modro obarvano meso pri klobuku in oran\xc5\xbeno do rde\xc4\x8de-oran\xc5\xbeno meso pri dni\xc5\xa1\xc4\x8du beta. \xc4\x8ceprav je izrazito modro obarvanje pri L. indigo redko v okviru rodu mle\xc4\x8dnic, so bile v zadnjem \xc4\x8dasu odkrite nove vrste na poloto\xc5\xa1ki Maleziji z modrim mlekom ali mesom (npr. L. cyanescens, L. lazulinus in L. mirabilis).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor L. indigo se razteza po ju\xc5\xbenem in vzhodnem delu Severne Amerike, vendar je najbolj pogosta blizu Mehi\xc5\xa1kega zaliva in v Mehiki. Dokaj pogosta je tudi v Apala\xc4\x8dih. V Arizoni raste blizu borov vrste Pinus Ponderosa, medtem ko v Kaliforniji tovrsten odnos ni bil opa\xc5\xbeen. Raste tudi na Kitajskem, v Indiji, Gvatemali, in Kostariki, prete\xc5\xbeno v hrastovih gozdovih. Glede na sezonski pojav plodi\xc5\xa1\xc4\x8d v subtropskih gozdovih v Mehiki je najve\xc4\x8dja proizvodnja spor v de\xc5\xbeevnem obdobju med junijem in septembrom._NEWLINE_L. indigo tvori mikorizni odnos z razli\xc4\x8dnimi drevesi, tj. vzpostavi se mutualizem med drevesi, ki predstavljajo gostitelja in dajejo glivi hranila v obliki ogljikovih hidratov, nastalih pri fotosintezi, medtem ko posreduje gliva drevesu vodo z raztopljenimi minerali in aminokislinami. Podzemeljske hife tvorijo sloj tkiva okoli korenin drevesa, kar imenujemo ektomikoriza. Tovrstna tesna zveza je \xc5\xa1e posebej ugodna za drevo, saj gliva s pomo\xc4\x8djo posebnih encimov mineralizira organske spojine in tako olaj\xc5\xa1a prenos hranilnih snovi do drevesa._NEWLINE_Raste tako v listnatih kot tudi v iglastih gozdovih, in sicer posami\xc4\x8dno ali v skupini. Dokaj pogosto rastejo tudi na poplavnih ravnicah, ki so bile poplavljene nedavno. V Mehiki tvori mikorizni odnos z Alnus jorullensis, Carpinus caroliniana, virginijskim gabrom ter z Liquidambar macrophylla, v Gvatemali s Pinus pseudostrobus ter drugimi vrstami hrastov in borov, v Kostariki pa s hrasti rodu Quercus. Pod nadzorovanimi laboratorijskimi pogoji tvori mikorizni odnos z neotropskimi vrstami borov, kot so P. ayacahuite, P. hartwegii, P. oocarpa in P. pseudostrobus ter z evrazijskimi vrstami borov, kot so alepski bor, \xc4\x8drni bor, obmorski bor in rde\xc4\x8di bor.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xbeitnost\n_START_PARAGRAPH_\nL. indigo je znana u\xc5\xbeitna goba, ki ima rahlo kisli ali peko\xc4\x8di okus ter grobo in zrnato sestavo mesa. Meso je pri pripravi jedi najbolj\xc5\xa1e narezati na tanke rezine. Modra barva izgine med kuhanjem, zaradi \xc4\x8desar postane meso sivkasto. Zaradi zrnate sestave mesa ni primerna za su\xc5\xa1enje. Primerke z obilno vsebnostjo mleka se lahko uporabi za dodajanje barve marinadi._NEWLINE_V Mehiki prodajajo L. indigo na kme\xc4\x8dkih trgih, navadno od junija do novembra kot\xc2\xa0\xc2\xbbdrugorazredno\xc2\xab\xc2\xa0polj\xc5\xa1\xc4\x8dino. Prodajajo jo tudi na tr\xc5\xbenicah v Gvatemali od maja do oktobra. ter v Yunnanu v jugozahodni Kitajski kot eno od trinajstih vrst mle\xc4\x8dnic.\n_START_SECTION_\nSestavine\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem vsebuje gliva okoli 95,1\xc2\xa0% vode, 4,3\xc2\xa0mg ma\xc5\xa1\xc4\x8dob na gram gobe (mg/g) ter 13,4\xc2\xa0mg/g beljakovin. Vsebuje tudi 18,7\xc2\xa0mg/g hranilnih vlaknin, kar je veliko ve\xc4\x8d v primerjavi z dvotrosnim kukmakom (tj. 6,6\xc2\xa0mg/g). V primerjavi z naravnim u\xc5\xbeitnimi gobami, kot so rde\xc4\x8dkasta mu\xc5\xa1nica, Boletus frostii in Ramaria flava, vsebuje L. indigo najve\xc4\x8d nasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin, pri \xc4\x8demer nosi stearinska kislina z 32,1\xc2\xa0mg/g najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe, kar je malo ve\xc4\x8d kot polovica celokupne vrednosti ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin._NEWLINE_Modro barvo daje (7-izopropenil-4-metilazulen-1-il)metil stearat, organska lipofilna spojina, znana tudi kot azulen. Njegova prisotnost je edinstvena za L. indigo, kljub temu pa se podobna spojina nahaja v L. deliciosus.'