b'\n_START_ARTICLE_\nMaks Sever\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMaks Sever, brat knj\xc5\xbeevnika I. Severja, se je po 5. razredu osnovne \xc5\xa1ole (1889\xe2\x80\x931895) v Gorenji vasi in Ljubljani in dveh razredih realke (1895-1897) v Ljubljani, izu\xc4\x8dil pri ljubljanskem trgovcu Kordinu za trgovskega pomo\xc4\x8dnika s \xc5\xa1pecerijo in semeni (1897-1902), ter se nato \xc5\xa1e tri leta v Mahrovi \xc5\xa1oli in trgovcu Karlu Puppu v Kranju (1902\xe2\x80\x931904) izpopolnjeval v trgovini s semeni in kmetijskimi pridelki. Leta 1906 je odprl detajlno trgovino s semeni (stojnico) pred Kresijo ob Ljubljanici, drugo 1908 na sedanjem Petkov\xc5\xa1kovem nabre\xc5\xbeju ob Zmajskem mostu; preselil 1910 trgovino in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de v prostore biv\xc5\xa1e Auerjeve pivovarne v Wolfovi ulici; organiziral potujo\xc4\x8do trgovino po de\xc5\xbeeli in si pridobil doma\xc4\x8de odjemalce in izrinil tujo konkurenco. Leta 1915 je odprl  podru\xc5\xbenico v Zagrebu, 1919 pa na pro\xc5\xa1njo tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih Slovencev tudi v Trstu, a so jo fa\xc5\xa1isti 1925 zaprli; istega leta  je prenesel poslovni center na ljubljansko Gosposvetsko cesto, tu uredil najmodernej\xc5\xa1o \xc4\x8distilnico in pakirnico semen za izvoz in maloprodajo. Leta 1934 je ustanovil podru\xc5\xbenico v Beogradu; 1935 trgovino, skladi\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc4\x8distilnico semen v Zemunu ter od tod v nekaj letih uspel prodreti v Vojvodino in Srbijo; istega leta je kupil od Karla Pollaka 85 ha veliko gra\xc5\xa1\xc4\x8dinsko posest Selo pri Radohovi vasi in tu zgradil rastlinjak, selekcijsko postajo in pridelovalnico semen. Iz lastne proizvodnje, kooperacije, uvoza in izvoza je sloveniziral semensko trgovino in celo stroko; v treh desetletjih je organiziral eno najve\xc4\x8djih trgovin s semeni v ju\xc5\xbeni in srednji Evropi._NEWLINE_Severjevo podjetje Sever & Comp v Ljubljani je bilo 1947 nacionalizirano, podru\xc5\xbenico v Beogradu in trgovino v Zemunu pa je podaril dr\xc5\xbeavi: za od\xc5\xa1kodnino je dobil posestvo s 3 ha zemlje na ljubljanski grajski strani (Lon\xc4\x8darska steza 10). Leta 1946 je vabilo zveznega ministra za kmetijstvo, da bi prevzel mesto zveznega in\xc5\xa1pektorja za semensko slu\xc5\xbebo odklonil, nekaj let pa je kot svetovalec sodeloval s podjetji Semenarna (njegovo biv\xc5\xa1e, sedaj nacionalizirano podjetje) in Gosad v Ljubljani ter bil sodni izvedenec v semenski stroki._NEWLINE_Sever je \xc5\xbee 1906 izdal prvi slovenski cenik semen, pozneje je vsako leto izdajal slovenske in srbohrva\xc5\xa1ke cenike v 170.000 izvodih, prilagal reklamne liste dnevnikom, tiskal po 100.000 barvnih lepakov; dal mnogim vrstam in sortam kmetijskih in vrtnih rastlin  \xc5\xa1e danes veljavna slovenska imena; uva\xc5\xbeal iz Anglije, Nem\xc4\x8dije, Poljske in Nizozemske poljska in cvetli\xc4\x8dna semena ter gomolje; organiziral v zahodno Evropo in Ameriko doslej najve\xc4\x8dji izvoz travnih semen, detelje, lucerne, motovilca, solate ledenke, fi\xc5\xbeola, \xc4\x8debul\xc4\x8dka, suhih gob; prepotoval vso Evropo, imel zveze z in\xc5\xa1tituti in najve\xc4\x8djimi semenarskimi podjetji na svetu in bil delavni \xc4\x8dlan Zveze semenarjev Jugoslavije.'