b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Save, Celje\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Save je nekdanja srbska pravoslavna cerkev, ki je stala v Celju._NEWLINE_Cerkev, ki je bila posve\xc4\x8dena za\xc5\xbeigu relikvij svetega Save (srbsko Spaljivanju mo\xc5\xa1ti Svetog Save), je stala na dana\xc5\xa1njem Gledali\xc5\xa1kem trgu ob dana\xc5\xa1nji Ljubljanski cesti. Zgrajena je bila leta 1932 po na\xc4\x8drtih beograjskega arhitekta Momirja Korunovi\xc4\x87a (1883\xe2\x80\x931969) v srbsko bizantinskem slogu. 19. julija 1932 jo je posvetil patriarh Srbske pravoslavne cerkve Varnava._NEWLINE_Med 2. svetovno vojno so cerkev nem\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile 9. aprila 1941 razstrelile in je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana. Ru\xc5\xa1evine so zato odstranili. Ikone in ostali inventar hranita Muzej Celje in Zgodovinski arhiv Celje. Na mestu ru\xc5\xa1evin so Nemci postavili ve\xc5\xa1ala. Prota Ilija Bulovan je vodil to\xc4\x8dni letopis celjske \xc5\xbeupnije.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni kamen so polo\xc5\xbeili 1. septembra 1929 na tedanjem Vrazovem trgu. Podjetje Karla Jezernika iz Celja je cerkev zgradilo v dveh letih. Posvetitev je vodil patriarh Srbske pravoslavne cerkve Varnava, ki so ga Celjani sve\xc4\x8dano sprejeli 18. junija 1932. Naslednji dan je patriarh polo\xc5\xbeil \xc5\xa1e temeljni kamen pravoslavne cerkve sv. Cirila in Metoda v Ljubljani. Cerkev v Celju je po slogu sledila srbski srednjeve\xc5\xa1ki sakralni arhitekturi. Cerkev je bila masivna, imela je meter debele zidove in tri vhode. Streha je bila iz pocinkane plo\xc4\x8devine. Tri kupole so bile iz armiranega betona, na njih so stali \xc5\xbeelezni kri\xc5\xbei, ki so jih izdelali v zaporu na Lepoglavi. _NEWLINE_V notranjosti so bile kot oprema ikone in ikonostas beograjskega slikarja Uro\xc5\xa1a Predi\xc4\x87a (1857\xe2\x80\x931953). Spodaj so podobe Marijino oznanjenje, Mati Bo\xc5\xbeja, nadangel Mihael, sv. Savo in Jezus Kristus, zgoraj so v dveh delih najprej Zadnja ve\xc4\x8derja, \xc5\xa1tirje evangelisti, apostola Pavel in Matej, v drugi vrsti pa Vstajenje, Spremenjenje na gori, Vnebohod in sv. Ciril in Metod. Te so bile kopije Predi\xc4\x87evih izvirnikov slikarja Stefanovi\xc4\x87a iz Sremskih Karlovcev. Kraljevi in arhierejski prestol sta bila iz slavonskega hrasta, ikone na njih pa \xc5\xa0tefan Prvoven\xc4\x8dan in sv. Janeza Zlatoust, delo slikarja Miroslava Modica iz Celja.'