b'\n_START_ARTICLE_\nBagan\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBagan je v dana\xc5\xa1nji standardni burmanski izgovarjavi burmanske besede Pugan (\xe1\x80\x95\xe1\x80\xaf\xe1\x80\x82\xe1\x80\xb6), ki izhaja iz stare burmanske Pukam (\xe1\x80\x95\xe1\x80\xaf\xe1\x80\x80\xe1\x80\x99\xe1\x80\xba). Njegovo klasi\xc4\x8dno ime v paliju je Arimadana-pura (\xe1\x80\xa1\xe1\x80\x9b\xe1\x80\xad\xe1\x80\x99\xe1\x80\x92\xe1\x80\xb9\xe1\x80\x92\xe1\x80\x94\xe1\x80\xac\xe1\x80\x95\xe1\x80\xb0\xe1\x80\x9b, lit. "mesto, ki tepta sovra\xc5\xbenike"). Njegova druga imena v paliju so glede na njegovo skrajno suho podnebje: tatadesa (\xe1\x80\x90\xe1\x80\x90\xe1\x80\xb9\xe1\x80\x90\xe1\x80\x92\xe1\x80\xb1\xe1\x80\x9e, "izsu\xc5\xa1eno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de") in tampadipa (\xe1\x80\x90\xe1\x80\x99\xe1\x80\xb9\xe1\x80\x95\xe1\x80\x92\xe1\x80\xae\xe1\x80\x95, "bronasta de\xc5\xbeela").  V burmanski kroniki so tudi druga klasi\xc4\x8dna imena thiri pjisaja (\xe1\x80\x9e\xe1\x80\xae\xe1\x80\x9b\xe1\x80\xad\xe1\x80\x95\xe1\x80\x85\xe1\x80\xb9\xe1\x80\x85\xe1\x80\x9a\xe1\x80\xac) in tampavadi. (\xe1\x80\x90\xe1\x80\x99\xe1\x80\xb9\xe1\x80\x95\xe1\x80\x9d\xe1\x80\x90\xe1\x80\xae).\n_START_SECTION_\n7. do 13. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo burmanski kroniki je bil Bagan ustanovljen v drugem stoletju. V letu 849 ga je kralj Pjinbja, 34. naslednik ustanovitelja zgodnjega Bagana, utrdil.  Ve\xc4\x8dina znanstvenikov pa meni, da je bil Bagan ustanovljen v sredini ali pozno v 9. stoletju, ko so Bamarci (Burmanci) pri\xc5\xa1li v iravadsko dolino iz kraljestva Nan\xc4\x8dao. To je bilo med ve\xc4\x8d konkuren\xc4\x8dnimi mestnimi dr\xc5\xbeavicami Pju do poznega 10. stoletja, ko je burmansko naselje zraslo po mo\xc4\x8di in velikosti. _NEWLINE_Od 1044-1287 je bil Bagan (Pagan) glavno mesto in tudi politi\xc4\x8dno, gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Paganskega kraljestva. V 250 letih so baganski vladarji in njihovi bogati predstavniki zgradili ve\xc4\x8d kot 10.000 verskih spomenikov (pribli\xc5\xbeno 1000 stup, 10.000 majhnih templjev in 3000 samostanov)  v obmo\xc4\x8dju 104 kvadratnih kilometrov na ravninah Bagana. Uspe\xc5\xa1no mesto se je pove\xc4\x8dalo in postalo svetovljansko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de verskih in posvetnih \xc5\xa1tudij, specializirano za \xc5\xa1tudente palija in njegove slovnice, ter filozofsko-psiholo\xc5\xa1kih (abhidhama) \xc5\xa1tudij kakor tudi razli\xc4\x8dnih jezikov in njihove izgovarjave, glasoslovja, slovnice, astrologije, alkimije, medicine in prava.  Mesto je privabilo menihe in \xc5\xa1tudente iz Indije, Cejlona ter tudi Kmerskega cesarstva._NEWLINE_V kulturi Bagana prevladuje religija. Religija Bagana je povezovala razli\xc4\x8dne druge religije v skladno celoto, kar je bilo po poznej\xc5\xa1ih standardih neobi\xc4\x8dajno. V glavnem je pomenila nadaljevanje verskih gibanj v \xc4\x8dasu kraljestva Pju, ko je teravadski budizem soobstajal z mahajanskim budizmom, tantri\xc4\x8dnim budizmom, raznimi hindujskimi (\xc5\xa1ivaizem in vai\xc5\xa1navizem) \xc5\xa1olami ter tudi avtohtono animisti\xc4\x8dno (nat) tradicijo. Medtem ko je kraljevo pokroviteljstvo teravadskega budizma od sredine 11. stoletja omogo\xc4\x8dilo, da je budisti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola postopno pridobila prednost, so druge tradicije \xc5\xa1e naprej uspevale v celotnem obdobju Pagana do poznej\xc5\xa1ega zatona. _NEWLINE_Pagansko kraljestvo je propadlo leta 1287 zaradi ponavljajo\xc4\x8dih mongolskih vpadov (1277-1301). Nedavne raziskave ka\xc5\xbeejo, da mongolska vojska morda \xc5\xa1e ni dosegla samega Bagana in tudi \xc4\x8de so, je bila povzro\xc4\x8dena \xc5\xa1koda verjetno zelo majhna . Mesto, ki je v\xc4\x8dasih \xc5\xa1telo od 50.000 do 200.000 prebivalcev, je postalo majhno mesto, ki se ni nikoli ponovno tako pove\xc4\x8dalo. Mesto je prenehalo biti prestolnica Burme decembra 1297, ko je kraljestvo Mjinsaing postalo nova mo\xc4\x8d v Zgornji Burmi.\n_START_SECTION_\n14. do 19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nBagan je v 15. stoletju pre\xc5\xbeivel kot naselje in kot cilj romarjev v vsem imperialnem obdobju. Manj "novih in impresivnih" verskih spomenikov je \xc5\xa1e vedno nastajalo do sredine 15. stoletja. Pozneje se je gradnja novih templjev upo\xc4\x8dasnila na skoraj ni\xc4\x8dno z manj kot 200 templji, zgrajenimi med 15. in 20. stoletjem. Stara prestolnica je ostala romarski cilj, a so bila romanja osredoto\xc4\x8dena le na najvidnej\xc5\xa1e templje od tiso\xc4\x8dih, kot so Ananda, \xc5\xa0vezigon, Sulamani, Htilominlo, Damajazika in \xc5\xa1e nekaj drugih templjev vzdol\xc5\xbe starodavne ceste. Preostalih tiso\xc4\x8d manj znanih, zunaj tempeljske ceste je propadalo in ve\xc4\x8dina ni ostala._NEWLINE_Za nekaj deset templjev, ki jih redno financirajo donatorji in privr\xc5\xbeenci, so redno vzdr\xc5\xbeevani kot tudi arhitekturno dopolnjeni. \xc5\xa0tevilni templji so prebarvani z novimi freskami \xc4\x8dez prvotne poganske podobe ali imajo nove Budove kipe. Potem je pri\xc5\xa1la na vrsto dr\xc5\xbeava kot sponzor in v obdobju Konbaung (1752-1885) se je za\xc4\x8dela "sistemati\xc4\x8dna" obnova, ki na splo\xc5\xa1no ni bila zvesta izvirnim modelom, nekateri so kon\xc4\x8dali z "nevljudno ometano povr\xc5\xa1ino, opraskani, brez okusa, umetnosti ali rezultata". Pobeljene so bile tudi notranjosti nekaterih templjev, kot sta Tatbjinju in Ananda. Mnogi poslikani napisi in celo freske so bile dodane v tem obdobju.\n_START_SECTION_\n20. stoletje do danes\n_START_PARAGRAPH_\nBagan, ki le\xc5\xbei na aktivnem potresnem obmo\xc4\x8dju, je bil v celotnem obdobju po\xc5\xa1kodovan zaradi \xc5\xa1tevilnih potresov, ve\xc4\x8d kot 400 potresov je bilo samo med letoma 1904 in 1975.  Zadnji ve\xc4\x8dji potres je bil 8. julija 1975, ki je dosegel 8 MCS v Baganu in Mjinkabi in 7 MCS v Njaung-Uju.   Zaradi potresov so bili po\xc5\xa1kodovani \xc5\xa1tevilni templji, v mnogih primerih, kot je Bupaja, resno in nepopravljivo. Danes je ostalo \xc5\xa1e 2229 templjev in pagod. _NEWLINE_Mnoge od teh po\xc5\xa1kodovanih pagod so bile obnovljene leta 1990, saj je voja\xc5\xa1ka vlada  \xc5\xbeelela, da bi Bagan postal mednarodni turisti\xc4\x8dni cilj. Prizadevanja za obnovitev so povzro\xc4\x8dila, da so umetnostni zgodovinarji in konservatorji po vsem svetu to obsojali. Kritike je skrbelo, da bodo premalo pozornosti namenili izvirnim arhitekturnim slogom in uporabljali sodobne vrste materiala ter da je vlada zgradila tudi igri\xc5\xa1\xc4\x8de za golf, asfaltirane ceste in 61-metrski razgledni stolp. \xc4\x8ceprav je vlada menila, da je bilo na stotine nerestavriranih templjev starodavne prestolnice in obse\xc5\xbenega korpusa kamnitih napisov ve\xc4\x8d kot dovolj za uvrstitev na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine,  mesto nanj ni bilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno predvsem zaradi obnovitev. _NEWLINE_Bagan je danes glavni turisti\xc4\x8dni cilj v nastajajo\xc4\x8di turisti\xc4\x8dni industriji v dr\xc5\xbeavi, ki je \xc5\xbee dolgo tar\xc4\x8da razli\xc4\x8dnih sankcij. Ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8d kot 300.000 tujih turistov (v letu 2011) obi\xc5\xa1\xc4\x8de tudi Bagan._NEWLINE_Obstaja znan pregovor Mjanmar\xc4\x8danov: "\xc4\x8ce ste resni\xc4\x8dno v Mjanmarju, morate biti v Baganu." Bagan je duh zgodovine Mjanmarja.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje Bagan, ki obsega 13 x 8 km, je osredoto\xc4\x8deno okoli Starega Bagana, ki je sestavljen iz Njaung Uja na severu in Novega Bagana na jugu, na prostrani ravnici v Zgornji Burmi na okljuku reke Iravadi. Le\xc5\xbei 290 km  jugozahodno od Mandalaja in 700 kilometrov severno od Jangona. Njegove koordinate so 21\xc2\xb0 10\' severno in 94\xc2\xb0 52\' vzhodno.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nBagan je v sredini "suhe dobe" Mjanmarja, v regiji pribli\xc5\xbeno med \xc5\xa0vebo na severu in Pjajem na jugu. V primerjavi z obalnimi regijami z letnim monsunskim de\xc5\xbeevjem, ki presega 2500 mm, suha doba dobi malo padavin, saj je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pred de\xc5\xbejem s pogorjem Rakhine Joma na zahodu.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nBagan izstopa ne le po \xc5\xa1tevilu verskih zgradb v Mjanmarju, ampak tudi po veli\xc4\x8dastni arhitekturi stavb in njihovem prispevku k burmanskemu oblikovanju templja. Umetnost arhitekture pagod v Baganu dokazuje doseganje mjanmarskih obrtnikov. Baganski tempelj spada v eno od dveh \xc5\xa1irokih kategorij: stupa slog - trdni tempelj in gu-slog (\xe1\x80\x82\xe1\x80\xb0) - votli tempelj.\n_START_SECTION_\nStupe\n_START_PARAGRAPH_\nStupa, imenovana tudi pagoda, je masivna konstrukcija, obi\xc4\x8dajno s komoro relikvij v notranjosti. Baganske stupe ali pagode so razvili iz prej\xc5\xa1njih modelov Pju, ki temeljijo na modelih stup iz regije Andra, zlasti Amaravati in Nagarjunakonda v dana\xc5\xa1nji jugovzhodni Indiji in v manj\xc5\xa1i meri na Cejlonu.  Bagansko obdobje stup so prototipi za poznej\xc5\xa1e burmanske stupe v smislu simbolike, oblike in zasnove, gradbenih tehnik in celo materiala. _NEWLINE_Izvirno je imela indijsko/cejlonska stupa poloblo telo (pali: anda, "jajce"), na katero je bila postavljena pravokotna \xc5\xa1katla, obdana s kamnito balustrado (harmika). Vzpenjajo\xc4\x8d se navzgor do vrha stupe je ja\xc5\xa1ek z ve\xc4\x8d obrednimi de\xc5\xbeniki na vrhu. Stupa je prikaz budisti\xc4\x8dne kozmologije: njena oblika simbolizira goro Meru, medtem ko de\xc5\xbenik na vrhu predstavlja svetovno os. Ope\xc4\x8dni pediment je pogosto prekrit s \xc5\xa1tukom in dekoriran z reliefi. Par ali serija zmajev kot varuhov osebnosti (\'bilu\') so najljub\xc5\xa1a tema v obdobju Bagan. _NEWLINE_Izvirna indijska zasnova je bila postopoma spremenjena s Pju, nato pa Burmanci v Baganu, kjer se je stupa postopoma razvijala v dalj\xc5\xa1o valjasto obliko. Najstarej\xc5\xa1e baganske stupe, kot je Bupaja (c. 9. stoletja), so bile neposredne potomke sloga Pju iz \xc5\xa0ri Ksetre. V 11. stoletju se je stupa razvila v bolj zvon\xc4\x8dasto obliko, v kateri so se de\xc5\xbeniki preoblikovali v serijo manj\xc5\xa1ih obro\xc4\x8dev enega vrh drugega proti konici. Na vrhu obro\xc4\x8dev je nova zasnova nadomestila harmiko z lotosovimi popki. Zasnovo lotosovega popka so nato razvili v "bananin popek", ki sestavlja raz\xc5\xa1irjeno konico ve\xc4\x8dine burmanskih pagod. Tri ali \xc5\xa1tiri pravokotne terase so osnova pagode, pogosto z galerijo iz terakotnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki prikazujejo budisti\xc4\x8dne zgodbe d\xc5\xbeataka. Pagoda \xc5\xa0vezigon in Pagoda \xc5\xa0vesando sta najzgodnej\xc5\xa1a primera te vrste. Zvon\xc4\x8dasto oblikovanje je postopoma pridobivalo veljavo, taki sta pagoda Damajazika (konec 12. stoletja) in pagoda Mingalazedi (pozno 13. stoletje).\n_START_SECTION_\nVotli templji\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju s stupami so votli gu-slog templji strukture, ki se uporabljajo za meditacijo, nabo\xc5\xbeno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Bude in druge budisti\xc4\x8dne obrede. Gu templji so v dveh osnovnih slogih "eno lice" zasnova in "\xc5\xa1tiri lica" zasnova, v bistvu en glavni vhod in \xc5\xa1tirje glavni vhodi. Obstajajo tudi drugi slogi, kot "pet lic" in hibridi. Slog "enega lica" je nastal v 2. stoletju v Beiktanu in "\xc5\xa1tiri lica" v 7. stoletju v \xc5\xa0ri Ksetri. Templji, katerih glavne zna\xc4\x8dilnosti so koni\xc4\x8dasti loki in obokana komora, si postali ve\xc4\x8dji in vi\xc5\xa1ji v baganskem obdobju.\n_START_SECTION_\nInovacije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil burmanski model templja razvit iz indijskega, slogov Pju (in verjetno Mon), se zdi, da so v Baganu sami razvili tehniko obokov. Najstarej\xc5\xa1i obokani tempelj v Baganu je iz 11. stoletja, medtem ko obokanje ni bilo raz\xc5\xa1irjeno v Indiji do konca 12. stoletja. Zidovi stavb ka\xc5\xbeejo "presenetljivo stopnjo popolnosti", saj je veliko ogromnih struktur pre\xc5\xbeivelo potres leta 1975 bolj ali manj nedotaknjeno. Na \xc5\xbealost je bila tehnika obokanja iz baganskega obdobja pozneje izgubljena. Samo veliko manj\xc5\xa1i templji v gu slogu so bili zgrajeni pozneje. V 18. stoletju na primer je kralj Bodaupaja posku\xc5\xa1al zgraditi pagodo Mingun v obliki prostorne obokane komore, toda obrtniki in zidarji iz poznej\xc5\xa1ega obdobja so izgubili znanje obokanja in so s povezovalnim sklepnikom reproducirali prostoren notranji prostor votlih templjev v Baganu._NEWLINE_Druga arhitekturna inovacija, ki je nastala v Baganu, je budisti\xc4\x8dni tempelj petkotnega tlorisa. Ta na\xc4\x8drt je zrasel iz hibrida med modeli z enim licem in tistimi s \xc5\xa1tirimi lici. Ideja je bila, da se vklju\xc4\x8di \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Maitreje Bude, prihodnost in petega Bude, dobe, poleg \xc5\xa1tirih, ki so se \xc5\xbee pojavili. Damajazika in pagoda Ngamjetna sta primera peterokotnega oblikovanja.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nBagan je dostopen z letalom, \xc5\xbeeleznico, po cesti in z ladjo.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina mednarodnih turistov v mesto prileti. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de U Njaung je vstopna to\xc4\x8dka za regijo Bagan. \xc5\xa0tevilne doma\xc4\x8de letalske dru\xc5\xbebe imajo redne lete v Jangon, let traja pribli\xc5\xbeno 80 minut za 600 kilometrov. Let v Mandalaj traja pribli\xc5\xbeno 30 minut in v Heho pribli\xc5\xbeno 40 minut. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de je na obrobju Njaung Uja, zato je do Bagana pribli\xc5\xbeno 20 minut s taksijem.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Jangon-Mandalaj. Mjanmarske \xc5\xbeeleznice vozijo vsak dan pono\xc4\x8di v vsako smer med Jangonom in Baganom (vlak \xc5\xa1tevilka 61 in 62), vo\xc5\xbenja traja vsaj 18 ur. Vlaki imajo spalnik in tudi 1. razred ter navadne sede\xc5\xbee.  _NEWLINE_Med Mandalajem in Baganom sta dve vo\xc5\xbenji v eno smer (vlak \xc5\xa1t. 117, 118, 119 in 120), vo\xc5\xbenja traja najmanj 8 ur. Vlaki imajo 1. razred in navadne sede\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nAvtobus in avtomobili\n_START_PARAGRAPH_\nNo\xc4\x8dni avtobusi in avtomobili vozijo tudi v Jangon in iz njega ter Mandalaja pribli\xc5\xbeno 9 in 6 ur.\n_START_SECTION_\nLadja\n_START_PARAGRAPH_\n"Ekspresni" trajekt vozi med Baganom in Mandalajem po reki Iravadi, vo\xc5\xbenja traja okoli 9 ur za 170 kilometrov. Vozi vsak dan ob prometnih konicah, po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a plovba pa je na voljo tudi pono\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBagansko gospodarstvo temelji predvsem na turizmu. Zaradi bojkota zoper prej\xc5\xa1nje voja\xc5\xa1ke vlade je turisti\xc4\x8dna infrastruktura regije Bagan \xc5\xa1e vedno precej skromna glede na mednarodne standarde. Mesto ima nekaj hotelov mednarodnih standardov, mnogo doma\xc4\x8dinov ima dru\xc5\xbeinske penzione. Bagan je tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de burmanske lakirne industrije, ki je v veliki meri odvisna od turisti\xc4\x8dnega povpra\xc5\xa1evanja. Veliko lakiranih izdelkov je namenjenih za trgovine s spominki v Jangonu in svetovni trg. Poleg tega je samo lakiranje postalo turisti\xc4\x8dna zanimivost.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nBagan je imel med najve\xc4\x8djim razcvetom nekje med 50.000 do 200.000 prebivalcev. Do razvoja turizma leta 1990 je le nekaj va\xc5\xa1\xc4\x8danov \xc5\xa1e \xc5\xbeivelo v Starem Baganu. Vzpon turizma je pritegnil precej ljudi na to obmo\xc4\x8dje. Ker je Stari Bagan zdaj zunaj meje stalnih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d, velik del prebivalstva prebiva v Novem Baganu ali Njaung-Uju. Ve\xc4\x8dina avtohtonih prebivalcev so Burmanci.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje Bagan je del okro\xc5\xbeja Njaung-Uja regije Mandalaj.'