b'\n_START_ARTICLE_\nCesta\n_START_PARAGRAPH_\nCesta je infrastrukturni objekt nizke gradnje, namenjen razli\xc4\x8dnim vrstam prometa. Cesta je na\xc4\x8drtno speljana pot, ki med seboj povezuje razli\xc4\x8dne geografske lokacije. Vozi\xc5\xa1\xc4\x8dna konstrukcija cest je lahko razli\xc4\x8dna: gramozna, tlakovana, cementno-betonska ali asfaltna in je prvenstveno namenjena motornemu prometu. Glede na funkcijo cest v prostoru lo\xc4\x8dimo daljinske, medregionalne in medob\xc4\x8dinske ceste ter ceste znotraj naselij in med naselji, pa tudi gozdne ceste in poljske poti. Glede na funkcijo v prostoru in tehni\xc4\x8dne elemente pa ceste delimo na avtoceste, hitre ceste, glavne in regionalne ceste, ki so v Sloveniji v upravljanju dr\xc5\xbeave, lokalne ceste in javne poti v upravljanju ob\xc4\x8din ter druge nekategorizirane ceste v zasebni lasti._NEWLINE_Za potrebe mednarodne statisti\xc4\x8dne primerjave Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je cesta opredeljena kot "komunikacija (potovalna pot) z utrjenim vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem, razen tirov ali letalskih poti, odprta za javni promet, predvsem za uporabo cestnih motornih vozil z lastnim pogonom", ki vklju\xc4\x8duje "mostove, predore, podporne konstrukcije, kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, kri\xc5\xbeanja, priklju\xc4\x8dke in cestninske ceste, ne pa tudi kolesarske poti".  V mestih se ceste lahko razlikujejo in imajo tako dvojno funkcijo: kot mestni prostor (te se imenujejo ulice) in na\xc4\x8din potovanja. Sodobne ceste so obi\xc4\x8dajno gladke, tlakovane ali druga\xc4\x8de utrjene, kar omogo\xc4\x8da preprosto potovanje. V preteklosti so bile \xc5\xa1tevilne ceste le preproste poti ali smeri za potovanje, brez kakr\xc5\xa1nekoli zgrajene povr\xc5\xa1ine ali vzdr\xc5\xbeevanja._NEWLINE_Izraz cesta uporabljamo tudi kot pesni\xc5\xa1ko metaforo za razli\xc4\x8dne (tudi \xc4\x8dasovne) razdalje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki obstoja voznega prometa in s tem tudi gradnje cestnega omre\xc5\xbeja segajo dale\xc4\x8d nazaj. Najstarej\xc5\xa1a doslej znana dokaza za obstoj voznega prometa na Slovenskem sta kolo in njemu pripadajo\xc4\x8da os iz bakrene dobe, najdena na Ljubljanskem barju. Datirajo ju v \xc4\x8das med letoma 3350 in 3100 pr. n. \xc5\xa1t. V \xc4\x8dasu bronaste dobe je do sredozemskega sveta segla dvosmerna trgovina z baltskim obmo\xc4\x8djem, s katero je v sredozemski svet prispel jantar. Jantarnih poti, po katerih se je vr\xc5\xa1ila ta trgovina, je bilo ve\xc4\x8d in niso bile stalne, kraj\xc5\xa1i ali dalj\xc5\xa1i odseki so bili enkrat bolj, drugi\xc4\x8d manj pomembni. Ceste iz pozne bronaste dobe, ki je na Slovenskem trajala od okoli leta 1300 do okoli leta 800 pr. n. \xc5\xa1t., so na\xc5\xa1li v Mariboru, v Ormo\xc5\xbeu in na Ptuju. V starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi, to je v \xc4\x8dasu od 8. do 4. stol. pr. n. \xc5\xa1t., sta na dana\xc5\xa1njem slovenskem ozemlju najvi\xc5\xa1jo stopnjo razvoja dosegli Dolenjska in Primorska. Po ustanovitvi Akvileje leta 181 pr. n. \xc5\xa1t. je bil zelo razvit promet z vozovi, ki so vozili \xc5\xbeelezovo rudo. Pomembna je bila keltska naselbina Navport (Vrhnika), kjer so morali pla\xc4\x8dati mitnino, da so lahko nadaljevali pot proti severovzhodu. Tudi iz \xc5\xbeelezne dobe poznamo na Slovenskem redke najdbe cesti\xc5\xa1\xc4\x8d: ulice iz Mosta na So\xc4\x8di in morda starej\xc5\xa1o \xc5\xbeeleznodobno cesto na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Po\xc5\xbearnice pri Dru\xc5\xbeinski vasi na Dolenjskem._NEWLINE_Pravi razvoj cestnega omre\xc5\xbeja pa se je za\xc4\x8del v \xc4\x8dasu \xc5\xa1irjenja Rimskega imperija na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Slovenije. \xc5\xbde v zbirki predpisov Lex duodecim tabularum (zakon dvanajstih plo\xc5\xa1\xc4\x8d), ki so jo izdali 450 pr. n. \xc5\xa1t., zasledimo nekaj dolo\xc4\x8dil o cestah. Rimljanom so bili vzorniki pri gradnji cest Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani in Latini, ki so \xc5\xbee spretno gradili umetne ceste. Oba naroda sta namre\xc4\x8d \xc5\xbeivela v \xc5\xbeivahnih trgovskih stikih z Grki, Feni\xc4\x8dani in Karta\xc5\xbeani na jugu Apeninskega polotoka, pa tudi z raznimi ilirskimi in keltskimi plemeni, zlasti z Nori\xc4\x8dani v Alpah. Stari Rim je razvil gradnjo in vzdr\xc5\xbeevanje cest na visoki ravni. Najve\xc4\x8dja razse\xc5\xbenost cestnega omre\xc5\xbeja je bila dose\xc5\xbeena v 2. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, vrhunec razvoja pa sovpada z za\xc4\x8detkom raz\xc5\xa1iritve rimske vladavine v svetovno dr\xc5\xbeavo ter spremembo republike v cesarstvo leta 30 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Rimske ceste so imele kot spodnjo plast (spodnji ustroj) globoke cestne temelje iz drobljenega kamna. Tako so ceste ostale suhe, saj je voda odtekla iz drobljenca in ni postala blatna v glinenih tleh. Na bolj uporabljanih poteh so bile \xc5\xa1e dodatne plasti, ki so vsebovale \xc5\xa1eststranske sklepnike ali tlakovce, ki so zmanj\xc5\xa1ali dviganje prahu ter trenje koles. Tlakovci so omogo\xc4\x8dili rimskim vozovom zelo hitro potovanje, kar je zagotavljalo dobre povezave z rimskimi provincami. Pode\xc5\xbeelske ceste so bile pogosto tlakovane v smeri proti mestu, da so pridelki ostali \xc4\x8disti. V vozilih s konji so bile uporabljene prve oblike vzmeti in bla\xc5\xbeilnikov, ker prvotni tlakovci niso bili vedno natan\xc4\x8dno postavljeni._NEWLINE_V \xc4\x8dasu industrijske revolucije je pri\xc5\xa1lo do pove\xc4\x8danega trgovanja, to pa je potrebovalo izbolj\xc5\xa1ane poti. \xc5\xa0kot McAdam je zasnoval prvo moderno cesto tako, da je razvil poceni material za tlakovanje iz zemlje in kamnitega agregata (znan tudi kot makadam), da je voda lahko odtekla s povr\xc5\xa1ja pa je dvignil niveleto ceste nad okoli\xc5\xa1ki teren. Ko je bil ta material premazan \xc5\xa1e s katranom, s \xc4\x8dimer so zmanj\xc5\xa1ali erozijo, je nastala makadamizirana cesta, predhodnica asfaltirane ceste._NEWLINE_Ko so konjske vprege zamenjali z avtomobili in tovornjaki oz. kamioni in so se pove\xc4\x8dale hitrosti, so bile potrebne ceste z ve\xc4\x8djo kapaciteto. V dvajsetih letih dvajsetega stoletja so se pojavile ceste z omejenim dostopom, prve avtoceste. Njihove glavne zna\xc4\x8dilnosti so bile dvojno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de z dostopi na\xc4\x8deloma preko izvennivojskih kri\xc5\xbeanj. Dvojno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de je omogo\xc4\x8dalo visoko kapaciteto prometa, blage klan\xc4\x8dine in krivine skupaj z malo ali ni\xc4\x8d semaforji pa so dovoljevali razvoj vi\xc5\xa1je hitrosti. Prve ceste z omejenim dostopom so bile t. i. Parkways, v tridesetih letih dvajsetega stoletja so nem\xc5\xa1ke \xc2\xbbavtomobilske ceste\xc2\xab\xc2\xa0(nem\xc5\xa1ko Autobahn) prinesle vi\xc5\xa1je standarde oblikovanja in mo\xc5\xbenost razvoja vi\xc5\xa1jih hitrosti na ve\xc4\x8dpasovnicah z lo\xc4\x8denimi vozi\xc5\xa1\xc4\x8di, podobno tudi v Italiji, v ZDA pa so za\xc4\x8deli z gradnjo prvih cestninskih avtocest, to je cest, za uporabo katerih je potrebno pla\xc4\x8dati cestnino. Po drugi svetovni vojni se je gradnja cestninskih avtocest v ZDA nadaljevala, z njo pa so oblikovali zvezni sistem avtocest, to je cest, ki povezujejo ve\xc4\x8dja sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in so namenjena daljinskemu prometu. Tudi v Evropi se je raz\xc5\xa1irila gradnja avtocest, z izjemo Avstrije in Nem\xc4\x8dije, v glavnem cestninskih. V Sloveniji smo prvo \xc5\xa1tiripasovno avtocesto dobili leta 1972.\n_START_SECTION_\nJavne ceste\n_START_PARAGRAPH_\nJavne ceste so prometne povr\xc5\xa1ine splo\xc5\xa1nega pomena za cestni promet, ki jih je pristojni organ v skladu z merili za kategorizacijo javnih cest razglasil za javne ceste dolo\xc4\x8dene kategorije in jih lahko vsak prosto uporablja na na\xc4\x8din in pod pogoji, dolo\xc4\x8denimi s predpisi, ki urejajo javne ceste in varnost prometa na njih. Glede na lastni\xc5\xa1tvo javnih cest lo\xc4\x8dujemo v Sloveniji dr\xc5\xbeavne in ob\xc4\x8dinske ceste ter nekategorizirane ceste v zasebni lasti, ki pa so lahko dane v javno uporabo in tako na njih prav tako veljajo predpisi o cestah in prometni varnosti na njih.  _NEWLINE_V letu 2011 je bilo v Sloveniji je okoli 38.000 km kategoriziranih javnih cest, od tega je dr\xc5\xbeavnih cest 6.521 km: avtocest je 533 km, hitrih cest 73 km, glavnih cest 805 km in regionalnih 5.110 km - vse brez posebej zgrajenih priklju\xc4\x8dkov nanje. Lokalnih cest je okoli 14.000 km, javnih poti pa okoli 18.000 km. Z avtocestami in hitrimi cestami upravlja in jih vzdr\xc5\xbeuje DARS, z ostalimi dr\xc5\xbeavnimi cestami (glavnimi in regionalnimi cestami) pa Ministrstvo za infrastrukturo in prostor Republike Slovenije, Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa ustrezno na\xc4\x8drtovanje cest so potrebni razli\xc4\x8dni podatki: geografski in geodetski, prometni, geolo\xc5\xa1ki, geotehni\xc4\x8dni, podatki o rabi prostora in drugi, v odvisnosti od lokacije in kategorije ceste, ki je predvidena s projektom._NEWLINE_Lo\xc4\x8dimo ve\xc4\x8d faz na\xc4\x8drtovanja, ki so odvisne od tega, ali je predvidena rekonstrukcija ali obnova obstoje\xc4\x8de ceste, ali pa se na\xc4\x8drtuje nova cesta v prostoru. _NEWLINE_Za rekonstrukcijo je potrebno izdelati idejno zasnovo, idejni projekt, projekt za pridobitev gradbenega dovoljenja, projekt za razpis in projekt za izvedbo. Za obnovo ceste obi\xc4\x8dajno zado\xc5\xa1\xc4\x8data projekta za izvedbo in za razpis._NEWLINE_Za izdelavo projektne dokumentacije za novogradnjo se postopek na\xc4\x8drtovanja za\xc4\x8dne s pripravo strokovnih podlag za izdelavo in sprejem lokacijskega na\xc4\x8drta (LN) ali prostorskega na\xc4\x8drta (PN), ki je lahko dr\xc5\xbeavni ali ob\xc4\x8dinski. S tem dokumentom se nova trasa umesti v prostor in je tudi podlaga za pri\xc4\x8detek postopka pridobivanja zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, potrebnih za gradnjo nove ceste. Strokovne podlage so obi\xc4\x8dajno razli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije, idejne zasnove in idejni projekt (\xc4\x8de gre za zahtevne novogradnje). Sprejetju lokacijskega na\xc4\x8drta sledi projektiranje (projekt za pridobitev gradbenega dovoljenja, projekt za razpis in projekt za izvedbo).\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nZ gradnjo javne ceste se lahko pri\xc4\x8dne, ko so pridobljeni vsi ustrezni dokumenti (predvsem pridobljena zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da in gradbeno dovoljenje) ter z javnim razpisom izbran izvajalec gradbenih in drugih del v skladu z zahtevnostjo objekta.\n_START_SECTION_\nMateriali\n_START_PARAGRAPH_\nV cestogradnji v Sloveniji uporabljamo prete\xc5\xbeno naravne in drobljene zmesi zrn iz karbonatnih kamnin, tj. apnenca in dolomita. Material za gradnjo cest pridobivajo v gramoznicah in kamnolomih, pa tudi iz izkopov v trasi, \xc4\x8de se izka\xc5\xbee ustrezna kakovost za vgrajevanje. Za zahtevnej\xc5\xa1a dela, kot so obrabne plasti, pa se predvsem na bolj prometno obremenjenih cestah uporabljajo kakovostnej\xc5\xa1e zmesi iz silikatnih zrn. Drugi osnovni materiali v cestogranji so veziva (bitumenska in hidravli\xc4\x8dna - cement in apno). Izbolj\xc5\xa1anje dolo\xc4\x8denih lastnosti asfaltov dose\xc5\xbeejo tudi z uporabo polimernih bitumenskih veziv. V posameznih primerih, kjer so temeljna tla slabo nosila, v nasipe vgrajujejo tudi druge la\xc5\xbeje materiale (na primer elektrofilterski pepel). Za lo\xc4\x8devanje nasipa od temeljnih tal pa uporabljajo geotekstil.\n_START_SECTION_\nProizvodi in oprema\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj pomembni proizvodi, ki jih uporabljajo v cestogradnji, so asfaltne zmesi in cementnobetonske me\xc5\xa1anice. Spremembam, predvsem nara\xc5\xa1\xc4\x8danju prometnih obremenitev, sledijo tudi spremembe asfaltne zmesi, saj predvsem zunanji vplivi njihovega vgrajevanja narekujejo spremembe sestave cementnobetonskih me\xc5\xa1anic (kontinuirana, diskontinuirana sestava, plastificiranje in mikroarmiranje, hitrej\xc5\xa1e ali po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e vezanje in podobno). Za zahtevno sidranje sten uporabljajo geotehni\xc4\x8dna sidra, vgrajujejo pa tudi druge proizvode, v odvisnosti od posamezne ceste, ki se gradi._NEWLINE_V cestogranji je za kakovostno izvedbo del potrebna tudi vse bolj\xc5\xa1a strojna oprema izvajalcev. Sem sodijo tako proizvodni obrati kamnitih materialov kot tovarne asfaltnih me\xc5\xa1anic in betonarne ter stroji, ki se uporabljajo za vgrajevanje materialov in opreme cest (valjarji, fini\xc5\xa1erji, vrtalna oprema, rezkalniki, bagri in druga specialna oprema).\n_START_SECTION_\nPostopki\n_START_PARAGRAPH_\nTehnolo\xc5\xa1ke postopke pri gradnji cest so razvijali predvsem zaradi pove\xc4\x8devanja prometnih obremenitev ter ve\xc4\x8djih posegov v teren zaradi ve\xc4\x8djih dimenzij cesti\xc5\xa1\xc4\x8d. Pri zagotavljanju ustrezne kakovosti temeljnih tal poznamo postopke globokega dreniranja (drena\xc5\xbeni trakovi, pe\xc5\xa1\xc4\x8dene drena\xc5\xbee in gru\xc5\xa1\xc4\x8dnati koli), plitvega dreniranja (drena\xc5\xbene blazine, drena\xc5\xbene brane ali rebra, drena\xc5\xbene cevi)._NEWLINE_Pri gradnji nasipov so uveljavljeni postopki izbolj\xc5\xa1anja oziroma vezanja prekomernega dele\xc5\xbea vode, utrditve in zagotovitve odpornosti proti \xc5\xa1kodljivim vplivom vode ter stabilizacija oziroma zagotavljanje odpornosti proti zmrzali. Pri gradnji nasipov je poznana tudi metoda armiranja zemljine zaradi zagotavljanja stabilnosti bre\xc5\xbein ter gradnja kamnitih zlo\xc5\xbeb zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred erozijo._NEWLINE_Z zahtevnostjo cest, predvsem avtocest, se je pove\xc4\x8dala tudi globina vkopov, \xc4\x8demer so pogost vzrok tudi slabe terenske razmere. Za stabilizacijo vkopov tako uporabljajo postopke s podpornimi in opornimi konstrukcijami (klasi\xc4\x8dni kamiti zidovi, kamniti slopi, ka\xc5\xa1te, gabioni in podobno), za zahtevnej\xc5\xa1e razmere pa uporabljajo sidrane podporne konstrukcije v obliki posameznih ali povezanih slopov, zidovi iz sidranih monta\xc5\xbenih oja\xc4\x8denih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, pri najte\xc5\xbejih pogojih pa zgradijo sidrane pilotne stene._NEWLINE_Vozi\xc5\xa1\xc4\x8dne konstrukcije so ene pomembnej\xc5\xa1ih in najbolj hkrati izpostavljenih sestavni delov ceste, zato je njihovo dimenzioniranje, sestava materialov in postopek vgrajevanja zelo pomemben. Postopek dolo\xc4\x8danja dimenzij temelji na rezultatih AASHO testa, to je upo\xc5\xa1tevanju utrujanja vgrajenih materialov pod prometno obremenitvijo. Postopki vgrajevanja so odvisni od uporabljenega materiala (asfalnih in cementnobetonskih zmesi, drena\xc5\xbenega asfalta, povr\xc5\xa1inske prevleke, recikla\xc5\xbea, gramoz)._NEWLINE_Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito cest proti eroziji in odvod padavinskih voda uporabljajo postopek tlakovanja, v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa z ustrezno strojno premo izdelani  robni trakovi, koritnice, robniki, kadunjasti jarki in drugo po potrebi.\n_START_SECTION_\nRedno letno vzdr\xc5\xbeevanje cest\n_START_PARAGRAPH_\nRedno vzdr\xc5\xbeevanje cest|Redno letno vzdr\xc5\xbeevanje cest obsega dela vzdr\xc5\xbeevanja cestnega telesa in bre\xc5\xbein, gradbenih objektov, naprav za odvodnjavanje, vzdr\xc5\xbeevanje prometnih povr\xc5\xa1in izven vozi\xc5\xa1\xc4\x8da, opreme in naprav, vzdr\xc5\xbeevanje vegetacije na cestnem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, zagotavljanje prevoznosti in odpravo zmrzlinskih in drugih po\xc5\xa1kodb ali ovir po elementarnih dogodkih. _NEWLINE_Poleg tega pa \xc5\xa1e: vzdr\xc5\xbeevanje cestne opreme (varnostne in varovalne ograje), naprav za varstvo pred hrupom, ventilacijskih in varnostnih naprav v predorih, stalnih naprav proti sne\xc5\xbenim ali zemeljskim plazovom, vseh naprav (vodov), vgrajenih v cestno telo, naprav za evidentiranje prometa, za pobiranje cestnine, naprav, namenjenih vzdr\xc5\xbeevanju cest, prometne signalizacije (vertikalne in horizontalne), signalnih in svetlobnih naprav, naprav za daljinsko obve\xc5\xa1\xc4\x8danje in opozorila za veter, meglo, cestno-vremenskih postaj, vzdr\xc5\xbeevanje premostitvenih objektov (mostov, viaduktov, podvozov, nadvozov, podhodov in nadhodov za pe\xc5\xa1ce, propustov, predorov in galerij ter drugih in\xc5\xbeenirskih objektov (podporne in oporne konstrukcije)).\n_START_SECTION_\nGradbeno vzdr\xc5\xbeevanje cest\n_START_PARAGRAPH_\nGradbeno vzdr\xc5\xbeevanje cest v grobem delimo na popravila in obnove (oja\xc4\x8ditve, preplastitve, prevleke) cest in objektov na njih._NEWLINE_S popravilom ceste razumemo ukrepe, ki nedvoumno presegajo obseg rednih vzdr\xc5\xbeevalnih del, vendar pa \xc5\xa1e ne predstavljajo obnovitve ali oja\xc4\x8ditve konstrukcije. Na primer: obdelava povr\xc5\xa1ine ve\xc4\x8djega obsega (povr\xc5\xa1inska prevleka), vgraditev obrabne plasti za zagotovitev enakomerne, ravne in zaprte povr\xc5\xa1ine vozi\xc5\xa1\xc4\x8da z dobro sposobnostjo trenja, odprava kolesnic, poravnava ve\xc4\x8djih povr\xc5\xa1in vozi\xc5\xa1\xc4\x8da, obnovitev zgolj obrabne plasti v celotni \xc5\xa1irini voznega pasu z ali brez rezkanja._NEWLINE_Obnovitev - nadomestitev - obstoje\xc4\x8de vozi\xc5\xa1\xc4\x8dne konstrukcije ali njenih delov je ukrep, \xc4\x8de je prizadetih ve\xc4\x8d plasti, ne samo obrabna plast. Obnovitev izvr\xc5\xa1imo z oja\xc4\x8ditvijo ali odstranitvijo ustreznih delov, brez posegov izven cestnega sveta. _NEWLINE_Oja\xc4\x8ditev pomeni vgraditev ene ali ve\xc4\x8d dodatnih plasti na obstoje\xc4\x8do vozi\xc5\xa1\xc4\x8dno konstrukcijo v okviru popravila ali obnovitve obstoje\xc4\x8de vozi\xc5\xa1\xc4\x8dne konstrukcije. Pri tem ukrepu je obi\xc4\x8dajno potrebno urediti tudi prometno opremo._NEWLINE_V sklop gradbenega vzdr\xc5\xbeevanja objektov na cestah sodijo dela, potrebna za zagotavljanje planirane uporabe in se izvajajo v odvisnosti od tipa konstrukcije in uporabljenega materiala po 15 do 20 letih. To so popravila krova konstrukcije (vozi\xc5\xa1\xc4\x8dna konstrukcija, izolacija, dilatacija, odvodnjavanje), popravilo in zamenjava opreme in le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d, prenova za\xc5\xa1\xc4\x8dite jeklenih elementov, popravila (po potrebi oja\xc4\x8ditev) konstrukcijskih elementov.\n_START_SECTION_\nUpravljanje in varstvo cest\n_START_PARAGRAPH_\nUpravljanje cest je povezano z lastni\xc5\xa1tvom ceste, ki je dolo\xc4\x8deno s kategorizacijo cest in po mo\xc5\xbenosti izkazano tudi v zemlji\xc5\xa1ki knjigi. Naloge, ki jih mora opravljati upravljavec cest so predvsem: nadzor nad stanjem cest, vodenje evidenc o cestah, kontrola tovornih vozil in pobiranje letnih povra\xc4\x8dil za ceste._NEWLINE_Nadzor nad stanjem cest se zagotavlja z: rednimi pregledi cest in objektov na njih, to je z zagotavljanjem pregledni\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe v okviru rednega vzdr\xc5\xbeevanja cest, rednimi ob\xc4\x8dasnimi pregledi zaradi ugotavljanja stanja in izrednimi pregledi, to je po izrednih dogodkih (naravne in prometne nesre\xc4\x8de, po\xc5\xbear, plazenje tal, izredni prevozi ter drugi izredni dogodki)._NEWLINE_Vodenje evidenc o cestah in objektih na njih je obvezno in potrebno tako za zagotavljanje statisti\xc4\x8dnih podatkov za uradne evidence kot podatkov za potrebe vzdr\xc5\xbeevanja in gradnje cest. Evidence so razdeljene na tehni\xc4\x8dne podatke, podatke o vlaganjih v ceste ter podatke o uporabi cest. V Sloveniji je vodenje evidenc o cestah in objektih na njih predpisano s pravilnikom in vsebuje obvezne in priporo\xc4\x8dljive vsebine. Evidenco o cestah imenujemo banka cestnih podatkov (BCP) in je obvezna za vse javne ceste._NEWLINE_Kontrola tovornih vozil vsebuje: nadzor osnih obremenitev, skupnih mas in dimenzij tovornih vozil ter tehtanje vozil med vo\xc5\xbenjo. Za izvajanje tovrstnih kontrol je potrebna ustrezna oprema (tehtnice, merilni trak) in po mo\xc5\xbenosti posebej za to zgrajeni prostori ob cesti, za tehtanje vozil med vo\xc5\xbenjo pa se uveljavlja t. i. WIM sistem - in\xc5\xa1trumenti, vgrajeni pod mostno konstrukcijo._NEWLINE_V varstvo cest sodijo ukrepi, ki so potrebni za prepre\xc4\x8ditev nestrokovnih posegov v cestno telo, cestni svet in varovalni pas ceste, za izdajo dovoljenj za izredne prevoze po javnih cestah in dovoljenj za zaporo javnih cest.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita okolja\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice ceste in prometa na okolje delimo predvsem na dve ve\xc4\x8dji podro\xc4\x8dji, in sicer posledice ceste kot umetnega objekta v okolju in posledice zaradi prometa. Cesta kot umeten objekt v okolju vpliva na naravne lastnosti okolja (vizualni izgled krajine, mikro-klimatske razmere, mikro-hidrolo\xc5\xa1ke, geolo\xc5\xa1ke, biotopne in druge razmere) in spreminja namembnost povr\xc5\xa1in. Posledice prometa na okolje so predvsem onesna\xc5\xbeevanje z nevarnimi snovmi tal in voda, emisije, ki jih povzro\xc4\x8dajo prometna sredstva (CO2, svinec, gorivo, maziva, obrabljene gume, hrup, sol,...) in vplivajo tako na ljudi kot \xc5\xbeivali in rastline._NEWLINE_Ukrepi za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vplivom ceste na okolje so predvsem tehni\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve, ki vplive omilijo ter umestitve cest v prostor, ki \xc4\x8dim manj spreminjajo prostor, skozi katerega potekajo. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito proti hrupu gradijo protihrupne ograje in uporabljajo pasivno za\xc5\xa1\xc4\x8dito zgradb, za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xbeivali gradijo ekodukte, propuste za prehajanje \xc5\xbeivali, varovalne ograje, za za\xc5\xa1\xc4\x8dito podtalnice in vodotokov gradijo zadr\xc5\xbeevalnike, lovilce olj in \xc4\x8distilne naprave, pri zimskem vzdr\xc5\xbeevanju cest pa uporabljajo \xc4\x8dim manj agresivne materiale, itd._NEWLINE_Izvajanje ukrepov za za\xc5\xa1\xc4\x8dito kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je usmerjeno predvsem v arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja v trasah novih cest in po utemeljeni presoji tudi ohranjanje dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine "in situ", najve\xc4\x8dkrat pa iskanju takih potekov cest, s katerimi se izognejo ob\xc4\x8dutljivim obmo\xc4\x8djem.'