b'\n_START_ARTICLE_\nKapibara\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nIma \xc4\x8dokato, valjasto telo in v povpre\xc4\x8dju tehta skoraj 50 kg, najve\xc4\x8dji znani primerki pa so imeli tudi ve\xc4\x8d kot 90 kg telesne mase. V dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbee 106\xe2\x80\x93134 cm in 50\xe2\x80\x9362 cm ple\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine, samice so nekoliko ve\xc4\x8dje od samcev. Sprednje noge so kraj\xc5\xa1e od zadnjih, zato deluje okorno, in imajo po 4 (sprednji par) oz. 3 prste (zadnji par). Prsti imajo mo\xc4\x8dne, kopitom podobne kremplje in so delno zra\xc5\xa1\xc4\x8deni s plavalno ko\xc5\xbeico. Glava je mo\xc4\x8dna in \xc5\xa1iroka, s kratkimi, zaokro\xc5\xbeenimi uhlji ter velikim smr\xc4\x8dkom, na koncu katerega sta \xc5\xa1iroko razmaknjeni nosnici. Tako kot o\xc4\x8di sta nosnici pri vrhu glave, da pri plavanju molita nad vodno gladino._NEWLINE_Dlaka je groba in redka, brez podlanke, rde\xc4\x8dkastorjave ali svetlorjave barve, 3 do 12 cm dolga. Posebnost kapibar je, da imajo \xc5\xbeleze znojnice po vsej odlakani povr\xc5\xa1ini ko\xc5\xbee. Poleg tega je zanje zna\xc4\x8dilna velika ovalna \xc5\xbeleza, imenovana morillo (\xc2\xbbgri\xc4\x8dek\xc2\xab), ki tvori golo izbolklino na vrhu gobca. Ta je razvita predvsem pri samcih in izlo\xc4\x8da gost bel izlo\xc4\x8dek, s katerimi \xc5\xbeivali ozna\xc4\x8dujejo prisotnost. Vse \xc5\xbeivali izlo\xc4\x8dajo tudi mo\xc4\x8dan vonj iz zadnji\xc4\x8dnih \xc5\xbelez, ki se razlikuje med posamezniki in s katerim se prepoznavajo.\n_START_SECTION_\nVedenje in razmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSo dru\xc5\xbeabne \xc5\xbeivali, ki se v de\xc5\xbeevnem obdobju zadr\xc5\xbeujejo v \xc4\x8dredah po nekaj do ducat osebkov. \xc4\x8crede so zaprte, s stabilno sestavo na \xc4\x8delu z dominantnim samcem, ki vzdr\xc5\xbeuje hierarhi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj nad ostalimi odraslimi samci. Ti imajo obrobno vlogo in niso mo\xc4\x8dno vezani na \xc4\x8dredo, pojavljajo se tudi samotarsko. V \xc4\x8dredi je lahko tudi ve\xc4\x8d kot ena samica, pri tem pa samice ne ka\xc5\xbeejo medsebojne agresije. Ostalo so mladi\xc4\x8di razli\xc4\x8dnih starosti. Obi\xc4\x8dajno \xc4\x8dreda zaseda obmo\xc4\x8dje, veliko 10\xe2\x80\x9320 ha. Parijo se vse leto, z vi\xc5\xa1kom ob za\xc4\x8detku de\xc5\xbeevne dobe aprila. Samica skoti do 7 mladi\xc4\x8dev (obi\xc4\x8dajno 4), skrb zanje pa nato prevzamejo vse samice iz \xc4\x8drede. V su\xc5\xa1nem obdobju se kapibare zberejo ob redkih preostalih vodnih virih, zato takrat niso neobi\xc4\x8dajne \xc4\x8drede po ve\xc4\x8d sto osebkov._NEWLINE_Mlade \xc5\xbeivali se neprestano ogla\xc5\xa1ajo z mehkim predenjem, s \xc4\x8demer vzdr\xc5\xbeujejo stik s skupino. Ob nevarnosti kapibare ka\xc5\xa1ljajo\xc4\x8de zalajajo in se po\xc5\xbeenejo v vodo ali stisnejo skupaj z mladi\xc4\x8di v sredini._NEWLINE_Zjutraj prete\xc5\xbeno po\xc4\x8divajo in se umaknejo v vodo v najtoplej\xc5\xa1em delu dneva. Pozno popoldan se pri\xc4\x8dnejo pasti in nato do no\xc4\x8di jedo. Okrog polno\xc4\x8di spet po\xc4\x8divajo in se nato pred zoro spet nekaj ur pasejo. Nikoli ne spijo dlje \xc4\x8dasa, namesto tega ve\xc4\x8dkrat na dan na kratko zadremajo.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKapibare so izklju\xc4\x8dno rastlinojedi, prehranjujejo se predvsem s travami, ki rastejo v vodi in ob njej, zato so vezane na vla\xc5\xbena okolja. Raz\xc5\xa1irjene so po vsej Ju\xc5\xbeni Ameriki vzhodno od Andov, v raznolikih ravninskih habitatih do nadmorske vi\xc5\xa1ine 1300 m. Obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti obsega pore\xc4\x8dja Orinoka, Amazonke in rek S\xc3\xa3o Francisco ter R\xc3\xado de la Plata. Populacija ob\xc4\x8dutno niha med de\xc5\xbeevnim in su\xc5\xa1nim obdobjem; zaradi u\xc4\x8dinkovite prebave sicer jedo tudi kratko posu\xc5\xa1eno travo konec su\xc5\xa1nega obdobja, vendar so v tem \xc4\x8dasu bolj izpostavljene stradanju, plenilcem in boleznim. Praviloma izbirajo vrste z visoko vsebnostjo beljakovin. Posebej ugoden habitat zanje so ekstenzivni pa\xc5\xa1niki za govedo, kjer \xc4\x8dlovek umetno vzdr\xc5\xbeuje kratko travo in priskrbi vodo v su\xc5\xa1ni sezoni._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i plenilci so ujede in prosto\xc5\xbeive\xc4\x8di psi, ki lovijo predvsem mladi\xc4\x8de. Poleg tega znaten dele\xc5\xbe \xc5\xbeivali plenijo \xc5\xa1e kajmani, lisice in, kjer so \xc5\xa1e prisotni, tudi jaguarji. Pomemben dejavnik smrtnosti odraslih \xc5\xbeivali je \xc4\x8dlovek, ki kapibare lovi za meso in krzno oz. jih pobija zato, ker naj bi delale \xc5\xa1kodo v \xc5\xbeivinoreji s kompeticijo. Vrsta ni ogro\xc5\xbeena, le v nekaterih delih obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti so jo v preteklosti zaradi prekomernega lova \xc5\xbee skoraj iztrebili preden jih je dr\xc5\xbeava za\xc5\xa1\xc4\x8ditila (tak primer je Kolumbija). Ponekod veljajo za neu\xc5\xbeitne, drugje pa so cenjen vir mesa, tradicionalno tudi zato, ker so jih zgodnji katoli\xc5\xa1ki misijonarji proglasili za vodne \xc5\xbeivali in s tem sprejemljivo hrano v postnem \xc4\x8dasu.'