b'\n_START_ARTICLE_\nVelika nagrada Avstralije 1988\n_START_SECTION_\nPred dirko\n_START_PARAGRAPH_\nAyrton Senna si je z zmago na prej\xc5\xa1nji dirki za Veliko nagrado Japonske \xc5\xbee zagotovil svoj prvi dirka\xc5\xa1ki naslov prvaka.\n_START_SECTION_\nKvalifikacije\n_START_PARAGRAPH_\nAyrton Senna je osvojil trinajsti najbolj\xc5\xa1i \xc5\xa1tartni polo\xc5\xbeaj sezone, drugi pa je bil ponovno Alain Prost. Drugo \xc5\xa1tartno vrsto sta zasedla Nigel Mansell in Gerhard Berger, do desetega mesta pa so se zvrstili \xc5\xa1e Nelson Piquet, Riccardo Patrese, Derek Warwick, Alessandro Nannini, Ivan Capelli in Thierry Boutsen.\n_START_SECTION_\nDirka\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc5\xa1tartu je povedel Prost pred Senno, sledili pa so Gerhard Berger, Nelson Piquet in Nigel Mansell. V \xc4\x8detrtem krogu je imel Prost \xc5\xbee 5,5 sekunde prednosti pred Senno. Michele Alboreto s Ferrarijem je odstopil \xc5\xbee v prvem krogu, ko ga je zadel Alex Caffi z Dallaro. Berger je uspel prehiteti Senno in za\xc4\x8del loviti vodilnega Prosta, ki ga je v \xc5\xa1tirinajstem krogu tudi prehitel. Do triindvajsetega kroga je imel \xc5\xbee tri sekunde prednosti, toda ob prehitevanju Stefana Modene in Ren\xc3\xa9ja Arnouxa za krog je pri\xc5\xa1lo do tr\xc4\x8denja v katerem sta Berger in Arnoux odstopila. Tako sta bila v vodstvu McLarna, Piquet je dr\xc5\xbeal tretje mesto, Riccardo Patrese z Williamsom \xc4\x8detrto, peti pa je bil Mansell. Patrese je ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1al prehiteti Piqueta, toda zaradi \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ega motorja mu to ni uspelo._NEWLINE_V triinpetdesetem krogu se je Patrese zavrtel, zato ga je prehitel Mansell, ki tudi ni uspel prehiteti Piqueta, v \xc5\xa1estin\xc5\xa1estdesetem krogu pa je odstopil zaradi okvare zavor. Prost je imel med tem \xc5\xbee pol minute prednosti pred Senno in je za krog prehitel \xc5\xbee vse do petega mesta. Zahtevna steza je zahtevala svoj davek v zadnjem delu dirke, Satoru Nakad\xc5\xbeima in Mauricio Gugelmin sta tr\xc4\x8dila, Alessandro Nannini se je zavrtel, Jonathan Palmer je odstopil zaradi okvare menjalnika, Derek Warwick in Eddie Cheever sta odstopila zaradi okvare motorja, Stefano Modena in Oscar Larrauri zaradi okvare pogonske gredi, Alex Caffi zaradi okvare sklopke, Philippu Alliotu pa je zmanjkalo goriva. Na koncu je bilo uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih le enajst dirkalnikov, od tega jih je dirkalo le \xc5\xa1e sedem. Prost je zmagal z veliko prednostjo pred Senno, Piquet je bil tretji, Patrese \xc4\x8detrti, to\xc4\x8dke pa sta osvojila \xc5\xa1e Thierry Boutsen z na\xc4\x8detim motorjem in Ivan Capelli s predrto pnevmatiko.\n_START_SECTION_\nPo dirki\n_START_PARAGRAPH_\nTo je bila zadnja dirka Formule 1, na kateri so sodelovali dirkalniki s turbo motorji, ki so bili dovoljeni od sezone 1977. Za naslednjo sezono 1989 so bili dovoljeni le atmosferski motorji zaradi varnosti._NEWLINE_Po koncu sezone je bilo veliko kritik na sistem to\xc4\x8dkovanja. Prost je med sezono namre\xc4\x8d osvojil 105 to\xc4\x8dk, na vseh dirkah pa je bil prvi ali drugi, med tem ko je Senna osvojil le 94 to\xc4\x8dk, dosegel pa je tudi po eno \xc4\x8detrto in \xc5\xa1esto mesto. Toda zaradi pravila, ki pet najslab\xc5\xa1ih rezultatov sezone ne upo\xc5\xa1teva, je bilo Prostu priznanih le 87 prvenstvenih to\xc4\x8dk, Senni pa 90. Tako je Senna postal edini prvak ob Johnu Surteesu, ki je postal prvak kljub temu, da ni osvojil najve\xc4\x8d to\xc4\x8dk v sezoni.'