b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Scott\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil slavni polarni raziskovalec stotnik Robert Falcon Scott, ki je umrl na pogubni odpravi na Ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj, ko je bilo Petru komaj dve leti in pol._NEWLINE_U\xc4\x8denje branja in pisanja mu je delalo te\xc5\xbeave, saj je bil kot mnogi inteligentni ljudje najbr\xc5\xbe nekoliko dislekti\xc4\x8den in celo ko je odrasel, je bral po\xc4\x8dasi in je raje risal kakor pisal. Ko je dopolnil deset let, je bil, kot sam pove, \xc5\xbee\xc2\xa0\xc2\xbbpopolnoma posve\xc4\x8den prirodopisu\xc2\xab. Z materjo Kathleen in kru\xc5\xa1nim o\xc4\x8detom Edwardom Hiltonom Youngom je veliko potoval po svetu in se navdu\xc5\xa1eval nad raznolikostjo \xc5\xbeivih bitij. Leta 1923 je od\xc5\xa1el v internatsko \xc5\xa1olo Oundle, ker so tam posebno pozornost namenjali pouku prirodoznanstva._NEWLINE_Leta 1927 je bil sprejet v kolid\xc5\xbe Trinity v Cambridgeu. \xc5\xa0tudij naravoslovja ga je razo\xc4\x8daral, saj ga je dolgo\xc4\x8dasno preu\xc4\x8devanje mrtvih \xc5\xbeivali omejevalo. Pridru\xc5\xbeil se je skupini drznih \xc5\xa1tudentov\xc2\xa0\xc2\xbbno\xc4\x8dnih plezalcev Cambridgea\xc2\xab, ki so se ukvarjali z najstro\xc5\xbeje prepovedanim \xc5\xa1portom \xe2\x80\x93 plezanjem po strehah zgodovinskih stolpov kapelic in kolid\xc5\xbeev. Ves \xc4\x8das \xc5\xa1olanja ni nikoli nehal risati in slikati. Ker s svojim \xc5\xa1tudijem ni bil zadovoljen, se je vpisal na \xc5\xa1tudij zgodovine umetnosti in arhitekture. Leta 1930 je uspe\xc5\xa1no diplomiral. Eno leto je potem pre\xc5\xbeivel v Nem\xc4\x8diji, kjer je \xc5\xa1tudiral slikarstvo. Ko se je vrnil v Anglijo, je \xc5\xa1e eno leto \xc5\xa1tudiral umetnost na Kraljevski akademiji v Londonu. Zelo hitro je postal priznan umetnik, ki se je lahko pre\xc5\xbeivljal s svojo umetnostjo._NEWLINE_Peter Scot se je leta 1933 preselil v opu\xc5\xa1\xc4\x8deni Vzhodni svetilnik, da bi tam slikal divje ptice. Tu je ustvaril zbirko \xc5\xbeivih divjih ptic. Tam je \xc5\xbeivel \xc5\xa1est let. Takrat je objavil svojo prvo knjigo o lovu na divje ptice, Jutranji let. Njegovo veliko veselje v tem \xc4\x8dasu je bilo jadranje \xe2\x80\x93 osvojil je bronasto olimpijsko medaljo v jadranju posameznikov in pokal Prince of Wales._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno (1939-1945) je slu\xc5\xbeil v Kraljevi vojnio mornarici. Scottu so kmalu zaupali poveljstvo, najprej nad novim bojnim parnikom, potem pa nad manj\xc5\xa1o skupino ladij \xe2\x80\x93 ladjevja bojnih parnikov, ki so nadzorovale Rokavski preliv._NEWLINE_Leta 1945 je prvi\xc4\x8d obiskal Slimbridge in \xc5\xbee naslednje leto tam ustanovi Sklad za divje ptice, katerega prvi projekt je bil re\xc5\xa1itev havajske gosi, imenovane Ne-Ne._NEWLINE_Kot komentator kraljevske poroke princese Elizabete in princa Philipa za BBC leta 1946 se je proslavil tudi kot radijski poro\xc4\x8devalec. Kasneje je postal voditelj oddaje LOOK, ki je bila ena prvih dokumentarnih naravoslovnih oddaj. Kasneje je dolga leta pisal scenarije za poljudno serijo Pre\xc5\xbeivetje._NEWLINE_Leta 1956 se je kot predsednik Mednarodne jadralne zveze odpravil v Avstralijo, kjer se je seznanil s potapljajem in je tako lahko raziskoval \xc5\xbeivljenje rib. V znak priznanja so po njem imenovali majhno ribico, Cirrhilabrus scottorum._NEWLINE_Septembra 1961 je pomagal ustanoviti Svetovni sklad za divjino (World Wildlife Fund, WWF, danes Svetovni sklad za naravo), za katerega je narisal za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak - pando, in napisal \xc5\xa1e avtobiografijo Oko vetra. Leto kasneje je postal predsednik Komisije za pre\xc5\xbeivetje pri Mednarodni zvezi za varstvo narave (IUCN), kjer je uvedel Rde\xc4\x8di seznam. Predsednik zveze je do leta 1980. Peter Scott je v o\xc4\x8deh javnosti postal sinonim za WWF, saj je bil kot umetnik, pisec in voditelj oddaj zelo prepoznan, \xc4\x8deprav je stalno poudarjal, da v Skladu delujejo tudi drugi ljudje. V letu boja za pomo\xc4\x8d severnemu medvedu leta 1973, mu je kraljica Elizabeta podelila vite\xc5\xa1ki naziv.'