b'\n_START_ARTICLE_\nKontrapost\n_START_PARAGRAPH_\nKontrapost (it. contrapposto - nasrotnost) se nana\xc5\xa1a na pozo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa v stoje\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju, v katerem \xc4\x8dlovek stoji naslonjen na eno nogo, druga pa je blago pokr\xc4\x8dena. Lega se imenuje S-linija. Kolki ustvarjajo linijo, ki se blago spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti pokr\xc4\x8deni nogi, ramena pri tem ustvarijo pravokotno linijo, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da k zravnani nogi. Tako nastane nasprotnost, po kateri je nastal izraz za to pozo, ki je bila zelo priljubljena pri umetnikih v vseh obdobjih do danes._NEWLINE_Kontrapost je izjemno pomemben za kiparski razvoj. Prvi\xc4\x8d v zahodni umetnosti je bilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo uporabljeno za izra\xc5\xbeanje psiholo\xc5\xa1ke dispozicije. Uravnote\xc5\xbeena, harmoni\xc4\x8dna poza De\xc4\x8dka Kritija ka\xc5\xbee mirno in spro\xc5\xa1\xc4\x8deno stanje duha, uravnove\xc5\xa1en temperament, ki je del ideala \xc4\x8dloveka. Od te to\xc4\x8dke dalje so gr\xc5\xa1ki kiparji iskali idejo kako bi lahko posredovali celoten spekter ob\xc4\x8dutkov ljudi, ki se je zaklju\xc4\x8dila z Laokontom in njegovimi sinovi, skulpturi obupa, tesnobe in polne patosa (1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja), v helenisti\xc4\x8dnem obdobju.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna doba\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi znani kip narejen z uporabo kontraposta je bil Kritijev de\xc4\x8dek okoli leta 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, , tako imenovan, ker je bil neko\xc4\x8d pripisan kiparju Kritiju. Mo\xc5\xbeno je, \xc4\x8deprav je verjetno, da so zgodnej\xc5\xa1i bronasti kipi tudi uporabljali to tehniko, pa niso ohranjeni. Kenneth Clark imenuje kip \xc2\xbbprvi lep akt v umetnosti\xc2\xab.  Kip je gr\xc5\xa1ki marmor v izvirniku in ne rimska kopija._NEWLINE_Pred uvedbo kontraposta so v Anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji prevladovali kipi arhai\xc4\x8dni kuros (mo\xc5\xa1ki) in k\xc3\xb3re (\xc5\xbeenska). Kontrapost je bil uporabljen od za\xc4\x8detkov klasi\xc4\x8dnega zahodnega kiparstva. Glede na kanon klasi\xc4\x8dnega gr\xc5\xa1kega kiparja Polikleta v 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je ena od najbolj pomembnih zna\xc4\x8dilnosti njegovih figurativnih del in tudi njegovih naslednikov, Lizipa, Skopasa, itd. Polikletovi kipi, na primer Diskobolos (Metalec diska) in Doriforos (Kopjenosec), so idealizirali atletske mladeni\xc4\x8de z bo\xc5\xbeanskim ob\xc4\x8dutkom zajetim v kontrapostu. V teh delih, medenica ni ve\xc4\x8d na osi z navpi\xc4\x8dnico kipa kot v arhai\xc4\x8dnem slogu starej\xc5\xa1ega gr\xc5\xa1kega kiparstva pred Kritijevim de\xc4\x8dkom._NEWLINE_Kontrapost je mogo\xc4\x8de jasno videti v rimskih kopijah kipov Hermesa in Herakleja. Znan primer je marmorni kip Hermes z dojen\xc4\x8dkom Dionizom v Olimpiji, ki ga je izdelal Praksitel. To se ka\xc5\xbee tudi v rimski kopiji Polyclitusove Amazonke.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dni kontrapost je o\xc5\xbeivel v renesansi pri italijanskih umetnikih  Donatellu in  Leonardu da Vinciju, sledili pa so Michelangelo, Rafael in drugi umetniki visoke renesanse. Eden izmed ve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov italijanske renesanse je bilo ponovno odkritje kontraposta, \xc4\x8deprav so ga v manierizmu na veliko uporabljali.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nTa tehnika je \xc5\xa1e vedno v uporabi v kiparstvu.'