b"\n_START_ARTICLE_\nEratosten\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nEratosten je \xc5\xa1tudiral v Aleksandriji in nekaj let v Atenah. Leta 236 pr. n. \xc5\xa1t. je na predlog Ptolemaja III. Evergetesa I. postal vodja in drugi knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar aleksandrijske knji\xc5\xbenice. Kot vodja knji\xc5\xbenice je nasledil Apolonija Rodo\xc5\xa1kega. Prispeval je veliko na podro\xc4\x8dju matematike in znanosti. Bil je dober Arhimedov prijatelj._NEWLINE_Okoli leta 255 pr. n. \xc5\xa1t. je izna\xc5\xa1el armilarno sfero, ki so jo uporabljali do 17. stoletja.\n_START_SECTION_\nMeritev Zemljinega obsega\n_START_PARAGRAPH_\nVerjel je da je Zemlja krogla in okoli leta 240 pr. n. \xc5\xa1t. je po Kleomedu izra\xc4\x8dunal njen premer s pomo\xc4\x8djo trigonometrije in podatkov o kotih Sonca ob poldnevu v Aleksandriji in na otoku Elefantina pri Sieni (sedaj Asuan, Egipt). Razdaljo med mestoma so poznali iz potovanj karavan in je zna\xc5\xa1ala 5000 stadijev. Ra\xc4\x8dun temelji na privzetku, da je Sonce tako dale\xc4\x8d stran in lahko njegove \xc5\xbearke smatramo za vzporedne. Eratosten je vedel, da bo Sonce ob poldnevu na poletni obrat v Sieni v nadglavi\xc5\xa1\xc4\x8du. Vedel je tudi, da bo ob istem trenutku navidezna lega Sonca v njegovem rojstnem kraju Aleksandriji 7\xc2\xba 12' ju\xc5\xbeno od nadglavi\xc5\xa1\xc4\x8da. Vedel je, da je ta kot pribli\xc5\xbeno 2\xc2\xa0% (1/50) celega kroga in tako sklepal, da mora biti razdalja med Aleksandrijo in Sieno 2\xc2\xa0% celotnega premera Zemlje. Njegova vrednost je bila 250.000 stadijev. To\xc4\x8dne vrednosti stadija ne poznamo ve\xc4\x8d. Srednji ati\xc5\xa1ki stadij je meril pribli\xc5\xbeno 185 m (185,4 m). V splo\xc5\xa1nem pa verjamemo, da je Eratostenova ocena med 39.690 km in 45.007\xc2\xa0km (46.620\xc2\xa0km). To\xc4\x8dna vrednost je 40.075\xc2\xa0km in okrog polov 40.008\xc2\xa0km. \xc4\x8ce je uporabljal egip\xc4\x8danski stadij, ki je meril okoli 157,5 m, je bila njegova meritev 39.690\xc2\xa0km z napako manj\xc5\xa1o od 1\xc2\xa0%._NEWLINE_Eratostenova vrednost je presenetljiva, saj je treba upo\xc5\xa1tevati ve\xc4\x8d faktorjev, ki so lahko vplivali na njegovo meritev. Siene niso to\xc4\x8dno na rakovem povratniku, niso to\xc4\x8dno ju\xc5\xbeno od Aleksandrije in Sonce je disk na kon\xc4\x8dni razdalji od Zemlje, ne pa to\xc4\x8dkovni svetlobni vir v neskon\xc4\x8dni razdalji. Tudi meritve na kopnem v tedanjih \xc4\x8dasih niso bile zanesljive. Eratostenovo vrednost je uporabil Posidonij okoli 150 let kasneje in tudi sam na podoben na\xc4\x8din izmeril obseg.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Eratosten (Eratosthenes) na Luni s koordinatama 14,5\xc2\xb0 severno; 11,3\xc2\xb0 zahodno, premerom 58 km in globino 3,6\xc2\xa0km, ter asteroid glavnega asteroidnega pasu 3251 Eratosten (3251 Eratosthenes)."