b'\n_START_ARTICLE_\nUpokojitev\n_START_PARAGRAPH_\nUpokojitev je zaklju\xc4\x8ditev dela ali kariere, navadno v pozni odraslosti, zaradi dose\xc5\xbeene starosti ali delovne dobe za upokojitev. Kot tako jo moramo lo\xc4\x8diti od invalidske upokojitve, kjer posamezniki neodvisno od svoje starosti delovno mesto zapustijo zaradi pomanjkanja delazmo\xc5\xbenosti (bolezni ali po\xc5\xa1kodbe), in od posameznikov, ki poln delovni \xc4\x8das skraj\xc5\xa1ajo na polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das. Gre za \xc4\x8das prenehanja zaposlitve z isto\xc4\x8dasnim za\xc4\x8detkom prejemanja pokojnine, ki predstavlja mejnik v \xc5\xbeivljenju posameznika. Upokojitev s seboj prinese razli\xc4\x8dne psiholo\xc5\xa1ke, socialne, ekonomske spremembe v \xc5\xbeivljenju upokojenega, zato je ne moremo dojemati zgolj kot objektivni dogodek, spopadanje z upokojitvijo pa je mo\xc4\x8dno odvisno od osebnostnih potez, poklicne vloge, socialnih mre\xc5\xbe in samopodobe.\n_START_SECTION_\nUpokojitev pri ni\xc5\xbeji starosti\n_START_PARAGRAPH_\nV dolo\xc4\x8denih slede\xc4\x8dih primerih je pravico do starostne pokojnine mogo\xc4\x8de pridobiti pri ni\xc5\xbeji starosti in sicer se zni\xc5\xbea zaradi; skrbi za vsakega rojenega ali posvojenega otroka, kjer se starost zni\xc5\xbea glede na \xc5\xa1tevilo otrok do najve\xc4\x8d 48 mesecev, v najve\xc4\x8d primerih pa se uveljavlja pri \xc5\xbeenskah; obveznega slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka, ki ga lahko uveljavljajo le mo\xc5\xa1ki, starost pa se zni\xc5\xbea za dve tretjini \xc4\x8dasa slu\xc5\xbeenja do najve\xc4\x8d 24 mesecev; vstopa v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje pred dopolnjenim 18. letom starosti; dela na za zdravje \xc5\xa1kodljivih delovnih mestih ali v poklicih, ki jih zaradi narave in te\xc5\xbee dela po dopolnitvi dolo\xc4\x8dene starosti ni bilo mogo\xc4\x8de uspe\xc5\xa1no opravljati; osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, pogojenih z zdravstvenim stanjem, med te \xc5\xa1tejemo telesno okvaro najmanj 70%, statuse voja\xc5\xa1kega invalida, civilnega invalida vojne, slepega, gluhega, obolelega za distrofijo in sorodnimi mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnimi ali nevro-mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnimi boleznimi in paraplegijo, cerebralno in otro\xc5\xa1ko paralizo, multiplo sklerozo, oboleli za rakom do 15. leta starosti itd.\n_START_SECTION_\nInvalidska in pred\xc4\x8dasna upokojitev\n_START_PARAGRAPH_\nInvalidska upokojitev (in pokojnina) se dodeli osebam ob nastali invalidnosti I. kategorije; ob nastali invalidnosti II. kategorije, kadar oseba ni zmo\xc5\xbena opravljati drugega dela brez poklicne rehabilitacije, vendar ji ta ni zagotovljena, ker je stara nad 50. let; ob nastali invalidnosti II. ali III. kategorije, kjer osebi ni zagotovljena druga ustrezna zaposlitev ali prerazporeditev, ker je dopolnil 63 oziroma dopolnila 61 let starosti. Na pridobitev pravice pa vpliva tudi vzrok invalidnosti (ali gre za po\xc5\xa1kodbo na delu ali izvira iz bolezni ali po\xc5\xa1kodbe izven dela) in \xc4\x8de je oseba mlaj\xc5\xbea od 21 let.\n_START_SECTION_\nDelna upokojitev\n_START_PARAGRAPH_\nDelna pokojnina je vrsta starostne pokojnine, dodeli pa se osebi, ki je po upokojitvi ponovno vstopila (ali ostala) v delovno razmerje, kjer opravlja dela s skraj\xc5\xa1anim delovnim \xc4\x8dasom. Izpla\xc4\x8dana pokojnina je dolo\xc4\x8dena v sorazmerju s skraj\xc5\xa1anjem delovnih ur, oseba izpolnjevati pogoje za starostno upokojitev, obenem pa je v delovnem razmerju z najve\xc4\x8d polovi\xc4\x8dnim delovnim \xc4\x8dasom. Upokojitev ne pomeni vedno nujno prenehanje dela, saj upokojenci zakonsko lahko prijavijo samostojno podjetje, ki pa vpliva na pravico do pokojnine, lahko opravljajo ob\xc4\x8dasno delo upokojencev, kjer so omejene najni\xc5\xbeje urne postavke (vsaj 4,20 \xe2\x82\xac bruto), dovoljeno \xc5\xa1tevilo ur opravljenega za\xc4\x8dasnega ali ob\xc4\x8dasnega dela (najve\xc4\x8d 60 ur v koledarskem mesecu) in maksimalna vi\xc5\xa1ina letnega dohodka upokojenca (najve\xc4\x8d 6.300 \xe2\x82\xac bruto). Prav tako lahko opravljajo osebno dopolnilno delo, kjer upokojenci preko vrednotnic opravljajo delo za druge ali pa prodajajo izdelke, gozdne sade\xc5\xbee, zeli\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nStarostna normativnost\n_START_PARAGRAPH_\nUpokojitev je psiholo\xc5\xa1ko gledano starostno normativni dogodek, kar pomeni, da je zna\xc4\x8dilen za neko \xc5\xbeivljenjsko obdobje (pozno odraslost) in ga do\xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina ljudi, posamezniku pa predstavlja ve\xc4\x8d kot le opustitev dolo\xc4\x8denih aktivnosti, saj oseba ostane brez poklicne vloge, \xc4\x8demur se mora oseba prilagoditi  Poleg drugih \xc5\xbeivljenjskih vlog predstavlja tudi poklicna vloga bistveno sestavino posameznikove identitete in je pomemben vir samospo\xc5\xa1tovanja.  Ravno zato opu\xc5\xa1\xc4\x8danje te vloge lahko pri nekaterih posameznikih spro\xc5\xbei dolo\xc4\x8deno mero stresa in neugodno vpliva na zdravje ter zaznano zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem. Vendar pa upokojitev sama po sebi ve\xc4\x8dini starostnikov ne povzro\xc5\xbea te\xc5\xbeav, v nasprotju z mnogimi prepri\xc4\x8danji, da so starostniki in upokojenci zaradi zaklju\xc4\x8dka kariere, opustitve dolo\xc4\x8denih poklicnih in na poklic vezanih socialnih vlog ter posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anega ob\xc4\x8dutka vpliva in spo\xc5\xa1tovanja pa tudi zaradi staranja pogosto raz\xc5\xbealjeni, togotni, zagrenjeni ali celo depresivni. Ve\xc4\x8dina upokojenih namre\xc4\x8d poro\xc4\x8da o zadovoljstvu ob upokojitvi, telesno in psihi\xc4\x8dno po\xc4\x8dutje ostane enako kot pred upokojitvijo, osebe so \xc5\xa1e vedno socialno, telesno in umsko dejavne . Slednje bi bilo mogo\xc4\x8de pripisati dobro razvitim strategijam za spoprijemanje s stresom pri tej starosti.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave s prilagajanjem na upokojitev\n_START_PARAGRAPH_\nPri pribli\xc5\xbeno tretjini ljudi se po upokojitvi pojavi nezadovoljstvo zaradi opustitve dela, v blagih obliki pa se te te\xc5\xbeave ka\xc5\xbeejo kot upad samospo\xc5\xa1tovanja, zaskrbljenost glede materialnega polo\xc5\xbeaja, zaskrbljenost glede porabe \xc4\x8dasa, osamljenost, lahko tudi depresivnost. Pojav teh te\xc5\xbeav je pogostej\xc5\xa1i pri osebah, ki imajo ni\xc5\xbejo pokojnino, slabo zdravje in nizko izobrazbo, pogosteje pa se pojavi tudi pri tistih, ki so imeli (oz. \xc5\xa1e imajo) mo\xc4\x8dno poklicno identiteto in v delovni organizaciji zasedajo visok polo\xc5\xbeaj, pa tudi pri posameznikih, ki imajo v vsakdanjiku radi strukturiran urnik.  Te\xc5\xbeke frustracije in depresijo lahko do\xc5\xbeivljajo tisti, ki so zelo radi delali in so v delu videli \xc5\xbeivljenjski smisel. Po drugi strani pa so najbolj zadovoljni tisti, ki so se brez te\xc5\xbeav lo\xc4\x8dili od poklicnega dela in sodelavcev, ki imajo dobro pokojnino, so zdravi in so \xc5\xbee pred upokojitvijo na\xc4\x8drtovali dejavnosti v novem prostem \xc4\x8dasu - tu lahko govorimo o psiholo\xc5\xa1kih in socialnih varovalnih dejavnikih.  Tudi zadovoljstvo z zadnjim delovnim mestom naj bi imelo pomemben vpliv na zadovoljstvo po upokojitvi, vendar si empiri\xc4\x8dne raziskave niso jasne glede smeri povezanosti - novej\xc5\xa1e ka\xc5\xbeejo, da tisti manj zadovoljni z zadnjim delovnim mestom poro\xc4\x8dajo o ni\xc5\xbejem \xc5\xbeivljenjskem zadovoljstvu, medtem ko predhodne ka\xc5\xbeejo ravno obratno. Raziskovalci so ugotavljali tudi kaj najbolj napoveduje \xc5\xbeivljenjsko zadovoljstvo v pozni odraslosti, preverjali pa so socio-demografske spremenljivke, objektivne pogoje (npr. sluh, gibanje, bolezni) in subjektivne ocene teh objektivnih pogojev, kjer so ravno subjektivne ocene najbolje napovedovale splo\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenjsko zadovoljstvo starostnikov, najpomembnej\xc5\xa1i dejavniki pa so bili subjektivna ocena zdravja in zadovoljstvo s finan\xc4\x8dnim stanjem. Zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem pa raziskovalci opredeljujejo v smislu objektivnih socialno-materialnih meril (primerno stanovanje, dostop do zdravstvenih in socialnih storitev, zadostno visoka pokojnina, prilo\xc5\xbenosti za socialno interakcijo) in posameznikove subjektivne ocene teh objektivnih \xc5\xbeivljenjskih pogojev.\n_START_SECTION_\nVarovalni dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi pomembni dejavnik, ki vpliva na velikost stresne reakcije in nadzor stresa po upokojitvi, je socialna opora. Zaradi upada stikov s sodelavci se sama socialna mre\xc5\xbea posameznika po upokojitvi zo\xc5\xbei, vendar pa ostane kakovost socialne opore, ki jo dobi od partnerja, prijateljev in odraslih otrok, stabilna. Pri partnerjih s pozitivnim medosebnim odnosom se zadovoljstvo s partnerstvom po upokojitvi \xc5\xa1e pove\xc4\x8da, skupaj pre\xc5\xbeivita dosti ve\xc4\x8d prostega \xc4\x8dasa, se hitreje in u\xc4\x8dinkoviteje prilagodita na stanje po upokojitvi.  Raziskava ka\xc5\xbee, da je dru\xc5\xbeinsko zadovoljstvo sicer pomembnej\xc5\xa1i napovedovalec \xc5\xbeivljenjskega zadovoljstva pri \xc5\xbeenskah kot pri mo\xc5\xa1kih. Prav tako se med spoloma razlikuje zaznavanje stresnih dogodkov po upokojitvi. Ob upokojitvi in staranju tudi ob vse ve\xc4\x8djih in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih \xc5\xbeivljenjskih omejitvah ve\xc4\x8dina starostnikov ohranja \xc5\xbeivljenjsko zadovoljstvo \xc5\xbee v zelo pozno starost in sicer s postopnim prilagajanjem, spreminjanjem meril za primerjavo sebe z drugimi, zni\xc5\xbeevanjem \xc5\xbeelja in drugimi strategijami upravljanja z \xc5\xbeivljenjem.\n_START_SECTION_\nAktivno staranje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde vnaprej\xc5\xa1nje priprave na upokojitev so lahko pomemben zaviralec razvoja stresa, frustracij, osamljenosti in togotnosti, ki se pri nekaterih pojavijo ob prehodu v upokojitev. Z neposredno pripravo na upokojitev zadnjih par let pred le-to, pa se oseba pripravi na \xc5\xbeivljenjske spremembe, svobodno \xc5\xbeivljenje po njej, pa tudi na aktivno starost, kar je klju\xc4\x8den del staranja. Pri tem je pomembno, da se oseba materialno, du\xc5\xa1evno in socialno na aktivno starost pripravi pred upokojitvijo, saj je po njej \xc4\x8das za aktivno \xc5\xbeivljenje in izpopolnjevanje v tretjem \xc5\xbeivljenjskem obdobju. Skozi celotno \xc5\xbeivljenje pa si mora prizadevati, da si izoblikuje realisti\xc4\x8dno pozitivno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do starosti, ki ne sme biti niti preve\xc4\x8d pesimisti\xc4\x8dna niti pretirano ro\xc5\xbenata, in da se osebno pove\xc5\xbee s kakim starej\xc5\xa1im \xc4\x8dlovekom, od katerega prejme kulturo in \xc5\xbeivljenjske izku\xc5\xa1nje. Na novo situacijo po upokojitvi naj bi se u\xc4\x8dinkoviteje prilagodili tudi tisti, ki so \xc5\xbee v \xc4\x8dasu zaposlitve (v \xc4\x8dasu srednje odraslosti) razvili stabilne navade prosto\xc4\x8dasnih dejavnosti.\n_START_SECTION_\nNeposredna priprava na upokojitev\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj ob upokojitvi se posameznik loti dolo\xc4\x8denih nalog, ki mu pomagajo pri prehodu njegovih socialnih vlog. Upokojenec lahko pripravi osebni na\xc4\x8drt \xc5\xbeivljenja po upokojitvi, da se izgone praznini in preobremenitvi. Koristno je imeti vsakdanji urnik z rednim ritmom po\xc4\x8ditkov in vstajanja, urejanja, prehranjevanja, rekreacije itd, saj osebi pomaga ostati mladosten v starosti. Obenem naj se loti u\xc4\x8denja in vpeljevanja novih dejavnosti, da ohranja aktivno \xc5\xbeivljenje, in navezovanja novih socialnih stikov, da ohranja socialno mre\xc5\xbeo. Tu so koristen vir razli\xc4\x8dna prostovoljstva, upokojenska dru\xc5\xa1tva, dobrodelnost ali pa univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje.\n_START_SECTION_\nPriprava na upokojitev v organizacijah\n_START_PARAGRAPH_\nZa zaposlene je smiselno pripraviti organiziran te\xc4\x8daj priprave na upokojitev. Tudi ministrstvo za delo, dru\xc5\xbeino in socialne zadeve navaja, da ga je potrebno sistemati\xc4\x8dno uvajati v zadnjem obdobju zaposlitve, prav tako v evropskih dr\xc5\xbeavah vlada praksa, da je predupokojitveno izobra\xc5\xbeevanje obveza delodajalca. Na izobra\xc5\xbeevanjih se bodo\xc4\x8dim upokojencem predstavi na\xc4\x8dine prilagajanja, iskanje novih izzivov v novem \xc5\xbeivljenjskem kontekstu, mnogi se znotraj izobra\xc5\xbeevanja udele\xc5\xbeijo tudi sistemati\xc4\x8dnega zdravni\xc5\xa1kega pregleda in se nau\xc4\x8dijo na\xc4\x8dinov vzdr\xc5\xbeevanja njihovega zdravja, udele\xc5\xbeencem pa naj bi bile dostopne tudi razli\xc4\x8dne pravne informacije vezane na upokojitev. Poleg pridobivanja informacij pa je pomembno tudi, da oseba izrazi svojo vizijo upokojitve in odnos do sprememb.'