b'\n_START_ARTICLE_\nKuri\xc4\x8d in ostali proti Sloveniji\n_START_SECTION_\nOzadje primera\n_START_PARAGRAPH_\nZadeva se za\xc4\x8dne s  prito\xc5\xbebo leta 2006, katero vlo\xc5\xbei hrva\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan Milan Makuc in deset drugih prito\xc5\xbenikov proti RS. Prito\xc5\xbebo so prito\xc5\xbeniki vlo\xc5\xbeili zaradi tega, ker je Slovenija kr\xc5\xa1ila \xc4\x8dlovekove pravice prito\xc5\xbenikov, katere zagotavlja Evropska konvencija o \xc4\x8dlovekovih pravicah, in sicer v \xc4\x8dlenih pravice do zasebnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja, pravice do u\xc4\x8dinkovitega pravnega sredstva in prepovedi diskriminacije. ES\xc4\x8cP je na sodbi dne 13.7.2010 odlo\xc4\x8dilo, da je v obravnavo sprejetih osem prito\xc5\xbeb (dve sta bili nesprejemljivi, en prito\xc5\xbenik pa je preminil), ki navajajo, da so bile prito\xc5\xbenikom kr\xc5\xa1ene pravice iz 8. in 13. \xc4\x8dlena Konvencije. Glede denarne od\xc5\xa1kodnine prito\xc5\xbenikom za premo\xc5\xbeenjsko ali nepremo\xc5\xbeenjsko \xc5\xa1kodo, ki naj bi izvirala iz v obravnavani zadevi ugotovljenih kr\xc5\xa1itev, kot tudi glede stro\xc5\xa1kov in izdatkov, nastalih v postopku, pa tedaj ni odlo\xc4\x8dilo. Oktobra 2010 je RS vlo\xc5\xbeila zahtevo za predlo\xc5\xbeitev zadeve v ponovno obravnavo  pred Velikim Senatom ES\xc4\x8cP, ki jo je ta tudi sprejel.\n_START_SECTION_\nPostopek pred ES\xc4\x8cP\n_START_PARAGRAPH_\nSodba je zadevala pravico do spo\xc5\xa1tovanja osebnega in zasebnega \xc5\xbeivljenja (8. \xc4\x8dlen, Evropske konvencije o varstvu \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din), pravico do u\xc4\x8dinkovitega pravnega sredstva (13. \xc4\x8dlen) in prepoved diskriminacije (14. \xc4\x8dlen). Stranke so se sklicevale, da je bistveni razlog teh kr\xc5\xa1itev je dolgotrajno omahovanje slovenske oblasti, da kljub temeljnim odlo\xc4\x8dbam ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da zakonsko uredi prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de prito\xc5\xbenikov po njihovem nezakonitem izbrisu iz registra stalnega prebivalstva 26. februarja 1992 in jim zagotovi ustrezno zado\xc5\xa1\xc4\x8denje._NEWLINE_Osrednje vpra\xc5\xa1anje, na katerega je Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odgovarjalo, je: \xc2\xbbAli je z neustrezno \xc4\x8dasovno dopolnitvijo Zakona o urejanju statusa dr\xc5\xbeavljanov nekdanje Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije (SFRJ), s stalnim prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dem v Sloveniji, katerih imena so bila izbrisana 26. februarja 1992, pri\xc5\xa1lo do kr\xc5\xa1itve pravic do spo\xc5\xa1tovanja osebnega in zasebnega \xc5\xbeivljenja, pravice do u\xc4\x8dinkovitega pravnega sredstva kot tudi prepoved diskriminacije?\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOdlo\xc4\x8ditev ES\xc4\x8cP\n_START_PARAGRAPH_\nSodi\xc5\xa1\xc4\x8de je ugotovilo, da je pri\xc5\xa1lo do kr\xc5\xa1itve pravic, ker Republika Slovenija ni sprejela ustreznega zakona za ureditev statusa in prito\xc5\xbenikom ni izdala dovoljenja za stalno prebivanje. _NEWLINE_V tej sodbi je Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odlo\xc4\x8dilo, da je RS \xc5\xa1estim prito\xc5\xbenikom kr\xc5\xa1ila pravico do zasebnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja (\xc4\x8dlen 8), pravico do u\xc4\x8dinkovitega pravnega sredstva (\xc4\x8dlen 13) in prepoved diskriminacije (\xc4\x8dlen 14). Po mnenju Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da RS ni sprejela ustreznega zakona in prito\xc5\xbenikom ni izdala dovoljenja za stalno prebivanje ter ni ravnala v skladu z odlo\xc4\x8dbami Slovenskega ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je gospodu Kuri\xc4\x87u, gospe Mezga, gospodu Ristanovi\xc4\x87u, gospodu Beri\xc5\xa1i, gospodu Ademiju in gospodu Mini\xc4\x87u prisodilo od\xc5\xa1kodnino za nepremo\xc5\xbeenjsko \xc5\xa1kodo v vi\xc5\xa1ini 20.000 EUR, vsem prito\xc5\xbenikom skupaj pa tudi 30.000 EUR za povra\xc4\x8dilo stro\xc5\xa1kov postopka. Preostalima prito\xc5\xbenikoma, ki nista nikoli izkazala interesa za ureditev svojega statusa v Republiki Sloveniji, Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de od\xc5\xa1kodnine ni priznalo._NEWLINE_Evropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice razsoja z devetimi glasovi za in enim proti, da je v danem primeru pri\xc5\xa1lo do kr\xc5\xa1itve pravic 8., 13. in 14. \xc4\x8dlena Evropske konvencije o varstvu \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din. Po mnenju sodi\xc5\xa1\xc4\x8da je razlog teh kr\xc5\xa1itev dolgotrajno omahovanje slovenske oblasti.\n_START_SECTION_\nLo\xc4\x8deno mnenje\n_START_PARAGRAPH_\nK odlo\xc4\x8ditvi sodi\xc5\xa1\xc4\x8da je bilo podano Skupno delno odklonilno lo\xc4\x8deno mnenje sodnikov Bratze, Tulkensa, Spielmanna, Kovlerja, Vu\xc4\x8dini\xc4\x87a in Raimondija: Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je podrobno preu\xc4\x8dilo razli\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti, ki jih je vlada navedla v podporo svojemu ugovoru. Nobeno pravno sredstvo, ki ga je navedla, ni prepri\xc4\x8dalo Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki je presodilo, da je treba ugovor zavrniti in ugotovilo, da je bil kr\xc5\xa1en 13. \xc4\x8dlen v povezavi z 8. \xc4\x8dlenom. Sodniki menijo, da tu obstajata dve mo\xc5\xbenosti: ali pravna sredstva, ki izpolnjujejo merila ustreznosti in u\xc4\x8dinkovitosti, so ali pa jih ni. Ko se je odlo\xc4\x8dilo za drugo mo\xc5\xbenost, bi moralo Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de zavrniti ugovor o neiz\xc4\x8drpanju notranjih pravnih sredstev tudi v primeru Velimirja Dabeti\xc4\x87a in Ljubenke Ristanovi\xc4\x87. Menijo, da prito\xc5\xbebi Velimirja Dabeti\xc4\x87a in Ljubenke Ristanovi\xc4\x87 ne bi smeli biti zavrnjeni.'