b'\n_START_ARTICLE_\nOman\n_START_SECTION_\nStarodavna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV kraju Ajbut Auval v Dhofarju je bilo leta 2011 odkrito obmo\xc4\x8dje, na katerem so na\xc5\xa1li kamnito orodje, ki so ga poznali le na severovzhodu Afrike in Afri\xc5\xa1kem rogu. To verjetno dokazuje, da je takratni \xc4\x8dlovek v poznem pleistocenu, v ledeni dobi, iz Afrike pri\xc5\xa1el na to obmo\xc4\x8dje. Dereaze v Ibriju je najstarej\xc5\xa1e znano naselje na tem obmo\xc4\x8dju, verjetno je nastalo v pozni kameni dobi pred 8000 leti. Arheolo\xc5\xa1ki ostanki so iz kamene in bronaste dobe. Na\xc5\xa1li so kamnito orodje, \xc5\xbeivalske kosti, \xc5\xa1koljke, kamnita ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, najstarej\xc5\xa1e je iz leta 7615 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Na\xc5\xa1li so tudi ro\xc4\x8dno izdelano lon\xc4\x8denino z zna\xc4\x8dilnimi odtisi iz bronaste dobe in razli\xc4\x8dno orodje._NEWLINE_V Maganu ali Makanu so na\xc5\xa1li sumerske plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Ni povsem jasno, kje je bil Magan, ampak nekateri predvidevajo, da je bil del dana\xc5\xa1njega Omana. Ime bi lahko bilo povezano z omanskimi starimi rudniki bakra. Imenujejo ga tudi Mazun, muzn pomeni temni oblaki, ki prina\xc5\xa1ajo veliko de\xc5\xbeja. Ime Oman pa najbr\xc5\xbe izvira iz besede Uman, to je bilo obmo\xc4\x8dje v Jemnu, od koder so se arabska plemena selila v dana\xc5\xa1nji Oman. Plemena, ki so se tu naselila, so se pre\xc5\xbeivljala z ribolovom, govedorejo ali vzrejo \xc5\xbeivine. Mnoge dana\xc5\xa1nje omanske dru\xc5\xbeine imajo svoje korenine v drugih arabskih predelih._NEWLINE_Od 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem do prihoda muslimanov v 7. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je bil Oman pod vplivom treh perzijskih dinastij, Ahemenidov, Partov in Sasanidov. Nekateri u\xc4\x8denjaki verjamejo, da so Ahemenidi \xc5\xbee v 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem nadzirali omanski polotok, najverjetneje iz obmorskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Sohar. Okrog 250 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil Perzijski zaliv pod nadzorom Partov, ki so svoj vpliv raz\xc5\xa1irili na ves Oman, ustanavljali voja\xc5\xa1ke enote, da bi nadzirali trgovinske poti v Perzijskem zalivu. V 3. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja so Sasanidi nasledili Parte in obdr\xc5\xbeali obmo\xc4\x8dje vse do uveljavitve islama \xc5\xa1tiri stoletja pozneje. Prebivalci Omana so bili med prvimi, ki so pri\xc5\xa1li v stik z islamom in ga sprejeli. Za njihovo spreobrnitev ima najve\xc4\x8d zaslug Mohamedov odposlanec Amr ibn Al As.\n_START_SECTION_\nPortugalska kolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nDesetletje po uspe\xc5\xa1ni plovbi Vasca da Game okrog Rta dobrega upanja v Indijo med letoma 1497\xe2\x80\x931498 so Portugalci pripluli do Omana in zavzeli Mu\xc5\xa1kat za 143 let, od leta 1507 do 1650. Njihove utrdbe so vidne \xc5\xa1e danes. Hoteli so za\xc5\xa1\xc4\x8dititi morske meje, zato so gradili utrdbe okrog mesta. Ostanki njihove kolonialne arhitekturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine so ostali do danes. Leta 1552 je Mu\xc5\xa1kat osvojilo tur\xc5\xa1ko ladjevje med bitko za nadzor nad Perzijskim zalivom in Indijskim oceanom. Ponovno so ga zavzeli med letoma 1581 in 1588, ko so ga \xc5\xa1e vedno obvladovali Portugalci. Uporni\xc5\xa1ka plemena so kon\xc4\x8dno pregnala Portugalce, toda \xc4\x8dez eno stoletje, 1741, jih je premagal voditelj jemenskega plemena, s katerim se je za\xc4\x8dela vladavina sultanov. Leta 1740 so \xc5\xa1e enkrat poskusili Perzijci, a jim ni uspelo, in od takrat je Oman samostojen.\n_START_SECTION_\n18. in 19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1690 je sultan Saif bin, omanski imam, oblegal svahilijsko obalo. Glavna ovira je bila Jezusova trdnjava v Mombasi, v kateri je bila nastanjena portugalska garnizija. Po dveletnem obleganju jo je sultan leta 1698 osvojil. Omanci so Portugalce pregnali iz Zanzibarja in z vseh obmo\xc4\x8dij severno od Mozambika, pri \xc4\x8demer so jim pomagali pripadniki somalijskega sultanata Ad\xc5\xbeuran. Leta 1737 so Oman napadli Perzijci. Leta 1749 so jih Omanci izgnali in zavladala je dinastija Al Said, ki je na oblasti \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Zanzibar je bil pomemben zaradi trgovanja s su\xc5\xbenji na svahilijski obali in je postal izredno pomemben del Omana, kar dokazuje odlo\xc4\x8ditev omanskega sultana Saida leta 1837, da bo v Zanzibarju njegova glavna rezidenca. Zgradil je mogo\xc4\x8dne pala\xc4\x8de in vrtove. Po njegovi smrti sta se njegova sinova sprla zaradi dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Spor se je razre\xc5\xa1il s pomo\xc4\x8djo britanske diplomacije. Mad\xc5\xbeid je obdr\xc5\xbeal Zanzibar in mnogo drugih obmo\xc4\x8dij na svahilijski obali, Thuvaini pa je podedoval Mu\xc5\xa1kat in Oman. Zanzibar je vplival tudi na Komore v Indijskem oceanu, saj so se navade Omancev posredno prenesle v komorsko kulturo, kar je opazno pri tradicionalnem obla\xc4\x8denju in poro\xc4\x8dnih obredih. _NEWLINE_Leta 1783 je kalatski kan omanskemu sultanu, premaganemu vladarju Mu\xc5\xa1kata, podaril v upravljanje obmorsko mesto Gvadar v pokrajini Makran, ki je danes ju\xc5\xbenozahodni del Pakistana blizu meje z Iranom ob ustju Omanskega zaliva. Do leta 1958 je ta pokrajina pripadala Omanu. Ko pa je sultan ponovno osvojil Mu\xc5\xa1kat, je Gvadar vodil guverner, vali. _NEWLINE_Gorovje Had\xc5\xbear z najvi\xc5\xa1jim vrhom D\xc5\xbeabal Akhdar deli de\xc5\xbeelo na dve obmo\xc4\x8dji: notranje, to je Oman, in obmorsko z glavnim mestom Mu\xc5\xa1kat. Leta 1913 se je oblast razdelila. V notranjem delu so vladali ibadski imami, v obmorskem pa sultan. S pogodbo iz Sibe iz leta 1920, sklenjeno med mu\xc5\xa1katskim sultanom in omanskim imamatom, je bila Omanu priznana avtonomija, glavno mesto je bila Nizva, medtem ko je bil Mu\xc5\xa1kat \xc5\xa1e vedno britanski protektorat in mu\xc5\xa1katski sultan odgovoren za zunanje zadeve Omana.\n_START_SECTION_\nVladanje Sultana Saida\n_START_PARAGRAPH_\nZa vladanje sultana Saida bin Taimurja sta bila zna\xc4\x8dilna fevdalizem in osamitev. Imama Ghaliba Al Hinaja je maja 1954 izvolil omanski imamat. Med sultanom Mu\xc5\xa1kata, Saidom bin Tamurjem in imamom Ghalibom]] je izbruhnil spor zaradi pravic do koncesij za nafto. Ira\xc5\xa1ko naftno dru\xc5\xbebo je zelo zanimalo geolo\xc5\xa1ko obetavno obmo\xc4\x8dje blizu Fahuda v Omanu. Sultan je na podlagi pogodbe iz Siba iz leta 1920 od naftne dru\xc5\xbebe zahteval posebne pravice pri trgovanju z nafto. Imam pa je bil prepri\xc4\x8dan, da je trgovanje z nafto, ki je na njegovem ozemlju, notranja zadeva. _NEWLINE_Decembra 1966 je sultan Said bin Taimur poslal vojsko iz Mu\xc5\xa1kata in omansko vojsko, da bi zasedli glavna mesta v Omanu, tudi Nizvo, glavno mesto omanskega imamata, in Ibri. Imam Ghalib bin Ali se je skupaj s svojim mlaj\xc5\xa1im bratom Talibom bin Alijem Al Hinajem v vojni boril proti sultanu Saidu bin Taimurju na njegovem ozemlju. Julija 1957 so se sultanove sile umaknile, ampak so jih \xc5\xa1e vedno napadali, tako da so imeli velike izgube. Sultan je s pomo\xc4\x8djo pehote in britanskih oboro\xc5\xbeenih sil zatrl upor in Talibove sile so se umaknile v nedostopno gorovje D\xc5\xbeabal Akhdar. _NEWLINE_Polkovniku Davidu Smileyju, ki je pomagal organizirati sultanove oboro\xc5\xbeene sile, je uspelo osamiti gorovje jeseni 1958, ko je odkril cesto do visoke planote iz vadija Bani Kharu. 27. januarja 1959 so zasedli goro. Ghalibu, Talibu in Sulejmanu je uspelo zbe\xc5\xbeati v Saudovo Arabijo, kjer je bil imamat vse do leta 1970. Leta 1955 je Makran pripadel Pakistanu kot pokrajina, medtem ko Gvadar takrat ni bil priklju\xc4\x8den Makranu. 8. septembra 1958 je Oman prodal Gvadar Pakistanu. Gvadar je postal upravna enota, tahsil, v pokrajini Makran. Nafne zaloge so bile odkrite leta 1964 in \xc4\x8drpati so jo za\xc4\x8deli leta 1967. V dhofarskem uporu, ki se je za\xc4\x8del leta 1965, so se levi\xc4\x8darske sile spopadle z vladno vojsko. Ko je kazalo, da bodo strmoglavili sultana v Dhofarju, je sultana Saida bin Taimurja leta 1970, eno leto pred odhodom Britancev, odstavil sin Kabus bin Said, utrdil omanske oboro\xc5\xbeene sile, posodobil dr\xc5\xbeavno upravo in izpeljal socialne reforme. Vstajo so leta 1975 zadu\xc5\xa1ili s pomo\xc4\x8djo Irana, Jordanije, Pakistana in britanske kraljeve letalske vojske.\n_START_SECTION_\nVladanje sultana Kabusa\n_START_PARAGRAPH_\nSultan Kabus je odprl dr\xc5\xbeavo, za\xc4\x8del gospodarske reforme, modernizacijo, ve\xc4\x8d sredstev je namenil za zdravstvo, \xc5\xa1olstvo in socialno skrbstvo. Leta 1981 je Oman postal \xc4\x8dlan sveta arabskih dr\xc5\xbeav v Perzijskem zalivu. Za\xc4\x8dele so se politi\xc4\x8dne reforme. Leta 1997 je sultan odlo\xc4\x8dil, da lahko volijo tudi \xc5\xbeenske in so tudi lahko izvoljene v posvetovalni svet. Izvoljeni sta bili tudi dve \xc5\xbeenski. Leta 2002 so bile volilne pravice raz\xc5\xa1irjene na vse prebivalce, stare 21 let. Prve volitve v svet po novih pravilih so bile leta 2003. Naslednje leto je sultan imenoval prvo \xc5\xbeensko za ministrico. Kljub temu je bilo v dejanski politiki vlade malo sprememb. Sultan je \xc5\xa1e vedno strogo vladal. Skoraj 100 sumljivih islamistov je bilo zaprtih leta 2005 in 31 ljudi je bilo obsojenih, da so sku\xc5\xa1ali strmoglaviti vlado. \xc5\xbde istega leta so bili spu\xc5\xa1\xc4\x8deni. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku leta 2011 so bili v Omanu protesti, ki jih je spodbudila arabska pomlad. Niso zahtevali sprememb ureditve, le politi\xc4\x8dne reforme, bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenjske razmere in ve\xc4\x8d delovnih mest. Vme\xc5\xa1ala se je policija. Sultan je obljubil delovna mesta in dobrine. Oktobra 2011 so bile volitve v posvetovalni svet in sultan je obljubil, da bo imel svet ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nZemljepisni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino osrednjega dela Omana pokriva pu\xc5\xa1\xc4\x8dava z gorovjem na severu (Had\xc5\xbear) in obalo na jugovzhodu, kjer so tudi najve\xc4\x8dja mesta: glavno mesto Mu\xc5\xa1kat, Sohar in Sur na severu ter Salalah na jugu. Podnebje je vro\xc4\x8de in suho v notranjosti ter vla\xc5\xbeno ob obali. V davnini je bilo tu morje, kar dokazujejo \xc5\xa1tevilni fosili \xc5\xa1koljk v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, dale\xc4\x8d pro\xc4\x8d od sedanje obale.\n_START_SECTION_\nOmanska pu\xc5\xa1\xc4\x8davska pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nPolotok Musandam, omanska eksklava, ima strate\xc5\xa1ko lego v Hormu\xc5\xa1ki o\xc5\xbeini. Je lo\xc4\x8dena od ozemlja Omana, saj le\xc5\xbei severno od Zdru\xc5\xbeenih arabskih emiratov. Je slikovito obmo\xc4\x8dje, zelo privla\xc4\x8dno za turiste. Majhna mesteca na jugu polotoka, imenovana Diba ali Daba, so vrata na polotok Musandam po kopnem, ribi\xc5\xa1ke vasi pa po morju. Meri 1800 km\xc2\xb2 in ima 31.425 prebivalcev._NEWLINE_Oman ima \xc5\xa1e eno eksklavo v notranjosti Zdru\xc5\xbeenih arabskih emiratov, to je Madha, ki le\xc5\xbei med polotokom Musandam in Omanom. Meri pribli\xc5\xbeno 75 km\xc2\xb2. Meja je bila dolo\xc4\x8dena leta 1969. V Madhi je tudi manj\xc5\xa1a enklava Zdru\xc5\xbeenih arabskih emiratov Nahva s pribli\xc5\xbeno 40 hi\xc5\xa1ami blizu mesta Nova Madha. V osrednji pu\xc5\xa1\xc4\x8davi je veliko meteoritov, ki jih raziskujejo.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot ves Perzijski zaliv ima tudi Oman zelo vro\xc4\x8de podnebje in malo de\xc5\xbeja. De\xc5\xbeuje v glavnem januarja. Letna povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin je 100 milimetrov. Gorovje Dhofar ima tropsko podnebje, najve\xc4\x8d padavin je od konca junija do konca septembra zaradi monsunskih vetrov z Indijskega oceana, ko sta pogosti tudi velika vla\xc5\xbenost in megla. Na najvi\xc5\xa1jih vrhovih, kot je D\xc5\xbeabal Akhdar, je povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin 400 milimetrov. Kadar so nizke temperature, hribe pobeli sneg, a ne vsako leto. Nekatera obalna obmo\xc4\x8dja, posebno blizu otoka Masirah, so v\xc4\x8dasih vse leto brez padavin. Temperature dose\xc5\xbeejo od maja do septembra tudi 50 stopinj Celzija.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPalmov nasad v Nakhalu v pokrajini Batina na severu Omana_NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko grmi\xc4\x8devje in trava, ki sta pogosta na jugu Arabskega polotoka, rasteta tudi v Omanu, toda rastlinstva je zelo malo v notranjosti, kjer je kamnita pu\xc5\xa1\xc4\x8dava. Poleti po mo\xc4\x8dnem monsunskem de\xc5\xbeevju rastlinstvo bujno raste v Dhofarju in hribih; na obalnih ravninskih predelih kokosove palme obilno obrodijo, kadilo iz di\xc5\xa1e\xc4\x8de smole pridobivajo v Dhofarju, rastejo tudi oleandri in razli\xc4\x8dne vrste akacije. Had\xc5\xbearsko gorovje je ekolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje in je najvi\xc5\xa1je gorovje na vzhodu Arabskega polotoka z divjimi \xc5\xbeivalmi. Tu \xc5\xbeivijo arabski tahr, podoben ovnu oziroma kozi, leopardi, hijene, lisice, volkovi, zajci, antilope in kozorogi, od ptic pa jastrebi, orli, \xc5\xa1torklje, droplje, arabske jerebice, sokoli, \xc4\x8debelarji, medosesi. Leta 2001 je \xc5\xbeivelo v Omanu devet ogro\xc5\xbeenih vrst sesalcev, pet ogro\xc5\xbeenih vrst ptic in 19 ogro\xc5\xbeenih vrst rastlin. S predpisi so za\xc5\xa1\xc4\x8ditili ogro\xc5\xbeene vrste, in sicer leoparda, antilopo, gazelo, tahr, \xc5\xbeelvo.\n_START_SECTION_\nOkolje\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xa1a in omejena koli\xc4\x8dina padavin povzro\xc4\x8data pomanjkanje vode, tako da je oskrba z njo eden najve\xc4\x8djih problemov v Omanu, saj imajo omejene obnovljive vodne vire. Glavna vira vode sta podtalnica na pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih obmo\xc4\x8djih in izviri v hribih in gorah. Pitno vodo imajo povsod. Ob obali, kot je na primer Salalah, je zemlja vedno bolj slana, kar je posledica prevelikega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja podtalnice in morske vode. Veliko tveganje so tudi ladje, ki preva\xc5\xbeajo nafto skozi Hormu\xc5\xa1ko o\xc5\xbeino in Omanski zaliv, ki bi lahko povzro\xc4\x8dile onesna\xc5\xbeenje obale.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvem mestu je izvoz nafte. Turizem se v Omanu izredno hitro razvija, kmetijstvo in industrija prina\xc5\xa1ata bolj malo dohodka. Izva\xc5\xbeajo dateljne, limete in zelenjavo. Po padcu cen nafte se trudijo, da bi bolj razvili turizem in infrastrukturo. Imajo veliko tujih delavcev iz Indije, predvsem iz Kerale, Tamil Naduja in Karnatake, pa tudi iz Mahara\xc5\xa1tre, Gud\xc5\xbearata in Pand\xc5\xbeaba, ki pa imajo ni\xc5\xbeje pla\xc4\x8de kot omanski dr\xc5\xbeavljani, a vi\xc5\xa1je, kot bi jih imeli v Indiji.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih iz leta 2014 ima Oman ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri milijone prebivalcev, omanskih dr\xc5\xbeavljanov je 2,23 milijona, 1,76 milijona je priseljencev. 43 odstotkov prebivalcev je starih manj kot 15 let. Skoraj 50 odstotkov prebivalcev \xc5\xbeivi v Mu\xc5\xa1katu in na obalnem obmo\xc4\x8dju Batine, severno od glavnega mesta. _NEWLINE_V Omanu \xc5\xbeivi veliko etni\xc4\x8dnih skupin, kot so Arabci, Balu\xc4\x8di, Ju\xc5\xbenoazijci (Indijci, Pakistanci, Singalci, Bengalci), ter afri\xc5\xa1ke etni\xc4\x8dne skupine.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nOmanci so muslimani, tri \xc4\x8detrtine je ibaditov, ki se razlikujejo od sunitov in \xc5\xa1iitov. Tudi sultan je \xc4\x8dlan skupnosti ibaditov. So potomci karid\xc5\xbeitov, ki so bili sprva privr\xc5\xbeenci Alija, Mohamedovega zeta, nato pa ga niso priznavali. To je bilo krivoversko gibanje, ki je nasprotovalo pravovernemu islamu._NEWLINE_Tuji delavci v Omanu so nemuslimani, hindujci, d\xc5\xbeainisti, budisti, pripadniki zoroastrstva, sikhi, bahajci in kristjani. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske skupnosti so v glavnih mestnih predelih v Mu\xc5\xa1katu, Soharju in Salalahu, in sicer rimskokatoli\xc5\xa1ke, pravoslavne in protestantske. Ve\xc4\x8d kot 50 razli\xc4\x8dnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih skupin je v Mu\xc5\xa1katu, ki jo sestavljajo priseljenski delavci iz jugovzhodne Azije. Je tudi nekaj skupnosti hindujcev in kristjanov. V Mu\xc5\xa1katu sta dva hindujska templja. Eden je star ve\xc4\x8d kot 100 let. Tudi sikhi imajo mo\xc4\x8dno skupnost, nimajo pa \xc5\xa1e svojega ve\xc4\x8djega templja. Imajo nekaj manj\xc5\xa1ih, ki jih vlada priznava.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nUradni jezik je arabski, ki spada med semitske jezike. Semitski jeziki so jezikovna skupina, ki pripada severnovzhodnemu afroazijskemu jezikovnemu deblu, edinemu, ki ga govorijo v Aziji._NEWLINE_Belud\xc5\xbeijski jezik, urdu in druga indijska nare\xc4\x8dja govori veliko ljudi v Omanu. Nekateri jeziki so ogro\xc5\xbeeni in jih izpodriva arab\xc5\xa1\xc4\x8dina, kot so kumzari, ki ga govorijo \xc5\xa1e na polotoku Musandam, bathari, hasusi, hobi, d\xc5\xbeibali ali sehri in mehri. Veliko Omancev zna angle\xc5\xa1ko, saj se je u\xc4\x8dijo v \xc5\xa1oli. Belud\xc5\xbeijski jezik je jezik Belud\xc5\xbeistancev iz zahodnega Pakistana, vzhodnega Irana in ju\xc5\xbenega Afganistana, govorijo ga tudi potomci sindhijskih| pomorcev. Urdu govorijo priseljenci iz Pakistana, svahili, bantujski jezik, v pokrajini, zgodovinsko povezani z Zanzibarjem.\n_START_SECTION_\nNajve\xc4\x8dja mesta\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja mesta so: Mu\xc5\xa1kat, Sib, Salala, Bav\xc5\xa1ar, Suhar, Uvaik, Ibri, Saham, Barka, Rustak, Nizva, Buraimi, Sur, ki imajo od 60. 000 do 250.000 prebivalcev, najve\xc4\x8d jih ima glavno mesto Mu\xc5\xa1kat, in sicer pribli\xc5\xbeno 800.000.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNa zunaj ima kultura v Omanu vse zna\xc4\x8dilnosti svojih arabskih sosed, a se tudi razlikuje od njih in zato je nekaj posebnega med dr\xc5\xbeavami Srednjega vzhoda. To je posledica  zgodovine, lege, kulture in gospodarstva. Raznovrstnost kultur je ve\xc4\x8dja kot drugje tudi zaradi zgodovinske povezanosti s svahilijsko obalo in Indijskim oceanom._NEWLINE_Imajo tradicijo v ladjedelni\xc5\xa1tvu, saj je bilo pomorstvo za Oman izredno pomembno, \xc4\x8de so hoteli imeti stike s civilizacijami starodavnega sveta. V Suru je bila ena najbolj znanih ladjedelnic in Sur je bil najpomembnej\xc5\xa1e mesto ob Indijskem oceanu. Znani so bili po izdelavi tradicionalnih arabskih jadrnic. Sur naj bi bil tudi dom legendarnega pomor\xc5\xa1\xc4\x8daka Sinbada.\n_START_SECTION_\nObleka\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1ko tradicionalno obla\xc4\x8dilo se imenuje di\xc5\xa1da\xc5\xa1a, ki je preprosto obla\xc4\x8dilo do gle\xc5\xbenjev z dolgimi rokavi brez ovratnika. V glavnem je belo, lahko pa je tudi v drugih barvah. Okra\xc5\xa1ene so razli\xc4\x8dno, odvisno od regije. Na izrezu ob vratu imajo nekateri pri\xc5\xa1it okrasni cof (furakha), odi\xc5\xa1avljen s parfumom. Na slovesnih dogodkih di\xc5\xa1da\xc5\xa1o lahko pokriva tudi \xc4\x8drn ali svetlo rjav pla\xc5\xa1\xc4\x8d, okra\xc5\xa1en z zlatimi ali srebrnimi nitkami._NEWLINE_Nosijo dve vrsti pokrival: musar in kumah. Musar je na poseben na\xc4\x8din zavezana volnena ali bomba\xc5\xbena ruta, kumah pa okra\xc5\xa1ena \xc4\x8depica._NEWLINE_Nekateri uporabljajo palico, aso, ki ima poleg uporabne vrednosti vlogo dodatka. V glavnem imajo obute sandale._NEWLINE_Hand\xc5\xbear je omansko bodalo, ki ga imajo pripetega ob pasu na praznovanjih, festivalih, saj spada k tradicionalni no\xc5\xa1i. Upodobljen je tudi na zastavi.  _NEWLINE_\xc5\xbdenske nosijo \xc5\xbeivo pisana obla\xc4\x8dila, ki so bogato okra\xc5\xa1ena. V\xc4\x8dasih je imelo vsako pleme svoje barve. Vrhnje obla\xc4\x8dilo je di\xc5\xa1da\xc5\xa1a ali kandurah, to je dolga tunika z lepo okra\xc5\xa1enimi rokavi. Sirval so \xc5\xa1iroke hla\xc4\x8de, zavezane na \xc4\x8dlenkih, ki jih imajo pod tuniko. Na glavi imajo \xc5\xa1al, lihaf. Tradicionalno se oble\xc4\x8dejo le ob posebnih prilo\xc5\xbenostih. Nekatere so oble\xc4\x8dene v dolge, \xc4\x8drne pla\xc5\xa1\xc4\x8de, abaje, burke ne nosijo, mogo\xc4\x8de redko pri beduinih. V glavnem imajo hid\xc5\xbeab, \xc5\xa1al, ki pokriva lase in ramena, redko si pokrivajo obraz, saj je sultan prepovedal zakrivanje obraza v javnih slu\xc5\xbebah.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nGlasba je zelo druga\xc4\x8dna kot drugje. Znanih je ve\xc4\x8d kot 130 razli\xc4\x8dnih oblik tradicionalnih pesmi in plesov. Leta 1984 je bil ustanovljen Omanski center tradicionalne glasbe, ki skrbi, da bi se ohranila. Leta 1985 je sultan Kabus osnoval simfoni\xc4\x8dni orkester, saj je velik ljubitelj klasi\xc4\x8dne glasbe. Namesto da bi najel tuje glasbenike, je ustanovil Kraljevski omanski simfoni\xc4\x8dni orkester.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nOmanska kuhinja je raznovrstna, saj je nanjo vplivalo veliko kultur. Glavni obrok imajo opoldne, zve\xc4\x8der pa lahkotnej\xc5\xa1i obrok. Jejo ri\xc5\xbe, perutnino, ribe, jagnjetino, ov\xc4\x8detino. Njihov kruh je tanek, okrogel, izvirno pe\xc4\x8den na ognju iz palmovega listja. Jejo ga pri vsakem obroku, pri zajtrku z medom. Halva je zelo priljubljena sladica. Je razli\xc4\x8dnih okusov, najbolj priljubljena je \xc4\x8drna halva in \xc5\xbeafranova. Postre\xc5\xbeejo jo skupaj s kavo in je znak gostoljubja.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2010 je bilo med odraslimi 86,9 odstotka pismenih. Pred letom 1970 so imeli le tri dr\xc5\xbeavne \xc5\xa1ole z manj kot 1000 \xc5\xa1tudentov. Sultan Kabus je izobra\xc5\xbeevanju namenil veliko pozornosti, tako da je vlada mo\xc4\x8dno podpirala razvoj \xc5\xa1olstva, saj je menila, da je izobrazba ljudi najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik za gospodarski in dru\xc5\xbebeni napredek. Danes imajo 1000 dr\xc5\xbeavnih \xc5\xa1ol in okrog 650.000 \xc5\xa1tudentov. _NEWLINE_Prva univerza, to je Univerza sultana Kabusa, je bila zgrajena leta 1986. Univerza Nizva je ena najve\xc4\x8djih v Omanu. Imajo veliko kolid\xc5\xbeev, kot so visoki kolid\xc5\xbe tehnologije, kolid\xc5\xbe za u\xc4\x8ditelje, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo in finance, in\xc5\xa1titut za \xc5\xa1eriatsko pravo in ve\xc4\x8d in\xc5\xa1titutov za medicinsko nego. _NEWLINE_Najuglednej\xc5\xa1e so Univerza sultana Kabusa, Dhofarska univerza in Univerza Nizva.\n_START_SECTION_\nZdravje\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih treh desetletjih je omanski zdravstveni sistem zelo napredoval, saj so veliko dosegli pri prepre\xc4\x8devanju bolezni in bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dni oskrbi ljudi.'