b"\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Ludwig Gottlob Frege\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFrege je \xc5\xa1tudiral na univerzah v Jeni in v G\xc3\xb6ttingenu. Doktoriral je leta 1873 v G\xc3\xb6ttingenu. Pozneje se je pridru\xc5\xbeil matemati\xc4\x8dni fakulteti v Univerzi Friedricha Schillerja v Jeni. Zagovarjal je logicizem. Pomemben je na podro\xc4\x8dju filozofije logike in matematike, utemeljil je sodobno matemati\xc4\x8dno logiko. Njegov cilj je bil uvesti strogost v matemati\xc4\x8dne dokaze in zagotoviti trdnost matemati\xc4\x8dne resnice. Posku\xc5\xa1al je izpeljati aritmeti\xc4\x8dna na\xc4\x8dela iz logi\xc4\x8dnih na\xc4\x8del. Soo\xc4\x8dil se je z nejasnostjo navadnega jezika in neustreznostjo razpolo\xc5\xbeljivih logi\xc4\x8dnih sistemov. V simbolno logiko je uvedel nekaj izbolj\xc5\xa1av v Boolovo logiko s tem, da se ni strogo dr\xc5\xbeal matemati\xc4\x8dnega kopita. Za\xc4\x8del je uporabljati za logiko primernej\xc5\xa1e znake (simbole). Tako je izumil mnogo simboli\xc4\x8dnih zapisov, kot so kvantifikatorji in spremenljivke, posebni znaki za logi\xc4\x8dne operacije\xc2\xa0\xc2\xbbali\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8de potem\xc2\xab. S tem je ustvaril logi\xc4\x8dni sistem za opis matematike, ki je predstavljal precej\xc5\xa1nje izbolj\xc5\xa1anje glede na do tedaj uporabljano silogisti\xc4\x8dno logiko. Ukvarjal se je tudi s splo\xc5\xa1nimi vpra\xc5\xa1anji filozofske logike in semantike. Njegova teorija pomena, ki temelji na raziskovanju tega, kar izraz ozna\xc4\x8duje, in tega, kar izra\xc5\xbea, je vplivna \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Frege si je prizadeval zagotoviti matemati\xc4\x8dno gotovost na \xc4\x8disto logi\xc4\x8dnih osnovah, vendar je ta poskus opustil, ko mu je Russell pokazal, da je njegov sistem protisloven. Leta 1880 je Frege za\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati svoj obse\xc5\xbeen poskus uporabe simbolne logike v aritmetiki in izgradnje vse matematike na strogi in neprotislovni osnovi. Prvi zvezek tega velikega dela je iz\xc5\xa1el leta 1893, drugi pa 1903, Osnovni zakoni aritmetike: tolma\xc4\x8denje sistema, (Grundgesetze der Arithmetik), (2. zvezka 1893 - 1903). Deli iz te knjige so prevedeni v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino kot The Basic Laws of Arithmetic: An Exposition of the System, (1965). Ko je bil 2. del \xc5\xbee v tiskarni, mu je Russell zastavil vpra\xc5\xa1anje, kako bi v svojem sistemu razre\xc5\xa1il znameniti Russellov paradoks: 'Razred' je skupina podobnih stvari. Nekateri razredi imajo lahko tudi samega sebe za element, drugi spet ne. Ali je razred vseh razredov, ki niso svoji elementi sam svoj element ali ni? Ko je Frege vpra\xc5\xa1anje prou\xc4\x8dil, je spoznal, da ga v svojem logi\xc4\x8dnem sistemu ne more razre\xc5\xa1iti. Tako je bil prisiljen dodati 2. zvezku svojega \xc5\xbeivljenjskega dela \xc5\xa1e eno poglavje, v katerem je ugotovil, da je bilo njegovo razmi\xc5\xa1ljanje omajano v samih temeljih in je bilo zato neu\xc4\x8dinkovito._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e je njegovo delo Pojmovni zapis, (1879), (angle\xc5\xa1ki prevod Conceptual Notation, 1972), ki vsebuje tudi Osnove aritmetike, (1884), (angle\xc5\xa1ki prevod The Foundations of Arithmetic, 1950)."