b"\n_START_ARTICLE_\nLudwik Fleck\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani poljski gimnaziji je \xc5\xa1tudiral medicino na Univerzi Jana Kazimierza v rodnem Lvovu. \xc5\xa0tudij je prekinil zaradi voja\xc5\xa1\xc4\x8dine in ga nato uspe\xc5\xa1no kon\xc4\x8dal. 1920. je postal asistent Rudolfa Weigla, znanega specialista za tifus, v njegovem raziskovalnem laboratoriju v Przemy\xc5\x9blu, leto pozneje pa na Katedri za splo\xc5\xa1no biologijo Univerze Jana Kazimierza. Leta 1923 se je poro\xc4\x8dil in dobil sina. Nato je bil nekaj let vodja bakteriol\xc5\xa1kega laboratorija Splo\xc5\xa1ne bolni\xc5\xa1nice v Lvovu. Po \xc5\xa1esttedenskem bivanju v serolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu na Dunaju, kjer je kon\xc4\x8dal bakteriolo\xc5\xa1ko specializacijo, je 1927 postal direktor bakteriolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta lvovskega urada za socialno zavarovanje. Od 1935 je delal samo \xc5\xa1e v lastnem bakteriolo\xc5\xa1kem laboratoriju, ki ga je ustanovil 1923._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je razvil lastno metodo diagnosticiranja tifusa ter sku\xc5\xa1al izbolj\xc5\xa1ati na\xc4\x8dine za razpoznavanje sifilisa in tuberkuloze; objavil je 39 \xc4\x8dlankov s podro\xc4\x8dij serologije, hematologije, imunologije in bakteriologije v poljskih in v tujih znanstvenih revijah. Vzporedno z znanstvenim delovanjem je razvijal tudi svojo teorijo znanosti. Prvi tak \xc4\x8dlanek je izdal leta 1927 (\xc2\xbbO nekaterih posebnih zna\xc4\x8dilnostih razmi\xc5\xa1ljanja zdravnikov\xc2\xab), nato pa 1929 v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini izide\xc2\xa0\xc2\xbbO krizi 'dejanskosti'\xc2\xab. Najbolj je znano njegovo knji\xc5\xbeno delo iz 1935 (iz\xc5\xa1lo v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini): \xc2\xbbEntstehung und Entwicklung einer wissenschaftlichen Tatsache. Einf\xc3\xbchrung in die Lehre vom Denkstil und Denkkollektiv.\xc2\xab (Nastanek in razvoj znanstvenega dejstva. Uvod v nauk o miselnem stilu in miselnem kolektivu.) Pribli\xc5\xbeno so\xc4\x8dasno je v poljski reviji Przegl\xc4\x85d Filozoficzny (Filozofska revija) objavil \xc5\xa1e dva teoretska \xc4\x8dlanka (1934 in 1935) ter dva poljudna \xc4\x8dlanka v eni poljski in eni nem\xc5\xa1ki medicinski reviji._NEWLINE_Po tem, ko je septembra 1939 Rde\xc4\x8da armada zasedla Lvov, je postal docent na Ukrajinskem medicinskem institutu ter svetovalec v Voja\xc5\xa1kem bakteriolo\xc5\xa1kem laboratoriju. \xc5\xbde slabi dve leti pozneje so mesto zasedle nem\xc5\xa1ke sile in jeseni je Fleck pristal v lvovskem judovskem getu, kamor so ga skupaj z dru\xc5\xbeino zaradi judovskega rodu deportirali nacisti. V getu je spri\xc4\x8do slabih bivanjskih in higienskih razmer razsajal tifus. A je Fleck v teh te\xc5\xbekih razmerah \xc5\xa1e vedno lahko uporabil svoje medicinsko znanje. Tako mu je uspelo iz urina tifusnih bolnikov izolirati bakterije tifusa, iz katerih je nato pripravil cepivo in ga testiral na zajcih. Z dovoljenjem nacisti\xc4\x8dnih oblasti je precepil nekaj sto oseb._NEWLINE_Po tem dogodku so ga premestili v farmacevtsko tovarno, da bi se seznanil z nem\xc5\xa1ko tehnologijo proizvodnje cepiv. \xc5\xbde nekaj tednov pozneje so ga z dru\xc5\xbeino premestili v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Auschwitzu, kjer so se vsi trije nalezli tifusa, vendar jim je najbr\xc5\xbe cepivo re\xc5\xa1ilo \xc5\xbeivljenja. \xc5\xbdiveli so skupaj, kar je bila v bloku 10, kjer so nem\xc5\xa1ki zdravniki izvajali zloglasne poskuse, nanavadna izjema. Fleck je tukaj bil vodja skupine tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnikov, ki je diagnosticirala bolezni. Konec 1943 so ga po odredbi iz Berlina premestili v laboratorij v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Buchenwald, kjer so izdelovali cepiva._NEWLINE_Po vojni je deloval na univerzi v Lublinu, na raziskovalnem in\xc5\xa1titutu v Var\xc5\xa1avi, postal je tudi \xc4\x8dlan Poljske akademije znanosti. Leta 1956 se je preselil v Izrael, kjer je nadaljeval s svojimi raziskavami na podro\xc4\x8dju bakteriologije in eksperimentalne patologije. Umrl je leta 1961."