b'\n_START_ARTICLE_\nHarriet Martineau\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila kot \xc5\xa1esta od osmih otrok v dru\xc5\xbeini hugenotskega izvora, ki je po veroizpovedi pripadala unitarijanizmu. Svojo dru\xc5\xbeinsko veroizpoved je kasneje zavrnila. Njen brat James Martineau je bil znan unitarijanski teolog in eden najvplivnej\xc5\xa1ih britanskih filozofov religije v 19. stoletju. O\xc4\x8de je bil lastnik manj\xc5\xa1e tekstilne manufakture, ki je zagotavljala znosen standard za pre\xc5\xbeivljanje dru\xc5\xbeine, \xc4\x8deprav je izhajal iz dru\xc5\xbeine z bogato zdravni\xc5\xa1ko tradicijo. Temu razumljivo je veliko \xc4\x8dasa namenil skrbi za izobrazbo otrok._NEWLINE_Harriet je verjetno oglu\xc5\xa1ela med prebolevanjem katere od otro\xc5\xa1kih bolezni, prav tako pa je izgubila \xc4\x8dut za vonj in okus. Dodatno se je izobrazila na dekli\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli, ki jo je vodila teta po o\xc4\x8detovi strani. Ob\xc4\x8dasno je za\xc4\x8dela objavljati prve prispevke v unitarijanskem \xc4\x8dasniku in nabo\xc5\xbeno literaturo._NEWLINE_Leto 1826 je bilo zanjo leto dru\xc5\xbeinskih izgub. Najprej ji je umrl najstarej\xc5\xa1i brat, ki bi moral za o\xc4\x8detom prevzeti obrt, kmalu zatem je sledil o\xc4\x8de, isto\xc4\x8dasno pa ji je umrl \xc5\xa1e zaro\xc4\x8denec. Dru\xc5\xbeina je kmalu zatem izgubila premo\xc5\xbeenje z neko zgre\xc5\xa1eno investicijo in Harriet je morala sama poiskati na\xc4\x8din za pre\xc5\xbeivljanje. Ker je do dvajsetega leta popolnoma oglu\xc5\xa1ela, ni bilo mogo\xc4\x8de, da bi se pre\xc5\xbeivljala s hi\xc5\xa1nim u\xc4\x8diteljevanjem, zato je z vso resnostjo pri\xc4\x8dela pisateljevati in po sili razmer tudi \xc5\xa1ivati. Njene zgodbe so bile objavljene v manj\xc5\xa1ih lokalnih \xc4\x8dasnikih, kar pa ni zado\xc5\xa1\xc4\x8dalo za pre\xc5\xbeivljanje. Namesto nabo\xc5\xbenega pisateljstva in dru\xc5\xbeinskega svetovanja se je preizkusila v pisanju knjig iz politike in ekonomije za lai\xc4\x8dno bralstvo. Tako je \xc4\x8dakala vsaj pet let preden je dosegla intelektualni preboj z zbirko esejev\xc2\xa0\xc2\xbbPrimeri iz politi\xc4\x8dne ekonomije\xc2\xab, v katerih je popularizirala Malthusove ekonomske nazore. Zanimivo je, da se ni se zavedala pomembnosti del Adama Smitha in Davida Ricarda.\n_START_SECTION_\nLondon\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1832 se je kon\xc4\x8dno finan\xc4\x8dno osamosvojena preselila v London, kjer se je seznanila z nekaterimi vodilnimi liberalno progresivnimi intelektualci, kot sta filozofa Harriet Taylor in John Stuart Mill, napredni kazenski reformist Alexander Maconochie, pisateljica George Eliot, zgodovinar Thomas Carlyle, humanistka Florence Nightingale ter ostali. Dve leti kasneje je sledila \xc5\xa1e naslednja uspe\xc5\xa1nica\xc2\xa0\xc2\xbbZakoni o ubo\xc5\xa1tvu in reve\xc5\xbeih\xc2\xab, v kateri je problematizirala delavsko vpra\xc5\xa1anje in na\xc4\x8dine re\xc5\xa1evanja rev\xc5\xa1\xc4\x8dine delavskih slojev._NEWLINE_Navkljub neugodni osebni finan\xc4\x8dni situaciji se je odlo\xc4\x8dila za dvoletno popotovanje po ZDA. Po vrnitvi je spisala svoje najbolj znano delo\xc2\xa0\xc2\xbbOdstopanje med teorijo in prakso v ameri\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi\xc2\xab, v kateri je podala svojo kritiko ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, predvsem kar zadeva su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1tvo. Eno od poglavij tega dela nameni politi\xc4\x8dnemu polo\xc5\xbeaju \xc5\xbeensk v ZDA in kritiki izobrazbenih mo\xc5\xbenosti za \xc5\xbeenske._NEWLINE_Ukvarjanje z dru\xc5\xbebenimi problemi je za nekaj \xc4\x8dasa izpodrinila literarna dejavnost. Leta 1839 je izdala svoje prvo novelo\xc2\xa0\xc2\xbbDeerbrook\xc2\xab. Sledili so novela \xc2\xa0\xc2\xbbThe Hour and the Man\xc2\xab\xc2\xa0(1840), napisana na podlagi \xc5\xbeivljenja haitijskega revolucionarja Toussainta Louvertura, zbirka zgodb za otroke\xc2\xa0\xc2\xbbThe Playfellow\xc2\xab\xc2\xa0(1841) ter avtobiografija\xc2\xa0\xc2\xbbLife in the Sick-Room\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nAmbleside\n_START_PARAGRAPH_\nV teh letih literarne dejavnosti se ji je mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo zdravje in postala je odvisna od pomo\xc4\x8di drugih. Leta 1844 se je preselila na manj\xc5\xa1o posest blizu mesta Ambleside na severu Anglije, kjer pre\xc5\xbeivela vse do smrti. Po kratkotrajnem ukvarjanju s hipnozo, ki je takrat predstavljala intelektualno modo, in prilagoditvi na bolezen je ponovno dobila ustvarjalni zagon. Leta 1849 je tako iz\xc5\xa1lo delo\xc2\xa0\xc2\xbbZgodovina Anglije v obdobju tridesetletnega miru\xc2\xab, prikaz polpreteklih dogodkov in ovrednotenje dru\xc5\xbebenega razvoja od Napoleonovega poraza naprej. Temu delu je sledil provokativen antireligiozni spis\xc2\xa0\xc2\xbbPisma o zakonih \xc4\x8dlovekove narave in razvoja\xc2\xab, v katerem je zavrnila svoja unitarijanska prepri\xc4\x8danja in prevzela prepri\xc4\x8danja razsvetljenskega materializma. Odnosi med njo in njenim bratom Jamesom, ki je bil vodilni predstavnik unitarijancev v Angliji, si niso nikoli ve\xc4\x8d opomogli._NEWLINE_Poleg rednega sodelovanja z uglednimi \xc4\x8dasopisi, za katere je napisala preko 1600 \xc4\x8dlankov, si je prizadevala za raz\xc5\xa1iritev volilne pravice na \xc5\xbeenske, za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xbeensk kot ni\xc5\xbeje pla\xc4\x8dane delovne sile in pravico do izobra\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk na visoko\xc5\xa1olskih ustanovah. Veliko \xc4\x8dasa je namenila aktivisti\xc4\x8dnemu delu in organiziranju._NEWLINE_Njene zadnje pomembnej\xc5\xa1e delo je prevod\xc2\xa0\xc2\xbbTe\xc4\x8daja pozitivne filozofije\xc2\xab Augusta Comta, ki je prva predstavitev tega najpomembnej\xc5\xa1ega Comtovega dela angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8demu bralstvu. Prevod je bil sprejet ugodno tudi s strani Comta. Vse do smrti leta 1786 je prispevala \xc4\x8dlanke k politi\xc4\x8dnemu boju \xc5\xbeensk.'