b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Janez III.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde nekaj dni po pape\xc5\xbe Pelagij I.Pelagijevi smrti so na pape\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe izvolili odli\xc4\x8dnega Rimljana. Zgodovinar Evagrijporo\xc4\x8da, da je bil sin plemenitega o\xc4\x8deta Anastazija , ime mu je bilo pa poprej Katelin. Ta ugledni Rimljan iz plemenite rodovine je bil za pape\xc5\xbea izvoljen sicer \xc5\xbee marca, 561, vendar je moral \xc4\x8dakati kar \xc5\xa1tiri mesece, preden je pri\xc5\xa1lo Justinijanovo potrdilo, da so ga lahko posvetili 17. julija. _NEWLINE_567 je privolil, da se vrne patricij Narses, ki je pa vodil Rimljane k uporu; zategadelj je pape\xc5\xbe \xc5\xbeivel dolgo \xc4\x8dasa v Pretekstatovih katakombah. Liber pontificalis pi\xc5\xa1e o njem, da je Rimske katakombe zelo lepo obnovil ._NEWLINE_Po njegovih prizadevanjih so nekatere zahodne pokrajinske Cerkve, ki so zaradi obsodbe Treh poglavij, zaradi nedoslednega ravnanja njegovega predhodnika Vigilija torej, pretrgale cerkvene povezanost z Rimom  - kot Milano, Ravena in latinska Afrika - spet vzpostavile edinost z Rimom; oglejski patriarhat pa je \xc5\xa1e dolgo vztrajal v razkolu. _NEWLINE_Pod Janezom III. je torej napredovalo pretresanje treh spornih poglavij in je bil mogo\xc4\x8d napredek le zato, ker je v Bizancu 565 umrl samodr\xc5\xbeec cesar Justinijan, ki je z vme\xc5\xa1avanjem v cerkvene zadeve povzro\xc4\x8dil cesarstvu nepopravljivo \xc5\xa1kodo in povzro\xc4\x8dil pravo versko zmedo.\n_START_SECTION_\nLangobardi in vojskovodja Narzes\n_START_PARAGRAPH_\nS severa je pa grozila nova nevarnost. Ko so opusto\xc5\xa1ili Panonijo in na\xc5\xa1e kraje, so 568 v severno Italijo pridrli takrat \xc5\xa1e poganski in arijanski Langobardi, tam ustanovili svoje kraljestvo Langobardijo (Lombardijo) in potem dve stoletji ogro\xc5\xbeali tudi Rim._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e dejanje tega pape\xc5\xbea je bilo vsekakor povezano z velikim vojskovodjem Narzesom, o katerem Liber Pontificalis skrivnostno mol\xc4\x8di. Zaradi \xc5\xbeenskih spletk na cesarskem dvoru je bil obdol\xc5\xbeen veleizdaje in odpoklican iz Ravene nazaj v Carigrad ta edini mo\xc5\xbe, ki se je bil zmo\xc5\xbeen postaviti po robu prodirajo\xc4\x8dim Langobardom. Mo\xc5\xbeno je sicer, da je Langobarde spodbudil k vpadu v Italijo on; vendar je bolj verjetno, da so navalili v de\xc5\xbeelo \xc5\xa1ele takrat, ko so sli\xc5\xa1ali za njegov odpoklic. Pape\xc5\xbe se je zavedal, da je Narzes edino upanje Italije; zato ga je spremljal vse do Neaplja in ga pregovoril, naj se ne vra\xc4\x8da v Konstantinopel. Vojskovodja mu je ustregel in se vrnil 571 z njim v Rim. Zdi se, da je bila bizantinska stranka le pretrd oreh. Da bi ne sodeloval pri medsebojnih spopadih, se je pape\xc5\xbe umaknil v katakombe, kjer je celo posve\xc4\x8deval duhovnike. _NEWLINE_Po Narzesovi smrti 572 se je pape\xc5\xbe vrnil v Lateransko pala\xc4\x8do. Bivanje v katakombah ga je spodbudilo, da jih je temeljito obnovil.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Janez III. je umrl 13. julija 574 v Rimu. Pokopan je tam, v baziliki sv. apostola Petra.'