b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za filozofijo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUniverzitetni \xc5\xa1tudij filozofije v Ljubljani ima svoj rojstni datum: to je 11. marec 1920, ko je tedanji privatni docent France Veber za\xc4\x8del s predavanji iz teoreti\xc4\x8dne filozofije. Vendar se univerzitetni \xc5\xa1tudij filozofije v Ljubljani ne za\xc4\x8dne leta 1920, kajti popoln visoko\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij filozofije v Ljubljani poteka \xc5\xbee od leta 1704 v jezuitskem kolegiju. Tako ima filozofija v Ljubljani dva rojstna datuma: latinskega in slovenskega.\n_START_SECTION_\nPrvo obdobje \xe2\x80\x93 od 1920 do konca druge svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nJe doba nastanka samega oddelka, ki je bil povezan (\xc5\xbee zaradi svojega naslova) z nastankom Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani. Oddelek se je tedaj imenoval Filozofski seminar in je bil povezan s pedagogiko. \xc5\xa0ele v zimskem semestru 1922/23 so bila pedago\xc5\xa1ka predavanja lo\xc4\x8dena od filozofskih. Predavanja so se za\xc4\x8dela v poletnem semestru 1920, natan\xc4\x8dneje 11. marca 1920.\n_START_SECTION_\nDrugo obdobje \xe2\x80\x93 od 1946 do 1965\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudijskem letu 1950-51 je  Filozofski seminar dobil obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i \xc5\xa1tudijski program, tedaj so rekli u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt, ki je obsegal naslednje predmete: _NEWLINE_Zgodovina filozofije, Dialekti\xc4\x8dni in zgodovinski materializem, Logika in zgodovina logike, Teorija in zgodovina etike, Teorija in zgodovina estetike, Politi\xc4\x8dna ekonomija, Ob\xc4\x8da zgodovina, Zgodovina narodov Jugoslavijie, Zgodovina svetovne knji\xc5\xbeevnosti, Zgodovina in principi vi\xc5\xa1je matematike, Principi sodobne fizike, Ob\xc4\x8da biologija z darvinizmom, Psihologija, Latinski jezik, Pedagogika, Predvoja\xc5\xa1ka vzgoja, Tuj jezik (fakultativno). _NEWLINE_Leta 1954 se je oddelek preimenoval v Oddelek za filozofijo in sociologijo. Kasneje se je oddelek spet razdelil in do danes ohranil svoje sedaj veljavno ime Oddelek za filozofijo. _NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 1959-60 je bil na oddelek povabljen prof. Boris Majer, ki je bil kasneje imenovan za predstojnika oddelka._NEWLINE_Leta 1964 je pri\xc5\xa1el na oddelek dr. Vojan Rus, docent za filozofsko antropologijo, ki je postal kasneje tudi predstojnik oddelka za filozofijo (1965-66).\n_START_SECTION_\nTretje obdobje \xe2\x80\x93 od 1965 do bolonjske reforme\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1971 je imel oddelek za filozofijo katedro za zgodovino filozofije in katedro za sistematsko filozofijo. Od \xc5\xa1tudijskega leta 1971/1972 pa oddelek tvorijo \xc5\xa1tiri katedre: katedro za sistematsko filozofijo, katedra za logiko in metodologijo, katedra za zgodovino filozofije in katedra za marksologijo in zgodovino marksizma. _NEWLINE_Poleg tega je bil organiziran tudi magistrski, \xc2\xbbtretjestopenjski\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1tudij. Sredi osemdesetih let se je za\xc4\x8dela akcija \xc2\xbbnovi raziskovalci\xc2\xab, ki je omogo\xc4\x8dala sistemati\xc4\x8dno skrb za kadre. Tako je oddelku uspelo ustvariti jedro u\xc4\x8diteljev in asistentov na podro\xc4\x8dju filozofije na oddelku in tudi na In\xc5\xa1titutu za filozofijo ZRC SAZU. _NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 1985/86 je bil uveden nov Vzgojnoizobra\xc5\xbeevalni program za \xc5\xa1tudij filozofije. Del novih programov je tudi magistrski \xc5\xa1tudij, ki je imel kar devet smeri. _NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 1991/92 je pri\xc5\xa1lo do preimenovanj kateder in do sprememb v vodenju kateder: katedra za ontologijo in filozofsko sistematiko, katedra za logiko, metodologijo in kognitivno filozofijo z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih laboratorijem, katedra za zgodovino filozofije in fenomenologijo, katedra za socialno filozofijo, filozofijo zgodovine in teoretsko psihoanalizo._NEWLINE_Ob koncu devetdesetih sta dve vrsti dvopredmetnega \xc5\xa1tudija, pedago\xc5\xa1ka in nepedago\xc5\xa1ka smer. Tako je od \xc5\xa1tud. leta 1999/2000 dalje Oddelek za filozofijo izvajal tri smeri dodiplomskega \xc5\xa1tudija: samostojna (enopredmetna) smer, dvopredmetna pedago\xc5\xa1ka smer in dvopredmetna nepedago\xc5\xa1ka smer.\n_START_SECTION_\nMeinongova knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bila leta 1919 ustanovljena Univerza Kraljevine SHS, je bil velik problem nezadostno \xc5\xa1tevilo knjig in drugega \xc5\xa1tudijskega gradiva. Sicer je univerza v Ljubljani zaprosila za dele\xc5\xbe knjig iz gra\xc5\xa1ke univerzitetne knji\xc5\xbenice, toda na \xc5\xbealost je bila pro\xc5\xa1nja zavrnjena. V poletnem semestru 1920 je pri\xc5\xa1el na filozofsko fakulteto doc. dr. France Veber. To leto je za\xc4\x8del delovati seminar za filozofijo, ki je sprva bil zdru\xc5\xbeen s pedago\xc5\xa1kim seminarjem. Manj kot leto kasneje je bila odkupljena knji\xc5\xbenica Vebrovega u\xc4\x8ditelja Alexiusa Meinonga. Odkupili so jo od njegove vdove. Cena knji\xc5\xbenice je s prevoznimi stro\xc5\xa1ki zna\xc5\xa1ala 30.000 mark. _NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je sprva bila v stavbi sedanjega glavnega univerzitetnega poslopja. S selitvijo seminarja v NUK in nato leta 1959/60 v novo poslopje Filozofske fakultete je bila preseljena tudi Meinongova knji\xc5\xbenica. Okoli leta 1950 je bila knji\xc5\xbenica razdeljena med druge knjige seminarja za filozofijo. Inventarna knjiga Meinongove knji\xc5\xbenice iz leta 1950 je pomanjkljiva in neprimerna, ker ne upo\xc5\xa1teva knjig, podarjenih novoustanovljenemu seminarju za psihologijo  Po Vebrovih navedbah je knji\xc5\xbenica obsegala 2028 \xc5\xa1tevilk v okrog 2600 snopi\xc4\x8dih._NEWLINE_V letih 1989 - 1990 pa je bibliotekarka Ana Juvan\xc4\x8di\xc4\x8d Mehle po zahtevi predstojnika Oddelka za filozofijo, prof. dr. Franeta Jermana, restituirala knji\xc5\xbenico. Slovesno odprtje je bilo 30. oktobra 1990, ob 100. obletnici rojstva Franceta Vebra._NEWLINE_Katalog Meinongove knji\xc5\xbenice, ki je iz\xc5\xa1el leta 1998, navaja 2387 monografskih enot in 346 letnikov revij._NEWLINE_293 knjig je izgubljenih, toda jedro je ohranjeno in je do zadnje selitve krasilo steno predavalnice \xc5\xa1t. 420 Filozofske fakultete v Ljubljani.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofski \xc5\xa1tudiji so v \xc4\x8dasu pred bolonjskimi \xc5\xa1tudijskimi programi do\xc5\xbeiveli veliko strukturnih reform. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu od leta 2004 so na oddelku potekale intenzivne priprave na bolonjski \xc5\xa1tudij. _NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskih programih so zastopane vse filozofske smeri, kar je posebnost, saj so marsikje po svetu na univerzah filozofski oddelki razdeljeni po filozofskih smereh.\n_START_SECTION_\nDodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nEnopredmetni \xc5\xa1tudijski program prve stopnje Filozofija _NEWLINE_Cilj \xc5\xa1tudijskega programa je, da po uspe\xc5\xa1nem zaklju\xc4\x8dku diplomantke in diplomante usposobi za znanstveno in strokovno delo na raziskovalnih in izobra\xc5\xbeevalnih institucijah, za samostojno publicisti\xc4\x8dno in prevajalsko delo na podro\xc4\x8dju filozofije, humanistike in dru\xc5\xbeboslovja ter za delo v knji\xc5\xbenicah, uredni\xc5\xa1tvih zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih in medijskih hi\xc5\xa1 ter drugih kulturnih ustanovah, ki se ukvarjajo s spremljanjem, raziskovanjem in negovanjem svetovne in doma\xc4\x8de filozofske in humanisti\xc4\x8dne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_\xc5\xa0tudij je na voljo z dvema moduloma: Filozofija kulture in Filozofija splo\xc5\xa1no._NEWLINE_Dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program prve stopnje Filozofija _NEWLINE_\xc5\xa0tudentke in \xc5\xa1tudenti v okviru prvostopenjskega dvodisciplinarnega \xc5\xa1tudijskega programa filozofija usvojijo temeljno znanje o filozofski problematiki in razli\xc4\x8dnih teoretskih ter metodolo\xc5\xa1kih pristopih k njej. \xc5\xa0tudenti in \xc5\xa1tudentke usvojijo znanje, ki je povezano s splo\xc5\xa1no teorijo in z razumevanjem kulture, podro\xc4\x8dji delovanja, ustvarjanja, vrednotenja in spoznavanja ter odnosi med jezikom in sporazumevanjem, kulturo in dru\xc5\xbebo, humanostjo in humanizmom, umetnostjo in tehnologijo.\n_START_SECTION_\nRaziskovalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nZelo razvita je tudi raziskovalna dejavnost. \xc4\x8clani oddelka za filozofijo tvorijo raziskovalno skupino \xc2\xbbFilozofija pri Znanstvenem in\xc5\xa1titutu\xc2\xab. _NEWLINE_Glavni raziskovalni program \xc2\xbbFilozofske raziskave\xc2\xab\xc2\xa0pa vodi akad. prof. dr. Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek. V skupino je vklju\xc4\x8denih 24 raziskovalcev. \xc4\x8clani oddelka pa sodelujejo tudi pri urejanju strokovnih revij in zbirk.\n_START_SECTION_\nDejavnost \xc5\xa1tudentov filozofije\n_START_PARAGRAPH_\nNa Oddelku za filozofijo od leta 1998 deluje \xc5\xa0tudentsko filozofsko dru\xc5\xa1tvo (\xc5\xa0FD), ki izvaja \xc5\xa1tevilne in raznovrstne ob\xc5\xa1tudijske aktivnosti, ki so bodisi namenjeni poglobitvi in raz\xc5\xa1iritvi \xc5\xa1tudijskih vsebin bodisi so dru\xc5\xbeabne narave. Trenutni predsednik dru\xc5\xa1tva je Martin Bole._NEWLINE_Glasilo Iluzija je publikacija \xc5\xa0FDja. Izhaja enkrat letno, v njej pa so objavljeni prispevki \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk filozofije._NEWLINE_\xc5\xa0FD organizira tudi Filozofski maraton, tedenski cikel predavanj \xc5\xa1tudentov v novembru, ko je svetovni dan filozofije._NEWLINE_Na pobudo in v organizaciji \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk filozofije in strokovnega tajnika oddelka so od leta 2009 po Filozofski fakulteti razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene \xc2\xbbeko-to\xc4\x8dke\xc2\xab, mesta za lo\xc4\x8deno odlaganje odpadkov. Filozofska fakulteta odslej vsakodnevno velikemu \xc5\xa1tevilu \xc5\xa1tudentk in \xc5\xa1tudentov ka\xc5\xbee zgled za odgovorno ravnanje z odpadki._NEWLINE_Redni \xc5\xa1tudij se je v zadnjem desetletju zelo okrepil z mednarodnimi pogodbami o sodelovanje in izmenjavi \xc5\xa1tudentov in u\xc4\x8diteljev.'