b'\n_START_ARTICLE_\nRaketoplan\n_START_PARAGRAPH_\nRaketoplan, vesoljsko letalo, vesoljski \xc4\x8dolni\xc4\x8dek ali vesoljski taksi je vesoljsko plovilo s posadko z mo\xc5\xbenostjo ve\xc4\x8dkratne uporabe, ki leti v Zemljino tirnico in ve\xc4\x8dinoma preva\xc5\xbea posadko in tovor na ISS (Mednarodno vesoljsko postajo) in nazaj. Poleg tega se ga uporablja tudi za razli\xc4\x8dna servisna dela na satelitih ali pa za njihovo vra\xc4\x8danje nazaj na Zemljo (slednje lahko zajame s pomo\xc4\x8djo posebne robotske roke)._NEWLINE_Posadko obi\xc4\x8dajno sestavlja 7 \xc4\x8dlanov (poveljnik, pilot, kopilot in specialisti za razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja)._NEWLINE_Raketoplane so upokojili po zaklju\xc4\x8dku zadnjega poleta raketoplana Atlantis 21. julija 2011. NASA \xc5\xbee razvija novo vesoljsko plovilo za prevoz \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke posadke imenovano Orion. Prvi polet Oriona s posadko naj bi se izvedel leta 2021._NEWLINE_Sovjetska zveza je samostojno razvijala podoben projekt z imenom Buran, vendar so ga po prvem dalj\xc5\xa1em poletu brez posadke opustili, saj so ocenili, da je tovrstni na\xc4\x8din vesoljskih poletov preve\xc4\x8d tvegan.\n_START_SECTION_\nVrnitev na Zemljo in pristanek\n_START_PARAGRAPH_\nZa vrnitev na Zemljo se uporablja ravno obraten manever kot za vzpon na stabilno orbito. Raketoplan je potrebno upo\xc4\x8dasniti z uporabo motorjev za orbitalne manevre. Tako se periapsida orbite spusti dovolj, da  se orbita vozila ob povratku seka z gostej\xc5\xa1imi plastmi atmosfere. Za pristanek raketoplana v ZDA (v Cape Canaveralu na Floridi ali v letalski bazi Edwards v Kaliforniji) se ta manever za\xc4\x8dne nekje nad Avstralijo, pribli\xc5\xbeno 18000\xc2\xa0km od mesta pristanka._NEWLINE_Raketoplan za\xc4\x8dne \xc4\x8dutiti vpliv atmosfere na vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 120\xc2\xa0km. S pomo\xc4\x8djo kombiniranega delovanja motorjev za manevriranje in krmilnih povr\xc5\xa1in se nos vozila dvigne tako, da je dose\xc5\xbeen vpadni kot med 38 in 40 stopinjami (po potrebi tudi do 43\xc2\xb0). Na ta na\xc4\x8din se pove\xc4\x8da zra\xc4\x8dni upor, ki slu\xc5\xbei zaviranju. Ta polo\xc5\xbeaj obenem \xc5\xa1\xc4\x8diti zgornji del plovila pred vro\xc4\x8dino, nastalo ob vstopu v atmosfero. _NEWLINE_Na vi\xc5\xa1ini okrog 80\xc2\xa0km atmosfera postane dovolj gosta, da zaradi velikega vpadnega kota in hitrosti nastane tudi precej\xc5\xa1nja sila vzgona, zaradi katere se raketoplan lahko odbije od atmosfere. Da do tega ne pride, se uporabi nagibanje raketoplana po vzdol\xc5\xbeni osi.  Glede na stopnjo nagiba se spreminja velikost sile vzgona v navpi\xc4\x8dni smeri, kar povzro\xc4\x8di hitrej\xc5\xa1e ali po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e spu\xc5\xa1\xc4\x8danje. Sprva so potrebni ve\xc4\x8dji nagibi (pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xb0), kasneje pa zaradi zmanj\xc5\xa1anja hitrosti zadostujejo manj\xc5\xa1i nagibi._NEWLINE_Nagib raketoplana obenem povzro\xc4\x8di tudi zavijanje, zaradi \xc4\x8desar njegova pot za\xc4\x8dne odstopati od predvidenega kurza. Zato se ob\xc4\x8dasno izvede sprememba nagiba na drugo stran, \xc4\x8demur sledi zavoj nazaj proti predvidenemu kurzu. Zmo\xc5\xbenost spreminjanja smeri se med drugim koristno uporabi tudi za vplivanje na dol\xc5\xbeino doleta. _NEWLINE_Ko raketoplan upo\xc4\x8dasni na pribli\xc5\xbeno Mach 2,5 se za\xc4\x8dne predzadnja faza pristanka. Preostala hitrost in vi\xc5\xa1ina se uporabita za dolet do mesta pristanka in poravnavo s stezo. Tej fazi sledita kon\xc4\x8dni dolet in pristanek, ki se po navadi izvedeta ro\xc4\x8dno, mo\xc5\xbena pa je tudi uporaba avtopilota._NEWLINE_Pristajalna hitrost je pribli\xc5\xbeno 350\xc2\xa0km/h (precej ve\xc4\x8d, kot pri potni\xc5\xa1kih letalih), kmalu po pristanku pa se za zaviranje odpre zaviralno padalo. Po zaustavitvi mora posadka po\xc4\x8dakati, da se razkadijo hlapi goriva in da se trup raketoplana dovolj ohladi, \xc5\xa1ele nato lahko izstopi._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajna praksa je, da raketoplan pristane v Cape Canaveralu na Floridi, alternativa pa je letalska baza Edwards v Kaliforniji. V primeru potrebe po prekinitvi misije med vzletom lahko raketoplan pristane tudi na vnaprej dolo\xc4\x8denih letali\xc5\xa1\xc4\x8dih po svetu, ki premorejo zadosti dolgo vzletno - pristajalno stezo._NEWLINE_Po pristanku na drugem letali\xc5\xa1\xc4\x8du se mora raketoplan vrniti nazaj na Florido, kjer ga pregledajo in pripravijo za nov polet. Za ta namen ima NASA dve predelani letali Boeing 747, ki raketoplan preva\xc5\xbeata na hrbtu.'