b'\n_START_ARTICLE_\nItalijanska kuga 1629\xe2\x80\x931659\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi so se srednjeve\xc5\xa1ke epidemije kuge razvile v ve\xc4\x8d valih med \xc5\xa1tirinajstim in sedemnajstim stoletjem. V Italiji so se kuge pojavile v raznih krajih v letih 1360, 1404, 1527\xe2\x80\x9329, 1575\xe2\x80\x9377, 1589, 1598, vendar vse te epidemije niso dolgo trajale. Veliko huj\xc5\xa1a je bila tridesetletna epidemija 1629\xe2\x80\x931659, ki se tudi obravnava kot italijanska kuga, saj je najhuje zadela mesta severne Italije leta 1630 in mesta ju\xc5\xbene Italije leta 1656.\n_START_SECTION_\nVzroki oku\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nModerni zgodovinarji trdijo, da ni vseh teh epidemij povzro\xc4\x8dila bakterija Yersinia pestis, temve\xc4\x8d je treba upo\xc5\xa1tevati mo\xc5\xbenost raznih bakterij ali razli\xc4\x8dnih variant poznane bakterije. Te trditve so podprte s podatki o umrljivosti, ki so na razpolago za razne pojave kuge. Medtem ko so kuge v \xc5\xa1tirinajstem in petnajstem stoletju napadale vse prebivalstvo brez izjeme, so od leta 1529 do 1628 umirali predvsem revnej\xc5\xa1i ljudje, ki so \xc5\xbeiveli v pomanjkanju in slabih higienskih razmerah. Po letu 1629 pa je skozi tri desetletja razsajala huda kuga, ki je spet zajela vse sloje prebivalstva. Te razlike naj bi pomenile, da so bile bakterije kug iz \xc5\xa1estnajstega stoletja manj virulentne in niso razvile bolezni med bogatej\xc5\xa1imi sloji prebivalstva, ki so \xc5\xbeiveli v bolj\xc5\xa1ih \xc5\xbeivljenjskih razmerah. Tudi dejstvo, da so se izbruhi kuge navadno pojavili v razli\xc4\x8dnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih in po vdoru ali prehodu vojsk, naj bi dokazovalo obstoj raznolikih virov oku\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nMilano\n_START_PARAGRAPH_\nKuga je napadla Milansko vojvodino oziroma Lombardijo leta 1576 in nato \xc5\xa1e huje leta 1630. V tem obdobju je bilo ozemlje pod \xc5\xa1pansko oblastjo in v rokah slabih administratorjev, ki se niso prizadevali za blaginjo ljudstva. Lokalne industrije in obrtni\xc5\xa1ke delavnice so ve\xc4\x8dinoma prenehale delovati, ker niso zmogle pla\xc4\x8devati davkov. Ozemlje je bilo razdejano tudi zaradi prehoda nem\xc5\xa1kih in poljskih najemni\xc5\xa1kih vojakov, ki so izropali vsako hi\xc5\xa1o in poteptali vse obdelane povr\xc5\xa1ine. Posledica je bila splo\xc5\xa1na rev\xc5\xa1\xc4\x8dina in moralno propadanje. Ni\xc5\xbeji sloji so se pre\xc5\xbeivljali z razbojni\xc5\xa1tvom, ki je nastalo velikokrat pod okriljem samostanskih skupnosti. Milanski \xc5\xa1kof je nekatere samostane ukinil in uvedel strogo cerkveno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, a stanje se ni pobolj\xc5\xa1alo, saj je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de kaznovalo le reve\xc5\xbee, zadnji \xc4\x8dlen kriminalnih organizacij vi\xc5\xa1jih slojev._NEWLINE_Ko se je leta 1630 pojavila kuga, jo je preprosto ljudstvo sprejelo kot bo\xc5\xbejo kazen. Nastajale so procesije, ki naj bi izprosile bo\xc5\xbejo milost, a so seveda \xc5\xa1e pove\xc4\x8dale mo\xc5\xbenost oku\xc5\xbebe. Razvil se je tudi lov na \xc4\x8darovnice, ki naj bi bile odgovorne za kugo, in tudi ta skupna dejavnost je samo \xc5\xa1irila oku\xc5\xbebo. Zdravni\xc5\xa1ka oskrba je bila po\xc4\x8dasna in neustrezna, bolniki so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v voja\xc5\xa1nicah, kjer so bili odvisni od usmiljenja privatnikov. Oku\xc5\xbeenje se je naglo \xc5\xa1irilo in v treh mesecih je bilo zabele\xc5\xbeenih 450 smrti. Ve\xc4\x8dja naselja v de\xc5\xbeeli so bila zaprta z dolgimi karantenami in pri kraju Busto Arsizio je bil ustanovljen lazaret.\n_START_SECTION_\nTorino\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku sedemnajstega stoletja so se vr\xc5\xa1ile v Savojski vojvodini nekatere bitke, predvsem verskega zna\xc4\x8daja (katoli\xc4\x8dani in valdezijanci), ki so opusto\xc5\xa1ile polja, kolikor \xc5\xa1e rodovitna po ve\xc4\x8dletnih slabih letinah. Vojne in lakota so pregnale ve\xc4\x8dino kmetov v mesta, kjer so se pre\xc5\xbeivljali samo z bera\xc4\x8denjem. Prenaseljenost in rev\xc5\xa1\xc4\x8dina sta pospe\xc5\xa1ili oku\xc5\xbeenje, ki so ga prinesli tuji trgovci. Torino je zaprl mestna vrata, a prepozno. Epidemija se je raz\xc5\xa1irila tudi v okoli\xc5\xa1ka mesta (Saluzzo, Pinerolo, Alba). \xc4\x8ceprav sta Savojska dru\xc5\xbeina in ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeavnih oblastnikov zapustili prestolnico Torino, je bila tu organizirana zelo uspe\xc5\xa1na sanitarna in socialna oskrba. Zasluga gre tedanjemu \xc5\xbeupanu, ki je tudi sam pre\xc5\xbeivel ku\xc5\xbeno obolenje, kateremu je uspelo prepre\xc4\x8diti \xc5\xa1akalsko ropanje imetja obolelih in neopravi\xc4\x8deno obsojanje posameznikov za oku\xc5\xbebe. Nadzor javnega reda in zajezitev ljudske histerije sta dovolila smotrno in urejeno pomo\xc4\x8d obolelim, kakor tudi \xc4\x8dim varnej\xc5\xa1e postopanje z oku\xc5\xbeenimi trupli. Kljub temu je epidemija trajala skoraj eno leto in je pobrala okoli 80 od 110 tiso\xc4\x8d prebivalcev Torina.\n_START_SECTION_\nGenova\n_START_PARAGRAPH_\nV Genovski republiki se je kuga pojavila leta 1656. Njen potek je opisal pater Antero v knjigi Li lazzaretti della citt\xc3\xa0 e riviere di Genova nel 1657, ki podrobno predstavi vso grozoto lazaretov. V enem dnevu so pokopali preko 700 mo\xc5\xa1kih, \xc5\xbeensk niso \xc5\xa1teli, a bilo jih je ve\xc4\x8d kot mo\xc5\xa1kih. Ni bilo zdravil, bolnikom so usmiljeni prostovoljci pripravljali samo sladkano vodo ali vodo z limono, da jim je ute\xc5\xa1ila vro\xc4\x8di\xc4\x8dno \xc5\xbeejo. Kakor v nekaterih drugih mestih, je bil tudi v Genovi ustanovljen Magistrat za zdravstvo, ki je sku\xc5\xa1al dr\xc5\xbeati stanje pod kontrolo. Kljub temu je umrlo okoli 80 tiso\xc4\x8d oseb, trupla katerih so bila ve\xc4\x8dinoma za\xc5\xbegana na osmoljenih grmadah na mestnih trgih. Okoli 20 tiso\xc4\x8d trupel je bilo zakopanih v temelje Hotela reve\xc5\xbeev, ki se je tedaj gradil.\n_START_SECTION_\nNeapelj\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v Neapeljskem kraljestvu se je kuga pojavila leta 1656. \xc5\xa0panske oblasti, ki so tedaj vladale v dr\xc5\xbeavi, niso dovoljevale, da se mesto \xc5\xa1iri izven obzidja, zato je bil Neapelj kroni\xc4\x8dno gosto naseljen. Poleg tega je izbruh Vezuva iz leta 1631 opusto\xc5\xa1il velik del okolice in kar 44 tiso\xc4\x8d ljudi je ostalo brez strehe in se je zateklo v Neapelj, ki je tako dosegel okoli 450 tiso\xc4\x8d prebivalcev. Mesto takrat \xc5\xa1e ni imelo primerne kanalizacije in ni bilo niti zadostno preskrbljeno s pitno vodo, posebno v predmestjih. Prenaseljenost in neustrezne higienske razmere so dovolile takoj\xc5\xa1njo \xc5\xa1iritev oku\xc5\xbeenja, ki je pri\xc5\xa1lo iz ladij zasidranih v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. V samem mestu je kuga pobrala okoli 240 tiso\xc4\x8d oseb, to je ve\xc4\x8d kot polovico me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Tudi v ostalih krajih Neapeljskega kraljestva je bila ugotovljena smrtnost med 50 in 60\xc2\xa0% prebivalstva: pribli\xc5\xbene ocene govorijo o 600 tiso\xc4\x8dih mrtvih.\n_START_SECTION_\nRim\n_START_PARAGRAPH_\nIz Neaplja se je kuga takoj prenesla v Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo, kamor jo je zanesel neapeljski mornar. Nastanil se je v eni od rimskih gostiln in tam tudi kmalu umrl, a oblasti niso prepoznale znakov kuge, zato gostilna ni bila zaprta ali vsaj razku\xc5\xbeena. \xc5\xa0ele po smrti gostilni\xc4\x8darke in njenih sinov so uvideli, da gre za kugo, a bilo je prepozno, oku\xc5\xbeenje se je \xc5\xbee \xc5\xa1irilo med prebivalstvom. Ustanovljen je bil lazaret na otoku Tibere, kamor je bil prepovedan dostop razen z barkami. Koliko pou\xc4\x8dene so bile oblasti o epidemiji, nam pove dejstvo, da so te iste barke slu\xc5\xbeile tudi za odvoz trupel iz lazareta do kraja pokopa. Ustanovljeni so bili drugi \xc5\xa1tiri lazareti in zdravnikom je bil prepovedan odhod iz mesta pod smrtno kaznijo. Prepovedane so bile procesije in vsako zborovanje. Celo zvonovi so bili uti\xc5\xa1ani, da bi ne privabljali ljudi v cerkve. Opisi kuge iz leta 1656 se \xc5\xa1e danes hranijo v arhivih kapucinskega samostana v Rimu, ki podajajo tudi natan\xc4\x8dne zapise smrtnih slu\xc4\x8dajev. Na pribli\xc5\xbeno 100 tiso\xc4\x8d prebivalcev mesta je umrlo za kugo vsega 14.473 oseb.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nRazen ogromnih izgub \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj je kuga povzro\xc4\x8dila tudi druge hude posledice, predvsem ekonomske in socialne. Edina tedaj znana sterilizacija je bila ogenj, zato so se za\xc5\xbeigala celotna imetja umrlih za kugo. Ogenj je pobral skladi\xc5\xa1\xc4\x8da blaga, tudi dragocenega, in vse oku\xc5\xbeene ladje s tovorom vred. Za\xc5\xbegane so bile trgovine, gostilnice, privatne hi\xc5\xa1e. Na ogenj so bile vr\xc5\xbeene postelje, omare, pohi\xc5\xa1tvo, preproge in zavese, perilo in vsakdanje potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kdor je pre\xc5\xbeivel, ni imel ve\xc4\x8d ni\xc4\x8desar. Bodisi mesta kot pode\xc5\xbeelja so bila ekonomsko popolnoma paralizirana. Industrijski razvoj je bil prekinjen in obrtnih cehov ni bilo ve\xc4\x8d. Kultura je utrpela izgubo ene generacije intelektualcev in umetnikov._NEWLINE_Zaradi tega nekateri demografi vidijo v italijanski kugi prelomnico v ekonomski zgodovini polotoka. Dotedanji proizvodni sistemi so bili uni\xc4\x8deni in mo\xc5\xbenost povrnitve v prej\xc5\xa1nje stanje je bila skromna. Industrijska proizvodnja je bila te\xc5\xbeko okrnjena in se je samo po letih spet vklju\xc4\x8dila v evropski trg. Zato so bili dobrodo\xc5\xa1li tisti kmetje, ki so zapu\xc5\xa1\xc4\x8dali polja in se selili v opusto\xc5\xa1ena mesta, kjer so postali delavci in obrtniki. Kdor pa ni zapustil zemlje, si je lahko brez te\xc5\xbeav prilastil velika posestva, ki so ostala po kugi brez gospodarjev. Posledice so bile opazne predvsem v vi\xc5\xa1jih cenitvah dela, tako v tovarnah kot v kmetijstvu, kar je privedlo do dolo\xc4\x8dene emancipacije ni\xc5\xbejih slojev prebivalstva. Isto\xc4\x8dasno je pri\xc5\xa1la tudi do izraza potreba po mehanizaciji dela, ki naj bi nadomestila predrago delovno silo.'