b'\n_START_ARTICLE_\nJudo\n_START_SECTION_\nPomen besede \xc2\xbbjudo\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda judo, zapisana s pismenkama \xe6\x9f\x94 - \xc2\xbbju\xc2\xab, \xc2\xbbne\xc5\xbenost, mehkoba, uglajenost\xc2\xab\xc2\xa0in \xe9\x81\x93 - \xc2\xbbdo\xc2\xab, \xc2\xbbpot, na\xc4\x8din, na\xc4\x8delo\xc2\xab\xc2\xa0v prevodu pomeni \xc2\xbbmehka pot\xc2\xab, \xc2\xbbpot ne\xc5\xbenosti\xc2\xab, lahko tudi \xc2\xbbpot spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbpot prilagodljivosti\xc2\xab. Vsi ti prevodi pa odslikujejo miselnost, ki jo vsebuje judo, in sicer, da nasprotnika porazimo s preusmeritvijo njegove lastne sile in, da se uspe\xc5\xa1no prilagajamo trenutnim pogojem. Judo prav tako vsebuje vidik optimalne u\xc4\x8dinkovitosti, saj za borbo z nasprotnikom ni potrebna le gola mo\xc4\x8d in te\xc5\xbea. Kot re\xc4\x8deno pa je judo poleg fizi\xc4\x8dnega tudi na\xc4\x8din razvoja samega sebe v duhovno-miselnem smislu, kar odslikuje pismenka \xc2\xbbdo\xc2\xab._NEWLINE_\xc5\xa0portnik, ki se ukvarja z judom, je judoist. Japonska beseda za judoista je Judoka [d\xc5\xbeudoka] (japonsko \xe6\x9f\x94\xe9\x81\x93\xe5\xae\xb6, J\xc5\xabd\xc5\x8dka).\n_START_SECTION_\nIzgovorjava in zapis\n_START_PARAGRAPH_\nJudo se po novem Slovenskem pravopisu lahko izgovarja in pi\xc5\xa1e kot \xc2\xbbd\xc5\xbeudo\xc2\xab Razlogi za to so podrobneje opisani v \xc4\x8dlanku Hepburnovo pre\xc4\x8drkovanje. Vendar je beseda v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, tako kot ju jutsu / ju jitsu / jiu jitsu, v zapisu, delno pa tudi v izgovorjavi, \xc5\xbee pred desetletji pre\xc5\xa1la v slovarje in splo\xc5\xa1no uporabo tudi kot \xc2\xbbjudo\xc2\xab. Tako se danes lahko enakovredno uporabljata obe izgovorni in pisni razli\xc4\x8dici.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj juda\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek juda je povezan z \xc5\xbeivljenjem japonskega u\xc4\x8denjaka D\xc5\xbeigora Kana (1860 - 1938), katerega dose\xc5\xbeki, pomen in ugled v japonski dru\xc5\xbebi so primerljivi z za\xc4\x8detnikom modernih olimpijskih iger, francoskim baronom Pierrom de Coubertinom.\n_START_SECTION_\nJu jutsu kot izvor\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeigoro Kano se je rodil leta 1860 in tako odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v viharnem obdobju popolne prenove japonske dru\xc5\xbebe po revolucionarnih dogodkih Meid\xc5\xbei obnove. Takoreko\xc4\x8d \xc4\x8dez no\xc4\x8d je ve\xc4\x8dina dru\xc5\xbeba zavrgla stare, fevdalne vrednote in znanja, ki so dobila ugled zastarelosti, neuporabnosti, manjvrednosti, ter za\xc4\x8dela hlastati po in prou\xc4\x8devati vse, kar je bilo druga\xc4\x8dno, tuje, neznano, moderno, predvsem pa evropskega in ameri\xc5\xa1kega porekla. Prehod iz fevdalizma v moderno industrijsko dru\xc5\xbebo, ki je v Evropi trajal nekaj stoletij, je na Japonskem trajal le nekaj desetletij._NEWLINE_Kano je to vznemirljivo obdobje novih mo\xc5\xbenosti temeljito izkoristil in se, kot pozoren opazovalec in izredno nadarjen u\xc4\x8denec z mo\xc4\x8dno voljo, prete\xc5\xbeno neobremenjen s preteklostjo, temeljito pou\xc4\x8deval o mnogih vidikih dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dno-gospodarskega razvoja. Bil pa je majhne in \xc5\xa1ibke postave in zaradi tega tar\xc4\x8da mnogih mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih sovrstnikov. O\xc4\x8detovemu nasprotovanju navkljub se je trdno odlo\xc4\x8dil, da se bo nau\xc4\x8dil goloroke borbe, ju jutsuja. Te\xc5\xbeavo je predstavljalo dejstvo, da so ve\xc5\xa1\xc4\x8dine ju jutsuja, kot ostanek fevdalne preteklosti, veljale za nazadnja\xc5\xa1ke, nasilne in necivilizirane, nepotrebne. Mnogo \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dih mojstrov je pou\xc4\x8devanje opustilo, tako zaradi pritiska dru\xc5\xbebe kot pomanjkanja u\xc4\x8dencev, mnogo vrst ve\xc5\xa1\xc4\x8din pa je zaradi smrti ostarelih mojstrov izumrlo \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu fevdalne ureditve. Mladi D\xc5\xbeigoro je sicer na\xc5\xa1el u\xc4\x8ditelja, a ta je menil, da je fant premlad in ga je hitro odpravil le z nekaj lekcijami. \xc5\xa0ele po vpisu na univerzo leta 1878 je na\xc5\xa1el prave u\xc4\x8ditelje in za\xc4\x8del neumorno vaditi razli\xc4\x8dne oblike ju jutsuja. _NEWLINE_V treh letih je ve\xc5\xa1\xc4\x8dine dodobra spoznal in jih za\xc4\x8del podrobneje prou\xc4\x8devati in tudi izbolj\xc5\xa1evati ter nadgrajevati. Prou\xc4\x8deval pa je tudi ozadje in zgodovino ve\xc5\xa1\xc4\x8din ju jutsuja in spoznal, da mnoge vsebujejo, kljub slabemu ugledu zaradi nasilne preteklosti, mnoge pozitivne vrednote in na\xc4\x8dela. Skozi vadbo se je Kano telesno izdatno okrepil, volja in samozavest, ki mu jih \xc5\xbee prej, kljub \xc5\xa1ibkosti, ni manjkalo, pa sta se \xc5\xa1e okrepili. Tako je hitro spoznal, kako veliko vrednost imajo lahko borilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine v smislu okrepitve telesa, zdravja in duha ter razvoja osebnosti. Bil je mnenja, da bi morali zaradi teh pozitivnih vrednot, take borilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine vaditi vsi, ki sku\xc5\xa1ajo \xc5\xbeiveti polno in kakovostno in se razviti v celovite osebnosti.\n_START_SECTION_\nPreoblikovanje in nadgraditev ju jutsuja v judo\n_START_PARAGRAPH_\nVendar so bile stare ve\xc5\xa1\xc4\x8dine premalo urejeni skupki velike mno\xc5\xbeice gibov brez splo\xc5\xa1nega na\xc4\x8dela, nevarne za vadbo, nekatere tehnike so slonele le na surovi mo\xc4\x8di. Kano je v vseh za\xc4\x8dutil na\xc4\x8delo premagovanja nasprotnika z naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o uporabo sile in razuma, kar je pomenilo usmerjanje nasprotnikove sile proti njemu samemu s prilagajanjem nasprotniku, kakor tudi uporabo \xc4\x8dimmanj\xc5\xa1e lastne sile. Na podlagi tega na\xc4\x8dela je Kano osvojeno znanje starih ve\xc5\xa1\xc4\x8din uredil na novo, veliko bolj sistemati\xc4\x8dno, in pri tem opustil mnoge na surovi mo\xc4\x8di temelje\xc4\x8de gibe ter dodal nove ali izpopolnil obstoje\xc4\x8de gibe in juh napravil \xc5\xa1e u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e. Ob tem je stremel k \xc4\x8dim bolj varni vadbi, kar bi omogo\xc4\x8dilo, \xc5\xa1iritev med ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ljudi._NEWLINE_Z vsem tem je raz\xc5\xa1iril in nadgradil ter presegel o\xc5\xbeji namen in vidike starih \xc2\xbbju jutsujev\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbve\xc5\xa1\xc4\x8din mehkobe\xc2\xab, zato je svojo ve\xc5\xa1\xc4\x8dino, da bi jo lo\xc4\x8dil od starih, tako zaradi dru\xc5\xbebene stigme kot zaradi dejanske razlike, poimenoval \xc2\xbbjudo\xc2\xab, \xc2\xbbmehka pot\xc2\xab. Z namenom \xc5\xa1irjenja svoje ve\xc5\xa1\xc4\x8dine med ljudi je leta 1882 osnoval \xc5\xa1olo Kodokan; \xc2\xbbkodokan\xc2\xab\xc2\xa0pomeni v prevodu \xc2\xbbhi\xc5\xa1a (kan) u\xc4\x8denja (ko) poti (do)\xc2\xab. Kano je judo pou\xc4\x8deval vzporedno s pou\xc4\x8devanjem knji\xc5\xbeevnosti na elitni \xc5\xa1oli Gaku\xc5\xa1in.\n_START_SECTION_\nRazvoj juda\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaj letih je judo postal izredno priljubljen, tako med novimi u\xc4\x8denci, kot med u\xc4\x8denci in mladimi mojstri nekdanjih ve\xc5\xa1\xc4\x8din ju jutsuja. Seveda je prihajalo tudi do trenj med \xc2\xbbpravovernimi\xc2\xab\xc2\xa0prista\xc5\xa1i starih ve\xc5\xa1\xc4\x8din in novodobnimi judoisti. A judo je pridobil dru\xc5\xbebeni ugled kot moderna in civilizirana ve\xc5\xa1\xc4\x8dina, tako da je prepoznavnost starih ve\xc5\xa1\xc4\x8din pospe\xc5\xa1eno izginjala; judo je za\xc4\x8del nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati ju jutsu kot glavno obliko goloroke borbe, tudi zaradi uvedbe v javni \xc5\xa1olski sistem. Judo se je tudi ves \xc4\x8das dopolnjeval in razvijal, odpravljale so se mnoge pomanjkljivosti, kot npr. borba na tleh, ki je judo sprva ni vseboval. Postopno se je do za\xc4\x8detkov 20. stoletja, s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8d mojstrov ve\xc5\xa1\xc4\x8din ju jutsuja, izoblikoval enotni in sistemati\xc4\x8dno urejeni u\xc4\x8dni program._NEWLINE_Kano je, podobno kot baron De Coubertin, prou\xc4\x8deval tudi teorijo modernega \xc5\xa1porta v Evropi, nanj so vplivala predvsem angle\xc5\xa1ka na\xc4\x8dela sodelovanja za skupni cilj in osebnega \xc5\xbertvovanja za splo\xc5\xa1no dobro ter idejo mo\xc5\xa1tvenega duha. Koncept \xc5\xa1porta je bil dotedaj na Japonskem neznan, zaradi pozitivnih vrednot, ki jih vsebuje, pa se je Kano zavzemal za oblikovanje in \xc5\xa1irjenje \xc5\xa1portov nasploh ter tako bil za\xc4\x8detnik modernega \xc5\xa1porta na Japonskem. Tudi svoj judo je delno oblikoval po zahodnja\xc5\xa1kih \xc5\xa1portnih na\xc4\x8delih, saj odra\xc5\xbeajo globljo miselnost, ki je bila del azijske filozofije Zen, mo\xc4\x8dno vpletene v japonsko dru\xc5\xbebo, hkrati pa delno predstavljajo bolj humano obliko nekdanjih voja\xc5\xa1kih na\xc4\x8del bu\xc5\xa1ida. V judo, ki je \xc5\xbee v osnovi poznal prosto nadzorovano borbo, kakor tudi ob\xc4\x8dasna tekmovanja, se je kmalu vnesel element modernih \xc5\xa1portnih tekmovanj s pravili in to\xc4\x8dkovanjem. Kanov namen je bil uvesti \xc5\xa1portno-temovalni vidik kot dopolnilo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i ve\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Judo je po Kanovi smrti leta 1938 nadaljeval svojo pot, tako v smeri ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc5\xa1e bolj pa v smeri tekmovalnega \xc5\xa1porta. Kodokan je iz preproste \xc5\xa1ole prerasel v ve\xc4\x8djo organizacijo s sede\xc5\xbeem v Tokiu, ki \xc5\xa1iri, razvija in skrbi za judo v vseh pogledih, a kmalu so se, zaradi priljubljenosti po svetu, pojavile \xc5\xa1e \xc5\xa1ir\xc5\xa1e zastavljene organizacije (International Judo Federation - IJF), ki \xc5\xa1e vedno tesno sodelujejo z organizacijo Kodokan. Ta ima \xc5\xa1e danes velik ugled, predvsem kot bogata zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina D\xc5\xbeigora Kana. _NEWLINE_Leta 1964 je bil judo prvi\xc4\x8d prikazan na Tokijskih poletnih olimpijskih igrah, leta 1972 pa je postal polnopravna olimpijska disciplina. Od takrat se je judo vse bolj usmerjal k \xc5\xa1portnemu vidiku, ki danes prevladuje v tak\xc5\xa1ni meri, da mnogi niti ne poznajo juda kot \xc5\xa1ir\xc5\xa1e ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Mnenja o prednostih in slabostih take usmeritve so deljena.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev juda po svetu\n_START_PARAGRAPH_\nS ponovno vzpostavitvijo in \xc5\xa1iritvijo trgovskih in politi\xc4\x8dnih stikov Japonske s svetom v za\xc4\x8detkih 20. stoletja, pa tudi s potovanji posameznikov z namenom kulturne izmenjave, se je \xc5\xa1iril tudi judo. Bodisi prek Japoncev, ki so potovali po svetu, bodisi prek tujcev, ki so pri\xc5\xa1li na Japonsko in se tam juda nau\xc4\x8dili ter ga \xc5\xa1irili po svoji vrnitvi domov. \xc5\xa0iritev juda po svetu je bil tudi namen njegovega za\xc4\x8detnika, saj je bil prepri\xc4\x8dan o njegovem pomenu za dobro ljudi z vsega sveta. Do danes je judo postal s tega vidika najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a japonska borilna ve\xc5\xa1\xc4\x8dina, morda tudi azijska; po nekaterih \xc5\xa1tetjih je judo po \xc5\xa1tevilu udele\xc5\xbeencev, ki naj bi jih bilo prek 30 milijonov, tretji najmno\xc5\xbei\xc4\x8dnej\xc5\xa1i \xc5\xa1port na svetu. Krovna organizacija IJF pa je s 175 dr\xc5\xbeavami \xc4\x8dlanicami najmno\xc5\xbei\xc4\x8dnej\xc5\xa1a \xc5\xa1portna organizacija znotraj olimpijskega komiteja._NEWLINE_S \xc5\xa1iritvijo juda po svetu je povezano tudi oblikovanje novih oblik sorodnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Tako je recimo prek naukov potujo\xc4\x8dega judoista Mitsuja Maeda, znanega pod \xc5\xa1pansko-japonskim vzdevkom \xc2\xbbConde Koma\xc2\xab, \xc2\xbbbaron te\xc5\xbeav\xc2\xab, v Braziliji nastal danes medijsko zelo izpostavljeni brazilski ju jutsu oz. Gracie ju jutsu. Podobno je iz juda nastal Sambo, ruska oblika goloroke borbe, kakor tudi mnoge moderne oblike \xc2\xbbju jutsuja\xc2\xab\xc2\xa0oz. samoobrambe, razvite v Evropi in ZDA tekom 20. stoletja, ki so podlagi juda postopno dodajale elemente iz mlaj\xc5\xa1ih aikida in karateja, pa tudi doma\xc4\x8dih oblik rokoborbe in boksa. Ker se je judo dokon\xc4\x8dno uredil in sistematiziral nekaj let po za\xc4\x8detkih \xc5\xa1irjenja po svetu, je bil osnova mnogim izpeljanim oblikam izvornej\xc5\xa1i judo. Poleg njihovega neodvisnega razvoja in dodatnih vplivov skozi \xc4\x8das, je tudi to eden izmed razlogov za njihovo lo\xc4\x8ditev od sodobnega juda.'