b'\n_START_ARTICLE_\nNaravni rezervat Strunjan\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni rezervat Strunjan je del Krajinskega parka Strunjan in obsega severno obre\xc5\xbeje Strunjanskega polotoka s pripadajo\xc4\x8dim 200 metrskim pasom morja. Povr\xc5\xa1ina celotnega rezervata je 160 ha. Je izjemnega pomena z vidika varovanja na\xc5\xa1e naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, poleg tega pa tudi za ohranjanje ekolo\xc5\xa1ke stabilnosti in biotske raznolikosti celotnega Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva.\n_START_SECTION_\nNaravni rezervat\n_START_PARAGRAPH_\nNaravne je le \xc5\xa1e 20 odstotkov slovenske obale (okoli 4 cm na prebivalca), ostali del pa je pozidan. Od teh 8 km naravne obale, kamor \xc5\xa1tejemo tudi 200 m pas morja, je vsaj polovica zavarovanih. Imamo 4 zavarovana obmo\xc4\x8dja, ki neposredno varujejo tudi obmo\xc4\x8dja morja in 2 zavarovani obmo\xc4\x8dji le posredno povezani z morjem. Najve\xc4\x8dji sklenjen del ohranjene narave je v dol\xc5\xbeini 3,8 km zavarovan kot Naravni rezervat Strunjan (predstavlja 10\xc2\xa0% celotne obale).\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa zgornjem robu klifa, v erozijskih grapah in drugje kjer nagib terena to dopu\xc5\xa1\xc4\x8da je razvita zna\xc4\x8dilna listopadna submediteranska zdru\xc5\xbeba \xc4\x8drnega gabra (Seslerio autumnalis) in ojstrice (Ostryetum), v kateri se gosto pojavljata tudi navadna \xc5\xbeuka (tudi brnistra) (Spartium junceum) in navadni trstikovec ali \xc2\xbbkanela\xc2\xab\xc2\xa0(Arundo donax). Na pobo\xc4\x8dju rta Ronek, kjer se navkljub severni legi ter prete\xc5\xbeno fli\xc5\xa1ni podlagi pojavljajo tudi zna\xc4\x8dilne sredozemske rastline: zimzelena mirta (Myrtus communis) in navadna jagodi\xc4\x8dnica (Arbutus unedo) za katero je rt Ronek edino avtohtono rasti\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji._NEWLINE_Morsko dno je sprva trdno, zatem pa muljevito in pe\xc5\xa1\xc4\x8deno. Skladno s tem sta razporejeni tudi obe osnovni vegetacijski formaciji - algalna zarast na trdnem in travnik na muljevitem dnu. V pasu bibavice je na celotnem obmo\xc4\x8dju jasno izra\xc5\xbeen pas rjavega bra\xc4\x8di\xc4\x8da (Fucus virsoides)._NEWLINE_Na muljevitem in pe\xc5\xa1\xc4\x8denem dnu zaliva sv. Kri\xc5\xbea je razvit obse\xc5\xbeen podvodni travnik. Tvorita ga cvetnici Cimodocea nodosa in Zostera noltii, v njem pa kraljujejo tudi posamezni le\xc5\xa1\xc4\x8durji (Pinna nobilis) in spirografi (Spirgraphis spallanzanii). _NEWLINE_Med \xc5\xa1tevilnimi \xc5\xbeivalskimi vrstami, ki naseljujejo morski del naravnega rezervata je veliko takih, ki so zaradi razli\xc4\x8dnih vzrokov opredeljene kot ogro\xc5\xbeene. Med bolj znanimi so ob le\xc5\xa1\xc4\x8durju vsekakor kamena korala (Cladocora caespitosa), morski datelj (Lithophaga lithophaga) ter rakovici iz rodu Maia.'