b'\n_START_ARTICLE_\nLimes\n_START_PARAGRAPH_\nLimes je izraz, ki je prvotno pomenil pot med dvema zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dema, Tacit pa je izraz prenesel v \xc4\x8dasu cesarskega obdobja anti\xc4\x8dnega Rima v izraz, ki je zaznamoval dr\xc5\xbeavno mejo. Danes s tem izrazom zaznamujemo vse voja\xc5\xa1ko organizirane utrjene meje nekdanjega rimskega imperija. To so bile nekak\xc5\xa1ne utrjene linije, ki so lo\xc4\x8devale rimski imperij od barbarskih ozemelj. Obstajalo je ve\xc4\x8d limesov, od katerih se jih je nekaj delno ohranilo vse do danes.\n_START_SECTION_\nSpodnjegermanski limes (Porenski limes)\n_START_PARAGRAPH_\nPotekal je ob spodnjem toku Rena, na njegovem levem bregu, nastal pa je iz bojne \xc4\x8drte, ki jo je pripravil cesar Avgust, da bi z nje zasedel Germanijo. V letu 16, po tem, ko je na\xc4\x8drt propadel, je na tej \xc4\x8drti nastala dr\xc5\xbeavna meja, ki je vztrajala ve\xc4\x8d stoletij. Najpomembnej\xc5\xa1a voja\xc5\xa1ka opori\xc5\xa1\xc4\x8da (kasteli) na tem limesu so bila v krajih Novaessium (Neuss), Vetera (Xanten) in Noviomagus (Nijmegen)._NEWLINE_Vsi kasteli so bili med seboj povezani s cesto, urejene poti pa so potekale tudi globlje v zaledje. Okoli leta 256 je bil spodnjegermanski limes prvi\xc4\x8d prebit. Franki so takrat prvi\xc4\x8d uspeli prebiti to linijo, kasneje pa jim je to \xc5\xa1e nekajkrat uspelo, dokler ni cesar Konstantin I. uspel limesa ponovno utrditi in ga dograditi. Okoli leta 400 pa so morali Rimljani limes zapustiti, saj je bil pritisk Frankov premo\xc4\x8dan.\n_START_SECTION_\nRecijski limes\n_START_PARAGRAPH_\nTa utrjena \xc4\x8drta je varovala ozemlje ob gornjem toku Donave, postavljati pa ga je za\xc4\x8del cesar Domicijan. Potekal je od kraja Lorch (kjer se je stikal z gornjegermanskim limesom) do mesta Kelheim._NEWLINE_Pod cesarjema Trajanom in Hadrijanom so ga dodatno utrdili s palisadami in nasipi, postavili so veliko \xc5\xa1tevilo opazovalnih stolpov in katelov ter ga pod cesarjem Karakalom \xc5\xa1e enkrat dodatno utrdili z ve\xc4\x8d kot 160 km dolgim kamnitim zidom, ki je ponekod ohranjen \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nLimes ob srednji in spodnji Donavi\n_START_PARAGRAPH_\nPod cesarjem Avgustom so severne meje provinc Norik, Panonija in Mezija utrdili s kasteli, na nekaterih delih na levem bregu Donave pa so mejo utrdili s palisadami._NEWLINE_Cesar Trajan je za\xc4\x8del leta 107 vzhodno od reke Olt v provinci Dakiji graditi limes Transalutanus, ki ga je dokon\xc4\x8dal cesar Septimij Sever (193-211). Obrambni okop je bil dolg 235 km, visok 3 m in \xc5\xa1irok 10-12 m. Okrepljen je bil z leseno palisado in jarkom.\n_START_SECTION_\nBli\xc5\xbenjevzhodni limes\n_START_PARAGRAPH_\nNa tem delu se je meja rimskega imperija nenehno spreminjala, zato je bil ta konec imperija varovan, bolj kot s klasi\xc4\x8dnim limesom, z utrjenimi kasteli in drugimi postojankami, znan je le klasi\xc4\x8dni limes, ki je potekal v dana\xc5\xa1nji Siriji med Bostro in reko Evfrat.'