b'\n_START_ARTICLE_\nGrenlandija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi ljudje, ki so pri\xc5\xa1li na Grenlandijo, so bili pripadniki arkti\xc4\x8dnih lovskih rodov kulture Sarkak (Sarqaq) iz Severne Amerike, ki so z lokom in pu\xc5\xa1\xc4\x8dico ter nenavadno velikimi psi zasledovali severne jelene. Lovci iz naslednje kulture, Dorset, ki so lovili s harpuno, so pri\xc5\xa1li tiso\xc4\x8d let pozneje. Pregnali ali premagali so jih Eskimi iz kulture Thule med letoma 1000 in 1400. Prvi Evropejci so na otok pri\xc5\xa1li leta 982 iz Islandije in ga poimenovali Grenlandija, v tistem \xc4\x8dasu je bil otok nenaseljen. Ustanovili so tri naselbine na skrajnem ju\xc5\xbeno-zahodnem delu in tam ostali nekaj stoletij, dokler jih okoli leta 1200 niso izrinili Eskimi in negostoljubno podnebje._NEWLINE_Po norve\xc5\xa1kih sagah naj bi se prvi na Grenlandiji naselil Eir\xc3\xadkur Rau\xc3\xb0i (Erik Rde\xc4\x8di), ki je bil izgnan z Islandije zaradi umora. Skupaj z dru\xc5\xbeino in slu\xc5\xbeabniki se je z ladjami odpravil poiskat domnevno de\xc5\xbeelo na severozahodu. Da bi privabil ve\xc4\x8d ljudi je de\xc5\xbeelo poimenoval Greenland (Zelena de\xc5\xbeela), kar se je izkazalo za dobro potezo. Naselbine so uspevale in se ve\xc4\x8dale, pri\xc5\xa1li so Eskimi, poslan pa je bil celo kr\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1kof. Leta 1386 je Grenlandija postala del Norve\xc5\xa1kega kraljestva (ki je bil del Kalmar\xc5\xa1ke zveze) in pozneje del Dansko-Norve\xc5\xa1ke monarhije. Po skoraj petsto letih so kolonije propadle, kar je verjetno posledica lakote v 15. stoletju, med obdobjem male ledene dobe, ko so se \xc5\xbeivljenjske razmere silovito poslab\xc5\xa1ale. Analize arheolo\xc5\xa1kih najdb in kosti iz tega obdobja potrjujejo hudo pomanjkanje hrane takratnih prebivalcev. Ko je norve\xc5\xa1ki misijonar Hans Egede leta 1721 iskal potomce Vikingov, je na\xc5\xa1el samo \xc5\xa1e Eskime ali lnuite, kakor se sami imenujejo. Naselbina Godthab, ki jo je ustanovil pa je postala izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za pokristjanjevanje in naseljevanje Dancev in Norve\xc5\xbeanov._NEWLINE_Leta 1815 so Danci s Kielsko pogodbo obnovili odvisnost Grenlandije Danski dr\xc5\xbeavi. Norve\xc5\xbeani so dobrih sto let pozneje, natan\xc4\x8dneje leta 1920, zavzeli (nenaseljeni) vzhodni del otoka in nastal je spor glede lastni\xc5\xa1tva zemlje. Dr\xc5\xbeavi sta 1933 spor re\xc5\xa1ili na Mednarodnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je Norve\xc5\xa1ka izgubila. Med drugo svetovno vojno je bila Grenlandija odrezana od Danske, saj je bila le-ta 9. aprila 1940 okupirana s strani Nem\xc4\x8dije. Grenlandci so \xc5\xbeivljenjske surovine kupovali v ZDA in Kanadi s sredstvi iz industrije, predvsem rudnika iz Ivigtuta. Med vojno je na otoku pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8d incidentov med ameri\xc5\xa1kimi silami in nem\xc5\xa1kimi meteorolo\xc5\xa1kimi skupinami, ki so se kon\xc4\x8dali z \xc5\xbertvami. Po vojni je Grenlandija ponovno pri\xc5\xa1la pod danski nadzor. Tako je ostalo do leta 1953, ko je otok dobil notranjo avtonomijo. Danes Danska \xc5\xa1e naprej skrbi za potrebno tehni\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d in denarno podporo, to pa zavla\xc4\x8duje popolno samostojnost Grenlandije, \xc4\x8deprav se je leta 1979 izreklo za njeno postopno samostojnost okrog 70 odstotkov Grenlandcev.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nGrenlandska vodja dr\xc5\xbeave je danska kraljica Margareta II. Danski parlament imenuje Rigsombudsmanda \xe2\x80\x93 Visokega poobla\xc5\xa1\xc4\x8denca, ki predstavlja Dansko monarhijo - to je od leta 2002  Peter Lauriteen. _NEWLINE_Grenlandija ima tudi svoj parlament, ki \xc5\xa1teje 31 \xc4\x8dlanov. Na \xc4\x8delu parlamenta je predsednik vlade, ki je obi\xc4\x8dajno kar vodja ve\xc4\x8dinske stranke. Trenutni predsednik vlade je Hans Enoksen, ki je to funkcijo nastopil decembra 2002._NEWLINE_Ker otok kljub svoji veliki avtonomiji \xc5\xa1e vedno spada pod dansko kraljevino v danskem parlamentu sedita dva njegova predstavnika, ki ju izvoli grenlandski parlament._NEWLINE_Na podlagi avtonomije je Grenlandija leta 1985 izstopila Evropske gospodarske skupnosti kamor je spadala Danska. Leta 1992 se je Evropska gospodarska skupnost preimenovala v Evropsko unijo, katere Grenlandija prav tako ni \xc4\x8dlanica vendar z njo ohranja nekatere stike preko Danske, tako da zakoni Evropske unije na Grenlandiji v glavnem ne veljajo, izjema so trgovinski zakoni.\n_START_SECTION_\nZemljepisne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGrenlandija je najve\xc4\x8dji otok na svetu, le\xc5\xbei pa med Evropo in Severno Ameriko, v severnem delu Atlantika. Ta arkti\xc4\x8dni otok spada geolo\xc5\xa1ko h Kanadskemu \xc5\xa1\xc4\x8ditu. Tako kot tam prevladujejo tudi tukaj predkambrijske kamnine, ki jih pove\xc4\x8dini samo na skrajnem severu prekrivajo mlaj\xc5\xa1e slojevite kamnine. Na ognjeni\xc5\xa1ko delovanje v terciarju spominjajo bazalti in nekaj toplih vrelcev. Kot ka\xc5\xbeejo gole, od ledu zbru\xc5\xa1ene kamninske povr\xc5\xa1ine, je Grenlandijo v ledenih dobah od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa popolnoma prekrival led. Danes je brez ledu samo ozek, nikjer ve\xc4\x8d kot dvesto kilometrov \xc5\xa1irok obre\xc5\xbeni pas. \xc5\xa0tevilni ledeniki segajo v morje in se prelamljajo v zalivih kjer nastajajo ledene gore._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Grenlandije je prekrita z ledom (kar 81\xc2\xa0%). Skrajni severni del otoka pa ni prekrit z ve\xc4\x8dnim ledom, kot bi to pri\xc4\x8dakovali, saj je ozra\xc4\x8dje tam presuho da bi lahko nastajal sneg; le-ta pa je nujno potreben za vzdr\xc5\xbeevanje stanja ve\xc4\x8dnega ledu. \xc4\x8ce bi se stopila grenlandska ledena odeja, bi otok Grenlandija, zaradi razgibanega reliefa in dviga morske gladine, najverjetneje postal oto\xc4\x8dje. Ledeni pokrov, kjer se sneg pod lastno te\xc5\xbeo kon\xc4\x8dno stisne v led, je najbolj debel na severu in se proti robovom tanj\xc5\xa1a. V gorskih verigah, ki ga obkro\xc5\xbeajo, le\xc5\xbei kot ujet v velikanskem kotlu. Ledeni\xc5\xa1ki sistemi dose\xc5\xbeejo globoko obru\xc5\xa1ene fjorde samo \xc4\x8dez nekaj prevalov in skozi globoke dolinske zareze. Tak je recimo Humboldtov ledenik, ki se polzi v Severno ledeno morje kot sto kilometrov \xc5\xa1irok leden veletok._NEWLINE_V obdobju med 1989 in 1993 so ameri\xc5\xa1ke in evropske meteorolo\xc5\xa1ke odprave preu\xc4\x8devale podnebne spremembe v zemljini zgodovini. Pomagali so si z analiziranjem vzorcev ledu, ki so ga izvrtali iz Grenlandske ledene odeje; vrtali so do 3200 m globoko. Rezultati so pokazali nestabilnost in pogosta mo\xc4\x8dna nihanja podnebja v obdobju pred pribli\xc5\xbeno 100.000 leti.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi visokega celinskega ledu sega arkti\xc4\x8dno podnebje na Grenlandiji dale\xc4\x8d pod severni te\xc4\x8dajnik. Julijske temperature niso nikjer vi\xc5\xa1je od 10\xc2\xa0\xc2\xb0C. V smeri od juga proti severu so razmere za obstoj rastlin vedno te\xc5\xbeje. Za nizko rastje v tundri obalnega obmo\xc4\x8dja. ki je \xc5\xa1e prepredeno z brinom in sle\xc4\x8dem, so proti severu vedno bolj zna\xc4\x8dilni trave, mahovi in li\xc5\xa1aji. Leden mraz in neprestana su\xc5\xa1nost na skrajnem severu omogo\xc4\x8data skromen obstoj samo \xc5\xa1e li\xc5\xa1ajem in algam. V tundrah obalnega obrobja so doma postru\xc5\xa1niki. zajci, lisice in \xc4\x8disto na severu severni medved. Severnega jelena so leta 1852 ponovno naselili Norve\xc5\xbeani. V morju priobalnega_NEWLINE_obmo\xc4\x8dja se premetavajo razli\xc4\x8dne vrste tjulnjev, mro\xc5\xbeev in kitov. Ob obali \xc5\xbeivi poleti pribli\xc5\xbeno dvesto vrst pti\xc4\x8dev. Izmed ve\xc4\x8d kot sto vrst rib v grenlandskih vodah lovijo predvsem polenovko, bokoplavutarico navadni jezik, lososa in v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu kozice. Medtem ko je bil \xc5\xa1e v za\xc4\x8detku stoletja temelj gospodarstva lov na tjulnje, je danes obstanek ve\xc4\x8d kot polovice Grenlandcev neposredno ali posredno odvisen od ribolova oziroma predelava rib.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku devetdestih let 20. stoletja je Grenlandija do\xc5\xbeivljala gospodarsko krizo, vendar se je za\xc4\x8delo stanje leta 1993 izbolj\xc5\xa1evati. Doma\xc4\x8da vlada je proti koncu osemdesetih let za\xc4\x8dela uveljavljati zelo var\xc4\x8devalno prora\xc4\x8dunsko politiko, s \xc4\x8demer so zagotovili majhno inflacijo in prora\xc4\x8dunske prese\xc5\xbeke. Leta 1990 je Grenlandija ostala brez dveh najve\xc4\x8djih izvoznih artiklov, saj so zaprli \xc5\xa1e zadnje rudnike svinca in cinka. Dana\xc5\xa1nje gospodarstvo Grenlandije skoraj v celoti zavzema ribi\xc5\xa1tvo; izvoz morskih rakcev predstavlja ve\xc4\x8dino gospodarskega prihodka. Otok ima tudi velik potencial  na podro\xc4\x8dju ogljikovodikov in mineralov, vendar bo izdelava potrebne infrastrukture potekala \xc5\xa1e leta. Pomembna panoga je tudi turizem, vendar je le-ta pogojen z visokimi cenami in razmeroma kratko turisti\xc4\x8dno sezono. Ve\xc4\x8dino dr\xc5\xbeavnih prihodkov tako predstavlja denarna pomo\xc4\x8d \xc2\xbbmaterinske\xc2\xab\xc2\xa0Danske.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nNa Grenlandiji obstajajo le omejeno \xc5\xa1tevilo prevoznih sredstev. Glavni prevozni sredstvi za ve\xc4\x8dje razdalje sta letalo in ladja. Ker na otoku, zaradi velikih fjordov in nedostopnega ter divjega terena, ni cest je to tudi edina mo\xc5\xbena povezava med odmaknjenimi grenlandskimi naselji.  Glavno letali\xc5\xa1\xc4\x8de se nahaja v kraju Kangerlussuaq, od tu potekajo vse povezave z zunanjim svetom in odmaknjenimi naselji. Drugo najve\xc4\x8dje letali\xc5\xa1\xc4\x8de se nahaja v kraju Narsarsuaq. Preko obeh letali\xc5\xa1\xc4\x8d potekajo povezave z Dansko in Islandijo. Nekaj \xc4\x8dasa je delovala tudi letalska povezava z Ameriko vendar so jo zaradi nerentabilnosti po enem letu ukinili._NEWLINE_Poleg letal, potovanje med naselji omogo\xc4\x8dajo \xc5\xa1e trajektne povezave, ki jih opravlja dru\xc5\xbeba Arctic Umiaq Lne. Trajektna linija povezuje vsa ve\xc4\x8dja naselji na zahodni in jugo-zahodni obali Grenlandije. Trajekt vsak teden opravijo eno kro\xc5\xbeno vo\xc5\xbenjo med naselji pri \xc4\x8demer vo\xc5\xbenja v eno smer traja okoli 80 ur.'