b"\n_START_ARTICLE_\nJegor Gajdar\n_START_SECTION_\nOSEBNO \xc5\xbdIVLJENJE JEGORJA GAJDARJA\n_START_PARAGRAPH_\nJegor Gajdar se je rodil leta 1956 v Moskvi v tedanji Sovjetski zvezi, materi Ariadni Bezhovi in voja\xc5\xa1kemu dopisniku Pravde Timurju Gajdarju. Njegov o\xc4\x8de se je v invaziji v Pra\xc5\xa1i\xc4\x8djem zalivu na Kubi leta 1961 boril na strani kubanskih revolucionarnih sil in je bil osebni prijatelj Raula Castra, brata Fidela Castra. Prav obisk Kube, na katero ga je komaj sedemletnega s seboj odpeljal o\xc4\x8de, naj bi pri Gajdarju povzro\xc4\x8dil zanimanje za ekonomijo. Kuba je imela \xc5\xbee v \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja resne ekonomske te\xc5\xbeave oziroma kot je opazil mali Gajdar, te\xc5\xbeave v uravnote\xc5\xbeenju povpra\xc5\xa1evanja in ponudbe. Gajdar sicer izvira iz znane ruske pisateljske dru\xc5\xbeine, saj je bil njegov ded po o\xc4\x8detovi strani pisatelj Arkady Gajdar, priznani ruski pisec otro\xc5\xa1kih zgodb, po materini strani pa pisatelj Pavel Bazhov, ki je bil znan po tem, da je zbiral, urejal in objavljal ruske pravljice, poleg tega pa je napisal tudi vrsto razprav o ruski revoluciji in dr\xc5\xbeavljanski vojni. Jegor Gajdar je bil poro\xc4\x8den dvakrat. Prvi\xc4\x8d z Irino Smirnovo. Njegova h\xc4\x8di iz prvega zakona, Maria Gajdar je politi\xc4\x8dno aktivna in je sicer ena od vodij ruske demokrati\xc4\x8dne opozicije. Od leta 2009 je Maria Gajdar podpredsednica v okro\xc5\xbeju Kirov. (7) V \xc4\x8dasu, ko je bil predavatelj na University of Alaska, pa se je Gajdar poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko ruskega pisatelja znanstvene fantastike Arkadyja Strugackega, Mario Strugacky. (6)\n_START_SECTION_\nKARIERA\n_START_PARAGRAPH_\nJegor Gajdar je diplomiral z odliko na Moskovski dr\xc5\xbeavni univerzi, to\xc4\x8dneje na Ekonomski fakulteti leta 1978. Po opravljeni diplomi je deloval kot raziskovalec na ve\xc4\x8d raziskovalnih in\xc5\xa1titutih. Bil je dolgoletni \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Sovjetske zveze in urednik ideolo\xc5\xa1kega \xc4\x8dasopisa Komunist, ki ga je izdajal Centralni komite Komunisti\xc4\x8dne partije Sovjetske zveze. V \xc4\x8dasu Perestrojke se je pridru\xc5\xbeil Borisu Jelcinu. Leta 1991 je izstopil iz Komunisti\xc4\x8dne partije in prevzel vidnej\xc5\xa1o vlogo v kabinetu vlade Borisa Jelcina. Gajdar je bil prvi podpredsednik ruske vlade in ekonomski minister od leta 1991 do 1992 ter minister za finance od februarja do aprila leta 1992._NEWLINE_V vladi je Gajdar zagovarjal reformo ruske ekonomije v smeri svobodne trgovine z metodo \xc5\xa1oka. Njegova najbolj razvpita poteza je bila odprava dr\xc5\xbeavne regulacije cen, kar je v Rusiji nemudoma povzro\xc4\x8dilo porast cen in posledi\xc4\x8dno tudi do uradno spremembo iz dr\xc5\xbeavne v tr\xc5\xbeno ekonomijo v Rusiji. Prav tako je pretrgal z dolgoletno tradicijo dobavljanja materiala in hrane vojski po ni\xc5\xbejih cenah in dajanja dr\xc5\xbeavnih subvencij neposredno ruski industriji. Med glavne dose\xc5\xbeke njegove reforme vsekakor sodi to, da mu je v znatni meri uspelo zmanj\xc5\xa1ati dr\xc5\xbeavni deficit._NEWLINE_V \xc4\x8dasu predsednika Borisa Jelcina je bil Jegor Gajdar imenovan za v.d. Ministrskega predsednika od 15. junija do 14. decembra 1992, ko ruski kongres ljudskih poslancev, ki Jelcinu ni bil naklonjen, ni hotel potrditi Gajdarja za predsednika vlade, in je bil zato namesto njega, kot kompromisna re\xc5\xa1itev, kasneje izvoljen Viktor \xc4\x8cernomirdin. Kljub temu je Jegor Gajdar z vlado \xc5\xa1e naprej sodeloval kot politi\xc4\x8dni svetovalec._NEWLINE_18. septembra 1993 je bil ponovno imenovan za prvega podpredsednika v vladi \xc4\x8cernomirdina, in sicer kot nekak\xc5\xa1na kazen za opozicijo. Igral je aktivno vlogo v \xc4\x8dasu ruske ustavne krize leta 1993: 3. oktobra tega leta je dr\xc5\xbeavna televizija v \xc5\xbeivo prena\xc5\xa1ala njegov govor, v katerem je pozval Moskov\xc4\x8dane naj aktivno pomagajo pri obrambi Jelcinovega re\xc5\xbeima. Ob volitvah v Dumo leta 1993, neposredno po ustavni krizi, je bil Gajdar vodja pro-aktivnega gibanja z imenom Ruska izbira. V javnosti je bil prepoznan kot potencialen bodo\xc4\x8di mandatar. A ker je bilo gibanje na volitvah neuspe\xc5\xa1no, so vse njegove \xc5\xbeelje o vstopu v vlado, kaj \xc5\xa1ele o tem, da bi postal ministrski predsednik, izpuhtele, zato je kot vodja gibanja kmalu za tem, to\xc4\x8dneje 20. januarja 1994, odstopil._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Natovega bombardiranja Jugoslavije leta 1999 je bil Gajdar skupaj z Borisom Nemtsovom in Borisom Fyodorovom v Beogradu na posredni\xc5\xa1ki misiji. (8)\n_START_SECTION_\nEKONOMSKE IN GOSPODARSKE REFORME\n_START_PARAGRAPH_\nJegor Gajdar je bil pogosto kritiziran zaradi svojega brezobzirnega uvajanja gospodarskih in ekonomskih reform leta 1992, ker se zunanjemu opazovalcu zdi, da se pri tem ni prav veliko oziral na to, kak\xc5\xa1ne dru\xc5\xbebene in socialne u\xc4\x8dinke bodo tak\xc5\xa1ne radikalni posegi v gospodarstvo imeli. Mnoge od Gajdarjevih reform so neposredno povzro\xc4\x8dile velik upad \xc5\xbeivljenjskega standarda. Milijoni Rusov so bili dobesedno pahnjeni v rev\xc5\xa1\xc4\x8dino, ker so se njihovi prihranki razblinili dobesedno \xc4\x8dez no\xc4\x8d zaradi u\xc4\x8dinka hiperinflacije. Privatizacija in razbitje dr\xc5\xbeavne lastnine nekdanje Sovjetske zveze, pri kateri je Gajdar v veliki meri sodeloval, je povzro\xc4\x8dila, da je na koncu reformisti\xc4\x8dnih naporov ogromno bogastvo biv\xc5\xa1e Sovjetske zveze pristalo v rokah majhne skupine vplivnih poslovne\xc5\xbeev, tako imenovanih ruskih oligarhov. V \xc4\x8dasu, ko sta v javnosti do ruskih oligarhov rasla tako prezir kot tudi sovra\xc5\xa1tvo, saj so se hkrati z njihovim vzponom pove\xc4\x8dale tudi ekonomske razlike in dru\xc5\xbebeno nezadovoljstvo, je bil Gajdar v o\xc4\x8deh mnogih Rusov prepoznan kot eden izmed najbolj odgovornih akterjev za nastalo situacijo. (9) (10)_NEWLINE_Eden izmed najbolj odkritih kritikov Gajdarjeve ekonomske politike, je bil ekonomist, \xc4\x8dlan stranke Yablonko in biv\xc5\xa1i predsednik ruske vlade Grigorij Javlinski, ki je leta 1990 predlagal 500 dneven postopen program prehoda celotne USSR v tr\xc5\xbeni model ekonomije. Sprva je bil njegov predlog sicer sprejet, kasneje pa ga je vlada Nikolaja Ri\xc5\xbekova enostavno zavrnila. Javlinski je opozarjal na razlike med njegovim reformskim programom in tistim, ki ga je predlagal Gajdar, kot je na primer postopnost uveljavljanja privatizacije in liberalizacije cen in uporabo njegovega programa v celotni Sovjetski zvezi, a na koncu so prevladali Gajdarjevi ekonomski (in politi\xc4\x8dni) argumenti._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Gajdarjevi privr\xc5\xbeenci priznavajo, da je bilo v zvezi z reformami storjenih veliko napak, pa hkrati branijo Gajdarja, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ni imel veliko mo\xc5\xbenosti, \xc4\x8de je hotel de\xc5\xbeelo re\xc5\xa1iti pred bankrotom in lakoto. Po mnenju BBC-jevega novinarja Andreja Ostalskega\xc2\xa0\xc2\xbbsta bili na voljo le dve re\xc5\xa1itvi; bodisi vpeljava vojnega stanja hkrati s strogo racionalizacijo, bodisi radikalna liberalizacija ekonomije. Prva re\xc5\xa1itev bi pomenila zgolj nadaljevanje tistega, kar je za\xc4\x8del \xc5\xbee Stalin s svojim sistemom mno\xc5\xbei\xc4\x8dne represije. Druga pa je predstavljala kolosalno spremembo oziroma potovanje \xe2\x80\x93 ali z drugimi besedami tekmo \xe2\x80\x93 skozi neraziskane vode z nepredvidljivim izkupi\xc4\x8dkom.\xc2\xab\xc2\xa0(11)\n_START_SECTION_\nBOLEZEN IN DOMNEVNA ZASTRUPITEV\n_START_PARAGRAPH_\n28. novembra 2006 so Jegorja Gajdarja na\xc5\xa1li nezavestnega v County Kildare na Irskem, kjer se je mudil z namenom, da bi predstavil svojo najnovej\xc5\xa1o knjigo Lasting Time: Russia in the World. Odpeljan je bil v Dublinsko bolni\xc5\xa1nico, kjer pa so zdravniki ugotovili, da njegovo zdravje ni resno ogro\xc5\xbeeno. 6. decembra 2006 je v nekem \xc4\x8dlanku, objavljenem v angle\xc5\xa1kem in ruskem jeziku, Gajdar trdil, da so ga zastrupili sovra\xc5\xbeniki ruske oblasti. Svojo trditev je ponovil tudi v BBC-jevi oddaji Hardtalk. (12) Kasnej\xc5\xa1e medicinske razlage in lai\xc4\x8dna ugibanja o vzrokih za nenaden izbruh bolezni so se gibale v smeri predrtja \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega \xc4\x8dira.\n_START_SECTION_\nGAJDARJEVA SMRT IN REAKCIJE NJEGOVIH KOLEGOV\n_START_PARAGRAPH_\nJegor Gajdar je umrl v starosti 53 let v rajonu Odintsov, Moskovska oblast, Rusija. (13) Gajdarjev pomo\xc4\x8dnik Valeri Natarov je kasneje pri\xc4\x8dal, da je Gajdar umrl nepri\xc4\x8dakovano, medtem ko je pisal knjigo za otroke. (14) Umrl je za posledicami plju\xc4\x8dnega edema, ki je nastopil zaradi sr\xc4\x8dne kapi. (4) Zapustil je \xc5\xbeeno, tri sinove in h\xc4\x8der. (15)_NEWLINE_Ob njegovi smrti so bile reakcije in spomini njegovih biv\xc5\xa1ih kolegov nanj precej zna\xc4\x8dilne. Nekdanji kolegi so v njem prepoznali \xc4\x8dloveka, ki je bil med povpre\xc4\x8dnimi Rusi, ki so v procesu ekonomske liberalizacije izgubili precej\xc5\xa1nje, nekateri pa celo vse svoje premo\xc5\xbeenje, preziran, toda hkrati so Gajdarja (o)cenili tudi kot \xc4\x8dloveka, ki je bil v najve\xc4\x8dji meri zaslu\xc5\xbeen, da se je Rusiji uspelo izognil \xc5\xa1e mnogo ve\xc4\x8dji katastrofi.\xc2\xa0\xc2\xbbPostavljen je bil pred alternativo: dr\xc5\xbeavljanska vojna ali bole\xc4\x8de reforme,\xc2\xab\xc2\xa0je za radijsko postajo Ekho Moskvy izjavil biv\xc5\xa1i pod predsednik v vladi Borisa Jelcina, Boris Nemtsov.\xc2\xa0\xc2\xbbDal je svoje \xc5\xbeivljenje, da je lahko prepre\xc4\x8dil dr\xc5\xbeavljansko vojno.\xc2\xab\xc2\xa0(14)_NEWLINE_Anatolij \xc4\x8cubajs, \xc4\x8dlovek, ki je bil kot minister odgovoren za privatizacijo v zgodnjih devetdesetih letih, in ki je bil po lastnih besedah njegov prijatelj, je Gajdarja visokolete\xc4\x8dimi besedami ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbodre\xc5\xa1itelja\xc2\xab\xc2\xa0Rusije.\xc2\xa0\xc2\xbbRusija je imela veliko sre\xc4\x8do, da je imela v enem od svojih najte\xc5\xbejih trenutkov v zgodovini ob sebi Jegorja Gajdarja. V za\xc4\x8detku devetdesetih je de\xc5\xbeelo odre\xc5\xa1il lakote, dr\xc5\xbeavljanske vojen in razpada,\xc2\xab\xc2\xa0je \xc4\x8cubajs zapisal na svojem blogu.\xc2\xa0\xc2\xbbLe malo ljudi v zgodovini Rusije in v svetovni zgodovini se lahko z njim primerja po mo\xc4\x8di intelekta, jasnega razumevanja preteklosti, sedanjosti in prihodnosti, in pripravljenostjo, da sprejmejo skrajno te\xc5\xbeke, a neizogibne odlo\xc4\x8ditve,\xc2\xab\xc2\xa0je \xc5\xa1e zapisal \xc4\x8cubajs. (15)_NEWLINE_Nekdanji namestnik ruskega ministra za gorivo in energijo, Mihail Hodorkovski in Platon Lebedev sta Jegorju Gajdarju izrazila spo\xc5\xa1tovanje z naslednjimi besedami: (16) (17)\xc2\xa0\xc2\xbbPolo\xc5\xbeil je temelje na\xc5\xa1e ekonomije.\xc2\xab\xc2\xa0(18)_NEWLINE_Ruski predsednik Dimitrij Medvedjev je prav tako izrazil so\xc5\xbealje Gajdarjevi dru\xc5\xbeini in njegovim bli\xc5\xbenjim prijateljem. (19) (20) Medvedjev je Gajdarja ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbdrznega, po\xc5\xa1tenega in odlo\xc4\x8dnega\xc2\xab\xc2\xa0ekonomista, ki je bil\xc2\xa0\xc2\xbbdele\xc5\xbeen spo\xc5\xa1tovanja tako pri svojih podpornikih, kakor tudi in svojih nasprotnikih.\xc2\xab\xc2\xa0(21) Gajdar je bil pogumen, po\xc5\xa1ten in neomajen \xc4\x8dlovek, ki je\xc2\xa0\xc2\xbbprevzel odgovornost za nepopularne, a nujne ukrepe v \xc4\x8dasu radikalnih sprememb\xc2\xab\xc2\xa0je \xc5\xa1e dodal predsednik Medvedjev. (22)_NEWLINE_\xc2\xbbGajdarjeva smrt je huda izguba za Rusijo,\xc2\xab\xc2\xa0je izjavil ruski premier Vladimir Putin. (23)\xc2\xa0\xc2\xbbIzgubili smo resni\xc4\x8dnega dr\xc5\xbeavljana in domoljuba, osebo mo\xc4\x8dnega duha, nadarjenega znanstvenika, pisatelja in strokovnjaka ... Ni se izogibal odgovornosti in 'je sprejemal udarce' tudi v najbolj kriti\xc4\x8dnih situacijah s \xc4\x8dastjo in pogumom,\xc2\xab\xc2\xa0je \xc5\xa1e izjavil. (21)_NEWLINE_So\xc5\xbealnim izjavam ob Gajdarjevi smrti se je pridru\xc5\xbeila tudi Bela hi\xc5\xa1a. \xc4\x8ceprav protislovna, je Gajdarjeva zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina vendarle ustvarila temelje za dinami\xc4\x8dno tr\xc5\xbeno gospodarstvo in ji je usojeno, da kot taka \xc5\xbeivi dalje, je dejal tiskovni predstavnik Odbora za nacionalno varnost, Mike Hammer. Gajdarja je pisal kot vrhunskega intelektualca, resni\xc4\x8dnega ruskega domoljuba in za vodilen um, ki je poganjal ruske politi\xc4\x8dne in ekonomske reforme zadnjih dveh desetletij. (24)"