b'\n_START_ARTICLE_\nFosfor\n_START_SECTION_\nPomembne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBeli fosfor tvori voskasto belo trdnino, ki ima zna\xc4\x8dilen zoprn vonj, a ko je \xc4\x8dist, je brezbarven in prozoren. Ta nekovina ni topna v vodi, je pa topna v ogljikovem disulfidu. \xc4\x8cisti beli fosfor se na zraku spontano v\xc5\xbege in zgori v fosforjev pentaoksid.\n_START_SECTION_\nOblike\n_START_PARAGRAPH_\nFosfor obstaja v najmanj \xc5\xa1tirih alotropnih oblikah: v beli (ali rumeni), rde\xc4\x8di, in \xc4\x8drni (ali vijoli\xc4\x8dni). Najpogostej\xc5\xa1a sta rde\xc4\x8di in beli fosfor; oba sta tetraederski skupini \xc5\xa1tirih atomov. Beli fosfor gori na zraku in se ob izpostavljanju toploti ali svetlobi lahko pretvori v rde\xc4\x8di fosfor. Obstaja v dveh razli\xc4\x8dicah, alfa in beta, ki se razlo\xc4\x8dita ob prehodni temperaturi \xe2\x88\x923.8\xc2\xa0\xc2\xb0C. Rde\xc4\x8di fosfor je relativno stabilen in sublimira pri plinskem tlaku ene atmosfere pri 170\xc2\xa0\xc2\xb0C, a gori ob udarcu ali gretju zaradi trenja. Obstaja \xc4\x8drni fosforjev alotrop, ki ima podobno strukturo kot grafit - atomi so urejeni v heksagonalnih ravninah - in prevaja elektriko.'