b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander Zorn\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji je \xc5\xa1olanje nadaljeval v Ljubljani. Na Filozofski fakulteti je \xc5\xa1tudiral  primerjalno knji\xc5\xbeevnost. Diplomiral je leta 1973. Med \xc5\xa1tudijem  je sodeloval v \xc5\xa1tudentskem gibanju. Bil je sourednik Mladinine priloge Mlada pota (1967\xe2\x80\x9369), urednik Tribune (1970), kulturni urednik Radia \xc5\xa0tudent (1969\xe2\x80\x9370), soustvarjalec in prvi predsednik \xc5\xa0tudentskega kulturnega centra (1971\xe2\x80\x9372) oz. \xc5\xa0KUC. Sodeloval je pri gledali\xc5\xa1ki skupini Pupilija Ferkeverk ter drugih avantgardnih skupinah. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je najprej delal kot dramaturg pri Eksperimentalnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Glej, od leta 1977 do 1981 pa pri Viba filmu. Nato je bil sedem let svobodni knji\xc5\xbeevnik ter tajnik in sourednik Nove revije. Od 1987 do 2004 je bil urednik pri zalo\xc5\xbebi MK. Od 2005 do 2008 je bil dr\xc5\xbeavni sekretar v kabinetu predsedstva Vlade RS. Od 15. oktobra 2008 je poslanec v Dr\xc5\xbeavnem zboru Republike Slovenije.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1979\xe2\x80\x9386 je za Na\xc5\xa1e razglede pisal literarne kritike z imanentnim pristopom, zlasti o sodobni slovenski prozi in poeziji. Uredil in komentiral  je antologijo novej\xc5\xa1e slovenske proze (Vid\xc4\x8devo sporo\xc4\x8dilo. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1991. (COBISS) ) ter  pripravil in s \xc5\xa1tudijami opremil izbore slovenskih pisateljev. Napisal je dve radijski igri (\xc5\xbdivljenje Frana Levstika 1981; Bajke o Slovencih 1992) in bil dramaturg pri filmih (Ubij me ne\xc5\xbeno. Ljubljana: Partizanska knjiga, 1979 (COBISS) ); Draga moja Iza 1979; Razseljena oseba 1982) ter gledali\xc5\xa1kih predstavah za Jesiha: Grenki sade\xc5\xbei pravice (1974); Brucka (1976); Cankarja: S poti (1974), \xc5\xa0elige: \xc5\xa0arada ali Darja (1975), Kmecla:  Lepa Vida ali Problem svetega O\xc5\xbebalta (1977), Queneauja: Cica v metroju (1979); Vaje v slogu (1983); ter Hunterja: Profesor Modrinjak (1983). Za svoje delo je prejel leta 2005 Ro\xc5\xbean\xc4\x8devo nagrado.'