b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdivec\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezno \xc5\xbeiv\xc4\x8dno vlakno v \xc5\xbeivcu je obdano z vezivno ovojnico, imenovano endonevrij. Ve\xc4\x8d \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih vlaken v \xc5\xbeivcu tvori snope, ki so prav tako obdani z vezivno ovojnico - perinevrijem. Celoten \xc5\xbeivec je obdan z vezivnim epinevrijem.\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na izvor \xc5\xbeivca lo\xc4\x8dimo spinalne \xc5\xbeivce, ki izhajajo iz hrbtenja\xc4\x8de, ter mo\xc5\xbeganske \xc5\xbeivce, ki izhajajo neposredno iz mo\xc5\xbeganov. _NEWLINE_Glede na smer prevajanja informacij lo\xc4\x8dimo dovodne (aferentne) in odvodne (eferentne) \xc5\xbeivce. Dovodni \xc5\xbeivci prena\xc5\xa1ajo informacije o ob\xc4\x8dutkih iz telesa do osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, odvodni \xc5\xbeivci pa v obratni smeri prena\xc5\xa1ajo ukaze za gibanje (motoriko). Tako aferentni \xc5\xbeivci zaznavajo notranje in zunanje dra\xc5\xbeljaje (polo\xc5\xbeaj telesa, dotik, vibracije, bole\xc4\x8dina, sluh, vid, okus...), eferentni \xc5\xbeivci pa prevajajo signale za gibanje (motoriko) in izlo\xc4\x8danje raznih \xc5\xbelez (izlo\xc4\x8danje znoja, sline....). Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeivcev je me\xc5\xa1anih in vklju\xc4\x8duje tako aferentno kot eferentno nitje._NEWLINE_Po tar\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju, ki ga aferentni ali eferentni \xc5\xbeivci o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo, nadalje \xc5\xbeivce delimo v telesne (somati\xc4\x8dne) in drobovne (visceralne). Prvi o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo telesno obrobje, drugi pa drobovje.'