b'\n_START_ARTICLE_\nTrdnjava Bassein\n_START_PARAGRAPH_\nTrdnjava Bassein ali Trdnjava Vasai je bila obse\xc5\xbena trdnjava v sedanji vasi Vasai, v regiji Palghar, na zahodni obali Indije v zvezni dr\xc5\xbeavi Mahara\xc5\xa1tra. Samo ime "Bassein" je angle\xc5\xa1ka verzija portugalskega "Ba\xc3\xa7aim" (pri \xc4\x8demer se "\xc3\xa7" izgovarja kot "s" ter je "m" nesli\xc5\xa1en), kar je pravzaprav verzija doma\xc4\x8dega imena, ki ima zvezo z lokalnim plemenom Vasa Konkani, ki naseljuje obmo\xc4\x8dje med Mumbajem in ju\xc5\xbenim Gud\xc5\xbearatom. V maratskem jeziku se kraj imenuje Vasai. Vas in ostanki trdnjave le\xc5\xbeijo severno od Mumbaja, nedale\xc4\x8d od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge iz Mumbaja proti Barodi._NEWLINE_Originalna oblike portugalskega imena je "Fortaleza de S\xc3\xa3o Sebasti\xc3\xa3o de Ba\xc3\xa7aim" ali Trdnjava Sv. Sebastjana v Vasai. Trdnjava Vasai oziroma ostanki so razgla\xc5\xa1eni za spomenik nacionalnega pomena s podro\xc4\x8dja arheologije Indije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIz zgodovinskih virov je znano, da je obmo\xc4\x8dje Bassein v 6. stoletju obiskal gr\xc5\xa1ki trgovec Cosmas Indicopleustes, nekaj kasneje pa tudi kitajski popotnik Xuanzang poleti leta 640. Zgodovinar Joseph Gerson Da Cunha navaja, da je bilo obmo\xc4\x8dje Bassein takrat pod oblastjo dinastije Chalukya iz Karnatake. Do 11. Stoletja je ve\xc4\x8d arabskih geografov obmo\xc4\x8dje omenjalo z mesti v bli\xc5\xbeini Bassein npr.: Thana in Sopara, vendar pa ne samega Basseina. Basseinu je kasneje vladala dinastija Silhara iz Konkana, in potem pre\xc5\xa1lo na Yadavase iz Devagirija, in kon\xc4\x8dno je bilo osvojeno s strani muslimanskih vladarjev Gud\xc5\xbearata._NEWLINE_Obale zahodne Indije je kot prvi Portugalec dosegel Vasco da Gama, ki je pristal v Calicutu leta 1498. Nekaj let kasneje so se Portugalci utrdili v severnem Konkanu. Ustanovili so mo\xc4\x8dno postojanko Goa, ki so jo odvzeli sultanu Bijapura leta 1510. Domnevno so obalo Basseina prvi Portugalci obiskali leta 1509, ko je Francisco de Almeida na poti v Diu zajel muslimansko ladjo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Mumbaja s 24 prebivalci Gud\xc5\xbearata. Mumbaj je bil takrat nepomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, pomembno je postalo \xc5\xa1ele po letu 1661, ko so ga prejeli Britanci._NEWLINE_Portugalci so obmo\xc4\x8dje pridobili \xc5\xa1ele s Sporazumom o Basseinu, ki je bil podpisan med sultanom Bahadurjem iz Gud\xc5\xbearata in kraljevino Portugalsko dne 23. decembra 1534 na krovu galeje S\xc3\xa3o Mateus. Po tem sporazumu je Portugalska dobila kontrolo nad mestecem Bassein, in okoli\xc5\xa1kim obmo\xc4\x8djem, otoki in morjem. Mumbajski otoki, ki so pri\xc5\xa1li pod portugalsko kontrolo so bili Colaba, Mumbai, Mazagaon, Worli, Matunga, in Mahim. Podro\xc4\x8dja, ki so jih Portugalci \xc5\xbee imeli in poselili so bila Salsette, Daman in Diu, Thane, Kalyan, in Chaul._NEWLINE_Bassein je bil potem portugalsko severno glavno mesto dokler ga niso leta 1739 osvojili Maratijci, po triletni vojni. Zasedel ga je vojskovodja Chimaji Appa, brat Peshwe Baji Rao. (Glej -Bitka za Bassein). Trdnjava je igrala strate\xc5\xa1ko vlogo v Prva Anglo-Maratska vojna.'