b'\n_START_ARTICLE_\nZastrupitev z gobami\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti in raznolikost gob\n_START_PARAGRAPH_\nGlive so raznolika in velika skupina organizmov, v katero uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo pribli\xc5\xbeno 100.000 vrst, \xc4\x8deprav nekatere novej\xc5\xa1e domneve predvidevajo celo ve\xc4\x8d kot 5 milijonov vrst. Imajo deloma zna\xc4\x8dilnosti rastlin, kot je celi\xc4\x8dna stena, deloma pa zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xbeivali, saj nimajo kloroplastov in so heterotrofi, kar pomeni, da ne morejo sami proizvajati hranil, pa\xc4\x8d pa morajo zau\xc5\xbeiti kompleksne ogljikove spojine, kot so sladkorji. Glive ve\xc4\x8dinoma rastejo v obliki nitastih struktur, imenovanih hife._NEWLINE_Vi\xc5\xa1je glive (Macromycetes), ki jih imenujemo tudi gobe, tvorijo v svojem \xc5\xbeivljenjskem krogu plodno telo, vidno \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim o\xc4\x8dem, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8da iz podzemnega spleta hif oz. podgobja (micelija). Imenujemo ga plodi\xc5\xa1\xc4\x8de ali trosnjak in je del spolne faze v razmno\xc5\xbeevanju: na njem se razvijejo razmno\xc5\xbeevalni organi, ki proizvajajo trose ali spore, te pa naokoli razna\xc5\xa1a pove\xc4\x8dini veter, v\xc4\x8dasih tudi \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Iz trosov se v prsti najprej razvije enojedrni splet hif, ki se razra\xc5\xa1\xc4\x8da in se po nekem \xc4\x8dasu zdru\xc5\xbei z drugim enojedrnim spletom hif drugega spola. Iz tega nastane novo podgobje, ob ugodnih pogojih pa iz njega po\xc5\xbeene zasnova za novi trosnjak; \xc5\xbeivljenjski krog je tako zaklju\xc4\x8den. Ve\xc4\x8dina gob spada med gnilo\xc5\xbeivke (saprofite), ki razkrajajo \xc5\xbeivalske ter rastlinske ostanke in tako dobijo potrebna hranila. Druge zajedajo svoje gostitelje, tretje (predvsem mu\xc5\xa1ni\xc4\x8darke in gobani) pa prepletejo svoje hife z rastlinskimi koreninami in \xc5\xbeivijo z njimi v so\xc5\xbeitju (simbiozi). Gobe uspevajo v najbolj raznovrstnih okoljih z razli\xc4\x8dnim podnebjem, vendar so za razvoj najugodnej\xc5\xa1i gozdovi, kjer se trosnjaki pojavljajo predvsem pozno poleti in jeseni._NEWLINE_Vi\xc5\xa1je glive oz. gobe delimo glede na anatomske zna\xc4\x8dilnosti trosnjakov na prostotrosnice (Basidiomycota) in zaprtotrosnice (Ascomycota). Protrosnice imajo zna\xc4\x8dilno de\xc5\xbenikasto obliko trosnjakov z bolj ali manj razvitim betom; tipi\xc4\x8den primer je rde\xc4\x8da mu\xc5\xa1nica. Klobuk se med rastjo mo\xc4\x8dno spreminja: na za\xc4\x8detku je polkro\xc5\xbeen ali okrogel, po dozoretju pa splo\xc5\xa1\xc4\x8den, v\xc4\x8dasih uleknjen ali lijakasto udrt. Pri zaprtotrosnicah klobuka in beta najpogosteje ni mo\xc5\xbeno lo\xc4\x8diti med seboj: nekatere so podobne zdrizastim \xc4\x8da\xc5\xa1am, skledicam ali gnezdom, druge pa imajo delno razvit klobuk s satastimi jamicami ali pa so zavite oz. sedlaste oblike; tipi\xc4\x8den primer je pomladanski hr\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nNabiranje in u\xc5\xbeivanje gob je priljubljeno v Evropi, Rusiji, Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike ter na Daljnem vzhodu, kljub temu pa so epidemiolo\xc5\xa1ki podatki dokaj pomanjkljivi. V Evropi, \xc5\xa1e posebej v dr\xc5\xbeavah, ki niso \xc4\x8dlanice Evropske unije, podatki o zastrupitvah z gobami niso zajeti v enotni oz. integrirani sistem. Leta 2012 je bilo v Univerzitetnem klini\xc4\x8dnem centru Ljubljana obravnavanih 43 bolnikov zaradi zastrupitve z gobami, kar predstavlja dobrih 7\xc2\xa0% od 578 bolnikov, obravnavanih zaradi zastrupitev. Zastrupitve so bile najpogostej\xc5\xa1e septembra in oktobra, na vi\xc5\xa1ku sezone nabiranja gob. Pri ve\xc4\x8dini primerov je \xc5\xa1lo za nespecifi\xc4\x8dni gastrointestinalni sindrom, desetino zastrupitev sta povzro\xc4\x8dili rde\xc4\x8da in panterjeva mu\xc5\xa1nica, zastrupitve z drugimi gobami pa so bile redke. Vsako leto naj bi bilo v Evropi prijavljenih ve\xc4\x8d sto zastrupitev, od tega samo v Nem\xc4\x8diji okoli 200. Na Poljskem naj bi zastrupitve z gobami in rastlinami predstavljale 6\xe2\x80\x937\xc2\xa0% vseh zastrupitev; ve\xc4\x8dina zastrupitev se na Poljskem pripeti med junijem in decembrom. Na Hrva\xc5\xa1kem, v okolici Zagreba, so jeseni leta 1998 obravnavali 140 primerov zastrupitev, 4 osebe so umrle. Na Portugalskem so od leta 1999 do 2008 v 10 bolni\xc5\xa1nicah obravnavali skupno 93 primerov zastrupitev, stopnja smrtnosti je bila 6,8\xc2\xa0%. V Tur\xc4\x8diji so v bolni\xc5\xa1nici v mestu Sivas obravnavali 294 primerov zastrupitev od leta 2000 do 2007, slaba tretjina bolnikov je bila mladoletnih; stopnja smrtnosti je bila okoli 1\xc2\xa0%._NEWLINE_V Rusiji so zastrupitve z gobami najpogostej\xc5\xa1e v Vorone\xc5\xa1ki oblasti. Leta 1992 je bilo zaradi zastrupitve hospitaliziranih preko 400 ljudi, od katerih jih je 44 umrlo, leta 1998 je bilo hospitaliziranih okoli 360 ljudi, od katerih jih je do naslednjega leta umrlo 28. Dve leti zatem je bilo \xc5\xbee na za\xc4\x8detku sezone v juliju hospitaliziranih 230 ljudi, od katerih jih je 42 umrlo, od tega 5 otrok. Leta 2005 so na Kitajskem poro\xc4\x8dali o 183 hospitaliziranih osebah zaradi zastrupitve z gobami, od katerih je 48 oseb umrlo. Istega leta so v \xc4\x8dasu dveh mesecev v Nepalu, v mestu Tansen, obravnavali 41 primerov zastrupitev; 12 bolnikov je umrlo zaradi akutne odpovedi jeter in ledvic kot posledica zastrupitve z zeleno mu\xc5\xa1nico. Aprila 2008 je na severovzhodu Indije v zvezni dr\xc5\xbeavi Asam umrlo 30 ljudi zaradi zastrupitve._NEWLINE_V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je bilo centrom za zastrupitve prijavljenih okoli 83.000 zastrupitev z gobami od leta 2001 do 2011. Mladoletniki so predstavljali tri \xc4\x8detrtine bolnikov, od tega jih je bilo ve\xc4\x8d kot polovica mlaj\xc5\xa1ih od 6 let; okoli 60\xc2\xa0% bolnikov je bilo mo\xc5\xa1kih. Ve\xc4\x8dina zastrupitev (tj. slabih 80\xc2\xa0%) je bila nenamernih. 45 bolnikov je zaradi zastrupitve umrlo (stopnja smrtnosti 0,2\xc2\xa0%). Vrsta gobe je bila prepoznana samo pri 5\xc2\xa0% zastrupitev; najpogostej\xc5\xa1e vrste so bile smr\xc4\x8dek vrste Morchella angusticeps, de\xc5\xbenikasta zelenolistka (Chlorophyllum molybdites), rde\xc4\x8da mu\xc5\xa1nica, Lycoperdon candidum ter Calvatia lepidophora, po vrstnem redu. Najpogostej\xc5\xa1e vrste gob, ki so povzro\xc4\x8dile hudo klini\xc4\x8dno sliko ali smrtni izid, so bile zelena mu\xc5\xa1nica, rde\xc4\x8da mu\xc5\xa1nica, panterjeva mu\xc5\xa1nica, A. smithiana ter A. bisporigera, po vrstnem redu.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dni sindromi zastrupitve\n_START_PARAGRAPH_\nZastrupitve z gobami lahko razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v sindrome na podlagi toksinov, zna\xc4\x8dilnih simptomov in klini\xc4\x8dne slike. V\xc4\x8dasih so sindrome poimenovali po vrsti strupene glive, npr. panterinski sindrom po panterjevi mu\xc5\xa1nici in faloidni sindrom po zeleni mu\xc5\xa1nici, vendar sodobnej\xc5\xa1e poimenovanje temelji na vrsti toksina, saj razli\xc4\x8dne vrste gob lahko vsebujejo enake toksine. Tako so amatoksini prisotni tudi pri mnogih drugih mu\xc5\xa1nicah ter nekaterih de\xc5\xbeni\xc4\x8dkih, ku\xc4\x8dmicah in luskin\xc4\x8dkih, ne le v zeleni mu\xc5\xa1nici. V primeru, da toksini niso dovolj dobro raziskani, se sindromi ozna\xc4\x8dujejo po zna\xc4\x8dilnih zastrupitvenih sindromih, npr. hemoliti\xc4\x8dni sindrom pri navadni podvihanki (Paxillus involutus). Za ve\xc4\x8djo preglednost so sindromi razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni glede na zgoraj opisane \xc4\x8dasovne kategorije pojava u\xc4\x8dinkov.\n_START_SECTION_\nDiagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj vsake preiskave bolezni sta dobra anamneza in klini\xc4\x8dni pregled bolnika. Anamneza zau\xc5\xbeitja gobe je \xc5\xa1e posebej pomembna pri akutni odpovedi jeter in ledvic, saj zgodnja odstranitev ostankov gobe iz prebavil lahko izbolj\xc5\xa1a potek bolezni. V primeru suma ali potrjenega zau\xc5\xbeitja je treba bolnika povpra\xc5\xa1ati o vrsti zau\xc5\xbeite gobe ali vsaj o njenem splo\xc5\xa1nem videzu, poreklu gobe (nabrano v gozdu ali vrtu, kupljeno preko medmre\xc5\xbeja ipd.), zau\xc5\xbeiti koli\xc4\x8dini, na\xc4\x8dinu priprave jedi (surova gobe, kuhanje, pe\xc4\x8denje), morebitnem zau\xc5\xbeitju alkohola ali razli\xc4\x8dnih zvrsti gob hkrati, pojavu prvih simptomov/znakov (torej kako in kdaj so se za\xc4\x8deli pojavljati), pribli\xc5\xbenem \xc4\x8dasu zau\xc5\xbeitja gobe, rednem jemanju zdravil in kroni\xc4\x8dnih boleznih, poleg tega pa tudi to, ali je \xc5\xa1e kdo zau\xc5\xbeil strupeno gobo; tako so npr. pri dru\xc5\xbeinskem kosilu ogro\xc5\xbeeni vsi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine. Pri nejasnih primerih bi bila pri razpoznavi gobe za\xc5\xbeelena pomo\xc4\x8d mikologa, ki pa velikokrat ni na voljo._NEWLINE_Kot je \xc5\xbee opisano v poglavju klini\xc4\x8dnih sindromov, gobe povzro\xc4\x8dajo raznoliko klini\xc4\x8dno sliko, zato je pogosto te\xc5\xbeko razlikovati zastrupitev od drugih obolenj, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de se bolnik ne spomni oz. ne ve, za katero vrsto je \xc5\xa1lo, ali pa se celo ne spomni, da bi zau\xc5\xbeil gobe. Po eni strani so npr. bolniki, ki so zau\xc5\xbeili rde\xc4\x8do ali panterjevo mu\xc5\xa1nico, sprva neustrezno napoteni na psihiatri\xc4\x8dno ustanovo zaradi psihomotori\xc4\x8dnega nemira in ostalih psihi\xc4\x8dni sprememb. Po drugi strani je treba v diferencialni diagnozi upo\xc5\xa1tevati druge vzroke za akutno odpoved jeter in ledvic, nalezljive gastroenteritise, zastrupitev z mamili ipd., odvisno od klini\xc4\x8dne slike._NEWLINE_Od laboratorijskih preiskav se odvzame kri za dolo\xc4\x8ditev osnovne krvne slike, elektrolitov in glukoze, ostale preiskave se opravijo glede na klini\xc4\x8dno sliko, npr. ob sumu na po\xc5\xa1kodbo jeter se dolo\xc4\x8dijo jetrni encimi, ob po\xc5\xa1kodbi ledvic se oceni delovanje ledvic preko glomerulne filtracije (oGF) in dolo\xc4\x8ditve du\xc5\xa1i\xc4\x8dnih retentov (se\xc4\x8dnina in kreatinin). Ob neznanem oz. nejasnem vzroku akutne odpovedi jeter je treba dolo\xc4\x8di tudi raven paracetamola, ob nevrolo\xc5\xa1kih izpadih, psihi\xc4\x8dnih spremembah in motnjah zavesti pa je treba opraviti toksikolo\xc5\xa1ke preiskave na salicilate, alkohol, benzodiazepine, barbiturate, opiate, ekstazi, LSD, fenciklidin in/ali kokain. V specializiranih laboratorijih je mo\xc5\xbeno s pomo\xc4\x8djo posebnih metod, kot so visokolo\xc4\x8dljivostna teko\xc4\x8dinska kromatografija, radioimunske metode in masna spektrometrija, dolo\xc4\x8diti razne toksine, kot so amatoksini, muscimol in ibotenska kislina, muskarin, orelanin, psilocibin in psilocin ter giromitrin._NEWLINE_Elektrokardiogram (EKG) lahko razkrije razvijajo\xc4\x8do se hiperkaliemijo, ki lahko vodi do smrtno nevarnih motenj sr\xc4\x8dnega ritma, poleg tega pa se lahko izklju\xc4\x8di npr. motnje prevajanja, kot so atrioventrikularni bloki, ki so lahko vzrok omotice in izgub zavesti, pri 3. stopnji tudi hipotenzije in bradikardije. Pri vseh bolnikih z encefalopatijo je treba izklju\xc4\x8diti mo\xc5\xbegansko oteklino oz. edem in ostale strukturne vzroke s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tomografije (CT).\n_START_SECTION_\nZdravljenje in prognoza\n_START_PARAGRAPH_\nPri zastrupitvah z gobami je zdravljenje ve\xc4\x8dinoma podporno oz. simptomatsko. V prvih urah po zau\xc5\xbeitju je treba temeljito odstraniti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d ostankov gobe in toksinov s pomo\xc4\x8djo izpiranja \xc5\xbeelodca, nato pa dajati aktivno oglje, ki toksine ve\xc5\xbee nase, ter odvajalo, da se celotna vsebina \xc4\x8dim prej odstrani iz \xc4\x8drevesja. Navedeni postopki so pomembni predvsem pri amatoksinskem sindromu, torej pri zastrupitvi z zeleno mu\xc5\xa1nico in njenimi sorodnimi vrstami, zaradi prekinitve enterohepati\xc4\x8dnega obtoka; pri amatoksinskem sindromu dajemo aktivno oglje vsaki 2\xe2\x80\x936 ur tri dni zapored._NEWLINE_Bistveno je nadome\xc5\xa1\xc4\x8danje teko\xc4\x8din in elektrolitov, \xc5\xa1e posebej ob bruhanju in driski ter pri otrocih in starej\xc5\xa1ih ljudeh, ki slab\xc5\xa1e prena\xc5\xa1ajo izsu\xc5\xa1enost in neravnovesje elektrolitov. Vedno je treba nadzorovati osnovne \xc5\xbeivljenjske funkcije in po potrebi za\xc5\xa1\xc4\x8dititi dihalne poti z endotrahealno intubacijo, npr. ob zastoju dihanja in ob mo\xc5\xbenosti aspiracije \xc5\xbeelod\xc4\x8dne vsebine v plju\xc4\x8da, ter umetno predihavati. Ob neuspe\xc5\xa1nem stabiliziranju krvnega tlaka z nadome\xc5\xa1\xc4\x8danjem teko\xc4\x8din je treba razmisliti o vazopresorjih, kot sta noradrenalin in dopamin. Hipoglikemijo se zdravi z nadome\xc5\xa1\xc4\x8danjem glukoze (npr. 10\xc2\xa0% raztopina dekstroze). Kr\xc4\x8de in vznemirjenost ter ostale hude psihi\xc4\x8dne spremembe (npr. pri psilocibinskem sindromu) lahko nadzorujemo z benzodiazepini. Pri odpovedi jeter je katabolizem mo\xc4\x8dno pospe\xc5\xa1en, zato bolniki potrebujejo hrano, bogato z beljakovinami in ogljikovimi hidrati. Motnje strjevanja krvi je prav tako treba zdraviti, npr. z nadome\xc5\xa1\xc4\x8danje dejavnikov strjevanja._NEWLINE_Usmerjeno zdravljenje s protistrupi (antidoti) je na voljo samo pri nekaterih gobah oz. njihovi toksinih. Pri amatoksinskem sindromu priporo\xc4\x8dajo dajanje silibinina (5 mg/kg telesne te\xc5\xbee/6 ur) ali kristalnega penicilina (500.000 IE/kg telesne te\xc5\xbee/dan), ostali predlagani protistrupi so \xc5\xa1e ceftazidim, rifamicin in N-acetil cistein; nekatere \xc5\xa1tudije sicer niso dokazale u\xc4\x8dinkovitost omenjenih protistrupov. Pri muskarinskem sindromu damo atropin kot protistrup (1\xe2\x80\x932 mg i.v. ali i.m, vsake pol ure do eno uro), pri giromitrinskem sindromu pa piridoksin (70 mg/kg telesne te\xc5\xbee, skupno do 5 g)._NEWLINE_Pri groze\xc4\x8di dokon\xc4\x8dni odpovedi jeter je treba spro\xc5\xbeiti postopek za presaditev jeter, ki je edina mo\xc5\xbenost zdravljenje. Indikacije za to so predvsem III. stadij jetrne encefalopatije, porast bilirubina nad 4,6 mg/dL in podalj\xc5\xa1an protrombinski \xc4\x8das nad 100 s, poleg tega pa \xc5\xa1e starost bolnika pod 12 let, porast kreatinina nad 1,4 mg/dL, krvavitve, presnovna acidoza, hipoglikemija, pomanjkanje faktorja V in \xc5\xa1ok. Pri odpovedi ledvic je treba uvesti nadomestno ledvi\xc4\x8dno zdravljenje, v prvi vrsti hemodializo, pri huj\xc5\xa1ih primerih brez pri\xc4\x8dakovanega izbolj\xc5\xa1anja je treba razmisliti o presaditvi ledvic._NEWLINE_Smrtnost pri amatoksinskem sindromu naj bi bila trenutno po nekaterih \xc5\xa1tudijah od 10\xc2\xa0% do 20\xc2\xa0%; smrt nastopi po 4\xe2\x80\x9316 dneh, lahko tudi pozneje. Jetrna encefalopatija, oligurija ali anurija, visoki porast transaminaz (AST in ALT) nad 2.000 E/L in podalj\xc5\xa1an protrombinski \xc4\x8das (nad 50 s) so povezani z ve\xc4\x8djo smrtnostjo pri amatoksinskem sindromu. Pri orelaninskem sindromu se akutna odpoved ledvic pojavi pri slabi tretjini do treh \xc4\x8detrtinah bolnikov, polovica od teh razvije kroni\xc4\x8dno odpoved ledvic, pri tretjini bolnikov pa se delovanje ledvic s\xc4\x8dasoma popolnoma obnovi; prognoza je slab\xc5\xa1a pri mladoletnih osebah. Smrt zaradi giromitrinskega sindroma je redka v ZDA, vendar naj bi bila v nekaterih predelih Evrope nekoliko pogostej\xc5\xa1a._NEWLINE_Ostali sindromi imajo zelo dobro napoved. Pri ibotenskem sindromu te\xc5\xbeave izginejo po 6 urah do najkasneje po dveh dneh, \xc4\x8deprav lahko ve\xc4\x8d dni vztraja glavobol, pri muskarinskem sindromu se stanje popravi pribli\xc5\xbeno po 12 urah. Pri koprinskem sindromu te\xc5\xbeave izginejo po 6 urah, vendar je to odvisno od koli\xc4\x8dine popitega alkohola in zau\xc5\xbeitih tintnic ter \xc4\x8dasovnega zaporedja pri zau\xc5\xbeitju; ogro\xc5\xbeeni so predvsem bolniki s sr\xc4\x8dnimi obolenji. Psihi\xc4\x8dne spremembe in u\xc4\x8dinki na avtonomno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje pri psilocibinskem sindromu trajajo od 6\xe2\x80\x9310 ur in ne pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo posledic; zdravljenje je redko potrebno, bolnik potrebuje predvsem po\xc4\x8ditek v mirni in temni sobi, prisotnost svojcev je za\xc5\xbeelena.'