b"\n_START_ARTICLE_\nAleksej Aleksandrovi\xc4\x8d Starobinski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1966 je kon\xc4\x8dal 11-letno Fizikalno-matemati\xc4\x8dno \xc5\xa1olo \xc5\xa1t. 5 v Moskvi in tega leta za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati na Fizikalni fakulteti moskovske univerze. Na univerzi je \xc5\xa1tudiral v eni teoreti\xc4\x8dni skupini z Aleksandrom Grosbergom in Andrejem Lindejem. Doktoriral je januarja 1972._NEWLINE_V 1970-ih je raziskoval teorijo nastanka delcev v zgodnjem Vesolju ter nastanek delcev in sevanja iz vrte\xc4\x8dih se \xc4\x8drnih lukenj (1973/74), kar je predhodnica teorije Hawkingovega sevanja._NEWLINE_Leta 1979 je med prvimi predlagal realisti\xc4\x8dno in dosledno teorijo inflacije Vesolja. Njegov model (inflacija Starobinskega) je bil relativno zapleten in je sicer malo povedal kako bi se tak\xc5\xa1en proces lahko za\xc4\x8del. Istega leta je Guth neodvisno razvil inflacijski model, ki je podal mehanizem za za\xc4\x8detek inflacijskega obdobja \xe2\x80\x93 razpad la\xc5\xbenega vakuuma v 'mehur\xc4\x8dke' 'pravega vakuuma', ki so se \xc5\xa1irili s svetlobno hitrostjo. Starobinski je zapazil, da bi lahko bili kvantni popravki splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti pomembni v zgodnjem Vesolju. To je v splo\xc5\xa1nem vodilo do kvadratnih ukrivljenostnih popravkov Einstein-Hilbertove akcije. Re\xc5\xa1itev Einsteinovih ena\xc4\x8db polja s \xc4\x8dleni kvadratne ukrivljenosti, ko so ukrivljenosti velike, lahko vodi do razpolo\xc5\xbeljive kozmolo\xc5\xa1ke konstante, tako da je Starobinski predlagal, da je zgodnje Vesolje pre\xc5\xa1lo de Sittrovo fazo, svojo inflacijsko dobo. To je re\xc5\xa1ilo ve\xc4\x8d tedanjih problemov kozmologije in je vodilo do dolo\xc4\x8denih napovedi za popravke kozmi\xc4\x8dnega mikrovalovnega prasevanja ozadja, popravke, ki so jih kmalu zatem podrobno izra\xc4\x8dunali._NEWLINE_Skupaj z Zeldovi\xc4\x8dem je izra\xc4\x8dunal koli\xc4\x8dino delcev in srednjo vrednost tenzorja energije-impulza kvantnih polj v enorodnem anizotropnem kozmolo\xc5\xa1kem modelu. Skupaj s Parijskim in sodelavci je pojasnil kolebanje temperature v prasevanju ozadja._NEWLINE_Od leta 1997 je dopisni \xc4\x8dlan Ruske akademije znanosti (RAN)."