b'\n_START_ARTICLE_\nKarikatura\n_START_SECTION_\nPortretna karikatura\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej ob tej besedi verjetno pomislimo na sme\xc5\xa1no risbo, ki ima mnogo uporabnih podro\xc4\x8dij, kot so ilustracija literarne sme\xc5\xa1nice, splo\xc5\xa1ne dnevne dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dne ali politi\xc4\x8dne satire ali na reklame. Mnogi risarji sme\xc5\xa1nic pogosto uporabljajo vedno isto figuro, ki jo lahko posnema skoraj vsakdo, ko se jo enkrat nau\xc4\x8di risati. Uspeh karikature le\xc5\xbei pri tem bolj v ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8di literarni domislici kot v ro\xc4\x8dni spretnosti. Tudi dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dne risbe velikih slikarjev kot so Goya, Daumier, Chodovicki ali Doree v tem smislu niso karikature, ampak karakteristi\xc4\x8dno in tipi\xc4\x8dno videne figure s potezami, podobnimi portretu._NEWLINE_Portretna karikatura zahteva najvi\xc5\xa1je risarsko znanje in je tudi najoprijemljivej\xc5\xa1i prikaz, kako je lahko nekaj oblikovano iz skrbno opazovane narave, prikaz kako se lahko risar poglobi v bistvo \xc4\x8dloveka, ki ga portretira. Likovno oblikovanje dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ek vedno v dveh stvareh: v najskromnej\xc5\xa1i mo\xc5\xbeni izbiri zna\xc4\x8dilnih oblik obraza in v stopnjevanju le-teh. Karikaturist lahko oboje poudari \xc5\xa1e z dr\xc5\xbeo in kretnjami celotne figure._NEWLINE_Kot pri vsakem umetni\xc5\xa1kem oblikovanju vodita k oblikovanju portretne karikature dve izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dni skrajnosti. To je ob\xc4\x8dutek vidnega oziroma vtis ob pogledu in drugo, kar karikaturist ve o zna\xc4\x8dilnostih, slabostih in pozitivnih straneh portretiranca, torej o splo\xc5\xa1nem du\xc5\xa1evnem vtisu. Drugi vtis lahko nastane tudi, \xc4\x8de dolo\xc4\x8denega \xc4\x8dloveka risar \xc5\xa1e nikoli ni videl, zato lahko v abstraktnem smislu karikatura nastane tudi, \xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbpredmeta\xc2\xab\xc2\xa0karikaturist ne bi poznal._NEWLINE__NEWLINE_Pri taki karikaturi je seveda najpomembnej\xc5\xa1i upodobljenec (in ne na primer situacija). Ker gre za portretno karikaturo, moramo upodobljenca prepoznati brez podpisa. Ta karikatura torej temelji na karakteristi\xc4\x8dnih oblikah. Vizualno gledano mora risar vedeti kaj pomeni ta ali druga oblika linije, je neki pogled tipi\xc4\x8den ali slu\xc4\x8dajen, je v zvezi z anatomskim in fizionomskim znanjem mo\xc4\x8d iz tega zaznati zna\xc4\x8dilnosti \xc4\x8dloveka, ter kaj je njegova glavna in kaj stranska zna\xc4\x8dilnost. \xc4\x8ce pa izhaja vtis iz du\xc5\xa1evne predstave, bo risar iskal zna\xc4\x8dilnosti oblike, ki jo lahko izrazi. Na osnovi du\xc5\xa1evnega vtisa iz tega izlu\xc5\xa1\xc4\x8di kar je zanj bistveno in to nadgrajuje. V glavnem pa sta isto\xc4\x8dasno bistvena vidni in du\xc5\xa1evni vtis, ki se med seboj dopolnjujeta. Ustvarjanje portretne karikature je velika sposobnost, pri \xc4\x8demer ni pomembno ali nastaja hitro ali po\xc4\x8dasi._NEWLINE_Na\xc4\x8dini nastajanja portretne karikature so razli\xc4\x8dni. Risar lahko za\xc4\x8dne z ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudijami portreta in jih sistemati\xc4\x8dno razvija. Skozi prosojen papir nato preri\xc5\xa1e izbrane forme in jih stopnjuje. Ta postopek lahko nekajkrat ponovi. Lahko pa za\xc4\x8dne karikaturo risati po modelu takoj, ali pa jo nari\xc5\xa1e celo po spominu.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna in \xc4\x8dasopisna karikatura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde ime \xc4\x8dasopisna karikatura pove, da se taka karikatura najve\xc4\x8dkrat pojavlja v tiskanih medijih. Taka karikatura se po navadi pojavlja kot komentar in odziv na aktualne dogodke. Veliko bolj kot prepoznavanje dolo\xc4\x8dene osebe je pri situacijski karikaturi pomembno prepoznavanje dogodka oziroma situacije._NEWLINE__NEWLINE_Poznavanje na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja in mi\xc5\xa1ljenja ter seveda politi\xc4\x8dnih dogodkov je nujno za razumevanje karikature dolo\xc4\x8denega \xc4\x8dasa, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de je ta \xc4\x8das od sedanjega \xc5\xbee precej oddaljen. Glede na svojevrstnost likovnega oblikovanja lahko \xc5\xa1ele tako razumemo raznovrstne pomene karikatur. Da gledalec lahko karikaturo razume, mora le-ta vsebovati klju\xc4\x8dne elemente dogodka, ki mu omogo\xc4\x8dajo prepoznavanje konkretnih politi\xc4\x8dnih oseb in dogodkov iz dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Kakor so politi\xc4\x8dni govori polni retori\xc4\x8dnih figur, tako karikatura uporablja njim enakovredne oblike._NEWLINE__NEWLINE_Situacijska karikatura se skupaj s kulturno-zgodovinskim spominom ter s kombinacijo oblik, njihovo deformacijo in kondenzacijo pojavlja kot prispodoba dolo\xc4\x8denega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZgodovina karikature\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casopisna karikatura izhaja iz likovne satire, katere izvore najdemo \xc5\xbee v antiki. V poznem srednjem veku in renesansi so nastajale upodobitve portretirancev z nastalimi deformacijami v razli\xc4\x8dne namene. V kr\xc5\xa1\xc4\x8danski tradiciji je estetika grdega nosilec zla, zaradi \xc4\x8desar upodobitve ne temeljijo na opazovanju._NEWLINE_Predhodnike karikature lahko najdemo v nizozemskem slikarstvu s konca 15. in za\xc4\x8detka 16. stoletja. Na alegori\xc4\x8dnih religioznih in \xc5\xbeanrskih slikah so upodobitve pohabljencev, pritlikavcev, ipd. Protestantska grafika je kot u\xc4\x8dinkovito propagandno sredstvo nasprotnikom nadevala \xc5\xbeivalske glave, pape\xc5\xbe pa je bil prikazan kot Antikrist in peklenski izrodek._NEWLINE_V 17. stoletju pa se je v Italiji razvila prava portretna karikatura. Poleg obraza so popa\xc4\x8dili in poenostavili celotno figuro._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna karikatura kot jo poznamo danes se je za\xc4\x8dela razvijati v 18. stoletju v Angliji. V Franciji so se v 19. stoletju uveljavljali satiri\xc4\x8dni listi in z njimi tudi karikature, ki so postale njihov nepogre\xc5\xa1ljivi del. Satiri\xc4\x8dni listi so se kmalu raz\xc5\xa1irili po Evropi in karikatura je postala nov \xc5\xbeanr mno\xc5\xbei\xc4\x8dne zabave.\n_START_SECTION_\nKarikatura v Evropi in na Slovenskem v 19. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nKarikatura je bila \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka vklju\xc4\x8dena v \xc4\x8dasnikarski koncept satiri\xc4\x8dnih listov. V \xc4\x8dasopise se je preselila iz ateljejskih poskusov in akademskih vaj. Je neke vrste protest proti logi\xc4\x8dnemu, urejenemu svetu lepote. Ker gre pri karikaturi za sla\xc4\x8denje in odkrivanje napak, je le ta predstavljala nevaren in izzivalen prestop pravil. Spa\xc4\x8dena in deformirana slika je bila zato ozna\xc4\x8dena zgolj za komi\xc4\x8dno in potisnjena iz umetnosti, ker kot taka ne bi mogla narediti \xc5\xa1kode. Do devetnajstega stoletja je bila karikatura na robu likovne umetnosti in je veljala za nasprotje akademske estetike in lepote, kar je ve\xc4\x8d ali manj ostala vse do danes. Karikatura je bila poimenovana kot nora in neumna, ravno zaradi tega ker je mejna likovna zvrst. Vendar pa ima karikatura poseben odnos do realnosti, saj ru\xc5\xa1i navidezno urejenost in razumnost sveta v kaos, in s tem ironi\xc4\x8dno in z metaforami poka\xc5\xbee resnico._NEWLINE_Tako kot danes, tudi v 19. stoletju ni bilo natan\xc4\x8dno za\xc4\x8drtane meje do koder sme segati posmeh in karikiranje, in odnos do karikatur je bil zelo resen. Cenzura kot vladna institucija je karikaturiste in urednike kaznovala za vsako predrznost, z denarnimi globami ali celo s \xc4\x8dim huj\xc5\xa1im. Tako so po\xc4\x8dasi finan\xc4\x8dno uni\xc4\x8dili lastnike \xc4\x8dasopisov ter uti\xc5\xa1ali njihove urednike. V 19. stoletju se je uveljavil parlament in pojavljale so se nove politi\xc4\x8dne stranke, v \xc4\x8dasopisih pa se je oblikovalo javno mnenje. Humoristi\xc4\x8dni listi pa so predstavljali tisti prostor, kjer so se politi\xc4\x8dni konflikti in agresija spro\xc5\xa1\xc4\x8dali ob zabavnih besedilih in slikah. Zbadanja, agresija in gnev ljudstva so se iz zabavlja\xc5\xa1tva privatnih krogov preselila v \xc4\x8dasopise, tako sta karikatura in satira postali oro\xc5\xbeje v rokah me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Karikatura, ki se je razvila s francoskimi humoristi\xc4\x8dnimi listi in se zgledovala pri angle\xc5\xa1ki karikaturi 18. stoletja, je uvedla novo stopnjo portretne karikature. Tako so se poleg deformacije v karikaturi pojavljali elementi simbolike, antropomorfizacije, personifikacije in razne fantasti\xc4\x8dne oblike ter paradoksalne situacije. Karikature imajo podoben namen in govorico kot v literaturi anekdote, parodije, satire, burleske, ipd. U\xc4\x8dinkujejo komi\xc4\x8dno, v\xc4\x8dasih celo groteskno in absurdno, v nekaterih se da zaznati \xc4\x8drni humor. Odtenke razli\xc4\x8dnih razpolo\xc5\xbeenj tako kot v literaturi avtorji dose\xc5\xbeejo s svojo tehniko in izbrano vsebino._NEWLINE_Satiri\xc4\x8dni listi so za za\xc4\x8deli pojavljati tudi pri nas, ko so Slovenci za\xc4\x8deli aktivneje vstopati v politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje Avstro-Ogerske. Karikatura, ki se je pojavljala na slovenskem v devetih humoristi\xc4\x8dnih listih med letoma 1869 in 1895, je le redko dosegala prej omenjeno razvojno stopnjo\xc2\xa0\xc2\xbbpravih karikatur\xc2\xab. Karikaturisti, katerih dela so bila objavljena v slovenskih humoristi\xc4\x8dnih listih, so v glavnem uporabljali tip karikature\xc2\xa0\xc2\xbbsittenkarikatur\xc2\xab, karikaturo nravi, kateri so dodajali aktualne politi\xc4\x8dne dogodke. Niso se veliko poigravali z deformacijami in kompozicijo, prostor je ostajal realen, tako niso izrabili mo\xc5\xbenosti fantasti\xc4\x8dnih kombinacij, ki jih karikatura lahko uporablja kot razko\xc5\xa1je. Mojster tistega \xc4\x8dasa je bil francoski karikaturist Grandville in v slovenskih \xc4\x8dasopisih so se pojavljale le variacije nekaterih njegovi del. Najpogostej\xc5\xa1a je bila uporaba antropomorfizacije, zamenjave zna\xc4\x8dajskih potez z \xc5\xbeivalskimi zna\xc4\x8dajskimi potezami, ki pa je bila ozna\xc4\x8dena kot najpreprostej\xc5\xa1i in najbolj naiven na\xc4\x8din karikiranja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja. Karikaturisti, ki so objavljali v slovenskih humoristi\xc4\x8dnih listih 19. stoletja, so pogosto upodabljali situacije iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ali ljudske simbolike. Vendar pa so bile karikature sestavljene enostavno, brez \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega zgodovinskega in kulturnega povezovanja dogodkov._NEWLINE_Tehnika risanja karikatur je v 19. stoletju postala bistvena. V tistem \xc4\x8dasu je svoj vrh do\xc5\xbeivljala francoska karikatura, in sicer v \xc4\x8dasu med revolucijo 1830 in pari\xc5\xa1ko komuno. Uredniki slovenskih humoristi\xc4\x8dnih listov so ve\xc4\x8dinoma kupovali kli\xc5\xa1eje karikatur, ki so bili narejeni na teko\xc4\x8dih trakovih velikih evropskih tiskarskih hi\xc5\xa1. Pogosto so bile delo \xc4\x8de\xc5\xa1kih in drugih tujih karikaturistov, \xc4\x8deprav naj bi nekatere bile narejene izklju\xc4\x8dno za katerega od slovenskih humoristi\xc4\x8dnih listov._NEWLINE_Eden od prvih humoristi\xc4\x8dnih listov pri nas je bil \xc4\x8dasopis Brencelj, ki je izhajal v Ljubljani od leta 1869 do 1875 in spet od 1877 do 1886. Vsa ta leta je bil njegov lastnik, glavni urednik, izdajatelj, pisec idr. Jakob Ale\xc5\xa1ovec. Kdo pa je bil avtor karikatur, ki sme\xc5\xa1ijo takratno avstrijsko notranjo in zunanjo politiko ter ljubljansko dru\xc5\xbeabno in dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje, avtor, ki je objavljal vse od leta 1870 dalje, pa ni popolnoma znano. V prvih \xc5\xa1tevilkah se ne da razbrati avtorjevih za\xc4\x8detnic. Kasneje v letih 1872-1873 se poleg rednega zapisa Blaznikova tiskarna na zadnji strani pojavlja \xc5\xa1e napis\xc2\xa0\xc2\xbbPodobe Matoloni na Dunaju\xc2\xab. Leta 1874 se je v treh \xc5\xa1tevilkah pod karikaturo podpisal Pra\xc5\xbeanski, ki se je ponovno pojavil \xc5\xa1ele v Roga\xc4\x8du, ko je Brencelj \xc5\xbee nehal izhajati. Verjetno je imel Ale\xc5\xa1ovec v petnajstih letih izhajanja Brenclja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih karikaturistov. V letih 1879/80 se na karikaturah pojavljajo inicialke FZ ali podpis Franjo, ve\xc4\x8dkrat zapisan v zrcalnem zapisu. Najverjetneje sta FZ in Franjo ista oseba._NEWLINE_Edina oseba iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja, ki je prisotna v vseh Brencljevih \xc5\xa1tevilkah, je Dragotin De\xc5\xbeman. Bil je doktor prava, politik, publicist, ljudski pesnik in slovenski poslanec. Pesem\xc2\xa0\xc2\xbbProklete grablje\xc2\xab, v kateri se je nor\xc4\x8deval iz slovenskih kme\xc4\x8dkih fantov, ki niso ve\xc4\x8d znali slovenskega jezika, potem, ko so se \xc5\xa1olali v nem\xc5\xa1kih \xc5\xa1olah, je postala motiv za sramotenje De\xc5\xbemana. Njegova podoba z grabljami je postala karikaturistova tipizirana figura, tako reko\xc4\x8d sinonim za mladoslovence imenovane tudi nem\xc4\x8durji. Tudi De\xc5\xbemanov odnos do slovenske kulture je postal predmet posmeha. Trdil je, da slovenski narod ni sposoben imeti enakovredne kulture nem\xc5\xa1ki, zato ga je Brencljev karikaturist narisal, kako posku\xc5\xa1a na grmadi skuriti slovensko kulturo, kot prispodobo, kako se De\xc5\xbeman ho\xc4\x8de znebiti slovenske kulture._NEWLINE_Isto leto kot Brencelj je za\xc4\x8del izhajati tudi \xc4\x8dasopis Jurij s Pu\xc5\xa1o. Napovedoval je, da ne bo prizana\xc5\xa1al nikomur in da bo postregel z resnico. Urednik Ga\xc5\xa1per Martelanc se je teh na\xc4\x8del dr\xc5\xbeal \xc5\xbee v tretji \xc5\xa1tevilki prvega in edinega letnika 1869. Objavljena je bila karikatura s podobo telesa z dvema obrazoma in sicer na ra\xc4\x8dun spolzke politike Tomana in Svetca, dveh slovenskih poslancev v dr\xc5\xbeavnem zboru. Na karikaturi posku\xc5\xa1ata poslanca skriti svojo neenotno politiko glede slovenskega narodnopoliti\xc4\x8dnega programa za Bleiweisovimi Novicami. Na naslovnici iste \xc5\xa1tevilke je bil objavljen\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc4\x8drt grba prihodnjega slovenskega kraljestva\xc2\xab, ki tudi komentira Tomanovo in Svet\xc4\x8devo politiko. Grb prikazuje kri\xc5\xbeanje kot dvomljivo prihodnost slovenskega kraljestva, kjer je nosilni steber dr\xc5\xbeavni zbor, trnjeva krona pa so slovenski poslanci. Zaradi \xc5\xbee prej omenjene karikature s Tomanom in Svetcem je bil globoko u\xc5\xbealjen marsikdo povezan z Bleiweisovimi Novicami. Kot odgovor na njihove protinapade je Jurij s pu\xc5\xa1o objavil pesmico posve\xc4\x8deno Brenclju oziroma kar Ale\xc5\xa1ovcu osebno. Ale\xc5\xa1ovec je bil Bleiweisov u\xc4\x8denec oziroma dopisnik. S pomo\xc4\x8djo Brenclja se je loteval predvsem mladoslovencev, napake staroslovencev pa je spregledal._NEWLINE_Leta 1870 se je pojavil \xc5\xa1e en humoristi\xc4\x8dni \xc4\x8dasopis in sicer Levstikov Pavliha. Levstik je imel med takratnimi slovenskimi politiki poseben status. Njegova pronicljiva razmi\xc5\xa1ljanja o slovenskem jeziku, ki je bil takrat predmet spotike med mladoslovenci in staroslovenci, je znal spretno uporabiti kot oro\xc5\xbeje, tako proti enim kot proti drugim. Ravno zaradi tega si je nakopal sovra\xc5\xbenike iz obeh taborov, tako, da se je moral zaradi klevetanja odpovedati Pavlihi._NEWLINE_Konec \xc5\xa1estdesetih let devetnajstega stoletja je sodeloval pri pripravah slovenskega slovarja, vendar je delo izgubil, ker je bil nekaterim v napoto. Nekaj \xc4\x8dasa je bil v te\xc5\xbekem gmotnem polo\xc5\xbeaju, nekaj je zaslu\xc5\xbeil s tem, da je de\xc5\xbeelnega predsednika Conrada u\xc4\x8dil sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Na za\xc4\x8detku leta 1870 pa ga je Josip Stritar povabil na Dunaj, da bi mu pomagal urejati Zvon. Levstik je na Dunaju ustanovil svoj humoristi\xc4\x8dni \xc4\x8dasopis s pomo\xc4\x8djo posojila, ki ga je dobil ob slovesu od de\xc5\xbeelnega predsednika Conrada. O tem posojilu pa so se raz\xc5\xa1irile govorice, da je Levstik bil podkupljen. De\xc5\xbeelni predsednik teh govoric ni dovolj mo\xc4\x8dno zanikal, mladoslovenci in staroslovenci pa so jih kasneje izkoristili kot glavne argumente proti Levstiku. Potem, ko je bila v Pavlihi objavljena karikatura Valentina Zarnika, je u\xc5\xbealjeni krog okrog stranke Slovenskega naroda Levstiku hotel vrniti udarec. Mladoslovenci so bili brezskrbni, dokler so se v prvih \xc5\xa1tevilkah Pavlihe pojavljale le karikature politikov iz drugih politi\xc4\x8dnih krogov. V \xc5\xa1esti \xc5\xa1tevilki pa je Zarnik upodobljen \xc4\x8depe\xc4\x8d med dvema stoloma. S to karikaturo je prikazana nena\xc4\x8delnost mladoslovencev, ki so za en poslanski sede\xc5\xbe prodali svoja na\xc4\x8dela. Zarnik je namre\xc4\x8d kandidiral kot dvoji kandidat._NEWLINE_Kot rezultat vsega spletkarjenja se je Levstik umaknil in Pavliha je nehal izhajati po sedmih \xc5\xa1tevilkah, vendar pa je kljub kratkemu obstoju v slovensko \xc4\x8dasnikarstvo vnesel najbolj\xc5\xa1e karikature. Levstik je med svoje karikaturiste pridobil enega najbolj\xc5\xa1ih karikaturistov, ki so tisti \xc4\x8das delovali na Dunaju, \xc4\x8deha Karla Kli\xc4\x8da. Kli\xc4\x8d je bil ustanovitelj in glavni karikaturist dunajskega \xc4\x8dasopisa Der Floh, ki je s svojo tehniko ter likovno podobo vplival na mnoge druge dunajske \xc4\x8dasopise in je bil najbli\xc5\xbeje francoskemu tipu karikature ter humoristi\xc4\x8dnega lista._NEWLINE_Tudi humoristi\xc4\x8den \xc4\x8dasopis Sr\xc5\xa1eni, ki je za\xc4\x8del izhajati leta 1871, se je zgledoval po Kli\xc4\x8du in Levstikovemu Pavlihi. Urednik Sr\xc5\xa1enov je bil Ivan \xc5\xbdeleznikar, ki si je mnoge uredni\xc5\xa1ke domislice in organizacijo naslovnice sposodil od Pavlihe. Od Sr\xc5\xa1enov sta iz\xc5\xa1le le dve \xc5\xa1tevilki._NEWLINE__NEWLINE_V osemdesetih in devetdesetih letih 19. stoletja so karikature v humoristi\xc4\x8dnih listih postajale vedno manj izvirne, kar velja tudi za Jurija s pu\xc5\xa1o, ki je spet za\xc4\x8del izhajati leta 1884._NEWLINE_Leta 1889 se Ivan \xc5\xbdeleznikar ponovno pojavi na slovenskem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du s humoristi\xc4\x8dnim listom Brus. \xc5\xbdeleznikar pa ni le kupoval kli\xc5\xa1ejev, vsaj glavo naslovnice mu je narisal \xc4\x8de\xc5\xa1ki karikaturist Krej\xc4\x8dik. Ve\xc4\x8dina ostalih karikatur pa so uvo\xc5\xbeeni kli\xc5\xa1eji. Karikature, ki naj bi komentirale notranjo avstrijsko politiko, so se preve\xc4\x8d ukvarjale z odnosi med mlado\xc4\x8dehi in staro\xc4\x8dehi. Za bolj\xc5\xa1e razumevanje so figure na slikah ozna\xc4\x8dene z besedo, vendar so poimenovane v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa1ele zunaj okvirja risbe pa v slovenskem jeziku. Karikature zato verjetno niso nastale posebej za Brus, ampak je zaradi asociacije med mladoslovenci in staroslovenci \xc5\xbdeleznikar kupil \xc4\x8de\xc5\xa1ke kli\xc5\xa1eje. Tudi karikature same niso bile nazorne, brez besedila znotraj risbe in komentarja v besedilu bi bile le nevtralen, ve\xc4\x8dpomenski znak._NEWLINE_Leta 1892 se je pojavil humoristi\xc4\x8dni list Pavliha, ki si je ime sposodil od Levstikovega Pavlihe. Vendar pa sta tudi urednika tega humoristi\xc4\x8dnega lista uporabljala kli\xc5\xa1eje karikatur, le da so tokrat izvirali iz Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva in ne iz severnega dela Avstro-Ogrske._NEWLINE_Zanimivo je, da se v nobenem od slovenskih humoristi\xc4\x8dnih listov z druge polovice devetnajstega stoletja ni pojavil karikaturist slovenskega porekla, ki bi bil sposoben s kan\xc4\x8dkom duhovitosti komentirati slovensko dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno sceno ter njene konflikte. Slovenski humoristi\xc4\x8dni \xc4\x8dasopisi druge polovice devetnajstega stoletja so v glavnem delovali nekoliko brezhrbteni\xc4\x8dno, na meji med dovoljenim in nedovoljenim in s tako politiko niso pritegnili veliko sodelavcev. Slovenski humoristi\xc4\x8dni listi so bolj kot cesarske cenzorje vznemirjali doma\xc4\x8de politike, ki so se nemalokrat ostro odzivali na karikature.\n_START_SECTION_\nKarikatura od za\xc4\x8detka 20. stoletja do danes\n_START_PARAGRAPH_\nPravi preporod karikature na slovenskem pa se je zgodil ob prelomu stoletja s karikaturisti in deli Hinka Smrekarja, Maksima Gasparija, Gvidona Biroolla in kasneje Franceta Podrekarja, Nikolaja Pirnata, Milka Bambi\xc4\x8da in drugih. Vse od za\xc4\x8detka dvajsetega stoletja naprej ima karikatura v likovni ustvarjalnosti v slovenski likovni umetnosti precej vidno vlogo._NEWLINE_Tudi po drugi svetovni vojni so se pri nas uveljavili izvirni odli\xc4\x8dni karikaturisti, kljub temu, da oblast po vojni ni bila naklonjena kritiki. Najvidnej\xc5\xa1i med njimi so bili Bine Rogelj, Remigij Bratu\xc5\xbe in Borut Pe\xc4\x8dar. V Jugoslaviji so bile objavljane karikature, ki pa so bile politi\xc4\x8dno neopore\xc4\x8dne. Cenjene so bile predvsem protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne in ruske protiimperialisti\xc4\x8dne karikature, kasneje, v \xc4\x8dasu vietnamske vojne, pa protiameri\xc5\xa1ke. Tudi zadnja leta Jugoslavije je karikatura ostajala le propagandno sredstvo nacionalne in republi\xc5\xa1ke politike, tako, da je o pravi politi\xc4\x8dni karikaturi v \xc4\x8dasu Jugoslavije te\xc5\xbeko govoriti._NEWLINE_Med tem pa se je v svetu pojavilo precej odli\xc4\x8dnih karikaturistov, ki u\xc5\xbeivajo tak\xc5\xa1en ugled kot veliki kolumnisti in novinarji. \xc4\x8ce na\xc5\xa1tejemo samo nekatere: v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu Cummingus, v ZDA Herblock in Lurie, v Nem\xc4\x8diji Behrendet, v Avstriji Ironimus, v Italiji Forattini._NEWLINE_Odli\xc4\x8dne karikaturiste pa smo dobili tudi Slovenci ob osamosvojitvi. Ve\xc4\x8dinoma se \xc5\xa1e danes pojavljajo v slovenskih dnevnih \xc4\x8dasopisih, na primer Franco Juri, Marko Ko\xc4\x8devar, Aljana Primo\xc5\xbei\xc4\x8d in drugi.\n_START_SECTION_\nSlovenski karikaturisti v za\xc4\x8detku 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nHinko Smrekar sodi med tiste slovenske karikaturiste, ki so bili za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja premalo cenjeni in prezrti. Rojen je bil leta 1883 v Ljubljani. Leta 1900 je \xc5\xa1el \xc5\xa1tudiral na Dunaju, kot takrat mnogi Slovenci. V tistem \xc4\x8dasu se je dru\xc5\xbeil tudi z impresionisti. Rihard Jakopi\xc4\x8d ga je ve\xc4\x8dkrat vabil na skupinske razstave, prvi\xc4\x8d pa je razstavljal leta 1904 in dobil ugodne strokovne ocene. Svoje satiri\xc4\x8dne risbe je za\xc4\x8del objavljati leta 1905 v ljubljanskem humoristi\xc4\x8dnem listu Osa za katerega je izdeloval tudi naslovne predloge. Vendar pa je bil humoristi\xc4\x8dni list pod nadzorom liberalne stranke in risarji so morali risati po \xc5\xbee v naprej izoblikovanih idejah. Da se je lahko pre\xc5\xbeivljal, je kasneje sodeloval \xc5\xa1e pri mnogih humoristi\xc4\x8dnih listih, izdajal pa je tudi svoj \xc4\x8dasopis Pikapok. Hinko Smrekar se je dru\xc5\xbeil s \xc5\xa1tevilnimi slovenskimi umetniki. Blizu si je bil z Ivanom Cankarjev, nekajkrat je Smrekar Cankarja tudi karikiral, ne kot tar\xc4\x8do posmeha, ampak kot pozitivno figuro. Skupaj naj bi izdajala satiri\xc4\x8dni list Kurent, ki bi moral iziti \xc5\xbee leta 1907, vendar je za\xc4\x8del precej druga\xc4\x8den od njunih zamisli izhajati \xc5\xa1ele leta 1918. Med drugim je narisal tudi karikaturo Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, ki mu je posvetil pesem ter karikature Ivana Groharja in Riharda Jakopi\xc4\x8da. Veliko pozornosti pa so zbujale karikature takratnih pomembne\xc5\xbeev, mnogo komentarjev je bila dele\xc5\xbena karikatura Ivana Tav\xc4\x8darja._NEWLINE_Hinko Smrekar je bil pozoren karikaturist, ki je zadeval v kriti\xc4\x8dna mesta dru\xc5\xbebe. Prizana\xc5\xa1al ni niti kolegom niti ob\xc4\x8dinstvu. Na risbi iz leta 1910 je upodobil obe\xc5\xa1ene slovenske umetnike: kiparja Svetoslava Peruzzija, slikarje Maksima Gasparija, Riharda Jakopi\xc4\x8da ter Ivana Groharja. Upodobil je tudi sebe in se z napisom na karikaturi po\xc5\xa1alil na svoj ra\xc4\x8dun:\xc2\xa0\xc2\xbbNo, tega pa\xc4\x8d ni \xc5\xa1koda! Je pa pra\xc5\xa1anje, \xc4\x8de spada sem?\xc2\xab_NEWLINE_S sme\xc5\xa1enjem kraljeve birokracije ter Avstro-Ogrske politike pa si je nakopal veliko te\xc5\xbeav. Leta 1915 so ga zaradi tega vpoklicali v vojsko, kjer pa si je s karikaturami prislu\xc5\xbeil ovadbo in zapor._NEWLINE_Hinko Smrekar je imel prvo manj\xc5\xa1o retrospektivno razstavo karikature leta 1940 v Obersnelovi galeriji v Ljubljani. S svojim delom je bil med publiko zelo priljubljen in dobil je nepri\xc4\x8dakovano ugodne kritike. Malo pred smrtjo, leta 1942, je v isti galeriji svoja dela celo podnaslovil v tujem jeziku, da bi jih lahko razumeli tudi tujci. V tistem \xc4\x8dasu je razstavljal karikature na ra\xc4\x8dun okupatorja in s tem izra\xc5\xbeal ves svoj gnev, tri izmed razstavljenih del pa so mu zaradi tega zaplenili._NEWLINE_Septembra 1942 so Hinka Smrekarja zaprli, ker je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna patrulja pri njemu na\xc5\xa1la ilegalini\xc2\xa0\xc2\xbbRadio vestnik OF\xc2\xab. Po zaslugi znancev in sosedov, ki so takoj vdrli v njegovo hi\xc5\xa1o, voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ni na\xc5\xa1lo ni\xc4\x8desar kar bi ga lahko bremenilo. Nih\xc4\x8de ne ve koliko risb je bilo takrat uni\xc4\x8denih in odne\xc5\xa1enih. Vendar pa se je dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo je zapustil, ohranila predvsem po zaslugi Frana Vesela (1884-1944). Bil je Smrekarjev ne\xc4\x8dak in mu je velikokrat pomagal. Shranjeval je vsa pisma, listine, vloge, ipd., ki mu jih je Smrekar po\xc5\xa1iljal. V oporoki je Vesel svoje zbirke zapustil slovenskemu narodu. Njegova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina je po njegovi smrti najprej pri\xc5\xa1la v roke federalnemu zbirnemu centru, kjer se je marsikaj zgubilo oziroma je bilo\xc2\xa0\xc2\xbbizposojeno\xc2\xab. Nekatera dela so po drugi svetovni vojni pri\xc5\xa1la v Narodno galerijo, nekatera v Narodni muzej, Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica pa je prevzela rokopisno gradivo.\n_START_SECTION_\nSlovenska karikatura v Jugoslaviji\n_START_PARAGRAPH_\nBine Rogelj je bil rojen leta 1929 v Ljubljani. \xc5\xa0tudiral je na \xc5\xa1oli za oblikovanje, kjer je za\xc4\x8del z risanjem za \xc5\xa1olski stenski \xc4\x8dasopis. Diplomiral je leta 1955 na Akademiji za likovno umetnost. Po nasvetu profesorja Marija Preglja je na slovenski tednik Pavliho poslal svoje izdelke, kjer je bil potem tudi zaposlen od leta 1953 do leta 1990. Bil je eden vidnej\xc5\xa1ih predstavnikov svoje generacije. V svojih letih delovanja je ustvaril mnogo kvalitetnih karikatur in vplival na razvoj karikature in njeno sedanjo podobo na Slovenskem._NEWLINE_Bine Rogelj je za marsikatero karikaturo naredil vrsto poskusov, kajti risal jih je neposredno s tu\xc5\xa1em, ne da bi naredil predlogo s svin\xc4\x8dnikom. Po naro\xc4\x8dilu je karikature risal le redkokdaj, raje je ideje razvijal sam. Vse \xc5\xbeivljenje je \xc5\xbeivel v visokem ustvarjalnem ritmu in v svoja dela vnesel veliko idej. Skozi njegov humor in skozi tiso\xc4\x8de risb je nastala njegova prepoznavna oblika karikature._NEWLINE_Borut Pe\xc4\x8dar je bil rojen leta 1931 v Petrov\xc4\x8dah. Diplomiral je leta 1961 na fakulteti za arhitekturo v Ljubljani. Znan je predvsem po portretnih karikaturah. Gre za izrazito portretno risanje, vendar pa ga med karikature uvr\xc5\xa1\xc4\x8da stiliziranje in deformiranje. Namen Pe\xc4\x8darjevih karikatur ni sme\xc5\xa1enje, vendar pa so vseeno poudarjene vse lastnosti karikiranca. Kljub temu, da so Pe\xc4\x8darjeve karikature le skop skupek \xc4\x8drt, nadomestijo prostor in plasti\xc4\x8dno obdelavo podrobnosti, portretiranec pa je prepoznaven v svoji najbolj zna\xc4\x8dilni dr\xc5\xbei in svojih zna\xc4\x8dajskih posebnostih. Borut Pe\xc4\x8dar je veliko prispeval k razvoju portreta, predvsem pa portretne karikature na slovenskem._NEWLINE_Nekaj tiso\xc4\x8d portretnih karikatur se je pojavljalo v pomembnej\xc5\xa1ih slovenskih \xc4\x8dasopisih in revijah, na televiziji, v raznih publikacijah ter v \xc4\x8dasopisih drugih jugoslovanskih republik. Na razstavah je Borut Pe\xc4\x8dar razstavljal ob\xc4\x8dasne preglede svojih del, veliko karikatur pa je iz\xc5\xa1lo tudi v knjigah.\n_START_SECTION_\nKarikatura v Sloveniji konec 20. stoletja in danes\n_START_PARAGRAPH_\nRazen publikacije slovenskega trienala satire in humorja Aritas v Sloveniji dandanes ni tematskega humoristi\xc4\x8dno-satiri\xc4\x8dnega lista, zato dana\xc5\xa1nji karikaturisti objavljajo karikature v vseh razpolo\xc5\xbeljivih \xc4\x8dasopisih, revijah ter tudi kot ilustracije k humoristi\xc4\x8dnim knjigam. Sedanji karikaturisti pa tudi pogosteje kot njihovi predhodnjiki objavljajo preglede del v svojih monografijah._NEWLINE_Franco Juri je leta 1982 v Ljubljani diplomiral iz geografije ter italijanskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti. V osemdesetih letih dvajsetega stoletja se je udele\xc5\xbeeval raznih gibanj za \xc4\x8dlovekove pravice. S politiko se soo\xc4\x8da vsak dan, kajti v njej je dejaven tudi sam. Vendar pa je Franco Juri danes poznan in spo\xc5\xa1tovan predvsem po svojih politi\xc4\x8dno-satiri\xc4\x8dnih karikaturah. Med letoma 1989 in 1993 je risal politi\xc4\x8dne karikature za Delo. Od leta 2000 je neodvisen novinar in karikaturist. Je avtor petih knjig s pregledom njegovih karikatur od leta 1992 pa do leta 2006. Njegove karikature prikazujejo pomembne zgodovinske trenutke in ostala dogajanja preteklih let. Franco Juri ima priznan status vrhunskega komentatorja v svetovnem \xc4\x8dasopisju in je eden redkih svetovnih karikaturistov, ki je redno vabljen v Davos, kjer se komentatorji aktivno udele\xc5\xbeujejo razprav._NEWLINE_Aljana Primo\xc5\xbei\xc4\x8d je bila rojena v Ljubljani. Tam je kon\xc4\x8dala \xc5\xa1olo za oblikovanje in dva letnika Akademije za likovno umetnost. Karikature je najprej risala samo za hobi, konec osemdesetih let dvajsetega stoletja pa je postala samostojna karikaturistka. Njene karikature so bile objavljene v \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dasopisih in revijah. Med letoma 1991 in 1993 je risala za \xc4\x8dasopis Slovenec, potem za Slovenske novice, kjer je redna karikaturistka od leta 1998. Njene karikature niso samo politi\xc4\x8dno-ekonomske, pojavljajo se tudi motivi razvratnega in vsakdanjega doma\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenja, pijancev itd. Aljana Primo\xc5\xbei\xc4\x8d je imela \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 25 samostojnih razstav, njena dela pa so zbrana tudi v knjigi Heksen\xc5\xa1usi.'