b'\n_START_ARTICLE_\nOkoljski odtis\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljski odtis (ecological footprint) predstavlja biolo\xc5\xa1ko produktivno povr\xc5\xa1ino zemlje in morja. \xc4\x8clovek jo potrebuje, da zadovolji svoje potrebe in za absorpcijo onesna\xc5\xbeenja, ki ga proizvede pri svojih dejavnostih. Merimo ga v standardizirani enoti - globalni hektar na prebivalca (gha/osebo). Okoljski odtis je kazalec trajnostnega razvoja s katerim ocenimo vpliv posameznika, skupine ali \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva na planet. Odvisen je od \xc5\xbeivljenjskega sloga ljudi, v primerjavi z biolo\xc5\xa1ko zmogljivostjo Zemlje._NEWLINE_Biolo\xc5\xa1ko produktivne povr\xc5\xa1ine so tista zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so namenjene proizvodnji naravnih virov (hrane, goriv, vode, vlaken, lesa, industrijskih rastlin, itd.). Sposobna so absorbirati izpuste ogljikovega dioksida (gozdovi) in odpadke. Mednje sodijo kmetijske povr\xc5\xa1ine, gozdovi, ribolovna obmo\xc4\x8dja in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da namenjena infrastrukturi. Predstavljajo pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino vse Zemljine povr\xc5\xa1ine. Okoljski odtis primerja biolo\xc5\xa1ko produktivne povr\xc5\xa1ine z vsemi povr\xc5\xa1inami, ki so na voljo in vklju\xc4\x8duje tudi morje._NEWLINE_Biolo\xc5\xa1ka zmogljivost ali biokapaciteta predstavlja biolo\xc5\xa1ko produktivne povr\xc5\xa1ine, ki so se sposobne regenerirati. Produktivnost globalnega hektarja je enaka povpre\xc4\x8dni produktivnosti vseh biolo\xc5\xa1ko produktivnih povr\xc5\xa1in. Pri izra\xc4\x8dunih se upo\xc5\xa1teva le sedanja produktivnost biosfere in ne upo\xc5\xa1teva mo\xc5\xbenosti zmanj\xc5\xa1anja biokapacitete.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi akademski \xc4\x8dlanek o okoljskem odtisu je leta 1992 objavil William Rees. Koncept okoljskega odtisa je v svoji doktorski dizertaciji razvil Mathias Wackernagel, v sodelovanju s svojim profesorjem Williamom Reesom na Univerzi British Columbia v Vancouvru, Kanada. Najprej sta koncept poimenovala nosilna kapaciteta - "appropiated carrying capacity" in ozna\xc4\x8duje maksimalno kapaciteto ljudi, ki ga okolje \xc5\xa1e lahko prenese. Da bi idejo pribli\xc5\xbeala ljudem, sta ga poimenovala okoljski odtis (ecological footprint). Ime okoljski odtis je nastalo, ko se je Rees nenadoma spomnil na \xc5\xa1tudenta, ki ga je navdu\xc5\xa1il z majhnim odtisom stopala na svoji mizi. Tako so nastali metafori\xc4\x8dni odtisi. Leta 1996 sta objavila knjigo Na\xc5\xa1 okoljski odtis: Zmanj\xc5\xa1anje \xc4\x8dlovekovega vpliva na Zemljo. (Our Ecological Footprint: Reducing Human Impact on the Earth).\n_START_SECTION_\nOkoljski odtis Slovenije (2007)\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je v letu 2007 z odtisom 5,3 globalnih hektarjev na osebo presegla evropsko povpre\xc4\x8dje (4,7 gha/osebo). Povpra\xc5\xa1evanje po hrani, gorivih, lesu in vlaknih je dvakrat ve\xc4\x8dje od biolo\xc5\xa1ke zmogljivosti obnavljanja, ki zna\xc5\xa1a 2,6 gha/osebo. K temu najve\xc4\x8d prispeva raba neobnovljivih virov energije, kot so fosilna goriva, predvsem v energetskem sektorju. Stopnja potro\xc5\xa1nje naravnega kapitala, ki je na voljo v Sloveniji, krepko presega povpra\xc5\xa1evanje. Zato smo odvisni od uvoza iz drugih delov sveta. Od leta 1999 presegamo biokapaciteto in smo tako v okoljskem deficitu. Najve\xc4\x8djo biokapaciteto prina\xc5\xa1ajo gozdovi, katerih povr\xc5\xa1ina ne zadostuje za absorbcijo izpustov CO\xe2\x82\x82, ki najve\xc4\x8d prispevajo k okoljskemu odtisu.'