b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Lassell\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLassllovo \xc5\xbeivljenje je bilo nekak\xc5\xa1na nema razli\xc4\x8dica Herschlovega. Bil je uspe\xc5\xa1en pivovarnar, William Herschel pa uspe\xc5\xa1en glasbenik. Tako kot Herschlu in Rosseu mu je bila sprva astronomija le razvedrilo. Blizu Liverpoola je zgradil observatorij s 24 pal\xc4\x8dnim zrcalnim daljnogledom. Pri tem daljnogledu je prvi uporabil ekvatorialno monta\xc5\xbeo za la\xc5\xbeje sledenje nebesnih teles zaradi vrtenja Zemlje. Sam je brusil le\xc4\x8de in prispeval dragocene izbolj\xc5\xa1ave k tehniki bru\xc5\xa1enja._NEWLINE_Leta 1846 je po mesecu dni odkritja Neptuna odkril njegov 1. najve\xc4\x8dji satelit Triton. Ime je predlagal Flammarion._NEWLINE_Lassell je leta 1848 neodvisno od Bondov odkril Saturnov 7. satelit, ki so ga pozneje imenovali Hiperion (Hyperion) s 610 mm (24 pal\xc4\x8dnim) Newtonovim zrcalnim daljnogledom na Kraljevem observatoriju Greenwich._NEWLINE_Le nekaj dni pozneje od o\xc4\x8deta in sina Bonda in W. R. Daviesa je leta 1850 odkril Saturnov temnej\xc5\xa1i \xc5\xa1ibek polprosojni tretji obro\xc4\x8d C. V letu 1851 je ponovil enega od Herschlovih velikih uspehov in odkril \xc5\xa1e Uranov 1. in 2. satelit na Malti, kamor se je bil preselil, da bi u\xc5\xa1el vedno ve\xc4\x8djemu onesna\xc5\xbeevanju ozra\xc4\x8dja v osrednji Angliji, ki se je tedaj pospe\xc5\xa1eno industrializirala. Onesna\xc5\xbeenje je bilo tolik\xc5\xa1no, da so bila vsa astronomska opazovanja nemogo\xc4\x8da. Dva satelita sta bila znana \xc5\xbee prej, nova satelita pa je imenoval Ariel in Umbriel. Na observatoriju na Malti je leta 1855 zgradil 1219\xc2\xa0mm (48 pal\xc4\x8dni) daljnogled._NEWLINE_Ko je leta 1851 Liverpool obiskala kraljica Viktorija, je obiskala le Lasslla._NEWLINE_Po svoji smrti je zapustil premo\xc5\xbeenje, vredno 80.000 \xc2\xa3, kar danes ustreza multimilijarderskemu bogastvu.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva astronomska dru\xc5\xbeba mu je leta 1849 za njegove znanstvene dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju astronomije podelila zlato medaljo. Dve leti je bil od leta 1870 tudi njen predsednik. Kraljeva dru\xc5\xbeba iz Londona mu je leta 1858 za njegove astronomske raziskave podelila svojo kraljevo medaljo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (Lassell) in Marsu (Lassell), asteroid glavnega asteroidnega pasu 2636 Lassell, ter Neptunov obro\xc4\x8d.'