b'\n_START_ARTICLE_\nRafael del Riego\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRafael del Riego se je rodil 9. aprila 1784 (po drugih virih 24. novembra 1785), v Tineou v Asturiji. Po diplomi na univerzi v Oviedu leta 1807, se je preselil v Madrid, kjer se je pridru\xc5\xbeil vojski. Leta 1808, v \xc4\x8dasu \xc5\xa1panske vojne za neodvisnost so ga ujeli Francozi in ga zaprli v El Escorial, od koder se je pobegnil. Spet se je pridru\xc5\xbeil vojski in se 10. novembra boril v bitki pri Espinosa de los Monteros, v kateri pa je bil \xc5\xa1e enkrat ujet. Tri dni kasneje so ga poslali v Francijo, kjer se je sre\xc4\x8dal z revolucionarnimi idejami. Leta 1814 je Riego uspelo pobegniti preko \xc5\xa1vicarske meje v Nem\xc4\x8dijo, od koder je od\xc5\xa1el v Plymouth. Od tam se je februarja 1815 vrnil v \xc5\xa0panijo, kjer je bil odlikovan z zlato medaljo za pogum._NEWLINE_V \xc5\xa0panijo se je s \xc4\x8dinom podpolkovnika ponovno pridru\xc5\xbeil vojski. Maja 1814 je \xc5\xa1panski kralj Ferdinand VII ukinil \xc5\xa1pansko liberalno ustavo, ki je bila sprejeta leta 1812, ter ponovno uvedel svojo absolutno oblast, ki je trajala naslednjih 6 let. V tem \xc4\x8dasu se je Riego pridru\xc5\xbeil prostozidarjem in sodeloval z liberalci v ve\xc4\x8d zarotah proti kralju, ki niso uspele._NEWLINE_Leta 1819 je kralj oblikoval 10 bataljonov, ki jih je nameraval poslati v \xc5\xa1panske kolonije v Ameriki, kjer so potekale vojne za neodvisnost od \xc5\xa0panije. Riego je dobil poveljstvo nad asturijskim bataljonom. Po prihodu v Cadiz se je Riego skupaj z drugimi liberalno usmerjenimi oficirji 1. januarja 1820 uprl in zahteval konec absolutizma in vrnitev \xc5\xa1panske ustave iz leta 1812. Riegove \xc4\x8dete so korakale skozi mesta Andaluzije z upanjem, da bodo spodbudili za\xc4\x8detek upora proti absolutizmu, vendar je bilo lokalno prebivalstvo ve\xc4\x8dinoma ravnodu\xc5\xa1no. Kljub temu pa je upor izbruhnil v Galiciji in se hitro raz\xc5\xa1iril po vsej \xc5\xa0paniji. Tako je general Francisco Ballesteros s svojimi \xc4\x8detami 7. marca 1820 obkolil kraljevo pala\xc4\x8do in 10. marca se je kralj Ferdinand strinjal, da bo obnovil ustavo iz leta 1812._NEWLINE_Na novo ustanovljena vlada je Riega povi\xc5\xa1ala v feldmar\xc5\xa1ala in ga imenovala za generalnega kapitana Galicije. 8. januarja 1821 je prevzel poveljstvo nad Aragonijo in se preselil v Zaragozo. 18. junija istega leta se je poro\xc4\x8dil s svojo sestri\xc4\x8dno Mario Tereso Bustillos. Zaradi neuspe\xc5\xa1nega republikanskega upora 4. september 1821, je bil obto\xc5\xbeen republikanizma in neupravi\xc4\x8deno zaprt. Zaradi njegove popularnosti, so v Madridu izbruhnile demonstracije na katerih, so zahtevali njegovo izpustitev. Marca 1822 je bil izvoljen v parlament in izpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz zapora._NEWLINE_Vendar se kralj Ferdinand ni sprijaznil z odpravo njegove absolutne mo\xc4\x8di in je skrivaj prosil evropske sile, naj mu pomagajo obnoviti absolutizem v \xc5\xa0paniji. Tako so na kongresu v Veroni decembra 1822 evropske sile odlo\xc4\x8dile, da je \xc5\xa1panski politi\xc4\x8dni model gro\xc5\xbenja evropski stabilnosti, ter dolo\xc4\x8dile Francijo, da posreduje v \xc5\xa0paniji in obnovi absolutizem. Tako je francoska vojska, ki je \xc5\xa1tela 70 000 mo\xc5\xbe, 7. aprila napadla \xc5\xa0panijo. \xc5\xa0panska vojska je bila demoralizirana in neopremljena, ter kot taka nepripravljena za boj. Riego je prevzel poveljstvo nad 3. armado in se upiral napadalcem, kot tudi doma\xc4\x8dim skupinam, ki so bile za absolutizem._NEWLINE_Riego je bil 14. septembra v bitki ranjen in je posku\xc5\xa1al pobegniti v Gibraltar. Toda \xc5\xbee bil je naslednji izdan in ujet. Zaprli so ga na posestvo, blizu vasi Arquillos pri Ja\xc3\xa9nu. Po padcu Cadiza konec septembra 1823 je Ferdinand VII. znova razveljavil ustavo in za\xc4\x8del preganjati svoje politi\xc4\x8dne nasprotnike._NEWLINE_Riega so kmalu premestili v Madrid, kjer so mu sodili. Kljub pro\xc5\xa1njam kralju, naj ga pomilosti, je bil spoznan za krivega, ker je kot \xc4\x8dlan parlamenta glasoval za zmanj\xc5\xa1anje kraljeve mo\xc4\x8di. Obsojen je bil na smrt z obe\xc5\xa1anjem. Obe\xc5\xa1en je bil 7. novembra 1823 na trgu La Cebada v Madridu._NEWLINE_V njegovo \xc4\x8dast je bila leta 1822, napisana pesem El Himno de Riego, ki je kasneje postala himna druge \xc5\xa1panske republike.'