b'\n_START_ARTICLE_\nPeonija\n_START_PARAGRAPH_\nPeonija (gr\xc5\xa1ko: \xce\xa0\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1 [Paion\xc3\xada]), anti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava, v kateri so bili naseljeni ve\xc4\x8dinoma Peonci (anti\xc4\x8dno gr\xc5\xa1ko: \xce\xa0\xce\xb1\xce\xaf\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb5\xcf\x82 [Pa\xc3\xadones])._NEWLINE_Natan\xc4\x8dne meje prvotne Peonije, prebivalci in njena zgodnja zgodovina so zelo nejasni, verjetno pa je le\xc5\xbeala nekje na podro\xc4\x8dju Trakije. V klasi\xc4\x8dnem gr\xc5\xa1kem obdobju je verjetno obsegala celotno dolino Vardarja in njeno \xc5\xa1ir\xc5\xa1o okolico, se pravi ve\xc4\x8dino sedanje Republike Makedonije, ozek severni pas gr\xc5\xa1ke regije Makedonije in majhen del jugozahodne Bolgarije. Na jugu je mejila na anti\xc4\x8dno Makedonijo, ki se je pribli\xc5\xbeno ujemala s sedanjo gr\xc5\xa1ko regijo Makedonijo, na severozahodu pa na Dardanijo, ki se je pribli\xc5\xbeno ujemala s sedanjim Kosovom. Vzhodno od nje so prebivali Tra\xc4\x8dani in na zahodu Iliri. Od Dardanije jo je lo\xc4\x8devala gorska veriga, skozi katero je od Skupskega polja do Bilazore tekla reka Aksios (Vardar).\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri sodobni zgodovinarji domnevajo, da so bili Peonci tra\xc4\x8danskega ali me\xc5\xa1anega tra\xc4\x8dansko-ilirskega porekla in so se kasneje helenizirali. Peonski jezik je bil verjetno soroden z jeziki sosednjih Ilirov in Tra\xc4\x8danov ali celo me\xc5\xa1anica omenjenih jezikov. Ve\xc4\x8d vzhodnih peonskih plemen, vklju\xc4\x8dno z Agrijani, je nedvomno spadalo v tra\xc4\x8dansko interesno sfero. Ljudsko izro\xc4\x8dilo (Herodot) pravi, da so bili Peonci potomci Tevkrijevih kolonistov iz Troje. Homer pripoveduje, da so se Peonci bojevali na trojanski strani, ne omenja pa tega, ali so bili z njimi v sorodu. Homer na za\xc4\x8detku Iliade omenja tudi njihovega vodjo Pirehmesa, kasneje (21. knjiga) pa kot vodjo omenja Pelagonovega sina Asteropeja._NEWLINE_Pred vladanjem Dareja Histaspa so prodrli dale\xc4\x8d na vzhod vse do Perinta v Trakiji na obali Proponta. V nekem obdobju sta bili pod njihovo oblastjo tudi cela Krestonija in Migdonija severno od Halkidike. Za Kserksesa I. pravijo, da je med prodiranjem proti Termi, sedanjemu Solunu, med pre\xc4\x8denjem Halkidike korakal po peonskem ozemlju. Peonci so zasedli celo dolino Vardarja do Stobija, doline vzhodno od njega do Strimona in ozemlje okoli Astiba, sedanjega \xc5\xa0tipa, in reke z enakim imenom. K Peoniji je spadala tudi pokrajina Imatija v sedanji gr\xc5\xa1ki Makedoniji, s Peonci pa sta bili naseljeni tudi pokrajini Pierija in Pelagonija. Zaradi rasti makedonske mo\xc4\x8di in pritiska sosednjih Tra\xc4\x8danov se je peonsko ozemlje kasneje znatno skr\xc4\x8dilo na severno Makedonijo od Ilirije do Strume.\n_START_SECTION_\nPeonsko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem obdobju je bilo glavno mesto Peonije in sede\xc5\xbe njihovih kraljev mesto Bilazora, sedanji Veles v Republiki Makedoniji. Sede\xc5\xbe so kasneje prenesli v Stobi ob izlivu Crne reke v Vardar. Peonska kne\xc5\xbeevina je v nekem obdobju prerasla v kraljestvo z jedrom ob srednjem in zgornjem toku Vardarja in Strume. Ozemlje ustreza sedanji severni Makedoniji in zahodni Bolgariji._NEWLINE_Peonci so se pridru\xc5\xbeili napadu Ilirov na severno Makedonijo. Iliri, ki so bili poznani pirati, so bili zaradi blokade Makedonije odrezani od nekaterih pomembnih trgovskih poti. Z napadom na severno Makedonijo so nameravali prebiti blokado, vendar jim poskus zasedbe regije ni uspel. Ju\xc5\xbena peonska plemena so v Makedonijo vdrla leta 360-359 pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj makedonske kraljeve dinastije, ki je po smrti Perdika III. postal negotov, se je po prihodu Filipa II. na makedonski prestol ponovno okrepil. Filip je reformiraj armado, uvedel makedonsko falango in zaustavil napad Ilirov in Peoncev. Leta 358 pr. n. \xc5\xa1t. je prodrl globoko v peonsko ozemlje. Peonsko kraljestvo, v katerem je takrat vladal kralj Agis, se je skr\xc4\x8dilo in dobilo polsamostojen podrejen polo\xc5\xbeaj, ki je vodil v postopno helenizacijo. Med vladanjem Filipa II. so Peonci za\xc4\x8deli kovati denar s podobami gr\xc5\xa1kih legendarnih junakov, podoben makedonskemu. Proces je zdru\xc5\xbeil tudi gr\xc5\xa1ka ljudstva in plemena, ki niso pripadala kateri drugi gr\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi v regiji._NEWLINE_Kontingent peonskih vojakov se je pridru\xc5\xbeil Aleksandrovi Veliki armadi._NEWLINE_Med perzijskim napadom na Gr\xc4\x8dijo so Peonci ob ju\xc5\xbeni Strumi izgubili svoje ozemlje, medtem ko so tisti ob severni Strumi obdr\xc5\xbeali svojo ozemeljsko celovitost.\n_START_SECTION_\nDinasti\xc4\x8dne poroke\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc4\x8derka peonskega kralja Avdoleona je bila poro\xc4\x8dena z epirskim kraljem Pirom, Aleksander Veliki pa je \xc5\xbeelel svojo ovdovelo polsestro Kinano poro\xc4\x8diti z lojalnim agrianskim kraljem Longarjem, ki je \xc5\xa1e pred poroko zbolel in umrl. Aleksandrova mati Olimpija je bila molosijska princesa iz Epirja.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nPeonce je sestavljalo ve\xc4\x8d neodvisnih plemen, ki so se kasneje zdru\xc5\xbeila pod enim kraljem. O njihovih obi\xc4\x8dajih je zelo malo znanega. Gojili so kult Dioniza, ki so ga imenovali Dial ali Drial. Herodot omenja, da so tra\xc4\x8danske in peonske \xc5\xbeenske darovale boginji Artemidi, ki je bila istovetna s tra\xc4\x8dansko boginjo lune in lova Bendis. \xc4\x8castili so sonce v podobi majhnega okroglega diska, pritrjenega na vrh droga. Odlomek iz Ateneja ka\xc5\xbee na sorodnost njihovega jezika z misijskim jezikom iz zahodne Anatolije. Poznali so je\xc4\x8dmenovo pivo in razne zel\xc5\xa1\xc4\x8dne zvarke. Njihova de\xc5\xbeela je bila bogata z zlatom in bituminoznim lesom ali kamnino, ki se je v stiku z vodo v\xc5\xbegala. Imenovali so jo tanrivok ali carivos._NEWLINE_Skromni ostanki peonskega jezika ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo trdih sklepov o njegovem poreklu. Wilhelm Tomaschek in Paul Kretschmer trdita, da je spadal med ilirske jezike, Dimitar De\xc4\x8dev pa trdi, da je bil podoben tra\xc4\x8danskemu. Peonski kralji so od \xc4\x8dasa Filipa II. kovali denar, na katerem so bila njihova imena napisana v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini. Vsa imena peonskih kraljev, ki so se ohranila, so nedvomno povezana z gr\xc5\xa1kimi imeni (Agis, Ariston, Avdoleon, Likej itd.), kar naj bi, po Irwinu L. Merkerju, vneslo dvom v teorije o njihovi povezavi z Iliri in Tra\xc4\x8dani._NEWLINE_Peonske \xc5\xbeenske so slovele po marljivosti. S tem v zvezi Herodot pripoveduje zgodbo, da je Darej, ko je peljal napajat svojega konja, zagledal lepo Peonko Sardis, ki je na glavi nosila lon\xc4\x8den vr\xc4\x8d in isto\xc4\x8dasno predla. Pozanimal se je, kdo je. Ko je izvedel, da je Peonka, je svojemu poveljniku Trakije Megabazu ukazal, naj dve peonski plemeni brez odla\xc5\xa1anja preseli v Azijo._NEWLINE_Napis na podstavku spomenika, ki so ga leta 1877 odkrili v Olimpiji, pravi, da so ga postavili Peonci v \xc4\x8dast svojemu kralju in ustanovitelju Dropionu. Drug kralj, katerega ime se bere kot Lipej in je napisano na fragmentu, ki so ga na\xc5\xa1li v Atenah in se navezuje na pogodbo o zavezni\xc5\xa1tvu, je nedvomno istoveten z Likejem ali Likpejem na peonskih kovancih.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 280 pr. n. \xc5\xa1t. so galski napadalci pod Brenovim poveljstvom opusto\xc5\xa1ili Peonijo, na katero so \xc5\xbee pred tem mo\xc4\x8dno pritiskali Dardanci. Peonci zato niso imeli druge izbire, kot da se pridru\xc5\xbeijo Makedoncem. Zdru\xc5\xbeeni Peonci in Makedonci so bili kljub temu pora\xc5\xbeeni._NEWLINE_Peonija se je zatem ponovno okrepila, potem pa jo je makedonski kralj Filip V. (vladal 220-179 pr. n. \xc5\xa1t.) leta 217 pr. n. \xc5\xa1t. zdru\xc5\xbeil in priklju\xc4\x8dil svojemu cesarstvu. Pribli\xc5\xbeno sedemdeset let kasneje, leta 168 pr. n. \xc5\xa1t., so Makedonijo premagale rimske legije. Peonija okoli Vardarja je postala drugo in tretje okro\xc5\xbeje novoustanovljene rimske province Makedonije. Med vladanjem cesarja Dioklecijana (vladal 284-305) sta Peonija in Pelagonija tvorili provinco Macedonia Secunda ali Macedonia Salutaris, ki je spadala v pretorijansko prefekturo Ilirik. Po letu 400 so Peonci izgubili svojo identiteto in ime Peonija je postalo zgolj geografski pojem.'