b'\n_START_ARTICLE_\nSlova\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe prebivalstva, okoli 86\xc2\xa0%, predstavljajo Slovaki (slova\xc5\xa1ko Slov\xc3\xa1ci). Naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a manj\xc5\xa1ina so Mad\xc5\xbeari z 8,5\xc2\xa0% dele\xc5\xbeem. Sporni so podatki o Romih. Na zadnjem popisu so jih na\xc5\xa1teli za 1,7\xc2\xa0%, vendar strokovnjaki domnevajo, da jih je okoli 5,6\xc2\xa0%, le da so se zaradi diskriminacije izrekli bodisi za Slovake bodisi za Mad\xc5\xbeare. \xc4\x8ce to dr\xc5\xbei, je treba dele\xc5\xbe Slovakov in Mad\xc5\xbearov zmanj\xc5\xa1ati za skupno 4 odstotne to\xc4\x8dke. Manj \xc5\xa1tevilne narodne manj\xc5\xa1ine predstavljajo \xc4\x8cehi, Rusini, Ukrajinci, Nemci in Poljaki. Uradni jezik je slova\xc5\xa1\xc4\x8dina, na nekaterih podro\xc4\x8djih, zlasti na jugu in vzhodu dr\xc5\xbeave, ima mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina status drugega uradnega jezika.\n_START_SECTION_\nVerska sestava\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 60\xc2\xa0% vseh prebivalcev pripada rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi. 9,7\xc2\xa0% jih je ateistov, 8,4\xc2\xa0% prebivalcev so protestanti, pribli\xc5\xbeno 4\xc2\xa0% jih pripada gr\xc5\xa1kokatoli\xc5\xa1ki cerkvi, 0,9\xc2\xa0% vzhodnopravoslavni cerkvi. Od predvojnih 120.000 Judov jih je do danes ostalo le okoli 2.300.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nSlova\xc5\xa1ka je celinska dr\xc5\xbeava brez izhoda na morje. Relief je ve\xc4\x8dinoma gorat in hribovit, saj skozi dr\xc5\xbeavo potekajo Karpati. V Visokih Tatrah na severu dr\xc5\xbeave se nahaja gora Gerlachovsk\xc3\xbd \xc5\xa1t\xc3\xadt, ki je z 2.655 m najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka. Nekaj ni\xc5\xbeinskega sveta je v pore\xc4\x8dju Donave na jugozahodu in na jugovzhodu dr\xc5\xbeave. Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka (94 m) se nahaja na skrajnem vzhodu, kjer reka Bodrog te\xc4\x8de na Mad\xc5\xbearsko. Najdalj\xc5\xa1a slova\xc5\xa1ka reka je V\xc3\xa1h, ki izvira v Visokih Tatrah, te\xc4\x8de skozi severno in zahodno Slova\xc5\xa1ko ter se po 403 km pri Kom\xc3\xa1rnu izliva v Donavo. Pomembna reka je tudi Hron. Obmo\xc4\x8dje okoli Ro\xc5\xbe\xc5\x88ave (zahodno od Ko\xc5\xa1ic) je zakraselo z zna\xc4\x8dilnimi kra\xc5\xa1kimi pojavi.\n_START_SECTION_\nPred 5. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 500 pr. n. \xc5\xa1t. je bilo ozemlje sedanje Slova\xc5\xa1ke poseljeno s Kelti, ki so zgradili mogo\xc4\x8dno utrdbo na mestu dana\xc5\xa1nje Bratislave in Havranoka. Biatecs, srebrnik z imeni keltskih kraljev predstavlja prvo znano uporabo pisave na Slova\xc5\xa1kem. Od 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je raz\xc5\xa1irjeni rimski imperij ustanovil in vzdr\xc5\xbeeval ve\xc4\x8d utrdb ob bregovih in severno od Donave, najve\xc4\x8dji sta bili poimenovani Carnuntum in Brigetio. V bli\xc5\xbeini najbolj severne to\xc4\x8dke rimskih osvojitev, ob Limesu Romanusu, je obstajal zimski tabor Laugaritio (na kraju sedanjega Tren\xc4\x8dina), kjer se je pomo\xc5\xbena II. legija bojevala in zmagala v odlo\xc4\x8dilni bitki proti germanskim plemenom Quadi leta 179 pr. n. \xc5\xa1t., med Markomanskimi vojnami. Kraljestvo Vannius, ki so ga ustanovila germanska \xc5\xa1vabska plemena Kvadi in Markomani pa tudi ve\xc4\x8d drugih manj\xc5\xa1ih germanskih in keltskih plemen, vklju\xc4\x8dno z Osi in Cotini, je obstojalo na zahodu in v osrednji Slova\xc5\xa1ki od 8. - 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. do leta 179 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nSlovanske dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanska plemena so se na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slova\xc5\xa1ke naselila v 6. stoletju. Zahodna Slova\xc5\xa1ka je bila center Samove plemenske zveze v 7. stoletju. Slovanska dr\xc5\xbeava, znana pod imenom \xc2\xbbprincipat Nitra\xc2\xab, se je izoblikovala v 8. stoletju in njeni vladar Pribina je dal posvetiti prvo znano kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev na Slova\xc5\xa1kem leta 828. Skupaj s sosednjo Moravsko je bil principat jedro Velikomoravske od leta 833. Najve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d je Velikomoravska dobila s prihodom bizantinskih misijonarjev sv. Cirila in sv. Metoda, za \xc4\x8dasa vladavine kneza Rastislava in med ozemeljsko raz\xc5\xa1iritvijo pod kraljem Svatoplukom I.\n_START_SECTION_\nKraljevina Mad\xc5\xbearska\n_START_PARAGRAPH_\nPo razpadu Velikomoravske v za\xc4\x8detku 10. stoletja so si Mad\xc5\xbeari postopoma priklju\xc4\x8dili ozemlje dana\xc5\xa1nje Slova\xc5\xa1ke. Proti koncu 10. stoletja je sedanja Slova\xc5\xa1ka postala del nastajajo\xc4\x8dega mad\xc5\xbearskega principata, ki se je po letu 1000 razvil v kraljevino Mad\xc5\xbearsko. Slova\xc5\xa1ko ozemlje je ostalo kill me sestavni del Mad\xc5\xbearske dr\xc5\xbeave vse do leta 1918. Etni\xc4\x8dna sestava se je spremenila s prihodom Karpatskih Nemcev v 13. stoletju, Vlahov v 14. stoletju in Judov. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo zaradi invazije Tatarov leta 1241 in lakote ter epidemij kuge po njej. V srednjem veku dana\xc5\xa1njo Slova\xc5\xa1ko ozna\xc4\x8dujeta rast mest, gradnja \xc5\xa1tevilnih kamnitih gradov in razvoj umetnosti. Leta 1465 je mad\xc5\xbearski kralj Matija Korvin ustanovil prvo univerzo v Bratislavi, ki pa je prenehala delovati po njegovi smr]i leta 1490._NEWLINE_Tur\xc5\xa1ki imperij je za\xc4\x8del svoje osvajalne pohode na Mad\xc5\xbearsko in zasedba Bude (Budimpe\xc5\xa1te) v za\xc4\x8detku 16. stoletja je zahtevala prestavitev centra kraljevine Mad\xc5\xbearske v Bratislavo, ki je leta 1536 postala prestolnica Mad\xc5\xbearske. Tur\xc5\xa1ki vpadi ter spopadi z Habsbur\xc5\xa1ko monarhijo so mo\xc4\x8dno opusto\xc5\xa1ili de\xc5\xbeelo, posebej \xc5\xa1e pode\xc5\xbeelje. Ko so se bili Turki proti koncu 17. stoletja prisiljeni umakniti iz Mad\xc5\xbearske, je pomembnost Slova\xc5\xa1ke upadla, \xc4\x8detudi je Bratislava obdr\xc5\xbeala svoj status glavnega Mad\xc5\xbearske vse do 1848, ko so prestol vrnili v Budimpe\xc5\xa1to._NEWLINE_Med revolucijo v letih 1848-49 so Slovaki podprli avstrijskega cesarja z \xc5\xbeeljo, da bi bili neodvisni od mad\xc5\xbearskega dela monarhije, toda to jim ni uspelo. Ker so se odnosi med obema narodoma poslab\xc5\xa1evali (glej: mad\xc5\xbearizacija), je bila posledica lo\xc4\x8ditev Slova\xc5\xa1ke od Mad\xc5\xbearske po I. svetovni vojni.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka in druga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1918 je Slova\xc5\xa1ka skupaj z \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in Moravsko oblikovala skupno dr\xc5\xbeavo \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko, z mejami, kot sta jih dolo\xc4\x8dali Saintgermainska in Trianonska mirovna pogodba. Leta 1919 je med kaosom po razpadu Avstro-Ogrske Slova\xc5\xa1ko napadla provizori\xc4\x8dna Mad\xc5\xbearska sovjetska republika in ena tretjina Slova\xc5\xa1ke je za\xc4\x8dasno postala Slova\xc5\xa1ka sovjetska republika. V medvojnem obdobju je bila demokrati\xc4\x8dna in napredna \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka pod stalnim pritiskom vlad Nem\xc4\x8dije in Mad\xc5\xbearske, dokler ni prenehala obstajati leta 1939, zaradi sklenitve Muenchenske pogodbe, podpisane eno leto prej. Ju\xc5\xbeni del Slova\xc5\xa1ke je pripadel Mad\xc5\xbearski, zaradi podpisa Dunajske deklaracije. Pod pritiskom nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije je prva Slova\xc5\xa1ka republika, ki jo je vodil klero-fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni Josef Tiso, razglasila svojo neodvisnost od \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke leta 1939. Nova vlada je bila mo\xc4\x8dno povezana z Nem\xc4\x8dijo in je polagoma postala njena marioneta. Ve\xc4\x8dina tukaj\xc5\xa1njih Judov je bila med holokavstom deportirana v nem\xc5\xa1ka koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno gibanje je vodilo ve\xc4\x8d oboro\xc5\xbeenih spopadov leta 1944, znanih kot Slova\xc5\xa1ka narodna vstaja, sledili pa sta ji krvava nem\xc5\xa1ka okupacija in gverilski boji.\n_START_SECTION_\nKomunisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo II. svetovni vojni je bila ponovno vzpostavljena \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka in leta 1947 je bil Josef Tiso obe\xc5\xa1en zaradi svojega sodelovanja z nacisti. Ve\xc4\x8d kot 76.000 Mad\xc5\xbearov in 32.000 Nemcev je moralo zapustiti Slova\xc5\xa1ko v seriji mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih selitev prebivalstva, ki so jih za\xc4\x8deli zavezniki na Potsdamski konferenci. Ti dogodki so \xc5\xa1e danes vzrok napetosti med Slova\xc5\xa1ko in Mad\xc5\xbearsko. \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka je pri\xc5\xa1la pod sovjetski vpliv in pritisk dr\xc5\xbeav Var\xc5\xa1avskega pakta po udaru leta 1948. Dr\xc5\xbeavo so okupirale vojske Var\xc5\xa1avskega pakta leta 1968, ko se je zaklju\xc4\x8dilo obdobje liberalizacije pod vodstvom Aleksandra Dub\xc4\x8dka. Leta 1969 je \xc4\x8ce\xc5\xa1ka postala federacija \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Slova\xc5\xa1ke socialisti\xc4\x8dne republike .\n_START_SECTION_\nUstanovitev Slova\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nKoncu komunisti\xc4\x8dne vladavine na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem leta 1989, med miroljubno\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbdametno revolucijo\xc2\xab, je sledila ponovna delitev dr\xc5\xbeave, tokrat na dve dr\xc5\xbeavi naslednici. Julija 1992 se je Slova\xc5\xa1ka, pod vodstvom predsednika vlade Vladimirja Me\xc4\x8diarja, razglasila za neodvisno dr\xc5\xbeavo, kar je pomenilo, da so njeni zakoni nadomestili dotedaj veljavne federativne. Poleti 1992 sta se Me\xc4\x8diar in \xc4\x8de\xc5\xa1ki predsednik vlade Vaclav Klaus pogajala in dogovarjala o podrobnostih glede lo\xc4\x8ditve federacije in o delitvi. Novembra je zvezni parlament izglasoval, da se bosta uradno dr\xc5\xbeavi lo\xc4\x8dili 31. decembra 1992. Tako sta republika Slova\xc5\xa1ka in republika \xc4\x8ce\xc5\xa1ka od\xc5\xa1li vsaka svojo pot 1. januarja 1993. Slova\xc5\xa1ka je ostala tesni sodelavec \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, obe dr\xc5\xbeavi sodelujeta z Mad\xc5\xbearsko in Poljsko ter znotraj Vi\xc5\xa1egrajske skupine. Slova\xc5\xa1ka je postala \xc4\x8dlanica zveze NATO 29. marca 2004 in Evropske unije 1. maja 2004.'