b'\n_START_ARTICLE_\nLopatica\n_START_PARAGRAPH_\nLopatica ali skapula (latinsko scapula) je plo\xc5\xa1\xc4\x8data, trioglata kost z dvema ploskvama, tremi vogali in tremi robovi. Sprednja ploskev je konkavna in prislonjena na prsni ko\xc5\xa1, fossa subscapularis; v njej je nara\xc5\xa1\xc4\x8dena istoimenska mi\xc5\xa1ica. Na sprednji ploskvi so \xc4\x8drtasti, nizki grebeni, lineae musculares. Zadaj\xc5\xa1njo ploskev deli pre\xc4\x8dni greben, spina scapulae, v zgornjo kotanjo, fossa supraspinata in v spodnjo kotanjo, fossa infraspinata; v kotanjah so nara\xc5\xa1\xc4\x8dene istoimenske mi\xc5\xa1ice. Greben moli vstran kot kol\xc4\x8dica, acromion, ki je v stiku s klju\xc4\x8dnico. Medialni rob lopatice je tenak. Stranski rob je zadebeljen in ima kranialno gr\xc4\x8do, tuberculum infraglenoidale. Zgornji rob je kratek, tanek ter lateralno izrezan, incisura scapulae; izrez premosti ligamentum transversum scapulae, ki lahko tudi zakosteni. Lateralni vogal je zadebeljen, na njem je sklepna ponev za glavo nadlaktnice, cavitas glenoidalis, nad njo pa je gr\xc4\x8davina, tuberculum supraglenoidale. Sklepna ponev je z vratom, collum scapulae, spojena s telesom lopatice; od baze vratu \xc5\xa1trli navzgor in navzpred ko\xc5\xa1\xc4\x8den kljun, processus coracoideus. Spodnji vogal je zaokro\xc5\xbeen._NEWLINE_Zasnova lopatice je hrustan\xc4\x8dna; primarna kostenitvena jedra se zrastejo v desetem embrionalnem tednu. \xc5\xa0tevilna sekundarna kostenitvena jedra se spoje z osnovo \xc5\xa1ele okoli 20-ega leta starosti. Tipamo spodnji vogal lopatice, medialni rob in greben s kol\xc4\x8dico; infraklavikularno pri suhcih tipamo tudi kljun, processus coracoideus.'