b'\n_START_ARTICLE_\nOrganizacija Zdru\xc5\xbeenih narodov za izobra\xc5\xbeevanje, znanost in kulturo\n_START_SECTION_\nZgodovina in razvoj organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja o organizaciji, ki bi se ukvarjala z izobra\xc5\xbeevanjem po svetu, se je pojavila \xc5\xbee po prvi svetovni vojni, in sicer v Dru\xc5\xa1tvu narodov, ki je imelo za to podro\xc4\x8dje imenovan Odbor za intelektualno sodelovanje (angle\xc5\xa1ko: International Committee of Intellectual Co-operation). Tako kot je bilo Dru\xc5\xa1tvo narodov predhodnik OZN, je bil tudi ta odbor predhodnik Unesca. _NEWLINE_Unesco je bil ustanovljen 16. novembra 1945. Predstavniki 37-ih dr\xc5\xbeav, ki so bili prisotni na ustanovni konferenci, se je od vsega za\xc4\x8detka strinjalo, da je izobrazba pomembna in tudi zato je bilo \xc5\xbee na ustanovnem sre\xc4\x8danju re\xc4\x8deno, da mora ta nova organizacija vzpostaviti \xc2\xbbintelektualno in moralno solidarnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva\xc2\xab. Na konferenci je bila podpisana ustava organizacije, ki je za\xc4\x8dela veljati skoraj leto zatem, bolj natan\xc4\x8dno 4. novembra 1946, do takrat pa jo je ratificiralo \xc5\xbee 20 dr\xc5\xbeav. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku delovanja je bil Unesco nastanjen v centru Pariza v biv\xc5\xa1em hotelu z imenom Majestic. Leta 1958 se je Unesco preselil v svoj stalni sede\xc5\xbe v Parizu na Place de Fontenoy, sestavljen iz \xc5\xa1tirih poslopij, ki so jih projektirali trije arhitekti iz razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav in katerih gradnjo je nadzoroval mednarodni komite. Izmed poslopij je najbolj znano najve\xc4\x8dje, ki se zaradi zna\xc4\x8dilne oblike imenuje Y oziroma tri-kraka zvezda. Med poslopji in v njih se nahajajo razli\xc4\x8dna umetni\xc5\xa1ka dela tako znanih kot tudi manj znanih umetnikov, med drugimi umetnijami so tudi slika Pabla Picassa in umetni\xc5\xa1ki deli Joana Miroja. _NEWLINE_Leta 1972 je bila sprejeta Konvencija o varstvu svetovne kulturne in naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, do prvih vnosov na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine pa pride \xc5\xa1est let kasneje. _NEWLINE_V letih 1984\xe2\x88\x921985 zaradi nestrinjanja z organizacijo in dolo\xc4\x8denimi ukrepi iz Unesca izstopijo Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Singapur, zaradi \xc4\x8desar organizacija do\xc5\xbeivi finan\xc4\x8dno krizo. V tem obdobju se za\xc4\x8dnejo v Unescu izvajati nekatere reforme, ki so posku\xc5\xa1ale bolje urediti organizacijo dela in zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo zaposlenih, saj je bilo Unescu mnogokrat o\xc4\x8ditano, da izvaja preve\xc4\x8d birokracije. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo k Unescu zopet pristopi leta 1997, Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave pa \xc5\xa1ele 2003. _NEWLINE_Unesco je do danes sprejel 192 \xc4\x8dlanic. Republika Slovenija je bila sprejeta 27. maja 1992 kot 167. \xc4\x8dlanica.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice\n_START_PARAGRAPH_\nOb ustanovitvi Unesca se je v organizacijo v\xc4\x8dlanilo 37 dr\xc5\xbeav. \xc5\xa0tevilo dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic Unesca je nato hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, danes pa jih je \xc5\xbee 192. V obdobju od ustanovitve do danes je izstopilo 10 dr\xc5\xbeav, a se do sedaj le ena ni ponovno vklju\xc4\x8dila, in sicer Singapur. Med pomembnej\xc5\xa1imi dr\xc5\xbeavami, ki so izstopile iz Unesca so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ka republika. Poleg polnopravnih \xc4\x8dlanic pa je v Unesco vklju\xc4\x8denih \xc5\xa1e 6 pridru\xc5\xbeenih \xc4\x8dlanic. _NEWLINE_180 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic ima v Unescu svoja stalna predstavni\xc5\xa1tva, ki jih vodijo stalni predstavniki s statusom ambasadorjev. Stalna predstavni\xc5\xa1tva slu\xc5\xbeijo predvsem v posvetovalne namene, \xc5\xa1e posebej ko se zadeve ti\xc4\x8dejo dr\xc5\xbeave ali obmo\xc4\x8dja, iz katerega prihajajo oziroma katerega zastopajo. _NEWLINE_Pridru\xc5\xbeene \xc4\x8dlanice so samoupravna obmo\xc4\x8dja, ki pa niso odgovorna za urejanje zunanjih zadev, saj te urejajo dr\xc5\xbeave, pod katera ta obmo\xc4\x8dja spadajo (npr. Aruba spada pod Kraljevino Nizozemsko). Pridru\xc5\xbeene \xc4\x8dlanice Unesca nimajo pravice do glasovanja, smejo pa se udele\xc5\xbeevati vseh rednih in izrednih generalnih konferenc in na njih tudi sodelovati, biti \xc4\x8dlanice odborov in komisij ter so upravi\xc4\x8dene do prejemanja vseh dokumentov in poro\xc4\x8dil, ki jih dobijo tudi dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice. _NEWLINE_Ustava Unesca dolo\xc4\x8da, da morajo dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice ustanoviti nacionalne komisije ali nacionalne kooperativne odbore, ki skrbijo za povezavo med organizacijo, vladami dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic in nevladnimi organizacijami ter njihovimi vladnimi in nevladnimi telesi._NEWLINE_Unesco sodeluje tudi s parlamenti vseh dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic.\n_START_SECTION_\nUnesco in Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je k Unescu pristopila 27. maja 1992 kot 167. \xc4\x8dlanica. _NEWLINE_Slovenija je ustanovila nacionalno komisijo, ki se uradno imenuje Slovenska nacionalna komisija za UNESCO in deluje znotraj Ministrstva za visoko \xc5\xa1olstvo, znanost in tehnologijo, vodi pa ga Marjutka Hafner, ki je tudi generalna sekretarka komisije. _NEWLINE_Slovenija ima tudi stalno predstavni\xc5\xa1tvo pri Unescu, ki se v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini imenuje Permanent Delegation of the Republic of Slovenia to UNESCO. Stalno predstavni\xc5\xa1tvo deluje v sklopu slovenskega veleposlani\xc5\xa1tva v Parizu. \xc4\x8clani stalnega predstavni\xc5\xa1tva so stalni predstavnik dr. Janez \xc5\xa0umrada, namestnica stalnega predstavnika Milena \xc5\xa0mit in ata\xc5\xa1e Suzana Crassard Mari\xc4\x8d. _NEWLINE_Slovenija je skupaj z Unescom leta 1980 v Ljubljani ustanovila Mednarodni center za kemijske \xc5\xa1tudije, ki zdru\xc5\xbeuje ve\xc4\x8d kot sto univerz, raziskovalnih institutov in razvojnih centrov s podro\xc4\x8dja kemije.\n_START_SECTION_\nIzvr\xc5\xa1ilni odbor\n_START_PARAGRAPH_\nIzvr\xc5\xa1ilni odbor vodi in upravlja Unesco in se sre\xc4\x8da dvakrat letno. Sestavljen je iz 58-ih dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic (ki se imenujejo kar \xc4\x8dlani) izvoljenih za \xc5\xa1tiriletni mandat. _NEWLINE_Njegovo delo in naloge se prepletajo z delom in nalogami Generalne konference Unesca, saj izvr\xc5\xa1ilni odbor pripravi vse potrebno za generalno konferenco in poskrbi, da so vsi njeni procesi izpeljani pravilno, generalna konferenca pa izvoli njegove \xc4\x8dlane in mu na vsaki dve leti dolo\xc4\x8di nove naloge. Odbor med drugim tudi predlaga kandidata za generalnega direktorja Unesca. Izvr\xc5\xa1ilni odbor je tudi nekak\xc5\xa1na Unescova \xc2\xbbvez\xc2\xab\xc2\xa0z OZN, ostalimi specializiranimi agencijami OZN in drugimi medvladnimi organizacijami.\n_START_SECTION_\nSekretariat\n_START_PARAGRAPH_\nSekretariat Unesca je izvr\xc5\xa1ilna veja v organizaciji.Ukvarja se predvsem z administracijo, notranjim nadzorom, obve\xc5\xa1\xc4\x8danjem javnosti, pripravo pogodb itd. _NEWLINE_Sestavljajo ga generalni direktor in okrog 2100 uradnikov iz 170-ih dr\xc5\xbeav, katerih ena tretjina dela v 58-ih Unescovih uradih, ki se nahajajo na razli\xc4\x8dnih koncih sveta. S temi pisarnami ter razli\xc4\x8dnimi instituti in centri po vsem svetu \xc5\xbeeli Unesco prepre\xc4\x8diti centralizacijo organizacije in pove\xc4\x8dati svojo u\xc4\x8dinkovitost. _NEWLINE_Sekretariat ima pet programskih sektorjev, ki se ukvarjajo s podro\xc4\x8dji delovanja Unesca. To so izobra\xc5\xbeevanje, naravoslovne znanosti, dru\xc5\xbeboslovne znanosti, kultura ter komunikacije in informacije.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nUnesco si prizadeva za \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji prispevek k medkulturnemu dialogu in pluralizmu, ki temelji na spo\xc5\xa1tovanju medkulturnih razlik in ohranjanju skupne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Spodbuja tudi umetni\xc5\xa1ko ustvarjanje, in sicer s praznovanjem raznih praznikov, ki se navezujejo na pere\xc4\x8do dru\xc5\xbebeno problematiko (npr. 23. avgust je svetovni dan odprave su\xc5\xbeenjstva) ali umetnost (npr. 21. marec je dan poezije), najbolj pa je znano Unescovo prizadevanje v okviru podeljevanja nagrad umetnikom, znanstvenikom in rokodelcem (npr. nagrada obrtnikom, ki je namenjena spodbujanju in odkrivanju talentov na podro\xc4\x8dju obrtni\xc5\xa1tva in rokodelstva).\n_START_SECTION_\nSvetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nUnesco v okviru Centra za svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino spodbuja dr\xc5\xbeave, da podpi\xc5\xa1ejo Konvencijo o varstvu svetovne kulturne in naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine (World Heritage Convention), ki jo je Unesco sprejel v Parizu leta 1972. Konvencija spodbuja dr\xc5\xbeave, da predlagajo lokalne znamenitosti, ki bi jih lahko uvrstili na seznam Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na seznamu je 830 znamenitosti, od tega jih je 644 s podro\xc4\x8dja kulture, 162 naravnih in 24 me\xc5\xa1anih znamenitosti, v vsega skupaj 138-ih dr\xc5\xbeavah. Unesco s spiskom pomaga promovirati naravno in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino v svetu ter obenem spodbuja ljudi k ohranjanju te dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Potrebno je poudariti, da obveznosti varovanja in ohranjanja dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine prevzemajo dr\xc5\xbeave, Unesco pa le nadzoruje izvajanje teh obveznosti. _NEWLINE_Unesco razlikuje med snovno in nesnovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Pod pojmom snovne svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine razumemo predmete, ohranjene ostanke predmetov, ostaline, arhitekturne posebnosti ter spomenike, ki pri\xc4\x8dajo o \xc5\xbeivljenju neko\xc4\x8d in danes. Pojem nesnovne svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine pa vklju\xc4\x8duje prakse, predstavitve, izraze, znanja, ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in z njimi povezani orodja, predmete, izdelke in kulturne prostore, ki jih skupnosti, skupine in v\xc4\x8dasih tudi posamezniki prepoznavajo kot del svoje kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine (npr. ustna izro\xc4\x8dila, rituali ipd.).\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nUnesco si prizadeva, da bi bil vsakdo dele\xc5\xbeen osnovne izobrazbe, pri \xc4\x8demer poseben poudarek namenja izobra\xc5\xbeevanju o virusu HIV in preventivnih ukrepih zoper Aids v Afriki. Eno izmed prizadevanj Unesca je tudi, da bi vsi ljudje na svetu poleg osnovne izobrazbe prejeli tudi izobrazbo druge stopnje._NEWLINE_Unesco s svojim gibanjem EFA (iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine: Education for all) spodbuja in omogo\xc4\x8da izobra\xc5\xbeevanja mladostnikov in otrok._NEWLINE_Z iniciativo LIFE (iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine: Literacy Initiative for Empowerment) posku\xc5\xa1a Unesco v letih 2005-2015 zni\xc5\xbeati stopnjo nepismenosti v 34-ih de\xc5\xbeelah z ve\xc4\x8d kot 10 milijoni prebivalcev, kjer je stopnja nepismenosti \xc5\xa1e vedno 50 odstotna. Ciljna skupina so predvsem \xc5\xbeenske._NEWLINE_EDUCAIDS je Unescova iniciativa, s katero \xc5\xbeeli Unesco \xc5\xa1iriti vedenje o Aidsu in poznavanje posledic te bolezni.\n_START_SECTION_\nNaravoslovne znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacija pomaga dr\xc5\xbeavam v razvoju na podro\xc4\x8dju znanosti, tehnike in tehnologije.Ukvarja se predvsem z ohranjanjem ekosistemov, kot so morja in sladke vode, pa s pripravljenostjo na katastrofe in razvojem v smeri obnovljivih energijskih virov. V naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu pa si Unesco v okviru naravoslovnih znanosti prizadeva za mir, napredek v znanosti in vsesplo\xc5\xa1en dru\xc5\xbebeni razvoj. Veliko pozornosti posve\xc4\x8da tudi ohranjanju \xc4\x8diste pitne vode, ki je klju\xc4\x8dnega pomena za \xc5\xbeivljenje na Zemlji.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeboslovne znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nUnesco je aktiven na razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeboslovnih podro\xc4\x8djih: etika, \xc4\x8dlovekove pravice, \xc5\xa1port in filozofija. _NEWLINE_Unesco je v podro\xc4\x8dje znanosti vpeljal etiko in pri\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o moralno (ne)spornih znanstvenih dose\xc5\xbekih in postopkih._NEWLINE_V okviru \xc4\x8dlovekovih pravic se Unesco bojuje proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti, bojuje se za vrednote demokracije, mir, varnost, enakost spolov in \xc4\x8dlovekove pravice._NEWLINE_V okviru prizadevanj za enakopravnost med spoloma in za mir na svetu je Unesco tudi eden izmed glavnih pobudnikov \xc5\xa1portnih prireditev in tekmovanj._NEWLINE_Unesco podpira tudi filozofsko razmi\xc5\xa1ljanje, ki lahko pripomore k bolj\xc5\xa1i dru\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nKomunikacije in informacije\n_START_PARAGRAPH_\nUnesco si prizadeva za prost pretok idej v besedi in sliki, za prost dostop do informacij in znanja, pri \xc4\x8demer je poudarek na svobodi govora in tiska ter razvijanju komunikacije, ki jo lahko uporabimo v znanosti, izobra\xc5\xbeevanju in kulturi. Medijem posku\xc5\xa1a zagotavljati neodvisnost in podpira pluralizem, ki ga razume kot temelj demokracije. V okviru razvoja medijev Unesco spodbuja tudi izobra\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk kot novinark zlasti v tretjem svetu.'