b'\n_START_ARTICLE_\nMinka Govekar\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nMinka Govekar se je rodila v Trebnjem, o\xc4\x8detu Ljudevitu Vasi\xc4\x8du, zdravniku in materi Mariji, gospodinji. S star\xc5\xa1i se je dobro razumela. \xc5\xa0olala se je v Ljubljani, v me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli pri ur\xc5\xa1ulinkah. Tam je najve\xc4\x8d znanja pridobila z branjem, njeni spisi so blesteli. Odlo\xc4\x8dila se je postati u\xc4\x8diteljica, saj je bila to tedaj skoraj edina mo\xc5\xbenost pridobitve izobrazbe za \xc5\xbeenske. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja so pri\xc5\xa1le na dan njene aktivisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje - nasprotovala je krivicam, ki so se godile slovenskim gojencem, in se borila za uveljavljanje slovenskega jezika v izobra\xc5\xbeevalnem sistemu._NEWLINE_Po zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1olanju je sprva pou\xc4\x8devala slovanske jezike v Mirni Pe\xc4\x8di in kmalu pri\xc4\x8dela s prevajanjem iz ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, srb\xc5\xa1\xc4\x8dine in hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine. V tem \xc4\x8dasu se je iz Dunaja, kjer je \xc5\xa1tudiral medicino, v domovino vrnil Fran Govekar. Z Minko sta se spoznala v \xc4\x8dasu njenega \xc5\xa1olanja na plesnih vajah, po njegovi vrnitvi domov pa sta se poro\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nAktivizem\n_START_PARAGRAPH_\nFran je svoji Minki v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja Dunaju, pa tudi med bivanjem v Ljubljani, redno po\xc5\xa1iljal kulturna, politi\xc4\x8dna in znanstvena besedila - \xc4\x8dasopise, knjige, letake. Med njimi so bila tudi taka, ki so govorila o polo\xc5\xbeaju \xc5\xbeensk, kar je Minko spodbudilo k borbi za \xc5\xbeenske pravice. O tem je pisala prispevke v tedanje slovenske \xc4\x8dasopise. Med njeno \xc4\x8dtivo sta spadala tudi lista Slovenka in Vesna, ki sta prav tako podpirala borbo za pravice \xc5\xbeensk._NEWLINE_Leta 1901 je bila med ustanovitelji prvega slovenskega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva, po imenu Splo\xc5\xa1no slovensko \xc5\xbeensko dru\xc5\xa1tvo. V dru\xc5\xa1tvo je delo tajnice opravljala 27 let. Dru\xc5\xa1tvo je za svojo glavno nalogo dolo\xc4\x8dilo prizadevanje za enakopravnost \xc5\xbeensk na vseh podro\xc4\x8djih (dostop do izobra\xc5\xbeevanja, volilna pravica). V ta namen so organizirale shode in pisale peticije. Med njihove ve\xc4\x8dje na\xc4\x8drte je spadala akcija za ljubljansko \xc5\xbeensko bolni\xc5\xa1nico, ki ji je primanjkovalo opreme. Posegale so tudi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1e politi\xc4\x8dno dogajanje. Podprle so Majni\xc5\xa1ko deklaracijo, se trudile za osvoboditev vojnih in politi\xc4\x8dnih ujetnikov, re\xc5\xa1evale posami\xc4\x8dne primere._NEWLINE_Pri vsem tem je aktivno sodelovala tudi Minka, a si je s tem nakopala politi\xc4\x8dno preganjanje. Tako je bila enkrat kaznovana zaradi pomo\xc4\x8di ujetnikom, zaprtih zaradi \xc5\xa1irjenja komunizma, drugi\xc4\x8d pa ji je te\xc5\xbeave povzro\xc4\x8dilo nasprotovanje fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni propagandi in uporabi nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Podpirala je\xc2\xa0\xc2\xbbmoderniziranje materinstva\xc2\xab, kjer bi \xc5\xbeenska bila izobra\xc5\xbeena mati in enakovredna svojemu mo\xc5\xbeu. V okviru svojih aktivisti\xc4\x8dnih prizadevanj je tudi veliko potovala, predvsem v avstrijske, hrva\xc5\xa1ke in srbske de\xc5\xbeele, najbolj pri srcu ji je bilo sodelovanje s \xc4\x8cehinjami.\n_START_SECTION_\nNovinarska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nMinka Govekar je prva besedila ustvarila \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu, znanstvo s Franom je spodbudilo tudi pisanje \xc4\x8dlankov. Obi\xc4\x8dajno je uporabljala psevdonime, med njimi je bilo ime Josip Trdina. Ve\xc4\x8dji del svojega \xc4\x8dasa je pisanju za \xc4\x8dasopise namenila po poroki, ki je prenehala s slu\xc5\xbebo u\xc4\x8diteljice. Tedaj se je za\xc4\x8dela aktivneje ukvarjati tudi s prevajanjem in urednikovanjem. Prve prispevke je objavljala v \xc4\x8dasopisih Slovenski svet, Edinost in Slovenski narod. Kasneje je pisala \xc5\xa1e za Jutro, Doma\xc4\x8di prijatelj, Slovan, Ilustrovani tednik, Slovenka, \xc5\xbdenski svet, Glasnik J\xc5\xbdS. Njen glas je segel tudi \xc4\x8dez meje - v \xc4\x8de\xc5\xa1ko \xc5\xbdenska Revue in avstrijski Frauen-Rundschau. Z mo\xc5\xbeem sta sodelovala pri uredni\xc5\xa1tvih Slovenskega naroda, Na\xc5\xa1ega lista, Tedenskih slik in Domovine. Urejala je revijo Slovenska gospodinja in prilogo o gospodinjstvu v reviji \xc5\xbdenski svet.\n_START_SECTION_\nPisanje, prevajanje in zadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1903 je bila natisnjena njena knjiga Dobra kuharica, leta 1908 pa zbornik Dobra gospodinja. Leta 1926 je uredila knjigo o \xc5\xbeenskem gibanju Slovenska \xc5\xbeena. Veliko je tudi prevajala. Leta 1902 je izdala zbirko kratkih zgodba Ruska moderna z uvodno literarno \xc5\xa1tudijo, leta 1908 je prevedla in izdala Tolstojev roman Mo\xc4\x8d teme. Prevedla je ve\xc4\x8d kot 50 dramskih del, predvsem iz ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Ob pisateljskem in prevajalnem delu ni zanemarila dela za \xc5\xbeenske. Predavala je o ruskih in \xc4\x8de\xc5\xa1kih pisateljicah, Zofki Kveder, o polo\xc5\xbeaju \xc5\xbeensk. Povsem govor o slednjem je bil toliko la\xc5\xbeji, saj je doma \xc5\xbeivela to, o \xc4\x8demer je pripovedovala v javnosti. Njen zakon je prevevalo medsebojno spo\xc5\xa1tovanje in zaupanje, ki je zakoncema pomagalo prestati tudi tako te\xc5\xbeke preizku\xc5\xa1nje, kot je bila smrt sina. Poleg njega sta imel \xc5\xa1e tri h\xc4\x8derke._NEWLINE_Umrla je leta 1950, leto dni po smrti mo\xc5\xbea.'