b'\n_START_ARTICLE_\nKlement (Vitomil Zupan)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nOkvirna zgodba prikazuje starega lastnika antikvariata Klementa Gorjana. Kljub opozorilom redarja, da ne sme kup\xc4\x8devati po kon\xc4\x8danem delovnem \xc4\x8dasu, je Klement ostal v bukvarni in bral rokopis grofa Vincenta._NEWLINE_Predzgodba: Klementov o\xc4\x8de Franjo Gorjan je bil pijanec in delomrzne\xc5\xbe, pretepal je \xc5\xbeeno in otroke. Mama, ki je bila prej natakarica, je bila jeti\xc4\x8dna \xc5\xbeenska. Prvi\xc4\x8d je rodila mrtvega otroka, drugi\xc4\x8d\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dan\xc5\xbeavo otro\xc4\x8de\xc2\xab. Pre\xc5\xbeivljali so se s tistim, kar je pribera\xc4\x8dila babica pri daljnih sorodnikih Tresnikih. Ko je Klementu umrla mama, ga je babica peljala v mesto k Tresnikovim. Tam je moral hoditi v \xc5\xa1olo in delati v trgovini kot vajenec. Doma\xc4\x8di sin Franjo mu je priskrbel marsikatero klofuto in se mu posmehoval. Tudi novi pomo\xc4\x8dnik Mate ni maral Klementa. Ko je Tresnici in Mateju povedal, da ve za njuno razmerje, sta ga poslala v pobolj\xc5\xa1evalnico. Po vrnitvi je nekaj mesecev ostal pri knjigovezu. Biv\xc5\xa1i katehet mu je pomagal v dija\xc5\xa1ki dom in v \xc5\xa1olo. Pridno je zahajal k ma\xc5\xa1i in v \xc5\xa1olo, ko pa se je razvedelo, da bere prepovedane knjige, da ima ljubezensko razmerje in da je bil v pobolj\xc5\xa1evalnici, so se ljudje od njega odvrnili. Pre\xc5\xbeivljal se je s prodajo knjig po hi\xc5\xa1ah in v bukvarni starega Antije. Antiji je vzel samokres in se hotel ubiti, a re\xc5\xa1il ga je njegov profesor._NEWLINE_Klement se je preselil na grad Oslice. Hudobni, ukazovalni lastnici gradu Anamariji se je za poni\xc5\xbeevanje ma\xc5\xa1\xc4\x8deval s krajo denarja. Ves dan je pre\xc5\xbeivel v grajski knji\xc5\xbenici, pono\xc4\x8di pa se je vrnil v Anamarijino sobo, lastnico ubil in zbe\xc5\xbeal v gozd. Zbudil se je v kme\xc4\x8dki izbi. Zna\xc5\xa1el se je pri kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini, ki se je vrnila iz Amerike. Klement se je tam dobro po\xc4\x8dutil, nih\xc4\x8de ga ni spra\xc5\xa1eval o preteklosti in postal je hlapec. Kmalu pa so opazili njegovo \xc4\x8duda\xc5\xa1ko obna\xc5\xa1anje in iz strahu, da stari \xc5\xbdon ne bi zvedel za njegov zlo\xc4\x8din, se je zatekel v svojo soboico v mestu. \xc5\xbdonova h\xc4\x8di Meri\xc4\x8da, ki se je nanj navezala, ga je ob slovesu prosila, naj se vrne ponjo._NEWLINE_Ko se je sprehajal v pono\xc5\xa1eni obleki in \xc4\x8devljih, si je za\xc5\xbeelel, da bi postal gospod in se sprehajal z lepimi dekleti. Zna\xc5\xa1el se je pred vrati Tresnikove hi\xc5\xa1e, se splazil vanjo, naletel team na Mateja, ga zgrabil za vrat in udaril po glavi. Z obte\xc5\xbeilnikom za pisma je ubil staro Tresnico in potisnil obte\xc5\xbeilnik v Matejeve roke. Zabrisal je sledi, vzel denar in pobegnil. V novi obleki se je udele\xc5\xbeil pogreba stare Tresnice. Da ne bi bil sumljiv, si je sposojal denar pri znancih. Spoznal je Vero in dobro \xc5\xbeivel. Z Vero sta Meri\xc4\x8do, ki je pri\xc5\xa1la za njim v mesto, spremenila v prikupno mesto dekle. Klement jo je s pomo\xc4\x8djo Vere vsilil Tresniku v slu\xc5\xbebo. Franjo se je vanjo zaljubil in se z njo poro\xc4\x8dil._NEWLINE_Klement je nekega dne v mestu sre\xc4\x8dal Anamarijo. Ni mu bilo jasno, ali jo je resni\xc4\x8dno posku\xc5\xa1al ubiti ali je to storil samo v svoji domi\xc5\xa1ljiji. Zbli\xc5\xbeala sta se in se poro\xc4\x8dila. Rodila mu je invalidnega otroka. Po \xc5\xbeenini smrti je Klement prodal grad in milijone nalo\xc5\xbeil v neki denarni zavod. Uni\xc4\x8dil je \xc5\xa1e zadnjega sovra\xc5\xbenika, Franja Tresnika. Vklju\xc4\x8dil se je v najvi\xc5\xa1je dru\xc5\xbebene kroge, vendar ni mogel zdr\xc5\xbeati v mestu, ker so ga neprestano preganjali prividi. Zatekel se je v samostan, a tam ni na\xc5\xa1el miru. Vrnil se je v mesto, v njegovi notranjosti so divjali \xc4\x8dedalje huj\xc5\xa1i boji med zavestjo in podzavestjo._NEWLINE_Ob branju Vincentovega rokopis si je prerezal \xc5\xbeile. Kri je po\xc5\xa1kropila rokopis na mestu, kjer je pisalo\xc2\xa0\xc2\xbbla\xc5\xbe\xc2\xab, in ne na mestu\xc2\xa0\xc2\xbbljubezen do sebe\xc2\xab, ki naj bi se tako spremenila v sovra\xc5\xa1tvo do sebe. Klement je, pora\xc5\xbeen kot \xc4\x8dlovek, za\xc5\xbegal rokopis, ogenj se je raz\xc5\xa1iril po bukvarni in v njem je zgorel tudi sam.\n_START_SECTION_\nKritike, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n"Zupanov Klement je \xc5\xbeivo in plasti\xc4\x8dno, "netematizirano", zares le literarno pri\xc4\x8devanje o literaturi, ko le-ta posku\xc5\xa1a zasnovati in prakti\xc4\x8dno udejaniti nove, radikalnej\xc5\xa1e in produktivnej\xc5\xa1e, predvsem pa \xc4\x8distej\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti beletristi\xc4\x8dne pisave; je besedilo, ki je "vmes" \xe2\x88\x92 z eno svojih plasti \xc5\xa1e v obmo\xc4\x8dju tradicije in (negacije) njenih zahtev, v drugih to izro\xc4\x8dilo v bistvenem \xc5\xbee razlamlja, prebija in presega. Z druga\xc4\x8dnimi besedami: izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de Klementove zgodbe je na prvi pogled \xc5\xa1e povsem v risu socialnokriti\xc4\x8dne literarne ideologije, njen finale in z njim uprizoritveni kontekst v celoti sta \xc5\xbee razviden dele\xc5\xbe novega." (Inkret, 1980: 19)_NEWLINE_"Roman Klement ima trdno pripovedno zgradbo, izoblikovano in jasno idejno poantiranost, slikovito in zapletno podobo glavne osebe, ki je sicer ena od variant Zupanovih neprilagojencev in zanikovalcev dru\xc5\xbebenih norm." (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d, 2002: 85)_NEWLINE_"Tako kot Potovanje na konec pomladi tudi roman Klement potrjuje pomembnost Zupanove proze, ki je vrsto let ostajala bralcem neznana, kar pa ni bila pisateljeva krivda. Za\xc5\xbeeleno bi bilo, da bi izdajo Zupanovih del pospe\xc5\xa1ili, saj nas \xe2\x80\x94 sode\xc4\x8d po prej omenjenih romanih \xe2\x80\x94 \xc4\x8daka \xc5\xa1e kak\xc5\xa1no prijetno presene\xc4\x8denje." (Dolgan, 1974: 981\xe2\x80\x9382)'