b'\n_START_ARTICLE_\n50000 Kvaoar\n_START_SECTION_\nOdkritje in imenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOdkrila sta ga 4. junija 2002 Chad Trujillo in Michael Brown na Tehnolo\xc5\xa1kem institutu Kalifornije(Caltech), na slikah, ki so bile posnete na Observatoriju Palomar. Ob odkritju je bil Kvaoar v ozvezdju Ka\xc4\x8denosca. Takrat je imel je navidezni sij 18,5. Lahko bi ga uvrstili med pritlikave planete Ime izvira iz jezika Tongva, ki ga govorijo domorodci v okolici Los Angelesa. Najprej je dobil za\xc4\x8dasno ime 2002 LM\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80. Mednarodna astronomska zveza s svojimi pravili dolo\xc4\x8da, da dobijo \xc4\x8dezneptunska telesa imena po bo\xc5\xbeanstvih iz mitov o stvarjenju (\xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, Zemlje, \xc5\xbeivljenja, vesolja,...).\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKvaoar ima premer 1.260 \xc2\xb1 190\xc2\xa0km V \xc4\x8dasu odkritja je bil najve\xc4\x8dje odkrito telo po odkritju Plutona. Pozneje so ga po velikosti presegla \xc5\xa1e \xc4\x8dezneptunska telesa Erida, Sedna, (136108) 2003 EL\xe2\x82\x86\xe2\x82\x81 in Makemake. Izgleda, da je pozneje odkriti Ork ve\xc4\x8dji kot Kvaoar. Njegova prostornina je ve\xc4\x8dja kot prostornina vseh asteroidov skupaj. Premer ima desetino Zemljinega (tretjina Luninenga) oziroma polovico premera Plutona._NEWLINE__NEWLINE_Kvaoar je bilo prvo \xc4\x8dezneptunsko telo, ki so ga neposredno opazovali tudi z Vesoljskim teleskopom Hubble._NEWLINE__NEWLINE_Kvaoar je me\xc5\xa1anica kamnin in vodnega ledu. Njegov nizek albedo (ocenjen na 0,1) ka\xc5\xbee, da je led izginil s povr\xc5\xa1ine, ki se sedaj ka\xc5\xbee v rahko rde\xc4\x8di barvi V letu 2004 so na\xc5\xa1li znamenja, ki ka\xc5\xbeejo na prisotnost kristalnega ledu. To pomeni, da se je v zadnjih desetih milijonih let temperatura dvignila na najmanj -160\xc2\xb0 C . Naravna temperature na tem podro\xc4\x8dju je okoli -220\xc2\xa0\xc2\xb0C. nekateri predvidevajo, da je dvig temperature posledica mo\xc4\x8dnega curka majnih meteorjev, drugi pa predvidevajo, da je to posledica kriovulkanizma, ki je nastal zaradi radioaktivnega razpada v skorji Kvaoarjar. Po letu 2006 so kristalni vodni led na\xc5\xa1li tudi na [[2003 EL\xe2\x82\x86\xe2\x82\x81]], ki pa je prisoten v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah tako, da je albedo tega telesa 0,7. Podrobnej\xc5\xa1e preizkave v letu 2007 v podro\xc4\x8dju infrarde\xc4\x8dega spectra so pokazale, da je na povr\xc5\xa1ini prisoten tudi metan in etan . Metan ima vreli\xc5\xa1\xc4\x8de pri 112 \xc2\xb0 K in je tako tvori hlapljiv led na povr\xc5\xa1ini Kvaoarja (v nasprotju z vodnim ledom in etanom, ki ima vreli\xc5\xa1\xc4\x8de pri 185 \xc2\xb0 K). Samo nekatera ve\xc4\x8dja telesa (Pluton, Erida in Makemake) imajo na povr\xc5\xa1ini stalen led, ostala manj\xc5\xa1a telesa pa ga nimajo. Kvaoar je nekje na sredini.\n_START_SECTION_\nTirnica\n_START_PARAGRAPH_\nKvaoar kro\xc5\xbei okoli Sonca na razdalji okoli 6 milijard km. Za en obhod potrebuje 287 let. Njegova tirnica je zmerno nagnjena ( ~8\xc2\xb0). Na njegovo tirnico ne vpliva Neptun kot ta vpliva na Pluton (resonanca 2\xc2\xa0: 3). Na slikah na levi strani sta prikazana dva pogleda na tirnico Kvaoarja in Plutona. Na zgornji sliki levo je prikazan eklipti\xc4\x8dni pogled, kjer se vidi naklon tirnic Kvaoarja in Plutona. Na spodnji pa je prikazan pogled na tirnici Plutona in Kvaoarja iz smeri severnega nebesnega pola. Polo\xc5\xbeaj obeh teles je narisan za leto 2006. Na polarnem pogledu se vidi, da ima tirnica Kvaoarja mnogo manj\xc5\xa1o izsrednost kot pa tirnica Plutona. Zaradi tega je Pluton v\xc4\x8dasih bli\xc5\xbee Soncu, v\xc4\x8dasih pa je od njega bolj oddaljen. Datumi, ki so navedeni na diagramih, pomenijo prehod telesa skozi afelij in perihekij. Sonce je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du tirnic. V letu 2008 je Kvaoar na razdalji 13,9 a.e. od Plutona, kar je zelo malo.\n_START_SECTION_\nNaravni sateliti\n_START_PARAGRAPH_\n22. februarja 2007 so objavili, da ima Kvaoar tudi svojo luno. Tirnica \xc5\xa1e ni dolo\xc4\x8dena. Na\xc5\xa1li so jo pribli\xc5\xbeno 0,35 kotnih sekund od Kvaoarja, z razliko v magnitudi 5,6. \xc4\x8ce se upo\xc5\xa1teva enak albedo kot pri Kvaoarju, potem bi bil premer lune okoli 100\xc2\xa0km.'