b'\n_START_ARTICLE_\nGeorg Aunpekh von Peurbach\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPeurbach je leta 1446 diplomiral na Dunaju. Po magisteriju leta 1453 je bil profesor astronomije v Ferrari, Bologni in Padovi in pozneje na Dunaju. Na univerzi na Dunaju je tolma\xc4\x8dil Vergila, Horaca in Juvenala._NEWLINE_Prvi v Evropi je uporabljal trigonomentri\xc4\x8dno funkcijo sinus in je prvi sestavil trigonometri\xc4\x8dne tabele za vrednosti sinusov, ki jih je pozneje raz\xc5\xa1iril njegov u\xc4\x8denec Regiomontan. V svojih matemati\xc4\x8dnih tabelah je navajal za pribli\xc5\xbeek \xc5\xa1tevila \xcf\x80 Ptolemejevo vrednost 377/120. Pri tem je sumil, da ima \xcf\x80 \xc2\xbbto\xc4\x8dno\xc2\xab\xc2\xa0vrednost, kar pomeni, da je dvomil v to, da lahko \xcf\x80 predstavimo v obliki kon\xc4\x8dnega ulomka._NEWLINE_S pou\xc4\x8devanjem in astronomijo si je hotel slu\xc5\xbeiti vsakdanji kruh, toda stradal je in nujno padal v dolgove. Astrolo\xc5\xa1ko praznoverje mu je slednji\xc4\x8d pomagalo, da so postali njegovi meceni cesar, kralj \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Ogrske Matija I. Korvin, tirolski vojvoda in \xc5\xa1kof iz Velikega Varadina._NEWLINE_Leta 1456 je opazoval Halleyjev komet. Z Regiomontanom sta 3. septembra 1457 opazovala Lunin mrk. Iz svojih opazovanj je sestavil tabele mrkov Tabulae ecclipsium._NEWLINE_Napisal je delo Nova teorija planetov (Theoricae novae planetarum), ki ga je leta 1472 objavil Regiomontan in je do\xc5\xbeivelo 56 latinskih, eno italijansko, eno \xc5\xa1pansko, eno jidi\xc5\xa1 in \xc5\xa1tiri francoske izdaje. Nasprotno od starej\xc5\xa1ih gr\xc5\xa1kih astronomov in Ptolemeja ni izhajal od opazovanj. Posku\xc5\xa1al je pojasniti same oblike gibanja planetov in na novo utemeljiti staro domnevo, da so nebesne krogle resni\xc4\x8dne. Kopernikov u\xc4\x8ditelj Brudzewski je leta 1483 v svojem krakovskem predavanju tolma\xc4\x8dil Peurbachovo knjigo in opozoril, kakor pozneje Reinhold, zlasti na ovalne kro\xc5\xbene poti Merkurja in Lune. Peurbach je bil prvi evropski astronom, ki je uporabil trigonometrijo. Peurbach in Regiomontan sta tudi prva pri\xc5\xa1la na misel, da bi opisala nebo kot \xc4\x8dasovno merilo. Iz njegovih gibanj sta dolo\xc4\x8dala prave \xc4\x8dase svojih opazovanj. Tedaj \xc5\xa1e nista imela natan\xc4\x8dnih ur. Peurbach je tudi prvi pri son\xc4\x8dni uri upo\xc5\xa1teval magnetno deklinacijo, saj je ugotovil, da \xc4\x8drta poldneva ne ustreza \xc4\x8drti magnetnega te\xc4\x8daja. Pozneje so presku\xc5\xa1ali s pomo\xc4\x8djo njunega postopka natan\xc4\x8dnost ur, ki so medtem postale \xc5\xbee zelo natan\xc4\x8dne. Napisal je \xc5\xa1e deli Elementa arithmetices in Algorithmus de integris. Zadnja je bila napisana kot u\xc4\x8dbenik o ra\xc4\x8dunanju in zelo raz\xc5\xa1irjena ter ve\xc4\x8dkrat ponatisnjena._NEWLINE_Skupaj z Regiomontanom sta ugotovila, da so astronomske tabele Alfonza X. Modrega za njun \xc4\x8das \xc5\xbee precej nenatan\xc4\x8dne._NEWLINE_Leta 1515 je iz\xc5\xa1la njegova astrolo\xc5\xa1ka razprava._NEWLINE_Peurbach je izdelal ve\xc4\x8d znanstvenih in\xc5\xa1trumentov, med njimi regulo, geometrijski kvadrat in Jakobovo palico.'