b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Mihaela, Schw\xc3\xa4bisch Hall\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska protestantska cerkev svetega Mihaela je glavna cerkev mesta Schw\xc3\xa4bisch Hall in slu\xc5\xbei tako cerkvenim namenom in kot koncertna dvorana. Zaradi delovanja Johannesa Brenza je bilo po letu 1523 mesto izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de reformacije na cesarskem ozemlju. V Sv. Mihaelu hranijo dragoceno pohi\xc5\xa1tvo iz obdobja pred reformacijo._NEWLINE_Sv. Mihael je ena izmed najpomembnej\xc5\xa1ih stavb v Schw\xc3\xa4bisch Hallu. Oktobra 2013 je bil cerkvi podeljen znak evropske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine (v mre\xc5\xbei 20 mest iz \xc4\x8dasa reformacije v Nem\xc4\x8diji).\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nNa vzhodni strani doline Kocher se nahaja na vzhodnem robu mestnega jedra in s svojim velikim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem obvladuje prostor. Dominantna podoba stavbe je posledica pomola na katerem stoji, to je apnen\xc4\x8dasta skala. Ne dale\xc4\x8d za cerkvijo je stal nekdanji mestni zid.\n_START_SECTION_\nPred reformacijo\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Sv. Mihaela je prvi\xc4\x8d omenjena 10. februarja 1156, ko je \xc5\xa1kof iz W\xc3\xbcrzburga, Gebhard von Henneberg, v katero \xc5\xa1kofijo je Hall takrat sodil, posvetil novo cerkev v \xc4\x8dast Kristusa, Marije, svetega Kri\xc5\xbea in nadangela Mihaela. Pobuda za gradnjo je pri\xc5\xa1la od prebivalcev Halla, Adalberta, opata benediktinskega samostana v bli\xc5\xbenjem Comburgu, njegovega naslednika Gernota in s podporo konventa v dogovoru s Hohenstaufeni. Sponzorji so upali, da bodo sodelovali pri uspe\xc5\xa1nem gospodarskem razvoju soli. V besedilu dokumenta je Sv. Mihael izrecno imenovan kot podru\xc5\xbenica \xc5\xbeupnijske cerkve Steinbacher, pod patronatom Comburga._NEWLINE_Leta 1287 je bil Comburg vklju\xc4\x8den v \xc5\xbeupnijo Hall-Steinbach, ki je skozi leta do 1315, dobivala povpre\xc4\x8dni letni dohodek v vi\xc5\xa1ini 200 hellerjev in bila najbogatej\xc5\xa1a na tem obmo\xc4\x8dju. Pastoralo \xc5\xbeupnije je vodil opat ali duhovnik, ki ga je potrdil \xc5\xa1kof (tako imenovani ve\xc4\x8dni vikar)._NEWLINE_V 14. stoletju je za pobo\xc5\xbenosti in skrb za duhovno blaginjo imel sv. Mihael, zato so mu pripadli \xc5\xa1tevilni oltarji; leta 1520 je bilo v cerkvi in zakristiji pre\xc5\xa1tetih 17 oltarjev, 1462 duhovnikov, vklju\xc4\x8dno 12 vikarjev.  Leta 1502 je Mestni svet podaril predikaturo, katere glavna naloga je bila dvigniti raven bogoslu\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nRomanska bazilika (1156)\n_START_PARAGRAPH_\nPrva cerkev je bila posve\xc4\x8dena 10. februarja 1156 kot triladijska bazilika v romanskem slogu, brez transepta. Bazilika je imela raven strop in polkro\xc5\xbeen pravokoten kor. Bazilika je imela tudi stolpa, tako manj\xc5\xa1ega vzhodnega in ve\xc4\x8djega zahodnega, ki je bil lo\xc4\x8den z westwerkom od ladje in je slu\xc5\xbeil kot ve\xc5\xbea.  Oblika je bila podobna tisti iz Comburga in \xc5\xa1oli iz W\xc3\xbcrzburga. Glede na napis na portalu, kjer pi\xc5\xa1e Bertholt, je to stvaritelj portala in verjetno celotne cerkve.  \xc5\xa0tiri romanske kleti zahodnega stolpa so ohranjene. V tretjem in \xc4\x8detrtem nadstropju romanskega zahodnega stolpa se nahaja nad Magdalenenkapelle zvonik s petimi zvonovi (1299-1538), kot tudi zvon v lanterni (1509). Stara romanska glavna vrata imajo v timpanonu arhitekturno dekoracijo, ki ka\xc5\xbee ornament z ravnimi okraski. V sredini okraskov je okra\xc5\xa1en kri\xc5\xbe, zraven romanskega stebra v romanskem preddverju. Romanski osrednji steber, ki podpira teme kri\xc5\xbenega oboka ima kapitel z volutami in pre\xc4\x8dnike z ravnimi okraski, palmetami in pentljami. Romanski timpanon ka\xc5\xbee v sredini kri\xc5\xbe kot obliko procesijskega kri\xc5\xbea. Cerkev je bila podru\xc5\xbenica samostana Comburg, katerega pokroviteljstvo je trajalo do leta 1508.\n_START_SECTION_\nGotska cerkvena ladja (1427\xe2\x80\x931456)\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1427 je bila romanska bazilika poru\xc5\xa1ena in na njenem mestu zgrajena kvadratna gotska dvoranska ladja. Ladje cerkvene dvorane so enake \xc5\xa1irine in lo\xc4\x8dene z okroglimi relativno tankimi stebri. Gotska dvorana ima \xc5\xa1tiri preprosta stranska vrata. Ima visoko tridelno okno s krogovi\xc4\x8djem. Podlaga za stebre so osmerokotniki, zgornje plo\xc5\xa1\xc4\x8de pod pre\xc4\x8dniki imajo tudi obliko osmerokotnika. Kot arhitekta gotske dvoranske ladje (1427-1456) \xc5\xa1tejejo Konrada von N\xc3\xbcrnberga (1430-1438 v Schw\xc3\xa4bisch Hall), verjetno z Roritzerjem iz Regensburga ali Konradom Heinzelmannom iz Ulma. Naslednik naj bi bil Nicholas Eseler d. \xc3\x84 von Alzey (1438-1442 v Schw\xc3\xa4bisch Hall) in Heinrich der Parlierer.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drtovani zahodni stolp (1427)\n_START_PARAGRAPH_\nNov gotski zahodni stolp namesto romanskega je bil na\xc4\x8drtovan, a do izvedbe ni pri\xc5\xa1lo. \xc5\xa0trle\xc4\x8di deli kamnitih kosov na pro\xc4\x8delju ozna\xc4\x8dujejo ta neizvr\xc5\xa1eni stolp.\n_START_SECTION_\nGotski oboki (1456)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1456 je bila gotska ladja obokana. Leto (obokanja) z oznako izdelovalca je bilo naslikano na oboku. Znak mojstra (\xc5\xa1t. 26) verjetno prihaja od Nicholasa Kieferja starej\xc5\xa1ega. Nahaja se na sklepniku na zadnjem rebru ju\xc5\xbene ladje na zahodnem zidu. To je slika, ki se nahaja na ometu oboka in prikazuje graditelja s \xc5\xa1estilom in \xc5\xa1ablono v cehovski no\xc5\xa1i 15. stoletja.\n_START_SECTION_\nGotski kor (1495\xe2\x80\x931525)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele ko se je gradnja gotskega kora leta 1495 zaklju\xc4\x8dila, so star romanski kor podrli. Gradnja kora je, v skladu s sodobnimi kronisti Heroltom in Widmannom, potekala od 1495 do 1525. Kot pravi graditelj se smatra Meister Konrad, ki je pri\xc5\xa1el leta 1510 kot cerkveni mojster.\n_START_SECTION_\nPostavljen stolp (1539 in 1573)\n_START_PARAGRAPH_\nPo zaklju\xc4\x8dku kora je bil postavljen stolp. Meister Thomann je namesto masivnega zvonika zgradil skeletni stolp. Pol skeletne stavbe je sestavljene iz dveh nadstropij z vitko osmerokotno \xc5\xa1otorasto streho. Leta 1573 so pol skeletne stavbe odstranili in postavili masivno gradnjo. Ta kamnita gradnja je sestavljena iz dveh osmerokotnih nadstropij v obliki gotizirane renesanse. V skladu z vpisom v stolpu je bil graditelj J\xc3\xb6rg Burkhart. Burkhart je bil gradbeni mojster mesta Schw\xc3\xa4bisch Hall in je\xc2\xa0\xc2\xbbprvi znan renesan\xc4\x8dni graditelj v Hallu\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSkulpture\n_START_PARAGRAPH_\nTimpanon romanskih zahodnih vrat ima arhitekturno dekoracijo, ornament z ravnimi okraski. V sredini okraskov je bogato okra\xc5\xa1en kri\xc5\xbe._NEWLINE_Svetemu Mihaelu posve\xc4\x8dena cerkev ima celoti 14 Mihaelovih prikazov, vklju\xc4\x8dno z enim v romanskem gru\xc4\x8dastem stebru v romanskem stolpnem preddverju, ki predstavlja zgodnji gotski lik arhangela Mihaela, ki pobija zmaja iz 13. stoletja, katerega krila so iz bakrene plo\xc4\x8devine in je bil prvotno okra\xc5\xa1en z zlatom in barvo._NEWLINE_Michael kot tehtalec du\xc5\xa1 (Seelenw\xc3\xa4ger) se nahaja na jugovzhodnem vogalu kora. To je nadangel Mihael v velikem reliefu, ki je bil izdelan okoli 1525. Nahaja se na razko\xc5\xa1ni konzoli pod baldahinom. Angel je zastopan kot tip sodobnega diakona in ima v svoji levi roki tehtnico, v desnici me\xc4\x8d. Na eni strani tehtnice je figura otroka, ki je simbol \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke du\xc5\xa1e, na drugi strani vrag, ki posku\xc5\xa1a izvle\xc4\x8di posodo navzdol. Figura prihaja iz Beuscherja (1515-1520) in je iz iste delavnice, ki je ustvaril tudi vodnjak z ribami.\n_START_SECTION_\nStenske poslikave\n_START_PARAGRAPH_\nStebri so pobarvani, tako s slikami v slogu preproge iz 15. stoletja: Sv. Dru\xc5\xbeina (Jo\xc5\xbeef zavre ka\xc5\xa1o), Kristus na kri\xc5\xbeu z Marijo in Janezom, Kristus kot \xc4\x8dlovek \xc5\xbealosti in Sveto re\xc5\xa1nje telo z dvema svetnikov Antonom Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnikom in presvetli \xc5\xa1kof.\n_START_SECTION_\nDruga dela\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima med drugim razpelo, datirano v 1494, Ulm\xc4\x8dana Michaela Erharta, ki velja za mojstrovino poznogotskega kiparstva. V koru je epitaf Johanna Friedricha Bonhoefferja, ki je bil dr\xc5\xbeavljan cesarskega mesta in bil dolgo vplivna dru\xc5\xbeina iz katere izvira tudi Dietrich Bonhoeffer._NEWLINE_V dolini Buhler so v 16. stoletju na\xc5\xa1li zob mamuta, ki so ga takrat razlagali kot rog samoroga. To okel je zdaj v ambulatoriju svetega Mihaela._NEWLINE_Prav tako se nahaja v cerkvi gotski krstilnik in gotska pri\xc5\xbenica z reliefom iz alabastra, delo Leonharda Kerna: vstajenje od mrtvih po Ezekielu in sveti grob (1455-1456, 1510) in skupina Getseman na severni zunanji steni svetega Mihaela.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle cerkve svetega Mihaela so bile zgrajene v letu 1980, delo Friedricha Tzsch\xc3\xb6ckela (Alth\xc3\xbctte-Fautspach). Dele nekdanjih orgel iz 1837 so ponovno uporabili, te je zgradil Eberhard Friedrich Walcker (Ludwigsburg). Instrument je bil v letu 2003 podalj\xc5\xa1an. Danes ima 63 registrov, 4 manuale in pedal.\n_START_SECTION_\nPomen v umetnostni zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nDvoranska ladja je del\xc2\xa0\xc2\xbbserije \xc5\xa1vabsko-frankovskih dvoranskih cerkva\xc2\xab\xc2\xa0 za stolnico Svetega Kri\xc5\xbea v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcndu, blizu Svetega Jurija v N\xc3\xb6rdlingenu, vendar pa pred Svetim Jurijem v Dinkelsbuehlu. Slogovno obstajajo vzporednice. Te se nana\xc5\xa1ajo na \xc5\xa1tevilo opornikov - 10 v ladji in 12 v koru. To je v skladu s skupnim \xc5\xa1tevilom opornikov v N\xc3\xb6rdlingenu in Dinkelsb\xc3\xbchlerju, saj izvirajo od istega graditelja, dru\xc5\xbeine Eseler. Kapele ka\xc5\xbeejo podobnosti s kapelicami v stolnici Svetega kri\xc5\xbea v Schw\xc3\xa4bisch Gm\xc3\xbcndu in cerkvi Sv. Lovrenca v N\xc3\xbcrnbergu.'