b'\n_START_ARTICLE_\nVzhodnorimska no\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nModa obla\xc4\x8denja v vzhodnorimskem imperiju se je opazno spremenila v tiso\xc4\x8d letih obstoja dr\xc5\xbeave. Romeji so cenili bogato uporabo barve in vzorcev, v dr\xc5\xbeavi so masovno proizvajali umetelne svilene tkanine in jih izva\xc5\xbeali v Evropo in Azijo. Proizvodnja svile je postala mogo\xc4\x8da po Justinijanovi ekspediciji na Kitajsko, ko so vzhodnorimski popotniki dobili nalogo, da iz Kitajske prinesejo vir proizvodnje svile. Ti so ukradli nekaj li\xc4\x8dink sviloprejke, ki so bile strogo varovana kitajska skrivnost; ter tako prvi\xc4\x8d v zgodovini omogo\xc4\x8dili proizvodnjo svoje svile v Evropi. Svila je bila na voljo tudi za ni\xc5\xbeji sloj vzhodnorimske dru\xc5\xbebe s to razliko, da so bili vzorci na oblekah za ni\xc5\xbeji sloj odtisnjeni, pri bogatih pa umetelno ro\xc4\x8dno izvezeni, v\xc4\x8dasih z uporabo zlata. Najrevnej\xc5\xa1i so nosili preproste obleke iz lana in volne.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din obla\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nDo 6. stoletja je bila v pogosti rabi klasi\xc4\x8dna rimska toga, ki je v slikarskih upodobitvah atestirana vse do 11. stoletja. V Justinijanovi dobi je najbolj priljubljeno obla\xc4\x8dilo postala kraj\xc5\xa1a klasi\xc4\x8dna tunika, ali dalj\xc5\xa1i kiton, \xc4\x8dez katerega so bogati nosili bogato okra\xc5\xa1ena togam podobna ogrinjala. V rabi je bila tudi dalmatika, kraj\xc5\xa1a tunika, ki so jo v obliki brezrokavnika nosili \xc4\x8dez kiton. V vi\xc5\xa1jih slojih je bil priljubljen tudi scaramangion, kratka obleka za jezdece perzijskega izvora, a so bile bolj pogoste dolge obleke, ki so segale vsaj do gle\xc5\xbenjev._NEWLINE_\xc5\xbdenske so nosile bogato okra\xc5\xa1eno stolo. Kot modni dodatek je bil pri obeh spolih priljubljen halmis, kraj\xc5\xa1e ogrinjalo, ki je bilo zapeto na desnem ramenu z bro\xc5\xbeko. Ta je bila pri vi\xc5\xa1jih slojih zelo drag kos nakita. Dalj\xc5\xa1i halmis se je imenoval paludamenton._NEWLINE_Hla\xc4\x8de so nosili v vojski in v zimskih mesecih, predvsem iz prakti\xc4\x8dnih razlogov, vendar so veljale za znak kulture "barbarov"; zato so se jim bogatej\xc5\xa1i sloji izognili in so bile v me\xc5\xa1\xc4\x8danskih krogih zelo redke. Najrevnej\xc5\xa1i in su\xc5\xbenji so nosili neobarvane tunike, ki so jih redko zamenjali.\n_START_SECTION_\nObleka v ikonografiji\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino upodobitev obla\xc4\x8dil v vzhodnorimskem imperiju poznamo iz pravoslavnih ikon. Dr\xc5\xbeavna religija je dajala poudarek na legendarizaciji slavne preteklosti in vzvi\xc5\xa1enosti \xc4\x8dasa ter prostora v katerem je \xc5\xbeivel Kristus in svetniki, zato se upodobitve obla\xc4\x8dil na ikonah pogosto ne ujemajo z dejansko modo obla\xc4\x8denja v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Kristus je vedno upodobljen v himationu, oz. togi oble\xc4\x8deni skozi dolgi kiton. Voja\xc5\xa1ki svetniki so na ikonah upodobljeni v legendarni "Ahilovi opravi", kot so imenovali klasi\xc4\x8dni anti\xc4\x8dni mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni oklep. Ta je veljal za arhai\xc4\x8dni ostanek preteklosti, a je v resni\xc4\x8dnosti ostal v rabi do 11. stoletja. Znani nosilci "Ahilove oprave" v resni\xc4\x8dnosti so bili cesarji Justinijan, Flavij Heraklij in Vasilij II. Tovrsten oklep je bil zelo redek, in je po 11. stoletju ostal zgolj na svetni\xc5\xa1kih upodobitvah ikon.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenska obla\xc4\x8dila\n_START_PARAGRAPH_\nSkromnost je bila za \xc5\xbeensko zelo pomembna, kljub visoki vlogi \xc5\xbeensk in njihovi emancipiranosti v vzhodnorimski dru\xc5\xbebi. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeensk je bila oble\xc4\x8dena v dolga krila brez oblik, ki so kazala strogost in nedostopnost. Tovrstna obleka je segala do gle\xc5\xbenjev. Ovratnik je bil obi\xc4\x8dajno v obliki V-izreza, obleke bogatej\xc5\xa1ih \xc5\xbeensk pa so bile bogato okra\xc5\xa1ene; zna\xc4\x8dilni so pri\xc5\xa1iti okra\xc5\xa1eni obro\xc4\x8di na zgornjih delih rokavov, elegantni izrezi in obrobe.\n_START_SECTION_\nKape\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno mo\xc5\xa1ki niso nosili kape, vendar so te zelo pogoste in standardno oblikovane pri dr\xc5\xbeavnih uradnikih in voja\xc5\xa1kih \xc4\x8dastnikih (dignitatih). V zgodnjih stoletjih imperija je bila najbolj priljubljena trakijska kapa, preprosta kapa v obliki valja iz meha, ki je na Balkanu priljubljena \xc5\xa1e danes. Trakijska kapa je bila raz\xc5\xa1irjena predvsem v vojski in na pode\xc5\xbeelju; nosili pa so jo tudi rimski cesarji in najvi\xc5\xa1ji sloji. Poleg Trakijske je bila v rabi Frigijska kapa, relikt iz klasi\xc4\x8dne antike, ki je bil v Justinijanovem \xc4\x8dasu dokaj priljubljen - pozneje pa jo je prevzel tudi bene\xc5\xa1ki do\xc5\xbe._NEWLINE_V poznih stoletjih cesarstva so se pojavile ekstravagantne kape razli\xc4\x8dnih geometrijskih oblik, ki so bile pogosto zapletene. Njihov namen je bil opremiti dr\xc5\xbeavne uradnike s prepoznavnimi uniformami.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cevlji\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a oblika obuval v vzhodnorimskem imperiju so ostali klasi\xc4\x8dni sandali, ki so jih nosili tako bogati kot revni v civilnem \xc5\xbeivljenju. Pri\xc4\x8dnejo se pojavljati tudi bolj umetelni usnjeni nizki \xc4\x8devlji, prepoznavni simbol vzhodnorimske vojske pa po 6. stoletju postanejo visoki \xc5\xa1kornji. Cesar je nosil \xc5\xa1krlatne \xc4\x8devlje oziroma \xc5\xa1krlatne voja\xc5\xa1ke \xc5\xa1kornje kot simbol svojega statusa.\n_START_SECTION_\nCesarska regalija\n_START_PARAGRAPH_\nCesar je bil "prvi dr\xc5\xbeavljan" v rimski dr\xc5\xbeavi, legendarna osebnost v o\xc4\x8deh preprostega dr\xc5\xbeavljana; hkrati pa tudi vrhovni predstavnik posvetne politi\xc4\x8dne oblasti v dr\xc5\xbeavi. Bistvenega pomena je bilo, da je cesar oble\xc4\x8den svojemu statusu primerno, zato je za \xc4\x8dlane cesarske dru\xc5\xbeine in senata veljal poseben kodeks obla\xc4\x8denja._NEWLINE_\xc4\x8clani cesarskega dvora so lahko simboli\xc4\x8dno edini nosili porfirna (vijoli\xc4\x8dna) obla\xc4\x8dila, ki so bila umetelno okra\xc5\xa1ena in izvezena z zlatom. Na glavi je cesar nosil zlato krono v obliki lovorovega venca, klasi\xc4\x8dne krone prevzete po perzijskem vzoru ali tudi toupho, posebno krono iz pavjega perja. Znana cesarja znana po pogostem no\xc5\xa1enju "touphe" sta Justinijan I. in Flavij Heraklij.'