b'\n_START_ARTICLE_\nKastiljski parlament\n_START_PARAGRAPH_\nKastiljski parlament je bil stanovska politi\xc4\x8dna institucija Kastiljske krone v srednjem veku in Ancient R\xc3\xa9gime . V njem je imelo glas dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo mest; njihovi predstavniki pa so se zbirali po stanovih: duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina, plemstvo in tretji stan - ljudstvo._NEWLINE_Parlament je skliceval in vodil kastiljski kralj. Zaradi velike mo\xc4\x8di monarha, je kastiljski parlament imel omejene in manj pomembne funkcije, kot podobne institucije v Aragonski kroni - Aragonski parlament, Katalonski parlament. S \xc4\x8dasoma so se njihove naloge omejile le \xc5\xa1e na odlo\xc4\x8ditve glede davkov, ker pa sta privilegirana stanova - duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in plemstvo- bila davkov opro\xc5\xa1\xc4\x8dena, so v parlamentu zasedali le \xc5\xa1e predstavniki tretjega stanu._NEWLINE_V 12. in 13. stoletju sta kraljestvo Leon in kraljestvo Kastilje \xc5\xa1e imela vsak svoj parlament. Kraljestvi sta se neprestano zdru\xc5\xbeevali in lo\xc4\x8devali, kar pa se je zaklju\xc4\x8dilo v \xc4\x8dasu vladanja Fernanda III. Svetega in pripeljalo do postopne zdru\xc5\xbeitve obeh parlamentov. Sprva sta zasedala isto\xc4\x8dasno, v istem mestu, vendar \xc5\xa1e lo\xc4\x8deno - na primer leta 1293 na Cortes de Valladolid - pod imenom Kastiljski in Leonski parlament, od vladavine katoli\xc5\xa1kih kraljev v 15. stoletju pa je znan pod imenom Kastiljski parlament._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje prvega parlamenta v Evropi je \xc5\xa1e zmeraj polemi\xc4\x8dno, odgovor pa je odvisen od tega, kako obravnavamo razli\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne institucije, ki so delovale v visokem srednjem veku - Generalni stanovi Francije, Angle\xc5\xa1ki parlament, parlamenti kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih kraljestev na Iberskem polotoku. V primeru zgodnej\xc5\xa1ih ustanov kot so Althing ali islandski parlament iz leta 930, gre bolj za ostanek voja\xc5\xa1kih zborov germanskim plemen (thing). _NEWLINE_O \xc4\x8dasu in kraju zasedanj parlamenta je odlo\xc4\x8dal kralj; ta je prav tako dolo\xc4\x8dil katera mesta so lahko poslala v parlament svoje zastopnike in \xc5\xa1tevilo le teh (po navadi je vsako mesto imelo dva predstavnika). \xc2\xa0_NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Habsbur\xc5\xbeanov so se funkcije parlamenta omejile na potrjevanje davkov, pri \xc4\x8demer je sodeloval le kmetje in me\xc5\xa1\xc4\x8dani, saj sta bila prvi in drugi stan davkov opro\xc5\xa1\xc4\x8dena in od zasedanja parlamenta v Toledu leta 1538 so v parlament pozivali le \xc5\xa1e predstavnike mest in vasi. _NEWLINE_V Kastiljski kroni je zakonodajno oblast izvr\xc5\xa1eval kralj, parlament pa je nadzoroval kovanje denarja, njegovo vrednost, predstavljal peticije, spreminjal \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de zakone; v novem veku je izgubil svojo mo\xc4\x8d s popolno podreditvijo kralju. Zasedanja so bila vedno manj pogosta, v \xc4\x8dasu vladanja Carlosa II med leti 1665 in 1700 ni bil parlament sklican niti enkrat, \xc5\xa1e naprej pa se je ohranila Diputaci\xc3\xb3n de Cortes, ustanovljena leta 1525, iz katere se je 1658 oblikovala Sala de Millones del Consejo de Hacienda. _NEWLINE_V 18. stoletju so \xc5\xa1panski prestol zasedli Bourboni. V \xc4\x8dasu ko so v Aragonski kroni razpustili aragonski parlament z dekretom "de nueva planta", je bilo v sklicanih manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo zasedanj, vendar s spremembo, da se ta odvijejo isto\xc4\x8dasno za vsa kraljestva - z izjemo Navarre. Ta novi, zdru\xc5\xbeeni parlament je sledil tradiciji Kastiljskega parlamenta in se uveljavil kot Generalni parlament monarhije, v katerem je imelo svoj glas 37 mest, 20 kastiljskih in 17 aragonskih. Njihova funkcija se je vseskozi manj\xc5\xa1ala, parlament je bil sklican le \xc5\xa1e ob prisegi novemu monarhu.\xc2\xa0 Zadnje zasedanje parlamenta po tradiciji Ancient R\xc3\xa9gime je bilo leta 1833 ob prisegi Isabele II, princese Asturiske._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se je v 18. in 19. stoletju \xc5\xbee uporabljal izraz "\xc5\xa0pansko kraljestvo", pa se za parlament tega \xc4\x8dasa ne uporablja izraz "\xc5\xa0panski parlament" (Cortes de Espa\xc3\xb1a); z izrazom "Cortes espanolas" pa je Francisco Franco poimenoval institucijo, ki se je obdr\xc5\xbeala ob 1942 do 1976, s katero je \xc5\xbeelel svojemu re\xc5\xbeimu zagotoviti parlamentarni izgled. Po \xc5\xa1panski ustavi iz leta 1978 se za dana\xc5\xa1nji \xc5\xa1panski parlament uporablja izraz "Generalni parlament".\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodniki Kastiljskega parlamenta so bili voja\xc5\xa1ki zbori germanskih plemen (thing). Podobne institucije so se pojavile \xc5\xbee v Vizigodskem kraljestvu, medtem ko v muslimanski \xc5\xa0paniji ni mogo\xc4\x8de najti podobnih ustanov. Veliko ve\xc4\x8dji vpliv pa so imela prva stoletja Rekonkviste in ponovno naseljevanje kristjanov proti\xc2\xa0 jugu. Predvsem pomembne so bile ponovne osvojitve ozemlja med Kantabrijskim gorstvom in reko Duero v 10. stoletju in med rekama Tajo in Duero v 11. in 12. stoletju, kjer so bile ustanovljene posebne ob\xc4\x8dine ali tako imenovane "skupnosti vasi in zemlje"._NEWLINE_Ni mogo\xc4\x8de to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti datuma s katerim je navadno ljudstvo pridobilo sodelovanje na parlamentih preko predstavnikov/ prokuristov, vendar lahko z gotovostjo potrdimo, da se je njihova prisotnost popolnoma ustalila na zasedanju parlamenta v Leonu leta 1188.\n_START_SECTION_\nUdele\xc5\xbeenci zasedanj parlamentov\n_START_PARAGRAPH_\nZasedanj srednjeve\xc5\xa1kih parlamentov Kastilje in Leona so se udele\xc5\xbeevali kralj/ kraljica, v primeru njihove odsotnosti ali mladoletnosti njihovi skrbniki, regenti, guvernerji kraljestev, princi in ostali \xc4\x8dlani kraljeve dru\xc5\xbeine, plemi\xc4\x8di, kraljevi svetovalci in uradniki, visoki voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastniki, prokuristi ljudstva in predstavniki posameznih vasi in mest. Vsi vladajo\xc4\x8di monarhi, od Recareda I (586-601), do Carlosa I so se osebno udele\xc5\xbeevali zasedanj parlamenta, saj so jih s svojo prisotnostjo potrdili, prav tako so predlagali zadeve o katerih bi bila potrebna razprava treh stanov in odgovarjali na zahteve in pro\xc5\xa1nje ljudstva. Na udele\xc5\xbeevanje parlamentarnih zasedanj so kralji gledali kot na svojo kraljevo pravico in tudi dol\xc5\xbenost. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nMesta z glasovi v parlamentu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1315 se je na Cortes de Burgos zbralo 126 predstavnikov 49 vasi in mest, medtem ko se je naslednjih dveh zasedanjih v Madridu (Cortes de Madrid leta 1329 in Cortes de Madrid leta 1339) udele\xc5\xbeilo 192 prokuristov, ki so zastopali skupno ve\xc4\x8d kot 90 razli\xc4\x8dnih skupnosti. V 15. stoletju se je \xc5\xa1tevilo le teh mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo, na 17 mest, od tega je vsako mesto zastopalo interese \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja. Med mesti s pravico do predstavnikov v parlamentu so bile vse prestolnice kraljestev in nekatere najpomembnej\xc5\xa1a mesta v starih kraljestvih Kastilje in Leona. Z osvojitvijo Granade izpod muslimanskih rok, je ta dobila svoje zastopstvo\xc2\xa0; tako se je \xc5\xa1tevilo povzpelo na 18 in se tako ohranilo do za\xc4\x8detka 17. stoletja. V 17. stoletju se je \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo, ko so pravico glasovanja pridobila mesta v Galiciji (1623) in Extremaduri (1653). 20 Kastiljskim mestom se je z zdru\xc5\xbeitvijo v 18. stoletju pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e 17 Aragonskih.'