b'\n_START_ARTICLE_\nHladna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nHladna vojna je oznaka za napeto politi\xc4\x8dno stanje, ki je trajalo od konca druge svetovne vojne (1945) do razpada Sovjetske zveze (1990). Po nekaterih trditvah se je hladna vojna kon\xc4\x8dala \xc5\xbee v sedemdesetih letih 20. stoletja, ko so se umirile nekatere ve\xc4\x8dje napetosti med vzhodnim in zahodnim blokom.\n_START_SECTION_\nVzroki in zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nIz druge svetovne vojne sta Sovjetska zveza in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike iz\xc5\xa1li kot edini svetovni velesili. Dr\xc5\xbeavi sta se ideolo\xc5\xa1ko bistveno razlikovali, saj se je Sovjetska zveza usmerila v enostrankarski komunizem in socializem, v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah pa sta se razvila tr\xc5\xbeno gospodarstvo (kapitalizem) in na\xc4\x8delna demokracija. Velesili sta nato vzpostavili interesna obmo\xc4\x8dja \xe2\x80\x93 zvezo NATO in Var\xc5\xa1avski pakt. Razlike in navzkri\xc5\xbeni interesi so vodili v konflikt, ki pa ni prerasel v neposreden spopad zaradi obojestranskega strahu pred totalno ali celo jedrsko vojno, za katero so se oboji zavedali, da bi gotovo pomenila vzajemno uni\xc4\x8denje._NEWLINE_Namesto tega sta se oba nasprotujo\xc4\x8da bloka bojevala preko posrednikov; sodelovala sta v vojnah tretjega sveta, a neposredno se nista spopadli. Najbli\xc5\xbeje tretji svetovni vojni je bil svet med kubansko raketno krizo. Spopad je prikrito potekal tudi v obliki propagande, psiholo\xc5\xa1kih operacij, vohunstva in merjenja mo\xc4\x8di v tehnolo\xc5\xa1kem razvoju, ki se je odra\xc5\xbealo predvsem v oboro\xc5\xbeevalni in vesoljski tekmi. V okviru slednje je \xc4\x8dlovek prvi\xc4\x8d poletel v vesolje (Sovjetska zveza in nekaj tednov kasneje \xc5\xa1e ZDA) ter stopil na Luno (ZDA).\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detna faza\n_START_PARAGRAPH_\nOdnosi med zahodnimi zavezniki (tj. ZDA, Francijo in Veliko Britanijo) in ZSSR so se za\xc4\x8deli krhati kmalu po koncu II. svetovne vojne. Nasprotja med ZDA in Sovjetsko zvezo so obstajala \xc5\xbee prej, predvsem iz ideolo\xc5\xa1kih razlik. _NEWLINE_Zaradi zasedbe vzhodnoevropskih dr\xc5\xbeav s strani Sovjetske zveze in uveljavljanja komunizma v teh dr\xc5\xbeavah je Winston Churchill leta 1946 izjavil, da se je nad Evropo spustila \xc5\xbeelezna zavesa. Istega leta je sovjetski voditelj Josif Stalin izjavil, da je do II. svetovne vojne pri\xc5\xa1lo zaradi kapitalisti\xc4\x8dnega imperializma in da lahko iz istega razloga spet pride do takega konflikta._NEWLINE_Kot protiute\xc5\xbe Vzhodnemu bloku so ZDA za\xc4\x8dele v Evropi finan\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko pomagati dr\xc5\xbeavam zahodne Evrope. Iz istega razloga so v Gr\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni pomagale protikomunisti\xc4\x8dnim enotam, kmalu zatem pa so bile pobudnica za ustanovitev Severnoatlantske voja\xc5\xa1ke zveze NATO. Prva ve\xc4\x8dja kriza v Hladni vojni je izbruhnila s Sovjetsko blokado Berlina v letih 1948 in 1949. Kmalu zatem je izbruhnila korejska vojna, v katero so se neposredno vpletle zahodne zaveznice, komunisti\xc4\x8dne vzhodne dr\xc5\xbeave pa so v vojni sodelovale manj o\xc4\x8ditno. S prvim testiranjem atomske bombe v Sovjetski zvezi je Hladna vojna dobila \xc5\xa1e bolj zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8d pomen.\n_START_SECTION_\nPo Stalinovi smrti\n_START_PARAGRAPH_\nPo Stalinovi smrti je na oblast pri\xc5\xa1el Nikita Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov in za\xc4\x8del s t. i. destalinizacijo, kar je prineslo nekaj otoplitev odnosov med Vzhodom in Zahodom. Vendar je kmalu spet pri\xc5\xa1lo do konfliktov. Pod okriljem Sovjetske zveze je leta 1955 kot protiute\xc5\xbe zvezi NATO nastal Var\xc5\xa1avski pakt, Sovjetska zveza pa je po revoluciji leta 1956 zasedla Mad\xc5\xbearsko. Sledila je postavitev berlinskega zidu (1961) ter kubanska raketna kriza (1962). Po kubanski krizi je spet pri\xc5\xa1lo do dialoga med Hru\xc5\xa1\xc4\x8dovom in ameri\xc5\xa1kim predsednikom Kennedyjem in vzpostavljena je bila direktna linija med Moskvo in Washingtonom (t. i. rde\xc4\x8di telefon)._NEWLINE_Konec 60. let 20. stoletja je pri\xc5\xa1lo do poskusov liberalizacije na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kem (t. i. pra\xc5\xa1ka pomlad), ki jih je sovjetska vojska krvavo zatrla. V istem obdobju je pri\xc5\xa1lo do gospodarske stagnacije Sovjetske zveze, oboro\xc5\xbeevalne tekme med ZDA in Sovjetsko zvezo, vesoljske tekme, za\xc4\x8detka konfliktov na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in vietnamske vojne.\n_START_SECTION_\nSedemdeseta leta\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1970 sta bili obe velesili, tako ZDA, kot ZSSR gospodarsko oslabljeni. ZDA so se soo\xc4\x8dale z gospodarskimi in politi\xc4\x8dnimi posledicami vojne v Vietnamu, Sovjetska zveza pa je za\xc4\x8dela slabeti zaradi oboro\xc5\xbeevalne tekme. Napetosti med dr\xc5\xbeavama so se za\xc4\x8dele umirjati, zato je pri\xc5\xa1lo do podpisa ve\xc4\x8d sporazumov, kot so npr. sporazumi o omejevanju jedrskega oro\xc5\xbeja (SALT I in SALT II). V Evropi se je pojavilo pospe\xc5\xa1eno trgovanje med Vzhodom in Zahodom, kar je otoplilo tudi odnose med Vzhodno in Zahodno Evropo._NEWLINE_Vendar sta obe strani kljub izbolj\xc5\xa1anju odnosov \xc5\xa1e vedno sodelovali v razli\xc4\x8dnih vojnah in konfliktih v Ju\xc5\xbeni Ameriki, Aziji in na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, kjer je vsak blok podpiral svojo stran. Ravno zato popolnega zaupanja ni bilo in obe velesili sta \xc5\xa1e vedno precej vlagali v vohunske dejavnosti in oboro\xc5\xbeene sile._NEWLINE_Konec tega obdobja sta leta 1979 zaznamovali revolucija v Iranu in sovjetska invazija v Afganistan. V 80. letih 20. stoletja so se v nekaterih vzhodnoevropskih dr\xc5\xbeavah pojavila gibanja za neodvisnost (najbolj znan je poljski sindikat Solidarno\xc5\x9b\xc4\x87). V istem \xc4\x8dasu so se v Sovjetski zvezi pojavili problemi z vojno v Afganistanu in nesre\xc4\x8do v \xc4\x8cernobilu. Na oblast je pri\xc5\xa1el Mihail Gorba\xc4\x8dov, ki je uvedel perestrojko (tj. preobrazba sovjetskega gospodarstva) in glasnost, kar je v nekaj letih privedlo do padca komunisti\xc4\x8dnih vlad v dr\xc5\xbeavah Vzhodnega bloka. Konec 80. let so se osamosvojile pribaltske dr\xc5\xbeave Latvija, Litva in Estonija.\n_START_SECTION_\nRazpad Sovjetske zveze in konec vojne\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri sovjetski politiki pa so menili, da je potrebno reforme zaustaviti, zato je leta 1991 na pobudo nekaterih generalov pri\xc5\xa1lo do poskusa prevrata, ki ga je s pomo\xc4\x8djo vojske zatrl ruski predsednik Boris Jelcin. \xc4\x8ceprav se je Gorba\xc4\x8dov vrnil na oblast, pa ni imel ve\xc4\x8d pravega vpliva. Kmalu zatem je iz Sovjetske zveze izstopila Ukrajina in 31. decembra 1991 je Sovjetska zveza uradno razpadla.'