b'\n_START_ARTICLE_\nAle\xc5\xa1 Debeljak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV mladosti je bil do po\xc5\xa1kodbe pri 17-ih letih uspe\xc5\xa1en judoist, reprezentant in 1978 viceprvak Jugoslavije v judu. Potem se je posvetil literaturi in z njo povezani publicistiki, bil je glavni urednik \xc5\xa1tudentskega \xc4\x8dasopisa Tribuna (1982-83), \xc5\xbee 1982 pa je v Pesni\xc5\xa1kem almanahu mladih objavil Zamenjave, zamenjave.  _NEWLINE_Leta 1985 je diplomiral na ljubljanski Filozofski fakulteti iz primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in filozofije, 1988 magistriral iz sociolgije kulture pri Dimitriju Ruplu na FDV, nato pa od\xc5\xa1el na \xc5\xa1tudij v ZDA, kjer je 1993 doktoriral iz kulturnih \xc5\xa1tudij na Siraku\xc5\xa1ki univerzi (New York). Zaposlil se je na ljubljanski Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede oz. njenem Centru za prou\xc4\x8devanje kulture in religije, ki ga je dolgo \xc4\x8dasa vodil kot predstojnik; leta 1999 je postal izredni in 2004 redni profesor na Oddelku in katedri za kulturologijo ter tam sprva predaval sociologijo kulture (namesto Dimitrija Rupla), sociologijo religije (za Zdenkom Roterjem) in primerjalno religiologijo, nato pa sociologijo umetnosti in sodobne kulturolo\xc5\xa1ke smeri. V letih 1985\xe2\x80\x9388 je bil glavni urednik revije Problemi-Literatura in obenem \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tva Nove revije, kasneje predsednik komisije za mednarodno sodelovanje pri Dru\xc5\xa1tvu slovenskih pisateljev (1994-98), 1996-98 nacionalni koordinator za kulturologijo pri ministrstvu za znanost, zunanji urednik ve\xc4\x8d tujih literarnih revij (mdr. Sarajevski zvezki in Verse) in glavni urednik knji\xc5\xbene zbirke Terra Incognita: Writings from Central Europe (Buffalo, ZDA). _NEWLINE_Njegov javni anga\xc5\xbema je v povezavi z njegovo osebno karizmo odra\xc5\xbeal gojitev ideala javnega intelektualca. _NEWLINE_Za pesni\xc5\xa1ko zbirko Slovar ti\xc5\xa1ine je leta 1989 prejel Jenkovo nagrado, za deli Slovar ti\xc5\xa1ine in Postmoderna sfinga leta 1990 nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada, prejel pa je tudi nagrado Zlata ptica (1985), nagrado 7 sekretarjev SKOJ (1985); Kristal Vilenice (1990) in ve\xc4\x8d tujih nagrad (ZDA, Izrael, Japonska). Leta 2001 je dobil priznanje ambasadorja znanosti za uveljavljanje slovenske identitete v svetu, Univerza v Ljubljani mu je posmrtno podelila zlato plaketo, na FDV pa so odprli \xc4\x8citalnico Ale\xc5\xa1a Debeljaka._NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil z Erico Johnson Debeljak.\n_START_SECTION_\nLiterarno in teoretsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nZa Debeljakovo zve\xc4\x8dine melanholi\xc4\x8dno intonirano pesni\xc5\xa1tvo je sprva zna\xc4\x8dilen dialog z modernisti\xc4\x8dno tradicijo in eksistencialisti\xc4\x8dnim mi\xc5\xa1ljenjem (Imena smrti, 1985; Slovar ti\xc5\xa1ine, 1987, Minute strahu, 1990), nato pa tudi odmev na vojno dogajanje v biv\xc5\xa1i Jugoslaviji in patos \xc5\xbeivljenja v dru\xc5\xbeini (Minute strahu, 1990; Mesto in otrok, 1996; Nedokon\xc4\x8dane hvalnice, 2000; Pod gladino, 2004; Tihotapci, 2009; "slikanica" Kako postati \xc4\x8dlovek, 2014)_NEWLINE_V esejistiki je bil Debeljak med uveljavitelji postmodernizma na na\xc5\xa1ih tleh (pionirski sistemati\xc4\x8den prikaz postmodernizma v slovenskrm in biv\xc5\xa1em jugoslovanskem prostoru\xcb\x90 Postmoderna sfinga, 1989). Ukvarjal se je tudi s pisanjem \xc4\x8dlankov in kolumn, raziskovanjem slovenske knji\xc5\xbeevnosti in literarno kritiko (Melanholi\xc4\x8dne figure: eseji o knji\xc5\xbeevnosti in idejah, 1988; Temno nebo Amerike, 1991; Pisma iz tujine, 1992; Atlantski most: eseji o ameri\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti, 1998; Balkanska brv, 2010; Evropa brez Evropejcev, 2004) ter je avtor ve\xc4\x8d kulturolo\xc5\xa1kih teoretskih del (poleg Postmoderne sfinge \xc5\xa1e Oblike religiozne imaginacije, 1995; Individualizem in literarne metafore naroda, 1998; Reluctant Modernity: The Institution of Art and its Historical Forms, 1998 /slov. priredba: Na ru\xc5\xa1evinah modernosti: institucija umetnosti in njene zgodovinske oblike, 1999). Uredil je tudi ve\xc4\x8d antologij: Ameri\xc5\xa1ka metafikcija (American Metafiction: Barth, Barthelme, Coover, Pynchon), Lj, 1988; Serbian, Croatian, Slovenian Poetry (v Shifting Borders: East European Poetries in the Eighties, New York, London, 1993); Prisoners of Freedom: Contemporary Slovenian Poetry, Santa Fe, 1994; Selected Poems of Edvard Kocbek, 1995; The Imagination of Terra Incognita: Slovenian Writing 1945-1995, New York, 1997; ter prevajal iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v slov.: Pesmi: John Ashbery (1995), klasi\xc4\x8dno sociolo\xc5\xa1ko delo Petra Bergerja in Thomasa Luckmanna Dru\xc5\xbebena konstrukcija realnosti (1965/1988); Resnica o Los Angelesu Louisa Adami\xc4\x8da (1926/2012). Ve\xc4\x8d Debeljakovih knjig je bilo prevedenih v druge jezike in njegove pesmi vklju\xc4\x8dene v antologije slovenskih pesnikov. Ale\xc5\xa1 Debeljak sodi med najbolj prevajane slovenske avtorje.  _NEWLINE_Posmrtno so iz\xc5\xa1le zbirke njegovih kolumen iz Sobotne priloge Dela Zadnja stran (2017), antologija njegovih esejev, teoretskih tekstov in pesmi Tukaj, zate, tam (2017, ur. Urban Vovk; pesmi izbral in komentiral Uro\xc5\xa1 Zupan) in izbor razglednic petintridesetim naslovnikom Saj grem samo mimo: razglednice Ale\xc5\xa1a Debeljaka (2018).'