b'\n_START_ARTICLE_\nGripa\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xadpa (tudi influ\xc3\xa9nca) je nalezljiva virusna bolezen dihal, ki jo povzro\xc4\x8dajo RNA-virusi iz dru\xc5\xbeine Orthomyxoviridae. V sezonskih epidemijah se hitro raz\xc5\xa1iri po svetu, s \xc4\x8dimer povzro\xc4\x8da veliko gospodarsko \xc5\xa1kodo v obliki odsotnosti z dela in stro\xc5\xa1kov zdravljenja. Velike genetske spremembe virusa so v 20. stoletju povzro\xc4\x8dile tri pandemije gripe, v katerih je umrlo na milijone ljudi. Ime \xc2\xbbinfluenca\xc2\xab\xc2\xa0izhaja iz starega verovanja, da bolezen povzro\xc4\x8dajo neugodni astrolo\xc5\xa1ki vplivi oz. \xc2\xbbinfluence\xc2\xab._NEWLINE_Gripa je zelo spremenljiva bolezen \xe2\x80\x93 podobni virusi obstajajo pri pra\xc5\xa1i\xc4\x8dih in doma\xc4\x8di perjadi. V obmo\xc4\x8djih z veliko gostoto ljudi in \xc5\xbeivali, denimo v nekaterih delih Azije, so\xc4\x8dasne oku\xc5\xbebe med vrstami omogo\xc4\x8dajo, da se izmenja genetski material razli\xc4\x8dnih oblik virusov gripe. Verjetno je, da se bo prej ali slej pojavila kombinacija, ki bo lahko tako smrtonosna kot virus \xc5\xa1panske gripe._NEWLINE_Gripa se navadno raz\xc5\xa1iri pozimi, verjetno zaradi tega, ker tedaj ljudje pre\xc5\xbeivljamo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa skupaj v zaprtih prostorih in ker mraz oslabi imunski sistem. Ker imata severna in ju\xc5\xbena polobla zimo ravno v nasprotnem \xc4\x8dasu leta, imamo vsakoletno pravzaprav dve obdobji gripe. Zato Svetovna zdravstvena organizacija pripravlja po dve obliki cepiva proti gripi, eno za severno, drugo pa za ju\xc5\xbeno poloblo. Cepivo se vsakoletno spreminja, glede na pri\xc4\x8dakovane oblike gripe v tistem letu. Tako u\xc4\x8dinek cepiva ne more biti dolgotrajen._NEWLINE_Bolezen navadno zdravimo simptomatsko. Telesno temperaturo na primer ni\xc5\xbeamo z antipiretiki, bole\xc4\x8dine laj\xc5\xa1amo z analgetiki (npr. paracetamol).\n_START_SECTION_\nPatogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nOku\xc5\xbeba se zgodi, ko virus oku\xc5\xbei zgornje ali spodnje dihalne poti. \xc4\x8ce so prisotna, lahko virusnospecifi\xc4\x8dna IgG in IgA protitelesa proti povr\xc5\xa1inskim antigenom, posebno proti HA, zmotijo oku\xc5\xbebo ali bolezen. Virusna molekula hemaglutinina omogo\xc4\x8di pritrjevanje virusa in kasnej\xc5\xa1o membransko zlitje z respiratornimi epitelijskimi celicami. NA olaj\xc5\xa1a vstopanje do epitelijskih celic skozi s sialooligosaharidi bogato respiratorno mukozno plast. NA je kasneje pomembna za spro\xc5\xa1\xc4\x8danje novih virusov iz celic. Zaradi oku\xc5\xbebe in podvajanja v dihalnem epiteliju se virus izlo\xc4\x8da v dihalni sekret. Sledi lokalno \xc5\xa1irjenje in mo\xc5\xbeno deskvamacija._NEWLINE_Virusne oku\xc5\xbebe ostajajo omejene na dihalni sistem. Viremija je izredno redka, razen pri A(H1N1). Sistemski simptomi so manifestacija vnetnih mediatorjev. Oku\xc5\xbeba z gripo rezultira v po\xc5\xa1kodovanem mukociliarnem delovanju, zmanj\xc5\xa1anem delovanju nevtrofilcev in drugih imunskih okvarah, ki so odgovorne za pove\xc4\x8dano tveganje bakterijske superinfekcije, ki jo opazimo pri gripi.\n_START_SECTION_\nCepljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarna metoda pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti in nadzoru nad gripo je cepljenje. Bistvenega pomena je cepljenje z ustreznim cepivom,_NEWLINE_ki vsebuje antigene takega seva/podtipa virusa gripe, ki bo pozneje oku\xc5\xbeil cepljeno osebo. Zaradi ustvarjenih specifi\xc4\x8dnih protiteles je imunska obramba osebe v takem primeru uspe\xc5\xa1na, \xc4\x8de pa se oseba oku\xc5\xbei z njej neznanim virusom gripe, obstaja velika verjetnost obolevnosti oziroma razvoja klini\xc4\x8dnih znakov gripe._NEWLINE_Zaradi hitrega mutiranja virusov influence je dolo\xc4\x8deno cepivo praviloma u\xc4\x8dinkovito le nekaj let. Svetovna zdravstvena organizacija vsako leto napove, za katere seve virusa gripe je najverjetneje, da bodo v naslednjem letu kro\xc5\xbeili med prebivalstvom in s tem omogo\xc4\x8di farmacevtskim podjetjem razvoj cepiv, u\xc4\x8dinkovitim proti tem sevom. Cepivo je vsako sezono reformulirano in zajema dolo\xc4\x8dene seve virusa gripe, vendar ne pokriva vseh sevov, ki so v dolo\xc4\x8deni sezoni aktivni. Za razvoj in proizvodnjo milijonov odmerkov cepiva je potrebnih namre\xc4\x8d okoli \xc5\xa1est mesecev in v tem \xc4\x8dasu se lahko med prebivalstvom nepredvideno raz\xc5\xa1irijo novi sevi virusa. Mo\xc5\xbeno je tudi, da bolnik kljub cepljenju zboli za sevom, ki ga sicer cepivo vsebuje, saj cepivo za\xc4\x8dne u\xc4\x8dinkovito delovati \xc5\xa1ele okoli dva tedna po cepljenju. \xc4\x8ce se v tem \xc4\x8dasu oseba oku\xc5\xbei, lahko zboli.._NEWLINE_Svetovna zdravstvena organizacija priporo\xc4\x8da cepljenje proti gripi skupinam bolnikom z zve\xc4\x8danim tveganjem, med katere sodijo otroci, starostniki, zdravstveni delavci in bolniki s kroni\xc4\x8dnimi boleznimi, kot so astma, sladkorna bolezen, bolezni srca, ali z oslabljenim imunskim sistemom.\n_START_SECTION_\nProtivirusna zdravila\n_START_PARAGRAPH_\nSicer je cepljenje primarna metoda, lahko pa je u\xc4\x8dinkovita tudi za\xc4\x8dita s protivirusnimi zdravili. Za prepre\xc4\x8devanje oku\xc5\xbebe so indicirana pri bolnikih, ki so bili cepljeni \xc5\xa1ele v \xc4\x8dasu zadnjih dveh tednov, pri tistih, kjer se cepivo ne sme uporabiti, in pri bolnikih z oslabljenim imunskim sistemom, pri katerih cepivo morda ne bi bilo u\xc4\x8dinkovito. \xc4\x8ce se uporabi tudi cepivo, se lahko protivirusna zdravila prekinejo dva tedna po cepljenju, sicer pa se dajejo do konca epidemije. Ne vplivajo na u\xc4\x8dinkovitost cepiva. Uporabljajo se amantadin, rimantadin ter zaviralci nevraminidaze (zanamivir in oseltamivir). Odmerki za preventivo so enaki kot pri zdravljenju s temi zdravili, razen pri oseltamivirju, kjer je profilakti\xc4\x8dni odmerek polovi\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdravljenje je pri ve\xc4\x8dini bolnikov simptomatsko, vklju\xc4\x8dno s po\xc4\x8ditkom, hidracijo ter po potrebi uporabo zdravil proti vro\xc4\x8dini (antipiretikov), pri \xc4\x8demer se pri otrocih izogiba uporabi aspirina. V primeru zapleta z dodatno bakterijsko oku\xc5\xbebo je potrebno zdravljenje z antibiotiki._NEWLINE_Protivirusna terapija s prvo generacijo protivirusnih zdravil proti gripi, amantadinom in njegovim derivatom_NEWLINE_rimantadinom, ki zavirata ionske kanal\xc4\x8dke v virusni ovojnici in prepre\xc4\x8dujeta spro\xc5\xa1\xc4\x8danje virusnih ribonukleoproteinov, ni \xc5\xa1iroko uporabna zaradi omejenega spektra delovanja le na viruse influence_NEWLINE_tipa A, stranskih u\xc4\x8dinkov na osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje in hitrega razvoja odpornosti. Nove mo\xc5\xbenosti pri zdravljenju in preventivi gripe je ponudilo odkritje, da je aktivno mesto encima virusne nevraminidaze (sialidaze) ohranjeno pri razli\xc4\x8dnih podtipih virusov influence. Ta encim je nujen za virusno replikacijo in infektivnost, njegovo aktivno mesto pa ostaja ohranjeno tudi med genskimi spremembami. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu so razvili u\xc4\x8dinkovite in selektivne zaviralce virusne nevraminidaze, kot sta zanamivir in oseltamivir. Zanamivir in oseltamivir sta u\xc4\x8dinkovita proti virusom influence tipa A in B in uporabljata za_NEWLINE_zdravljenje in prepre\xc4\x8devanje gripe. Zanamivir ima neustrezno biolo\xc5\xa1ko uporabnost po peroralni aplikaciji, zato se uporablja lokalno v obliki inhalacij, oseltamivir pa se uporablja peroralno. Nastanek odpornih virusov pri klini\xc4\x8dni uporabi zaviralcev nevraminidaze je redek.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 20. stoletju se je pojavilo ve\xc4\x8d resnej\xc5\xa1ih izbruhov bolezni. Med njimi je bila najbolj smrtonosna \xc5\xa1panska gripa, ki je trajala od leta 1918 do 1919. Pobila naj bi ve\xc4\x8d ljudi kot prva svetovna vojna. Kasneje so se pojavile \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e pandemije: azijska gripa v letu 1957 in hongkon\xc5\xa1ka gripa v letu 1968._NEWLINE_Zatem se kljub pojavljanju manj\xc5\xa1ih izbruhov (New Jersey, 1976; svetovni 1977; pti\xc4\x8dja gripa v Hong Kongu, 1997) zaradi izbolj\xc5\xa1ane imunosti in razvoja cepiv proti gripi pandemije niso ve\xc4\x8d pojavljale.'