b'\n_START_ARTICLE_\nMirko \xc5\xa0ubic\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMirko \xc5\xa0ubic, nedvomno najzaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1i za razvoj sodobnega restavratorstva na Slovenskem, se je rodil 8. junija 1900 v Ljubljani, kot najmlaj\xc5\xa1i izmed sedmih otrok. Izhaja iz znane rodbine podobarjev in slikarjev \xc5\xa0ubicev iz Poljanske doline. Mednje sodi tudi Mirkov brat Vladimir, arhitekt, ustvarjalec ljubljanskega Neboti\xc4\x8dnika._NEWLINE_\xc5\xa0olanje Mirka \xc5\xa0ubica se je za\xc4\x8delo v Ljubljani, kjer je 1918. leta maturiral. Slikarstvo je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati na m\xc3\xbcnchenski akademiji, kjer sta ga pou\xc4\x8devala Franz von Stuck in Karl J. Becker \xe2\x80\x93 Gundhal. Po sili razmer v Nem\xc4\x8diji, je moral \xc5\xa1tudij nadaljevati v Pragi. Njegovi profesorji so bili Vlaho Bukovac, Jakub Obrovsk\xc3\xbd in Vojtech Hynais. \xc5\xa0tudij slikarstva je sklenil v Dresdnu. U\xc4\x8dila sta ga Ferdinand Dorsch in Max Feldbauer. Slednji pa je zaslu\xc5\xbeen, da se je Mirko \xc5\xa0ubic lotil temeljitega \xc5\xa1tudija slikarske tehnologije in restavratorstva._NEWLINE_Med svojim dolgoletnim pedago\xc5\xa1kim delom (1923\xe2\x80\x931976) je pou\xc4\x8deval figuralno in dekorativno risanje, plasti\xc4\x8dno anatomijo in oblikoslovje na zasebni umetni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli Probuda. Najprej kot suplent nato kot profesor, je pou\xc4\x8deval risanje in opisno geometrijo na Tehni\xc4\x8dni srednji \xc5\xa1oli v Ljubljani. Delo je nadaljeval kot ravnatelj in profesor plasti\xc4\x8dne anatomije in nauka o barvah na novoustanovljeni \xc5\xa0oli za umetno obrt, dana\xc5\xa1nji Srednji \xc5\xa1oli za oblikovanje in fotografijo._NEWLINE_Leta 1950 je bil imenovan za vodjo novoustanovljenega Restavratorskega oddelka pri Zavodu za spomeni\xc5\xa1ko varstvo LRS. Naslednje leto je bil izvoljen za izrednega profesorja na Akademiji upodabljajo\xc4\x8dih umetnosti, kjer je pou\xc4\x8deval anatomijo, opisno geometrijo in perspektivo. Zaradi pomanjkanja profesorjev je predaval \xc5\xa1e metodiko likovnega pouka in pedagogiko. Nekaj let je honorarno vodil restavratorsko delavnico pri novoustanovljenem Zavodu za spomeni\xc5\xa1ko varstvo v Mariboru._NEWLINE_Od ustanovitve Specialke za konserviranje in restavriranje likovnih umetnin na ljubljanski Akademiji za upodabljajo\xc4\x8de umetnosti leta 1954 pa je vodil in pou\xc4\x8deval \xc5\xa1tudij restavratorstva vse do 30. septembra 1973, ko se je upokojil. Od leta 1960 pa do 1976 je pou\xc4\x8deval \xc5\xa1e predmet restavratorstvo in preparatorstvo na Oddelku za umetnostno zgodovino Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani. Ukvarjal se je predvsem z restavriranjem slikarskega patrimonija, a je skrbel tudi za izobra\xc5\xbeevanje restavratorjev kiparjev. Dve mandatni obdobji (1963\xe2\x80\x931967) je bil rektor Akademije za likovno umetnost in njen prorektor (1967\xe2\x80\x931969)._NEWLINE_Da bi sledil razvoju restavratorstva, je obiskoval centre po Evropi: Dunaj, Bruselj, Amsterdam, Rim, Neapelj, Krakov, Torunj, Var\xc5\xa1ava, Dresden. Sodeloval je tudi pri znamenitem restavratorskem posegu na cerkvi sv. Sofije v Ohridu. V Sloveniji je vodil nekaj zelo odmevnih projektov. Omenimo stenske slike v cerkvi sv. Trojice v Hrastovljah in restavriranje monumentalne poslikave Vite\xc5\xa1ke dvorane v bre\xc5\xbei\xc5\xa1kem gradu. Za slednjo je s sodelavci prejel Trdinovo priznanje. Opravil je obilo dela na slikah na platnu in pripravil odmevne razstave restavriranih del. Izjemno bogat je tudi njegov umetni\xc5\xa1ki opus na podro\xc4\x8dju slikarstva, grafike in ilustracije._NEWLINE_Za svoje delo je prejel republi\xc5\xa1ki nagradi za leto 1947 in 1949. Istega leta je bil odlikovan z redom dela 2. stopnje, leta 1963 z redom zaslug za narod s srebrno zvezdo, leta 1966 je bil odlikovan za zasluge med NOB, leta 1971 pa je prejel \xc4\x8dastno priznanje ob 25-letnici OF. 1976. leta je prejel red dela z rde\xc4\x8do zastavo. Umrl je 14. oktobra 1976 v Ljubljani. Pokopan je v dru\xc5\xbeinski grobnici v \xc5\xa0kofji Loki._NEWLINE_Slovensko restavratorsko dru\xc5\xa1tvo je po Mirku \xc5\xa0ubicu imenovalo nagrade in priznanja, ki jih podeljujejo zaslu\xc5\xbenim restavratorjem-konservatorjem.'