b'\n_START_ARTICLE_\nTeX\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKnuth je za\xc4\x8del ustvarjati TeX ker ga je mu\xc4\x8dila upadajo\xc4\x8da kakovost urejenega besedila v njegovih treh knjigah The Art of Computer Programming (Umetnost ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega programiranja). Za dokaz tipi\xc4\x8dne nadebudni\xc5\xa1ke vnetosti re\xc5\xa1iti dani problem enkrat za vselej je za\xc4\x8del izdelovati svoj lastni urejevalni\xc5\xa1ki jezik. Najprej je mislil, da ga bo dokon\xc4\x8dal do svojega letnega vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1kega dopusta v letu 1978, vendar je dokon\xc4\x8dno prenehal z izpopolnjevanjem in dopolnjevanjem jezika okoli leta 1989._NEWLINE_Zgodilo se je, da je bil Guy Steele poleti 1978 na Univerzi v Stanfordu, medtem ko je Knuth razvijal svojo prvo razli\xc4\x8dico TeXa. Ko se je Steele jeseni vrnil na MIT, je ponovno zapisal vhodno/izhodne funkcije TeXa za izvajanje pod ITSom._NEWLINE_Prva ina\xc4\x8dica TeXa je bila napisana v programskem jeziku SAIL za izvajanje na ra\xc4\x8dunalniku PDP-10 v operacijskem sistemu WAITS Univerze v Stanfordu. Za kasnej\xc5\xa1e ina\xc4\x8dice je Knuth izumil zamisel knji\xc5\xbenega programiranja, na\xc4\x8din izdelave zdru\xc5\xbeljive izvorne kode in visokokakovostne kri\xc5\xbeno zvezane dokumentacije (seveda urejen v TeXu) iz iste izvirne datoteke. Uporabljen jezik se imenuje WEB in izdela programe v pascalu._NEWLINE_TeX uporablja zna\xc4\x8dilno ina\xc4\x8dico \xc5\xa1tevilskega sestava. Od izpopoljnjene ina\xc4\x8dice 3 iz leta 1989 so se posodobitve ozna\xc4\x8devale z dodatno \xc5\xa1tevko na koncu decimalke, tako da se \xc5\xa1tevilka ina\xc4\x8dice asimptoti\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeuje \xc5\xa1tevilu \xcf\x80. Trenutna ina\xc4\x8dica je 3.141592. To je odraz dejstva, da je sedaj TeX zelo stabilen in zato predvidevajo le manj\xc5\xa1e posodobitve.\n_START_SECTION_\nUrejevalni\xc5\xa1ki sistem\n_START_PARAGRAPH_\nTeXov ukaz se za\xc4\x8dne z znakom \\. TeX je jezik na podlagi makrojev: vsak ukaz se raz\xc5\xa1iri v seznam drugih ukazov ali besedilo (z mo\xc5\xbenimi stranskimi u\xc4\x8dinki). Drugi ukazi se kro\xc5\xbeno raz\xc5\xa1irjajo dokler ni vse raz\xc5\xa1irjeno. Uporabniki lahko dolo\xc4\x8dijo svoje lastne makroje. Na razpolago so zanke in if-then-else jezikovni konstrukti, kar dolo\xc4\x8da TeX kot popolni jezik po Turingu._NEWLINE_Sistem TeXa ima natan\xc4\x8den pregled nad velikostjo vseh znakov in znamenj. Z uporabo te informacije izra\xc4\x8dunava optimalno postavitev \xc4\x8drk po vrstici in vrstic po strani. Izdela datoteko DVI (za\xc2\xa0\xc2\xbbdevice independent\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbneodvisno od priprave\xc2\xab)), ki vsebuje kon\xc4\x8dne polo\xc5\xbeaje vseh znakov. To datoteko dvi lahko natisnemo neposredno s pripadajo\xc4\x8dim gonilnikom tiskalnika ali pa jo lahko pretvorimo v druge formate._NEWLINE_Dokon\xc4\x8dna vira za TeX sta prvi dve Knuthovi knjigi njegovega dela Computers and Typesetting (Ra\xc4\x8dunalniki in urejevanje besedil), The TeXbook in TeX: The Program, ki vsebujeta popolno dokumentirano izvorno kodo za TeX.\n_START_SECTION_\nLicenca\n_START_PARAGRAPH_\nLicenca TeXa dovoljuje prosto raz\xc5\xa1iranje in spreminjanje, vendar zahteva, da se vsaka spremenjena ina\xc4\x8dica ne sme imenovati TEX, TeX ali kakorkoli zbegano podobno, in s tem preskrbi pravice podobne tistim pri za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih znakih.\n_START_SECTION_\nVrednost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Tex dobro napisan, je tako velik (in poln odrezanih tehnik), da zanj pravijo, da je izkopal vsaj enega hro\xc5\xa1\xc4\x8da iz vsakega pascalovega sistema, s katerim so ga prevedli. TeX te\xc4\x8de na skoraj vseh operacijskih sistemih._NEWLINE_Knuth ponuja denarne nagrade vsakomur, ki najde in prijavi hro\xc5\xa1\xc4\x8da v TeXu. Nagrada za hro\xc5\xa1\xc4\x8da je na za\xc4\x8detku zna\xc5\xa1ala 1 cent in se je vsako leto podvojila, dokler je niso priklenili na njeno trenutno vrednost 327,60 ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Na ta na\xc4\x8din Knuth ni obubo\xc5\xbeal, predvsem zaradi malo hro\xc5\xa1\xc4\x8dev, pa tudi ker je \xc4\x8dek v vsakem primeru dokazoval, da je njegov lastnik na\xc5\xa1el hro\xc5\xa1\xc4\x8da v TeXu. Ta ga je zato raje uokviril kot pa unov\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme TeX naj bi se izgovarjalo\xc2\xa0\xc2\xbbteh\xc2\xab, (SAMPA: [tEx]). X je mi\xc5\xa1ljen kot gr\xc5\xa1ka \xc4\x8drka \xcf\x87. TeX je kratica za \xcf\x84\xce\xb5\xcf\x87\xce\xbd\xce\xb5, gr\xc5\xa1ko\xc2\xa0\xc2\xbbumetnost\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbumeti\xc2\xab) in\xc2\xa0\xc2\xbbspretnost\xc2\xab, kar je tudi izvorna beseda za\xc2\xa0\xc2\xbbtehni\xc4\x8den\xc2\xbb ali\xc2\xa0\xc2\xbbtehnologijo\xc2\xab. Ime se pravilno zapi\xc5\xa1e s \xc4\x8drko\xc2\xa0\xc2\xbbE\xc2\xab, le\xc5\xbee\xc4\x8do pod osnovno \xc4\x8drto besedila. V okoljih, ki ne podpirajo spodnjih indeksov uporabimo pribli\xc5\xbeek\xc2\xa0\xc2\xbbTeX\xc2\xab. Ljubitelji radi raz\xc5\xa1irjajo imena iz besede\xc2\xa0\xc2\xbbTeX\xc2\xab. Na primer: TeXnik (uporabnik programja TeX), TeXheker (programer v TeXu), TeXmojster (sposoben programer v TeXu), TeXhax in TeXnika.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeljiva orodja\n_START_PARAGRAPH_\nTeXmacs urejevalnik besedila je WYSIWYG urejevalnik znanstvenega besedla, ki je zasnovno zdru\xc5\xbeljiv s TeXom. Uporablja Knuthove \xc4\x8drke in lahko izdela izhodne datoteke TeXa. Je precej navdihnjen z urejevalnikom Emacs - omogo\xc4\x8da npr. izdelavo raz\xc5\xa1iritev in makrojev v jeziku Guile/Scheme. Tudi kombinacije tipk so precej podobne._NEWLINE_Za razliko od nekaterih drugih programov (npr. LyX) TeXmacs sam postavlja besedilo - TeXa samega za stavljenje ne uporablja, uporablja zgolj filozofijo TeXa. Kakovost stavljenja je precej visoka, na ravni TeXa._NEWLINE_LyX je urejevalnik znanstvenega besedila. Za stavljenje uporablja LaTeX, zato omogo\xc4\x8da vse kar slednji zna. Ve\xc4\x8dina funkcij je dostopna preko ikon in menijev.\n_START_SECTION_\nTeX in Wikipedija\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2003 Wikipedija omogo\xc4\x8da zapis TeX z uporabo ukaza <math>...</math>, ki lo\xc4\x8di okolje TeXa. Ta mo\xc5\xbenost se izvede preko Texvc, v osnovi skriptnega jezika, ki preto\xc4\x8di zapis preko TeXa, potem preko dvips za izdelavo datoteke PostScript, ki jo Ghostscript predela v sliko PNG. Zaradi narave spletnega okolja je to izvedeno na u\xc4\x8dinkovit (zakrit) in varen na\xc4\x8din. Omogo\xc4\x8danje, da neokrnjeno besedilo obdela standardni pogon TeXa je slaba zamisel, \xc4\x8de pomislimo na vrednost datotek._NEWLINE_Drobne primere TeXa spodaj je izdelal Texvc. Preproste primere kot je <math>\\frac{a}{b}</math> lahko uporabimo za izdelavo , \xc4\x8deprav je priporo\xc4\x8dljivo zapisati v obliki HTML-ja a/b.'