b"\n_START_ARTICLE_\nLille\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v severni Franciji blizu belgijske meje ob reki De\xc3\xbble, ve\xc4\x8dinoma kanalizirani od Lensa do Lilla. Ob nej se nahaja mestno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, tretje najve\xc4\x8dje v dr\xc5\xbeavi. Jugovzhodno od mesta se nahaja francosko mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Lille - Lesquin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi o Lydericu in Phinaertu naj bi mesto L'Isle bilo ustanovljeno v letu 640. \xc4\x8ceprav se prva omemba naselja pojavi v arhivih \xc5\xa1ele leta 1066, pa so arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja pokazala na prisotnost ljudi \xc5\xbee leta 2000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ime Lille izhaja od insula oz. l'Isla in je bilo vzeto za grad flandrijskih grofov Ch\xc3\xa2teau du Buc, ki je bil zgrajen na suhem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du sredi mo\xc4\x8dvirja. Grofje so nadzorovali \xc5\xa1tevilne stare rimske (Boulogne, Arras, Cambrai), pa tudi novej\xc5\xa1e karolin\xc5\xa1ke naselbine (Valenciennes, Saint-Omer, Gent, Brugge, Antwerpen)._NEWLINE_Ozemlje so prvotno naseljevala razli\xc4\x8dna plemena Keltov oz. Belgov, kasneje germanska plemena. Med leti 830 in 910 so na ozemlje vdirali Normani in postopoma zavzeli Flandrijo._NEWLINE_Leta 1214 je v bitki pri Bouvinesu jugovzhodno od Lilla francoski kralj Filip Avgust porazil vojsko flandrijskega grofa Fernanda, kateremu sta se pridru\xc5\xbeili vojski Anglije in Svetorimskega cesartva. Sledilo je obdobje lokalnih bojev za nasledstvo, od 1304 do 1369 je bila flandrijska grofija vklju\xc4\x8dno z Lillom v rokah Francije. Po poroki flandrijske grofice Marguerite de Male z burgundskim vojvodom Filipom II. le Hardijem je pripadel Burgundskemu vojvodstvu, s tem pa je mesto pristalo ob boku Bruslju in Dijonu. Z vojvodom Filipom le Bonom je Lille postal administrativno in finan\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1477 je s smrtjo zadnjega burgundskega vojvoda in poroko Marije Burgundske z Maksimiljanom Avstrijskim grofija pre\xc5\xa1la v roke Habsbur\xc5\xbeanom, ob koncu vladavine svetorimskega cesarja Karla V. pa je z njegovim naslednikom Filipom II. Flandrija postala del \xc5\xa0panskih Nizozemsk. 16. stoletje je Lille zaznamovala kuga, nagel razvoj tekstilne industrije in upori protestantov, ki so na severu ozemlja oblikovali Zdru\xc5\xbeene province Nizozemske, medtem ko je ju\xc5\xbeni del z Lillom ostal katoli\xc5\xa1ki. Leta 1667 je francoski kralj Ludvik XIV. uspe\xc5\xa1no vodil obleganje Lilla, katerega posledica je bila njegova priklju\xc4\x8ditev k Franciji ob Aachenskem sporazumu leto dni kasneje. V letih 1708-1713, med vojno za \xc5\xa1pansko nasledstvo, je bil za\xc4\x8dasno okupiran s strani nizozemske. Leta 1804 je prevzel vodilno vlogo v za\xc4\x8detku francoske revolucije nastalega departmaja Nord. Leta 1846 je dobil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo s Parizom. Med prvo svetovno vojno, od oktobra 1814 do 1818, je bil okupiran s strani Nem\xc4\x8dije, prav tako med drugo svetovno vojno (od maja 1940). Osvobojen je bil nekaj mesecev po izkrcanju zavezni\xc5\xa1kih sil v Normandiji (1. do 5. september 1944)."