b'\n_START_ARTICLE_\nBasarab I. Vla\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nBasarab je bil po podatkih iz listine ogrskega kralja Karla I. iz leta 1332 sin prvega neodvisnega vla\xc5\xa1kega vojvode Tokomerja (ali Tihomirja). O\xc4\x8detovega dru\xc5\xbebenega polo\xc5\xbeaja ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti. Ena od teorij trdi, da je bil potomec vla\xc5\xa1kega mogotca Seneslava iz 13. stoletja. Zgodovinar Vlad Georgescu trdi, da je bil Tokomerij morda naslednik oltenijskega vladarja B\xc4\x83rbata iz poznega 13. stoletja, medtem ko zgodovinar Tudor S\xc4\x83l\xc4\x83gean trdi, da je bil lokalni mogo\xc4\x8dnik._NEWLINE_Basarabovo ime je tur\xc5\xa1kega porekla. Prvi del njegovega imena, bas-,lahko pomeni tla\xc4\x8diti, vlada ali vladati, drugi del imena pa se ujema s tur\xc5\xa1kim spo\xc5\xa1tljivim naslovom aba ali oba, ki se je uporabljal za o\xc4\x8deta ali starej\xc5\xa1ega sorodnika. Pojavlja se tudi v kumanskih imenih, na primer Terteroba, Arslanapa in Ursoba.  Basarabovo ime ka\xc5\xbee, da bi lahko bil kumanskega ali pe\xc4\x8dene\xc5\xa1kega porekla, vendar se tega ne da dokazati. Najmanj \xc5\xa1tiri kraljeve listine iz 14. stoletja pri\xc4\x8dajo, da je bil Vlah. Karel I. Ogrski ga leta 1322 imenuje \xc2\xbbBasarab, na\xc5\xa1 nezvesti Vlah\xc2\xab._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Janez XXII. ga v pismu z datumom 1. februar 1327 naslavlja \xc2\xbbpobo\xc5\xbeni katoli\xc5\xa1ki knez\xc2\xab. Istega dne je pape\xc5\xbe poslal podobna pisma tudi Karlu I. Ogrskemu in njegovim visokim uradnikom, med katerimi sta bila transilvanski vojvoda Thomas Sz\xc3\xa9cs\xc3\xa9nyi in slavonski ban Mikcs \xc3\x81kos, v katerih jih prosi za pomo\xc4\x8d dominikancev v borbi proti Heretikom. Iz pape\xc5\xbeevega pisma je razvidno, da je bila Basarab katolik, kar bi lahko dokazalo tudi njegovo kumansko poreklo, saj so bili Kumani kr\xc5\xa1\xc4\x8deni po katoli\xc5\xa1kem obredu. Zgodovinarja Matei Cazacu in Dan Mure\xc8\x99an to teorijo zavra\xc4\x8data, ker vsi viri pri\xc4\x8dajo, da je bil pravoslavne veroizpovedi. Ogrski ilustrirani letopis Chronicon Pictum, ki je bil dokon\xc4\x8dan v poznih 1350. letih, omenja Basaraba kot \xc2\xbbizdajajskega krivoverca\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVojvoda Karla I.\n_START_PARAGRAPH_\nPodrobnosti Basarabovega prihoda na oblast so nejasne. Zgodnji vla\xc5\xa1ki letopisi ustanovitev Vla\xc5\xa1ke pripisujejo legendarnemu Raduju Negruju. Po vla\xc5\xa1kih letopisih iz 17. stoletja je Negru zapustil F\xc4\x83g\xc4\x83ra\xc8\x99 in leta 1290 ali 1292 v spremstvu \xc2\xbbmnogo ljudi\xc2\xab pri\xc5\xa1el v Vla\xc5\xa1ko. Eden od letopisov, Istoria \xc8\x9a\xc4\x83rii Rom\xc3\xa2ne\xc8\x99ti, trdi, da je Basarab priimek oltenske bojarske dru\xc5\xbeine, ki je po Negrujevem prihodu priznala njegovo nadoblast. Zgodovinar Neagu Djuvara Basaraba (ali morda njegovega o\xc4\x8deta) poskusno z Radujem Negrujem. Lauren\xc5\xa3iu R\xc4\x83dvan domneva, da je Basarab od leta 1304 do 1324 strmoglavil ali mirno nasledil Raduja Negruja. Drugi zgodovinarji, med njimi Vlad Georgescu, trdijo, da je Basarab okrog leta 1310 nasledil svojega o\xc4\x8deta Tokomerja._NEWLINE_Basarab je prvi\xc4\x8d dokumentirano omenjen v listini ogrskega kralja Karla I. z datumom 26. julij 1324 kot \xc2\xbbna\xc5\xa1 vojvoda Vla\xc5\xa1ke\xc2\xab, kar ka\xc5\xbee, da ga je Karel I. imel za svojega zvestega vazala. Zgodovinar Istv\xc3\xa1n V\xc3\xa1s\xc3\xa1ry trdi, da je Basarab samo formalno sprejel Karlovo nadoblast, ko je kralj leta 1321 ponovno prevzel oblast v ogrski obmejni provinci Severinski banovini. V zameno za svojo lojalnost je po trditvah zgodovinarjev Tudorja S\xc4\x83l\xc4\x83geana in Attile B\xc3\xa1r\xc3\xa1nyja dobil v posest severinsko trdnjavo.\n_START_SECTION_\nPot k neodvisnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV kraljevi listini z datumom 18, junij 1325 pi\xc5\xa1e, da je nek \xc5\xa0tefan, sin kumanskega isp\xc3\xa1na (\xc5\xbeupana) na Ogrskem izjavil, da je bil ogrski kralj \xc2\xbb\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i od Basaraba in da mu ni segel niti do gle\xc5\xbenjev\xc2\xab. V isti listini je Basarab opisan kot \xc2\xbbnelojalen sveti ogrski kroni\xc2\xab, se pravi, da jo je izdal. Kraljeva listina iz leta 1329 uvr\xc5\xa1\xc4\x8da Basaraba skupaj z Bolgari, Srbi in Tatari na seznam sovra\xc5\xbenikov, ki so vpadali v kraljestvo okoli Mehadije v sedanji zahodni Romuniji. Zgleda, da je Basarab od leta 1324 do 1330 popolnoma obvladoval Severinsko banovino, ker ogrski dokumenti v tem obdobju ne omenjajo njenega bana. Pape\xc5\xbe Janez XXII. v pismu iz leta 1327 omenja \xc2\xbbozemlje Ogrskega kraljestva, ki je pod Basarabovo oblastjo\xc2\xab._NEWLINE_Bolgarski car Ivan III. \xc5\xa0i\xc5\xa1man je leta 1330 napadel Srbijo. Spremljali so ga \xc2\xbbvladar Jasov\xc2\xab, Vlahi in pomo\xc5\xbene enote \xc2\xbb\xc4\x8drnih Tatarov\xc2\xab. Po podatkih v srbskih virih in pismu Stefana Du\xc5\xa1ana, ki je leta 1331 postal srbski kralj, je Basarab osebno poveljeval vla\xc5\xa1kemu delu napadalske vojske. Srbi so v bitki pri Velb\xc4\x83\xc5\xbedu 28. julija 1330 zdru\xc5\xbeeno vojsko popolnoma uni\xc4\x8dili. \xc5\xa0i\xc5\xa1man je bil na begu z boji\xc5\xa1\xc4\x8da ubit._NEWLINE_Karel I. je izkoristil \xc5\xa1ibkost Basarabovih zaveznikov in se odlo\xc4\x8dil ponovno prevzeti oblast v Vla\xc5\xa1ki. Po podatkih iz leta 1332 napisane listine je razvidno, da je Karel nameraval prevzeti oblast v obmejnih pokrajinah, ki jih je nezakonito zasedla Vla\xc5\xa1ka. Napadel je Oltenijo, zasedel severinsko trdnjavo in septembra 1330 za severinskega bana imenoval Denisa Sz\xc3\xa9csija. Po Ogrski ilustrirani kroniki je Basarab za nadomestilo ponudil 7.000 srebrnih mark in letni tribut ogrskemu kralju. Obljubil je tudi, da bo svoja sinova poslal na kraljevi dvor v Visegr\xc3\xa1d v sedanji severni Mad\xc5\xbearski._NEWLINE_Karel je Basarabovo ponudbo zavrnil reko\xc4\x8d, da je \xc2\xbbpastir njegovih ovc in da ga bo za brado privlekel iz njegovega brloga\xc2\xab in nadaljeval pohod, dokler niso na pohodu na Curtea de Arge\xc8\x99 v redko naseljeni pokrajini za\xc4\x8deli vojaki trpeti lakoto. Karel je bil prisiljen z Basarabom skleniti premirje in njegova vojska se je za\xc4\x8dela umikati iz Vla\xc5\xa1ke. 9. novembra so Vlahi na ozkem prelazu skozi ju\xc5\xbena Karpate Karlovi vojski postavili zasedo in jo za\xc4\x8deli s strmih sten obstreljevati s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami. V bitki, ki je trajala do 12. novembra, je bila Karlova vojska zdesetkana, Karlu pa je komaj uspelo pobegniti. Zgodovinar S\xc4\x83l\xc4\x83gean pi\xc5\xa1e, da je Basarab odbil Karlov napad brez pomo\xc4\x8di svojih zaveznikov. V dokumentu Karlovega sina in naslednika Ludvika I. Ogrskega iz leta 1351 pi\xc5\xa1e, da so Basaraba podprli \xc2\xbbpoganski sosedje in vojaki drugih Karlovih nezvestih podlo\xc5\xbenikov\xc2\xab, kar ka\xc5\xbee, da so se v Basarabovi vojski borile tudi pomo\xc5\xbene enote Tatarov. Zanesljivost poro\xc4\x8dila, napisanega nekah desetletij po dogodku, je vpra\xc5\xa1ljiva.\n_START_SECTION_\nNeodvisen vladar\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke raziskave ka\xc5\xbeejo, da je po Karlovem uni\xc4\x8denju prestolnice Curtea de Arge\xc8\x99 Basarab premaknil svoj sede\xc5\xbe v C\xc3\xa2mpulung. Zmaga v bitki pri Posadi mu je omogo\xc4\x8dila uvedbo aktivne zunanje politike. Podprl je svojega zeta Ivana Aleksandra, da si je februarja 1331 prilastil bolgarsko krono, in ga leta 1331 in 1132 podprl v uspe\xc5\xa1nem pohodu proti Bizantinskemu cesarstvu. Basarab je na za\xc4\x8detku 1330. let domnevno zasedel severinsko trdnjavo._NEWLINE_Obnova Curtea de Arge\xc8\x99 se je za\xc4\x8dela po letu 1340, ko so bile zgrajene nove fortifikacije in pala\xc4\x8da. Med Basarabovo vladavino se je za\xc4\x8dela graditi tudi kne\xc5\xbejo cerkev svetega Nikolaja, ki je bila dokon\xc4\x8dana po njegovi smrti. Zgleda, da je okrog leta 1344 za svojega sovladarja imenoval sina Nikolaja Aleksandra._NEWLINE_Poleti 1344 je jugovzhodno Transilvanijo napadel Karlov sin in naslednik Ludvik I. Ogrski. Nikolaj Aleksander je \xc5\xbeelel prepre\xc4\x8diti njegov pohod proti Vla\xc5\xa1ki, zato je Ludvika obiskal in mu prisegel zvestobo._NEWLINE_Po podatkih iz Vla\xc5\xa1ke kronike je vla\xc5\xa1ka vojska leta 1345 podprla ogrskega vojskovodjo Andr\xc3\xa1sa Lackfija v napadih na Mongole, kar zgodovinar Victor Spinei zavra\xc4\x8da. Iz dokumenta njegovega vnuka Vladislava I. Vlaicuja je Basarab umrl leta 6860 po bizantinskem koledarju, kar ustreza letu 1351 ali 1352.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nNa diptihu v C\xc3\xa2mpulungu je zaznamek \xc2\xbbIo vojvoda Basarab in njegova \xc5\xbeena Margita\xc2\xab. \xc4\x8cetudi je na diptihu, obnovljenem leta 1710, pri prepisovanju nastala napaka, se zgodovinarji strinjajo, da se je Basarabova \xc5\xbeena imenovala Margita (Margareta). V vla\xc5\xa1kem ljudskem izro\xc4\x8dilu je bila Margita katoli\xc5\xa1ka \xc5\xbeena legendarnega ustanovitelja Vla\xc5\xa1ke Raduja Negruja. V C\xc3\xa2mpulungu naj bi dala zgraditi katoli\xc5\xa1ko cerkev. Ko je bila cerkev na mo\xc5\xbeev ukaz poru\xc5\xa1ena, je naredila samomor._NEWLINE_V dokumentu, ki se nena\xc5\xa1a na bitko pri Velb\xc4\x83\xc5\xbedu, Stefan Du\xc5\xa1an omenja, da je bil Basarab \xc2\xbbtast carja Aleksandra Bolgarskega\xc2\xab. Aleksander je bil poro\xc4\x8den z Basarabovo h\xc4\x8derko Teodoro. Zgodovinar V\xc3\xa1s\xc3\xa1ry trdi, da jo je Basarab z njim poro\xc4\x8dil okrog leta 1323, da bi utrdil zavezni\xc5\xa1tvo z Bolgarijo. Aleksander jo je zapustil in se v 1350. letih poro\xc4\x8dil s spreobrnjeno Judinjo Saro-Teodoro. Basarabov sin Nikolaj Aleksander je zavezni\xc5\xa1tvo z Bolgarijo prekinil.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nBasarabova zmaga v bitki pri Posadi je bila preokretnica v zgodovini Vla\xc5\xa1ke, ker je omogo\xc4\x8dila njeno neodvisnost od ogrske krone in spremenila njen mednarodni polo\xc5\xbeaj. Georgesku pi\xc5\xa1e, da je bila Vla\xc5\xa1ka \xc2\xbbprva noeovisna romunska kne\xc5\xbeevina\xc2\xab. \xc4\x8cetudi so ogrski kralji od vla\xc5\xa1kih knezov \xc5\xa1e vedno zahtevali prisego zvestobe, so bili Basarab in njegovi nasledniki od Ogrske odvisni samo nekaj \xc4\x8dasa v 14. stoletju._NEWLINE_Basarabovi nasledniki, med katerimi sta bila tudi Mircea Starej\xc5\xa1i in zloglasni Vlad III. Drakula, so v Vla\xc5\xa1ki vladali najmanj dvesto let. Neagoe Basarab, \xc4\x8dlan krajovske bojarske dru\xc5\xbeine, je po prihodu na prestol leta 1512 ponaredil Basarabovo rodoslovje, da bi dokazal, da je tudi sam \xc4\x8dlan njegove rodbine, in svoje dru\xc5\xbeinsko ime spremenil v Basarab._NEWLINE_Od sredine 14. stoletja so bolgarske, ogrske, moldavske in srbske kronike za Vla\xc5\xa1ko uporabljale naziv Basarab. Od naslednjega stoletja dalje se je ju\xc5\xbeni del ozemlja med Dnjestrom in Prutom imenoval Basarabija. Po ruski zasedbi Basarabije leta 1812 se je preimenovala v Besarabijo. Regija je zdaj del Republike Moldove.'