b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Sernec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSernec je obiskoval dva razreda realke in gimnazijo. Leta 1865 je maturiral v Mariboru. Med leti 1865 in 1869 je \xc5\xa1tudiral pravo na Dunaju. Tam je tudi diplomiral in promoviral. Na Dunaju se je seznanil in spoprijateljil z Josipom Jur\xc4\x8di\xc4\x8dem. Naselil se je v Celju in se poro\xc4\x8dil s Terezijo Ko\xc4\x8devar. Leta 1876 je odprl lastno odvetni\xc5\xa1ko pisarno.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPod vplivom brata Janka se je Sernec zgodaj vklju\xc4\x8dil v slovensko narodno in politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Na Dunaju je bil od leta 1868 do 1869 predsednik slovensko-hrva\xc5\xa1kega visoko\xc5\xa1olskega dru\xc5\xa1tva Jugoslavije. V Bre\xc5\xbeicah je delal pri volitvah za slovensko stranko, govoril na volilih shodih in dopisoval v Slovenski narod. Pisal je za uveljavljanje slovenskih pravic na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du in v ljudskem \xc5\xa1olstvu. Prizadevanje za enakopravnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v sodstvu, upravi in \xc5\xa1olstvu je naprtilo Sernecu ve\xc4\x8d disciplinskih preiskav._NEWLINE_Leta 1884 je bil izvoljen v \xc5\xa1tajerski dele\xc5\xbeni zbor in je deloval v njem do leta 1902. Vmes je bil 9 let namestnik \xc5\xa1tajerskega de\xc5\xbeelnega glavarja, kar mu je olaj\xc5\xa1alo upravljanje marsikatere slovenske zahteve. Zavzemal se je za skupnostno, komunalno organiziranje gospodarstva in \xc5\xbeivljenja, ki bi mu bila osnova skupnost proizvajalnih sredstev. To je njegov odgovor na\xc2\xa0\xc2\xbbsocialno vpra\xc5\xa1anje\xc2\xab\xc2\xa0kot sen\xc4\x8dno stran sodobnega materializma in ki je delovni materializem ali materializem dela in egoizma.\n_START_SECTION_\nFilozofija in socialni nauk\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebena in filozofska vpra\xc5\xa1anja je obravnaval v knji\xc5\xbeici Materializem in slovanstvo (Der Materialismus und das Slawenthum), ki jo je izdal 1874 v Mariboru in obsega vsega 45 strani ve\xc4\x8djega formata. To je tudi edino njegovo teoreti\xc4\x8dno delo. Kraj\xc5\xa1a razpravica je zanimiva predvsem zato, ker je v njej Sernec orisal celoten zametek ideje samoupravljanja. Nenavadno pa je dejstvo, da je tak borec za slovenski jezik in narodno prebujanje to svojo knji\xc5\xbeico izdal v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Sernec ugotavlja, da se \xc4\x8das, v katerem \xc5\xbeivi, imenuje \xc4\x8das materializma. Ljudje so le razli\xc4\x8dnih nazorov o pomenu materializma._NEWLINE_\xe2\x80\x9cNekaterim, da je zanikanje vsega duhovnega sploh, izena\xc4\x8dujejo ga z okostenelim egoizmom, zato preklinjajo ali ob\xc5\xbealujejo na\xc5\xa1 \xc4\x8das. Drugi pa da uporabljajo besedo materializem v njenem pozitivnem pomenu in se zato veselijo tega \xc4\x8dasa\xe2\x80\x9d, pravi Sernec._NEWLINE_Sernec \xc5\xbeeli materializem obravnavati najprej s svetle strani. Pravi, da je prvi smoter \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva na zemlji napredek in razvoj in to do brezkon\xc4\x8dnosti in nenehno. To nenehno spopolnjevanje in razvoj Sernec ne vidi samo na duhovnem podro\xc4\x8dju, temve\xc4\x8d prav tako na materialnem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_\xc4\x8clove\xc5\xa1ki duh je po Sernecu docela odvisen od svojega zunanjega materialnega sveta in sicer prav tako mo\xc4\x8dno, kot je na drugi strani \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo in obdajajo\xc4\x8da ga narava odvisna od \xc4\x8dlovekovega duha. Meni, da duh obvladuje telo in da duh obuja neskon\xc4\x8dne in na sebi mrtve in nekoristne naravne sile in prisiljuje te sile in samo materijo, da se podrejajo njegovi volji. Iz tega Sernec sklepa, da se duh in materija medsebojno pogojujeta in prav to je po Sernecu tista resnica, ki dolo\xc4\x8da \xc4\x8das, o katerem je govoril uvodoma._NEWLINE_Dalje Sernec raziskuje, kako je postala ta zavest, torej materializem, dominantna v Evropi. Pravi, da je v Nem\xc4\x8diji in v Evropi v prej\xc5\xa1njem stoletju (tj. 18.) prevladoval idealizem. To\xc2\xa0\xc2\xbbidealno\xc2\xab\xc2\xa0stoletje je po Sernecu nenavadno povzdignilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo in zjasnilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha, vendar je to stoletje zanemarjalo znanstvene raziskave konkretnega materialnega podro\xc4\x8dja, pozabilo je na dejansko \xc5\xbeivljenje. Primeri za to so po Sernecu nem\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjaki, ki so z najve\xc4\x8djim ostroumjem, logiko in filozofskimi raziskavami prihajali do rezultatov, ki jih \xc5\xbee navaden \xc4\x8dlovek z nekaj razuma lahko ovr\xc5\xbee kot napa\xc4\x8dne trditve, pravi Sernec. Za primer navaja Fichteja, ki da je imel vse, kar eksistira, zgolj za subjektivni zor; Hegla, ki pravi, da je vse, kar je, umno in kar je umno, eksistira; iz tega potem Sernec sklepa, da je za Hegla tedaj tudi vsaka dr\xc5\xbeava in vsak zakon, ki obstaja, dober; vsak pa ve, pravi dalje, da obstajajo \xc5\xa1e roparske dr\xc5\xbeave na svetu in tudi na kupe prav brezumnih zakonov._NEWLINE_Zato so se po Sernecu taki nem\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjaki delali le va\xc5\xbene in si imponirali s tem, da so se prepirali o nepomembnostih. Tako se je tedaj u\xc4\x8deni svet oddvojil od ljudstva, ki je morali iti samo svojo pot._NEWLINE_Od tod pa potem po Sernecu izvira tudi nesre\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutje romanti\xc4\x8dne inteligence. Sedaj pa se, pravi Sernec, izobra\xc5\xbeeni svet obra\xc4\x8da k materialnemu podro\xc4\x8dju, k znanosti k vidnemu, otipljivemu \xc5\xbeivljenju. Za\xc4\x8deli so sistemati\xc4\x8dno preu\xc4\x8devati faktorje, ki delujejo v svetu. Raziskuje se naravo, njene sile in zakone, delovanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa, vpliv \xc4\x8dloveka na materijo in narobe. Razvijajo se prirodne znanosti, dobrine znanost o gospodarjenju, politi\xc4\x8dne znanosti itd. Vse te znanosti so po Sernecu utirjevalke poti nastopajo\xc4\x8dega novega \xc4\x8dasa. Treba bo kmalu znanstveno \xc5\xbeiveti, ne le misliti ali sanjati, poudarja Sernec. Prav to pa ima Sernec za zna\xc4\x8dilnost svojega \xc4\x8dasa: to postajanje, v katerem se postavlja \xc5\xbeivljenje samo na znanstveno osnovo in prav to je zanj materializem. Tako pojmovane znanosti se bodo po Sernecu \xc5\xa1e bolj \xc5\xa1irile zaradi rasto\xc4\x8dih potreb dr\xc5\xbeav, ki bodo zato podpirale \xc5\xa1olanje znanstvenikov. Prav tako se bo spremenilo delo. Delali bodo stroji in naravne sile. Materializem koristi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu zato, ker je izredno oster in dosleden, ker pokoplje vsakogar, ki ni dovolj delaven in var\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nOstala dela\n_START_PARAGRAPH_\nV mlaj\xc5\xa1ih letih je bil Sernec vnet planinec. Napisal je svoje spomine na Skuto (PV 1895) in okolico Ischla 1896 ter odgovoril na anketo o jugoslovanskem vpra\xc5\xa1anju. Tik pred smrtjo je kon\xc4\x8dal Spomine. 1927 je napisal pomemben prispevek za razumevanje takratnih politi\xc4\x8dnih, kulturnih in gospodaskih razmer \xc5\xa1tajerskih Slovencev.'