b'\n_START_ARTICLE_\nRakov \xc5\xa0kocjan\n_START_PARAGRAPH_\nRakov \xc5\xa0kocjan je kra\xc5\xa1ka dolina, po kateri te\xc4\x8de reka Rak. Le\xc5\xbei med Cerkni\xc5\xa1kim in Planinskim poljem, jugovzhodno od avtocestnega odseka A1 Postojna-Unec. Dolina je dobila ime po cerkvi sv. Kancijana, katere ostaline so pri Velikem naravnem mostu domnevno ob prehodu 15. v 16. stoletje, danes pa so od nje vidne le \xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine.\n_START_SECTION_\nKrajinski park\n_START_PARAGRAPH_\nSam Rakov \xc5\xa0kocjan je po pobudi naravoslovca Pavla Kunaverja in ob prizadevanju prve slovenske poklicne naravovarstvenice Angele Piskernik \xc5\xbee od leta 1949 zavarovan z Republi\xc5\xa1ko odlo\xc4\x8dbo kot prirodna znamenitost in je sedaj zavarovan kot krajinski park. Skozenj z izobra\xc5\xbeevalnimi tablami vodi zelo lepo ozna\xc4\x8dena naravoslovna u\xc4\x8dna pot.\n_START_SECTION_\nNastanek doline\n_START_PARAGRAPH_\nApnenec je sorazmerno odporna kamnina, ki pa ima to lastnost, da ga voda raztaplja. Po nastalih razpokah pronica de\xc5\xbeevnica, ki spotoma topi kamnino. V smeri vodnih tokov po\xc4\x8dasi nastajajo rovi in dvorane. \xc4\x8ce taka podzemna reka te\xc4\x8de kje blizu povr\xc5\xa1ja, se lahko zgodi, da se z raztapljanjem kamnine jamski strop vedno bolj tanj\xc5\xa1a in se zaradi lastne te\xc5\xbee nazadnje tudi poru\xc5\xa1i. To se je v daljni preteklosti dogodilo tudi v Rakovem \xc5\xa0kocjanu. Nastal je kanjon, padle kamnite bloke pa je voda po\xc4\x8dasi raztopila. Kjer se je udiranje za\xc4\x8delo je danes \xc5\xbee lepa zelena dolina, na izvirnem in ponornem delu pa so mogo\xc4\x8dne soteske z mostovoma kot ostankoma nekdanjega stropa._NEWLINE_Ta re\xc4\x8dna dolina ima na eni strani izvire in na drugi odto\xc4\x8dni strani ponore - dolina s kra\xc5\xa1kim dotokom in odtokom. V zgornjem zatrepnem delu doline, \xc5\xbee v udornicah Zel\xc5\xa1kih jam je Mali naravni most, pribli\xc5\xbeno 2,5\xc2\xa0km nizvodno ob Raku pa \xc5\xa1e Veliki naravni most. Rak izvira iz Zel\xc5\xa1kih jam oziroma iz udornic, ki so nastale po zru\xc5\xa1itvi jamskega stropa.\n_START_SECTION_\nZgodovina Rakovega \xc5\xa0kocjana\n_START_PARAGRAPH_\nRakov \xc5\xa0kocjan ima dolgo zgodovino povezano s \xc4\x8dlovekovim \xc5\xbeivljenjem._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ke najdbe ostankov orodij iz paleolitika dokazujejo, da je pra\xc4\x8dlovek naseljeval udornice v Rakovem \xc5\xa0kocjanu \xc5\xbee v prazgodovini. Iz kasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe so na\xc5\xa1li ostanke lon\xc4\x8devine, ki so jih izkopali pri cerkvici sv.Kancijana, in obrambni nasip na zahodni strani, po \xc4\x8demer sklepajo, da je bila tam tudi ilirska naselbina. _NEWLINE_V obdobju tur\xc5\xa1kih vpadov v te kraje od 15. stoletja dalje so se sem zatekali prebivalci bli\xc5\xbenjih vasi, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo najdbe ostankov v udornicah pod Malim mostom. Prvi pisni vir izhaja prav iz tega obdobja, z letnico 1526 - to je zapisnik izterjevalca selskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da hasper\xc5\xa1kega (grad Haasberg pri Planini). Zabele\xc5\xbeeno je, da je cerkvica sv. Kancijana prispevala majhen srebrn kelih. Prvi znani opis najdemo v Valvasorjevi Slavi vojvodine Kranjske iz leta 1689.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Zel\xc5\xa1kih jamah, Prunkovcu in Kotlu so bili najdeni pol\xc5\xbeki Belgrandiella kusceri, ki so endemiti podzemske Ljubljanice. V dolini pa raste razmeroma redka praprot mo\xc4\x8dvirska krpa\xc4\x8da (Thelypteris palustris). Dolino obdajajo jelovo bukovi gozdovi.'