b'\n_START_ARTICLE_\nHidrostatika\n_START_PARAGRAPH_\nHidrost\xc3\xa1tika je veda, ki preu\xc4\x8duje mirujo\xc4\x8de teko\xc4\x8dine. Za slednje je zna\xc4\x8dilno, da je sila na katerokoli to\xc4\x8dko v teko\xc4\x8dini enaka iz vseh smeri. \xc4\x8ce ta pogoj o ravnovesju sil ne velja, se teko\xc4\x8dina premakne v smeri rezultante sil. Koncept je leta 1647 v nekoliko raz\xc5\xa1irjeni obliki prvi formuliral francoski matematik in filozof Blaise Pascal. Hidrostatika ima pomembno uporabo v tehniki (hidravlika).\n_START_SECTION_\nHidrostati\xc4\x8dni paradoks\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xaddrost\xc3\xa1ti\xc4\x8dni parad\xc3\xb3ks je navidez protislovno dejstvo, da je hidrostati\xc4\x8dni tlak na dnu posode, v kateri je mirujo\xc4\x8da kapljevina, odvisen le od vi\xc5\xa1ine stolpca kapljevine, ne pa od oblike posode. Sila na enako veliko povr\xc5\xa1ino dna je torej v vseh treh primerih na sliki enaka._NEWLINE_Hidrostati\xc4\x8dni paradoks je odkril nizozemski matematik Simon Stevin.'