b'\n_START_ARTICLE_\nToskana\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje je ve\xc4\x8dinoma gri\xc4\x8devnato (67\xc2\xa0%) z nekaterimi gorami (25\xc2\xa0%) in manj\xc5\xa1imi ravninami (8\xc2\xa0%). Najvi\xc5\xa1ji vrhovi so Prado (2064 m), Pisanino (1946 m) in vulkan Amiata (1738 m). Najdalj\xc5\xa1e reke so Arno, Ombrone in Serchio. Jugovzhodno od mesta Siena se nahaja ob\xc5\xa1irno (skoraj 200\xc2\xa0km\xc2\xb2) neobljudeno ozemlje imenovano Deserto (= pu\xc5\xa1\xc4\x8dava), saj nima vodnih tokov in je skoraj brez padavin. Na severovzhodnem robu pokrajine Firenze se razprostira najve\xc4\x8dje notranje mo\xc4\x8dvirje v Italiji (okoli 18\xc2\xa0km\xc2\xb2), ob obali pa sta laguni pri Orbetellu (26\xc2\xa0km\xc2\xb2) in pri Grossetu (13\xc2\xa0km\xc2\xb2). Le\xc5\xbei ob obali, pri mestu Lucca, tudi najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1e toskansko jezero Massaciuccoli (7\xc2\xa0km\xc2\xb2). V Toskanskem oto\xc4\x8dju je najpomembnej\xc5\xa1i otok Elba, na katerem biva skoraj 30.000 oseb._NEWLINE_Ob obalah je podnebje sredozemsko, s povpre\xc4\x8dnimi letnimi temperaturami med 14 in 16\xc2\xa0\xc2\xb0C, a proti notranjosti in na severu de\xc5\xbeele je podnebje skoraj celinsko, saj je v notranjih dolinah poletna temperatura ve\xc4\x8dinoma blizu 40\xc2\xa0\xc2\xb0C, zimska pa pade pod ni\xc4\x8dlo. Padavine so obilne ob vzno\xc5\xbeju gora, medtem ko so zelo skromne na severni tirenski obali. Vla\xc5\xbeni atlantski vetrovi se namre\xc4\x8d skoraj iz\xc4\x8drpajo ob visokih gorah Korzike in nato ob vzpetinah Elbe, pa tudi polo\xc5\xbeno obalno gri\xc4\x8devje jih ne zaustavi. Zaradi tega je Toskana med najmanj de\xc5\xbeevnimi podro\xc4\x8dji v Italiji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e izkopanine mosti\xc5\xa1\xc4\x8d se dajo sicer postaviti v drugo tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t., a najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a predzgodovinska kultura v teh krajih je gotovo villanovska med dvanajstim in desetim stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. Njeni pripadniki so bili predhodniki Etru\xc5\xa1\xc4\x8danov ali, kot trdijo nekateri zgodovinarji, eno od etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih plemen. Novej\xc5\xa1e raziskave in primerjave DNA dana\xc5\xa1njih Toskancev pa naj bi potrjevale Herodotovo tezo: Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani naj bi v osmem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pripluli iz Male Azije do tirenske obale in podjarmili ali asimilirali nosilce villanovske kulture. Poselili so dana\xc5\xa1njo Toskano in v petem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se postopoma raz\xc5\xa1irili na sever preko vse Padske ni\xc5\xbeine in na jug po vsej tirenski obali. Zelo zgodaj so pri\xc5\xa1li v stik z nastajajo\xc4\x8do Rimsko dr\xc5\xbeavo in - delno z vojsko, delno s kulturo - kmalu postali njen sestavni del. Kon\xc4\x8dna zmaga Rima se uradno postavlja v leto 396 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so zapustili Toskani ime: imenovala se je Etruria, rimljansko Tuscia, nato Tuscania in Toscana._NEWLINE_Kot ve\xc4\x8dina Apeninskega polotoka je tudi dana\xc5\xa1nja Toskana po padcu rimskega imperija pri\xc5\xa1la pod Ostrogote in Bizantince, leta 569 pod Langobarde in leta 774 pod Franke in Sveto rimsko cesarstvo. Po smrti tedaj najuglednej\xc5\xa1e fevdalke Matilde iz Kanose leta 1115 so se pri\xc4\x8dela toskanska mesta spreminjati v komune, prvo med vsemi Lucca. De\xc5\xbeela je postala sede\xc5\xbe ne\xc5\xa1tetih mestnih dr\xc5\xbeav, med katerimi sta se najhitreje razvili Siena in Firence. V Firencah so se uveljavili bankirji in veletrgovci, ki so kmalu raz\xc5\xa1irili vpliv mesta na ve\xc4\x8dji del Toskane. V petnajstem stoletju so pri\xc5\xa1li na oblast Medi\xc4\x8dejci, ki so se obdr\xc5\xbeali do leta 1737, ko je de\xc5\xbeela pre\xc5\xa1la v roke Franca \xc5\xa0tefana Lotarin\xc5\xa1kega oziroma njegovega sina in naslednika Petra Leopolda. Ta je de\xc5\xbeelo zelo razgledano upravljal, a je do zadnjega ostal zvest Dunajskim politi\xc4\x8dnim smernicam. Leta 1849 je z vojsko zadu\xc5\xa1il prva nacionalisti\xc4\x8dna gibanja in tudi pozneje je sku\xc5\xa1al obdr\xc5\xbeati avstrijsko oblast nad de\xc5\xbeelo. Toda leta 1859, ko so Toskanci spet zahtevali odcep od Avstrije, se je enostavno umaknil in priznal njihove pravice. Toskana se je odlo\xc4\x8dila za priklju\xc4\x8ditev Kraljevini Sardiniji.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKar 44\xc2\xa0% de\xc5\xbeelnega ozemlja je pokritih z gozdovi (listavci, obmorski in visokogorski iglavci, plutovec) in 7\xc2\xa0% z mediteransko makijo. Na 40\xc2\xa0% ozemlja se prideluje \xc5\xbeito, oljka, vinska trta in tobak za toskanske cigare. Zaradi skromne povr\xc5\xa1ine pa\xc5\xa1nikov se je \xc5\xbeivinoreja specializirala z vzrejo najbolj cenjenih vrst goveda in pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev, ki se redijo predvsem s prosto pa\xc5\xa1o. V de\xc5\xbeeli so dobro razvita vsa podro\xc4\x8dja industrije, a v manj\xc5\xa1ih strnjenih obratih, ki niso konkuren\xc4\x8dni v dr\xc5\xbeavnem merilu. Prakti\xc4\x8dno je najdonosnej\xc5\xa1a gospodarska panoga turizem in z njim povezane storitve.\n_START_SECTION_\nJezik in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nUradna italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo je v \xc5\xa1estnajstem stoletju za\xc4\x8dela formalizirati Accademia della Crusca, je slonela na toskanskih nare\xc4\x8djih. \xc5\xa0e danes ta nare\xc4\x8dja najmanj odstopajo od uradnega jezika. Zasluga gre predvsem velikim literatom tistih \xc4\x8dasov, pa tudi modernej\xc5\xa1im piscem, ki so znali uskladiti prvine nare\xc4\x8dja s knji\xc5\xbenim izra\xc5\xbeanjem.'