b'\n_START_ARTICLE_\nSimpozij\n_START_PARAGRAPH_\nSimpozij (starogr\xc5\xa1ko \xcf\x83\xcf\x85\xce\xbc\xcf\x80\xcf\x8c\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd: symposion, iz \xcf\x83\xcf\x85\xce\xbc\xcf\x80\xce\xaf\xce\xbd\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbd sympinein \xe2\x80\x93 piti skupaj) je bil v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji pivska zabava. Literarna dela, ki ga omenjajo, opisujejo oziroma se dogajanje odvija na simpoziju, so Sokratovi dialogi, Platonov Simpozij in Ksenofontov Simpozij, pa tudi \xc5\xa1tevilne gr\xc5\xa1ke pesmi, kot so elegije Teognisa iz Megare. Simpoziji so upodobljeni v gr\xc5\xa1ki in etru\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti in ka\xc5\xbeejo podobne prizore._NEWLINE_Enakovreden pojem v rimski dru\xc5\xbebi je latinski convivium. V sodobni uporabi pomeni akademsko konferenco ali sestanek oziroma znanstveno konferenco.\n_START_SECTION_\nPrizori\xc5\xa1\xc4\x8de in dru\xc5\xbeabne prilo\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1ki simpozij je bila klju\xc4\x8dna helenska dru\xc5\xbebena ustanova. To je bil forum za mo\xc5\xa1ke iz uglednih dru\xc5\xbein, da so razpravljali, spletkarili, se bahali ali pa preprosto u\xc5\xbeivali v dru\xc5\xbebi z drugimi. Pogosto so na njih po\xc4\x8dastili uvajanje mladih mo\xc5\xa1kih v aristokratsko dru\xc5\xbebo. Na njih so aristokrati  proslavljali posebne prilo\xc5\xbenosti, kot so bile \xc5\xa1portne zmage ali zmage na tekmovanju v poeziji. Zanje so bili simpoziji vir ponosa._NEWLINE_Simpoziji so bili obi\xc4\x8dajno v andr\xc5\x8dnu (\xe1\xbc\x80\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xcf\x8e\xce\xbd), delu gr\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, ki je bil namenjen mo\xc5\xa1kim in v katerih so se zabavali mo\xc5\xa1ki gosti. Udele\xc5\xbeenci  so se naslanjali na oblazinjena le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da (triclinium), razporejena pred tremi stenami v prostoru nasproti vrat. Zaradi prostorskih omejitev je bilo \xc5\xa1tevilo le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d od sedem do devet. \xc5\xa0tevilo udele\xc5\xbeencev je bilo zato omejeno na 14 do 27.  (Po mnenju Oswyna Murraya je bilo le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d med sedem in petnajst, udele\xc5\xbeencev pa od 14 do 30 \xe2\x80\x93 "standardna velikost  pivske skupine").  Vsi mladeni\xc4\x8di, ki so sodelovali, niso bili naslonjeni, ampak so sedeli.  Na makedonskem simpoziju ni bil poudarek le na pitju, ampak tudi na lovu, saj so mladeni\xc4\x8di lahko sodelovali \xc5\xa1ele, ko so ubili prvega divjega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da._NEWLINE_Stregli so hrano in vino. Zabava je bila organizirana glede na prilo\xc5\xbenost in je lahko vklju\xc4\x8devala igre, pesmi, dekleta ali fante s pi\xc5\xa1\xc4\x8dalmi, su\xc5\xbenje, ki so opravljali razli\xc4\x8dna dela in bili najeti za zabavo._NEWLINE_Simpoziji so bili pogosto ob posebnih prilo\xc5\xbenostih. Najbolj znan simpozij, opisan v Platonovem dialogu kot simpozij (precej druga\xc4\x8de ga je opisal Ksenofont), je gostil pesnika Agatona ob njegovi prvi zmagi na gledali\xc5\xa1kem tekmovanju leta ob dionizijah leta 416 pr. n. \xc5\xa1t. Po Platonovih navedbah je praznovanje zasen\xc4\x8dil nepri\xc4\x8dakovan prihod mladega Alkibiada, pijanega in skoraj golega, ki je pri\xc5\xa1el z nekega drugega simpozija._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki so na simpoziju razpravljali o \xc5\xa1tevilnih temah, pogosto filozofskih, kot so ljubezen in razlike med spoloma.\n_START_SECTION_\nLon\xc4\x8darstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSimpoziji so pogosto upodobljeni na ati\xc5\xa1ki lon\xc4\x8denini in Richard Neer je trdil, da je bila njena glavna naloga uporaba na simpoziju.\n_START_SECTION_\nRazvedrilo\n_START_PARAGRAPH_\nPoezija in glasba sta bili osrednjega pomena za u\xc5\xbeivanje na simpoziju. \xc4\x8ceprav se svobodne \xc5\xbeenske niso udele\xc5\xbeile simpozijev, so \xc5\xbeenske prostitutke (hetere) in zabavlja\xc4\x8di skrbeli za zabavo in pogovor z gosti. Med instrumenti so \xc5\xbeenske igrale na avlos, gr\xc5\xa1ko pihalo, ki ga v\xc4\x8dasih primerjajo z oboo. \xc4\x8ce so igrali na godala, je bil barbiton tradicionalni instrument.  Stregli in zabavali so tudi su\xc5\xbenji in fantje._NEWLINE_Gosti so dejavno sodelovali tudi pri tekmovalnih igrah. Ena od iger na simpozijih je bila kotabo, pri kateri so igralci ostanke svojega vina iz kiliksa metali v cilj. Druga zna\xc4\x8dilnost simpozijev je bila skolia, pitje pivskih domoljubnih ali opolzkih pesmi. Na tekmovanju je en simpoziast recitiral prvi del pesmi, drugi pa improviziral njen konec. Simpoziasti so lahko tekmovali tudi na retori\xc4\x8dnih tekmovanjih, zaradi \xc4\x8desar se beseda simpozij danes pogosto uporablja za vsak dogodek, na katerem se veliko govori.\n_START_SECTION_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8danske in rimske pivske zabave\n_START_PARAGRAPH_\nEtru\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost prikazuje prizore z banketov, ki spominjajo na gr\xc5\xa1ke simpozije. Razlika je, da so na njih sodelovale tudi \xc5\xbeenske, tako kot so sodelovale tudi na drugih podro\xc4\x8djih etru\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe. Kot mnoge druge gr\xc5\xa1ke obi\xc4\x8daje so Rimljani pod imenom comissatio sprejeli estetski okvir simpozija. Tudi oni so pili dodeljene koli\xc4\x8dine vina, nadzor je vodil mojster slovesnosti, ki so ga za to prilo\xc5\xbenost izbrali med gosti. Druga rimska razli\xc4\x8dica simpozija je bil convivium.'