b'\n_START_ARTICLE_\nAndi\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nAndi so del mezozojsko-terciarne verige gorovij na pacifi\xc5\xa1kem ognjenem obro\xc4\x8du, ki je potresno in vulkansko zelo aktiven. Andi so se dvignili na mestu subdukcije, torej vrivanja pacifi\xc5\xa1ke oz. Nazca plo\xc5\xa1\xc4\x8de pod ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ko. Zaradi vulkanizma so prisotne magmatske kamnine, na vzodni strani pa tudi sedimentne kamnine v obse\xc5\xbenih nanosih velikih rek, ki te\xc4\x8dejo iz Andov v Atlantski ocean. Vulkani v gorski verigi so si po lastnostih zelo razli\xc4\x8dni, niso enakomerno razporejeni po Andih. Tako jih ni v Peruju, razen na skrajnem jugu, in v ve\xc4\x8djem odseku na meji med Argentino in \xc4\x8cilom. Ve\xc4\x8d kot 20 milijonov ljudi \xc5\xbeivi manj kot 100 km od najbli\xc5\xbejega andskega vulkana._NEWLINE_Od rudnih bogastev je pomemben predvsem baker, \xc4\x8cile in Peru sta najve\xc4\x8dja izvoznika bakrove rude na svetu, kositer, v vzhodnih predelih so tudi najdi\xc5\xa1\xc4\x8da nafte in zemeljskega plina, katerih izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje je sporno. Suho podnebje je botrovalo tudi nastanku obse\xc5\xbenih depozitov natrijevega nitrata, soli in litija.\n_START_SECTION_\nPodnebje in hidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem temperatura, zra\xc4\x8dni ptitisk in vla\xc5\xbenost zraka padajo z nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Ju\xc5\xbeni Andi so hladni z veliko padavinami, osrednji Andi so suhi, severni skoraj tropski z veliko padavin. Podnebje se drasti\xc4\x8dno spremeni \xc5\xbee na zelo kratkih razdaljah, tako je tropski de\xc5\xbeevni gozd le nekaj kilometrov od ve\xc4\x8dno zasne\xc5\xbeenega vrha Cotopaxija v Ekvadorju. Meja ve\xc4\x8dnega snega je na vi\xc5\xa1ini 4500-4800 m na severu, 4800-5200 m v osrednjem suhem delu, nato pa proti jugu vztrajno pada, dokler ni na Ognjeni de\xc5\xbeeli le \xc5\xa1e 300 m nad morsko gladino, ledeniki pa segajo prav do morja. Osrednji Andi imajo polpu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje, medtem ko je pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Atacama ob pacifi\xc5\xa1ki obali na vzno\xc5\xbeju Andov na meji med Perujem in \xc4\x8cilom najbolj suha pu\xc5\xa1\xc4\x8dava na svetu._NEWLINE_V Andih izvirajo \xc5\xa1tevilne velike reke, ki te\xc4\x8dejo na vzhod v Atlantski ocean, predvsem Amazonka in Orinoko s \xc5\xa1tevilnimi pritoki. Od morja najbolj oddaljen izvir Amazonke so dolo\xc4\x8dili na gori Nevado Mismi (5597 m) v Peruju.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi obse\xc5\xbenosti gorovja je rastlinstvo zelo raznoliko. De\xc5\xbeevni pragozdovi na vzhodu in zlasti na severu so precej izkr\xc4\x8deni, doline v osrednjem delu so prekrite z listnatimi gozdovi (polylepis), ki se razred\xc4\x8dijo v grmi\xc4\x8devje oziroma v pravo pu\xc5\xa1\xc4\x8davo (Atacama) v smeri proti obali. Na celotnem podro\xc4\x8dju je bilo opisanih pribli\xc5\xbeno 30 000 rastlinskih vrst, od katerih jih je polovica endemitov. Tropski Andi izstopajo po biolo\xc5\xa1ki raznovrstnosti, saj na samo 0,8% Zemljine povr\xc5\xa1ine raste 10% vseh vrst rastlin. Od znanih rastlin velja izpostaviti kininovec (Cinchona pubescens), iz katerega se pridobiva zdravilo proti malariji, divje sorodnike krompirja in tobaka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilna \xc5\xbeival Andov je lama in njej sorodne vrste, ki se redijo za volno, prena\xc5\xa1anje tovora in meso. Najpomembnej\xc5\xa1i glodavec je \xc4\x8din\xc4\x8dila, med plenilci izstopa puma, med pti\xc4\x8di kondor in mnoge vrste barvitih papig. Poleg vrst, ki so zaradi udoma\xc4\x8ditve pomembne v kmetijstvu, imajo nekatere \xc5\xbeivali tudi globlji simbolni pomen. Kondorji in lame so bili spo\xc5\xa1tovani v inkovski civilizaciji, papiga vrste Rupicola peruvianus pa je neuradni simbol modernega Peruja.\n_START_SECTION_\nTranzitne poti\n_START_PARAGRAPH_\nInki so zgradili obse\xc5\xbeen sistem poti, obalno cesto, visokogorsko cesto in \xc5\xa1tevilne povezave med obema. Poti so bile za dana\xc5\xa1nje pojme ozke, ker niso poznali kolesa, so strmej\xc5\xa1e odseke premagovali s stopnicami, reke in globeli pa z vrvnimi mostovi, od katerih je ohranjen le \xc5\xa1e eden. Obstoje\xc4\x8de \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke in cestne povezave so slabe zaradi te\xc5\xbeavnega terena in pomanjkanja vlaganja v infrastrukturo, na vzhodni strani gorovja obstajajo povezave z Brazilijo po vodnih poteh._NEWLINE_V dobi industrijske revolucije so nekatere dr\xc5\xbeave zgradile \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka omre\xc5\xbeja, predvsem do rudnikov. Dana\xc5\xa1nja omre\xc5\xbeja so zato dokaj nepovezana, vendar v nekaterih dr\xc5\xbeavah obstajajo na\xc4\x8drti za nove povezave oziroma posodabljanje starih. Kolumbija ima z \xc5\xbeeleznico dobro povezano notranjost z Atlantsko obalo, nima pa povezave do Pacifika ali povezav s sosednjimi dr\xc5\xbeavami (edina mednarodna povezava z Venezuelo ni ve\xc4\x8d v uporabi). Peru ima dve med seboj nepovezani omre\xc5\xbeji (standardna \xc5\xa1irina tirov, 1435 mm), eno od njih je s trajektom preko jezera Titikaka povezano z bolivijskim ozkotirnim (1000 mm) \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim sistemom. Trenutno je to edina \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga, ki pre\xc4\x8dka Ande. Med \xc4\x8cilom in Argentino je opu\xc5\xa1\xc4\x8dena ozkotirna \xc5\xbeeleznica (Los Andes, \xc4\x8cile - Mendoza, Argentina), kljub na\xc4\x8drtom \xc5\xa1e ni delujo\xc4\x8dih novih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih povezav. Glavna povezava med dr\xc5\xbeavama je tako cestna preko prelaza Los Libertadores na vi\xc5\xa1ini 3200 m._NEWLINE_Medoceanska ali transoceanska avtocesta je moderna povezava med perujskimi in brazilskimi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di v dol\xc5\xbeini 2600 km, zgrajena v letih 2005-2011. Dodatne povezave in \xc5\xa1iritev omre\xc5\xbeja se nadaljujejo kljub zadr\xc5\xbekom nevladnih organizacij o negativnih u\xc4\x8dinkih na okolje in prebivalstvo._NEWLINE_Andska skupnost (orig. Comunidad Andina) je carinska unija Bolivije, Kolumbije, Ekvadorja in Peruja (Venezuela in \xc4\x8cile nista ve\xc4\x8d polnopravni \xc4\x8dlanici), ustanovljena leta 1969. Od leta 2005 omogo\xc4\x8da dr\xc5\xbeavljanom \xc4\x8dlanic prost prehod meje, za vstop v tretje dr\xc5\xbeave pa uporabljajo enotni andski potni list (orig. Pasaporte Andino).\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPredvideva se, da beseda izvira iz ke\xc4\x8duanske anti, kar pomeni vr\xc5\xa1ni greben. Iz istega korena je dobil ime tudi vzhodni del inkovske dr\xc5\xbeave Anti Suyu. V \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini se beseda and\xc3\xa9n uporablja za njive v terasah, vendar je malo verjetno, da je to izvorna beseda. Prvi je besedo v pisnih virih uporabil kronist Garcilaso de la Vega, znan tudi kot El Inca (1539-1616)'