b'\n_START_ARTICLE_\nKvantil\n_START_PARAGRAPH_\nKvantil (starej\xc5\xa1i izraz je fraktil) je to\xc4\x8dka, ki deli statisti\xc4\x8dno populacijo na enake dele. Pojem se uporablja v statistiki. Najve\xc4\x8dkrat delitev izvajamo na zbirni funkciji verjetnosti, ki pripada slu\xc4\x8dajni spremenljivki. Vedno pa uporabljamo po vrednosti urejeno populacijo._NEWLINE_Po \xc5\xa1tevilu delov, na katere delimo po neki vrednosti urejeno populacijo, poznamo razli\xc4\x8dne kvantile, ki jih ozna\xc4\x8dujemo kot p-kvantile oziroma kvantile razreda p. Pri tem velja  0 \\le p \\le 1 \\!. Kvantili so tako mejne vrednosti med posameznimi podmno\xc5\xbeicami slu\xc4\x8dajne spremenljivke. Kadar populacijo razdelimo na primer na 10 delov, imamo 10 podmno\xc5\xbeic vrednosti slu\xc4\x8dajne spremenljivke in 9 vrednosti kvantilov, ki jih lo\xc4\x8dijo med seboj. Vsaka vrednost slu\xc4\x8dajne spremenljivke se nahaja v enem izmed kvantilov. Obi\xc4\x8dajno navajamo, da se dolo\xc4\x8dena vrednost slu\xc4\x8dajne spremenljivke nahaja v k-tem kvantilu (v k-ti podmno\xc5\xbeici, npr. \xc4\x8de razdelimo populacijo na deset delov, imamo 10 podmno\xc5\xbeic oziroma 10 razli\xc4\x8dnih kvantilov z oznakami 0,1, 0,2,\xe2\x80\xa6 0,9-kvantil). Kvantil 0,5 razdeli populacijo na dva enaka dela. Pri vsakem kvantilu je na ta na\xc4\x8din dolo\xc4\x8deno na koliko delov kvantil deli populacijo. Kadar populacijo razdelimo na ve\xc4\x8d delov lahko govorimo tudi, da se neka vrednost nahaja v prvem ali drugem ali tretjem itd. kvantilu oziroma v k-tem kvantilu. To pomeni, da je za k-ti p-kvantil verjetnost, da bo slu\xc4\x8dajna spremenljivka zavzela vrednost manj\xc5\xa1o od x najve\xc4\x8d k/q. Verjetnost, da bo ve\xc4\x8dja od x pa je (q \xe2\x80\x93k )/q. Pri tem je q -1 kvantilov, za katere velja, da je 0< k < q (k je celo \xc5\xa1tevilo).\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nKvantil reda p ali p-kvantil je tak\xc5\xa1na vrednost q_p \\! slu\xc4\x8dajne spremenljivke, da je n.p\\! vrednosti manj\xc5\xa1ih od q_p \\!, ostale ( n(1 - p)\\! ) pa imajo ve\xc4\x8djo vrednost od q_p \\!. Pri tem so vrednosti slu\xc4\x8dajne spremenljivke x_1 \\!, x_2 \\!, \xe2\x80\xa6 x_n \\! urejene po velikosti (x_1 \\le x_2 \\le x_3 \\le \\dots \\le x_n \\!).'