b'\n_START_ARTICLE_\nSrbsko cesarstvo\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nStefan Du\xc5\xa1an je bil sin srbskega kralja Stefana Uro\xc5\xa1a III. De\xc4\x8danskega (Stefan De\xc4\x8danski, vladal 1322\xe2\x80\x931331). Po o\xc4\x8detovem prihodu na prestol je Stefan Du\xc5\xa1an dobil naslov \xc2\xbbmladi kralj\xc2\xab, ki je imel v srednjeve\xc5\xa1ki Srbiji veliko mo\xc4\x8d, Stefan De\xc4\x8danski pa je za svojega naslednika kljub temu izbral Du\xc5\xa1anovega mlaj\xc5\xa1ega brata Simeona Uro\xc5\xa1a. Du\xc5\xa1an je imel podporo ve\xc4\x8dine srbskega plemstva, vklju\xc4\x8dno z nad\xc5\xa1kofom Danilom, in nekaj priljubljenih kraljevih generalov, vklju\xc4\x8dno z Jovanom Oliverjem Gr\xc4\x8dini\xc4\x87em. Med kraljem in sinom so nastale napetosti, zlasti po bitki pri Velbu\xc5\xbedu leta 1330, v kateri je Du\xc5\xa1an pokazal svoje voja\xc5\xa1ke sposobnosti. Napetosti so dosegle vrh med Stefanovim pohodom v Zeto, srbsko provinco, v kateri je avtonomno vladal Du\xc5\xa1an. Du\xc5\xa1an se je po nasvetu plemstva odpravil na pohod na Nerodimlje, porazil vojsko svojega o\xc4\x8deta in ga prisilil k odstopu. O\xc4\x8deta je nato zaprl v trdnjavo Zve\xc4\x8dan, kjer je umrl._NEWLINE_Leta 1333 je Du\xc5\xa1an napadel Bizantinsko cesarstvo, v katerem je takrat vladal Andronik III. Paleolog. S pomo\xc4\x8djo prebeglega generala Sirgijana je hitro osvojil Ohrid, Prilep in Kastorijo in leta 1334 za\xc4\x8del oblegati Solun. Osvojitev mesta je prepre\xc4\x8dil Sirgijanov umor, ki ga je zagre\xc5\xa1il bizantinski vohun. Sirgijan je bil klju\xc4\x8dna osebnost v Du\xc5\xa1anovo armadi. U\xc5\xbeival je tudi velik sloves med gr\xc5\xa1kim prebivalstvom in ve\xc4\x8d gr\xc5\xa1kih mest prepri\xc4\x8dal, naj se vdajo in ne vojskujejo z Du\xc5\xa1anovo vojsko. _NEWLINE_Leta 1345 je Du\xc5\xa1anova dr\xc5\xbeava obsegala pol Balkana in bila ve\xc4\x8dja od takratnega Bizantinskega cesarstva ali Drugega bolgarskega cesarstva. Du\xc5\xa1an se je zato leta 1345 v Seru, Gr\xc4\x8dija, razglasil za carja (cesarja).  16. aprila 1346 so ga v Skopju kronali za \xc2\xbbcarja Srbov in Grkov\xc2\xab. Vladarski naslov je odra\xc5\xbeal njegovo \xc5\xbeeljo postati naslednik bizantinskih cesarjev. Kronanje je opravil Joanikij II., ki je bil malo pred tem povi\xc5\xa1an v patriarha. Du\xc5\xa1anov sin Uro\xc5\xa1 je bil isto\xc4\x8dasno kronan za \xc2\xbbkralja Srbov in Grkov\xc2\xab, s \xc4\x8dimer je formalno postal vladar Srbskih de\xc5\xbeel, \xc4\x8deprav jim je de facto vladal Du\xc5\xa1an.\n_START_SECTION_\nVladanje Stefana Du\xc5\xa1ana\n_START_PARAGRAPH_\nCar Du\xc5\xa1an je podvojil velikost srbske dr\xc5\xbeave. Raz\xc5\xa1iril jo je v vse smeri, predvsem proti jugu in jugovzhodu. Obsegala je ve\xc4\x8dino sedanje Bosne in Hercegovine, Kosovo, Zeto, Severno Makedonijo, Albanijo in pol Gr\xc4\x8dije. Ozemlja ni osvajal v velikih bitkah, ampak z blokiranjem mest. Pohodi so bili usmerjeni predvsem proti Bizantinskemu cesarstvu, ki se je posku\xc5\xa1alo pobrati po uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni. Du\xc5\xa1an je hitro osvojil Tesalijo, Albanijo, Epir in ve\xc4\x8dino Makedonije._NEWLINE_Po obleganju Soluna leta 1340 je izsilil mirovni sporazum, ki je zagotovil Srbiji suverenost od Donave do Korintskega zaliva in od Jadranskega morja do Odrina. Bolgarija se po porazu v bitki s Srbi pri Velba\xc5\xbedu \xc5\xa1e ni opomogla. Bolgarski car in Du\xc5\xa1anov svak  Ivan Aleksander je postal Du\xc5\xa1anov vazal  (1331\xe2\x80\x931365), \xc4\x8deprav je bil z bolgarskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da samo njegov zaveznik. Du\xc5\xa1an je dal zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Ivanu VI. Kantakouzenu, nekdanjemu regentu Bizantinskega cesarstva, ki se je uprl svoji vladi in pristal na zavezni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Leta 1349 in 1354 je uvedel niz zakonov, znanih kot Du\xc5\xa1anov zakonik, ki je temeljil na rimsko-bizantinskem pravu in prvi srbski ustavi, Nomokanonu sv. Save (Zakonopravilo) iz leta 1219. Zakonik je vseboval civilno in kanonsko pravo, ki je temeljilo na ekumenskih koncilih, in je omogo\xc4\x8dal funkcioniranje dr\xc5\xbeave in Srbske pravoslavne cerkve._NEWLINE_Leta 1355 je zbral za tisti \xc4\x8das ogromno vojsko 80.000 mo\xc5\xbe in se odpravil na pohod na Konstantinopel. V ostri bitki je osvojil Odrin in kak\xc5\xa1nih 60 km zahodno od Konstantinopla nenadoma umrl zaradi neznane bolezni. Star je bil 46 let. Pohod je bil prekinjen. Vojska se je umaknila in s seboj odnesla pokojnega carja.\n_START_SECTION_\nVladanje Stefana Uro\xc5\xa1a V.\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1ana je nasledil sin Stefan Uro\xc5\xa1 V., imenovan \xc5\xa0ibki. Iz njegovega vzdevka je razvidno, da je med njegovim vladanjem cesarstvo po\xc4\x8dasi drselo v fevdalno anarhijo. Stefan Uro\xc5\xa1 ni takoj utrdil svoje oblasti na osvojenih ozemljih, \xc4\x8demur je sledilo drobljenje cesarstva. Ob \xc5\xbee znanih nasprotnikih se je pojavilo \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno Osmansko cesarstvo, ki se je iz Azije po\xc4\x8dasi \xc5\xa1irilo v Evropo in osvojilo najprej Bizantinsko cesarstvo in nato \xc5\xa1e druge balkanske dr\xc5\xbeave. Stefan Uro\xc5\xa1 V. ni bil sposoben niti ohraniti imperija, ki ga je ustvaril njegov o\xc4\x8de, niti se boriti proti neodvisnosti svojega plemstva. Du\xc5\xa1anov imperij je razpadel v konglomerat kne\xc5\xbeevin. Nekatere od njih Stefana Uro\xc5\xa1a sploh niso priznavale za svojega vladarja. Umrl je 4. decembra 1371, potem ko je bila ve\xc4\x8dina srbskega plemstva ubita v bitki na Marici.\n_START_SECTION_\nPosledice in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPropadajo\xc4\x8de Srbsko cesarstvo Pod Uro\xc5\xa1em \xc5\xa0ibkim se ni moglo upirati mo\xc4\x8dnemu Osmanskemu cesarstvu. Po notranjih konfliktih in decentralizaciji dr\xc5\xbeave so Osmani leta 1371 premagali Srbe pod Vuka\xc5\xa1inom Mrnjav\xc4\x8devi\xc4\x87em v bitki na Marici in ju\xc5\xbene guvernerje pretvorili v vazale. Kmalu po bitki je umrl tudi cesar. _NEWLINE_Ker Uro\xc5\xa1 ni imel otrok, plemstvo pa ni bilo enotno, kdo je njegov zakoniti naslednik, so cesarstvu \xc5\xa1e naprej vladali delno avtonomni provincijski fevdalci. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i med njimi je bil Lazar Hrebeljanovi\xc4\x87, vojvoda sedanje osrednje Srbije, ki \xc5\xa1e ni bila pod osmansko oblastjo Lazar se je z Osmani spopadel v bitki na Kosovskem polju leta 1389. Izid bitke je bil neodlo\xc4\x8den, vendar je vodil h kasnej\xc5\xa1emu propadu Srbije. Lazarja je nasledil sin Stefan Lazarevi\xc4\x87, ki je leta 1394 postal osmanski vazal. Leta 1402 je zavrnil osmansko oblast in postal zaveznik Ogrskega kraljestva. Naslednja leta so zaznamovali spopadi med Osmanskim cesarstvom in Ogrskim kraljestvom za ozemlje Srbije. Leta 1453 so Osmani osvojili Konstantinopel in leta 1458 Atene. Leta 1459 so priklju\xc4\x8dili Srbijo in leto kasneje Gr\xc4\x8dijo. _NEWLINE_S padcem Srbije so se za\xc4\x8dele selitve proti severu. Srbi so postali najemniki v tujih vojskah in se borili v neregularnih milicah in gverilskih enotah kot hajduki in uskoki na Balkanu. Drugi so se pridru\xc5\xbeili huzarjem, sejmenom in stratiotom. _NEWLINE_Leta 1527 se je za carja razglasil Jovan Nenad, voja\xc5\xa1ki poveljnik v ogrski slu\xc5\xbebi. Vladal je v ju\xc5\xbeni Panonski ni\xc5\xbeini.\n_START_SECTION_\nZakonodaja\n_START_PARAGRAPH_\nStefan Du\xc5\xa1an se je malo pred koncem osvajanj posvetil nadzoru uprave cesarstva. Eden od klju\xc4\x8dnih ciljev je bil ustvariti pisni pravni kodeks, kar so za\xc4\x8deli \xc5\xbee njegovi predhodniki. Za oblikovanje zakonov, ki bi zdru\xc5\xbeevali obi\xc4\x8daje slovanskih dr\xc5\xbeav, je bila zadol\xc5\xbeena skup\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xa1kofov, plemi\xc4\x8dev in de\xc5\xbeelnih guvernerjev. Du\xc5\xa1anov zakonik  je bil sprejet na dveh dr\xc5\xbeavnih kongresih. Prvi je bil 21. maja 1349 v Skopju, drugi, na katerem so zakonik dopolnili, pa leta 1354 v Seru. Zakonik je imel 210 \xc4\x8dlenov in je temeljil na  rimsko-bizantinskem pravu. Slednje je o\xc4\x8ditno zlasti v 172. in 174. \xc4\x8dlenu, ki sta urejala pravno neodvisnost. Vzeta sta iz bizantinskega zakonika Bazilika, ki je urejal pravno neodvisnost. Du\xc5\xa1anov zakonik je imel korenine v prvi srbski ustavi - Nomokanonu sv. Save (srbsko Zakonopravilo) iz leta 1219, ki jo je sprejel Sveti Sava. Nomokanon sv. Save je bil kompilacija civilnega prava, ki je temeljilo na rimskem pravu, in kanonskega prava, ki je temeljilo na sklepih ekumenskih koncilov. Njegov osnovni namen je bil organizirati funkcije dr\xc5\xbeave in Cerkve._NEWLINE_Zakonodaja je bila podobna fevdalnemu sistemu, ki je takrat prevladoval v zahodni Evropi, z aristokratsko osnovo in vzpostavljanjem velikih razlik med plemstvom in kme\xc4\x8dkim prebivalstvom. Monarh je imel \xc5\xa1iroka pooblastila, vendar ga je nadziral in mu svetoval stalni svet magnatov in prelatov. Sodstvo, dr\xc5\xbeavna pisarna in uprava so bile grobe kopije bizantinskih._NEWLINE_Zakonik je vzpostavil naslednjo administrativno hierarhijo: de\xc5\xbeele, mesta, \xc5\xbeupe in kraji\xc5\xa1ta. \xc5\xbdupe in kraji\xc5\xa1ta so bile vsebinsko enake, samo da so se obmejne \xc5\xbeupe imenovale kraji\xc5\xa1ta. \xc5\xbdupo so sestavljale vasi. Njihov status, pravice in dol\xc5\xbenosti je urejala ustava. Vladajo\xc4\x8de plemstvo je imelo dedne posesti, ki so jih upravljali odvisni sebri, enakovredni gr\xc5\xa1kemu paroikoiem, kmetom, ki so morali opravljati zahtevano delo in jih je k temu formalno zavezovala uredba. Prej\xc5\xa1nji \xc5\xbeupanski naslov je bil ukinjen in nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z nalovom kefalija (na\xc4\x8delnik, gospodar), ki je gr\xc5\xa1kega izvora.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1an je veliko truda vlo\xc5\xbeil tudi v trgovino. Dal je stroga navodila za boj proti piratstvu in zagotovitev varnosti potnikov in tujih trgovcev. Tradicionalne vezi z Benetkami so se nadaljevale. Pomembno trgovsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je postal Dubrovnik na jadranski obali. Pomemben vir dohodkov so bili rudniki. _NEWLINE_Po starih vzhodno-zahodnih rimskih cestah skozi cesarstvo je v dr\xc5\xbeavo z obale prihajalo vino, manufakturni proizvodi in luksuzno blago, iz notranjosti pa kovine, govedo, les, volna, ko\xc5\xbee in usnje. Nastanek cesarstva je omogo\xc4\x8dil prav gospodarski razvoj.  Zelo pomembne so bile predvsem rimske cesta Via Militaris, Via Egnatia in Via de Zenta in novej\xc5\xa1a cesta na Kopaonik. V celem cesarstvu so imeli najve\xc4\x8dje privilegije dubrovni\xc5\xa1ki trgovci.  _NEWLINE_Glavna rudarska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila Srebrenica, Rudnik, Trep\xc4\x8da, Novo Brdo, Kopaonik, Majdanpek, Brskovo in Samokov, kjer se je kopala \xc5\xbeelezova, bakrova in svin\xc4\x8deva ruda ter srebro in zlato. Najve\xc4\x8dje dr\xc5\xbeavne prihodke so ustvarjali rudniki srebra, v katerih so su\xc5\xbeenjsko delali doma\xc4\x8dini pod sa\xc5\xa1ko upravo. Kolonija Sasov je bila v rudnikih Novo brdo in trgovala z gorilniki na premog. V vzhodni Srbiji so bili predvsem rudniki bakra._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavna valuta je bil dinar ali perper (iz gr\xc5\xa1kega naziva hiperpiron). Najve\xc4\x8dja posamezna denarna enota je bil zlati dinar. Dr\xc5\xbeavna taksa je zna\xc5\xa1ala en dinar na hi\xc5\xa1o na leto.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nSrbska voja\xc5\xa1ka taktika je temeljila na napadu klina te\xc5\xbeke konjenice in konjenikov lokostrelcev na krilih. V srbski vojski je bilo veliko najemnikov, predvsem nem\xc5\xa1kih konjenikov in \xc5\xa1panskih pe\xc5\xa1akov. V vojski je bila tudi carjeva osebna stra\xc5\xbea, sestavljena predvsem iz nem\xc5\xa1kih vitezov. Leta 1331 je poveljnik cele srbske vojske postal nem\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d Palman, ki je preko Srbije potoval v Jeruzalem. Glavna udarna sila srbske vojske so bili izku\xc5\xa1eni te\xc5\xbeki konjeniki in huzarji, vsestranski lahki konjeniki, oboro\xc5\xbeeni predvsem s kopji in samostreli. Slednji so bili zelo uporabni za izvidnice in manj\xc5\xa1e spopade.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavni simboli\n_START_PARAGRAPH_\nZemljevid Angelina Dulcerta iz leta 1339 prikazuje ve\xc4\x8d zastav. Zastava z rde\xc4\x8dim dvoglavim orlom, ume\xc5\xa1\xc4\x8dena nad prestolnico Skopje (Skopi), predstavlja kraljestvo Stefana Du\xc5\xa1ana. Za rde\xc4\x8de-belo-rde\xc4\x8do trobojnico v Hilandarju, ki jo je videl Dimitrije Avramovi\xc4\x87, je bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina trdila, da je bila zastava cesarja Du\xc5\xa1ana. Cesar je imel tudi pravokoten vijoli\xc4\x8den cesarski prapor z rumenim kri\xc5\xbeem ne sredini. Med drugimi Do\xc5\xa1anovimi zastavami je bila tudi trikotna rde\xc4\x8de-rumena zastava njegove konjenice, ki jo hrani samostan Hilandar na Atosu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevanje, ki ga je prvi spodbudil Sveti Sava, je v Du\xc5\xa1anovem \xc4\x8dasu izredno napredovalo. \xc5\xa0ole in samostani so u\xc5\xbeivali posebno carjevo naklonjenost in postali sredi\xc5\xa1\xc4\x8da kulture in ohranjanja narodnega izro\xc4\x8dila. Cvetelo je tudi slikarstvo, na katero so vplivali predvsem Italijani, kar dokazujejo fragmenti fresk in mozaikov iz tega obdobja.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1an je bil pod vplivom pravoslavne duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine oster nasprotnik rimskega katoli\xc5\xa1tva. Katolike je obsojal na delo v rudnikih, propagatorje katoli\xc5\xa1ke vere pa na smrt. Pape\xc5\xa1tvo je bilo zaradi tega in vse ve\xc4\x8dje Du\xc5\xa1anove mo\xc4\x8di zaskrbljeno in spodbujalo staro rivalstvo katoli\xc5\xa1kih Ogrov proti pravoslavnim Srbom. Ko je Du\xc5\xa1an ponovno premagal svoje sovra\xc5\xbenike in zasedel Bosno in Hercegovino, je dosegel vrhunec srbskega cesarstva. Najve\xc4\x8dja nevarnost za Srbsko cesarstvo ni prihajala z zahoda, ampak z vzhoda. Osmansko cesarstvo se je utrdilo na vzhodni obali Dardanel in postalo gro\xc5\xbenja obema kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvoma. Ponovno se je pojavilo vpra\xc5\xa1anje zdru\xc5\xbeevanja kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta in usmerjanja vseh sil na Balkan, da bi re\xc5\xa1ili Evropo pred islamsko invazijo. Ve\xc4\x8dina Balkana je \xc5\xbee bila zdru\xc5\xbeena v Srbskem cesarstvu, da bi se polotok povezal v celoto pod oblastjo enega samega vladarja, pa bi bilo treba Srbiji priklju\xc4\x8diti ostanke Bizantinskega cesarstva in Konstantinopel. Du\xc5\xa1an je posku\xc5\xa1al postati cesar in branilec kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva proti navalu islama.'