b'\n_START_ARTICLE_\nMolk organa\n_START_SECTION_\nRok za izdajo odlo\xc4\x8dbe prvostopenjskega organa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se vodi skraj\xc5\xa1an ugotovitveni postopek (ZUP-H, 144. \xc4\x8dlen) je rok za izdajo odlo\xc4\x8dbe en mesec, v primeru posebnega ugotovitvenega postopka (ZUP-H, 145. \xc4\x8dlen in 164. \xc4\x8dlen) pa je rok za oddajo odlo\xc4\x8dbe 2 meseca, razen v primerih, ko je s predpisom dolo\xc4\x8den kraj\xc5\xa1i ali dalj\xc5\xa1i rok._NEWLINE_Rok za izdajo upravne odlo\xc4\x8dbe za\xc4\x8dne te\xc4\x8di od dneva vlo\xc5\xbeitve popolne vloge, oziroma od za\xc4\x8detka postopka po uradni dol\xc5\xbenosti. V primeru, da stranka odda nepopolno vlogo in jo na zahtevo organa dopolni, za\xc4\x8dne te\xc4\x8di omenjeni rok od dneva, ko je organ prejel dopolnjeno vlogo. \xc4\x8ce je postopek prekinjen, tudi rok za izdajo odlo\xc4\x8dbe ne te\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPravica do prito\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru molka organa ima stranka pravico do prito\xc5\xbebe (ZUP-H, 222. \xc4\x8dlen), saj je molk organa Zakon opredelil kot fikcijo negativne odlo\xc4\x8ditve. To pomeni, da se o utemeljenosti pogojev za pridobitev pravice ali obveznosti ni presojalo in je po molku organa pravno razmerje za stranko enako, kot pred uvedbo postopka. Stranka z za\xc4\x8detkom postopka \xc5\xbeeli spremeniti svoje pravno razmerje, kar pa se lahko dose\xc5\xbee le z izdajo ustrezne odlo\xc4\x8dbe. \xc4\x8ce organ izda negativno odlo\xc4\x8dbo, oziroma, \xc4\x8de organ odlo\xc4\x8dbe ne izda, se pravno razmerje za stranko ne spremeni, zato je stranki v obeh primerih potrebno omogo\xc4\x8diti mo\xc5\xbenost prito\xc5\xbebe._NEWLINE_Stranka prito\xc5\xbebo vlo\xc5\xbei direktno drugostopenjskemu organu, kadarkoli po izteku roka za odlo\xc4\x8ditev organa prve stopnje, vendar ne, \xc4\x8de organ prve stopnje, vmes odlo\xc4\x8ditev sprejme, pa \xc4\x8deprav po roku. V primeru, da bi bilo zaradi dodatnega \xc4\x8dasa odlo\xc4\x8danja organa prve stopnje, ogro\xc5\xbeeno \xc5\xbeivljenje ali zdravje ljudi, oziroma bi bila mo\xc5\xbena povzro\xc4\x8ditev \xc5\xa1kode za naravno okolje, mora organ druge stopnje nemudoma o zadevi odlo\xc4\x8diti sam. V nasprotnem primeru pa drugostopenjski organ odredi organu prve stopnje dodaten rok za odlo\xc4\x8ditev, ki ga mora le ta spo\xc5\xa1tovati.\n_START_SECTION_\nMolk organa druge stopnje\n_START_PARAGRAPH_\nZUP predvieva mo\xc5\xbenost, da tudi prito\xc5\xbebeni organ ne izda odlo\xc4\x8dbe. Organ druge stopnje ima dva meseca \xc4\x8dasa, da odlo\xc4\x8di o prito\xc5\xbebi oziroma podro\xc4\x8dni zakon dolo\xc4\x8da tudi kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das. V primeru molka organa druge stopnje, lahko stranka po poteku roka poda zahteva za izdajo odlo\xc4\x8dbe. Organ druge stopnje mora o zahtevi dolo\xc4\x8diti v roku sedmih dni. V primeru da drugostopenjski organ ne odlo\xc4\x8di tudi po strankinem pozivu, preostane stranki samo \xc5\xa1e upravni spor kot zadnji mehanizem, katerega funkcija je od uprave neodvisna presoja zakonitosti postopka odlo\xc4\x8danja o upravnih stvareh in presoja zakonite uporabe materialnih predpisov.'