b'\n_START_ARTICLE_\nDomenico Ghirlandaio\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nGhirlandaio se je rodil kot Domenico di Tommaso di Currado di Doffo Bigordi. Bil je najstarej\xc5\xa1i od \xc5\xa1estih otrok, rojen Tommasu Bigordiji s prvo \xc5\xbeeno Antonio di ser Paolo Paoli; od tega so otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeiveli samo Domenico, njegova brata in sodelavca Davide in Benedetto Ghirlandaio. Tommaso je imel \xc5\xa1e dva otroka s svojo drugo \xc5\xbeeno, imenovano tudi Antonia, s katero se je poro\xc4\x8dil leta 1464. Domenicova polsestra Alessandra (1475) se je leta 1494 poro\xc4\x8dila s slikarjem Bastianom Mainardijem. [3] Oba, o\xc4\x8de in njegov stric Antonio, sta bila setaiuolo a minuto (trgovca s svilo in sorodnimi predmeti v majhnih koli\xc4\x8dinah). _NEWLINE_Giorgio Vasari je poro\xc4\x8dal, da se je Domenico sprva u\xc4\x8dil pri o\xc4\x8detu, ki je bil tudi zlatar. Vzdevek \xc2\xbbIl Ghirlandaio\xc2\xab\xc2\xa0(izdelovalec girland) je dobil od o\xc4\x8deta, ki je bil znan po ustvarjanju kovinskih girlandam podobnih lasnih okrasov, ki so jih nosile florentinske \xc5\xbeenske. Po besedah Vasarija je Domenico naredil portrete mimoido\xc4\x8dih in obiskovalcev trgovine: \xc2\xbbKo je slikal pode\xc5\xbeelske ljudi ali vsakogar, ki je \xc5\xa1el skozi njegov studio, je takoj ujel njegovo podobo\xc2\xab. Morda je bil vajenec pri Alessu Baldovinettiju za \xc5\xa1tudij slikarstva in mozaika. Po mnenju umetnostnega zgodovinarja G\xc3\xbcntera Passaventa se je v Firencah u\xc4\x8dil pri Andrea del Verrocchiu . Vztrajal je v tesni povezavi z drugimi florentinskimi slikarji, med njimi Botticellijem in umbrijskim slikarjem Peruginom.\n_START_SECTION_\nPrva dela v Firencah, Rimu in Toskani\n_START_PARAGRAPH_\nGhirlandaio se je odlikoval v slikanju fresk in po svojem najbolj znanem ciklu fresk. Zgodnje naro\xc4\x8dilo je dobil leta 1470 od komune San Gimignano, da bi okrasil kapelo Santa Fina v kolegijski cerkvi tega mesta. Freske, narejene mes letoma 1477 do 1478, prikazujejo dva \xc4\x8dude\xc5\xbena dogodka povezana s smrtjo svetega Fina. _NEWLINE_Leta 1480 je Ghirlandaio naslikal Sveti Jerom v svojem studiu kot spremljevalni del Botticellijevega Sveti Avgu\xc5\xa1tin v svojem studiu v cerkvi Ognissanti v Firencah. Naslikal je tudi Zadnjo ve\xc4\x8derjo v naravni velikosti. Od leta 1481 do 1485 je bil zaposlen na freskah v Palazzo Vecchio, med drugim je naslikal tudi Apoteoza svetega Zenobija (1482) v Sali del Giglio, ve\xc4\x8dje od naravne velikosti s prefinjenim arhitekturnim okvirom, figure rimskih junakov in druge posvetne podrobnosti, ki so presenetljive v svoji perspektivi in kompozicijski ve\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Leta 1483 ga je v Rim poklical pape\xc5\xbe Sikst IV. kot eno izmed ekip florentinskih in umbrijskih slikarjev, in jim naro\xc4\x8dil vrsto fresk iz \xc5\xbeivljenja Jezusa in Mojzesa okoli sten Sikstinske kapele. Ghirlandaio je naslikal Poslanstvo apostolov . Naslikal je tudi zdaj izgubljeno Vstajenje Kristusa. Pre\xc4\x8dkanje Rde\xc4\x8dega morja mu je bilo pripisano, vendar je v skladu s slogom Cosima Rosellija, ki je bil tudi del naro\xc4\x8dila. Zdi se, da je Ghirlandaio ustvaril tudi druga dela v Rimu, ki so zdaj izgubljena. Njegov prihodnji svak Sebastiano Mainardi mu je pomagal pri teh naro\xc4\x8dilih in na zgodnjih freskah v San Gimignanu, kjer je zdaj mislijo, da je Mainardi naslikal Oznanjenje, ki je bilo v\xc4\x8dasih pripisano Ghirlandaiou._NEWLINE_Leta 1484 je regent Ludovico il Moro pisal svojemu gospodu in opisal dela posameznih umetnikov, katerih dela je videl v Firencah: \xc2\xbbDomenico Ghirlandaio [je] dober slikar na plo\xc5\xa1\xc4\x8di in bolj\xc5\xa1i na stenski freski, njegov slog je zelo dober, aktiven in zelo ustvarjalen\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZadnja dela v Toskani\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1482 in 1485 je Ghirlandaio v Sassettijevi kapeli v cerkvi svete Trojice naslikal fresko za bankirja Francesca Sassettija, mo\xc4\x8dnega direktorja banke Medi\xc4\x8dejcev, katerega rimsko podru\xc5\xbenico je vodil Giovanni Tornabuoni, prihodnji pokrovitelj Ghirlandaia. Cikel je imel \xc5\xa1estih prizorov iz \xc5\xbeivljenja svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega, vklju\xc4\x8dno s Sveti Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek, ki je od pape\xc5\xbea Honorija pridobil potrdilo o pravilih njegovega reda, svetnikovo Smrt in mu\xc4\x8denje ter O\xc5\xbeivljanje otroka iz dru\xc5\xbeine Spini, ki je umrl kot posledica padca iz okna. Prva od teh slik vsebuje portrete Lorenza de\' Medici, Sassettija in Lorenzovih otrok z njihovim mentorjem Agnolom Polizianom. O\xc5\xbeivljanje prikazuje slikarjevo podobo._NEWLINE_Leta 1483 je v Firence pri\xc5\xa1la mojstrovina flamskega slikarja Huga van der Goesa. Zdaj znana kot Portinarijev triptih, je prikazoval \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje pastirjev, ki jo je naro\xc4\x8dil Tommaso Portinari, zaposleni v banki Medici. Slika je bila v oljni barvi, ne temperi kot so jo uporabljali v Firencah in je pokazala fleksibilnost tega medija pri slikanju tekstur in intenzivnosti svetlobe in sence. Vidik slike, ki je imela velik vpliv na Ghirlandaioja, je bil naturalizem, s katerim so bili upodobljeni pastirji._NEWLINE_[File:Domenico Ghirlandaio - Confirmation of the Rule - WGA08805.jpg|thumb|left|upright=1.50| Sveti Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek, ki je od pape\xc5\xbea Honorija pridobil potrdilo o pravilih njegovega reda iz Sassettijeve kapele s portreti Lorenza de\' Medici in njegove dru\xc5\xbeine, ki gledajo na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de.]]_NEWLINE_Ghirlandaio je naslikal oltarni nastavek v Sassettijevi kapeli \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje pastirjev. V tej sliki je \xc5\xa1e posebej pokazal svojo zavezanost Portinarijevem triptihu. Pastirji, med katerimi je tudi portret samega umetnika, so prikazani realisti\xc4\x8dno, kar je bilo takrat v florentinskem slikarstvu novost. Triptih je \xc5\xa1e vedno v cerkvi Svete Trojice, obkro\xc5\xbeen s freskami, kjer je osrednja to\xc4\x8dka. Na obeh straneh so kle\xc4\x8de\xc4\x8di portreti donatorjev in \xc4\x8deprav so figure na steni freska, zasedajo enak polo\xc5\xbeaj in odnos do osrednjega prizori\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denja, ki ga donatorji na zunanjih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah Portinarijevega triptiha. _NEWLINE_Takoj po naro\xc4\x8dilu za Sassettijevo kapelo je bil Ghirlandaio zapro\xc5\xa1en, naj obnovi freske v koru Santa Maria Novella, ki je oblikoval kapelo dru\xc5\xbeine Ricci. Dru\xc5\xbeini Tornabuoni in Tornaquinci, ki sta bili veliko bolj priznani kot Ricciji, so se z dolo\xc4\x8denimi pogodbenimi pogoji zavezale k stro\xc5\xa1kom obnove . Freske v kapeli Tornabuonijevih so bile naslikane v \xc5\xa1tirih smereh okoli treh sten, katerih predmet je \xc5\xbeivljenje Device Marije in svetega Janeza Krstnika._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_V tem ciklu ni manj kot enaindvajset portretov dru\xc5\xbein Tornabuoni in Tornaquinci. V sliki Angel se prika\xc5\xbee Zahariji, so portreti \xc4\x8dlanov Akademije Medici: Agnolo Poliziano, Marsilio Ficino in drugi. Kapela Tornabuonijevih je bila kon\xc4\x8dana leta 1490 z oltarnim nastavkom, ki sta ga verjetno pomagala izdelati Domenicova brata, Davide in Benedetto in vitraj po Ghirlandaiovi zasnovi._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Ghirlandaio v glavnem znan po svojih ciklusih fresk, je izdelal \xc5\xa1tevilne oltarne nastavke, med njimi Devico \xc4\x8dastijo svetniki Zenobij, Just in drugi, naslikan za cerkev svetega Justa, zdaj v Galeriji Uffizi in \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje Magov v florentinski siroti\xc5\xa1nici Ospedale degli Innocenti, v katerem je vklju\xc4\x8dil tudi avtoportret. Druge slike na platnu so Kristus v slavi z Romualdom in drugimi svetniki, v Badia v Volterri in Obiskovanje v Louvru, ki nosi zadnji datum (1491) vseh njegovih del._NEWLINE_Ghirlandaio je naslikal \xc5\xa1tevilne panelne portrete znanih osebnosti, kot je njegov profilni portret Giovanne Tornabuoni, ki je bil naro\xc4\x8den leta 1488. Morda je najbolj znan njegov Portret starega \xc4\x8dloveka in njegovega vnuka, ki je zna\xc4\x8dilen tako po ne\xc5\xbenosti izra\xc5\xbeanja kot realizma, s katerim je upodobljen iztegnjeni nos starca._NEWLINE_Po Vasariju je Ghirlandaio prav tako narisal nekaj prizorov klasi\xc4\x8dnih predmetov z golimi figurami, med njimi tudi Vulkan in njegovi pomo\xc4\x8dnik kujejo strele za Lorenza II. de \'Medici, ki pa ne obstaja ve\xc4\x8d. Izdelal je tudi modele za \xc5\xa1tevilne mozaike, vklju\xc4\x8dno Oznanjenje na portalu Firen\xc5\xa1ke stolnice.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nGhirlandaio je umrl leta 1494 zaradi "\xc5\xa1kodljivi vro\xc4\x8dini" in je bil pokopan v Santa Maria Novelli. Dan in mesec rojstva ostajata nedokumentirana, vendar je zapisano, da je umrl v za\xc4\x8detku januarja njegovega \xc5\xa1tiridesetega leta. Bil je dvakrat poro\xc4\x8den in zapustil \xc5\xa1est otrok. Tudi eden izmed njegovih treh sinov, Ridolfo Ghirlandaio, je postal slikar. \xc4\x8ceprav je imel veliko potomcev, je dru\xc5\xbeina izginila v 17. stoletju, ko so njegovi zadnji \xc4\x8dlani vstopili v samostane.\n_START_SECTION_\nKriti\xc4\x8dna ocena in zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nGhirlandaio je delal predvsem v fresko tehniki, pri \xc5\xa1tevilnih pomembnih delih pa se tudi tempero. Vasari pravi, da je bil Ghirlandaio prvi, ki je v veliki meri opustil uporabo zlatenja v svojih slikah, ki je dajalo videz da so naslikani predmeti izdelani iz zlata. To se ne nana\xc5\xa1a na njegov celoten opus, saj so bile podrobnosti na nekaterih slikah, na primer oltarna obla\xc4\x8dila pastirjev (zdaj na Akademiji v Firencah), prikazana z zlatimi listi. _NEWLINE_Po mnenju Williama Michaela Rossettija je \xc2\xbbGhirlandaiojeva shema kompozicije velika in dekorativna, njegov chiarosc\xc3\xbaro pa odli\xc4\x8den in \xc5\xa1e posebej njegova perspektiva, ki jo je sam uporabljal v zelo razvejani lestvici, njegove barve pa so bolj odprta za kritiko, toda ta opomba veliko manj velja za freske kot tempera-slike, ki so v\xc4\x8dasih presplo\xc5\xa1ne in nedodelano svetle\xc2\xab. Po Vasariju je bil njegov ob\xc4\x8dutek perspektive tako izrazit, da je naredil risbe starih rimskih spomenikov, kot je Kolosej v katerem je delal v celoti z o\xc4\x8dmi, in je kasneje izmeril, izkazal matemati\xc4\x8dno natan\xc4\x8dno sorazmerno in linearno perspektivo._NEWLINE_Ghirlandaio velja za Michelangelovega u\xc4\x8ditelja. Tudi Francesco Granacci je eden izmed njegovih u\xc4\x8dencev. Po Vasariju sta ta dva poslala Ghirlandaio na akademijo Medici, ko je Lorenzo de\' Medici pozval njegova dva najbolj\xc5\xa1a u\xc4\x8denca. \xc4\x8ceprav se je Michelangelo najprej razgla\xc5\xa1al za kiparja, je v 16. stoletju sledil svojemu u\xc4\x8ditelju kot slikar fresk v Sikstinski kapeli ._NEWLINE_Gharlandaija je Vasari zelo pohvalil:\xc2\xa0\xc2\xbb[Ghirlandaio], ki se, zaradi njegovega talenta, veli\xc4\x8dine in velikega \xc5\xa1tevila del lahko imenu za enega od najpomembnej\xc5\xa1ih in najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih mojstrov obdobja...\xc2\xab\xc2\xa0V 19. stoletju so se Jacob Burckhardt in drugi \xc4\x8dastili njegove kompozicije, zaradi tehni\xc4\x8dne dovr\xc5\xa1enosti in resni\xc4\x8dne kvalitete njegovih figur, ki jih je Archibald Joseph Crowe in Giovanni Battista Cavalcaselle videla tako inovativno kot Giottove. Do poznega 19. stoletja je spo\xc5\xa1tovanje do njegovega dela zamrlo in \xc5\xa1ele leta 1994, ob petstoti obletnici umetnikove smrti, se je interes ponovno za\xc4\x8del.  V tem \xc4\x8dasu je potekal simpozij, nato pa so bile objavljene poglobljene monografije o umetniku. Rosenauer komentira uporabnost slik Ghirlandaio kot slikovne zapise zgodovinarja.'