b'\n_START_ARTICLE_\nPavle Zablatnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Bil\xc4\x8dovsu (1918\xe2\x80\x931925), klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Celovcu (1925\xe2\x80\x931933), prav tam \xc5\xa1tudiral bogoslovje (1933\xe2\x80\x931939), in bil 1938 posve\xc4\x8den. V Gradcu je od 1946 \xc5\xa1tudiral filozofijo, klasi\xc4\x8dno filologijo in slavistiko ter 1951 diplomiral in istega leta doktoriral z disertacijo Die geistige Volkskultur der K\xc3\xa4rntner Slovenen. Najprej je bil od 1938-1939 \xc5\xbeupnijski upravitelj v \xc5\xa0entlenartu pri Sedmih studencih  (nem. St. Leonhard bei Siebenbrunn), nato provizor v \xc5\xa0marjeti pri Velikovcu (nem. St. Margarethen ob T\xc3\xb6llerberg) (1939\xe2\x80\x931946). Po diplomi je bil v Celovcu profesor na Dr\xc5\xbeavni klasi\xc4\x8dni in realni gimnaziji (1951-1957) in od 1957\xe2\x80\x931967 na Dr\xc5\xbeavni gimnaziji za Slovence (od 1971 preimenovana v Zvezno gimnazijo za Slovence), od 1968 do upokojitve 1977 pa prav tam ravnatelj. Pou\xc4\x8deval je latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in stenografijo. Ob redni slu\xc5\xbebi je soupravljal razne \xc5\xbeupnije na Koro\xc5\xa1kem (Gol\xc5\xa1ovo /G\xc3\xb6ltschach/, \xc5\xa0miklav\xc5\xbe, in Otmanje /Ottmanach/) ter bil duhovnik (\xc5\xa0entilju /St. Egid/, \xc5\xa0entjan\xc5\xbeu v Ro\xc5\xbeu in Glinjah pri Borovljah). Pripravil je \xc5\xa1tevilna pedago\xc5\xa1ka predavanja za u\xc4\x8ditelje dvojezi\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol. Na slavisti\xc4\x8dnem in\xc5\xa1titutu celov\xc5\xa1ke univerze je v letih 1973\xe2\x88\x921983 predaval slovensko narodopisje, koro\xc5\xa1ko slovensko literaturo in didaktiko slovenskega jezika. Urejal je mese\xc4\x8dnik Vera in dom in bil predsednik Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske kulturne zveze v Celovcu (1957-1968), predsednik Slovenskega kulturnega dru\xc5\xa1tva (od 1959), podpredsednik celov\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe (od 1981), pobudnik ustanovitve Slovenskega narodopisnega in\xc5\xa1tituta Urban Jarnik (glej: Urban Jarnik) in nad 30 let sodelavec celov\xc5\xa1kega radia. Leta 1974 je postal dvorni svetnik, 1978 duhovni svetnik; 1982 je za \xc5\xbeivljenjsko delo prejel Tischlerjevo nagrado, 1982 listino Narodnega sveta Koro\xc5\xa1kih Slovencev in Zveze slovenskih organizacij na Koro\xc5\xa1kem ter 1993 Murkovo priznanje._NEWLINE_Zablatnik je v narodopisnem delu opisoval predvsem \xc5\xa1ege in navade \xc5\xbeivljenjskega kroga , letne \xc4\x8dase, ljudsko magijo, pripovedni\xc5\xa1tvo, pesni\xc5\xa1tvo in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de koro\xc5\xa1kih Slovencev. Objavil je ve\xc4\x8d poljudnoznanstvenih in strokovnih \xc4\x8dlankov, temelnji etnolo\xc5\xa1ki deli Od zibelke do goba (COBISS) in Ljudska verovanja, \xc5\xa1ege in navade na Koro\xc5\xa1kem (Celovec, 1984) ter priredil u\xc4\x8dbenika latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in 4. slovensko \xc4\x8ditanko za vi\xc5\xa1je razrede za Zvezno gimnazijo za Slovence. (COBISS) Prizadeval si je za ohranjanje slovenskega jezika in kulture; kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina koro\xc5\xa1kih Slovencev je bila zanj temelj narodne identitete.'