b'\n_START_ARTICLE_\nAleksander Jakovljevi\xc4\x8d Hin\xc4\x8din\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHin\xc4\x8din je bil sin in\xc5\xbeenirja-tehnologa Jakova (Ger\xc5\xa1enovi\xc4\x8da) Grigorjevi\xc4\x8da Hin\xc4\x8dina (1858\xe2\x80\x931941). Hodil je na tehni\xc5\xa1ko gimnazijo v Moskvi, kjer ga je za\xc4\x8dela zanimati matematika. Leta 1911 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati fiziko in matematiko na Dr\xc5\xbeavni univerzi v Moskvi (MGU), kjer je leta 1916 diplomiral. Na univerzi je sodeloval z Luzinom. \xc5\xa0est let kasneje je postal redni profesor na moskovski univerzi in na tem mestu slu\xc5\xbeboval vse do svoje smrti._NEWLINE_Najprej se je ukvarjal z realno analizo. Kasneje je raziskoval metode metri\xc4\x8dne teorije funkcij v teoriji verjetnosti in teoriji \xc5\xa1tevil. Postal je eden od utemeljiteljev sodobnega verjetnostnega ra\xc4\x8duna. Leta 1924 je odkril zakon o iteriranem logaritmu. Dosegel je pomembne rezultate na podro\xc4\x8dju limitnih izrekov. Podal je definicijo stacionarnega procesa in raziskal temelje teorije tak\xc5\xa1nih procesov._NEWLINE_V teoriji \xc5\xa1tevil je prispeval k metri\xc4\x8dni teoriji diofantskih pribli\xc5\xbekov. Za realne veri\xc5\xbene ulomke je odkril njihovo zna\xc4\x8dilnost, znano kot Hin\xc4\x8dinova konstanta._NEWLINE_Objavil je tudi ve\xc4\x8d pomembnih del o statisti\xc4\x8dni fiziki, kjer je uporabljal metode verjetnostnega ra\xc4\x8duna, teorije informacij, teorije \xc4\x8dakalnih vrst (queueing theory) in analize._NEWLINE_Hin\xc4\x8dina so leta 1939 izbrali za dopisnega \xc4\x8dlana Sovjetske akademije znanosti. Leta 1941 je prejel dr\xc5\xbeavno nagrado SZ. Prejel je red Lenina ter tri druge redove in medalje.'