b"\n_START_ARTICLE_\nJean-Andr\xc3\xa9 Deluc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova dru\xc5\xbeina je pri\xc5\xa1la v \xc5\xa0vico iz Lucce v Italiji v 15. stoletju. Njegova mati je bila Fran\xc3\xa7oise Huaut. Njegov o\xc4\x8de Jacques-Fran\xc3\xa7ois Deluc je napisal ovr\xc5\xbebo proti Mandevillu in drugim racionalisti\xc4\x8dnim piscem, bil pa je tudi odlo\xc4\x8den podpornik Rousseauja._NEWLINE_Kot Le Sageov u\xc4\x8denec je Deluc dobil osnovno izobrazbo v matematiki in filozofiji narave. Zelo zgodaj je za\xc4\x8del s posli, kar ga je v ve\xc4\x8dji meri zaposlilo v prvih zrelih letih z izjemo znanstvenega raziskovanja v Alpah leta 1754. S pomo\xc4\x8djo brata Guillaume-Antoinea (1729\xe2\x80\x931812) je zbral krasno zbirko skal, mineralov in fosilov. Kasneje je zbirko pove\xc4\x8dal njegov ne\xc4\x8dak, tudi imenovan Jean-Andr\xc3\xa9 Deluc (1763\xe2\x80\x931847), ki je tudi pisal o geologiji. Sedaj jo hrani Muzej zgodovine narave v \xc5\xbdenevi (Mus\xc3\xa9um d'histoire naturelle de Gen\xc3\xa8ve)._NEWLINE_Deloval je tudi v politiki. Leta 1768, ko so ga poslali kot poslanca k duc de Choiseulu v Pariz, je uspel pridobiti vojvodovo prijateljstvo. Leta 1770 je postal \xc4\x8dlan sveta dvestotih v \xc5\xbdenevi._NEWLINE_Tri leta kasneje so ga denarne izgube v poslih prisilile, da je zapustil svoje rodno mesto. Sem se je vrnil na kratko za par dni le enkrat. Sprememba je bila dobrodo\xc5\xa1la in ga je osvobodila v prid znanstvenim te\xc5\xbenjam. Brez velikega ob\xc5\xbealovanja je leta 1773 od\xc5\xa1el v Anglijo, kjer so ga izbrali za u\xc4\x8ditelja kraljice \xc5\xa0arlote. To slu\xc5\xbebo je opravljal 44 let. Omogo\xc4\x8dila mu je prosti \xc4\x8das in zadostne prihodke._NEWLINE_Navkljub svojim dol\xc5\xbenostim na dvoru je od\xc5\xa1el na ve\xc4\x8d tur po \xc5\xa0vici, Franciji, Holandiji in Nem\xc4\x8diji. Na za\xc4\x8detku nem\xc5\xa1ke ture (1798\xe2\x80\x931804) so ga na Univerzi v G\xc3\xb6ttingenu odlikovali s \xc4\x8dastno profesuro filozofije in geologije, ki pa je ni izvajal. To je pomagalo tudi pokriti diplomatske misije za kralja Jurija III. Nazaj v Angliji je izvedel geolo\xc5\xa1ko turo po de\xc5\xbeeli (1804\xe2\x80\x931807)._NEWLINE_Umrl je po 70-ih letih raziskovanj.\n_START_SECTION_\nOpazovanja in teorija\n_START_PARAGRAPH_\nDeluc se je najve\xc4\x8d zanimal za geologijo in meteorologijo. Razmere v njegovi rodni de\xc5\xbeeli so ga naravno vodile k opazovanju posebnosti zemeljske zgradbe in zna\xc4\x8dilnosti ozra\xc4\x8dja, ki se \xc5\xa1e posebej ka\xc5\xbeejo v gorskih de\xc5\xbeelah, in kot preuslu\xc5\xbenega meritvam vi\xc5\xa1in. Cuvier ga je omenjal kot avtoriteto na podro\xc4\x8dju geologije. Svoje glavno geolo\xc5\xa1ko delo Lettres physiques et morales sur les montagnes et sur l'histoire de la terre et de l'homme (6 zvezkov, 1778\xe2\x80\x931780) je posvetil kraljici \xc5\xa0arloti. Objavil je zvezke o geolo\xc5\xa1kih potovanjih: v Severno Evropo (1810), Anglijo (1811) ter Francijo, \xc5\xa0vico in Nem\xc4\x8dijo (1813), ki so bila prevedena v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Med odjugo je opazil izginotje toplote v ledu v istem \xc4\x8dasu kot je Black to vzel za osnovo svoje domneve o latentni toploti. Duloc je dognal, da je gostota vode najve\xc4\x8dja pri temperaturi pribli\xc5\xbeno 40\xc2\xa0\xc2\xb0F (4\xc2\xa0\xc2\xb0C) (in ne pri temperaturi ledi\xc5\xa1\xc4\x8da). Za\xc4\x8del je teorijo, ki jo je kasneje naprej razvil Dalton, da je koli\xc4\x8dina vodne pare vsebovana v poljubnem prostoru neodvisna od prisotnosti ali gostote zraka ali od kak\xc5\xa1ne druge elasti\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine._NEWLINE_V njegovi knjigi Lettres sur l'histoire physique de la terre (8 zvezkov, Pariz, 1798), naslovljeni Blumenbachu, je razvita teorija o Zemlji, ki je razdeljena v \xc5\xa1est period po vzoru \xc5\xa1est dni stvarjenja. Vsebuje esej o obstoju splo\xc5\xa1nega na\xc4\x8dela moralnosti in daje zanimivo poro\xc4\x8dilo o pogovorih z Voltaireom in Rousseaujem. Deluc je bil gore\xc4\x8d ob\xc4\x8dudovalec Francisa Bacona. O njegovih pisanjih je objavil dve deli: Bacon tel qu'il est (Berlin, 1800), v katerem se ka\xc5\xbee slaba vera francoskega prevajalca, ki je izpustil ve\xc4\x8d odlomkov v korist odkrite religije, in Pr\xc3\xa9cis de la philosophie de Bacon (2 zvezka 8vo, Pariz, 1802), z zanimivim pogledom na razvoj naravoslovja. Delo Lettres sur le christianisme (Berlin in Hanover, 1803) je bilo sporna korespondenca z nem\xc5\xa1kim protestantskim teologom Tellerjem iz Berlina glede Mojzesove kozmogonije. Njegovo delo Trait\xc3\xa9 \xc3\xa9l\xc3\xa9mentaire de g\xc3\xa9ologie (Pariz, 1809, ki ga je istega leta v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel Henry de la Fite) je bilo v osnovi namenjeno spodbijanju Huttona in Playfaira. Pokazala sta, da geologijo vodi operacija notranje toplote in erozije, njun sistem pa je zahteval veliko ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa kot jo je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala Delucova mojze\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica Wernerjevega neptunizma._NEWLINE_Ve\xc4\x8d njegovih \xc4\x8dlankov je bilo objavljenih v Journal de Physique, Philosophical Transactions in Philosophical Magazine.\n_START_SECTION_\nIn\xc5\xa1trumenti\n_START_PARAGRAPH_\nDeluc je posvetil velik del svojih dejavnosti izbolj\xc5\xa1evanju in izumljanju merilnih in\xc5\xa1trumentov._NEWLINE_Izumil je prenosni barometer za uporabo v geolo\xc5\xa1kih odpravah. Njegovo delo Recherches sur les modifications de l'atmosph\xc3\xa8re (2\xc2\xa0vols. 4to, \xc5\xbdeneva, 1772; 2.\xc2\xa0izd., 4\xc2\xa0vols. Pariz, 1784) vsebuje mnoge to\xc4\x8dne in spretne poskuse o vlagi, izhlapevanju in ozna\xc4\x8dbah na higrometrih in termometrih. Revija Philosophical Transactions je objavila njegovo poro\xc4\x8dilo o novem higrometru podobnemu \xc5\xbeivosrebrnemu termometru z bu\xc4\x8dko iz slonovine, ki se je zaradi vlage raz\xc5\xa1irjala in povzro\xc4\x8dala, da se je \xc5\xbeivo srebro spu\xc5\xa1\xc4\x8dalo. Kasneje je izumil higrometer iz kitove kosti, ki je spro\xc5\xbeil grenki spor z de Saussureom, druga\xc4\x8de tudi izumiteljem lasnega higrometra. Z barometrom je meril vi\xc5\xa1ine in je prvi podal to\xc4\x8dna pravila za merjenje. V termometrih se je zavzemal za rabo \xc5\xbeivega srebra namesto alkohola._NEWLINE_Leta 1809 je Kraljevi dru\xc5\xbebi poslal dolg \xc4\x8dlanek o lo\xc4\x8devanju kemikalij iz elektri\xc4\x8dnega u\xc4\x8dinka suhega \xc4\x8dlena, vrste Voltovega \xc4\x8dlena z opisom elektri\xc4\x8dnega \xc4\x8dlena in zra\xc4\x8dnega elektroskopa, v katerem je predlagal mnenja v nasprotju z zadnjimi odkritji tedanjega \xc4\x8dasa. Za objavo v Transactions so jih ocenili neprimerno. Suhi \xc4\x8dlen, ki ga je opisal Deluc, je izdelalo ve\xc4\x8d znanstvenikov in njegovo izbolj\xc5\xa1avo suhega \xc4\x8dlena imajo za njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo, \xc4\x8deprav dejansko ni bil izumitelj. Bil je visoko cenjen mentor mlademu Ronaldsu, ki je objavil ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov v obdobju 1814\xe2\x80\x9315.\n_START_SECTION_\nSvetopisemski in opazovalni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja desetletja je Deluc posvetil teolo\xc5\xa1kim premislekom. V sporu s Huttonom\xc2\xa0\xc2\xbbsicer nikoli ni razpravljal, da je Hutton ateist, vendar ga je obto\xc5\xbeil, da je zadostno upo\xc5\xa1teval ateizem.\xc2\xab_NEWLINE_Posvetil se je usklajevanju opazovalnih podatkov s Svetim pismom, ki ga je imel za opis zgodovine sveta. V svojem delu Lettres physiques et morales je opisal \xc5\xa1est dni stvarjenja kot dobe, ki so bile predhodnice dana\xc5\xa1njega stanja zemeljske oble. Potop je pripisal polnjenju votlin v notranjosti Zemlje. To temo podrobneje obravna Martina K\xc3\xb6lbl-Ebert v svojem delu Geology and Religion.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nDeluca so leta 1773 izbrali za \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona. Bil je dopisni \xc4\x8dlan Francoske akademije znanosti in \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d drugih znanstvenih dru\xc5\xa1tev.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva dru\xc5\xbeba mu je leta 1791 podelila Copleyjevo medaljo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Deluc na Luni."