b'\n_START_ARTICLE_\nFobije na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nFobije na delovnem mestu je izraz za fobije, s katerimi se posamezniki soo\xc4\x8dajo takrat, ko so v slu\xc5\xbebi, oz. tudi takrat, ko o svojem delovnem mestu le razmi\xc5\xa1ljajo. _NEWLINE_Anksiozne motnje so heterogena skupina motenj, ki vklju\xc4\x8dujejo specifi\xc4\x8dne fobije, socialno fobijo, agorafobijo ter pani\xc4\x8dne motnje, splo\xc5\xa1no anksioznost, obsesivno-kompulzivne motnje, posttravmati\xc4\x8dno stresno motnjo, hipohondrijo ter somatske motnje. Vse ve\xc4\x8d je dokazov, da delovno mesto pomembno vpliva na razvoj anksioznih motenj. V eni od raziskav so ugotovili, da je 67,4\xc2\xa0% udele\xc5\xbeencev poro\xc4\x8dalo o anksioznih motnjah na delovnem mestu. Med fobijami je bil najpogostej\xc5\xa1i situacijski strah pred delovnim mestom (53,8\xc2\xa0%), na drugem mestu pa je bila socialna fobija (34,1\xc2\xa0%)._NEWLINE_V \xc5\xa1tudiji predpostavljajo, da obstaja razlika med anskioznimi motnjami povezanimi s slu\xc5\xbebo ter konvencionalnimi anksioznimi motnjami. Anksiozne motnje, ki se pojavljajo na delovnem mestu, so povezane s kompleksnimi stimulusi v delovnem okolju. Tak\xc5\xa1ne vrste anksioznih motenj lahko nastanejo neodvisno od primarnih anksioznih motenj, vendar pa so rezultati pokazali, da bodo posamezniki, ki trpijo za eno ali ve\xc4\x8d konvencionalnimi anksioznimi motnjami, tudi bolj nagnjeni k do\xc5\xbeivljanju anksioznih motenj povezanih z delovnim mestom. Ugotovili so, da je lahko samo delovno mesto izvor anksioznosti. Obstaja namre\xc4\x8d posebna vrsta specifi\xc4\x8dne fobije, ki je vezana zgolj na slu\xc5\xbebo (strah pred delovnim mestom). Dejstvo, da so anksiozne motnje, vezane na delovno mesto le delno povezane s konvencionalnimi anksioznimi motnjami ka\xc5\xbee, da ni ustrezno, \xc4\x8de se pri diagnosticiranju in terapijah osredoto\xc4\x8dimo le na primarne motnje, temve\xc4\x8d moramo biti pozorni tudi na motnje, ki se nana\xc5\xa1ajo na delovno mesto. Gledano s klini\xc4\x8dnega vidika poleg drugih mentalnih motenj anksiozne motnje, vezane ne delovno mesto pojasnijo pomemben del bolni\xc5\xa1kih dopustov in pred\xc4\x8dasnih upokojitev. Na splo\xc5\xa1no pa anksiozne motnje vplivajo na slab\xc5\xa1e rezultate pri delu zaposlenih z motnjami._NEWLINE_Na posameznike z anksioznimi motnjami pomembno vplivajo karakteristike dela, kot sta npr. okupacijski status in psihosocialne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. \xc4\x8ce so te karakteristike slabe, le \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ajo produktivnost posameznika in obratno. S tem zavedanjem lahko delodajalec dela na tem, da je delovno okolje za posameznika z anksiozno motnjo \xc4\x8dim bolj prijazno.\n_START_SECTION_\nSpecifi\xc4\x8dne fobije\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki se lahko s specifi\xc4\x8dnimi fobijami soo\xc4\x8dajo tudi na delovnih mestih, npr. strah pred nastopanjem pri glasbenih izvajalcih, strah pred tehnologijo pri starej\xc5\xa1ih zaposlenih, strah pred majhnimi luknjami (tripofobija) pri kuharjih, \xc5\xa1iviljah, dermatologih idr., strah pred letenjem (aerofobija) pri stevardesah in pilotih, strah pred bacili (mizofobija) pri zdravnikih, varnostnikih v zaporu idr., strah pred zaprtimi prostori (klavstrofobija) pri rudarjih, pilotih idr., strah pred psi (kinofobija) pri frizerjih za pse in \xc5\xa1e mnogi drugi specifi\xc4\x8dni strahovi.\n_START_SECTION_\nSocialna fobija\n_START_PARAGRAPH_\nDelovno okolje je ena najzahtevnej\xc5\xa1ih situacij, v kateri se lahko znajde posameznik s socialno fobijo. V slu\xc5\xbebi osebo stalno nekdo nadzoruje in vrednoti njeno delo, oseba zlahka zaide v nesporazume s sodelavci, mora nastopati pred publiko ali se sestajati s sodelavci ter drugimi poslovne\xc5\xbei na sestankih. Posamezniki s socialno fobijo pogosto te\xc5\xbeje konkurirajo tistim, ki tovrstne du\xc5\xa1evne motnje nimajo, saj jim fobija ote\xc5\xbeuje napredek, poleg tega pa je lahko socialna fobija napa\xc4\x8dno interpretirana kot neprijaznost ali zadr\xc5\xbeanost. Posamezniki s socialno fobijo se s\xc4\x8dasoma izolirajo od svojih sodelavcev, posledi\xc4\x8dno pa jim je kasneje \xc5\xa1e te\xc5\xbeje preiti nazaj v socialne kroge in pridobiti samozavest. Dobro je, \xc4\x8de si posamezniki s socialno fobijo do neke mere pomagajo sami tako, da se dobro pripravijo na predstavitve na sestankih, se izogibajo alkoholu pred socialnimi interakcijami, vadijo telefonske klice od doma (\xc4\x8de npr. delajo kot poslovni sekretarji) ipd._NEWLINE_Delodajalci lahko zaposlenim s socialno fobijo pomagajo tako, da so odprti in sprejemljivi do du\xc5\xa1evnih motenj ter da podirajo stigmo, ki je nastala okrog du\xc5\xa1evnih motenj, poka\xc5\xbeejo, da jim je mar za zaposlenega, izobra\xc5\xbeujejo svoj kader o du\xc5\xa1evnem zdravju, izobra\xc5\xbeujejo managerje in supervizorje, da znajo prepoznati simptome socialne fobije pri zaposlenih, podpirajo zaposlene, da poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo strokovno pomo\xc4\x8d ter jim po potrebi omogo\xc4\x8dijo fleksibilnej\xc5\xa1i urnik, ve\xc4\x8d odmorov ter jim dodelijo delo, ki je za njih primernej\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nAgorafobija\n_START_PARAGRAPH_\nZaposleni z agorafobijo se pogosto soo\xc4\x8dajo s te\xc5\xbeavo obvladovanja svojega strahu, \xc5\xa1e posebej na delovnem mestu, kjer jih skrbi, da bodo njihovo stanje opazili tudi drugi zaposleni. Skrbi jih, da bodo do\xc5\xbeiveli pani\xc4\x8dni napad pred svojimi sodelavci ali nadrejenimi._NEWLINE_Posamezniki z agorafobijo pogosto izostajajo z delovnega mesta za dalj\xc5\xa1a \xc4\x8dasovna obdobja. Dalj\xc5\xa1e kot je obdobje izostanka, bolj se mora delodajalec truditi, da ostane v stiku z zaposlenim, saj se z dalj\xc5\xa1anjem izostanka vrnitev na delovno mesto in vzpostavljanje stika z ostalimi zaposlenimi in nadrejenimi ote\xc5\xbeujeta. Delodajalec mora biti pripravljen obiskati zaposlenega na domu ali na kak\xc5\xa1nem drugem mestu, ki ustreza zaposlenemu. Za\xc5\xbeeleno je, da se delodajalec zanima za stanje zaposlenega z agorafobijo ter se z njim pogovori o strategijah spoprijemanja ter na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din bi lahko organizacija pomagala zaposlenemu. Delodajalec se mora specifi\xc4\x8dno pozanimati, katere informacije o svojem stanju (\xc4\x8de sploh katere) \xc5\xbeeli zaposleni deliti s sodelavci. Prav tako je dobro, da delodajalec po dogovoru z zaposlenim sku\xc5\xa1a prilagoditi okolje tako, da se bo zaposleni po\xc4\x8dutil varnega (npr. namenimo en prazen prostor v podjetju za zaposlenega takrat, ko ob\xc4\x8duti anskioznost) in bo posledi\xc4\x8dno tudi bolj produktiven._NEWLINE_Zaposleni z agorafobijo pa si do dolo\xc4\x8dene mere lahko pomagajo tudi sami. Dobro je, \xc4\x8de vedo, katere situacije pri njih povzro\xc4\x8dijo ob\xc4\x8dutke anksioznosti in panike, saj jih na ta na\xc4\x8din lahko sku\xc5\xa1ajo prepre\xc4\x8diti. Prav tako je dobro, da oseba prepozna simptome anksioznosti, se jih nau\xc4\x8di razumeti ter sku\xc5\xa1a preusmeriti misli drugam. Posameznik z agorafobijo naj najprej v umirjenem stanju vadi tehnike, ki pomagajo pri obvladovanju ansksioznosti in panike, da jih bo lahko kasneje uporabil v \xc4\x8dasu krize. Tak\xc5\xa1ne tehnike so npr. zaustavljanje misli, progresivna mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna relaksacija in dihalne vaje. \xc4\x8ceprav mnogi raje zadr\xc5\xbeijo svoje zdravstveno stanje zase, pa je v\xc4\x8dasih koristno, da za agorafobijo ve \xc5\xa1e kdo, ki je posamezniku blizu ter nekateri sodelavci, saj mu lahko nudijo socialno oporo, katera pa zmanj\xc5\xa1uje stres.'