b'\n_START_ARTICLE_\nRaketni nahrbtnik\n_START_PARAGRAPH_\nRaketni nahrbtnik, znan tudi pod angle\xc5\xa1kimi izrazi jet pack in rocket pack, je naprava za letenje, ki jo nosi pilot na hrbtu. Obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih tip glede na pogon in izvedbo. Vzgon proizvaja reaktivni ali raketni motor, lahko tudi curek vode pri hidro jetpacku. Po navadi so samo za enega pilota._NEWLINE_Koncept se je prvi\xc4\x8d pojavil v znanstveni fantastiki v 1920ih, v 1960. pa so z napredkom tehnologije postali popularni. V praksi jih najve\xc4\x8dkrat uporabljajo astronavti v vesolju, kjer so se izkazali kot zelo u\xc4\x8dinkoviti, poleti lahko zaradi odsotnosti gravitacije trajajo ve\xc4\x8d ur, medtem ko so poleti z njimi na Zemlji zaradi majhne kapacitete goriva zelo kratki (okrog minute), tako da niso prakti\xc4\x8den na\xc4\x8din transporta.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi raketni nahrbtnik je razvil leta 1919 ruski in\xc5\xbeenir Aleksander Fjodorovi\xc4\x8d Andrejev. Za gorivo je uporabljal metan in kisik kot oksidant. Dobil je patent, vendar ni znano, ali ga je zgradil in preskusil._NEWLINE_Leta 1958 sta Garry Burdett in Alexander Bohr, oba in\xc5\xbeenirja pri Thiokol, zgradila Jump Belt, ki sta ga poimenovala Project Grasshopper. Potisk je zagotavljal visoko stisnjen du\xc5\xa1ik. Dve majhni \xc5\xa1obi sta bili usmerjeni navzdol, ko se je pilot nagnil naprej, je lahko dosegel hitrost 45-50 km/h. Pozneje sta Burdett in Bohr presku\xc5\xa1ala verzijo s vodikovim peroksidom. Ker nista dobila finan\xc4\x8dne podpore, sta projekt prekinila._NEWLINE_Leta 1959 je podjetje Aerojet General Corporation dobilo pogodbo Ameri\xc5\xa1ke kopenske vojske za razvoj raketnega nahrbtnika. Leta 1960 je Richard Peoples prvi\xc4\x8d poletel s svojim Aeropackom, ki je bil povezan s kablom. Istega leta je podjetje Bell predstavilo javnosti Rocketbelt. Pogon je zagotavljal raketni motor na vodikov peroksid, mo\xc5\xbenost pa sta bila tudi reaktivni pogon in pogon na stisnjen du\xc5\xa1ik._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka vojska kljub majhnim sposobnostim ni izgubila zanimanja. Uporabljala naj bi jih za izvidni\xc5\xa1tvo, preskakovanje ovir, kot so minska polja, amfibi\xc4\x8dno delovanje in drugo. Konceptu so dali ime \xc2\xbbSmall Rocket Lift Device\xc2\xab\xc2\xa0- SRLD._NEWLINE_Aerojet je sklenil, da je motor na vodikov peroksid najbolj obetaven.'