b"\n_START_ARTICLE_\nAstrologija\n_START_PARAGRAPH_\nAstrolog\xc3\xadja (gr\xc5\xa1ko \xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1: astrolog\xc3\xada < \xce\xac\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd: \xc3\xa1stron + \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82: l\xc3\xb3gos - beseda, u\xc4\x8denje) je psevdoznanost, ki preu\xc4\x8duje simboli\xc4\x8dne vplive in odnose med gibanjem in polo\xc5\xbeaji nebesnih teles ter \xc5\xbeivljenjem na Zemlji. Astrologija posku\xc5\xa1a pojasnjevati \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lastnosti in njegovo usodo.\n_START_SECTION_\nRojstni horoskop\n_START_PARAGRAPH_\nV astrologiji rojstni horoskop predstavlja zemljevid vesolja, ki prikazuje polo\xc5\xbeaje planetov, astrolo\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1, asteroidov, zvezd in drugih nebesnih teles. Izra\xc4\x8duna se za \xc4\x8das in kraj rojstva osebe._NEWLINE_Najve\xc4\x8dkrat ri\xc5\xa1emo geocentri\xc4\x8dni rojstni horoskop, pri katerem nebesna telesa projeciramo na ekliptiko. Rojstni horoskop je narisan v obliki kroga, ki ga sestavlja dvanajst zodiakalnih znamenj. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kroga se nahaja Zemlja. 0\xc2\xb0 Ovna predstavlja to\xc4\x8dko pomladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Vsako znamenje je veliko 30\xc2\xb0. V krogu so narisani planeti, asteroidi, lune, zvezde in ostala nebesna telesa, glede na njihov polo\xc5\xbeaj ob \xc4\x8dasu rojstva. Narisane so tudi astrolo\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, pri katerih prva hi\xc5\xa1a ali ascendent predstavlja projekcijo vzhoda na ekliptiko, deseta hi\xc5\xa1a ali medium coeli pa predstavlja projekcijo vrha neba na ekliptiko.\n_START_SECTION_\nZgodovina astrologije\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj vsa ljudstva so opazovala nebo z namenom, da bi dobila koristne odgovore na vpra\xc5\xa1anja o vplivu nebesnih sil na naravo, dr\xc5\xbeavo in kralja. Pogosto so opazovanja vklju\xc4\x8devala me\xc5\xa1anico vremenskih in astronomskih pojavov._NEWLINE_Mezopotamija_NEWLINE_Iz leta 2.300 p.n.\xc5\xa1. so najdeni sumerski klinopisi, ki govorijo o vplivu dolo\xc4\x8denega polo\xc5\xbeaja nebesnih teles na kralja oziroma dr\xc5\xbeavo. 2.000 p.n.\xc5\xa1. so planetom pripisali bo\xc5\xbeanske lastnosti in jih razdelili na mo\xc5\xa1ka in \xc5\xbeenska bo\xc5\xbeanstva. Luna in Venera sta bili mo\xc5\xa1ki bo\xc5\xbeanstvi, Sonce je bilo \xc5\xbeensko bo\xc5\xbeanstvo. Iz leta 1.600 p.n.\xc5\xa1. obstaja tekst\xc2\xa0\xc2\xbbEnuma Anu Enlil\xc2\xab, ki opisuje nebesne pojave in njihov vpliv na kralja in dr\xc5\xbeavo_NEWLINE_Babilonci_NEWLINE_Vzpon Babilona se je za\xc4\x8del v 18 st. p.n.\xc5\xa1. Postavili so uporaben sistem zodiaka, ki ga je sestavljalo dvanajst ozvezdij. Berosus je bil kaldejski duhovnih, zelo cenjen kot zgodovinar, astronom in astrolog. V 3. st.p.n.\xc5\xa1. je ustanovi \xc5\xa1olo astrologije na otoku Kos._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dna gr\xc5\xa1ka astrologija_NEWLINE_Po 7. st.p.n.\xc5\xa1. prihaja do izmenjave astrolo\xc5\xa1kega in astronomskega znanja med Grki in narodi na podro\xc4\x8dju Mezopotamije. V 5. st.p.n.\xc5\xa1 se je za\xc4\x8del uporabljati zodiak z dvanajstimi znamenji. Velik napredek v astrologiji je za\xc4\x8detek natalne astrologije \xe2\x80\x93 izdela se horoskop posameznika glede na polo\xc5\xbeaj planetov in fiksnih zvezd ob \xc4\x8dasu rojstva. Pride do lo\xc4\x8devanja dvorskih in profesionalnih astrologov. Gr\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Ptolomejcev v Aleksandriji, mestu, kjer so se me\xc5\xa1ale gr\xc5\xa1ka, babilonska in egiptovska kultura, ustanovi knji\xc5\xbenico, ki je bila \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dna to\xc4\x8dka za \xc5\xa1irjenje astrologije. Grki so pri tolma\xc4\x8denju uporabljali planete in fiksne zvezde. Vpeljali so koncept \xc5\xa1tirih elementov, vladarje trojstev po elementih in vladarje planetov po zodiaku. V astrologijo so vklju\xc4\x8dili mitologijo. Planeti so dobili imena po bogovih. Uporabljati so za\xc4\x8deli ascendent. Aspekte so obravnavali na nivoju znamenj. Pomembna so jim bila dnevna in no\xc4\x8dna rojstva. Vladar dnevnih rojstev: Sonce, vladar no\xc4\x8dnih rojstev: Luna._NEWLINE_Pitagora, filozof, matematik in mistik, je zagovarjal filozofijo, da je vesolje nelo\xc4\x8dljiva celota, katerega del\xc4\x8dki so med seboj v popolnem so\xc5\xbeitju in skladnosti. Iz njegovih spoznanj sta \xc4\x8drpala tudi Platon in Aristotel, ki sta zagovarjala teorijo, da so zemeljski pojavi povezani z gibanjem nebesnih sfer. Hiparh je razvil to\xc4\x8dne modele gibanja Sonca in Lune, definiral precesijo in naredil prvi katalog zvezd in tabele eklips. Ptolemaj je bil enciklopedist, sku\xc5\xa1al je sistematizirati obstoje\xc4\x8da znanja iz podro\xc4\x8dja matematike, astronomije, geografije in astrologije. Napisal je knjigo Tetrabiblos, ki predstavlja neke vrste\xc2\xa0\xc2\xbbastrolo\xc5\xa1ko biblijo\xc2\xab. Dolgo \xc4\x8dasa je bila oporna to\xc4\x8dka za resen \xc5\xa1tudij astrologije. Tetrabiblos je sklop \xc5\xa1tirih knjig, v katerih sta obdelani tako osebna kot tudi mundana astrologija. Med drugim je v knjigi opisal karakteristike planetov in fiksnih zvezd, odpravil razlike med dnevnimi in no\xc4\x8dnimi rojstvi, prevzel je Hiparhov tropski zodiak. Knjiga je postala temelj srednjeve\xc5\xa1ke arabske in zahodne astrologije._NEWLINE_Astrologija v starem Rimu_NEWLINE_V 1. st.p.n.\xc5\xa1. se je za astrologijo za\xc4\x8dela zanimati tudi rimska elita. Znanja astrologije so prevzeli od starih Grkov, vendar so planete poimenovali po svojim bogovih. Ta imena uporabljamo \xc5\xa1e danes. Glede na to, kateri cesar je vladal, so bili v Rimu astrologi zelo cenjeni ali pa so jih preganjali. S kolapsom zahodnega rimskega cesarstva je astrologija v Evropi pri\xc4\x8dela izginjati, pre\xc5\xbeivela pa je le v vzhodnih delih rimskega cesarstva. V 8. in 9. st. pa so se za astrologijo za\xc4\x8deli zanimati Arabci. V 10. stoletju so arabski astrologi prevajali gr\xc5\xa1ke knjige._NEWLINE_Firmik Materno (280-360 n.\xc5\xa1.) je bil rimski odvetnik, ki se je z astrologijo ukvarjal amatersko. Pri njem se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8damo z eti\xc4\x8dnim kodeksom astrologa. V osmih knjiga je prevedel veliko del gr\xc5\xa1kih astrologov. Iz njegovih del je pozneje znanje \xc4\x8drpal William Lilly._NEWLINE_Arabska astrologija_NEWLINE_V 8. stoletju so Arabci, v veliki \xc5\xbeelji po raz\xc5\xa1iritvi znanja, v Bagdad vabili bizantinske, perzijske in hindujske u\xc4\x8denjake. V arab\xc5\xa1\xc4\x8dino so prevajali tuje knjige, tudi knjige o astrologiji in astronomiji. Bagdad in Damask sta postali izobra\xc5\xbeevalni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di, kjer je potekalo u\xc4\x8denje medicine, astronomije in astrologije. V arabskem svetu sta se zdru\xc5\xbeili indijska in helenisti\xc4\x8dna astrologija. Pojavila se je vrsta astrologov, ki so pisali knjige, s \xc4\x8dimer so se ohranila tradicionalna astrolo\xc5\xa1ka znanja in se kasneje prenesla na zahod. Velik pomen so pripisovali solarnemu povratku. Originalne gr\xc5\xa1ke to\xc4\x8dke so raz\xc5\xa1irili in dodali nove in nove kombinacije, kar danes v astrologiji imenujemo\xc2\xa0\xc2\xbbarabske to\xc4\x8dke\xc2\xab. Arabski astrolog Alchabitus je uvedel nov sistem izra\xc4\x8duna hi\xc5\xa1, ki so ga uporabljali arabski astrologi, kot tudi srednjeve\xc5\xa1ki in renesan\xc4\x8dni astrologi v Evropi, dokler ga ni izpodrinil Regiomontanusov sistem hi\xc5\xa1. Al Biruni (973-1048) je bil zelo u\xc4\x8den, vsestransko izobra\xc5\xbeen. Napisal je knjigo s podrobnim opisom arabskih to\xc4\x8dk._NEWLINE_Srednji vek_NEWLINE_Astrologija v Evropi se je pri\xc4\x8dela prebujati. Glavna pozornost je bila usmerjena v horarno in elekcijsko astrologijo. Astrologi so ponovno pri\xc4\x8deli svetovati vladarjem. Srednjeve\xc5\xa1ki astrologi so izdelovali magijske talismane._NEWLINE_Guido Bonatti je bil astronom in astrolog na dvoru kralja Frederika II. Bil je tudi profesor v Boloniji in vrhunski horarni astrolog. Bil je v sporu s cerkvijo. Izjavil je, da astrologi ve\xc4\x8d vedo o zvezdah, kot teologi o Bogu. Johannes Campanus je bil italijanski matematik, astronom in astrolog. Natan\xc4\x8dno je prera\xc4\x8dunal razdalje planetov in njihovo velikost. Izdelal je tabelo sistema hi\xc5\xa1, ki pa je za\xc5\xbeivel kasneje, v 20. stoletju._NEWLINE_Zgodnja moderna astrologija_NEWLINE_V 15.st. so izumili tiskarski stroj. Astrolo\xc5\xa1ke knjige so postale dostopne, kar je pospe\xc5\xa1ilo razvoj astrologije. Astrologija se je v veliki meri uporabljala v kombinaciji z medicino. Astrologija in astronomija kot vedi sta se v 17. st. razdru\xc5\xbeili. Astrologija, kot veda, je pri\xc4\x8dela zamirati okoli leta 1700. Prenehali so s pou\xc4\x8devanjem astrologije na univerzah. Zadnji \xc5\xa1tudij astrologije je obstajal na univerzi Salamanca v \xc5\xa0paniji leta 1770. V 19. stoletju se je za\xc4\x8del preporod in ponovno obujanje starih znanj astrologije. K modernizaciji oziroma tako imenovani moderni astrologiji pa so veliko pripomogli Alan Leo, Dane Rudhyar in Ebertinova \xc5\xa1ola Kozmobiologije. Odprli so vrata astrologiji dvajsetega stoletja._NEWLINE_Regiomontan je poznan po sistemu hi\xc5\xa1, ki se \xc5\xa1e danes uporabljaja v horarni astrologiji. Sestavil je efemeride. To so bile prve efemeride, ki so se tiskale v Evropi. Tycho Brahe je ugotovil neto\xc4\x8dnost dotedanjih efemerid in se odlo\xc4\x8dil, da jih bo izbolj\xc5\xa1al. Leta 1572 je odkril supernovo, s \xc4\x8demer je zaslovel. Bil je tudi dvorni astrolog Rudolfa II. Njegov pomo\xc4\x8dnik je bil Johannes Kepler, ki je po njegovi smrti, leta 1601, postal dvorski astrolog Rudolfa II. in izdeloval horoskope za takratne \xc4\x8dlane plemstva. Leta 1620 je do\xc5\xbeivel travmati\xc4\x8dno izku\xc5\xa1njo, ko je bila njegova mama obto\xc5\xbeena \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva, ker se je ukvarjala z zeli\xc5\xa1\xc4\x8di in izdelovanjem tinktur. Zaradi tega so jo zaprli. Keplerju jo je uspelo re\xc5\xa1iti iz zapora. Nadaljeval je Brahejevo delo in izdelal je Rudolfinske tabele s to\xc4\x8dnimi polo\xc5\xbeaji Sonca, Lune in planetov (napake so se zmanj\xc5\xa1ale iz 5\xc2\xb0 na 10'). Vpeljal je harmonike, ki temeljijo na teoriji o harmoniji vesolja, s \xc4\x8dimer je dopolnil Ptolomejeve klasi\xc4\x8dne aspekte. Harmoniki so osnova za kasnej\xc5\xa1o moderno astrologijo. John Dee je bil matematik, mag in alkimist. Svetoval je kraljici Elizabeti I. na podro\xc4\x8djih astrologije in znanosti. Dolo\xc4\x8dil je datum njenega kronanja. William Lilly (1602-1681) je zelo cenil Bonatija. Bil je poklicni astrolog, ukvarjal se je s horarno astrologijo in z napovedovanjem dogodkov v prihodnosti. Leta 1647 je izdal knjigo Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska astrologija, ki je postala temelj tradicionalne astrologije, \xc5\xa1e posebej horarne. Knjiga je priljubljena \xc5\xa1e danes."