b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica Na\xc5\xa1e ljube gospe, M\xc3\xbcnchen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTik ob prvem mestnem obro\xc4\x8du obzidja je bila v 12. stoletju zgrajena romanska cerkev, ki je zamenjala nekdanjo pozno romansko stavbo in slu\xc5\xbeila kot druga mestna \xc5\xbeupnija po cerkvi Alter Peter (stolp z vzdevkom \xc2\xbbstari Peter\xc2\xab), ki je najstarej\xc5\xa1a. Sedanja poznogotska konstrukcija je nadomestila to starej\xc5\xa1o cerkev in jo je v 15. stoletju naro\xc4\x8dil vojvoda Sigismund Bavarski in prebivalci M\xc3\xbcnchna._NEWLINE_Stolnico je v samo 20 letih postavil J\xc3\xb6rg von Halsbach. Zaradi finan\xc4\x8dnih razlogov in pomanjkanja bli\xc5\xbenje kamnite jame je bila za gradbeni material izbrana opeka. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1468 . Ker so bili gotovinski viri iz\xc4\x8drpani leta 1479, je pape\xc5\xbe Sikst IV. priznal odpustke._NEWLINE_Dva stolpa (severni stolp 98,57 m, ju\xc5\xbeni stolp 0,12 m manj) sta bila dokon\xc4\x8dana leta 1488, cerkev pa je bila posve\xc4\x8dena leta 1494. Vendar pa zaradi pomanjkanja sredstev na\xc4\x8drtovana visoka, prevotljena zvonika, zna\xc4\x8dilnost za gotski slog, nista bila zgrajena in stolpa sta ostala nedokon\xc4\x8dana do leta 1525. Hartmann Schedel je v svoji znameniti N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki kroniki natisnil pogled na M\xc3\xbcnchen, vklju\xc4\x8dno z nepokritima stolpoma. Ker pa je de\xc5\xbeevnica redno prodirala v za\xc4\x8dasne strehe v stropu stolpa, je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev, da se jih dokon\xc4\x8da v cenovno ugodni obliki. Tako je stavba dobila svoji slavni kupoli na vsakem stolpu, cerkev pa je postala tako nespremenjen mejnik nad mestom. Njihova zasnova je bila zasnovana na Kupoli na skali v Jeruzalemu, ki se je spogledovala s pozno bizantinsko arhitekturo in se je v tistem \xc4\x8dasu la\xc5\xbeno \xc5\xa1tela za Solomonov originalni tempelj. _NEWLINE_Stavba ima prostornino pribli\xc5\xbeno 200.000 m\xc2\xb3.  Naj bi imela zmogljivost sprejeti 20.000 ljudi. (Cerkvene klopi za navadne ljudi so bile kasnej\xc5\xa1a predstavitev) To je za mesto kar izjemno, saj je imela poleg te \xc5\xa1e drugo (prvo) \xc5\xbeupnijsko cerkev konec 15. stoletja in za cerkev, ki je bila postavljena da bi slu\xc5\xbeila le skromni (in drugi) mestni \xc5\xbeupniji, ki zgolj dopolnjuje prej\xc5\xa1njo, sedaj bistveno manj\xc5\xa1o stavbo._NEWLINE_Stolnica je utrpela hudo \xc5\xa1kodo med drugo svetovno vojno zaradi zra\xc4\x8dnih napadov zavezni\xc5\xa1kih sil v zadnjih fazah vojne - streha se je poru\xc5\xa1ila, eden od stolpov je utrpel hude po\xc5\xa1kodbe in levji dele\xc5\xbe izjemno dragocene notranjosti iz vseh stoletij, odkar je bila ustanovljena \xc5\xbeupnija, je bila izgubljena bodisi zaradi bombnih napadov bodisi zaradi njihovih posledic, ko je bilo treba odstraniti tone ru\xc5\xa1evin._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja obnovitvena prizadevanja so se za\xc4\x8dela po vojni in so se izvajala v ve\xc4\x8d fazah, od katerih se je zadnja kon\xc4\x8dala leta 1994 .\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nFrauenkirche je bila zgrajena iz rde\xc4\x8de opeke v poznem gotskem slogu v samo 20 letih. Stavba je zasnovana zelo jasno, brez bogatih gotskih okraskov in z oporniki, ki so jih skrili v notranjosti. To, skupaj s posebno zasnovo obeh stolpov, je konstrukcija, vseeno mogo\xc4\x8dna, ki je videti \xc5\xa1e bolj ogromna in ji daje skoraj moderno podobo po na\xc4\x8delu \xc2\xbbmanj je ve\xc4\x8d\xc2\xab._NEWLINE_Poznogotska ope\xc4\x8dna zgradba s kapelami, ki obkro\xc5\xbeajo apsido, je dolga 109 metrov, \xc5\xa1iroka 40 metrov in visoka 37 metrov. V nasprotju z raz\xc5\xa1irjeno legendo, ki pravi, da sta dva stolpa z zna\xc4\x8dilnimi kupolami razli\xc4\x8dna po vi\xc5\xa1ini za en meter, sta skoraj enaka: severni stolp je 98,57 metra, medtem ko je ju\xc5\xbeni stolp le 98,45 metra, 12 centimetrov manj. Prvotna zasnova je zahtevala poudarjene zvonike, da bi jih  postavili na vrh stolpov, podobno kot K\xc3\xb6lnska stolnica, vendar jih zaradi pomanjkanja denarja niso nikoli zgradili. Namesto tega sta bili v renesansi zgrajeni dve kupoli in se ne ujemata z arhitekturnim slogom stavbe, vendar sta postali posebnost v M\xc3\xbcnchnu. Z zaprtim prostorom okoli 200.000 m\xc2\xb3, s 150.000 m\xc2\xb3 do vi\xc5\xa1ine oboka, je druga med najve\xc4\x8djimi cerkvenimi dvoranami na splo\xc5\xa1no in druga med najve\xc4\x8djimi ope\xc4\x8dnatimi cerkvami severno od Alp (za cerkvijo sv. Marije v Gdansku) .\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nV stolnici redno poteka katoli\xc5\xa1ka ma\xc5\xa1a, saj \xc5\xa1e vedno slu\xc5\xbei kot \xc5\xbeupnijska cerkev._NEWLINE_Je najve\xc4\x8dja dvoranska cerkev v Nem\xc4\x8diji. Notranjost kljub svoji velikosti ne \xc5\xa1okira. Dvorana je razdeljena na 3 dele (glavna ladja in dve stranski enake vi\xc5\xa1ine (31 metrov) z dvojno vrsto 22 stebrov (11 na obeh straneh, 22 metrov visokih), ki pomagajo deliti prostor. Prostori so obse\xc5\xbeni, vendar so zaradi svoje impresivne vi\xc5\xa1ine in razmerja med vi\xc5\xa1ino in \xc5\xa1irino zgradbe videti precej majhni. Loke je zasnoval Heinrich von Straubing._NEWLINE_Z glavnega portala se zdi, da se vidi samo na vrste stebrov brez oken in prosojnih "sten" med oboki, skozi katere se zdi, da sije svetloba. Prostorski u\xc4\x8dinek cerkve je povezan z legendo o odtisu v kvadratni plo\xc5\xa1\xc4\x8dici ob vhodu v ladjo, tako imenovanem \xc2\xbbhudi\xc4\x8devem stopalu\xc2\xab._NEWLINE_Bogato zbirko umetni\xc5\xa1kih del iz 14. do 18. stoletja uglednih umetnikov, kot so Peter Candid, Erasmus Grasser, Jan Polack, Hans Leinberger, Hans Krumpper in Ignaz G\xc3\xbcnther, od zadnje obnove ponovno krasijo notranjost stolnice . Glavne znamenitosti so gotska ladja, ve\xc4\x8d gotskih steklenih oken, nekatera so bila izdelana za prej\xc5\xa1njo cerkev in grobni spomenik Ludvika IV.. Za dnevne korne molitve je Erasmus Grasser ustvaril v letih 1495-1502 korne klopi z doprsnimi kipi apostolov in prerokov ter majhnimi kipi, ki so pre\xc5\xbeiveli spremembe baro\xc4\x8dnega obdobja in gotskega preporoda, toda zgoreli v drugi svetovni vojni, le figure so bile preseljene in ohranjene. Frauenkirche ima zato \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dji ohranjen zna\xc4\x8daj pozne gotike v Nem\xc4\x8diji. Opti\xc4\x8dni konec sveti\xc5\xa1\xc4\x8da oblikuje na stebru kip svete Marije, Antona Boosa, ki ga je izdelal leta 1780 za abat-voix \xe2\x80\x93 akusti\xc4\x8dni nadstre\xc5\xa1ek nekdanje pri\xc5\xbenice. Nekdanja oltarna slika, ki jo je dokon\xc4\x8dal Peter Candid leta 1620, je bila premaknjena na severni vhod v zakristijo in prikazuje Marijino vnebovzetje.\n_START_SECTION_\nTeufelstritt ali hudi\xc4\x8devo stopinja in ve\xc4\x8dni veter\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del notranjosti je bil uni\xc4\x8den med drugo svetovno vojno. Privla\xc4\x8dnost, ki je pre\xc5\xbeivela, je Teufelstritt ali Hudi\xc4\x8deva stopinja na vhodu. To je \xc4\x8drna oznaka, ki spominja na odtis, ki je po legendi stal tam, kjer je hudi\xc4\x8d stal, ko je radovedno gledal in zasmehoval cerkev brez oken, ki jo je zgradil Halsbach. (V baro\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih bi glavni oltar zakril edino okno na koncu cerkve, ki ga lahko opazimo, ko stojimo v preddverju.)_NEWLINE_V drugi verziji legende se je hudi\xc4\x8d dogovoril z graditeljem, da bi financiral gradnjo cerkve pod pogojem, da ne vsebuje oken. Pameten graditelj je prevaral hudi\xc4\x8da s postavitvijo stebrov tako, da okna niso bila vidna z mesta, kjer je hudi\xc4\x8d stal v preddverju. Ko je hudi\xc4\x8d odkril, da je bil prevaran, ni mogel vstopiti v \xc5\xbee posve\xc4\x8deno cerkev. Hudi\xc4\x8d je lahko stati samo v preddverju in jezno stopil, kar je pustilo temen odtis, ki je \xc5\xa1e danes viden na vhodu cerkve._NEWLINE_Legenda prav tako pravi, da se je hudi\xc4\x8d vrgel ven in pokazal svoj zlobni duh v vetru, ki besno divja okoli cerkve. _NEWLINE_Druga razli\xc4\x8dica tega dela legende pravi, da je hudi\xc4\x8d pri\xc5\xa1el jahajo\xc4\x8d na vetru, da bi videl cerkev v gradnji. Potem ko je popolnoma izgubil \xc5\xbeivce, je odletel in pozabil veter, ki bo \xc5\xa1e naprej udarjal v cerkev do dneva, ko se bo hudi\xc4\x8d vrnil in ga odnesel.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nOba stolpa imata deset zvonov ulitih v 14., 15., 17. in 21. stoletju. Njihova kombinacija je edinstvena in neprimerljiva v Evropi. Najve\xc4\x8dji zvon, imenovan Susanna ali Salveglocke, je eden najve\xc4\x8djih bavarskih zvonov. Leta 1490 ga je ulil Hans Ernst po naro\xc4\x8dilu Albrechta IV.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nV severnem stolpu v M\xc3\xbcnchnu Frauenkirche je od sredine 1980-ih radio relejna postaja nem\xc5\xa1ke zunanje obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe in druga tajna slu\xc5\xbeba .'