b"\n_START_ARTICLE_\nDiatoni\xc4\x8dna harmonika\n_START_PARAGRAPH_\nDiatoni\xc4\x8dna harmonika, okraj\xc5\xa1ano DHA, sicer pa tudi gumbna harmonika, pogovorno frajtonar'ca oziroma prostotonska harmonika, je vrsta harmonike, za katero je zna\xc4\x8dilno, da pri stiskanju meha na neki tipki proizvaja en ton, pri vle\xc4\x8denju pa drugega, zato diaton. Pri diatoni\xc4\x8dnih harmonikah starej\xc5\xa1e izdelave zanihata dva jezi\xc4\x8dka za vsak ton, pri novej\xc5\xa1ih pa trije, kar vpliva na barvo in oja\xc4\x8denje zvoka. Zaradi prosto prenihajo\xc4\x8dih jezi\xc4\x8dkov v glasilkah se je v Sloveniji (drugje pa ne) harmonike oprijelo ime frajtonar'ca. Ime kot tako bi sicer lahko veljalo za vse harmonike, a se je oprijelo predvsem diatoni\xc4\x8dne, ki je nastala v 19. stoletju, klavirska in kromati\xc4\x8dna pa med 1. in 2. svetovno vojno._NEWLINE_Diatoni\xc4\x8dna harmonika ima prednost pred klavirsko in kromati\xc4\x8dno harmoniko na basnem delu, kjer ima vgrajene helikonske glasilke, ki pri igranju oddajajo dovolj mo\xc4\x8dan zvok, da morebitni plesalci dobro sli\xc5\xa1ijo ritem. Enovrstne in dvovrstne harmonike so starej\xc5\xa1e izdelave, najnovej\xc5\xa1e pa premorejo na melodi\xc4\x8dni strani \xc5\xa1tiri (predvsem v Avstriji) ali celo pet (Zupan, Zorko, Rudi Poljan\xc5\xa1ek) vrst gumbov. Razlikujemo jih tudi po razvrstitvi tonov vrst A, B in C na melodi\xc4\x8dni strani, kar dolo\xc4\x8da na\xc4\x8din igranja. Godci so razlikovali slovensko, nem\xc5\xa1ko in \xc5\xa1tajersko uglasbitev. Diatoni\xc4\x8dne harmonike najpogosteje uporabljajo ansambli kot so Ansambel Lojzeta Slaka, Ansambel Franca Miheli\xc4\x8da, Ansambel Tonija Verderberja in drugi. Veliko pa jo pou\xc4\x8dujejo tudi v javnih in zasebnih glasbenih \xc5\xa1olah._NEWLINE_Diatoni\xc4\x8dna harmonika je ljudsko glasbilo, ki pa so ga proizvajalci v zadnjih letih toliko izpopolnili, da lahko z njo igramo precej ve\xc4\x8d kot samo ljudske, \xc2\xbbnarodne vi\xc5\xbee\xc2\xab. V Sloveniji so k temu pripomogli tudi najbolj\xc5\xa1i narodnozabavni harmonikarji, kot so Lojze Slak, Franc Miheli\xc4\x8d, Zoran Lupinc, Brane Klav\xc5\xbear, Miro Klinc, Robert Stopar, Zoran Zorko, Robert Goter, Mirko \xc5\xa0libar, Klemen Ro\xc5\xa1er in drugi. Nekateri med njimi so kot u\xc4\x8ditelji to glasbilo popeljali ob bok klasi\xc4\x8dnih instrumentov (klavir, violina, flavta ...), kjer so glasbene prvine, kot so melodija, ritem, harmonija, tempo, dinamika \xc5\xbee popolnoma jasne."