b"\n_START_ARTICLE_\nLa Merc\xc3\xa8\n_START_SECTION_\nLegenda o Devici milosti\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da se je na no\xc4\x8d na 24. septembra 1218 Devica prikazala trem pomembnim mo\xc5\xa1kim tistega \xc4\x8dasa: Kralju Jakobu I. (James I the Conqueror), Svetemu Petru Nolasku (Saint Pere Nolasc) in Svetemu Rajmundu Penjafortskemu (Saint Ram\xc3\xb3n de Penyafort). Vsem trem je naro\xc4\x8dila, da ustanovijo meni\xc5\xa1ki red, ki bi bil posve\xc4\x8den re\xc5\xa1evanju Kristijanov, ki so jih zaprli Saraceni.  To se je zgodilo v \xc4\x8dasu verskih vojn. \xc5\xa0tiri stoletja kasneje, leta 1687, je Barcelona utrpela veliko \xc5\xa1kodo zaradi kuge. Svojo usodo so polo\xc5\xbeili v roke Devici milosti ('La Mare D\xc3\xa9u de la Merc\xc3\xa8\xe2\x80\x99). Ko so premagali kugo, jo je mestni svet imenoval za za\xc5\xa1\xc4\x8ditnico mesta (Barcelone). Pape\xc5\xbe te odlo\xc4\x8ditve ni ratificiral \xc5\xa1e dve stoletji, do leta 1869. V katalon\xc5\xa1\xc4\x8dini beseda 'merc\xc3\xa8' pomeni usluga, milost, usmiljenje. V Gotski \xc4\x8detrti v Barceloni ('barrio g\xc3\xb3tico') se nahaja bazilika posve\xc4\x8dena Devici, z njeno leseno podobo, ki jo \xc4\x8dastijo.\n_START_SECTION_\nIzvor vsakoletnega festivala\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem ko je pape\xc5\xbe Pij IX razglasil Devico Milosti za zavetnico, je Barcelona za\xc4\x8dela praznovati festival v mesecu septembru. Festival La Merc\xc3\xa8 se je pravzaprav uveljavil v svojem pomenu \xc5\xa1ele leta 1902, ko je pod pritiskom Fran\xc4\x8diska Camba (Francesc Camb\xc3\xb3) festival postal zgled vsem tistim, ki so se takrat odvijali po vsej Kataloniji. Kljub temu, je skozi leta festival do\xc5\xbeivljal \xc5\xa1tevilne vzpone in padce. Na to je \xc5\xa1e posebaj vplivala Dr\xc5\xbeavljanska vojna in njene posledice, med drugim diktatura Francisca Franca.\n_START_SECTION_\nFestival v sodobnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele po prihodu demokracije leta 1975, je festival postal popularen zahvaljujo\xc4\x8d \xc5\xa1tevilnim udele\xc5\xbeencem in organizacijam iz celega mesta. Danes festival poteka na ve\xc4\x8dih javnih mestih, s programom, ki se osredoto\xc4\x8da na mediteransko kulturo. V manj kot tednu dni Barceloni uspe izpeljati ogromen program so\xc4\x8dasnih dogodkov, med katerimi si prisiljen izbirati, kot npr. uli\xc4\x8dna umetnost, procesije na ulicah (povorka), koncerti, tradicionalni plesi..._NEWLINE_Najbolj tradicionalne aktivnosti festivala so kot nekak\xc5\xa1na zbirka popularne kulture iz vse Katalonije, npr. katalonski ljudski ples sardana iz Girone, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki gradovi in hudi\xc4\x8di iz Tarragone, plesalci, ki \xc5\xa1e dandanes ohranjajo katalonsko tradicijo. Posebnost Barcelone pa so uli\xc4\x8dne parade, ki izvirajo iz spektakularnih procesij, ki so potekale pred stoletji v \xc4\x8dast Kristusovega telesa. Predstavljajo enega izmed najstarej\xc5\xa1ih spektaklov, ki se je ohranil do danes. Dandanes se organizacija uli\xc4\x8dnih parad zana\xc5\xa1a tako na skupine, ki predstavljajo popularno kulturo, kot na uli\xc4\x8dne umetnike. S skupnimi mo\xc4\x8dmi ohranjajo gledali\xc5\xa1ki duh festivala in festival kot tak._NEWLINE_Leta 2018 je barcelonski festival vseh festivalov potekal med 21. in 24. septembrom. Med pestrim programom niso manjkali \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki stolpi (Castellers) niti velikani, zmaji in druge zveri, ki so se predstavili v ve\xc4\x8dih procesijah, in sicer, 21. septembra na otvoritveni povorki imenovani 'Toc d'inici' na trgu St. Janeza (Pla\xc3\xa7a de Sant Jaume) in v nekoliko manj tradicionalni povorki imenovani 'Xambanga', kjer so se v nedeljo 23. septembra 2018, v slavnostnih oblekah predstavili velikani in ljudje z razli\xc4\x8dnimi figurami iz papirma\xc5\xa1eja. Prav tako je potekala tudi parada zveri in zmajev (brez ognjemeta in druge pirotehnike). V ponedeljek 24. septembra pa je bila organizirana Glavna povorka velikanov, v kateri so se velikani sprehajali po srednjeve\xc5\xa1kih ulicah Barcelone.\n_START_SECTION_\nSardana\n_START_PARAGRAPH_\nSardana je glasbeni \xc5\xbeanr tipi\xc4\x8den za katalonsko kulturo. Gre za ples, ki se ple\xc5\xa1e v krogu in izvira iz takoimenovane regije Emprode (Emprod\xc3\xa0) od koder se je v 19. stoletju raz\xc5\xa1iril po vsej Kataloniji, \xc5\xa1e posebej po modernizaciji plesa, pod vodstvom Josepa Marije Venture Casasa (Josep Maria Ventura i Casas). Mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske tvorijo krog tako, da se primejo za roke in gledajo proti sredini kroga. Tako lahko zaple\xc5\xa1ejo zgodovinsko 'sardana curta', ki traja pribli\xc5\xbeno 5 minut, ali pa sodobno verzijo 'sardana llarga', ki traja 12-13 minut. Obstajata \xc5\xa1e dve manj poznani obliki tega plesa, to sta: 'sardana de illuiment' in 'sardana revessa'. Koraki se \xc5\xa1tejejo kot 2- ali 3- delni premiki. Smer premikanja se spreminja. Roke so polo\xc5\xbeene na boke ali v nivoju ramen, odvisno od strukture koraka. Vzorec koreografije ima posko\xc4\x8dne intervale, ki se spreminjajo skupaj z glasbo. Obi\xc4\x8dajno je hkrati ve\xc4\x8d krogov, ki se med seboj razlikujejo po tempu in nivoju plesnih sposobnosti oz. znanja.  _NEWLINE_Plesalci se imenujejo 'sardinistes', profesionalni plesalci pa se organizirajo v 'colles sardintes', pri \xc4\x8demer colla pomeni skupino ali klub. Vsi kljubi (colles sardintes) so povezani v konfederacijo Confederaci\xc3\xb3 Sardinista de Catalunya. Ples se ve\xc4\x8dinoma ple\xc5\xa1e le med festivali in \xc4\x8dez vikende, obi\xc4\x8dajno jih spremlja orkester ('cobla'), sestavljen iz desetih pihal in basa.  \xc5\xbdenskam je bilo dovoljeno sodelovanje v orkestru \xc5\xa1ele v 80-tih prej\xc5\xa1njega stoletja. Posebnost tega plesa je, da dovoljuje ljudem, da se pridru\xc5\xbeijo v kateremkoli delu korografije, ne glede na starost in spol. Plesu se lahko pridru\xc5\xbeijo vsi, ki poznajo sardano, tako da odlo\xc5\xbeijo svoj pla\xc5\xa1\xc4\x8d in torbo v sredini kroga in se vklju\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nOgnjemet in light show\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben sestavni del festivala je tudi ognjemet ter tako imenovani light show oz. niz svetlobnih efektov, sestavljenih iz ve\xc4\x8dbarvnih svetlobnih pramenov spreminjajo\xc4\x8de se jakosti in smeri. Na trgu Svetega Janeza (Pla\xc3\xa7a de Sant Jaume) vsak ve\xc4\x8der se fasada mestne hi\xc5\xa1e spremeni v ogromen zaslon, na katerem projecirajo light show, ki o\xc4\x8dara vse generacije. Prav tako vsako leto organizirajo ognjemet, ki se ga da najlep\xc5\xa1e videti z obale, kjer si lahko obiskovalci ogledajo \xc5\xa1tevilne stojnice s hrano in raznoraznimi drugimi izdelki. Najve\xc4\x8dji izmed ognjemetov je vedno ob zaklju\xc4\x8dku festivala. Takrat priredijo tudi poseben spektakel na \xc4\x8carobni fontani (Magic Fountain of Montj\xc3\xbcic), kjer bobne\xc4\x8da glasba tekmuje s poki ognjemeta v zraku."