b'\n_START_ARTICLE_\nPredelska baterija\n_START_SECTION_\nUtrdba\n_START_PARAGRAPH_\nKer topovi v utrdbi pri Rabeljskem jezeru niso bili namenjeni boju na ve\xc4\x8dje razdalje, se je vojno ministrstvo leta 1896 odlo\xc4\x8dilo, da utrdbo dopolnijo z manj\xc5\xa1o topni\xc5\xa1ko utrdbo na prelazu Predel. Za gradnjo je bilo namenjeno le 150.000 kron._NEWLINE_Gradnja se je za\xc4\x8dela 22. junija 1897 kakih 300 metrov zahodno od sedla, na katerem sedaj poteka meja med Slovenijo in Italijo, zaklju\xc4\x8dila pa se je 24. septembra 1898. Topove so namestili leto pozneje, v uporabo pa so jo predali leta 1900. Ker so bili na\xc4\x8drti za utrdbo narejeni \xc5\xbee leta 1892, je bila utrdba sedem let pozneje \xc5\xbee zastarela in bi v najslab\xc5\xa1em primeru lahko zdr\xc5\xbeala le granate do kalibra 105 mm. Stanje je poslab\xc5\xa1ala \xc5\xa1e majhna koli\xc4\x8dina betona, saj je bila ve\xc4\x8dina zidov iz kamenja. Njena velika slabost je bila tudi na\xc4\x8din postavitve in lokacija tako, da so jo imeli italijanski topni\xc4\x8darji ob izbruhu vojne kot na dlani._NEWLINE_Utrdba je bila oboro\xc5\xbeena s tremi 12 cm topovi M. 80, dvema mitraljezoma Schwarzlose M. 7, ki sta obvladovala cesto Rabelj-Predel, poleg tega pa je imela utrdba \xc5\xa1e 25 trdnjavskih podno\xc5\xbeij za pu\xc5\xa1ke. Za osvetljevanje ciljev je utrdba imela na razpolago tudi tri acetilenske \xc5\xbearomete. Leta 1906 je utrdba do\xc5\xbeivela posodobitev, dobila je oklepno opazovalnico. Leto pozneje pa so streho utrdbe prekrili s 50\xe2\x80\x9375 cm debelo plastjo betona in tako dosegli vi\xc5\xa1jo stopnjo za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Posadka je \xc5\xa1tela 6 \xc4\x8dastnikov, zdravnika in 117 mo\xc5\xbe; v vojnem \xc4\x8dasu pa 3 \xc4\x8dastnike, 129 mo\xc5\xbe celov\xc5\xa1kega 1. gorskega strelskega polka ter 3 \xc4\x8dastnike in 98 topni\xc4\x8darjev 2. rezervne \xc4\x8dete 4. bataljona trdnjavskega topni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nUtrdba med vojno\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 1914 so se v voja\xc5\xa1kem poveljstvo odlo\xc4\x8dili, da poleg utrdbe ob Rabeljskem jezeru razoro\xc5\xbeijo tudi Predelsko utrdbo, ki je bila v tistem \xc4\x8dasu prav tako \xc5\xbee zastarela. Njene topove so kmalu po za\xc4\x8detku vojne premestili v dve topni\xc5\xa1ki kaverni na jugozahodnem pobo\xc4\x8dju Predelskih glav, ki so se med vojno imenovale Predilkopf._NEWLINE_Nekateri italijanski viri trdijo, da naj bi bil prvi strel na so\xc5\xa1ki fronti izstreljen prav iz Predelske utrdbe, 23. maja 1915 to\xc4\x8dno ob osmih zve\xc4\x8der kar \xc5\xa1tiri ure pred uradnim za\xc4\x8detkom vojne. Po avstrijskih virih pa so iz topov za\xc4\x8deli streljati naslednji dan 24. maja ob 10. uri zjutraj. Italijani pa so udarec vrnili \xc5\xa1ele tri dni kasneje. Sprva so na utrdbo streljali s 149 mm topovi, \xc4\x8dez dva dni pa so se obstreljevanju pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e 210 mm granate. Tik pred za\xc4\x8detkom obstreljevanja v no\xc4\x8di s 25. maja na 26. maj se je Avstrijcem posre\xc4\x8dilo v kaverno odnesti prvi top. Preostala dva pa sta med tem obstreljevala italijanske polo\xc5\xbeaje na Nevejskem prelazu. Konec maja je utrdba do\xc5\xbeivela kratkotrajno zati\xc5\xa1je, kar je posadka izkoristila in iz utrdbe odnesla ves zaloge. 1. junija se je obstreljevanje nadaljevalo \xe2\x80\x93 da ne bi pri\xc5\xa1lo do nepotrebnih \xc5\xbertev, se je iz utrdbe umaknila ve\xc4\x8dina posadke._NEWLINE_Med 7. in 11. junijem se je posadki posre\xc4\x8dilo iz utrdbe odnesti \xc5\xa1e drugi top in vso opremo. 12. junija so \xc5\xbeeleli premestiti \xc5\xa1e zadnji top, vendar je priprave prekinilo obstreljevanje dveh 305 mm havbic. Po dveh dneh obstreljevanja je bila trdnjava tako po\xc5\xa1kodovana, da se jo ni dalo ve\xc4\x8d popraviti. Zadnji top so iz utrdbe v novo kaverno preselili med 16. in 21. junijem, ko je obstreljevanje za\xc4\x8dasno ponehalo. Utrdba je bila tako dokon\xc4\x8dno razoro\xc5\xbeena. Vendar Italijani tega niso vedeli, zato so z obstreljevanjem nadaljevali do konca julija, ko so \xc5\xa1ele odkrili, da dva trdnjavska topova streljata iz kaverne nad utrdbo. Posku\xc5\xa1ali so ju zadeti, vendar se jim to do konca vojne ni nikoli posre\xc4\x8dilo.\n_START_SECTION_\nUtrdba danes\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojno je bila utrdba zaradi italijanskega topni\xc5\xa1kega obstreljevanje zelo po\xc5\xa1kodovana. Med obema vojnama so iskalci \xc5\xbeeleza iz zidov izpulili jeklene \xc5\xa1\xc4\x8dite za topove, kar je utrdbo \xc5\xa1e dodatno po\xc5\xa1kodovalo. Po vojni je utrdba do\xc5\xbeivela nekaj prezidav in dozidav, tako da je utrdba danes v zelo slabem stanju. Pred njo stojita dva topova iz druge svetovne vojne, ki pa s samo utrdbo nista povezana.'