b'\n_START_ARTICLE_\nSystema naturae\n_START_PARAGRAPH_\nSystema Naturae je najbolj znano delo \xc5\xa1vedskega zdravnika in naravoslovca Carla Linn\xc3\xa9ja, ki je prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1lo leta 1735 s polnim naslovom Systema naturae; sive regna tria naturae in classes et ordines, genera et species redacta, tabulisque aeneis illustrata. Accedunt vocabula gallica. Delo je nastalo v obdobju Linn\xc3\xa9jevega bivanja na Nizozemskem, napisano je v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, kot je bil standard za znanstveno literaturo v tistem \xc4\x8dasu._NEWLINE_V njem je Linn\xc3\xa9 podal hierarhi\xc4\x8dno klasifikacijo naravnega sveta, pri \xc4\x8demer ga je razdelil na kraljestva \xc5\xbeivali (Regnum animale), rastlin (Regnum vegetabile) in mineralov (Regnum lapideum). Njegova klasifikacija \xc5\xbeivih bitij ni bila povsem naravna, saj v \xc4\x8dasu nastanka \xc5\xa1e ni bilo enotnega mnenja o anatomskih in drugih zna\xc4\x8dilnostih, ki so pomembne za zdru\xc5\xbeevanje v skupine. Tako je rastline razvr\xc5\xa1\xc4\x8dal po spolnem sistemu, ki ga je sam razvil - \xc5\xa1tevilu pra\xc5\xa1nikov. Klasifikacija \xc5\xbeivali je bila bolj podobna dana\xc5\xa1nji, med drugim je bil prvi, ki je \xc4\x8dloveka postavil ob bok drugim prvakom (v skupino Antropomorpha). Njegov hierarhi\xc4\x8dni sistem razdelitve v kraljestva, razrede, redove, rodove, vrste in razli\xc4\x8dice (varietete) je bil kasneje le dopolnjen z novimi rangi in v osnovi velja \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Linn\xc3\xa9 je bil kot ostali takratni naravoslovci prepri\xc4\x8dan, da razvr\xc5\xa1\xc4\x8da bo\xc5\xbeje stvarstvo. Urejeno hierarhijo naravnega sveta je posku\xc5\xa1al pojasniti s hibridizacijo vrst, ustvarjenih med genezo, vendar do zaklju\xc4\x8dka ni pri\xc5\xa1el. Koncept evolucije, ki zadovoljivo pojasnjuje hierarhijo, je \xc5\xa1ele v naslednjem stoletju razvil Charles Darwin.'