b'\n_START_ARTICLE_\nBaskovski nacionalizem\n_START_SECTION_\nFuerosi in karlisti\xc4\x8dne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nForo oz. Fuero so zapisani zakoni, ki so nastali iz predhodno ustih sporazumov med \xc5\xa0panijo in baskovsko govore\xc4\x8dimi podro\xc4\x8dji. Prvi fuerosi so bili zapisani v Navari v 12. st. Dolo\xc4\x8dali so politi\xc4\x8dni sistem baskovskega prebivalstva in jim zagotavljali dolo\xc4\x8dene privilegije in pravice. Zagotavljali so torej dolo\xc4\x8deno stopnjo baskovske de\xc5\xbeelne avtonomije. \xc5\xa0panski kralj na podro\xc4\x8dju delovanja baskovskih lokalnih skup\xc5\xa1\xc4\x8din ni mogel izdajati ali izvr\xc5\xa1evati novih zakonov brez predhodne potrditve skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Baskovsko prebivalstvo je bilo izvzeto iz voj\xc5\xa1ke obveze, pomeni, da jim ni bilo potrebno slu\xc5\xbeiti v \xc5\xa1panski vojski, imelo je avtonomno sodstvo ter pravico do lastnega denarnega obtoka. Sami so nadzorovali tudi trgovino ter razpolagali s pa\xc5\xa1niki in gozdovi, cestami, mostovi, vodo,..._NEWLINE_Leta 1833 se pri\xc4\x8dnejo Karlisti\xc4\x8dne vojne. Povod za le te je konflikt med kraljico Izabelo II. in njenim stricom Karlom, ki je do uveljavitve Pragmati\xc4\x8dne sankcije (ukinitev nasledstvenega pravila, ki veli da \xc5\xbeenska ne sme zasesti prestola) veljal za edinega legitimnega prestolonaslednika. Karl Mar\xc3\xada Isidro je zagovarjal absolutisti\xc4\x8dno monarhijo in poudarjal pomembnost katoli\xc5\xa1ke vere, tako kot tudi njegov brat, o\xc4\x8de Izabele II., kralj Ferdinand VII. Medtem je bila Izabela II. liberalno usmerjena, ter je zagovarjala centralizem. Karel je upor proti kraljevi kroni pri\xc4\x8del prav na podro\xc4\x8djih Baskije in Navare. To gre razumeti z dejstvom, da je bilo baskovsko podro\xc4\x8dje v veliki ve\xc4\x8dini ruralno, malo izobra\xc5\xbeeno in verno.Prebivalcem baskovskega podro\xc4\x8dja tradicionalizem (in s tem ohranitev fuerosov), ki so ga zagovarjali karlisti, precej bli\xc5\xbeje kot liberalne te\xc5\xbenje Izabele II.  Karisti so vojno 1876 izgubili. Kraljica Izabela II. je uvedla liberalne pravice, ki naj bi bile enake za vse prebivalce \xc5\xa0panije. Tako so baski izgubili svoje fuerose in de\xc5\xbeelno avtonomijo.\n_START_SECTION_\nSabino Arana y Goiri (1865 - 1903) in pri\xc4\x8detki baskovskega nacionalizma\n_START_PARAGRAPH_\nSabino Arana, kateremu je pripisano tudi ime o\xc4\x8de baskovskega nacionalizma, je leta 1892 izdal prvi politi\xc4\x8dni program zapisan v knji\xc5\xbeici Bizcaya por su independencia, kateri naslov bi lahko prevedli kot Vizkaja za svojo neodvisnost.  Zakaj je Arana v knji\xc5\xbeici omenjal samo Vizkajo in ne celotnega baskovskega podro\xc4\x8dja, gre razumeti z dejstvom, da so vse province, ki so bile del takratne Baskije (Navara, Alava, Gipuzkua, Vikzaja), imele razli\xc4\x8dno zgodovino in Baskija nikoli v zgodovini ni bila samostojna politi\xc4\x8dna enota ali neodvisna dr\xc5\xbeava. Poleg tega se je Vizkaja najbolj upirala ukinitvi fuerosov in je bilo podro\xc4\x8dje najbolj drasti\xc4\x8dnih socialnih sprememb. Baski so bili po ve\xc4\x8dini pobo\xc5\xbeni katoliki in konservativci, zato je bilo te\xc5\xbeko razumeti, da bi lahko bili kdaj zavezniki s \xc5\xa0pansko republiko. Ob za\xc4\x8detku 20. stoletja se je podro\xc4\x8dje Vizkaje mo\xc4\x8dno industrializiralo in s tem privabilo okoli desttisto\xc4\x8d priseljencev, ki so po ve\xc4\x8dini pri\xc5\xa1li iz drugih delov \xc5\xa0panije. Arana je ve\xc4\x8dvrednost baskovskega nad \xc5\xa1panskim narodom utemeljeval s \xc4\x8distostjo rase (kar je bil poleg katoli\xc5\xa1ke vere tudi osrednji element njegove nacionalne ideologije), zato je najve\xc4\x8dje zlo predstavljala mo\xc5\xbenost, da bi se avtohtono baskovsko prebivalstvo lahko me\xc5\xa1alo z druga\xc4\x8dno "raso". Njihov nacionalizem je izviral iz "konservativnega, katoli\xc5\xa1kega in malome\xc5\xa1\xc4\x8danskega okolja". \xc5\xa0pance je ozna\xc4\x8dil za pri\xc5\xa1leke t.i. maketos, ki omade\xc5\xbeujejo avtohtono baskovsko raso in se jih je potrebno ubraniti. Aranova te\xc5\xbenja tako ni bila ohranitev edinstvenega baskovskega jezika, temve\xc4\x8d ohranitev \xc4\x8distosti rase. Kurtwig, prav tako pomemben mo\xc5\xbe pri snovanju baskovskega nacionalizma, je Arano ozna\xc4\x8dil za \xc5\xa1e slab\xc5\xa1ega od Hitlerja.\n_START_SECTION_\nPartido Nacionalista Vasco\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1894 je Sabino Arana ustanovil Euskaldun Batzokija, prvi baskovsko - katoli\xc5\xa1ki center iz katerega se je razvila prva baskovska politi\xc4\x8dna organizacija imenovana Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ) oz. Partido Nacionalista Vasco (PNV). PNV je imela sede\xc5\xbe v Bilbau in je bila ustanovljena 1895. Ve\xc4\x8dinski podporniki politi\xc4\x8dne stranske PNV so bili prete\xc5\xbeno prebivalci srednjega razreda in so prihajali iz ruralnih okolij. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so obstajale \xc5\xa1tiri katoli\xc5\xa1ke stranke, ki jim je Arana o\xc4\x8dital, da so preve\xc4\x8d espa\xc3\xb1olistas oz. premalo katoli\xc5\xa1ki. PNV je na ob\xc4\x8dinski volitvah leta 1899 dobila pet sede\xc5\xbeev v mestnem svetu v Bilbau, tri v sosednjih mestih in prvega \xc5\xbeupana v ob\xc4\x8dini Mundaka. Leta 1904, 1905 ima stranka \xc5\xbee ve\xc4\x8dinsko podporo v Vizkaji in deloma v Guipuzcoi. Leta 1908 v Gupuzcoi dobijo prvega poslanca. Na poslanskih volitvah leta 1917 v Vizkaji dobijo absolutno ve\xc4\x8dino, kar je prva ve\xc4\x8dja zmaga PNV. _NEWLINE_Arana je PNV ob njeni ustanovitvi spisal himno imenovano Gora ta Gora, ki je danes uradna himna euskal herrie. Skupaj z njegovim bratom, pa je oblikoval baskovsko zastavo t.i. Ikurri\xc3\xb1a, ki je prav tako kot himna postala uradni simbol baskovske de\xc5\xbeele.\n_START_SECTION_\nDiktatura Prima de Rivere in Druga \xc5\xa1panska republika\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1923 je general Miguel Primo de Rivera izvedel dr\xc5\xbeavni udar in uvedel diktaturo. Javno delovanje organizacij manj\xc5\xa1inskih narodov je bilo prepovedano in potisnjeno v tajnost. Prepovedana je bila tudi uporaba nacionalnih simbolov (npr. Ikurri\xc3\xb1a ) in izdaja nacionalisti\xc4\x8dnih \xc4\x8dastnikov. Nacionalizem, kot ga je zasnoval Sabino Arana je diktaturo Prima de Rivere pre\xc5\xbeivel brez drasti\xc4\x8dnih ideolo\xc5\xa1kih sprememb. Tik pred uveljavitvijo diktature, leta 1921, se je Partido Nacionalista Vasco razcepil na dve veji. V osnovi kr\xc5\xa1\xc4\x8danska stranska, je dobila novo vejo imenovano Eusko Abertzale Ekintza (EAE) oz. Acci\xc3\xb3n Nacionalista Vasca (ANV), ki velja za prvo levi\xc4\x8darsko baskovsko nacionalno stranko. Med diktaturo ni javno delovala nobena od nacionalih strank, saj je bilo vsekakr\xc5\xa1na politi\xc4\x8dna aktivnost zoper \xc5\xa0panijo hud prekr\xc5\xa1ek, ki je bil obravnavan na voja\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. \xc5\xa0tevilo pripadnikov baskovskih strank se je med diktaturo Prima de Rivere pove\xc4\x8devalo, ravno zaradi stroge represije. Nacionalizem je med represijo postajal \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, kar se bo dobro pokazalo tudi med diktaturo Fransica Franca. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a kot je bila represija, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i je bil baskovski nacionalizem. _NEWLINE_Splo\xc5\xa1no nezadovoljstvo \xc5\xa1panskega prebivalstva je prisililo generala Prima de Rivera, da je leta 1931 dovolil ob\xc4\x8dinske volitve, ki se za monarhijo niso kon\xc4\x8dale dobro. Na volitvah so zmagali republikanci in uvedli Drugo \xc5\xa1pansko republiko, ki je trajala od leta 1931 do 1939 (glej: Druga \xc5\xa1panska repubilka). To obdobje je bilo pomembno tako za \xc5\xa1pansko, kot tudi manj\xc5\xa1insko prebivalstvo. Leta 1931 se sprejeme nova ustava z vrsto liberalnih reform, Baski pa decembra leta 1935 dobijo statut o avtonomiji. Referendum za sprejetja statuta o avtonomiji je podprlo 84 odstotkov baskovskega prebivalstva. Po sprejetju statuta je bila organizirana avtonomna vlada in reorganizirana lokalna administracija. Statut je bil v veljavi do \xc5\xa1panske okupacije Bilbaa junija 1937, med \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno, ki se je kon\xc4\x8dala z zmago generala Fransica Franca (glej: \xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna).\n_START_SECTION_\nKulturni nacionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1918 sta v O\xc3\xb1antu (Gipuzkoa) ustonovljeni Eusko Ikaskuntza t.i. Dru\xc5\xbeba za baskovske \xc5\xa1tudije in Euskaltzaindia t.i. Akdemija za baskov\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki sta se zavzeli za o\xc5\xbeivitev in uporabo baskovskega jezika na akademski ravni. Ustanovitelji so \xc5\xbeeleli raz\xc5\xa1iriti uporabo jezika v tisku, medijih ipd.. \xc4\x8ceprav ustanovi predstavljata prvi primer nacionalizma, ki je deloval neodvisno od politi\xc4\x8dnega nacionalizma, sta bili le ti rezervirani za izobra\xc5\xbeeno, mestno elito, medtem ko je ve\xc4\x8dinski del naroda predstavljalo kme\xc4\x8dko prebivalstvo.\n_START_SECTION_\nIkastolak\n_START_PARAGRAPH_\nIkastole so baskovske \xc5\xa1ole, kjer se pou\xc4\x8duje v baskovskem jeziku. Pred pri\xc4\x8detkom 20. stoletja je bilo v Baskiji zelo malo mo\xc5\xbenosti, da bi se lahko otroci u\xc4\x8dili v baskovskem jeziku. Izobra\xc5\xbeevanje v Baskiji so vodile \xc5\xa0panija in Francija. Prva baskovska \xc5\xa1ola je bila ustanovljena leta 1914, ustanavljanje ikastol pa se je razmahnilo v 30. letih 20. stoletja. Ustanavljanje le teh so podpirale nacionalisti\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne skupine in rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev. \xc5\xa0ole so prete\xc5\xbeno financirali star\xc5\xa1i otrok, ki so Ikasole obiskovali. S pri\xc4\x8detkom frankizma so baskovske \xc5\xa1ole uradno zaprli, a so nekatere kljub strogem policijskem nadzoru uspele delovati tudi med diktaturo.\n_START_SECTION_\nDiktatura Francisca Franca\n_START_PARAGRAPH_\nDiktatura generala Francisca Franca je trajala od leta 1939 do leta 1975. Franco se je po dr\xc5\xbeavljenski vojni \xc5\xbeelel ma\xc5\xa1\xc4\x8devati vsem, ki so med vojno nastopili proti centralisti\xc4\x8dni oblasti. Med njimi tudi baskovske de\xc5\xbeele. \xc4\x8cas frankizma, ki je sledil sloganu: "Espa\xc3\xb1a Una, Grande y Libre" , kar lahko prevedemo kot \xc5\xa0panija Ena, Velika in Svobodna, med drugimi zaznamuje mo\xc4\x8dna kulturna represija nad manj\xc5\xa1inskimi narodi. Med diktaturo je bilo prepovedano kakr\xc5\xa1nokoli seperatisti\xc4\x8dno gibanje, ki je bilo strogo kaznovano. Leta 1937 je bil odpravljen staut o avtonomiji. Cilj frankove represije je bila popolna uni\xc4\x8ditev manj\xc5\xa1inskih kultur. Doma\xc4\x8d jezik je bil strogo prepovedan. Jezik se ni smel uporabljati v \xc5\xa1olah, medijih, javnih zborovanjih, cerkvah in drugih javnih ustanovah. Ni se smel govoriti na ulici, odstranjeni pa so bili tudi dvojezi\xc4\x8dni napisi. \xc5\xa0panske oblasti so zaprle baskovsko univerzo, za\xc5\xbeigali so literaturo v baskovskem jeziku, doma\xc4\x8da imena in vse dokumente prevedli v \xc5\xa1panski jezik ter prepovedali doma\xc4\x8de obi\xc4\x8daje in ljudsko glasbo. Leta 1938 je bil sprejet zakon o tisku t.i. Ley de prensa, ki uvede strogo cenzuro, ne samo za baskovske pokrajine, pa\xc4\x8d pa celo \xc5\xa0panijo. Zakon je bil v veljavi do leta 1966. _NEWLINE_Med diktaturo, leta 1963, Federico Krutwig izda delo Vasconia, v kateri baskovski nacionalizem pove\xc5\xbee z jezikom in ne z raso, kot je to storil Arana. _NEWLINE_Rezultat frankove represije je bilo sovra\xc5\xa1tvo in prezir man\xc5\xa1injskih narodov do monarhije, kar v Baskiji spro\xc5\xbei tudi nastanek novega nacionalisti\xc4\x8dnega gibanja. V tajnosti so nastajale razne separatisti\xc4\x8dne organizacije, med drugimi tudi teroristi\xc4\x8dna organizacija ETA.\n_START_SECTION_\nMilitarni nacionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nETA oz. Euskadi Ta Askatasuna, ki pomeni baskovska domovina in svoboda je paravoja\xc5\xa1ka teroristi\xc4\x8dna organizacija, ustanovljena 1959 (glej: ETA). Sami sebe so ozna\xc4\x8dili kot socialisti\xc4\x8dno-marksisti\xc4\x8dno organizacijo. Po njihovem mnenju je temelj baskovske indentitete jezik in ne rasa in religija, kot je trdil Arana. Po njihovih besedah rasa ne mora vzdr\xc5\xbeevati baskovske identitete, ko je jezik izgubljen.  Ideolo\xc5\xa1ka formulacija, ki jo je sprejela ETA je temeljila na ideologiji Frederica Kurtwiga. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu frankizma je ETA izvedla ve\xc4\x8d atentatov. Prvi napadi so se zgodili 1961 z bombandiranjem vladnih stavb in se nadaljevali \xc5\xa1e istega leta, ko je ETA sku\xc5\xa1ala izriniti vlak z vojnimi veterani, ki so se odpravljali na slovesnost v baskovsko mesto San Sabastian, ob obletnici zmage generala Franca v dr\xc5\xbeavljanski vojni. \xc5\xa0panija je odgovorila s politi\xc4\x8dnim nasiljem, aretacijo in mu\xc4\x8denjem osumljennev in prisilnim izgnanstvom, kar je povzro\xc4\x8dilo ogor\xc4\x8denje javnosti nad re\xc5\xbeimom. V militarnih akcijah, ki so sledile je ETA ubila policijskega povelnika Manzanasa leta 1968 in predsednika \xc5\xa1panske vlade Carrera Blanca leta 1973, ki je bil podpornik nacionalisti\xc4\x8dne politike in bil lahko nadaljeval frankov re\xc5\xbeim. Dokler so bile tar\xc4\x8de napadov kakorkoli povezane s frankovim re\xc5\xbeimom je imela ETA relativno veliko podporo ljudstva, \xc4\x8deprav se nekateri prebivalci nikoli niso strinjali z delovanjem ETE. Leta 1972 je \xc5\xa1panska vlada v mestu Lem\xc3\xb3niz v Vizkaji pri\xc4\x8dela z gradjo nuklearne elektrarne in med doma\xc4\x8dim prebivalstvom spro\xc5\xbeila mno\xc5\xbei\xc4\x8dne proteste. Vlada gradnje ni ustavila, zato je ETA v nuklearki ve\xc4\x8dkrat nastavila bombe in v bombnih napadih ubila nekaj delavcev. Ko je ugrabila vodjo projekta in delavci zaradi strahu na delo niso ve\xc4\x8d prihajali, so gradnjo zaustavili. Po mnenju nekaterih lokalnih prebivalcev, je to ena bolj\xc5\xa1ih stvari, ki jih je za baskovsko prebivalstvo naredila ETA.   _NEWLINE_V \xc4\x8dasu delovanja organizacije je nastalo ve\xc4\x8d proti teroristi\xc4\x8dnih organizacij, poleg organizacij ustanovljenih s strani \xc5\xa1panske vlade, so se proti nasilju ETE borile tudi baskovske organizacije. ETA se je uradno razoro\xc5\xbeila 8.4.2017, dokon\xc4\x8dno pa naj bi delovanje opustila spomladi leta 2018.\n_START_SECTION_\nLa izquierda abertzale\n_START_PARAGRAPH_\nTermin la izquierda abertzale, nacionalista radical vasco lahko prevedemo kot baskovski radikalni nacionalizem, ki naj bi pomenil vse baskovske socialisti\xc4\x8dne, komunisti\xc4\x8dne ali socialdemokratske stranke (ANV, PSV, ESB...) Nekateri zgodovinarji so mnenja, da naj bi, v \xc4\x8dasu svojega delovanjea, nekaj teh strank upravljala ETA.\n_START_SECTION_\nRock Radical Vasco\n_START_PARAGRAPH_\nRRV kar lahko prevedemo kot radikalni baskovski rok, je glasbeno gibanje, ki je nastalo v 80. letih 20. stoletja. Glasbeni stili, ki so prevladovali so bili predvsem punk, urbani rock, heavy metal, ska in reggae. Glasbeno gibanje je povzro\xc4\x8dila ekonomska kriza, pove\xc4\x8danje brezposelnosti, pove\xc4\x8danje konzumacije drog med mladimi (predvsem heroina), velika politi\xc4\x8dna razpr\xc5\xa1enost... in je odgovor na vse omenjene fenomene. Glasbeniki so predvsem pisali tekste, ki so zavra\xc4\x8dali tovrstne pojave. La izquierda abertzale je veliko skupin RRV podprla in organizirala glasbene festivale za mlade.\n_START_SECTION_\nGure Esku Dago\n_START_PARAGRAPH_\nGure Esku Dago v prevodu pomeni v na\xc5\xa1ih rokah, je socialni program, ki deluje na pobudo baskovskega prebivalstva in se zavzema za mo\xc5\xbenosti samoodlo\xc4\x8ditve o prihodnosti baskovskega naroda in kot organizacija podpira razli\xc4\x8dna lokalna gibanja in organizira posvetovanja in dogodke po celotni baskiji. Program ni del nobene stranke, je pa s strani baskovskih strank mno\xc5\xbei\xc4\x8dno podprt. Deluje od julija 2014.'