b'\n_START_ARTICLE_\nAlamut (Bartol)\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nRoman govori o perzijski trdnjavi 11. stoletja, imenovani Alamut, kjer voditelj sekte izmailcev (ismaelitov) Hasan ibn as-Sabah zbira bojevnike za napad na Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ko cesarstvo, ki je zasedlo Iran. V trdnjavo se na \xc5\xbeeljo dru\xc5\xbeine poda tudi mladi ibn Tahir, ki je kasneje izbran v \xc4\x8deto najpogumnej\xc5\xa1ih vojakov, fedaijev. V zahtevnem urjenju jim je naro\xc4\x8deno, naj za izpolnitev ukazov \xc5\xbertvujejo vse, tudi lastno \xc5\xbeivljenje. \xc4\x8cetudi ga bodo izgubili, bodo po smrti takoj od\xc5\xa1li v raj, kjer bodo lahko u\xc5\xbeivali v pija\xc4\x8di, hrani, brezdelju in ob dekletih. V to vsi verjamejo, tri, Jusufa, Sulejmana in Ibn Tahirja pa Hasan omami s kroglicami ha\xc5\xa1i\xc5\xa1a in jih, medtem ko so v nezavesti, da prenesti v vrtove deilemskih kraljev, ki so za trdnjavo. V njih je ustvaril podobo raja, vklju\xc4\x8dno z rajskimi deklicami, hurijami. Fedaiji verjamejo, da je Alah Hasanu podelil mo\xc4\x8d, da jim lahko odpre vrata v raj. Med njimi in \xc2\xbbhurijami\xc2\xab\xc2\xa0se spletejo ljubezenske vezi, kar Hasan kruto izkoristi. Da bi sultanovi (seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki) vojaki, ki so jih izmailci zajeli ob napadu, spoznali, kak\xc5\xa1no mo\xc4\x8d ima Hasan, Sulejmanu in Jusufu uka\xc5\xbee, da se ubijeta. Misle\xc4\x8d, da bosta v raju spet videla svoji ljubezni in ostala ve\xc4\x8dno z njima, fedaia to storita z nasme\xc5\xa1kom. Ibn Tahirja, najbolj\xc5\xa1ega izmed fedaijev, Hasan po\xc5\xa1lje umorit Nizama al-Mulka, sultanovega vezirja, ki je Hasana v preteklosti izdal. To ibn Tahir tudi stori, vendar mu vezir pred smrtjo odkrije resnico o Hasanovem na\xc4\x8drtu. Fedai se odlo\xc4\x8di, da bo Hasana ubil in se odpravi nazaj na Alamut. Hasan ga sprejme in mu razlo\xc5\xbei pravi pomen njegovega nauka - ni\xc4\x8d ni resni\xc4\x8dno, vse je dovoljeno. Nato ibn Tahirja pusti oditi in ta odpotuje po svetu. Drug fedai umori sultana in tur\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava razpade. Za\xc4\x8dne se boj za nasledstvo prestola. Hasan se zapre v stolp, kjer naj bi do smrti delal, zaprt za zunanji svet, oblast nad izmailci pa razdeli svojim zvestim daijem, pomembnim verskim in voja\xc5\xa1kim poveljnikom.\n_START_SECTION_\nInterpretacije\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Bartol je po nekaterih podatkih simpatiziral s primorsko organizacijo TIGR in po mnenju svojega sodobnika, kritika Lina Legi\xc5\xa1e, prek alegorij iz islamskega sveta podobno kot v zbirki Al Araf opisoval dilemo, ki jo povzema tudi Miran Hladnik: "Dobroti verjame svet samo tedaj, kadar ta izhaja iz mo\xc4\x8di; kadar pa se di\xc4\x8dijo z njo \xc5\xa1ibki, ji ne verjame nih\xc4\x8de (...)" in "(...)namesto vloge \'miroljubnih poljedelcev\' Slovencem narekuje, naj se lotijo tveganih odlo\xc4\x8ditev, naj pozabijo na Cankarjev zgled (spomnimo se njegove trojice vera, upanje, ljubezen iz Podob iz sanj) in namesto tega sledijo drznemu \xc4\x8crtomiru iz Pre\xc5\xa1ernovega Krsta pri Savici, ker jim samo t\xc3\xa1ko obna\xc5\xa1anje zagotavlja nacionalno pre\xc5\xbeivetje." _NEWLINE_Hasan Ibn as-Sabahove bojevnike je mogo\xc4\x8de primejati tudi s sodobnimi teroristi, predvsem s tistim, ki izhajajo iz islamizma, Hasana samega pa kot njihove vodje, ki jih zanima le lastna mo\xc4\x8d.'