b'\n_START_ARTICLE_\nEntamoeba histolytica\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nE. histolytica je raz\xc5\xa1irjena predvsem v zmerno toplem pasu, \xc4\x8deprav se ameboza pojavlja v ve\xc4\x8djem obsegu v tropskih de\xc5\xbeelah, kar je verjetno povezano s slabimi sanitarnimi razmerami in slabo ozave\xc5\xa1\xc4\x8denostjo o nevarnostih ameboze. V Sloveniji se ameboza pojavi predvsem pri tistih ljudeh, ki pridejo iz tropskih krajev._NEWLINE_V preteklih obdobjih je bilo domnevano, da je oku\xc5\xbeeno 5-10\xc2\xa0% svetovnega prebivalstva. Sedaj je znano, da je z omenjeno amebo oku\xc5\xbeenih le 50 milijonov ljudi (torej slabi procent), saj je v 90\xc2\xa0% odkritih oku\xc5\xbeb bila prisotna E. dispar, ki pa je morfolo\xc5\xa1ko podobna samostojna in nepatogena vrsta.\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti in razvojni krog\n_START_PARAGRAPH_\nZajedavec se pojavlja v petih razvojnih stadijih, in sicer kot trofozoit, precista, cista, metacista in metacisti\xc4\x8dni trofozoit._NEWLINE_Trofozoit je velikosti od 12-60 \xce\xbcm, v povpre\xc4\x8dju okoli 20 \xce\xbcm. Je ameba, ki hitro spreminja obliko in se giblje s pomo\xc4\x8djo koni\xc4\x8dastih psevdopodijev. V citoplazmi so velikokrat prisotni eritrociti, po \xc4\x8demer se lo\xc4\x8di od drugih ameb, kot sta E. dispar in E. hartmanni. Premer jedra zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino premera zajedavca. Na notranji povr\xc5\xa1ini jedra je razporejen kromatin, v sredini pa se nahaja kromocenter oz. kariosom. Cista je velikosti od 10-18 \xce\xbcm, v povpre\xc4\x8dju okoli 10 m, ter ima \xc5\xa1tiri jedra._NEWLINE_\xc4\x8clovek se oku\xc5\xbei s cistami preko zau\xc5\xbeitja vode ali hrane. Pod vplivom prebavnih sokov v spodnjem delu tankega \xc4\x8drevesa se iz ciste osvobodi \xc5\xa1tirijedrna metacista, iz katere po delitvah nastane osem metacisti\xc4\x8dnih trofozoitov, ki s peristaltiko preidejo v slepo in debelo \xc4\x8drevo, s krvjo pa tudi v druge organe. Trofozoiti se naselijo in \xc5\xbeivijo v kriptah sluznice s pomo\xc4\x8djo dolo\xc4\x8denih bakterij. V svoji okolici razkrajajo tkivo in prodirajo v globlja podro\xc4\x8dja. V razmerah, neprimernih za razmno\xc5\xbeevanje, za\xc4\x8dne trofozoit izgubljati vodo, se po\xc4\x8dasneje premika, izlo\xc4\x8di neprebavljeno hrano in tako preide v stadij preciste. Ta se obda s \xc4\x8dvrsto membrano, nato pa se jedro dvakrat deli in nastane zrela cista s \xc5\xa1tirimi jedri, ki se izlo\xc4\x8di z iztrebki (fecesom).\n_START_SECTION_\nPatogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nZajedavec (parazit) na\xc4\x8dne vrhnjico debelega \xc4\x8drevesa le po dalj\xc5\xa1em stiku. Najpogosteje je prizadeto slepo \xc4\x8drevo, pa tudi navzgornje (colon ascendens) in pre\xc4\x8dno debelo \xc4\x8drevo (colon transversum), redkeje sigmoidno debelo \xc4\x8drevo (colon sigmoideum) in danka._NEWLINE_Pritrdi se na vrhnjico in s pomo\xc4\x8djo sekrecij, ki razkrajajo tkivo, vstopi v celice; po tem je zajedavec tudi dobil vrstno ime histolytica (gr\xc5\xa1ko histion \xe2\x80\x93 tkivo + lyein \xe2\x80\x93 raztapljati, razgrajevati). Pove\xc4\x8dini organizem lahko premaga oku\xc5\xbebe, v ostalih primerih pa se razvije kolonija, ki se mo\xc4\x8dno razraste. Zaradi po\xc5\xa1kodb se razvije na \xc4\x8drevesni sluznici drobna razjeda, ki se lahko \xc5\xa1iri v globino in \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbei preskrbo s krvjo in odtekanje mezge (limfe). Nastane velika razjeda s spodjedenimi robovi, zaradi \xc4\x8desar so pogoste sekundarne bakterijske oku\xc5\xbebe. V\xc4\x8dasih nastane tudi granulomatozna okvara sluznice._NEWLINE_Amebe se lahko preko krvni \xc5\xbeil raz\xc5\xa1irijo v razli\xc4\x8dne organe, predvsem v jetra, plju\xc4\x8da in mo\xc5\xbegane, lahko pa tudi v ko\xc5\xbeo, kjer povzro\xc4\x8dajo raznovrstne zunaj\xc4\x8drevesne okvare._NEWLINE_Amebe pridejo v jetra preko portalne vene, kjer ve\xc4\x8dina trofozoitov propade. Kljub temu jih nekaj pre\xc5\xbeivi in povzro\xc4\x8dijo nastanek ognojka (abscesa) z gosto temnorjavo teko\xc4\x8dino. Le-ta je razli\xc4\x8dnih velikosti; ve\xc4\x8dji lahko popolnoma uni\xc4\x8dijo jetra. V nekaterih primerih lahko poteka oku\xc5\xbeba jeter kot hepatitis._NEWLINE_V primeru predrtja ognojka se nekroti\xc4\x8dni proces \xc5\xa1iri preko trebu\xc5\xa1ne prepone v prsno votlino do plju\xc4\x8d. Tako nastane hepatobronhoplevralna fistula. V mo\xc5\xbeganih je nastajanja ognojka podobno tistemu v jetrih.\n_START_SECTION_\nInterakcija z drugimi patogeni\n_START_PARAGRAPH_\nE. histolytica lahko modulira virulenco dolo\xc4\x8denih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virusov in je hkrati njihov gostitelj. Primer tega je HIV, ki oja\xc4\x8da po\xc5\xa1kodbe, povzro\xc4\x8dene zaradi amebe, poleg tega pa pove\xc4\x8da njeno patogenost. Po drugi strani amebe velikokrat fagocitirajo celice, oku\xc5\xbeene s HIV-om. Virus v amebah ostane ku\xc5\xbeen, navkljub temu pa do zdaj ni dokazov ponovne oku\xc5\xbebe z virusom preko amebe.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dni znaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nAmeboza je lahko blaga bolezen, lahko pa poteka zelo hudo in se kon\xc4\x8da s smrtjo pri nezdravljenih bolnikih, predvsem pri otrocih. Ve\xc4\x8dina oku\xc5\xbeenih bolnikov je asimptomati\xc4\x8dnih, tj. brez klini\xc4\x8dnih simptomov in znakov._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino prebavnih motenje predstavlja diareja, ki je lahko krvava. Ta ne nastane nenadoma, saj razjede nastajajo postopoma. Diarejo spremlja splo\xc5\xa1no neugodno po\xc4\x8dutje v trebuhu, pri iztrebljanju pa se pojavijo bole\xc4\x8di kr\xc4\x8di (tenezmi). V primeru okvar na slepem \xc4\x8drevesu in navzgornjem debelem \xc4\x8drevesu so prisotne samo bole\xc4\x8dine po vsem desnem podrebrju. Zaradi diareje grozi oku\xc5\xbeenemu dehidracija z acidozo. Pri kroni\xc4\x8dni oku\xc5\xbebi je diareja manj pogosta._NEWLINE_Klini\xc4\x8dna slika zunaj\xc4\x8drevesne oku\xc5\xbebe je odvisna od prizadetega organa. Pri mnogih bolnikih s tovrstno oku\xc5\xbebo diareja ni prisotna. V primeru oku\xc5\xbebe plju\xc4\x8d, ki sega do sapnic ima bolnik hud ka\xc5\xa1elj, vro\xc4\x8dino ter ima bole\xc4\x8dine pri dihanju.\n_START_SECTION_\nPreiskave\n_START_PARAGRAPH_\nDiagnoza ameboze temelji na dokazovanju zajedavca v iztrebkih ter na prokto- ali sigmoidoskopiji (endoskopskega pregleda danke ali sigmoidnega debelega \xc4\x8dreva), v\xc4\x8dasih so v pomo\xc4\x8d tudi rentgenske preiskave._NEWLINE_S sigmoidoskopijo se lahko odkrije spremembe v obliki razjed (ulceracij) na sluznici, ki se od bacilarne gri\xc5\xbee razlikuje po tem, da so vnete vse plasti sluznice. Razjede so lahko velike nekaj milimetrov, ki se lahko skupaj zlijejo v velike razjede. Med njimi je pogosto normalna, neprizadeta sluznica. V primeru granulomatozne okvare lahko rentgenska preiskava poka\xc5\xbee spremembo, ki je zalo podobna raku debelega \xc4\x8drevesa, zaradi \xc4\x8desar se tovrstna sprememba imenuje amebom. Seveda je potrebno tudi v tem primeru pomisliti na rakasto obolenje, \xc5\xa1e posebej v primeru neuspe\xc5\xa1nega zdravljenja granuloma s sredstvi proti amebozi, saj so se amebe lahko naselile na \xc5\xbee obstoje\xc4\x8demu granulomu._NEWLINE_Ciste se uspe\xc5\xa1no dokazuje v preparatih, obarvanih z lugolovo raztopino. Amebo se lahko uspe\xc5\xa1no goji na goji\xc5\xa1\xc4\x8du po Simi\xc4\x87u. Za diagnostiko so na voljo tudi serolo\xc5\xa1ki testi, in sicer indirektna hemaglutinacija (IHA), indirektni imunofluprescen\xc4\x8dni test (IFT) in encimski test (ELISA).\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku zdravljenja je potrebno nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati vodo z elektroliti in vitamine, v\xc4\x8dasih je potrebno bla\xc5\xbeenje \xc4\x8drevesnih kr\xc4\x8dev. Pri kroni\xc4\x8dnih oku\xc5\xbeba omenjeni ukrepi navadno niso potrebni._NEWLINE_Za zdravljenje je potrebna kombinacija zdravil, kot so jodo-hidroksikonolini, alkaloidi, tetraciklini, paromomicin, metronidazol, tinidazol, klorokvin, 4-aminokinolini in imidazol, primerna je tudi kombinacija z ostalimi antibiotiki, ki delujejo na bakterije, saj s tem posredno vplivajo na trofozoite ameb.\n_START_SECTION_\nPreventiva\n_START_PARAGRAPH_\nVir oku\xc5\xbebe je vedno \xc4\x8dlovek (iztrebki, bolniki in cistonosci). Ciste se prena\xc5\xa1ajo najpogosteje z vodo, pa tudi s hrano (\xc5\xa1e posebej sve\xc5\xbee sadje) in dotikom. Ciste so dokaj odporne, vendar jih su\xc5\xa1enje, visoka temperatura (nad 55 \xc2\xb0C), kloriranje vode in dodajanje joda uni\xc4\x8di. Zunaj gostitelja pre\xc5\xbeivijo ciste le nekaj mesecev._NEWLINE_Glavni preventivni ukrepi so higiensko odstranjevanje iztrebkov, pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanje vode s filtriranjem, kuhanjem in/ali dodajanje kemi\xc4\x8dnih snovi (npr. joda), izogibanje zau\xc5\xbeitja surovih \xc5\xbeivil ter osve\xc5\xa1\xc4\x8danje ogro\xc5\xbeenega prebivalstva.'