b'\n_START_ARTICLE_\nJerry Fodor\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJerry Fodor, rojen 22. aprila 1935, znan kot eden najpomembnej\xc5\xa1ih filozofov duha na koncu 20. in za\xc4\x8detku 21. stoletja, je umrl 29. novembra 2017._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dastni profesor filozofije in kognitivne znanosti na centru za kognitivne znanosti na univerzi Rutgers. Tam je u\xc4\x8dil od leta 1988 do upokojitve leta 2012._NEWLINE_Noam Chomsky, svetovno znan jezikoslovec in filozof, je za osmrtnico izjavil:_NEWLINE_"Jerry Fodor je bil \'o\xc4\x8de\' sodobne kognitivne znanosti in glavni v njenem razvijanju skozi leta. Bil je tudi pomembna osebnost v sodobni filozofiji jezika in duha. Njegovi inovativni prispevki so imeli \xc5\xa1irok vpliv tako v jezikoslovju kot v psihologiji jezika. Njegova komputacijsko-reprezentativna teorija duha je bila ve\xc4\x8d let zlati standard v stroki. Njegove analize konceptov in vloge \'jezika duha\' so neprese\xc5\xbeene v svoji globini in pomembnosti. Vedno \xc5\xbeivahen in s stilom. \xc4\x8cudovita oseba in cenjen prijatelj 60 let."._NEWLINE_Rojen je bil v New Yorku. \xc5\xa0olal se je na univerzi Columbia. Leta 1960 je dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1e doktorat iz filozofije na univerzi Princeton. Od leta 1959 do 1986 je pou\xc4\x8deval na MIT. Kasneje, leta 1988, pa na univerzitetnem centru CUNY in na univerzi Rutgers._NEWLINE_Fodor je ustanovil univerzitetni center Rutgers za kognitivno znanost, ki je takoj pritegnil znane znanstvenike tako v center kot filozofski oddelek._NEWLINE_Ernest Lepore je izjavil, da je bil Fodor "Philosophical rock star". "Za\xc4\x8del je s filozofijo jezikov v 60. letih 20. stoletja, napredoval k filozofiji duha in kar spotoma ustvaril podro\xc4\x8dje kognitivne znanosti." _NEWLINE_Barry Loewer, vodja oddelka za filozofijo in direktor univerzitetnega centra Rutgers za filozofijo in znanosti, je izjavil: "Jerry je bil najbolj duhovit in \xc5\xbeivahen mislec in pisatelj, ki sem jih kadar koli poznal. V 70. letih 20. stoletja je revolucioniral filozofijo duha, ko je ovrgel takrat prevladujo\xc4\x8d Wittgensteinov behavioristi\xc4\x8dni konsenz, in s tem pokazal kako lahko kognitivna znanost pojasni in udoma\xc4\x8di misli in mi\xc5\xa1lenja,". _NEWLINE_Fodor je avtor \xc5\xa1tevilnih vplivnih knjig in \xc4\x8dlankov. Med njimi sta bili najvplivnej\xc5\xa1i knjigi Jezik razmi\xc5\xa1ljanja (ang. The Language of Thought), izdana 1975, in Modularnost duha (ang. Modularity of Mind), izdana 1983. V prvi je razvil svojo teorijo o jeziku razmi\xc5\xa1ljanja, empiri\xc4\x8dno hipotezo o naravi mi\xc5\xa1ljenja, v kateri ima mi\xc5\xa1ljenje strukturo jeziku podobnega kompozicijskega sistema simbolov, ki so fizi\xc4\x8dno realizirani v mo\xc5\xbeganih. V drugi je razvil svojo zelo vplivno hipotezo o modularnosti arhitekture duha. V njej ga deli na prirojene strukture nevronov, ki so se razvili in dobili specifi\xc4\x8dne funkcije. Ti "moduli" so neodvisni eden od drugega in tudi od osrednje procesne enote, zadol\xc5\xbeene za razum in spoznavanje. Iz tega sledi, da razum ne more vplivati na dogajanje v modulih, kot so najosnovnej\xc5\xa1i procesi zaznavanja._NEWLINE_"Te\xc5\xbeko je pripisati prevelik pomen njegovim idejam in posledi\xc4\x8dnim debatam v filozofiji duha in jezika, v kognitivni in razvojni psihologiji ter v kognitivni znanosti na vse znanstvenike, ki so se strinjali s Fodorjem in ki so mu nasprotovali njegovim idejam," je izjavil Lepore. "Nih\xc4\x8de na teh podro\xc4\x8djih ne more ignorirati njegovega dela." _NEWLINE_Ta in \xc5\xa1tevilna druga stali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jih je Fodor branil v svoji karieri, so bila kontroverzna in psihologi, nevroznanstveniki, biologi ter filozofi so pogosto razpravljali o njih. Toda malo filozofov, \xc4\x8de sploh kdo, je bilo bolje pripravljenih braniti stali\xc5\xa1\xc4\x8da kot Fodor, tako na teoreti\xc4\x8dnem ozadju kot z empiri\xc4\x8dnimi spoznanji. Fodor je bil znan kot mo\xc4\x8den nasprotnik v filozofskih debatah. "Lahko je bil divji v debatah, a nikoli ni bilo osebno. Vedno je bil zelo skromen. \xc4\x8ce si pri\xc5\xa1el k njemu in rekel: \'Hej, prebral sem tvoj \xc4\x8dlanek in menim, da je res dober\', je zardel," je izjavil Lepore. _NEWLINE_Fodorja ni ustavil sloves ljudi ali krajev. Leta 2010 je bil povabljen na govor o Charlesu Darwinu v Darwinovo dvorano na univerzo v Londonu. Pri\xc5\xa1el je do spoznanja, da je Darwinova teorija o naravnem izboru "sama po sebi pomanjkljiva in ne more biti popravljena". Skupaj z biologom Massimom Piattelli-Palmarinijem je napisal knjigo What Darwin Got Wrong, izdano leta 2010, ki je bila pozitivno sprejeta s strani \xc5\xa1tevilnih biologov. "Svoj govor v Darwinovi dvorani je za\xc4\x8del z besedami \'Pri\xc5\xa1el sem opravit eksorcizem\'," se spominja Lepore. _NEWLINE_Pre\xc5\xbeiveli so ga njegova \xc5\xbeena Janet Dean Fodor, ki je \xc4\x8dastna profesorica jezikoslovja na univerzitetnem centeru CUNY, in dva odrasla otroka.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanki\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam \xc4\x8dlankov'