b'\n_START_ARTICLE_\nSamou\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost je psiholo\xc5\xa1ki konstrukt, ki predstavlja prepri\xc4\x8danja posameznikov o njihovih lastnih sposobnostih izvajanja nadzora nad osebnim delovanjem, delovanjem v njihovi okolici in dogodki, ki vplivajo na njihovo \xc5\xbeivljenje. Prepri\xc4\x8danja v svojo lastno u\xc4\x8dinkovitost so temelj delovne organizacije.\n_START_SECTION_\nOpredelitev samou\xc4\x8dinkovitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost pomeni izvajanje kontrole tako nad lastno dejavnostjo, kot tudi regulacija lastnih miselnih procesov, motivacije, afektivnih ter telesnih stanj. Posameznikova zaznava nadzora nad \xc5\xbeivljenjskimi dogodki ima mo\xc4\x8dne posledice pri njegovem vedenju. Tisti posamezniki, ki sebe zaznavajo kot visoko samou\xc4\x8dinkovite, so nagnjeni k temu, da svoje neuspehe pripisujejo svojemu nezadostnemu trudu. Tisti, ki pa sebe zaznavajo nizko samou\xc4\x8dinkovite, si razlagajo svoje neuspehe z lastnimi nizkimi sposobnosti. V dana\xc5\xa1njem konkuren\xc4\x8dnem svetu i\xc5\xa1\xc4\x8demo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e pristope k motiviranju, izobra\xc5\xbeevanju in osebnemu ter poklicnemu razvoju zaposlenih. Razumevanje pojma samou\xc4\x8dinkovitosti omogo\xc4\x8da razumevanje in napovedovanje vedenja, zato se je izkazalo kot primerno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za delo z zaposlenimi v organizaciji in je eden od klju\xc4\x8dnih pojmov v kadrovski in organizacijski psihologiji. Samou\xc4\x8dinkoviti posamezniki so uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i pri svojem delu, znajo udejanjiti znanja in sposobnosti, ki jih imajo. Samou\xc4\x8dinkovitost je hkrati pomemben motivacijski konstrukt, saj vpliva na posameznikove emocionalne reakcije, njegovo spoprijemanje s stresom, na odlo\xc4\x8ditve, cilje in trud, ki ga vlaga v dejavnost. Samou\xc4\x8dinkoviti posamezniki so uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i pri svojem delu, saj znajo udejanjiti svoja znanja in sposobnosti.\n_START_SECTION_\nTeoreti\xc4\x8dno ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nPojem samou\xc4\x8dinkovitosti izhaja iz socialno kognitivne teorije avtorja Alberta Bandure, ki poudarja, da je posameznikova motivacija za dolo\xc4\x8deno vedenje oz. usmerjenost k dolo\xc4\x8denemu socialnemu objektu odvisna od pri\xc4\x8dakovanj o lastni u\xc4\x8dinkovitosti. Bandura samou\xc4\x8dinkovitost pojmuje kot izvor razli\xc4\x8dnih pri\xc4\x8dakovanj. Pri izbiri tega, ali bomo neko dejanje izvedli ali ne, ni pomembna samo privla\xc4\x8dnost cilja in socialna sprejemljivost, ampak tudi prepri\xc4\x8danje o dosegljivosti tega cilja. Prepri\xc4\x8danja o lastni u\xc4\x8dinkovitosti vsebujejo zmo\xc5\xbenost organizacije in izvedbo dejanj, potrebnih za obvladovanje pri\xc4\x8dakovanih situacij. Pri\xc4\x8dakovanja, ki izhajajo iz ob\xc4\x8dutka samou\xc4\x8dinkovitosti vklju\xc4\x8dujejo tako pri\xc4\x8dakovanje u\xc4\x8dinkovitosti, kot pri\xc4\x8dakovanje izida. Nezaupanje v lastne sposobnosti glede nekega cilja lahko izni\xc4\x8di \xc5\xa1e tako privla\xc4\x8den cilj. Prepri\xc4\x8danja o samou\xc4\x8dinkovitosti imajo na delovanje posameznika zelo velik vpliv, saj vzpostavljajo kontrolo tako nad njegovim mi\xc5\xa1ljenjem, kot tudi \xc4\x8dustvovanjem in aktivnostjo._NEWLINE_Samou\xc4\x8dinkovitost je prepri\xc4\x8danje v posameznikovo lastno zmo\xc5\xbenost organiziranja in izvajanja dolo\xc4\x8denih vedenj, ki so potrebna za uspe\xc5\xa1no spoprijemanje z dano situacijo. Gre za prepri\xc4\x8danja o lastni zmo\xc5\xbenosti mobiliziranja motivacije, kognitivnih virov in ustreznih postopkov akcij, potrebnih za spoprijemanje z danimi zahtevami situacije (Bandura 1997)._NEWLINE__NEWLINE_Bandura meni, da posameznik v svojem vedenju ni determiniran s strani prirojenih danosti, niti ne z okoljem. Izpostavlja pojem lastne u\xc4\x8dinkovitosti, ki povezuje sposobnost samoregulacija in drugih samodirektivnih mehanizmov, ki posamezniku omogo\xc4\x8dajo vzpostavljanje kontrole nad lastnim mi\xc5\xa1ljenjem, \xc4\x8dustvovanjem in aktivnostjo. Gre za prepri\xc4\x8danja o lastni u\xc4\x8dinkovitosti, ki pomenijo ob\xc4\x8dutenje osebne kompetentnosti pri dolo\xc4\x8denem opravilu. Posameznik bo v tiste dejavnosti, kjer se \xc4\x8duti kompetentnega in u\xc4\x8dinkovitega vlo\xc5\xbeil ve\xc4\x8d napora in truda, kot v tista podro\xc4\x8dja, kjer se ne \xc4\x8duti tako uspe\xc5\xa1nega in u\xc4\x8dinkovitega. Prepri\xc4\x8danja o lastni samou\xc4\x8dinkovitosti vplivajo na izbiro aktivnosti \xe2\x80\x93 torej ali se bo posameznik spoprijel z dolo\xc4\x8deno situacijo ali ne, na izbiro situacij \xe2\x80\x93 posamezniki se izogibajo situacijam, ki jih ocenijo kot preve\xc4\x8d zahtevne, vklju\xc4\x8dujejo pa se v aktivnosti, ko ocenijo, da bodo zmogli neko dejanje izpeljati do konca in truda, vlo\xc5\xbeenega v aktivnost. Koncept samou\xc4\x8dinkovitosti ima v psihologiji kopico podobnih sorodnih konstruktov, ki se prav tako povezujejo s posameznikovo sposobnostjo samoregulacije in samorefleksije. Ti konstrukti so samospo\xc5\xa1tovanje, pri\xc4\x8dakovanje, samopodoba, lokus kontrole idr. Pojem samou\xc4\x8dinkovitosti je v primerjavi s temi pojmi bolj specifi\xc4\x8den in bolj\xc5\xa1i napovedovalec vedenja, vendar je tudi manj \xc4\x8dasovno stabilen.\n_START_SECTION_\nDimenzije samou\xc4\x8dinkovitosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc4\x8dakovanja lastne u\xc4\x8dinkovitosti se razlikujejo v obsegu, splo\xc5\xa1nosti in mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nViri informacij samou\xc4\x8dinkovitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost je dinami\xc4\x8den koncept, ki variira v \xc4\x8dasu na podlagi novih informacij in izku\xc5\xa1enj. Oblikuje se na podlagi \xc5\xa1tirih virov vplivanja, ki delujejo kot posrednik na vedenje posameznika. Ti viri so: lastni dose\xc5\xbeki, nadomestne izku\xc5\xa1nje, verbalni vpliv okolice ter fiziolo\xc5\xa1ko in emocionalno vzburjenje.\n_START_SECTION_\nSamou\xc4\x8dinkovitost na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost, kot prepri\xc4\x8danje posameznika v svoje lastne zmo\xc5\xbenosti izvedbe dejanj, potrebnih za obvladovanje pri\xc4\x8dakovanih situacij vklju\xc4\x8duje tako pri\xc4\x8dakovanje u\xc4\x8dinkovitosti \xe2\x80\x93 prepri\xc4\x8danje, da lahko posameznik uspe\xc5\xa1no izvede vedenje, ki je potrebno za dosego rezultata, kot tudi pri\xc4\x8dakovanje izida \xe2\x80\x93 posameznikova ocena tega, ali bo dolo\xc4\x8deno vedenje vodilo k dolo\xc4\x8denemu rezultatu. Izvedbo dejavnosti najbolj motivira prepri\xc4\x8danje, da lahko izvajanje poteka uspe\xc5\xa1no. Prepri\xc4\x8danja, ki si jih zaposleni glede na vloge, ki jih imajo v organizaciji oblikujejo o sebi, opazno vplivajo na motivacijo za delo, njihov odnos do dela, stali\xc5\xa1\xc4\x8da in vedenja._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ja samou\xc4\x8dinkovitost zaposlenih bo pomenila bolj uspe\xc5\xa1no organizacijo, \xc4\x8de seveda zna le-ta z njimi u\xc4\x8dinkovito ravnati in jih stimulirati. Visoko samou\xc4\x8dinkoviti delavci se osredoto\xc4\x8dajo na nove prilo\xc5\xbenosti, imajo trdno prepri\xc4\x8danje v lastno u\xc4\x8dinkovitost pri uresni\xc4\x8devanju nalog in si postavljajo zahtevne cilje. Nizko samou\xc4\x8dinkoviti obi\xc4\x8dajno odstopijo od dejavnosti, saj jih tveganja prestra\xc5\xa1ijo. Samou\xc4\x8dinkovitost je ob\xc4\x8dutljiva na kontekstualne spremembe in izku\xc5\xa1nje delavcev v organizaciji. Prepri\xc4\x8danja o samou\xc4\x8dinkovitosti so mo\xc4\x8dno povezana z dejavnostjo posameznika. Na to povezavo pa lahko vplivajo \xc5\xa1tevilni dejavniki, kot so socialna spodbuda ali socialno izmikanje. Socialna spodbuda je sprememba v vedenju posameznika, do katere pride zaradi navzo\xc4\x8dnosti drugih ljudi. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila oseb se manj\xc5\xa1a individualni prispevek vsakega od \xc4\x8dlanov skupine. Zaposleni, ki sami sebe zaznavajo kot visoko u\xc4\x8dinkovite, vlo\xc5\xbeijo ustrezno koli\xc4\x8dino napora v delo, kar posledi\xc4\x8dno ob dobrem delu privede do uspe\xc5\xa1nih izidov. Za tiste s \xc5\xa1ibkim prepri\xc4\x8danjem v lastno u\xc4\x8dinkovitost in svoje sposobnosti, je bolj verjetno, da se nalog, ki se jim zdijo zahtevne, sploh ne bodo lotili, v izvedbo delovnih aktivnosti bodo vlo\xc5\xbeili manj truda, kar bo pripeljalo do neuspe\xc5\xa1no izvr\xc5\xa1ene naloge. Samou\xc4\x8dinkovitost se ka\xc5\xbee v na\xc4\x8dinu posameznikovega odlo\xc4\x8danja o vrsti dejavnosti, o tem ali se bo neke naloge sploh lotil ali ne, koliko napora bo vlo\xc5\xbeil vanjo, kaj bo naredil v primeru te\xc5\xbeav ipd. Prepri\xc4\x8danja o samou\xc4\x8dinkovitosti krepijo ali pa zavirajo delovanje kognitivnih procesov. Tisti delavci z mo\xc4\x8dnim ob\xc4\x8dutkom samou\xc4\x8dinkovitosti usmerjajo svojo pozornost v analiziranje problemov in iskanje njihovih re\xc5\xa1itev. Tisti z nizko samou\xc4\x8dinkovitostjo pa takrat, ko naletijo na problem, svojo pozornost za\xc4\x8dnejo usmerjati nase in se zaposlijo s samoocenjevanjem .\n_START_SECTION_\nVpliv samou\xc4\x8dinkovitosti na vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost deluje kot posrednik med situacijskimi faktorji in vedenjskimi izidi. Ljudje potrebujejo trden ob\xc4\x8dutek samou\xc4\x8dinkovitosti preden nau\xc4\x8deno znanje uporabijo in preden se za\xc4\x8dnejo u\xc4\x8diti \xc4\x8desa novega. Prepri\xc4\x8danje v lastno sposobnost izvajanja nalog pomaga pri zavrnitvah in pripomore k vztrajnosti, ko naletimo na te\xc5\xbeave. Prepri\xc4\x8danja o samou\xc4\x8dinkovitosti lahko ve\xc4\x8dajo in vzdr\xc5\xbeujejo motivacijo, ne morejo pa proizvesti novih dejavnosti, \xc4\x8de posameznik ne obvlada ve\xc5\xa1\xc4\x8din, potrebnih za izvedbo te dejavnosti. Posameznik, ki ima veliko ve\xc5\xa1\xc4\x8din, lahko s proaktivno uporabo prepri\xc4\x8danj o samou\xc4\x8dinkovitosti glede lastnega razvoja razvije manjkajo\xc4\x8de ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Tisti posamezniki, ki o sebi razmi\xc5\xa1ljajo kot o neu\xc4\x8dinkovitih v smislu lastnega razvoja, s prepri\xc4\x8danji zavirajo razvoj tistih ve\xc5\xa1\xc4\x8din, od katerih so odvisne kompleksnej\xc5\xa1e dejavnosti. Zaznana samou\xc4\x8dinkovitost prispeva k pridobivanju znanja in razvoju ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Samou\xc4\x8dinkovitost pomembno vpliva tudi na proaktivnost delavcev. Proaktivni delavci ne \xc4\x8dakajo pasivno na informacije in prilo\xc5\xbenosti za izbolj\xc5\xa1ave, temve\xc4\x8d le-te sami aktivno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo. Proaktivni posamezniki aktivno ustvarjajo spremembe v okolju.\n_START_SECTION_\nPosledice samou\xc4\x8dinkovitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSamou\xc4\x8dinkovitost pomembno prispeva k dose\xc5\xbekom. Zaznavanje lastne sposobnosti vpliva na uspeh za u\xc4\x8denje, odlo\xc4\x8danje, zavestno motivacijo. Na \xc4\x8dlovekovo vedenje vplivajo zaznave lastne u\xc4\x8dinkovitosti in socialnega okolja. Za u\xc4\x8dinkovito delovanje so potrebne tako ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, kot prepri\xc4\x8danja o samou\xc4\x8dinkovitosti, da bi te ve\xc5\xa1\xc4\x8dine lahko uporabili. Pri\xc4\x8dakovanja svoje lastne u\xc4\x8dinkovitosti vplivajo na za\xc4\x8detek nekega vedenja in kasneje na vztrajanje tega vedenja. Pri\xc4\x8dakovanja tudi dolo\xc4\x8dajo koliko truda bo posameznik vlo\xc5\xbeil v aktivnost in kako dolgo bo pri njej vztrajal. Prepri\xc4\x8danje v lastno u\xc4\x8dinkovitost je prisotno na vseh podro\xc4\x8djih posameznikovega delovanja. Zaznana samou\xc4\x8dinkovitost prispeva k razvoju spretnosti in osvajanju novih vedenj. Posameznik se bo izogibal situacijam, pri katerih bo presodil, da le-te presegajo njegove sposobnosti. Bolj bo motiviran za spoprijemanje z nalogami, v katerih se bo po\xc4\x8dutil bolj kompetenten. Samou\xc4\x8dinkovitost vpliva na izbiro situacij, aktivnosti ter na trud, katerega bo posameznik vlo\xc5\xbeil v aktivnost. Posamezniki se obi\xc4\x8dajno izogibajo situacijam in nalogam, ki jih ocenijo kot prezahtevne. Napihnjena oziroma nerealno visoka prepri\xc4\x8danja glede lastne u\xc4\x8dinkovitosti vodijo do zmanj\xc5\xa1ane u\xc4\x8dinkovitosti, saj se tak\xc5\xa1ni posamezniki zmanj\xc5\xa1ajo trud za izvedbo naloge, so manj pripravljeni na u\xc4\x8denje novih stvari, ne i\xc5\xa1\xc4\x8dejo povratnih informacij, ne spremenijo neustreznega vedenja zaradi lastnih neustreznih prepri\xc4\x8danj. Precenjena samou\xc4\x8dinkovitost torej vodi v \xc5\xa1tevilne negativne posledice. Napa\xc4\x8dna zaznava lastne u\xc4\x8dinkovitosti ima torej posledice \xe2\x80\x93 ljudje, ki precenjujejo svoje sposobnosti, se lotevajo dejavnosti, ki jim niso kos. Ljudje, ki podcenjujejo svoje sposobnosti se sploh ne trudijo da bi neko nalogo izvedli. Zaznana samou\xc4\x8dinkovitost ni merilo ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih posameznik obvlada, ampak prepri\xc4\x8danje o tem, kaj lahko posameznik naredi s svojimi ve\xc5\xa1\xc4\x8dinami pod dolo\xc4\x8denimi pogoji. Samou\xc4\x8dinkovitost ima pomemben vpliv predvsem na produktivnost in u\xc4\x8dinkovitost posameznika in njegove organizacije.\n_START_SECTION_\nSpecifi\xc4\x8dna in splo\xc5\xa1na samou\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nPosameznik lahko ima o svojih zmo\xc5\xbenostih delovanja in spoprijemanja ter lastni u\xc4\x8dinkovitosti v razli\xc4\x8dnih situacijah razli\xc4\x8dno mo\xc4\x8dna prepri\xc4\x8danja.\n_START_SECTION_\nSpecifi\xc4\x8dna samou\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dna samou\xc4\x8dinkovitost je pri\xc4\x8dakovanje, ki je povezano s trenutnim stanjem. Trenutna prepri\xc4\x8danja o sebi so zelo mo\xc4\x8dni motivatorji vedenja in odlo\xc4\x8dilno vplivajo na odlo\xc4\x8ditev o za\xc4\x8detku dejavnosti, vlo\xc5\xbeen trud in vztrajanje pri dejavnosti. Specifi\xc4\x8dna samou\xc4\x8dinkovitost govori o tem, da verjetnost uspe\xc5\xa1ne izvedbe dejavnosti presojamo neposredno, preden vanjo za\xc4\x8dnemo vlagati trud.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1na samou\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nPri splo\xc5\xa1ni samou\xc4\x8dinkovitosti gre za stabilno mnenje ljudi o pri\xc4\x8dakovanjih, da bodo zmo\xc5\xbeni u\xc4\x8dinkovito delovati v razli\xc4\x8dnih situacijah.\n_START_SECTION_\nPoklicna in delovna samou\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nV kontekstu organizacijske psihologije je najve\xc4\x8dkrat govora kot o poklicni samou\xc4\x8dinkovitosti in delovni samou\xc4\x8dinkovitosti. Prva se najpogosteje nana\xc5\xa1a na prepri\xc4\x8danje v lastno zmo\xc5\xbenost poklicnega udejstvovanja in spoprijemanja z izzivi, ki jih nudi poklic. Delovna u\xc4\x8dinkovitost pa se najpogosteje obravnava v povezavi z bolj specifi\xc4\x8dnimi delovnimi nalogami. Gre za prepri\xc4\x8danje zaposlenega, da je zmo\xc5\xbeen pri spoprijemanju z zahtevami specifi\xc4\x8dne naloge biti visoko motiviran, se ustrezno obna\xc5\xa1ati in mobilizirati kognitivne vire. Delovna u\xc4\x8dinkovitost je torej prepri\xc4\x8danje posameznika, da lahko opravi delovna naloga. To prepri\xc4\x8danje pa nekoliko varira glede na lastnosti delovne situacije, referen\xc4\x8dni kontekst in vrsto naloge. Tako poklicna, kot delovna u\xc4\x8dinkovitost imata pomemben vpliv na izgorelost na delovnem mestu, zadovoljstvo zaposlenih pri delu, neoptimalno delovno uspe\xc5\xa1nost, absentizem na delovnem mestu ipd. V organizacijska psihologija se je uveljavil tudi pojem kolektivne samou\xc4\x8dinkovitosti, ki se nana\xc5\xa1a na prepri\xc4\x8danje skupine v njene skupne sposobnosti organiziranja iz izvajanja ustreznih vedenj, ki so potrebni za u\xc4\x8dinkovito spoprijemanje z zahtevami situacije. Prepri\xc4\x8danje v skupno u\xc4\x8dinkovitost dolo\xc4\x8da kvaliteto timskega dela, vpliv pa ima tudi na dejansko u\xc4\x8dinkovitost skupinskega dela.\n_START_SECTION_\nLestvica splo\xc5\xa1ne samou\xc4\x8dinkovitosti LSU\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorno verzijo lestvice sta leta 1981 oblikovala Matthias Jerusalem in Ralf Schwarzer. Lestvica je sestavljena iz 10 postavk. Nana\xc5\xa1a se na osebno delovanje in meri \xc5\xa1irok ter stabilen ob\xc4\x8dutek lastne kompetentnosti za u\xc4\x8dinkovito ravnanje v stresnih situacijah. Posameznik na trditve odgovarja na \xc5\xa1tiristopenjski lestvici (1=nikakor ne dr\xc5\xbei, 4=popolnoma dr\xc5\xbei).\n_START_SECTION_\nLestvica samoregulacije LSR\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica meri namerno samoregulacijo pri posameznikih, ki sledijo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denemu cilju in se pri tem soo\xc4\x8dajo s te\xc5\xbeavami glede vztrajanja pri zasledovanju cilja. Postavke Lestvice samoregulacije LSR zajemajo regulacijo pozornosti in regulacijo \xc4\x8dustev. Posameznik na postavke odgovarja na \xc5\xa1tiristopenjski lestvici (1=nikakor ne dr\xc5\xbei, 4=popolnoma dr\xc5\xbei).\n_START_SECTION_\nLestvica samozavesti LZS\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica samozavesti LZS je del Lestvice samospo\xc5\xa1tovanja LS in ne obstaja kot samostojen instrument. Lestvica samozavesti meri ob\xc4\x8dutek lastne vrednosti posameznika in vklju\xc4\x8duje postavke, ki se nana\xc5\xa1ajo na ob\xc4\x8dutek enakovrednosti, lastne uspe\xc5\xa1nosti, stike z nadrejenimi, vrstniki ipd.'