b'\n_START_ARTICLE_\nDidij Julijan\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nDidij Julijan je bil sin Kvinta Petronija Didija Severja in Emilije Klare. O\xc4\x8de je bil iz  vplivne milanske dru\xc5\xbeine, mati pa iz rimske konzulske dru\xc5\xbeine iz severne Afrike. Imel je brata Didija Prokula in Didija Numija Albina. Kasij Dion pi\xc5\xa1e, da je bil rojen 2. februarja 133, Historia Augusta pa 2. februarja 137._NEWLINE_Vzgajala ga je Domicija Lucila, mati rimskega cesarja Marka Avrelija. Z njeno pomo\xc4\x8djo je bil \xc5\xbee zelo mlad imenovan za  vigintivira, ki je pomenil njegov prvi korak v politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Okoli leta 153 se je poro\xc4\x8dil z Rimljanko Manlijo Skantilo, s katero je imel samo h\xc4\x8derko Didijo Klaro.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nJulijan je bil najprej kvestor in zatem  edil. Okoli leta 162 je bil imenovan za pretorja in poveljnika XXII. legije Primigenia v Mogontiacu, sedanjem Mainzu v Nem\xc4\x8diji. Leta 170 je postal prefekt Belgijske Galije, kjer je slu\xc5\xbeil pet let. Za nagrado za svoje ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in pogum pri zatiranju vstaje Havkov ob reki Labi jer bil leta 175 skupaj s Pertinaksom povi\xc5\xa1an na polo\xc5\xbeaj konzula. _NEWLINE_Kasneje se je izkazal tudi v pohodih proti Hatom, bil guverner Dalmacije in Gornje Germanije in zatem postal prefekt, ki je nadziral delitev denarja revnim v Italiji.Pribli\xc5\xbeno takrat so ga obto\xc5\xbeili, da je sodeloval v  zaroti proti cesarju Komodu, vendar so ga oprostili, da bi pri\xc4\x8dal v procesu proti svojemu to\xc5\xbeniku. Bil je guverner Bitinije in nasledil Pertinaksa na plo\xc5\xbeaju prokonzula Afrike.\n_START_SECTION_\nCesar (193)\n_START_PARAGRAPH_\nPo Pertinaksovem umoru 28. marca 193 so morilci iz pretorske garde razglasili, da bodo rimski prestol prodali najbolj\xc5\xa1emu ponudniku. Tast umorjenega cesarja in prefekt Rima Tit Flavij Klavdij Sulpicijan, ki je bil takrat v taboru pretorske garde, da bi pomiril vojake, je takoj ponudil svojo ceno. V tabor je na pobudo svoje \xc5\xbeene in h\xc4\x8derke kar z banketa odhitel tudi Didij Julijan. Ker ni dobil dovoljenja za vstop, je kar pred vrati  licitiral za rimski prestol. _NEWLINE_Vojaki so obema tekmecema, enemu znotraj obzidja in drugemu pred njim, sproti poro\xc4\x8dali o trenutni ponudbi njegovega tekmeca. Sulpicijan je s\xc4\x8dasoma vsakemu vojaku obljubil 20.000 sestercev. Julijan, ki se je bal, da bo na prestol sedel Sulpicijan, je ponudbo dvignil na 25.000 sestercev.  Garda je takoj sprejela njegovo ponudbo, mu odprla vrata in ga razglasila za cesarja. Rimski senat je v strahu pred gardisti takoj potrdil njegovo imenovanje.  \xc5\xbdena in h\xc4\x8derka sta dobili naslov Augusta.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nJulijan je takoj po prihodu na prestol razvrednotil rimsko valuto, tako da je vsebnost srebra v denariju zmanj\xc5\xa1al s 87\xc2\xa0% na 81,5\xc2\xa0%. Masa srebra v kovancu se je zato zmanj\xc5\xa1ala z 2,75 na 2,40 grama. Za\xc4\x8detna  zmeda se je malo polegla, vendar se prebivalci niso ubogljivo uklonili sramoti, ki jo je povzro\xc4\x8dil Rimu. Ko se je pojavil v javnosti, so ga pozdravljali z je\xc4\x8danjem, preklinjanjem in vzkliki "ropar in izdajalec domovine". Mestna drhal ga je ovirala na poti na Kapitol in nanj celo metala kamenje._NEWLINE_Ko se je novica o splo\xc5\xa1ni jezi v Rimu raz\xc5\xa1irila po cesarstvu, ga generali Pescenij Niger v Siriji, Septimij Sever v Panoniji in Klodij Albin v Britaniji, ki so imeli pod svojim poveljstvom vsak po tri legije, niso priznali za zakonitega cesarja. Sever, ki je bil najbli\xc5\xbee Rimu in zato najnevarnej\xc5\xa1i nasprotnik, ga je razglasil za dr\xc5\xbeavnega sovra\xc5\xbenika. Senat je zato v njegovo vojsko poslal svoje odposlance, da bi prepri\xc4\x8dali vojake, naj ga zapustijo,  imenoval novega generala, da bi ga odstavil in zamenjal, in centuriona, da bi ga ubil. _NEWLINE_Pretorska garda, ki \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa ni sodelovala v voja\xc5\xa1kih operacijah, je bila usposobljena predvsem za gradnjo utrdb in terenska dela. Sever si je najprej zagotovil Albinovo podporo, tako da ga je razglasil za cezarja, in nato z vojsko odkorakal proti Rimu. V Raveni se je razglasil za poveljnika tamkaj\xc5\xa1njega ladjevja, porazil pretorskega prefekta Tulija Krispina, ki bi moral zaustaviti njegovo napredovanje in na svojo stran dobil odposlance, ki jih je poslal senat, da bi proti njemu nahujskali njegove vojake. _NEWLINE_Nedisciplinirana, razuzdana in pomehku\xc5\xbeena pretorska garda ni bila sposobna uspe\xc5\xa1no upreti se Severjevi vojski. Razmere v Rimu so postale nevzdr\xc5\xbene, zato se je  Julijan posku\xc5\xa1al pogajati in je svojim tekmecem ponudil delitev cesarstva. Sever se za njegovo ponudbo ni zmenil in nadaljeval s pohodom. Na njegovo stran je stopila cela Italija. Ko so pretorijanci dobili njegovo zagotovilo, da jo bodo odnesli brez kazni za Pertinaksov umor, \xc4\x8de mu bodo izro\xc4\x8dili njegove morilce, so prijeli kolovodje zarote in ga preko konzula Silija Mesala obvestili o svojem ravnanju.  _NEWLINE_Senat po Severjevi zmagi sprejel predloge, da se ga razglasi za novega cesarja, da se Pertinaksu podeli bo\xc5\xbeanske \xc4\x8dasti in da se Didija Julijana obsodi na smrt.  Julijana so zapustili vsi prista\xc5\xa1i razen njegovega zeta, prefekta Repentina.\n_START_SECTION_\nUsmrtitev\n_START_PARAGRAPH_\nDidija Julijana so po komaj treh mesecih vladanja v njegovi pala\xc4\x8di ubili vojaki. Po pisanju Kasija Diona, ki je bil v tistem \xc4\x8dasu v Rimu, so njegove zadnje besede bile "Kaj hudega sem pravzaprav storil? Koga sem ubil?"  Njegovo telo so izro\xc4\x8dili \xc5\xbeeni in h\xc4\x8derki, ki sta ga pokopali v grobnici njegovega pradeda pri petem miljniku na Vii Labicani._NEWLINE_Sever je razpustil pretorsko gardo in dal usmrtiti Pertinaksove morilce.'