b'\n_START_ARTICLE_\nParod\n_START_PARAGRAPH_\nParod, paroda ali parodos (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\xa1 \xcf\x80\xce\xac\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82 = vhod) je v starogr\xc5\xa1kem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du ozna\xc4\x8deval bo\xc4\x8dni vhod v orkestro ali skeno, pa tudi prvo pesem, ki jo je zbor pel, ko je prihajal na oder.\n_START_SECTION_\nStranski vhod v orkestro\n_START_PARAGRAPH_\nParod je stranski vhod v orkestro (za igralce) oziroma prehod med gledalci in skeno, ki vodi v orkestro (za zbor).  Parod je bil na vsaki strani orkestre, med orkestro in teatronom (gledali\xc5\xa1\xc4\x8de). Parod moramo razlikovati od vhoda, ki je na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de vodil iz skene (gledali\xc5\xa1ke zgradbe). V helenisti\xc4\x8dnem obdobju je bil parod okra\xc5\xa1en z bogato rezbarjenimi lesenimi vrati. V\xc4\x8dasih se za parod uporablja tudi izraz eisod.\n_START_SECTION_\nUvodna pesem gr\xc5\xa1kega zbora\n_START_PARAGRAPH_\nV gr\xc5\xa1ki tragediji se je zborovska pesem delila na parod (uvodna pesem) in stasimon (stoje\xc4\x8de pesmi). Parod je uvodna pesem zbora, ki se poje pri prihodu v orkestro. Aristotel v Poetiki pravi: "Od zborovskih delov paroda je prvi nagovor celega zbora." V Ajshilovih tragedijah in v Sofoklejevem Ajantu zborovodja s frulo recitira anapeste, medtem ko zbor vstopa, a ko zbor pride do orkestre, vsi horeuti (\xc4\x8dlani zbora) pojejo melski del, ki ima zna\xc4\x8dilnosti stasimona (stoje\xc4\x8da pesem). V kasnej\xc5\xa1ih tragedijah ni anapesti\xc4\x8dnega dela zborovodje, ampak zbor prihaja ob spremljavi frule. Ko pride na svoje mesto, poje parod.  V nekaterih kasnej\xc5\xa1ih dramah dobi parod dramsko naravo, namesto da predstavlja samo ponavljanje prologa v lirski obliki, in ob sodelovanju igralcev uvede nove elemente v dramo, pogojuje in za\xc4\x8denja delo. _NEWLINE_V komediji je parod, prihod zbora, scena, v kateri zbor prihaja na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de in se predstavi gledalcem. Na tem mestu zbor z vso mo\xc4\x8djo nasprotuje glavnemu junaku ali junakovim nasprotnikom. Parod se kon\xc4\x8da s kratko sceno, ki omogo\xc4\x8da prehod na naslednji del \xe2\x80\x93 agon.  Parod ima v komediji lirski in dramski u\xc4\x8dinek, ker dramsko delo napreduje v parodu. V Aristofanovih \xc5\xbdabah na primer Dioniz s svojim slugo Ksantom in ob parodu potuje v Had in pre\xc4\x8dka reko Stiks.'