b'\n_START_ARTICLE_\nGruda (revija)\n_START_PARAGRAPH_\nRevija Gruda s podnaslovom Mese\xc4\x8dnik za ljudsko (kmetsko) prosveto je bila glasilo Zveze (dru\xc5\xa1tev) kmetskih fantov in deklet (ZKFiD). Izhajala je v Ljubljani od 1924 do 1941, ves \xc4\x8das obstoja ZKFiD.\n_START_SECTION_\nO reviji\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednjo zaslugo za ustanovitev Grude ima \xc5\xa1tudent prava Stanko Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d. Prva leta se je Gruda vsebinsko nagibala bolj v leposlovno smer. Objavljala je leposlovne \xc4\x8drtice, povesti, pesmi in prevode. Pomembno vlogo je opravljala na podro\xc4\x8dju kulture in prosvetnega dela kme\xc4\x8dke mladine ter kmetov nasploh. Objavljala je prikaze agrarnih gibanj v slovanskih de\xc5\xbeelah in \xc5\xbeivljenjepise njihovih voditeljev. V njej so si prizadevali vzgajati slovensko kme\xc4\x8dko mladino v duhu kmetske misli (slovanski agrarizem, katerega idejni vodja je bil France Veber) in jo navdu\xc5\xa1iti za vzajemno delo na vasi (zlasti za zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo). Bralce je seznanjala s poglavitnimi deli slovenske in jugoslovanske kulture, pa tudi drugih narodov._NEWLINE_Prina\xc5\xa1ala je vesti o razvoju in dejavnostih dru\xc5\xa1tev kme\xc4\x8dkih fantov in deklet (DKFiD), ki so bila nosilci naprednega mladinskega kme\xc4\x8dkega gibanja, posebej pa se je posve\xc4\x8dala kme\xc4\x8dki \xc5\xbeeni in dekletu. Ves \xc4\x8das je namenjala pozornost \xc5\xbeivljenju Slovencev zunaj jugoslovanskih meja (v Avstriji in Italiji). Objavila je ve\xc4\x8d sestavkov ter prikazov \xc5\xbeivljenja in dela najvidnej\xc5\xa1ih slovenskih literarnih ustvarjalcev, \xc5\xa1e posebej Pre\xc5\xa1erna, Cankarja, \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, Kosovela in Levstika. Objavljala je literarne poskuse amaterskih avtorjev iz vrst kme\xc4\x8dko-delavske mladine, katerih \xc5\xa1tevilo se je iz leta v leto pove\xc4\x8devalo._NEWLINE_Po letu 1926 se je Gruda bolj usmerila v objavljanje idejnih in organizacijskih sestavkov, bistveno pa se je njena vsebinska naravnanost spremenila po letu 1928, ko so v njej dobili te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de sestavki z aktualno socialno, gospodarsko in kulturno problematiko. Le-ti so prispevali k temu, da se je gibanje pribli\xc5\xbealo malemu kmetu, delavcu ter bajtarskim in drugim revnim slojem. Zaradi \xc5\xa1estojanuarske diktature se je revija preusmerila nazaj k leposlovnemu in kmetsko-strokovnemu delu. V letih diktature sta ZKFiD in tudi Gruda za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das pri\xc5\xa1li v tabor unitaristi\xc4\x8dne Jugoslovanske radikalne kme\xc4\x8dke demokracije oz. JNS. Leta 1932 Gruda postane tudi glasilo Akademskega agrarnega kluba Njiva (klub srednje\xc5\xa1olcev). Po letu 1934, ko je v na\xc5\xa1o de\xc5\xbeelo pri\xc5\xa1lo ljudskofrontno gibanje, so v Grudi vedno bolj nasprotovali centralisti\xc4\x8dni ureditvi, saj je bil slovenski narod v tak\xc5\xa1nem sistemu v podrejenem polo\xc5\xbeaju. V drugi polovici tridesetih let je komunisti\xc4\x8dna partija v uredni\xc5\xa1tvu \xc4\x8dasopisa pove\xc4\x8dala svoj vpliv.\n_START_SECTION_\nUstvarjalci Grude\n_START_PARAGRAPH_\nUredniki so bili ves \xc4\x8das iz vrst vodstvenega telesa ZKFiD, in sicer Ivan Albreht, Stanko Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, Jan\xc5\xbee Novak, Marija Novak, France Ger\xc5\xbeelj, Dolfe Schauer, Ivan Kronov\xc5\xa1ek, Drago Ko\xc5\xa1mrlj, Ana Dequal (Krivic) in Mira Svetina. Kar nekaj med njimi jih je pisalo razli\xc4\x8dne (leposlovne) prispevke v revijo, predvsem Ivan Albreht, France Ger\xc5\xbeelj, Ivan Kronov\xc5\xa1ek in Marija Novak. V prvih letih so bili sodelavci Grude tudi iz kroga Mladine (1924) in Svobodne mladine (obe je ustanovil Stanko Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d)._NEWLINE_Ilustratorji Grude so bili Maksim Gaspari, Vlasto Kopa\xc4\x8d in Miha Male\xc5\xa1, Radovan Gobec pa je prispeval notne zapise uglasbenih pesmi._NEWLINE_Znani avtorji, ki so objavljali v Grudi, so naslednji: Jo\xc5\xbee \xc5\xa0eliga, Ksaver Me\xc5\xa1ko, Mi\xc5\xa1ko Kranjec, Ludvik Mrzel, Ivo Grahor, Ferdo Godina, Jaro Dolar, Anton Ingoli\xc4\x8d, Vinko Bitenc, Gri\xc5\xa1a Koritnik, Damjan Vahen Svetinov, Jo\xc5\xbee Lavri\xc4\x8d, Albin Podjavor\xc5\xa1ek, Tone Ljubi\xc4\x8d._NEWLINE_Pod psevdonimom so objavljali tudi drugi manj znani avtorji (kme\xc4\x8dka mladina): Petja Robotnik, France Mastnak, Slavo Stine, Jo\xc5\xbee Danev, Pavel Bobnar idr._NEWLINE_Med \xc5\xbeenskami so v Grudi vzbudile pozornost s svojimi leposlovnimi prispevki (predvsem v verzih) Lidija Grilec, Maksa Samsa in Marija Novak, pa tudi Mira Jankovi\xc4\x8d, Marica Nadli\xc5\xa1ek-Bartol, Krista Jazbin\xc5\xa1ek in Mici Sever._NEWLINE_Med sodelavci Grude so bili tudi mnogi levi\xc4\x8darji in \xc4\x8dlani komunisti\xc4\x8dne partije, katerih prispevki so bili objavljeni brez navedbe avtorja ali pod psevdonimi. Tako so v Grudi pisali Janez Marenti\xc4\x8d, Ivan Bratko, Marjan Vesenjak, France Ho\xc4\x8devar, Rudi \xc4\x8ca\xc4\x8dinovi\xc4\x8d, Mira Svetina, Andrej Verbi\xc4\x8d, Drago Ko\xc5\xa1mrlj idr.'