b'\n_START_ARTICLE_\nAtena\n_START_SECTION_\nIme, etimologija in izvor\n_START_PARAGRAPH_\nIme Atena je morda lidijskega izvora. Morda je skovanka, deloma sestavljena iz tirzenijskega "ati", kar pomeni "mati", in imena hurijske boginje Hanahane, marsikje okraj\xc5\xa1anega v "Ana". V mikejski gr\xc5\xa1\xc4\x8dini se morda pojavi v enem samem napisu na tablicah v linearni pisavi B: A-ta-na-po-ti-ni-ja se pojavi v besedilu iz pozne minojske dobe II, Soba ko\xc4\x8dija\xc5\xa1kih tablic v Knososu, najzgodnej\xc5\xa1em ohranjenem arhivu v linearni pisavi B. \xc4\x8ceprav to frazo pogosto prevajajo kot Ljubica Atena, dejansko pomeni potnia At(h)ana, kar morda pomeni Gospa Aten; Ni jasno, ali se to nana\xc5\xa1a na mesto Atene. Pojavi se tudi A-ta-no-dju-wa-ja, kon\xc4\x8dni del \xc4\x8drkovanja v linearni pisavi B gr\xc5\xa1kega izraza Diwia (mikejsko di-u-ja ali di-wi-ja)._NEWLINE_V dialogu Kratil Platon razlo\xc5\xbei izvor imena Atene s pogledi starih Aten\xc4\x8danov, iz A-theo-noa (A-\xce\xb8\xce\xb5\xce\xbf-\xce\xbd\xcf\x8c\xce\xb1) ali E-theo-noa (H-\xce\xb8\xce\xb5\xce\xbf-\xce\xbd\xcf\x8c\xce\xb1), kar pomeni bo\xc5\xbeji um (Kratil 407 b). Platon in tudi Herodot sta opazila, da so prebivalci Saisa v Egiptu \xc4\x8dastili boginjo, katere egip\xc4\x8dansko ime je bilo Neit; istovetili so jo z Ateno. (Timej 21 e), (Zgodbe 2:170-175).\n_START_SECTION_\nPridevki in \xc4\x8dastilni naslovi\n_START_PARAGRAPH_\nV pesni\xc5\xa1tvu je od Homerja naprej najpogostej\xc5\xa1i pridevek Atene glaukopis (\xce\xb3\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x85\xce\xba\xcf\x8e\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x82), kar bi lahko prevedli kot svetlooka ali s svetle\xc4\x8dimi se o\xc4\x8dmi. Gre za kombinacijo besed glaukos (\xce\xb3\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x8d\xce\xba\xce\xbf\xcf\x82, s pomenom svetle\xc4\x8d, srebrn in pozneje modrozelen ali siv) in ops (\xcf\x8e\xcf\x88, oko, ponekod tudi obraz). Zanimivo je, da iz istega korena izhaja tudi glauks (\xce\xb3\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x8d\xce\xbe, sova), domnevno zaradi izrazitih o\xc4\x8di. Ptica, ki vidi pono\xc4\x8di, je tesno povezana z boginjo modrosti: na arhai\xc4\x8dnih slikah je Atena pogosto upodobljena s sovo na glavi. Kot \xc5\xbee omenjeno, je bila Atena v za\xc4\x8detku morda pti\xc4\x8dja boginja, podobno kot neznana boginja, upodobljena s sovami, krili in pti\xc4\x8djimi kremplji na Burneyjevem reliefu, mezopotamskem terakotnem reliefu z za\xc4\x8detka drugega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_V Iliadi (4.514), Homerjevih himnah in Heziodovi Teogoniji ima Atena nenavaden pridevek Tritogeneia. Pomen tega izraza je nejasen. Morda ka\xc5\xbee, da je bil po nekaterih prvotnih mitih njen o\xc4\x8de morski bog Triton, ali pa, kar je manj verjetno, da se je rodila blizu jezera Triton v Afriki. Pridevek bi lahko pomenil tudi trojno rojena ali tretjerojena, kar bi se lahko nana\xc5\xa1alo na to, da je tretja h\xc4\x8di Zevsa ali da se je rodila iz Metide, Zevsa in same sebe. Po nekaterih legendah je namre\xc4\x8d prvi Zevsov otrok po Artemidi in Apolonu, po drugih pa je Zevsov prvi otrok sploh._NEWLINE_Kot sodnica Orestu za umor njegove matere Klitajmnestre je dobila tudi pridevek Atena Areja.\n_START_SECTION_\nPallas in Atena: Atena Palada\n_START_PARAGRAPH_\nAteno so pogosto imenovali Atena Palada (starogr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbb\xce\xac\xcf\x82 \xce\x86\xce\xb8\xce\xae\xce\xbd\xce\xb7, novogr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbb\xce\xac\xcf\x82 \xce\x91\xce\xb8\xce\xb7\xce\xbd\xce\xac). Pridevek izhaja od dvoumne osebe, imenovane Palas, ponekod mo\xc5\xa1ke, drugje \xc5\xbeenske, omenjene samostojno le kot dru\xc5\xbeina zna\xc4\x8dajev v Vergilovi Eneidi. Po nekaterih virih je bila Palada, dru\xc5\xbeabnica Atene, h\xc4\x8di boga Tritona, Ateninega kru\xc5\xa1nega o\xc4\x8deta. Atena je Palado ubila, kar se je po nekaterih razli\xc4\x8dicah zgodilo nenamerno. V pelazgijski razli\xc4\x8dici mita o njenem rojstvu je bila Palada Atenina prijateljica in jo je Atena po nesre\xc4\x8di ubila v bojni igri. Paladino ime si je potem nadela v znak \xc5\xbealovanja. Poleg tega je iz drevesnega debla izdolbla leseno \xc4\x8dastilno sliko (hoanon) Palade, paladij, ki ga je pustila Zevsu. Pozneje se je za paladijem skrila Elektra, ko jo je zapeljeval Zevs. Ko ga je Zevs odrinil, je padel na ilionsko (Troja) zemljo, kjer mu je Ilos zgradil sveti\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V Homerjevi himni Hermesu je bil Palant o\xc4\x8de boginje lune Selene. Po drugih razli\xc4\x8dicah je bil Palant eden od velikanov, ki ga je Atena ubila ob gigantomahiji (uporu Titanov olimpskim bogovom); po tem je kot varovalno egido\' vselej nosila kozjo ko\xc5\xbeo, obrobljeno s htonskimi Palantovimi ka\xc4\x8dami. Morda pa ga je vsrkala in nadomestila subtilneje. Walter Burkert pravi, da je Atena Atena Palada, Pallas Athenaie, tako kot je Hera Argo\xc5\xa1ka Here Argeie. Za Aten\xc4\x8dane je bila, kot opozori Burkert, preprosto Boginja, he theos, kar je gotovo starodaven naslov.\n_START_SECTION_\nDrugi \xc4\x8dastilni naslovi\n_START_PARAGRAPH_\nAtena je imela \xc5\xa1e mnoge druge \xc4\x8dastilne naslove. Kot zavetnica obrtnikov in rokodelcev je imela pridevek Atena Ergane. Na Akropoli, posebno na panatenajskih igrah so Ateno \xc4\x8dastili s pridevkom Atena Partenos (devica). V bitki, ki jo je vedno vodila, je dobila pridevek Atena Promahos. Kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica Aten in Akropole, pa tudi drugih mest, npr. Argosa, \xc5\xa0parte, Lindosa in Larise, je imela pridevek Atena Poliada). Kot izumiteljica ko\xc4\x8dije je dobila pridevek Atena Hipeja ali Atena Hipija; pod tem naslovom so jo \xc4\x8dastili v Atenah, Tegeji in Olimpiji. Kot Atena Hipeja je imela druge star\xc5\xa1e, namre\xc4\x8d Pozejdona in Polifema, h\xc4\x8di Okeana. V teh mestih je bilo Ateni posve\xc4\x8deno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de pogosto najpomembnej\xc5\xa1e sveti\xc5\xa1\xc4\x8de akropole._NEWLINE_Ateno so po atenski zasedbi pogosto istovetili z Afejo, krajevno boginjo otoka Ajgina.\n_START_SECTION_\nErihtonij\n_START_PARAGRAPH_\nPo pripovedovanju Apolodorja je Hefajst Ateno neuspe\xc5\xa1no poskusil posiliti. Njegovo seme je padlo na tla in iz Zemlje, Gaje, se je rodil Erihtonij. Po drugi razli\xc4\x8dici je seme padlo na Atenino nogo. Obrisala si ga je s kosom volne, ki ga je odvrgla na tla. Erihtonij se je nato rodil iz tal in volne. Po tretji razli\xc4\x8dici se je Hefajst \xc5\xbeelel poro\xc4\x8diti z Ateno, vendar je na poro\xc4\x8dni postelji izginila. Hefajst je tako seme izbrizgal na tla. Atena je otroka pustila v zaboj\xc4\x8dku trem sestram, Kekropsovim h\xc4\x8deram, Hersi, Pandrosi in Aglavri in jih posvarila, naj ga nikoli ne odprejo. Aglavra je cisto kljub temu odprla in v njej zagledala otroka in prihodnjega kralja Erihtonija v obliki ka\xc4\x8de. Ob tem prizoru sta Hersa in Pandrosa znoreli. S skokom z Akropole sta se ubili.\n_START_SECTION_\nAglavra\n_START_PARAGRAPH_\nPo eni od razli\xc4\x8dic mita, zapisani v Ovidovih Metamorfozah, se je Hermes zaljubil v Herso. Hersa, Aglavra in Pandrosa so od\xc5\xa1le v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbertvovat Ateni. Hermes je od Aglavre zahteval, da mu pomaga pri zapeljevanju Herse. Aglavra je v zameno od Hermesa zahtevala denar in zapeljela Herso. Atena je hotela Aglavro kaznovati in ukazala je Ljubosumnosti, naj pokvari njena \xc4\x8dustva. Ljubosumnost je ubogala njena povelja in oku\xc5\xbeila Herso. Aglavra se je spremenila v kamen.\n_START_SECTION_\nArahna\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdena po imenu Arahna se je neko\xc4\x8d hvalila, da tke bolje kot Atena, boginja tkalstva. Atena se ji je prikazala kot stara \xc5\xbeenica in ji rekla, naj se pokesa svoje hvalisavosti, vendar jo je Arahna namesto tega raj\xc5\xa1i pozvala na dvoboj. Atena je odvrgla svojo preobleko in dvoboj se je za\xc4\x8del. Atena je stkala prizor spora s Pozejdonom o Atenah, Arahna pa prizor, ki se posmehuje Zevsu in njegovim \xc5\xa1tevilnim \xc5\xbeenam. Atena ob njenih sposobnostih (dvoboj ni nikoli odlo\xc4\x8den) in izbiri motiva (saj je konec koncev Zevsova najljub\xc5\xa1a h\xc4\x8di) pobesni. V jezi uni\xc4\x8di delo Arahne. Arahna je v dvoboju tako poni\xc5\xbeana, da se obesi. Atena svoje dejanje ob\xc5\xbealuje in jo spremeni v pajka, ki si s tkanjem mre\xc5\xbee lovi hrano.\n_START_SECTION_\nPerzej in Meduza\n_START_PARAGRAPH_\nAtena je vodila Perzeja pri uni\xc4\x8denju Meduze, nevarnega ostanka starega predolimpijskega reda, ta pa ji je v znak hvale\xc5\xbenosti podaril njeno glavo, ki jo je pritrdila na svojo egido (\xc5\xa1\xc4\x8dit). S tem se je \xc5\xa1e bolj za\xc5\xa1\xc4\x8ditila, saj je Meduzina ostudna glava ohranila svojo sposobnost spreminjati ljudi v kamen tudi po smrti._NEWLINE_Pri tem pa je Meduzo v spako spremenila ravno Atena. Prvotno je bila Meduza edina lepotica med tremi Gorgonami, vendar pa je v Ateninem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du ob\xc4\x8devala s Pozejdonom (ali pa jo je posilil). Po odkritju one\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja svojega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je Atena za kazen Meduzo spremenila v podobo, enako njenim sestram. Meduzini lasje so se spremenili v ka\xc4\x8de, njen pogled je vsakogar spremenil v kamen, spremenjen pa je bil tudi njen spodnji del telesa. S tem je izgubila vsakr\xc5\xa1no mo\xc5\xbenost za intimnost z mo\xc5\xa1kim.\n_START_SECTION_\nHerkul\n_START_PARAGRAPH_\nAtena je Herkula pou\xc4\x8dila, kako naj z nemejskega leva z uporabo levovih lastnih krempljev odre ko\xc5\xbeo. Levje krzno je postalo skupaj s palico iz lesa oljke, ki jo je uporabil v boju, Herkulovo zna\xc4\x8dilno obla\xc4\x8dilo. Atena mu je pomagala tudi pri nekaterih drugih nalogah.\n_START_SECTION_\nTejrezias in Hariklo\n_START_PARAGRAPH_\nPo eni od razli\xc4\x8dic mita o Tejreziasu je Tejreziasa oslepila Atena, ko jo je na\xc5\xa1el golo. Njegova mati nimfa Hariklo jo je prosila, naj razveljavi svoj urok, vendar Atena tega ni znala storiti. Namesto tega ga je obdarila s sposobnostjo prerokovanja.\n_START_SECTION_\nOdisej\n_START_PARAGRAPH_\nOdisej si je s svojo zvito in pretkano naravo hitro pridobil simpatije Atene, vendar pa mu je pri vra\xc4\x8danju domov v glavnem pomagala le posredno (s pri\xc5\xa1epetavanjem misli). Atena mu je lahko pri\xc5\xa1la pomagat \xc5\xa1ele, ko ga je naplavilo na otok, kjer je Navzikaa prala svoja obla\xc4\x8dila. Prikazala se je v njenih sanjah in poskrbela, da je princesa re\xc5\xa1ila Odiseja in ga poslala na otok Itako. Tam se je Atena prikazala tudi Odiseju in ga pou\xc4\x8dila o vsem, kar je moral vedeti, da si bo doma spet pridobil svoje kraljestvo. Zakrila ga je v starca, tako da ga to\xc5\xbeniki in Penelopa ne bodo spoznali in mu je pomagala premagati to\xc5\xbenike.\n_START_SECTION_\nV klasi\xc4\x8dni umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAteno so navadno upodabljali stoje v oklepu in s \xc5\xa1lemom, ki ga je nosila visoko na \xc4\x8delu kot klobuk. V rokah ima sulico in \xc5\xa1\xc4\x8dit z glavo Gorgone Meduze. Tak je bil tudi 36 metrov visok, a izgubljen Fidasov kip Atene Partenos iz zlata in slonovine, ki je stal v Partenonu. Atena je pogosto upodobljena tudi s sovo, ki ji sedi na ramah. \xc5\xbdalujo\xc4\x8da Atena je relief iz pribli\xc5\xbeno 460 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, na katerem je Atena upodobljena utrujena in brez \xc4\x8dustev. Na starej\xc5\xa1ih arhai\xc4\x8dnih upodobitvah na lon\xc4\x8denini s \xc4\x8drnimi poslikavami je upodobljena z nekaterimi minojskimi zna\xc4\x8dilnostmi, npr. z velikimi pti\xc4\x8djimi krili._NEWLINE_Razen po atributih so od 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. naprej Ateno precej dosledno upodabljali tudi po njenem videzu. Na obrazu je najbolj opazen malce visok nos z visokim mosti\xc4\x8dkom, ki se zdi skoraj kot naravni podalj\xc5\xa1ek \xc4\x8dela. O\xc4\x8di so nekoliko vdrte. Ustnice so navadno polne, vendar pa so usta precej ozka, navadno le malce \xc5\xa1ir\xc5\xa1a od nosu. Vrat je malce predolg. Skupen vtis je mirna in malce vzvi\xc5\xa1ena lepotica.\n_START_SECTION_\nUpodobitve v poznej\xc5\xa1ih obdobjih\n_START_PARAGRAPH_\nAtena (Minerva) je upodobljena na panamsko-pacifi\xc5\xa1kem spominskem kovancu iz leta 1915 za 50 ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Z 2,5 un\xc4\x8de (78 g) zlata je to po te\xc5\xbei najve\xc4\x8dji kovanec, ki ga je kdaj kovala Kovnica Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. To je bil prvi kovanec za 50 dolarjev, ki ga je izdala Kovnica ZDA in do kovanja platinastih kovancev za 100 dolarjev leta 1997 ni bilo ve\xc4\x8djega. Po vrednosti, natisnjeni na sprednji strani kovanca v prilagojenih dolarjih, je seveda najve\xc4\x8dja denominacija, ki jo je kdaj izdala Kovnica ZDA, 1915._NEWLINE_Atena je simbol Tehni\xc4\x8dne univerze v Darmstadtu v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Atena je ime tudi dvema likoma v prvi (1978) in tudi v poustvarjeni znanstvenofantasti\xc4\x8dni nanizanki Bojna ladja Galaktika._NEWLINE_Atenin \xc5\xa1lem je osrednja zna\xc4\x8dilnost perjanice Voja\xc5\xa1ke akademije Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike._NEWLINE_Atena je tudi vir vpliva na feministi\xc4\x8dne teologinje, kot je npr. Carol P. Christ.'