b'\n_START_ARTICLE_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8ditena naravna obmo\xc4\x8dja v Italiji\n_START_SECTION_\nMokri\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMokri\xc5\xa1\xc4\x8da so mo\xc4\x8dvirja, barja, \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8da ter stalne ali ob\xc4\x8dasne kotanje naravnega ali umetnega nastanka, s stoje\xc4\x8do ali teko\xc4\x8do sladko, polslano ali slano vodo, vklju\xc4\x8dno z obmo\xc4\x8dji obalnega morja, kjer voda ob osekah ne presega globine \xc5\xa1est metrov, in ki so po pravilih Ramsarskega sporazuma mednarodnega pomena._NEWLINE_Pri mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih je klju\xc4\x8dnega pomena koli\xc4\x8dina vode, ki lahko v raznih letnih \xc4\x8dasih ob\xc4\x8dutno niha; v skrajnih primerih se mokri\xc5\xa1\xc4\x8de izsu\xc5\xa1i in njegov ekosistem je izgubljen. V preteklem stoletju se je v Italiji \xc5\xa1tevilo mokri\xc5\xa1\xc4\x8d mo\xc4\x8dno skr\xc4\x8dilo tudi zaradi namernega in na\xc4\x8drtnega izsu\xc5\xa1evanja nezdravih malari\xc4\x8dnih ozemelj, s \xc4\x8dimer je bil sicer pridobljen \xc5\xbeivljenjski prostor za \xc4\x8dloveka, a so bili uni\xc4\x8deni \xc5\xbeivalski in rastlinski habitati. Po letu 1971, ko je bil podpisan Ramsarski sporazum, se tudi v Italiji posve\xc4\x8da ve\xc4\x8djo pozornost pomembnosti mokri\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so ekosistemi z zelo visoko biolo\xc5\xa1ko raznovrstnostjo.\n_START_SECTION_\nMorski rezervati\n_START_PARAGRAPH_\nV Italiji so morski rezervati za\xc5\xa1\xc4\x8diteni z zakonom 979/1982, ki jih opredeljuje kot "vodne ekosisteme v morskem ambientu, vklju\xc4\x8dno z morskim dnom in pripadajo\xc4\x8do obalo, ki so pomembni zaradi naravnih, geomorfolo\xc5\xa1kih, fizi\xc4\x8dnih in biokemi\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti, s posebnim ozirom na morsko rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo, in zaradi njihovih znanstvenih, ekolo\xc5\xa1kih, kulturnih, vzgojnih in ekonomskih mo\xc5\xbenosti"._NEWLINE_Morski rezervati so razli\xc4\x8dno opredeljeni glede na ve\xc4\x8djo ali manj\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito, vendar so to v glavnem morska obmo\xc4\x8dja, kjer je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko gibanje delno ali popolnoma prepovedano.\n_START_SECTION_\nDruga za\xc5\xa1\xc4\x8ditena obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nMed druga za\xc5\xa1\xc4\x8ditena obmo\xc4\x8dja spadajo privatni parki (na primer WWF), parki v oskrbi ob\xc4\x8dinskih uprav, naravni spomeniki._NEWLINE_Posebne va\xc5\xbenosti so obmo\xc4\x8dja, ki so bila dolo\xc4\x8dena z zakonom 157/1992 za za\xc5\xa1\xc4\x8dito divjadi, ki morajo za vsako pokrajino zavzemati med 20 in 30\xc2\xa0% gozdno-travni\xc5\xa1kega ozemlja. Delijo se v za\xc5\xa1\xc4\x8ditene oaze (umetni brlogi in gnezda za po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de in parjenje divjadi), podro\xc4\x8dja za razmno\xc5\xbeevanje in red\xc4\x8denje (kjer je divjad pod \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnim nadzorstvom, vklju\xc4\x8dno z vnosom in odselitvijo elementov do optimalne gostote populacije) in farme za nadzorovano biolo\xc5\xa1ko reprodukcijo (za ohrano in obnovo ogro\xc5\xbeenih avtohtonih vrst).'