b'\n_START_ARTICLE_\nFitosterol\n_START_SECTION_\nKemizem in biosinteza\n_START_PARAGRAPH_\nFitosteroli spadajo v skupino triterpenov. Za njih je zna\xc4\x8dilna 3-monohidroksi perhidro-1,2-ciklopentanofenantrenski obro\xc4\x8d. Steroli so pogosto esterificirani z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnimi kislinami na 3 OH skupini. Take estre najdemo v membranah v celici, kjer imajo podobno nalogo kot holesterol v \xc5\xbeivalski celici._NEWLINE_Prekurzor za triterpene je skvalen. Iz njega po delovanju skvalen epoksidaze nastane 2,3-epoksid skvalena. Ciklizacija le tega vodi do cikloartenola, kateremu z demetilacijo odstranimo 3 metilne skupine, sledi \xc5\xa1e modifikacija stranske verige do sitosterola oz ustreznega fitosterola.\n_START_SECTION_\nMargarine\n_START_PARAGRAPH_\nVsebnost fitosterolov v margarinah je odvisna od dele\xc5\xbea uporabljenih olj in ma\xc5\xa1\xc4\x8dob kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnih materialov, kot tudi procesov uporabljenih med izdelavo. Izsledki \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo na to, da naj bi bila vsebnost celokupnih fitosterolov v mehkih margarinah, z dele\xc5\xbeem ma\xc5\xa1\xc4\x8dob 40-80%, 1,30-5.40 g/kg. Vsebnost celokupnih fitosterolov naj bi bila nekoliko ni\xc5\xbeja v trdih in blendiranih margarinah.   in veliko rde\xc4\x8de kolo\n_START_SECTION_\nFitosteroli in rak\n_START_PARAGRAPH_\nRak je \xc5\xa1e vedno eden glavnih ubijalcev v zahodnem svetu. Ocenjujejo, da je pribli\xc5\xbeno ena tretjina smrti pri raku povezanih s prehranjevanjem, fizi\xc4\x8dno aktivnostjo in drugimi dejavniki na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Torej lahko sklepamo, da se da dolo\xc4\x8dene vrste raka prepre\xc4\x8diti z ustrezno prehrano in na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja. Vrste raka, ki jih najpogosteje povezujejo s prehranskimi dejavniki, so kolorektalni rak, rak dojke in prostate.\n_START_SECTION_\nKolorektalni rak\n_START_PARAGRAPH_\nDejavniki tveganja za razvoj kolorektalnega raka so starost, rasa, kajenje, fizi\xc4\x8dna aktivnost, alkohol, dru\xc5\xbeinska anamneza, debelost in inzulinska rezistenca. _NEWLINE_V ve\xc4\x8dini primerov se kolorektalni rak razvije iz \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih adenomov (benigni epitelijski tumorji), ki nastanejo zaradi mutacije v tumor-supresorskem genu. Verjetnost za razvoj raka iz adenoma je 30:1. _NEWLINE_\xc5\xbdol\xc4\x8dne kisline so dobro znani promotorji tumorjev. Izsledki dolo\xc4\x8denih \xc5\xa1tudij ka\xc5\xbeejo, da pride po zau\xc5\xbeitju fitosterolov do zmanj\xc5\xa1anega izlo\xc4\x8danja \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin. Razli\xc4\x8dni fitosteroli imajo lahko razli\xc4\x8den u\xc4\x8dinek na izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin. V \xc5\xa1tudijah na podganah je z uporabo \xc4\x8distega stigmasterola pri\xc5\xa1lo do pove\xc4\x8danega izlo\xc4\x8danja, medtem ko pri uporabi sitosterola ni pri\xc5\xa1lo do spremembe izlo\xc4\x8danja \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin oz. se je le-to zmanj\xc5\xa1alo._NEWLINE_\xc5\xa0tudije na ljudeh imajo dvoumne rezultate, ki jih je dostikrat te\xc5\xbeko interpretirati zaradi velikih razlik v \xc4\x8dasu prehoda hrane skozi \xc4\x8drevo med posamezniki. Nasprotno pa imajo \xc5\xa1tudije, opravljene na ileostomikih (ljudje z odstranjenim delom debelega \xc4\x8drevesa in posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anim \xc4\x8dasom prehoda hrane skozi \xc4\x8drevo), bolj\xc5\xa1e rezultate: na sedmih ileostomikih je pri\xc5\xa1lo do nesignifikantnega 17% zmanj\xc5\xa1anja v izlo\xc4\x8danju \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin. Alternativni pristop je ponudilo prou\xc4\x8devanje hitrost-omejujo\xc4\x8dega encima, holesterol-7-a-hidroksilaze, ki sodeluje pri sintezi \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin. S \xc5\xa1tudijami na celi\xc4\x8dnih kulturah so ugotovili, da beta-sitosterol zmanj\xc5\xa1a aktivnost encima, kar vodi v zmanj\xc5\xa1anje sinteze in izlo\xc4\x8danja \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 2 desetletji nazaj je bila objavljena prva \xc5\xa1tudija na podganah, ki se je ukvarjala s hipotezo, da je zmanj\xc5\xa1an vnos fitosterolov (posledica u\xc5\xbeivanja \xc4\x8dezmerno obdelane hrane v zahodnem svetu) lahko delno odgovoren za nastanek kolorektalnega raka. Podgane so razdelili v \xc5\xa1tiri skupine: 1. kontrolna skupina; 2. dodatek sitosterola; 3. kontrolna skupina in dodatek kancerogena; 4. dodatek sitosterola in kancerogena. Podgane so opazovali 28 dni in ugotovili naslednje: v 2.skupini ni pri\xc5\xa1lo do pojava raka; v 3. in 4. skupini, ki sta dobivali kancerogen, so se tumorji pojavili v 38% ob prisotnosti sitosterola in 54% brez dodatka sitosterola. Ta \xc5\xa1tudija je bila prva, ki je pokazala, da lahko fitosteroli upo\xc4\x8dasnijo razvoj raka na \xc4\x8drevesju, kadar je le-ta posledica delovanja kancerogena._NEWLINE_Kemoprotektivno delovanje \xce\xb2-sitosterola pri eksperimentalnem raku kolona- in vitro in vivo \xc5\xa1tudija_NEWLINE_Namen \xc5\xa1tudije je ugotoviti u\xc4\x8dinek \xce\xb2-sitosterola izoliranega iz posu\xc5\xa1enih listov A. curassavica  na rak debelega \xc4\x8drevesa z uporabo in-vivo in in-vitro modelov._NEWLINE_A.curassavica  se tradicionalno uporablja za zdravljenje abdominalnih tumorjev, gonoreje v tradicionalni medicini.  Izolirali so \xce\xb2-sitosterol in glikozide z ostalimi spojinami; olealna kislina, kalotropin, kalaktin, uzarin, uzarigenin. Citotoksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek se pripisuje kalotropinu._NEWLINE_Rak debelega \xc4\x8drevesa je posledica  dolgotrajnega oksidativnega stresa, ki vodi do po\xc5\xa1kodb DNA, mutacij genov vklju\xc4\x8denih v nastanek raka. Posledi\xc4\x8dno pride do pove\xc4\x8danega izra\xc5\xbeanja gena za  \xce\xb2-katenin in PCNA  (celi\xc4\x8dni  rastni jedrni antigen)._NEWLINE_Cilj \xc5\xa1tudije je bil  raz\xc5\xa1iriti vedenje o protirakavemu delovanju \xce\xb2-sitosterola v in vitro modelih in v  modelu  z DMH (1,2-Dimetillhidrazin) spodbujenim rakom debelega \xc4\x8drevesa. DMH stimulira razvoj raka debelega \xc4\x8drevesa  pri podganah in je pogosto uporabljen kot model v \xc5\xa1tudijah preventive raka._NEWLINE_In vitro model; uporabili so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke celice adenokarcinoma debelega \xc4\x8drevesa in normalne celi\xc4\x8dne linije opi\xc4\x8djih ledvic. Izra\xc5\xbeanje gena za  \xce\xb2-katenin  in PCNA so spremljali na COLO 320 DM celi\xc4\x8dnih linijah._NEWLINE_In vivo model; uporabili so samce albino  podgan, jih razdelili v 6 skupin. Skupina 2 je  zraven diete enake kot pri kontrolni skupini, prejemala \xc5\xa1e \xce\xb2-sitosterol suspendiran v 0,1% raztopini karboksimetilceluloze. Skupina 3 je prejemala DMH (kancerogen) v podko\xc5\xbeje  v odmerku 20\xc2\xa0mg/kg telesne te\xc5\xbee 1X tedensko. Skupina 4  je vseskozi prejemala poleg DMH-ja \xc5\xa1e \xce\xb2-sitosterol celih 16 tednov, prav tako tudi skupini 5 in 6, razlike so bile le v odmerku; 5,10 in 20\xc2\xa0mg/kg telesne te\xc5\xbee. Po zaklju\xc4\x8dku eksperimenta so dolo\xc4\x8dili \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dnih sprememb  sluznice debelega \xc4\x8drevesa (ACF), ki se tekom nastanka raka  razvijejo do polipov, adenomov in karcinomov. Aberatni  kriptni fokusi (ACF) imajo podobne histolo\xc5\xa1ke lastnosti kot polipi in adenomi kolona._NEWLINE_Rezultati; delitve celic in izra\xc5\xbeanje gena \xce\xb2-katenin so  analizirali z uporabo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rakavih celic kolona (COLO 320 DM) zdravljenih z \xce\xb2-sitosterolom. Ta je  zmanj\xc5\xa1al izra\xc5\xbeanje gena za  \xce\xb2-katenin  in PCNA (celi\xc4\x8dni rastni  jedrni antigen) ter posledi\xc4\x8dno zavrl  celi\xc4\x8dno  rast. Povi\xc5\xa1ana koncentracija \xce\xb2-katenina je povezana s celi\xc4\x8dno delitvijo, nastankom raka in odpornostjo na celi\xc4\x8dno smrt. _NEWLINE_Pri podganah z  DMH spodbujeno  kancerogenezo je dodatek \xce\xb2-sitosterola v odmerku 20\xc2\xa0mg/kg t.t. zmanj\xc5\xa1al \xc5\xa1tevilo  aberantnih kriptnih fokusov (ACF) za 73%, prav tako  ni stimuliral tvorbo novih sprememb  sluznice debelega \xc4\x8drevesa._NEWLINE_Doze  \xce\xb2-sitosterola 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0mg/kg t.t. so u\xc4\x8dinkovite pri zmanj\xc5\xa1anju izra\xc5\xbeenosti gena za \xce\xb2-katenin in PCNA in ka\xc5\xbeejo na protirakavo delovanje z minimalno toksi\xc4\x8dnostjo do normalnih celic. (2)\n_START_SECTION_\nRak dojke\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1ni dejavniki tveganja za razvoj so starost, dru\xc5\xbeinska anamneza, debelost po menopavzi, uporaba peroralnih kontraceptivov in pozno materinstvo (po 30.letu starosti). Do l.2004 je bila objavljena le ena \xc5\xa1tudija o u\xc4\x8dinku fitosterolov na razvoj raka dojke, in sicer so v SCID mi\xc5\xa1ke vgradili rakaste celice in jih razdelili v dve skupini: prva skupina je dobivala 0,2% holno kislino in 2% holesterol, druga pa 0,2% holno kislino in 2% fitosterolov. Po 8-ih tednih opazovanja so bili razviti tumorji po velikosti in te\xc5\xbei za 33% manj\xc5\xa1i v 2.skupini in tudi do metastaz je pri\xc5\xa1lo v manj\xc5\xa1em obsegu v tej isti skupini. Ta raziskava je dokazala, da inplementacija s fitosteroli pri \xc5\xbeivalih inhibira razvoj raka mle\xc4\x8dnih \xc5\xbelez in pojav metastaz._NEWLINE_\xce\xb2-sitosterol pove\xc4\x8da u\xc4\x8dinkovitost tamoksifena na rakave celice dojk preko vpliva na metabolizem ceramidov_NEWLINE_Podatki klini\xc4\x8dnih in epidemiolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij ka\xc5\xbeejo, da lahko fitoestrogeni, fitosteroli in polifenoli \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred razli\xc4\x8dnimi vrstami raka. Namen \xc5\xa1tudije je bil raziskati u\xc4\x8dinek \xce\xb2-sitosterola in antiestrogenske u\xc4\x8dinkovine tamoksifen na celi\xc4\x8dno rast in metabolizem ceramidov v MCF-7 in MDA-MB-231 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rakavih celic dojk. Tamoksifen je kot selektivni modulator estrogenskih receptorjev u\xc4\x8dinkovit v kombinaciji z obsevanjem, kirur\xc5\xa1kim posegom v zgodnjih stopnjah raka, \xc5\xa1e posebej pri tumorjih, katerih rast pogojuje estrogen. Rak dojk je najpogostej\xc5\xa1i rak pri \xc5\xbeenskah in drugi vodilni vzrok smrti zaradi raka v razvitih dr\xc5\xbeavah. Nutricionisti priporo\xc4\x8dajo u\xc5\xbeivanje hrane z ni\xc5\xbejo vsebnostjo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, ni\xc5\xbeji kalori\xc4\x8dni vnos v kombinaciji s fizi\xc4\x8dno aktivnostjo, saj lahko na ta na\xc4\x8din same pripomorejo k zmanj\xc5\xa1anju pogostosti raka dojk.  Tako \xce\xb2-sitosterol kot tamoksifen vplivata na metabolizem ceramidov, zato so predpostavili, da lahko v kombinaciji spodbudita smrt tumorskih celic s stimuliranjem produkcije ceramidov. Posledi\xc4\x8dno pride do zmanj\xc5\xa1anja obsega pretvorbe le teh do manj toksi\xc4\x8dnih metabolitov z vezavo razli\xc4\x8dnih sladkorjev, pri \xc4\x8demer nastane glikozilirani ceramid, kar omogo\xc4\x8di rakavim celicam delitev in rast. Ceramid kot sekundarni celi\xc4\x8dni prena\xc5\xa1alec sodeluje pri zaviranju celi\xc4\x8dne rasti in promociji programirane celi\xc4\x8dne smrti. Rezultati; tamoksifen je zavrl celi\xc4\x8dno rast v obeh celi\xc4\x8dnih linijah v pribli\xc5\xbeno enakem obsegu odvisnem od doze. U\xc4\x8dinek obeh u\xc4\x8dinkovin na rast rakavih celic dojk je bil opazovan pri dveh razli\xc4\x8dnih koncentracijah za vsako spojino; tamoksifen s koncentracijama 1 in 5 \xce\xbcM in \xce\xb2-sitosterol s 4 in 16 \xce\xbcM, ki so bile dolo\xc4\x8dene glede na zahodnja\xc5\xa1ki in na prete\xc5\xbeno rastlinski na\xc4\x8din prehrane, ki vsebuje ve\xc4\x8d koristnih vlaknin. Pri MDA-MB-231celicah so opazili signifikantno zaviranje celi\xc4\x8dne rasti v kombinaciji s tamoksifenom in \xce\xb2-sitosterolom. Kombinacija tamoksifena s koncentracijo 5\xce\xbcM in 4\xce\xbcM ali 16 \xce\xbcM \xce\xb2-sitosterola je pokazala najve\xc4\x8dje zaviranje rasti. Najvi\xc5\xa1ja uporabljena koncentracija \xce\xb2-sitosterola 16\xce\xbcM je zavrla celi\xc4\x8dno rast pri MDA-MB-231celicah za 62%, pri MCF-7 celicah pa za 29\xc2\xa0%. \xce\xb2-sitosterol je aktiviral sintezo ceramida v obeh celi\xc4\x8dnih linijah, medtem ko je tamoksifen pove\xc4\x8dal kopi\xc4\x8denje ceramida z inhibicijo glikozilacije. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da lahko kombinacija tamoksifena in \xce\xb2-sitosterola pove\xc4\x8da u\xc4\x8dinkovitost terapije raka dojk. (3)\n_START_SECTION_\nRak prostate\n_START_PARAGRAPH_\nDejavniki tveganja za razvoj raka na prostati so starost, visoka koncentracija testosterona, inzulinska rezistenca, prostatitis, sifilis in gonoreja. Dedni faktorji igrajo zelo majhno vlogo._NEWLINE_Bilo je opravljenih nekaj raziskav na \xc5\xbeivalskih modelih: v samce SCID mi\xc5\xa1k so vnesli rakaste celice in po 6-ih tednih opazovanja so mi\xc5\xa1ke, tretirane s fitosteroli, imele za 28% manj\xc5\xa1e tumorje in tudi manj\xc5\xa1o pojavnost metastaz.\n_START_SECTION_\nVloga fitosterolov pri zni\xc5\xbeevanju holesterola\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni fiziolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek, ki nastopi po zau\xc5\xbeitju fitosterolov, je zmanj\xc5\xa1ana absorbcija holesterola. Holesterol, da bi se absorbiral, se mora prej vgraditi v micele z \xc5\xbeol\xc4\x8dnimi solmi. \xc5\xbdol\xc4\x8dne soli emulgirajo tako holesterol kot tudi b-sitosterol, kar pomeni, da lahko oba tekmujeta med seboj za mesto v micelu. Fitosteroli, aplicirani hkrati s holesterolom, zmanj\xc5\xa1ajo njegovo vgrajevanje v micele in tako zmanj\xc5\xa1ajo tudi absorbcijo holesterola, to pa preko vpliva na \xc5\xa1tevilo LDL-receptorjev zni\xc5\xbea plazemsko koncentracijo LDL._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina fitosterolov, ki jo normalno zau\xc5\xbeijemo z uravnote\xc5\xbeeno prehrano v zahodnem svetu, je pribli\xc5\xbeno 400\xc2\xa0mg/dan, kar je premalo, da bi se pokazali njihovi pozitivni u\xc4\x8dinki na absorbcijo holesterola. Poleg koli\xc4\x8dine, vpliva delno na u\xc4\x8dinek tudi oblika, v kateri se fitosteroli nahajajo. Ugotovili so, da so fitosteroli v obliki micelov s fosfolipidi bolj u\xc4\x8dinkoviti kot prosti ali zaestreni fitosteroli, in sicer zmanj\xc5\xa1ajo absorbcijo holesterola za 13-56%/ g fitosterolov._NEWLINE_V neki klini\xc4\x8dni \xc5\xa1tudiji so na skupini ljudi, ki so imeli raven holosterola v povpre\xc4\x8dju 5,2 +/- 0,5 mM, ugotavljali vpliv fitosterolov na zni\xc5\xbeanje konc.holesterola. Ugotovili so, da se je pri odmerku fitosterolov 2,8g/dan koncentracija v povpre\xc4\x8dju zni\xc5\xbeala za 10,9%. Podobne rezultate so dosegli tudi na skupini ljudi, ki so imeli konc. holesterola v povpre\xc4\x8dju 6,9 +/- 1,1 mM._NEWLINE_Da bi se koncentracija holesterola zmanj\xc5\xa1ala za 10-15%, je potreben vnos 1,5-3g/dan, kar lahko dose\xc5\xbeemo le s hrano, obogateno s fitosteroli.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nFitosteroli imajo pomembno vlogo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem organizmu, saj dokazano pomagajo zni\xc5\xbeevati plazemsko koncentracijo holesterola. Pojavljajo se trditve, da fitosteroli ugodno vplivajo na razli\xc4\x8dna obolenja kot so osteoporoza, revmatoidni artritis, benigna hiperplazija prostate, najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1a vnetja, alergije, multipleks skleroza,... vendar so te trditve osnovane na podlagi in vitro testov in zato zelo vpra\xc5\xa1ljive. Prav tako je njihova vloga pri preventivi raka je \xc5\xa1e vedno vpra\xc5\xa1ljiva. \xc4\x8ceprav celi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije in \xc5\xa1tudije na \xc5\xbeivalih govorijo v prid u\xc4\x8dinkovitosti b-sitosterola, bodo za zanesljiv dokaz potrebne \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne raziskave na ljudeh.'