b'\n_START_ARTICLE_\nStres\n_START_PARAGRAPH_\nStres je pojem iz psihologije in biologije, beseda je bila prvi\xc4\x8d uvedena leta 1930. Nana\xc5\xa1a se na posledice nezmo\xc5\xbenosti organizma - \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega ali \xc5\xbeivalskega - da se le ta pravilno odzove na \xc4\x8dustvene ali fizi\xc4\x8dne gro\xc5\xbenje, bodisi dejanske ali zami\xc5\xa1ljene.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nSimptomi stresa obi\xc4\x8dajno vklju\xc4\x8dujejo alarmno reakcijo in izlo\xc4\x8danje adrenalina, pove\xc4\x8data se krvni tlak in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna prekrvitev, pospe\xc5\xa1i se delovanje srca in dihanje, pove\xc4\x8dajo se budnost, previdnost in pozornost, nezmo\xc5\xbenost koncentriranja in glavobol.\n_START_SECTION_\nIzvor in terminologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz stres v biolo\xc5\xa1kem smislu je prvi\xc4\x8d uvedel endokrinolog Hans Selye leta 1930. Kasneje ga je raz\xc5\xa1iril in populariziral koncept, da je zajel neprimeren psiholo\xc5\xa1ki odziv na katerokoli zahtevo. Besedo stres je uporabljal, kot stanje, stresor pa kot stimulant za povzro\xc4\x8ditev stresa. Zajema \xc5\xa1irok spekter pojavov od blagih dra\xc5\xbeenj pa do drasti\xc4\x8dnih, ki lahko povzro\xc4\x8dijo hude zdravstvene te\xc5\xbeave._NEWLINE_Znaki stresa so lahko kognitivni, \xc4\x8dustveni, fizi\xc4\x8dni ali vedenjski. Znaki vklju\xc4\x8dujejo: nezmo\xc5\xbenost presoje, slab videz,glavobol, pretirano skrb, brezbri\xc5\xbenost, razdra\xc5\xbeljivost, vrtoglavico, vznemirjenost, utrujenost, nezmo\xc5\xbenost sprostitve, ob\xc4\x8dutek osamljenosti, depresijo, bole\xc4\x8dine, bole\xc4\x8dine v prsih, trzanje obraza, slabotnost, motnje spanja, kr\xc4\x8di, driska, zaprtje, \xc5\xbealost, potrtost, strah, pesimizem, poslab\xc5\xa1ana koncentracija, pozabljivost, zloraba alkohola in drog, prenajedanje, zve\xc4\x8dano kajenje, grizenje nohtov, kri\xc4\x8danje, preklinjanje, jok.\n_START_SECTION_\nNastanek stresa\n_START_PARAGRAPH_\nStres je reakcija telesa na stresor. Resni\xc4\x8den ali nami\xc5\xa1ljen dra\xc5\xbeljaj, ki povzro\xc4\x8di stres. Akutni stresor vpliva na organizem kratkoro\xc4\x8dno, kroni\xc4\x8dni pa dolgoro\xc4\x8dno._NEWLINE_Selye je raziskoval u\xc4\x8dinke stresa._NEWLINE_Alarm je prva stopnja. Ko je gro\xc5\xbenja ali stresor prepoznan ali udejanjen je odziv organizma alarm. V tej fazi se pospe\xc5\xa1eno tvori in izlo\xc4\x8da adrenalin, da se lahko izvede napad(obramba) ali umik. (fight-or-flight efekt)_NEWLINE_Upor je druga faza. \xc4\x8ce stresor vztraja je nujno ukreniti nekaj da se mu upremo. \xc4\x8ceprav se organizem sku\xc5\xa1a prilagoditi napetosti in zahtevam okolice, tega ne more vzdr\xc5\xbeati neskon\xc4\x8dno dolgo. Rezerve se postopoma iz\xc4\x8drpajo._NEWLINE_Iz\xc4\x8drpanost je tretja in kon\xc4\x8dna stopnja razvoja stresa. Na tej stopnji se vsi viri, vse rezerve postopoma iz\xc4\x8drpajo. Organizem ni ve\xc5\xbe zmo\xc5\xbeen ohranjati normalnih funkcij. Pojavijo se znaki avtonomnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. (potenje, povi\xc5\xa1an utrip, itd) \xc4\x8ce se tretja stopnja podalj\xc5\xa1uje so posledice lahko bolezenske. Rana na \xc5\xbeelodcu, depresija, diabetes, te\xc5\xbeave s prebavili ali s kardiovaskularnim sistemom in nekatere du\xc5\xa1evne bolezni.\n_START_SECTION_\nKroni\xc4\x8dni stres\n_START_PARAGRAPH_\nKron\xc4\x8dni stres je odziv mo\xc5\xbeganov na neprijetne dogodke, ki se ponavljajo dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das, na le te pa posameznik ne vpiva oziroma nima kontrole nad njimi. Vzroki za kroni\xc4\x8dni stres so dolgotrajni neizgibni stresorji in pa tudi pove\xc4\x8dana nagnjenost k stresnem odzivu. Posledice kroni\xc4\x8dnega stresa so motnje spomina in u\xc4\x8denja, du\xc5\xa1evne bolezni (anksioznost, depresija, samomorilnost), presnovne in sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilne bolezni (debelost, hipertenzija, ateroskleroza), nagnjenost k zasvojenosti. Kroni\xc4\x8dni stres zdravimo s telesno dejavnostjo, dovolj spanja, socialno podpora bli\xc5\xbenjih - partner, prijatelji, prijetnimi dejavnostmi - kultura, hobi, smeh in razvedrilo in zdravili.\n_START_SECTION_\nPogosti vzroki\n_START_PARAGRAPH_\nTako negativni ali pozitivni stresorji lahko povzro\xc4\x8dijo stres. Nekatere pogoste kategorije in primeri stresorjev vklju\xc4\x8dujejo: \xc4\x8dutne vnose, kot so bole\xc4\x8dina, mo\xc4\x8dna svetloba ali okoljska vpra\xc5\xa1anja, kot je pomanjkanje nadzora nad okoljskimi razmerami, kot je hrana, stanovanje, zdravje, svoboda ali mobilnost. Tudi socialna vpra\xc5\xa1anja lahko povzro\xc4\x8dijo stres. Naprimer dru\xc5\xbeben poraz, konflikti v razmerju, prevare, rojstva in smrti, poroke in razveze._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjske izku\xc5\xa1nje, kot so rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, brezposelnost, depresija, pitje ali nezadostno spanje lahko tudi povzro\xc4\x8di stres. U\xc4\x8denci in delavci lahko do\xc5\xbeivijo stres zaradi izpitov, rokov pri projektih in zaradi skupinskih projektov._NEWLINE_Negativne izku\xc5\xa1nje pri razvoju (npr. spolne zlorabe) tudi prispevajo k razvoju odzivnega sistema za stres pri posamezniku. Ena od ocen raznih stresov v \xc5\xbeivljenju ljudi je tudi Holmesova in Rahova lestvica stresa.\n_START_SECTION_\nVpliv stresa na posameznika je zelo razli\xc4\x8den\n_START_PARAGRAPH_\nDanes stres definirajo kot fiziolo\xc5\xa1ki, psiholo\xc5\xa1ki in vedenjski odgovor posameznika, ki se posku\xc5\xa1a prilagoditi in privaditi potencialno \xc5\xa1kodljivim ali ogro\xc5\xbeujo\xc4\x8dim dejavnikom, ki jih imenujemo stresorji. Stresor je dogodek, situacija, oseba ali predmet, ki ga posameznik do\xc5\xbeivi kot stresni element in zamaje njegovo ravnovesje, posledica tega je stresna reakcija. Stresnost neke situacije ali dogodka ni za vse ljudi enaka. Stresnost dolo\xc4\x8dajo posameznikova osebnost, starost, njegove izku\xc5\xa1nje, vrednote, prepri\xc4\x8danja, energetska opremljenost, okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine v katerih se pojavi, ter \xc5\xa1ir\xc5\xa1e in o\xc5\xbeje okolje v katerem \xc5\xbeivi oseba. Veliko vlogo pri vplivanju stresa ima \xc5\xbeivljenjska in miselna naravnanost posameznika, trdnost in kakovost medsebojnih odnosov z ljudmi, ki ga obdajajo. Dolo\xc4\x8den dogodek je lahko za nekoga stresor, za drugega pa dobrodo\xc5\xa1la spodbuda v \xc5\xbeivljenju.'