b'\n_START_ARTICLE_\nDelfin\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDelfini so dolgi od enega metra in pol do \xc5\xa1tirih metrov. Orka, najve\xc4\x8dji delfin, pa zraste v dol\xc5\xbeino tudi do osem metrov. Delfini tehtajo od 50 kg do sedem ton. Imajo gladko, hidrodinami\xc4\x8dno telo s hrbtno plavutjo. Dlake nimajo, pred mrazom pa jih varuje debela plast podko\xc5\xbene tol\xc5\xa1\xc4\x8de. Imajo kljunast gob\xc4\x8dek, v ustih pa od 50 do 120 ostrih zob, da la\xc5\xbeje zgrabijo spolzek plen. _NEWLINE_V glavi imajo okrogel ma\xc5\xa1\xc4\x8dobni organ, ki ga imenujemo melona. Ta jim pomaga pri eholokaciji, torej pri oddajanju in zaznavanju visokih glasov, ki odmevajo s predmetov. Mo\xc5\xbegani delfinov so veliki, mo\xc5\xbeganska ovojnica pa kompleksna, zato jih veliko zoologov uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najinteligentnej\xc5\xa1a bitja. Ena polovica mo\xc5\xbeganov je med spanjem vedno budna. Tako lahko nadzorujejo okolico, plavajo in pazijo na morebitne gro\xc5\xbenje. Delfini so sesalci, zato dihajo zrak. Dvignejo se na povr\xc5\xa1je in si skozi eno nosno odprtino polnijo plju\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nVedenje\n_START_PARAGRAPH_\nSo dru\xc5\xbeabne \xc5\xbeivali, ki \xc5\xbeivijo v velikih skupinah. Sporazumevajo se s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbevi\xc5\xbegov, cviljenjem in dotiki teles. Ko delfin dokon\xc4\x8dno oblikuje svoj \xc5\xbevi\xc5\xbeg, ostane vse \xc5\xbeivljenje skoraj nespremenjen. \xc5\xbdvi\xc5\xbeg vsebuje informacije o identiteti, lokaciji in po\xc4\x8dutju, sodeluje pa tudi pri zdru\xc5\xbeevanju v tesnej\xc5\xa1e skupine. Delfini so klepetave \xc5\xbeivali. Nekateri znanstveniki trdijo, da z glasnimi \xc5\xa1irokopasovnimi regljajo\xc4\x8dimi zvoki disciplinirajo mladi\xc4\x8de in odganjajo morske pse.\n_START_SECTION_\nSkoki\n_START_PARAGRAPH_\nSkoki se razlikujejo po dol\xc5\xbeini, izvedbi in namenu. Delfini lovijo svoj plen z nizkim in vodoravnim skokom od 30 do 50 cm visoko. Ta na\xc4\x8din je zna\xc4\x8dilen predvsem za velike pliskavke. Iz vode se po\xc5\xbeenejo tudi po\xc5\xa1evno in padejo z bo\xc4\x8dno stranjo telesa nazaj, repna plavut pa ostane po navadi pod vodo. Da se delfinom hrana v prebavilih udobno namesti, sko\xc4\x8dijo iz vode z gob\xc4\x8dkom, obrnjenim navzgor, in padejo nazaj v nespremenjenem polo\xc5\xbeaju. _NEWLINE_Delfini se v igri radi potapljajo in ska\xc4\x8dejo iz vode. So hitri plavalci, ki dose\xc5\xbeejo hitrost 27 kilometrov na uro. Sko\xc4\x8dijo vodoravno tudi do tri metre visoko. Preskakujejo enega ali dva pred seboj v koloni. S tem \xc5\xbeelijo naredijo vtis na druge delfine; na primer, ko se sre\xc4\x8data dve jati. Znajo izvesti tudi kompleksnej\xc5\xa1e obrate, delno v vodi in delno v zraku. Z repom \xc2\xbbhodijo\xc2\xab\xc2\xa0po vodi ali pa dr\xc5\xbeijo glavo nad vodo. v igri se tudi lovijo. Delfina plavata drug proti drugemu in se zadnji trenutek obrneta ali pa so\xc4\x8dasno sko\xc4\x8dita iz vode. Skok se redko kon\xc4\x8da s tr\xc4\x8denjem. Jezdijo tudi morske valove, ki se oblikujejo naravno, ob grebenih ali ob obali. Postavijo se tako, da je repna plavut tam, kjer je najve\xc4\x8dji pritisk. Znane so tudi igre z algami, meduzami in zra\xc4\x8dnimi mehur\xc4\x8dki.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSo plenilci, ki aktivno lovijo svoj plen, zaznajo pa ga s pomo\xc4\x8djo eholokacije. Delfini imajo enakomerno velike in sto\xc5\xbe\xc4\x8daste zobe, s katerimi la\xc5\xbeje zgrabijo spolzek plen in celega po\xc5\xberejo. Vrste, ki imajo veliko zob, se prehranjujejo prete\xc5\xbeno z ribami, vrste, ki imajo manj zob, pa se prehranjujejo prete\xc5\xbeno z lignji. Nekateri delfini plenijo tudi rake. Orka je edina vrsta delfina, ki se prehranjuje z drugimi vodnimi sesalci, kot so tjulenji, in z drugimi vrstami kitov in delfinov. Nekateri lovijo tudi po skupinah in plen obkolijo. Mladi\xc4\x8di delfinov se prehranjujejo z materinim mlekom, ki jim ga mati brizgne v gob\xc4\x8dek, saj nimajo ustnic, s katerimi bi mleko sesali.\n_START_SECTION_\nDelfini in \xc4\x8dlovek\n_START_PARAGRAPH_\nDelfini so izpostavljeni \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu vplivu, saj se zadr\xc5\xbeujejo v bli\xc5\xbeini obal. Onesna\xc5\xbeevanje z odpadki, kot so plastika, najlon in drugi materiali, zanje predstavljajo veliko te\xc5\xbeavo. Odpadke lahko pomotoma pogoltnejo ali se vanje zapletejo. Ob razpadanju plasti\xc4\x8dnih izdelkov nastaja mikroplastika, ki negativno vpliva na zdravje delfinov._NEWLINE_Znani so tudi primeri, kjer delfini re\xc5\xa1ijo \xc4\x8dloveka pred utopitvijo ali pred morskimi psi. Najpogosteje tvorijo \xc5\xbeivi obro\xc4\x8d okoli ogro\xc5\xbeenega plavalca in ga tako zavarujejo pred nevarnostjo. V zadnjih letih so delfini re\xc5\xa1ili \xc5\xbeivljenja ve\xc4\x8d deset ljudi.\xc2\xa0V zahodnem svetu so pogoste tudi terapije invalidnih ljudi z delfini, a u\xc4\x8dinki terapije niso podprti z veliko znanstvenimi dokazi._NEWLINE_Delfini so prisotni tudi v literaturi in filmu. Pomembno vlogo igrajo v romanih Operacija delfin pisatelja Roberta Merleja, Delfin: poti sanj vodijo k resnici pisatelja Sergia Bambarna, v tv-seriji Flipper in v filmih Skriti zaliv, \xc4\x8clovek delfin in Zgodba o sanja\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nDelfini v slovenskem morju\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko dru\xc5\xa1tvo za morske sesalce Morigenos spremlja delfine v slovenskem morju od leta 2002. Dokumentirali so stalno prisotnost populacije velikih pliskavk, ki jim je slovensko morje, skupaj z okoli\xc5\xa1kimi hrva\xc5\xa1kimi in italijanskim morji, pomemben \xc5\xbeivljenjski prostor. Je edina stalna vrsta kitov in delfinov. Dru\xc5\xa1tvo je s pomo\xc4\x8djo metode fotoidentifikacije naredilo prvi fotografski identifikacijski katalog delfinov v Sloveniji, ki vklju\xc4\x8duje 150 delfinov.'