b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Rakovec\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Rakovec (hrva\xc5\xa1ko Rakovec) je kot utrjen grad neko\xc4\x8d stal na robu naselja  Rakovec, okoli 8 km ju\xc5\xbeno od mesteca Sveti Ivan Zelina, in 35 km vzhodno od Zagreba. V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov ni bil nikoli osvojen. Propadel je leta 1755, ko so ga po\xc5\xbegali kme\xc4\x8dki puntarji, nakar je bil prepu\xc5\xa1\xc4\x8den propadu in od njega do danes ni ostalo kaj dosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajen je bil kot sede\xc5\xbe gospostva Rakovec, ki se prvi\xc4\x8d v zgodovinskih listinah omenja v dokumentu ogrskega kralja Emerika iz leta 1204, ki je posest dal banu Martinu.  Leta 1244 se v darovnici ogrskega kralja Bele IV. grad Rakovec (castri Rokonok) prvi\xc4\x8d izrecno imenuje in kot rakov\xc5\xa1ki gospodar (\xc5\xbeupan) omenja neki Vogenislav (Vognizlov), ki je bil praded rakov\xc5\xa1kih plemi\xc4\x8dev Pu\xc4\x8di\xc4\x87ev, ki so posest imeli ve\xc4\x8d kot dve stoletji. Tako lahko njih \xc5\xa1tejemo za graditelje utrjenega gradu. Ban Mikac je leta 1340 zasedel grad Rakovec in ga odvzel Rakov\xc5\xa1kim plemi\xc4\x8dem. Nato jim je posesti vrnil ogrski kralj Ljudevit leta 1356. Leta 1435 sta gospodarja gradu Rakovec, Tomo in Anton Rakovi\xc5\xa1ka, naselju pod gradom zagotovila tr\xc5\xa1ke pravice. Leta 1440 je Matija Pu\xc4\x8di\xc4\x87 prodal polovico posesti Rakovec celjskim knezom oziroma Ulriku II. Celjskemu. Ta je kasneje odkupil \xc5\xa1e drugo polovico in ob\xc4\x8dasno, na primer leta 1454, tudi bival na gradu in ga neposredno vodil. Po njegovi smrti 1456 je grad in gospo\xc5\xa1\xc4\x8dino prevzela njegova vdova kneginja Katarina, ki jo dokumenti omenjajo kot skrbno gospodarico. Leta 1460 je kneginja Katarina odstopila svoje posesti vklju\xc4\x8dno z Rakovcem grofu in vojskovodji Janu Vitovcu z Grebena, ki je bil ban Slavonije. Posest in grad sta posedovala tudi njegova sinova. Potem je grad in gospostvo odkupil ban Ivani\xc5\xa1 Korvin. Leta  1531 je Rakovec prevzel Nikola Zrinski Sigetski in Zrinski so ga imeli v lasti naslednjih 160 let._NEWLINE_Po razkritju zrinsko-frankopanske zarote so polovico Rakovca prodali zagreb\xc5\xa1kemu Kaptolu za popla\xc4\x8dilo dolgov Petra Zrinskega, drugo polovico pa je koristila vdova Nikole, Sofija s sinom Adamom, ki je padel v bitki pri Slankamenu leta 1691. Nato je posesti tri leta vladal Adam Batijani, nakar je Rakovec kupil Baltazar Pata\xc4\x8di\xc4\x87. Rod Pata\xc4\x8di\xc4\x87ev na Rakovcu je izumrl z grofico Eleonoro leta 1834 in posest je ponovno pripadla kraljevi dvorni komori ali finan\xc4\x8dnemu ministrstvu._NEWLINE_Za zgodovino gradu in posesti je pomembno leto 1562, ko je hrva\xc5\xa1ki Sabor pod vodstvom bana Erdodija sklenil, da se na grad Rakovec postavi posadka 10 vojakov, in istega leta je ob ponovnem tur\xc5\xa1kem pohodu ostal edino mesto oz. grad, ki ga Turki takrat in niti nikoli kasneje niso zavzeli. Leta 1754 je habsbur\xc5\xa1ka cesarica Marija Terezija odredila popis, kar je tla\xc4\x8dane navdalo z bojaznijo, da je namen popisa dvig davkov. V kme\xc4\x8dkem uporu, ki je sledil leta 1755, so kmetje grad Rakovec po\xc5\xbegali. Grad je bil potem prepu\xc5\xa1\xc4\x8den propadu.'