b'\n_START_ARTICLE_\nInkvizicija\n_START_PARAGRAPH_\nInkviz\xc3\xadcija je bila ustanova rimskokatoli\xc5\xa1ke Cerkve z nalogo zatiranja krivoverstva. Njena dejanja v povezavi z vladami posameznih dr\xc5\xbeav so pomemben predmet zgodovinskega preu\xc4\x8devanja.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od nekaterih drugih religij (budizma, judovstva, ...) ima katoli\xc5\xa1ka vera hierarhi\xc4\x8dno zgradbo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnim upravljanjem-Cerkev. Ko je cesar Konstantin prenehal preganjati kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, so se cerkvenoupravne ustanove zahodnorimskega cesarstva zdru\xc5\xbeile v eno s sede\xc5\xbeem v Rimu. Tiste, ki se niso strinjali s trditvami ali dejanji, ki so jih kot pravoverna ozna\xc4\x8dili cerkveni zbori - koncili, si je posku\xc5\xa1ala Cerkev najprej podrediti, upiranje pa je v\xc4\x8dasih vodilo v preganjanje s strani oblasti. Cesarja Valentinijan I. in Teodozij I. Veliki sta sprejela zakone proti heretikom:izgnanstvo in zaplenjenje premo\xc5\xbeenja, vzeta jim je bila tudi pravica dedovanja._NEWLINE_Krivoverstvo ali herezija (iz gr\xc5\xa1ke besede haeresis - lo\xc4\x8dina, \xc5\xa1ola, verovanje; krivoverec - heretik) je za Cerkev \xc5\xbee od za\xc4\x8detka predstavljalo te\xc5\xbeavo. V prvih stoletjih so se pojavili arijanci in manihejanci. Srednji vek so zaznamovali katari in Valde\xc5\xbeani, renesanso oziroma obdobje protestantizma pa husiti, luteranci, kalvinisti in ro\xc5\xbeni kri\xc5\xbearji. Prizadevanja za zatiranje krivoverstva so bila sprva namenjena njim. \xc5\xbde v srednjem veku se je pojavila stalna organizacija s tem namenom. Z za\xc4\x8detkom 12. stoletja so koncili od posvetnih vladarjev zahtevali preganjanje krivovercev. Cerkev ni nikoli mogla sama kaznovati heretike, saj ji je to prepovedoval kanonski zakon oz. njen nauk. Inkvizicija je le sodila in izob\xc4\x8dila krivoverce, kaznovale so jih civilne oblasti. Sodno oblast je imela le nad kr\xc5\xa1\xc4\x8denimi (kar pa je predstavljalo ve\xc4\x8dino takratnega prebivalstva). Nekr\xc5\xa1\xc4\x8denim so lahko zaradi krivoverstva sodile civilne oblasti (ve\xc4\x8dino \xc4\x8darovni\xc5\xa1kih sojenj je potekalo na civilnih oz. posvetnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih).\n_START_SECTION_\nNamen\n_START_PARAGRAPH_\nInkvizitorski priro\xc4\x8dnik iz leta 1578 dolo\xc4\x8di namen inkvizicijskih kazni kot: ... quoniam punitio non refertur primo & per se in correctionem & bonum eius qui punitur, sed in bonum publicum ut alij terreantur, & a malis committendis avocentur. (Prevedeno:\xc2\xab...pravi namen kazni ni kazen sama, da bi se oseba popravila ali pobolj\xc5\xa1ala, ampak za skupno dobro, da bi se ostali ustra\xc5\xa1ili in se izogibali zlu, ki bi ga druga\xc4\x8de zagre\xc5\xa1ili.\xc2\xab)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva srednjeve\xc5\xa1kih inkvizicij se imenuje\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1kofovska inkvizicija\xc2\xab. Bila je vzpostavljena leta 1184 s pape\xc5\xa1ko bulo, imenovano Ad abolendam, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbZa namen odstranitve\xc2\xab. Inkvizicija je bila odgovor na porast katarov v ju\xc5\xbeni Franciji. Ime\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1kofovska\xc2\xab\xc2\xa0je dobila zato, ker so jo vodili krajevni \xc5\xa1kofje (latinsko episcopus)._NEWLINE_Leta 2000 so neodvisni zgodovinarji pregledali vatikanske arhive. Iz njih zbrani podatki so potrdili odkritja iz drugih evropskih arhivov. Srednjeve\xc5\xa1ka inkvizicija je odgovorna za okrog 2-3 tiso\xc4\x8d smrti posameznikov, kar je okoli 2\xc2\xa0% vseh, ki so jim sodili. Inkvizitor Bernard Gui je npr. v Toulousu v obdobju 10 let obto\xc5\xbeil 700 ljudi, od katerih so jih 40 usmrtili. Med temi je mnogo \xc5\xbeensk pa tudi mo\xc5\xa1kih, ki so bili obto\xc5\xbeeni \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva. Kot \xc4\x8darovnice so v tistem \xc4\x8dasu med drugim ozna\xc4\x8dili ljudi, ki so opravljali splave. V ve\xc4\x8dini primerov so bili obto\xc5\xbeenci, ki jim je bila dokazana krivda, kaznovani z nekak\xc5\xa1no obliko javne pokore; lahko so jih npr. poslali na romanje itd. Nespokorjene krivoverce so izob\xc4\x8dili iz Cerkve; te pa so civilne oblasti nato tudi kaznovale, po navadi s smrtjo._NEWLINE_Pape\xc5\xa1ko inkvizicijo je ustanovil pape\xc5\xbe Gregor IX. leta 1231 in je bila odgovor na neuspeh \xc5\xa1kofovske inkvizicije. Izvajali so jo posebej izurjeni pripadniki, izbrani iz razli\xc4\x8dnih redov in svetne duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ve\xc4\x8dinoma so prihajali iz vrst dominikancev. Njeno delovanje je bilo omejeno predvsem na obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje Italije in je zato bila tudi najmanj dejavna izmed inkvizicij._NEWLINE_Po 13. stoletju se je inkvizicija raz\xc5\xa1irila proti severu na Nem\xc4\x8dijo in Skandinavijo. V severni Evropi je bila najmilej\xc5\xa1a (inkvizicija je nasploh po vsej Evropi imela vi\xc5\xa1je dokazne standarde kot katerakoli civilna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da) . V skandinavskih de\xc5\xbeelah skoraj ni pustila velikih posledic, \xc4\x8deprav je severna Evropa imela lastne ustanove, podobne inkviziciji, denimo\xc2\xa0\xc2\xbblov na \xc4\x8darovnice\xc2\xab, ki pa je bil dosti krutej\xc5\xa1i in je terjal mnogo ve\xc4\x8d \xc5\xbertev kot vse inkvizicije skupaj. V Angliji inkvizicija nikdar ni bila vzpostavljena. Kri\xc5\xa1tof Kolumb jo je na svojih potovanjih zanesel v Ameriko. Na koncu 15. stoletja se je pod vladavino Ferdinanda II. Aragonskega in Izabele Kastiljske \xc5\xa1panska inkvizicija odcepila od Rima. S svojimi postopki spreobra\xc4\x8danja muslimanov, judov in iluminatov v katoli\xc5\xa1ko vero predstavlja temno poglavje v zgodovini inkvizicije. Pomembno se je zavedati tudi, da je inkvizicija lahko sodila samo \xc5\xbee kr\xc5\xa1\xc4\x8denim, torej nekr\xc5\xa1\xc4\x8deni judje in muslimani niso bili pod njeno sodno oblastjo. Judje in Muslimani, ki so pa bili kr\xc5\xa1\xc4\x8deni, a so vseeno prakticirali svojo staro vero (znani kot convertos), so se v tistem \xc4\x8dasu pogosto povzpeli do visokih polo\xc5\xbeajev v Cerkvi in vladi ter skrivoma na\xc4\x8drtovali padec \xc5\xa0panije. Isabella je re\xc5\xa1itev videla v inkvizicijskih podstopkih. Ti postopki so se imenovali auto de fe (\xc5\xa1pansko za dejanje vere). Ta inkvizicija je preganjala okoli 44 000 ljudi usmrtili so jih 3 000-5 000; ve\xc4\x8dino v prvih 50. letih delovanja._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Pavel III. je leta 1542 ustanovil stalen zbor - kongregacijo, ki so jo sestavljali kardinali in drugi uradniki. Naloga kongregacije je bila vzdr\xc5\xbeevati ter braniti neopore\xc4\x8dnost vere in iskati ter preganjati napake in zmotne nauke. Ta ustanova, Kongregacija inkvizicije, z dana\xc5\xa1njim imenom Kongregacija za doktrino vere, del rimske kurije, je postala nadzorno telo krajevnih inkvizicij. Pape\xc5\xbe ima naziv prefekta, a nikdar ne zaseda tega polo\xc5\xbeaja. Namesto tega za predsedovanje na sre\xc4\x8danjih dolo\xc4\x8di enega izmed kardinalov. V kongregaciji je navadno \xc5\xa1e 10 drugih kardinalov in prelat z dvema pomo\xc4\x8dnikoma, ki vsi pripadajo dominikancem. Vklju\xc4\x8duje tudi mednarodno skupino svetovalcev, izku\xc5\xa1enih u\xc4\x8denjakov s podro\xc4\x8dja teologije in kanonskega prava, ki ji svetujejo na specifi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih. Leta 1616 so ti svetovalci izrazili mnenje, da sta trditvi o negibnosti Sonca in da Zemlja kro\xc5\xbei okrog njega, neumni in absurdni. Prvo so, teolo\xc5\xa1ko gledano, ozna\xc4\x8dili za krivoversko, drugo pa\xc2\xa0\xc2\xbbnajmanj za napa\xc4\x8dno v veri\xc2\xab. Zaradi te sodbe se je Kopernikovo delo De Revolutionibus Orbium Coelestium zna\xc5\xa1lo na seznamu prepovedanih knjig. Kongregacija je leta 1633 obsodila tudi Galileia Galilea, ki je zagovarjal Kopernikove trditve._NEWLINE_Vseh preganjanj krivovercev, ateistov in ostalih, ki se niso strinjali z nauki katoli\xc5\xa1ke Cerkve, vendarle ni izvajala inkvizicija. V nekaterih dr\xc5\xbeavah, denimo v Franciji v \xc4\x8dasu kraljevine, so to preganjanje lahko izvr\xc5\xa1evala civilna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, z mo\xc5\xbenostjo smrtne kazni. Po 15. stoletju v Evropi (razen v \xc5\xa0paniji in Italiji) inkvizicija neha delovati. Tako tudi ni mogla biti odgovorna za\xc2\xa0\xc2\xbblov na \xc4\x8darovnice\xc2\xab\xc2\xa0iz 16 stoletja. V Angliji, Nem\xc4\x8diji in Franciji kjer je bila velika ve\xc4\x8dina se\xc5\xbeigov \xc4\x8darovnic takrat inkviziciija ni delovala.'