b'\n_START_ARTICLE_\nHazor\n_START_SECTION_\nKanaanski Hazor\n_START_PARAGRAPH_\nV egip\xc4\x8danskem drugem vmesnem obdobju in zgodnjem Novem kraljestvu je bil Kanaan egip\xc4\x8danska vazalna dr\xc5\xbeava. Dokumenti iz amarnskih arhivov iz 14. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. opisujejo, da je kralj Hazorja (v Amarnskih pismih se imenuje Hasura) Abdi Ti\xc5\xa1ri prisegel zvestobo egip\xc4\x8danskemu faraonu. Amarnsko pismo EA 148 v nasprotju s tem poro\xc4\x8da, da je kralj Hazorja prestopil na stran habirujev, ki so napadli Kanaan. V teh dokumentih je Hazor opisan kot pomembno kanaansko mesto. Omenjen je tudi v proskripcijskih seznamih, napisanih pred Amarnskimi pismi, in dokumentih iz 18. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., odkritih v Mariju na Evfratu._NEWLINE_V Jozuetovi knjigi je Hazor omenjen kot sede\xc5\xbe mo\xc4\x8dnega kanaanskega kralja Jabina, ki je vodil kanaansko koalicijo proti Juzuetu. Jozue ga je porazil in ubil in Hazor do tal po\xc5\xbegal. Po Knjigi sodnikov je bil Hazor sede\xc5\xbe kanaanskega kralja Jabina. Njegov vojskovodja Sisera je vodil kanaansko vojsko proti izraelskemu vladarju Baraku in bil nazadnje pora\xc5\xbeen. Jozue in Sodniki opisujejo verjetno isti dogodek, \xc4\x8deprav so bili napisani v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih obdobjih, in istega kralja Hazorja, katerega je porazila izraelska vojska._NEWLINE_Israel Finkelstein trdi, da so se Izraelci kot podkultura zlili s kanaansko dru\xc5\xbebo in zavra\xc4\x8da biblijske pripovedi o izraelski osvojitvi Kanaana. Po njegovem mnenju Jozuetova knjiga zdru\xc5\xbeuje ve\xc4\x8d med seboj neodvisnih bitk med razli\xc4\x8dnimi nasprotniki in v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih obdobjih v eno samo in jo pripisuje enemu samemu vodji \xe2\x80\x93 Jozuetu. Hazorski arheolo\xc5\xa1ki stratum, datiran pribli\xc5\xbeno v leto 1200 pr. n. \xc5\xa1t., ka\xc5\xbee znake katastrofalnega po\xc5\xbeara. Klinopisne tablice, najdene na tem mestu, omenjajo monarha Ibni Addija. Ibni bi lahko bil etimolo\xc5\xa1ki izvor imena Javin (Jabin). Mesto pred uni\xc4\x8denjem ima zna\xc4\x8dilnosti mogo\xc4\x8dnega kanaanskega mesta z velikimi templji in razko\xc5\xa1nimi pala\xc4\x8dami, razdeljenega na gornjo akropolo in spodnje mesto. Mesto je bilo o\xc4\x8ditno kanaansko glavno mesto. Finkelstein teoretizira, da je bilo uni\xc4\x8denje Hazorja posledica notranjih sporov, napadov ljudstev z morja in/ali splo\xc5\xa1nega propada civilizacije v celem vzhodnem Sredozemlju v pozni bronasti dobi._NEWLINE_Amnon Ben-Tor s Hebrejske univerze v Jeruzalemu je nedavno odkril dokaze o nasilnem uni\xc4\x8denju s po\xc5\xbeigom, ki potrjujejo svetopisemske pripovedi. Leta 2012 je skupina arheologov pod vodstvom Amnona Ben-Tora in Sharon Zuckerman odkrila po\xc5\xbegano pala\xc4\x8do iz 13. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. V njenih skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih so na\xc5\xa1li 3.400 let stare vr\xc4\x8de s pooglenelimi poljskimi pridelki. Sharon Zuckerman se kljub temu ne strinja z Ben-Torovo teorijo in trdi, da je bil po\xc5\xbear posledica nasilnih spopadov med mestnimi frakcijami.\n_START_SECTION_\nIzraelski Hazor\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo, da bil Hazor po po\xc5\xbearu obnovljen kot nepomembna vas \xc2\xbbna Naftalijevem ozemlju\xc2\xab (Jozue 19:36). Po Knjigi kraljev je Hazor, Megido in Hezer mo\xc4\x8dno utrdil kralj Salomon. Ostanki vseh treh omenjenih mest ka\xc5\xbeejo, da so v zgodnji \xc5\xbeelezni dobi dobila zelo prepoznavna mestna vrata s \xc5\xa1estimi prekati in zna\xc4\x8dilne upravne zgradbe. Arheologi so ugotovili, da so bile zgradbe v Hazorju zgrajene pod istim vodstvom kot zgradbe v Megidu in Gezerju. Nekateri arheologi iz tega sklepajo, da jih je v 10. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. zgradil kralj Salomon. Drugi datirajo zgradbe v zgodnje 9. stoletje pr. n. \xc5\xa1t. in vladavino dinastije Omridov._NEWLINE_Yigael Yadin, eden od prvih arheologov, ki je raziskoval najdi\xc5\xa1\xc4\x8de, je nekatere zna\xc4\x8dilnosti opisal kot zna\xc4\x8dilno omridske. Megido, Gezer in Hazor imajo globoke v skalo vsekane jame, z njihovega dna pa v skalo vsekane predore do podtalnice. Yardin njihovo gradnjo pripisuje sedmemu izraelskemu kralju Ahabu. Njemu pripisuje tudi citadelo z dimenzijami 25 x 21 m in dva metra debelimi zidovi v zahodnem delu Hazorja. Yadinovo datiranje temelji na predpostavki, da je mestna vrata in upravne zgradbe zgradil kralj Salomon._NEWLINE_Arheo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo, da je v drugi polovici 9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. med vladavino izraelskega kralja Jehuja Hazor pri\xc5\xa1el pod oblast aramejskega Damaska. Nekateri arheologi sumijo, da so Aramejci po osvojitvi Hazor obnovili kot aramejsko mesto. Zgleda, da je potem, ko so Aramejce porazili Asirci, Hazor ponovno pri\xc5\xa1el pod izraelsko oblast. Asirski dokumenti ka\xc5\xbeejo, da je takratni izraelski kralj Joa\xc5\xa1 postal asirski vazal in Asircem pla\xc4\x8deval davek. Za Hazor in celo Izraelsko kraljestvo se je za\xc4\x8delo obdobje velike blaginje, zlasti med vladavino Jeroboama II. Nekateri arheologi domnevajo, da so bile velike zgradbe, vklju\xc4\x8dno z vodovodom, zgrajene ravno v tem obdobju._NEWLINE_Izraelski poskusi upora proti asirski nadoblasti so e kon\xc4\x8dali z invazijo asirske vojske Tiglat Pileserja III. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo na nagle poskuse utrjevanja obrambe Hazorja. Hazor so kljub temu leta 732 pr. n. \xc5\xa1t. osvojili Asirci. Me\xc5\xa1\xc4\x8dane so izselili, mesto pa do tal po\xc5\xbegali.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Hazor meri okoli 80 hektarjev. 1/8 povr\xc5\xa1ine pripada gornjemu mestu na gri\xc4\x8du, visokemu pribli\xc5\xbeno 40 m. Prva sondiranja najdi\xc5\xa1\xc4\x8da je opravil John Garstang leta 1926._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino izkopavanj so v \xc5\xa1tirih sezonah od leta 1955 do 1958 opravili arheologi Hebrejske univerze pod vodstvom Yigaela Yadina._NEWLINE_Arheologom Hebrejske univerze so se leta 1990 pridru\xc5\xbeili arheologi Madridske univerze Complutense in nadaljevali raziskave pod vodstvom Amnona Ben-Tora. Najdbe hrani muzej v kibucu Ayelet HaShahar. Nekaj artefaktov v muzeju je bilo po\xc5\xa1kodovanih v potresu leta 2008._NEWLINE_Leta 2010 je bila odkrita glinasta tablica iz 18. ali 17. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. z zakoni, slogovno podobnimi Hamurabijevemu zakoniku. Dokument vklju\xc4\x8duje zakone, ki se nana\xc5\xa1ajo na dele telesa in od\xc5\xa1kodnine, podobne zakonom "oko za oko" v prvi knjigi Biblije (Eksodus). Dokument je napisan v akadskem klinopisu v diplomatskem jeziku tistega obdobja.'