b'\n_START_ARTICLE_\nBrachypelma smithi\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli Brachypelma smithi so pajki z dol\xc5\xbeino trupa do 10\xc2\xa0cm, z raztegnjenimi nogami pa dose\xc5\xbeejo velikost 15\xc2\xa0cm. Samec in samica sta si podobna, le da ima samec dalj\xc5\xa1e noge in je la\xc5\xbeji od samice. Obarvani so temnosivo do \xc4\x8drno, z oran\xc5\xbenimi progami na drugem \xc4\x8dlenu nog. Po levitvah postane barva \xc5\xa1e bolj izrazita. Rastejo po\xc4\x8dasi, vendar odrasejo zgodaj. Podobno kot vsi pti\xc4\x8dji pajki se tudi Brachypelma smithi v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja nekajkrat letno levi.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo talni pajki in kopljejo globoke jame v zemljo v bli\xc5\xbeini rastlinja. Rovi imajo samo en vhod, katerega zapredejo s paj\xc4\x8devino. V brlogu se skrijejo pred sovra\xc5\xbeniki, pri vhodu pa \xc4\x8dakako na svoje \xc5\xbertve. Samice pre\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivljenja v brlogu. Od vhoda do brloga vodi hodnik dol\xc5\xbeine okoli 40\xc2\xa0cm, ki se na koncu raz\xc5\xa1iri v prostor, ki je dovolj velik, da pajku omogo\xc4\x8di nemoteno levitev. Naprej od brloga vodi \xc5\xa1e en hodnik, ki se zaklju\xc4\x8di z ve\xc4\x8djo luknjo, v kateri pajek po\xc4\x8diva in prebavlja svoj plen. Kadar se pajek levi ali zalega jaj\xc4\x8deca, vhod v brlog zapre z listjem in zemljo._NEWLINE_Podobno kot ve\xc4\x8dina pti\xc4\x8djih pajkov novega sveta tudi Brachypelma smithi odvr\xc5\xbee dra\xc5\xbee\xc4\x8da vlakna iz njihovega abdomna in zadnjih nog, kadar se po\xc4\x8duti ogro\xc5\xbeenega. So sorazmerno nestrupeni ljudem, \xc4\x8deprav se lahko zaradi vlaken pojavi alergija, ki se lahko po ve\xc4\x8d napadih pajka \xc5\xa1e okrepi.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsto so kot ogro\xc5\xbeeno zavarovali s CITES konvencijo v letu 1985. Ukrep je sledil opa\xc5\xbeanjem, da na trg malih \xc5\xbeivali prihajajo iz narave vedno manj\xc5\xa1e \xc5\xbeivali, kar je pomenilo, da v naravi izginjajo zaradi prekomerne prodaje in izvoza. Lov in prodaja teh pajkov pa ni edini razlog za upadanje \xc5\xa1tevila teh pajkov v naravi. Izginjanje pajkov je posledica uporabe insekticidov, za\xc5\xbeiganja gnezd in pobijanja pajkov zaradi strahu pred pajki. Ohranitev vrste ni vpra\xc5\xa1ljiva, ker mnogo teh \xc5\xbeivali \xc5\xbeivi v ujetni\xc5\xa1tvu.\n_START_SECTION_\nVzgoja v terariju\n_START_PARAGRAPH_\nBrachypelma smithi je zaradi svoje barve in sorazmerno mirnega zna\xc4\x8daja dokaj pogosta vrsta pti\xc4\x8djega pajka, ki se goji v ujetni\xc5\xa1tvu. Vzgaja se ga v terariju v vla\xc5\xbenem in toplem okolju pri 24-27\xc2\xa0\xc2\xb0C. V terariju zaradi kanibalizma ne moremo gojiti ve\xc4\x8d \xc5\xbeivali skupaj.'