b'\n_START_ARTICLE_\nMost Hohenzollern\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMost je bil zgrajen med letoma 1907 in 1911. Nasledil je star Stolni\xc4\x8dni most (Dombr\xc3\xbccke), ki je bil poru\xc5\xa1en. Prej\xc5\xa1nji most ni ve\xc4\x8d ustrezal nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8demu prometu. Nov most je dobil ime po dru\xc5\xbeini Hohenzollern (princi, volilni knezi, kralji in cesarji Brandenburga in Prusije)._NEWLINE_Predsednik direktorata za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki promet v K\xc3\xb6lnu Paul von Breitenbach je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovanje in gradnjo predal svojemu nasledniku Rudolfu Schmidtu leta 1906. Projekt je vodil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Fritz Beer in pod njegovim vodstvom Friedrich Dirksen. Most so gradili od leta 1907 do 1911. 22. maja 1911 je most odprl cesar Viljem II. _NEWLINE_Most je bil sestavljen iz treh vzporednih mostovnih delov, vsak s tremi jeklenimi pali\xc4\x8dnimi loki v vzdol\xc5\xbeni smeri za vklju\xc4\x8ditev \xc5\xa1tirih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih tirov in ceste. \xc4\x8ceprav je bila lokacija mostu in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje \xc5\xbee v prej\xc5\xa1nji strukturi sporna, je most Hohenzollern prevzel usmeritev prej\xc5\xa1njega mostu na osrednji osi stolnice._NEWLINE_\xc5\xa0tirje konjeni\xc5\xa1ki kipi pruskih kraljev in nem\xc5\xa1kih cesarjev iz dru\xc5\xbeine Hohenzollern stojijo ob boku vsake plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi. \xc5\xbde Stolni\xc4\x8dni most sta krasila kipa pruskega kralja Friderika Viljema IV. kiparja Gustava Blaeserja in cesarja Viljema I. kiparja Friedricha Draka, ki sta zdaj na desnem bregu Rena. Poleg teh kiparjev je Louis Tuaillon izdelal konjeni\xc5\xa1ka kipa cesarja Friderika III. in Viljema II., ki sta bila postavljena na levem bregu Rena. Kipi simbolizirajo obdobje pruske vladavine v Renski provinci._NEWLINE_Most je bil eden najpomembnej\xc5\xa1ih mostov v Nem\xc4\x8diji med drugo svetovno vojno; tudi med doslednimi dnevnimi zra\xc4\x8dnimi napadi ni bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan. 6. marca 1945 pa so ga nem\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirji razstrelili, preden so zavezni\xc5\xa1ki vojaki za\xc4\x8deli svoj napad na K\xc3\xb6ln._NEWLINE_Po koncu vojne je bil most najprej zasilno usposobljen, kmalu pa se je za\xc4\x8dela resna obnova. 8. maja 1948 je bila most spet prehoden za pe\xc5\xa1ce._NEWLINE_Prometne povr\xc5\xa1ine za cestni promet (ju\xc5\xbene) so bile odstranjene, tako da je zdaj most sestavljen samo iz \xc5\xa1estih posameznih mostov, zgrajenih delno v svoji stari obliki. Ohranjeni portali in mostni stolpi niso bili popravljeni in so jih leta 1958 poru\xc5\xa1ili. Leta 1959 je bila kon\xc4\x8dana obnova mostu._NEWLINE_Leta 1980 je bil most obnovljen z dvema novima prometnima pasovoma. Zelo majhen del stare cestne zapornice na strani Deutz je bil ohranjen skupaj s tlakovci in tramvajskimi tiri. Preostanek so odstranili zaradi gradnje K\xc3\xb6lnskega triangla in spremembe sredine za pe\xc5\xa1ce in kolesarje._NEWLINE_Most zdaj pre\xc4\x8dka ve\xc4\x8d kot 1200 vlakov redno vsak dan. Je zelo pomemben del K\xc3\xb6lna, saj povezuje osrednjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo z ve\xc4\x8djimi evropskimi mesti na drugi strani Rena._NEWLINE_Skupna dol\xc5\xbeina je 409,19 metra._NEWLINE_Od leta 2008 ljudje obe\xc5\xa1ajo ljubezenske klju\xc4\x8davnice na ograje ob pe\xc5\xa1poti in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi.  Nizozemska skupina Nits je mostu posvetila pesem Love Locks na albumu Malpensa, 2012.'