b'\n_START_ARTICLE_\nAlpski zid\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZametki sistema utrdb so izgradnje utrjenih voja\xc5\xa1nic italijanske finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbee in enot GAF (it. Guardia alla Frontiera), poljskih utrdb, strelskih jarkov in strojni\xc4\x8dnih gnezd po dolo\xc4\x8ditvi rapalske meje leta 1920. V koncu dvajsetih let so Italijani \xc5\xbee za\xc4\x8deli izvajati obse\xc5\xbene infrastrukturne gradnje, na podlagi \xc4\x8desa se je kasneje za\xc4\x8dela tudi izgradnja utrdb, ki se je uradno za\xc4\x8dela z izdajo okro\xc5\xbenice 200, januarja 1931._NEWLINE_Do napada na Jugoslavijo utrdbeni pas \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni bil dokon\xc4\x8dan. Do tega \xc4\x8dasa so Italijani zgradili zgolj manj\xc5\xa1e utrdbe, ki so zadostovale za hribovit teren. Po napadu na Jugoslavijo je bila ve\xc4\x8dina utrdb razoro\xc5\xbeena, saj so tamkaj\xc5\xa1nje enote GAF uporabili za okupacijo Slovenije. Razoro\xc5\xbeene so ostale do padca Mussolinija, ko je general Mario Robotti italijanskim enotam v Sloveniji in na Hrva\xc5\xa1kem ukazal umik na linijo alpskega zidu._NEWLINE_Po kapitulaciji Italije so Nemci leta 1944 preventivno razstrelili del utrdb iz strahu pred zavezni\xc5\xa1kim izkrcanjem v Istri. \xc5\xbde naslednjo leto pa so Nemci zasedli alpski zid na slovenskem ozemlju, ga povezali z nekaterimi deli Rupnikove linije in tako ustvarili enoten obrambni sistem, t. i. Ingridovo linijo, ki so jo uporabili proti napredovanju jugoslovanskih sil._NEWLINE_Po vojni so Jugoslovani utrdbe ve\xc4\x8dkrat uni\xc4\x8devali, v glavnem zaradi povojnega pomanjkanja \xc5\xbeeleza.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nZid naj bi v glavnem sestavljali dve obrambni \xc4\x8drti._NEWLINE__NEWLINE_Prva (Zona di Sicurezza) je potekala tik ob rapalski meji. Ve\xc4\x8dkrat so utrdbe postavili ob vzno\xc5\xbeje grebenov, ki so la\xc5\xbeje branljiva. \xc4\x8crta je potekala po: Fu\xc5\xbeinah, Vr\xc5\xa1i\xc4\x8du, Lepeni, Bogatinu, Lajnaru, Poreznu, Godovi\xc4\x8du, Hru\xc5\xa1ici, Planini, Javorniku, Sne\xc5\xbeniku, Gomancah, Klani, Reki._NEWLINE__NEWLINE_Druga cona (Zona di Resistenza) je potekala nekaj kilometrov za prvo \xc4\x8drto. Oddaljenost od prve \xc4\x8drte je bila pogojena s terenom. Potekala je po: Pe\xc4\x8di, Mangartu, U\xc4\x8dji, dolini reke Idrijce, \xc4\x8crnemu vrhu, Javorniku, Nanosu, Pivki, Milanji, Jel\xc5\xa1anah, obronkih \xc4\x8ci\xc4\x8darije do Opatije._NEWLINE__NEWLINE_Poleg teh dveh glavnih \xc4\x8drt je bila \xc5\xa1e tretja (Zona di Schieramento), obmo\xc4\x8dje za obema \xc4\x8drtama, v katerem so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni te\xc5\xbeko topni\xc5\xa1tvo, protiletalski topovi ter zbirali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc4\x8det za protinapad. Skupno \xc5\xa1tevilo italijanskih vojakov, ki naj bi varovali rapalsko mejo je bilo okrog 15.000._NEWLINE_Italijanske enote na zidu so bile razdeljen na sektorje, ki so bili podrejeni trem poveljstvom armadnih zborov (VI., XI. in V.)._NEWLINE__NEWLINE_VI. armadnemu zboru v Trevisu je bil podrejen XVII. sektor Trbi\xc5\xbe\xe2\x80\x93Pe\xc4\x8d\xe2\x80\x93Predel._NEWLINE__NEWLINE_Pod XI. armadni zbor v Vidmu so sodili:_NEWLINE__NEWLINE_XXI. sektor okrog Tolmina s podsektorji_NEWLINE__NEWLINE_a) Bovec,_NEWLINE__NEWLINE_b) Poljubinj pri Tolminu,_NEWLINE__NEWLINE_c) Podbrdo,_NEWLINE__NEWLINE_XXII. sektor okrog Idrije s podsektorji_NEWLINE__NEWLINE_a) Cerkno,_NEWLINE__NEWLINE_b) Idrija,_NEWLINE__NEWLINE_c) \xc4\x8crni Vrh,_NEWLINE__NEWLINE_XXIII. sektor okrog Postojne s podsektorjema_NEWLINE__NEWLINE_a) Podkraj,_NEWLINE__NEWLINE_b) Postojna._NEWLINE__NEWLINE_Pod V. armadni zbor v Trstu so sodili:_NEWLINE__NEWLINE_XXV. sektor okrog \xc5\xa0t. Petra na Krasu oziroma dana\xc5\xa1nje Pivke s podsektorjema_NEWLINE__NEWLINE_a) \xc5\xa0t. Peter,_NEWLINE__NEWLINE_b) Kne\xc5\xbeak,_NEWLINE__NEWLINE_XXVI. sektor okrog Ilirske Bistrice s podsektorji_NEWLINE__NEWLINE_a) Hermesburg (Ermesburgo oz. Gomance),_NEWLINE__NEWLINE_b) Klana,_NEWLINE__NEWLINE_c) Matulji,_NEWLINE__NEWLINE_XXVII. sektor okrog Reke.'