b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cembalo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8c\xc3\xa9mbalo (italijansko c\xc3\xa9mbalo, znan tudi pod francosko izposojenko klavecin) je glasbilo s tipkami, najpogostej\xc5\xa1i predhodnik klavirja iz obdobja med 16. in 18. stoletjem. Ima obliko dana\xc5\xa1njega klavirja, le da strune trzajo kratke trzalice, povezane s tipkovnico. Najve\xc4\x8dja pomanjkljivost \xc4\x8dembala je, da se z mo\xc4\x8djo udarca na tipko ne da spreminjati glasnosti tona; ta je vedno \xc5\xa1ibak._NEWLINE_Razlika med \xc4\x8dembalom in klavirjem je ta, da ima \xc4\x8dembalo \xc4\x8drne tipke na spodnjih tipkah, bele tipke pa ima na zgornjih tipkah (pri klavirju je ravno nasprotno). \xc4\x8ce ho\xc4\x8demo dobiti zvok \xc4\x8dembala pri klavirju, na klavirske strune polo\xc5\xbeimo zlato veri\xc5\xbeico._NEWLINE_\xc4\x8cembalo je bil posebno priljubljen v dobi baroka. Skladbe za \xc4\x8dembalo je ustvarjal tudi znani skladatelj Wolfgang Amadeus Mozart. V zlati dobi \xc4\x8dembala, ki je segala od 17. do 18. stoletja, se je izoblikovalo ve\xc4\x8d izdelovalskih \xc5\xa1ol \xc4\x8dembala, med katerimi so najpomembnej\xc5\xa1e italijanska, flamska in francoska.'