b'\n_START_ARTICLE_\nAnno Domini\n_START_PARAGRAPH_\nAnno Domini, s kratico AD (latinsko leta Gospodovega ali v letu Gospodovem) je latinska besedna zveza, ki se tradicionalno uporablja pri \xc5\xa1tevil\xc4\x8denju let od Jezusovega rojstva naprej. Za leta pred Jezusovim rojstvom se uporablja zveza Ante Christum, s kratico AC (latinsko pred Kristusom). V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini so v uporabi predvsem kratice p. Kr. ali po Kr. za oznako leta po Jezusovem rojstvu ter pr. Kr. za oznako leta pred tem dogodkom.\n_START_SECTION_\nDionizijev izra\xc4\x8dun leta Jezusovega rojstva\n_START_PARAGRAPH_\nDionizijev sistem se je uveljavil v Evropi kolikor toliko enotno \xc5\xa1ele v srednjem veku obdobju (okoli 8. do 14. stoletje), saj je saj je Zahodni kr\xc5\xa1\xc4\x8danski civilizaciji pomenilo rojstvo Jezusa kot u\xc4\x8dlove\xc4\x8denje Boga ter Odre\xc5\xa1enika \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva prelomnico v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini oziroma njen najpomembnej\xc5\xa1i dogodek. Danes se ta na\xc4\x8din ozna\xc4\x8devanja let uporablja v glavnini sveta. Novej\xc5\xa1e znanstvene raziskave so pokazale, da se je Jezus rodil okoli 5 ali 6 let prej, kot je izra\xc4\x8dunal menih Dionizij Exiguus._NEWLINE_\xc5\xa0tetje let od Jezusovega rojstva naprej je vpeljal menih Dionizij Exiguus v letu 525. Pred tem je bilo v navadi \xc5\xa1tetje let glede za\xc4\x8detek vladanja kak\xc5\xa1nega pomembnega vladarja ali pa \xc5\xa1tetje od (domnevne) ustanovitve mesta Rima - ab urbe condita - ali od (domnevnega) datuma stvarjenja sveta (glej \xc4\x8dlanek Koledarska doba). Dionizij je s se\xc5\xa1tevanjem let vladanja razli\xc4\x8dnih vladarjev pri\xc5\xa1el do sklepa, da je teko\xc4\x8de leto (to je bilo 284. leto od za\xc4\x8detka vladanja cesarja Dioklecijana) pravzaprav leto 525 \xc5\xa1teto od Jezusovega u\xc4\x8dlove\xc4\x8denja._NEWLINE_Dionizij ni posebej navedel, kako naj bi izgledal za\xc4\x8detek \xc5\xa1tetja let, niti ni navedel, kako naj bi \xc5\xa1teli leta pred tem. Dejstvo pa je, da \xc5\xa1tevilo 0 takrat \xc5\xa1e ni bilo znano, zato se je vsem uporabnikom zdelo logi\xc4\x8dno, da se \xc5\xa1tetje za\xc4\x8dne z 1. Prvo leto - tj. tisto leto, ko naj bi bil Jezus spo\xc4\x8det in rojen - so torej imenovali Anno Domini 1 (kratko AD 1). Leto pred tem pa so imenovali leto 1 pred Kristusom (latinsko 1 Ante Christum oziroma AC 1).\n_START_SECTION_\nDrugi na\xc4\x8dini \xc5\xa1tetja let\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele precej pozneje se je pojavila ideja o \xc5\xa1tevilu 0 in posledi\xc4\x8dno ideja o druga\xc4\x8dnem o\xc5\xa1tevil\xc4\x8denju let. Astronoma Philippe de La Hire in Jacques Cassini sta v 18. stoletju za\xc4\x8dela uvajati astronomsko \xc5\xa1tevil\xc4\x8denje let, in sta prva uporabila oznako leto 0 - poudariti pa je treba, da to ni leto med 1 pr. n. \xc5\xa1t in 1 n. \xc5\xa1t., pa\xc4\x8d pa je leto 0 le druga\xc4\x8dno poimenovanje za leto 1 pr. n. \xc5\xa1t. Podobno ima leto 2 pr. n. \xc5\xa1t. v takem o\xc5\xa1tevil\xc4\x8denju oznako \xe2\x88\x921 (minus ena), leto 3 pr. n. \xc5\xa1t. ima oznako \xe2\x88\x922 (minus dve) ipd.'