b'\n_START_ARTICLE_\nAntalya\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto so ustanovili Stari Grki in ga po njenem ustanovitelju pergamskemu kralju Atalu II.  imenovali \xce\x91\xcf\x84\xcf\x84\xce\xac\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1 (Attaleia). Ime se je kasneje potur\xc4\x8dilo v Adalia in nazadnje v Antalya. _NEWLINE_Attaleia se je imenoval tudi festival v Delfih. Attalis  (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x88\xcf\x84\xcf\x84\xce\xb1\xce\xbb\xce\xaf\xcf\x82) se je imenovalo tudi staro gr\xc5\xa1ko pleme v Atenah. Nobeno ime, kljub podobnosti, nima nobene zveze z imenom Anatolija.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni gospodarski panogi sta kmetijstvo in turizem. Glavni kmetijski pridelki so citrusi, bomba\xc5\xbe, rezano cvetje, oljke, olj\xc4\x8dno olje in banane. Pridelano sadje in zelenjava pokrivata 65\xc2\xa0% potreb province._NEWLINE_Od leta 2000 se je v antaljski prosti coni ustanovilo nekaj ladjedelnic, ki so specializirale za gradnjo razko\xc5\xa1nih jaht.\n_START_SECTION_\nGlavne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je ve\xc4\x8d pla\xc5\xbe, od katerih so najbolj znane Konyaalt\xc4\xb1, Lara in Karpuzkald\xc4\xb1ran. Najbolj znani zimski \xc5\xa1portni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di sta Beyda\xc4\x9flar\xc4\xb1 in  Saklikent._NEWLINE_V mestu so \xc5\xa1tevilne mo\xc5\xa1eje, cerkve, medrese, hani, karavanseraji in tur\xc5\xa1ka kopali\xc5\xa1\xc4\x8da (hamam). Najstarej\xc5\xa1i del mesta je Kalei\xc3\xa7i (pristani\xc5\xa1\xc4\x8de), ki je \xc5\xa1e vedno obdano z obzidjem. V njem so zgodovinske zgradbe, zidane v tradicionalnem tur\xc5\xa1kem in lokalnem gr\xc5\xa1kem slogu.\n_START_SECTION_\nMestni avtobusni prevoz\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu deluje mre\xc5\xbea dolmu\xc5\x9fev, zasebnih minibusov, ki jih nadzira mestna oblast._NEWLINE_V mestni lasti je dru\xc5\xbeba Antalya Ula\xc5\x9f\xc4\xb1m, zadol\xc5\xbeena za javni mestni prevoz. Pla\xc4\x8devanje z gotovino so leta 2007 zamenjali s karticami Ankart. Zaradi prito\xc5\xbeb so leta 2009 ponovno uvedli pla\xc4\x8devanje z gotovino. Potnikom so na razpolago tudi permanentne vozovnice.\n_START_SECTION_\nTramvaj\n_START_PARAGRAPH_\nTramvajska proga, odprta leta 1999, poteka od Mestnega muzeja in hotelov Sheraton Voyager in  Falez po glavnem mestnem bulvarju skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta (Kalekapisi) in se kon\xc4\x8da v hotelskem naselju Talya Oteli. Tramvaji vozijo vsake pol ure z vzhodne in zahodne kon\xc4\x8dne postaje in prispejo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta  10 do 15 minut kasneje.  _NEWLINE_Decembra 2009 je bila odprta 11,1 km dolga tramvajska proga proti severozahodu in \xc5\xbeivalskemu vrtu. Proge proti letali\xc5\xa1\xc4\x8du,  sejmi\xc5\xa1\xc4\x8du so v gradnji.\n_START_SECTION_\nGlavne cestne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nAntalya je ju\xc5\xbeni terminal evropske ceste E87, ki povezuje Korkuteli, Denizli, \xc4\xb0zmir, \xc3\x87anakkale  in Edirne v Tur\xc4\x8diji z Varno v Bolgariji, Konstanco v Romuniji in Odeso v Ruski federaciji. Antalya je tudi terminal tur\xc5\xa1ke avtoceste D650, ki povezuje Burdur, Afyon, K\xc3\xbctahyo in Sakaryo. Cesti D650 se v Antalyi priklju\xc4\x8dita cesta D400 in lokalna cesta 07-50, ki jo povezuje s Kumulco.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nAntalya ima dve mednarodni letali\xc5\xa1\xc4\x8di in eno za notranji promet.'