b"\n_START_ARTICLE_\nSarkofaga Helene in Konstantine\n_START_PARAGRAPH_\nSarkofaga Helene in Konstantine Sarkofaga Helene in Konstantine sta porfirna sarkofaga iz 4. st. v Rimu.\n_START_SECTION_\nHelenin sarkofag\n_START_PARAGRAPH_\nV nadaljevanju: Sarkofag Helena 'je rde\xc4\x8da porfirna krsta, v kateri je bila pokopana sveta Helena, mati cesarja Konstantina Velikega \xe2\x80\x93 a umrla je 329. Krsta, iz katere so odvzeli njeno vsebino \xc5\xbee pred stoletji, je bila prenesena iz Heleninega mavzoleja na Tor Pignatarra zunaj rimskega obzidja; v 18. stoletju so sarkofag prenesli v Vatikanske muzeje. Zdaj se nahaja v Sala Croce Greca v Museo Pio-Clementino._NEWLINE_Sarkofag je izklesan iz egiptovskega porfirja, ki so ga uporabljajli le v najbolj\xc5\xa1ih bizantinskih cesarskih spomenikih. Treba je opozoriti, da je izrezljane podobe prikazujejo zmagovito rimsko konjenico, ki jaha nad ujetimi barbari. Ni jasno, \xc4\x8de je bila ta slikarija prvotno namenjena za sarkofag zelo verne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xbeenske, in ali so krsto res namenili za njen pokop.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe Anastazij IV. in porfirni sarkofag\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov pontifikat je trajal le 18 mesecev. Umrl je 3. decembra 1154 v Rimu._NEWLINE_Anastazij IV. je dal prenesti v Lateran porfirni sarkofag svete Helene, matere Konstantina Velikega, da bi ga v njem pokopali. Gre za izredno dragocen sarkofag iz poldragega kamna porfirja, ki so ga rimski cesarji uporabljali le za najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e osebnosti. Danes je izpostavljen ta sarkofag v Vatikanskih muzejih na ogled za obiskovalce.\n_START_SECTION_\nZgodovina Heleninega sarkofaga\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki okus je torej vodil Anastazija, da je zase izbral \xc4\x8disto posebno grobnico. Kot poro\xc4\x8dajo stari viri, so mater Konstantina Velikega sveto Heleno pokopali v grobnico na Via Labicana, ki so jo neko\xc4\x8d imenovali\xc2\xa0\xc2\xbbAd duas Lauros\xc2\xab, dandana\xc5\xa1nji pa\xc2\xa0\xc2\xbbTorrpignattara\xc2\xab. Ime prihaja od lon\xc4\x8denih posod (pignatte), ki so vgrajene v obokani strop, da bi zmanj\xc5\xa1ale njegovo te\xc5\xbeo. Truplo cesarice je po\xc4\x8divalo v velikem sarkofagu iz porfirja, ki so ga pokrivali veliki vdolbeni reliefi rimskih konjenikov vzpenjajo\xc4\x8dih se v zrak in teptajo\xc4\x8dih \xc5\xa1tevilne ujetnike; sarkofag je bil zelo dragocen, zlasti kot umetni\xc5\xa1ko delo tistega \xc4\x8dasa, ki je pokazalo resni\xc4\x8dno umetni\xc5\xa1ko lepoto. Zdi se, da so ostanke telesa svete Helene prenesli v porfirno \xc5\xbearo, ki se sedaj nahaja na oltarju njej posve\xc4\x8dene kapele v vzhodni pre\xc4\x8dnici cerkve Santa Maria in Ara Coeli. Vsekakor: Anastazij je pri\xc5\xa1el v posest sarkofaga in ga je dal prenesti v Lateransko baziliko, da naj bi slu\xc5\xbeil za njegov grob. Postavil ga je blizu oltarja v cerkvi Santa Maria del Riposo na koncu severne pre\xc4\x8dnice, torej blizu vhoda v Orsinijevo kapelo._NEWLINE__NEWLINE_Ko je Anastazij umrl, so njegovo truplo polo\xc5\xbeili v to veli\xc4\x8dastno grobnico.\xc2\xa0\xc2\xbbZdi se, da so ga hudo po\xc5\xa1kodovale roke neprevidnih romarjev, ko ga je Pij VI. prestavil k \xc4\x8dudesom Vatikanskih muzejev; 25 kamnorezcev ga je namre\xc4\x8d obnavljalo skozi devet let.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nKonstantinin sarkofag\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantinin sarkofag se nahaja v isti sobi kot druga porfirna dela in je neko\xc4\x8d vseboval telesne ostanke Konstantine, h\xc4\x8derke Konstantina Velikega, ki je umrla umrl 354. Neko\xc4\x8d je bil v njenem muzeju na Via Nomentana, kjer je nastala 1254 cerkev Santa Costanza, a pozneje so rakev prenesli v Vatikanske muzeje. Okrasje prikazuje polpoganske kupide v Dionizovi trgatvi grozdja za pridelavo vina; to so razlagali kot zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danski sarkofag, ki pomeni evharistijo oziroma Sveto re\xc5\xa1nje telo in kri."