b'\n_START_ARTICLE_\nValencija\n_START_SECTION_\nIme mesta\n_START_PARAGRAPH_\nIzvirno latinsko ime mesta je bilo Valentia (latin.: [walentia]), kar pomeni "mo\xc4\x8d" ali "pogum", pri \xc4\x8demer so mesto imenovali skladno z rimsko navado priznavanja poguma nekdanjim rimskim vojakom po vojni. Rimski zgodovinar Tit Livij pojasnjuje, da je bila ustanovitev Valentie v 2. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem zaradi naseljevanja rimskih vojakov, ki so se borili proti iberskim upornikom, Viriatusom. (Viriatus - umrl 139 pr.n.\xc5\xa1t. je bil najpomembnej\xc5\xa1i voditelj v Luzitaniji, ki so premagali rimsko ekspanzijo v regijah zahodne Hispanije (rimsko poimenovanje) ali zahodne Iberie (gr\xc5\xa1ko poimenovanje))._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine muslimanskih kraljestev v \xc5\xa0paniji, je imelo mesto vzdevek Medina bu-Tarab (\'Mesto radosti\'), v skladu s transkripcijo, ali Medina at-Turab (\xd9\x85\xd8\xaf\xd9\x8a\xd9\x86\xd8\xa9 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xaa\xd8\xb1\xd8\xa7\xd8\xa8, \'Mesto peska\'), saj se je nahajalo na bregovih reke Turia. Ni jasno, \xc4\x8de je bil izraz Balansiyya (\xd8\xa8\xd9\x84\xd9\x86\xd8\xb3\xd9\x8a\xd8\xa9) rezerviran za celotno Taifa Valencia ali za mesto. _NEWLINE_S postopnimi glasovnimi spremembami Valentia je postala Valencija [balen\xce\xb8ja] v kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dini in Valencia [Valensia] v valencij\xc5\xa1\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nRimska Valentia\n_START_PARAGRAPH_\nValentia je eno izmed najstarej\xc5\xa1ih mest v \xc5\xa0paniji in je bila ustanovljena v \xc4\x8dasu Rimljanov (138 l. pr.n.\xc5\xa1t.). Prvotna naselbina se je nahajala na strate\xc5\xa1kem mestu, in sicer re\xc4\x8dnem otoku in je bila v svoji zasnovi tipi\xc4\x8dno rimsko mesto, ki ga je pre\xc4\x8dkala Via Augusta, cesarska cesta, ki je provinco povezala z Rimom. Nekdanji dve glavni ulici Cardo Maximus in Decumanus Maximus \xc5\xa1e danes predstavljata glavni dve osi mesta, ki se kri\xc5\xbeata na Plaza de la Virgen (Devi\xc5\xa1ki trg). V prvem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (leta 75 pr.n. \xc5\xa1t.) je Pompej Veliki (sin bogatega rimskega politika in hkrati vojskovodja) poru\xc5\xa1il Valentio ter jo tako kaznoval za njeno zvestobo Sertoriusu, enemu izmed rimskih generalov. Okoli petdeset let kasneje je bilo obnovljeno z velikimi infrastrukturnimi projekti in je sredi prvega stoletja do\xc5\xbeivelo hitro rast. Pomponius Mela ga je imenoval za enega od glavnih mest v provinci Tarraconensis. Valencia je nazadovala v tretjem stoletju. Nova kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost je nastala v zadnjih letih rimskega imperija, v \xc4\x8detrtem stoletju.\n_START_SECTION_\nZlata doba Valencie\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju je pri\xc5\xa1lo do naglega ekonomskega \xc5\xa1irjenja obmo\xc4\x8dja, ki je znano tudi kot Zlata doba Valencie. S so\xc4\x8dasno rastjo prebivalstva je mesto bilo najbolj naseljeno v Aragonskem kraljestvu. Lokalna industrija je dosegla velik napredek, hkrati pa so razvile finan\xc4\x8dne institucije, ki so kraljici Izabeli I. Kastiljski omogo\xc4\x8dile financiranje odprave Kri\xc5\xa1tofa Kolumba leta 1492. Konec 15. stol. je bila zgrajena \xc2\xbbLonja de la Seda\xc2\xab\xc2\xa0stavba, ki je bila namenjena vse ve\xc4\x8djemu in uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1emu trgovanju. Tako je bila Valencia eno izmed najbolj vplivnih mediteranskih mest v 15. in 16. stoletju. Zanimivo je, da je bila prva tiskana beseda na Iberskem polotoku natisnjena prav v Valenciji prav tako tudi prva tiskana Biblija v romanskem jeziku in sicer \xc5\xbee leta 1478.\n_START_SECTION_\nPo odkritju Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nEvropsko gospodarstvo je bilo po velikih odkritjih nove celine usmerjeno predvsem proti Atlantiku, kar pa ni prizaneslo trgovanju v Mediteranu. Kljub Aragonski in Kastiljski povezavi, je bilo odkrivanje in zasedanje novih ozemelj \xc5\xa1e naprej izklju\xc4\x8dno v rokah Kastilije. Prebivalce Valencie, Katalonije, Aragona in Majorke je tako prizadela izguba posla, zato je Valencia zapadla v hudo gospodarsko krizo. Ta se je \xc5\xa1e poglobila v za\xc4\x8detku 17. stoletja z izgonom Judov in prisilnim prevzemom kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere za muslimanske potomce._NEWLINE_Mesto je doseglo najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko v vojni za \xc5\xa1pansko nasledstvo v za\xc4\x8detku 18 stoletja, ki je zaznamovala konec politi\xc4\x8dne in pravne neodvisnosti Kraljevine Valencia. V mesto so prodrli Angle\xc5\xbei in kar 16 mesecev nadzorovali to obmo\xc4\x8dje, dokler jih niso porazili in odgnali Burboni. Ponovno si je Valencia opomogla tekom sredine 18. stoletja z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do proizvodnjo svile in keramike. To so bili tudi \xc4\x8dasi razsvetljenstva, humanisti\xc4\x8dne ideje pa so vplivale na najve\xc4\x8dje mislece Valencie Gregorio Maiansa in Pereza Bayerja.\n_START_SECTION_\n19., 20 in 21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n19. stoletje je prineslo vrsto vojn v katere se je zapletla \xc5\xa0panija s Francijo, Portugalsko in Anglijo, vendar pa je bila Vojna za neodvisnost najbolj vplivna na tem podro\xc4\x8dju. Posledice francoske revolucije so se \xc5\xa1e vedno \xc4\x8dutile v \xc4\x8dasu ko je vdrla Napoleonova vojska, katere pravil prebivalci niso upo\xc5\xa1tevali. Kasneje po porazu Napoleona je na prestol pri\xc5\xa1el Ferdinand VII. Obdobje njegove vladavine je znano po hudi represiji in izgonu liberalno misle\xc4\x8dih intelektualcev, ki so sprejeli ustavo iz Cadiza. V tem \xc4\x8dasu so lokalni voditelji ozemelj v Latinski Ameriki izkoristili kaos in se za\xc4\x8deli osamosvajati. Ferdinanda je nasledila h\xc4\x8derka Izabela II., katere vladanje se je za\xc4\x8delo z dolgim regentstvom njene matere Marie Kristine. Izabela je bila sicer neuka vladarka in njeno vladanje se je sprevrglo v nenehne prepire med konzervativci in liberalci ter prineslo vrsto voja\xc5\xa1kih udarov. V drugi polovici 19. stoletja je bur\xc5\xbeoazija spodbujala razvoj mesta, ta gospodarska rast pa je sovpadala z obujanjem lokalnih tradicij._NEWLINE_V 20. stoletju je Valencia \xc5\xa1e naprej ostala tretje najve\xc4\x8dje mesto v \xc5\xa0paniji, \xc5\xa1tevilo prebivalstva pa se je kar potrojilo z 213.550 (l. 1900) na 739.014 (l. 2000). Prav tako je bilo mesto tretje po vrsti v industrijskem in ekonomskem razvoju. V zgodnjih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je bila Valencia industrijsko mesto. Proizvodnja svile je sicer zbledela, so jo pa nadomestili drugi viri in sicer ko\xc5\xbee, les, kovine in prehrana. Prva svetovna vojna je ohromila gospodarstvo, povsem zru\xc5\xa1ila je izvoz citrusov, po vojni l. 1923 pa je vzpostavitev diktatorstva Primo de Rivera povzro\xc4\x8dilo nemire v naslednjih letih. \xc5\xa0ele republika je leta 1931 (do 1939) odprla mo\xc5\xbenosti demokrati\xc4\x8dnega udejstvovanja, pove\xc4\x8dala pa se je tudi politizacija dr\xc5\xbeavljanov, zlasti kot odgovor na porast konzervativne strani leta 1933. Tak\xc5\xa1no ozra\xc4\x8dje je zaznamovalo volitve 1936 v kateri je zmagala Ljudska politi\xc4\x8dna stranka. Kmalu za tem je izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna. Na koncu te vojne pa je mesto pre\xc5\xbeivelo kar 442 obstreljevanj z ve\xc4\x8d kot 2800 \xc5\xbertvami. Leta 1939 se je za\xc4\x8dela Francova diktatura, ki je uti\xc5\xa1ala politi\xc4\x8dne stranke in za\xc4\x8dela z ideolo\xc5\xa1ko in kulturno represijo. Finan\xc4\x8dni trgi so bili uni\xc4\x8deni, kar je povzro\xc4\x8dilo ponovno ekonomsko krizo. \xc5\xa0ele ve\xc4\x8d kot 10 let po drugi svetovni vojni je gospodarstvo ponovno za\xc4\x8delo kazati znake \xc5\xbeivljenja, kar je prineslo tako eksplozijo prebivalstva in izbolj\xc5\xa1avo infrastrukture. 1982 je obmo\xc4\x8dje postalo avtonomna skupnost z glavnim mestom Valencia._NEWLINE_Novej\xc5\xa1a zgodovina in sedanjost Valencie pa je prepletena z velikim \xc5\xa1tevilom turistov, zanimivimi tradicionalnimi festivali in gostoljubnimi ljudmi, ki jih boste na\xc5\xa1li po vsej \xc5\xa0paniji.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nValencia stoji na obre\xc5\xbeju reke Turia, ki se nahaja na vzhodni obali Iberskega polotoka in v zahodnem delu Sredozemskega morja, nasproti zaliva Valencia. Ob ustanovitvi v \xc4\x8dasu Rimljanov, je stala na re\xc4\x8dnem otoku, oddaljena 6,4 km od morja. Albufera, sladkovodna laguna in ustje okoli 11 km ju\xc5\xbeno od mesta, je eno najve\xc4\x8djih jezer v \xc5\xa0paniji. Mestni svet je kupil jezero od \xc5\xa1panske krone za 1.072.980 pezet leta 1911 in danes predstavlja glavni del Parc Natural de l\'Albufera (Naravni rezervat Albufera) s povr\xc5\xa1ino 21.120 hektarjev. Leta 1986 ga je zaradi svoje kulturne, zgodovinske in ekolo\xc5\xa1ke vrednosti, Generalitat Valenciana razglasil kot naravni park.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nValencia ima subtropsko sredozemsko podnebje (K\xc3\x96PPEN klasifikacijo podnebnih CSA) z zelo blagimi zimami in dolgimi toplimi do vro\xc4\x8dimi poletji. _NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna letna temperatura zna\xc5\xa1a 22.8 \xc2\xb0C podnevi in 13,8 \xc2\xb0C pono\xc4\x8di. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar, ko je najvi\xc5\xa1ja temperatura podnevi od 10 do 20 \xc2\xb0C, najni\xc5\xbeja obi\xc4\x8dajno pono\xc4\x8di pa od 2 do 12 \xc2\xb0C. V najtoplej\xc5\xa1em mesecu avgustu je najvi\xc5\xa1ja temperatura \xc4\x8dez dan med 28 - 34 \xc2\xb0C, pribli\xc5\xbeno 23 \xc2\xb0C pono\xc4\x8di in povpre\xc4\x8dno 26 \xc2\xb0C.  Valencija ima eno najmilej\xc5\xa1ih zim v Evropi, zaradi svoje ju\xc5\xbene lege ob Sredozemskem morju in pojavu fena. Povpre\xc4\x8den januar je primerljiv s temperaturami pri\xc4\x8dakovanimi med majem in septembrom v ve\xc4\x8djih mestih severne Evrope._NEWLINE_Trajanje son\xc4\x8dnega obsevanja je 2696 ur na leto, od 155 v decembru do 315 (v povpre\xc4\x8dju nad 10 ur trajanja son\xc4\x8dnega obsevanja na dan) v juliju. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura morja je 18,5 \xc2\xb0C. Povpre\xc4\x8dna relativna vla\xc5\xbenost je 60% v aprilu 68% v avgustu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nValencija je imela v zadnjem desetletju mo\xc4\x8dno gospodarsko rast predvsem v turizmu in gradbeni\xc5\xa1tvu, a hkratnim razvojem in \xc5\xa1iritvijo telekomunikacij in prometa. Gospodarstvo v mestu je usmerjeno v storitev, saj je skoraj 84% delovno aktivnega prebivalstva zaposleno v poklicih storitvenega sektorja. Vendar pa mesto \xc5\xa1e vedno ohranja pomembno industrijsko bazo s 5,5% prebivalstva zaposlenega v tem sektorju. Nekaj je \xc5\xa1e kmetijske dejavnosti, 3973 hektarjev je zasajenih predvsem s sadovnjaki in nasadi agrumov._NEWLINE_Velika tovarna Ford Motor Company le\xc5\xbei v predmestju mesta, v Almussafes. _NEWLINE_Metropolitansko obmo\xc4\x8dje Valencia je imelo BDP v vi\xc5\xa1ini na skupno 52,7 milijarde dolarjev ali 28.141 $ na prebivalca.\n_START_SECTION_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPristani\xc5\xa1\xc4\x8de Valencia je najve\xc4\x8dje na sredozemski zahodni obali,  in prvo v \xc5\xa0paniji v kontejnerskem prometu iz leta 2008 in drugo v \xc5\xa0paniji v skupnem prometu, preko njega gre 20% \xc5\xa1panskega izvoza.  Glavni izvoz so \xc5\xbeivila in pija\xc4\x8da. Drugi izvoz so pomaran\xc4\x8de, pohi\xc5\xa1tvo, kerami\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, ventilatorji, tekstil in \xc5\xbeelezo. Proizvodni sektor Valencije se osredoto\xc4\x8da na metalurgijo, kemikalije, tekstil, ladjedelni\xc5\xa1tvo in pivo. Mala in srednje velika industrija sta pomemben del lokalnega gospodarstva._NEWLINE_Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Valencia je do\xc5\xbeivela korenite spremembe za potrebe 32. pokala Amerike v tekmovanju jadrnic v letu 2007. Bilo je razdeljeno na dva dela - en del je ostal nespremenjen, drugi del pa je bil prirejen za potrebe ameri\xc5\xa1kega pokala. Oba dela sta deljena s steno, ki \xc5\xa1trli dale\xc4\x8d v vodo, da se ohrani \xc4\x8dista voda za ameri\xc5\xa1ki pokal.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nVse skupaj se je za\xc4\x8delo v sredini 90 let prej\xc5\xa1njega stoletja. Valencia, nekdanji industrijski center, ki se je hitro razvil, kar je omogo\xc4\x8dilo turizmu in kulturi razmah, tako se je preobrazila v \xc5\xbeivahno sredozemsko mesto. Ve\xc4\x8dji deli starega mesta so bili prenovljeni, s 4 kilometrsko pla\xc5\xbeo ob kateri so zasadili palme pa so pridobili \xc5\xa1e \xc4\x8dudovito promenado._NEWLINE_Mesto ima veliko \xc5\xa1tevilo kongresnih centrov in raznih drugih prizori\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer potekajo razna trgovska in druga poslovna sre\xc4\x8danja._NEWLINE_V svoji dolgi zgodovini je Valencia pridobila mnogo lokalnih tradicij in razli\xc4\x8dnih festivalov, med njimi najbolj znan Falles (tradicionalen festival v spomin Sv. Jo\xc5\xbeefu - od leta 1/1965 deklariran kot mednarodno praznovanje turisti\xc4\x8dne zanimivosti).  Mesto pa je gostilo oziroma gosti \xc5\xa1e razne \xc5\xa1portne dogodke kot so Pokal Amerike (yachting races), Evropski Grand Prix Formula 1, Valencia Open 500 (teni\xc5\xa1ko prvenstvo) in Global champions Tour of equestrian sports (konjeni\xc5\xa1ke igre).\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nValencia je mednarodno znana predvsem po praznovanju Falles (Las Fallas), to je mednarodni festival, ki se odvija marca, tradicionalni jedi Paella valenciana, zna\xc4\x8dilni keramiki, tradicionalnih oblekah in po prav posebni arhitekturi Mesta umetnosti (City of arts) arhitektov Santiaga Calatrava in Felixa Candele._NEWLINE_Mesto prav tako privabi mno\xc5\xbeice ljudi v avgustu, ko se odvija La Tomatina, letni festival obmetavanja s paradi\xc5\xbenikom. Poleg tega se v Valencii odvijaja tudi drugi festivali skozi leto, nekateri slonijo na katoli\xc5\xa1ki tradiciji, npr.: Sveti teden, ki naj bi veljal za enega najbolj pisanih v \xc5\xa0paniji._NEWLINE_Poskrbljeno je tudi za izobra\xc5\xbeevanje, saj je bila Univerza v Valencii ustanovljena \xc5\xbee davnega 1499 in tako velja za eno najstarej\xc5\xa1ih \xc5\xa1e delujo\xc4\x8dih univerz v \xc5\xa0paniji.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavne ulice Barrio del Carmen vsebujejo stavbe, ki segajo do rimskih in arabskih \xc4\x8dasov. Stolnica, zgrajena med 13. in 15. stoletjem predvsem v gotskem slogu, vsebuje elemente baroka in romanske arhitekture. Poleg stolnice je gotska Bas\xc3\xadlica De La Virgen De Los Desamparados. Serrano in Quart stolpi iz 15. stoletja so del tega, kar je bilo neko\xc4\x8d obzidje._NEWLINE_UNESCO je priznal tr\xc5\xbenico La Llotja de la Seda, zgrajeno v zgodnjem valencijskem gotskem slogu, kot svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.  Modernisti\xc4\x8den Mercado Central je eden najve\xc4\x8djih v Evropi. Glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Estaci\xc3\xb3n Del Norte je zgrajena v \xc5\xa1panski razli\xc4\x8dici secesijskega sloga._NEWLINE_Svetovno znani arhitekt Santiago Calatrava je avtor futuristi\xc4\x8dnega Mesta umetnosti in znanosti (Ciutat de les Arts i les Ci\xc3\xa8ncies), ki vsebuje operno hi\xc5\xa1o / center uprizoritvenih umetnosti, Znanstveni muzej, IMAX kino / planetarij, oceanografsko park in druge objekte, kot so dolg pokrit hodnik in restavracije. Calatrava je odgovoren za most poimenovan po njem v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Glasbena pala\xc4\x8da Palau De La Musica je \xc5\xa1e en izstopajo\xc4\x8d primer moderne arhitekture v Valenciji.\n_START_SECTION_\nStolnica\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica v Valenciji je bila imenovana kot Iglesia Mayor v zgodnjih dneh rekonkviste, nato kot Iglesia de la Seo (latinsko Sedes, tj (nad\xc5\xa1kofijski) in na podlagi pape\xc5\xa1ke koncesije z dne 16. oktobra 1866 preimenovana v Bazilika Metropolitana. Nahaja se v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du anti\xc4\x8dnega rimskega mesta, kjer nekateri menijo, da je stal Dianin tempelj. V gotskih \xc4\x8dasih, se zdi, da je bila posve\xc4\x8dena Svetmu Odre\xc5\xa1eniku. El Cid jo je posvetil Bla\xc5\xbeeni Devici Mariji. Kralj Jakob I. Aragonski je v glavni kapeli podaril podobo Bla\xc5\xbeene Device Marije in je eden danes ohranjena v zakristiji. Mavrska mo\xc5\xa1eja, ki je bila preurejena v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev po osvojitvi, se je zdela nevredna naslova stolnica, zato je leta 1262 \xc5\xa1kof Andr\xc3\xa9s de Albalat polo\xc5\xbeil temeljni kamen nove gotske stavbe, s tremi ladjami; ta do\xc4\x8daka le kor te stavbe. \xc5\xa0kof Vidal de Blanes je zgradil kapiteljsko dvorano, in Jakob je dodal stolp, ki se imenuje El Miguelete ker je bila blagoslovljen na dan sv. Mihaela leta 1418. Stolp je pribli\xc5\xbeno 58 m visok in ima na vrhu zvonik (1660-1736)._NEWLINE_V 15. stoletju je bila dodana kupola in raz\xc5\xa1ijene ladje do kora, kar stavbo poenoti s stolpom in tvori glavni vhod. Nad\xc5\xa1kof Luis Alfonso de los Cameros je za\xc4\x8del z gradnjo glavne kapele leta 1674; stene so bile okra\xc5\xa1ene z marmorjem in bronom v baro\xc4\x8dnem slogu tega obdobja. Na za\xc4\x8detku 18. stoletja je Nemec Conrad Rudolphus zgradil fasado glavnega vhoda. Druga dva vhoda vodita v pre\xc4\x8dni ladji; eden, z apostoli v \xc4\x8disti gotiki, izvira iz 14. stoletja, drugi pa je v Pal\xc3\xa1u. Prizidek na zadnji strani stolnice se odmika od njene vi\xc5\xa1ine. Obnova iz 18. stoletja je obsegala \xc5\xa1iljaste loke, gotske stebre s korintskimi kapiteli in preurejanje sten. Kupola nima lanterne, njen gol strop je preboden z dvema velikima stranskima oknoma. Obstajajo \xc5\xa1tiri kapele na vsaki strani. Vsebujejo veliko slik uglednih umetnikov. Srebrn retabel za oltarjem, je odnesla vojna leta 1808 in ga pretvorila v kovance za kritje stro\xc5\xa1kov kampanje. Obstajata dve sliki Francisca Goye v kapeli Sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka. Za kapelo Najsvetej\xc5\xa1ega je majhna renesan\xc4\x8dna kapela, ki jo je zgradil Pape\xc5\xbe Kalist III.. Poleg stolnice je kapela posve\xc4\x8dena Mariji iz Forsakena (Virgen de los Desamparados ali Mare de Deu dels Desamparats)._NEWLINE_Tribunal de las Aguas (vodno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de), sodi\xc5\xa1\xc4\x8de iz Mavrskih \xc4\x8dasov, ki poslu\xc5\xa1a in posreduje v zadevah, ki se nana\xc5\xa1ajo na vodo za namakanje, je zasedal vsak \xc4\x8detrtek opoldne skoraj tiso\xc4\x8d let zunaj pred Puerta de los Apostoles (Portal apostolov) in miril spore med kmeti glede namakanja v huerti. _NEWLINE_Kralj Filip IV. \xc5\xa0panski in vojvoda Arcos sta predlagala gradnjo nove kapele, in leta 1647 je podkralj, Conde de Oropesa, ki je pre\xc5\xbeivel kugo, vztrajal pri dokon\xc4\x8danju njihovega projekta. Marija je postala zavetnica mesta pod naslovom Virgen de los Desamparados (Devica iz Forsakena). Nad\xc5\xa1kof Pedro de Urbina je 31. junija 1652 polo\xc5\xbeil temeljni kamen za novo kapelo tega imena. Nad\xc5\xa1kofijska pala\xc4\x8da, trg \xc5\xbeita v \xc4\x8dasu Mavrov, je preprosto oblikovana, z notranjim kri\xc5\xbenim hodnikom in privla\xc4\x8dno kapelo. Leta 1357 je bil zgrajen obok, ki jo je povezal s stolnico. V sejni sobi so ohranjeni portreti vseh prelatov Valencije.\n_START_SECTION_\nBolnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1409 je bila bolni\xc5\xa1nica ustanovljena pod pokroviteljstvom Santa Mar\xc3\xada de los Inocentes; pripadala ji je tudi bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina namenjena zbiranju trupel neidentificiranih mrtvih v mestu in v polmeru treh milj (4,8 km) okoli njega. Ob koncu 15. stoletja je bila ta Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina lo\xc4\x8dena od bolni\xc5\xa1nice in je nadaljevala svoje delo pod imenom Cofradia para el Amparo de los Desamparados.'