b'\n_START_ARTICLE_\nMikene\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so trdnjavo zgradili Grki, ime Mukanai naj ne bi bilo gr\xc5\xa1ko, ampak eno od mnogih predgr\xc5\xa1kih krajevnih imen priseljenih Grkov. _NEWLINE_Legenda pravi, da je ime povezano z gr\xc5\xa1ko besedo mic\xc4\x93s (\xce\xbc\xcf\x8d\xce\xba\xce\xb7\xcf\x82, "goba"). Tako Pavzanias pripisuje ime legendarnemu ustanovitelju Perzeju, ki je dejal, da so ga poimenovali po pokrov\xc4\x8dku (mic\xc4\x93s) v tulcu me\xc4\x8da ali po gobi, ki jo je nabral na kraju samem. _NEWLINE_Prva pisna oblika imena je Mik\xc4\x93n\xc4\x93 (\xce\x9c\xcf\x85\xce\xba\xce\xae\xce\xbd\xce\xb7) v Homerju. [5] Rekonstruirano ime kraja v mikenski gr\xc5\xa1\xc4\x8dini je Muk\xc4\x81nai in ima obliko mno\xc5\xbeine kot At\xc4\x81nai. Sprememba  \xc4\x81 na \xc4\x93 v novej\xc5\xa1ih razli\xc4\x8dicah imena je posledica znane spremembe zvoka v poznej\xc5\xa1i ati\xc5\xa1ko-jonski.\n_START_SECTION_\nNeolitik do srednje bronaste dobe\n_START_PARAGRAPH_\nMikenska akropola je bila stalno naseljena od zgodnjega neolitika (ZN) do zgodnjega heladskega (ZH) in srednjega heladskega (SH) obdobja; zgodnjeneolitska mavri\xc4\x8dna posoda predstavlja najzgodnej\xc5\xa1e kerami\xc4\x8dne dokaze, ki so bili do zdaj odkriti. Lon\xc4\x8denina zajema celotno obdobje ZHI do ZHIII in je bila odkrita leta 1877 in 1878, ko jo je na\xc5\xa1el Stamatakis na nizki globini v \xc5\xa1estem grobu v grobnem krogu A; nadalje je bilo gradivo ZH in SH najdeno pod zidom in tlemi pala\xc4\x8de, na vrhu Akropole in zunaj Levjih vrat na obmo\xc4\x8dju anti\xc4\x8dnega grobi\xc5\xa1\xc4\x8da. V naselju ZH in SH je bil v bli\xc5\xbeini odkrit vodnjak s sladko vodo na vrhu hriba Kalkani jugozahodno od akropole. Prve pokopne jame ali kamniti zaboji so nedvoumno iz obdobja SH (okoli 1800\xe2\x80\x931700 pr. n. \xc5\xa1t.) na zahodnem pobo\xc4\x8dju akropole, ki je vsaj delno zaprt z zgodnej\xc5\xa1im zidom.\n_START_SECTION_\nPozna bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nMed bronasto dobo je bil vzorec poselitve v Mikenah utrjen hrib, obdan z zaselki in posestvi, v nasprotju z gosto naselitvijo na obali (glej Argos). Ker so bile Mikene prestolnica vladajo\xc4\x8de dr\xc5\xbeave ali prevladujo\xc4\x8de nad velikim delom vzhodnega sredozemskega sveta, so morali vladarji imeti svoje opori\xc5\xa1\xc4\x8de v tej manj poseljeni in bolj oddaljeni regiji za svojo obrambo. Nekaj dokumentov na kraju samem je mogo\xc4\x8de datirati (npr. egip\xc4\x8danski skarabej). Ker pa dendrokronologija na tukaj\xc5\xa1njih ostankih \xc5\xa1e ni bila narejena, so na\xc5\xa1teti dogodki verjetno iz \xc4\x8dasa po heladskem obdobju materialne kulture.\n_START_SECTION_\nPozno heladsko obdobje I (PHI)\n_START_PARAGRAPH_\nZunaj delnega obzidja, grobni krog B, za kro\xc5\xbenim obzidjem je bilo deset kamnitih grobov v srednjeheladskem slogu in ve\xc4\x8d ja\xc5\xa1kastih grobov, precej globljih, v katerih je bil kamnit grob. Bogatej\xc5\xa1i grobni pridatki so morda ozna\xc4\x8devali kraljevski pokop. Kup (gomila) na vrhu vsebuje razbito lon\xc4\x8denino in kosti obrokov hrane, kar potrjuje, da ni bilo navadno slovo.  Gomile so ozna\xc4\x8devale stele._NEWLINE_Stene komore okroglega groba A vsebujejo \xc5\xa1e \xc5\xa1est ja\xc5\xa1kastih grobov z devetimi \xc5\xbeenskimi, osmimi mo\xc5\xa1kimi in dvema mladoletnima pokopoma. Grobni pridatki so bili dragocenej\xc5\xa1i kot v krogu B. Tu so bili vgravirani me\xc4\x8di z intarzijami in bodala z ro\xc4\x8daji, pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, kar nakazuje, da so bili tukaj pokopani bojevniki poglavarji in njihove dru\xc5\xbeine. Nekateri umetni\xc5\xa1ki predmeti iz teh grobov so srebrni riton, Agamemnonova maska, Nestorjev pokal in oro\xc5\xbeje, ki je votivno in prakti\xc4\x8dno._NEWLINE_Morda so najpomembnej\xc5\xa1e najdbe maske za obraz, prekrite z zlatom, ki so jih na\xc5\xa1li v krogu A. Skupaj so  na\xc5\xa1li pet mask, ki stilizirano prikazujejo obraz pokojnika. Osnovni model posmrtne maske je bil najden v enem od poznej\xc5\xa1ih grobov kroga B.\n_START_SECTION_\nPozno heladsko obdobje II (PHII)\n_START_PARAGRAPH_\nAlan Wace je razdelil devet tolosov \xe2\x80\x93 grobnic v Mikenah v tri skupine po tri, ki temeljijo na arhitekturi. Najzgodnej\xc5\xa1a, Kiklopska grobnica, Epano Furnos in grobnica Ajgista so datirane v PHIIA._NEWLINE_Pokop v tolosih je videti kot zamenjava pokopa v ja\xc5\xa1kastih grobovih. Skrb za ohranitev ja\xc5\xa1kastih grobov pri\xc4\x8da, da so bili del kraljeve dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, grobovi prednikov junakov. Ker so bili vidnej\xc5\xa1i, so bili vsi oropani v antiki ali pozneje.\n_START_SECTION_\nPozno heladsko obdobje III (PHIII)\n_START_PARAGRAPH_\nKot je bilo obi\xc4\x8dajno za 1350 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, so utrdbe na akropoli in drugih okoli\xc5\xa1kih gri\xc4\x8dih v kiklopskem slogu, saj so bili bloki iz kamna, ki so ga uporabljali, tako veliki, da so mislili, da so delo gigantov (Kiklopov). [10] Znotraj teh zidov, ki jih je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti, so bile zgrajene monumentalne pala\xc4\x8de. Zadnja pala\xc4\x8da, ostanki katere so zdaj vidni na akropoli v Mikenah, spadajo na za\xc4\x8detek PHIIIA: 2. Prej\xc5\xa1nje pala\xc4\x8de so bile odstranjene ali nove zgrajene \xc4\x8dez stare._NEWLINE_Konstrukcija pala\xc4\x8de v tistem \xc4\x8dasu je bila podobne arhitekture po vsej ju\xc5\xbeni Gr\xc4\x8diji. Vse imajo izrazit megaron ali prestolno sobo z dvignjenim osrednjim delom (ognji\xc5\xa1\xc4\x8dem) pod odprtino v strehi, ki je bila podprta s \xc5\xa1tirimi stebri v kvadratu okoli ognji\xc5\xa1\xc4\x8da. Prestol je imel prostor proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du stene na strani ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, kar je vladarju omogo\xc4\x8dalo neoviran pogled proti vhodu. Freske so krasile ometane stene in tla._NEWLINE_Soba je bila dostopna z dvori\xc5\xa1\xc4\x8da s portikom. Veliko stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je vodilo od terase spodaj na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de na akropoli._NEWLINE_Tempelj je bil zgrajen znotraj trdnjave, skarabej kraljice Tije iz Egipta, ki je bila poro\xc4\x8dena z Amenhotepom III., je imel prostor v dvorani idolov poleg vsaj enega kipa tipa PHIIIA: 2 ali B: 1. Povezavo Amenhotepa III. z m-w-k-i-n-u, * Mukano, potrjujeta napisa na Kom Hetanu \xe2\x80\x93 vendar za Amenhotepovo vladavino mislijo, da je usklajena s PHIIIA: 1. Verjetno je Amenhotepov glasnik predstavil skarabeja prej\xc5\xa1nji generaciji, ki je na\xc5\xa1la sredstva za obnovo trdnjave kot kiklopske in so prenesli skarabeja vanjo._NEWLINE_Waceova druga skupina tolosov je datirana med PHIIA in PHIIIB: Kato Furnos, Panagia tolos in Levja grobnica. Zadnja skupina, skupina III: Atrejeva zakladnica, grobnica Klitajmnestre in grobnica Genii, so datirane PHIIIB z ostanki pod pragom Atrejeve zakladnice, najve\xc4\x8dje od devetih grobnic. Tako kot Minijeva zakladnica pri Orhomnu je bila grobnica izropana in kot pogrebni spomenik pozabljena. Struktura ima tradicionalno ime "zakladnica"._NEWLINE_Faze lon\xc4\x8denine, na katerih temelji sorazmerna shema datiranja (ZH, SH, PH itd.), ne omogo\xc4\x8dajo zelo natan\xc4\x8dne datacije, celo pove\xc4\x8dujejo za nekaj obstoje\xc4\x8dih datumov C-14 zaradi mogo\xc4\x8dega odstopanja. Zaporedje nadaljnje gradnje Miken je pribli\xc5\xbeno tako: v sredini PHIIIB, okoli 1250 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je bila kiklopska stena raz\xc5\xa1irjena na zahodnem pobo\xc4\x8dju in je vklju\xc4\x8devala grobni krog A.  Glavni vhod skozi okrogel zid je velik z najpomembnej\xc5\xa1o zna\xc4\x8dilnostjo Miken, to so Levja vrata, skozi katera je vodila stopni\xc4\x8dasta rampa mimo kroga A in do pala\xc4\x8de. Levja vrata so bila zgrajena v obliki "razbremenilnega trikotnika", da bi bila podprta te\xc5\xbea kamnov. Vrata brez okrasa so bila zgrajena skozi severni zid._NEWLINE_Ena redkih skupin izkopanih hi\xc5\xa1 v mestu zunaj obzidja le\xc5\xbei onkraj grobnega kroga B in pripada istemu obdobju. Hi\xc5\xa1a \xc5\xa1\xc4\x8ditov, hi\xc5\xa1a trgovca z oljem, hi\xc5\xa1a sfing in zahodna hi\xc5\xa1a bi lahko bile trgovine in delavnice._NEWLINE_Dejstva in \xc5\xa1tevilke o trdnjavi_NEWLINE_dol\xc5\xbeina kroga: 1105 m _NEWLINE__NEWLINE_ohranjena vi\xc5\xa1ina: do 12,5 m _NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa1irina: 7,5\xe2\x80\x9317 m _NEWLINE__NEWLINE_najmanj\xc5\xa1i kamen: 145,215 m\xc2\xb3 ali 14,420 povpre\xc4\x8dno velik kamen (10 ton) _NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8das, da mo\xc5\xa1ki premakne 1 blok: 2125 dni _NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8das, da mo\xc5\xa1ki premaknejo vse bloke: 110,52 leta _NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8das, da se premakne 1 blok s pomo\xc4\x8djo volov: 0,125 dneva _NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8das, da se premaknejo vsi bloki s pomo\xc4\x8djo volov: 9,9 leta _NEWLINE__NEWLINE_Podatki temeljijo na 8-urnem delovniku._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji kamni, vklju\xc4\x8dno s prekladami in vratnimi podboji, so tehtali ve\xc4\x8d kot 20 ton; nekateri bi lahko bili te\xc5\xbeki skoraj 100 ton. _NEWLINE_Proti koncu PHIIIB je bila trdnjava drugi\xc4\x8d raz\xc5\xa1irjena. Stena je bila raz\xc5\xa1irjena na severovzhod s prebojem vrat in tudi skrivnim prehodom skozi in pod steno od kamnite konzole, ki vodi navzdol po 99 stopnicah, izklesanih v cisterno 15 m pod povr\xc5\xa1jem. Napaja se skozi predor iz vi\xc5\xa1jega in bolj oddaljenega izvira._NEWLINE_\xc5\xbde v PHIIIA: 1 je Egipt vedel za *Mukano, prestolnico na ravni Teb in Knososa. Med PHIIIB so Mikene verjetno imele politi\xc4\x8dni, voja\xc5\xa1ki in gospodarski vpliv na Kreti, v Pilosu v zahodnem Peloponezu, Atenah in Tebah. Helenska naselja so \xc5\xbee nastajala na obali Anatolije. Sre\xc4\x8danje s hetitskim imperijem in njihovo odvisnostjo nad takrat strate\xc5\xa1ko Trojo je bilo pri\xc4\x8dakovano. Mo\xc4\x8dna Pelopidska dinastija je vladala \xc5\xa1tevilnim gr\xc5\xa1kim dr\xc5\xbeavicam, ena veja je bila Atrejeva dinastija v Mikenah.\n_START_SECTION_\nUpad\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se je mo\xc4\x8d Miken za\xc4\x8dela manj\xc5\xa1ati; v 12. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem mikenske prevlade ni bilo ve\xc4\x8d. Morebitno uni\xc4\x8denje Miken je bilo del splo\xc5\xa1nega bronastodobnega upadanja na gr\xc5\xa1ki celini in drugod. V kratkem \xc4\x8dasu, okoli 1200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, so zgoreli vsi pala\xc4\x8dni kompleksi ju\xc5\xbene Gr\xc4\x8dije, vklju\xc4\x8dno s tistimi v Mikenah. To u\xc4\x8denjaki obi\xc4\x8dajno pripisujejo vpadu dorskih Grkov s severa, \xc4\x8deprav mnogi zgodovinarji o tem dvomijo. Razseljeno prebivalstvo je pobegnilo v nekdanje kolonije v Anatoliji in drugam, kjer so govorili jonsko nare\xc4\x8dje._NEWLINE_Emily Vermeule meni, da je bila prekinitev trgovskih omre\xc5\xbeij ob koncu 13. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem katastrofa za Gr\xc4\x8dijo. Pri\xc5\xa1la so skrivnostna _NEWLINE_"ljudstva z morja", ki so povzro\xc4\x8dila kaos v Egejskem morju . V egiptovskih zapisih pi\xc5\xa1e, da so "ljudstva z morja" uni\xc4\x8dila hetitsko cesarstvo in so nato napadli 19. in 20. dinastijo Egipta (okoli 1300\xe2\x80\x931164). To je lahko povezano z uni\xc4\x8denjem mikenskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d (zapisi iz Pilosa omenjajo napad z morja). Kljub temu so na koncu obdobja PHIIIB Mikenci izvedli pohod nad Trojo, kar je pomenilo, da je bilo morje varno brez navedbe uni\xc4\x8denja egejskih otokov._NEWLINE_Druga teorija naj bi bila, da je bila su\xc5\xa1a glavni vzrok za mikenski upad, vendar ni podnebnih dokazov, ki bi to podprli. Manolis Andronik je trdil, da so notranji spori in socialna revolucija edini vzrok za uni\xc4\x8denje mikenskih obmo\xc4\x8dij , vendar je to v nasprotju s tem, da so bila vsa mikenska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da po vsej Gr\xc4\x8diji uni\xc4\x8dena skoraj isto\xc4\x8dasno.  George E. Mylonas opa\xc5\xbea, da je bilo po letu 1200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem nekaj poskusov predelave v Mikenah. Prepri\xc4\x8dan je, da se je v Argolidi bil notranji boj in temu je sledil upad Dorcev. Zdi se, da so se Dorci preselili na jug postopoma v majhnih klanih, dokler jim ni uspelo, da so se uveljavili. _NEWLINE_Amos Nur trdi, da so pomembno vlogo pri uni\xc4\x8devanju Miken in mnogih drugih mest ob koncu bronaste dobe imeli potresi. [19] Ni pa prepri\xc4\x8dljivih dokazov za potrditev teorij o tem, zakaj so bile mikenska citadela in druge po vsej Gr\xc4\x8diji uni\xc4\x8dene skoraj hkrati._NEWLINE_Ne glede na vzrok v obdobju PHIIIC (najnovej\xc5\xa1a faza se imenuje tudi podmikenska) Mikene niso bile ve\xc4\x8d glavna sila. Lon\xc4\x8darstvo in dekorativni slogi so se hitro spreminjali, obrtni\xc5\xa1tvo in umetnost sta do\xc5\xbeivljala upad. \xc4\x8ceprav so se naselja po velikosti bistveno zmanj\xc5\xa1ala, je trdnjava ostala zasedena, a ni nikoli ve\xc4\x8d imela prej\xc5\xa1njega pomena.\n_START_SECTION_\nArhai\xc4\x8dno in klasi\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj, posve\xc4\x8den Heri, je bil zgrajen na vrhu mikenske citadele v arhai\xc4\x8dnem obdobju. Mikenska vojska se je borila pri Termopilah in Plateji v  perzijskih vojnah. Leta 468 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so vojaki iz Argosa zajeli Mikene, izgnali prebivalce in poru\xc5\xa1ili utrdbe.\n_START_SECTION_\nO\xc5\xbeivitev in opustitev\n_START_PARAGRAPH_\nMikene so bile na kratko osvobojene v helenisti\xc4\x8dnem obdobju, ko bi se lahko pona\xc5\xa1ali z gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem (bilo je nad Klitajmnestrino grobnico). Pozneje je bilo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno in od rimskega obdobja dalje so bile njegove ru\xc5\xa1evine zelo zanimive za turiste. Starodavni potopisec Pavzanias pi\xc5\xa1e, da je obiskal utrdbe in Levja vrata in jih je na kratko opisal. Levja vrata so bila tedaj \xc5\xa1e vedno vidna.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna organizacija\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se, da so mikenski dr\xc5\xbeavi vladali kralji, ki so imeli v naslovu va-na-ka ("wanax"), kar se vidi na napisih v linearni pisavi B na Knososu in v Pilosu. V homerskih pesmih je oblika besede anaks (\xe1\xbc\x84\xce\xbd\xce\xb1\xce\xbe) pogosto prevedena v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino kot "gospodar". Nekateri napisi s seznamov darov ka\xc5\xbeejo, da je bil kralj verjetno bo\xc5\xbeanski, vendar pa izraz "za kralja" navadno spremljajo z drugim imenom. Vpra\xc5\xa1ljivo je, ali je bil vanaka odgovoren za verske zadeve, a njegov naslov ka\xc5\xbee, da je imel pravico vladati v imenu boga.  Izraz bazileus (gr\xc5\xa1ko \xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82), ki je bil pozneje v Gr\xc4\x8diji uporabljen za "kralja", je bil o\xc4\x8ditno uporabljen za "vodjo" katere koli skupine ljudi ali za de\xc5\xbeelnega uradnika. (Homer omenja \xc5\xa1tevilne bazileje na Itaki)._NEWLINE_Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v lasti kralja so se navadno imenovala te-me-ne (\xcf\x84\xce\xad\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82, "t\xc3\xa9menos"), beseda, ki je pre\xc5\xbeivela v klasi\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji (temenos ki ga je dal Hefajst na \xc5\xa1\xc4\x8dit Ahila, se imenuje "kraljevski"). Drugi pomembni posestniki so bili ra-va-ke-ta ("l\xc4\x81v\xc4\x81getas"), vodje ljudi in te-re-ta ("telestaj") uradniki. Lavaget je poleg kralja in bi lahko bil vodja vojske, vendar to ni potrjeno z napisi. Leonard Robert Palmer pravi, da so bili \'"telestaji mo\xc5\xbeje imetniki fevdov". E-ke-ta (equetai, "tovari\xc5\xa1i" ali "sledilci") je bila skupina plemi\xc4\x8dev (aristokratov), ki je sledila kralju v miru in vojni. Poznan je vsaj en primer, Enkheljavon iz Pilosa, ki se pojavi v zapisniku, vendar sodobni znanstveniki menijo, da je to verjetno kralj. _NEWLINE_Iz obstoje\xc4\x8dih dokazov se zdi, da je bila kraljevina nadalje razdeljena na \xc5\xa1estnajst okoli\xc5\xa1ev. Ko-re-te je bil "guverner okro\xc5\xbeja" in po-ro-ko-re-te njegov "namestnik". Morda so prava imena koreter in prokoreter. Da-mo-ko-r (damokoros) je bilo uradno imenovanje, vendar njegove naloge niso jasne. Ob\xc4\x8dinska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da so bila v rokah da-mo (dobesedno, "\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki viri", \xce\xb4\xe1\xbf\x86\xce\xbc\xce\xbf\xcf\x82, demos) ali "imetniki". Zdi se, da je "damo" kolektivni organ mo\xc5\xa1kih, ki predstavljajo lokalno okro\xc5\xbeje. Oni so predlagali, da ima ka-si-re-u svet stare\xc5\xa1in, ke-ro-si-ja (pozneje "\xce\xb3\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1", geruzija), vendar je Palmer prepri\xc4\x8dan, da je bila to organizacija "bronastih kova\xc4\x8dev".\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nMikenska religija je pre\xc5\xbeivela v klasi\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji s svojim panteonom gr\xc5\xa1kih bo\xc5\xbeanstev, vendar ni znano, v kolik\xc5\xa1ni meri je gr\xc5\xa1ko versko prepri\xc4\x8danje mikensko, niti ali je posledica gr\xc5\xa1ke temne dobe ali poznej\xc5\xa1e. Moses I. Finley je odkril le nekaj verodostojnih mikenskih prepri\xc4\x8danj v homerskem svetu 8. stoletja, , vendar Nilsson meni, da je bila mikenska religija mati gr\xc5\xa1ke religije.  Z ustnim izro\xc4\x8dilom je Homer prenesel prepri\xc4\x8danja v temno obdobje, vendar je ohranil v spominu konfederacijo Grkov pod mo\xc4\x8dnim kraljem iz Miken , ko so se bogovi dru\xc5\xbeili z ljudmi in ko so veliki junaki prevladovali v "herojski dobi". Vera v bogove kot utele\xc5\xa1enje mo\xc4\x8di, herojski zgledi, podedovani iz daljne preteklosti, skupaj z lokalnimi htoni\xc4\x8dnimi (podzemnimi) kulti so bili pozneje vklju\xc4\x8deni v  mestne dr\xc5\xbeavice._NEWLINE_V zgodovini zasledimo (Nilsson in Guthrie), da so mikenski panteon sestavljala minojska bo\xc5\xbeanstva, pa tudi bogovi in boginje, ki se pojavljajo pod razli\xc4\x8dnimi imeni s podobnimi vlogami na vzhodu in zahodu.  Mnoga od teh imen, ki se pojavljajo v napisih v linearni pisavi B, lahko najdemo pozneje v klasi\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji, kot so Zevs, Hera, Pozejdon, Atena, Hermes, Ejlejtija in Dioniz , vendar je etimologija edini dokaz o kultih._NEWLINE_O tem je ve\xc4\x8d utemeljenih ugibanj. Zdi se, da so prvotno Mikenci kot mnogi indoevropejci verovali, da duhovi prebivajo v \xc5\xbeivalih, rastlinah, skalah, zvezdah in ljudeh (animizem). Nekatera verska prepri\xc4\x8danja so me\xc5\xa1anica prepri\xc4\x8danj lokalnega prebivalstva, na primer Arkadija ni bila povezana s starimi kulti, ki so pre\xc5\xbeivela do klasi\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije. V teh kultih se Pozejdon pojavi po navadi kot konj, ki predstavlja duha reke v podzemlju, kot je tudi v severnoevropski folklori. Predhodnici boginje Demetre in Perzefone sta tesno povezani z izviri in \xc5\xbeivalmi, predvsem pa s Pozejdonom in Artemido, ki je bila prva Nimfa.  Mikenska religija je bila skoraj gotovo politeisti\xc4\x8dna, Mikenci so bili [Sinkretizem |sinkretisti\xc4\x8dni]] pri dodajanju tujih bo\xc5\xbeanstev v svoj panteon bogov. Verjetno so v Gr\xc4\x8dijo pri\xc5\xa1li s panteonom bogov, z nekaterimi vladajo\xc4\x8dimi nebesnimi bo\xc5\xbeanstvi na \xc4\x8delu, za katere jezikoslovci mislijo, da so se imenovali *djeus v zgodnji indoevropej\xc5\xa1\xc4\x8dini. V gr\xc5\xa1\xc4\x8dini bi to bo\xc5\xbeanstvo postalo Zevs (izgovori se Zeus ali Dias v stari gr\xc5\xa1\xc4\x8dini). Med hindujci je to nebesno bo\xc5\xbeanstvo postalo "djaus pita". V latin\xc5\xa1\xc4\x8dini postane "deus pater" ali Jupiter; vedno naletimo na to besedo v etimologiji besede deity ("bo\xc5\xbeanstvo") in divine ("bo\xc5\xbeansko")._NEWLINE_Pozneje je bil v nekaterih kultih Zevs zdru\xc5\xbeen z egejsko veliko boginjo, ki jo predstavlja Hera s "sveto poroko" (hieros gamos). Na neki to\xc4\x8dki v svoji kulturni zgodovini so Mikenci sprejeli nekaj minojskih boginj, kot so Afeja, Britomartis, Diktina, in jih povezali z njihovimi nebe\xc5\xa1kimi bogovi. [28] Mnoge so vklju\xc4\x8dile mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a bo\xc5\xbeanstva in nekatere, kot sta boginji rastlin Ariadna in Helena, sta pre\xc5\xbeiveli v gr\xc5\xa1ki folklore skupaj s kultom "bo\xc5\xbeji otrok", ki je bil verjetno predhodnik Dioniza.  Atena in Hera sta pre\xc5\xbeiveli in bili za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki boginji, varuhinji pala\xc4\x8d in mest. Na splo\xc5\xa1no poznej\xc5\xa1a gr\xc5\xa1ka religija razlikuje med dvema vrstama bo\xc5\xbeanstev: olimpijci ali nebe\xc5\xa1ka bo\xc5\xbeanstva (vklju\xc4\x8dno Zevs), ki so splo\xc5\xa1no znana v taki ali druga\xc4\x8dni obliki, in htoni\xc4\x8dna bo\xc5\xbeanstva ali zemeljska bo\xc5\xbeanstva. Walter Burkert opozarja: "V kolik\xc5\xa1ni meri se sme in mora razlikovati med minojsko in mikensko religijo je vpra\xc5\xa1anje, ki \xc5\xa1e ni na\xc5\xa1lo dokon\xc4\x8dnega odgovora."  Predlaga, da bi uporabne vzporednice na\xc5\xa1li v odnosih med etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko in arhai\xc4\x8dno gr\xc5\xa1ko kulturo in religijo ali med rimsko in helenisti\xc4\x8dno kulturo._NEWLINE_Panteon vklju\xc4\x8duje tudi bo\xc5\xbeanstva, ki predstavljajo mo\xc4\x8d narave in divjih \xc5\xbeivali. Pojavljajo se s podobnimi vlogami kot v sredozemski regiji. Potnija Teron, pozneje imenovana Artemida, je verjetno minojska boginja Britomartis /Dictynna. Pozejdon je gospodar morja in zato neurij in potresov (v nadaljevanju "zemljotresec" na plo\xc5\xa1\xc4\x8dah z linearno pisavo B). Morda je deloval kot predhelenski htoni\xc4\x8dni Zevs, gospodar ali zakonec boginje Zemlje. Atena, katere naloga je bila, da za\xc5\xa1\xc4\x8diti drevesa oljk, je ljudska Artemida. Mo\xc4\x8d \xc5\xbeivalske narave je zaupana Nimfam, ki so povezane z drevesi in vodo, ter bogovom s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobo,a z glavo ali repom \xc5\xbeivali, ki ponazarjajo primitivne telesne nagone. V Arkadiji so upodobljeni bogovi z \xc5\xbeivalsko glavo, kar ka\xc5\xbee, da so v daljni preteklosti bogovi nastali kot \xc5\xbeivali in ptice, kot demoni z \xc5\xbeivalskimi glavami. Pozneje so bili bogovi v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki podobi z \xc5\xbeivaljo kot spremljevalcem ali simbolom. Nekaj starih bogov je pre\xc5\xbeivelo v kultu Dioniza (Satir) in Pan (kozji bog)._NEWLINE_Mikenci so najverjetneje pod vzhodnim vplivom sprejeli sistem duhovnik kralj in prepri\xc4\x8danje o vladanju bo\xc5\xbeanstva v rokah teokratske dru\xc5\xbebe. Ob koncu drugega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so propadle mikenske pala\xc4\x8de, se zdi, da je gr\xc5\xa1ka miselnost postopoma opustila ideje, da je vsak \xc4\x8dlovek su\xc5\xbeenj bogovom in iskala "moralni namen". Morda se je ta postopek za\xc4\x8del pred koncem mikenske dobe, a ideje skoraj ni ali je nejasna v homerskih pesmih, v katerih je poseganje bogov odnos med pravi\xc4\x8dnostjo ali slabimi ukrepi ljudi. Pozneje Heziod uporablja ve\xc4\x8d vzhodnega gradiva in njegovo kozmologijo v genealo\xc5\xa1kem drevesu bogov in uvaja idejo o obstoju ne\xc4\x8desa drugega za bogovi, kar je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, kot so oni. To je mo\xc4\x8d Usode (Mojre), ki v homerskih pesmih deluje vzporedno z bogovi in vnaprej dolo\xc4\x8da dogodke.  Heziod v skladu z gr\xc5\xa1kim pravilom v vesolju posku\xc5\xa1a, da bi bili bogovi primerljivi z ureditvijo vladanja, ki nadzira \xc5\xbeivljenje ljudi. V gr\xc5\xa1ki mitologiji je ta mo\xc4\x8d imenovana ananka (nujnost). _NEWLINE_Olimpski panteon je urejen sistem. Gr\xc5\xa1ka bo\xc5\xbeanstva so \xc5\xbeivela z Zevsom na \xc4\x8delu in vsak je skrbel za prepoznavno podro\xc4\x8dje. Nekatere prvine v nekaterih gr\xc5\xa1kih kultih pa ka\xc5\xbeejo pre\xc5\xbeivetje nekaterih starej\xc5\xa1ih kultov iz manj preudarnega sveta, kot so: stari kulti mrtvih, agrarna magija, eksorcizem zlih duhov, za katera so zna\xc4\x8dilna \xc5\xbertvovanja in bogovi z \xc5\xbeivalskimi glavami. V homerskih pesmih je bila Usoda verjetno prvotno demon, ki je deloval vzporedno z bogovi. Kult Dioniza Zagreja ka\xc5\xbee, da je bilo treba \xc5\xbeivljenjsko kri \xc5\xbeivali obnoviti z mo\xc5\xa1kim. Podobno prepri\xc4\x8danje nakazuje mikenski sarkofag  Hagia Triada (1400 pr. n. \xc5\xa1t.), ki zdru\xc5\xbeuje zna\xc4\x8dilnosti minojske civilizacije in mikenskega sloga. Zdi se, da je bila kri bika uporabljena za regeneracijo mrtvih. Verjetno je bila ve\xc4\x8dina teh kultov \xc5\xbeiva v mikenskem obdobju in je pre\xc5\xbeivela s pradavnimi obi\xc4\x8daji._NEWLINE_Drugotna stopnja pomembnosti je bil kult junakov, za katerega se zdi, da se je za\xc4\x8del v mikenski dobi. To so bili veliki ljudje iz preteklosti, ki so jih \xc4\x8dastili po smrti zaradi tega, kar so storili. Po starem minojskem prepri\xc4\x8danju je bil \xc4\x8dez morje otok, imenovan Elizija, na katerem \xc5\xbeivijo druga\xc4\x8de in sre\xc4\x8dneje. Grki so verjeli, da lahko tam \xc5\xbeivijo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki obliki samo junaki in ljubljenci bogov. Du\xc5\xa1e preostalih bodo za vedno od\xc5\xa1le v mra\xc4\x8dni prostor Hada. Bogovi in ljudje so imeli skupni izvor, vendar pa je bila ogromna razlika med nesmrtnimi bogovi in smrtniki. Nekatere prvine sicer ka\xc5\xbeejo, da so Mikenci verjeli v posmrtno \xc5\xbeivljenje. Dve dobro ohranjeni telesi so na\xc5\xa1li v ja\xc5\xa1kastem grobu VI. Wolfgang Helbig verjame, da so ju pred pokopom balzamirali. V ja\xc5\xa1kastih grobovih je Heinrich Schliemann odkril trupla, ki so bila rahlo izpostavljena ognju, da bi jih ohranili. _NEWLINE_Mikenska religija je poznala daritve in \xc5\xbertvovanje bo\xc5\xbeanstvom in nekateri so razmi\xc5\xa1ljali, da so njihovi obredi vklju\xc4\x8devali \xc5\xbertvovanje ljudi, ki temelji na besedilnih dokazih in najdenih kosteh zunaj grobnic. V homerskih pesmih se zdi, da je dolgotrajen kulturni spomin \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbertvovanja v Agamemnonovem \xc5\xbertvovanju h\xc4\x8derke Ifigenije; ve\xc4\x8d zgodb trojanskih junakov vklju\xc4\x8duje tragi\xc4\x8dno \xc5\xbertvovanje ljudi. V oddaljeni preteklosti so morda ponudili celo ljudi, da bi pomirili nedoumljive bogove, \xc5\xa1e posebej zaradi strahu pred krivdo. Pozneje je bilo \xc5\xbertvovanje praznik, na katerem so zaklali vole. \xc4\x8clovek je obdr\xc5\xbeal meso, bogovom pa dal kosti z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobo. _NEWLINE_Nekje v senci stoletij med padcem mikenske civilizacije in koncem gr\xc5\xa1ke temne dobe je izvirna mikenska religija vztrajala in se prilagodila, dokler se ni kon\xc4\x8dno pojavila v zgodbah \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke predanosti, odpadni\xc5\xa1tva in bo\xc5\xbeanske muhavosti v dveh velikih Homerjevih epih. To je bil za\xc4\x8detek religije, ki je pozneje postala helenska, in utele\xc5\xa1a paradoks.\n_START_SECTION_\nPerzejeva dinastija\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki miti trdijo, da je Mikene ustanovil Perzej, vnuk kralja Akrizija iz Argosa, sin Akrizijeve h\xc4\x8derke  Danaje in boga Zevsa. Potem ko je po nesre\xc4\x8di ubil svojega dedka, Perzej ni mogel ali ni hotel podedovati prestola v Argosu. Namesto tega je izmenjal kraljestvi z bratrancem Megapentom in postal kralj Tirinta, Megapent pa Argosa. Nato je ustanovil Mikene in vladal kraljestvoma iz Miken._NEWLINE_Perzej se je poro\xc4\x8dil z Andromedo in imel veliko sinov, vendar ga je umoril Megapent, ko je \xc5\xa1el v vojno z Argosom. Njegov sin Elektrion je za\xc4\x8del drugo dinastijo, a sta nasledstvo izpodbijala Tafijan pod Pterelajem, drugi Perzejd, ki je napadel Mikene, izgubil in se umaknil z \xc5\xbeivino. \xc5\xbdivino je izterjal Amfitrion, Perzejev vnuk, vendar je po nesre\xc4\x8di ubil svojega strica in je moral v izgnanstvo._NEWLINE_Prestol je prevzel Stenel, tretji v dinastiji, Perzejev sin. Poro\xc4\x8dil se je z Nikipo, h\xc4\x8derjo kralja Pelopsa iz Elide, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave v regiji in \xc4\x8dasu. Z njo je imel sina Evristeja, \xc4\x8detrti in zadnji iz dinastije Perzejdov. Ko je Heraklejev sin Hilus ubil Stenela, je Evristej postal znan po svojem sovra\xc5\xa1tvu do Herakleja in brezobzirnem preganjanju njegovih potomcev._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d o tem sinu sli\xc5\xa1imo v legendi, ko je postal simbol Dorcev. Heraklej je bil Perzejd. Po njegovi smrti se je Evristej odlo\xc4\x8dil, da bo uni\xc4\x8dil tekmece za prestol v Mikenah, vendar se je zatekel v Atene. V vojni so bili Evristej in vsi njegovi sinovi ubiti. Dinastija Perzejdov se je kon\xc4\x8dala in Mikenci so na prestol postavili mater Evristejevega strica Atreja Pelopida.\n_START_SECTION_\nAtrejeva dinastija\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci Miken so dobili nasvet prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, da morajo izbrati novega pelopidskega kralja. Bila sta dva kandidata: Atrej in njegov brat Tiest. Najprej je bil izbran Tiest. A vme\xc5\xa1ala se je narava, zdelo se je, da je sonce spremenilo smer, za\xc5\xa1lo je na vzhodu. Atrej je trdil, da Tiest ne sme biti izbran, ker je sonce spremenilo svojo pot. Upo\xc5\xa1tevali so razlog in Atrej je postal kralj. Preganjal je Tiesta in vso njegovo dru\xc5\xbeino, vendar je Tiestu uspelo pobegniti iz Miken._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Po legendi je imel Atrej dva sinova: Agamemnona in Menelaja. Ajgist, sin Tiesta, je ubil Atreja in zasedel prestol. S pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1partanskega kralja Tindareja so Atrejidi spet pregnali Tiestide v izgnanstvo. Tindarej je imel dve nesre\xc4\x8dni h\xc4\x8derki Heleno in Klitajmnestro, s katerima sta se poro\xc4\x8dila Menelaj in Agamemnon, Agamemnon je podedoval Mikene in Menelaj je postal kralj \xc5\xa0parte._NEWLINE_Kmalu je Helena zbe\xc5\xbeala s trojanskim princem Parisom. Agamemnon je za\xc4\x8del 10-letno vojno proti Troji, da bi jo dobil nazaj za svojega brata. Zaradi pomanjkanja vetra voja\xc5\xa1ke ladje niso mogle pluti v Trojo. Da bi mu bogovi pomagali in vetrovi za\xc4\x8deli pihati, je Agamemnon \xc5\xbertvoval svojo h\xc4\x8derko Ifigenijo. Po nekaterih razli\xc4\x8dicah legend jo je boginja lova Artemida v zadnjem trenutku na oltarju zamenjala z jelenom in vzela Ifigenijo na Tavrido. Bo\xc5\xbeanstva so bila zadovoljna s tako \xc5\xbertvijo, vetrovi so zapihali in gr\xc5\xa1ka flota je odplula._NEWLINE_Legenda pravi, da je dolga in naporna trojanska vojna, \xc4\x8deprav je Gr\xc4\x8dija zmagala, prinesla anarhijo, piratstvo in pogubo; \xc5\xbee pred prispetjem gr\xc5\xa1ke flote pred Trojo, je spor razdelil bogove in to je povzro\xc4\x8dilo prekletstva in ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje \xc5\xa1tevilnih gr\xc5\xa1kih junakov. Po vojni so Agamemnona, ko se je vra\xc4\x8dal, kraljevsko pozdravili z rde\xc4\x8do preprogo, nato pa ga je v njegovi kadi umorila Klitajmnestra, ki ga je grenko sovra\xc5\xbeila, ker je \xc5\xbertvoval Ifigenijo. Klitajmnestro je podprl Ajgist, ki je nato vladal, vendar se je Orest, Agamemnonov sin, pretihotapil iz Fokisa. Vrnil se je odrasel, da bi pokon\xc4\x8dal Klitajmnestro in Ajgista. Nato je pobegnil v Atene, se izogibal roki pravice in postal za nekaj \xc4\x8dasa nor. Medtem je prestol v Mikenah zasedel Aletes, sin Ajgista, vendar ne za dolgo. Orest je okreval, se vrnil v Mikene, da bi ga ubil, in prevzel prestol._NEWLINE_Orest je nato zgradil ve\xc4\x8djo dr\xc5\xbeavo na Peloponezu, vendar je umrl v Arkadiji zaradi ka\xc4\x8djega ugriza. Njegov sin Tizamen, zadnji iz Atrejeve dinastije, je bil ubit ob vrnitvi na Peloponez. Za dedovanje razli\xc4\x8dnih kraljestev na Peloponezu so nato \xc5\xberebali. Ne glede na zgodovinsko realnost, ki se ka\xc5\xbee v teh zgodbah, so Atrejidi trdno vpeti v obdobje blizu konca herojske dobe do prihoda Dorcev. Zgodb o mikenskih kraljih po Atrejidih ni bilo ve\xc4\x8d, kar pomeni, da ni bilo veliko ve\xc4\x8d kot 50 ali 60 let od padca Troje VIIa (verjeten navdih homerske Troje) in padca Miken.\n_START_SECTION_\nAtrejidi v Mali Aziji\n_START_PARAGRAPH_\n5. marca 1223 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil popoln mrk sonca v Egejskem morju, kar bi lahko zasukalo sonce na vzhod, a ta datum ne re\xc5\xa1uje vseh neznank._NEWLINE_Perzejdi bi bili na oblasti okoli 1380 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, datum na bazi kipa iz Kom Heitana v Egiptu, zapisan o poti nekega egiptovskega veleposlani\xc5\xa1tva v Egejskem morju v \xc4\x8dasu Amenhoteja III. (r. 1391\xe2\x88\x921353 ali 1388\xe2\x80\x931351 pr. n. \xc5\xa1t.). M-v-k-i-n-u (foneti\xc4\x8dno "Mukanuh"?), je bilo eno izmed mest, ki jih je obiskal, redek zgodnji dokument z imenom Miken. To je bilo eno izmed mest tj-n3-jj ("Tinay"?) , homerski Danajci imenovani v mitu po Danaji, ki ka\xc5\xbee, da so Perzejdi v resnici imeli prevlado._NEWLINE_Tudi v 14. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Ahija za\xc4\x8dela biti problemati\xc4\x8dna za \xc5\xa1tevilne hetitske kralje. Ahijava ali Ahija, ki se pojavlja nekaj desetkrat na hetitskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah v stoletjih, je verjetno Ahaivia, rekonstruirano iz mikenske gr\xc5\xa1\xc4\x8dine za Ahajo. Hetiti niso uporabili "Danaja", kot so to storili Egip\xc4\x8dani, \xc4\x8deprav je prva omemba Ahija na "Obto\xc5\xbenici Maduvate"  v korespondenci med Amenhotepom III. in enim od poznej\xc5\xa1ih naslednikov Maduvata v Arzavi, Tarhunta-Raduju. Zunanja PHIIIA: 1, viri se strinjajo o izpustitvi velikega kralja ali drugih zdru\xc5\xbeevalnih strukturah v ozadju Ahija in Tinaj._NEWLINE_Na primer v "Obto\xc5\xbenici Maduvate", Atarsija "vladar Ahija", napade Maduvato in ga odpelje iz njegove de\xc5\xbeele. Zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d dobi pri hetitskem kralju Tudhalija. Po smrti slednjega in vladavini njegovega sina Arnuvande se Maduvata pove\xc5\xbee z Atarsijo in skupaj z drugim vladarjem napade Alasijo, to je Ciper. _NEWLINE_To je edini znani primer \xc4\x8dloveka z imenom Atarsija. Poskusi, da je to ime povezano z Atrejem, niso na\xc5\xa1li podpore, prav tako ni nobenih dokazov o mo\xc4\x8dnem Pelopidu, imenovanem Atrej._NEWLINE_Med PHIIIA: 2, Ahija, zdaj znana kot Ahijava, raz\xc5\xa1iri svoj vpliv na Milet, naseljuje obale Anatolije in tekmuje s Hetiti za vpliv in nadzor v zahodni Anatoliji. Na primer, Uha-Zitijeva Arzav in z njim Manapa-Tarhuntasova de\xc5\xbeela ob reki Seha. Verodostojnih podatkov o ustanovitvi mikenskih Grkov kot zgodovinske mo\xc4\x8di v teh dokumentih ni._NEWLINE_Podobno je hetitski kralj napisal tako imenovano Pismo Tavagalavu, velikemu kralju Ahija, v zvezi s plenilskim luvijanskim pustolovcem Pijama-Radu. Niti imena velikih kraljev niso navedena; hetitski kralj je lahko Muvatali II. ali njegov brat Hatusili III., ki je vsaj datirano v pisavi PHIIIB v mikenskih standardih. V legendah niti Atrej niti Agamemnon nimata brata z imenom *Etewoclewes (Eteokles); to ime je povezano s Tebami, ki jih je v prej\xc5\xa1njem obdobju PHIIIA Amenhotep III. obravnaval kot enake Mikenam.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nV Mikenah je prvi izkopaval gr\xc5\xa1ki arheolog Kiriakos Pitakis leta 1841, ko je na\xc5\xa1el in obnovil Levja vrata.  Leta 1874 je Heinrich Schliemann izkopal globoke ja\xc5\xa1ke po vsej akropoli brez dovoljenja; avgusta 1876 je za\xc4\x8del izkopavati obmo\xc4\x8dja z dovoljenjem arheolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva v Atenah (ASA) in pod nadzorom enega od njegovih \xc4\x8dlanov Panagiotisa Stamatakisa. Schliemann je verjel v zgodovinske resnice homerskih zgodb in v tem smislu je razlagal kraj. Na\xc5\xa1el je anti\xc4\x8dne ja\xc5\xa1kaste grobove s kraljevimi okostji in spektakularne pridatke. Ob odkritju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lobanje pod zlato posmrtno masko v eni od grobnic je izjavil: "Zazrl sem se v obraz Agamemnona."  Hristos Tsuntas, drug \xc4\x8dlan ASE, je o\xc4\x8distil velik del citadele med izkopavanji, ki so se za\xc4\x8dela leta 1884 in kon\xc4\x8dala leta 1902. Tsuntas in ASA sta dala dovoljenje za izkopavanje britanski \xc5\xa1oli za arheologijo (BSA), ki je izkopavala od leta 1920 do leta 1955 pod nadzorom Alana Johna Bayarda Wacea. Po Waceovi smrti leta 1957 je delo kon\xc4\x8dal lord William Taylor od leta 1958 do leta 1969, zlasti na zahodnem pobo\xc4\x8dju citadele. ASA je nadaljevala izkopavanja na kraju samem s prizadevanji Ioanisa Papadimitruja in Nicolasa Verdelisa v poznih 1950 in za\xc4\x8detku leta 1960, pa tudi Georgeja Milonasa od leta 1957 do leta 1985. Leta 1985 je izkop vodil Spiros Iakovidis, ki od leta 2009 \xc5\xa1e vedno nadzira raziskave ASA na dveh poljih. Objava je v pripravi._NEWLINE_Od Schliemannovih \xc4\x8dasov so v Mikenah potekala bolj znanstvena izkopavanja, predvsem gr\xc5\xa1kih arheologov, a tudi britanske \xc5\xa1ole v Atenah. Akropola je bila izkopana leta 1902, okoli\xc5\xa1ki hribi so bili na\xc4\x8drtno preiskani pri nadaljnjih izkopavanjih. Atensko arheolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo zdaj izkopava mikensko ni\xc5\xbeje mesto (od 2011) s podporo Dickinsonovega Collegea in In\xc5\xa1tituta za egejsko prazgodovino. _NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ke najdbe s tega obmo\xc4\x8dja so na ogled v muzeju v Mikenah, arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Navplionu in Narodnem arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Atenah.\n_START_SECTION_\nMikenska kultura in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nMikene so bile kulturno razvite, saj so Ahajci uporabljali pisavo, ki jo zdaj imenujemo linearna pisava B. Pisali so na glinene plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, zapisi pa so nastajali za popisovanje dajatev. Poleg tega so bili Ahajci mojstri tudi za obdelovanje zlata, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo zlate posmrtne maske in nakit, ki so jih na\xc5\xa1li v Mikenah._NEWLINE_Na vrhu dru\xc5\xbebene lestvice je bil kralj, ki ni bil le absolutni vladar, ampak hkrati tudi najve\xc4\x8dji posestnik, podjetnik in trgovec v dr\xc5\xbeavi. v svoji pala\xc4\x8di in njeni bli\xc5\xbeini je dal postaviti \xc5\xa1tevilne delavnice, v katerih so obrtniki najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih strok delali za njegove potrebe. Pri upravljanju dr\xc5\xbeave so mu pomagali vrhovni poveljnik vojske, visoko plemstvo in nadzorniki. Precej ni\xc5\xbeje so bili delavci, obrtniki] ter navadno ljudstvo, ki se je pove\xc4\x8dini ukvarjalo s poljedelstvom in \xc5\xbeivinorejo, najni\xc5\xbeje na dru\xc5\xbebeni lestvici pa so bili su\xc5\xbenji. Mikenska kultura je bila v primerjavi s kretsko voja\xc5\xa1ko usmerjena.'