b'\n_START_ARTICLE_\nJod\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFiziolo\xc5\xa1ki pomen joda je bil \xc5\xbee znan v prastaih \xc4\x8dasih. Tako se je 1500 let pr. n. \xc5\xa1t. dajalo ljudjem, ki so bili gol\xc5\xa1avi, \xc5\xa1titnice od ovc in pepel morskih spu\xc5\xbeev. _NEWLINE_Elementarni karakter joda sta, po odkrtitju Bernarda Courtoisa, \xc5\xa1ele l.1813 ugotovila dva francoska znanstvenika Nicolas Clement-Desormes in Joseph Louis Gay-Lussac ter mu dala dana\xc5\xa1nje ime jod.\n_START_SECTION_\nPridobivanje joda\n_START_PARAGRAPH_\nJod se je prej pridobival z ekstrakcijo iz morskih alg na ta na\xc4\x8din, da so se po poplavah morja na pla\xc5\xbei zbirale alge, ki so jih potem za\xc5\xbeigali. Ta pepel vsebuje 0,1-0,5\xc2\xa0% joda. Tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din prodobivanja joda je danes zna\xc4\x8dilen samo \xc5\xa1e na lokalnem nivoju (za lokalne skupnosti) in tvori 2\xc2\xa0% svetovne produkcije joda na leto.\n_START_SECTION_\nPridobivanje \xc4\x8distega joda-kemijske reakcije\n_START_PARAGRAPH_\nIz reakcije jodove kisline in vodikovega jodida nastaneta produkta voda in jod._NEWLINE_HIO3 + 5 HI \xe2\x86\x92 3 H2O + 3 I2_NEWLINE_Iz reakcije natrijevega jodida in klora nastaneta produkta natrijev klorid (kuhinjska sol) in jod._NEWLINE_2 NaI + Cl2 \xe2\x86\x92 2 NaCL + I2_NEWLINE_Laboratorijsko pridobimo jod tudi z delovanjem \xc5\xbeveplove kisline in mangan-IV-oksida na kalijev jodid.\n_START_SECTION_\nReakcije joda in drugih elementov/spojin\n_START_PARAGRAPH_\nIz reakcije vodika in joda nastane vodikov jodid, ki se pri rahlem segrevanju razpede na prvotne elementa._NEWLINE_I2 + H2 \xe2\x86\x94 2 HI_NEWLINE_Pri reakciji amonijaka in joda pride do eksplozije, produkta sta vodikov jodid in du\xc5\xa1ik._NEWLINE_3I2 + 2 NH3 \xe2\x86\x92 + HI + N2_NEWLINE_Z amonijakovo raztopino tvori jod du\xc5\xa1ikov trijodid._NEWLINE_\xc5\xa0e ena pomembna karakteristika joda je, da se ve\xc5\xbee v polijodide.\n_START_SECTION_\nSublimacija joda (poskus)\n_START_PARAGRAPH_\nJod je odli\xc4\x8den primer snovi, ki sublimira, a pri standardnih pogojih le navidezno, saj iz trdnega preide za kratek \xc4\x8das v teko\xc4\x8do fazo in nato \xc5\xa1ele v plinasto. _NEWLINE_V \xc4\x8da\xc5\xa1o damo sive kristale joda. Nato te kristale segrevamo z gorilnikom toliko \xc4\x8dasa, da nastane vijoli\xc4\x8dasta para joda. \xc4\x8ca\xc5\xa1o ohladimo, plini se ohladijo in spremenijo svoje agregatno stanje v trdno stanje. Ponovno se pojavijo sivi kristali joda.\n_START_SECTION_\nNevarne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJod je zdravju \xc5\xa1kodljiv pri vdihavanju in stiku s ko\xc5\xbeo. Ne sme priti v stik z o\xc4\x8dmi. Jod ne sme nikoli priti v stik z amonijakom, ker se tvori eksploziven du\xc5\xa1ikov trijodid (NI3).\n_START_SECTION_\nSestava s podatki o nevarnih sestavinah\n_START_PARAGRAPH_\nJodovodikova kislina je zelo mo\xc4\x8dna kislina, ki je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a tudi od klorovodikove kisline._NEWLINE_Kadar je jod me\xc5\xa1an z amoniakom in vodo se ustvari jodovdu\xc5\xa1ik (NI\xe2\x82\x83), ki je ekstremno eksploziven.\n_START_SECTION_\nUgotovitve o nevarnih lastnostih elementarnega joda\n_START_PARAGRAPH_\nElementarni jod je oksidirajo\xc4\x8de dra\xc5\xbeilo, neposreden stik s ko\xc5\xbeo lahko povzro\xc4\x8di rane, zato se mora s kristali joda ravnati previdno. Raztopine z visoko koncentracijo elementarnega joda \xe2\x80\x93 tinkture joda in Lugolova razstopina \xe2\x80\x93 lahko povzro\xc4\x8dijo po\xc5\xa1kodbe tkiva, \xc4\x8de je uporaba v \xc4\x8distilne in antisepti\xc4\x8dne namene dolgotrajna._NEWLINE_Oralna uporaba elementarnega joda (I\xe2\x82\x82) v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah je strupena, smrtna doza za odraslega \xc4\x8dloveka je 2-3g. Konzumiranje ve\xc4\x8djih miligramskih koli\xc4\x8din deluje razdra\xc5\xbeujo\xc4\x8de na sluznico. Simptomi so konjuktivitis, bronhitis in izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj po telesu. Zaradi delovanja joda na sluznico bronhija, se je prej uporabljal kot ekspektorans, zdravilo, ki olaj\xc5\xa1a in pospe\xc5\xa1uje izka\xc5\xa1ljavanje._NEWLINE_Jodovi hlapi so razdra\xc5\xbeljivi za o\xc4\x8di, sluznico in dihalni trakt. Koncentracija joda v zraku ne bi smela presegati 1\xc2\xa0mg/m\xc2\xb3_NEWLINE_\xc4\x8ce ga me\xc5\xa1amo z amonijakom in vodo, elementarni jod tvori nitrogen trijodid (jodov du\xc5\xa1ik - NI\xe2\x82\x83), ki je izjemno ob\xc4\x8dutljiv na tresljaje in lahko nepredvidljivo eksplodira.\n_START_SECTION_\nStrupenost jodovih ionov\n_START_PARAGRAPH_\nPreobilnost joda ima podobne simptome kot pomanjkanje le-tega. Pogosti simptomi so nenormalna rast \xc5\xa1\xc4\x8ditnice in motnje v delovanju in rasti organizma kot celote. Jodidi so po strupenosti podobni bromidom._NEWLINE_Prekomerna prisotnost joda je lahko bolj strupena za celice ob pomanjkanju selena. Delno je zaradi teh razlogov dodajanje joda v populaciji s pomanjkanjem selena teoreti\xc4\x8dno te\xc5\xbeavno._NEWLINE_Nekateri ljudje postanejo ob\xc4\x8dutljivi na jod. Nanos tinkture lahko povzro\xc4\x8di izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj. Nekaj primerov reakcije na Povidone-jod (Betadine) je bilo dokumentiranih kot kemi\xc4\x8dne opekline. U\xc5\xbeivanje hrane, ki vsebuje jod, lahko povzro\xc4\x8di koprivnico. Uporaba joda v medicinske namene lahko pri pacientih, ob\xc4\x8dutljivih na jod, privede do anafalakti\xc4\x8dnega \xc5\xa1oka. Nekatere primere ob\xc4\x8dutljivosti na jod lahko formalno uvrstimo med alergije na jod. Ob\xc4\x8dutljivost na jod je sicer redek pojav, vendar pa ima izjemen vpliv glede na raz\xc5\xa1irjenost uporabe izdelkov, ki so osnovani na jodu.\n_START_SECTION_\nFizikalne in kemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAtomsko \xc5\xa1tevilo: 53_NEWLINE_Atomski simbol: I_NEWLINE_Atomska te\xc5\xbea: 126.90447 a.e.m._NEWLINE_Atomski radius: 133,3pm_NEWLINE_Tali\xc5\xa1\xc4\x8de: 113.7\xc2\xa0\xc2\xb0C_NEWLINE_Vreli\xc5\xa1\xc4\x8de: 184,4\xc2\xa0\xc2\xb0C_NEWLINE_Topnost: V vodi se skoraj ne topi. Topnost se lahko pove\xc4\x8da s kalijevim jodidom. Dobro pa se topi v organskih topilih (kloroformu, ogljikov tetraklorid, ogljikov disulfid z etanolom)._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1e spojine: Jodidi natrija in kalija (KI) in jodati (KIO3)._NEWLINE_Priznanih je trideset izotopov. V naravi je stabilen le en izotop, \xc2\xb9\xc2\xb2\xe2\x81\xb7I. Umetni radioaktivni izotop \xc2\xb9\xc2\xb3\xc2\xb9I se uporablja pri zdravljenju \xc5\xa1\xc4\x8ditnice._NEWLINE_Glede na polarnost topila se elmentarni jod obarva v najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e barve. Ko se topi v nepolarnih topilih kot je na primer heksan, se jod obarva temno vijoli\xc4\x8dno. V zmernem polarnem topili dikloromentana se jod obarva \xc5\xa1krlatno in v mo\xc4\x8dno polarnih topilih, kot je aceton ali etanol se obarva temno oran\xc5\xbeno ali rjavo._NEWLINE_Zmotno je mi\xc5\xa1ljenje, da se jod v naravi pojavlja samo v trdnem oziroma plinastem stanju. To je posledica mo\xc4\x8dne vijoli\xc4\x8dne barve, ki nastane pri reakciji z gretjem joda, da dobimo vtis da se teko\xc4\x8dina sploh ne pojavi. V bistvu pa, \xc4\x8de jodove kristale po\xc4\x8dasi segrejomo le nekaj \xc4\x8dez njihovo temperaturo topljenja (113.7\xc2\xa0\xc2\xb0C), se kristali stopijo v teko\xc4\x8dino, ki je skrita pod gostim oblakom pare.\n_START_SECTION_\nObstojnost in reaktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nObstojen pri normalnih pogojih\n_START_SECTION_\nOdstranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nEU je klasificirala jod kot nevarno snov, \xc4\x8digavo se vsako izpu\xc5\xa1\xc4\x8danje v okolje mora prepre\xc4\x8diti. \xc4\x8ce kadarkoli delamo z jodom, moramo upo\xc5\xa1tevati varnostne standarde in se dobro za\xc5\xa1\xc4\x8dititi. Ostanke joda odklanjamo z raztopino natrij tiosulfata (Na2S2O3). Preden to me\xc5\xa1anico odstranimo v odpadne vode, moramo pH-vrednost nevtralizirati z natrijevim hidrokarbonatom.\n_START_SECTION_\nTransportni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nRazen astata je jod \xc5\xa1e slab\xc5\xa1e raz\xc5\xa1irjen. V naravi ga najdemo v glavnem v njegovih spojinah kot je natrijev jodat (NaIO3), natrijumperiodat (NaIO4) in lautarit (Ca(IO3)2). Jod je naravno prisoten v okolju predvsem kot razstopljen jodid v morski vodi. V manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah ga najdemo v tleh ter skalah. Nekaj pa se ga najde tudi v nekaterih rudninah. V povpre\xc4\x8dju vsebuje 100g tla (brez vode) okoli 2,5\xc2\xa0mg joda (statistika v Nem\xc4\x8diji). Za prebivalstvo je pomembna oskrba z naravnim jodom, kot vodikov jod ga najdemo v vulkanskih plinih. Topne spojine joda, kot so alkalni in zemeljski kalijjodidi, se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz skal, ki propadajo zaradi preperevanja ali zaradi propadanja pri ve\xc4\x8djih temperaturh. Na ta na\xc4\x8din jod uglavnem kon\xc4\x8da v tleh in podzemnih vodah. V morju je koli\xc4\x8dina joda v morski vodi 0,05g/t vode. Vir mineralne vode v Lincolnshiru v Angliji ima rjavo obarvano vodo zaradi joda. Organske jodove spojine lahko izoliramo iz morskih alg (19g joda/kg suhe mase) in morskih spu\xc5\xbeev (14g joda/kg suhe mase). Ta element v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah tudi obstaja v \xc4\x8cilu, med Andi in morjem. Tudi v nekem tipu morske trave - kelp (Tasmanija) se najde veliko joda.\n_START_SECTION_\nZakonsko predpisani podatki o predpisih\n_START_PARAGRAPH_\nUpo\xc5\xa1tevani predpisi:_NEWLINE_Zakon o kemikalijah /ZKem-UPB1/ (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 110/2003, 47/2004)_NEWLINE_Pravilnik o razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju, pakiranju in ozna\xc4\x8devanju nevarnih snovi (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 35/2005)_NEWLINE_Pravilnik o razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju, pakiranju in ozna\xc4\x8devanju nevarnih pripravkov (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 67/2005)_NEWLINE_Pravilnik o ravnanju z odpadki (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 84/1998, 45/2000, 20/2001, 13/2003, 41/2004)_NEWLINE_Pravilnik o ravnanju z embala\xc5\xbeo in odpadno embala\xc5\xbeo (Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 104/2000, 12/2002, 41/2004)_NEWLINE_Sklep o objavi prilog A in B k Evropskemu sporazumu o mednarodnem cestnem prevozu nevarnega blaga /ADR/(Ur.l. RS, \xc5\xa1t. 9/2003, 66/2003)_NEWLINE_Pravilnik o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemi\xc4\x8dnim snovem pri delu (Ur.l. RS, \xc5\xa1t.100/2001)'