b'\n_START_ARTICLE_\nMorske zvezde\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nTelo je izrazito zvezdasto (radialno) somerno in splo\xc5\xa1\xc4\x8deno, iz katerega izra\xc5\xa1\xc4\x8da najmanj pet, v\xc4\x8dasih tudi do 40 krakov. Redkokdaj najdemo 4 krake, kar je pravzaprav razvojna nepravilnost. Kraki so pri nekaterih zvezdah kratki in \xc5\xa1iroki, pri drugih pa zelo dolgi in tanki. Glede barve telesa prevladujejo razli\xc4\x8dni odtenki rde\xc4\x8de in oran\xc5\xbene barve, obstaja pa tudi mnogo vrst, ki so obarvane modro, belo, sivo ali rjavo. Notranji skelet (endoskelet), zgrajen iz apnenca, je pove\xc4\x8dini ohlapno organiziran v strukture, imenovane osikli. Ti pove\xc4\x8dini tvorijo plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki pokrivajo zgornjo povr\xc5\xa1ino telesa, na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du krakov pa tvorijo sitasto (madreporno) plo\xc5\xa1\xc4\x8dico, na kateri se nahaja madreporit. Ta deluje kot ventil, ki nadzoruje odpira v vodovodni sistem morske zvezde. Na povr\xc5\xa1ini nekaterih morskih zvezd se nahajajo majhni, \xc5\xa1karjam podobni izrastki, imenovani pedicelariji, za katere se domneva, da pomagajo \xc4\x8distiti alge, prisesane organizme in organski drobir iz povr\xc5\xa1ine telesa._NEWLINE_Ustna odprtina se nahaja na spodnji strani in je vedno obrnjena proti dnu, nadaljuje pa se v dvodelni \xc5\xbeelodec, ta pa v zvezdasto \xc4\x8drevo, ob katerem se nahajajo \xc5\xa1tevilne prebavne \xc5\xbeleze. Zadnjik (\xc4\x8de je prisoten), se nahaja na zgornji strani telesa._NEWLINE_Morske zvezde imajo obse\xc5\xbeen vodovodni (ambulakralni) sistem, sestavljen iz kanalov, napolnjenih s teko\xc4\x8dino. Ta deluje kot hidravli\xc4\x8dni sistem, ki je pomemben za premikanje, prisesavanje na podlago, izmenjavo dihalnih plinov ter pri prehranjevanju. Voda vstopi skozi madreporit v apnen\xc4\x8dast kanal, ki vodi v kro\xc5\xbeni kanal. Iz slednjega v vsak krak vodi radialni kanal, ki se na vsaki strani pre\xc4\x8dno razveji v \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e kanale, ki so na koncih oblikovani v okrogle ampule. Iz ampul vodijo proti trebu\xc5\xa1ni oz. spodnji strani brazdne no\xc5\xbeice, s katerimi se morska zvezda premika. Brazdne no\xc5\xbeice so tudi mesto izmenjave dihalnih plinov._NEWLINE_Na vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkih krakov imajo zvezde posebna \xc4\x8dutila, ki zaznavajo svetlobo, pedicelariji in drugi izrastki na povr\xc5\xa1ini telesa ter brazdne no\xc5\xbeice pa zaznavajo dotike. Kljub nerazvitosti osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja imajo zvezde dokaj zapleteno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje s kro\xc5\xbenim sistemom \xc5\xbeivcev okoli ustne odprtine ter radialnimi \xc5\xbeivci, ki potekajo vzporedno z radialnimi vodovodnimi kanali.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nPri ve\xc4\x8dini vrst sta spola lo\xc4\x8dena, vendar so nekatere vrste dvospolniki (hermafroditi). Nekatere vrste se razmno\xc5\xbeujejo na nespolen na\xc4\x8din, preko cepitve (fizije) centralne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice ali avtotomije posameznih krakov._NEWLINE_Imajo izjemne regeneracijske sposobnosti, saj lahko iz odlomljenega kraka in del\xc4\x8dka centralne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice zraste nov osebek, vendar so v zgodnjih fazah ogro\xc5\xbeene zaradi oku\xc5\xbeb._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjska doba se med vrstami zelo razlikuje, ve\xc4\x8dja je pri vrstah z ve\xc4\x8djim telesom in pri tistih, katere li\xc4\x8dinke \xc5\xbeivijo kot plankton. Tak\xc5\xa1en primer je vijoli\xc4\x8dna morska zvezda (Pisaster ochraceus) z dol\xc5\xbeino krakov do 25 cm, ki lahko do\xc5\xbeivi starost 34 let.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nMorske zvezde prebivajo na morskem dnu v vseh svetovnih oceanih, od tropskih do mrzlih obmo\xc4\x8dij, na razli\xc4\x8dnih globinah, od plitvin, ki zajemajo npr. obmo\xc4\x8dja plimovanja, kamnite in pe\xc5\xa1\xc4\x8dene obale, tropske koralne grebene, kelpove gozdove in obmo\xc4\x8dja, porasla z morsko travo, pa do globljih predelov do globine okoli 6.000 m. Vsi igloko\xc5\xbeci, torej vklju\xc4\x8dno z morskimi zvezdami, morajo ohranjati ravnovesje elektrolitov v telesu, kar pomeni, da lahko bivajo samo v morski vodi. Morske zvezde so najbolj raznolike v plitvinah ob obali._NEWLINE_Morske zvezde so v splo\xc5\xa1nem prosto gibljivi plenilci, ki manj\xc5\xa1e organizme cele zau\xc5\xbeijejo, ve\xc4\x8dje pa prebavijo tako, da skozi usta izvihajo \xc5\xbeelodec. Ko prebavni sokovi prebavijo mehke dele, vpotegnejo \xc5\xbeelodec nazaj. Prehranjujejo se s \xc5\xa1koljkami, pol\xc5\xbei, algami, spu\xc5\xbevami in drugimi majhnimi \xc5\xbeivalmi. Nekatere vrste so detritivori, tj. prehranjujejo se z organskim drobirjem in gnijo\xc4\x8dimi organskimi deli. Trnasta morska zvezda (Acanthaster planci) se prehranjuje s koralnjaki._NEWLINE_Zaradi velike prilagodljivosti na razli\xc4\x8dna okolja, razmeroma velikega telesa in raznolike prehrane so morske zvezde zelo pomembne za ekosistem, v katerem bivajo. Dolo\xc4\x8dene invazivne vrste, kot je amurska zvezda (Asterias amurensis), imajo negativen vpliv na ekosistem, poleg tega pa povzro\xc4\x8d gospodarsko \xc5\xa1kodo zaradi uni\xc4\x8devanja goji\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1koljk.\n_START_SECTION_\nMorske zvezde v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenskem delu Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva biva 7 vrst morskih zvezd. Iz reda Paxillosida je najbolj znana predstavnica pomaran\xc4\x8dasta zvezda (Astropecten aranciacus), njeni sorodnici sta \xc5\xa1e bodi\xc4\x8dasta zvezda (A. spinulosus) ter bleda zvezda (A. irregularis). Od morskih zvezd iz reda Valvatida bivata pri nas navadna zvezdica (Asterina gibbosa) ter gosjenoga zvezda (Anseropoda placenta), iz reda Spinulosida ognjenorde\xc4\x8da zvezda (Echinaster sepositus) ter iz reda Forcipulatida bradavi\xc4\x8dasta zvezda (Marthasterias glacialis).\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nJaj\xc4\x8deca morskih zvezd so zaradi enostavne izolacije, velikosti, prozornosti in preprostega zagotavljanja ugodnih pogojev primerna za raziskave osnovnih procesov razmno\xc5\xbeevanja in razvoja. Zaradi izjemnih sposobnosti regeneracije so uporabljene tudi v raziskavah tkivnega in\xc5\xbeenirstva._NEWLINE_Zaradi apnen\xc4\x8dastega skeleta in neprijetnega okusa saponinov, ki se nahajajo v steni telesa, morske zvezde ob\xc4\x8dasno u\xc5\xbeivajo le ponekod, recimo na Kitajskem, Japonskem in v Mikroneziji. U\xc5\xbeivanje nekaterih vrst je lahko smrtno nevarno: telo morske zvezde Astropecten scoparius vsebuje tetrodotoksin z mo\xc4\x8dnim nevrotoksi\xc4\x8dnim u\xc4\x8dinkom, po drugi strani pa u\xc5\xbeivanje vrst, ki se prehranjujejo s \xc5\xa1koljkami, lahko povzro\xc4\x8di paraliti\xc4\x8dno zastrupitev s \xc5\xa1koljkami._NEWLINE_Morske zvezde so priljubljene v akvarijih, ponekod v turisti\xc4\x8dnih krajih pa se prodajajo kot spominki, predvsem vrsti Oreaster reticulatus in Protoreaster nodosus zaradi zanimivih barvnih vzorcev in lahko dostopnega terena, kjer bivajo. Zaradi ogro\xc5\xbeenosti je njihova prodaja ponekod (npr. v Floridi v ZDA) prepovedana.\n_START_SECTION_\nGalerija\n_START_PARAGRAPH_\nV spodnji galeriji so prikazani predstavniki vseh sedmih redov morskih zvezd, ki jih razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo glede na organizacijo osiklov v telesu, obliko brazdnih no\xc5\xbeic ter tip pedicelarijev.'