b'\n_START_ARTICLE_\nMihail Afanasjevi\xc4\x8d Bulgakov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBulgakov se je rodil ruskim star\xc5\xa1em. Njegov o\xc4\x8de je bil profesor na kijevskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du. Njegovi bratje so po dr\xc5\xbeavljanski vojni pristali v varnem Parizu, Mihail, ki se je v vojski priglasil kot zdravnik, pa je pristal na Kavkazu, kjer je s\xc4\x8dasoma za\xc4\x8del delati kot novinar. Kljub precej ugodnem statusu, ki ga je imel pod Stalinovim re\xc5\xbeimom, mu ni bilo dovoljeno obiskati bratov v Franciji._NEWLINE_Leta 1913 se je poro\xc4\x8dil s Tatjano Lapa, leta 1916 pa diplomiral na medicinski fakulteti univerze v Kijevu. Do leta 1920 je delal kot zdravnik v okro\xc5\xbeju Smolenska. Leta 1921 sta se z \xc5\xbeeno preselila v Moskvo. Tri leta kasneje se je lo\xc4\x8dil in ponovno poro\xc4\x8dil z Ljubov Belozerskajo, leta 1932 pa se je poro\xc4\x8dil \xc5\xbee tretji\xc4\x8d. Njegova tretja \xc5\xbeena je bila Jelena \xc5\xa0ilovskaja, ki je bila Bulgakovu navdih za lik Margarete v njegovem znamenitem romanu Mojster in Margareta. Skupaj sta \xc5\xbeivela ob Patriarhijskih ribnikih v Moskvi (ki so tudi kraj dogajanja v romanu). V zadnjem desetletju svojega \xc5\xbeivljenja je Bulgakov delal na omenjenem romanu, pisal igre, kritike in prevode ter dramatizacije \xc5\xa1tevilnih romanov._NEWLINE_Bulgakov nikoli ni podpiral sovjetskega re\xc5\xbeima, v mnogih delih ga je zasmehoval in to je bil tudi razlog, da je morala ve\xc4\x8dina teh del ve\xc4\x8d desetletij \xc4\x8dakati na objavo. Leta 1930 je v pismu Stalina prosil za dovoljenje za izselitev, Stalin mu je v telefonskem klicu pro\xc5\xa1njo osebno zavrnil. V avtobiografiji in mnogih biografijah je navedeno, da je Bulgakov pismo napisal v obupu in da ga nikoli ni resni\xc4\x8dno nameraval poslati. Oblast ga je prav tako zavrnila v njegovi \xc5\xbeelji, da bi delal v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du in da bi lahko obiskal svojo dru\xc5\xbeino v tujini. To ga je zelo prizadelo in pognalo v nepremi\xc5\xa1ljena dejanja. Umrl je leta 1940 v Moskvi za posledicami dedne motnje ledvic._NEWLINE_Pokopan je na moskovskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Novodevi\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja je bil Bulgakov najbolj znan po svojih igrah, ki jih je pisal za moskovsko Umetni\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Konstantina Stanislavskega. Pravijo, da je bila Stalinu v\xc5\xa1e\xc4\x8d drama Dnevi Turbinovih, ki je bila sicer predelava romana Bela garda. Njegova verjetno najbolj\xc5\xa1a drama je bila Zarota svetohlincev oziroma Moli\xc3\xa8re, ki jo v navedenem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du igrajo \xc5\xa1e danes. \xc5\xbde po tem, ko mu je bilo delo v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du prepovedano, je Bulgakov napisal groteskno komedijo Ivan Vasiljevi\xc4\x8d, ki govori o obisku Ivana Groznega v Moskvi 30. let 20. stoletja, pa tudi \xc5\xa1tevilne igre o mladih letih Stalina; to je Bulgakovu verjetno re\xc5\xa1ilo \xc5\xbeivljenje v \xc4\x8distki leta 1937, ko so bili skoraj vsi knji\xc5\xbeevniki, ki niso podpirali re\xc5\xbeima, likvidirani._NEWLINE_Prozo je Bulgakov za\xc4\x8del pisati v za\xc4\x8detku 20. let; takrat je napisal roman Bela Garda, ki govori o dru\xc5\xbeini \xc4\x8dastnika bele garde med dr\xc5\xbeavljansko vojno v Kijevu. Prvi del je iz\xc5\xa1el leta 1925, v celoti pa je bil v Sovjetski zvezi objavljen \xc5\xa1ele leta 1966. Roman je Bulgakova pahnil v nemislot oblasti, in od takrat naprej mu vse do konca \xc5\xbeivljenja ni bilo dovoljeno objavljanje proze (prepoved objave je prenehala \xc5\xa1ele leta 1962). \xc5\xbde pred tem je za\xc4\x8del pisati zbirko novel s skupnim naslovom Zapiski mladega zdravnika, ki govori o njegovem zdravni\xc5\xa1kem delu med letma 1916 in 1919 in v kateri se \xc5\xbee izoblikujejo nekatere zna\xc4\x8dilnosti njegovega pisanja \xe2\x80\x93 preplet dokumentarnosti, avtobiografskih dogodkov in fikcije, ki ob\xc4\x8dasno prehaja v fantastiko. Bulgakov je ob\xc4\x8dudoval Wellsa in tako za\xc4\x8del v nekatera dela vklju\xc4\x8devati elemente znanstvene fantastike. Najbolj znani med takimi sta deli Usodna jajca in Pasje srce; obe sta prispevali k negodovanju sovjetskih oblasti.'