b'\n_START_ARTICLE_\nDharmakirti\n_START_SECTION_\nPRAMANAVARTTIKA\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo najve\xc4\x8dje in dale\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1e delo se imenuje Pram\xc4\x81nav\xc4\x81rttika. To je nedokon\xc4\x8dan, zelo filozofski komentar na Dign\xc4\x81gov Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87asamuccaya ("Zbirka epistemologije"), ki pa je tudi bil na \xc5\xa1iroko komentiran s strani mnogih indijskih in tibetanskih u\xc4\x8denjakov. Na razli\xc4\x8dnih klju\xc4\x8dnih mestih v besedilu vidimo, da je Dharmak\xc4\xabrti o\xc4\x8ditno razvil nekaj osnovnih idej, kot odziv na danes izgubljene komentarje \xc5\xa1tudentov Dign\xc4\x81ga, najpomembnej\xc5\xa1i pa je bil komentar o Pram\xc4\x81nasamuccaji, ki ga je izvedel \xc4\xaa\xc5\x9bvarasena. Obstajajo tudi novosti, ki jih, kolikor vemo, niso izzvali prej\xc5\xa1nji komentatorji. V metafiziki, epistemologiji ali filozofiji jezika, vzro\xc4\x8dne teorije prena\xc5\xa1ajo precej\xc5\xa1njo filozofsko te\xc5\xbeo. Te teorije so verjetno precej izvirne, vendar niso najdene v Dign\xc4\x81ginih lastnih spisih. V delu obravnava pramano, obliko indijske epistemologije, katero bi lahko prevedli kot \xc2\xbbdokaz\xc2\xab. Njegova besedila do danes ostajajo del \xc5\xa1tudija v samostanih tibetanskega budizma.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE\n_START_PARAGRAPH_\nMalo je znanega o \xc5\xbeivljenju Dharmakirtija. Tibetanske hagiografije ka\xc5\xbeejo, da je bil Brahmin, rojen v Ju\xc5\xbeni Indiji, in da je bil ne\xc4\x8dak u\xc4\x8denjaka M\xc4\xabm\xc4\x81\xe1\xb9\x83s\xc4\x81 Kumarile Bha\xe1\xb9\xad\xe1\xb9\xada. Ko je bil \xc5\xa1e mlad, naj bi Kumarila grdo govoril o njem med njegovim prejemanjem brahmanskim obla\xc4\x8dil, kar je pripeljalo do tega, da je Dharmakirti namesto tega prevzel haljo budisti\xc4\x8dnega reda in se odlo\xc4\x8dil "premagati vse heretike".\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0TUDIJ\n_START_PARAGRAPH_\nKot \xc5\xa1tudent budizma je najprej \xc5\xa1tudiral pod Isvaraseno in se kasneje preselil v Nalando, kjer je sodeloval s Dharmapalo (6. stoletje). Toda natan\xc4\x8dnost tibetanskih hagiografij je negotova in ga znanstveniki namesto tega postavljajo v 7. stoletje. Za to so se odlo\xc4\x8dili predvsem zaradi nedoslednosti v razli\xc4\x8dnih tibetanskih in kitajskih besedilih in ker \xc5\xa1ele sredi 7. stoletja za\xc4\x8dnejo indijska besedila razpravljati o njegovih idejah. Primer je citat Dharmakirtijevih verzov v delih Adi Shankara. Ve\xc4\x8dina znanstvenikov meni, da je Dharmak\xc4\xabrti \xc5\xbeivel med 600-660 n. \xc5\xa1t., vendar ga pe\xc5\xa1\xc4\x8dica vseeno postavlja v prej\xc5\xa1nje stoletje. _NEWLINE_Dharmakirti naj bi gradil na delu Dign\xc4\x81ga, pionirja budisti\xc4\x8dne logike, od delovanja naprej pa je vplival na budisti\xc4\x8dno tradicijo. Prav tako so njegove teorije postale normativne v Tibetu in se do danes preu\xc4\x8dujejo kot del osnovnega u\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta. _NEWLINE_Dharmakirti je delal kot budisti\xc4\x8dni laik v Nalandi, torej ni bil le navaden menih. V njegovih delih je opazno njegovo prepri\xc4\x8danje, da nih\xc4\x8de ne bo razumel vrednosti njegovega dela in da bodo njegova prizadevanja kmalu pozabljena. Zgodovina pa je uspela dokazati, da so bili njegovi strahovi napa\xc4\x8dni. Njegova filozofija je zagotovo na\xc5\xa1la priznanje, vsaj v mnogih delih Azije. On in njegov \xc5\xbee prej omenjeni predhodnik Dign\xc4\x81ga (480.-540. let.) sta bila odgovorna za \xc5\xa1olo budisti\xc4\x8dne misli, ki v sanskrtu dejansko ni imela imena, \xc4\x8deprav je bila v tibetan\xc5\xa1\xc4\x8dini znana kot "tisti, ki sledijo sklepanju" (rigs pa rjes su \'brang ba); v sodobni literaturi je v\xc4\x8dasih znana s priro\xc4\x8dnim sanskrtnim pomnomerjem pram\xc4\x81nav\xc4\x81da ali preprosto \xc2\xbbepistemolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo\xc2\xab. V vsakem primeru je bila budisti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola, ki je izzvala najbolj sofisticirane in najpomembnej\xc5\xa1e filozofske razprave z nebudisti\xc4\x8dnimi tekmeci. Predstavljala je budizem v pan-indijskih razpravah o problemih univerzalnosti, filozofiji logike in jezika ter vpra\xc5\xa1anjih utemeljitve in imela ogromen vpliv na Mahajanski budizem v osrednji Aziji, zlasti v Tibetu. \xc4\x8ceprav je bil njen vpliv na srednjeve\xc5\xa1ko Kitajsko relativno omejen (v kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dino je bilo prevedenih le nekaj del Dign\xc4\x81ga in Dharmak\xc4\xabrtijevega dela), je vseeno postala vse bolj pomembna v sodobni Japonski pri dobavi epistemologije za budisti\xc4\x8dne misli.\n_START_SECTION_\nZGODOVINSKO OZADJE\n_START_PARAGRAPH_\nBudisti\xc4\x8dna dela, kot so Yogacarabhumi-\xc5\xa1astra in Mah\xc4\x81y\xc4\x81nas\xc5\xabtr\xc4\x81la\xe1\xb9\x85k\xc4\x81ra, sestavljena pred 6. stoletjem, o hetuvidy\xc4\x81 (logiki, dialektiki), so nesistemati\xc4\x8dna, njihov pristop in struktura pa sta heresiolo\xc5\xa1ka, proseliti\xc4\x8dna in apologeti\xc4\x8dna. Njihov namen je bil premagati nasprotnike, ki niso budisti (hinduizem, d\xc5\xbeainizem, \xc4\x80j\xc4\xabvikizem), braniti ideje budizma, razviti vrsto argumentov, ki jih menihi lahko uporabijo za spreobra\xc4\x8danje tistih, ki dvomijo v budizem in krepiti vero budistov, ki so za\xc4\x8deli razvijati dvome. Okoli sredine 6. stoletja je, morda za re\xc5\xa1evanje polemike nebudisti\xc4\x8dnih tradicij s svojimi pramanskimi temelji, budisti\xc4\x8dni u\xc4\x8denjak Dign\xc4\x81ga preusmeril poudarek dialektike k bolj sistemati\xc4\x8dni epistemologiji in logiki in ohranjal heresiozno in apologetsko osredoto\xc4\x8denost. Dharmak\xc4\xabrti je sledil stopinjam Dign\xc4\x81ga in mu pripisujejo sistemati\xc4\x8dne filozofske nauke o budisti\xc4\x8dni epistemologiji, ki je, kot je rekel Vincent Eltschinger, "polnopravno pozitivno / neposredno opravi\xc4\x8dilo". Dharmak\xc4\xabrti je \xc5\xbeivel v obdobju propada guptskega cesarstva, ki je tudi \xc4\x8das velike negotovosti za budisti\xc4\x8dne institucije. Vloga budisti\xc4\x8dne logike je veljala za intelektualno obrambo pred hindujskimi filozofskimi argumenti, ki so jih oblikovali epistemi\xc4\x8dno prefinjene tradicije, kot je \xc5\xa1ola Nyaya. Vendar pa so Dharmak\xc4\xabrti in njegovi privr\xc5\xbeenci menili, da je \xc5\xa1tudij razmi\xc5\xa1ljanja in njegove uporabe pomembno orodje za soteriolo\xc5\xa1ke cilje.\n_START_SECTION_\nDELA\n_START_PARAGRAPH_\n-Analiza odnosov - Analysis of Relations - (Sa\xe1\xb9\x83bandhaparik\xe1\xb9\xa3h\xc4\x81vrtti ) _NEWLINE_-Ugotovitev utemeljenih spozanj - Ascertainment of Valid Cognition - (Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87avini\xc5\x9bcaya)_NEWLINE_-Komentar na Dign\xc4\x81gino \'Zbirko epistemologije\'  - Commentary on Dignaga\'s \'Compendium of Valid Cognition\' -(Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87av\xc4\x81rttika-k\xc4\x81rika )_NEWLINE_-Avto-komentar na prej omenjeno besedilo - Auto-commentary on the above text - (Pram\xc4\x81\xe1\xb9\x87av\xc4\x81rttikasvavrtti)_NEWLINE_-Kaplja razuma - Drop of Logic - (Ny\xc4\x81yabinduprakara\xe1\xb9\x87a)_NEWLINE_-Kaplja razloga - Drop of Reason - (Hetubindun\xc4\x81maprakara\xe1\xb9\x87a)_NEWLINE_-Dokaz miselnega toka drugih - Proof of Others\' Mindstreams - (Sa\xe1\xb9\x83t\xc4\x81n\xc4\x81ntarasiddhin\xc4\x81maprakara\xe1\xb9\x87a) _NEWLINE_-Razlogi za razpravo - Reasoning for Debate - (V\xc4\x81dany\xc4\x81yan\xc4\x81maprakara\xe1\xb9\x87a)\n_START_SECTION_\nDHARMAKIRTI V SLOVEN\xc5\xa0\xc4\x8cINI IN UPORABNO GRADIVO\n_START_PARAGRAPH_\n-\xc4\x8dlanek Sebastjana V\xc3\xb6r\xc3\xb6sa\xc2\xa0: Misel in neizrekljivo v budisti\xc4\x8dni logi\xc4\x8dno-epistemolo\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli\xc2\xa0: nov pogled na teorijo dveh resnic pri Dignagi in Dharmakirtiju v reviji Afri\xc5\xa1ke in azijske \xc5\xa1tudije , letnik 16, \xc5\xa1t. 3 (2012), str. 77-100_NEWLINE_COBISS.SI-ID: 73105920 oz. https://plus.si.cobiss.net/opac7/bib/51117410_NEWLINE_-Maja Mili\xc4\x8dinski\xc2\xa0: Azijske filozofije in religije\xc2\xa0; Mahayansko pojmovanje Bude: str. 299, Mahayanski \xc5\xa1oli: str. 300_NEWLINE_https://plus.si.cobiss.net/opac7/bib/269050624_NEWLINE_-za nadaljnjo raziskavo njegovih del\xc2\xa0: http://www.east.uni-hd.de/search/?q=Dharmakirti;'