b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8ciginj\n_START_SECTION_\nPralnica\n_START_PARAGRAPH_\nPralnica spada med nepremi\xc4\x8dno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. O njej ni nikakr\xc5\xa1nega zapisa, zato so podatki le ustnega izro\xc4\x8dila. Zgrajena je bila leta 1956 za gospodinje, ki so ob potoku Loj\xc5\xa1\xc4\x8dica prale perilo, za zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pred de\xc5\xbejem in mrazom._NEWLINE_Poleg pralnice je v zadnjem delu tudi tako imenovana kopalnica, kjer so se \xc5\xbeene (pa tudi njihovi mo\xc5\xbeje) po kon\xc4\x8danem delu lahko skopali. Kopalnica je bila na sredini pregrajena, tako da je ena stran pripadala mo\xc5\xbeem, druga pa \xc5\xbeenam. Na eni strani so se tako tu\xc5\xa1irali mo\xc5\xbeje na drugi pa \xc5\xbeene. Voda je bila speljana iz bli\xc5\xbenjega potoka Loj\xc5\xa1\xc4\x8dica. Zraven je majhno kuri\xc5\xa1\xc4\x8de oz. kamin, da so v hladnih dneh lahko tudi zakurile. Seveda so drva nosile s seboj vsaka sama. V pralnico oz. v kopalnico so hodile ena za drugo, da jim ni bilo potrebno vedno znova zakurit, ampak so samo \xc5\xa1e vzdr\xc5\xbeevale stalno toploto. Tako je bilo la\xc5\xbeje in vedno toplo. Poleg pralnice je to postalo tudi nekak\xc5\xa1no zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de  \xc5\xbeensk, kjer so lahko, poleg dela, tudi malo poklepetale._NEWLINE_Vodovod je v vas pri\xc5\xa1el leta 1961, pralnico pa so kljub temu \xc5\xbeene po izgradnji uporabljale \xc5\xa1e nadaljnjih dvajset let, dokler niso dobili prvih pralnih strojev. Na za\xc4\x8detku so nekako \xc5\xa1e skrbeli zanjo, tako da so jo po\xc4\x8distili znotraj ter uredili okolico zunaj, ker pa ni nikoli imela pravega lastnika, je za\xc4\x8dela propadati. Cevi v zemlji so zamrznile in popokale, tako da ni ve\xc4\x8d dotoka vode v samo pralnico, stene se ponekod \xc5\xbee ru\xc5\xa1ijo, iz tal poganjajo koprive in trava, ki zakrivajo okna.\n_START_SECTION_\nSlap nad Bino skalo\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed naravnih dedi\xc5\xa1\xc4\x8din je tako imenovan \xc2\xbbSlap nad Bino skalo\xc2\xab. Dostop je iz \xc4\x8ciginja, kjer iz glavne ceste zavijemo po klancu navzgor in pridemo do zadnje hi\xc5\xa1e, ki se imenuje \xc2\xbbWhn\xc5\xa1\xc4\x8dewa\xc2\xab\xc2\xa0hi\xc5\xa1a. Pot nas tu vodi po delno urejeni gozdni poti, ter ob potoku Loj\xc5\xa1\xc4\x8dica navzgor. Neko\xc4\x8d so bile tu seno\xc5\xbeeti. \xc4\x8ciginjci so strme bregove ro\xc4\x8dno kosili, \xc4\x8dez poletje naredili \xc2\xbbkope\xc2\xab, ter seno v jeseni na saneh (doma\xc4\x8dini so jim rekli \xc2\xbbulaki\xc2\xab) spravljali v vas. Naredili so breme \xe2\x80\x93 winca, kjer so polo\xc5\xbeili dve vrvi podolgi\xc4\x8d, ter dve vrvi po\xc4\x8dez, nanje polo\xc5\xbeili seno, ga zavezali in polo\xc5\xbeili na ulake, ter tako spravili seno v dolini. Sedaj pa potok Loj\xc5\xa1\xc4\x8dico strmo obdajajo drevesa. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani \xc4\x8ciginja, Vol\xc4\x8d in Rut so lastniki ve\xc4\x8dine gozda, ki mu pravijo Loj\xc5\xa1c. Ob lahkem vzpenjanju navzgor si lahko na desni strani ogledamo tudi kaverne, ki so od poti oddaljene dve minuti vkreber. Kaverne so zgradili italijanski vojaki v prvi svetovni vojni. Po dvajsetih minutah zmerne hoje in proti koncu po ne preve\xc4\x8d urejeni poti, nas le \xe2\x80\x93ta pripelje do Bine skale, kjer je voda izdolbla mrzel tolmun, v katerem so se doma\xc4\x8dini neko\xc4\x8d tudi kopali._NEWLINE_Pot pa se tukaj \xc5\xa1e ne kon\xc4\x8da. Do slapu nad Bino skalo sledi strm vzpon po bregovih dobrih 15 minut. Slap je visok pribli\xc5\xbeno pet metrov. Voda, ki ga napaja, ima dva izvira. Prvi prite\xc4\x8de izpod O\xc4\x8dne, drugi pa privre na dan pod Fratnikom, nato pa se oba kraka zdru\xc5\xbeita nekje nad Bino skalo.\n_START_SECTION_\nSlapovi Loj\xc5\xa1\xc4\x8dica\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg zgoraj omenjenega slapu pa je tu \xc5\xa1e druga naravna znamenitost. Kot \xc5\xbee zgoraj omenjeno, se na \xc4\x8ciginju vije potok, imenovan Loj\xc5\xa1\xc4\x8dica. Po potoku navzdol dobimo \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e slapove. V zgornjem toku lahko \xc5\xa1e vedno najdemo kakega poto\xc4\x8dnega raka, ki jih je bilo pred leti veliko in se jih je dobilo v potoku tik za vasjo. Sedaj je \xc5\xbee potrebno prehoditi par slapov po toku navzgor ter prevrniti kako skalo, da najdemo \xc5\xa1e kak\xc5\xa1nega. Kljub temu je voda, ki napaja strugo precej \xc4\x8dista, a tudi mrzla. Potok namre\xc4\x8d \xc5\xa1ele v vasi za\xc4\x8duti son\xc4\x8dne \xc5\xbearke, zato mu tudi kmalu zmanjka vode, tako da ga na Kozar\xc5\xa1\xc4\x8dah \xc5\xbee skoraj ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d ni.\n_START_SECTION_\nIzvir Mrtva\xc5\xa1nica\n_START_PARAGRAPH_\nDostop je nad vasjo \xc4\x8ciginj, kjer za \xc2\xbbBelinovo\xc2\xab\xc2\xa0hi\xc5\xa1o zavijemo desno navzgor, se povzpnemo na tako imenovane Laze in po pribli\xc5\xbeno pol ure hoje pridemo do cilja \xe2\x80\x93 betonskega zajetja, ki se imenuje Po\xc4\x8divala ali Mrtva\xc5\xa1nica. Zgradili so jo Italijani pred prvo svetovno vojno. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu zgodnjega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva so tudi iz Bene\xc4\x8dije nosili svoje mrtve pokopavat k svetemu Danijelu. Na poti do Vol\xc4\x8d so se ob tem izviru ustavljali, po\xc4\x8divali in osve\xc5\xbeili.'