b"\n_START_ARTICLE_\nParadoks u\xc5\xbeivanja v \xc5\xbealostnih filmih\n_START_SECTION_\nSituacijska referenca in meta-presoja\n_START_PARAGRAPH_\nV neki raziskavi Schramm in Wirth raziskujeta vlogo presoj glede na situacijsko referenco in meta-presoje v povezavi s paradoksno situacijo. V \xc5\xa1tudiji sta raziskovala tudi vpliv ve\xc4\x8dkratnega vrednotenja posameznikove_NEWLINE_\xc5\xbealosti. Na podlagi preteklih raziskav, sta Schramm in Wirth sklenila, da bosta raziskovala vpliv \xc5\xbealostnih koncev, saj se paradoksna situacija pojavi le ob \xc5\xbealostnih koncih. V primeru, da protagonist na koncu trpi in morda umre, pa se v gledalcu poraja \xc5\xbealost in zato se ne pojavi u\xc5\xbeitek po gledanju filma._NEWLINE_V prvi raziskavi avtorja raziskujeta vpliv meta-presoje, ki \xc4\x8dustvo (\xc5\xbealost) spremeni na meta ravni iz negativnega v pozitivno meta-\xc4\x8dustvo (ang. Meta-emotion) (u\xc5\xbeitek; sprememba vrednosti) . Situacijska referenca je razlo\xc5\xbeena kot skupek na\xc5\xa1ih ocen, ki ustvarjajo interpretativno osnovo za ocene in s tem za do\xc5\xbeiveta \xc4\x8dustva.  Wirth, Schramm in B\xc3\xb6cking so situacijsko referenco delili na tri skupine glede na: medijsko vsebino (zgodba, liki), produkcijsko vsebino (estetika filma, glasba) in sebstveno referenco ali kognitivno spremembo (prenos zgodbe na svoje \xc5\xbeivljenje, spomin na podobne pretekle dogodke) . V raziskavi sta Schramm in Wirth ugotovila, da je konec z \xc5\xbealostno glasbo povzro\xc4\x8dil najve\xc4\x8d \xc5\xbealosti in posledi\xc4\x8dno najmanj u\xc5\xbeitka v gledalcih, konec z optimisti\xc4\x8dno glasbo pa je povzro\xc4\x8dil najve\xc4\x8d u\xc5\xbeitka. Zaradi sebstvene in produkcijske reference sta imela, konec z optimisti\xc4\x8dno glasbo in konec z referenco na gledalca, vi\xc5\xa1jo stopnjo u\xc5\xbeitka v filmu, kot konec z \xc5\xbealostno glasbo. Raziskovalca sta potrdila domnevo, da situacijska referenca vpliva na mejo za spremembo vrednosti \xc4\x8dustva. Ugotovila sta tudi, da previsok nivo \xc5\xbealosti zaviralno vpliva na spremembo vrednosti in je zato velikokrat ni, v kolikor pa je nivo \xc5\xbealosti optimalen, se \xc4\x8dustvo hitro spremeni. Glede na dobljene rezultate sta avtorja zaklju\xc4\x8dila, da so odnosi med konstrukti bolj zapleteni, kot so si mislili in tega pojava ne morejo pojasniti z enim mehanizmom .\n_START_SECTION_\nSprememba vrednosti \xc4\x8dustva in meta-presoja\n_START_PARAGRAPH_\nV drugem \xc4\x8dlanku avtorja Hofer in Wirth raziskujeta spremembo vrednosti \xc4\x8dustev preko meta-presoje. Meta-presoja je kognitivna ali miselna spremenljivka, v tem primeru kognitivna ocena \xc4\x8dustev. Pri omenjenem paradoksu gre za spremembo \xc5\xbealosti v u\xc5\xbeitek, ki pa predstavlja meta-\xc4\x8dustvo, torej \xc4\x8dustvo, ki se zgodi na podlagi meta-presoje. Zveza med \xc5\xbealostjo in posledi\xc4\x8dnim u\xc5\xbeitkom se lahko razlo\xc5\xbei preko pozitivne miselne ocene negativnega \xc4\x8dustva .  Na\xc5\xa1o reakcijo na koncu filma z \xc5\xbealostnim koncem (\xc5\xbealost) ocenimo kot moralno, dru\xc5\xbebeno za\xc5\xbeeleno, saj smo z \xc5\xbealostjo empati\xc4\x8dni do junaka. Na\xc5\xa1 odziv je kognitivno pozitiven, zato \xc4\x8dutimo pozitivno meta-\xc4\x8dustvo, u\xc5\xbeitek. Z analizo podatkov sta raziskovalca ugotovila, da ima najve\xc4\x8dji vpliv na ob\xc4\x8dutek u\xc5\xbeitka zdru\xc5\xbeljivost z normami, saj ob \xc5\xbealostnem koncu, ve\xc4\x8dja stopnja \xc5\xbealosti vpliva na primernost izra\xc5\xbeenega \xc4\x8dustva. \xc5\xbdalost je v tem primeru primerna in ve\xc4\x8dja kot je, ve\xc4\x8dji je u\xc5\xbeitek. Tudi jasnost \xc4\x8dustev je imela velik vpliv na u\xc5\xbeitek, saj so ljudje, ki so jim bila njihova \xc4\x8dustva bolj jasna, manj u\xc5\xbeivali v filmu kot preostali . _NEWLINE_V tej raziskavi avtorja Hofer in Writh  sku\xc5\xa1ata prikazati podrobnej\xc5\xa1e_NEWLINE_vpoglede v proces transformiranja negativnih \xc4\x8dustev v pozitivna pri gledanju_NEWLINE_filma. Raziskovalca sta sodelujo\xc4\x8dim_NEWLINE_v raziskavi pokazala tri razli\xc4\x8dne verzije \xc5\xbealostnih filmov. Prva hipoteza,_NEWLINE_ki sta si jo zadala je bila, da se gledalci pesimisti\xc4\x8dne razli\xc4\x8dice po\xc4\x8dutijo_NEWLINE_bolj \xc5\xbealostne, kot pa gledalci, ki gledajo optimisti\xc4\x8dni razli\xc4\x8dico in razli\xc4\x8dico,_NEWLINE_ki predstavlja \xc2\xbbkognitivno stikalo\xc2\xab. Prvi del druge hipoteze pravi, da bodo gledalci, ki so si ogledali razli\xc4\x8dico \xc2\xbbkognitivno stikalo\xc2\xab\xc2\xa0razvili mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o ego referenco (to pomeni, da jih nekaj v filmu_NEWLINE_spominja na njihovo \xc5\xbeivljenje) kot gledalci drugih dveh verzij; drugi del druge_NEWLINE_hipoteze pa pravi, da bodo gledalci optimisti\xc4\x8dne razli\xc4\x8dice pokazali mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o_NEWLINE_produkcijsko referenco (to pomeni, da razmi\xc5\xa1ljajo o tem, kako so snemali film)_NEWLINE_kot gledalci drugih dveh verzij. Tretja hipoteza je predvidela, da bodo_NEWLINE_gledalci verzije \xc2\xbbkognitivno stikalo\xc2\xab\xc2\xa0in optimisti\xc4\x8dne verzije pokazali bolj_NEWLINE_pozitivno meta presojo in manj\xc5\xa1e ovire pri transformaciji kot gledalci_NEWLINE_pesimisti\xc4\x8dne verzije. Pri \xc4\x8detrti hipotezi sta predvidevala, ad bodo gledalci_NEWLINE_verzije \xc2\xbbkognitivno stikalo\xc2\xab\xc2\xa0in optimisti\xc4\x8dne verzije do\xc5\xbeiveli ve\xc4\x8d u\xc5\xbeitka kot_NEWLINE_gledalci, ki so gledali pesimisti\xc4\x8dno verzijo. Raziskava je potekala tako, da so_NEWLINE_sodelujo\xc4\x8dim najprej na kratko predstavili glavni lik in nujne dogodke, do_NEWLINE_to\xc4\x8dke, kjer za\xc4\x8dnejo s filmsko stimulacijo in je vsaka skupina udele\xc5\xbeencev_NEWLINE_gledala eno verzijo filma, po ogledu pa so izpolnili vpra\xc5\xa1alnik. Raziskovalca_NEWLINE_sta merila \xc5\xbealost, ego referenco in produkcijsko referenco. Vse \xc5\xa1tiri hipoteze_NEWLINE_so se izkazale za pravilne, pridobljeni podatki so jih potrdili. Raziskovalca_NEWLINE_sta torej predvidevala, da bodo razli\xc4\x8dne verzije \xc5\xbealostnih filmov imele_NEWLINE_razli\xc4\x8den u\xc4\x8dinek na konstitucijo \xc5\xbealosti in na transformacijo \xc5\xbealosti v u\xc5\xbeitek._NEWLINE_Kot so predvidevale hipoteze je pesimisti\xc4\x8dna\xc2\xa0_NEWLINE_verzija vzbudila, ljudje so se manjkrat poistovetili z njo in manjkrat_NEWLINE_so razmi\xc5\xa1ljali o nastajanju filma ter vzbudila manj pozitivne meta presoje kot_NEWLINE_pa optimisti\xc4\x8dna verzija in verzija \xc2\xbbkognitivno stikalo\xc2\xab. Posledi\xc4\x8dno sta_NEWLINE_raziskovalca ugotovila, da je pesimisti\xc4\x8dna verzija \xc5\xbealostnih filmov pri_NEWLINE_gledalcih najmanj priljubljena, saj pri njih vzbudi najmanj u\xc5\xbeitka.\n_START_SECTION_\nVpliv spola na fenomen\n_START_PARAGRAPH_\nV tretji raziskavi gre za preverjanje razlik v ob\xc4\x8dutku u\xc5\xbeitka glede na spol. Raziskovalci Oliver, Weaver in Sargent ugotavljajo, da veliko razvedril temelji na stereotipih, predvsem filmi. Mnogi raziskovalci kot npr. Alexander in Sparks, filme delijo na tipi\xc4\x8dno \xc5\xbeenske (romanti\xc4\x8dni filmi, telenovele) in tipi\xc4\x8dno mo\xc5\xa1ke (akcijski in \xc5\xa1portni filmi) .  Raziskovalka M. B. Oliver je odkrila, da se najve\xc4\x8dja razlika v u\xc5\xbeitku pojavi prav pri \xc5\xbealostnih filmih . Vpliv na razlike med spoloma pri zaznavi filma imata predvsem dve karakteristiki: karakteristika gledalca in karakteristika filma. Pri karakteristiki gledalca gre predvsem za njegovo spolno identiteto, zato so \xc4\x8dustva, ki jih \xc5\xbeenske pogosteje izra\xc5\xbeajo, \xc5\xbealost in strah, za mo\xc5\xa1ke pa je zna\xc4\x8dilna predvsem jeza. Za \xc5\xbeenske je tipi\xc4\x8dna \xc5\xbeenstvenost, ki naj bi v prete\xc5\xbeni meri vplivala na razliko med spoloma. Shields Ugotavlja, da so za \xc5\xbeensko povem obi\xc4\x8dajni pogosti in izraziti \xc4\x8dustveni izrazi \xc5\xbealosti, jokanje . Spolne identitete in spolne vloge se u\xc4\x8dimo \xc5\xbee od malega, kasneje pa s ponotranjanjem \xc5\xa1e pove\xc4\x8damo njen u\xc4\x8dinek. Na podlagi tega, se mo\xc5\xa1ki izogibajo \xc5\xbealostnim filmom, saj ne \xc5\xbeelijo neprimerno (glede na spolno identiteto) reagirati na film. Karakteristiko filma predstavljajo teme in junake, ki jih ustvarjalci filma uporabijo. Hoffner in Cantor pravita, da je ve\xc4\x8dina \xc5\xbealostnih filmov narejenih za \xc5\xbeenske (zaradi stereotipov), tako imamo veliko tem zlomljenega srca, dru\xc5\xbeinskih te\xc5\xbeav, smrti bli\xc5\xbenjih in \xc5\xbeenskih protagonistk, saj pri u\xc5\xbeitku v filmu veliko vlogo igra identifikacija . Iz zaklju\xc4\x8dkov raziskave lahko pridemo do tega, da v \xc5\xbealostnih filmih bolj u\xc5\xbeivajo \xc5\xbeenske in ljudje, ki so bolj \xc5\xbeenstveni. V diskusiji \xc4\x8dlanka avtorji poudarijo, da \xc5\xbealostni filmi izzovejo \xc5\xbeenstvene \xc4\x8dustvene odgovore, na kar pa imajo velik vpliv tema in protagonisti. \xc5\xbdalostni filmi so bolj \xc5\xbeenski \xc5\xbeanr, zato naj bi tudi \xc5\xbeenske bolj u\xc5\xbeivale v njih. Mo\xc5\xa1ki tega \xc5\xbeanra ne sovra\xc5\xbeijo, vendar v njem ne u\xc5\xbeivajo . _NEWLINE_V raziskavi, ki so jo izvedli, so\xc2\xa0 Mary Beth Oliver, Stephanie Lee Sargent in_NEWLINE_James Weaver (2000) izvedli tri \xc5\xa1tudije, s katerimi bi pojasnili spolne razlike_NEWLINE_pri u\xc5\xbeivanju v \xc5\xbealostnih filmih . V prvih dveh \xc5\xa1tudijah so raziskovali u\xc5\xbeivanje_NEWLINE_pri prototipskih \xc5\xbeenskih in mo\xc5\xa1kih \xc5\xbealostnih filmih (Beaches in Brian's song),_NEWLINE_v tretji \xc5\xa1tudiji pa so uporabili opis filmov, da bi raziskali vpliv spolne_NEWLINE_identitete in filmske karakteristike na pri\xc4\x8dakovano u\xc5\xbeivanje. Kot so zapisali v_NEWLINE_\xc4\x8dlanku, so \xc5\xbeenske poro\xc4\x8dale o ve\xc4\x8djem u\xc5\xbeitku ob filmih, ki_NEWLINE_vsebujejo teme o odnosih. Istospolne skupine od 5 do 15 \xc4\x8dlanov so skupaj z_NEWLINE_eksperimentatorjem istega spola gledali dele filmov (en nevtralni in en_NEWLINE_\xc5\xbealosten film). Po ogledu so sodelujo\xc4\x8di ocenili dolgo\xc4\x8dasnost, zabavnost in_NEWLINE_u\xc5\xbeitek pri gledanju dela filma. Analiza je pokazala, da so mo\xc5\xa1ki nevtralen film_NEWLINE_ozna\xc4\x8dili kot bolj zabaven in manj dolgo\xc4\x8dasen od \xc5\xbeensk, medtem ko so \xc5\xbeenske za_NEWLINE_manj dolgo\xc4\x8dasen in bolj zabaven ozna\xc4\x8dile odsek iz tragi\xc4\x8dnega filma kot mo\xc5\xa1ki, a_NEWLINE_oboji so za bolj zanimiv odsek izbrali tragi\xc4\x8dni odsek. V drugi \xc5\xa1tudiji so se sodelujo\xc4\x8di zbrali v velikih in spolno me\xc5\xa1anih skupinah v_NEWLINE_sobi, ki je predstavljala kinodvorano. Ogledali so si celoten film, nato pa_NEWLINE_poro\xc4\x8dali o svojem u\xc5\xbeivanju pri filmu. Gledali so nevtralni film in \xc5\xbealosten_NEWLINE_film. Sodelujo\xc4\x8di, tako mo\xc5\xa1ki kot \xc5\xbeenske, so poro\xc4\x8dali izjemno ve\xc4\x8dji u\xc5\xbeitek pri_NEWLINE_gledanju \xc5\xbealostnega filma. Za razliko od prve \xc5\xa1tudije v tej raziskavi, v tem_NEWLINE_delu ni bilo dokaza, da \xc5\xbeenske bolj u\xc5\xbeivajo pri \xc5\xbealostnih filmih. Tudi v tej_NEWLINE_raziskavi so raziskovalci zapisali, da zaradi tega, ker so sodelujo\xc4\x8di gledali_NEWLINE_en specifi\xc4\x8den film, podatkov ni mogo\xc4\x8de direktno posplo\xc5\xa1iti na saj lahko_NEWLINE_obstajajo druge filmske karakteristike, ki bi lahko vplivale na odziv_NEWLINE_sodelujo\xc4\x8dih. Zaradi tega razloga so pri tretjem delu te raziskave, pri tretji_NEWLINE_\xc5\xa1tudiji, uporabili pisne opise filmov, da bi raziskali vpliv teme filma in_NEWLINE_karakterjev spol na mo\xc5\xa1ko in \xc5\xbeensko pri\xc4\x8dakovano u\xc5\xbeivanje pri \xc5\xbealostih filmih. V_NEWLINE_tretji \xc5\xa1tudiji je raziskovalo 90 mo\xc5\xa1kih in 89 \xc5\xbeensk dodiplomskih \xc5\xa1tudentov_NEWLINE_komunikacijskih programov iz druge univerze kot v prej\xc5\xa1njih dveh \xc5\xa1tudijah._NEWLINE_Sodelujo\xc4\x8di niso vedeli, da je to \xc5\xa1tudija o \xc5\xbealostnih filmih. Prvo so sodelujo\xc4\x8di_NEWLINE_re\xc5\xa1ili vpra\xc5\xa1alnike, ki so dolo\xc4\x8dali njihovo spolno identiteto (razdelili so jih_NEWLINE_na maskuline in feminine posameznike) ter izvedeli koliko in katere \xc5\xbealostne_NEWLINE_filme so \xc5\xbee gledali. V drugem vpra\xc5\xa1alniku so dobili opise naklju\xc4\x8dnih \xc5\xa1estih_NEWLINE_filmov in so si morali predstavljati katerega od teh bi si izposodili za_NEWLINE_gledati zve\xc4\x8der. Med njimi sta bila dva opisa \xc5\xbealostnih filmov (ve\xc4\x8d \xc5\xbealostnih_NEWLINE_filmov bi lahko vzbudilo \xc2\xbbsum\xc2\xab\xc2\xa0o \xc4\x8dem gre raziskava, kar bi popa\xc4\x8dilo rezultate)._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1alnik so razdelili na ve\xc4\x8d podkategorij. Rezultati tretje \xc5\xa1tudije so_NEWLINE_ponudili mo\xc4\x8dne dokaze, da \xc5\xbeenske bolj u\xc5\xbeivajo v \xc5\xbealostnih filmih. Ta \xc5\xa1tudija je_NEWLINE_razkrila, da ni dokazov, ki bi kazali na to, da spolne razlike pri gledanju_NEWLINE_\xc5\xbealostnih filmov odsevajo prevlado \xc5\xbeenskih karakterjev v tem \xc5\xbeanru."