b'\n_START_ARTICLE_\nPrekarno delo\n_START_SECTION_\nTrendi in ukrepi proti prekarizaciji dela\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji se lahko delavci, ki menijo, da njihov delodajalec kr\xc5\xa1i delovnopravno zakonodajo obrnejo na In\xc5\xa1pektorat Republike Slovenije za delo . V primerih, ko gre za neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki so nastale ob sklenitvi npr. pogodbe o delu, lahko delavec svoje pravice za\xc5\xa1\xc4\x8diti z uveljavljanjem klasi\xc4\x8dnih civilnopravnih zahtevkov . Poleg tega pa lahko delavec uveljavlja obstoj delovnega razmerja, \xc4\x8de ugotovi, da so v njegovi zaposlitvi prisotni vsi elementi delovnega razmerja. _NEWLINE_Mednarodna organizacija dela je leta 2011 objavila tudi zbornik simpozija \xc2\xbbRegulacija in politike zmanj\xc5\xa1evanja prekarnega dela\xc2\xab\xc2\xa0. V objavljenem dokumentu poziva k spodbujanju solidarnosti za prekarne delavce med redno zaposlenimi. Prav tako se zavzema za gradnjo mednarodne solidarnosti s pomo\xc4\x8djo mednarodnih okvirnih dogovorov in nadzornih mehanizmov MOD, pri \xc4\x8demer se naj bi organiziralo kampanje za vladna pravila in uredbe, ki bi prepre\xc4\x8devale zlorabo za\xc4\x8dasnih zaposlitev, zaposlitev s skraj\xc5\xa1anim delovnim \xc4\x8dasom, agencijsko delo in ostale nejasne pogodbene dogovore, s katerimi se delavcem le jemlje njihove pravice, ki izhajajo iz delovnega razmerja. Hkrati predlagajo tudi izbolj\xc5\xa1anje in raz\xc5\xa1iritev kolektivnih pogodb, ki omogo\xc4\x8dajo kolektivna pogajanja na ravni podjetij in industrijskih panog. Kot primer tak\xc5\xa1ne uspe\xc5\xa1ne prakse MOD navaja nem\xc5\xa1ki sindikat IG Metall, ki je dosegel kolektivno pogodbo za celotno jeklarsko industrijo, v kateri so dolo\xc4\x8dili, da mora primarni delodajalec skrbeti za enakopravno pla\xc4\x8dilo agencijskih delavcev. _NEWLINE_MOD pa opozarja tudi na splo\xc5\xa1ne zahteve boja proti prekarnemu delu. Regulacija prekarnega dela bo zahtevala posege v gospodarsko in socialno politiko, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d trdno socialno varovalno mre\xc5\xbeo, pla\xc4\x8do, ki zagotavlja eksisten\xc4\x8dni minimum, zmanj\xc5\xa1evanje nihanj finan\xc4\x8dnih trgov, krepitev dav\xc4\x8dne baze in javne storitve ter javne investicije za inkluzivno, produktivno in trajnostno usmerjeno dru\xc5\xbebo. Prav tako je nujno, da pla\xc4\x8de rastejo v skladu z rastjo produktivnosti in da se prepre\xc4\x8duje nepo\xc5\xa1teno tekmovanje na trgu dela. Izdelani sistemi socialne varnosti namre\xc4\x8d krepijo sposobnost delavcev, da zavra\xc4\x8dajo prekarna delovna mesta. _NEWLINE_Nadalje so potrebne spremembe pravnih okvirov, da se zagotovi za\xc5\xa1\xc4\x8dito prekarnih delavcev, ki bo vsaj tak\xc5\xa1na kot za vse ostale delavce. Pri \xc4\x8demer pa MOD izpostavlja, da so, zaradi praks globalnih podjetij, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo meddr\xc5\xbeavne razlike v regulaciji trga dela, nujne mednarodne iniciative na podro\xc4\x8dju regulacije trga dela._NEWLINE_Ne glede na vse razloge in prizadevanja za prekarizacijo oz. pro\xc5\xbeno varnost zaposlitev Tangian (2005) ugotavlja, da ima pro\xc5\xbenost zaposlitve najbolj negativne u\xc4\x8dinke na zaposljivost. Prav tako ugotavlja, da se premika od dohodkovne varnosti k visoki zaposljivosti ne da konsistentno implementirati. Njegova \xc5\xa1tudija namre\xc4\x8d ka\xc5\xbee, da visoka zaposljivost v okviru pro\xc5\xbene zaposlitve ni mogo\xc4\x8da.'