b'\n_START_ARTICLE_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrija je proizvodnja blaga ali povezanih storitev znotraj gospodarstva .  Kot glavni vir prihodkov skupine ali podjetja je kazalnik njene pomembne industrije.  \xc4\x8ce ima velika skupina ve\xc4\x8d virov prihodkov, se \xc5\xa1teje, da je aktivna v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih panogah. Predelovalna industrija je v \xc4\x8dasu industrijske revolucije postala klju\xc4\x8dni sektor proizvodnje in delovne sile v evropskih in severnoameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah in tako nadomestila prej\xc5\xa1nje trgovsko in fevdalno gospodarstvo. Vzrok za te spremembe so bile \xc5\xa1tevilni hitri napredki v tehnologiji, kot sta bila na primer proizvodnja jekla in premoga. _NEWLINE_Po koncu industrijske revolucije je pri\xc5\xa1lo do novih sprememb, tako da dandanes morda tretjina gospodarske proizvodnje izvira iz predelovalne industrije. \xc5\xa0tevilne razvite dr\xc5\xbeave in \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeave v razvoju / pol razvite dr\xc5\xbeave (Kitajska, Indija itd.) so mo\xc4\x8dno odvisne od proizvodne industrije.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbeenjstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xbeenjstvo, to je prisilno delo  \xc2\xa0v proizvodnji blaga in v storitvah je bilo \xc5\xbee v antiki prisotno po vsem svetu kot sredstvo za poceni proizvodnjo. Obi\xc4\x8dajno proizvaja izdelke, pri katerih je dobi\xc4\x8dek je odvisen od ekonomije obsega in za katere je bilo delo enostavno in enostavno nadzorovati.  Mednarodno pravo je su\xc5\xbeenjstvo razglasilo za nezakonito.\n_START_SECTION_\nCehi\n_START_PARAGRAPH_\nCehi, zdru\xc5\xbeenja obrtnikov in trgovcev, nadzirajo proizvodnjo in distribucijo izdelkov. Cehi imajo korenine v rimskem imperiju kot collegia (ednina: collegium ). \xc4\x8clanstvo v teh zgodnjih cehih je bilo prostovoljno. Rimska kolegija padca Rima niso pre\xc5\xbeivela.  V zgodnjem srednjem veku so se cehi ponovno za\xc4\x8deli pojavljati po Evropi in ob za\xc4\x8detku 14. stoletja dosegli stopnjo zrelosti.  \xc2\xa0 Do dandanes je le malo cehov pre\xc5\xbeivelo, vendar pa so sodobne proizvodne strukture so podobne strukturi tradicionalnih cehov.  Drugi cehi, kot je SAG-AFTRA, delujejo kot sindikati in ne kot klasi\xc4\x8dni cehi. Profesor Sheilagh Ogilvie trdi, da so cehi, kjer so bili prisotni, negativno vplivali na kakovost, spretnosti in inovacije na podro\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nIndustrijska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska revolucija (od sredine 18. stoletja do sredine 19. stoletja) je pomenila razvoj in popularizacijo mehaniziranih proizvodnih sredstev kot nadomestila za ro\xc4\x8dno proizvodnjo.  Industrijska revolucija je igrala pomembno vlogo pri odpravi su\xc5\xbeenjstva v Evropi in Severni Ameriki.\n_START_SECTION_\nIndustrijski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska revolucija je privedla do razvoja tovarn za proizvodnjo velIkih koli\xc4\x8din izdelkov, s posledicami in spremembami v dru\xc5\xbebi.  Prvotno je tovarne gnala vodna para, kasneje, ko je bilo razvito elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje, pa  elektrika. Mehanizacija monta\xc5\xbene linije, na kateri so posamezni delavci med postopkom izvajali konkretne korake, je vodila do proizvodnje izdelkov na ponovljiv na\xc4\x8din. Rezultat sta bila znatno pove\xc4\x8dana produktivnost in zni\xc5\xbeanje stro\xc5\xa1kov za kon\xc4\x8dni izdelek. Kasnej\xc5\xa1a avtomatizacija je za\xc4\x8dela nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati ljudi na proizvodnih linijah, ta proces pa se je z razvojem ra\xc4\x8dunalnika in robota \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1il.\n_START_SECTION_\nDeindustrializacija\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so nekatere predelovalne industrije za\xc4\x8dele usihati zaradi razli\xc4\x8dnih gospodarskih dejavnikov, med drugim zaradi razvoja nadomestnih tehnologij ali zaradi izgube konkuren\xc4\x8dne prednosti. Primer za prvi razlog je padec v proizvodni vozov, ki so jih zamenjali avtomobili iz masovne proizvodnje. _NEWLINE_Nedavni trend je bil migracija uspe\xc5\xa1nih in industrializiranih dr\xc5\xbeav v postindustrijsko dru\xc5\xbebo . To je videti v pove\xc4\x8danju storitvenega sektorja na ra\xc4\x8dun proizvodnje in razvoju, t.i.informacijske revolucije, to je informacijsko zasnovanega gospodarstva. V postindustrijski dru\xc5\xbebi se proizvajalci selijo na donosnej\xc5\xa1e lokacije (t.i.off-shoring) _NEWLINE_Meritve proizvodnih dejavnosti in ekonomski u\xc4\x8dinek niso zgodovinsko stabilne. Tradicionalno se je uspeh meril v \xc5\xa1tevilu ustvarjenih delovnih mest. Meni se, da do zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila zaposlenih v predelovalnih dejavnostih prihaja zaradi zmanj\xc5\xa1ane konkuren\xc4\x8dnosti sektorja ali zaradi uvedbe vitkega procesa proizvodnje . _NEWLINE_S to spremembo je povezano tudi zvi\xc5\xa1evanje kakovosti izdelka, ki se proizvaja. Izdelati izdelek je sicer mogo\xc4\x8de izdelati z nizko tehnologijo z nizko kvalificirano delovno silo, vendar je sposobnost proizvajati visokotehnolo\xc5\xa1ke izdelke odvisna od visoko usposobljenega osebja.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska dru\xc5\xbeba je dru\xc5\xbeba, ki jo poganja uporaba tehnologije za mno\xc5\xbei\xc4\x8dne proizvodnje, ki jo podpira obse\xc5\xbeno prebivalstvo z visoko sposobnostjo za delitev dela . Danes je industrija pomemben del ve\xc4\x8dine dru\xc5\xbeb in narodov. Naloga vlade je imeti pri roki industrijsko politiko, s katero ureja ume\xc5\xa1\xc4\x8danje industrije, industrijsko onesna\xc5\xbeevanje, financiranje in industrijsko delovno silo.\n_START_SECTION_\nIndustrijska delovna sila\n_START_PARAGRAPH_\nV industrijski dru\xc5\xbebi industrija zaposluje ve\xc4\x8dji del prebivalstva. To se obi\xc4\x8dajno dogaja v proizvodnem sektorju. Sindikat je organizacija delavcev, katerih namen je, dose\xc4\x8di skupne cilje na klju\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih, kot so pla\xc4\x8de, ure in drugi delovni pogoji. Sindikat s svojim vodstvom je v imenu \xc4\x8dlanov sindikata v stiku z delodajalcem in se z njim pogaja. To gibanje se je najprej pojavilo med industrijskimi delavci.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska revolucija je z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim proizvajanjem oro\xc5\xbeja in oskrbe, s transportom na strojni pogon, mobilizacijo, konceptom popolne vojne in oro\xc5\xbejem za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje spremenila obraz oboro\xc5\xbeenih spopadov. Zgodnji primeri industrijske vojne sta bili krimska vojna in ameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanska vojna, njen polni potencial pa je bilo videti v obehsvetovnih vojnah . Glej tudi voja\xc5\xa1ko-industrijski kompleks, voja\xc5\xa1ka industrija in moderno vojskovanje .'