b'\n_START_ARTICLE_\nVinko Strgar\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olanje na gimnaziji v Novem mestu je prekinila druga svetovna vojna; po kon\xc4\x8dani vojni je maturiral na gimnaziji v Kr\xc5\xa1kem in nadaljeval \xc5\xa1olanje na Kmetijskem tehnikumu v Mariboru. Leta 1962 je diplomiral na Oddelku za biologijo Biotehni\xc5\xa1ke fakultete v Ljubljani. Leta 1969 je zagovarjal doktorsko disertacijo Geografska raz\xc5\xa1irjenost in taksonomsko razlikovanje skupin Calcaria Deyl in Tenuifolia Pawlowski genusa Sesleria Scop. na Hrva\xc5\xa1kem in v Sloveniji._NEWLINE_V letu 1949 je za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das sodeloval na fakultetnem posestvu Barje (Bokalce pri Ljubljani). 1. marca 1951 se je zaposlil v Botani\xc4\x8dnem vrtu Univerze v Ljubljani, v katerem je deloval do smrti leta 1992. Do leta 1964 je bil tehni\xc4\x8dni sodelavec, nato postal strokovni, leta 1971 vi\xc5\xa1ji strokovni, 1975 znanstveni in 1981 vi\xc5\xa1ji znanstveni sodelavec. 1983 je bil izvoljen za izrednega profesorja za podro\xc4\x8dje taksonomije in gojenja cvetnic._NEWLINE_V letih 1964 do 1969 je pou\xc4\x8deval botaniko na Srednji farmacevtski \xc5\xa1oli v Ljubljani. Na oddelku za agronomijo je sodeloval pri predmetu Vrtnarstvo, od let 1977 je predaval na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani predmet Kultura bivalnega prostora, s poudarkom na spoznavanju rastlin, vrtnarstva in \xc5\xa1olskih vrtov. 1. marca 1968 je postal vodja Botani\xc4\x8dnega vrta v Ljubljani._NEWLINE_Strgar je bil zelo dejaven na razli\xc4\x8dnih strokovnih podro\xc4\x8djih. Deloval je v odborih Zveze hortikultunih dru\xc5\xa1tev Slovenije, Hortikulturnega dru\xc5\xa1tva Ljubljana, Dru\xc5\xa1tva biologov Slovenije, Farmacevtskega dru\xc5\xa1tva Slovenije in Prirodoslovnega dru\xc5\xa1tva Slovenije. Med 1983-1985 je bil namestnik predstojnika, v letih 1985-1987 pa predstojnik Oddelka za biologijo Biotehni\xc5\xa1ke fakultete._NEWLINE_Strgar je najve\xc4\x8d deloval na podro\xc4\x8dju sistematske botanike in geobotanike. Prikazal je floristi\xc4\x8dno pomembne taksone v dolini I\xc5\xa1ke, raz\xc5\xa1irjenost Blagajevega vol\xc4\x8dina na Ko\xc4\x8devskem, bodi\xc4\x8dnika v Kamni\xc5\xa1kih Alpah. Precej pozornosti je posvetil adventivni floristiki (Veronica filiformis, Datura metel, Reynoutria, severnoameri\xc5\xa1ke borovnice). Obudil je zanimanje za kobulnico Seseli malyi in opisal netresk, ki ga je imenoval Sempervivum juvanii po svojem vrtnarsko-botani\xc4\x8dnem mentorju Francu Juvanu. Pojasnil je taksonomsko pripadnost pove\xc5\xa1avih vrb (Salix babylonica ssp. latiss.) v Sloveniji in v sosednjih de\xc5\xbeelah. \xc5\xa0e posebej se je posve\xc4\x8dal rodu Sesleria in ga prou\xc4\x8deval v Sloveniji, v de\xc5\xbeelah Balkanskega in Apeninskega polotoka.\n_START_SECTION_\nPublicisti\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nStrgarja sta zelo zanimala slovensko botani\xc4\x8dno izrazje in terminologija. Posegal je tudi na podro\xc4\x8dje zeli\xc5\xa1\xc4\x8darstva (objavil je seznam zdravilnih rastlin v prodaji na ljubljanski tr\xc5\xbenici; napisal poglavje \xe2\x80\x98Kratek pregled razvoja zdravljenja z zdravilnimi rastlinami pri drugih ljudstvih in pri nas\xe2\x80\x99 za knjigo \xe2\x80\x98Zdravilne rastline in njihova uporaba\xe2\x80\x99; prevedel je nekaj knjig s tega podro\xc4\x8dja)._NEWLINE_Pomembno Strgarjevo delovno podro\xc4\x8dje je bila hortikultura, saj je bil vrtnarsko izobra\xc5\xbeen. O hortikulturi in o Botani\xc4\x8dnem vrtu je pisal za \xc4\x8dasopise, revije, zbornike in prilo\xc5\xbenostne publikacije (Delo, Dnevnik, Ljubljanski dnevnik, Na\xc5\xa1i razgledi, Na\xc5\xa1 vrt, Moj mali svet, Proteus, Hortikulturni razgledi itd.)._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kih revij Na\xc5\xa1 vrt in Moj mali svet; najpomembnej\xc5\xa1e je bilo njegovo delo pri Biolo\xc5\xa1kem vestniku, katerega urednik je bil 22 let (1970-1992). Strgarjeva bibliografija obsega ve\xc4\x8d kot 400 enot s podro\xc4\x8dja botani\xc4\x8dne sistematike, floristike, fitogeografije, farmacevtske botanike, hortikulture in varstva narave.\n_START_SECTION_\nStrgar v Botani\xc4\x8dnem vrtu\n_START_PARAGRAPH_\nStrgar je skoraj celotno slu\xc5\xbebeno dobo pre\xc5\xbeivel v ljubljanskem botani\xc4\x8dnem vrtu. Njegov predstojnik je bil kar 24 let (1968\xe2\x80\x931992). V njegovem obdobju se je vrt za\xc4\x8del manj\xc5\xa1ati zaradi ceste in \xc5\xbeeleznice, ki sta odrezali del vrta na vzhodu. Znana so ve\xc4\x8dkratna prizadevanja, da se vrt preseli na druge lokacije. Strgar je napisal besedilo k idejnemu na\xc4\x8drtu za nov vrt ljubljanske univerze (1975). Prizadeval si je pridobiti zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de za nov Botani\xc4\x8dni vrt pod Ro\xc5\xbenikom in kasneje za graditev univerzitetnega biolo\xc5\xa1kega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Od 1987 je bil predsednik gradbenega odbora za izgradnjo biolo\xc5\xa1kega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in ta projekt pogosto predstavljal v dnevnem in strokovnem tisku._NEWLINE_Strgar se je zelo posve\xc4\x8dal mednarodnemu sodelovanju. S Seznamom semen (Index Seminum), ki ga je pripravljal v letih 1967\xe2\x80\x931991, je ljubljanski botani\xc4\x8dni vrt odpiral mednarodnim stikom s sorodnimi institucijami._NEWLINE_V svojem raziskovalnem delu se je posve\xc4\x8dal raziskavam rodu Sesleria. Odkril in opisal je endemi\xc4\x8den netresk, ki ga je imenoval po Juvanu (Sempervivum juvanii) in se ukvarjal z vzojo nekaterih endemi\xc4\x8dnih in ogro\xc5\xbeenih vrst (velebitska degenija, rumeni sle\xc4\x8d, Blagajev vol\xc4\x8din, Hladnikov vol\xc4\x8di\xc4\x8d)._NEWLINE_Napisal je ve\xc4\x8d pubikacij in \xc4\x8dlankov o Botani\xc4\x8dnem vrtu.'