b'\n_START_ARTICLE_\nPorod\n_START_PARAGRAPH_\nPorod (latinsko partus) je zadnja stopnja nose\xc4\x8dnosti, pri kateri plod zapusti maternico.\n_START_SECTION_\nPrva porodna doba\n_START_PARAGRAPH_\nTipi\xc4\x8dni porod se za\xc4\x8dne z nastopom popadkom, katerih jakost in pogostnost se od nose\xc4\x8dnice do nose\xc4\x8dnice razlikujeta. Na za\xc4\x8detku obi\xc4\x8dajno nastopijo v pol ure dva do trije popadki. Za\xc4\x8detek poroda je lahko postopen ali se dogodi zelo nepri\xc4\x8dakovano. \xc4\x8ce popadki pri porodnici ne nastopijo, \xc4\x8deprav bi porod \xc5\xbee moral nastopiti, porodnici aplicirajo syntocinon (oxytocin) za spro\xc5\xbeitev popadkov._NEWLINE_Tekom prve porodne dobe postajajo popadki pogostej\xc5\xa1i do vi\xc5\xa1ka, ki zna\xc5\xa1a 2-3 popadke na 10 minut. Ritem popadkov postaja enakomernej\xc5\xa1i. Posamezen popadek traja 30-60 sekund._NEWLINE_Med kontrakcijo se dolge mi\xc5\xa1ice maternice skr\xc4\x8dijo; kr\xc4\x8denje se za\xc4\x8dne pri vrhu maternice in potuje navzdol. Ob koncu kontrakcije se mi\xc5\xa1ice zopet sprostijo, vendar ne dose\xc5\xbeejo prvotne relaksacije - zato se materni\xc4\x8dni vrat povle\xc4\x8de navzgor proti plodovi glavi. Vsaka kontrakcija mo\xc4\x8dneje raz\xc5\xa1iri materni\xc4\x8dni vrat; v najve\xc4\x8dji raz\xc5\xa1irjenosti je njegov premer 10\xc2\xa0cm ali ve\xc4\x8d. Raz\xc5\xa1irjenost materni\xc4\x8dnega vratu poljudno imenujemo odprtost. Popolno odprtje materni\xc4\x8dnega vratu pomeni za\xc4\x8detek druge porodne dobe.\n_START_SECTION_\nDruga porodna doba\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo porodno dobo plod zapu\xc5\xa1\xc4\x8da maternico skozi no\xc5\xbenico s pomo\xc4\x8djo kontrakcij maternice in naprezanjem matere. Vzorec popadkov se spremeni - nastopi 6-7 popadkov v 15 minutah. Pri prehodu plodove glave v materni\xc4\x8dni vrat plodova glava pritiska ob materino \xc4\x8drevo, kar refleksno spro\xc5\xbei potrebo porodnice, da napreza mi\xc5\xa1ice, enako kot pri iztrebljanju ter tako pripomore k porodu._NEWLINE_Plod praviloma zapu\xc5\xa1\xc4\x8da maternico z glavo naprej, lahko pa je obrnjen tudi z nogami ali z zadnjico proti materni\xc4\x8dnem kanalu, kar ote\xc5\xbeuje porod in pogosto zahteva carski rez._NEWLINE_Trajanje druge porodne dobe zelo variira in je odvisno od polo\xc5\xbeaja porodnice ter njenih morebitnih predhodnjih porodov, kar praviloma olaj\xc5\xa1uje porod. Med drugo porodno dobo se spremlja plodovo in materino zdravstveno stanje._NEWLINE_Druga porodna doba se kon\xc4\x8da z rojstvom otroka. Otrok do\xc5\xbeivi ob rojstvu znatne fiziolo\xc5\xa1ke spremembe, zlasti prilagoditev na samostojno dihanje. Po porodu se prere\xc5\xbee popkovnica._NEWLINE_Po rojstvu zdravnik pregleda otrokovo zdravstveno stanje. V uporabi je tako imenovano to\xc4\x8dkovanje po Virginiji Apgar; gre za \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno ocenjevanje sr\xc4\x8dnega utripa, dihanja, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnega tonusa, vzdra\xc5\xbeljivosti in barve ko\xc5\xbee s to\xc4\x8dkami 0-2 za vsak parameter, torej skupno je najvi\xc5\xa1ji se\xc5\xa1tevek 10 to\xc4\x8dk.\n_START_SECTION_\nTretja porodna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV tej fazi se iz maternice iztisne \xc5\xa1e posteljica. Iztis posteljice se lahko pospe\xc5\xa1i z dojenjem otroka. Porodnica pri tem navadno izgubi okoli 500 ml krvi. \xc4\x8ce v maternici zaostanejo deli posteljice, lahko to povzro\xc4\x8di infekcijo ali poporodne krvavitve.\n_START_SECTION_\nPorodna bole\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nJakost bole\xc4\x8dine ob porodu porodnice dojemajo zelo razli\xc4\x8dno. Nekatere \xc5\xbeenske opisujejo bole\xc4\x8dino kot zelo intenzivno in mu\xc4\x8dno, druge pa kot blago. \xc5\xa0tevilni dejavniki vplivajo na ob\xc4\x8dutenje bole\xc4\x8dine: strah, \xc5\xa1tevilo predhodnih porodov, polo\xc5\xbeaj porodnice ob porodu, raven betaendorfinov, bole\xc4\x8dinski prag porodnice, zdravni\xc5\xa1ka podpora pri porodu ...\n_START_SECTION_\nBla\xc5\xbeitev bole\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nZa laj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8dine lahko porodnica vdihuje du\xc5\xa1ikov oksid. V zgodnji fazi poroda lahko porodnica zau\xc5\xbeije petidin ali druge opioidne analgetike, vendar obstaja nevarnost depresije dihanja pri otroku._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu postaja \xc4\x8dedalje bolj uporabljena epiduralna anestezija. Gre za lokalno anestezijo, pri kateri se anestetik vbrizga v hrbteni\xc4\x8dni kanal. Prednost epiduralne anestezije je v tem, da lokalni anestetik ne prehaja v materin centralni krvni obtok in tako tudi ne prehaja posteljice in ne dose\xc5\xbee plodovega krvotoka.'