b'\n_START_ARTICLE_\nEnuma Eli\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nEn\xc3\xbbma Eli\xc5\xa1  (slovensko Ko je zgoraj) je babilonski mit o ustvarjenju sveta. Naslov je dobil po besedah, s katerima se za\xc4\x8dne._NEWLINE_Fragmente besedila je leta 1849 odkril angle\xc5\xa1ki arheolog Austen Henry Layard v poru\xc5\xa1eni Asurbanipalovi knji\xc5\xbenici v Ninivah, sedanjem Mosulu, Irak. Besedilo je prvi objavil asirolog George Smith leta 1876. Kasneje so v ob\xc5\xa1irnih raziskavah in izkopavanjih odkrili tudi skoraj vse manjkajo\xc4\x8de dele besedila, kar je omogo\xc4\x8dilo bolj\xc5\xa1i prevod._NEWLINE_Enuma Eli\xc5\xa1 vsebuje pribli\xc5\xbeno tiso\xc4\x8d vrstic besedila v stari babilon\xc5\xa1\xc4\x8dini, napisanega v sumersko-akadskem klinopisu na sedmih glinastih tablicah. Na vsaki tablici je 115 do 170 vrstic. Ve\xc4\x8dine                   blice V. se ni dalo rekonstruirati, to pa je tudi edina praznina v skoraj popolnem besedilu. _NEWLINE_V Sultantepeju, starodavni Huzirini v vzhodni Tur\xc4\x8diji, so odkrili tablico, ki je enaka tablici V. iz Asurbanipalove knji\xc5\xbenice._NEWLINE_Ep Enuma Eli\xc5\xa1 je eden od najpomembnej\xc5\xa1ih virov za razumevanje babilonskega pogleda na svet in bitko med bogovi, ki se je kon\xc4\x8dala z Mardukovo vrhovno oblastjo in stvaritvijo \xc4\x8dloveka, da bi slu\xc5\xbeil mezopotamskim bogovom. Ep se kon\xc4\x8da z dolgim odlomkom poveli\xc4\x8devanja boga Marduka. Prvotni namen epa ni znan, \xc4\x8deprav je za nekatere razli\xc4\x8dice znano, da so se uporabljale na nekaterih praznovanjih. V besedilu so tudi politi\xc4\x8dni elementi, osredoto\xc4\x8deni predvsem na uzakonitev ali primat Mezopotamije nad Asirijo. V nekaterih kasnej\xc5\xa1ih razli\xc4\x8dicah je Marduk zamenjan z glavnim asirskim bogom A\xc5\xa1urjem._NEWLINE_V Babiloniji in Asiriji je bilo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih kopij Enuma Eli\xc5\xa1. Kopija iz Asurbanipalove knji\xc5\xbenice je iz 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ep sam pa je nastal verjetno v bronasti dobi, morda \xc5\xbee pred Hamurabijem. Nekateri deli so zagotovo nastali \xc5\xbee pred kasitskim obdobjem (18. do 16. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nBesedilo\n_START_PARAGRAPH_\nEp je pisan brez rime in metrike. Sestavljen je iz  kupletov, obi\xc4\x8dajno pisanih v isti vrsti, ki ob\xc4\x8dasno tvorijo \xc5\xa1tirivrsti\xc4\x8dne kitice.  Naslov Enuma Eli\xc5\xa1, v prevodu "Ko je zgoraj", je incipit.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nVsebina tablic 1 do 7 je povzeta po prevodu Akkadian Myths and Epics (Akadski miti in epi) E.A. Spicerja  v knjigi Ancient Near Eastern Texts Relating to the Old Testament (Starodavni bli\xc5\xbenjevzhodni spisi, povezani s Staro zavezo, Pritchard 1969).\n_START_SECTION_\nTablica 1\n_START_PARAGRAPH_\nPripoved se za\xc4\x8dne pred nastankom \xc4\x8desar koli, ko sta obstajala samo Apsu in Tiamat, ki sta se spojila. Razen njiju ni bilo ni\xc4\x8desar, niti bogov niti \xc4\x8desa drugega, kar bi se dalo napovedati. Iz me\xc5\xa1anice Apsuja in Tiamat sta nastala bogova Lahmu in Lahamu, za njima pa sta bila ustvarjena An\xc5\xa1ar in Ki\xc5\xa1ar. Iz An\xc5\xa1arja je pri\xc5\xa1el bog Anu, iz njega pa Nudimud, znan tudi kot Ea._NEWLINE_Novi bogovi so za\xc4\x8deli Apsuja in Tiamat motiti, zato jih je Apsu po nasvetu svojega vezirja Mummuja  sklenil uni\xc4\x8diti, Tiamat pa je temu nasprotovala. Bogovi so izvedeli za njegovo namero in se zbali za svojo usodo, zato je Ea ustvaril urok proti Apsujevemu na\xc4\x8drtu in ga podtaknil Apsuju, da je zaspal z  njim._NEWLINE_Mummu ga je posku\xc5\xa1al prebuditi, vendar mu to ni uspelo. Enki je vzel in si nadel Apsujev sij, Apsuja ubil, Mummuja pa vklenil v verige. Apsu je postal prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de Enkija in njegove \xc5\xbeene Damkine. V Apsujevem srcu sta Enki in Damkina ustvarila Marduka, ki je v pobo\xc5\xbenosti presegel Enkija in druge bogove. Enki ga je imenoval  "Moj sin, sonce!". Bog Anu je ustvaril \xc5\xa1tiri vetrove.  _NEWLINE_Drugi bogovi so zatem o\xc4\x8ditali Tiamat: "Ko je bil ubit tvoj mo\xc5\xbe Apsu, nisi storila ni\xc4\x8desar". Prito\xc5\xbeili so se ji tudi zaradi vetrov, ki so jih motili. Tiamat je sklenila bojevati se z drugimi bogovi. Ustvarila je enajst po\xc5\xa1astnih bitij in jih oboro\xc5\xbeila in za njihovega poveljnika in svojega novega mo\xc5\xbea izbrala boga Kinguja. Kingu je dala "Tablico usod", s \xc4\x8dimer je njegovo poveljstvo postalo neizpodbitno.\n_START_SECTION_\nTablica 2\n_START_PARAGRAPH_\nEa je izvedel, da namerava Tiamat ma\xc5\xa1\xc4\x8devati Apsujevo smrt. Svojemu staremu o\xc4\x8detu An\xc5\xa1arju je povedal, da se je ji je mnogo bogov prito\xc5\xbeilo in da je ustvarila enajst po\xc5\xa1asti, pripravljenih na vojno. Bogu Kinguju je dala "Tablico usod", s \xc4\x8dimer ga je imenovala za njihovega poveljnika. An\xc5\xa1ar je bil v skrbeh in naro\xc4\x8dil Anuju, naj se pogovori s Tiamat in jo posku\xc5\xa1a pomiriti. Anu je bil pre\xc5\xa1ibak, da bi \xc5\xa1el prednjo, in se je vrnil. An\xc5\xa1ar je postal \xc5\xa1e bolj zaskrbljen, ker se je bal, da se noben bog ne bo niti hotel niti mogel bojevati s Tiamat._NEWLINE_An\xc5\xa1ar je po dolgem razmi\xc5\xa1ljanju za svojega borca izbral Marduka.  Ko so Marduka pripeljali predenj, ga ja Marduk vpra\xc5\xa1al, proti kateremu bogu se mora bojevati, in dobil odgovor, da na gre za boga ampak za boginjo Tiamat. Marduk je bogovom zagotovil, da se bo bojeval z njo in zahteval, da ga morajo po zmagi razglasiti za vladarja vseh bogov, vklju\xc4\x8dno z An\xc5\xa1arjem.\n_START_SECTION_\nTablica 3\n_START_PARAGRAPH_\nAn\xc5\xa1ar se je posvetoval s svojim svetovalcem Gago, ki mu je rekel, naj po\xc5\xa1lje po Lahmuja in Lahamu in jima pove o Tiamatinih na\xc4\x8drtih, enajstih po\xc5\xa1astih, ki jih je ustvarila, in Marduku, ki je pripravljen iti v boj z njo, vendar zato zahteva prevlado nad vsemi bogovi, \xc4\x8de zmaga. Lahmuja in lahamu in druge Igige (nebe\xc5\xa1ki bogovi) je novica zaskrbela. Bogovi so nato za\xc4\x8deli popivati, postali omoti\xc4\x8dni in se nazadnje strinjali s pogodbo z Mardukom.\n_START_SECTION_\nTablica 4\n_START_PARAGRAPH_\nMarduku so prepustili prestol in predsedovanje nad drugimi bogovi. Bogovi so mu izkazali spo\xc5\xa1tovanje in se strinjali z njegovo nadoblastjo._NEWLINE_Marduku so predali prestol, \xc5\xbeezlo in bojno opravo. Dali so mu tudi oro\xc5\xbeje \xe2\x80\x93 lok in tul s pu\xc5\xa1\xc4\x8dicami, kij, strele in \xc5\xa1tiri vetrove in ga poslali v boj s Tiamat. Njegovo telo je bilo ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de._NEWLINE_Marduk je iz \xc5\xa1tirih vetrov naredil past, da Tiamat ni mogla pobegniti.  Vetrovom je dodal zra\xc4\x8dni vrtinec \xe2\x80\x93 vra\xc5\xbeji veter Imhuku - in sedem vetrov, ki jih je razpihala Tiamat. Na bojnem vozu, ki so ga vlekla \xc5\xa1tiri bitja, je za\xc4\x8del izzivati Tiamat s trditvijo, da je na nezakonit na\xc4\x8din izbrala Kinguja za svojega mo\xc5\xbea in jo obto\xc5\xbeili, da je vir te\xc5\xbeav. Spopad samo med njima se je za\xc4\x8del._NEWLINE_Marduk je uporabil mre\xc5\xbeo, ki mu jo je podaril Anu, in posku\xc5\xa1al vanjo ujeti Tiamat.  Tiamat je posku\xc5\xa1ala po\xc5\xbereti Marduka, vendar je v njena usta vstopi vra\xc5\xbeji veter in ji to prepre\xc4\x8dil. Veter je Tiamat napihnil, Marduk pa je vanju izstrelil pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, jo zadel v srce in jo ubil. Drugi bogovi so posku\xc5\xa1ali pobegniti, vendar jih je Marduk ujel, polomil njihovo oro\xc5\xbeje in ujel v mre\xc5\xbeo. Ujel je tudi Tiamatinih enajst po\xc5\xa1asti in jih vklenil. Kinguja so odpeljali k Ugeju \xe2\x80\x93 angelu smrti, ki mu je vzel Tablice usode. Marduk je nato s kijem zdrobil Tiamatino glavo, njeno kri pa je odpihnil severni veter. _NEWLINE_Marduk je nato razpolovil Tiamatine ostanke in iz ene polovice naredil nebo, kjer so dobili prostor Anu, Enlil in Ea.\n_START_SECTION_\nTablica 5\n_START_PARAGRAPH_\nMarduk je na nebu ustvaril podobe bogov, ozvezdja in od takrat za\xc4\x8del \xc5\xa1teti dneve in leta. Zatem je ustvaril no\xc4\x8d in dan in luno, oblake, ki so prina\xc5\xa1ali de\xc5\xbe in vodo, iz katere  sta nastala reki Evfrat in Tigris. Tablico usod je dal Anuju._NEWLINE_Enajst Tiamatinih po\xc5\xa1asti je spremenil v kipe in jih postavil pred Apsujeva vrata.\n_START_SECTION_\nTablica 6\n_START_PARAGRAPH_\nMarduk je nato govoril z Eo in mu povedal, da bo iz njegove krvi ustvaril \xc4\x8dloveka, ki bo slu\xc5\xbeil bogovom. Ea je predlagal  bogovom, naj  za \xc5\xbertev izberejo nekega drugega boga. Igigi so predlagali Kinguja in iz njegove krvi so ustvarili \xc4\x8dloveka. _NEWLINE_Marduk je nato razdelil bogove na gornje in spodnje \xe2\x80\x93 tristo bogov je namestil v nebesih in tristo na zemlji. Bogovi so Marduku predlagali, da mu zgradijo prestol ali sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, in Marduk jim je ukazal, naj zgradijo Babilon. Bogovi so celo leto izdelovali zidake iz blata in nato zgradili Esagilo, visok tempelj, v katerem so dobili bivali\xc5\xa1\xc4\x8de Marduk, Ea in Enlil._NEWLINE_Potem so priredili banket, na katerega je bilo povabljenih petdeset bogov. Anu je nato poveli\xc4\x8deval Enlilov lok in nato \xc5\xa1e Marduka._NEWLINE_Marduk je dobil prvih devet imen oziroma naslovov.\n_START_SECTION_\nTablica 7\n_START_PARAGRAPH_\nNa Tablici 7 je na\xc5\xa1tetih preostalih petdeset Mardukovih imen oziroma naslovov.\n_START_SECTION_\nPomen, razlaga in obredna raba\n_START_PARAGRAPH_\nEnuma Eli\xc5\xa1 je primarni vir za mezopotamsko kozmologijo. Po Heidelu je bil glavni namen pisanja poveli\xc4\x8devanje boga Marduka. Pisanje je imelo razen politi\xc4\x8dnega tudi versko sporo\xc4\x8dilo \xe2\x80\x93 promoviranje primata babilonskega boga Marduka zaradi upravi\xc4\x8devanja babilonskega vpliva na celo mezopotamsko regijo.  Besedilo kot celota vsebuje veliko besed sumerskega izvora, vklju\xc4\x8dno z imeni Tiamatinih po\xc5\xa1asti, Mardukovega vetra in drugih imen, glavni bog je bil babilonski Marduk in ne morda sumerski Enlil._NEWLINE_Obredno besedilo iz selevkidskega obdobja (312\xe2\x80\x9347 pr.n.\xc5\xa1.) pravi, da se je Enuma Eli\xc5\xa1 recitiral med praznikom  Akitu (\xc5\xbeetev je\xc4\x8dmena). Namen branje, \xc4\x8de se je res bralo, je za mnoge znanstvenike vpra\xc5\xa1ljiv.  Ve\xc4\x8dina analitikov m\xc3\xa9ni,  da je bil praznik povezan in je vklju\xc4\x8deval nekaj elementov Tiamatinega poraza v spopadu z Mardukom, ki je simboliziral nov cikel in/ali  zmago nad kaosom._NEWLINE_Podrobna analiza Jonathana Z. Smitha ga je pripeljala do zaklju\xc4\x8dka, da bi opisani obred lahko razumeli kot psiholo\xc5\xa1ko in politi\xc4\x8dno predstavo, naslovljeno na selevkidske vladarje, ki niso bili mezopotamskega porekla. Ob tem se takoj porodi vpra\xc5\xa1anje, ali je bil Enuma Eli\xc5\xa1 v selevkidskem obdobju enak tistemu iz starega veka._NEWLINE_Domneva se tudi, da se je Enuma Eli\xc5\xa1 bral tudi v mesecu kislimu. Branje epa bi tem primeru sovpadalo s pomladanskimi poplavami Tigrisa in Evfrata zaradi taljenja snega v gorah nad njunima izviroma. Tak\xc5\xa1no razlago podpira poraz boginje Tiamat, ki je poosebljala (slano) vodo.\n_START_SECTION_\nVpliv na bibli\xc4\x8dne raziskave\n_START_PARAGRAPH_\nEnuma Eli\xc5\xa1 vsebuje \xc5\xa1tevilne vzporednice  s Staro zavezo in je med nekaterimi raziskovalci privedel do splo\xc5\xa1nega zaklju\xc4\x8dka,  da zgodbe iz Stare zaveze temeljijo na tem mezopotamskem delu. Med izrazite podobnosti spadajo: omemba vodnega kaosa pred stvaritvijo sveta, razdelitev kaosa na nebo in zemljo, razli\xc4\x8dni vrsti voda in njuna razdelitev med ustvarjanjem in podobnost med \xc5\xa1tevilom tablic in \xc5\xa1tevilom dni ustvarjanja sveta \xe2\x80\x93 sedem. Heidel je v poglobljeni analizi opazil tudi veliko razlik, vklju\xc4\x8dno z mnogobo\xc5\xa1tvom v primerjavi z enobo\xc5\xa1tvom, poosebljenjem sil ali lastnosti v babilonskem mitu v primerjavi z ustvarjenjem, ki ga je v staropisemskih zgodbah opravil en sam bog. Ustvaril ga je iz ni\xc4\x8d in brez bitk, opisanih v babilonskem mitu.  Opazil je nekaj grobih podobnosti z vodnim kaosom v egip\xc4\x8danskih, feni\xc4\x8danskih in vedskih besedilih. Jezikovna analiza besedil obeh verskih sistemov je zapletena zaradi skupnih semitskih korenov obeh jezikov. V izrazih za ustvarjenje \xc4\x8dloveka so podobni izrazi za prah ali zemljo (glino), namen stvaritve \xc4\x8dloveka pa je v obeh delih razli\xc4\x8den: v Enuma Eli\xc5\xa1 je bil \xc4\x8dlovek ustvarjen, da bi slu\xc5\xbeil bogovom,  v Stari zavezi pa je bil ustvarjen po bo\xc5\xbeji podobi. \xc4\x8clovek je bil v obeh deli bo\xc5\xbeja stvaritev. Primerjava \xc5\xa1tevila tablic in sedmih dni v tednu nima neposredne povezave, je pa med njima nekaj podobnosti v vrstnem redu dogodkov: prvotna tema, ustvarjenje svetlobe, neba in kopnega in \xc4\x8dloveka, kateremu je sledil po\xc4\x8ditek  bogov/boga._NEWLINE_Podobnosti je posku\xc5\xa1alo razlo\xc5\xbeiti ve\xc4\x8d teorij. Analiza osebnih imen je pokazala, da je bil Enuma Eli\xc5\xa1 kombinacija semitskega mita iz Amurruja in sumerskega mita iz Eriduja. Teorija velja za pomanjkljivo in brez kakr\xc5\xa1nih koli  zgodovinskih ali arheolo\xc5\xa1kih dokazov. Alternativna teorija je migracija mezopotamskega mita proti zahodu, ker je bil znan tudi v drugih kulturah, na primer hebrejski, in njegov vpliv na lokalna verovanja. Na hebrejsko kulturo bi lahko imel velik vpliv zlasti med njihovim ujetni\xc5\xa1tvom v Babiloniji. Tretje razlaga predpostavlja skupnega prednika vseh verovanj._NEWLINE_V rekonstruiranih tablicah Enuma Eli\xc5\xa1 so odkrili sicer redko najden izraz sapattu\xe1\xb5\x90 ali sabattu\xe1\xb5\x90 za polno luno. Izraz je soroden ali istoveten s hebrejskim \xc5\xa1abat (Prva Mojzesova knjiga 2:2-3), \xc4\x8deprav se je uporabljal tedensko in ne mese\xc4\x8dno. Na izraz se gleda kot na obliko sumerskega izraza sa-bat, ki pomeni med-po\xc4\x8ditkom, dokazanega v akad\xc5\xa1\xc4\x8dini kot um nuh libbi (dan med po\xc4\x8ditkom).'