b'\n_START_ARTICLE_\nOdnos do dela\n_START_PARAGRAPH_\nOdnos do dela nam govori o tem, da imajo zaposleni do svojega dela in razli\xc4\x8dnih vidikov dela (kariera, njihovo podjetje ali organizacija) vedno nek dolo\xc4\x8den vidik, stali\xc5\xa1\xc4\x8de. Odnos, na katerem je najve\xc4\x8d pozornosti, je zadovoljstvo z delom, ki predstavlja pozitivno emocionalno stanje pri ocenjevanju svojega dela.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1en oz. skupni odnos do dela je lahko pojmovan na dva na\xc4\x8dina, in sicer kot \xc4\x8dustveno zadovoljstvo pri delu ali kot sestavina objektivnih kognitivnih ocen posameznih specifi\xc4\x8dnih vidikov delovnega mesta, na primer pla\xc4\x8da, pogoji dela, mo\xc5\xbenosti in prilo\xc5\xbenosti ter drugi vidiki._NEWLINE__NEWLINE_Pomemben sestavni del naj bi bila tudi \xc4\x8dustvena zavezanost delovni skupini. Ta se nana\xc5\xa1a na to, kak\xc5\xa1no \xc4\x8dustveno pomembnost pripisujejo posamezniki svojemu \xc4\x8dlanstvu v skupini. Ugotovili so, da se zadovoljstvo z delom in zavezanost skupini med seboj prekrivata in da bi jih lahko upo\xc5\xa1tevali kot napovednika splo\xc5\xa1nega odnosa do dela._NEWLINE_Odnosa do dela ne smemo zamenjevati s splo\xc5\xa1nim terminom odnos, saj je odnos definiran kot psiholo\xc5\xa1ka tendenca, ki je izra\xc5\xbeena kot ocenjevanje dolo\xc4\x8dene entitete v dolo\xc4\x8deni stopnji naklonjenosti ali nenaklonjenosti. Odnos do dela pa je le en dolo\xc4\x8den primer entitete._NEWLINE_Termin\xc2\xa0\xc2\xbbdelo\xc2\xab\xc2\xa0se v primeru konstrukta\xc2\xa0\xc2\xbbodnos do dela\xc2\xab\xc2\xa0nana\xc5\xa1a na posameznikov trenutni polo\xc5\xbeaj, slu\xc5\xbebo, poklic in tudi delodajalca. Kljub vsemu pa se lahko odnos do dela in do delodajalca mnogokrat razlikuje.\n_START_SECTION_\nCelovit odnos do dela\n_START_PARAGRAPH_\nPreko odnosov do organizacije, delovnega okolja, \xc4\x8dustvene dispozicije, skupne mere delovnih karakteristik in socialnega okolja se razvije celovit odnos do dela. Ti odnosi so odvisni od pogojev dela, prav tako pa se povezujejo s skupno mero zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem.\n_START_SECTION_\nZadovoljstvo z delom\n_START_PARAGRAPH_\nZadovoljstvo z delom je eden najbolj raziskovanih vidikov odnosov do dela, saj je od dobrega po\xc4\x8dutja na delovnem mestu in od delovnega okolja odvisno \xc4\x8dlovekovo \xc4\x8dustveno stanje._NEWLINE__NEWLINE_Zadovoljstvo z delom ima \xc4\x8dustvene (\xc4\x8dustva, ki jih nekdo goji do dela), spoznavne (prepri\xc4\x8danje in mi\xc5\xa1ljenje o svojem delu) in vedenjske (\xc4\x8dlovekova dejanja v povezavi z delom) komponente.\n_START_SECTION_\nDodatni faktorji, ki vplivajo na odnos do dela\n_START_PARAGRAPH_\nZadovoljstvo z delom in pripadnost organizaciji, ki jih lahko pove\xc5\xbeemo z odnosom do dela, pomembno prispevata k delovni uspe\xc5\xa1nosti.\n_START_SECTION_\nStres in \xc4\x8dustvena iz\xc4\x8drpanost\n_START_PARAGRAPH_\nOd odnosa do dela je tudi odvisno, kako bodo stresorji vplivali na delovno uspe\xc5\xa1nost. Brezobzirno tekmovanje lahko vodi v konflikte med sodelavci. Ta stres pa povzro\xc4\x8da \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanost, ki negativno vpliva na odnos do dela. \xc4\x8custvena iz\xc4\x8drpanost pa lahko vodi do izgorelosti.\n_START_SECTION_\nOdnos do dela in zapravljanje \xc4\x8dasa na internetu\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d zapravljanja \xc4\x8dasa na internetu med delovnim \xc4\x8dasom opazimo pri zaposlenih, ki imajo ni\xc5\xbejo vpletenost v delo in intrinzi\xc4\x8dno vpletenost. Manj pa ga opazimo pri tistih, ki zaznavajo delovno okolje kot podpirajo\xc4\x8de in motivirajo\xc4\x8de. Vendar pa skupine zaposlenih, ki se vklju\xc4\x8dujejo v socialno postopanje oz. zapravljanje \xc4\x8dasa preko interneta, oblikujejo neke vrste normo tak\xc5\xa1nega vedenja. Kljub vsemu pa je povezava med zapravljanjem \xc4\x8dasa na internetu ali ne na internetu omejena. Klepet med sodelavci je lahko tako znak produktivnosti, kot znak izgube \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nUspe\xc5\xa1no izvajanje nalog\n_START_PARAGRAPH_\nPodjetja oz. organizacije, katerih zaposleni imajo pozitivni odnos do dela, so bolj u\xc4\x8dinkovita od tistih, ki nimajo takih zaposlenih. Odnos do dela vpliva na delovno u\xc4\x8dinkovitost in uspe\xc5\xa1nost in ne obratno.'