b'\n_START_ARTICLE_\nJanko Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Idriji, realko v Ljubljani (maturiral 1907), 1907\xe2\x80\x9312 \xc5\xa1tudiral na \xc4\x8de\xc5\xa1ki visji tehni\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v Pragi, kjer je 1913 naredil in\xc5\xbeenirni izpit. Ukvarjal se je zlasti z mejnimi vpra\xc5\xa1anji. Od 1913 kot gradbeni in\xc5\xbeenir je bil zaposlen na ljubljanskem magistratu pri mestnem gradbenem uradu v Ljubljani._NEWLINE_L. 1914\xe2\x80\x931918 je slu\xc5\xbeil v vojski, politi\xc4\x8dno aktiven je bil \xc5\xbee takoj po koncu 1. svetovne vojne._NEWLINE_L. 1918 bil referent za narodne meje pri Narodnem svetu Dr\xc5\xbeave SHS v Ljubljani in Narodnem ve\xc4\x87u, l. 1919 ekspert na mirovni konferenci v Parizu, \xc4\x8dlan etnografske sekcije pri jugoslovanski delegaciji._NEWLINE_V dvajsetih letih usmeril se je na \xc5\xa1tudij etnografskih mej\xc3\xa1, propagando narodno-obrambnega dela, organizacijo in\xc5\xbeenirnega stan\xc3\xba in urbanisti\xc4\x8dne probleme v zvezi z veliko Ljubljano._NEWLINE_\xc4\x8clanke narodno-obrambne in tehni\xc4\x8dne vsebine je objavljal v Dnevu, Slovenskem narodu, E, J; v l. 1921\xe2\x80\x931922 je bil urednik NgV._NEWLINE_V tridesetih letih se je posvetil predvsem delu v narodno-obrambnih organizacijah (Branibor, Dru\xc5\xbeba Sv. Cirila in Metoda, Manj\xc5\xa1inski in\xc5\xa1titut).\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanska policija je pripravila sezname osumljencev, ki so ji jih priskrbeli doma\xc4\x8di izdajalci. Te so se imenovali "peta kolona". Zapirali so predvsem predstvamnike primorskih emigrantskih dru\xc5\xa1tev in organizatorje dobrovoljcev, Iva Sancina, dr. Lavoslava \xc4\x8cermelja, dr. Draga Maru\xc5\xa1i\xc4\x8da in tigrovce, prof. Ljuba Ravnikarja, Alfonza Grmeka, Lada Bo\xc5\xbei\xc4\x8da, dr. Rada Bordona in druge. Tudi predstavniki mednarodnih organizacij in raznih dru\xc5\xa1tev so bili na seznamu za odstranitev: dr. Ferdinad Majaron, in dr. Zdenko \xc5\xa0vigelj, dr. Marjan Oro\xc5\xbeen in ing. Janko Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ek._NEWLINE_V prvih mesecih okupacije sam je prebil skoraj \xc5\xa1tiri tedne v preiskovalnem zaporu, nato pa nadaljeval z zapisi o politi\xc4\x8dnem dogajanju v svojem krogu. Viden je odpor do italijanskega okupatorja, nasprotovanje ovajanju. Glavni motiv mu je spremljanje nem\xc5\xa1kega izganjanja Slovencev z Gorenjske in \xc5\xa0tajerske; podatke in dokaze o tem po\xc4\x8detju so sistemati\xc4\x8dno zbirali. V svojih zapisih med drugim osvetljuje tudi demonstracije ob preva\xc5\xbeanju izgnanih iz prvega vala skozi Ljubljano. Septembra se za\xc4\x8dnejo pojavljati prvi namigi o ilegalni organizaciji. Kmalu po za\xc4\x8detku vojne je triinpetdesetletni Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ek iz dotedanje politi\xc4\x8dne neizpostavljenosti pri\xc5\xa1el v prvi plan, saj se je vodstveni krog liberalnega oz. nacionalnega bloka z umikom dr. Alberta Kramerja in Ivana Puclja izpraznil. Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ek je lahko predstavljal kot politi\xc4\x8dno neomade\xc5\xbeevana figura mo\xc5\xbea za nove \xc4\x8dase, ki naj bi bil sprejemljiv za ve\xc4\x8dino strank in skupin notranje razdeljenega liberalnega tabora, in bi jih lahko povezal. Pri\xc5\xa1el je v direktorij Jugoslovanske nacionalne stranke ter postal nato v za\xc4\x8detku 1942 predsedujo\xc4\x8di Napredne delovne skupnosti, koalicije strank in skupin liberalne usmeritve. Z njegovim imenom je tesno povezana Slovenska zaveza, neke vrste Osvobodilni fronti nasprotujo\xc4\x8di tabor, in to predvsem njegove liberalne smeri. Ta je bila, kolikor je mogo\xc4\x8de soditi po\xc4\x8dez, manj pre\xc5\xbeet s sovra\xc5\xa1tvom do komunizma v vseh njegovih pojavnih oblikah, hkrati pa bolj obremenjen z jugoslovansko razli\xc4\x8dico nacionalizma in vpet v legitimizem jugoslovanske dr\xc5\xbeave in re\xc5\xbeima. Nastala je spomladi 1942 in delovala do jeseni 1943, nekaj mesecev na prelomu 1943/1944 pa le \xc5\xa1e kot glava brez telesa._NEWLINE_Je kritiziral temeljne to\xc4\x8dke OF v liberalnem taboru, nato imel sestanki in pogovori znotraj in zunaj liberalnega kroga. Po eni strani je bilo dogovarjanje usmerjeno v oblikovanje Napredne delovne (demokrati\xc4\x8dne) skupnosti, na drugi pa v ustanovitev Slovenske zaveze. Ta osrednja organizacija naj bi bila nadstrankarska, na osnovi "gentlemanskega aran\xc5\xbemaja iz marca 1942. Iz Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1kovega gradiva Slovenska zaveza nastaja kot vsezdru\xc5\xbeujo\xc4\x8da (precej \xc4\x8dasa ohranjajo predvideno eno mesto v plenumu tudi za komuniste), s programom federativne ureditve kraljevine, s socialnim programom, nasprotujo\xc4\x8da kolaboraciji: "Glavni cilj je Zedinjena Slovenija v Kraljevini Jugoslaviji, ki bodi kot enotno gospodarsko podro\xc4\x8dje urejena federativno in na demokrati\xc4\x8dnih in socialnih pravi\xc4\x8dnih osnovah." (7.5. 1943, str. 70). Vendar ni nikoli zares za\xc5\xbeivela: obremenjena je bila z vpra\xc5\xa1anjem delitve resorjev oziroma vpliva._NEWLINE_Kot nadstrankarska predvsem Slovenski ljudski stranki ni bila glavni interes; bila bi, \xc4\x8de bi v njej (plenumu in odboru) imela ve\xc4\x8dino, pa\xc4\x8d v skladu s predvojnimi volilnimi izidi, ki naj bi bili po njenem odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8di. Na to pa ostali niso \xc5\xbeeleli pristati, opozarjajo celo, da je prav v tem vzrok predvojnih nezdravih politi\xc4\x8dnih razmer. Njihov za\xc5\xbeeljeni in predlagani model je bilo uravnote\xc5\xbeeno zastopstvo treh krogov. Tako so potekali meseci v politi\xc4\x8dnem iz\xc4\x8drpavanju in preigravanju \xc5\xa1tevilnih variant za sestavo vodilnih teles. Razen tega jih je mu\xc4\x8dilo tudi vpra\xc5\xa1anje, kako prilagoditi slovensko situacijo (prevlada politi\xc4\x8dnih ljudi nad \'vojaki\') razmeram v \xc5\xa1tabu Dra\xc5\xbee Mihailovi\xc4\x87a, kjer so prevladovali slednji in je bil "politi\xc4\x8dni odbor" svetovalno telo "komandanta kraljeve vojske v domovini". Kon\xc4\x8dno so sklenili, da bo Slovenska zaveza politi\xc4\x8dni forum, ki podpira Komando za Slovenijo, prevzame skrb za prehrano, finance, na seje Komande po\xc5\xa1ilja zastopnike in si pridr\xc5\xbeuje pravico, da izrazi svoje pomisleke ob njenih sklepih, ob koncu vojne pa prevzame politi\xc4\x8dno upravo v Sloveniji._NEWLINE_Spomladi l. 1943 je Zaveza dokon\xc4\x8dno izklju\xc4\x8dila iz svojih kombinacij za komuniste rezervirano mesto, na sejah pa se pojavi nova tema - dose\xc4\x8di z OF sporazum o prenehanju medsebojnega spopadanja. Zavezino gradivo ka\xc5\xbee, da je iniciativa pri\xc5\xa1la od Slovenske zaveze in \xc5\xa1e prej od emigrantske vlade. Obdobje okoli kapitulacije Italije je bilo usodno tudi za Slovensko zavezo. Nanjo je pogubno vplival razpad va\xc5\xa1kih stra\xc5\xbe, uni\xc4\x8denje \xc4\x8detnikov v Gr\xc4\x8daricah, porazi na Turjaku in pri Zapotoku. SLS se \xc5\xa1e vedno ni izrekla, zato je izstopila Napredna delovna skupnost, nato Stara pravda, razpadla je tudi sama Napredna delovna skupnost. Temu se je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e finan\xc4\x8dna kriza, saj je Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ek izvedel, da je jugoslovanska emigrantska vlada nakazovala Zavezi veliko ve\xc4\x8d denarja (50.000 Sfr mese\xc4\x8dno) kot pa ga je ta dejansko dobila, kar je poglobilo razdaljo do SLS. \xc5\xa0ele po nekaj mesecih je Zaveza obnovila delo, vendar le v obliki izvr\xc5\xa1nega odbora, razprave o sestavi organov pa so se nadaljevale._NEWLINE_Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ek je sodeloval s \xc5\xa0vico, z njegovo \xc5\xa1vicarsko zvezo dr. Vladimirja Misija. V \xc5\xbdenevi je bil dr. Vladimir Miselj, ki je gradivo posredoval dalje vladnim krogom v London. Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ku in Zavezi je to bil glavni kanal za ob\xc4\x8devanje z vlado, po njem pa so \xc5\xa1la tudi \xc5\xa1tevilna obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna poro\xc4\x8dila Vauhnikove skupine. Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ek poslal vladi v London maja 1943 spomenico \xc4\x8crtomirja Nagodeta Na\xc5\xa1e meje. Referat ka\xc5\xbee na politi\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje o slovenskih mejnih zahtevah v tem krogu._NEWLINE_V ta \xc4\x8das izjavljal razo\xc4\x8daranje ob dejstvu, da so zahodni zavezniki sprejeli narodnoosvobodilno gibanje in ob novici o razkolu med oficirji v emigraciji, ko se jih del odlo\xc4\x8di za Tita ter o podpisu premirja med partizani in Nemci v Gorici. "Tu na londonski radio ljudje ne dajo mnogo, odkar oddaja Titova sporo\xc4\x8dila o dogodkih v Sloveniji. Zato zelo pada presti\xc5\xbe zaveznikov." (pismo 16. 4. 1944)._NEWLINE_Ker se je hkrati preko Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1kove zveze s \xc5\xa0vico stekalo tudi obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno gradivo mre\xc5\xbee Vladimirja Vauhnika, je postal za nem\xc5\xa1ko varnostno slu\xc5\xbebo preve\xc4\x8d izpostavljen; konec julija ali v za\xc4\x8detku avgusta 1944 so ga aretirali v Ljubljani in po zasli\xc5\xa1anjih odpeljali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau, kjer je umrl 31. januarja ali 1. februarja 1945._NEWLINE_Ostala pa je zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina ing. Janka Ma\xc4\x8dkov\xc5\xa1ka, ki jo je po vojni dolga desetletja prou\xc4\x8devala, uporabljala in hranila slu\xc5\xbeba dr\xc5\xbeavne varnosti. Gradivo se je shranilo v ljubljanskem arhivu Uprave dr\xc5\xbeavne varnosti in je od leta 1994 tudi uradno dostopno v Arhivu Ministrstva za notranje zadeve v Ljubljani.'