b'\n_START_ARTICLE_\nKos (pti\xc4\x8d)\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKos ima videz drozga in je velikosti od 24\xe2\x80\x9327\xc2\xa0cm, razpon kril je od 34\xe2\x80\x9338\xc2\xa0cm. V povpre\xc4\x8dju tehtajo od 80 do 125 g. Samec je \xc4\x8drn s tankim in srednje dolgim kljunom rumene barve. Ima srednje dolgi in raven rep ter srednje dolge noge \xc4\x8drne barve. Rumena sta tudi o\xc4\x8desna kolobarja. Samica pa je rjavkasta, spodnji del spremenljive barve, od sivorjave ali rjavo marogaste barve in ima rjavkast kljun._NEWLINE_Podobna vrsta je komatar.\n_START_SECTION_\nGnezdenje\n_START_PARAGRAPH_\nKosi gnezdijo najraj\xc5\xa1i na drevju, grmu ali zgradbi, v \xc4\x8dasu od meseca marca do maja in imajo 2-3 zarode, odvisno od temperature okolja. Gnezdo ima obliko skodelice, ki ga samica splete iz posu\xc5\xa1enih bilk, ki jim glede na razpolo\xc5\xbeljiv material lahko doda tudi niti volne, dlake in celo ostanke polivinilastih vre\xc4\x8dk ter ga u\xc4\x8dvrsti z blatom. Pri tem ji pomaga tudi samec. V njem pa je po navadi od 4-5 jajc, ki so olivne do drap barve ter rde\xc4\x8do pik\xc4\x8dasta. V povpre\xc4\x8dju merijo 28\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino in 22\xc2\xa0mm v \xc5\xa1irino. Mladi\xc4\x8di se valijo 11-17 dni in so gnezdomci ter puhasti. Poletijo v 12 do 19 dneh; dru\xc5\xbeine se nato razdeli in vsak od star\xc5\xa1ev hrani dolo\xc4\x8dene mladi\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi so kosi na splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjene ptice. Severne in severovzhodne populacije se selijo. Populacijo kosov ocenjujejo na 37 do 55 milijonov parov po Evropi, od tega je pribli\xc5\xbeno 4.400.000 osebkov v Veliki Britaniji in 1.800.000 v Irski. V \xc4\x8dasu selitve se na ti dve obmo\xc4\x8dji preseli tudi do 20.000.000 osebkov. Slovensko populacijo ocenjujejo na 200.000 do 300.000 osebkov poleti in 100.000 do 250.000 osebkov pozimi. V Sloveniji je kos prisoten celo leto. Pozimi se jih nekaj preseli s severa in so med najopaznej\xc5\xa1imi pticami v naseljih. Pri nas se v toplej\xc5\xa1e kraje selijo le mlade ptice, medtem ko starej\xc5\xa1e ostanejo doma. Takrat se \xc5\xa1tevilo kosov mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da v naseljih, predvsem v klimatsko ugodnej\xc5\xa1em zahodnem in obalnem pasu, kjer ga najdemo tudi v trsti\xc4\x8djih, ki jih prera\xc5\xa1\xc4\x8da grmovje. Iz gozdov, kjer gnezdijo, pa izginejo. Vrsta je zelo prilagodljiva, zato dobro uspeva v bli\xc5\xbeini \xc4\x8dloveka - po vrtovih, v parkih, sadovnjakih \xc5\xbeivih mejah in celo na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih in solinah. Zelo pogost je tudi v gozdovih in goljavah. Obstaja tudi mo\xc5\xbenost ponovne ogro\xc5\xbeenosti v prihodnosti._NEWLINE_Kosi se ogla\xc5\xa1ajo ob parjenju z \xc5\xbevrgolenjem ob \xc4\x8dasu parjenja na izpostavljenih mestih, kot so vrhovi dreves ali televizijske antene, sicer pa glasno in rezko \xc5\xbelobudrajo ob preplahu. Petje dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ek, ko samec utrdi svoje obmo\xc4\x8dje in se spari. Podobno kot kosi pojejo \xc5\xa1e cararji, cikovti in komatarji. Kosi branijo svoje poletno obmo\xc4\x8dje, ki je velikosti \xc2\xbd-1 ha; pozimi ga popolnoma zapustijo. So zelo dru\xc5\xbeabne ptice, saj se v\xc4\x8dasih pojavijo v skupinah do 15 osebkov. Aktivni so predvsem podnevi, redkeje pa tudi pono\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nKosi se v glavnem prehranjujejo z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, \xc4\x8drvi, de\xc5\xbeevniki in drugimi drobnimi nevreten\xc4\x8darji. V ribnikih na vrtu lovijo tudi paglavce in celo majhne ribice. Od poznega poletja pa do zgodnje zime i\xc5\xa1\xc4\x8de sadje in jagode, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8de\xc5\xa1minom, kova\xc4\x8dnikom in pane\xc5\xa1pljo. V \xc4\x8dasu gnezdenja so pomembna hrana gosenice, vendar teh na vrtovih pogosto primanjkuje, zato imajo mladi\xc4\x8di na jedilniku predvsem de\xc5\xbeevnike in odrasle \xc5\xbeu\xc5\xbeelke._NEWLINE_Kosi i\xc5\xa1\xc4\x8dejo hrano po tleh, pri tem kljun uporabljajo za preobra\xc4\x8danje listja, hranijo pa se tudi na drevju in v grmovju. V\xc4\x8dasih kos ukrade hrano drugim pti\xc4\x8dem: izmakne na primer velikega pol\xc5\xbea, potem ko mu je cikovt \xc5\xbee razbil hi\xc5\xa1ico._NEWLINE_Kadar kos lovi hrano na trati, dvigne glavo in jo povesi na stran, potem pa sko\xc4\x8di naprej in izvle\xc4\x8de de\xc5\xbeevnika iz zemlje. Tak polo\xc5\xbeaj mu verjetno omogo\xc4\x8da, da sli\xc5\xa1i premike pod povr\xc5\xa1jem, ali pa mu pomaga, da dolo\xc4\x8di natan\xc4\x8dno mesto, kjer bo pogledal de\xc5\xbeevnik iz zemlje.\n_START_SECTION_\nKos v popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crni kos je pogosto opevan v ljudskih pesmih, najbolj znan posnemovalec njegovega petja pa je v umetni glasbi francoski skladatelj Olivier Messiaen. \xc4\x8crnega kosa opona\xc5\xa1a v skladbah Katalog pti\xc4\x8dev in Kvartet za konec \xc4\x8dasov.'