b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Chalmers\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJE\n_START_PARAGRAPH_\nDavid Chalmers rojen 20.4.1966 je avstralski filozof in kognitivni znanstvenik, specializiran za podro\xc4\x8dja filozofije uma in filozofije jezika. Chalmers trdi, da je "problem kvantne mehanike skoraj tako te\xc5\xbeak kot problem zavesti". Chalmers je od leta 2004 profesor filozofije in direktor Centra za zavest na Univerzi v Canberri, deluje tudi kot profesor filozofije na Univerzi v New Yorku. Diplomiral je iz matematike na Univerzi v Adelaideu v Avstraliji in nadaljeval \xc5\xa1tudij na Univerzi v Oxfordu v Angliji. Chalmers je doktoriral iz filozofije in kognitivne znanosti na univerzi Indiana Bloomington. Bil je podoktorski sodelavec v programu filozofija-nevrologija-psihologija na univerzi Washington v St. Louisu. Chalmers je bil pozneje imenovan za profesorja filozofije in kasneje direktor Centra za zavestne \xc5\xa1tudije na Univerzi v Arizoni, bil je tudi sponzor konference Znanost zavesti. Chalmers je napisal veliko \xc5\xa1tevilo knjig, ki so bile prevedene v razli\xc4\x8dne jezike. Knjiga, ki jo je Chalmer napisal leta 1996 z naslovom The Conscious Mind, je ameri\xc5\xa1ka revija The Sunday Times opisala kot "eno najbolj\xc5\xa1ih znanstvenih knjig leta". V knjigi Chalmers trdi, da vse oblike fizikalizma, ki so prevladovale v moderni filozofiji in znanost, ne upo\xc5\xa1tevajo obstoja same zavesti. Predlaga alternativno dualisti\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga imenuje naturalisti\xc4\x8dni dualizem (vendar ga lahko ozna\xc4\x8dujejo tudi bolj tradicionalne formulacije, kot je lastninski dualizem, nevtralni monizem ali teorija dvojnega aspekta). Chalmers opisuje svoj pogled kot naturalisti\xc4\x8dni dualizem, znan tudi kot fizikalizem. Dvomi, da je zavest mogo\xc4\x8de razlo\xc5\xbeiti s fizikalnimi teorijami, ker zavest sama po sebi ni fizi\xc4\x8dna. Junija leta 2016 je na moskovski dr\xc5\xbeavni univerzi imel predavanje osredoto\xc4\x8deno na temo re\xc5\xa1evanja te\xc5\xbekega problema zavesti. Od leta 2013 je tudi \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti. Chalmers je specializiran za podro\xc4\x8dji filozofije uma in jezika.\n_START_SECTION_\nFILOZOFIJA UMA\n_START_PARAGRAPH_\nChalmers je najbolj znan po svoji formulaciji pojma te\xc5\xbekega problema zavesti, ki jo je napisal v svoji knjigi iz leta 1996 ter v \xc4\x8dlanku iz leta 1995 "Soo\xc4\x8danje s problemom zavesti". Razlikuje med "lahkimi" te\xc5\xbeavami zavesti, kot je razlaga diskriminacije predmetov ali ustnih poro\xc4\x8dil in posameznim te\xc5\xbekim problemom, ki se lahko opi\xc5\xa1e kot "zakaj ob\xc4\x8dutek, ki spremlja zavedanje o podatkih, ki jih dobimo z gledanjem, sploh obstaja?" Bistvena razlika med (kognitivnimi) lahkimi problemi in (fenomenalnim) te\xc5\xbekim problemom je, da je na prve vsaj teoreti\xc4\x8dno mogo\xc4\x8de odgovoriti s standardno strategijo filozofije uma: funkcionalizmom. Chalmers se zavzema za "razlagalno vrzel" od objektivnega do subjektivnega in kritizira fizikalno razlago du\xc5\xa1evnih izku\xc5\xa1enj, zaradi \xc4\x8desar je dualist. Chalmers ozna\xc4\x8duje njegov pogled kot "naturalisti\xc4\x8dni dualizem": naturalisti\xc4\x8den, ker misli, da du\xc5\xa1evne razmere povzro\xc4\x8dajo fizi\xc4\x8dni sistemi (kot so mo\xc5\xbegani); dualist, ker verjame, da so du\xc5\xa1evna stanja ontolo\xc5\xa1ko lo\xc4\x8dena in jih ni mogo\xc4\x8de reducirati v fizi\xc4\x8dne sisteme. V podporo temu je Chalmers znan po svoji zavezanosti logi\xc4\x8dni mo\xc5\xbenosti obstoja filozofskih zombijev. Ti zombiji naj bi bili, za razliko od zombijev iz popularne fikcije, popolni fizi\xc4\x8dni dvojniki \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bitij, ki pa so brez zavestne izku\xc5\xa1nje. Chalmers zagovarja, da ker si tak\xc5\xa1ne zombije lahko predstavljamo, morajo zato biti logi\xc4\x8dno mo\xc5\xbeni. Ker so logi\xc4\x8dno mo\xc5\xbeni, potem kvalitativne in ob\xc4\x8dutne narave niso popolnoma razlo\xc5\xbeene samo s fizi\xc4\x8dnimi lastnostmi. Namesto tega Chalmers trdi, da je zavest temeljna lastnost ontolo\xc5\xa1ko avtonomnih fizikalnih lastnosti. Nadalje pravi, da so vsi sistemi, ki nosijo informacije, morda zavedni, da bi se zavedali mo\xc5\xbenosti zavestnih termostatov in kvalificiranega panpsihizma, ki ga imenuje panprotopsihizem. Chalmers ohranja formalni agnosticizem o tem vpra\xc5\xa1anju. Po njegovih besedah so njegovi argumenti podobni liniji misli, ki se vra\xc4\x8da v Leibnizov argument "mlina" iz leta 1714. Prva znana uporaba filozofske terminologije "zombi" bi lahko bila Robert Kirkova iz leta 1974 "Zombies vs. Materialists".\n_START_SECTION_\nRAZ\xc5\xa0IRJENI UM\n_START_PARAGRAPH_\nChalmers je z A. Clarkom podal tudi idejo o raz\xc5\xa1irjenem umu. Tej ideji sledita dva vala razprav, ki temeljita na na\xc4\x8delu enakosti (prvi val) in na na\xc4\x8delu komplementarnosti (drugi val). Ideja raz\xc5\xa1irjenega uma v nasprotju s kritiki, ki kognicijo postavljajo v glavo, trdi, da telo in druge zunanje strukture skupaj z mo\xc5\xbegani tvorijo kognitivni sistem. Ta celota opravlja razli\xc4\x8dne kognitivne naloge kot so pomnjenje, jezikovno sporazumevanje, u\xc4\x8denje in tudi sklepanje.\n_START_SECTION_\nFILOZOFIJA JEZIKA\n_START_PARAGRAPH_\nChalmers je objavil dela o "teoriji referenc" o tem, kako besede varujejo svoje referente. Skupaj z drugimi, kot je Frank Jackson, je predlagal nekak\xc5\xa1no teorijo imenovano dvodimenzionalizem, ki je nasprotovala Saulu Kripkeju. Preden je Kripke leta 1970 izvedel slavno predavanje z naslovom Imenovanje in nujnost (Naming and Necessity), je bil deskriptivizem, ki sta ga zagovarjala Gottlob Frege in Bertrand Russell, ortodoksija. Deskriptivizem zagovarja, da je ime dejansko okraj\xc5\xa1ava opisa, ki je niz lastnosti ali kot je kasneje spremenil John Searle, disjunkcija lastnosti. To ime zagotavlja njegovo sklicevanje s postopkom prilagajanja lastnosti: katerikoli objekt najbolj ustreza opisu, je referent imena. Zato je opis ozna\xc4\x8den kot konotacija. Vendar, kot je Kripke trdil pri Imenovanju in nujnosti (Naming and Necessity), ime ne zagotavlja svoje reference prek katerega koli procesa opisne vgradnje. Namesto, ime dolo\xc4\x8da svojo referenco prek zgodovinsko-vzro\xc4\x8dne povezave, ki sledi postopku imenovanja. Zato Kripke misli, da ime nima smisla ali vsaj nima smisla, ki je dovolj bogato, da dolo\xc4\x8da vlogo. Poleg tega je ime po Kripkovem pogledu togi ozna\xc4\x8devalec, ki se nana\xc5\xa1a na isti predmet v vseh mo\xc5\xbenih svetovih. Po tej liniji misli Kripke predlaga, da je vsaka znanstvena izjava o identiteti, kot je "voda je H2O", tudi nujna izjava, tj. resni\xc4\x8dna v vseh mo\xc5\xbenih svetovih. Kripke misli, da je to fenomen, ki ga deskriptivist ne more razlo\xc5\xbeiti. Kot so predlagali tudi Hilary Putnam in Kripke, se lahko pogled Kripke-ja na imena uporablja tudi za sklicevanje na naravne vrste. Vrsto referen\xc4\x8dne teorije, ki jo zagovarjata Kripke in Putnam, se imenuje neposredna referen\xc4\x8dna teorija. Vendar pa se Chalmers ne strinja s Kripkejem in vsemi neposrednimi referen\xc4\x8dnimi teoretiki na splo\xc5\xa1no. Misli, da obstajata dve vrsti intenzivnosti naravne vrste, stali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se zdaj imenuje dvodimenzionalizem. Chalmers za primer vzame besedi. "Voda je H2O". Chalmers \xc5\xbeeli povedati, ti dve besedi izrazita dva razli\xc4\x8dna pomena, ki ju pogosto imenujemo primarni pomen in sekundarni pomen, ki skupaj sestavljata celoten pomen. Primarni pomen besede ali stavka je njen smisel, to je ideja ali na\xc4\x8din, s katerim najdemo referenta. Primarni pomen "vode" je lahko opis, na primer vodni material. Stvar, ki jo i\xc5\xa1\xc4\x8demo in ima primarni pomen "vodo", bi lahko bil tudi druga\xc4\x8den. Sekundarni pomen "vode" je vsaka stvar, ki jo "voda" na tem svetu izbere, ne glede na ta svet. Torej, \xc4\x8de bomo "vodi" dodelili primarno pomen voda, potem je sekundarni pomen "vode" H2O, saj je H2O voda na tem svetu. Sekundarni pomen "vode" v na\xc5\xa1em svetu je H2O in je H2O v vsakem svetu, ker za razliko od vodnih snovi ni mogo\xc4\x8de, da je H2O druga\xc4\x8den kot H2O. \xc4\x8ce upo\xc5\xa1tevamo njegov sekundarni pomen, voda pomeni H2O v vsakem svetu. S tem sekundarnim pomenom Chalmers predlaga kako isto\xc4\x8dasno pojasniti potrebo definiranja identitete in ohraniti vlogo pomena/ smisla pri dolo\xc4\x8danju referenc.\n_START_SECTION_\nOSTALO\n_START_PARAGRAPH_\nJe vodilni pevec skupine Zombie Blues, ki je nastopil na Qualia Fest leta 2012 v New Yorku. Chalmers je urednik na temah filozofije uma za Stanfordovo enciklopedijo filozofije.\n_START_SECTION_\nDELA\n_START_PARAGRAPH_\nThe Conscious Mind: In Search of a Fundamental Theory (1996). Oxford University Press. hardcover: ISBN 0-19-511789-1, paperback: ISBN 0-19-510553-2 Toward a Science of Consciousness III: The Third Tucson Discussions and Debates (1999). Stuart R. Hameroff, Alfred W. Kaszniak and David J. Chalmers (Editors). The MIT Press. ISBN 0-262-58181-7 Philosophy of Mind: Classical and Contemporary Readings (2002). (Editor). Oxford University Press. ISBN 0-19-514581-X or ISBN 0-19-514580-1 The Character of Consciousness (2010). Oxford University Press. hardcover: ISBN 0-19-531110-8, paperback: ISBN 0-19-531111-6 The extended Mind, Clark, A. Chalmers, D. (2010). V Menary R. (ur.) The Extended Mind. Cambridge, MA: MIT Press, 27-42, ISBN: 9780262014038. Constructing The World (2012). Oxford University Press. hardcover: ISBN 978-0-19-960857-7, paperback: ISBN 978-0199608584 "Why Isn\xe2\x80\x99t There More Progress in Philosophy?"'