b'\n_START_ARTICLE_\nNova Nizozemska\n_START_SECTION_\nTrgovci s krznom in trgovske dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil obalni pas ustja reke, ki je kasneje postala znana pod imenom Hudson, znan \xc5\xbee od ekspedicij Giovannija da Verrazana in Estebana Gomeza v 16. stoletju, se je zanimanje Nizozemcev za to podro\xc4\x8dje za\xc4\x8delo pojavljati v za\xc4\x8detku 17. stoletja. Angle\xc5\xbe Henry Hudson, po katerem je kasneje reka dobila ime, je leta 1609 po njej odplul navzgor in v nekaj indijanskih vaseh zamenjeval krzno in tobak. Ko je novica o Hudsonovem potovanju dosegla Nizozemsko, si je del amsterdamskih trgovcev obetal visoke dobi\xc4\x8dke od donosne trgovine s krznom. Ve\xc4\x8d konkuren\xc4\x8dnih si skupin trgovcev, ladjarjev in kapitanov je poslalo v letih po 1610 ladje v Severno Ameriko in med seboj tekmovalo v ceni, kdo bo ponudil ve\xc4\x8d za krzno, pridobljeno od Indijancev._NEWLINE_Takoj, ko se je v praksi pokazalo, da so se mar\xc5\xbee v \xc5\xbee tako ali tako stro\xc5\xa1kovno izdatnih in tveganih poslih zni\xc5\xbeale, so se dotedanji tekmeci sporazumeli in ustanovili "Novonizozemsko dru\xc5\xbebo" (Compagnie van Nieuwnederlant). Dru\xc5\xbebi so Nizozemske generalne province 17. marca 1614 podelile monopol, ki jim je dovoljeval, da smejo v naslednjih treh letih imeti \xc5\xa1tiri ladijske odprave na podro\xc4\x8dje med 40\xc2\xb0 in 45\xc2\xb0 severne zemljepisne \xc5\xa1irine. Oktobra 1618, deset mesecev po uvedbi monopola, si je dru\xc5\xbeba izprosila novo ustanovno listino. V tem \xc4\x8dasu so generalne province \xc5\xbee ustanovile novo dru\xc5\xbebo - Nizozemsko zahodnoindijsko dru\xc5\xbebo (Geoctroyeerde West-Indische Compagnie), kraj\xc5\xa1e NZD, ki se je \xc5\xa1tela kot sestrska dru\xc5\xbeba Nizozemske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe (NVD)._NEWLINE_Kmalu po 1621, ko se je po dvanajstletnem premirju ponovno razplamtela nizozemska osamosvojitvena vojna proti \xc5\xa0pancem, so generalne province izdale ustanovno listino novoustanovljeni dru\xc5\xbebi. Pri tem niso imeli toliko v mislih poseljevanja prekomorskih podro\xc4\x8dij, temve\xc4\x8d veliko bolj gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje in voja\xc5\xa1ko podporo s pomo\xc4\x8djo ladij zasebno financirane dru\xc5\xbebe. Zaradi tega je trajalo \xc5\xa1e dve leti, da so zagotovili zadostna denarna sredstva, saj je bil nizozemski finan\xc4\x8dni svet sprva nenaklonjen projektu. Tako so jeseni 1623 z ladjo Maackreel prvi\xc4\x8d dosegli Novi Svet. Maackreel je tekom tiste zime plula vzdol\xc5\xbe reke Hudson ter trgovala in se 1624 vrnila v domovino. Tega leta so z ladjama Eendracht in Nieu Nederlandt prispeli na ameri\xc5\xa1ko vzhodno obalo prvi naseljenci.\n_START_SECTION_\nPrvi kolonisti\n_START_PARAGRAPH_\nKo je angle\xc5\xa1ki veleposlanik v Haagu leta 1622 izpostavil angle\xc5\xa1ko zahtevo po obmo\xc4\x8dju okoli reke Hudson, se je Nizozemcem zdelo potrebno karseda hitro spoprijeti se z dejstvi, da za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo svoje lastne interese. Da bi opravi\xc4\x8dili interese do kolikor mo\xc5\xbeno velikega podro\xc4\x8dja, so se kolonisti iz ladje Eendracht pod vodstvom Adriana Joriszoona Thienponta razpr\xc5\xa1ili na ve\xc4\x8d lokacijah ob rekah Connecticut, Delaware ter ob ustju reke Hudson in navzgor vzdol\xc5\xbe toka. Na kraju, kjer danes stoji mesto Albany, so 1624 ustanovili Fort Oranje._NEWLINE_Naseljenci, ki so prispeli z ladjo Nieu Nederlandt v kasneje istoimensko kolonijo, so bili protestantski Valonci, ki so pribe\xc5\xbeali iz \xc5\xa0panske Nizozemske - 30 dru\xc5\xbein oziroma 110 oseb zbranih okrog Cornelisa Jacobszoona Maya. Da bi se bolje zavarovali pred napadi, kakr\xc5\xa1nih so se bali, so se naselili na majhnem oto\xc4\x8dku tik pred Manhattnom, imenovanem Pagganack, ki se danes imenuje Governors Island._NEWLINE_Naseljenci so na\xc5\xa1li plodno zemljo, bogato z divja\xc4\x8dino in ribjimi lovi\xc5\xa1\xc4\x8di, predvsem pa je imela ugodno podnebje, kakr\xc5\xa1no so ponujale tudi nizozemske kolonije na zahodni afri\xc5\xa1ki obali ali pa tudi Karibi. V sodobnih opisih so zemljepisne danosti presojali v prvi vrsti iz vidika gospodarske smotrnosti. Najve\xc4\x8d prostora pa ti opisi kljub vsemu namenjajo Indijancem, ki so v nizozemskih virih ve\xc4\x8dinoma ozna\xc4\x8deni kot "divji". Med njimi so bili Mohawki, \xc5\xbeive\xc4\x8di zahodno od Forta Oranje, najve\xc4\x8dji dobavitelji krzna Nizozemcem. \xc4\x8ceprav je bila za vse komunikacija med naseljenci in Indijanci zaradi nepoznavanja jezikov te\xc5\xbeka, sta obe skupini do konca 30. let \xc5\xbeiveli prete\xc5\xbeno v miru.\n_START_SECTION_\nUstanovitev Novega Amsterdama\n_START_PARAGRAPH_\nPrvemu na\xc4\x8delniku kolonije Cornelisu Jacobszoonu Mayu se je pogodba po enem letu iztekla. Njegov naslednik Willem Verhulst je aprila 1625 od NZD prejel naro\xc4\x8dilo, naj naseljence skoncentrira v ve\xc4\x8djem naselju, verjetno z razlogom zmanj\xc5\xa1ati stro\xc5\xa1ke in se hkrati bolje braniti pred mo\xc5\xbenimi napadi. Ko se je pri vodenju ustanovitve Novega Amsterdama na skrajni ju\xc5\xbeni to\xc4\x8dki otoka Manhattan izkazal za nezadostno podkovanega, so ga spomladi 1626 zamenjali s Petrom Minuitom. Minuit je od Indijancev \xc5\xa1e isto leto odkupil otok za legendarno vsoto 60 guldnov, pri \xc4\x8demer so Indijanci kot protivrednost verjetno prejemali razli\xc4\x8dno blago. Novembra 1626 je novica dosegla Amsterdam, naprej pa jo je generalnim provincam kot vodja zahodnoindijskih zadev posredoval Pieter Janszoon Schaghen v danes znamenitem "Schaghenovem pismu"._NEWLINE_Medtem ko so naselbine le\xc5\xbee\xc4\x8de naprej v notranjosti de\xc5\xbeele vse do konca nizozemskega obdobja Nove Nizozemske ohranile svoj zna\xc4\x8daj kot povsem krznarske postojanke sredi obmo\xc4\x8dij indijanskih plemen, pa Novi Amsterdam ni bil ve\xc4\x8d zgolj sredi\xc5\xa1\xc4\x8de trgovine in plovbe kolonije, temve\xc4\x8d je polagoma postal tudi center razli\xc4\x8dnih drugih obrtnih dejavnosti.\n_START_SECTION_\nNaselitveni problemi in odziv NZD\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje, ki so v 17. stoletju zapustili Evropo in se naselili v Novi Svet, so imeli za svojo odlo\xc4\x8ditev razli\xc4\x8dne razloge. Najpomembnej\xc5\xa1i razlogi za izseljevanje so bili gospodarske ali verske narave. Poleg tega so imeli Nizozemci le malo prilo\xc5\xbenosti, da so si lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili breme potovanja, ki je v enem kosu trajalo od dva do tri mesece. V prvi polovici 17. stoletja je nizozemsko gospodarstvo cvetelo. Temu obdobju zato pravimo tudi zlata doba (Gouden eeuw). Podobno je opaziti tudi pri versko-vzro\xc4\x8dnem izseljevanju: za razliko od angle\xc5\xa1kih kolonij je v Novo Nizozemsko prihajalo le malo verskih ube\xc5\xbenikov, saj je bila Republika sedmih zdru\xc5\xbeenih nizozemskih provinc v primerjavi z drugimi evropskimi dr\xc5\xbeavami glede verskih vpra\xc5\xa1anj strpnej\xc5\xa1a. Posledica tega, da je Nova Nizozemska do sredine stoletja trpela zaradi kroni\xc4\x8dnega pomanjkanja priseljencev, je bila ta, da je kolonija v primerjavi z drugimi ozemlji vzhodne severnoameri\xc5\xa1ke obale zaostala v razvoju._NEWLINE_Nizozemska zahodnoindijska dru\xc5\xbeba je razli\xc4\x8dno ukrepala za re\xc5\xa1evanje te te\xc5\xbeave. Kot prvo je z oglasnimi bro\xc5\xa1urami ogla\xc5\xa1evala v tujini za pridobivanje nem\xc5\xa1kih, flamskih in valonskih izseljencev, kot drugo pa je potencialne naseljence iskala z mo\xc5\xbenostjo pridobitve milej\xc5\xa1ih trgovinskih dolo\xc4\x8dil. Tu sta tr\xc4\x8dila med seboj dva interesna tabora: trgovski sektor je hotel \xc4\x8dim bolj zategovati stro\xc5\xa1ke naseljevanja, obenem pa dobiti velike dobi\xc4\x8dke iz krznarske trgovine. Naselitveni sektor pa je sku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di \xc4\x8disto povsem nasprotne u\xc4\x8dinke in si je dolgoro\xc4\x8dno \xc5\xbeelel oja\xc4\x8dane kmetijske izrabe kolonije ter izklju\xc4\x8ditev baltskih dr\xc5\xbeav kot dobaviteljic \xc5\xbeita, ki ga je potrebovala Nizozemska. \xc5\xa0iroko zasnovana pridelava \xc5\xbeitaric neposredno v prekomorskih de\xc5\xbeelah bi lahko poleg tega - \xc4\x8de le mogo\xc4\x8de - nadomestila skrajno drage preskrbovalne po\xc5\xa1iljke v Brazilijo in Cura\xc3\xa7ao. Julija 1629 je pri\xc5\xa1lo do kompromisa. Monopol NZD nad donosno trgovino s krznom je sprva ostal v funkciji in je kot protiute\xc5\xbe omogo\xc4\x8dil nekaterim svojim finan\xc4\x8dno mo\xc4\x8dnim direktorjem vzpostavitev dednega zemlji\xc5\xa1kega gospostva v prekomorskih de\xc5\xbeelah. NZD je prepustila zemlji\xc5\xa1kim gospodom, tako imenovanim patroonom, posami\xc4\x8dne manj\xc5\xa1e enote zemlji\xc5\xa1kih posestev, na katerih so smeli izvr\xc5\xa1evati \xc5\xa1iroka pooblastila - od pobiranja davkov pa do sodne oblasti. Kot povra\xc4\x8dilo pa se je "patroon" obvezal, da bo v razdobju \xc5\xa1tirih let na svojem posestvu naselil najmanj petdeset ljudi starej\xc5\xa1ih od petnajst let. Kljub vsemu se je patronatni sistem izjalovil. Vedno znova je prihajalo do nasprotij med lastniki in NZD ali med naseljenci in Indijanci. \xc5\xa0e bolj odlo\xc4\x8dilno je bilo, da navkljub velikopoteznim ponudbam "patrooni" niso uspeli zagotoviti ustreznega \xc5\xa1tevila naseljencev za delovno silo. V sporih, ki so po letu 1639 izbruhnili z Indijanci, so propadle vse naselbine do kraja Rensselaerswijck, le\xc5\xbee\xc4\x8dega vzhodno od dana\xc5\xa1njega mesta Albany.\n_START_SECTION_\nFunkcija monopola trgovine s krznom in indijanska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPri nalogah monopola dru\xc5\xbebe je imel izvoz bobrovega krzna osrednjo vlogo v gospodarstvu Nove Nizozemske. Krzno so prinesli od Indijancev, \xc5\xbeive\xc4\x8dih na tistem podro\xc4\x8dju, na trgovska sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da in ga tam po ceni, ki ga je dolo\xc4\x8dila NZD, zamenjali za drugo blago. \xc5\xbde leta 1624 je dru\xc5\xbeba izvozila v mati\xc4\x8dno de\xc5\xbeelo okoli 5000 krzn v skupni vrednosti 27.000 guldnov. \xc4\x8ceprav je 1635. dospelo na Nizozemsko \xc5\xbee okoli 16.000 kosov krzna v skupni vrednosti kar 135.000 guldnov, so bila pri\xc4\x8dakovanja finan\xc4\x8dnim pritiskom izpostavljene dru\xc5\xbebe \xc5\xbee dolgo neizpolnjena. Od 1634 so se pojavljale novice o prodoru angle\xc5\xa1kih naseljencev na podro\xc4\x8dje, ki si ga je lastila Nizozemska. \xc5\xa0tiri leta kasneje je NZD kon\xc4\x8dno uvedla in raz\xc5\xa1irila trgovinski monopol na krzno s pomo\xc4\x8djo mitnine na vse uvoze in izvoze. Hkrati so se odpovedali svoji dotedanji politiki dodeljevanja zemlje in vsem priseljencem brezpla\xc4\x8dno ponudili toliko zemlje, kolikor so je lahko obdelovali._NEWLINE_Ta sprememba iz trgovske v naselbinsko kolonijo pa je pripeljala do sporov z Indijanci. Na eni strani je povzro\xc4\x8dila vznemirjanje zaradi naglega zvi\xc5\xa1anja potreb po zemlji iz strani nizozemskih naseljencev, po drugi strani pa je pri\xc5\xa1lo do napetosti zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8danja cen krzna, ki jih je vse do tedaj dolo\xc4\x8dala NZD. Vse bolj stopnjevani napadi so se med 1643 in 1645 razbesneli v krvavo vojno z izdatnimi izgubami za obe strani, zaradi \xc4\x8desar je od leta 1638 uradujo\xc4\x8dega na\xc4\x8delnika Willema Kiefta zamenjal Peter Stuyvesant.\n_START_SECTION_\nStuyvesantova doba\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa Petra Stuyvesanta se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev Nove Nizozemske pove\xc4\x8dalo. Ukinitev monopola NZD-ju na krzno leta 1638 ni uspela odlo\xc4\x8dilno podkrepiti vzpodbud po ve\xc4\x8djem priseljevanju. Preobrat se je zgodil, ko se je sredi stoletja za\xc4\x8dela na Nizozemskem upo\xc4\x8dasnjevati gospodarska rast. Vedno ve\xc4\x8d naseljencev je v 50. letih 17. stoletja od\xc5\xa1lo na pot \xc4\x8dez Atlantik in do 1664 je kolonija narasla na okoli sedem do osem tiso\xc4\x8d prebivalcev._NEWLINE_Na gospodarski ravni je sredi 30. let v Novi Nizozemski pridelan tobak za\xc4\x8del izpodrivati krzno kot najbolj uspe\xc5\xa1no izvozno blago. Pri tem je igralo odlo\xc4\x8dilno vlogo doseganje dobi\xc4\x8dkov na evropskih trgih kot je bil London ali Amsterdam s pomo\xc4\x8djo velikih mar\xc5\xbe na bobrovo krzno. Za povrhu je pridelava tobaka v koloniji postala manj\xc5\xa1a od pridelave tobaka v Virginiji. \xc5\xa0e leta 1658 je prete\xc5\xbeni del v Novem Amsterdamu natovorjenega tobaka prihajal iz angle\xc5\xa1ke proizvodnje._NEWLINE_Odnosi s sosedi so postali za Novo Nizozemsko v Stuyvesantovem obdobju izrazito te\xc5\xbeki. Na severu sta dele nizozemskega ozemlja terjali zase Francija in Anglija, na jugu \xc5\xa0vedska. Medtem ko je \xc5\xa0vedska svoje ozemlje Nova \xc5\xa0vedska (Nova Svecia), le\xc5\xbee\xc4\x8de ob ustju reke Delaware, eno leto po zavzetju Fort Casimirja (1655) prodala mestu Amsterdam, so privedli spori z Angle\xc5\xbei na severu kon\xc4\x8dno do ustanovitvene listine, izdane 1662 za Connecticut, v kateri je Karel II. Angle\xc5\xa1ki zahteval celotno ozemlje nizozemske kolonije zase, s \xc4\x8dimer je pravzaprav predvidel kasnej\xc5\xa1e zavzetje leta 1664._NEWLINE_Stuyvesant pa se je moral spopasti tudi z nekaterimi notranjimi problemi. Ob dejstvu, da je nenavadno pisana me\xc5\xa1anica naseljencev najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega izvora, jezikov in ver pripeljala do sporov znotraj novonizozemske dru\xc5\xbebe, se je \xc5\xbee za \xc4\x8dasa uradovanja Willema Kiefta ustvarilo opozicijsko gibanje napram NZD kot lastnika kolonije. Do leta 1657 si je ta opozicija priborila vse ve\xc4\x8dje pravice glede vpra\xc5\xa1anja ustave in dr\xc5\xbeavljanskih pravic. V svoji spomenici tako napadajo NZD in svojega predstojnika Stuyvesanta z grobimi besedami kot "izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalca" in "tirana". Kljub vsem sporom so Novo Nizozemsko na koncu Stuyvesantovega obdobja, vendar ne zaradi notranjih te\xc5\xbeav, temve\xc4\x8d zaradi sporov na svetovnopoliti\xc4\x8dni ravni, izgubili.\n_START_SECTION_\nNova Nizozemska pade v britanske roke\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v \xc4\x8dasu vladanja lorda protektorja Oliverja Cromwella je za\xc4\x8dela Anglija agresivnej\xc5\xa1o zunanjo politiko proti svojim nizozemskim tekmecem, ki se je nadaljevala tudi po restavraciji Stuartov v angle\xc5\xa1ki monarhiji, in sicer pod kraljem Karlom II. Prvi korak nove vladavine, ki se je usmerila proti nizozemski trgovini, je bila leta 1660 zaostritev Navigacijske listine iz leta 1651. Ob Novi Nizozemski kot vmesni postaji nizozemskega blaga, namenjenega v angle\xc5\xa1ke severnoameri\xc5\xa1ke kolonije, in v obratni smeri za virginijski tobak in drugo prekomorsko blago, namenjeno v Evropo, so se znali nizozemski trgovci zelo enostavno izogibati tem trgovinskim omejitvam. Hkrati je bilo za britansko utrditev pomorske nadvlade in nenazadnje tudi iz strate\xc5\xa1kih razlogov pomembno, da pod sebe spravijo celotno severnoameri\xc5\xa1ko vzhodno obalo od Karoline do Nove \xc5\xa0kotske._NEWLINE_Leta 1662 je kralj Karel podelil angle\xc5\xa1kim kolonistom v Connecticutu ustanovno listino, ki je vklju\xc4\x8devala tudi ozemlje Nove Nizozemske. 12. marca 1664 je dosodil celotno nizozemsko atlantsko obalo Jakobu II., svojemu bratu ter nasledniku in vrhovnemu poveljniku angle\xc5\xa1ke flote. Tako so se za\xc4\x8dele obnovljene napetosti in voja\xc5\xa1ki spopadi med Angle\xc5\xbei in Nizozemci v Novem Svetu._NEWLINE_Brez vojne napovedi je 18. avgusta 1664 britanska ekspedicija s \xc5\xa1tirim ladjami pod poveljstvom Richarda Nicollsa vplula v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Novega Amsterdama. Proti Stuyvesantsovi volji, verjetno zaradi njegove nepriljubljenosti, so se Nizozemci 27. avgusta vdali brez boja. Britanci so prevzeli kolonijo in jo poimenovali v \xc4\x8dast vojvode yor\xc5\xa1kega, svojega bodo\xc4\x8dega kralja, New York. Mir v Bredi je potrdil prevzem: Nizozemci so prejeli v zameno Surinam._NEWLINE_V tretji angle\xc5\xa1ko-nizozemski vojni so Nizozemci pod Cornelisom Evertsenom \xc5\xa1e enkrat uspeli za petnajst mesecev zavzeti kolonijo, vendar je z drugim westminstrskim mirom leta 1674 dokon\xc4\x8dno pre\xc5\xa1la pod angle\xc5\xa1ko krono in postala britanska kolonija.'