b'\n_START_ARTICLE_\nDrobnono\xc5\xbeke\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo majhne, brezbarvne \xc5\xbeivali z mehkim skeletom, v dol\xc5\xbeino merijo od enega do 8 mm. Njihov trup je sestavljen iz 13 \xc4\x8dlenov, od tega jih 12 nosi po par nog, iz zadnjega pa izra\xc5\xa1\xc4\x8da par cerkov z izvodili predilnih \xc5\xbelez in par dolgih \xc4\x8dutilnih dlak. Kon\xc4\x8da se z majhnim telzonom ovalne oblike. Na hrbtni strani je 15 do 24 plo\xc5\xa1\xc4\x8d skeleta, torej ve\xc4\x8d kot ena na \xc4\x8dlen. Ob bazi vsake noge je koksalna vre\xc4\x8dka, ki verjetno slu\xc5\xbei shranjevanju vode, in droben trn, ki ima verjetno \xc4\x8dutilno funkcijo in je podoben kot pri primitivnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah._NEWLINE_Glava je iz treh zra\xc5\xa1\xc4\x8denih \xc4\x8dlenov, kar je enako kot pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah. Tudi obustni aparat je zelo podoben \xc5\xbeu\xc5\xbeel\xc4\x8djemu, z mandibulo in dvema paroma maksil, od katerih je drugi par zra\xc5\xa1\xc4\x8den v ustno (labium). Iz te lastnosti nekateri taksonomi izpeljujejo bli\xc5\xbenjo sorodnost te skupine z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, a je obustni aparat teh dveh skupin funkcionalno razli\xc4\x8den in navidezna podobnost ne razkriva nujno sorodnosti. Tipalnice izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo ob strani glave o\xc4\x8di nimajo._NEWLINE_Par vzdu\xc5\xa1nic se odpira ob straneh glave in vodi samo do prvih treh \xc4\x8dlenov oprsja. Na trebu\xc5\xa1ni strani \xc4\x8detrtega \xc4\x8dlena so odprtine spolnih \xc5\xbelez.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeevanje drobnono\xc5\xbek je nenavadno. Samec odlo\xc5\xbei 150 do 450 paketov semen\xc4\x8dic (spermatoforjev), vsakega na lasten pecelj. Ko jih samica najde, jih po\xc5\xbere in shrani v poseben me\xc5\xa1i\xc4\x8dek ob strani ustne votline. Vsako jaj\xc4\x8dece posami\xc4\x8d z usti pobere iz svoje spolne odprtine in ga pritrdi na podlago, nato pa prema\xc5\xbee semen\xc4\x8dice \xc4\x8dezenj in ga tako oplodi. Predilne \xc5\xbeleze verjetno sodelujejo pri razmno\xc5\xbeevanju, vendar njihova vloga \xc5\xa1e ni razjasnjena._NEWLINE_Razvoj je anamorfen. Ob izvalitvi imajo li\xc4\x8dinke \xc5\xa1est do sedem parov nog in ustrezno \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlenov, njihovo \xc5\xa1tevilo pa se nato z vsako levitvijo ve\xc4\x8da. \xc5\xbdivijo do nekaj let in se levijo ter rastejo ves ta \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSo talne \xc5\xbeivali, ki \xc5\xbeivijo v vla\xc5\xbeni prsti, nekatere vrste pa tudi na drevesih ali v jamah. Prehranjujejo se z odmrlim organskim materialom in koreninicami. Za eno vrsto je znano da je plenilska. Posebej bogata je tropska favna._NEWLINE_V primeru da se mo\xc4\x8dneje namno\xc5\xbeijo, lahko z objedanjem kmetijskih rastlin povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kodo.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nDanes znane vrste ve\xc4\x8dinoma uv\xc5\xa1\xc4\x8damo v dve dru\xc5\xbeini, Scutigerellidae in Scolopendrellidae, za nekatere pa taksonomski polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1e ni znan._NEWLINE_Prvo znano vrsto drobnono\xc5\xbek je leta 1763 na slovenskem ozemlju na\xc5\xa1el in opisal Giovanni Antonio Scopoli, ki jo je takrat uvrstil med strige in ji dal ime Scolopendra nivea. Kasneje so ugotovili, da gre za drobnono\xc5\xbeko in vrsta danes nosi ime Hanseniella nivea. Skupaj je za Slovenijo znanih pet vrst: Scopolijeva drobnono\xc5\xbeka, velika skutigerela (Scutigerella immaculata), navadna simfilela (Symphylella vulgaris) in jamski Pretnerjeva drobnono\xc5\xbeka (Scolopendrellopsis pretneri) ter jamska skutigerela (Scutigerella hauserae), poleg njih pa je znano \xc5\xa1e pojavljanje nekaterih drugih rodov brez natan\xc4\x8dne dolo\xc4\x8ditve. Favna drobnono\xc5\xbek na slovenskem ozemlju \xc5\xa1e ni bila sistemati\xc4\x8dno raziskana.'