b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Vurberk\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOstanki prvega gradu na Vurber\xc5\xa1kem gri\xc4\x8du izvirajo iz 12. stoletja. Iz leta 1204 izvira zmaj v grbu prvega znanega posestnika Amelrika s Hollenburga.  Prvi\xc4\x8d je bil neposredno omenjen leta 1244, ko se grad omenja kot Wuermwerg; takrat ga je Amelrik iz Stubenberga zastavil Swikerju Humper\xc5\xa1kemu. Po Swikerjevi smrti, je dobil Vurberk - castrum in Wurmberch od salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa v fevd Hartnid iz Ptuja v zameno za svoje dedne posesti v Lungavu (Tamsweg) v Salzbur\xc5\xa1kem._NEWLINE_Grad je bil v lasti grofov Hollenburgov ali gospodov Vurber\xc5\xa1kih, ki so ga poimenovali in mu dali zna\xc4\x8dilen grb na katerem je upodobljen \xc4\x8drv (nem. Wurm), pravlji\xc4\x8dna ka\xc4\x8da - zmaj._NEWLINE_Med vojno med Otokarjem II. \xc4\x8ce\xc5\xa1kim in Ogri je Vurberk za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das pri\xc5\xa1el pod Ogre. V 60. letih 13. stoletja naj bi dal kralj Otokar \xc4\x8ce\xc5\xa1ki menda grad poru\xc5\xa1iti. Rudolf Habsbur\xc5\xa1ki, nem\xc5\xa1ki kralj, je izkoristil nezadovoljstvo plemstva in v bitki na Moravskem polju leta 1278 Otokarja premagal, tako je \xc5\xa0tajerska z drugimi Otokarjevimi de\xc5\xbeelami pri\xc5\xa1la pod habsbur\xc5\xa1ko oblast. Ptujski gospodje so Vurberk ponovno pozidali. V salzbur\xc5\xa1kih rokah je ostal vse do leta 1438, nato pa z dedno pogodbo leta 1441 pre\xc5\xa1el v posest Friderikove sestre Ne\xc5\xbee, poro\xc4\x8dene z Leutoldom Stubenber\xc5\xa1kim. V posesti Stubenber\xc5\xa1kih je ostal do leta 1616, ko je Jurij Stubenber\xc5\xa1ki prodal gospo\xc5\xa1\xc4\x8dino Filibertu Schranzu pl. Schranzeneggu._NEWLINE_Leta 1493 so ga napadli Turki, vendar ga nikoli niso mogli zavzeti. Grad je bil dobro opremljen. V grajskem inventarju iz leta 1525 je med drugim natanko popisana njegova obro\xc5\xbeitev: v oro\xc5\xbearnici so bili oklepi in kar je sodilo zraven, drugo oro\xc5\xbeje je bilo v mali oro\xc5\xbearski izbi, v hi\xc5\xa1ici pred kapelo so bile pripravljene sulice in kopja. Potem se omenjajo \xc5\xa1e poljske ka\xc4\x8de (vrsta topov), tri \xc5\xa1tuke na kolcih, dve bombardi in ve\xc4\x8d kartaun ter ostali topovi s pripadajo\xc4\x8dim strelivom._NEWLINE_V 16. stoletju so grad preuredili in ga utrdili z renesan\xc4\x8dnim obzidjem in obrambnim stolpom._NEWLINE_Leta 1619 jo je pridobil Wolfgang \xc5\xbdiga baron pl. Herberstein, leta 1627 polkovnik baron Johan pl. Wechsler, njegova h\xc4\x8di \xc2\xbbhuda Liza\xc2\xab, pa jo je leta 1639 ponovno prodala Herbersteinom. Pred letom 1677 je bil lastnik Jurij Gunter grof Herberstein. Ta se je spopadel z oboro\xc5\xbeeni podlo\xc5\xbeniki sosednje \xc4\x8dez Dravo le\xc5\xbee\xc4\x8de gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine  Ravno polje in \xc5\xa0entjan\xc5\xbe, ki je bilo v lasti grofa Ivana Kristjana Gallerja in Terezije Marije roj. grofice Breuner, ko je po dolgoletnih sporih vdrl na njihovo posest in ubil enega podlo\xc5\xbenika in dva smrtno ranih. V spopadu so ga podlo\xc5\xbeniki sosednje gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine pobili do smrti. Sledil je ve\xc4\x8dletni proces v Gradcu proti \xc5\xa1estim kmetom, ki pa na koncu niso bili obsojeni na smrt._NEWLINE_Ko se je Kristina Krescencija pl. Herberstein leta 1715 poro\xc4\x8dila z grofom Ignacijem Marijo Attemsom, je grad pre\xc5\xa1el v njihovo posest do leta 1885. Do leta 1907 je bil grad nato v me\xc5\xa1\xc4\x8danskih rokah, ko so si ga ponovno pridobili Herbersteini. Pred zadnjo vojno je bil v njem sanatorij ruskega rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea. Med drugo svetovno vojno je bila v njem nacisti\xc4\x8dna politi\xc4\x8dna \xc5\xa1ola. 22. februarja leta 1945 je bil grad med bombardiranjem hudo po\xc5\xa1kodovan. Ru\xc5\xa1evine so po vojni odstranili. V glavnem se danes grad uporablja za prireditve, saj na njegovem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du stoji "amfiteater". V bastiji se nahajajo prostori turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je ruski Rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe v gradu uredil sanatorij za plju\xc4\x8dne bolezni, ki je deloval vse do druge svetovne vojne. Takrat so grad zavzeli Nemci in ga spremenili v center za usposabljanje nem\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih in politi\xc4\x8dnih komisarjev. Po bombardiranju je eden najlep\xc5\xa1ih slovenskih gradov postal le vir gradbenega materiala za okoli\xc5\xa1ke prebivalce. Kasneje je bilo notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de gradu preurejeno v letno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIz starih risb in fotografij je grad mo\xc5\xbeno delno rekonstruirati. Bil naj bi pravokotne oblike z enim okroglim obrambnim stolpom postavljen na \xc5\xbeivo skalo. V pritli\xc4\x8dju je bila grajska je\xc4\x8da in upravni prostori, sicer naj bi imel dve nadstropji. V prvem nadstropju je bilo 22 sob, v drugem pa 14. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo obdano z arkadami, na eni steni naj bi bila renesan\xc4\x8dna trifora. Sredi dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je bila cisterna in 72 metrov globok vodnjak. Vodo so \xc4\x8drpali s pomo\xc4\x8djo kolesa na stopala - edinega znanega pri nas in menda prava redkost tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e v Evropi. Na severo-vzhodnem traktu sta bili vzidani plo\xc5\xa1\xc4\x8di z grbom Stubenber\xc5\xa1kih, na enem izmed dvori\xc5\xa1\xc4\x8dnih prizidkov pa je bila letnica 1592._NEWLINE_Okrog jedra zgradbe je bil renesan\xc4\x8dni utrdbeni obro\xc4\x8d, obzidje s stolpi, ki je delno ohranjeno \xc5\xa1e danes. V gradu je bila bogata zbirka starega pohi\xc5\xa1tva, oro\xc5\xbeja, mu\xc4\x8dilnega orodja, umetnin in drobne opreme, katerega del je sedaj na Ptujskem gradu, v Gradcu in v Libohovicah na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nGrad danes\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1979 je \xc5\xa1e ohranjeni del - spodnje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de z vhodnim portalom, obzidje s strelnicami, ter dve manj\xc5\xa1i poslopji, obnovilo Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Vurberk._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Vurberk prireja \xc5\xbee od leta 1992 festival narodnozabavne glasbe na grajskem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du gradu Vurberk. Organizirajo pa tudi druge kulturne prireditve kot na primer festival pevskih zborov \xc5\xa0tajerska poje.'