b'\n_START_ARTICLE_\nHereford\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHereford je med letoma 676 in 688 postal sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa Putte v Herefordu. Zaradi bli\xc5\xbeine meje med Mercijo in Walesom je naselje raslo in bilo glavno mesto zahodne Mercije do za\xc4\x8detka od 8. stoletja. _NEWLINE_Sovra\xc5\xbenosti med Anglosasi in Vali\xc5\xbeani so dosegle vi\xc5\xa1ek v bitki za Hereford leta 760, v kateri so se Briti osvobodili angle\xc5\xa1kega vpliva. Hereford je bil ponovno tar\xc4\x8da spopada Vali\xc5\xbeanov z anglosa\xc5\xa1kim kraljem Edvardom Spovednikom leta 1056, ko so Vikingi podprli Gruffydda ap Llywelyna, kralja Gwynedda in Powysa, ki je vkorakal v mesto in ga za\xc5\xbegal pred zmagoslavno vrnitvijo domov.  Zahodno od reke Severn je bila med vladanjem Ethelstana (924\xe2\x80\x9339) samo v Herefordu kovnica in bil je obmejno mesto, kamor je Ethelstan vabil vodilne vali\xc5\xbeanske kneze. _NEWLINE_Sedanja stolnica v Herefordu izvira iz zgodnjega 12. stoletja tako kot prvi most \xc4\x8dez reko Wye.  Nekdanja \xc5\xa1kofa Hereforda sta bila tudi sveti Thomas de Cantilupe in lord zakladnik Anglije Thomas Charlton._NEWLINE_Mesto je dalo ime dvema predmestjema Pariza v Franciji: Maisons-Alfort (54.600 prebivalcev) in Alfortville (36.232 prebivalcev) zaradi dvorca, ki ga je zgradil Peter iz Aigueblanchea, \xc5\xa1kof v Herefordu sredi 13. stoletja._NEWLINE_Hereford je bil izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za imetnike naslova grof Herefordski, ki so \xc5\xbeiveli na gradu Hereford. Po velikosti in obsegu je tekmoval z windsorskim. Z njega so odbijali vali\xc5\xbeanske napade, bil je varna trdnjava za angle\xc5\xa1ke kralje, na primer kralja Henrika IV. v boju z vali\xc5\xbeansko marko proti Owainu Glynd\xc5\xb5ru. Grad je bil poru\xc5\xa1en v 18. stoletju, obmo\xc4\x8dje pa preurejeno v park Castle Green._NEWLINE_Po bitki pri Mortimerskem kri\xc5\xbeu leta 1461 v vojnah ro\xc5\xbe je bil pora\xc5\xbeeni lancastrski vodja Owen Tudor (ded prihodnjega kralja Henrika VII.) zajet v Herefordu in usmr\xc4\x8den v High Townu, kjer je spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Pozneje je njegovega usmrtitelja, sira Rogerja Vaughana, ubil Ownov sin Jasper pod zastavo premirja._NEWLINE_Med dr\xc5\xbeavljansko vojno je mesto ve\xc4\x8dkrat spremenilo vladarje. 30. septembra 1642 sta parlamentarca sir Robert Harley in Henry Grey, 1. grof Stamfordski, zasedla mesto brez odpora. V decembru so se umaknili v Gloucester zaradi vojske rojalistov pod vodstvom lorda Herberta. Mesto so na kratko spet med 23. aprilom in 18. majem 1643 zasedli parlamentarci pod vodstvom sira Williama Wallerja, a je bilo v letu 1645 v mestu \xc5\xa1e ve\xc4\x8d bojev. 31. julija 1645 je 14.000 \xc5\xa1kotskih vojakov pod vodstvom Alexandra Leslieja, 1. grof Levenski, oblegalo mesto, a so se voja\xc5\xa1ka posadka in prebivalci uprli. Ko so 1. septembra izvedeli, da se bli\xc5\xbea vojska kralja Karla, so se umaknili. Mesto je bilo dokon\xc4\x8dno v rokah parlamentarcev 18. decembra 1645, ko sta ga zajela polkovnika Birch in Morgan. Kralj Karel je mestu 16. septembra 1645 podelil mestni grb s tremi levi Riharda I. Levjesr\xc4\x8dnega, desetimi \xc5\xa1kotskimi po\xc5\xa1evnimi kri\xc5\xbei (saltire), kar je pomenilo deset premaganih \xc5\xa1kotskih polkov, zelo redkim levom na vrhu grba, ki je znak "branilca vere", in \xc5\xa1e redkej\xc5\xa1o \xc4\x8delado z zlatimi re\xc5\xa1etkami, ki je samo v grbu Londona.  Nell Gwynne, igralka in ljubica kralja Karla II., se je domnevno rodila v Herefordu leta 1650 (\xc4\x8deprav tudi drugi kraji in mesta, zlasti Oxford, zahtevajo ta podatek zase); po njej se imenuje ulica Gwynn. \xc5\xa0e en slaven igralec je bil rojen v Herefordu, David Garrick (1717\xe2\x80\x931779)._NEWLINE_\xc5\xa0kofova pala\xc4\x8da v bli\xc5\xbeini stolnice je bila zgrajena leta 1204 in so jo uporabljali do danes.  Hereford Cathedral School je tudi ena najstarej\xc5\xa1ih \xc5\xa1ol v Angliji._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je leta 1916 po\xc5\xbear v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Garrick ubil osem mladih deklet, ki so nastopale na dobrodelnem koncertu.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni del lokalne samouprave je herefordshirski svet. Hereford ima "mestni svet", vendar je to pravzaprav \xc5\xbeupnijski svet s statusom mestnega in ima le omejene pristojnosti._NEWLINE_Zgodovinsko je bil Hereford okrajno mesto Herefordshira. Leta 1974 se je Herefordshire zdru\xc5\xbeil z Worcestershirom in postal del grofije Hereford in Worcester, Hereford pa okro\xc5\xbeje nove ob\xc4\x8dine. Hereford je bil oblikovan kot zgodovinsko okro\xc5\xbeje z zakonom mestne korporacije leta 1835.  1. aprila 1998 sta bila \xc5\xbeupnija Hereford in Worcester ukinjena, Herefordshire in Worcestershire pa ponovno vzpostavljena kot lo\xc4\x8dena okraja, vendar z nekoliko spremenjenimi mejami._NEWLINE_Novi Herefordshire je postal enoten organ brez okoli\xc5\xa1ev in tako je Hereford izgubil svoj \xc5\xa1ir\xc5\xa1i status. Od leta 2000 je Hereford ena od le sedem civilnih \xc5\xbeupnij v Angliji, ki imajo status mesta._NEWLINE_Hereford je bilo ime parlamentarnega volilnega centra od 1295 do 2010, ko se je preimenoval v Hereford in Ju\xc5\xbeni Herefordshire.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nKot vsa Velika Britanija ima Hereford morsko podnebje z omejenimi sezonskimi temperaturami in zmernimi padavinami vse leto. Od leta 2001 sta bili skrajnosti na vremenski postaji Hereford Credenhill v razponu od 33,6 \xc2\xb0C v juliju 2006 do \xe2\x80\x9315,8 \xc2\xb0C v decembru 2010.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo je igralo pomembno vlogo v zgodovini okraja Herefordshire. Ve\xc4\x8d let je bilo mesto Hereford center in gostitelj tr\xc5\xbenice goveda, mnogo let glavna tr\xc5\xbenica. _NEWLINE_Ob izbruhu slinavke in parkljevke leta 2001 so imeli precej \xc5\xa1kode. Trg je bil leta 2003 premaknjen na obrobje mesta, dotedanja lokacija pa je bila obnovljena. Nova tr\xc5\xbenica goveda je odprla svoja vrata avgusta 2011.\n_START_SECTION_\nPomembni prebivalci\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Kemble, katoli\xc5\xa1ki duhovnik in mu\xc4\x8denec, se je rodil v bli\xc5\xbeini Hereforda._NEWLINE_Nell Gwynne, David Garrick in Sarah Siddons so igralci in igralke, zgodovinske osebnosti, povezane s Herefordom._NEWLINE_General major Stringer Lawrence, prvi vrhovni poveljnik britanskih sil v Indiji, pod katerega poveljstvom je slu\xc5\xbeil Robert Clive, rojen v Herefordu.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_The Old House je zgodovinska hi\xc5\xa1a v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du High Towna v Hereford Cityju. Zdaj je muzej o \xc5\xbeivljenju v dobi kralja Jakoba I. v 1600-ih, ko je bila zgrajena._NEWLINE_Herefordski muzej in umetnostna galerija sta viktorijanski gotski stavbi, odprti leta 1874, predstavljata artefakte, likovne in dekorativne umetnosti, povezane z lokalnim obmo\xc4\x8djem._NEWLINE_Hereford Cider Museum, muzej jabol\xc4\x8dnika s trgovino in interaktivnim vodnikom za proizvodnjo pija\xc4\x8d. Je v stari tovarni jabol\xc4\x8dnika in je bil ustanovljen leta 1980\xe2\x80\x931981._NEWLINE_Herefordska stolnica datira iz 1079 in hrani Mappa Mundi, srednjeve\xc5\xa1ki zemljevid sveta iz 13. stoletja, ki je bil obnovljen v poznem 20. stoletju. Vsebuje tudi svetovno znano Chained knji\xc5\xbenico. _NEWLINE_Holme Lacy House, ki je zdaj hotel; stavba je zgradil John Scudamore leta 1500. Tu se je zvrstila vrsta znanih zgodovinskih osebnosti.'