b'\n_START_ARTICLE_\nUsedom\n_START_PARAGRAPH_\nUsedom (poljsko Uznam) je otok v Baltskem morju. Meri 445 km\xc2\xb2; zahodni del (373 km\xc2\xb2) pripada Nem\xc4\x8diji, (zvezna de\xc5\xbeela Mecklenburg-Predpomorjanska, okraj Vzhodna Predpomorjanska), manj\xc5\xa1i vzhodni (72 km\xc2\xb2) pa Poljski (Zahodnopomorjansko vojvodstvo)._NEWLINE_Otok naseljuje 76.500 prebivalcev, pri \xc4\x8demer na nem\xc5\xa1kem delu \xc5\xbeivi 31.500, na poljskem pa 45.000 ljudi. Najve\xc4\x8dje mesto na otoku je \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie (nem\xc5\xa1ko Swinem\xc3\xbcnde), ki ima 41.000 prebivalcev, a se razteza \xc5\xa1e na dva druga otoka._NEWLINE_S celino je otok povezan z mostovoma pri Wolgastu (cestni in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki) in Zecherinu (cestni). Predvsem na poljskem delu so tudi redne trajektne zveze s celino, pa tudi s \xc5\xa0vedsko (Ystad)._NEWLINE_Turizem je po letu 1990 na Usedomu do\xc5\xbeivel hiter razvoj, ki gradi na tradiciji, npr. s ponovnim tr\xc5\xbeenjem imena\xc2\xa0\xc2\xbbcesarska kopali\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab\xc2\xa0(Kaiserb\xc3\xa4der) za letovi\xc5\xa1\xc4\x8da Ahlbeck, Bansin in Heringsdorf.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZ zahodne strani Usedom od celine zamejuje rokav Peenestrom, z ju\xc5\xbene Szczecinski zaliv z vzhodne pa rokav Swine (poljsko \xc5\x9awina) lo\xc4\x8duje otoka Usedom in Wollin. Pred obalo na skrajnem severozahodu le\xc5\xbeita otoka Ruden in Greifswalder Oie._NEWLINE_Povr\xc5\xa1je je zaradi ledeni\xc5\xa1kega delovanja valovito in jezernato. Relativno velik del povr\xc5\xa1ine pokriva gozd. S povpre\xc4\x8dno 1917 urami sonca letno je Usedom najbolj son\xc4\x8dna regija celotne Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba imena Usedom je bila v 12. stoletju z ozirom na istoimensko mesto na jugozahodu otoka. Nana\xc5\xa1a se na zavzetje otoka in sosednjega pasu na celini s strani pomorjanskega vojvode Vartislava I. in na z njegove strani za\xc4\x8deto pokristjanjevanje, ki je bilo popolnoma zaklju\xc4\x8deno na binko\xc5\xa1tno nedeljo 1128._NEWLINE_So sredine 13. stoletja je bilo mesto Usedom ena najljub\xc5\xa1ih rezidenc pomorjanskih vladarjev, kasneje pa je izgubilo pomen v korist Wolgasta in Szczecina. Pribli\xc5\xbeno v tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8delo tudi naseljevanje etni\xc4\x8dno nem\xc5\xa1kega prebivalstva. V ta namen so nastala mnoga nova naselja z zna\xc4\x8dilno nem\xc5\xa1ko podkvasto strukturo, nekdaj slovansko mesto Usedom pa je zamenjalo nem\xc5\xa1ko, ki je leta 1295 dobilo mestne pravice (t. i. l\xc3\xbcbe\xc5\xa1ko pravo). Pomembno vlogo je imela Cerkev, posebej leta 1155 v bli\xc5\xbeini mesta Usedom ustanovljen samostan Grobe, ki je v srednjem veku pridobil lastni\xc5\xa1tvo nad obse\xc5\xbenimi deli otoka. Leta 1535 je bil s prihodom reformacije razpu\xc5\xa1\xc4\x8den in spremenjen v posvetni dvor._NEWLINE_Leta 1630, v tridesetletni vojni je na severni obali otoka pristala \xc5\xa1vedska vojska, ki je zavzela \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje. Med letoma 1648 in 1720 je bil Usedom ve\xc4\x8dkrat prizori\xc5\xa1\xc4\x8de bojev med \xc5\xa1vedsko in brandenbur\xc5\xa1ko-prusko vojsko. Leta 1713 je celotno obmo\xc4\x8dje otoka postalo prusko in se skupaj z njo leta 1871 vklju\xc4\x8dilo v zdru\xc5\xbeeno Nem\xc4\x8dijo. V okviru na\xc4\x8drtnega gospodarskega razvoja v Prusiji je bila v prvi polovici 18. stoletja za namene plovbe poglobljena Swine in leta 1764 ustanovljeno mesto Swinem\xc3\xbcnde. Na ta na\xc4\x8din je bilo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Szczecinu dostopno brez prehoda skozi Peenestrom, ki so ga nadzirali \xc5\xa0vedi._NEWLINE_Leta 1824 ali 1825 se je za\xc4\x8del obmorski turizem, najprej v krajih Swinem\xc3\xbcnde in Herringsdorf, kasneje pa tudi drugod. Najve\xc4\x8dji razcvet je kopali\xc5\xa1ki turizem do\xc5\xbeivel po ustanovitvi nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave leta 1871, predvsem zaradi bli\xc5\xbeine Berlina. Leta 1876 je bila zgrajena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava Berlin - Ahlbeck - Swinem\xc3\xbcnde, ki pa danes ne obstaja ve\xc4\x8d, ohranjena pa je ru\xc5\xa1evina mostu pri Karninu._NEWLINE_V drugi svetovni vojni je na severu otoka pri kraju Peenem\xc3\xbcnde deloval voja\xc5\xa1ki razvojni center (Heeresversuchsanstalt) z izstreli\xc5\xa1\xc4\x8dem za rakete V2, predvsem proti Angliji._NEWLINE_Na potsdamski konferenci leta 1945 je bilo odlo\xc4\x8deno, da mesto Swinem\xc3\xbcnde pripade Poljski. Kmalu je bil otok tudi dejansko razdeljen. Zahodni del je bil najprej pod sovjetsko okupacijo, nato med 1949 in 1990 del NDR, 3. oktobra pa je v okviru de\xc5\xbeele Mecklenburg-Predpomorjanske pristopil k Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji.'