b"\n_START_ARTICLE_\nGradec\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ko ime mesta Graz izvira iz slovenske besede \xc2\xbbGradec\xc2\xab. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini \xc2\xbbGradec\xc2\xab\xc2\xa0pomeni \xc2\xbbmali grad\xc2\xab, praslovanski koren *gord\xd1\x8a pa pomeni tudi naselbino, ograjeni prostor in mesto, tako da se ime Gradec verjetno nana\xc5\xa1a na \xc2\xbbmalo mesto\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a naselbina na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega mesta datira v bronasto dobo, vendar ne obstoja zgodovinska kontinuiteta naselbine do srednjega veka. Ime mesta in nekatere arheolo\xc5\xa1ke najdbe pri\xc4\x8dajo o majhnem gradu Slovanov, ki je s\xc4\x8dasoma postal mo\xc4\x8dno branjena utrdba._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko ime Graz je bilo prvi\xc4\x8d zapisano leta 1128 in v \xc4\x8dasu vladavine vojvod Babenber\xc5\xbeanov je mestece postalo pomembno gospodarsko, komercialno in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1281 je cesar Rudolf I. mestu podelil posebne pravice. V 14. stoletju se je v Gradcu naselila notranja avstrijska linija rodbine Habsbur\xc5\xbeanov. Ti so \xc5\xbeiveli na gradu Schlossberg, s katerega so vladali \xc5\xa0tajerski, Koro\xc5\xa1ki ter delom dana\xc5\xa1nje Slovenije in Italije (Kranjski in  Gori\xc5\xa1ki)._NEWLINE_Od za\xc4\x8detka 15. stoletja je bila v Gradcu rezidenca mlaj\xc5\xa1e veje Habsbur\xc5\xbeanov, ki je zasedla cesarski prestol leta 1619, s cesarjem Ferdinandom II., ta pa je dal prestolnico preseliti na Dunaj._NEWLINE_S svojo strate\xc5\xa1ko lego v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du odprte in rodovitne doline Mure je bil Gradec ve\xc4\x8dkrat oblegan (vendar neuspe\xc5\xa1no), tako leta 1481 s strani Mad\xc5\xbearov in njihovega kralja Matije Korvina ter s strani otomanskih Turkov v letih 1529 in 1532. Razen Riegersburga je bil grad Schlossberg edina utrdba v regiji, ki je Turki niso zavzeli._NEWLINE_Do leta 1749 je Gradec ostal glavno mesto avstrijskih de\xc5\xbeel (\xc5\xa0tajerske, Koro\xc5\xa1ke, Kranjske, Gori\xc5\xa1ke in Istre). Nove utrdbe okoli Schlossberga so bile zgrajene proti koncu 16. stoletja. Napoleonova vojska je zasedla Gradec leta 1797. Leta 1809 se je mesto branilo ponovnega napada francoske vojske. Med napadom je bilo poveljniku trdnjave ukazano, naj ubrani trdnjavo proti 900 do 3000 Francozom. Schlossberg je uspe\xc5\xa1no zdr\xc5\xbeal 8 napadov, toda medtem je Velika armada zavzela Dunaj in cesar je ukazal, naj se branilci predajo. Sledil je poraz Avstrije proti Napoleonu v bitki pri Wagramu leta 1809, istega leta je bila v pala\xc4\x8di Sch\xc3\xb6nbrunn na Dunaju podpisana mirovna pogodba. V skladu z njenimi dolo\xc4\x8dili so morali utrdbo na hribu Schlossberg poru\xc5\xa1iti, ostal je lahko le stolp z uro, ki je \xc5\xa1e danes nekak\xc5\xa1en simbol mesta._NEWLINE_Adolf Hitler je bil toplo sprejet na svojem obisku v Gradcu leta 1938, malo preden je bila Avstrija z Anschlussom priklju\xc4\x8dena nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji. Hitler je me\xc5\xa1\xc4\x8danom Gradca obljubljal tiso\xc4\x8d let uspehov in konec mno\xc5\xbei\xc4\x8dne brezposelnosti. Samo sedem let kasneje, leta 1945, se je obramba predala in mesto izro\xc4\x8dila enotam Rde\xc4\x8de armade ter s tem Gradec re\xc5\xa1ila pred nadaljnjim uni\xc4\x8devanjem. Do takrat je bilo med zavezni\xc5\xa1kimi bombandiranji uni\xc4\x8deno okoli 16% stavb, na sre\xc4\x8do pa stari del mesta ni bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan._NEWLINE_Leta 1945 je v Gradec prispela sovjetska, nato pa \xc5\xa1e angle\xc5\xa1ka vojska, ki sta oblikovali svoji zasedbeni coni ter sta ostali v mestu do leta 1955.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nKarl-Franzens Universit\xc3\xa4t, splo\xc5\xa1no znana kot Gra\xc5\xa1ka univerza, je mestna najve\xc4\x8dja in najstarej\xc5\xa1a univerza, ustanovil jo je leta 1585 nadvojvoda Karel II. Ve\xc4\x8dino svojega obstoja je bila pod nadzorom katoli\xc5\xa1ke cerkve in je prenehala delovati leta 1782, po ukazu cesarja Jo\xc5\xbeefa II., ki je \xc5\xbeelel dr\xc5\xbeavi zagotoviti nadzor nad izobra\xc5\xbeevalnimi ustanovami ter jo je spremenil v licej. Le-tega je leta 1827 cesar Franc I. ponovno preoblikoval v univerzo in ji podelil ime Karl-Franzens Universit\xc3\xa4t. Univerza ima danes velik pomen in na njej se izobra\xc5\xbeuje preko 30.000 \xc5\xa1tudentov. Nobelov nagrajenec za medicino in psihologijo Otto Loewi je na gra\xc5\xa1ki univerzi pou\xc4\x8deval od 1909 do 1938, pa tudi Johannes Kepler kot u\xc4\x8ditelj matematike. Erwin Schr\xc3\xb6dinger je bil leta 1939 kratek \xc4\x8das rektor gra\xc5\xa1ke univerze._NEWLINE_Na gra\xc5\xa1ki Tehni\xc5\xa1ki univerzi (Technische Universit\xc3\xa4t Graz) je leta 1875 elektrotehniko \xc5\xa1tudiral ameri\xc5\xa1ki izumitelj srbskega rodu Nikola Tesla._NEWLINE_V mestu deluje tudi znana Univerza za glasbo in upodabljajo\xc4\x8de umetnosti (Universit\xc3\xa4t f\xc3\xbcr Musik und darstellende Kunst Graz), na kateri \xc5\xa1tudija tudi veliko Slovencev. Njeni \xc5\xa1tudenti in absolventi pomembno sooblikujejo kulturno \xc5\xbeivljenje v mestu.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nGradec je mesto mnogoterih znamenitosti. V njem si lahko ogledamo slove\xc4\x8di stolp z uro, zvonik, de\xc5\xbeelno hi\xc5\xa1o, topni\xc5\xa1ki branik, katedralo, mavzolej, trg Schlossberg, Mestni park, baziliko Marije Tola\xc5\xbenice ...\n_START_SECTION_\nGrajski hrib Schlossberg\n_START_PARAGRAPH_\nNa 200 metrov visoki grajski hrib z razgledno plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo in znanim stolpom z uro vodi stopni\xc5\xa1\xc4\x8de iz samega centra mesta. Hrib ni samo razgledi\xc5\xa1\xc4\x8de, temve\xc4\x8d obsega tudi ro\xc5\xbeni vrt in vinograd, ponuja pa tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na prostem, restavracijo s pivskim vrtom, vinoteko, bar in kavarno. Hrib je z urnim stolpom, simbolom Gradca, zvonikom Liesl (Lizika), kazematami in braniki pomemben del mestne arhitekture. Leta 1894 zgrajena vzpenja\xc4\x8da ponuja panoramski pogled na mestno jedro in obiskovalce pripelje do restavracije in pivskega vrta. V zadnjih letih so obnovili staro, mo\xc4\x8dno razvejeno mre\xc5\xbeo predorov, v katerih pogosto prirejajo razstave. Uredili so tudi Dom in Berg, to je dvorano za koncerte, sprejeme, zabave in druge prireditve. Eden izmed tunelov vodi skozi cel hrib, do vrha Schlossberga pa iz predora znotraj hriba vodi posebno dvigalo.\n_START_SECTION_\nGra\xc5\xa1ka oro\xc5\xbearna\n_START_PARAGRAPH_\nV Gradcu se nahaja regionalna pokrajinska oro\xc5\xbearna, v kateri je najve\xc4\x8dja svetovna zbirka oro\xc5\xbeja iz obdobja baroka. Ta deluje od leta 1551 in ponuja na ogled ve\xc4\x8d kot 30.000 eksponatov.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nV 16. stoletju so v mestu delovali ve\xc4\x8dinoma italijanski renesan\xc4\x8dni arhitekti in umetniki. Ena od najpomembnej\xc5\xa1ih stavb, zgrajenih v tem obdobju je Landhaus (De\xc5\xbeelna hi\xc5\xa1a). Na\xc4\x8drte zanjo je naredil Domenico dell'Allio, uporabljali pa so jo lokalni veljaki za sede\xc5\xbe svoje oblasti._NEWLINE_Zgodovinski center Gradca, ki ga sestavljajo tudi srednjeve\xc5\xa1ke stavbe in ima izraziti italijanski pridih, je eden od najbolje ohranjenih mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v Centralni Evropi, zaradi \xc4\x8desar ga je UNESCO leta 1999 uvrstil na seznam svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zanj je zna\xc4\x8dilno harmoni\xc4\x8dno zlitje tipi\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 iz razli\xc4\x8dnih obdobij in razli\xc4\x8dnih arhitekturnih slogov. Ker se Gradec nahaja na kulturni meji med Srednjo Evropo, Italijo in Balkanom, je mesto vsrkalo razli\xc4\x8dne vplive iz sosednjih regij in s tem pridobilo svoj poseben izgled. Danes staro mestno jedro sestavlja ve\xc4\x8d kot 100 stavb, ki obsegajo sloge od gotike do modernizma._NEWLINE_V zadnjih letih je bilo zgrajenih v mestu veliko modernih javnih zgradb. Najbolj znana med njimi sta Kunsthaus (hi\xc5\xa1a moderne umetnosti) po na\xc4\x8drtih Petra Cooka in Colina Fournierja, muzejska stavba na bregu Mure in Murinsel (otok na Muri), umetni otok v obliki \xc5\xa1koljke na reki, ki je delo ameri\xc5\xa1kega arhitekta Vita Acconci, na katerem je kavarna, odprto letno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in otro\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de, z obre\xc5\xbejem pa ga povezujeta dva mostova za pe\xc5\xa1ce.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2003 je bil Gradec kulturna prestolnica Evrope.\n_START_SECTION_\nPrometne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeno od mesta le\xc5\xbei letali\xc5\xa1\xc4\x8de Gradec."