b'\n_START_ARTICLE_\nCene \xc5\xa0tupar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nVinko \xc5\xa0tupar (klicali so ga tudi Cene) je \xc5\xbee kot otrok izgubil o\xc4\x8deta. Mati Marija, delavka, je morala sama skrbeti za troje sinov. Po osnovni \xc5\xa1oli na \xc4\x8crnu\xc4\x8dah je kljub \xc5\xbeeljam po gimnazijski izobrazbi postal pekovski vajenec. Verjetno je zaradi tega zbolel za astmo, kar mu je tudi zelo oslabilo srce._NEWLINE_Po odslu\xc5\xbeenem voja\xc5\xa1kem roku se je zaposlil v Eiflerjevi tekstilni tovarni za Be\xc5\xbeigradom. Tu je kmalu postal sindikalni voditelj, med drugim je leta 1936 vodil stavko delavcev tovarne, in urejal sindikalno glasilo Glas delavca. Udejstvoval se je tudi v dru\xc5\xa1tvih, predvsem v \xc4\x8drnu\xc5\xa1kih podru\xc5\xbenicah dru\xc5\xa1tev Svoboda in Vzajemnost._NEWLINE_Leta 1936 je postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije in leta 1937 \xc4\x8dlan rajonskega komiteja KPS Je\xc5\xbeica. Ve\xc4\x8dkrat je imel opravka s policijo, med drugim se je moral leta 1938 zagovarjati pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem kot odgovorni urednik Glasa delavca._NEWLINE_Po okupaciji Jugoslavije se je za\xc4\x8del pripravljati na za\xc4\x8detek oboro\xc5\xbeenega odpora in hi\xc5\xa1a njegove dru\xc5\xbeive je postala shajali\xc5\xa1\xc4\x8de komunistov in njihovih simpatizerjev. 23. junija 1941 je skupaj s somi\xc5\xa1ljeniki od\xc5\xa1el v gozdove in julija postal borec ter politi\xc4\x8dni delavec Ra\xc5\xa1i\xc5\xa1ke \xc4\x8dete. Prevzel je tudi odgovornost za partizanske tiske, ki so bili eni od prvih v okupirani Sloveniji._NEWLINE_Po razbitju \xc4\x8dete se je umaknil v italijansko cono v Ljubljano in nadaljeval delovanje v komiteju KPS Je\xc5\xbeica. Spomladi 1942 so ga aretirali Italijani in ga internirali v Trevisu, a mu je kmalu uspelo pobegniti in poleti se je vrnil v Ljubljano. Ko si je malo opomogel, je od\xc5\xa1el v bunker v Obrije ob Savi, kjer se je skrival skupaj z \xc5\xbeeno in h\xc4\x8derjo Franca Lesko\xc5\xa1ka-Luke. Bunker pa je bil izdan in 26. oktobra so ga obkolili belogardisti ter ga aretirali. Ker ga niso prepoznali, so ga odpeljali v Ljubljano in ga dolgo \xc4\x8dasa zasli\xc5\xa1evali._NEWLINE_Nazadnje so ga izro\xc4\x8dili Nemcem, ki so ga odpeljali v prehodno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc5\xa0entvidu. Od tam je spomladi 1944 pobegnil, se vrnil v \xc4\x8crnu\xc4\x8de in postal sekretar okrajnega komiteja KPS Menge\xc5\xa1._NEWLINE_15. novembra 1944 zjutraj so gestapovci in domobranci iz menge\xc5\xa1ke postojanke odkrili in razdejali tabori\xc5\xa1\xc4\x8de partijskega aktiva okraja Menge\xc5\xa1 v gozdu med Ra\xc5\xa1ico in Dobenom. Cene \xc5\xa0tupar se je tisti dan s spremljevalcem odpravil v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc4\x8ceprav je ob prihodu opazil, da je tabori\xc5\xa1\xc4\x8de razdejano, se je moral zaradi bolezni ustaviti in si skuhati \xc4\x8daj. Takrat so se vrnili sovra\xc5\xbeniki in ju pognali v beg. Ker je bil ta\xc4\x8das poleg sicer\xc5\xa1nje bolezni \xc5\xa1e prehlajen, so mu kmalu odpovedale mo\xc4\x8di. Preden mu je spremljevalec mogel pomagati, so ga napadli policijski psi, nato pa so do njega pri\xc5\xa1li \xc5\xa1e domobranci in ga ubili. Domobranci so njegovo truplo pustili v gozdu, kjer so ga nato pokopali partizani. Po vojni je bil prekopan na \xc4\x8drnu\xc5\xa1ko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Po vojni so mu na kraju, kjer je padel, postavili tudi spomenik, nanj pa spominja \xc5\xa1e spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na mestu njegove rojstne hi\xc5\xa1e v Gmajni na \xc4\x8crnu\xc4\x8dah. Po njem je poimenovana Cesta Ceneta \xc5\xa0tuparja v \xc4\x8crnu\xc4\x8dah in Center za permamentno izobra\xc5\xbeevanje Cene \xc5\xa0tupar.'