b'\n_START_ARTICLE_\nKo\xc4\x8devarji\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc4\x8devarji ali Ko\xc4\x8devski Nemci (Gottscheer) so nekdanja nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8da skupnost, ki je \xc5\xbeivela na Ko\xc4\x8devskem, na nem\xc5\xa1kem jezikovnem otoku, katerega sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo mesto Ko\xc4\x8devje. Svoj jezik, bavarsko nare\xc4\x8dje ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dino, so ohranjali ve\xc4\x8d kot 600 let od naselitve okoli leta 1330 vse do izselitve 1941, danes pa ga na Ko\xc4\x8devskem in po svetu govori le \xc5\xa1e nekaj ljudi._NEWLINE_V prvih treh desetletjih \xc5\xa1tirinajstega stoletja so Ortenbur\xc5\xbeani (grofje iz zgornje Koro\xc5\xa1ke) naselili nem\xc5\xa1ke kmete iz Koro\xc5\xa1ke in vzhodne Tirolske. Razlog tega naj bi bil, da so se prej tisti kmetje uprli proti svojim fevdalnim gospodarjem; oblastniki pa so \xc5\xbeeleli tudi ve\xc4\x8d kme\xc4\x8dkega prebivalstva na tem obmo\xc4\x8dju. Naselitveno podro\xc4\x8dje, ki je bilo pred nem\xc5\xa1ko kolonizacijo domala brez prebivalstva, je obsegalo povr\xc5\xa1ino 860\xc2\xa0km\xc2\xb2 in 177 naselj. Ko\xc4\x8devarji, ki so \xc5\xbeiveli skromno kot kmetje, deloma pa tudi kot kro\xc5\xa1njarji, so ohranjali svoje zgornjenem\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dje skozi \xc5\xa1est stoletij. V drugi polovici devetnajstega stoletja je bilo 28000 Ko\xc4\x8devarjev, najvi\xc5\xa1je \xc5\xa1tevilo v zgodovini. Zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine so se mnogi izselili v ZDA, po ustanovitvi Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev leta 1918 pa tudi zaradi politi\xc4\x8dnega pritiska na nem\xc5\xa1ko manj\xc5\xa1ino. Leta 1940 je \xc5\xa1tevilo ko\xc4\x8devskih Nemcev zna\xc5\xa1alo le \xc5\xa1e 12.500._NEWLINE_Po napadu sil osi na Jugoslavijo so Ko\xc4\x8devsko zasedli Italijani. Zaradi sporazuma med Hitlerjem in Mussolinijem so leta 1941 preselili prebivalstvo Ko\xc4\x8devskega v Posavje (Kr\xc5\xa1ko, Bre\xc5\xbeice), ki je bilo zasedeno s strani nem\xc5\xa1kega Wehrmachta, in iz katerega so nem\xc5\xa1ke oblasti pred tem nasilno izgnale pribli\xc5\xbeno 20.000 Slovencev v Nem\xc4\x8dijo ter v Srbijo. Le nekaj sto Ko\xc4\x8devarjev se je uspe\xc5\xa1no izogibalo preselitvi in nekateri med njimi so se pridru\xc5\xbeili slovenskim partizanom._NEWLINE_1945 so morali skoraj vsi Ko\xc4\x8devarji zapustiti Slovenijo oz. Jugoslavijo. Tiste, ki niso pravo\xc4\x8dasno pobegnili, so jugoslovanske oblasti na osnovi AVNOJskih sklepov razlastile in potem izgnale. Veliko Ko\xc4\x8devarjev je umrlo v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, predvsem v Strni\xc5\xa1\xc4\x8du (Sterntal) in Teharjah (T\xc3\xbcchern)._NEWLINE_V mesto Ko\xc4\x8devje in okolico so po vojni naselili predvsem Slovence, poleg tega pa tudi priseljence iz drugih delov Jugoslavije. Ve\xc4\x8dine ko\xc4\x8devskih vasi (112 od 177) pa niso obnovili, od 123 cerkva na Ko\xc4\x8devskem jih je ostalo le 28 (ve\xc4\x8d so jih obnovili po letu 2000). Morda tiso\xc4\x8d Ko\xc4\x8devarjev je ostalo v Sloveniji, od tega nekaj sto na Ko\xc4\x8devskem. Zaradi politi\xc4\x8dnega pritiska po vojni so ve\xc4\x8dinoma opustili svojo etni\xc4\x8dno identiteto. V zadnjih popisih prebivalstva je le malo ve\xc4\x8d kot dvajset ljudi v ob\xc4\x8dini Ko\xc4\x8devje navedlo nem\xc5\xa1\xc4\x8dino kot materni jezik. Posamezni Ko\xc4\x8devarji so naseljeni \xc5\xa1e v \xc4\x8crmo\xc5\xa1nji\xc5\xa1ki dolini._NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije so potomci Ko\xc4\x8devarjev ustanovili dve dru\xc5\xa1tvi: Dru\xc5\xa1tvo Ko\xc4\x8devarjev staroselcev s sede\xc5\xbeem v Ob\xc4\x8dicah (ob\xc4\x8dina Dolenjske Toplice, na skrajnem vzhodu biv\xc5\xa1ega jezikovnega otoka) ter l. 1994 Dru\xc5\xa1tvo Peter Kosler v Ko\xc4\x8devju. Leta 2008 je bil ustanovljen Zavod za ohranitev kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Nesseltal Koprivnik L. 2012 sta bila ustanovljena Zavod za ohranitev kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Mo\xc5\xa1nice- Moschnitze in TD Pod Srebotnikom, decembra 2013 so se ko\xc4\x8devarska dru\xc5\xa1tva (Peter Kosler, Zavod Nesseltal Koprivnik, Zavod Mo\xc5\xa1nice- Moschnitze, TD Pod Srebotnikom) povezala v Zvezo Ko\xc4\x8devarskih dru\xc5\xa1tev, ki zastopa interese v Sloveniji \xc5\xbeive\xc4\x8dih Ko\xc4\x8devarjev ali Ko\xc4\x8devskih Nemcev. \xc4\x8clanice zveze ko\xc4\x8devarskih organizacij s sede\xc5\xbeem v Bistrici pri \xc4\x8crnomlju se zavzemajo za ohranjanje kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine avtohtonega prebivalstva in jezika, imenovanega ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dina. Dru\xc5\xa1tvo Ko\xc4\x8devarjev staroselcev se je pridru\xc5\xbeilo Zvezi kulturnih dru\xc5\xa1tev nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de etni\xc4\x8dne skupnosti v Sloveniji, ki se zavzema za priznanje nem\xc5\xa1ke narodne skupnosti v Sloveniji na na\xc4\x8din, kot sta priznana italijanska in mad\xc5\xbearska narodna skupnost. Dru\xc5\xa1tvo Ko\xc4\x8devarjev staroselcev ima v Ob\xc4\x8dicah svoje prostore/ muzej in sadovnjak starih sadnih sort. Zavod Mo\xc5\xa1nice- Moschnitze je v Ko\xc4\x8devskih Poljanah (ob\xc4\x8dina Do. Toplice) uredil ve\xc4\x8dnamenski prostor \xcb\x9dDvorano Augusta Schaura\xcb\x9d, ki slu\xc5\xbei tudi drugim dru\xc5\xa1tvom in organizacijam v ob\xc4\x8dini. Zavod Mo\xc5\xa1nice je izdal dve otro\xc5\xa1ki slikanici v slovenskem, ko\xc4\x8devarskem in nem\xc5\xa1kem jeziku, kuharico ko\xc4\x8devarskih jedi in knjigo a arhitekturni dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini Ko\xc4\x8devskih Nemcev. Med po\xc4\x8ditnicami pripravlja ustvarjalne delavnice za osnovno\xc5\xa1olce z osnovami ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dine in ima otro\xc5\xa1ko skupino, ki v ko\xc4\x8devar\xc5\xa1\xc4\x8dini tudi nastopa. Zavod Nesseltal Koprivnik (ob\xc4\x8dina Ko\xc4\x8devje) ima v svojih prostorih med drugim etnolo\xc5\xa1ko zbirko Ko\xc4\x8devarjev in zbirko slik akademskega slikarja ko\xc4\x8devarskega rodu, Michaea Ruppeja. Zavod turistom oddaja tudi apartma in pripravlja enodnevne izlete po Ko\xc4\x8devski.'