b"\n_START_ARTICLE_\nPoljanska Sora\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nPoljanska Sora je glavni vodotok v ju\xc5\xbenem delu \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1kega hribovja. Nastane iz ve\xc4\x8d kratkih in ne posebno globokih grap v dolomitnem povr\xc5\xa1ju severnega dela Rovtarskega hribovja in kratek \xc4\x8das te\xc4\x8de proti zahodu. Kmalu naleti na pas odpornej\xc5\xa1ega apnenca, v katerega si je vrezala kratko in ozko sotesko Sopot. Tu se vanjo z leve strani steka Rovtarska Sora (tudi Rovtarska grapa ali Rovtarica), na spodnjem koncu soteske pa se dolina obrne proti severu in nekoliko raz\xc5\xa1iri. Z leve strani priteka vanjo pritok \xc4\x8crna, nekoliko ni\xc5\xbee z iste strani dalj\xc5\xa1a \xc5\xbdirovnica in malo pred \xc5\xbdirmi \xc5\xa1e Osojnica._NEWLINE_\xc5\xbdiri stojijo v dnu majhne dolinske raz\xc5\xa1iritve (tudi \xc5\xbdirovska kotlinica), v kateri se Poljanski Sori z desne pridru\xc5\xbei ve\xc4\x8dji potok Ra\xc4\x8deva. Na severnem koncu kotlinice se dolina Poljanske Sore ponovno zo\xc5\xbei, saj se reka v tem delu prebija skozi pas permskih rde\xc4\x8dih in sivih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov. Pri Fu\xc5\xbeinah priteka vanjo levi pritok Hobov\xc5\xa1\xc4\x8dica (tudi Sovodnjica) iz dolge in ozke doline. Malo nad vasjo Trebija reka ponovno vstopi na dolomitno ozemlje in za\xc4\x8dne zavijati proti severovzhodu, pri Hotavljah, kjer se ji z leve pridru\xc5\xbei potok Kopa\xc4\x8dnica pa vstopi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o Poljansko dolino, po kateri te\xc4\x8de proti severovzhodu vse do soto\xc4\x8dja s Sel\xc5\xa1ko Soro v \xc5\xa0kofji Loki._NEWLINE_Prvo ve\xc4\x8dje naselje v tem delu doline je Gorenja vas, ki stoji na obeh bregovih tik ob reki, za razliko od ostalih dolvodnih naselij, ki so se zaradi poplav umaknila na nekoliko vi\xc5\xa1je re\xc4\x8dne terase ali vr\xc5\xa1aje na robu doline, predvsem na prisojni severni strani. Pod Gorenjo vasjo se v Poljansko Soro z desne izliva Brebov\xc5\xa1\xc4\x8dica. Od tu naprej te\xc4\x8de reka po 100\xe2\x80\x93200\xc2\xa0m \xc5\xa1iroki poplavni ravnici, zdaj po eni zdaj po drugi strani doline, vanjo pa se iz kratkih, a strmih grap iz okoli\xc5\xa1kega hribovja stekajo kratki potoki, ki so ob vstopu v glavno dolino v zadnji ledeni dobi nasuli ve\xc4\x8dje ali manj\xc5\xa1e vr\xc5\xa1aje, po koncu ledene dobe pa so se ponovno vrezali vanje. _NEWLINE_ V Poljanah nad \xc5\xa0kofjo Loko dobiva z leve nekoliko ve\xc4\x8dji potok Lo\xc4\x8divnico, z desne strani pa pri vasi Hotovlja priteka iz globoke grape potok Hotovelj\xc5\xa1\xc4\x8dica. Po toku navzdol sledi okoli 3\xc2\xa0km dolg, nekoliko o\xc5\xbeji odsek doline, v katerem te\xc4\x8de reka mimo Tav\xc4\x8darjevega dvorca, nato pa se bolj ali manj enakomerno \xc5\xa1iroka dolina raz\xc5\xa1iri le, kjer so pritoki iz ozkih grap nasuli vanjo ve\xc4\x8dje vr\xc5\xa1aje. Tu so namre\xc4\x8d na povr\xc5\xa1ju slabo odporni paleozojski skrilavi glinavci, v katerih so pritoki Poljanske Sore zajedli ozke in strme grape, mdr. Sovpat pri Logu in Bodoljski potok pri Bodovljah._NEWLINE_Tik pred \xc5\xa0kofjo Loko dobiva Poljanska Sora z desne strani \xc5\xa1e zadnji pritok Hrastnico, ki se je globoko zajedla v dolomitni svet Polhograjskega hribovja. Med \xc5\xa0kofjo Loko na levem in Pu\xc5\xa1talom na desnem bregu se reka slikovito zare\xc5\xbee v ozek pas skoraj navpi\xc4\x8dnih apnen\xc4\x8dastih plasti, malo ni\xc5\xbee pa se s Sel\xc5\xa1ko Soro zdru\xc5\xbei v reko Soro.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovci razlagajo izvor hidronima Sora na dva na\xc4\x8dina: po prvem naj bi ime izviralo iz ob\xc4\x8dne slovanske besede s\xc5\x91v\xd1\x8cra, ki bi lahko nastala iz glagola s\xd1\x8a-v\xd1\x8cr\xc4\x95ti, to pa bi lahko pomenilo privreti, prikipeti (po tej razlagi bi lahko ime reke pomenilo hudournik), lahko pa bi pomenilo tudi skupaj vreti oziroma skupaj se zlivati, kar bi se lahko nana\xc5\xa1alo na soto\xc4\x8dje obeh Sor v \xc5\xa0kofji Loki. Po drugi razlagi, ki jo je bolj zagovarjal jezikoslovec  F. Bezlaj, naj bi ime reke izhajalo iz predslovanskega imena Sarus, to pa iz latinskega vodnega imena Savara._NEWLINE_Ime ima reka po naselju Poljane nad \xc5\xa0kofjo Loko, ki je bilo v preteklosti sredi\xc5\xa1\xc4\x8de po njih imenovane doline (Poljanska dolina). Poleg imena Poljanska Sora se uporablja tudi skraj\xc5\xa1ano ime Poljan\xc5\xa1\xc4\x8dica in te\xc5\xbeko je presoditi, katero je 'pravilnej\xc5\xa1e'. Geograf F. Planina je ob pregledu starih zemljevidov postavil domnevo, da se je v preteklosti ime Sora uporabljalo samo za Sel\xc5\xa1ko Soro, medtem ko naj bi Poljansko Soro imenovali Poljan\xc5\xa1\xc4\x8dica. Na zemljevidu Kranjske (Ducatus Carnioliae Tabula Chorographica) iz leta 1744 cistercijanca Ivana Dizme Florjan\xc4\x8di\xc4\x8da je Sel\xc5\xa1ka Sora po nem\xc5\xa1ko imenovana Zeyer Fl(uss), Poljanska Sora pa Polanschiza. Na avstrijskem voja\xc5\xa1kem zemljevidu (1763\xe2\x80\x931787) je podobno: Poljanska Sora se imenuje Pollantschiza oder (ali) P\xc3\xb6llandter Bach, Sel\xc5\xa1ka Sora pa Soura oder (ali) Zeyer Bach. Na zemljevidih druge avstrijske voja\xc5\xa1ke izmere (1806\xe2\x80\x931869) je ime Poljanske Sore zapisano kot Soura oder (ali) Zayer Bach, ime Sel\xc5\xa1ke Sore kot Selzacher Zayer B.(ach), na zemljevidih tretje voja\xc5\xa1ke izmere (1869\xe2\x80\x931887) pa se reki imenujeta P\xc3\xb6llander Zeier oziroma Selzacher Zeier. V poznej\xc5\xa1ih letih sta se precej enakovredno uporabljali obe imeni (Poljanska Sora in Poljan\xc5\xa1\xc4\x8dica), vse do dana\xc5\xa1njih dni, vendar ka\xc5\xbee, da se v zadnjih letih bolj uveljavlja ime Poljanska Sora, mdr. tudi na dr\xc5\xbeavni topografski karti v merilu 1\xc2\xa0: 25.000, v enciklopedijah in leksikonih (Enciklopedija Slovenije)  in na spletnih straneh, npr. na Geopediji.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPoljanska Sora ima izrazit dinarski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z izrazitim prvim vi\xc5\xa1kom pozno jeseni (oktober\xe2\x80\x93december) in drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (marec\xe2\x80\x93april). Njeno povirje sega v neposredno bli\xc5\xbeino alpsko-dinarske gorske pregrade, ki dobi najve\xc4\x8d padavin ob dolgotrajnej\xc5\xa1ih jesenskih de\xc5\xbeevjih, drugi vi\xc5\xa1ek pa je posledica taljenja snega v hribovju in spomladanskih padavin. Poletni ni\xc5\xbeek je veliko izrazitej\xc5\xa1i od zimskega, saj zaradi manj\xc5\xa1ih nadmorskih vi\xc5\xa1in pogosto de\xc5\xbeuje tudi ob otoplitvah v zimskih mesecih._NEWLINE_Poljanska Sora je izrazit hudournik, ki pogosto povzro\xc4\x8da hude poplave, katerim so se morali ljudje v preteklosti prilagoditi, predvsem tako, da so naselja odmaknili na vi\xc5\xa1je dolinsko obrobje, pro\xc4\x8d od reke in njene poplavne ravnice. V obdobju 1991\xe2\x80\x932010 so na vodomerni postaji Zminec izmerili najmanj\xc5\xa1i pretok ob dolgotrajni su\xc5\xa1i poleti 2003 (24. 8.: 0,97\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), najve\xc4\x8dje pretoke pa ob jesenskih poplavah v letih 2010 (18. 9.: 279\xc2\xa0m\xc2\xb3/s) in 2012 (28. 10.: 278\xc2\xa0m\xc2\xb3/s; 5. 11.: 274\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Reka ima torej res izrazit hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj, saj je bila v obdobju 1991\xe2\x80\x932010 razlika med najmanj\xc5\xa1im in najve\xc4\x8djim pretokom kar 334-kratna._NEWLINE_Skoraj celotni tok Poljanske Sore spremlja o\xc5\xbeja ali \xc5\xa1ir\xc5\xa1a poplavna ravnica, ki je izpostavljena pogostim hudourni\xc5\xa1kim poplavam. Manj\xc5\xa1a poplavna obmo\xc4\x8dja so \xc5\xbee nad \xc5\xbdirovsko kotlinico, prav tako v dnu same kotlinice. Najdalj\xc5\xa1i pas poplavnega sveta je ob reki med Gorenjo vasjo in Visokim ter med Logom in Pu\xc5\xa1talom. \xc5\xa0irina poplavne ravnice le na nekaj mestih prese\xc5\xbee \xc5\xa1irino 100\xc2\xa0m, a je v dolini dobro vidna, saj zaradi razmeroma pogostih poplav takoreko\xc4\x8d ni poseljena in je v veliki meri ostala pod travniki._NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1e poznane poplave doslej so Poljansko dolino prizadele 27. in 28. septembra 1926, ko so v njenem pore\xc4\x8dju in v pore\xc4\x8dju sosednje Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice padle izjemne koli\xc4\x8dine padavin, ponekod celo ve\xc4\x8d kot 300\xc2\xa0mm. Zaradi mo\xc4\x8dnih nalivov je Poljanska Sora s pritoki silovito narasla in 28. septembra 1926 na vodomerni postaji Suha dosegla pretok 649\xc2\xa0m\xc2\xb3/s. Samo v dolini Poljanske Sore je bilo poplavljenih ok. 600\xc2\xa0ha povr\xc5\xa1in, tretjina tega v \xc5\xbdireh in okolici, ostalo predvsem med Gorenjo vasjo in Poljanami. Najbolj so bile prizadete \xc5\xbdiri, kjer je voda uni\xc4\x8dila 13 hi\xc5\xa1, v celotni dolini pa 19 stanovanjskih hi\xc5\xa1, 18 gospodarskih poslopij, sedem \xc5\xbeag in \xc5\xa1est mlinov ter \xc5\xa1tevilne mostove. Veliko \xc5\xa1kode je bilo tudi na cestah ter na kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih, ki jih je ponekod na debelo zasulo s prodom in plavjem._NEWLINE_ Zelo podobna poplava je bila 1. novembra 1990, ko je bila pod vodo celotna poplavna ravnica, na vodomerni postaji Zminec pa so izmerili doslej najve\xc4\x8dji pretok (324\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Ob obeh poplavah so se spro\xc5\xbeili tudi \xc5\xa1tevilni zemeljski plazovi, ki so prekinili cestne povezave po dolini in s hribovskimi naselji, leta 1990 je bila mo\xc4\x8dno motena tudi oskrba s pitno vodo v skoraj celotni takratni \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini._NEWLINE_Novembra 2012 je Poljanska Sora mo\xc4\x8dno poplavljala po celotnem toku, na vodomerni postaji Zminec pa so ob vi\xc5\xa1ku poplave 5. novembra zabele\xc5\xbeili vi\xc5\xa1ino vode 468\xc2\xa0mm in najvi\xc5\xa1ji pretok 274\xc2\xa0m\xc2\xb3/s. Najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode je bilo na cestni in drugi infrastrukturi ter na kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih, precej \xc5\xa1kode so naredili tudi hudourni\xc5\xa1ki pritoki. Kljub vsemu te poplave niso bile tako uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de kot leta 1990, vsekakor tudi zaradi previdnosti pri poseganju v poplavno ogro\xc5\xbeeni prostor ob reki in njenih pritokih.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPoljanska Sora ni vklju\xc4\x8dena v redni monitoring kakovosti povr\xc5\xa1inskih voda, vendar je to \xc4\x8dista reka in ni obremenjena z odpadnimi snovmi. V zadnjih letih se je kvaliteta vode \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1ala z izgradnjo in posodobitvijo \xc4\x8distilnih naprav, ki so zdaj v \xc5\xbdireh, Gorenji vasi in Poljanah. Zadnja pridobitev je obnova in pove\xc4\x8danje \xc4\x8distilne naprave Gorenja vas, ki ima zdaj zmogljivost 3100 populacijskih enot. Vpliv nekdanjega rudnika urana \xc5\xbdirovski vrh se neznatno \xc4\x8duti \xc5\xa1e v re\xc4\x8dnih sedimentih, dele\xc5\xbe radioaktivnih izotopov se s spiranjem postopoma zmanj\xc5\xa1uje.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del toka Poljanske Sore je v bolj ali manj naravnem stanju, mo\xc4\x8dneje je struga spremenjena samo na kraj\xc5\xa1ih odsekih znotraj naselij, npr. mimo \xc5\xbdirov, skozi Gorenjo vas, pri Bodovljah in skozi \xc5\xa0kofjo Loko. V preteklosti so na njej delovale \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeage in mlini, ki jih je ob poplavah pogosto odneslo, mdr. \xc4\x8disto v zgornjem toku pod Osredkom in Hlevnim Vrhom, v soteski Sopot, v Gorenji vasi in v \xc5\xa0kofji Loki. Ob\xc4\x8dasno so po reki tudi splavljali les._NEWLINE_V soteski pod \xc5\xbdirmi so neko\xc4\x8d stale fu\xc5\xbeine, v katerih so poleg \xc5\xbeelezove rude talili \xc5\xa1e bakrovo rudo iz okolice; po njih se imenuje dana\xc5\xa1nje naselje Fu\xc5\xbeine. V tamkaj\xc5\xa1nji soteski so leta 1922 zgradili majhno hidroelektrarno (dana\xc5\xa1nja MHE Sora Fu\xc5\xbeine), ki je do druge svetovne vojne z elektri\xc4\x8dno energijo oskrbovala \xc5\xbdiri, Vrhniko, Logatec in Cerknico ter deluje \xc5\xa1e danes z instalirano mo\xc4\x8djo 0,36\xc2\xa0MW. \xc5\xbde kmalu po izgradnji je poplava 18. junija 1925 odnesla jez in po\xc5\xa1kodovala elektrarno, mo\xc4\x8dno je bila po\xc5\xa1kodovana tudi ob poplavi septembra 1926._NEWLINE_Kjer se Poljanska Sora med \xc5\xa0kofjo Loko in Pu\xc5\xa1talom zare\xc5\xbee v ozek pas apnenca, so \xc5\xbee v srednjem veku njeno energijo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali za pogon mlinov, \xc5\xbeage, kova\xc4\x8dije in usnjarne, ki so stale na levem, lo\xc5\xa1kem bregu. Tu je danes na reki ok. 150 m dolg pu\xc5\xa1talski jez, zgrajen leta 1999 iz medsebojno povezanih brun in vmes nalo\xc5\xbeenega kamenja (kranjska stena) in je namenjen predvsem rekreaciji (kopali\xc5\xa1\xc4\x8de); tu je bilo \xc5\xbee med obema svetovnima vojnama zelo obiskano kopali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna reka od izvira do soto\xc4\x8dja s Sel\xc5\xa1ko Soro spada z nekaterimi pritoki v varstveno obmo\xc4\x8dje Natura 2000, saj ima na ve\xc4\x8djem delu toka naravno ohranjeno strugo z raznovrstnimi vodnimi habitati. Pomembno je tudi obvodno rastje s funkcijo ekolo\xc5\xa1kega koridorja, \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8dina obvodnih mokrotnih habitatov \xc5\xbee dolgo spremenjena v kmetijske povr\xc5\xa1ine, predvsem travnike. Z ob\xc4\x8dinskim odlokom so kot naravna vrednota zavarovane brzice na ozkem pasu apnenca tik pod pu\xc5\xa1talskim jezom, skupaj s t.\xc2\xa0i. Hudi\xc4\x8devo brvjo nad njimi._NEWLINE_Poljanska Sora spada v skupino salmonidnih voda, saj ima \xc4\x8disto vodo in dobro ohranjene vodne habitate. V njej \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d ribjih vrst, zaradi katerih je tudi uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v Naturo 2000, mdr. sulec (Hucho hucho), blistavec (Leuciscus souffia), zvezdogled (Gobio uranoscopus), navadna ne\xc5\xbeica (Cobitis taenia), kapelj (Cottus gobio) in pohra (Barbus meridionalis). Je tudi ribolovna reka, v kateri ribi\xc4\x8di lovijo poto\xc4\x8dno postrv (Salmo trutta), sulca (Hucho hucho), lipana (Thymallus thymallus), navadno mreno (Barbus barbus) in klena (Leuciscus cephalus cephalus) ter umetno vne\xc5\xa1eno \xc5\xa1arenko (Oncorhynchus mykiss). Reka je razdeljena na ribolovne revirje ribi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein \xc5\xbdiri (od Sopota do jezu na Hotavljah), Visoko (od jezu na Hotavljah do mostu v Spodnjem Logu) in Sora (od Spodnjega Loga do soto\xc4\x8dja obeh Sor)."