b'\n_START_ARTICLE_\nJosip \xc4\x8cema\xc5\xbear\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Ljubljani materi Antoniji Zavrl kot tretji otrok, ki se je leta 1901 poro\xc4\x8dila s Francem \xc4\x8cema\xc5\xbearjem. Tiskarskega poklica se je izu\xc4\x8dil v Blaznikovi litografiji (Jo\xc5\xbeef Blaznik)v letih od 1904 do 1908. Po kon\xc4\x8danem uku je pri 17. letih od\xc5\xa1el na izpopolnjevanje v Nem\xc4\x8dijo, kjer si je pridobil dodatna znanja. Leta 1914 pa do konca 1. svetovne vojne vojne je bil aktivni vojak.  Leta 1920 je skupaj z dru\xc5\xbeabnikom Edvardom Stuchlyjem ustanovil podjetje z imenom Litografija Josip \xc4\x8cema\xc5\xbear. Sprva je podjetje delovalo v novi zgradbi na Fri\xc5\xa1kovcu, ob kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du dana\xc5\xa1nje Masarykove in Njego\xc5\xa1eve ulice. Delovali so z dvema brzotiskalnima litografskima strojema, ki sta jih kupila od tiskarja Ludwiga M\xcf\x8bnza v Neustadtu. Sprva je bilo zaposlenih le \xc5\xa1est delavcev, ki so bili ve\xc4\x8dinoma tujci. Leta 1927 se je podjetje preselilo na Igri\xc5\xa1ko ulico v Ljubljani, kjer so dopolnili svojo strojno opremo. Kupili so prvi stroj za ofsetni tisk, uredili svojo knjigoveznico, kartona\xc5\xbeo, obrat za izdelavo koledarjev in obrat za izdelavo usnjene galentarije. S pove\xc4\x8danjem naro\xc4\x8dil se je dvignilo tudi \xc5\xa1tevilo zaposlenih na 120 delavcev._NEWLINE_Izdelovali so tiskovine, zemljevide, delnice, plakate, slike, notne zvezke, skripta vre\xc4\x8dke za semena za [semenarno Sever], etikete in podobno. Zna\xc4\x8dilnost litografije je bila zalo\xc5\xbeba razli\xc4\x8dnih stenskih in \xc5\xbeepnih koledarjev. Tiskali so tako za slovenske, kakor tudi za dr\xc5\xbeavne potrebe in marsikaj izvozili tudi v tujino. Za tiste \xc4\x8dase so bili najve\xc4\x8dji in najkvalitetnej\xc5\xa1i litografski obrat. Malo pred vojno je J. \xc4\x8cema\xc5\xbear kupil obse\xc5\xbeno parcelo v Medvodah, kjer je nameraval zgraditi tiskarno in hi\xc5\xa1e za delavce, vendar mu je vojna to prepre\xc4\x8dila. _NEWLINE_Leta 1946 Josipu \xc4\x8cema\xc5\xbearju niso podalj\xc5\xa1ali obrtnega dovoljenja in so vse njegovo premo\xc5\xbeenje nacionalizirali. Inventar litografije in kartona\xc5\xbene je bil dodeljen Umetni\xc5\xa1kemu zavodu za litografijo s sede\xc5\xbeem v Igri\xc5\xa1ki ulici 6, druge premi\xc4\x8dnine je prevzel Mestni ljudski odbor. Leta 1958 je Umetni\xc5\xa1ki zavod za litografijo prevzela Mladinska knjiga, kartona\xc5\xbeo je prevzela [Kartona\xc5\xbena tovarna] Ljubljana. _NEWLINE_Josipa \xc4\x8cema\xc5\xbearja so zve\xc4\x8der 12. septembra 1945 aretirali in naslednji dan zaprli. O njem so spro\xc5\xbeili postopek  pri javnem to\xc5\xbeilcu za okro\xc5\xbeno mesto Ljubljana. Dne 25. septembra 1945 je bil obsojen na 5 let zapora in 8 let izgube dr\xc5\xbeavljanskih pravic ter zaplembo celotnega premo\xc5\xbeenja razen stanovanjske hi\xc5\xa1e. Kasneje so ga na \xc5\xa1tevilne prito\xc5\xbebe in dodatna pri\xc4\x8danja izpustili. Po izpustitvi iz zapora se je zaposlil v dom\xc5\xbealski tovarni usnjene galentarije Toko, kjer je bil vodja izvoznega oddelka in raz\xc5\xa1iril prodajo po Evropi in Ameriki.'