b'\n_START_ARTICLE_\nArginin\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nStranska veriga pri argininu je zgrajena iz alifatske verige s tremi ogljikovimi atomi, na zadnjega je pa vezana gvanidinska skupina._NEWLINE_Vrednost pK\xe2\x82\x90 gvanidinske skupine zna\xc5\xa1a 12,48 in je v nevtralnem, kislem ali celo bolj bazi\xc4\x8dnem okolju pozitivno nabita. Zaradi konjugacije dvojne vezi in prostega elektronskega para na du\xc5\xa1iku je pozitivni naboj delokaliziran in zato lahko nastajajo multiple vodikove vezi.\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nArginin odigra pomembno vlogo pri celi\xc4\x8dni delitvi, celjenju ran, odstranjevanju amonijaka iz telesa, delovanju imunskega sistema in pri spro\xc5\xa1\xc4\x8danju hormonov.\n_START_SECTION_\nKot prekurzor\n_START_PARAGRAPH_\nArginin je prekurzor du\xc5\xa1ikovega monoksida (NO), se\xc4\x8dnine, ornitina in agmatina. Nujen je za sintezo kreatina, porablja pa se lahko tudi za sintezo poliaminov (predvsem preko ornitina, v manj\xc5\xa1i meri preko agmatina), citrulina in glutamata. Ker je prekurzor NO, ki raz\xc5\xa1irja krvne \xc5\xbeile, se uporablja pri \xc5\xa1tevilnih stanjih, kjer je za\xc5\xbeelena vazodilatacija.'