b'\n_START_ARTICLE_\nVelika rde\xc4\x8da mravlja\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTe mravlje zrastejo od 8 do 10\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino. Delavke imajo rde\xc4\x8d trup in \xc4\x8drn zadek, samci pa so povsem \xc4\x8drne barve in imajo velike in mo\xc4\x8dne \xc4\x8deljusti. Krila imajo samo matice in samci, ki pa jih po oploditvi odvr\xc5\xbeejo. Te mravlje so koristne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ki se hranijo z raznimi \xc5\xa1kodljivimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in manj\xc5\xa1imi nevreten\xc4\x8darji, li\xc5\xbeejo pa tudi sladek izlo\xc4\x8dek listnih u\xc5\xa1i. Delavke pri obrambi gnezda mo\xc4\x8dno grizejo, v nevarnosti pa lahko iz \xc5\xbelez na trebuhu izbrizgajo mravljin\xc4\x8dno kislino. To kislino je leta 1671 prvi\xc4\x8d pridobil prav iz velike koli\xc4\x8dine stisnjenih rde\xc4\x8dih mravelj britanski naravoslovec John Ray.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVelika rde\xc4\x8da mravlja je raz\xc5\xa1irjena po celi Evropi. Matica po oploditvi ustvari novo kolonijo, iz prvih jaj\xc4\x8dec pa se razvijejo prete\xc5\xbeno delavke. Le-te za\xc4\x8dnejo takoj graditi mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de, obi\xc4\x8dajno preko drevesnega panja. Mravlji\xc5\xa1\xc4\x8d je sestavljeno iz podzemnega in nadzemnega dela, kjer mravlje negujejo zarod. Bube so dolge do 5\xc2\xa0mm, delavke pa jih nenehno selijo med zgornjim in spodnjim delom mravlji\xc5\xa1\xc4\x8da, saj se lahko razvijajo le na toplem in suhem. V najve\xc4\x8djem obsegu lahko mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de sega do 1,5 metra visoko, sestavljeno pa je iz smrekovih iglic in iz ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov lesa in lubja.'