b'\n_START_ARTICLE_\nHinko Druzovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8danem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Mariboru (1902) je \xc5\xa1tudij nadaljeval na \xc5\xa1tajerskem glasbenem konservatoriju v Gradcu (glavni predmet orgle) ter napravil dr\xc5\xbeavni u\xc4\x8dni izpit za orgle, violino in klavir. Slu\xc5\xbeboval je kot u\xc4\x8ditelj v Polj\xc4\x8danah (1892\xe2\x80\x931898), na Ptuju do 1904, in od 1904 dalje kot glasbeni u\xc4\x8ditelj na mariborski gimnaziji in u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du. Bil je tudi ravnatelj glasbene \xc5\xa1ole \xc5\xbeelezni\xc4\x8darskega dru\xc5\xa1tva Drava ter zborovodja. Vodil je pevska zbora Slovenske \xc4\x8ditalnice (1909-1914) v Mariboru in na Ptuju ter prirejal \xc5\xa1olske koncerte._NEWLINE_Posve\xc4\x8dal se je glasbenometodi\xc4\x8dnim vpra\xc5\xa1anjem in vplival na dvig glasbene vzgoje na Slovenskem. Objavil je: Posebno ukoslovje petja v ljudski \xc5\xa1oli (\xc5\xa0olska matica, 1906); Methodik des Gesangsunterrichtes in der Volksschule (Mainz-Dunaj, 1908); Pesmarica I\xe2\x80\x94III (za ljudsko \xc5\xa1olo, 1923-1925); Lira I\xe2\x80\x94II (srednje\xc5\xa1olska pesmarica, Ljubljana, 1911\xe2\x80\x931912); \xc4\x8crtice h glasbeni zgodovini (\xc5\xa0olska matica, 1921); Zgodovina slovenskega petja v Mariboru (1924) in \xc5\xa1tevilne, zlasti muzikalno-pedago\xc5\xa1ke \xc4\x8dlanke v doma\xc4\x8dih in tujih listih._NEWLINE_Uveljavil se je tudi kot skladatelj. Zlo\xc5\xbeil je: Fuga za orgle (1902), Dve narodni (1903, 1904) in Violinterzette ter prirejal ljudske pesmi.'