b"\n_START_ARTICLE_\nMaslama ibn Abd al-Malik\n_START_SECTION_\nMladost in voja\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\nMaslama je bil sin umajadskega kalifa Abd al-Malika ibn Marvana (vladal 705-715) in polbrat kalifov al-Valida I. (vladal 705\xe2\x80\x93715), Sulejmana ibn Abd al-Malika (vladal 715\xe2\x80\x93717), Jazida II. (vladal 720\xe2\x80\x93724) in Hi\xc5\xa1ama ibn Abd al-Valida (vladal 724\xe2\x80\x93743). On sam je bil kot sin su\xc5\xbenje izklju\xc4\x8den iz nasledstvene linije._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d je omenjen leta 705, ko je skupaj s svojim ne\xc4\x8dakom al-Abasom ibn al-Validom vodil redni poletni pohod (\xe1\xb9\xa3aw\xc4\x81'if) proti Bizantinskemu cesarstvu. Njegov prvi veliki pohod je bil leta 707-708 proti bizantinskemu mestu Tjana v jugovzhodni Mali Aziji, ki je bil ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje za poraz in smrt slavnega generala Majmuna Mardaita leto pred tem. Obleganje Tjane je trajalo celo zimo in je bilo za Arabce zelo trdo, po porazu bizantinske re\xc5\xa1evalne vojske spomladi 708 pa se je mesto vdalo. Nekaj mesecev kasneje je Maslama vodil pohod v Malo Azijo in porazil bizantinsko vojsko pri Amoriju, leta 709 pa pohod v Izavrijo._NEWLINE_Tega leta je bil imenovan za voja\xc5\xa1kega guvernerja Armenije in Azerbajd\xc5\xbeana, kjer je nasledil svojega strica Mohameda ibn Marvana. Polo\xc5\xbeaj guvernerja okro\xc5\xbeja Kinasrin v severni Siriji je imel \xc5\xbee pred tem. Njegovo guvernatura v severni Siriji in drugi polo\xc5\xbeaji so v arabskih kronikah slabo dokumentirani. Zgodovinar Jere L. Bacharach kljub temu trdi, da je bil verjetno pokrovitelj umajadske mo\xc5\xa1eje v Alepu in morda zadol\xc5\xbeen za nekaj gradbenih del v Kinasrinu. Upravljanje teh provinc mu je dalo popolno oblast na celi severozahodni meji kalifata. S tega polo\xc5\xbeaja je organiziral ve\xc4\x8d pohodov proti Bizantincem in leta 712 opusto\xc5\xa1il Galatijo in oplenil Amasjo in leta 714 zavzel Meliteno. Bil je prvi arabski general, ki je prodrl na ozemlje severno od Kavkaza in pri\xc5\xa1el v neposreden konflikt s Hazari. Leta 710 in ponovno leta 714 je s svojo vojsko prodrl do Bab al-Abvab (Vrata vrat, arabsko ime Derbenta) in ga na drugem pohodu zavzel in uni\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nObleganje Konstantinopla (717-718)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 715 je Maslama postal glavni general v na\xc4\x8drtih njegovega polbrata, kalifa Sulejmana, za osvojitev bizantinske prestolnice Konstantinopel, ker zaradi slabega zdravja ni mogel sam voditi obleganje mesta. Maslama je v napad povedel ogromno armado, ki je po tedanjih poro\xc4\x8dilih \xc5\xa1tela 120.000 mo\xc5\xbe in 1.800 ladij. Konec leta 715 je arabska predhodnica pre\xc4\x8dila gorovje Taurus in vdrla na bizantinsko ozemlje. Spomladi 716 sta ji je sledila glavnina arabske vojske in ladjevje. Arabcem v prid so bili stalni notranji spori, ki so se v Bizantinskem cesarstvu ponavljali od leta 695. Cesarja Anastazija II. je leta 715 strmoglavil Teodozij III., \xc4\x8demur je nasprotoval strateg Anatolske teme Leon Izavrijec. Maslama je nameraval izkoristiti te razprtije in se za\xc4\x8del pogajati Leonom, slednji pa je izkoristil pogajanja, da bi prelisi\xc4\x8dil arabskega generala in zavzel strate\xc5\xa1ko pomembno mesto Amorij, v katerem je Maslama nameraval prezimiti. Maslamova vojska je morala zato nadaljevati pohod proti zahodu do obale Tracezijske teme, kjer je prezimila, Leon pa se je odpravil v Konstantinopel, kamor je pri\xc5\xa1el marca 717._NEWLINE_Zgodaj spomladi 717 je Maslamova vojska pri\xc5\xa1la iz Azije \xc4\x8dez Dardanele v Evropo in za\xc4\x8dela s kopnega in morja oblegati Konstantinopel. Njegovo ladjevje so Bizantinci hitro uni\xc4\x8dili z gr\xc5\xa1kim ognjem, vojska pa ni mogla prebiti mestnega obzidja. Obleganje se je zavleklo v zimo, ki je bila tisto leto \xc5\xa1e posebej ostra. Sneg je oble\xc5\xbeal cele tri mesece. Maslamove obilne zaloge so se hitro porabile ali bile uni\xc4\x8dene. Arabski viri poro\xc4\x8dajo, da je Leon \xc5\xbee med pogajanji zasegel ali uni\xc4\x8dil velik del arabskih zalog. Arabska vojska je za\xc4\x8dela trpeti zaradi lakote in bolezni. Spomladi sta iz Egipta in Ifrikije pripluli dve veliki ladjevji z okrepitvami, vendar so bili v njihovih posadkah ve\xc4\x8dinoma kr\xc5\xa1\xc4\x8danski naborniki, ki so pre\xc5\xa1li na bizantinsko stran. Leon je uspel ve\xc4\x8dino arabskega ladjevja zajeti ali uni\xc4\x8diti. Bizantinci so zatem porazili tudi arabsko vojsko, ki je skozi Malo Azijo prihajala na pomo\xc4\x8d oblegovalcem, oblegancem pa so pri\xc5\xa1li na pomo\xc4\x8d Bolgari, ki so imeli veliko \xc5\xbertev. Obleganje je dokon\xc4\x8dno spodletelo in novi kalif Omar II. (vladal 717-720) je ukazal Maslami, naj se umakne. 15. avgusta 718 so se Arabci po trinajst mesecev trajajo\xc4\x8dem obleganju umaknili._NEWLINE_Maslamo so v kasnej\xc5\xa1i arabskih knji\xc5\xbeevnosti kljub temu \xc4\x8dastili kot junaka. Ve\xc4\x8dina zgodb o njem je delno izmi\xc5\xa1ljenih, saj posku\xc5\xa1ajo njegov poraz prikazati kot nekak\xc5\xa1no zmago: Maslama naj bi se umaknil \xc5\xa1ele potem, ko je na konju v spremstvu tridesetih jezdecev simboli\xc4\x8dno vstopil v mesto. Leon ga je sprejel s \xc4\x8dastmi, ga peljal v Hagijo Sofijo in se mu tam priklonil. Zgodbe o obleganju so vplivale tudi na podobne prizore v arabski epski knji\xc5\xbeevnosti, v katerih ga povezujejo z drugim legendarnim arabskim herojem vojn proti Bizancu Abdalahom al-Batalom.  Bizantinski zapisi v De administrando imperio iz 10. stoletja pravijo, da je Maslama med obleganjem prepri\xc4\x8dal Bizantince, naj v bli\xc5\xbeini mestnega pretorija zgradijo prvo mo\xc5\xa1ejo. Gradnjo arabske mo\xc5\xa1eje Maslami pripisuje tudi kasnej\xc5\xa1e osmansko izro\xc4\x8dilo. Mo\xc5\xa1eja naj bi ne stala v Konstantinoplu ampak v Galati, ki je bila izven konstantinopelskega obzidja. Datum gradnje okoli leta 686 je napa\xc4\x8den, verjetno zaradi zamenjave Maslamovega obleganja s prvim arabskim obleganjem Konstantinopla v 670. letih. V bli\xc5\xbeini pretorija je bila okoli leta 860 resni\xc4\x8dno zgrajena mo\xc5\xa1eja, verjetno kot posledica obiska arabske delegacije tistega leta.\n_START_SECTION_\nGuvernerstvo Iraka in Kavkaza\n_START_PARAGRAPH_\nPo neuspehu v Konstantinoplu je bil Maslama preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Irak, da bi zadu\xc5\xa1il upor harid\xc5\xbeitov. Kalifa Omarja je po smrti leta 720 nasledil brat Jazid II., ki je Maslamo zadol\xc5\xbeil za zadu\xc5\xa1itev upora Jazida ibn al-Muhalaba. Maslama je avgusta 720 al-Muhalaba premagal in ubil, a je kljub temu padel v nemilost kalifa, ki se je bal za svojo oblast, ker je imel Maslama kot guverner obeh Irakov zelo veliko mo\xc4\x8d in se je vme\xc5\xa1al v tekmo za nasledstvo, v kateri je dajal prednost bratu Hi\xc5\xa1amu pred Jazidovim sinom Validom. Jazid je kmalu zatem odpoklical Maslama z njegovega polo\xc5\xbeaja, dozdevno zato, ker denarja od davkov ni po\xc5\xa1iljal v Damask, in ga zamenjal s svojim ljubljencem Omarjem ibn Hubajro._NEWLINE_Maslama je zatem izginil iz zgodovinskih virov in se ponovno pojavil leta 725, kmalu po Jazidovi smrti in Hi\xc5\xa1amovem prihodu na polo\xc5\xbeaj kalifa. Hi\xc5\xa1am ga je poslal na kavka\xc5\xa1ko fronto proti Hazarom, kjer je zamenjal al-D\xc5\xbearaha ibn Abdalaha al-Hakamija. Na za\xc4\x8detku je bil bolj aktiven na bizantinski fronti, vodenje vojne s Hazari pa je bilo prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno al-Haritu ibn Amr al-Taju. Pozimi 725 je vodil pohod iz Melitene v Malo Azijo, ki je dosegel vi\xc5\xa1ek z oplenjenjem Cezareje 13. januarja 726. Njegov pohod in Abdalah al-Batalova osvojitev Gangre sta bila dva od najve\xc4\x8djih uspehov Arabcev proti Bizantincev v 720. letih. Nekaj mesecev kasneje je vodil nepomemben poletni pohod proti Bizantinskemu cesarstvu. Leta 727\xe2\x80\x93728 je bila njegova pozornost usmerjena predvsem proti Hazarom, ki so prodrli globoko v Azerbajd\xc5\xbean. Maslama jih je pregnal iz Azerbajd\xc5\xbeana in prevzel nadzor nad prelazom Darial. Njegov pohod preko Kavkaza je bil naporen, krvav, izid pa neodlo\xc4\x8den. Njegova vojska se je nepretrgoma bojevala trideset do \xc5\xa1tirideset dni v izredno slabem vremenu, kon\xc4\x8dna zmaga nad samim hazarskim kaganom pa v resnici ni dala nobenega rezultata je bila zelo blizu poraza. Zmaga ni veliko pripomogla k ustavitvi napadov Hazarov na ozemlja ju\xc5\xbeno od Kavkaza, saj so se \xc5\xbee naslednje leto nadaljevali. Maslamo so tega leta odstavili in ga zamenjali z al-D\xc5\xbearahom. Bizantinski letopisec Teofan Spovednik omenja, da je konec leta 730 oplenil Harsianon, arabski viri pa to dejanje pripisujejo Muaviju ibn Hi\xc5\xa1amu._NEWLINE_Stanje na Kavkazu se je po Maslamovem odhodu hitro poslab\xc5\xa1alo. Al-D\xc5\xbearahu so med njegovim pohodom severno od Kavkaza Hazari pri\xc5\xa1li za hrbet in napadli njegovo glavno opori\xc5\xa1\xc4\x8de Ardabil. Al-D\xc5\xbearah se je hitro vrnil, da bi re\xc5\xa1il mesto, vendar je bil pora\xc5\xbeen in ubit. Njegova vojska je bila v bitki pred mestom 9. decembra 730 popolnoma uni\xc4\x8dena. Kalif, soo\xc4\x8den z nastalo krizo, je za novega guvernerja Armenije in Azerbajd\xc5\xbeana imenoval Maslamo. Veteranskemu generalu Saidu ibn Amr al-Hara\xc5\xa1iju je medtem uspelo vzpostaviti ravnote\xc5\xbeje in poraziti hazarsko armado. Maslama, domnevno ljubosumen na al-Hara\xc5\xa1ijeve uspehe, ga je aretiral, vendar ja je moral na Hi\xc5\xa1amov ukaz osvoboditi. Leta 730 in 731 je Maslama z veliko vojsko o\xc4\x8distil ozemlje ju\xc5\xbeno od Kavkaza od Hazarov, pre\xc4\x8dil Kavkaz, oplenil nekaj naselij in v odprti bitki porazil hazarskega kagana. Osvobodil je tudi strate\xc5\xa1ko pomembno trdnjavo Bab al-Abvab, ki so je Hazari zasedli z zastrupitvijo vira pitne vode, in jo reorganiziral v voja\xc5\xa1ko kolonijo (misr) s 24.000 vojaki. Njegovi dose\xc5\xbeki za kalifa o\xc4\x8ditno niso bili dovolj veliki, saj ga je 3. marca 732 zamenjal z Marvanom ibn Mohamedom._NEWLINE_Maslama se je po odpoklicu umaknil iz javnega \xc5\xbeivljenja, morda na svoja obse\xc5\xbena posestva v severni Siriji. Umrl je 24. decembra 738."