b'\n_START_ARTICLE_\nLouis-Victor Pierre Raymond de Broglie\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDe Broglie je bil \xc4\x8dlan imenitne francoske dru\xc5\xbeine, ki je imela vojvodski naslov. Po \xc5\xa1tudiju knji\xc5\xbeevnosti in zgodovine je pre\xc5\xa1el na naravoslovje ter \xc5\xa1tudij kon\xc4\x8dal leta 1913. Enajst let pozneje je zagovarjal svoje doktorsko delo pod Langevinovim mentorstvom._NEWLINE_V lastnem laboratoriju je s sodelavci odkril, da imajo pri zadevanju rentgenske svetlobe v kovino izbiti delci kineti\xc4\x8dno energijo, ki je samo malo manj\xc5\xa1a od energije delcev v rentgenski cevi. Za\xc4\x8del je raziskovati delce z maso, predvsem elektrone. Obravnaval jih je kot nekak\xc5\xa1ne atome svetlobe in da se po dva trije itd. kvanti ve\xc5\xbeejo v svetlobne molekule. Tu se je zavzemal za raz\xc5\xa1iritev teorije relativnosti tudi na podro\xc4\x8dje elektronov. Delcu z maso je priredil nekak\xc5\xa1no valovanje in pojasnil Bohrovo zahtevo z zna\xc4\x8dilnostmi tega valovanja. Obseg kroga mora vsebovati celo \xc5\xa1tevilo valovnih dol\xc5\xbein de Broglijevega valovanja._NEWLINE_De Broglie je povezal razli\xc4\x8dne smeri fizike in trdil nazadnje, da je treba tudi molekulam v plinu prirediti nekak\xc5\xa1no valovanje. Dokaj zamotano razglabljanje ga je nazadnje pripeljalo do spoznanja, da za elektrone veljajo enake ena\xc4\x8dbe kot za svetlobo. \xc4\x8ceprav v tistem \xc4\x8dasu francoski znanstveniki na podro\xc4\x8dju kvantne fizike niso bili priznani, oz. bolje re\xc4\x8deno so veljali za \xc4\x8dudake in nazadnjake, ne smemo izni\xc4\x8diti de Broglijevega prispevka k fiziki.'