b'\n_START_ARTICLE_\nMezopotamija (rimska provinca)\n_START_SECTION_\nTrajanova provinca (116-118)\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Trajan (vladal 98-117) je leta 113 spro\xc5\xbeil vojno proti svojemu staremu nasprotniku Partskemu cesarstvu. Leta 114 je osvojil Armenijo in v njej ustanovil rimsko provinco. Do konca leta 115 je osvojil \xc5\xa1e severno Mezopotamijo in jo leta 116 priklju\xc4\x8dil k Rimskemu cesarstvu kot rimsko provinco. Dogodek je proslavil s prilo\xc5\xbenostnimi kovanci._NEWLINE_Leta 116 je osvojil srednjo in ju\xc5\xbeno Mezopotamijo in ju priklju\xc4\x8dil k provinci Mezopotamiji, zatem pa \xc5\xa1e Adiabeno na drugi obali Tigrisa, katero je priklju\xc4\x8dil k rimski provinci Asiriji. V zadnjih mesecih istega leta je zavzel veliko perzijsko mesto Suso. Odstavil je partskega kralja Kosroja I. in na njegovo mesto postavil svojega marionetnega kralja Partamaspata. Trajanove osvojitve so dosegle najbolj vzhodno to\xc4\x8dko, do katere je kdaj prodrlo Rimsko cesarstvo._NEWLINE_Trajanov naslednik Hadrijan (vladal 117-138) se je takoj po Trajanovi smrti odrekel njegovim osvojitvam vzhodno od Evfrata in vzhodno mejo Rimskega cesarstva umaknil nazaj na reko Evfrat.\n_START_SECTION_\nSeverjeva provinca (198-7. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nSeverna Mezopotamija, vklju\xc4\x8dno z Osroeno, je ponovno pri\xc5\xa1la pod rimsko oblast v vojnem pohodu Lucija Vera leta 161-166, vendar ni bila uradno razgla\xc5\xa1ena za rimsko provinco. Rimljani so upravo prepustili lokalnim vazalnim vladarjem, vendar so imeli v pokrajini svoje voja\xc5\xa1ke garnizije, najve\xc4\x8djo v Nisibisu. Med dr\xc5\xbeavljansko vojno med Septimijem Severjem (vladal 193-211) in uzurpatorjem Pescenijem Nigrom so leta 195 v Mezopotamiji izbruhnili upori, ki so ogrozili rimsko oblast v regiji. Uporniki so celo oblegali Nisibis, vendar je Sever hitro vzpostavil red in razglasil Osroeno za polnopravno rimsko provinco. Sever se je zatem obrnil proti Partskemu cesarstvu in oplenil njegovo prestolnico Ktezifon in po zgledu na Trajana leta 198 ponovno ustanovil provinco Mezopotamijo. Nisibisu je podelil status polnopravne kolonije in ga razglasil za upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province._NEWLINE_Severjeva provinca se je od Trajanove razlikovala po tem, da ni obsegala vsega rimskega ozemlja med Evfratom in Tigrisom, ampak samo ozemlje med provinco Osroeno na jugu, Evfratom in Tigrisom na severu in reko Haboro (sedanja Khabur) na vzhodu. Nova provinca je bila vse do konca svojega obstoja jabolko spora med Rimom in Perzijo in je zelo trpela med stalnimi rimsko-perzijskimi vojnami. V krizi, ki je v letih 239-243 sledila letu \xc5\xa1estih cesarjev, je Arda\xc5\xa1ir I. (vladal 224-241), ustanovitelj Sasanidskega perzijskega cesarstva, ki je zamenjalo umirajo\xc4\x8de Partsko cesarstvo, napadel in osvojil rimsko ozemlje, vendar ga je rimski pretorski prefekt Timesitej pred svojo smrtjo leta 243 vrnil pod rimsko oblast. V 250. letih je perzijski \xc5\xa1ah \xc5\xa0apur I. (vladal pribli\xc5\xbeno 240-270) napadel Mezopotamijo. Spopadel se je z rimskim cesarjem Valerijanom (vladal 253-260) in leta 260 osvojil Edeso. Naslednje leto je \xc5\xa0apurja prepri\xc4\x8dljivo porazil palmirski vladar Odenat in ga pregnal iz Mezopotamije._NEWLINE_Z Dioklecijanovimi (vladal 284\xe2\x80\x93305) in Konstantinovimi (vladal 306\xe2\x80\x93337) reformami je provinca Mezopotamija postale del Vzhodne dioceze, podrejene pretorskemu prefektu za vzhod. Nisibis in Singara sta skupaj z ozemljem Adiabene, ki ga je osvojil Dioklecijan, po katastrofalnem Julijanovem pohodu v Perzijo leta 363 pre\xc5\xa1la v perzijske roke. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province so Rimljani zato prenesli v Amido (sedanji Diyarbak\xc4\xb1r, Tur\xc4\x8dija), sede\xc5\xbe voja\xc5\xa1kega poveljnika (dux Mesopotamiae) pa v Konstantino (sedanji Viran\xc5\x9fehir v vzhodni Tur\xc4\x8diji)._NEWLINE_Po te\xc5\xbeavah, ki so jih imeli Rimljani v Anastazijevi vojni leta 502-506, je bizantinski cesar Anastazij I. (vladal 491-518) kot protiute\xc5\xbe Nisibisu zgradil na meji s Sasanidskim cesarstvom trdnjavo Dara in vanjo preselil sede\xc5\xbe duksa Mezopotamije._NEWLINE_Med Justinijanovimi reformami (vladal 527-565) je bila provinca razdeljena. Severna okro\xc5\xbeja z Martiropolom (sedanji Silvan, Tur\xc4\x8dija) so pre\xc5\xa1la v novo provinco Armenijo IV, ostali del pa je bil razdeljen na dve civilno-cerkveni okro\xc5\xbeji. Prvo okro\xc5\xbeje s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Amidi je obsegalo ozemlje ju\xc5\xbeno od Tigrisa, drugo pa regijo Tur Abdin s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Dari. Provinca je v 6. stoletju zelo trpela zaradi skoraj stalnih vojn s Perzijci, ki so leta 573 zavzeli Daro in jo po sklenitvi miru leta 591 vrnili Bizantincem. Bizantinci so jo v veliki vojno leta 602-628 ponovno izgubili in jo nato ponovno osvojili. Sledile so arabske osvajalske vojne 633-640, v katerih je Bizantinsko cesarstvo za vedno izgubilo celo regijo.'