b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Namibije\n_START_PARAGRAPH_\nZ 824.292 km\xc2\xb2 je Namibija 34. najve\xc4\x8dja dr\xc5\xbeava na svetu (za Venezuelo). Za Mongolijo je Namibija najredkeje poseljena dr\xc5\xbeava na svetu (2,7 prebivalca na km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nGeografska obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nNamibijska pokrajina je sestavljena v glavnem iz petih geografskih obmo\xc4\x8dij, vsako ima zna\xc4\x8dilne abiotske razmere in rastlinstvo, ki se ponekod razlikuje, ponekod pa je prekrivan: osrednja planota, pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib, Veliki rob, obse\xc5\xbeni ravniki in pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Kalahari.\n_START_SECTION_\nOsrednja planota\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja planota se razteza od severa proti jugu. Na severozahodu meji na Obalo okostij, na jugozahodu na pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Namib in njene obalne ravnice, reko Oranje na jugu in pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Kalahari na vzhodu. Na planoti je najvi\xc5\xa1ji namibijski vrh K\xc3\xb6nigstein (Kraljevi kamen), 2606 metrov.  Na \xc5\xa1iroki, ravni planoti \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina prebivalcev Namibije in tu je ve\xc4\x8dina gospodarskih dejavnosti. Tudi Windhoek, glavno mesto, je tu, pa tudi ve\xc4\x8dina obdelovalnih povr\xc5\xa1in. \xc4\x8ceprav obdelovalna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da pokrivajo le 1\xc2\xa0% Namibije, je skoraj polovica prebivalstva zaposlena v kmetijstvu. _NEWLINE_Abiotske razmere so podobne razmeram ob Velikem robu, vendar je topografska zapletenost manj\xc5\xa1a. Poletne temperature lahko dose\xc5\xbeejo 40 \xc2\xb0C, pozimi so pogoste zmrzali.\n_START_SECTION_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib je ozemlje izjemno suhih prodnih ravnin in sipin. Razteza se vzdol\xc5\xbe celotne obale, v \xc5\xa1irino pa med 100 do ve\xc4\x8d sto kilometrov. Obmo\xc4\x8dja v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi vklju\xc4\x8dujejo Obalo okostij, Kaokoveld na severu in obse\xc5\xbeno namibsko pe\xc5\xa1\xc4\x8deno morje ob osrednji obali.  Pesek, ki sestavlja pe\xc5\xa1\xc4\x8deno morje, je posledica erozijskih procesov v dolini reke Oranje in na ju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih. Vodotoki, ki s seboj nosijo ogromno peska, ga odlo\xc5\xbeijo ob ustjih Atlantskega ocena, obalni tokovi pa ga raznesejo dalje. Prevladujo\xc4\x8di jugozahodni vetrovi dvignejo in ga odlo\xc5\xbeijo v obliki masivnih sipin na \xc5\xa1irokem pe\xc5\xa1\xc4\x8denem morju, ki so najve\xc4\x8dje pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine na svetu. Na obmo\xc4\x8djih, na katerih so zaradi re\xc4\x8dnih strug pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine zamejene, vetrovi razpihajo pesek in nastajajo velika kamnita obmo\xc4\x8dja. V pu\xc5\xa1\xc4\x8davi je malo rastlinja, nekaj li\xc5\xa1ajev najdemo na prodnih ravnicah in v suhih re\xc4\x8dnih strugah, v katerih korenine lahko dose\xc5\xbeejo podzemno vodo.\n_START_SECTION_\nVeliki rob\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki rob se hitro strmo dvigne na ve\xc4\x8d kot 2000 metrov. Povpre\xc4\x8dne temperature in temperaturna obmo\xc4\x8dja se pove\xc4\x8dajo, ko se premikamo proti notranjost pro\xc4\x8d od hladnega Atlantskega oceana, medtem ko se dolgotrajne obalne meglice po\xc4\x8dasi zmanj\xc5\xa1ujejo. \xc4\x8ceprav je obmo\xc4\x8dje kamnito s slabo razvitimi tlemi, je kljub temu precej plodnej\xc5\xa1e kot pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib, ker so poletni vetrovi prisiljeni izlo\xc4\x8diti vlago kot padavine.  Voda je skupaj s hitro spreminjajo\xc4\x8do se topografijo oblikuje mikrohabitate, ki ponujajo ogromno organizmov. Veliko je endemi\xc4\x8dnih. Rastlinstvo vzdol\xc5\xbe roba se spreminja po obliki in gostoti, od gostih gozdov do grmi\xc4\x8dastih obmo\xc4\x8dij z razpr\xc5\xa1enimi drevesi. Najdemo \xc5\xa1tevilne vrste akacij, pa tudi trave in druge grmi\xc4\x8daste rastline.\n_START_SECTION_\nObse\xc5\xbeni ravniki\n_START_PARAGRAPH_\nObse\xc5\xbeni ravniki (angle\xc5\xa1ko bushveld) so v severovzhodni Namibiji ob angolski meji in v Caprivijevem pasu, ki je ostanek ozkega prehoda, razmejenega za nem\xc5\xa1ko cesarstvo za dostop do reke Zambezi. Obmo\xc4\x8dje ima bistveno ve\xc4\x8d padavin kot drugje, v povpre\xc4\x8dju okoli 400 mm letno. Temperature so tudi ni\xc5\xbeje in zmernej\xc5\xa1e, pribli\xc5\xbena nihanja so med 10 in 30 \xc2\xb0C. Obmo\xc4\x8dje je na splo\xc5\xa1no ravno, tla pe\xc5\xa1\xc4\x8dena, kar omejuje njihovo sposobnost zadr\xc5\xbeevanja vode.  V severnoosrednji Namibiji je ena najpresenetljivej\xc5\xa1ih zna\xc4\x8dilnosti narave Eto\xc5\xa1ka kotanja. Ve\xc4\x8dino leta je suha, slana pustinja, vendar v vla\xc5\xbenem obdobju nastane plitvo jezero, ki pokriva veliko ve\xc4\x8d kot 6000 km\xc2\xb2. Obmo\xc4\x8dje je ekolo\xc5\xa1ko in \xc5\xbeivljenjsko pomembno za veliko ptic in \xc5\xbeivali iz okoli\xc5\xa1ke savane, ki se zbirajo, ko jih poletna su\xc5\xa1a prisili, okrog razpr\xc5\xa1enih vodnjakov, ki sestavljajo obro\xc4\x8dasto kotanjo. Obmo\xc4\x8dje bushveld je pri Svetovnem skladu za naravo (World Wildlife Fund) opredeljeno kot del angolskega mopanskega gozdnatega ekolo\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja, ki se razteza na sever \xc4\x8dez reko Kunene v sosednjo Angolo.\n_START_SECTION_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Kalahari\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Kalahari je morda v Namibiji najbolj znana geografska posebnost. Sega v Ju\xc5\xbeno Afriko in Bocvano. Ima zelo suhe pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pu\xc5\xa1\xc4\x8dave do obmo\xc4\x8dij, kot je ekoregija Karoo. V njej raste ve\xc4\x8d kot 5000 vrst rastlin, skoraj polovica je endemi\xc4\x8dnih, ter ena tretjina sukulent (so\xc4\x8dnic) na svetu._NEWLINE_Razlog za to so lahko sorazmerno stabilne padavine.  V Karooju o\xc4\x8ditno ni redne su\xc5\xa1e, \xc4\x8deprav je obmo\xc4\x8dje v bistvu pu\xc5\xa1\xc4\x8dava. Redne zimske padavine zagotovijo dovolj vlage, ki jo potrebujejo te zanimive skupnosti rastlin. Druga zna\xc4\x8dilnost Kalaharija, tudi veliko drugih delov Namibije, so osamelci, osamljene gore, ki ustvarjajo mikroklimo in habitat za organizme, ki niso prilagojeni \xc5\xbeivljenju v okoli\xc5\xa1ki pu\xc5\xa1\xc4\x8davi.\n_START_SECTION_\nNamibijska obalna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava\n_START_PARAGRAPH_\nNamibijska obalna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je ena najstarej\xc5\xa1ih pu\xc5\xa1\xc4\x8dav na svetu. Njene pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine, ki so jih ustvarili mo\xc4\x8dni kopenski vetrovi, so najvi\xc5\xa1je na svetu. _NEWLINE_Tukaj sta pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib in narodni park Namib - Naukluft. Namibijska obalna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je najbogatej\xc5\xa1i vir diamantov na svetu, zaradi \xc4\x8desar je Namibija najve\xc4\x8dja svetovna proizvajalka draguljarskih diamantov. Razdeljena je na severno Obalo okostij in ju\xc5\xbeno Diamantno obalo. Zaradi lege obale na to\xc4\x8dki, na kateri hladna voda Benguelskega toka dose\xc5\xbee Afriko, je pogosta zelo gosta megla. _NEWLINE_Pe\xc5\xa1\xc4\x8dena pla\xc5\xbea je na 54\xc2\xa0% obmo\xc4\x8dja, me\xc5\xa1anica peska in kamnin pa 28\xc2\xa0%. Le 16\xc2\xa0% celotne dol\xc5\xbeine je skalnate obale. Obalne ravnice so polja sipin, gramozne ravnice so pokrite z li\xc5\xa1aji in nekaj raztresenimi solinami. V bli\xc5\xbeini obale so obmo\xc4\x8dja, na katerih so sipine pora\xc5\xa1\xc4\x8dene s posebno gostim prepredenim rastlinstvom.  Namibija ima bogate obalne in morske vire, ki so \xc5\xa1e vedno precej neraziskani.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNamibija ima ve\xc4\x8d kot 300 dni sonca letno. Le\xc5\xbei na ju\xc5\xbenem robu tropov; kozorogov povratnik deli dr\xc5\xbeavo pribli\xc5\xbeno na pol. Zima (junij\xe2\x80\x93avgust) je obi\xc4\x8dajno suha, de\xc5\xbeevno obdobje je poleti, kraj\xc5\xa1a de\xc5\xbeevna obdobja so med septembrom in novembrom, dalj\xc5\xa1a od februarja do aprila.  Vla\xc5\xbenost je nizka, povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin se giblje od skoraj ni\xc4\x8d v obalni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi do ve\xc4\x8d kot 600 mm v Caprivijevem pasu. Padavine so zelo spremenljive, zato so su\xc5\xa1e pogoste. Zadnje slabo de\xc5\xbeevno obdobje je bilo poleti 2006/07.  Zaradi suhih zim zelo redko sne\xc5\xbei. Zadnji sneg je bil na prelazu Spreetshoogte v parku Namib - Naukluft junija 2011. _NEWLINE_Ob obali prevladuje hladno vreme, Benguelski tok Atlantskega oceana te\xc4\x8de na sever in prina\xc5\xa1a zelo malo padavin (50 mm letno ali manj), pogosto je gosta megla in pozimi so na splo\xc5\xa1no ni\xc5\xbeje temperature kot v preostalem delu dr\xc5\xbeave. Ob\xc4\x8dasno pihata gornik (bergwind ali oosweer), padajo\xc4\x8di veter z gora v doline (afrikansko vzhodno vreme), ter vro\xc4\x8d suh veter iz notranjosti proti obali. Ker je prostor za obalo pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, se lahko ti vetrovi razvijejo v pe\xc5\xa1\xc4\x8dene viharje s peskom, ki se odlaga v Atlantski ocean, kar je vidno na satelitskih posnetkih._NEWLINE_Osrednja planota in Kalahari imata dnevne temperature do 30 \xc2\xb0C._NEWLINE_Efundja, letna poplava v severnih delih dr\xc5\xbeave, pogosto ne povzro\xc4\x8da samo \xc5\xa1kode na infrastrukturi, ampak zahteva tudi \xc5\xbeivljenja. De\xc5\xbeevje, ki povzro\xc4\x8da poplave, nastane v Angoli in se steka v Namibijo v Kuvelajsko kotlino in napolni o\xc5\xa1ane (o\xc5\xa1ivambsko poplavne ravnice). Najhuj\xc5\xa1e poplave do zdaj so bile marca 2011, izseljenih je bilo 21.000 ljudi.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nLega: Ju\xc5\xbena Afrika meji na ju\xc5\xbeni Atlantski ocean, je med Angolo in Ju\xc5\xbeno Afriko_NEWLINE_Geografske koordinate 22\xc2\xb000\xe2\x80\xb2S 17\xc2\xb000\xe2\x80\xb2E_NEWLINE_Zemljevid: Afrika_NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina_NEWLINE__NEWLINE_skupaj: 824.292 km\xc2\xb2_NEWLINE__NEWLINE_kopno: 823.290 km\xc2\xb2_NEWLINE__NEWLINE_voda: 1002 km\xc2\xb2_NEWLINE_Kopenske meje_NEWLINE__NEWLINE_skupaj: 3936 km_NEWLINE__NEWLINE_mejne dr\xc5\xbeave: Angola 1376 km, Bocvana 1360 km, Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ka republika 967 km, Zambija 233 km_NEWLINE_Obala_NEWLINE__NEWLINE_1572 km_NEWLINE_Morske pravice_NEWLINE__NEWLINE_teritorialno morje: 12 morskih milj (22,2 km; 13,8 milje)_NEWLINE__NEWLINE_sosednje obmo\xc4\x8dje: 24 morskih milj (44,4 km; 27,6 milje)_NEWLINE__NEWLINE_izklju\xc4\x8dno gospodarsko obmo\xc4\x8dje: 200 morskih milj (370,4 km; 230,2 milje)_NEWLINE_Povr\xc5\xa1je_NEWLINE__NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma je visoka planota; pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib ob obali; pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Kalahari na vzhodu. Na severu v bli\xc5\xbeini meje z Angolo je ravno obmo\xc4\x8dje, ki ga je Svetovni sklad za naravo razglasil za del angolske mopanske gozdnate ekolo\xc5\xa1ke regije._NEWLINE_Skrajne vi\xc5\xa1ine_NEWLINE__NEWLINE_najni\xc5\xbeja: Atlantski ocean 0 m_NEWLINE__NEWLINE_najvi\xc5\xa1ja: K\xc3\xb6nigstein 2606 m_NEWLINE_Naravni viri: diamanti, baker, uran, zlato, svinec, kositer, litij, kadmij, cink, sol, vodna energija, ribe_NEWLINE__NEWLINE_opomba: domnevne zaloge nafte, premoga in \xc5\xbeelezove rude_NEWLINE_Raba tal:_NEWLINE__NEWLINE_plodna zemlja: 0,87\xc2\xa0% (2011), 0,99\xc2\xa0% (1998) 1\xc2\xa0% (1993)_NEWLINE__NEWLINE_stalna obdelava: 0,01\xc2\xa0% (2011), 0\xc2\xa0% (1998, 1993)_NEWLINE__NEWLINE_drugo: 99,02\xc2\xa0% (2011), 99,01\xc2\xa0% (1998)_NEWLINE_obmo\xc4\x8dje namakanja: 75,73 km\xc2\xb2 (2003), 70 km\xc2\xb2 (1998), 60 km\xc2\xb2 (1993)_NEWLINE_skupaj obnovljivi vodni viri: 17,72 km\xc2\xb3 (2011)_NEWLINE_naravne nesre\xc4\x8de: dalj\xc5\xa1a obdobja su\xc5\xa1e_NEWLINE_okolje \xe2\x80\x93 aktualna vpra\xc5\xa1anja: omejeni naravni viri sladke vode; \xc5\xa1irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav; divji lov prosto\xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali; degradacija tal je povzro\xc4\x8dila nekaj za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij_NEWLINE_Okolje \xe2\x80\x93 mednarodni sporazumi_NEWLINE__NEWLINE_podpisnica sporazumov, o antarkti\xc4\x8dnomorskih \xc5\xbeivljenjskih virih, biolo\xc5\xa1ki raznovrstnosti, podnebnih spremembah, spremembah Kjotskega protokola, \xc5\xa1irjenju pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, ogro\xc5\xbeenih vrstah, nevarnih odpadkih, pravu morja, varstvu ozonskega pla\xc5\xa1\xc4\x8da, mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih;_NEWLINE__NEWLINE_ratificirala ni nobenega navedenega sporazuma'