b'\n_START_ARTICLE_\nUniverza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje\n_START_SECTION_\nUstanovitev in koncept\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska Univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje je bila uradno ustanovljena leta 1986. Njena za\xc4\x8detnica Du\xc5\xa1ana Findeisen je \xc5\xbee leta 1984 ustanovila prvo poskusno obliko izobra\xc5\xbeevanja starej\xc5\xa1ih v nekdanji Jugoslaviji, v takratnem Centru za tuje jezike v Ljubljani. Zasnovala je program u\xc4\x8denja francoskega jezika s temami, ki so se nana\xc5\xa1ale na osebno in dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje starej\xc5\xa1ih in na prvo francosko Univerzo za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje v Toulousu. Obiskala je njenega ustanovitelja Pierra Vellasa na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede v Toulousu. Skupaj s prvimi slu\xc5\xa1atelji je zbirala prvo dokumentirano znanje in vedenje o tak\xc5\xa1ni obliki izobra\xc5\xbeevanja za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje, navezala je institucionalne in druge vezi, inducirano prakso pa ob tem poglobljeno raziskovala. Tako je \xc5\xbee takrat pripomogla k nastanku izvirnega koncepta Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje. Kasneje je koncept razvijala in oblikovala ve\xc4\x8dino strokovne terminologije za podro\xc4\x8dje izobra\xc5\xbeevanja za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje, izobra\xc5\xbeevanja starej\xc5\xa1ih odraslih, izobra\xc5\xbeevanja odraslih v poznej\xc5\xa1ih letih \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Uradna ustanovitelja (leta 1986) Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje sta bila Andrago\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Slovenije in Filozofska fakulteta v Ljubljani. Univerza pa je v resnici nastala predvsem, ali zgolj, zahvaljujo\xc4\x8d znanju in prizadevanjem posameznikov, denimo soustanoviteljic Ane Krajnc z Oddelka za pedagogiko in andragogiko Filozofske fakultete v Ljubljani in Du\xc5\xa1ane Findeisen. Ob njiju pa se je zvrstila veriga podpornikov in somi\xc5\xa1ljenikov. K nastanku Univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje so pripomogli tudi vsi iz prve generacije starej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudentov v letu 1984-1985 kot tudi \xc5\xa1tudenti andragogike na Filozofski fakulteti v Ljubljani, ki so raziskovalno spremljali razvoj Univerze, med njimi: Alijana \xc5\xa0antej, Katarina Skubic, Nives Li\xc4\x8den, Lu\xc4\x8dka Le\xc5\xa1nik, Darja Zorc, Suzana Ora\xc5\xbeem. To skupno prostovoljno delo je bilo tudi prvo, za dana\xc5\xa1njo Univerze zna\xc4\x8dilno medgeneracijsko sodelovanje in u\xc4\x8denje._NEWLINE_Ustanovitev Univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje z njenim poslanstvom in delovanjem je pomenila preboj v izobra\xc5\xbeevanju odraslih. Z njo so ustanovitelji \xc5\xbeeleli vplivati na formalno izobra\xc5\xbeevanje (v \xc4\x8dasu usmerjenega izobra\xc5\xbeevanja), je prvi poskus demokrati\xc4\x8dnega izobra\xc5\xbeevanja in izobra\xc5\xbeevanj za dejavno staranje v slovenskem prostoru, prvi poskus izobra\xc5\xbeevanja starej\xc5\xa1ih za prostovoljstvo in medgeneracijskega izobra\xc5\xbeevanja in pomeni uvajanje izobra\xc5\xbeevanja za \xc5\xbeivljenje (pred Univerzo so se pojavljale oblike kot so npr. \xc5\xa0ola za star\xc5\xa1e, priprava na poroko). Univerza z uvedbo \xc5\xa1tudijskih kro\xc5\xbekov vpetih v lokalni razvoj uveja pojem sodelovanja prebivalcev v lokalnem razvoju, ipd._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih se je kasneje raz\xc5\xa1irilo v slovenski prostor in postalo sprejeto dejstvo javnosti in razli\xc4\x8dnih nosilcev. Gerontolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Slovenije, In\xc5\xa1titut Antona Trstenjaka, dru\xc5\xa1tva upokojencev, Slovenska Filantropija, muzejev, stanovska dru\xc5\xa1tva, ljudske univerze, Ministrstva za obrambo, ob\xc4\x8din, knji\xc5\xbenic so postali vidni nosilci izobra\xc5\xbeevanja za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje.\n_START_SECTION_\nDejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xa1tvo deluje v dobro starej\xc5\xa1ih v pokoju, onih, ki se pripravljajo na upokojitev, starej\xc5\xa1ih dolgotrajno brezposelnih in onih, ki se \xc5\xbeelijo obdr\xc5\xbeati na trgu dela ali se tja vrniti, ter starej\xc5\xa1ih, ki so na dolgotrajni zdravstveni ali psiho-socialni rehabilitaciji in morajo ohraniti ter krepiti dru\xc5\xbebene vezi. Dru\xc5\xa1tvo vpliva na oblikovanje politike na podro\xc4\x8dju dejavnega staranja, prostovoljstva in izobra\xc5\xbeevanja ljudi v poznej\xc5\xa1ih letih \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Slovenska univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje snuje izobra\xc5\xbeevalne programe, ki zadovoljujejo osebne in dru\xc5\xbebene potrebe, izvaja izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih, oziroma ljudi v poznej\xc5\xa1ih letih \xc5\xbeivljenja, usposablja mentorje in druge strokovnjake za razumevanje starej\xc5\xa1ih in delo z njimi, raziskuje izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih in izsledke \xc5\xa1iri v strokovno in splo\xc5\xa1no javnost, nudi svetovalno pomo\xc4\x8d drugim ustanovam na lokalni, nacionalni in internacionalni ravni, vodi javno kampanjo za spreminjanje polo\xc5\xbeaja starej\xc5\xa1ih in za so\xc5\xbeitje med generacija|generacijami. Z vrsto dejavnosti Slovenska univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje omogo\xc4\x8da starej\xc5\xa1im izobra\xc5\xbeevanje kot na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, pa tudi kot pot na trg dela ali pot do organiziranega prostovoljnega sodelovanja v dru\xc5\xbebenem in gospodarskem razvoju. Z vsem svojim delovanjem (izobra\xc5\xbeevanjem, raziskovanjem, zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko dejavnostjo, specialno knji\xc5\xbenico, vzgojo mladih andragogov,itd.) podpira vklju\xc4\x8devanje starej\xc5\xa1ih v dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Univerza omogo\xc4\x8da izobra\xc5\xbeevalnim skupinam oziroma \xc5\xa1tudijskim kro\xc5\xbekom, da se organizirajo, da samostojno delujejo, da sodelujejo pri nastanku novih izobra\xc5\xbeevalnih in drugih programov, ki potekajo znotraj skupin in hkrati za vso univerzo. Izobra\xc5\xbeevanje in delovanje skupin se na\xc4\x8deloma izte\xc4\x8deta predvsem v delo za lokalno skupnost tj. razstave, koncerte, \xc5\xa1tudije, raziskovanje, sodelovanje na telefonskih linijah za pomo\xc4\x8d ljudem v stiski, v ustanovitev novih dejavnosti in nevladnih organizacij v dobro lokalne skupnosti._NEWLINE_\xc4\x8cetudi ima izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih vse zna\xc4\x8dilnosti formalnega izobra\xc5\xbeevanja odraslih, se Slovenska univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje osredoto\xc4\x8da predvsem na sodelovalne metode u\xc4\x8denja in na doseganje \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih u\xc4\x8dinkov u\xc4\x8denja. Namenjena ni golemu prena\xc5\xa1anju znanja, marve\xc4\x8d so-ustvarjanju novega znanja, predvsem pa bolj\xc5\xa1anju \xc5\xbeivljenja starej\xc5\xa1ih, \xc5\xbeivljenju njihove izobra\xc5\xbeevalne skupine, njihovih dru\xc5\xbein, lokalne skupnosti in drugih skupnosti, ki jim pripadajo._NEWLINE_Slovenska univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje ima mo\xc4\x8dno razvito mednarodno sodelovanje in je bila med prvimi slovenskimi organizacijami, ki je sodelovala v programu Socrates-Grundtvig (FORWARD, FORWARD TRAINER, PEFETE, LACE, IANUS, AESAEC, SENIOR itd.) in sedaj sodeluje v \xc5\xa1tevilnih evropskih projektih\xc2\xa0\xc2\xbbErasmus+\xc2\xab. Njeni sodelavci so izvedenci v organizaciji\xc2\xa0\xc2\xbbAGE\xc2\xab, Evropski platformi starej\xc5\xa1ih. Leta 1986 je postala primer dobre prakse Evropskega sveta, v letu 1995 je bila soustanoviteljica Mre\xc5\xbee univerz za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje pri ZAWiW v Ulmu._NEWLINE_Osrednja Univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje v Ljubljani nudi integrirano svetovanje - za premo\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xbeivljenjskih te\xc5\xbeav v poznej\xc5\xa1ih letih \xc5\xbeivljenja, za izobra\xc5\xbeevanje in u\xc4\x8denje, za pla\xc4\x8dano in prostovoljno delo. Pravimo, da ta Univerza nudi svetovanje za dejavno staranje._NEWLINE_Univerza v Ljubljani je tudi za\xc4\x8detnica programa Kultura starej\xc5\xa1ih - popotnica mlaj\xc5\xa1im, uvajanja povezovanja med Univerzo in slovenskimi muzeji. Gre za vzgojo slu\xc5\xa1ateljev in muzejskega osebja za oblikovanje novih prostovoljskih vlog kulturnih mediatorjev za starej\xc5\xa1e odrasle._NEWLINE_Univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje daje teoreti\xc4\x8dno podlago novim izobra\xc5\xbeevalnim pobudam kot so Mre\xc5\xbea \xc5\xa1tudijskih kro\xc5\xbekov (dr. Nena Mijo\xc4\x8d in Andrago\xc5\xa1ki center Slovenije), izobra\xc5\xbeevanje za lokalni razvoj (Filozofska fakulteta v Ljubljani).\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbena podro\xc4\x8dja za \xc5\xa1iritev\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevanje za starej\xc5\xa1e delavce in delodajalce se pojavi le v obliki ob\xc4\x8dasnih predavanj._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje za \xc4\x8detrto \xc5\xbeivljenjsko obdobje pa je bolj prosto\xc4\x8dasne narave in \xc5\xa1e ni celostno zasnovano. Obi\xc4\x8dajno poteka v domovih starej\xc5\xa1ih, v bolni\xc5\xa1nicah, le redko in ob\xc4\x8dasno pa na domu. Izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih v stanju odvisnosti od pomo\xc4\x8di drugih bi moralo vsebovati znanja za razumevanje svojega stanja, za osebnostno rast, razumevanje odnosov v dru\xc5\xbeini, za razumevanje spreminjajo\xc4\x8dega se sveta, za uporabo novih tehnologij, ipd., poleg tega pa bi moralo obsegati izobra\xc5\xbeevanje za svojce in bolj na\xc4\x8drtno in redno izobra\xc5\xbeevanje zaposlenih na podro\xc4\x8dju dolgotrajne nega starej\xc5\xa1ih._NEWLINE_Tudi predupokojitveno izobra\xc5\xbeevanje, ki je v mnogih dr\xc5\xbeavah pravica iz dela, v na\xc5\xa1em prostoru ni postalo obveza delodajalca. Izobra\xc5\xbeevanje starej\xc5\xa1ih odraslih raziskuje predvsem Univerza sama - ta je odprla tudi specialno knji\xc5\xbenico, ki je namenjena dodiplomskim in podiplomskim \xc5\xa1tudentom razli\xc4\x8dnih slovenskih fakultet. Celostni model izobra\xc5\xbeevanja starej\xc5\xa1ih je v letu 2008 skupaj s sodelavci Filozofske fakultete in Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje pripravil Andrago\xc5\xa1ki center Slovenije. Po podatkih Statisti\xc4\x8dnega zavoda Republike Slovenije je bilo v letu 2009 v izobra\xc5\xbeevanje vklju\xc4\x8denih 27\xc2\xa0% starej\xc5\xa1ih odraslih.\n_START_SECTION_\nOrganiziranost\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje v Ljubljani, Mre\xc5\xbea Slovenska univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje in In\xc5\xa1titut za raziskovanje in razvoj izobra\xc5\xbeevanja so sekcije Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje, zdru\xc5\xbeenja za izobra\xc5\xbeevanje in dru\xc5\xbebeno vklju\xc4\x8denost ki je nevladna, nepridobitna organizacija v javnem interesu z jasnim javnim poslanstvom, ki deluje na lokalni, nacionalni in meddr\xc5\xbeavni, oziroma evropski ravni._NEWLINE_V letu 2018 Mre\xc5\xbea Slovenska univerza za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje zdru\xc5\xbeuje 51 univerz v 50 krajih po Sloveniji z ve\xc4\x8d kot 20 000 \xc5\xa1tudenti, ve\xc4\x8d kot 1000 mentorji vseh starosti, ve\xc4\x8d kot 2000 prostovoljci. Univerze skupaj ustvarjajo podlago za oblikovanje politike na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja starej\xc5\xa1ih, strokovno podlago za svoje delovanje, podlago za prena\xc5\xa1anje primerov dobre prakse. Skupaj so dele\xc5\xbene izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja ter nasledkov raziskovanja Slovenske univerze za tretje \xc5\xbeivljenjsko obdobje.'