b'\n_START_ARTICLE_\nDur-Kurigalzu\n_START_SECTION_\nZgodovina naselitve\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je v poznem 15. ali zgodnjem 14. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. ustanovil kasitski kralj Kurigalzu I. ob apnen\xc4\x8dastem grebenu med Evfratom in Tigrisom. Mesto je imelo dostop do Evfrata po kanalu Isa, ki se je v antiki imenoval Pati-Enlil. Med vladavino Kurigalzuja I. je bilo prestolnica Babilonije, kasneje pa prestolnica ali vsaj pomembno mesto. Mesto je bilo stalno naseljeno do padca kasitske dinastije sredi 12. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., potem pa so ga v veliki meri opustili. Obmo\xc4\x8dje templja je bil aktivno \xc5\xa1e v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in v novobabilonskem obdobju. Do nedavnega so bili v delih sedanjega Aqar Qufa naseljeni Arabci, ki so del mesta uporabljali za pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V kasitskih \xc4\x8dasih je z visokim obzidjem obdan del mesta meril pribli\xc5\xbeno 225 ha. Najpomembnej\xc5\xa1i del mesta je bil gri\xc4\x8d Aqar Quf, zigurat, posve\xc4\x8den glavnemu bogu babilonskega panteona Enlilu. Enotna arhitektura zgradb, zigurata in tempeljskega kompleksa ka\xc5\xbee, da ga je dal zgraditi kralj Kurigalzu I.. Osnovna ploskev zigurata meri 69 x 67,6 m. Na prvo teraso, ki jo je obnovil Ira\xc5\xa1ki direktorat za starine, vodijo tri stopni\xc5\xa1\xc4\x8da. Okoli\xc5\xa1ki tempeljski kompleks je bil odkopan samo na jugozahodni strani zigurata. Obmo\xc4\x8dje pala\xc4\x8de Tell al-Abyad je sestavljeno iz ve\xc4\x8d stratigrafskih arhitekturnih plasti, ki ka\xc5\xbeejo na ve\xc4\x8d faz gradnje v celotnem kasitskem obdobju. Pala\xc4\x8da ima inovativne arhitekturne zna\xc4\x8dilnosti, ker je zgrajena v modulih s tremi sobami okoli velikih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d. Na vzhodni strani pala\xc4\x8de so odkrili zakladnico in dvorano, ki bi lahko bila prestolna dvorana ali kraljeva sprejemno/ceremonialno dvorana.\n_START_SECTION_\nZigurat\n_START_PARAGRAPH_\nZigurat v Dur-Kurigalzu je v 14. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. zgradil kralj Kurigalzu I..  Jedro zigurata je bilo zgrajeno iz na soncu su\xc5\xa1enih pravokotnih zidakov. Vsaki sedmi plasti zidakov je sledila plast lo\xc4\x8dja, ki je slu\xc5\xbeila za drena\xc5\xbeo in povezavo spodnjih plasti. Zunanje plasti zigurata so bile zgrajene iz \xc5\xbegane opeke. Napisi na opeki pri\xc4\x8dajo, da je bila polo\xc5\xbeena med vladanjem kralja Kurigalzuja II.. Na zraku su\xc5\xa1eni zidaki in \xc5\xbegana opeka se v Iraku \xc5\xa1e vedno uporabljajo za gradnjo va\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1._NEWLINE_Zigurat je bil \xc5\xa1e stoletja po izgradnji dobro viden. Karavanam je slu\xc5\xbeil kot znak, da se bli\xc5\xbeajo Bagdadu, za bagdadske dru\xc5\xbeine pa je bil, tudi pred izkopavanji, priljubljeno mesto za petkove piknike. V 1960. letih je bil ob njem zgrajen manj\xc5\xa1i muzej. _NEWLINE_Aqar Quf je bil zaradi dostopnosti in bli\xc5\xbeine Bagdada eno od najbolj obiskanih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d. Turisti z zahoda, ki so ga obiskovali \xc5\xbee v17. stoletju, so zigurat pogosto zamenjavali z Babilonskim stolpom.\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskav\n_START_PARAGRAPH_\nDur-Kurikalzu je prvi opisal Claudius James Rich leta 1811. Leta 1837 ga je obiskal in preu\xc4\x8deval Francis Rawdon Chesney. Ime Dur-Kurikalzu je prepoznal Henry Rawlinson sredi 19. stoletja._NEWLINE_Prva izkopavanja sta od leta 1942 do 1945 opravila Taha Baqir in Seton Lloyd pod pokroviteljstvom Ira\xc5\xa1kega generalnega direktorata za starine in Britanske ira\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole za arheologijo. Odkrila sta ve\xc4\x8d kot sto klinopisnih tablic iz kasitskega obdobja, ki so zdaj v Narodnem muzeju Iraka. V izkopavanja je bil vklju\xc4\x8den zigurat, trije templji in del pala\xc4\x8de Dur Kurigalzuja II.. V 1970. letih je izkopavanja okoli zigurata nadaljeval Ira\xc5\xa1ki generalni direktorat za starine in rekonstruiral najni\xc5\xbeji del zgradbe.  Erozija zigurata je razkrila podrobnosti njegove zgradbe, ki so dragoceno gradivo za zgodovinarje arhitekture. Plasti pletenega trsja in snopov trsja so bolj vidne kot kjerkoli drugje. V pala\xc4\x8di so odkrili tudi nekaj pomembnih umetni\xc5\xa1kih del iz kasitskega obdobja.\n_START_SECTION_\nTrenutno stanje\n_START_PARAGRAPH_\nGri\xc4\x8d Agar Quf ogro\xc5\xbeajo posegi v okolje, \xc5\xa1irjenje predmestij Bagdada in kmetijskih povr\xc5\xa1in in naravni dejavniki. K eroziji zigurata veliko prispevata de\xc5\xbe in podtalnica, \xc5\xa1e posebej na jugozahodni strani. Nekaj \xc5\xa1kode so naredili tudi jarki, ki jih je med manevri v 1980. letih izkopala ira\xc5\xa1ka vojska. Ziguratu brez ustreznih preventivnih ukrepov grozijo nevarne po\xc5\xa1kodbe. _NEWLINE_Zigurat sam med ameri\xc5\xa1ko-ira\xc5\xa1ko vojno ni bil po\xc5\xa1kodovan, po padcu Huseinovega re\xc5\xbeima pa so veliko \xc5\xa1kode naredili roparji. Od sodobne upravne zgradbe, muzeja, prireditvenega odra in restavracije je ostalo samo nekaj ru\xc5\xa1evin. Sredi leta 2008 so lokalne oblasti in ameri\xc5\xa1ka vojska, ki je zadol\xc5\xbeena za varovanje najdi\xc5\xa1\xc4\x8da, naredile na\xc4\x8drt za obnovo, ki se do sedaj \xc5\xa1e ni uresni\xc4\x8dil.'