b'\n_START_ARTICLE_\nLeszek Ko\xc5\x82akowski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\x82akowski se je rodil v Radomu na Poljskem kot \xc4\x8dlan intelektualne in liberalno usmerjene dru\xc5\xbeine. Njegovo \xc5\xa1olanje je bilo ovirano zaradi nem\xc5\xa1ke okupacije v drugi svetovni vojni, v mladosti se je namre\xc4\x8d veliko \xc5\xa1olal sam. Po koncu vojne se je izobra\xc5\xbeeval na univerzi v \xc5\x81\xc3\xb3d\xc5\xbau, kjer je \xc5\xa1tudiral filozofijo in opravljal vlogo asistenta za logiko. Leta 1950 je s komaj 23 leti postal odgovorni urednik poljske filozofske revije Studia filosoficzne. Leta 1953 je doktoriral iz novove\xc5\xa1ke filozofije na univerzi v Var\xc5\xa1avi, kjer je spoznal tudi Adama Schaffa, vodilnega partijskega teoretika in marksisti\xc4\x8dnega filozofa. Na var\xc5\xa1avski univerzi je leta 1959 postal predstojnik katedre, vse do leta 1968 pa je delal tudi kot profesor in vodja oddelka o zgodovini filozofije. V svojem \xc5\xbeivljenju je prejel tudi akademske diplome za \xc5\xa1tudij na zahodnih univerzah (v Holandiji in Parizu)._NEWLINE_V mladosti se je v\xc4\x8dlanil v Komunisti\xc4\x8dno partijo Poljske in bil zagovornik komunizma, a je po obisku Moskve izgubil interes za to prepri\xc4\x8danje. Po vrnitvi na Poljsko je sooblikoval protistalinisti\xc4\x8dno gibanje "Poljski oktober", ki je potekalo leta 1956. Njegova kritika Josipa Stalina (What is socialism? (1957)) je bila na Poljskem prepovedana, a se je glas o njej kljub temu raz\xc5\xa1iril. Po izdaji eseja The priest and the Jester, v katerem je razpravljal o dogmatizmu in skepticizmu, je postal znan po celotni Poljski. Med letoma 1950 in 1960 je izdal veliko knjig o zgodovini zahodnih filozofij in verskih \xc5\xa1tudij. Zaradi govora ob deseti obletnici delavske vstaje 1956 je bil izklju\xc4\x8den iz Poljske zdru\xc5\xbeene delavske stranke, deset let kasneje pa \xc5\xa1e iz Komunisti\xc4\x8dne partije Poljske. Takrat je dokon\xc4\x8dno postal eden glavnih kritikov marksizma in komunizma. Leta 1968 je zaradi dvomov v komunizem in stalinizem izgubil slu\xc5\xbebo na univerzi v Var\xc5\xa1avi in bil kmalu zatem prisiljen zapustiti Poljsko. Po enem letu pou\xc4\x8devanja na McGill College v Kanadi je od leta 1970 naprej deloval na All Soul College v Oxfordu, kjer je ostal zaposlen do upokojitve leta 1995. Vmes je kot gostujo\xc4\x8di profesor deloval tudi na univerzi Yale, univerzi v Chicagu in univerzi Berkeley. Leta 1994 je prejel \xc4\x8dastni doktorat univerze v \xc5\x81\xc3\xb3d\xc5\xbau. Umrl je junija 2009 v Oxfordu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKot mlad komunist je Ko\xc5\x82akowski \xc5\xa1tudiral zgodovino filozofije, pri \xc4\x8demer se je \xc5\xa1e posebej posve\xc4\x8dal starim kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim filozofom (Avgu\xc5\xa1tin, Toma\xc5\xbe Akvinski) ter kriti\xc4\x8dno presojal njihova prepri\xc4\x8danja z namenom, da bi kljuboval Cerkvi, hkrati pa izvedel \xc4\x8dim ve\xc4\x8d o izvoru \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke biti in mi\xc5\xa1ljenja._NEWLINE_Ko\xc5\x82akowski je najbolj znan po svojih razpravah o marksizmu, ki ga je opisal kot najve\xc4\x8djo fantazijo tega stoletja. V svojem najbolj znanem delu Main Currents of Marxism: Its Rise, Growth, and Dissolution (1976) je govoril o vzrokih, vzponu in zatonu marksisti\xc4\x8dnega komunizma. Pisal je tudi o slabostih ortodoksnosti in dogmatizma._NEWLINE_Na Poljskem je znan kot odli\xc4\x8den filozof in idejni zgodovinar, slovi pa tudi kot ikona za vse nasprotnike komunizma. \xc4\x8ceprav so bila nekatera njegova dela prepovedana s strani poljskih komunistov, so se kljub temu \xc5\xa1irile kopije teh del in ljudi osve\xc5\xa1\xc4\x8dale o njegovih idejah. V svojem eseju Theses on Hope and Hopelessness (poln naslov:  In Stalin\'s Countries: Theses on Hope and Despair) je predlagal idejo o ustanovitvi samostojno organizirane uporni\xc5\xa1ke skupnosti, kar je privedlo do nastanka sindikata Solidarno\xc5\x9b\xc4\x87 in kasneje tudi do razpada Sovjetske zveze in zatona komunizma v Evropi.\n_START_SECTION_\nPrepri\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\x82akowski je bil v mladosti gore\xc4\x8d zagovornik marksizma, a je z leti postal njegov oster kritik. Spra\xc5\xa1eval se je o vseh bitnih vpra\xc5\xa1anjih \xc4\x8dloveka, kot je na primer vera in Cerkev; v mladosti je religijo kritiziral, a se ji je kmalu za\xc4\x8del vedno bolj posve\xc4\x8dati in se o njej spra\xc5\xa1evati. Menil je, da \xc4\x8dlovek svojega \xc5\xbeivljenja nikoli ne bo mogel dojeti v vsej svoji zapletenosti ali ga obvladati, kljub temu pa je v njem iskal smisel in vrednote. Po njegovem je bilo treba med seboj povezati izkustveno neposredno in \xc5\xbeivljenjsko resni\xc4\x8dno - tako dobimo mit, brez katerega \xc4\x8dlovek ne more obstajati. Posebno pozornost je Ko\xc5\x82akowski namenjal marksisti\xc4\x8dni filozofiji in iskanju \xc4\x8dlovekove svobode. Menil je, da je klju\xc4\x8d do resnice antropologija, katere naloga je prepre\xc4\x8diti vsak pozitivizem - potrebno je neprestano kriti\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje v vlogi \xc4\x8dlovekove samoobrambe. S kritikami marksizma pa je za\xc4\x8del, ko je ugotovil, da tak\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje ne more voditi k resnici - to lahko stori le filozofija. Kljub obra\xc4\x8dunavanju z marksizmom je zavra\xc4\x8dal tudi katoli\xc5\xa1ki humanizem.'