b'\n_START_ARTICLE_\nRichard Posner\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1959 je diplomiral na fakulteti Yale, kjer je bil v prvem letniku izbran za \xc4\x8dlana Phi Beta Kappa. Leta 1962 pa je diplomiral \xc5\xa1e na Pravni fakulteti na Harvardu. Tam je bil predsednik Harvard Law Review.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem \xc5\xbeivljenju se je do sedaj zna\xc5\xa1el \xc5\xbee na veliko vplivnih polo\xc5\xbeajih. Sprva je v Washingtonu ve\xc4\x8d let delal kot pomo\xc4\x8dnik in svetovalec  pomembnim osebam (Johnu F. Kennedyju, Lyndonu B. Johnsonu, Williamu J. Brennu, Thurgoodu Marshallu (svetovalec predsednika Johnsona). Leta 1968 je bil zaposlen kot izredni profesor prava na Stanfordu. Leto kasneje pa je postal redni profesor prava na Univerzi v Chicagu, kjer je pou\xc4\x8deval do leta 1981. Prav tako se je ukvarjal z zasebnim svetovanjem in bil od leta 1977 do 1981 prvi predsednik dru\xc5\xbebe Lexecon Inc., sestavljene iz odvetnikov in ekonomistov. Dru\xc5\xbeba se ukvarja z ekonomskimi in pravnimi raziskavami ter podporo pri protimonopolnih pravilih, vrednostnih papirjih in drugih pravnih sporih. Z Orleyjem Ashenfelterom sta ustanovila American Law and Economics Review, revijo o pravu in ekonomiji. Od leta 1993 do leta 2000 je bil glavni sodnik Prito\xc5\xbebenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v ZDA. V vsem tem \xc4\x8dasu pa je napisal \xc5\xa1tevilne knjige in \xc4\x8dlanke. Veliko je sodeloval z ekonomistom Williamom Landesom, ki v glavnem preu\xc4\x8duje uporabo ekonomije v pravu. Posner je pozval k pomembnim reformam na podro\xc4\x8dju protimonopolne politike. Razvijal je teorijo o gospodarski u\xc4\x8dinkovitosti prava - maksimizaciji premo\xc5\xbeenja, kot cilju pravne in socialne politike.  Raz\xc5\xa1iril je ekonomsko analizo prava na nova podro\xc4\x8dja - dru\xc5\xbeinsko pravo, primitivno pravo, rasno diskriminacijo, sodno prakso in zasebnost. Ustanovil je Journal of Legal Studies, tako spodbujal ekonomske analize prava in bil raziskovalni sodelavec Nacionalnega urada za ekonomska raziskovanja. _NEWLINE_Njegove teorije so prevedene ve\xc4\x8dinoma v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino, kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dino, japon\xc5\xa1\xc4\x8dino, korej\xc5\xa1\xc4\x8dino in gr\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nPosnerjevi pogledi na razli\xc4\x8dne teme\n_START_PARAGRAPH_\nPosner je napisal ve\xc4\x8d mnenj, ki so bila v skladu z njegovo naklonjenostjo do pravice do splava._NEWLINE_Posner zavra\xc4\x8da koncept pravic \xc5\xbeivali (nasprotuje P. Singerju). Priznava filozofsko mo\xc4\x8d argumentov za pravice \xc5\xbeivali, vendar trdi, da \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka intuicija o najpomembnej\xc5\xa1i vrednosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja onemogo\xc4\x8da prilagoditev etike pravic \xc5\xbeivali. Trdi  tudi, da so pravice \xc5\xbeivali v nasprotju z moralno pomembnostjo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva in da empatija za bole\xc4\x8dino in trpljenje \xc5\xbeivali ne nadome\xc5\xa1\xc4\x8da napredujo\xc4\x8de dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Skupaj z Robertom Borkom je Posner pomagal oblikovati protimonopolne spremembe v politiki sedemdesetih let s svojo idejo, da so protimonopolni zakoni v \xc5\xa1estdesetih letih dejansko zvi\xc5\xa1ali cene za potro\xc5\xa1nika, ni\xc5\xbeje cene pa je obravnaval kot bistveni kon\xc4\x8dni cilj vsake protimonopolne politike. _NEWLINE_V pogovoru na Elmhurst College leta 2012 je Posner povedal: "Mislim, da ne bi smeli imeti tak\xc5\xa1nih zakonov o drogah, kot jih imamo. Mislim, da je res absurdno, \xc4\x8de kriminaliziramo posedovanje, uporabo ali distribucijo marihuane." _NEWLINE_Posner je podal svoje mnenje in  izrazil zaskrbljenost  glede  za\xc5\xa1\xc4\x8dite avtorskih pravic, ki je lahko pretirana. Trdi, da je treba stro\xc5\xa1ke procesa izumitve  primerjati s stro\xc5\xa1ki kopiranja in tako dolo\xc4\x8diti za\xc5\xa1\xc4\x8dito za izumitelja. Ko je za\xc5\xa1\xc4\x8dita preve\xc4\x8d mo\xc4\x8dna v korist izumitelja, se tr\xc5\xbena u\xc4\x8dinkovitost zmanj\xc5\xa1a._NEWLINE_Posner je v zvezi s prislu\xc5\xa1kovanjem podal svoje mnenje. Ne zdi se mu prav, da bi ljudje snemali kogarkoli  brez soglasja tudi v primeru, da bi \xc5\xa1lo za dejanja, ki se odvijajo na javnih mestih. v takem primeru bi se mediji in ostali ljudje \xc5\xa1e bolj ukvarjali z zasebnimi stvarmi ostali ljudi, kar pa se mu ne zdi prav._NEWLINE_Posnerjevi pogledi na javni  izobra\xc5\xbeevalni sistem  temeljijo na njegovem mnenju, da se skupine u\xc4\x8dencev razlikujejo po intelektualnih sposobnostih.  Zato se mu ne zdi smiselno uvesti notnega izobra\xc5\xbeevalnega programa za vse \xc5\xa1ole. Njegov pogled na to izhaja iz tega, da naj bi ljudje, razli\xc4\x8dni po rasi oziroma narodnosti, imeli v povpre\xc4\x8dju razli\xc4\x8dne vrednosti  inteligen\xc4\x8dnega kvocienta._NEWLINE_Septembra 2014 je Posner podal svoje mnenje v povezavi  s prepovedjo istospolnih porok v Wisconsinu in Indiani. Pravi, da je prepoved  istospolnih zakonov hkrati  tradicija sovra\xc5\xa1tva  in diskriminacija. To ponazori tudi s primerom, da je bila v\xc4\x8dasih tradicija, da se temnopolti in svetlopolti niso poro\xc4\x8dali, a ta tradicija sedaj ni ve\xc4\x8d aktualna v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nTrenutno udejstvovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPosner je \xc4\x8dlan ameri\xc5\xa1kega pravnega in\xc5\xa1tituta, dru\xc5\xa1tva Mont Pelerin in zdru\xc5\xbeenja Century. Je tudi \xc4\x8dlan Ameri\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti, \xc4\x8dastni sodnik Notranjega templja in pripadnik Britanske Akademije ter \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Odvetni\xc5\xa1ke zbornice za delo in zaposlovanje.  Prisoten je v uredni\xc5\xa1kem odboru Evropskega ekonomsko-pravnega in gospodarskega sveta ter je svetovalec Ameri\xc5\xa1ke knji\xc5\xbenice in \xc4\x8dlan ameri\xc5\xa1kega gospodarskega zdru\xc5\xbeenja pa tudi Ameri\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja za pravo in ekonomijo (predsednik tega je bil v letih 1995 - 1996). Leta 1998 je bil \xc4\x8dastni predsednik Bentham kluba (Bentham Club) Univerze v Londonu.'