b'\n_START_ARTICLE_\nNega gozda\n_START_SECTION_\nCilji nege gozda\n_START_PARAGRAPH_\nCilji nege gozda so okrepiti odpornost kvalitetnih nosilcev sestoja in izbolj\xc5\xa1ati njihovo rast. Cilje nege se sku\xc5\xa1a dose\xc4\x8di z gojitvenimi ukrepi. Po na\xc4\x8delu so to preudarjeni posegi gojitelja v rastni prostor rastline.\n_START_SECTION_\nUkrepi nege\n_START_PARAGRAPH_\nZ ukrepi nege se sku\xc5\xa1a zmanj\xc5\xa1ati obstoje\xc4\x8do konkurenco med osebki v gozdnem sestoju in s tem izbranim drevesom izbolj\xc5\xa1ati njihovo okoljsko oskrbo. Med ukrepe nege sodi, ob\xc5\xbeetev, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje in red\xc4\x8denje sestojev. Med negovalne ukrepe praviloma sodi tudi prebiralna se\xc4\x8dnja._NEWLINE_Vsi ukrepi nege temeljijo na principu selekcije. Po tem principu se izlo\xc4\x8di iz sestoja mote\xc4\x8da drevesa, t. i. konkurente. To so drevesa, ki ovirajo rast bolj\xc5\xa1im oziroma kvalitetnej\xc5\xa1im izbrancem. V kolikor je selekcija preudarna, se po njej izbolj\xc5\xa1a okoljska oskrba rastlin. Preostala drevesa v sestoju se okrepijo, bolje rastejo in lahko delno nadomestijo tudi izgube, nastale z izlo\xc4\x8danjem. Okoljska oskrba rastline je pogoj, ki rastlini omogo\xc4\x8da (optimalno) rast. Odvisna je od dostopa do dejavnikov okolja, oziroma od oskrbe z rastnimi komponentami iz okolja. Predvsem je pomembna svetloba, v manj\xc5\xa1i meri pa tudi drugi viri iz okolja, kot oskrba z vlago, zrakom in mineralnimi snovmi v gozdnih tleh.\n_START_SECTION_\nOmejitve negovalnih ukrepov\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbenost vplivanja z gojitvenimi ukrepi nege je \xc5\xbeal omejena. Nepremostljivo oviro pri tem predstavljajo naravne omejitve - t. i. naravni limiti. Poleg genskih zmo\xc5\xbenosti drevesne vrste, tudi zmo\xc5\xbenost okolja, oziroma rasti\xc5\xa1\xc4\x8da. Skrajno zmo\xc5\xbenost tvorbe biomase predstavlja rasti\xc5\xa1\xc4\x8dni potencial. Za ekosistem (in za gozdarstvo) je pomemben izkoristek rasti\xc5\xa1\xc4\x8dnega potenciala. Optimalni izkoristek dose\xc5\xbee le naravno razvit ekosistem - pragozd. V gospodarskih gozdovih so izkoristki rasti\xc5\xa1\xc4\x8dnega potenciala bistveno ni\xc5\xbeji. Odvisno od intenzivnosti umetnega izlo\xc4\x8danja, zlasti pri pridobivanju lesa._NEWLINE__NEWLINE_Ob teh dejstvih je treba poudariti, da z gojitvenimi ukrepi ni mo\xc5\xbeno dose\xc4\x8di ali prese\xc4\x8di naravnega potenciala. Lahko le nekoliko pospe\xc5\xa1imo razvoj v gozdu - toda vedno le na produkcijskem nivoju, ki je ni\xc5\xbeji od tistega, ki ga omogo\xc4\x8da ekosistem (potencial)._NEWLINE_Se pa gozdarji trajno prizadevajo za izbolj\xc5\xa1anje izkoristka rasti\xc5\xa1\xc4\x8dnega potenciala. Pri tem je zlasti pomembno dolgoro\xc4\x8dno gozdnogospodarsko na\xc4\x8drtovanje. Posebej pa je treba paziti na teko\xc4\x8de, neposredno poseganje v gozd. Tudi pri gojenju in negi gozdov. Dobro se je namre\xc4\x8d zavedati dejstva, da so cilji bolj\xc5\xa1ega izkoristka potencialov gozda, tudi v Sloveniji, \xc5\xbeal \xc5\xa1e precej oddaljeni._NEWLINE_Tudi, ko gre za dobronamerne negovalne ukrepe, je treba vedeti, da ti niso mo\xc5\xbeni brez, vedno problemati\xc4\x8dnega, nenaravnega izlo\xc4\x8danje vitalnih osebkov iz ekosistema. Kar vselej, vsaj za\xc4\x8dasno, zmanj\xc5\xa1uje izkoristek rasti\xc5\xa1\xc4\x8dnega potenciala. Gozd pa potrebuje veliko \xc4\x8dasa, da izgube nadoknadi._NEWLINE_Zato je pri vseh posegih v gozd dobro imeti pred o\xc4\x8dmi tudi t. i. Liebigovo pravilo minimuma. To pravilo nekoliko poenostavljeno dolo\xc4\x8da, da rastlini lahko izbolj\xc5\xa1amo rast, le v kolikor ji je mo\xc5\xbeno dodati ekolo\xc5\xa1ki dejavnik, ki v rastnem prostoru rastline primanjkuje - je v minimumu. To pa je v praksi in v gozdu zelo te\xc5\xbeko._NEWLINE_Vsekakor pa nesporno velja, da je neupo\xc5\xa1tevanje omejitev Liebigovega pravila, vedno gospodarsko \xc5\xa1kodljivo in ekolo\xc5\xa1ko vpra\xc5\xa1ljivo. Kajti z neu\xc4\x8dinkovito selekcijo (z izlo\xc4\x8danjem) nizek izkoristek rasti\xc5\xa1\xc4\x8dnega potenciala lahko le \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1amo._NEWLINE_Trezen razmislek o gojitvenih dilemah, omejitvah in mo\xc5\xbenostih, vedno narekuje le zmerne posege v gozd. Tudi zato, ker so cenej\xc5\xa1i in manj tvegani.'