b'\n_START_ARTICLE_\nLedena polica\n_START_PARAGRAPH_\nLedena polica je velika plavajo\xc4\x8da plo\xc5\xa1\xc4\x8da ledu, ki predstavlja nadaljevanje ledenega pokrova na ravni morske gladine. Lahko bodisi plava v \xc5\xa1elfnem morju, bodisi je oprta ob dno v plitvinah. Praviloma so ledene police manj\xc5\xa1ega obsega in debeline od ledenih pokrovov \xe2\x80\x93 v velikostnem razredu 500 m debeline in 500 km premera \xe2\x80\x93 zato je tok ledu v njih ob\xc4\x8dutno hitrej\xc5\xa1i. Obi\xc4\x8dajno nastanejo v velikih zalivih v polarnem obmo\xc4\x8dju, kjer jih s treh strani stabilizira kopno, v manj\xc5\xa1i meri pa so lahko tudi proste; v slednjem primeru jih stabilizirajo posami\xc4\x8dni otoki ali podvodne plitvine pred obalo. Dale\xc4\x8d najbolj\xc5\xa1i pogoji za nastanek ledenih polic so ob obalah Antarktike, kjer izstopajo tri najve\xc4\x8dje: Rossova, Filchner-Ronnejeva in Ameryjeva._NEWLINE_Ledene police rastejo s tokom ledu proti morju in nalaganjem snega na povr\xc5\xa1ini, njihovo velikost pa omejuje taljenje ledu ob stiku z vodo in lomljenje ledenih gora ob robovih. Ravnovesje med tema procesoma je dinami\xc4\x8dno in dolo\xc4\x8da velikost ledene police. Neko\xc4\x8d je veljalo prepri\xc4\x8danje, da je lomljenje ledenih gora glavni proces manj\xc5\xa1anja ledenih polic, \xc5\xa1tudija antarkti\xc4\x8dnega ledenega pokrova pa je pokazala, da je taljenje pribli\xc5\xbeno enakovredno. Ker je sladka voda la\xc5\xbeja od slane, lahko zastaja ob stiku med ledeno polico in podlago, kar ob\xc4\x8dutno vpliva na kro\xc5\xbeenje morske vode.'