b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\xb0znik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xb0znik (gr\xc5\xa1ko \xce\x9d\xce\xaf\xce\xba\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, Nikaia, slovensko Nikeja) je mesto v Tur\xc4\x8diji, znano predvsem po Prvem in Drugem nikejskem cerkvenem zboru in Nikejskem kredu, po tem, da je bilo glavno mesto Nikejskega cesarstva, od padca Bizanca v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204 do njegove ponovne osvojitve leta 1261 pa tudi glavno mesto Bizantinskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xb0znik le\xc5\xbei v rodovitnem bazenu na vzhodni obali jezera \xc4\xb0znik (\xc4\xb0znik G\xc3\xb6l\xc3\xbc), ki je na severu in jugu obdano z gorami. _NEWLINE_Mesto je bilo v celoti obzidana s pet kilometrov dolgim in okrog 10 metrov visokim obzidjem. Obzidje je na zahodu segalo do jezera, tako da je bilo obleganje mesta s te strani nemogo\xc4\x8de,  mesto pa se je lahko preko jezera skoraj nemoteno oskrbovalo. Jezero je namre\xc4\x8d dovolj veliko, da se ga s kopnega ni dalo blokirati, mesto pa dovolj veliko, da se pristani\xc5\xa1\xc4\x8da z oblegovalnimi oro\xc5\xbeji s kopnega ni dalo dose\xc4\x8di. Obzidje je bilo zavarovano z dvojnim jarkom in preko sto stolpi. Edini vhodi v mesto so bila \xc5\xa1tiri mestna vrata. _NEWLINE_Obzidje so kasneje zaradi graditve mestnih ulic na nekaj mestih poru\xc5\xa1ili, ve\xc4\x8dji del pa se je ohranil in je danes velika turisti\xc4\x8dna zanimivost. V mestu je \xc5\xbeivelo pribli\xc5\xbeno 15.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina, Rimsko in Bizantinsko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo naselje z imenom Ancore ali Helicore naj bi ustanovili  Beoti iz osrednje Gr\xc4\x8dije. Naselje so kasneje uni\xc4\x8dili Misijci. Nekaj let po smrti Aleksandra Velikega je makedonski kralj in Aleksandrov general Antigon, ki je po Aleksandrovi smrti zavladal ve\xc4\x8dini Male Azije, mesto ponovno zgradil in ga po sebi imenoval Antigoneia. Skupina Aleksandrovih generalov, znanih kot diadohi (\xce\x94\xce\xb9\xce\xac\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x87\xce\xbf\xce\xb9) \xe2\x80\x93 \xc2\xbbnasledniki\xc2\xab,  je Antigona vrgla s prestola in na njegovem ozemlju je zavladal tesalski general Lisimah (pribli\xc5\xbeno 355-281 pr. n. \xc5\xa1t.). Mesto je po svoji \xc5\xbeeni Nikeji (\xce\x9d\xce\xaf\xce\xba\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1) preimenobval v Nikejo._NEWLINE_Nekateri drugi viri trdijo, da je Nikejo ustanovil Aleksandrov vojak iz Nikeje pri Termopilah._NEWLINE_Mesto je bilo zgrajeno zelo pravilno v obliki \xc4\x8detverokotnika z obsegom 16 stadijev. Imelo je \xc5\xa1tiri vrata, vse ulice pa so se sekale pravokotno, tako da je bil spomenik na osrednjem trgu viden od vseh \xc5\xa1tirih mestnih vrat. _NEWLINE_Nikeja je stala na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du pomembnih trgovskih poti med Galatijo in Frigijo. Kmalu po Lisimahovem obdobju je postala tako pomembna,  da so v njej  ob\xc4\x8dasno prebivali celo kralji Bitinije, ki so vladali od leta 288 pr. n. \xc5\xa1t. V Strabovih \xc4\x8dasih so jo imenovali kar glavno mesto Bitinije in v njeno \xc4\x8dast so skovali celo nekaj denarja. Glavno mesto Bitinije je kasneje postala Nikomedija (\xc4\xb0zmit). Obe mesti se \xc5\xa1e zdaj silovito prepirata o tem, katero je bilo prvo in 38. slavnostni govor Dija Krizostoma je bil napisan samo zato, da bi se prerekanja kon\xc4\x8dala. Iz njegovega govora je razvidno, da je imela pravico naslova glavnega mesta samo Nikomedija, obe mesti pa sta bili enako pomembni. Plinij Malj\xc5\xa1i zelo pogosto omenja Nikejo in javne zgradbe, ki jih je obnovil, ko je bil guverner Bitinije. _NEWLINE_Nikeja je bila rojstno mesto astronoma Hiparha (okrog leta 194 pr. n. \xc5\xa1t.), matematika in astronoma Sporusa (okrog leta 240) in zgodovinarja Dija Kasija (okrog leta 165). V mestu je umrl igralec komedij Filistijon. \xc5\xa0tevilni kovanci iz Nikeje dokazujejo, da je bilo mesto zanimivo za mnoge cesarje in druge vladarje. V mestu so v svojo \xc4\x8dast in v \xc4\x8dast bogov pogosto prirejali festivale. _NEWLINE_V celotnem obdobju Nikejskega cesarstva je bila Nikeja, predvsem zaradi svoje lege,  pomembno mesto. Mesto je samo 40\xc2\xa0km oddaljeno od Pruse (dana\xc5\xa1nja Bursa) in 70\xc2\xa0km od Bizanca (dana\xc5\xa1nji Istambul). Ko so prestolnico Bizantinskega cesarstva leta 1261 prenesli nazaj v Bizanc, Nikeja ni izgubila svojega pomena. Bila je mnogo ve\xc4\x8dja in mnogo bolj utrjena kot v Strabovih \xc4\x8dasih, \xc4\x8deprav je bila ve\xc4\x8dina zgradb in obzidja iz zgodnjega 3. stoletja. _NEWLINE_Nikejo so leta 358, 362 in 368 prizadeli mo\xc4\x8dni potresi. Po zadnjem potresu je mesto obnovil cesar Valens (364 \xe2\x80\x93 378), za tem pa je u\xc5\xbeivala dolgo obdobje miru, ki je trajalo vse do vzpona Turkov Seld\xc5\xbeukov. Leta 1077 so jo osvojili Seld\xc5\xbeuki, potem pa je celo leto menjavala oblastnike, dokler je niso leta 1078 dokon\xc4\x8dno osvojili Seld\xc5\xbeuki in v nej ustanovili svojo prestolnico.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbearske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPrva kri\xc5\xbearska vojna se je za\xc4\x8dela leta 1095 na zahtevo Bizantinskega cesarstva. Leta 1097 so iz Bizanca proti Nikeji odkorakale \xc5\xa1tevilne kri\xc5\xbearske vojske in manj\xc5\xa1e bizantinske voja\xc5\xa1ke enote. Kri\xc5\xbearji so za\xc4\x8deli mesto oblegati in celo prebili mestno obzidje, toda mesto se je na presene\xc4\x8denje kri\xc5\xbearjev \xc4\x8dez no\xc4\x8d predalo cesarju Alekseju I. Komnenu. Kri\xc5\xbearski na\xc4\x8drt, da bi osvojeno mesto oplenili, je spodletel in med njimi in Bizantinci je pri\xc5\xa1lo do ostrega spora. Nazadnje so sklenili premirje in mesto je pripadlo Bizantinskemu cesarstvu. _NEWLINE_V \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni so evropske armade leta 1204 osvojile Bizanc in ustanovile Latinsko cesarstvo. Novo cesarstvo bizantinskih ozemelj ni obvladovalo, zato so v Gr\xc4\x8diji in Mali Aziji nastale \xc5\xa1e druge nasledstvene dr\xc5\xbeave. Najpomembnej\xc5\xa1e je bila vsekakor Nikejsko cesarstvo, ki ga je ustanovil Teodor Laskaris, kasnej\xc5\xa1i cesar Teodor I.. Cesarstvo je na za\xc4\x8detku obsegalo samo zahodno Malo Azijo, a se je postopoma \xc5\xa1irilo proti vzhodu. _NEWLINE_Leta 1259 je na nikejski prestol pri\xc5\xa1el uzurpator Mihael VIII. Paleolog, ki je leta 1261  Latince pregnal iz Bizanca in ponovno ustanovil Bizantinsko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nOtomansko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1331 so Nikejo po dolgih letih spopadov dokon\xc4\x8dno osvojili otomanski Turki. Preimenovali so je v \xc4\xb0znik in sultan Orhan I. jo je priklju\xc4\x8dil Otomanskemu cesarstvu. Turki so mnogo javnih zgradb poru\xc5\xa1ili in gradivo uporabili za graditev mo\xc5\xa1ej in drugih zgradb. Po padcu Bizanca leta 1453 je Nikeja izgubila svoj pomen._NEWLINE_V 17. stoletju se je v mestu razvila mo\xc4\x8dna kerami\xc4\x8dna industrija. Keramika, znana kot  \xc4\xb0znik \xc3\x87ini \xe2\x80\x93 izni\xc5\xa1ki porcelan (\xc3\x87in je tur\xc5\xa1ko ime za Kitajsko),  je bila zelo cenjena celo na tur\xc5\xa1kam dvoru. S plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami iz \xc4\xb0znika so okrasili mnogo mo\xc5\xa1ej v Istambulu, tudi tistih, ki jih je zgradil slavni arhitekt Sinan. Kasneje so kerami\xc4\x8dno industrijo preselili v Istambul. Ker je \xc4\xb0znik ob\xc5\xa1la tudi glavna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga, je postal nepomembno, predvsem poljedelsko mesto. _NEWLINE_Keramika z blagovno znamko \xc4\xb0znik \xc3\x87ini se v manj\xc5\xa1em obsegu proizvaja ve\xc4\x8dinoma v K\xc3\xbctahyji, kjer so z visoko kakovostjo keramiki vrnili njeno staro slavo.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska Nikeja\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladanjem Konstantina I. Velikega (306-337) je bil leta 325 v Nikeji Prvi nikejski cerkveni zbor, ki je bil sklican zaradi arijanske herezije. Cerkveni prelati so na zboru bolj natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili pojem Svete trojice in zasnovali Nikejski kredo. Doktrina Svete trojice je bila dore\xc4\x8dena na cerkvenem zboru v Bizancu leta 381. V doktrino so dokon\xc4\x8dno vklju\xc4\x8dili Svetega Duha in ga izena\xc4\x8dili z O\xc4\x8detom in Sinom. Cerkveni zbor je verjetno potekal v zgradbi, ki je postala Orhanova mo\xc5\xa1eja in je bila kasneje poru\xc5\xa1ena. Cerkev Svete Sofije (Hagija Sofija) je dal v 6. stoletju zgraditi cesar Justinjan po vzoru Hagije Sofije v Bizancu. V njej je bil leta 787 Drugi nikejski cerkveni zbor, na katerem so obravnaval predvsem cerkveno ikonografijo. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a cerkev v Nikeji in verjetno najpomembnej\xc5\xa1a bizantinska katedrala v Mali Aziji je bila Dormition. V 9. stoletju so jo okrasili s prefinjenimi mozaiki. Cerkev so leta 1922 uni\xc4\x8dili Turki. _NEWLINE_\xc4\xb0znik je ostal naslovni sede\xc5\xbe Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve - Nicaenus. Sede\xc5\xbe je od smrti zadnjega \xc5\xa1kofa leta 1976 prazen.\n_START_SECTION_\nRu\xc5\xa1evine\n_START_PARAGRAPH_\nStaro obzidje, ki je bilo zgrajeno verjetno v 4. stoletju, stolpi in mestna vrata so dokaj dobro ohranjeni. Obzidje je dolgo 3.100 m, visoko 20 do 13 m in pri tleh debelo 5 do 7 m. V obzidju so \xc5\xa1tiri velika vrata in dvoje majhnih vrat. Ve\xc4\x8dina obzidja je zgrajena izmeni\xc4\x8dno iz rimske opeke in velikih kamnitih klad, ki so med seboj povezane debelim slojem cementa. Na nekaterih mestih so vzidani stebri in drugi arhitekturni fragmenti iz ru\xc5\xa1evin starej\xc5\xa1ih zgradb.  Na nekaterih stolpih so gr\xc5\xa1ki napisi. Ru\xc5\xa1evine mo\xc5\xa1ej, javnih kopali\xc5\xa1\xc4\x8d in stanovanjskih zgradb so raztresene po vrtovih in poljih, ki zavzemajo ve\xc4\x8dji del prostora znotraj prvotnih gr\xc5\xa1kih utrdb. Iz tega lahko sklepamo, da je bil tur\xc5\xa1ki \xc4\xb0znik manj\xc5\xa1i in manj pomemben od gr\xc5\xa1ke Nikeje in je v celoti zgrajen iz ru\xc5\xa1evin gr\xc5\xa1kega mesta. Stene poru\xc5\xa1enih mo\xc5\xa1ej in javnih kopali\xc5\xa1\xc4\x8d so namre\xc4\x8d polne fragmentov gr\xc5\xa1kih templjev in cerkva. V severozahodnem delu mesta sta na jezeru dva pomola, ki tvorita majhno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Gladina jezera se je do danes tako zni\xc5\xbeala, da je od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da ostala samo mo\xc4\x8dvirna ravnica. Zunaj mesta so ostanki starega akvedukta.'