b'\n_START_ARTICLE_\nIn\xc5\xbeenirska psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xbeenirska psihologija je veja psihologije, ki se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem \xc4\x8dlovekovega vedenja v operacijskih sistemih  in ugotavljanjem, kako se njegovo delovanje povezuje s spremenljivkami njegovih delovnih nalog. In\xc5\xbeenirski psihologi posku\xc5\xa1ajo dognati na\xc4\x8dela \xc4\x8dlovekovega delovanja in oblikovati teorije, ki bi bile uporabne pri oblikovanju novih strojev, opreme ali delovnih nalog in bi tako prispevali k modifikaciji sistema \xc4\x8dlovek-stroj . _NEWLINE_In\xc5\xbeenirstvo, strojni\xc5\xa1tvo, tehnika se ukvarjajo z izbolj\xc5\xa1anjem opreme z vidika mehanskega in elektronskega na\xc4\x8drtovanja, psihologija pa preu\xc4\x8duje du\xc5\xa1evnost in vedenje \xc4\x8dloveka. In\xc5\xbeenirska psihologija se zanima za prilagajanje opreme in okolja ljudem glede na njihove zmo\xc5\xbenosti in omejitve. Oblikovanje naprave, tako da bi se izognili napakam \xc4\x8dloveka se je izkazalo za bolj u\xc4\x8dinkovito kot poskusi prilagajanja \xc4\x8dloveka rigidnemu stroju. Zaradi pojavljanja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih napak so se psihologi pridru\xc5\xbeili in\xc5\xbeenirjem pri produkciji takih strojev, ki so bili bolj prilagojeni zmo\xc5\xbenostim \xc4\x8dloveka. Gre torej za interdisciplinarno znanost, katere cilj je izbolj\xc5\xa1anje dizajna strojev. Imenovali so jo tudi in\xc5\xbeenirstvo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov, biomehanika, psiho-tehnologija ._NEWLINE_In\xc5\xbeenirska psihologija je precej podobna ergonomiji, a se od nje razlikuje v tem, da je cilj in\xc5\xbeenirske psihologije ve\xc4\x8d kot preprosto primerjava dveh mo\xc5\xbenih oblik na\xc4\x8drta stroja oziroma mehanizma. Zajema namre\xc4\x8d tudi preu\xc4\x8devanje in specifikacija zmo\xc5\xbenosti in omejitve \xc4\x8dloveka in glede na to sklepa, kak\xc5\xa1en bi bil optimalen na\xc4\x8drt dolo\xc4\x8denega stroja . Kljub temu pa si ergonomija in in\xc5\xbeenirska psihologija delita cilj izbolj\xc5\xa1anja ujemanja med posameznikom in njegovim delovnim okoljem s pomo\xc4\x8djo aplikacije znanja o \xc4\x8dlovekovih zmo\xc5\xbenostih na oblikovanje operativnih procesov, sistemskih povezav, pripomo\xc4\x8dkov in treningov.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki in\xc5\xbeenirske psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detke in\xc5\xbeenirske psihologije lahko postavimo v \xc4\x8das druge svetovne vojne, ko so psihologi z in\xc5\xbeenirji za\xc4\x8deli sodelovati pri oblikovanju razli\xc4\x8dnih strojev \xe2\x80\x93 radarjev, sonarjev, razvoju armaturnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, letal, podmornic... Psihologi so se pred tem ukvarjali s selekcijo in usposabljanjem operaterjev dolo\xc4\x8denih naprav. Kmalu je postalo o\xc4\x8ditno, da je prilagajanje \xc4\x8dloveka stroju manj u\xc4\x8dinkovito kot modifikacija stroja, tako da bo ustrezalo zmo\xc5\xbenostim \xc4\x8dloveka . Izbira in usposabljanje operaterjev sistema sicer izbolj\xc5\xa1a delovanje znotraj obstoje\xc4\x8dih omejitev, ki so nelo\xc4\x8dljive od nastavitve sistema. Tradicionalni kriteriji za izbiro dobrih operaterjev so ve\xc4\x8dinoma poudarjali splo\xc5\xa1no inteligetnost in razli\xc4\x8dne osnovne sposobnosti, za katere so verjeli, da prispevajo k dobremu psihomotori\xc4\x8dnemu delovanju. Bolj kot je sistem zapleten, "trmast", in slab\xc5\xa1i kot so kriteriji za izbiro operaterja, ve\xc4\x8dje je breme treninga oziroma usposabljanja. Moderne tehnologije za usposabljanje so ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko osnovani programi, naprave za delni trening in simulatorji celotnih nalog , na primer simulatorji letenja. _NEWLINE_Prve eksperimentalne raziskave \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov z namenom poskusa modifikacije opreme so izvedli med drugo svetovno vojno na Univerzi v Cambridgeu, na oddelku za aplikativno psihologijo, pod vodstvom sira Fridericka Bartletta. Leta 1939 so se za\xc4\x8deli ukvarjati s problemi  oblikovanja letal in opreme obrambnih sil. Ukvarjali so se s problemom \xc4\x8dlovekove previdnosti (Norman Mackworth) in preu\xc4\x8devali u\xc4\x8dinke spremenljivk oblike sistema in ro\xc4\x8dnega upravljanja z njim ter povezave med kontrolami in prikazom izbranih ukazov (K. J. W. Craik, Margaret Vince in W. E. Hick) ._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno so v ZDA ustanovili nacionalni raziskovalni odbor za letalsko psihologijo z Jackom Jenkinsom na \xc4\x8delu. S podporo Alexandra C. Williamsa ml. so raziskovali psiho-fiziolo\xc5\xa1ke odzive pilotov med treningi ._NEWLINE_Raziskovanje na podro\xc4\x8dju in\xc5\xbeenirske psihologije je potekalo v bolj ali manj mirnem okolju, pojavile pa so se tudi potrebe po takoj\xc5\xa1njem ukrepanju neposredno na terenu. V  poro\xc4\x8dilih o letalskih nesre\xc4\x8dah na treningu in v dejanskih spopadih se je ponavljalo omenjanje pilotovih napak. Leta 1943 je poro\xc4\x8dnik Alphonse Chapanis preverjal, zakaj imajo piloti in kopiloti te\xc5\xbeave pri pristajanju dolo\xc4\x8denih modelov letal. Kot edini psiholog na voljo v tistem trenutku, ki pa ni bil na teko\xc4\x8dem z laboratorijskimi raziskavami tistega \xc4\x8dasa, je ugotovil, da predstavljajo problem ravno ro\xc4\x8dke za upravljanje s krili in kolesi letal, saj sta identi\xc4\x8dni in se ju zlahka med seboj zamenja. Chapanis je v tem primeru prepoznal napako v sami zasnovi letalske kabine, kar pa je enostavno re\xc5\xa1il tako, da je na ro\xc4\x8dko za kolesa pripel gumijasto kolesce in na ro\xc4\x8dko za upravljanje s krili pa zagozdo.  Obliki za konec ro\xc4\x8dk sta bili standardizirani v celotni letalski industriji . Te\xc5\xbeave so se pojavljale tudi z od\xc4\x8ditavanjem z vi\xc5\xa1inomera s tremi iglami (poka\xc5\xbeejo 10 000, 1 000 in 100 \xc4\x8devljev). Interpretacija vrednosti s takega vi\xc5\xa1inomera namre\xc4\x8d zahteva 7 sekundni odzivni \xc4\x8das, poleg tega pa je do 12% od\xc4\x8ditanih vrednosti vsebovalo napake tudi za ve\xc4\x8d kot 1000 \xc4\x8devljev . _NEWLINE_In\xc5\xbeenirska psihologija se je v bistvu razvila neposredno v \xc4\x8dasu vojne, na terenu. Raziskave \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov in snovanja opreme ter njene aplikacije so se na terenu zlivale iz drugih vej psihologije. \xc5\xa0ele po koncu druge svetovne vojne je podro\xc4\x8dje za\xc5\xbeivelo v polnem zagonu. Razen z letalstvom so se ukvarjali tudi z mornarico, razvojem podmornic...  Ameri\xc5\xa1ko in britansko ministrstvo za obrambo je podpiralo raziskovanje na podro\xc4\x8dju letalstva in mornarice. Na univerzah so izvajali razli\xc4\x8dne eksperimentalne \xc5\xa1tudije o povezavi med prikazi in principi oblikovanja nadzornih ro\xc4\x8dk, gumbov... Leta 1949 je z izidom Chapanisove knjige Applied Experimental Psychology in\xc5\xbeenirska psihologija za\xc4\x8dela veljati za izoblikovano znanost .\n_START_SECTION_\nSistem \xc4\x8dlovek-stroj\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xbeenirski psihologi vidijo \xc4\x8dloveka in stroj s katerim upravlja kot elementa istega sistema, ki sta v interakciji . Sistem lahko razumemo kot nabor elementov, ki jih povezuje pretok informacij, interakcije med njimi pa so tako kompleksne, da je napovedovanje delovanja sistema na podlagi analize izoliranih elementov zelo te\xc5\xbeko . _NEWLINE_\xc4\x8clovek je operater, organski prena\xc5\xa1alec informacij, ki procesira povezavo med mehani\xc4\x8dnimi ali elektronskimi prikazi in komandami stroja. Operater predlo\xc5\xbeene informacije prebere, procesira in transformira v odzive z namenom nadzora stroja. Ko uporabi gumbe, stikala ali krmilne palice stroja, le-ta proizvede izhodni signal. In\xc5\xbeenirski psiholog v tem sistemu posku\xc5\xa1a oblikovati dober na\xc4\x8drt mehani\xc4\x8dnih komponent tako, da upo\xc5\xa1teva zna\xc4\x8dilnosti \xc4\x8dloveka in njegove vloge v sistemu. V najpreprostej\xc5\xa1em primeru preu\xc4\x8duje komponente sistema. Nekoliko kompleksnej\xc5\xa1o nalogo ima, \xc4\x8de pomaga in\xc5\xbeenirju pri eksperimentalnem testiranju prototipskega sistema, najkompleksnej\xc5\xa1o nalogo pa, ko aktivno sodeluje pri oblikovanju stroja . In\xc5\xbeenirski psihologi lahko torej sodelujejo v interdisciplinarnem mo\xc5\xa1tvu, tako da ohranijo svojo profesionalno identiteto specialistov za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dejavnike. Lahko pa prevzamejo tudi samo vlogo in\xc5\xbeenirja, pri \xc4\x8demer obi\xc4\x8dajno potrebujejo tudi dolo\xc4\x8dena pooblastila oz. certifikate. Vedno sodelujejo tudi pri testiranju novih ali modificiranih strojev .\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja in\xc5\xbeenirske psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xbeenirska psihologija se prekriva z mnogimi drugimi podro\xc4\x8dji psihologije (predvsem z eksperimentalno), kar pa ne pomeni, da so vsa dognanja s prekrivnih podro\xc4\x8dij uporabna za in\xc5\xbeenirsko na\xc4\x8drtovanje. V naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu in\xc5\xbeenirsko psihologijo zanima psihologija \xc4\x8dlovekovega delovanja. Podro\xc4\x8dje in\xc5\xbeenirske psihologije vklju\xc4\x8duje spoznanja s podro\xc4\x8dja zaznavnih in diskriminacijskih zmo\xc5\xbenosti, dojemanja, motorike, u\xc4\x8denja, spomina, re\xc5\xa1evanja problemov, odlo\xc4\x8danja, socialnih procesov in komunikacije ter motivacije, preferenc in fiziolo\xc5\xa1kih procesov.  _NEWLINE_Podro\xc4\x8dje in\xc5\xbeenirske psihologije je po Fittsu najbolj natan\xc4\x8dno mo\xc5\xbeno zajeti preko odvisnih spremenljivki, ki jih podro\xc4\x8dje posku\xc5\xa1a optimizirati in neodvisnih spremenljivk s katerimi manipulira.\n_START_SECTION_\nOdvisne spremenljivke\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8cINKOVITOST: Zvi\xc5\xa1anje u\xc4\x8dinkovitosti je najbolj za\xc5\xbeelen cilj in\xc5\xbeenirske psihologije. Najpogostej\xc5\xa1i meri u\xc4\x8dinkovitosti sta hitrost in natan\xc4\x8dnost dela. Napovedovanje u\xc4\x8dinkovitosti temelji na preu\xc4\x8devanju branja, se\xc5\xa1tevanja, reorganizacije in nadzorovanja dela. _NEWLINE_ZANESLJIVOST: Mere zanesljivosti so enakomernost dela pod normalnimi in stresnimi pogoji, pogostost neuspe\xc5\xa1no opravljene naloge in/ali odsotnost napak. Vi\xc5\xa1ja zanesljivost vklju\xc4\x8duje zmanj\xc5\xa1anje vseh tipov napak. \xc4\x8clovekovo delovanje je najmanj zanesljivo ob premajhni ali preveliki koli\xc4\x8dini informacij. Slednjo lahko kontroliramo s pomo\xc4\x8djo in\xc5\xbeenirskega na\xc4\x8drta in je zato pomembno, da so podatki o natan\xc4\x8dnosti in zanesljivosti vedenja pridobljeni z raziskavami, ki pokrivajo \xc5\xa1irok nabor pogojev ob upo\xc5\xa1tevanju stresa in koli\xc4\x8dine informacij, ki jih prejme \xc4\x8dlovek._NEWLINE_ENOSTAVNOST U\xc4\x8cENJA IN RETENCIJA: Eden od ciljev in\xc5\xbeenirske psihologije je najti optimalne na\xc4\x8dine zastavljanja novih nalog. Ugotoviti sku\xc5\xa1a, kako skraj\xc5\xbeati skupni \xc4\x8das, namenjen usposabljanju posameznika za dolo\xc4\x8den nivo u\xc4\x8dinkovitosti pri nalogi. Hkrati se trudi dolgoro\xc4\x8dno ohraniti nivo usposobljenosti. Pri zastavljanju novega programa je potrebno poznati procese oblikovanja navad in mo\xc5\xbenosti transferja. _NEWLINE_VARNOST IN HABITABILNOST: in\xc5\xbeenirska psihologija se trudi zmanj\xc5\xa1ati verjetnost \xc5\xa1kodljivih stranskih u\xc4\x8dinkov ob vklju\xc4\x8ditvi v sistem \xc4\x8dlovek-stroj. Enak nivo delovanja se mora vzdr\xc5\xbeati skozi dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje.  V nekaterih primerih se ni mo\xc5\xbeno izogniti izpostavljenosti huj\xc5\xa1im stresom. Primer tega sta pospe\xc5\xa1ek in pojemek, ki ga ob\xc4\x8dutijo astronavti ob potovanju z raketo. Za\xc5\xbeeleno je, da so stroji in oprema tako na\xc4\x8drtovani, da lahko bla\xc5\xbeijo predvidene u\xc4\x8dinke stresa. _NEWLINE_PREFERENCE: V\xc4\x8dasih ljudje zavra\xc4\x8dajo pogoje ali pripomo\xc4\x8dke, ki maksimirajo u\xc4\x8dinkovitost, zanesljivost, varnost ali enostavnost u\xc4\x8denja in retencije. Slednje dr\xc5\xbei posebej za oblikovanje blaga za potro\xc5\xa1nike (osebna oprema, dom, avtomobili, ro\xc4\x8dna orodja in ostali predmeti namenjeni individualni rabi). Tudi delovna mesta so lahko zanimiva ali dolgo\xc4\x8dasna, v bolj ali manj estetskem, udobnem okolju. In\xc5\xbeenirska psihologija preu\xc4\x8duje tudi sekundarne u\xc4\x8dinke, ki se lahko pri \xc4\x8dloveku pojavijo zaradi razlik v motivaciji, stali\xc5\xa1\xc4\x8dih in zadovoljstvu. Ob tem pa njen cilj ni spremeniti delovanje, motivacijo in estetsko izku\xc5\xa1njo \xc4\x8dloveka ampak se usmerja na te dejavnike kot na mote\xc4\x8de ali odvisne spremenljivke in jih posku\xc5\xa1a optimizirati skozi manipulacijo oblikovanja spremenljivk in\xc5\xbeenirskega na\xc4\x8drta (dizajna). _NEWLINE_Razredi odvisnih spremenljivk predstavljajo osnovo za sistemati\xc4\x8dno analizo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov v in\xc5\xbeenirskem dizajnu. Analiza je samo prvi korak v razvoju zadovoljivih kriterijev za optimalen na\xc4\x8drt. Upo\xc5\xa1tevati je treba tudi povezave med merami spremenljivk, kar je posebej pomembno v primerih, ko ni mo\xc5\xbeno maksimirati vseh mer odvisnih spremenljivk in ko moramo poiskati kompromis med povezanimi spremenljivkami. Mo\xc5\xbeno je, da z izbolj\xc5\xa1anjem dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti sistema \xc5\xbertvujemo druge, prav tako \xc5\xbeelene zna\xc4\x8dilnosti.\n_START_SECTION_\nNedvisne spremenljivke\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xbeenirska psihologija manipulira z relativno edinstvenim naborom neodvisnih spremenljivk, ki jim pravimo spremenljivke in\xc5\xbeenirskega dizajna ali splo\xc5\xa1neje spremenljivke naloge. Slednje so pogosto v interakciji s spremenljivkami organizma in procedur. In\xc5\xbeenirski psiholog mora vedno imeti v mislih vse tipe ljudi in njihovo usposobljenost pri izvajanju dolo\xc4\x8dene naloge. Niti psiholog niti in\xc5\xbeenir ne moreta manipulirati s prav vsemi spremenljivkami naloge. Njena narava (npr. zahtevnost) mora po navadi biti sprejeta v vsaki pojavni obliki. Na primer natan\xc4\x8dnost transkripcije je odvisna od hitrosti zaznavanja govora in na\xc4\x8dina transkripcije (stenografija, rokopis, kratkopis). Z vidika transkriptorja sta lahko narava dra\xc5\xbeljaja in kodiranje govora obe spremenljivki naloge, saj obe vplivata na u\xc4\x8dinkovitost naloge. In\xc5\xbeenirske psihologija pa se usmerja samo na kodiranje. _NEWLINE_Obstajata dva \xc5\xa1iroka in preprosto prepoznavna razreda neodvisnih spremenljivk, s katerimi lahko manipuliramo: tiste neodvisne spremenljivke, ki vklju\xc4\x8dujejo mo\xc5\xbenosti spremembe naloge tako, da je bolj primerna za ljudi in tiste neodvisne spremenljivke, ki vklju\xc4\x8dujejo mo\xc5\xbenosti spreminjanja ali izbire ljudi, ki bi bili primerni za dolo\xc4\x8deno nalogo.'