b'\n_START_ARTICLE_\nNogometni klub Olimpija (1911-2004)\n_START_SECTION_\nPred letom 1911\n_START_PARAGRAPH_\nNogomet je pri\xc5\xa1el v Slovenijo iz Dunaja in Prage. Nogometno razvita je bila sicer tudi Budimpe\xc5\xa1ta, vendar je Dunaj kot prestolnica takratne Avstro-ogrske monarhije ostal nogometno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Nogomet se je med mladimi \xc5\xa1iril predvsem po letu 1890, ko je tedanja oblast poleg telovadbe uvedla \xc5\xa1e telovadne popoldneve. Igro okroglega usnja lahko po letu 1900 v zapisih najdemo kot mejni ali nem\xc5\xa1ki nogomet, omenja pa se tudi \xc2\xbbfootball\xc2\xab. \xc2\xbbAngle\xc5\xa1ki\xc2\xab\xc2\xa0nogomet je prvi\xc4\x8d naveden leta 1906 v letnem poro\xc4\x8dilu Mariborske gimnazije, kmalu zatem pa se pojavi tudi v poro\xc4\x8dilih gimnazij in realk iz Ljubljane in drugih slovenskih mest. \xc5\xbde leta 1908 je popularnost nogometa narasla do te mere, da so v Ljubljani v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega letnega telovadi\xc5\xa1\xc4\x8da v Tivoliju, ekipe vadile vsako popoldne po \xc5\xa1tiri ure skupaj, vse pa je bilo v sklopu igralnih popoldnevov._NEWLINE_Leta 1909 je Stanko Bloudek iz Prage v domovino prinesel prvo usnjeno \xc5\xbeogo in prve nogometne \xc4\x8devlje. Kmalu po tem so za\xc4\x8deli nastajati prvi nogometni klubi, ki so delovali izven \xc5\xa1olskih okvirov. Klubi so dobivali imena po krajih, kjer so prebivali igralci (Prul\xc4\x8dani, \xc5\xa0i\xc5\xa1karji itd.). Leta 1910 so dijaki ljubljanskih \xc5\xa1ol ustanovili dija\xc5\xa1ki nogometni klub Hermes. Dijaki so sami skrbeli za vse, od organizacije kluba do opreme. Za vsako tekmo pa so morali pridobiti policijsko dovoljenje saj so delovali kot dija\xc5\xa1ki klub.\n_START_SECTION_\n1911 - 1919\n_START_PARAGRAPH_\n9. maja 1911 je bil v gostilni Ro\xc5\xbea v \xc5\xbdidovski ulici ustanovljen prvi slovenski nogometni klub Ilirija. Glavni pobudniki in ustanovitelji so bili dr. Ivan Lah, trgovec Rohrmann, ban\xc4\x8dna uradnika Dev in Est ter Kandare, Mencinger, Jurman, Berce in Cerk. Za prvega predsednika Ilirije, katera je imela izrazito slovensko nacionalno obele\xc5\xbeje, je bil izvoljen Albin Kandare. Prvo igri\xc5\xa1\xc4\x8de Ilirije je bilo tam, kjer danes stoji pivovarna Union, vendar so se zaradi neravnega terena kmalu preselili na dan\xc5\xa1anje letno telovadi\xc5\xa1\xc4\x8de. Po prvem sre\xc4\x8danju s Hermesom (18:0 za Hermes) so Ilirjani za\xc4\x8deli v svoje vrste vabiti igralce Hermesa, ki so se v svojem klubu otepali finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav in problemov s policijo. Proces zdru\xc5\xbeevanja obeh klubov je bil zaklju\xc4\x8den leta 1913. Ilirija je prijateljske tekme igrala predvsem s hrva\xc5\xa1kimi mo\xc5\xa1tvi, pomembno pa je bilo gostovanje pra\xc5\xa1ke Slavije, 5. avgusta leta 1913, ko so nogometa\xc5\xa1i Ilirije prvi\xc4\x8d igrali proti profesionalni ekipi. Spoznali so, da je za uspehe potrebno trenirati. Slavija je Iliriji posodila svojega prvega trenerja Jirkovskega, ki je po gostovanju Slavije ostal v Ljubljani. Najbolj\xc5\xa1i nogometa\xc5\xa1i Ilirije iz tistega \xc4\x8dasa so bili Ernest Turk, Stanko Pelan, Stanko Tav\xc4\x8dar in Oto Oman. Ob za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne sta v Sloveniji delovala le dva slovenska kluba - Ilirija in Slovan. Nogomet je v \xc4\x8dasu 1. svetovne vojne zamrl in je o\xc5\xbeivel \xc5\xa1ele po koncu vojne oziroma po mnogih politi\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih spremembah na tem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\n1919 - 1941\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladi leta 1919 je svoje delovanje obnovila Ilirija, kasneje pa \xc5\xa1e Slovan. Kmalu so za\xc4\x8deli nastajati tudi novi klubi: \xc5\xa0parta, Svoboda, Jadran in Primorje v Ljubljani, Olimp v Celju, Amater v Trbovljah ter prvi SSK Maribor. Leta 1920 so Primorci, zaradi italjanske okupacije njihovega ozemlja, v Ljubljani ustanovili ASK Primorje, ki je kasneje predstavljal neposrednega tekmeca ljubljanski Iliriji._NEWLINE_Ljubljanska radijska postaja je leta 1929 prvi\xc4\x8d prena\xc5\xa1ala potek prvenstvene tekme med ve\xc4\x8dnima tekmecema SK Ilirijo in ASK Primorjem. Reporter Mirko Pevalek je ob ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d glavi mno\xc5\xbeici svoje delo opravljal kar s strehe tribune na igri\xc5\xa1\xc4\x8du Ilirije. V naslednjem obdobju sta oba kluba imela velike finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, kar je leta 1935 na pobudo ljubljanskega \xc5\xbeupana Jurota Adle\xc5\xa1i\xc4\x8da privedlo do zdru\xc5\xbeitve in ustanovitve novega kluba SK Ljubljana. Do leta 1936 je bil najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i klub v slovenskem prvenstvu ljubljanska Ilirija, poleg nje pa sta bila zelo uspe\xc5\xa1na tudi ljubljansko Primorje in Maribor._NEWLINE_Po letu 1936 je potrebno upo\xc5\xa1tevati, da je SK Ljubljana kot najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i slovenski klub sodeloval v zveznem liga\xc5\xa1kem tekmovanju in zato ni tekmoval v slovenskem prvenstvu. SK Ljubljana je bil v veliki meri slovenski reprezentativni klub, saj so zanj nastopali najbolj\xc5\xa1i slovenski nogometa\xc5\xa1i (tudi iz Maribora in Celja). SK Ljubljana je deloval do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne, ko je v Ljubljani zavladal popolni \xc5\xa1portni molk.\n_START_SECTION_\n1945 - 1984\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1945 so se nogometa\xc5\xa1i SK Ljubljane kot reprezentanca Slovenije udele\xc5\xbeili prvega povojnega prvenstva Jugoslavije. Konec tega leta se ti igralci pridru\xc5\xbeijo zdru\xc5\xbeitvi \xc5\xa0D Tabor in \xc5\xa0D Udarnik in ustanovijo predhodnico dana\xc5\xa1njega kluba \xe2\x80\x93 to je NK Enotnost. Tri leta kasneje se klub preimenuje v NK Odred in se leta 1953 prvi\xc4\x8d uvrsti v prvo zvezno nogometno ligo, v kateri pa igra le eno sezono. Enajsterica, ki je 19. julija 1953 odigrala odlo\xc4\x8dilno tekmo kvalifikacij v Banji Luki, je bila: Bencik, Fajon, Piskar, \xc5\xbdumbar, Lesjak, Osre\xc4\x8dki, Belcer, Toplak, Brezar, Ho\xc4\x8devar, Hacler. Prvo tekmo v prvi zvezni igi je Odred odigral 31. avgusta 1953 z osije\xc5\xa1kim Proleterjem. Za Be\xc5\xbeigradom je bil rezultat 2:2. Glavni igralci Odreda so bili v tistih \xc4\x8dasih: Lesjak, Toplak (najbolj\xc5\xa1i strelec), Belcer, \xc5\xbdivoti\xc4\x87, \xc5\xbdumbar, Pelicon, brata Bencik, Berginc, Hacler, Ho\xc4\x8devar, Arsi\xc4\x87, Palatinus in drugi. Leta 1961 se klub preimenuje v ND Triglav, a po polovici sezone na pobudo direktorja po\xc5\xa1te postane Akademski nogometni klub Olimpija. Barva kluba je bila takrat \xc4\x8drno bela. Olimpija je v sezoni 1964/65 premagala banjalu\xc5\xa1kega Borca in si s te priigrala sodelovanje v prvi Jugoslovanski nogometni ligi in tam ostala \xc5\xa1e 19 let. _NEWLINE_Leta 1961 se klub najprej preimenuje v NK Triglav. Po polovici sezone se klub na pobudo direktorja po\xc5\xa1te Gerbca preimenuje v Akademski nogometni klub Olimpija. Barva kluba je bila \xc4\x8drno-bela. Najzanimivej\xc5\xa1e tekme v drugoliga\xc5\xa1ki konkurenci so bili republi\xc5\xa1ki derbiji z Mariborom; na tekmi za Be\xc5\xbeigradom 6. aprila 1964 so prodali kar 19.994 vstopnic, kar je rekord, ki bo na slovenskih \xc5\xa1tadionih najbr\xc5\xbe ostal za vse \xc4\x8dase. Olimpija se v naslednji sezoni 1964/65 vnovi\xc4\x8d uvrsti v prvo zvezno ligo. \xc5\xbdabjek, Djorlev, Jovi\xc4\x8devi\xc4\x87, Kokot, \xc5\xa0o\xc5\xa1ki\xc4\x87, Srbu, Fran\xc4\x8de\xc5\xa1kin, Zagorc, Veselica, Kapid\xc5\xbei\xc4\x87 in Corn so igralci, ki si pred 15.000 gledalci na tekmi z banjalu\xc5\xa1kim Borcem priigrajo napredovanje v ligo, v kateri je potem klub ostal celih 19 let._NEWLINE_Leta 1970 se je Olimpija uvrstila v finale pokala, kjer je v skupnem se\xc5\xa1tevku izgubila s Crveno zvezdo z 2:2 in 0:1 po podalj\xc5\xa1kih (gol v Beogradu je dal Dragan D\xc5\xbeaji\xc4\x87 v 120. minuti podalj\xc5\xa1ka!), vseeno pa si je priigrala vstopnico za Pokal pokalnih zmagovalcev. V polfinalih jugoslovanskega pokala je Olimpija igrala leta 1972 (0:2 s Hajdukom) in 1982 (0:3 s Crveno zvezdo). Pred tem je \xc5\xbee dvakrat igrala v Pokalu velesejemskih mest, predhodniku Pokala UEFA._NEWLINE_Uvrstitve po sezonah so bile naslednje: 1966: 8. mesto, 1967: 14. mesto, 1968: 11. mesto, 1969: 12. mesto, 1970: 16. mesto, 1971: 7. mesto, 1972: 9. mesto, 1973: 16. mesto, 1974: 10. mesto, 1975: 12. mesto, 1976: 14. mesto, 1977: 12. mesto, 1978: 10. mesto, 1979: 16. mesto, 1980: 15. mesto, 1981: 12. mesto, 1982: 9. mesto, 1983: 7. mesto, 1984: 17. mesto (izpad iz lige).\n_START_SECTION_\n1984 - 1991\n_START_PARAGRAPH_\nIzpad iz prve lige leta 1984 je pomenil pravi "razpad sistema", saj so sezono kasneje nogometa\xc5\xa1i Olimpije izpadli tudi iz druge lige in v sezoni 1985/86 porazno za\xc4\x8deli v slovenski ligi. Toda med sezono se je stanje vendarle stabiliziralo, Olimpija je kon\xc4\x8dala prvenstvo kot tretja in se naslednje leto v velikem slogu, z 20 zmagami, 6 remiji in brez poraza ob gol razliki 64:4, vrnila v 2. zvezno nogometno ligo - zahod. V njej se je uvrstila sredi lestvice, zato bi ob uspehu Kopra v kvalifikacijah za popolnitev novoustanovljene enotne 2. lige morala drugoliga\xc5\xa1ko konkurenco spet zapustiti. Toda Kopru ni uspelo in Olimpija je ostala drugoliga\xc5\xa1. _NEWLINE_V prvi sezoni enotne druge lige 1989/90 je presenetljivo osvojila prvenstvo ter se vrnila v prvo ligo. Glavni igralci so bili Pate, brata Vrabac, Ubavi\xc4\x8d, Amer\xc5\xa1ek, \xc5\xbdidan, Perica, Novak, Mohor, Englaro, Podgajski in Te\xc5\xa1i\xc4\x87. Ta sezona je mejnik tudi zato, ker se 4.9.1988 na tekmi z vinkov\xc5\xa1kim Dinamom na tribunah pojavijo zametki navija\xc5\xa1ke skupine Green Dragons, kar pomeni za\xc4\x8detek organiziranega navijanja na nogometnih tekmah v Ljubljani. _NEWLINE_Vrnitev v prvo ligo je pomenila pravo nogometno evforijo v Sloveniji, ki je dosegla vrhunec 11.11.1989 na znameniti tekmi s Crveno zvezdo, ko so politi\xc4\x8dne strasti v Jugoslaviji \xc5\xbee kipele. Olimpija je takrat zmagala po enajstmetrovkah, sezono, v kateri je za igro po\xc5\xbeela mnogo pohval, pa zaklju\xc4\x8dila na osmem mestu. Naslednja in obenem zadnja jugoslovanska sezona Olimpije je bila mnogo manj spektakularna. Olimpija je izgubila ve\xc4\x8d najatraktivnej\xc5\xa1ih igralcev, politi\xc4\x8dna situacija je bila \xc5\xbee zelo negotova in na tribunah se je v povpre\xc4\x8dju zbralo le nekaj ve\xc4\x8d kot 3.000 gledalcev na tekmo. Olimpija tisto leto kon\xc4\x8da na 14. mestu, zadnjo \xc2\xbbjugoslovansko\xc2\xab\xc2\xa0tekmo pa odigra 17.6. proti zagreb\xc5\xa1kemu Dinamu.\n_START_SECTION_\n1991 - 2004\n_START_PARAGRAPH_\nLeto 1991 pomeni prelomnico v delovanju NK Olimpija. V \xc4\x8dasu pred osamosvojitvijo Slovenije nih\xc4\x8de ni znal z gotovostjo povedati, kak\xc5\xa1na bo prihodnost najbolj\xc5\xa1ih slovenskih ekip v mo\xc5\xa1tvenih igrah. Vsi ko\xc5\xa1arkarski klubi so se denimo vnaprej dogovorili, da bodo ne glede na politi\xc4\x8dno situacijo ohranili skupno ligo; dogovor je zaradi vojne splaval po vodi. V nogometu je bilo druga\xc4\x8de: hrva\xc5\xa1ki zvezni liga\xc5\xa1i so se odlo\xc4\x8dili zapustiti zvezno ligo, ne pa tudi Olimpija. Ljubljanski klub bi moral v prvem krogu na gostovanje k Partizanu, a ker se je situacija na Hrva\xc5\xa1kem iz dneva v dan bli\xc5\xbeala totalni vojni, so se nazadnje "pet pred dvanajsto", 12. avgusta 1991, pri Olimpiji odlo\xc4\x8dili, da "za eno leto zamrznejo svoj prvoliga\xc5\xa1ki status" in se pridru\xc5\xbeijo novoustanovljeni slovenski ligi._NEWLINE_Ta je zdru\xc5\xbeevala klube, ki so sezono prej igrali na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih ravneh - od prve zvezne do obmo\xc4\x8dne (pete) lige. Vseeno pa so se kmalu potrdile napovedi, da slovenska liga ne bo nezanimiva: Olimpija je na primer v sedmem krogu do\xc5\xbeivela prvi poraz z ekipo \xc5\xbdivila Naklo in z osmimi to\xc4\x8dkami zasedala le sedmo mesto. Naklanci so leto prej igrali v republi\xc5\xa1ki, torej \xc4\x8detrti, ligi. \xc5\xa0tevilni regionalni derbiji in dejstvo, da je v ligi imela ekipo skoraj vsaka druga ob\xc4\x8dina, so naredili tekmovanje bolj odmevno, kot je kazalo pred sezono. A Olimpija je zabele\xc5\xbeila hud padec gledanosti: klub, ki je imel \xc5\xa1e v sezoni 1989/90 kar 125.000 gledalcev (7.380 na tekmo), je v sezoni 1991/92 gledalo le 21.500 ljudi ali 1.075 na tekmo, \xc4\x8de pa od\xc5\xa1tejemo derbi z Mariborom, je bil povpre\xc4\x8den obisk le 660 gledalcev._NEWLINE_Prvo prvenstveno zimo v samostojni Sloveniji je Olimpija pre\xc5\xbeivela na drugem mestu, s tremi to\xc4\x8dkami zaostanka za Mariborom. Sledila je sanjska pomlad in po enajstih zaporednih zmagah je 6. maja pri\xc5\xa1el verjetno odlo\xc4\x8dilni trenutek prvenstva, tekma z Mariborom. V zelo kvalitetni tekmi pred po nekaterih podatkih 7.000, po drugih pa kar 9.000 (do danes rekord Be\xc5\xbeigrada na doma\xc4\x8dih tekmah po osamosvojitvi) gledalci je Olimpija zmagala z 2:0, se utrdila na prvem mestu in 21. junija 1992 dvignila pokal za prvega slovenskega dr\xc5\xbeavnega prvaka v zgodovini. Mo\xc5\xa1tvo, ki je igralo to zadnjo tekmo z Izolo, je bilo naslednje: Pejkovi\xc4\x87, Englaro, Hudarin, Djuranovi\xc4\x8d, Perica, Vrabac, \xc4\x8ciri\xc4\x8d, Milinovi\xc4\x8d, \xc5\xa0eparovi\xc4\x87, Valentin\xc4\x8di\xc4\x8d, \xc4\x8ceh, Protega, Topi\xc4\x87, s trenerjem Lu\xc4\x8djom Perti\xc4\x8dem. Nagrada za prvi naslov je pri\xc5\xa1la jeseni na dveh tekmah z italijanskim Milanom v okviru takratnega pokala prvakov._NEWLINE_Naslednje tri sezone je Olimpija prevladovala v slovenskem dr\xc5\xbeavnem prvenstvu in osvojila \xc5\xa1e tri naslove - vse razmeroma gladko, a ne brez te\xc5\xbeav. Odmeven evropski uspeh je bila zmaga nad Levskim iz Sofije v sezoni 1994/95 v pokalu UEFA; Bolgarija je bila tisto leto na svetovnem prvenstvu namre\xc4\x8d \xc4\x8detrta, pri Levskem pa je igralo kar sedem reprezentantov._NEWLINE_V sezoni 1995/96 je Olimpija prvi\xc4\x8d priznala premo\xc4\x8d v Sloveniji drugemu klubu. Liga je bila v tej sezoni zmanj\xc5\xa1ana na deset ekip, ljubljanska pa je za\xc4\x8dela zelo slabo. Po 14 krogih je bila denimo \xc5\xa1ele sedma, prezimila pa je z 12 to\xc4\x8dkami zaostanka za vodilno Gorico. Bolj\xc5\xa1e nadaljevanje ni pomagalo: spomladi je Olimpija sicer nabrala devet to\xc4\x8dk ve\xc4\x8d od Gorice, a naslov je vendarle prvi\xc4\x8d zapustil Ljubljano. Vseeno je Olimpija zmagala v slovenskem pokalu in si priigrala uvrstitev v pokal pokalnih zmagovalcev, v katerem ji je naslednjo sezono uspel zgodovinski uspeh: kot prva slovenska ekipa se je v kakem evropskem pokalu po zmagah nad Levskim in Arhusom prebila med 16 najbolj\xc5\xa1ih. Ta uspeh je ostal nekako prezrt po zaslugi hude krize v dr\xc5\xbeavnem prvenstvu. Dva kroga pred koncem prvenstva 1996/97 je bila Olimpija na primer \xc5\xa1ele osma med desetimi ekipami, nato pa se je z dvema zmagama do konca le prebila na "znosno" peto mesto._NEWLINE_Tudi v naslednjih treh sezonah je bila Olimpija le povpre\xc4\x8dna slovenska ekipa; zasedla je \xc5\xa1e eno peto, pa \xc5\xa1esto in sedmo mesto. V sezoni 1999/2000 je zmagala v slovenskem pokalnem tekmovanju, kar je bila prva lovorika po \xc5\xa1tirih letih. Poleti 2000 je na \xc4\x8delo Olimpije znova pri\xc5\xa1el Bojan Pra\xc5\xa1nikar, najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i slovenski klubski trener, med igralce pa sta se vrnila Sebastjan Cimeroti\xc4\x8d in Ermin Rakovi\xc4\x8d, najatraktivnej\xc5\xa1i napadalni par v zgodovini SNL. \xc4\x8ceprav je dolgo dobro kazalo, so se morali zmaji zadovoljiti samo z drugim mestom, \xc5\xbee naslednjo sezono pa so ob novih-starih organizacijskih in finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah spet zdrknili v povpre\xc4\x8dje. Spomladi 2002 je pri\xc5\xa1lo do premika: de facto lastni\xc5\xa1tvo nad klubom je prevzel uspe\xc5\xa1ni poslovne\xc5\xbe Jurij Schollmayer. Urejene finan\xc4\x8dne razmere so privabile najbolj\xc5\xa1ega slovenskega igralca Branka Oblaka v vlogi trenerja, reprezentanta Mladena Rudonjo in Mirana Pavlina ter enega najve\xc4\x8djih evropskih zvezdnikov Roberta Prosine\xc4\x8dkega, toda zaradi nekaterih ne dovolj izdelanih potez se Vega Olimpija ni zavihtela vi\xc5\xa1je od tretjega mesta v prvenstvu, a je vendarle osvojila pokal._NEWLINE_\xc5\xa0e pred koncem sezone 2002/2003 je Oblaka po ekspresni odlo\xc4\x8ditvi uprave nasledil \xc5\xa1e en nekdanji igralec Olimpije, Suad Be\xc5\xa1irevi\xc4\x8d ter jo naslednjo sezono (2003/2004) vodil v evropskih preizku\xc5\xa1njah, od katerih sta najbolj odmevali odli\xc4\x8dni predstavi proti Liverpoolu. \xc4\x8clani so to sezono v prvenstvu kon\xc4\x8dali na drugem mestu, zgolj to\xc4\x8dko za prvouvr\xc5\xa1\xc4\x8denim, v pokalu pa so izpadli \xc5\xbee v drugem krogu. Isto leto smo si zapomnili \xc5\xa1e po mi\xc5\xa1kulancah z neobstoje\xc4\x8do trenersko licenco glavnega trenerja, povratku Sebastjana Cimeroti\xc4\x8da v doma\xc4\x8di klub ter pojavljanju imena svetega kluba v raznoraznih sodni\xc5\xa1kih sporih proti dol\xc5\xbenikom in upnikom, v katerih pa je klub po pravilu potegnil kraj\xc5\xa1o. Sponzorji so odhajali eden za drugim, konec sezone se je kljub druga\xc4\x8dnim in ponovljenim obljubam poslovil \xc5\xa1e poslovne\xc5\xbe Schollmayer in nad Olimpijo so se znova zgrnili \xc4\x8drni oblaki.\n_START_SECTION_\n2004\n_START_PARAGRAPH_\nSledila je najbolj \xc4\x8drna sezona v zgodovini kluba - sezona 2004/2005. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina dru\xc5\xa1tva, imenovana tudi "krizna" skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, se je po takti\xc4\x8dnem zavla\xc4\x8devanju uprave naposled le zgodila v decembru, toda vsaj konsenzualni za\xc4\x8detek z optimizmom, z novimi ljudmi in na novih osnovah je taista uprava prepre\xc4\x8dila z novimi obljubami igralcem in javnosti ter v\xc4\x8dlanjevanjem prilo\xc5\xbenostnih glasovalcev tik pred zdajci ter si na ve\xc4\x8durnem zasedanju izborila nov mandat. Milni mehur\xc4\x8dek obljub se je razblinil \xc5\xbee nekaj tednov kasneje: redki morebitni sponzorji niso hoteli sodelovati z istim osebjem, ki je pripeljalo klub v te\xc5\xbeko stanje, igralci pa so se nato razpr\xc5\xa1ili na vse \xc5\xa1tiri strani neba. Olimpija je na silo, z v drugih okoljih odpisanimi igralci, skrpala ekipo za tekmovanje v drugem delu lige, se sicer zavoljo dovolj\xc5\xa1ne to\xc4\x8dkovne zaloge \xc5\xa1e iz prvega dela tekmovanja uvrstila v Ligo za prvaka, kjer pa ni bila uspe\xc5\xa1na._NEWLINE_Poleg neizpolnjenih obljub je uprava "uspe\xc5\xa1no" dokon\xc4\x8dala \xc5\xa1e tri druge "projekte": po samovoljni odlo\xc4\x8ditvi ni oddala vloge za licenciranje, ki bi morebitnim bodo\xc4\x8dim naslednikom nudila vsaj kan\xc4\x8dek upanja za tekmovanje na nivoju Nogometne zveze Slovenije, prav tako pa ni razpustila dru\xc5\xa1tva. Poleg vsega tega se N\xc5\xa0D NK Olimpija tudi ni prijavila za nobeno tekmovanje in s tem je klub sicer de facto prenehal obstajati.'