b'\n_START_ARTICLE_\nObsidian\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nPlinij starej\xc5\xa1i je v svojem enciklopedi\xc4\x8dnem delu Naturalis Historia (Zgodovina narave) vulkansko steklo zaradi podobnosti s kamnom, ki ga je v Etiopiji na\xc5\xa1el nek Obsi, imenoval obsidianus.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nObsidian je podoben mineralu, vendar ni pravi mineral, ker nima kristalne strukture. Poleg tega ima tudi zelo kompleksno sestavo, ki ne ustreza sestavi enega samega minerala. V preteklosti so ga zato pri\xc5\xa1tevali k mineraloidom. _NEWLINE_Obsidian je obi\xc4\x8dajno temno obarvan in podoben mafi\xc4\x8dnim kamninam, na primer bazaltu, vendar je njegova sestava v resnici ekstremno felzi\xc4\x8dna. Sestavljen je ve\xc4\x8dinoma iz silicijevega dioksida (SiO\xe2\x82\x82), obi\xc4\x8dajno 70% ali ve\xc4\x8d. Med kristalini\xc4\x8dne kamnine z obsidiansko sestavo spadata granit in riolit. _NEWLINE_Obsidian je na Zemljini povr\xc5\xa1ini metastabilen in se s\xc4\x8dasoma pretvori v finozrnate kristale, zato noben obsidian ni starej\xc5\xa1i od obdobja krede. Preperevanje obsidiana pospe\xc5\xa1i voda. Sve\xc5\xbe obsidian vsebuje manj kot 1% vode, pod vplivom povr\xc5\xa1inske vode pa se postopoma hidratizira in pretvarja v perlit._NEWLINE_Za tektite, nekaj centimetrov velike kamne iz naravnega stekla, so neko\xc4\x8d menili, da so nastali v ognjeni\xc5\xa1kih izbruhih na Luni. Nekateri znanstveniki se s to trditvijo \xc5\xa1e vedno strinjajo. _NEWLINE_\xc4\x8cisti obsidian je obi\xc4\x8dajno temne barve, vendar je njegova barva odvisna od prisotnih ne\xc4\x8disto\xc4\x8d:  \xc5\xbeelezo in magnezij ga obarvata po navadi v temno zeleno do rjavo do \xc4\x8drno barvo. Zelo malo vzorcev je tudi skoraj brezbarvnih. V nekaterih kamnih so vklju\xc4\x8dki majhnih belih radialno razporejenih kristalov kristobalita, ki na \xc4\x8drni podlagi izgledajo kot sne\xc5\xbeinke (sne\xc5\xbeni obsidian). Obsidian lahko vsebuje tudi plinske mehur\xc4\x8dke, ki so porazdeljeni po plasteh, ki jih je ustvarila lava, preden se je strdila. Mehur\xc4\x8dki lahko ustvarijo zanimive efekte, na primer zlat sijaj (sijajni obsidian)  ali mavri\xc4\x8dno prelivanje barv (mavri\xc4\x8dni obsidian).\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da obsidiana so podro\xc4\x8dja z riolitskimi ognjeni\xc5\xa1kimi izbruhi v Argentini, Armeniji, Kanadi, \xc4\x8cilu, Gr\xc4\x8diji, Gvatemali, Islandiji, Italiji, Japonski, Keniji, Mehiki, Novi Zelandiji, Peruju, \xc5\xa0kotski in ZDA.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nObsidian je bil \xc5\xbee v kameni dobi zelo cenjena kamnina, ki se je podobno kot kremen lahko lomil v ostra rezila in konice pu\xc5\xa1\xc4\x8dic in gladil za ogledala. Sodobni arheologi so razvili sistem relativnega datiranja, ki temelji na stopnji njegove hidratacije in omogo\xc4\x8da izra\xc4\x8dun starosti izdelkov. _NEWLINE_Obsidian se \xc5\xa1e vedno uporablja za izdelavo rezil kirur\xc5\xa1kih no\xc5\xbeev, ker je ostrej\xc5\xa1i od najbolj kakovostnega jekla, saj je rezilni rob no\xc5\xbea iz obsidiana debel samo pribli\xc5\xbeno 3 nanometre. Tudi najostrej\xc5\xa1i jeklen no\xc5\xbe je \xc5\xbeagast, no\xc5\xbe iz obsidiana pa je gladek in raven. \xc5\xa0tudije na skupini podgan so odkrile, da rezi z obsidianovim no\xc5\xbeem povzro\xc4\x8dajo o\xc5\xbeje brazgotine, manj vnetij in manj\xc5\xa1o zrnatost tkiva._NEWLINE_Obsidian se uporablja tudi kot poldrag kamen za izdelavo nakita. Njegov videz je odvisen od smeri bru\xc5\xa1enja: lahko je \xc4\x8drn ali ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de siv. Apa\xc5\xa1ke solze so majhna zaobljena zrna obsidiana, vra\xc5\xa1\xc4\x8dena v sivkasto bel perlit.'