b'\n_START_ARTICLE_\nPonor in po\xc5\xbeiralnik\n_START_PARAGRAPH_\nPonor in po\xc5\xbeiralnik ozna\xc4\x8dujeta mesto na kra\xc5\xa1kih tleh, kjer voda izgine s povr\xc5\xa1ja._NEWLINE_Ponor nastane zaradi spremembe v sestavi tal: voda, ki je drsela po neprepustnem terenu (skali ali prsti), prite\xc4\x8de na gru\xc5\xa1\xc4\x8d ali pe\xc5\xa1\xc4\x8deno zemljo in se skozi to prepustno plast\xc2\xa0\xc2\xbbprecedi\xc2\xab\xc2\xa0v podzemlje. Take vode imenujemo ponornice ali ponikalnice. Ve\xc4\x8dkrat se spet pojavijo na odprtem in ve\xc4\x8dkrat tudi ponovno ponorijo, odvisno pa\xc4\x8d od ozemlja, po katerem te\xc4\x8dejo._NEWLINE_Ponori so prava vrata med povr\xc5\xa1jem in kra\xc5\xa1kimi jamami, in to predvsem zato, ker urejajo dotok v podzemlje. Ko obilno de\xc5\xbeuje, potok ali reka naraste, ker se na povr\xc5\xa1ini koli\xc4\x8dina vode pove\xc4\x8da. Ko pa pride do prepustnih tal, voda ne more pronikniti z isto hitrostjo, kot priteka, zato nastanejo nad ponori poplave in obdobna jezera, medtem ko so podzemski tokovi sorazmerno vedno enako vodnati._NEWLINE_Voda pri pretoku skozi ponor odna\xc5\xa1a iz povr\xc5\xa1ine pesek in razne usedline, ki prepustno plast lahko \xc5\xa1irijo in poglabljajo. Lahko razumemo, da je zgo\xc5\xa1\xc4\x8denost in enovitost prepustne plasti tisti dejavnik, ki najve\xc4\x8d vpliva na koli\xc4\x8dino vode v ponikalnici ter na obliko in dero\xc4\x8dnost podzemskega toka._NEWLINE_Tudi po\xc5\xbeiralnik je mesto na kra\xc5\xa1kih tleh, kjer voda izginja s povr\xc5\xa1ja, a gre za povsem druga\xc4\x8den pojav. Po\xc5\xbeiralniki so ve\xc4\x8d ali manj globoke lijaste kotanje, v katere se ob de\xc5\xbeju zliva vsa voda s povr\xc5\xa1ine. Voda potem v njih nara\xc5\xa1\xc4\x8da, jih napolni, se preko robov izlije in preplavi ravnino. Govorimo torej o kra\xc5\xa1kem polju ali o presihajo\xc4\x8dem jezeru. Medtem ko je ponor prehod v jamo, ki je nekje v spodaj le\xc5\xbee\xc4\x8dih zemeljskih plasteh, po\xc5\xbeiralnik sega v globino le do ob\xc5\xa1irne neprepustne plasti. Ta plast postane ob nalivih dno ogromne sklede, v katero priteka skozi po\xc5\xbeiralnike voda. Ko je voda dovolj visoka, seveda napolni skledo, to je, preplavi vso dolino. Dejansko torej po\xc5\xbeiralnik vode ne\xc2\xa0\xc2\xbbpo\xc5\xbeira\xc2\xab: kdor bi opazoval nara\xc5\xa1\xc4\x8danje vode v njem ob mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeju, bi v resnici opazoval nara\xc5\xa1\xc4\x8danje vode v celotni globeli okoli sebe in pod sabo \xe2\x80\x93 po\xc5\xbeiralnik je le luknja, skozi katero bi videl dose\xc5\xbeeno raven vode._NEWLINE_Posebna vrsta ponora je estavela, ki vodo sicer po\xc5\xbeira, a jo ob\xc4\x8dasno tudi bruha, zato je isto\xc4\x8dasno bruhalnik in po\xc5\xbeiralnik. To si lahko razlo\xc5\xbeimo, \xc4\x8de pomislimo, da je kras v notranjosti prepreden z vodnimi tokovi, ki tvorijo vezne posode, in s pritoki, ki se pojavljajo preko smrkov (sifonov). Estavela je le to\xc4\x8dka, ki vodo sprejema, kadar je splo\xc5\xa1na vodna raven pod njeno vi\xc5\xa1ino; nasprotno, kadar podzemna vodna raven naraste, tudi estavela postane izvir._NEWLINE_Umetno narejen ali raz\xc5\xa1irjen po\xc5\xbeiralnik je katavatron.'