b'\n_START_ARTICLE_\nKatastrofa v Texas Cityju\n_START_SECTION_\nLadje\n_START_PARAGRAPH_\nGrandcamp je bila ponovno aktivirana 133m dolga ladja tipa Liberty. Prvotno kr\xc5\xa1\xc4\x8dena kot SS Benjamin R. Curtis v Los Angelesu leta 1942, je ladja slu\xc5\xbeila v pacifi\xc5\xa1ki kampanji druge svetovne vojne; po njej pa je mirovala v Filadelfiji. V \xc4\x8dasu hladne vojne je bila ladja poslana na francosko mejo, da bi sodelovala pri obnovitvi Evrope. Na ladji je bil shranjen amonijev nitrat, strelivo malega kalibra in avtomatsko oro\xc5\xbeje; na krovu so bile tudi vrvi iz sisala. V pristani\xc5\xa1\xc4\x8du je bila zasidrana tudi ladja SS High Flyer, ki je bila od SS Grandcamp oddaljena pribli\xc5\xbeno 200 m. High Flyer je preva\xc5\xbeala nadaljnjih 961 ton amonijevega nitrata in 1800 ton \xc5\xbevepla. Amonijev nitrat na obeh ladjah je bil namenjen kot gnojilo kmetom v Evropi. Ladja Grandcamp je prispela iz Houstona (Teksas), kjer oblasti v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du niso dovolile, da natovorijo amonijev nitrat.\n_START_SECTION_\nEksplozije\n_START_PARAGRAPH_\n32,5% amonijevega nitrata, ki se uporablja kot gnojilo ali kot visoko eksplozivno sredstvo, je bilo izdelanega v zveznih dr\xc5\xbeavah Nebraska in Iowa. Do pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Texas Cityju je bil odpremljen po \xc5\xbeeleznici._NEWLINE_Izdelan je bil po patentiranem postopku izdelave razstreliva, me\xc5\xa1an z glino, vazelinom, smolo in parafinom, ki so jih uporabili, da bi se izognili strjevanju zaradi vlage. Bil je pakiran v papirnate vre\xc4\x8de, in nato transportiran in skladi\xc5\xa1\xc4\x8den pri temperaturah, ki so pove\xc4\x8dale njegovo kemi\xc4\x8dno dejavnost. Delavci na vili\xc4\x8darjih so sporo\xc4\x8dili, da so vre\xc4\x8dke pred nakladanjem bile tople na dotik._NEWLINE_Okoli 08:10 so opazili dim na ladji Grandcamp, ki je prihajal iz prostorov za shranjevanje tovora. Poskusi nadzorovanja ognja so spodleteli. Malo pred 9:00 uro dopoldne je kapitan ukazal svojim mo\xc5\xbeem, naj uporabijo paro, tako kot pri gasilski metodi, kjer si z uteko\xc4\x8dinjeno paro pomagajo gasiti po\xc5\xbear, da re\xc5\xa1ijo tovor._NEWLINE_Medtem je ogenj na obalo privabil mno\xc5\xbeico gledalcev, ki so predvidevali, da so na varni razdalji. Gledalci so omenili, da je voda okoli ladje \xc5\xbee vrela zaradi vro\xc4\x8dine in kemi\xc4\x8dnih reakcij, ki so uhajale iz nje. Ko so se sile znotraj ladje pove\xc4\x8dale, so tovorna dr\xc5\xbeala in paluba za\xc4\x8dela dobivati izbokline._NEWLINE_Ob 09:12 je amonijev nitrat dosegel eksplozivni prag in ladja je eksplodirala, kar je povzro\xc4\x8dilo veliko uni\xc4\x8denja in \xc5\xa1kodo v celem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. Ogromna eksplozija je povzro\xc4\x8dila 4.5 meterski val, ki so ga zaznali ve\xc4\x8d kot 160\xc2\xa0km stran od obale Teksasa. Eksplozija je zravnala ve\xc4\x8d kot 1.000 stavb na kopnem. Eksplozija na ladji Grandcamp je uni\xc4\x8dila tovarni\xc5\xa1ki obrat Monsanto Chemical Company in povzro\xc4\x8dila v\xc5\xbeig rafinerije in kemijskih rezrvoarjev na obali. Padajo\xc4\x8di zvitki gore\xc4\x8dih vrvi so pove\xc4\x8dali \xc5\xa1kodo, medtem ko je Grandkampovo sidro bilo vr\xc5\xbeeno \xc4\x8dez mesto. Letala, ki so letela v bli\xc5\xbeini in si ogledovala nesre\xc4\x8do, so imela po\xc5\xa1kodovana krila in so bila prisiljena pristati. 10 kilometrov stran v Galvestonu so ljudje padli na tla; okna v 40\xc2\xa0km oddaljenem Houstonu so popokala. Ljudje so \xc4\x8dutili udarec 400\xc2\xa0km v oddaljeni zvezni dr\xc5\xbeavi Louisiani. Eksplozija je odnesla skoraj 6.350 ton jekla ladje v zrak, nekatere z nadzo\xc4\x8dno hitrostjo. Uradno \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev pri nezgodi je pri\xc5\xa1lo do skupnih 567, vendar so bile mnoge \xc5\xbertve popolnome zgorete ali pa jih je razneslo na ko\xc5\xa1\xc4\x8dke. Vendar pa je bilo uradno \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev podcenjevano. Vsi prostovoljni gasilci mesta Teksas so bili ubiti v prvi eksploziji in med \xc5\xa1irjenjem po\xc5\xbeara. Prvi, ki so se odzvali na nesre\xc4\x8do iz drugih podro\xc4\x8dij, niso mogli dose\xc4\x8di kraja nesre\xc4\x8de._NEWLINE_Prva eksplozija je v\xc5\xbegala tovor amonijevega nitrata v ladji High Flyer. Posadke so porabile ure, ko so posku\xc5\xa1ale osvoboditi sidro in druge ovire na ladji High Flyer, vendar brez uspeha. Ko je dim uhajal \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot pet ur, in pribli\xc5\xbeno petnajst ur po eksplozijah na ladji Grandcamp, je ladjo High Flyer razneslo in poru\xc5\xa1ilo v bli\xc5\xbeini SS Wilson B. Keene in ubilo \xc5\xa1e najmanj dva \xc4\x8dloveka in s \xc5\xa1rapneli in ogenjem povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in na drugih ladjah.\n_START_SECTION_\nObseg nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNesre\xc4\x8da v Texas Cityju na splo\xc5\xa1no velja kot najve\xc4\x8dja industrijska nesre\xc4\x8da v ameri\xc5\xa1ki zgodovini. Pri\xc4\x8de primerjajo prizori\xc5\xa1\xc4\x8de z letalskim napadom na Bari leta 1943 in z veliko ve\xc4\x8djim opusto\xc5\xa1enjem v Nagasakiju. Uradno \xc5\xa1tevilo smrtnih primerov je bilo 581. Identificiranih mrtvih je bilo 405, 63 \xc5\xbertev pa niso nikoli identificirali. Teh 63 oseb so pokopali na spominskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v severnem delu Texas Cityja blizu Moses Lake. Posmrtnih ostankov preostalih 113 ljudi, ki so bili razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni kot manjkajo\xc4\x8di, nikoli niso na\xc5\xa1li. Ta \xc5\xa1tevilka vklju\xc4\x8duje tudi gasilce, ki so bili na krovu Grandcamp ko je eksplodiralo. Obstajajo ugibanja, da je lahko bilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d sto \xc5\xbertev, vendar natan\xc4\x8dne \xc5\xa1tevilke niso mogli dolo\xc4\x8diti, saj ni obstajal natan\xc4\x8den popis potnikov in obiskovalcev (svojcev) mornarjev. Vendar pa je bilo nekaj pre\xc5\xbeivelih, ki so bili od eksplozije oddaljeni samo 21 m._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo trupel je bilo veliko in lokalna mrtva\xc5\xa1nica, je bila hitro polna. Trupla so za\xc4\x8deli odlagati v telovadnici lokalne srednje \xc5\xa1ole, kjer so jih svojci lahko identificirali._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 5.000 ljudi je bilo ranjenih, 1.784 sprejetih v 21 obmo\xc4\x8dnih bolni\xc5\xa1nicah. Ve\xc4\x8d kot 500 domov je bilo uni\xc4\x8denih in ve\xc4\x8d sto po\xc5\xa1kodovanih, zaradi \xc4\x8desar je 2.000 ljudi ostalo brez doma. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo uni\xc4\x8deno in mnoga podjetja so zgorela v po\xc5\xbearu. Ve\xc4\x8d kot 1.100 vozil in 362 tovornih vozil je bilo uni\xc4\x8denih ali po\xc5\xa1kodovanih. Materialna \xc5\xa1koda je bila ocenjena na 100 milijonov dolarjev._NEWLINE_2 toni te\xc5\xbeko sidro Grandcamp je vrglo 2,61\xc2\xa0km dale\xc4\x8d in je naredilo krater premera 3 m. To sidro je sedaj v spominskem parku. Drugo 5 ton te\xc5\xbeko sidro je vrglo 800 m dale\xc4\x8d na vhod v Texas City Dike, in je sedaj na vhodu postavljen kot spomenik. Po\xc5\xbegano je bilo vse, kar je bilo v premeru 1609 m, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8d deset cistern za skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje naftnih in kemijskih goriv. Bli\xc5\xbenje mesto Galveston v Teksasu, je bilo prekrito z oljno meglo, ki je prekrila vse izpostavljene povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nReakcije in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nNesre\xc4\x8di je bilo namenjeno veliko medijske pozornosti in ponudb za pomo\xc4\x8d iz cele dr\xc5\xbeave. Ustanovljenih je bilo ve\xc4\x8d skladov za donacije, zlasti Texas City Relief Fund, ki ga je ustanovil \xc5\xbeupan mesta Curtis Trahan. Verjetno najve\xc4\x8dji napor za zbiranje donacij za mesto in \xc5\xbertve, je organiziral Sam Maceo, eden izmed dveh bratov, ki sta bila v tistem \xc4\x8dasu v Galvestonu vodja organiziranega kriminala. Maceo je organiziral dobrodelno akcijo z nekaterimi znanimi imeni, vklju\xc4\x8dno s Philom Harrisom, Frankom Sinatro in Ann Sheridan. Na koncu je Texas City Relief Fund zbral ve\xc4\x8d kot milijon dolarjev (ve\xc4\x8d kot 10.500.000 dolarjev dana\xc5\xa1nje vrednosti). Izpla\xc4\x8dila za zavarovane vrednosti pa so dosegla kar \xc5\xa1tiri milijone dolarjev (ve\xc4\x8d kot 38.900.000 dolarjev dana\xc5\xa1nje vrednosti)._NEWLINE_V dneh po nesre\xc4\x8di so ve\xc4\x8dja podjetja, ki so izgubila svoje objekte, objavila, da imajo na\xc4\x8drte za obnovo mesta, in da naj bi celo raz\xc5\xa1irili svoje dejavnosti. Nekatera podjetja so delavce, ki so prej delali v uni\xc4\x8denih objektih, zaposlili pri obnovi. Stro\xc5\xa1ke, ki naj bi se porabili pri obnovi, so ocenili na sto milijonov dolarjev (kar 983.00.000 milijonov dana\xc5\xa1nje vrednosti).'