b'\n_START_ARTICLE_\nIntelektualna lastnina\n_START_PARAGRAPH_\nIntelektualna lastnina je vrsta lastnine, ki je produkt \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke pameti in je ime pravnega koncepta, ki skrbi za varovanje intelektualne aktivnosti oz. znanja. Pravni koncept opredeljuje pravice avtorja nad njegovo intelektualno stvaritvijo in pravice javne dostopnosti do teh stvaritev. Znanje \xc5\xa1\xc4\x8diti zato, da bi pospe\xc5\xa1eval raz\xc5\xa1irjanje in uporabo intelektualnih stvaritev, ter vzpodbujal po\xc5\xa1teno trgovino, ki prispeva h gospodarskemu in socialnemu razvoju dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nDo prve za\xc5\xa1\xc4\x8dite patentov je pri\xc5\xa1lo v Italiji v 11. stoletju. Takrat so v Benetkah dovoljevali rokodelcem izvoz svojih izdelkov, hkrati pa prepovedali izvoz znanja o na\xc4\x8dinu izdelave izdelkov. Dr\xc5\xbeavna patentna za\xc5\xa1\xc4\x8dita se je prvi\xc4\x8d pojavila v 13. stoletju, izvajati pa so jo za\xc4\x8deli v 15. stoletju. V strokovni literaturi je kot prvi naveden Akt, ki ga je leta 1474 sprejela Bene\xc5\xa1ka republika. _NEWLINE_Angle\xc5\xa1ki parlament je leta 1623 sprejel Zakon o monopolih, ki je ukinil vse kraljeve monopole razen tistih, ki so varovali izume, leta 1852 pa je bil sprejet nov Zakon o patentih in ustanovljen patentni urad. V Ameriki (1790) in v Franciji (1791) so sprejeli prva nacionalna zakona o patentih, ki nista ve\xc4\x8d temeljila na podeljevanju privilegijev. _NEWLINE_Za\xc5\xa1\xc4\x8dita znanja je nacionalni pomen dobila v 18. stoletju. Patentni sistem se je v 19. stoletju postopoma raz\xc5\xa1iril po vsej Evropi in ob\xc4\x8dasno, predvsem v obdobju  1850-1873, naletel na mo\xc4\x8dan odpor posameznih evropskih dr\xc5\xbeavah. V Veliki Britaniji so leta 1872 uzakonili stroge omejitve patentnega varstva; v Nem\xc4\x8diji je Bismarck (1868) predlagal popolno odpravo patentne zakonodaje; Nizozemska je leta 1869 razveljavila patentni zakon iz leta 1817, \xc5\xa0vica pa je stalno zavra\xc4\x8dala tovrstne predloge po patentni za\xc5\xa1\xc4\x8diti. Ostro nasprotovanje nekaterih dr\xc5\xbeav se je kmalu poleglo, najbolj vztrajni nasprotnici patentnega sistema pa sta ostali \xc5\xa0vica in Nizozemska, ki sta za\xc5\xa1\xc4\x8diti znanja nasprotovali vse do 20. stoletja. Kot opozarja Luis Suarez-Villa, je leta 1870 ve\xc4\x8d kot dvajset dr\xc5\xbeav sprejelo patentno zakonodajo, kar je pripeljalo do nastanka pomembnega mednarodnega sporazuma o 19 patentnih pravicah leta 1883 s Pari\xc5\xa1ko konvencijo. Ideje te Konvencije so ohranile svoj pomen vse do danes.'