b"\n_START_ARTICLE_\nArijan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nArijan je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v premo\xc5\xbeni in ugledni dru\xc5\xbeini z dr\xc5\xbeavljanskimi pravicami v Bitiniji. Dru\xc5\xbeinsko ime \xe2\x80\x98Titus Flavius\xe2\x80\x99 so pogosteje podeljevali med letoma 70 in 96 n. \xc5\xa1t. vendar, ker Arijanovo ime sestavlja \xe2\x80\x98Lucisu Flavius\xe2\x80\x99, lahko predvidevamo, da so njegovim prednikom dr\xc5\xbeavljanstvo in samo ime podelili \xc5\xbee pred tem. _NEWLINE_V Nikopolisu je nadgrajeval svoje znanje s prebiranjem filozofskih del. V tem glavnem mestu rimske province pa je imel Epiktet, eden vodilnih predstavnikov poznega stoicizma, majhno \xc5\xa1olo. Eden od njegovih u\xc4\x8dencev in Arijanovih prijateljev je bil kasnej\xc5\xa1i cesar Hadrijan._NEWLINE_Arijan je izhajal iz vplivne dru\xc5\xbeine, zato je sledil predvidljivi karieri. Preden je postal senator je slu\xc5\xbeil v vojski kot \xc4\x8dastnik v eni izmed legij leta 107 n. \xc5\xa1t. V razpravi Cynegeticus omeni eno kratko pripombo, ki je bila interpretirana kot referenca njegovih dol\xc5\xbenosti. Verjetno je slu\xc5\xbeil kot konjeni\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik nekje na ob limesu na Bavarskem. Kasneje je vodil dve legiji. To potrjuje njegove uspehe v vojski prav tako pa je mo\xc5\xbeno, da je takrat deloval tudi v Daciji, ki jo je priklju\xc4\x8dil cesarstvu cesar Trajana. Hadrijan je bil Trajanov posinovljenec._NEWLINE_Leta 120 n. \xc5\xa1. je bil v Nikomedeji potres, vendar ni znano ali je bil takrat Arijan v svojem rojstnem mestu. Najverjetneje je leta 125 postal guverner Andaluzije in leta 128 skupaj s Hadrijanom obiskal Afriko. To ne mora biti dokazano, ampak na ta dva dogodka sta omenjena v Arijanovem delu Cynegeticus. _NEWLINE_Med letoma 129 in 136 je slu\xc5\xbeil kot konzul polo\xc5\xbeaj konzula skupaj s tako imenovanim Severusom. V katerem letu sta oba slu\xc5\xbeila, ni natan\xc4\x8dno znano. Zaradi odsotnosti cesarja Hadrijana sta imela navedena konzula pomembne regentske dol\xc5\xbenosti, ki sta jih morala opraviti v Rimu. _NEWLINE_Okoli leta 132 ga je Hadrijan imenoval  za guvernerja mejne province Kapadokije, ki si je lastila dve legiji. S tem dejstvom je razvidno, da je bil Arijan voja\xc5\xa1ko zelo izurjen in neodvisen, saj mu druga\xc4\x8de rimski cesar ne bi zaupal dveh legij. _NEWLINE_Eno prvih njegovih dejanj v slu\xc5\xbebi guvernerja je bilo in\xc5\xa1pekcijsko potovanje po obalah \xc4\x8crnega morja, o \xc4\x8demer je napisal tudi eno izmed njegovih del. Leta 134, je nomadsko ljudstvo Alanov iz dana\xc5\xa1njega Kazahstana grozilo obmejnim provincam na obalah \xc4\x8crnega morja, zato je voja\xc5\xa1ko posredoval s svojima dvema legijama XV Apollinaris in pa XII Fulminata in jih zatrl \xc5\xa1e preden so postali nevarni. Nekaj let kasneje izda red bojov proti Alanom, kjer navaja nasvete drugim rimskim poveljnikom v boju proti nomadom. _NEWLINE_Po letu 137 se je ustalil v Atenah, kjer je vodil mestno upravo (arhont).\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nAnabaza o Aleksandru Velikemu (\xe1\xbc\x88\xce\xbb\xce\xb5\xce\xbe\xce\xac\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x85 \xe1\xbc\x88\xce\xbd\xce\xac\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82) je ena izmed Arijanovih najpomembnej\xc5\xa1ih zgodovinskih del. Knjiga je ohranjena v celoti in razdeljena na 7 delov. Avtor je uporabil preprost slog pisanja. Obravnava pohode in \xc5\xbeivljenje Aleksandra Velikega, dogodke po njegovih dose\xc5\xbekih in vse to je predstavljeno v povezavi z zgodovino Indije, ki je prav tako omenjena v knjigi. Obse\xc5\xbeno je pisal o etnografskih vidikih ljudi in pokrajin osvojenega perzijskega cesarstva, rde\xc4\x8do nit pa predstavlja voja\xc5\xa1ki vidik, bitke in osvojitve Makedoncev. Na ve\xc4\x8d mestih je kriti\xc4\x8den do Aleksandrovih odlo\xc4\x8ditev in obna\xc5\xa1anja. _NEWLINE_Arijanove Anabaze ne smemo me\xc5\xa1ati s starej\xc5\xa1o Anabazo, ki jo je napisal gr\xc5\xa1ki vojskovodja Ksenofon in govori o pohodu deset tiso\xc4\x8d gr\xc5\xa1kih najemnikov v Perzijski imperij in o njihovem takti\xc4\x8dnem umiku, ko so se tam izkazali za neza\xc5\xbeeljene._NEWLINE_Arijan je v svoji politi\xc4\x8dni karieri na\xc5\xa1el \xc4\x8das tudi za pisanje \xc5\xa1tevilnih drugih knjig, ki zaobjemajo filozofijo, zgodovino in voja\xc5\xa1ko teorijo. To pa so naslednja dela:_NEWLINE_Zabele\xc5\xbeke o Epiktetu (\xe1\xbc\x98\xce\xb3\xcf\x87\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb4\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd \xe1\xbc\x98\xcf\x80\xce\xb9\xce\xba\xcf\x84\xce\xae\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x85): knjiga, ki je bila najbolj priljubljena v filozofskem pogledu. _NEWLINE_Bithyniaca: Zgodovina Bitinije. _NEWLINE_Periplus (\xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf\xcf\x80\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x82 \xcf\x84\xce\xbf\xe1\xbf\xa6 \xce\x95\xe1\xbd\x90\xce\xbe\xce\xb5\xce\xaf\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x85 \xce\xa0\xcf\x8c\xce\xbd\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x85)': anti\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d po obalah \xc4\x8crnega morja, knjiga ima 25 delov v obliki pisem napisanih za Hadrijana. Napisana pa je bila pred letom 132 n. \xc5\xa1t.. Knjiga se je ohranila._NEWLINE_O vojni taktiki (\xce\xa4\xce\xad\xcf\x87\xce\xbd\xce\xb7 \xcf\x84\xce\xb1\xce\xba\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xae): knjiga, ki je bila namenjena njegovemu prijatelju Hadrijanu za darilo. Govori o voja\xc5\xa1ki taktiki in urjenju, napisana pa je bila leta 136/137. _NEWLINE_Indika (\xe1\xbc\xb8\xce\xbd\xce\xb4\xce\xb9\xce\xba\xce\xae): delo kjer je \xc5\xbee po naslovu razvidno, da pripoveduje o Indiji, opisuje de\xc5\xbeelo in vra\xc4\x8danje Aleksandrovega admirala Nearha nazaj domov. V primerjavi s knjigo Periplusom, je ta veliko bolj pripovedna in kompleksna od preprostega opisa \xc4\x8crnega morja. _NEWLINE_Ta met' Alexandron: v tem fragmentarno ohranjenem delu je opisano \xc5\xbeivljenje v prvih letih po Aleksandrovi smrti.. _NEWLINE_Navedena so ena izmed njegovih najpomembnej\xc5\xa1ih del, pisal je \xc5\xa1e druga dela, saj jih je kot filozof, zgodovinar in voja\xc5\xa1ki teoretik napisal kar nekaj. S svojimi deli si je prislu\xc5\xbeil vzdevek \xe2\x80\x9cdrugi Ksenofon\xe2\x80\x9d. Ni bil poznan le kot dober filozof temve\xc4\x8d tudi kot zgodovinar. Knjige je pisal predvsem z namenom, da bi nas soo\xc4\x8dil z resnico in da bi se zavedali juna\xc5\xa1kih dejanj vseh zaslu\xc5\xbenih ljudi v tistem \xc4\x8dasu. Zavedal se je kvalitete svojih del, vendar kot filozof je moral biti samokriti\xc4\x8den do njih. Mogo\xc4\x8de pa je imel prav zaradi tega toliko kvalitetnih del, ker je vedno znova posku\xc5\xa1al izbolj\xc5\xa1ati svoj slog pisanja.\n_START_SECTION_\nViri in leiteratura\n_START_PARAGRAPH_\nArrian. [internet]. [citirano 29. 11. 2017]. Dostopno na naslovu: http://www.johndclare.net/AncientHistory/Alexander2.htm._NEWLINE_Arrian. [internet]. [citirano 29. 11. 2017]. Dostopno na naslovu: http://www.iranicaonline.org/articles/arrian-greek-historian._NEWLINE_Arrian, greek historian. [internet]. [citirano 29. 11. 2017]. Dostopno na naslovu: https://www.britannica.com/biography/Arrian._NEWLINE_Flavius, A. Pohod Aleksandra Velikog. Beograd: Dereta."