b'\n_START_ARTICLE_\nBergfrid\n_START_PARAGRAPH_\nBergfrid je visoki stolp, ki se ga obi\xc4\x8dajno najde na gradovih iz srednjega veka v dr\xc5\xbeavah nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega prostora in dr\xc5\xbeavah pod nem\xc5\xa1kim vplivom. Opisujejo ga kot \xc2\xbbprostostoje\xc4\x8di, borbeni stolp.\xc2\xab Njegova obrambna funkcija je do neke mere podobna keep v angle\xc5\xa1kih ali donjon v francoskih gradovih. Vendar zna\xc4\x8dilna razlika med bergfridom in drugima dvema le\xc5\xbei v dejstvu, da bergfrid obi\xc4\x8dajno ni bil namenjen za trajno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nBivalni deli gradu z bergfridom so lo\xc4\x8deni, pogosto v spodnjem stolpu imenovani palacij (v angle\xc5\xa1kem slogu keep zdru\xc5\xbeuje obe funkciji - bivanje in obrambo.) Zato je bil lahko bergfrid zgrajen kot visok vitek stolp z malo notranjih sob, nekaj oboki in malo okni. Bergfrid je slu\xc5\xbeil kot opazovalni stolp in kot pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc4\x8dasu obleganj (vsaj \xc4\x8de je bilo obleganje relativno kratko). Razlika med bergfridom in drugimi bivalnimi stolpi ni vedno jasna, saj je bilo na tiso\xc4\x8de teh stolpov zgrajenih v veliko razli\xc4\x8dicah. Obstaja nekaj francoskih keepov samo z asketskimi bivalnimi prostori, medtem ko so bili nekateri poznej\xc5\xa1i bergfridi v Nem\xc4\x8diji bivalni (Otto Piper, 1900)._NEWLINE_Za maksimalno za\xc5\xa1\xc4\x8dito je bil bergfrid name\xc5\xa1\xc4\x8den v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du notranjega obzidja gradu in popolnoma lo\xc4\x8den od podgradja. Lahko pa bi bil blizu ali proti zunanji steni - kurtini - na najbolj ranljivi strani kot dodatna za\xc5\xa1\xc4\x8dita, ali celo \xc5\xa1trlel iz stene. Na primer, Marksburg ima bergfrid v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, grad Katz na najverjetnej\xc5\xa1i smeri napada. Nekateri, kot M\xc3\xbcnzenberg in grad Plesse, imajo dva bergfrida._NEWLINE_Zunaj Nem\xc4\x8dije, so imeli kri\xc5\xbearski gradovi kot Montfort in Jiddin, zgrajena od tevtonskega reda, pomembne stolpe, ki jih nekateri avtorji primerjajo z bergfridi (Kennedy 2000, Folda 2005), \xc4\x8de\xc5\xa1 da so ti gradovi bolj v Porenju kot krajevna kri\xc5\xbearska tradicija voja\xc5\xa1ke arhitekture._NEWLINE_Grad Eynsford v Kentu je redek angle\xc5\xa1ki primer, kjer je bergfrid osrednji element oblikovanja.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda bergfrid, v\xc4\x8dasih perfrit, berchfrit ali berfride in veliko podobnih razli\xc4\x8dic v srednjeve\xc5\xa1kih dokumentih, ne pomeni samo grajski stolp, ampak je bil uporabljen za opis ve\xc4\x8dine drugih vrst stolpov, kot oblegovalni stolpi, zvoniki (primerjava s sorodnim belfried ali zvonik) ali stavbe za shranjevanje. Glavni stolp gradu je bil pogosto preprosto imenovan \xc2\xbbstolp\xc2\xab\xc2\xa0(turm) ali \xc2\xbbvelik stolp\xc2\xab\xc2\xa0(grosser turm). V pozno srednjeve\xc5\xa1kih dokumentih v nizki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini pa se pojmi berchfrit, berchvrede in podobne razli\xc4\x8dice pogosto pojavijo v povezavi z manj\xc5\xa1imi gradovi._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ke raziskave gradov v 19. stoletju so uvedle bergfrid ali berchfrit kot splo\xc5\xa1ni izraz za nestanovanjski glavni stolp in to se je uveljavilo v virih._NEWLINE_Etimolo\xc5\xa1ki izvor besede je nejasen. Obstajajo teorije o tem, da je izpeljana iz srednje visoke nem\xc5\xa1\xc4\x8dine ali latin\xc5\xa1\xc4\x8dine ali celo iz gr\xc5\xa1ke besede, ki so jo prinesli iz kri\xc5\xbearskih vojn. Razlage, pogosto izra\xc5\xbeene v starej\xc5\xa1ih virih, da je bergfrid  dobil ime po frazi weil er den Frieden berge (\xc2\xbbsaj varuje mir\xc2\xab), torej tisti, ki zagotovlja varnost gradu, ni mogo\xc4\x8de potrditi.\n_START_SECTION_\nRazvoj in oblika\n_START_PARAGRAPH_\nBergfrid se je uveljavil kot nov tip stavbe v 12. stoletju in od okoli 1180 do 14. stoletja vse bolj postal zna\xc4\x8dilnost srednjeevropskih gradov. \xc5\xa0tevilni primeri iz tega obdobja so ohranjeni skoraj v polni vi\xc5\xa1ini. Vendar pa izvor modela ni povsem jasen, saj so stolpi iz obdobja pred 12. stoletjem skoraj v celoti izkopani arheolo\xc5\xa1ko in so ohranjeni le najni\xc5\xbeji deli. Posamezni primeri (kot je bergfrid Habsburg) prav tako lahko datiramo \xc5\xbee v drugo polovico 11. stoletja.  Predhodnik bergfrida je utrjena stolpna hi\xc5\xa1a, ki se v zahodnoevropsko imenuje donjon ali keep. _NEWLINE_Bivalni stolpi so bili pogosti \xc5\xbee pred prihodom bergfrida v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de dr\xc5\xbeave; prekurzor najdemo, na primer, v lesenem stolpu mota in njegovi podgradnji. Bivalno-obrambni gradovi (tudi don\xc5\xbeoni) zdru\xc5\xbeujejo dve kontrastni funkciji, udobno bivanje in utrdbo. Bergfrid pa se je odpovedal stanovanjski funkciji bivalno-obrambnega gradu v prid svojim obrambnim namenom. Hkrati so nove oblike neutrjenih stanovanjskih zgradb postale priljubljene kot palacij in bile vklju\xc4\x8dena v grajsko konstrukcijo. Pojav bergfrida je tako jasno povezana z razlo\xc4\x8devanjem \xc5\xbeivljenja in utrdbe v gradu. V zahodni Evropi pa je donjon ali keep, s svojo kombinacijo doma\xc4\x8dih in obrambnih nalog, \xc5\xa1e vedno prevladoval v \xc4\x8dasu srednjega veka._NEWLINE_Pogosto bergfrid tvori glavni stolp v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du gradu ali je pozicioniran kot stolp obzidja na glavni aveniji napada gradu (zlasti v primeru \xc4\x8delnih gradov). Lahko je izoliran samostojno med drugimi zgradbami gradu ali zdru\xc5\xbeen, da z njimi tvori zdru\xc5\xbeen stavbni kompleks. Vendar pa je bergfrid obi\xc4\x8dajno samostojen element, ki notranje ni povezan z drugimi stavbami in ima svoj dostop. To je tako imenovan povi\xc5\xa1an vhod, tj. vhod, ki se nahaja na nivoju zgornjega nadstropja stolpa in je dostopen preko lastnega mostu, stopnic ali lestev._NEWLINE_Bergfridi imajo obi\xc4\x8dajno kvadraten ali okrogel tloris, obstajajo pa tudi petkotni\xc5\xa1ki stolpi, medtem ko so osemkotni\xc5\xa1ki precej redki. Obstaja tudi nekaj primerov bergfridov z nepravilnimi mnogokotni\xc5\xa1kimi tlorisi. Redka oblika je trikotni\xc5\xa1ki bergfrid gradu Grenzau v bli\xc5\xbeini H\xc3\xb6hr-Grenzhausen ali pa gradu Rauheneck blizu Baden pri Dunaju. Stolpi s trikotni\xc5\xa1kim in petkotni\xc5\xa1kim tlorisom so vedno imeli vogal s pogledom na glavno linijo napada na gradu._NEWLINE_Bergfrid je v povpre\xc4\x8dju visok od 20 do 30 metrov, \xc4\x8deprav grad v Forchtensteinu na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem v Avstriji in grad Freistadt dose\xc5\xbeeta vi\xc5\xa1ino 50 metrov. V primerjavi z bivalno-obrambnim gradom, ki zaseda relativno veliko povr\xc5\xa1ino, ker ima izdelano notranjo postavitev z dnevno sobo, dvorano, kuhinjo, itd., ima bergfrid navadno veliko manj\xc5\xa1i tloris, ki, \xc4\x8deprav je podobne vi\xc5\xa1ine dot bivalno-obrambni grad, daje z vitkostjo videz stolpa. Kot stavba ima bergfrid \xc5\xa1e mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vertikalni poudarek kot bivalno-obrambni grad._NEWLINE_Za gradbeni material je obi\xc4\x8dajno uporabljen krajevni kamen, pridobljen po mo\xc5\xbenosti v neposredni bli\xc5\xbeini mesta gradu. Na podro\xc4\x8djih, kjer je kamna ni, so uporabljali opeko ali kamen iz polj. Zidarska dela so izvedena zelo pazljivo, robovi so poudarjeni z rustiko iz klesanca. Bergfrid je lahko ometan ali ne. Lep primer so stolpi iz obdobja Hohenstaufen, ki so bili v celoti sestavljeni iz rustikalnih klesancev. Stolpni ja\xc5\xa1ek (to je osrednji del stolpa med bazo in zgornjim nadstropjem) navadno ni imel ali zelo malo  oken; \xc4\x8de so obstajala, so bile le zelo ozke vertikalne re\xc5\xbee._NEWLINE_Velikanska debelina zidov v kleti v mnogih bergfridih (1,5 do 3 m) se obi\xc4\x8dajno bistveno zmanj\xc5\xa1a na notranji strani stolpa na nivoju zgornjega nadstropja. Na tako nastalem zidnem odstavku so le\xc5\xbeali leseni stropi, ki so slu\xc5\xbeili za razdelitev na razli\xc4\x8dne eta\xc5\xbee. Najni\xc5\xbeja tla in najvi\xc5\xa1je nadstropje so pogosto pokriti s kamnitim obokom. \xc5\xa0irine stolpov so 6 do 14 m, vi\xc5\xa1ine 18 do 30 m. V\xc4\x8dasih so ozka stopni\xc5\xa1\xc4\x8da vklju\xc4\x8dena v zid, da se je omogo\xc4\x8dilo eni osebi vzpeti se v stolp. Bolj pogosto pa so bile eta\xc5\xbee povezane z lesenimi stopnicami ali lestvami. Nekateri bergfridi imajo omejen bivalni prostor in celo majhne kamine lahko najdemo v zgornjih nadstropjih. Te ogrevane sobe so obi\xc4\x8dajno uporabljali stra\xc5\xbearji._NEWLINE_Na mnogih bergfridih prvotne zasnove vrha stolpa ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno ugotoviti. Po eni strani je to zato, ker so vrhovi zidov uni\xc4\x8deni in leseni elementi prepereli, po drugi strani pa zato, ker so bili bergfridi v gradovih, ki so bili \xc5\xa1e naseljeni v sodobnem \xc4\x8dasu in pogosto obnovljeni zgornji deli (npr. grad Stein, grad Rochsburg oba blizu Zwickaua). Poleg tega so nekateri stolpi, ki izgledajo na prvi pogled srednjeve\xc5\xa1ko, v resnici historicisti\xc4\x8dne kreacije iz 19. stoletja (na primer dvorec Wartburg iz leta 1850) in nekateri so celo romanti\xc4\x8dne predstave srednjeve\xc5\xa1ke grajske arhitekture (Ch\xc3\xa2teau du Haut-K\xc5\x93nigsbourg, 1909). Pozne srednjeve\xc5\xa1ke stolpne krone so ohranjene bolj pogosto ali pa jih je v\xc4\x8dasih mogo\xc4\x8de rekonstruirati na podlagi skic (predvsem iz 16. in 17. stoletja)._NEWLINE_Teraso ali borbeno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad je prvotno pogosto obdajalo obzidje z vencem cin ali z lesenim konzolnim obrambnim hodnikom. Ob\xc4\x8dasno so cine ohranjene v prvotnem stanju, zlasti tam, kjer so bile za\xc5\xa1\xc4\x8ditene s poznej\xc5\xa1o streho ali drugo nadgradnjo. Borbena plo\xc5\xa1\xc4\x8dad je lahko odprta ali pokrita s streho. Odvisno od tlorisa stolpa, je bodisi \xc5\xa1otorasta, dvokapna ali sto\xc5\xbe\xc4\x8dasta streha, kasneje a zelo redko tudi zidan zatrep. Streho sestavlja leseno ogrodje prekrito s plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami ali skrilavec, alternativno, je bil trden kamen. Pogosto je zajela celotno borbeno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, tako da je streha slonela na obzidju. V drugih primerih je bila umaknjena nazaj, tako je med streho in obzidjem nastal odprt mosti\xc4\x8dek (na primer gradova Rudelsburg in Osterburg). Pri pokritih plo\xc5\xa1\xc4\x8dadih je bil stolp okronan z okenskim nizom namesto cin, ki so nudila panoramski pogled na okolico in omogo\xc4\x8dala uporabo oro\xc5\xbeja na dolge razdalje. Kamne in vrele teko\xc4\x8dine je bilo mogo\xc4\x8de spu\xc5\xa1\xc4\x8dati skozi talne odprtine obrambnega hodnika, nekateri so imeli konzolne izlivnice. Ma\xc5\xa1ikuli so se za\xc4\x8deli uporabljati v 12. stoletju. V poznem srednjem veku, so stolpe pogosto krasili vogalni stolpi\xc4\x8di in drugih podobni objekti._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja balisti\xc4\x8dna oro\xc5\xbeja ali katapulte so le redko postavljali na borbeno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad._NEWLINE_Veliki gradovi (npr. grad M\xc3\xbcnzenberg) in dru\xc5\xbeinski gradovi (ganerbenburg) (gradovi v lasti ve\xc4\x8d kot ene dru\xc5\xbeine hkrati), so v\xc4\x8dasih imeli ve\xc4\x8d bergfridov iz statusnih ali varnostnih razlogov. Sestavljen iz notranje podgradnje in dveh zunanjih podgradenj, je zelo velik grad Neuenburg, prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de de\xc5\xbeelnega grofa Turingije v Freyburgu, Nem\xc4\x8dija, ima bergfrid v vsakem delu gradu, skupaj tri. Izredno velik cesarski grad Kyffhausen v gorovju Kyffh\xc3\xa4user v Nem\xc4\x8diji je sestavljen iz zgornjega, srednjega in spodnjega podgradja. V zgornjem in srednjem delu sta znana bergfrida ohranjena vsaj v ostankih.\n_START_SECTION_\nOsemkotni\xc5\xa1ki bergfrid\n_START_PARAGRAPH_\nRedka oblika je osemkotni\xc5\xa1ki bergfrid. Prvi\xc4\x8d se je pojavil v nekaj gradovih iz obdobja Stauferjev v Baden-W\xc3\xbcrttembergu, v Alzaciji in v ju\xc5\xbeni Italiji. Najbolj znan je bergfrid na gradu Steinsberg. Stolp Friderika II. v Enni ima osemkotni\xc5\xa1ki bergfrid s simetri\xc4\x8dnim osemkotni\xc5\xa1kim obzidjem. Osemkotni\xc5\xa1ki bergfrid gradu Grafenstein velja za poseben primer, v katerem je bil podzidek na strani, ki gleda na linijo napada raz\xc5\xa1irjen, da tvori trikotnik, tako da je stolp sedemkotnik._NEWLINE_V obdobju po Stauferjih, so se osemkotni\xc5\xa1ki bergfridi pojavili v ope\xc4\x8dnih gotskih gradovih. Osemkotni\xc5\xa1ka oblika je bila sprejeta zaradi gradnje iz opeke, saj so kotne oblike primernej\xc5\xa1e kot okrogle. Razli\xc4\x8dica je osemkotni\xc5\xa1ki stolp na kvadratnem podstavku. Na osnovi gradov tevtonskega reda, je ta vrsta stolpov pogosta tudi v srednji Poljski (npr. Brodnica, Cz\xc5\x82uch\xc3\xb3w, Lidzbark Warmi\xc5\x84ski). Ob\xc4\x8dasno imajo gradovi tevtonskega reda tak\xc5\xa1ne stolpe, ki niso iz opeke (npr. Paide).\n_START_SECTION_\nFunkcija\n_START_PARAGRAPH_\nBergfrid je ve\xc4\x8dnamenski objekt, ki bi lahko imel razli\xc4\x8dne obrambne funkcije, ki pa je imel tudi statusni pomen. V zadnjem desetletju 20. stoletja je pri\xc5\xa1lo do razprave na podro\xc4\x8dju raziskav gradov o tem, ali bi bilo mogo\xc4\x8de funkcijo bergfrida na kratko opredeliti kot \xc2\xbbutrdbe ali (bolj verjetno) statusni simbol\xc2\xab. O tem se \xc5\xa1e niso zedinili.\n_START_SECTION_\nObramba\n_START_PARAGRAPH_\nS svojo ogromno maso zidov - podzidek je \xc5\xa1e trdnej\xc5\xa1i v nekaterih primerih - je stolp ponudil pasivno za\xc5\xa1\xc4\x8dito za podro\xc4\x8dje gradu za njim. Zaradi tega je na \xc5\xa1tevilnih gradovih bergfrid name\xc5\xa1\xc4\x8den na glavni aveniji napada, pogosto postavljen v sprednjem delu obrambnega zidu. Tako je bil bergfrid sposoben opravljati podobno funkcijo \xc5\xa1\xc4\x8ditni zid. To \xc5\xa1e posebej velja za gradove, v katerih so med seboj povezani \xc5\xa1\xc4\x8ditni zid in bergfrid kot ena konstrukcijska enota (npr. grad Liebenzell v Schwarzwaldu). Tako imenovani \xc2\xbbdvojni bergfrid\xc2\xab, kot je ta v Greifensteinu v Hessnu in gradu Rochlitz na Sa\xc5\xa1kem, v nekem smislu predstavlja vmesno fazo med polo\xc5\xbeajem bergfrida in \xc5\xa1\xc4\x8ditnega zidu, kjer sta tesno razporejena stolpa povezana z ozkim delom \xc5\xa1\xc4\x8ditnega zidu._NEWLINE_Bergfrid s petkotni\xc5\xa1kim ali trikotni\xc5\xa1kim tlorisom ve\xc4\x8dinoma le\xc5\xbei v vogalu soo\xc4\x8den z glavno linijo napada, kar je povezano tudi s funkcijo \xc5\xa1\xc4\x8dita: kamniti izstrelki s katapulti so se bo\xc4\x8dno odbijali pod po\xc5\xa1evnim kotom udarca. V nekaterih primerih so bili take po\xc5\xa1evne napadne stranice (nem\xc5\xa1ko prallkeile) dodane na stolp tudi kasneje, in jih najdemo celo na stolpih s sicer kro\xc5\xbenim tlorisom (npr. grad Zv\xc3\xadkov na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in Forchtenstein na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem v Avstriji). Kvadratni bergfrid bi bil lahko zgrajen tudi s tem namenom.\n_START_SECTION_\nOpazovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKer je bil bergfrid najvi\xc5\xa1ja stavba v gradu, je po navadi deloval kot stra\xc5\xbeni in/ali opazovalni stolp. V zgornjem nadstropju ali borbeni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi je bilo mogo\xc4\x8de opaziti v bli\xc5\xbenjo in daljno okolico gradu. Stra\xc5\xbear je lahko zgodaj opozarjal na bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dega sovra\xc5\xbenika in spro\xc5\xbeil alarm. Med obleganji je bilo pomembno za opazovanje ospredja. \xc5\xa0e posebej dobro ohranjen primer je Osterburg v Weidi: pod zidanim zvonikom na bergfridu je \xc4\x8duvajevo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de in tik pod zvonikom majhna, izvirna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad za stra\xc5\xbearja skoraj 58 metrov nad tlemi.\n_START_SECTION_\nDvignjena borbena plo\xc5\xa1\xc4\x8dad\n_START_PARAGRAPH_\nSovra\xc5\xbenik, ki je napadel grad na grebenu ali pobo\xc4\x8dni grad se je pogosto lahko postavil nad sam grad. Vi\xc5\xa1ina bergfrida je lahko, vsaj v nekaterih primerih, to pomanjkljivost nadomestila. Z dvignjeno borbeno plo\xc5\xa1\xc4\x8dadjo nad pobo\xc4\x8djem so bolje nadzorovali kot iz ni\xc5\xbejih borbenih polo\xc5\xbeajev. Poleg tega je bergfrid obi\xc4\x8dajno slu\xc5\xbeil tudi kot obrambni stolp. Primeri zelo visokih bergfridov so bili ali pa so tisti na gradu Rheinfels (54 m) in Osterburg (53 m). Dodatne pohodno obzidje je bilo zgrajeno na ni\xc5\xbejih nadstropjih stolpa (npr. grad Bischofstein na Mozeli).\n_START_SECTION_\nTrdnjava in zapor\n_START_PARAGRAPH_\nTrdna konstrukcija in nedostopen povi\xc5\xa1an vhod je bergfrid naredil relativno varen prostor v gradu. Tukaj so lahko shranili dragocenosti, tako da je stolp prevzel vlogo trdnjave._NEWLINE_Od zgodnje moderne dobe so bergfride uporabljali v veliki meri kot primeren kraj za pripor zapornikov. Zlasti ja\xc5\xa1kom podobne kleti na dnu stolpa so pogosto uporabljali kot obliko je\xc4\x8de imenovane temnica (francosko oubliette \xe2\x80\x93 pozabljen prostor), ki je dostopna samo skozi ozko odprtino v stropu. Vendar pa ta oblika kleti ni bila nujno namenjena za tak\xc5\xa1no uporabo, temve\xc4\x8d je posledica in\xc5\xbeenirskega konstruiranja bergfrida. Debele stene, ki so se zgradile v bazi, so pustili le ozek, pribli\xc5\xbeno 4-8 metrov visok notranji prostor, ki je bil obi\xc4\x8dajno prekrit z obokom in dostopen samo z vrati v stropu. Ta zasnova je bila tudi posledica dejstva, da se je povi\xc5\xa1an vhod v stolp, nahajal v zgornjem nadstropju. Dostop do temnice skozi loputo (v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini Angstloch ali \xc2\xbbluknja strahu\xc2\xab) je bil skoraj vedno s pomo\xc4\x8djo lestve ali vrvi z vitlom. Stopnice v zidu so redka izjema._NEWLINE_Klet na dnu stolpa so uporabljali na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. V nekaterih primerih je bilo kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de ali skladi\xc5\xa1\xc4\x8de streliva, tako da je bilo v\xc4\x8dasih tukaj kup okroglih kamnov, za uporabo kot izstrelki med obleganjem. V nekaterih primerih je bil uporabljen kot cisterna, pogosto pa je prostor ostal neizkori\xc5\xa1\xc4\x8den. Predpostavka da je bila klet uporabljena le kot je\xc4\x8da, je zavajajo\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nStatusni simbol\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot v prej\xc5\xa1njih bivalnih stolpih plemstva in drugih vrstah stolpov, je bergfrid prevzel pomembno reprezentan\xc4\x8dno funkcijo. Nekateri raziskovalci gradov poudarjajo njihovo vlogo statusnega simbola, \xc4\x8deprav iz srednjeve\xc5\xa1kih virov tega ni mogo\xc4\x8de dokazati. Simbolika stolpa ima veliko pomenov, ne nujno vsi od njih pozitivni. Ker so od srednjega veka posvetni vladarji in zlasti vitezi pogosto bili kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere, raziskovalci predlagajo, da ima lahko bergfrid kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko konotacijo kot simbol Marije, saj je Marija v litanijah Bla\xc5\xbeene Device Marije navedena kot \xc2\xbbslonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni stolp\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbDavidov stolp\xc2\xab. V primeru grajskih stolpov ta simbolika ni dovolj podprta z viri._NEWLINE_V sodobnih opisih gradu je glavni stolp pogosto naveden kot prvi, kot slikovna oznaka ali vizualna predstavitev je pogosto videti na grbih in pe\xc4\x8datih, kjer simbolizira grad kot celoto. Bergfrid je s svojo statusno simboliko morda primerljiv s srednjeve\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbeinskimi stolpi v nekaterih severnih italijanskih in nem\xc5\xa1kih mestih, katerih v\xc4\x8dasih bizarne vi\xc5\xa1ine ni mogo\xc4\x8de razlo\xc5\xbeiti v voja\xc5\xa1kem smislu - poleg tega na primer, v Regensburgu ni bilo oboro\xc5\xbeenih konfliktov med mestnimi patricijskimi dru\xc5\xbeinami, tako da je tu funkcija dominantna od za\xc4\x8detka. Mo\xc5\xbeen primer uporabe teh stolpov kot statusni simbol, so tako imenovani \xc2\xbbmasleni stolpi\xc2\xab, ko je bil stolpi\xc4\x8d ali kupola zgrajen na vrhu izvirnega stolpa, in nima nobene dodatne voja\xc5\xa1ke funkcije, gre le za pove\xc4\x8danje vi\xc5\xa1ine za bolj\xc5\xa1e opazovanje._NEWLINE_Pri prehodu iz poznega srednjega veka do dana\xc5\xa1njih dni, ko je zaradi razvoja strelnega oro\xc5\xbeja potekala revolucija voja\xc5\xa1ke tehnologije, je bergfrid postopoma izgubil svojo voja\xc5\xa1ko funkcijo, saj so bile vse visoke zgradbe posebej ranljive za obstreljevanje s topovi in eksplozivi .Tako so bili gradovi pretvorjeni v trdnjave novega tipa, bergfrid pa pogosto kar poru\xc5\xa1en ali razstavljen, kot na primer v trdnjavi Coburg ali Wildenstein._NEWLINE_Bergfrid je pre\xc5\xbeivel do modernih \xc4\x8dasov, vendar je bil v nekaterih gradovih, kjer je obrambna funkcija izpadla in je bil grad pretvorjen v pala\xc4\x8do, preimenovan v schloss. Pogosto je bergfrid tudij edini element v prvotni obliki iz starega srednjeve\xc5\xa1kega gradu, ki ga nato \xc5\xa1tejejo kot dokaz o svoji vlogi simbola mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nZato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNovej\xc5\xa1e raziskave gradov, \xc5\xa1e posebej skupina okoli bavarskega srednjeve\xc5\xa1kega arheologa, Joachima Zeuneja, je postavila v dvom funkcijo glavnega bergfrida kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v primeru obleganja. V podporo tej tezi, je splo\xc5\xa1no pomanjkanje ustreznih najdb in tradicij. Povi\xc5\xa1an vhod pravijo, da ima bolj simboli\xc4\x8den in psiholo\xc5\xa1ki pomen._NEWLINE_Kritiki zavra\xc4\x8dajo ta pogled, \xc4\x8de\xc5\xa1 da teorija ne upo\xc5\xa1teva visokega srednjeve\xc5\xa1kega fevdalnega reda in sistem prisege zvestobe. To bi preprosto prenesli v metodologijo G\xc3\xbcntherja Bandmanna za posvetno arhitekturo._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni gradovi so bili fevdi, ki so bili v lasti mo\xc4\x8dnega fevdalca ali knezo\xc5\xa1kofa. Kne\xc5\xbeja ozemlja v tistem \xc4\x8dasu so bila za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z gosto mre\xc5\xbeo malih in srednje velikih utrdb, ki je bila dopolnjena z utrjenimi posestvi vazalov. V primeru napada bi se lahko branilci v celoti zana\xc5\xa1ali na podporo svojim gospodom podrejenim in sorodnim vitezom. Nasprotno bi se vladar seveda zana\xc5\xa1al na podporo svojih vazalov._NEWLINE_Kleti v bergfridih so pogosto zgrajene ve\xc4\x8d metrov v zemlji. Poru\xc5\xa1itev torej ni bila velika gro\xc5\xbenja. Po\xc5\xbeig je bil tudi zelo te\xc5\xbeko izvedljiv zaradi njihove kamnite konstrukcije in le nekaj svetlobnih odprtin, ki so se lahko hitro zaprle, da bi se prepre\xc4\x8dil dostop zraka. Konservativni zgodovinar zato vidi bergfrid kot sredstvo za pasivno obrambo, kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za nekaj dni do prispetja pomo\xc4\x8di. Glavni cilj je bil prepre\xc4\x8diti, da bi ga napadalec podrl. Zahvaljujo\xc4\x8d svoji trdni gradnji so se mnogi bergfridi celo izognili kasnej\xc5\xa1im poskusom ru\xc5\xa1enja s strani pode\xc5\xbeelskega prebivalstva, ki je \xc5\xbeelel pridobiti gradbeni material iz zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih gradov in ga ponovno uporabiti._NEWLINE_Napad na tako utrjeno mesto v \xc4\x8dasu aktivnega fevdalnega sistema je bil skoraj brezupen. Veliko manj tvegano je bilo preprosto plenjenje kmetij in mlinov. Veliko \xc5\xa1tevilo srednjeevropskih gradov niso v srednjem veku nikoli resno napadli. Zato ni veliko dokazov o umiku v bergfrid. Stavba je \xc5\xbee sama izpolnila svojo odvra\xc4\x8dilno funkcijo._NEWLINE_Bergfridi iz 12. in 13. stoletja so bili prvotno obdani le z enostavnimi obzidjem. Spremljajo\xc4\x8di stolpi in cvingerji so bili dodani v kasnej\xc5\xa1ih fazah. Veliko gospodarskih poslopij je bilo iz lesa ali so bila pollesena, kamnita stanovanja po navadi niso bila utrjena. V srednjem veku je bil v primeru obleganja ogromen bergfrid gotovo najvarnej\xc5\xa1a stavba, v kateri so v \xc4\x8dasu spopadov \xc5\xbeenske, starej\xc5\xa1i in otroci lahko na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1iritvah so bili dodatni stolpi pogosto oblikovani kot lupine. Njihove zadnje strani so bile odprte, tako da napadalcem niso nudile odpora. Tak\xc5\xa1ni polkro\xc5\xbeni ali pravokotni stolpi so pre\xc5\xbeiveli ob \xc5\xa1tevilnih gradovih in utrdbah.To \xc5\xa1e dodatno dokazuje, da se gradovi niso vdali niti po tem, ko je bilo obzidje prebito._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji glavni stolp srednjeve\xc5\xa1kega evropskega gradu, mogo\xc4\x8dni don\xc5\xbeon francoskega Ch\xc3\xa2teau de Coucy, je bil \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne obravnavan kot gro\xc5\xbenja. Nem\xc5\xa1ko poveljstvo je imelo pribli\xc5\xbeno 50 metrov visok stolp v posesti do 27. marca 1917 z namenom, da bi prekinili linijo umika francoskih vojakov._NEWLINE_Kasneje in po srednjeve\xc5\xa1kem obdobju so se pojavili novi gradovi katerih glavni stolpi zagotovo nikoli niso bili mi\xc5\xa1ljeni kot pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8da. Na primer, v letu 1418 je imel Frederick Freyberg enega zadnjih velikih novih gradov nem\xc5\xa1kega srednjega veka, zgrajenega od  prednikov gradu Eisenberg v Allg\xc3\xa4u. Hohenfreyberg je nastal v slogu Hohenstaufen gradu na hribu, ki ne more biti brez bergfrida. Danes sta razvalini edne od najpomembnej\xc5\xa1ih grajskih skupin v srednji Evropi.\n_START_SECTION_\nBergfrid v \xc4\x8dasu obleganja\n_START_PARAGRAPH_\nNapadi na srednjeve\xc5\xa1ke gradove v srednji Evropi obi\xc4\x8dajno ni bili izvajani kot obleganje velike vojske. Pogosto je le dvajset do sto mo\xc5\xa1kih blokiralo vhode v grad in demoraliziralo njihove prebivalce z ob\xc4\x8dasnimi napadi. Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de so metali \xc5\xbeivalska trupla ali umazanijo. Prebivalce je bilo potrebno le sestradati. Kmetje iz obmo\xc4\x8dja so skrivali svoje \xc5\xbeito v zemljankah in vozili \xc5\xbeivino v gozd._NEWLINE_Posadke v obleganem gradu so bile obi\xc4\x8dajno sestavljene iz le nekaj mo\xc5\xa1kih. \xc4\x8ce je bilo predvideno obleganje, so jo podvojili ali potrojili. V izrednih razmerahso se zatekli v glavni stolp. Grad je bil obravnavan da je osvojen, ko je padel bergfrid. To je lahko trajalo nekaj tednov.\n_START_SECTION_\nFortificirana ka\xc5\xa1\xc4\x8da in trnjavska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno funkcijo bergfrida kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, je imela utrjena ka\xc5\xa1\xc4\x8da v rahlo utrjenih kmetijah  ni\xc5\xbejega plemstva, kot tudi kamnite cerkvene fiale v vasi in trdnjavske cerkve._NEWLINE_Prebivalstvo na vasi je v primeru vojne najbolj trpelo, tako da je bila skoraj vsaka velika vas rahlo utrjena. Ni redko, da je bila va\xc5\xa1ka cerkev razvita v trdnjavsko cerkev. Masiven zvonik - ali pa celotna zgradba - je prevzel funkcijo bergfrida, v katerem so prebivalci na\xc5\xa1li zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8de je to potrebno za kratek \xc4\x8das. Pogosto se je napadalec po kratkem \xc4\x8dasu spet umaknil, tako da aktivna obramba ni bila potrebna. Ve\xc4\x8dina primerov tak\xc5\xa1nih utrjenih stolpov ka\xc5\xa1\xc4\x8d se je ohranila v Vestfaliji v Nem\xc4\x8diji.'