b'\n_START_ARTICLE_\nRaka\n_START_SECTION_\nLega in pomen kraja\n_START_PARAGRAPH_\nRaka le\xc5\xbei na hribu, s katerega se odpira pogled, ki se\xc5\xbee od Sljemena nad Zagrebom preko bre\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline in Kr\xc5\xa1kega polja ter celotnih Gorjancev do Novega mesta in Ko\xc4\x8devskega Roga. Od glavnih prometnih poti je vas sicer odmaknjena, vendar skozi njo poteka cesta, ki kraj povezuje s Kr\xc5\xa1kim, Sevnico in avtocesto Ljubljana-Zagreb. Za Rako je \xc5\xa1e vedno zna\xc4\x8dilen agrarni videz, zato tu \xc5\xa1e vedno najdemo \xc5\xa1tevilne pomembne ostanke stare kme\xc4\x8dke arhitekture, vinske kleti, zidanice in druga gospodarska poslopja._NEWLINE_Raka je znana po domu cvi\xc4\x8dka, v katerem je ambasada cvi\xc4\x8dka, prva in edina na Dolenjskem, seveda tudi v Sloveniji. To je dom dru\xc5\xa1tva vinogradnikov in vinarjev na Raki._NEWLINE_V vasi je osnovna \xc5\xa1ola, cerkev Sv. Lovrenca, Humekova doma\xc4\x8dija in mogo\xc4\x8dni grad Raka - Arch._NEWLINE_Kraji, ki spadajo h Krajevni skupnosti Raka so:Raka, Planina, Koritnica, Jelenik, Celine, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, Zabukovje, Ardro, Podulce, Cirje, Sela, Povr\xc5\xa1je, Brezje, Dolenja vas, Pristava, Vrh, Vidme, Dolga Raka, Podlipa, Mikote, Dobrava, Smednik, Goli vrh, Gmajna, Ravno, Zaloke, Kr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, Veliki in Mali Koren.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVas je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1178, naseljena pa je bila \xc5\xbee v prazgodovini. Kraj z okolico je bil poseljen tudi v \xc4\x8dasu Rimskega imperija, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ke najdbe. Na Raki so odkrili bogate predzgodovinske najdbe, zlasti \xc5\xa1tevilne hal\xc5\xa1tatske gomile. Preko ozemlja ra\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije je \xc5\xa1la tudi rimska cesta._NEWLINE_Obnovljen je rimski miljnik pred gradom, ki je v srednjem veku slu\xc5\xbeil kot sramotilni steber._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1a zgodovina je povezana z grajskim poslopjem, \xc5\xbeupnija na Raki pa je bila ustanovljena leta 1363, ko naj bi tam zgradili tudi prvo cerkveno poslopje. _NEWLINE_Raka naj bi bila v zapisih leta 1616 prvi\xc4\x8d omenjena tudi kot trg, in sicer ob prodaji de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejega gospostva Kostanjevica v zasebne roke. Tedaj je bil na Raki tudi prvi\xc4\x8d izpri\xc4\x8dan sodnik (des Hannsen Resman Richters zu Arch). Resman je bil leta 1616 med petimi Ra\xc4\x8dani, ki so prosili za podelitev kupnega prava. Raka je po tej prvi omembi kontinuirano dokumentirana kot tr\xc5\xa1ko naselje tako v svetnih kot tudi cerkvenih virih, vendar pa nekje nastopa le z lastnim imenom, nekje pa s tr\xc5\xa1kim atributom in zunaj te dogovorne uporabe tr\xc5\xa1kega imena s strani neposredne svetne in cerkvene oblasti ni imela Raka nikjer drugje priznanega statusa trga niti v najohlapnej\xc5\xa1em pomenu besede. Po pribli\xc5\xbeno 150 letih sta naslov trga in krajevnega \xe2\x80\x9crihtarja\xe2\x80\x9d skoraj so\xc4\x8dasno tudi izginila.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnjiska cerkev Sv. Lovrenca\n_START_PARAGRAPH_\nPrednica sedanje \xc5\xbeupnijske cerkve je bila manj\xc5\xa1a gotska cerkev, ki so jo podrli in leta 1770 za\xc4\x8deli z gradnjo sedanje mogo\xc4\x8dne stavbe, ki je bila posve\xc4\x8dena leta 1804. Cerkev je za\xc4\x8del zidati v baro\xc4\x8dnem stilu ljubljanski stavbenik Lovrenc Prager, delo pa je nadaljeval njegov sin Ignac, ki je v klasicisti\xc4\x8dnem duhu poznega 18. stoletja poenostavil nekatere detajle. Popolnoma opremili so cerkev \xc5\xa1ele v drugi polovici 19. stoletja. Poleg glavnega oltarja sv. Lovrenca so v cerkvi \xc5\xa1e stranski oltarji Device Marije Kraljice, trpe\xc4\x8dega Jezusa (ecce homo), sv. Ane in sv. Antona pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika. Omeniti velja \xc5\xa1e lepo poznobaro\xc4\x8dno pri\xc5\xbenico. \xc5\xbdupnijska cerkev sv. Lovrenca je danes poznobaro\xc4\x8dna cerkev z dvema zvonikoma, ki je bila zgrajena leta 1795.\n_START_SECTION_\nOstale cerkve v KS Raka\n_START_PARAGRAPH_\nSv. Lenart na Ravnem _NEWLINE_Cerkev je bila zgrajena verjetno v 17. stoletju. Stoji na gri\xc4\x8dku tik ob avtocesti. Prav tukaj je \xc5\xa1la \xc5\xbee rimska cesta. Cerkev z ve\xc4\x8dstoletno lipo je zelo slikovita. Glavni oltar sv. Lenarta je iz leta 1888 (gotovo je bil neko\xc4\x8d tam starej\xc5\xa1i oltar).  Stranska oltarja sv. Martina in sv. Antona pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika sta najbr\xc5\xbe tudi iz 17. stoletja. Kri\xc5\xbeev pot v cerkvi iz leta 1803 je bil menda neko\xc4\x8d na Raki. \xc5\xbdegnanje je drugo nedeljo v novembru (navadno je to Martinova nedelja). _NEWLINE_Sv. Ne\xc5\xbea na Vrhu_NEWLINE_Cerkev stoji na samem na samotnem gri\xc4\x8dku izven vasi. Zgrajena je bila verjetno sredi 17. stoletja. Zvonik je bil dozidan kasneje. Glavni oltar, posve\xc4\x8den sv. Ne\xc5\xbei, ima letnico 1758. Stranska oltarja sta posve\xc4\x8dena sv. Florijanu in neki svetnici mu\xc4\x8denki. \xc5\xbdegnanje je na belo nedeljo (prvo po veliki no\xc4\x8di); ma\xc5\xa1a s procesijo pa je \xc5\xa1e na god sv. Marka (25. 4.) _NEWLINE_Sv. Peter v Koritnici_NEWLINE_Cerkev stoji ob cesti Raka \xe2\x80\x93 Studenec. Verjetno je bila cerkev prvotno gotska, kasneje pa barokizirana. Ima samo en oltar iz leta 1660. Stari kip sv. Petra je shranjen v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du. \xc5\xbdegnanje je na nedeljo po godu sv. Petra (29. 6.). _NEWLINE_Sv. Marjeta v Podulcah_NEWLINE_Cerkev stoji zunaj vasi nad potokom Ra\xc4\x8dna na strmem zemeljskem pomolu. Prezbiterij je stara romanska polkro\xc5\xbena apsida (morda \xc5\xa1e iz 14. stoletja).  Cerkev je bila kasneje barokizirana. Leta 1839 so prizidali zvonik. Oltar je v cerkvi samo eden. Domnevno je bila v davni preteklosti tukaj stara naselbina. \xc5\xbdegnanje je navadno na nedeljo po godu sv. Marjete (20. 7.)\n_START_SECTION_\nOsebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa Raki je proti koncu 16. stoletja \xc5\xbeivel in deloval vikar Anton Recelj, ki je znan po tem, da je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel gorske bukve, ta njegov prevod pa velja za prvi obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i pravni spis v slovenskem jeziku._NEWLINE_Za zgodovino prava na Slovenskem je pomemben ra\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik Andrej Recelj (Rezl), ki je leta 1582 prvi prevedel (iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine) tako imenovane Gorske bukve. To je zapis prava, veljavnega v vinskih goricah (gorah). Je prvi slovenski uradni zapis prava, ki ureja odnose med gorniki in tistimi, ki so obdelovali gorni\xc5\xa1ke vinograde. Zapisane so tudi ustrezne kazni za kr\xc5\xa1ilce teh predpisov. _NEWLINE_Na Rako je pred 150 leti med po\xc4\x8ditnicami zahajal kot dijak in \xc5\xa1tudent slovenski pisatelj Ivan Tav\xc4\x8dar k svojemu stricu, \xc5\xbeupniku na Raki, Antonu Tav\xc4\x8darju, ki je na Raki tudi pokopan. Tav\xc4\x8dar omenja \xc2\xbbson\xc4\x8dno Rako\xc2\xab\xc2\xa0kot enega najlep\xc5\xa1ih krajev na Slovenskem v svoji povesti Otok in struga. Zapisal je, da je najlep\xc5\xa1a slovenska vas, saj nam ponuja \xc4\x8dudovit razgled na vse strani._NEWLINE_V Raki se je rodila Amalija Knavs, mati manekenke in oblikovalke Melanije Knavs.'