b'\n_START_ARTICLE_\nCivitas\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanstvo in skupnost dr\xc5\xbeavljanov\n_START_PARAGRAPH_\nCivitas romana s pomenom dr\xc5\xbeavljanstvo se je kot pravni termin nana\xc5\xa1al na osebe (cives), cela naselja in politi\xc4\x8dne skupnosti, za katere so veljali enaki zakoni (concilium coetusque hominum iure sociati), ki so predpisovali obveznosti (munera) in podeljevali dr\xc5\xbeavljanske pravice. Posameznik je dobil dr\xc5\xbeavljanstvo po rojstvu ali po podelitvi, izgubil pa ga je s smrtjo ali z uradnim preklicem._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Rimskega cesarstva so imeli dr\xc5\xbeavljanstvo (civitas romana), se pravi status rimskega dr\xc5\xbeavljana (civis Romanus) izklju\xc4\x8dno patriciji (staroselci) Rima, medtem ko plebejci (pri\xc5\xa1leki) niso imeli nobenih politi\xc4\x8dnih pravic niti mo\xc5\xbenosti sklepanja zakonov s patriciji. Na za\xc4\x8detku Rimske republike so se za\xc4\x8deli plebejci boriti za svoje pravice, a enakopravnost so dosegli \xc5\xa1ele leta 287 pr. n. \xc5\xa1t., ko je bil izdan zakon lex Hortensia. Ta zakon je dolo\xc4\x8dal, da odlo\xc4\x8ditve Plebejskega zbora (Concilium plebis) obvezujejo vse Rimljane. To je pomenilo, da so odlo\xc4\x8ditve Plebejskega zbora enakovredne odlo\xc4\x8ditvam senata. Od tega trenutka dalje se Rimski narod progla\xc5\xa1a za civitas romana (rimsko ljudstvo), to je enakopravno skupnost patricijev in plebejcev.\n_START_SECTION_\nDel rimske civilizacije in mestna skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nS \xc5\xa1irjenjem rimske oblasti preko meja Lacija so osvojeni kraji in njihovi prebivalci dobivali status pora\xc5\xbeenih ali su\xc5\xbenjev (populi dediticii) ali status zaveznikov (civitates foederatae). Slednji so imeli pravico obdr\xc5\xbeati ve\xc4\x8dino svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, odvisno od sporazuma, ki so ga podpisali z Rimom._NEWLINE_Na koncu republikanskega obdobja so leta 90 pr. n. \xc5\xa1t. (lex Iulia) in 89 pr. n. \xc5\xa1t. (lex Plautia Papiria) vsi prebivalci Apeninskega polotoka (Italci) dobili status "rimskega ljudstva" in posledni\xc4\x8dno pravico do dr\xc5\xbeavljanstva (oboje civitas romana). Nova mesta se niso ve\xc4\x8d imenovala oppidum, temve\xc4\x8d kar civitas romana, kar je pomenilo, da gre za "del rimske civilizacije", z vsemi posledicami, ki jih je to pomenilo._NEWLINE_Status civitas romana se je podeljeval na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Status so dobila na primer presti\xc5\xbena in gospodarsko pomembna mesta, med njimi Massilia (Marseille) in Messina, \xc4\x8deprav so bila na okupiranih ozemljih, ki so imela v obdobju Republike polavtonomen polo\xc5\xbeaj. Malta je enak status dobila kot nagrado za zvestobo Rimu med drugo punsko vojno. Naziv civitas romana so dobila tudi nova romanizirana urbana naselja zavezni\xc5\xa1kih narodov. Obi\xc4\x8dajno je \xc5\xa1lo za popolnoma nova naselja, zgrajena poleg pomembnih starej\xc5\xa1ih naselij. V teh primerih je treba v nazivu civitas romana videti predvsem izjavo okupatorskih sil, da skupnost pripada Rimu._NEWLINE_V poznem Rimskem cesarstvu se naziv civitas romana ni podeljeval samo prijateljskim in zavezni\xc5\xa1kim ljudstvom in njihovim mestom, ampak tudi vsem miroljubnim regijam, ki so imela kako lokalno upravo. Na koncu cesarstva so civitates imele svojo policijo pod dekurijonovim poveljstvom in to so bile v oddaljenih podro\xc4\x8djih, ki so jih ogro\xc5\xbeali barbari, pogosto edine rimske obrambne enote._NEWLINE_Proti koncu Rimskega cesarstva je cesar Karakala leta 212 izdal edikt Constitutio Antoniniana, s katerim je podelil dr\xc5\xbeavljanstvo vsem svobodnim prebivalcem cesarstva, razen dediticijskih peregrinov (nasprotnikov, ki so se po porazu predali na milost in nemilost Rima) in svobodnjakov, ki niso bili osvobojeni s civilnimi oblikami manumisije. Cesar Justinijan je ukinil tudi te omejitve in izena\xc4\x8dil vse svobodne prebivalce cesarstva. Na ta na\xc4\x8din je vsako mesto v imperiju imelo pravico do naziva civitas romana, zato se je postopoma za\xc4\x8dela uporabljati za mesto samo beseda civitas. Odtod italijanski izraz citt\xc3\xa0, \xc5\xa1panski ciudad, portugalski cidade, angle\xc5\xa1ki city.'