b'\n_START_ARTICLE_\nVisoko barje\n_START_PARAGRAPH_\nVisoko barje je mokri\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega rastline so z nalaganjem izgubile stik s podtalnico. Zato tukaj uspevajo rastline, ki so prilagojene na pogoje z malo hranilnih in mineralnih snovi. _NEWLINE_Pri visokem barju stika s podtalnico ni in so rastline, kar se preskrbe z vodo ti\xc4\x8de, odvisne izklju\xc4\x8dno od s hranili revno padavinsko vodo. Tak\xc5\xa1ne razmere prenese le malokatera rastlina, zato je rastlinstvo visokih barij specifi\xc4\x8dno in se mo\xc4\x8dno razlikuje od rastlinstva okolice. Nekatera visoka barja pora\xc5\xa1\xc4\x8da zgolj zeli\xc5\xa1\xc4\x8dna in mahovna plast, v najbolj\xc5\xa1em primeru pa na njih naletimo na ve\xc4\x8dje ali manj\xc5\xa1e otoke ru\xc5\xa1ja. Na samem robu barja se obi\xc4\x8dajno ru\xc5\xa1ju priklju\xc4\x8di smreka, ki pa je zaradi mineralno revne \xc5\xa1otne plasti slabo razvita in pritlikava.\n_START_SECTION_\nNastanek visokega barja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0otni mah ima svojevrstno sposobnost, da navzgor stalno prira\xc5\xa1\xc4\x8dajo mladi poganjki, spodnji deli pa se postopoma spreminjajo v \xc5\xa1oto. Na ta na\xc4\x8din se plast \xc5\xa1ote debeli, celotno barje pa se dviguje nad okolico. Tako rastline izgubijo stik s podtalnico, kar prenese le malokatera rastlina. \xc5\xa0otni mah zrase na leto 7 do 10 mm, v 10 letih se ustvari pribli\xc5\xbeno 1 cm debela plast \xc5\xa1ote. Rastlinske in \xc5\xbeivalske ostanke razkrajajo\xc4\x8da huminska kislina rjavo obarva vodo v barjanskih okencih. Zaradi velike koli\xc4\x8dine vode razvoj \xc5\xbeivljenja na visokem barju spomladi v primerjavi z okolico kasni, jeseni pa se zaradi toplotnoizolacijskega u\xc4\x8dinka \xc5\xbeivljenje nekoliko podalj\xc5\xa1uje.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZgolj z de\xc5\xbeevnico se je sposoben prehranjevati le \xc5\xa1otni mah, graditelj visokega barja. Za vse druge rastline so na prehransko revnih in kislih tleh rastne razmere skorajda neprimerne. Rastline visokih barij, ki so prilagojene na mineralno revno rasti\xc5\xa1\xc4\x8de, so ombrotrofne vrste. Vresnice, pogoste rastline visokih barij, u\xc4\x8dinkovito sprejemajo hranila iz tal s pomo\xc4\x8djo mikoriznih gliv, medtem ko so mesojede rastline (rosika in mastnica) sposobne sprejemati hranila \xc5\xbeivalskega izvora. _NEWLINE_Botani\xc4\x8dne analize so pokazale, da je mogo\xc4\x8de na enem samem visokem barju najti poleg ombotrofnih rastlin (takih, ki se hranijo le z de\xc5\xbeevnico), tudi rastline, ki se hranijo z rudninsko vodo, ne glede na to, ali se nahaja v barju kot podtalnica ali pa vanj priteka kot povr\xc5\xa1inska voda. Na visokem barju lahko uspeva tudi kaka nizkobarjanska rastlina, ker je na njenem rasti\xc5\xa1\xc4\x8du po naklju\xc4\x8dju nekaj ve\xc4\x8d du\xc5\xa1ika._NEWLINE_Rastline na visokih barjih so kisloljubne vrste. Vodne razmere barja so spremenljive, saj so rastline lahko poplavljene, tiste na vrhu \xc5\xa1otnih kupov pa so pogosto izpostavljene su\xc5\xa1nim razmeram. Prevladujejo vodoljubne in vlagoljubne vrste. Vendar so se nekatere rastline prilagodile na nadolgotrajnej\xc5\xa1o su\xc5\xa1o s kseromorfno zgradbo listov ali pa so sposobne preko listov vpijati padavinsko vodo. Temperaturna nihanja barja so velika - povr\xc5\xa1ina barja se ob son\xc4\x8dnem vremenu segreje do 50\xc2\xbaC, pono\xc4\x8di pa se zelo ohladi. Rastline visokih barij so zaradi posebnih razmer ozki specalisti, ki uspevajo le tu in se mo\xc4\x8dno razlikujejo od rastlinstva okolice.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nVisoka barja so s stali\xc5\xa1\xc4\x8da varovanja narave dragocena naravna vrednota. Zaradi zna\xc4\x8dilnih \xc5\xbeivljenjskih razmer so se nanje prilagodile le redke vrste. Visoka barja predstavljajo edinstveni ekosistem, kjer najdejo svoj \xc5\xbeivljenjski prostor \xc5\xa1tevilne redke in ogro\xc5\xbeene rastlinske in \xc5\xbeivalske vrste, ki prispevajo k biodiverziteti. Barja omogo\xc4\x8dajo preu\xc4\x8devanje razvoja rastlinstva v preteklosti, ker se deli rastlin ohranjajo v \xc5\xa1oti ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dletij. Na podlagi analize pelodnih zrn iz razli\xc4\x8dnih globin se da ugotoviti, katere rastline so v preteklosti uspevale na tem obmo\xc4\x8dju._NEWLINE_Visoka barja so ob\xc4\x8dutljiva za vnos rudninske vode in du\xc5\xa1ikovih spojin.\n_START_SECTION_\nVisoka barja v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nIme visoko barje ni povezano z nadmorsko vi\xc5\xa1ino, \xc4\x8deprav so danes pri nas najlep\xc5\xa1a barja v vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih predelih na Pokljuki, Jelovici in na Pohorju. _NEWLINE_Ostanki nekdanjega visokega barja so danes vidni tudi na Ljubljanskem barju ve\xc4\x8dinoma kot gozdi\xc4\x8dki breze in rde\xc4\x8dega bora. Preden so ga osu\xc5\xa1ili, so bila to najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a in najni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8da visoka barja v Srednji Evropi. Ob izsu\xc5\xa1evanju so z barja porezali ogromne koli\xc4\x8dine \xc5\xa1ote, kar je povzro\xc4\x8dilo izumrtje mnogih predstavnikov barjanskega rastlinstva.'