b'\n_START_ARTICLE_\nMut\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nMut je bila Amonova partnerica  in zavetnica faraonov Srednjega (okoli 2055\xe2\x80\x931650 pr. n. \xc5\xa1t.) in Novega kraljestva (okoli 1550\xe2\x80\x931070 pr. n. \xc5\xa1t.). V zgodnji egip\xc4\x8danski zgodovini sta bili Amonovi partnerici boginji  Amunet in Vorset, kateri je v Novem  kraljestvu spodrinila Mut.  Mut se je v besedilih in umetnosti pojavila \xc5\xa1ele v poznem Srednjem kraljestvu.  Amon in Mut sta bila zavetnika Teb, glavnega mesta Gornjega Egipta, v katerih sta s sinom Honsujem tvorila tebansko triado. _NEWLINE_Druga glavna Mutina vloga je bila vloga boginje levinje, gornjeegip\xc4\x8danske protiute\xc5\xbei stra\xc5\xa1ne boginje Spodnjega Egipta Sekmet.\n_START_SECTION_\nUpodabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nV umetnosti se je Mut upodabljala kot \xc5\xbeenska z jastrebovimi krili. V rokah je imela ankh, na glavi pa dvojno krono Gornjega in Spodnjega Egipta. Njena obleka je bila rde\xc4\x8da ali modra. Na stopalih je bilo pero boginje Maat._NEWLINE_Zaradi asimilacije v druge boginje se je v\xc4\x8dasih upodabljala kot kobra, ma\xc4\x8dka, krava. levinja in jastreb. Proti koncu Novega kraljestva so Mut  skoraj  vedno upodabljali z dvojno krono in jo naslavljali \xc2\xbbkraljica nebes,  prile\xc5\xbenica vseh bogov\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nKarnak\n_START_PARAGRAPH_\nBoginji Mut posve\xc4\x8deni templji \xc5\xa1e vedno stojijo tako v Egiptu kot v Sudanu. _NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njenega kulta je bil tempelj v Karnaku. V njem je stal kip, ki naj bi bil utele\xc5\xa1enje njene ka (du\xc5\xa1e). V njeno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje so spadali vsakodnevni obredi, ki so jih opravljali faraon in njene sve\xc4\x8denice. Njen tempelj je bil edini v Egiptu, ki so ga upravljale izklju\xc4\x8dno \xc5\xbeenske. Administrativne zadeve so izjemoma opravljali tudi sve\xc4\x8deniki._NEWLINE_Glavna sve\xc4\x8denica v tempeljskem obredju je bila obi\xc4\x8dajno kraljica. Obredom je prisostvoval tudi faraon, ki je po smrti postal bog. \xc4\x8ce je v Egiptu vladala faraonka, je bila glavna sve\xc4\x8denica obi\xc4\x8dajno njena h\xc4\x8di. V obrede sta spadala tudi glasba in pitje._NEWLINE_Tempelj v Karnaku je ponovno zgradila faraonka Ha\xc4\x8depsut  iz Osemnajste dinastije. Zaradi ve\xc4\x8d sto kipov boginje Sekmet z imenom Amenhotepa III. so arheologi domnevali, da je tempelj zgradil prav on. Kasneje se je izkazalo, da je dela 75 let pred njim zaklju\xc4\x8dila Ha\xc4\x8depsut. Domneva se, da je Amenhotep III. odstranil ve\xc4\x8dino sledov za Ha\xc4\x8depsut, in sebi pripisal njene zasluge._NEWLINE_Ha\xc4\x8depsut je bila tudi prva, ki je za\xc4\x8dela boginjo upodabljati z dvojno krono obeh Egiptov. Istovetila se je z njo  in trdila, da je njena potomka, zato jo je ponovno potisnila v ospredje egip\xc4\x8danskega panteona. Pogosto se je istovetila  tudi z boginjo Sekmet, ki je bila bolj agresivna boginja. Ha\xc4\x8depsut se je v prvem delu svojega vladanja izkazala za uspe\xc5\xa1no bojevnico za prestol.  _NEWLINE_Kasneje v Osemnajsti dinastiji je faraon Ehnaton zatrl \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Mut in drugih bogov in promoviral enobo\xc5\xa1tvo in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje svojega boga Atona. Njegov sin Tutankamon je po o\xc4\x8detovi smrti vzpostavil prej\xc5\xa1nje  stanje in se tudi sam povezoval  z boginjo Mut. _NEWLINE_Ramzes II. iz Devetnajste dinastije je obnovil Mutin tempelj in ve\xc4\x8d drugih na karna\xc5\xa1kem tempeljskem kompleksu. _NEWLINE_Ku\xc5\xa1itski (nubijski) faraoni iz Petindvajsete dinastije so raz\xc5\xa1irili Mutin tempelj, Ramzesovega pa so preuredili  v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem so proslavljali Amonovo in Honsujevo rojstvo in se posku\xc5\xa1ali vklju\xc4\x8diti v egip\xc4\x8dansko bo\xc5\xbeansko nasledstvo. Med Mutine sve\xc4\x8denice so vklju\xc4\x8dili tudi svoje sve\xc4\x8denice._NEWLINE_Gr\xc5\xa1ka Ptolemajska dinastija je v tempelj dodala svoje okrasje in sve\xc4\x8denice in izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala Mutin kult za svoje lastne  interese._NEWLINE_Kasneje je rimski cesar Tiberij obnovil sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, po\xc5\xa1kodovana zaradi visokih poplav. Aktivna so ostala vse do konca rimskega obdobja v 3. stoletju n. \xc5\xa1t. Kasnej\xc5\xa1i rimski guvernerji so gradivo iz templja uporabili za svoje gradnje. Reliefe na kamnitih blokih so pogosto pustili nedotaknjene.'