b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0mihel pod Nanosom\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nGradi\xc5\xa1\xc4\x8de Grad z izrazito strate\xc5\xa1ko lego na obmo\xc4\x8dju \xc2\xbbPostojnskih vrat\xc2\xab\xc2\xa0severno od naselja, je ena najva\xc5\xbenej\xc5\xa1ih in najve\xc4\x8djih naselbin notranjske prazgodovinske kulturne skupine. Planoto trapezaste oblike obdajajo z vseh strani strma pobo\xc4\x8dja, po robovih pa potekajo obse\xc5\xbeni okopi (severni in vzhodni sta dolga okoli 350 m)._NEWLINE_Poselitev se je pri\xc4\x8dela v 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in je trajala do 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Opustitev naselbine se povezuje z uvedbo rimskega nadzora na tem obmo\xc4\x8dju, ko je rimska vojska v \xc4\x8dasu cesarja Oktavijana v vojni med leti 35 do 33 pr. n. \xc5\xa1t. zavzela naselbino in jo uni\xc4\x8dila._NEWLINE_Posamezna grobi\xc5\xa1\xc4\x8da pod naseljem so \xc4\x8dasovno lo\xc4\x8dena, prevladujejo pa \xc5\xbegani in \xc5\xbearni grobovi. Posebnost so grobovi z oro\xc5\xbejem iz 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Odsev voja\xc5\xa1kih spopadov za zavzetje naselja je v okopu gradi\xc5\xa1\xc4\x8da odkrito rimsko oro\xc5\xbeje iz obdobja okoli 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. z nad 370 primerki \xc4\x8delad, me\xc4\x8dev, osti kopij in konic katapultnih izstrelkov. Ve\xc4\x8dino najdenega gradiva je shranjenega v Naravoslovnem muzrju na Dunaju in Narodnem muzeju Slovenije v Ljubljani.'