b'\n_START_ARTICLE_\nBonitete na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nZakonsko opredeljene bonitete\n_START_PARAGRAPH_\nUporaba osebnega vozila za privatne namene: Uporaba osebnega vozila v zasebne namene ima precej velik motivacijski u\xc4\x8dinek, saj zaposlenemu zmanj\xc5\xa1a marsikateri stro\xc5\xa1ek. Je ena izmed najbolj za\xc5\xbeelenih bonitet. Seveda pa je potrebno s strani delodajalca razmisliti, ali je taka boniteta smiselna. Gre za avtomobile in druga motorna vozila, ki so konstruirana predvsem za prevoz oseb, vklju\xc4\x8dno z motornimi vozili za kombinirani prevoz ljudi in blaga (tipa "karavan", "kombi" itd.) in dirkalnimi avtomobili. V dav\xc4\x8dno osnovo delojemalca se v\xc5\xa1teva 1,5\xc2\xa0% nabavne vrednosti vozila mese\xc4\x8dno za vsak za\xc4\x8detni koledarski mesec uporabe vozila. Z vsakim nadaljnjim letom se cena zni\xc5\xbea. Nabavna vrednost se zmanj\xc5\xa1a za 50\xc2\xa0%, \xc4\x8de delodajalec mese\xc4\x8dno prevozi manj kot 500 km, pove\xc4\x8da pa se za 25\xc2\xa0%, \xc4\x8de delodajalec zagotovi gorivo za privatno uporabo vozil. Dejanske stro\xc5\xa1ke goriva je potrebno sorazmerno razmejiti, \xc4\x8de podjetje na zagotavlja goriva za opravljanje poti v privatne namene. V pomo\xc4\x8d pri izra\xc4\x8dunu se lahko porabljajo podatki o povpre\xc4\x8dni porabi goriva za posamezen tip vozila._NEWLINE_Nastanitev: Nastanitev se \xc5\xa1teje kot boniteta le, \xc4\x8de ni opredeljena v pogodbi kot del pla\xc4\x8de. V tem primeru se tudi ne v\xc5\xa1teva v pokojninsko osnovo. Predvsem mednarodna podjetje oziroma tista podjetja, ki zaposlujejo tuje delavce, se poslu\xc5\xbeujejo pla\xc4\x8devanja najemnin za stanovanje. Tak\xc5\xa1na boniteta pa je tudi ustrezno obdav\xc4\x8dena, na podlagi primerljive tr\xc5\xbene cene se dolo\xc4\x8dni vrednost posameznega dohodka. \xc4\x8ce teh podatkov oz. podatka o stro\xc5\xa1kih delodajalca nimamo, se za ugotovitev vrednosti skladno z zakonom upo\xc5\xa1teva 0,6\xc2\xa0% tr\xc5\xbene vrednosti premo\xc5\xbeenja. V dav\xc4\x8dno osnovno delavca se v\xc5\xa1teje tr\xc5\xbena vrednost nastanitve ne glede na to, ali je delavec v nekem obdobju ni uporabljal; npr. ker je bil na dopustu ali v bolni\xc5\xa1nici._NEWLINE_Posojilo brez obresti ali z obrestno mero, ki je ni\xc5\xbeja od tr\xc5\xbene: \xc4\x8ce delodajalec za posojilo ne zahteva nobenih obresti, ali pa so le-te ni\xc5\xbeje od obresti, ki jih dolo\xc4\x8di minister za finance, govorimo o boniteti. \xc4\x8ceprav delodajalcu ni potrebno pla\xc4\x8devati obresti, se le-te kljub temu po novem zakonu obdav\xc4\x8di z dohodnino. Za priznano obrestno mero se upo\xc5\xa1teva tista, ki je objavljena na dan odobritve posojila. Tak\xc5\xa1na boniteta omogo\xc4\x8da ne le hitrej\xc5\xa1e in cenej\xc5\xa1e odpla\xc4\x8devanje kredita, temve\xc4\x8d pove\xc4\x8da tudi kakovost in na\xc4\x8drtovanje \xc5\xbeivljenja, saj osebi ni potrebno prepla\xc4\x8dati kredita, ki bi ga odobrila banka._NEWLINE_Popust pri prodaji blaga in storitev: Podjetje zaposlenim ponudi dolo\xc4\x8den popust pri nakupu njihovega blaga, saj ne \xc5\xbeelijo, da bi kupovali pri konkuren\xc4\x8dnih podjetjih. Na ta na\xc4\x8din se zaposleni tudi poistovetijo s svojimi izdelki. V dav\xc4\x8dno osnovo se v\xc5\xa1teva razlika med prodajno ceno in ceno, ki jo je delavec pla\xc4\x8dal za blago._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje: Kadar delodajalec namesto zaposlenega ali njegovega dru\xc5\xbeinskega \xc4\x8dlana poravna \xc5\xa1olnino in preostale stro\xc5\xa1ke izobra\xc5\xbeevanja govorimo o boniteti. Izobra\xc5\xbeevanje, ki se \xc5\xa1teje kot boniteta, ne sme biti povezano s poslovanjem delodajalca. Kar 77\xc2\xa0% mened\xc5\xbeerjev vseh slovenskih podjetji je dele\xc5\xbenih tak\xc5\xa1ne bonitete. Pri\xc4\x8dakujemo, da bo v prihodnosti to ena izmed bolj cenjenih bonitet, saj stro\xc5\xa1ki dodatnih izobra\xc5\xbeevanj strmo nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo._NEWLINE_Zavarovalne premije in podobna pla\xc4\x8dila: Sem spadajo le tista zavarovanja, ki jih zakon ne izklju\xc4\x8duje. Gre za vsa dodatna zavarovanja (npr. pokojninska, nezgodna), nadstandardna zavarovanja, \xc5\xbeivljenjska zavarovanja itd._NEWLINE_Darila: Vsa darila, ki presegajo dolo\xc4\x8deno vsoto, se \xc5\xa1tejejo za boniteto. Delodajalci najpogosteje podarijo uro, zlato pisalo, potovanje, razko\xc5\xa1no ve\xc4\x8derjo, knjigo, kov\xc4\x8dke, prenosne telefone in ra\xc4\x8dunalnike. Vrednost pridobljenega darila je dav\xc4\x8dna osnova za prejeta darila. \xc4\x8ce delodajalec podari otroku delojemalca darilo v mesecu decembru, se vrednost darila ne v\xc5\xa1teva v dav\xc4\x8dno osnovo delojemalca, \xc4\x8de njegova vrednost ne presega 42 eurov. Navedeno velja za darilo otroku do starosti 15 let._NEWLINE_Delni\xc5\xa1ke opcije: Kadar ima zaposleni pravico do nakupa delnic po zni\xc5\xbeani ceni, se boniteta ugotavlja na dan, ko je bila pravica izvr\xc5\xa1ena. Razlika med dogovorjeno in tr\xc5\xbeno ceno delnice na dan izvr\xc5\xa1itve nakupa pomeni donos zaposlenega. Gre predvsem za na\xc4\x8din nagrajevanja in stimuliranja vodilnih kadrov.\n_START_SECTION_\nNagrajevanje in motiviranje\n_START_PARAGRAPH_\nZ bolj ekonomskega vidika bi lahko rekli, da je motivacija pripraviti zaposlene, da si \xc5\xbeelijo narediti tisto, kar vodje zahtevajo od njih. U\xc4\x8dinkovitost in odgovornost lahko namre\xc4\x8d pri\xc4\x8dakujemo le od tistih, ki so za delo navdu\xc5\xa1eni in izobra\xc5\xbeeni. Sredstva za spodbujanje motivacije so lahko razli\xc4\x8dne nagrade, priznanja, stimulacije itd., ki delujejo v smeri pozitivnega motiviranja. Kadar govorimo o spodbudi in izvoru energije, ki motivira \xc4\x8dloveka, govorimo o motivacijskih dejavnikih. Ti pa so lahko materialni ali nematerialni. Bonitete so pomembno orodje motiviranja ravno zaradi ve\xc4\x8dplastnosti ter raznolikosti, saj se v njih prepletajo tako materialni kot nematerialni dejavniki motiviranja._NEWLINE_Podjetja si \xc5\xbeelijo imeti inovativne, natan\xc4\x8dne, ustvarjalne in predvsem motivirane zaposlene. Njihovo motiviranost \xc5\xbeelijo delodajalci dose\xc4\x8di preko razli\xc4\x8dnih strategij. Glede na ogromno konkurenco na trgu, so motivirani zaposleni klju\xc4\x8dna prednost podjetja. Ena izmed mo\xc5\xbenosti uspe\xc5\xa1nega motiviranja so tudi bonitete. Bonitete sicer uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med nedenarno nagrajevanje, vendar jih vseeno lahko uspe\xc5\xa1no uporabimo kot sredstvo za nagrajevanje in motiviranje. Bonitete lahko predstavljajo tako materialni kot nematerialni motivacijski dejavniki. Ker ljudje vedno ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo v slu\xc5\xbebah in imajo zelo hiter tempo \xc5\xbeivljenja, tudi nematerialne komponente pridobivajo na veljavi.\n_START_SECTION_\nMaslowova in Herzbergova teorija\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna in osnovna ugotovitev motivacijskih teorij je, da je \xc4\x8dlovekova navdu\xc5\xa1enost za delo v veliki meri odvisna od stopnje njegove motivacije, to pa posledi\xc4\x8dno vpliva na njegovo produktivnost in delovno uspe\xc5\xa1nost. Maslow v svoji hierarhiji \xc4\x8dlovekovih potreb govori o tem, da si potrebe sledijo od najbolj elementarnih do tistih bolj kompleksnih. Motivacijska vrednost osebnega dohodka se zmanj\xc5\xa1uje, \xc4\x8de ima oseba v veliki meri \xc5\xbee zagotovljeno zadovoljevanje osnovnih \xc5\xbeivljenjskih potreb. Maslowova ugotovitev, da zadovoljena potreba ne motivira ve\xc4\x8d, je lahko za podjetja zelo uporabna. S pomo\xc4\x8djo preprostih vpra\xc5\xa1alnikov lahko podjetja ugotovijo, kaj njihove zaposlene v tistem trenutku motivira ter na podlagi tega dolo\xc4\x8diti vrsto bonitete. Herzberg pa je v svoji dvofaktorski teoriji dejavnike razdelil na motivatorje (dejavniki, ki povzro\xc4\x8dajo zadovoljstvo \xc4\x8de so zadovoljeni in ne povzro\xc4\x8dajo nezadovoljstva, \xc4\x8de niso zadovoljeni) in higienike (dejavniki, ki ne povzro\xc4\x8dajo zadovoljstva s prisotnostjo in povzro\xc4\x8dajo nezadovoljstvo, \xc4\x8de niso prisotni). Za podjetja je ta teorija uporabna, ker govori o motivatorjih, s katerimi je mogo\xc4\x8de izzvati aktivnosti pri zaposlenih in higienikih, s katerimi je mogo\xc4\x8de povzro\xc4\x8dati zadovoljstvo, ki bo odstranilo napetost ter posledi\xc4\x8dno usmerilo \xc4\x8dlovekovo aktivnost v delo.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj bonitet\n_START_PARAGRAPH_\nVariabilni del pla\xc4\x8de, ki se spreminja z doseganjem ciljev posameznika in oddelka, predstavlja mo\xc5\xbenost za nagrajevanje in motiviranje zaposlenega. V tujini, predvsem v Ameriki, predstavlja variabilni del pla\xc4\x8de kar 80\xc2\xa0%, fiksni pa le 20\xc2\xa0%. V slovenskih podjetjih pa variabilni del predstavlja najve\xc4\x8d 20\xc2\xa0% (v ve\xc4\x8dini primerov 5\xc2\xa0%). Raziskave so pokazale, da ima ve\xc4\x8dina zaposlenih celotno pla\xc4\x8do fiksno, kar z vidika motiviranja zaposlenih ni najbolj ustrezno. Zna\xc4\x8daj bonitet je lahko tako fiksen kot variabilen, od njega pa je lahko odvisen tudi na\xc4\x8din motiviranja. Bonitete fiksnega zna\xc4\x8daja pritegnejo ustrezen kader ter ga pomagajo obdr\xc5\xbeati, niso pa najbolj\xc5\xa1i motivator. Bonitete z variabilnim zna\xc4\x8dajem so veliko ve\xc4\x8dji motivator, saj so neposredno vezane na uspe\xc5\xa1nost posameznika, tako tudi la\xc5\xbeje uskladimo prihodke podjetja in stro\xc5\xa1ke dela. \xc4\x8ce zaposleni napreduje le, \xc4\x8de je uspe\xc5\xa1en pri svojem delu in je bonitete dele\xc5\xbeen le z napredovanjem, govorimo o boniteti, ki je tako fiksnega kot variabilnega zna\xc4\x8daja. Bonitete je potrebno prilagajati zaposlenim glede na njihove \xc5\xbeelje, potrebe, okolje itd., saj mo\xc4\x8dno vplivajo na to, kaj bo zaposleni podjetju dal in kaj pri\xc4\x8dakoval v zameno za svoj vlo\xc5\xbeek. \xc4\x8ceprav je trenutno v Sloveniji ve\xc4\x8dji del bonitet fiksnega zna\xc4\x8daja, torej boniteta ni neposredno povezana z uspe\xc5\xa1nostjo posameznika, lahko v prihodnosti pri\xc4\x8dakujemo, da bodo na pomenu pridobile tiste bonitete, ki so po samem zna\xc4\x8daju bolj podobne variabilnemu nagrajevanju.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ka pogodba\n_START_PARAGRAPH_\nPojem psiholo\xc5\xa1ke pogodbe se uporablja v povezavi z motivacijo zaposlenih. Gre za to, kaj bo zaposleni pri\xc4\x8dakoval v zameno za svoj vlo\xc5\xbeek in koliko je pripravljen vlo\xc5\xbeiti. Ne gre za list papirja, dogovor ni nikjer zapisan. So pa v psiholo\xc5\xa1ko pogodbo vklju\xc4\x8deni materialni dejavniki in nematerialni dejavniki. Pri\xc4\x8dakovanja zaposlenega so odvisna od njegovih potreb, \xc5\xbeelja, vrednost itd. Velikokrat so pri\xc4\x8dakovanja zaposlenih vi\xc5\xa1ja, kot jih zmore uresni\xc4\x8diti delodajalec. \xc4\x8ce je psiholo\xc5\xa1ka pogodba kr\xc5\xa1ena v veliki meri, pade motivacija zaposlenih, nezadovoljstvo ter odsotnost z dela se pove\xc4\x8data itd.'