b'\n_START_ARTICLE_\nLinearna pisava A\n_START_SECTION_\nPisava\n_START_PARAGRAPH_\nLinearna pisava A ima sto znakov. Verjeli so, da so znaki za zloge, ideografe in pomenske vrednosti, podobno kot je v linearni pisavi B. Mnogi, ki so predpostavljali, da so znaki za zloge podobni tistim v linearni pisavi B, so ugotovili, da je pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0% logogramov linearne pisave A druga\xc4\x8dnih.  Razlika v zvo\xc4\x8dnih vrednotah med linearno A in linearno pisavo B je med 9 in 13\xc2\xa0%.  Zdi se, da so pisali v glavnem z leve proti desni, v\xc4\x8dasih pa se zdi, da z desne na levo, ali da je to zapis bustrofedon._NEWLINE_Zanimivo je, kako so zapisane \xc5\xa1tevilke. Najvi\xc5\xa1je \xc5\xa1tevilo je 3000, vendar so \xc5\xa1e posebni simboli, ki ozna\xc4\x8dujejo ulomke in ute\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nKorpus\n_START_PARAGRAPH_\nLinearna pisava A je bila odkrita v glavnem na Kreti, a tudi v drugih mestih v Gr\xc4\x8diji, pa tudi Tur\xc4\x8diji in Izraelu. Korpus s 1427 primeri, skupaj 7362\xe2\x80\x937396 znakov, bi bil na enem listu papirja, \xc4\x8de bi bili znaki standardni.\n_START_SECTION_\nZunaj Krete\n_START_PARAGRAPH_\nPred letom 1973 je bila znana le ena tablica z linearno pisavo A, najdena zunaj Krete \xe2\x80\x93  na otoku Kea.  Od tedaj so na\xc5\xa1li \xc5\xa1e druga mesta._NEWLINE_Kot pravi Finkelberg, je bilo najve\xc4\x8d, a ne vsi, napisov, najdenih zunaj Krete, narejenih na lokalni ravni. To je bilo ugotovljeno po sestavi materiala, na katerem so bili napisi. Analiza napisov, najdenih zunaj Krete, ka\xc5\xbee uporabo pisave, ki je nekje vmes med linearno A in linearno B ter zdru\xc5\xbeuje prvine obeh.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nArheolog Arthur Evans je imenoval pisavo "linearna", ker so njeni znaki sestavljeni le iz \xc4\x8drt, vpisanih v glini, v nasprotju z bolj piktografskimi znaki kretskih hieroglifov, ki so bili uporabljeni v istem obdobju._NEWLINE_Ve\xc4\x8d tablic z vpisanimi znaki, ki so podobni linearni pisavi A, so na\xc5\xa1li v Troadi. Njihovo stanje je sporno, lahko so uvo\xc5\xbeene, saj ni nobenih dokazov, da so bili Minojci v Troadi. Trditev, da so ti znaki trojanska pisava (kot predlaga sodobni ruski jezikoslovec Nikolai Kazansky), med drugimi jezikoslovci ni sprejeta.\n_START_SECTION_\nTeorije de\xc5\xa1ifriranja\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbeko je oceniti analizo linearne pisave A, saj je malo sklicnih to\xc4\x8dk za branje njenih napisov. Najenostavnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za de\xc5\xa1ifriranje je lahko domneva, da so vrednosti linearne pisave A bolj ali manj podobne razre\xc5\xa1eni linearni pisavi B, ki se uporablja za mikensko gr\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1957 je bolgarski u\xc4\x8denjak Vladimir I. Georgiev objavil delo Le d\xc3\xa9chiffrement des inscriptions cr\xc3\xa9toises en lin\xc3\xa9aire A (De\xc5\xa1ifriranje kretskih napisov v linearni pisavi A) in navajal, da ima linearna pisava A gr\xc5\xa1ke jezikovne prvine.  Georgiev je nato leta 1963 objavil drugo delo z naslovom Les deux langues des inscriptions cr\xc3\xa9toises en lin\xc3\xa9aire A (Dva jezika kretskih napisov v linearni pisavi A), kar ka\xc5\xbee, da je bil jezik tablice iz Agie Triade gr\xc5\xa1\xc4\x8dina, preostali korpus linearne pisave A pa v hetitsko-luvijskem jeziku. Decembra 1963 je Gregory Nagy na Harvardski univerzi razvil seznam izrazov linearne pisave A in B, ki temelji na domnevi, "da bodo znaki enake ali podobne oblike v obeh pisavah podobni ali enake glasovni vrednosti"; Nagy je sklenil, da je jezik linearne pisave A "podoben gr\xc5\xa1\xc4\x8dini" in indoevropskim jezikom.\n_START_SECTION_\nLikij\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dlanku iz leta 2001 profesor klasike (\xc4\x8dastno upokojen) na univerzi v Tel Avivu Margalit Finkelberg prikazuje "visoko stopnjo ujemanja med minojskim in likijskim fonolo\xc5\xa1kim in morfolo\xc5\xa1kim sistemom" in meni, da "je jezik linearne pisave A neposreden prednik likij\xc5\xa1\xc4\x8dine ali tesno povezan z njim".\n_START_SECTION_\nFeni\xc4\x8danski jezik\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2001 je revija Ugarit-Forschungen objavila \xc4\x8dlanek Prvi napis v pun\xc5\xa1\xc4\x8dini \xe2\x80\x93 razlike v samoglasnikih v linearni pisavi A in B Jana Besta, ki trdi, da je dokazal, kako in zakaj je linearna pisava A arhai\xc4\x8dna oblika feni\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dine.  To je bilo nadaljevanje poskusov Cyrusa Gordona pri iskanju povezave med minoj\xc5\xa1\xc4\x8dino in zahodnosemitskimi jeziki.\n_START_SECTION_\nIndoiranski jeziki\n_START_PARAGRAPH_\nDruga nedavna razlaga, ki temelji na pogostosti zlogovnih znakov, in palaeografske primerjalne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo, da je minojska linearna pisava A jezikovno pripadala indoiranski dru\xc5\xbeini indoevropskih jezikov.  \xc5\xa0tudije Huberta La Marleja vsebujejo predstavitev morfologije jezika, a se izogibajo popolni enakosti foneti\xc4\x8dne vrednosti med linearno pisavo A in B, pa tudi pri primerjanju linearne pisave A s kretsko hieroglifno pisavo. La Marle uporablja pogostost podatkov za ugotovitev vrste zlogov, napisanih v linearni pisavi A, in upo\xc5\xa1teva problem prevzetih besed v besednjaku. Njegovo razlago je zavrnil John Younger z univerze v Kansasu, ki pravi, da je La Marle izumil napa\xc4\x8dne in samovoljne nove transkripcije, ki temeljijo na podobnosti s \xc5\xa1tevilnimi razli\xc4\x8dnimi sistemi pisav (feni\xc4\x8danska, egip\xc4\x8danski hieroglifi, hetitska, etiopska, ciprsko-minojska itd.), prezrli pa uveljavljene evidence in notranjo analizo, medtem ko z nekaj besedami predlaga verski pomen izumljanja imena bogov in obredov.  La Marle je to leta 2010 zavrnil v Odgovoru na opombe Johna G. Youngerja, povezane z linearno pisavo A (An answer to John G. Younger\'s remarks on Linear A).\n_START_SECTION_\nTirenski jeziki\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanski znanstvenik Giulio M. Facchetti je posku\xc5\xa1al povezati linearno pisavo A s tirensko jezikovno skupino, ki obsega etru\xc5\xa1\xc4\x8dansko, retijsko in lemnijansko. Ta dru\xc5\xbeina je utemeljena kot predindoevropska sredozemska podlaga 2. tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, v\xc4\x8dasih imenovana predgr\xc5\xa1\xc4\x8dina. Facchetti je odkril nekaj podobnosti med etru\xc5\xa1\xc4\x8danskim jezikom in starodavno lemnijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in drugimi egejskimi jeziki, kot je minojski.  Michael Ventris, ki je skupaj z Johnom Chadwickom uspe\xc5\xa1no razre\xc5\xa1il linearno pisavo B, verjame tudi v povezavo med minoj\xc5\xa1\xc4\x8dino in etru\xc5\xa1\xc4\x8dino. Podobno meni S. Yatsemirsky v Rusiji.\n_START_SECTION_\nEnotni poskusi de\xc5\xa1ifriranja besed\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri raziskovalci menijo, da se nekaj besed ali besednih prvin lahko razume, a to \xc5\xa1e ne omogo\xc4\x8da nobenih sklepnih ugotovitev o odnosu z drugimi jeziki. John Younger \xc5\xa1e zlasti misli na krajevna imena, ki se obi\xc4\x8dajno pojavijo v posameznih besedilih, in ugotavlja, da predlagane foneti\xc4\x8dne vrednosti pogosto ustrezajo znanim krajevnim imenom, kot je navedeno v besedilih linearne pisave B (in v\xc4\x8dasih za sodobna gr\xc5\xa1ka imena). Morda bi lahko bili trije zlogi, ki se razlagajo kot KE-NI-SO, avtohtona oblika za Knosos.  Podobno za  MA+RU v linearni pisavi A meni, da pomeni volna, in to ustreza piktogramu linearne pisave B s tem pomenom ter klasi\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki besedi \xce\xbc\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x8c\xcf\x82 z istim pomenom (v tem primeru je izposojena beseda iz minoj\xc5\xa1\xc4\x8dine).'