b'\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Schlegel\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo, mladost in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nFriedrich Schlegel se je rodil 10. marca 1772 kot sin luteranskega pastorja Johanna Adolfa Schlegla (1721\xe2\x80\x931793) v Hannovru. Ve\xc4\x8dji del otro\xc5\xa1tva je pre\xc5\xbeivel pri svojem stricu in starej\xc5\xa1em bratu Augustu Wilhelmu Schleglu. Viri ga prikazujejo kot zadr\xc5\xbeanega in neubogljivega mladeni\xc4\x8da, ki je bil \xc5\xa1ibkega zdravja. Ko je prekinil \xc5\xa1olanje za trgovca (1788), je mladeni\xc4\x8du brez gimnazijske izobrazbe uspelo kot samouku, kar je bila v tistem \xc4\x8dasu pogosta oblika \xc5\xa1tudija. Nato je na Univerzi v G\xc3\xb6ttingenu \xc5\xa1tudiral pravo. \xc5\xa0tudij prava je kasneje nadaljeval na Univerzi v Leipzigu, kjer se je posvetil medicini, nato bolj matematiki (logika) in filozofiji, kakor tudi klasi\xc4\x8dni filologiji.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbU\xc4\x8dna doba\xc2\xab: Leipzig, Dresden, Jena, Berlin\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1792 je spoznal Friedricha von Hardenberga, bolj znanega pot literarnim imenom Novalis, s katerim sta delila zanimanje za filozofijo, zgodovino in literarno teorijo. Leto kasneje 1793 se je spoprijateljil s Caroline B\xc3\xb6hmer. Njuno prijateljstvo je zaznamovalo njegovo nadaljnjo \xc5\xbeivljenjsko pot, saj sta podprla Schlegla pri njegovem literarnem ustvarjanju. Zaradi denarne stiske je leta 1794 prenehal \xc5\xa1tudirati in postal svobodni pisatelj. Ukvarjal se je predvsem s klasi\xc4\x8dno antiko in se preselil v Dresden k svoji sestri Charlotte. Tam je spoznal Christiana Gottfrieda K\xc3\xb6rnerja in izdal svoje prvo delo O \xc5\xa1tudiju gr\xc5\xa1ke poezije (\xc3\x9cber das Studium der griechischen Poesie). 1795 se je seznanil z Johannom Friedrichom Reichardtom, ki je bil poleg Caroline navdu\xc5\xa1en zagovornik francoske revolucije. Ustvarjanje za \xc4\x8dasopis Deutschland mu je od leta 1796 omogo\xc4\x8dilo pre\xc5\xbeivetje._NEWLINE_Poleg politi\xc4\x8dnega \xc4\x8dlanka Poskus pojma republikanizem (Versuch \xc3\xbcber den Begriff des Republikanismus) je v njem iz\xc5\xa1la tudi ostra kritika pesmi Friedricha Schillerja (recenzija Schillerjevega Musenalmanacha za leto 1796). Schiller, ki ga je to precej vznejevoljilo, se je zoperstavil Schleglu v distihih Die Xenien (iz\xc5\xa1le v Musenalmanachu za leto 1797). Uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da recenzija Schillerjevega \xc4\x8dasopisa Die Horen je Schlegla leta 1797 tako pripeljala do zloma._NEWLINE_Leta 1796 se je Schlegel pridru\xc5\xbeil bratu Augustu in njegovi \xc5\xbeeni Caroline v Jeni. V vedno ve\xc4\x8dji meri se je ukvarjal z novo knji\xc5\xbeevnostjo ter filozofijo (Kanta in Spinoza). Nanj je mo\xc4\x8dno vplivala \xc5\xa1e filozofija Johanna Gottlieba Fichteja, s katerim se je spoprijateljil. Mladi Schlegel je, ko je prvi\xc4\x8d bil v Jeni, sklenil pomembno prijateljstvo s pisatelji \xe2\x80\x9estare generacije\xe2\x80\x9c: z Johannom Gottfriedom Herderjem, Christopherjem Martinom Wielanderjem in Johannom Wolfangom von Goethejem. Na osnovi njihovih del je kasneje razvil svojo znano literarno teorijo._NEWLINE_Leta 1797 je v berlinskem salonu Henriette Herz spoznal Dorotheo Veit, h\xc4\x8derko filozofa Mosesa Mendelssohna, s katero je po njeni lo\xc4\x8ditvi 1798 za\xc5\xbeivel skupaj. Tak\xc5\xa1en stil najdemo v njegovem romanu Lucinde (1799). Istega leta (1798) je s svojim bratom ustanovil estetsko-kriti\xc4\x8dni \xc4\x8dasopis Athen\xc3\xa4um, ki je veljal kot glasilo jenske zgodnje romantike.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbStanovanjska skupnost romantikov\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1799 so oba brata, Augustova \xc5\xbeena Caroline in Dorothea pol leta \xc5\xbeiveli skupaj \xe2\x80\x93 v dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni stavbi Leutragasse 5 v Jeni. \xe2\x80\x9eStanovanjska skupnost romantikov\xe2\x80\x9c je sestavljala jedro jenske romantike. Skupino, ki je tesno stkala \xc5\xbeivljenje in knji\xc5\xbeevnost, je v tem \xc4\x8dasu imela pogosto obiske: z Novalisom in Ludwigom Tieckom je Schlegla povezovalo v dobro prijateljstvo in skupno delo pri Athen\xc3\xa4umu. Friedrich Schlegel je z Novalisom razvil pojem progresivne univerzalne poezije. Ravno to stanovanjsko skupnost so obiskovali tudi njegov sostanovalec iz berlinskih dni, Friedrich Schleiermacher, pisateljica, ki je \xc5\xbeivela v Jeni, Sophie Mereau (\xc4\x8detudi je prej pripadala Schillerjevi skupini), njen ljubimec in kasneje mo\xc5\xbe Franz Brentano ter filozofa Schelling in Fichte. Pono\xc4\x8di so razpravljali o knji\xc5\xbeevnosti, umetnostni teoriji in filozofiji, podnevi pa so sku\xc5\xa1ali izbolj\xc5\xa1ati svoja dela: Friedrich Schlegel med drugim tekst Lucinde, August Wilhelm in Caroline pa prevode Shakespearja._NEWLINE_Tako \xc5\xbeivljenje pa je vendarle trajalo le \xe2\x80\x9etrenutek svetovne zgodovine\xe2\x80\x9c. V avgustu 1800 se je Friedrich Schlegel habilitiral na Univerzi v Jeni in deloval kot docent. Objavil je delo \xe2\x80\x9eIdeje\xe2\x80\x9c (Ideen, 1800), kjer beremo: \xe2\x80\x9eLe z odnosom do neskon\xc4\x8dnosti nastajata vsebina in raba, kar se ne navezuje na to, je preprosto prazno in nepotrebno.\xe2\x80\x9c Na univerzi je predaval o transcendentalni filozofiji (1801). \xc5\xbde 1801 se je razpustila stanovanjska skupnost.\n_START_SECTION_\nPariz, K\xc3\xb6ln, Dunaj\n_START_PARAGRAPH_\nSchlegel se je po bivanju v Dresdnu skupaj z Dorotheo, ki ga je ta \xc4\x8das finan\xc4\x8dno pre\xc5\xbeivljala s pisateljevanjem, odpravil v Pariz, kjer je preu\xc4\x8deval umetni\xc5\xa1ko zbirko. Tam se je ukvarjal s \xc5\xa1tudijem perzijske in indijske zbirke umetnin ter ustanovil \xc4\x8dasopis Evropa. Po poroki z Dorotheo, ki je izhajala iz judovske dru\xc5\xbeine in je pred tem morala sprejeti protestansko vero, je \xc5\xa1el leta 1804 v K\xc3\xb6ln, kjer je imel predavanja. Tu je utrjeval svoje prepri\xc4\x8danje \xe2\x80\x9efilozofskih predavanj\xe2\x80\x9c (1804\xe2\x80\x931806), ideje o ve\xc4\x8dnem pravem krogu, v katerem je kritiziral linearne ideje o napredku razsvetljenstva: Za Schlegla ni dokon\xc4\x8dnih resnic, ki bi se izkrastilizirale v soju uma, kot so si predstavljali razsvetljenci. Zgodovina je neskon\xc4\x8den proces nastajanja in minevanja. Sveta zaradi tega ne moremo obravnavati stati\xc4\x8dno. Znanost se mora spoprijeti z nastajanjem. Primarna veda je zaradi tega zgodovina in ne filozofija._NEWLINE_\xe2\x80\x9e\xc4\x8ce je zgodovina edina veda, se lahko vpra\xc5\xa1amo, v kak\xc5\xa1nem razmerju je filozofija sama sebi? Filozofija sama mora biti v duhu zgodovine, njena miselnost in predstava pa vsepovsod geneti\xc4\x8dna in sinteti\xc4\x8dna, ki je tudi cilj, katerega smo si pred na\xc5\xa1o raziskavo postavili.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Zavrnil je predstavo o resnici kot povezanost stvari z razumskimi predstavami, kajti potem bi morale biti predstave prav tako dolo\xc4\x8dene kot stvari in bi s tem izgubile svobodo mi\xc5\xa1ljenja. Zaradi tega je zavra\xc4\x8dal tudi Fichtejevo subjektivno identiteto Jaza. Ne gre za odnos spoznavajo\xc4\x8dega Jaza in nasproti stoje\xc4\x8dega Nejaza, ampak za smiselno povezavo, v katerem je udele\xc5\xbeen odnos med kon\xc4\x8dnim Jazom in nekon\xc4\x8dnim Jazom, vzpostavljen. Svoboda nastane ravno zato, ker domi\xc5\xa1ljija ni materialno povezana z vzro\xc4\x8dnim kontekstom. Tak\xc5\xa1na svoboda se najmo\xc4\x8dneje izrazi v poeziji._NEWLINE_\xe2\x80\x9eLastni namen domi\xc5\xa1ljije je notranje, svobodno, samovoljno mi\xc5\xa1ljenje in pesnjenje. Prav pri pesnjenju je domi\xc5\xa1ljija najbolj svobodna.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Schlegel je meje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega spoznanja, ki ni absolutno, videl v poeziji. Ta odpira pot, da se kolikor mogo\xc4\x8de pribli\xc5\xbeamo transcendentni, ne konkretno dojemljivi bo\xc5\xbeanskosti._NEWLINE_\xe2\x80\x9eSimboli\xc4\x8dna predstavitev je potrebna, da bo lahko, kar ni znano, deloma znano. Kar ne moremo strniti v en pojem, je mogo\xc4\x8de predstaviti skozi sliko. Tako je \xc5\xbeivljenjskega pomena spoznanje prikaza filozofije v poeziji.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Filozofija in poezija si nista nasprotni, temve\xc4\x8d se morata medsebojno dopolnjevati._NEWLINE_\xe2\x80\x9eNerazdru\xc5\xbeljivo sta si povezana, drevo, katerega korenina je filozofija, katere najlep\xc5\xa1i sad je poezija. Poezija je brez filozofije prazna in povr\xc5\xa1na. Filozofija brez poezije je brez vpliva in barbarska.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Schleglovo zanimanje za katoli\xc5\xa1tvo je v \xc4\x8dasu bivanja v K\xc3\xb6lnu vse bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, tako da se je leta 1808 s svojo \xc5\xbeeno spreobrnil in vstopil v avstrijsko dr\xc5\xbeavno slu\xc5\xbebo, kjer je bil postavljen na mesto armadnega poljskega komisarja. V istem letu je iz\xc5\xa1el spis O jeziku in modrosti Indijcev, ki je rezultat njegovih \xc5\xa1tudij v Parizu. V tem \xc4\x8dasu je sprejel filozofijo panteizma, s katero se je Schlegel oddaljil od svojega lastnega mi\xc5\xa1ljenja iz preteklosti. V letu 1810 je imel predavanje z naslovom \xe2\x80\x9eO novi zgodovini (\xc3\x9cber die neuere Geschichte), 1812 predavanje Zgodovina starej\xc5\xa1e in novej\xc5\xa1e knji\xc5\xbeevnosti (Geschichten der alten und neuen Literatur). 1812 je ustanovil \xc4\x8dasopis Deutsches Museum. Dve leti kasneje 1814 so ga imenovali za viteza pape\xc5\xa1kega reda po Kristusu ter leto zatem 1815 je bil povzdignjen v plemi\xc5\xa1ki stan. V letih 1815\xe2\x80\x931818 je bil avstrijski legacijski svetnik zveznega parlamenta v Frankfurtu. S \xc4\x8dasopisom \xe2\x80\x9eConcordia\xe2\x80\x9c je nadaljnje utemeljil \xc4\x8dasopisje._NEWLINE_Po svojih znanih predavanjih \xe2\x80\x9eFilozofija \xc5\xbeivljenja\xe2\x80\x9c (Philosophie des Lebens, 1927) in \xe2\x80\x9eFilozofija zgodovine\xe2\x80\x9c (Philosophie der Geschichte, 1928) je leta 1828 odpotoval v Dresden. Tu je vse do svoje smrti v za\xc4\x8detku leta 1829 predaval filozofijo jezika. Friedrich von Schlegel je pokopan na starem katoli\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Dresdnu. Del\xc4\x8dek zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine je bil leta 2009 prepu\xc5\xa1\xc4\x8den zgodovinskemu arhivu Nad\xc5\xa1kofije K\xc3\xb6ln. Med njimi so rokopisi, teksti in osnutki z rokopisno dopolnitvijo. Del zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine je lastni\xc5\xa1tvo G\xc3\xb6rr-Gesellschaft in vsebuje 3321 strani.'