b'\n_START_ARTICLE_\nLete\xc4\x8de krilo\n_START_PARAGRAPH_\nLete\xc4\x8de krilo (angle\xc5\xa1ko Flying Wing) je zasnova letala, ki nima izrazitega trupa, temve\xc4\x8d je vse, kar je pri obi\xc4\x8dajnem letalu name\xc5\xa1\xc4\x8deno v trupu, name\xc5\xa1\xc4\x8deno v glavni strukturi krila. Nekatere zasnove sicer ohranijo trup, vendar nimajo klasi\xc4\x8dnih repnih krmilnih povr\xc5\xa1in._NEWLINE_Ker zaradi odsotnosti izrazitega trupa posledi\xc4\x8dno ni takega zra\xc4\x8dnega upora, je lete\xc4\x8de krilo teoreti\xc4\x8dno naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a oblika letala. Zaradi nekaterih drugih pomanjkljivosti, povezanih predvsem s stabilnostjo in vodljivostjo letala, se prednost lete\xc4\x8dega krila napram klasi\xc4\x8dni obliki letala delno ali popolnoma izni\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja lete\xc4\x8dega krila obstaja \xc5\xbee od \xc4\x8dasa prvih letal, ker bi bila taka zasnova zaradi nizkega zra\xc4\x8dnega upora in sorazmerno nizke krilne obremenitve primerna za izdelavo letal z dolgim dosegom, ki bi lahko preva\xc5\xbeala ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo potnikov \xc4\x8dez Atlantik._NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji je Hugo Junkers \xc5\xbee leta 1910 zasnoval prvo jadralno letalo z obliko lete\xc4\x8dega krila, \xc5\xa1ir\xc5\xa1i razvoj pa je bil zaradi 1. svetovne vojne in omejitev, ki so jih Nem\xc4\x8diji po koncu vojne postavili zavezniki, ote\xc5\xbeen. Poleg Junkersa so se z razvojem lete\xc4\x8dih kril ukvarjali tudi Alexander Lippisch in brata Horten, ki sta med 2. svetovno vojno izdelala prototipe ve\xc4\x8d lete\xc4\x8dih kril; najbolj znan je bil reaktivni bombnik Ho-229, ki pa ni bil uveden v uporabo._NEWLINE_V ZDA je raziskave na podro\xc4\x8dju lete\xc4\x8dih kril izvajal Jack Northrop, ki je v lete\xc4\x8dem krilu videl naslednjo obliko letal in se z njimi za\xc4\x8del ukvarjati \xc5\xbee leta 1939, prvo letalo tega tipa, N-1M pa je izdelal leta 1940. Po koncu 2. svetovne vojne, ko se je za\xc4\x8del razvoj bombnikov dolgega dosega, je Northrop zasnoval dve letali z obliko lete\xc4\x8dega krila - YB-35 in YB-49. Zaradi te\xc5\xbeav s stabilnostjo in nekaterih drugih problemov med testiranjem nobeno od teh letal ni bilo uvedeno v serijsko proizvodnjo. Raziskave na podro\xc4\x8dju lete\xc4\x8dih kril so tako zastale._NEWLINE_Konec sedemdesetih let 20. stoletja so lete\xc4\x8da krila ponovno postala predmet raziskav, tokrat zaradi nizke radarske opaznosti, \xc4\x8deprav v aerodinami\xc4\x8dnem smislu ta oblika ni nudila kak\xc5\xa1ne prednosti. Do takrat so bili tudi \xc5\xbee razviti sistemi fly-by-wire, ki so odpravili ve\xc4\x8dino te\xc5\xbeav, povezanih z lete\xc4\x8dimi krili. To je pomenilo nastanek strate\xc5\xa1kega bombnika B-2 Spirit, kasneje pa tudi drugih, brezpilotnih letal z zmanj\xc5\xa1ano radarsko opaznostjo.'