b'\n_START_ARTICLE_\nCoroniniji\n_START_PARAGRAPH_\nCoroniniji (koron\xc3\xadni), so italijanska plemi\xc5\xa1ka rodbina, po izvoru iz Bergama v Lombardiji, ki se prvi\xc4\x8d omenja v 12. stoletju._NEWLINE_Ob koncu 15. stoletja so se Coronini naselili v Furlaniji in Gorici. Johannes Coroninus je imel tri sinove, za\xc4\x8detnike treh dru\xc5\xbeinskih vej: Ciprijan (1540-1610) kromber\xc5\xa1ke, Orfej (? -1593) tolminske in Marsilij (? - 1594) \xc5\xa1empeterske. Leta 1687 so postali grofi svetega rimskega cesarstva, \xc5\xa1e pred tem pa gori\xc5\xa1ki (1604), koro\xc5\xa1ki (1634), nato \xc5\xa1tajerski (1697) in kranjski (1705) de\xc5\xbeelni gospodje. Polagoma je njihova zemlji\xc5\xa1ka posest nara\xc5\xa1\xc4\x8dala, ne le na Gori\xc5\xa1kem in Furlaniji pa\xc4\x8d pa tudi v drugih slovenskih in sosednjih de\xc5\xbeelah. Coronini so dosegli vplivna mesta v javnem in politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju: Janez Krstnik (1794 - 1880) in njegov sin Franc Coronini iz \xc5\xa1empeterske ter Alfred Coronini iz kromber\xc5\xa1ke, ter na kulturnem podro\xc4\x8dju: Rudolf in Karl Coronini prav tako iz kromber\xc5\xa1ke veje.'