b'\n_START_ARTICLE_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSlik\xc3\xa1rstvo je umetni\xc5\xa1ka dejavnost, pri kateri na neko podlago (platno, papir, omet) nana\xc5\xa1amo barve. Slikarstvo je ena izmed temeljnih strok likovne umetnosti, ki ima za osnovno ploskev in upodobitve gradi z uporabo barve in \xc4\x8drt. Razlo\xc4\x8dujemo med slikarstvom v o\xc5\xbejem pomenu besede, za katero je pomembnej\xc5\xa1a barva, in slikarstvom v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu, kamor sodita tudi risba in grafika, kjer je barva po navadi lahko odsotna, ali pa je prisotna v barvi risal._NEWLINE_Glede na nosilce (so neprenosni ali prenosni) govorimo o vrstah slikarstva: o stenskem slikarstvu, tabelnem slikarstvu, slikarstvu na platno, knji\xc5\xbenem slikarstvu, slikarstvu na steklo itd. Z nosilci so povezane razli\xc4\x8dne tehnike (npr. freska, mozaik, akvarelno in oljno slikarstvo, kola\xc5\xbe, vazno slikarstvo), pri \xc4\x8demer se tradicionalnim tehnikam in tradicionalnim materialom pridru\xc5\xbeujejo novi. S slikarstvom so najtesneje povezani tudi drugi na\xc4\x8dini izra\xc5\xbeanja, ki so po zna\xc4\x8daju slikarski, npr. fotografija, film, instalacija.\n_START_SECTION_\nZgodovina slikarstva\n_START_PARAGRAPH_\nSlikarstvo se je pojavilo v obdobju paleolitika, ko je \xc4\x8dlovek z naravnimi barvami naslikal prve jamske slike. V prvih civilizacijah je prevladovala stenska poslikava, ki so jo uporabljali predvsem za templje, grobnice, pala\xc4\x8de in sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. V stari Gr\xc4\x8diji se je ta zvrst umetnosti \xc5\xbee dodobra razvila, a se je na \xc5\xbealost iz tistega \xc4\x8dasa zelo malo ohranilo. Na sre\xc4\x8do pa je veliko ostalo od stenskih poslikav v starem Rimu, predvsem mestu Pompeji, ko so bile poslikane tudi nekatere zasebne hi\xc5\xa1e. Iz tistega \xc4\x8dasa so raziskovalci na\xc5\xa1li tudi ohranjene mozaike. _NEWLINE_Zgodovino slikarstva preu\xc4\x8duje umetnostna zgodovina.\n_START_SECTION_\nRisba\n_START_PARAGRAPH_\nRisba je temeljno likovno delo, je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za slikarske, kiparske in arhitekturne stvaritve. Njena bistvena zna\xc4\x8dilnost je izra\xc5\xbeanje s \xc4\x8drto, linijo, barva je drugotnega pomena. Ker je risba skopa, zahteva od risarja, da se omeji na bistveno. V nasprotju s slikarstvom risba ne skriva postopka, kako gradi podobo. Povezava s slikarstvom je tesna, saj pri risbi in sliki umetnik pogosto uporabi enake nosilce (npr. karton, papir), enake pripomo\xc4\x8dke (npr. svin\xc4\x8dnik, pero, \xc4\x8dopi\xc4\x8d, palica), risarske oz. slikarske medije (npr. svin\xc4\x8dnik, barvnik, suha igla, kreda, pastelna kreda, oglje, tinta, tu\xc5\xa1), gre pa tudi za podoben pristop k delu. Risba je lahko v slikarskem delu  prekrita (bodisi, ker je izginila pod nanosi barve ali zato, ker je risba nastala lo\xc4\x8deno), lahko pa je vidna in je bistvena in sestavina izraza (npr. v srednjeve\xc5\xa1kih slikanih oknih)._NEWLINE_Risba je lahko skica, osnutek, likovni zapis ideje, detajla iz resni\xc4\x8dnega sveta, lahko je \xc5\xa1tudija, predrisba, vmesna postaja med zamislijo in dokon\xc4\x8danim delom, lahko pa je samostojna in v sebi zaklju\xc4\x8deno delo.\n_START_SECTION_\nGrafika\n_START_PARAGRAPH_\nGrafika nastane z odtisom upodobitve z matrice ali skozi matrico. To je plo\xc5\xa1\xc4\x8da (npr. lesena, kovinska ali steklena), na kateri je z rezanjem, vpraskanjem , jedkanjem in drugimi postopki nastala upodobitev. Na pripravljeno matrico se nanese barvo ali barve in upodobitev odtisne. Grafi\xc4\x8dne tehnike so \xc5\xa1tevilne in mnogovrstne. Najstarej\xc5\xa1i grafi\xc4\x8dni tehniki sta lesorez in bakrorez (nastali sta v 15.stol.) Lesorez je tehnika visokega, bakrorez pa tehnika globokega tiska. Starej\xc5\xa1im tehnikam (npr. lesorez, linorez, bakrorez, suha igla, akvatinta, monotipija ) se pridru\xc5\xbeujejo moderne (serigrafija oz.  sitotisk), kjer se barvo nana\xc5\xa1a skozi matrico. V 20 stoletju so bile modne me\xc5\xa1ane tehnike in monta\xc5\xbee. Vsebine grafi\xc4\x8dnih del se od slikarskih ne razlikujejo, pa tudi velikih slogovnih razlik ni. Razvoj grafi\xc4\x8dne dejavnosti in tiskarstva (kot industrije) je grafi\xc4\x8dne upodobitve raz\xc5\xa1iril med \xc5\xa1iroke kroge ob\xc4\x8dinstva. Razlikujemo med umetni\xc5\xa1ko oz. avtorsko grafiko na eni strani (ustvarjalec naj bi kontroliral vsak odtis in ga potrdil s podpisom) ter reproduktivno (industrijsko), ki je tiskana v velikih nakladah.'