b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Dominique Cassini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1770 je izdal poro\xc4\x8dilo o potovanju v Ameriko leta 1768 kot poobla\xc5\xa1\xc4\x8denec Francoske akademije znanosti (Acad\xc3\xa9mie des sciences) zaradi presku\xc5\xa1anja LeRoyevih kronometrov na morju._NEWLINE_Kot predstojnik Observatorij v Parizu je leta 1784 nasledil svojega o\xc4\x8deta._NEWLINE_V letu 1791 je iz\xc5\xa1la razprava njegovih prizadevanj iz leta 1787 o povezavi observatorijev v Parizu in Kraljevega observatorija v Greenwichu s pomo\xc4\x8djo meritev zemljepisne dol\xc5\xbeine. V ta namen je obiskal Anglijo in se z M\xc3\xa9chainom in Legendrom v Sloughu sre\xc4\x8dal z Williamom Herschlom._NEWLINE_Dokon\xc4\x8dal je o\xc4\x8detov topografski zemljevid Francije, ki ga je leta 1793 izdala Francoska akademija znanosti. Zemljevid je slu\xc5\xbeil kot osnova za Atlas National (1791) s francoskimi departmaji._NEWLINE_Obnovil je Pari\xc5\xa1ki observatorij, vendar je njegov polo\xc5\xbeaj postal nevzdr\xc5\xbeen, in 6. septembra 1793 je dal kot njegov \xc4\x8detrti predstojnik odpoved. Nasledil ga je de Lalande._NEWLINE_Med francosko revolucijo leta 1794 so Cassinija ujeli in zaprli. Po sedmih mesecih so ga izpustili in some\xc5\xa1\xc4\x8dani so ga re\xc5\xa1ili pred smrtno kaznijo._NEWLINE_Bil je med ustanovnimi \xc4\x8dlani Urada za dol\xc5\xbeine (Bureau des longitudes) leta 1795._NEWLINE_Njegovo delo M\xc3\xa9moires pour servir \xc3\xa0 l\xe2\x80\x99histoire de l\xe2\x80\x99observatoire de Paris iz leta 1810 vsebuje obse\xc5\xbeno delo, pregled, ki ga je predlo\xc5\xbeil Akademiji znanosti leta 1774. Knjiga vsebuje nagrobne govore za ve\xc4\x8d akademikov in avtobiografijo njegovega pradeda Giovannija Domenica Cassinija I.'