b'\n_START_ARTICLE_\nPobuda BRAIN\n_START_PARAGRAPH_\nPobuda BRAIN (angle\xc5\xa1ko BRAIN Initiative; BRAIN je kratica za Brain Research through Advancing Innovative Neurotechnologies, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbraziskovanje mo\xc5\xbeganov z naprednimi inovativnimi nevrotehnikami\xc2\xab), pogosto imenovana tudi Projekt Zemljevid mo\xc5\xbeganske aktivnosti (Brain Activity Map Project), je predlagana kolaborativna raziskovalna pobuda s ciljem mapiranja aktivnosti vsakega nevrona v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih mo\xc5\xbeganih, ki jo je 2. aprila 2013 razglasila vlada predsednika Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike Baracka Obame. Na temelju projekta \xc4\x8clove\xc5\xa1ki genom se domneva, da naj bi stro\xc5\xa1ki mapiranja zna\xc5\xa1ali ve\xc4\x8d kot 300 milijonov dolarjev na leto, izvedba projekta pa naj bi trajala okrog deset let.\n_START_SECTION_\nEksperimentalni pristop\n_START_PARAGRAPH_\nPo poro\xc4\x8danju ob\xc4\x8dil naj bi v okviru pobude poskusili mapirati vsakega od okrog 100 milijard nevronov v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih mo\xc5\xbeganih, vendar bodo za\xc4\x8detne raziskave izvedene na mi\xc5\xa1ih in drugih \xc5\xbeivalih. Znanstveni komentar iz leta 2012 za manj\xc5\xa1i projekt, Alivisatos et al., je o\xc4\x8drtal razli\xc4\x8dne specifi\xc4\x8dne eksperimentalne tehnike, ki bi se lahko uporabile za dosego\xc2\xa0\xc2\xbbfunkcijskega konektoma\xc2\xab, ter nove tehnike, ki bi jih bilo za izvedbo projekta \xc5\xa1e treba razviti. Za\xc4\x8detne raziskave bi se lahko opravile na glisti Caenorhabditis elegans, \xc4\x8demur bi sledile raziskave na mu\xc5\xa1ici (Drosophila), saj imata razmeroma enostavna \xc5\xbeiv\xc4\x8dna mre\xc5\xbeja. Srednjero\xc4\x8dne raziskave bi se lahko opravile na navadni cebrici (riba vrste Danio rerio), mi\xc5\xa1ih in etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih rovkah. Kon\xc4\x8dno bi se raziskave opravile tudi na prvakih in na \xc4\x8dloveku._NEWLINE_Raziskovalci so predlagali razvoj nanodelcev, ki bi se lahko uporabili kot napetostna tipala za zaznavo posameznih akcijskih potencialov, kot tudi nanosond, ki bi se lahko uporabile kot elektrofiziolo\xc5\xa1ke ve\xc4\x8delektrodne mre\xc5\xbee. Posebej so pozvali k razvoju brez\xc5\xbei\xc4\x8dnih neinvazivnih metod zaznave nevronske aktvinosti, kar bi bilo morda mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di z mikroelektronsko integracijo na zelo veliki ravni ali pa s pomo\xc4\x8djo sinteti\xc4\x8dne biologije. Po eni od predlaganih metod bi se s pomo\xc4\x8djo s kalcijevim ionom povzro\xc4\x8denih napak pri kodiranju z DNK polimerazo za tra\xc4\x8dni zapis nevronske aktivnosti uporabila encimsko proizvedena DNK. Podatki bi se analizirali in modelirali z obse\xc5\xbenim izra\xc4\x8dunavanjem. Predlagana je bila tudi sorodna tehnika, pri kateri bi se za mapiranje nevronske povezljivosti uporabilo hitro sekvenciranje DNK.\n_START_SECTION_\nOdzivi\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveniki so se na na\xc4\x8drt odzvali razli\xc4\x8dno. Po mnenju nekaterih bo projekt zapolnil vrzel v nevroznanstvenem raziskovanju med meritvami na ravni mo\xc5\xbeganskih obmo\xc4\x8dij z uporabo metod, kot je fMRI, ter meritvami na ravni posameznih celic. Drugi menijo, da bo zaradi projekta manj sredstev za individualne raziskave. Nejasno je tudi, ali je tehnika dovolj razvita za izvedbo projekta in ali je smiselno investirati finan\xc4\x8dna sredstva v razvoj tehni\xc4\x8dnih metod, preden je jasno, kaj natan\xc4\x8dno meriti._NEWLINE_Na sre\xc4\x8danju januarja 2013 je skupina nevroznanstvenikov zaklju\xc4\x8dila, da bo projekt vsako leto proizvedel okrog 300 eksabajtov podatkov, kar je velik tehni\xc4\x8dni zalogaj. Poleg tega ima ve\xc4\x8dina trenutno dostopnih monitorjev mo\xc5\xbeganske aktivnosti omejeno uporabnost, saj so zelo invazivni. Treba jih je namre\xc4\x8d kirur\xc5\xa1ko vsaditi z odprtjem lobanje.'