b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Ivan\xc4\x8dna Gorica\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nAmbrus, Arti\xc5\xbea vas, Bakrc, Boga vas, Bojanji Vrh, Bratnice, Breg pri Dobu, Breg pri Temenici, Breg pri Zagradcu, Brezovi Dol, Bukovica, Debe\xc4\x8de, Dedni Dol, De\xc4\x8dja vas pri Zagradcu, Dob pri \xc5\xa0entvidu, Dobrava pri Sti\xc4\x8dni, Dolenja vas pri Temenici, \xc4\x8cago\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc4\x8ce\xc5\xa1njice pri Zagradcu, Fu\xc5\xbeina, Gabrje pri Sti\xc4\x8dni, Gabrov\xc4\x8dec, Gabrovka pri Zagradcu, Glogovica, Gorenja vas, Gorenje Brezovo, Gradi\xc4\x8dek, Grintovec, Gri\xc5\xbee, Grm, Hrastov Dol, Ivan\xc4\x8dna Gorica, Kal, Kamni Vrh pri Ambrusu, Kamno Brdo, Kitni Vrh, Kri\xc5\xa1ka vas, Krka, Kr\xc5\xa1ka vas, Ku\xc5\xbeeljevec, Laze nad Krko, Leskovec, Le\xc5\xa1\xc4\x8devje, Lu\xc4\x8darjev Kal, Mala Dobrava, Mala Gori\xc4\x8dica, Male Dole pri Temenici, Male \xc4\x8ce\xc5\xa1njice, Male Kompolje, Male Lese, Male Pece, Male Rebrce, Male Vrhe, Mali Kal, Mali Korinj, Malo \xc4\x8crnelo, Malo Globoko, Malo Hudo, Marin\xc4\x8da vas, Mekinje nad Sti\xc4\x8dno, Metnaj, Mevce, Mle\xc5\xa1\xc4\x8devo, Mrzlo Polje, Muljava, Nova vas, Obolno, Oslica, Osredek nad Sti\xc4\x8dno, Petru\xc5\xa1nja vas, Pe\xc5\xa1\xc4\x8denik, Planina, Podbor\xc5\xa1t, Podbukovje, Podsmreka pri Vi\xc5\xa1nji Gori, Pokojnica, Poljane pri Sti\xc4\x8dni, Polje pri Vi\xc5\xa1nji Gori, Potok pri Muljavi, Prapro\xc4\x8de pri Temenici, Prim\xc4\x8da vas, Pristava nad Sti\xc4\x8dno, Pristava pri Vi\xc5\xa1nji Gori, Pristavlja vas, Pungert, Pusti Javor, Radanja vas, Radohova vas, Ravni Dol, Rde\xc4\x8di Kal, Sad, Sela pri Dobu, Sela pri Sobra\xc4\x8dah, Sela pri Vi\xc5\xa1nji Gori, Selo pri Radohovi Vasi, Sobra\xc4\x8de, Spodnja Draga, Spodnje Brezovo, Stari trg, Sti\xc4\x8dna, Stranska vas ob Vi\xc5\xa1njici, Su\xc5\xa1ica, \xc5\xa0entjurje, \xc5\xa0entpavel na Dolenjskem, \xc5\xa0entvid pri Sti\xc4\x8dni, \xc5\xa0koflje, \xc5\xa0krjan\xc4\x8de, Temenica, Tol\xc4\x8dane, Trebe\xc5\xbe, Trebnja Gorica, Trnovica, Vali\xc4\x8dna vas, Velika Dobrava, Velike Dole pri Temenici, Velike \xc4\x8ce\xc5\xa1njice, Velike Kompolje, Velike Lese, Velike Pece, Velike Rebrce, Velike Vrhe, Veliki Kal, Veliki Korinj, Veliko \xc4\x8crnelo, Veliko Globoko, Videm pri Temenici, Vir pri Sti\xc4\x8dni, Vi\xc5\xa1nja Gora, Vi\xc5\xa1nje, Vrh pri Sobra\xc4\x8dah, Vrh pri Vi\xc5\xa1nji Gori, Vrhpolje pri \xc5\xa0entvidu, Zabor\xc5\xa1t pri \xc5\xa0entvidu, Zagradec, Zavrta\xc4\x8de, Zgornja Draga, Znojile pri Krki\n_START_SECTION_\nOsnovni podatki o ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nKonec leta 1994 je bil sprejet Zakon o ustanovitvi ob\xc4\x8din ter dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dij in obstoja, ki je razdelil ob\xc4\x8dino Grosuplje na tri ob\xc4\x8dine \xe2\x80\x93 Ivan\xc4\x8dno Gorico, Dobrepolje in Grosuplje. Tako je 1. januarja 1995 nastala ob\xc4\x8dina Ivan\xc4\x8dna Gorica, ki znotraj istih meja obstaja \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine je naselje Ivan\xc4\x8dna Gorica, ki le\xc5\xbei nekje na pol poti med Novim mestom in Ljubljano, torej je ume\xc5\xa1\xc4\x8dena na obmo\xc4\x8dje Dolenjske med ob\xc4\x8dine Trebnje, Dobrepolje, Grosuplje, Litijo ter med mestnima ob\xc4\x8dinama Novo mesto ter Ljubljano. Ob\xc4\x8dina Ivan\xc4\x8dna Gorica je postala ena od 147. ob\xc4\x8din, v kateri je na dan popisa 30. junija 1994 \xc5\xbeivelo 12.449 prebivalcev od skupno 1.988.850 prebivalcev celotnega obmo\xc4\x8dja Slovenije. Podatki ka\xc5\xbeejo, da je bila novonastala ob\xc4\x8dina podpovpre\xc4\x8dno poseljena. Tudi njena povr\xc5\xa1ina je majhna, le 227 km2, kar pomeni 1,12% celotne povr\xc5\xa1ine Slovenije, vendar je bila kljub temu najve\xc4\x8dja med novimi ob\xc4\x8dinami, saj jo je sestavljalo 11 krajevnih skupnosti in kar 137 naselij._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je torej sestavljena iz naslednjih krajevnih skupnosti: Vi\xc5\xa1nja Gora, Sti\xc4\x8dna, Metnaj, Ivan\xc4\x8dna Gorica, Muljava, Krka, Zagradec, Ambrus, \xc5\xa0entvid pri Sti\xc4\x8dni, Temenica in Dob. K njej so pripadala tudi naselja, ki so bila prej del ob\xc4\x8dine Litija \xe2\x80\x93 Pusti Javor, Radanja vas, Sela pri Sobra\xc4\x8dah, Sobra\xc4\x8de in Vrh pri Sobra\xc4\x8dah, ki postanejo del krajevne skupnosti Temenica._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinska uprava ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica je sestavljena iz \xc5\xbeupana ter pod\xc5\xbeupana, iz ob\xc4\x8dinskega sveta, nadzornega odbora ter iz ob\xc4\x8dinske uprave. Ob\xc4\x8dinska uprava je razdeljena na oddelek za javne finance in prora\xc4\x8dun, na oddelek za urejanje prostora in varovanje okolja, oddelek za upravno pravne zadeve, dru\xc5\xbebene in gospodarske zadeve ter na oddelek za investicije in upravljanje infrastrukture. V ob\xc4\x8dinsko upravo sodi tudi pisarna \xc5\xbeupana. _NEWLINE_Od leta 2011 je pri\xc4\x8del delovati \xc5\xa1e Medob\xc4\x8dinski in\xc5\xa1pektorat in redarstvo ob\xc4\x8din Dol pri Ljubljani, Ivan\xc4\x8dna Gorica, Litija in \xc5\xa0martno pri Litiji. Skupni organ ima sede\xc5\xbe v Litiji. In\xc5\xa1pektorat opravlja upravne naloge in\xc5\xa1pekcijskega nadzorstva nad izvajanjem ob\xc4\x8dinskih predpisov in drugih aktov ob\xc4\x8din. Od leta 2012 deluje tudi medob\xc4\x8dinki redar, ki ima sede\xc5\xbe na Ob\xc4\x8dini Ivan\xc4\x8dna Gorica._NEWLINE_V letu 2016 je pri\xc4\x8del delovati tudi Medob\xc4\x8dinski razvojni center ob\xc4\x8din Grosuplje, Ivan\xc4\x8dna Gorica in Trebnje, ki ima sede\xc5\xbe v Grosuplju. Organ opravlja naloge kot so: spremljanje razpisov iz podro\xc4\x8dja gospodarskih in negospodarskih javnih slu\xc5\xbeb, pripravlja projekte za kandidiranje na razpisih za evropska sredstva itd.\n_START_SECTION_\nDemografski podatki za leto 2014\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina je imela v letu 2014 16.050 prebivalcev (od tega 8.150 mo\xc5\xa1kih in 7.900 \xc5\xbeensk). V letu 2016 je bilo skupno \xc5\xa1tevilo prebivalcev 16.182 (od tega 8.222 mo\xc5\xa1kih in 7.960 \xc5\xbeensk). Po prebivalcih se je med slovenskimi ob\xc4\x8dinami uvrstila na 30. mesto. Povpre\xc4\x8dna starost ob\xc4\x8danov je bila 39,5 leta in je tako ni\xc5\xbeja od povpre\xc4\x8dne starosti prebivalcev celotne Slovneije, ki zna\xc5\xa1a 42,4 leta._NEWLINE_Gostota naseljenosti je manj\xc5\xa1a kot v celotni dr\xc5\xbeavi, in sicer 102 prebivalca na km2, saj je na kvadratnem kilometru povr\xc5\xa1ine ob\xc4\x8dine \xc5\xbeivelo povpre\xc4\x8dno 71 prebivalcev. Naravni prirast je bil v letu 2014 pozitiven, saj je zna\xc5\xa1al 6,6. V celotni Sloveniji je naravni prirast zna\xc5\xa1al 1,1. Tudi selitveni prirast je pozitiven, zna\xc5\xa1al je 4,6. Povpre\xc4\x8dna starost ob\xc4\x8danov je bila 39,5 leta in je tako ni\xc5\xbeja od povpre\xc4\x8dne starosti prebivalcev celotne Slovneije, ki zna\xc5\xa1a 42,4 leta._NEWLINE_Med prebivalci prevladuje \xc5\xa1tevilo najmlaj\xc5\xa1ih (zna\xc4\x8dilno za redke ob\xc4\x8dine), saj je na 100 oseb, starih od 0 do 14 let, prebivalo 82 oseb starih 65 let ali ve\xc4\x8d. vrednost ideksa staranja je ni\xc5\xbeja od ideksa za celotno Slovenijo, ki zna\xc5\xa1a 121._NEWLINE_V celotni ob\xc4\x8dini je v letu 2014 delovalo 8 vrtcev, v katerih je bilo 706 otrok. V vrtce je vklju\xc4\x8deno 72% otrok, kar pa je manj kot v preostalih vrtcih po Sloveniji. Na osnovnih \xc5\xa1olah se je v \xc5\xa1olskem letu 2014/2015 izobra\xc5\xbeevalo 1.470 u\xc4\x8dencev, srednje \xc5\xa1ole pa je obiskovalo okrog 710 dijakov.\n_START_SECTION_\nSimboli ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nNa grbu ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica je glavni in edini atribut rimski miljnik, ki ga je leta 1583 postavil sti\xc5\xa1ki opat Lavrencij. Grb ima obliko \xc5\xa1\xc4\x8dita z zlatorumeno obrobo. Zastava ob\xc4\x8dine je belo-zelena, zornja polovica je bele, spodnja pa zelene barve. Ob\xc4\x8dina praznuje tudi svoj ob\xc4\x8dinski praznik, in sicer 29. maja. Gre za dan, ko je Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d postal urednik dnevnika za gospodarstvo in politiko \xc4\x8dasopisa Slovenski narod.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica je bogata arheolo\xc5\xa1ka in kulturnozgodovinska dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina. Dokazi o naselitvi so se pri\xc4\x8deli vsaj 4.000 pr. n. \xc5\xa1t na Korinjskem hribu. \xc5\xa0e bolj so ohranjene ostaline naselbine in nekropole venetsko-keltske civilizacije nad Virom, med Sti\xc4\x8dno in \xc5\xa0entvidom iz \xc4\x8dasa okoli 2.800 pr. n. \xc5\xa1t. Na\xc5\xa1li so znameniti grob \xc2\xbbkneginje\xc2\xab\xc2\xa0z zlatim diademom in grob s konjsko opremo ter oro\xc5\xbeje, orodja. Najdbe hranijo v Slovenskem narodnem muzeju. _NEWLINE_Po zakonu iz leta 1849 so imele ob\xc4\x8dine na obmo\xc4\x8dju Kranjske lastno oziroma naravno ter prene\xc5\xa1eno podro\xc4\x8dje dela. Dana\xc5\xa1nje obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dne Gorice je spadalo v Kranjsko, ki je bila od leta 1814 do 1848 v novome\xc5\xa1kem okro\xc5\xbeju, vendar razdeljena na ve\xc4\x8d okrajev: \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk, Trebnje, Sti\xc4\x8dna in Vi\xc5\xa1nja Gora._NEWLINE_V letu 1854 sta na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica delovala okraj Vi\xc5\xa1nja Gora ter \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk. (pod\xc4\x8drtane ob\xc4\x8dine so danes del ob\xc4\x8dine Iv. Gorica)._NEWLINE_V letu 1863 je pri\xc5\xa1lo do preureditve ob\xc4\x8din. Dana\xc5\xa1nje ozemlje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica je pri\xc5\xa1lo pod okrilje upravnega okraja Litija ter Novo mesto._NEWLINE_Tudi v letu 1884 je bilo ozemlje dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine razdeljeno na Okrajno glavarstvo Litija in Novo mesto. Ve\xc4\x8dji del ob\xc4\x8din je bilo pod sodnim okrajem Sti\xc4\x8dna oziroma Zati\xc4\x8dina ter pod sodnim okrajem \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk. V sodnem okraju Zati\xc4\x8dina je bilo 12.518 prebivalcev, medtem ko jih je bilo v celotnem okrajnem glavarstvu Litija 22.428. Do druge svetovne vojne se okraji niso spreminjali. V letu 1933 so torej pod okraj Litijo spadala Krka, Sti\xc4\x8dna, \xc5\xa0entvid pri Sti\xc4\x8dni ter Vi\xc5\xa1nja Gora, pod okraj Novo mesto pa Ambrus in Zagradec. V tem \xc4\x8dasu je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica spadala pod Sti\xc4\x8dno. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila Ob\xc4\x8dina Ivan\xc4\x8dna Gorica del ob\xc4\x8dine Grosuplje in je sodila v t. i. ljubljansko pokrajino, ki je bila okupirana s strani italijanskih voja\xc5\xa1kih enot. Na pobudo Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije se je tu hitro \xc5\xa1irila organizacija Osvobodilne fronte. V poletnih mesecih leta 1941 se je \xc5\xbee skoraj po celotni pokrajini \xc5\xa1iril klic k oboro\xc5\xbeeni vstaji proti okupatorjem. Ivan\xc4\x8dna Gorica je bila v \xc4\x8dasu NOB-a del okro\xc5\xbenega odbora OF Grosuplje. 14. septembra 1941 je bil na Kravjeku nad Muljavo ustanovni sestanek okro\xc5\xbenega odbora OF Sti\xc4\x8dna. Le-to je vklju\xc4\x8devalo 6 rajonskih odborov: Sti\xc4\x8dna, \xc5\xa0entvid, Zagradec, Krka, Vi\xc5\xa1nja Gora in Temenica._NEWLINE_Sti\xc5\xa1ko okro\xc5\xbeje so \xc5\xbee novembra 1943 ponovno zdru\xc5\xbeili z grosupeljskim, sede\xc5\xbe pa je bil na Muljavi. Septembra 1944 pa se je zdru\xc5\xbeil z novome\xc5\xa1kim okro\xc5\xbejem._NEWLINE_V letu 1854 je bilo tako na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica kar 19 ob\xc4\x8dinskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so upadala do leta 1933. V letu 1946 je znova pri\xc5\xa1lo do porasta, dokler ozemlje dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica ni bilo razdeljeno med ob\xc4\x8dino Grosuplje in Ivan\xc4\x8dno Gorico. Do leta 1952 je bilo kar 7 ob\xc4\x8dinskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica \xe2\x80\x93 Zagradec, Vi\xc5\xa1nja Gora, \xc5\xa0entvid, Sti\xc4\x8dna, Krka, Ambrus in Grosuplje._NEWLINE_Leta 1955 pride do novih oblikovanj ob\xc4\x8din, v kateri je bila tudi Ivan\xc4\x8dna Gorica z Zagradcem, spadala pa je pod okraj Ljubljana. Na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Ivan\xc4\x8dna Gorica se je dogodila sprememba, saj sta tako Ambrus in Zagradec pre\xc5\xa1la pod okraj Ljubljana in pod novonastalo ob\xc4\x8dino Ivan\xc4\x8dno Gorico, ki je bila ozemeljsko primerljiva z dana\xc5\xa1njo ob\xc4\x8dino. 31. decembra 1960 se je priklju\xc4\x8dila ob\xc4\x8dini Grosuplje (razen Sobra\xc4\x8de, ki so spadale pod ob\xc4\x8dino Litija). Od takrat se meje ob\xc4\x8dine Grosuplje vse do leta 1995 niso ni\xc4\x8d spreminjale.'