b'\n_START_ARTICLE_\nTek na smu\xc4\x8deh\n_START_PARAGRAPH_\nTek na smu\xc4\x8deh je vrsta hitre hoje, oziroma teka na smu\xc4\x8deh, ki se v glavnem goji v ni\xc5\xbeinskih ali ni\xc5\xbejih alpskih predelih. Glede na konfiguracijo terena je tek na smu\xc4\x8deh po ravnini, v klanec in s klanca razli\xc4\x8den. Tek na smu\xc4\x8deh ni le tekmovalen \xc5\xa1port, ampak v obliki turnega smu\xc4\x8danja in izletov ena najbolj zdravih \xc5\xa1portno - rekreativnih dejavnosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPraoblika smu\xc4\x8di, ki naj bi onemogo\xc4\x8dala pogrezanje v visok sneg, je stara kakih 1200 let. Dokaze o smu\xc4\x8deh imamo \xc5\xbee od okoli leta 2500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Na otoku R\xc3\xb6d\xc3\xb6y na Norve\xc5\xa1kem so v votlini odkrili risbe smu\xc4\x8darjev lovcev, ki so zasledovali \xc5\xbeivali na nekak\xc5\xa1nih lesenih smu\xc4\x8deh. Znana najdi\xc5\xa1\xc4\x8da sta se Hoting (\xc5\xa0vedska) in risbe smu\xc4\x8darjev v votlini blizu Zalavruga ob Belem morju. Po risbah sode\xc4\x8d so smu\xc4\x8dali na asimetri\xc4\x8dnih smu\xc4\x8deh, po dalj\xc5\xa1i so drseli, s kraj\xc5\xa1o pa so se odrivali. V skandinavski mitologiji so smu\xc4\x8di ve\xc4\x8dkrat omenjene, smu\xc4\x8darji lovci pa so zna\xc4\x8dilni tudi za Azijo. V srednjem veku je smu\xc4\x8danje sodilo k vite\xc5\xa1kim sposobnostim. Zgodovinsko dokazani prvi smu\xc4\x8darski tek na dolge proge sodi v leto 1521, ko je poznej\xc5\xa1i \xc5\xa1vedski kralj Vasa pretekel s svojimi vojaki med vstajo proti Dancem na smu\xc4\x8deh kak\xc5\xa1nih 90 km v ostrem tempu. V spomin na ta dogodek prirejajo na \xc5\xa0vedskem vsako leto tek od Salena do Moore (Vassaloppet), ki se ga udelezi vec tiso\xc4\x8d teka\xc4\x8dev. Prvo tekmovanje v dana\xc5\xa1njem pomenu besede, pa so priredili v Christianiji (danes Oslo), leta 1769. V za\xc4\x8detku 19. stoletja se je pod norve\xc5\xa1kim vplivom ze za\xc4\x8denjala razvijati tehnika smu\xc4\x8darskega teka. Leta 1870 so v Oslu ustanovili prvi smu\xc4\x8darski klub na svetu. Posebne zasluge za popularizacijo in \xc5\xa1irjenje smu\xc4\x8darskega teka ima norve\xc5\xa1ki raziskovalec Fridtjof Nansen, ki je leta 1888 s petimi spremljevalci v 42 dneh presmu\xc4\x8dal preko 600 km po neraziskanih sne\xc5\xbenih prostranstvih Gr\xc3\xb6nlanda.\n_START_SECTION_\nSmu\xc4\x8darski tek na OI\n_START_PARAGRAPH_\nOd prvih Zimskih olimpijskih iger (1924, Chamonix, Francija) je smu\xc4\x8darski tek tudi v olimpijskem programu, sprva le za mo\xc5\xa1ke, od leta 1952 pa tudi za \xc5\xbeenske. Tekmovanja v teku na smu\xc4\x8deh potekajo v dveh teka\xc5\xa1kih tehnikah in na ve\xc4\x8d razdaljah. Starej\xc5\xa1a je klasi\xc4\x8dna tehnika (podobna hoji, le da se drsi po smu\xc4\x8deh), kjer ima teka\xc4\x8d smu\xc4\x8di namazane s posebno ma\xc5\xbeo, ki prepre\xc4\x8duje zdrsljaj smu\xc4\x8dke nazaj. Kasneje se je razvila drsalna tehnika, skating (po smu\xc4\x8deh se drsi v \xc2\xbb\xc5\xa1karjastem\xc2\xab\xc2\xa0koraku). Za to tehniko ni potrebna nobena ma\xc5\xbea z izjemo voskov za hitrej\xc5\xa1e drsenje, ki pa jo potrebujejo le tekmovalci. Osnovne tekmovalne discipline za \xc4\x8dlanice in \xc4\x8dlane, po nedavnih spremembah pravilnika in tekmovalnega sistema so naslednje:'