b'\n_START_ARTICLE_\nMorski psi\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrazgodovinski predniki morskih psov so plavali v svetovnih oceanih \xc5\xbee pred milijoni let. Za\xc4\x8detek evolucije modernega morskega psa se je pri\xc4\x8del pred 100 milijoni let in pred 65 milijoni let je Zemljo naseljevala \xc5\xbee ve\xc4\x8dina dana\xc5\xa1njih vrst morskih psov._NEWLINE_Do sedaj je izumrl morski pes megalodon. \xc5\xbdivel je pred 5 do 25 milijoni let. Dokaz za njegov obstoj so le velikanski zobje, ker je imel okostje iz hrustanca, ki dokaj hitro razpade. Njegove zobe so na\xc5\xa1li v Avstraliji,  Afriki, Ameriki in v Evropi. Stari Grki in Rimljani so mislili, da ti zobje pripadajo zmajem ali velikanskim ka\xc4\x8dam. Uporabljali so jih kot orodje za rezanje. Zobje megalodona so bili dolgi do 20 cm, v dol\xc5\xbeino je meril okoli 25-31 m, repna plavut je bila visoka prek 4 m, hrbtna pa 2 m. Tehtal je do 100 ton. Iz zob, ki so jih na\xc5\xa1li na razli\xc4\x8dnih krajih, so sestavili \xc4\x8deljusti, ki so bile \xc5\xa1iroke 2 m in visoke 3 m. Megalodon je najve\xc4\x8dji plenilec, znan do sedaj, ki je kdaj koli \xc5\xbeivel na Zemlji. Vzrok za njegovo izumrtje \xc5\xa1e ni to\xc4\x8dno znan. Nekateri verjamejo, da ga je nadomestil dana\xc5\xa1nji beli morski pes, ki je bolje prilagojen \xc5\xbeivljenjskim pogojem v dana\xc5\xa1njih oceanih.\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nMorski psi se od ostalih rib razlikujejo po skeletu, ki je kot pri ra\xc5\xbeah, skatih in ostalih hrustan\xc4\x8dnicah iz hrustanca. Ko\xc5\xbea morskih psov je pokrita z luskami, ki imajo zobce, ribe pa imajo luske gladke. Imajo tudi pet, \xc5\xa1est ali sedem \xc5\xa1kr\xc5\xbenih re\xc5\xbe na vsaki strani, ribe kostnice pa imajo ti. \xc5\xa1kr\xc5\xbeni poklopec._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna \xc5\xbeivljenjska doba morskega psa je okoli 35 let, \xc4\x8deprav ena vrsta psov \xc5\xbeivi 70 do 100 let. Morski pes raste vse \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dne sposobnosti morskega psa\n_START_PARAGRAPH_\nMorski pes plava s povpre\xc4\x8dno hitrostjo okrog 3 km/uro vendar pri napadu zelo pospe\xc5\xa1i in takrat lahko dose\xc5\xbee veliko ve\xc4\x8djo hitrost, npr. mako pes preko 95 km/uro, vendar le za kratek \xc4\x8das. Njegovi pospe\xc5\xa1ki pa se lahko merijo s pospe\xc5\xa1ki zelo hitrega \xc5\xa1portnega avta (15 m/s2). Najbolj prilagojen morski pes je morski bik (bull shark), saj lahko \xc5\xbeivi tako v slani kot v sladki vodi. To mu omogo\xc4\x8da poseben organ.\n_START_SECTION_\nZobje\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja sila ugriza je bila izmerjena pri morskemu psu, dolgem 2 m (vrste dusky), in zna\xc5\xa1a 60 kg na konico enega zoba, kar zna\xc5\xa1a 3 tone na cm\xc2\xb2. Popolnoma to\xc4\x8dne meritve \xc5\xa1e niso uspeli opraviti. Zobje mu rastejo vse \xc5\xbeivljenje in se menjujejo vsakih 8 do 15 dni. Oblike so razli\xc4\x8dne, kar je odvisno od vrste hrane, ki jo pes u\xc5\xbeiva. Trdota zob je enaka trdoti jekla. Ve\xc4\x8dje \xc5\xbertve pes ne pregrizne, temve\xc4\x8d prere\xc5\xbee z gibi glave levo in desno. Zobje nekaterih vrst psov so po robovih nazob\xc4\x8dani tako, da z lahkoto prere\xc5\xbeejo tudi najdebelej\xc5\xa1o ko\xc5\xbeo. Veliki so pribli\xc5\xbeno 10 cm.\n_START_SECTION_\nVelikost\n_START_PARAGRAPH_\nMorski psi so razli\xc4\x8dnih velikosti, najve\xc4\x8dji med njimi pa je kitovec, ki se hrani s planktonom, dolg pa je kar 16 do 18 m. Najve\xc4\x8dji ujeti morski kitovec je bil dolg 13 m in je tehtal 15 ton. Najmanj\xc5\xa1i pes meri 15 cm in tehta le 28 gramov. Beli morski pes naj bi zrasel do 9 m, najve\xc4\x8dji ujeti pa je meril dobrih 7 m in tehtal 3,5 tone.\n_START_SECTION_\nVoh\n_START_PARAGRAPH_\nVoh imajo izredno razvit, saj lahko vonja deset milijonkrat razred\xc4\x8dene snovi, na razdaljo preko 400 m. Celo dolo\xc4\x8di lahko, v katero nosnico je pri\xc5\xa1el mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vonj in s tem tudi smer, v kateri je njegov izvor. Razdalja med nosnicama, ki ju ima pes kladvenica na koncih glave, je lahko ve\xc4\x8d kot meter. S pomo\xc4\x8djo posebnih kanalov na glavi dose\xc5\xbee, da te\xc4\x8de voda z vonjem v nosnici. Kladvenice so zato pogosto med prvimi morskimi psi, ki pridejo do ladje, ko se \xc4\x8dez krov me\xc4\x8dejo deli rib. Nekatere vrste morskih psov lahko zavohajo vonj v zraku in nato plavajo po povr\xc5\xa1ini z nosnicami nad vodo.\n_START_SECTION_\nVid\n_START_PARAGRAPH_\nTudi o\xc4\x8di morskega psa so izredno sposobne, saj lahko vidijo tako na blizu kot na dale\xc4\x8d, beli morski pes pa lahko prilagodi o\xc4\x8di tako, da vidi ostro tudi nad morsko gladino. Psi razlikujejo barve in si znajo zapomniti obliko predmeta za dolgo \xc4\x8dasa. O\xc4\x8di morskega psa imajo to posebnost, da lahko vidi tudi v slabi svetlobi, saj ima najbolj\xc5\xa1i sistem za oja\xc4\x8ditev svetlobe med \xc5\xbeivalmi na Zemlji. V o\xc4\x8deh ima na tiso\xc4\x8de ve\xc4\x8dkotnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, pokritih s snovjo, ki deluje podobno kot posrebritev zrcala in ima visok odboj svetlobe. Njihove o\xc4\x8di se zato svetijo podobno kot ma\xc4\x8dkine. Pri vrstah morskih psov, ki \xc5\xbeivijo blizu morske povr\xc5\xa1ine, so plo\xc5\xa1\xc4\x8dice povezane z vre\xc4\x8dkami \xc4\x8drnega pigmenta, ki se pri mo\xc4\x8dni svetlobi razporedi po plo\xc5\xa1\xc4\x8dici in tako zmanj\xc5\xa1a odboj svetlobe. Pes prekrije o\xc4\x8di s tanko ko\xc5\xbeico za za\xc5\xa1\xc4\x8dito takrat, ko napada na \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nPobo\xc4\x8dnica\n_START_PARAGRAPH_\nPobo\xc4\x8dnica morskega psa se razteza na obeh bokih \xc5\xbeivali in poteka od o\xc4\x8di do vrha repne plavuti. Sestavljen je iz mno\xc5\xbeice celic s tankimi nitkami, vse skupaj pa je name\xc5\xa1\xc4\x8deno v porah ko\xc5\xbee in pokrito s sluzjo. Vsako telo, ki se premika v vodi, povzro\xc4\x8di valovanje, ki se \xc5\xa1iri skozi vodo kot koncentri\xc4\x8dni krogi na povr\xc5\xa1ini vode, \xc4\x8de vr\xc5\xbeemo vanjo kamen. Ko to valovanje dose\xc5\xbee bo\xc4\x8dni organ morskega psa, ta lahko z veliko natan\xc4\x8dnostjo dolo\xc4\x8di izvor valovanja oz. ribo ali \xc4\x8dloveka, ki plava. Valovanje je odvisno od velikosti ribe in od njenega stanja. Prav zato se psi v nekaj sekundah pojavijo na mestu, kjer je ranjen \xc4\x8dlovek ali ujeta riba, saj je valovanje takrat druga\xc4\x8dno, kot je obi\xc4\x8dajno.\n_START_SECTION_\nElektroreceptorji\n_START_PARAGRAPH_\nGlava morskega psa je pokrita s \xc5\xa1tevilnimi porami, ki vsebujejo elektroreceptorje. S tem organom morski pes zazna \xc5\xa1e tako zelo \xc5\xa1ibko elektri\xc4\x8dno polje, ki ga proizvajajo \xc5\xbeiva bitja, \xc5\xa1e posebej takrat, ko se kr\xc4\x8dijo mi\xc5\xa1ice (npr. pri plavanju). Na ta na\xc4\x8din najde tudi \xc5\xbertev, ki je skrita in je z o\xc4\x8dmi ne vidi. Ob\xc4\x8dutljivost tega organa je tako velika, da morski pes zazna baterijo, ki se nam zdi prazna._NEWLINE_Ta organ lahko slu\xc5\xbei tudi da se pes orientira, saj pes med plavanjem oddaja elektri\xc4\x8dne valove, ki so razli\xc4\x8dni, odvisni od smeri plavanja glede na zemeljsko magnetno polje. Na ta na\xc4\x8din deluje ta organ tudi kot nekak\xc5\xa1en notranji kompas.\n_START_SECTION_\nObstoj morskega psa\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vsega tega opisujejo morskega psa kot popoln stroj za ubijanje, ki je zaradi svojih izrednih sposobnosti skoraj brez sprememb pre\xc5\xbeivel nekaj milijonov let._NEWLINE_Letno je na svetu manj kot sto napadov na \xc4\x8dloveka, od teh je priblji\xc5\xbeno 5 usodnih. Vsako leto ribi\xc4\x8di pobijejo 30\xe2\x80\x93100 milijonov morskih psov, zato 80 % vrst morskih psov grozi izumrtje.'