b'\n_START_ARTICLE_\nTemenica (reka)\n_START_PARAGRAPH_\nTemenica je dolenjska reka ponikalnica, ki do izliva kar dvakrat ponikne. Reka izvira na ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih Posavskega hribovja. Prvi\xc4\x8d ponikne pri Dolenjih Ponikvah v ve\xc4\x8d po\xc5\xbeiralnikih. Na dan pride v Mirnope\xc5\xa1ki dolini pod hribom Svete Ane v izviru Zijalo. Po Mirnope\xc5\xa1ki dolini te\xc4\x8de reka do ponorov pri Gori\xc5\xa1ki vasi, kjer drugi\xc4\x8d izgine pod povr\xc5\xa1je. Tretji, zadnji izvir Temenice je v Luknji pri Pre\xc4\x8dni. Te\xc4\x8de \xc4\x8dez Zalo\xc5\xa1ko polje in se kot levi pritok izlije v Krko.\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nReka Temnica je poleg Ljubljanice in Reke ena najbolj zna\xc4\x8dilnih ponikalnic slovenskega krasa. Medtem ko Ljubljanica in Reka te\xc4\x8deta po zna\xc4\x8dilni kra\xc5\xa1ki Notranjski, te\xc4\x8de Temenica ob robu kra\xc5\xa1kega sveta Dolenjske. Temenica je levi pritok Krke. Izvira v Posavskem hribovju, pri naselju Javorje v ob\xc4\x8dini \xc5\xa0martno pri Litiji. Nato te\xc4\x8de mimo kraja Temenica, v ob\xc4\x8dini Ivan\xc4\x8dna Gorica, nadaljuje tok po Dolenjskem podolju in te\xc4\x8de skozi ob\xc4\x8dino Trebnje, kjer prvi\xc4\x8d ponikne. Strmec se ji v prvih treh kilometrih naglo zmanj\xc5\xa1a._NEWLINE_Pore\xc4\x8dje Temenice je precej nesimetri\xc4\x8dno in ima ve\xc4\x8dje pritoke le v zgornjem delu, kjer z desne priteka potok Bukovica. Ostale povr\xc5\xa1inske pritoke dobi z leve strani, saj je desna stran pore\xc4\x8dja v kra\xc5\xa1ki Suhi krajini, ki reko napaja \xc5\xa1ele v spodnjem toku, preko podzemlja. Od kraja Breg ima reka \xc5\xa1tevilne okljuke in je plitvo vrezana. Pogosto poplavlja, zato je mokrotno dno travnato. Do Trebnjega ima ta vodni tok \xc5\xa1e nekatere alpske zna\xc4\x8dilnosti, kasneje pridobi \xc5\xbee vse zna\xc4\x8dilnosti kra\xc5\xa1ke reke ._NEWLINE_Temeni\xc4\x8din povr\xc5\xa1inski tok se za\xc4\x8dne na nadmorski vi\xc5\xa1ini nad 550 m in prvi\xc4\x8d kon\xc4\x8da na vi\xc5\xa1ini 264 m in v dol\xc5\xbeino meri skoraj 28\xc2\xa0km. V \xc4\x8dasu povodnji se reka za 1\xc2\xa0km podalj\xc5\xa1a v Struge in ponika tik pod vrhom sv. Ane (407 m) v jami Risanica. Podzemeljski tok je v ravni \xc4\x8drti dolg 1,75\xc2\xa0km. Vi\xc5\xa1inska razlika med ponori in ponovnim izvirom je 25 metrov. Na povr\xc5\xa1je pride ponovno pri vasi Vrhpe\xc4\x8d pod pe\xc4\x8dino Zijalo. Tu je ve\xc4\x8d izvirov, kjer priteka voda iz razpok. Nato te\xc4\x8de 8\xc2\xa0km dale\xc4\x8d mimo Mirne Pe\xc4\x8di do Vrhovega, kjer drugi\xc4\x8d ponikne. Vode Temenice pridejo ponovno na povr\xc5\xa1je v zatrepni dolini v Luknji pri kraju Pre\xc4\x8dna na severozahodnem robu Novome\xc5\xa1ke pokrajine. Tu dobi Temenica \xc5\xbee vse zna\xc4\x8dilnosti ni\xc5\xbeinske reke. Po 6\xc2\xa0km se Temenica, imenovana tudi Pre\xc4\x8dna, izliva v Krko. _NEWLINE_Povpre\xc4\x8dni letni pretok med letoma 1961 in 1990 za postajo Ro\xc5\xbeni Vrh na reki Temenici je 0,9 m\xc2\xb3/s. Pozimi lahko precej upade zaradi prevladujo\xc4\x8dih sne\xc5\xbenih padavin in poleti zaradi izhlapevanja. Pretoki nad 2 m\xc2\xb3/s in z njimi poplave, se lahko pojavijo ob vsakem letnem \xc4\x8dasu, najve\xc4\x8dji izmerjeni pretok zna\xc5\xa1a celo 14 m\xc2\xb3/s. V Pre\xc4\x8dni ima srednji letni pretok 4,6 m\xc2\xb3/s (najmanj\xc5\xa1i 0,56 m\xc2\xb3/s, najve\xc4\x8dji 21,8 m\xc2\xb3/s). Najve\xc4\x8d vode ima marca (pretok 6,27 m3/s), najmanj avgusta (3,11 m\xc2\xb3/s). Tu so v za\xc4\x8detku devetdesetih letih spremljali tudi kakovost vode Temenice. Pri kraju \xc5\xa0tefan je bila v 1. do 2. kakovostnem razredu. Za Trebnjem se je poslab\xc5\xa1ala za cel kakovostni razred in se je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dala v 3., ob\xc4\x8dasno v 2.-3. kakovostni razred. Poleg Temenice napaja kra\xc5\xa1ke izvire v Luknji tudi obse\xc5\xbeno kra\xc5\xa1ko zaledje, kar se odra\xc5\xbea v mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8danih pretokih. Tu gre za podzemeljske pritoke iz zahodnih dobrni\xc5\xa1ke in globodolske doline in potokov, ki poniknejo pri Karteljevem, Ponikvah in \xc5\xa0entjurju. Celotno pore\xc4\x8dje reke Temenice tako meri ve\xc4\x8d kot 300\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nMorfolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Temenice sledi smeri sever-jug. V zgornjem toku je reka vrezana v prelomno cono, katere dno je iz nepropustnih mezozoiskih kamnin. V zgornjem toku je dolina \xc5\xa1e ozka, na levi strani se dvigajo navpi\xc4\x8dne stene. Temenica te\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma po dolomitu. Od Velikega Gabra se dolina v gri\xc4\x8devju raz\xc5\xa1iri, Temenica \xc5\xa1e vijuga po razmeroma plitvo vrezani ploski dolini. Ta je mokrotna, na rde\xc4\x8dkasti glini so rodovitna tla, na katerih uspevajo travniki. Nad dolinskim dnom so nizke suhe in son\xc4\x8dne terase, ki prehajajo v polo\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja zaobljenih gri\xc4\x8dev. Pri Trebnjem je dolina na zahodu omejen s strmim Bukovjem, ki lo\xc4\x8duje dolino Temenice od Suhe krajine. Na vzhodu se nadaljuje nizek gri\xc4\x8devnat svet. Pod Trebnjem Temenica na prepustnem jurskem apnencu ponikne v \xc5\xa1tevilnih po\xc5\xbeiralnikih. Dolina zgornje Temenice velja za eno najdalj\xc5\xa1ih slepih dolin v Sloveniji in je dolga 24\xc2\xa0km.Da ima dolina Temenice ugodno morfologijo in topografijo pri\xc4\x8da tudi nekdanja rimska cesta in sedanji \xc5\xbeeleznica in avtocesta.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti podnebja\n_START_PARAGRAPH_\nZa dolino Temenice je zna\xc4\x8dilno zmerno celinsko vla\xc5\xbeno podnebje. Pomemben je tudi panonski podnebni vpliv, na kar ka\xc5\xbee raz\xc5\xa1irjenost vinske trte. Pomembne so tudi razlike med vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dimi prevetrenimi kraji ter med tistimi na dnu doline, kjer se pojavlja toplotni obrat in z njim pogostej\xc5\xa1a slana in megla.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti tal\n_START_PARAGRAPH_\nLastnosti tal so povezane s kamninami in reliefom, odvisne so tudi od vodnih in podnebnih razmer. Po celotnem obmo\xc4\x8dju doline reke Temnice prevladujejo apnenci in dolomiti, izjema je le pas permkarboskih skrilavih glinavcev in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov, kjer izvirata pritoka Je\xc5\xa1ki potok in Bratnica; tu najdemo zdru\xc5\xbebo distri\xc4\x8dnih rjavih tal in rankerja. V zgornjem delu doline prevladujejo rendzine in rjava pokarbonatna tla na apnencu in dolomitu, v srednjem in spodnjem delu pa globoka rjava pokarbonatna tla z znaki izpiranja in zmerno kisla izprana tla na apnencu in dolomitu. V ozkem pasu ob reki Temnici in njenih pritokih (od 500 do 1000 m) najdemo hidromorfna tla, kjer prevladuje evtri\xc4\x8dni mineralni hipoglej. Na obmo\xc4\x8dju ponora reke Temenice prevladujejo evtri\xc4\x8dna obre\xc4\x8dna globoko oglejena tla. V spodnjem delu toka, ob maj\xc5\xa1ih pritokih najdemo distri\xc4\x8dna in evtri\xc4\x8dna rjava tla na pliocenskih in kvartarnih glinah in ilovicah z znaki psevdooglejenosti.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti rastja\n_START_PARAGRAPH_\nRastje je tesno povezano z reliefom in vodnimi razmerami. Precej\xc5\xa1nji del Temenice je v ni\xc5\xbeinskem delu pokrajine, sredi kmetijskih povr\xc5\xa1in, ki imajo vpliv na ekosistem v reki. Na poplavnem svetu in obmo\xc4\x8djih ob\xc4\x8dasne ojezeritve uspeva mo\xc4\x8dvirno rastje (lo\xc4\x8dje). Travniki so mokrotni, bolj\xc5\xa1i le na vzpetih robnih obmo\xc4\x8djih. Vzdol\xc5\xbe vodotokov na slabo razvitih obre\xc4\x8dnih tleh je mo\xc4\x8dna drevesna in grmovna zarast. Za to obmo\xc4\x8dje so zna\xc4\x8dilni bukovi gozdovi in gozdovi gradna ter belega gabra, na pobo\xc4\x8djih ob reki so pogoste tudi smreke in jelke. S krepitvijo panonskega podnebja proti jugovzhodu nara\xc5\xa1\xc4\x8da dele\xc5\xbe hrasta in kostanja. V obmo\xc4\x8dju izvira, na strmih pobo\xc4\x8djih, kjer so slab\xc5\xa1a rasti\xc5\xa1\xc4\x8da, je pogost tudi rde\xc4\x8di bor. Gozd predstavlja okoli 55\xc2\xa0% obmo\xc4\x8dja, travniki 24%, orna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da 9%, pozidana obmo\xc4\x8dja 6% ostalo so sadovnjaki, vinogradi, vodne povr\xc5\xa1ine ali zara\xc5\xa1\xc4\x8dene povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_Celotno pore\xc4\x8dje je kmetijsko zelo intenzivno, saj je glavna kmetijska panoga prireja mleka. Tako so travniki na bolj\xc5\xa1ih legah intezivno obdelovani, njive so ve\xc4\x8dinoma posejane s koruzo, sledita p\xc5\xa1enica in je\xc4\x8dmenom. Vedno bolj pogosto se v kolobarju pojavljajo tudi travno-deteljne me\xc5\xa1anice.\n_START_SECTION_\nOdpadne vode\n_START_PARAGRAPH_\nVzdol\xc5\xbe toka reke Temenice je le ena \xc4\x8distilna naprava odpadnih vod pri mestu Trebnje. \xc4\x8cistilna naprava sprejema odplake \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja mesta Trebnje in tudi odplake industrijskega izvora. \xc4\x8cistilna naprava je za\xc4\x8dela delovati v letu 1982 in je v letu 2004 do\xc5\xbeivela obnovo in raz\xc5\xa1iritev. Velikost naprave je 8000 populacijskih enot. Ena populacijska enota pomeni koli\xc4\x8dino odpadne vode ene osebe. \xc4\x8cistilna naprava je v letu 2004 je obratovala 303 dni. Skupna koli\xc4\x8dina odpadne vode iz \xc4\x8distilne naprave je v letu 2004 zna\xc5\xa1ala 216 000 m\xc2\xb3. Opravljajo se tudi, z Uredbo o komunalno \xc4\x8distilnih napravah dolo\xc4\x8dene, stalne meritve na dotoku in iztoku \xc4\x8distilne naprave, ki zajemajo meritve temperature, pH vrednost, neraztopljenih snovi (mg/l), amonijskega iona (mg/l), kemijska potreba po kisiku - KPK (mg/l,\xc2\xa0%) in biokemijska potreba po kisiku - BPK (mg/l,\xc2\xa0%). Meritve ka\xc5\xbeejo da \xc4\x8distilna naprava izpolnjuje vse zahteve iz naslova uredb. Vi\xc5\xa1je ob vodotoku \xc4\x8distilnih naprav ni, tako da kar nekaj kanalizacijskih odtokov kon\xc4\x8da neposredno v reki Temenici in njenih pritokih.'