b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8ci\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nLogogram \xc4\x8di svoji tradicionalni obliki \xe6\xb0\xa3 predstavlja \xc2\xa0\xc2\xbbhlape (\xe6\xb0\x94), ki se dvigujejo iz ri\xc5\xbea (\xe7\xb1\xb3), ki se kuha\xc2\xab. Obstaja tudi razlaga, po kateri zgornji del pismenke predstavlja posodo za vodo z ro\xc4\x8dajem, spodnji del pa tri plamene (ognja).\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1e omembe qija prihajajo iz 5. stoletja pr.n.\xc5\xa1. \xc4\x8diju analogne koncepte sre\xc4\x8damo tudi izven Kitajske, zlasti pa v Aziji. Koncepte, ki so podobni kitajskemu konceptu qi, lahko najdemo v mnogih kulturah; npr. prano v vedizmu, mano v havajski kulturi, L\xc3\xbcng v tibetanskem budizmu in vitalna energija v zahodni filozofiji, kjer se sre\xc4\x8dujemo tudi s pojmom humorjev. Kadar pojem \xc4\x8di uporabljajo pisci in praktikanti razli\xc4\x8dnih ezoteri\xc4\x8dnih smeri ali alternativne medicine, lahko nekatere poteze \xc4\x8dija razlagamo v smislu ezoteri\xc4\x8dne energije. Elemente qija lahko najdemo tudi v popularni kulturi, npr. kot Silo v Vojni zvezd. Zahodnja\xc5\xa1ki pojmi kot so energeia, \xc3\xa9lan vital oziroma vitalizem imajo podoben pomen._NEWLINE_Prve omembe \xc5\xbeivljenjske energije sre\xc4\x8damo v Vedah (okrog 1.500 do 1.000 pr.n.\xc5\xa1.). Prvo kitajsko delo, ki je natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dalo poti \xc4\x8dija po telesu, je Medicinska klasika Rumenega cesarja (Huangdi Neijing) iz 2. st.pr.n.\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nZnanstveno preu\xc4\x8devanje vloge qija v medicini\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bilo zlasti na podro\xc4\x8dju TKM in akupunkture opravljenih kar nekaj raziskav o \xc4\x8diju, pa tem raziskavam manjka primerljivo izrazoslovje. Nekatere \xc5\xa1tudije trdijo, da je qi mogo\xc4\x8de meriti, vendar znanstvena skupnost zavra\xc4\x8da obstoj \xc4\x8dija. Po drugi strani pa je \xc4\x8di mo\xc5\xbeno razlagati tudi kot metaforo za biolo\xc5\xa1ke procese in vsaj v tem smislu \xc4\x8di obstaja._NEWLINE_V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah \xc5\xbee od leta 1997 obstaja soglasje o tem, da je tak\xc5\xa1ne koncepte kot je qi te\xc5\xbeko uskladiti s sedaj poznanimi biomedicinskimi spoznanji. Leta 2009 je bil objavljen ameri\xc5\xa1ki \xc4\x8dlanek o preu\xc4\x8devanju vpliva\xc2\xa0\xc2\xbbnotranjih vaj\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8digunga na obvladovanje bole\xc4\x8din, pri \xc4\x8demer ni bilo mogo\xc4\x8de zaznati nobenih u\xc4\x8dinkov. Toda po drugi strani je bila leta 2010 opravljena obse\xc5\xbena raziskava o \xc4\x8digungu, ki je pokazala zaznavne vplive vadbe \xc4\x8digunga, npr. na imunski sistem, obto\xc4\x8dila, gostoto kosti, telesne funkcije, raziskava pa vsebuje tudi poro\xc4\x8dila o zmanj\xc5\xa1evanju bole\xc4\x8din kot posledici vadbe \xc4\x8digunga.'