b'\n_START_ARTICLE_\nNarodni dom, Maribor\n_START_SECTION_\nObdobje pred izgradnjo (1882-1898)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1882 je bila v mestu ustanovljena Posojilnica za Maribor in okolico z namenom obvarovati Slovence, zlasti kmete, pred nem\xc5\xa1kimi denarnimi zavodi. Ravnatelj Posojilnice je postal mariborski odvetnik dr.\xc2\xa0Jernej Glan\xc4\x8dnik, po rodu s Koro\xc5\xa1ke, ki je bil tedaj tudi predsednik\xc2\xa0Slovanske \xc4\x8ditalnice, osrednjega slovenskega kulturnega dru\xc5\xa1tva v Mariboru._NEWLINE_Na slovenskem so za\xc4\x8deli narodne domove po zgledu \xc4\x8cehov graditi v drugi polovici 19. stoletja. V njih naj bi se odvijalo gospodarsko, politi\xc4\x8dno in kulturno \xc5\xbeivljenje vse bolj zavednih Slovencev.\xc2\xa0Ker tako Posojilnica kot tudi slovenska dru\xc5\xa1tva v Mariboru niso imela primernih prostorov, kakor tudi ne osrednjega kulturnega doma, je leta 1890 ob\xc4\x8dni zbor\xc2\xa0Posojilnice\xc2\xa0na pobudo dr. Glan\xc4\x8dnika sklenil, da bo v Mariboru zgradil\xc2\xa0Narodni dom, v katerem bo imela svoj sede\xc5\xbe Posojilnica in \xc5\xa1tevilne slovenske organizacije. V ta namen je Posojlnica kupila stavbno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du Kopali\xc5\xa1ke ulice (nem. Badgasse) zdaj Ulico slovenske osamosvojitve in Nag\xc3\xbdeve\xc2\xa0ceste (nem. Nag\xc3\xbdstra\xc3\x9fe) dana\xc5\xa1njo Ulico kneza Koclja._NEWLINE_Posojilnica je za nasvete glede izdelave na\xc4\x8drtov zaprosila \xc4\x8de\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo arhitektov v Pragi, katero je svetovalo znamenitega arhitekta Jana Vejrycha, ki je na\xc4\x8drte tudi izdelal. Vejrych se je \xc5\xbee kot mlad arhitekt proslavil z vrsto presti\xc5\xbenih stavb, Posojilnici pa je z njim uspelo pridobiti enega izmed najprodornej\xc5\xa1ih in cenjenih arhitektov svojega \xc4\x8dasa na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem,  s \xc4\x8dimer so \xc5\xbeeleli poudariti slovanski element na\xc4\x8drtovane stavbe.\n_START_SECTION_\nObdobje po izgradnji do prve svetovne vojne (1898-1914)\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi ve\xc4\x8dletnega dograjevanja in ker so razli\xc4\x8dna dru\xc5\xa1tva dom za\xc4\x8dela uporabljat postopoma, bele\xc5\xbeimo pri avtorjih ve\xc4\x8d letnic izgradnje doma. Zaradi napetih odnosov v mestu pa se je vodstvo odlo\xc4\x8dilo, da uradne otvoritvene slovesnosti ne bodo organizirali. 1. oktobra 1898 je tako v domu za\xc4\x8dela poslovati Posojilnica, naslednje leto je tam imela prvo zborovanje, leta 1899 pa je za\xc4\x8dela delovati tudi Slovanska \xc4\x8ditalnica. Kasneje je v domu za\xc4\x8delo delovati Bralno in pevsko dru\xc5\xa1tvo Maribor, Zgodovinsko dru\xc5\xa1tvo za Slovensko \xc5\xa0tajersko z muzejem in zasnutkom zgodovinskega arhiva. V sklopu Slovanske \xc4\x8ditalnice je bila ustanovljena\xc2\xa0Ljudska knji\xc5\xbenica, ki je bila prva slovenska javna knji\xc5\xbenica v Mariboru. Pridru\xc5\xbeila so se jim \xc5\xa1e\xc2\xa0nova dru\xc5\xa1tva, Dramati\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo, ki je poskrbelo za ramah gledali\xc5\xa1ke dejavnosti in Sokol, ki so nastajala znotraj slovenskega narodnega gibanja. Narodni dom je tako postal sodobno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1irokega slovenskega zaledja, v katerem so se vse bolj mno\xc5\xbeile slovenske organizacije in ustanove.\n_START_SECTION_\nObdobje obeh svetovnih vojn (1914-1945)\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu prve svetovne vojne so bile v stavbi nastanjene enote avstro-ogrske vojske, ki so jo po porazu pustile v zelo slabem stanju. Po porazu le-te, je bil 26. 9. 1918 v domu ustanovjen Narodni svet za \xc5\xa0tajersko, ki se je pripravljal, da prevzame oblast. Pod vodstvom\xc2\xa0Rudolfa Maistra\xc2\xa0so potekale priprave na voja\xc5\xa1ki prevzem oblasti v Mariboru in na \xc5\xa0tajerskem.\xc2\xa01.11.1918\xc2\xa0je Narodni svet v Narodnem domu povi\xc5\xa1al Rudolfa Maistra v divizijskega generala in mu nalo\xc5\xbeil, naj ubrani mesto in Slovensko \xc5\xa0tajersko za novo dr\xc5\xbeavo. _NEWLINE__NEWLINE_Po nastanku Dr\xc5\xbeave Srbov, Hrvatov in Slovencev se je vloga Narodnega doma v Mariboru spremenila. Zaradi ustanovitve drugih institucij se je kulturni pomen doma nekoliko zmanj\xc5\xa1al. V njej sta se ustalili\xc2\xa0nova \xc5\xa0tudijska knji\xc5\xbenica in Ljudska univerza, tukaj so \xc5\xa1e naprej bili poslovni prostori Posojilnice. Poleg njih so imeli svoje prostore \xc5\xa1e\xc2\xa0\xc5\xa1tevilna dru\xc5\xa1tva. V Narodnem domu je 1922 za\xc4\x8delo delovati\xc2\xa0Lutkovno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de mariborskega Sokola._NEWLINE_V \xc4\x8das druge svetovne vojne je Narodni dom uporabljal okupator, med drugimi \xc5\xa0tajerska domovinska zveza in Heimatbundov urad za slovenske knjige.\n_START_SECTION_\nObdobje po drugi svetovni vojni do osamosvojitve (1945-1991)\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je posest nad stavbo prevzela Jugoslovanska ljudska armada. Pravni polo\xc5\xbeaj stavbe so uredili v nejasnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Izredni ob\xc4\x8dni zbor Posojilnice v Mariboru naj bi 22. 9. 1946 odlo\xc4\x8dil, da se stavba Narodnega doma v zameno za druge stavbe podari JLA. Vojska je stavbo prenovila in jo preimenovala v Dom JLA, ki pa za razliko od drugih podobnih domov ni bil namenjen le za pripadnike armade, temve\xc4\x8d je bil odprt tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i publiki. Leta 1988 so na vzhodni strani k objektu prizidali postmodernisti\xc4\x8dno ve\xc4\x8dstanovanjsko poslopje namenjeno \xc4\x8dastnikom JLA.\n_START_SECTION_\nObdobje v Republiki Sloveniji (1991-danes)\n_START_PARAGRAPH_\nPo odhodu JLA iz Slovenije je leta 1991 stavbo prevzela Teritorialna obramba RS. \xc5\xa0e istega leta jo je v brezpla\xc4\x8dno uporabo dobila   Mestna ob\xc4\x8dina Maribor, ki je poslopje sproti obnavljala. Leta 1992 je ustanovila javni zavod Kulturno-prireditveni center Narodni dom Maribor, ki je z izvajanjem programa za\xc4\x8del leta 1993. Mestna ob\xc4\x8dina Maribor je postala formalno-pravni lastnik Narodnega doma v letu 2007, po podpisu sporazuma z Vlado Republike Slovenije.  _NEWLINE_Kulturno-prireditveni center na leto organizira\xc2\xa0okoli\xc2\xa01.900 dogodkov in je po njihovem \xc5\xa1tevilu drugi najve\xc4\x8dji kulturni organizator v Sloveniji. V Narodnem domu delujejo\xc2\xa0Koncertna poslovalnica, Festival Lent, Komedija, Festival Maribor, Mariborska filharmonija, Glasbena mladina, Multimedijski center KIBLA, v katerem deluje \xc5\xa1tudentski informacijski center, klasi\xc4\x8dna in kibernetska kavarna, grafi\xc4\x8dni atelje, knjigarna s \xc4\x8ditalnico in galerija. Narodni dom je na voljo zborovanjem, proslavam in zabavam razli\xc4\x8dnih organizacij._NEWLINE_Poleg stavbe Narodnega doma ima Kulturno-prireditveni center v upravljanju tudi Vetrinjski dvor, Dvorano Union, Sodni in vodni stolp ter Karanteno. _NEWLINE_Pred stavbo stoji tudi stiliziran spomenik knezu Koclju.\n_START_SECTION_\nSlog\n_START_PARAGRAPH_\nMogo\xc4\x8dno stavbo, ki s svojim izgledom dominira nad okolico, je arhitekt Jan Vejrych zasnoval v slogu neorenesanse, ki posnema elemente severne renesanse, zna\xc4\x8dilne za 16. stoletje na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem.\xc2\xa0Vejrychova kombinacija zgrafitne poslikave in stre\xc5\xa1nih \xc4\x8del ka\xc5\xbee prvine, zna\xc4\x8dilne za \xc4\x8de\xc5\xa1ko neorenesanso. Omenjen slog, so \xc4\x8de\xc5\xa1ki arhitekti razvili v antagonizmu z nem\xc5\xa1ko neorenesanso v drugi polovici 19. stoletja. Narodni dom v Mariboru predstavlja celo prvi primer tega sloga zunaj de\xc5\xbeel \xc4\x8de\xc5\xa1ke krone. Stavbo so zaradi njene mogo\xc4\x8dnost nasprotniki opisovali kot "grad, ki se dviguje v sredini nem\xc5\xa1ke trdnjave".\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi oblike zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, je arhitekt \xc5\xbee od za\xc4\x8detka na\xc4\x8drtoval dvotraktno poslopje. Stavba je vogalna v obliki \xc4\x8drke L, glavni vhod, ki je obdan s portikom, je iz Ulice Kneza Koclja. Trakt ob omenjeni ulici je bil namenjen za prostore Posojilnice, \xc4\x8citalnice in za stanovanje, medtem ko je bil trakt ob Ulici slovenske osamosvojitve namenjen restavraciji in prireditveni dvorani. V pritli\xc4\x8dju je bila na\xc4\x8drtovana razko\xc5\xa1na avla iz katere sta bila dostopna oba trakta. Arhitekt je v kleti predvidel shrambe in stanovanje za hi\xc5\xa1nika. Izvedbeni na\xc4\x8drt ka\xc5\xbee, da je bilo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de namenjeno gostinskemu vrtu in paviljonu za orkester, gosto zasajeno z drevesi.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nFasada ob Ulici kneza Koclja ima 11 osi. Pritli\xc4\x8dje je rusticirano. V sredini izstopa osrednji rizalit z glavnim vhodom.\xc2\xa0Celotni osrednji del s portalom je poudarjen, nad njim pa je stolp s \xc5\xa1ilasto, spodaj prevotljeno kupolo. Nad vhodno strukturo je v prvem nadstropju balkon, z napisom Narodni dom. Danes belo prepleskani deli pro\xc4\x8delij so bili prvotno bogato poslikani z zgrafitno poslikavo in freskami, delo slikarja Ladislava Novaka. Omenjeno je bilo ugotovljeno \xc5\xa1ele pred kratkim, z odkritjem \xc5\xa1e nepoznanih fotografij. _NEWLINE_Fasada je bila v celoti obnovljena leta 2005.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo let je veljalo prepri\xc4\x8danje, da je bil Narodni dom od same postavitve v notranjosti monokromnega videza,\xc2\xa0kar se je izkazalo za napa\xc4\x8dno. Stene gostilni\xc5\xa1ke dvorane so prekrivale napitnice, krasila pa jo je folklorna cvetli\xc4\x8dna ornamentika. Posebno skrb je arhitekt posvetil podrobnostim, kot so bila bru\xc5\xa1ena stekla na oknih vrat in napisi. Posebna vrednota nove stavbe je bila\xc2\xa0bogata dvorana z gledali\xc5\xa1kim odrom.\xc2\xa0V njej je bilo mogo\xc4\x8de imeti zborovanja, predavanja, dru\xc5\xbeabna sre\xc4\x8danja in plese. Dvorana\xc2\xa0je imela kapaciteto 344 sede\xc5\xbeev v parterju in na balkonu ter 300 stoji\xc5\xa1\xc4\x8d.\xc2\xa0Posebna pridobitev je bil oder, na katerem je bilo mogo\xc4\x8de igrati tudi dramska dela v ve\xc4\x8d dejanjih, kar prej ni bilo mogo\xc4\x8de._NEWLINE_Danes se v notranjosti Narodnega doma nahajajo naslednji prostori\xcb\x90 Velika dvorana povr\xc5\xa1ine 233,6 m\xc2\xb2 s 353 sede\xc5\xbei in velikim odrom, mali oder s 83 sede\xc5\xbei, klub narodnega doma, preddvorana, balkon velike dvorane, predbalkonska dvorana, galerija Kibela, MMC Kibla in mala plesna dvorana.'