b"\n_START_ARTICLE_\nCesarski prestol, Goslar\n_START_PARAGRAPH_\n'Cesarjev prestol (nem\xc5\xa1ko Kaiserstuhl) je nastal med letoma 1060 in 1080 in je bil prestol nem\xc5\xa1kih cesarjev in kraljev v kolegijski cerkvi svetega Simona in Jude (stolnica v Goslarju), ki je pripadal obmo\xc4\x8dju kraljeve pfalce v Goslarju. Poleg Rodovega oltarja (Krodoaltar) je eden najpomembnej\xc5\xa1ih preostalih delov opreme poru\xc5\xa1ene kolegijske cerkve._NEWLINE_Cesarski prestol sestavljajo trije nasloni (stranici, hrbet), ki so bili iz bronaste litine - danes so v obokih kraljeve pfalce in kamnita podkonstrukcija s sede\xc5\xbeem, pa tudi prestolne pregrade iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka - danes, z repliko bronastih delov v ohranjenem predprostoru kolegijske cerkve svetega Simona in Jude._NEWLINE_Kovinska naslonjala so izdelali v bli\xc5\xbenjem Rammelsbergu. S svojimi razko\xc5\xa1nimi okraski, granatnimi jabolki in palmetami, je med najpomembnej\xc5\xa1imi deli bronastega litja iz obdobja Salijcev. Pregrade iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka segajo v leto 1220. Krasijo jih \xc5\xbeivalske figure in mitska bitja. Poleg kraljevega prestola Karla Velikega v Aachnu, na katerega oblike spominja, je goslarjev cesarski prestol edini ohranjeni srednjeve\xc5\xa1ki prestol nem\xc5\xa1kega cesarja._NEWLINE_Do ru\xc5\xa1enja cerkve (1819-1822) je Kaiserstuhl stal v kolegijski cerkvi in je bil v tem kontekstu na dra\xc5\xbebi za takratno vrednost materiala. preko nekaj obvozov je pri\xc5\xa1el v posest pruskega kneza Karla in je leta 1871 zadnji\xc4\x8d slu\xc5\xbeil cesarski slovesnosti kot sede\xc5\xbe cesarja Viljema I. ob otvoritvi 1. berlinskega Rajststaga. Z oporoko ga je Karl prepustil mestu Goslar."