b'\n_START_ARTICLE_\nDolina\n_START_PARAGRAPH_\nDolina je ni\xc5\xbeji, navadno podolgovat svet med hribi ali v gri\xc4\x8devnati pokrajini, pogosto z reko, ki te\xc4\x8de skoznjo. V geologiji je dolina ali dolina depresija, ki je dalj\xc5\xa1a od \xc5\xa1iroke. Izrazi v obliki \xc4\x8drke U in V so opisni izrazi geografije, ki ozna\xc4\x8dujejo obliko dolin. Ve\xc4\x8dina dolin spada v eno od teh dveh glavnih vrst ali njihovo me\xc5\xa1anico, vsaj glede na prerez pobo\xc4\x8dij. Dolina lahko tako zajema povr\xc5\xa1ino med nekaj km\xc2\xb2 do nekaj tiso\xc4\x8d km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nLedeni\xc5\xa1ka dolina\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo razli\xc4\x8dne oblike dolin, povezanih z ledeniki, ki jih lahko imenujemo ledeni\xc5\xa1ke doline.\n_START_SECTION_\nPrehodne oblike in dolinski bregovi\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na topografijo, vrste kamnin in podnebje obstaja veliko prehodnih oblik med V-, U- in navadnimi dolinami. Njihova dna so lahko \xc5\xa1iroka ali ozka, vendar so zna\xc4\x8dilne tudi vrsta njihovih bre\xc5\xbein. \xc5\xa0iroke gorske doline imajo v ve\xc4\x8dini primerov nizke bre\xc5\xbeine. Pomembna izjema so kanjoni, kjer je greben skoraj v bli\xc5\xbeini vrha doline. V Alpah - npr. dolina reke Inn \xe2\x80\x93 so grebeni precej nizko (100-200 metrov nad dnom). Tukaj so \xc5\xa1tevilne vasi (predvsem na son\xc4\x8dni strani), ker je podnebje zelo blago: tudi pozimi, ko so tla doline napolnjena z meglo, so te vasi na soncu._NEWLINE_V nekaterih tektonsko preoblikovanih regijah Skalovja ali Alp (npr. Salzburg) so stranske doline vzporedne med seboj in \xc5\xa1e dodatno visijo. Potoki se oblikujejo v reko v obliki globokih kanjonov ali slapov. Obi\xc4\x8dajno je to dejstvo posledica nasilne erozije nekdanjih dolinskih bre\xc5\xbein, ki jih najdemo tudi na ar\xc3\xaatejih (ozek greben kamnine, ki lo\xc4\x8duje dve dolini) in ledeni\xc5\xa1kih krnicah, pri vsaki \xc5\xa1kotski soteski ali v severnem fjordu.\n_START_SECTION_\nObvisela dolina\n_START_PARAGRAPH_\nObvisela dolina je prito\xc4\x8dna dolina, ki je vi\xc5\xa1ja od glavne doline. Najpogosteje spominjajo na dolino v obliki \xc4\x8drke U, ko je prito\xc4\x8dni ledenik tekel v ve\xc4\x8dji ledenik. Glavni ledenik je erodiral globoko U-dolino s skoraj navpi\xc4\x8dnimi bre\xc5\xbeinami, medtem ko je prito\xc4\x8dni ledenik z manj\xc5\xa1o koli\xc4\x8dino ledu naredi ni\xc5\xbejo U-dolino. Ker so bile povr\xc5\xa1ine ledenikov prvotno na isti vi\xc5\xa1ini, se zdi, da plitka dolina \xc2\xbbvisi\xc2\xab\xc2\xa0nad glavno dolino. Slapovi se pogosto pojavljajo na ali v bli\xc5\xbeini izhoda iz zgornje doline. _NEWLINE_Obvisele doline se pojavljajo tudi v sistemih fjordov pod vodo. Kraki Sognefjorda so na primer veliko plitkej\xc5\xa1i od glavnega fjorda. Ustje Fj\xc3\xa6rlandsfjorda je pribli\xc5\xbeno 400 metrov globoko, medtem ko je glavni fjord v bli\xc5\xbeini globok do 1200 metrov. Ustje Ikjefjorda je le 50 metrov globoko, medtem ko je glavni fjord pribli\xc5\xbeno 1300 metrov na isti to\xc4\x8dki ._NEWLINE_Poledenel teren ni edino mesto obviselih potokov in dolin. So preprosto tudi produkt razli\xc4\x8dnih erozij glavne doline in dolinskih pritokov. Razli\xc4\x8dne stopnje erozije so povezane s sestavo kamnin v razli\xc4\x8dnih dolinah. Prito\xc4\x8dne doline so z ledeniki ali erozija po\xc4\x8dasneje poglabljali in kot pri tleh doline, zato se razlika v globini dveh dolin s \xc4\x8dasom pove\xc4\x8duje. Prito\xc4\x8dna dolina, sestavljena iz bolj odporne kamnine, nato visi nad glavno dolino.\n_START_SECTION_\nKoritasta dolina\n_START_PARAGRAPH_\nDoline v obliki korita se pojavljajo tudi v te\xc5\xbekih denudacijah. V nasprotju z dolinami v obliki \xc4\x8drke U je manj erozije navzdol in bo\xc4\x8dno. Zaradi hude denudacije pobo\xc4\x8dja so rahlo po\xc5\xa1evne stranice doline in njihov prehod v dejansko dolinsko dno nejasni. Koritaste doline se pojavljajo predvsem v periglacialnih predelih (robovih ledeni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij) in v tropskih predelih spremenljive vlage. Pri obeh podnebjij prevladuje te\xc5\xbeka denudacija.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0katlasta dolina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0katlaste doline imajo \xc5\xa1iroko, relativno ravno dno in strme stranice. Pogoste so v periglacialnih obmo\xc4\x8djih in se pojavljajo v srednjih \xc5\xa1irinah, pa tudi v tropskih in su\xc5\xa1nih regijah.\n_START_SECTION_\nDolinsko dno\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno je dno glavne doline \xc5\xa1iroko - neodvisno od oblike U ali V. Obi\xc4\x8dajno se giblje od pribli\xc5\xbeno enega do deset kilometrov po \xc5\xa1irini in je pogosto napolnjeno z gorskimi sedimenti. Oblika dna je lahko precej vodoravna, podobna ravnemu valju ali terasasta._NEWLINE_Stranske doline so prej V kot v U oblike; v bli\xc5\xbeini ustij so mo\xc5\xbeni slapovi, \xc4\x8de je obvisela dolina. Polo\xc5\xbeaj vasi je odvisen od pre\xc4\x8dnega profila doline, podnebja in lokalnih tradicij ter nevarnosti sne\xc5\xbenih plazov ali zemeljskih plazov. Prevladujejo mesta na terasah ali aluvialnih sto\xc5\xbecih, \xc4\x8de obstajajo._NEWLINE_Zgodovinsko ume\xc5\xa1\xc4\x8danje vasi v glavne doline pa je v glavnem upo\xc5\xa1tevalo potencial poplav.'