b'\n_START_ARTICLE_\nMuzej na prostem Rogatec\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi izjemnih lastnosti (kulturnih, etnolo\xc5\xa1kih, krajinskih in zgodovinskih) ima izjemen pomen za celotno Slovenijo in je bil leta 1999 razgla\xc5\xa1en za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena. V njem je predstavljeno \xc5\xbeivljenje kmetov in obrtnikov v 19. stoletju in na za\xc4\x8detku 20. stoletja, predvsem s pobo\xc4\x8dij Bo\xc4\x8da, Dona\xc4\x8dke gore in Maclja. _NEWLINE_Poleg razstavljenih stavb in opreme v muzeju prirejajo razne delavnice, na katerih obiskovalcem, predvsem mladim predstavljajo delo, \xc5\xbeivljenje in obi\xc4\x8daje na\xc5\xa1ih prednikov.\n_START_SECTION_\nStanovanjska hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nStanovanjsko hi\xc5\xa1o so kot prvi objekt postavili na sedanje mesto leta 1981 in je \xc5\xa1e vedno osrednji objekt muzeja. Pripadala je \xc5\xa0mitovi dru\xc5\xbeini iz Tlak in je bila v celoti prenesena na obmo\xc4\x8dje muzeja. V tej hi\xc5\xa1i se je rodil tudi slovenski pesnik in prevajalec Jo\xc5\xbee \xc5\xa0mit. Je v celoti izdelana iz lesa in krita s slamnato streho. Stene so ometane z ilovico in prebeljene z apnom. Tla so ilovnata.\n_START_SECTION_\nGospodarsko poslopje\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarsko poslopje je zidano v nadstropje. Namenjeno je bilo razli\xc4\x8dnim namenom. V levem delu je bila vinska klet. Nad njo je bil pod, kjer so s cepci mlatili \xc5\xbeito. V desnem delu je bil hlev (\xc2\xbb\xc5\xa1tala\xc2\xab). V hi\xc5\xa1i je bil ilovnat pod, \xc5\xa1tala pa je imela lesene podnice, delno tudi zato, da se je hlev la\xc5\xbeje \xc4\x8distil. Na sprednjem delu so late kot v kozolcu, ob sprednji steni je stiskalnica za grozdje.\n_START_SECTION_\nKozolec\n_START_PARAGRAPH_\nKozolci so slovenska posebnost, saj je v Sloveniji najbolj raz\xc5\xa1irjen. V Rogatcu stoji najpopolnej\xc5\xa1i tip \xe2\x80\x93 dvojni kozolec ali toplar. Kozolec je bil namenjen su\xc5\xa1enju sena in drugih pridelkov (koruze, ...). Pod kozolcem so kmetje spravljali vozove in razno orodje. Kozolec v muzeju je bil postavljen leta 1892 (o tem pri\xc4\x8da vrezana letnica na tramu) v vasi Pri\xc5\xa1lin na Hrva\xc5\xa1kem. Posebnost so podporne rozete. Izdelane so v obliki stiliziranih S-linij in okra\xc5\xa1ene s \xc5\xa1esterokotnimi rozetami (enako kot nosilni tram v hi\xc5\xa1i).\n_START_SECTION_\nSvinjak\n_START_PARAGRAPH_\nV svinjaku je prostora za \xc5\xa1tiri pra\xc5\xa1i\xc4\x8de. V podalj\xc5\xa1ku svinjaka je listnica. Sprednji del nadstropja ima late kot kozolec. V pokritem hodniku se \xc5\xa1e danes su\xc5\xa1i slama za popravljanje slamnatih streh. Na latah se su\xc5\xa1i repno in korenjevo listje za borno prehrano svinj pozimi. Svinjak, ki je razstavljen v muzeju so zgradili v petdesetih letih 20. stoletja po tradicionalni zasnovi.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cebelnjak\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cebelarstvo je vedno imelo pomembno vlogo v \xc5\xbeivljenju Slovencev. Med so uporabljali kot sladilo, zdravilo in pomirjevalo. Iz voska so delali sve\xc4\x8de. Iz medu so pekli pecivo in pripravljali razli\xc4\x8dne pija\xc4\x8de. Tudi Rogatec ima bogato \xc4\x8debelarsko tradicijo. Med obema vojnama je bila tudi v Rogatcu lectarija. \xc5\xbde v 19. stoletju je samostojen \xc4\x8debelnjak postal sestavni del kmetije. Na tem obmo\xc4\x8dju pod Dona\xc4\x8dko goro se do druge svetovne vojne niso uveljavili po ostali Sloveniji raz\xc5\xa1irjeni panji \xc2\xbbkranji\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0(uporabljali so predvsem slamnate ko\xc5\xa1e \xe2\x80\x93 \xc2\xbbkorbi\xc4\x8de\xc2\xab) in zato bi tu zaman iskali poslikane panjske kon\xc4\x8dnice.\n_START_SECTION_\nStrani\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPoljsko strani\xc5\xa1\xc4\x8de na \xc2\xbb\xc5\xa1trbunk\xc2\xab\xc2\xa0je bilo iz higienskih razlogov lo\xc4\x8deno od stanovanjskega poslopja in praviloma povezano z gnoji\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nVodnjak\n_START_PARAGRAPH_\nVodnjaki panonskega tipa so bili raz\xc5\xa1irjeni od Dunaja do Romunije. V ni\xc5\xbejih predelih pod Dona\xc4\x8dko goro je bilo potrebno kopati le nekaj metrov do podtalnice. Kamen na drugi strani vzvoda je deloval kot protiute\xc5\xbe in olaj\xc5\xa1al dviganje vedra z vodo.\n_START_SECTION_\nKova\xc4\x8dnica\n_START_PARAGRAPH_\nV muzeju je rekonstrukcija Morderjeve kova\xc4\x8dnice iz Dobovca. Stavba je enoceli\xc4\x8dna. Ima pokrito lopo pred vhodom, ki je tudi ob de\xc5\xbeju omogo\xc4\x8dala da so bili konji med podkovanjem na suhem. V kova\xc4\x8dnici so predstavljeni vsi potrebno kova\xc5\xa1ki pripomo\xc4\x8dki.\n_START_SECTION_\nVini\xc4\x8darska hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nRogatec je obdan z vinogradi. Delu pode\xc5\xbeelskega prebivalstva je pridelava vina pomenila dodaten zaslu\xc5\xbeek ali celo osnovo za pre\xc5\xbeivetje (vini\xc4\x8darji). Stavba v muzeju je posnetek originalne stavbe v vasi Dobrina pri \xc5\xbdetalah. Namenjena je gostinsko turisti\xc4\x8dni dejavnosti muzeja. Okoli stavbe so brajde z vinsko trto.'