b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za zgodovino, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za zgodovino deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Zdru\xc5\xbeuje dve funkciji: izobra\xc5\xbeevalno in raziskovalno._NEWLINE_\xc5\xa0tudentje oddelka za zgodovino se v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija usposobijo za opravljanje dolo\xc4\x8denih oblik raziskovalnega, publicisti\xc4\x8dnega, arhivskega in muzejskega\xc2\xa0dela v okviru razli\xc4\x8dnih del znotraj stroke in razli\xc4\x8dna sorodna dela na podro\xc4\x8dju humanistike in dru\xc5\xbeboslovja. \xc5\xa0tudentje pedago\xc5\xa1ke smeri pa se usposobijo za delo v osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah ter drugih pedago\xc5\xa1kih in\xc5\xa1titucijah.\n_START_SECTION_\nZgodovina oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za zgodovino je za\xc4\x8del predavanja 19. februarja 1920 pod imenom Histori\xc4\x8dni seminar. V \xc4\x8dasu do leta 1982, ko je dobil ime Oddelek za zgodovino, se je ve\xc4\x8dkrat preimenoval. Prvi profesor in predstojnik, ki je za\xc4\x8del predavati, je bil Ljudmil Hauptmann. Predaval je ob\xc4\x8do zgodovino srednjega veka in starej\xc5\xa1o slovensko zgodovino. Naslednji, ki je za\xc4\x8del predavati je bil Nikola Radoj\xc4\x8di\xc4\x87, predaval je zgodovino Srbov in Hrvatov. Anti\xc4\x8dno zgodovino je za\xc4\x8dasno predaval Nikolaj Bubnov. Po letu 1924 so anti\xc4\x8dno zgodovino za\xc4\x8deli predavati arheologi. Poudarek predavanj je bil na srednjeve\xc5\xa1ki in anti\xc4\x8dni zgodovini._NEWLINE_Prvi predstojnik Ljudmil Hauptmann, je leta 1926 zamenjal delovno mesto profesorja in predstojnika za delovno mesto v Beogradu, zamenjal ga je Milko Kos, kateri je \xc5\xa1e dodal vrsto predavanj ostalih tematik._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno, po kapitulaciji Italije, je bila ljubljanska Univerza zaprta, predavanj ni bilo in opravljali so se le izpiti. Ko se je Univerza ponovno odprla je bil Milko Kos sprva edini predavatelj na Oddelku za zgodovino. Ostala prazna mesta predavateljev se kmalu zapolnijo._NEWLINE_\xc5\xa0tudij je bil do leta 1947 ustaljen saj sta se zvrstila le dva \xc5\xa1tudijska sistema. Z reformo iz leta 1947 oziroma 1949 je bil uveden enopredmetni \xc5\xa1tudij zgodovine. Nato pa je reforma iz leta 1960 ukinila mo\xc5\xbenost enopredmetnega \xc5\xa1tudija zgodovine in uvedla dvostopenjski \xc5\xa1tudij. Prvi dve leti je potekal visoko\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij, ki se je zaklju\xc4\x8dil z diplomo prve stopnje. Tretji in \xc4\x8detrti letnik sta predstavljala vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij. Sistem je bil ukinjen z reformo leta 1985/86, ko je bil uveden samo \xc5\xa1tiriletni visoko\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij. \xc5\xa0tudij je nato ostal nespremenjen do leta 1991, ko je bil prenovljen. Znova je bil temeljito spremenjen v okviru bolonjske prenove leta 2009.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij zgodovine je mo\xc5\xbeen samostojno ali dvopredmetno. Povezave so mo\xc5\xbene s katerokoli smerjo na Filozofski fakulteti, zunaj nje pa s Teolo\xc5\xa1ko fakulteto._NEWLINE_Prva stopnja_NEWLINE_Oddelek za zgodovino svojim \xc5\xa1tudentom ponuja \xc5\xa1tudijske programe na prvi stopnji\xc2\xa0:_NEWLINE_-\xc2\xa0Prvostopenjski univerzitetni \xc5\xa1tudijski program Zgodovina. \xc5\xa0tudijski program traja tri leta (6 semestrov).\xc2\xa0 Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju, diplomat/-ka, dobi strokovni naziv: diplomiran zgodovinar oziroma diplomirana zgodovinarka (UN)._NEWLINE_-\xc2\xa0Prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Zgodovina. \xc5\xa0tudijski program traja tri leta (6 semestrov). Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju diplomat/-ka, dobi strokovni naziv: diplomiran zgodovinar (UN), oziroma diplomirana zgodovinarka (UN) in (naziv iz druge \xc5\xa1tudijske smeri)._NEWLINE_Druga stopnja_NEWLINE_Na 2. stopnji oddelek ponuja 4 razli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudijske programe:_NEWLINE_- Drugostopenjski magistrski \xc5\xa1tudijski program Zgodovina_NEWLINE_- Drugostopenjski magistrski pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudijski program Zgodovina_NEWLINE_- Drugostopenjski magistrski pedago\xc5\xa1ki dvopredmetni \xc5\xa1tudijski program Zgodovina\xc2\xa0_NEWLINE_- Drugostopenjski skupni magistrski \xc5\xa1tudijski program Zgodovina jugovzhodne Evrope\xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xa0tudijski program se izvaja dve leti (4 semestre). Strokovni naziv je magister zgodovine oziroma magistrica zgodovine._NEWLINE_Tretja stopnja_NEWLINE_\xc5\xa0tudentje, ki bodo kon\xc4\x8dali tretjo stopnjo, oddelka za zgodovino, bodo imeli strokovni naziv dr. zgodovine. \xc5\xa0tudij se odvija v okviru \xc5\xa1tudijskega programa imenovanega Humanistika in dru\xc5\xbeboslovje. Tretja stopnja, oddelka za zgodovino, omogo\xc4\x8da \xc5\xa1tudentom da se poglobijo ter nadgradijo znanje druge stopnje.\n_START_SECTION_\nOddel\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica oddelka za zgodovino je bila ustanovljena leta 1920. Na sedanji lokaciji je \xc5\xbee od leta 1961. Deluje v okviru oddelka za zgodovino, od leta 1996 pa je organizacijsko tudi del Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice (OHK ). Knji\xc5\xbenica je namenjena predavateljem oddelka in \xc5\xa1tudentom zgodovine, njeni uporabniki pa so tudi ostali \xc5\xa1tudentje filozofske fakultete, \xc5\xa1tudentje ostalih fakultet Univerze v Ljubljani ter raziskovalci._NEWLINE_Zaradi prostorske stiske (knji\xc5\xbenica ima ve\xc4\x8d kot 64.000 enot gradiva), gradivo ni dostopno v prostem pristopu, ampak ga je potrebno poiskati na Cobissu ali v knji\xc5\xbenem katalogu. Knji\xc5\xbenica hrani gradivo, ki je bilo tudi del osebnih zbirk in donacij. Hrani in ureja knji\xc5\xbenico zgodovinskega dru\xc5\xa1tva (ZZDS), ki se bogati z darovi in zamenjavami.\n_START_SECTION_\nPredstojniki oddelka za zgodovino\n_START_PARAGRAPH_\nOd nastanka in do danes je Oddelek za zgodovino imel kar veliko predstojnikov. Prvi predstojnik je bil Ljudmil Hauptmann (1920-1926), njemu so sledili: Nikola Radoji\xc4\x8di\xc4\x87 (1926-1941), Milko Kos (1941 \xe2\x80\x93 1950), Gregor \xc4\x8cremo\xc5\xa1nik (1950 \xe2\x80\x93 1958), Milko Kos (1958 \xe2\x80\x93 1965), Fran Zwitter (1965 \xe2\x80\x93 1972), Metod Miku\xc5\xbe (1972 \xe2\x80\x93 1974), Bogo Grafenauer (1974 \xe2\x80\x93 1978), Vasilij Melik (1978 \xe2\x80\x93 1980), Ignacij Voje (1980 \xe2\x80\x93 1982), Miroslav Stiplov\xc5\xa1ek (1982 \xe2\x80\x93 1984), Du\xc5\xa1an Ne\xc4\x87ak (1984 \xe2\x80\x93 1985), Ignacij Voje (1985 \xe2\x80\x93 1990), Vasko Simoniti (1990 \xe2\x80\x93 1991), Rajko Brato\xc5\xbe (1991 \xe2\x80\x93 1993), Du\xc5\xa1an Ne\xc4\x87ak (1993 \xe2\x80\x93 1995), Peter \xc5\xa0tih (1995 \xe2\x80\x93 1997), Janez Cvirn (1997 \xe2\x80\x93 1999), Bo\xc5\xbeo Repe (1999 \xe2\x80\x93 2001), Vasko Simoniti (2001 \xe2\x80\x93 2003), Marko \xc5\xa0tuhec (2003 \xe2\x80\x93 2005), Marta Verginella (2005 \xe2\x80\x93 2007), Bojan Balkovec (2007 \xe2\x80\x93 2009) in Mitja Ferenc (2009-2011), Rok Stergar (2011-2013), Danijela Tr\xc5\xa1kan (2013-).\n_START_SECTION_\nMednarodno sodelovanje oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek \xc5\xbee vrsto let sodeluje z Univerzo v Mariboru in nekaterimi srednjeevropskimi univerzami (Zagreb, Celovec, Bratislava, Dunaj). \xc5\xa0tudentje ter predavatelji odhajajo na mednarodne izmenjave preko programov, kot so: Ceepus, Erasmus, Basileus in ostalih programov za izmenjavo. Oddelek za zgodovino skupaj z Univerzami v Gradcu, Cluju, Regensburgu, Sofiji, Solunu, Zagrebu in Novem Sadu izvaja skupni \xc5\xa1tudijski program Zgodovina jugovzhodne Evrope.\n_START_SECTION_\nZnanstvenoraziskovalno delo oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek ima svojo lastno raziskovalno skupino, katera deluje pod okriljem Znanstvenega in\xc5\xa1tituta Filozofske fakultete. Skupina trenutno dela na projektu, ki se imenuje Zgodovina Slovencev, ostali posamezni raziskovalci pa so vklju\xc4\x8deni tudi v druge doma\xc4\x8de in mednarodne projekte.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentsko dru\xc5\xa1tvo - ISHA Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentsko dru\xc5\xa1tvo ISHA Ljubljana je sestavni del \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mednarodne zveze \xc5\xa1tudentov zgodovine._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo ISHA Ljubljana naj bi pri\xc4\x8delo z delovanjem leta 1997, vendar je aktivno za\xc4\x8delo delovati \xc5\xa1ele leta 2002. Poslanstvo dru\xc5\xa1tva je, da povezuje \xc5\xa1tudente in \xc5\xa1tudentke na mati\xc4\x8dnem oddelku za zgodovino Filozofske fakultete, Univerze v Ljubljani, z namenom da jim omogo\xc4\x8dijo bolj\xc5\xa1o ob\xc5\xa1tudijsko dejavnost.\xc2\xa0Med te raznovrstne aktivnosti spadajo dru\xc5\xbeabni ve\xc4\x8deri, vodenje po muzejih in prav tako prirejanje \xc5\xa1tudentski zabav. Med ostale aktivnosti lahko tudi pri\xc5\xa1tejemo predbo\xc5\xbei\xc4\x8dno ekskurzijo.\n_START_SECTION_\nZalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za zgodovino ima tudi lastno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko dejavnost, najpomembnej\xc5\xa1a je zbirka znanstvenih besedil Historia, ki je na voljo v knji\xc5\xbenici ali v knjigarni filozofske fakultete.\n_START_SECTION_\nStrokovna revija Klio\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru dru\xc5\xa1tva ISHA se izdaja tudi strokovna revija Klio. Sami za\xc4\x8detki segajo v leto 1999. Nastala je z namenom, da se \xc5\xa1tudentje oddelka za zgodovino preizkusijo v pisanju \xc4\x8dlankov ter jim s tem tudi omogo\xc4\x8da eno prvih strokovnih objav. Revija povpre\xc4\x8dno izide enkrat ali dvakrat letno.\xc2\xa0'