b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc5\xbeoser\n_START_SECTION_\nUjemanje podatkov\n_START_PARAGRAPH_\nPoslikan apnen\xc4\x8dast kip D\xc5\xbeoserja, zdaj v egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu, je najstarej\xc5\xa1i znan egip\xc4\x8danski kip v naravni velikosti. Danes je v Sakari, na kraju, na katerem so ga na\xc5\xa1li, kopija mav\xc4\x8dnega kipa namesto originala. Kip so na\xc5\xa1li med raziskovanjem med letoma 1924 in 1925. _NEWLINE_V sodobnih napisih je imenovan Netjerihet, kar pomeni "bo\xc5\xbeansko telo". Kasnej\xc5\xa1i viri, ki se sklicujejo na zapise iz Novega kraljestva, potrjujejo, da sta Netjerihet in D\xc5\xbeoser ista oseba._NEWLINE_Medtem ko Maneton imeni Necerofes in Nebka s torinskega seznama kraljev navaja kot prvega vladarja 3. dinastije, veliko egiptologov verjame, da je bil D\xc5\xbeoser prvi kralj te dinastije, kar izhaja iz zaporedja v Westcarjevem papirusu, v katerem so navedeni nekateri predhodniki Kufuja (Keopsa),  Nebka naj bi bil med D\xc5\xbeoserjem in Hunijem in ne pred D\xc5\xbeoserjem. \xc5\xa0e pomembnej\xc5\xa1i pa je angle\xc5\xa1ki egiptolog Toby Wilkinson, ki je odkril, da je na vhodu v Kasekemvijev grob pri Abidosu napisano D\xc5\xbeoser in ne Nebka.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nKer je kraljica Nimaetap, \xc5\xbeena Kasekemvija, zadnjega kralja druge egip\xc4\x8danske dinastije,  navedena na pokrovu Kasekemvijevega pe\xc4\x8data kot "mati kraljevih otrok", nekateri trdijo, da je bila D\xc5\xbeoserjeva mati in Kasekemvi njegov o\xc4\x8de. To dokazuje tudi drugi pe\xc4\x8dat, datiran v obdobje D\xc5\xbeoserjevega vladanja, na katerem pi\xc5\xa1e "mati kralja dveh de\xc5\xbeel". Njen kult je bil verjetno znan \xc5\xa1e ob kasnej\xc5\xa1em vladanju Snefruja._NEWLINE_Hetephernebti je bila "na vrsti stel s stopni\xc4\x8daste piramide (zdaj v razli\xc4\x8dnih muzejih) in fragmentu reliefa stavbe v Hermopolisu", zdaj v egip\xc4\x8danskem muzeju v Torinu, prepoznana kot ena od D\xc5\xbeoserjevih kraljic._NEWLINE_Inetkaves je bila njuna edina h\xc4\x8di, znana po imenu. Med D\xc5\xbeoserjevim vladanjem je bila \xc5\xa1e tretja \xc5\xbeenska, vendar je bilo njeno ime uni\xc4\x8deno. Odnos med D\xc5\xbeoserjem in njegovim naslednikom Sekemketom ni znan, tudi datum njegove smrti je negotov.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nManeton navaja, da je D\xc5\xbeoser vladal Egiptu 29 let, medtem ko je na torinskem seznamu kraljev navedenih 19 let. Zaradi njegovih \xc5\xa1tevilnih pomembnih gradbenih projektov, zlasti v Sakari, nekateri trdijo, da je D\xc5\xbeoser vladal skoraj tri desetletja. Zdi se, da je Manetonov podatek natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i glede na Wilkinsonove analize in rekonstrukcije kraljevskih letopisov. Wilkinsonova rekonstrukcija letopisov daje D\xc5\xbeoserju "28 popolnih ali delnih let", ugotavlja, da se \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeivine na kamnu iz Palerma, V. steli in 1. fragmentu iz Kaira, V. stela, za za\xc4\x8detek in konec D\xc5\xbeoserjevega vladanja najverjetneje ka\xc5\xbeejo leta 1\xe2\x88\x925 in 19\xe2\x88\x9228. \xc5\xbdal so danes ne\xc4\x8ditljivi. Leto kronanja je ohranjeno, \xc4\x8de sledimo letnim dogodkom, ki so navedeni na paru pilonov in trdnjavi Kau-Netjeru ("gri\xc4\x8di bogov").\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeoser je vodil ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1kih pohodov na Sinajski polotok, v katerih so bili zajeti lokalni prebivalci. Poslal je tudi ekspedicije v rudnike dragocenih mineralov, kot so turkizi in baker, saj je bilo znano, da so v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Sinaj je bil tudi strate\xc5\xa1ko pomemben kot bla\xc5\xbeilnik med dolino Nila in Azijo._NEWLINE_Njegov najbolj znan spomenik je bila stopni\xc4\x8dasta piramida, ki je nastala kot posledica gradnje ve\xc4\x8d mastab ene nad drugo. Iz te oblike se je s\xc4\x8dasoma razvila obi\xc4\x8dajna piramida v kasnej\xc5\xa1em obdobju Starega kraljestva. Maneton mnogo stoletij kasneje namiguje na arhitekturni napredek tega vladarja, ki navaja, da je "Tosortros" odkril, kako graditi iz klesanega kamna. Pozneje se ga spominjajo po zdravniku Asklepiju in po uvedbi nekaterih reform v sistemu pisanja. Sodobni znanstveniki menijo, da je Maneton sprva pripisoval (ali naj bi pripisoval) te podvige Imutesu, ki so ga Grki in kasneje Rimljani opredelili kot Asklepija, kar ustreza Imhotepu, slavnemu D\xc5\xbeoserjevemu ministru, ki je vodil gradnjo stopni\xc4\x8daste piramide._NEWLINE_Nekateri fragmenti reliefov iz Heliopolisa in Gebeleina omenjajo ime D\xc5\xbeoser in ka\xc5\xbeejo, da je naro\xc4\x8dil gradbene projekte v teh mestih. Prav tako naj bi utrdil ju\xc5\xbeno mejo svojega kraljestva na prvem kataraktu Nila. Napis, znan kot stela lakote, in  datum vladanja D\xc5\xbeoserja, verjetno ustvarjena v obdobju Ptolemajske dinastije, dokazujeta, da je D\xc5\xbeoser obnovil tempelj Khnum na otoku Elefantin na prvem kataraktu, zato se je kon\xc4\x8dala sedemletna lakota v Egiptu. Nekateri menijo, da je bil ta starodavni napis legenda, ko je bil napisan. Kljub temu pa je jasno, da se D\xc5\xbeoserja ve\xc4\x8d kot dve tiso\xc4\x8dletji po njegovem vladanju Egip\xc4\x8dani \xc5\xa1e spomnijo._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se zdi, da so za\xc4\x8deli graditi grobnico v Abidosu (Zgornji Egipt) (ostala je nedokon\xc4\x8dana), je bil na koncu D\xc5\xbeoser pokopan v svoji slavni piramidi pri Sakari v Spodnjem Egiptu. Ker je bil Kasekemvi, faraon iz 2.  dinastije, zadnji faraon, ki je bil pokopan v Abidosu, nekateri egiptologi sklepajo, da je bil premik na bolj severno glavno mesto kon\xc4\x8dan v \xc4\x8dasu D\xc5\xbeoserja.\n_START_SECTION_\nD\xc5\xbeoser in Imhotep\n_START_PARAGRAPH_\nEden najbolj znanih sodobnikov kralja D\xc5\xbeoserja je bil njegov vezir, "vodja kraljeve ladjedelnice" in "nadzornik vseh kamnitih del" Imhotep. Imhotep je nadziral gradbene projekte iz kamna, kot so grobnice kralja D\xc5\xbeoserja in Sehemheta. Mo\xc5\xbeno je, da je bil Imhotep omenjen tudi v znamenitem Westcarjevem papirusu, v zgodbi z naslovom Kufu in \xc4\x8darovniki. Ker je papirus na za\xc4\x8detku po\xc5\xa1kodovan, se je ime Imhotep izgubilo. Papirus iz starodavnega egip\xc4\x8danskega templja Tebtunis, ki datira v 2. stoletje na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, je ohranil dolgo zgodbo v demoti\xc4\x8dni pisavi o D\xc5\xbeoserju in Imhotepu. V \xc4\x8dasu D\xc5\xbeoserja je bil Imhotep tako pomemben in slaven, da je bil po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den s kipom kralja D\xc5\xbeoserja v njegovi nekropoli v Sakari.\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nStopni\xc4\x8dasta piramida je narejena iz apnenca. Je velika, ima le en tesen hodnik, ki vodi do srede strukture, in se kon\xc4\x8da v grobi komori, v kateri je bil skrit vhod v nagrobni ja\xc5\xa1ek. Ta notranja gradnja je bila kasneje napolnjena z ru\xc5\xa1evinami, ker ni bila ve\xc4\x8d uporabna. Piramida je bila neko\xc4\x8d visoka 62 metrov in je merila okoli 125 x 109 metrov. Oblo\xc5\xbeena je bila s fino poliranim belim apnencem.\n_START_SECTION_\nPodzemna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nPod stopni\xc4\x8dasto piramido je bil skopan velik labirint hodnikov in dvoran. Grobna komora je sredi podzemnega kompleksa, na dnu 28 metrov globokega ja\xc5\xa1ka, ki vodi neposredno od povr\xc5\xa1ine navzdol do groba. Vhod je zape\xc4\x8daten z vti\xc4\x8dnim kamnom z maso 3,5 tone. Podzemski pokopni labirint ima \xc5\xa1tiri galerije, vsaka gleda v eno glavno smer. Vzhodna galerija ima tri apnen\xc4\x8daste reliefe, ki prikazujejo kralja D\xc5\xbeoserja med praznovanjem hebsed (tudi sed festival) (praznik pomlajevanja). Stene okrog reliefov in med njimi so okra\xc5\xa1ene z modrikastimi fajansnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami. Na ta na\xc4\x8din so posnemali preproge kot namig na mitolo\xc5\xa1ke podzemne vode. Druge galerije so ostale nedokon\xc4\x8dane._NEWLINE_Na vzhodni strani piramide, zelo blizu modre sobe, enajst grobnih ja\xc5\xa1kov vodi naravnost navzdol 30 do 32 metrov globoko in nato pod pravim kotom v zahodni smeri. I. do V. ja\xc5\xa1ek so bili uporabljeni za pokope kraljevih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov, VI. do XI. ja\xc5\xa1ek so bili uporabljeni kot simbolne grobnice kraljevih prednikov iz 1. in 2. dinastije. V teh galerijah so na\xc5\xa1li ve\xc4\x8d kot 40.000 posod, skled in vaz, narejenih iz razli\xc4\x8dnih poldragih kamnov. Kraljeva imena, kot so Den, Semerket, Ninetjer in Sekemib so bila zarezana v lon\xc4\x8dkih. Danes menijo, da je D\xc5\xbeoser obnovil izvirne grobnice prednikov in jih nato zape\xc4\x8datil s pridatki v galerijah, da bi jih re\xc5\xa1il.\n_START_SECTION_\nKompleks nekropole\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc5\xbeoserjeva stopni\xc4\x8dasta piramida je obdana z 10,5 metra visokim ni\xc5\xa1nim zidom, ki sestavlja notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de povr\xc5\xa1ine 15 ha. To dvori\xc5\xa1\xc4\x8de ima ve\xc4\x8d kultnih stavb, kot so ju\xc5\xbena grobnica, ju\xc5\xbeno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, ju\xc5\xbeni paviljon, severni paviljon, vhodna kolonada in serdab z znamenitim sede\xc4\x8dim kipom D\xc5\xbeoserja.'