b'\n_START_ARTICLE_\nKalip\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKalip je bil Evdoksov u\xc4\x8denec na Platonovi Akademiji. Izpopolnil je Evdoksovo teorijo gibanja planetov. Poskusil je re\xc5\xa1iti problem enakomernega gibanja teles na nebu z domnevnimi homocentri\xc4\x8dnimi podro\xc4\x8dji. S tem ni mogel opisati tudi nadaljnjega gibanja zvezd. Poleg tega bi se morali planeti dvigati in potem spet premikati vzvratno. Tega ni bilo mogo\xc4\x8de skladno povezati z domnevo homocentri\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. \xc4\x8cim ve\xc4\x8d nadrobnosti planetarnega gibanja so odkrili, tem ve\xc4\x8d krogel so morali dodati tistim, ki jih je \xc5\xbee Evdoks prvotno predlagal. Po Kalipu se je to \xc5\xa1tevilo postopoma pove\xc4\x8dalo. Iz opazovanj planetnih gibanj je ugotovil, da 26. Evdoksovih homocentri\xc4\x8dnih krogel ne zado\xc5\xa1\xc4\x8da za opis teh gibanj, ne glede na to kako jih uredimo. Evdoksovim kroglam je tako dodal \xc5\xa1e 8 novih. Ta druga domneva z izsrednimi (ekscentri\xc4\x8dnimi) krogi in epicikli je bila bolj primerna in se je prijela. S podobno teorijo se je ukvarjal tudi njegov u\xc4\x8ditelj Evdoks. _NEWLINE_Gibanje Sonca je Kalip opisal z dvema dodatnima kroglama, s katerima je upo\xc5\xa1teval, da letni \xc4\x8dasi niso enako dolgi. Glede na zapis v Aristotelovi Metafiziki je enako naredil pri Luni, ter po eno tak\xc5\xa1no kroglo dodal \xc5\xa1e pri gibanju Merkurja, Venere in Marsa. Skupaj z Evdoksovim prijateljem Polemarkom sta se menda sestala z Aristotelom v Atenah in razpravljala o tem, da s homocentri\xc4\x8dnimi kroglami ni mogo\xc4\x8de opisati pojava, da se nam zdita Venera in Mars ob opoziciji enkrat ve\xc4\x8dja, drugi\xc4\x8d pa manj\xc5\xa1a. Kalip je uvedel nove krogle zato, da bi ustregel vse natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1im merjenjem, od katerih naj bi bila nekatera natan\xc4\x8dna na okoli 0,5\xc2\xa0%. To je bil osamljen zgoden zgled za medsebojni vpliv merjenja in teorije. Kalip je natan\xc4\x8dno meril dol\xc5\xbeine letnih \xc4\x8dasov in navedel zanje dol\xc5\xbeine 94, 92, 89 in 90 dni, po vrsti od pomladnega enakono\xc4\x8dja. Ta razlika dol\xc5\xbein letnik \xc4\x8dasov ka\xc5\xbee na razliko navidezne hitrosti Sonca, ki se imenuje Son\xc4\x8deva anomalija._NEWLINE_Pri merjenju dol\xc5\xbeine leta je sledil tudi Metonovemu delu in je razdelal natan\xc4\x8den lunisolarni koladar. _NEWLINE_Ptolemaj je navedel, da je Kalip leta 329 pr. n. \xc5\xa1t. predlo\xc5\xbeil cikel s 76 leti v astralnem koledarju: _NEWLINE_383 355 354 384 354 384 355 354 384 354 355 384 354 384 354 355 385 354 354 384 _NEWLINE_355 354 384 354 384 355 354 384 354 355 384 354 384 354 355 383 355 354 384 355 _NEWLINE_354 384 354 384 354 355 384 354 354 384 355 384 354 354 384 355 354 384 354 355 _NEWLINE_384 354 384 354 355 384 354 354 384 355 384 354 354 384 355 354_NEWLINE_ali skupaj 27.759 dni. Dol\xc5\xbeina siderskega (zvezdnega) leta je v povpre\xc4\x8dju 365,25 dni. Metonov cikel ima 19 tropskih let in 235 sinodskih mesecev s 6940 dnevi. Kalipov cikel 76 let je bolje od Metonovega cikla \xc4\x8dasovno uskladil Lunina in Son\xc4\x8deva leta in ima en dan manj od \xc5\xa1tirih Metonovih ciklov z 19 leti in je izbolj\xc5\xa1ava. V Kalipovem ciklu se prvo leto za\xc4\x8dne na poletni Son\xc4\x8dev obrat 28. junija 330 pr. n. \xc5\xa1t. (datum v prolepti\xc4\x8dnem julijanskem koledarju). Kasneje je verjetno za\xc4\x8del \xc5\xa1teti Lunine mesece od prvega meseca po zmagi Aleksandra Velikega pri Gavgamelah jeseni leta 331 pr. n. \xc5\xa1t. Kalip je tako dobil svoje podatke iz babilonskih virov in je njegov koledar pospe\xc5\xa1ilo Kidinujevo delo. Kalipov cikel 19 let je enak 6439 3/4 dni ali natan\xc4\x8dno 365 1/4 dni na leto._NEWLINE_\xc4\x8ce delimo Metonov in Kalipov cikel z 235, dobimo koledarsko dol\xc5\xbeino meseca z napakama 1,9 minute (114 sekund) in 22 sekund. Ni znano ali je bil kasnej\xc5\xa1i babilonski mesec z dol\xc5\xbeino 29 dni 12 ur in 44+1/18 minut znan pred letom 300 pr. n. \xc5\xa1t. Ta cikla so uporabljali kasnej\xc5\xa1i astronomi za datiranje opazovanj.'