b"\n_START_ARTICLE_\nSkopje\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSkopje se nahaja na 21\xc2\xb0 26' vzhodne in 42\xc2\xb0 severne geografske \xc5\xa1irine. Nadmorska vi\xc5\xa1ina v centru mesta je 240 m. Ob\xc4\x8dina Skopje se razprostira na 1818 km\xc2\xb2,  v \xc5\xa1irini 9 km (Vodno - Radi\xc5\xa1ani) in 23 km v dol\xc5\xbeini (Dra\xc4\x8devo - Djor\xc4\x8de Petrov), a samo mestno  podro\xc4\x8dje zajema 225 km\xc2\xb2.  Klimo Skopja karakterizira povpre\xc4\x8dna letna temperatura okrog 12.4 C\xc2\xb0. Poletja so dolga, suha in vro\xc4\x8da, zime pa so hladne z veliko meglenimi dnevi._NEWLINE_Skopje le\xc5\xbei v skopski kotlini, na obeh bregovih reke Vardar, ki te\xc4\x8de iz zahoda na vzhod skozi kotlino. Pritoki Treska, P\xc4\x8dinja, Markova Reka, Lepenec in Kadina Reka se vlivajo v Vardar v skopski kotlini. Kotlina je obkro\xc5\xbeena s hribi: Vodno, Karad\xc5\xbeica, Osoj, \xc5\xbdeden i Skopska Crna Gora.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto obstaja \xc5\xbee od rimskih \xc4\x8dasov, pod imenom Scupi se je v 1. stoletju p.n.\xc5\xa1. od voja\xc5\xa1kega tabora razvilo v kolonijo in pozneje v mesto. V srednjem veku je bilo mesto v sestavi bizantinskega in bolgarskega cesarstva ter srbske kraljevine vse do leta 1392, ko so ga zavzeli Turki, ki ga preimenovali v \xc3\x9csk\xc3\xbcp. _NEWLINE_Tur\xc5\xa1ka vladavina je trajala 520 let. V tem \xc4\x8dasu je bilo mesto upravni sede\xc5\xbe najprej \xc3\xbcsk\xc3\xbcpskega pa\xc5\xa1asand\xc5\xbeaka in pozneje kosovskega vilajeta, \xc5\xa1telo je od 30.000 do 60.000 prebivalcev. \xc5\xa0tevilne mo\xc5\xa1eje, hani in hamami v starem delu mesta danes pri\xc4\x8dajo o tem. Razvoj mesta je nenadoma leta 1689 prekinil velik po\xc5\xbear in uni\xc4\x8denje med drugo avstrijsko-tur\xc5\xa1ko vojno. Ponovno si je opomoglo \xc5\xa1ele v XIX. stoletju._NEWLINE_Leta 1912 med balkanskima vojnama je Skopje zavzela srbska vojska, po koncu prve svetovne vojne je postalo del novo osnovane  Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev (Kraljevina Jugoslavija, 1929). Postalo je glavno mesto vardarske banovine, ene od devetih regij. Razvoj se je nadaljeval pod evropskim vplivom, za\xc4\x8dela se je industrializacija. Med drugo svetovno vojno so ga zavzeli Bolgari, leta 1944 so ga osvobodili partizani._NEWLINE_Postalo je glavno mesto Demokrati\xc4\x8dne Makedonije (Socialisti\xc4\x8dna Republika Makedonija, 1963)  v sestavi Demokrati\xc4\x8dne Federativne Jugoslavije (Socialisti\xc4\x8dna Federativna Republika Jugoslavija, 1963). Mesto se je hitro razvijalo po drugi svetovni vojni. Leta 1949 je bila ustanovljena prva makedonska univerza s tremi fakultetami._NEWLINE_Leta 1963 ga je prizadel potres katastrofalnih razse\xc5\xbenosti, ki je zahteval 1.070 \xc5\xbertev ter razru\xc5\xa1il 80% stavb. Obnova, ki je trajala ve\xc4\x8d deset let je oblikovala mesto po urbanisti\xc4\x8dnih konceptih iz poznih \xc5\xa1estdesetih let (Kenzo Tange, Adolf Ciborowsky). Odprtih je bilo ve\xc4\x8d industrijskih obratov (\xc5\xbeelezarna, predelava aluminija), kar je skupaj z gradbeni\xc5\xa1tvom povzro\xc4\x8dilo veliko rast prebivalstva (58,3\xc2\xa0% od 1961 do 1971)._NEWLINE_Leta 1991, z osamosvojitvijo Makedonije, je Skopje postalo glavno mesto dr\xc5\xbeave. Vlada republike Makedonije je leta 2008 spro\xc5\xbeila projekt \xc2\xbbSkopje 2014\xc2\xab, katerega cilj je urbanisti\xc4\x8dna in estetska prenova centra mesta, s katero bi mesto dobilo zna\xc4\x8dilnosti prestolnice."