b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Srca Jezusovega, Praga\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsebe, odgovorne za pra\xc5\xa1ko predmestje, v katerem sta bili dve \xc5\xbeupniji in ena cerkev, so se leta 1919 obrnile na Ple\xc4\x8dnika, da bi zgradil novo cerkev. Sprva je zavrnil projekt, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ne pozna dovolj dobro verskega \xc4\x8dustvovanja \xc4\x8cehov. Po nadaljnjih razpravah je privolil in leta 1921 predlagal cerkev s prostostoje\xc4\x8dim zvonikom, kar je spro\xc5\xbeilo vpra\xc5\xa1anje, kje naj bi bila. \xc5\xa0estletni na\xc4\x8drt cerkve se je pokazal za tako te\xc5\xbekega kot gradnja dunajske cerkve svetega Duha. Pri za\xc4\x8detnem na\xc4\x8drtovanju so nastale nekatere \xc5\xbeelje odbora za monumentalen \xc5\xbeupnijski center. Ple\xc4\x8dnik je oblikovanje zunanjosti zasnoval kot anti\xc4\x8dni tempelj. Streho je \xc5\xbeelel okrasiti s starinskim okrasnim trakom. Okoli glavne ladje je razvrstil stranske kapele in ob oltarju predvidel godbo, ki naj bi bila zna\xc4\x8dilna za \xc4\x8cehe. 25 metrov visoka cerkev naj bi prevladala nad \xc5\xa1olo, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem in stanovanjskimi hi\xc5\xa1ami. Ta razli\xc4\x8dica je bila zavrnjena zaradi pomanjkanja denarja in nejasnega stanja na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Do leta 1925 je nastalo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic, nato pa se je pojavil zanimiv cenej\xc5\xa1i projekt. Cerkev je bila precej ni\xc5\xbeja, imela naj bi izjemno \xc5\xa1irok zvonik in v primerjavi z dunajsko cerkvijo svetega Duha naj bi bila brez vi\xc5\xa1inske cezure na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du ladje in prezbiterija. Za tloris je Ple\xc4\x8dnik izbral kvadrat s kasetiranim stropom in krog za teracna tla. Zamisel velike dvorane je bila revolucionarna in bi jo lahko pozneje sakralizirali z vrsto prostostoje\xc4\x8dih oltarjev._NEWLINE_Cerkev deluje monumentalno v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du trga s \xc5\xa1irokim zvonikom med ladjo in zakristijo. Vi\xc5\xa1ina zvonika ustreza dol\xc5\xbeini ladje.\n_START_SECTION_\nIzvedba\n_START_PARAGRAPH_\nKer so bili postavljeni temelji precej dra\xc5\xbeji, kot je bilo na\xc4\x8drtovano, je Ple\xc4\x8dnik poenostavljal, da bi zmanj\xc5\xa1al stro\xc5\xa1ke, okra\xc5\xa1evanje na vrhu fasade, odpovedal drage angele in zamenjal prvotno na\xc4\x8drtovan kamnit portal in okenske okvirje s poceni belim ometom. Nasprotna velika okrogla okna, s katerimi je lepo prodrl skozi zid v zadnji razli\xc4\x8dici, so kot o\xc4\x8di kiklopa proti stolnici Pra\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, stolnici sv. Vida na pra\xc5\xa1kem gradu._NEWLINE_Velika in svetla ladja je nastala na sorazmerno majhni kripti. Grobo je bila zgrajena 1930, odprta pa maja 1932, \xc4\x8deprav je bila \xc5\xa1e vedno skoraj povsem prazna. Leta 1931 je Ple\xc4\x8dnik poslal v Prago na\xc4\x8drte za notranjo opremo. Po njih so naredili le glavni oltar, ki je bil kon\xc4\x8dan 1939, opustili pa zamisel nepravilno po prostoru razporejenih stranskih oltarjev. Oltarja v kotih ob prezbiteriju je pozneje zasnoval Otto Rothmayer in uporabil nekatere Ple\xc4\x8dnikove elemente. V za\xc4\x8detku 40-ih je Rothmayer dodal \xc5\xa1e stranska oltarja svetega Antona in svete Terezije. Ple\xc4\x8dnik nikoli ni videl opremljene cerkve, saj je Prago zapustil \xc5\xbee leta 1934._NEWLINE_Delo s kipi na fasadi in oprema kripte in zakristije sta se za\xc4\x8dela med drugo svetovno vojno, vendar dela niso bila nikoli v celoti kon\xc4\x8dana.'