b'\n_START_ARTICLE_\nKonfucijanstvo\n_START_SECTION_\nPet klasikov in \xc5\xa1tiri knjige\n_START_PARAGRAPH_\nKonfucijanski nauk se je ukvarjal predvsem s \xc5\xa1tudijem klasi\xc4\x8dnih del predkonfucijanskih izro\xc4\x8dil in duhovno refleksijo predkonfucijanskih religiozno-socialnih tradicij. Konfucij osebno naj bi zbral in uredil besedila t.i. \xc2\xbbPetih klasikov\xc2\xab\xc2\xa0(Wu jing \xe4\xba\x94\xe7\xbb\x8f), ki so kasneje predstavljali osnovo obvezne izobrazbe vseh dr\xc5\xbeavnih uradnikov. Mednje sodijo: _NEWLINE_- \xc2\xbbKnjiga pesmi\xc2\xab\xc2\xa0(Shi jing \xe8\xaf\x97\xe7\xbb\x8f)_NEWLINE_- \xc2\xbbKnjiga premen\xc2\xab\xc2\xa0(Yi jing \xe5\xb7\xb2\xe7\xbb\x8f)_NEWLINE_- \xc2\xbbKnjiga dokumentov\xc2\xab\xc2\xa0(Shu jing \xe4\xb9\xa6\xe7\xbb\x8f)_NEWLINE_- \xc2\xbbKnjiga obredov\xc2\xab\xc2\xa0(Li ji \xe7\xa4\xbc\xe8\xae\xb0)_NEWLINE_- \xc2\xbbSpomladanski in jesenski rokopisi\xc2\xab\xc2\xa0(Chun qiu lu \xe6\x98\xa5\xe7\xa7\x8b\xe5\xbd\x95)_NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i neposredni viri nauka konfucijanstva so t.i. \xc2\xbb\xc5\xa0tiri knjige\xc2\xab\xc2\xa0(Si shu \xe5\x9b\x9b\xe4\xb9\xa6):_NEWLINE_- \xc2\xbbPogovori\xc2\xab\xc2\xa0(Lun yu \xe8\xae\xba\xe8\xaf\xad)_NEWLINE_- \xc2\xbbMencij\xc2\xab\xc2\xa0(Mengzi \xe5\xad\x9f\xe5\xad\x90)_NEWLINE_- \xc2\xbbNauk o sredini\xc2\xab\xc2\xa0(Zhong yong \xe4\xb8\xad\xe5\xba\xb8)_NEWLINE_- \xc2\xbbVzvi\xc5\xa1eni nauk\xc2\xab\xc2\xa0(Da xue \xe5\xa4\xa7\xe5\xad\xa6)_NEWLINE_Medtem ko je bilo Pet knjig kanoniziranih \xc5\xbee v obdobju prve reforme konfucijanskega nauka (dinastija Han \xe6\xb1\x89), so bile \xc5\xa0tiri knjige kanonizirane v obdobju druge reforme, to je v sklopu neokonfucijanstva.\n_START_SECTION_\nTemeljni koncepti konfucijanstva\n_START_PARAGRAPH_\nReligiozni vidiki konfucijanstva izhajajo iz kulta prednikov, ki je v \xc4\x8dasu dinastije Shang (\xe5\x95\x86) in zahodne dinastije Zhou (\xe8\xa5\xbf\xe5\x91\xa8 1066-771 pr.n.\xc5\xa1t.) \xc5\xa1e vseboval najvi\xc5\xa1je bo\xc5\xbeanstvo \xc2\xbbShangdi\xc2\xab\xc2\xa0(\xe4\xb8\x8a\xe5\xb8\x9d), ki pa ga je nato zamenjal koncept neba ali narave (tian \xe5\xa4\xa9), katerega politi\xc4\x8dne in dru\xc5\xbebene funkcije so se izra\xc5\xbeale skozi obrednost (li \xe7\xa4\xbc). Ta koncept, ki zaobjema ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih pomenov, kot so nravnost, spodobnost, vljudnost, ceremonije, izobrazba, kultura, obredi, prazniki itd. Nebo kot najvi\xc5\xa1ji vladar je za konfucijance predstavljalo najvi\xc5\xa1ji izraz vseh moralno-eti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del, vsako njegovo dejanje pa je moralo potekati v skladu z daotom (\xe9\x81\x93), velikim prana\xc4\x8delom, ki ureja bit vsega na svetu._NEWLINE_Kljub nekaterim religioznim elementom konfucijanstvo \xc5\xa1tejemo za temeljno socialno in politi\xc4\x8dno ideologijo tradicionalne Kitajske. Konfucij namre\xc4\x8d niti s strani u\xc4\x8dencev ni bil smatran kot bo\xc5\xbeanstvo, temve\xc4\x8d kot u\xc4\x8ditelj, posredovalec temeljnih na\xc4\x8del ureditve sveta._NEWLINE_V svoji ideologiji se je Konfucij zavzemal za utrjevanje eti\xc4\x8dnih meril, saj je verjel, da bo dru\xc5\xbeba preko izpolnjevanja le-teh, ponovno dosegla stopnjo naravne harmonije in reda. Ta tradicionalna merila naj bi veljala tako za vladarje, ki bi moral v svojem delovanju brezpogojno slediti zakonitostim neba, kot tudi za ljudstvo. Legitimnost vladavine je bila namre\xc4\x8d po konfucijanski teoriji \xc2\xbbnebe\xc5\xa1kega mandata\xc2\xab\xc2\xa0(tianming \xe5\xa4\xa9\xe5\x91\xbd) v celoti odvisna od volje neba. Kar se ti\xc4\x8de obi\xc4\x8dajnega ljudstva, Konfucij govori o delitvi na \xc2\xbbplemenitnike\xc2\xab\xc2\xa0(junzi \xe5\x90\x9b\xe5\xad\x90), to so nadpovpre\xc4\x8dni ljudje z dobro izobrazbo in zmo\xc5\xbenostjo pozitivnega spreminjanja samih sebe in svoje okolice, in \xc2\xbbmalenkostne\xc5\xbee\xc2\xab\xc2\xa0(xiaoren \xe5\xb0\x8f\xe4\xba\xba), ki so podpovpre\xc4\x8dni in popolnoma neizobra\xc5\xbeeni in predstavljajo najni\xc5\xbejo raven duhovnega iz fizi\xc4\x8dnega razvoja. \xc2\xbbPlemenitnik\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbmalenkostne\xc5\xbe\xc2\xab\xc2\xa0tako predstavljata bipolarna simbola skrajnosti znotraj dru\xc5\xbebene sfere. _NEWLINE_Konfucijanstvo poudarjat tudi velik pomen znanja in u\xc4\x8denja, ne ukvarja pa se s posmrtnim \xc5\xbeivljenjem. Po Konfucijevem mnenju ima vsak \xc4\x8dlovek mo\xc5\xbenost dose\xc4\x8di harmonijo s svojim dru\xc5\xbebenim in naravnim okoljem in postati \xc2\xbbplemenitnik\xc2\xab. To lahko dose\xc5\xbee preko negovanja petih kreposti:_NEWLINE_- \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost (ren \xe4\xbb\x81)_NEWLINE_- pravi\xc4\x8dnost (yi \xe4\xb9\x89)_NEWLINE_- lojalnost (zhong \xe5\xbf\xa0)_NEWLINE_- strpnost (shu \xe6\x81\x95)_NEWLINE_- po\xc5\xa1tenost (zhi \xe7\x9b\xb4)_NEWLINE_Pomembna je tudi t.i. \xc2\xbbTeorija pravilnosti imen\xc2\xab\xc2\xa0(Zheng ming lun \xe6\xad\xa3\xe5\x90\x8d\xe8\xae\xba), ki poudarja, da mora vsak dr\xc5\xbeavljan zasedati svoje mesto v hierarhi\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi, saj bo le tako izpolnjen osnovni pogoj za harmoni\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje. Te dru\xc5\xbebene pozicije sodijo k relacijskemu sistemu imen, ki dolo\xc4\x8dajo stvarnost. Kadar imena niso v skladu s stvarnostjo, v dru\xc5\xbebi namre\xc4\x8d prevlada kaos._NEWLINE_Ti polo\xc5\xbeaji so dolo\xc4\x8deni s petimi vrstami med\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih odnosov (wu lun \xe6\x97\xa0\xe8\xae\xba), ki jih je opredelil Konfucijev u\xc4\x8denec, filozof Mencij (Mengzi \xe5\xad\x9f\xe5\xad\x90):_NEWLINE_- odnos med vladarjem in podlo\xc5\xbenikom_NEWLINE_- odnos med o\xc4\x8detom in sinom_NEWLINE_- odnos med mo\xc5\xbeem in \xc5\xbeeno_NEWLINE_- odnos med starej\xc5\xa1im in mlaj\xc5\xa1im bratom_NEWLINE_- odnos med prijateljema_NEWLINE_Konfucijanski nauk je bil za svoje \xc4\x8dase zelo napreden. Konfucij je u\xc4\x8dil, da je ljudstvo pomembnej\xc5\xa1e od vladarja (min ben \xe6\xb0\x91\xe6\x9c\xac)  in da lahko le-tega tudi vr\xc5\xbee s prestola, \xc4\x8de deluje samopa\xc5\xa1ko ali krivi\xc4\x8dno, tj. v nasprotju s prej omenjenim \xc2\xbbnebe\xc5\xa1kim mandatom\xc2\xab. Prestol po njegovem mnenju ne bi smel biti deden, ampak bi moralo biti ljudstvo tisto, ki vladarja izvoli izmed vrst najbolj izobra\xc5\xbeenih in moralno neopore\xc4\x8dnih, tj. kultiviranih u\xc4\x8denjakov._NEWLINE_Poleg Konfucija kot najpomembnej\xc5\xa1a predstavnika konfucijanstva \xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e Mencija (Mengzi \xe5\xad\x9f\xe5\xad\x90) in Xunzija (Xunzi \xe8\x8d\x80\xe5\xad\x90).\n_START_SECTION_\nPrva reforma in konfucianizem\n_START_PARAGRAPH_\nV politi\xc4\x8dnem neredu 3. stoletja pr.n.\xc5\xa1t. se je vloga konfucijanstva bistveno zmanj\xc5\xa1ala, saj ga je oblast dinastije Qin (\xe7\xa7\xa6 221-206 pr.n.\xc5\xa1t) \xc5\xbeelela na\xc4\x8drtno iztrebiti. Njegova vloga se je ponovno okrepila v obdobju dinastije Han (\xe6\xb1\x89 206 pr.n.\xc5\xa1t.-220 n.\xc5\xa1t.), vendar tokrat v spremenjeni obliki, ki jo imenujemo \xc2\xbbkonfucianizem\xc2\xab._NEWLINE_Konfucianizem je bil bistveno stro\xc5\xbeji od konfucijanstva, saj je prevzel vse politi\xc4\x8dno relevantne elemente legalizma. Kot obliko ortodoksne dr\xc5\xbeavne doktrine ga je oblikoval politi\xc4\x8dni teoretik Dong Zhongshu \xe8\x91\xa3\xe4\xbb\xb2\xe8\x88\x92. Koncept obrednost li je eti\xc4\x8dno utemeljil preko sistema kozmolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1pekulacij. Novo nastala civilna teorija je tako temeljila na harmoniji med \xc4\x8dlovekom in vsemi ostalimi kozmi\xc4\x8dnimi dejavniki in je stoletja po tem mo\xc4\x8dno vplivala na politiko kitajskega dvora. Konfucianizem je izklju\xc4\x8deval utrjevanje kakr\xc5\xa1nihkoli individualisti\xc4\x8dnih miselnih vzorcev in absolutisti\xc4\x8dno zagovarjala dru\xc5\xbebeni centrizem. Konfucianizem je postal nauk, ki ni bil ve\xc4\x8d predmet kriti\xc4\x8dnega razmi\xc5\xa1ljanja, temve\xc4\x8d je prevzel vlogo eti\xc4\x8dnega in socialnega kodeksa ter politi\xc4\x8dne ideologije. Dong Zhongshu je poleg tega izdelal osnovo za sistem uradni\xc5\xa1kih izpitov, katerih uspe\xc5\xa1no opravljanje je tako postalo predpogoj za pridobitev vseh stopenj uradni\xc5\xa1kih polo\xc5\xbeajev, s tem pa tudi politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. Tako je konfucianizem v sintezi z legalizmom vse do pri\xc4\x8detka 20. stoletja deloval kot integralni del in\xc5\xa1titucionaliziranega dru\xc5\xbebenega reda in njegove rigidne hierarhi\xc4\x8dne strukture.\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nS kitajsko kulturo in konfucianizmom je tesno povezano Konfucijevo ime (Kong Zi ali mojster Kong). Ve\xc4\x8dino podatkov o Konfucijevem \xc5\xbeivljenju izvemo iz obse\xc5\xbenega poglavja Sima Qianovih \xe5\x8f\xb8\xe9\xa6\xac\xe9\x81\xb7 \xc2\xbbZgodovinskih zapisov\xc2\xab\xc2\xa0(Shi ji \xe5\x8f\xb2\xe8\xa8\x98). Mojster Kong naj bi bil rojen leta 551 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v dr\xc5\xbeavi Lu \xe9\xad\xaf (dana\xc5\xa1nja provinca Shandong \xe5\xb1\xb1\xe6\x9d\xb1). Njegovo pravo ime je Kong Qiu \xe5\xad\x94\xe4\xb8\x98, znan pa je tudi pod imenom Zhong Ni \xe4\xbb\xb2\xe5\xb0\xbc. Njegovi predniki naj bi izhajali iz vrst obubo\xc5\xbeanega plemstva kraljevskega klana Song \xe5\xae\x8b. Pri devetnajstih letih se je o\xc5\xbeenil in nastopil slu\xc5\xbebo ni\xc5\xbejega uradnika. Sprva se ni mogel pohvaliti s posebno uspe\xc5\xa1no kariero, vendar se mu je pri petdesetih kljub temu posre\xc4\x8dilo postati minister, \xc4\x8deprav so ga kmalu zatem \xc5\xbeal \xc2\xbbdali na \xc4\x8develj\xc2\xab\xc2\xa0in je moral ta polo\xc5\xbeaj razo\xc4\x8daran zapustiti. Potem je ob sebi zbral kopico nadobudnih u\xc4\x8dencev, s katerimi je potoval iz kraja v kraj in raz\xc5\xa1irjal svoj nauk . Pri tem je ve\xc4\x8dkrat deloval tudi kot svetovalec posameznih fevdnih gospodov. Tri leta pred smrtjo se je ponovno vrnil v domovino, kjer je leta 479 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem za vselej zatisnil o\xc4\x8di. Kot ustanovitelj konfucianstva si je posmrtno slavo in trajno kultno obo\xc5\xbeevanje mno\xc5\xbeic pridobil \xc5\xa1ele po obdobju dinastije Han \xe6\xbc\xa2 (206\xe2\x80\x93220), ko je njegov nauk \xe2\x80\x93 \xc4\x8deprav v spremenjeni in sinkretisti\xc4\x8dni obliki \xe2\x80\x93 postal osnova politi\xc4\x8dnih, moralnih in dr\xc5\xbeavnih doktrin kitajske dru\xc5\xbebe in kulture. Njegov dejanski pomen je pravzaprav v tem, da je posamezne nauke, ki jih sicer ni sam ustvaril, povzel in povezal v zaokro\xc5\xbeen sistem, katerega je posredoval svojim u\xc4\x8dencem.Da bi razumeli Konfucijevo mo\xc4\x8d in vpliv, moramo njegovo \xc5\xbeivljenje in nauke obravnavati v lu\xc4\x8di problema, ki ga je mu\xc4\x8dil \xe2\x80\x93 to je bil dru\xc5\xbebeni kaos. Anti\xc4\x8dna Kitajska ni bila ni\xc4\x8d bolj in ni\xc4\x8d manj nemirna kot druge de\xc5\xbeele. Obdobje od 8. do 3. stol. pr. n. \xc5\xa1t. je pomenilo zlom dinastije Zhou. Med seboj bojujo\xc4\x8di se fevdni gospodjei so bili prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni sami sebi in so ustvarjali prav tako stanje, kot je vladalo v stari Gr\xc4\x8diji pred Aleksandrom Makedonskim. Zaradi tak\xc5\xa1nih razmer je Konfucij napisal svoje ideje kako spremeniti svet:\n_START_SECTION_\nKako so Kitajci videli konfucijanski na\xc4\x8drt?\n_START_PARAGRAPH_\nKazalo se je kot nikoli kon\xc4\x8dan na\xc4\x8drt samokultiviranja z namenom, da bi postali bolj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki. Dober \xc4\x8dlovek si nenehno prizadeva biti \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1i._NEWLINE_Konfucij no\xc4\x8de, da bi ljudje iskali boga v sebi ampak v med\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih odnosih, svetni\xc5\xa1tvo v osami je za Konfucija nesmiselno. Osnova urejene dru\xc5\xbebe je stroga hierarhija. Po Konfucijevem nauku so bili nekateri ljudje drugim podrejeni. Zanj je bilo samoumevno, da otroci spo\xc5\xa1tujejo star\xc5\xa1e, da mlaj\xc5\xa1i otroci spo\xc5\xa1tujejo starej\xc5\xa1e brate in sestre in da \xc5\xbeena spo\xc5\xa1tuje mo\xc5\xbea. Ker bi nekateri nadrejeni lahko hitro podlegli sku\xc5\xa1njavi in za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati svojo vlogo, si je bilo avtoriteto po njegovem nauku potrebno zaslu\xc5\xbeiti. Nadrejeni so morali skrbeti izklju\xc4\x8dno za blaginjo podrejenih in niso smeli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati svojega polo\xc5\xbeaja._NEWLINE_Konfucij je bil najpomembnej\xc5\xa1a osebnost v kitajski zgodovini. Leta 130 pr. n. \xc5\xa1t. so Konfucijeva besedila postala temeljna veda za vzgojo vladnih uradnikov, vzorec se je s prekinitvijo ohranil vse do leta 1905, ko je cesarstvo propadlo.'