b'\n_START_ARTICLE_\nMariborska cesta, Celje\n_START_SECTION_\nUrbanizem\n_START_PARAGRAPH_\nKategorizirana je v za\xc4\x8detnem delu kot glavna cesta prvega reda (G1-5, do kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da s Kidri\xc4\x8devo) in naprej kot regionalna cesta drugega reda (R2-430), v upravljanju Direkcije RS za ceste. Do avtocestnega priklju\xc4\x8dka\xc2\xa0\xc2\xbbCelje center\xc2\xab\xc2\xa0ima dva prometna pasova za vsako smer vo\xc5\xbenje med seboj lo\xc4\x8dena z zelenico, obojestranski plo\xc4\x8dnik in kolesarsko stezo, v nadaljevanju pa dva prometna pasova. Najpomembnej\xc5\xa1i objekt na trasi je nadvoz za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Celje-Velenje, sicer pa je urejena vrsta semaforiziranih kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d z zavijalnimi pasovi, kot tudi javna razsvetljava._NEWLINE_Za\xc4\x8dne se na severovzhodu starega mestnega jedra v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du z Levstikovo in Vrun\xc4\x8devo ulico do pribli\xc5\xbeno konca \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje in predstavlja nekak\xc5\xa1en ostanek stare ulice, ki ni bila rekonstruirana v sodobno prometnico. Od tu se rekonstruirana trasa nadaljuje proti severu v dol\xc5\xbeini 3 km skozi mestni \xc4\x8detrti Gaberje in Hudinja, do avtocestnega priklju\xc4\x8dka in \xc5\xa1e naprej proti severu proti Mariboru, na jugu pa se navezuje na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo ulico in naprej proti La\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTrasa se pribli\xc5\xbeno prekriva s traso ene glavnih vpadnic anti\xc4\x8dne Celeie, ki je vodila od mestnega foruma proti Petovioni. Njene ostanke so na\xc5\xa1li ob zahodnem robu ceste, v globini 1 m._NEWLINE_Konec 1990. let se je pri\xc4\x8del obse\xc5\xbeen in dolgotrajen projekt raz\xc5\xa1iritve nekdanje dvopasovnice, v sklopu povezovalnih in navezovalnih cest kot del Nacionalnega programa izgradnje avtocest. Ve\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe 7,115 milijarde tolarjev vrednega projekta je financirala dr\xc5\xbeava, od tega 76 odstotkov dr\xc5\xbeavna Dru\xc5\xbeba za avtoceste (DARS) in 10 odstotkov Slovenske \xc5\xbeeleznice, dele\xc5\xbe ob\xc4\x8dine pa je zna\xc5\xa1al dobrih 13 odstotkov. Dela, razdeljena v \xc5\xa1tiri etape, so se pri\xc4\x8dela julija 1998 in kon\xc4\x8dala junija 2006. S tem je bila rekonstrukcija Mariborske ceste, ki je zgolj mestna prometnica, eden od obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih\xc2\xa0\xc2\xbbavtocestnih projektov\xc2\xab\xc2\xa0v Sloveniji.'