b'\n_START_ARTICLE_\nAna Dimnik\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nAna Dimnik, znana kot slovenska mati, se je rodila v \xc4\x8dasu, ko si je nem\xc5\xa1ka manj\xc5\xa1ina v Zasavju, podobno kot drugod po Sloveniji, prizadevala za prevlado nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Obiskovala je \xc5\xa1olo v Trbovljah. V tistem \xc4\x8dasu je bila to edina \xc5\xa1ola v trboveljski ob\xc4\x8dini, pouk je bil v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Doma so govorili slovensko, pri \xc5\xbeupniku Ha\xc5\xa1niku in gostilni\xc4\x8darju Francu Ro\xc5\xa1u sta si z bratom Alojzem sposojala slovenske knjige.\n_START_SECTION_\nGostilna in za\xc4\x8detki narodnobuditeljskega dela\n_START_PARAGRAPH_\nAna in njen mo\xc5\xbe Franc Dimnik sta leta 1875 v Trbovljah odprla gostilno, ki obratuje \xc5\xa1e danes. Trbovlje so bile takrat povsem v nem\xc5\xa1kih rokah, onadva pa sta spodbujala govorjenje v slovenskem jeziku in ponujala v branje slovenske \xc4\x8dasopise. Za gostilne na pode\xc5\xbeelju takrat ni bilo v navadi, da bi ponujale \xc4\x8dasopise. Ana je prav tako kupovala slovenske knjige in jih podarjala knji\xc5\xbenici v Trbovljah._NEWLINE_Ob veliki kmetijski razstavi v Trbovljah leta 1887 je edino pri Dimnikovi gostilni na lipi visela slovenska zastava. O tem so pisali \xc4\x8dasopisi, Ano Dimnikovo pa sta obiskala Ivan Hribar in Ivan Tav\xc4\x8dar. V njeno gostilno je za\xc4\x8delo zahajati vse ve\xc4\x8d zavednih Slovencev.\n_START_SECTION_\nDelo za narod in zadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je njen mo\xc5\xbe hudo zbolel in je morala sama skrbeti za gostilno, ni prenehala s svojim delom. Sodelovala je pri ustanovitvi mo\xc5\xa1ke podru\xc5\xbenice Dru\xc5\xbebe sv. Cirila in Metoda. Leta 1896 je ustanovila \xc5\xbeensko podru\xc5\xbenico Dru\xc5\xbebe ter bila njena predsednica vse do svoje smrti. Zbrala je precej denarja in pritegnila k sodelovanju veliko \xc5\xbeensk. Pomagala je \xc5\xa1tevilnim pomo\xc4\x8di potrebnim, denarno je podprla mnoge dijake, pa tudi poljske in ruske begunce. Sama se je vse \xc5\xbeivljenje obla\xc4\x8dila preprosto._NEWLINE_Leta 1910 je \xc5\xa1la v Beograd na kronanje kralja Petra I. z ve\xc4\x8djo skupino Slovencev. To je povzro\xc4\x8dilo, da so jo avstrijske oblasti strogo nadzorovale vse do konca cesarstva._NEWLINE_Umrla je leta 1921. Priredili so ji veli\xc4\x8dasten pogreb, na zadnji poti jo je spremljalo deset tiso\xc4\x8d ljudi, kralj Peter I. je poslal so\xc5\xbealno pismo. Njeno delo je navdahnilo pisatelja Vladmirja Levstika, opisal jo je v svoji knjigi Gadje gnezdo.'