b'\n_START_ARTICLE_\nPropfan\n_START_PARAGRAPH_\nPropfan je vrsta letalskega motorja, ki je deloma podoben turboventilatorskem motorju (turbofan) deloma pa turbopropelerskemu - od tod tudi ime. Motor uporablja plinsko turbino, ki poganja propeler. Propeler ima za razliko od konvencionalnega propelerja, veliko \xc5\xa1tevilo sorazmerno kratkih, visoko zvitih krakov podobno kot ventilator na visokoobto\xc4\x8dnih turbofanih. Zato se kdaj uporablja tudi termin "ventilator brez okvirja" (unducted fan) ali pa ultravisokoobto\xc4\x8dni turbofan. Koncept naj bi omogo\xc4\x8dal visoko potovalno hitrost kot turbofan in majhno porabo goriva kot turboprop. Idejo sta leta 1975 prva predlo\xc5\xbeila Carl Rohrbach in Bruce Metzger iz podjetja Hamilton Standard (del United Technologies)_NEWLINE_Turbopropelerska letala so najbolj efektivna pri hitrostih do 700 km/h.Pri ve\xc4\x8djih hitrostih se na propelerjih, katerih konice krakov se vrtijo s skoraj zvo\xc4\x8dno hitrostjo pojavi t. i. valovni upor (wave drag). To se da deloma re\xc5\xa1iti z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom krakov propelerja, tako se za isto mo\xc4\x8d propeler lahko vrti po\xc4\x8dasneje. Vendar se kljub temu je najve\xc4\x8dja hitrost \xc5\xa1e vedno okrog 700 km/h. Izjema je bil sovjetski turboproplerski bombnik Tu-95, katerega konice propelerjev so se vrtele z nadzvo\xc4\x8dno hitrostjo in bombnik je tako dosegel hitrost do 920 km/h._NEWLINE_Metodo za zmanj\xc5\xa1anje valovnega upora na krilih so odkrili nem\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirji leta 1935, tako da so nagnili krilo nazaj. Danes imajo skoraj vsa letala, ki letijo hitreje od 700 km/h pu\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8dasta krila. V 1970ih je Hamilton Standard za\xc4\x8del raziskovati na\xc4\x8din kako bi na podoben na\xc4\x8din nagnil krake propelerja._NEWLINE_Propfan naj bi imel okrog 35% manj\xc5\xa1o porabo goriva kot turbofan. General Electric je poizkusil s tehnologijo UDF na letalu MD-80. Motor je razvijal 25000 lbf pri obto\xc4\x8dnem razmerju 35:1, kar je ob\xc4\x8dutno ve\xc4\x8d od GE90, ki ima razmerje 9:1. Pogonski lopatice ventilatorja \xc5\xbeeneta dve nasprotno se vrte\xc4\x8di nizkotla\xc4\x8dni turbini, kar \xc5\xa1e pove\xc4\x8da izkoristek. Visokotla\xc4\x8dna turbina in zgorevalna komora sta si dosti bli\xc5\xbeje kot v sodobnih turboventilatorskih motorjih. Narejene so iz kompozitnih materialov, z dodatkom niklja in titana. Imajo mo\xc5\xbenost spreminjanja kraka za bolj optimalno delovanje pri razli\xc4\x8dnih hitrostih. Zaradi velikih obremenitev obstaja velika nevarnost odloma lopatic iz ventilatorja, ki lahko po\xc5\xa1kodujejo letalo. Motor proizvaja dosti ve\xc4\x8dji hrup kot turboventilatorski ali turbopropelerski motor, kar je neugodno za potnike in prebivalce v bli\xc5\xbeini letali\xc5\xa1\xc4\x8d.'