b'\n_START_ARTICLE_\nMohend\xc5\xbeo-daro\n_START_PARAGRAPH_\nMohend\xc5\xbeo-daro (dobesedno\xc2\xa0\xc2\xbbgomila mrtvih\xc2\xab) je eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest indske civilizacije, zgrajeno pred pribli\xc5\xbeno 4500 leti ob reki Ind v dana\xc5\xa1njem Pakistanu in zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno okoli leta 1700 pr. n. \xc5\xa1t., verjetno zaradi spremembe toka reke, ki je podpirala civilizacijo. Ponovno je bilo odkrito v 1920. letih._NEWLINE_Mohend\xc5\xbeo-daro je, glede na svojo starost, izjemno zasnovano mesto. Imelo je na\xc4\x8drtno sestavljeno mre\xc5\xbeo ulic, z zgradbami iz opeke in \xc5\xbeganega blata, posu\xc5\xa1enih opek in o\xc5\xbeganega lesa. Na svojem vi\xc5\xa1ku je imelo mesto verjetno okoli 35.000 do 40.000 prebivalcev. Imelo je napreden kanalizacijski sistem, mnogo zgradb z do dvema nadstropjema, in veliko kopali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nVeliko kopali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nKopali\xc5\xa1\xc4\x8de je ena najbolj presunljivih stavb v trdnjavskem delu mesta. Spominja na bazen sredi dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, obdan s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dno verando, za njo pa so bile \xc5\xa1tevilne sobice. Iz ene od sob je vodilo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de v zgornje nadstropje, ki ga ni ve\xc4\x8d. Vodo za kopanje so \xc4\x8drpali iz vodnjaka v eni od sob, odtekala pa je po velikem ope\xc4\x8dnem odto\xc4\x8dnem kanalu. Na enem koncu kopali\xc5\xa1\xc4\x8da je bil prostor, kjer je bilo 8 majhnih, s prehodom lo\xc4\x8denih kopalnic. Manj\xc5\xa1i odtoki iz kopalnic so bili povezani z velikim odto\xc4\x8dnim kanalom, ki je tekel po sredi prehoda. Vse je bilo narejeno iz \xc5\xbeganih opek.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbditnica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbditnica je \xc5\xa1e eno velikansko poslopje, ki stoji blizu kopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Sestoji iz poldrugi meter visokih ope\xc4\x8dnih blokov, ki jih lo\xc4\x8dujejo ozki prehodi. \xc5\xbditnica je bila izkopana leta 1950. Nekateri so prepri\xc4\x8dani, da je bila nad ope\xc4\x8dnim delom postavljena lesena konstrukcija, kjer je bilo spravljeno \xc5\xbeito; na ta na\xc4\x8din je bil med bloki omogo\xc4\x8den prost pretok zraka. Domnevajo, da utegne biti plo\xc5\xa1\xc4\x8dad na enem koncu \xc5\xbeitnice vmesna postaja, od koder so delavci oddajali vre\xc4\x8de \xc5\xbeita naprej.\n_START_SECTION_\nOdkritja in domneve\n_START_PARAGRAPH_\nDanes se arheologi v Mohenjo Daru ukvarjajo s problemom, kako ohraniti stavbe, ki so jih izkopali vnaprej\xc5\xa1njih odpravah. Poleg tega posku\xc5\xa1ajo razre\xc5\xa1iti vpra\xc5\xa1anja, ki se porajajo zaradi nasprotujo\xc4\x8dih si tolma\xc4\x8denj z mestno rastjo. Nekateri strokovnjaki so prepri\xc4\x8dani da so mesto dvakrat ali trikrat razdejale poplave, saj je bilo na novo zgrajeno vsaj sedemkrat. Opozarjajo na plasti re\xc4\x8dnega blata in ostanke re\xc4\x8dnih lupinarjev, ki so jih na\xc5\xa1li v nekaterih delih mesta._NEWLINE_Skupina nem\xc5\xa1kih in italijanskih arheologov, ki v 2000. izkopavajo Mohend\xc5\xbeo-daro, pa pravi, da blata in ostankov lupinarjev, ki so bili z njim pome\xc5\xa1ani, ni odlo\xc5\xbeila reka ampak da so prebivalci sami hodili ponj in ga uporabljali za polnenjenje vrzeli med opekami. Poleg tega trdijo, da sploh ni mogo\xc4\x8de, da bi reka narasla tako visoko, kot ka\xc5\xbee na nekatere plasti blata. Kljub te\xc5\xbeavam z razli\xc4\x8dnimi tolma\xc4\x8denji so na podlagi izkopanin v Mohend\xc5\xbeo-daru dobili dokaj jasno sliko, kak\xc5\xa1no je bilo videti indsko mesto.\n_START_SECTION_\nPreostale uganke\n_START_PARAGRAPH_\nNi znano, ali je bilo Mohend\xc5\xbeo-daro glavno mesto indske dr\xc5\xbeave. Vsekakor velja za eno najve\xc4\x8djih med prvimi mesti in, ker je ohranjeno bolje kot Harapa, predstavlja bolj\xc5\xa1i vir o njegovi civilizaciji. \xc5\xa0tevilo plasti na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du ka\xc5\xbee, da je bilo naseljeno precej dolgo in vsaj sedemkrat znova zgrajeno, domnevno po poplavah. Ni\xc4\x8d pa ne vedo o vladarjih, sve\xc4\x8denikih ali pomembnih me\xc5\xa1\xc4\x8danih. Egip\xc4\x8danski in sumerski grobovi, polni razko\xc5\xa1nega blaga, izdajajo, da gre za mogo\xc4\x8dne in pomembne pokojnike. V indskih grobovih nikjer niso na\xc5\xa1li bogastva, ki bi ga pri\xc4\x8dakovali v kraljevskem grobu. Spri\xc4\x8do razse\xc5\xbenosti indske dr\xc5\xbeave in enotnih naselitvenih vzorcev, vrst orodja, lon\xc4\x8denine, kipcev in pe\xc4\x8datev sklepajo, da so vladarji dr\xc5\xbeali de\xc5\xbeelo tesno na vajetih. A Ind varuje \xc5\xa1e mnogo ve\xc4\x8d kot njegovi pendanti v Sumeriji in Egiptu - ne nazadnje jezik indske kulture.'