b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Stra\xc5\xbear\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v potresnem letu 1895 v Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du pri Lukovici. V letu 1902 se je s star\xc5\xa1i preselil v sosednjo vas Zgornje Prapre\xc4\x8de, od koder je \xc5\xa1e istega leta za\xc4\x8del hoditi v ljudsko \xc5\xa1olo na Brdo. V \xc5\xa1oli je Stra\xc5\xbearja najboj zanimala zgodovina. Po kon\xc4\x8dani \xc5\xa1oli leta 1909 je ostal doma in star\xc5\xa1em pomagal na kmetiji, najljub\xc5\xa1a zabava pa mu je bilo branje knjig. Prebral je vse kar je dobil pod roke._NEWLINE_\xc5\xbde s 15. letom je za\xc4\x8del tudi sam pisati. Zapisoval je zgodbe in dogodke, ki jih je sli\xc5\xa1al iz ust starej\xc5\xa1ih ljudi. V svetovni vojni se je s 17. pehotnim polkom boril v Galiciji in na Tirolskem ter pisal podlistke iz voja\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja in jih  priob\xc4\x8deval v listu Mir, ki je izhajal v Celovcu._NEWLINE_Po vojni se je ponovno zna\xc5\xa1el v doma\xc4\x8dem kraju. Zdaj je za\xc4\x8del redno in dosti pisati, mnogo pa je tudi potoval. Snov je zajemal predvsem iz kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja, najraje pa je pisal zgodovinske povesti. Leta 1922 je v samozalo\xc5\xbebi izdal pri tiskarnarju A. Slatnarju v Kamniku zbirko povesti, starih zgodb in \xc4\x8drtic. Knji\xc5\xbeica, ki je obsegala 60 strani je imela med bralci ugoden odmev in je pripeljala Stra\xc5\xbearja v krog stalnih sodelavcev naprednega tednika Domovina, ki je do za\xc4\x8detka okupacije 1941 objavil nad 200 Stra\xc5\xbearjevih \xc4\x8drtic in povesti._NEWLINE_Leta 1925 je zalo\xc5\xbeba Vigred v Ljubljani izdala 2. zvezek Prapre\xc4\x8danovih zgodb, ki je vseboval zgodovinsko povest Ma\xc4\x8deha s Kompoljskega gradu. V povesti Stra\xc5\xbear obravnava romanti\xc4\x8dno zgodbo kamni\xc5\xa1kega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Jo\xc5\xa1ta Plavca in lepe gra\xc5\xa1\xc4\x8dakove h\xc4\x8derke Milice s Kompolskega gradu nad \xc4\x8crnim grabnom iz \xc4\x8dasov zadnjega celjskega grofa.  Skoraj neznano je bila tudi objavljena  povest  in iz\xc5\xa1la  pod naslovom Od voj\xc5\xa1\xc4\x8daka do gra\xc5\xa1\xc4\x8daka  leta 1929 . Tretja Stra\xc5\xbearjeva knjiga Pomladni cvetovi pa je iz\xc5\xa1la leta 1932 v Kr\xc5\xa1kem. v tej je napovedal tudi izid povesti Strah \xc4\x8crnega grabna ni pa podatkov , da bi zares iz\xc5\xa1la - ker je bilo to ravno v \xc4\x8dasu krize ( v za\xc4\x8detku 30, let. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu velike gospodarske krize je pri\xc5\xa1el na boben, doma\xc4\x8dijo so mu zasegli in prodali. Na dan odhoda je njegov mladoletni sin za\xc5\xbegal kozolec, ki so ga skupaj z zemljo kupili spodnji premo\xc5\xbeni sosedje kot protest ob izgubi doma._NEWLINE_Tednik Domovina si je prav zaradi Stra\xc5\xbearjevih poljudnih, preprostih in doma\xc4\x8dih povesti pridobil \xc5\xa1irok krog bralcev. Zato ima ljudski pisatelj A. Stra\xc5\xbear nesporne zasluge pri \xc5\xa1iritvi naprednega tiska na na\xc5\xa1em pode\xc5\xbeelju v \xc4\x8dasu med obema vojnama_NEWLINE_Po letu 1945 je Stra\xc5\xbearjeva pisateljska plodovitost popolnoma usahnila. Nekaj let je \xc5\xbeivel pri h\xc4\x8derki na Duplici, zadnja leta \xc5\xbeivljenja pa je pre\xc5\xbeivel v Zgornjih  Prapre\xc4\x8dah \xc5\xa1t. 3, kjer je 3. februarja 1959 umrl. Tu je bil za hlapca in je velikokrat dejal, da tu dela tlako svojega \xc5\xbeivljenja Na pobudo sosedov je pri\xc4\x8del pripravljati svoj \xc5\xbeivljenjepis, ki ga ni dokon\xc4\x8dal - ti njegovi zapiski pa veljajo za izgubljene._NEWLINE_Anton Stra\xc5\xbear si je s svojim ob\xc5\xa1irnim delom po pravici pridobil naslov ljudskega pisatelja. Za lokalno zgodovino kamni\xc5\xa1kega in dom\xc5\xbealskega okoli\xc5\xa1a pa ima \xc5\xa1e posebno zaslugo, da je re\xc5\xa1il pozabe mnogo pripovedim in dogodkom, ki jih je ljudska domi\xc5\xa1ljija spletla okrog krajev in oseb, ki so v pripovedovanju starih ljudi \xc5\xbeivele do polpretekle dobe.'