b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna\n_START_SECTION_\nStruktura \xc5\xa1panske dru\xc5\xbebe ter razredna nasprotja med prvo in drugo republiko\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panija 19. stoletja je veljala za eno izmed najve\xc4\x8djih velesil starega in novega sveta. Na prelomu stoletja se je stanje hitro za\xc4\x8delo spreminjati, saj je \xc5\xa0panija za\xc4\x8dela nazadovati ter nedvomno zaostala za drugimi evropskimi dr\xc5\xbeavami. V tem \xc4\x8dasu je imela okoli 11 milijonov prebivalcev \xe2\x80\x93 8 milijonov so predstavljali delavci in rudarji, 2 srednji razred, enega pa privilegiranci, tj. veliki zemlji\xc5\xa1ki posestniki, velika bur\xc5\xbeoazija, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina, vojska, izobra\xc5\xbeenci in uradni\xc5\xa1tvo. _NEWLINE_V 20. stoletju je \xc5\xa0panija veljala za izrazito agrarno de\xc5\xbeelo, saj se je s poljedelstvom ukvarjalo ve\xc4\x8d kot 70\xc2\xa0% aktivnega prebivalstva. Predvsem na jugu, ki je veljal za enega izmed bolj revnih predelov, je \xc5\xbeivelo kme\xc4\x8dko prebivalstvo. Le-to je bilo primorano obdelovati velika zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da veleposestnikov oz. oligarhov, ki so imeli popolno oblast nad ogromnimi kmetijskimi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di in ki so izvajali monarhijo \xe2\x80\x93 edini prikladen re\xc5\xbeim za njihove interese. Mnogo kmetov je ta zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da tudi zakupilo, vendar so bili pogoji zakupa venomer v korist veleposestnikov. Tako so kmetje, \xc4\x8de so \xc5\xbeeleli kaj imeti od svojega truda, morali trdo delati. _NEWLINE_Na vasi so za razliko od pode\xc5\xbeelja prete\xc5\xbeno oblast nad posestvi imeli bogati va\xc5\xa1ki posestniki, ki so si v ve\xc4\x8dini primerov lastili bodisi celega bodisi prete\xc5\xbeen del va\xc5\xa1kega ozemlja. Svojo politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d pa so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi v \xc4\x8dasu volitev, ter tako prisilili kmete, za koga naj glasujejo. Pogodbe, ki so jih ti posestniki sklenili s kmeti, so temeljile na dogovoru med podpisnikoma ter se niso ravnale po dolo\xc4\x8dilih dr\xc5\xbeave. Delavec je moral tako sprejeti pogoje pogodbe, saj je v nasprotnem primeru ostal brez dela. _NEWLINE_Pod hudimi pritiski in nemogo\xc4\x8dimi pogodbami se je veliko kmetov odlo\xc4\x8dilo zapustiti pode\xc5\xbeelje ter se naseliti v mestih. Zaradi te\xc5\xbekih razmer pa so se mnogi iz \xc5\xa0panije preselili v Latinsko Ameriko. Problemi, s katerimi se je sre\xc4\x8deval kme\xc4\x8dki razred, pa niso zanimali nikogar. Politi\xc4\x8dne stranke so se jih spomnile le pred volitvami, ko so potrebovale \xc4\x8dim ve\xc4\x8d glasov, a je zanimanje zanje poniknilo kmalu po volitvah. _NEWLINE_Na severnem, bolj\xc2\xa0 industrijskem predelu dr\xc5\xbeave, je prevladoval delavski razred, ki je za razliko od kme\xc4\x8dkega bil v nekoliko bolj\xc5\xa1em polo\xc5\xbeaju. Moderna industrija je bila omejena bolj na severni del dr\xc5\xbeave, kjer so obstajale razne tekstilne tovarne v Kataloniji ter \xc5\xbeelezarstvo, jeklarstvo in ladjedelni\xc5\xa1tvo v Baskiji. Tu in na posameznih agrarnih obmo\xc4\x8djih v Asturiji je obstajala sodobna bur\xc5\xbeoazija ter industrijski delavski razred. Povsod drugod pa je bila \xc5\xa0panija zaostala in neproduktivna. \xc5\xa0e zdale\xc4\x8d pa ne moremo govoriti o dobrih razmerah industrijskega delavca. Po prvi svetovni vojni, med katero je \xc5\xa0panija ostala nevtralna, pa se je njegov polo\xc5\xbeaj samo \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1al. Mnogi tovarnarji so tovarne kar zaprli ali pa za\xc4\x8deli na veliko odpu\xc5\xa1\xc4\x8dati delavce. Dr\xc5\xbeavo je leta 1929 prizadela huda svetovna gospodarska kriza in razne carinske zapore, ki so onemogo\xc4\x8dile prost pretok izdelkov. Posledi\xc4\x8dno se je sesul notranji trg. _NEWLINE_Nezadovoljstvo med kmeti in delavci je kmalu preraslo v \xc5\xa1tevilne odpore proti kapitalisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu in kralju ter v stavke, nezadovoljstvo pa je izviralo tudi iz dominantne vloge Cerkve, ki je takrat imela ogromen vpliv na posvetne zadeve, hkrati pa vzdr\xc5\xbeevala monopol v izobra\xc5\xbeevanju. Pri tem pa ne gre zanemariti dejstva, da je Cerkev ravno v \xc5\xa0paniji u\xc5\xbeivala najve\xc4\x8d privilegijev, saj v nobeni drugi dr\xc5\xbeavi njeno imetje ni bilo tako velikansko. _NEWLINE_Drug problem pa je predstavljala tudi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna vojska, ki je utrpela mnoge izgube. Vojaki so se vedno bolj vme\xc5\xa1avali v politiko; sicer vojska ni bila dobro pla\xc4\x8dana, so pa kljub temu razni oficirji, ki so prihajali iz vi\xc5\xa1jih slojev, v njej na\xc5\xa1li oporo ter mo\xc4\x8dan ob\xc4\x8dutek, da pripadajo eliti. Le-ti so tako bili glavni zagovorniki oligarhije ter hkrati nasprotniki kakr\xc5\xa1negakoli razvoja dr\xc5\xbeave, mo\xc4\x8dno pa so se po robu postavili tudi revoluciji. _NEWLINE_Za mnoge je odgovor na izhod iz te te\xc5\xbeke situacije ter mo\xc5\xbenost za bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje predstavljala ustanovitev republike ter konec monarhije. Kralj je glede na razmere s podporo vojske pri\xc4\x8del pripravljati dr\xc5\xbeavni udar, saj je bil mnenja, da bo voja\xc5\xa1ka diktatura za\xc5\xa1\xc4\x8ditila njegovo vladavino pred republikanskimi in socialisti\xc4\x8dnimi silami, ki so postajale vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e. Leta 1873 se je tako razglasila prva republika. Njena vlada pa ni bila sposobna izpeljati obljubljenih radikalnih sprememb. Po eni strani so za to odgovorni politi\xc4\x8dni veljaki, ki si sprememb sploh niso \xc5\xbeeleli, po drugi strani pa tisti, ki niso imeli dovolj poguma ali mo\xc4\x8di, da bi spremembe izvedli. \xc2\xa0Prva republika tako ni trajala niti leto dni\xc2\xa0; kon\xc4\x8dala se je leta 1874. _NEWLINE_Republiki je sledila liberalna monarhija, ki se je pri\xc4\x8dela leta 1875. Ta re\xc5\xbeim je temeljil na prevladi velike bur\xc5\xbeoazije in veleposestnikov, zaznamovan pa je bil tudi z raznimi napetostmi med radikalnimi liberalci, konstitucionalisti ter ultramonarhisti. Vodstvo dr\xc5\xbeave se je menjavalo po vnaprej\xc5\xa1njem dogovoru med dvema glavnima oligarhi\xc4\x8dnima strankama, in sicer med liberalno in konservativno stranko. _NEWLINE_Medtem ko sta se levica, mo\xc4\x8dna revolucionarna sila, in Komunisti\xc4\x8dna stranka \xc5\xa0panije potegovali za naklonjenost \xc5\xa1panskega kme\xc4\x8dkega in industrijskega proletariata, je desnica iskala pot, kako bi strla levico. Odgovor na to je na\xc5\xa1la v uvedbi diktature. 13. septembra 1923 je tako general Primo de Rivera sporazumno s kraljem izvedel dr\xc5\xbeavni udar, ukinil \xc5\xa1panski parlament ter uvedel voja\xc5\xa1ko monarhisti\xc4\x8dno diktaturo, ki se je ravnala po vzoru Mussolinijevega fa\xc5\xa1izma. S slednjim je tako \xc5\xa1e istega leta podpisal sporazum o prijateljstvu med Italijo in \xc5\xa0panijo, imel pa je tudi podporo Cerkve, vojske in nove nestrankarske organizacije, ki se je imenovala \xc5\xa0panska domovinska zveza, ter katere geslo je bilo 'Domovina, vera, monarhija'. Primo de Rivera je nemoteno vladal vse tja do leta 1929, ko so se upori \xc5\xa1tudentov in intelektualcev proti njegovemu re\xc5\xbeimu tako poostrili, da je bil primoran izvesti spremembe. Spomladi 1931 je tako dopustil ob\xc4\x8dinske volitve, na katerih so zmagali republikanci. Primo de Rivera in kralj sta z zmago republikanske stranke tako bila primorana zapustiti dr\xc5\xbeavo, junija pa je v \xc5\xa0paniji bila oklicana druga republika.\n_START_SECTION_\nDruga republika (1931\xe2\x80\x931939)\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od prve se je Druga republika obdr\xc5\xbeala nekoliko dlje \xe2\x80\x93 trajala je osem let, in sicer od leta 1931 \xe2\x80\x93 1939. Leta 1931 je \xc5\xa0panija dobila novo ustavo \xe2\x80\x93 s tem je dr\xc5\xbeava postala demokrati\xc4\x8dna republika delavcev vseh razredov. Med drugim je ustava uvedla enakost med spoloma, svobodo veroizpovedi, lo\xc4\x8ditev zakonske zveze, ukinitev privilegijev za plemi\xc4\x8de, lo\xc4\x8dila je cerkev od dr\xc5\xbeave in od \xc5\xa1olstva, hkrati pa razpustila tudi jezuitski red ter ukinila dr\xc5\xbeavno podporo za pla\xc4\x8de duhovnikov. Proti izobra\xc5\xbeevalni vlogi cerkve so uvedli brezpla\xc4\x8dno, obvezno in lai\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje. Cerkev je tako pristopila na stran upornikov, ter kasneje\xc2\xa0v celoti za\xc4\x8dela podpirati frankizem. Ti ukrepi pa so spro\xc5\xbeili tudi mo\xc4\x8dno reakcijo predvsem na klerikalni strani, ki je med drugim dobivala podporo Vatikana, ki je bil mo\xc4\x8dno uperjen proti reformam nove ustave, ki so bili naperjeni proti cerkveni in oligarhi\xc4\x8dni oblasti. Tako ni ni\xc4\x8d \xc4\x8dudnega, da se je Druge republike prijelo ime sovra\xc5\xbenica vere in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. _NEWLINE_Nezadovoljstvo na desni\xc4\x8darski strani je za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati hkrati pa tudi strah, da bi z novo ustavo bili sprejeti zakoni, ki bi delali v prid delavcem in kmetom po eni strani, po drugi\xc2\xa0 pa delovali v izgubo oligarhom, ki bi lahko izgubili svoje posesti. Kljub agrarni reformi iz leta 1932 se je upornost kmetov ve\xc4\x8dala, saj so se spremembe odvijale dokaj po\xc4\x8dasi. Nezadovoljen pa je bil tudi industrijski proletariat, ker se je kljub reformam vse bolj pove\xc4\x8devala brezposelnost. Leta 1934 so voja\xc5\xa1ki krogi ustanovili \xc5\xa0pansko voja\xc5\xa1ko zvezo, katere cilj je bil zru\xc5\xa1iti republiko ter uveljaviti voja\xc5\xa1ko diktaturo. Vlada je proti vojski sicer \xc5\xbeelela sprejeti dolo\xc4\x8dene ukrepe, vendar je zaradi neizpolnjenih obljub izgubila zaupanje mno\xc5\xbeic, posledi\xc4\x8dno pa tudi ve\xc4\x8dino v Cortesu, \xc5\xa1panskem parlamentu. V tem \xc4\x8dasu se je v Nem\xc4\x8diji krepil nacizem, na oblast pa je pri\xc5\xa1el Adolf Hitler. Med vojno samo sta Mussolini in Hitler veliko pomagala Francu in njegovim prile\xc5\xbenikom ter jim po\xc5\xa1iljala oro\xc5\xbeje in drugo pomo\xc4\x8d. Ljudski fronti pa je po drugi strani pomagala Sovjetska zveza. Po Stalinovi politiki so si prizadevali ohraniti regularno vojsko ter prepre\xc4\x8diti sleherni poskus revolucionarne vojne, saj so upali na zavezni\xc5\xa1tvo proti fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim dr\xc5\xbeavam._NEWLINE_Leta 1933 so na volitvah zaradi izgube podpore levi\xc4\x8darske stranke do\xc5\xbeivele hud poraz; tokrat je zmagala desnica. Najve\xc4\x8djo vlogo je prevzela konservativna katoli\xc5\xa1ka stranka CEDA, katere glavni cilj je bilo preoblikovati republiko v katoli\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. V naslednjih dveh letih, ki ju republikanci kli\xc4\x8dejo \xc4\x8drno dvoletje, je desnica odpravila republikanske reforme rde\xc4\x8dega dvoletja (1931 \xe2\x80\x93 1933), ki so bile izvedene pod vodstvom republikancev. Reforme so se dotikale verskega, izobra\xc5\xbeevalnega, regionalnega in socialnega podro\xc4\x8dja. Slab\xc5\xa1anje socialnih razmer je leta 1934 privedlo do upora v Asturiji, ki velja za prvo delavsko zavezni\xc5\xa1tvo v praksi. Po mnenju delavskega in me\xc5\xa1\xc4\x8danskega razreda pa je bil upor bolj kot karkoli druga dr\xc5\xbeavljanska vojna. V prvi vrsti je bil mi\xc5\xa1ljen kot proletarska revolucija ter protest na madridski fa\xc5\xa1izem. Spremljali so ga napadi na civilne garde, cerkveno lastnino, samostane in druge javne stavbe. Madridska vlada je to revolucionarno gibanje morala ustaviti. Tako je odobrila voja\xc5\xa1ki poseg tujske legije in \xc5\xa1panskih maro\xc5\xa1kih \xc4\x8det, na \xc4\x8delu katerih je bil general Franco, ki je po \xc5\xa1tirinajstih dnevih upor krvavo zadu\xc5\xa1il. Stanje se je pripravljalo na dr\xc5\xbeavljansko vojno. _NEWLINE_Po vstaji je bila ve\xc4\x8dina sindikatov potisnjenih v ilegalo, njihovo vodstvo pa je po ve\xc4\x8dini pristalo v zaporih. V tem \xc4\x8dasu je postopoma za\xc4\x8dela okrevati levica, ki se je pripravljala na zdru\xc5\xbeitev s socialisti in katerih glavni cilj je bil napad na fa\xc5\xa1izem. V \xc4\x8dasu njene krepitve so mnogi desni\xc4\x8darski skrajne\xc5\xbei (falangisti/fa\xc5\xa1isti in monarhisti) o\xc4\x8ditali delovanje desnice, \xc4\x8de\xc5\xa1, da je zapravila dobro prilo\xc5\xbenost, da bi levico pokon\xc4\x8dala enkrat za vselej in sicer z voja\xc5\xa1kim udarom. Razlog, zakaj desnica ni ukrepala sproti, ti\xc4\x8di verjetno v tem, da je katoli\xc5\xa1ka stranka CEDA bila popolnoma prepri\xc4\x8dana, da lahko levico premaga na volitvah. In ravno te parlamentarne volitve, ki so pomenile tudi preplet razli\xc4\x8dnih interesnih gibanj, tako na levici kot na desnici, so utrdile in potrdile neverjetno polarizacijo \xc5\xa1panske dru\xc5\xbebe, hkrati pa so bile usodne za nadaljnji potek dogodkov v \xc5\xa1panski zgodovini.\n_START_SECTION_\nParlamentarne volitve 16. februar 1936\n_START_PARAGRAPH_\n{{Ve\xc4\x8d slik/peskovnik_NEWLINE_| footer    = [[Med  Dr\xc5\xbeavljansko vojno so revolucionarji po\xc5\xbegali ali poru\xc5\xa1ili \xc4\x8dez 20.000 cerkva \xe2\x80\x93 med njimi nekaj stolnic \xe2\x80\x93 in uni\xc4\x8dili cerkveno opremo (umetnine, podobe, grobnice), knjige, arhive in pala\xc4\x8de._NEWLINE_| align     = right_NEWLINE_| image1    = Main altarpiece of the Church del Salvador (Elche) before it was burned by Republicans.jpg_NEWLINE_| width1 = 176_NEWLINE_| alt1      = One black raven_NEWLINE_| caption1  = Pogled na cerkev Presvetega Odre\xc5\xa1enika v Elchu leta 1920._NEWLINE_| image2    = Church del Salvador (Elche) after it was burned by Republicans.jpg_NEWLINE_| width2 = 176_NEWLINE_| alt2      = _NEWLINE_| caption2  = Republikanci so jo po\xc5\xbegali 20. februarja 1936._NEWLINE_}}_NEWLINE_Zahteve Ljudske fronte po vnovi\xc4\x8dni uveljavitvi politike ter po drugi strani zahteve desnice po radikalnih spremembah so mo\xc4\x8dno kazale na nesposobnost soobstoja obeh politi\xc4\x8dnih strank. Po mnenju levice bi zmaga desnice vodila naravnost v fa\xc5\xa1izem, za desnico pa bi zmaga levice, se pravi Ljudske fronte, pomenila brezbo\xc5\xbeno bolj\xc5\xa1evisti\xc4\x8dno revolucijo._NEWLINE_\xc2\xa0Vsesplo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje je temeljilo, da re\xc5\xa1itev na nek na\xc4\x8din ti\xc4\x8di ravno v Ljudski fronti, saj bi naj predstavljala garant za korenite spremembe in socialne reforme, hkrati pa tudi za zaustavitev vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e desnice in fa\xc5\xa1izma. Na volitvah je tako zmagala Ljudska fronta, a se je po drugi strani \xc5\xbee krepilo nezadovoljstvo konservativnih sil in voja\xc5\xa1kih enot. Interesi le-teh so sovpadali z voja\xc5\xa1kimi vrhi in nasprotniki republike (alfonzisti in karlisti), saj se vsi na\xc5\xa1teti nikakor niso mogli sprijazniti z obstojem republike in njene liberalno-demokrati\xc4\x8dne narave. Desnica je tako trdila, da volitve nikakor niso bile pravilne, saj njihov izid ne more odra\xc5\xbeati realnega stanja v dr\xc5\xbeavi, hkrati pa je pripravljala upor proti izvoljeni Ljudski fronti. Podporo pa je desnica na\xc5\xa1la tudi v \xc5\xa0panski falangi, ustanovljeni leta 1933, ki je veljala kot nek skupen element vseh desni\xc4\x8darskih prista\xc5\xa1ev \xe2\x80\x93 falanga je namre\xc4\x8d zagovarjala obrambo tradicionalnih \xc5\xa1panskih institucij, blizu pa je bila tudi nem\xc5\xa1kemu nacizmu ter italijanskemu fa\xc5\xa1izmu. Njen program je bil sestavljen iz 26 to\xc4\x8dk ter je bil izrazito fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne narave; narekoval je namre\xc4\x8d radikalno agrarno reformo, predlagal nacionalizacijo bank in \xc5\xbeeleznic ter republikancem o\xc4\x8dital pla\xc5\xa1nost pred oligarhijo. Druga\xc4\x8den je bil le njen odnos do Cerkve, do katere goji neizmerno spo\xc5\xa1tovanje vsak falangist, \xc4\x8detudi ateisti\xc4\x8den, ter ki v njej vidi zgodovinski ideal \xc5\xa0panije. Voditelj falange in njen ustanovitelj je bil Jos\xc3\xa9 Antonio, mlad in \xc5\xa1armanten Andaluzijec, o\xc4\x8darljiv v vseh pogledih ter \xc5\xa1irokega srca, s \xc4\x8dimer mu je uspelo pregovoriti \xc5\xa1e tako zagrizenega nasprotnika v pripadnost njegove stranke. Glavni cilj falangizma pa vsekakor ne sovpada s simpati\xc4\x8dnostjo njegovega voditelja, saj je njegov glavni cilj boj proti marksisti\xc4\x8dnim organizacijam z uporabo ustrahovanja, nasilja in oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Z za\xc4\x8detkom vlade Ljudske fronte se je v dr\xc5\xbeavi pri\xc4\x8del proces radikalizacije, hkrati pa so nastajale oboro\xc5\xbeene milice, ki so izvajale teror nad levi\xc4\x8darji in republikanci. Desni\xc4\x8darski teroristi so pobijali znane pripadnike nasprotne stranke. Provokacije pa so bile vidne tudi pri levici, ki je preko anarhistov izvajala teror do desnice. Leta 1936 je desnica napadla republiko, kar je bilo usodno za razdrto levico in kar je bilo pogubno za demokrati\xc4\x8dno gibanje v \xc5\xa0paniji. Zapletena situacija spopadov in nasprotij med socialisti, republikanci, komunisti, anarhisti, anarhosindikalisti in privr\xc5\xbeenci levice je strmoglavo kazala v za\xc4\x8detek \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne. Le-ta se je tako pri\xc4\x8dela 17. julija 1936 ter kon\xc4\x8dala 1. aprila 1939 z zavzetjem Madrida. Vendar pa je pri vsem tem potrebno omeniti dejstvo, da \xc5\xa1panska dr\xc5\xbeavljanska vojna ni le zgolj boj med desnico in levico ali med liberalizmom in radikalizmom. Gre za kompleksno vojno, v kateri niti ena niti druga stran nista imeli jasno opredeljenih politi\xc4\x8dnih ciljev. Razlog za to ti\xc4\x8di v tem, da so obema stranema pripadale mnoge 'podkategorije' - na desnici so to bili falangisti, monarhisti, nem\xc5\xa1ki nacisti, italijanski fa\xc5\xa1isti, za republiko pa anarhisti, komunisti, socialisti, Baski, Katalonci in trockisti._NEWLINE_Vsak izmed teh je imel svoje cilje in posebne interese, zato je zmotno dejati, da je gre zgolj za boje z enotnim politi\xc4\x8dnim programom in ciljem; ta vojna je vojna razrednih interesov, med tradicionalno strukturo oblasti in napredkom, med fa\xc5\xa1izmom in antifa\xc5\xa1izmom. Tudi po vojni je s Frankisti\xc4\x8dno voja\xc5\xa1ko diktaturo stabilnost bila zgolj navidezna. \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nStanje na slovenskem pred \xc5\xa0pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno\n_START_PARAGRAPH_\nKakor \xc5\xa0pance je gospodarska kriza doletela tudi Slovence. Zapirati so se za\xc4\x8dele tovarne, odpu\xc5\xa1\xc4\x8dalo se je delavce, kar je prebivalstvo mo\xc4\x8dno udarilo po \xc5\xbeepih. Ve\xc4\x8dala se je brezposelnost, proizvodnja pa se je zmanj\xc5\xa1ala za ve\xc4\x8d kot polovico. Splo\xc5\xa1no nezadovoljstvo je \xc5\xa1e posebej pri delavcih vodilo v \xc5\xa1irjenje komunisti\xc4\x8dnih idej. Komunisti so tako leta 1934 bili zadol\xc5\xbeeni, da spro\xc5\xbeijo stavkovni val, ki bi pove\xc4\x8dal zaslu\xc5\xbeek, izbolj\xc5\xa1al delovne razmere in sklenil kolektivne pogodbe. Sprva je komunizem podpirala tudi SLS, a se je leta 1935 v sodelovanju s Stojadinovi\xc4\x87evo vlado in Cerkvijo nagibala k fa\xc5\xa1izmu, ki bi se boril proti komunizmu. Slovenska dru\xc5\xbeba je tako bila razklana, trideseta leta pa so bila zaznamovana z antifa\xc5\xa1izmom na eni in antikomunizmom na drugi strani. _NEWLINE_Razkol je bil viden tudi v ostalih evropskih dr\xc5\xbeavah. Mo\xc4\x8d Hitlerja v Nem\xc4\x8diji je nara\xc5\xa1\xc4\x8dala, Japonska se je obrnila proti Kitajski, Italija je napadla Etiopijo, v \xc5\xa0paniji pa se je odvijala dr\xc5\xbeavljanska vojna. Razmere so kazale, da je druga svetovna vojna pred vrati. Vsesplo\xc5\xa1ni evropski in zunaj-evropski pritiski so vplivali tudi na politiko same Jugoslavije. Sprva se je to poznalo v nevme\xc5\xa1avanju v \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno, v prepre\xc4\x8devanju propagande v korist \xc5\xa1panske republike ter v preganjanju in zapiranju dr\xc5\xbeavljanov, ki so se javljali kot \xc5\xa1panski prostovoljci, da bi pomagali republiki.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVzroki za \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno\n_START_PARAGRAPH_\nVzroke za vojno lahko v prvi vrsti i\xc5\xa1\xc4\x8demo v samem dru\xc5\xbebenem stanju pred letom 1936 \xe2\x80\x93 \xc5\xbee pred vojno se je \xc5\xa0panija namre\xc4\x8d delila na dva dela \xe2\x80\x93 na tiste, ki so podpirali levi in tiste, ki so podpirali desni blok. Tako je pribli\xc5\xbeno enak del prebivalstva podpiral obe strani, trdna in odlo\xc4\x8dna politika pa se tako ni mogla vzpostaviti. Hitra zmaga ene ali druge strani je vsaki\xc4\x8d padla v vodo, saj se na oblasti ni nobena obdr\xc5\xbeala za dolgo. Razlog za vojno ti\xc4\x8di tudi v tem, da je republika vzpodbujala oboro\xc5\xbeevanje sindikalnih milic. Najpomembnej\xc5\xa1i razlog za za\xc4\x8detek vojne pa je prihod fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih sil na nacionalisti\xc4\x8dni strani. S prihodom Sovjetske zveze z \xc5\xbeeljo po pomo\xc4\x8di v levem bloku pa se je vojna nepotrebno podalj\xc5\xa1ala na tri leta namesto tri mesece.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPotek dr\xc5\xbeavljanske vojne\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna se je uradno za\xc4\x8dela 17. julija 1936. Carlisti, falangisti in polvoja\xc5\xa1ki zavezniki uporni\xc5\xa1kih \xc4\x8dastnikov si na za\xc4\x8detku sigurno niso predstavljali, da se bo vojna zavlekla \xc4\x8dez cela tri leta. _NEWLINE_Po na\xc4\x8drtu se je upor za\xc4\x8del v \xc5\xa0panskem Maroku, kjer je poveljstvo prevzel general Franco, in na Karibskih otokih 17. julija 1936. V naslednjih dveh dneh se je upor pri\xc4\x8del \xc5\xa1iriti tudi v sami \xc5\xa0paniji, in sicer od Andaluzije proti severu. Simpatije z desnico so bile o\xc4\x8ditne predvsem na konservativnem severu v Kastiliji, Pamploni in Burgosu. V dolo\xc4\x8denih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, kjer se je prebivalstvo izkazalo za manj naklonjeno, je prav policija bila tista, ki je odlo\xc4\x8dala o tem, na katero stran se bo nagnila tehtnica. Do 22. julija, ko so voja\xc5\xa1ki zarotniki \xc5\xbee upali, da bodo imeli celoten nadzor nad \xc5\xa0panijo ter zmago v \xc5\xbeepu, se je izkazalo, da se je \xc5\xa0panija razdelila med dva tabora. Do tedaj so uporniki \xc5\xbee zavzeli dober del severne in severovzhodne \xc5\xa0panije, Kanarske otoke, Mallorco, Ibizo, \xc5\xa0panski Maroko ter dolo\xc4\x8dene predele Andaluzije.\xc2\xa0_NEWLINE_Kmalu je postalo jasno, da se bo nastali polo\xc5\xbeaj dal re\xc5\xa1iti na dva na\xc4\x8dina: na pacifisti\xc4\x8dnega s pogajanjem o miru ali pa nasilnega z nenadno spremembo voja\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja na eni ali obeh straneh.\xc2\xa0 \xc5\xa0panski nacionalisti\xc4\x8dni poveljnik Emilio Mola je pacifisti\xc4\x8dno smer zavrnil \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku, saj je glede na takratne razmere bila malo verjetna \xe2\x80\x93 republikanska vlada je do tedaj \xc5\xbee izgubila oblast na ve\xc4\x8dini obmo\xc4\x8dij. Z upori\xc2\xa0 in raznimi ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnimi akcijami s strani fanatikov so se spro\xc5\xbeili krvavi boji zoper politi\xc4\x8dnim sovra\xc5\xbenikom. Nasilna smer tako ni bila ve\xc4\x8d izbira temve\xc4\x8d nuja za razre\xc5\xa1itev nastalega problema. Sprva so mnogi seveda mislili, da bo prevzem oblasti potekal gladko in hitro, a se je kaj kmalu izkazalo, da se je spremenil v krvavo dr\xc5\xbeavljansko vojno._NEWLINE_Vojna se je s tujo pomo\xc4\x8djo le \xc5\xa1e zapletala. Slaba organizacija na za\xc4\x8detku ter primanjkljaj resursov pa sta vojno samo \xc5\xa1e podalj\xc5\xa1evala. \xc5\xbde 19. julija sta obe strani iskali pomo\xc4\x8d zunaj \xc5\xa0panije. Levica je za pomo\xc4\x8d sprva prosila Veliko Britanijo in Francijo. Takratni francoski socialisti\xc4\x8dni premier Leon Blum se je na klic na pomo\xc4\x8d sprva odzval solidarno. V \xc5\xa0panijo je poslal manj\xc5\xa1o koli\xc4\x8dino francoskih letal. \xc5\xbde pred koncem julija se je Blum soo\xc4\x8dil z razcepom stali\xc5\xa1\xc4\x8d v francoski vladi, prav tako pa je francoska desnica mo\xc4\x8dno nasprotovala kakr\xc5\xa1nikoli pomo\xc4\x8di ju\xc5\xbeni sosedi. Blum je bil tako primoran ukrepati ter prekiniti dotok resursov iz Francije. Na idejo mu je pri\xc5\xa1la misel, da bi bilo dobro, \xc4\x8de se v \xc5\xa0pansko vojno ne bi vme\xc5\xa1ala nobena evropska dr\xc5\xbeava, \xc4\x8de\xc5\xa1, da naj svoje politi\xc4\x8dne zadeva \xc5\xa0panija razre\xc5\xa1i sama. Poleg tega je bil prepri\xc4\x8dan, da bo to koristilo republiki. Ta politika nevme\xc5\xa1avanja je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku avgusta postala resni\xc4\x8dnost.\xc2\xa0_NEWLINE_V drugem bloku je za pomo\xc4\x8d zaprosil general Franco, in sicer Hitlerja in Mussolinija. Slednji je sprva okleval, a se na koncu na pobudo Alfonsa XIII. odlo\xc4\x8dil, da bo pomagal. Italija je tako 29. julija proti \xc5\xa0paniji poslala dvanajst bombnikov Savoia-81 za milijon dolarjev, ki jih je desnica morala pla\xc4\x8dati \xc5\xbee v naprej v gotovini. Prispelo jih je le devet, ostala so strmoglavila \xc5\xbee med potjo. Za razliko od italijanskega diktatorja pa je bil Hitler bolj konkreten. V stik s Francom je stopil 22. julija ter se odlo\xc4\x8dil, da v Maroko po\xc5\xa1lje trideset transportnih letal junker JU-52. Italijanska in nem\xc5\xa1ka letala sta tako omogo\xc4\x8dila vzpostavitev zra\xc4\x8dnega mostu \xc4\x8dez Gibraltar, kar je omogo\xc4\x8dilo pretok afri\xc5\xa1ke armade na Iberski polotok.\xc2\xa0_NEWLINE_Medtem ko je desnica dobivala stalno pomo\xc4\x8d iz Nem\xc4\x8dije in Italije, pa je republika zaradi politike nevme\xc5\xa1avanja ostala praznih rok \xe2\x80\x93 edina dr\xc5\xbeava, na katero se je lahko obrnila, je bila Sovjetska zveza. Glede na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, je bilo to zelo prikladno. Stalin je \xc5\xbee januarja 1933, ko se je Hitler povzpel na polo\xc5\xbeaj nem\xc5\xa1kega kanclerja slutil, da to ogro\xc5\xbea ne le levico, temve\xc4\x8d tudi obstoj Sovjetske zveze. Odzval se je s politiko ljudske fronte, ter razglasil odpor proti fa\xc5\xa1izmu, ki je pomenil pomo\xc4\x8d bur\xc5\xbeoaznim demokrati\xc4\x8dnim vladam, ki jih je ogro\xc5\xbeal fa\xc5\xa1izem. Po drugi strani, pa je bila to tudi taktika, da bi lahko Sovjetska zveza z zahodnim predelom Evrope razvila prijateljske odnose. Stalin se je tako odlo\xc4\x8dil, da bo republiki pomagal. Vendar je njegova pomo\xc4\x8d bolj kot z resursi bila sestavljena iz krepitve lastnega re\xc5\xbeima za socialno revolucijo v republikanski \xc5\xa0paniji._NEWLINE_\xc5\xbde na samem za\xc4\x8detku je bilo ozemlje med obema blokoma fragmentarno porazdeljeno. Na severu je prevladovala desnica s konservativnimi silami in fa\xc5\xa1izmom, a je bila bil razcepljena v Extremaduri, kjer so se dr\xc5\xbeali republikanci. Levi\xc4\x8darski jug pa je bil obkoljen ob obali. Tako je nastalo ve\xc4\x8d front. Desnica je v nasprotni\xc4\x8dinih conah izvajala strog teror; pobijala je na tiso\xc4\x8de znanih levi\xc4\x8darjev in republikanskih aktivistov. V bolj razcepljenih pokrajinah, kjer voja\xc5\xa1kih operacij sploh ni bilo, je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d politi\xc4\x8dnih usmrtitev. Desni\xc4\x8darski teror je bil tako zelo hladnokrven in nameren, njegov edini cilj pa je bil uni\xc4\x8diti vsako opozicijo ter vcepiti strah tistim, ki so pri\xc4\x8dakovali zmago republikancev. Na teh ubijalskih pohodih \xc4\x8dez republikanska ozemlja so do konca vojne pobili ve\xc4\x8d kot 200. 000 ljudi, medtem ko vseh \xc5\xbertev vojne cenijo na okrog milijon!_NEWLINE_Levi\xc4\x8darski teror pa se je usmeril proti kristjanom, zlasti duhovnikom in redovnikom, ki so jih neusmiljeno lovili, mu\xc4\x8dili in pobijali, tako da samo \xc5\xa1tevilo umorjenih klerikov cenijo na okrog 6800. Cerkev je uvidela v njihovi nasilni smrti mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo za vero in jih je ob ve\xc4\x8d prilikah lepo \xc5\xa1tevilo pri\xc5\xa1tela k bla\xc5\xbeenim in svetim. Med njimi je tudi tistih 19 \xc5\xa1panskih  usmiljencev, ki jih je v imenu pape\xc5\xbea Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka pobla\xc5\xbeenil 13. oktobra 2013 v Tarragoni kardinal Angelo Amato skupaj z drugimi 522 mu\xc4\x8denci za vero med \xc5\xa0pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno. Usmiljenci se ukvarjajo z odkupom su\xc5\xbenjev, jetnikov ali talcev; imajo \xc5\xa1e \xc4\x8detrto zaobljubo, da so zanje pripravljeni zastaviti tudi svoje \xc5\xbeivljenje.  veliko jih je ob raznih prilikah \xc5\xbee bilo proslavljenih, druge pa tovrstno poveli\xc4\x8danje \xc5\xa1e \xc4\x8daka. _NEWLINE_Glede na razdeljenost obeh blokov je bilo enotnost na republikanski strani vsaj sprva zelo te\xc5\xbeko dose\xc4\x8di. Levice niso sestavljali zgolj le republikanci, lojalisti ali rde\xc4\x8di, kot se jih je prijela oznaka, ampak konservativni baskovski nacionalisti, katalanisti vseh barv, zmerni in levi\xc4\x8darski republikanski, socialisti desnega in levega krila, stalinisti\xc4\x8dni in protistalinisti\xc4\x8dni komunisti ter anarhisti. Vsak izmed njih je imel svojo predstavo o namenu vojne ter svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de o njej, zato je bila enotna politika na za\xc4\x8detku nemogo\xc4\x8da. Po prvem letu vojne so enotnosti na obeh straneh bile bolj opazne. Na levi strani je bilo to leto bolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de, saj so strani te\xc5\xbeko popu\xc5\xa1\xc4\x8dale druga drugi. Na desnem bloku pa so stvari potekale bolj gladko, saj so nacionalisti popu\xc5\xa1\xc4\x8dali avtoriteti, kar jim je prineslo veliko prednost. Republika se tako ni soo\xc4\x8dala le z gro\xc5\xbenjo nasprotnikov, temve\xc4\x8d tudi z gro\xc5\xbenjo lastnega razkola.\xc2\xa0_NEWLINE_V ve\xc4\x8djem delu je levi\xc4\x8darska oblast propadla. Na pokrajini so nastajale nove oblike oblasti, v obalnih baskovskih provincah, ki so bile odrezane od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1panske republike, pa je nastala posebna Euskadijska baskovska republika. Poenotenje mo\xc4\x8di je levici tako povzro\xc4\x8dalo preglavice, prepre\xc4\x8devanje napredovanja nasprotnikov proti Madridu pa je postajalo vse te\xc5\xbeje._NEWLINE_Nacionalisti so s Francom na \xc4\x8delu do\xc5\xbeivljali nenehne vzpone. Le-ta je namre\xc4\x8d imel spo\xc5\xa1tovanja vredne voja\xc5\xa1ke sposobnosti. Dostop na visoki polo\xc5\xbeaj so mu omogo\xc4\x8dili tekmeci, ki so umirali ali bili primorani iti v zapor. Odlo\xc4\x8dilno vlogo za njegov polo\xc5\xbeaj so imeli tudi uspe\xc5\xa1no izpeljani dogovori s Hitlerjem in Mussolinijem, saj je bila njuna pomo\xc4\x8d odlo\xc4\x8dilna za zmago desnice. Dinami\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki pohodi, \xc4\x8deprav postopni, pa kljub temu zmerni, so mu prina\xc5\xa1ali ugled najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ega generala nacionalisti\xc4\x8dne \xc5\xa0panije. Kljub temu, da so ga mnogi o\xc5\xbeigosali kot premalo dinami\xc4\x8dnega ter s pomanjkanjem vizije, je veljal za prvovrstnega poveljnika v o\xc4\x8deh najve\xc4\x8djih voditelj tistega \xc4\x8dasa. 28. septembra je tako Franco sprejel polo\xc5\xbeaj vodje vlade \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeave z vsemi pooblastili nove dr\xc5\xbeave. Nekaj dni kasneje pa se je sam po tihem povi\xc5\xa1al v \xc5\xa1efa dr\xc5\xbeave. To vlogo je nato ohranjal vse do svoje smrti 39 let kasneje.\xc2\xa0_NEWLINE_S tem, ko je Franco desni\xc4\x8darske milice spravil \xc4\x8dvrsto pod voja\xc5\xa1ki nadzor, je za\xc4\x8del uveljavljati svojo avtoriteto nad samimi politi\xc4\x8dnimi strankami. Napaka, ki jo je naredil na samem za\xc4\x8detku vojne leta 1936, in ki bi po vsej verjetnosti vojno kon\xc4\x8dala \xc5\xa1e isti mesec, je bila v tem, da je svoje sile, na mesto proti Madridu, usmeril proti Toledu, kar je republikanski strani dalo dragoceni \xc4\x8das, v katerem je lahko pripravila obrambo prestolnice. Tako je republika, kar se ti\xc4\x8de voja\xc5\xa1ke organizacije, med letom 1936 in 1937 znatno napredovala. Ustanovila je disciplinirano redno vojsko, obenem pa odkrila mnoge spodobne poveljnike, med katerimi so bili npr. Vincento Rojo, ki je bil vrhovni poveljnik, Miaja, katerega se je prijelo ime 're\xc5\xa1itelj Madrida', ter komuniste, med katerimi so bili Modesto, Lister in Valent\xc3\xadn Gonz\xc3\xa1lez. Kljub sposobnim obrazom pa je republika spodletela v ponovni vzpostavitvi mo\xc4\x8di na izgubljenih ozemljih.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPolitika (ne)vme\xc5\xa1avanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1937 je politika vme\xc5\xa1anja oz. nevme\xc5\xa1avanja postala bolj o\xc4\x8ditna. Britansko in francosko nevme\xc5\xa1avanje je podkrepil tudi ameri\xc5\xa1ki predsednik Roosevelt, ki se je te politike trdno dr\xc5\xbeal. Leta 1936 so v Londonu celo ustanovili komite, ki je nadzoroval, \xc4\x8de se demokrati\xc4\x8dne in ostale evropske dr\xc5\xbeave res dr\xc5\xbeijo na\xc4\x8dela nevme\xc5\xa1avanja. Kljub temu, pa so to politiko kr\xc5\xa1ile tri takrat najve\xc4\x8dje diktatorske dr\xc5\xbeave \xe2\x80\x93 nem\xc5\xa1ka, italijanska in sovjetska vlada. Vsaka izmed njih je svoje vpletanje opravi\xc4\x8devala z vpletanjem ostalih dveh vlad. Od leta 1936 je Sovjetska zveza na pomo\xc4\x8d prisko\xc4\x8dila levici, ter ji tako ali druga\xc4\x8de pomagala naslednji dve leti. Po\xc5\xa1iljala ji je strelivo, oro\xc5\xbeje, letala, tanke, vojake. Vendar za visoko ceno. Republika je za resurse bila primorana prenesti ve\xc4\x8dino zlatih in srebrnih rezerv v Sovjetsko zvezo. Bolj kot pomo\xc4\x8d boja proti fa\xc5\xa1izmu pa so bili republikanci pri\xc4\x8da uveljavljanju komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima v republikanski \xc5\xa0paniji.\xc2\xa0_NEWLINE_V prvi vrsti je bila pomo\xc4\x8d Sovjetske zveze usmerjena v okrepitvi upiranja uporni\xc5\xa1kih silam, dokler se Francija in Velika Britanija ne bi premislili in skupaj s Stalinom stopili v boj proti evropskemu fa\xc5\xa1izmu. Njena pomo\xc4\x8d tako ni temeljila na pomo\xc4\x8di do republikanske zmage, ampak v uveljavljanju lastnega re\xc5\xbeima. Oktobra 1938, ko je M\xc3\xbcnchenski sporazum uni\xc4\x8dil \xc5\xa1e zadnjo mo\xc5\xbenost, da bi se Francija in Velika Britaniji v boju proti fa\xc5\xa1izmu pridru\xc5\xbeili Sovjetski zvezi, je Stalin izgubil vsako zanimanje za \xc5\xa0panijo. \xc5\xbde tako obupani republiki je takrat v vodo padlo \xc5\xa1e poslednje upanje. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de so imeli nasprotniki. Nacionalisti so s pomo\xc4\x8djo Nem\xc4\x8dije in Italije dobili veliko ve\xc4\x8d resursov kot pa republika od Sovjetske zveze. Dobivali so oro\xc5\xbeje, letala, tanke, oklepna vozila, strelivo, 'prostovoljce' itd. \xc5\xa0e bolj pomembno pa je dejstvo, da je za razliko od sovjetske pomo\xc4\x8di, nem\xc5\xa1ka in italijanska pomo\xc4\x8d prihajala na zahtevo, ko je bila le-ta najbolj potrebna.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nKonec vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPredvsem je presenetljivo dejstvo, da se je republika po odstopu Sovjetske zveze obdr\xc5\xbeala toliko \xc4\x8dasa, kot se je. Verjetno lahko to pripi\xc5\xa1emo pogumu vojakov ter dobri voja\xc5\xa1ki organizaciji. Drugi razlog za podalj\xc5\xa1anje vojne pa je bila tudi Francova previdnost, ki je, raje kot tvegal, napadal po\xc4\x8dasi, a vselej zmerno in konstantno.\xc2\xa0_NEWLINE_Proti koncu vojne je med najbolj znanimi bitka na Ebru, ki je velikokrat slu\xc5\xbeila kot tema raznih pesmi, knjig in poezije. Nenazadnje je trajala ve\xc4\x8d kot tri mesece. Republika je v tej bitki izgubila 20.000 vojakov, 55.000 je bilo ranjenih. Republikanska vojska je bila uni\xc4\x8dena, druga kot umikov ali obrambne akcije pa ni bila ve\xc4\x8d sposobna. Utrujenost od vojne in pesimizem sta po\xc4\x8dasi na\xc4\x8denjala republikansko \xc5\xa0panijo, nezadostna prehrana pa je demoralizacijo samo \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1ila. Upanja za premirje ali mir ni ve\xc4\x8d bilo, saj je bil Franco odlo\xc4\x8den, da bo zahteval brezpogojno vdajo republike. Leta 1939 sta Britanija in Francija priznali Francov re\xc5\xbeim, s \xc4\x8dimer je upanje republikancev dokon\xc4\x8dno umrlo. _NEWLINE_Republika je po treh mesecih odpora padla leta 1939. Civilisti in vojni begunci so be\xc5\xbeali v Francijo. Komunisti\xc4\x8dna oblast se je zlomila, 26. marca pa je nacionalisti\xc4\x8dna vlada zakorakala v Madrid ter zasegla \xc5\xa1e ostanek republikanskega ozemlja. 1. aprila je Franco razglasil konec dr\xc5\xbeavljanske vojne. Njegovi privr\xc5\xbeenci so ga glasno pozdravljali, ostali pa so z grozo zrli v prihodnost. Resni\xc4\x8dnost je bila tako strahotna, da so nekateri, raje kot \xc5\xbeiveli v Francovi diktaturi, naredili samomor. Kljub temu, da je vojna bila kon\xc4\x8dana, je Franco nadaljeval s poboji nasprotnikov, saj se za zmagovalca vojna do konca njegovega \xc5\xbeivljenja sploh ni kon\xc4\x8dala.\n_START_SECTION_\nRazlogi za Francovo zmago\n_START_PARAGRAPH_\nVojna, ki se je za\xc4\x8dela leta 1936, \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka ni bila dobro organizirana, saj je tako na levem kot na desnem bloku prihajalo do nasprotij in nesoglasij. \xc5\xbde na samem za\xc4\x8detku vojne je bila republika nesposobna poiskati pomo\xc4\x8d v tujini. Sovjetska zveza, ki se je vme\xc5\xa1avala v njene zadeve, je sicer res da pri\xc5\xa1la z voljo, da bi ji pomagala, vendar so bile zahteve, ki jih je \xc5\xbeelela v zameno za pomo\xc4\x8d, velike. Zahtevala je namre\xc4\x8d zaustavitev revolucionarnih sprememb, namesto gverilske oz. revolucionarne vojne je \xc5\xbeelela konvencionalno, obnoviti je \xc5\xbeelela republikansko avtoriteto ter izdatno pove\xc4\x8dati mo\xc4\x8d komunistov. Po mnenju nekaterih je bolj kot za pomo\xc4\x8d \xc5\xa1lo za strategijo, ki bi vojni omogo\xc4\x8dila, da je trajala tako dolgo. Medtem ko je na strani republike prihajalo do sporov, saj so jo njene domnevne zaveznice izdale, je desni blok ostajal uperjen v zmago. Prednost nacionalistov je bila tako o\xc4\x8ditna. _NEWLINE_Poleg tega pa je potrebno omeniti, da Sovjetske zveze republikanska zmaga ni kaj dosti zanimala. Tudi ni bila voljna priskrbeti dovolj resursov, ki bi omogo\xc4\x8dili prednost levemu bloku. Izvajala je protirevolucionarno politiko, kar je bilo popolnoma zgre\xc5\xa1eno s ciljem levice, hkrati pa je izvajala tudi splo\xc5\xa1no represivno vedenje komunistov, ki so prebivalce \xc5\xa0panije oropali vsakega upanja. Namesto, da bi okrepila antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni sistem ter okrepila oz. navdihnila revolucijo tudi na sovra\xc5\xbenikovi strani, je Sovjetska zveza demoralizirala in slabila prebivalstvo v vseh pogledih. _NEWLINE_Prste za Francovo zmago pa imata vmes neposredno tudi angle\xc5\xa1ka in francoska politika, saj sta \xc5\xa0panijo oropali vsakr\xc5\xa1ne pomo\xc4\x8di \xe2\x80\x93 prepovedali sta namre\xc4\x8d, da bi se ji v vojni pomagalo.Odgovor na vpra\xc5\xa1anje, kak\xc5\xa1en bi bil izid vojne, \xc4\x8de bi demokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave v dr\xc5\xbeavljanski vojni prisko\xc4\x8dile \xc5\xa0paniji na pomo\xc4\x8d, se verjetno nagiba na zmago levice. Bodisi pomo\xc4\x8d demokrati\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav bodisi ob\xc4\x8dutnej\xc5\xa1a sovjetska pomo\xc4\x8d in revolucionarna vojna namesto konvencionalne bi privedli do povsem druga\xc4\x8dnega konca. Je pa pri tem potrebno omeniti, da sta obe mo\xc5\xbenosti v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja bili dokaj malo verjetni. _NEWLINE_Vojni je sledila \xc5\xa1e Druga svetovna vojna, le-tej pa nastanek Informbiroja, Komunisti\xc4\x8dnega informacijskega biroja, katerega naloga je bila povezava vseh komunisti\xc4\x8dnih strank oz. dr\xc5\xbeav v Evropi.\n_START_SECTION_\nSlovenski borci v \xc5\xa0paniji\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenci so v \xc5\xa0panijo prihajali ilegalno pod drugimi imeni, saj je kolaboracija s \xc5\xa1panskimi vojaki v Jugoslaviji bila prepovedana. Nekateri so svojo narodnost celo skrivali, da jim ne bi na sled pri\xc5\xa1la jugoslovanska policija. Vseh borcev naj bi bilo okoli 534, a je verjetno \xc5\xa1e kje kak, ki ni na seznamu. Med borci je bilo zdale\xc4\x8d najve\xc4\x8d mladih, starih od 20 do 30 let. Po poklicu so to v ve\xc4\x8dini bili delavci, rudarji, \xc5\xa1tudentje in dijaki, pa tudi u\xc4\x8ditelji. Tu in tam je bil prisoten kak zdravnik, mesar, pravnik, in\xc5\xbeenir, tehnik ali kak drug poklic. Najve\xc4\x8d prostovoljcev je prihajalo iz Francije, sledila ji je Jugoslavija, Belgija, Sovjetska zveza, Italija in druge. Najve\xc4\x8d jih je v \xc5\xa0panijo pri\xc5\xa1lo leta 1936 in 1937. Skupno je v \xc5\xa0panijo na stran republike pri\xc5\xa1lo okoli 40.000 prostovoljcev, manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo so predstavljale tudi \xc5\xbeenske. _NEWLINE_Glede na to, da je ve\xc4\x8dina prostovoljcev bilo komunistov, bi lahko rekli, da je bil njihov glavni cilj antifa\xc5\xa1izem. Po kon\xc4\x8dani vojni, ko je zmagala fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna stranka, je ve\xc4\x8dina borcev pristalo v francoskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih. Nekaterim se je posre\xc4\x8dilo, da so zbe\xc5\xbeali v domovino.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panski borci v partizanih\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko \xc5\xa1panskih borcev se je leta 1942 pridru\xc5\xbeilo narodnoosvobodilni borbi. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d, \xc5\xa0panci so bili eni izmed prvih organizatorjev oboro\xc5\xbeenega boja proti okupatorju. Med neizku\xc5\xa1ene in mlade partizanske borce so vlivali samozavest ter pogum ter se tako izkazali za spodobne komandante in priznane organizatorje. Glede na neizku\xc5\xa1enost slovenskih borcev so izku\xc5\xa1nje \xc5\xa0pancev bile izjemno dragocene, sploh na tehni\xc4\x8dnem in voja\xc5\xa1ko-politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju. Med slovenskimi \xc5\xa1panskimi borci so bili v partizanih najbolj vidni Franc Rozman \xe2\x80\x93 Stane, Du\xc5\xa1an Kveder-Toma\xc5\xbe, Josip Berkopec- Mi\xc5\xa1elj,Jo\xc5\xbee Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d-Gorenjc, Stane Semi\xc4\x8d-Daki, itd. Veliko \xc5\xa1panskih borcev je prejelo mnoga herojska priznanja. V \xc4\x8dast so jim posve\xc4\x8dene \xc5\xa1tevilne ulice in trgi, kot npr. Beblerjev trg, Cimermanova ulica, Kole\xc5\xa1ova ulica, Rozmanova ulica, trg komandanta Staneta itd. Zgradili so tudi razne spomenike, med drugim Francu Rozmanu-Stanetu in Du\xc5\xa1anu Kvedru-Toma\xc5\xbeu, Ale\xc5\xa1 Bebler pa ima celo spominsko sobo v Mestnem muzeju Idrija.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPomen \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne v slovenski ter jugoslovanski dru\xc5\xbebi\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da se je \xc5\xa0panska dr\xc5\xbeavljanska vojna dogajala na drugem koncu Evrope, pa so se\xc2\xa0 njeni ukrepi poznali tudi v slovenski oz. takrat \xc5\xa1e jugoslovanski dru\xc5\xbebi. Katoli\xc5\xa1ka cerkev je zagovarjala stali\xc5\xa1\xc4\x8da Vatikana in \xc5\xa1kofa dr. Gregorija Ro\xc5\xbemana. Vojna je igrala pomembno vlogo v zunanji politiki, a je hkrati odpirala mnoga notranja politi\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja. V njej je sodelovalo veliko pred in medvojnih komunistov, med katerimi je bil tudi Josip Broz \xe2\x80\x93 Tito. Na slovenskih politi\xc4\x8dnih tleh je vojna dosegla vrhunec v ideolo\xc5\xa1kem sporu med levico in desnico. S tem je povzro\xc4\x8dila tudi razkol znotraj katoli\xc5\xa1kega tabora med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi socialisti in Slovensko ljudsko stranko SLS, ki je predstavljala ve\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe, in ki je tudi obvladovala slovensko dru\xc5\xbebo v \xc4\x8dasu sodelovanja s Katoli\xc5\xa1ko cerkvijo. _NEWLINE_Na volitvah je po zmagi Ljudska fronta prevzela oblast ne le v \xc5\xa0paniji, ampak tudi v Franciji. V Sloveniji se je gibanje pod imenom Ljudska fronta, ki je bila ena izmed oblik komunizma, in ki se je pri\xc4\x8dela v tridesetih letih 20. stoletja. \xc5\xa0lo se je za gibanje proti fa\xc5\xa1izmu, za mir, za demokrati\xc4\x8dne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine ter socialno pravi\xc4\x8dnost. Le-to so v ve\xc4\x8dini sestavljali \xc5\xa1tudentske, kme\xc4\x8dke in delavske organizacije ter razna dru\xc5\xa1tva, ki so med drugim prirejale razne izlete, tabore in kulturne prireditve. Kljub temu, da so vse te\xc5\xbeile k podobnemu cilju, je med njimi prihajalo do nasprotovanj, zaradi \xc4\x8desar v Sloveniji, za razliko od Francije in \xc5\xa0panije, ni pri\xc5\xa1lo do zdru\xc5\xbeitve levih in sredinskih strank. _NEWLINE_Med vojno je Jugoslavija zavzela stali\xc5\xa1\xc4\x8de nevtralnosti ter prepovedala kakr\xc5\xa1nokoli vme\xc5\xa1avanje ali pomo\xc4\x8d. Notranji minister Anton Koro\xc5\xa1ec je leta 1937 celo zagrozil, da bodo vsem, ki se bodo na tak ali druga\xc4\x8den na\xc4\x8din vklju\xc4\x8dili v vojno, odvzeli dr\xc5\xbeavljanstvo. Vlada je aktivno preganjale vse simpatizerje s \xc5\xa1pansko republikansko stranjo, z njimi prepovedala sestajanja ter vsako obliko podpore ter akcije za zbiranje raznih sredstev. Nemalokrat se je zgodilo, da so tistim, za katere so menili, da bi lahko od\xc5\xa1li v \xc5\xa0panijo, v potne liste napisali, da so za \xc5\xa0panijo neveljavni. Posledi\xc4\x8dno je na levici prihajali do ponarejanja le-teh ter do vrsto drugih aktivnosti, ki so se dogajale 'pod mizo'. Za le-te je skrbela zlasti ilegalna komunisti\xc4\x8dna celica. Katoli\xc5\xa1ke stranke so tako politiko v Jugoslaviji zavra\xc4\x8dale, med\xc2\xa0 njimi sta bili zlasti Hrva\xc5\xa1ka kme\xc4\x8dka stranka in SLS. _NEWLINE_Vojna pa je bila prisotna tudi v tisku. V desno usmerjenih \xc4\x8dasnikih je desnica potencirala kritiko komunizma, hkrati pa se zavzemala za \xc5\xa1irjenje fa\xc5\xa1izma in Francovega re\xc5\xbeima. Prav tako je desnica obto\xc5\xbeevala Ljudsko fronto za sovjetsko in \xc5\xbeidovsko zaroto (od tod tudi strah pred bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ko revolucijo, katere prista\xc5\xa1 je bil tudi Trocki, ki je bil \xc5\xbdid in pripadnik Sovjetske zveze), hkrati pa tudi protikr\xc5\xa1\xc4\x8dansko blaznost, ki bi jo naj za\xc4\x8del komunizem v sodelovanju z \xc5\xbeidovstvom.\xc2\xa0 S tem se je za\xc4\x8delo tudi pozivanje katoli\xc4\x8danov, naj se oboro\xc5\xbeijo in zdru\xc5\xbeijo v razne va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee, da se bodo lahko ob napadu ubranili pred komunisti, saj se sila lahko premaga le s silo, ne pa z lepimi besedami. Strah desnice pred nadvlado levi\xc4\x8darske in komunisti\xc4\x8dne Ljudske fronte je bil tako ve\xc4\x8d kot o\xc4\x8diten, saj je v njej desnica videla konec kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva ter demokrati\xc4\x8dno revolucijo. _NEWLINE_V tridesetih letih so se na slovenskih tleh konflikti med prista\xc5\xa1i ene in druge strani stopnjevali do skrajnosti. Sploh med \xc5\xa1tudentskimi in dija\xc5\xa1kimi organizacijami je prihajalo do uporov, fizi\xc4\x8dnih obra\xc4\x8dunov ter pozivov na oboro\xc5\xbeitev. Le-to pa je jasno nakazovalo v katero smer se bo med vojno razvijal konflikt. Veliko vlogo pa sta imela tudi Cerkev in pape\xc5\xbe; slednji je namre\xc4\x8d zabrusil, \xc4\x8de\xc5\xa1 da kdor zavra\xc4\x8da Katoli\xc5\xa1ko akcijo zavra\xc4\x8da tudi Cerkev in pape\xc5\xbea, kdor pa zavra\xc4\x8da pape\xc5\xbea pa tudi umre. \xc5\xa0e posebej so obsojali komunizem ter ga ozna\xc4\x8devali za krutega in brezsr\xc4\x8dnega.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPosledice vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPo \xc5\xa0panski dr\xc5\xbeavljanski vojni, ki se je kon\xc4\x8dala 1. aprila 1939 z zavzetjem Madrida, se je Evropa razdelila na dva dela: na frankiste in republikance, na fa\xc5\xa1iste in antifa\xc5\xa1iste, na desnico in levico, na zagovornike laicizma in klerikalizma. Do razkola pa ni prihajalo samo med taboroma, ampak tudi znotraj le-teh. Obe strani sta bili dokaj neenotni, sploh levica, ki je upala, da bo desni\xc4\x8darski fa\xc5\xa1izem pokon\xc4\x8dan enkrat za vselej \xe2\x80\x93 a zgodilo se je ravno obratno. Dogodki so vodili v pogubo leve, liberalne Evrope, na oblast pa je pri\xc5\xa1la desna, fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna stranka. Po Francovi zmagi je katoli\xc5\xa1ka cerkev dobila monopol v izobra\xc5\xbeevanju in kulturi, zna\xc4\x8dilna je bila tudi represija nad vsemi oblikami opozicije, predvsem pa je njegova zmaga pomenila njegovo popolno nadvlado._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavljanska vojna je v pi\xc4\x8dlih treh letih terjala ve\xc4\x8d kot milijon \xc5\xbertev. Tako je ostalim dr\xc5\xbeavam pri\xc4\x8dela slu\xc5\xbeiti za zgled, kaj vsega so zmo\xc5\xbeni narediti ljudje, ki so se zmo\xc5\xbeni disciplinirati in organizirati ter s tem prevzeti popoln nadzor v dr\xc5\xbeavi. Dejstvo, da Francovi nasprotniki niso bili zadovoljni z izidom grozljive vojne, je ve\xc4\x8d kot razumljivo. \xc5\xa0e bolj grozljivo pa je dejstvo, da je frankisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim, ne glede na to, da je bila vojna \xc5\xbee kon\xc4\x8dana, \xc5\xa1e pet let po njej ubijal nasprotnike. \xc5\xa0tevilo \xc5\xbertev se je tako dvignili \xc5\xa1e za okoli 200. 000 ljudi. Glede na naravo fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke je skoraj nemogo\xc4\x8de verjeti, da kljub vsem njenim skrajnostim okoli 7\xc2\xa0% \xc5\xa0pancev \xc5\xa1e danes \xc4\x8duti nostalgijo do njegove diktature, slabih 30% jo zavra\xc4\x8da, dobra polovica pa do njegove politike ostaja ravnodu\xc5\xa1na. Tudi po Francovi smrti leta 1975 so zaradi politike pomiritve in strahu pred novim izbruhom dr\xc5\xbeavljanske vojne mnoge njegove spomenike ohranili.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ke razse\xc5\xbenosti\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nKot posledica grozot, ki so se dogajale v tistem \xc4\x8dasu, so se mnogi \xc5\xa0panci, med njimi tudi umetniki, pisatelji in intelektualci odlo\xc4\x8dili, da se iz \xc5\xa0panije izselijo. Mno\xc5\xbei\xc4\x8dno je bilo tudi preseljevanje s pode\xc5\xbeelja v in ob mesta, kjer so si ljudje gradili barake in nesolidne stanovanjske bloke, \xc4\x8desar pa, v nasprotju z vsem drugim, Franco ni mogel ustaviti na nikakr\xc5\xa1en na\xc4\x8din. _NEWLINE_Kljub temu pa vojna ni imela le politi\xc4\x8dnih in voja\xc5\xa1kih, ampak tudi izjemne umetni\xc5\xa1ke razse\xc5\xbenosti. Navdihnila je mnoge re\xc5\xbeiserje, po njej je bilo namre\xc4\x8d posnetih ve\xc4\x8d kot 500 filmov od katerih je 364 nastalo \xc5\xbee med samo vojno. Med najbolj znanimi je film Komu zvoni po romanu Ernesta Hemingwayja. Eden ve\xc4\x8djih umetnikov je tudi Federico Garc\xc3\xada Lorca, ki zaradi smrti na za\xc4\x8detku dr\xc5\xbeavljanske vojne ni pisal o sami vojni, temve\xc4\x8d o dru\xc5\xbebenih razmerah in razrednih nasprotjih pred vojno. Njegova najbolj znana dela so njegove tri drame s skupnim imenom Ruralna trilogija. Pri raznih projektih je sodeloval tudi s Salvadorjem Dal\xc3\xadjem. Na slikarskem podro\xc4\x8dju je sigurno najbolj znan Pablo Picasso s svojim delom Guernica. Slika je bila narisana iz ogor\xc4\x8denja do vojne. _NEWLINE_Na slovenskih tleh je leta 1937 v propagando posegel tudi Edvard Kocbek in sicer z esejem Premi\xc5\xa1ljevanje o \xc5\xa0paniji. Fa\xc5\xa1izem je ozna\xc4\x8dil kot produkt propadajo\xc4\x8de me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo oz. katolicizem pa poenotil z duhom fa\xc5\xa1izma. Ljudi je nagovarjal, naj se jasno opredelijo v boju med duhovnim su\xc5\xbeenjstvom\xc2\xa0 in duhovno svobodo, po okupaciji in razkosanju Slovenije leta 1941 pa je Osvobodilno fronto povedel v razumni\xc5\xa1ko skupino kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih socialistov.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPrehod v demokracijo\n_START_PARAGRAPH_\nDuh fa\xc5\xa1izma je v dr\xc5\xbeavi pojenjal po\xc4\x8dasi. Kljub temu pa prehod iz fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega v demokrati\xc4\x8dni re\xc5\xbeim ni bil problemati\xc4\x8den, saj je prista\xc5\xa1ev Francovega re\xc5\xbeima bilo zelo malo. Prehod se je tako zgodil dokaj hitro. Pri\xc5\xa1lo je do raznih gospodarskih reform, ki so odpravile neskladja v dr\xc5\xbeavi. Leta 1696 Franco razglasi princa Juana Carlosa za svojega naslednika. Z njim se je zopet pri\xc4\x8dela dinastija Burbonov, in nenazadnje tudi nova monarhija. Juan Carlos je sprva obljubljal nadaljevanje Francovega re\xc5\xbeima, zaradi \xc4\x8desar ga je Franco po vsej verjetnosti tudi izbral za naslednika. Za demokrati\xc4\x8dno smer se je odlo\xc4\x8dil po kronanju, kar je pomenilo preobrat k demokrati\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu. _NEWLINE_S prihodom turizma je v 80-tih letih 20. stoletja \xc5\xa0panija postajala vse bolj priljubljena. Politi\xc4\x8dna in demografska izolacija sta tako za\xc4\x8deli po\xc4\x8dasi pojenjati, kljub temu pa je \xc5\xa0panija \xc5\xa1e vedno imela nekaj nerazre\xc5\xa1enih problemov,\xc2\xa0 ki so posledi\xc4\x8dno vodili v razne konflikte, med drugim tudi tiste glede v\xc4\x8dlanitve \xc5\xa0panije v EGS (Evropsko gospodarsko skupnost). _NEWLINE_Leta 1977 je pri\xc5\xa1lo do prvih svobodnih volitev, s \xc4\x8dimer so se legalizirale politi\xc4\x8dne stranke, med katerimi so bile tudi komunisti\xc4\x8dne. Leta 1982 je \xc5\xa0panija postala \xc4\x8dlanica NATA, kar nekateri vidijo kot kontradikcijo socialisti\xc4\x8dnim idealom, drugi pa kot izbolj\xc5\xa1anje mednarodnega polo\xc5\xbeaja dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_Po Francovi smrti se je \xc5\xa0panija zna\xc5\xa1la v negotovosti. Leta 1982 je na volitvah zmagala Socialisti\xc4\x8dna delavska stranka (PSOE), ki jo je vodil Felipe Gonz\xc3\xa1les. Slednji je pri\xc4\x8del s procesom modernizacije \xc5\xa0panije ter jo tako v nadaljnjih 13-tih letih popolnoma preobrazli. S prihodom demokracije za\xc4\x8dno tudi \xc5\xbeenske pridobivati vse ve\xc4\x8djo svobodo ter vedno bolj odprte mo\xc5\xbenosti na vseh podro\xc4\x8djih. Posamezne regije so pri\xc4\x8dele dobivati vse ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di. Kljub temu pa vztrajno nasilje baskovske separisti\xc4\x8dne organizacije ETA (ustanovljena je bila leta 1959) \xc5\xa1e dandanes predstavlja veliko gro\xc5\xbenjo centralisti\xc4\x8dni vladi. Poleg vpra\xc5\xa1anja baskovskega separatizma na severozahodu in katalonskega separatizma v Barceloni, pa se je \xc5\xa0panija zna\xc5\xa1la tudi v sporu z Veliko Britanijo glede Gibraltarja, ki \xc5\xa1e dandanes ostaja pere\xc4\x8da tema pogovora. _NEWLINE_Kljub zelo slabim povojnim razmeram je bila rast \xc5\xa1panskega gospodarstva presenetljivo hitra. Rast gospodarstva je pripomogla k nastanku srednjega razreda ter za\xc4\x8dela delovati kot faktor stabilizacije, ki je v \xc5\xa0paniji do takrat vedno manjkal. S tem se je pri\xc4\x8del hitro razvijati tudi turizem, z njim pa pritok tujega denarja, nove ideje in nov na\xc4\x8din obna\xc5\xa1anja._NEWLINE_V bran socialisti\xc4\x8dnim idejam pa so izvedli tudi protestni shod zvezi NATO. Leta 2004 je na oblast pri\xc5\xa1el Jos\xc3\xa9 Luis Rodr\xc3\xadguez Zapatero iz \xc5\xa1panske socialisti\xc4\x8dne stranke. Le-ta je leta 2008 podalj\xc5\xa1al svoj\xc2\xa0mandat.\xc2\xa0"