b'\n_START_ARTICLE_\nStiren\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da, zgodovina in raba\n_START_PARAGRAPH_\nIme je dobil po stirenskem balzamu, naravni smoli, ki jo iz ranjenega lubja izlo\xc4\x8data drevesi Liquidambar orientalis Mill. (Mala Azija) in Liquidambar styraciflua L. (Srednja Amerika). Smola se pogosto imenuje tudi benzojska smola in je podobna smoli, ki jo izlo\xc4\x8dajo rastline iz dru\xc5\xbeine stiraksovk (Styracaceae)._NEWLINE_Koli\xc4\x8dine naravnega stirena so zelo majhne. Pojavlja se v nekaterih rastlinah in hrani, na primer v cimetu, kavnih zrnih in kikirikiju, in premogovem katranu. V \xc4\x8disti obliki so ga pridobili v 19. stoletju z destilacijo naravnega stirenskega balzama._NEWLINE_Proizvodnja stirena z dehidrogeniranjem etilbenzena se je za\xc4\x8dela v 1930. letih. Kmalu so ugotovili, da je odli\xc4\x8dna surovina za sinteti\xc4\x8dni gumij, zato je njegova proizvodnja v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike \xc5\xbee v 1940. letih skokovito narasla. _NEWLINE_Polimerizacijo stirena omogo\xc4\x8da vinilna skupina \xe2\x80\x93CH=CH\xe2\x82\x82. Tr\xc5\xbeno pomembni proizvodi so polistiren in kopolimeri ABS (akrilonitril-butadien-stiren), SBR (stirensko-butadienska guma), stirensko-butadienski lateks, SIS (stiren-izopren-stiren), S-EB-S (stiren-eten/buten-stiren), S-DVB (stiren-divinilbenzen), SAN (stiren-akrilonitril) in nenasi\xc4\x8deni poliestri, ki se uporabljajo v smolah za toplotno zamre\xc5\xbeevanje.  Proizvodi se uporabljajo za proizvodnjo gume, plastike, izolacij (stiropor), fiberglasa, cevi, avtomobilskih in ladijskih sestavnih delov, posod za hrano in preprog.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nStiren se v industrijskem obsegu proizvaja z dehidrogeniranjem etilbenzena, ki se  proizvaja z alkiliranjem benzena z etenom.\n_START_SECTION_\nLaboratorijske sinteza\n_START_PARAGRAPH_\nLaboratorijske sinteza stirena poteka z dekarboksilacijo cimetove kisline. Stiren se je prvi\xc4\x8d pripravil po prav tem postopku.\n_START_SECTION_\nDruge metode\n_START_PARAGRAPH_\nStiren se lahko proizvede tudi iz toluena in metanola, ki sta cenej\xc5\xa1a od surovin v konvencionalnih procesih. Proces se zaradi majhne selektivnosti zaradi razpada metanola ni uveljavil. Exelus Inc. trdi, da je postopek razvil do gospodarsko zanimive selektivnosti. Reakcija poteka pri 400-425 \xc2\xb0C in atmosferskem tlaku med prepihovanjem reakcijske zmesi skozi ustrezen zeolitski katalizator. Produkt vsebuje zmes stirena in etilbenzena v razmerju 9:1. Izkoristek reakcije je preko 60\xc2\xa0%._NEWLINE_Druga mo\xc5\xbena sinteza poteka iz benzena in etana. Postopek sta razvila Snamprogetti S.p.A. in  Dow. Etan se skupaj z etilbenzenom uvjaja v dehidrogenacijski reaktor s katalizatorjem, ki lahko vzporedno proizvaja stiren in eten. Produkti se zatem ohladijo in lo\xc4\x8dijo. Proces se \xc5\xa1e nadgrajuje.\n_START_SECTION_\nVpliv na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nStiren spada med nevarne kemikalije, predvsem zaradi \xc5\xa1kodljivosti stika z o\xc4\x8dmi, \xc4\x8deprav so nevarni tudi stik s ko\xc5\xbeo, zau\xc5\xbeitje in vdihavanje.  Pri ljudeh se presnavlja ve\xc4\x8dinoma v stiren oksid, ki nastane z oksidacijo s citokromom P450.  Stiren oksid se obravnava kot strupen, mutagen in morda karcinogen. Stiren oksid nato encim epoksidna hidrolaza hidrolizira in vivo v stiren glikol. _NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka agencija za za\xc5\xa1\xc4\x8dito okolja (EPA) ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tudi med \xc2\xbbdomnevno strupene snovi za prebavila, ledvica in dihala\xc2\xab. 10. junija 2011 so ga v ZDA razglasili tudi za zelo verjetnega povzro\xc4\x8ditelja raka pri ljudeh, \xc4\x8deprav znanstvene \xc5\xa1tudije tega ne potrjujejo. _NEWLINE_Danski raziskovalci so kljub temu raziskali povezavo med izpostavljenostjo stirenu na delovnem mestu in rakom in zaklju\xc4\x8dili, \xc2\xbbda se mora rezultate obravnavati previdno, \xc4\x8deprav morda obstaja povezava med stirenom in okvarami osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja in rakom trebu\xc5\xa1ne slinavke\xc2\xab. Danska agencija za za\xc5\xa1\xc4\x8dito okolja je pred kratkim zaklju\xc4\x8dila, da do sedaj zbrani podatki ne dokazujejo karcinogenosti stirena._NEWLINE_Karcinogenost stirena se kljub temu \xc5\xa1e vedno preu\xc4\x8duje. Njegov \xc5\xa1kodljiv vpliv na zdravje vsekakor ni sporen, saj dolgotrajna izpostavljenost stirenu povzro\xc4\x8da utrujenost, zaspanost, pe\xc5\xa1anje spomina, glavobole in omotico.'