b'\n_START_ARTICLE_\nTartinijev trg\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTrg je bil neko\xc4\x8d mandra\xc4\x8d ali notranje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za jadrnice in ribi\xc5\xa1ke \xc4\x8dolne. Neko\xc4\x8d se je nahajal zunaj mestnega obzidja, saj je najstarej\xc5\xa1e delno ohranjeno obzidje potekalo za dana\xc5\xa1njo ob\xc4\x8dinsko pala\xc4\x8do, zunaj njega pa je samevala le cerkev svetega Petra. \xc5\xbde v srednjem veku je bil obdan z najpomembnej\xc5\xa1imi mestnimi pala\xc4\x8dami in hi\xc5\xa1ami premo\xc5\xbenih me\xc5\xa1\xc4\x8danov._NEWLINE_Dana\xc5\xa1njo podobo je trg dobil v 2. polovici 19. stoletja. Leta 1894 so mandra\xc4\x8d, t.j. pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za manj\xc5\xa1a plovila in \xc4\x8dolne, zaradi smradu, ne\xc4\x8disto\xc4\x8de in zdravstveno-higienskih razlogov ter pomanjkanja prostora zasuli in tako je nastala prostorna tr\xc5\xbena plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, okoli katere so zgradili vse pomembnej\xc5\xa1e ustanove in me\xc5\xa1\xc4\x8danske stavbe, od katerih se je v prvotnih oblikah ohranila le gotska hi\xc5\xa1a, imenovana Bene\xc4\x8danka. _NEWLINE_Ob zgraditvi tramvaja, ki je mesto v letih 1909 - 1953 povezoval s Portoro\xc5\xbeem in Lucijo, so po trgu elipti\xc4\x8dno speljali tirnice.\n_START_SECTION_\nArhitektura in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nElipti\xc4\x8dna oblika nekdanjega mandra\xc4\x8da se ka\xc5\xbee tudi v zasnovi dana\xc5\xa1nje plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi iz belega istrskega kamna, ki jo je ob 300-letnici Tartinijevega rojstva projektiral arhitekt Boris Podrecca.\n_START_SECTION_\nTartinijev spomenik\n_START_PARAGRAPH_\nOb 200-letnici rojstva violinista in skladatelja Tartinija so mu leta 1892 me\xc5\xa1\xc4\x8dani Pirana \xc5\xbeeleli postaviti spomenik, vendar so se dela nekoliko zavlekla, tako da so \xc5\xa1ele leta 1896 postavili na visok podstavek bronasti kip mojstra v nadnaravni velikosti. Spomenik je delo bene\xc5\xa1kega kiparja Antonia dal Zotta. Z domi\xc5\xa1ljeno postavitvijo obvladuje trg in ga prostorsko povezuje s kompleksom \xc5\xbeupnijske cerkve svetega Jurija, ki dominira nad mestom. Sploh v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu so s spomenika nekajkrat ukradli lok, ki ga Tartini dr\xc5\xbei v roki. Leta 2016 so kip s podstavkom in ograjo restavrirali. Na robu violine so pri 3D-skeniranju odkrili do tedaj neznano \xc4\x8dustveno posvetilo kiparja svoji preminuli \xc5\xbeeni, ki je do svoje smrti leta 1893 z nasveti dejavno sodelovala pri izdelavi skulpture.\n_START_SECTION_\nKamnita stebra za zastave\n_START_PARAGRAPH_\nStebra sta nastala v 15. stoletju in danes krasita vhod na trg. Njuno prvotno mesto je bilo pred staro Mestno hi\xc5\xa1o. Na prvem je uporabljen krilati lev svetega Marka. Pod njim je latinski napis, ki se v prevodu glasi:\xc2\xa0\xc2\xbbGlej krilatega leva, ki grabi ozemlje, morje in zvezde\xc2\xab. Na desni strani je grb takratnega piranskega podesta in latinski napis\xc2\xa0\xc2\xbbTebi, Segredo Ludovico, po\xc5\xa1teni za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik, v \xc4\x8dast...\xc2\xab\xc2\xa0Na levi strani stebra je ob\xc4\x8dinski grb, pod njim pa dol\xc5\xbeinske mere. Na drugem stebru je na sredini upodobljen sveti Jurij na konju, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik mesta, pod njim pa napis:\xc2\xa0\xc2\xbbZ na\xc5\xa1imi molitvami ostaja\xc5\xa1 varna, piranska zemlja\xc2\xab. Na desni strani stebra je petelinja noga, grb dru\xc5\xbeine Malipiero, na levi strani pa neznan grb. Na tem stebru so izobe\xc5\xa1ali mestno zastavo z belim poljem in rde\xc4\x8dim kri\xc5\xbeem , simbolom svetega Jurija.'