b'\n_START_ARTICLE_\nVirtualna skupnost\n_START_SECTION_\nVirtualna skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nVirtualna skupnost (angl. virtual community) ali spletna skupnost, socialna skupnost,e-skupnost ali online skupnost, vse to so skupine ljudi, katerih interakcija v osnovi poteka prek komunikacijskih medijev kot so pisma, telefon, elektronska po\xc5\xa1ta ali prek Useneta, zaradi socialnih, profesionalnih ali izobra\xc5\xbeevalnih namenov. \xc4\x8ce je mehanizem, ki to omogo\xc4\x8da ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka mre\xc5\xbea, potem temu re\xc4\x8demo online skupnost. Virtualne in online skupnosti so postale nadomestne oblike komunikacije celo med ljudmi, ki se poznajo tudi v realnem \xc5\xbeivljenju. Pri programski opremi namenjeni dru\xc5\xbeenju najdemo veliko razli\xc4\x8dnih aplikacij, ki jih lahko uporabljamo lo\xc4\x8deno ali v kombinaciji, vklju\xc4\x8dno s pogovornimi sobami (angl. chatrooms) ali forumi, kjer lahko uporabljamo glas, video tekst ali avatarje. Zna\xc4\x8dilna socialno-tehni\xc4\x8dna sprememba se odra\xc5\xbea v hitrem \xc5\xa1irjenju tak\xc5\xa1nih socialnih omre\xc5\xbeij, ki temeljijo na internetu. Kopi\xc4\x8denje vseh online skupnosti v\xc4\x8dasih poimenujemo\xc2\xa0\xc2\xbbmetaverse\xc2\xab._NEWLINE_Pri virtualni skupnosti gre za zdru\xc5\xbeevanje posameznikov ali poslovnih partnerjev preko interakcije glede na interese, kjer je interakcija vsaj delno podprta in/ali posredovana s tehnologijo in se ravna po nekaterih protokolih ali normah ._NEWLINE_Virtualne skupnosti predstavljajo pomemben mejnik v razvoju interneta in z nijm povezanih oblik dru\xc5\xbebenega delovanja v informati\xc4\x8dni oz. omre\xc5\xbeni dru\xc5\xbebi. Virtualne skupnosti so do\xc5\xbeivele dodatni vzpon v zadnjem \xc4\x8dasu, ki ga ozna\xc4\x8dujejo kot obdobje spleta 2.0 (ang. Web 2.0) ali dru\xc5\xbebenega spleta, uporabni\xc5\xa1ko generiranih vsebin (ang. user generated content) in dru\xc5\xbebenih medijev (ang. social media). Poleg tega so socialne skupnosti dokon\xc4\x8dno prodrle iz prostora (kibernetskega) subkulturnega udejstvovanja v mno\xc5\xbei\xc4\x8dno obliko povezovanja ljudi na svetovnem spletu._NEWLINE_Internet povezuje ljudi s celega sveta in omogo\xc4\x8da, da se glede na interese, skupne cilje, podporo itd., uporabniki povezujemo v virtualne skupnosti, ki kot npr. IRC, delujejo glede na dru\xc5\xbebene konvencije. Programska oprema omogo\xc4\x8da interakcijo na besedilni, avdio in video ravni. Virtualne skupnosti zdru\xc5\xbeujejo posameznike ali poslovne\xc5\xbee, med katerimi poteka interakcija glede na skupni interes in kjer je interakcija vsaj delno tehnolo\xc5\xa1ko posredovana. Obstajajo razli\xc4\x8dni nivoji virtualnosti, kar je predvsem pomembno za podjetja, kjer komunikacija poteka v fizi\xc4\x8dnem prostoru (face-to-face) ali pa v virtualnem. Pri tehnolo\xc5\xa1ko posredovani interakciji ni omejenosti le na ra\xc4\x8dunalnike, ampak ta poteka tudi preko drugih tehnologij (npr. mobilna tehnologija)! Virtualne skupnosti slu\xc5\xbeijo tudi za nakupe, prodajo in pridobivanje znanja. Pomembno je izpostaviti, da v skupnostih uporabniki diskutirajo o skupnih interesih, pridobivajo nova poznanstva (dru\xc5\xbebeni kapital) in odkrivajo nove identitete (kar omogo\xc4\x8da anonimnost interneta).\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja, da mediji lahko generirajo skupnost ni nova. V 17. stoletju so u\xc4\x8denci v povezavi z Royal Society v Londonu oblikovali skupnost s pomo\xc4\x8djo izmenjave pisem. Skupnost brez bli\xc5\xbeine, kot jo je poimenoval Melvin Webber leta 1963 ali osvobojena skupnost, kot ji je rekel Barry Wellman leta 1979 in s tem za\xc4\x8del z modernim obdobjem razmi\xc5\xa1ljanja o skupnosti brez fizi\xc4\x8dnega prostora. Delo Imagined Communities Benedicta Andersona iz leta 1983 opisuje kako razli\xc4\x8dne tehnologije, kot je nacionalni \xc4\x8dasopis, prispevajo k razvoju nacionalne in regionalne zavesti v \xc4\x8dasu prvih nacionalnih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Termin skupnost je, kadar je uporabljen za opisovanje virtualnih skupnosti, v nekaterih krogih sporen. Tradicionalna definicija skupnosti slu\xc5\xbei opisovanju geografskih entitet (vasi, okro\xc5\xbeja, itd.). Virtualne skupnosti so seveda po navadi geografsko razpr\xc5\xa1ene in zato niso skupnosti, ki bi pripadale izvirni definiciji. Nekatere online skupnosti so geografsko povezane in jih poznamo kot skupnostne spletne strani (angl. community websites). \xc4\x8ce imajo nekateri skupnosti za enostavne postavljene meje med tistimi, ki so \xc4\x8dlani skupnosti in med tistimi, ki niso, potem virtualne skupnosti zagotovo spadajo pod skupnosti. Ideja o povsem omejenih skupnostih je naletela na kritiko, odkar so skupnosti fluidne ravno toliko kot so stati\xc4\x8dne; s \xc4\x8dlani, ki se jim pridru\xc5\xbeujejo in jih zapu\xc5\xa1\xc4\x8dajo ali so celo \xc4\x8dlani ve\xc4\x8d skupnosti hkrati._NEWLINE_S tematiko spletnih skupnosti se ukvarjajo \xc5\xa1tevilni avtorji z ve\xc4\x8d podro\xc4\x8dij (sociologija, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo, psihologija, (informacijski sistemi), vendar splo\xc5\xa1no sprejete definicije spletne skupnosti ni._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne discipline na virtualne skupnosti gledajo iz razli\xc4\x8dnih zornih kotov, poleg tega pa se so\xc4\x8dasno s tehnolo\xc5\xa1kim razvojem spreminja tudi razumevanje virtualnih skupnosti. Rheingold  prvi definira virtualno skupnost kot spletne dru\xc5\xbebene agregate, ki nastanejo, ko ljudje dovolj dolgo in z dovolj veliko mero ob\xc4\x8dutka za so\xc4\x8dloveka vodijo javne diskusije, da pride do oblikovanja mre\xc5\xbe medosebnih odnosov v kiberprostoru. \xc4\x8ceprav so \xc4\x8dlani virtualnih skupnosti med seboj prostorsko dislocirani, te niso zato ni\xc4\x8d manj resni\xc4\x8dne. Vzpostavitev trdnega in dolgotrajnega prijateljstva je mo\xc5\xbena tudi na spletu._NEWLINE_Izraz virtualna skupnost pripisujejo knjigi Howarda Rheingolda, ki nosi isti naslov in je bila objavljena leta 1993. V knjigi najdemo razpravo o njegovih dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dinah na The WELL in nadalje o ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko posredovani komunikaciji in o socialnih skupinah. Internet kot ga poznamo danes, s tehnologijami kot so: Usenet, MUDs(Multi-User Dungeon) in njihovimi izpeljankami MUSHes in MOOs, IRC (Internet Relay Chat), pogovornimi sobami in elektronskimi mailing listami; takrat \xc5\xa1e ni uporabljalo veliko ljudi. Rheingold se je osredoto\xc4\x8dil na mo\xc5\xbene prednosti, ki bi jih doprineslo pripadanje taki skupini, tako na ravni dru\xc5\xbebe kot na ravni posameznika in njegovega psihi\xc4\x8dnega po\xc4\x8dutja. Rheingoldovo delo Virtual Community lahko primerjamo s \xc4\x8dlankom Marka Granovetterja American Journal of Sociology, ki je bil objavljen dvajset let prej. Rheingold je prevedel, prakticiral in objavil Granovetterjeva razmi\xc5\xa1ljanja o mo\xc4\x8dnih \xc5\xa1ibkih vezeh v online svetu. Njegov komentar na prvi strani celo ilustrira socialna omre\xc5\xbeja v virtualni dru\xc5\xbebi:\xc2\xa0\xc2\xbbMoja sedemletna h\xc4\x8di ve, da se njen o\xc4\x8de zbira z dru\xc5\xbeino nevidnih prijateljev, za katere se zdi, da so zbrani v njegovem ra\xc4\x8dunalniku. V\xc4\x8dasih govori z njimi, \xc4\x8deprav jih nih\xc4\x8de drug ne more videti. Ve tudi, da se ti nevidni prijatelji v\xc4\x8dasih pojavijo v \xc5\xbeivo, utelesijo se iz sosednjega bloka ali pa iz povsem drugega konca sveta.\xc2\xab\xc2\xa0V svoji popravljeni verziji dela Virtual Community gre Rheingold celo tako dale\xc4\x8d, da pravi, da \xc4\x8de bi prebral delo Wellmana prej, bi se naslov njegove knjige glasil\xc2\xa0\xc2\xbbonline social networks\xc2\xab._NEWLINE_Virtualna skupnost \xc5\xa1e vedno nima univerzalne definicije. Rheingoldova definicija vsebuje termine socialne agregacije in osebnih razmerij. Lipnack in Stamps  ter Mowshowitz so dali poudarek na to kako virtualen skupnosti lahko delujejo prek prostora, \xc4\x8dasa in organizacijskih meja. Lipnack in Stamps sta omenila skupen namen, Lee, Eom, Jung in Kim, pa so predstavili desocializacijo, kar pomeni, da je vse manj vsakdanjih interakcij z ljudmi v tradicionalnem pomenu, zvi\xc5\xa1uje pa se stopnja interakcij v virtualnih dru\xc5\xbebah. Calhoun predstavlja argument, kjer trdi, da gre v virtualnih omre\xc5\xbejih za brezosebnost. Trdi, da ima IT negativen vpliv na offline interakcije med posamezniki, ker je virtualno \xc5\xbeivljenje prevzelo na\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenja. Verjame, da to prav tako ustvarja razli\xc4\x8dne osebnosti v ljudeh, ki lahko povzro\xc4\x8dijo trenja tako v offline kot v online skupnostih ter pri osebnih kontaktih. Vendar pa ve\xc4\x8d kot deset let raziskav ni podprlo Calhounovih argumentov.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dni avtorji o virtualnih skupnostih\n_START_PARAGRAPH_\nLawrence virtualne skupnosti vidi zgolj kot dru\xc5\xbebene mre\xc5\xbee. Murphy koncept virtualne skupnosti razume kot splet ponavljajo\xc4\x8dih se menjav \xc5\xa1tevilnih udele\xc5\xbeencev prek ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko posredovane komunikacije in ga omeji na virtualne forume, ki jih tvorijo prispevki in diskurz somi\xc5\xa1ljenikov. Za Rothaermela in Sugiyamo je pojem virtualne skupnosti \xc5\xa1e najbli\xc5\xbeje Tonniesovemu konceptu miselne skupnosti (ang. community of mind), le da ta ni vezana na prostor in \xc4\x8das. Brown in Duguid virtualne skupnosti ena\xc4\x8dita z dru\xc5\xbebenimi svetovi in jih vidita kot podalj\xc5\xa1ek tradicionalnih skupnosti ._NEWLINE_Socialni psiholog Blanchard virtualne skupnosti preu\xc4\x8duje z vidika \xe2\x80\x9cob\xc4\x8dutka skupnosti\xe2\x80\x9d, ki nastane med \xc4\x8dlani virtualne skupnosti, in jih definira kot skupino ljudi, ki prihajajo v stik drug z drugim primarno prek ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko posredovane komunikacije. \xc4\x8clani se s skupino identificirajo in imajo razvit ob\xc4\x8dutek pripadnosti in navezanosti drug na drugega. Hagel in Armstrong definirata virtualne skupnosti kot ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko posredovane prostore s potencialom za integracijo vsebin in komunikacije, s poudarkom na ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko generiranih vsebinah, ki prina\xc5\xa1ajo vrednost podjetjem. Virtualne skupnosti pripomorejo h graditvi odnosov, saj povezujejo ljudi z enakimi interesi ne glede na prostor in \xc4\x8das. Kozinets definira virtualne skupnosti kot e-plemena (ang. e-tribes), ki jih zdru\xc5\xbeujejo skupni kulturni ali subkulturni interesi in dru\xc5\xbebene vezi. Lee in drugi med seboj primerjajo devet najbolj popularnih definicij virtualnih skupnosti in na podlagi tega postavijo svojo delovno definicijo. Virtualne skupnosti vidijo kot kiberprostore, podprte z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko posredovano informacijsko tehnologijo, katerih \xc4\x8dlani med seboj dovolj dolgo komunicirajo, sodelujejo ter ustvarjajo uporabni\xc5\xa1ko generirane vsebine, da pride do vzpostavitve medsebojnih odnosov._NEWLINE_Sintetiziranje definicij predlaga slednje:_NEWLINE_Iz razli\xc4\x8dnih opredelitev pojma virtualna skupnost lahko povzamemo, da je virtualna skupnost posledica zbiranja razli\xc4\x8dnih ljudi okoli skupnega podro\xc4\x8dja zanimanja. Najpomembnej\xc5\xa1a aktivnost, na kateri skupnost temelji, je interakcija med posamezniki. Ta se odvija v okviru klepetalnic, forumov, oglasnih desk ipd._NEWLINE_Virtualna skupnost je socialno omre\xc5\xbeje s skupnimi interesi, idejami, nalogami ali cilji, ki vzajemno delujejo v virtualni skupnosti preko \xc4\x8dasa, geografskih in organizacijskih meja in omogo\xc4\x8da razvoj osebnih vezi. Razli\xc4\x8dne virtualne skupnosti imajo razli\xc4\x8dne stopnje interakcije in participacije med svojimi \xc4\x8dlani. Te stopnje od dodajanja komentarjev do blogov ali sporo\xc4\x8dil, ki si jih po\xc5\xa1iljajo igralci online video iger, kot je MMORPG. Tako kot pri tradicionalne skupine ali klubi, se tudi virtualne skupnosti ne samo pogosto delijo na podskupine (klike) ampak se te celo lo\xc4\x8dijo in ustvarijo nove skupnosti. Amy Jo Kim poudarja potencialne raznolikosti med tradicionalno strukturiranimi online skupnostmi (sporo\xc4\x8dila, pogovorne sobe, itd.) in bolj individualno osredoto\xc4\x8denimi socialnimi orodji (blogi, instant messaging buddy listami, itd.) in pravi, da ti drugi vse bolj pridobivajo na popularnosti. Danes virtualne ali online skupnosti uporabljamo za razli\xc4\x8dna socialna in profesionalna sodelovanja skupin prek interneta. Ni nujno, da so med \xc4\x8dlani mo\xc4\x8dne vezi. Rheingold je menil, da se oblika virtualne skupnosti kjer ljudje dovolj dolgo javno razpravljajo z dovolj mo\xc4\x8dnimi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki \xc4\x8dustvi preoblikuje v mre\xc5\xbee osebnih razmerij. Tako ima distribucija e-mail liste lahko na tiso\xc4\x8de \xc4\x8dlanov, ki so si med seboj ve\xc4\x8dinoma neznani. To je v koraku z liberalnim na\xc4\x8dinom uporabe izraza skupnost._NEWLINE_Virtualne skupnosti bi morda lahko spojilo Web 2.0 tehnologijo s skupnostjo, ki bi jo lahko opisali kot Community 2.0, \xc4\x8deprav so bile mo\xc4\x8dne skupnostne vezi izmi\xc5\xa1ljene \xc5\xbee v \xc4\x8dasu zgodnjih dni Useneta. Virtualne skupnosti so odvisne od socialne interakcije in izmenjave med online uporabniki. To poudarja element recipro\xc4\x8dnosti nenapisanih socialnih dogovorov med \xc4\x8dlani skupnosti. Web 2.0 v glavnem ozna\xc4\x8duje virtualen skupnosti kot so Flickr, Facebook in Del.icio.us. Podoben trend se je za\xc4\x8del pojavljati med poslovne\xc5\xbei, kjer online ali virtualen skupnosti dajejo podjetjem nekak\xc5\xa1no oporo. S tehni\xc4\x8dne perspektive programska orodja (Yahoo Groups, Google Groups in Microsoft Sharepoint) omogo\xc4\x8dajo izdelavo in vzdr\xc5\xbeevanje tak\xc5\xa1nih skupnosti. To, da imamo mo\xc5\xbenost interakcije z enako misle\xc4\x8dimi posamezniki v tem trenutku, ki so lahko s katerega koli konca sveta, nam prina\xc5\xa1a precej\xc5\xa1nje prednosti. Vendar pa so virtualne skupnosti kljub temu prinesle nekaj strahu in kritike. Virtualne skupnosti lahko slu\xc5\xbeijo kot nevarno lovi\xc5\xa1\xc4\x8de za online kriminalce, kot so tatovi identitet in za zalezovalce. Pri tem so \xc5\xa1e posebej ogro\xc5\xbeeni otroci. Obstaja pa tudi strah pred zasvojenostjo z internetom, kar lahko vodi v to, da posameznik preve\xc4\x8d \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivi v virtualnih skupnostih, kar ima negativen vpliv na interakcije v realnem svetu._NEWLINE_Izredno hitra raz\xc5\xa1iritev interneta od sredine devetdesetih naprej prav tako pripomogla k velikemu razcvetu virtualnih skupnosti. Narava teh skupnosti je raznolika in prednosti, ki si jih je predstavljal Rheingold pri mnogih virtualnih skupnostih niso vedno realizirane ali zasledene. Isto\xc4\x8dasno pa je na mestu, da si pogledamo anekdoto nekoga, ki je potreboval posebno pomo\xc4\x8d pri iskanju prednosti skupnosti pred uporabo interneta.\n_START_SECTION_\nPodporna tehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nProgramska oprema omogo\xc4\x8da delovanje same skupnosti in na\xc4\x8din komuniciranja znotraj te. Prav tako dolo\xc4\x8dajo meje, in sicer kaj je dovoljeno in omogo\xc4\x8deno po\xc4\x8deti v neki skupnosti. S pomo\xc4\x8djo programske opreme, lahko uporabniki komuniciramo s pisanjem teksta, zvo\xc4\x8dnim ali/in video pogovorom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski cikel \xc4\x8dlanstva glede na virtualne skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski cikel \xc4\x8dlanstva glede na virtualne skupnosti je predlagala Amy Jo Kim. Pravi, da \xc4\x8dlani virtualne skupnosti za\xc4\x8dno svoje \xc5\xbeivljenje v skupnosti kot obiskovalci ali lurkerji (v zasedi). Po tem ko padejo pregrade ljudje postanejo novinci (za\xc4\x8detniki) in za\xc4\x8dno participirati v \xc5\xbeivljenju neke skupnosti. Po nekem \xc4\x8dasu ko sodelujejo v skupnosti postanejo stalni gostje (angl. regulars). \xc4\x8ce se prebijejo \xc5\xa1e do naslednje stopnje postanejo voditelji in ko \xc5\xbee nekaj \xc4\x8dasa sodelujejo v skupnosti postanejo stare\xc5\xa1ine (angl. elder). Ta \xc5\xbeivljenjski krog je zna\xc4\x8dilen za veliko virtualnih skupnosti, najbolj zna\xc4\x8dilen je za forume (angl. bulletin boards), pa tudi bloge in skupnosti kot je Wikipedija. Podoben model lahko najdemo v delih Lave in Wengerja, kjer je ilustrirata krog, kjer uporabniki postanejo vklju\xc4\x8deni v virtualne skupnosti z uporabo na\xc4\x8del legitimne periferne participacije. Predlagata pet tipov \xc4\x8dlanov skupnosti: 1. obrobne\xc5\xbe (ali lurker) \xe2\x80\x93 zunanji, nestrukturirana participacija, 2. prihajajo\xc4\x8di (anlg. inbound; ali novinec) \xe2\x80\x93 novinec je ume\xc5\xa1\xc4\x8den v skupnost in mo\xc4\x8dno participira, 3. insider (ali stalni gost) \xe2\x80\x93 je popolnoma zaposlen s participacijo v skupnosti 4. vodja (angl. leader)\xe2\x80\x93 vzdr\xc5\xbeuje participacijo med \xc4\x8dlani in je posrednik pri interakcijah 5. stare\xc5\xa1ina (angl. elder) \xe2\x80\x93 je v procesu zapu\xc5\xa1\xc4\x8danja skupnosti zaradi novih poznanstev, pozicij in pogledov.\n_START_SECTION_\nParticipacija v online skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa primeru YouTube._NEWLINE_Lurker \xe2\x80\x93 Opazuje in pregleduje skupnost. Ne dodaja komentarjev v skupnost in ne diskutira. Tak uporabnik gre recimo ob\xc4\x8dasno na YouTube.com, da pogleda video, ki mu ga je nekdo posredoval._NEWLINE_Novinec \xe2\x80\x93 Se je ravno za\xc4\x8del ukvarjati s skupnostjo. Za\xc4\x8dne pisati komentarje. Poskusno sodeluje v nekaj diskusijah. Komentira video posnetke ostalih uporabnikov. Po navadi prispeva tudi kak svoj posnetek. Redni gost \xe2\x80\x93 Redno dodaja komentarje in se udele\xc5\xbeuje diskusij znotraj skupnosti. Sodeluje z ostalimi uporabniki. Redno dodaja video posnetke. Precej video posnetkov najdejo ali posnamejo sami. Komentirajo in ocenjujejo posnetke drugih._NEWLINE_Vodja - Je prepoznan kot veteran v participaciji. Je povezan z rednimi uporabniki, da bi skupaj na\xc5\xa1li izbolj\xc5\xa1ave. Skupnost ceni njegovo mnenje. Te uporabnike prepoznamo po tem, da so njihovi posnetki zelo komentirani, da popravljajo uporabnike \xc4\x8de se ti ne vedejo primerno._NEWLINE_Stare\xc5\xa1ina \xe2\x80\x93 Zapusti skupnost zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov. Sprememba interesov. Lahko, da se skupnost premakne izven njegovih interesov ali v smer s katero se ne strinja. Pomanjkanje \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nNara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da participacija v virtualnih skupnostih\n_START_PARAGRAPH_\nKar nekaj motivov vodi ljudi, da sodelujejo v virtulanih skupnostih. Razli\xc4\x8dni online mediji (wiki, blogi, forumi, spletne klepetalnice) so postali do sedaj najbolj\xc5\xa1i viri za raz\xc5\xa1irjanje znanja. Veliko teh skupnosti je visoko kooperativnih in so ustvarile svojo lastno unikatno kulturo. Tukaj je nekaj primerov online aplikacij, ki nam omogo\xc4\x8dajo \xc5\xa1irjenje in delitev znanja z drugimi:_NEWLINE_Usenet \xe2\x80\x93 Ustanovljen leta 1980 kot distribucijski internetni sistem za diskusije. Predstavlja prvo internetno skupnost. Prostovoljni moderatorji._NEWLINE_The WELL \xe2\x80\x93 Pionirska online skupnost ustanovljena leta 1985. Njihova kultura je slu\xc5\xbeila za teme mnogim knjigam in \xc4\x8dlankom. Prostovoljni moderatorji._NEWLINE_AOL \xe2\x80\x93 najve\xc4\x8dji oskrbovalec z online storitvami. Njihove klepetalnice so nekaj let prostovoljno vodili vodje skupnosti. Slashdot \xe2\x80\x93 Popularen s tehnologijo povezan forum, s \xc4\x8dlanki in komentarji bralcev. Njihova subkultura je dobro poznana v internetnih krogih._NEWLINE_Wikipedija \xe2\x80\x93 Je najve\xc4\x8dja enciklopedija na svetu, kjer vsak lahko objavlja \xc4\x8dlanke.\n_START_SECTION_\nKollockov sestav\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Kollock (1998) . je raziskoval motive, kateri prispevajo k virtualnim skupnostim. Izpostavil je tri motive, kateri se ne sklicujejo na altruisti\xc4\x8dno obna\xc5\xa1anje sodelujo\xc4\x8dih: 1. Pri\xc4\x8dakovana vzajemnost 2. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da spoznavnost 3. Ob\xc4\x8dutek u\xc4\x8dinkovitosti Mark Smith pa tem trem motivom dodaja \xc5\xa1e enega: skupnost oz pripadnost skupnosti.\n_START_SECTION_\nPri\xc4\x8dakovana vzajemnost\n_START_PARAGRAPH_\nOseba je motivirana, da prispeva uporabne informacije skupini v pri\xc4\x8dakovanju, da bo od njih prejela pomembno pomo\xc4\x8d in informacije v zameno. Pravzaprav je o\xc4\x8ditno, da aktivni udele\xc5\xbeenci virtualne skupnosti pridobijo ve\xc4\x8dji in hitrej\xc5\xa1i odziv kot neznani udele\xc5\xbeenci.\n_START_SECTION_\nNara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da spoznavnost\n_START_PARAGRAPH_\nSpoznavnost je pomemben del spletnim sodelavcem, saj na splo\xc5\xa1no posamezniki \xc5\xbeelijo spoznavnost svojih sodelavcev. Nekateri to imenujejo egoboo. Kollock izpostavlja pomen ugleda na spletu, Rheingold navaja \xc5\xbeeljo po ugledu, veljavi kot glavnem motivu posameznikovega prispevka skupini. Do te mere je skrb posameznikov, da bo njihov prispevek narastel do razse\xc5\xbenosti, s pomo\xc4\x8djo katere bo viden v skupnosti kot celoti. Eden klju\xc4\x8dnih sestavin nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega slovesa je, da se dopu\xc5\xa1\xc4\x8da spoznavnost oziroma, da nisi anonimen. Primer ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega podzemlja je lahko viden pri hackerjih. Z udele\xc5\xbebo pri ilegalnih aktivnostih si morajo za\xc5\xa1\xc4\x8dititi identiteto s psevdonimi. V kolikor hackerji ve\xc4\x8dkrat uporabljajo iste vzdevke, je to lahko v veliko pomo\xc4\x8d oblastem pri njihovem odkrivanju. Danes so profili in slovesi dobro vidni pri spletnih skupnostih. Primer Amazon.com, kjer si lahko uporabniki skreirajo lasten profil, nara\xc5\xa1\xc4\x8danje slovesa pa se meri s prispevkom skupnosti. Myspace.com spodbuja k izdelovanju profilov \xc4\x8dlanov kjer lahko delijo z ostalimi uporabniki vse vrste informacij o sebi, vklju\xc4\x8dno z glasbo katero poslu\xc5\xa1ajo, svojimi vzorniki,... v skladu s tem pa mnoge skupnosti spodbujajo k prispevanju. Na primer mnogi forumi podarjajo to\xc4\x8dke za dodajanje prispevkov, in uporabniki lahko te to\xc4\x8dke porabijo v virtualni trgovini. eBay je primer virtualne skupnosti kjer je sloves izredno pomemben, saj meri zaupanje posameznikov s katerimi kasneje lahko sodeluje\xc5\xa1. Na eBayu ima\xc5\xa1 mo\xc5\xbenost ocenjevanja prav tako pa si lahko tudi sam ocenjen, kar pa nato vpliva na vrednost ugleda.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dutek u\xc4\x8dinkovitosti\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki lahko prispevajo pomembne informacije iz ob\xc4\x8dutka u\xc4\x8dinkovitosti, v smislu vpliva na to okolje. Mnogo raziskovalne literature razkriva, kako pomemben je ob\xc4\x8dutek u\xc4\x8dinkovitosti, z rednimi in kvalitetnimi prispevki skupini, lahko pomaga posamezniku pri prepri\xc4\x8danju da ima vpliv na skupino in s tem podpira svojo lastno podobo kot u\xc4\x8dinkovite osebe. Wikipedija je dober primer virtualne skupnosti, katera daje prispevajo\xc4\x8dim ob\xc4\x8dutek u\xc4\x8dinkovitosti. Wikipedija je spletna enciklopedija, ki uporablja spletno programsko opremo katera omogo\xc4\x8da vsakomur ustvariti nove \xc4\x8dlanke in spreminjati \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de. Spremembe so takoj vidne in dostopne vsem.\n_START_SECTION_\nPripadnost skupnost\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje smo po ve\xc4\x8dini socialna bitja in mnogi si \xc5\xbeelijo prejemati neposreden odziv njihovih prispevkov. Mnogo virtualnih skupnosti to omogo\xc4\x8da z dovoljevanjem odgovorov nazaj k tistemu, kateri ga je objavil (blogi omogo\xc4\x8dajo komentarje bralcev, kateri se posredujejo nazaj piscu). Pri primeru Amazon.com lahko drugi uporabniki ocenijo ali je bila predstavitev izdelka uporabna ali ne. Vendar pa je neko prekrivanje med nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim ugledom in pridobivanjem ob\xc4\x8dutka skupnosti. Lahko pa tudi ugotovimo, da obstajajo prekrivajo\xc4\x8da podro\xc4\x8dja med vsemi \xc5\xa1tirimi motivi.\n_START_SECTION_\nBishopov sestav\n_START_PARAGRAPH_\nProblem oskrbovalcev (provider) online skupnosti je v nesodelovanju nekaterih \xc4\x8dlanov pri objavljanju sporo\xc4\x8dil. Ti \xc4\x8dlani ne sodelujejo iz ve\xc4\x8d razlogov, vklju\xc4\x8dno s prepri\xc4\x8danjem, da jim to ni potrebno ter da so v ve\xc4\x8djo pomo\xc4\x8d tudi brez tovrstnega po\xc4\x8detja. Drugi \xc4\x8dlani skupnosti kateri sodelujejo \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa in so tako imenovane stare\xc5\xa1ine, redno sodelujejo pri tem saj verjamejo, da bodo imela njihova dejanja pozitivne rezultate. Predhodni poizkusi razumevanja zakaj \xc4\x8dlani skupnosti sodelujejo ali ne sodelujejo, ugotavlja da posameznika vodi potreba ali pa cilj. Maslowa hierarhi\xc4\x8dna teorija potreb nakazuje razloge nesodelovanja, saj ne sre\xc4\x8dajo ni\xc5\xbejih potreb ali pa so vi\xc5\xa1je potrebe zadovoljene drugje in prav zato starej\xc5\xa1i sodelujejo, ker odkrivajo vi\xc5\xa1je potrebe. Teorije odkrivajo, da posamezniki, katere vodijo potrebe in ki sre\xc4\x8dujejo potrebe po principu hierarhije, niso primerni za virtualne skupnosti. Obstaja velika verjetnost, da bodo \xc4\x8dlani skupnosti imeli \xc5\xbeelje dveh stvari hkrati, kar pa ne vsebuje teorija potreb. Teorija pa predpostavlja, da posamezniki, katere vodijo cilji, so primerni za virtualne skupnosti, saj bodo kot uporabniki razvijali in spreminjali cilje na podlagi njihove interakcije v virtualni skupnosti. Kljub temu pa te teorije niso popolnoma primerne za razlago zakaj nekateri posamezniki \xc5\xbeelijo sodelovati v virtualnih skupnostih pa vendarle ne sodelujejo. Za\xc4\x8detnik virtualne skupnosti Jonathan Bishop je razvil alternativen sestav za razumevanje tovrstnega vedenja, kateri temelji na na\xc4\x8delu, da posameznike vodijo k dejanjem \xc5\xbeelje, \xc5\xbeelje vodijo k na\xc4\x8drtom kateri morajo biti usklajeni z njihovimi obstoje\xc4\x8dimi cilji, vrednotami in prepri\xc4\x8danji, ter kako se na\xc4\x8drt izpelje je odvisno od njihove interpretacije okolja. Nekateri \xc4\x8dlani virtualnih skupnosti, kot na primer lurkers, so prepri\xc4\x8dani, da njim ni potrebno objavljati sporo\xc4\x8dil skupnosti ali pa so celo bolj pomagali s tem da jih niso objavili. Tovrstna prepri\xc4\x8danja onemogo\xc4\x8dajo posameznikom izra\xc5\xbeanje socialnosti in sodelovanja v skupnosti. Bishop argumentira, da bi moral virtualni skupnostni provider poizku\xc5\xa1ati spremeniti tovrstna prepri\xc4\x8danja, \xc4\x8detudi ustvari stopnjo kognitivnega nesoglasja s posameznikovim poznavanjem. Uporaba prepri\xc4\x8dljivega besedila ima glavni pomen s katerim je lahko posameznikovo prepri\xc4\x8danje izzvano, skozi ustvarjanje alternativne informacije in prepri\xc4\x8danja medtem, ko posameznik ni vseskozi prisoten pri akterjevih ciljih. Izzivanje tovrstnih prepri\xc4\x8danj lahko pripelje do posameznikovega nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega sodelovanja v virtualni skupnosti z dopu\xc5\xa1\xc4\x8danjem izra\xc5\xbeanja njihovih \xc5\xbeelja.'