b'\n_START_ARTICLE_\nIkonografija\n_START_PARAGRAPH_\nIkonografija je umetnostnozgodovinska veda, ki se ukvarja z dolo\xc4\x8danjem ter poimenovanjem upodobljene snovi. Sorodna ji je ikonologija, ki razlaga, sku\xc5\xa1a ugotoviti celovitost umetnine ter jo interpretira. Za bolj\xc5\xa1e razumevanje umetnine uporablja pisne vire; med katere sodijo knji\xc5\xbeevna in nabo\xc5\xbena dela ter zgodovinski viri; upo\xc5\xa1teva nazore ter pri\xc4\x8dakovanja naro\xc4\x8dnika dela (razna pisma, pogodbe, pisni dogovori), dru\xc5\xbebene okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc4\x8dasa, v katerem je delo nastalo, razkriva skrite pomene v podobi idr.\n_START_SECTION_\nSakralni motivi\n_START_PARAGRAPH_\nMed te uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo motive iz tistih upodobitev, ki upodabljajo bogove in svete osebe, nam posredujejo pogled na obredje, predstavljajo vsebine svetih besedil, upodabljajo prizore iz zgodovine svoje vere itn. Poleg tega so spomeniki nabo\xc5\xbene umetnosti vsa sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, cerkve ter vsi kultni prostori. Pri nas je najpomembnej\xc5\xa1a sakralna umetnost ta, ki izvira iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Osrednje besedilo je Sveto pismo ali Biblija, razdeljeno na dva dela: Staro ter novo zavezo. Kasneje se svetopisemskim pridru\xc5\xbeijo \xc5\xa1e vsebine iz svetni\xc5\xa1kih legend (npr. Sveti Jurij, ki ubije zmaja, Sv. Florijan) ter \xc5\xa1tevilni motivi, ki jih je tekom zgodovine oblikovalo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ter niso zapisano v Svetem pismu, pa\xc4\x8d pa jih je oblikoval \xc4\x8das, v katerem so nastali in so bili tedaj zelo priljubljeni; denimo: Marija Zavetnica s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem, Marija z detetom, Marija na prestolu, Pi\xc3\xa9ta (So\xc4\x8dutna), Ana Samotretja in \xc5\xa1tevilne druge. Nekatere rastline, \xc5\xbeivali idr. so dobile sakralni pomen s tem, ko je kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nauk s svojimi simbolnimi pomeni zaobjel ves svet. _NEWLINE_Najbolj\xc5\xa1e cikle upodobitev iz Biblije se najdejo v knji\xc5\xbenem slikarstvu srednjega veka, v Sloveniji je lep primer Dalmatinova Biblija, ki je sicer nekoliko kasnej\xc5\xa1a, iz \xc4\x8dasa reformacije. Nazorno cikle prikazujejo tudi Michelangelove freske v Sikstinski kapeli v Rimu, Giottove freske v Padovi ter kiparski okras stolnic v Franciji, npr. stolnica Stolnica Notre-Dame v Parizu, Reimska stolnica.'