b'\n_START_ARTICLE_\nSofija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina Sofije je dolga ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d let. V tem \xc4\x8dasu je bila trgovsko, industrijsko, kulturno in gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije in celega Balkana.\n_START_SECTION_\nStari vek\n_START_PARAGRAPH_\nSofija je bila prvotno tra\xc4\x8dansko naselje z imenom Serdika ali Sardika, ki ga je morda dobila po tra\xc4\x8danskem plemenu Serdi. Naselje je bilo v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. nekaj \xc4\x8dasa v posesti Filipa II. Makedonskega in njegovega sina Aleksandra Velikega._NEWLINE_Okrog leta 29 pred  n. \xc5\xa1t. so Serdiko osvojili Rimljani in je preimenovali v Ulpia Serdica. Med vladavino cesarja Trajana (98-117) je postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de okro\xc5\xbeja (municipium). Mesto se je raz\xc5\xa1irilo, dobilo obzidje s stolpi,   javna kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, upravne in kulturne zgradbe, mestno baziliko in velik amfiteater z imenom Buleutherion. Ko je cesar Dioklecijan provinco Dakijo razdelil na Dacio Ripensis ob Donavi in Dacio Mediteraneo, je Serdika postala upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de  Daciae Mediterraneae. Cesar Galerij je leta 311 v Serdiki objavil Toleran\xc4\x8dni edikt, s katerim se je kon\xc4\x8dalo dioklecijansko preganjanje kristjanov. Edikt je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu implicitno podelil polo\xc5\xbeaj religio licita - dovoljene vere. Ediktu je dve leti kasneje sledil Milanski edikt, s katerim je  kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo postalo dr\xc5\xbeavna vera.   _NEWLINE_Mesto se je v naslednjem stoletju in pol zelo raz\xc5\xa1irilo, zato ga je cesar Konstantin Veliki imenoval \xc2\xbbmoj Rim\xc2\xab. Leta 343 je bil v cerkvi, ki je stala na mestu sedanje cerkve svete Sofije, cerkveni koncil. Serdika je bila srednje veliko mesto, zaradi svojega urbanega koncepta in arhitekture, pogostih dru\xc5\xbeabnih prireditev in \xc5\xbeivahnega dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja pa veli\xc4\x8dastno mesto. Cvetelo je zlasti med vladavino bizantinskega cesarja Justinijana I., ko je bila obdana z mogo\xc4\x8dnim obzidjem, katerega ostanki so \xc5\xa1e vidni. _NEWLINE_Mesto so leta 447 uni\xc4\x8dili Huni, vendar ga je cesar Justinijan obnovil in preimenoval v Triadico. Kasneje so mesto pogosto opusto\xc5\xa1ili Slovani, vendar je ostalo pod bizantinsko oblastjo do leta 809. Tra\xc4\x8dana ali tra\xc4\x8danskega porekla sta bila cesarja Trajan in Dioklecijan.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nSofija je med vladavino kana Kruma leta 809 postala del Prvega bolgarskega cesarstva. Dobila je bolgarsko (slovansko) ime Sredec in se razvila v pomembno trdnjavo in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Po \xc5\xa1tevilnih neuspe\xc5\xa1nih bizantinskih obleganjih je Sredec leta 1018 ponovno padel v bizantinske roke. Leta 1028 so ga napadli Ogri, ki so vpadali v Bizantinsko cesarstvo. Po vla\xc5\xa1ko-bolgarskem uporu proti Bizantincem ga je car Ivan Asen I. vklju\xc4\x8dil v obnovljeno Drugo bolgarsko cesarstvo. _NEWLINE_Od 12. do 14. stoletja je bil Sredec mesto, v katerem sta cvetela trgovina in obrt. Leta 1397 so ga po cerkvi svete Sofije preimenovali v Sofijo, vendar so do 16.stoletja, ko je za\xc4\x8delo postopoma prevladati  novo ime, uporabljali obe imeni. _NEWLINE_V celem srednjem veku je bila Sofija znana po zlatarstvu, k \xc4\x8demur je zelo pripomoglo rudno bogastvo v bli\xc5\xbenjih gorah. Trditev potrjujejo \xc5\xa1tevilni zlati zakladi iz tega obdobja in celo iz antike.\n_START_SECTION_\nOsmansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nSofijo so osmanski Turki osvojili leta 1382 med vladavino sultana Murata I.. Leta 1443 je do\xc5\xbeivela drzen kri\xc5\xbearski pohod Ivana Hunyadija in Vladislava III. Varnskega, ki naj bi pregnal Turke. Pohod je propadel, zaradi sode\xc4\x8dovanja s kri\xc5\xbearji pa je bilo mnogo me\xc5\xa1\xc4\x8danov Sofije usmr\xc4\x8denih, zlasti tistih iz vi\xc5\xa1jih dru\xc5\xbebenih razredov. Muslimani so se v \xc5\xa1e vedno prete\xc5\xbeno kr\xc5\xa1\xc4\x8danski bolgarski Sofiji pojavili leta 1444, ko je postala glavno mesto Rumelijskega bejlerbejlika, ki je zajemal skoraj vse tur\xc5\xa1ke posesti v Evropi. To vlogo je obdr\xc5\xbeala do 18. stoletja._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je bilo zgrajenih veliko osmanskih zgradb, od katerih se jih je nekaj ohranilo. Mednje spada tudi ena sama mo\xc5\xa1eja Banja Ba\xc5\xa1i. Dav\xc4\x8dni register iz 16. stoletja pri\xc4\x8da o znatnem pove\xc4\x8danju \xc5\xa1tevila muslimanov na ra\xc4\x8dun Bolgarov: leta 1524-1525 je bilo v mestu 915 muslimanskih in 317 kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih hi\xc5\xa1nih gospodarjev, leta 1544-1545 1325 muslimanskih, 173 kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih in 88 judovskih, leta 1570\xe2\x80\x931571 892 muslimanskih, 386 kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih, 126 judovskih in 49 romskih in leta 1573 1017 muslimanskih, 257 kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih, 127 judovskih in 38 romskih. V osmanskem obdobju je mesto do\xc5\xbeivelo tudi najve\xc4\x8djo rast celotnega \xc5\xa1tevila prebivalcev \xe2\x80\x93 od 6.000 v 1620. letih do 55.000 sredi 17. stoletja in 70.000-80.000   v 18. stoletju. Podatki za 18. stoletje temeljijo na ocenah tujih obiskovalcev in so morda pretirani._NEWLINE_V 16. stoletju je bila Sofija \xc5\xbeivahno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem so \xc5\xbeiveli bolgarski, romanijotski, a\xc5\xa1kenaski in sefardski judovski, armenski, gr\xc5\xa1ki in dubrovni\xc5\xa1ki trgovci. V 17. stoletju so se pojavili tudi Albaci in Perzijci. Ob koncu osmanske okupacije je imelo mesto 20.501 prebivalca, od tega 56% Bolgarov, 30% Judov, 7% Turkov in 6% Romov._NEWLINE_Leta 1610 je Vatikan za osmanske katoli\xc5\xa1ke podlo\xc5\xbenike v Rumeliji ustanovil Sofijsko \xc5\xa1kofijo. \xc5\xa0kofija je delovala do leta 1715, ko je ve\xc4\x8dina katolikov emigrirala na habsbur\xc5\xa1ko ali carsko rusko ozemlje.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSofijo je osvobodila ruska vojska leta 1878 med rusko-tur\xc5\xa1ko vojno (1877-1878). Leta 1879 je postala prestolnica neodvisne Kne\xc5\xbeevine Bolgarije, ki se je leta 1908 preimenovala v Bolgarsko kraljestvo (carstvo)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina mo\xc5\xa1ej v Sofiji je bila med vojno poru\xc5\xa1ena. Ruski voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirci so v samo eni no\xc4\x8di decembra 1878 med topni\xc5\xa1kim obstreljevanjem, ki je preglasilo eksplozije, zaminirali in poru\xc5\xa1ili kar sedem mo\xc5\xa1ej._NEWLINE_Leta 1925 se je zgodilo najve\xc4\x8dje teroristi\xc4\x8dno dejanje v bolgarski zgodovini. Pripadniki bolgarske komunisti\xc4\x8dne partije so napadli cerkev Svete nedelje in ubili 150 ljudi, 500 pa so jih ranili. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je Sofijo konec leta 1943 in na za\xc4\x8detku leta 1955  bombardiralo zvezni\xc5\xa1ko letalstvo, kasneje pa jo je okupirala Sovjetska zveza. Medvojni bolgarski re\xc5\xbeim, ki je bil zaveznik nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije, so odstavili in Sofija je postala prestolnica komunisti\xc4\x8dne Ljudske republike Bolgarije (1946\xe2\x80\x931990).'