b'\n_START_ARTICLE_\nKemijska kinetika\n_START_PARAGRAPH_\nKemijska kinetika ali kinetika kemijskih reakcij je podro\xc4\x8dje fizikalne kemije, ki preu\xc4\x8duje hitrosti kemijskih reakcij. V preu\xc4\x8devanje spadajo pogoji, ki lahko vplivajo na hitrost reakcij, reakcijski mehanizmi in prehodna stanja (aktivacijski kompleksi) ter izdelava matemati\xc4\x8dnih modelov za opis zna\xc4\x8dilnosti kemijskih reakcij._NEWLINE_Prve poskuse na tem podro\xc4\x8dju je naredil L. Wilhelmy leta 1850, pionirsko delo pa sta opravila norve\xc5\xa1ka kemika Peter Waage in Cato Guldberg leta 1864 s formuliranjem zakona o delovanju mas, ki pravi, da je hitrost kemijske reakcije sorazmerna s koncentracijami snovi, ki v reakciji sodelujejo.\n_START_SECTION_\nRed reakcije\n_START_PARAGRAPH_\nHitrost kemijske reakcije je odvisna od koncentracije reaktantov. Ker se reaktanti med reakcijo stalno porabljajo, njena hitrost s \xc4\x8dasom pada in se teoreti\xc4\x8dno asimptoti\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeuje \xc4\x8dasovni osi. Definiranje neke splo\xc5\xa1ne hitrosti reakcije o\xc4\x8ditno ni enostavno, zato se zanesljivi podatki lahko dobijo samo z opazovanjem reakcije v nekem izbranem trenutku._NEWLINE_Reakcije se glede na \xc5\xa1tevilo atomov ali molekul, katerih koncentracije vplivajo na njihovo hitrost, razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v reakcije ni\xc4\x8dtega, prvega, drugega itd. reda.\n_START_SECTION_\nReakcije vi\xc5\xa1jih redov\n_START_PARAGRAPH_\nV literaturi se najdejo podatki za reakcije osmega in celo devetega reda, kar pa je v resnici zelo malo verjetno. \xc5\xbde verjetnost, da je red reakcije ve\xc4\x8dji od tri, je zelo majhna. Za reakcijo \xc4\x8detrtega reda bi namre\xc4\x8d pomenilo, da bi do reakcije pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele takrat, ko bi se sre\xc4\x8dale kar \xc5\xa1tiri ustrezne molekule, kar je zelo malo verjetno, saj so \xc5\xbee reakcije tretjega reda zelo redke.\n_START_SECTION_\nLastnosti reaktantov\n_START_PARAGRAPH_\nHitrost reakcije je zelo odvisna od lastnosti reaktantov. Reakcije mo\xc4\x8dnih kislin in baz, tvorba soli in izmenjava ionov spadajo med zelo hitre reakcije, tvorbe kovalentnih vezi in molekul z velikimi molekulskimi masami pa so zelo po\xc4\x8dasne.\n_START_SECTION_\nAgregatno stanje\n_START_PARAGRAPH_\nAgregatno stanje reagentov ima pomemben vpliv na hitrost kemijske reakcije \xc4\x8ce so reaktanti v plinasti ali teko\xc4\x8di fazi ali v raztopini, pridejo njihove molekule zaradi termi\xc4\x8dnega gibanje v neposreden stik, s \xc4\x8demer se pove\xc4\x8da hitrost kemijske reakcije. \xc4\x8ce so reaktanti v razli\xc4\x8dnih fazah, je reakcija med njimi omejena samo na fazno mejo, se pravi na sti\xc4\x8dno povr\xc5\xa1ino med plinasto, teko\xc4\x8do in trdno fazo. Hitrost reakcije pove\xc4\x8data intenzivno stresanje ali me\xc5\xa1anje, ki pove\xc4\x8data sti\xc4\x8dno povr\xc5\xa1ino._NEWLINE_Vsakdanji primer heterogene reakcije, v kateri igra veliko vlogo sti\xc4\x8dna povr\xc5\xa1ina, je kurjenje ognja: na za\xc4\x8detku se za kurjenje uporabljajo drobne veje in trske, ki imajo veliko povr\xc5\xa1ino in ne debela polena.\n_START_SECTION_\nKoncentracija reaktantov\n_START_PARAGRAPH_\nKoncentracija reaktantov ima zelo pomemben vpliv na kinetiko reakcij. Po teoriji trkov je predpogoj za reakcijo sre\xc4\x8danje oziroma trk molekul reaktantov. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem koncentracije gostota delcev nara\xc5\xa1\xc4\x8da, razdalje med njimi se manj\xc5\xa1ajo, s tem se pa pove\xc4\x8da pogostost trkov in hitrost reakcije.\n_START_SECTION_\nTemperatura\n_START_PARAGRAPH_\nTemperatura ima obi\xc4\x8dajno najve\xc4\x8dji vpliv na hitrost kemijske reakcije, ker imajo molekule pri vi\xc5\xa1ji temperaturi ve\xc4\x8djo gibljivost in ve\xc4\x8djo notranjo energijo. \xc5\xa0tevilo trkov se pove\xc4\x8da, vendar pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo trkov prispeva zelo majhen dele\xc5\xbe k pove\xc4\x8danju hitrosti reakcije. Mnogo bolj pomembno je, da se pove\xc4\x8da dele\xc5\xbe molekul, ki imajo energijo, ve\xc4\x8djo od aktivacijske energije E\xe2\x82\x90. Pojav je podrobno opisan v Maxwell-Boltzmannovi porazdelitvi molekularnih energij._NEWLINE_Grobo pravilo, ki pravi, da se pri vsakem dvigu temperature za 10\xc2\xa0\xc2\xb0C hitrost reakcije podvoji, velja samo za nekatere biolo\xc5\xa1ke sisteme, v katerih ima temperaturni koeficient Q\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80 pogosto vrednost med 1,5 in 2,5.\n_START_SECTION_\nTlak\n_START_PARAGRAPH_\nZ nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem tlaka se pri plinskih reakcijah pove\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo trkov med reaktanti in posledi\xc4\x8dno tudi hitrost reakcije. Aktivnost plinov je premo sorazmerna z njihovim parcialnim tlakom. Pove\xc4\x8devanje tlaka ima pri plinskih reakcijah podobno vlogo kot pove\xc4\x8devanje koncentracije pri reakcijah v raztopini.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nMatemati\xc4\x8dni modeli, ki opisujejo kinetiko kemijskih reakcij, so mo\xc4\x8dno orodje, ki omogo\xc4\x8da kemikom in kemijskim in\xc5\xbeenirjem bolj\xc5\xa1e razumevanje kemijskih in biolo\xc5\xa1kih procesov. Modeli se uporabljajo za projektiranje in modificiranje kemijskih reaktorjev, ki potem dajejo bolj\xc5\xa1e izkoristke, omogo\xc4\x8dajo bolj u\xc4\x8dinkovito lo\xc4\x8devanje produktov in prepre\xc4\x8dujejo nastajanje okolju \xc5\xa1kodljivih stranskih produktov.'