b'\n_START_ARTICLE_\nCitadela\n_START_PARAGRAPH_\nCitadela (iz italijanske besede cittadella) je trdnjava, ki je bila zgrajena za potrebe obrambe mesta oz. ve\xc4\x8djega naselja. V\xc4\x8dasih je znotraj citadele vklju\xc4\x8den tudi starej\xc5\xa1i grad._NEWLINE_Citadela je jedro utrjenega obmo\xc4\x8dja mesta. Izraz je pomanj\xc5\xa1evalnica besede "mesto" in tako pomeni "majhno mesto", ker obsega manj\xc5\xa1i del mesta, od katerega je obrambno jedro._NEWLINE_V fortifikaciji z bastioni je citadela najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i del fortifikacijskega sistema, ki je lahko popolnoma lo\xc4\x8den od zunanjih obrambnih zidov, drugod pa lahko predstavlja del zunanjega obrambnega zidu. Po navadi predstavlja zadnjo \xc4\x8drto obrambe, v katero se zate\xc4\x8dejo branilci, po tem, ko propadejo vse ostale obrambne \xc4\x8drte._NEWLINE_Citadela je tudi izraz za tretji del srednjeve\xc5\xa1kega gradu, z vi\xc5\xa1jimi zidovi kot ostali. To naj bi bila zadnja linija obrambe pred samim don\xc5\xbeonom._NEWLINE_V razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah so citadele dobile posebna imena, kot so "Kremelj" v Rusiji ali "Alc\xc3\xa1zar" na Iberskem polotoku. V evropskih mestih se izraz "citadela" in "mestni grad" pogosto uporabljata kot sopomenki. V nekaterih primerih se uporablja tudi izraz "stolp", kot so Tower of London in Davidov stolp v Jeruzalemu. Vendar pa se haitska trdnjava na hribu, ki je najve\xc4\x8dja citadela na zahodni polobli, imenuje Citadela Laferriere.\n_START_SECTION_\n8000 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x93600 n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je bila akropola (gr\xc5\xa1ko Acropolis) (dobesedno: "vrha mesta") utrjen, najvi\xc5\xa1ji del starih gr\xc5\xa1kih mest. Akropola je v mirnem \xc4\x8dasu slu\xc5\xbeila kot sede\xc5\xbe vladarja, uprave in ve\xc4\x8d templjev, v vojnem \xc4\x8dasu pa za trdnjavo, zadnjo \xc4\x8drto obrambe mesta, zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in opori\xc5\xa1\xc4\x8de v nevarnosti in ki je vsebovala voja\xc5\xa1ke in zaloge hrane. Najbolj znana je Atenska akropola, vendar je imela skoraj vsaka gr\xc5\xa1ka mestna dr\xc5\xbeavica eno \xe2\x80\x93 Acrocorint v anti\xc4\x8dnem Korintu slovi kot posebno mo\xc4\x8dna trdnjava. V precej poznej\xc5\xa1em obdobju, ko je Gr\xc4\x8diji vladalo Latinsko cesarstvo, so enako mo\xc4\x8dne to\xc4\x8dke, ki so jih uporabljali novi fevdalni vladarji, imele skoraj enak namen.\n_START_SECTION_\nOd leta 167\xe2\x80\x93160 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nUporniki, ki so prevzeli oblast v mestu, vendar je bila citadela \xc5\xa1e vedno v lasti nekdanjih vladarjev, nikakor niso mogli svojo posest obravnavati kot varno. En tak incident, ki je igral pomembno vlogo v zgodovini, je bil upor Makabejcev proti Selevkidskemu cesarstvu. Helenisti\xc4\x8dna garnizija v Jeruzalemu in lokalni podporniki Selevkidov so se ve\xc4\x8d let zadr\xc5\xbeevali v citadeli Ako, medtem ko so Macabejci negotovo vladali v preostalem delu Jeruzalema. Ko so se je kon\xc4\x8dno polastili, so Makabejci uni\xc4\x8dili in poru\xc5\xa1ili Ako in zgradili novo citadelo za lastno uporabo v drugem delu Jeruzalema.\n_START_SECTION_\nOd leta 3300\xe2\x80\x931300 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere izmed najstarej\xc5\xa1ih znanih struktur, ki so slu\xc5\xbeile kot citadela, je zgradila Indska civilizacija, kjer je trdnjava predstavljala centralno oblast. Glavna citadela v dolini Inda je visoka skoraj 12 metrov.  Namen teh struktur je \xc5\xa1e vedno predmet razprav. \xc4\x8ceprav so strukture na\xc5\xa1li v ru\xc5\xa1evinah Mohend\xc5\xbeo-daro, \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni jasno ali so te strukture slu\xc5\xbeile obrambi pred napadi sovra\xc5\xbenika. Nasprotno, lahko so bile zgrajene za preusmeritev poplavnih voda.\n_START_SECTION_\nOd leta 500\xe2\x80\x931500\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih obdobjih, zlasti v srednjem veku, so citadele, ki so imele svoje utrdbe neodvisne od mestnega obzidja in zadnja obramba oblegane vojske, pogosto ohranili tudi po tem ko so mesto zavzeli. Mesto, kjer je citadela zdr\xc5\xbeala proti napadalni vojski, ni bila osvojljiva. Na primer, ko so leta 1543 otomanske sile oblegale Nico pod vodstvom Barbarosse, so zavzeli in izropali mesto samo in zajeli veliko ujetnikov \xe2\x80\x93 vendar je mestni grad ostal nezavzet, zaradi \xc4\x8desar so me\xc5\xa1\xc4\x8dani predstavljali zmagovalce.\n_START_SECTION_\nOd leta 1600\xe2\x80\x931860\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele v 19. stoletju je bil v podobnem polo\xc5\xbeaju Antwerpen, kjer je nizozemska posadka pod generalom Davidom Hendrikom Chassejem med letoma 1830 in 1832 obvladovala mestno citadelo, medtem ko je samo mesto \xc5\xbee postalo del neodvisne Belgije._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vojne so citadele v mnogih primerih ponujale zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ljudem, ki so \xc5\xbeiveli na obmo\xc4\x8djih okoli mesta. Citadelo so pogosto uporabljali tudi za za\xc5\xa1\xc4\x8dito garnizije ali politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di pred prebivalci mesta, v katerem se je ta nahajala, oblikovana tako, da je zagotavljala zvestobo mesta, pred katerim se je branila._NEWLINE_Na primer, Barcelona je zgradila veliko citadelo leta 1714, da bi ustrahovala Katalonce pred ponovitvijo upora proti \xc5\xa1panski centralni vladi sredi 17. in zgodnjem 18. stoletju. V 19. stoletju, ko se je politi\xc4\x8dno ozra\xc4\x8dje dovolj liberaliziralo, so ljudje v Barceloni citadelo podrli in jo nadomestili z glavnim mestnim centralnim parkom, Parc de la Ciutadella. Podoben primer je citadela v Budimpe\xc5\xa1ti na Mad\xc5\xbearskem. Napad na Bastiljo v francoski revoluciji - \xc4\x8deprav se je spominjamo predvsem po spustitvi pe\xc5\xa1\xc4\x8dice zapornikov - je bil v precej\xc5\xa1nji meri motoviran zaradi strukture kraljeve citadele sredi revolucionarnega Pariza._NEWLINE_Podobno so, po Garibaldijevem strmoglavljenju vlade Bourbonov v Palermu, v [[Risorgimento|zdru\xc5\xbeevanju Italije] leta1860, so palermsko citadelo Castellamare - simbol sovra\xc5\xa1tva in zatiranja nekdanje oblasti - slovesno poru\xc5\xa1ili._NEWLINE_Obleganje Alcazarja v Toledu v \xc5\xa1panski dr\xc5\xbeavljanski vojni, v kateri so se nacionalisti dva meseca borili proti veliko ve\xc4\x8djim republikanskim silam, dokler niso zmagali je razvidno, da je lahko v nekaterih primerih citadela u\xc4\x8dinkovita tudi v sodobnem vojskovanju; Podoben primer je bitka za Hu\xe1\xba\xbf med vietnamsko vojno, kjer je severnovietnamska vojska zadr\xc5\xbeevala citadelo Hue 26 dni pred veliko bolje opremljenimi enotami ZDA in ju\xc5\xbenovietnamskimi vojaki.\n_START_SECTION_\n1820\xe2\x80\x93do danes\n_START_PARAGRAPH_\nCitadela v Quebecu (gradnja se je za\xc4\x8dela 1673, dokon\xc4\x8dana 1820) je \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dja citadela v uradni voja\xc5\xa1ki operativi v Severni Ameriki. To je sede\xc5\xbe kraljevega 22. polka Kanade  in je del utrjenih zidov Vieux-Quebec (Stari Quebec), ki datirajo v leto 1608.\n_START_SECTION_\nProsta zunanja oblika\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a oblika citadele se nahaja na trdnjavskem hribu znotraj ali na robu mesta. Zunanja oblika teh citadel je bila izpeljana bolj ali manj neposredno iz obrisa gore ali hriba na katerem je stala. V stari Gr\xc4\x8diji so jih imenovali akropola, kar pomeni "visoko mesto". Imele so tudi funkcijo sveti\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Tudi kasnej\xc5\xa1i primeri, kot je citadela Petersberg v Erfurtu ali citadela Bitche, so usmerjene v svoji grobi splo\xc5\xa1ni obliki po reliefu pokrajine ali obrisu hriba.\n_START_SECTION_\nPravilen mnogokotnik\n_START_PARAGRAPH_\nZgodaj ali sredine 16. stoletja so bile razvite, na osnovi sistema bastijonov, nove oblike citadel, ki so imele obris pravilnega mnogokotnika ali zvezde. V 17. stoletju je francoski mar\xc5\xa1al S\xc3\xa9bastien Le Prestre de Vauban to na\xc4\x8delo zelo uspe\xc5\xa1no uveljavil. To je pomenilo, da so citadele pogosto imenovali kat "Vaubanove utrdbe". Prefinjena geometrija utrdb je bila manj odvisna od za\xc5\xa1\xc4\x8dite, ki jo je nudil povi\xc5\xa1an polo\xc5\xbeaj na gori. Zato je mnoge Vaubanove utrdbe mogo\xc4\x8de najti v ni\xc5\xbeinskih obmo\xc4\x8djih, kjer so tudi la\xc5\xbeje ustvarili sistem za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih jarkov._NEWLINE_Ta "geometri\xc4\x8dni ideal" pravilne zvezde z bastijoni kot roglji so lahko izvajali le s popolnoma novim sistemov utrdb na ravnini. Pri modernizaciji utrdb je bilo te treba prilagoditi lokalnim razmeram.\n_START_SECTION_\nModerna uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nCitadele od sredine 20. stoletja so pogosto voja\xc5\xa1ki in nadzorni centri, zgrajene za obrambo pred napadom obi\xc4\x8dajno zra\xc4\x8dnega ali jedrskega bombardiranja. Voja\xc5\xa1ka citadela pod Londonon je ogromen podzemni kompleks pod ministrstvom za obrambo, imenovana Pindar, je en tak primer, kot tudi jedrski bunker Cheyenne Mountain v ZDA\n_START_SECTION_\nPomorska terminologija\n_START_PARAGRAPH_\nNa oklepnih bojnih ladjah je mo\xc4\x8dno oklepljen del ladje, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti strelivo in stroj in se imenuje citadela._NEWLINE_Sodobna mornari\xc5\xa1ka razlaga se nana\xc5\xa1a na najmo\xc4\x8dneje za\xc5\xa1\xc4\x8diten del trupa kot na vitals, citadela pa se nana\xc5\xa1a na pol oklepni prosti bok nad vitalisom. Na splo\xc5\xa1no angloameri\xc5\xa1ki in nem\xc5\xa1ki jezik sledita ruskemu viru / jeziku, ki se sklicuje na "vitals" kot na citadelo. Tudi ruska literatura se pogosto sklicuje na "kupolo" tanka kot "stolp"._NEWLINE_Varna soba na ladji se tudi imenuje citadela.'