b'\n_START_ARTICLE_\nPotaknjenec\n_START_PARAGRAPH_\nPotaknjenec je del rastline, ki se odre\xc5\xbee za razmno\xc5\xbeevanje. Potaknjenci so stebelni, listni ali koreninski.\n_START_SECTION_\nStebelni potaknjenci\n_START_PARAGRAPH_\nStebelni potaknjenci se glede na zrelost stebelnega tkiva delijo v neolesenele, zelene, polzrele in olesenele oziroma zrele. Ker se tkivo med rastno dobo stalno razvija, ni vedno mogo\xc4\x8da natan\xc4\x8dna opredelitev, med kak\xc5\xa1ne vrste potaknjenca se naj odrezan del rastline razvrsti._NEWLINE_Neoleseneli potaknjenci so odrezani z mladega, nezrelega poganjka med rastno sezono. Ti potaknjenci se re\xc5\xbeejo spomladi, ko so novi poganjki mati\xc4\x8dne rastline skoraj popolnoma razviti in za\xc4\x8denjajo \xc5\xbee leseneti. Navadno so to vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki poganjkov (potaknjenec iz vr\xc5\xa1i\xc4\x8dka ali stebelni potaknjenci \xe2\x88\x92 vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki). Razmno\xc5\xbeevanje s temi potaknjenci se navadno uporablja pri zelnatih trajnicah, ki jih je te\xc5\xbeko uspe\xc5\xa1no deliti, ali pri sortah, ki jih ni mogo\xc4\x8de vzgajati iz semena. Za potaknjence se izberejo poganjki, ki nimajo cvetnih popkov. Vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki se odre\xc5\xbeejo s \xc5\xa1karjami ali ostrim no\xc5\xbeem tako, da se steblo prere\xc5\xbee tik nad kolencem. Pred potikanjem se stebla skraj\xc5\xa1ajo in odre\xc5\xbeejo tik pod kolencem ter odstranijo listi s spodnje tretjine poganjka. Tako pripravljeni potaknjenci se potaknejo v substrat za potaknjence. Med potaknjenci mora biti toliko prostora, da se listi ne dotikajo. \xc4\x8ce potaknjencev ni mogo\xc4\x8de takoj potakniti, jih je treba dati v plasti\xc4\x8dno vre\xc4\x8dko, da se ne izsu\xc5\xa1ijo._NEWLINE_Neoleseneli potaknjenci pa so lahko tudi novi, mladi poganjki, ki rastejo iz osnove stebla (osnovni potaknjenci). Osnovnim potaknjencem pravimo tudi potaknjenci iz osnove. Potaknjence iz osnove re\xc5\xbeemo od zelnatih rastlin, ki spomladi po\xc5\xbeenejo \xc5\xa1ope mladih poganjkov. Odre\xc5\xbee se jih tik ob zemlji. Izbere se lepo rasto\xc4\x8de poganjke, na katerih so se razvili prvi listi. Odrezanega poganjka se mora dr\xc5\xbeati ko\xc5\xa1\xc4\x8dek lesa. Spodnji listi poganjka se odstranijo in potaknjenec se pomo\xc4\x8di v pra\xc5\xa1ek za ukoreninjenje ter potakne v prst. Prst je treba potla\xc4\x8diti in zaliti. Posoda se lahko tudi pokrije s plasti\xc4\x8dno folijo. Potaknjenci ne smejo biti na neposredni son\xc4\x8dni svetlobi, ker jih lahko sonce o\xc5\xbege ali pa ovenejo. Odpadle liste je treba pobirati vsak dan in vsak teden potaknjence \xc5\xa1kropiti s fungicidno (protiglivi\xc4\x8dno) raztopino._NEWLINE_Zeleni potaknjenci so odrezani del irastline, ki se odre\xc5\xbeejo zgodaj poleti ali v pozni pomladi od krepkih in trdnih, ob osnovi \xc5\xbee nekoliko olesenelih poganjkov. Z zelenimi potaknjenci se lahko razmno\xc5\xbeujejo vsi grmi, ki se lahko razmno\xc5\xbeujejo tudi z neolesenelimi potaknjenci. Te potaknjence se re\xc5\xbee ali s \xc4\x8dlenki ali s peto. Priprava in potikanje je enako kot pri neolesenelih potaknjencih. \xc4\x8ce so potaknjenci dalj\xc5\xa1i od 10 cm, se odstranijo mehki vr\xc5\xa1i\xc4\x8dki in osmukajo spodnji listi. Ti potaknjenci se nekoliko slab\xc5\xa1e ukoreninjajo, vendar bolje pre\xc5\xbeivijo kot neoleseneli potaknjenci._NEWLINE_Polzreli potaknjenci so potaknjenci, ki so \xc5\xa1e mehki na vr\xc5\xa1i\xc4\x8dku in trdni pri osnovi. Z njimi se razmno\xc5\xbeujejo zimzeleni in tudi nekateri listopadni grmi. Sredi ali proti koncu poletja se izberejo za potaknjence poganjki teko\xc4\x8dega leta, ki so \xc5\xa1e polzreli. Re\xc5\xbeejo se lahko s peto ali s \xc4\x8dlenki. S peto so dolgi od 5 do 7 cm, s \xc4\x8dlenki od 10 do 15 cm. Odre\xc5\xbeejo se tik pod \xc4\x8dlenkom ali od\xc4\x8desnejo od stebla s ko\xc5\xa1\xc4\x8dkom (peto) lubja. Odstranijo se stranski poganjki, odre\xc5\xbee mehek vr\xc5\xa1i\xc4\x8dek in odstrani spodnji par listov tik ob veji. Ukoreninjenje potaknjenca se spodbudi tako, da se odre\xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 2,5\xe2\x88\x924 cm lubja na eni strani osnove. Odrezan del potaknjenca se napra\xc5\xa1i s pra\xc5\xa1kom za ukoreninjenje ter potaknjenec potakne v substrat za potaknjence. Ko se potaknjenci dobro ukoreninijo, se pazljivo dvignejo iz posode in posadijo posami\xc4\x8d._NEWLINE_Oleseneli potaknjenci so odrezani z dozorelega poganjka teko\xc4\x8dega leta z listopadnih ali zimzelenih rastlin ob koncu rastne sezone. Re\xc5\xbeejo se od sredine jeseni do zgodnje zime. Pri listopadnih grmih se re\xc5\xbeejo zreli potaknjenci takoj, ko odpadejo listi. Potaknjenci se najbolje ukoreninijo v pripravljeni gredi ali v posodah v hladni gredi. Greda se pripravi \xc5\xbee pozno poleti, in sicer tako, da se v prhka tla izkopljejo ravni jarki, ki so 38 cm narazen in 12\xe2\x88\x9215 cm globoki. Za spodbuditev ukoreninjenja se nasuje na dno 2,5\xe2\x88\x925 cm grobega peska. Potaknjenec, ki je debel kot svin\xc4\x8dnik, se odre\xc5\xbee tam, kjer se stikata rast prej\xc5\xa1njega in teko\xc4\x8dega leta. Poganjke se razre\xc5\xbee v 15 cm dolge kose, tako da sta vrhnja rez in rez ob osnovi tik nad brstom ali parom brstov. Vsi listi na spodnjih dveh tretjinah zimzelenih potaknjencev se odstranijo, veliki listi se prire\xc5\xbeejo na polovico. Spodnjo stran potaknjenca se napra\xc5\xa1i s pra\xc5\xa1kom za ukoreninjenje in potakne v posodo ali polo\xc5\xbei navpi\xc4\x8dno v jarek in jarek zasuje, tako da 2,5-5 cm potaknjenca moli iz zemlje. Na spodnji strani potaknjenca se lahko za bolj\xc5\xa1e ukoreninjenje odstrani tudi del\xc4\x8dek lubja.\n_START_SECTION_\nListni potaknjenci\n_START_PARAGRAPH_\nListni potaknjenci so odrezani listi (s pecljem ali brez) ali deli lista, ki se potaknejo v prst ali v vodo. Nekatere vrste rastlin se z listnimi potaknjenci razmno\xc5\xbeujejo tako, da se listi potaknejo v prst ali vodo in tvorijo korenine, pri drugih je treba zarezati listne \xc5\xbeile in list ali del lista plosko polo\xc5\xbeiti na prst. Kjer so bile listne \xc5\xbeile prerezane, se bodo tvorile nove rastline. S celimi listi se po navadi razmno\xc5\xbeujejo rastline, ki imajo mesnate liste. List se odre\xc5\xbee od star\xc5\xa1evske rastline in pecelj potakne v substrat za potaknjence, tako da se listna ploskev dotika substrata. Rastline, ki imajo na listih izrazite \xc5\xbeile, se razmno\xc5\xbeujejo tako, da se celi listi plosko polo\xc5\xbeijo na zemljo in velike \xc5\xbeile v presledkih zare\xc5\xbeejo. Zarezane \xc5\xbeile se morajo dotikati prsti. Na zarezanih mestih se bodo tvorile nove rastline. Listi se lahko tudi razre\xc5\xbeejo na dele in posamezni deli polo\xc5\xbeijo na prst, tako da so \xc5\xbeile spodaj. Za oba na\xc4\x8dina razmno\xc5\xbeevanja velja, da se prst navla\xc5\xbei in posoda pokrije ter postavi na svetlo mesto, vendar ne na neposredno sonce.\n_START_SECTION_\nKoreninski potaknjenci\n_START_PARAGRAPH_\nKoreninski potaknjenci so odrezani deli korenine. S koreninskimi potaknjenci se razmno\xc5\xbeujejo trajnice, ki imajo debele, mesnate korenine. Ob rezanju koreninskih potaknjencev je treba paziti, da se \xc4\x8dim manj po\xc5\xa1koduje mati\xc4\x8dna rastlina. Mo\xc4\x8dna in zdrava rastlina se izkoplje iz zemlje, spere se prst s korenin in izberejo se mlade, ra\xc5\xa1\xc4\x8dave, \xc4\x8dim bolj mesnate korenine. Tako je verjetnost, da se bodo razvile nove mo\xc4\x8dne in zdrave rastline, ve\xc4\x8dja. Mlade korenine se odre\xc5\xbeejo blizu zgornjega dela, mati\xc4\x8dna rastlina pa se spet posadi. Koreninski potaknjenec debeline svin\xc4\x8dnika in dol\xc5\xbeine od 7 do 12 cm ima dovolj hranil za nadaljnji razvoj. Potaknjenec odre\xc5\xbeemo zgoraj (bli\xc5\xbee steblu) ravno, na spodnjem delu (na koncu korenine) pa po\xc5\xa1evno. Na zgornjem delu namre\xc4\x8d po\xc5\xbeenejo nadzemni deli in na spodnjem korenine. Potaknjence potaknemo navpi\xc4\x8dno z ravno rezjo navzgor v lonce s substratom za potaknjence, ki naj bo vsaj \xc5\xa1e za polovico potaknjenca globlji, kot je sam potaknjenec. Zgornji del potaknjenca je tik pod povr\xc5\xa1ino. Na vrh se natrese \xc5\xa1e plast peska. Pred potikanjem se s korenine odre\xc5\xbeejo vse tanke koreninice. Potaknjence iz tenkih korenin se polo\xc5\xbei vodoravno na vla\xc5\xbeen, rahlo potla\xc4\x8den substrat, pokrije s substratom in rahlo potla\xc4\x8di. Dokler se ne za\xc4\x8dne ukoreninjenje, se potaknjencev ne zaliva (substat se pred sajenjem navla\xc5\xbei). Ko se poka\xc5\xbeejo mladi poganjki ,se lahko mladi poganjki presadijo posami\xc4\x8dno v obi\xc4\x8dajno prst. Razmno\xc5\xbeevanje s koreninskimi potaknjenci je najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e, \xc4\x8de se re\xc5\xbeejo pozimi v dobi mirovanja.'