b'\n_START_ARTICLE_\nMihael Ruski\n_START_SECTION_\nZaton dinastije Rurikidov\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja carja iz dinastije Rurikovih naslednikov sta bila Ivan Grozni (vladal 1533-84) in njegov najstarej\xc5\xa1i sin Fjodor Ivanovi\xc4\x8d (1584-98). Poleg njega je bil od Ivanovih sinov ob Ivanovi smrti \xc5\xbeiv samo \xc5\xa1e Dimitrij, sin Ivanove zadnje (7.) \xc5\xbeene, ki je bil tedaj star leto in pol._NEWLINE_Car Fjodor Ivanovi\xc4\x8d je bil bolehen in ni imel vladarske pameti. Namesto njega je ve\xc4\x8dino vladarskih poslov opravljal njegov svak Boris Godunov. Ta je ra\xc4\x8dunal na to, da bo neko\xc4\x8d sam zasedel carski prestol. Postopoma se je znebil vseh konkurentov, ki bi ga pri tem lahko prehiteli. Edinega zakonitega prestolonaslednika, carjevi\xc4\x8da Dimitrija, je skupaj z njegovo materjo Marijo Nagojo in njeno \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dru\xc5\xbeino preselil v oddaljeni Ugli\xc4\x8d (kakih 200\xc2\xa0km severno od Moskve), kjer jim je omogo\xc4\x8dil udobno dvorno \xc5\xbeivljenje. 15. maja 1591 (ruski koledar) so na\xc5\xa1li devetletnega carjevi\xc4\x8da, ki je bil za trenutek brez nadzorstva, s prerezanim vratom na vrtu njihove gra\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kaj se je v resnici zgodilo, ni bilo nikdar pojasnjeno. Med ljudstvom je obveljalo prepri\xc4\x8danje, da si je Boris Godunov z umorom odprl pot na carski prestol. In res je po smrti carja Fjodora zavladal Boris Godunov (1598-1605).\n_START_SECTION_\nBoris Godunov. Obdobje zmede\n_START_PARAGRAPH_\nV petem letu Borisovega vladanja se je na Poljskem pojavil mlad \xc4\x8dlovek (domnevno menih Grigorij Otrepjev), ki se je izdajal za carjevi\xc4\x8da Dimitrija (ki da leta 1591 ni bil ubit, ampak ugrabljen in zamenjan s truplom drugega otroka). S podporo nekaterih poljskih plemi\xc4\x8dev in pustolovcev je oktobra 1604 prekora\xc4\x8dil poljsko-rusko mejo. Ruski vojaki so v veri, da gre za resni\xc4\x8dnega carjevi\xc4\x8da, prestopali na njegovo stran. Dimitrijeva vojska se je \xc5\xbee pribli\xc5\xbeevala Moskvi, ko je car Boris Godunov nenadoma umrl. Ljudstvo je Dimitrija v Moskvi triumfalno sprejelo, bojarji pa so ga ustoli\xc4\x8dili za novega carja. S tem se je za\xc4\x8delo sedemletno nemirno obdobje ruske zgodovine, ki mu Rusi pravijo kar obdobje zmede (\xd1\x81\xd0\xbc\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd1\x8f), polno preganjanja nasprotnikov, notranjih nemirov, vdorov zunanjih sovra\xc5\xbenikov in hitrega menjavanja (samozvanih) vladarjev._NEWLINE_La\xc5\xbeni Dimitrij (vladal junij 1605 - maj 1606), inteligenten in fizi\xc4\x8dno mo\xc4\x8dan triindvajsetletnik, se je na dvoru obna\xc5\xa1al svojeglavo in ni spo\xc5\xa1toval tradicije dvornega protokola, ki je bojarjem namenjal veliko vlogo. Vi\xc5\xa1ek \xc5\xbealjenja ruskega ponosa pa je bila Dimitrijeva poroka z Marino, katoli\xc4\x8danko in h\xc4\x8derko poljskega plemi\xc4\x8da. Ob koncu poro\xc4\x8dnega obreda so ga zarotniki pod vodstvom bojarja Vasilija \xc5\xa0ujskega ubili. Preprosta mno\xc5\xbeica je pri tem vneto sodelovala in se dva dni iz\xc5\xbeivljala nad njegovim truplom. Za novega carja je bil na hitro izbran Vasilij \xc5\xa0ujski, ki pa je imel podporo le dela moskovskih bojarjev in veliko sovra\xc5\xbenikov._NEWLINE_Vladanje Vasilija \xc5\xa0ujskega (1606-1610) je bilo polno uporov in spopadov z drugimi kandidati za prestol. Pojavila sta se la\xc5\xbeni carjevi\xc4\x8d Peter in drugi la\xc5\xbeni carjevi\xc4\x8d Dimitrij. \xc5\xa0vedi so zavzeli ruska ozemlja ob svoji meji, Poljaki so prodrli do Smolenska. Potem ko je julija 1610 manj\xc5\xa1a poljska vojska pri Klu\xc5\xa1inu (med Vjazmo in Mo\xc5\xbeajskim) razbila rusko vojsko, ki je \xc5\xa1tela skoraj 60.000 mo\xc5\xbe, so razjarjeni bojarji za poraz okrivili Vasilija \xc5\xa0ujskega in ga odstavili._NEWLINE_Svet bojarjev je tedaj odlo\xc4\x8dil, da na ruski carski prestol povabijo poljskega prestolonaslednika, \xc5\xa1estnajstletnega Vladislava. Svoje poslance (med njimi patriarha Filareta) je s ponudbo poslal pred Smolensk, kjer je poljski kralj Sigismund III. oblegal mesto. Vendar je Sigismund namesto za sina zahteval rusko krono zase, da bi pod eno (katoli\xc5\xa1ko) oblastjo zdru\xc5\xbeil Poljsko in Rusijo._NEWLINE_Marca 1611 je v Moskvi, ki so jo med tem zavzele poljske \xc4\x8dete hetmana \xc5\xbdolkjevskega, izbruhnila vstaja in za njo po\xc5\xbear. Ogenj je prizanesel le zidanemu kremlju, kjer so se utaborili Poljaki. Sigismund je zavzel Smolensk, ki je bil samo \xc5\xa1e kup ru\xc5\xa1evin (Filaret je postal njegov ujetnik). V Rusiji je zavladala popolna zmeda. Vsako mesto je hotelo biti samostojno. Novgorod je na ruski prestol klical \xc5\xa1vedskega prestolonaslednika. V Pskovu se je pojavil tretji la\xc5\xbeni Dimitrij, ki ga je podprlo nekaj bojarjev. Angle\xc5\xbei so Rusom ponudili protektorat. Vse je kazalo, da bo Rusija razpadla. Tedaj pa je pri\xc5\xa1lo do velikega preobrata.\n_START_SECTION_\nPreobrat. Izvolitev Mihaela Fjodorovi\xc4\x8da Romanova\n_START_PARAGRAPH_\nV Ni\xc5\xbenem Novgorodu sta se pojavila dva nova, dotlej nepoznana voditelja, ki nista bila iz vrst plemstva: Dimitrij Po\xc5\xbearski, izku\xc5\xa1en vojak, in Kuzma Minjin, trgovec in izredno moder \xc4\x8dlovek. Ljudje so ju spo\xc5\xa1tovali kot zaupanja vredna, po\xc5\xa1tena \xc4\x8dloveka. Septembra 1611 je Minjin organiziral ljudsko vojsko. Zelo pomembno je bilo, da je za njeno vzpostavitev prispeval vse imetje svoje dru\xc5\xbeine in da je uspel uveljaviti dogovor, da bodo tudi drugi dr\xc5\xbeavljani prispevali po petino od svojega imetja. Ljudje so Minjina imenovali za " izbranca vsega ruskega naroda", Po\xc5\xbearskega pa za poveljnika vojske._NEWLINE_Val novega upanja se je kmalu raz\xc5\xa1iril po Rusiji. Vojska se je ob Volgi pomaknila proti Jaroslavlu, kjer se je zadr\xc5\xbeala \xc5\xa1tiri mesece in se krepila. Julija je krenila proti Moskvi in jo avgusta 1612 napadla. V boju je padlo 20.000 Poljakov, 9.000 pa jih je bilo zajetih. Novembra 1612 je bila Moskva osvobojena. Mnogi so predlagali, naj Minjin postane car, a je polo\xc5\xbeaj odklonil reko\xc4\x8d "da naj bo car tisti, ki ga bo dolo\xc4\x8dil Bog in ga izbral ruski narod". Marca 1613 je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina v Moskvi (zemskij sobor), sestavljena iz bojarjev, najvi\xc5\xa1jih cerkvenih dostojanstvenikov, trgovcev in dr\xc5\xbeavljanov iz vseh mest Rusije, izbirala med najstarej\xc5\xa1imi in najbolj poznanimi bojarskimi rodbinami in izvolila za carja mladega Mihaela Fjodorovi\xc4\x8da Romanova, tudi zaradi njegovih sorodstvenih vezi z dinastijo Rurikidov.\n_START_SECTION_\nMihaelovo poreklo\n_START_PARAGRAPH_\nRoman Jurjevi\xc4\x8d Zaharjev-Jurjev (\xe2\x80\xa0 1543) je bil bojar na dvoru ruskega carja Vasilija III. (1505-33). Njegova h\xc4\x8di Anastazija je postala prva \xc5\xbeena carja Ivana Groznega (1533-84) in mu je rodila naslednika Fjodora Ivanovi\xc4\x8da, katerega vzgojitelj je bil Anastazijin brat Nikita Romanovi\xc4\x8d. Car Fjodor (1584-98) ni bil sposoben za vladanje. Namesto njega je vladarske posle vodil njegov svak Boris Godunov._NEWLINE_Nikita Romanov je umrl naravne smrti \xc5\xbee leta 1585 ali 1586. Boris Godunov (1598-1605) je, potem ko je postal ruski car, njegovega sina, vplivnega bojarja Fjodora Nikitovi\xc4\x8da pregnal v samostan Antona Sirskega dale\xc4\x8d na severu Rusije (75\xc2\xa0km jugovzhodno od Arhangelska), kjer je prejel meni\xc5\xa1ko ime Filaret, njegovo \xc5\xbeeno Ksenjo \xc5\xa0estovo in sina Mihaela pa v Ipatski samostan v Kostromi. Filareta je La\xc5\xbeni Dimitrij leta 1605 postavil za rostovskega metropolita, leta 1610 pa je kot odposlanec sveta bojarjev pri\xc5\xa1el v ujetni\xc5\xa1tvo poljskega kralja Sigismunda III._NEWLINE_Ob izvolitvi za carja je bil Mihael Fjodorovi\xc4\x8d star 16 let. Bil je slabo izobra\xc5\xbeen in osamljen. Njegova mati je izvolitev sprva zavra\xc4\x8dala, ker je bila prepri\xc4\x8dana, da bo povzro\xc4\x8dila sinovo skoraj\xc5\xa1njo smrt.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nOb Mihaelovi izvolitvi je bila Rusija v nezavidljivem polo\xc5\xbeaju. Od zunaj so jo ogro\xc5\xbeali Poljaki, ki so dr\xc5\xbeali utrjeni Smolensk in nekatere manj\xc5\xa1a mesta in \xc5\xa0vedi, ki so izkoristili prilo\xc5\xbenost in zavzeli ozemlja ob meji in bogati Novgorod. Najnevarnej\xc5\xa1e za rusko dr\xc5\xbeavo pa so bile spletke, ki so se takoj po izvolitvi pojavile na carskem dvoru, kjer so bojarske rodbine sku\xc5\xa1ale pridobiti vpliv nad mladim carjem; mo\xc4\x8dna je bila tudi propoljska stranka._NEWLINE_Mladi car je zavladal ob pomo\xc4\x8di materine dru\xc5\xbeine in je posku\xc5\xa1al najprej zagotoviti varnost meja. S posredovanjem Nemcev je za\xc4\x8del pogajanja s Poljaki za re\xc5\xa1itev vpra\xc5\xa1anja Smolenska, vendar brez uspeha. Poljski prestolonaslednik Vladislav (vedo\xc4\x8d, da ga podpira del bojarjev) je zahteval naslov ruskega carja zase in ga Mihaelu ni hotel priznati._NEWLINE_Pogajanjem pa so bili naklonjeni \xc5\xa0vedi: bili so v sporu z Danci in Poljaki ter v slabih odnosih z zavzetim ruskim Novgorodom; njihov kralj Gustav II. Adolf je pogledoval proti Nem\xc4\x8diji, kjer so se protestanti, katerih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika se je \xc4\x8dutil, pripravljali na spopad s katoliki; poleg tega so bili na ruski strani tudi Angle\xc5\xbei in Nizozemci, ki so iz trgovskih interesov \xc5\xbeeleli, da ostaneta Belo morje in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Arhangelsk v ruskih rokah. Tako je leta 1617 pri\xc5\xa1lo med Rusijo in \xc5\xa0vedsko do mirovnega sporazuma v Stolbovi: Rusija je dobila vrnjen Novgorod in \xc5\xa1vedske osvojitve v vojni; pla\xc4\x8dati je morala vojno od\xc5\xa1kodnino 20.000 rubljev in ni smela imeti svojih ladij v Balti\xc5\xa1kem morju._NEWLINE_Poljski princ Vladislav je (skupaj z izku\xc5\xa1enim hetmanom Hodkijevi\xc4\x8dem) ponovno povedel poljsko vojsko proti Rusiji. Zavzel je mesti Dorogobu\xc5\xbe in Vjazma, ni pa uspel zavzeti Kaluge in Mo\xc5\xbeajska. Mimo njih je nadaljeval proti Moskvi, vendar njenega mo\xc4\x8dnega obzidja tudi s pomo\xc4\x8djo Kozakov, ki so mu pri\xc5\xa1li na pomo\xc4\x8d, ni mogel ogroziti. Tako je bilo v mestu Deulin (v bli\xc5\xbeini moskovskega Troji\xc5\xa1kega samostana) leta 1618 sklenjeno premirje. Poljaki so zadr\xc5\xbeali Smolensk in pokrajino Severijo (med rekama Desna, Sejm). Vladislav se ni hotel odpovedati nazivu ruskega carja. Dogovorili so se za zamenjavo ujetnikov, med njimi se je v Rusijo vrnil Mihaelov o\xc4\x8de Filaret.\n_START_SECTION_\nPo vrnitvi o\xc4\x8deta iz ujetni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nZ vrnitvijo o\xc4\x8deta se je zelo okrepil polo\xc5\xbeaj mladega carja. Mihael je Filareta imenoval za moskovskega patriarha. O\xc4\x8de in sin sta odslej vladala skupaj. Filareta so na dvoru tako cenili, da so ga nagovarjali z "Veliki Gospodar"._NEWLINE_Filaret je zemskij sobor upo\xc5\xa1teval kot posvetovalni organ. Posku\xc5\xa1al je izbolj\xc5\xa1ati upravljanje dr\xc5\xbeave in urediti finance. Kmete je vezal na zemljo. Vzdr\xc5\xbeeval je stike s severnoevropskimi protestanti, zlasti s \xc5\xa0vedi. Ti so v Rusijo prina\xc5\xa1ali tehni\xc4\x8dna znanja, vezana na vojsko (npr. vlivanje topov in topovskih krogel). Danski, angle\xc5\xa1ki in nizozemski ladjedelci so pomagali Rusom zgraditi re\xc4\x8dno ladjevje, s katerim so po Volgi in Donu pluli v Kaspijsko in \xc4\x8crno morje. Ladje so omogo\xc4\x8dile ruskim trgovcem trgovanje s Perzijo (svila); iz Sibirije, kjer so Rusi prodrli vse do Tihega oceana, so Evropo oskrbovali z velikimi koli\xc4\x8dinami krzna; za pravico trgovanja so carju pla\xc4\x8devali letno dajatev._NEWLINE_Donski in zaporo\xc5\xa1ki Kozaki so leta 1627 Turkom iztrgali Azov na ustju Dona in ga kot darilo ponudili carju. Vendar car in Filaret ponudbe nista sprejela, ker sta ocenila, da tako oddaljenega opori\xc5\xa1\xc4\x8da ne bosta mogla braniti._NEWLINE_Filaret je v Moskvi ustanovil akademijo, na kateri so pou\xc4\x8devali latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in gr\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Slej ko prej je za Rusijo predstavljala najve\xc4\x8djo nevarnost Poljska. Na nevarnost je carja opozarjal \xc5\xa1vedski kralj Gustav II. Adolf; s carjem sta sklenila voja\xc5\xa1ko in trgovsko zvezo. V Moskvi se je nastanil \xc5\xa1vedski poslanik._NEWLINE_Po \xc5\xa1vedskem vzoru je Rusija izbolj\xc5\xa1ala svojo vojsko. Vpeljala je dalj\xc5\xa1a kopja, vzpostavila gibljivej\xc5\xa1e formacije, vpeljala stro\xc5\xbeje urjenje, za\xc4\x8dela je uporabljati voja\xc5\xa1ke zemljevide, kupovala je tuje oro\xc5\xbeje. Skoraj \xc4\x8detrtina vojske je bila najemni\xc5\xa1ka, oficirji so bili iz severnih protestantskih de\xc5\xbeel. \xc5\xa0tela je, glede na potrebe, od 100.000 do 300.000 mo\xc5\xbe. Zdelo se je, da je ruska vojska mo\xc4\x8dna._NEWLINE_Ob smrti poljskega kralja Sigismunda III. (1632) so bojarji mislili, da je pri\xc5\xa1la prilo\xc5\xbenost, da se Poljakom ma\xc5\xa1\xc4\x8dujejo za poraz iz leta 1618. Prepri\xc4\x8dali so carja in ruska vojska je s kakimi 30.000 vojaki in 160 topovi prekora\xc4\x8dila poljsko mejo. Sprva je hitro napredovala, obleganje Smolenska pa jo je zaustavilo za 8 mesecev. Ko je \xc5\xbee kazalo, da bo mesto padlo, je pri\xc5\xa1el s poljsko vojsko mestu na pomo\xc4\x8d Vladislav, sedaj kot novi poljski kralj. Isto\xc4\x8dasno so na jug Rusije udarili Tatari. Bojarji, katerih ozemlja so Tatari zasedli, so odhiteli domov in ruska vojska pred Smolenskom je skoraj razpadla. Sledil je poni\xc5\xbeujo\xc4\x8d poraz: vojaki so se sicer lahko umaknili, prepustiti pa so morali Poljakom vse oro\xc5\xbeje in prate\xc5\xbe. Ruska poveljnika (Mihail Borisovi\xc4\x8d \xc5\xa0ein, Ismailov) so v Moskvi obdol\xc5\xbeili izdaje in ju usmrtili. Filaret tedaj ni bil ve\xc4\x8d \xc5\xbeiv, umrl je leta 1633._NEWLINE_Poljski sejm (skup\xc5\xa1\xc4\x8dina) ni hotel ve\xc4\x8d podpirati vojne. Tako je bil leta 1634 v Poljanovki sklenjen mir: ohranjeno je bilo ozemeljsko stanje iz premirja v Deulinu; Rusi so morali pla\xc4\x8dati 20.000 rubljev vojne od\xc5\xa1kodnine, Poljaki pa so se odrekli zahtevi po ruskem prestolu in Mihaela priznali za ruskega carja (dotlej so mu priznavali le naziv velikega kneza)._NEWLINE_Po Filaretovi smrti so imeli glavno besedo pri vodenju dr\xc5\xbeave spet najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i bojarji in cerkveni veljaki. Mihaela je npr. zelo prizadelo, da ni uspel poro\xc4\x8diti svoje h\xc4\x8derke Irine z danskim princem Valdemarom, protestantom. Nasprotovala je ruska cerkev, ki je v \xc4\x8dasu Filareta le te\xc5\xbeko gledala ugodnosti, ki so jih protestanti u\xc5\xbeivali v Rusiji: zgradili so si celo nekaj protestantskih cerkva in tiskali kalvinisti\xc4\x8dni katekizem v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini; leta 1632 so v Moskvi z zvonovi pozdravili \xc5\xa1vedsko zmago nad katoli\xc5\xa1kim cesarjem._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Mihaelovega vladanja se je v Rusiji razmahnilo gradbeni\xc5\xa1tvo. Po mestih so se pojavile \xc5\xa1ole gradbeni\xc5\xa1tva in v njih se je izu\xc4\x8dilo mnogo poznanih graditeljev. Moskovski kremelj je za\xc4\x8del dobivati dana\xc5\xa1nji izgled s carskim dvorci in stolpi\xc4\x8di in nad obnovljena Spaska vrata so vgradili prvo veliko uro, ki so jo pripeljali iz Anglije. Novosti so se pojavile v cerkvenem slikarstvu. Josif Vladimirov je izdal knjigo Traktat o slikanju ikon, v kateri u\xc4\x8di nove na\xc4\x8dine slikanja in Simon U\xc5\xa1akov knjigo Besede ljubitelju slikanja ikon, kjer slikanje primerja z ogledalom \xc4\x8dasa. Oba sta naletela ne velik odpor tradicionalistov. Za znanost v tistem \xc4\x8dasu v Rusiji \xc5\xa1e ni bilo zanimanja._NEWLINE_Mihael Fjodorovi\xc4\x8d je bil dobrodu\xc5\xa1en vladar. Ljudstvo ga je imelo rado. Zadnja leta je zaradi napredujo\xc4\x8de bolezni te\xc5\xbeko hodil. \xc5\xbde za \xc5\xbeivljenja je predstavil svojega sina Alekseja Mihajlovi\xc4\x8da kot svojega naslednika. Ta je za njim brez pretresov zasedel carski prestol.'