b'\n_START_ARTICLE_\nAmi-Sadukova Venerina tablica\n_START_PARAGRAPH_\nAmi-Sadukova Venerina tablica (Enuma Anu Enlil, tablica 63) je zapis astronomskih opazovanj planeta Venere, ki se je ohranil na \xc5\xa1tevilnih klinopisnih tablicah iz 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n.. \xc5\xa1t.. Domneva se, da so bili zapisi opazovanj prvi\xc4\x8d zbrani med vladavino Ami-Saduke, desetega kralja iz Prve babilonske dinastije in \xc4\x8detrtega po Hamurabiju, ki je vladal okoli 1582-1562 pr. n. \xc5\xa1t. (kratka kronologija). Izvirno besedilo je verjetno iz sredine 17. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Na tablici so zapisani \xc4\x8dasi Venerinih vzhodov in njene prve in zadnje vidnosti nad obzorjem pred ali po son\xc4\x8dnem vzhodu in son\xc4\x8dnem zahodu v obliki lunarnih datumov. Opazovanja zajemajo obdobje 21 let.\n_START_SECTION_\nRazlaga\n_START_PARAGRAPH_\nZa izvirna opazovanja, opisana v tablici, so na za\xc4\x8detku 20. stoletja predlagali ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih datumov. Za\xc4\x8detku opazovanj Venere ustrezajo leta 1702 pr. n. \xc5\xa1t., 1646 pr. n. \xc5\xa1t., 1582 pr. n. \xc5\xa1t. in 1550 pr. n. \xc5\xa1t., ra\xc4\x8dunana po dolgi, srednji, kratki oziroma ultra kratki kronologiji._NEWLINE_Pomembnost tablice za potrditev babilonska kronologije je prvi prepoznal nem\xc5\xa1ki asiriolog Franz Xaver Kugler leta 1912, ko je z njeno pomo\xc4\x8djo prepoznal Leto zlatega prestola (Venera, tablica K 160) kot osmo leto vladanja kralja Ami-Saduke. Od takrat se kopija iz 7. stoletja razlaga razli\xc4\x8dno, ker se z njo posku\xc5\xa1a podpreti ve\xc4\x8d kronologij 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_V razlagah zapisa astronomskih opazovanj Venere je \xc5\xa1e vedno veliko negotovosti. Nekatere tablice so verjetno celo ponarejene. Mo\xc5\xbene so tudi popa\xc4\x8ditve opazovanj zaradi loma svetlobe v ozra\xc4\x8dju, na kar je opozoril armenski matemati\xc4\x8dni fizik Vahe Gurzadyan.'