b"\n_START_ARTICLE_\nAkademik \xc5\xa0okalski\n_START_PARAGRAPH_\nAkademik \xc5\xa0okalski (rusko \xd0\x90\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xb8\xd0\xba \xd0\xa8\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9) je ruska (prej sovjetska) ladja (ledolomilec) razreda Akademik \xc5\xa0ulejkin, ki je bila zgrajena na Finskem leta 1982. Ime je dobila po ruskem oceanografu Juliju Mihajlovi\xc4\x8du \xc5\xa0okalskem. \xc5\xbde od vsega za\xc4\x8detka je njeno mati\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Vladivostok, kjer je tudi registrirana.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nAkademik \xc5\xa0okalski ima dva 6 cilindrska dizelska motorja (6CHRN 36/45), ki poganjata nastavljiv ladijski vijak. Za stabilizacijo ima ladja bo\xc4\x8dne stabilizacijske rezervoarje._NEWLINE_Ladja ima na treh krovih preko 28 kabin, poleg pa \xc5\xa1e jedilnico, bar, knji\xc5\xbenico in savno.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno je bila ladja namenjena oceanografskim raziskovanjem, po nekajkratnih predelavah in posodobitvah pa je postala ladja za kri\xc5\xbearjenja po polarnih obmo\xc4\x8djih, ve\xc4\x8dinoma okoli Antarktike.\n_START_SECTION_\nPripetljaj na Antarktiki\n_START_PARAGRAPH_\n8. decembra 2013 je ladja z 74. ljudmi na krovu zapustila pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Bluff na Novi Zelandiji in se odpravila proti Antarktiki po isti poti, kot je \xc5\xa1la Avstralska antarkti\xc4\x8dna ekspedicija med letoma 1911 in 1914, ki jo je vodil avstralski geolog Douglas Mawson._NEWLINE_25. decembra 2013 je ladja obti\xc4\x8dala v poledenelem Ju\xc5\xbenem oceanu, ob vzhodni obali Antarktike. Na pomo\xc4\x8d so se odpravili trije ledolomilci, kitajski Xue Long, avstralski Aurora Australis in francoski L'Astrolabe. Prvi je pri\xc5\xa1el na pomo\xc4\x8d ledolomilec Xue Long, vendar zaradi predebelega ledu ni mogel priti bli\xc5\xbeje od 6 nm. Na tem mestu je tudi ostal, zaradi morebitnega re\xc5\xa1evanja s helikopterjem, ki ga ima na ladji. Do ruske ladje ni uspelo priti tudi francoskemu ledolomilcu, ki je nato opustil re\xc5\xa1evanje. Po odlo\xc4\x8ditvi ruskega zunanjega ministrstva, so skupino 52. potnikov nato vendarle re\xc5\xa1ili s helikopterjem v petih poletih. Prepeljali so jih na kitajsko ladjo in nato z manj\xc5\xa1imi \xc4\x8dolni naprej na avstralski ledolomilec. Ta pa jih bo odpeljal v mesto Hobart na Tasmaniji. Na ruski ladji je tako ostalo 22 \xc4\x8dlanov posadke, ki pa naj bi imeli zadostne zaloge hrane. Nov zaplet se je nato zgodil, ko je v ledu obti\xc4\x8dal \xc5\xa1e kitajski ledolomilec. Avstralska agencija za pomorsko varnost, ki koordinira re\xc5\xa1evanje, je za pomo\xc4\x8d prosila \xc5\xa1e ameri\xc5\xa1ki ledolomilec Polar Star. Ta je \xc5\xbee na poti proti ladjama Akademik \xc5\xa0okalski in Xue Long. 7.1.2014 se je ladji Akademik \xc5\xa0okalski uspelo sami re\xc5\xa1iti, saj so se na ledu okoli ladje pojavile razpoke, skozi katere je lahko odplula ven iz poledenelega morja. Nekoliko kasneje, istega dne, se je uspelo iz ledu re\xc5\xa1iti tudi kitajskemu ledolomilcu Xou Long. Ameri\xc5\xa1ki ledolomimlec Polar Star, ki je krenil proti na pomo\xc4\x8d ujetima ladjama, je bil razre\xc5\xa1en re\xc5\xa1evalne naloge."