b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Stabej\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee Stabej se je rodil v Mariboru, na levem bregu reke Drave, kjer je pre\xc5\xbeivel prvih devet let svojega \xc5\xbeivljenja. Leta 1941 je bila vsa dru\xc5\xbeina s strani nem\xc5\xa1kih okupacijskih sil preseljena v Srbijo. Med vojno je dru\xc5\xbeina \xc5\xbeivela v Zemunu, pozneje pa se je dru\xc5\xbeina preselila v Zagreb, kjer je do\xc4\x8dakala konec vojne. Prva tri leta po osvoboditvi je pre\xc5\xbeivel v rojstnem Mariboru, pozneje pa se je preselil v Ljubljano. Po maturi na klasi\xc4\x8dni gimnaziji je nadaljeval \xc5\xa1tudij na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani na oddelku za svetovno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo. Na fakulteti je bil eden med njegovimi profesorji slovenski literarni zgodovinar Anton Ocvirk, ki je od njih zahteval znanje francoskega jezika. \xc5\xbde naslednji dan se je pri\xc4\x8del u\xc4\x8diti francoski jezik. Diplomira leta 1960, istega leta je diplomiral tudi na Akademiji za glasbo v Ljubljani na oddelku za operno igro._NEWLINE_Leta 1960 se je poro\xc4\x8dil, v zakonu s soprogo Mojco (slavistko) sta se jima rodila dva otroka, sin Marko Stabej, jezikoslovec in h\xc4\x8di Veronika Stabej, pedagoginja in anglistka, ki dela v diplomaciji Republike Slovenije. Je nekdanja veleposlanica v Franciji in Kanadi. Danes Jo\xc5\xbee Stabej \xc5\xbeivi v Hru\xc5\xa1evem v bli\xc5\xbeini Polhovega Gradca.\n_START_SECTION_\nPrevajalska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nStabej je poznan po svojem \xc5\xa1irokem prevajalskem opusu, ki obsega popularno, biografsko, zgodovinsko, znanstveno in strokovno glasbeno literaturo. V svojem opusu bele\xc5\xbei \xc4\x8dez 150 naslovov knjig, ki jih je prevedel. Njegov prvi prevod je bil roman angle\xc5\xa1kega pisatelja Cecila Scott Foresterja z naslovom Odlo\xc5\xbeeno pla\xc4\x8dilo leta 1963. Jo\xc5\xbee Stabej prevaja ne samo iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, temve\xc4\x8d tudi iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine. Prevaja tudi iz jezikov na teritoriji nekdanje Jugoslavije. Eden njegovih prvih prevodov je bil prevod zbirke kratke proze Iva Andri\xc4\x87a (Putevi, obrazi, pokrajine) v zgodnjih \xc5\xa1estdesetih letih dvajsetega stoletja._NEWLINE_Jo\xc5\xbee Stabej je prevajal tako prejemnike Nobelove nagrade, kot so Nadine Gordimer, John Maxwell Coetzee, Ivo Andri\xc4\x87, Toni Morrison, Doris Lessing in Samuel Beckett, kot tudi ostale pomembne pisatelje, kot so Theodore Dreiser, Fulvio Tomizza, Sinclair Lewis, Louis Adami\xc4\x8d, Italo Tomassoni, Frederic Lepage, Viktor Frankl. Ni mu tuje niti prevajanje \xc5\xbeanrsko razli\xc4\x8dnih avtorjev, kot so Karl May, Victoria Holt, Agatha Christie, Mary Higgins Clark, Jules Verne, Giorgio Bassani, Jack London, Pierre Daninos, Edna Ferber in Susanna Tamaro._NEWLINE_Za svoje prevajalsko delo je leta 1986 dobil najvi\xc5\xa1je slovensko priznanje za prevajanje Sovretovo nagrado. To priznanje je dobil za prevod romansirane trilogije Williama Goldinga To the Ends of Earth z naslovom Obredi ob prehodu._NEWLINE_Vseskozi je tudi reden udele\xc5\xbeenec prevajalskih simpozijev in aktiven \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva slovenskih knji\xc5\xbeevnih prevajalcev. Zaradi njegove prevajalske odli\xc4\x8dnosti in uspehov, ga je dru\xc5\xa1tvo leta 2007 imenovalo za svojega \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana.\n_START_SECTION_\nUredni\xc5\xa1ka dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee Stabej ni samo prevajal, ampak je tudi aktivno urednikoval, saj je deloval kot urednik na Radiu Ljubljana, pri tedenski reviji Tovari\xc5\xa1, reviji Jana, na Delu pri urejanju Slovenskega almanaha, pri zalo\xc5\xbebi Borec in pozneje pri zalo\xc5\xbebi Mladika. Bil je tudi vodja prireditvene poslovalnice ljubljanskega Pionirskega doma.\n_START_SECTION_\nUgankarska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1i javnosti je Jo\xc5\xbee Stabej znan predvsem kot ugankar. Zanj je ugankarstvo, bodisi kot re\xc5\xa1evalca, bodisi kot sestavljalca dare\xc5\xbeljiva igra besed zdru\xc5\xbeena z u\xc5\xbeitkom. Ljubezen do ugankarstva je prevzel od matere in ugankarstvo se je po njegovem mnenju za\xc4\x8delo \xc5\xbee v pradavnini, ko se je \xc4\x8dlovek za\xc4\x8del spra\xc5\xa1evati zakaj grmi, zakaj se je to zgodilo in zakaj se to ni zgodilo. Jo\xc5\xbee Stabej meni, da je lepota uganke v tem, da \xc4\x8dloveka zoperstavi ne\xc4\x8demu neznanemu, kar pa bo zanesljivo zelo hitro odkril in zvedel. Od tod izvira tudi dobra mera zadovoljstva in u\xc5\xbeitka ob sestavljanju \xc4\x8drk in besed. Zaradi tega mora biti dobra uganka re\xc5\xa1ljiva, da je vredna svojega imena._NEWLINE_Prve svoje uganke je objavil leta 1949 v zagreb\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisu Problem s psevdonimom Jozo, ker v tem \xc4\x8dasu v Sloveniji ni bilo \xc4\x8dasopisov ali revij, kjer bi lahko objavil svoje uganke. Pozneje je sodeloval v vseh \xc4\x8dasopisih z ugankarsko vsebino, bodisi kot sestavljalec ali urednik. V slovensko ugankarstvo je uvedel celo vrsto razli\xc4\x8dnih kri\xc5\xbeank, kot so italijanska kri\xc5\xbeanka, kri\xc5\xbeanka iz sredine, skrita kri\xc5\xbeanka. Te vrste kri\xc5\xbeank \xc5\xa1e danes ob \xc5\xa1tevilnih drobnih ugankah tvorijo jedro kakovostnega slovenskega ugankarstva._NEWLINE_V svojem ugankarskem opusu je Stabej delal dve leti kot urednik prve slovenske ugankarske revije Kaj ve\xc5\xa1, kaj zna\xc5\xa1. \xc5\xbde od prve \xc5\xa1tevilke ugankarske revije KIH junija 1971 do zadnje \xc5\xa1tevilke 1075 avgusta 2015 je sodeloval v reviji kot sestavljalec in je imel stalno rubriko v reviji. Na enak na\xc4\x8din nadaljuje tudi v reviji Kajve\xc5\xa1?, ki nadaljuje tradicijo KIH-a. Redno objavlja v dnevniku Delo, kjer ima sobotna kri\xc5\xbeanka z njegovim podpisom poseben status, naziv "stabejka". V njegovih kri\xc5\xbeankah je vgrajeno vse tisto, kar po njegovem mnenju ustvarja vrhunski u\xc5\xbeitek v ugankarstvu._NEWLINE_Jo\xc5\xbee Stabej je sodeloval tudi na Radiu in Televiziji Slovenija kot snovalec kvizov, pri \xc4\x8demer je nekatere od teh kvizov tudi vodil. Najbolj znani kviz je bil Kri\xc5\xbe Kra\xc5\xbe z Mi\xc5\xa1o Molk._NEWLINE_Jo\xc5\xbee Stabej je do danes sestavil prek 1000 razli\xc4\x8dnih vrst klasi\xc4\x8dnih kri\xc5\xbeank in prek 4000 ostalih ugank. Izdal je tudi tri knjige ugank. Sodeloval je tudi kot \xc4\x8dlan ekipe Slovenije na prvem svetovnem prvenstvuv ugankarstvu leta 1992 v New Yorku. Ob\xc4\x8dasno se udele\xc5\xbeuje turnirjev v igri Kri\xc5\xbeemkra\xc5\xbeem.\n_START_SECTION_\nPevska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nSvojo kariero opernega pevca je Stabej pri\xc4\x8del v Ljubljanski operi kot basist, \xc4\x8dlan opernega zbora. Pozneje je bil znan predvsem kot koncertni pevec. Nastopal je po celotni nekdanji dr\xc5\xbeavi, kot tudi po evropskih dr\xc5\xbeavah, vklju\xc4\x8dno z nekdanjo Sovjetsko zvezo, na Kitajskem. Veliko je tudi snemal in je za svoje delo leta 1982 prejel Betettovo nagrado. Je \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva glasbenih umetnikov Slovenije, kjer je bil \xc5\xa1tiri leta predsednik dru\xc5\xa1tva.'