b'\n_START_ARTICLE_\nCleveland Abbe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1857 je Abbe diplomiral na \xc5\xa1oli, ki se danes imenuje kolid\xc5\xbe mesta New York Univerze v New Yorku. Potem ko je nekaj let u\xc4\x8dil na univerzi v Michiganu, je za ameri\xc5\xa1ko vlado izvr\xc5\xa1il nekaj geodetskih meritev. Od leta 1864 do 1866 je \xc5\xbeivel v Rusiji, kjer je \xc5\xa1tudiral astronomijo v Pulkovem pri Ottu Struveju, ki je leta 1862 nasledil svojega o\xc4\x8deta pri vodstvu observatorija. _NEWLINE_Po vrnitvi so Abbeja imenovali za predstojnika observatorija v Cincinnatiju. Na tem mestu je postal slaven, ker je na osnovi telegrafskih sporo\xc4\x8dil, ki jih je dobival o nevihtah, pri\xc4\x8del sestavljati in objavljati vremenske napovedi, podobno kot je to po\xc4\x8del J. Henry na Smithsonovem in\xc5\xa1titutu Univerze Harvard. Prvo napoved je Abbe objavil 1. septembra 1869. Kmalu so postale zelo raz\xc5\xa1irjene in tokrat je ameri\xc5\xa1ka vojska hitro ukrepala. Ustanovila je zvezdni urad, ki ga je vodil neki general, njemu pa so ponudili mesto znanstvenega sodelavca. Mesto je sprejel in leta 1871 za\xc4\x8del redno, trikrat na dan, izdajati vremenske napovedi. Leta 1891 so urad preimenovali v Meteorolo\xc5\xa1ki zavod ZDA (US Weather Bureau). Na mestu glavnega meteorologa je ostal vse do leta 1916. V javnosti pa je znan kot o\xc4\x8de meteorolo\xc5\xa1kega zavoda. Pou\xc4\x8deval je tudi meteorologijo na Univerzi Johnsa Hopkinsa v Baltimoreu, Maryland in opravil mnogo raziskav. Ko so se zaradi napredka prometa in komunikacij razdalje na Zemlji skraj\xc5\xa1ale, se je pomen vremenskih napovedi \xc5\xa1e pove\xc4\x8dal. Telegrafu so se kmalu pridru\xc5\xbeila radijska poro\xc4\x8dila, meteorolo\xc5\xa1ki baloni, radarji in kon\xc4\x8dno umetni sateliti, ki danes nadzirajo nastajanje oblakov s polo\xc5\xbeajev nad ozra\xc4\x8djem. _NEWLINE_Bil je tudi med tistimi, ki so predlagali uvedbo standardnih \xc4\x8dasovnih obmo\xc4\x8dij ali pasov (con). Pred koncem 19. stoletja je imelo vsako podro\xc4\x8dje svoj krajevni \xc4\x8das, ki je bil bolj ali manj prilagojen karjevnemu polo\xc5\xbeaju Sonca. Razli\xc4\x8dni krajevni \xc4\x8dasi pa tedaj niso povzro\xc4\x8dali posebnih te\xc5\xbeav, saj so bile potovalne hitrosti zelo majhne. S prihodom \xc5\xbeeleznice so nastale tudi prve te\xc5\xbeave. Sestavljanje voznih redov je postalo skoraj nemogo\xc4\x8de. Na osnovi \xc4\x8dlanka, ki ga je objavil leta 1879, je vlada uradno uzakonila \xc4\x8dasovni sestav, ki ga je prej zase uporabljala \xc5\xbeeleznica. Leta 1883 so ZDA razdelili na \xc5\xa1tiri obmo\xc4\x8dja z razli\xc4\x8dnimi standardnimi \xc4\x8dasi. Za standardni \xc4\x8das vsakega pasu pa so izbrali povpre\xc4\x8dje \xc4\x8dasov tistega podro\xc4\x8dja. Sestav \xc4\x8dasovnih pasov danes uporabljamo po vsem svetu. S pri\xc4\x8detkom letalskega prometa je ta razdelitev postala \xc5\xa1e bolj potrebna in koristna.'