b'\n_START_ARTICLE_\nBajalica\n_START_SECTION_\nUVOD\n_START_PARAGRAPH_\nBajalice so radiestezijski instrumenti, ki se uporabljajo za iskanje talne vode, zakopanih kamnin, rud, draguljev, olj ter drugih predmetov in materialov.\xc2\xa0 Metoda z bajalico se pri\xc5\xa1teva pod psevdoznanost, saj ni znanstvenih dokazov za njeno u\xc4\x8dinkovitost._NEWLINE_Za bajalico se uporabljajo tudi naslednji izrazi: \xc5\xa1iba za iskanje talne vode, vilinske ra\xc5\xa1je, vilinska \xc5\xa1iba, bajanica. V drugih jezikih: w\xc3\xbcnschelrute, dowsing rod,\xc2\xa0divining rod, latinsko: virgula divina\xc2\xa0ali\xc2\xa0baculus divinatorius.\n_START_SECTION_\nZGODOVINA\n_START_PARAGRAPH_\nOsem tiso\xc4\x8d let stare piktograme, ki nakazujejo na uporabo bajalic so na\xc5\xa1li v votlinah Tassili n\xc2\xb4Ajjer v Libiji. Piktograp prikazuje \xc4\x8dloveka z leseno rogovilo._NEWLINE_O iskanju vode s pomo\xc4\x8djo palice, najdemo zapise \xc5\xbee v Stari zavezi Svetega pisma, v \xc4\x8cetrti Mojzesovi knjigi (20, 8-11). Mojzes govori k steni, dvakrat udari po njej in iz nje prite\xc4\x8de voda.\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je v \xc4\x8dasu renesanse zelo nasprotovalo bajali\xc4\x8darstvu. Zapise o tem najdemo tudi na seznamih Martina Lutra, ki je bajali\xc4\x8darstvo opredelil kot dejavnost, ki kr\xc5\xa1i prvo zapoved._NEWLINE_Najdeni so bili tudi viri iz 16. stoletja, ki poro\xc4\x8dajo o tem, da so s pomo\xc4\x8djo bajalice tistega \xc4\x8dasa na Mad\xc5\xbearskem in Nem\xc5\xa1kem iskali rudo._NEWLINE_O bajali\xc4\x8darstvu je pisal tudi Robert Boyle, ki je bajali\xc4\x8darstvo preizkusil, vendar je bil pri tem neuspe\xc5\xa1en._NEWLINE_Prva znana \xc5\xbeenska bajali\xc4\x8darka je bila Martine de Bertereau. Poro\xc4\x8dena je bila \xc2\xa0z \xc2\xa0Jeanom de Chasteletom, ki se je prav tako ukvarjal z rudarstvom. Bila je izvedenka za odkrivanje mineralov in vode._NEWLINE_Leta 1693 je Tomas Browne napisal prvo angle\xc5\xa1ko knjig o bajali\xc4\x8darstvu, z naslovom: Odkritje podzemnega zaklada._NEWLINE_Bajali\xc4\x8darstvo se je po 18. stoletju raz\xc5\xa1irilo tudi na druge dr\xc5\xbeave in de\xc5\xbeele, vendar najve\xc4\x8djo veljavnost je vse do danes ohranilo v Evropi, saj je tu \xc5\xbee del tradicije.\n_START_SECTION_\nLESENA BAJALICA\n_START_PARAGRAPH_\nUporabljajo se veje v obliki \xc4\x8drke V ali Y. Za leseno bajalico se lahko odre\xc5\xbee vejo s katerega koli drevesa, priporo\xc4\x8dena pa so veje leske, jablane, breskve, vrbe, breze, saj so bolj pro\xc5\xbene. Nekateri bajali\xc4\x8darji odre\xc5\xbeejo vedno sve\xc5\xbeo vejo, saj se \xc4\x8dez \xc4\x8das posu\xc5\xa1ijo in postanejo lomljive. Kak\xc5\xa1no dol\xc5\xbeino bajalice bo bajali\xc4\x8dar izbral je odvisno od posameznika,kar mu bolj ustreza. Ve\xc4\x8dinoma pa sta dalj\xc5\xa1a kraka dolga okrog 40 cm in nikoli dalj\xc5\xa1a od enega metra, kot med njima pa je med 40\xc2\xb0 in 70\xc2\xb0._NEWLINE_Bajalice so lahko narejene tudi iz drugih materialov, ni nujno, da samo iz lesa. Bajalica je lahko narejena npr. iz kitove kosti, plastike, steklenih vlaken itd.._NEWLINE_Bajalico \xc5\xbee od nekdaj dr\xc5\xbeijo vedno na enak na\xc4\x8din. Dlani so obrnjene navzgor, dva kraka pa se dr\xc5\xbei kot bi ju \xc5\xbeeleli upogniti navzven, tretji krak \xc5\xa1trli naprej. Komolci morajo biti tesno od telesu. _NEWLINE_Ko bajali\xc4\x8dar najde predmet, se bajalica sunkovito obrne navzdol proti predmetu, redko pa se obrne tudi navzgor, lahko pa samo zaniha.\n_START_SECTION_\nL-ANTENA\n_START_PARAGRAPH_\nUporablja se par L-anten, ki se naredijo tako, da zakrivimo kovinsko \xc5\xbeico v \xc4\x8drki L. Richard Webster priporo\xc4\x8da, da uporabimo naslednje mere: 30 cm za kraka, ki \xc5\xa1trlita pred bajali\xc4\x8darjem in 15 cm za kraka, ki ju bajali\xc4\x8dar dr\xc5\xbei v rokah. Navaja pa tudi, da ni pomembna dol\xc5\xbeina, ampak udoben prijem. _NEWLINE_Ko bajali\xc4\x8dar najde \xc5\xbeeleno stvar, se L-anteni prekri\xc5\xbeata v obliki \xc4\x8drke X. \xc4\x8ce pa je predmet dolg in raven, kot na primer tok vode, ali v raziskavah vodne cevi, se anteni lahko obrneta v nasprotni smeri tako, da ka\xc5\xbeeta orientacijo predmeta. \xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBIOTENZOR\n_START_PARAGRAPH_\nJe naslednik prvotne bajalice, bajali\xc5\xa1ka \xc5\xa1iba. Biotenzor je elasti\xc4\x8dna kovinska palica s kovinskim obro\xc4\x8dkom na koncu palice. Meri pribli\xc5\xbeno 30 cm. _NEWLINE_Biotenzor se uporablja na podoben na\xc4\x8din kot nihalo. Med dvema privla\xc4\x8dnima predmetoma zaniha levo-desno, med dvema odbojnima pa gor-dol. Pri neodlo\xc4\x8denem odgovoru zaniha v krogu.\n_START_SECTION_\nNIHALA\n_START_PARAGRAPH_\nZa nihalo se uporabljajo razli\xc4\x8dni obeski na vrvici. Idealno te\xc5\xbeo obeska dolo\xc4\x8di bajali\xc4\x8dar sam. Obesek mora biti dovolj te\xc5\xbeek, da ne zaniha \xc5\xbee ob majhni sapici in dovolj lahek, da zazna \xc5\xbee tudi majhne dra\xc5\xbeljaje. Za obesek se prakti\xc4\x8dno lahko uporabi kar koli, od klju\xc4\x8da do bo\xc5\xbei\xc4\x8dnega okraska. Nekateri bajali\xc4\x8darji pa vseeno priporo\xc4\x8dajo uporabo nihal oblikovanih po zgledu radiestezistov.\xc2\xa0_NEWLINE_Nihalo med dvema nasprotujo\xc4\x8dima si silama zaniha levo-desno, med dvema privla\xc4\x8dnima pa naprej-nazaj._NEWLINE_V radiesteziji se nihalo uporablja tudi za diagnosticiranje bolezni. Z nihali naj bi lahko napovedali tudi spol otroka. Radiestezisti pravijo, da nihalo zakro\xc5\xbei v krogu, \xc4\x8de je dojen\xc4\x8dek deklica, in levo-desno ali naprej-nazaj, \xc4\x8de je to fantek.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudija Kassel\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskava je potekala leta 1990 v Kasslu, v Nem\xc4\x8diji\xc2\xa0 pod vodstvom dru\xc5\xa1tva GWUP (Gesellschaft zur Wissenschaftlichen Untersuchung von Parawissenschaften) \xe2\x80\x93 dru\xc5\xa1tvo za znanstveno raziskovanje paraznanosti. James Randi je vsakemu uspe\xc5\xa1nemu bajali\xc4\x8darju ponudil nagrado v vrednosti 10.000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Tridnevnega testa se je udele\xc5\xbeilo 30 bajali\xc4\x8darjev. Test je potekal na naslednji na\xc4\x8din: plasti\xc4\x8dne cevi, katerim so kontrolirali pretok vode, so bile zakopane 50 cm pod zemljo, pozicija vsake pa je bila ozna\xc4\x8dena na povr\xc5\xa1ini z barvnim trakom. Bajali\xc4\x8darji so morali povedati ali preko posamezne cevi te\xc4\x8de voda ali ne. Vsi bajali\xc4\x8darji so na za\xc4\x8detku testa podpisali pristopno izjavo v kateri so izjavili, da je to po\xc5\xa1ten test za preskus njihove sposobnosti in da pri\xc4\x8dakujejo 100% izid. Vendar rezultati niso bili ni\xc4\x8d bolj\xc5\xa1i, kot da bi odgovore odkrili po naklju\xc4\x8dju, zaradi tega nih\xc4\x8de ni dobil nagrade.\n_START_SECTION_\nOstale \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudija iz leta 1948, ki je vklju\xc4\x8devala 58 bajali\xc4\x8darjev in je preverjala njihovo sposobnost iskanja talne vode je bila prav tako kot \xc5\xa1tudija Kassel neuspe\xc5\xa1na. Nobeden od bajali\xc4\x8darjev ni bil uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i od naklju\xc4\x8dnega iskanja._NEWLINE_Leta 2006 so v Iowi pregledali 14 \xc5\xa1tudij o bajali\xc4\x8danju grobov in ugotovili, da niti ena od njih ni pravilno predvidela lokacijo grobi\xc5\xa1\xc4\x8d. Ugotovili so, da osnovni principi uporabljani za razlago bajali\xc4\x8danja grobov niso pravilni.\xc2\xa0'