b'\n_START_ARTICLE_\nDiskretna matematika\n_START_PARAGRAPH_\nDiskretna matematika je podro\xc4\x8dje matematike, ki prou\xc4\x8duje diskretne strukture. Predmet prou\xc4\x8devanja so objekti, ki se ne spreminjajo zvezno, ampak lahko zavzamejo samo posamezne vrednosti. Tak\xc5\xa1ni objekti so cela \xc5\xa1tevila, grafi in trditve v logiki. Diskretna matematika torej ne obravnava podro\xc4\x8dij, kot so izra\xc4\x8dunavanja in matemati\xc4\x8dna analiza. Obravnava samo \xc5\xa1tevne mno\xc5\xbeice, ki jih lahko o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dimo s celimi \xc5\xa1tevili._NEWLINE_Natan\xc4\x8dnega obsega podro\xc4\x8dij, ki jih obravnava diskretna matematika, ni natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Mno\xc5\xbeica objektov, ki jih ta veja matematike obravnava, je lahko kon\xc4\x8dna ali pa neskon\xc4\x8dna. Del matematike, ki obravnava kon\xc4\x8dne mno\xc5\xbeice, se imenuje kon\xc4\x8dna matematika_NEWLINE_Nasprotje diskretni matematiki je zvezna matematika, ki obravnava gladke in topolo\xc5\xa1ke strukture.'