b'\n_START_ARTICLE_\nBojan Golija\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBojan Golija se je rodil v delavski dru\xc5\xbeini na Studencih v Mariboru. \xc5\xbde pri sedemnajstih letih je bil sprejet na Akademijo za likovno umetnost v Ljubljani, kjer je leta 1956 opravil grafi\xc4\x8dno specialko pri profesorju Bo\xc5\xbeidarju Jakcu. Golijeva marljivost in ustvarjalni zagon sta presunila Jakca. Oklical ga je za svojega najbolj\xc5\xa1ega u\xc4\x8denca in z njim spletel iskreno prijateljstvo, ki je Goliji predvsem v mladih letih bilo v velik navdih in oporo. Jak\xc4\x8dev vpliv je zaznamoval Golijeve zgodnje grafike, predvsem obse\xc5\xbeen cikel litografij nastal v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija, v katerem prevladujejo ekspresivni kontrasti in socialna nota._NEWLINE_Po obse\xc5\xbenem sklopu litografij, je Golija v drugi polovici petdesetih let ustvaril cikel lesorezov s primorsko motiviko. V teh delih se je odmaknil od risarskih nadrobnosti ujetih v litografijah k bolj stilizirani in polskovitej\xc5\xa1i gradnji motivov, ki je strukturirala grafi\xc4\x8dni list s pozorno vzpostavljeno dinamiko \xc4\x8drno-belih kontrastov in ostro razmejenih povr\xc5\xa1in._NEWLINE_Ta na\xc4\x8din izlu\xc5\xa1\xc4\x8devanja motivov na njihove klju\xc4\x8dne komponente in stiliziranja opazovanga na ve\xc4\x8dje, liri\xc4\x8dne preplete pozitivnih in negativnih form v leseni matrici, je Golija pomembneje spoznal na Japonskem. Na povabilo Sabura Kurate, predsednika svetovnega zdru\xc5\xbeenja likovnih pedagogov, in Atsua Imaizumia, direktorja Narodnega muzeja moderne umetnosti v Tokiu, je leta 1957 za eno \xc5\xa1olsko leto, kot prvi slovenski umetnik po vojni, odpotoval v de\xc5\xbeelo vzhajajo\xc4\x8dega sonca. Tam je do potankosti spoznal tehniko japonskega lesoreza in se od blizu seznanil z vsemi stopnjami likovnega izobra\xc5\xbeevanja, kateremu so na Japonskem namenjali veliko ve\xc4\x8d pozornosti kot je je Golija bil vajen od doma._NEWLINE_Japonska izku\xc5\xa1nja je bila prelomnica v Golijevem ustvarjanju.\xc2\xa0V njegovo delo je vnesla barvo in pretanjen ob\xc4\x8dutek za dekorativnost linije, pomembno je vplivala na njegovo prostorsko obravnavo kompozicije, ter v umetniku vzbudila ob\xc4\x8dutljivost za kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino in bogato likovnost naravnega sveta.\xc2\xa0 \xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPedago\xc5\xa1ko delo in nadaljnja umetni\xc5\xa1ka pot\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi v Maribor in odslu\xc5\xbeenemu voja\xc5\xa1kemu roku se je Golija zaposlil na osnovni \xc5\xa1oli v Kamnici. \xc5\xbde na Japonskem ga je prevzela likovna kultura najmlaj\xc5\xa1ih in rad je ob\xc4\x8dudoval otro\xc5\xa1ko kreativnost. V zgodnjih \xc5\xa1estdestih letih se je tako Golija predal pedago\xc5\xa1kemu delu, ki je, kot je sam pravil, do\xc5\xbeivljenjsko ostalo njegovo temeljno poslanstvo. Bil je pionir pri uvajanju grafi\xc4\x8dnih tehnik v osnovno\xc5\xa1olski pouk in kasneje je kot \xc5\xa1olski in\xc5\xa1pektor pomembno pripomogel k uvajanju grafike v osnovne \xc5\xa1ole. Od osnovno\xc5\xa1olskega u\xc4\x8ditelja je napredoval v gimnazijskega profesorja, leta 1970 pa se je habilitiral na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Mariboru, kjer je predaval grafi\xc4\x8dno oblikovanje in pisave. Sodeloval je pri \xc5\xa1tevilnih otro\xc5\xa1kih likovnih kolonijah in sre\xc4\x8danjih ljubiteljev likovne umetnosti, z deli svojih u\xc4\x8dencev pa je dosegal izjemne uspehe na mednarodnih bienalih otro\xc5\xa1ke umetnosti. Leta 1978 je za pedago\xc5\xa1ke dose\xc5\xbeke prejel diplomo zaslu\xc5\xbenega likovnega pedagoga Jugoslavije._NEWLINE_Ob vrnitvi v Maribor je Golijevo zanimanje pritegnila motivika ljudske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jo je predvsem na pode\xc5\xbeelju, kamor je vse pogosteje zahajal, vztrajno najedal zob \xc4\x8dasa. \xc5\xbde v \xc5\xa1tudentskih letih se je kot zunanji sodelavec Pokrajinskega muzeja Maribor sre\xc4\x8deval z etnografskimi zna\xc4\x8dilnostmi pokrajin severo-vzhodne in vzhodne Slovenije, bivanje na Japonskem pa ga je dodatno spodbudilo, da je bolj cenil slovensko kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino in se v svojih delih poglobil v velikokrat spregledano likovnost slovenskega ljudskega oblikovnega izro\xc4\x8dila. Na svojstven na\xc4\x8din je spojil slogovnost japonskih lezorezov s slovensko etnografsko obarvano motiviko in tako ustvaril barvne lezoreze starega Maribora, abstrahiranih ope\xc4\x8dnatih pro\xc4\x8delij in rezljanih kme\xc4\x8dkih timpanonov iz vzhodne Slovenije, kasneje, v zgodnjih osemdesetih letih, pa se je z unikatnimi barvnimi odtisi poklonil \xc5\xa1e ribni\xc5\xa1ki suhi robi._NEWLINE_Od poznih \xc5\xa1estdesetih let se je vedno bolj izra\xc5\xbealo njegovo zanimanje za rastlinsko motiviko, ki je slu\xc5\xbeila kot navdih za izredno barvite fantazijske kompozicije in za bolj umirjena, liri\xc4\x8dno kontemplativna dela.\xc2\xa0Kljub vse bolj abstraktim grafi\xc4\x8dnim delom, je Golija svoja pozorna opazovanja rastlinskega in \xc5\xbeivalskega sveta zapisoval v naturalisti\xc4\x8dnih risbah. Kakor v kulturni dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini in izdelkih doma\xc4\x8de obrti, tako je Golija tudi v naravi na\xc5\xa1el zakladnico izredne likovnosti, ki je slu\xc5\xbeila kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za njegove stilizirane in fantazijske grafi\xc4\x8dne izpeljave. Umik od ve\xc4\x8djih odtisnjenih povr\xc5\xa1in, ki bolj detajlirani, dinami\xc4\x8dni in raz\xc4\x8dlenjeni gradnji grafi\xc4\x8dnih listov, zaznamuje Golijeva dela od sedemdesetih let naprej. Ritmi\xc4\x8dne in pozorno nanizane geometrijske oblike v delih iz tega obdobja ustvarjajo vtis mikroskopskega posnetka \xc5\xbeivih organizmov in spominjajo na kristalini\xc4\x8dno lepoto molekularnih struktur, ki so z umetnikovim na\xc4\x8dinom sen\xc4\x8denja dobile izrazito trodimenzionalen izgled._NEWLINE_Tako v tehni\xc4\x8dnem kakor tudi v vsebinskem smislu je Golija vedno znova iskal nove izpeljave. V poznih osemdesetih letih je ustvaril zadnji izklju\xc4\x8dno grafi\xc4\x8dni ciklus del \xe2\x80\x9cIz mojega vrta\xe2\x80\x9d, v katerem valovijo in se z izredno preciznimi vrezi v linolejsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do prepletajo minuciozne vejice ter kakor z ivjem pokrite stilizirane rastlinske bilke. Od klasi\xc4\x8dnih grafi\xc4\x8dnih tehnik se je vse bolj odmikal k uporabi raznolikih izraznih postopkov s katerimi je ustvarjal unikatne fantazijske kompozicije. Tem je ponekod dodal \xc4\x8drke, znamke, fotografije in odtise predmetov iz vsakdanjega sveta ter tako ustvaril kot nekak\xc5\xa1en vpogled v posameznikov cerebralni svet, kjer se slike in \xc4\x8drke zlivajo z biomorfnimi strukturami. Golijev opus zaklju\xc4\x8dujejo podobe fantazijskih vezij, ki aludirajo na inkovske kipuje in ponekod spominjajo na strukturo mo\xc5\xbeganskega tkiva. V teh delih ponovno pride do izraza umetnikov \xc4\x8dut za estetiko linije, ki pa se vse bolj odmika od podlage in se vitalno materializira v prostoru.'