b'\n_START_ARTICLE_\nDioceza Panonija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDioceza je bila prvotno del pretorske prefekture Italije in kasneje del pretorske prefekture Ilirik. Po delitvi Ilirika leta 379 je bila kot dioceza Ilirik ponovno priklju\xc4\x8dena k prefekturi Italiji._NEWLINE_Bila je ena od dveh diocez v vzhodnih \xc4\x8detrtinah tetrarhije, ki ni spadala v gr\xc5\xa1ki kulturni krog cesarstva (druga je bila Dakija), zato je bila po Teodozijevi smrti leta 395 prestavljena iz Vzhodnega v Zahodno cesarstvo. Teodozijeva h\xc4\x8derka Gala Placidija, ki je bila regentka za cesarja Valentinijana III., je leta 425 diocezo Ilirik vrnila vzhodnemu cesarju Teodoziju II.. Njena kon\xc4\x8dna usoda ni povsem jasna. Panonijo so v 440. letih osvojili Huni, Dalmacija pa je ostala v Zahodnem cesarstvu pribli\xc5\xbeno do leta 480. Na za\xc4\x8detku 6. stoletja je Panonijo osvojil ostrogotski kralj Italije Teodorik Veliki in morda ponovno ustanovil diocezo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPanonija (dioceza Illyricum occidentalis) je vklju\xc4\x8devala rimske province Prva Panonija (Pannonia Prima), Panonija Valerija (Pannonia Valeria ali Valeria), Savska Panonija (Pannonia Savia ali Savia), Druga Panonija (Pannonia Secunda), Sredozemski Norik (Noricum Mediterraneum), Celinski Norik (Noricum Ripensis) in Dalmacija (Dalmatia), Sremski eksarhat, metropolije Lauriacum (Enns), Vindomana (Dunaj), Sirmium (Sremska Mitrovica), Salona (Solin), Salisburgium (Salzburg) in "locus incertus" ("neznano mesto", Miholjanec).\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a raba imena\n_START_PARAGRAPH_\nV 9. stoletju se je Dioceza Panonija imenovalo cerkveno ozemlje nad\xc5\xa1kofa svetega Metoda.'