b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Celle\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec Celle temelji na utrjenem obrambnem stolpu z zna\xc4\x8dilnostjo vodnega gradu, ki je varoval prehod preko reke Aller. To prvo utrdbo, imenovano Kellu, je zgradil brunonidski grof okoli leta 980. Drugi predhodnik dvorca, ki je bil morda podalj\xc5\xa1ek obrambnega stolpa, je leta 1292 zgradil Otto II., vojvoda Braunschweig-L\xc3\xbcneburg. Kletni obok in spodnje nadstropje opazovalnega stolpa sta ohranjena do danes. Ru\xc5\xa1evine le\xc5\xbeijo pod grajskim gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem. Okoli leta 1315 je bil opisan prvi Castrum Celle. Zaradi nasledstvene vojne v L\xc3\xbcneburgu so leta 1378 so se Braunschweig-L\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ki vojvode preselili iz L\xc3\xbcneburga v Celle in za\xc4\x8deli preoblikovati Burg (grad), ki je zdaj obkro\xc5\xbeen z jarki in nasipi, v dvorec (Schloss).  Stoletje pozneje, med letoma 1471-1478, je dvorec raz\xc5\xa1iril Frederick II., vojvoda Braunschweig-L\xc3\xbcneburg, grajska kapela pa je bila posve\xc4\x8dena leta 1485. Ernest I., vojvoda Braunschweig-L\xc3\xbcneburg (imenovan Spovednik) je dvorec okrasil od leta 1530 v renesan\xc4\x8dnem slogu. V istem \xc4\x8dasu, med letoma 1520 in 1560, je bila obramba v obliki obzidja in bastijonov potisnjena navzven. V tem \xc4\x8dasu je bil dvorec tipi\xc4\x8den za to dobo, \xc5\xa1tirikotna stavba s pravokotnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, masivnimi stolpi, velikim glavnim stolpom in zna\xc4\x8dilnostmi Weser renesanse._NEWLINE_Od leta 1670 dalje so spremembe v dvorcu izvedli vojvoda George Vilijem, ki je \xc5\xbeelel preoblikovati star renesan\xc4\x8dni dom v sodobno rezidenco. Bil je navdu\xc5\xa1en nad stavbami, zna\xc4\x8dilnimi za kneze njegovega \xc4\x8dasa in je naredil nadaljnje spremembe, ki so \xc5\xbeelele spominjati na tiste v Italiji. Fasade, ki so bile kopirane iz bene\xc5\xa1kih zgradb in so nato dobile svoj dana\xc5\xa1nji videz. Pomembne zna\xc4\x8dilnosti so nazob\xc4\x8dani zatrepi, ki obkro\xc5\xbeajo streho in nenavadna oblika kupolastih stolpov. Iz tega obdobja je dodatek grajskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in baro\xc4\x8dne dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke sobe._NEWLINE_Po smrti Georga Viljema leta 1705 se je kon\xc4\x8dala absolutna oblast vojvod. Kne\xc5\xbeevina L\xc3\xbcneburg je nato skupaj s kne\xc5\xbeevino Calenberg pripadla Kraljevini Hanover. Dvorec je izgubil svoj politi\xc4\x8dni pomen in je dolgo \xc4\x8dasa ostal prazen. Od leta 1772 ga je zasedla v Britaniji rojena danska kraljica Caroline Matilda, h\xc4\x8di Friderika Lewisa, vali\xc5\xbeanskega princa, ki je bila izgnana v Celle zaradi njene afere z Johannom Friedrichom Struenseejem iz K\xc3\xb8benhavna. Nesre\xc4\x8dna kraljica je \xc5\xbeivela sama v Celle le do leta 1775, ko je umrla relativno mlada za \xc5\xa1krlatinko. V 19. stoletju je dvorec ob\xc4\x8dasno uporabljala hanovrsko kraljevsko gospodinjstvo kot poletno rezidenco. Zato je Georg Ludwig Friedrich Laves izvedel ve\xc4\x8d notranjih sprememb v letih 1839 in 1840. Med prvo svetovno vojno je bil dvorec zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za oficirje (Offizerslager ali Oflag) nem\xc5\xa1ke vojske.\n_START_SECTION_\nDvorec danes\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec ima razli\xc4\x8dne sobe in dvorane, ki segajo v razli\xc4\x8dna obdobja. Kapela je bila po reformaciji spremenjena in je ohranjena skoraj nespremenjena s svojo renesan\xc4\x8dno arhitekturo. Baro\xc4\x8dne dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke sobe so tudi ohranjene. V gotski dvorani se nenehno menjajo razstave, na vzhodnem krilu je mestni Bomannov muzej, ki je posve\xc4\x8den zgodovini Kraljevine Hanover. Zgodovinski grajski prostori in grajska kapela, obnovljeni med letoma 1978 in 1981, so odprti za jvnost kot del vodene ture.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDvorno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, Schlosstheater Celle, je eno najstarej\xc5\xa1ih ohranjenih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d te vrste in eno redkih baro\xc4\x8dnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d v severni Nem\xc4\x8diji. \xc5\xa0e danes ima svojo gledali\xc5\xa1ko skupino._NEWLINE_Sedanji Schlosstheater je bil zgrajen na pobudo vojvode Georga Viljema, ki je pred prihodom na oblast pre\xc5\xbeivel nekaj \xc4\x8dasa v Benetkah in tam spoznal italijansko opero. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je zasnoval italijanski arhitekt Giuseppe Arighini.  Gradbena dela na gledali\xc5\xa1\xc4\x8du so se za\xc4\x8dela leta 1670 in bila v veliki meri kon\xc4\x8dana do leta 1675. Vojvoda je gostil ve\xc4\x8d gledali\xc5\xa1kih skupin, ki jih je zaposloval, na primer iz Francije, Italije in bli\xc5\xbenjega Hanovra. Po smrti vojvode je bilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno do kratkotrajnega bivanja Caroline Matilde, za katero je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de postalo druga galerija._NEWLINE_Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zasnovano v korist dvora in nikoli ni bilo namenjeno za javnost; prvi\xc4\x8d je bilo  dovoljena zmerna stopnja dostopa do iger ob koncu 18. stoletja. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de so redno uporabljali do konca 19. stoletja, zaprto je bilo leta 1890 in postalo neuporabno. Leta 1935 je bilo temeljito prenovljeno.\n_START_SECTION_\nPark\n_START_PARAGRAPH_\nKer se dvorec nikoli ni uporabljal za kakr\xc5\xa1nekoli voja\xc5\xa1ke namene, so bili med leti 1785-1802 zunanji bastijoni poru\xc5\xa1eni in uporabljeni kot polnilo za neko\xc4\x8d globok, \xc5\xa1irok grajski jarek. Leta 1826 so v bli\xc5\xbeini dvorca uredili vrtove z izravnavanjem in odstranjevanjem obrambnih nasipov. Posadili so drevesa in grmi\xc4\x8devje in polo\xc5\xbeili trato. V 19. stoletju je nastal krajinski vrt takoj okrog dvorca. Ker je bil park okoli leta 1900 delno namenjen za izgradnjo stanovanj, je park ohranil povr\xc5\xa1ino okoli 7 hektarov. Dvorec \xc5\xa1e danes stoji na otoku, ki ga obkro\xc5\xbeajo jarki._NEWLINE_Zunaj obrambnega pasu, vendar nedale\xc4\x8d od dvorca, je imel George Viljem francoski vrt, baro\xc4\x8dni park, zasnovan na po francoskih vzorih iz poznega 17. stoletja. Kasneje je bil spremenjen v angle\xc5\xa1ki krajinski vrt, vendar nekdanja baro\xc4\x8dna postavitev \xc5\xa1e vedno ostaja na nekaterih obmo\xc4\x8djih parka.'