b'\n_START_ARTICLE_\nSikuli\n_START_PARAGRAPH_\nSikuli   (latinsko Siculi, starogr\xc5\xa1ko \xce\xa3\xce\xb9\xce\xba\xce\xb5\xce\xbb\xce\xbf\xce\xaf Sikeloi) so bili italsko pleme, v \xc5\xbeelezni dobi naseljeno v vzhodni Siciliji. Njihovi zahodni sosedje so bili Sikani. Po Sikulih je v zgodnji antiki dobila ime Sicilija, ki se je kmalu zatem zlila s kulturo Magnae Graeciae.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so dokazala, da je imela v bronasti dobi  na Siciliji nekaj vpliva mikenska kultura. Najstarej\xc5\xa1a pisna omemba Sikulov je v Homerjevi Odiseji _NEWLINE_Sikuli in Sikani iz \xc5\xbeelezne dobe so bili morda ilirsko ljudstvo, ki je, skupaj z Mesapi, tvorilo domorodno predindoevropsko sredozemsko prebivalstvo.  Tukidid in drugi klasi\xc4\x8dni pisci so poznali izro\xc4\x8dilo, da so Sikuli neko\xc4\x8d prebivali v centralni Italiji vzhodno in celo severno od Rima.  Od tam so jih na Sicilijo pregnala umbrijska in sabejska plemena. Njhova dru\xc5\xbebena ureditev je bila plemenska, gospodarstvo pa je temeljio predvsem na poljedelstvu. Po Diodorju  Sicilskemu so po nizu konfliktov s Sikani za  mejo med njihovima ozemljema dolo\xc4\x8dili reko Salso._NEWLINE_Zdaj se domneva, da so se Sikuli priselili kasneje, da so v bronasti dobi na Siciliji uvedli rabo \xc5\xbeeleza in s seboj pripeljali udoma\xc4\x8dene konje. Njihov prihod na Sicilijo je datiran v zgodnje 1. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. Nekaj dokazov, ki temeljijo na imenu \xc5\xa0ekele\xc5\xa1ev, enem od Ljudstev z morja, omenjenem na Velikem karna\xc5\xa1kem napisu (pozno 13. Stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), ka\xc5\xbee, da se njihov etnonim lahko datira v \xc5\xbeelezno dobo. _NEWLINE_Najbolj znana sikulska nekropola je v Pantalici pri Sirakuzah. Druga najve\xc4\x8dja je nekropola Cassibile pri Notu. Grobnice elite imajo obliko  pe\xc4\x8dice (a forno), povzete po \xc4\x8debeljih panjih. _NEWLINE_Glavna sikulska mesta so bila Agirum (Agira), Centirupa ali Centiripe (Centorbi, ki se zdaj ponovno imenuje Centitupe), Henna (kasneje Castrogiovanni, kar je popa\xc4\x8denka imena Castrum Hennae iz arabskega Qasr-janni, od leta 1920 ponovno Enna, in tri naselja: Hybla Major, imenovana Geleatis ali Gereatis, na reki Simetus,  Hybla Minor na vzhodni obali Sicilije severno od Sirakuz, morda nekdanja dorska kolonija Hybla Megara, in  Hybla Heraea na jugu Sicilije._NEWLINE_S prihodom gr\xc5\xa1kih kolonistov Halkidijcev, ki so bili v dobrih odnosih s Sikuli, in Dorcev, ki niso bili, in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim vplivom gr\xc5\xa1ke civilizacije, so bili Sikuli prisiljeni umakniti se iz najbolj naprednih obalnih mest v notranjost otoka. \xc5\xa0estdeset kilometrov od obale Jonskega morja so Sikuli in Grki v Morgantini \xc5\xbeiveli v tak\xc5\xa1nem so\xc5\xbeitju, da zgodovinarji niso vedeli, ali je bila Morgantina gr\xc5\xa1ki polis ali sikulsko mesto. Gr\xc5\xa1ke dobrine, predvsem lon\xc4\x8denina, s katerimi se je trgovalo po naravnih poteh, so opazno vplivale na na\xc4\x8drtovanje sikulskih mest.  _NEWLINE_Sredi 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je sikulskemu voditelju Ducetiju uspelo ustanoviti sikulsko dr\xc5\xbeavo, nasprotnico Sirakuz. V dr\xc5\xbeavo je bilo vklju\xc4\x8denih ve\xc4\x8d mest v osrednji in ju\xc5\xbeni Siciliji. Po nekaj letih neodvisnosti so Grki leta 450 pr. n. \xc5\xa1t. porazili njegovo vojsko. Deset let kasneje je Ducetij umrl. Brez njegove karizme se je gibanje za neodvisnost sesulo in Sikuli so pod vplivom helenisti\xc4\x8dne kulture postopoma  izgubili svojo prepoznavnost. Tukidid je pozimi leta 426/425 med obleganjem Sirakuz med atenskimi zavezniki  opazil tudi Sikule, ki so bili sprva zaveznki Sirakuz,  potem pa so je jim zaradi stroge oblasti uprli. Sikuli in druga sicilska ljudstva so razen v Tukididovih spisih omenjeni tudi v raztresenih odlomkih drugih picev, na primer  Helanika z Lesbosa  in Antioha iz Sirakuze.'