b'\n_START_ARTICLE_\nStanko Bani\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomiral je 1938 na beograjski Medicinski fakulteti in 1970 doktoriral na Medicinski fakulteti v Ljubljani. Strokovno se je izpopolnjeval v K\xc3\xb8benhavnu in Washingtonu. V letih 1961\xe2\x88\x921983 je bil predstojnik In\xc5\xa1tituta za mikrobiologijo, 1961-1977 predstojnik katedre za mikrobiologijo in od 1972 redni profesor na ljubljanski medicinski fakulteti. Napisal je u\xc4\x8dbenik Repetitorji mikrobiologije za \xc5\xa1tudente stomatologije ter preko sto strokovnih in znanstvenih \xc4\x8dlankov. Bil je ustanovitelj in prvi predsednik Slovenskega imunolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva, predsednik Zveze dru\xc5\xa1tev imunologov Jugoslavije, na\xc4\x8delnik medicinske sekcije terminolo\xc5\xa1ke komisije pri Slovenski akademiji znanosti in umetnosti. Opravil je pionirsko delo v razvoju slovenske medicinske mikrobiologije, terminologije, bakterijske genetike in vitaminologije. Vitaminologija je manj znano raziskovalno podro\xc4\x8dje Stanka Bani\xc4\x8da. Zanimal se je predvsem za vitamin C. Sprva je raziskoval njegovo antibioti\xc4\x8dno delovanje na bacile, ki povzro\xc4\x8dajo oslovski ka\xc5\xa1elj. Za svoje delo je bil 1979 odlikovan z redom dela z zlatim vencem, 1982 pa je prejel Kidri\xc4\x8devo nagrado. Leta 1994 mu je Slovensko mikrobiolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo podelilo Plen\xc4\x8di\xc4\x8devo priznanje v zahvalo za delo na mikrobiolo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju.'