b'\n_START_ARTICLE_\nMelita (anti\xc4\x8dno mesto)\n_START_SECTION_\nPunsko-rimska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nMelita je bila na strate\xc5\xa1ko pomembni visoki planoti v severnem delu Malte. Mesto je bilo naseljeno \xc5\xbee od prazgodovine, v bronasti dobi pa je bilo pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de, saj je bilo naravno za\xc5\xa1\xc4\x8diteno. Feni\xc4\x8dani so kmalu po kolonizaciji otoka v 8. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ustanovili mesto Maleth.  V Rabatu so na obmo\xc4\x8dju, ki naj bi bilo zunaj obzidja Maleth, na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne punske grobnice. _NEWLINE_Rimska vlada na Malti je bila ustanovljena v zgodnjem obdobju druge punske vojne. Rimski konzul Tiberij Sempronij Longo je leta 218 pr. n. \xc5\xa1t. plul s svojo floto s Sicilije v Melito in karta\xc5\xbeanski poveljnik Hamiklar se je predal, ne da bi se zelo upiral. Otok je bil nato priklju\xc4\x8den rimski provinci Siciliji, Maleth pa je postal Melita. Mesto je postalo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, dale\xc4\x8d od rimske politike. _NEWLINE_Med zgodnjo rimsko zasedbo je imelo mesto Melita status foederata civitas podobno kot druga mesta na Siciliji, kot sta Messana (sodobno Messina) in Tauromenium (sodobno Taormina). Prebivalci so bili upo\xc5\xa1tevani kot zavezniki (socii) (avtonomna plemena in mestne dr\xc5\xbeave na italijanskem polotoku v trajnem voja\xc5\xa1kem zavezni\xc5\xa1tvu z rimsko republiko do vojne 91\xe2\x80\x9388 pr. n. \xc5\xa1t. V tem sporu so vsi rimski zavezniki dobili rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo, njihova ozemlja pa so bila vklju\xc4\x8dena v rimsko dr\xc5\xbeavo, in ne kot premagancev, zato so ohranili svoje zakone in imeli pravico kovati svoje kovance. \xc4\x8ceprav sta bila uvedena latinski jezik in rimska vera, sta na Malti pre\xc5\xbeivela punska kultura in jezik vsaj do 1. stoletja. S\xc4\x8dasoma je Melita dobila status municipija, ki so mu bile dodeljene enake pravice kot drugim rimskim mestom. _NEWLINE_Po Apostolskih delih je apostola Pavla v 60. letu n. \xc5\xa1t., ko je do\xc5\xbeivel brodolom in pristal na Malti, pozdravil Publij, guverner Melite in Pavel je ozdravil njegovega o\xc4\x8deta. [28: 1\xe2\x80\x9310]. Prebivalci Melite so se spreobrnili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, Publij pa je postal prvi \xc5\xa1kof Malte in potem \xc5\xa1kof v Atenah, umrl je leta 112. _NEWLINE_Malo je znano o lokaciji mesta, saj je pre\xc5\xbeivelo le nekaj ostankov. Obkro\xc5\xbeeno je bilo z debelim obzidjem in jarki, \xc5\xa1tevilnimi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di, ki so bila zunaj obzidja. Stolnica v Mdini je bila zgrajena na kraju guvernerjeve pala\xc4\x8de, kjer je sveti Pavel ozdravil Publijevega o\xc4\x8deta. V mestu so imeli gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, v bli\xc5\xbeini je stal Apolonov tempelj. Tempelj je imel tetrastilni portik in zid, ki je bil del njegovega podija, \xc5\xa1e vedno je pod dana\xc5\xa1njo ulico Villegaignon. _NEWLINE_Prozerpinin tempelj je stal na hribu pri Mtarfi, zunaj obzidja Melite. Od njega je ostal le del marmornega stebra in del punskega venca. Njegov obstoj je znan iz hrestomati\xc4\x8dnega napisa, ki je bil odkrit leta 1613. Ka\xc5\xbee, da je bil tempelj obnovljen med Avgustovo vladavino.  Zdaj na tem kraju stoji kip svetega Nikolaja.\n_START_SECTION_\nBizantinska oblast in uni\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nMalte\xc5\xa1ki otoki so bili vklju\xc4\x8deni v bizantinsko provinco Sicilijo do 535. Melita je ostala upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de otoka, vendar je malo znano o bizantinskem obdobju v mestu. Morda so zgradili dodatno za\xc5\xa1\xc4\x8dito, ki je mesto zmanj\xc5\xa1ala do velikosti sedanje Mdine, tretjine velikosti punsko-rimskega mesta. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita je bila verjetno zgrajena okoli 8. stoletja, da bi prepre\xc4\x8dila nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do muslimansko gro\xc5\xbenjo, \xc4\x8deprav so jo morda kasneje zgradili Arabci po 11. stoletju. Ne glede na to, kdaj je bila zgrajena za\xc5\xa1\xc4\x8dita, je bilo novo obzidje najverjetneje zgrajeno iz kamnov poru\xc5\xa1enih zgradb starodavnega mesta. _NEWLINE_Melito so zajeli in uni\xc4\x8dili Aglabidi leta 870. Po Al Himjariju je bilo mesto uni\xc4\x8deno v obdobju, ko je vladal bizantinski guverner Amros (verjetno Ambrozij). Trajanje obleganja ni znano, vendar je trajalo nekaj tednov ali morda nekaj mesecev. Vojsko Aglabidov je vodil in\xc5\xbeenir Halaf Al H\xc4\x81dim, ki je v boju izgubil \xc5\xbeivljenje. Nov vali Sav\xc4\x81da Ibn Mohamed je bil poslan s Sicilije, da bi nadaljeval obleganje. Melita je padla, prebivalce so pobili, mesto uni\xc4\x8dili in cerkve oropali. Marmor iz melitske cerkve je bil uporabljen za graditev gradu v kraju Sousse v sodobni Tuniziji. _NEWLINE_Po podatkih Al Himjar\xc4\xabja je otok ostal skoraj nenaseljen, dokler ga muslimanska skupnost in njihovi su\xc5\xbenji niso okrog leta 1048 ali 1049 obnovili, zgradili naselje Medina, kjer je bila Melita, ki naj bi bilo "bolj\xc5\xa1e mesto, kot je bilo prej". Bizantinci so posku\xc5\xa1ali ponovno prevzeti mesto okoli 1053 in 1054, vendar so jih branilci pregnali. Po arheolo\xc5\xa1kih dokazih je bilo mesto \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 11. stoletja uspe\xc5\xa1no muslimansko naselje, zato bi bil Al Himjar\xc4\xabjev zapis v tem pogledu nezanesljiv._NEWLINE_Mesto Medina, pozneje imenovano Mdina v malte\xc5\xa1\xc4\x8dini, je ostalo glavno mesto Malte vse srednjeve\xc5\xa1ko obdobje do leta 1530, ko so v Birguju ustanovili red svetega Janeza. Mesto je bilo pozneje znano kot Citt\xc3\xa0 Vecchia (staro mesto) ali Citt\xc3\xa0 Notabile (aristokratsko mesto). V stoletjih je bilo obse\xc5\xbeno obnovljeno, zadnji ve\xc4\x8dji gradbeni projekt je bil leta 1720, ko so bile nadgrajene utrdbe in zgrajene \xc5\xa1tevilne javne stavbe.\n_START_SECTION_\nOstanki\n_START_PARAGRAPH_\nPo opisih Giovannija Francesca Abela je bilo sredi 17. stoletja mnogo arhitekturnih delov iz Melite \xc5\xa1e vedno vidnih. Od poznega 17. do 19. stoletja so bili nekateri marmorni stebri in drugi ostanki iz Apolonovega in Prozerpinega templja in drugih zgradb iz Melite odvzeti in vgrajeni kot dekorativni elementi v razli\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e in cerkve, med njimi stolnico svetega Pavla v Mdini, jamo svetega Pavla v Rabatu in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kansko cerkev svete Marije, cerkev Svetih du\xc5\xa1, Auberge d\'Italie (Italijansko gosti\xc5\xa1\xc4\x8de) in pala\xc4\x8do Castellania v Valletti._NEWLINE_Od Melite je ostalo zelo malo, nobena pomembna ru\xc5\xa1evina mestnih templjev, bazilik ali triumfalnih lokov ni ohranjena. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i ostanek je Domus Romana, mestna hi\xc5\xa1a iz 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ki je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena v 2. stoletju. Na njenih ru\xc5\xa1evinah je v 11. stoletju nastalo islamsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, mesto pa je bilo naklju\xc4\x8dno odkrito leta 1881. Dodatna izkopavanja so razkrila temelje hi\xc5\xa1e z dobro ohranjenimi mozaiki in kipi. Ostanki hi\xc5\xa1e so odprti za javnost kot muzej, za katerega skrbi Heritage Malta._NEWLINE_Ostanki mestnih vrat ali stolpa v obzidju Melite so bili odkriti v Saqqajji v dana\xc5\xa1njem Rabatu, pribli\xc5\xbeno 5 m pod trenutnim nivojem ulice. Pod sedanjo ulico svete Rite in cerkvijo svetega Pavla so ohranjeni deli 700 m dolgega jarka. Spodnji temelji nekaterih punsko-rimskih zidov, ki so sestavljeni iz treh vrst rustikalno obdelanega kamna, so bili odkriti leta 2010 med izkopavanji v bli\xc5\xbeini kurtine Magazine v zahodnem delu Mdine. Edini ostanki starodavnih zidov so punsko-rimski zidani bloki, ki so bili ponovno uporabljeni v srednjeve\xc5\xa1kem obdobju. To so zid okoli Gr\xc5\xa1kih vrat in nekaj kamnov, ki so jih odkrili pri izkopavanjih na ulici Inguanez in pala\xc4\x8di Xara._NEWLINE_Pod Castellettijevo pala\xc4\x8do v Rabatu so odkrili odseke rimske ceste, cisterne, kanale in druge arheolo\xc5\xa1ke ostanke. Na\xc5\xa1li so tudi nekaj napisov, kapitelov in drugih arhitekturnih ostankov iz starodavne Melite, ki jih hranijo v muzeju Domus Romana in stolni\xc4\x8dnem muzeju v Mdini ali v zasebnih zbirkah. Deli tal Apolonovega templja so bili odkrili leta 2002. Ostanke drugih starodavnih zgradb ter keramiko, kovance ali druge artefakte iz bronaste dobe ali punsko-rimskega obdobja \xc5\xa1e vedno ob\xc4\x8dasno odkrivajo pri izkopavanjih ali med gradbenimi projekti v Mdini ali Rabatu._NEWLINE_V Rabatu so na\xc5\xa1li tudi majhen kip egiptovske boginje Izide in rogoznico._NEWLINE_V Rabatu so \xc5\xa1tevilne katakombe skupaj s punskimi in rimskimi grobnicami, ki so bile prvotno tik pred obzidjem Melite.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Melita je dalo ime glavnemu otoku Malti in pozneje celotni dr\xc5\xbeavi.'