b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Coronini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGrof Franc Coronini, ki je pripadal \xc5\xa1empetrski veji plemi\xc5\xa1ke rodbine Coroninijev, je na Dunaju \xc5\xa1tudiral filozofijo in pravo, bil nekaj let v voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi, se udele\xc5\xbeil avstrijsko-pruske vojne (1866), v kateri je bil hudo ranjen, od 1867 pa je z \xc5\xbeeno Selmo stalno \xc5\xbeivel v \xc5\xa0empetru pri Gorici. Kot zastopnik mesta Gorice je pri\xc5\xa1el 1870 v de\xc5\xbeelni zbor, ki ga je 1871 izvolil v dunajski parlament, kjer je zastopal gori\xc5\xa1ko volilno okro\xc5\xbeje. Tam se je najprej pridru\xc5\xbeil zmernemu krilu nem\xc5\xa1ke ustavne stranke, nato naprednemu klubu, ki ga je izvolil za predsednika, prevzel 1878 predsedstvo avstrijske delegacije v parlamentu in postal 1879 predsednik parlamenta._NEWLINE_Za \xc4\x8dlana gosposke zbornice je bil imenovan 1897. Kot veleavstrijec je zagovarjal okupacijo Bosne in Hercegovine in stremel po pridobitvi novih pokrajin na ju\xc5\xbenih mejah monarhije. Zagovarjal je parlamentarizem, in ga sku\xc5\xa1al \xc5\xa1\xc4\x8dititi pred pritiski od zgoraj. S Slovenci je pri\xc5\xa1el v stik kot dolgoletni \xc5\xbeupan v \xc5\xa0empetru, predsednik Kmetijske dru\xc5\xbebe v Gorici (1870-1901) in gori\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni glavar (1870\xe2\x80\x931877, 1883\xe2\x80\x931899). Kot de\xc5\xbeelni glavar je nastopal objektivno, se vzdr\xc5\xbeeval glasovanja in prepustil strankam, da se same sporazumejo, ni pa mogel prepre\xc4\x8diti nara\xc5\xa1\xc4\x8danja nacionalnega boja, ki je kulminiral po letu 1895 zato je  januarja 1899 odstopil._NEWLINE_Coronini je kot dr\xc5\xbeavni in de\xc5\xbeelni poslanec uporabljal svoja znanstva z najvi\xc5\xa1jimi krogi v monarhiji (v mladih letih je bil tovari\xc5\xa1 poznej\xc5\xa1ega cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa, kateremu je bil njegov o\xc4\x8de vzgojitelj) v korist italijanskim volivcem, upo\xc5\xa1teval pa je tudi koristi slovenske pokrajine. Zavzemal se je za \xc5\xa1tevilne predloge slovenskih poslancev, npr. za zgraditev predelske in vipavske \xc5\xbeeleznice (\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga Prva\xc4\x8dina - Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina), kot predsednik odbora za pogozditev Krasa in predsednik Kmetijske dru\xc5\xbebe je pospe\xc5\xa1eval pogozdovanje kra\xc5\xa1kih povr\xc5\xa1in in razvoj kmetijstva in si zaslu\xc5\xbeil priznanje dobrosr\xc4\x8dnosti (z dohodki de\xc5\xbeelnega glavarja je ustanovil sklad za obnemogle delavce), kavalirstva in objektivnosti.'