b'\n_START_ARTICLE_\nOmejitev (jezikoslovje)\n_START_PARAGRAPH_\nOmejitve (angle\xc5\xa1ko constraints) so del evalvatorja v slovni\xc4\x8dnem modelu optimalnostne teorije. Dolo\xc4\x8deno omejitev lahko neki kandidat kr\xc5\xa1i (enkrat, ve\xc4\x8dkrat) ali ne, kar pa je lahko usodna kr\xc5\xa1itev ali pa ne (glede na druge kandidate)._NEWLINE_Omejitve so v optimalnostni teoriji dveh vrst: zvestobnostne (faithfulness constraints) ali zaznamovanostne (markedness constraints). Prve vrednotijo vnos (input) in rezultat (output) hkrati, druge pa samo rezultat. Omejitve so univerzalne, jeziki pa se razlikujejo glede na to, kako jih rangirajo. Tako npr. havaj\xc5\xa1\xc4\x8dina ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da zaprtih zlogov, kar pomeni, da je omejitev BrezKode rangirana visoko, vsekakor pa nad ustrezno zvestobnostno omejitvijo, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina pa jih dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, zato velja obratno._NEWLINE_Zvestobnostne omejitve so ve\xc4\x8d vrst: npr. odvisnostne (Dep), ki prepovedujejo epentezo, maksimalnostne (Max), ki prepovodejujejo izpad segmentov, in enakostne (Ident), ki prepovedujejo spremembo segmentov (oz. dolo\xc4\x8dene lastnosti). Posebna vrsta zaznamovanostnih omejitev so poravnalne (Align), ki dolo\xc4\x8dajo poravnavo dveh slovni\xc4\x8dnih enot (npr. besede in morfema ali besede in naglasa).'