b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Janeza Krstnika, Ljutomer\n_START_SECTION_\nOpis cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nPrezbiterij cerkve ka\xc5\xbee slogovne znake pozne gotike. Stropna konstrukcija so kamnita rebra, ki rastejo iz snopastih stenskih slu\xc5\xbenikov, ti pa po\xc4\x8divajo na konzolah, ki so kiparsko okra\xc5\xa1ene: \xc5\xa1kof z mitro, mlad mo\xc5\xa1ki z rogatim pokrivalom in dve \xc5\xbeenski z oglavnicama. Viri omenjajo cerkveni tlak in grobnice. Plemi\xc4\x8de in \xc5\xbeupnike so pokopavali v prezbiteriju, druge uglednej\xc5\xa1e vernike tudi v ladji. Poleg \xc5\xbee omenjenih je tu \xc5\xa1e en epitaf, namenjen \xc5\xa1tajerskemu komorniku in koro\xc5\xa1kemu de\xc5\xbeelnemu mar\xc5\xa1alu Reichardtu pl. Lichtensteinu iz leta 1596, ki ga je izdelal Italijan Vincentius Cumini, sicer kipar in \xc5\xa1tukater iz Gradca. Ladje razmejujejo visoki slopi, nad njimi pa je kri\xc5\xbeno obokan strop. Na zahodnem koncu je pevski kor podprt s slopi. \xc4\x8cutiti je baro\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti, ki so odraz dela gra\xc5\xa1kih in lipni\xc5\xa1kih gradbenih mojstrov._NEWLINE_Notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina cerkve prvotno ni bila poslikana. \xc5\xa0ele konec 19. stol. je furlanski slikar Jakob Brollo poslikal stene z motivi iz legende o sv. Janezu Krstniku. Poslikave so bile po\xc5\xa1kodovane v po\xc5\xbearu. Novo stensko dekoracijo je izdelal slikar Franjo Horvat iz Gornje Radgone. Prezbiterij  je leta 1922 poslikal ljutomer\xc4\x8dan Anton \xc4\x8ceh s prizori iz \xc5\xbeivljenja sv. Janeza Krstnika in upodobitvami Kristusa, prerokov, evangelistov in apostolov Petra in Pavla. Leta 1990 so celotno notranjost prepleskali in freske osve\xc5\xbeili. Zunanjo fasado so ve\xc4\x8dkrat obnavili, nazadnje leta 1933._NEWLINE_Pomembna oprema cerkve so predvsem oltarji in pri\xc5\xbenica. Po\xc5\xbegane in uni\xc4\x8dene oltarje so obnavljali po opusto\xc5\xa1enju in razdejanju Krucov, tj. v prvi polovici 18. stoletja. Oltar sv. Jo\xc5\xbeefa iz leta 1717 ima zanimivo stebri\xc5\xa1\xc4\x8de z uslo\xc4\x8deno gredo, zavoje iz akanta in sadne girlande. Leta 1756 je zanj naredil oltarno sliko ljutomerski slikar Jo\xc5\xbeef Digl. Na oltarju Ro\xc5\xbenega venca iz leta 1737 so pomembne figure svetnikov, pape\xc5\xbeev in \xc5\xa1kofov v razgibanih dr\xc5\xbeah, z \xc5\xbeivahno draperijo. Oltar je pobarval gra\xc5\xa1ki mojster Franc Anton Ramsch\xc3\xbcssel, oltarno podobo pa je leta 1856 naslikal avstrijski slikar Jo\xc5\xbeef Ernst Tunner. Oltar sv. Janeza Nepomuka je iz okoli leta 1740. Nekoliko mlaj\xc5\xa1i je Kri\xc5\xbeev oltar iz leta 1741 s Kri\xc5\xbeanim, Marijo in Janezom ter dvema svetnikoma, vse delo rezbarja Franca Abrahama Schakharja iz Lipnice. Z njim je sodeloval gra\xc5\xa1ki slikar Matija Marchl. Najimenitnej\xc5\xa1i je veliki oltar, delo mariborskega kiparja Jo\xc5\xbeefa Holzingerja. Nastal je v letu 1797, \xc5\xbee v klasicizmu. Leta 1810 ga je pobarval radgonski slikar Simon Adamec, oltarne podobe so delo gra\xc5\xa1kega umetnika J. Jandla, sedanjo sliko sv. Janeza Krstnika, zavetnika cerkve, je leta 1856 izdelal gra\xc5\xa1ki slikar Beyer._NEWLINE_Pri\xc5\xbenica z razgibano streho in okrasjem ka\xc5\xbee znake zrelega baroka in je iz leta 1736. Baro\xc4\x8dne orgle iz leta 1737 je naredil Jurij Miteregger iz Gradca, po po\xc5\xbearu 1901 pa jih je popravil Jo\xc5\xbeef Brandl iz Maribora. Nazadnje so bile obnovljene leta 1991._NEWLINE_Neko\xc4\x8d je cerkev obdajalo taborsko obzidje, znotraj katerega je bilo tudi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1671 so na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pozidali kostnico. Leta 1736 so obzidju dodali dva baro\xc4\x8dna portala, okra\xc5\xa1ena s kipi in trakastim ornamentom. Arhitekturno kompozicijo dopolnjuje tudi kapelica sv. Florjana s kupolasto streho in stolpi\xc4\x8dem, ki stoji med portaloma. Prizore, ki prikazujejo Abrahamovo daritev, Janeza Krstnika in Rojstvo, odlikuje slikovita zasnova, ki jo je kipar spretno prenesel v kamen.\n_START_SECTION_\nZvonik in zvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi romanski zvonik na zahodni strani ni bil identi\xc4\x8den z dana\xc5\xa1njim. V prvi polovici 15. stoletja so na severni strani novega prezbiterija postavili drug, ve\xc4\x8dji zvonik, ki so ga skozi zgodovino dograjevali do dana\xc5\xa1nje vi\xc5\xa1ine. V pritli\xc4\x8dju je bila najprej kapela, nad njo pa obokana, proti ognju varna sobica, v kateri je tr\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina shranjevala denar, razli\xc4\x8dne dragocenosti, listine in drugo arhivsko gradivo. Klju\xc4\x8d od te sobe je prevzel vsakokratni \xc5\xbeupan na dan, ko je bil izvoljen._NEWLINE_Iz arhivov izhaja, da so leta 1670 popravili streho zvonika in nanj postavili petelina. Leta 1674 so popravili uro. _NEWLINE_Konec 17. stoletja je cerkev dobila popolnoma novo obliko. Po prvotnem na\xc4\x8drtu naj bi ob raz\xc5\xa1iritvi cerkve na zahodni strani dozidali manj\xc5\xa1i zvonik. Dela so za\xc4\x8deli leta 1688. Delo je leta 1689 prekinil po\xc5\xbear, ki je nastal na trgu in se raz\xc5\xa1iril tudi na cerkev. Pogorela sta oba zvonika in pripravljen gradbeni les. V ognju sta se stopila tudi dva manj\xc5\xa1a zvonova. Kmalu zatem so popravili manj\xc5\xa1i zvonik in vanj za\xc4\x8dasno shranili veliki zvon. Ostal je nedokon\xc4\x8dan, v zgornjem delu lesen._NEWLINE_Leta 1704 je \xc5\xa1kof Jo\xc5\xbeef Dominik, grof Lamber\xc5\xa1ki dal pobudo za povi\xc5\xa1anje enega od obeh zvonikov. \xc5\xbdupnik Matej Ozmec je  v naslednjem letu povi\xc5\xa1al tr\xc5\xa1ki, ve\xc4\x8dji zvonik. Po kon\xc4\x8danem delu so vanj spravili zvonove, manj\xc5\xa1i zvonik pa pokrili. V njem so leta 1747 naredili nov bo\xc5\xbeji grob, leta 1788 pa zvonik spet zni\xc5\xbeali._NEWLINE_V pritli\xc4\x8dju tr\xc5\xa1kega zvonika je leta 1738 \xc5\xbeupnik Matija Petek uredil kapelo, kjer so lahko opravljali ma\xc5\xa1e. V vizitacijskem zapisniku iz leta 1764 pi\xc5\xa1e, da je zvonik dovolj visok in zidan in da v njem visijo trije zvonovi. Zakristija je bila takrat \xc5\xa1e pod stolpom in zelo tesna._NEWLINE_Do druge polovice 19. stoletja je bil zvonik piramidalne oblike, pokrit z opeko in le malo vi\xc5\xa1ji od cerkvene strehe. Potres leta 1880 je povzro\xc4\x8dil manj\xc5\xa1o \xc5\xa1kodo, zato so leta 1884 za\xc4\x8deli zbirati denar za obnovo in povi\xc5\xa1anje. Sredi leta 1885 so ga povi\xc5\xa1ali za pet metrov in nanj postavili visoko \xc5\xa1ilasto streho iz kositra._NEWLINE_Pred prvo svetovno vojno je imela cerkev pet zvonov. Prva dva sta bila leta 1689 ulita v Gradcu. Tretji, najte\xc5\xbeji je bil izdelan leta 1773 in je tehtal 1130 kg. Ostala dva pa sta bila iz leta 1828 in 1885. Po \xc5\xbee omenjenem zasegu je ostal v zvoniku samo zvon iz leta 1689._NEWLINE_Takoj po vojni so dali narediti nove zvonove, ki so jih blagoslovili \xc5\xa1ele leta 1924. Najte\xc5\xbeji zvon je bil "DIS" in je tehtal 1170 kg, drugi po te\xc5\xbei je bil "FIS" iz leta 1689, tretji "GIS" je tehtal 460 kg in \xc4\x8detrti "H" 290 kg. Sredi leta 1943 so iz zvonika odpeljali vse razen zvona iz leta 1689._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so na zvoniku izvedli nekaj del. Leta 1967 so popravili stolpno uro, leta 1971 pa streho. Elektri\xc4\x8dno zvonjenje so uredili leta 1975. Dva nova zvonova so dobili leta 1984. Ve\xc4\x8dji je posve\xc4\x8den sv. Janezu Krstniku, manj\xc5\xa1i pa \xc5\xa1kofu Antonu Martinu Slom\xc5\xa1ku. Danes so v zvoniku trije zvonovi.'