b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Murko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je obiskoval na Destrniku in na Ptuju, kjer je obiskoval tudi ni\xc5\xbeje razrede klasi\xc4\x8dne gimnazije, vi\xc5\xa1je pa v Mariboru. Kasneje je od\xc5\xa1el na Dunaj, kjer je \xc5\xa1tudiral germanistiko in slavistiko. Po doktoratu germanistike se je \xc5\xa1tudijsko izpopolnjeval v Moskvi, ob vrnitvi na Dunaj pa je bil habilitiran v privatnega docenta za slovansko filologijo na Filozofski fakulteti dunajske univerze. Tu se je pri\xc4\x8dela njegova dolgoletna pot univerzitetnega profesorja. Najprej je postal redni profesor za slovansko filologijo na Univerzi v Gradcu, kjer je ostal petnajst let. Nato je nekaj let prebil na Filozofski fakulteti v Leipzigu. Upokojitev je do\xc4\x8dakal v Pragi, kjer so ga na Filozofski fakulteti Karlove univerze izvolili v rednega profesorja za jugoslovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. Murko je bil tudi eden izmed ustanoviteljev Slovanskega in\xc5\xa1tituta, ki se je ustanavljal v tem \xc4\x8dasu, med letoma 1932 in 1941 pa mu je celo predsedoval. Bil je \xc4\x8dlan \xc5\xa1tevilnih (predvsem slovanskih) akademij, tudi dopisni \xc4\x8dlan SAZU (od  1940), 1951 je postal tudi \xc4\x8dastni doktor ljubljanske univerze.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPublicisti\xc4\x8dno in znanstveno je pri\xc4\x8del delovati in objavljati \xc5\xa1e kot \xc5\xa1tudent, pisal pa je vse do konca svojega \xc5\xbeivljenja. Leto dni pred njegovo smrtjo, leta 1951, je pri Slovenski matici v Ljubljani iz\xc5\xa1lo njegovo zadnje delo Spomini, ki je bilo prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Neprecenljiv je njegov prispevek raziskav in spisov s podro\xc4\x8dja literarne zgodovine, etnologije ter njegove jezikoslovne in knji\xc5\xbeevne razprave. Zgodovinskega pomena je tudi njegovo prou\xc4\x8devanje jugoslovanske ljudske epike. Za slovensko knji\xc5\xbeevno zgodovino je pomemben tisti del njegovega opusa, ki se ukvarja s starej\xc5\xa1imi obdobji (temeljno je delo o reformaciji) in s problematiko ljudske ustvarjalnosti._NEWLINE_Bil je urednik revije Slavia in zbirke Slavica'