b'\n_START_ARTICLE_\nNad\xc5\xa1kofija Gorica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGori\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo je ustanovil Benedikt XIV. leta 1851/52 na avstrijskem ozemlju ukinjenega Oglejskega patriarhata, tako da je (z izjemo ljubljanske \xc5\xa1kofije) obsegala celotno slovensko ozemlje ju\xc5\xbeno od Drave (pa tudi eksklavo Cortina d`Ampezzo), medtem ko je bene\xc5\xa1ki del le-tega pripadel novoustanovljeni Videmski nad\xc5\xa1kofiji. Prvi nad\xc5\xa1kof in metropolit je bil Karel Mihael Attems, ki mu je bil leta 1766 podeljen tudi kne\xc5\xbeji naslov. Leta 1787 je bila gori\xc5\xa1ka nad\xc5\xa1kofija ukinjena in namesto nje ustanovljena gradi\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1kofija, medtem ko je bil nad\xc5\xa1kofijski naslov in metropolijski sede\xc5\xbe prenesen v Ljubljano (Ljubljanska nad\xc5\xa1kofija do leta 1807). Leta 1791 je Pij VI. prenesel sede\xc5\xbe gradi\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1kofije v Gorico (gori\xc5\xa1ko-gradi\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1kofija), \xc4\x8deprav so \xc5\xa1kofje v glavnem bivali kar v Trstu. Leta 1830 je Pij VIII. ponovno ustanovil nad\xc5\xa1kofijo in t.i. Ilirsko cerkveno pokrajino s sede\xc5\xbeem v Gorici, ki so ji bile podrejene \xc5\xa1kofije v Ljubljani, Trstu (zdru\xc5\xbeeno s Koprom), Pore\xc4\x8du in na Krku (do 1933), medtem ko je bil vipavski dekanat priklju\xc4\x8den ljubljanski \xc5\xa1kofiji. Za prvega metropolita je bil imenovan Jo\xc5\xbeef Balant (Walland). Po prvi svetovni vojni sta pri\xc5\xa1li dekaniji Vipava in Idrija pod upravo gori\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, slovenski nad\xc5\xa1kof Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Borgia Sedej pa je bil leta 1931 prisiljen k odstopu. Za \xc5\xbeupnije gori\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, ki so po 2. svetovni vojni ostale na slovenskem oz. jugoslovanskem ozemlju, je po 1947 skrbel poseben apostolski administrator (v letih 1948-63 Mihael Toro\xc5\xa1), v letu 1964/65 so bile priklju\xc4\x8dene novoustanovljeni apostolski administraturi za Slovensko primorje, iz katere se je 1977, po dokon\xc4\x8dni ureditvi mejnih vpra\xc5\xa1anj, izoblikovala ponovno ustanovljena oz. izlo\xc4\x8dena Koprska \xc5\xa1kofija. Odtlej je gori\xc5\xa1ko-gradi\xc5\xa1\xc4\x8danska oz. od 1986 Gori\xc5\xa1ka nad\xc5\xa1kofija tudi formalno ostala omejena zgolj na ozemlje Republike Italije.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNad\xc5\xa1kofija pokriva povr\xc5\xa1ino 1.030 km\xc2\xb2, ki so razdeljeni med 305 \xc5\xbeupnij. Slovenske \xc5\xbeupnije so v pastoralnih enotah na kra\xc5\xa1kem robu ob slovenski meji ju\xc5\xbeno od Gorice (\xc5\xa0tandre\xc5\xbe, Sovodnje, Doberdob...) in Devin-Nabre\xc5\xbeina ob Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu. Leta 1972 je bilo v Gorici ustanovljeno slovensko pastoralno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s sede\xc5\xbeem pri Sv. Ivanu, gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof pa ima odtlej tudi posebnega vikarja za slovenske vernike. Prvi odgovorni za slovensko pastoralo je bil msgr. Franc Mo\xc4\x8dnik, zdaj\xc5\xa1nji vikar je Karel Bol\xc4\x8dina.'