b'\n_START_ARTICLE_\nObi\xc4\x8daji Slovenske Istre\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske so v preteklosti rojevale doma. Pomagala jim je neke vrste babica, ki je \xc5\xbeivela v skoraj vsaki vasi. \xc5\xbdenski, ki je rodila, so skuhali koko\xc5\xa1jo juho, da si je opomogla. Otroka so kmalu po porodu krstili. Imel je \xc5\xa1antlo ali \xc5\xa1antla (botro ali botra), ki sta novorojen\xc4\x8dku za darilo prinesla ko\xc5\xa1aro hleb\xc4\x8dkov sladkega kruha, v\xc4\x8dasih tudi koko\xc5\xa1 in doma narejen sir. Tudi o\xc4\x8de je lahko \xc5\xa1el h krstu, mati pa ne, ker je morala biti doma \xc5\xa1e 40 dni po porodu. \xc5\xa0ele po tem je lahko \xc5\xa1la najprej na cerkveni prag, kjer je s sve\xc4\x8do pri\xc4\x8dakala duhovnika, ki jo je povabil v cerkev, kjer je molila. Verjeli so tudi, da otroku \xc5\xa1koduje tema, zato so se morali od krstnega obreda vrniti, preden se je stemnilo._NEWLINE_Sveta birma in obhajilo_NEWLINE_Otroci so neko\xc4\x8d najprej prejeli zakrament svete birme, nato pa \xc5\xa1e zakrament prvega svetega obhajila. Za sveto birmo so si de\xc4\x8dki izbrali botra, deklice pa botro, kateri so birmance tudi obdarovali.V\xc4\x8dasih s kola\xc4\x8di, kasneje z ro\xc4\x8dno uro, danes pa \xc5\xa1e z marsi\xc4\x8dem drugim._NEWLINE_Fantov\xc5\xa1\xc4\x8dina_NEWLINE_Fantje so pred svojo poroko vrstnike povabili kar v klet, kjer so pili, jedli, prepevali in se zabavali. Poleg vina so ponudili \xc5\xa1e doma\xc4\x8di kruh, panceto ali slanino, klobaso in sir, pr\xc5\xa1ut pa je moral po\xc4\x8dakati do poroke. V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu so fantov\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1e vedno v navadi, seveda pa so druga\xc4\x8dne kot v\xc4\x8dasih._NEWLINE_Poroka_NEWLINE_V\xc4\x8dasih je poroka trajala 3 dni, od sobote pa vse do ponedeljka. Kuhali so na \xc5\xbeeninem novem domu. V soboto zjutraj so pred poro\xc4\x8dno sveto ma\xc5\xa1o pripravili marendo (malico). Po poroki so se ob spremljavi harmonike odpravili na \xc5\xbeeninov dom, kjer je sledilo kosilo, ples, fotografiranje, na koncu pa \xc5\xa1e ve\xc4\x8derja. Danes mladoporo\xc4\x8denci naredijo slavje ve\xc4\x8dinoma v gostilni ali restavraciji, kjer imajo tudi zabavni program._NEWLINE_Pogreb_NEWLINE_Ob smrti je pokojnik le\xc5\xbeal doma. Ob njem so molili in se pogovarjali pono\xc4\x8di in podnevi. Pred mrli\xc4\x8dem je bila blagoslovljena voda, ob njem pa sve\xc4\x8de. Na dan pogreba so v spremstvu duhovnika nesli mrli\xc4\x8da v cerkev, kjer je bila pogrebna sveta ma\xc5\xa1a, nato pa na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Sedmi dan po pogrebu pripravijo gostijo. Danes \xc5\xa1e vedno le\xc5\xbeijo mrli\xc4\x8di v ve\xc5\xbeicah. Prihajajo svojci in prijatelji in izra\xc5\xbeajo so\xc5\xbealje. Navada je, da se po pogrebu pogosti o\xc5\xbeje sorodnike, doma ali pa v gostilni.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji letnega ciklusa\n_START_PARAGRAPH_\nMiklav\xc5\xbeevanje ni bilo v navadi po vseh vaseh. Nekateri star\xc5\xa1i so obdarovali svoje otroke s kak\xc5\xa1no pomaran\xc4\x8do, \xc4\x8dokolado ali igra\xc4\x8do. Silvestrovanje so praznovali nekako od polovice 20. stoletja dalje. Zbrali so se v va\xc5\xa1ki gostilni, ali pri kom doma, kjer so zapeli, kaj prigriznili in popili ter nazdravili novemu letu. Otroci pa so na svete tri kralje hodili od hi\xc5\xa1e do hi\xc5\xa1e po\xc2\xa0\xc2\xbbdobro roko\xc2\xab. Dobili so mandeljne, orehe, suhe fige in \xc5\xa1e mnoge druge stvari. Otroci so se zahvalili tako, da so rekli: Buh daj hleti ve\xc4\x87! (Bog daj prihodnje leto ve\xc4\x8d!)_NEWLINE_Pust_NEWLINE_Ma\xc5\xa1kare so na pustno nedeljo in torek. Na\xc5\xa1emljeni otroci, fantje in mo\xc5\xbeje, so v sprevodu ob spremljavi harmonike ali drugih glasbil hodili po vasi, peli, plesali in se nor\xc4\x8devali. Ljudje so jim dajali jajca, panceto ali slanino in vino. Pustni ples se je odvijal zve\xc4\x8der. Iz jajc in slanine so pripravili\xc2\xa0\xc2\xbbfritajo\xc2\xab, ki so jo zalivali z vinom. Ples je bil do polno\xc4\x8di za vse, po polno\xc4\x8di pa so fantje dekletom pla\xc4\x8devali nekak\xc5\xa1ne glasbene izseke, ki jih je bilo obi\xc4\x8dajno po dvajset ali trideset skupaj. Danes po vaseh \xc5\xa1e vedno hodijo od vrat do vrat, ve\xc4\x8dinoma otroci ali pa tudi ve\xc4\x8dje skupine odraslih._NEWLINE_Ko\xc5\xa1nja in spravilo sena_NEWLINE_Za\xc4\x8deli so \xc5\xbee v zgodnjih jutranjih urah, saj takrat sonce \xc5\xa1e ni tako mo\xc4\x8dno pripekalo. Posu\xc5\xa1eno travo ali deteljo so obra\xc4\x8dali, da bi se hitreje posu\xc5\xa1ila. To posu\xc5\xa1eno travo so nato pograbili, nalo\xc5\xbeili na voz in odpeljali na senik. \xc4\x8ce na seniku slu\xc4\x8dajno ni bilo ve\xc4\x8d dovolj prostora, so seno nalo\xc5\xbeili na kope ali lonce, ki so nekoliko manj\xc5\xa1e kope. Obi\xc4\x8dajno je pri ko\xc5\xa1nji sodelovala vsa dru\xc5\xbeina._NEWLINE_Trgatev (bandima)_NEWLINE_Zbrala se je vsa dru\xc5\xbeina. Trga\xc4\x8di so se pogovarjali in prepevali. Trgali so v brente, nato so v lesenih odprtih sodih grozdje peljali v klet, kjer so ga zmleli v ve\xc4\x8dji odprti sod. Tropine pa so spravili za kuhanje \xc5\xbeganja. Take trgatve vidimo tudi danes, le da so posode in kleti sodobnej\xc5\xa1e. Gojenje trt ima v Istri tudi zelo velik tr\xc5\xbeni pomen. Najbolj ra\xc5\xbe\xc5\xa1irjena variteta med vsemi gojenimi trtami je istrska malvazija. Trte malvazije se razsprostirajo po vsej Istri. \xc5\xa0e danes jih nekateri manj\xc5\xa1i kmetje obdelujejo na zna\xc4\x8dilni na\xc4\x8din medtem ko so se ve\xc4\x8dji in bogatej\xc5\xa1i kmetje zanesli na stroje._NEWLINE_Li\xc4\x8dkanje koruze_NEWLINE_Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so si ob li\xc4\x8dkanju koruze pomagali, pripovedovali zgodbe, posku\xc5\xa1ali novo vino in prepevali. Obi\xc4\x8daj se je ohranil do danes._NEWLINE_Martinovanje_NEWLINE_Odvija se enajstega novembra, ko goduje Sv. Martin, zato je \xc5\xa1e dandanes slovesno v vaseh katerih zavetnik je Sv. Martin. Martinovanje se v Slovenski Istri \xc5\xbee vrsto let odvija pred vinoto\xc4\x8dem, pripravlja pa ga podjetje Vinakoper in traja cel teden._NEWLINE_Obiranje in stiskanje oljk_NEWLINE_Opravilo se po navadi za\xc4\x8denja novembra, na dan spomina na mrtve. Okoli pasu se opa\xc5\xa1e iz platna narejena vre\xc4\x8dka, v katero se nabira oljke. Ob stiskanju oljk, ki je potekalo v torklah, so pekli krompir, ga namakali v olje in zraven pili vino._NEWLINE_Solinarska sezona_NEWLINE_Piran\xc4\x8dani so jo za\xc4\x8deli z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim odhodom dru\xc5\xbein v soline na praznik sv. Jurija, 23. aprila. Sezona se je kon\xc4\x8dala na god sv. Jerneja, 24. avgusta. Takrat so se po sveti ma\xc5\xa1i v zahvalo za letino solinarji vrnili na svoje domove. Prebivalci iz okoli\xc5\xa1kih vasi so v soline hodili \xc5\xbeet sol. Podobno se je dogajalo tudi s solinarji iz Strunjana in Kopra. V Piranu in Se\xc4\x8dovljah se dandanes odvija solinarski praznik med aprilom in avgustom._NEWLINE_Ve\xc4\x8der\xc2\xa0\xc2\xbbdi\xc5\xa1petov\xc2\xab_NEWLINE_Od za\xc4\x8detka sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja je na vaseh posebna navada, ko so lahko fantje na no\xc4\x8d prve sobote v maju po vasi\xc2\xa0\xc2\xbbdelali di\xc5\xa1pete\xc2\xab. Takrat so kmetom menjavali vozove, osle iz hlevov in podobne stvari. Ponekod temu pravijo tudi\xc2\xa0\xc2\xbbmajnica\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPrazniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0agra je praznik v vasi, ki se praznuje na god zavetnika vasi. Ponekod so imeli poleg \xc5\xa1agre, ki je bila glavni praznik \xc5\xa1e drug cerkven praznik, opasilo, na katerem so se spominjali obletnice blagoslovitve cerkve. Imeli so cerkveni obred, po tem pa prazni\xc4\x8dno kosilo. Popoldne in pa zve\xc4\x8der je za va\xc5\xa1\xc4\x8dane sledila zabava. Ples je bil po navadi na prostem, razen v zimskem \xc4\x8dasu. Na plesih so igrali doma\xc4\x8di godci, ki so igrali tudi na ve\xc4\x8djih procesijah._NEWLINE_Bo\xc5\xbei\xc4\x8d_NEWLINE_Bo\xc5\xbei\xc4\x8d je bil od vedno kr\xc5\xa1\xc4\x8danski praznik. Za bo\xc5\xbei\xc4\x8dne praznike so otroci nabrali mah in pripravili jaslice. Vi\xc5\xa1ek praznikov je bila polno\xc4\x8dnica, ki so se je udele\xc5\xbeili vsi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Velika no\xc4\x8d_NEWLINE_Je najve\xc4\x8dji cerkveni praznik, ki se za\xc4\x8dne velikono\xc4\x8dno soboto zve\xc4\x8der z blagoslovom ognja, vstajensko ma\xc5\xa1o in procesijo. Takrat je navada blagoslova jedi. Predvsem pinc in pa kuhanih jajc. Velika no\xc4\x8d je premakljiv praznik, kar pomeni da se nekateri ostali prazniki ravnajo po njej, kot na primer sensa, ki je 40 dni po veliki no\xc4\x8di._NEWLINE_Sveto re\xc5\xa1nje telo_NEWLINE_Na ta praznik so po vasi pripravili \xc5\xa1tiri oltarje, tako so po sveti ma\xc5\xa1i hodili od enega do drugega oltarja in pri vsakem opravili molitve za dobro letino._NEWLINE_Veliki \xc5\xa1maren (Marija velika)_NEWLINE_Na ta dan, 15. avgusta verniki hodijo romat, recimo v Slovenski Istri znana romarska kraja Strunjan in Vzro\xc4\x8dek ob izviru Ri\xc5\xbeane. Seveda pa \xc5\xa1agre oziroma prazniki niso minili brez plesa in zabave. Neko\xc4\x8d, ko ni bilo sredstev javnega obve\xc5\xa1\xc4\x8danja, so v vasi kjer je bila \xc5\xa1agra, nekaj dni prej na najvi\xc5\xa1ji kraj obesili zastavo, ki je \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici naznanjala praznik v vasi. Na plesih pa so igrali godci, tako imenovani zingarji ali muzikanti.\n_START_SECTION_\nJedila in slavja\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so se Istrani glede jedi dr\xc5\xbeali nekaterih navad. Ob petkih niso jedili mesa, ob nedeljah pa ga pogosto sploh ni bilo. Za praznike je bilo na mizi doma\xc4\x8de meso. Na bo\xc5\xbei\xc4\x8dno in velikono\xc4\x8dno vilje, to je bo\xc5\xbei\xc4\x8dni predve\xc4\x8der, je gospodinja skuhala priljubljeni bakala. Za vsak praznik so \xc5\xbeenske gospodinje naredile kak\xc5\xa1no dobroto, ki je bila zna\xc4\x8dilna za ta dan.\n_START_SECTION_\nNarodna no\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nPodobo preprostej\xc5\xa1e pode\xc5\xbeelske no\xc5\xa1e lahko zasledimo \xc5\xbee od za\xc4\x8detka 14. stoletja. No\xc5\xa1a je natan\xc4\x8dneje opisana in omenjena \xc5\xa1ele od sredine 19. stoletja dalje. Starej\xc5\xa1a istrska no\xc5\xa1a se zaradi krojnih posebnosti nekaterih \xc5\xbeenskih in pa tudi mo\xc5\xa1kih obla\xc4\x8dil razlikuje od no\xc5\xa1 drugih slovenskih pokrajin. Ravno zaradi tega jo tudi uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v poseben tip no\xc5\xa1e, ki ji pravimo primorska no\xc5\xa1a._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ka no\xc5\xa1a:_NEWLINE_Hla\xc4\x8de: Hla\xc4\x8de starej\xc5\xa1e mo\xc5\xa1ke no\xc5\xa1e so bile ohlapne in segale so le nekoliko \xc4\x8dez kolena, spodaj in ob straneh pa so bile preklane. Bile so glavni del obleke. V\xc4\x8dasih so bile po\xc5\xa1ite z rde\xc4\x8dim, \xc4\x8drnim ali rumenim okrasnim trakom. Prav tako so bili okrasnega pomena tudi manj\xc5\xa1i gumbi na \xc5\xbeepih hla\xc4\x8d._NEWLINE_Srajca: Nosili so belo platneno srajco, za pra\xc5\xbenje dni pa bomba\xc5\xbeno srajco z ozkim ovratnikom. Nosili so tudi telovnik, ki je bil krojen iz enakega blaga kakor hla\xc4\x8de. Pri starej\xc5\xa1i no\xc5\xa1i je bil suknji\xc4\x8d iz ve\xc4\x8dinoma temno-rjavega, doma\xc4\x8dega sukna. Ker je bilo pozimi bolj mrzlo so nosili dolge suknje, ki so bile na\xc4\x8deloma obrobljene z ro\xc5\xbeastim trakom._NEWLINE_Obuvalo: Obuvali so opanke, ki so jih nosili tudi proti koncu 19. stoletja. Kljub temu je o opankah zelo malo podatkov. Za razli\xc4\x8dne praznike ali kak\xc5\xa1ne ve\xc4\x8dje dogodke so mo\xc5\xa1ki obuvali nizke in do gle\xc5\xbenjev segajo\xc4\x8de \xc4\x8devlje. \xc4\x8cevlji so imeli resasto narezan jezik, ki je bil obrnjen \xc4\x8dez zgornji del, kateri je bil zavezan z vezalkami ali pa tudi z dvema koni\xc4\x8dastima zobcema. Visoke \xc4\x8devlje na vezalke so obuvali le za delo. Ob \xc5\xa1agrah so nosili bele usnjene nizke \xc4\x8devlje s pletenimi iz bomba\xc5\xbea nogavicami, ki so segale do podkolen. Nogavice so bile po navadi iz belega ali modrega bomba\xc5\xbea in volne._NEWLINE_Pokrivalo: Nosili so klobuke s \xc5\xa1irokimi krajci in z nizkim oglavjem. Taki klobuki so bili aktualni tudi v 19. stoletju. Pred poletnim soncem so se za\xc5\xa1\xc4\x8ditili s slamniki, okra\xc5\xa1enimi s suhimi ro\xc5\xbeami in raznimi trakovi. Z \xc5\xbeametom ali ko\xc5\xbeuhovino oble\xc4\x8deno pokrivalo, je veljalo za posebno. To pokrivalo je bilo spredaj ni\xc5\xbeje in zadaj vi\xc5\xa1je. Zelo pogosto so si mo\xc5\xa1ki okoli vratu zavezovali rde\xc4\x8do svileno ruto._NEWLINE_\xc5\xbdenska no\xc5\xa1a:_NEWLINE_Srajce so bile bele, platnene ali bomba\xc5\xbene. Spredaj niso bile prerezane. So pa imele zna\xc4\x8dilni klinasti vstavek. Na rokavu je bila s \xc4\x8drno, rjavo ali rde\xc4\x8do bomba\xc5\xbeno nitjo po dol\xc5\xbeini izvezena od ena do dva centimetra \xc5\xa1iroka proga. Rokavni zavihek je bil okra\xc5\xa1en z belo laneno ali bomba\xc5\xbeno \xc4\x8dipko. Kami\xc5\xbeot je bilo obla\xc4\x8dilo iz rjavega, belega ali \xc4\x8drnega platnenega blaga, ki je bilo spredaj po vsej dol\xc5\xbeini prerezano. \xc5\xbdenske so ga nosile \xc4\x8dez srajco. Obla\xc4\x8dilo je bilo v ramenih \xc5\xa1iroko krojeno in je imelo prav tako kot srajca klinast vstavek. Posebnost belih ali temnih kami\xc5\xbeotov je bilo ro\xc4\x8dno gubanje. Srajce in kami\xc5\xbeote so \xc5\xbee proti koncu 19. stoletja ve\xc4\x8dinoma izpodrinila dolga krila na pas in oprijeto krojene bluze ali jope.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\n- PUCER, Alberto: Popotovanje po Slovenski Istri. Koper, Libris, 2005._NEWLINE_- \xc5\xa0TOK-VOJSKA, Neda: Moja de\xc5\xa1tra Istra. Marezige, samozalo\xc5\xbeba, 1997._NEWLINE_- http://styling.over.net/narodna_nosa/narodna_nosa_istra.php'