b'\n_START_ARTICLE_\nMednarodna konvencija o pravicah invalidov\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna konvencija o pravicah invalidov je mednarodna pogodba za \xc4\x8dlovekove pravice, katere namen je za\xc5\xa1\xc4\x8dita pravic in dostojanstva invalidov. Pogodbenice konvencije morajo spodbujati, varovati in zagotoviti polno u\xc5\xbeivanje \xc4\x8dlovekovih pravic invalidov in jim zagotoviti popolno enakost v skladu z zakonom. Konvencija je slu\xc5\xbeila kot glavni katalizator v svetovnem gibanju od obravnavanja invalidov kot objektov pomilovanja, zdravstvene in socialne za\xc5\xa1\xc4\x8dite, proti pojmovanju invalidov kot polnopravnih in enakopravnih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbebe z vsemi pravicami. To je tudi edini instrument za \xc4\x8dlovekove pravice pri Zdru\xc5\xbeenih narodih z izrecnimi razse\xc5\xbenosti trajnostnega razvoja. Konvencija je bila prva pogodba o \xc4\x8dlovekovih pravicah v tretjem tiso\xc4\x8dletju._NEWLINE_Mehika je za\xc4\x8dela pogajanja z aktivno podporo s strani GRULAC (latinskoameri\xc5\xa1ka regionalna skupina, glej regionalne skupine Zdru\xc5\xbeenih narodov). Ko je podpora za ustanovitev Konvencije v letu 2002 zaradi WEOG opozicije padla, je Nova Zelandija igrala klju\xc4\x8dno vlogo pri doseganju medregijskega zagona. Nova Zelandija je delovala kot pospe\xc5\xa1evalec v letih 2002-2003 in je s\xc4\x8dasoma prevzela uradno vlogo predsednika ad hoc odbora in vodila pogajanja za sporazum o soglasju (avgust 2006), tesno je sodelovala z drugimi \xc4\x8dlani predsedstva (Jordanija, Kostarika, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka in Ju\xc5\xbena Afrika, kot tudi Koreja in Mehika). Konvencija je postala ena izmed najhitreje podprtih instrumentov na podro\xc4\x8dju \xc4\x8dlovekovih pravic v zgodovini, z mo\xc4\x8dno podporo iz vseh regionalnih skupin. 155 dr\xc5\xbeav je podpisalo konvencijo po njenem podpisu leta 2007, od tega 126 dr\xc5\xbeav v prvih petih letih. V priznanju njene vloge in pri oblikovanju konvencije, ter to, da je nacionalna strategija o invalidnosti Nove Zelandije kakovostni mejnik, je generalni guverner Nove Zelandije Anand Satyanand v imenu naroda prejel svetovno nagrado invalidnosti 2008._NEWLINE__NEWLINE_Besedilo je sprejela Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Zdru\xc5\xbeenih narodov 13. decembra 2006 in je bilo pripravljeno za podpis 30. marca 2007. Po ratifikaciji 20. dr\xc5\xbeave pogodbenice je za\xc4\x8dela veljati 3. maja 2008 . Od oktobra 2013 ima 158 podpisnic in 138 dr\xc5\xbeav pogodbenic, vklju\xc4\x8dno z Evropsko unijo (ki jo je ratificirala 23. decembra 2010 in raz\xc5\xa1irila odgovornost na dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice Evropske unije) . Senat Zdru\xc5\xbeenih Dr\xc5\xbeav Amerike 3. decembra 2012 ni ratificiral konvencije, saj je ratifikacija prejela le 61 od 67 glasov (2/3 senata), ki so potrebni za ratifikacijo._NEWLINE_Konvencijo upravlja Odbor za pravice invalidov pri Zdru\xc5\xbeenih narodih..\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1981 in 1992 je trajalo\xc2\xa0\xc2\xbbdesetletje invalidov\xc2\xab\xc2\xa0Zdru\xc5\xbeenih Narodov. Leta 1987 je svetovno sre\xc4\x8danje strokovnjakov za preu\xc4\x8ditev napredka priporo\xc4\x8dilo, da Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina ZN v osnutku mednarodne konvencije odpravi diskriminacijo invalidov. Obrisi osnutka konvencije so bili predlagani s strani Italije, nato \xc5\xa1e s strani \xc5\xa0vedske, vendar ni bil dose\xc5\xbeen konsenz. \xc5\xa0tevilni predstavniki vlad so trdili, da \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de listine o \xc4\x8dlovekovih pravicah zadostujejo. Namesto tega so bile sprejeta neobvezna \xc2\xbbStandardna pravila za izena\xc4\x8devanje mo\xc5\xbenosti za invalide\xc2\xab, ki jih je sprejela Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina leta 1993. V letu 2000 so voditelji petih mednarodnih invalidskih nevladnih organizacij izdali izjavo, ki poziva vse vlade, naj podprejo konvencijo. Leta 2001 je Generalna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina na podlagi predloga s strani Mehike, vzpostavila ad hoc odbor za preu\xc4\x8ditev predlogov za vsestransko in celovito konvencijo za spodbujanje in za\xc5\xa1\xc4\x8dito pravic in dostojanstva oseb s posebnimi potrebami, ki temeljijo na celostnem pristopu. Invalidske organizacije za pravice, vklju\xc4\x8dno z Mednarodnim invalidskim zavezni\xc5\xa1tvom, sta bila koordinatorja ad hoc Mednarodne invalidske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je aktivno sodelovala v procesu priprave, predvsem v iskanju vlog invalidov in njihovih organizacij v izvajanju in spremljanju tega, kar je potem postala konvencija.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo primerne prilagoditve\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencija opredeljuje\xc2\xa0\xc2\xbbprimerne prilagoditve\xc2\xab, kot\xc2\xa0\xc2\xbbpotrebne in primerne spremembe ter prilagoditve, ki ne nalagajo nesorazmernega ali nepotrebnega bremena, kadar so v posameznem primeru potrebne, da se invalidom na enaki podlagi kot drugim zagotovi u\xc5\xbeivanje ali uresni\xc4\x8devanje vseh \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din\xc2\xab\xc2\xa0v 2. \xc4\x8dlenu in to zahteva vse vidike \xc5\xbeivljenja, vklju\xc4\x8dno z inkluzivnim izobra\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nDostopnost\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencija poudarja, da dr\xc5\xbeave pogodbenice invalidom omogo\xc4\x8dijo neodvisno \xc5\xbeivljenje in polno sodelovanje na vseh podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja, sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi invalidom zagotovijo, da imajo enako kot drugi dostop do fizi\xc4\x8dnega okolja, prevoza, informacij in komunikacij, vklju\xc4\x8dno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami in sistemi, ter do drugih objektov, naprav in storitev, ki so namenjene javnosti ali se zanjo opravljajo v mestu in na pode\xc5\xbeelju.\n_START_SECTION_\nNevarne razmere in humanitarne krize\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clen 11 Konvencije izjavlja, da dr\xc5\xbeave pogodbenice v skladu z obveznostmi po mednarodnem pravu, tudi po mednarodnem humanitarnem pravu in mednarodnem pravu o \xc4\x8dlovekovih pravicah, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev varstva in varnosti invalidov v nevarnih razmerah, ki vklju\xc4\x8dujejo tudi oboro\xc5\xbeene spopade, humanitarne krize in naravne nesre\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPravica do zdravja\n_START_PARAGRAPH_\n25. \xc4\x8dlen dolo\xc4\x8da, da "imajo invalidi pravico do u\xc5\xbeivanja najvi\xc5\xa1jega dosegljivega zdravstvenega standarda brez diskriminacije na podlagi invalidnosti."\n_START_SECTION_\nVarovanje osebne integritete\n_START_PARAGRAPH_\n17. \xc4\x8dlen konvencije dolo\xc4\x8da, da ima vsaka oseba s posebnimi potrebami pravico do spo\xc5\xa1tovanja telesne in du\xc5\xa1evne celovitosti na enaki podlagi kot drugi.\n_START_SECTION_\nSpo\xc5\xa1tovanje dru\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clen 23 Konvencije prepoveduje prisilno sterilizacijo invalidov in zagotavljanja njihovih pravic do posvojitve otrok.\n_START_SECTION_\nVolilna pravica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clen 29. zahteva, da vse dr\xc5\xbeave pogodbenice zagotavljajo invalidom politi\xc4\x8dne pravice in mo\xc5\xbenost, da jih u\xc5\xbeivajo enako kot drugi, in se zavezujejo, da varujejo pravico invalidov, da le-ti na volitvah in referendumih volijo tajno in brez zastra\xc5\xa1evanja. V skladu s to odlo\xc4\x8dbo, bi morala vsaka dr\xc5\xbeava pogodbenica zagotoviti ustrezno glasovalno opremo, ki bi invalidom omogo\xc4\x8dila neodvisno in tajno glasovanje. Nekatere demokracije, na primer ZDA, Japonska, Nizozemska, Slovenija, Albanija ali Indija, imajo za tak\xc5\xa1ne primere na voljo elektronske glasovalne naprave, ki pomagajo invalidom pri izpolnjevanju volilnega listi\xc4\x8da. V drugih dr\xc5\xbeavah, med njimi tudi Azerbajd\xc5\xbean, Kosovo, Kanada, Gana, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in ve\xc4\x8dina afri\xc5\xa1kih in azijskih dr\xc5\xbeav, slabovidnim volivcem ponujajo uporabo glasovnih v Braillovi pisavi. Mnoge od teh in tudi nekaj drugih demokracij, na primer \xc4\x8cile, imajo nastavljive mize, katere si lahko volivci na invalidskih vozi\xc4\x8dkih pribli\xc5\xbeajo k sebi in prilagodijo \xc5\xbeeleno vi\xc5\xa1ino. Nekatere demokracije dovolijo le drugi osebi, da za slepo ali invalidno osebo opravi postopek volitev. Tak\xc5\xa1na ureditev, pa ne zagotavlja tajnosti glasovanja._NEWLINE_\xc4\x8clen 29. zahteva tudi, da so volilni postopki, sredstva in gradivo ustrezni, dostopni, lahko razumljivi in uporabni. V nekaterih demokracijah, na \xc5\xa0vedskem in v ZDA, so volilne lokacije \xc5\xbee v celoti dostopni za invalidne volivce.\n_START_SECTION_\nIzbirni protokol\n_START_PARAGRAPH_\nIzbirni protokol h konvenciji o pravicah invalidov je stranski sporazum h konvenciji, ki omogo\xc4\x8da svojim strankam, da priznavajo pristojnosti Odbora za pravice invalidov, da preu\xc4\x8di prito\xc5\xbebe posameznikov. Tekst v veliki meri temelji Opcijskem protokolu h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije \xc5\xbeensk. Izbirni protokol je za\xc4\x8del veljati s Konvencijo z dne 3. maja 2008. Od septembra 2013 pa ima 92 podpisnic in 78 strani.\n_START_SECTION_\nOdbor za pravice invalidov\n_START_PARAGRAPH_\nOdbor za pravice invalidov je organ strokovnjakov na podro\xc4\x8dju \xc4\x8dlovekovih pravic, zadol\xc5\xbeen za spremljanje izvajanja konvencije. Sprva ga je sestavljalo 12 neodvisnih strokovnjakov za \xc4\x8dlovekove pravice, pri \xc4\x8demer jih je bila polovica izvoljenih za obdobje dveh let in druga polovica za obdobje \xc5\xa1tirih let. Nato bodo \xc4\x8dlani izvoljeni za \xc5\xa1tiriletni mandat, s polovico \xc4\x8dlani izvoljenimi vsaki dve leti. Ko bo konvencija dosegla 80 ratifikacij, bo odbor raz\xc5\xa1irila na 18 \xc4\x8dlanov.'