b'\n_START_ARTICLE_\nPotni\xc5\xa1ko letalo\n_START_PARAGRAPH_\nPotni\xc5\xa1ko letalo je letalo, obi\xc4\x8dajno ve\xc4\x8dje, ki se uporablja za prevoz potnikov in spremljajo\xc4\x8dega tovora. Operater tak\xc5\xa1nega letala je obi\xc4\x8dajno civilna letalska dru\xc5\xbeba, ki svojo dejavnost opravlja pod komercialnimi pogoji kot gospodarska dru\xc5\xbeba. Ve\xc4\x8dinoma se uporabljajo reaktivna letala, obstajajo pa tudi turbopropelerska regionalna letala kot so ATR 42/72, Bombardier Dash 8, Beechcraft 1900, Embraer EMB-120. Najve\xc4\x8dja proizvajalca velikih potni\xc5\xa1kih letal sta Boeing in Airbus (vsak na leto proizvede okrog 600 letal), pri manj\xc5\xa1ih regionalnih pa brazilski Embraer in kanadski Canadair, ki na\xc4\x8drtujeta tudi preboj v ve\xc4\x8dja (150 sede\xc5\xbena) letala._NEWLINE_Pred prihodom reaktivnih letal so za pogon letal uporabljali batne propelerske motorje. Pozneje so se pojavili reaktivni motorji , ki so omogo\xc4\x8dili ve\xc4\x8dja letala in ve\xc4\x8djo potovalno hitrost. Prva reaktivna potni\xc5\xa1ka letala so imela preprostej\xc5\xa1e reaktivne motorje ang. turbojet, kasneje so se je pojavili turboventilatoski motorji (angl. Turbofan), ki imajo precej ni\xc5\xbejo porabo goriva in so ti\xc5\xa1ji. Za propelerska letala pa se uporabljajo turbopropelerski motorji ang. turboprop, ki so precej podobni turboosnim (ang. turboshaft)v helikopterjih._NEWLINE_Prvo reaktivno potni\xc5\xa1ko letalo je bil britanski De Havilland Comet, ki je prvi\xc4\x8d poletel leta 1949, kasneje so se pojavili Sud Aviation Caravelle, Tu-104, Convair 880, Boeing 707 in DC-8._NEWLINE_Potni\xc5\xa1ka letala lo\xc4\x8dimo na ozkotrupna (angl. narrowbody in \xc5\xa1irokotrupna (angl. widebody). Ozkotrupna imajo samo en prehod med sede\xc5\xbei, pri \xc5\xa1irokotrupnih pa sta dva. Primeri ozkotrupnih so Boeing 737, Airbus A320, McDonnell Douglas DC-9, MD-80/90, COMAC C919, Mitsubishi Regional Jet Irkut MS-21, Suhoj Superjet, uporabljajo se za lete na kraj\xc5\xa1e razdalje in imajo manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo sede\xc5\xbeev. \xc5\xa0irokotrupna, kot so npr. Boeing 747, 767, 777, 787, Airbus A300, A330, A340, A350, A380, DC-10, MD-11 in drugi pa za dalj\xc5\xa1e lete._NEWLINE_V devetdesetih letih 20. stoletja so se pojavila tudi regionalna potni\xc5\xa1ka letala, kot npr. CRJ (Canadair Regional Jet) in ERJ (Embraer Regional Jet), ki imajo 50-100 sede\xc5\xbeev in se uporabljajo za regionalne lete do dol\xc5\xbeine leta manj kot 2500 kilometrov. V zadnjih letih so se zaradi relativno velike porabe goriva precej zmanj\xc5\xa1ala naro\xc4\x8dila za ta razred, se je pa zato pojavilo ponovno pojavilo zanimanje za turbopropelerska, ki letijo sicer po\xc4\x8dasi, vendar so bolj ekonomi\xc4\x8dna. Del potnikov so regionalna letala izgubila na ra\xc4\x8dun hitrih vlakov._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 90% novih dobavljenih letal je dvomotornih, predvsem zaradi zanesljivosti novih motorjev. Dvomotorna letala so bolj ekonomi\xc4\x8dna in lahko letijo v primeru odpovedi enega motorja samo z drugim motorjem._NEWLINE_Nova letala kot so Boeing 787, Airbus A350, MS-21, Sukhoi Superjet, MRJ Mitsubishi Regional Jet, COMAC C919 kot posledico razvoja uporabljajo za glavno strukturo kompozitne materiale, ki so la\xc5\xbeji od aluminijevih zlitin. Te\xc5\xbenja je tudi k zamenjavi te\xc5\xbejih hidravli\xc4\x8dnih sistemov z elektri\xc4\x8dnimi._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje letalskega prometa v Sloveniji ureja Zakon o letalstvu.'