b'\n_START_ARTICLE_\nKarlova univerza v Pragi\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka univerza (1349\xe2\x80\x931419)\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev srednjeve\xc5\xa1ke univerze v Pragi je spodbudil sveti rimski cesar Karel IV.  Svojega prijatelja in zaveznika pape\xc5\xbea Klemena VI. je prosil, da to stori. 26. januarja 1347 je pape\xc5\xbe izdal bulo o ustanovitvi univerze v Pragi po zgledu univerze v Parizu s \xc5\xa1tirimi klasi\xc4\x8dnimi fakultetami: teolo\xc5\xa1ko, pravno, medicinsko in filozofsko. 7. aprila 1348 je Karel, kralj \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, ustanovljeni univerzi podaril privilegije in imuniteto posvetne oblasti v zlati buli  in 14. januarja 1349 to ponovil kot rimski cesar. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8de\xc5\xa1kih virov od 19. stoletja dalje \xe2\x80\x93 enciklopedije, splo\xc5\xa1na zgodovina, gradivo univerze \xe2\x80\x93 navaja leto 1348 kot leto ustanovitve univerze, ne 1347 ali 1349 zaradi protiklerikalizma v 19. stoletju \xc4\x8cehov in Nemcev._NEWLINE_Univerza je bila dejansko odprta leta 1349. Imela je oddelke, imenovane narodi: \xc4\x8de\xc5\xa1ki, bavarski, poljski in sa\xc5\xa1ki. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki narod je vklju\xc4\x8deval \xc4\x8cehe, Moravce, ju\xc5\xbene Slovane in Mad\xc5\xbeare; bavarski Avstrijce, \xc5\xa0vabe, doma\xc4\x8dine Franke in pokrajine ob Renu; poljski je vklju\xc4\x8deval \xc5\xa0lezijce, Poljake, Ruse; sa\xc5\xa1ki prebivalce grofije Meissen, Turingijce, Zgornjo in Spodnjo Sa\xc5\xa1ko, Dance in \xc5\xa0vede. \xc4\x8ce\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov je bilo od 16 do 20 odstotkov.  Nad\xc5\xa1kof Arno\xc5\xa1t iz Pardubic je sodeloval pri ustanovitvi in se zavezal, da bo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina sodelovala in dala rektorja univerze._NEWLINE_Prvi diplomant je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij leta 1359. Predavanja so bila na kolid\xc5\xbeih, od katerih je bil najstarej\xc5\xa1i imenovan po kralju Karolinum, ustanovljen leta 1366. Leta 1372 je postala pravna fakulteta samostojna univerza. _NEWLINE_Leta 1402 je Hieronim Pra\xc5\xa1ki, \xc4\x8de\xc5\xa1ki cerkveni reformator, ki je \xc5\xa1tudiral v Oxfordu, prekopiral deli Dialogus in Trialogus Johna Wycliffa. Dekan filozofske fakultete, Jan Hus, je prevedel Trialogus v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1403 je univerza prepovedala svojim \xc4\x8dlanom, da \xc5\xa1irijo Wycliffove ideje, a je bil kljub temu njegov nauk \xc5\xa1e naprej zelo priljubljen._NEWLINE_Ob zahodnem razkolu je \xc4\x8de\xc5\xa1ki narod podprl stali\xc5\xa1\xc4\x8de kralja Ven\xc4\x8deslava in koncil v Pisi (1409). Drugi narodi univerze so izrazili podporo pape\xc5\xbeu Gregorju XII., zato je bilo glasovanje 1\xc2\xa0: 3 proti \xc4\x8cehom. Hus in drugi \xc4\x8cehi so spretno izkoristili Ven\xc4\x8deslavovo nasprotovanje Gregorju. Z ukazom iz Kutne Hore z dne 18. januarja 1409 je kralj preklical statut univerze in podelil \xc4\x8de\xc5\xa1kim vodjem tri glasove, samo en glas je ostal za vse druge tri. Zaradi tega dr\xc5\xbeavnega udara so maja 1409 tuji (predvsem nem\xc5\xa1ki) profesorji in \xc5\xa1tudenti od\xc5\xa1li na univerzo v Leipzigu. Pred tem, leta 1408, je imela univerza okoli 200 doktorjev in magistrov, 500 diplomantov in 30.000 \xc5\xa1tudentov; zdaj je izgubila veliko, od 5000 do 20.000, tudi 46 profesorjev. Jeseni leta 1409 je bil Hus izvoljen za rektorja  \xc4\x8de\xc5\xa1ke univerze._NEWLINE_Tako je univerza v Pragi izgubila ogromno svojih \xc5\xa1tudentov in fakultet. Postala je le regionalna ustanova z zelo nizkim statusom.  Kmalu, \xc5\xbee leta 1419 sta izginili teolo\xc5\xa1ka in pravna fakulteta, ostala je samo filozofska.\n_START_SECTION_\nProtestantska akademija (1419\xe2\x80\x931622)\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofska fakulteta je postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de husitskega gibanja in glavni doktrinarni organ utrakistov. V letih 1417 do 1430 ni nih\xc4\x8de diplomiral; bilo je le osem ali devet profesorjev. Cesar Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki, sin Karla IV., je vzel svojo osebno lastnino, kar je je ostalo, kar je bil napredek. Cesar Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki je poklical jezuite v Prago in 1562 so odprli akademijo Klementinum. Od 1541 do 1558 je bil profesor gr\xc5\xa1kega jezika \xc4\x8de\xc5\xa1ki humanist Mattheus Collinus (1516\xe2\x80\x931566).  Napredek je bil dose\xc5\xbeen \xc5\xa1e enkrat, ko se je cesar Rudolf II. Habsbur\xc5\xa1ki naselil v Pragi. Leta 1609 je bil odpravljen obvezni celibat profesorjev. Leta 1616 je jezuitska akademija postala univerza. _NEWLINE_Jezuite so med letoma 1618 in 1621 na za\xc4\x8detku tridesetletne vojne izgnali pod vodstvom protikatoli\xc5\xa1kih in proticesarskih \xc4\x8cehov. Leta 1622 so imeli jezuiti mo\xc4\x8dan vpliv na cesarja. Z dvornim ukazom 19. septembra 1622 so dobili jezuiti vrhovni nadzor nad celotnim \xc5\xa1olskim sistemom \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Moravske in \xc5\xa0lezije. Zadnji \xc5\xa1tirje profesorji na Karolinumu so odstopili in Karolinum in devet kolid\xc5\xbeev so pripadli jezuitom. Jezuiti so imeli tudi pravico do podeljevanja diplom, imenovanja na vodstvene polo\xc5\xbeaje univerze in imenovanja posvetnih profesorjev.\n_START_SECTION_\nKarel-Ferdinandova univerza (1622\xe2\x80\x931882)\n_START_PARAGRAPH_\nKardinal Ernst Adalbert von Harrach je nasprotoval zdru\xc5\xbeitvi univerze z drugo ustanovo in umiku nad\xc5\xa1kofijske pravice do rektorja, prepre\xc4\x8dil je pripravo zlate bule za potrditev donacije jezuitom. Kardinal Ernst je financiral Collegium Adalbertinum in leta 1638 je cesar Ferdinand III. Habsbur\xc5\xa1ki omejil u\xc4\x8diteljski monopol, ki so ga u\xc5\xbeivali jezuiti. Vzel jim je pravice, lastnino in arhive Karolinuma in univerza je spet postala bolj neodvisna pod cesarsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito. V zadnjih letih tridesetletne vojne so Karlov most v Pragi pogumno branili \xc5\xa1tudentje Karolinuma in Klementinuma. Od leta 1650 je vsak diplomant moral prise\xc4\x8di, da bo spo\xc5\xa1toval Marijino brezmade\xc5\xbeno spo\xc4\x8detje in to letno obnavljati._NEWLINE_23. februarja 1654 je cesar Ferdinand III. zdru\xc5\xbeil Karolinum in Klementinum in ustvaril enotno univerzo s \xc5\xa1tirimi fakultetami: Karel-Ferdinandovo univerzo. Karolinum je imel v tistem \xc4\x8dasu le filozofsko fakulteto kot edino ohranjeno iz obdobja husitskih vojn. Ob tem \xc4\x8dasu se je univerza imenovala Univerza Karla Ferdinanda (latinsko: Universitatis Carolinae Ferdinandea). Razpadajo\xc4\x8di Karolinum je bil obnovljen leta 1718 na ra\xc4\x8dun dr\xc5\xbeave. Obnova in birokratske reforme univerz v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji leta 1752 in 1754 so odvzele univerzi mnoge njene nekdanje privilegije. Leta 1757 so bili dominikanci in avgu\xc5\xa1tinci poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni dajati teolo\xc5\xa1ka navodila, vendar pa so se postopno uvajale razsvetljenske reforme. Vrhunec je bil ob koncu stoletja, ko so tudi nekatoli\xc4\x8dani dobili pravico do \xc5\xa1tudija. 29. julija 1784 je nem\xc5\xa1\xc4\x8dina nadomestila latin\xc5\xa1\xc4\x8dino kot u\xc4\x8dni jezik. Prvi\xc4\x8d je bilo dovoljeno \xc5\xa1tudirati protestantom in kmalu tudi Judom. Univerza je priznala potrebo po \xc4\x8de\xc5\xa1kem jeziku in profesorjih. Cesar Leopold II. je 28. oktobra 1791 izdal dvorni odlok. 15. maja 1792 je bil u\xc4\x8denjak in zgodovinar Franti\xc5\xa1ek Martin Pelcl imenovan za profesorja katedre. Predavati je za\xc4\x8del 13. marca 1793._NEWLINE_Med revolucijo leta 1848 so se nem\xc5\xa1ki in \xc4\x8de\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudenti borili za predavanja v \xc4\x8de\xc5\xa1kem jeziku na univerzi. Zaradi demografskih sprememb v 19. stoletju so v Pragi okli leta 1860 prenehali uporabljati nem\xc5\xa1ki jezik kot glavni jezik. Do leta 1863 so 22 predmetov predavali v angle\xc5\xa1kem in \xc4\x8de\xc5\xa1kem, druge (od 187\xc2\xa0?) pa v nem\xc5\xa1kem jeziku. Leta 1864 so Nemci predlagali ustanovitev lo\xc4\x8dene \xc4\x8de\xc5\xa1ke univerze. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki profesorji so to zavrnili, ker so \xc5\xbeeleli nadaljevati univerzitetno tradicijo.\n_START_SECTION_\nRazdelitev v \xc4\x8de\xc5\xa1ko in nem\xc5\xa1ko univerzo\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu je postalo jasno, da niti Nemci niti \xc4\x8cehi niso zadovoljni z dvojezi\xc4\x8dnim dogovorom, kot je bila univerza urejena po revoluciji leta 1848. Prav tako \xc4\x8cehi niso podprli ideje o vrnitvi na \xc5\xa1tudentske narode iz leta 1349. Namesto tega so podprli idejo za skupno vodenje univerze, ki naj bi se delila v kolid\xc5\xbee, enega nem\xc5\xa1kega in enega \xc4\x8de\xc5\xa1kega. To bi omogo\xc4\x8dilo Nemcem in \xc4\x8cehom, da bi obdr\xc5\xbeali skupno tradicijo univerze. Nem\xc5\xa1ki govorci so hitro dali veto na tak predlog in predlagali, da se univerza razdeli v dve lo\xc4\x8deni ustanovi._NEWLINE_Po dolgih pogajanjih je bila univerza razdeljena na nem\xc5\xa1ko univerzo Karla-Ferdinanda (nem\xc5\xa1ko Deutsche Karl-Ferdinands-Universit\xc3\xa4t) in \xc4\x8de\xc5\xa1ko univerzo Karla-Ferdinanda (\xc4\x8de\xc5\xa1ko: \xc4\x8cesk\xc3\xa1 universita Karlo-Ferdinandova) z aktom cesarskega dr\xc5\xbeavnega zbora, ki ga je cesar Franc Jo\xc5\xbeef sankcioniral 28. februarja 1882.  Oddelka sta bila popolnoma neodvisna in sta u\xc5\xbeivala enak status. Univerzi sta si delili medicinske in znanstvene in\xc5\xa1titute, stare insignije, avlo, knji\xc5\xbenico in botani\xc4\x8dni vrt, toda skupne objekte je vodila nem\xc5\xa1ka univerza. Prvi rektor \xc4\x8de\xc5\xa1ke univerze je postal V\xc3\xa1clav Vladivoj Tomek._NEWLINE_Leta 1890 je imela kraljeva in cesarska \xc4\x8de\xc5\xa1ka Univerza Karla-Ferdinanda 112 u\xc4\x8diteljev in 2191 \xc5\xa1tudentov, kraljeva in cesarska nem\xc5\xa1ka Univerza Karla- Ferdinanda 146 u\xc4\x8diteljev in 1483 \xc5\xa1tudentov. Univerzi sta imeli tri fakultete. Teolo\xc5\xa1ka fakulteta je ostala skupna do leta 1891. Nem\xc5\xa1ka univerza je imela v zimskem semestru 1909/10 1778 \xc5\xa1tudentov: 58 bogoslovcev za lai\xc4\x8dno duhovni\xc5\xa1tvo in verske rede, 755 \xc5\xa1tudentov prava, 376 medicincev, 589 filozofov. Med \xc5\xa1tudenti je bilo okoli 80 \xc5\xa1tudentk. Za teologijo je bilo 7 rednih profesorjev, 1 asistent, 1 docent; za pravo 12 rednih profesorjev, 2 asistenta, 4 docenti; za medicino 15 rednih profesorjev, 19 asistentov, 30 docentov; za filozofijo 30 rednih profesorjev, 8 asistentov, 19 docentov, 7 predavateljev. \xc4\x8ce\xc5\xa1ka univerza je imela v zimskem semestru 1909/10  4319 \xc5\xa1tudentov, od teh 131 bogoslovcev, ki so pripadali posvetni in redni duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini; 1962 \xc5\xa1tudentov prava; 687 medicincev; 1539 filozofov; 256 \xc5\xa1tudentk. Teolo\xc5\xa1ka fakulteta je imela 8 rednih profesorjev, 2 docenta; pravna 12 rednih, 7 asistentov, 12 docentov; medicinska 16 rednih profesorjev, 22 asistentov, 24 docentov; filozofija 29 rednih profesorjev, 16 asistentov, 35 docentov, 11 predavateljev._NEWLINE_Vrhunec nem\xc5\xa1ke univerze je bila doba pred prvo svetovno vojno, ko je bila dom svetovno priznanih znanstvenikov, kot so fizik in filozof Ernst Mach, Moritz Winternitz in Albert Einstein. Poleg njih so bili v nem\xc5\xa1ko jezikovno podro\xc4\x8dje vklju\xc4\x8deni ugledni posamezniki, kot so  [[pisatelji Max Brod, Franz Kafka in Johannes Urzidil.  "Lese- und Redehalle der deutschen Studenten in Prag" (\xc4\x8citalnica in predavalnica nem\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov v Pragi), ustanovljena leta 1848, je bilo pomembno dru\xc5\xbebeno in znanstveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Knji\xc5\xbenica je leta 1885 imela ve\xc4\x8d kot 23.519 knjig in ponudila je 248 znanstvenih revij, 19 dnevnih \xc4\x8dasopisov, 49 revij in 34 razvedrilnih revij. Imeli so tudi redna predavanja o znanstvenih in politi\xc4\x8dnih temah._NEWLINE_\xc5\xa0e preden je bila ukinjena Avstro-ogrska konec leta 1918, ki naj bi jo nasledila \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka, so \xc4\x8de\xc5\xa1ki politiki zahtevali, da so bile insignije iz leta 1348 izklju\xc4\x8dna pravica \xc4\x8de\xc5\xa1ke univerze. Zakon \xc5\xa1t. 197/1919, Zbirka zakonov, je ustanovil protestantsko teolo\xc5\xa1ko fakulteto, a ne kot del Karlove univerze.  To se je spremenilo 10. maja 1990, ko je kon\xc4\x8dno postala fakulteta univerze.  Leta 1920 je tako imenovani zakon Lex Mare\xc5\xa1 (\xc5\xa1t. 135/1920, Zbirka zakonov), imenovan po njegovem pobudniku, profesorju fiziologije Franti\xc5\xa1ku Mare\xc5\xa1u, dolo\xc4\x8dil, naj bi bila naslednica prvotne univerze \xc4\x8de\xc5\xa1ka univerza.  Izpustili so habsbur\xc5\xa1ko ime Ferdinand in jo imenovali Karlova univerza, medtem ko nem\xc5\xa1ka univerza ni bila imenovana v dokumentu in je nato postala uradno Nem\xc5\xa1ka univerza v Pragi (nem\xc5\xa1ko Deutsche Universit\xc3\xa4t Prag). _NEWLINE_Leta 1921 so Nemci svojo univerzo prestavili v Liberec (nem\xc5\xa1ko: Reichenberg) na severu \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Leta 1930 je pribli\xc5\xbeno 42.000 prebivalcev Prage govorilo nem\xc5\xa1ko kot svoj materni jezik, medtem ko je na milijone ljudi \xc5\xbeivelo v severni \xc4\x8ce\xc5\xa1ki blizu meje z Nem\xc4\x8dijo._NEWLINE_Oktobra 1932 so \xc4\x8cehi po Naegelejevi smrti \xc4\x8cehi spet za\xc4\x8deli polemiko o oznakah. Narodne napetosti so se okrepile, \xc4\x8deprav so bili nekateri profesorji nem\xc5\xa1ke univerze \xc4\x8dlani \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke vlade. Vsak sporazum uporabe insignij obeh univerz je bil zavrnjen. 21. novembra 1934 je morala nem\xc5\xa1ka univerza predati insignije \xc4\x8cehom. Nem\xc5\xa1ki univerzitetni senat je poslal delegacijo k ministru za \xc5\xa1olstvo Kr\xc4\x8dmarju s protestom o izvr\xc5\xa1bi. Opoldne 24. novembra 1934 je ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d \xc5\xa1tudentov \xc4\x8de\xc5\xa1ke univerze protestiralo pred nem\xc5\xa1ko univerzitetno zgradbo. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki rektor Karel Domin je imel govor in pozval mno\xc5\xbeice k napadu, medtem ko se je manj\xc5\xa1ina nem\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov sku\xc5\xa1ala upreti. Pod gro\xc5\xbenjo nasilja je 25. novembra 1934 rektor Otto Grosser (1873\xe2\x80\x931951) predal insignije. Te te\xc5\xbeave so \xc5\xa1kodovale odnosom med univerzama in narodoma._NEWLINE_Zgodba se je obrnila leta 1938 po dogovoru v M\xc3\xbcnchnu, ko so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete vstopile v mejna obmo\xc4\x8dja \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke (tako imenovani Sudeti) in tudi  poljske in mad\xc5\xbearske \xc4\x8dete. 15. marca 1939 so Nemci prisilno razdelili \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko in jo zasedli kot protektorat \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Moravske. Reichsprotektor Konstantin von Neurath je izro\xc4\x8dil zgodovinske insignije nem\xc5\xa1ki univerzi, ki je bila uradno imenovana Deutsche Karls-Universit\xc3\xa4t in Prag. 1. septembra 1939 je bila nem\xc5\xa1ka univerza podrejena ministrstvu za \xc5\xa1olstvo v Berlinu in 4. novembra 1939 razgla\xc5\xa1ena kot Reichsuniversit\xc3\xa4t. _NEWLINE_28. oktobra 1939 je bil med demonstracijami ubit Jan Opletal. Njegov pokop 15. novembra 1939 je povzro\xc4\x8dil nove demonstracije.  17. novembra 1939 (zdaj mednarodni dan \xc5\xa1tudentov) so bile \xc4\x8de\xc5\xa1ka univerza in vse druge \xc4\x8de\xc5\xa1ke ustanove visoko\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja zaprte in ostale zaprte do konca vojne. Devet \xc5\xa1tudentskih voditeljev je bilo usmr\xc4\x8denih in pribli\xc5\xbeno 1200 \xc4\x8de\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov interniranih v Sachsenhausen, kjer so ostali do leta 1943. Okoli 20 ali 35 interniranih \xc5\xa1tudentov je umrlo v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du. 8. maja 1940 se je \xc4\x8de\xc5\xa1ka univerza uradno preimenovala v \xc4\x8ce\xc5\xa1ka Karlova univerza (\xc4\x8de\xc5\xa1ko \xc4\x8cesk\xc3\xa1 universita Karlova) z vladno uredbo 188/1940, zbirka._NEWLINE_Druga svetovna vojna ozna\xc4\x8duje konec soobstoja dveh univerz v Pragi.\n_START_SECTION_\nSodobni \xc4\x8das (po letu 1945)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav si je univerza po letu 1945 hitro opomogla, \xc5\xa1e dolgo ni imela akademske svobode. Po komunisti\xc4\x8dnem dr\xc5\xbeavnem udaru leta 1948 je nova ureditev za\xc4\x8dela organizirati \xc4\x8distke in zatirala vse oblike nestrinjanja z uradno ideologijo in nadaljevala to po\xc4\x8detje naslednja \xc5\xa1tiri desetletja z drugim valom \xc4\x8distk med obdobjem normalizacije v za\xc4\x8detku leta 1970.  V poznih 1980-ih so se razmere za\xc4\x8dele izbolj\xc5\xa1evati; \xc5\xa1tudenti so organizirali razli\xc4\x8dne dejavnosti in ve\xc4\x8d mirnih demonstracij v skladu z revolucijami leta 1989 v tujini.  To je leta 1989 spro\xc5\xbeilo \xc5\xbeametno revolucijo, v kateri so \xc5\xa1tudenti in fakultete univerze igrali veliko vlogo. V\xc3\xa1clav Havel, pisatelj, dramatik in filozof je bil po pro\xc5\xa1nji neodvisne akademske skupnosti imenovan za predsednika republike decembra 1989.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nKarlova univerza nima enega skupnega kampusa. Akademske stavbe so na ve\xc4\x8d krajih po mestu Pragi, tri fakultete so v drugih mestih (dve od njih v Hradcu Kralovem, ena v Plznu). Zgodovinska glavna stavba iz 14. stoletja, imenovana Karolinum, je v starem mestnem jedru Prage in je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de univerze. To je sede\xc5\xbe rektorja in akademskega senata Karlove univerze. Karolinum je tudi prizori\xc5\xa1\xc4\x8de uradnih akademskih slovesnosti, kot so matrikulacija (vpis) in podelitev diplom._NEWLINE_Botani\xc4\x8dni vrt Karlove univerze, ki ga upravlja Fakulteta za znanost, je v Novem mestu Prage.'