b"\n_START_ARTICLE_\nZoran Smiljani\xc4\x87\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki ustvarjanja & Glasilo KLG\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1980 je zaklju\xc4\x8dil srednjo \xc5\xa0olo za oblikovanje v Ljubljani. Prvi strip Folk Against Rock je objavil leta 1981 v Glasilu KLG iz Kranja in \xc5\xbee takrat predvidel zmago turbo folka nad rockom. V naslednjih letih si sledijo: Slava vojvodine Kranjske (1982), v katerem je bila na udaru gorenjska prestolnica, Hi\xc5\xa1a Metoda Trobca (1983) in Balada o treh baletkah in dveh vojakih (1984), stilska vaja v grobosti in ne\xc5\xbenosti. Hi\xc5\xa1a Metoda Trobca v stripovskih krogih velja za enega Smiljani\xc4\x87evih bolj\xc5\xa1ih stripov. V njem na 22-ih straneh paralelno poda dve zgodbi, eno o serijskem morilcu Metodu Trobcu, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de svojo 'pot do \xc5\xbeenskega srca' in drugo o nacistih, ki svojo pot \xc5\xbee imajo, \xc5\xbeensko srce pa jim je popolnoma odve\xc4\x8d. V tem stripu je \xc5\xbee pri\xc5\xa1la do izraza velika Smiljani\xc4\x87eva ljubezen do filma. Strip je do\xc5\xbeivel tudi distribucijo v takratnem jugoslovanskem prostoru. Strip je namre\xc4\x8d poslal v Beograd na nate\xc4\x8daj srbske stripovske edicije Vidiki, kjer je bil leta 1985 objavljen, malo pa je manjkalo, da bi bil tudi nagrajen.\n_START_SECTION_\n1945 & Katedra\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1986 je pri Katedri izdal partizanski strip 1945, ki je bil popolnoma druga\xc4\x8den od takratnih stripov z isto tematiko. Glavni junaki so bili namre\xc4\x8d negativci, trije \xc4\x8detniki, ki se po koncu vojne posku\xc5\xa1ajo \xc4\x8dez Gorenjsko prebiti na Zahod, med potjo pa mimogrede pobijejo \xc2\xbb\xc5\xa1e par kesonov partizanov.\xc2\xab. Strip je spro\xc5\xbeil kritike borcev, \xc5\xa1e posebej takratnega predsednika Socialisti\xc4\x8dne zveze Jo\xc5\xbeeta Smoleta, ki je izjavil \xc2\xbbda je popolnoma neprimeren, ker partizani v njem cepajo kot zajci.\xc2\xab Kaj huj\xc5\xa1ega se Smiljani\xc4\x87u takrat ni zgodilo, so pa od takrat naprej tudi politiki brali stripe, Smiljani\xc4\x87 pa je za\xc4\x8del uporabljati psevdonim Vittorio de la Croce. Tudi Kratki strip Kje je revolucija? (objavljen v prilogi Gorenjskega glasa leta 1987) je naletel na burne odzive in celo spro\xc5\xbeil afero o ru\xc5\xa1enju kranjskih spomenikov.\n_START_SECTION_\nHardfuckers & Mladina\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1987 je stripe bolj ali manj redno objavljal v reviji Mladina, kjer je skupno objavil okoli 800 tabel (strani). V dramati\xc4\x8dnih letih osamosvajanja - med letoma 1987 in 1991 - je objavil ve\xc4\x8d kot 200 stransko trilogijo Hardfuckers, v kateri je postavil nove standarde slovenskega stripa. \xc4\x8ce je v zgodbi 1945 obravnaval na\xc5\xa1o polpreteklo zgodovino, pa se je v Hardfuckersih vrnil v surovo sedanjost oz. prihodnost, saj se vsaka zgodba dogaja eno leto kasneje, kot pa je bila narisana. Ker pa so se dogodki konec osemdesetih in v za\xc4\x8detku devetdesetih vrstili z neverjetno naglico, je realnost, kot pravi Smiljani\xc4\x87 sam, kmalu povozila fikcijo._NEWLINE_Leta 1992 je pri\xc4\x8del z objavljanjem nostalgi\xc4\x8dnega stripa 1991, o zadnjem okupatorskem vojaku, ki je prespal umik JLA iz Slovenije. Gre za odo malemu \xc4\x8dloveku, ki je verjel v bratstvo in enotnost, Titovo Jugoslavijo in socializem. Po mnenju mnogih Smiljani\xc4\x87ev najbolj\xc5\xa1i strip, v katerem skorajda ni nasilja in spolnosti._NEWLINE_Zato pa ju je toliko ve\xc4\x8d v divjem stripu o II. svetovni vojni na na\xc5\xa1ih tleh z naslovom 1943 (1995-1996), ki je svojevrstna parafraza kultnega vesterna Divja banda, re\xc5\xbeiserja Sama Peckinpaha. Glavni junak stripa je Pajk, skriva\xc4\x8d, me\xc5\xa1etar in vojni dobi\xc4\x8dkar, ki s svojo ravbarsko bando sodeluje tako z Lahi in domobranci kot s partizani. Smiljani\xc4\x87 z napeto zgodbo, teko\xc4\x8dimi dialogi in \xc5\xbee znanim filmskim kadriranjem dose\xc5\xbee, da se vseh 74 strani stripa prebere na du\xc5\xa1ek._NEWLINE_Med letoma 1993 in 1998 je risal serijo Dru\xc5\xbeinske zgodbe, sestavljeno iz zgodb: Njunih dvajset let (1993), Railroad Crossing (1994), Deset dni, ki so spremenili svet (1995), Blok (1997) in Junak (1998)._NEWLINE_Leta 1999 se je lotil stripa Zadnja vojna, o fiktivni vojni v Sloveniji med klerikalci in liberalci._NEWLINE_Leta 1999/2000 so ve\xc4\x8dino njegovih stripov natisnili v \xc5\xa1tirih samostojnih albumih, ki skupaj \xc5\xa1tejejo ve\xc4\x8d kot 600 strani. Za Mladino je narisal tudi okrog 20 naslovnic in \xc5\xa1tevilne druge ilustracije.\n_START_SECTION_\nTretja generacija avtorjev slovenskega stripa\n_START_PARAGRAPH_\nSmiljani\xc4\x87 je pripadnik t. i. tretje generacije avtorjev slovenskega stripa, ki jih je v drugi polovici 80. let okoli revije Mladina zbral Ivo \xc5\xa0tandeker. Objavljali so politi\xc4\x8dno anga\xc5\xbeirane stripe, polne provokacij, nazornega nasilja, nebrzdane seksualnosti in ukvarjanja z realnostjo tukaj in zdaj. Poleg Smiljani\xc4\x87a so avtorji tretje generacije \xc5\xa1e Toma\xc5\xbe Lavri\xc4\x8d, Du\xc5\xa1an Kastelic, Iztok Sitar, Gorazd Vahen, Zvonko \xc4\x8coh in drugi.\n_START_SECTION_\nPlakat\n_START_PARAGRAPH_\nJe avtor \xc5\xa1tevilnih plakatov, med opaznej\xc5\xa1imi je bil Tedna mladih ne bo! iz leta 1987, ki je vznejevoljil general\xc5\xa1tab v Beogradu. Oblikoval je plakata za slovenska celove\xc4\x8derna filma Ljubljana in Ugla\xc5\xa1evanje v re\xc5\xbeiji Igorja \xc5\xa0terka, ter plakata za Novi rock 1994 in Novi rock 3.0 (2011).\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nSmiljani\xc4\x87 ljubezen do filmov s pridom uporablja v svojih stripih. O filmu je napisal tri knjige ter \xc5\xa1tevilne recenzije, kritike in \xc4\x8dlanke. Po njegovem stripu Blok je re\xc5\xbeiser Dra\xc5\xbeen \xc5\xa0tader posnel kratki igrani film Orgazmus, o enodnevni seksualni odisejadi \xc5\xa1e ne povsem dozorelega Luka, ki si brezupno \xc5\xbeeli prvega seksa. V filmu je Luka zaigral Ga\xc5\xa1per Jarni, njegovega o\xc4\x8deta kar Smiljani\xc4\x87 sam, mamo pa Zvezdana Mlakar._NEWLINE_Narisal je tudi storyboard za kratki igrani film Svobodna si. Odlo\xc4\x8di se. Mihe Mazzinija in promocijske stripe za filma Izhod (2013) in Idila (2015).\n_START_SECTION_\nMeksikajnarji\n_START_PARAGRAPH_\nKo je \xc5\xbee kazalo, da je prenehal z risanjem stripov (zadnji je bil objavljen leta 1998), se je leta 2006 vrnil v velikem slogu z barvnimi Meksikajnarji, epsko sago o slovenskih prostovoljcih, ki so se v letih 1864-1867 v Mehiki borili za cesarja Maksimilijana, brata Franca Jo\xc5\xbeefa. Vzporedno spremljamo dve zgodbi: avtenti\xc4\x8dno biografijo nesojenega cesarja Maksimilijana Habsbur\xc5\xa1kega in fiktivno zgodbo kme\xc4\x8dkega \xc5\xa1tudenta Toneta Brusa, ki se udele\xc5\xbei voja\xc5\xa1ke ekspedicije v Mehiko. Zaravi obse\xc5\xbenosti projekta (strip naj bi na koncu \xc5\xa1tel kar 330 barvnih strani) in ogromno raziskovalnega dela, Meksikajnarji nastajajo v sodelovanju s koscenaristom Marijanom Pu\xc5\xa1avcem. Z risarskega vidika je Smiljani\xc4\x87 poleg raziskovanja izgleda takratnih oblek, lokacij, obi\xc4\x8dajev, uniform, oro\xc5\xbeja ipd., tudi odpotoval v Mehiko in tam obiskal klju\xc4\x8dne lokacije kjer se je zgodba odvijala. Z risanjem je pri\xc4\x8del leta 2004. Glede na to, da je strip pobarvan ro\xc4\x8dno v zamudni tehniki tempera/akvareli barvni svin\xc4\x8dniki/tu\xc5\xa1, bo za ta obse\xc5\xbeni in ambiciozni projekt potreboval \xc5\xa1e naslednjih nekaj let. Do konca leta 2013 pa so \xc5\xbee iz\xc5\xa1li \xc5\xa1tirje albumi, s skupaj narisanimi 266 stranmi.\n_START_SECTION_\nObjave & sodelovanja\n_START_PARAGRAPH_\nV 80. in 90. letih letih je stripe objavljal tako v slovenskih kot jugoslovanskih \xc4\x8dasopisih in revijah: Naprej, Gorenjski Glas, Vidici, Yu-strip magazin, Pavliha, Delo, Problemi, Katedra in nazadnje v Mladini, kjer objavlja \xc5\xa1e dandanes. V novem tiso\xc4\x8dletju je objavljal tudi na Hrva\xc5\xa1kem (Q magazin, Kvadrat), v Makedoniji (Kreator) in seveda v domovini (Strip Bumerang). Ilustracije, karikature in \xc4\x8dlanke je objavljal v \xc5\xa1tevilnih revijah in publikacijah. Kot stalni sodelavec je sodeloval v revijah in \xc4\x8dasopisih Republika, Primorske novice, Oskar, PC & mediji, Escape, Premiera, Boni, Kinote\xc4\x8dnik in Ekran, kjer je tudi \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tva in v kateri redno objavlja \xc4\x8dlanke, kritike in oglede._NEWLINE_Leta 2015 je po naro\xc4\x8dilu Muzeja in galerij mesta Ljubljane narisal stripovski album Spomini in sanje Kristine B. Ljubljana 1941\xe2\x80\x931945, ki je obele\xc5\xbeil 70-letnico konca 2. svetovne vojne. Scenarij je delo dr. Bla\xc5\xbea Vurnika, kustosa za novej\xc5\xa1o zgodovino v MGML. Prikazuje odra\xc5\xa1\xc4\x8danje fiktivne deklice Kristine Babnik v \xc4\x8dasu okupirane Ljubljane."