b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Robert Argand\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nArgand je bil ra\xc4\x8dunovodja in knjigovodja v Parizu._NEWLINE_Leta 1806 se je ukvarjal s kompleksnimi \xc5\xa1tevili in razvil zamisli, ki so postale znane z Gaussovim delom. Podobno je dvorazse\xc5\xbene grafe kompleksnih \xc5\xa1tevil neodvisno od njega malo prej leta 1799 objavil tudi norve\xc5\xa1ko-danski geometer samouk Caspar Wessel. Wessel je poslal svoj \xc4\x8dlanek leta 1797 Kraljevi danski akademiji znanosti, druga\xc4\x8de pa je zamisel vklju\xc4\x8dil v svoje delo \xc5\xbee leta 1787. Njegovo delo ni ostalo opa\xc5\xbeeno, vse dokler leta 1895 Lie ni ponovno objavil njegov \xc4\x8dlanek. Argand je znan po svoji geometrijski predstavitvi kompleksnih \xc5\xa1tevil v ravnini, ki se imenuje po njem Argandov diagram. Nejasno je o kompleksnih \xc5\xa1tevilih razmi\xc5\xa1ljal tudi leta 1685 Wallis. Argandov diagram je leta 1831 na novo odkril Gauss. Leta 1832 je predlagal naziv\xc2\xa0\xc2\xbbkompleksna\xc2\xab\xc2\xa0za \xc5\xa1tevila, oblike a + bi, kjer sta a in b realna in i dolo\xc4\x8den kot \\sqrt{-1}. Prvo zadovoljivo razlago kompleksnih \xc5\xa1tevil je leta 1835 podal Hamilton, \xc4\x8deprav je Gauss kasneje izjavljal, da je imel podobne zamisli sam \xc5\xbee leta 1831.'