b'\n_START_ARTICLE_\nDezitijati\n_START_PARAGRAPH_\nDezitijati (latinsko: Daesitiates), ilirsko pleme, ki je v antiki naseljevalo dele sedanje osrednje Bosne. Dezitijati so skupaj z Mezeji iz severozahodne Bosne, Brevki z ozemlja med Savo in Dravo, Dicioni iz zahodne Bosne in nekaj drugimi plemeni tvorili etni\xc4\x8dno skupino z imenom Panonci. Pomembni so bili zlasti od konca 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. do za\xc4\x8detka 3. stoletja n. \xc5\xa1t.. Opise njihovega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja je mogo\xc4\x8de najti v pisnih virih, pa tudi v bogatih najdbah, ki so jih na\xc5\xa1li med arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji. Njihovo ime se pojavlja v \xc5\xa1tevilnih napisih iz rimskega obdobja. Pripadali so avtohtoni srednjebosanski kulturni skupnosti._NEWLINE_Znanstveno zanimanje zanje se je za\xc4\x8delo v 19. stoletju z raziskavami predvsem na podro\xc4\x8dju Gornje Bosne. Do sedaj zbrani podatki niso dali odgovorov na \xc5\xa1tevilna odprta vpra\xc5\xa1anja in ne zado\xc5\xa1\xc4\x8dajo za njihovo popolno analizo. Nesporno je, da so bili ena od glavnih komponent ilirske etnolo\xc5\xa1ko-kulturne skupnosti, ki je naseljevala ozemlje od Jadranskega morja na jugu do Donave na severu, \xc5\xa1e posebno ker so \xc5\xbeiveli v samem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ilirskega sveta.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nEtimologija njihovega imena \xc5\xa1e vedno ni jasna. Ime bi jezikovno in vsebinsko lahko bilo povezano z besedo dasa \xe2\x80\x93 lep mo\xc5\xa1ki, ki se pogovorno uporablja v ju\xc5\xbenoslovanskih jezikih, in albansko besedo dash, ki pomeni ovna. Slednja beseda bi se lahko navezovala na ov\xc4\x8derejo, ki je bila ena od njihovih glavnih gospodarskih dejavnosti, hkrati pa ima pridih bojevitosti. Podobna analogija obstoja tudi pri albanolo\xc5\xa1kem pristopu pojasnjevanja imena Dalmati (Delmatae). Njihovo ime naj bi bilo sorodno z albansko besedo delme \xe2\x80\x93 ovca._NEWLINE_Mo\xc5\xbene etimologije ilirskih besed je vsekakor treba iskati tudi v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini in latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, prevladujo\xc4\x8dih jezikih tistega \xc4\x8dasa. V gr\xc5\xa1kem jeziku sta z Dezitijati morda povezani besedi dasos - gozd in deisi - molitev. Najbolj podobni latinski besedi sta desido \xe2\x80\x93 nastaniti ali naseliti se in desitus (mno\xc5\xbeina desino), ki pomeni zapustiti. Pri iskanju latinske etimologije imena Dezitijati je treba ugotoviti, ali je ta ali podoben naziv omenjen \xc5\xa1e preden je lahko latinski jezik kakorkoli vplival na ilirski jezik, se pravi pred ob\xc5\xa1irnimi stiki med Rimljani in Iliri.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDo sedaj je evidentirano veliko \xc5\xa1tevilo ru\xc5\xa1evin, vasi in drugih naselij, v katerih so skoraj zagotovo prebivali Dezitijati in njihovi romanizirani potomci. Nekatere od njih so delno raziskane. Odkrite nekropole, grobne konstrukcije in posamezni grobi skupaj z drugimi materialnimi dokazi pri\xc4\x8dajo o visoki duhovni kulturi dezitijatskih skupnosti. Najpomembnej\xc5\xa1a in do sedaj najve\xc4\x8dja odkrita dezitijatska nekropola je v Kamenja\xc4\x8di pri Brezi v osrednji Bosni in Hercegovini._NEWLINE_Sode\xc4\x8d po materialnih ostankih je bilo duhovno \xc5\xbeivljenje dezitijatskih skupnosti zapleteno. Verjetno so imeli tudi posebne svete prostore. Osrednje kulturne skupine so bile skupaj s sosednjo glasinsko kulturo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de nastanka in razvoja avtohtonega zahodnobalkanskega geometrijskega sloga._NEWLINE_Dezitijati so bili ves \xc4\x8das svojega obstoja naseljeni v Gornji Bosni in (verjetno) v dolini La\xc5\xa1ve. Zaradi geografskih zna\xc4\x8dilnosti njihovega ozemlja so bili od neolitika dalje ve\xc4\x8dkrat sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kulturnega razvoja in most, ki je povezoval jadransko obalo in njeno dinarsko zaledje s panonskim bazenom in Podonavjem. Nedvomno so bili tudi eno od najvplivnej\xc5\xa1ih plemen in politi\xc4\x8dnih tvorb na zahodnem Balkanu, in imeli mo\xc4\x8dan vpliv tudi na \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih ilirskih ozemljih. Globoko so se vtisnili celo v zgodovinski spomin anti\xc4\x8dnega sveta, zato je njihovo zgodovinsko vlogo nekoliko la\xc5\xbee orisati.\n_START_SECTION_\nPoreklo in homogenizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPoreklo Dezitijatov je povezano s procesom indoevropizacije Balkana in Podonavja. Proces je trajal do pozne bronaste dobe in za\xc4\x8detka \xc5\xbeelezne dobe, ko je nastala in se izlu\xc5\xa1\xc4\x8dila srednjebosanska kulturna skupina. Svoj vi\xc5\xa1ek so dosegli na prelomu med 4. in 3. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t.. V tem obdobju so dosegli zavidljiv kulturni razvoj, predvsem zaradi ugodnega geografskega polo\xc5\xbeaja, kakovosti obdelovalnih povr\xc5\xa1in in rudnega bogastva. Po nekaterih podatkih je njihova skupnost \xc5\xbee imela preddr\xc5\xbeavne zna\xc4\x8dilnosti in svoje institucije.\n_START_SECTION_\nSpori z Rimom\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj tristoletna neodvisnost Dezitijatov se je kon\xc4\x8dala, ko je prvi rimski cesar Gaj Avgust Oktavijan za\xc4\x8del osvajati zahodni Balkan in Podonavje. Ustanovil je provinco Ilirik, v kateri so imeli Dezitijati svojo pokrajino z notranjo avtonomijo in status svobodnih provincialnih podlo\xc5\xbenikov (civitas peregrini). Rimske oblasti doma\xc4\x8de prebivalstvo ni sprejelo, ker je imela zanje niz travmati\xc4\x8dnih posledic. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da nesoglasja so leta 6 prerasla v surovo triletno vojno, ki je bila za Rimljane najte\xc5\xbeja po punskih vojnah. Vojno, ki je kmalu zajela \xc5\xa1ir\xc5\xa1e ilirsko ozemlje, so verjetno spro\xc5\xbeili prav Dezitijati pd vodstvom Batona I.._NEWLINE_Vojna se je kon\xc4\x8dala z ilirskim porazom. Rimljani so zagre\xc5\xa1ili ve\xc4\x8d mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih pokolov in uspeli spreti sicer slo\xc5\xbena ilirska plemena in jih razdeliti na ve\xc4\x8d skupin. Brevke so administrativno razdelili na Oserijate, Kolapijane in Varcijane. Pripadnike drugih plemen so verjetno prodali kot su\xc5\xbenje ali preselili na druga ozemlja (Azale)._NEWLINE_Dezitijati so vojno pre\xc5\xbeiveli. Njihovo \xc5\xa1tevilo se je sredi 1. stoletja pove\xc4\x8dalo na pribli\xc5\xbeno 20.000, njihov politi\xc4\x8dni in kulturni razvoj pa je bil prekinjen in se je obrnil proti romanizaciji in urbanizaciji v sredozemskem slogu. Postali so drugorazredni dr\xc5\xbeavljani in po\xc4\x8dasi za\xc4\x8deli izgubljati svojo politi\xc4\x8dno in narodno zavest. Na prelomu med 2. in 3. stoletjem n. \xc5\xa1t. so se popolnoma asimilirali in izginili.'