b'\n_START_ARTICLE_\nRainer Maria Rilke\n_START_SECTION_\n1875-1896: Otro\xc5\xa1tvo in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nRilke se je rodil kot Rene Karl Wilhelm Johann Josef Maria Rilke 4. decembra 1875 v Pragi, ki je takrat spadala pod Avstro-Ogrsko. Njegov o\xc4\x8de, Josef Rilke (1838-1906) je bil zelo nezadovoljen \xc4\x8dlovek. Po neuspe\xc5\xa1ni voja\xc5\xa1ki karieri je postal \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki uradnik. Njegova mama Sophie \xc2\xbbPhia\xc2\xab\xc2\xa0Entz (1851-1931) je bila zelo posesivna \xc5\xbeenska, ki je izhajala iz premo\xc5\xbene pra\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Njene sanje o imenitnem, razko\xc5\xa1nem \xc5\xbeivljenju se ji v zakonu niso uresni\xc4\x8dile, zato je leta 1884 ta zveza razpadla. _NEWLINE_Tudi odnos med mamo in njenim edinim sinom je bil obremenjen, kajti mati ni mogla preboleti zgodnje smrti njene starej\xc5\xa1e h\xc4\x8derke, ki se je rodila leta 1874, eno leto po poroki, in teden dni kasneje umrla. Zaradi emocionalne nemo\xc4\x8di je Reneja privezala nase ter ga silila v vlogo njegove umrle sestre. Do njegovega \xc5\xa1estega leta ga je mama vzgajala kot deklico, na zgodnjih fotografijah ga lahko vidimo z dolgimi lasmi, oble\xc4\x8denega v oblekico. _NEWLINE_Zaradi pritiska star\xc5\xa1ev je pesni\xc5\xa1ko in risarsko nadarjen fant od leta 1885 obiskoval voja\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, ki naj bi slu\xc5\xbeila kot priprava na oficirsko kariero. Izku\xc5\xa1nje odra\xc5\xa1\xc4\x8danja v popolnoma mo\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi so ne\xc5\xbenega fanta travmatizirale. Leta 1891 je zaradi bolezni prekinil svoje voja\xc5\xa1ko izobra\xc5\xbeevanje. Od leta 1892 do 1895 se je privatno pripravljal na maturo in jo leta 1895 uspe\xc5\xa1no opravil. Istega leta je pri\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati literaturo, umetnostno zgodovino in filozofijo v Pragi ter se leta 1896 prepisal na pravo in nadaljeval s \xc5\xa1tudijem septembra v M\xc3\xbcnchnu.\n_START_SECTION_\n1897-1902: Razvojna leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1897 je Rainer Maria Rilke v M\xc3\xbcnchnu spoznal intelektualko in literatinjo Lou Andreas Salome ter se zaljubil vanjo. Spremenil je svoje ime iz Rene v Rainer, ker je Lou bila mnenja, da zveni Rainer lep\xc5\xa1e za mo\xc5\xa1kega pisatelja. Razmerje s starej\xc5\xa1o in poro\xc4\x8deno \xc5\xbeensko je trajalo vse do leta 1900. Tudi po tem ko sta se raz\xc5\xa1la, je Lou vse do njegove smrti veljala za njegovo najpomembnej\xc5\xa1o prijateljico in svetovalko. Pomembno vlogo so imela njena psihoanaliti\xc4\x8dna do\xc5\xbeivetja in znanja, ki se jih je nau\xc4\x8dila pri Sigmundu Freudu med letom 1912/13. Freud poro\xc4\x8da, \xc2\xbbda je Lou Andreas Salome velikemu, v \xc5\xbeivljenju zelo nemo\xc4\x8dnemu pesniku Rilkeju, bila hkrati muza in skrbna mama\xe2\x80\xa6\xc2\xab(Freudove sklepne misli ob smrti Lou Andreas-Salom\xc3\xa9jeve, 1937)_NEWLINE__NEWLINE_Rilke je Lou jeseni 1897 sledil v Berlin in se vselil v stanovanje v njeni neposredni bli\xc5\xbeini. Leta 1898 je prvi\xc4\x8d za ve\xc4\x8d tednov odpotoval v Italijo. V naslednjih dveh letih je dvakrat obiskal Rusijo: 1899 je z zakoncema Andreas odpotoval v Moskvo, kjer je spoznal Leva Tolstoja. Leta 1900, od maja do avgusta, je sledilo drugo potovanje v Rusijo. Tokrat sta z Lou potovala sama, ne samo v Moskvo in St. Petersburg, temve\xc4\x8d tudi po celotni dr\xc5\xbeavi ob reki Volgi. _NEWLINE_Jeseni 1900, neposredno za tem, ko se je Lou odlo\xc4\x8dila, da bo zapustila Rilkeja, je ta bil na dalj\xc5\xa1em obisku pri Heinrichu Vogelerju v Worpswednu. Voegler je v svoji beli dvorani vsako nedeljo prirejal sre\xc4\x8danja, katerih so se udele\xc5\xbeevali tudi Otto Modersohn, Paula Modershn-Becker, Carl Hauptmann in kiparka Clara Westhoff. Clara Westhoff in Rainer Maria Rilke sta se poro\xc4\x8dila v naslednji spomladi. Decembra 1901 se je rodila njuna h\xc4\x8derka Ruth (1901-1972). \xc5\xbde poleti 1902 pa se je Rilke izselil iz njunega skupnega stanovanja in odpotoval v Pariz, z namenom, da bi napisal monografijo o kiparju Augustu Rodinu. Razmerje med Rilkejem in Claro Westhoff je trajalo vse do njegove smrti, vendar Rilke ni bil \xc4\x8dlovek, ki bi \xc5\xbeivel normalno dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje. Vseskozi so ga te\xc5\xbeili finan\xc4\x8dni problemi, ki pa so bili omiljeni skozi razli\xc4\x8dna naro\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\n1902-1910: srednje ustvarjalno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detno obdobje v neznanem velemestu Parizu je bilo za Rilkeja zelo te\xc5\xbeko. Ta izku\xc5\xa1nja pa ga je kasneje v njegovem prvem delu njegovega edinega romana Zapiski Malteja Lauridsa Briggeja (Die Aufzeichnungen des Malte Laurids Brigge, 1910; slo.2006) zelo zaznamovala. Hkrati pa je \xc2\xbbsre\xc4\x8danje\xc2\xab\xc2\xa0z moderno prineslo veliko navdihov: sprva se je Rilke ukvarjal s plasti\xc4\x8dnim stilom Augusta Rodina, potem pa z delom slikarja Paula Cezanna. Z leti je Pariz postal bolj in bolj njegovo stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Od 1905 do 1906 je bil Rilke zaposlen pri Rodinu kot tajnik, ki je zanj bil kot o\xc4\x8de. Delovno razmerje je Rodin prekinil maja 1906. Malo pred tem pa je umrl Rilkejev o\xc4\x8de. Od leta 1906 se poglobi Rilkejev kontakt z Mathildo in Karlom Gustavom Vollmoellerjem. Sprva je ve\xc4\x8dkrat, v odsotnosti Mathilde, uporabljal njun atelje v Parizu. Kasneje posku\xc5\xa1a, v okviru svojega potovanja po Italiji 1907, Karla Gustava obiskati v njegovi vili v Sorrentu. \xc5\xa0ele leta 1908 pride do ponovnega sre\xc4\x8danja med Rilkejem in Vollmoellerjem v Firencah. V naslednjih letih sta se Rilke in Vollmoeller ve\xc4\x8dkrat dobila v Parizu. Najpomembnej\xc5\xa1a dela, nastala v \xc4\x8dasu njegovega bivanja v Parizu, so Nove pesmi (Neuen Gedichte, 1907), Novih pesmi druga\xc4\x8den del (Der neuen Gedichte anderer Teil, 1908), Rekvijem pesmi (Requiem-Gedichte, 1909) kot tudi roman, ki ga je za\xc4\x8del pisati leta 1904 in dokon\xc4\x8dal leta 1910, roman Zapiski Malteja Lauridsa Briggeja (Die Aufzeichnungen des Malte Laurids Brigge, slo. 2006) _NEWLINE_Citat iz dela Zgodbe o ljubem Bogu (Geschichten vom lieben Gott, 1904; slo. 2005)\n_START_SECTION_\n1910\xe2\x80\x931919\n_START_PARAGRAPH_\n1912 je iz\xc5\xa1la nova izdaja lirske pripovedi Pesem o Ijubezni in smrti korneta Kri\xc5\xa1tofa Rilkeja (Die Weise von Liebe und Tod des Cornets Christoph Rilke, 1912; slo.1960), kot prva \xc5\xa1tevilka knjigarne Insel, pod okriljem zalo\xc5\xbebe Insel v Leipzigu. S to izdajo je dosegla visok natis ter nenavadno popularnost. _NEWLINE_Po tem ko je iz\xc5\xa1el roman Zapiski Malteja Lauridsa Briggeja, je Rilke zapadel v globoko ustvarjalno krizo, ki se je zanj kon\xc4\x8dala \xc5\xa1ele februarja 1922, z izidom ciklusa Devinske Elegije (Duineser Elegien). Ta ciklus pesmi je dobil svoje ime po Devinskem gradu v bli\xc5\xbeini Trsta, kjer je Rilke pre\xc5\xbeivel nekaj \xc4\x8dasa (od oktobra 1911 do maja 1912). _NEWLINE_Izbruh prve svetovne vojne je Rilkeja presenetil med obiskom v Nem\xc4\x8diji. V Pariz se ni mogel vrniti, kajti njegovo lastnino so zasegli in kasneje prodali na dra\xc5\xbebi. Ve\xc4\x8dji del vojne je Rilke tako pre\xc5\xbeivel v M\xc3\xbcnchnu._NEWLINE_Leta 1916 so Rilkeja vpoklicali v vojsko na Dunaj, kjer je moral opraviti osnovno voja\xc5\xa1ko izobrazbo. S pomo\xc4\x8djo vplivnih prijateljev so Rilkeja sprva premestili na delo v voja\xc5\xa1kem arhivu ter ga 9. junija 1916 odpustili iz vojske. Travmati\xc4\x8dno obdobje v vojski, ki ga je zaznamovalo \xc5\xbee v mladih letih v voja\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli, je v njem ponovno pustilo velik pe\xc4\x8dat.\n_START_SECTION_\n1919-1926: Kasnej\xc5\xa1a dela\n_START_PARAGRAPH_\n11. junija 1919 je Rilke iz M\xc3\xbcnchna odpotoval v \xc5\xa0vico. Namen tega potovanja ni bilo le povabilo iz Z\xc3\xbcricha k predavanju, glavni razlog je bila \xc5\xbeelja, da bi u\xc5\xa1el povojni zme\xc5\xa1njavi, ter \xc5\xbeelja po nadaljevanju dolgo prekinjenega dela Devinskih elegij. Iskanje cenej\xc5\xa1ega in primernej\xc5\xa1ega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da se je izkazalo kot zelo te\xc5\xbeko. Med drugimi je Rilke \xc5\xbeivel v Sogliji in Locarnu. \xc5\xa0ele poleti 1921 je v bli\xc5\xbeini Sierre v kantonu Wallis dokon\xc4\x8dno na\xc5\xa1el stanovanje. Maja 1922 je Rilkejev mecen kupil to hi\xc5\xa1o in mu jo brez najemnine prepustil. _NEWLINE_V zelo intenzivnem ustvarjalnem obdobju, je Rilke februarja 1922 dokon\xc4\x8dal Devinske elegije. Skoraj so\xc4\x8dasno sta nastala tudi oba dela pesni\xc5\xa1kega ciklusa Soneti na Orfeja (Sonette an Orpheus, 1923). Pesnitvi spadata v sam vrh Rilkejevega ustvarjanja. Od leta 1923 naprej, je Rilke imel velike zdravstvene probleme. Tako je z dalj\xc5\xa1o nastanitvijo v Parizu, od januarja do avgusta 1925, posku\xc5\xa1al uiti bolezni z menjavo kraja ter \xc5\xbeivljenjskih razmer. Kljub temu so v njegovih zadnjih letih, med letoma 1923 in 1926, nastale \xc5\xa1tevilne pomembne pesmi, ter zelo obse\xc5\xbeno liri\xc4\x8dno delo v francoskem jeziku. Tik pred smrtjo so njegovo bolezen diagnosticirali kot levkemijo in sicer za takrat \xc5\xa1e v manj poznani obliki. Rilke je umrl 29. decembra 1926 v sanatoriju Valmont pri Montreuxu. Na lastno \xc5\xbeeljo je pokopan v bli\xc5\xbeini svojega zadnjega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da, na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Raronu. Na njegovem nagrobnem kamnu je napisan rek: _NEWLINE_Legenda pravi, da naj bi bil za njegovo smrt kriv trn vrtnice, ki je oku\xc5\xbeil njegovo kri z neomejeno lepoto.\n_START_SECTION_\nPesni\xc5\xa1ko ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nRilkejeva dela sta zelo zaznamovana filozofa Schopenhauer in Nietzsche, ki sta imela velik vpliv na njegov kriti\xc4\x8den pogled na kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_K zgodnjimi deli Rilkeja spadajo pesni\xc5\xa1ke zbirke Stran \xc4\x8dakati (Wegwarten, 1896), Okronane sanje. Nove pesmi (Traumgekr\xc3\xb6nt. Neue Gedichte, 1896) in Advent. S pesni\xc5\xa1ko zbirko Mir zur Feier (1897/98) pa se prvi\xc4\x8d nagiba k sistemati\xc4\x8dnemu pogledu \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega notranjega sveta. Pesni\xc5\xa1ka zbirka Tebi v \xc4\x8dast (Dir zur Feier), ki ni bila nikoli izdana, je ljubezenska izpoved Lou Andreas Salome. Leta 1899 je nastalo kraj\xc5\xa1e prozno delo Pesem o Ijubezni in smrti korneta Kri\xc5\xa1tofa Rilkeja. \xc4\x8casoslov (Das Stundenbuch; trije deli, nastalo 1899-1903; slo. 2008) je poimenovan po tradicionalnih molitvenih knjigah iz srednjega veka, sestavlja prvi vrhunec njegovega zgodnjega ustvarjanja in je hkrati eno iz med glavnih del secesije v literaturi. _NEWLINE_Nietzschejeva filozofija ima na prelomu stoletja velik vpliv na Rilkeja. To se ka\xc5\xbee predvsem v intenzivnem opazovanju narave, kot tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obna\xc5\xa1anja ter \xc4\x8dustvenega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Od del iz njegovega srednjega obdobja ustvarjanja med letoma 1902 in 1910 so pomembni predvsem Nove pesmi in roman Zapiski Malteja Lauridsa Briggeja. Rilke se v teh delih posve\xc4\x8da predvsem \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim temeljnim do\xc5\xbeivetjem, ne samo opazovanju notranjega do\xc5\xbeivljanja, ampak tudi do\xc5\xbeivljanja stvari. Tako nastanejo pesmi, kot so Modra hortenzija (Blaue Hortensie) in Panter, ki razvijajo naprej simbolizem. Te stopnje zavzemajo izrecno negativne in tuje poglede na \xc5\xbeivljenje: grdota, bolezen, nagon in smrt. _NEWLINE_Pesmi zadnjih let razpadejo v zelo razli\xc4\x8dne skupine: na eni strani vesele, spro\xc5\xa1\xc4\x8dene, pogosto pesmi o naravi in pokrajini, na drugi strani poeti\xc4\x8dno hladni eksperimenti, ki so nastali \xc4\x8disto iz jezikovnega vidika.\n_START_SECTION_\nRilke danes\n_START_PARAGRAPH_\nRilkejeva dela so \xc5\xbee nekaj let dele\xc5\xbena velike in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de pozornosti, tudi izven literarno izobra\xc5\xbeenih krogov. To je lahko posledica velikega individualizma na\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa, ki je v Rilkejevih delih zelo zastopana.'