b'\n_START_ARTICLE_\nModerna arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nModerna arhitektura je obdobje v arhitekturi, v katero uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo stavbe 20. stoletja s podobnimi zna\xc4\x8dilnostmi, najpogosteje poenostavitvijo oblike in zmanj\xc5\xa1anjem \xc5\xa1tevila ornamentov. Arhitekti so za\xc4\x8deli preoblikovati stare oblike in jih prilagajati potrebam sodobne dru\xc5\xbebe. Po drugi svetovni vojni in v evropskih dr\xc5\xbeavah \xc5\xbee pred njo je ta slog postal dominanten, predvsem se je uveljavil v javnih stavbah, pri tovarnah in ve\xc4\x8djih kompleksih. Izraz moderna arhitektura se v pisnih virih pojavi \xc5\xbee leta 1902, in sicer v naslovu knjige Otta Wagnerja._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnosti in izvor moderne arhitekture so \xc5\xa1e predmet razprav in so pogosto podvr\xc5\xbeeni novim razlagam.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko nekateri zgodovinarji za\xc4\x8detek modernizma v arhitekturi opisujejo kot posledico dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih revolucij v 19. stoletju, drugi ve\xc4\x8dji pomen pripisujejo razvoju tehnike in tehnologije. Razpolo\xc5\xbeljivost novih gradbenih materialov kot so jeklo, \xc5\xbeelezo, \xc5\xbeelezobeton in steklo z za\xc4\x8detkom industrijske revolucije je omogo\xc4\x8dila nastanek novih gradbenih tehnik._NEWLINE_Leta 1796 je Charles Bage, lastnik mlina v Shrewsburyju, prvi uporabil ognjevarno konstrukcijo iz jekla in opeke, nadstropja pa so bila zgrajena iz kamnitih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Taka konstrukcija je znatno oja\xc4\x8dala mlinske zgradbe, kar je omogo\xc4\x8dilo uporabo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih in ve\xc4\x8djih strojev. Zaradi slabega znanja o gradnji z jeklom se je veliko podobnih zgradb iz tistega \xc4\x8dasa poru\xc5\xa1ilo. Leta 1830 je Eaton Hodgkinson vpeljal sestavljive jeklene nosilce, zaradi katerih se je uporaba kovi\xc4\x8dene ali varjene jeklene konstrukcije znatno raz\xc5\xa1irila. Nova industrijska arhitektura je povsem spremenila videz industrijske pokrajine v severni Britaniji, ki so jo opisovali tudi kot pokrajino \xc2\xbbtemnih hudi\xc4\x8devih mlinov\xc2\xab. Kristalna pala\xc4\x8da na Svetovni razstavi leta 1851 je bila zgodnji primer konstrukcije iz jekla in stekla._NEWLINE_Velik po\xc5\xbear v Chicagu 1871. leta je omogo\xc4\x8dil, da so arhitekti za\xc4\x8deli ustvarjati vi\xc5\xa1je zgradbe v neoromanskem in drugih stilih (Henry Hobson Richardson). Gre za zgradbe podobne pala\xc4\x8dam zgodnje italijanske renesanse, ki jih krasijo velika okna, ornamenti in arkade. Ve\xc4\x8dji del zgradbe ne predstavljajo zidovi, temve\xc4\x8d okna. S tem Richardsonove zgradbe uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med staro (arkade, ornamenti) in novo (veliko oken) obdobje._NEWLINE_Eden pionirjev moderne arhitekture, Louis Sullivan, je svoj prvi neboti\xc4\x8dnik \xe2\x80\x93 Wainwright (1890-1891), postavil v St. Louisu. Podoben je Richardsonovi trgovini na veliko Marshall Field (Chicago, 1885-1887) in je prav tako izredno velik in enkraten, toda \xc5\xbee izredno sodobnega videza.\n_START_SECTION_\nNovi stili\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi se je v tem \xc4\x8dasu razvil stil, imenovan Art Nouveau,  V nekaterih nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah so stil poimenovali Secesija. Prvotno je bil to nov dekorativni stil, zasnovan na linearnih ornamentih na vijugastih krivuljah, ki pogosto spominjajo na lokvanje ali drugo rastlinje. Na koncu 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja je vplival na pohi\xc5\xa1tvo, nakit, steklo, tiskarstvo in celo na \xc5\xbeensko modo. Najbolj zna\xc4\x8dilen primer je Casa Mila (1905-1907) arhitekta Antonia Gaudia v Barceloni. Na njej je viden beg od ravnih povr\xc5\xa1in in kakr\xc5\xa1nekoli simetrije. Izgleda, kot bi bila narejena iz nekega mehkega in upogljivega materiala, v resnici pa je iz tesanega kamna. Ta zgradba je bila neuspel poskus reforme arhitekture. Gaudi in Sullivan sta si bila v \xc4\x8distem nasprotju, \xc4\x8deprav sta imela enak cilj \xe2\x80\x93 novodobni stil neodvisen od preteklosti._NEWLINE_Sullivanov u\xc4\x8denec, Frank Lloyd Wright je predstavljal kubisti\xc4\x8dni stil, ki je imel velik vpliv na mednarodnem podro\xc4\x8dju. Njegov najve\xc4\x8dji projekt so predstavljale zgradbe v predmestjih Chicaga, ki so bile znane kot prerijske hi\xc5\xa1ice, ker so njihove nizke vodoravne linije zami\xc5\xa1ljene tako da se stapljajo z ravnico, ki jih obkro\xc5\xbea. Poslednji in najbolj dovr\xc5\xa1en primer je hi\xc5\xa1a Robie v Chicagu iz leta 1909. Njen kubizem niso samo pravokotni elementi, ki sestavljajo njeno konstrukcijo, temve\xc4\x8d tudi Wrightovo razumevanje prostora. Zami\xc5\xa1ljena je kot mno\xc5\xbeica blokov razporejenih okoli sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnega dimnika. Nekateri od teh blokov so odprti, nekateri zaprti. Prostor, ki je arhitektonsko oblikovan vsebuje tudi balkone, teraso, dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in vrt. Wrightov cilj ni bil, da projektira hi\xc5\xa1o, temve\xc4\x8d da ustvari popoln ambient. Pripravil je celo na\xc4\x8drte za notranjost \xe2\x80\x93 obarvano steklo, tkanine in pohi\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Pred in po prvi svetovni vojni je Wrighta posnemalo ve\xc4\x8d arhitektov. Gerrit Rietveld je leta 1924 projektiral hi\xc5\xa1o Schr\xc3\xb6der v Utrehtu, ki vsebuje veliko Wrightovih elementov: zaprti in odprti bloki, streha podobna plo\xc5\xa1\xc4\x8di, \xc2\xbbstroge\xc2\xab\xc2\xa0geometrijske oblike ipd. Najbolj\xc5\xa1i primer tega obdobja je ve\xc4\x8d zgradb, ki jih je v letih 1925\xe2\x80\x931926 oblikoval Walter Gropius v Nem\xc4\x8diji: Bauhaus v Dessauu, umetni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola, katere ravnatelj je bil on sam. Sestavljena je iz treh velikih blokov, za u\xc4\x8dilnice, delavnice in ateljeje. Prva dva sta med seboj povezana z betonskim mostom. Blok z delavnicami je sestavljen iz pravokotnih prizem z zidovi, ki predstavljajo edinstveno povr\xc5\xa1ino iz stekla. To je postalo mogo\xc4\x8de z uvedbo \xc4\x8delne gradbene strukture, ki je osvobodila zidove kakr\xc5\xa1nekoli nosilne funkcije. Sullivan se je temu pribli\xc5\xbeal s trgovinsko hi\xc5\xa1o Carson Pirie Scott & Company, pri kateri pa so okna \xc5\xa1e vedno predstavljala luknjo v zidu in ne nosilni element. Gropius je hotel pokazati, da je zid samo nepotrebna zavesa ali izolacija in da je v stanovanju potrebna maksimalna son\xc4\x8dna svetloba in ne umetna. Leta 1951 je Wallace K. Harrison to na\xc4\x8delo uporabil na zgradbi Zdru\xc5\xbeenih narodov v New Yorku. Ker je uporabljeno v veliko ve\xc4\x8dji velikosti, je vtis precej nenavaden: tak\xc5\xa1ni zidovi svetlobo odbijajo ravno tako kot jo prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo, njihov videz pa je odvisen od razmerja med tema dvema efektoma._NEWLINE_V Franciji je bil predstavnik tega obdobja Le Corbusier (Charles Edouard Jeanneret). V tem \xc4\x8dasu je gradil le privatne hi\xc5\xa1e. Hotel je pokazati svoje navdu\xc5\xa1enje nad \xc4\x8distimi geometrijskimi oblikami strojev, zato je gradil v slogu, ki je izhajal iz Wrightovega, a je bil vseeno bolj ali manj druga\xc4\x8den. Hotel je, da se njegove hi\xc5\xa1e toliko razlikujejo od obi\xc4\x8dajnih, da bi ustvarile nov rod. Tak\xc5\xa1en vtis imamo, ko pogledamo hi\xc5\xa1o Savoyo v Poissy-sur-Seine. Spominja nas na nizko, kockasto \xc5\xa1katlo postavljeno na stolpe iz armiranega betona, ki se javljajo, da bi razdelili \xc5\xbearke, ki svetijo vzdol\xc5\xbe vsake strani \xc5\xa1katle. V njej so odprti in zaprti prostori, obdani s steklenimi zidovi. S tem smo v stiku z zunanjostjo, zunanjost pa ni v stiku z nami, dokler se povsem ne pribli\xc5\xbeamo oknu, saj nas opazovalec od zunaj zaradi svetlobe te\xc5\xbeko vidi._NEWLINE_George Howe in William E. Lescaze sta v Ameriki v letih 1931\xe2\x80\x931932 zasnovala neboti\xc4\x8dnik v tradicionalnem Sullivanovem slogu Philadelphia Savings Fund Society, ki je vseboval mnoge zna\xc4\x8dilnosti razvite v Evropi po prvi svetovni vojni. V tem \xc4\x8dasu je sem pri\xc5\xa1lo veliko nem\xc5\xa1kih arhitektov._NEWLINE_Le Corbusier je svetu zapustil \xc5\xa1e eno \xc4\x8dudo mednarodnega pomena. Njegova najbolj revolucionarna stavba je cerkva Notre-Dame-du-Haut v Ronchampu na jugovzhodu Francije. Kot kak\xc5\xa1na srednjeve\xc5\xa1ka trdnjava se dviguje na planini. Njen projekt je tako druga\xc4\x8den, da ga je te\xc5\xbeko analizirati tudi s pomo\xc4\x8djo perspektivne skice. Njeni zavoji, krive linije in geometrijsko pravilne oblike so podobne kakor na Gaudijevi Casa Mili, toda zdaj so veliko bolj enostavne in dinami\xc4\x8dne. Masivni zidovi se ukrivljajo s pomo\xc4\x8djo nevidne sile, streha pa spominja na klobuk. Le Corbusier se izogiba vsaki povezanosti med notranjostjo in zunanjostjo. Vrata so skrita; da jih najdemo se moramo potruditi, vhod skozi njih pa je podoben vhodu na neko skrivno in sveto pe\xc4\x8dino. Znotraj so okna, ki prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo le tanke snope svetlobe in zaradi debeline zidu spominjajo na okna v srednjeve\xc5\xa1kem gradu. Ronchamp je eno najbolj\xc5\xa1ih in najzanimivej\xc5\xa1ih arhitektonskih del prej\xc5\xa1njega stoletja._NEWLINE_Arhitektura se je v 20. stoletju posku\xc5\xa1ala oddaljiti od starih, uveljavljenih oblik. Arhitekti so z novimi oblikami iskali re\xc5\xa1itve primerne za vsakdanje \xc5\xbeivljenje. Razvoj tehnike je omogo\xc4\x8dil gradnjo neboti\xc4\x8dnikov, uporabo velikih steklenih povr\xc5\xa1in, ki so v resnici sestavljene iz ne\xc5\xa1tetih oken v najbolj samosvojih oblikah, kar si jih je mogo\xc4\x8de zamisliti.'