b'\n_START_ARTICLE_\nKoro\xc5\xa1ka Bela\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ka Bela (vas,naselje) le\xc5\xbei v Zgornjesavski dolini na vzhodnem delu Ob\xc4\x8dine Jesenice, na ljubljanski strani, vzhodneje je v jeseni\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini le \xc5\xa1e vas Potoki. Koro\xc5\xa1ka Bela le\xc5\xbei na za\xc4\x8detku okoli 2 km dolge stranske doline Bela in sicer med hribi\xc2\xa0: Strano (ki je severozahodno), Malne\xc5\xbeem in Hrastnikom (ki sta vzhodno) ter Lni\xc4\x8dami (ki so severno). Dolino Bela na severni strani zapirajo Karavanke in sicer masiv Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice, na ju\xc5\xbeni strani vasi in doline Bela (\xc5\xbee v Zgornjesavski dolini) pa je Bevsko polje, ob katerem po ju\xc5\xbenem robu te\xc4\x8de reka Sava._NEWLINE_Vas oziroma KO Koro\xc5\xa1ka Bela meji na vzhodu na KO Potoki, na zahodu na KO Javornik (Slovenski Javornik), na ju\xc5\xbeni strani jo omejuje reka Sava, na severni strani pa dr\xc5\xbeavna meja z Avstrijo._NEWLINE_Skozi vas, bolj po vzhodni strani, te\xc4\x8de zelo nepredvidljiv hudourni\xc5\xa1ki potok Bela, ki je v spodnji del doline Bela v ve\xc4\x8d valovih nasul vr\xc5\xa1aj (vr\xc5\xa1aje). Na tem nasutju so po letu 1.000 zgradili tudi vas. Pod prej\xc5\xa1njimi nasutji vr\xc5\xa1aja se morda skriva \xc5\xa1e kak\xc5\xa1no prastaro naselje, ki ga omenjajo nekateri viri. Zadnje nasutje vr\xc5\xa1aja se je zgodilo leta 1789.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Bela je bila nekdaj zelo globoko vrezana, nepora\xc5\xa1\xc4\x8dena, bela skalnata soteska. Prav zaradi te nepora\xc5\xa1\xc4\x8denosti, in belih skal so dolino, tako kot tudi v drugih tak\xc5\xa1nih primerih (Bohinjska, Kamni\xc5\xa1ka Lu\xc4\x8dka Bela) imenovali Bela. Ker pa so bile v srednjem veku te povr\xc5\xa1ine (doline) v lasti koro\xc5\xa1kih mejnih grofov, pa so jo imeli za koro\xc5\xa1ko dolino, koro\xc5\xa1ko planino in koro\xc5\xa1ko vas\xc2\xa0: Koro\xc5\xa1ka Bela torej. \xe2\x80\x93 Zgornjesavska dolina  je bila v tistih \xc4\x8dasih tudi bistveno bolj Koro\xc5\xa1ka kot pa Kranjska. Takrat naj bi bilo la\xc5\xbeje priti na Koro\xc5\xa1ko kot do Kranja,  saj so bili od Kranja do Bleda te\xc5\xbeko prehodni zelo gosti gozdovi.  Tudi reka Sava Dolinka je bila takrat imenovana druga\xc4\x8de\xc2\xa0: Koro\xc5\xa1ka (Karnerischen Sau), Korenska (Wurzthaler Sau, Wurzner Save), \xe2\x80\xa6 Nekatere koro\xc5\xa1ke nare\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xa1e vedno najdemo v lokalnem nare\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki podatki\n_START_PARAGRAPH_\nVas le\xc5\xbei v neposredni bli\xc5\xbeini ve\xc4\x8d kot 2.000 m visokih vrhov, le okoli 3,6 km stran (zra\xc4\x8dna razdalja), kar pomeni, da so pobo\xc4\x8dja teh vrhov zelo, zelo strma. To pa pomeni tudi veliko nevarnost pro\xc5\xbeenja zemeljskih plazov, poleg nekaterih ugodnosti, ki jih strmine sicer prina\xc5\xa1ajo, pa to pomeni tudi \xc5\xa1tevilne druge nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti. V neposredni bli\xc5\xbeini so se pojavljali (se pojavljajo) zelo razli\xc4\x8dni geolo\xc5\xa1ki pojavi oziroma razli\xc4\x8dna geolo\xc5\xa1ka dogajanja\xc2\xa0: gorotvorna, ledeni\xc5\xa1ka, postvulkanska, kra\xc5\xa1ka, hudourni\xc5\xa1ka, masni premiki, \xe2\x80\xa6 kar razmere dodatno obremenjuje._NEWLINE_Burna geolo\xc5\xa1ka zgodovina pravi, da vas le\xc5\xbei med dvema precej aktivnima geolo\xc5\xa1kima prelomnicama, okoli 7 km severno je Periadriadski \xc5\xa1iv (prelomna cona), nekaj sto metrov ju\xc5\xbeneje od vasi (morda celo manj) pa je Savska prelomnica (prelomna cona). - Karavanke so nastale kot posledica zelo velikega pritiska afri\xc5\xa1ke kontinentalne plo\xc5\xa1\xc4\x8de na evroazijsko, Periadriadski \xc5\xa1iv (prelomna cona) je meja med obema kontinentalnima plo\xc5\xa1\xc4\x8dama. Omeniti pa je treba tudi Ko\xc5\xa1utin prelom (prelomno cono), ki poteka preko Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dice, saj je prav tam potekalo intenzivno rudarjenje, tam pa je tudi ve\xc4\x8dina vodnih izvirov.- Povsod tod je hribina zelo heterogena, kaj vse je prineslo narivanje ob gorotvornih procesih ni bilo nikoli raziskano. Obstajajo sicer natan\xc4\x8dni podatki o geolo\xc5\xa1ki sliki Karavank na preseku v obmo\xc4\x8dju karavan\xc5\xa1kega cestnega predora, vendar je \xc5\xbee v obmo\xc4\x8dju Javorni\xc5\xa1kih rovt vse povsem druga\xc4\x8de. Na zelo kratkih razdaljah se tu namre\xc4\x8d menjavajo kamnine razli\xc4\x8dnih nastankov in milijonskih \xc4\x8dasovnih razmakov. - \xc2\xa0Razen v primeru predora so bile povsod izvedene le redke in malo\xc5\xa1tevilne plitve sonde, iz katerih pa ni mo\xc5\xbeno dobiti neke prave in celovite slike oziroma informacije.\n_START_SECTION_\nNaseljenci v kameni dobi\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je umaknil oziroma raztalil Zgornjesavsko-ju\xc5\xbenotirolski ledenik in so se razlila ob tem nastala ledeni\xc5\xa1ka jezera, ter so se na dnu Doline osu\xc5\xa1ila tudi nastala mo\xc4\x8dvirja, so se kon\xc4\x8dno pojavili pogoji za poselitev Doline. Prej so vsa dogajanja potekala v bregovih nad Dolino. Najdeni so bili dokazi, ostanki srednje kamenodobne kulture, ki jih okvirno uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v \xc4\x8das mlaj\xc5\xa1ih mezolitskih kultur, ki dokazujejejo, da so se na savskih terasah, ob izlivu potoka Bela v reko Savo, nad sedanjimi Strugami, na obeh bregovih potoka Bela (na obeh pomolih - na jezi\xc4\x8dastih podalj\xc5\xa1kih), vsaj za nekaj \xc4\x8dasa naselili kamenodobni prebivalci. To se je zgodilo \xc5\xbee pred pribli\xc5\xbeno 8.000 leti. Ve\xc4\x8d dokazov (najdb) je bilo najdenih na vzhodnem Bevskem polju. Tu so bili kar ugodni pogoji za pre\xc5\xbeivetje. Terase in strmine nad njimi so se vedno bolj zara\xc5\xa1\xc4\x8dale, lega je bila zelo son\xc4\x8dna, v bli\xc5\xbeini je bil izvir domnevno tople vode (Kromfa\xc4\x8d), v Hrastniku pa je bilo obilo kremena, ki so ga potrebovali za izdelavo primitivnih orodij. - Naseljenci Bevskega polja naj bi se kasneje premaknili vi\xc5\xa1je, na za\xc4\x8detek doline Bela in si tam uredili manj\xc5\xa1e naselje, ki ga omenjajo nekateri viri (?). \xc5\xa0e kasneje pa naj bi se za nekaj \xc4\x8dasa naselili na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du, potem pa naj bi se preselili \xc5\xa1e vi\xc5\xa1je pod Bel\xc5\xa1\xc4\x8dico. _NEWLINE_Takrat so bili namre\xc4\x8d zelo surovi \xc4\x8dasi in za pre\xc5\xbeivetje je bilo potrebno veliko iznajdljivosti. Plenjenje je bila precej obi\xc4\x8dajna praksa pre\xc5\xbeivetja. Ker so se po dolini ob\xc4\x8dasno pomikale razne plenilske tolpe, plenilska plemena in plenilska ljudstva, so se bili tukaj\xc5\xa1nji naseljenci prisiljeni umakniti vi\xc5\xa1je v hribe.\n_START_SECTION_\nStaroselci \xe2\x80\x93 karavan\xc5\xa1ki gorjani in Ajdna\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1je v hribih, v Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dici, oziroma od Javorni\xc5\xa1kega rovta (Kepe) pa do Ajdne (Zavr\xc5\xa1nice) naj bi se ustalili staroselci \xe2\x80\x93 karavan\xc5\xa1ki gorjani in medse sprejeli (sprejemali) tudi nove priseljence (tudi Kelte). Ti ljudje so se \xc5\xbee dokaj kmalu za\xc4\x8deli ukvarjati tudi z rudarstvom in s topilni\xc5\xa1tvom. S temi dejavnostmi so si izbolj\xc5\xa1evali svoje \xc5\xbeivljenjske razmere in tudi mo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetja. V Karavankah so \xc5\xa1tevilne rude, od bakrenih, svin\xc4\x8devih, srebrnih, \xc5\xbeivosrebrnih, manganovih in cinkovih rud, pa do \xc5\xbeelezovih in \xc5\xa1tevilnih drugih, kar jim je omogo\xc4\x8dalo, da so se topilni\xc5\xa1tva lotili na kar najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din. \xc4\x8ce so zares za\xc4\x8deli z bakrom ter nadaljevali z bronom in \xc5\xbeelezom tega ne vemo. Vemo pa, da so topili \xc5\xbeelezove rude in, da so pri tem na\xc5\xa1li tudi \xc5\xa1tevilne druge. _NEWLINE_V tistih \xc4\x8dasih je nastala tudi Ajdna (ponovna poselitev), majhna vasica na skalnatem vrhu, z okoli 20 objekti in zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkvijo. Ajdna je zaradi svoje velikosti dejansko potrebovala zelo mo\xc4\x8dno zaledje, zato je bila povezanost s karavan\xc5\xa1kimi gorjani verjetno zelo, zelo mo\xc4\x8dna. Ali so bili pravzaprav vsi ena skupnost (?). - Leta 1689 je Valvasor zapisal\xc2\xa0: Ajdna, je varuh \xc5\xbeelezovih rudnikov na Bel\xc5\xa1\xc4\x8dici. - Ajdna naj bi nadzirala pomembno povezavo, ki je od Kranja po dolini Save vodila v Kanalsko dolino in v Furlanijo. V tistem \xc4\x8dasu so Rimljani na tej smeri zgradili tako imenovano Rimsko cesto in ob njej tudi utrdbo Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de (nad Sotesko).\n_START_SECTION_\nVelika naravna nesre\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1la pa je zelo velika naravna nesre\xc4\x8da. Naj bi bila to poznoanti\xc4\x8dna mala ledena doba, katere obstoj znanstveniki \xc5\xa1e vedno intenzivno raziskujejo. Za\xc4\x8dela naj bi se leta 535 in naj bi trajala vse do leta 660. Takrat naj bi (skoraj) vsi prebivalci zapustili strmine in gozdove pod Bel\xc5\xa1\xc4\x8dico. Nastal je zelo veliki neposeljen prostor._NEWLINE_Domnevno naj bi takrat pri\xc5\xa1lo do (pani\xc4\x8dnega) pobega (v dravsko dolino). Prebivalci Ajdne in (ostali) staroselci \xe2\x80\x93 karavan\xc5\xa1ki gorjani torej zelo verjetno niso bili pobiti (!), saj ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila pobitih namre\xc4\x8d nikoli niso na\xc5\xa1li\xc2\xa0! - Na Ajdni je bil verjetno ubit le za\xc4\x8dasni skrbnik (varuh) te preve\xc4\x8d na hitro zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene vasice)._NEWLINE_Nedavne ugotovitve pravijo, da se je takrat nenadoma pojavila katastrofalna ohladitev brez poletij, ve\xc4\x8d kot 5 let ni bilo pridelka, krivec pa naj bi bila domnevna poznoanti\xc4\x8dna mala ledena doba.\n_START_SECTION_\nPonovna poselitev in nastanek koro\xc5\xa1ke planine Bela\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje je pri\xc5\xa1lo do ponovne poselitve teh povr\xc5\xa1in s koro\xc5\xa1kimi pastirji in kmeti. Ob koncu 7. stoletja naj bi tod naselili nekaj dru\xc5\xbein s Koro\xc5\xa1ke, ki so s seboj prinesle tudi nova znanja o rudarstvu in topilni\xc5\xa1tvu. Ali so novo naseljeni imeli \xc2\xbbspomin\xc2\xab\xc2\xa0na preteklo stanje ne vemo \xe2\x80\x93 prav ti naj bi namre\xc4\x8d na\xc5\xa1li ostanke starih objektov - danes pa o obstoju teh objektov ne vemo prav ni\xc4\x8d. Nedvomno so jih uni\xc4\x8dili plazovi z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice. - Nepoznana je lokacija grobi\xc5\xa1\xc4\x8da (grobi\xc5\xa1\xc4\x8d- 300 poganskih grobov (omenja jih Valvasor)). - Na obmo\xc4\x8dju Rudi\xc5\xa1\xc4\x8da Bel\xc5\xa1\xc4\x8dica so Zoisovi rudarji na\xc5\xa1li ostanke starih rudarskih jam, ki naj bi dokazovali rudarjenje staroselcev in prebivalcev Ajdne , na Bevskem in Poto\xc5\xa1kem polju pa naj bi na\xc5\xa1li \xc5\xbelindre in keramiko. _NEWLINE_S koro\xc5\xa1ko poselitvijo koro\xc5\xa1kih pastirjev in kmetov so koro\xc5\xa1ki mejni grofi utrjevali svojo posest. Svojo posest pa so utrjevali tudi s pa\xc5\xa1o. Na za\xc4\x8detku doline Bela je tako nastala koro\xc5\xa1ka planina Bela. Kot prva hi\xc5\xa1a je bila tu postavljena pastirska ko\xc4\x8da. Danes na tem mestu stoji hi\xc5\xa1a \xc2\xbbpri Majerju\xc2\xab.  _NEWLINE_V Karavankah so \xc5\xa1tevilne rude, kar je naseljencem omogo\xc4\x8dalo, da so se rudarstva in topilni\xc5\xa1tva lotili na kar najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din. Ukvarjali pa so se predvsem s pridobivanjem \xc5\xbeeleza, ostale rude so jim pravzaprav le ote\xc5\xbeevale njihove primitivne postopke. V najstarej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih, to je v \xc4\x8dasih tako imenovanega gozdnega \xc5\xbeelezarstva, se je vse odvijalo kampanjsko, \xc5\xbeelezo so v vetrnih pe\xc4\x8deh topili le nekaj dni v letu, ko je bila nabrana ruda in pripravljeno oglje, kar se je odvijalo poleti, ko so bile vremenske razmere, ter veter in temperature dokaj ugodne. Rudo se je topilo takrat, ko ni bilo nujnih del na poljih.\n_START_SECTION_\nUstanovitev vasi\n_START_PARAGRAPH_\nVas nastala \xc5\xbee okoli leta 1000, ko je \xc5\xa1kofija Briksen tod naselila nekaj kmetov iz okolice Bleda. Na koro\xc5\xa1ko planino Bela so postopoma preselili del prebivalstva z okolice Bleda. Takrat so bile doline na ju\xc5\xbeni strani Karavank \xc5\xa1e ve\xc4\x8dinoma neposeljene. So pa domnevno \xc5\xbee mnogo prej tu obstajale posamezne kmetije.  \xc5\xa0kofje iz Briksna, doma na ju\xc5\xbenem Tirolskem, so na Bled, oziroma na blejski grad, pri\xc5\xa1li v tako imenovanem visokem srednjem veku, saj so na obmo\xc4\x8dju Bleda dobili nekaj  posesti. S petimi darovnicami kralja Henrika II. iz let 1004, 1011 in 1040, 1063 in 1073 so svojo posest mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irili (pove\xc4\x8dali), kraji kraji med obema Savama, oziroma kraji med verigo ju\xc5\xbenih bohinjskih gora in Triglavom, so namre\xc4\x8d skoraj v celoti pri\xc5\xa1li v okvir blejskega gospostva. Upravi\xc4\x8deno lahko domnevamo, da se je naselitev Koro\xc5\xa1ke Bele zgodila torej v letu 1004 ali takoj potem. Briksen\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje so svoje lastni\xc5\xa1tvo ozemlja severno od Save s to naselitvijo namre\xc4\x8d hoteli kar najbolj prepri\xc4\x8dljivo primerno utrditi, zato so te doline za\xc4\x8deli na\xc4\x8drtno poseljevati._NEWLINE_Koro\xc5\xa1ko Belo na kratko omenja tudi zgodovinar Janez Weichard Valvasor. V Slavi Vojvodine Kranjske (1689)  omenja \xc5\xbeelezove rudnike v bli\xc5\xbeini, vas pa kot zaselek pod zasne\xc5\xbeenimi gorami, naseljen s kmeti in rudarji.\n_START_SECTION_\nCesar \xc5\xa1kofu Albinu podari Bled\n_START_PARAGRAPH_\nBriksen\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Albin, kasneje sveti Albuin (karantanski svetnik), je bil za nastanek briksen\xc5\xa1ke posesti Bleda in za nastanek blejskega gospostva, posledi\xc4\x8dno pa tudi za nastanek Koro\xc5\xa1ke Bele pravzaprav \xc5\xa1e najbolj zaslu\xc5\xbeen. Rodil se je na Koro\xc5\xa1kem, na gradu \xe2\x80\x9cStari kamen\xe2\x80\x9d (Altstein), slovensko tudi \xe2\x80\x9cGradi\xc5\xa1nik\xe2\x80\x9d, ki le\xc5\xbei jugozahodno od dana\xc5\xa1nje cerkve sv. Lovrenca na Kamnu v Podjuni, med doma\xc4\x8dini imenovan kot \xe2\x80\x9cStari grad\xe2\x80\x9d. Njegova mati je bila karantanska kneginja bla\xc5\xbeena Hildegarda, o\xc4\x8de pa je bil mejni grof in kasnej\xc5\xa1i menih, spokornik Pavel. O\xc4\x8de je bil iz rodbine uglednih Ariboncev. \xc5\xa0kof Albin je bil zelo sposoben in ugleden mo\xc5\xbe, zato mu je nem\xc5\xa1ki cesar Henrik II. aprila 1004 kot svojemu \xe2\x80\x9cljubljenemu\xe2\x80\x9d \xc5\xa1kofu (tako je zapisano) podaril svoje posestvo Bled. S tem je za\xc4\x8delo nastajati blejsko gospostvo, kar je bilo v tistem \xc4\x8dasu za Kranjsko dokaj ugodno._NEWLINE_\xc5\xa0kof Albin pa je \xc5\xbee imel posest na ju\xc5\xbeni strani Karavank, z mejami\xc2\xa0: Stara Ukova \xe2\x80\x93 Jelen Kamen \xe2\x80\x93 Mala Ko\xc4\x8dna - planina Sve\xc4\x8dica \xe2\x80\x93 Bel\xc5\xa1\xc4\x8dica \xe2\x80\x93Stol - Mo\xc5\xbee \xe2\x80\x93 navzdol na potok Zavr\xc5\xa1nico - soto\xc4\x8dje Radovne in Save - po Savi navzgor do Stare Ukove, ki naj bi jo dobil v dar od svojega o\xc4\x8deta. \xc5\xa0kof Albin je tudi to svoje posestvo vklju\xc4\x8dil v okvir blejskega briksen\xc5\xa1kega gospostva. Tudi ju\xc5\xbena stran Karavank je tako postala del Kranjske, koro\xc5\xa1ki vpliv se je bistveno (skoraj povsem) zmanj\xc5\xa1al. Nastanek zelo razse\xc5\xbenega blejskega gospostva z mejami\xc2\xa0: soto\xc4\x8dje Sav Bohinjke in Dolinke \xe2\x80\x93 Kupljenik \xe2\x80\x93 Ratitovec \xe2\x80\x93 \xc4\x8crna prst \xe2\x80\x93 po grebenu do Bogatina \xe2\x80\x93 po grebenu do Triglava \xe2\x80\x93 Rjavina \xe2\x80\x93 Srednja gora \xe2\x80\x93 Jerebikovec \xe2\x80\x93 Planski vrh \xe2\x80\x93 Ukova \xe2\x80\x93 po Savi do soto\xc4\x8dja obeh Sav je onemogo\xc4\x8dil nadaljnje razkosavanje tega dela Gorenjske. Enotnost tako velikega prostora pa je bila ugodna tudi za prebivalstvo.\n_START_SECTION_\nBevski kmetje in blejska gosposka\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi omembi Koro\xc5\xa1ke Bele v urbarju Briksen\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov leta 1253 je bilo omenjenih 15 cenzualnih blejskih kmetij (hub). Koro\xc5\xa1ka Bela je bila po \xc5\xa1tevilu hub takrat najve\xc4\x8dje naselje v vsem blejskem gospostvu. Blejski urbar iz leta 1306 omenja, da je takrat samo Koro\xc5\xa1ka Bela  imela prav poseben "privilegij". Podlo\xc5\xbeniki s Koro\xc5\xa1ke Bele so namre\xc4\x8d morali poskrbeti za \xc5\xa1kofa in za njegovo spremstvo, kadar je iz Briksna pri\xc5\xa1el na obisk na blejsko gospostvo. _NEWLINE_Briksenski \xc5\xa1kofje pa so na Bled prihajali redko, zato so gospostvo sprva, do leta 1349, upravljali in varovali \xc5\xa1kofovi ministeriali, vitezi Blejski. Neposredno upravo gospostva so \xc5\xa1kofje opustili sredi 14. stoletja. Nato je na Bledu skoraj 200 let (1368\xe2\x80\x931558) gospodarila rodbina Kreigh._NEWLINE_Nekateri lokalni kmetje so do leta 1100 nekaj \xc4\x8dasa sicer ostali svobodni, vendar so kmalu potem kmetije svojo samostojnost dokon\xc4\x8dno  izgubile. Obveznosti kmetov do fevdalcev sta bili desetina in tlaka. Bevski kmetje, ki so se ukvarjali s poljedelstvom in \xc5\xbeivinorejo naj bi bili bogati. Vsaj tako ka\xc5\xbeejo podatki o njihovih dajatvah blejskim gra\xc5\xa1\xc4\x8dakom. - V drugi polovici 14. stoletja je stopnja obveznosti kmetov do fevdalcev za\xc4\x8dela nara\xc5\xa1\xc4\x8dati. Posledica visoke stopnje zadol\xc5\xbeenosti so bile \xc5\xa1tevilne delo\xc5\xbeacije. Kmetje so se upirali, vendar neuspe\xc5\xa1no. Prito\xc5\xbeevali so se tako briksen\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji kot tudi habsbur\xc5\xa1kim oblastem. Uspeha pa ni bilo prav veliko. Bilo je le vedno slab\xc5\xa1e. Voditelji uporni\xc5\xa1tva so bili ubiti, vsa sodelujo\xc4\x8da gospodinjstva pa so bila kaznovana\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Po 800 letih briksen\xc5\xa1ke oblasti je bilo leta 1803, z ukazom dunajske dvorne komisije, blejsko gospostvo podr\xc5\xbeavljeno._NEWLINE_Turki so do vasi pri\xc5\xa1li v letu 1475. Takrat so jih ustavile mo\xc4\x8dvirnate Ivo\xc5\xa1e. Obrnili so se in v vas niso vstopili. Leta 1483 pa so pri\xc5\xa1li tudi v vas, ter po\xc5\xa1kodovali in oskrunili farno cerkev, niso pa je po\xc5\xbegali..\n_START_SECTION_\nRudarstvo in topilni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi podatek o rudokopih pod \xc2\xa0Bel\xc5\xa1\xc4\x8dico se\xc5\xbee v leto 1403, v letu 1540 pa naj bi bili rudarske obrate pod Bel\xc5\xa1\xc4\x8dico \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irili. Topilni\xc5\xa1tvo se je takrat \xc5\xbee odvijalo v dolini in sicer v Trebe\xc5\xbeu na Javorniku. Leta 1761 je bilo ob Rudi\xc5\xa1\xc4\x8du Bel\xc5\xa1\xc4\x8dica zgrajeno rudarsko (upravno) poslopje, ki je danes planinski Valvazorjev dom. - Rudarili pa so le v poletnih mesecih. Za\xc4\x8deli so v marcu in kon\xc4\x8dali ob za\xc4\x8detku zime oziroma v decembru. Rudo so v dolino vozili le nekaj dni v tednu (oziroma mesecu) in le ob ugodnem vremenu po tako imenovani Rudni poti preko Koro\xc5\xa1ke Bele in sicer navadno le enkrat na dan. Prevoz so opravljali vozarji oziroma volarji. - Va\xc5\xa1\xc4\x8dani Koro\xc5\xa1ke Bele so bili pri vseh teh delih zelo mo\xc4\x8dno zastopani\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Koro\xc5\xa1ka Bela\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ka Bela naj bi postala ob\xc4\x8dina v letu 1803, ko je bilo z ukazom dunajske dvorne komisije, blejsko gospostvo podr\xc5\xbeavljeno in je prenehala briksen\xc5\xa1ka oblast. Ob\xc4\x8dina Koro\xc5\xa1ka Bela je vklju\xc4\x8devala vasi - naselja Potoke, Javornik in Javorni\xc5\xa1ki Rovt, to so ozemlja KO Koro\xc5\xa1ka Bela, KO Potoki in KO Javornik (Slovenski Javornik). Ob\xc4\x8dina Koro\xc5\xa1ka Bela je bila leta 1955, po 152 letih obstoja, vklju\xc4\x8dena v ob\xc4\x8dino Jesenice kot KS  Javornik - Koro\xc5\xa1ka Bela in je tako prenehala obstajati.  _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Koro\xc5\xa1ka Bela je leta 1892 imela 1033 prebivalcev\xc2\xa0: Bela 505, Javornik 305, Javorni\xc5\xa1ki Rovt 127, Potoki 96.  _NEWLINE_V Ob\xc4\x8dini Koro\xc5\xa1ka Bela je bilo leta 1900 199 hi\xc5\xa1._NEWLINE_Na Koro\xc5\xa1ki Beli je bilo leta 1900\xc2\xa0: 34 konjev, 442 govedi, 191 pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev, 143 ovc, 25 koz, 883 perutnine in 400 \xc4\x8debeljih panjev.\n_START_SECTION_\nLeta francoske okupacije\n_START_PARAGRAPH_\nFrancozi naj bi prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1li v slovenske kraje leta 1797. Prvi dokument, ki pri\xc4\x8da o prisotnosti Francozov na Koro\xc5\xa1ki Beli, pa je pismo z dne 20. maja 1809. V njem so zahtevali, da naj sodnik na Koro\xc5\xa1ki Beli naslednjega dne ob 2. uri zjutraj priskrbi 14 voz za prevoz njihovih enot v Radovljico, sicer bo pri\xc5\xa1la njihova konjenica in za\xc4\x8dela ropati. Poleg slabih stvari je francoska okupacija sicer prinesla tudi nekaj dobrih. Za vas pa je bilo to celotno obdobje ena zelo velika nesre\xc4\x8da. Francoska vojska je namre\xc4\x8d, kot vsaka vojska,  neznosno izsiljevala. Doma\xc4\x8dini, ki \xc5\xa1e zase niso imeli dovolj, so morali financirati francosko upravo ter oskrbovati tudi redne voja\xc5\xa1ke enote\xc2\xa0: s konji, z  vozovi, ter z mesom, kruhom in vinom. Potreba po konjih se je najbolj pove\xc4\x8dala  po Napoleonovem porazu v Rusiji. Njihove voja\xc5\xa1ke formacije pa so \xc5\xa1tele tudi po ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe, ki jih seveda nikakor ni bilo mo\xc5\xbeno primerno oskrbeti. Pobrali so vse, prav vse.- Leta francoske zasedbe so bila tako tudi leta velikega gospodarskega nazadovanja in zelo hudih dav\xc4\x8dnih bremen. _NEWLINE_S celotnega slovenskega ozemlja so bili Francozi pregnani v za\xc4\x8detku oktobra 1813. Ob  ponovni avstrijski zasedbi pa si prebivalstvo \xc5\xa1e vedno ni moglo oddahniti, saj je potem moralo oskrbeti \xc5\xa1e njihovo vojsko. Prebivalstvo je zato takrat \xc5\xbeivelo v zelo velikem pomanjkanju, umrljivost je bila visoka, odpornost pa zelo nizka.  _NEWLINE_Skupno je voja\xc5\xa1tvo, ki je v teh letih v ve\xc4\x8d valovih \xc5\xa1lo preko Jesenic in Koro\xc5\xa1ke Bele, \xc5\xa1telo vsaj 10 do 20 tiso\xc4\x8d mo\xc5\xbe.'