b'\n_START_ARTICLE_\nGorgija\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGorgija je bil okoli leta 485 pr. n. \xc5\xa1t. rojen v gr\xc5\xa1ki koloniji Leontini na Siciliji. Njegov o\xc4\x8de Harmantid je imel \xc5\xa1e najmanj enega sina in h\xc4\x8di. Sprva se je ukvarjal s fiziko in prirodno filozofijo, kjer je sodeloval z Empedoklejem, ki je bil obenem tudi njegov u\xc4\x8ditelj. O njegovem \xc5\xbeivljenju pred prihodom v Atene ni veliko znanega.  Tja je pri\xc5\xa1el \xc5\xa1ele leta 427 pr. n. \xc5\xa1t. kot politi\xc4\x8dni ambasador, ki so ga poslali njegovi sodr\xc5\xbeavljani. Takrat je bil star \xc5\xbee okoli \xc5\xa1estdeset let. Ko je pri\xc5\xa1el v Gr\xc4\x8dijo prosit Atene za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred sosednjimi Sirakuzami, so njegovi govori poslu\xc5\xa1alce popolnoma prevzeli, kar mu je prineslo slavo in obo\xc5\xbeevanje in kasneje vodilo tudi v to, da se je tam naselil kot metojk. K temu je verjetno pripomoglo tudi to, da je tr\xc5\xbeil svoje govorni\xc5\xa1ke tehnike in spretnosti. Zelo hitro je namre\xc4\x8d dobil veliko u\xc4\x8dencev, ki so se hoteli od njega nau\xc4\x8diti govorni\xc5\xa1tva, saj so bili Grki nadvse zagreti za vse, kar se je tikalo besede, ker so vedeli, da ima le-ta ogromno mo\xc4\x8d v javnem \xc5\xbeivljenju, posebno v politiki, v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini, pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem. _NEWLINE_Kot ve\xc4\x8dina filozofov tedanjega \xc4\x8dasa je bil tudi on potujo\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj. Potoval je po Gr\xc4\x8diji in kot u\xc4\x8ditelj nastopal s svojimi izjemnimi govorni\xc5\xa1kimi sposobnostmi. Za svoje u\xc4\x8dne ure oziroma nastope je zara\xc4\x8dunaval znatne zneske. Njegovi govori in teko\xc4\x8d, ritmi\xc4\x8den stil naj bi poslu\xc5\xa1alce kar hipnotizirali.  Kasneje je tudi ustanovil neke vrste \xc5\xa1olo oziroma pouk za govorni\xc5\xa1tvo, kjer je med drugim sprejemal razna vpra\xc5\xa1anja, s tem pa je tudi sam za\xc4\x8del z umetnostjo improviziranega govora. U\xc4\x8dencem je v\xc4\x8dasih omogo\xc4\x8dil, da sami predlagajo temo, kar naj bi dokazovalo, da ima znanje o vsem in da ima sposobnost govoriti o vseh temah. _NEWLINE_Med Gorgijevimi u\xc4\x8denci naj bi bili tudi Izokrat, eden izmed najbolj\xc5\xa1ih in najvplivnej\xc5\xa1ih govorcev njegovega \xc4\x8dasa, Kritija, ki je bil vodilni \xc4\x8dlan \xc5\xa1partanske oligargije v Atenah, Periklej in Alkibijad, ki sta bila pomembna atenska dr\xc5\xbeavnika, govornika in generala ter znani zgodovinar Tukidid. _NEWLINE_Gorgija je dosegel visoko starost, \xc5\xbeivel naj bi namre\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot sto let. Umrl  je v Tesaliji, v mestu Larisa, leta 375 pr. n. \xc5\xa1t.. V \xc5\xbeivljenju je zaslu\xc5\xbeil zajetne vsote denarja tako, da je pred smrtjo naro\xc4\x8dil izdelavo lastnega kipa iz \xc4\x8distega zlata. Ta zlati kip so Grki postavili v Apolonovem templju v Delfih.\n_START_SECTION_\nSofistika\n_START_PARAGRAPH_\nSofisti so bili prosvetitelji Grkov, pou\xc4\x8devali so govorni\xc5\xa1tvo v zameno za pla\xc4\x8dilo, ker je predstavljala veliko prednost v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji, \xc5\xa1e posebej v \xc5\xa1olstvu in politiki. Govorni\xc5\xa1tvo je bilo namre\xc4\x8d bolj kakor kadarkoli prej prisotno tudi na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih in skup\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Obvladovanje govorni\xc5\xa1tva je tako zagotavljalo uspeh. Glavna predstavnika sofistov sta bila Gorgija in Protagora. Bili so znani po tem, da so lahko \xc5\xa1ibke argumente predstavili kot mo\xc4\x8dne. Bili so pomembne figure v Gr\xc4\x8diji med 5. in 4. stol. pr. n. \xc5\xa1t.. Tehniko pou\xc4\x8devanja, ki so jo sofisti imenovali besedo, logos, je \xc5\xa1ele kasneje njihov glavni nasprotnik in kritik Platon ozna\xc4\x8dil kot retoriko. Kljub temu Gorgija obi\xc4\x8dajno povezujejo z razvojem retorike v Gr\xc4\x8diji. _NEWLINE_Kljub poskusom filozofa Georga Hegla in zgodovinarja Georga Grota, da bi obnovila ugled Gorgije in ostalih sofistov, je bil njihov ugled bolj kot ne po zaslugi Platona, ki je pomemben vir njihovih pogledov, omade\xc5\xbeevan vse v za\xc4\x8detek 20. stoletja. V nedavnih letih pa so modernisti in poststrukturalisti na\xc5\xa1li v Gorgijevi filozofiji veliko vrednost. _NEWLINE_Sofistika ima \xc5\xa1e danes pejorativno oznako in pomeni namerno rabo prikritih zmot in paradoksov v argumentaciji. Sofist je nekdo, ki se poslu\xc5\xbeuje neveljavnih argumentov kot sredstva prepri\xc4\x8devanja.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nTako Platon kot Aristotel sta kritizirala Gorgija, ozna\xc4\x8devala sta ga kot sofista, katerega primaren namen je bil pridobivanje bogastva na ra\xc4\x8dun znanja. Zato ga nista imela za pravega filozofa. Platon v svojem delu Gorgija, lo\xc4\x8duje filozofijo od retorike in ga karakterizira kot govornika, ki zabava ob\xc4\x8dinstvo s svojimi prepri\xc4\x8dljivimi besedami in ki verjame, da je znanje prave resnice nepotrebno, ko nekdo odkrije umetnost prepri\xc4\x8devanja. Gorgija v dialogu tudi odvrne, da je retorika edino podro\xc4\x8dje znanja, ki se ga mora\xc5\xa1 nau\xc4\x8diti. Ostalo lahko prezre\xc5\xa1 in \xc5\xa1e vedno prekosi\xc5\xa1 profesionalce na njihovem podro\xc4\x8dju. V njegovem delu je tako lik Gorgija prisiljen priznati, da se njegova umetnost bolj nana\xc5\xa1a na mnenje kot pa znanje, in da se retorika ukvarja z jezikom in govorom, brez upo\xc5\xa1tevanja vsebine. Prikazan je kot \xc4\x8dlovek v protislovnem odnosu do resnice, saj verjame, da dejanskega znanja ne potrebuje\xc5\xa1, dokler ostalih ne prepri\xc4\x8da\xc5\xa1, da to znanje poseduje\xc5\xa1. _NEWLINE_Obstaja veliko razlag zakaj je Platon preziral Gorgijo. Prva je zgolj filozofska, saj je Platon verjel, da govorni\xc5\xa1tvo samo po sebi nima pedago\xc5\xa1ke vrednosti. Druga razlaga vsebuje tudi politi\xc4\x8dno noto, saj sta imela Platon in Gorgija nasprotujo\xc4\x8di si politi\xc4\x8dni mnenji. _NEWLINE_Aristotel pa je Gorgiji zameril uporabo poeti\xc4\x8dnega jezika in prekomerno uporabo sestavljenih besed.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nGorgiju pripisujemo \xc5\xa1tiri dela; \xe1\xbc\x99\xce\xbb\xce\xad\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x82 \xe1\xbc\x90\xce\xb3\xce\xba\xcf\x8e\xce\xbc\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd (Enkomij Heleni), \xce\x95\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x84\xce\xac\xcf\x86\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 (Epithapos), \xe1\xbd\x99\xcf\x80\xce\xad\xcf\x81 \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xbc\xce\xae\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x82 \xe1\xbc\x80\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1 (Palamedov zagovor) in \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb6 \xcf\x84\xce\xbf\xe1\xbf\xa6 \xce\xbc\xe1\xbd\xb4 \xe1\xbd\x84\xce\xbd\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbc\xa2 \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb6 \xcf\x86\xcf\x8d\xcf\x83\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x82 (O naravi ali o nebivajo\xc4\x8dem). Delo O Naravi ali o nebivajo\xc4\x8dem je izgubljeno, vendar sta se ohranili dve parafrazi. Gorgijev stil je bil zelo poeti\xc4\x8den. V besedilih je uporabljal veliko metafor in figur, imel pa je tudi zna\xc4\x8dilen stil rimanja.\n_START_SECTION_\n\xe1\xbc\x99\xce\xbb\xce\xad\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x82 \xe1\xbc\x90\xce\xb3\xce\xba\xcf\x8e\xce\xbc\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd (Enkomij Heleni)\n_START_PARAGRAPH_\nEnkomij Heleni je dober primer slovesnega govora, saj v delu \xc4\x8dasti Heleno iz Troje in jo odre\xc5\xa1i obto\xc5\xbebe, ki je je bila dele\xc5\xbena po pobegu iz \xc5\xa0parte. V delu je tudi opisoval mo\xc4\x8d logosa. Logos oziroma govorno prepri\xc4\x8devanje predstavlja kot vplivno silo, ki je lahko podlo uporabljena, da prepri\xc4\x8da ljudi v dejanja proti njihovim interesom. Lahko prevzame obliko poezije, bo\xc5\xbejih znamenj ali pa govora.\n_START_SECTION_\n\xce\x95\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x84\xce\xac\xcf\x86\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 (Epitapos)\n_START_PARAGRAPH_\nMed 4. in 5. stoletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so znani govorci imeli slavnostne govore na pogrebih padlih v vojnah. Gorgija v besedilu kritizira propagandno retoriko tistega \xc4\x8dasa. Delo predstavlja pomemben prispevek k zvrsti pogrebnega govora.\n_START_SECTION_\n\xe1\xbd\x99\xcf\x80\xce\xad\xcf\x81 \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xbc\xce\xae\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x82 \xe1\xbc\x80\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1 (Palamedov zagovor)\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v tem delu je snov vzeta iz trojanske vojne. Ko Odisej obto\xc5\xbei Palamedeja izdaje, se ta brani z zagovorom. V tem govoru Gorgija eksperimentira, kako lahko s prepri\xc4\x8dljivimi argumenti povzro\xc4\x8di dvom o prvotni resnici. Tako predstavi razli\xc4\x8dne logi\xc4\x8dne, eti\xc4\x8dne in \xc4\x8dustvene argumente. Na koncu doka\xc5\xbee, da obto\xc5\xbeeni za svoja dejanja potrebuje dober motiv in vztraja, da Palamedej tega ni imel.'