b'\n_START_ARTICLE_\nFra Angelico\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGuidovo leto rojstva ni to\xc4\x8dno znano. Do nedavnega se je sprejemal datum 1387, ki ga je predlagal Vasari, vendar so moderni zgodovinarji mnenja, da je treba letnico uvrstiti nedolo\xc4\x8deno med letoma 1386 in 1400. Leta 1418 je vstopil v dominikanski samostan v kraju Fiesole, ki je danes predmestje Firenc. Zaobljube je podal najkasneje leta 1421 in s tem sprejel ime Giovanni da Fiesole, to je Janez iz kraja Fiesole. V tem samostanu je ostal do leta 1440\xe2\x80\x931441, ko se je spet zdru\xc5\xbeil s skupnostjo, ki se je bila pred tremi leti preselila v Firence v samostan Svetega Marka._NEWLINE_Brat Janez je dosegel visoke polo\xc5\xbeaje v redovni skupnosti. Tako je bil med podpisniki odlo\xc4\x8dbe, ki je zahtevala odselitev ve\xc4\x8dine redovnikov iz Fiesol v Firenze, in je ob tej priliki postal prednik preostalih menihov. Bil je tudi sindicho samostana, to je administrator. Visoko priznanje mu je izkazal pape\xc5\xbe pape\xc5\xbe Evgen IV., ko ga je leta 1445 poklical v Rim. Ponudil mu je mesto florentinskega nad\xc5\xa1kofa, ki ga je brat Janez odklonil in celo svetoval pape\xc5\xbeu, koga naj imenuje. Kljub temu je bilo njegovo glavno in najpomembnej\xc5\xa1e opravilo slikanje, ki je tudi pogojevalo njegova bivanja v tem ali onem kraju. V Rimu se je na primer zadr\xc5\xbeal kar pet let, ker je bil zadol\xc5\xbeen za poslikavo kapele, knji\xc5\xbenice in zasebnih prostorov pape\xc5\xbea Nikolaja V.._NEWLINE_Naslednje obdobje, ki ga je brat Janez pre\xc5\xbeivel v Toskani, je poznano samo po njegovih delih, ki pri\xc4\x8dajo o neumornem slikanju in stenskih poslikavah. Leta 1454 se je slikar vrnil v Rim, verjetno na pape\xc5\xbeevo \xc5\xbeeljo. Tu je po nekaj mesecih (februarja 1455) umrl, samo mesec dni pred smrtjo njegovega mentorja Nikolaja V.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nFra Angelico je za\xc4\x8del slikati zelo zgodaj. Njegova zgleda sta bila Lorenzo Monaco in Masaccio. Od Monaca je prevzel spretnost za miniature in smisel za \xc5\xbeive barve. Od Masaccia se je nau\xc4\x8dil linearne perspektive in rabo svetlobnih u\xc4\x8dinkov. \xc5\xa0e pred redovni\xc5\xa1kimi zaobljubami je izdelal oltarno sliko za samostansko kapelo, nato je sledilo pet let pavze, ker novici niso imeli dovoljenja za slikanje. Od ordinacije dalje je bil pa stalno zaposlen s slikanjem, saj so samostanski predstojniki visoko cenili njegove sposobnosti in ga spodbujali k delu. Imel je samostojno delavnico in krog u\xc4\x8dencev, ki so mu pomagali. Vi\xc5\xa1ek njegove produkcije je poslikava samostanskega kompleksa Svetega Marka, ki se vklju\xc4\x8duje v velika umetni\xc5\xa1ka dela, ki so jih naro\xc4\x8dili Medi\xc4\x8dejci. Leta 1438 je Cosimo Starej\xc5\xa1i poveril arhitektu Michelozzu gradnjo novega samostana v Firencah in leta 1440 je poklical fra Angelica za njegovo poslikavo. Sodelovanje obeh umetnikov je bilo zelo uspe\xc5\xa1no. Michelozzo je ustvarjal velike bele stene, na katere so fra Angelico in njegovi u\xc4\x8denci prenesli svojo umetnost. Tako je bil poslikan ves kompleks, od cerkve do samostana, od skupne jedilnice do sprejemne dvorane, od notranjih hodnikov do posameznih celic._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa bivanja v Rimu je fra Angelico, vedno s sodelovanjem u\xc4\x8dencev, poslikal pape\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de in se za nekaj mesecev mudil tudi v Orvietu, kjer je delal v katedrali. Po vrnitvi v Toskano se je posvetil slikanju na les. Njegovo zadnje delo je \xc4\x8ce\xc5\xa1\xc4\x8denje svetih treh kraljev (tempera na lesu, v krogu premera 137\xc2\xa0cm), ki ga je dokon\xc4\x8dal veliko pozneje Filippo Lippi.'