b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Perlah\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPerlah je \xc5\xa1tudiral matematiko na dunajski univerzi. Po artisti\xc4\x8dnem licenciatu leta 1516 je bil ve\xc4\x8d kot 30 let profesor na dunajski univerzi, sprva za matematiko in astronomijo na Filozofski fakulteti, po doktoratu iz medicine leta 1530 pa na Medicinski fakulteti._NEWLINE_Ko se je Perlah vpisal na dunajsko univerzo, je na artisti\xc4\x8dni (filozofski) fakulteti \xc5\xa1e vedno vladala Aristotelova filozofija, glede astronomije pa po Peurbachu in Regiomontanu predelana Ptolemejeva teorija planetov. Morda so predavatelji astronomije v svojih predavanjih \xc5\xbee nakazovali heliocentri\xc4\x8dne zamisli. Vsekakor je bil \xc5\xa1tudij matematike zelo kakovosten in zahteven. Sodobno je bilo izdajanje astronomskih efemerid, raznih almanahov, koledarjev in letopisov, kjer se je kazal vpliv predhodnikov Peurbacha in Regiomontana. V teh spisih so se na splo\xc5\xa1no astronomski podatki (practica) me\xc5\xa1ali z astrolo\xc5\xa1kimi dodatki - prerokovanji (prognostica) in zdravni\xc5\xa1kimi nasveti. Zato so bile knji\xc5\xbeice uporabne, zanimive in zelo priljubljene. Dunajska univerza je imela bogato tradicijo dobrih matematikov in astronomov. Tak je bil navsezadnje tudi Perlah. Na tej univerzi sta neumorno delala Peurbach in Regiomontan, ki sta svoje znanje posredovala mlaj\xc5\xa1im, posredno tudi Perlahu in tako brez dvoma vplivala na njegovo astronomsko delovanje. Sicer pa je bil Perlah Tannstetterjev u\xc4\x8denec. Perlah se je \xc5\xbee kot \xc5\xa1tudent ukvarjal z astronomijo. Prepisoval in prirejal je dela starej\xc5\xa1ih avtorjev. Petkrat je bil dekan, enkrat rektor univerze (1549). Zavzeto je posku\xc5\xa1al odpraviti kugo in objavil navodila za obrambo pred njo, ki pa niso ohranjena. Vsa njegova dela so pisana v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in so iz\xc5\xa1la na Dunaju. Med astronomskimi deli je veliko almanahov._NEWLINE_Leta 1517 je izdal svoje prve astronomske efemeride, Novi almanah za leto 1518, skrbno prera\xc4\x8dunan za dunajski poldnevnik in s posvetilom dunajskemu \xc5\xa1kofu Slatkonji, ki je bil velik prijatelj matematike in fizike. Leta 1518 je sledil Almanah ali knjiga efemerid, zajet iz komentarjev njegovega u\xc4\x8ditelja Tannst\xc3\xa4tterja in razporejen od Perlaha na 50 propozicij. Zadnjih 25 propozicij vklju\xc4\x8duje navodila, ki v smislu astrologije posredujejo nasvete za pravo\xc4\x8dasno pu\xc5\xa1\xc4\x8danje krvi, stri\xc5\xbeenje las in obrezovanje nohtov. Leta 1519 je izdal Novi almanah za leto 1520 (Almanach novum, Viennae Pannoniae 1520). Leta 1528 je objavil Efemeride za leto 1529, ki so \xc5\xbee njegovo samostojno delo. V njem se Perlah ne sklicuje ve\xc4\x8d na tablice svojih predhodnikov. Na povsem svojstven na\xc4\x8din posreduje preglednice z razporeditvijo in lego planetov med seboj in glede na svetlej\xc5\xa1e zvezde. Na tak na\xc4\x8din ni obravnaval planetov \xc5\xa1e nih\xc4\x8de pred njim. V letu 1530 so iz\xc5\xa1le Efemeride za leto 1531. Te efemeride vsebujejo tudi Prognosticon. Da bi seznanil \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost z astronomsko-astrolo\xc5\xa1kim naukom, je efemeride prevedel tudi v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Latinski izvle\xc4\x8dek Efemerid pa je oskrbel njegov u\xc4\x8denec Kukec._NEWLINE_Perlahov prijatelj Jacob Taurrelus je leta 1551 izdal Komentarje k Perlahovim efemeridam (Commentaria ephemeridum clarissimi viri, Viennae Austriae 1551). To so vse do danes zbrane Perlahove tiskane astronomske knjige. Verjetno pa je Perlah napisal vsaj \xc5\xa1e dve ali tri tiskana dela, tako letopisa za leto 1528 in leto 1530 ter izdal Peurbachove tablice mrkov._NEWLINE_Bil je Kopernikov sodobnik. Perlah je prvi astronom z dana\xc5\xa1njega slovenskega ozemlja, ki je zapustil tiskane knjige. V poznej\xc5\xa1ih delih je uporabil nov na\xc4\x8din prikazovanja astronomskih podatkov, predvsem o razporeditvi in legi planetov. V podatkih je \xc5\xbee obravnaval lege planetov med seboj in glede na zvezde. Sestavil je tudi nekaj in\xc5\xa1trumentov (po svoji zamisli astrolab (astrolabium arithmeticum) in trikveter] (organum Ptholemei)). S svojim astrolabom je opazoval planet Merkur, kar se je tedaj posre\xc4\x8dilo le redkim. V Efemeridah za leto 1531 je omenjal \xc5\xa1e konstrukcijo dveh astronomskih naprav. Najbr\xc5\xbe gre za kako od kotomernih priprav, ki so bile tedaj v prakti\xc4\x8dni uporabi (torkvet, armila, kvadrant). Ko je v njih omenjal te naprave, je dodal, da so ga sicer nekateri neuki zasmehovalci zbadali, a ga je tola\xc5\xbeila misel, da so imeli celo najve\xc4\x8dji zvezdoznanci svoje obrekovalce._NEWLINE_Zaradi njegovega matemati\xc4\x8dnega in medicinskega znanja ga v\xc4\x8dasih imenujejo slovenski Evklid in Hipokrat.'