b'\n_START_ARTICLE_\nLipe Kosec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1915 je bil vpoklican v Avstro-ogrsko vojsko. Boril se je na fronti v Galiciji. Kmalu je dezertiral in se kot ujetnik prijavil v srbsko prostovoljno divizijo. Po vojni je bil borec za severno mejo, potem pa se je kot akviziter zaposlil v ljubljanski operni hi\xc5\xa1i, tu je ostal vse do 2. svetovne vojne. Politi\xc4\x8dno je deloval v liberalnem taboru, nato v Orjuni, kjer je bil od 1926 v vodstvu za Slovenijo. V borbo proti fa\xc5\xa1izmu se je vklju\xc4\x8dil sredi leta 1926. Sodeloval je v tajnih akcijah Orjune: v vohunjenju proti italijanskemu konzulatu v Ljubljani, v justifikaciji italijanskega informatorja v vrstah Orjune Egidija Perica (1928) itd. Za antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno delovanje Orjune na Primorskem se je bila poleg Dravske divizije v Ljubljani in general\xc5\xa1taba v Beogradu zanimala tudi francoska obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba. Kosec je opravljal predvsem operativne naloge na terenu, kjer je med drugim skupaj s Stanetom Brodnikom februarja 1928 napadel menzo karabinjerjev v Selcah. Po prepovedi delovanja Orjune (1929) je nadaljeval delo na Primorskem. V 30-tih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je kot \xc4\x8dlan Narodne odbrane deloval v okviru organizacije TIGR. Kot \xc4\x8dlan Narodne odbrane pa je izvr\xc5\xa1eval predvsem ukaze te organizacije, oziroma voja\xc5\xa1kega vrha iz Beograda. Pred za\xc4\x8detkom 2. svetovne vojne so bili vzpostavljeni tudi kontakti z britansko obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno slu\xc5\xbebo. Tedaj je skupaj z Ivanom Rudolfom deloval po navodilih obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe Zdru\xc5\xbeenega kraljestva ne samo na Primorskem, ampak tudi proti Avstriji in Nem\xc4\x8diji. Leta 1940 je na pobudo Ilije Trifunovi\xc4\x87a, predsednika Narodne odbrane, skupaj z Radom Brodnikom na Brdu pripravljal atentat na regenta kneza Pavla. Po italijanski okupaciji in nevarnosti, da ga fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna oblast aretira, so mu antifa\xc5\xa1isti ljubljanskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da pripravili skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de v pritli\xc4\x8dju gledali\xc5\xa1ke delavnice. Tu so ga 13. junija 1942 fa\xc5\xa1isti odkrili. Do aretacije je sodeloval z Osvobodilno fronto, imel pa je stike tudi z monarhisti\xc4\x8dnimi skupinami. Zaradi predvojnega delovanja ga je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de obsodilo na 24 let zapora. Iz zapora je pri\xc5\xa1el po kapitulaciji Italije in se povezal s skupino prista\xc5\xa1ev Dra\xc5\xbee Mihajlovi\xc4\x87a. V drugi polovici maja 1945 je bil ponovno aretiran in na procesu proti skupini, ki je imela stike s Plavo gardo opro\xc5\xa1\xc4\x8den. Od takrat pa politi\xc4\x8dno ni bil ve\xc4\x8d aktiven. Lida Turk, ki je na Radiu Trst A urejala in vodila \xc4\x8cetrtkova sre\xc4\x8danja je po tonskih zapiskih uredila in z opombami opremila knjigo Nenavadne zgodbe Lipeta Kosca. (COBISS)'