b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan svetega Lambrehta\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je bil ustanovljen leta 1076 po nalogu koro\xc5\xa1kega mejnega grofa Markwarta von Eppensteina. Njegov sin vojvoda Henrik III. Koro\xc5\xa1ki je do leta 1103 dodal in do svoje smrti leta 1122, ko so Eppensteinerji izumrli, zaklju\xc4\x8dil dela na samostanu. Samostan je dobil bogato dotacija za vzdr\xc5\xbeevanje in nego umetnosti in znanosti. Ni znano, iz katerega mati\xc4\x8dnega benediktinskega samostana so pri\xc5\xa1li prvi menihi. Prva omemba cerkve je iz leta 1066 z imenom cerkev sv Lambert v gozdu. Leta 1160 je bila posve\xc4\x8dena nova romanska bazilika. Imela je skoraj velikost dana\xc5\xa1nje cerkve. Leta 1144 je bil ustanovljen samostan Altenburg v Spodnji Avstriji iz menihov iz St. Lambrechta, leta 1157 \xc5\xa1e Mariazell na Zgornjem \xc5\xa0tajerskem._NEWLINE_Kmalu potem, ko je bil ustanovljen samostan je za\xc4\x8dela nastajati zbirka rokopisov, kar je dokumentirano z dvema imenikoma iz 12. in 13. stoletja. Te so sestavljali predvsem teolo\xc5\xa1ke in liturgi\xc4\x8dne knjige, pa tudi nekaj del anti\xc4\x8dnih pisateljev. V 13. in 14. stoletju, je imel samostan uspe\xc5\xa1en skriptorij (imena piscev: Fridericus Rosula, Andreas Moravus). Nara\xc5\xa1\xc4\x8danje knji\xc5\xbenice je delo opata Janeza I.  Friedberga (1341-1359), ki je \xc5\xa1tudiral v Bologni, pove\xc4\x8dal zaloge, vklju\xc4\x8dno z lastnimi traktati._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu romanske cerkve leta 1262 in poru\xc5\xa1itvi nekaterih obnovljenih delov do leta 1327 je bilo odlo\xc4\x8deno, da se na obstoje\xc4\x8dih kamnitih zidovih zgradi nova cerkev. Posvetitev gotske dvoranske cerkve je potekala leta 1421 pod opatom Heinrichom Moykerjem (1419-1455). Opat Heinrich je aktivno promoviral samostansko knji\xc5\xbenico. V tako imenovani Schedulae resignationis je bila zabele\xc5\xbeena osebna posest menihov, vklju\xc4\x8dno z znatnimi zalogami knjig v celicah. Med njimi so bile predvsem knjige iz posesti opatov in profesorji doma\xc4\x8de izobra\xc5\xbeevalne ustanove. Omeniti velja pravno knji\xc5\xbenico Johannesa Drezelerja iz M\xc3\xbcnstra v Vestfaliji (1579, tiskana na univerzi v Sieni). 54 zvezkov te zbirke je od cesarja Jo\xc5\xbeefa II. ukinitve samostanov v univerzitetni knji\xc5\xbenici v Gradcu, dve pa sta leta 1803 pri\xc5\xa1li nazaj v samostansko knji\xc5\xbenico._NEWLINE_Leta 1424 je bila samostanskemu obmo\xc4\x8dju podarjen Petrova cerkev. Leta 1471 je po\xc5\xbear opusto\xc5\xa1il kolegijsko cerkev, Petrovo cerkev in samostanske stavbe. Od leta 1639 dalje je bila zgrajena nova baro\xc4\x8dna stavba pod vodstvom glavnega graditelja Domenica Sciassia (1599 / 1603-1679), ki je bil tudi glavni graditelj Mariazella. \xc5\xa0ele leta 1692, po smrti Sciassiea, je bila gradnja kon\xc4\x8dana. Od 1730 do 1750 je bil samostan raz\xc5\xa1irjen z ju\xc5\xbenim traktom proti trgu. Leta 1835 so ponovno vzpostavili obstoje\xc4\x8de stanje, gimnazijo in de\xc5\xa1ki pevski zbor, oboje je obstajalo do leta 1932._NEWLINE_4. januarja 1786 je bil samostan ukinjen s cesarskim odlokom v skladu z Jo\xc5\xbeefinskimi cerkvenimi reformami, ki so se za\xc4\x8dele leta 1782, knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka je pre\xc5\xa1la v Univerzitetno knji\xc5\xbenico v Gradcu. Konservativni cesar Franc II. je leta 1802 razveljavil ukinitev, zato se je knji\xc5\xbenica vrnila v St. Lambrecht, zgodovinsko dragoceni rokopisi pa so ostali v Gradcu._NEWLINE_Po Anschlussu maja 1938 so samostane zasegli nacisti in jih je upravljal SS-Obersturmbannf\xc3\xbchrer Hubert Erhart. Samostan je preselila svoj sede\xc5\xbe v Mariazell. V Steierm\xc3\xa4rkische Landesbibliothek v Gradcu je pre\xc5\xa1la celotna zbirka inkunabul, grafike 16., 17. in 18. stoletja ter ve\xc4\x8d starej\xc5\xa1ih Styriaca, skupaj 2100 naslovi. Preostalo je pre\xc5\xbeivelo uni\xc4\x8denje in vojno na kraju samem. Po vrnitvi zaplenjenih gospodarstev leta 1946 so bile v sistemati\xc4\x8dni red 19. stoletja obnovljene skupne zaloge okoli 30.000 volumnov._NEWLINE_13. maja 1942 je prispel prvi prevoz okoli 90 zapornikov iz Dachaua in samostan je postal izpostava koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Dachau. Pribli\xc5\xbeno leto kasneje je iz Ravensbr\xc3\xbccka prispelo 30 biblijskih \xc5\xa1tudentk (Jehovovih pri\xc4\x8d), za katere je bila ustanovljena druga izpostava tabora, saj so bile \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki lo\xc4\x8deni v skladu s smernicami SS. Od 20. novembra 1942 do osvoboditve maja 1945 je bil mo\xc5\xa1ki tabor izpostava tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Mauthausen. \xc5\xbdenski tabor je ostal do ustanovitve \xc5\xbeenskega tabora v Mauthausnu 15. septembra 1944 pod vodstvom koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Ravensbr\xc3\xbcck. Zaporniki so delali v gozdarstvu in kmetijstvu ter zgradili naselje v St. Lambrechtu, ki ga \xc5\xa1e danes najema samostan. Za\xc4\x8dela se je gradnja vile severozahodno od samostana za dru\xc5\xbeino Erhart, vendar ni bila dokon\xc4\x8dana. Zapornice so se ve\xc4\x8dinoma uporabljali za gospodinjska opravila. Samostansko gospodarstvo je slu\xc5\xbeilo kot trg in je bilo tako vidno javnosti, kolegijska cerkev pa je ohranila funkcijo \xc5\xbeupnijske cerkve._NEWLINE_Leta 1946 so se menihi vrnili. Danes samostan upravlja in gospodari s skupno okoli 4.000 hektarjev kmetijske in gozdarske lastnine. Poleg tega si menihi prizadevajo za gospodarsko varnost samostana za prihodnost. V sodelovanju z okoli\xc5\xa1kimi kmetijami deluje lokalna toplarna na biomaso, ki oskrbuje celotno obmo\xc4\x8dje. Poleg tega samostan upravlja "Schule des Daseins", seminarski center z duhovno in ustvarjalno usmeritvijo ter \xc5\xa1olo vodenja. Prav tako posku\xc5\xa1a pove\xc4\x8dati kulturni turizem in verski turizem romarjev ter tr\xc5\xbeiti svoje izdelke.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je bil, kot vsi samostani v srednjem veku, izobra\xc5\xbeevalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1835 je bila v samostanu ustanovljena de\xc5\xbeelna gimnazija s petimi razredi; \xc5\xa1ola je obstajala do leta 1932. Znani nekdanji \xc5\xa1tudenti so duhovnik in pacifist Johannes Ude, novinar Hans Grasberger (obiskoval je fantovsko \xc5\xa1olo od 1836 do 1898) in astronom Rudolf Falb, ki je bil \xc5\xa1tudent 1850-1854.\n_START_SECTION_\nSamostanska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nKolegijska cerkev je glavna cerkev benediktinskega samostana sv. Lambrehta, tako samostanska kot \xc5\xbeupnijska.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja kolegijska cerkev je triladijska gotska cerkev. Rebrasti obok stoji na enajstih parih stebrov. Renesan\xc4\x8dni portal je oblikoval mojster Domenico Sciassia. V 17. stoletju (glavni oltar, zahodna galerija) in v 18. stoletju (pri\xc5\xbenica) je kolegijska cerkev do\xc5\xbeivela vrsto baro\xc4\x8dnih predelav. Na severni strani kolegijske cerkve je kapela z repliko zgrajenega iz Mariazella, Gnadenaltar_NEWLINE_Glavni oltar , trinadstropno edikulo iz \xc5\xa1tuk-marmorja, je leta 1632 dokon\xc4\x8dal Valentin Khautt. Spodnja oltarna slika prikazuje Marijino vnebovzetje v slogu Petra Pavla Rubensa. Figuri na levi je sveti Benedikt in na desni Sholastika. Na zgornji sliki je prikazano kronanje device Marije. Ob njej sta kipa Janeza Krstnika na levi in cesar Henrik II. Sveti Na najvi\xc5\xa1ji sliki je prikazan sv. Lambert. Figuri sta apostola Peter in Pavel. Na nastavku skupina predstavlja padec Luciferja s strani nadangela Mihaela._NEWLINE_V severni stranski ladji levo od glavnega oltarja je Benediktov oltar, ki ga je leta 1638 ustvaril Kri\xc5\xa1tof Paumgartner. Desno od glavnega oltarja je v ju\xc5\xbeni stranski ladji Emmeramov oltar, katerega figure in reliefe je ustvaril Michael H\xc3\xb6nel._NEWLINE_V ju\xc5\xbeni stranski ladji je krstilnik iz 16. stoletja z neogotskim pokrovom.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle kolegijske cerkve je leta 2003 zgradil proizvajalec orgel Manufacture d\' Orgues Luxembourgeoise Georges Westenfelder. Instrument ima 40 registrov na treh priro\xc4\x8dnikih in pedalu. So mehanske.\n_START_SECTION_\nPetrova cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nV gotski Petrovi cerkvi, zgrajeni leta 1424, so na voljo trije dragoceni krilni oltarji. Visoki oltar, z ro\xc5\xbenatimi kro\xc5\xa1njami, je tipi\xc4\x8dno delo koro\xc5\xa1kih (Beljak) delavnic okoli leta 1515. Izklesani reliefi v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du, predela in na krilih, ka\xc5\xbeejo Zadnjo ve\xc4\x8derjo, no\xc5\xa1enje kri\xc5\xbea in Pasijon. Na obeh stranskih oltarjih sta dragoceni gotski deli, lepa Marija iz obdobja okoli leta 1430 in tabla na levem stranskem oltarju, ki prikazujejo Kri\xc5\xbeanje in svete figure (ok. 1435) in se pripisujejo mojstru "St. Lambrechter Kreuzigungsalt\xc3\xa4re".\n_START_SECTION_\nSamostanske stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem nadstropju zahodnega krila je leta 1645 zaklju\xc4\x8dena \xc2\xbbCesarjeva dvorana\xc2\xab\xc2\xa0kot sprejemna dvorana za visoke ugledne osebnosti. Zgodnje baro\xc4\x8dne \xc5\xa1tukature so delo Matthiasa Camina in Taddea Gallija, slike Melchiorja Mayra. Osrednja slika prikazuje poroko v Kani s \xc4\x8dude\xc5\xbeem Jezusovega razmno\xc5\xbeevanja vina. V prvem nadstropju vzhodnega krila je bil v nekdanjih sobah za goste F\xc3\xbcrstenzimmer ustanovljen samostanski muzej, Kunsthistorische Sammlung. Tu so prikazani predvsem ostanki gotskega dekorja samostana in njegovih cerkva. Omeniti je slikovno platno Jezusovega dru\xc5\xbeinskega drevesa v samostanu in tako imenovano lepo Marijo. Zaklju\xc4\x8dek teh sob je Prelatova dvorana iz leta 1739 s portreti nekdanjih opatov in donatorjev._NEWLINE_ _NEWLINE_Ljudski muzej prikazuje dele zbirke verske ljudske umetnosti, lokalnih obrti in pode\xc5\xbeelskega \xc5\xbeivljenja, ki jo je ustvaril P. Romuald Pramberger (1877-1967)._NEWLINE_Znana je zbirka ptic ornitologa P. Blasiusa Hanfa (1808-1892) s pribli\xc5\xbeno 500 primerki. Prikazuje \xc5\xbeivljenje ptic okoli samostana.'