b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za srednjeevropske jezike na univerzi v Bielsko-Biali\n_START_SECTION_\nDidaktika\n_START_PARAGRAPH_\nDidakticne delo na oddelku obsega delo s podro\xc4\x8dij literature, jezika, vpra\xc5\xa1anj kulturnih in strokovnih predmetov za redne in izredne \xc5\xa1tudente, licenciatskih in magistrskih \xc5\xa1tudijev. V \xc5\xa1tudijskem letu 2007/2008\xc5\xa1tudentje \xc5\xa1tudirajo v naslednjih skupinah:\n_START_SECTION_\nSlavistika\n_START_PARAGRAPH_\nSlavistika na Univerzi v Bielsku-Biali je nastala leta 2002, ko je nekdanji del Tehni\xc5\xa1ke Univerze v Lod\xc5\xbeu postal neodvisen in se je poimenoval Univerza v Bielsku-Biali. Takrat so \xc5\xa1tudentje za\xc4\x8deli \xc5\xa1tudirati hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. \xc5\xa0tudentje imajo tudi mo\xc5\xbenost izbire drugega jezika kot lektorata in poleg prej omenjenih imajo na voljo \xc5\xa1e makedono\xc5\xa1\xc4\x8dino, srb\xc5\xa1\xc4\x8dino in slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Slavistiko na Humanisti\xc4\x8dno-dru\xc5\xbebenem oddelku od za\xc4\x8detka vodi predstojnik prof. Emil Tokarz. Vsaka smer slovanske filologije ima odli\xc4\x8dne predavatelje, ki so jo v ve\xc4\x8dini pomagali ustanoviti in potem v veliki meri razvijati. Zainteresirani \xc5\xa1tudentje z Univerze v Bielsku imajo med drugim prav zaradi njih veliko mo\xc5\xbenosti mednarodnih izmenjav in razvijanja svojega znanja v tujini. Slovanska filologija je bila na za\xc4\x8detku petletni magistrski \xc5\xa1tudij. Imela pa je eno izjemo: leta 2003 je nastala skupina srednjevropskih \xc5\xa1tudijev s sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot glavnim jezikom, ki je \xc5\xa1tudij za\xc4\x8dela s triletnim programom. Od \xc5\xa1olskega leta 2004/2005 pa obstaja samo triletni \xc5\xa1tudij, kateri izpolnjuje pri\xc4\x8dakovanja in standarde bolonjskega sistema. \xc5\xa0tudenti imajo mo\xc5\xbenost nadaljevanja na univerzi, oz. \xc5\xa1tudij \xc5\xa1tudij nadaljujejo na dvoletnem magistrskem programu. Smer ima, poleg programa \xc5\xa1tudija, v katerm so glavni jeziki in z njimi povezani predmeti (knji\xc5\xbeevnost, zgodovina, zgodovina jezika in druge humanisti\xc4\x8dne vede), svojo specializacjo, ki pripravlja \xc5\xa1tudente na opravljanje naslednjih poklicev: prevajalec, poslovne\xc5\xbe, uslu\xc5\xbebenec pri turisti\xc4\x8dni agenciji in drugih. Celotna smer se imenuje slovanska filologija, znotraj te pa je ve\xc4\x8d podsmeri, npr. ru\xc5\xa1\xc4\x8dina v turistiki in poslovanju, kjer se \xc5\xa1tudenti u\xc4\x8dijo o tem, kako ustanoviti svojo podjetje, s \xc4\x8dim se ve\xc5\xbee turistika v slovanskih dr\xc5\xbeavah itd. Na bielski slavistiki se \xc5\xa1tudenti ne u\xc4\x8dijo samo slovanskih jezikov, ampak tudi razvijajo svoje znanje, spoznavajo kulturo, zgodovino in dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Slovanov, organizirajo razli\xc4\x8dne znanstvene konference in simpozije, pesni\xc5\xa1ke ve\xc4\x8dere, prireditve, povezane s slovansko tematiko, izlete in vsako leto prevajalske delavnice, znane tudi na drugih slavistikah. Udele\xc5\xbeijo se tudi razli\xc4\x8dnih simpozijev tako na Poljskem kot v tujini ter drugih \xc5\xa1tudentskih dejavnosti._NEWLINE__NEWLINE_Na slavistiki so organizirane kulturne prireditve, npr. gledali\xc5\xa1ke predstave v raznih slovanskih jezikih. Lo\xc5\xa1ka slavistika organizira vsepoljsko olimpiado bolgarskega jezika. Na\xc5\xa1i \xc5\xa1tudentje se udele\xc5\xbeujejo prevajalskih nate\xc4\x8dajev, mednarodnih \xc5\xa1tudentskih konferenc, prevajalskih delavnic. Organizirani so tudi znanstveni izleti, posve\xc4\x8deni ikonografiji, slovanski paleografiji in folkloru.\n_START_SECTION_\nSlovenistika\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno na smeri slovanska filologija s sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot glavnim jezikom \xc5\xa1tudirajo \xc5\xa1tudenti I. letnika (25 oseb), III. letnika (20 oseb) in V. letnika \xe2\x80\x93 tj. drugega letnika dvoletnega magistrskega \xc5\xa1tudija (16 oseb). Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot lektorat, torej slovenski jezik kot drugi jezik, imajo \xc5\xa1tudentje III. letnika hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine (30 oseb). Program \xc5\xa1tudija poleg za filologijo tipi\xc4\x8dnih humanisti\xc4\x8dnih predmetov (npr. uvod v knji\xc5\xbeevnost, filozofija, teorija prevoda) in lektoratov s\xc5\x82oven\xc5\xa1\xc4\x8dine ter drugih tujih jezikov, zgodovine slovenskega jezika, zgodovine slovenske knji\xc5\xbeevnosti, slovenske slovnice, ponuja tudi vaje iz poslovne sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, strokovnega jezika, umetnega prevoda in direktnega ter nedirektnega prevoda. \xc5\xa0tudentje imajo mo\xc5\xbenost del \xc5\xa1tudija opraviti v Sloveniji (na Univerzi v Ljubljani, Mariboru ali Kopru) v okviru programa Socrates/Erasmus in drugih ter narediti prakso. Pogosto se udele\xc5\xbeijo Seminarja slovenskega jezika, literature in kulture v Ljubljani in Poletne \xc5\xa1ole slovenskega jezika v Kopru (prej v Portoro\xc5\xbeu). Veliko gostov iz Slovenije je obiskalo Univerzo v Bielsku-Biali: predavatelji (npr. Marko Jesen\xc5\xa1ek), pesniki (npr. Primo\xc5\xbe Repar, Meta Ku\xc5\xa1ar), pisatelji (npr. Vlado \xc5\xbdabot, Maja Novak) in drugi umetniki (npr. pevec Klemen Pisk).'