b'\n_START_ARTICLE_\nMoskovski kremelj\n_START_PARAGRAPH_\nMoskovski kremelj (rusko \xd0\x9c\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbb\xd1\x8c) je najbolj poznan kremelj v Rusiji. Je zgodovinski objekt, ki le\xc5\xbei na majhni vzpetini ob kolenu reke Moskve v neposredni bli\xc5\xbeini Rde\xc4\x8dega trga v Moskvi ter obsega pala\xc4\x8de Kremlja, stolnice in znameniti zid, ki obdaja ves kremelj. Zgradba slu\xc5\xbei kot uradna rezidenca predsednika Rusije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSprva so tu v 11. stoletju zgradili leseno trdnjavo, ki pa je tako kot ve\xc4\x8dji del preostalega mesta ve\xc4\x8dkrat pogorela. Leta 1328 je Moskva postala prestolnica Velike kne\xc5\xbeevine in s tem najpomembnej\xc5\xa1e mesto Rusije. V Kremlju je postalo pretesno za pove\xc4\x8dan dvor velikega kneza Ivana Kalite in poglavarja duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, metropolita, ki se je preselil iz Vladimira v Moskvo. Svoj novi dvorec si je knez postavil na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi vzhodno od trdnjave, poleg tega pa so tam zgradili \xc5\xa1e dvorec za metropolita, nekaj cerkva, dva sabora in\xc2\xa0\xc2\xbbhanski dvor\xc2\xab, ki je bil namenjen odposlancem tatarskega hana. V letih 1339 do 1340 so okrog novih in starih poslopij postavili iz hrastov debel steno, ki je zajela tudi podno\xc5\xbeje gri\xc4\x8da ob reki. Malo pred tem, leta 1331, je vse to dobilo ime Kremelj, kar je ruska razli\xc4\x8dica kesede kremlos v pomenu besede\xc2\xa0\xc2\xbbgri\xc4\x8d nad reko\xc2\xab. Pozneje se je pomen besede raz\xc5\xa1iril, tako da sodobni slovarji razlagajo besedo\xc2\xa0\xc2\xbbkremelj\xc2\xab\xc2\xa0kot\xc2\xa0\xc2\xbbmestno trdnjavo v starih ruskih mestih\xc2\xab. Leta 1365 je vse pogorelo - celo hrastove stene. Namesto njih je Dimitrij Donski ukazal zgraditi stene in ostale zgradbe iz kamenja. V letih od 1367 do 1368 so postavili novo obzidje in raz\xc5\xa1irili Kremelj proti vzhodu do dana\xc5\xa1njega Rde\xc4\x8dega trga._NEWLINE_Moskovski veliki knez Ivan III. je v 15. stoletju za\xc4\x8del graditi cerkve in pala\xc4\x8de, ki so \xc5\xa1e danes starodavno jedro Kremlja. Odslej je tu sede\xc5\xbe Ruske dr\xc5\xbeave. Kamnite stene, stolpi in cerkve so zdar\xc5\xbeali ve\xc4\x8d stoletij. Mnogokrat so jih napadli tuji sovra\xc5\xbeniki, zidovi so se ponekod poru\xc5\xa1ili in deloma so jih nadome\xc5\xa1\xc4\x8dali z lesom. Zato so leta 1480, ko se je de\xc5\xbeela\xc5\xbee dokon\xc4\x8dno re\xc5\xa1ila tatarskega jarma, sklenili, da se bodo znova lotili izgradnje Kremlja. Namesto kamnitih sten in stolpov so postavili ope\xc4\x8dnate, ki stoje \xc5\xa1e danes na istem mestu. Pri gradnji so sodlovali ruski in italijanski mojstri. Dva kilometra in pol se vle\xc4\x8dejo kremeljske stene visoke od 5 do 19 metrov._NEWLINE_Debele so pet metrov, opeko pa po starem na\xc4\x8dinu ve\xc5\xbee malta, v katero so bili zame\xc5\xa1ani jaj\xc4\x8dni beljak in mleta slama. Dvajset stolpov je varovalo kremeljske sabore ter kne\xc5\xbeji in metropolitski dvorec; najznamenitej\xc5\xa1i med njimi je Spasski stolp, ki so ga zgradili leta 1491, visok pa je 67 metrov._NEWLINE_Car Peter Veliki je sicer dal leta 1712 preselil prestolnico v Peterburg, vendar je moskovski Kremelj \xc5\xa1e naprej ostal (druga) rezidenca ruskih carjev._NEWLINE_Pala\xc4\x8de so dozidavali vse do zadnjega. Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov je dal zgraditi veliko kongresno pala\xc4\x8do, v kateri so imeli partijske kongrese. Velika dvorana sprejme okoli pet tiso\xc4\x8d gledalcev, sicer pa jo uporabljajo tudi kot prireditveno dvorano za operne in baletne predstave ter velike spektakle. Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov je dal odpreti Kremelj za obiskovalce; obmo\xc4\x8dje kjer so dr\xc5\xbeavne ustanove pa je \xc5\xa1e vedno zaprto. Od treh velikih vstopnih vrat v Kremelj so le ena dostopna obiskovalcem. Marca leta 1917 je dal Lenin sem preseliti dr\xc5\xbeavno in partijsko vodstvo. Od takrat dalje so iz Kremlja vladali tudi Stalin, Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov (oba sta v Kremlju tudi \xc5\xbeivela), Bre\xc5\xbenjev, Andropov, \xc4\x8cernenko, Gorba\xc4\x8dov, Jelcin, Putin in Medvedjev. Sede\xc5\xbe Ruske vlade in parlamenta pa je v marmornati beli pala\xc4\x8di imenovani\xc2\xa0\xc2\xbbbela hi\xc5\xa1a\xc2\xab\xc2\xa0na drugem koncu Kalininskega prospekta ob reki Moskvi._NEWLINE_Znotraj kremeljskega obzidja stojita dva bronasta velikana, ki nista nikoli slu\xc5\xbeila svojemu namenu in sta \xc5\xa1e dodatni zanimivosti Kremlja. To sta tako imenovana Car topov in Car zvonov._NEWLINE_Car zvonov je najve\xc4\x8dji zvon na svetu saj tehta 200 ton. Visok je 5,87 m, njegov premer pa zna\xc5\xa1a 6,6 m. Po ve\xc4\x8dletnih pripravah so zvon ulili leta 1735. Toda, ko je bil zvon narejen, je nastal problem kako 200 tonskega orjaka dvigniti v zvonik. Skoraj dve leti so se ukvarjali s to nalogo in navsezadnje bi jo najbr\xc5\xbe le re\xc5\xa1ili, \xc4\x8de se ne bi stvari obrnile \xc4\x8disto druga\xc4\x8de. Maja 1737 je namre\xc4\x8d v Kremlju izbruhnil velik po\xc5\xbear, med katerim se je od zvona odlomil enajst ton te\xc5\xbeak kos. Kako se je to zgodilo ni popolnoma jasno, predvideva pa se, da so gore\xc4\x8da bruna, ki so verjetno padla v livarsko jamo v kateri je \xc5\xa1e vedno stal uliti zvon, zvon raz\xc5\xbearela, potem pa je nekako v jamo pri\xc5\xa1la voda in zvon je po\xc4\x8dil. Devetindevedeset let po po\xc5\xbearu je zvon le\xc5\xbeal v jami, potem pa so ga leta 1836 dvignili iz jame in ga postavili na mesto kjer stoji \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Nedale\xc4\x8d stran stoji Car topov, tudi znamenitost posebne vrste. Tega 40-tonskega velikana so ulili v 16. stoletju. Bronasta cev kalibra 890 mm je dolga 5,34 m. Okra\xc5\xa1ena je z raznimi ornamenti in liki, okrog ustja cevi pa je ulita podoba carja Fjodorja Ivanovi\xc4\x8da na konju. Leta 1835 so topu dodali \xc5\xa1e \xc5\xbeelezen topovski podstavek s kolesi (lafeto) in pred top v piramido zlo\xc5\xbeili \xc5\xa1tiri velike \xc5\xbeelezne krogle. Pri tem je treba povedati, da top ni bil namenjen za streljanje s kroglami, ampak naj bi ga napolnili z me\xc5\xa1anico iz kosov svinca, \xc5\xbeeleza in kamnov. Usoda tega livarskega rekorderja je manj \xc5\xbealostna kot usoda zvona, saj se mu vsa stoletja odkar stoji sredi Kremlja ni zgodilo ni\xc4\x8d hudega, res pa je da tudi nikoli ni slu\xc5\xbeil svojemu namenu. Oba bronasta velikana sta danes predvsem turisti\xc4\x8dni znamenitosti in pa dokaz tega, kaj vse so v\xc4\x8dasih znali in \xc4\x8desa vsega so se lotevali.'