b"\n_START_ARTICLE_\nCrowdsourcing\n_START_PARAGRAPH_\nCrowdsourcing je vrsta aktivnosti, pri katerih sodeluje mno\xc5\xbeica ljudi z namenom re\xc5\xa1evanja \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega problema. Vsak posameznik z razli\xc4\x8dnimi znanji prispeva manj\xc5\xa1i del, skupek del pa predstavlja dolgoro\xc4\x8dno korist za celotno skupnost. Problem vsebuje spremenljive kompleksnosti, ki jih mora mno\xc5\xbeica upo\xc5\xa1tevati. Crowdsourcing se ukvarja s \xc5\xa1tirimi nalogami, med katere sodijo, kako zaposliti ljudi, kak\xc5\xa1en je lahko njihov doprinos, kako zdru\xc5\xbeiti vse prispevke in kako se lotiti zlorab, ki lahko pri tem nastanejo._NEWLINE_V glavnem se crowdsourcing pojavlja na spletu, uveljavil pa se je tudi v poslovnem svetu kot eden od mo\xc5\xbenih poslovnih modelov za podjetja. Razlikuje se od klasi\xc4\x8dnega outsourcinga, saj prenese funkcijo v zunanje izvajanje nedolo\xc4\x8deni mre\xc5\xbei ljudi. Med najbolj znane se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo sistemi Threadless, iStockphoto, Wikipedija, Linux ipd.\n_START_SECTION_\nZgodovina crowdsourcinga\n_START_PARAGRAPH_\nNa spletu je dostopnih veliko \xc4\x8dlankov o sodelovanju ljudi in pridobitev njihove mo\xc4\x8di iz dolo\xc4\x8dene skupine mno\xc5\xbeic oziroma kako priti do njihovega opolnomo\xc4\x8denja (empowerment). V veliki ve\xc4\x8dini pa se crowdsourcing uporablja na gospodarski ravni ter na ravni izvajanja razli\xc4\x8dnih vrst eksperimentov z velikim \xc5\xa1tevilom udele\xc5\xbeencev. Dana\xc5\xa1nji oz. moderni crowdsourscing je v mo\xc4\x8dni povezavi s spletom oziroma s terminom Splet 2.0. Najbolj razvidna zgodovina oz. genealogija crowdsourcinga je razvidna v knjigi\xc2\xa0\xc2\xbbGetting results From Crowds\xc2\xab, v kateri je opisan celovit pregled crowdsourcing storitev zbranih iz strani crowdsourcing strokovnjaka Rossa Dawsona. Ross Dawson v svojem delu opisuje razli\xc4\x8dne tehnike in metode ustvarjanja crowdsourcinga ter tudi kdaj je primeren \xc4\x8das za ustvaritev crowdsourcinga ter njegov poslovni model. Iz zgodovine je razvidno, da crowdsourcing pripisuje mo\xc4\x8d mno\xc5\xbeicam, omogo\xc4\x8da njihovo sodelovanje na projektih, dogodkih ter eksperimentih razli\xc4\x8dnih vrst. Zgodovina oziroma genealogija ali s slovenskim izrazom rodoslovje crowdsourcinga je najbolj razvidna po \xc4\x8dasovnici crowdsourcinga iz te knjige. Za\xc4\x8detki crowdsourcinga ter njegova offline komponenta segajo \xc5\xbee v leto 1700. Bolj natan\xc4\x8dno v leto 1714, ko je takratna britanska vlada ponudila\xc2\xa0\xc2\xbbNagrado za razdaljo\xc2\xab\xc2\xa0v vrednosti 20.000 L za zanesljivo metodo prera\xc4\x8dunavanja ladijskih razdalj. S tem so sku\xc5\xa1ali motivirati skupino pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov in ladjedelcev, da v zameno za nagrado, naredijo za tisti \xc4\x8das dovr\xc5\xa1eno ladjo, ki bo plula ogromne razdalje. Vlada je v sodelovanju z ladjedelci in pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki posodobila svoje pomorske sile. Leta 1783 pa je francoski kralj Ludvik \xc5\xa1tirinajsti ponudil nagrado za proizvodnjo alkalije iz morske soli. Ampak \xc5\xa1ele po osmih letih nagrado dobi Nicholas Leblanc. Leta 1884 izide prva publikacija fascikla Oxfordovega angle\xc5\xa1kega slovarja, kateri je uporabil okoli 800 prostovoljnih bralcev za katalogiziranje besed. Zanimivo tukaj je bilo, da se je udele\xc5\xbeilo tolik\xc5\xa1no \xc5\xa1tevilo prostovoljcev, katerih naloga je bila ume\xc5\xa1\xc4\x8danje oz. katalogiziranje besed. Oxfordov angle\xc5\xa1ki slovar je bil odvisen od le-teh prostovoljcev saj jim je le z njihovo (po)mo\xc4\x8djo uspelo priti do kon\xc4\x8dnih in uspe\xc5\xa1nih rezultatov. Leta 1916 je podjetje Planters Peanuts priredilo tekmovanje za oblikovanje njihovega logotipa. Ponovno, kot v primeru\xc2\xa0\xc2\xbbnagrade za razdaljo\xc2\xab\xc2\xa0se je za tekmovanje prijavilo kar nekaj ljudi. Namen samega tekmovanja je bil, kdo bo izoblikoval bolj\xc5\xa1i logotip za podjetje. Kot zanimivost zmagal je 14 letni Antonio Gentile. Leta 1957 je bil Jorn Utzon izbran za zmagovalca na oblikovalskem tekmovanju za operno hi\xc5\xa1o v Sidneyu. Leta 1979 pa Tim in Nina Zagat ustanovita podjetje Zagat Survey in kasneje vodi\xc4\x8d ocenjenih restavracij, kateri je bil prvotno osnovan iz pregledov njunih prijateljev, kasneje pa s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e skupnosti. V letu 1981 publikacija tretjega\xc2\xa0\xc2\xbbLonely Planet\xc2\xab\xc2\xa0potovalnega vodi\xc4\x8da preide v obdobje, ko za\xc4\x8dnejo prispevati sami uporabniki, nasvete in popravke pa za\xc4\x8dnejo objavljati neodvisni popotniki. Leta 1996 je bila ustanovljena Hollywood-sko delni\xc5\xa1ka menjava z namenom, da kupuje in prodaja delnice napovedanih filmov, igralcev, re\xc5\xbeiserjev in filmsko povezanih mo\xc5\xbenosti. Leta 1997 pa je rock skupina Marillion zbrala 60.000$ prispevkov s pomo\xc4\x8djo spleta od obo\xc5\xbeevalcev, da so lahko financirali svojo turnejo po Ameriki._NEWLINE_Do leta 1998 se je Crowdsourcing pojavljal samo v offline obliki. Prehod iz offline oblike v online obliko pa predstavlja leto 1999, ko Elance prvi\xc4\x8d predstavi kot ve\xc4\x8dji spletni servis na trgu, ki je povzet po HRB \xc4\x8dlanku leta 1998. Leta 2000 podjetje Procter and Gamble CEO A.G. Lafley napove na\xc4\x8drt za ustvarjanje 50\xc2\xa0% raziskav in razvoja izven dru\xc5\xbebe. Podjetje JustGiven ustanovi platformo za zbiranje denarja za dobrodelne namene. 2001 Wikipedija postavi temelje za bolj strukturirano Nupidijo. Podjetje InnoCentiver, ki je bilo ustanovljeno od Eli Lilly pri\xc4\x8dne delovati kot posrednik med mno\xc5\xbeico registriranih uporabnikov in zunanjim podro\xc4\x8dju raziskav in razvoja v farmacevtskih podjetjih. Sledi preskok v leto 2003 kjer, oDesk pri\xc4\x8del s kontroliranjem oddaj tako, da se je bilo potrebno pred ogledom oddaje prijaviti. Ministrstvo za obrambo ZDA pri\xc4\x8dne z analizo politike trga za napovedovanje dogodkov, vendar jo po velikih kritikah glede terorizma zapre. 2004 se zgodi objava knjige Jamesa Surowiecki The Wisdom of Crowds, ki populizira idejo o\xc2\xa0\xc2\xbbkolektivni modrosti\xc2\xab. 2005 Amazon.com objavi microtask platformo Mechanical Turk, katera je bila v osnovi razvita za notranje odkrivanje podvojenih izdelkov. Sam izraz crowdsourcing je bil prvi\xc4\x8d uporabljen junija 2006 v reviji Wired, skoval pa jo je Jeff Howe po zgledu besede outsourcing in jo zapisal v svojem \xc4\x8dlanku The Rise of Crowdsourcing. Lahko re\xc4\x8demo, da je crowdsourcing nekak\xc5\xa1no nadaljevanje tistega, kar je v za\xc4\x8detku pomenil pojem outsourcing. \xc4\x8ce je outsourcing pomenil vklju\xc4\x8devanje zunanjih sodelavcev v projekt, crowdsourcing tako pomeni vklju\xc4\x8devanje \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno neomejene mno\xc5\xbeice. Beseda crowdsourcing se je najprej uveljavila v poslovnem svetu kot eden od mo\xc5\xbenih poslovnih modelov za podjetja. Nekatera inovativna podjetja so crowdsourcing izbrala kot svoj osnovni poslovni model, nekatera pa zgolj kot dopolnilo svojemu sicer tradicionalnemu poslovnemu modelu. S pomo\xc4\x8djo crowdsourcinga namre\xc4\x8d za razmeroma malo sredstev dobijo zelo pomembne ideje in informacije, ki bi jih sicer stale veliko denarja. Ta poslovni model so najprej uporabila predvsem podjetja s podro\xc4\x8dja oblikovanja. Primera tak\xc5\xa1nih podjetij sta Threadless in iStockphoto. Poleg tega pa se crowdsourcing uspe\xc5\xa1no uporablja tudi na podro\xc4\x8dju znanstvenega raziskovanja in razvoja. Tak\xc5\xa1en primer je podjetje InnoCentive. \xc4\x8ceprav danes crowdsourcing povezujemo predvsem z internetom, je bilo to, kar je postalo znano pod tem izrazom, mogo\xc4\x8de zaslediti \xc5\xbee pred izumom interneta, celo mnogo pred pojavom kanalov za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno komuniciranje. Poznamo kar nekaj zelo starih primerov, ko so se ljudje prostovoljno in mno\xc5\xbei\xc4\x8dno odzvali ter pomagali dose\xc4\x8di nek cilj. Verjetno najstarej\xc5\xa1i znan primer crowdsourcinga sega \xc5\xa1e v \xc4\x8das Babilona. In sicer je na principu crowdsourcinga temeljil njihov sistem zdravstvene oskrbe. Po gr\xc5\xa1kemu zgodovinarju Herodotu naj bi Babilonci, ker \xc5\xa1e niso poznali zdravni\xc5\xa1kega poklica, svojega bolnega svojca prinesla v mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in ga tam pustili. Nato pa naj bi vsak mimoido\xc4\x8di, ki je morda imel kak\xc5\xa1ne izku\xc5\xa1nje z boleznijo ali je o njej kaj vedel, bolniku svetoval kaj naj naredi, da bo ozdravel.\n_START_SECTION_\nMno\xc5\xbei\xc4\x8dno glasovanje (crowdvoting)\n_START_PARAGRAPH_\nMno\xc5\xbei\xc4\x8dno glasovanje ali crowdvoting nastane, ko spletna stran zbira mnenja in presojanja o dolo\xc4\x8deni temi, s pomo\xc4\x8djo velikih skupin. Iowa Electronic Market napoveduje trg, ki zdru\xc5\xbeuje poglede mno\xc5\xbeice na politiko in tako zagotovi to\xc4\x8dnost udele\xc5\xbeencem, ki so pla\xc4\x8dali za nakup in prodajo pogodb, ki temeljijo na politi\xc4\x8dnih izidih._NEWLINE_Pri Threadless.com so izbrali dolo\xc4\x8dene modele majic, za katere so uporabniki glasovali in katere bodo kasneje natisnjene ter na voljo za nakup. Zato je kljub majhnemu podjetju, na tiso\xc4\x8de \xc4\x8dlanov pripomoglo k uspe\xc5\xa1nemu modelu majic, za katere so glasovali in ki jih je podjetje na koncu ponudilo na trgu. Ni bilo podjetje tisto, ki je izdelek ustvarilo ampak ga je zares ustvarila mno\xc5\xbeica._NEWLINE_Najbolj znani primeri, ki so uporabili socialne medijske kanale: Domino's Pizza, Coca Cola, Heineken in Sam Adams. S pomo\xc4\x8djo crowdsourcinga so tako ustvarili novo pico, oblikovali steklenico, pivo ali napisali pesem.\n_START_SECTION_\nUstvarjalna dela mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih virov (crowdsourcing creative work)\n_START_PARAGRAPH_\nCrowdsourcing ustvarjalnega dela je lahko izvor za ustvarjale projekte, kot so grafi\xc4\x8dno oblikovanje, arhitektura, oblikovanje obla\xc4\x8dil, pisanje, ilustracija...\n_START_SECTION_\nMno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje (crowdfunding)\n_START_PARAGRAPH_\nCrowdfunding ali mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje je vlaganje majhne vsote denarja v podjetja ali projekte, s strani ve\xc4\x8d ljudi, ki navadno poteka prek interneta. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu vedno huj\xc5\xa1e recesije, mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje manj\xc5\xa1im podjetnikom ponuja prilo\xc5\xbenost za uspeh, in sicer tako, da na nov na\xc4\x8din celotnemu svetu predstavijo svoje podjetje in svoje projekte. Obratno kot pri obi\xc4\x8dajnih finan\xc4\x8dnih vlaganjih, pa v projekte mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega financiranja vlaga splo\xc5\xa1na javnost. Kljub temu pa ponekod vlaganje v projekte ni neomejeno. V mnogih dr\xc5\xbeavah je namre\xc4\x8d omejeno \xc5\xa1tevilo zasebnih vlagateljev v dru\xc5\xbebi, ki pomembno vplivajo tudi na mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje, in sicer tako, da omejujejo zunanje ponudbe. Po novi uredbi, ki v ZDA velja od 1. januarja letos, bodo imele dru\xc5\xbebe, ki zbirajo finan\xc4\x8dna sredstva, na voljo \xc5\xa1ir\xc5\xa1o bazo vlagateljev. V prej\xc5\xa1nji uredbi so zahtevali, da so vlagatelji\xc2\xa0\xc2\xbbpoobla\xc5\xa1\xc4\x8deni\xc2\xab\xc2\xa0investitorji, glede na novo uredbo pa so investitorji lahko tudi zaposleni na socialnih omre\xc5\xbejih._NEWLINE_Profil ustvarjalcev nekega projekta navadno vsebuje kratek video, uvod v njihov projekt, seznam nagrad za posamezno donacijo ter nekaj slik za izdelavo. Ustvarjalci morajo ustvariti profil s prepri\xc4\x8dljivim sporo\xc4\x8dilom, ki bo prepri\xc4\x8dalo vlagatelje. Vsak tak\xc5\xa1en projekt ima dolo\xc4\x8deno to\xc4\x8dno vsoto denarja, ki ga zbira, in fiksno \xc5\xa1tevilo dni. Ko za\xc4\x8dnejo s projektom, se nato to fiksno \xc5\xa1tevilo dni od\xc5\xa1teva, zbrani denar pa spodbuja vlagatelje, da sledijo projektu in njegovemu uspehu._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d spletnih strani, na katerih lahko posamezniki varno zaprosijo za denar ali pa tega varno vlagajo. Med tak\xc5\xa1ne spletne strani lahko \xc5\xa1tejemo Kikstarter, Indiegogo, Rockethub in Rock The Post. Znano orodje za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje je Kickstarter, ki je tudi najve\xc4\x8dja spletna stran za financiranje kreativnih projektov. Leta 2011 so na spletni strani zbrali ve\xc4\x8d kot 100 milijonov dolarjev za projekte iz sveta glasbe, filma, umetnosti, tehnologije, dizajna, hrane, publicitete in ostalih smeri, kljub temu da Kickstarter deluje na principu\xc2\xa0\xc2\xbbvse ali ni\xc4\x8d\xc2\xab. To pomeni, da mora ustvarjalec projekta dose\xc4\x8di svoj finan\xc4\x8dni cilj \xc5\xa1e preden pote\xc4\x8de njegov \xc4\x8das za to. Nedavno pa je svojo spletno stran za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje dobila tudi odrasla industrija, in sicer s spletno stranjo Offbeatr. Ta spletna stran omogo\xc4\x8da, da vlagatelji podpirajo projekte, ki jih zanimajo, brez da bi vanje vlo\xc5\xbeili finan\xc4\x8dna sredstva. Prav tako pa lahko pornografski ustvarjalci svoje projekte prodajo neposredno na Offbeatr.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbModrost mno\xc5\xbeice\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nModrost mno\xc5\xbeice (wisdom of the crowd) je \xc4\x8detrti tip mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih virov. Ta tip zbira ogromne koli\xc4\x8dine informacij in jih agregira, da bi pridobil popolno in to\xc4\x8dno sliko dolo\xc4\x8dene teme. Predpostavka tega tipa mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih virov je, da je skupina ljudi v povpre\xc4\x8dju bolj pametna kot posameznik. Ideja kolektivne inteligence je posebej efektivna na internetu, saj lahko ljudje z razli\xc4\x8dnimi ozadji prispevajo ob enakem \xc4\x8dasu v isti forum._NEWLINE_Spletna aplikacija iStockPhoto dovoljuje ljudem, da prena\xc5\xa1ajo svoje fotografije na splet in jih tudi kupujejo za nizke cene. Stranke lahko kupijo fotografije preko kreditov, tako da fotografi pridobijo majhen zaslu\xc5\xbeek. Zbirka slik je dolo\xc4\x8dena z mno\xc5\xbei\xc4\x8dno zahtevo skupine po nizkih cenah._NEWLINE_V februarju 2012, je iz\xc5\xa1la aplikacijska igra, ki izbira delnice, imenovana Ticker Picker Pro. Ta uporablja modrost mno\xc5\xbeice pri mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih virih, saj ustvarja zavarovalni\xc5\xa1ki sklad, ki kupuje in prodaja delnice, glede na ideje, ki prihajajo iz igre. Te ideje mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih virov, ki prihajajo od tako velikega \xc5\xa1tevila ljudi, bi lahko pomagale nekomu izbrati najbolj\xc5\xa1e delnice glede na idejo, da so kolektivne ideje bolj\xc5\xa1e kot ideje posameznika._NEWLINE_James Surowiecki v The Wisdom of Crowds pojasnjuje mehanizme, zaradi katerih so mno\xc5\xbeice v dolo\xc4\x8denih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah izjemno inteligentne, saj lahko njihovi dose\xc5\xbeki mo\xc4\x8dno presegajo zmo\xc5\xbenosti najbolj sposobnih posameznikov, ki jih sestavljajo. \xc4\x8ceprav v mno\xc5\xbeici nih\xc4\x8de sam zase ni sposoben velikih dose\xc5\xbekov, lahko s pravimi mehanizmi sprejemanja skupnih odlo\xc4\x8ditev, mno\xc5\xbeica dosega izjemne rezultate. Pametna mno\xc5\xbeica je po Surowieckiju tista, ki zna konstantno re\xc5\xa1evati probleme bolje kot njeni posamezni \xc4\x8dlan, kar je predvsem posledica ve\xc4\x8dje kolektivne agregacije znanja in manj\xc5\xa1e pristranskosti pri sprejemanju odlo\xc4\x8ditev.\n_START_SECTION_\nMikrodelo (microwork)\n_START_PARAGRAPH_\nMikrodelo je izraz, ki najbolj pogosto opisuje naloge, za katere ni bil narejen noben u\xc4\x8dinkovit ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki algoritem in za njihovo zanesljivo dokon\xc4\x8danje zahtevajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko inteligenco. Platforma podpira trajnostni razvoj in pomaga ljudem do njihovih prihodkov v tveganih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Uporabniki so pla\xc4\x8dani (v manj\xc5\xa1ih vsotah), da izvedejo in dokon\xc4\x8dajo dolo\xc4\x8deno nalogo, za katero zaprosi nek drug uporabnik. Ideja mikrodela je usposobitev revnih za delo. Njegove naloge pa se sicer med seboj zelo razlikujejo. Uporablja se ga lahko v kriznem komuniciranju (prevajanje urgentnih sms sporo\xc4\x8dil med potresno katastrofo na Haitiju), prav tako slu\xc5\xbei za ustvarjanje internetnih vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnic ali za analiziranje Googlovih zemljevidov, tudi za transkripcije besedil. Ena najbolj znanih tak\xc5\xa1nih platform je Amazonov Mechanical Turk, katerega tipi\xc4\x8dne naloge so kratki prevodi in iskanje informacij na spletu. Podoben Mechanical Turku je prav tako kitajski Witkey, ki vsebuje spletne strani kot sta Taskcn.com in k68.cn._NEWLINE_Na \xc5\xbealost pa pri mikrodelu lahko pride tudi do njegove zlorabe pri raznih raziskavah, anketah ali pri po\xc5\xa1iljanju neza\xc5\xbeelenih sporo\xc4\x8dil. Nekateri ga uporabljajo za pridobivanje v\xc5\xa1e\xc4\x8dkov na Facebooku oz. sledilcev na Twitterju, spet drugim je v pomo\xc4\x8d za bolj\xc5\xa1o optimizacijo njihovih spletnih strani.\n_START_SECTION_\nNapeljevanje nagradnih iger (inducement prize contest)\n_START_PARAGRAPH_\nSpletno osnovane ideje tekmovanj] ali napeljevanje nagradnih iger, so pogosto sestavljene iz splo\xc5\xa1nih idej, denarnih nagrad in platform, ki temeljijo na internetu. Slednje omogo\xc4\x8dajo olaj\xc5\xa1anje novih zamisli za razpravo. Primer teh tekmovanj je IBM-ov 2006\xc2\xa0\xc2\xbbInnovation Jam\xc2\xab, ki se ga je udele\xc5\xbeilo ve\xc4\x8d kot 140.000 mednarodnih udele\xc5\xbeencev in prina\xc5\xa1a okoli 46.000 idej. Zdi se, da so ideje povezane s tekmovanji, obetavno orodje za crowdsourcing in odprte inovacijske procese. Aktivno sodelovanje potencialnih uporabnikov je klju\xc4\x8d do uspeha. Drug primer je Netflix Prize leta 2009. Ideja je bila, da mno\xc5\xbeica pripravi priporo\xc4\x8dila glede algoritma bolj natan\xc4\x8dno kot je Netflix-ov lastni algoritem. Primer konkurence crowdsourcinga je tudi DARPA baloon eksperiment iz leta 2009, v katerem DARPA postavi oz. razvrsti 10 balonov na lokacije po vsej ZDA in nato spodbuja ekipe, da tekmujejo kdo bo prvi poro\xc4\x8dal o lokaciji vseh balonov. _NEWLINE_Podoben izziv je bil Tag Challenge, ki je zahteval iskanje posameznikov v petih mestih v ZDA in v Evropi, \xc4\x8das za iskanje pa je bil omejen na 12 ur. Pri tem izzivu naj bi \xc5\xa1lo za pet tatov draguljev, ki so na begu in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v petih razli\xc4\x8dnih mestih po vsem svetu. Njihova imena in izgled so neznani. Vse kar je znano je, da tatovi nosijo obarvane majice s kratkimi rokavi, na katerih je natisnjen logo in skrivna koda. Vse to se zdi skrajno nemogo\xc4\x8de, vendar je ekipi, ki jo je vodil Manuel Cebrian, izziv uspelo re\xc5\xa1iti v odmerjenem \xc4\x8dasu, na\xc5\xa1li pa so tri osumljence. Enega v Washingtonu, drugega v Bratislavi in tretjega v New York City-u. K temu je pripomoglo spodbujanje dru\xc5\xbebenih medijev in crowsourcing.\xc2\xa0\xc2\xbbTag Challenge\xc2\xab\xc2\xa0je bil organiziran z namenom, da prika\xc5\xbee, kako lahko socialni mediji pomagajo zveznim agencijam slediti pravim kriminalcem._NEWLINE_Odprte inovacijske platforme so zelo u\xc4\x8dinkovit na\xc4\x8din crowdsourcinga idej in misli ljudi, za nadaljnje raziskave in razvoj. Crowdsourcing je spletno porazdeljeno re\xc5\xa1evanje problemov, prav tako pa je proizvodni model, ki se pojavlja v zadnjih letih. Znani primeri proizvodnega model vklju\xc4\x8dujejo Threadless, iStockphoto, InnoCentive, Goldcorp Challenge in uporabni\xc5\xa1ko ustvarjeno ogla\xc5\xa1evanje tekmovanj. Crowdsourcing je model, ki zdru\xc5\xbeuje talent, vplivno iznajdljivost ob hkratnem zmanj\xc5\xa1evanju stro\xc5\xa1kov in \xc4\x8dasa, ki so sicer potrebni za re\xc5\xa1evanje problemov. Crowdsourcing je omogo\xc4\x8den le s pomo\xc4\x8djo tehnologije na spletu in je ustvarjalen na\xc4\x8din interaktivnosti uporabnikov. InnoCentive dru\xc5\xbeba oz. podjetje je tako crowdsourcing platforma za podjetne raziskave in razvoj, ki se nana\xc5\xa1ajo na te\xc5\xbeke znanstvene probleme. Njihov namen je odkriti odgovore in osvojiti denarno nagrado v vrednosti od 10.000 do 100.000 $ na izziv._NEWLINE_InnoCentive dru\xc5\xbeba je vodilna v Walthamu, MA in Londonu, pri zagotavljanju dostopa do milijonov znanstvenih in tehni\xc4\x8dnih strokovnjakov iz vsega sveta. Dru\xc5\xbeba trdi, da je stopnja uspe\xc5\xa1nosti 50% pri zagotavljanju uspe\xc5\xa1nih re\xc5\xa1itev, za prej nere\xc5\xa1ene znanstvene in tehni\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. IdeaConnection.com izziva ljudi, da bi pri\xc5\xa1li do novih izumov in inovacij, NineSigma.com pa povezuje odjemalce s strokovnjaki z razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. X Prize Foundation ustvarja in deluje spodbujevalno na tekmovanja, kjer lahko posameznik osvoji med 1.000.000 $ in 30.000.000 $ za re\xc5\xa1evanje izzivov. Predsednik in izvr\xc5\xa1ni direktor podjetja X Prize Foundation je Dr. Peter H. Diamandis. \xc5\xa0e en primer crowdsourcinga je Local Motor. Gre za skupnost 20.000 avtomobilskih in\xc5\xbeenirjev, oblikovalcev in navdu\xc5\xa1encev, ki tekmuje za izgradnjo\xc2\xa0\xc2\xbboffroad rally\xc2\xab\xc2\xa0tovornjakov.\n_START_SECTION_\nImplicitni mno\xc5\xbei\xc4\x8dni viri (implicit crowdsourcing)\n_START_PARAGRAPH_\nCrowdsourcing lahko razumemo eksplicitno, kot tudi implicitno. Eksplicitni crowdcourcing uporabnikom omogo\xc4\x8da sodelovanje pri ocenjevanju, deljenju in gradnji razli\xc4\x8dnih specifi\xc4\x8dnih nalog. Implicitno pa po drugi strani pomeni, da uporabniki re\xc5\xa1ujejo problem, kot stranski u\xc4\x8dinek ne\xc4\x8desa drugega, kar opravljajo. Implicitni crowdsourcing lahko zavzema dve obliki: samostojno ali oprtno. Samostojna oblika ljudem omogo\xc4\x8da re\xc5\xa1evanje problemov, kot stranskih u\xc4\x8dinkov, kar opravljajo, medtem, ko oprtna oblika jemlje informacije od neke tretje strani, ki zbira informacije._NEWLINE_Implicitni mno\xc5\xbei\xc4\x8dni viri so manj o\xc4\x8ditni, saj uporabniki ne vedo nujno, da prispevajo, med tem, ko so lahko zelo u\xc4\x8dinkoviti pri delu, ki ga opravljajo. Vklju\xc4\x8duje uporabnike, ki delajo neko drugo opravilo, kjer tretja stranka pridobi podatke dolo\xc4\x8dene tematike, ki temelji na uporabnikovemu delovanju._NEWLINE_Dober primer implicitnih mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih virov so ESP igre, kjer uporabniki sku\xc5\xa1ajo uganiti, kaj predstavljajo dolo\xc4\x8dene slike in jih nato ozna\xc4\x8dijo. Te oznake so nato uporabljene pri ozna\xc4\x8devanju slik na Googlu. Druga priljubljena uporaba implicitnega crowdsourcinga je CAPTCHA, ki prosi ljudi za re\xc5\xa1evanje dolo\xc4\x8dene naloge za dokazovanje, da so ljudje in ne ra\xc4\x8dunalnik._NEWLINE_Oprtni mno\xc5\xbei\xc4\x8dni viri se opazijo predvsem pri spletnih straneh, kot je Google, ki hrani podatke uporabnikov, kot je iskalni niz in odpiranje spletnih strani, zato da bi s tem odkrili klju\xc4\x8dne besede za oglase, pravopisne popravke in sopomenke. Na ta na\xc4\x8din uporabniki nenamerno pomagajo pri modifikaciji obstoje\xc4\x8dih sistemov, kot je Googlov AdWords.\n_START_SECTION_\nTipologija\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni avtorji govorijo o razli\xc4\x8dnih tipologijah, po katerih lahko razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo crowdsourcing orodja/storitve.\n_START_SECTION_\nMotivacijska tipologija\n_START_PARAGRAPH_\nDerek Smith in drugi (2013) prepoznavajo tri tipe crowdsourcinga v povezavi z motivacijo udele\xc5\xbeencev: temelje\xc4\x8de na nalogi (angl. Task-based), temelje\xc4\x8de na delavcih (angl. Employe-based) ter izmenjavi informacij (angl. Information-exchange)._NEWLINE_Pri tipu, ki temelji na nalogi (angl. Task-based), udele\xc5\xbeenci opravljajo specifi\xc4\x8dno nalogo ali vrsto nalog. Med udele\xc5\xbeenci, kjer po navadi ne obstaja nikakr\xc5\xa1no razmerje, ugotavljajo naslednje motivacijske zagone: takoj\xc5\xa1nje finan\xc4\x8dno pla\xc4\x8dilo za razli\xc4\x8dno velike koli\xc4\x8dine, izbolj\xc5\xa1evanje spretnosti, u\xc5\xbeitek, zabava ter ob\xc4\x8dutek skupnosti. V tem tipu crowdsourcinga so po navadi naloge povezane z elektroniko, oblikovanjem, izdelki digitalnih medijev, majicami, grafiko, ogla\xc5\xa1evanjem in spletnimi stranmi._NEWLINE_Udele\xc5\xbeenci so v tipu, ki temelji na delavcih (angl. Employe-based) zaposleni s strani gostitelja (v tem primeru podjetja). Pri tem tipu Smith in drugi ugotavljajo, da udele\xc5\xbeenci vidijo motivacijo predvsem pri takoj\xc5\xa1njih izpla\xc4\x8dilih nagrad in priznanj, kariernih napredovanj in strokovnemu razvoju. V tem tipu crowdsourcinga so po navadi naloge povezane z iskanjem novih idej in jezikovnimi prevodi._NEWLINE_Izmenjava informacij (angl. Information-exchange) predstavlja tip crowdsourcinga, kjer udele\xc5\xbeenci i\xc5\xa1\xc4\x8dejo ali pa ponujajo tehni\xc4\x8dne informacije (vloga se lahko spreminja). Poleg tehni\xc4\x8dnih informacij pa nekatere naloge zahtevajo tudi ustvarjalnost. Motivacija se ka\xc5\xbee v dostopu do tehni\xc4\x8dnih strokovnjakov, ki re\xc5\xa1ujejo nastale te\xc5\xbeave, u\xc4\x8denju, zabavi ter ob\xc4\x8dutkom skupnosti.\n_START_SECTION_\nKickstarter\n_START_PARAGRAPH_\nKickstarter je najve\xc4\x8dja svetovna socialna platforma za financiranje ustvarjalnih in kreativnih projektov, ki je bila ustanovljena leta 2009. Kickstarter je namenjen kreativnim posameznikom iz razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dji, ki imajo idejo, a za njeno uresni\xc4\x8ditev nimajo dovolj sredstev. Finan\xc4\x8dna podpora projekom, ki se na platformi zbirajo, poteka preko mini investicij ali donatorstva. \xc4\x8ce je ideja dobro marketin\xc5\xa1ko promovirana in \xc4\x8de v njej ljudje (potencialni donatorji) prepoznajo potencial, bo projekt tako lahko zbral potrebna finan\xc4\x8dna sredstva. Kickstarter od drugih podobnih storitev lo\xc4\x8di ideja oz. podjetni\xc5\xa1ki model\xc2\xa0\xc2\xbbvse ali ni\xc4\x8d\xc2\xab, v katerem posamezni projekt prejme finan\xc4\x8dna sredstva le v primeru, da svoje cilje dose\xc5\xbee v predvidenem \xc4\x8dasu. V letu 2011 je Kickstarter zbral preko 100 milijonov dolarjev za kreativne projekte iz razli\xc4\x8dnih tematik (od glasbe in filma do ogla\xc5\xa1evalskih, tehnolo\xc5\xa1kih in prehrambenih tematik).\n_START_SECTION_\nCrowdRise\n_START_PARAGRAPH_\nCrowdRise je inovativna storitev crowdsourcinga, ki je bila ustanovljena leta 2010. Gre za skupnost posameznikov, ki na spletu zbirajo sredstva za razli\xc4\x8dne dobrodelne in druge namene. Na CrowdRise-u lahko vsak posameznik (ali ne-profitne organizacije) brezpla\xc4\x8dno za\xc4\x8dnejo ali prenesejo svojo akcijo zbiranja denarja. Poleg u\xc4\x8dinkovite in brezpla\xc4\x8dne storitve CrowdRise ponuja tudi nove ter inovativne na\xc4\x8dine zbiranja sredstev, ki so razdeljeni v naslednje kategorije: dobrodelni teki, prostovoljstvo, rojstnodnevno ter poro\xc4\x8dno zbiranje sredstev v dobrodelne namene in drugi kreativni na\xc4\x8dini zbiranja sredstev. CrowdRise storitev je inovativna zato, ker ponuja nove na\xc4\x8dine zbiranja denarja, pa tudi preoblikovanje udele\xc5\xbeencev v aktivne in uspe\xc5\xa1ne spletne zbiratelje sredstev (preko to\xc4\x8dkovno-nagradnega sistema in t. i. igrifikacije. Ideja CrowdRise-a je, da bodo ljudje pogosteje prispevali sredstva, \xc4\x8de bo sam postopek prispevanja postal bolj zabaven.\n_START_SECTION_\nAmazon Mechanical Turk\n_START_PARAGRAPH_\nAmazon Mechanical Turk je zelo popularna storitev crowdsourcinga, saj je na njej registriranih \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot pol milijona uporabnikov. Kot platforma od leta 2003 ustvarja trg enostavnih nalog, ki jih ra\xc4\x8dunalniki (\xc5\xa1e) ne morejo opraviti sami (kot npr. urejanje besedil, prepis zvo\xc4\x8dnega posnetka, izpolnjevanje anket, klikanje reklam ipd.). Ideja storitve je oblikovanje trga majhnih nalog za majhno pla\xc4\x8dilo, njen slogan pa nudenje\xc2\xa0\xc2\xbbumetno umetne\xc2\xab\xc2\xa0inteligence. Storitev je namenjena potencialnim delavcem in naro\xc4\x8dnikom. Delavcem je preko storitve vsak trenutek ponujenih ve\xc4\x8d kot 200 tiso\xc4\x8d nalog, ki praviloma ne vzamejo veliko \xc4\x8dasa. Opravljeno delo je pla\xc4\x8dano, a to ve\xc4\x8dinoma ne prese\xc5\xbee vrednosti enega dolarja. Naro\xc4\x8dnikom (ki objavijo posamezno delo), pa storitev omogo\xc4\x8da ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1anje stro\xc5\xa1kov.\n_START_SECTION_\nXprize\n_START_PARAGRAPH_\nXprize je eno najbolj\xc5\xa1ih orodij/storitev crowdsourcinga danes. Xprize je neprofitna organizacija, ki oblikuje in upravlja javna tekmovanja, ki imajo namen spodbujanja tehnolo\xc5\xa1kega napredka v dobro \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Misija Xprize-a je prenesti radikalne preboje v benefit \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva preko motiviranega tekmovanja. Spodbuja visoko profilirana tekmovanja, ki motivirajo posameznike, podjetja in organizacije vseh disciplin, da razvijajo inovativne ideje in tehnologije, ki pomagajo pri re\xc5\xa1evanju velikih izzivov, ki omejujejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki napredek.\n_START_SECTION_\nNineSigma\n_START_PARAGRAPH_\nNineSigma je podjetje v polni lasti NineSigma Europe, ki ima sede\xc5\xbe v Leuvenu v Belgiji. Z nekaj h\xc4\x8derinskimi uradi, ki se nahajajo v celotni regiji, pomagajo evropskim podjetjim graditi odprte inovacije s katerimi \xc5\xbeelijo pove\xc4\x8dalti dostop do novih mo\xc5\xbenih znanj, re\xc5\xa1itev in mo\xc4\x8di. NineSigma Europe zdru\xc5\xbeuje skupino inovativnih strokovnjakov, ki zagotavljajo najvi\xc5\xa1jo profesionalno raven pri inovacijah odprtih produktov, storitev in praks. Njihov prodajni direktorij se nahaja na ozemlju, kjer opravljajo svoje storitve in tako la\xc5\xbeje razumejo kulturo, kjer svoje storitve opravljajo. Njihovi programski mened\xc5\xbeerji imajo \xc5\xa1irok razpon znanja in izku\xc5\xa1enj v vseh ve\xc4\x8djih industrijskih sektorjih.\n_START_SECTION_\nInnoCentive\n_START_PARAGRAPH_\nInnoCentive je eno izmed vodilnih podjetij na podro\xc4\x8dju crowdsourcinga, kjer ljudje iz celega sveta tekmujejo v zagotovitvi idej in re\xc5\xa1itev za pomembne poslovne, dru\xc5\xbebene, politi\xc4\x8dne, znanstvene in tehni\xc4\x8dne izzive. InnoCentive] ponuja 300.000 re\xc5\xa1evalcev iz 200 dr\xc5\xbeav, skupaj pa so re\xc5\xa1ili \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 13 milijonov te\xc5\xbeav. Med njihove partnerje se \xc5\xa1tejejo \xc5\xa1tevilna znana podjetja: AARP Foundation, Air Force Research Laboratory, Booz Allen Hamilton, Cleveland Clinic, Eli Lilly and Company, EMC Corporation, NASA, Nature Publishing Group, Procter and Gamble, Scientific American, Syngenta, The Economist, Thomson Reuters...\n_START_SECTION_\nIndiegogo\n_START_PARAGRAPH_\nIndiegogo je platforma za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno financiranje, kjer ljudje i\xc5\xa1\xc4\x8dejo denar za svoje ideje. Indiegogo ponuja brezpla\xc4\x8dno registracijo, vendar pa odvzema dele\xc5\xbe od pridobljenega denarja \xe2\x80\x93 4% \xc4\x8de pridobi\xc5\xa1 na\xc4\x8drtovan znesek ter 9% za nena\xc4\x8drtovan znesek. Na voljo je kateremukoli uporabniku iz celega sveta, vse dokler ima ta uporabnik veljaven ban\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun. Uporabniki platforme Indiegogo so do sedaj zbrali \xc5\xbee ve\xc4\x8d milijonov dolarjev, z ve\xc4\x8d kot 65.000 kampanjami v 211 dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nGeniusRocket\n_START_PARAGRAPH_\nGeniusRocket je ustvarjalna video agencija, zgrajena na principu crowdsourcinga. Leta 2007 so jo ustanovili Mathew Gross, Mike Ford, Nicco Mele, BoB Kiernan, Sally Ford in Joe Trippi, soustanovitelj pa je Mark Walsh. GeniusRocket je edino znano profesionalno podjetje, ki uporablja crowdsourcing v vodah video produkcije. Njihovo podro\xc4\x8dje zajema predvsem video produkcijo, ki jo opravljajo zunanji sodelavci. Z drugimi besedami, so me\xc5\xa1anica dveh mo\xc4\x8dno razli\xc4\x8dnih kreativnih modelov. Agencija priskrbi talent, ugodno ponudbo in hitrost, ki jo omogo\xc4\x8da crowdsourcing, hkrati pa zagotavljajo kakovost, zasebnost in ustvarjalnost, ki jo je pri\xc4\x8dakovati od agencije svetovnega ranga. Agencija omogo\xc4\x8da sodelovanje z briljantnimi umi okoli 600 ustvarjalnih strokovnjakov iz podro\xc4\x8dij animacije, pisanja, kreativnosti ipd. Zagotavljajo uspeh, saj nadzorujejo vsak korak od nastanka projekta od ideje ter do kon\xc4\x8dne prodaje in analize kampaneje.\n_START_SECTION_\nUtest\n_START_PARAGRAPH_\nUtest Inc. je podjetje za testiranje programske opreme. Dru\xc5\xbeba s sede\xc5\xbeem v Southborough, Massachusetts je bila ustanovljena avgusta 2007. Ustanovitela Doron Reuveni in Roy Salomon sta pri\xc4\x8dela z $ 2,3 milijona v izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnih sredstvih Mesco doo in podjetja za tehnolo\xc5\xa1ki razvoj Massachusetts (Massachusetts Technology Development Corporation). Utest je zabele\xc5\xbeeno kot prvo podjetje, ki je uvedlo preizku\xc5\xa1anje v divjini (ang. in-the-wild testing) oziroma metodo zagotavljanja kakovosti, ki temelji na crowdsourcingu. Utest dopolnjuje globalna skupnost ve\xc4\x8d kot 60.000 strokovnih preizku\xc5\xa1evalcev programske opreme v 190 dr\xc5\xbeavah po svetu. Preizku\xc5\xa1evalci preizku\xc5\xa1ajo programsko opremo na spletu, mobilnih in namiznih napravah pod vsakdanjim pogoji, kar je v veliko pomo\xc4\x8d razvijalcem programske opreme. Podjetjem omogo\xc4\x8dajo hitrej\xc5\xa1i zagon aplikacije, pri ni\xc5\xbejih skupnih stro\xc5\xa1kih in z izbolj\xc5\xa1ano zanesljivostjo delovanja. Danes sodelujejo z vodilnimi podjetji kot so: Google, USA Today, Zynga, Microsoft in The Container Store.\n_START_SECTION_\nTop Coder\n_START_PARAGRAPH_\nTopCoder je podjetje, ki upravlja tekmovanja v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem programiranju. TopCoder vsakih \xc5\xa1tirinajst dni gosti spletna tekmovanja v programiranju - znane kot SST ali boji v eni rundi (ang. single round matches) - pa tudi tedenska tekmovanja v oblikovanju in razvoju. Delo v oblikovanju in razvoju proizvaja uporabno programsko opremo, za katero ima licenco za prodajo TopCoder, proizvajalci oziroma tekmovalci pa so pla\xc4\x8dani z dele\xc5\xbeem od prodaje. Programska oprema, ki nastane na tekmovanjih je po navadi subvencionirana s strani potencialnih uporabnikov. Poslovni na\xc4\x8drt za TopCoder obsega ve\xc4\x8d ciljev, npr. kot zaposlitveni center za programerje, ki se lahko izka\xc5\xbeejo na njihovih tekmovanjih, kjer se predstavljajo potencialnim delodajalcem, delujejo pa tudi kot podjetje, ki za naro\xc4\x8dnike z outsourcingom oziroma crowdsourcingom izvaja projekte.\n_START_SECTION_\nRaziskave o crowdsourcingu\n_START_PARAGRAPH_\nPojav\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcing\xc2\xab\xc2\xa0ni bil zanimiv samo za posameznike, ki so se zapletli v tak\xc5\xa1ne skupnosti, ampak tudi za razli\xc4\x8dne raziskovalce. Tako se je na temo crowdsourcinga pojavilo ogromno raziskav, ki so se omenjenega pojava lotile iz razli\xc4\x8dnih zornih kotov, odvisno od tega, kaj so raziskovalci \xc5\xbeeleli preu\xc4\x8diti. Spodaj so tako predstavljene tri raziskave, katere rezultati lahko pridejo prav posameznikom ali ve\xc4\x8djim korporacijam, ki si \xc5\xbeelijo ustvariti omenjeno skupnost. Prva raziskava nam predstavi dva modela oblikovanja tak\xc5\xa1ne skupnosti. Sledi raziskava, ki se je ukvarjala s pomenom nagrajevanja za \xc4\x8dim bolj uspe\xc5\xa1no delo. Zadnja raziskava pa se ukvarja z u\xc4\x8dinkovitostjo podjetja Amazon Mechanical Turk (MTurk), katera se ukvarja z iskanjem pravih ljudi za pravo delo v omenjenih skupnostih._NEWLINE_Raziskava iz leta 2013 se je ukvarjala z vpra\xc5\xa1anjem, kak\xc5\xa1na mora biti sestava tak\xc5\xa1ne skupnosti, da je delo \xc4\x8dim bolj u\xc4\x8dinkovito in produktivno. Omenjeni raziskovalci so skozi \xc5\xa1tudijo razli\xc4\x8dnih tovrstnih skupin pri\xc5\xa1li do dveh modelov, ki sta tako reko\xc4\x8d recept za uspe\xc5\xa1no in najbolj u\xc4\x8dinkovito delovanje skupine. Prvi model govori o pomembnosti \xc5\xa1tirih F faktorjev (Fun, Fulfilment, Fame in Fortune). To so faktorji, ki so potrebni za motivacijo tak\xc5\xa1nih skupnosti. Tako mora biti delo, za katerega sestavljamo skupnost, zabavno oziroma zanimivo (Fun). Omenjeno delo naj bo usmerjeno k uporabnosti, tako da bodo ljudje ob kon\xc4\x8danem delu imeli ob\xc4\x8dutek notranjega zadovoljstva z dejstvom, da so naredili nekaj pomembnega za svet. Slava je v tem kontekstu mi\xc5\xa1ljena kot 15 min slave za posameznika, ki je sodeloval v ne\xc4\x8dem pomembnem in bo ob tem predstavljen kot eden klju\xc4\x8dnih \xc4\x8dlenov tega dose\xc5\xbeka. Premo\xc5\xbeenje (Fortune) oziroma zaslu\xc5\xbeek je faktor, ki mora biti \xc5\xa1e posebej visok, \xc4\x8de so ostali navedeni fakotrji \xc5\xa1ibki. Drugi model pa sestoji iz formule 90/9/1 na podlagi opazovanja virtualne skupnosti. Zanj je zna\xc4\x8dilno, da sestoji iz 90% pasivnih posameznikov, ki samo spremljajo objave, 9\xc2\xa0% delno aktivnih posameznikov, ki prebirajo objave in ob\xc4\x8dasno tudi sami objavljajo ali komentirajo, in 1\xc2\xa0% aktivnih posameznikov, ki redno komentirajo in objavljajo. Na podlagi tega pravi, da je za \xc4\x8dim bolj u\xc4\x8dinkovito in produktivno skupinsko delo potrebno najprej zbrati 90\xc2\xa0% posameznikov, ki so navdu\xc5\xa1eni nad tovrstno tematiko in bodo podali \xc5\xa1irok okvir, znotraj katerega se bo odvijalo delo. Nato je potrebno najti 1% kreativnih posameznikov, ki se bodo zakopali v delo in ideje spremenili v realnost. Tukaj pa preidemo \xc5\xa1e na zadnjih 9\xc2\xa0% ljudi, ki sestoji iz navdu\xc5\xa1encev nad dobljenim produktom in so pripravljeni za testiranje in podajanje objektivnih ter subjektivnih mnenj, ki slu\xc5\xbeijo za izbolj\xc5\xa1ave in morebitne popravke._NEWLINE_Nekatere raziskave ka\xc5\xbeejo na to, da uporabniki svoja prizadevanja oz. rezultate svojega dela prilagajajo nagradam, ki se razlikujejo glede na sposobnosti uporabnikov. Analiza ka\xc5\xbee, da sta intenzivnost konkurence in pogostost ponavljajo\xc4\x8dih tekmovanj med istimi uporabniki (\xc2\xbbdelavci\xc2\xab) ena najpomembnej\xc5\xa1ih dejavnikov za napovedovanje zaslu\xc5\xbeka posameznikov. Ti medtem ko ponujajo re\xc5\xa1itve tekmujejo med sabo, saj se ho\xc4\x8dejo pred ponudnikom naloge pokazati kot posameznik z veliko znanja. Kompetitivni trg uporabnika prisili, da se skozi \xc4\x8das zbolj\xc5\xa1uje, da pridobiva izku\xc5\xa1nje, ki mu pomagajo pri nadaljnjih nalogah. Zato velja predvsem individualno ponujanje re\xc5\xa1itev, saj je vrednost nagrade pri posamezniku vi\xc5\xa1ja, kot pri tistih, ki so videni kot neka skupnost. Pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila vlog vodi v zmanj\xc5\xa1anje vrednosti nagrade._NEWLINE_Kljub temu, pa vsaka opravljena naloga s strani mno\xc5\xbeice ni nagrajena. V ve\xc4\x8d primerih gre za to, da so ravno izku\xc5\xa1nje in posameznikova potrpe\xc5\xbeljivost tisto, kar je s \xc4\x8dasom nagrajeno. Kot je vidno iz raziskav, je Wikipedia lep primer za to. Je odprt sistem, h kateremu svoje znanje prispeva \xc5\xa1ir\xc5\xa1a mno\xc5\xbeica. Wikipedia ima hierarhi\xc4\x8dno strukturo, kjer imajo pripadniki dolo\xc4\x8denega\xc2\xa0\xc2\xbbsloja\xc2\xab\xc2\xa0svoje pravice in dol\xc5\xbenosti. Na sploh se uspe\xc5\xa1nost Wikipedije in njenih objav odlikuje v disciplinskem sistemu. Ta podeljuje nagrade za uspe\xc5\xa1no sodelovanje, posameznik se lahko povzpne tudi do administratorskega nivoja. Tisti, ki sidrnih pravil namenjenih vsem uporabnikom ne upo\xc5\xa1tevajo, pa hitro pristanejo na listi blokiranih uporabnikov. Zato je pomembno, da posameznik, ki sodeluje v\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcingu\xc2\xab\xc2\xa0pozna in sprejema pravila, saj so le ta nekak\xc5\xa1en pogoj za nagrajevanje njegovega lastnega dela._NEWLINE_Avtorji nekaterih raziskav posku\xc5\xa1ajo raziskati izvedljivost vodenja spletne ocenjevalne uspe\xc5\xa1nosti interakcije med anonimnimi, nenadzorovanimi, pla\xc4\x8danimi udele\xc5\xbeenci, ki so zaposleni preko Amazon Mechanical Turk (MTurk). Online/Spletni trgi dela, kot so Amazon Mechanical Turk, zagotavljajo privla\xc4\x8dno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za izvajanje eksperimentov na \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih subjektih, saj je enostavnost zaposlovanja, nizki stro\xc5\xa1ki in raznolik skupek potencialov udele\xc5\xbeencev omogo\xc4\x8dil obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e izvajanje eksperimentov in hitrej\xc5\xa1e eksperimentalne roke v primerjavi z laboratorijskimi nastavitvami. Vendar pa, ker eksperimentator nima neposrednega nadzora nad okoljem in vedenjem udele\xc5\xbeencev, je zaskrbljenost glede kakovosti podatkov, ki so bili zbrani v spletnih okoljih, upravi\xc4\x8dena._NEWLINE_Izvedli so tri uspe\xc5\xa1ne poskuse za ocenitev treh, prej dobro preu\xc4\x8denih modelov uporabni\xc5\xa1kega vmesnika. Vsak poskus so izvedli tako v laboratoriju kot na spletu z udele\xc5\xbeenci, ki so zaposleni preko Amazon Mechanical Turk. Analiza rezultatov ni prinesla nobenih dokazov o ve\xc4\x8djih ali bistveno razli\xc4\x8dnih podatkih, ki so bili zbrani v dveh okoljih. Vse statisti\xc4\x8dno pomembne razlike, ugotovljene v laboratoriju, so bile prisotne tudi v Amazon Mechanical Turku-u, prav tako pa je bila tudi velikost u\xc4\x8dinka podobna. Poleg tega ni bilo razlik v stopnji napak, doslednosti ali stopnji izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja mehanizmov novih interakcij, ki so bile uvedene v poskusih. Ti rezultati ka\xc5\xbeejo, da je lahko Amazon Mechanical Turk produktivno okolje za izvajanje uspe\xc5\xa1nosti ocenjevanja uporabni\xc5\xa1kih vmesnikov.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nKar se ti\xc4\x8de pojava\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcinga\xc2\xab\xc2\xa0gre zaznati veliko pohval, pozitivnih mnenj, hkrati pa je prisotnih tudi precej kritik. Medtem, ko se nekatere kritike nana\xc5\xa1ajo na ekonomski vidik ter kvaliteto objav, pa je zanemarjen eti\xc4\x8dni vidik. V tem delu bodo predstavljene tehnike neeti\xc4\x8dnega obna\xc5\xa1anja vodilnih pri\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcingu\xc2\xab, ne glede na to, ali to po\xc4\x8dnejo vedo\xc4\x8d ali ne vedo\xc4\x8d. Kritik crowdsourcinga je v stroki precej manj kakor hvale, pa vendar nekateri avtorji opa\xc5\xbeajo pasti spletnega delovanja mno\xc5\xbeic. Najpogostej\xc5\xa1e kritike se nana\xc5\xa1ajo na to, da \xc4\x8deprav lahko crowdsourcing dolo\xc4\x8denim ljudem, ki sodelujejo pri projektih, prina\xc5\xa1a prihodke od dobi\xc4\x8dka, drugim ljudem ta isti proces odvzema zaposlitev. Na primer, \xc4\x8de so uporabniki na forumu bolj\xc5\xa1i svetovalci glede popravila internetne linije kot zaposleni svetovalci, lahko slednji ostanejo brez slu\xc5\xbebe. Kar pa ni vedno nujno slabo, saj je to naraven razvoj v sferi interneta. Ko so denimo nastali turisti\xc4\x8dni spletni portali, na katerih so ljudje lahko rezervirali lete in apartmaje, je poklic potovalnih agentov postav nepotreben, vendar pa so se na ta na\xc4\x8din verjetno odprle prilo\xc5\xbenosti drugje. Edini problem pretiranega zana\xc5\xa1anja podjetij na crowdsourcing, lahko nastane, ko morajo podjetja upravi\xc4\x8diti velike investicije v razvoj tehnologij. Crowdsourcing je namre\xc4\x8d zelo poceni na\xc4\x8din, kako priti do novih re\xc5\xa1itev, vendar pa v\xc4\x8dasih to ni dovolj. Zato lahko podjetja, ki se ne zana\xc5\xa1ajo toliko na crowdsourcing, temve\xc4\x8d vlagajo v tehnologijo, na dolgi rok preidejo v prednost pred tistimi, ki se tega poslu\xc5\xbeujejo._NEWLINE_Prav tako nekateri avtorji opozarjajo na to, da si podjetja, kadar izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo crowdsourcing, odre\xc5\xbeejo najve\xc4\x8dji kos poga\xc4\x8de. Tisti, ki ponudijo platformo in ki spodbudi crowdsourcing pa lahko iz rezultatov tega procesa naredi produkte, od katerih ima profit. Lahko pa se zgodi, da uporabnikom za njihov prispevek ne pla\xc4\x8dajo niti centa, \xc4\x8deprav brez njihove pomo\xc4\x8di ne bi imeli vsebine, torej ne bi bile tako zanimive in obiskane. Lep primer tega sta denimo Facebook in Youtube, ki \xc5\xbeivita od vsebin, ki jih nanj nalagajo uporabniki. Poleg tega se pri crowdsourcingu pojavlja tudi kritika razli\xc4\x8dnih mnenj. Ugotovljeno je bilo namre\xc4\x8d, da na spletu v ve\xc4\x8dini aktivno sodeluje prete\xc5\xbeno bela, vi\xc5\xa1je izobra\xc5\xbeena populacija, pod 30. letom starosti. V tem primeru torej ne gre za re\xc5\xa1itve, ki so najbolj\xc5\xa1e za celotno populacijo, temve\xc4\x8d za re\xc5\xa1itve, ki najbolj ustrezajo zgoraj opisani skupini.\n_START_SECTION_\nSocialni in\xc5\xbeeniring\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko kritik crowdsourcinga pa se nana\xc5\xa1a tudi na velik potencial spleta v smislu zlorabe in neeti\xc4\x8dnosti. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da ljudje, ko so del mno\xc5\xbeice in so v njej anonimni, odreagirajo druga\xc4\x8de, kot bi sicer. Tehnike socialnega in\xc5\xbeeniringa so tako lahko uporabljene za manipulacijo ljudi z namenom, da opravljajo dolo\xc4\x8deno delo ali pa za pridobivanje osebnih podatkov, katere nato zlorabijo \xe2\x80\x93 pogosto s krajo identitete.\n_START_SECTION_\nTesti preverjanja \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDruga tehnika je do dolo\xc4\x8dene mere povezana s prvo. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki testi za ljudi so uporabljeni za prepre\xc4\x8devanje avtomatiziranih strojev, tako imenovanih\xc2\xa0\xc2\xbbbotov\xc2\xab, ki so programirani, za opravljanje dolo\xc4\x8denih del namesto ljudi. Kot mehanizem preverjanja je po navadi uporabljeno ne povesem razlo\xc4\x8dno napisano besedilo, ki ga mora uporabnik prepisati, medtem ko\xc2\xa0\xc2\xbbboti\xc2\xab\xc2\xa0tega niso sposobni storiti.\n_START_SECTION_\nNapadi in zbe\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cedalje ve\xc4\x8d spletnih strani in spletnih forumov zahteva od uporabnika vnos osebnih podatkov. Obstajajo pa tudi spletne strani, katerih cilj je druga\xc4\x8den. Tako \xc5\xbeelijo \xc4\x8dim vi\xc5\xa1jo stopnjo anonimnosti in teh podatkov ne zahtevajo. Pri tak\xc5\xa1nih spletnih forumih pa lahko prihaja do nevarnosti zlorabe, saj si je mo\xc4\x8d zgraditi la\xc5\xbeno zaupanje drugih, ki ga lahko zlorabijo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine._NEWLINE_Zaradi zgoraj na\xc5\xa1tetih pojavov, ki smo jim pogosto pri\xc4\x8da v \xc5\xbeivljenju na spletu, je potrebno kriti\xc4\x8dno gledati na eti\xc4\x8dni vidik\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcinga\xc2\xab. Potrebno je slediti smernicam, kako ga izbolj\xc5\xa1ati, raziskati trenutne eti\xc4\x8dne meje ter v obzir vzeti, kako so trenutne strani, ki temeljijo na\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcingu\xc2\xab, sposobne postaviti eti\xc4\x8dne standarde.\n_START_SECTION_\nPrimeri zlorab crowdsourcinga: nerealne kritike\n_START_PARAGRAPH_\nSpletne strani s kritikami oz. ocenami (restavracij, potovanj itd.) \xe2\x80\x93 kritike so velikokrat eden glavnih razlogov za ali proti ne\xc4\x8demu (ogledu filma, odlo\xc4\x8danju o prehrani o tem, kam iti na dopust itd.). S pomo\xc4\x8djo podkupovanja uporabnikov ali lastnikov spletnih strani, kjer so kritike pomemben del poslovanja, lahko podjetja nadzirajo kak\xc5\xa1ne kritike bo dobil njihov izdelek/storitev, in lahko tako ustvarjajo la\xc5\xbeno sliko o dejanski kakovosti proizvodov oziroma storitev.\n_START_SECTION_\nNadzor\n_START_PARAGRAPH_\nCrowdsourcing se lahko izkori\xc5\xa1\xc4\x8da tudi za to, da se pripadnike dolo\xc4\x8denih etni\xc4\x8dnih ali verskih skupin oz. marginalnih zdru\xc5\xbeb la\xc5\xbeje nadzoruje s tem, da se iskanje dolo\xc4\x8denih ljudi spremeni v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko igro ipd.\n_START_SECTION_\nZbiranje informacij\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge spletne strani zahtevajo veliko informacij o osebi (stan, prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1olo itd.), kar je lahko problemati\xc4\x8dno, \xc4\x8de se te informacije predajo v roke napa\xc4\x8dnim ljudem oziroma v napa\xc4\x8dne namene (ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja, nadzor, izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje).\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbene te\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna te\xc5\xbeava je, da je crowdsourcing v neeti\xc4\x8dne namene te\xc5\xbeko najti ter preganjati. Mno\xc5\xbeica, ki opravlja majhne naloge, se namre\xc4\x8d velikokrat ne zaveda, da so del ve\xc4\x8djega neeti\xc4\x8dnega projekta. Drugi problem pa je, da je sankcije s pomo\xc4\x8djo zakonov na spletu te\xc5\xbeko izvajati, saj se ti nana\xc5\xa1ajo na meje dr\xc5\xbeave, internet pa je globalne narave._NEWLINE_Da bi se izognili te\xc5\xbeavam, ki jih lahko povzro\xc4\x8dijo zlorabe, je potrebno slediti smernicam, kako izbolj\xc5\xa1ati\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcing\xc2\xab. Potrebno je raziskati trenutne eti\xc4\x8dne meje ter vzeti v obzir, kako so trenutne strani, ki temeljijo na\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcingu\xc2\xab\xc2\xa0sposobne postaviti eti\xc4\x8dne standarde. Potrebno je tudi za\xc4\x8deti uporabljati metode za boj proti neeti\xc4\x8dnemu obna\xc5\xa1anju. Tretja smernica je, narediti eksperimentalno analizo obna\xc5\xa1anja sodelujo\xc4\x8dih pri\xc2\xa0\xc2\xbbcrowdsourcingu\xc2\xab, ko imajo pred seboj neeti\xc4\x8dno nalogo."