b'\n_START_ARTICLE_\nTit Strmljan\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nZnan je po tem, da leta 1927 skupaj s svojimi pomo\xc4\x8dniki izkopal na Lestini grob, ki je vseboval bogate dodatke. Najznamenitej\xc5\xa1i je bil bojevnik z Va\xc4\x8d. To je najlep\xc5\xa1i primerek kipca te vrste iz \xc5\xbeelezne dobe._NEWLINE_Pri izkopavanju je sodeloval tudi z arheologom Walterjem Schmidom, ki je veliko izkopaval v letih 1931-1934, veliko pa je raziskoval tudi sam. S prvimi izkopavanji v okolici Va\xc4\x8d so pri\xc4\x8deli v drugi polovici 19. stoletja, prve predmete pa so izkopali va\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelj Franc Peruzzi in tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci. Najve\xc4\x8dja izkopavanja so bila v letih 1878 do 1883, ko so izkopavali ljubljanski muzej, dunajska akademija znanosti in knez Windischgratz. V letih 1905 do 1913 pa je obse\xc5\xbena izkopavanja vodila Vojvodina Mecklenbur\xc5\xa1ka. Tudi njej je pomagal Tit Strmljan, saj je dobro obvladal nem\xc5\xa1ki jezik, ker je tri leta slu\xc5\xbeil v cesarski vojski na Dunaju. Ve\xc4\x8dina njenih dragocenih predmetov z Va\xc4\x8d je kon\xc4\x8dala v tujini. Zbirko va\xc5\xa1kih izkopanin je hranila na gradu Bogen\xc5\xa1perk, po prvi svetovni vojni leta 1918 pa so pri\xc5\xa1le pod sekvester Narodnega muzeja v Ljubljani. Ko je bil sekvester leta 1929 ukinjen, je njena h\xc4\x8der Maria Antoniette z dovoljenjem kralja Aleksandra dragocenosti odpeljala v tujino in dra\xc5\xbeba izkopanin je bila 19. januarja 1934 v Z\xc3\xbcrichu. Ve\xc4\x8dino dragocenosti je odkupil Peabodyjev muzej iz Harvarda, manj\xc5\xa1i del pa Ashmolov muzej v Oxfordu._NEWLINE_V okolici Va\xc4\x8d je bilo izkopanih \xc4\x8dez 2000 grobov iz, \xc5\xbeelezne dobe, kar Va\xc4\x8de uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najve\xc4\x8dja grobi\xc5\xa1\xc4\x8da tega obdobja v srednji Evropi. Tudi pripadajo\xc4\x8da naselbina je bila med najve\xc4\x8djimi takratnimi naselbinami oz. gradi\xc5\xa1\xc4\x8di. Razprostirala se je na Zgornji in Spodnji Kroni ter Slem\xc5\xa1ku in je merila okrog 11 hektarjev._NEWLINE_Ko je Tit Strmljan pri\xc5\xa1el s slu\xc5\xbeenja vojske na Dunaju, je na Va\xc4\x8dah opravljal pomembna dela. Poleg izkopavanja starin, je bil tudi vodja hranilnice na Va\xc4\x8dah, ob\xc4\x8dinski odbornik, cestni nadzornik, \xc4\x8dlan \xc5\xa1olskega odbora, klju\xc4\x8dar v cerkvi sv. Andreja in ljudski \xc5\xbeivinozdravnik. Zbiral je tudi denar za nove zvonove v va\xc5\xa1ki cerkvi, sam pa je daroval 2000 kron.'