b'\n_START_ARTICLE_\nRealizem v knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nRealizem je literarno obdobje, ki se je za\xc4\x8delo v Franciji okrog 1830, pri nas pa se je razmahnilo \xc5\xa1ele v drugi polovici 19. stoletja in je trajalo do za\xc4\x8detka 20. stoletja. Beseda realizem izhaja iz latinskega pojma realis, kar pomeni stvaren. Oxfordska enciklopedija realizem opredeli kot literarni pojem, ki je rabljen tako \xc5\xa1iroko, da je te\xc5\xbeko uporaben, razen kadar se rabi v nasprotju drugim literarnim gibanjem, npr. romantiki in ekspresionizmu._NEWLINE_Realizem pomeni dvoje: obdobje ali pa knji\xc5\xbeevno metodo. Realizem kot knji\xc5\xbeevna metoda se pojavlja v vseh knji\xc5\xbeevnostih od antike do danes, ki prikazujejo stvarnost tako, kot v resnici je ali pa bi lahko bila po zakonu verjetnosti. Realizem kot obdobje se je v posameznih knji\xc5\xbeevnostih razvil ob razli\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu in v neenakih socialnih, politi\xc4\x8dnih in kulturnih razmerah, zato ni bil \xc4\x8disto enotno knji\xc5\xbeevno obdobje. _NEWLINE_Schiller in Friedrich Schlegel sta prva govorila o realizmu, in sicer sta pojem realizma uporabljala kot nasprotje idealizmu. V francoskih razpravah se pojem realizma pojavi v \xc4\x8dlankih Champfleurya, ki so pozneje iz\xc5\xa1li v knjigi z naslovom Le Realisme (1857), in v \xc4\x8dasopisu Realisme (1856-1857). Tu se za\xc4\x8dne razpravljati o realizmu kot o obdobju. Njegove zna\xc4\x8dilnosti so natan\xc4\x8dno prikazovanje resnice, objektivnost, neosebnost. Kot predstavnike so na\xc5\xa1tevali Stendhala, Balzaca, Champfleurya, Flauberta. V Nem\xc4\x8diji Otto Ludwig govori o poeti\xc4\x8dnem realizmu, ampak ta pojem uporablja kot nasprotje \xc2\xbbneosebnemu\xc2\xab\xc2\xa0realizmu, ki se je razvil v Franciji. Engels v nekem osebnem pismu leta 1888 pi\xc5\xa1e, da realizem zanj pomeni poleg natan\xc4\x8dnosti v podrobnostih tudi zvesto prikazovanje tipi\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dajev v tipi\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Kot primer navede Balzacove romane. V Italiji se v 80. letih 19. stoletja veljavi pojem verizem. V Rusiji pojem realizma uvede Pisarev z delom Realisty 1864. Vendar njemu ta pojem odra\xc5\xbea ideolo\xc5\xa1ko usmeritev dela ruske inteligence. Na Poljskem se namesto realizma uveljavi pojem pozitivizem. Pri nas o pomenu pojma realizem razpravljata Janko Kersnik v razpravi Razvoj svetovne knji\xc5\xbeevnosti in Fran Celestin v delu Na\xc5\xa1e obzorje.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti realisti\xc4\x8dnih del\n_START_PARAGRAPH_\nZa realisti\xc4\x8dna dela je zna\xc4\x8dilna objektivnost, golo prikazovanje resnice. V realizmu ni neke napete, pestre zgodbe. Zgodba je namenjena opisu osebe in njegovemu razvoju. Oseba je opisana kot psiholo\xc5\xa1ko, intelektualno in dru\xc5\xbebeno bitje. Vtisnjen je v okolje, ki ga sestavljajo politi\xc4\x8dna, dru\xc5\xbebena in ekonomska stvarnost. V realisti\xc4\x8dnih delih se opisuje ljudi, stvari, naravo, naravne pojave, ni pa prisotnih nobenih vi\xc5\xa1jih sil ali metafizike. Flaker  pi\xc5\xa1e, da je za realisti\xc4\x8dna dela zna\xc4\x8dilno, da se pripovedovalec distancira od svojih oseb, kar pomeni, da se ne \xc5\xbeeli poistovetiti s svojim junakom, da ne komentira njegovih dejanj in obna\xc5\xa1anja, da ne daje moralisti\xc4\x8dnih kritik. Gre za objektivno pripovedovanje. Avtor pripoveduje zgodbo v knji\xc5\xbenem jeziku svojega \xc4\x8dasa, jezik oseb pa je odvisen od socialnega polo\xc5\xbeaja, zato lahko v delo vklju\xc4\x8duje tudi \xc5\xbeargon, dialektizme, tuje besede.\n_START_SECTION_\nRazvojne faze realizma\n_START_PARAGRAPH_\nFlaker govori o treh razvojnih fazah realizma: zgodnjem, razvitem in visokem realizmu. Za zgodnji realizem je zna\xc4\x8dilno, da nanj \xc5\xa1e vplivajo zna\xc4\x8dilnosti prej\xc5\xa1njega obdobja. Kot primer navede Dickensa, Balzaca (\xc4\x8clove\xc5\xa1ka komedija), Stendhala in Gogolja (Mrtve du\xc5\xa1e). Razviti realizem se pojavlja v 50. in 60. letih 19. stoletja. Zanj je zna\xc4\x8dilna popolna objektivizacija, ni ve\xc4\x8d vidnih vplivov prej\xc5\xa1njega obdobja. Predstavniki so brata Goncourt, Flaubert, Daudet, Thackeray, Turgenjev, Gon\xc4\x8darov, Keller. V visoki realizem spadata Tolstoj (Vojna in mir, Ana Karenina) in Dostojevski (Zlo\xc4\x8din in kazen, Bratje Karamazovi). Za visoki realizem navede, da \xc5\xbee prina\xc5\xa1a nekatere zna\xc4\x8dilnosti, ki napovedujejo naslednje literarno obdobje, tj. naturalizem.\n_START_SECTION_\nProblem periodizacije in teoretiki realizma na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni literarni zgodovinarji razli\xc4\x8dno datirajo to obdobje. Kot za\xc4\x8detek se pojavljajo letnice 1848, 1854, 1868, 1878 in 1881. Razlog je med drugim tudi v tem, da je bil slovenski realizem precej neizrazit in nerazvit zaradi predhodnega pomanjkanja knji\xc5\xbeevne tradicije in dru\xc5\xbebenih razlogov, saj je bila v tem \xc4\x8dasu literatura v prvi vrsti namenjena spodbujanju narodnega gibanja. Ivan Grafenauer v Kratki zgodovini slovenskega slovstva obdobje med 1868 in 1895 imenuje kot obdobje nove romantike in realizma. Ivan Prijatelj isti \xc4\x8dasovni izsek imenuje kot \xc4\x8das slovenskega realizma, razdeli pa ga na dve obdobji: romanti\xc4\x8dni realizem (1868-1881) in poeti\xc4\x8dni realizem (1881-1895). Anton Slodnjak v Zgodovini slovenskega slovstva raz\xc5\xa1iri obdobje realizma od 1848 do 1899 in ga deli na ve\xc4\x8d podobdobij: folklorizirajo\xc4\x8di realizem (1848-1858), ironi\xc4\x8dni in narodnostnooosre\xc4\x8dujo\xc4\x8di realizem (1858-1868), sentimentalni realizem z vzporednim optimisti\xc4\x8dnim realizmom (1870-1881) in zreli ali klasi\xc4\x8dni realizem (1881-1895). Odgovor na to delo je razprava Antona Ocvirka Ivan Prijatelj in slovenski realizem, v kateri je dokazoval, da o realizmu v slovenski knji\xc5\xbeevnosti lahko govorimo \xc5\xa1ele pri Janku Kersniku v letu 1878, pa \xc5\xa1e po tem letu je ideolo\xc5\xa1ko utesnjen in nenaklonjen socialni kritiki. Jo\xc5\xbee Poga\xc4\x8dnik je v Zgodovini slovenskega slovstva realizem omejil med letnici 1854 in 1892. _NEWLINE_Janko Kersnik je v Razvoju svetovne poezije (1878) utemeljil razliko med romantiko in realizmom tako, da je prvo postavil na podlago miti\xc4\x8dnega, drugega pa na podlago znanstvenega razmi\xc5\xa1ljanja. Vendar je za Kersnika \xc5\xa1e vedno zna\xc4\x8dilno na\xc4\x8delo idealizacije, ki ga posebej izrazi v oceni A\xc5\xa1ker\xc4\x8deve zbirke Balade in Romance (1890). Pravi, da je treba opisovati vse, kakor v resnici je, vendar ne le kot golo \xc5\xbeivljenje, ampak kot \xc2\xbbgolo resnico pod zlato prozorno tan\xc4\x8dico idealizma.\xc2\xab\xc2\xa0Fran Celestin je v delu Na\xc5\xa1e obzorje (1883) svojo teorijo realizma poimenoval idealni realizem oz. realni idealizem in tako izklju\xc4\x8dil skrajne oblike realizma._NEWLINE_Kersnik gleda na \xc4\x8dloveka kot na bitje, ki je podvr\xc5\xbeeno naravi in njenim zakonom. Novi \xc4\x8das je \xc4\x8das znanosti. Svet je treba spoznavati v njegovi objektivnosti. Za literarni razvoj je pomembna vednost. \xc5\xbdivljenju vladajo materialni zakoni, ki so zru\xc5\xa1ili predstavo o \xc4\x8dloveku kot izvirnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. To potrjuje z izjavo \xc2\xbbna idealizem je pri\xc5\xa1el realizem.\xc2\xab\xc2\xa0Ta njegov materialisti\xc4\x8den pogled ka\xc5\xbee v smer biolo\xc5\xa1kega determinizma in evolucionizma. Nanj sta vplivala H. T. Buckle in W. Draper. Vendar v njegovih delih ni prevladala ta pripadnost, ampak so se materialisti\xc4\x8dni pogledi obrnili v sociolo\xc5\xa1ko in psiholo\xc5\xa1ko smer. Nanj so pri tem vplivali ruski realisti Gogolj, Tolstoj in Turgenjev. Po njegovem je ravno v Turgenjevih delih najbolj prisoten \xc2\xbbsrebrni paj\xc4\x8dolan zdravega idealizma\xc2\xab. Na koncu razprave kot bistveno lastnost literarne umetnosti navede njeno bole\xc4\x8de ob\xc4\x8dutje sveta, kakr\xc5\xa1en v resnici je, in zato opozori na njeno ve\xc4\x8dno te\xc5\xbenjo v srebrni paj\xc4\x8dolan idealizma. _NEWLINE_Na Celestinove ideje v Na\xc5\xa1em obzorju so vplivali ruski realisti\xc4\x8dni kritiki (Belinski, Hercen, \xc4\x8cerni\xc5\xa1evski). Zagovarjal je realisti\xc4\x8dno in kriti\xc4\x8dno prikazovanje sodobnega \xc5\xbeivljenja, \xc5\xa1e posebej na pode\xc5\xbeelju. Opozoril je tudi na gospodarske in socialne probleme, ki so uni\xc4\x8devali kme\xc4\x8dko ljudstvo, ki je predstavljalo najve\xc4\x8dji del naroda. Glavni tematiki naj bi bili kmetstvo in malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, prikazani v realnih \xc5\xbeivljenjskih razmerah. Navedel je tudi nekaj primerov: razmerje med kmetom in gospodo, vpliv duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine na kmete, splo\xc5\xa1no siroma\xc5\xa1enje ljudstva, odnos kmetov do oblasti \xe2\x80\xa6 Pisateljev glavni namen bi moral biti prikazovanje slabih in dobrih strani resni\xc4\x8dnosti na tak na\xc4\x8din, da bo v bralcih budil \xc5\xbeeljo, da se slabo kon\xc4\x8da in zamenja z dobrim. Kot primer za to navede delo Lov\xc4\x8devi zapiski Turgenjeva, s katerimi je vzbudil zanimanje za ruskega kmeta tla\xc4\x8dana in raz\xc5\xa1iril misel o odpravi tla\xc4\x8danstva. Celestin je  verjel, da \xc4\x8dlovek lahko obvlada dru\xc5\xbebena protislovja. Bil je prepri\xc4\x8dan, da je mo\xc5\xbena dejavna preobrazba sveta, da \xc4\x8dlovek lahko premaga sile, ki ga ogro\xc5\xbeajo. Celestin je bil mnenja, da mora biti kultura mno\xc5\xbei\xc4\x8dna, da ne sme biti ve\xc4\x8d namenjena samo zabavi, ampak mora po\xc4\x8dasi postati \xc2\xbbpotreba\xc2\xab, nekaj, kar u\xc4\x8di. Sam je svojo smer imenoval idealni realizem oziroma realni idealizem.\n_START_SECTION_\nRealizem na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna predstavnika realizma na Slovenskem sta Janko Kersnik (Kmetske slike, Jara gospoda) in Ivan Tav\xc4\x8dar(Cvetje v jeseni, Med gorami). _NEWLINE_Kersnikove Kmetske slike so izhajale v Ljubljanskem zvonu 1882-1891. Kersnik je napisal nekaj takih slik iz kme\xc4\x8dkega sveta, v katerih je \xc4\x8dlovek \xc5\xbee popolnoma nesuveren, uklenjen v brutalne zakone materialne resni\xc4\x8dnosti, gre samo \xc5\xa1e za igro strahu in strasti v boju za goli obstanek. V sliki V zemlji\xc5\xa1ki knjigi je glavni junak dokument oziroma uradni akt. Dogajanje je opisano zelo suho, brez \xc4\x8dustvene vrednosti pripovedovalca je prikazana realnost. Gre za dokument, ki dolo\xc4\x8da pogubno usodo celega rodu. Svojo idejo o idealisti\xc4\x8dnem realizmu je najlep\xc5\xa1e pokazal v sliki Kmetska smrt. Hotel je prikazati \xc5\xbeivljenje tako kot je, vendar ne \xc4\x8disto golo resnico, ampak golo resnico pod zlato tan\xc4\x8dico idealizma. V tej sliki prikazuje smrt, vendar ne kot nekaj slabega, ampak kot nekaj heroi\xc4\x8dnega. Kmet Planjavec se ope\xc4\x8de in opekline so tako hude, da ne bo pre\xc5\xbeivel, vendar \xc5\xbeeli \xc5\xa1e pred smrtjo poskrbeti za stvari tega sveta, za dru\xc5\xbeino. V Ma\xc4\x8dkovih o\xc4\x8detih je realisti\xc4\x8dna slika najbolj izostrena. \xc4\x8clovek je le \xc5\xa1e \xc5\xbertev golih strasti v boju za gmotni obstanek in je do kraja raz\xc4\x8dlove\xc4\x8den. _NEWLINE_O podobnih temah kot Kersnik v Kmetskih slikah je pisal tudi Tav\xc4\x8dar. Primer je novela \xc5\xa0arev\xc4\x8deva sliva. Gre za zgodbo o revnem, osamljenem kme\xc4\x8dkem dekletu, ki ji je o\xc4\x8de zapustil slivo in 100 goldinarjev. S to doto naj bi si pomagala skozi trdo samsko \xc5\xbeivljenje. V Metino \xc5\xbeivljenje se naseli strah \xe2\x80\x93 strah jo je, da bi izgubila dninarsko delo, da bi bera\xc4\x8dila na stara leta, da bi ji kdo vzel denar \xe2\x80\xa6 Vendar pomemben preobrat v tej zgodbi naredi narava, ko v pomladni nevihti pride do plazu na bregu, kjer je imela Meta zakopan denar. Meta ima privid, da jo je okradel tat. Tedaj se prestra\xc5\xa1i za slivo in v svoji obsedenosti jo poseka. Sliva pade nanjo in jo ubije. Tako jo re\xc5\xa1i skrbi, da bi morala na stara bera\xc4\x8diti. Tudi v tej zgodbi gre za goli boj za obstanek. _NEWLINE_Po mnenju Kmecla je slovenska pripovedna proza v realizmu oblikovala nekaj zna\xc4\x8dilnih ideolo\xc5\xa1kih sistemov, ki so bili politi\xc4\x8dno pomembni, literatura pa jim je slu\xc5\xbeila za uresni\xc4\x8ditev. Prvi je povezan z narodovo mo\xc4\x8djo in pomembnostjo. Ta se pojavlja v vseh nacionalnih literaturah, predvsem tistih, ki so se oblikovala v zvezi z nacionalnim osvobajanjem. Drugi govori o o\xc4\x8darljivosti in uspe\xc5\xa1nosti mladega, revnega slovenskega izobra\xc5\xbeenca (me\xc5\xa1\xc4\x8dana), ki zme\xc5\xa1a glavo in srce premo\xc5\xbeni gospodi\xc4\x8dni s pode\xc5\xbeelske gra\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na koncu se mlada zaljubljenca zdru\xc5\xbeita, kar simbolizira zdru\xc5\xbeitev me\xc5\xa1\xc4\x8danske sposobnosti in plemi\xc5\xa1kega kapitala. Zadnji je povezan z metafizi\xc4\x8dnim kaznovanjem vseh pregreh. Gre za to, da pravi\xc4\x8dni bog kaznuje vse grehe na potomcih, \xc4\x8de mu ne uspe \xc5\xbee pri storilcih. O\xc4\x8ditno je \xc5\xa1lo za zana\xc5\xa1anje na metafizi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d namesto fizi\xc4\x8dno pri tistih, ki so bili dru\xc5\xbebeno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nNastanek, vrste in razvoj realizma po Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nRealizem se za\xc4\x8dne po 1830 v Franciji, do 1848 pa se razmahne \xc5\xa1e v drugih dr\xc5\xbeavah \xe2\x80\x93 Angliji, Rusiji in deloma Nem\xc4\x8diji. Prvo obliko je predstavljal romanti\xc4\x8dni realizem, ob njem pa so se pojavili \xc5\xa1e zametki psiholo\xc5\xa1kega in socialnega realizma. V Franciji velja za za\xc4\x8detnika realizma Honore de Balzac z delom \xc4\x8clove\xc5\xa1ka komedija. Prvi zgled psiholo\xc5\xa1kega realizma je Stendhalovo delo Rde\xc4\x8de in \xc4\x8drno. V Rusiji je prehod iz romantike v realizem izvedel Nikolaj V. Gogolj z deli Pla\xc5\xa1\xc4\x8d, Mrtve du\xc5\xa1e, Revizor. Po letu 1848 se je pojavil objektivni realizem. Ta je sku\xc5\xa1al iz del izlo\xc4\x8diti vse elemente romanti\xc4\x8dnosti, namesto tega naj bi pisatelji podajali stvarno analizo dejstev, objektivnost, neprizadetost, zunanji in notranji svet, realnost, du\xc5\xa1evnost naj opisovali natan\xc4\x8dno in objektivno. V Franciji je to smer uvedel Gustave Flaubert z romanom Gospa Bovary, v Angliji William Thackeray z romanom Semenj ni\xc4\x8devosti, v Rusiji Ivan S. Turgenjev z romanom O\xc4\x8detje in sinovi. Hkrati se je uveljavil tudi psiholo\xc5\xa1ki realizem, ki se je osredoto\xc4\x8dil na natan\xc4\x8dno raziskavo du\xc5\xa1evnosti. Glavna predstavnika sta Fjodor M. Dostojevski z romani Idiot, Besi, Zlo\xc4\x8din in kazen in Bratje Karamazovi in Anton P. \xc4\x8cehov (\xc4\x8ce\xc5\xa1njev vrt). V dramatiki je prehod v realizem izvedel norve\xc5\xa1ki dramatik Henrik Ibsen z dramami Stebri dru\xc5\xbebe, Nora in Strahovi. V nekaterih njegovih delih (Rosmersholm, Divja ra\xc4\x8dka) je prevladoval psiholo\xc5\xa1ki realizem. Razvije se tudi poeti\xc4\x8dni realizem, ki je pred objektivno analizo in dru\xc5\xbebeno stvarnost postavljal \xc4\x8dustveno idili\xc4\x8dno in nad\xc4\x8dasovno prikazovanje \xc5\xbeivljenjskih pojavov. Socialni realizem je v angle\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti uveljavil Charles Dickens z delom Oliver Twist.'