b'\n_START_ARTICLE_\nRajmund Nerojeni\n_START_SECTION_\nRojstvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nRajmund Nerojeni  katoli\xc5\xa1ki duhovnik in svetnik iz Katalonije na Iberskem polotoku; ustanovil je Red Bla\xc5\xbeene Device Marije Usmiljene za re\xc5\xa1itev su\xc5\xbenjev (latinsko Ordo Beatae Mariae de Mercede redemptionis captivorum skraj\xc5\xa1ano OdeM). _NEWLINE_Njegov nadimek Nerojeni (latinsko Nonnatus) se nana\xc5\xa1a na njegovo rojstvo s carskim rezom, ki ga njegova mati ni pre\xc5\xbeivela, kakor ga ni nobena do izumov ginekologa Kellyja 1888. Pred njegovim izumom je zadnja mati pre\xc5\xbeivela carski rez 50 let poprej, druge so vse umrle na porodu. Zadeva pa \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni bila tako preprosta, kot se zdi na prvi pogled, ampak tako izredna, kot je nekaj izrednega tudi celo njegovo \xc5\xbeivljenje. Pri njegovem rojstvu pravzaprav ni \xc5\xa1lo za navaden cesarski rez, ampak so ga dobesedno izrezali iz rajne matere.  _NEWLINE_Rajko je torej pri\xc5\xa1el na svet v zaselku Sant Ramon, v vasi Portell pri Lleidi;  grofije Segarra, kne\xc5\xbeevina Katalonija, Aragonsko kraljestvo blizu Barcelone v severovzhodni \xc5\xa0paniji. Njegova mati je izhajala iz nekdaj bogate rodovine Fox-Sarroy, mo\xc5\xbe pa se je pona\xc5\xa1al z naslovom Kardonskih grofov; s\xc4\x8dasoma je dru\xc5\xbeina zelo obubo\xc5\xbeala in na koncu jim ni ostalo drugega kot velik gozd in nekaj krav.  _NEWLINE_Pridevek Nerojeni (latinsko Nonnatus) je Rajko torej dobil zato, ker je mati umrla \xc5\xbee v sedmem mesecu nose\xc4\x8dnosti. Pri pripravah za dajanje na oder so \xc5\xbeenske opazile, da se dojen\xc4\x8dek \xc5\xa1e giblje v njej; \xc4\x8de so ga hoteli re\xc5\xa1iti, ni bilo veliko \xc4\x8dasa za razmi\xc5\xa1ljanje. Zadevo je odlo\xc4\x8dil rajnkin brat, ki je z me\xc4\x8dem izrezal otroka; navzo\xc4\x8de \xc5\xbeenske pa so poskrbele za jokajo\xc4\x8dega dojen\xc4\x8dka v decembru, leta Gospodovega 1204. Nemudoma \xe2\x80\x93 mene\xc4\x8d, da ne bo pre\xc5\xbeivel \xe2\x80\x93 so ga krstili na ime Rajmund - Rajko.\n_START_SECTION_\nBoj za poklic\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc4\x8dek je le pre\xc5\xbeivel in se \xc4\x8disto v redu razvijal. Bil je nadarjen in bistroumen, zato mu je o\xc4\x8de omogo\xc4\x8dil u\xc4\x8denje; kazno je bilo, da so sina bolj zanimale duhovne kot posvetne zadeve. O\xc4\x8de se je za\xc4\x8del bati, da bodo njegovi upi, da bo sin pri\xc5\xa1el kdaj na kraljevi dvor ter postal slaven vitez ali uspe\xc5\xa1en gospodar, ki bo povrnil izgubljeno dru\xc5\xbeinsko premo\xc5\xbeenje, splavali po vodi. _NEWLINE_Zato ga je vzel iz \xc5\xa1ole, ga poslal na samotno pristavo ter mu zaupal upravo premo\xc5\xbeenja misle\xc4\x8d, da ga bodo gospodarske skrbi odvrnile od duhovnega poklica. Poni\xc5\xbenost, s katero je Rajko sprejel o\xc4\x8detovo odlo\xc4\x8ditev in prepri\xc4\x8danje, da lahko slu\xc5\xbei Bogu povsod, sta prinesla obilne sadove. Na gozdnatem gri\xc4\x8du, kjer je pasel \xc5\xbeivino, je stala kapelica, ki so jo njegovi predniki posvetili svetemu Miklav\xc5\xbeu. V devi\xc5\xa1ki naravi je imel za molitev \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa in med premi\xc5\xa1ljevanjem pod modrim nebom se je \xc5\xa1e bolj bli\xc5\xbeal njenemu Stvarniku. Nekega dne ga je o\xc4\x8de na\xc5\xa1el kle\xc4\x8dati v kapeli, ko se je izro\xc4\x8dal Mariji ter je pred njo storil zaobljubo \xc4\x8distosti. _NEWLINE_Poslal ga je v Barcelono k uglednim prijateljem, da bi mu priskrbeli kako donosno slu\xc5\xbebo na kraljevem dvoru. Rajko pa je tudi tukaj nadaljeval pobo\xc5\xbeno \xc5\xbeivljenje: postil se je, trapil telo, molil in se ogibal hrupne dru\xc5\xbebe vrstnikov. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je neki veika\xc5\xa1 v izbruhu ljubosumnosti hudo pretepel svojo \xc5\xbeeno; verjel je namre\xc4\x8d obrekovalcem, ki so mu natvezili, da mu je \xc5\xbeena nezvesta. Ko se je pomiril in opazil \xc5\xbeenine solze in rane, ga je za\xc4\x8dela pe\xc4\x8di vest, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je morebiti \xc5\xbeeno kaznoval po nedol\xc5\xbenem. Zato je od\xc5\xa1el iskat nasveta k Rajmundu, ki je \xc5\xbee takrat slovel po svoji modrosti. V odgovor mu je dejal: \xc2\xbbKakor je bila neutemeljena obto\xc5\xbeba glede tvoje \xc5\xbeene, prav tako se ji bodo rane zacelile. Vedi, da ti je bila soproga vedno zvesta in ko bo\xc5\xa1 pri\xc5\xa1el domov, jo bo\xc5\xa1 na\xc5\xa1el zdravo in \xc4\x8dilo. Hudobne obrekovalce pa bo doletela zaslu\xc5\xbeena kazen.\xc2\xab\xc2\xa0Vznemirjeno je pohitel potola\xc5\xbeeni mo\xc5\xbe domov in ves bla\xc5\xbeen objel svojo \xc5\xbeeno, ki je med tem popolnoma okrevala. Hudobne\xc5\xbei pa, proti katerim so iznesli \xc5\xa1e druge hude obto\xc5\xbebe, so \xc4\x8dez nekaj dni kon\xc4\x8dali svoje zgre\xc5\xa1eno \xc5\xbeivljenje na vislicah. _NEWLINE_Zadeva se je hitro razvedela in pri\xc5\xa1la na uho tudi o\xc4\x8detu. Njegov boter, mogo\xc4\x8dni grof Kardonski, ki je pogostoma prihajal na lov v to podro\xc4\x8dje, pa je tudi posredoval; tako mu je o\xc4\x8de kon\xc4\x8dno dovolil vstop v nedavno ustanovljeni red usmiljencev sv. Petra Nolaska, kjer je prejel belo redovno obleko z rde\xc4\x8dim kri\xc5\xbeem iz rok samega ustanovitelja._NEWLINE_Sedaj je smel Bogu posve\xc4\x8deni mladeni\xc4\x8d dokon\xc4\x8dati \xc5\xa1olanje, prejeti 1222 ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje in se posvetiti pridiganju, ki ga je opravljal tako uspe\xc5\xa1no, da so ga po nekaj letih imeli predstojniki za zmo\xc5\xbenega opravljanja pravega namena reda; za najte\xc5\xbejo slu\xc5\xbebo \xe2\x80\x93 re\xc5\xa1evanje ujetih kristjanov iz muslimansko-saracenskega su\xc5\xbeenjstva, so namre\xc4\x8d predstojniki uporabljali le \xc4\x8dlane preizku\xc5\xa1ene pobo\xc5\xbenosti in po\xc5\xbertvovalne ljubezni do Boga.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xa1evanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih su\xc5\xbenjev\n_START_PARAGRAPH_\nTri leta po vstopu v red je na dveh potovanjih kot pomo\xc4\x8dnik spremljal svetega redovnega ustanovnika, nato so pa njega poslali na \xc4\x8delu nekaj bratov v Al\xc5\xbeir, od koder je sre\xc4\x8dno pripeljal 150 re\xc5\xa1enih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih su\xc5\xbenjev nazaj v domovino. Naslednje leto, 1235, je odpotoval v Rim v va\xc5\xbeni zadevi glede reda, in je od pape\xc5\xbea Gregorja IX. izposloval cerkveno potrditev reda usmiljencev. Nato je zopet odjadral v Afriko. Njegovi nad\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki gore\xc4\x8dnosti in po\xc5\xbertvovalnosti je uspelo, da je zopet re\xc5\xa1il su\xc5\xbeenjskih verig 228 kristjanov in jih vrnil njihovim dru\xc5\xbeinam. Ko je pa svoja denarna sredstva iz\xc4\x8drpal, se je kar sam ponudil za talca namesto nekaj ujetnikov, ki so bili v nevarnosti, da bodo zatajili kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, dokler ne bo pri\xc5\xa1el potreben denar iz \xc5\xa0panije. S svetim veseljem, da je postal vreden nekaj pretrpeti iz ljubezni do Jezusa, se je dal vkovati v su\xc5\xbeenjske verige, delal z njimi v son\xc4\x8dni pripeki in nadaljeval pri tem svojo duhovno slu\xc5\xbebo. Z ljube\xc4\x8dimi besedami je tola\xc5\xbeil sojetnike, po\xc5\xbeivljal njihovo vero v dobrotno Bo\xc5\xbejo Previdnost in jih opogumljal. _NEWLINE_\xc4\x8cisto posebno so\xc4\x8dutje pa je kazal do najnesre\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih med temi nesre\xc4\x8dniki, ki so, da bi dosegli od Saracenov vsaj neko prizana\xc5\xa1anje in olaj\xc5\xa1anje, zatajili vero v Jezusa Kristusa in tako obte\xc5\xbeili svojo vest z odpadom ter se obenem osramotili pred svojimi tovari\xc5\xa1i. Tem je govoril na srce tako milo in pretresljivo, da so mnogi preklicali svojo nezvestobo z grenkimi solzami in prina\xc5\xa1ali dostojne spokorne sadove. V svoji gore\xc4\x8dnosti za Bo\xc5\xbejo slavo je \xc4\x8disto pozabil, da s tem postavlja v nevarnost svoje lastno  \xc5\xbeivljenje ter je smelo oznanjal ob vsaki prilo\xc5\xbenosti blagovest tudi Saracenom. Bilo mu je v sladko tola\xc5\xbebo, da je pridobil za Jezusa veliko velika\xc5\xa1ev; zategadelj pa ga je \xc5\xbeupanstvo strahovito zlostavljalo, ponovno krvavo pretepalo na o\xc4\x8ditnih mestnih prostorih in ga obsodilo na bole\xc4\x8do smrt nasaditve na kol. Le strah Saracenov, da bodo izgubili obljubljeno odkupnino za odpu\xc5\xa1\xc4\x8dene su\xc5\xbenje, mu je re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nUjetnik\n_START_PARAGRAPH_\nNamesto tega pa je uporabil sodnik drugo, od hudi\xc4\x8da iznajdeno kazen: dal mu je prebosti obe ustnici z raz\xc5\xbearjenim \xc5\xbeelezom, ga povezal s klju\xc4\x8davnico in trpina zasmehoval: \xc2\xbbSedaj bo\xc5\xa1 vendarle mol\xc4\x8dal o svojem Kristusu in ne bo\xc5\xa1 ve\xc4\x8d vznemirjal \xc4\x8dastilcev na\xc5\xa1ega velikega preroka Mohameda.\xc2\xab\xc2\xa0Vendar se je zmotil. Rajko je le\xc5\xbeal osem mesecev v svoji temni zaporni\xc5\xa1ki luknji; le vsake tri dni so mu sneli z ust \xc5\xbeelezno klju\xc4\x8davnico, da so ga bedno nahranili; nosil je te\xc5\xbeke verige na rokah in nogah. K njemu pa so prihajali \xc5\xa1tevilni tola\xc5\xbebe in zdravja \xc5\xbeeljni kristjani ter spreobrnjenci. On jim je mol\xc4\x8de govoril in oni so ga razumeli: \xc5\xbee sam pogled na svetega mu\xc4\x8denca, ki se je veselil svojih bole\xc4\x8din, je bila mogo\xc4\x8dna pridiga polna krepke tola\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nKardinal\n_START_PARAGRAPH_\nMed tem \xc4\x8dasom so redovni sobratje iz \xc5\xa0panije kon\xc4\x8dno prinesli te\xc5\xbeko nabera\xc4\x8deno visoko odkupnino; Rajko je dobil prostost ter je zopet deloval z neutrudno radostjo v svojem napornem poklicu. Branil se je zapustiti tako rodovitno misijonsko podro\xc4\x8dje in se ni hotel vrniti v domovino, ker je je\xc4\x8dalo v su\xc5\xbenosti \xc5\xa1e toliko neodkupljenih kristjanov; kon\xc4\x8dno pa se je le vdal pred izre\xc4\x8dnim ukazom svojega predstojnika Petra Nolaska, ki ga je predvidel za svojega naslednika v vodenju reda usmiljencev, in se vrnil nazaj v \xc5\xa0panijo. _NEWLINE_Nedolgo za tem pa ga je pape\xc5\xbe Gregor XI. v znak priznanja za njegove \xc4\x8dednosti in zasluge povzdignil v kardinalstvo. V Barceloni so Rajmunda slovesno sprejeli in ga spremljali med zmagoslavnim klicanjem v razko\xc5\xa1no kardinalsko pala\xc4\x8do, ki mu jo je pripravil kardonski grof. Visoka \xc4\x8dast pa ni spremenila njegove preprostosti: zapustil je bogato opremljene sobane, ter se umaknil v skromno celico svojega samostana, nosil ubo\xc5\xbeno meni\xc5\xa1ko kuto in \xc5\xbeivel popolnoma  kot preprost redovnik. Ko so mu o\xc4\x8ditali, da premalo upo\xc5\xa1teva svoj polo\xc5\xbeaj, je odgovoril z njemu lastno prijaznostjo, da se poni\xc5\xbenost in \xc4\x8dast medsebojno zelo dobro prena\xc5\xa1ata, medtem ko si koristita in se varujeta.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\n1239 se je torej Rajmund med velikimi \xc4\x8dastmi vrnil iz Al\xc5\xbeirije v Barcelono, a \xc5\xbee naslednjega leta ga je pape\xc5\xbe Gregor IX. poklical v Rim za osebnega svetovalca. \xc5\xa0e istega leta \xe2\x80\x93 1240, - pa ga je Jezus poklical v nebesa. Hudo trpljenje, mu\xc4\x8denje in stradanje ga je tako iz\xc4\x8drpalo, da je njegovo telo izhiralo. Ko je namre\xc4\x8d kot kardinal namenil poslovilni obisk svojemu dobrotniku, Kardonskemu grofu v Kardoni, je \xc5\xbee po nekaj urah moral prekiniti potovanje, ker je dobil visoko vro\xc4\x8dino ter na smrt zbolel; po izro\xc4\x8dilu je prejel na \xc4\x8dudovit na\xc4\x8din po rokah angela v podobi redovnega sobrata bo\xc5\xbeansko popotnico in umrl sladko v svojem 37. letu, 31. avgusta 1240, in sicer na Kardonskem grajskem gri\xc4\x8du, kakih deset kilometrov od Barcelone. _NEWLINE_Rajmunda so pokopali v Miklav\xc5\xbeevi kapeli njegovega rojstnega kraja Portella, kjer je nastal 1675 samostan Sant Ramon de Portell. Skupaj s Petrom Nolaskom ga je  pape\xc5\xbe Aleksander VII. 30. septembra 1628 pobla\xc5\xbeenil \xe2\x80\x93 oziroma potrdil njegovo \xc5\xbee od zdavnaj obstoje\xc4\x8de svetni\xc5\xa1ko \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje -, 4. avgusta 1657 pa ga je zapisal v rimski martirologij. 1681 ga je slovesno v Rimu posvetil pape\xc5\xbe Inocenc XI..\n_START_SECTION_\nRelikvije\n_START_PARAGRAPH_\nZa posest svetega trupla so se potegovali grof Kardonski, mesto Barcelona in redovni sobratje. Odlo\xc4\x8ditev so prepustili samemu Bogu ter poslu\xc5\xa1ali nasvet preprostega starca: svetnikovo telo so deli na voz, vanj vpregli slepo mulo in jo pustili, naj vozi po svoji volji. \xc5\xbdival je peljala voz med nepregledno mno\xc5\xbeico, ki jo je spremljala, prav k tisti Marijini kapeli sredi gozda na gri\xc4\x8du, kjer je Rajko v svoji mladosti kot pastir tako pogostoma prisr\xc4\x8dno molil. Tukaj so ga z vsemi \xc4\x8dastmi polo\xc5\xbeili v grobnico. Iz kapele je nastala imenitna cerkev in obiskovana bo\xc5\xbeja pot. Tam poleg je sv. Peter Nolasko 1255 zgradil samostan usmiljencev. _NEWLINE_Njegov grob so \xc2\xbbrde\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0republikanci med \xc5\xa0pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno  1936 razdejali, njegove relikvije pa za\xc5\xbegali; kar je bilo spravljenih na varno, pa so neznanci 2007 ukradli, ter se je za njimi izgubila sleherna sled. _NEWLINE_Pobo\xc5\xbeni navadi, da odli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e cerkve hranijo svetni\xc5\xa1ke relikvije gre zahvala, da so se Rajkovi sveti ostanki le ohranili: v Padovi, Gaeti, Benetkah, Rimu in drugod po svetu.\n_START_SECTION_\nZavetni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Rajko je zavetnik babic in krivi\xc4\x8dno obto\xc5\xbeenih. Priporo\xc4\x8dajo se mu za sre\xc4\x8den porod in zoper otro\xc5\xa1ko vro\xc4\x8dico; je zavetnik nose\xc4\x8dnic, nerojenih otrok in spovedne mol\xc4\x8de\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nUpodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nUpodobljen je v redovnem obla\xc4\x8dilu usmiljencev (belo obla\xc4\x8dilo z rde\xc4\x8dim kri\xc5\xbeem), po navadi obdan z odkupljenimi kristjani. Na nekaterih upodobitvah ima usta zaklenjena s klju\xc4\x8davnico, v rokah pa dr\xc5\xbei mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko palmo. Redkeje je oble\xc4\x8den v kardinalska obla\xc4\x8dila, nosi kardinalski klobuk ali pa je klobuk zraven njega. Upodabljajo ga tudi v karminasto-rde\xc4\x8de-beli redovni\xc5\xa1ki obleki, z mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko palmo s tremi venci in z mon\xc5\xa1tranco v rokah.'