b'\n_START_ARTICLE_\nFosilno gorivo\n_START_PARAGRAPH_\nFosilna goriva ali mineralna goriva so goriva, ki vsebujejo ogljikovodike. Med tak\xc5\xa1na goriva spadajo premog, nafta ter zemeljski plin. Uporaba fosilnih goriv je omogo\xc4\x8dila razvoj industrije in je ve\xc4\x8dinoma izrinila vodne mline ter kurjavo lesa in \xc5\xa1ote za toploto._NEWLINE_Naravna fosilna goriva moramo pred uporabo primerno pripraviti s \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem, drobljenjem (premog) in destilacijo (nafto). Plinasta fosilna goriva vsebujejo ogljik, vodik, \xc5\xbeveplo, nafta dodatno \xc5\xa1e du\xc5\xa1ik. Premog vsebuje vse na\xc5\xa1tete elemente ter kisik in pepel. _NEWLINE_V naravnem okolju so naravna fosilna goriva plinasta, \xc4\x8de imajo njihove molekule manj kot 5 ogljikovih atomov, \xc4\x8de jih vsebujejo od 5 do 20, so teko\xc4\x8da, \xc4\x8de pa molekule vsebujejo 21 in ve\xc4\x8d ogljikovih atomov so fosilna goriva trdna. _NEWLINE_Pri proizvajanju elektrike se energija zgorevanja uporablja za pogon turbine. Starej\xc5\xa1i generatorji so pogosto uporabljali paro, ustvarjeno pri gorenju za pogon turbine, ampak v novej\xc5\xa1ih elektrarnah plini, ustvarjeni pri gorenju, poganjajo turbino neposredno. _NEWLINE_Pri se\xc5\xbeiganju fosilnih goriv nastajajo tudi snovi, ki so \xc5\xa1kodljive okolju. Del teh snovi se v kuri\xc5\xa1\xc4\x8dih in termoelektrarnah izlo\xc4\x8di v ozra\xc4\x8dje. Med \xc5\xa1kodljivimi snovi so okolju najbolj \xc5\xa1kodljivi ogljikov dioksid (CO2), ogljikov monoksid CO, du\xc5\xa1ikovi in _NEWLINE_\xc5\xbeveplovi oksidi (NOx in SOx) ter pra\xc5\xa1ni delci._NEWLINE_Du\xc5\xa1ikovi oksidi nastajajo pri temperaturah nad 1300\xc2\xa0\xc2\xb0C. Takrat se zrak, ki ga dovajamo za zgorevanje, segreje tako mo\xc4\x8dno, da du\xc5\xa1ikove molekule oksidirajo. Povzro\xc4\x8dajo fotokemi\xc4\x8dni smog in kisli de\xc5\xbe. Majhna koli\xc4\x8dina goriv iz ogljikovodikov so biogoriva, ki so pridobljena iz atmosferskega ogljikovega dioksida in tako ne pove\xc4\x8dujejo koli\xc4\x8dine tega plina v ozra\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nPo svetu kro\xc5\xbeite dve teoriji o izvoru fosilnih goriv: bolj pogosta biogeni\xc4\x8dna teorija ter abiogeni\xc4\x8dna teorija. Obe teoriji sta del intenzivne debate, ki se je za\xc4\x8dela v 1860. letih, kmalu po odkritju nafte. Biogeni\xc4\x8dna teorija pravi, da so fosilna goriva nastala iz ostankov rastlin in \xc5\xbeivali v sedimentnih kamninah. Organske molekule povezane s temi organizmi tvorijo skupino kemikalij, znanih kot kerogeni. Ti so kasneje spremenjeni v ogljikovodike v procesu katageneze. Abiogeni\xc4\x8dna teorija pa pravi, da so ogljikovi hidrati nastali ob Zemljinem nastanku._NEWLINE_Biogeni\xc4\x8dna teorija je bila bolj priljubljena, saj se je v poznem 19. stoletju mislilo, da je bila Zemlja ob nastanku zelo vro\xc4\x8da. To bi prepre\xc4\x8dilo nastanek ogljikovih hidratov, saj bi oksidirali v vodo in oglijkov dioksid. Ko se je kasneje ugotovilo, da vsa fosilna goriva vsebujejo sledi biolo\xc5\xa1kih ostankov, se je podpora biogeni\xc4\x8dni teoriji le pove\xc4\x8dala. Ideja, da bi \xc5\xbeivljenje (celo mikrobsko) lahko obstajalo na takih globinah, kjer se je na\xc5\xa1lo nafto, je bila namre\xc4\x8d \xc5\xa1e manj verjetna._NEWLINE_Raziskave v abiogeni\xc4\x8dno teorijo trenutno \xc5\xa1e potekajo.'