b'\n_START_ARTICLE_\nZgubljena vera\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nPolde Brelih je gore\xc4\x8d stalinist. Po vojni se priklju\xc4\x8di resoluciji, kar povzro\xc4\x8di nesporazume z njegovo \xc5\xbeeno Meto, ki je zagovornica Tita. Polde ne vidi ve\xc4\x8d smisla v svojem \xc5\xbeivljenju, izgubi slu\xc5\xbebo, zato se mora zaposliti Meta. \xc4\x8custvena odtujenost med zakoncema nara\xc5\xa1\xc4\x8da, zato Polde prevara svojo \xc5\xbeeno z Jelko Ogrizek. Polde odide iz mesta v doma\xc4\x8di kraj, na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo ga spremi Meta, posloviti pa se pride tudi Jelka. \xc5\xbdenski stojita druga ob drugi, a se ne poznata. Jelko prevzame ljubosumnost, \xc5\xbeeli si \xc5\xa1e dodatno razdreti Poldetov zakon. Meta se v \xc4\x8dasu Poldetove odsotnosti zbli\xc5\xbea z Mirkom Lenar\xc5\xa1i\xc4\x8dem, starim dru\xc5\xbeinskim prijateljem, ki z materjo \xc5\xbeivi v sobi v njuni hi\xc5\xa1i. Po Poldetovi vrnitvi med zakoncema ni ni\xc4\x8desar ve\xc4\x8d, razen dveh otrok, ki pa sta se prav tako odtujila od svojega o\xc4\x8deta. Polde odide k Jelki, ki ga nestrpno pri\xc4\x8dakuje, ti obiski postajajo vsakdanji, domov hodi le preno\xc4\x8devat. Jelka prosi Poldeta, naj se poro\xc4\x8di z njo, a si Polde poroke ne \xc5\xbeeli. Medtem se v kratkotrajno razmerje zapleteta tudi Meta in Mirko, a Meta razmerje v prepiru kon\xc4\x8da in tako zapusti oba, Poldeta in Mirka. Mirko in njegova mati se odselita. Polde Brelih se lo\xc4\x8di od Mete, ki ostane sama z njunima otrokoma.\n_START_SECTION_\nKritika, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nS tem romanom je Kranjec, slede\xc4\x8d te\xc5\xbenji po dejavnem literarnem odzivu na \xc5\xbeivljenjske situacije, prenesel epsko dogajanje iz zanj prevladujo\xc4\x8dega prekmurskega va\xc5\xa1kega okolja v zaprto dru\xc5\xbeinsko celico, v kateri nova partijska linija z odklonom od sovjetske partije povzro\xc4\x8di ideolo\xc5\xa1ki in hkrati \xc4\x8dustveni razdor med zakoncema. Prvi (\xc5\xbeena) se disciplinirano in tudi prepri\xc4\x8dano preusmeri, drugi pa ostaja zvest do tedaj propagiranim Stalinovim idealom in seveda v smislu idejne poante romana propade. S tem romanom Kranjec odkriva zanimivo podobo tedanjega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki razpada v razli\xc4\x8dnih smereh: socialnih, \xc4\x8dustvenih in moralnih, \xc4\x8demur je vzrok povsem zapolitiziran \xc4\x8das, ki vstopa v intimno \xc5\xbeivljenje stare, lomljive bur\xc5\xbeuazije in ga spreminja v dobrem in slabem pogledu (karierizem, pla\xc5\xa1no umikanje v zasebnost, hrepenenje po sre\xc4\x8di, opisano z zna\xc4\x8dilno poudarjeno kranj\xc4\x8devsko raz\xc4\x8dustvovanostjo). (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d 2002: 41)_NEWLINE_Takoj po romanu Pod zvezdo (1950) se je Kranjec odlo\xc4\x8dil za kriti\xc4\x8dne signale - tvegal je\xc2\xa0\xc2\xbbrazo\xc4\x8daranje\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbizgubljeno vero\xc2\xab. Osumljeni kominformovec je moral spet postati revolucionar in pisati, kar mu je le\xc5\xbealo na srcu. Tam pa mu je le\xc5\xbeala tudi prekmurska generacija, ki je bila pred vojno polna idealizma in je sanjarila o vzponu svoje pokrajine, v povojnih letih pa je bila potisnjena ob stran. Napisal je roman Zgubljena vera (1954), v katerem je informbirojevec skrivni junak, ki nosi avtobiografska znamenja\xc2\xa0\xc2\xbbgeneracije\xc2\xab, kot je avtor povedal Emilu Jagru, ta pa meni 24. oktobra 1957. (Zadravec 2007: 36)'