b'\n_START_ARTICLE_\nAk\xc3\xa7e\n_START_PARAGRAPH_\nAk\xc3\xa7e [ak\xc4\x8de] (osmansko tur\xc5\xa1ko: \xd8\xa2\xd9\x82\xda\x86\xd9\x87) je bila osnovna denarna enota Osmanskega cesarstva, ki se je za\xc4\x8del kovati med vladanjem sultana Orhana I. (1326-1359). Srebrnik je nastal verjetno po vzoru na bizantinski srebrn ali manj vreden zlat kovanec \xe1\xbc\x84\xcf\x83\xcf\x80\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd (gr\xc5\xa1ko: aspron - bel), ki ga je kovala dinastija Komnenov v Trapezundskem cesarstvu. Kovanec je imel \xc4\x8disto\xc4\x8do 900/1000, maso 1,2 g in premer pribli\xc5\xbeno 18 mm. Denar je postopoma izgubljal svojo vrednost, tako da je na za\xc4\x8detku 17. stoletja tehtal samo \xc5\xa1e 0,33 g in imel premer 13 mm._NEWLINE_Tri ak\xc3\xa7e so bile ena para, \xc5\xa1tirideset par (sto dvajset ak\xc3\xa7) pa en kuru\xc5\x9f, ki je kasneje postal osnovna denarna enota. Leta 1843 je bil srebrni kuru\xc5\x9f zdru\xc5\xbeen z zlato liro v kovanec iz dveh kovin._NEWLINE_Sulejmanova mo\xc5\xa1eja v Istanbulu, ki je bila zgrajena v 1550. letih, naj bi stala 59 milijonov ak\xc3\xa7, kar je bilo vredno 700.000 (verjetno bene\xc5\xa1kih) dukatov.'