b'\n_START_ARTICLE_\nAristotel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAristotel je \xc5\xbeivel med letoma 384 in 324 pr. n \xc5\xa1t. Rodil se je na otoku Evboja. Izhajal je iz bogate me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbeine. Njegov o\xc4\x8de Nikomah je bil namre\xc4\x8d za tiste \xc4\x8dase zdravnik. Pri 17. Letih se je Aristotel odpravil v Atene, kjer se je vpisal v Akademijo. Izu\xc4\x8dil se je za dobrega znanstvenika, filozofa. Poleg tega je bil u\xc4\x8denec in kritik Platona za katerega je dejal: \xc2\xbbPlaton mi je drag, a \xc5\xa1e dra\xc5\xbeja mi je resnica.\xc2\xab, s tem pa izkazal globoko spo\xc5\xa1tovanje do njega. Platon je uporabljal samo razum, Aristotel pa tudi \xc4\x8dute. Ni bil samo zadnji veliki gr\xc5\xa1ki filozof, temve\xc4\x8d je bil tudi prvi veliki biolog v Evropi. Ukvarjal se je z izredno veliko stvarmi, nekatere vede je formuliral povsem na novo in polo\xc5\xbeil njihove temelje, ki so jih kasneje razvijali drugi znanstveniki. Ima izredno velik pomen v evropski kulturi, ravno on je ustvaril strokovni jezik, ki ga posamezne znanstvene panoge uporabljajo \xc5\xa1e danes. Bil je izredno velik sistematik, ukvarjal se je z biologijo, filozofijo, matematiko, logiko, astronomijo, etiko, politiko...Aristotel je kritiziral svet idej. Ta naj bi bil preve\xc4\x8d onostranski, nadzemeljski in abstrakten. Trdil je, da se moramo zavedati za svet tukaj (materialni svet). Zanimal naj bi nas konkreten \xc4\x8dlovek, ki je dru\xc5\xbebeno bitje, katerega zna\xc4\x8dilnost je umovanje, \xc4\x8desar druga bitja nimajo. Njegov sklep je, da je \xc4\x8dlovek bitje, ki ima besedo. Za stvari pravi, da so lahko aktualne (torej so, obstajajo; so dejansko, stvarno) ali pa potencialne (jih \xc5\xa1e ni, zato ne obstajajo; so le mo\xc5\xbenost)._NEWLINE_Neskon\xc4\x8dno mu ne pomeni le neskon\xc4\x8dno veliko, temve\xc4\x8d tudi neurejenost - skratka vse, kar se ne da dokon\xc4\x8dno definirati. To je tisto, \xc4\x8demur\xc2\xa0\xc2\xbb(u)manjka meja\xc2\xab. ali karkoli dolo\xc4\x8dilnega._NEWLINE_Prav tako je razvil strokovni jezik, ki so ga uporabljali do renesanse. Aristotel je bil u\xc4\x8ditelj Aleksandra Velikega, s katerim je razvil dobro prijateljstvo. Ta mu je pomagal finan\xc4\x8dno z materialnimi pripomo\xc4\x8dki, zanj pa je ustnovil tudi knji\xc5\xbenico. Aristotel je veljal za avtoriteto. Bil je dober v fiziki, biologiji in astronimiji. Na teh podro\xc4\x8dij je bila znanost vidna do renesanse. Bil je tudi uradni za\xc4\x8detnik literarne teorije, logike, retorike, zgodovine in filozofije.\n_START_SECTION_\nAristotel in neskon\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nAristotelu pripisujemo tudi uvedbo razlike med aktualno in potencialno neskon\xc4\x8dnostjo. Neskon\xc4\x8dno mu ne pomeni le neskon\xc4\x8dno veliko, temve\xc4\x8d tudi neurejenost - skratka vse, kar se ne da dokon\xc4\x8dno definirati. To je tisto, \xc4\x8demur\xc2\xa0\xc2\xbb(u)manjka meja\xc2\xab. ali karkoli dolo\xc4\x8dilnega._NEWLINE_To razlaga s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi pokolenji. \xc5\xa0tevilo bodo\xc4\x8dih pokolenj je aktualno neskon\xc4\x8dno (se lahko uresni\xc4\x8di). Toda zaenkrat bi to bila za Aristotela le potencialna neskon\xc4\x8dnost, saj pravi, da je ta neiz\xc4\x8drpna - potencialno se sicer aktualizira - iz mo\xc5\xbenosti preide v dejansko, vendar le v skromnem obsegu - uresni\xc4\x8di se le del tega, kar je na razpolago, kajti nikakor niso iz\xc4\x8drpane vse potencialnosti (mo\xc5\xbenosti). Poglejmo primer tvojih sorodnikov. V tem trenutku (aktualnost) jih je kon\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo. Mo\xc5\xbenosti je \xc5\xa1tevilno: da se silno razmo\xc5\xbeite ali pa ne. Tej mo\xc5\xbenosti pravi Aristotel potencialna neskon\xc4\x8dnost. \xc4\x8ce bi se uresni\xc4\x8dila, bi govorili o aktualni neskon\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Neskon\xc4\x8dnost z dodajanjem v primeru dolo\xc4\x8dene kvantitete (oziroma kozmosa), Aristotel trdi, da ne more biti ne dejansko ne potencialno neskon\xc4\x8dnega univerzuma, kajti (glej zgoraj) ne more obstajati dejansko neskon\xc4\x8dno razse\xc5\xbeno telo. Vendar kozmos ne more biti niti potencialno neskon\xc4\x8den, kar je posledica Aristotelovega prepri\xc4\x8danja, da je \xc2\xbbmaterija (kozmosa) ve\xc4\x8dna in da ni ni\xc4\x8d narejenega iz ni\xc4\x8d\xc2\xab, kajti svet vsebuje vso obstoje\xc4\x8do materijo, ki obstaja v omejeni koli\xc4\x8dini. Re\xc4\x8deno druga\xc4\x8de, Aristotel ni nikoli pozabil, da ni\xc4\x8d ne nastane iz ni\xc4\x8d, ali \xc5\xa1e druga\xc4\x8de, Aristotel ni dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal mo\xc5\xbenosti, da bi lahko neka mo\xc4\x8d kaj ustvarila iz ni\xc4\x8d. Iz tega sledi, da mora biti kozmos nujno neskon\xc4\x8den v trajanju.'