b'\n_START_ARTICLE_\nLitoral\n_START_PARAGRAPH_\nLitoral (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine litus, litoris, obala), tudi bibavi\xc4\x8dni pas je priobalni pas morja, ki sega od najvi\xc5\xa1je obalne \xc4\x8drte, ki jo oblivajo najvi\xc5\xa1ji plimski valovi, do pribli\xc5\xbeno 200 m globine ali nizkega vodostaja. Zna\xc4\x8dilnost litorala so spremenljive toplotne in svetlobne razmere in vsebnosti kisika. Zna\xc4\x8dilen del litorala je pas bibavice. Razen besede litoral se pogosto uporablja tudi izraz priobalje ali litoralna cona.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nLitoral je razdeljen na ve\xc4\x8d mikroregij, ki so lahko razli\xc4\x8dne, odvisno od tega, o katerem okolju govorimo (morje, reka ali jezero). Tako na primer litoral v jezerih obsega teraso do 30 metrov globine, v plitkih jezerih tudi manj. Prav tako izraz litoral v razli\xc4\x8dnih delih sveta in v razli\xc4\x8dnih znanstvenih vedah lahko pomeni razli\xc4\x8dno. Na primer v vojni mornarici se govori o litoralni coni, ki je po pomenu povsem druga\xc4\x8dna kot tista, ki jo opredeljujejo in razumejo pomorski biologi._NEWLINE_Litoral ozna\xc4\x8duje gibanje vode, erozijo, mo\xc4\x8dno sedimentacijo, kolebanje temperature in bogastvo rastlinskega in \xc5\xbeivalskega sveta. Vse to pogosto ustvarja posebne mikropodnebne razmere, ugodne za razvoj edinstvenih vrst organizmov.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ko razumevanje litorala\n_START_PARAGRAPH_\nZa na\xc4\x8drtovanje in izvajanje pomorskih operacij se litoral opredeljuje kot obmo\xc4\x8dje morja, ki ga je treba nadzorovati zaradi podpore kopenskim operacijam, in obmo\xc4\x8dje kopnega, ki se lahko neposredno nadzira in brani z morja. Velikost tega obmo\xc4\x8dja je odvisna od raz\xc4\x8dlenjenosti obale, vrste oboro\xc5\xbeitve, ki se uporablja, in podobno.\n_START_SECTION_\nSupralitoral\n_START_PARAGRAPH_\nSupralitoral je prva stopnja litorala od kopnega proti morju. Stalno je nad vodo, morje ga vla\xc5\xbei samo s \xc5\xa1kropljenjem in razlivanjem valov. Vi\xc5\xa1ina te stopnje se spreminja, odvisno od izpostavljenosti obale, od pol metra na za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih mestih pa do nekaj metrov v vi\xc5\xa1ino, \xc4\x8de je obala izpostavljena vetru, ki prena\xc5\xa1a kapljice morja. Tukaj so organizmi prilagojeni na skrajne in spremenljive \xc5\xbeivljenjske razmere.\n_START_SECTION_\nMediolitoral\n_START_PARAGRAPH_\nMediolitoral ali evlitoral je druga stopnja litorala. To je obmo\xc4\x8dje izmenjave plime in oseke, ki se razteza od zgornje meje visoke plime do spodnje meje normalne oseke. Med plimo je potopljen v morje, pri oseki je zunaj njega, zato se ekolo\xc5\xa1ki vplivi (temperatura, vla\xc5\xbenost, osvetljenost in drugo) v tem obmo\xc4\x8dju zelo razlikujejo.\n_START_SECTION_\nInfralitoral\n_START_PARAGRAPH_\nInfralitoral je tretja stopnja litorala. Razteza se od spodnje meje plime in oseke do globine okoli 50 metrov (lahko manj ali ve\xc4\x8d, odvisno od prodora svetlobe). To je obmo\xc4\x8dje fotofilnih alg, ki se razvijajo na kamniti podlagi, in morskih cvetnic na premi\xc4\x8dni podlagi.\n_START_SECTION_\nCirkalitoral\n_START_PARAGRAPH_\nCirkalitoral je \xc4\x8detrta stopnja litorala. Razteza se od spodnje meje razprostranjenosti fotofilnih alg in morskih cvetnic vse do globine, do katere se razvijajo sciafilne alge, obi\xc4\x8dajno od 120 do 200 metrov. Pod 200 metri svetlobe, ki prodira, ni ve\xc4\x8d dovolj za fotosintezo in razvoj alg ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8d. Z globino se \xc5\xa1tevilo rastlinskih vrst manj\xc5\xa1a, \xc5\xbeivalskih pa pove\xc4\x8duje.'