b'\n_START_ARTICLE_\nAlva Myrdal\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d je vstopila v javni prostor 1930-tih letih kot klju\xc4\x8dna in vodilna zagovornica \xc5\xa1vedske socialne dr\xc5\xbeave. Z Gunnarjem Myrdalom je leta 1934 napisala knjigo Kriza v vpra\xc5\xa1anjih populacije (\xc5\xa1vedsko Kris sem befolkningsfr\xc3\xa5gan). Osnovno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de knjige\xc2\xa0je ugotovitev, da dru\xc5\xbeba potrebuje socialne reforme, ki omogo\xc4\x8dijo individualne svobode za \xc5\xbeenske in drugo pomo\xc4\x8di potrebno prebivalstvo, hkrati pa kako spodbujati ob tem \xc5\xa0vede k rojevanju, nose\xc4\x8dnosti, dru\xc5\xbeinam._NEWLINE_Velja za dolgoletno pomembno \xc4\x8dlanico \xc5\xa1vedske socialdemokratske stranke, v povojnem obdobju je bila tudi pomembna svetovalka Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov, celo imenovana za vodjo oddelka na politiko\xc2\xa0blaginje\xc2\xa0leta 1949. Od leta 1950 do 1955 je bila predsednica Unescovega oddelka za dru\xc5\xbebene vede.\xc2\xa0V obdobju\xc2\xa01955-1956\xc2\xa0je slu\xc5\xbeila kot \xc5\xa1vedska odposlanka v New Delhiju v Indiji, Rangunu, Burmi (sedaj Mjanmar) in \xc5\xa0rilanki._NEWLINE_Leta 1962 je\xc2\xa0Myrdal bila izvoljena v \xc5\xa1vedski parlament in leta 1962 je bila poslana kot \xc5\xa1vedski delegat Zdru\xc5\xbeenim narodom na konferenco o\xc2\xa0razoro\xc5\xbeitvi\xc2\xa0v \xc5\xbdenevi, tak\xc5\xa1no vlogo je tudi\xc2\xa0ohranila do leta 1973. _NEWLINE_Bila je mati dveh h\xc4\x8dera in enega sina. Umrla je dan po\xc2\xa0svojem 84. rojstnem dnevu.'