b'\n_START_ARTICLE_\nHarriet Tubman\n_START_SECTION_\nMladost, pobeg in abolicionizem\n_START_PARAGRAPH_\nV su\xc5\xbeenjstvo se je rodila okoli leta 1820 - podatka ni mo\xc4\x8d preveriti, ker ni rojstnega lista; sama je trdila, da okoli 1825 - kot Araminta Ross. Pozneje je prevzela materino ime Harriet in se okoli leta 1844 poro\xc4\x8dila s svobodnjakom Johnom Tubmanom. Leta in leta je morala prena\xc5\xa1ati nehumano ravnanje razli\xc4\x8dnih lastnikov in njihovih hlapcev; pri 12. letih ji je nadzornik zalu\xc4\x8dal v glavo kilogramsko ute\xc5\xbe, ker ni \xc5\xbeelela pomagati pri kaznovanju pobeglega su\xc5\xbenja, zaradi \xc4\x8desar je vse do smrti trpela za napadi narkolepsije._NEWLINE_Ko je leta 1849 po smrti lastnika sli\xc5\xa1ala, da bodo su\xc5\xbenje na planta\xc5\xbei prodali, je svojo usodo vzela v svoje roke in pobegnila na sever ter zapustila mo\xc5\xbea, ki ji ni \xc5\xbeelel slediti. Na begu so ji pomagali so\xc4\x8dutni kvekerji, \xc4\x8dlani abolicionisti\xc4\x8dnega gibanja, ki so vzdr\xc5\xbeevali Underground Railroad (dobesedno angle\xc5\xa1ko podtalna \xc5\xbeeleznica), tajno organizacijo, ki je spravljala su\xc5\xbenje s su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1kega Juga na svobodni Sever. Pozneje se je aktivno priklju\xc4\x8dila Underground Railroad in postala ena njihovih najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih vodnikov. V 19 odpravah je osebno pripeljala okoli 300 su\xc5\xbenjev v svobodo, med njimi tudi svoja ostarela star\xc5\xa1a. Nikoli je niso ujeli in, po lastnih besedah,\xc2\xa0\xc2\xbbnikoli ni izgubila potnika\xc2\xab, kljub temu, da so na njeno glavo razpisali tiralico na najvi\xc5\xa1jo vsoto za kateregakoli vodnika - kar 40.000 dolarjev (upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d inflacijo bi leta 2005 to zneslo od pol milijona do nekaj milijonov evrov). Med su\xc5\xbenji in abolicionisti je bila zaradi svojih vodni\xc5\xa1kih sposobnosti znana pod vzdevkom Mojzes. Med ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno je, poleg tega, da je delala kot kuharica in bolni\xc5\xa1ka sestra, slu\xc5\xbeila tudi kot vohunka za Sever. Tudi tokrat je niso ujeli in tudi med vojno je pomagala na stotine ljudem prebegniti v svobodne zvezne dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nMetode\n_START_PARAGRAPH_\nRazlog njenih uspe\xc5\xa1nih podvigov ti\xc4\x8di v njeni prekanjenosti, drznosti in neusmiljenosti pri sledenju izvrstno pripravljenih na\xc4\x8drtov. Ko je, na primer, pregledovala kak\xc5\xa1no pokrajino, je v\xc4\x8dasih kot varnostni ukrep s seboj nosila dve koko\xc5\xa1i. Kadar se ji je zdelo, da ljudje postajajo sumljivi, je koko\xc5\xa1i izpustila in jih spet lovila. To je zabavalo belce, ki so domnevali, da neu\xc4\x8dinkovita lovilka koko\xc5\xa1i \xc5\xbee ne more biti prekanjena tatica su\xc5\xbenjev._NEWLINE_Neko\xc4\x8d je na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji ugotovila, da lovci na su\xc5\xbenje opazujejo vlake, namenjene na sever, da bi ulovili njo in njeno skupino. Brez oklevanja je vso skupino vkrcala na vlak, ki je peljal na jug, saj je uspe\xc5\xa1no uganila, da njeni zasledovalci nikoli ne bi pri\xc4\x8dakovali umika na sovra\xc5\xbeno ozemlje. Pozneje je za\xc4\x8drtano pot nadaljevala na varnej\xc5\xa1em mestu._NEWLINE_Poleg tega je imela striktno politiko, da je, \xc4\x8deprav je cenila pogum su\xc5\xbenjev, ki so sprejeli njeno povabilo za tvegano pot na sever, ubila vsakega od njih, ki si je pozneje premislil in se je \xc5\xbeelel vrniti, da ne bi izdal skupine.\n_START_SECTION_\nPovojno civilno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHarriet Tubman je \xc5\xa1e naprej delovala kot aktivistka za pravice Afroameri\xc4\x8danov in \xc5\xbeensk. Sarah Bradford je kot njena biografinja zapisala njene zgodbe, tako da je leta 1869 izdala knjigo Prizori iz \xc5\xbeivljenja Harriet Tubman (izvirno Scenes in the Life of Harriet Tubman). To je precej omililo njeno \xc5\xbealostno finan\xc4\x8dno stanje - za njene voja\xc5\xa1ke in humanitarne zasluge \xc5\xa1e 30 let po vojni ni dobila nobene vladne pokojnine. Istega leta se je poro\xc4\x8dila z Nelsonom Davisom, 10 let mlaj\xc5\xa1im veteranom dr\xc5\xbeavljanske vojne._NEWLINE_Po smrti mo\xc5\xbea je na starost stanovala v auburn\xc5\xa1kem domu za \xc4\x8drnce v stiski, ki ga je sama pomagala ustanoviti. Zgrajen je bil na ozemlju dr\xc5\xbeave New York, ki ji ga je prodal njen slavni prijatelj William H. Seward, biv\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavni sekretar ZDA. Do svoje smrti za plju\xc4\x8dnico v letu 1913 je \xc5\xa1e z zanosom pripovedovala zgodbe s svojih podvigov. Pokopali so jo z voja\xc5\xa1kimi \xc4\x8dastmi.'