b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega vnebovzetja, Kanal\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKanalska kaplanija je obstajala \xc5\xbee v 13.stoletju, zato naj bi bila na mestu dana\xc5\xa1nje cerkve \xc5\xbee stala mala cerkvica, kot je bilo pisano v eni od listin kanalskega \xc5\xbeupnijskega arhiva. Omenjena je \xc5\xbee v listinah iz leta 1296. Tudi pergamentno pismo iz leta 1389 govori, da so v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xbee "redno opravljali slu\xc5\xbebo bo\xc5\xbejo". Cerkev je neko\xc4\x8d predstavljala glavno to\xc4\x8dko mestnega naselja. Oblika prvotne cerkve je neznana._NEWLINE_Ker stara cerkvica ni ve\xc4\x8d odgovarjala potrebam nara\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8dega prebivalstva, so zgradili novo, gotsko, kot dokazuje napis na prvem oporniku ju\xc5\xbene stene prezbiterija v gotski minuskuli "incepcio chori - anno domini m cccc xxx pmo" (1431) in konsakracijske listine iz leta 1439. Cerkev je tedaj posvetil gori\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Kristof._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu, ki ga je povzro\xc4\x8dila stena leta 1632, so skoraj celotno cerkev restavrirali in barokizirali. Za popravilo cerkve so morale prispevati svoj dele\xc5\xbe skoraj vse okoli\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije. Ko so bila leta 1670 dela kon\xc4\x8dana, je cerkev ponovno posvetil ljubljanski \xc5\xa1kof Jo\xc5\xbeef Rabatta.\n_START_SECTION_\nArhitektura in notranjost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska cerkev v Kanalu le\xc5\xbei nekako sredi naselja in je vklju\xc4\x8dena v pravokotni trg, vendar ni obrnjena proti trgu, kot so obi\xc4\x8dajno druge cerkve, ampak meji nanj s stransko, ju\xc5\xbeno steno. Do tega je pri\xc5\xa1lo zato, ker je okoli cerkve stalo obzidano pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, vse do leta 1782, ko so ga preselili k cerkvi svete Ane._NEWLINE_Celotno zgradbo, ki je dolga 30 m, danes sestavljata 6 m \xc5\xa1irok, trostrano zaklju\xc4\x8den prezbiterij in podol\xc5\xbena, pravokotna ladja, \xc5\xa1iroka 10 m. Na severozahodni strani ladje je 35 m visok zvonik, na vzhodno steno severne kapele je prislonjena zakristija._NEWLINE_Prezbiterij je monumentalna gotska trostrano zaklju\xc4\x8dena stavba. Prvotnim, kasneje barokiziranim oknom so leta 1899, ob \xc4\x8dasu cerkvene regotizacije, dali mi\xc5\xa1ljeno prvotno obliko iz 15.stoletja (nova vitra\xc5\xbena okna so iz leta 1991). Ustvarili so navidezno arhitekturo toskanskega reda. Z zvezdasto obo\xc4\x8dno shemo in tridelnimi polkro\xc5\xbenimi slu\xc5\xbeniki, ki zlogujejo ritem sten, se prezbiterij kanalske cerkve uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najzanimivej\xc5\xa1e dvoranske prezbiterije v So\xc5\xa1ki dolini._NEWLINE_Velik oltar (iz leta 1760) je baro\xc4\x8den in bene\xc5\xa1ko ob\xc4\x8duten, je izradno kvalitetno in mojstrsko delo gori\xc5\xa1ke kamnose\xc5\xa1ke delavnice pod vplivom bene\xc5\xa1ke umetni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Kararski marmornati baldahinski oltar krasita kipa sv. Valentina in sv. Janeza Nepomuka, ki v rokah dr\xc5\xbei kri\xc5\xbe in palmo. Med tremi stebri stojita na desni strani tabernaklja, sveti Pavel in na levi strani sveti Peter. Strogost in zadr\xc5\xbeanost stebri\xc5\xa1\xc4\x8dnega reda se razgiba \xc5\xa1ele v krivinah kupole s kopico oblakov in angelskih glavic tik pod kupolo. Angelske glavice so zbrane v venec okrog reliefa, ki predstavlja goloba s krili razpetimi nad veliko \xc4\x8drko M. Ta relief je simbol Marijinega oznanjenja, ko je sv. Duh razsvetlil Marijo. Oltarna slika Vnebovzete Matere Bo\xc5\xbeje je iz leta 1960, na leseno podlago pa jo je naslikal Otmar \xc4\x8crnilogar.'