b'\n_START_ARTICLE_\nErnestina Jelov\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nErnestina Jelov\xc5\xa1ek se je rodila 18. decembra 1842 na Starem trgu v Ljubljani v domu star\xc5\xa1ev Ane Jelov\xc5\xa1ek. Bila je druga h\xc4\x8di Ane Jelov\xc5\xa1ek in Franceta Pre\xc5\xa1erna, njuna prvorojenka Rezika je umrla \xc5\xa1e pred Ernestininim rojstvom. Ernestino je mati dala v rejo v Ig, Pre\xc5\xa1eren je bil zaradi sporov z Ano z Ernestino malo v stiku, pre\xc5\xbeivnino je po\xc5\xa1iljal prek tretje osebe. Na njegovo \xc5\xbeeljo je Ana vzela Ernestino pri dveh letih iz reje. Leta 1845 je Ernestina dobila brata Franceta. Ana je dala Ernestino svojemu bratu Martinu, sina Franceta pa v rejo. Pre\xc5\xa1eren je Ernestino redno obiskoval, iz tega obdobja je Ernestina ohranila najlep\xc5\xa1e spomine, ki jih je zapisala v delu Spomini na Pre\xc5\xa1erna. Po letu 1846 se je Pre\xc5\xa1ernovo gmotno stanje zelo poslab\xc5\xa1alo, nehal je po\xc5\xa1iljati denarno podporo. Ko je bila Ernestina stara \xc5\xa1est let, jo je mama skupaj z bratom Francetom peljala v Kranj, da bi Pre\xc5\xa1eren na smrtni postelji otroka priznal za svoja. Ernestina je tedaj zadnji\xc4\x8d videla o\xc4\x8deta._NEWLINE_V otro\xc5\xa1kih letih je bila Ernestina precej ob\xc4\x8dutljiva in zaprta vase. Zgodaj se je morala privaditi rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. Po Pre\xc5\xa1ernovi smrti je dru\xc5\xbeina \xc5\xbeivela v veliki stiski. Pre\xc5\xa1eren je otroka imenoval za svoja dedi\xc4\x8da, \xc4\x8deprav jima ni ni\xc4\x8d zapustil. Francetov in Ernestinin skrbnik dr. Rudolf je s posredovanjem \xc5\xa1kofa Wolfa pri Bernbacherju pridobil podporo enega goldinarja na mesec kot izjemno milo\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki jima je bila namenjena do desetega leta. Bernbacher je umrl 1850, takrat sta otroka nehala prejemati milo\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Oktobra 1850 je Ernestina za\xc4\x8dela obiskovati ur\xc5\xa1ulinsko \xc5\xa1olo, kjer se je izkazala kot pridna in pametna, bila je najbolj\xc5\xa1a u\xc4\x8denka v razredu. Med ur\xc5\xa1ulinke je niso sprejeli, saj je bila nezakonski otrok. Nau\xc4\x8dila se je \xc5\xa1ivati, pri osmih letih si je sama prislu\xc5\xbeila za hrano in po en krajcar dnevno. \xc4\x8ceprav se je \xc5\xbeelela izobra\xc5\xbeevati, jo je mati po \xc5\xa1tirih letih vzela iz \xc5\xa1ole. 1855 je umrl brat France. Ana Jelov\xc5\xa1ek je od\xc5\xa1la slu\xc5\xbeit v Trst, trinajstletna Ernestina je ostala sama v Ljubljani, sprva je bila pestunja, za delo je prejemala 50 krajcarjev. Kasneje ji je pomagal stric. Leta 1856 je od\xc5\xa1la za mamo v Trst. Ko je bil iz slu\xc5\xbebe odpu\xc5\xa1\xc4\x8den Anin ljubimec Stehna, je morala Ernestina delati tudi pono\xc4\x8di in za\xc4\x8dela bolehati. Julija 1866 sta Ana in Ernestina sledili Stehni na Dunaj. Ernestina je materi pomagala pri \xc5\xa1ivanju._NEWLINE_V zadnjih letih svojega \xc5\xbeivljenja ji je mati pojasnila svoje razmerje s Pre\xc5\xa1ernom. Ernestina se je obrnila na dr. Razlaga, ki se je zanjo zavzel. Na pobudo pravnika Slanca so dunajski visoko\xc5\xa1olci izkupi\xc4\x8dek dobrodelnega koncerta izro\xc4\x8dili Ani in Ernestini. Po materini smrti 1875 je Ernestina zbolela in \xc5\xa1la v bolni\xc5\xa1nico, ko si je opomogla, se je leta 1877 vrnila v domovino. Zanjo so se zavzele nekatere ljubljanske gospe, \xc5\xa1e posebej Tav\xc4\x8darjeva \xc5\xbeena Franja Tav\xc4\x8dar, in ji omogo\xc4\x8dile delo \xc5\xa1ivilje. Bila je v prijateljskih zvezah z Vatroslavom Holzem, Josipom Cimpermanom, Antonom A\xc5\xa1kercem. Kasneje se je pre\xc5\xbeivljala od skromnih podpor, ki jih je zbirala Manica Koman. Tik pred smrtjo so jo slepo prepeljali v ubo\xc5\xbenico. Tam je umrla na Pre\xc5\xa1ernov rojstni dan, 3. decembra 1917. Leta 1967 so njene posmrtne ostanke prenesli v Pre\xc5\xa1ernov gaj v Kranju. Pokopana je blizu o\xc4\x8detovega spomenika.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSpomini na Pre\xc5\xa1erna so njeno najpomembnej\xc5\xa1e delo, ki je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini iz\xc5\xa1lo 1903. Prevedel ga je Janko Kessler, izdal Anton A\xc5\xa1kerc. Delo je nastajalo med letoma 1875 in 1876, ve\xc4\x8dinoma na Dunaju. Tam se je ukvarjala s politiko, svoje nazore je delila v pismih in diskusijah z znanimi politiki, med njimi tudi z dr. Razlagom, tedanjim poslancem. Njeni nazori bi se lahko razvili pod vplivom Razlaga, saj se je z njegovimi idejami dosledno strinjala; sovra\xc5\xbeila je duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, klerikalizem, posebno pa dr. Bleiweisa. Pozneje je te svoje nazore omilila. Bleiweisovo delovanje jo je osebno prizadelo, saj naj bi on oviral delovanje in napredek mladoslovencev, menila je, da je sovra\xc5\xbeil Pre\xc5\xa1erna, da je razvrednotil njegovo prizadevanje za razvoj in napredek, o\xc4\x8dital mu je pisanje v bohori\xc4\x8dici in njegovo delo cenil manj od dela Koseskega. Bleiweisovi politiki je kljub temu pripisovala ustrezne zasluge; meni, da je skupaj s klerikalci prvi ljudem predstavil idejo naroda._NEWLINE_Leta 1886 je bila navedena med sodelavci Ljubljanskega zvona v zvezi z razpravo, ki jo je objavila leta 1883 objavila pod naslovom Pre\xc5\xa1iren \xc4\x8dlovek. Iz pisem Levcu je razvidno, da je bila pripravljena za Zvon pisati \xc5\xa1e naprej, a urednik njenih prispevkov ni upo\xc5\xa1teval. Leta 1900 je v Ljubljanskem zvonu iz\xc5\xa1la \xc4\x8drtica V samotni uri, leta 1902 \xc4\x8drtica Dan v Vrbi. Kot \xc4\x8dlanica Splo\xc5\xa1nega slovenskega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva je imela leta 1903 dve predavanji o o\xc4\x8detu. Predavanje Pre\xc5\xa1eren in Slovenke je iz\xc5\xa1lo 1903 v Slovenskem narodu._NEWLINE_Njeno ustvarjanje je bilo preskromno, da bi se mogla z njim pre\xc5\xbeivljati. Delo je trpka obto\xc5\xbeba naroda, ki ne zna ceniti vrednosti sedanjosti, temve\xc4\x8d le preteklost, ko je \xc5\xbee prepozno, da bi se prepre\xc4\x8dil propad njihovih tvorcev, s \xc4\x8dimer je merila na veljavo Pre\xc5\xa1erna, ki jo je pridobil \xc5\xa1ele po smrti.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crtice in predavanje\n_START_PARAGRAPH_\nErnestina Jelov\xc5\xa1ek je napisla pet \xc4\x8drtic, dve so objavili, tri so ostale v rokopisu, od tega dve v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Dan v Vrbi je iz\xc5\xa1la v Ljubljanskem zvonu 1902. Ernestina je 1902 prvi\xc4\x8d obiskala Pre\xc5\xa1ernovo rojstno hi\xc5\xa1o v Vrbi. Na doma\xc4\x8diji je gospodaril Jo\xc5\xbee Vovk, Ernestinin mlaj\xc5\xa1i bratranec. Ernestina si dolgo ni \xc5\xbeelela videti Pre\xc5\xa1ernove rojstne hi\xc5\xa1e, \xc5\xbeelela je na njegov grob, zato je tudi od\xc5\xa1la v domovino. Na poti zaradi naravnih lepot spozna, zakaj je imel Pre\xc5\xa1eren rad Gorenjsko, zakaj je ostal zvest slovenstvu in slovenskemu jeziku. \xc4\x8crtica V samotni uri, objavljena v Ljubljanskem zvonu 1900, je bila zapisana okoli stoletnice Pre\xc5\xa1ernovega rojstva. Ernestina se primerja z grmi\xc4\x8dem, ki je izpostavljen vetru, nevihtam, a \xc5\xa1e vedno raste ob misli na jutranji son\xc4\x8dni \xc5\xbearek. Za Ernestino je bil jutranji \xc5\xbearek Pre\xc5\xa1eren. Sedaj \xc5\xbeivljenje ena\xc4\x8di s trpljenjem._NEWLINE_\xc4\x8crtica Bilo je je rokopis v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini iz leta 1903, hrani ga SAZU. V trenutkih samote Ernestina premi\xc5\xa1ljuje o preteklosti, pravi, da se \xc5\xbeivljenje sedaj zaklju\xc4\x8duje. Otro\xc5\xa1tvo, ki ji je oblikovalo zna\xc4\x8daj, je bilo zanjo kljub rev\xc5\xa1\xc4\x8dini sre\xc4\x8dno obdobje. Svoje \xc5\xbeivljenje primerja z u\xc4\x8dilnico, \xc4\x8de bi imela dar pripovedovanja, bi lahko o \xc5\xbeivljenju zapisala mnogo ve\xc4\x8d. \xc4\x8ctica Nezakonska mati je nedatiran rokopis v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki ga hrani SAZU v Kidri\xc4\x8devi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini. Je interpretacija Pre\xc5\xa1ernove pesmi Nezakonska mati, ki preide v razmi\xc5\xa1ljanje o nezakonskih otrocih in njihovi usodi. Pesem vsebinsko predstavi. Skozi prizadevanje matere, da poskrbi za svojega nezakonskega otroka, se ka\xc5\xbee moralna tendenca pesmi. V tema\xc4\x8dnih urah je nedatirana rokopisna \xc4\x8drtica v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, hrani jo SAZU v Kidri\xc4\x8devi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini. Razdeljena je na tri dele, in sicer So\xc4\x8dutje, Slavec ter Ujeti Slavec. V So\xc4\x8dutju pi\xc5\xa1e o ljudeh, ki nosijo svoje srce na dlani, in ljudeh, ki \xc4\x8dustev ne ka\xc5\xbeejo. \xc4\x8clovek mora biti sre\xc4\x8den ali pa trpeti tedaj, ko ga nih\xc4\x8de ne vidi. V fantazijskem Slavcu pi\xc5\xa1e o sanjah, v katerih ji je v podobi slavca govorila ljubezen. V Ujetem slavcu se po\xc4\x8duti osamljeno, razpravlja o ujetosti slavca in pesnika. Te tri rokopisne \xc4\x8drtice so danes objavljene v knjigi Janeza Mu\xc5\xa1i\xc4\x8da Sila Spomina._NEWLINE_Pre\xc5\xa1eren in Slovenke je predavanje, ki ga je imela na obletnico Pre\xc5\xa1ernove smrti, 8. februarja 1903, za \xc4\x8dlanice Splo\xc5\xa1nega slovenskega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva, ki je nato iz\xc5\xa1lo v Slovenskem narodu. Pre\xc5\xa1erna predstavi subjektivno, svoj govor primerja z govorom matere h\xc4\x8deri, ki govori o svoji edini ljubezni. Pre\xc5\xa1erna bi morala poznati vsaka vsaj malo izobra\xc5\xbeena Slovenka, saj je v svojih pesmih opeval Slovenko in njeno lepoto. Ta lepota je le za\xc4\x8dasna, zato mora \xc5\xbeenska poleg lepote imeti tudi dobro srce, druga\xc4\x8de pesnik izgubi svojo vero. Pre\xc5\xa1eren si je \xc5\xbeelel, da bi Slovenke cenile njegovo poezijo zato, ker je bila doma\xc4\x8da, slovenska. Pre\xc5\xa1eren je s pou\xc4\x8devanjem Luize Pesjak pokazal, da se zavzema za izobra\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk. Ernestina je predavanje zaklju\xc4\x8dila z navezavo na Zdravljico, kjer naj bi po njeno Pre\xc5\xa1eren zapisal oporoko in kjer se je spomnil na Slovenke.\n_START_SECTION_\nSpomini na Pre\xc5\xa1erna\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo Razlaga je od 1875\xe2\x80\x9476 v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini pisala svoje spomine (Erinnerungen an Dr. Franz Pre\xc5\xa1ern). Razlagu jih je izro\xc4\x8dila skupaj s Pre\xc5\xa1ernovo literarno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki jo 1876 dobila od Bleiweisa, kasneje je to prejel Levstik. Nov sestavek spominov brez naslova je Ernestina napisala 1877. Levstik Ernestininih podatkov ni uporabil nikjer, po njegovi smrti je Ernestina spomine prejela nazaj skupaj s Pre\xc5\xa1ernovo literarno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino. Za Levca je 1888 napisala nov rokopis spominov, po Razlagovi smrti je prejela svoje prvotne spomine, jih prepisovala in popravljala od 1880\xe2\x80\x9483. Ta rokopis je v skr\xc4\x8deni obliki izdala v slovenskem prevodu Kesslerja leta 1903._NEWLINE_Spomini na Pre\xc5\xa1erna so sestavljeni iz predgovora, kraj\xc5\xa1ega sestavka, ki nadome\xc5\xa1\xc4\x8da uvod in devetih poglavij. Na za\xc4\x8detku vsakega poglavja predstavi vsebino poglavja (1. poglavje: Dr. Razlag. Verodostojnost glavnega vira\xc2\xa0\xc2\xbbSpominom\xc2\xab. Pre\xc5\xa1eren, njegova zunanjost. Nekoliko potez iz njegovega zna\xc4\x8daja. Njegovi nazori o \xc5\xbeenstvu. Iz njegovih dija\xc5\xa1kih let.; 2. poglavje: Julija Primic. Dr. Crobath. Emil Korytko in grof Horodynski. Langus. [Miha Kastelic|Kastelic]]. Pre\xc5\xa1eren se seznami z Ano Jelov\xc5\xa1kovo.; 3. poglavje: Matija \xc4\x8cop. Andrej Smole.; 4. poglavje: Ane Jelov\xc5\xa1kove \xc4\x8dimdalje bolj intimno razmerje s Pre\xc5\xa1ernom. Tega razmerje svetle in temne strani.; 5. poglavje: Pre\xc5\xa1eren se preseli v Kranj za odvetnika. Poskus samomora. Pre\xc5\xa1eren zboli. Ana Jelov\xc5\xa1ekova se poslovi s svojima dvema otrokoma od Pre\xc5\xa1erna, le\xc5\xbee\xc4\x8dega na smrtni postelji. Dagarin. Pre\xc5\xa1ernova smrt. Dr. Bleiweis. Pre\xc5\xa1ernova oporoka.; 6. poglavje: H karakteristiki Pre\xc5\xa1ernove dobe.; 7. poglavje: Pripomnje k nekaterim pesmim Pre\xc5\xa1ernovim. 8. poglavje: Pesnik Pre\xc5\xa1eren in tedanje dru\xc5\xbeabne razmere v Ljubljani. Nekaj o tedanjih advokatih. Poezija in advokatura. Opazke o Pre\xc5\xa1ernovi oporoki. Svobodomiselnost, najve\xc4\x8dji greh Pre\xc5\xa1ernov. Pre\xc5\xa1eren, \xc4\x8cop in Smole \xe2\x80\x93 zastopniki napredne smeri na Slovenskem.; 9. poglavje: Pre\xc5\xa1ernova narodno-napredna (liberalna) pa duhovni\xc5\xa1ka konservativna (klerikalna) stranka z dr. Janezom Bleiweisom na \xc4\x8delu. Politikar dr. Janez Bleiweis. Bleiweisovo mnenje o Pre\xc5\xa1ernovi literarni zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini v letopisu \xc2\xbbSlov. Matice\xc2\xab (1875). Ali je se\xc5\xbegal Dagarin kaj Pre\xc5\xa1ernovih rokopisov? Jurij Pre\xc5\xa1eren. Dr. Poga\xc4\x8dnik. In \xc5\xa1e enkrat: Pre\xc5\xa1eren in Bleiweis. Pre\xc5\xa1eren in Vraz._NEWLINE_O\xc4\x8deta je v spominih opisovala, kot se ga je spomnila sama in kot ji je o njem pripovedovala mati. Delo je napisano pod vplivom tedanjih mladoslovencev; Ernestina namre\xc4\x8d poudarja pomen slovenskega jezika in kulture, poleg tega pa je razvidno njeno zavzemanje za zdru\xc5\xbeitev ju\xc5\xbenih Slovanov. Delo ima literarnozgodovinsko vrednost, saj so v njem zgodovinska dejstva, s katerimi lahko interpretiramo Pre\xc5\xa1ernovo delo. Prisotne so nedoslednosti in napake, ki so posledica njene subjektivnosti, z \xc5\xbeeljo, da svojega o\xc4\x8deta predstavi v najbolj\xc5\xa1i mo\xc5\xbeni lu\xc4\x8di. Tako pi\xc5\xa1e, da Pre\xc5\xa1eren ni posve\xc4\x8dal pozornosti mladim dekletom, \xc4\x8deprav je Ana Jelov\xc5\xa1ek prvega njegovega nezakonskega otroka rodila pri \xc5\xa1estnajstih letih._NEWLINE_Loti se tudi interpretacije in pojasnjuje njegove pesmi (Krst pri Savici, Solda\xc5\xa1ka, Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena, Sonetni venec, Pevcu). Pesmi so ve\xc4\x8dkrat le izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za popisovanje lastnih nazorov o ljubezni, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini, narodu, zato ne moremo govoriti, da gre za prave interpretacije. Bolj pomembna so mesta, kjer obravnava Pre\xc5\xa1ernovo zasebno \xc5\xbeivljenje. NPi\xc5\xa1e, da je bil Pre\xc5\xa1eren ponosen, trde volje, svobodomiseln, samozavesten, da ni nikdar izgubil razsodnosti, da je imel izvrsten spomin, da je bil rad neodvisen, la\xc5\xbei in krivice ni prena\xc5\xa1al. Pre\xc5\xa1eren je spoved preziral, saj je menil, da krivice namesto \xc4\x8dloveka ne more popraviti nih\xc4\x8de. Uprl se je po\xc4\x8detju duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, zoper Boga ni nikoli govoril. Izrazito je bil navezan na svojo mater. Svoje dol\xc5\xbenosti je izpolnjeval vestno in natan\xc4\x8dno, pri delu je bil dosleden. \xc5\xbdelel je narodovo neodvisnost, narod naj bi \xc5\xa1ele po njegovi smrti uvidel, kaj je storil zanj. Domovine ni \xc5\xbeelel zapustiti niti tedaj, ko bi v Moskvi lahko dobil dobro pla\xc4\x8dano slu\xc5\xbebo._NEWLINE_Ernestina je \xc5\xbeelela Pre\xc5\xa1erna opravi\xc4\x8diti njegove slabosti, kot so nagnjenje do vina, kart, \xc5\xbeensk. V poglavjih o \xc5\xbeenskah, ki so bile bolj ali manj tesno povezane s Pre\xc5\xa1ernom, je nekoliko pristranska in osebna. Do \xc5\xbeensk naj bi bil zelo nezaupljiv, jih zani\xc4\x8deval, \xc5\xbeenskam iz uglednej\xc5\xa1ih krogov se je velikokrat posmehoval. Ker je rad dvoril lepim dekletom, so ta mislila, da je vanje zaljubljen, Pre\xc5\xa1eren je za \xc5\xbeeno hotel vzeti le mater svojih otrok. Ernestina dvomi, da je bil Pre\xc5\xa1eren tako navdu\xc5\xa1en nad Julijo Primic, kot to opeva v svojih pesmih; ko je spoznal Julijo, je bila \xc5\xa1e zelo mlada, zato naj ga ne bi zanimala. Ernestina \xc5\xa1e dodaja, da Julije morda niti ni poznal. Julija naj bi bila tako le pesni\xc5\xa1ka ljubezen, \xc5\xbeivljenjska pa Ana Jelov\xc5\xa1ek, s katero bi se poro\xc4\x8dil, ko bi zaslu\xc5\xbeil dovolj, da bi zmogel pre\xc5\xbeivljati sebe in dru\xc5\xbeino. Svojo mater Ano Jelov\xc5\xa1ek ka\xc5\xbee izrazito brezobzirno, njenega ravnanja, da jo je dala v rejo, da je imela brata raje od nje, ne \xc5\xbeeli opravi\xc4\x8diti. Popisuje tudi osebe, ki so bile tesneje povezane s Pre\xc5\xa1ernom in njegovim delovanjem, med drugim \xc4\x8copa, Smoleta, Crobatha, Bleiweisa, Vraza, Dagarina.'