b'\n_START_ARTICLE_\nDelfi\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nDelfi so v zgornji osrednji Gr\xc4\x8diji na planotah ob pobo\xc4\x8dju gore Parnas z Apolonovim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem, starodavnim prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dem. Ta polkro\xc5\xbena skalna ostroga je znana kot Fajdriada, od koder je lep razgled po dolini._NEWLINE_Jugozahodno od Delfov, pribli\xc5\xbeno 15 km stran, je pristani\xc5\xa1ko mesto Kira ob Korintskem zalivu. Grki so menili, da so Delfi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de celotne Zemlje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDelfski orakelj je imel precej\xc5\xa1en vpliv na ves gr\xc5\xa1ki svet. Z njim so se posvetovali pred vsemi ve\xc4\x8djimi dejanji: vojno, ustanovitvijo kolonij. Bil je spo\xc5\xa1tovan tudi v dr\xc5\xbeavah z gr\xc5\xa1kim vplivom, kot sta bili Lidija, Karija, in celo v Egiptu. Orakelj je bil znan tudi zgodnjim Rimljanom. Sedmi in zadnji rimski cesar, Tarkvinij O\xc5\xa1abni, je po sre\xc4\x8danju s ka\xc4\x8do v bli\xc5\xbeini svoje pala\xc4\x8de poslal delegacijo, tudi z dvema od svojih sinov, da se posvetujejo v prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du. _NEWLINE_Prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de je imelo koristi, ko je bilo pod pokroviteljstvom makedonskih kraljev. Pozneje je bil pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Etolske zveze, ki je igrala vodilno vlogo pri odbijanju galskih vdorov pod vodstvom Brena leta 279 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in varovala sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Delfi so pod prevlado Etolcev u\xc5\xbeivali mir do 168, 167 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so Rimljani s\xc4\x8dasoma prevladovali v regiji. Rimska republika je za\xc5\xa1\xc4\x8ditila prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pred nevarnim barbarskim vpadom leta 109 in 105 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Leta 86 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je med mitridatskimi vojnami rimski general Sula odredil delfskemu amfiktijonu, da po\xc5\xa1lje plemenite kovine kot daritev v templju. Naro\xc4\x8dilo so ubogali brez ugovora, saj so se bali rimske oblasti. Tri leta pozneje so Medi, tra\xc4\x8danska plemena, vdrli v Delfe, za\xc5\xbegali tempelj, oropali sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in ukradli "ve\xc4\x8dni ogenj" z oltarja. V po\xc5\xbearu je del strehe templja propadel. [30] V istem letu je bil tempelj hudo po\xc5\xa1kodovan v potresu. Tako je orakelj za\xc4\x8del propadati in okolica je postala zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Pi\xc4\x8dlo lokalno prebivalstvo je ostalo brez dela. Verodostojnost prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da je upadla tudi zaradi dvomljivih napovedi._NEWLINE_Ko je Neron pri\xc5\xa1el v Gr\xc4\x8dijo leta 66, je odnesel ve\xc4\x8d kot 500 najbolj\xc5\xa1ih kipov iz Delfov v Rim. Poznej\xc5\xa1i rimski cesarji iz flavijske dinastije so bistveno prispevali k njegovi obnovi. Orakelj je nekoliko zacvetel med vladanjem cesarja Hadrijana, ki ga je verjetno obiskal dvakrat. Tudi Hadrijan je mestu daroval popolno avtonomijo. Plutarh je bil s svojo prisotnostjo kot glavni duhovnik pomemben dejavnik. Barbarski napadi so se spet za\xc4\x8deli med vladanjem Marka Avrelija._NEWLINE_Do 4. stoletja so Delfi dobili status mesta, ki je bilo zahodno od obmo\xc4\x8dja sveti\xc5\xa1\xc4\x8da.  Konstantin Veliki je izropal ve\xc4\x8d spomenikov, predvsem ka\xc4\x8dji steber ali trino\xc5\xbenik iz Plataje, ki ga je uporabil za okras svojega novega glavnega mesta Konstantinopla._NEWLINE_Kljub rasti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva po rimskem cesarstvu je bilo prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1e naprej dejavno pogansko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vsaj do 4. stoletja, tudi pitijske igre so bile \xc5\xa1e naprej vsaj do leta 424, a upadanje se je nadaljevalo. Poskus cesarja Julijana o\xc5\xbeiviti helenisti\xc4\x8dni politeizem ni pre\xc5\xbeivel njegove vladavine. Izkopavanja so v mestu razkrila veliko triladijsko baziliko in sledove cerkvene stavbe v gimnaziju sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. V 6. ali 7. stoletju je bil kraj zapu\xc5\xa1\xc4\x8den, \xc4\x8deprav je en \xc5\xa1kof v Delfih na seznamu \xc5\xa1kofov v poznem 8. in zgodnjem 9. stoletju._NEWLINE_\xc4\x8cas in naravne nesre\xc4\x8de so dodale sliko opusto\xc5\xa1enja neko\xc4\x8d slavnega mesta. Pozneje je bila ustanovljena majhna in nepomembna vasica Kastri.\n_START_SECTION_\nZgradbe in strukture\n_START_PARAGRAPH_\nPoselitev v Delfih sega v neolitik z obse\xc5\xbeno zasedenostjo in uporabo, ki se za\xc4\x8dne v mikenskem obdobju (1600\xe2\x80\x931100 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Ve\xc4\x8dina ru\xc5\xa1evin, ki je ohranjena \xc5\xa1e danes, je iz najbolj intenzivnega obdobja dejavnosti v 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.  Njihovo zaporedje in usoda sta znana le iz fragmentov in opisov Pavzania.\n_START_SECTION_\nApolonov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nBog Apolon (\xe1\xbc\x88\xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x89\xce\xbd) je kot najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki bog med vsemi bogovi poosebljal mladostno, mo\xc5\xa1ko lepoto in moralno \xc4\x8distost. Gr\xc5\xa1ka kultura je po njem razvila svoj ideal lepega, krepostnega, atletskega in omikanega mladeni\xc4\x8da. Apolon je bil bog kuge, a tudi zdravilstva, glasbe (zlasti igranja na liro), lokostrelstva (vendar ne v vojni ali na lovu) in prero\xc5\xa1tva. V helenizmu so ga poistovetili s soncem. Pripisovali so mu tudi skrb za ovce in \xc5\xbeivino._NEWLINE_Prvo Apolonovo juna\xc5\xa1ko dejanje je bilo, ko so Delfi (\xce\x94\xce\xb5\xce\xbb\xcf\x95\xce\xbf\xce\xaf) postali njegovo bivali\xc5\xa1\xc4\x8de; ubil je bo\xc5\xbeanskega varuha Pitona, ki je poosebljal temne sile podzemlja. V Apolonovo \xc4\x8dast so v Delfih vsaka \xc5\xa1tiri leta prirejali pitijske igre. To so bile druge najpomembnej\xc5\xa1e igre v Gr\xc4\x8diji. Od samega za\xc4\x8detka so vklju\xc4\x8devale glasbeno tekmovanje v himnah, posve\xc4\x8denih bogu. \xc5\xa0ele pozneje so po zgledu olimpijskih iger dodali atletske tekme in konjske dirke. Nagrada je bil venec, spleten iz lovorja, ki so ga nabrali v dolini Tempe._NEWLINE_V delfskem prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du je Apolonova sve\xc4\x8denica Pitija (\xce\xa0\xcf\x85\xcf\x91\xce\xaf\xce\xb1) govorila po domnevno Apolonovem navdihu ter ljudem, ki so pri\xc5\xa1li iskat nasvet, izrekala prerokbe. Med prerokovanjem je Pitija sedela na visokem trino\xc5\xbeniku, ki je bil podoben kuhinjski posodi. Zgodovinar Plutarh poro\xc4\x8da, da je v zgodnji dobi Pitija izrekala prerokbe samo en dan v letu, zgodaj spomladi; pozneje morda enkrat mese\xc4\x8dno. Vsak poizvedovalec je pri\xc5\xa1el po morju pod Delfe, se povzpel po dolini in najprej pri\xc5\xa1el do Ateninega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in tolosa pod skalama Fajdriadam. Tu blizu je bil tudi gimnazij. Nato se je moral najprej o\xc4\x8distiti v vodah studenca Kastalije. Pred vstopom v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo obzidano, je moral najprej pri zunanjem oltarju darovati sveto poga\xc4\x8do, pri notranjem oltarju pa kozo ali ovco. Povzpel se je po ovinkasti poti mimo zakladnic, kjer so posamezne polis pu\xc5\xa1\xc4\x8dale svoje darove delfskemu Apolonu. \xc5\xa0ele tedaj je vstopil v notranje sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ali aditon, kjer je sedela Pitija._NEWLINE_Ru\xc5\xa1evine templja v Delfih, vidne danes, so iz 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in predstavljajo dorski peripteral. Postavljen je bil na ostankih zgodnej\xc5\xa1ega templja, datiranega v 6. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ki je bil postavljen tam, kjer je bil o sveti\xc5\xa1\xc4\x8de iz 7. stoletja, ki se pripisuje arhitektoma Trofoniju in Agamedu. _NEWLINE_Tempelj iz leta 548 pr. n. \xc5\xa1t. je bil imenovan "tempelj Alkmajonidov" v poklon atenski dru\xc5\xbeini, ki je financirala njegovo obnovo po po\xc5\xbearu, ki je uni\xc4\x8dil prvotno strukturo, ki je bila posve\xc4\x8dena Hefajstu in Ateni. Nova stavba je bil dorski heksastilni tempelj s 6 \xc3\x97 15 stebri. Ta tempelj je uni\xc4\x8dil potres leta 375 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Pediment skulpture je bil darilo Praksija in Androstena iz Aten. Podoben je drugi tempelj, ki je ohranil 6 \xc3\x97 15 stebrov okoli stilobata velikosti pribli\xc5\xbeno 21,70 x 58,20 metrov. [34] V notranjosti je aditon (gr\xc5\xa1ko \xce\x86\xce\xb4\xcf\x85\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbd ali latinsko adytum \xe2\x80\x93 nedostopen), sredi\xc5\xa1\xc4\x8de delfskega oraklja in sede\xc5\xbe Pitije. Za tempelj je veljalo delfsko geslo spoznaj samega sebe. Gesla so pripisali Apolonu, ki jih je uveljavil v prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du ali sedmim modrecem Gr\xc4\x8dije ("spoznaj samega sebe" je prav tako mogo\xc4\x8de pripisati drugim znanim filozofom). Tudi ta tempelj je leta 373/72 pr. n. \xc5\xa1t. uni\xc4\x8dil potres in skalni podori so pod seboj pokopali kipe s trikotnega \xc4\x8dela. Obnovo je za\xc4\x8del Fokij po vojni leta 346 pr. n. \xc5\xa1t. in se je kon\xc4\x8dala okoli 320 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Tempelj je pre\xc5\xbeivel do leta 390, ko je rimski cesar Teodozij I. prepovedal prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in je uni\xc4\x8dil tempelj, ve\xc4\x8dino kipov, umetnin. Vse je bilo uni\xc4\x8deno v imenu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ker je hotel odstraniti vse sledove poganstva.\n_START_SECTION_\nAmfiktijonski svet\n_START_PARAGRAPH_\nAmfiktijonski svet je bil svet predstavnikov \xc5\xa1estih gr\xc5\xa1kih plemen, ki so obvladovali Delfe in tudi \xc5\xa1tiriletne pitijske igre. Sestali so se dvakrat letno in pri\xc5\xa1li iz Tesalije in osrednje Gr\xc4\x8dije. S\xc4\x8dasoma je mesto Delfi pridobilo ve\xc4\x8d samostojnosti in svet je izgubil velik del svojega vpliva.\n_START_SECTION_\nZakladnice\n_START_PARAGRAPH_\nOd vhoda v mesto pelje sveta cesta navkreber skoraj do templja samega. Ob njej je veliko votivnih kipov in \xc5\xa1tevilne zakladnice dr\xc5\xbeav, ki so jih sezidala \xc5\xa1tevilna gr\xc5\xa1ka mesta in plemena iz tujine, pa tudi tista iz celine, v spomin na zmage in v zahvalo prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du za njegov nasvet, za katerega so verjeli, da je prispeval k tem zmagam. Imenujejo se "zakladnice", ker so vsebovale darove, podarjene Apolonu; to je bila pogosto "desetina" (tithe), naropana v bitki. Najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a je obnovljena Atenska zakladnica, zgrajena v spomin na zmago Atencev v bitki pri Maratonu leta 490 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Velik del arhitekturnega programa je na ogled v bli\xc5\xbenjem muzeju._NEWLINE_Ve\xc4\x8d zakladnic je mogo\xc4\x8de prepoznati, med njimi Sifnijsko zakladnico, posve\xc4\x8deno mestu Sifnos, katere dr\xc5\xbeavljani so dali desetino pridelka iz svojih srebrnih rudnikov, dokler ni rudnik propadel, ko ga je preplavilo delovanje morja._NEWLINE_Druge so \xc5\xa1e Sikionska, Beocijska, Tebanska. Ena najve\xc4\x8djih zakladnic je bila zakladnica mesta Argos. Zgrajena je bila v poznem dorskem obdobju, bila je ponos Argejcev pri predstavitvi njihovega mesta med drugimi mestnimi dr\xc5\xbeavicami. Kon\xc4\x8dana je bila leta 380 pr. n. \xc5\xa1t., zakladnica je \xc4\x8drpala predvsem iz Herinega templja v Argolidi, akropoli mesta. Nedavna analiza arhai\xc4\x8dnih prvin zakladnice pa je pokazala, da je bila narejena pred njo.\n_START_SECTION_\nOltar prebivalcev Iosa\n_START_PARAGRAPH_\nJe na sprednji strani Apolonovega templja. Glavni oltar sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je bil pla\xc4\x8dan in zgrajen za ljudstvo z otoka Ios. Datiran je v 5. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem po napisu na vencu. V celoti je izdelan iz \xc4\x8drnega marmorja, razen baze in venca. Oltar naredi mo\xc4\x8dan vtis. Obnovljen je bil leta 1920.\n_START_SECTION_\nStoa Aten\xc4\x8danov\n_START_PARAGRAPH_\nStoa je severovzhodno od glavnega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Zgrajena je bila v jonskem slogu in je sestavljena iz sedmih \xc5\xbelebastih stebrov, nenavadno izrezljanih iz posameznih kosov kamna (ve\xc4\x8dina stebrov je bila zgrajena iz ve\xc4\x8d spojenih kolutov). Napis na stilobatu ka\xc5\xbee, da je bila zgrajena, ko so Atenci po njihovem mnenju zmagali nad Perzijci leta 478 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V stoi so spravili svoje vojne trofeje k obstoje\xc4\x8demu poligonalnemu zidu.\n_START_SECTION_\nSibilina skala\n_START_PARAGRAPH_\nSibilina skala je kot nekak\xc5\xa1na pri\xc5\xbenica, balvan med Atensko zakladnico in Stoo Aten\xc4\x8danov ob sveti cesti, ki vodi do Apolonovega templja, v arheolo\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju Delfi. Trdijo, da je pred Apolonovo Pitijo stara Sibila sedela in izdajala svoje prerokbe.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Delfih je bilo dodatno zgrajeno na hribu nad Apolonovim templjem in gledalcem ponuja pogled na sveti\xc5\xa1\xc4\x8de in spodnjo dolino. Zgrajeno je bilo v 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, vendar je bilo ve\xc4\x8dkrat predelano. Njegovih 35 vrst lahko sprejme 5000 gledalcev.\n_START_SECTION_\nTolos\n_START_PARAGRAPH_\nTolos na sveti\xc5\xa1\xc4\x8du Atene Pronaje (\xe1\xbc\x88\xce\xb8\xce\xb7\xce\xbd\xe1\xbe\xb6 \xce\xa0\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xbf\xce\xb9\xce\xb1, "Atena previdna") je kro\xc5\xbena zgradba, ki je bila zgrajena iz pentelijskega marmorja med 380 in 360 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Sestavljalo jo je 20 stebrov razporejenih okoli zunanjega premera 14,76 metra z 10 korintskimi stebri v notranjosti. Tla cele in zidec na katerem stojijo stebri, so iz temnega elevzinskega marmorja._NEWLINE_Tolos je pribli\xc5\xbeno 800 m od glavnih razvalin v Delfih (na 38.480172\xc2\xb0N 22.507886\xc2\xb0E). Trije stebri so bili obnovljeni leta 1938, zaradi \xc4\x8desar je to najbolj fotografirana to\xc4\x8dka turistov v Delfih. Vitruvij (vii, uvod) ugotavlja, da je bil arhitekt kro\xc5\xbene stavbe Teodor Samos.\n_START_SECTION_\nGimnazij\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazij, ki je 800 m oddaljen od glavnega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, je bil skupina zgradb, ki jih je uporabljala delfska mladina. Zgradba je bila sestavljena iz dveh ravni: stoa na zgornji ravni je zagotavljala odprt prostor in palestra, bazen, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de v spodnjem nadstropju. Za bazen in kopali\xc5\xa1\xc4\x8de so trdili, da imata magi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d in omogo\xc4\x8data sposobnost komuniciranja z Apolonom.\n_START_SECTION_\nStadion\n_START_PARAGRAPH_\nStadion je \xc5\xa1e na vrhu hriba, onstran svete ceste in gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Zgrajen je bil v 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, vendar se je v poznej\xc5\xa1ih stoletjih spremenil. Zadnja ve\xc4\x8dja sprememba je bila v 2. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja pod pokroviteljstvom Heroda Ati\xc5\xa1kega, ko sta bila zgrajena kamnita tribuna s sede\xc5\xbei in (obokan) vhod. To je omogo\xc4\x8dalo sedenje 6500 gledalcev, proga je bila dolga 177 metrov in 25,5 m \xc5\xa1iroka.\n_START_SECTION_\nHipodrom\n_START_PARAGRAPH_\nNa hipodromu so bile dirke na pitijskih igrah. Ni sledu o njem, vendar lega stadiona in nekateri ostanki zidov napeljujejo, da je bil verjetno na ravnici poleg glavnega dela mesta in dale\xc4\x8d od templja.\n_START_SECTION_\nPoligonalni zid\n_START_PARAGRAPH_\nPodporni zid je bil zgrajen za podporo terase za gradnjo drugega Apolonovega templja leta 548 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ime ima zaradi poligonalne oblike, v kateri je izdelan. Pozneje, od 200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem dalje, so kamne popisali s pogodbami o osvoboditvi su\xc5\xbenjev, ki je bila posve\xc4\x8dena Apolonu. Pribli\xc5\xbeno tiso\xc4\x8d je evidentiranih na zidu.\n_START_SECTION_\nKastalijski izvir\n_START_PARAGRAPH_\nKastalijski ali sveti izvir le\xc5\xbei v grapi Fedrid. Ohranjeni so ostanki dveh monumentalnih vodnjakov, ki so dobili vodo iz izvira od arhai\xc4\x8dnega do rimskega obdobja s poznej\xc5\xa1im rezom v skalo. V njem so se romarji o\xc4\x8distili, preden so vstopili v sveti kraj.\n_START_SECTION_\nAtletski kipi\n_START_PARAGRAPH_\nDelfi so znani po svojih \xc5\xa1tevilnih ohranjenih atletskih kipih. Prvotno jih je bilo v Olimpiji veliko ve\xc4\x8d, a jih je veliko propadlo. Delfi so glavno mesto atletskih kipov. Kleobis in Biton iz Argosa, dva brata, sinova Kidipe, Herine sve\xc4\x8denice, znana po svoji mo\xc4\x8di, sta bila prva znana atletska kipa v Delfih (600 pr. n. \xc5\xa1t.) Kipa sta spomin na vle\xc4\x8denje materinega voza namesto odsotnih volov ve\xc4\x8d milj do sveti\xc5\xa1\xc4\x8da Here. Njuna mati je prosila Hero za darilo za njun trud. Ko sta vstopila v Herin tempelj, sta zadremala in se nista nikoli ve\xc4\x8d zbudila. Postala sta nesmrtna in dobila ve\xc4\x8dno priznanje za spo\xc5\xa1tovanje in ljubezen, ki sta jo pokazala do svoje matere. V \xc4\x8dast dveh mo\xc5\xa1kih so njihovi sodr\xc5\xbeavljani poslali dva posebna kipa v Delfi._NEWLINE_Delfski voznik bojnega voza je \xc5\xa1e ena starodavna relikvija, ki se je ohranila. Je eden najbolj znanih kipov iz antike. Voznik bojnega voza je izgubil \xc5\xa1tevilne dele, vklju\xc4\x8dno voz in levo roko, vendar stoji kot poklon atletski umetnosti antike.\n_START_SECTION_\nArhitekturna tradicija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tiri templji so zaporedno zasedali obmo\xc4\x8dje pred po\xc5\xbearom 548/7 pr. n. \xc5\xa1t., po katerem je Alkmajonid zgradil petega. Pesnik Pindar je opeval Alkmajonidov tempelj v Pitijskih odah 7.8\xe2\x80\x939, v kateri so tudi podrobnosti o tretji zgradbi (Pajan 8. 65\xe2\x80\x9375). Druge podrobnosti najdemo pri Pavzaniu (10.5.9\xe2\x80\x9313) in Homerjevi himni Apolonu (294). Prvi tempelj bil zgrajen iz lesa oljk iz Tempe. Drugi je bil narejen iz \xc4\x8debeljega voska in kril, vendar je \xc4\x8dude\xc5\xbeno valoval z mo\xc4\x8dnim vetrom in obstal med Hiperborejci. Tretji, kot jih je opisal Pindar, je bil ustvarjen za boga Hefajsta in Ateno. Toda njegovi arhitekturni detajli vsebujejo Sirene kot kipe, katerih smrtonosne pesmi so izzvale olimpske bogove, da so zakopali tempelj v zemljo (po Pavzaniasu ga je uni\xc4\x8dil potres in ogenj)._NEWLINE_\xc4\x8cetrti tempelj sta iz kamna zgradila Trofonij in Agamed.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ki muzej v Delfih\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki muzej Delfi stoji ob vzno\xc5\xbeju glavnega arheolo\xc5\xa1kega kompleksa, na vzhodni strani vasi in na severni strani glavne ceste. Muzejska hi\xc5\xa1a hrani veli\xc4\x8dastno zbirko, povezano z anti\xc4\x8dnimi Delfi, tudi najzgodnej\xc5\xa1i znan zapis za melodijo znamenitega voznika bojnega voza, zlate zaklade, odkrite pod sveto cesto in fragmente z reliefi iz Sifnijske zakladnice. Neposredno ob izhodu (ve\xc4\x8dina turisti\xc4\x8dnih vodnikov ga prezre) je napis, ki omenja rimskega prokonzula Galija._NEWLINE_Vstopa v muzej in glavni kompleks sta lo\xc4\x8dena in pla\xc4\x8dljiva, zni\xc5\xbeana vstopnica se dobi za vstop na oba. Ob muzeju sta majhna kavarna in po\xc5\xa1ta.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nNa najdi\xc5\xa1\xc4\x8du je bila od srednjega veka vas Kastri. Pred sistemati\xc4\x8dnimi izkopavanji so morali vas preseliti, vendar so se prebivalci upirali. Prilo\xc5\xbenost, da preselijo vas, se je pojavila, ko je bila po\xc5\xa1kodovana zaradi potresa in so va\xc5\xa1\xc4\x8danom ponudili povsem novo naselje v zameno za staro mesto. Leta 1893 je Francoska arheolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola iz Aten odstranila velike koli\xc4\x8dine zemlje \xc5\xa1tevilnih plazov in tako razkrila velike zgradbe in strukture Apolonovega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in templja Atene Pronaje skupaj z ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d predmeti, napisi in skulpturami._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je zdaj urejeno in je zelo priljubljen turisti\xc4\x8dni cilj. Je lahko dostopno iz Aten za enodnevni izlet. Nekateri ga kombinirajo z zimskimi \xc5\xa1porti na gori Parnas, pa tudi pla\xc5\xbeami in poletnimi \xc5\xa1porti v bli\xc5\xbeini obale Fokide._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je tudi za\xc5\xa1\xc4\x8diteno kot obmo\xc4\x8dje izjemne naravne lepote. Tukaj ni industrijskih objektov, razen cest in tradicionalne arhitekture, tudi visokonapetostni vodi in podobno so preusmerjeni tako, da niso vidni z obmo\xc4\x8dja sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Nemote\xc4\x8d je tudi razgled.\n_START_SECTION_\nMesto\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni Delfi so zahodno od arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da in so zato priljubljen turisti\xc4\x8dni cilj. Stoji ob glavni cesti, ima veliko hotelov in preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xa1tevilne gostilne in bare. Glavne ulice so ozke in pogosto enosmerne. Evropska pe\xc5\xa1pot E4 vodi skozi vzhodni konec mesta. Poleg arheolo\xc5\xa1kega pomena Delfi privabljajo turiste, ki obiskujejo smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Parnas ter priljubljena obalna mesta v regiji._NEWLINE_V srednjem veku je bilo zgrajeno mesto, imenovano Kastri, na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. Stanovalci so uporabili marmorne stebre in druge strukture kot podporne nosilce in strehe za svoje improvizirane hi\xc5\xa1e, obi\xc4\x8dajen na\xc4\x8din obnove mest, ki so bila delno ali v celoti uni\xc4\x8dena, zlasti po potresu leta 1580. Leta 1893 so arheologi Francoske \xc5\xa1ole iz Aten kon\xc4\x8dno ugotovili dejanski kraj anti\xc4\x8dnih Delfov in vas so preselili zahodno od tempeljskega mesta.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Delfi je pri reformi lokalne samouprave 2011 nastala z zdru\xc5\xbeitvijo osmih nekdanjih ob\xc4\x8din, ki so postale ob\xc4\x8dinske enote:  Amfis, Delfi, Desfina, Galaksidi, Gravija, Iteja, Kalieis, Parnas._NEWLINE_Upravni sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine je v najve\xc4\x8djem mestu Amfis. Skupno \xc5\xa1tevilo prebivalcev v ob\xc4\x8dini je 32.263. Mesto Delfi ima 2373 prebivalcev, medtem ko ima ob\xc4\x8dinska enota Delfi, vklju\xc4\x8dno s Krizo, 3511 prebivalcev.'