b'\n_START_ARTICLE_\nSpomini (Jenko)\n_START_PARAGRAPH_\nSpomini so povest slovenskega pesnika in pisatelja Simona Jenka._NEWLINE_Spomini so dvojna prvoosebna pripoved. Prvi ali avtenti\xc4\x8dni pripovedovalec pripoveduje zgodbo drugemu, fiktivnemu pripovedovalcu in ta jo sporo\xc4\x8da bralcu. Povest je sestavljena iz raznih idej, snovi in oblikovnih prvin ter nosi v sebi vsa znamenja romanti\xc4\x8dno-realisti\xc4\x8dne dvojnosti.\n_START_SECTION_\nSnov\n_START_PARAGRAPH_\nSnov za svoja pripovedna dela je pisatelj vzel v najve\xc4\x8dji meri iz kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja. Tudi za okvirno prvoosebno povest Spomini, kjer pripovedovalec zgodbe sicer ne sodi povsem v va\xc5\xa1ko okolje, \xc4\x8deprav iz njega izhaja. Dejanje v povesti se odvija mehani\xc4\x8dno, brez nujnosti in vzro\xc4\x8dne utemeljitve, docela po zgledu romanti\xc4\x8dne proze. Vsi dogodki od za\xc4\x8detka in skoraj do konca povesti so zaviti v temo nejasnosti. \xc4\x8cim bolj pa se bli\xc5\xbeamo koncu, tem bolj se razkrivajo pravi vzroki dogajanja in njegovo ozadje. Odkriva se analiti\xc4\x8dna zgodba v preteklosti, ki terja nadaljevanje in svoj konec v sedanjosti. Vendar je analiti\xc4\x8dna zgodba v Jenkovih Spominih mo\xc4\x8dno okrnjena, skoraj povsem nerazvita, saj ji je pisatelj posvetil razmeroma majhno pozornost.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nNekega dne ciganka va\xc5\xa1kim fantom napove usodo. \xc5\xa0e istega ve\xc4\x8dera pride do obra\xc4\x8dunavanja z njimi in eden od fantov je ranjen, krivca za kazen po\xc5\xa1ljejo k vojakom. Poboju sledi \xc5\xa1e skrivnosten umor \xc5\xbeupana. \xc4\x8cez nekaj let se od vojakov vrne Janez in razkrije namige, spri\xc4\x8do katerih je napadel svojega rojaka Bla\xc5\xbeeta. Za njim se iz tujine vrne tudi Bla\xc5\xbee in pred smrtjo na za\xc4\x8dudenje vseh prizna umor \xc5\xbeupana. Oba nato priznata, da ju je k dejanju na\xc5\xa1\xc4\x8duvala ciganka in s tem ma\xc5\xa1\xc4\x8devala smrt svojega mo\xc5\xbea, ki naj bi jo pred leti zakrivila \xc5\xbeupan in va\xc5\xa1ki mlinar.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevne osebe\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja oseba je torej ciganka, ki se po prvem poglavju umakne iz prizori\xc5\xa1\xc4\x8da in odslej nastopa v ozadju, od koder s svojo ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnostjo spro\xc5\xbei dejanja. Podredi si bolj dejavni osebi v povesti, Janeza in Bla\xc5\xbeeta. Oba uresni\xc4\x8dujeta njene na\xc4\x8drte, ne da bi se tega zavedala. Preko njiju se ciganka ma\xc5\xa1\xc4\x8duje va\xc5\xa1\xc4\x8danom za smrt svojega mo\xc5\xbea. Vsi ti nenavadni dogodki se odigravajo ob nedeljah in praznikih, najve\xc4\x8dkrat zve\xc4\x8der in pozno v no\xc4\x8d, ob fantovskem vasovanju in igrah. Razgibava jih spro\xc5\xa1\xc4\x8deno, nenadzirano \xc4\x8dustvo in nenadzirani \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki instinkt: ljubezen in sovra\xc5\xa1tvo, ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnost in ljubosumje.'