b'\n_START_ARTICLE_\nKulturna inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nKulturna inteligentnost oziroma kulturni koli\xc4\x8dnik (CQ) se nana\xc5\xa1a na posameznikovo sposobnost u\xc4\x8dinkovitega funkcioniranja v situacijah, ki so zaznamovane s kulturno raznolikostjo. Pojem sta razvila avtorja P. Christopher Earley in Soon Ang v 21. stoletju, v kontekstu rapidne globalizacije, ki pa predstavlja posledico hitrega razvoja tehnologije (predvsem transportne in komunikacijske). Le-ta namre\xc4\x8d pove\xc4\x8duje medkulturne interakcije, ki pa lahko s seboj prinesejo veliko kulturnih nesporazumov, napetosti in konfliktov. Kulturna inteligentnost naj bi regulirala tak\xc5\xa1ne destabilizirajo\xc4\x8de dejavnike znotraj medkulturnega konteksta, ki postaja neizogiben del prakti\xc4\x8dne realnosti globalizacije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tiri-faktorski model CQ\n_START_PARAGRAPH_\nEarly in Ang sta koncept kulturne inteligentnosti gradili na konsenzusu, da inteligentnost predstavlja ve\xc4\x8d kot le kognitivne sposobnosti. \xc5\xa0tiri-faktorski model CQ temelji na Sternbergovi in Dettermanovi integraciji mnogih razli\xc4\x8dnih pogledov na inteligentnost v teoretski okvir, ki predstavlja \xc5\xa1tiri komplementarna na\xc4\x8dina konceptualiziranja inteligentnosti na ravni posameznika: metakognitivni, kognitivni, motivacijski in vedenjski._NEWLINE_Metakognitivni CQ se nana\xc5\xa1a na posameznikovo raven kulturnega zavedanja v \xc4\x8dasu medkulturnih interakcij. Le-ta vklju\xc4\x8duje strategije, ki posamezniku omogo\xc4\x8dajo, da razvije nove hevristike in pravila za socialne interakcije v novih kulturnih okoljih, na na\xc4\x8din da procesira informacije na globlji ravni. Ljudje, ki imajo visok metakognitivni CQ se zavestno spra\xc5\xa1ujejo o svojih kulturnih predpostavkah in reflektirajo svoje kulturno znanje, ko so v interakciji s posamezniki iz drugih kultur. Gre za zelo pomembno komponento kulturne inteligentnosti, saj le-ta poudarja aktivno premi\xc5\xa1ljevanje o ljudeh in situacijah znotraj razli\xc4\x8dnih kulturnih kontekstov, na na\xc4\x8din da spro\xc5\xbea aktivno izzivanje rigidnega zana\xc5\xa1anja na lastne kulturne predpostavke, in spodbuja posameznika, da se adaptira in popravi svoje strategije. Zaradi tega so le-te bolj kulturno ustrezne, kot tudi bolj u\xc4\x8dinkovite, glede na \xc5\xbeelene cilje znotraj medkulturnega konteksta._NEWLINE_Kognitivni CQ predstavlja znanje o normah, praksah in konvencijah v razli\xc4\x8dnih kulturah, ki ga posameznik pridobi skozi izobra\xc5\xbeevanje in osebne izku\xc5\xa1nje. \xc4\x8ceprav tradicionalni pristopi najbolj poudarjajo to komponento, je potrebno kognitivni vidik kombinirati z drugimi vidiki CQ. Razlog za to se nahaja v dejstvu, da kulturne norme in vrednote predstavljajo razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, kako pripadniki dolo\xc4\x8dene kulture vidijo koncepte kot je \xc4\x8das, avtoriteta in medosebni odnosi. \xc4\x8ce takega znanja ni, se lahko zgodi, da bo posameznik dezorientiran v medkulturnem kontekstu, saj ne bo razumel osnovnih pravil, po katerih funkcionirajo pripadniki druge kulture._NEWLINE_Motivacijski CQ predstavlja posameznikovo zmo\xc5\xbenost, da usmerja svojo pozornost in energijo v u\xc4\x8denje o delovanju v kulturno raznolikih situacijah. V skladu s teorijo pri\xc4\x8dakovane vrednosti, smer in jakost energije, usmerjene v dolo\xc4\x8deno nalogo, sta dolo\xc4\x8deni z dvema elementoma: s pri\xc4\x8dakovanjem uspe\xc5\xa1nega opravljanja naloge in z vrednostjo, ki jo pripisujemo uspe\xc5\xa1nem opravljanju te naloge. Torej, ta vidik kulturne inteligentnosti se povezuje predvsem s kognitivno komponento CQ, saj posameznik potrebuje znanje o kulturi, da se v dolo\xc4\x8denem medkulturnem kontekstu po\xc4\x8duti dovolj kompetentno, da neko nalogo uspe\xc5\xa1no opravi. Po drugi strani pa brez ustrezne intrinzi\xc4\x8dne (notranje) motivacije, ki temelji na pripisovanju vrednosti opravljanja naloge, uporaba \xc5\xa1e tako zelo \xc5\xa1irokega znanja o kulturnih zna\xc4\x8dilnostih ne bo privedla do uspe\xc5\xa1nega opravljanja naloge._NEWLINE_Vse tri doslej omenjene komponente se nana\xc5\xa1ajo na mentalne zmo\xc5\xbenosti posameznika. Vedenjski CQ pa predstavlja posameznikovo zmo\xc5\xbenost ustreznega delovanja v interakciji s posamezniki iz drugih kultur. To obna\xc5\xa1anje se lahko manifestira bodisi verbalno bodisi neverbalno. V socialnem smislu je ta komponenta klju\xc4\x8dna, saj ko posamezniki stopijo in vzdr\xc5\xbeujejo interakcijo, le-ti nimajo dostopa do latentnih misli, ob\xc4\x8dutkov in motivacije druge osebe. Vse informacije lahko dobijo le iz tega, kar sli\xc5\xa1ijo in vidijo v verbalnih, vokalnih, obraznih in drugih telesnih izrazih svojega sogovornika.\n_START_SECTION_\nCQ in osebnost\n_START_PARAGRAPH_\nCQ predstavlja set sposobnosti oz. individualnih kompetenc. Sposobnosti se predvsem nana\xc5\xa1ajo na zmo\xc5\xbenost posameznika, da izvede dolo\xc4\x8deno \xc5\xbeeleno dejanje. Iz tega je razvidno, da gre za konstrukt, ki se razlikuje od osebnostnih lastnostih, saj se le-te predvsem nana\xc5\xa1ajo na individualne razlike, ki pa ne zajemajo sposobnosti. Prav tako se CQ lahko nadgrajuje skozi izku\xc5\xa1nje, izobrazbo in trening, medtem ko osebnost predstavlja relativno stabilen konstrukt . Vseeno pa dolo\xc4\x8dene osebnostne lastnosti predstavljajo zanesljive, vendar \xc5\xa1ibke napovednike uspe\xc5\xa1nega funkcioniranja znotraj medkulturnega konteksta. Lastnosti, ki sestavljajo t.i. multikulturno osebnost so: \xc4\x8dustvena stabilnost, socialna iniciativa, odprtost, kulturna empatija in fleksibilnost. Pomembno je omeniti, da je od vseh omenjenih osebnostnih lastnostih odprtost najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i napovednik kulturne inteligentnosti.\n_START_SECTION_\nCQ in drugi konstrukti inteligentnosti\n_START_PARAGRAPH_\nCQ je podoben splo\xc5\xa1ni kognitivni sposobnosti (IQ) in \xc4\x8dustveni inteligentnosti (EI), saj se nana\xc5\xa1a na dolo\xc4\x8deni set sposobnosti. CQ pa se razlikuje od drugih dveh inteligentnosti po sami naravi sposobnosti. Splo\xc5\xa1na kognitivna sposobnost predstavlja zmo\xc5\xbenost posameznika, da se u\xc4\x8di, ter napoveduje funkcioniranje posameznika preko razli\xc4\x8dnih delovnih mest in kontekstov, vendar le-ta ni vezana za dolo\xc4\x8deno vrsto konteksta \xe2\x80\x93 kot so kulturno raznolike situacije. Prav tako ne vklju\xc4\x8duje vedenjske in motivacijske vidike inteligentnosti. Po drugi strani pa emocionalna inteligentnost predstavlja sposobnost posameznika, da se spoprijema z osebnimi \xc4\x8dustvi. Torej, je podoben CQ, saj gre \xc4\x8dez meje akademske in mentalne inteligentnosti, vendar se od istega razlikuje, saj se osredoto\xc4\x8da na splo\xc5\xa1no sposobnost, da zaznamo in uravnavamo \xc4\x8dustva, brez upo\xc5\xa1tevanja kulturnega konteksta. Glede na to, da so \xc4\x8dustveni znaki simboli\xc4\x8dno konstruirani znotraj posamezne kulture, emocionalna inteligentnost se iz doma\xc4\x8de kulture ne transferira avtomati\xc4\x8dno v novo, nepoznato kulturo. Lahko re\xc4\x8demo, da je \xc4\x8dustvena inteligentnost povezana s posamezno kulturo tako, da oseba, ki ima visok EI v enem kulturnem kontekstu, ni nujno enako \xc4\x8dustveno inteligentna v drugi kulturi. Nasprotno temu pa CQ ni kulturno specifi\xc4\x8den in se nana\xc5\xa1a na splo\xc5\xa1en set sposobnosti, ki upo\xc5\xa1tevajo kulturno raznolikost.\n_START_SECTION_\nCQ na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nAng in sodelavci so v svoji raziskavi preu\xc4\x8devali povezavo med facetami CQ (metakognitivna, kognitivna, motivacijska in vedenjska) ter odlo\xc4\x8danjem (presojanjem), kulturno adaptacijo in izvajanjem naloge._NEWLINE_Ugotovili so, da se kognitivni, kot tudi metakognitivni vidik CQ povezuje z u\xc4\x8dinkovitostjo odlo\xc4\x8danja in presojanja v kulturno raznolikemu okolju. To pomeni, da so kognitivne sposobnosti, kot so preizpra\xc5\xa1evanje predpostavk, prilagajanje mentalnih modelov in bogate sheme znanja o kulturah, zelo pomembne za oblikovanje natan\xc4\x8dnih sodb in odlo\xc4\x8ditev. Prav tako so ugotovili, da sta motivacijska in vedenjska komponenta pomembni za dejansko spoprijemanje s kulturno raznolikimi situacijami oz. s kulturno adaptacijo._NEWLINE_Avtorji so predpostavljali, da se bodo vse facete CQ pomembno povezovale s kvaliteto izvajanja naloge, vendar so rezultati pokazali, da le metakognitivni in vedenjski vidik dobro napovedujeta u\xc4\x8dinkovitost izvajanja naloge. Avtorji poudarjajo, da je v njihovi raziskavi \xc5\xa1lo za dobro sturkturirane in specificirane naloge, kar pomeni, da zahtevajo relativno malo znanja o ve\xc4\x8djih kulturah in relativno malo intrinzi\xc4\x8dne (notranje) motivacije, da bi uspe\xc5\xa1no opravili tak\xc5\xa1no vrsto naloge. Torej bi bilo smiselno \xc5\xa1e preveriti to povezavo na delovnih mestih, ki se ukvarjajo z manj sturkturiranimi in manj specifi\xc4\x8dnimi nalogami.\n_START_SECTION_\nMerjenje CQ\n_START_PARAGRAPH_\nCQS (angl. Cultural Intelligence Scale) je samoocenjevalni vpra\xc5\xa1alnik za merjenje CQ z visoko veljavnostjo in zanesljivostjo. Posameznik na postavke odgovarja na sedem-stopenjski lestvici, pri \xc4\x8demer 1 predstavlja stopnjo najmanj\xc5\xa1eg strinjanja, 7 pa stopnjo najvi\xc5\xa1jega strinjanja z izjavo. Vpra\xc5\xa1alnik je sestavljen iz \xc5\xa1tirih podlestvic, ki se nana\xc5\xa1ajo na \xc5\xa1tiri vidike CQ: metakognitivnega, kognitivnega, motivacijskega in vedenjskega. Metakognitivna lestvica ima \xc5\xa1tiri postavke (npr.\xc2\xa0\xc2\xbbPrilagajam svoje znanje o kulturah, ko sem v interakciji z ljudmi iz razli\xc4\x8dnih kultur, ki mi niso znane.\xc2\xab), kognitivna \xc5\xa1est (npr.\xc2\xa0\xc2\xbbSpoznam se na kulturne vrednote in religiozna prepri\xc4\x8danja v drugih dr\xc5\xbeavah.\xc2\xab), motivacijska pet (npr.\xc2\xa0\xc2\xbbU\xc5\xbeivam v \xc5\xbeivljenju v kulturah, ki so mi neznane.\xc2\xab), vedenjska pet (npr.\xc2\xa0\xc2\xbbSpremenim svoje izraze obraza, ko medkulturna interakcija to zahteva.\xc2\xab).'