b'\n_START_ARTICLE_\nTajski zaliv\n_START_PARAGRAPH_\nTajski zaliv, v\xc4\x8dasih pa tudi danes v nekaterih jezikih imenovan Siamski zaliv (tajko: Ao Thai ali \xe0\xb8\xad\xe0\xb9\x88\xe0\xb8\xb2\xe0\xb8\xa7\xe0\xb9\x84\xe0\xb8\x97\xe0\xb8\xa2) je robno morje Tihega oceana. Na zahodu in severu ga omejuje okoli 2.600 km tajske obale, na vzhodu so obale Kambod\xc5\xbee in Vietnama, na jugozahodu Malezije.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nSodobno Tajsko ime zaliva je Ao Thai (tajsko: \xe0\xb8\xad\xe0\xb9\x88\xe0\xb8\xb2\xe0\xb8\xa7\xe0\xb9\x84\xe0\xb8\x97\xe0\xb8\xa2, [\xca\x94\xc3\xa0\xcb\x90w t\xca\xb0\xc4\x81j], "Tajski zaliv") in je privzeto kot uradno ime vodnega telesa pri International Hydrographic Organization (Mednarodni hidrografski organizaciji). V Maleziji in Kambod\xc5\xbei \xc5\xa1e naprej uporabljajo ime "Siamski zaliv" (Teluk Siam in Chhoung Samut Siem). Na Tajskem se je zaliv v zgodovini imenoval Ao Sayam (tajsko: \xe0\xb8\xad\xe0\xb9\x88\xe0\xb8\xb2\xe0\xb8\xa7\xe0\xb8\xaa\xe0\xb8\xa2\xe0\xb8\xb2\xe0\xb8\xa1). _NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no opredeljen kot Veliki zaliv (latinsko: Magnus Sinus), je znan od gr\xc5\xa1kih, rimskih, arabskih, perzijskih in renesan\xc4\x8dnih kartografov, pred prihodom portugalskih raziskovalcev v 16. stoletju, ki so odstranili fantomski "Zmajev rep" za Malajski polotok iz evropskih svetovnih zemljevidov.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTajski zaliv meji s Kambod\xc5\xbeo, Tajsko in Vietnamom. Zavzema povr\xc5\xa1ino dna od 304.000 km\xc2\xb2 od 6\xc2\xb0 do 13\xc2\xb0 30\' severne zemljepisne \xc5\xa1irine in 99\xc2\xb0 E do 104\xc2\xb0 zemljepisne dol\xc5\xbeine. Severni konec zaliva je Bangko\xc5\xa1ki zaliv na ustju reke Chao Phraya. Ju\xc5\xbena meja zaliva je opredeljena s \xc4\x8drto Cape Bai Bung v ju\xc5\xbenem Vietnamu (ju\xc5\xbeno od ustja reke Mekong) do kraja Kota Bharu na malezijski obali._NEWLINE_Tajski zaliv je relativno plitev: njegova povpre\xc4\x8dna globina je 58 metrov in najve\xc4\x8dja globina le 85 metrov. To omogo\xc4\x8da po\xc4\x8dasno izmenjavo voda, mo\xc4\x8dan pritok vode iz rek pa zmanj\xc5\xa1uje slanost v zalivu (3,05-3,25%) in bogati usedline. Le na ve\xc4\x8djih globinah ima voda vi\xc5\xa1jo slanost (3,4%), kjer te\xc4\x8de v prepad v Ju\xc5\xbenokitajsko morje. Zapolnjuje osrednjo depresijo na globini 50 metrov. Glavne reke, ki se stekajo v zaliv so reke Chao Phraya, Tha Chin, Mae Klong in Bang Pakong ob Bangko\xc5\xa1kem zalivu in v manj\xc5\xa1i meri reka Tapi, ki te\xc4\x8de v zaliv Bandon na jugozahodu._NEWLINE_Mednarodna hidrografska organizacija opredeljuje ju\xc5\xbeno mejo Tajskega zaliva kot "\xc4\x8crta, ki poteka od zahodne skrajnosti Kambod\xc5\xbee ali to\xc4\x8dke Camau (8\xc2\xb0 36\' N) do severne skrajne to\xc4\x8dke na vzhodni strani izliva reke Kelantan (6\xc2\xb014\xe2\x80\xb2N 102\xc2\xb015\xe2\x80\xb2E)\n_START_SECTION_\nZalivi\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj Tajskega zaliva so \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e enote: Banko\xc5\xa1ki zaliv, zaliv Prachuap, Ao Manao in zaliv Sattahip.\n_START_SECTION_\nOtoki\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i otoki v Tajskem zalivu so: Ko Samui, Ko Pha Ngan, Ko Tao, Ko Phaluai, Ko Sichang, Ko Lan, Ko Phai, Ko Khram, Ko Samae San, Ko Samet.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji gospodarski pomen ima zaliv kot ribolovno podro\xc4\x8dje. Najdene so tudi manj\xc5\xa1e zaloge nafte in nekaj ve\xc4\x8dje zemeljskega plina._NEWLINE_Tajski zaliv skriva \xc5\xa1tevilne koralne grebene, zaradi katerih je privla\xc4\x8den za potaplja\xc4\x8de. Tropsko topla voda privablja \xc5\xa1tevilne turiste. Nekatere izmed najpomembnej\xc5\xa1ih turisti\xc4\x8dnih destinacij v Tajskem zalivu so otoki Ko Samui in Ko Pha Ngan v Provinci Surat Thani, Pattaya v provinci Chonburi, Cha-am v provinci Phetchaburi, Hua Hin v provinci Prachuap Khiri Khan in Ko Samet v provinci Rayong. V zadnjih letih je zaliv postal znan po dejavnosti ogledovanja kitov, endemi\xc4\x8dnih, kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeenih populacij kitov (Balaenoptera brydei in kitajskih belih delfinov ter Iravadskih delfinov (Orcaella brevirostris), ki ka\xc5\xbeejo edinstveno vedenje hranjenja) in dugongov (Dugong dugon).\n_START_SECTION_\nOzemeljski spori\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje med Malezijo, Tajsko, Kambod\xc5\xbeo in Vietnamom je predmet ve\xc4\x8d ozemeljskih sporov. Malezija in Tajska sta se odlo\xc4\x8dili, da skupaj razvijata sporna obmo\xc4\x8dja, ki obsegajo otoke Ko Kra in Ko Losin. Dolgoro\xc4\x8den spor med Kambod\xc5\xbeo in Vietnamom se nana\xc5\xa1a predvsem na otok Ph\xc3\xba Qu\xe1\xbb\x91c ali Koh Tral v Kambod\xc5\xbei, ki je zunaj kambo\xc5\xa1ke obale.  Kambod\xc5\xbea zahteva tudi 48.000 kvadratnih kilometrov prostora kontinentalne police.'