b'\n_START_ARTICLE_\nMarijana \xc5\xbdeljeznov Kokalj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskovala pri ljubljanskih ur\xc5\xa1ulinkah in nato zasebni francoski licej Notre Dame de Sion v Trstu (1910-1916) in 1918 maturirala na tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki gimnaziji. U\xc4\x8dila je v Ljubljani (1920\xe2\x80\x931924), v Bogojini (1924\xe2\x80\x931926) in kratek \xc4\x8das v Kropi (1926). Nato je od 1926\xe2\x80\x931930 \xc5\xa1tudirala franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino na \xc5\xa1tiriletni Vi\xc5\xa1ji pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Beogradu, kjer je 1930 diplomirala in 1933 opravila profesorski izpit. V Beogradu se je 1927 poro\xc4\x8dila z ruskim emigrantom Ivanom \xc5\xbdeljeznovom. Po vrnitvi v Ljubljano je bila profesorica: od 1930 na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du (honorarno do 1940), od 1933 na me\xc5\xa1\xc4\x8danski  \xc5\xa1oli v Mostah, od 1945 na VII. gimnaziji. Leta 1947 se je invalidsko upokojila. V zakonu s Ivanom \xc5\xbdeljeznovom se ji je rodila h\xc4\x8di Aleksandra \xc5\xbdeljeznov-Bernik ter sinova, publicist Du\xc5\xa1an in elektrotehnik Miljutin \xc5\xbdeljeznov._NEWLINE_Prozo, predvsem \xc4\x8drtice in polititi\xc4\x8dno socialne satire, je med vojnama objavljala v raznih listih. Za Prosveto (Chicago) je napisala povest Darinka, ki pripoveduje o slovenski izseljenki v ZDA (1930, \xc5\xa1t. 245\xe2\x80\x9366, zanjo prejela nagrado lista). Knji\xc5\xbeno je iz\xc5\xa1el roman Brezdomci (1930) v katerem je prete\xc5\xbeno v \xc2\xbbCankarjevi maniri\xc2\xab\xc2\xa0opisala pretresljive socialne razmere ruskih plemi\xc5\xa1kih emigrantov v Beogradu. Tudi poezijo, dokaj epigonsko, je objavljala v raznih listih._NEWLINE_Ve\xc4\x8djo vrednost kot leposlovje ima njena publicistika. Obravnavala je vpra\xc5\xa1anja v zvezi z \xc5\xbeensko emancipacijo, npr.: \xc5\xbdenska vzgoja in izobrazba (1930), Reforma \xc5\xbeenskih u\xc4\x8diteljskih \xc5\xa1ol (1935), Razmi\xc5\xa1ljanje o \xc5\xbeenskem pravu glasa (1936) in drugo. Da bi zbudila ve\xc4\x8dje zanimanje za izobra\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk, je v reviji \xc5\xbdenski svet predstavljala \xc5\xbeivljenje in delo znanstvenic in umetnic, npr. filozofinj K. Atanasijevi\xc4\x87 (1931) in Alme Sodnik (1933), pisateljic M. K. Ba\xc5\xa1kir\xc4\x8deve (1931), C. Zuzori\xc4\x87 (1931), Anne Krasne-Pra\xc4\x8dek (1932) in Alme Karlin (1933), slavistke Lj. S. Jankovi\xc4\x87 (1932).'