b'\n_START_ARTICLE_\nNarodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek knji\xc5\xbenice je povezan z odlokom cesarice Marije Terezije iz leta 1774, s katerim je 637 knjig, ki so bile re\xc5\xa1ene ob po\xc5\xbearu razpu\xc5\xa1\xc4\x8denega jezuitskega kolegija na Levstikovem trgu v Ljubljani, namenila za splo\xc5\xa1no uporabo ustanovljeni knji\xc5\xbenici pri ljubljanskem liceju. Leta 1791 je zbirka vsebovala 20.000 knjig, svoje prostore pa je na\xc5\xa1la v ljubljanskem Liceju na Vodnikovem trgu. Leta 1794 je postala knji\xc5\xbenica javnega zna\xc4\x8daja, leta 1807 pa je dobila pravico prejemanja obveznega izvoda vseh tiskov z obmo\xc4\x8dja de\xc5\xbeele Kranjske, med francosko zasedbo pa s celotnega upravnega obmo\xc4\x8dja Ilirskih provinc. Po ukinitvi ljubljanskega liceja leta 1850 je postala\xc2\xa0\xc2\xbbljubljanska \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica\xc2\xab, leta 1919 pa je s preimenovanjem v\xc2\xa0\xc2\xbbDr\xc5\xbeavno \xc5\xa1tudijsko knji\xc5\xbenico\xc2\xab\xc2\xa0postala osrednja knji\xc5\xbenica za vso Slovenijo s pravico do prejemanja obveznega izvoda tiskov s tega obmo\xc4\x8dja. Leta 1921 je postala\xc2\xa0\xc2\xbbDr\xc5\xbeavna biblioteka\xc2\xab\xc2\xa0in v njen fond so za\xc4\x8deli pritekati \xc5\xa1e obvezni izvodi iz ostalih predelov nekdanje Jugoslavije._NEWLINE_Ob ustanovitvi prve slovenske univerze v Ljubljani 1919 je knji\xc5\xbenica prevzela \xc5\xa1e funkcije in naloge centralne univerzitetne knji\xc5\xbenice, prostorska stiska pa jo je prisilila v za\xc4\x8dasno uporabo adaptiranega dela Poljanske gimnazije. Vlada v Beogradu dolgo ni bila naklonjena gradnji novega objekta in knji\xc5\xbenica je novo stavbo dobila \xc5\xa1ele leta 1941 po mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudentskih demonstracijah in protestih. Nova stavba je bila zgrajena po na\xc4\x8drtih arhitekta Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika in je kulturni spomenik najvi\xc5\xa1jega reda. Med drugo svetovno vojno (29. januarja 1944) je v zgradbo strmoglavilo italijansko po\xc5\xa1tno letalo v nem\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi in uni\xc4\x8dilo okrog 60.000 knjig._NEWLINE_Na osnovi Zakona o univerzah in Splo\xc5\xa1ne univerzitetne odredbe si je knji\xc5\xbenica leta 1938 pridobila naziv Univerzitetna knji\xc5\xbenica v Ljubljani. Leta 1945 je bil univerzitetni knji\xc5\xbenici priznan tudi pravni status slovenske nacionalne knji\xc5\xbenice in znova spremenjen naziv, postala je Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica v Ljubljani._NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije leta 1991 je Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica dobila \xc5\xa1e dodatne naloge in pristojnosti, ki so jih prej opravljale zvezne institucije biv\xc5\xa1e Jugoslavije. Ustanovila je na primer dr\xc5\xbeavne agencije za mednarodno bibliografsko kontrolo publikacij, dr\xc5\xbeavno knji\xc5\xbenico. Leta 2003 je Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica postala pridru\xc5\xbeena \xc4\x8dlanica Univerze v Ljubljani s pogodbeno dolo\xc4\x8denimi dejavnostmi in storitvami, ki jih knji\xc5\xbenica opravlja za potrebe izobra\xc5\xbeevalne, znanstveno-raziskovalne in umetni\xc5\xa1ke dejavnosti Univerze ter njenega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega sistema.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanstvo in storitve\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clani NUK so lahko vsi slovenski in tuji dr\xc5\xbeavljani, ki dopolnijo 15 let. Osebe do 18 let, brezposelni, \xc4\x8dlani bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev ter \xc5\xa1tudentje Univerze v Ljubljani so pla\xc4\x8dila vpisnine opro\xc5\xa1\xc4\x8deni, za ostale se cena giblje med 6 in 15 evri na leto. Vsi pa morajo pla\xc4\x8dati var\xc5\xa1\xc4\x8dino za elektronsko izkaznico. \xc4\x8clanstvo prina\xc5\xa1a uporabo bogate zbirke tiskanega in elektronskega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva; elektronsko naro\xc4\x8danje gradiva za izposojo na dom; oddaljeni dostop (od doma, slu\xc5\xbebe ali druge poljubne lokacije) do izbranih elektronskih virov; uporabo gradiva, ki je del kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v Veliki \xc4\x8ditalnici in \xc4\x8ditalnicah posebnih zbirk.\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\nBistvena naloga NUK kot nacionalne knji\xc5\xbenice, kot jo v 33. \xc4\x8dlenu dolo\xc4\x8da Zakon o knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvu, je da zbira, obdeluje, hrani in posreduje temeljno nacionalno zbirko vsega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva v gradiva v slovenskem jeziku, o Sloveniji in Slovencih, slovenskih avtorjev, slovenskih zalo\xc5\xbeb, pripadnikov italijanske in mad\xc5\xbearske narodne skupnosti, romske skupnosti in drugih manj\xc5\xa1inskih skupnosti v Sloveniji (Slovenika) ter temeljne tuje literature. Letno poro\xc4\x8dilo za leto 2010 navaja, da je skupno \xc5\xa1tevilo knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih enot 2.628.810, od tega 1.288.832 monografskih publikacij in 353.742 serijskih publikacij. NUK hrani tudi druge vrste knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva: kartografsko gradivo, slikovno gradivo, glasbene tiske, avdio gradivo, mikrooblike, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko gradivo, drobni tisk, rokopisno gradivo idr.\n_START_SECTION_\nRokopisna zbirka in zbirka redkih tiskov\n_START_PARAGRAPH_\nje temeljna nacionalna in dr\xc5\xbeavna zbirka rokopisnega gradiva s podro\xc4\x8dja literature, jezikoslovja in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e humanistike. Nastala je skupaj z narodno knji\xc5\xbenico v letu 1774. Njen za\xc4\x8detni fond so bili srednjeve\xc5\xa1ki kodeksi in listine iz samostanskih, nad\xc5\xa1kofijske in zasebnih knji\xc5\xbenic. Zbirka se je mo\xc4\x8dno obogatila v 19. stoletju, ko so vanjo z nakupi in darovi vklju\xc4\x8dili nekatere ve\xc4\x8dje zbirke rokopisnega gradiva (npr. \xc5\xbdige Zoisa, Jerneja Kopitarja), \xc5\xa1e posebej pa v 20. stoletju, ko se za\xc4\x8dne sistemati\xc4\x8dno zbiranje avtografov in celotnih zapu\xc5\xa1\xc4\x8din posameznih ustvarjalcev in zbiralcev.\n_START_SECTION_\nZbirka starih tiskov\n_START_PARAGRAPH_\nhrani gradivo iz obdobja med za\xc4\x8detkom 16.stoletja in prvo polovico 19. stoletja. Jedro zbirke tvorijo knjige, ki so bile ob jo\xc5\xbeefinski reformi iz razli\xc4\x8dnih samostanskih knji\xc5\xbenic predane nekdanji Licejski knji\xc5\xbenici. V zbirki je tudi veliko \xc5\xa1tevilo knjig in knji\xc5\xbenic prominentnih ljubljanskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov, plemi\xc4\x8dev, znanstvenikov in drugih slovenskih zbirateljev, ki so bile odkupljene ali pa so bile knji\xc5\xbenici predane kot zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nGlasbena zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nzaobjema najpopolnej\xc5\xa1o zbirko notnih tiskov in rokopisov slovenskih glasbenih del ter glasbenih zvo\xc4\x8dnih posnetkov, glasbenih revij, koncertnih sporedov in dokumentarnega gradiva slovenske glasbene ustvarjalnosti in poustvarjalnosti ter referen\xc4\x8dno zbirko del iz svetovne glasbene zakladnice ter leksikalne in bibliografske literature o glasbenikih in glasbenih delih. Zbirka vsebuje prek 300.000 enot gradiva. Najve\xc4\x8d je notnih tiskov in rokopisov, v preostali dele\xc5\xbe sodijo glasbeni zvo\xc4\x8dni posnetki, koncertni sporedi, arhivi glasbenih revij, dru\xc5\xa1tev in in\xc5\xa1titucij, korespondence slovenskih glasbenikov in drugo dokumentarno gradivo.\n_START_SECTION_\nKartografska zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nzbira ter strokovno obdeluje, hrani, predstavlja in daje v uporabo vse vrste zemljevidov in atlasov. Posebna pozornost je namenjena nacionalnemu kartografskemu fondu. Zbirka je pomembna za sestavo slovenske nacionalne bibliografije za kartografsko gradivo ter omogo\xc4\x8da opravljnanje informacijske, referalne in edukacijske dejavnosti.\n_START_SECTION_\nSlikovna zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nobsega originalno in reproducirano grafiko, umetni\xc5\xa1ke reprodukcije v listih, mapah in albumih brez obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ega besedila, fotografije, slovenske plakate, stenske ilustrirane koledarje, razglednice, portrete pomembnih osebnosti, spominske albume, ekslibrise, vedute mest in pokrajin, umetni\xc5\xa1ke vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnice in podobice. Posebna pozornost je posve\xc4\x8dena nacionalni produkciji. Zbirka opravlja informacijske, referalne in edukacijske dejavnosti.\n_START_SECTION_\nZbirka gradiva EU in mednarodnih organizacij\n_START_PARAGRAPH_\nje bila zasnovana v letu 2009 z zdru\xc5\xbeitvijo treh depozitnih knji\xc5\xbenic (EU, UNESCO in OECD) z namenom, da bi bile njihove publikacije in drugo knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo, ki prihaja v NUK, dostopno uporabnikom na enem mestu. Razen gradiva treh omenjenih depozitnih knji\xc5\xbenic Zbirka prejema \xc5\xa1e posamezne izdaje nekaterih drugih mednarodnih organizacij, kot so International Labour Organization in Council of Europe.\n_START_SECTION_\nZbirka posebnega knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva\n_START_PARAGRAPH_\nje zbirka drobnih tiskov in drugega posebnega gradiva. V Zakonu o obveznem izvodu publikacij je drobni tisk opredeljen kot publikacija, ki obsega najve\xc4\x8d \xc5\xa1tiri strani (npr. razglednica, lepak ali plakat, prospekt, zgibanka, letak ipd.) ali publikacija, ki ima ve\xc4\x8d strani, a je brez strnjenega besedila (npr. koledarji, katalogi, gledali\xc5\xa1ki in drugi programi ipd.). Glavna zna\xc4\x8dilnost tega gradiva je, da izhaja na nekonvencionalen na\xc4\x8din in v ve\xc4\x8dini primerov ni dostopno preko redne knjigotr\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee, torej ga ni mogo\xc4\x8de kupiti. V letnem poro\xc4\x8dilu NUK iz leta 2010 je navedeno, da je v zbirki 567.355 enot drobnega tiska.\n_START_SECTION_\nZbirka AV gradiva\n_START_PARAGRAPH_\nvsebuje avdiovizualno gradivo: videokasete, DVD, avdio kasete, CD, knjige in revije s filmsko vsebino. V njej najdemo slovensko avdiovizualno produkcijo in nekatera temeljna dela evropske in ameri\xc5\xa1ke filmske produkcije.\n_START_SECTION_\nZbirka serijskih publikacij\n_START_PARAGRAPH_\nje v nacionalnem okviru najve\xc4\x8dja in najpopolnej\xc5\xa1a zbirka serijskih publikacij od samih za\xc4\x8detkov \xc4\x8dasnikarstva na slovenskem ozemlju do danes. V zbirki strokovno obdelujejo vse vrste serijskih publikacij, hranijo pa predvsem \xc4\x8dasnike; teko\xc4\x8de \xc5\xa1tevilke \xc4\x8dasopisov in drugih serijskih publikacij v zbirki hranijo le za\xc4\x8dasno do kompletacije in oddaje v glavno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZbirka tiskov Slovencev zunaj Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nje naslednica tako imenovanega D fonda (depozitarnega fonda), v okviru katerega so v Narodni in univerzitetni knji\xc5\xbenici v letih po drugi svetovni vojni zbirali in hranili publikacije, ki so bile prepovedane iz moralno-politi\xc4\x8dnih razlogov. Danes se zbirka dopolnjuje z gradivom \xc5\xa1tevilnih slovenskih izseljencev ali njihovih potomcev, raztresenih po svetu (zunaj mati\xc4\x8dne domovine \xc5\xbeivi okoli 500.000 Slovencev). V zbirki hranijo knjigova glasila, poro\xc4\x8dila o delovanju slovenskih dru\xc5\xa1tev in ustanov, vabila na prireditve, dokumentarno gradivo, zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nPoslopje\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica ima dve poslopji na podro\xc4\x8dju Ljubljane: glavno poslopje stoji v centru Ljubljane (Turja\xc5\xa1ka 1), ima pa tudi prostore na Lesko\xc5\xa1kovi 12 v industrijski coni Moste. Zaradi prostorske stiske je leta 1987 stekel postopek za izgradnjo nove Univerzitetne knji\xc5\xbenice Ljubljana (NUK2/UKL Univerzitetna knji\xc5\xbenica Ljubljana) ob A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi cesti, ki pa se je zaradi pomanjkanja denarja zaustavil._NEWLINE_Glavno poslopje na Turja\xc5\xa1ki je bilo zgrajeno med letoma 1936 in 1941. Prej je na tem mestu stala poznorenesan\xc4\x8dna Auerspergova pala\xc4\x8da, ki jo je v veliki meri uni\xc4\x8dil potres leta 1895. Knji\xc5\xbenica je najve\xc4\x8dja Ple\xc4\x8dnikova stavba v Ljubljani. Z na\xc4\x8drti za knji\xc5\xbenico (ta bi sicer stala v Tivoliju) se je za\xc4\x8del ukvarjati \xc5\xbee leta 1927. Zgrajena je kot tlorisno nepravilen pravokotnik s \xc5\xa1tirimi \xc5\xa1tirinadstropnimi trakti. Zunanji fasadni pla\xc5\xa1\xc4\x8d je zgrajen iz opeke, ki jo dopolnjujejo neenakomerni in razli\xc4\x8dno obdelani kamniti kvadri in izbo\xc4\x8dena okna. Skozi mogo\xc4\x8den vhodni portal z lesenimi v bron oble\xc4\x8denimi vratnicami se odpre pogled in dostop do reprezentan\xc4\x8dnega kamnitega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da v prvo nadstropje. Tu je velika \xc4\x8ditalnica (236 \xc4\x8ditalni\xc5\xa1kih sede\xc5\xbeev), ki je v vi\xc5\xa1ino odprta skozi \xc5\xa1tiri nadstropja in osvetljena skozi steni na vzhodni in zahodni strani. Na vrhu glavnega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da je dodan kip Primo\xc5\xbea Trubarja, pionirja pisane slovenske besede. V notranjosti stavbe je vrsta klesanih arhitekturnih podrobnosti iz podpe\xc5\xa1kega apnenca, tlaki tudi iz hotaveljskega kamna. Detajli opreme so iz kovine ali lesa. Stranski vhod ob Gosposki ulici krasi mogo\xc4\x8den kip Mojzesa (delo kiparja Lojzeta Dolinarja. Portretna glava spominja na lik impresionista Riharda Jakopi\xc4\x8da. _NEWLINE_Kapacitete knji\xc5\xbenice so bile glede na povr\xc5\xa1ino 8.410 m\xc2\xb2 predvidene za 240.000 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva. Na terasi ob knji\xc5\xbenici na Vegovi ulici stojijo kipi osrednjih slovenskih slavistov in univerzitetnih profesorjev: Ivana Prijatelja, Franceta Kidri\xc4\x8da, Frana Ramov\xc5\xa1a in Rajka Nahtigala. Prvega so postavili leta 1942 in je delo Franceta Gor\xc5\xa1eta in arhitekta Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika, preostali trije pa so bili postavljeni leta 1961 in so delo Borisa Kalina. Na vogalu je spomenik pesniku Simonu Gregor\xc4\x8di\xc4\x8du._NEWLINE_V letih 1989 in 1999 je arhitekt Marko Mu\xc5\xa1i\xc4\x8d obnovil del notranjih prostorov v zgradbi.'