b'\n_START_ARTICLE_\nZobata \xc5\xbeeleznica\n_START_PARAGRAPH_\nZobata \xc5\xbeeleznica je vrsta \xc5\xbeeleznice, ki je v uporabi na odsekih, kjer mora vlak premagati veliko vi\xc5\xa1insko razliko. Navadno je na sredini med obi\xc4\x8dajnimi tirnicami name\xc5\xa1\xc4\x8dena dodatna tirnica, tj. zobata tirnica, po kateri kompozicijo vle\xc4\x8de velik zobnik, name\xc5\xa1\xc4\x8den pod lokomotivo. Le-ta prepre\xc4\x8duje spodrsavanje pogonskih koles vlaka, prepre\xc4\x8duje pa tudi njegovo drsenje pri vo\xc5\xbenji navzdol._NEWLINE_Zobata letev je lahko polo\xc5\xbeena na ozkotirni (760\xc2\xa0mm) ali normalnotirni progi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva lokomotiva z zobnikom je bila izdelana leta 1812, izum pa pripisujejo angle\xc5\xa1kemu in\xc5\xbeenirju Blenkinsopu. V ZDA se je prva zobata lokomotiva pojavila leta 1825, prva uspe\xc5\xa1na zobata \xc5\xbeeleznica pa je bila odprta leta 1869 na Mount Washington. Navdu\xc5\xa1eni nad uspehom Ameri\xc4\x8danov so se projekta gradnje zobatih \xc5\xbeeleznic lotili tudi v \xc5\xa0vici, kjer so se pojavile po letu 1870. \xc5\xa0vica velja danes za dr\xc5\xbeavo z najve\xc4\x8d zobatimi \xc5\xbeeleznicami (danes so ve\xc4\x8dinoma proge elektrificirane)._NEWLINE_V Ju\xc5\xbeni Ameriki, predvsem na progah preko Andov, so bile prav tako zgrajene \xc5\xa1tevilne zobate \xc5\xbeeleznice, po katerih so vozile ogromne parne lokomotive. Najbolj\xc5\xa1e zobate lokomotive so izdelovali v tovarnah po Nem\xc4\x8diji, \xc5\xa0vici in Avstriji.'