b'\n_START_ARTICLE_\nOrange, Vaucluse\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v grofiji Venaissin ob reki Eygues, 21\xc2\xa0km severno od Avignona.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOrange je bila prvotno galska naselbina Arausio, pri kateri se je leta 105 pr. n. \xc5\xa1t. odvijala bitka, v kateri so plemena Kimbrov in Tevtonov hudo porazila dve rimski legiji._NEWLINE_Rimsko naselbino so ustanovili leta 35 pr. n. \xc5\xa1t. veterani druge galske rimske legije kot Colonia Julia Firma Secundanorum Arausio, ki je postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de obse\xc5\xbenega ozemlja severne Provanse. Kraj, sprva poimenovan po galskem vodnem bo\xc5\xbeanstvu, je \xc5\xa1ele kasneje dobil povezavo s sadjem pomaran\xc4\x8de. V 4. stoletju je bila v njem ustanovljena \xc5\xa1kofija, ki je gostila dve sinodi ( v letih 441, 529). Slednja je bila pomembna zaradi Pelagijeve herezije. \xc5\xa0kofija je obstajala vse do francoske revolucije, ko je bila formalno ukinjena s konkordatom leta 1801, njeno ozemlje pa je bilo priklju\xc4\x8deno \xc5\xa1kofiji v Avignonu._NEWLINE_Suvereni karolin\xc5\xa1ki grofje Oranga, glej Oranski, so izvirali iz 8. stoletja, nasledstvo je pre\xc5\xa1lo na gospostvo Baux, ki je postalo povsem neodvisno z razpustitvijo Arle\xc5\xbeanskega kraljestva po letu 1033. Leta 1163 je bil Orange znotraj Svetorimskega cesarstva povzdignjen na raven kne\xc5\xbeevine._NEWLINE_Ko je nassavski grof Viljem Tihi podedoval naslov oranskega kneza leta 1544, je sama kne\xc5\xbeevina bila vklju\xc4\x8dena v posesti novonastale hi\xc5\xa1e Orange-Nassau. To jo je v \xc4\x8dasu verskih vojn postavilo na protestantsko stran. Ob za\xc4\x8detku osemdesetletne vojne leta 1568 je Viljem kot poveljnik vodil boj za nizozemsko neodvisnost od \xc5\xa0panije, po njegovi usmrtitvi leta 1584 pa ga je na tem mestu zamenjal njegov sin Mavricij Oranski, ki je utemeljil neodvisnost Republike nizozemskih provinc, kasnej\xc5\xa1e Nizozemske, kateri \xc5\xa1e danes vlada rodbina Orange-Nassau. Princ Viljem III. Oranski je vladal Angliji kot Viljem III. Angle\xc5\xa1ki (1650-1702). Ime Orange se nahaja tudi drugod po svetu pod nizozemskim vplivom, npr. Slobodna dr\xc5\xbeava Oranje v Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki republiki, tako so jo poimenovali Buri, nekdanji naseljenci tudi nizozemskega porekla._NEWLINE_Mesto Orange je ostalo del razpr\xc5\xa1enih nassavskih posesti vse do njegove osvojitve s strani francoskih sil pod Ludvikom XIV. 1672 med francosko-nizozemsko vojno, s sporazumom v Utrechtu 1713 pa je bilo dokon\xc4\x8dno predano Franciji. Po francoski revoluciji je bil prvotno v departmaju Dr\xc3\xb4me, nato v Bouches-du-Rh\xc3\xb4ne, na koncu pa pristal v departmaju Vaucluse._NEWLINE_V mestu se danes nahaja oddelek Francoske tujske legije - armored 1er REC (prvi tujski konjeni\xc5\xa1ki polk).'