b'\n_START_ARTICLE_\nLou Andreas-Salom\xc3\xa9\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo, mladost, \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nNjen o\xc4\x8de Gustav Salom\xc3\xa9 je bil potomec ju\xc5\xbenofrancoske dru\xc5\xbeine Hugenotov in je leta 1810 s svojo dru\xc5\xbeino \xc5\xa1e kot otrok pri\xc5\xa1el v Sankt Peterburg. Voja\xc5\xa1ka kariera ga je vodila vse do generalnega \xc5\xa1taba ruske vojske. Leta 1831 ga je car Nikolaj I. povzdignil v plemi\xc4\x8da. Njena mati Louisa, rojena Wilm, je bila severnonem\xc5\xa1ko-danskega porekla. Z Gustavom se je poro\xc4\x8dila 1844, njuna h\xc4\x8di Louise von Salom\xc3\xa9 pa je pri\xc5\xa1la na svet 12. februarja 1861 kot najmlaj\xc5\xa1a izmed \xc5\xa1estih otrok in tudi kot edina deklica. Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala je kot o\xc4\x8detova ljubljenka v premo\xc5\xbeni in kulturno zainteresirani dru\xc5\xbeini, kjer so govorili tri jezike: nem\xc5\xa1ko, francosko in rusko. V sre\xc4\x8dnem in vznemirljivem otro\xc5\xa1tvu vidijo biografi podlago za njeno enakomerno mo\xc4\x8dno intelektualno radovednost, njeno notranjo gotovost in neodvisnost kot tudi za njeno suverenost pri shajanju z ve\xc4\x8d ali manj pomembnimi mo\xc5\xbemi. Malo pred smrtjo je Salome opisala svoj \xc5\xbeivljenjski ob\xc4\x8dutek:  \xc2\xbbLahko se zgodi karkoli, ne glede na vse \xe2\x80\x93 ne bom nehala verjeti, da so za mano razprte roke, ki me bodo ujele.\xc2\xab_NEWLINE_Nekaj vznemirjenja in napetosti znotraj njene strogo protestantske dru\xc5\xbeine je povzro\xc4\x8dila Luisa, ko je zavrnila prejem sv. birme pri dogmati\xc4\x8dnem pastorju, zadol\xc5\xbeenem za reformirano skupnost ter s 16 leti izstopila iz cerkve. Kot 18-letna je bila o\xc4\x8darana nad pridigami nekega drugega protestantskega pastorja iz Sankt Petersburga, Holandca Hendrika Gillota, ki jo je sprejel kot u\xc4\x8denko in se pogovarjal z njo o filozofskih, literarnih in verskih temah. Obseg in intenzivnost teh \xc5\xa1tudij sta razvidna iz njenih bele\xc5\xbenic. Sem spadajo: primerjalna zgodovina verstev; temelji verske fenomenologije, dogmatizem, mesijanske predstave v stari zavezi in dogma o Sv. Trojici; filozofija, logika, metafizika in spoznavna teorija; francosko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de pred Corneillem, francoska klasi\xc4\x8dna literatura, Descartes in Pascal, Schiller, Kant in Kiergaard, Rousseau, Voltaire, Leibniz, Fichte in Schopenhauer. Tu \xc5\xbee vidimo osnovne poteze ob\xc5\xa1irne izobrazbe kot tudi dar hitrega povzemanja, ki so naredile vtis na njene kasnej\xc5\xa1e sogovornike._NEWLINE_Gillot je bil 25 let starej\xc5\xa1i od nje in je imel dve skoraj \xc5\xbee odrasli h\xc4\x8deri. Nato je nepri\xc4\x8dakovano naznanil, da se \xc5\xbeeli od \xc5\xbeene lo\xc4\x8diti ter je zasnubil svojo u\xc4\x8denko. Louisa ga je zavrnila. Zakon in intimni odnosi je niso zanimali\xc2\xa0; bila je razo\xc4\x8darana in presene\xc4\x8dena nad razvojem dogodkov, kljub razpletu pa je ostala z Gillotom v prijateljskem odnosu. Ta vzorec se je v njenem \xc5\xbeivljenju \xc5\xa1e nekajkrat ponovil. Mo\xc5\xa1ki so ji dajali ponudbe (ki so po navadi vklju\xc4\x8devale telesno intimnost), ona pa je samovoljno delala, kar ji je ustrezalo in postavljala svoje pogoje. Z Gillotom sta potovala \xc5\xa1e v Holandijo. Tam je prejela sv. birmo \xe2\x80\x93 saj je le tako lahko dobila svoj potni list \xe2\x80\x93 prav tako pa jo je Gillot krstil pod imenom Lou. _NEWLINE_Po smrti o\xc4\x8deta (1879) se je Lou Salome skupaj z materjo jeseni preselila v Z\xc3\xbcrich. Za\xc4\x8dela je s \xc5\xa1tudijem na tamkaj\xc5\xa1nji univerzi, ki je kot ena izmed redkih fakultet tistega \xc4\x8dasa omogo\xc4\x8dala \xc5\xa1tudij tudi \xc5\xbeenskam. Ker ni imela potrdila o zaklju\xc4\x8deni izobrazbi, je morala polagati sprejemne izpite. Poslu\xc5\xa1ala je predavanja iz veroslovja, logike, metafizike, arheologije in zgodovine. Zaradi bolezni na plju\xc4\x8dih je morala \xc5\xa1tudij prekiniti, predlagali pa so ji, da za nekaj \xc4\x8dasa spremeni klimo. Tako je februarja leta 1882 skupaj z mamo odpotovala v Rim.\n_START_SECTION_\nPaul R\xc3\xa9e in Friedrich Wilhelm Nietzsche\n_START_PARAGRAPH_\nS priporo\xc4\x8dilom si je Lou Salome priskrbela mesto v krogu znancev pisateljice, pacifistke in borke za \xc5\xbeenske pravice Malwida von Meysenburg, simpatizerko z berlinsko revolucijo leta 1848 in je med tem, v stilu berlinskih salonov, v Rimu ustanovila Krog umetnikov in intelektualcev. V tem krogu sta se zadr\xc5\xbeevala tudi filozof Paul Ree ter njegov prijatelj Friedrich Wilhelm Nietzsche. Ree se je nemudoma zaljubil v Lou von Salome, jo zaprosil in bil zavrnjen. Kljub temu pa se je med njima razvilo tesno prijateljstvo. Svoje navdu\xc5\xa1enje nad Lou je Ree izrazil tudi v pismih Nietzscheju, tako da je bil ta v aprilu 1882, ko je pri\xc5\xa1el v Rim, nanjo \xc5\xbee dobro pripravljen. Tudi njega je \xc2\xbbmlada Rusinja\xc2\xab\xc2\xa0o\xc4\x8darala in jo je prav tako zaprosil za roko, ravno Ree pa je igral zanj posrednika. Vseeno je Lou tudi njega kot mo\xc5\xbea zavrnila, bil pa je dobrodo\xc5\xa1el kot prijatelj, u\xc4\x8ditelj in sogovornik. Zanimivo je, da si je Lou, ne da bi ga sploh prej spoznala, \xc5\xbee ustvarila na\xc4\x8drt skupnega intenzivnega sodelovanja, tako imenovano sv. trojico med Nietzchejem, Reejem in njo. \xc5\xbdelela si je, da bi bili vsi trije nastanjeni ali na Dunaju ali v Parizu ter da bi prijateljsko skupaj \xc5\xbeiveli, \xc5\xa1tudirali, pisali in razpravljali. Ta njena idealna predstava, o kateri so si vsi trije tudi vneto izmenjali mnenja, se ni nikoli uresni\xc4\x8dila. Najve\xc4\x8dji razlog za spodleteli na\xc4\x8drt je bila ljubosumnost obeh mo\xc5\xa1kih, ki nista mogla sprejeti njima namenjenih vlog (po drugi strani pa je Nietzsche ve\xc4\x8dkrat izrazil, da bi ga neka trajna veza ovirala pri kon\xc4\x8danju \xc5\xbeivljenjskega dela). _NEWLINE_Prijateljstvo med Lou in Paulom Reejem je bilo relativno manj zapleteno, bli\xc5\xbeje in bolj zaupno kot z Nietzschejem \xe2\x80\x93 tikala sta se, si po\xc5\xa1iljala dnevnike in si svetovala pri odnosu z Nietzschejem, ki za to sploh ni vedel. _NEWLINE_Nieztsche je postajal vedno manj zadovoljen s situacijo. V za\xc4\x8detku maja 1882 je \xc5\xa1el z Lou na dolg izlet v Monte Sacro v zgornji Italiji \xe2\x80\x93 mislil je, da sta se tu resni\xc4\x8dno zbli\xc5\xbeala. V sredini maja jo je v Luzernu zopet zaprosil. Ona ga je zopet zavrnila. Kasneje pa se je za\xc4\x8dela v zadeve vme\xc5\xa1avati \xc5\xa1e Nietzschejeva sestra Elisabeth. Poro\xc4\x8dala mu je o domnevnem lahkomiselnem in \xc5\xa1kandaloznem obna\xc5\xa1anju njegove prijateljice med festivalom v Bayreuthu ter tudi materi govorila o po njenem mnenju moralno sporni aferi. Nietzsche je bil ogor\xc4\x8den nad vme\xc5\xa1avanjem svoje dru\xc5\xbeine, prav tako pa je trpel zaradi podrobnosti, ki jih je izvedel. _NEWLINE_Njegova veza z Lou von Salome se je kon\xc4\x8dala po zadnjem sre\xc4\x8danju med njo in Reejem jeseni 1882 v Leipzigu, od koder je Lou odpotovala, ne da bi se od njega sploh poslovila. Za tem se je Nietzschejev odnos in obna\xc5\xa1anje do obeh spremenil. V nekem osnutku pisma decembra 1882 je izrazil svoj obup in samopomilovanje: \xc2\xbbVsako jutro obupujem, in ne vem kako bom pre\xc5\xbeivel dan\xe2\x80\xa6 danes zve\xc4\x8der bom vzel tako veliko opija, da bom izgubil razum: kje je \xc5\xa1e kak \xc4\x8c(lovek), ki bi ga lahko ob\xc4\x8dudoval! Ampak poznam vas vseskozi...\xc2\xab Z neobrzdano ljubosumnostjo se je zapletel v prav grozno zmerjanje in \xc5\xbealitve, ki so se obrnile tudi proti njemu. Za tem se niso ve\xc4\x8d videli. _NEWLINE_Kasneje je Nietzsche v pismu sestri izrazil svoje ob\xc5\xbealovanje nad obna\xc5\xa1anjem. Ob\xc5\xbealoval je, da je izgubil prijatelje, v razmi\xc5\xa1ljanju pa je tudi zapisal: \xc2\xbbNe, nisem bil ustvarjen za sovra\xc5\xbenost in sovra\xc5\xa1tvo: in odkar je ta stvar tako napredovala, da je sprava med nami nemogo\xc4\x8da, ne vem ve\xc4\x8d, kako \xc5\xbeiveti; nenehno razmi\xc5\xa1ljam o tem. Vse skupaj je nevzdr\xc5\xbeno, skupaj z mojo filozofijo in na\xc4\x8dinom razmi\xc5\xa1ljanja.\xc2\xab_NEWLINE_Januarja 1883 je v Rappalu napisal prvi del Zaratustre in pre\xc5\xbeivel akutno krizo, po kateri pa se mu je, kot je opazil,\xc2\xa0\xc2\xbbodvalil te\xc5\xbeak kamen s srca\xc2\xab. Iz poglavij knjige, ki se nana\xc5\xa1ajo na naravo \xc5\xbeenske, lahko razberemo sledi njegovih izku\xc5\xa1enj z Lou, hkrati pa tudi zaklju\xc4\x8dek in premostitev te \xc5\xbeivljenjske epizode. _NEWLINE_Nietzsche je do konca svojega \xc5\xbeivljenja ostal sam. Po popolnem du\xc5\xa1evnem zlomu januarja 1889 sta ga negovali sestra in mati, vse do 25. avgusta 1900, ko je umrl. V knjigi Friedrich Wilhelm Nietzsche v svojih delih iz leta 1894 je posku\xc5\xa1ala Lou na podlagi svojih natan\xc4\x8dnih poznavanj besedil in osebnih izku\xc5\xa1enj s te\xc5\xbeavnim prijateljem osvetliti \xc2\xbbmisleca skozi \xc4\x8dloveka\xc2\xab. Anna Freud je kasneje o tem povedala, da je Lou Andreas Salome s to knjigo o Nietzscheju naredila svoj prvi korak k psihoanalizi. _NEWLINE_Lou von Salom\xc3\xa9 in Paul R\xc3\xa9e sta \xc5\xbeivela \xc5\xa1e tri leta v prijateljskem odnosu skupaj v Berlinu in sta se potem leta 1885 lo\xc4\x8dila. Ree je leta 1901 umrl na izletu v gore; nejasno je, ali je bila nesre\xc4\x8da ali samomor.\n_START_SECTION_\nZakonska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta 1886 je Lou v Berlinu spoznala orientalista Friedricha Carla Andreasa. Bil je petnajst let starej\xc5\xa1i od nje, temnolas, temperamenten, in kmalu trdno odlo\xc4\x8den, da se bo z njo poro\xc4\x8dil. Svojo namero je poudaril tudi s poskusom samomora pred njenimi o\xc4\x8dmi. Po dolgih notranjih bojih je Lou leta 1887 privolila v zakon, postavila pa je pogoj, da se nikoli ne bo spustila v intimne odnose z njim. Razlog, zakaj je Andreas pogoj sprejel, ni znan. Verjetno je, da je menil, da njena odlo\xc4\x8ditev ni stalna, vendar se je zmotil. _NEWLINE_Prva leta zakona je imel Andreas, zaradi njenih odnosov z drugimi mo\xc5\xa1kimi, ve\xc4\x8dkrat ljubosumne izpade. Vseeno pa je vedno znova odklonil lo\xc4\x8ditev. V Berlinu sta zaporedoma menjala stanovanja, nekaj \xc4\x8dasa pa je imel Andreas poklicne te\xc5\xbeave in zelo nizke prihodke, tako da sta morala zmanj\xc5\xa1ati stro\xc5\xa1ke pre\xc5\xbeivljanja, posledi\xc4\x8dno pa so bili tudi njeni prihodki iz pisateljevanja zelo dobrodo\xc5\xa1li. _NEWLINE_Louino \xc5\xbeivljenje je bilo sestavljeno iz ustaljenega me\xc5\xa1\xc4\x8danskega dela v vlogi \xc5\xbeene, hi\xc5\xa1nih dol\xc5\xbenosti in intelektualnega dela \xe2\x80\x93 ter drugega dela, v katerem ni sprejemala ne dol\xc5\xbenosti ne vezanosti, ampak je potovala in se dru\xc5\xbeila s prilo\xc5\xbenostnimi in neuradnimi ljubimci. _NEWLINE_Zanimivo je, da je Lou obenem Andreasu o\xc4\x8ditala njegovo vezo z gospodinjo Marijo, s katero je imel kasneje otroka. Po njeni zgodnji smrti je Lou prevzela skrb za otroka in ga na koncu postavila tudi za svojega glavnega dedi\xc4\x8da. _NEWLINE_Dolgoro\xc4\x8dno se je te\xc5\xbeak zakon, poln protislovij, izkazal za nepri\xc4\x8dakovano trajnega. Od pomladi 1903, ko je Friedrich Carl Andreas dobil mesto za vzhodnoazijske jezike na univerzi v G\xc3\xb6ttingenu, je \xc5\xbeivel par v njuni hi\xc5\xa1i (Lou jo je poimenovala \xc2\xbbLoufried\xc2\xab, enako kot \xc5\xbee prej\xc5\xa1nje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de) \xe2\x80\x93 on je bival v pritli\xc4\x8dju, ona v 1. nadstropju. Tu je Lou skrbela za vrt, vzgajala zelenjavo in gojila koko\xc5\xa1i, po drugi strani pa je \xc5\xa1e zmeraj vodila dokaj neodvisno \xc5\xbeivljenje in veliko potovala. V njenih dnevni\xc5\xa1kih zapisih se pojavi v tem \xc5\xbeivljenjskem obdobju \xc5\xa1e posebej dober odnos do njenega mo\xc5\xbea, precej bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8den kot \xc4\x8das pred tem.\n_START_SECTION_\nBerlin\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1882 in 1885 je Lou Andreas Salom\xc3\xa9 \xc5\xbeivela skupaj s Paulom R\xc3\xa9ejem v Berlinu. Njun krog poznanstev je izhajal predvsem iz znanstvenih krogov \xe2\x80\x93 prijateljev in sodelavcev R\xc3\xa9eja. Lou je bila edina \xc5\xbeenska iz tega kroga in je u\xc5\xbeivala v mo\xc5\xa1ki pozornosti ter sodelovanju v filozofskih in naravoslovnih diskusijah. Leta 1885 je pod psevdonimom Henry Lou iz\xc5\xa1la njena prva knjiga, roman V boju za Boga, ki govori o tem, kaj se zgodi, \xc4\x8de izgubi\xc5\xa1 vero. \xc5\xa0lo je za problem, s katerim se je ubadala \xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu. Kritike so bile dobre, psevdonim pa so kmalu povezali z njo, kar ji je prineslo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d uspeha in odprlo nove kroge poznanstev v berlinski dru\xc5\xbebi. _NEWLINE_Po poroki s Friedrichom Carlom Andreasom sta ustvarila nove stike, \xc5\xa1e posebej s \xc2\xbbPesni\xc5\xa1kim krogom Friedrichshagen\xc2\xab\xc2\xa0in s \xc2\xbbPrijateljskim krogom svobodnega ljudskega odra\xc2\xab. _NEWLINE_Okoli 1890 se je v idili\xc4\x8dnem berlinskem predmestju Friedrichshagen sestala skupnost pisateljev in ljubiteljev narave s ciljem, da bi vodili brezbri\xc5\xbeno \xc5\xbeivljenje tako v pesni\xc5\xa1tvu kot tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, v smislu obnovitve naturalizma. Bruno Wille, eden izmed pobudnikov, je bil leta 1890 eden izmed ustanoviteljev Svobodnega ljudskega odra (Freie Volksb\xc3\xbchne), ki naj bi omogo\xc4\x8dil dostop delavcem k dramski umetnosti. _NEWLINE_K \xc4\x8dlanom in simpatizerjem te pobude so poleg drugih spadali tudi: Otto Brahm, Richard Dehmel, Max Halbe, Knut Hamsun, Maximilian Harden, Gerhart Hauptmann, Hugo H\xc3\xb6ppener (imenovan Fidus), Erich M\xc3\xbchsam in Frank Wedekind, prehodno pa tudi August Strindberg. _NEWLINE_Kmalu se je Lou s \xc5\xa1tevilnimi dobro spoznala in spoprijateljila, predvsem Hauptmann in Harden sta bila nad njo navdu\xc5\xa1ena. V \xc4\x8dasopisu Svoboden oder, projektu, ki je deloval vzporedno z Ljudskim odrom, je Lou Andreas-Salom\xc3\xa9 objavljala \xc4\x8dlanke in kritike. V povezavi s tem je raslo tudi njeno zanimanje za drame Henrika Ibsena. Raziskovala je njegove uprizoritve zakonskih problemov z vidika njej pomembnega vpra\xc5\xa1anja: Kako mora biti zgrajen zakon, da dopu\xc5\xa1\xc4\x8da prostor osebni samouresni\xc4\x8ditvi, predvsem \xc5\xbeenskam? V knjigi: \xc5\xbdenski liki v delih Henrika Ibsena iz leta 1892 je do\xc5\xbeivela popoln uspeh, s tem pa se je zasidral tudi njen sloves upo\xc5\xa1tevanja vredne avtorice.\n_START_SECTION_\nRainer Maria Rilke\n_START_PARAGRAPH_\nRainer Maria Rilke se je od leta 1896 zadr\xc5\xbeeval v M\xc3\xbcnchnu in je bil s svojimi obetavnimi pesmimi in zgodbami do neke mere \xc5\xbee uspe\xc5\xa1en. Ko je Lou Andreas-Salom\xc3\xa9 spomladi 1897 obiskala svojo prijateljico Friedo von B\xc3\xbclow v M\xc3\xbcnchnu, je pri Jacobu Wassermannu spoznala Rilkeja. V tistem trenutku \xc5\xa1e ni vedela, da ji je \xc5\xbee prej poslal vrsto anonimnih pisem s prilo\xc5\xbeenimi pesmimi. Sedaj pa je \xc5\xa1e osebno izrazil navdu\xc5\xa1enje nad njenim verskim in filozofskim esejem Jud Jezus, v katerem je \xc2\xbbz gromozansko silo svetega prepri\xc4\x8danja tako mojstrsko jasno izrazila\xc2\xab\xc2\xa0tisto, kar je sam \xc5\xbeelel izraziti v nekem ciklu pesmi. \xc2\xabZ nekaj ro\xc5\xbeami v roki sem tekel v mesto in naokoli po Angle\xc5\xa1kem vrtu, da bi Vam jih podaril,\xc2\xab ji je povedal, prav tako pa ji je bral iz svojih del ter ji posvetil tudi pesem. Za tem je do\xc5\xbeivel \xc5\xa1e ve\xc4\x8d uspeha. _NEWLINE_Sledilo je nekaj skupnih poletnih mesecev v Wolfratshausenu v Isartalu v bli\xc5\xbeini M\xc3\xbcnchna. Bivali so v treh sobah neke kmetije in bivali\xc5\xa1\xc4\x8de poimenovali \xc2\xbbLoufried\xc2\xab. Ko je \xc5\xa1la Lou nazaj v Berlin, ji je Rilke sledil. On je bil star 21, Lou, katero je neznansko obo\xc5\xbeeval, pa 36 let. Tudi ona je bila mo\xc4\x8dno zaljubljena, vendar je svoji naravi ustrezno, isto\xc4\x8dasno obdr\xc5\xbeala kontrolo nad sabo in nad situacijo. Svetovala mu je, naj dela na svojem besednem izra\xc5\xbeanju, ki ga je smatrala za pretirano pateti\xc4\x8dnega. Seznanila ga je z Nietzschejevimi mislimi in usmerila njegov interes v njeno doma\xc4\x8do de\xc5\xbeelo Rusijo; nau\xc4\x8dil se je ru\xc5\xa1\xc4\x8dine in za\xc4\x8del brati Turgenjeva ter Tolstoja v originalu. To vse se je zgodilo v majhnem berlinskem stanovanju zakonskega para Andreas-Salom\xc3\xa9. Rilke je najel stanovanje v bli\xc5\xbeini, zadr\xc5\xbeeval pa se je ve\xc4\x8dinoma pri Lou, ki je imela v svoji kuhinji svojo delovno in bivalno sobo, med tem ko je njen mo\xc5\xbe delal v dnevni sobi. Lou je kmalu pri\xc5\xa1la do zanjo neza\xc5\xbeelenega zaklju\xc4\x8dka, da je notranja odvisnost mladega, psihi\xc4\x8dno labilnega pesnika konstantno nara\xc5\xa1\xc4\x8dala. Tako ga je spomladi 1898 prisilila v potovanje v Italijo, na katerem ga ni spremljala. _NEWLINE_V letih 1899 in 1900 je dvakrat potovala v Rusijo, prvi\xc4\x8d za kratek \xc4\x8das (25. april - 18. junij 1899) \xc5\xa1e v spremstvu Andreasa. Drugi\xc4\x8d je potovala od 7. maja do 24. avgusta 1900. To potovanje je veljalo za prelomnico v njenem odnosu z Rilkejem. Tretje potovanje je na\xc4\x8drtovala za leto 1901, vendar ga ni izvedla. Binko\xc5\xa1ti sta pre\xc5\xbeivela oba v Kijevu. Mo\xc4\x8dni vtisi in ob\xc4\x8dutja tega \xc4\x8dasa so na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v njegovem znanem delu \xc4\x8casoslov (Stundenbuch, napisano med letoma 1899 in 1903). Dali pa so mu tudi povod za spopad z napadi joka oz. \xc2\xabnapadi strahu in tesnobe\xc2\xab, kot se je Lou izrazila v svojem \xc5\xbeivljenjskem pregledu. _NEWLINE_Bila je prestra\xc5\xa1ena in zaskrbljena, sumila je, da je v ozadju resna psihi\xc4\x8dna bolezen. Med enim izmed napadov v avgustu 1900 v po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki hi\xc5\xa1i njene dru\xc5\xbeine na Finskem se je odlo\xc4\x8dila, da se bo od Rilkeja lo\xc4\x8dila. Resni\xc4\x8dno se je njuna ljubezenska vez prekinila \xc5\xa1ele s poslovilnim pismom dne 26. februarja 1901. Medtem je v svojem dnevniku \xc5\xbee zapisala: \xc2\xabKar \xc5\xbeelim v prihodnjem letu, kar potrebujem, je skoraj samo ti\xc5\xa1ina, - ve\xc4\x8d samote, tako kot je bilo pred \xc5\xa1tirimi leti. To mora zopet priti.\xc2\xab\xc2\xa0- \xc2\xbbMoram se pred R. pod pretvezo skriti. Da bi R. \xc5\xa1el stran, \xc4\x8disto stran, bi bila zmo\xc5\xbena najve\xc4\x8dje brutalnosti (Mora iti stran!)\xc2\xab. _NEWLINE_Strastna zveza je pre\xc5\xa1la v intimno prijateljstvo, vse do Rilkejeve smrti 1926. V svojem spominu na Lou Andreas Salom\xc3\xa9 se je Sigmund Freud spomnil: \xc2\xab... velikemu in v \xc5\xbeivljenju skoraj nemo\xc4\x8dnemu pesniku Rainerju Marii Rilke je bila hkrati muza kot tudi skrbna mati.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nSigmund Freud in psihoanaliza\n_START_PARAGRAPH_\nNa enem izmed postankov na \xc5\xa0vedskem je Lou Andreas-Salom\xc3\xa9 za\xc4\x8dela intenzivno razmerje s 15 let mlaj\xc5\xa1im mo\xc5\xa1kim, nevrologom in freudovcem Poulom Bjerrejem. Ko ga je leta 1911 pot vodila v Weimar, ga je Lou spremljala in se takrat prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dala s Sigmundom Freudom, ki je postal odlo\xc4\x8dilen vpliv v njenih zadnjih 25 letih \xc5\xbeivljenja. Predvidevala in upala je, da ji bo Miselna \xc5\xa1ola psihoanalize \xe2\x80\x93 s Freudom kot o\xc4\x8detovsko figuro - odprla dostop do razumevanja svoje lastne du\xc5\xa1evne stvarnosti. _NEWLINE_Od oktobra 1912 do aprila 1913 se je zadr\xc5\xbeevala na Dunaju, kasneje pa je opravljala \xc5\xa1tevilne obiske. V zimskem semestru 1912/13 je poslu\xc5\xa1ala Freudovo predavanje na Psihiatri\xc4\x8dni kliniki Posamezna poglavja iz u\xc4\x8denja psihoanalize, udele\xc5\xbeila pa se je tudi njegovih Sredinih predavanj in Sobotnih kolegijev. S privolitvijo Freuda se je pridru\xc5\xbeila tudi diskusijskim ve\xc4\x8derom Alfreda Adlerja, ki se je 1911 distanciral od ortodoksne psihoanaliti\xc4\x8dne Freudove \xc5\xa1ole in za\xc4\x8del svoje zdru\xc5\xbeenje za individualno psihologijo ter ustanovil lastno Dru\xc5\xa1tvo za svobodno psihoanaliti\xc4\x8dno raziskovanje._NEWLINE_Sigmund Freud je svojo u\xc4\x8denko zelo cenil. V zelo zaupnem, platonskem razmerju je postala skozi svojo \xc5\xbeeljo po znanju in radovednostjo za \xc4\x8dlove\xc5\xa1kim obna\xc5\xa1anjem in intenzivnim iskanjem nekega razumevanja visoko cenjena razpravljalna partnerica. Celo njene samovoljne interpretacije psihoanaliti\xc4\x8dnih konceptov, ki jim je vdihnila prete\xc5\xbeno poeti\xc4\x8dne in literarne forme, je sprejel brez oporekanja. Menil je, da je \xc2\xbbPesnica psihoanalize\xc2\xab, medtem ko je sam pisal v prozi. V delu \xc5\xa0ola pri Freudu je Lou Andreas-Salom\xc3\xa9 za\xc4\x8dela svoje \xc5\xbeivljenje bolje razumeti in obvladovati. Temu je dala v pogledu na svoje \xc5\xbeivljenje v starosti velik pomen. _NEWLINE_Freud ji je predlagal poklic psihoanaliti\xc4\x8darke. Pisala je spise za psihoanaliti\xc4\x8den \xc4\x8dasopis Podoba, nakar je \xc5\xbee leta 1913 leta nastopila kot gostujo\xc4\x8da govornica na psihoanaliti\xc4\x8dnem kongresu v Berlinu. Leta 1915 je odprla v svoji hi\xc5\xa1i v G\xc3\xb6ttingenu prvo psihoanaliti\xc4\x8dno prakso v mestu. Leta 1921 je postala \xc4\x8dlanica Nem\xc5\xa1kega psihoanaliti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva. Istega leta je za\xc4\x8dela tudi prijateljstvo z Anno, eno izmed treh Freudovih h\xc4\x8dera. Leta 1923 je na Freudovo pro\xc5\xa1njo pol leta delovala kot u\xc4\x8dni analitik v K\xc3\xb6nigsbergu, pet zdravnikov pa je pri njej opravilo u\xc4\x8dno analizo, ki je sama nikdar ni opravljala. _NEWLINE_Za 75. rojstni dan svojega prijatelja in u\xc4\x8ditelja je 6. maja 1931 napisala odprto pismo: Moja zahvala Freudu. Prejemnik ji je odgovoril: \xc2\xabZagotovo se ni pogosto zgodilo, da sem psihoanaliti\xc4\x8dno delo ob\xc4\x8dudoval, namesto, da bi ga kritiziral. To moram storiti tokrat. To je najlep\xc5\xa1e, kar sem od vas prebral, eden neprostovoljnih dokazov va\xc5\xa1ega razmi\xc5\xa1ljanja o vseh nas.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nLou Andreas-Salom\xc3\xa9 je \xc5\xa1ele v 74. letu \xc5\xbeivljenja zaklju\xc4\x8dila s svojim psihoanaliti\xc4\x8dnim delom. \xc5\xbde pred tem je bila \xc5\xa1ibka, imela te\xc5\xbeave s srcem in je morala zaradi tega ve\xc4\x8dkrat v bolni\xc5\xa1nico. Njen mo\xc5\xbe jo je dnevno obiskoval, kar pa je bilo za starega in prav tako bolnega mo\xc5\xbea zelo te\xc5\xbeko. Po \xc5\xa1tirideset let trajajo\xc4\x8dem zakonu, boleznih in pomanjkanju stikov sta se zbli\xc5\xbeala. Sigmund Freud je od dale\xc4\x8d to spremembo od dale\xc4\x8d pozdravil z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbb... tako dolgotrajno se doka\xc5\xbee samo pravo\xc2\xab. Friedrich Carl Andreas je umrl leta 1930 za rakom. Lou Andreas-Salom\xc3\xa9 pa se je po prav tako te\xc5\xbeki operaciji raka leta 1935 morala umiriti. Na ve\xc4\x8der 5. februarja 1937 je umrla v spanju. Pokopali so jo skupaj z njenim mo\xc5\xbeem na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Gronerjevi ulici v G\xc3\xb6ttingenu. V spomin na nekdanjo me\xc5\xa1\xc4\x8danko so v G\xc3\xb6ttingenu na obnovljenem posestvu njene prej\xc5\xa1nje stanovanjske hi\xc5\xa1e postavili spominski kamen, prav tako pa nosi njeno ime spominska pot in in\xc5\xa1titut za psihoanalizo in psihoterapijo. _NEWLINE_Nekaj dni pred smrtjo so gestapovci zaplenili njeno knji\xc5\xbenico,po drugem viru so bili to SA-Trupp, ki so njeno knji\xc5\xbenico kmalu po smrti opusto\xc5\xa1ili. O\xc4\x8ditali so ji, da je bila sodelavka juda Sigmunda Freuda, da je z njim ustvarjala judovsko znanost, prav tako pa je posedovala \xc5\xa1tevilna dela judovskih pisateljev.\n_START_SECTION_\nRecepcija \xc5\xbeivljenja in dela\n_START_PARAGRAPH_\nNjen osebni \xc5\xbear, njena izobrazba in intelektualna gibljivost, prijateljstvo z imenovanimi sodobniki in nekonvencionalni na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja so zagotovili Lou Andreas-Salom\xc3\xa9 prostor v nem\xc5\xa1ki kulturni zgodovini. Njeno \xc5\xbeivljenje je bilo in \xc5\xa1e zmeraj je predmet razli\xc4\x8dnih biografij in tekstov v katere uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo njena poznanstva s slavnimi osebnostmi iz literature in znanstvene zgodovine. Njen lik se pojavlja tako v knji\xc5\xbenih romanih kot tudi na umetni\xc5\xa1kih odrih (npr. opera Giuseppeja Sinopolija z naslovom Lou Andreas-Salom\xc3\xa9, katere premierna predstavitev je bila leta 1981 v M\xc3\xbcnchnu). _NEWLINE_V primerjavi s poznanstvi je njeno pisateljsko ustvarjanje po\xc5\xbeelo manj pozornosti \xe2\x80\x93 izginilo je za kuliso njenega nenavadnega \xc5\xbeivljenja, \xc4\x8deprav je kot avtorica \xc5\xbeivahno sodelovala pri razvijanju in ume\xc5\xa1\xc4\x8danju moderne okoli leta 1900. _NEWLINE_V romanih, pripovedih, esejih, gledali\xc5\xa1kih kritikah, spisih o Ibsenu, Nietzscheju, Rilkeju in Freudu, avtobiografiji, \xc5\xa1tevilnih tekstih o filozofiji in psihoanalizi ter dolgotrajnem dopisovanju je prispevala k diskusiji o temeljnih vpra\xc5\xa1anjih tistega \xc4\x8dasa, s prispevki pa tudi k \xc5\xbeivljenjsko reformnemu gibanju, k monizmu, emancipaciji \xc5\xbeenske in reformne pedagogike, prav tako pa k za\xc4\x8detku sociologije in psihoanalize. _NEWLINE_V svojih romanih in pripovedih se je ukvarjala s problemom moderne \xc5\xbeenske, ki je zaprta v svet tradicionalnih pogledov in se trudi prestopiti te meje. Kljub izbiri teme in njenem samem za \xc5\xbeensko netipi\xc4\x8dnem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, je vzdr\xc5\xbeala distanco do socialnih in politi\xc4\x8dnih ciljev in dejavnosti \xc5\xbeenskega gibanja njenega \xc4\x8dasa. Njena dela so po\xc5\xbeela ve\xc4\x8djo pozornost \xc5\xa1ele v 20. stoletju, ko so bila mnoga \xc5\xa1ele izdana.\n_START_SECTION_\nOsebna mnenja\n_START_PARAGRAPH_\nPoul Bjerre, \xc5\xa1vedski psihoterapevt: \xc2\xabBila je nenavaden \xc4\x8dlovek, to je bilo opazno takoj. Imela je dar poglobiti se v miselni svet drugega... V mojem dolgem \xc5\xbeivljenju nisem nikoli ve\xc4\x8d sre\xc4\x8dal nikogar njej podobnega, ki bi me tako hitro in dobro popolnoma razumel kot Lou. Imela je nenavadno mo\xc4\x8dno voljo in veselje nad triumfiranjem mo\xc5\xa1kih. Lahko se je razvnela, ampak samo za trenutke v \xc4\x8dudno hladni strasti. Prizadela me je, ampak mi tudi veliko dala.\xc2\xab _NEWLINE_Paul Ree v pismu Nietzscheju: \xc2\xabJe energi\xc4\x8dno, neverjetno pametno bitje\xe2\x80\xa6 Pri gospodi\xc4\x8dni Meysenburg imam predavanja o svoji knjigi, kar pa me do neke mere obremenjuje, je, da me poslu\xc5\xa1a tudi Rusinja, ki sli\xc5\xa1i vse skozi in \xc4\x8dez, tako da skoraj \xc5\xbee vnaprej ve, kaj sledi in kam vse pelje. Rim ne bi bil zanjo, ampak Rusinjo mora\xc5\xa1 zagotovo spoznati.\xc2\xab _NEWLINE_Friedrich Wilhelm Nietzsche v pismu svojemu sodelavcu in sekretarju Petru Gastu: _NEWLINE_\xc2\xabLou je ostroumna kot orel in pogumna kot lev... K meni je pri\xc5\xa1la v Bayreuth, septembra pa smo se skupaj preselili na Dunaj. \xc5\xbdiveli in delali bomo skupaj v hi\xc5\xa1i; na presenetljiv na\xc4\x8din je pripravljena ravno na moj na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja. Dragi prijatelj, sigurno nama boste izkazali \xc4\x8dast in se boste zadr\xc5\xbeali od predstav o najinem ljubezenskem razmerju. Midva sva prijatelja in zaupanje te deklice mi je sveto. Mimogrede ima zelo siguren in mo\xc4\x8den karakter.\xc2\xab_NEWLINE_Po lo\xc4\x8ditvi v pismu bratu Paula Reeja: \xc2\xbbTa suha, umazana, smrde\xc4\x8da opica s svojimi umetnimi prsmi \xe2\x80\x93poguba!\xc2\xab _NEWLINE_Rainer Maria Rilke v pesmi, zatem ko sta se z Lou raz\xc5\xa1la: _NEWLINE_Bila si mi najbolj materinska izmed \xc5\xbeensk,_NEWLINE_prijatelj si mi bila kot so to le mo\xc5\xa1ki,_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xbeenska, to si bila na pogled,_NEWLINE__NEWLINE_in pogosto si bila \xc5\xa1e otrok._NEWLINE__NEWLINE_Bila si najne\xc5\xbenej\xc5\xa1e, kar sem sre\xc4\x8dal,_NEWLINE__NEWLINE_najte\xc5\xbeje, k \xc4\x8dem sem stremel,_NEWLINE__NEWLINE_bila si najvi\xc5\xa1je, kar me je blagoslovilo-_NEWLINE__NEWLINE_in postala si brezno, ki me je po\xc5\xberlo._NEWLINE_Sigmund Freud v svojem nekrologu na Lou Andreas-Salome: \xc2\xabZadnjih 25 let \xc5\xbeivljenja te izredne \xc5\xbeenske je pripadlo psihoanalizi, h kateri je prispevala pomembna znanstvena dela in ki jih je tudi prakti\xc4\x8dno izvajala. Ne povem veliko, \xc4\x8de priznam, da smo bili vsi po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8deni, ko je pri\xc5\xa1la v na\xc5\xa1e vrste kot sodelavka in sobojevnica... Moja h\xc4\x8di (Anna), kateri je zaupala, jo je sli\xc5\xa1ala z ob\xc5\xbealovanjem re\xc4\x8di, da ob\xc5\xbealuje, da ni spoznala psihoanalize \xc5\xbee v svoji mladosti, ampak takrat \xc5\xa1e ni niti obstajala\xe2\x80\xa6\xc2\xab _NEWLINE_Lou Andreas-Salom\xc3\xa9: \xc2\xabNi niti \xc5\xa1ibkost ne manjvrednost eroti\xc4\x8dnega, \xc4\x8de sta zaradi njega v sporu zaradi zvestobe, veliko ve\xc4\x8d na njemu pomeni znamenje njegove \xc5\xbeelje k \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji povezanosti.\xc2\xab\xc2\xa0- \xc2\xbbSpominom sem zvesta za zmeraj, ljudem ne bom nikoli.\xc2\xab'