b"\n_START_ARTICLE_\nIdeologija\n_START_PARAGRAPH_\nIdeologija (gr. \xe1\xbc\xb0\xce\xb4\xce\xad\xce\xb1 = ideja in \xce\xbb\xcf\x8c\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82 = logos, vedenje) je ve\xc4\x8dzna\xc4\x8den izraz, katerega pomen je odvisen predvsem od konteksta uporabe. V naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu bi ga lahko opredelili kot vse tiste ideje o dru\xc5\xbebi (umetnosti, vzgoji, politiki, ...), ki si jih deli dolo\xc4\x8dena skupina ljudi. V tem smislu je to skupek vrednot in prepri\xc4\x8danj. Lahko pa se ideologija nana\xc5\xa1a tudi na prepri\xc4\x8danja, ki so na neki na\xc4\x8din napa\xc4\x8dna ali izkrivljena. V tretjem smislu je to skupek prepri\xc4\x8danj o skoraj vsem, kar vklju\xc4\x8duje tudi vsakodnevno omiko, ne glede na to, ali so ta prepri\xc4\x8danja pravilna ali ne.\n_START_SECTION_\nPrvotni pomen\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz naj bi prvi uporabil \xc3\x89tienne Bonnot de Condillac (1715-1780), populariziral in uveljavil pa Destutt de Tracy (1754-1836; avtor dela El\xc3\xa9ments d'id\xc3\xa9ologie) z ostalimi senzualisti\xc4\x8dnimi misleci, zbranimi okoli njega. Oba omenjena sta bila francoska razsvetljenska misleca. De Tracy je imel v mislih nekak\xc5\xa1no znanost idej, ki jo je opisal kot del zoologije, medtem ko je njen namen opredelil kot spoznanje izvorov idej in odkrivanje odnosa med njimi. Prakti\xc4\x8dni cilj takega razumevanja je bil postaviti nove temelje izobra\xc5\xbeevanju, ki ne bi bili omejeni z religioznimi ali metafizi\xc4\x8dnimi predsodki._NEWLINE_Toda kmalu je ideologija dobila slab\xc5\xa1alni prizvok. Tako naj bi Napoleon (1769-1821) kritiziral te iste mislece, katedrske filozofe, ter jim je o\xc4\x8dital, da se izgubljajo v praznem razglabljanju in v abstrakcijah, namesto da bi se ukvarjali z resni\xc4\x8dnostjo, ki je edina pomembna za politi\xc4\x8dno akcijo. Poimenoval jih je zanesenja\xc5\xa1ke politi\xc4\x8dne idealiste, ki jim je \xc5\xbeivljenje tuje. V tem smislu je torej ideologija (oziroma ideolog) \xc5\xbee pridobila negativni pomen."