b"\n_START_ARTICLE_\nGalerija Uffizi\n_START_PARAGRAPH_\nGalerija Uffizi (italijansko Galleria degli Uffizi) je muzej umetnosti v Firencah. Nahaja se v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Firenc ob reki Arno poleg Trga gosposke (Piazza della Signoria). Ima eno od najbolj\xc5\xa1ih zbirk italijanske umetnosti, ki datira od 13. stoletje vse do 18. stoletja. Je najbolj obiskan italijanski muzej. Zgradbo so za\xc4\x8deli graditi leta 1560 v uradih (Uffizi) pod Cosimom I. Medi\xc4\x8dejskim, ki je tukaj razstavil svoje bogate umetni\xc5\xa1ke zbirke. V naslednjih stoletjih so zbirko ves \xc4\x8das dopolnjevali. Leta 1737 so muzejske zbirke pri\xc5\xa1le v trajno last Firenc, Galerija Uffizi pa se je odprla za javnost. Vrhunec zbirke je slikarstvo italijanske renesanse z deli Sandra Botticellija, Leonarda da Vincija, Giambattista Pittoni, Michelangela Buonarrotija, Pierra della Francesce in drugih renesan\xc4\x8dnih umetnikov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1560 je Giorgio Vasari za\xc4\x8del graditi Galerijo Uffizi kot urade za firen\xc5\xa1kega vojvodo Cosima I. Kon\xc4\x8dana je bila leta 1580. Od takrat naprej so firen\xc5\xa1ki vojvode tam shranjevali svoje umetni\xc5\xa1ke zbirke. Prva pot do ustanovitve galerije se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee na koncu 16. stoletja, ko so si lahko nekateri ljudje z dovoljenjem ogledali galerijo. Ana Maria Luisa, zadnja iz dru\xc5\xbeine Medi\xc4\x8dejcev, je galerijo Uffizi, tako kot tudi \xc5\xa1tevilne druge mestne znamenitosti, zapustila me\xc5\xa1\xc4\x8danom Firenc. Uradno je stavba postala umetnostni muzej leta 1765._NEWLINE_V naslednjih letih je muzej svojo zelo veliko zbirko razdelil drugim muzejem, npr. Bargellu in muzeju Galleria dell'Accademia, konec 18. stoletja pa je z odprtjem Gallerie Palatina muzej predal \xc5\xa1e ve\xc4\x8dino Rafaelovih slik. Danes je Galerija Uffizi najstarej\xc5\xa1a galerija na svetu.\n_START_SECTION_\nZbirka\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej obsega ve\xc4\x8d kot 1800 razstavljenih slik v 45 sobah. Na glavnem hodniku v obliki \xc4\x8drke U se nahajajo gr\xc5\xa1ki in rimski klasi\xc4\x8dni kipi. V prvih \xc5\xa1estih sobah so slike Giotta (Pieta), Simoneja Martinija (Oznanjenje), Pierra della Francesce (Portret vojvode in vojvodinje Urbina), Paola Uccella (Bitka pri San Romanu), Filippa Lippija. V sobah 10-14 so slike Botticellija (Poklon kraljev, Pomlad, Rojstvo Venere) in njegovih u\xc4\x8dencev. Zbirka se nadaljuje z Leonardom da Vincijem (Oznanjenje) in Peruginom. Manieristi\xc4\x8dna dela in umetnost visoke renesanse je v sobah 25-32 (Tizianova Urbinska Venera, Michelangelova Sveta dru\xc5\xbeina)."