b'\n_START_ARTICLE_\nBalaj\n_START_SECTION_\nIdentifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nBalaja ne omenja noben anti\xc4\x8dni pisec niti v \xc4\x8dasu, ko je \xc5\xbeivel, niti kasneje. Da je bil kralj, dokazujejo samo kovanci z njegovo podobo in imenom. Polibij in Livij bi ga v svojih zapisih brez dvoma imenovala  "ilirski kralj", sodobni zgodovinarji pa ga obravnavajo kot ilirskega vladarja, ki je dokumentiran samo na njegovih kovancih, \xc4\x8deprav o njegovem obstoju ni nobenih pisnih in zgodovinskih dokazov. Zanimivo je, da so kovanci dobro poznanega ilirskega kralja Gencija v primerjavi z Balajevimi kovanci redki._NEWLINE_Po mnenju ve\xc4\x8dine sodobnih strokovnjakov je pri\xc5\xa1el Balaj na ilirski prestol za Gencijem po letu 168 pr. n. \xc5\xa1t. Lahko bi bil povezan z rimskim vojnim pohodom proti Dalmatom leta 156 pr. n. \xc5\xa1t. in morda je v njem celo sodeloval. Izgleda, da je bil po letu 168 pr. n. \xc5\xa1t. v sporu s Hvarom ali ilirsko vladarsko dinastijo. Potrditev teh predpostavk posku\xc5\xa1ajo zgodovinarji najti v Livijevih pripovedih o tretji ilirski vojni.  Livij omenja, da je Gencij po svojem porazu poslal dva ugledna plemenska poglavarja v Rim na pogajanja z Anicijem Galom.  Omenjena pogajalca sta se imenovala Tevtik (Teuticus) in Bel (Bellus), zato zgodovinar Hasan Ceka domneva, da je ime Bel morda napa\xc4\x8den prepis imena Blaj (Bllaios). Cekovo razlago je sprejelo veliko zgodovinarjev, \xc4\x8deprav je z jezikovnega vidika zelo sporna. Trditev ne bi vzdr\xc5\xbeala, tudi \xc4\x8de bi se odposlanec imenoval Balaj (Ballaios), ker so Rimljani na ozemlju uni\xc4\x8denega Ardijejskega kraljestva ustanovili tri upravne regije, v katerih ni bilo prostora za nobenega kralja._NEWLINE_Giovanni Gorini predpostavlja, da je Balaj vladal od leta 195 do 175 pr. n. \xc5\xa1t.. Njegova predpostavka temelji na dejstvu, da v zgodovinskih virih ni omenjen noben Pinejev potomec ali naslednik, zato bi lahko bil Balaj teoreti\xc4\x8dni neposredni Pinejev naslednik. _NEWLINE_Natan\xc4\x8dnega datuma za\xc4\x8detka njegovega vladanja ni mogo\xc4\x8de ugotoviti, numizmati\xc4\x8dni dokazi pa ka\xc5\xbeejo, da je vladal pribli\xc5\xbeno na prelomu stoletja. Najverjetneje je bil sodobnik Plevrata III. ali Gencija. Proti trditvi, da je vladal po letu 168 pr. n. \xc5\xa1t., govorijo tehtni dokazi. Ilirija je bila takrat razdeljena na tri dele, poleg tega pa je moral Balaj umreti vsaj nekaj \xc4\x8dasa pred Gencijevim padcem, ker je Gencij posedoval Rizon vse do svojega poraza. Prebivalci Rizona so bili zato, ker so zapustili Gencija, z rimske strani nagrajeni z imuniteto \xc5\xbee v \xc4\x8dasu, ko je bil \xc5\xa1e na oblasti. Zakaj se Balaj ne pojavlja v zgodovinskih virih bi lahko pojasnili z dejstvom, da njegov politi\xc4\x8dni pomen in vpliv ni bil tako velik kot Plevratov ali Gencijev. Gencij in Balaj sta morda pomenila dva razli\xc4\x8dna centra mo\xc4\x8di, po porazu Ardijejskega kraljestva leta 168 pr. n . \xc5\xa1t. pa v novonastalih politi\xc4\x8dnih tvorbah ni bilo prostora niti za kralja niti za kak\xc5\xa1nega lokalnega vladarja.'