b"\n_START_ARTICLE_\nMe\xc5\xbea\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nIzvir Me\xc5\xbee je na ju\xc5\xbenem, gozdnatem pobo\xc4\x8dju slemena Sne\xc5\xbenik\xe2\x80\x93Javornik v magmatskih kamninah osrednjih Karavank. Kot majhen poto\xc4\x8dek, ki se mestoma izgublja v periglacialnem drobirju, te\xc4\x8de mimo opu\xc5\xa1\xc4\x8dene Marold\xc4\x8deve planine (nem\xc5\xa1ko Maroldalm) in vstopi v Slovenijo nad kmetijo Kos v Koprivni. V tem delu ima velik strmec, od izliva Repovega potoka navzdol pa se zare\xc5\xbee v ozko, gozdnato grapo, po kateri te\xc4\x8de v povsem naravni strugi, olep\xc5\xa1ani z brzicami, tolmuni ter belo-sivimi kamni iz karavan\xc5\xa1kih magmatskih in metamorfnih kamnin. V dnu doline je le malo prostora za posami\xc4\x8dne samotne kmetije, name\xc5\xa1\xc4\x8dene ve\xc4\x8dinoma na vr\xc5\xa1ajih Me\xc5\xbeinih pritokov, le tu in tam so ob vodi manj\xc5\xa1e naplavne ravnice s travniki. V tem delu se vanjo z leve strani izpod Pece stekajo Koprivna, Topla in Helenski potok, prvi ve\xc4\x8dji desni pritok je Bistra, ki priteka izpod Raduhe in Smrekov\xc5\xa1kega pogorja in se ji pridru\xc5\xbei malo nad \xc4\x8crno na Koro\xc5\xa1kem. Tu se prvi\xc4\x8d pojavi nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dolinsko dno in na njem ter ob Javorskem potoku stoji sredi gozdnatega hribovja \xc4\x8crna na Koro\xc5\xa1kem. Do sem je Me\xc5\xbea tekla ves \xc4\x8das pribli\xc5\xbeno proti vzhodu po t. i. srednjekaravan\xc5\xa1kem podolju, tu pa zavije na sever v ozko sotesko, po kateri se prebija skozi severno krilo Karavank, zgrajeno iz triasnih apnencev in dolomitov; zahodno od nje je mogo\xc4\x8dna Peca, na vzhodni strani Ur\xc5\xa1lja gora. Edino naselje v tem delu doline je \xc5\xbderjav, kjer se Me\xc5\xbei z desne pridru\xc5\xbei Jazbinski potok in kjer sta neko\xc4\x8d delovali separacija in flotacija svin\xc4\x8devo-cinkove rude iz me\xc5\xbei\xc5\xa1kega rudnika._NEWLINE_Na severnem koncu soteske prite\xc4\x8de reka v mesto Me\xc5\xbeica, ki stoji \xc5\xbee v nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1em delu doline, izdelanem v manj odpornih metamorfnih kamninah (filiti, filitoidni skrilavci), ob reki navzdol se mestoma \xc5\xbee pojavlja tudi nekoliko obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a naplavna ravnica. Pri Poljani vstopi Me\xc5\xbea v Hotuljsko podolje, pas ni\xc5\xbejega, gri\xc4\x8devnatega sveta med Podjuno v sosednji Avstriji in Slovenjgra\xc5\xa1ko kotlino. Reka ponovno spremeni smer toka in se obrne proti vzhodu, v dnu doline pa je precej ravnega sveta, na katerem stojita tudi mesti Prevalje in Ravne na Koro\xc5\xa1kem ter obse\xc5\xbeen kompleks zgradb ravenske \xc5\xbeelezarne. V tem delu se iz okoli\xc5\xa1kega hribovja stekajo v Me\xc5\xbeo \xc5\xa1tevilni manj\xc5\xa1i pritoki, mdr. \xc5\xa0entanelska reka in Zelenbre\xc5\xa1ki potok iz hribovja Strojna severno od doline ter Barbarski graben, Suha in Hotuljka izpod Ur\xc5\xa1lje gore na jugu._NEWLINE_Tik pod Ravnami se Me\xc5\xbea ponovno zaje v pas metamorfnih kamnin in usmeri proti severovzhodu. Pri Dobrijah se dolinsko dno \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d nekoliko raz\xc5\xa1iri, nato pa sledi poldrugi kilometer dolga soteska z ve\xc4\x8dinoma gozdnatimi pobo\xc4\x8dji, ki jo je reka zarezala v nekoliko odpornej\xc5\xa1i gnajs in blestnik. Soteska se na spodnjem koncu na \xc5\xa1iroko odpre v pas ni\xc5\xbejega sveta ob labotskem prelomu, v katerem se spet obrne proti severu, \xc5\xa1e prej pa v Oti\xc5\xa1kem Vrhu sprejme z desne strani svoj najve\xc4\x8dji pritok Mislinjo, s katero se po dobrem kilometru toka dru\xc5\xbeno izlijeta v Dravo v Dravogradu.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju jezikoslovcev F. Bezlaja in M. Snoja izvira ime reke iz starej\xc5\xa1e slovanske besede m\xd1\x8az'\xc3\xa1, kar naj bi po Snojevem mnenju pomenilo curljanje, pr\xc5\xa1enje, ro\xc5\xa1enje, po Bezlajevem mnenju pa naj bi to pomenilo tudi mo\xc4\x8dvirnat svet. Podobnega izvora naj bi bila tudi sorodna vodna imena v drugih slovanskih de\xc5\xbeelah, npr. \xc4\x8de\xc5\xa1ka reka M\xc5\xbee (zgornji tok Berounke), ukrajinska reka M\xc5\xbea (pritok Severnega Donca) ter Mo\xc5\xbea (pritok Oba v zahodni Sibiriji). Iz istega korena naj bi izhajala tudi \xc5\xa1tevilna ledinska imena za mo\xc4\x8dvirnat svet (Mu\xc5\xbea, Mu\xc5\xbee, Mo\xc5\xbee, Mu\xc5\xbeje, Mu\xc5\xbejak idr.)_NEWLINE_Ime reke ima v starej\xc5\xa1ih zgodovinskih virih razli\xc4\x8dne, ve\xc4\x8dinoma ponem\xc4\x8dene oblike, mdr. in der Miss (1361), zu der Mys (1424), die Miss (1452), in der Mis (1461), an der Mi\xc3\x9f (1476), Myss (1477), die Miss (1482), von der M\xc3\xbcs (1570), M\xc3\xa4scha (1599) itd.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPo uradnih podatkih ARSO je velik del Me\xc5\xbee, vse od \xc4\x8crne na Koro\xc5\xa1kem do izliva v Dravo, v razmeroma slabem ekolo\xc5\xa1kem stanju, predvsem zaradi velikih posegov v re\xc4\x8dno korito (regulacije) in hkratne onesna\xc5\xbeenosti s te\xc5\xbekimi kovinami kot posledice pridobivanja in predelave svinca in cinka ter \xc5\xbeelezarstva. _NEWLINE_Razmere se po zaprtju in sanaciji rudnika svinca in cinka sicer izbolj\xc5\xa1ujejo, vendar Me\xc5\xbea \xc5\xa1e vedno spada med najbolj onesna\xc5\xbeene vodotoke v vsej Sloveniji. Tak\xc5\xa1no stanje se bo nadaljevalo tudi v prihodnje, saj bo potrebno kar veliko \xc4\x8dasa, da se bodo nakopi\xc4\x8dene te\xc5\xbeke kovine po naravni poti splaknile iz mo\xc4\x8dno obremenjenega okolja._NEWLINE_O te\xc5\xbekih kovinah v Me\xc5\xbei, predvsem v njenih sedimentih in v prsteh, je bila opravljena vrsta raziskav, rezultati analiz vsebnosti te\xc5\xbekih kovin v sedimentih Me\xc5\xbee in pritokov pa so predstavljeni v \xc5\xa1tudiji Vsebnosti svinca in drugih te\xc5\xbekih kovin v sedimentih na obmo\xc4\x8dju Me\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline. Glavni viri te\xc5\xbekih kovin so bili neko\xc4\x8d \xc5\xa1tirje: naravno spiranje iz odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d jalovine, prah od mletja svin\xc4\x8devo-cinkove rude ter mulj iz flotacije v \xc5\xbderjavu in tudi ravenska \xc5\xbeelezarna. Obse\xc5\xbene ukrepe za zmanj\xc5\xa1anje onesna\xc5\xbeenja so za\xc4\x8deli izvajati \xc5\xa1ele po letu 1979, mdr. so prenehali spu\xc5\xa1\xc4\x8dati mulj iz flotacije naravnost v reko (odtlej so ga odlagali v opu\xc5\xa1\xc4\x8dene rudni\xc5\xa1ke rove) in postavili odpra\xc5\xa1evalne naprave v \xc5\xbderjavu. Po letu 1988 so v okviru postopnega zapiranja rudnika izvedli vrsto  projektov za zmanj\xc5\xa1anje onesna\xc5\xbeevanja, vendar je v prsteh in re\xc4\x8dnih sedimentih ostalo \xc5\xa1e veliko te\xc5\xbekih kovin._NEWLINE_Dale\xc4\x8d najve\xc4\x8d svinca je v sedimentu Helenskega potoka (v frakciji ve\xc4\x8dji od 0,063\xc2\xa0mm kar 14.200\xc2\xa0mg/kg), veliko ga je tudi v naplavini  Mu\xc5\xa1enika (1423\xc2\xa0mg/kg) in potoka v Jan\xc4\x8darjevi grapi (3250\xc2\xa0mg/kg). V naplavinah Me\xc5\xbee je do izliva Helenskega potoka zelo malo svinca, pod soto\xc4\x8djem se vsebnost pove\xc4\x8da na okoli 700\xc2\xa0mg/kg in nara\xc5\xa1\xc4\x8da navzdol proti Me\xc5\xbeici do Polene (4147\xc2\xa0mg/kg), od tam pa se po\xc4\x8dasi zmanj\xc5\xa1uje proti izlivu, \xc4\x8deprav ostaja ves \xc4\x8das visoka. Podobno je z vsebnostjo cinka v naplavinah: dale\xc4\x8d najve\xc4\x8d ga je v naplavini Helenskega potoka (22.500\xc2\xa0mg/kg) in v Jan\xc4\x8darjevi grapi (7472\xc2\xa0mg/kg). V naplavinah Me\xc5\xbee je do izliva Helenskega potoka cinka zelo malo, nato se vsebnost pove\xc4\x8da na okoli 1000\xc2\xa0mg/kg in \xc5\xa1e nara\xc5\xa1\xc4\x8da po toku navzdol do Polene, kjer dose\xc5\xbee 2343\xc2\xa0mg/kg. Od Polene navzdol se vsebnost cinka sprva zmanj\xc5\xa1uje, od Poljane navzdol pa spet nara\xc5\xa1\xc4\x8da do Raven (2500\xc2\xa0mg/kg) in pod Ravnami postopoma upada do izliva. Poleg teh dveh te\xc5\xbekih kovin so v sedimentih Me\xc5\xbee in pritokov tudi \xc5\xa1e druge te\xc5\xbeke kovine, predvsem kadmij in molibden, v bli\xc5\xbeini ravenske \xc5\xbeelezarne pa tudi \xc5\xa1e kobalt, krom, baker, \xc5\xbeelezo in nikelj, kar je posledica delovanja \xc5\xbeelezarne._NEWLINE_Vnos odpadnih voda in drugih snovi iz industrijskih dejavnosti v Me\xc5\xbeo se je v zadnjih dveh desetletjih mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al, saj so  v najve\xc4\x8djih podjetjih (\xc5\xbdelezarna Ravne, Lek Prevalje, TAB Me\xc5\xbeica) mo\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1ali tehnolo\xc5\xa1ke procese oziroma zgradili lastne \xc4\x8distilne naprave. Danes si npr. te\xc5\xbeko predstavljamo, da so iz separacije in flotacije v \xc5\xbderjavu vse do leta 1979 neposredno v Me\xc5\xbeo odtekale vse odpadne vode z izjemno visokimi koncentracijami svinca in drugih te\xc5\xbekih kovin, ki so dobesedno pomorile vse \xc5\xbeivljenje v reki in zastrupljale ljudi po vsej dolini. Precej\xc5\xa1no obremenitev predstavljajo tudi komunalne odplake, saj imajo komunalno \xc4\x8distilno napravo samo \xc5\xa1e v \xc4\x8crni na Koro\xc5\xa1kem, komunalni \xc4\x8distilni napravi Prevalje in Ravne na Koro\xc5\xa1kem pa sta v gradnji in bosta veliki prispevali k \xc4\x8distej\xc5\xa1i Me\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenje v Me\xc5\xbei\xc5\xa1ki dolini je \xc5\xbee od nekdaj tesno povezano z reko Me\xc5\xbeo in njenimi pritoki, saj je ljudem neko\xc4\x8d dajala potrebno energijo za pogon \xc5\xbeag in mlinov. Pomembno vlogo je imela tudi pri razvoju rudarstva in \xc5\xbeelezarstva, tesno ob njej so vsa ve\xc4\x8dja naselja, rezultat vsega tega pa so precej\xc5\xa1nje spremembe v izoblikovanosti re\xc4\x8dne struge in tudi same reke. V zgornjem toku do \xc4\x8crne je struga ve\xc4\x8dinoma v povsem naravnem stanju, manj\xc5\xa1i posegi so bili izvedeni le na kraj\xc5\xa1ih odsekih. V \xc4\x8crni je Me\xc5\xbea zajezena in precej\xc5\xa1en dele\xc5\xbe vode odvajajo po podzemnem kanalu do male hidroelektrarne v me\xc5\xbei\xc5\xa1kem rudniku, tako da je v strugi Me\xc5\xbee vse do jezu male hidroelektrarne Polena v Me\xc5\xbeici razmeroma malo vode. Tudi v srednjem in spodnjem toku so dolo\xc4\x8deni odseki \xc5\xa1e v bolj ali manj naravnem stanju, mo\xc4\x8dno pa je struga spremenjena v ve\xc4\x8djih naseljih. Pri urejenju struge na teh odsekih sta bila izklju\xc4\x8dna cilja varstvo pred poplavami in prepre\xc4\x8devanje erozijskega delovanja reke, zaradi \xc4\x8desar je Me\xc5\xbea takoreko\xc4\x8d spremenjena v umetni kanal, dostop do vode pa je zelo omejen. Rezultat tak\xc5\xa1nega odnosa do reke je, podobno kot v mnogih drugih slovenskih krajih, da ljudje nimajo ve\xc4\x8d pravega odnosa do reke in je ta v zavesti vse bolj prisotna kot nadloga in ne vrednota.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nPrecej\xc5\xa1en del pore\xc4\x8dja zgornje Me\xc5\xbee skoraj do izliva Tople je vklju\xc4\x8den v obmo\xc4\x8dje Natura 2000 (Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe in vzhodne Karavanke), manj\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje Nature 2000 je tudi okrog Votle pe\xc4\x8di pod Ravnami na Koro\xc5\xa1kem, ki je tudi zavarovana kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Celotno pore\xc4\x8dje levega pritoka Tople je od leta 1966 zavarovano kot krajinski park Topla._NEWLINE_Neko\xc4\x8d skoraj mrtva reka si je v zadnjih desetletjih izdatno opomogla in je danes pomembna tako zaradi vodnih kot obvodnih habitatov. V zgornjem toku, kjer tudi v preteklosti ni bila onesna\xc5\xbeena, \xc5\xbeivita od ribjih vrst le poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta) in kapelj (Cottus gobio). Srednji in spodnji tok Me\xc5\xbee poseljujejo klen (Squalius cephalus), mrena (Barbus barbus), podust (Chondrostoma nasus), poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta) in tudi lipan (Thymallus thymallus)."