b'\n_START_ARTICLE_\nMitoza\n_START_PARAGRAPH_\nMitoza je postopek delitve celice, zna\xc4\x8dilen za evcite. Nastali h\xc4\x8derinski celici (celici, ki pri deljenju nastaneta) imata enako \xc5\xa1tevilo istovrstnih kromosomov kot njuna materinska celica (celica, ki se deli) - h\xc4\x8derinski celici sta zato genetsko enaki materinski, sta njena klona. Mnogoceli\xc4\x8darjem omogo\xc4\x8da mitoza rast in obnavljanje tkiv, enoceli\xc4\x8darjem pa nespolno razmno\xc5\xbeevanje. Ve\xc4\x8dina evcit, ki se deli po mitozi je \xc2\xbb2n\xc2\xab\xc2\xa0(diploidnih, \xc2\xbbn\xc2\xab\xc2\xa0je \xc5\xa1tevilo kromosomov, zna\xc4\x8dilnih za vrsto; pri \xc4\x8dloveku je n=23, torej ima 23*2=46 molekul DNK; kromosomi so v vsaki celici prisotni v homolognih parih, tj. parih kromosomov, od katerih sta po dva in dva enake oblike in velikosti ter nosita istovrstne gene v enakem zaporedju).\n_START_SECTION_\nFaze mitoze\n_START_PARAGRAPH_\nMitoza poteka v ve\xc4\x8d stopnjah (fazah), ki prehajajo ena v drugo: profaza, metafaza, anafaza, telofaza. V obdobju med dvema mitotskima delitvama je celica v interfazi.\n_START_SECTION_\nDogajanje pred jedrno delitvijo (interfaza) (slika I)\n_START_PARAGRAPH_\nPred za\xc4\x8detkom jedrne delitve, v interfazi, se v jedru s pomo\xc4\x8djo encimov (ligaza, DNK-polimeraza) podvoji dedni material celice (DNK), kromatinske niti pa se za\xc4\x8dnejo zvijati v kromosome. V celicah s centriolom (\xc5\xbeivalske in preprostej\xc5\xa1e rastlinske celice) se le-ta deli.\n_START_SECTION_\nZgodnja profaza (slika II)\n_START_PARAGRAPH_\nPote\xc4\x8de proces spiralizacije kromosomov: kromosom se najprej zvije v vija\xc4\x8dnico, ta pa se \xc5\xa1e nekajkrat zvije v razne zanke. Vsak kromosom je sestavljen iz dveh enakih podolgovatih delov, imenovanih kromatidi (edn. kromatida), od katerih vsako tvori ena zvita molekula DNK. Kromatidi sta med seboj zdru\xc5\xbeeni s centromerom. V citoplazmi v bli\xc5\xbeini centriolov za\xc4\x8dnejo nastajati mikrotubuli nastajajo\xc4\x8dega delitvenega vretena (mikrotubularne strukture, ki omogo\xc4\x8da potovanje kromosomov na nasprotna pola celice).\n_START_SECTION_\nPozna profaza (prometafaza) (slika III)\n_START_PARAGRAPH_\nJedrni ovoj razpade na membranske me\xc5\xa1i\xc4\x8dke, centriola dose\xc5\xbeeta pola. Niti delitvenega vretena se zato lahko podalj\xc5\xa1ajo in se na posameznem kromosomu pritrdijo na kinetohor, tj. skupek beljakovin na centromeru.\n_START_SECTION_\nMetafaza (slika IV)\n_START_PARAGRAPH_\nNiti delitvenega vretena povle\xc4\x8dejo kromosome na ekvatorialno ravnino celice. Delitveno vreteno je pritrjeno na centromero kromosoma in sicer tako, da je po ena kromatida vsakega kromosoma na vsaki strani ekvatorialne ravnine. Ker so v tej fazi kromosomi najkraj\xc5\xa1i in najdebelej\xc5\xa1i, jih je takrat najla\xc5\xbeje opazovati.\n_START_SECTION_\nAnafaza (sliki V in VI)\n_START_PARAGRAPH_\nKromatidi se lo\xc4\x8dita. Pri tem se vsak dvokromatidni (materinski) kromosom razdeli na dva enokromatidna (h\xc4\x8derinska) kromosoma in niti delitvenega vretena ju potegnejo proti nasprotnim polom. Anafaza se preide v telofazo, ko kromosomi dose\xc5\xbeejo pol.\n_START_SECTION_\nTelofaza (sliki VII in VIII)\n_START_PARAGRAPH_\nDelitveno vreteno postopoma izgine, za\xc4\x8dne se oblikovati jedrni ovoj. Kromosomi se despiralizirajo do svoje funkcionalne oblike, isto\xc4\x8dasno pa se znotraj jedra oblikuje jedrce. Praviloma sledi delitev citoplazme.\n_START_SECTION_\nCitokineza\n_START_PARAGRAPH_\nIz razgrajenega delitvenega vretena nastane obro\xc4\x8d, ki pre\xc5\xa1\xc4\x8dipne citoplazmo v dva enaka dela. To imenujemo delitvena brazda.'