b'\n_START_ARTICLE_\nGlavono\xc5\xbeci\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTelo glavono\xc5\xbecev je prilagojeno za aktivno premikanje in je najbolj kompleksno organizirano med vsemi mehku\xc5\xbeci. V primerjavi z drugimi mehku\xc5\xbeci je izrazito podalj\xc5\xa1ano in ima jasno orientiranost spredaj-zadaj. Najve\xc4\x8dji glavono\xc5\xbeci so desetmetrskih velikosti, \xc4\x8desar ne dosega noben drug nevreten\xc4\x8dar._NEWLINE_Lupina je v celoti ohranjena samo pri fosilnih predstavnikih in nekaj danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrstah brodnikov (Nautiloidea), sipe in lignji imajo ostanek lupine kot\xc2\xa0\xc2\xbbkost\xc2\xab\xc2\xa0v notranjosti telesa, pri hobotnicah pa je povsem izginila. Te \xc5\xbeivali imajo hidrostati\xc4\x8dni skelet. Brodniki imajo zavito hi\xc5\xa1ico, nekatere danes izumrle skupine pa so imele tudi ravne hi\xc5\xa1ice. Lastnost, po kateri so glavono\xc5\xbeci dobili ime, je obro\xc4\x8d lovk na sprednjem delu telesa oz. glavi, v katere se je spremenila izvorna noga mehku\xc5\xbecev (to opisuje tudi njihovo znanstveno ime Cephalopoda - iz stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xce\xba\xce\xb5\xcf\x86\xce\xb1\xce\xbb\xce\xae (kephale) -\xc2\xa0\xc2\xbbglava\xc2\xab\xc2\xa0in \xcf\x80\xce\xbf\xcf\x8d\xcf\x82 (pous) -\xc2\xa0\xc2\xbbnoga\xc2\xab). Njihovo \xc5\xa1tevilo se med skupinami razlikuje: brodniki jih imajo skoraj sto, sipe in lignji deset, hobotnice pa osem. Opremljene so lahko s priseski ali kavlji in so zelo gibljive._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina glavono\xc5\xbecev se poganja po vodi s pomo\xc4\x8djo omi\xc5\xa1i\xc4\x8dene pla\xc5\xa1\xc4\x8deve votline, ki deluje po enakem principu kot reaktivni motor; z iztiskanjem vode skozi ozek sifon \xc5\xbeival potisne v nasprotno smer. Posebej dobro razvit je ta sistem pri lignjih. Nekatere globokomorske hobotnice imajo lovke povezane z membrano (podobno kot de\xc5\xbenik) in plavajo z ritmi\xc4\x8dnim stiskanjem obro\xc4\x8da lovk, podobno kot meduze. Zna\xc4\x8dilnost \xc5\xa1tevilnih vrst je vre\xc4\x8dka s \xc4\x8drnilom, ki vsebuje z melaninom bogat izlo\xc4\x8dek \xc4\x8drnilne \xc5\xbeleze, in se odpira v rektum blizu anusa. Ta izlo\xc4\x8dek uporabljajo pri obrambi._NEWLINE_Razen brodnikov imajo v ko\xc5\xbei posebne pigmentne celice, imenovane kromatofore. \xc5\xbdival lahko menja barvo s spreminjanjem oblike teh celic, za kar so odgovorne posebne mi\xc5\xa1ice, u\xc4\x8dinek pa oja\xc4\x8dajo plasti iridocit pod plastmi kromatofor, ki odbijajo razli\xc4\x8dne valovne dol\xc5\xbeine. Sposobnost spreminjanja barve se mo\xc4\x8dno razlikuje med predstavniki. Mnoge vrste, ki \xc5\xbeivijo v srednjih in ve\xc4\x8djih globinah, imajo po ko\xc5\xbei razporejene bioluminiscen\xc4\x8dne celice v raznih vzorcih.\n_START_SECTION_\nNotranja telesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nSkelet sip, brodnikov in predstavnikov skupine Spirulida ima tudi vlogo organa za uravnavanje plovnosti; \xc5\xbeival lahko vanj aktivno izlo\xc4\x8da pline in s tem pove\xc4\x8da plovnost ali obratno._NEWLINE_Dihajo s \xc5\xa1krgami; brodniki imajo \xc5\xa1tiri pare \xc5\xa1krg, ostali \xc5\xbeive\xc4\x8di glavono\xc5\xbeci pa najve\xc4\x8dkrat po dva, razen nekaterih predstavnikov, ki ne uporabljajo pla\xc5\xa1\xc4\x8deve votline za pogon. Pri njih so \xc5\xa1krge zakrnele in izmenjava plinov poteka \xc4\x8dez celotno telesno povr\xc5\xa1ino. Pri ostalih pretok vode \xc4\x8dez povr\xc5\xa1ino \xc5\xa1krg poganja aktivnost pla\xc5\xa1\xc4\x8deve votline._NEWLINE_V ustni votlini je strga\xc4\x8da, pri mehanski obdelavi hrane pa je pomembnej\xc5\xa1a mo\xc4\x8dna, kljunu podobna \xc4\x8deljust, s katero razkosavajo hrano. V ustno votlino se odpirata dva para \xc5\xbelez slinavk, ki pri nekaterih skupinah izlo\xc4\x8data tudi strup.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiv\xc4\x8devje in \xc4\x8dutila\n_START_PARAGRAPH_\nGlavono\xc5\xbeci imajo veliko in kompleksno razvito \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, ki je najbolj razvito med vsemi nevreten\xc4\x8darji, kar je povezano z njihovim aktivnim \xc5\xbeivljenjskim slogom. Gangliji so zra\xc5\xa1\xc4\x8deni in tvorijo mo\xc5\xbegane, ki obdajajo po\xc5\xbeiralnik in so za\xc5\xa1\xc4\x8diteni s hrustan\xc4\x8dno kapsulo. Del mo\xc5\xbeganov pod po\xc5\xbeiralnikom o\xc5\xbeiv\xc4\x8duje lovke; zgradba teh povezav dokazuje, da je obro\xc4\x8d lovk pri glavono\xc5\xbecih homologen nogi ostalih mehku\xc5\xbecev. Poleg mo\xc5\xbeganov je najopaznej\xc5\xa1i element \xc5\xbeiv\xc4\x8devja mo\xc4\x8dan par \xc5\xbeivcev, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8data iz zadnjega dela mo\xc5\xbeganov. Vodita do para zvezdastih ganglijev, iz katerih proti koncu telesa \xc5\xbearkasto izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xbeivci, ki o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo pla\xc5\xa1\xc4\x8d. Sestavljajo jih t. i. orja\xc5\xa1ki nevroni - \xc5\xbeiv\xc4\x8dne celice z zelo velikim premerom nevritov, ki omogo\xc4\x8dajo hitro prevajanje \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih impulzov proti mi\xc5\xa1icam pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Hitrost prevajanja je namre\xc4\x8d neposredno odvisna od premera, zato je \xc5\xa1el razvoj v smeri pove\xc4\x8devanja, saj mehku\xc5\xbeci nimajo mielinske ovojnice, ki opravlja to vlogo pri vreten\xc4\x8darjih. O\xc5\xbeiv\xc4\x8denost mi\xc5\xa1ic pla\xc5\xa1\xc4\x8da je urejena tako, da najdebelej\xc5\xa1i nevroni potujejo proti najbolj oddaljenim delom pla\xc5\xa1\xc4\x8da, povezave z bli\xc5\xbenjimi pa so tanj\xc5\xa1e. Posledi\xc4\x8dno se ob aktivaciji vse mi\xc5\xa1ice skr\xc4\x8dijo naenkrat, kar pove\xc4\x8da silo iztiskanja vode._NEWLINE_Druga zna\xc4\x8dilnost \xc4\x8dutilno-\xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema so dobro razvite o\xc4\x8di ve\xc4\x8dine predstavnikov, ki so izredno podobne tistim pri ribah. Imajo le\xc4\x8do in plast fotoreceptorjev, podobnih vreten\xc4\x8darskim pali\xc4\x8dnicam, ki pa so za razliko od vreten\xc4\x8darjev obrnjeni proti viru svetlobe. Njihova lo\xc4\x8dljivost je skoraj zanesljivo dovolj velika da lahko glavono\xc5\xbeci zaznajo sliko svoje okolice. Koli\xc4\x8dino svetlobe \xc5\xbeival uravnava s spreminjanjem premera zenice, ostrino pa s premikanjem le\xc4\x8de naprej in nazaj (podobno kot ribe). Izjema so brodniki, ki imajo par enostavnih o\xc4\x8des na pecljih brez posebnih opti\xc4\x8dnih elementov. Notranjost o\xc4\x8desa je skozi ozko luknjo - zenico neposredno v stiku z morsko vodo, torej oko deluje kot camera obscura in je slabo ob\xc4\x8dutljivo._NEWLINE_Drugi receptorji so \xc5\xa1e statociste, s katerimi glavono\xc5\xbeci zaznavajo orientacijo v prostoru in nekateri tudi pospe\xc5\xa1ek, ter kemoreceptorji in receptorji za dotik, ki jih je najve\xc4\x8d na lovkah.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nSamci spravijo semensko teko\xc4\x8dino v obliki velikega spermatofora v posebno kamro, ki se odpira na levi strani pla\xc5\xa1\xc4\x8dne votline. Med parjenjem, ki lahko vklju\xc4\x8duje kompleksen vedenjski ritual z razkazovanjem barvnih vzorcev na ko\xc5\xbei, ga s posebej prirejeno lovko prenese v bli\xc5\xbeino sami\xc4\x8dine spolne odprtine. Samica izle\xc5\xbee nekaj deset do nekaj sto jaj\xc4\x8dec z veliko zalogo rumenjaka in jih oplodi s shranjenim semenom. Kmalu po razmno\xc5\xbeevanju oba spolna partnerja pogineta. Tudi tu so izjema brodniki, saj se lahko parijo ve\xc4\x8d let zapored._NEWLINE_Razvoj je direkten, brez posebnih larvalnih oblik, so pa lahko li\xc4\x8dinke planktonske dokler malo ne zrastejo. Pravkar izlegli brodniki imajo hi\xc5\xa1ico s sedmimi prekati, veliko 25 milimetrov. Ker poginejo takoj po razmno\xc5\xbeevanju, so skoraj vsi glavono\xc5\xbeci kratko\xc5\xbeive\xc4\x8di; \xc5\xbeivijo dve do tri leta dokler niso spolno zreli.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina vrst glavono\xc5\xbecev je pela\xc5\xa1kih - \xc5\xbeivijo v odprtih morjih, najve\xc4\x8dkrat v zgornjih 100 m globine. Sipe, brodniki in predstavniki skupine Spirulida se ne morejo potapljati zelo globoko, saj njihov organ za vzdr\xc5\xbeevanje plovnosti ne more prenesti pritiska v ve\xc4\x8djih globinah._NEWLINE_Vsi glavono\xc5\xbeci so mesojedi, konkretno pa je prehrana odvisna od \xc5\xbeivljenjskega okolja posamezne vrste.'