b'\n_START_ARTICLE_\nLangres\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v severnem predgorju Langre\xc5\xa1ke planote. Je va\xc5\xbeno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de med Parizom in Baslom ter Dijonom in Nancyjem oz. Lillom.\n_START_SECTION_\nAdministracija\n_START_PARAGRAPH_\nLangres je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Balesmes-sur-Marne, Champigny-l\xc3\xa8s-Langres, Chanoy, Chatenay-M\xc3\xa2cheron, Courcelles-en-Montagne, Culmont, Faverolles, Humes-Jorquenay, Marac, Mardor, Noidant-le-Rocheux, Ormancey, Peigney, Perrancey-les-Vieux-Moulins, Saint-Ciergues, Saints-Geosmes, Saint-Martin-l\xc3\xa8s-Langres, Saint-Maurice, Saint-Vallier-sur-Marne, Vauxbons in Voisines s 14.481 prebivalci._NEWLINE_Naselje je prav tako sede\xc5\xbe okro\xc5\xbeja, v katerem se nahajajo kantoni Auberive, Bourbonne-les-Bains, Fayl-Billot, Lafert\xc3\xa9-sur-Amance, Langres, Longeau-Percey, Neuilly-l\'\xc3\x89v\xc3\xaaque, Prauthoy, Terre-Natale in Val-de-Meuse s 46.842 prebivalci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLangres je bil glavno mesto keltskega plemena Lingoni, v rimskem \xc4\x8dasu imenovan Andematunnum, kasneje Lingones._NEWLINE_S prihodom rimljanov je bil kraj utrjen, postal je pomembno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d rimskih cest. Po obdobju vpadov je kraj za\xc4\x8del cveteti, tudi zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega politi\xc4\x8dnega vpliva svojih \xc5\xa1kofov, ki so pokrivali ozemlja \xc5\xa0ampanje, Burgundskega vojvodstva in Franche-Comt\xc3\xa9ja. V 9. stoletju so pridobili pravico do kovanja denarja, v letu 927 tudi pravico do imenovanja voja\xc5\xa1kega poveljnika kraja. \xc5\xa0kof je imel naslov vojvode in najvi\xc5\xa1jega plemi\xc4\x8da Francije. Te\xc5\xbeavna 14. in 15. stoletje sta bila zadosten razlog za okrepitev njegovih fortifikacij, katere so staremu delu \xc5\xa1e vedno dajale izgled utrjenega mesta, sam kraj pa je vstopil v obdobje kraljevega skrbni\xc5\xa1tva. Renesansa je kraju vrnila blaginjo, v tem \xc4\x8dasu so bile zgrajene \xc5\xa1tevilne javne, verske in voja\xc5\xa1ke zgradbe. V 19. stoletju jim je bila v "Vaubanovem slogu" dodana \xc5\xa1e citadella.'