b'\n_START_ARTICLE_\nKarel Drzni\n_START_SECTION_\nGrof de Charolais (do 1467)\n_START_PARAGRAPH_\nV mladosti je nosil naslov grof de Charolais. Pokazal je veliko nadarjenost za \xc5\xa1tudij in voja\xc5\xa1ke ve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ob\xc4\x8dudoval je o\xc4\x8deta Filipa Dobrega in kmalu vsrkal njegovo \xc5\xbeeljo po oblikovanju mo\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. Temu namenu sta bili prilagojeni tudi prvi dve poroki, ki pa mu nista prinesli mo\xc5\xa1kega potomca._NEWLINE_Doma je Karel spoznal svojega kasnej\xc5\xa1ega nasprotnika, francoskega prestolonaslednika Ludvika, ki je, skregan z o\xc4\x8detom, pet let pre\xc5\xbeivel na burgundskem dvoru. V tistem \xc4\x8dasu si nista bila sovra\xc5\xbena. Ko pa je Ludvik 1461 nasledil o\xc4\x8deta kot Ludvik XI. Francoski, je za\xc4\x8del voditi plemstvu nenaklonjeno centralno dr\xc5\xbeavno politiko. Od Filipa Dobrega je za\xc4\x8del nazaj kupovati ozemlja ob reki Somi, kar pa je bilo v nasprotju s Karlovimi na\xc4\x8drti o mogo\xc4\x8dni burgundski dr\xc5\xbeavi. Zato se je, potem ko mu je v aprilu 1465 o\xc4\x8de zaradi bolezni prepustil vladarske posle, pridru\xc5\xbeil "Ligi splo\xc5\xa1ne blaginje" (Ligue du Bien public), ki so jo ustanovili plemi\xc4\x8di v uporu proti kraljevi politiki, in postal eden od njenih vodij. Odtlej sta se je z Ludvikom neprestano bojevala, prevarantsko in kruto do prebivalstva: Ludvik je z vsemi sredstvi posku\xc5\xa1al Karlu izpodbiti samostojnost Burgundije, ki jo je Karlov o\xc4\x8de izsilil od Ludvikovega o\xc4\x8deta, Karel pa je neodvisnost branil in sku\xc5\xa1al z novimi osvojitvami svojo dr\xc5\xbeavo strniti v povezano ozemlje._NEWLINE_Napetosti so se tako zaostrile, da je julija 1465 pri\xc5\xa1lo pri Montlh\xc3\xa9ryju do oboro\xc5\xbeenega spopada-pokola brez odlo\xc4\x8ditve. V pogodbi iz Conflansa, ki je sledila, je posku\xc5\xa1al Ludvik zakrpati razdor in isto\xc4\x8dasno spreti plemstvo med seboj, tako da je ene nagradil, druge pa kaznoval. Karel je tedaj dobil ozemlja ob Somi nazaj._NEWLINE_Mir pa ni trajal dolgo. Z Ludvikovo podporo so 1466 izbruhnili upori na ozemlju \xc5\xa1kofije Liege (kjer je bil knezo\xc5\xa1kof Karlov svak). Karel je izvedel masaker in po\xc5\xbeig mesta Dinant (kjer so prej\xc5\xa1nje poletje javno sramotili njegovo podobo) in se za\xc4\x8dasno pogodil s prebivalci Liega.\n_START_SECTION_\nOblikovanje dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nPo o\xc4\x8detovi smrti 1467 so nemiri v Liegu ponovno izbruhnili. Tokrat je Karel mesto zavzel, poru\xc5\xa1il obzidje in mestu odvzel nekatere privilegije. Prestra\xc5\xa1en nad divjostjo novega vojvode se je Ludvik \xc5\xbeelel pogajati in pri tem lahkomiselno pri\xc5\xa1el na Karlovo ozemlje v mesto P\xc3\xa9ronne. Karel je izsilil izlo\xc4\x8ditev francoskega dela Flandrije (Gent, Brugge, Ieper) iz pristojnosti francoskega parlamenta. Med pogajanji je upor spet izbruhnil. To pot je Karel mesto masakriral in prisilil Ludvika, sedaj ujetnika, da je prisostvoval kaznovanju me\xc5\xa1\xc4\x8danov._NEWLINE_1468 se je Karel povezal z Anglijo in poro\xc4\x8dil s sestro angle\xc5\xa1kega kralja Edvarda IV. Ta je oktobra 1470 pribe\xc5\xbeal na burgundski dvor skupaj z mnogimi svojimi prista\xc5\xa1i, potem ko ga je (prej odstavljeni) kralj Henrik VI. vrgel s prestola. \xc5\xbde naslednjega marca se je Edvard z burgundsko pomo\xc4\x8djo vrnil na angle\xc5\xa1ki prestol._NEWLINE_Ludvik je Karla obto\xc5\xbeil izdaje in zahteval, da se pojavi pred pari\xc5\xa1kim parlamentom. 1471 mu je spet zasegel nekatera mesta ob Somi. Karel se mu je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval z vdorom v \xc3\x8ele-de-France in opusto\xc5\xa1il de\xc5\xbeelo vse do Rouena, ni pa mu uspelo zavzeti mesta Beauvais. Odlo\xc4\x8dil se je, da bo tu nadaljeval kasneje s pomo\xc4\x8djo svaka Edvarda IV. in se je posvetil dogajanjem na vzhodni meji Burgundije._NEWLINE_Ozemlja na vzhodu so spadala v Sveto rimsko cesarstvo in bila fevdi cesarstva._NEWLINE_Na jugovzhodu je Karel dobil 1469 od Sigismunda Avstrijskega (v zastavo za posojilo) habsbur\xc5\xa1ke posesti ob zgornjem Renu (Zgornja Alzacija, Breisgau)._NEWLINE_1472-73 je z vojsko pomagal ostarelemu vojvodi Arnoldu von Egmond, ki se mu je uprl sin, in si zagotovil nasledstvo vojvodine Gelderland. Za povezavo severnih burgundskih ozemelj z ju\xc5\xbenimi mu je manjkala le \xc5\xa1e Lotaringija vojvode Reneja II. Njegov cilj je bil raz\xc5\xa1iriti svojo vladavino vse do Rena in jo povzdigniti v kraljevino._NEWLINE_V novembru 1473 je v Trieru organiziral sre\xc4\x8danje s cesarjem Friderikom III., kjer so se pogovarjali o poroki Karlove h\xc4\x8derke Marije s cesarjevim sinom Maksimilijanom. V zameno je Karel zahteval kronanje za kralja Burgundije. Karel je na sre\xc4\x8danje pri\xc5\xa1el \xc5\xbee pripravljen za kronanje, v zlati opremi, s telesno stra\xc5\xbeo 250 mo\xc5\xbe in vojsko 6000 mo\xc5\xbe, kar je mo\xc4\x8dno presegalo spremstvo cesarja in njegovega sina. Cesar mu je potrdil vazalstvo v Gelderlandu, pri dogovarjanju o kronanju pa je pri\xc5\xa1lo do nesoglasij. Tudi trije prisotni volilni knezi niso hoteli podpreti kup\xc4\x8dije in cesar je nenadoma brez pojasnila zapustil mesto. Kronanje se je Karlu izmuznilo iz rok._NEWLINE_Odtlej je \xc5\xa1lo Karlu vse narobe. Prvi neuspeh je do\xc5\xbeivel, ko je v podporo k\xc3\xb6lnskemu knezo\xc5\xa1kofu Ruprechtu von Pfalz (od katerega je imel obljubljeno namestni\xc5\xa1tvo) 10 mesecev (julij 1474 - junij 1475) oblegal mesto Neuss. Cesar je ocenil obleganje kot gro\xc5\xbenjo cesarstvu in je kon\xc4\x8dno poslal oblegancem pomo\xc4\x8d. Karel se je moral umakniti._NEWLINE_V avgustu 1475 se je pustil Edvard IV., ki bi moral Karlu pomagati v Normandiji, za velike denarje podkupiti od Ludvika XI., se odrekel zavezni\xc5\xa1tvu s Karlom in zaustavil \xc5\xbee za\xc4\x8deto invazijo v Francijo. Ludvik pa je Karlu me\xc5\xa1al \xc5\xa1trene tudi na vzhodu._NEWLINE_Rene II. Lotaringijski iz rodu An\xc5\xbeujcev je bil potomec Ivana II. Dobrega tako kot Karel in Ludvik, ki sta ga oba posku\xc5\xa1ala pridobiti vsak na svojo stran. Rene se je najprej dogovarjal s Karlom, ko pa je ta za\xc4\x8del name\xc5\xa1\xc4\x8dati svojo vojsko v Lotaringiji, se je 1474 na skrivaj povezal z Ludvikom. V odgovor je Karel jeseni 1475 zavzel Lotaringijo in konec novembra se je moral Rene umakniti iz Nancyja._NEWLINE_Tedaj so se Karlovi sosedje ustra\xc5\xa1ili Karlove agresivnosti. Alza\xc5\xa1ka mesta, \xc5\xa1kofija Basel, \xc5\xa1vicarska "ve\xc4\x8dna zveza", vojvoda Sigismund Avstrijski in Rene Lotaringijski so se voja\xc5\xa1ko povezali. Zbrali so denar za Sigismundov dolg, a Karel zastavljenega ozemlja ni hotel vrniti. Sledila je vrsta spopadov, ki jih poznamo tudi kot burgundske vojne (1474-77), v kateri so bili najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i Karlovi nasprotniki \xc5\xa1vicarski vojaki. 1476 so mu zadali dva huda poraza. V marcu je Karel skupaj s savojskimi zavezniki pri\xc5\xa1el pred Grandson ob Neuchatejskem jezeru, kjer so \xc5\xa0vicarji njegovo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1o in bolje oboro\xc5\xbeeno vojsko presenetili in jo porazili, da je sam komaj pobegnil. Spet je zbral kakih 20.000 mo\xc5\xbe in se napotil proti Bernu, ki je bil najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i nasprotnik. V juniju je oblegal Murten, ko so ga \xc5\xa0vicarji skupaj z Renejem Lotaringijskim presenetili z napadom. Spet mu ni pomagala tehni\xc4\x8dna premo\xc4\x8d njegove vojske, ki je utrpela velike izgube. Savoja se je po tem porazu umaknila iz vojne._NEWLINE_Jeseni istega leta je v Lotaringiji izbruhnil upor proti okupacijski burgundski oblasti. Rene je oblegal Nancy in Karel je zbral 10-15.000 mo\xc5\xbe in odhitel na pomo\xc4\x8d. Nekaj dni preden je prispela burgundska pomo\xc4\x8d, je Nancy padel. \xc4\x8ceprav je bila zima pred vrati in so mu voja\xc5\xa1ki poveljniki odsvetovali, je Karel 22. oktobra za\xc4\x8del oblegati Nancy. 5. januarja 1477 so pri\xc5\xa1li Reneju na pomo\xc4\x8d \xc5\xa1vicarski najemniki in pred vrati mesta je pri\xc5\xa1lo do bitke-pokola, v kateri je Karel padel. Njegovo zmrznjeno in od volkov zgrizeno truplo so na\xc5\xa1li dva dni kasneje, brez opreme, ki so jo kot trofeje odnesli zmagovalci. Karlov \xc5\xa1lem so poslali Ludviku XI.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna uprava in vojska\n_START_PARAGRAPH_\nKarel se ne bi mogel toliko bojevati, \xc4\x8de ne bi od vsega za\xc4\x8detka poskrbel za nadzor nad upravo in pobiranjem davkov. V severnih burgundskih de\xc5\xbeelah, ki so mu prina\xc5\xa1ale najve\xc4\x8d dohodkov, je ustanovi centralno upravno enoto, parlament in sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v mestu Mechelen. Pristojnosti za ostale burgundske de\xc5\xbeele so imeli parlamenti v mestih Beaune, Saint-Laurent-l\xc3\xa8s-Chalon in Dole._NEWLINE_Reorganiziral je vojsko. Obdr\xc5\xbeal je fevdalni na\xc4\x8din nabora vojakov, enote pa je okrepil z najemniki, predvsem angle\xc5\xa1kimi in italijanskimi. V slu\xc5\xbebo je sprejel mnoge italijanske najemni\xc5\xa1ke poveljnike. Veliko pozornosti je posve\xc4\x8dal topni\xc5\xa1tvu. Zlasti od 1471, ko se je ponovno zna\xc5\xa1el v bojevanju z Ludvikom XI., si je prizadeval ustanoviti stalne najemni\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke enote, hierarhi\xc4\x8dno organizirane v \xc4\x8dete._NEWLINE_Prvotno je po o\xc4\x8detovem zgledu nadaljeval z razko\xc5\xa1jem na dvoru. Zlasti so bile poznane bogate tapiserije, ki jih je dal izdelovati ob vsakr\xc5\xa1nih prilo\xc5\xbenostih. S \xc4\x8dasom pa je tudi dvornim slu\xc5\xbebam vse bolj dodeljeval voja\xc5\xa1ke funkcije in dvor po voja\xc5\xa1ko organiziral.\n_START_SECTION_\nKarlova dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nDevetnajstletna Karlova h\xc4\x8di Marija je postala najbogatej\xc5\xa1a dedinja Evrope. \xc4\x8ceprav je bila poroka z Maksimilijanom Habsbur\xc5\xa1kim dogovorjena \xc5\xbee maja 1476, se je sedaj pojavil kot \xc5\xbeenin \xc5\xa1e prvi sin Ludvika XI. Na pogajanjih je Marijo zastopala ma\xc4\x8deha Izabela Yor\xc5\xa1ka. Ludvik XI. si je pokvaril pogajalsko izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ko je takoj po Karlovi smrti zavzel vse nekdanje francoske pokrajine, vklju\xc4\x8dno grofijo Burgundijo. Pogajanja so prekinili in avgusta 1477 sta se Marija in Maksimilijan poro\xc4\x8dila._NEWLINE_Takoj po poroki sta se Ludvik XI. in Maksimilijan za\xc4\x8dela bojevati za Karlova ozemlja. Do leta 1493 so Franciji pripadle vojvodina Burgundija in grofije Ponthieu, Boulogne, Vermandois in M\xc3\xa2con. Maksimilijan je dobil grofiji Flandrijo in Artois ter ostala ozemlja, ki danes pripadajo Belgiji in Nizozemski, in tudi svobodno grofijo Burgundijo. Grofija Charolais je bila dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina Marije in je po njeni smrti pripadla mladoletnemu sinu Filipu Lepemu, ostala pa je \xc5\xa1e naprej francoski fevd. Karlovo ime je dobil sin Filipa Lepega, bodo\xc4\x8di cesar Karel V.'