b'\n_START_ARTICLE_\nPag\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPag je s povr\xc5\xa1ino 284,6 km\xc2\xb2 po velikosti peti najve\xc4\x8dji hrva\xc5\xa1ki otok. Je dolg in ozek otok, ki se razprostira ob Velebitskem kanalu vzporedno s celinsko obalo. Jugozahodna obala otoka je nizka, severovzhodna pa strma in visoka. Na severovzhodni obali sta Pa\xc5\xa1ki zaliv, na koncu katerega le\xc5\xbei zaliv Caska, in zaliv Stara Novalja. Najve\xc4\x8dji del otoka je kamnit, manj\xc5\xa1e povr\xc5\xa1ine prekriva makija. Podnebje je mediteransko. Stalnih teko\xc4\x8dih voda na otoku ni. Izviri pitne vode so le pri Novalji in mestu Pagu. V nekaterih dolinah (Novaljska, Kolanska, Povljanska Vla\xc5\xa1i\xc4\x87ka dolina) gojijo vinsko trto in sadje.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNoben ve\xc4\x8dji hrva\xc5\xa1ki otok ni izpostavljen tako silovitim udarom burje kot Pag. Veter, ki piha \xc4\x8dez Velebitski kanal, nosi s seboj slano meglico, ki pada na pa\xc5\xa1nike in tako oro\xc5\xa1ena trava je odli\xc4\x8dna hrana ovcam. Od tod izvirajo znani pa\xc5\xa1ki prehrambeni izdelki, kot so: pa\xc5\xa1ki sir, pa\xc5\xa1ki pr\xc5\xa1ut in pa\xc5\xa1ka jagnetina.\n_START_SECTION_\nNaselja\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje naselje na otoku je istoimenski Pag; ve\xc4\x8dji naselja sta \xc5\xa1e Novalja in Lun. Ostala manj\xc5\xa1a naselja in zaselki so Caska, Jaki\xc5\xa1nica, Kolan, Ko\xc5\xa1ljun,  Metajna Mi\xc5\xa1kovi\xc4\x87i, Dinja\xc5\xa1ka, Povljana, Poto\xc4\x8dnica, Vla\xc5\xa1i\xc4\x87i, Smokvica, Stara Novalja, Tovarnele in Kusti\xc4\x87i.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku stalno \xc5\xbeivi 9.059 prebivalcev (popis 2011).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV prazgodovini so otok naseljevali Liburni, kar med drugim dokazujejo ostanki gradenj (trdnjave in nekropole) pri naseljih Kolan, Novalja in drugje._NEWLINE_Najpozneje v 1. stoletju so otok naselili Rimljani, ki so pri\xc4\x8deli na razli\xc4\x8dnih krajih na otoku postavljati obrambne objekte. Ti so slu\xc5\xbeili za obrambo pred Iliri. Zgradili so ve\xc4\x8dje obrambne objekte v Cissi ( dana\xc5\xa1nji Caski), Novalii (Novalji), in manj\xc5\xa1ih objektov v Ko\xc5\xa1ljunu, na rtu Zaglav in drugod; postavili so tudi ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih neutrjenih naselij. _NEWLINE_V srednjem veku je otok izmenoma pripadal Rabu in Zadru, od leta 1409 do 1797 so bili njegovi lastniki Bene\xc4\x8dani, nato pa je do\xc5\xbeivel usodo drugih dalmatinskih otokov in postal del avstrijskega cesarstva.'