b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cikla (hrib)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cikla (hrib), je bil nekdaj hrib v Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dici, v Karavankah (z vi\xc5\xa1ino 1300 do 1400 m). Hrib se je dokon\xc4\x8dno poru\xc5\xa1il 13. novembra leta 1789. O njem nimamo skoraj nobenih podatkov (pisnih virov), imamo pa o njem kar precej dokazov. Nekateri menijo, da je bil to le zelo velik plaz (razli\xc4\x8dna tolma\xc4\x8denja ljudskega izro\xc4\x8dila), vendar pa prav vsaki vzpetini tudi nekdaj niso rekli hrib. Torej je hrib vseeno bil. Tako govorijo tudi dokazi v Beli in v Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dici. _NEWLINE_Hrib \xc4\x8cikla naj bi nastal kot nasutje hribine in odlomov z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki so v dol\xc5\xbeini okoli 1.400 m zasuli spodnji del skalnate ledeni\xc5\xa1ko-hudourni\xc5\xa1ke grape z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice, od vklju\xc4\x8dno Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dice do dna struge potoka Bela. Na vrh tega nasutja naj bi kasneje pridrsel in se nalo\xc5\xbeil ve\xc4\x8dji kompaktni zakraseli skalnati odlom z roba Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice (manj\xc5\xa1i skalnati hrib) in prav ta odlom naj bi omenjenemu nasutju dal obliko hriba.Ta skalnati vr\xc5\xa1ni del hriba \xc4\x8cikla naj bi predstavljal precej manj kot 1/5 prostornine poru\xc5\xa1enega dela hriba. Na (spodnjem\xc2\xa0?) stiku skalnatega vr\xc5\xa1nega dela s prvotnim nasutjem je nastala (ve\xc4\x8dja, dalj\xc5\xa1a) galerija \xe2\x80\x93 \xc2\xbb\xc4\x8dikla\xc2\xab, zato so hribu tudi dali nenavadno ime \xc4\x8cikla. Za hribom je bila dolina in v njej dolga leta planina, ki naj bi jo uporabljali \xc5\xbee staroselci \xe2\x80\x93 karavan\xc5\xa1ki gorjani. Ta planina se je v zadnjih letih obstoja imenovala Olipova planina. Segala je do skalnega roba pred planino Stamare. Planino so na tej lokaciji domnevno opustili zaradi velikih zemeljskih razpok (plazenje hriba), morda pa tudi zaradi (ve\xc4\x8dkratnega (?)) divjanja hudournika po grapi z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice (izjemno veliki nanosi gru\xc5\xa1\xc4\x8da)._NEWLINE_Hrib naj bi za\xc4\x8del drseti v dolino leta 1384, po potresu ("belja\xc5\xa1ki potres"\xc2\xa0: Pontebba (6,4 / VIII, IX (mag/EMS v SLO)). Po ljudskem izro\xc4\x8dilu naj bi takrat pri\xc5\xa1lo tudi do ve\xc4\x8dje preusmeritve podzemnih voda, voda iz velikih podzemnih jezer, ki so v Bel\xc5\xa1\xc4\x8dici. Takrat naj bi (ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1e globoko v gru\xc5\xa1\xc4\x8du hriba) za\xc4\x8del na novo te\xc4\x8di potok \xc4\x8cikla, ki prej ni bil poznan. Do dokon\xc4\x8dne poru\xc5\xa1itve leta 1789 naj bi se hrib (proti dolini) premaknil za pribli\xc5\xbeno 200 do 250 m in zni\xc5\xbeal vsaj za 50 m. K dokon\xc4\x8dni poru\xc5\xa1itvi hriba naj bi odlo\xc4\x8dilno pripomogel \xc2\xbbvodni udar\xc2\xab\xc2\xa0z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice, kjer naj bi se \xc2\xbbutrgal oblak\xc2\xab. Ogromen vodni val je z veliko koli\xc4\x8dino gru\xc5\xa1\xc4\x8da (ru\xc5\xa1ilni drobirski tok\xc2\xa0?) v hrib udaril z zelo veliko hitrostjo in z zelo veliko silo, ter za hribom nasul 5 do 15 m visok nasip. Voda, ki je silovito drla v dolino, je hrib izpodkopala z obeh strani. _NEWLINE_Zru\xc5\xa1enje hriba \xc4\x8cikla in stra\xc5\xa1no neurje na Bel\xc5\xa1\xc4\x8dici naj bi povzro\xc4\x8dili, da se je v dolini Bela razbesnela katastrofalna povodenj, ki je zasula vas Koro\xc5\xa1ko Belo, kar 47 hi\xc5\xa1 in poslopij (podatek iz pisnih virov). Ob tej katastrofalni povodnji pa so nastopale izjemno velike koli\xc4\x8dine vode. Domnevno naj bi se ob povodnji razlili tudi dve jezeri in sicer\xc2\xa0: \xe2\x97\x8f jezero v dolini Bela, ki so ga ob dolgotrajnem de\xc5\xbeevju napolnile vode Urbasa (potok Bela) skupaj s potokom \xc4\x8ciklo (?) in z vodami z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice (kjer naj bi se \xc2\xbbutrgal oblak\xc2\xab) in \xe2\x97\x8f jezero, ki je nastalo v Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dici za hribom \xc4\x8cikla in ga je napolnilo dolgotrajno de\xc5\xbeevje, ter vode z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice (kjer naj bi se torej \xc2\xbbutrgal oblak\xc2\xab). _NEWLINE_Drse\xc4\x8do zemljino naj bi ob drsenju v dolino dodatno namakal tudi novi potok \xc4\x8cikla. - Hrib (naplazeni del) naj bi se \xc5\xbee stoletja prej ru\xc5\xa1il v ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih podorih. Bila so najmanj \xc5\xa1tiri ve\xc4\x8dja ru\xc5\xa1enja in sicer domnevno v letih\xc2\xa0: 1384, 1511 in 1665, ter seveda dokumentirani podor leta 1789._NEWLINE_Ostanki tako velikega hriba so seveda \xc5\xa1e vedno vidni\xc2\xa0: \xe2\x97\x8f V Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dici je to (valovit, naguban) fosilen plaz \xc4\x8cikla, \xe2\x97\x8f na njegovem jugozahodnem robu je to manj\xc5\xa1a skalna vzpetina /(razgledna) skala, ostanek vr\xc5\xa1nega dela hriba, ki je viden na zgornjem robu plaza (podora) \xc4\x8cikla/, \xe2\x97\x8f nad podorom \xc4\x8cikla in zahodno od fosilnega plaza pa je to strm valovit rob, ki se zgoraj kon\xc4\x8da z (manj\xc5\xa1o) nekak\xc5\xa1no nagnjeno ravnico ju\xc5\xbeno od razcepa gozdnih cest. \xe2\x97\x8f V grapi potoka \xc4\x8cikla je nad slapom \xc4\x8cikla to ve\xc4\x8dja zakrasela skala, odlom od vr\xc5\xa1nega skalnatega dela hriba/ in pa \xe2\x97\x8f tam v bli\xc5\xbeini \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e nasutje gru\xc5\xa1\xc4\x8da. - Splazeni oziroma podrti del tega zelo velikega hriba - ve\xc4\x8dina zemljine podrtega hriba torej, pa je seveda v dolini Bela. V dolino so bile nasute zelo velike koli\xc4\x8dine zemljine. Domnevno je precej ve\xc4\x8d kot polovico zdrselega dela hriba odnesla povodenj in to zemljino nasula v Zevnikih, na obmo\xc4\x8dju tedanje vasi Koro\xc5\xa1ka Bela in na zelo veliki povr\xc5\xa1ini zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d pod vasjo (povr\xc5\xa1ina nasutij ve\xc4\x8d kot 300.000 m\xc2\xb2). V srednjem delu doline Bela je ostanek hriba \xc4\x8cikla hrbet\xc2\xa0: Kozji hrbet, ki poteka od Pediceljnove skale do zahodnih strmin Bla\xc5\xbeunovih pe\xc4\x8di. \xe2\x80\x93 Skalnati vr\xc5\xa1ni del hriba se je skoraj nerazbit in skoraj nerazlomljen, v skoraj le enem kosu torej, ustavil tik pod slapom \xc4\x8cikla, severno od soteske Tesen, severno ob potoku Bela. Prepri\xc4\x8dljivo erodirana kamnina ostankov vr\xc5\xa1nega dela hriba, ki je razbi\xc4\x8dana od mo\xc4\x8dnih vetrov in razrezana ter o\xc5\xbelebi\xc4\x8dena od kisle de\xc5\xbeevnice, nas prepri\xc4\x8da, da so to ostanki kamnine, ki je zdrsela z vi\xc5\xa1jih zakraselih delov Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice (prav z roba Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice). _NEWLINE_V \xc5\xa1e vedno zasutem delu grape z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice, v dol\xc5\xbeini okoli 900 m, pa naj bi bilo \xc5\xa1e vedno vsaj 1/4 prvotnega nasutja hribine. Poru\xc5\xa1itev hriba \xc4\x8cikla naj bi aktivirala torej le manj kot 3/5 \xc2\xa0prvotnega nasutja hribine.'