b'\n_START_ARTICLE_\nSvetvin\xc4\x8denat\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Svetvin\xc4\x8denat le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ju\xc5\xbenega dela Istre, na pol poti med Pazinom in Puljem, ob cesti, ki povezuje notranjost z jugom polotoka. S svojim ka\xc5\xa1telom, cerkvijo in zvonikom le\xc5\xbei Svetvin\xc4\x8denat na kamniti visoki planoti, obkro\xc5\xbeen z gozdom, pa\xc5\xa1niki in vinogradi._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Svetvin\xc4\x8denat ima submediteransko podnebje. Na osnovi K\xc3\xb6penove klasifikacije je izra\xc5\xbeen naslednji tip: glavna de\xc5\xbeevna obdobja so v jeseni, minimumi pa poleti; srednja mese\xc4\x8dna temperatura najtoplej\xc5\xa1ega meseca je vi\xc5\xa1ja od 22 \xc2\xbaC , osem mesecev na leto he srednja dnevna temperatura vi\xc5\xa1ja od 10 \xc2\xbaC._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine Svetvin\xc4\x8denat obsega celotne katastarske ob\xc4\x8dine: Svetvin\xc4\x8denat, Smoljanci, Bokordi\xc4\x87i, Jur\xc5\xa1i\xc4\x87i in \xc5\xa0tokovci, ter dele katastarskih ob\xc4\x8din Vodnjan in Filipana._NEWLINE_Ob\xc4\x8dino sestavlja devetnajst statisti\xc4\x8dnih naselij: Bibi\xc4\x87i, Bokordi\xc4\x87i, Bo\xc5\xa1kari, Bri\xc4\x8danci, Butkovi\xc4\x87i, Cukri\xc4\x87i, \xc4\x8cabruni\xc4\x87i. Foli, Jur\xc5\xa1i\xc4\x87i, Kran\xc4\x8di\xc4\x87i, Pajkovi\xc4\x87i, Peresiji, Pusti, Rapanji, Re\xc5\xbeanci, Salmabati, Smoljanci in Svetvin\xc4\x8denat, ta pa iz petinpedeset manj\xc5\xa1ih naselij. Med ne statisti\xc4\x8dna naselja sodijo deli naselij Sv. Kirina, Bankovi\xc4\x87a, Br\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x87a, Ferlina._NEWLINE_Ob\xc4\x8dino Svetvin\xc4\x8denat po mnogih kriterijih uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med tipi\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja tako imenovane Rde\xc4\x8de Istre, ali osrednja istrska ravnina, z blago razgibanim reliefom brez izstopajo\xc4\x8dih morfolo\xc5\xa1kih enot, a s \xc5\xa1tevilnimi kra\xc5\xa1kimi pojavi (jame, vrta\xc4\x8de, lokve, skalnjaki,...).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSvetvin\xc4\x8denat, Savi\xc4\x8denta, San Vincenti, tri imena istega mesta, ki izvira v imenu za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika, \xc5\xa1panskega mu\xc4\x8denca sv. Vincencija in istoimenske opatije, okoli katere se je razvilo naselje._NEWLINE_\xc2\xbbOdtu ido\xc5\xa1e ravno putem ki gre z Montmorana v Savi\xc4\x8dentu, i po pute mnoge kri\xc5\xbee va kamikeh viseko\xc5\xa1e, i tako gredu\xc4\x87i po stareh zlamenjah razli\xc4\x8dna i tu \xc4\x8dekahu ... od svetog Vincenca opatije, \xc5\xbeupan Fa\xc5\xa1ko, Adam i \xc5\xbdil i vas komun. I vsi reko\xc5\xa1e i potvrdi\xc5\xa1e da se pravo ondi svr\xc5\xa1uju \xc4\x8detiri termeni od razvod meju nimi i Vodnanski s Guranom i savi\xc4\x8denski, golo\xc4\x8danski i barbanski. I tu pokaza\xc5\xa1e \xc4\x8detiri zlamenja na kamikeh vise\xc4\x8dini i ondi pokaza\xc5\xa1e komun golo\xc4\x8danski list ki bi\xc5\xa1e pisan na prvih razvodnih let bo\xc5\xbeih 1025...\xc2\xab_NEWLINE_To lahko preberemo v eni od starih listin, v kateri je omenjen Savi\xc4\x8denta. Istrski primer, verjetno iz leta 1325, napisan v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini v glagolici, v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, opisuje pohod odbora oglejskega patriarha in pore\xc5\xa1ko-pazinskega kneza Alberta IV. po Istri, z namenom urediti meje. \xc5\xa0e danes se vidijo kri\xc5\xbei vklesani na velikih kamnih na meji \xc5\xbeupanije. Po isti poti kot v preteklosti, lahko \xc5\xa1e danes obhodimo savi\xc4\x8densko komuno. Leta 1178 je pape\xc5\xbe Aleksander III. potrdil pore\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom, med drugimi cerkvami, tudi cerkev sv. Vincencija z njenimi kapelami. Ve\xc4\x8d kot 200 let pred tem, nek dokument iz leta 965 omenja lastni\xc5\xa1tvo pore\xc5\xa1kih \xc5\xa1kofov nad Savi\xc4\x8dentom._NEWLINE_Starej\xc5\xa1ih zapisov o Savi\xc4\x8dentu ni. Samo ugibamo lahko, kdo so bili prvi priseljenci na tem, v tistem \xc4\x8dasu osamljenem kraju, poleg velikih hrastovih gozdov, na visoki planoti med ozemlji Barbana, Go\xc4\x8dana, \xc5\xbdminja, Dvigrada, Bala in Vodnjana._NEWLINE_Za\xc4\x8detki Svetvin\xc4\x8denta so najpogosteje povezani z benediktinci iz Ravene, ki so se v 6. stoletju naselili na tem prostoru bogatim z lesom, znotraj fevda sv. Apolinarija._NEWLINE_Prizadevni benediktinci so izkr\xc4\x8dili gozd, obdelovali rde\xc4\x8do zemljo, zgradili stavbe in cerkev, ter tako pritegnili prve naseljence. Med visokimi cipresami, ki skrivajo najstarej\xc5\xa1o ohranjeno svetvin\xc4\x8densko zgradbo \xc5\xa1e danes odmeva njihovo staro geslo Ora et labora (moli in delaj)._NEWLINE_To podro\xc4\x8dje je bilo in je \xc5\xa1e danes, brez vodnih tokov, zato je bila opatija zgrajena v bli\xc5\xbeini manj\xc5\xa1e lokve, ki je bila izsu\xc5\xa1ena \xc5\xa1ele pred nekaj leti (Suha\xc4\x87a)._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje je pridobilo na pomenu tudi kot meja med tremi \xc5\xa1kofijami: pore\xc5\xa1ko, puljsko in pi\xc4\x87ansko._NEWLINE_Po ve\xc4\x8d stoletni bizantski, langobardski in frankovski oblasti ka\xc5\xbee, da je Svetvin\xc4\x8denat pripadel pore\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu znotraj kompleksne ureditve v pristojnosti oglejskega patriarhata. \xc5\xa0kofovska lastnina je bila ve\xc4\x8dkrat potrjena vse od prve cesarja Otona II.. iz leta 983._NEWLINE_Upravno in sodno oblast so izvajali laiki, ki so se kot fevdalci vme\xc5\xa1ali v pore\xc5\xa1ko \xc5\xa1kofovsko upravo v okviru zahtevnih gospodarskih transakcij, ki so bile vzrok, isto\xc4\x8dasno pa tudi potrditev politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di prvih ljudi iz tega podro\xc4\x8dja. Odnosi med pore\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom in oglejskim patriarhom so se pogosto skrhali, kot tudi z gori\xc5\xa1kimi grofi in dru\xc5\xbeino Sergijevcev iz Pulja, kasneje imenovanih Castropola, ter dru\xc5\xbeino Morosini della Sbarra iz Benetk._NEWLINE_S formalno investituro Bonifacija - potomca dru\xc5\xbeine Nascinguerra Castropola, ki jo je opravil pore\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof leta 1280, so ti postali tudi uradni gospodarji fevdalne posesti Svetvin\xc4\x8denat (v tem \xc4\x8dasu je bila dru\xc5\xbeina Sergijevcev iz Pulja na vrhuncu mo\xc4\x8di, kljub rasto\xc4\x8demu bene\xc5\xa1kemu vplivu; njihovo gospodarstvo je obsegalo ve\xc4\x8dji del ju\xc5\xbene Istre)._NEWLINE_Zaplet med dru\xc5\xbeinama Castropola in Morosini se je nadaljeval, kljub razli\xc4\x8dnim gospodarjem svetvin\xc4\x8dentinskega podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Po razdelitvi fevda na pol, titularja postaneta Fulcherio in Andriolo Castropola, druga polovica pa leta 1388 preide v roke plemi\xc4\x8da Krotendorfa, vazala avstrijskega vojvode Alberta._NEWLINE_S padcem oblasti patriarha leta 1420 pride do prerazporeditve posesti na podro\xc4\x8dju Istre in leta 1460 so se morali Krotendorfovi nasledniki odre\xc4\x8di svoji polovici v korist pore\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa. Ta je pridobljeni del ponovno predal potomcu dru\xc5\xbeine Castropola, Nascinguerriju. Tako je Svetvin\xc4\x8denat spet pri\xc5\xa1el pod upravo  Castropolov, Paola Nascinguerreja (8. oktobra 1460)._NEWLINE_Leta 1464 je postal pore\xc5\xa1kim \xc5\xa1kof Francesco Morosini, ki je v eni osebi zdru\xc5\xbeil fevdalne pravice \xc5\xa1kofov nad Svetvin\xc4\x8denatom. Po smrti Paola Castropole, ki je umrl brez naslednika, je njegovo fevdalno polovico predal svojemu sorodniku Paolu Morosiniju. Morosinijevi so s tem dobili pravico uporabe titule nad fevdom. Titulo jim je uspelo zadr\xc5\xbeati kljub zgodnjim smrtim, zahvaljujo\xc4\x8d igri s porokami._NEWLINE_Po izumrtju bene\xc5\xa1ke veje Paola Morosinija v manj kot dvajset letih, investituro Pietra, njegovega ne\xc4\x8daka po sestri, osporava pore\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Giorolamo Campegia (1516-1533), ki je zahteval predajo fevda \xc5\xa1kofiji. Spor, ki je nastal, je bil zaklju\xc4\x8den v Rimu 23. januarja 1524 s transakcijo, s katero je pore\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu priznana izvirna pravica, pravica uporabe pa dru\xc5\xbeini Morosini._NEWLINE_Prihodki fevda so se morali deliti na pol, kot tudi pla\xc4\x8devanje nadomestila od\xc5\xa1kodnine razsodnikov. Od takrat je bil fevdalni gospodar, kakor tudi \xc5\xa1kof dol\xc5\xbean dati \xc4\x8detrtino desetine cerkvi Svetvin\xc4\x8denta. \xc5\xa0kof Campegio je nadalje dodelil kongregaciji cerkve Svetvin\xc4\x8denat \xc4\x8detrti del svoje polovice, proti imenovanju kanonika, za imenovanje nad\xc5\xbeupnika pa se je od tedaj dogovarjalo s fevdalci Svetvin\xc4\x8denta. Istega leta je Pietro Morosini izdal prebivalcem pismeni statut, ki so ga njegovi nasledniki raz\xc5\xa1irili, in je tri stoletja urejal vsakodnevno \xc5\xbeivljenje Svetvin\xc4\x8denta._NEWLINE_Leta 1547 Andrea, sin Pietra Morosinija, ki ga je nasledil pri upravljanju fevda, umre brez mo\xc5\xa1kih potomcev, zato se je za nasledstvo predvidela tudi \xc5\xbeenska veja. Vodila ga je vdova Chiara vse dotlej da je, zahvaljujo\xc4\x8d poroki njenih dveh h\xc4\x8dera za brata Marina in Aloroa Grimanija, veje di San Luca, fevd Svetvin\xc4\x8denta, kot dota leta 1585 pre\xc5\xa1el v dru\xc5\xbeino Marina Grimanija._NEWLINE_Fevdalna jurisdikcija je ostala v rokah dru\xc5\xbeine Grimani do padca Bene\xc5\xa1ke republike leta 1797._NEWLINE_S prihodom Napoleonove oblasti, je Svetvin\xc4\x8denet upravljal delegat, ki pa ni imel sodne oblasti._NEWLINE_Po koncu fevdalne jurisdikcije, podro\xc4\x8dje Svetvin\xc4\x8denata dobi prvo avstrijsko upravo, ki traja vse do leta 1805, potem francosko upravo pod Kraljevino Italijo, naslednico republike s te strani Alp, do leta 1810, da bi po tem pripadlo Ilirskim provincam do leta 1813, ko ponovno preide v sestav avstrijskega cesarstva in v njemu ostane do konca prve svetovne vojne._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu neprenehnih menjavanj dr\xc5\xbeav, je bilo podro\xc4\x8dje Svetvin\xc4\x8denata podvr\xc5\xbeeno razbojni\xc5\xa1tvu._NEWLINE_Zaostrilo se je rivalstvo med dru\xc5\xbeinami naseljenimi v mestu in tistimi po vaseh. Avstrija je namre\xc4\x8d privilegirala premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine, najve\xc4\x8dkrat me\xc5\xa1\xc4\x8dane in jim dajala pooblastila zastopnikov._NEWLINE_Med prvo in drugo svetovno vojno se je Svetvin\xc4\x8denat zna\xc5\xa1el pod italijansko oblastjo, do izraza prihaja nacionalizem, ki je favoriziral veleposestnike, podobno kot v avstrijskem obdobju in potenciral etni\xc4\x8dno neenakost prebivalstva._NEWLINE_Z nastankom socialisti\xc4\x8dne Jugoslavije se je situacija spremenila. Pride do eksodusa mnogih italijanskih in istrsko-bene\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein._NEWLINE_Po razpadu Jugoslavije v 1990-ih, suverenost nad temi kraji pridobi novoustanovljena Republika Hrva\xc5\xa1ka.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nSvetvin\xc4\x8denat je znan po kulturnih dogodkih. \xc5\xbde sedem let za Dan ob\xc4\x8dine, se na dan junijskega Janeza, v tamkaj\xc5\xa1nji \xc5\xbdlinji pod ka\xc5\xa1telom Morosini-Grimani, odvija manifestacija Izbor najkoze. \xc5\xbde ve\xc4\x8d let je Svetvin\xc4\x8denat gostitelj Festivala plesa in neverbalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ter \xc5\xa1tevilnih drugih glasbenih dogodkov. Poznan je po svojem festivali istrskih spominkov, ki \xc5\xbee dve leti v za\xc4\x8detku septembra predstavlja ve\xc5\xa1\xc4\x8dine starih obrti.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSvetvin\xc4\x8denatski trg, popularno Placa, s svojim izvirnim renesan\xc4\x8dnim izgledom, skladnimi arhitektonskimi proporci in preprostostjo, prijetno preseneti vsakega obiskovalca. Placa je obkro\xc5\xbeena s ka\xc5\xa1telom s stolpi in pala\xc4\x8do, \xc5\xbeupnijsko cerkvijo Marijinega oznanjenja, mestno lo\xc5\xbeo iz 18 st. ter nizom podobnih renesan\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1 iz 16. st. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je mestni vodnjak (cisterna) zgrajena leta 1808 iz klesanega kamna.\n_START_SECTION_\nKa\xc5\xa1tel Morosini-Grimani\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj celotno severno stran Place zavzema kamniti ka\xc5\xa1tel Grimani, najbolj ohranjen na polotoku in najve\xc4\x8dja zgradba v mestu, ki je \xc5\xbee stoletja simbol mesta in so ga ob\xc4\x8dudovali vojaki, gra\xc5\xa1\xc4\x8daki, potopisci in trgovci, danes pa radovedni turisti. _NEWLINE_Prva trdnjava je bila zgrajena v za\xc4\x8detku 13 st. Burna leta vojevanja so ga \xc4\x8desto uni\xc4\x8dila, pogosta so bila obnavljanja in spremembe izgleda ka\xc5\xa1tela, izgled so menjali tudi lastniki posestev. Po \xc5\xa1kofu, dru\xc5\xbeini Castropola in Morosini, postanejo lastniki ka\xc5\xa1tela Grimani di San Luca, patricijska bene\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina. Sedanja oblika nastane leta 1589, ko Marino Grimani obnovi v po\xc5\xbearu uni\xc4\x8den ka\xc5\xa1tel po na\xc4\x8drtu bene\xc5\xa1kih arhitektov Scamozzija in Campagne. Ka\xc5\xa1tel je danes ena lep\xc5\xa1ih bene\xc5\xa1kih gradenj iz tistega \xc4\x8dasa v Istri. Na treh vogalih ima stolpe, na \xc4\x8detrtem je pala\xc4\x8da s sobami za gospodo in stanovanjem kapetana. Iz stolpov so kontrolirali vse \xc5\xa1tiri vhode v mesto. Stolpi so povezani z obzidjem, ki ima na zunanji strani pri dnu \xc5\xa1e podporni zid, znotraj pa po celi dol\xc5\xbeini balkon, s katerega so stra\xc5\xbearji opazovali skozi strelne line. Na vratih, je razen dvi\xc5\xbenega mostu obstajala tudi velika re\xc5\xa1etka, ki se je spu\xc5\xa1\xc4\x8dala. Nad vhodom se nahaja grb ka\xc5\xa1tela, sedanji grb Svetvin\xc4\x8denata in grb dru\xc5\xbeine Grimani di San Luca. Znotraj je bilo, poleg \xc5\xa1irokega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, stanovanje upravitelja mesta, skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za javne koristi in strelivo, oro\xc5\xbearna, prostori za 200 mu\xc5\xa1ketirjev in kopjenoscev in zelo varen zapor pod zemljo. V 19. st. je dru\xc5\xbeina Grimani prepustila ka\xc5\xa1tel \xc5\xa1kofom, ti pa v za\xc4\x8detku tega stoletja ob\xc4\x8dini. Ob koncu druge svetovne vojne je bil ka\xc5\xa1tel \xc5\xa1e enkrat po\xc5\xbegan.\n_START_SECTION_\nCerkev Marijinega oznanjenja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Marijinega oznanjenja je bila zgrajena v za\xc4\x8detku 16. stoletja iz lokalnega obdelanega kamna. \xc4\x8ceprav ni znan ne to\xc4\x8den nastanek cerkve in ne ime arhitekta, je mogo\xc4\x8de sklepati po podobnih arhitekturnih detajlih v Istri, da se je gradnja za\xc4\x8dela najkasneje do konca 15. stoletja in je bila kon\xc4\x8dana do leta 1529, ko umre Pietro Morosini, glava bene\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, katere za\xc4\x8detnice so v grbu vklesanem na fasadi cerkve.\n_START_SECTION_\nCerkev svetega Vincencija\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Vincencija je bila nekdaj opatijska in \xc5\xbeupnijska cerkev. Zgrajena je bila v 12. stoletju. Enoladijska cerkev s tremi apsidami ima v notranjosti tri sloje zidnih fresk, med katerimi je tudi najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i istrski ciklus romanskih fresk z bizantinskim vplivom s konca 13. stoletja, delo mojstra Ognobenusa Trevisanusa.'