b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ki kronski dragulji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ki kronski dragulji (\xc4\x8de\xc5\xa1ko \xc4\x8cesk\xc3\xa9 korunova\xc4\x8dn\xc3\xad klenoty) vklju\xc4\x8dujejo krono svetega Ven\xc4\x8deslava (Svatov\xc3\xa1clavsk\xc3\xa1 kronah), vladarsko jabolko in \xc5\xbeezlo, obla\xc4\x8dila za kronanje \xc4\x8de\xc5\xa1kih kraljev, zlati kri\xc5\xbe za kronanje in me\xc4\x8d svetega Ven\xc4\x8deslava. Prvotno so bili v Pragi in gradu Karl\xc5\xa1tejn, oblikoval pa jih je Matija iz Arrasa v 14. stoletju. Od leta 1791 so shranjeni v stolnici svetega Vida na Pra\xc5\xa1kem gradu. Reprodukcije draguljev so stalno razstavljene v nekdanji kraljevi pala\xc4\x8di v gradu. Krona je bila narejena za kronanje Karla IV. leta 1347, zato je \xc4\x8detrta najstarej\xc5\xa1a v Evropi.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKrona ima nenavadno obliko z navpi\xc4\x8dnimi stiliziranimi lilijami, ki stojijo spredaj, zadaj in na obeh straneh. Narejena je iz 22-karatnega zlata in niza draguljev \xe2\x80\x93 19 safirjev, 30 smaragdov, 44 spinelov, 20 biserov, 1 rubina, 1 rubelita in 1 akvamarina, tehta pa 2475 gramov. Na vrhu krone je kri\xc5\xbe, ki domnevno hrani trn iz Kristusove trnove krone._NEWLINE_Kraljevo \xc5\xbeezlo je izdelano iz 18-karatnega zlata, okra\xc5\xa1eno s 4 safirji, 5 spineli in 62 biseri z zelo velikimi spineli na vrhu \xc5\xbeezla; tehta 1013 gramov. Vladarsko jabolko je prav tako narejeno iz 18-karatnega zlata z 8 safirji, 6 spineli in 31 biseri. Tehta 780 g in je okra\xc5\xa1eno s kovanimi reliefnimi prizori iz Stare zaveze in Geneze. Obla\xc4\x8dilo za kronanje je bilo uporabljeno od 1653 do 1836 in je bilo narejeno iz plemenitega svilnato rde\xc4\x8dega materiala, ki se imenuje zlatohlavek in je oblo\xc5\xbeeno s krznom hermelina. Pla\xc5\xa1\xc4\x8d je shranjen lo\xc4\x8deno od nakita v posebnem klimatiziranem prostoru._NEWLINE_Za obred kronanja so uporabljali me\xc4\x8d svetega Ven\xc4\x8deslava, tipi\xc4\x8dno gotsko oro\xc5\xbeje. Prva omemba me\xc4\x8da je v zgodovinskih zapisih iz leta 1333, vendar rezilo sega v 10. stoletje, medtem ko ro\xc4\x8daj izhaja iz 13. stoletja in tekstil verjetno iz \xc4\x8dasa Karla IV. Dol\xc5\xbeina \xc5\xbeeleznega rezila je 76 cm, na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em mestu \xc5\xa1iroko 45 mm in ima razparano luknjo v obliki kri\xc5\xbea (45 x 20 mm). Lesen ro\xc4\x8daj je prekrit z rumeno-rjavo tkanino in \xc5\xbeametno vezenino z okrasom lovorjevih vejic z debelo srebrno nitjo. Po slovesnosti kronanja se je me\xc4\x8d uporabljal za dodeljevanje statusa viteza._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a usnjena torbica za krono je bil narejena za Karla IV. leta 1347. Na vrhu so vpisani \xc5\xa1tirje simboli: cesarski orel, \xc4\x8de\xc5\xa1ki lev, grb Arno\xc5\xa1ta Pardubi\xc5\xa1kega in grb pra\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije._NEWLINE_Vrata v zakladnico so \xc5\xbeelezna, te\xc5\xbeko dostopna in imajo sedem klju\xc4\x8davnic. Je sedem imetnikov klju\xc4\x8dev: predsednik republike, predsednik vlade, pra\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof, predsednik spodnjega doma poslancev, predsednik senata, dekan metropolitanskega kapitlja stolnice svetega Vida in \xc5\xbeupan Prage, ki morajo biti vsi prisotni, da lahko odprejo neprehodna vrata in zaboj.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKrona je imenovana in posve\xc4\x8dena po vojvodi svetem Ven\xc4\x8deslavu iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke dinastije P\xc5\xa1emislovi\xc4\x8dev. Dragulji so trajno shranjeni v kapeli svetega Ven\xc4\x8deslava v stolnici sv. Vida. Posojeni so bili le kraljem \xc5\xa1ele na dan kronanja, vrniti pa so jih morali v ve\xc4\x8dernih urah istega dne. Po letu 1918 in ustanovitvi \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke republike se je kronanje prenehalo, vendar so bili \xc5\xa1e vedno pomembni kot simbol nacionalne neodvisnosti in dr\xc5\xbeavnosti._NEWLINE_V preteklosti so bili dragulji shranjeni na razli\xc4\x8dnih mestih, vendar so jih vedno prinesli na kronanje v Prago. Ven\xc4\x8deslav IV. (1378\xe2\x80\x931419) jih je verjetno preselil v grad Karl\xc5\xa1tejn. Nato so se ve\xc4\x8dkrat preselili iz varnostnih razlogov: v 17. stoletju so se vrnili v Pra\xc5\xa1ki grad, v \xc4\x8dasu tridesetletne vojne (1631) so bili poslani v \xc5\xbeupnijsko cerkev v \xc4\x8ceske Bud\xc4\x9bjovice, nato pa so jih skrivaj odpeljali v cesarsko zakladnico na Dunaj (1637). Medtem ko so bili dragulji shranjeni na Dunaju, so originalno zlato jabolko in \xc5\xbeezlo iz 14. stoletja zamenjali s sedanjimi. Novo jabolko in \xc5\xbeezlo verjetno izvirata iz \xc4\x8dasa Ferdinanda I. iz leta 1533. Mo\xc5\xbeni razlogi za to zamenjavo bi lahko bili, da so bili originali preprosto preve\xc4\x8d strogi in niso imeli nobenih dragih kamnov. \xc5\xa0lo je za ugled \xc4\x8de\xc5\xa1kega kraljestva, zato je bilo smiselno, da se zamenjajo z bogato okra\xc5\xa1enim, draguljarskim slogom, ki je spominjal na krono. _NEWLINE_Dragulje so pripeljali nazaj v Prago ob kronanju Leopolda II. leta 1791. Takrat je bila ustanovljena sedanja tradicija sedmih klju\xc4\x8dev, \xc4\x8deprav so se imetniki klju\xc4\x8dev s\xc4\x8dasoma spreminjali glede na politi\xc4\x8dno in upravno strukturo. Dragulji so bili shranjeni na Dunaju zaradi gro\xc5\xbeenj pruske vojske, vendar so jih 28. avgusta 1867 vrnili v Prago._NEWLINE_Glede na stare tradicije in predpise, ki jih je dolo\xc4\x8dil Karel IV. v 14. stoletju, so dragulji razstavljeni za javnost le ob posebnih prilo\xc5\xbenostih. Razstava je lahko le na Pra\xc5\xa1kem gradu. V 20. stoletju je bilo devet takih dogodkov v zgodovini. Predsednik \xc4\x8de\xc5\xa1ke republike ima izklju\xc4\x8dno pravico odlo\xc4\x8danja o prikazu kronskih draguljev javnosti._NEWLINE_Starodavna \xc4\x8de\xc5\xa1ka legenda pravi, da je vsak uzurpator, ki si d\xc3\xa1 krono na glavo, obsojen na smrt v enem letu. Ta legenda je podprta z govoricami, da jo je Reinhard Heydrich, nacisti\xc4\x8dni guverner, lutka dr\xc5\xbeavnega protektorata \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Moravske, nosil na skrivaj in so ga v manj kot enem letu umorili \xc4\x8dlani \xc4\x8de\xc5\xa1kega odpora.'