b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99\n_START_SECTION_\nIme in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSedanje romunsko ime mesta T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99 je enako kot mad\xc5\xbearsko Marosv\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely in pomeni trg ob Mure\xc8\x99u (maros = reka). t\xc3\xa2rg pomeni trg v romun\xc5\xa1\xc4\x8dini, v\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely pomeni tr\xc5\xbenica v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini. Mad\xc5\xbearski Marosv\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely v\xc4\x8dasih lokalno skraj\xc5\xa1ajo v V\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely._NEWLINE_Prvi znani zapis imena mesta je delo jezuita Martinusza Szentivanya Dissertatio Paralipomenonica Rerum Memorabilium Hungariae, napisano leta 1699, v katerem sta zapisani ime Asserculis z navedbo v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini Asserculis, hoc est Szekely Vasarhely, kar pomeni "Asserculis, tukaj je Szekely Vasarhely" in leto 1230. Drugo njegovo delo, Curiesiera et Selectiera Variarum Scienetiomm Miscellanea iz leta 1702, omenja isto ime._NEWLINE_Druga pisna omemba mesta je v pape\xc5\xa1kem registru v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot Novum Forum Siculorum leta 1332 in kasneje kot Sekulvasarhel (sodobno mad\xc5\xbearsko Sz\xc3\xa9kelyv\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely), kar pomeni "novi trg Sz\xc3\xa9kelys", leta 1349. Gr\xc5\xa1ki trgovci so ga imenovali Agropolis. _NEWLINE_Leta 1616 je Gabriel Bethlen dal ime Marosv\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely novozgrajenemu svobodnemu cesarskemu mestu.  Romunsko ime za mesto O\xc8\x99orhei je bilo fonetsko izpeljano iz besede V\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely, medtem ko je nem\xc5\xa1ko ime za mesto Neumarkt am Mieresch (skraj\xc5\xa1ano tudi v Neumarkt ali Marktstadt v transilvanski sa\xc5\xa1\xc4\x8dini, Nai Mark ali Nai Muark), lahko prevedemo kot Novi trg. _NEWLINE_Druga zgodovinska romunska imena za mesto so bila Mure\xc8\x99-O\xc8\x99orhei in T\xc3\xaergu Mure\xc8\x99ului in zgodovinska mad\xc5\xbearska imena \xc3\x9ajsz\xc3\xa9kelyv\xc3\xa1s\xc3\xa1r in \xc3\x9ajv\xc3\xa1s\xc3\xa1r._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je Marosv\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely postal del Romunije in je bil preimenovan v O\xc8\x99orheiu. Ime T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99 je postalo pogosto v medvojnem obdobju. Po drugi svetovni vojni je bilo \xc4\x8drkovanje imena mesta spremenjeno v T\xc3\xaergu Mure\xc8\x99 po reformi \xc4\x8drkovanja iz leta 1953. Druga pravopisna reforma leta 1993 je nadomestila \xc4\x8drko \xc3\xae z \xc3\xa2 v mnogih besedah in ime mesta je od takrat uradno napisano T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d se omenja v za\xc4\x8detku 14. stoletja kot trg za \xc5\xbeivino in \xc5\xbeito, ki so ga gr\xc5\xa1ki trgovci imenovali Agropolis. V 15. stoletju je bilo v mestu 30 cehovskih zdru\xc5\xbeenj. Nekaj \xc4\x8dasa je v mestu \xc5\xbeivel tudi matematik Farkas Bolyai (1775\xe2\x80\x931856.)._NEWLINE_Kjer je trdnjavska cerkev, je do vdora mongolske vojske stala dominikanska cerkev, takrat pa je bila uni\xc4\x8dena. Na tem mestu so okoli leta 1332 fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani za\xc4\x8deli graditi novo gotsko cerkev , ki je bila kon\xc4\x8dana leta 1446. Od leta 1439 je bilo mesto prizori\xc5\xa1\xc4\x8de  36 sej transilvanskega parlamenta. Leta 1405 je cesar Sigismund Luksembur\xc5\xa1ki podelil mestu pravice do organizacije sejmov. Leta 1470 je kralj Matija Korvin prvi\xc4\x8d podelil prvi\xc4\x8d sodni privilegij in leta 1482 razglasil mesto za kraljevo naselje . Leta 1492 je Istv\xc3\xa1n B\xc3\xa1thory obdal samostan z obzidjem. Leta 1506 so Seklerji premagali voja\xc5\xa1ke enote  P\xc3\xa1la Tomorija za pla\xc4\x8dilo izrednega davka, ki jim je bil nalo\xc5\xbeen ob rojstvu ogrskega kralja Ludvika II. Leta 1557 je bila kot najstarej\xc5\xa1a ogrska \xc5\xa1ola Transilvanije ustanovljena reformirana cerkvena akademija (tj. prezbiterijanstvo). Leta 1571 je zasedanje transilvanskega parlamenta pod princem Ivanom II. Sigismundom Zapoljem sprejelo svobodno pridiganje bo\xc5\xbeje besede, vklju\xc4\x8dno z uniatsko cerkvijo. Leta 1600/01 se je zaradi obleganja Giorgia Baste trdnjava spremenila v ru\xc5\xa1evine . Leta 1602 so konjeniki Gergelya N\xc3\xa9metha po\xc5\xbegali preostale hi\xc5\xa1e v mestu, zato se je leta 1602 za\xc4\x8dela obnova trdnjave po nasvetu \xc5\xbeupana Tama\xc5\xa1a Borsosa, a je bila dejansko zgrajena med letoma 1614 in 1653. M\xc3\xb3zes Sz\xc3\xa9kely edini knez Seklerjev je obiskal mesto leta 1603, ko je osvobodil Transilvanijo._NEWLINE_Leta 1616 je mesto dobilo naslov svobodnega cesarskega mesta z imenom Maros-V\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely, ki mu ga je podelil princ (fejedelem) G\xc3\xa1bor Bethlen. Leta 1658 sta tur\xc5\xa1ka in tatarska vojska vdrli v mesto in ga po\xc5\xbegala, 3000 ljudi je bilo odpeljanih v ujetni\xc5\xa1tvo. Leta 1661, ko nih\xc4\x8de ni pokazal pripravljenosti, da postane knez, je bil pod tur\xc5\xa1kim pritiskom Mih\xc3\xa1ly Apafi izvoljen za kneza Transilvanije. Leta 1662 je zaradi malomarnosti tujih tur\xc5\xa1kih vojakov mesto skoraj popolnoma zgorelo. Leta 1687 so ga opusto\xc5\xa1ili nem\xc5\xa1ki cesarski vojaki. Leta 1704 so kruci, vojska P\xc3\xa1la Kasz\xc3\xa1sa, zasedli utrdbo, ki jo je leta 1706 ponovno zasedla avstrijska vojska pod vodstvom L\xc5\x91rinca Pekryja. 5. aprila 1707 je bil Ferenc II. R\xc3\xa1k\xc3\xb3czi ustoli\xc4\x8den za kneza. Leta 1707 je mesto prizadela kuga z ve\xc4\x8d kot 3500 smrtnimi \xc5\xbertvami. \xc4\x8crna smrt je ponovno razsajala leta 1709, 1719 in 1738/39._NEWLINE_Mesto je precej spodbudilo svoje dru\xc5\xbebeno in gospodarsko \xc5\xbeivljenje, ko je leta 1754 postalo sede\xc5\xbe Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da kne\xc5\xbeevine Transilvanije. Leta 1802 je bila za javnost odprta javna knji\xc5\xbenica s 40.000 knjigami, ki jo je ustanovil grof S\xc3\xa1muel Teleki. _NEWLINE_Avram Iancu, vodja romunske revolucije leta 1848 v Transilvaniji, je bil mlad odvetnik v mestu Marosv\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely, preden se je lotil boja za pravice Romov, ki \xc5\xbeivijo v Transilvaniji. 4. novembra 1848 je avstrijska cesarska vojska pod obzidjem premagala sile Seklerjev, mesto pa je bilo zajeto. 13. januarja 1849 so ga vojaki majorja Tolnaya ponovno prevzeli. 30. julija 1849 sta S\xc3\xa1ndor Pet\xc5\x91fi in Bem od\xc5\xa1la od tukaj v bitko pri Segesv\xc3\xa1rju (danes Sighi\xc8\x99oara)._NEWLINE_Leta 1854 so bili zaradi rovarjenja proti avstrijski vladi na Postar\xc3\xa9tu ubiti seklerski mu\xc4\x8deniki K\xc3\xa1roly Horv\xc3\xa1th, J\xc3\xa1nos T\xc3\xb6r\xc3\xb6k in Mih\xc3\xa1ly G\xc3\xa1lfi. Od leta 1874 spomenik ozna\xc4\x8duje ta kraj. Leta 1861 je Marosv\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely postal sede\xc5\xbe Marossz\xc3\xa9aka, leta 1876 pa je nastalo okro\xc5\xbeje Maros-Torda. Leta 1880 je bil na trgu Roses v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta postavljen kip J\xc3\xb3zefu Bemu; leta 1893 tudi Lajosu Kossuthu. Kip R\xc3\xa1k\xc3\xb3cziju je bil postavljen leta 1907. Vsi trije so bili poru\xc5\xa1eni po prvi svetovni vojni med letoma 1919 in 1923, ko je Transilvanija postala del Romunije._NEWLINE_Pokrajinski videz mesta se je v poznem 19. stoletju in za\xc4\x8detku 20. stoletja mo\xc4\x8dno spremenil. Leta 1913 je bil v sklopu urbanisti\xc4\x8dne obnove \xc5\xbeupana Bern\xc3\xa1dyja Gy\xc3\xb6rgyja odprt mad\xc5\xbearski kompleks v slogu art nouveauja in zgrajena Kulturna pala\xc4\x8da. Po prvi svetovni vojni je skupaj s preostalo Transilvanijo Marosv\xc3\xa1s\xc3\xa1shely postal del Romunije in bil preimenovan v O\xc8\x99orheiu. Romunsko prebivalstvo je za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati._NEWLINE_Od leta 1940 do leta 1944 je bilo kot posledica druge dunajske od\xc5\xa1kodnine mesto dodeljeno nazaj Mad\xc5\xbearski. Ko je Mad\xc5\xbearsko leta 1944 zasedla Nem\xc4\x8dija, je bil v mestu ustanovljen judovski geto. O\xc8\x99orheiu je bil ponovno pod romunsko upravo ob koncu vojne oktobra 1944. 12. novembra 1944 je general Sovjetske rde\xc4\x8de armade Vladislav Petrovi\xc4\x8d Vinogradov se romunska oblast v severni Transilvanije zaradi pokolov pod vodstvom Iulia Mania ni smela vrniti do 6. marca 1945, ko je Petru Groza oblikoval vlado. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je komunisti\xc4\x8dna uprava Romunije vodila politiko mno\xc5\xbei\xc4\x8dne industrializacije, ki je v celoti preoblikovala skupnost. Med letoma 1950 in 1968 je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mad\xc5\xbearske avtonomne pokrajine, kasneje imenovane  Mure\xc8\x99 \xe2\x80\x93 mad\xc5\xbearska avtonomna regija. 7. septembra 1959 sta mesto obiskala Gheorghe Gheorghiu-Dej, generalni sekretar romunske delavske stranke, in predsednik vlade Chivu Stoica. Potem so se odlo\xc4\x8dili, kje graditi obrat za proizvodnjo gnojil in nove stanovanjske zgradbe mesta. Odlo\xc4\x8deno je bilo, naj se stanovanjske \xc4\x8detrti ne bi gradile v dolini Mure\xc8\x99, ampak na okoli\xc5\xa1kih gri\xc4\x8dih._NEWLINE_Marca 1990, kmalu po tem, ko je romunska revolucija leta 1989 odstavila komunisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim, je bilo mesto prizori\xc5\xa1\xc4\x8de nasilnih spopadov med etni\xc4\x8dnima skupinama Mad\xc5\xbearov in Romunov._NEWLINE_Lokalno gospodarstvo se je za\xc4\x8delo mo\xc4\x8dneje razvijati, ko so se razli\xc4\x8dni vlagatelji nastanili na tem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v dolini reke Mure\xc8\x99. Razprostira se od trdnjavske cerkve v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, zgrajene v 14. stoletju, na povr\xc5\xa1ini 49,3 km\xc2\xb2. Mesto je tudi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zgodovinskega obmo\xc4\x8dja Transilvanije. Le\xc5\xbei na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du treh geografskih obmo\xc4\x8dij Transilvanije (Transilvanske planote, doline reke Mure\xc8\x99 in doline Niraj) na nadmorski vi\xc5\xa1ini 330 m. Mesto se razteza na oba bregova reke Mure\xc8\x99, vendar pa sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta in ve\xc4\x8dji del okro\xc5\xbeij le\xc5\xbei na levem bregu. Plato Corne\xc8\x99ti (mad\xc5\xbearsko Somos- plateau) je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka mesta (465 m), koordinate: 46.5531\xc2\xb0N 24.5984\xc2\xb0E)_NEWLINE_T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99 je 337 kilometrov oddaljen od Bukare\xc5\xa1te, 480 km od Beograda, 515 kilometrov od Budimpe\xc5\xa1te, 598 kilometrov od Sofije. Obkro\xc5\xbeajo ga te ob\xc4\x8dine: S\xc3\xa2ngeorgiu de Mure\xc8\x99, Livezeni, S\xc3\xa2ntana de Mure\xc8\x99, S\xc3\xa2ncraiu de Mure\xc8\x99, Corunca, Criste\xc8\x99ti in Ceua\xc8\x99u de C\xc3\xa2mpie. Dve vasi, Mure\xc8\x99eni (Meggyesfalva) in Remetea (Remeteszeg), upravlja mesto_NEWLINE_T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99 ima celinsko podnebje, ki ga zaznamujejo topla suha poletja in sorazmerno hladne zime. Zimske temperature so pogosto pod 0 \xc2\xb0C. Letno je v povpre\xc4\x8dju 38 dni sneg in ve\xc4\x8d kot 60 dni sneg pokriva tla. Poleti je povpre\xc4\x8dna temperatura med 18 \xc2\xb0C in 19 \xc2\xb0C (povpre\xc4\x8dje za junij, julij in avgust), \xc4\x8deprav temperatura v\xc4\x8dasih dose\xc5\xbee 36 \xc2\xb0C. V povpre\xc4\x8dju je 143 dni s padavinami, najpogosteje v decembru, najmanj pa v avgustu, septembru in oktobru. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99a je 8,6 \xc2\xb0C. Najni\xc5\xbeja temperatura je bila v leta 1942 in 1963 \xe2\x80\x9332,8 \xc2\xb0C. Najvi\xc5\xa1ja temperatura, 39 \xc2\xb0C, je bila leta 1936.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih iz popisa prebivalstva v letu 2011 ima T\xc3\xa2rgu Mure\xc5\x9f 134.290 prebivalcev, kar je toliko kot ob popisu leta 2002. _NEWLINE_Po popisnih podatkih iz leta 2002 je mesto imelo 149.577 prebivalcev. Med njimi je 69.825 Mad\xc5\xbearov, ki so v Romuniji najve\xc4\x8dja mestna mad\xc5\xbearska skupnost, kar presega Cluj-Napoca. Popis iz leta 2002 je bil prvi, ki je pokazal Mad\xc5\xbeare kot lokalno manj\xc5\xa1ino. Mesto je uradno dvojezi\xc4\x8dno, romunski in mad\xc5\xbearski jezik sta uradna jezika in se uporabljata za javna ozna\xc4\x8devanja, v izobra\xc5\xbeevanju, sodstvu in javni upravi. V mestu je 2,51\xc2\xa0% Romov, kar je precej manj kot 6,96\xc2\xa0% v okro\xc5\xbeju Mure\xc8\x99.\n_START_SECTION_\nKraji \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nTrdnjavska cerkev je najstarej\xc5\xa1a cerkev v mestu. Po zgodovinskih dokazih je minilo manj kot stoletje po prvem prihodu fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega reda v Transilvanijo, ogrskem kraljestvu, ko so fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski redovniki pri\xc5\xa1li v V\xc3\xa1s\xc3\xa1rhely. Gradnja cerkve je trajala celo stoletje, od sredine 14. stoletja do sredine 15. stoletja, sestavljali pa so jo samostanska stavba, starej\xc5\xa1a kapela, cerkev in stolp. Cerkev je bila dokon\xc4\x8dana med letoma 1400 in 1450. Prvotno je bila okra\xc5\xa1ena s freskami, saj so bile najdene sledi stenskih slik. Skoraj vse slike so izginile, ker je cerkev leta 1557 postala last protestantskih vernikov. _NEWLINE_Na obstoj fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega reda v V\xc3\xa1s\xc3\xa1rhelyu je neposredno vplivala verska reforma, ki se je v 16. stoletju raz\xc5\xa1irila v Transilvaniji. Leta 1557 je bil vpliv protestantske cerkve na Mad\xc5\xbeare v mestu tako mo\xc4\x8dan, da je s\xc4\x8dasoma povzro\xc4\x8dil zaplembo katoli\xc5\xa1kih samostanov. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski menihi, ki so bili do tedaj v trdnjavski cerkvi, so bili prisiljeni zapustiti mesto. Vrnili so se po skoraj dveh stoletjih, ko je politi\xc4\x8dno ozra\xc4\x8dje postalo ugodno za katolicizem zaradi prihoda Habsbur\xc5\xbeanov v Transilvanijo. Zemljo so kupili v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, kjer so do leta 1777 zgradili novo cerkev in samostan. Stolp, edini del, ki \xc5\xa1e vedno stoji, je na cerkveno fasado leta 1802 dodal arhitekt J\xc3\xa1nos Topler. Leta 1971 se je ob\xc4\x8dina odlo\xc4\x8dila za ru\xc5\xa1enje samostana, da bi pridobila potreben prostor za gradnjo narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in trga pred njim. Za fran\xc4\x8di\xc5\xa1kane na ulici Libert\xc4\x83\xc8\x9bii je bila zgrajena nova cerkev._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 18. stoletja je bila v mestu zgrajena ena najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1ih baro\xc4\x8dnih cerkev v Transilvaniji. Cerkev svetega Janeza Krstnika je bila postavljena v severovzhodnem delu mestnega jedra in pripada rimskokatoli\xc5\xa1ki \xc5\xbeupniji. Notranjost cerkve je luksuzna z liturgijskimi predmeti, ki so resni\xc4\x8dna umetni\xc5\xa1ka dela. Glavni oltar, ki sta ga leta 1755 izdelala Anton Schuchbauer in Johannes Nachtigal, ima spomeni\xc5\xa1ke razse\xc5\xbenosti in psevdoarhitekturno strukturo. Slike oltarjev v stranskih kapelah: sveti Ladislav I., sveti Jo\xc5\xbeef, sveti Janez Nepomuk, sveti Kri\xc5\xbe pripadajo Michaelu Angeluo Unterbergerju. Vitra\xc5\xbena okna, ki jih je izdelala dru\xc5\xbeba T\xc3\xbcrke iz Grottaua, so bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1898._NEWLINE_Velika sinagoga je bila zgrajena med letoma 1899 in 1900 na pobudo judovske skupnosti Status Quo, ki velja za eno najlep\xc5\xa1ih sinagog avstro-ogrskega cesarstva. Oblikovanje stavbe je delo Jacoba Gartnerja z Dunaja, gradbena dela pa je vodil Mad\xc5\xbear P\xc3\xa1l So\xc3\xb3s. Celotno stavbo obvladuje osrednja kupola. Vsaka stran srednjega stolpa je okra\xc5\xa1ena s cvetno rozeto, podobno tisti na fasadi. Ta vrsta okna se ve\xc4\x8dkrat uporablja tudi na stranskih fasadah. Ogromna notranjost je bogato okra\xc5\xa1ena z oblikami in barvo. Sinagoga ima v pritli\xc4\x8dju 314 sede\xc5\xbeev in 238 v zgornjem nadstropju. Najnovej\xc5\xa1e obse\xc5\xbeno ponovno preoblikovanje stavbe je bilo leta 2000, ko so bile okrepljene stene, notranja dekoracija pa ponovno narejena._NEWLINE_Uniatstvo v mestu je povezano z imenom Ferenca D\xc3\xa1vida, njegovega ustanovitelja in prvega \xc5\xa1kofa. Politi\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine v Transilvaniji so postale ugodne za delovanje Ferenca D\xc3\xa1vida, saj je zbor Turde med letoma 1557 in 1568 odobril svobodo vere vsem veram v Transilvaniji. Uniatstvo je postalo religio-recepta skupaj z vsemi drugimi protestantskimi verami. Kralj Ivan Sigismund Zapolja je postal uniat. Cerkev je bila zgrajena med letoma 1929 in 1930 poleg stare uniatske molitvene hi\xc5\xa1e iz leta 1869.\n_START_SECTION_\nDruge zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPrva trdnjava v mestu je bila postavljena leta 1492 pod upravo transilvanskega vojvode  \xc5\xa0tefana B\xc3\xa1thoryja. Ta prva utrdba je bila uni\xc4\x8dena leta 1601 med branjenjem  Mihaela Hrabrega po napadu pod vodstvom Giorgia Baste. Dograjena je bila nekje med letoma 1602 in 1652 pod sodnikom Tam\xc3\xa1som Borsosom. Citadela ima tloris peterokotnika, obkro\xc5\xbeenega z obrambnim zidom s petimi bastijoni od sedmih, ki so jih zgradili cehi, ki so uporabili material za gradnjo ope\xc4\x8dnih zidakov. Imenujejo se po cehih, ki so jih vzdr\xc5\xbeevali: usnjarji, kroja\xc4\x8di, mesarji, kova\xc4\x8di, sodarji. Bastijoni imajo tri ali \xc5\xa1tiri nadstropja, ki so povezana z lesenimi stopnicami. Ko so jo prevzeli avstrijski vojaki, je postala sede\xc5\xbe voja\xc5\xa1kega garnizona._NEWLINE_Ob dnevih T\xc3\xa2rgu Mure\xc8\x99a so v utrdbi razne prireditve. Tu je tudi muzejski center, ki predstavlja zgodovino mesta in citadele._NEWLINE_Teleki-Bolyaieva knji\xc5\xbenica je zgodovinska javna knji\xc5\xbenica in aktualni muzej v mestu. Eno najbogatej\xc5\xa1ih transilvanskih zbirk kulturnih artefaktov je ustanovil mad\xc5\xbearski grof S\xc3\xa1muel Teleki leta 1802, ko je bila Transilvanija del habsbur\xc5\xa1ke monarhije, od takrat pa je bila odprta za javnost. Bila je med prvimi tovrstnimi ustanovami v de\xc5\xbeeli. V njej je ve\xc4\x8d kot 200.000 knjig, od katerih so mnoge redke in so obse\xc5\xbena znanstvena podatkovna zbirka. Knjige so razdeljene na ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih knji\xc5\xbenic, od katerih sta dve glavni donaciji: izvirna Telekijeva knji\xc5\xbenica in Bolyaieva knji\xc5\xbenica z 80.000 knjigami; preostanek sestavljajo \xc5\xa1tevilne zasebne knji\xc5\xbenice, ki so jih v preteklosti imele verske \xc5\xa1ole in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan. Na splo\xc5\xa1no je to zbirko najbolj tradicionalnih vrst transilvanskih knjig._NEWLINE_Stara mestna hi\xc5\xa1a je bila zgrajena leta 1906 in 1907 po na\xc4\x8drtih Komorja Marcela in Jakaba Dezsa. Najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a sta vhodni koridor in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki vodi do prvega nadstropja. Rebrasti zvezdni oboki so bili navdahnjeni z gotsko arhitekturo. Oboki so podprti s stebri s kompozitnimi kapiteli, sklepnik pa je velika cvetli\xc4\x8dna oblika z napravo za osvetljevanje. Oboki so pobarvani s spiralnimi vegetacijskimi motivi. Elementi prednje dvorane imajo kamnito klop z nogami, oblikovanimi kot \xc5\xbeivali, in s krilatimi ro\xc4\x8daji. Njena \xc5\xa1koljka in zlati hrbet imata \xc5\xa1\xc4\x8dit, obrobljen z dvema volutama na zgornji strani. Zna\xc4\x8dilnost monumentalnega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, ki vodi do prvega nadstropja, je zgornja stran ograje, ki spominja na naslonjeno \xc5\xbeival ali val. Zunanja dekoracija je preprostej\xc5\xa1a in temelji na mad\xc5\xbearsko-seklerskih ljudskih motivih iz barvne keramike. Na fasadi prevladujejo okna z velikimi odprtinami. Tri polkro\xc5\xbena okna na sredini fasade so v \xc4\x8dastni dvorani, ki ima dvojno vi\xc5\xa1ino glede na druge prostore. V dvoranah so obarvana stekla, ki prikazujejo G\xc3\xa1borja Bethlena, Ferenca II. R\xc3\xa1k\xc3\xb3czija, Lajosa Kossuto, Ferenca De\xc3\xa1ka in Franca Jo\xc5\xbeefa I._NEWLINE_Kulturna pala\xc4\x8da je izjemna stavba v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Zgrajena je bila na pobudo, ki jo je dal \xc5\xbeupan mesta Gy\xc3\xb6rgy Bern\xc3\xa1dy. Gradbena dela so se za\xc4\x8dela spomladi leta 1911. Pomeni za\xc4\x8detek mad\xc5\xbearskega art nouveauja. Tloris je nepravilen pravokotnik z izboklinami ob straneh in na krakih. Stavba ima pet nadstropij: visoko pritli\xc4\x8dje, mezanin in tri nadstropja, ki se razlikujejo po razli\xc4\x8dnih vrstah gradbenega materiala. Za fasado je zna\xc4\x8dilna dvodimenzionalnost in enosmeren pravokotni slog, ki ima le nekaj krivih elementov. Glavni vhod je sredi fasade na Enescovi ulici in je sestavljen iz \xc5\xa1tirih velikih vrat, za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih z arhitekturnim elementom iz stekla in \xc5\xbeeleznim okvirjem. Ta element in vrata so okra\xc5\xa1eni z \xc5\xbeeleznimi cvetli\xc4\x8dnimi motivi, ki so zna\xc4\x8dilni za zgodnji slog 20. stoletja. Zunanjost je bogato okra\xc5\xa1ena z barvnimi mozai\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, osvobajajo\xc4\x8dimi prizori in doprsnimi kipi Mad\xc5\xbearov. Mozaik na glavni fasadi je alegorija iz mad\xc5\xbearske folklore.'