b'\n_START_ARTICLE_\nDrevo\n_START_PARAGRAPH_\nDrev\xc3\xb3 pomeni v botaniki trajno (ve\xc4\x8dletno) rastlino, z zna\xc4\x8dilnim pokon\xc4\x8dnim olesenelim deblom. Na spodnji strani debla so korenine, zgoraj pa veje, ki tvorijo kro\xc5\xa1njo. Obi\xc4\x8dajno so to dolgo \xc5\xbeive\xc4\x8de in robustne rastline, prilagojene na velika nihanja \xc5\xbeivljenjskih pogojev, kakr\xc5\xa1no je menjavanje letnih \xc4\x8dasov v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem._NEWLINE_Drevesa pogosto rastejo v sestojih in predstavljajo \xc5\xbeivljenjsko okolje za \xc5\xa1tevilne druge organizme. Najve\xc4\x8djim takim sestojem pravimo gozd, ki je eden najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1ih kopenskih ekosistemov na Zemlji. Gozdovi pokrivajo pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino kopnega in vsebujejo ocenjeno 90\xc2\xa0% vse svetovne biomase.\n_START_SECTION_\nZgradba dreves\n_START_PARAGRAPH_\nDrevo ima vse obi\xc4\x8dajne rastlinske dele, zna\xc4\x8dilne za vi\xc5\xa1je rastline - korenine, steblo in liste.\n_START_SECTION_\nKorenine\n_START_PARAGRAPH_\nPri lesnatih rastlinah se po kalitvi najprej razvije glavna ali sr\xc4\x8dna korenina, iz nje izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo stranske, ki se delijo na koreninice, na katerih so koreninski laski. Tako nastane koreninski sistem, ki je zna\xc4\x8dilen za posamezne drevesne vrste.\n_START_SECTION_\nPomembnost dreves\n_START_PARAGRAPH_\nDrevo lahko primerjamo s kemi\xc4\x8dno tovarno. Za primer si oglejmo bukev. V 80 letih lahko zraste 25 m visoko. Kro\xc5\xa1nja ima premer 15 m, prostornino 2700 m\xc2\xb3 in 800.000 listov s skupno povr\xc5\xa1ino 1600 m\xc2\xb2, ki zasen\xc4\x8di 160 m\xc2\xb2]] tal. Vsako uro porabi 2,3 kg ogljikovega dioksida in 1\xc2\xa0kg vode ter proizvede 1,6\xc2\xa0kg grozdnega sladkorja in 1,7\xc2\xa0kg kisika. Ta kisik zadostuje za dihanje 10 ljudi. V 80 letih tako predela 40 milijonov m\xc2\xb3 zraka. Vsebuje 15 m\xc2\xb3 lesa, ki posu\xc5\xa1en tehta 12 ton.'