b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika (zgradba)\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika je starokr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkvena stavba z visoko srednjo ladjo in ni\xc5\xbejima stranskima ter zna\xc4\x8dilnim tlorisom in drugimi arhitekturnimi elementi.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nRimska bazilika je bila velika javna zgradba, kjer so se lahko odvijale poslovne ali pravne zadeve. Prve bazilike so imele tudi versko funkcijo. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu Avgusta je bila bazilika mesto za dogovarjanje, uporabljala pa se je na enak na\xc4\x8din kot poznem srednjem veku na tr\xc5\xbenici v severni Evropi, kot sejna dvorana, zaradi pomanjkanja urbanega prostora. Nahajala se je nad arkadami. \xc4\x8ceprav je bila njihova oblika spremenljiva, so bazilike pogosto vsebovale notranje kolonade, ki so delile prostor na ve\xc4\x8d ladij ali arkadni prostori na eni ali na obeh straneh, z apsido na enem koncu (ali manj pogosto na obeh koncih), kjer so sedeli sodniki, pogosto na nekoliko dvignjenem odru. Osrednji hodnik je bil \xc5\xa1ir\xc5\xa1i in vi\xc5\xa1ji od stranskih, zato da bi lahko svetloba prodrla skozi bazilikalna okna, ki so bila na vi\xc5\xa1inskih zamikih. Nad stranskimi ladjami so bile galerije._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a znana bazilika, bazilika Porcia, je bila zgrajena v Rimu leta 184 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Zgradil jo je Cato starej\xc5\xa1i v \xc4\x8dasu, ko je bil cenzor. Drugi zgodnji primer je bazilika v Pompejih (pozno 2. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). _NEWLINE_Verjetno najbolj \xc4\x8dudovita rimska bazilika za tradicionalne namene, je bila zgrajena v \xc4\x8dasu vladavine poganskega cesarja Maksencija in se je kon\xc4\x8dala pod Konstantinom I. po letu 313. Notranjost je bila triladijska (95 x 64 m). Nad glavno ladjo so bili kri\xc5\xbeni oboki naslonjeni na \xc5\xa1tiri slope. Apsida je imela premer 20 m. Kasneje, ko je bil dozidan \xc5\xa1e en vhod v sredini stranske ladje, so dodali novo apsido s kipom Konstantina. V potresu je bil uni\xc4\x8den velik del bazilike, apsida pa se je ohranila.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da bazilika\n_START_PARAGRAPH_\nV cesarskem obdobju je bazilika pred \xc5\xa1tevilnim ob\xc4\x8dinstvom postala tudi funkcija v pala\xc4\x8dah. V 3. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja elite gradijo razko\xc5\xa1ne pala\xc4\x8de in vile, ki so nekoliko lo\xc4\x8dene od tradicionalnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d javnega \xc5\xbeivljenja. Namesto umika iz javnega \xc5\xbeivljenja, so bili ti domovi zasebni forumi. Sede\xc4\x8d na tribuni svoje bazilike naj bi pomemben \xc4\x8dlovek izpolnjeval svoje naloge do obiskovalcev zgodaj vsako jutro. _NEWLINE_Zasebna bazilika je bila izkopana v Bulla Regia (Tunizija), v "Hi\xc5\xa1i Hunt" in izvira iz prve polovice 5. stoletja. Njena sprejemna ali dvorana za ob\xc4\x8dinstvo je bila dolga pravokotna ladja, ki sta jo obdajala vzdr\xc5\xbeevalna hodnika, prav tako odprta v eno ali drugo, in ki se je kon\xc4\x8dala s polkro\xc5\xbeno apsido, z ujemajo\xc4\x8do pre\xc4\x8dno ladjo. Prehod do obeh stranskih hodnikov je bil poudarjen z nizom stebrov.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska bazilika\n_START_PARAGRAPH_\nV 4. stoletju prevzamejo kristjani tak\xc5\xa1no stavbo v prilagojeni obliki za svojo cerkev. Tako postane nekdanja kraljeva stavba - stavba za Boga. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska bazilika ima v gradnji svojo usmeritev vzhod - zahod. Je podol\xc5\xbene oblike in je tri- ali pet- ladijska. Ladje se med seboj lo\xc4\x8dijo s stebri ali slopi. Svetloba prihaja v prostor preko oken na vrhu stene srednje ladje. Strop je bil v prvotnih cerkvah raven. Apsida je bila namenjena za \xc5\xa1kofa in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino in navadno ni imela oken. Njen okras so bili stenski mozaiki ali poslikave. Ta prvotna bazilika je slu\xc5\xbeila kot osnova pri gradnji cerkva skozi ve\xc4\x8d stoletij.\n_START_SECTION_\nBazilike v Vzhodni cerkvi\n_START_PARAGRAPH_\nV pravoslavni cerkvi je bazilika zgolj arhitekturni opis cerkve zgrajene v starem slogu. Nima nobenega pomena glede na prednost ali pomembnost posameznega objekta ali klerikov, povezanih z njo. Vzhodne bazilike so lahko eno-ladijske ali imajo stransko ladjo z enim ali dvema paroma ni\xc5\xbejih prehodov. Lahko ima kupolo na sredini: v tem primeru se imenuje \xc2\xbbkupolna bazilika\xc2\xab.'