b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc5\xbdage na Rogu\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc5\xbdage na Rogu je bila \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga pot za prevoz lesa iz obse\xc5\xbenih gozdov Ko\xc4\x8devskega Roga do obratov \xc5\xbdage Rog._NEWLINE_Leta 1895 je bila parna \xc5\xbeaga veleposestnikov Auerspergov na ro\xc5\xa1kem sedlu z nem\xc5\xa1kim imenom Schleichenbrun dograjena. \xc5\xbde leta 1894, ko so pri\xc4\x8deli graditi obrate parne \xc5\xbeage so se odlo\xc4\x8dili, da bodo za dovoz hlodovine na \xc5\xbeago zgradili gozdno \xc5\xbeeleznico. \xc5\xbdeleznica je bila delno dograjena leta 1895. Proga je vodila v ve\xc4\x8d smeri gozdnih oddelkov. Graditev proge je potekala vzporedno s pomikanjem se\xc4\x8dnje iz oddelka v oddelek. V prvih letih obratovanja \xc5\xbeage so zgradili \xc5\xbeeleznico v gozdne oddelke proti Podstenicam in Travniku, nato pa so jo \xc5\xa1e \xc5\xa1tirikrat podalj\xc5\xa1ali, in sicer v letih 1899, 1902, 1911 in zadnji\xc4\x8d \xc5\xa1e leta 1924. V letih 1902 in 1911 so progo podalj\xc5\xa1ali proti Travniku, leta 1924 pa proti Cinku in revirju Podstenice._NEWLINE_Skupna dol\xc5\xbeina vseh prog je bila 35 km. Od tega je bilo 33 km \xc5\xbeeleznice speljane v gozdu in 2 km v naselju ob \xc5\xbeagi. Hlodovina so dova\xc5\xbeali k \xc5\xbeeleznici z obeh strani in po vsej dol\xc5\xbeini trase v gozdu, tako da je bila celotna dol\xc5\xbeina trase v gozdu produktivna. Od ostalih 2 km, pa je bil okoli 1 km spojne proge, ostalo pa industrijski tir za prevoz lesa in lesnih odpadkov na \xc5\xbeagi._NEWLINE_Ro\xc5\xa1ka proga je bila zgrajena po zgledu cesarsko-kraljeve bosanske voja\xc5\xa1ke \xc5\xbeeleznice. Progo so trasirali gozdarji. Auerspergi so financirali vsa zemeljska dela in del zgornjega ustroja, na katerega so potem polo\xc5\xbeili lesene pragove in tirnice. Cilj gradnje je bil, da naj bi po odstranitvi \xc5\xbeeleznice trasa bila proga uporabna za prevoz z vozovi. Sama proga je potekala po kamnitem kra\xc5\xa1kem terenu. Spodnji ustroj so tlakovali s plo\xc5\xa1\xc4\x8datim lomljencem. Na to podlago so nasuli 15 cm gramoza, nanj pa polo\xc5\xbeili v razmaku 60 cm \xc5\xbeele\xc5\xbeni\xc5\xa1ke pragove, ki so nosili \xc5\xbeelezen 760 mm \xc5\xa1irok tir. Za pragove so uporabljali predvsem bukov les. Pragovi so imeli dimenzije 130x12x12 cm ter so bili do gornjega roba zasuti z gramozom. Dovoljeni osni pritisk je zna\xc5\xa1al 4 tone. Tirnice so bile iz valjanega \xc5\xbeeleza s te\xc5\xbeo 8,27 kg/m, kasneje pa 9,6 kg/m. Med tirnice in pragom so bile podlo\xc5\xbeene 200 mm \xc5\xa1iroke \xc5\xbeelezne podlo\xc5\xbene plo\xc5\xa1\xc4\x8de, in sicer v ravnini na vsakem \xc4\x8detrtem pragu, v krivinah z radijem ve\xc4\x8djim kot 40 m na vsakem drugem in v krivinah z radijem manj\xc5\xa1im od 40 m, na vsakem pragu. Krivine, katerih minimalni radij je bil lahko tudi samo 20 m so bile zelo pogoste, ravni odseki pa zelo kratki. \xc5\xbdeblji za pritrjevanje tirnice v prag so bili dolgi le 10 cm in kvadratnega preseka 10x10 mm. Spoj tirnic so izvedli s tirni\xc4\x8dnimi spojnicami in \xc5\xa1tirimi vijaki. Zveza odcepov z glavno progo je bila izvedena s kretnicami na jezi\xc4\x8dke. Padci in vzponi proge so zna\xc5\xa1ali do 30\xe2\x80\xb0. Progo je vzdr\xc5\xbeevalo pet delavcev, nadzornik pa jo je pregledal na vsake tri dni._NEWLINE_Za vleko so uporabljali dve parni lokomotivi. Prva je bila mala dvoosna, izdelana leta 1888 v tovarni Krauss v Linzu. Lokomotiva je bila kupljena \xc5\xbee kot rabljen stroj. Delovala je na nasi\xc4\x8deno paro pri tlaku 12 atmosfer. Te\xc5\xbeka je bila 6 ton. Njena vle\xc4\x8dna mo\xc4\x8d je bila 26,25 KW. Druga, triosna lokomotiva je bila izdelana v tovarni Orenstein & Koppel v Berlinu leta 1900. Te\xc5\xbeka le bila 10,8 ton. Njena vle\xc4\x8dna mo\xc4\x8d je bila 37,5 KW._NEWLINE_Na progi je obratovalo 28 gozdnih dvoosnih tovornih vagon\xc4\x8dkov, od tega jih je bila polovica opremljenih z zavorami. Osi so bile dimenzionirane na osni pritisk 2000 kg, vagon\xc4\x8dki pa so bili te\xc5\xbeki 500 kg. Nosilnost vagon\xc4\x8dka je bila 3 tone. Njihova tovorna dol\xc5\xbeina je bila 3 metre, imeli so lesene ali pa \xc5\xbeelezne okvire. Vagon\xc4\x8dke so povezovali z \xc5\xbeeleznimi drogovi, z lokomotivo pa so jih spajale dvojne \xc5\xbeelezne verige. Za prevoz oglja, ki so ga kuhali iz odpadnega lesa so uporabljali dva 10-tonska zaprta vagon\xc4\x8dka._NEWLINE_Na progi je obi\xc4\x8dajno obratovala ena lokomotiva, druga je bila v rezervi. Vlekla je \xc5\xa1est do deset vagon\xc4\x8dkov, na vsakem je bilo lahko nalo\xc5\xbeeno do 4 m\xc2\xb3 hlodovine. Poleg strojevodje in kurja\xc4\x8da sta bila na vlaku tudi dva zavira\xc4\x8da. Vlak je vozil s hitrostjo do 6 km/h v krivinah, sicer pa s povpre\xc4\x8dno hitrostjo 10 km/h. V enem dnevu je vlak obi\xc4\x8dajno pripeljal na \xc5\xbeago \xc5\xa1tiri do petkrat hlodovino in enkrat oglje. \xc5\xbdeleznica je obratovale vse leto. Pozimi je bila lokomotiva opremljena s plugom, \xc4\x8de pa je zapadlo ve\xc4\x8d snega, so ga odstranili ro\xc4\x8dno._NEWLINE_Obratovanje \xc5\xbeage na Rogu se je ustavilo leta 1934. \xc5\xbdago so demontirali, prav tako tudi gozdno \xc5\xbeeleznico. Tirnice in vozila so prodali za staro \xc5\xbeelezo. Za ro\xc5\xa1ko \xc5\xbeago je ostal le spomin in nekaj ru\xc5\xa1evin z ostanki velikih vodnih zbiralnikov. Ostale pa so trase gozdne \xc5\xbeeleznice, ki so \xc5\xa1e vedno zaznavne. Posamezne dele \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke trase so gozdarji kasneje preuredili v gozdne ceste.'