b'\n_START_ARTICLE_\nBukovina\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Bukovina se je za\xc4\x8delo uradno uporabljati leta 1775, ko je bila regija kne\xc5\xbeevina Moldavija priklju\xc4\x8dena  habsbur\xc5\xa1ko monarhiji in je leta 1804 postala del Avstrijskega cesarstva in leta 1867 Avstro-Ogrske._NEWLINE_Uradno nem\xc5\xa1ko ime pokrajine pod avstrijsko vlado (1775\xe2\x80\x931918), die Bukowina, je izhajalo iz poljske oblike Bukowina, ki je nastala iz skupne slovanske oblike buk, kar pomeni \'bukev\' (nem\xc5\xa1ko Buche). [4] [5] Drugo nem\xc5\xa1ko ime za regijo, das Buchenland, se ve\xc4\x8dinoma uporablja v poeziji in pomeni \'de\xc5\xbeela bukev\'. V romun\xc5\xa1\xc4\x8dini se v literaturi in poeziji v\xc4\x8dasih uporablja ime \xc8\x9aara Fagilor (\'de\xc5\xbeela bukovih dreves\')._NEWLINE_V sodobni Ukrajini je ime Bukovina neuradno, bolj znana je kot \xc4\x8crnovi\xc5\xa1ka oblast, saj je ve\xc4\x8d kot dve tretjini obmo\xc4\x8dja oblasti severni del Bukovine. V Romuniji je izraz Severna Bukovina v\xc4\x8dasih sinonim za celotno ozemlje Ukrajine v \xc4\x8crnovicah, medtem ko se (ju\xc5\xbena) Bukovina nana\xc5\xa1a na romunsko okro\xc5\xbeje Suceava (\xc4\x8deprav 30\xc2\xa0% sedanje Suceave pokriva ozemlje zunaj zgodovinske Bukovine).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Bukovine je bilo od 14. stoletja del Moldavije. Leta 1775 je postalo samostojno okro\xc5\xbeje, leta 1849 pa vojvodstvo v Avstrijskem cesarstvu.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nMoldavska dr\xc5\xbeava je nastala v sredini 14. stoletja, s\xc4\x8dasoma pa je raz\xc5\xa1irila svoje ozemlje vse do \xc4\x8crnega morja. Bukovina in sosednje regije so bile jedro moldavske kne\xc5\xbeevine, mesto Suceava pa je bilo njeno glavno mesto od leta 1388 (po Baiji in Siretu). Ime Moldavije (Moldova v romun\xc5\xa1\xc4\x8dini) izhaja od reke Moldova, ki te\xc4\x8de skozi Bukovino._NEWLINE_V 15. stoletju se je zaradi Pokutje, regije na severu, vnel spor med kne\xc5\xbeevino Moldavijo in poljskim kraljestvom. Naselili so jo Ruteni (predhodniki sodobnih Ukrajincev in Rusinov) in Huculi; slednji prebivajo tudi v zahodni Bukovini. Leta 1497 je v bitki v Kozminskem gozdu (hriboviti gozdovi, ki lo\xc4\x8dujejo dolini \xc4\x8crnovice in Siret), \xc5\xa0tefanu Velikemu uspelo premagati veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o, vendar demoralizirano vojsko poljskega kralja Jana I. Alberta. Bitka je v poljski kulturi znana kot \xc2\xbbbitka, ko so vitezi propadli\xc2\xab._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so pod pokroviteljstvom \xc5\xa0tefana Velikega in njegovih naslednikov na prestolu Moldavije prispevali za  gradnjo znanih poslikanih samostanov, Sucevi\xc8\x9ba, P\xc4\x83tr\xc4\x83u\xc8\x9bi, Humor, Vorone\xc8\x9b, Arbore,  Moldovi\xc8\x9ba, Probota,  Suceava in drugih. S svojimi znanimi zunanjimi freskami so ti samostani med najve\xc4\x8djimi kulturnimi zakladi Romunije. Nekateri so na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, del teh cerkev je v severni Moldaviji. \xc5\xa0tefan je v Bukovini naselil tudi prve Rutene z upanjem, da bo imel zvesto in \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1e prebivalstvo, ki bo prispevalo k davkom. V Suceavi sta bila v 16. stoletju dva odstotka prebivalstva (tj. pribli\xc5\xbeno 500 do 1000 prebivalcev) Rutenov. _NEWLINE_Leta 1513 je Moldavija za\xc4\x8dela pla\xc4\x8devati letni davek Osmanskemu cesarstvu, vendar je ostala avtonomna in jo je vodil tudi doma\xc4\x8di vojvoda/princ._NEWLINE_Maja 1600 je Mihael Hrabri zdru\xc5\xbeil dve romunski kne\xc5\xbeevini in Transilvanijo._NEWLINE_V kratkih obdobjih (med vojnami) je poljsko kraljestvo zasedlo dele severne Moldavije. Vendar pa je bila stara meja ponovno vzpostavljena vsaki\xc4\x8d, kot je na primer 14. oktobra 1703 poljski delegat Martin Chometowski priznal: \xc2\xbbMed nami in Vla\xc5\xa1ko (tj. Moldavijo) je Bog sam postavil Dnjester kot mejo\xc2\xab\xc2\xa0(Inter nos et Valachiam ipse Deus flumine Tyras dislimitavit)._NEWLINE_V rusko-tur\xc5\xa1ki vojni leta od leta 1768 do 1774 je ruska cesarska vojska porazila osmansko, ki je zasedla regijo med 15. decembrom 1769 in septembrom 1774 ter \xc5\xa1e prej med 14. septembrom in oktobrom 1769. Bukovina je bila nagrada, ki so jo dobili Habsbur\xc5\xbeani za pomo\xc4\x8d Rusom v tej vojni. Moldavski princ Grigore III. Ghica je protestiral in je bil pripravljen ukrepati, da bi pridobil ozemlje, vendar je bil umorjen in Osmani so v Moldaviji ustoli\xc4\x8dili gr\xc5\xa1ke fanariote.\n_START_SECTION_\nPozno 19.\xe2\x80\x9320. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nJubileji leta 1871 in 1904 v samostanu Putna v bli\xc5\xbeini grobnice \xc5\xa0tefana III. so v Bukovini pomenili izjemne trenutke za romunsko narodno identiteto. Od osamosvojitve je Romunija predvidela vklju\xc4\x8ditev te zgodovinske pokrajine, ki je kot jedro moldavske kne\xc5\xbeevine imela velik zgodovinski pomen za zgodovino in \xc5\xa1tevilne pomembne spomenike umetnosti in arhitekture ._NEWLINE_Kljub pritoku priseljencev, ki jih je spodbujala avstrijska vladavina, so do leta 1880 Romi \xc5\xa1e naprej ostali najve\xc4\x8dja etni\xc4\x8dna skupina v provinci, Ruteni (Ukrajinci) so presegli Romune v razmerju 5\xc2\xa0: 4. Po popisu leta 1880 je bilo 239.690 Rutenov in Huculov ali pribli\xc5\xbeno 41,5\xc2\xa0% prebivalstva v regiji, medtem ko so bili Romuni drugi s 190.005 prebivalci ali 33\xc2\xa0%, razmerje, ki je ostalo bolj ali manj enako do prve svetovne vojne. Ruteni je arhai\xc4\x8dno ime za Ukrajince, medtem ko so Huculi regionalna ukrajinska podskupina._NEWLINE_Pod avstrijsko vladavino je Bukovina ostala etni\xc4\x8dno me\xc5\xa1ana: prete\xc5\xbeno romunska na jugu, ukrajinska na severu, z majhnim \xc5\xa1tevilom mad\xc5\xbearskih Seklerjev, slova\xc5\xa1kih in poljskih kmetov ter Nemcev, Poljakov in Judov v mestih. Po popisu leta 1910 je imela 800.198 prebivalcev, od tega: 38,88\xc2\xa0% Rutenov, 34,8\xc2\xa0% Romunov, 21,24\xc2\xa0% Nemcev, 21,24\xc2\xa0% Judov (12,86\xc2\xa0%), Poljakov 4,55\xc2\xa0%, Mad\xc5\xbearov 1,31\xc2\xa0%, Slovakov 0,08\xc2\xa0%, Slovencev 0,02\xc2\xa0%, Italijanov 0,02\xc2\xa0%, malo Hrvatov, Romov, Srbov in Turkov. Romuni so bili \xc5\xa1e vedno v vseh naseljih v regiji, vendar se je njihovo \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1alo v vaseh na severu. Veliko Nemcev in nekaj Romunov se je izselilo v 19. in 20. stoletju v Severno Ameriko. _NEWLINE_Leta 1783 je bila z imperialnim odlokom Jo\xc5\xbeefa II. lokalna vzhodna pravoslavna eparhija Bukovina s sede\xc5\xbeem v \xc4\x8crnovicah pod duhovno pristojnostjo Karlov\xc5\xa1ke metropolije . Nekoliko trenja se je pojavilo med cerkveno hierarhijo in Romuni, ki so se prito\xc5\xbeevali, da je romanski jezik dajal prednost starocerkveni slovan\xc5\xa1\xc4\x8dini in da so bila dru\xc5\xbeinska imena slavizirana. Kljub romunsko-slovanskim trenjem nad vplivom v lokalni hierarhiji cerkve ni bilo romunsko-ukrajinske me etni\xc4\x8dne napetosti, obe kulturi pa sta se razvili v izobra\xc5\xbeevalnem in javnem \xc5\xbeivljenju. Po vzponu romunskega nacionalizma leta 1848 so habsbur\xc5\xa1ke oblasti podelile dodatne pravice Ukrajincem, da bi zmanj\xc5\xa1ale romunske \xc5\xbeelje po neodvisnosti . Konec 19. stoletja je razvoj ukrajinske kulture v Bukovini presegel Galicijo in preostalo Ukrajino z mre\xc5\xbeo ukrajinskih izobra\xc5\xbeevalnih ustanov._NEWLINE_Leta 1873 je vzhodni pravoslavni \xc5\xa1kof iz \xc4\x8crnovic, ki je bil od leta 1783 pod duhovno pristojnostjo karlov\xc5\xa1kega metropolita, povi\xc5\xa1an v nad\xc5\xa1kofa, ko je nastala nova metropolija Bukovina in Dalmacija. Novi nad\xc5\xa1kof iz \xc4\x8crnovic je pridobil vrhovno pristojnost nad srbsko eparhijo Dalmacijo in Kotor, ki sta bili (do takrat) pod pristojnostjo Karlovca._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 20. stoletja je skupina znanstvenikov, ki so se ukvarjali z avstrijskim nadvojvodom Francem Ferdinandom, ustvarila na\xc4\x8drt (ki se nikoli ni zgodil) Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav velike Avstrije. Poseben predlog je bil objavljen v knjigi Aurela C. Popovi\xc4\x8da Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Velike Avstrije, Leipzig, 1906. Po njegovem mnenju bi ve\xc4\x8dina Bukovine (vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8crnovicami) s Transilvanijo, Romunijo, severozahodnim delom (okro\xc5\xbeja Zastavna, Kozman, Waschkoutz, Wiznitz, Gura Putilei in Seletin) z ve\xc4\x8djim delom Galicije postala ukrajinska dr\xc5\xbeava, obe v federaciji s 13 drugimi dr\xc5\xbeavami pod avstrijsko krono.\n_START_SECTION_\nKraljevina Romunija\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi svetovni vojni so se v Bukovini borile avstro-ogrska vojska, vojski Nem\xc4\x8dije in Rusije, leta 1917 je bila ruska vojska izgnana._NEWLINE_Z razpadom Avstro-Ogrske leta 1918 sta lokalni romunski narodni svet in ukrajinski narodni svet s sede\xc5\xbeem v Galiciji zahtevala regijo. Ustanovna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je 14. in 27. oktobra 1918 ustanovila izvr\xc5\xa1ni odbor, ki mu je oblast prinesel avstrijski guverner province. Po uradni zahtevi Iancuja Flondorja so je romunska vojska hitro premaknila in prevzela ozemlje kljub ukrajinskemu protestu. \xc4\x8ceprav so lokalni Ukrajinci posku\xc5\xa1ali vklju\xc4\x8diti dele severne Bukovine v kratkotrajno Zahodno ukrajinsko ljudsko republiko, so to prepre\xc4\x8dili poljski in romunski vojaki._NEWLINE_Romunski svet je pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito romunskih vojakov 15. in 28. novembra 1918 pozval h generalnemu kongresu v Bukovini, na katerem je bilo zastopanih 74 Romunov, 13 Rutenov, 7 Nemcev in 6 Poljakov (to je jezikovna sestava, Judje niso bili zapisani kot lo\xc4\x8dena skupina)._NEWLINE_Kongres je za predsednika izvolil romunskega Bukovin\xc4\x8dana Ianca Flondorja in glasovali so za zdru\xc5\xbeitev s Kraljevino Romunijo ob podpori predstavnikov Romunije, Nem\xc4\x8dije in Poljske; Ukrajinci je niso podprli. Navedeni razlogi so bili, da je bila Bukovina do prevzema Habsbur\xc5\xbeanov leta 1775 srce kne\xc5\xbeevine Moldavije, v kateri so vojvodska grobi\xc5\xa1\xc4\x8da (gropni\xc8\x9bele domne\xc8\x99ti) in vlada pravica do samoopredelitve (dreptul de liber\xc4\x83 hot\xc4\x83r\xc3\xa2re de sine). Romunski nadzor nad pokrajino je bil leta 1919 mednarodno priznan s sen\xc5\xbeermensko pogodbo._NEWLINE_V medkulturnem obdobju so romunske oblasti nadzorovale program romunizacije, katerega cilj je bila asimilacijska politika ukrajinskega prebivalstva v regiji. Romunski jezik je bil uveden na etni\xc4\x8dne manj\xc5\xa1inske \xc5\xa1ole leta 1923, do leta 1926 pa so bile zaprte vse javne ukrajinske \xc5\xa1ole v Bukovini (zasebne \xc5\xa1ole so \xc5\xa1e vedno)._NEWLINE_V desetletju po letu 1928, ko je Romunija posku\xc5\xa1ala izbolj\xc5\xa1ati svoje odnose s Sovjetsko zvezo, je ukrajinska kultura dobila nekaj omejenih sredstev za ponoven razvoj, \xc4\x8deprav se je to mo\xc4\x8dno spremenilo leta 1938.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo paktu Ribbentrop-Molotov je sovjetski ultimat junija 1940 od Romunije zahteval severni del Bukovine, regije, ki meji na Galicijo (slednjo je Sovjetska zveza leta 1939 priklju\xc4\x8dila Poljski). Sovjetsko povpra\xc5\xa1evanje po Bukovini je presenetilo nacisti\xc4\x8dno Nem\xc4\x8dijo, \xc4\x8deprav uradno ni nasprotovala. V prvem sovjetskem ultimatu, naslovljenem na romunsko vlado, je bila delno ukrajinsko naseljena severna Bukovina "zahtevana" kot manj\xc5\xa1a "od\xc5\xa1kodnina za veliko izgubo, ki sta jo do\xc5\xbeiveli Sovjetska zveza in Besarabija z 22-letno romunsko prevlado nad Besarabijo. 28. junija 1940 je romunska vlada evakuirala severno Bukovino, Rde\xc4\x8da armada pa se je preselila, ko je nova sovjetsko-romunska meja nastala manj kot 20 kilometrov severno od samostana Putna._NEWLINE_Leta 1940 je \xc4\x8crnovi\xc5\xa1ka oblast (Chernivtsi Oblast) (od tega Severna Bukovina) imela pribli\xc5\xbeno 805.000 prebivalcev, od tega je bilo 47,5\xc2\xa0% Ukrajincev in 28,3\xc2\xa0% Romunov, pri \xc4\x8demer so ostali Nemci, Judje, Poljaki, Mad\xc5\xbeari in Rusi. Mo\xc4\x8dna ukrajinska prisotnost je bila uradna spodbuda za vklju\xc4\x8ditev te regije v Ukrajinsko  in ne v novo nastalo Moldavsko SSR. Ali bi bila regija vklju\xc4\x8dena v Moldavsko sovjetsko socialisti\xc4\x8dno republiko, \xc4\x8de bi komisijo, ki je predsedovala delitvi, vodil nekdo drug kot ukrajinski komunisti\xc4\x8dni voditelj Nikita Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov, se \xc5\xa1e vedno razpravlja. Pravzaprav so bila nekatera ozemlja z ve\xc4\x8dinoma romunskim prebivalstvom (npr. regija Hertza) dodeljena Ukrajinski SSR._NEWLINE_Po obnovi sovjetske vladavine so po ukazu NKVD (Ljudski komisariat za notranje zadeve) v tem obdobju na tiso\xc4\x8de lokalnih dru\xc5\xbein pregnali v Sibirijo, pri \xc4\x8demer je bilo v dokumentu z 2. avgusta 1940 o deportaciji razvidno, da je bilo teh ljudi 12.191 (od vseh prej romunskih regij, vklju\xc4\x8denih v Ukrajinsko SSR), medtem ko je bilo v dokumentu iz decembra 1940 navedenih 2057 oseb, ki so jih deportirali v Sibirijo. 13. junija 1941 je bilo v Sibirijo in Kazahstan izgnanih okoli 13.000 ljudi. Ve\xc4\x8dina so bili lokalni Romuni, nekaj pa je bilo predstavnikov drugih etni\xc4\x8dnih skupin._NEWLINE_Do konvencije o repatriaciji 15. aprila 1941 so vojaki NVKD ubili na stotine romunskih kmetov iz severne Bukovine, ko so posku\xc5\xa1ali prestopiti mejo z Romunijo, da bi pobegnili pred sovjetskimi oblastmi. Vrhunec je bil 1. aprila 1941 s pokolom v kraju F\xc3\xa2nt\xc3\xa2na Alb\xc4\x83._NEWLINE_Skoraj celotno nem\xc5\xa1ko prebivalstvo v severni Bukovini je bilo prisiljeno, da se je v letih 1940 in 1941 preselilo v dele Poljske, ki jih je tedaj zasedla nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija, med 15. septembrom 1940 in 15. novembrom 1940, potem ko je to obmo\xc4\x8dje zasedla Sovjetska zveza. Pribli\xc5\xbeno 45.000 etni\xc4\x8dnih Nemcev je severno Bukovino zapustilo do novembra 1940._NEWLINE_Med napadom sil osi na Sovjetsko zvezo leta 1941 je med junijem in julijem 1941 romunska vojska ponovno pridobila severno Bukovino, Hertze in Besarabijo._NEWLINE_Vdor osi v severno Bukovino je bil katastrofalen za judovsko prebivalstvo, saj so jih nacisti\xc4\x8dni vojaki takoj za\xc4\x8deli pobijati. Pre\xc5\xbeiveli Judje so bili prisiljeni \xc5\xbeiveti v getu in  \xc4\x8dakati na izgon v delovne tabore v Pridnestrju, kamor jih je do leta 1941 od\xc5\xa1lo 57.000. Pribli\xc5\xbeno polovica celotnega judovskega prebivalstva je izginila. Po vojni in vrnitvi Sovjetov je ve\xc4\x8dina pre\xc5\xbeivelih Judov iz severne Bukovine pobegnila v Romunijo (in kasneje v Izrael).\n_START_SECTION_\nPo vojni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1944 je Rde\xc4\x8da armada pregnala sile osi in ponovno vzpostavila sovjetski nadzor nad ozemljem. Romunija je bila prisiljena uradno odstopiti severni del Bukovine  ZSSR s pari\xc5\xa1ko mirovno pogodbo iz leta 1947. Ozemlje je postalo del Ukrajinske SSR kot \xc4\x8crnovi\xc5\xa1ka oblast (Cherniv\xc8\x9b\xc8\x99i Oblast) (provinca). Po vojni je sovjetska vlada deportirala ali ubila pribli\xc5\xbeno 41.000 Romunov. Zaradi umorov in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih deportacij so bile zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene celotne vasi, ve\xc4\x8dinoma naseljene z Romuni (Albovat, Frunza, I.G.Duca, Buci \xe2\x80\x93 popolnoma izbrisana, Prisaca, Tanteni in Vicov v veliki meri). Mo\xc5\xa1ki so bili vpoklicani v Sovjetsko armado. To pa jih ni obvarovalo, da jih ne bi aretirali in deportirali, ker so bili \xc2\xbbantisovjetski elementi\xc2\xab._NEWLINE_Partizanske skupine (ki so jih sestavljali Romuni in Ukrajinci) so se v gozdu okoli \xc4\x8crnovice, Crasna in Codrii Cosminului borile proti Sovjetom. V Crasni (v nekdanjem okro\xc5\xbeju Storozhynets) so va\xc5\xa1\xc4\x8dani napadli sovjetske vojake, a je to povzro\xc4\x8dilo veliko umrlih in ranjenih med va\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki niso imeli strelnega oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Spomladi leta 1945 se je veliko Poljakov (prostovoljno ali prisilno) odlo\xc4\x8dili za odhod. Med marcem 1945 in julijem 1946 je 10.490 prebivalcev zapustilo severno Bukovino in od\xc5\xa1lo na Poljsko, od tega 8140 Poljakov, 2041 Judov in 309 drugih narodnosti._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no se je med letoma 1930 (zadnji romunski popis) in 1959 (prvi sovjetski popis) prebivalstvo severne Bukovine zmanj\xc5\xa1alo za 31.521 ljudi. Po uradnih podatkih iz teh dveh popisov se je romunsko prebivalstvo zmanj\xc5\xa1alo za 75.752, judovsko prebivalstvo pa za 46.632, medtem ko sta se ukrajinsko in rusko pove\xc4\x8dali za 135.161 oziroma 4322._NEWLINE_Po letu 1944 so bile lo\xc4\x8dene \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke in gospodarske povezave med severnim (sovjetskim) in ju\xc5\xbenim (romunskim) delom Bukovine. Medtem ko je bil severni del jedro ukrajinskega obmo\xc4\x8dja \xc4\x8crnovic, se je ju\xc5\xbeni del tesno povezal z drugimi romunskimi zgodovinskimi regijami._NEWLINE_V Romuniji je 28. november praznik, dan Bukovine.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBukovina ima povr\xc5\xa1ino 10.442 km\xc2\xb2. Obmo\xc4\x8dje romunske (ali ju\xc5\xbene) Bukovine le\xc5\xbei v severovzhodni Romuniji in je del okro\xc5\xbeja Suceava (poleg treh krajev v okro\xc5\xbeju Boto\xc8\x99ani), medtem ko je ukrajinska (ali severna) Bukovina v zahodni Ukrajini in je del \xc4\x8crnovi\xc5\xa1ke oblasti._NEWLINE_Pokrajina meji na jugozahod Karpatov. Prehod v Transilvanijo je prelaz Tihu\xc8\x9ba, prej znan kot prelaz Borgo. Reki Siret in Moldova izvirata v Karpatih. Po Moldovi se imenujeta pokrajina in kne\xc5\xbeevina. Na severu se de\xc5\xbeela spremeni v planoto in dose\xc5\xbee Dnjester. Reka Prut, vzhodna mejna Romunije, tudi te\xc4\x8de skozi Bukovino._NEWLINE_Podnebje dr\xc5\xbeave je znano kot \xc2\xbbzdravo, vendar grobo\xc2\xab, povpre\xc4\x8dna letna temperatura v \xc4\x8crnovicah je 8,3 \xc2\xb0C, v vi\xc5\xa1jih delih 5,6 \xc2\xb0C, povpre\xc4\x8dne letne koli\xc4\x8dine padavin so 580 mm.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko prebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo avstrijskem popisu leta 1775 je imela celotna pokrajina 86.000 prebivalcev (to je bilo 56 vasi, ki so bile  kasneje vrnjene Moldaviji). Popisani so bili  socialni status in nekatere narodne verske skupine (Judje, Armenci, Romi, nem\xc5\xa1ki kolonisti). Leta 1919 je I. Nistor trdil, da so Romuni leta 1774 predstavljali veliko ve\xc4\x8dino, pribli\xc5\xbeno 64.000 prebivalstva (85\xc2\xa0%), medtem je bilo pribli\xc5\xbeno 8000 (10\xc2\xa0%) Rusov/Ukrajincev in 3000 (4\xc2\xa0%) drugih etni\xc4\x8dnih skupin. Po drugi strani je analiza ruskega popisa prebivalstva Moldavije leta 1774 potrdila \xc5\xa1tevilo 68.700 prebivalcev, od tega 40.920 (59,6\xc2\xa0%) Romunov, 22.810 (33,2\xc2\xa0%) Rutenov in Huculov ter 7,2\xc2\xa0% Judov, Romov in Armencev._NEWLINE_Na podlagi navedene ocene za 1774 in kasnej\xc5\xa1ih uradnih popisov se je etni\xc4\x8dna sestava Bukovine spremenila v letih po 1775, ko je Avstrijsko cesarstvo zasedalo regijo. Prebivalstvo Bukovine se je stalno pove\xc4\x8devalo, predvsem s priseljevanjem, ki so ga avstrijske oblasti spodbujale za razvoj gospodarstva. H. F. M\xc3\xbcller govori o prebivalstvu leta 1840, ki se je uporabljalo za voja\xc5\xa1ke potrebe, kot o 339.669. Po Alecu Hurmuzakiju je bilo do leta 1848 55\xc2\xa0% prebivalstva Romunov. Isto\xc4\x8dasno se je ukrajinsko prebivalstvo pove\xc4\x8dalo na 108.907, judovsko prebivalstvo pa se je s 526 leta 1774 pove\xc4\x8dalo na 18.648 leta 1848._NEWLINE_V 19. stoletju je politika avstrijskega cesarstva spodbudila pritok \xc5\xa1tevilnih priseljencev, kot so Nemci, Poljaki, Judi, Mad\xc5\xbeari in Ukrajinci (v tistem \xc4\x8dasu imenovani Ruteni) iz Galicije, pa tudi Romuni iz Transilvanije [36]. Uradni popisi v Avstrijskem cesarstvu (pozneje Avstro-Ogrski) niso imeli jezikovnih podatkov do leta 1850, 1851. Popisi iz leta 1857 in 1869 se niso ukvarjali z etni\xc4\x8dnimi ali jezikovnimi vpra\xc5\xa1anji._NEWLINE_Avstrijski popis 1850/51, ki je prvi\xc4\x8d zbiral podatke o govorjenih jezikih, ka\xc5\xbee 48,50\xc2\xa0% Romunov in 38,07\xc2\xa0% Ukrajincev. Naslednji avstrijski popisi med letoma 1880 in 1910 ka\xc5\xbeejo, da se je romunsko prebivalstvo stabiliziralo okrog 33\xc2\xa0%, ukrajinsko prebivalstvo pa okrog 40\xc2\xa0%._NEWLINE_Po romunskem popisu leta 1930 je imela Bukovina 853.009 prebivalcev. Romuni so sestavljali 44,5\xc2\xa0% prebivalstva,  27,7\xc2\xa0% pa Ukrajinci/Ruteni (in 1,5\xc2\xa0% Huculi), 10,8\xc2\xa0% Judje, 8,9\xc2\xa0% Nemci, 3,6\xc2\xa0% Poljaki in 3,0\xc2\xa0% drugi ali neprijavljeni.\n_START_SECTION_\nTrenutno prebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja demografska sestava v Bukovini komaj spominja na preteklo. V severni (ukrajinski) in ju\xc5\xbeni (romunski) prevladuje ukrajinska ali romunska ve\xc4\x8dina, zastopanje drugih etni\xc4\x8dnih skupin se je precej zmanj\xc5\xa1alo._NEWLINE_V skladu z ukrajinskim popisom (2001) [46] Ukrajinci predstavljajo pribli\xc5\xbeno 75\xc2\xa0% (689.100) prebivalstva \xc4\x8crnovi\xc5\xa1ke oblasti, kar je najbli\xc5\xbeje, \xc4\x8deprav ne natan\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeevanje ozemlja zgodovinske severne Bukovine. Popis je tudi ugotovil padec romunskega in moldavskega prebivalstva na 12,5\xc2\xa0% (114.600) in na 7,3\xc2\xa0% (67.200). Rusi so naslednja najve\xc4\x8dja etni\xc4\x8dna skupina s 4,1\xc2\xa0%, Poljaki, Belorusi in Judje pa 7 1,2\xc2\xa0%. Jeziki prebivalstva ka\xc5\xbeejo etni\xc4\x8dno sestavo, pri \xc4\x8demer ve\xc4\x8d kot 90  % v vsaki ve\xc4\x8dji etni\xc4\x8dni skupini razglasi svoj nacionalni jezik kot materni jezik (ukrajinski, romunski in ruski)._NEWLINE_Ker so bili Romuni in Moldavci predstavljeni kot lo\xc4\x8deni kategoriji v popisu, se je romunska skupnost Ukrajine \xe2\x80\x93 medregionalna unija prito\xc5\xbeila, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je stara sovjetska praksa povzro\xc4\x8dila, da je romunsko prebivalstvo razdeljeno na Romune in Moldavce._NEWLINE_Jugovzhodna ali romunska Bukovina ima precej\xc5\xa1njo romunsko ve\xc4\x8dino (94,8\xc2\xa0%), najve\xc4\x8dja manj\xc5\xa1ina so Romi (1,9\xc2\xa0%) in Ukrajinci, ki predstavljajo 0,9\xc2\xa0% prebivalstva (popis 2011). Druge manj\xc5\xa1e etni\xc4\x8dne skupine so Lipovci, Poljaki (Cacici, M\xc4\x83n\xc4\x83stirea Humorului, Mu\xc8\x99eni\xc8\x9ba, Moara in P\xc4\x83ltinoasa), zipserski Nemci (C\xc3\xa2rlibaba in Iacobena) in Slovaki.'