b'\n_START_ARTICLE_\nPolitika in uprava Nem\xc4\x8dije\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dna ureditev Nem\xc4\x8dije je zvezna parlamentarna republika, dolo\xc4\x8da jo ustava (Grundgesetz), ki je bila sprejeta leta 1949 in je z manj\xc5\xa1imi spremembami ostala v veljavi tudi po zdru\xc5\xbeitvi Vzhodne ter Zahodne Nem\xc4\x8dije leta 1990.\n_START_SECTION_\nZakonodajna veja oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nZakonodajna veja oblasti v Zvezni republiki ZR Nem\xc4\x8diji je v rokah dvodomnega parlamenta. Le-ta je sestavljen iz zveznega odbora (Bundestag) ter zveznega sveta (Bundesrat). To sta spodnja in zgornja zbornica parlamenta, zvezna zakonodajna veja pa je razdeljena med njima._NEWLINE_Poslanci za zvezni zbor so izvoljeni na splo\xc5\xa1nih in neposrednih volitvah s strani dr\xc5\xbeavljanov ZR Nem\xc4\x8dije za dobo \xc5\xa1tirih let. Predsednik ZR Nem\xc4\x8dije pa lahko njihov mandat pred\xc4\x8dasno kon\xc4\x8da z razpustitvijo parlamenta, kar se je \xc5\xbee trikrat zgodilo v zgodovini ZR Nem\xc4\x8dije. Glavna naloga zveznega zbora je sprejemanje zakonov, nadzor vlade in volitve zveznega kanclerja, v njem pa se odvijajo tudi strankarski pogovori o pomembnih odlo\xc4\x8ditvah na podro\xc4\x8dju notranje in zunanje politike. Zvezni zbor lahko ustanovi preiskovalne komisije, s pomo\xc4\x8djo katerih nadzira delo vlade in zveznega kanclerja, ima pa tudi pooblastilo za izrek zaupnice celotni vladi. Obveznost zveznega zbora je izvolitev poobla\xc5\xa1\xc4\x8denca za oboro\xc5\xbeene sile, ki skrbi za varstvo temeljnih pravic. Seje zveznega zbora morajo biti javne. V primeru, da je po kon\xc4\x8danem mandatu starega zbora izvoljen novi, velja med njima na\xc4\x8delo diskontinuitete. To pomeni, da se z razpustitvijo_NEWLINE_starega zveznega zbora vsi zakonodajni postopki \xc5\xa1tejejo za dokon\xc4\x8dane._NEWLINE_Zvezni svet je samostojen organ zveze, preko katerega zvezne de\xc5\xbeele ZR_NEWLINE_Nem\xc4\x8dije sodelujejo pri zakonodaji in upravi ter pri zadevah, povezanih z EU._NEWLINE_Hkrati pa predstavlja tudi protiute\xc5\xbe zveznemu zboru in zvezni vladi ter vez med_NEWLINE_zvezo in de\xc5\xbeelami. Spada v skupino nepopolnih domov, ki niso enakopravni prvemu_NEWLINE_domu (v tem primeru zveznemu zboru). V primeru, da med obema zakonodajnima_NEWLINE_domovoma pride do  nesoglasja, se_NEWLINE_ustanovi poseben skupni odbor iz dveh tretjin \xc4\x8dlanov zveznega zbora in ene_NEWLINE_tretjine \xc4\x8dlanov zveznega sveta, ki je pristojen za razre\xc5\xa1itev nesoglasja._NEWLINE_Ustanovitev in delovanje skupnega odbora dolo\xc4\x8da poslovnik, ki ga sprejme zvezni_NEWLINE_zbor s soglasjem zveznega sveta.\n_START_SECTION_\nZvezna vlada\n_START_PARAGRAPH_\nZvezno vlado sestavljajo ministri, zadol\xc5\xbeeni za_NEWLINE_posamezna podro\xc4\x8dja in zvezni kancler._NEWLINE_V politi\xc4\x8dnem sistemu ZR Nem\xc4\x8dije kancler sam dolo\xc4\x8di \xc5\xa1tevilo ministrov, ki jih bo_NEWLINE_potreboval v svojem mandatu, dolo\xc4\x8di pa tudi njihove pristojnosti. Predloge_NEWLINE_kanclerja pa mora potrditi predsednik ZR Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Ministri so odgovorni za vodenje svojih_NEWLINE_ministrstev in zanje tudi odgovarjajo. Ministrstva, ki so v ustavi deklarirana_NEWLINE_kot obvezna so: ministrstvo za notranje zadeve, pravosodje, za finance in za_NEWLINE_obrambo. _NEWLINE_Kancler je izvoljen na predlog predsednika dr\xc5\xbeave_NEWLINE_v zveznem zboru z absolutno ve\xc4\x8dino vseh poslancev. Kancler ima izredno mo\xc4\x8dno_NEWLINE_vlogo, saj vodi nem\xc5\xa1ko politiko tako doma kot v tujini, dolo\xc4\x8da pa tudi okvire,_NEWLINE_v sklopu katerih morajo delovati resorni ministri. V primeru, da resorni_NEWLINE_minister ne deluje v skladu z dolo\xc4\x8denimi okviri, mora le-ta odstopiti. Kancler_NEWLINE_je odgovoren parlamentu, ministri pa kanclerju. Trenutno v ZR_NEWLINE_Nem\xc4\x8diji kanclersko mesto zaseda Angela Merkel, ki se je na tem polo\xc5\xbeaju obdr\xc5\xbeala_NEWLINE_tudi po menjavi koalicije.\n_START_SECTION_\nZvezni predsednik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je zapisano, da je vodja ZR Nem\xc4\x8dije njen_NEWLINE_predsednik, je v praksi dejanska izvr\xc5\xa1ilna oblast v rokah zveznega kanclerja. _NEWLINE_Predsednika dr\xc5\xbeave za mandat petih let voli prav_NEWLINE_za to posebej sklicano telo, zvezna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo predstavljajo vsi \xc4\x8dlani_NEWLINE_parlamenta in delegati, ki jih izberejo parlamenti posameznih zveznih dr\xc5\xbeav. V_NEWLINE_primeru kr\xc5\xa1enja ustave in zveznih zakonov lahko proti njemu na ustavnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du_NEWLINE_spro\xc5\xbeijo postopke za njegovo razre\xc5\xa1itev. Ta postopek pa lahko spro\xc5\xbeita zvezni_NEWLINE_zbor in zvezni svet. _NEWLINE_Pristojnosti zveznega predsednika so predvsem_NEWLINE_reprezentativnega pomena in niso vezane na aktivno oblikovanje politi\xc4\x8dnega_NEWLINE_\xc5\xbeivljenja. Odvzeto mu je vrhovno poveljstvo nad oboro\xc5\xbeenimi silami, ki jih ima_NEWLINE_dr\xc5\xbeavni poglavar v ve\xc4\x8dini parlamentarnih in predsedni\xc5\xa1kih sistemih. V ZR_NEWLINE_Nem\xc4\x8diji ta funkcija v mirnih \xc4\x8dasih pripada obrambnemu ministru, v \xc4\x8dasu vojne pa_NEWLINE_ima poveljstvo nad oboro\xc5\xbeenimi silami zvezni kancler._NEWLINE_Trenutno je predsednik ZR Nem\xc4\x8dije Joachim Gauck,_NEWLINE_ki je bil izvoljen na volilni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini marca leta 2012.\n_START_SECTION_\nSodna veja oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nV ZR Nem\xc4\x8diji sodno vejo oblasti sestavljajo zvezno_NEWLINE_ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, zvezno vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in druga zvezna in de\xc5\xbeelna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nZvezno ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi velikih pristojnosti, ki jih ima ustavno_NEWLINE_sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ga mnogi pojmujejo kot najbolj originalno in najzanimivej\xc5\xa1o_NEWLINE_institucijo v ustavnem sistemu ZR Nem\xc4\x8dije. Je najvi\xc5\xa1ji varuh ustave v dr\xc5\xbeavi in_NEWLINE_je sestavljeno iz dveh panelov oziroma senatov. Vsak ima svoje podro\xc4\x8dje_NEWLINE_pristojnosti. Prvi senat je zadol\xc5\xbeen za kontrolo norm, ustavnih prito\xc5\xbeb s_NEWLINE_podro\xc4\x8dja javnih slu\xc5\xbeb, slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka in civilnega slu\xc5\xbeenja, kazenskih_NEWLINE_postopkov, izvr\xc5\xa1evanja kazni ter sporov med organi. Drugi senat pa skrbi za volilne_NEWLINE_prito\xc5\xbebe in je pristojen za prepovedi strank. Sodniki ne morejo prehajati iz_NEWLINE_enega panela v drugega, vedno so izvoljeni neposredno v dolo\xc4\x8den senat. V vsakem_NEWLINE_senatu je osem sodnikov. Polovico sodnikov v posameznem senatu izvoli zvezni_NEWLINE_zbor, drugo polovico pa zvezni svet. Mandat sodnikov traja dvanajst let brez_NEWLINE_mo\xc5\xbenosti ponovne izvolitve.\n_START_SECTION_\nZvezno vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZvezno vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je zadol\xc5\xbeeno za civilno_NEWLINE_kazensko pravo. To na najni\xc5\xbejem nivoju izvajajo ob\xc4\x8dinska, de\xc5\xbeelna in vi\xc5\xa1ja de\xc5\xbeelna_NEWLINE_sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Njegova naloga je tudi zagotavljanje pravne enotnosti in izpolnjevanj_NEWLINE_prava. Sodnike vrhovnega zveznega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da imenujeta skupaj minister za_NEWLINE_pravosodje in komite za izbiro sodnikov.\n_START_SECTION_\nDruga zvezna in de\xc5\xbeelna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi sedanje ureditve sodstva ZR Nem\xc4\x8dije na_NEWLINE_tem podro\xc4\x8dju obstaja pet vrst sodi\xc5\xa1\xc4\x8d: redna oziroma navadna (odgovorna za_NEWLINE_kriminalne zadeve, civilnopravne zadeve in \xc5\xa1e za nekatere nesporne legalne_NEWLINE_procedure), delovnopravna (odlo\xc4\x8dajo o sporih, ki izhajajo iz zaposlitvenih_NEWLINE_pogodb), splo\xc5\xa1na upravna, finan\xc4\x8dna (ukvarjajo se z obdav\xc4\x8denjem ter drugimi_NEWLINE_finan\xc4\x8dnimi in ra\xc4\x8dunskimi zadevami) in socialna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da (ukvarjajo se s spori_NEWLINE_glede socialne varnosti).\n_START_SECTION_\nRelacija med zvezno in prvo podrejeno ravnijo oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nDelitev oblasti je osnovna ideja_NEWLINE_na kateri danes le\xc5\xbei demokrati\xc4\x8dna in federativna ZR Nem\xc4\x8dija. Tudi v ZR Nem\xc4\x8diji_NEWLINE_je oblast razdeljena na izvr\xc5\xa1ilno, zakonodajno in sodno med zveznim parlament_NEWLINE_(Bundestag) in regionalnimi parlamenti (Landtag), med predsednika ZR Nem\xc4\x8dije,_NEWLINE_zvezno vlado in regionalnimi vladami in med zveznimi ter regionalnimi sodi\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Bundestag je najvi\xc5\xa1ji zakonodajni organ v ZR Nem\xc4\x8diji. Zvezna vlada predstavlja_NEWLINE_najvi\xc5\xa1jo izvr\xc5\xa1no oblast, sodno oblast pa zvezna in de\xc5\xbeelna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Glavni koncept nem\xc5\xa1kega_NEWLINE_federalizma je, da zvezna oblast izvaja \xc5\xa1iroko zakonodajno oblast na podro\xc4\x8dju_NEWLINE_meddr\xc5\xbeavnih zadev, L\xc3\xa4nder pa so v glavnem odgovorne za_NEWLINE_implementacijo zakonov zveznega in regionalnega nivoja. V primeru kjer pride do_NEWLINE_kresanja teh dveh zakonodaj, zvezna prevlada nad regionalno, so pa de\xc5\xbeele_NEWLINE_dele\xc5\xbene kar precej\xc5\xa1nje avtonomije in mo\xc4\x8di._NEWLINE_Vse L\xc3\xa4nder imajo enak pravni_NEWLINE_polo\xc5\xbeaj in u\xc5\xbeivajo enak ustavni status. Imajo veliko avtonomijo pri vodenju_NEWLINE_samih sebe, saj zvezna ustava dolo\xc4\x8da le demokrati\xc4\x8dni minimum, v obsegu, da mora_NEWLINE_vsaka de\xc5\xbeela izvajati na\xc4\x8dela republikanskega, demokrati\xc4\x8dnega in socialnega_NEWLINE_prava. Lokalna samouprava spada pod avtoriteto_NEWLINE_L\xc3\xa4nder. zvezna oblast pa lahko vpliva na raven lokalne samouprave posredno s_NEWLINE_spreminjanjem federalne zakonodajne (s podeljevanjem novih nalog in funkcij) in_NEWLINE_na podro\xc4\x8dju davkov._NEWLINE_Ustava daje regijam mo\xc4\x8d po na\xc4\x8delu_NEWLINE_subsidiarnosti, so odgovorne za vse javne funkcije in naloge, ki niso_NEWLINE_eksplicitno dodeljene zvezni oblasti. V praksi to pomeni, da so policija,_NEWLINE_izobrazba, kultura in lokalna samouprava v rokah kompetenc posamezne regije,_NEWLINE_njene izvr\xc5\xa1ne avtoritete._NEWLINE_Zvezna oblast na drugi strani operira izklju\xc4\x8dno na podro\xc4\x8djih zunanjih odnosov,_NEWLINE_oboro\xc5\xbeenih sil, federativne \xc5\xbeeleznice, federativne po\xc5\xa1te in federativne_NEWLINE_finan\xc4\x8dne administracije. To pomeni da mora priti na nekaterih podro\xc4\x8djih med_NEWLINE_zvezno in regijsko ravnijo do sodelovanja (ibid). Na tej to\xc4\x8dki pride v igro_NEWLINE_Bundesrat, protiute\xc5\xbe Bundestagu , vmesni \xc4\x8dlen med de\xc5\xbeelo in_NEWLINE_Federacijo.  Bundesrat, zgornji dom_NEWLINE_parlamenta, sestavljajo predstavniki L\xc3\xa4nder preko katerega vplivajo na_NEWLINE_zakonodajo na zvezni ravni, kajti posvetovanje z Bundesratom je obvezno pri_NEWLINE_odlo\xc4\x8ditvah na zvezni ravni in v primeru zakonov, ki imajo vpliv na interese ter_NEWLINE_naravo regij, je tudi potreben njegov konsenz. V nekaterih primerih imajo L\xc3\xa4nder tudi_NEWLINE_pravico do veta, ta pa je de\xc5\xbeelam pomagala ohraniti mero mo\xc4\x8di in zakoreninila_NEWLINE_kooperativen federalizem._NEWLINE_V Bundestagu je torej_NEWLINE_najpomembnej\xc5\xa1a naloga zakonodajni proces in parlamentarni pregled vlade in_NEWLINE_njenega dela, \xc4\x8dlani Bundestaga pa odlo\xc4\x8dajo tudi o zveznem prora\xc4\x8dunu in_NEWLINE_razporeditev voja\xc5\xa1kih sil izven ZR Nem\xc4\x8dije. V_NEWLINE_zakonodajnem procesu kot sem \xc5\xbee omenil sodeluje tudi Bundesrat. Bundesrat poda_NEWLINE_svoje prvo mnenje o predlogu zakona \xc5\xa1e preden je ta predlog posredovan_NEWLINE_Bundestagu._NEWLINE_Medtem ko je Bundestag dvodomni_NEWLINE_parlament na zvezni ravni, na regionalni ravni delujejo Landtagi, ki so_NEWLINE_enodomni. Podobno je tudi Landtag zakonodajni organ, vendar v glavnem se\xc5\xbee_NEWLINE_njihova mo\xc4\x8d znotraj svojih regij na podro\xc4\x8dja kulture (izobrazba, muzeji,_NEWLINE_podpora umetnikom), policijo in lokalno samoupravo \xe2\x80\x93 zakone oblikujejo glede na_NEWLINE_lastne potrebe in okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. V principu imajo Landtagi proste roke na vseh_NEWLINE_podro\xc4\x8djih razen tistih, kjer jih Osnovni zakon (Grundsgesetz) eksplicitno_NEWLINE_omejuje._NEWLINE_Vsaka regija ima poleg svojega_NEWLINE_parlamenta tudi svojo vlado, na katere \xc4\x8delu je \xc5\xa1ef vlade s svojim kabinetom in_NEWLINE_ministri. Zvezna vlada pa se ne more vme\xc5\xa1avati afere regionalne vlade in ni_NEWLINE_institucionaliziranega centralnega vladnega nadzora nad regionalno vlado. Zvezna vlada ima ve\xc4\x8djo_NEWLINE_zakonodajno vlogo, medtem pa ima Land vlada ve\xc4\x8djo administrativno vlogo \xe2\x80\x93 to_NEWLINE_prikazuje dejstvo, da Land vlada zaposluje ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo javnih uslu\xc5\xbebencev kot_NEWLINE_zvezna vlada in lokalne vlade skupaj._NEWLINE_Zvezna vlada in Land vlade si_NEWLINE_delijo mo\xc4\x8di na \xc5\xa1tevilnih podro\xc4\x8djih, kot so: civilno pravo, begunstvo, splo\xc5\xa1na_NEWLINE_blaginja, upravljanje zemlje, za\xc5\xa1\xc4\x8dita potro\xc5\xa1nikov, splo\xc5\xa1no zdravje in pobiranje_NEWLINE_pomembnih statistik (podatki o rojstvih, smrti, porokah). V primeru javnih_NEWLINE_medijev, varovanje narave, regijskega na\xc4\x8drtovanja in regulacije javnih slu\xc5\xbeb_NEWLINE_zvezna vlada postavi splo\xc5\xa1ne smernice politike, ki jih vsaka Land po svoje_NEWLINE_podrobneje zastavi in izvaja. Zvezna vlada in Land vlade si delijo odgovornost_NEWLINE_tudi na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih socialnih skrbi, kot na primer vi\xc5\xa1je \xc5\xa1olstvo, regijski_NEWLINE_ekonomski razvoj in kmetijske reforme)._NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj z najve\xc4\x8djo izvr\xc5\xa1ilno_NEWLINE_oblastjo je Kancler, ki je \xc5\xa1ef dr\xc5\xbeave, nadzoruje zvezno vlado in imenuje zvezne_NEWLINE_ministre. Deluje torej na zvezni ravni. Predsednik dr\xc5\xbeave ima bolj_NEWLINE_ceremonialno vlogo in predstavlja ZR Nem\xc4\x8dijo doma in po svetu ter je v_NEWLINE_interakciji z drugimi ustavnimi organi na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Ima pa predsednik_NEWLINE_dr\xc5\xbeave poseben odnos s predsednikom Bundesrata, kajti predsednik Bundesrata_NEWLINE_prevzame vlogo predsednika zveze, ko slednji svoje funkcije ne more (obiski_NEWLINE_izven dr\xc5\xbeave, bolezen, dopust) opravljati ali ob resignaciji._NEWLINE_Tako kot je ZR Nem\xc4\x8dija urejeno_NEWLINE_federalno je tudi sodni sistem tako strukturiran. Sodstvo izvajajo federalna, oziroma zvezna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in sodi\xc5\xa1\xc4\x8da_NEWLINE_16-ih L\xc3\xa4nder, katera imajo tudi najve\xc4\x8d dela znotraj nem\xc5\xa1kega sodnega sistema._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki sestavljajo nem\xc5\xa1ki_NEWLINE_sodni sistem so: redna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se ukvarjajo s kriminalom in z ve\xc4\x8dino_NEWLINE_civilnih primerov; specializirana sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, to so administrativna, delovna,_NEWLINE_socialna, finan\xc4\x8dna in patentna; konstitucionalna, ustavna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se_NEWLINE_osredoto\xc4\x8dajo na preverjanje delovanje sodnikov in interpretacije ustave. Vsa_NEWLINE_redna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in specializirana sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so organizirana v \xc5\xa1tiri stopnje, ki se stopnjujejo_NEWLINE_po pomembnosti. Tako na najni\xc5\xbeji stopnji delujejo sodi\xc5\xa1\xc4\x8da na lokalni ravni, na_NEWLINE_naslednji stopnji regionalna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, na tretji ravni delujejo Land apelacijska_NEWLINE_sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Na vrhu sistema rednih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d je_NEWLINE_Federalno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Bundesgerichtshof) v mestu Karlsruhe. To je zadnje_NEWLINE_apelacijsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za vse primere iz ni\xc5\xbejih stopenj rednih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Na zadnji_NEWLINE_stopnji imajo vse vrste specializiranih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d svoje Federalno (vrhovno)_NEWLINE_sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Vsaka regija (razen Schleswig-Holstein) ima tudi svoje ustavno_NEWLINE_sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ta sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so administrativno neodvisna in finan\xc4\x8dno avtonomna od_NEWLINE_ostalih vladnih teles \xe2\x80\x93 sama lahko pi\xc5\xa1ejo svoj prora\xc4\x8dun in zaposlujejo ali_NEWLINE_odpu\xc5\xa1\xc4\x8dajo ljudi. Najpomembnej\xc5\xa1e in najvi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8da pa je Zvezno ustavno_NEWLINE_sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ZR Nem\xc4\x8dije, ki ga sestavljajo 16 sodnikov za dobo 12 let \xe2\x80\x93 pol jih_NEWLINE_izbere Bundesrat, drugo polovico pa Bundestag.\n_START_SECTION_\nLokalna samouprava v ZR Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nLokalna samouprava mest, ob\xc4\x8din in okro\xc5\xbeij je klju\xc4\x8dni element sodobnih_NEWLINE_ustavnih dr\xc5\xbeav. To je tako imenovana lokalna demokracija, ki zajema volivce na_NEWLINE_najni\xc5\xbeji ravni dr\xc5\xbeavne strukture. ZR Nem\xc4\x8dija je klasi\xc4\x8den primer "me\xc5\xa1anega_NEWLINE_modela" javne uprave. Organizacija in administracija te demokracije je v_NEWLINE_popolni meri prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena ob\xc4\x8dinam, kar je izraz demokracije v praksi in je_NEWLINE_nepogre\xc5\xa1ljiv element pravne dr\xc5\xbeave, ki zagotavlja svobodo. Lokalna samouprava_NEWLINE_ohranja pristojnost odlo\xc4\x8danja na lokalni in distriktni ravni za ljudi, in ga_NEWLINE_predstavi kot pomemben element decentralizirane razdelitve pristojnosti. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dine so sestavni del dr\xc5\xbeave, so_NEWLINE_najni\xc5\xbeja raven v dr\xc5\xbeavni in v upravni strukturi, so pod federacijo in de\xc5\xbeelami._NEWLINE_Vsaka od teh ravni je zastopana in legitimirana v parlamentu. Vse_NEWLINE_ob\xc4\x8dine imajo enako stopnjo avtonomije, ampak iz vidika me\xc5\xa1anega modela javne_NEWLINE_uprave je razvidno, da vse ob\xc4\x8dine nimajo enakega pomena v sistemu._NEWLINE_Ob\xc4\x8dine v ZR Nem\xc4\x8diji niso enake in nikoli ne bodo, tako v smislu njihovega_NEWLINE_obmo\xc4\x8dja, \xc5\xa1tevilo prebivalcev, finan\xc4\x8dni mo\xc4\x8di, politi\xc4\x8dnem vplivu, vplivu na_NEWLINE_sistem javne uprave, itd. _NEWLINE_Zajam\xc4\x8dene pravice mest, ob\xc4\x8din in_NEWLINE_okrajev so dolo\xc4\x8dene v temeljnih zakonih Zvezne republike ZR Nem\xc4\x8dije in v_NEWLINE_posameznih ustavah zveznih de\xc5\xbeel, te pravice zagotavljajo ob\xc4\x8dinam pravico_NEWLINE_upravljati vse svoje zadeve same, seveda v mejah, dolo\xc4\x8denih z zakonom. Ta_NEWLINE_ustavna izjava pravic v temeljnih zakonih Zvezne republike ZR Nem\xc4\x8dije, daje_NEWLINE_precej\xc5\xa1ne pristojnosti ob\xc4\x8dinam, zlasti na podro\xc4\x8djih, kjer zvezni zakon nima_NEWLINE_popolne avtoritete. Pomembno je \xc5\xa1e poudariti, da ob\xc4\x8dine v ZR Nem\xc4\x8diji zelo dobro_NEWLINE_izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo svojo mo\xc4\x8d. _NEWLINE_\xc4\x8ce primerjamo sisteme lokalne_NEWLINE_samouprave posameznih zveznih de\xc5\xbeel lahko vidimo, da je mo\xc5\xbenosti za opredelitev_NEWLINE_nem\xc5\xa1kih ob\xc4\x8din na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. V ZR Nem\xc4\x8diji je mogo\xc4\x8de identificirati \xc5\xa1tiri_NEWLINE_razli\xc4\x8dne modele lokalne samouprave. Ta delitev izhaja iz druga\xc4\x8dnega_NEWLINE_zgodovinskega razvoja zveznih de\xc5\xbeel, od geografske lege znotraj mej obstoje\xc4\x8dega_NEWLINE_ozemlja Zvezne republike ZR Nem\xc4\x8dije do originalnih dodelitev  mej in zakonov okupacijskih sil po koncu_NEWLINE_druge svetovne vojne. _NEWLINE_Mnogi raziskovalci, npr._NEWLINE_Stanislav Balik, Anderson ali Wehling so ustvarili tipologijo za lo\xc4\x8devanje_NEWLINE_posameznih vrst lokalne samouprave. Uporabili so \xc5\xa1tiri osnovne kategorije za_NEWLINE_razdelitev ob\xc4\x8din; a) South German Council Organization (S\xc3\xbcddeutsche_NEWLINE_Ratsverfassung); b) Mayoral organization (B\xc3\xbcrgermeisterverfassung); c) North_NEWLINE_German Council Organization (Norddeutsche Ratsverfassung) in d) Magistrat_NEWLINE_Municipal System (Magistratverfassung). _NEWLINE_Te \xc5\xa1tiri oblike je bilo mo\xc5\xbeno_NEWLINE_najti na za\xc4\x8detku devetdesetih let, takoj po ponovni zdru\xc5\xbeitvi ZR Nem\xc4\x8dije. North_NEWLINE_German Council Organization (Norddeutsche Ratsverfassung) in Mayoral Organization_NEWLINE_(B\xc3\xbcrgermeisterverfassung) pa danes ne obstajata ve\xc4\x8d. \xc4\x8ceprav sta te dve obliki_NEWLINE_lokalne samouprave obstali le za kratek \xc4\x8das in sta se kasneje transformirali v_NEWLINE_South German Council Organization (S\xc3\xbcddeutsche Ratsverfassung), jih bomo na_NEWLINE_kratko predstavili. _NEWLINE_Mayoral Organization daje \xc5\xbeupanu_NEWLINE_najvi\xc5\xa1ji polo\xc5\xbeaj v ob\xc4\x8dini in je v nasprotju s North German Council_NEWLINE_Organization, ki temelji na na\xc4\x8delu deljenja upravne mo\xc4\x8di (\xc5\xbeupan in ob\xc4\x8dinski_NEWLINE_svet), \xc5\xbeupan v tem sistemu ni izvoljen neposredno, ampak ga izvolijo posredno_NEWLINE_in sicer v  ob\xc4\x8dinskem svetu, kljub temu_NEWLINE_pa ima \xc5\xbeupan mo\xc4\x8dan vpliv v tak\xc5\xa1nem sistemu. On ali ona je \xc5\xa1ef_NEWLINE_uprave, deluje v imenu ob\xc4\x8dine in vodi ob\xc4\x8dinski svet. Ta model upravljanja_NEWLINE_prihaja iz Francije. _NEWLINE_V North German Council Organization ima_NEWLINE_ob\xc4\x8dinska uprava samo en organ, ob\xc4\x8dinski svet. \xc5\xbdupan vodi ta organ in je tudi_NEWLINE_izvoljen prek njega. vrhovni "administrator" ob\xc4\x8dinskega sveta je pa_NEWLINE_uradnik (direktor), ki nima avtonomne pozicije, in je v celoti podrejen svetu._NEWLINE_Na tak\xc5\xa1en sistem ob\xc4\x8dine je mo\xc5\xbeno gledati kot na tekmovanje med \xc5\xbdupanom in_NEWLINE_mestnimi uradniki, torej med dvema polo\xc5\xbeajema najvi\xc5\xa1je upravne mo\xc4\x8di. _NEWLINE_\xc4\x8ce pogledamo bli\xc5\xbeje na danes_NEWLINE_najbolj uporabljene sisteme ob\xc4\x8din, lahko opazimo, da je najbolj raz\xc5\xa1irjen model_NEWLINE_South German Council Organization. Tak\xc5\xa1en sistem se na primer, uporablja na_NEWLINE_Bavarskem in v mnogimi vzhodno nem\xc5\xa1kimi zveznimi de\xc5\xbeelami. Na \xc4\x8delu tak\xc5\xa1ne_NEWLINE_ob\xc4\x8dine je \xc5\xbeupan, ki ima zelo mo\xc4\x8dan polo\xc5\xbeaj. \xc5\xbdupan je v tak\xc5\xa1nem ob\xc4\x8dinskem_NEWLINE_sistemu izvoljen neposredno na volitvah. On ali ona vodi na primer ob\xc4\x8dinski_NEWLINE_(ali mestni) svet in vodi vse njene odbore. je najvi\xc5\xa1ji predstavnik_NEWLINE_administracije in najvi\xc5\xa1ji predstavnik ob\xc4\x8dine. Nasproti mu ali ji je ob\xc4\x8dinski_NEWLINE_(oziroma mestni svet), ki ga izglasujejo ob\xc4\x8dani . Organ_NEWLINE_odlo\xc4\x8danja je ob\xc4\x8dinski svet, ki je sestavljen iz \xc5\xbeupana in \xc4\x8dlanov ob\xc4\x8dinskega_NEWLINE_sveta, Svetniki imajo \xc4\x8dastne polo\xc5\xbeaje in niso vezani na navodila in provizije_NEWLINE_svojih volivcev. _NEWLINE_Magistratni sistem pa temelji na_NEWLINE_dvojnem sistemu administracije. uporablja se, na primer, v zvezni de\xc5\xbeeli Hessen_NEWLINE_- in je zna\xc4\x8dilna predvsem za delitvijo nalog med ob\xc4\x8dinskem svetu, ki jih ob\xc4\x8dani_NEWLINE_volijo neposredno in Magistrata, kolegijskega organa. Ob\xc4\x8dinski svet, imenovan_NEWLINE_tudi ob\xc4\x8dinske seje (Stadtverordnetenversammlung) v Hessnu, je najvi\xc5\xa1ji organ v_NEWLINE_ob\xc4\x8dini in izvoli svojega predsednika. Ob\xc4\x8dinski svet je odgovoren za vse lokalne_NEWLINE_zadeve. Izvr\xc5\xa1ilni organ je Magistrat, in je v obliki kolegijskega organa, vodi_NEWLINE_ga uprava lokalne skupnosti. Magistrat je sestavljen iz strokovnih in \xc4\x8dastnih_NEWLINE_\xc4\x8dlanov, ki se volijo v ob\xc4\x8dinskem svetu. V Hessnu je danes \xc5\xbdupan izvoljen neposredno_NEWLINE_in je predsednik Magistrata, ne pa ob\xc4\x8dinskega sveta. _NEWLINE_V ZR Nem\xc4\x8diji je Ob\xc4\x8dinski svet_NEWLINE_predstavni\xc5\xa1ki organ ob\xc4\x8dine, volivci ga volijo na podlagi splo\xc5\xa1ne, enake,_NEWLINE_volilne pravice na neposrednimi volitvami s tajnim glasovanjem na posameznem_NEWLINE_obmo\xc4\x8dju. Prebivalci ob\xc4\x8dine, ki so starej\xc5\xa1i od 18 let (v nekaterih de\xc5\xbeelah tudi_NEWLINE_16) imajo pravico glasovanja. Kar se ti\xc4\x8de pasivne volilne pravice, ni nobenih_NEWLINE_razlik, vsi dr\xc5\xbeavljani  starosti 18 let_NEWLINE_ali ve\xc4\x8d imajo pravico biti izvoljen . Mandat ob\xc4\x8dinskih predstavnikov_NEWLINE_je poleg dveh zveznih de\xc5\xbeel enak, se pravi 5 let. Samo Bavarska (6 let) in_NEWLINE_Bremen (4 leta) sta izjema in imata razli\xc4\x8dno dolge mandate kot druge de\xc5\xbeele._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinski svet lahko v skladu s svojimi potrebami tvori tudi razli\xc4\x8dne odbore._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ji predstavnik ob\xc4\x8dine je po navadi \xc5\xbeupan. _NEWLINE_Izvolitev \xc5\xbeupana lahko poteka na_NEWLINE_dva na\xc4\x8dina. On ali ona je lahko izvoljen neposredno s strani dr\xc5\xbeavljanov ali_NEWLINE_posredno s strani ob\xc4\x8dinskega sveta. Na \xc5\xbeupana je mogo\xc4\x8de gledati v dveh_NEWLINE_lu\xc4\x8deh;  \xc5\xbeupan je najvi\xc5\xa1ji politi\xc4\x8dni_NEWLINE_predstavnik ob\xc4\x8dine, njegov zakoniti namestnik. \xc5\xbdupan je izvoljen posredno v ob\xc4\x8dinskem_NEWLINE_svetu in ima politi\xc4\x8dno podporo. V tem smislu ima \xc5\xbeupan bolj vlogo politika in_NEWLINE_ne vloge zastopnika interesov ob\xc4\x8dine, saj je bil posredno izvoljen v ob\xc4\x8dinskem_NEWLINE_svetu . Lahko pa je voljen neposredno, \xc5\xbeupan je potem videti kot_NEWLINE_oseba, ki dejansko predstavlja interese ob\xc4\x8danov, saj je javnost tista, ki daje_NEWLINE_\xc5\xbeupanu njegovo mo\xc4\x8d oziroma njegovo legitimnost. Na podlagi razli\xc4\x8dnih_NEWLINE_relevantnosti \xc5\xbeupanov je njihov mandat v posameznih zveznih de\xc5\xbeelah druga\xc4\x8den._NEWLINE_Mandati \xc5\xbeupanov se ne rabijo skladati z mandati svetnikov v ob\xc4\x8dinskem svetu. _NEWLINE_Zvezne dr\xc5\xbeave imajo pomembno mesto v_NEWLINE_politi\xc4\x8dnem sistemu Federativne Republike ZR Nem\xc4\x8dije in v njeni ob\xc4\x8dinski_NEWLINE_strukturi. Zvezne de\xc5\xbeele imajo pravico do lastnega zakonodajnega postopka in_NEWLINE_regulacijo dr\xc5\xbeavne ob\xc4\x8dinske strukture. Za obliko ob\xc4\x8dinskega sistema so predvsem_NEWLINE_odgovorne zvezne de\xc5\xbeele dr\xc5\xbeave same, zato je v ZR Nem\xc4\x8diji mogo\xc4\x8de najti tako_NEWLINE_razli\xc4\x8dne oblike lokalne samouprave.\n_START_SECTION_\nDelitev pristojnosti ter na\xc4\x8dini sodelovanja med zvezno, de\xc5\xbeelno in lokalno oblastjo v ZR Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilnost nem\xc5\xa1kega_NEWLINE_federalizma po kateri se razlikuje od drugih je poseben na\xc4\x8din razdelitve pristojnosti, ki sega nazaj k tradiciji_NEWLINE_in praksi Bismarckovega imperija. Medtem ko so prakti\xc4\x8dno vse pomembne_NEWLINE_zakonodajne pristojnosti skoncentrirane na zvezni ravni, je implementacija in_NEWLINE_administracija izklju\xc4\x8dna domena de\xc5\xbeel._NEWLINE_Zvezna Republika ZR Nem\xc4\x8dija ja_NEWLINE_znana tudi po lokalni oziroma komunalni samoupravi to pa zaradi bogate_NEWLINE_raznovrstnosti nem\xc5\xa1kih lokalnih skupnostih. V osnovi ima sicer nem\xc5\xa1ki model le_NEWLINE_dvoje lokalnih skupnosti: ob\xc4\x8dino (Gemeinde) in okraj (Landkreis); v nekaterih_NEWLINE_ve\xc4\x8djih de\xc5\xbeelah (na primer na Bavarskem) poznajo tudi tretjo raven lokalne_NEWLINE_samouprave, in sicer v okviru dr\xc5\xbeavne teritorialne enote vladnega okro\xc5\xbeja_NEWLINE_(Ragierungsbezierk).\n_START_SECTION_\nHierarhija predpisov\n_START_PARAGRAPH_\nVse pomembnej\xc5\xa1e zakonodajne akte moreta sprejeti oba domova v federalnem_NEWLINE_sistemu. Zgornji dom ali Bundesrat je sestavljen iz delegiranih  predstavnikov de\xc5\xbeelnih vlad, preko katerega_NEWLINE_de\xc5\xbeele sodelujejo pri sprejemanju zakonodaje in upravljanju zveze ter v zadevah_NEWLINE_Evropske unije. Iz tega sledi, da je proces medvladnih pogajanj_NEWLINE_institucionaliziran v centralnem zakonodajnem procesu. Bistveno vlogo igra_NEWLINE_zakonodajna posredni\xc5\xa1ka komisija, ki je sestavljena iz obeh domov parlamenta._NEWLINE_Ustava je na vrhu hierarhije notranjih_NEWLINE_predpisov. Prednost ima pred vsemi drugimi viri notranjega prava in je kot_NEWLINE_ustava instrument, od katerega je odvisen celoten pravni sistem ZR Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Vsak predpis, sprejet v ZR Nem\xc4\x8diji, mora biti v skladu z ustavo tako po obliki_NEWLINE_kot tudi vsebini. Ustavo se lahko spremeni z dvotretjinsko ve\xc4\x8dino v_NEWLINE_Bundestagu in v Bundesratu. Nekateri klju\xc4\x8dni elementi ustave, kot so delitev_NEWLINE_zveze v de\xc5\xbeele, njihovo sodelovanje v zakonodajnem postopku in na\xc4\x8dela se_NEWLINE_nikakor ne smejo spremeniti. Splo\xc5\xa1na pravila mednarodnega prava so_NEWLINE_hierarhi\xc4\x8dno ni\xc5\xbeja od ustave, vendar vi\xc5\xa1ja od zveznih in de\xc5\xbeelnih predpisov._NEWLINE_Ustava izrecno dolo\xc4\x8da, da so ta splo\xc5\xa1na pravila sestavni del zveznega prava, da_NEWLINE_imajo prednost pred tem pravom in neposredno ustvarjajo pravice in dol\xc5\xbenosti_NEWLINE_prebivalcev zveznega ozemlja. De\xc5\xbeelno pravo ne sme biti v nasprotju z zveznim_NEWLINE_pravom. 31. \xc4\x8dlen ustave dolo\xc4\x8da: \xc2\xbbZvezno pravo ima prednost pred de\xc5\xbeelnim_NEWLINE_pravom.\xc2\xab\xc2\xa0To na\xc4\x8delo velja ne glede na hierarhi\xc4\x8den status nasprotujo\xc4\x8dih si_NEWLINE_predpisov, tako da, na primer, zvezni predpis prevlada nad ustavo de\xc5\xbeele.\n_START_SECTION_\nRazmerje med pristojnostmi zvezne, de\xc5\xbeelne in lokalne oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nUstava Zvezne Republike ZR Nem\xc4\x8dije dolo\xc4\x8da tri vrste zakonodajnih podro\xc4\x8dij: podro\xc4\x8dja v izklju\xc4\x8dni pristojnosti zveze, podro\xc4\x8dja konkurirajo\xc4\x8de pristojnosti zveze in de\xc5\xbeel in vsa ostala podro\xc4\x8dja, kjer velja izklju\xc4\x8dna zakonodajna pristojnost de\xc5\xbeel. Domneva se torej zakonodajna pristojnost de\xc5\xbeel, vendar velja, da zvezno pravo prebija de\xc5\xbeelno.\n_START_SECTION_\nIzklju\xc4\x8dna zakonodajna prisotnost Zvezne oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8djih, ki spadajo v izklju\xc4\x8dno zakonodajno pristojnost zveze, imajo de\xc5\xbeele zakonodajno pristojnost le v primeru izrecnih pooblastil iz zveznega zakona (71. \xc4\x8dlen ustave)._NEWLINE_Zveza ima izklju\xc4\x8dno zakonodajno pristojnost na podro\xc4\x8djih zunanje politike vklju\xc4\x8dno z varovanjem civilnega prebivalstva. Odlo\xc4\x8da o svobodi gibanja, federalnem dr\xc5\xbeavljanstvu, izdaji potnih listov, osebnih izkaznic, preseljevanje, izseljevanje ter izro\xc4\x8ditev. Naloga zveze je tudi, da dolo\xc4\x8di mere in te\xc5\xbee ter valuto (kovanci, bankovci). Skrbi za enake carine in trgovska obmo\xc4\x8dja, pogodbe glede trgovine, prost pretok blaga ter na\xc4\x8dini pla\xc4\x8dila s tujimi dr\xc5\xbeavami.\n_START_SECTION_\nDeljena zakonodajna pristojnost med Zvezno in De\xc5\xbeelno oblastjo\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8djih deljene zakonodajne_NEWLINE_pristojnosti, imajo de\xc5\xbeele pravico sprejeti dolo\xc4\x8deno zakonodajo, \xc4\x8de zveza ne_NEWLINE_izvaja svoje zakonodajne pristojnosti na tem istem podro\xc4\x8dju. Pravna podro\xc4\x8dja iz deljene zakonodajne_NEWLINE_pristojnosti vklju\xc4\x8dujejo: civilno, kazensko in cestno-prometno pravo ter tudi_NEWLINE_pravo o dru\xc5\xa1tvih, pravo o bivanju in naselitvi tujih dr\xc5\xbeavljanov, pravo v zvezi_NEWLINE_z gospodarskimi zadevami, delovno pravo in dolo\xc4\x8dene vidike prava varstva potro\xc5\xa1nikov._NEWLINE_V zvezi z dolo\xc4\x8denimi vpra\xc5\xa1anji iz deljene pristojnosti, navedenimi v \xc4\x8dlenu 74_NEWLINE_ustave, ima zveza pravico sprejeti zakonodajo samo, \xc4\x8de vzpostavitev enakih_NEWLINE_\xc5\xbeivljenjskih pogojev na ozemlju zveze ali vzdr\xc5\xbeevanje pravne ali gospodarske_NEWLINE_enotnosti zahteva zvezne predpise v nacionalnem interesu.\n_START_SECTION_\nPristojnosti lokalne veje oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nKot \xc5\xbee re\xc4\x8deno ima ZR Nem\xc4\x8dija_NEWLINE_raznovrstno lokalno samoupravo, \xc4\x8deprav se v osnovi le ta deli na dvoje lokalnih_NEWLINE_skupnosti: ob\xc4\x8dino (Gemeinde) in okraj (Landkreis). Najve\xc4\x8dja posebnost_NEWLINE_samoupravne ureditve pa je ta, da obsega dva oz. celo tri tipe ob\xc4\x8din: navadno_NEWLINE_(pode\xc5\xbeelsko) ob\xc4\x8dino, samostojno mestno ob\xc4\x8dino in iz okraja izlo\xc4\x8deno mestno_NEWLINE_ob\xc4\x8dino. Razlika je v pristojnostih ob\xc4\x8din in v njihovem odnosu do okraja:_NEWLINE_navadne ob\xc4\x8dine so vklju\xc4\x8dene v okraj (kreisangehoerige Gemeinden); samostojne_NEWLINE_mestne ob\xc4\x8dine (selbstaendige Staedte) imajo - poleg pristojnosti navadnih ob\xc4\x8din_NEWLINE_tudi del od dr\xc5\xbeave prenesenih pristojnosti, ki jih imajo iz okraja izlo\xc4\x8dene_NEWLINE_ob\xc4\x8dine, iz okraja izlo\xc4\x8dene mestne ob\xc4\x8dine (Kreisfreie Staedte) pa imajo_NEWLINE_pristojnosti in polo\xc5\xbeaj okraja. Za_NEWLINE_nem\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine velja, po de\xc5\xbeelnih zakonih o ob\xc4\x8dinah (Gemeindeordnungen), na\xc4\x8delo_NEWLINE_univerzalne pristojnosti glede vseh javnih zadev. Ob\xc4\x8dine so na\xc4\x8deloma pristojne_NEWLINE_za izvajanje javnih nalog na svojem obmo\xc4\x8dju. To pomeni, da na\xc4\x8deloma niso_NEWLINE_pristojne le za lokalne zadeve, pa\xc4\x8d pa tudi za zadeve \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega, tudi dr\xc5\xbeavnega_NEWLINE_pomena, kolikor pa\xc4\x8d zakon posamezne zadeve ne presodi drugi lokalni skupnosti_NEWLINE_ali dr\xc5\xbeavi sami. Dejansko je torej zakon tisti, ki razmejuje delavno podro\xc4\x8dje_NEWLINE_ob\xc4\x8dine v razmerju do dr\xc5\xbeave in okrajev - po presoji parlamenta, kaj je lahko_NEWLINE_stvar ob\xc4\x8dinske samouprave - izhajajo\xc4\x8d iz navadnega \xc5\xa1irokega koncepta  o funkcijah ob\xc4\x8dine. V praksi je sicer tako,_NEWLINE_da opravljajo tudi nem\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine v prvi vrsti lokalne zadeve, dele\xc5\xbe prenesenih_NEWLINE_dr\xc5\xbeavnih zadev pa je velik zlasti v mestnih ob\xc4\x8dinah in v okrajih. Lokalne_NEWLINE_zadeve so kot \xc5\xbee re\xc4\x8deno lastne oziroma samoupravne naloge ob\xc4\x8din, ki si jih te_NEWLINE_lahko same dolo\xc4\x8dajo; lastne so tudi naloge, ki jih ob\xc4\x8dinam kot take dolo\xc4\x8di - z_NEWLINE_zakonom ali drugimi predpisi dr\xc5\xbeava. Prenesene oziroma nalo\xc5\xbeene pa so tiste_NEWLINE_naloge ob\xc4\x8din, ki so v bistvu dr\xc5\xbeavne, vendar jih dr\xc5\xbeava z  zakonom prenese v izvajanje ob\xc4\x8dinam, te_NEWLINE_naloge izvajajo po smernicah in pod nadzorstvom pristojnih dr\xc5\xbeavnih organov._NEWLINE_Tako ima nem\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina dejansko tri podro\xc4\x8dja nalog. Kar dve od treh podro\xc4\x8dij_NEWLINE_temeljita na dr\xc5\xbeavni zakonodaji. To pomeni, da je v nem\xc5\xa1ki model lokalne_NEWLINE_samouprave vgrajen tok prena\xc5\xa1anja dr\xc5\xbeavnih nalog na lokalne skupnosti.'