b'\n_START_ARTICLE_\nOpti\xc4\x8dna komunikacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x93pti\xc4\x8dna komunik\xc3\xa1cija je telekomunikacijska tehnika, kjer se za prenos informacije uporablja svetloba. Glavna prednost v primerjavi z ostalimi elektri\xc4\x8dnimi tehnikami je v izredno veliki razpolo\xc5\xbeljivi pasovni \xc5\xa1irini, kar pomeni, da se lahko s pomo\xc4\x8djo svetlobnega signala prenese izredno veliko informacij. Opti\xc4\x8dne komunikacije so najobetavnej\xc5\xa1a komunikacijska tehnologija, s katero je mogo\xc4\x8de zadovoljiti potrebe po mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih povezavah v sedanjosti in prihodnosti. _NEWLINE_Opti\xc4\x8dne komunikacije so interdisciplinarno podro\xc4\x8dje, katerega glavne prvine so optika, elektromagnetika, elektromagnetna valovnja, fizika polprevodnikov in komunikacijska sistemska teorija. _NEWLINE_V osnovi se opti\xc4\x8dne komunikacije delijo na brezvrvi\xc4\x8dne (prostozra\xc4\x8dne) in vrvi\xc4\x8dne (po opti\xc4\x8dnem vlaknu).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSodobne opti\xc4\x8dne komunikacije so za\xc4\x8dele leta 1960 z iznajdbo laserja. v 60-ih letih so sledile prve predstavitve opti\xc4\x8dnih vlaken, ki pa so za uporabo v komunikacijske namene imela preveliko slabljenje. Glavni promotor tehnologije opti\xc4\x8dnega vlakna je bil kitajsko-ameri\xc5\xa1ki fizik Charles Kuen Kao, ki je za to leta 2009 tudi dobil Nobelovo nagrado za fiziko. \xc5\xa0ele v 70-ih so pri podjetju Corning uspeli narediti vlakno, ki je imelo slabljenje pod 20 dB/km, predstavljen je bil tudi prvi polprevodni\xc5\xa1ki laser. Pri Bellovih laboratorijih so leta 1973 razvili postopek izdelave opti\xc4\x8dnega vlakna z nana\xc5\xa1anjem hlapov kemikalij, ki je omogo\xc4\x8dil masovno proizvodnjo opti\xc4\x8dnih vlaken, in se \xc5\xa1e vedno uporablja. Leta 1978 je bilo proizvedeno prvo enorodovno (angl. single mode) opti\xc4\x8dno vlakno z nizkimi izgubami (~ 0,2 dB/km). V 80-ih so ve\xc4\x8dja telekomunikacijska podjetja \xc5\xbee za\xc4\x8dela z uporabo enorodovnih opti\xc4\x8dnih vlaken; obi\xc4\x8dajno z uporabo razcepnika, ki je lo\xc4\x8dil signale valovne dol\xc5\xbeine 1300 nm od signalov valovne dol\xc5\xbeine 1550 nm. Prenosna zmogljivost opti\xc4\x8dnih zvez se je z uvajanjem novosti in izpopolnitev v obdobju po letu 1974 nenehno pove\xc4\x8devala (po desetkrat na obdobje \xc5\xa1tirih let). Zaradi cene vlaken, stro\xc5\xa1kov polaganja in prostorskih zahtev, so se hitro pojavile zamisli o pove\xc4\x8danju prenosa po opti\xc4\x8dnih vlaknih z uporabo ve\xc4\x8d valovnih dol\xc5\xbein. Za\xc4\x8dela so se \xc5\xbee tudi prva presku\xc5\xa1anja prenosov po opti\xc4\x8dnih vlaknih z ve\xc4\x8d valovnimi dol\xc5\xbeinami v laboratorijih. Leta 1987 je bil razvit prvi opti\xc4\x8dni vlakenski oja\xc4\x8devalnik s primesjo erbija (angl. erbium doped fiber amplifier - EDFA), ki je omogo\xc4\x8dil podalj\xc5\xa1anje dosega opti\xc4\x8dnih komunikacij do 600 km in ve\xc4\x8d.  _NEWLINE_V Sloveniji gre najve\xc4\x8dja zasluga za uvedbo opti\xc4\x8dnih komunikacij profesorju Jo\xc5\xbeku Budinu, ki je na Fakulteti za elektrotehniko v Ljubljani \xc5\xbee okoli leta 1980 vpeljal \xc5\xa1tudijske vsebine s podro\xc4\x8dja opti\xc4\x8dnih komunikacij, ter napisal u\xc4\x8dbenik Svetlovodi (leta 1985) in u\xc4\x8dbenik Opti\xc4\x8dne komunikacije (leta 1993). Bil je tudi pobudnik rednih vsakoletnih strokovnih seminarjev opti\xc4\x8dne komunikacije, ki so stekli leta 1993 in potekajo \xc5\xa1e sedaj.     _NEWLINE_Zgraditev integralnega sistema opti\xc4\x8dnih komunikacij, kot je na\xc4\x8drtovana za dobo naslednjih dveh ali treh desetletij, bo razvoj opti\xc4\x8dnih komunikacij samo \xc5\xa1e pospe\xc5\xa1ila. Opti\xc4\x8dne komunikacije so in ostajajo za dolgo dobo najpomembnej\xc5\xa1a tehnologija za razvoj fiksnih telekomunikacijskih povezav v globalnih in lokalnih razmerjih.\n_START_SECTION_\nProstozra\xc4\x8dne (brezvrvi\xc4\x8dne) opti\xc4\x8dne komunikacije\n_START_PARAGRAPH_\nSistemi s prostozra\xc4\x8dno optiko (angle\xc5\xa1ko free-space optics - FSO) delujejo le, ko je omogo\xc4\x8dena neposredna vidljivost med oddajnikom in sprejemnikom. Primeri uporabe vklju\xc4\x8dujejo komunikacije s pomo\xc4\x8djo vidne svetlobe (angl. visible light communications - VCL), ki potekajo na srednjih dometih in IrDA (infrared data association), ki delujejo na zelo kratkih razdaljah in uporabljajo infrarde\xc4\x8de svetlobne diode.\n_START_SECTION_\nVrvi\xc4\x8dne opti\xc4\x8dne komunikacije\n_START_PARAGRAPH_\nVrvi\xc4\x8dne opti\xc4\x8dne komunikacije uporabljajo opti\xc4\x8dno vlakno, ki vodi svetlobo od oddajnika do sprejemnika. Ker ima stekleno opti\xc4\x8dno vlakno iz kremenovega stekla najni\xc5\xbeje slabljenje v bli\xc5\xbenjem infrarde\xc4\x8dem podro\xc4\x8dju, se za prenos informacije uporablja infrarde\xc4\x8da svetloba. Standardno opti\xc4\x8dno vlakno ima premer obloge 125 \xce\xbcm, premer jedra pa je razli\xc4\x8den glede na tip opti\xc4\x8dnega vlakna. _NEWLINE_Enorodovna opti\xc4\x8dna vlakna imajo premer jedra 10 \xce\xbcm ali manj. Mnogorodovna opti\xc4\x8dna vlakna imajo premer jedra 50 \xce\xbcm ali 62,5 \xce\xbcm. Debelej\xc5\xa1e jedro mnogorodovnega vlakna omogo\xc4\x8da svetlobi potovanje po ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih poteh (imenovanih rodovi), kar ima za posledico mnogorodovno disperzijo in omejuje uporabo mnogorodovnega vlakna na kraj\xc5\xa1e razdalje. Enorodovno vlakno imajo o\xc5\xbeje jedro s \xc4\x8dimer je dose\xc5\xbeeno, da se po vlaknu lahko \xc5\xa1iri le en rod svetlobe. Z uporabo enorodovnega opti\xc4\x8dnega vlakna je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di dalje razdalje in vi\xc5\xa1je prenosne hitrosti.   _NEWLINE_Sodobna vlakenska opti\xc4\x8dna komunikacijska omre\xc5\xbeja ne dolgih razdaljah uporabljajo tehniko valovnodol\xc5\xbeinskega multipleksiranja (WDM), ki omogo\xc4\x8da so\xc4\x8dasen prenos ve\xc4\x8d svetlobnih signalov, kateri so med seboj lo\xc4\x8deni po valovni dolini (frekvenci). Z uporabo linijskih oja\xc4\x8devalnikov in ve\xc4\x8d valovnih dol\xc5\xbein je mogo\xc4\x8de po enorodovnem opti\xc4\x8dnem vlaknu prena\xc5\xa1ati po ve\xc4\x8d Tbit/s. _NEWLINE_Na kratkih razdaljah se tudi v Sloveniji uporablja opti\xc4\x8dno vlakno za zagotavljanje \xc5\xa1irokopasovnega dostopa s pomo\xc4\x8djo tehnologije FTTH. Opti\xc4\x8dna dostopovna omre\xc5\xbeja je mogo\xc4\x8de izvesti s topologijo to\xc4\x8dka-to\xc4\x8dka ali to\xc4\x8dka-mnogo to\xc4\x8dk. V primeru to\xc4\x8da-to\xc4\x8dka je vsakemu uporabniku namenjeno svoje vlakno ali par vlaken. V primeru to\xc4\x8dka-mnogo to\xc4\x8dk, pa si ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo uporabnikov (do 64) deli eno vlakno. Pri tem se uporabljajo razli\xc4\x8dne tehnologije: GPON, NG-PON, WDM-PON, TDM-WDM PON. _NEWLINE_V bodo\xc4\x8de je v opti\xc4\x8dnih komunikacijah pri\xc4\x8dakovati novo tehniko multipleksiranja - prostorsko multipleksiranje, ki temelji na malorodovnih vlaknih ali mnogojedrnih vlaknih.'