b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Nikolaja, Znojmo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a omemba cerkve svetega Nikolaja v Znojmu, predhodnice dana\xc5\xa1nje, je iz obdobja princa Lutolda iz okoli 1103, saj je na kovancu vtisnjen obris cerkve z napisom sv. Nicolaus._NEWLINE_To je bila morda kapela na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du gradu v Znojmu. Sveti Nikolaj je bil zavetnik trgovcev. V tistem \xc4\x8dasu je bila tudi najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka Znojma. Zapisi o kapeli so tudi iz leta 1131 in nato iz leta 1190. Sveti Nikolaj je bil nekaj \xc4\x8dasa pod okriljem novoustanovljenega samostana premonstratencev v Louki, ki ga je ustanovil \xc4\x8de\xc5\xa1ki vojvoda Konrad II. Samostanska cerkev je napredovala v \xc5\xbeupnijsko cerkev, ko so po sklepu kralja Otokarja I. okoli leta 1208 postavili novo ve\xc4\x8djo cerkveno stavbo. Pri nastajanju mesta Znojmo leta 1226 je bila cerkev imenovana za glavno \xc5\xbeupnijsko cerkev. Imena \xc5\xbeupnikov so bila zapisana leta 1220._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu leta 1335 je o\xc4\x8ditno prispeval moravski mejni grof, pozneje je cesar Karel IV. leta 1338 za\xc4\x8del graditi cerkev v popolnoma novem slogu zgodnje gotike, kot je razvidno iz spominskega kamna na ju\xc5\xbenem vogalu cerkve. Gradbena dela so s prekinitvami trajala do leta 1440. To je triladijska dvorana, tempelj z enako visokimi oboki v vseh ladjah z dolgim prezbiterijem skupne velikosti 60 x 22 m. Tempelj je imel prvotno dva stolpa na vogalih in pre\xc4\x8dno ladjo. Severni stolp je bil o\xc4\x8ditno vklju\xc4\x8den v novo stavbo nekdanje cerkve in se je uporabljal kot stra\xc5\xbeni stolp mesta. Ima letnico 1422. Delno je bil poru\xc5\xa1en zaradi slabega stanja. Ju\xc5\xbeni stolp je bil poru\xc5\xa1en do temeljev zaradi nevarnosti propada v letu 1838. Leta 1848 je bil nato postavljen nov stolp v psevdoslogu neposredno za prezbiterijem v osi cerkve. Pred letom 1470 je bil v cerkvi zgrajen gotski kor, ki zelo spominja na kor v stolnici svetega \xc5\xa0tefana na Dunaju s kamnitim pultom, na katerem je bil verjetno votivni oltar, srednja plo\xc5\xa1\xc4\x8da je bila uni\xc4\x8dena med namestitvijo baro\xc4\x8dnih orgel._NEWLINE_Postopoma, \xc5\xa1e v obdobju gotike, so v ladji namestili \xc5\xa1tiri stranske kapele za plemi\xc5\xa1ke ustanovitelje, dve so pozneje prezidali v baro\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_24. septembra 1451 je v cerkvi pridigal Janez Kapistran (1386\xe2\x80\x931456), italijanski duhovnik fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega reda, ki je po husitskih vojnah hodil po Evropi, pridigal mno\xc5\xbeicam in jih pozival k prenovi \xc5\xbeivljenja po evangeliju._NEWLINE_Od sredine 16. stoletja se je postopoma \xc5\xa1irilo protestantsko gibanje. Protestanti so zasedli cerkve v Znojmu in leta 1619 so \xc5\xbee prevladovali. \xc5\xbdupnik cerkve svetega Nikolaja je bil zaprt v mestnem zaporu, katolikov je bilo le okoli 20. Po letu 1620 se je v mesto vrnil katolicizem predvsem zaradi prizadevanja jezuitskega reda, ki je deloval v cerkvi svetega Mihaela, in kapucinskega reda, za katerega je cesar Maksimilijan leta 1628 ustanovil nov samostan v Spodnjem trgu._NEWLINE_V 17. in 18. stoletju je cerkev dobila baro\xc4\x8dno opremo, predvsem s podaritvami in volili premo\xc5\xbenih dobrotnikov._NEWLINE_V \xc5\xbeupniji so bile tri velike verske bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Najstarej\xc5\xa1a je bila iz srednjega veka, to je bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina Corpus Christi, ki je imela svojo kapelo v zgornjem nadstropju gotske zakristije z leseno emporo v prezbiteriju. Bogoslu\xc5\xbeje so opravljali v kapeli svetega Vaclava. Podpirali in spodbujali so evharisti\xc4\x8dno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje. Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina Jezusa otroka se je osredoto\xc4\x8dila na spo\xc5\xa1tovanje Jezusovega otro\xc5\xa1tva in imela svojo kapelo v ju\xc5\xbenem zadnjem delu ladje s \xc5\xa1pansko podobo otroka Jezusa z orodjem mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva. Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina karmeli\xc4\x8dank pa je bila posve\xc4\x8den Marijinemu \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju in je imela svojo kapelo za oltarjem iz leta 1692 na ju\xc5\xbeni sprednji strani. Vse bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine so bile ukinjene z odlokom cesarja Jo\xc5\xbeefa II. leta 1786._NEWLINE_V letu 1780 je bila \xc5\xbeupnija Znojmo razdeljena v \xc5\xa1tiri dele: vzhodni del starega mestnega jedra v bli\xc5\xbeini cerkve svetega Nikolaja, zahodni del starega mestnega jedra v bli\xc5\xbeini dominikanske cerkve svetega Kri\xc5\xbea, zgornje predmestje pred vrati ob cerkvi svete Katarine, ki je stala na dana\xc5\xa1njem Trgu svobode, in spodnje predmestje pri Dunajskih vratih v cerkvi svete Elizabete, danes ob Dunajski cesti. Na za\xc4\x8detku 19. stoletja je bilo zgornje predmestje povezano z \xc5\xbeupnijo svetega Kri\xc5\xbea. Sveto Katarino so poru\xc5\xa1ili in ni\xc5\xbeje predmestje povezali z \xc5\xbeupnijo svetega Nikolaja. Elizabeta je postala podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev svetega Nikolaja._NEWLINE_Cerkev svetega Mihaela je postala po ukinitvi jezuitskega reda podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev svetega Kri\xc5\xbea. Po ukinitvi kapucinskega samostana v Znojmu leta 1950 je cerkev svetega Janeza Krstnika postala podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev svetega Nikolaja._NEWLINE_Okoli cerkve so bili od najzgodnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasov pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in kapele nekaterih dru\xc5\xbein. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zaprto okoli 1786 in preneseno k cerkvi svete Elizabete, nato pa na Brnsko ulico. Prvotno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je tam ostalo, ostali so tudi Vaclavova kapelica iz leta 1521, kapela vstalega Kristusa pred glavnim vhodom, kip \xc5\xbdalostne matere bo\xc5\xbeje iz leta 1626 pred Havelkovo obnovo in kamen z veraikono pri vhodnih vratih v stavbo \xc5\xbeupnije. Renesan\xc4\x8dna kapela Antona Padovanskega na ju\xc5\xbeni steni cerkve je bila leta 1985 prestavljena na Dunajsko ulico.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila prvotno zasnovana kot bazilika, a so bili med gradnjo na\xc4\x8drti spremenjeni. V sedanji obliki je cerkev triladijska dvorana s prezbiterijem s tremi polami in poligonalnim zaklju\xc4\x8dkom. Ladja in prezbiterij sta rebrasto obokana, narejena pod vplivom Petra Parlerja. Prezbiterij je obokan, ladja ima \xc5\xa1tiri pare vitkih stebrov brez kapitelov. Zvonik je bil dokon\xc4\x8dan med letoma 1845 in 1850 v neogotskem slogu._NEWLINE_V notranjosti je ve\xc4\x8d dragocenih spomenikov. Na stenah prezbiterija so ostanki gotskih fresk s temami iz pasijona in legendo o sveti Agati. V prezbiteriju je okoli 1440\xe2\x80\x931450 verjetno stal gotski oltar, ki je zdaj v zbirkah avstrijske galerije. Dana\xc5\xa1nji oltar je iz leta 1754 (J. I. Daisinger). Njegova delavnica je pripravila tudi tri druge oltarne slike (sveta Dru\xc5\xbeina, Marijino vnebovzetje, sveti Sebastjan). V prezbiteriju so tudi poznogotski evharisti\xc4\x8dni tabernakelj z izvirnimi stebri\xc4\x8di iz poznega 15. stoletja, gotski kip Bi\xc4\x8danje Kristusa iz leta okoli 1425, gotski relief Objokovanje (po letu 1500) in sveta Marija (okoli 1500). V notranjosti sta tudi kamnit gotski krstilnik in baro\xc4\x8dna pri\xc5\xbenica v obliki globusa (delo Josefa Winterhalderja starej\xc5\xa1ega).'