b'\n_START_ARTICLE_\nKnji\xc5\xbeni\xc4\x8dni katalog\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbeni\xc4\x8dni katalog je popis zaloge dolo\xc4\x8dene knji\xc5\xbenice. V njem se nahajajo podatki o knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnem gradivu in podatki o lokaciji gradiva. Prek teh podatkov uporabnik izve, kaj knji\xc5\xbenica hrani in kje se to v knji\xc5\xbenici nahaja.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbeni\xc4\x8dni katalog je urejen popis gradiva, ki se nahaja v eni ali ve\xc4\x8d knji\xc5\xbenicah (Verona, 1971). Tak popis lahko obsega razli\xc4\x8dno knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo: monografske in serijske publikacije, avdiovizualno gradivo (glasbeni posnetki in filmi), ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke datoteke, itd. Treba pa ga je izdelati na osnovi dolo\xc4\x8denih pravil._NEWLINE_Po mnenju mnogih avtorjev je knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni katalog zelo pomemben, ker omogo\xc4\x8da dostop do knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva. Katalog je posrednik med gradivom in uporabniki (Verona, 1971; Lancaster, 1977). Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne kataloge uporabljajo obiskovalci knji\xc5\xbenice in knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno osebje. Obiskovalci lahko ugotovijo, kaj knji\xc5\xbenica ima in \xc4\x8desa nima. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnemu osebju pa katalogi slu\xc5\xbeijo kot pripomo\xc4\x8dek za sistemati\xc4\x8dno dopolnjevanje knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne zbirke in za dajanje informacij. Osnovna enota kataloga je katalo\xc5\xbeni vpis, ki obsega podatke o dolo\xc4\x8denem dokumentu ali skupini dokumentov. Katalo\xc5\xbeni vpis je sestavljen iz zna\xc4\x8dnice, bibliografskega in vsebinskega opisa ter nekaterih dopolnilnih informacij. Pripravi ga katalogizator v skladu s pravilnikom za katalogizacijo._NEWLINE_Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni katalog je sestavljen iz skupka zapisov, ki zagotavljajo podatke o posameznih delih iz zbirke ali o samih zbirkah. Podatki vsakega zapisa vsebujejo vsaj bibliografski opis (identifikacija publikacije, fizi\xc4\x8dne karakteristike) in ISBN. Skoraj vsi knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni katalogi so prosto dostopne podatkovne baze. To pomeni, da nudijo ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov iskanja dolo\xc4\x8denega zapisa: po avtorju, naslovu, vsebini in drugih karakteristikah. V listkovnem katalogu je po navadi ve\xc4\x8d listkov za isto publikacijo, vsak je razvr\xc5\xa1\xc4\x8den po podatku, ki predstavlja dolo\xc4\x8deno vstopno to\xc4\x8dko (npr. avtor, naslov). Ta na\xc4\x8din pridobivanja informacij o publikacijah omogo\xc4\x8dajo uporabniku lociranje dolo\xc4\x8denih publikacij ali izbor relevantnih virov za specifi\xc4\x8dne namene.\n_START_SECTION_\nKratka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTehnike za bibliografsko kontrolo so skozi leta napredovale. Prvi koraki v izbolj\xc5\xa1avi dostopa do knjig so bili podrobnej\xc5\xa1a naslovna stran ter kazala. Ko je bilo \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo knjig majhno, je knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar ali uporabnik lahko sam poiskal knjige. Seznam knjig je bil uporaben le za namene inventure, ko pa je zbirka knjig narasla je bil ta seznam uporaben tudi pri iskanju del. Velike knji\xc5\xbenice, ki so imele ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d zvitkov kot je bila na primer Aleksandrijska, so morale imeti seznama za iskanje, a je edini znani primerek tak\xc5\xa1nega seznama ta, s podatki zbirk knjig na pergamentih, ki je bil graviran na zidove Hi\xc5\xa1e papirusa pri templju Edfuja v Egiptu._NEWLINE_Anton Roschmann, bibliotekar prve javne knji\xc5\xbenice, ki jo je ustanovila leta 1745 cesarica Marija Terezija, je dobil uradna navodila, kako katalogizirati in shranjevati knjige. Prva bolj kompleksna navodila za univerzitetne knji\xc5\xbenice cesarstva so bila izdana 1778 izdana v obliki bibliote\xc4\x8dne instrukcije._NEWLINE_Benediktinski menih in knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar v bavarski dvorni knji\xc5\xbenici, Martin Schrettinger, je bil najpomembnej\xc5\xa1i bibliotekarski teoretik. Na njega se je sklicevala instrukcija iz leta 1825. V svojem delu delu Versuch eines vollst\xc3\xa4ndigen Lehrbuchs der Bibliothek-Wissenschaft je definiral bibliotekarstvo kot znanost. Namen bibliote\xc4\x8dne znanosti je bil zagotoviti oziroma priskrbeti ustrezne postopke s katero bi \xc4\x8dim hitreje na\xc5\xa1li ustrezno knjigo. \xc5\xa0tudijska dvorna komisija, upravni organ, ki je leta 1825 izdal za\xc4\x8dasno bibliote\xc4\x8dno instrukcijo, je vse od ustanovite skrbel in usmerjal razvoj knji\xc5\xbenic. Komisija je izdala vrsto predpisov, ki so sklicujo\xc4\x8d se na sodobno bibliotekarsko literaturo obravnavali vsebino knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih zbirk in na\xc4\x8dine njihove izgradnje, dolo\xc4\x8dali so katalogizacijska pravila, vrste katalogov in na\xc4\x8din njihovega oblikovanja ter na\xc4\x8din postavitve zbirke oziroma evidentiranje lokacij gradiva. Katalogi po tej instrukciji so bili razdeljeni na glavne in stranske. Med glavne, obvezne, kataloge so sodili osnovni splo\xc5\xa1ni abecedno imenski katalog in splo\xc5\xa1ni znanstveni katalog. Med stranskimi katalogi je bil splo\xc5\xa1ni stvarni katalog, ki ga je knji\xc5\xbenica lahko nadomestila tudi s splo\xc5\xa1nim stvarnim kazalom. Da bi biliotekar lahko izdelal dobre kataloge, je bilo najprej potrebno popisati vsa dela v knji\xc5\xbenici (vsako na svoj katalo\xc5\xbeni list). Tako je nastal osnovni katalog v listkovni obliki.\n_START_SECTION_\nVstopne to\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nVstopna to\xc4\x8dka je ime, pojem, kodiran podatek itn., s pomo\xc4\x8djo katerega i\xc5\xa1\xc4\x8demo bibliografske ali normativne podatke in jih identificiramo. To so skratka vse besede ali \xc5\xa1tevila, s katerimi i\xc5\xa1\xc4\x8demo v knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih katalogih. Nekatere vstopne to\xc4\x8dke so kontrolirane, da najdemo vse gradivo o isti zadevi pod to vstopno to\xc4\x8dko. France Bevk je npr. pisal pod ve\xc4\x8d psevdonimi. Vsi njegovi psevdonimi in pravo ime so v Cobibu zdru\xc5\xbeeni tako, da najdemo vsa dela Franceta Bevka ne glede na obliko imena, ki jo je uporabil pri konkretnem delu. \xc4\x8ce bomo npr. iskali z imenom Pavle Sedmak (eden od psevdonimov Franceta Bevka), bomo na\xc5\xa1li vsa dela Franceta Bevka._NEWLINE_Zagotoviti moramo kontrolirane vstopne to\xc4\x8dke za normativne in variantne oblike imen entitet, kot so osebe, rodbine, korporacije, dela, izrazne oblike, pojavne oblike, enote, pojmi, predmeti, dogodki in kraji. Kontrolirane vstopne to\xc4\x8dke zagotavljajo doslednost, ki je potrebna za povezovanje bibliografskih zapisov za med seboj povezane vire. Izdelati moramo normativne zapise, s katerimi kontroliramo normativne oblike imen, variantne oblike imena in ozna\xc4\x8devalce, ki jih uporabljamo kot vstopne to\xc4\x8dke._NEWLINE_Zagotovimo lahko nekontrolirane vstopne to\xc4\x8dke v obliki bibliografskih podatkov za imena, naslove (npr. stvarni naslov, prevzet s pojavne oblike), kode, klju\xc4\x8dne besede itn., ki v normativnih zapisih niso kontrolirani.\n_START_SECTION_\nIzbira vstopnih to\xc4\x8dk\n_START_PARAGRAPH_\nVstopne to\xc4\x8dke za bibliografski zapis vklju\xc4\x8dujejo normativne vstopne to\xc4\x8dke za dela in izrazne oblike (kontrolirane), utele\xc5\xa1ene v viru, naslov pojavne oblike (obi\xc4\x8dajno nekontroliran) in normativne vstopne to\xc4\x8dke za ustvarjalce del. Mednarodno sprejeti standard, ki velja za knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo, je Mednarodni standardni bibliografski opis._NEWLINE_Korporacija kot ustvarjalec: Korporacija velja za ustvarjalca tistih del, ki izra\xc5\xbeajo kolektivno misel ali delovanje korporacije, in kadar besedilo naslova, skupaj z naravo dela, jasno ka\xc5\xbee na to, da je korporacija kolektivno odgovorna za vsebino dela. To velja tudi, \xc4\x8de je kot avtor naveden posameznik v vlogi uradnika ali uslu\xc5\xbebenca korporacije._NEWLINE_Dodatne vstopne to\xc4\x8dke za bibliografske zapise moramo zagotoviti za normativne vstopne to\xc4\x8dke za osebe, rodbine, korporacije in predmete, za katere menimo, da so potrebne za najdenje in identifikacijo opisanega bibliografskega vira._NEWLINE_Vstopne to\xc4\x8dke za normativni zapis vklju\xc4\x8dujejo tako normativne oblike imena entitete kot tudi variantne oblike imena.\n_START_SECTION_\nNormativne vstopne to\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nNormativno vstopno to\xc4\x8dko za ime entitete moramo zabele\xc5\xbeiti v normativnem zapisu skupaj z ozna\xc4\x8devalci entitete in variantnimi oblikami imena. Normativno vstopno to\xc4\x8dko bomo morda potrebovali kot privzeto obliko prikaza._NEWLINE_Normativne vstopne to\xc4\x8dke moramo izdelati v skladu s standardom.\n_START_SECTION_\nJezik in pisava normativnih vstopnih to\xc4\x8dk\n_START_PARAGRAPH_\nKadar so imena zapisana v razli\xc4\x8dnih jezikih in/ali pisavah, za normativno vstopno to\xc4\x8dko za ime izberemo podatke, ki jih najdemo na pojavnih oblikah dela v izvirnem jeziku in pisavi._NEWLINE_\xc4\x8ce tega jezika in pisave v katalogu obi\xc4\x8dajno ne uporabljamo, lahko normativna vstopna to\xc4\x8dka temelji na oblikah, ki jih najdemo na pojavnih oblikah ali v referen\xc4\x8dnih virih v enem od jezikov in pisav, ki najbolj ustrezajo uporabnikom kataloga._NEWLINE_Omogo\xc4\x8diti je treba dostop do oblike v izvirnem jeziku in pisavi, kadar je to mo\xc5\xbeno, s kontrolirano vstopno to\xc4\x8dko, bodisi z normativno obliko imena bodisi z variantno obliko imena._NEWLINE_Pri transliteraciji je treba upo\xc5\xa1tevati mednarodni standard za transkripcijo.\n_START_SECTION_\nIzbira normativne vstopne to\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nIme, izbrano za normativno vstopno to\xc4\x8dko za entiteto, mora temeljiti na imenu, ki entiteto nedvoumno identificira, bodisi da je to oblika imena, ki jo najpogosteje najdemo na pojavnih oblikah, bodisi splo\xc5\xa1no sprejeto ime, znano uporabnikom kataloga (npr. "konvencionalno ime"), ki ga najdemo v referen\xc4\x8dnih virih._NEWLINE_Izbira normativne vstopne to\xc4\x8dke za osebo, rodbino, korporacijo \xc4\x8ce oseba, rodbina ali korporacija uporablja razli\xc4\x8dna imena ali razli\xc4\x8dne oblike imen, eno ime ali eno obliko imena za vsako posamezno identiteto izberemo kot osnovo za normativno vstopno to\xc4\x8dko._NEWLINE_Kadar na pojavnih oblikah in/ali v referen\xc4\x8dnih virih najdemo razli\xc4\x8dne oblike imena in te razli\xc4\x8dice ne temeljijo na razli\xc4\x8dnih prikazih istega imena (npr. polne ali skraj\xc5\xa1ane oblike), izberemo splo\xc5\xa1no znano (ali\xc2\xa0\xc2\xbbkonvencionalno\xc2\xab) ime, kjer je to navedeno, in ne uradno ime, ali uradno ime, kjer splo\xc5\xa1no znano ali konvencionalno ime ni navedeno._NEWLINE_\xc4\x8ce je korporacija v razli\xc4\x8dnih obdobjih uporabljala razli\xc4\x8dna imena, pri katerih ne gre le za nepomembne razli\xc4\x8dice imena, vsaka entiteta, ki jo identificira pomembna sprememba imena, velja za novo entiteto. Ustrezne normativne podatke za vsako entiteto moramo povezati, obi\xc4\x8dajno to storimo s povezovanjem prej\xc5\xa1njih in kasnej\xc5\xa1ih normativnih oblik imen korporacije._NEWLINE_Izbira normativne vstopne to\xc4\x8dke za delo in izrazno obliko Kadar ima delo ve\xc4\x8d naslovov, enega izmed njih izberemo kot osnovo za normativno vstopno to\xc4\x8dko za delo oziroma izrazno obliko.'