b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa1ramo\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa1ramo je razli\xc4\x8dica ekosistema alpske tundre. Nekateri ekologi opisujejo p\xc3\xa1ramo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e kot \xc2\xbbvsa visoka, tropska, montanska vegetacija nad gozdno mejo\xc2\xab.  O\xc5\xbeji izraz razvrsti p\xc3\xa1ramo glede na regionalno umestitev v severne Ande Ju\xc5\xbene Amerike in pridru\xc5\xbeeno ju\xc5\xbeno Srednjo Ameriko. P\xc3\xa1ramo je ekosistem regij nad stalno gozdno mejo, vendar pod stalno sne\xc5\xbeno mejo. Gre za \xc2\xbbneotropni visokogorski biom z vegetacijo, sestavljeno predvsem iz velikih rozetnih rastlin, grmovja in trav\xc2\xab. Po mnenju znanstvenikov so lahko p\xc3\xa1ramos \xc2\xbbevolucijska vro\xc4\x8da to\xc4\x8dka\xc2\xab\xc2\xa0in med najhitreje razvijajo\xc4\x8dimi se regijami na Zemlji.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nGlobalna ekoregija Severnoandski paramo vklju\xc4\x8duje p\xc3\xa1ramo Cordillera Central (Ekvador, Peru), p\xc3\xa1ramo Santa Marta (Kolumbija), p\xc3\xa1ramo Cordillera de Merida (Venezuela) in severnoandski p\xc3\xa1ramo (Kolumbija, Ekvador) zemeljske ekoregije. _NEWLINE_P\xc3\xa1ramo Costa Rican v Kostariki in Panami je \xc5\xa1e ena ekoregija p\xc3\xa1ramo. _NEWLINE_V najstro\xc5\xbejem smislu tega izraza so vsi p\xc3\xa1ramo ekosistemi v neotropih, zlasti Ju\xc5\xbeni in Srednji Ameriki, razpr\xc5\xa1eni po regijah med 11 \xc2\xb0 J in 8 \xc2\xb0 J, so v glavnem na severozahodnem delu Ju\xc5\xbene Amerike, v Kolumbiji, Ekvadorju, Peruju in Venezueli._NEWLINE_V Venezueli se p\xc3\xa1ramo pojavi v Cordilleri de M\xc3\xa9rida. Ekosistem p\xc3\xa1ramo najdemo tudi v Sierri Nevadi de Santa Marta v Kolumbiji ter v regijah Huehuetenango in El Quich\xc3\xa9 v Gvatemali v Sierra de los Cuchumatanes . Cordillera de Talamanca v Kostariki in zahodni del Paname. V severnem Ekvadorju je Biolo\xc5\xa1ka postaja Guandera precej nemoten ekosistem p\xc3\xa1ramo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina p\xc3\xa1ramo ekosistemov se pojavlja v kolumbijskih Andih. Sumapaz P\xc3\xa1ramo, ju\xc5\xbeno od Altiplano Cundiboyacense na vzhodnih obmo\xc4\x8djih kolumbijskih Andov (pribli\xc5\xbeno 20 km ju\xc5\xbeno od Bogote), je najve\xc4\x8dji p\xc3\xa1ramo na svetu. Ta regija je bila leta 1977 razgla\xc5\xa1ena za Narodni park Kolumbije, ker je bil pomemben kot vro\xc4\x8da to\xc4\x8dka biotske raznovrstnosti in glavni vir vode za najbolj gosto naseljeno obmo\xc4\x8dje dr\xc5\xbeave, Bogot\xc3\xa1 Savannah. V pokrajini San Jos\xc3\xa9 v Kostariki je 5,7 km\xc2\xb2 veliko za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje tropskega gozda na visokih nadmorskih vi\xc5\xa1inah Talamanca, kot P\xc3\xa1ramo Wildlife Refuge Park. _NEWLINE_Narodni park Cotopaxi vsebuje 329,9 kvadratnih kilometrov zavarovanih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d v pokrajini Cotopaxi v Ekvadorju. Veliko tega parka je p\xc3\xa1ramo. Rastline so svi\xc5\xa1\xc4\x8devke, lisi\xc4\x8djakovci, baldrijan in nebinovke, kot sta vrste Loricaria in Chuquiraga.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa1ramo se nekoliko razlikuje glede na dolo\xc4\x8deno lokacijo. V Kolumbiji in na severu Ekvadorja zra\xc4\x8dne mase iz medtropske konvergen\xc4\x8dne cone (ITCZ) znatno vplivajo na podnebje in te regije so skozi celo leto obi\xc4\x8dajno dosledno vla\xc5\xbene (pribli\xc5\xbeno 70-85\xc2\xa0%) . Andi prav tako igrajo klju\xc4\x8dno vlogo v ozra\xc4\x8dju teh regij, saj povzro\xc4\x8dajo orografski dvig, v katerem se dvigne vla\xc5\xbeni zrak. To ustvarja neprekinjeno vlago z de\xc5\xbejem, oblaki in meglo, pri \xc4\x8demer mnogi prejmejo ve\xc4\x8d kot 2000 mm de\xc5\xbeja letno._NEWLINE_P\xc3\xa1ramos najbolj severnih Andov Venezuele, severne Kolumbije in Kostarike do\xc5\xbeivljajo druga\xc4\x8dno podnebje zaradi suhe dobe, ki jo povzro\xc4\x8dajo severovzhodni vetrovi. Ju\xc5\xbeni Ekvador in severni Peru do\xc5\xbeivita najhuj\xc5\xa1o su\xc5\xa1o, ker sta pod vplivom zra\xc4\x8dne mase iz Amazonskega bazena, ki spro\xc5\xa1\xc4\x8da svojo vlago na vzhodnih pobo\xc4\x8djih in drugo zra\xc4\x8dno maso iz zahoda, na katero vpliva Humboldtov tok._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no je podnebje p\xc3\xa1rama znano po dnevnih nihanjih temperature in vla\xc5\xbenosti. Medtem ko so na splo\xc5\xa1no hladni in vla\xc5\xbeni ekosistemi, se pogosto pojavijo nenadne in drasti\xc4\x8dne spremembe v vremenu, v katerem se gibljejo med temperaturami od pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem do 30 \xc2\xb0 C. To nihanje pogosto povzro\xc4\x8da vsakodnevni ciklus zamrzovanja in odtajanja. Povpre\xc4\x8dne letne temperature ekosistemov p\xc3\xa1ramo se gibljejo od 2 \xc2\xb0 C do 36 \xc2\xb0 C, s hladnej\xc5\xa1imi temperaturami na vi\xc5\xa1jih vi\xc5\xa1inah.\n_START_SECTION_\nTla\n_START_PARAGRAPH_\nTla v ekosistemih p\xc3\xa1ramo se med seboj razlikujejo, ve\xc4\x8dina pa je mlada in delno izsu\xc5\xa1ena. Tla imajo relativno nizek pH zaradi obilja vlage in organske vsebnosti. Biolo\xc5\xa1ka vsebnost, tudi v motenih mestih, je zelo visoka, kar prispeva k zadr\xc5\xbeevanju vode v tleh. V hladnem in vla\xc5\xbenem vremenu je na voljo malo hranil zato je v tleh p\xc3\xa1ramo produktivnost nizka . Tla v ekosistemih p\xc3\xa1ramo so se zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dejavnosti spremenila, zlasti zaradi po\xc5\xbeiganja rastlinja, da bi po\xc4\x8distili zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de za pa\xc5\xa1o._NEWLINE_Tla v ju\xc5\xbenem ekvadorskem p\xc3\xa1ramu so v veliki meri ozna\xc4\x8dena kot Andisols, Inceptisols, Histosols, Entisols in Mollisols. V zadnjem \xc4\x8dasu je pri\xc5\xa1lo do porasta tal Andisol, predvsem zaradi ve\xc4\x8dje vulkanske aktivnosti.  Ta tla imajo zelo visoko stopnjo zadr\xc5\xbeevanja vode, kar prispeva k pove\xc4\x8danju pridelave in raznolikosti rabe tal. To zadr\xc5\xbeevanje vode, shranjene v tleh v vi\xc5\xa1jih nadmorski vi\xc5\xa1inah p\xc3\xa1rama v Andih, omogo\xc4\x8da oskrbo z vodo za andska naselja na ni\xc5\xbejih nadmorskih vi\xc5\xa1inah.\n_START_SECTION_\nVegetacijske cone\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa1ramo so razdeljeni v lo\xc4\x8dene cone na podlagi nadmorske vi\xc5\xa1ine in vegetacijske strukture, pri \xc4\x8demer so tri glavne vrste vegetacije neenakomerno porazdeljene po razli\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Superp\xc3\xa1ramo je na najvi\xc5\xa1ji vi\xc5\xa1ini in obi\xc4\x8dajno velja za prehodno obmo\xc4\x8dje med vi\xc5\xa1jim, trajnim sne\xc5\xbenim obmo\xc4\x8djem in spodnjim pasom p\xc3\xa1ramo. Obmo\xc4\x8dje superp\xc3\xa1ramo je na splo\xc5\xa1no ozko in obstaja na vrhu golih skal in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tal pri pribli\xc5\xbeno 4500-4800 m. Ima najni\xc5\xbejo temperaturo zraka, stopnjo padavin, zmogljivost zadr\xc5\xbeevanja tal in vsebnost hranil v vseh conah. Ima tudi najvi\xc5\xa1je ravni son\xc4\x8dnega sevanja in no\xc4\x8dne zmrzali. Zato mora biti vegetacija v superp\xc3\xa1ramu zelo odporna na tako hudo nihanje vremena. Temperature zraka so pono\xc4\x8di nizke in hladne, dnevna nihanja pa so ve\xc4\x8dja od oscilacij mese\xc4\x8dnih povpre\xc4\x8dij. Zaradi svoje lokacije na visokih gorah to obmo\xc4\x8dje najmanj moti \xc4\x8dlovek in vsebuje najbolj endemi\xc4\x8dne vrste v vseh conah. Flora vklju\xc4\x8duje Azorella pedunculata dru\xc5\xbeine kobulnic (Apiaceae) in vrste iz dru\xc5\xbein nebinovk, metuljnic in vresovk (Ericaceae)._NEWLINE_Najpogosteje opisano obmo\xc4\x8dje je travnat p\xc3\xa1ramo. Trave pokrivajo velika gorska obmo\xc4\x8dja, medtem ko so druge rastline omejene na majhna obmo\xc4\x8dja na pobo\xc4\x8djih in vrhovih zelo visokih gora. Izraz p\xc3\xa1ramo se v\xc4\x8dasih uporablja za to posebno vrsto. Je kombinacija neprekinjene vegetacije in rastlinski pokrov \xc2\xbbrumenkasto do olj\xc4\x8dno-rjav\xc2\xab\xc2\xa0mrtvih in \xc5\xbeivih trav. Travnat p\xc3\xa1ramo se razprostira od pribli\xc5\xbeno 3500\xe2\x80\x944100 m in je sestavljen iz ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1opastih trav. Na tem obmo\xc4\x8dju prevladujejo trave iz rodu Calamagrostis (\xc5\xa1a\xc5\xa1ulica) in Festuca (bilnica). Druga pogosta vegetacija je veliko in manj\xc5\xa1e grmi\xc4\x8devje, revna drevesa, blazinate rastline, zeli\xc5\xa1\xc4\x8da in cveto\xc4\x8de rastline. Zaradi la\xc5\xbejega dostopa in visokih trav na to obmo\xc4\x8dje bolj vpliva \xc4\x8dlovek in trpi zaradi po\xc5\xbeigalni\xc5\xa1tva in pa\xc5\xa1e._NEWLINE_Subp\xc3\xa1ramo je najni\xc5\xbeje in najbolj raznoliko obmo\xc4\x8dje. Na 3000\xe2\x80\x943500 m je grmovno prevladujo\xc4\x8de obmo\xc4\x8dje, ki zdru\xc5\xbeuje tako travnat p\xc3\xa1ramo zgoraj kot gozd spodaj. Skupaj z grmi\xc4\x8devjem to obmo\xc4\x8dje vsebuje tudi majhna razpr\xc5\xa1ena drevesa, ki postopoma prehajajo v trave in zeli\xc5\xa1\xc4\x8da travnatega p\xc3\xa1ramoja zgoraj. Rastlinske skupnosti v tem vegetacijskem obmo\xc4\x8dju prav tako vsebujejo grmovnice, ki so v glavnem sestavljene iz grmovja ali gozdne vegetacije, vklju\xc4\x8dno z vrstami iz vrst Ilex (bodika), Ageratina (ka\xc4\x8dji koren) in Baccharis. Razdrobljeni gozdovi se lahko pojavijo v subp\xc3\xa1ramu zaradi mikroklimatskih ali vegetacijskih pogojev, vendar so bolj nenadne spremembe na splo\xc5\xa1no posledica antropogenih motenj, kot so rezanje, po\xc5\xbeiganje in pa\xc5\xa1a. Zaradi teh velikih motenj se domneva, da subp\xc3\xa1ramo sestavljajo ve\xc4\x8dinoma skupnosti sekundarne rasti. Visoka stopnja motenj prav tako ote\xc5\xbeuje opredelitev tega obmo\xc4\x8dja, saj ljudje navadno \xc5\xa1irijo obmo\xc4\x8dje za svoje potrebe \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot sto ali tiso\xc4\x8d let. To je spremenilo gozdne meje, ki jih pogosto spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo za nekaj sto metrov, kar je vplivalo tudi na habitate za mnoge \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo p\xc3\xa1ramoja zagotavlja zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in habitat za razli\xc4\x8dne sesalce, ptice, \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, dvo\xc5\xbeivke in plazilce. Nekatere \xc5\xbeivali, ki jih pogosto najdemo v teh ekosistemih so Culpeo (Lycalopex culpaeus)(v\xc4\x8dasih imenovan p\xc3\xa1ramo volk), belorepi jelen (Odocoileus virginianus) in andski medved (Tremarctos ornatus), ki se ob\xc4\x8dasno krmijo v visokem p\xc3\xa1ramu z ugodno hrano, bromelijevkami (Puya bromeliads). V subp\xc3\xa1ramu najdemo nevreten\xc4\x8darje, kot so kobilice, \xc5\xa1\xc4\x8durki, hro\xc5\xa1\xc4\x8di in muhe. Dvo\xc5\xbeivke so dobro dokumentirane, vklju\xc4\x8dno salamandri, kot so vrste Bolitoglossa in \xc5\xbeabe, kot je vrsta Eleutherodactylus. Plazilci so ku\xc5\xa1\xc4\x8darji rodov Stenocercus, Phenacosaurus in Proctoporus._NEWLINE_96 vrst ptic je \xc2\xbbskupnih uporabnikov\xc2\xab\xc2\xa0habitatov p\xc3\xa1ramoja, pri \xc4\x8demer je 41 vrstam to primarni habitat, 16 pa kot indikatorske vrste. Andski kondor je znan po svojem \xc5\xa1irokem razponu kril, vendar ni ve\xc4\x8d pogost. Naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e pti\xc4\x8dje dru\xc5\xbeine so orli, kolibriji, ptice kot je Seiurus aurocapilla, \xc5\xa1\xc4\x8dinkavci in tiran\xc4\x8dki.  Nekateri kolibriji prena\xc5\xa1ajo mrzlo podnebje tako, da gredo v \xc2\xbbneke vrste no\xc4\x8dno hibernacijo\xc2\xab._NEWLINE_Kolibriji, \xc4\x8debele in muhe so vsi pomembni opra\xc5\xa1evalci, medtem ko so ptice in manj\xc5\xa1i sesalci, kot so kunci in morski pra\xc5\xa1i\xc4\x8dki, pomembni razna\xc5\xa1alci semen. Mnogi od ve\xc4\x8djih sesalcev so redki zaradi lova.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ki vpliv in podnebne spremebe\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so naseljevali andski p\xc3\xa1ramo pribli\xc5\xbeno zadnjih 15.000 let. Kr\xc4\x8denje gozdov je bilo obse\xc5\xbeno in v nekaterih primerih, kot so severni Andi, je bilo odstranjenih 90-95\xc2\xa0% gozdov. Druga mesta v Venezueli in Kolumbiji ka\xc5\xbeejo, da so se ljudje tam nastanili pred 800 leti in zemljo uporabljali za kmetijstvo in lov._NEWLINE_Ko so Evropejci pri\xc5\xa1li v Ameriko, so uvedli eksoti\xc4\x8dne rastline in \xc5\xbeivali, ki so mo\xc4\x8dno prizadele zemljo, zlasti govedo, ki so bile v za\xc4\x8detku 18. stoletja uvedeno v p\xc3\xa1ramo. Do 20. stoletja je vse ve\xc4\x8dja populacija naseljencev povzro\xc4\x8dila pove\xc4\x8dano povpra\xc5\xa1evanje po zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih in ustrezno poseganje v ekosistem p\xc3\xa1rama. Ker je bilo za govedo potrebno ve\xc4\x8d zemlje, so za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje uporabljali po\xc5\xbeiganje zemlje, s\xc4\x8dasoma pa so uni\xc4\x8dili tudi travo. Po\xc5\xbeiganje in pa\xc5\xa1a sta po\xc5\xa1kodovala vegetacijo, tla, raznolikost vrst in zmogljivost zadr\xc5\xbeevanja vode. Na po\xc5\xbeganih in motenih mestih, ki so bile izvedene raziskave, koncentracije pH in fosforja v tleh so bile vi\xc5\xa1je kot pri nepo\xc5\xbeganih mestih . Podnebne spremembe postajajo vse bolj pere\xc4\x8de vpra\xc5\xa1anje za p\xc3\xa1ramo ekosisteme. Rasto\xc4\x8de populacije v Kolumbiji, Venezueli in Ekvadorju so prisilile naselitev v vi\xc5\xa1jih vi\xc5\xa1inah, kjer je ve\xc4\x8d povr\xc5\xa1ina s p\xc3\xa1ramom. Nedavni dogodki, kot so gradnja vodovodov, drena\xc5\xbeni sistemi in ceste, rudarstvo in pogozdovanje, so bila velika dodatna motnja. Pove\xc4\x8danje temperaturnih ekstremov prina\xc5\xa1a veliko \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst na vi\xc5\xa1je vi\xc5\xa1ine, na koncu pa se lahko soo\xc4\x8dijo z izumrtjem. Flora p\xc3\xa1rama je prilagojena posebnim pogojem in je zelo ranljiva celo za majhne podnebne spremembe. Podnebne spremembe v Andih povzro\xc4\x8dajo, da izginjajo ledeniki in manj padavin prakti\xc4\x8dno su\xc5\xa1i p\xc3\xa1ramo in posledi\xc4\x8dno je manj vode za mesta, kot so Quito v Ekvadorju in Bogota v Kolumbiji._NEWLINE_Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Kolumbije je 8. februarja 2016 prepovedalo vse rudarske operacije v p\xc3\xa1ramih, pri \xc4\x8demer je dalo prednost za\xc5\xa1\xc4\x8diti okolja in prekinilo 347 dovoljenj za rudarstvo, ki so imela operativne pravice v ekosistemu.'