b'\n_START_ARTICLE_\nArhaik\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetudi je znanih nekaj starej\xc5\xa1ih mineralnih zrn, so najstarej\xc5\xa1e kamnine na Zemljinem povr\xc5\xa1ju iz obdobja arhaika ali za spoznanje starej\xc5\xa1e. Te arhai\xc4\x8dne kamnine je najti na Grenlandiji, na Kanadskem \xc5\xa1\xc4\x8ditu, v zahodni Avstraliji ter na jugu Afrike. Kamnine tega eona kljub vsemu sestavljajo le 7\xc2\xa0% svetovnih kratonov, celoten dele\xc5\xbe dana\xc5\xa1nje zemeljske skorje iz arhaika pa je ocenjen na 5 do 40\xc2\xa0%. Danes vidne kristalinske \xc5\xa1\xc4\x8dite oziroma kratone iz arhaika prete\xc5\xbeno sestavljajo granit, diorit in nekatere druge kamnine._NEWLINE_Tektonika zgodnjega arhaika je bila po nekaterih sklepanjih krepkej\xc5\xa1a in je zaradi ve\xc4\x8dje toplote Zemlje povzro\xc4\x8dala hitrej\xc5\xa1e geolo\xc5\xa1ke cikle, kar bi lahko prepre\xc4\x8devalo nastanek celin vse do ohladitve in delne strditve zemeljske skorje. Temu nasprotne znanstvene trditve pa govorijo o premajhni gostoti celinske zemeljske skorje (sial) in da je zato majhna koli\xc4\x8dina arhai\xc4\x8dnih kamnin na povr\xc5\xa1ju le posledica kasnej\xc5\xa1ih erozijskih procesov. Vsekakor pa do poznega arhaika povr\xc5\xa1je Zemlje ni poznalo ve\xc4\x8djih celin, pa\xc4\x8d pa le posamezne majhne protokontinente, nastale nad vro\xc4\x8dimi to\xc4\x8dkami._NEWLINE_Tektonika planeta bi lahko postala podobna dana\xc5\xa1nji do konca arhaika, saj obstaja ve\xc4\x8d dokazov o danes znanih geolo\xc5\xa1kih pojavih, kot ognjeni\xc5\xa1ki loki, srednjeoceanski hrbti, trki kamnin in orogenetski procesi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v arhaiku\n_START_PARAGRAPH_\nArhaik je obdobje prvih oblik \xc5\xbeivljenja na planetu. Zlasti iz poznega arhaika je najti mnoge fosile stromatolitov in drugih prokariontov. Tudi \xc4\x8de je \xc5\xbeivljenje evkariontskih celic v tistem \xc4\x8dasu obstajalo, tak\xc5\xa1ni fosili niso bili najdeni.'