b'\n_START_ARTICLE_\nPravda\n_START_SECTION_\nPravda - dajatev\n_START_PARAGRAPH_\nje skupen slovenski izraz za naturalne ali denarne dajatve vladarju oziroma zemlji\xc5\xa1kemu gospodu, ki pa ne zajema desetine. Pravda je bila znak podlo\xc5\xbenosti in se je pla\xc4\x8devala zemlji\xc5\xa1kemu gospodu v naturalijah (najve\xc4\x8d v \xc5\xbeitu), kasneje pa tudi v denarju kot redna letna dajatev._NEWLINE__NEWLINE_Razen pravde so bili podlo\xc5\xbeniki dol\xc5\xbeni pla\xc4\x8devati tudi\xc2\xa0\xc2\xbbmale pravde\xc2\xab, razne dajatve v jajcih, poga\xc4\x8dah, perutnini in podobno. Te dajatve so v\xc4\x8dasih veljale kot poklon._NEWLINE__NEWLINE_Obstajale pa so \xc5\xa1e druge pravde v prid zemlji\xc5\xa1kim gospodstvom, kot gozdna pravda (nem. Forstrecht), ki jo je bilo treba pla\xc4\x8devati od gozdnega sveta. Od uporabe pa\xc5\xa1nikov so zara\xc4\x8dunavali polagaj (nem.Forsthaber)_NEWLINE__NEWLINE_Vi\xc5\xa1ina vseh teh pravd je bila nekako od 13. stoletja zabele\xc5\xbeena v urbarjih za vsako kmetijo posebej skupaj s tlako. Urbarji so se sestavljali ve\xc4\x8dkrat. Razvoj dajetev je \xc5\xa1el v smeri zmanj\xc5\xa1evanja tlake k pove\xc4\x8devanju naturalnih dajatev, potem pa v pove\xc4\x8devanje denarnih dajatev. Ob razvrednotenju denarja, so se naturalne dajatve ponovno pove\xc4\x8dale. V kme\xc4\x8dkih uporih v 16. stoletju so se kmetje bojevali\xc2\xa0\xc2\xbbza staro pravdo\xc2\xab, torej za njihovo vi\xc5\xa1ino, kot je bila dolo\xc4\x8dena prej.\n_START_SECTION_\nViri:\n_START_PARAGRAPH_\nSergij Vilfan: Pravna zgodovina Slovencev, Slovenska matica 1961_NEWLINE__NEWLINE_Enciklopedija Slovenije, 14. zv., Mladinska knjiga Ljubljana, 2000_NEWLINE__NEWLINE_Leksikon Cankarjeve zalo\xc5\xbebe, Ljubljana 1988'