b'\n_START_ARTICLE_\nSocialni \xc5\xa1ovinizem\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz socialni \xc5\xa1ovinizem se je pojavil ob izbruhu prve svetovne vojne, ko so socialdemokrati na obeh straneh glasovali za vojne kredite in podprli svoje lastne imperialisti\xc4\x8dne de\xc5\xbeele pod retoriko domoljubja._NEWLINE_Po tak\xc5\xa1ni definiciji je socialni \xc5\xa1ovinizem socialni, ker navkljub podpori imperialisti\xc4\x8dnim ambicijam lastne de\xc5\xbeele ohranja elemente razredne retorike; pridevnik socialni obdr\xc5\xbei, ker se \xc5\xa1e vedno razgla\xc5\xa1a za zaveznika delavskega razreda. Socialni \xc5\xa1ovinizem je \xc5\xa1ovinisti\xc4\x8dni, ker zagovarja imperialisti\xc4\x8dno politiko, ker ne razkrinka, da se pod domoljubnimi frazami\xc2\xa0\xc2\xbbobrambe domovine\xc2\xab\xc2\xa0skrivajo predvsem interesi imperialisti\xc4\x8dne bur\xc5\xbeoazije. Lenin je za socialne \xc5\xa1oviniste uporabljal besedno zvezo\xc2\xa0\xc2\xbbsocialisti na jeziku, imperialisti v dejanju\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pregled\n_START_PARAGRAPH_\nVzpon socialnega \xc5\xa1ovinizma je tesno povezan z razcepom med zmernim in revolucionarnim krilom socialne demokracije (je pa socialni \xc5\xa1ovinizem obstajal \xc5\xbee prej). Ta lo\xc4\x8ditev se je zgodila ob za\xc4\x8detku prve svetovne vojne. Temeljni prevrat se je zgodil pri vpra\xc5\xa1anju vojnih kreditov in splo\xc5\xa1ne podpore vojni pod imenom domoljubja. V Franciji je tak\xc5\xa1na podpora socialdemokratov bila znana pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbSveta zveza\xc2\xab\xc2\xa0(v izvirniku:\xc2\xa0\xc2\xbbunion sacr\xc3\xa9e\xc2\xab), v Nem\xc4\x8diji pa je taka podpora vojni nosila ime\xc2\xa0\xc2\xbbBurgfriedenspolitik\xc2\xab. V Rusiji so podobno pozicijo zavzeli menj\xc5\xa1eviki._NEWLINE_Tak\xc5\xa1na politi\xc4\x8dna linija je bila bistveno odstopanje od tudi uradne socialdemokratske linije, ki je prevladovala tudi tik pred za\xc4\x8detkom prve svetovne vojne. To odstopanje se je prikazalo na dveh obmo\xc4\x8djih: na odnosu do imperializma in odnosu do razrednega boja._NEWLINE_Evropska socialna demokracija je \xc5\xa1e tedne pred za\xc4\x8detkom vojne izpostavljala, da konflikt med Centralnimi silami in Antanto (glavnima taboroma prve svetovne vojne) ni boj za obrambo domovine, ampak je povsem imperialisti\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja; borbeno geslo je tudi po atentatu Franca Ferdinanda ostalo\xc2\xa0\xc2\xbbBoj proti imperializmu!\xc2\xab. Ko je dejansko pri\xc5\xa1lo do vojne, pa so socialdemokrati spremenili svoja stali\xc5\xa1\xc4\x8da; vpra\xc5\xa1anje imperializma so postavili na stran, so ga ozna\xc4\x8dili za problem, ki se ga bo razre\xc5\xa1ilo, ko se bo odpravila eksisten\xc4\x8dna gro\xc5\xbenja domovini. Boj proti imperializmu je zamenjala\xc2\xa0\xc2\xbbobramba domovine\xc2\xab, boj proti doma\xc4\x8di imperialisti\xc4\x8dni bur\xc5\xbeoaziji je bil prestavljen na\xc2\xa0\xc2\xbbugodnej\xc5\xa1e razmere\xc2\xab; razredni boj tako na nacionalnem kot internacionalnem nivoju (tj. boj proti imperialisti\xc4\x8dni vojni) je nadomestil skupni boj naroda proti zunanjemu sovra\xc5\xbeniku, kritika imperializma lastne de\xc5\xbeele pa je utihnila.\n_START_SECTION_\nVpliv na razcep socialne demokracije\n_START_PARAGRAPH_\nNasprotovanja socialnemu \xc5\xa1ovinizmu v krogih socialne demokracije so bila v manj\xc5\xa1ini. V Nem\xc4\x8diji je na primer prvi poslanec socialne demokracije, ki je glasoval proti vojnim kreditom, bil Karl Liebknecht. V Rusiji je razkol med zmernim in revolucionarnim krilom socialne demokracije ob izbruhu vojne bil star \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot desetletje; razkol med menj\xc5\xa1eviki (zmernim) in bolj\xc5\xa1eviki (revolucionarnim krilom) je postal uraden \xc5\xbee ob drugem kongresu ruske socialdemokratske partije leta 1903._NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji je razkol med revolucionarnim in zmernim krilom obstajal \xc5\xbee pred za\xc4\x8detkom prve svetovne vojne. Rosa Luxemburg je, na primer, v teh letih ve\xc4\x8d del posvetila boju proti reformizmu in revizionizmu; primer tak\xc5\xa1nih del so\xc2\xa0\xc2\xbbSocialna reforma ali revolucija?\xc2\xab ter\xc2\xa0\xc2\xbbMno\xc5\xbei\xc4\x8dna stavka, partija in sindikati.\xc2\xab Je pa ta razkol postal toliko bolj opazen in nevzdr\xc5\xbeen z za\xc4\x8detkom vojne; to je tudi vodilo do odcepa revolucionarnega krila od socialne demokracije; revolucionarna frakcija se je v Nem\xc4\x8diji imenovala Spartakova zveza.\n_START_SECTION_\nVpliv socialnega \xc5\xa1ovinizma na razredni boj\n_START_PARAGRAPH_\nSocialdemokratska podpora bur\xc5\xbeoazni in imperialisti\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi ni bila omejena le na glasovanje v prid vojnim kreditom ter \xc5\xa1irjenje imperialisti\xc4\x8dne (\xc2\xbbdomoljubne\xc2\xab) propagande. Nasprotno je vklju\xc4\x8devala tudi\xc2\xa0\xc2\xbbpremirje med proletariatom in bur\xc5\xbeoazijo\xc2\xab. V praksi je to pomenilo, da sedaj zmerna socialna demokracija ni vzpodbujala delavskega nasprotovanja kapitalu, ampak je ta antagonizem celo mirila. Tak\xc5\xa1no pozicijo je branila z retori\xc4\x8dnim pristopom, da tak\xc5\xa1ni razredni konflikti razdirajo narodno enotnosti in da se bodo razre\xc5\xa1ili po koncu vojne. Socialna demokracija navkljub svojim pozicijam ni zavrgla razredne retorike, ampak jo je spreobrnila sebi v prid; mir z bur\xc5\xbeoazijo je predstavila kot interes delavstva, saj naj bi oba razreda bila izpostavljena skupni zunanji nevarnosti._NEWLINE_Iz vidika razrednega boja, torej konflikta med delavskim razredom in kapitalom, je socialna demokracija zavzela pozicijo, da je to vpra\xc5\xa1anje neprimerno nasloviti v \xc4\x8dasu vojne. Vpra\xc5\xa1anja, kot na primer imperializem, militarizem (vpliv vojske v dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju ter naslavljanje njene dru\xc5\xbebene vloge nasploh) in produkcija prese\xc5\xbene vrednosti, so bila v o\xc4\x8deh socialne demokracije drugotnega pomena; bila so celo neza\xc5\xbeelena motnja._NEWLINE_Zmerna in sporazuma\xc5\xa1ka narava socialne demokracije je pri\xc5\xa1la najbolj do izraza tekom neuspele nem\xc5\xa1ke revolucije leta 1918-1919. Socialna demokracija ne le, da ni podprla delavskih vstaj (npr. v Berlinu), ampak je tudi podprla desni\xc4\x8darske milice, ki so redni vojski pomagale pri zadu\xc5\xa1itvi vstaje; pri tem je treba \xc5\xa1e dodati, da je tekom nem\xc5\xa1ke revolucije minister za obrambo bil social demokrat Gustav Noske._NEWLINE_Socialna demokracija je revoluciji nasprotovala tudi v bodo\xc4\x8dih letih; pri tem se je sklicevala na vrsto argumentov, kot na primer, da\xc2\xa0\xc2\xbbrazmerje mo\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0ni ugodno za revolucijo, kot tudi, da slednja uporablja nasilje, da se brani pred svojimi sovra\xc5\xbeniki. Primer tak\xc5\xa1ne linije je Karl Kautsky, ki je leta 1919 izdal kritiko Oktobrske revolucije z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbTerorizem in komunizem\xc2\xab; na to delo je leto kasneje Lev Trocki odgovoril z istoimensko polemiko.\n_START_SECTION_\nTeoretska podlaga\n_START_PARAGRAPH_\nSocialni \xc5\xa1ovinizem kot premirje razrednega boja ter boja proti imperializmu je retori\xc4\x8dno sicer trdil, da so tak\xc5\xa1ne pozicije le za\xc4\x8dasne, a se je s prevlado revizionizma v socialni demokraciji razvila teorija, ki si je prizadevala prikazati imperializem v pozitivni lu\xc4\x8di._NEWLINE_Eden izmed tak\xc5\xa1nih primerov je teorija ultra-imperializma Karla Kautskija. Ta teorija vle\xc4\x8de analogijo iz koncentracije kapitala in monopolov, ki se porodijo iz konkurence. Na podoben na\xc4\x8din naj bi se tudi povezoval imperializem, s \xc4\x8dimer naj se konflikti med imperialisti\xc4\x8dnimi silami ne bi pove\xc4\x8devali, ampak nasprotno pomirjali; po tak\xc5\xa1ni teoriji naj bi se imperialisti\xc4\x8dne sile povezale in skupaj izkori\xc5\xa1\xc4\x8dale kolonije, tak\xc5\xa1no stanje pa se imenuje ultra-imperializem (podobno kot veliki kapitalisti, ki omejujejo medsebojno tekmovanje tako, da se pove\xc5\xbeejo v monopole). Iz tak\xc5\xa1nega vidika ni potrebno nasprotovati imperializmu; s\xc4\x8dasoma bo ta sam odpravil svoje vojne._NEWLINE_Tak\xc5\xa1no pojmovanje imperializma je problemati\xc4\x8dno, ker nepravilno razume sodelovanje med imperialisti\xc4\x8dnimi velesilami. Te so namre\xc4\x8d v tekmovalnem odnosu; skupno nastopajo le nasproti ve\xc4\x8dji in skupni gro\xc5\xbenji (tak\xc5\xa1en primer sta boksarska vstaja v Kitajski in ruska dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki je sledila oktobrski revoluciji). Vsakr\xc5\xa1na zavezni\xc5\xa1tva med imperialisti\xc4\x8dnimi silami so izklju\xc4\x8dno pragmati\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja. Klju\xc4\x8dni faktor pri dolo\xc4\x8danju teh zavezni\xc5\xa1tev (ter tudi vpra\xc5\xa1anja miru in vojne) je razmerje mo\xc4\x8di med imperialisti\xc4\x8dnimi silami; ko se to razmerje spremeni, se preme\xc5\xa1a tudi zemljevid politi\xc4\x8dnih zavezni\xc5\xa1tev. Za odnose med imperialisti\xc4\x8dnimi silami tako ni zna\xc4\x8dilna tendenca k umirjanju konfliktov, ampak izmenjujo\xc4\x8da obdobja premirij in vojn, ki so v dialekti\xc4\x8dnem odnosu; iz vojn izhajajo premirja, v premirjih pa trenja in spremembe v razmerjih mo\xc4\x8di med imperialisti\xc4\x8dnimi silami vodijo v nove vojne, nakar se cikel ponovi.\n_START_SECTION_\nNedosledno obsojanje imperializma\n_START_PARAGRAPH_\nSocialni \xc5\xa1ovinizem, ki si je prizadeval obdr\xc5\xbeati razredno retoriko, si je prizadeval obdr\xc5\xbeati tudi videz kriti\xc4\x8dnosti do imperializma. Protislovje med podporo imperializmu lastne de\xc5\xbeele ter retori\xc4\x8dnemu nasprotovanju zlo\xc4\x8dinom imperializma socialni \xc5\xa1ovinizem razre\xc5\xa1i tako, da ostane nadalje kriti\xc4\x8den do imperialisti\xc4\x8dne politike drugih de\xc5\xbeel, ne pa tudi do svoje lastne de\xc5\xbeele. Tak\xc5\xa1na enostranska kritika imperializma pomaga utrjevati ideolo\xc5\xa1ko pozicije socialnega \xc5\xa1ovinizma, da ta ne podpira doma\xc4\x8dega imperializma zaradi imperializma, ampak kot "narodno obrambo".'