b'\n_START_ARTICLE_\nPljuva\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo majhni pajki, ki v povpre\xc4\x8dju merijo 6\xc2\xa0mm v dol\xc5\xbeino. Telo je rumeno rjave barve s temnimi pegami. Glavoprsje je kroglaste oblike in razmeroma veliko v primerjavi z ostalimi pajki, zadek je prav tako kroglast. Razlog velikega glavoprsja so velike \xc5\xbeleze, ki izlo\xc4\x8dajo strupeno in lepljivo snov bistvenega pomena pri lovu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivajo v naravnih skrivali\xc5\xa1\xc4\x8dih, kot so drevesne luknje, jame in skalni pregibi, vse pogostej\xc5\xa1i pa so tudi v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Vidijo slabo, tako da lahko prakti\xc4\x8dno razlikujejo le med svetlobo in temo. V zameno za to so \xc4\x8dutilne dla\xc4\x8dice na povr\xc5\xa1ini telesa zelo dobro razvite, saj lahko z njimi zaznajo \xc5\xbee najmanj\xc5\xa1e spremembe v zra\xc4\x8dnem pritisku, nastalih npr. zaradi mirujo\xc4\x8de \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ki premika krila ali se krta\xc4\x8di._NEWLINE_Pajek se tako orientira glede na spremembe pritiska in po\xc4\x8dasi izmeri razdaljo do plena z iztegovanjem ene od nog. Ko prileze do razdalje 1\xe2\x80\x932\xc2\xa0cm, se za\xc4\x8dne premikati bo\xc4\x8dno ter pljuvati strupeni in lepljivi izlo\xc4\x8dek na \xc5\xbertev. Izlo\xc4\x8dek torej vsebuje strup, ki ohromi \xc5\xbertev, hkrati pa jo prilepi na tla. Celotna akcija pljuvanja je zelo hitra, saj se zgodi v 1/700 sekunde. Po tem pajek prileze do \xc5\xbertve in jo ubije s strupenim ugrizom.'