b'\n_START_ARTICLE_\nEvropski dan spomina na \xc5\xbertve nacizma in stalinizma\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski dan spomina na \xc5\xbertve nacizma in stalinizma, znan tudi kot mednarodni dan \xc4\x8drnega traku oz. pod drugimi imeni v nekaterih dr\xc5\xbeavah, se obele\xc5\xbeuje 23. avgusta kot dan vseevropskega spominjanja \xc5\xbertev totalitarnih diktatur v Evropi 20. stoletja. Evropski parlament se je z resolucijo o evropski zavesti in totalitarizmu, ki jo je s podporo Evropske ljudske stranke, Zveze liberalcev in demokratov za Evropo, Zelenih-Evropske svobodne zveze in Zveze za Evropo narodov sprejel aprila 2009, zavzel za njegovo uveljavitev po celotni Evropi. Dolo\xc4\x8ditev 23. avgusta kot dneva spomina na \xc5\xbertve je podprla tudi Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi z razglasitvijo Vilenske izjave v za\xc4\x8detku julija 2009._NEWLINE_23. avgust je bil izbran kot dan, ki sovpada z dnevom podpisa pakta Ribbentrop-Molotov, v katerem sta nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija in komunisti\xc4\x8dna Sovjetska zveza podpisali sporazum o medsebojni razdelitvi Vzhodne Evrope. Ta dogodek je leta 2010 tedanji predsednik Evropskega parlamenta in nekdanji poljski premier Jerzy Buzek ozna\xc4\x8dil kot\xc2\xa0\xc2\xbbdogovor dveh najhuj\xc5\xa1ih oblik totalitarizma v zgodovini \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.\xc2\xab Spominski dan izvira iz protestov, ki so potekali v 80. letih 20. stoletja po zahodnih mestih proti sovjetskim zlo\xc4\x8dinom in okupaciji, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s kanadskimi begunci iz dr\xc5\xbeav, ki jih je okupirala Sovjetska zveza. Protesti so vrh do\xc5\xbeiveli z Baltsko potjo, glavno demonstracijo v \xc4\x8dasu revolucij 1989, ki so prispevale k osvoboditvi baltskih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Namen dneva spomina je ohranjanje spomina na \xc5\xbertve mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih izgonov in pobojev, obenem pa tudi spodbujanje demokrati\xc4\x8dnih vrednot z namenom krepitve miru in stabilnosti v Evropi. V Sloveniji je bil dan spomina na \xc5\xbertve sprejet na dopisni seji vlade 8. avgusta 2012. Dan spomina je uradno priznala tudi Kanada, ki se ga spominja pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbdan \xc4\x8drnega traku\xc2\xab\xc2\xa0(Black Ribbon Day).\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nOba, tako dan spomina na \xc5\xbertve totalitarizmov kot dan \xc4\x8drnega traku izvirata iz demonstracij, ki so v 80. letih 20. stoletja potekale v zahodnih dr\xc5\xbeavah. Ve\xc4\x8dinoma so jih organizirali begunci iz dr\xc5\xbeav Vzhodnega bloka, ki jih je okupirala Sovjetska zveza, da bi opozorili na sovjetske zlo\xc4\x8dine in kr\xc5\xa1itve \xc4\x8dlovekovih pravic. Protestirali so tudi proti paktu Ribbentrop-Molotov, s katerim je Hitler dal Stalinu proste roke pri okupaciji ve\xc4\x8d vzhodnoevropskih dr\xc5\xbeav, in proti odlo\xc4\x8ditvam Jaltske konference, s katerimi sta Winston Churchill in Franklin D. Roosevelt dala Stalinu proste roke nad Vzhodno Evropo, vklju\xc4\x8dno z aneksijo dr\xc5\xbeav, ki jih je SZ okupirala, ter vsiljeno totalitarno diktaturo, ki je trajala desetletja._NEWLINE_23. avgusta 1986 so se zbrali demonstrantje ob dnevu \xc4\x8drnega traku v 21 zahodnih mestih, med drugim v Londonu, Los Angelesu, New Yorku, Ottawi, Perthu, Seattlu, Stockholmu in Washingtonu._NEWLINE_Leta 1987 so se protesti raz\xc5\xa1irili na baltske dr\xc5\xbeave, vrhunec pa dosegli leta 1989 z Baltsko potjo. Nanjo je skupaj stopilo dva milijona ljudi, ki so s podajanjem rok ustvarili \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko verigo in protestirali proti sovjetski okupaciji.'