b'\n_START_ARTICLE_\nReci mi Sandro\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nTrije ljudje se poznopoletnega ve\xc4\x8dera sre\xc4\x8dajo v Litostrojski ko\xc4\x8di na Sori\xc5\xa1ki planini. Vsak od njih ima svojo \xc5\xbealostno preteklost, pred katero be\xc5\xbei: ponovno upokojeni Aco, ki na poti v hribe pobere Vero, in lastnik ko\xc4\x8de Marko, ki je del njune preteklosti. Skupna to\xc4\x8dka v njihovi preteklosti je tudi gospa Astrid oz. Asta._NEWLINE_Po posredovanju Astrid je Aco ostal brez slu\xc5\xbebe, Vera pa je zaradi Astrid ostala brez dru\xc5\xbeine. Na ve\xc4\x8derji opogumljeni z vinom pripovedujejo svoje nesre\xc4\x8dne zgodbe. Aco oziroma Sandro je delal kot pilot, toda po nesre\xc4\x8dnih naklju\xc4\x8djih nikoli ni napredoval, njegovo edino ljubezen pa so nem\xc5\xa1ki vojaki ubili. Poro\xc4\x8dil se je z drugo, toda njun zakon ni temeljil na ljubezni, zato ga je zapustila in se poro\xc4\x8dila z njegovim biv\xc5\xa1im sodelavcem. Njun sin je v iskanju smisla odpotoval v Indijo in Nepal. Sandro je bil direktor doma upokojencev, dokler ga ni izpodrinila Astrid. Uteho je na\xc5\xa1el v lovu._NEWLINE_Marko se je v Vero zagledal pri partizanih. Ona se zanj ni zmenila in se je poro\xc4\x8dila z me\xc5\xa1\xc4\x8danom. Marko se je poro\xc4\x8dil z Olgo, toda Vere nikoli ni prebolel. Tudi njegov zakon ni temeljil na ljubezni, ko pa je Olga umrla, se je zatekel k pija\xc4\x8di. Po naklju\xc4\x8dju je v njegovo \xc5\xbeivljenje spet vstopila Vera in obudila Markove \xc5\xbeelje po skupnem \xc5\xbeivljenju, vendar ga Vera zavra\xc4\x8da. Z Brankom je bila navidez sre\xc4\x8dno poro\xc4\x8dena, v resnici pa sta si bila tuja in neiskrena. Rodila se jima je h\xc4\x8di, ki pa je po lo\xc4\x8ditvi star\xc5\xa1ev zaradi Brankove in Astridine malomarnosti umrla v avtomobilski nesre\xc4\x8di. Vera se je v \xc5\xbealosti in jezi zatekla k delu in naravi._NEWLINE_V ko\xc4\x8di se med Vero in Sandrom splete strastna vez, vendar se na Verini strani ohladi, saj ni prepri\xc4\x8dana, da bi zaradi njune bole\xc4\x8de preteklosti njuna zveza uspela.\n_START_SECTION_\nKritika in literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJanko Perat v svojih romanih ve\xc4\x8dinoma povezuje \xc4\x8dloveka z naravo. Sku\xc5\xa1a se poglobiti v vzroke za \xc4\x8dlovekovo odtujenost, obenem pa pisatelj \xc4\x8drpa umetni\xc5\xa1ki navdih iz spora med \xc4\x8dlovekom in naravo. Velikokrat omenja sre\xc4\x8danje ljubezni in smrti, strahu in poguma ter upanja in brezupa. V knjigah je velikokrat omenjena tudi vojna, zato je videti, kot, da je bil avtor v vojni tako prizadet, da si \xc5\xa1e vedno postavlja vpra\xc5\xa1anje, zakaj \xc4\x8dlovek ubija. V romanu obravnava probleme, ki vsebujejo samotnost in kompleks krivde zaradi ubijanja, odtujenosti in bega pred ljudmi. (Perat 1980: 8\xe2\x80\x939)_NEWLINE_Povest je okorno napisana, zgrajena vseskozi na presenetljivih naklju\xc4\x8djih, razpeta med moralisti\xc4\x8dnimi obto\xc5\xbebami in iskanjem zasebnih re\xc5\xa1itev. Ni ne bolj\xc5\xa1a ne slab\xc5\xa1a od poprej\xc5\xa1nih spisov svojega avtorja. (Inkret 1980: 352-353)'