b'\n_START_ARTICLE_\nDedno pravo\n_START_PARAGRAPH_\nDedno pravo ureja prehod premo\xc5\xbeenja (zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine) umrlega na njegove pravne naslednike - dedi\xc4\x8de in volilojemnike._NEWLINE_Redoma se deduje po oporoki (izjavi poslednje volje; tudi testament), ki jo je umrli (zapustnik) pripravil pred smrtjo. \xc4\x8ce ni veljavne oporoke, se deduje po pravilih zakona (zakonito dedovanje). Le, \xc4\x8de dedi\xc4\x8dev ni oz. ti no\xc4\x8dejo dedovati, preide premo\xc5\xbeenje umrlega (zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina) v last dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Zapustnik lahko na\xc4\x8deloma s svojim premo\xc5\xbeenjem prosto razpolaga (svoboda testiranja) - tako za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja ali za primer smrti. Omejen pa je z zakonitim dolo\xc4\x8dilom o nujnem dele\xc5\xbeu: svojim potomcem (naravnim in posvojencem) ter star\xc5\xa1em (tudi posvojiteljem) mora zapustiti dolo\xc4\x8deni dele\xc5\xbe - nujni dele\xc5\xbe - ali pa jih razdediniti po enem od zakonitih razlogov. Spori glede nujnega dele\xc5\xbea so zelo pogosti, raztegnejo trajanje zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinskega postopka (leto do dve), medtem pa je promet z zapustnikovimi stvarmi, zlasti nepremi\xc4\x8dninami, moten.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nDedno pravo je klasi\xc4\x8dna veja prava; stara pribli\xc5\xbeno toliko, kot organizirana dru\xc5\xbeba. Njen predmet je bil in \xc5\xa1e precej je \xc5\xbeivljenjskega pomena - prehod najpomembnej\xc5\xa1ih stvari za \xc5\xbeivljenje (takrat polja, \xc5\xbeivina, oro\xc5\xbeje, nakit) na potomce. Prvo institucionalno (pravno) ureditev je zaslediti v Hamurabijevem zakoniku, zagotovo pa na Zakoniku sedmih plo\xc5\xa1\xc4\x8d z za\xc4\x8detka starega Rima. Od takrat naprej je bilo dedovanje vedno zagotovljeno in je redno pripadlo najstarej\xc5\xa1emu sinu.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavljani so pod enakimi pogoji enakopravni. Deduje se po oporoki in *po zakonu. Oporo\xc4\x8dno razpolaganje je omejeno z zakonom. Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina brez dedi\xc4\x8da postane dr\xc5\xbeavna lastnina.\n_START_SECTION_\nDedno pravo in politika\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava (tj, oblast) se v dedovanje zaradi omenjene \xc5\xbeivljenjske pomembnosti ni dosti vme\xc5\xa1evala. Konec srednjega veka so sicer bili lovi na \xc4\x8darovnike/\xc4\x8darovnice: ni skrivnost, da so mnogi raje umrli na torturi inkvizicije, kot pa priznali - ker potem bi njihovo premo\xc5\xbeenje pripadlo Cerkvi, dru\xc5\xbeini pa ne ostalo ni\xc4\x8d. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d se je zgodilo prav slednje. A\xc2\xa0\xc2\xbbpustmo zgodovino\xc2\xab\xc2\xa0in poglejmo pravne vidike._NEWLINE_Dedno pravo spada med zasebno pravo, ker je ureditev dedovanja v veliki meri prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena svobodni volji zapustnika (pri sestavi oporoke - svoboda testiranja oz. svoboda oporo\xc4\x8dnega razpolaganja) in potem dedi\xc4\x8da (ki lahko npr. prezadol\xc5\xbeeno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino zavrne). To je temeljno na\xc4\x8delo dednega prava._NEWLINE_Politika dedovanja se tako v sodobnosti koncentrira na postopkovno enostavnost, varovanje starej\xc5\xa1ih oseb po prenosu nekaterih pravic na bodo\xc4\x8dega dedi\xc4\x8da in varovanje dr\xc5\xbeavnih interesov, ki izhajajo iz same zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine (naj se ne razdrobi, naj se podjetni\xc5\xa1ka dejavnost ne izrodi kot posledica zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinskega postopka). Za dedovanje kmetijskih gospodarstev in denacionaliziranega premo\xc5\xbeenja veljata posebna zakona. Pri kmetijskih gospodarstvih je posebnost nedelitev kmetije, pri denacionaliziranem premo\xc5\xbeenju pa druga\xc4\x8dna dolo\xc4\x8ditev dedi\xc4\x8dev in nov postopek. Ob\xc4\x8dutljiva je tudi tema dolo\xc4\x8ditve obse\xc5\xbenosti kroga nujnih dedi\xc4\x8dev oz. nujnih dele\xc5\xbeev do katerih so ti upravi\xc4\x8deni, saj obseg postane izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za pravno varnost po smrti zapustnika.\n_START_SECTION_\nOporo\xc4\x8dni dedi\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPraviloma dedi\xc4\x8da zapustnik dolo\xc4\x8di z oporoko, v kateri zapi\xc5\xa1e, da naj ta in ta oseba (dedi\xc4\x8d) deduje njegovo premo\xc5\xbeenje ali njegov ustrezni del (npr. polovico). Dedi\xc4\x8d mora pre\xc5\xbeiveti zapustnika (normalno), ne sme biti dedno nevreden ali razdedinjen, in ne sme se odpovedati dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini. Vse to se redno zgodi in dedi\xc4\x8d deduje. Oporo\xc4\x8dni dedi\xc4\x8d je lahko kdorkoli - sorodnik, prijatelj ali kar nekdo.\n_START_SECTION_\nVolilojemnik\n_START_PARAGRAPH_\nVolilo je manj znano in tudi redkej\xc5\xa1e oporo\xc4\x8dno naklonilo. Gre za vsako stvar, ki jo zapustnik nameni neki osebi, za katero hkrati ne dolo\xc4\x8di, da naj bo dedi\xc4\x8d. Se pravi, \xc4\x8de pokojni stric ne\xc4\x8daku nameni le Toyoto RAV4, je to volilo in ne\xc4\x8dak je volilojemnik._NEWLINE_Volilojemnik mora prav tako pre\xc5\xbeiveti zapustnika in biti dedno vreden in ne razdedinjen. Ni pa dedi\xc4\x8d, zato ne dobi dele\xc5\xbea na zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini in s tem tudi ne dele\xc5\xbea obveznosti do upnikov zapustnika. Svoje volilo mora terjati od dedi\xc4\x8dev (damnacijsko volilo); ne postane kar lastnik.\n_START_SECTION_\nNujni dedi\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nJe dedi\xc4\x8d, ki mu po zakonu pripada nujni dele\xc5\xbe in zato trdi, da po oporoki ni dobil svojega nujnega dele\xc5\xbea. Lahko, da po oporoki sploh ne dobi ni\xc4\x8d, lahko da premalo. Zato se odlo\xc4\x8di, da pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem uveljavlja svoj nujni dele\xc5\xbe, bodisi \xc5\xbee v zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinskem postopku, bodisi kasneje, z dedi\xc5\xa1\xc4\x8dinsko to\xc5\xbebo._NEWLINE_Nujni dedi\xc4\x8d je zakoniti dedi\xc4\x8d, ki bi bil dedoval, \xc4\x8de bi se dedovalo po zakonu. Nujni dedi\xc4\x8di so lahko tudi pokojnikovi dedje in babice ter bratje in sestre, vendar samo tedaj \xc4\x8de so trajno nezmo\xc5\xbeni za delo in nimajo potrebnih sredstev za \xc5\xbeivljenje, pri tem pa je potrebno upo\xc5\xa1tevati, da so nujni dedi\xc4\x8di samo, \xc4\x8de bi bili po zakonu poklicani k dedovanju. Spomnimo: \xc4\x8de bi dedovali potomci, so star\xc5\xa1i izklju\xc4\x8deni od dedovanja._NEWLINE_Nujni dele\xc5\xbe je polovico zakonitega, se pravi, odvisen od \xc5\xa1tevila dedi\xc4\x8dev, ki bi v primeru zakonitega dedovanja dedovali.\n_START_SECTION_\nPostopek pri dedovanju\n_START_PARAGRAPH_\nOb smrti zapustnika se po samem zakonu uvede zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinski postopek. Popi\xc5\xa1e se zapustnikovo premo\xc5\xbeenje, pokli\xc4\x8de dedi\xc4\x8de in opravi glavno obravnavo, na kateri se odlo\xc4\x8di o delitvi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine. Odlo\xc4\x8di se s sklepom o dedovanju._NEWLINE_Oseba, ki trdi, da je bila o\xc5\xa1kodovana v dedni pravici, lahko po pravnomo\xc4\x8dnem zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinskem postopku vlo\xc5\xbei dedi\xc5\xa1\xc4\x8dinsko to\xc5\xbebo. Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dinski postopek v Sloveniji temelji na nepravdnem postopku.'