b'\n_START_ARTICLE_\nSto\xc5\xbe\xc4\x8dasti pol\xc5\xbe\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVsi pol\xc5\xbei imajo v osnovi hi\xc5\xa1ico v obliki sto\xc5\xbeca, pri \xc4\x8demer zavoji okoli sredi\xc5\xa1\xc4\x8dne osi na eni strani tvorijo vrh, nato pa proti drugemu koncu hi\xc5\xa1ke te\xc4\x8de po celotni dol\xc5\xbeini ozka odprtina (apertura). Velikost hi\xc5\xa1ic se med vrstami razlikuje; pri najve\xc4\x8djih vrstah merijo tudi do 23 cm v dol\xc5\xbeino. Vrh je lahko skorajda splo\xc5\xa1\xc4\x8den ali pa visok in koni\xc4\x8dast, najve\xc4\x8dkrat pa je oblikovan kot son\xc4\x8dnik. Stranici hi\xc5\xa1ice sta lahko rahlo zaobljeni ali ravni, odprtina pa je pove\xc4\x8dini ravna in ozka, lahko pa se zvon\xc4\x8dasto raz\xc5\xa1irja proti koncu. Hi\xc5\xa1ice so po vrhu prekrite s plastjo, imenovano periostrakum, ki je zgrajena iz konhiolina. Pri ve\xc4\x8dini pol\xc5\xbeev je ta plast tanka in prozorna, pri drugih pa je debela in skorajda motna, poleg tega so hi\xc5\xa1ice lahko prera\xc5\xa1\xc4\x8dene z algami. To velja zlasti za tiste vrste, ki ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo izpostavljene in vidne; pove\xc4\x8dini gre za pol\xc5\xbee, ki se prehranjujejo z morskimi \xc4\x8drvi in so relativno nenevarni. Nevarnej\xc5\xa1e vrste imajo barvitej\xc5\xa1e hi\xc5\xa1ke z zapletenimi vzorci, \xc5\xa1e posebej nevarni pa so tisti, ki imajo vzorce \xc5\xa1otoru podobnih likov (C. geographus, C. textile, C. striatus in C. marmoreus). Barvni vzorci se med vrstami, pogosto pa tudi med pripadniki iste vrste, zelo razlikujejo, zaradi \xc4\x8desar je prepoznava vrste ote\xc5\xbeena; navkljub temu se \xc4\x8dloveku nevarne vrste da prepoznati razmeroma lahko._NEWLINE_V aktivnem stanju se pol\xc5\xbe premika po tleh z nogo, ki se razteza po celotni dol\xc5\xbeini hi\xc5\xa1ke. Na odprtem koncu se nahajajo o\xc4\x8di, sifon in rilec (proboscis), ki je v bistvu preoblikovana strga\xc4\x8da (radula). V sifonu se nahaja osfradij, \xc4\x8dutilni organ, s pomo\xc4\x8djo katerega pol\xc5\xbei zaznavajo plen preko kemi\xc4\x8dnih dra\xc5\xbeljajev. Strupni aparat je visoko razvit in je sestavljen iz strupne \xc5\xbeleze, cevastega izvodila ter radularne vre\xc4\x8de. Strupnina nastaja v cevastem izvodilu, ki je na enem koncu povezano z mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno strukturo v obliki vre\xc4\x8dke; slednja slu\xc5\xbei kot \xc4\x8drpalka, ki potiska strupnino skozi izvodilo v aktivni radularni zob. V radularni vre\xc4\x8dki se nahaja ve\xc4\x8d kot 50 sulici podobnih zob, ki so zgrajeni iz zvitih plasti hitina, pri vsakem vbodu plena pa se na\xc4\x8deloma porabi en zob. Aktivni zob se nahaja na vrhu rilca, podolgovati in valjasti strukturi, ki jo pol\xc5\xbei lahko izvihajo ali vpotegnejo. S pomo\xc4\x8djo rilca pol\xc5\xbei vbodejo plen ter iztisnejo strupnino iz aktivnega zoba.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nSto\xc5\xbe\xc4\x8dasti pol\xc5\xbei naseljujejo vsa tropska in zmerno topla morja, predvsem v obmo\xc4\x8dju Indijskega oceana in Pacifika, od kamnitih grebenov do globine nekaj sto metrov. Bivajo tako na mehkih kot tudi trdih podlagah, pove\xc4\x8dini na ali blizu koralnih grebenov. Ve\xc4\x8dina vrst je aktivnih pono\xc4\x8di, nekatere pa so tudi podnevi, poleg tega se ve\xc4\x8dina pol\xc5\xbeev zakoplje v pesek ali skrije v \xc5\xa1pranje, ko ne lovijo.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVsi pol\xc5\xbei iz tega rodu so mesojedi (karnivori). Prehranjujejo se bodisi z morskimi \xc4\x8drvi, mehku\xc5\xbeci ali manj\xc5\xa1imi ribami. Ne glede na prehrano imajo v osnovi vsi isti strupni aparat in plenilsko vedenje. Lovijo tako, da se plazijo po tleh, sifon pa je iztegnjen, s pomo\xc4\x8djo katerega zaznavajo plen. Kot je ta zaznan, pol\xc5\xbei po\xc4\x8dakajo, da plen pride blizu ali se jih celo dotakne, nato pa \xc5\xbertev hitro zabodejo z rilcem in jo tako onesposobijo oz. ubijeoj. Pol\xc5\xbei plen nato celega pogoltnejo, podobno kakor ka\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSto\xc5\xbe\xc4\x8dasti pol\xc5\xbei imajo lo\xc4\x8dena spola, oploditev pa je notranja. Samica izle\xc5\xbee od 80 do 1.000 majhnih jaj\xc4\x8dec v mo\xc5\xa1nji podobni kapsuli svetle barve. Iz teh se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke (larve), ki plavajo skupaj s planktonom od nekaj dni do meseca, nato pa se utrdijo na dnu, kjer se preobrazijo v mlade (juvenilne) osebke, ki so podobni odraslim pol\xc5\xbeem. Nekatere vrste presko\xc4\x8dijo stadij li\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi lepih barvnih vzorcev so pol\xc5\xbei priljubljeni med zbiratelji, ki se v glavnem ne zavedajo nevarnosti. Do nezgode pride, ko radovedni posameznik prime hi\xc5\xa1ico v roke ali pa jo vtakne v \xc5\xbeep, misle\xc4\x8d, da je hi\xc5\xa1ica prazna. V resnici se pol\xc5\xbe v obrambi povle\xc4\x8de globoko v hi\xc5\xa1ico, nato pa vbode \xc4\x8dloveka z rilcem. Zmotno je tudi prepri\xc4\x8danje, da je zadnji del, nasproti od o\xc4\x8di in sifona, varen, saj je tudi ta predel v dosegu rilca. Najbolj\xc5\xa1a preventiva, tako iz zdravstvenih kot tudi iz okoljevarstvenih razlogov, je zato ta, da se hi\xc5\xa1ice pusti pri miru, kar velja \xc5\xa1e posebej za tiste vrste, ki imajo zna\xc4\x8dilen vzorec \xc5\xa1otoru podobnih likov. \xc4\x8cloveku nevarnih je vsaj 18 vrst, vsaj \xc5\xa1tiri od teh pa so \xc5\xbee povzro\xc4\x8dile smrt. Poleg na\xc5\xa1tetih \xc5\xa1tirih so vsaj enako nevarne vrste \xc5\xa1e C. omaria, C. magus, C. tulipa, C. tesselatus, C. eburneus, C. purpurascens, C. aulicus, C. ammiralis in C. gloriamaris (glej galerijo slik spodaj).\n_START_SECTION_\nOpis strupnine\n_START_PARAGRAPH_\nStrupnina vsebuje ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo farmakolo\xc5\xa1ko aktivnih snovi, v nekaterih primerih ve\xc4\x8d kot sto. Aktivne sestavine so majhni peptidi, sestavljeni iz 10 do 30 aminokislin. Sestava strupnine se zelo razlikuje med vrstami in celo med pripadniki iste vrste, vsaka strupnina pa je edinstveno razvita, da onesposobi dolo\xc4\x8den plen. Toksini sto\xc5\xbe\xc4\x8dastih pol\xc5\xbeev sodijo med naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e znane toksine; strupnina pol\xc5\xbea C. purpurascens lahko tako popolnoma ohromi (paralizira) ribo v eni ali dveh sekundah._NEWLINE_Toksine pol\xc5\xbeev, imenovanih konotoksini, lahko razdelimo na tri skupine, in sicer na alfa- (\xce\xb1), mi- (\xce\xbc) in omega- (\xcf\x89) konotoksine. Vsi delujejo na \xc5\xbeiv\xc4\x8dni prenos, vendar na razli\xc4\x8dne mehanizme. \xce\xb1-konotoksini delujejo na ligandno-odvisne nikotinske kanal\xc4\x8dke, \xce\xbc-konotoksini na napetostno-odvisne natrijeve kanal\xc4\x8dke in \xcf\x89-konotoksini na napetostno-odvisne kalcijeve kanal\xc4\x8dke._NEWLINE_Natan\xc4\x8dnost in hitrost konotoksinov, ki delujejo na to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deni receptor, je vzrok, da v zadnjih letih potekajo raziskave na podro\xc4\x8dju konotoksinov, ki naj bi predstavljali novi vir medicinsko pomembnih snovi. Z izolacijo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene komponente v strupnini naj bi teoreti\xc4\x8dno v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem telesu povzro\xc4\x8dili \xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinek brez stranskih sopojavov, npr. blokado bole\xc4\x8dinskih receptorjev (nocireceptorjev). Primer tega je zikonotid (Prialt\xc2\xae), neopioidni ne-NSAIDni analgetik, sinteti\xc4\x8dni derivat \xcf\x89-konotoksina iz strupnine pol\xc5\xbea C. magus, ki ima 1.000-krat mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i protibole\xc4\x8dinski u\xc4\x8dinek kot morfin; leta 2004 ga je za klini\xc4\x8dno uporabo v ZDA odobril Urad za prehrano in zdravila (FDA).\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna slika in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSimptomi vboda se lahko pojavijo takoj ali pa \xc5\xa1ele po nekaj dnevih. Sprva se pojavi huda bole\xc4\x8dina, podobna piku \xc4\x8debele ali ose, s to razliko, da vbodno mesto ni jasno vidno. Otopelost se kmalu zatem pojavi po celotnem udu, lahko tudi po celotnem telesu, zatem pa nastopi ohromelost mi\xc5\xa1ic, pri \xc4\x8demer je najnevarnej\xc5\xa1a ohromelost dihalnih (respiratornih) mi\xc5\xa1ic zaradi zadu\xc5\xa1itve. V hudih primeri se lahko pojavi nezavest v \xc4\x8dasu ene ure, kmalu zatem pa nastopi smrt zaradi zadu\xc5\xa1itve. Drugi pogosti simptomi so \xc5\xa1e motnje koordinacije, oslabelost mi\xc5\xa1ic, zamegljen vid in te\xc5\xbeave s po\xc5\xbeiranjem._NEWLINE_V primeru nezgode se mora ponesre\xc4\x8denca takoj povle\xc4\x8di iz vode, ga pomiriti in poiskati zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d. Treba je nadzirati osnovne \xc5\xbeivljenjske znake, \xc5\xa1e posebej dihanje in po potrebi dati dihanje usta na usta. V primeru nezavesti je treba ponesre\xc4\x8denca dati v bo\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj, da se prepre\xc4\x8di zadu\xc5\xa1itev._NEWLINE_Protistrup (antivenin) trenutno \xc5\xa1e ne obstaja, zato zdravljenje temelji na simptomih, in vklju\xc4\x8duje umetno predihovanje (ventilacijo) in prepre\xc4\x8devanje morebitne alergijske reakcije. Tudi v primeru majhnega vbode je bolnika treba nadzorovati vsaj 24 ur.\n_START_SECTION_\nGalerija\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnja galerija slik prikazuje hi\xc5\xa1ice nevarnej\xc5\xa1ih vrst sto\xc5\xbe\xc4\x8dastih pol\xc5\xbeev, omenjenih v \xc4\x8dlanku:'