b'\n_START_ARTICLE_\nErnest Rutherford\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je na Kolid\xc5\xbeu Canterbury, danes Univerza v Cantenburyju (University of Cantenbury). Od leta 1897 do 1907 je delal na Univerzi McGill v Montrealu (Kanada), kasneje pa je delal na Univerzi v Manchestru (Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo). Leta 1919 je od\xc5\xa1el v znameniti Cavendishev laboratorij Univerze v Cambridgeu._NEWLINE_Od leta 1925 do 1930 je bil predsednik Kraljeve dru\xc5\xbebe (Royal Society) iz Londona.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov najbolj znan prispevek k atomski fiziki je Ruthefordov model atoma, ki ga je izdelal na podlagi obsevanja zlate folije z delci alfa._NEWLINE_Pred tem je dokazal, da elementi z radioaktivnim razpadom razpadejo v elemente z ni\xc5\xbejo \xc5\xa1tevilko. Razdelil je radioaktivnost v sevanje alfa, beta in gama. Za ta dose\xc5\xbeek je leta 1908 prejel Nobelovo nagrado za kemijo._NEWLINE_Bil je prvi, ki je s poskusom dokazal, da se ob obstreljevanju z delci alfa en atom (v njegovem primeru du\xc5\xa1ik) spremeni v drug atom (v njegovem primeru kisik). Pri teh poskusih je odkril proton.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva dru\xc5\xbeba mu je za njegove znanstvene dose\xc5\xbeke leta 1922 podelila Copleyjevo medaljo._NEWLINE_Leta 1914 so ga povzdignili v vite\xc5\xa1ki red, leta 1931 pa je prejel naziv baron Rutherford Nelson.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje kemijski element rutherfordij, kraterja na Luni (Rutherford) in na Marsu (Rutherford), asteroid glavnega pasu 1249 Rutherfordia, ter mineral rutherfordin.'