b'\n_START_ARTICLE_\nPodtalnica\n_START_PARAGRAPH_\nPodtalnica ali podzemna voda je voda, ki je nasi\xc4\x8dena (saturirana) v vodonosnikih pod zemeljskim povr\xc5\xa1jem. Gladina ali raven podzemne vode, ki jo vidimo v vodnjaku je meja nasi\xc4\x8denega dela vodonosnika, nad njo je \xc5\xa1e plast kapilarnega dviga podzemne vode, plast do povrhnjice pa je nenasi\xc4\x8den del vodonosnika. Podzemna voda se premika gravitacijsko, proti neprepustni plasti vodonosnika ali pa sledi nagnjenosti njegovega povr\xc5\xa1ja. Hitrost gibanja vode skozi vodonosnik poimenujemo "potovalni \xc4\x8das". Odvisen je od strukture vodonosnika in naklona vodonosnih plasti, v posebnih primerih pa tudi od pritiska v podzemnih zbiralnikih -arte\xc5\xa1ke vode. Podzemna voda se na mestih, kjer se vodonosnik stika z zemeljsko povr\xc5\xa1ino izlije na povr\xc5\xa1je-izvir.\n_START_SECTION_\nPodzemna voda\n_START_PARAGRAPH_\nPodzemne vode se naravno napajajo in obnavljajo s padavinskimi vodami (de\xc5\xbe, sneg), indirektno pa tudi s podzemnim tokom iz rek in jezer, v\xc4\x8dasih tudi morja. Vodonosnike lahko umetno obnavljamo oziroma bogatimo tudi z vodnimi objekti pregradami, ki gladino povr\xc5\xa1inske vode dvignejo nad gladino podzemne vode in tako omogo\xc4\x8dijo pronicanje v podtalje ali z umetnim dovajanjem vode v vodonosnik preko vodnjakov._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8djih, kjer gladina podzemne vode sega do povr\xc5\xa1ine ali tik pod njo se oblikujejo posebna obmo\xc4\x8dja - mokri\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Gladina podzemne vode niha zaradi naravnih hidrolo\xc5\xa1kih razmer, predvsem pa zaradi rabe.\n_START_SECTION_\nZaloge podzemne vode\n_START_PARAGRAPH_\nSkupna koli\xc4\x8dina podzemnih voda na svetu je ocenjena na pribli\xc5\xbeno 0,61\xc2\xa0% celotne vode na svetu, vklju\xc4\x8dno z oceani in stalnim ledom, kar je pribli\xc5\xbeno enako skupni vsoti sladke vode shranjene v snegu in ledu, vklju\xc4\x8dno s severnim in ju\xc5\xbenim polom. To postavlja podzemne vode kot pomemben vodni vir, ki pomembno prispeva k premagovanju pomanjkanja povr\xc5\xa1inske vode v su\xc5\xa1nih obdobjih ._NEWLINE_Zaloge podzemne vode predstavljajo, zaradi dolgega potovalnega \xc4\x8dasa, dolgoro\xc4\x8dni zbiralnik naravnega ciklusa vode (\xc4\x8das izmenjave vode v vodonosniku traja od nekaj dni do ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dletij), kar je pomembno v primerjavi z zadr\xc5\xbeevalnim \xc4\x8dasom v zadr\xc5\xbeevalnikih povr\xc5\xa1inske vode, ki zna\xc5\xa1a od nekaj ur do nekaj let._NEWLINE_Primer: "Veliki arte\xc5\xa1ki bazen" osrednji in vzhodni Avstraliji je eden najve\xc4\x8djih vodonosnih sistemov na svetu in obsega skoraj 2 milijona kvadratnih kilometrov. Z analizo elementov, ki so jih na\xc5\xa1li v vodi iz globokih vodonosnikov so hidrogeologi ugotovili, da je lahko voda iz teh vodonosnikov stara ve\xc4\x8d kot milijon let, pri tem so ocenili, da je njen preto\xc4\x8dni \xc4\x8das 1 meter na leto.\n_START_SECTION_\nRaba podzemne vode\n_START_PARAGRAPH_\nPodzemna voda je pomemben vodni vir, kakor tudi vir toplotne energije, vendar pa njena prekomerna raba, to je raba, ki presega mo\xc5\xbenost obnove zalog podzemne vode v vodonosniku v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasovnem obdobju, lahko povzro\xc4\x8di velike te\xc5\xbeave ljudem in tudi okolju._NEWLINE_Najbolj o\xc4\x8diten problem prekomerne rabe je zni\xc5\xbeanje gladine podzemne vode, pod nivo \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8d obstoje\xc4\x8dih vodnjakov. Na nekaterih krajih (npr. v Kaliforniji, Indiji) bele\xc5\xbeijo upad gladine podzemne vode do 100 in ve\xc4\x8d metrov. Zni\xc5\xbeanje gladine podzemne vode lahko povzro\xc4\x8di tudi druge te\xc5\xbeave, kot je pogrezanje tal ter na obmo\xc4\x8djih blizu morja vdore slane vode._NEWLINE_Visoka specifi\xc4\x8dna toplotna zmogljivost vode in izolacijski u\xc4\x8dinek kamnin vodonosnika lahko ubla\xc5\xbei vplive nihanja temperatur podnebja in vzdr\xc5\xbeuje podzemne vode na relativno stalni temperaturi okoli 10 \xc2\xb0C, kar je lahko vir toplotne energije - toplotne \xc4\x8drpalke)._NEWLINE_Podzemna voda ima tudi pomembno ekolo\xc5\xa1ko vlogo, predvsem za obstoj ekosistemov odvisnih od vode, npr. mokri\xc5\xa1\xc4\x8da, jezera, kot tudi podzemnih kra\xc5\xa1kih ekosistemov._NEWLINE_Poseben problem predstavlja \xc4\x8drpanje ali prekomerna raba "fosilnih" voda, saj pove\xc4\x8duje skupno koli\xc4\x8dino vode v hidrosferi. Dodajanje vode v sistem hidrosfere lahko vpliva na globalno podnebje.\n_START_SECTION_\nPogrezanje tal\n_START_PARAGRAPH_\nPogrezanje tal nad vodonosniki se pojavi, ko se zaradi odvzema vode iz kameninske strukture, poru\xc5\xa1i ravnote\xc5\xbeje v vodonosniku. Ugreznine so videti kot kraterji na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du. To se zgodi, ker hidravli\xc4\x8dni tlak podtalnice v prostorih in porah vodonosnika podpira te\xc5\xbeo krovnih usedlin, ko pa je podtalnica odstranjena iz podzemnih vodonosnikov s \xc4\x8dezmernim \xc4\x8drpanjem, pritiski v porah vodonosnika padejo in lahko se pojavi stiskanja vodonosnika. To stiskanje se lahko delno nadomesti, \xc4\x8de se pritiski obnovijo, vendar se jih ve\xc4\x8dina ne. Ko postane vodonosnik stisnjen, lahko to povzro\xc4\x8di pogrezanje in drsenje tal ter padec povr\xc5\xa1ine tal. Primer: Mesto New Orleans, Louisiana je danes dejansko pod morsko gladino in ugrezanje je delno posledica prekomernega \xc4\x8drpanja iz vodonosnikov pod mestom. V prvi polovici 20. stoletja se je mesto San Jose v Kaliforniji pogreznilo za 4 metre, kar je povzro\xc4\x8dilo \xc4\x8dezmerno \xc4\x8drpanje, posledice so omilili z umetno nadzorovanim sistemom upravljanja povr\xc5\xa1inskih in podzemnih voda.\n_START_SECTION_\nVdori morske vode\n_START_PARAGRAPH_\nVodonosniki, ki se nahajajo v bli\xc5\xbeini morja so lahko zaradi nihanja gladine podzemne vode, ki je posledica naravnih razmer ali prekomerne rabe, kakor tudi zaradi nihanja morske gladine izpostavljeni vdoru slane morske vode v vodonosnik. Pogoste probleme te vrste imajo oto\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, kot so Malta, Ciper, potencialen tovrsten problem pa obstaja tudi v primeru \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8da Brestovica v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni viri onesna\xc5\xbeevanja so kmetijstvo (razpr\xc5\xa1eni viri- gnojenje, \xc5\xa1kropljenje proti \xc5\xa1kodljivcem) in to\xc4\x8dkovni viri iz komunalnih ali industrijskih izpustov. Onesna\xc5\xbeevanje lahko vpliva direktno na \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8da pitne vode, \xc4\x8de jih ustrezno ne zavarujemo. V ta namen dr\xc5\xbeave v skladu z dogovorjeno metodologijo vzpostavijo vodovarstvena obmo\xc4\x8dja , katerih velikost in varstveni re\xc5\xbeim je odvisna od potovalnega \xc4\x8dasa vode v vodonosniku. Vodovarstveni re\xc5\xbeimi so posebej pomembni ob razlitjih nevarnih snovi na obmo\xc4\x8dju vodonosnikov. Obmo\xc4\x8dja Krasa so zaradi porozne strukture apnen\xc4\x8dastih kamnin \xc5\xa1e posebej ob\xc4\x8dutljiva na povr\xc5\xa1inska onesna\xc5\xbeevanje podtalnice._NEWLINE_Primeri onesna\xc5\xbeenj: "Love Canal" je eden izmed najbolj znanih primerov onesna\xc5\xbeenja podtalnice. Leta 1978, so prebivalci ob "Kanalu ljubezni" na pode\xc5\xbeelju New York-a opazili visoko stopnjo rakavih obolenj in skrb vzbujajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo okvar ploda v nose\xc4\x8dnosti. Kasneje so ugotovili, da je to bila posledica pronicanja organskih topil in dioksinov na industrijskih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8dih v podtalnico, ki je bila vir pitne vode za tamkaj\xc5\xa1nje prebivalce._NEWLINE_Drugi primer raz\xc5\xa1irjene onesna\xc5\xbeenosti podtalnice je v Ganges Plain v severni Indiji in Banglade\xc5\xa1u, kjer gre za hudo onesna\xc5\xbeenje z naravno pojavljajo\xc4\x8dim arzenom, ki je prizadel 25\xc2\xa0% vodnjakov v plitkih delih in dveh regionalnih vodonosnikov._NEWLINE_V Sloveniji je eden najbolj odmevnih primerov onesna\xc5\xbeenja pitne vode onesna\xc5\xbeenje izvira reke Krupe v Beli krajini.\n_START_SECTION_\nPodzemna voda na drugih planetih\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na raziskave povr\xc5\xa1ine nekaterih planetov znanstvenik lahko sklepajo na prisotnost vode na nekaterih od njih. Domnevajo, da so nekatere reliefne oblike, ki so jih opazili na Marsu verjetno nastale pod vplivom podzemnih voda. Obstajajo tudi dokazi, da lahko obstajajo teko\xc4\x8dine pod povr\xc5\xa1jem Jupitrove lune Evropa.'