b'\n_START_ARTICLE_\nTorto\xc5\xa1ki disput\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nIniciator razprave in predstavnik katoli\xc5\xa1ke cerkve v njej je bil osebni zdravnik antipape\xc5\xbea Benedikta XIII. in judovski  spreobrnjenec v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo Ger\xc3\xb3nimo de Santa Fe. Geronimo je po spreobrnitvi Benediktu XIII. predstavil svoj spis s protijudovsko vsebino, katerega je antipape\xc5\xbe izkoristil za teolo\xc5\xa1ko razpravo z Judi. Kralj Ferdinand I. Aragonski temu ni ugovarjal in leta 1413 razposlal vabila judovskim skupnostim. Poskusi Judov, da bi vabila zavrnili, so bili neuspe\xc5\xa1ni. _NEWLINE_Judovski udele\xc5\xbeenci v razpravi so bili v povsem podrejenem polo\xc5\xbeaju. Nahmanid na podobnem Barcelonskem disputu leta 1263 in judovski udele\xc5\xbeenci Pari\xc5\xa1kega disputa leta 1240 so imeli imuniteto, v Torto\xc5\xa1kem disputu pa so vsak judovski ugovor imeli za gro\xc5\xbenjo obsojanju herezije. Razprava zato ni bila svobodna izmenjava mnenj med dvema stranema, ampak je pre\xc5\xa1la v odkrit propagandni napad kristjanov na Jude in psiholo\xc5\xa1ki pritisk z zastra\xc5\xa1evanjem in gro\xc5\xbenjami.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nGeronimo je na za\xc4\x8detku razprave 7. januarja 1413 predstavil njene glavne to\xc4\x8dke in opozoril judovsko stran, naj med razpravami kristjanom ne povzro\xc4\x8da te\xc5\xbeav. Omenil je, da so razlike med kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom in judovstvom tako majhne, da pape\xc5\xbe na Jude gleda kot na \xc2\xbbizgubljena jagnjeta\xc2\xab, ki jih je treba vrniti v pravo \xc4\x8dredo. Glavnega govorca na judovski strani so izbrali vsak dan sproti. Njihovi govorci so bili pod velikim pritiskom, zadnjo besedo pa so vedno imeli njihovi nasprotniki. _NEWLINE_Geronimo je poudaril odlomke iz midra\xc5\xa1ev, po katerih je mesija \xc5\xbee pri\xc5\xa1el. Mednje je vklju\xc4\x87il odlomek, v katerem je mesijev rojstni dan omenjen kot dan uni\xc4\x8denja Drugega templja in izjavo v Talmudu, da bo svet obstajal 6000 let. Zadnjih 2000 let bo mesijansko obdobje. Izkoristil je tudi midra\xc5\xa1 iz Pesikte, ki pravi, da bo mesija trpel._NEWLINE_Judje so se odzvali s pojasnilom, da imajo midra\xc5\xa1i dvojen pomen in ponovili Nahmanidovo izjavo na Barcelonskem disputu, da Judom ni treba verjeti v hagado, za kar jih je Geronimo razglasil za odpadnike od lastne vere. Judje so poudarili tudi to, da vera v mesijo ni glavni steber judovstva. _NEWLINE_Geronimo je izkoristil tudi midra\xc5\xa1e, ki jih je objavil  Ram\xc3\xb3n Mart\xc3\xad v svoji knjigi  Pugio Fidei (Bodalo vere). Judje so njegove navedke ozna\xc4\x8dili kot  sleparski ponaredek in zahtevali, da se na razpravo prinese izvirni judovski rokopis s temi midra\xc5\xa1i. Njihovi zahtevi niso ugodili. _NEWLINE_Po dveh tednih razprav jih  je predstojnik dominikanskega reda povzel in razglasil zmago kr\xc5\xa1\xc4\x8danske strani reko\xc4\x8d, da je iz judovskih midra\xc5\xa1ev povsem razvidno, da je mesija \xc5\xbee pri\xc5\xa1el. Njegovim zaklju\xc4\x8dkom sta sledila dva mo\xc5\xbena odgovora: da judovski predstavniki niso povedali vsega ali da na njegove zaklju\xc4\x8dke nimajo pravega odgovora. Pape\xc5\xbe je ugotovil, da so Judje med razpravo stalno spreminjali svoje odgovore in ukazal, da se preu\xc4\x8di vse zapisnike. Marca in aprila 1413 se je razprava nadaljevala z branjem zapisnikov._NEWLINE_V nadaljevanu so Judje zahtevali svobodno razpravo in dobili odgovor, da ne gre za razpravo, ampak za podu\xc4\x8davanje in vbijanje v glavo pravih resnic. Na trditev, da mora u\xc4\x8ditelj upo\xc5\xa1tevati tudi \xc5\xbeelje u\xc4\x8denca, so dobili odgovor, da ne pou\xc4\x8dujejo njih ampak judovske mno\xc5\xbeice. Geronimo je vztrajal, da se vedno uporabijo  midra\xc5\xa1i iz Pugio Fidei in odnehal, ko so od njega zahtevali, naj poka\xc5\xbee izvirne rokopise.\n_START_SECTION_\nDruga faza\n_START_PARAGRAPH_\nOd maja dalje se je razprava osredoto\xc4\x8dala na dejanja, ki naj bi jih mesija opravil. Izraelsko ljudstvo bi moral pripeljati iz diaspore, da bi obnovilo jeruzalemski tempelj, \xc4\x8desar Jezus ni opravil. Judje so poudarili, da njihova diaspora \xc5\xa1e vedno obstaja, da se kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ni raz\xc5\xa1irilo po celem svetu, da se narodi \xc5\xa1e vedno vojskujejo med seboj, da ni svetovnega miru in da ljudje \xc5\xa1e vedno gre\xc5\xa1ijo. Odre\xc5\xa1itev Izraela bi morala biti odre\xc5\xa1itev Judov, kar se zagotovo ni zgodilo. _NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danska stran je na izziv odgovorila s trditvijo, da je odre\xc5\xa1itev, katero naj bi prinesel mesija, duhovna, se pravi zado\xc5\xa1\xc4\x8denje za ljudi in osvobuditev njihovih du\xc5\xa1 iz pekla. Na to trditev so jim Judje odgovorili, da za odre\xc5\xa1itev du\xc5\xa1 ni potreben mesija, saj tisti, ki sledijo mitzvot, vsako generacijo dose\xc5\xbeejo odre\xc5\xa1itev v posmrtnem \xc5\xbeivljenju brez mesijevega posredovanja._NEWLINE_Zanimiv  predmet razprav je bila tudi odprava \xc5\xbertvovanja. Geronimo je trdil, pri \xc4\x8demer se je skliceval tudi na Majmonida, da je \xc5\xbertvovanje psiholo\xc5\xa1ko nadomestilo za poganstvo, ki bo s\xc4\x8dasoma odpravljeno. Judje so trdili, da se bo \xc5\xbertvovanje ohranilo tudi v mesijanskem obdobju in da poleg racionalnih razlag zanje obstajajo tudi misti\xc4\x8dne._NEWLINE_Judovski verski vodje so ostro zavrnili trditev, da je glavni razlog za zavra\xc4\x8danja Jezusove vere podalj\xc5\xa1evanje njihovega izgnanstva. Svojega su\xc5\xbeenjstva bi se lahko osvobodili tudi tako, da bi obrnili ba Osmansko cesarstvo in sprejeli islamsko vero.\n_START_SECTION_\nTretja faza\n_START_PARAGRAPH_\nOd avgusta do novembra so razprave zastale in se ponovno za\xc4\x8dele \xc5\xa1ele 8. januarja 1414.  Z nadaljevanjem so sogla\xc5\xa1ali samo trije judovski razpravljalci. Rabin Yosef Albo je zaprosil za vrnitev domov, vendar je ostal v mestu do konca razprav._NEWLINE_Judje so trdili, da kristjani \xc4\x8dudno tolma\xc4\x8dijo midra\xc5\xa1e. \xc4\x8cetudi je v njih trditev, da je mesija \xc5\xbee pri\xc5\xa1el, zagotovo ne trdijo, da se je to zgodilo v Jezusovem \xc4\x8dasu. V nadaljevanju razprave o doktrini mesije je  Astruc HaLevi pudaril, da sta judovski in kr\xc5\xa1\xc4\x8danski razumevanji mesije popolnoma razli\xc4\x8dni. Vpra\xc5\xa1anje njegovega prihoda ni sporno, sporno pa je vpra\xc5\xa1anje, kaj mesija v resnici je. _NEWLINE_Aprila 1413 je Geronimo po svoje povzel zaklju\xc4\x8dke razprav in zaklju\xc4\x8dil izmenjavo mnenj o mesiji.\n_START_SECTION_\nRazprave o Talmudu\n_START_PARAGRAPH_\nV nadaljevanju so se razprave obrnile na drugo temo, o kateri so razpravljali \xc5\xbee na Pari\xc5\xa1kem disputu leta 1240: napake, herezije, obrekovanja in bogokletstva proti kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri, ki jih vsebuje Talmud. V tej to\xc4\x8dki so se Judje o\xc4\x8ditno odlo\xc4\x8dili, da je bolje, da mol\xc4\x8dijo, in izjavili, da so prepri\xc4\x8dani, da bi modreci vedeli, kako obraniti svoje besede v Talmudu, sami pa tega ne vedo. Josef Albo in Zaharija HaLevi v razpravi nista sodelovala, vendar sta izjavila, da so bosta nanje odzvala. Njuni odgovori niso znani._NEWLINE_Geronimo je zahteval se\xc5\xbeig Talmuda, \xc4\x8deprav je hereti\xc4\x8den samo majhen del njegove vsebine._NEWLINE_Zgleda, da so judovski verski vodje ugotovili, da bi imelo nadaljevanje razprav previsoko ceno in bi zaradi njihove odsotnosti povzro\xc4\x8dilo nedopustno \xc5\xa1kodo v njihovih verskih skupnostih in dru\xc5\xbeinah. Decembra 1414 se je Torto\xc5\xa1ki disput uradno kon\xc4\x8dal.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Benedikt je razglasil zmago in dal navodila, da se vsi Talmudi predajo njegovim poobla\xc5\xa1\xc4\x8dencem v cenzuro. Prisilno pokristjanjevanje Judov se je nadaljevalo, \xc4\x8deprav ga Cerkev uradno ni spodbujala. Prisilno pokristjanjeni Judje so se po judovskih obi\xc4\x8dajih lahko na svojo \xc5\xbeeljo kadar koli vrnili v svojo vero. Vincent Ferrer je hodil po judovskih skupnostih in Jude prisilil, da poslu\xc5\xa1ajo njegove pridige, potem pa je leta 1416 svojo kampanjo usmeril proti severu v Francijo. To leto je aragonski prestol zasedel Alfonz V., ukinil vse protijudovske  predpise iz Ferrerjevega obdobja, trdno za\xc5\xa1\xc4\x8ditil Jude  in spreobrnjence in prepre\xc4\x8dil vse napade nanje. _NEWLINE_\xc5\xa0koda, ki jo je povzro\xc4\x8dil Torto\xc5\xa1ki disput, je bila predvsem moralna. Aragonski Judje so do\xc5\xbeiveli mo\xc4\x8dan udarec, po katerem so \xc5\xa1tevilni ugledni in premo\xc5\xbeni Judje so prestopili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Prevladoval je ob\xc4\x8dutek, da se je njihov polo\xc5\xbeaj po spopadu z Geronimom poslab\xc5\xa1al. Izak Abrabamel je kritiziral \xc5\xa1ibkost argumentov, ki so jih predlo\xc5\xbeili judovski verski vodje,  vendar se zdi, da so bile njihove mo\xc5\xbenosti za uspeh v danih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah zelo omejene.'