b'\n_START_ARTICLE_\nStrunjan\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei ob strunjanskem zalivu, v dolinci Strunjanskega potoka in na prisojnih pobo\xc4\x8djih gri\xc4\x8da Ronek (116 m), ki se na severu strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti morju in kon\xc4\x8da z visokim fli\xc5\xa1nim klifom.  Na koncu zaliva so  najmanj\xc5\xa1e in najsevernej\xc5\xa1e soline v Jadranu, \xc5\xa1e delujo\xc4\x8de Strunjanske soline. V bli\xc5\xbeini je manj\xc5\xa1a laguna, imenovana \xc5\xa0tju\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nOpis naselja\n_START_PARAGRAPH_\nStrunjan je turisti\xc4\x8dno manj razvit od bli\xc5\xbenjega Portoro\xc5\xbea, \xc4\x8deprav so tudi tu hoteli, namenjeni tistim, ki si \xc5\xbeelijo mirnej\xc5\xa1ega oddiha. Prebivalci se \xc5\xa1e ukvarjajo s pridelovanjem zgodnjih vrtnin, sadjarstvom in vinogradni\xc5\xa1tvom ter oljkarstvom._NEWLINE_V delu naselja stojita neko\xc4\x8d bo\xc5\xbejepotna, danes pa \xc5\xbeupnijska cerkev Svete Marije od Prikazanja in ob njej nekdanji benediktinski samostan. V kraju sta slovenska in italijanska osnovna \xc5\xa1ola. _NEWLINE_Naselje sestavljajo zaselki Karbonar, Mar\xc4\x8dane, Pretski Gri\xc4\x8d, Ronek in Sv. Duh.\n_START_SECTION_\nLaguna Stju\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nStju\xc5\xbea je edina laguna na slovenski obali. Neko\xc4\x8d je bil to odprt morski zaliv, pred ve\xc4\x8d kot 200 leti so med morjem in zalivom naredili nasip. Danes je laguna povezana z morjem le preko kanala. Ime Stju\xc5\xbea izvira iz italijanske besede chiusa - zaprta. Laguna je zelo plitva. Na gibanje vode vplivata plima in oseka, ni pa valov in morskih tokov. V Stju\xc5\xbei so neko\xc4\x8d gojili ribe, ribogojstvo so opustili \xc5\xbee v tridesetih letih 20. stoletja. Na splo\xc5\xa1no so vse morske lagune na severnem delu Jadranskega morja bile \xc5\xbee od nekdaj znane po \xc5\xa1tevilnih vrstah ptic in gojenju rib. V blatnih rovih dna lagune \xc5\xbeivi do 5\xc2\xa0cm velik rak imenovan \xc5\xa1kardobola, znanstveno ime zanj je Upogebia prusilla, ribi\xc4\x8di te rake lovijo za vabe pri ribolovu na razli\xc4\x8dne vrste bele ribe. Dno lagune prekriva travnik kolen\xc4\x8daste cimodoceje in prave ter male morske trave. Podvodni travnik je bogat z razli\xc4\x8dnimi vrst rakov, mehku\xc5\xbecev, rib in drugih \xc5\xbeivali. Laguna je sestavni del Krajinskega parka Strunjan.\n_START_SECTION_\nDrevored pinij\n_START_PARAGRAPH_\nOb glavni cesti Koper - Se\xc4\x8dovlje stoji drevored pinij. _NEWLINE_Drevored je star okoli osemdeset ali morda celo devetdeset let, za\xc4\x8dne se malo pred odcepom na lokalno cesto v Strunjan. Zasajen je bil med letoma 1920 in 1930. S svojimi sto \xc5\xa1estnajstimi drevesi je najbolje ohranjen drevored pinij v celotni Sloveniji (z njim se lahko primerja le \xc5\xa1e nekoliko kraj\xc5\xa1i drevored v Izoli). Strunjanski drevored je za\xc5\xa1\xc4\x8diten in ima status naravnega spomenika. V Strunjanu pa je \xc5\xa1e en drevored pinij. V devetdesetih letih 20. stoletja so v takratnem zdravili\xc5\xa1\xc4\x8du (sedaj Talaso Strunjan) sprejeli odlo\xc4\x8ditev, da se ob Stju\xc5\xbei od pla\xc5\xbee do glavne ceste zasadijo pinije. Tako je nastal kilometer in pol dolg drevored s sto \xc5\xa1estimi pinijami, ki sedaj omogo\xc4\x8da prijeten sprehod ob morski laguni Stju\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nPraznik kakija\n_START_PARAGRAPH_\nKaki ali zlato jabolko kot mu tudi pravijo, so iz Azije, iz Kitajske in Japonske prinesli v Evropo okoli leta 1870, v slovenski primorski pas pa v prvih desetletjih 20. stoletja. Danes krasi ve\xc4\x8dino vrtov v slovenski Istri. V nasprotju od splo\xc5\xa1nega prepri\xc4\x8danja pa lahko kaki gojimo tudi v notranjosti Slovenije, saj za\xc4\x8dne spomladi brsteti precej pozno - \xc5\xa1ele sredi maja._NEWLINE_V strunjanski dolini je skoraj tretjina vseh slovenskih nasadov kakija, da je pridelek obilen in kakovosten pa gre zasluga zlasti blagi klimi in rodovitnim tlom. Idejo za organizacijo  praznika kakijev v Strunjanu sta \xc5\xbee pred leti dala predsednik Turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Solinar Franco Giassi in \xc4\x8dlan tega dru\xc5\xa1tva Silvano Knez, oba pridelovalca kakijev, ker sta \xc5\xbeelela tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti predstaviti ta do takrat \xc5\xa1e dokaj neznan okusni sladki sade\xc5\xbe in mo\xc5\xbenost njegove uporabe v kulinariki. Prireditev poteka vsako leto v mesecu novembru, pri njej poleg aktivnih \xc4\x8dlanov turisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva iz Strunjana sodelujeta \xc5\xa1e Kmetijsko svetovalna slu\xc5\xbeba iz Kopra in Talaso Strunjan.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nV naselju se od magistralne ceste G2-111 (Izola-Se\xc4\x8dovlje) odcepi lokalna cesta, speljana mimo Pacuga do Belega Kri\xc5\xbea v Portoro\xc5\xbe in Piran.'