b'\n_START_ARTICLE_\nHuni (faraon)\n_START_SECTION_\nKartu\xc5\xa1no ime\n_START_PARAGRAPH_\nHunijevo identiteto je te\xc5\xbeko ugotoviti, ker se njegovo ime, predvsem v kartu\xc5\xa1ah, pi\xc5\xa1e na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Najstarej\xc5\xa1a kartu\xc5\xa1a z njegovim imenom je verjetno tista na granitni steli iz Elefantine, ki je verjetno iz njegovega obdobja. Njegove kartu\xc5\xa1e so tudi na fragmentu  1 Kamna iz Palerma, napisanem v obdobju Pete dinastije, Prissejevem papirusu iz Trinajste dinastije in na Torinskem in Sakarskem seznamu kraljev iz Devetnajste dinastije. Na Abido\xc5\xa1kem seznamu kraljev, ki je tudi iz Devetnajste dinastije, je Hunijevo ime iz neznanega razloga izpu\xc5\xa1\xc4\x8deno in zamenjano z egiptologom neznanim Neferkarejem I._NEWLINE_Branje in prevod njegovega kartu\xc5\xa1nega imena sta sporna. Na splo\xc5\xa1no veljata dve snovni razli\xc4\x8dici njegovega kartu\xc5\xa1nega imena: stara, ki je bli\xc5\xbeja (izgubljenemu) izvirnemu imenu, in mlaj\xc5\xa1a, ki temelji na ramze\xc5\xa1kih prevodih in njihovih napa\xc4\x8dnih razlagah. _NEWLINE_Starej\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica ima v imenu hieroglife stenj sve\xc4\x8de (Gardinerjev znak V28), poganjek lo\xc4\x8dja (M23), hlecec kruha (X1) in vodna \xc4\x8drta (N35). Tak\xc5\xa1na oblika zapisa je na primer na Kamnu iz Palerma, Metjenovem grobnem napisu, kamniti posodi iz Abusirja in granitni steli iz Elefantine. Na kamniti posodi iz Abusirja je ime zapisano brez kartu\xc5\xa1e vendar s prestolnim imenom (nesut-biti). Na vseh drugih napisih iz Starega kraljestva so imena faraonon napisana v ovalnih kartu\xc5\xa1ah._NEWLINE_Ramze\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica imena vsebuje hieroglife stenj sve\xc4\x8de (V28), mo\xc5\xbe, ki udriha (A25), vodna \xc4\x8drta (N35) in roka s kijem (D40). Na kartu\xc5\xa1i \xc5\xa1t. 15 na Sakarskem seznamu kraljev sta med vodno \xc4\x8drto in roko s kijem  dve pokon\xc4\x8dni \xc4\x8drti. Na Prissejevem papirusu sta stenj sve\xc4\x8de in roka s kijem izpu\xc4\x8dena.  Egiptolog Ludwig Borchardt je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku  20. stoletja trdil, da se stara in ramze\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica kartu\xc5\xa1e nana\xc5\xa1ata na istega vladarja in svojo trditev tudi utemeljil. Njegovo mnenje \xc5\xa1e vedno velja._NEWLINE_Po Borchardtovi teoriji se Hunijevo kartu\xc5\xa1no ime bere  Niswt Hw (kralj Hu), Hans G\xc3\xb6dicke pa ga bere kot Ny Swteh (On, ki pripada tistim, ki udrihajo) in je prepri\xc4\x8dan, da je ime teoforno, se pravi da vsebuje ime boga. Zgradbo Hunijevega imena primerja z zgradbo Nine\xc4\x8derjevega (On, ki pripada pobo\xc5\xbeenju Hora) in Niuserrejevega imena (On, ki pripada tistim z mo\xc4\x8djo Raja). Rainer Stadelmann in Wolfgang Helck mo\xc4\x8dno spodbijata G\xc3\xb6dickejevo branje in poudarjata, da niti en egip\xc4\x8danski dokument ne omenja bo\xc5\xbeanstva, osebe, kraja ali izraza Swteh, zato ni nobenega slovni\xc4\x8dnega vira, ki bi se lahko uporabil za kraljevsko ime Ny Swteh. Helck namesto tega predlaga branje Hwj-nj-niswt in ga prevaja kot govor pripada kralju.\n_START_SECTION_\nHorovo ime\n_START_PARAGRAPH_\nHunijevo Horovo ime ni znano, obstaja pa nekaj teorij, ki povezujejo njegovo prestolno ime z izvirnimi Horovimi imeni. _NEWLINE_V poznih 1960. letih je Muzej Louvre kupil stelo, na kateri je upodobljen faraon s Horovim imenom Hor-Kahed\xc5\xbeet (Horova krona je dvignjena). Po slogu sode\xc4\x8d bi stela lahko spadala v Tretjo dinastijo, vladar pa bi lahko bil Huni. Datiranje in pristnost stele sta bila ve\xc4\x8dkrat predmet razprav. Zdaj prevladuje mnenje, da je stela ali ponarejena ali pripada faraonu Tutmozu III. (Osemnajsta dinastija) in posnema umetni\xc5\xa1ki slog Tretje dinastije._NEWLINE_Peter Kaplony promovira skrivnostno ime, ki ga je odkril v pogrebnem ja\xc5\xa1ku nedokon\xc4\x8dane piramide v Zawyet El Aryanu. Piramida je povezana z mogo\xc4\x8dim faraonom Bikherisom. Za ime, ki se bere Neb-hedjetnwb (Gospodar zlate krone), Kaplony domneva, da je Hunijevo Horovo ime. Egiptologi, med njimi Aidon Dodson, njegovi teoriji nasprotujejo in trdijo, da je ime Neb-hedjetnwb z zlatim hieroglifom bolj verjetno zlato Horovo ime faraona Bikherisa (Baka)._NEWLINE_Drugi egiptologi, kot sta Toby Wilkinson in Rainer Stadelmann, istovetita Hunija z dobro potrjenim faraonom Hor-Kabo (Horova du\xc5\xa1a se pojavi). Njihova identifikacija temelji na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dini, da se Horovi imeni obeh vladarjev na kamnitih posodah pojavljata brez kakr\xc5\xa1nih koli uvodnih opomb. Tak\xc5\xa1na oblika zapisa, ki se je za\xc4\x8dela s smrtjo faraona Kasekemvija (konec Druge dinastije) in kon\xc4\x8dala pod faraonom Sneferujem (za\xc4\x8detek \xc4\x8cetrte dinastije), je bila zelo zna\xc4\x8dilna za Tretjo dinastijo. Stadelmann razen tega omenja tudi Plastno piramido v Zawyet El Aryanu. Piramido je morda zgradil Kaba, ker so v bli\xc5\xbenji mastabi odkrili ve\xc4\x8d kamnitih psosod z njegovim Horovim imenom. Ker Torinski seznam kraljev Huniju pripisuje 24 let dolgo vladanje, Stadelmann trdi, da se to obdobje popolnoma ujema z zaklju\xc4\x8dkom gradnje Plastne piramide. Stadelmann poudarja tudi to, da so po celem Egiptu odkrili veliko njegovih glinastih pe\xc4\x8datov in kamnitih posod. Po njegovem mnenju arheolo\xc5\xa1ki kontekst govori o dolgi vladavini, zato Kabo ena\xc4\x8di s Hunijem.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRodoslovni polo\xc5\xbeaj Hunija v dru\xc5\xbeinskem drevesu vladarjev Tretje dinastije je zelo sporen. Primarni in kasnej\xc5\xa1i dokumenti pogosto omenjajo Sneferuja kot neposrednega Hunijevega naslednika. Egiptologi in zgodovinarji zato sklepajo, da sta bila vladarja morda v sorodu. Klju\xc4\x8dna oseba v tem sklepanju je kraljica in Sneferujeva mati Meresank I., ki je bila nedvomno kraljica, vendar noben primarni vir ne omenja, da je bila Hunijeva h\xc4\x8derka ali \xc5\xbeena. To dejstvo je povzro\xc4\x8dilo dvome v dru\xc5\xbeinske povezave med Hunijem in Sneferujem. Ve\xc4\x8dina sodobnih znanstvenikov raje verjame zgodovinarju Manetu, ki v svoji Egiptiaki trdi, da se je s Sneferujevim kronanjem za\xc4\x8dela nova dinastija._NEWLINE_Hunijeva \xc5\xbeena bi lahko bila kraljica D\xc5\xbeefatnebti, katere ime se pojavlja na pivskih vr\xc4\x8dih z Elefantine. Nem\xc5\xa1ki egiptolog G\xc3\xbcnter Dreyer trdi, da je njena smrt omenjena skupaj z ve\xc4\x8d drugimi dogodki iz Hunijeve vladavine, \xc4\x8deprav ni ob njenem imenu nobenega vladarjevega imena. Dreyer je prepri\xc4\x8dan, da se zapis nana\xc5\xa1a na 22. leto Hunijevega vladanja. Torinski seznam kraljev mu pripisuje 24 let vladanja, vendar tako dolgo vladanje ni arheolo\xc5\xa1ko dokazano za nobenega vladarja iz Tretje dinastije. Dreyerjeva razlaga ni splo\xc5\xa1no sprejeta._NEWLINE_Do zdaj ni bil odkrit ali dokazan noben Hunijev otrok ali sorodnik. Nekateri znanstveniki domnevajo, da je bila Hetepheres I., Sneferujeva prile\xc5\xbenica in Mati faraona Kufuja, Hunijeva h\xc4\x8derka. Domnevo morda potrjuje njen naziv Sat-netjer (h\xc4\x8derka boga). \xc4\x8ce je to res, se je z njeno poroko s Sneferujem Hunijeva krvna linija nadaljevala v \xc4\x8cetrti dinastiji. Drugi se s tem mnenjem ne strinjajo, ker zanjo ni nedvoumno dokazano, s kom je bila poro\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nO Hunijevem vladanju, verskih in voja\xc5\xa1kih dejavnostih ni skoraj nobenega podatka. Edini primarni viri, ki omogo\xc4\x8dajo nekaj vpogleda v dogajanje med njegovo vladavino, so grobni napisi visokih uradnikov, kot so Metjen, Kabausokar, Aahti in Pehernefer. Napisi so s konca Tretje in za\xc4\x8detka \xc4\x8cetrte dinastije in ka\xc5\xbeejo, da je bila HUnijeva vladavina za\xc4\x8detek vi\xc5\xa1ka Starega kraljestva. Zapisi so dali prvi jasni vpogled v strukturo dr\xc5\xbeavne oblasti in velika pooblastila nomarhov in vezirjev. Napis v Metjenovi grobnici prvi v zgodovini omenja tudi nazive visokih dr\xc5\xbeavnih uradnikov in sve\xc4\x8denikov, ki so se z dedovanjem prena\xc5\xa1ali z o\xc4\x8deta na sina._NEWLINE_Zdi se, da se je Huni lotil nekaj gradbenih projektov. Na Torinskem seznamu kraljev so podatki o njegovih gradnjah zelo skopi, papirus, ki bi o tem lahko povedal kaj ve\xc4\x8d, pa je ravno na tem mestu po\xc5\xa1kodovan. Egiptologa G\xc3\xbcnter Dreyer in Werner Kaiser predlagata, da se po\xc5\xa1kodovano mesto bere \xc2\xbbtisti, ki je zgradil Sekhem ...\xc2\xab. Prepri\xc4\x8dana sta, da je bila omenjena gradnja samo del ob\xc5\xa1irnih gradenj po celem Egiptu, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8d majhnimi kultnimi piramidami._NEWLINE_Drugi namig o mo\xc5\xbenih gradbenih projektih in ustanovitvah mest se morda skriva v imenu zgodovinskega mesta Ehnas (Heracleopolis Magna). Wolfgang Helck poudarja, da se je v Starem kraljestvu mesto imenovalo Nenj-niswt in da se je njegovo ime pisalo s popolnoma enakimi hieroglifi kot Hunijevo kartu\xc5\xa1no ime. Helk zato trdi, da je tudi Ehnas ustanovil Huni. Napis v Metjenovi grobnici omenja tudi pogrebno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v nomu Letopolis, ki ga arheologi \xc5\xa1e niso odkrili._NEWLINE_Domneva se, da je bil Huni \xc5\xa1e dolgo po smrti cenjena kultna oseba. Kamen iz Palerma, napisan ve\xc4\x8d kot stoletje po njegovi smrti, omenja donacije Hunijevemu pogrebnemu templju. Njegovo ime je omenjeno tudi na Prissejevemu papirusu, kar dokazuje, da so se ga spominjali \xc5\xa1e v Dvanajsti dinastiji (1991-1802 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nMeidumska piramida\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 20. stoletja se je Meidumska piramida  pogosto pripisovala Huniju. Dolgo je veljala tudi teorija, da je on prvi zgradil manj\xc5\xa1o stopni\xc4\x8dasto piramido, podobno D\xc5\xbeoserjevi, Sekemketovi in Kabovi. Ko je na prestol pri\xc5\xa1el Sneferu, naj bi njegovo piramido samo oblo\xc5\xbeil s poliranimi apnen\xc4\x8dastimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami in jo pretvoril v \xc2\xbbpravo piramido\xc2\xab. Nenavaden videz piramide so pripisovali mogo\xc4\x8di katastrofi med njeno gradnjo. Sodobni egiptologi in arheologi so prepri\xc4\x8dani, da Sneferu ni vladal dovolj dolgo, da bi zase zgradil tri piramide._NEWLINE_Podrobne raziskave okolice piramide so odkrile ve\xc4\x8d grobnih napisov in grafitov romarjev, ki so ob\xc4\x8dudovali \xc2\xbblepoto bele piramide vladarja Sneferuja\xc2\xab. Romarji so poveli\xc4\x8devali tudi Sneferuja samega in \xc2\xbbnjegovo veliko \xc5\xbeeno Merensank I.\xc2\xab. Okoli piramide je tudi ve\xc4\x8d mastab iz Sneferujevega obdobja in nobenega Hunijevega imena, kar ka\xc5\xbee, da Meidumska piramida ni Hunijeva ampak Sneferujeva. Grafiti iz ramze\xc5\xa1kega obdobja ka\xc5\xbeejo, da je apnen\xc4\x8dasta obloga piramide obstajala \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu Devetnajste dinastije, potem pa je za\xc4\x8dela postopoma razpadati. Ostanke obloge in prvi notranji sloj blokov so izropali v rimskem obdobju. Ropanje se je nadaljevalo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem in nato islamskem obdobju zgodovine Egipta, slasti po arabski zasedbi v 12. stoletju. Arabski zgodovinarji so piramido opisovali kor \xc2\xbbgoro s petimi stopnicami\xc2\xab. Zgradbo je kasneje po\xc5\xa1kodovalo tudi ve\xc4\x8d lokalnih potresov._NEWLINE_Tretji argument proti teoriji, da je Sneferu dokon\xc4\x8dal Hunijevo gradnjo, so nedavne raziskave dol\xc5\xbeine Sneferujevega vladanja. Sneferu je po podatkih v Torinskem seznamu kraljev vladal 24 let. V Starem kraljestvu so se vladarska leta \xc5\xa1tela dvoletno, ko so pobiralci davkov opravili \xc5\xa1tetje \xc5\xbeivine. To bi torej pomenilo, da je Sneferu vladal 48 let, zapisovalec Torinskega seznama pa tega o\xc4\x8ditno ni vedel. Zdaj se ocenjuje, da bi Sneferu v tem \xc4\x8dasu lahko zgradil tri piramide. Egiptologi, med njimi Rainer Stadelmann, poudarjajo tudi to, da si noben faraon ni niti prilastil niti dogradil piramide svojega predhovnika.\n_START_SECTION_\nPlastna piramida\n_START_PARAGRAPH_\nRainer Stadelmann trdi, da je Plastno piramido v Zawyet El Aryanu morda zgradil Huni. Gradnjo piramide so tik pred dokon\xc4\x8danjem iz neznanega vzroka prekinili. Neznano je tudi to, ali so se podzemni pogrebni prostori sploh kdaj uporabili. Nekropola Plastne piramide \xc5\xa1e ni v celoti raziskana. V bli\xc5\xbenji mastabi Z500, ki je spadala k piramidnemu kompleksu, so odkrili ve\xc4\x8d kamnitih posod s Horovim imenom faraona Kabe, zato je piramida znana tudi kot Kabova piramida. Rainer Stadelmann je predlagal tudi to, da se Kaba poistoveti s Hunijem. Stadelmann trdi, da je gradnja piramide trajala dolgo \xc4\x8dasa. Ker je Huni po Torinskem seznamu kraljev vladal 24 let, je imel zagotovo dovolj \xc4\x8dasa, da je gradnjo dokon\xc4\x8dal. Imeni Huni in Kaba bi torej lahko pomenili istega vladarja.\n_START_SECTION_\nLepsiusova Piramida I.\n_START_PARAGRAPH_\nSkrivnostno piramido, zgrajeno iz blatnih zidakov, ki bi morala biti enako velika kot Kefrenova, je v Abu Rawashu odkril in dokumentiral pruski egiptolog Karl Richard Lepsius (1810 \xe2\x80\x931884). Ob odkritju je bila piramida 17 m visok kup kr\xc5\xa1ja. Lepsius je v njem odkril prehod, ki je vodil navzdol do skoraj kvadratne sobe z grobo izklesanim sarkofagom. Piramido je datiral v pozno Tretjo dinastijo in jo povezal s faraonom Hunijem._NEWLINE_Datiranje piramide v Tretjo dinastijo ni ve\xc4\x8d veljavno. Leta 1889 je piramido bolj natan\xc4\x8dno preu\xc4\x8dil egiptolog Nabil Swelim in odkril, da je zgrajena iz majhnih zidakov iz blata, \xc4\x8detrtina njenega jedra pa je izklesana iz \xc5\xbeive skale. V jedru je ve\xc4\x8d v skalo vklesanih grobnic iz Pete in \xc5\xa0este dinastije. Swelim in drugi egiptologi so poudarili, da bi bilo presenetljivo, da bi kraljevsko piramido popolnoma uni\xc4\x8dili manj kot 300 let po njegovi izgradnji samo zato, da bi ponovno uporabili v skalo vklesane grobnice. Poudarili so tudi njen nenavaden geografski polo\xc5\xbeaj: v Starem kraljestvu so se piramide obi\xc4\x8dajno gradile na kak\xc5\xa1nem vi\xc5\xa1jem prostoru, Lepsiusova piramida I. pa je zgrajena na ravnici.\n_START_SECTION_\nKultne stopni\xc4\x8daste piramide\n_START_PARAGRAPH_\nOb Nilu je ve\xc4\x8d majhnih stopni\xc4\x8dastih piramid, ki se pripisujejo Huniju. Piramide so imele kultno vlogo in ozna\xc4\x8devale pomembne faraonove posesti. V njih ni nobenih prostorov, ki bi slu\xc5\xbeili kot grobnice. Ena od njih je vzhodno od otoka Elefantina. V njeni bli\xc5\xbeini so leta 1909 odkrili granitni sto\xc5\xbeec s Hunijevim imenom, ki \xc5\xa1e ne pomeni zanesljive povezave Hunija s to piramido. _NEWLINE_Edina stopni\xc4\x8dasta kultna piramida, ki je zanesljivo povezana s kak\xc5\xa1nim vladarjem Starega kraljestva, je piramida Seila v Fajumski oazi. Pred njo so odkrili dve veliki steli s Sneferujevim imenom, ki ka\xc5\xbeeta, da je piramido zgradil prav on.  Ker je bil Sneferu Hunijev neposredni naslednik, bi to lahko pomenilo, da je bila piramida zgrajena na prehodu iz Tretje v \xc4\x8cetrto egip\xc4\x8dansko dinastijo.\n_START_SECTION_\nGrob\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Hunijevega pokopa ni znano. Ker je Meidumska piramida izklju\xc4\x8dena, so egiptologi in arheologi predlagali ve\xc4\x8d alternativnih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d. Rainer Stadelmann in Miroslav Verner, na primer, sta predlagala Plastno piramido pri Zawyet El Aryanu, ker Hunija ena\xc4\x8dita s Kabo. Slednji je dobro povezan s to piramido, ker so na bli\xc5\xbenjih nekropolah odkrili ve\xc4\x8d kamenih skled z njegovim Horovim imenom. _NEWLINE_Stadelmann kot mesto njegovega pokopa predlaga veliko mastabo M17 v Meidumu. Mastaba je prvotno merila 200 x 100 x 15-20 m. Njen nadzemni del je bil zgrajen iz ne\xc5\xbeganih zidakov in zapolnjen s kr\xc5\xa1jem druge faze gradnje bli\xc5\xbenje Meidumske piramide. V podzemni del mastabe z ve\xc4\x8d velikimi kapelami in ni\xc5\xa1ami vodi 3,7 m globok ja\xc5\xa1ek. Pogrebna soba je bila \xc5\xbee v antiki izropana. Uni\xc4\x8dene ali ukradene so bile celo dekoracije. V pogrebni sobi je bil grobo obdelan sarkofag z ostanki oskrunjene mumije. Stadelmann in Peter Janosi domnevata, da je bila mastaba grobnica kronskega princa in naslednika faraona Sneferuja ali grobnica faraona Hunija._NEWLINE_Miroslav B\xc3\xa1rta domneva, da je bil Huni zelo verjetno pokopan v mastabi AS-54 v ju\xc5\xbenem Abusirju. Domnevo podpira z najdbami posod iz poliranega magnezita s Hunijevim  prestolnim imenom (nesut-biti). Mastaba je bila neko\xc4\x8d dokaj velika. Imela je ve\xc4\x8d kapel in stranskih ni\xc5\xa1. V njej so odkrili veliko poliranih kro\xc5\xbenikov, vaz in \xc5\xbear, ki so, na \xc5\xbealost, neokra\xc5\xa1ene, brez napisov s \xc4\x8drnilom in brez gravur. Njihov lastnik je zato neznan. Hunijevo ime je samo na eni posodi, na drugih pa bili lahko bili samo majhni sledovi. B\xc3\xa1rta zato mastabo pripisuje zelo visokemu dr\xc5\xbeavnemu uradniku, na primer princu iz Hunijevega obdobja, ali Huniju samemu.'