b'\n_START_ARTICLE_\nLeopold Ferdinand Schwerdt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKje se je u\xc4\x8dil glasbe ni znano. V Ljubljano je verjetno pri\xc5\xa1el leta 1806 in tu deloval kot pevec, zborovodja, organist, violinist, \xc4\x8delist, kontrabasist, dirigent, u\xc4\x8ditelj glasbe in posebno \xc5\xa1e kot skladatelj. Sodeloval je z gostujo\xc4\x8dimi gledali\xc5\xa1kimi skupinami, napisal je glasbo za igro Josefa Aloisa Gleicha Der Mohr von Semegonda in komedijo Die wandernden Kom\xc3\xb6dianten ter pri obeh uprizoritvah sodeloval kot pevec in igralec. leta 1807 je postal pevec v stolnici svetega Nikolaja v Ljubljana in u\xc4\x8ditelj v njeni glasbeni \xc5\xa1oli. V letih 1812\xe2\x88\x921820 je bil kapelnik cerkve sv. Jakoba v Ljubljani, pri kateri je 1812 ustanovil glasbeno \xc5\xa1olo. V istem obdobju je tudi dirigiral (Haydnov oratorij Letni \xc4\x8dasi, 1818). Leta 1826 je \xc5\xa1e bil v Ljubljani in se pre\xc5\xbeivljal s pou\xc4\x8devanjem in prodajo lastnih skladb. Leta 1828 se je najprej umaknil v samostan Kostanjevica pri Novi Gorici, 1836 v Karlovec in 1837 v Novo mesto. Leta 1848 je igral pri godbi ljubljanske Narodne stra\xc5\xbee, kasneje pa \xc5\xbeivel pri fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanih. Umrl je 2. oktobra 1854 v ljubljanski ubo\xc5\xbenici. _NEWLINE_Schwerdt je bil zelo plodovit skladatelj. Zlo\xc5\xbeil je okoli 150 tedaj zelo cenjenih in priljubljenih skladb, najve\xc4\x8d cerkvenih, med njimi ma\xc5\xa1e, rekvieme, motete, himne, pesmi; tudi med njegovimi posvetnimi skladbami so pomembna dela. Seznam skladb ljubljanske stolnice za leto 1864 navaja med 139 na\xc5\xa1tetimi 8 Schwerdtovih latinskih ma\xc5\xa1 (med temi 2 slovesni, 2 pastoralni), 5 rekviemov, 3 Te Deum in himno Caelestis urbs Jerusalem. Schwerdtovi edini znani orkestralni deli sta poznoklasicisti\xc4\x8dni Simphonia v Es-duru in GrandeSerenade z izrazito bidermajersko melodiko, viri poro\xc4\x8dajo \xc5\xa1e o eni simfoniji in plesnih skladbah. Njegov slog je formalno lep, gladek, eleganten, lahek, naslanjajo\xc4\x8d se na vzore klasikov, zlasti Haydna. Bil je eden izmed najva\xc5\xbenej\xc5\xa1ih glasbenih oblikovalcev klasicisti\xc4\x8dnega obdobja pri nas in u\xc4\x8ditelj Luki Dolinarju.'