b'\n_START_ARTICLE_\nKme\xc4\x8dka zveza (zgodovinska)\n_START_PARAGRAPH_\nKme\xc4\x8dka zveza je bila slovenska kme\xc4\x8dka stanovska organizacija v prvi polovici 20. stoletja, ki je delovala v okviru slovenskega katoli\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega tabora. Njeni za\xc4\x8detki segajo v Avstro-Ogrsko, ko je bila 21. januarja 1907 v Mariboru ustanovljena Slovenska kme\xc4\x8dka zveza. Njen ustanovitelj in prvi predsednik je bil poslanec Ivan Ro\xc5\xa1kar. V okviru Slovenske kme\xc4\x8dke zveze je potem delovalo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo krajevnih kme\xc4\x8dkih zvez._NEWLINE_Omre\xc5\xbeje krajevnih kme\xc4\x8dkih zvez je delovalo naprej tudi po propadu Avstro-Ogrske, znotraj Kraljevine SHS. Po nastanku Dravske banovine se je krovna organizacija preimenovala v Jugoslovansko kmetsko zvezo za Dravsko banovino. Zaradi opozicijske dr\xc5\xbee do takratnega re\xc5\xbeima jo je banska uprava pod banom dr. Dragom Maru\xc5\xa1i\xc4\x8dem z odlokom 2. decembra 1931 razpustila._NEWLINE_Po spremembi re\xc5\xbeima junija 1935 so se za\xc4\x8dele priprave na njeno ponovno obuditev. Tako so 22. decembra 1935 privr\xc5\xbeenci slovenskega dela JRZ v Ljubljani izvedli ustanovni ob\xc4\x8dni zbor stanovske, strokovne in kulturne organizacije slovenskih kmetov Kme\xc4\x8dke zveze (KZ). Za njenega na\xc4\x8delnika so izvolili Janeza Brodarja, ki je bil na\xc4\x8delnik \xc5\xbee njene predhodnice, Jugoslovanske kmetske zveze za Dravsko banovino. \xc4\x8clan glavnega odbora KZ Ludvik Pu\xc5\xa1 se je leta 1936 \xc5\xa1tudijsko mudil v zahodni Evropi, kjer se je med drugim pobli\xc5\xbeje seznanil s flamsko Kme\xc4\x8dko zvezo (Boerenbond), ki obstaja \xc5\xa1e danes. Da bi KZ zajela \xc4\x8dim ve\xc4\x8d kme\xc4\x8dkega prebivalstva, se je nato njeno vodstvo zgledovalo po notranji organizacijski strukturi idejno sorodne flamske Kme\xc4\x8dke zveze in jo sku\xc5\xa1alo prilagoditi slovenskim razmeram. KZ je sicer v svojih pravilih poudarjala, da je nepoliti\xc4\x8dna organizacija, vendar je dejansko delovala kot podalj\xc5\xa1ana roka slovenskega dela JRZ. \xc4\x8clani vodstva KZ, bodisi banovinskega ali okrajnega, so bili aktivni tudi v vrstah strankinih prvakov slovenskega dela JRZ. KZ je sprejela gospodarski program JRZ in je v njegovem okviru sku\xc5\xa1ala re\xc5\xa1evati kme\xc4\x8dko vpra\xc5\xa1anje. Marca 1939 je imela Kme\xc4\x8dka zveza okrog 300 krajevnih odborov KZ, okrog 100 mladinskih odsekov KZ in ok. 70.000 \xc4\x8dlanov KZ.'