b'\n_START_ARTICLE_\nSocialna anksiozna motnja\n_START_SECTION_\nKognitivni vidik\n_START_PARAGRAPH_\nPri tem modelu socialne fobije gre za tiste, ki jih je groza tega kako jih bodo videli drugi. Lahko se po\xc4\x8dutijo preve\xc4\x8d srame\xc5\xbeljivi, preve\xc4\x8d pozornosti posve\xc4\x8dajo sebi ali imajo visoka pri\xc4\x8dakovanja za svoja dejanja. Glede na socialno psihologijo o samo predstavitvi, se ho\xc4\x8de oseba, ki trpi za socialno fobijo predstaviti kot oseba z lepimi manirami vendar sama ne verjame, da je tega zmo\xc5\xbena. Velikokrat pred, za njih, potencialno stresno situacijo ti ljudje namerno razmi\xc5\xa1ljajo, kaj bi lahko \xc5\xa1lo narobe in kako bi se spopadli z nastalo situacijo. Po dogodku imajo lahko ob\xc4\x8dutek, da so odreagirali nezadovoljivo. Posledi\xc4\x8dno bodo obravnavali kaj vse bi lahko bilo narobe in sramotno. Te misli se ne ustavijo takoj po dogodku ampak se lahko nadaljujejo tudi \xc5\xa1e tedne ali dlje. Misli so pogosto samouni\xc4\x8dujo\xc4\x8de in napa\xc4\x8dne. Ljudje s socialno fobijo so nagnjeni k temu, da si nevtralne ali nejasne pogovore razlagajo z negativnim pogledom in veliko \xc5\xa1tudij je pokazalo, da si ti ljudje zapomnijo ve\xc4\x8d negativnih spominov kot ostali. _NEWLINE_Primer bi lahko bil predstavitev delavca svojim sodelavcem. Med prezentacijo oseba lahko zajeclja in je potem zaskrbljena zaradi tega in misli, da so si vsi to zapomnili in ga sedaj gledajo druga\xc4\x8de. Tako mi\xc5\xa1ljenje pripelje do nadaljnega jecljanja, potenja in mo\xc5\xbenosti napada panike.\n_START_SECTION_\nVedenjski vidik\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna fobija se izra\xc5\xbea s konstantnim strahom pred eno ali ve\xc4\x8d situacijami pri katerih bi lahko bila oseba izpostavljena obsojanju drugih in strahu pred tem, da bi lahko odreagirala poni\xc5\xbeujo\xc4\x8de ali bila osramo\xc4\x8dena. Tako vedenje presega meje normalne srame\xc5\xbeljivosti in vodi do pretiranega izogibanja dru\xc5\xbebi in znatne socialne ali poklicne oviranosti. Zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8de so lahko \xc5\xbee skoraj vse socialne aktivnosti predvsem tiste, ki potekajo v manj\xc5\xa1ih skupinah, zmenki, zabave, pogovor z neznanci, intervjuji, itd._NEWLINE_Tisti, ki trpijo za to fobijo se bojijo biti obsojani s strani ostalih v dru\xc5\xbebi. V ve\xc4\x8dini so ljudje s socialno fobijo nervozni v prisotnosti oseb z avtoriteto in se po\xc4\x8dutijo nelagodno med zdravni\xc5\xa1kimi pregledi. Ljudje s to motnjo se lahko obna\xc5\xa1ajo ali kaj re\xc4\x8dejo na dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din in se potem tega sramujejo ali pa se po\xc4\x8dutijo poni\xc5\xbeane. Da bi se izognili takim situacijam se raje izolirajo od drugih in dru\xc5\xbebe. Lahko se po\xc4\x8dutijo neprijetno ob spoznavanju ljudi in so zadr\xc5\xbeani v ve\xc4\x8djih skupinah ljudi. V nekaterih primerih se to lahko poka\xc5\xbee kot izogibanje o\xc4\x8desnemu kontaktu ali kot zardevanje, ko so ogovorjeni._NEWLINE_Psiholog B.F. Skinner pravi, da so fobije kontrolirane s pobegom in izogibanjem. Primer: \xc5\xa0tudent zapusti u\xc4\x8dilnico, ko mora govoriti pred razredom (pobeg) in se v nadaljnje izogne predstavitvam pred razredom zaradi predhodne izku\xc5\xa1nje- pani\xc4\x8dnega napada (izogibanje). Izogibanje lahko vklju\xc4\x8duje skoraj patolo\xc5\xa1ko laganje posameznika, da bi si ohranil samopodobo in se izognil obsojanju drugih. Vedenje z manj\xc5\xa1im izogibanjem se ka\xc5\xbee v izogibanju o\xc4\x8desnemu kontaktu in prekri\xc5\xbeanju rok v izogib rokovanju.\n_START_SECTION_\nFiziolo\xc5\xa1ki vidik\n_START_PARAGRAPH_\nFiziolo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinki pri socialni fobiji so podobni kot pri ostalih anksioznih motnjah. Pri odraslih so to lahko solze, pretirano potenje, slabost, ote\xc5\xbeeno dihanje, tresenje in razbijanje srca. Lahko se pojavi motnja pri hoji (kadar so zaskrbljeni kako hodijo in zato lahko za\xc4\x8dnejo izgubljati ravnote\xc5\xbeje), \xc5\xa1e posebej \xc4\x8de gredo mimo ve\xc4\x8dje skupine ljudi. Zelo pogosto je zardevanje. Ti vidni simptomi pa samo \xc5\xa1e oja\xc4\x8dajo ob\xc4\x8dutek anksioznosti v prisotnosti drugih. \xc5\xa0tudija iz leta 2006 je pokazala, da je del mo\xc5\xbeganov imenovan amygdala (center strahu), del limbi\xc4\x8dnega sistema, hiperaktiven, ko so pacientom prikazane slike groze\xc4\x8dih obrazov ali groze\xc4\x8de/nevarne situacije. Ugotovili so, da pri pacientih z bolj izra\xc5\xbeeno socialno fobijo obstaja soodvisnost s pove\xc4\x8danim odzivom v amygdali.\n_START_SECTION_\nPovezanost z drugimi motnjami/boleznimi\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna fobija ka\xc5\xbee visoko stopnjo povezanosti z drugimi psihiatri\xc4\x8dnimi motnjami. \xc5\xa0tudija je pokazala, da ima 66 odstotkov tistih, ki trpijo za socialno fobijo vsaj \xc5\xa1e eno psihiatri\xc4\x8dno motnjo. Socialna fobija se velikokrat pojavi z nizko samopodobo in klini\xc4\x8dno depresijo, najverjetneje zaradi pomanjkanja osebnih razmerij in dolgo trajajo\xc4\x8de izolacije zaradi izogibanja socialnim situacijam. Z namenom, da bi si olaj\xc5\xa1ali simptome anksioznosti se veliko pacientov zateka k alkoholu in drugim substancam. Ocenjeno je, da je petina tistih, ki trpijo za socialno fobijo tudi odvisnikov od alkohola. Nekatere raziskave pa to ugotovitev zavra\xc4\x8dajo. Ena od najbolj dopolnilnih psihiatri\xc4\x8dnih stanj je depresija. Klini\xc4\x8dna depresija se 1.49 do 3.5 krat bolj pogosto pojavi pri tistih, ki \xc5\xbee trpijo za socialno fobijo. Poleg depresije so \xc5\xa1e ostale anksiozne motnje, \xc5\xa1e posebej, splo\xc5\xa1na anskiozna motnja. Visoko povezanost s socialno fobijo ima tudi osebnostna motnja izogibanja (25-89 odstotkov). Pacienti, ki trpijo za socialno fobijo so bolj nagnjeni k izogibanju skupinskim terapijam i bolj nagnjeni k ponovitvam bolezni v primerjavi s tistimi, ki nimajo obeh motenj isto\xc4\x8dasno. DSM-IV kriterij navaja, da posameznik ne more prejeti diagnoze socialne fobije, \xc4\x8de njegovi simptomi ka\xc5\xbeejo bolj na eno iz spektra avtisti\xc4\x8dnih motenj, kot je avtizem in aspergerjev sindrom. Zaradi visoke povezanosti in prekrivajo\xc4\x8dih se simptomov z ostalimi boleznimi, lahko zdravljenje oseb s socialno fobijo pomaga razumeti globlje le\xc5\xbee\xc4\x8de povezave ostalih psihiatri\xc4\x8dnih motenj. Obstaja raziskava, ki prikazuje, da je socialna fobija tesno povezana z bipolarbo motnjo in motnjo pozornosti in motnjo hiperaktivnosti (ADHD).\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave iskanja vzrokov za socialno fobijo so zelo ob\xc5\xa1irne, segajo od nevroznanosti do sociologije. Znanstveniki \xc5\xa1e niso ugotovili to\xc4\x8dnega vzroka za nastanek motnje. \xc5\xa0tudije so pokazale, da lahko genetika v povezavi z okoljskimi vplivi igra vlogo pri nastanku motnje. Socialna fobija ni povzro\xc4\x8dena z drugo mentalno motnjo ali z zlorabo substanc. _NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno se motnja za\xc4\x8dne na neki specifi\xc4\x8dni to\xc4\x8dki posameznikovega \xc5\xbeivljenja. Razvije se \xc4\x8dez \xc4\x8das, ko se oseba trudi, da bi si opomogla. S\xc4\x8dasoma se blaga nerodnost razvije v simptome socialne anskioznosti ali fobije.\n_START_SECTION_\nGenetika\n_START_PARAGRAPH_\nDokazano je bilo, da je tveganje za socialno fobijo 2- do 3-krat ve\xc4\x8dje, \xc4\x8de za njo \xc5\xbee trpi kdo od najbli\xc5\xbejih sorodnikov. To je lahko posledica genetike, lahko pa pomeni, da otroci razvijajo strah in izogibanje skozi procese opazovalnega u\xc4\x8denja ali star\xc5\xa1evske psihosocialne vzgoje. \xc5\xa0tudije izvedene na identi\xc4\x8dnih dvoj\xc4\x8dkih vzgajanih v razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeinah (zaradi posvojitve) so prikazale, da \xc4\x8de se je pri enem od dvoj\xc4\x8dkov razvila socialna fobija, je imel drugi 30-50 odstotkov ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti, da se pri njemu prav tako razvije ta motnja. Do neke to\xc4\x8dke ta dednost naj ne bi bila to\xc4\x8dna, na primer, \xc5\xa1tudije so pokazale, da \xc4\x8de star\xc5\xa1 trpi za katerokoli od anksioznih motenj ali klini\xc4\x8dno depresijo, potem bo otrok nekoliko bolj verjetno razvil anksiozno motnjo ali socialno fobijo. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da so star\xc5\xa1i otrok s socialno fobijo tudi sami bolj socialno izolirani. In pa, da je srame\xc5\xbeljivost pri star\xc5\xa1ih posvojiteljih precej povezana s srame\xc5\xbeljivostjo posvojenih otrok._NEWLINE_Odra\xc5\xa1\xc4\x8danje s preve\xc4\x8d za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1kimi in hiperkriti\xc4\x8dnimi star\xc5\xa1i je prav tako povezano s socialno fobijo. Mladostniki, ki so bili ocenjeni z negotovo navezanostjo do matere kot novorojen\xc4\x8dki so bili dvakrat bolj podvr\xc5\xbeeni razvoju anksioznih motenj, vklju\xc4\x8dno s socialno fobijo, v poznej\xc5\xa1i mladosti. _NEWLINE_Povezana linija raziskav je raziskovala vedenjske zadr\xc5\xbeke pri dojen\xc4\x8dkih. \xc5\xa0tudije so pokazale, da okoli 10-15 odstotkov posameznikov ka\xc5\xbee zgodnji zna\xc4\x8daj fobije, ki naj bi bil delno zaradi genetike. Nekateri nadalje ka\xc5\xbeejo znake skozi mladostni\xc5\xa1tvo in odraslost in so bolj podvr\xc5\xbeeni razvoju socialno anksiozne motnje.'