b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cmrlj\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cokato, gosto poraslo telo, jih \xc5\xbee na prvi pogled lo\xc4\x8di od ve\xc4\x8dine ostalih pravih \xc4\x8debel, a so za zanesljivo dolo\xc4\x8ditev pomembni manj\xc5\xa1i znaki. Zanesljiv znak so tri o\xc4\x8desca, ki so pri \xc4\x8dmrljih razporejena v ravni \xc4\x8drti na glavi (pri vseh ostalih v trikotnik), in podrobnosti v o\xc5\xbeiljenosti kril. Posebnost \xc4\x8dmrljev je tudi izredno dolg jezi\xc4\x8dek (glosa), ki predstavlja del ril\xc4\x8dka (proboscisa), oblike obustnega aparata pri pravih \xc4\x8debelah._NEWLINE_Mnogo vrst je kontrastno obarvanih z obro\xc4\x8di rjavih ali \xc4\x8drnih in svetlej\xc5\xa1ih (belih, rde\xc4\x8dkastih ali rumenih) barv po zadku in oprsju. Do neke mere je po vzorcu obarvanosti mo\xc5\xbeno dolo\xc4\x8dati vrste \xc4\x8dmrljev, vendar se lahko vzorec mo\xc4\x8dno razlikuje tudi med predstavniki iste vrste, zato je za zanesljivo dolo\xc4\x8ditev potreben pregled morfolo\xc5\xa1kih znakov._NEWLINE_Samci in samice se lo\xc4\x8dijo po \xc5\xa1tevilu hrbtnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d (tergitov) na zadku (samci 7, samice 6), \xc5\xa1tevilu \xc4\x8dlenov tipalnic (samci 13, samice 12) in deloma po obarvanosti - samci so pogosto svetlej\xc5\xa1i. Matica je po navadi ve\xc4\x8dja od delavk, a ne bistveno oz. so pri nekaterih vrstah ob koncu sezone delavke \xc5\xbee enako velike._NEWLINE_Matica in delavke imajo \xc5\xbeelo, ki nima kavlja, zaradi \xc4\x8desar lahko pi\xc4\x8dijo ve\xc4\x8dkrat zaporedoma ne da bi se po\xc5\xa1kodovale. Obi\xc4\x8dajno \xc4\x8dmrlji niso agresivni in pi\xc4\x8dijo le v izjemnih primerih. K pikom se zate\xc4\x8dejo le ob napadu na njihovo gnezdo ali kadar so neposredno ogro\xc5\xbeeni. Nekatere vrste plenilskih \xc4\x8dmrljev vdirajo v panje drugih vrst \xc4\x8dmrljev in ob napadu pikajo \xc4\x8dlane napadene kolonije. Drugih \xc5\xbeivali ne napadajo, razen kadar so neposredno ogro\xc5\xbeene.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cokato telo z ugodnim razmerjem med povr\xc5\xa1ino in prostornino, mo\xc4\x8dna odlakanost ter sposobnost termogeneze omogo\xc4\x8dajo \xc4\x8dmrljem poseljevati hladnej\xc5\xa1e predele sveta. Preferirajo odprte in vrstno bogate travnike v obmo\xc4\x8djih z dolgimi, a predvidljivimi obdobji hladnega vremena._NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjeni so po vsej Evraziji razen Arabskega polotoka in Ju\xc5\xbene Azije, ter po obeh Amerikah. Znotraj obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti je zna\xc4\x8dilno, da raje poseljujejo vi\xc5\xa1je nadmorske vi\xc5\xa1ine; najve\xc4\x8dja pestrost vrst je bila zabele\xc5\xbeena na Tibetanski planoti, v Alpah in Pirenejih. Vrsta Bombus polaris, ki \xc5\xbeivi na otoku Ellesmere na severu Kanade, je najbolj severno \xc5\xbeive\xc4\x8da vrsta socialnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk sploh. Umetno so bili raz\xc5\xa1irjeni tudi na Novo Zelandijo in Tasmanijo.'