b'\n_START_ARTICLE_\nAprilska vojna\n_START_SECTION_\nStanje na Balkanu pred vojno\n_START_PARAGRAPH_\nBalkan je bil skozi zgodovino kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de interesov velikih velesil. Sprva so bile to Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Francija in Rusija, s prihodom Mussolinija in Hitlerja na oblast pa sta se zanj za\xc4\x8deli zanimati tudi Italija in Tretji rajh, \xc4\x8deprav je bil sam Hitler mnenja, da se je zaradi te\xc5\xbeav potrebno Balkanu \xc5\xbee na dale\xc4\x8d izogniti. Prav zaradi teh interesov so za\xc4\x8dele balkanske dr\xc5\xbeave med seboj sklepati razli\xc4\x8dne sporazume, da bi si tako zagotovile varnost._NEWLINE_Gr\xc4\x8dija, Jugoslavija, Romunija in Tur\xc4\x8dija so leta 1934 sklenile balkansko zvezo, ki naj bi jim zagotovila ve\xc4\x8djo obrambo pred zunanjim sovra\xc5\xbenikom. Zveza je bila bolj ali manj izrazito nedemokrati\xc4\x8dna in protikomunisti\xc4\x8dna. Leta 1938 je Romunija sklenila z Nem\xc4\x8dijo gospodarski sporazum, ki je pomenil popolno podreditev romunskega gospodarstva nem\xc5\xa1kemu. Temu je leta 1940 sledil \xc5\xa1e posebni \xc2\xbbnaftni pakt\xc2\xab, po katerem je Romunija morala Nem\xc4\x8diji prodajati nafto po predvojnih cenah, \xc5\xa1e istega leta pa so v dr\xc5\xbeavo vstopile prve nem\xc5\xa1ke enote. Triindvajsetega novembra 1940 je dr\xc5\xbeava vstopila v trojni pakt. Ta pakt z Nem\xc4\x8dijo pa je kmalu podrl razmerje mo\xc4\x8di na Balkanu, zaradi \xc4\x8desar je pri\xc5\xa1lo do zahtev po ozemljih med sosednjimi dr\xc5\xbeavami (Sovjetska zveza, Mad\xc5\xbearska, Jugoslavija). Svoje interese je imela tudi Mad\xc5\xbearska, ki ni bila zadovoljna s potekom meje iz leta 1920. Ta je s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno Italijo za\xc4\x8dela sodelovati \xc5\xbee leta 1927, od leta 1934 pa se je to sodelovanje samo \xc5\xa1e poglobilo. Za nagrado je Mad\xc5\xbearska po nem\xc5\xa1ki okupaciji \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke dobila del njenega ozemlja in romunsko Transilvanijo. Leta 1940 je Mad\xc5\xbearska izstopila iz dru\xc5\xa1tva narodov in pristopila v trojni pakt. \xc5\xa0e istega leta je z Jugoslavijo podpisala sporazum o nenapadanju, vendar jo je aprila skupaj z Nem\xc4\x8dijo, Italijo in Romunijo kljub temu napadla. Profa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna je postala tudi Bolgarija. Ta je na videz \xc5\xbeelela ostati nevtralna, vendar je \xc5\xbee leta 1938 podpisala tajni bolgarsko-nem\xc5\xa1ki sporazum o oboro\xc5\xbeevanju, v igri pa je bilo tudi ozemlje Jugoslavije in Romunije. Sofija je sicer z Beogradom leta 1937 sklenila pakt o miru in ve\xc4\x8dnem prijateljstvu, prvega marca 1941 je ta dr\xc5\xbeava pristopila k trojnemu paktu. Politi\xc4\x8dno so si \xc5\xbeeleli polastiti tudi Gr\xc4\x8dije, ki pa vse do njenega padca leta 1941, ni nikoli podlegla pritisku nacizma in fa\xc5\xa1izma in si je vse do leta 1941 prizadevala ostati nevtralna, kljub temu da jo je napadla Italija, potem ko je ta predhodno brez ve\xc4\x8djih problemov okupirala Albanijo.\n_START_SECTION_\nStanje v jugoslovanski vojski leta 1941\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu pred drugo svetovno vojno se je \xc5\xa1tevilo sovra\xc5\xbenikov Jugoslavije naglo pove\xc4\x8dalo. Sprva sta bili to le Italija in Nem\xc4\x8dija, v drugi polovici tridesetih let pa se je to \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1e na Romunijo, Mad\xc5\xbearsko, Bolgarijo in Albanijo. Tako je bila do leta 1941 Jugoslavija, razen iz strani Gr\xc4\x8dije, obkro\xc5\xbeena s sovra\xc5\xbeniki, katerih namen je bil popolna likvidacija Jugoslavije ter prevzem njenega ozemlja._NEWLINE_Jugoslovanski vojski je bil znan koncept bliskovite vojne, \xc5\xa1e preden se je ta za\xc4\x8dela, vendar so bili njeni protiukrepi proti tej gro\xc5\xbenji pomanjkljivi in neresni. Jugoslovansko voja\xc5\xa1ko in politi\xc4\x8dno vodstvo je tako stopilo v vojno brez jasnih zamislih, kak\xc5\xa1na bo vojna, v kateri bi se utegnila znajti Jugoslavija. Tako se ni morala odlo\xc4\x8diti za ustrezno obrambo, ki bi ustrezala potrebam dr\xc5\xbeave. V glavnem so prevladovala stara stali\xc5\xa1\xc4\x8da iz prve svetovne vojne, ko je tedaj Srbija dosegla zmage na Ceru in Kolubari. Pri tem pa niso upo\xc5\xa1tevali, da so se razmere bistveno spremenile, saj se je mo\xc4\x8d in oboro\xc5\xbeitev napadalca bistveno pove\xc4\x8dala, pove\xc4\x8dala pa se je tudi hitrost napada. Le redki so se zavedali teh problemov, tistih, ki so jih \xc5\xbeeleli odpraviti, pa je bilo \xc5\xa1e manj in tako je bila sprejeta doktrina t. i. \xc2\xbbofenzivnega manevra\xc2\xab, ki je v glavnem temeljil na izku\xc5\xa1njah iz balkanske vojne in iz prve svetovne vojne. V veliki meri pa so se zana\xc5\xa1ali tudi na odpor naroda proti okupatorju, ki bi klasi\xc4\x8dni na\xc4\x8din spopada prenesel v partizanski na\xc4\x8din bojevanja._NEWLINE_Obramba dr\xc5\xbeave naj bi temeljila na \xc5\xa1iroki uporabi naravnih in umetnih ovir in uporabi topni\xc5\xa1tva. Vojska je v praksi \xc5\xa1e vedno uporabljala doktrino uporabe pehote in topni\xc5\xa1tva. Problemi so bili tudi s kadri, ki so bili ve\xc4\x8dinoma nesposobni in neve\xc5\xa1\xc4\x8di svojega dela, tudi enote so bile slabo pripravljene. Te so bile iz razli\xc4\x8dnih delov kraljevine in so pripadale razli\xc4\x8dnim etni\xc4\x8dnim skupinam, zato so bile v primeru vojne pripravljene braniti le svoje etni\xc4\x8dno ozemlje, kar je bistveno zmanj\xc5\xa1alo u\xc4\x8dinkovitost armade. Poleg tega pa taktiko ofenzivnega manevra nikoli ne bi bilo mogo\xc4\x8de izpeljati, ker vojska v enem dnevu ni mogla premestiti svojih enot za dvajset kilometrov, medtem, ko so jih lahko Nemci premestili za dvajset kilometrov v eni uri. Nespametna je bila tudi razporeditev enot. Te so bile razporejene na 3000 kilometrov dolgi meji, namesto da bi bile razporejene v globino, kar bi bistveno olaj\xc5\xa1alo obrambo._NEWLINE_Jugoslovanske meje so sicer za\xc4\x8deli utrjevati \xc5\xbee leta 1937, najprej na meji z Italijo (t. i. Rupnikova linija), nato pa leta 1939 \xc5\xa1e na meji z Avstrijo, Mad\xc5\xbearsko in Albanijo. Leta 1940 pa so se lotili \xc5\xa1e utrjevanja meje z Bolgarijo in Romunijo. Zaradi primanjkovanja finan\xc4\x8dnih sredstev, materiala, delavne sile in oro\xc5\xbeja je ve\xc4\x8dina utrdb na meji ostala nedokon\xc4\x8danih. Najve\xc4\x8dji problem je bila oboro\xc5\xbeitev. Kraljevina ni bila dovolj razvita, da bi lahko sama proizvajala vi\xc5\xa1je tehnolo\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje, saj je bila ve\xc4\x8dinoma agrarna dr\xc5\xbeava, zato je tega ve\xc4\x8dinoma kupovala v tujini. Ob izbruhu vojne je tega za\xc4\x8delo kroni\xc4\x8dno primanjkovati, zato je kupovala kakr\xc5\xa1nokoli oro\xc5\xbeje in tako se je zgodilo, da je armada imela 149 vrst oro\xc5\xbeij z ve\xc4\x8d kot 300 vrstami streliva, kar je izredno obremenjevalo logistiko. Materialne rezerve so bile pi\xc4\x8dle. Streliva za pehoto je bilo za 75 dni, za topni\xc5\xa1tvo pa niti za 100 dni. Protiletalsko topni\xc5\xa1tvo je imelo streliva le za 7 dni bojev, protitankovski topovi pa le dvesto nabojev na oro\xc5\xbeje._NEWLINE_Jugoslovanska vojska je tako vojno do\xc4\x8dakala v dveh rodovih, kopensko vojsko (pehota, topni\xc5\xa1tvo, konjenica, letalstvo, in\xc5\xbeenirstvo in druge enote) in mornarico. Vojno letalstvo je imelo 459 letal (125 lovcev, 173 bombnikov, 161 izvidni\xc5\xa1kih letal). Tankov je bilo le za vzorec, in sicer 101 zastarelih tankov francoske proizvodnje. Vojno ladjevje je imelo 32 ladij, ki so bile ve\xc4\x8dinoma tudi zastarele. Na Savi in Donavi je imelo \xc5\xa1e re\xc4\x8dno bojno ladjevje. Pred za\xc4\x8detkom vojne je vojska imela le 16 divizij, ki pa bi jih z mobilizacijo v treh do sedmih dneh pove\xc4\x8dala na 28, kar je bilo popolnoma nerealno.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drti za obrambo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi obrambni na\xc4\x8drt z oznako R-41 je nastal v za\xc4\x8detku leta 1941, ko so se nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete \xc5\xbee razporejale za napad. Pri tem na\xc4\x8drtu je bilo za obrambo kraljevine predvidenih 27 divizij, s \xc4\x8dimer naj bi upo\xc4\x8dasnili napredovanje sovra\xc5\xbenika na vseh frontah razen proti Albaniji in Zadru. Vojska bi se nato umaknila proti Gr\xc4\x8diji, kjer bi nato z zavezniki organizirala novo fronto. Nekaj podobnega je predvideval \xc5\xbee na\xc4\x8drt S iz leta 1938, ko so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete vkorakale v Avstrijo. Tega je nato leta 1940 nadomestil na\xc4\x8drt R-40, ko je Italija zasedla Albanijo._NEWLINE_V vseh na\xc5\xa1tetih na\xc4\x8drtih naj bi se jugoslovanska vojska postopoma umikala proti Gr\xc4\x8diji, podobno kot leta 1915. Vendar pa so vsi ti na\xc4\x8drti imeli bistveno pomanjkljivost, saj niso upo\xc5\xa1tevali izredne gibljivosti sovra\xc5\xbenika, ki bi tako z uporabo sodobne voja\xc5\xa1ke opreme brez te\xc5\xbeav presekal pot umikajo\xc4\x8di se vojski. \xc4\x8ceprav je bil na\xc4\x8drt R-41 izbolj\xc5\xa1ana razli\xc4\x8dica predhodnih na\xc4\x8drtov, je imel kljub temu veliko lukenj, razen tega pa ni bilo pripravljenega nobenega drugega rezervnega na\xc4\x8drta, saj je politi\xc4\x8dni in voja\xc5\xa1ki vrh do zadnjega trenutka verjel, da se bo vojni izognil.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ki na\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nUpor Jugoslavije trojnemu paktu je zmedel nem\xc5\xa1ke na\xc4\x8drte za napad na Sovjetsko zvezo (SZ). Zato je ta v naglici pripravila na\xc4\x8drt za napad na Jugoslavijo t. i. direktiva \xc5\xa1t. 25 (dodatek k operaciji Marita). Ta je predvidevala koncentri\xc4\x8dni napad iz smeri Avstrije in Bolgarije v smeri Beograda, tako bi napadalci uni\xc4\x8dili jugoslovansko vojsko ter prepre\xc4\x8dili njen umik proti Gr\xc4\x8diji. Nato pa je bilo potrebno preko jugoslovanskega ozemlja obiti Mataksasovo linijo ter napasti Gr\xc4\x8dijo. Nem\xc5\xa1ke sile so premestili kar v najve\xc4\x8dji naglici. Drugo armado, ki je bila na poti proti SZ, so sredi poti ustavili in jo napotili v Avstrijo in Mad\xc5\xbearsko. Dvanajsto armado v Romuniji pa so dodatno okrepili, v rezervi pa so imeli \xc5\xa1e pet divizij. Za napad so zbrali okoli 1.560 letal. Naloga romunske vojske je bila, da za\xc5\xa1\xc4\x8diti meje proti SZ, bolgarske pa proti Tur\xc4\x8diji. Italija je za napad pripravila 14 divizij, ki bi napadle v smeri Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke. Okrepili so tudi svoje sile v Albaniji, ki bi napadle v smeri Jugoslavije in Gr\xc4\x8dije. Tako so fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave skupaj zbrale 83 divizij z okoli dvema milijonoma vojakov, 2.500 tanki in 2.230 letali. Njena vojska je bila po \xc5\xa1tevilu vojakov dvakrat ve\xc4\x8dja od jugoslovanske, po \xc5\xa1tevilu tankov in letal pa kar \xc5\xa1estkrat.\n_START_SECTION_\nAprilska katastrofa\n_START_PARAGRAPH_\n5. februarja 1941 je nem\xc5\xa1ki zunanji minister Joachim von Ribbentrop v Berlinu od tajnega odposlanca kraljevine Jugoslavije zahteval, naj Jugoslavija pristopi k trojnemu paktu in da naj zato v Nem\xc4\x8dijo pridejo predstavniki jugoslovanske vlade. Nekaj dni kasneje so sledila pogajanja, na katerih je jugoslovansko vodstvo ugotovilo, da bo najbolje za kraljevino, da pristopi k trojnemu paktu in se tako izogne vojni, ki je ne more dobiti. Petindvajsetega marca 1941 je bil pakt dokon\xc4\x8dno podpisan kljub nasprotovanju ljudstva, ki je v ve\xc4\x8djih jugoslovanskih mestih organiziralo demonstracije. Njihov slogan, ki se je vpisal v zgodovino, je bil: \xc2\xbbBolje vojna kot pakt\xc2\xab (srb. Bolje rat nego pakt) in \xc2\xbbBolje grob kot su\xc5\xbeenjstvo\xc2\xab (srb. Bolje grob nego rob). Demonstracije in nered je izkoristila skupina probritansko usmerjenih oficirjev pod poveljstvom generala Du\xc5\xa1ana Simovi\xc4\x87a, ki je 27. marca izvedla dr\xc5\xbeavni udar ter strmoglavila vlado, na oblast pa postavila \xc5\xa1e mladoletnega kralja Petra. V nasprotju s pri\xc4\x8dakovanjem ljudstva pa se razmere po udaru niso kaj dosti spremenile, saj so \xc5\xa1e vedno veljali vsi sporazumi, ki jih je sprejela predhodna vlada._NEWLINE_Upor Jugoslavije 27. marca je Hitlerja osebno u\xc5\xbealil, ob enem pa mu je tudi prekri\xc5\xbeal na\xc4\x8drte za napad na SZ. Zato se je \xc5\xa1e istega dne odlo\xc4\x8dil, da bo Jugoslavijo popolnoma uni\xc4\x8dil. Pri tem pa je v svoj na\xc4\x8drt za napad vklju\xc4\x8dil tudi Italijo, Mad\xc5\xbearsko, Romunijo in Bolgarijo, v zameno za pomo\xc4\x8d pa jim je obljubil dele jugoslovanskega ozemlja._NEWLINE_Medtem pa je jugoslovanski vladi zmanjkovalo \xc4\x8dasa. Tretjega aprila je bila razgla\xc5\xa1ena mobilizacija, ki pa ni potekala po na\xc4\x8drtih, zato ta do konca vojne nikoli ni bila kon\xc4\x8dana. V zadnjem trenutku si je poskusila poiskati tudi zaveznike in pomo\xc4\x8d. \xc5\xa0ele tik pred nem\xc5\xa1kim napadom ji je uspelo z SZ skleniti pakt o nenapadanju. Pogajanja z Grki in Britanci pa niso prinesla nobenega uspeha razen dogovora, da bodo gr\xc5\xa1ke in jugoslovanske enote skupaj napadle italijanske v Albaniji.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nDo napada je pri\xc5\xa1lo v nedeljo 6. aprila 1941 okoli pete ure zjutraj brez vojne napovedi. Tega dne je nem\xc5\xa1ko letalstvo napadlo jugoslovanska voja\xc5\xa1ka letali\xc5\xa1\xc4\x8da ter se nato preusmerilo na Beograd. \xc4\x8ceprav je bil razgla\xc5\xa1en za odprto in nebranjeno mesto, mu nem\xc5\xa1ko letalstvo ni prizaneslo. V ve\xc4\x8d zaporednih letalskih napadih je bilo ubitih ve\xc4\x8d kot 20.000 ljudi. Z uspe\xc5\xa1no podporo letalstva in s pomo\xc4\x8djo pete kolone je nem\xc5\xa1ka armada hitro napredovala. Do 10. aprila je bila zavzeta \xc5\xbee skoraj vsa Makedonija, 3. armade, ki bi jo morala braniti, ni bilo ve\xc4\x8d. Na severu dr\xc5\xbeave, to\xc4\x8dneje v Sloveniji in na Hrva\xc5\xa1kem je napredovanje nem\xc5\xa1ke vojske potekalo po\xc4\x8dasi, saj ta \xc5\xa1e ni razvila polne bojne mo\xc4\x8di, tako da so med 6. in 10. aprilom tam potekali le lokalni spopadi. _NEWLINE_Zaradi poru\xc5\xa1enih mostov in nepri\xc4\x8dakovanega ve\xc4\x8djega odpora je prehod nem\xc5\xa1kih enot skozi Slovenijo potekal po\xc4\x8dasi. Te pa tudi niso imele oklepnih enot. 10. aprila je nem\xc5\xa1ka vojska na severu Jugoslavije spro\xc5\xbeila dokon\xc4\x8dno ofenzivo. Jugoslovanska 4. armada, ki bi morala zapirati pot proti Zagrebu, se je zaradi usta\xc5\xa1ke propagande sesula kot hi\xc5\xa1ica iz kart, zato so Nemci \xc5\xa1e isti dan vkorakali v Zagreb. Tega dne je bila v Zagrebu razgla\xc5\xa1ena tudi NDH (Neodvisna dr\xc5\xbeava Hrva\xc5\xa1ka)._NEWLINE_\xc5\xa0tiri dni po napadu je bilo stanje v jugoslovanski vojski katastrofalno. Tretje in \xc4\x8detrte armade ni bilo ve\xc4\x8d. Druga armada v Slavoniji in Ba\xc4\x8dki, 7. armada v Sloveniji in \xc4\x8dete primorskega armadnega obmo\xc4\x8dja so pod pritiskom nem\xc5\xa1ke vojske dobesedno razpadle. Peta armada, ki je branila Srbijo, je bila delno obkoljena vzhodno od Velike Morave. Divizije 1. in 2. armade pa so se umikale in se poizku\xc5\xa1ale reorganizirati na novih polo\xc5\xbeajih. Nekoliko ve\xc4\x8d uspeha je imela le 3. armada, ki je napadla italijanske polo\xc5\xbeaje v Albaniji._NEWLINE_Enajstega aprila sta Jugoslavijo napadli \xc5\xa1e Italija in Mad\xc5\xbearska, do napada pa je pri\xc5\xa1lo tudi iz smeri Romunije. Ker je bila v tem \xc4\x8dasu jugoslovanska vojska \xc5\xbee v popolnem razsulu, so njihove enote napredovale brez posebnih te\xc5\xbeav ter zavzemale pomembne prometne in industrijske objekte. Dvanajstega aprila so Nemci brez odpora zavzeli Beograd ter tako prekinili vse povezave med jugoslovanskimi enotami, ki so bile severno od Save, ter \xc4\x8detami, ki so bile v Srbiji in Bosni._NEWLINE_Medtem je jugoslovansko vlado zajela panika in je skupaj s kraljem preko Gr\xc4\x8dije zapustila dr\xc5\xbeavo in zbe\xc5\xbeala najprej v Jeruzalem, od tam pa odpotovala v London, kjer je ostala do konca vojne. Novi na\xc4\x8delnik vrhovnega poveljstva je 14. aprila nem\xc5\xa1kemu vrhovnemu poveljstvu ponudil premirje, ki pa ga ti niso sprejeli. Zahtevali so brezpogojno kapitulacijo. Medtem pa so njihove enote hitro napredovale v vse smeri, zaustaviti jih niso morale niti malo\xc5\xa1tevilne enote jugoslovanske vojske, ki so se napadu odlo\xc4\x8dno uprle. Sedemnajstega aprila je bilo vsega konec, preostanek jugoslovanske vlade je tega dne v Beogradu podpisal brezpogojno kapitulacijo.\n_START_SECTION_\nDogodki po kapitulaciji\n_START_PARAGRAPH_\nPo kapitulaciji so ve\xc4\x8dino jugoslovanske vojske odpeljali v ujetni\xc5\xa1tvo. Jugoslovansko ozemlje pa so po Hitlerjevem ukazu razdelili med Nem\xc4\x8dijo, Italijo, Mad\xc5\xbearsko, Romunijo in Bolgarijo. Nemci so zasedli severni del Slovenije, Mad\xc5\xbearska si je priklju\xc4\x8dila Prekmurje, Baranjo in Ba\xc4\x8dko ter okupirala Medjimurje, Bolgarija si je priklju\xc4\x8dila ve\xc4\x8dji del Makedonije, del Kosova in Vransko in Pirotsko okro\xc5\xbeje; Italijani so okupirali ju\xc5\xbeni del Slovenije, ustanovili ljubljansko pokrajino in jo razglasili za del Italije. Prilastili so si tudi velik del Hrva\xc5\xa1ke, in sicer Su\xc5\xa1ak z zaledjem in z vsemi otoki hrva\xc5\xa1kega primorja z izjemo otoka Pag, Dalmacijo od Zadra do Splita, Boko Kotorsko in vse dalmatinske otoke razen Hvara, Bra\xc4\x8da in otokov dubrovni\xc5\xa1kega primorja. Albaniji, ki so jo nadzorovali Italijani, so priklju\xc4\x8dili Metohijo in del Kosova, del Makedonije, nekaj mest v \xc4\x8crni gori in del Sand\xc5\xbeaka. Iz ostankov Hrva\xc5\xa1ke, Bosne in Hercegovine ter Srema je nastala Neodvisna dr\xc5\xbeava Hrva\xc5\xa1ka (NDH), ki je bila pod mo\xc4\x8dnim vplivom Nemcev in Italijanov._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je imela nem\xc5\xa1ka vojska med boji za Jugoslavijo in Gr\xc4\x8dijo relativno malo izgub, je to nepremi\xc5\xa1ljeno dejanje Hitlerja na koncu veliko stalo, saj je moral kar za celih pet tednov prelo\xc5\xbeiti napad na Sovjetsko zvezo. Prav zaradi teh petih tednov je nem\xc5\xa1ko vojsko prehitela ostra ruska zima ter zaustavila njihovo napredovanje proti Moskvi.'