b'\n_START_ARTICLE_\nCezarjeva mostova \xc4\x8dez Ren\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nPri osvajanju Cezarjeve Galije je bilo potrebno utrditi vzhodno mejo novih pokrajin proti roparskim germanskim plemenom. Plemena so se po\xc4\x8dutila varno na vzhodni strani reke Ren, saj so zaupali reki kot naravni meji, ki je sicer ponujala kritje pred napadi. Cezar se je odlo\xc4\x8dil, da se z njimi soo\xc4\x8di. Prav tako je \xc5\xbeelel pokazati podporo Ubianom, zavezni\xc5\xa1kemu nem\xc5\xa1kemu plemenu iz druge strani reke Ren. Medtem ko bi lahko pre\xc4\x8dkali reko s \xc4\x8dolni, kot so ponudili Ubiani, se je odlo\xc4\x8dil, da zgradi most, s \xc4\x8dimer je hotel dokazati sposobnost Rima spopasti se v vsakem trenutku z germanskimi plemeni in poleg tega, kot je navedeno v njegovem Commentarii de bello Gallico (komentarju na galske vojne), se ta pristop sklada z njegovim dostojanstvom in slogom, bolj kot karkoli drugega.\n_START_SECTION_\nPrvi most\n_START_PARAGRAPH_\nZa izgradnjo prvega mostu je Cezar po vsej verjetnosti izbral lokacijo med Andernachom in Neuwiedom, dolvodno od Koblenza na reki Ren. Knjiga 4 (Liber IV) njegovih komentarjev daje tehni\xc4\x8dne podrobnosti tega lesenega pali\xc4\x8dnega mostu. Dvojni leseni piloti so bili zabitih v dno reke, ki so jih zabili s pomo\xc4\x8djo velikega kamna in vitla za njegovo dvigovanje, pri \xc4\x8dimer so podporne kole pripeljali v strugo s \xc4\x8dolni. Skrajna gorvodna in dolvodna pilota sta po\xc5\xa1evna in zavarovana z gredjo, nato je ve\xc4\x8d segmentov povezanih za osnovo mostu. Nasprotujo\xc4\x8da modela sta bila predstavljena na podlagi njegovega opisa.  Lo\xc4\x8deni gorvodno piloti so bili uporabljeni kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditne ovire proti ladijskim in morebitnim drugim napadom, medtem ko so stra\xc5\xbeni stolpi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pristop. Dol\xc5\xbeina mostu je bila ocenjena na 140 do 400 m, njegova \xc5\xa1irina 7 do 9 m. Globina reke je lahko dosegla do 9,1 m._NEWLINE_Gradnja mostu je pokazala, da bi \xc5\xa1el lahko Julij Cezar, in Rim, kamorkoli, pa \xc4\x8deprav le za nekaj dni. Ker je imel na razpolago ve\xc4\x8d kot 40.000 vojakov, so zgradili prvi most v samo 10 dneh z uporabo lokalnega lesa. Pre\xc4\x8dkal ga je s svojimi \xc4\x8detami na vzhodni strani in za\xc5\xbegal nekaj vasi, vendar je ugotovil, da so se plemena Sikambri in Svebi premaknili proti vzhodu. Plemena so se zdru\xc5\xbeila in so bila pripravljena se spopasti s cesarjevo vojsko. Ko je Cezar sli\xc5\xa1al za to, je hitro zapustil obmo\xc4\x8dje in za sabo poru\xc5\xa1il most. Stal je le 18 dni. Cezar se je brez ve\xc4\x8djih bojev vrnil v Galijo.\n_START_SECTION_\nDrugi most\n_START_PARAGRAPH_\nDve leti kasneje, tik ob lokaciji prvega mosta, verjetno pri dana\xc5\xa1njem Urmitzu (blizu Neuwieda), je Cezar postavili drugi most, zgrajen "v nekaj dneh", kot je opisano v knjigi 6 (Liber VI). Njegove ekspedicijske sile so vdrle na pode\xc5\xbeelje, vendar niso naletela na ve\xc4\x8dje nasprotovanje, saj so se Svebi umaknili. Po vrnitvi v Galijo je most spet podrl.\n_START_SECTION_\nRezultat\n_START_PARAGRAPH_\nCezarjeva strategija je bila u\xc4\x8dinkovita, ker je bil sposoben braniti vzhodno mejo Galije. Pokazalo se je, da so bili Rimljani sposobni z lahkoto pre\xc4\x8dkati Ren in odslej ve\xc4\x8d stoletij ni bilo pomembnih germanskih vdorov preko Rena. Poleg tega mu je ta dose\xc5\xbeek slu\xc5\xbeil pri zagotavljanju njegove slave doma._NEWLINE_V \xc4\x8dasu rimske kolonizacije doline Rena je bilo pozneje zgrajenih ve\xc4\x8d stalnih mostov: pri Castra Vetera (Xanten), Colonia Claudia Ara Agrippinensium (K\xc3\xb6ln), Confluentes (Koblenz), in Moguntiacum (Mainz).\n_START_SECTION_\nPolemika o lokaciji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0pekulacije o lokaciji mostov, zaradi za\xc4\x8dasne narave gradnje in pomanjkanja natan\xc4\x8dnih podatkov v Cezarjevem poro\xc4\x8dilu, obstajajo. Toda izkopanine na podro\xc4\x8dju Andernach-Neuwieda so dale ostanke pilotov, ki naj bi bili ostanki Cezarjevih mostov. Kot alternativna omenjeni lokaciji je bila omenjeno mesto ju\xc5\xbeno od Bonna.'