b'\n_START_ARTICLE_\nPraznik dela\n_START_PARAGRAPH_\nPraznik dela (znan tudi kot prvi maj) je mednarodni praznik delavstva, ki ga 1. maja vsako leto praznujejo v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav sveta, redka izjema so ZDA. Praznik je izvorno spomin na krvave demonstracije v ameri\xc5\xa1kem Chicagu v teh dneh leta 1886, znane pod imenom Haymarketski izgred, pa tudi najve\xc4\x8dje praznovanje socialnih dose\xc5\xbekov mednarodnega delavskega gibanja. Zaradi politi\xc4\x8dno levega navdiha, ki ga nosi praznik, je bil prvi maj skozi vso svojo zgodovino izstopajo\xc4\x8di dogodek za demonstracije razli\xc4\x8dnih socialisti\xc4\x8dnih, komunisti\xc4\x8dnih in anarhisti\xc4\x8dnih skupin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTradicija prvega maja kot mednarodnega praznika dela se pri\xc4\x8denja v letu 1886 s Haymarketskim izgredom, ko je Federacija organiziranih obrti in delavskih zvez po uspehih, ki jih je doseglo kanadsko delavsko gibanje zlasti leta 1872, zahtevala ve\xc4\x8d delavskih pravic, med njimi predvsem uzakonjen 8-urni delavnik. V podporo pritisku delavskih organizacij, da bi ta predpis stopil v veljavo s 1. majem tega leta, so se na ta rok v Chicagu organizirale trume delavcev in pri\xc4\x8dele splo\xc5\xa1no stavko. 4. maja so se delavci zbrali na mestnem trgu Haymarket, kjer je po za\xc4\x8detnem miru pred policijsko \xc4\x8deto vendarle eksplodirala bomba in ubila 8 policistov. Na to je policija odgovorila s streljanjem in ranjenjem ve\xc4\x8d deset ljudi; ker mnogi niso tvegali morebitne aretacije ob obisku uradne zdravstvene pomo\xc4\x8di, se je \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev ustavilo pri 11. Kasneje je bila pravica do 8-urnega delavnika kljub vsemu uveljavljena, v spomin na tragi\xc4\x8den dogodek pa so se odvili tudi veliki izgredi leta 1894 in 1919._NEWLINE_Po teh dogodkih se je ta majski dan v delavskih krogih imel za praznik dela, ki so ga ljudje obele\xc5\xbeevali z razli\xc4\x8dnimi rituali, med drugim v mno\xc5\xbeici de\xc5\xbeel s kurjenjem kresov v spomin na dogodke leta 1886. V 20. stoletju je prvi maj pridobil uraden status praznika dela, za\xc4\x8den\xc5\xa1i v Sovjetski zvezi. Praznovanja delavskega dne so v \xc4\x8dasu hladne vojne v komunisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah dobila obliko velikih voja\xc5\xa1kih parad in vladno podprtih zborovanj delavstva._NEWLINE_V dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu je obele\xc5\xbeevanje prvega maja \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno povezano z velikimi zborovanji ali protesti delavcev po mnogih mestih celotnega sveta, navadno pa jih organizirajo delavske organizacije, kakr\xc5\xa1ne so sindikati. Temu pa ni tako v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, kjer je, zlasti v slednjih, protikomunisti\xc4\x8dna politika v prvi polovici 20. stoletja, znana tudi kot rde\xc4\x8di strah, pregnala praznovanje prvega majskega dne in ga nadomestila z dnevom prava.\n_START_SECTION_\nPoskusi nadome\xc5\xa1\xc4\x8danja prvega maja\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi zgodovino se je odvilo mnogo razli\xc4\x8dnih poskusov, ki so si prizadevali nadomestiti ali izni\xc4\x8diti tradicije in pomen prvega maja ter s tem levo politi\xc4\x8dno ideologijo, a je za dana\xc5\xa1nje razmere pomembna le pe\xc5\xa1\xc4\x8dica izmed teh prizadevanj. Izmed njih je najbolj uspela opustitev praznovanja prvega maja v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah, ki so znane po svoji mo\xc4\x8dni protikomunisti\xc4\x8dni tradiciji. V njih se tako danes praznuje Delavski dan v prvem ponedeljku septembra, ko se obele\xc5\xbeuje pomen ameri\xc5\xa1kih delavcev pri blaginji in mo\xc4\x8di dr\xc5\xbeave. 1. maj pa v ZDA velja kot dan prava, ki izkazuje pomen pravnega sistema za dru\xc5\xbebo in njeno ureditev._NEWLINE_Social-demokratske stranke prednacisti\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke Weimarske republike niso uzakonile prvega maja, pa\xc4\x8d pa so to napravili nacisti v za\xc4\x8detku svojega vladanja. Imenovali so ga za dan dela, ob tem pa prepovedali kakr\xc5\xa1nakoli socialisti\xc4\x8dno usmerjena zborovanja delavcev v tem dnevu. 2. maja 1933 so nacisti prepovedali vse proste delavske zveze in druge neodvisne delavske organizacije v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev je verski navdih prvemu maju sku\xc5\xa1ala dodati leta 1955, ko ga je razglasila za dan Svetega Jo\xc5\xbeefa Delavca. Dokaj pozno je tako poskusila spremeniti nereligiozno naravo tega praznika.\n_START_SECTION_\nLokalne tradicije\n_START_PARAGRAPH_\nOd konca 90. let 20. stoletja dalje prihaja v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu do obse\xc5\xbenih in nasilnih demonstracij protikapitalisti\xc4\x8dnega gibanja, ki se mnogokrat kon\xc4\x8dajo s spopadi protestnikov in policije._NEWLINE_Tak\xc5\xa1na tradicija praznovanja prvega maja pa izhaja iz Nem\xc4\x8dije, in sicer iz leta 1929. Takrat je Nem\xc5\xa1ka socialdemokratska stranka prepovedala letne delavske demonstracije v Berlinu. Nem\xc5\xa1ka komunisti\xc4\x8dna partija, ki je bila v tistem \xc4\x8dasu najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a stranka v Berlinu, je kljub temu sklicala prvomajske demonstracije, posledica \xc4\x8desar je bilo 11.000 izstreljenih nabojev, 32 smrtnih \xc5\xbertev in vsaj 80 te\xc5\xbekih ranjencev zaradi policijskega nasilja. Ta incident, ki ga nem\xc5\xa1ki jezik pomni kot \xc2\xbbBlutmai\xc2\xab (krvavi maj), je mo\xc4\x8dno poglobil razhajanja med obema osrednjima levima strankama, socialdemokrati in komunisti. Posledi\xc4\x8dna nezmo\xc5\xbenost skupnega nastopa je bila soodgovorna za vzpon nacisti\xc4\x8dne stranke leta 1933. Tudi v dana\xc5\xa1nji Nem\xc4\x8diji imajo prvomajska zborovanja mo\xc4\x8dan politi\xc4\x8den prizvok, od leta 1987 dalje pa so znane po svoji nasilnosti, ko se radikalni levi\xc4\x8darji spopadajo s policisti. V zadnjih letih so kot provokacijo svoja zborovanja tega dne organizirali tudi skrajni desni\xc4\x8darji, kar je vodilo do spopadov med obema skupinama demonstrantov.\n_START_SECTION_\nPrvi maj v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPred 2. svetovno vojno se praznik v Sloveniji ni uradno obele\xc5\xbeeval, \xc4\x8deprav so neuradne slovesnosti obstajale in jih oblast na\xc4\x8deloma ni prepovedovala. Prvo uradno praznovanje je bilo pod nacisti\xc4\x8dno nem\xc5\xa1ko oblastjo 1941 (v Nem\xc4\x8diji so praznik prvi\xc4\x8d uradno uvedli nacionalsocialisti 1933 in ga med vojno raz\xc5\xa1irili na zasedena obmo\xc4\x8dja). Mnenja zgodovinarjev o tem, \xc4\x8de in v kak\xc5\xa1nem obsegu so pri praznovanju sodelovali doma\xc4\x8di Komunisti (v tem \xc4\x8dasu je veljal pakt Ribbentrop-Molotov) so deljena._NEWLINE_Slovenska tradicija prvi maj obele\xc5\xbeuje zlasti s kresovi in no\xc5\xa1njo nageljnov. Prvi maj je po vojni s kurjenjem kresov in postavljenjem mlajev nadomestil praznik sv. Krstnika oz. kresne no\xc4\x8di.'