b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa3o Miguel (otok)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1427 je S\xc3\xa3o Miguel postal drugi otok, ki ga je Gon\xc3\xa7alo Velho Cabral odkril, da bi ga naselili kolonisti iz kontinentalne Portugalske. Ta datum je negotov, saj se domneva, da je bil otok odkrit med letoma 1426 in 1437 in vpisan v portolan (starodavne pomorske karte, ki so bile prvi\xc4\x8d izdelane v 13. stoletju) v sredini 14. stoletja. Njegovo odkritje je kasneje zabele\xc5\xbeil o\xc4\x8de Gaspar Frutuoso v zgodovini Azorov, Saudades da Terra, ko je zapisal: Ta otok S\xc3\xa3o Miguel, kjer smo ... smo, je gorski in pokrit z grapami in je bil, ko smo ga odkrili, prekrit z drevesi ... zaradi njegove vla\xc5\xbenosti, s svojimi vodnimi prhami in soteskami, toplimi s soncem ... _NEWLINE_Bilo je nekje po za\xc4\x8detku naselitve Povoa\xc3\xa7\xc3\xa3o Velha (na jugovzhodni obali), ko se je med 1439-1444 pojavilo v kraterju Sete Cidades (takrat nenaseljeno). O natan\xc4\x8dnem datumu ni zapisov, Gaspar Frutuoso pa je opozoril, da so se pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki, ki so se vrnili v Sao Miguel (kmalu po odkritju), sre\xc4\x8dali z zahodnim delom otoka, ki se je popolnoma spremenil, debla in plovec so plavali v vodah okoli otoka. Po pristanku v Povoa\xc3\xa7\xc3\xa3o so naseljenci poro\xc4\x8dali o ob\xc4\x8dutku tresenja in popotresnih sunkih; ... tisti naseljenci, ki so \xc5\xbeiveli v svojih zemeljskih luknjah iz slame in sena, so sli\xc5\xa1ali skoraj velik glasen zvok, grmenje in prhanje, ki je prihajalo iz zemlje z velikimi potresi, ki je \xc5\xa1e vedno potekala subverzija, ogenj z vrha pa je izginil._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 15. stoletja je Infante D. Henrique prvi\xc4\x8d odobril naselje na Azorih, \xc5\xa1tevilni naseljenci iz zgodovinskih pokrajin Estremadura, Alto Alentejo, Algarve in Madeira pa so odpotovali v S\xc3\xa3o Miguel, pod Carta R\xc3\xa9gia (uredba regenta). Plodna tla in zmerno podnebje so privabili naseljence iz drugih dr\xc5\xbeav, zlasti francoskih in kulturnih manj\xc5\xa1in, kot so Judje in nekateri Mavri. Njegov geografski polo\xc5\xbeaj in rodovitna tla so omogo\xc4\x8dila hiter gospodarski razvoj. Z ustanovitvijo voja\xc5\xa1ke garnizije je otok postal obvezno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v afri\xc5\xa1ki in azijski trgovinski menjavi, izvoz sladkorja in kasneje Orcein\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 (barvilo, ki se je izvozilo v Flandrijo za izdelavo blaga), je stabiliziralo izvozno trgovino otoka._NEWLINE_Prva prestolnica otoka je bila Vila Franca do Campo, ki jo je prizadel potres leta 1522 in zemeljski plazovi. Tragedija je pomagala povzdigniti Ponta Delgado v upravni in gospodarski status prestolnice in poslovnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da iz leta 1546._NEWLINE_Med portugalsko nasledstveno krizo leta 1580 so ljudje iz S\xc3\xa3o Miguela zmagali v pomorski bitki Vila Franca proti francoski eskadrilji, ki je podpirala zahteve pretendenta Ant\xc3\xb3nia, Priora Crata._NEWLINE_S portugalsko obnovitveno vojno (1640) je otok ponovno pridobil polo\xc5\xbeaj trgovskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in vzpostavil nove stike z Brazilijo, ki je bila v tem obdobju mo\xc4\x8dno kolonizirana. Nekatere oto\xc5\xa1ke zgodovinske stavbe, vklju\xc4\x8dno z dvorci in cerkvami, izvirajo iz tega obdobja; arhitekturna \xc5\xa1iritev in razvitost otoka izvira iz prihodkov od izvoza pomaran\xc4\x8d, predvsem v Veliko Britanijo._NEWLINE_Leta 1831, v \xc4\x8dasu liberalnih vojn, po pristanku vojakov, ki so bili zvesti kraljici Mariji II. v Nordesteju (ki jih je poslal bodo\xc4\x8di vojvoda Terceira), je bil organiziran odpor proti absolutisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu na otoku. Leta 1832 je ta vojska razglasila pripadnost ustavni monarhiji in kraljici Mariji, ki je ustvarila kontingent, ki je plul na kontinent, kjer so bili vklju\xc4\x8deni v osvoboditev Porta._NEWLINE_Po liberalnih vojnah se je za\xc4\x8delo obdobje razcveta gospodarstva in raz\xc5\xa1irilo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Ponta Delgada z izvozom novih pridelkov, kot so \xc4\x8daj, ananas in tobak. Razvoj ribi\xc5\xa1ke industrije, pridelava \xc5\xbeivil in \xc5\xa1iritev mle\xc4\x8dne industrije so omogo\xc4\x8dili rast \xc5\xa1tevilnih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d na otoku._NEWLINE_Po negeljnovi revoluciji je otok dobil sede\xc5\xbe predsedstva avtonomne regije Azori, ki je v Ponta Delgadi, medtem ko je njegov gospodarski, dru\xc5\xbebeni in politi\xc4\x8dni pomen v arhipelagu \xc5\xa1e naprej nara\xc5\xa1\xc4\x8dal.\n_START_SECTION_\nBiom\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavni gozd lovorja - laurisilva - je ve\xc4\x8dinoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z obdelanimi polji in uvo\xc5\xbeenimi drevesi in rastlinami, kot so vseprisotna drevesa kriptomerije. Obstaja nekaj vro\xc4\x8dih izvirov (caldeiras), ki se na splo\xc5\xa1no nahajajo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du otoka, na obmo\xc4\x8dju, ki se razteza od Povoa\xc3\xa7\xc3\xa3o do Nordeste._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja nadmorska vi\xc5\xa1ina na S\xc3\xa3o Miguelu je Pico da Vara na 1103 metri. Le\xc5\xbei na vzhodnem koncu otoka in je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du posebnega varstvenega obmo\xc4\x8dja, ki vsebuje najve\xc4\x8dji ostanek laurisilvenega gozda na otoku, ki je dom endemi\xc4\x8dne in kriti\xc4\x8dno ogro\xc5\xbeene ptice, azorskega kalina (Pyrrhula murina)._NEWLINE_Na voljo so ogledi kitov, ki se za\xc4\x8dnejo od Ponta Delgade in Vila Franca do Campo. Vidimo lahko morske \xc5\xbeelve, delfine in kite grbavce (Megaptera novaeangliae).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot na drugih otokih v arhipelagu, na S\xc3\xa3o Miguel vplivajo morski tokovi in vetrovi, zlasti pa ciklonski zalivski tok. Deluje kot zmerna sila na otokih, pri \xc4\x8demer ohranja temperature med 14 \xc2\xb0 C in 26 \xc2\xb0 C skozi vse leto. Lokacija otoka omogo\xc4\x8da tudi ob\xc4\x8dutljivost na \xc5\xa1tevilne atlantske nevihte, padavine pa so v zimskih obdobjih pogoste. \xc4\x8ceprav so podnebni re\xc5\xbeimi odvisni od lokalne topografije, ima najve\xc4\x8dje mesto Ponta Delgada subtropsko sredozemsko podnebje (K\xc3\xb6ppen Csa) z nizko sezonsko variabilnostjo in nihanjem dnevne temperature.'