b"\n_START_ARTICLE_\nLastovka \xc4\x8dez ocean\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nV pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v New Yorku se na Lastovko, poltovorno jugoslovansko ladjo, vkrca 12 potnikov, ki se vra\xc4\x8dajo iz Amerike v domovino._NEWLINE_Vesna, novinarka in \xc5\xa1tudentka zemljepisa, je od\xc5\xa1la v Kolorado na obisk k stricu Martinu. Ta jo je hotel poro\xc4\x8diti s sinom Billyjem; ker tega ni \xc5\xbeelela, se sedaj po treh mesecih vra\xc4\x8da. Na ladji jo ves \xc4\x8das nadleguje radiotelegrafist Miro, pred katerim jo re\xc5\xa1i slepi potnik, emigrant Gregor, ki je nekdanji belogardist._NEWLINE_Mrs. Betty Bobbich, nekdaj Breznikova Lizika, je leta 1913 kot petnajstletno dekle od\xc5\xa1la slu\xc5\xbeit v daljno de\xc5\xbeelo. Bila je lastnica bencinske \xc4\x8drpalke, saloona in restavracije. Imela je tudi pet otrok. Sedaj pa se po 45 letih vra\xc4\x8da v doma\xc4\x8di Log preverit, kak\xc5\xa1ne so tam razmere za delo._NEWLINE_Jakli\xc4\x8devi, John, Marta in Karlek potujejo v Beograd, kjer bo imel Jakli\xc4\x8d slu\xc5\xbebo. Marta nasprotuje selitvi in se na ladji zaplete s potnikom Petrom Urbasom, za katerega se izka\xc5\xbee, da je nekdanji komandant belogardistov. Ta se spopade z Gregorjem, ker zavrne sodelovanje z njim. Gregor v samoobrambi ustreli Petra s kapitanovim revolverjem. Na koncu John sprejme Marto nazaj._NEWLINE_Toma\xc5\xbe Grum pride v Ameriko leta 1890. Poro\xc4\x8dil se je s Primorko Leno in imel h\xc4\x8derko Pavlo. Sodeloval je v razli\xc4\x8dnih slovenskih dru\xc5\xa1tvih, re\xc5\xbeiral igre in pel v pevskem zboru. Vrnitve ne do\xc4\x8daka, saj do\xc5\xbeivi sr\xc4\x8dni infarkt in umre._NEWLINE_Jack Rotar, gozdar in izvrsten igralec harmonike, se vra\xc4\x8da k svoji h\xc4\x8deri in vnukom, za katere je zvedel \xc5\xa1ele pred kratkim._NEWLINE_Fred O'Green in h\xc4\x8di Nelly potujeta v Francijo na zdravstveno konferenco, vendar se bosta prej \xc5\xa1e ustavila v rodnem kraju Nellyjine babice, da ji prineseta \xc5\xa1katlo doma\xc4\x8de zemlje. Nelly se zaljubi v dijaka Milana in on vanjo._NEWLINE_Jera Starova\xc5\xa1nik je od\xc5\xa1la v Ameriko obiskat svojega mo\xc5\xbea in sina, ki ju ni videla \xc5\xbee 25 let. Tam se ne po\xc4\x8duti doma\xc4\x8de, zato s pomo\xc4\x8djo prijaznega gostilni\xc4\x8darja pobegne v Slovenijo._NEWLINE_Frenk Srebot je \xc5\xa1el iz doma\xc4\x8dega Brinja preko lu\xc5\xbee za zaslu\xc5\xbekom. Kopal je zlato v Central Cityju, nato imel farmo koko\xc5\xa1i, gojil ju\xc5\xbeno sadje in nazadnje imel \xc5\xa1e odpad avtomobilov. Sedaj se vra\xc4\x8da k \xc5\xbeeni, ki ne ve da prihaja._NEWLINE_Nekaj ur pred kon\xc4\x8dnim pristankom v Reki se Vesna sprehaja po krovu in razmi\xc5\xa1lja o Jakli\xc4\x8devih, ki se bodo odpeljali v svojem avtomobilu, o Jeri, katere ne bo nih\xc4\x8de pri\xc4\x8dakoval, o Mrs. Betty, ki jo bo do\xc4\x8dakala delegacija iz njene vasice, o Rotarju, ki pijan dvomi o tem ali je tisto res njegova h\xc4\x8derka in nazadnje \xc5\xa1e o Grumu na katerega bodo kaj kmalu vsi pozabili.\n_START_SECTION_\nKritike, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbRoman pripoveduje o izseljencih, ki se na ladji Lastovka vra\xc4\x8dajo iz Amerike v domovino. Vsakdo od teh pu\xc5\xa1\xc4\x8da v Ameriki del svojega sveta, v domovini pa pri\xc4\x8dakuje drugi del. To okolje oziroma ti ljudje s precej burnimi usodami so pisatelju ponudili prilo\xc5\xbenost za fabulativno pestrost, to pa je Ingoli\xc4\x8d tudi s pridom izkoristil in na \xc5\xa1iroko razpredel mre\xc5\xbeo njihovih dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8din, poleg tega pa je s spretno, po doma\xc4\x8dih razmerah di\xc5\xa1e\xc4\x8do kriminalko, ali lahko tudi druga\xc4\x8de, po kriminalki di\xc5\xa1e\xc4\x8do doma\xc4\x8do zgodbo, kon\xc4\x8dno osredoto\xc4\x8dil dogajanje na o\xc5\xbeje okolje, na Lastovko samo, ter tako dal romanu smotrno fabulativno ubranost in kompozicijsko jedro.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa0ifrer 1966: 11)_NEWLINE_\xc2\xbbRoman je sestavljen iz \xc5\xa1tevilnih individualnih zgodb, predvsem iz zgodb, pripetljajev, do\xc5\xbeivetij iz minulosti. Ve\xc4\x8dina jih zraste kot spomine na prehojeno pot, na njene najbolj ozke odseke. Svoje zgodbe o preteklosti odpirajo popotniki med sre\xc4\x8danji na ladji, med kosili in ve\xc4\x8derjami; omizja si pripovedujejo zgodbe svojega burnega \xc5\xbeivljenja, presojajo svoje sre\xc4\x8de in nesre\xc4\x8de, ubesedujejo v glavnem mu\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje, opisujejo tudi dru\xc5\xa1tveno dejavnost, s katero bi podalj\xc5\xa1evali narodno identiteto. Predvsem pa vedo povedati zgodbe, kako domovine kljub vsemu v sebi ni mo\xc4\x8d o\xc4\x8duvati, \xc5\xa1e manj si jo je mo\xc4\x8d objektivno vrniti, zgodbe o opusto\xc5\xa1enem hrepenenju po obljubljeni de\xc5\xbeeli. \xc2\xab\xc2\xa0(Zadravec 1997: 260)_NEWLINE_\xc2\xbbRes je, da Ingoli\xc4\x8devi junaki v kar se da razli\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah mnogo in slastno ljubijo, rojevajo otroke, jih zapu\xc5\xa1\xc4\x8dajo pa spet kli\xc4\x8dejo k sebi, vendar se znajo, tisti pravi , zmerom tudi vrniti k izvirni ljubezni, odpu\xc5\xa1\xc4\x8dati in za\xc4\x8denjati na novo, sve\xc5\xbee, z vso zagnanostjo, upanjem in zmerom spet z naravnost demonstrativno, ljubezensko in politi\xc4\x8dno vero v pravi\xc4\x8den tek sveta.\xc2\xab\xc2\xa0(Inkret 1977: 229-30)"