b'\n_START_ARTICLE_\nZgodnji zemljevidi sveta\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i znani zemljevidi sveta segajo v klasi\xc4\x8dno antiko, najstarej\xc5\xa1i primeri od 6. do 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pa \xc5\xa1e vedno temeljijo na paradigmi ploske Zemlje. Zemljevidi sveta, ki predvidevajo sferi\xc4\x8dno Zemljo, se najprej pojavijo v helenisti\xc4\x8dnem obdobju. Razvoj gr\xc5\xa1ke geografije v tem \xc4\x8dasu, predvsem Eratosten in Posidonij, je dosegel vrhunec v rimskem obdobju, s Ptolemajevim zemljevidom sveta (2. stoletje), ki je ostal verodostojen \xc5\xa1e v srednjem veku._NEWLINE_Od Ptolemaja je znanje o pribli\xc5\xbeni velikosti sveta omogo\xc4\x8dalo kartografom, da so ocenili obseg svojega geografskega znanja in navedli dele sveta, za katere je bilo znano, da obstajajo, vendar \xc5\xa1e niso bili raziskani kot terra incognita. V  obdobju velikih odkritij od 15. do 18. stoletja so zemljevidi sveta postali vedno bolj natan\xc4\x8dni; raziskovanje Antarktike, Avstralije in notranjosti Afrike s strani zahodnih izdelovalcev zemljevidov je bilo prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nTabula Peutingeriana (4. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nTabula Peutingeriana (Peutingerjeva tabla) je itinerarij, ki prikazuje cursus publicus, cestno omre\xc5\xbeje v rimskem imperiju. To je kopija zemljevida iz 13. stoletja, izvirnika iz 4. stoletja, ki zajema Evropo, dele Azije (Indija) in Severno Afriko. Zemljevid je poimenovan po Konradu Peutingerju, nem\xc5\xa1kem humanistu in starinarju iz 15. do 16. stoletja. Zemljevid je odkril Konrad Celtis v knji\xc5\xbenici v Wormsu, ki ga ni mogel objaviti pred smrtjo, zemljevid pa je zapustil Peutingerju leta 1508. Ohranil se je v Avstrijski narodni knji\xc5\xbenici (\xc3\x96sterreichische Nationalbibliothek), Hofburg, Dunaj.\n_START_SECTION_\nMappa Mundi iz Albija (8. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nMappi Mundi iz Albija (francosko Mappa mundi d\'Albi) je srednjeve\xc5\xa1ki zemljevid sveta, ki je vklju\xc4\x8den v rokopis iz druge polovice 8. stoletja, ohranjen v stari zbirki knji\xc5\xbenice Pierre-Amalric v Albiju v Franciji . Ta rokopis izhaja iz kapiteljske knji\xc5\xbenice stolnice svete Cecilije. Mappa Mundi je bila oktobra 2015 med drugimi vpisana v Unescov Register svetovnega spomina ._NEWLINE_Rokopis s karto vsebuje 77 strani. V 18. stoletju je bil imenovan "Miscellanea" (latinsko za "zbirka"). Zbirka vsebuje 22 razli\xc4\x8dnih dokumentov, ki so imeli izobra\xc5\xbeevalen namen. Pergament na katerem je rokopis, je verjetno narejen iz kozje ali ov\xc4\x8dje ko\xc5\xbee in je v zelo dobrem stanju._NEWLINE_Zemljevid je visok 27 cm in \xc5\xa1irok 22,5 cm. Predstavlja 23 dr\xc5\xbeav na 3 kontinentih in omenja ve\xc4\x8d mest, otokov, rek in morij. Znani svet je predstavljen v obliki podkve, ki se odpira na ravni Gibraltarske o\xc5\xbeine in ga obdaja Sredozemlje, Bli\xc5\xbenji vzhod je na vrhu, Evropa na levi in Severna Afrika na desni.\n_START_SECTION_\nAnglosa\xc5\xa1ki Cottonov zemljevid sveta (c. 1040)\n_START_PARAGRAPH_\nTa zemljevid se pojavi v kopiji klasi\xc4\x8dnega dela o geografiji, latinske razli\xc4\x8dice Priscijanove Periegesis, ki je bil v Cottonovi knji\xc5\xbenici (MS Tiberius B.V., gl. 56v), zbirki rokopisov, ki jih je neko\xc4\x8d imel sir Robert Bruce Cotton, in so zdaj v Britanski knji\xc5\xbenici. Namen ni zgolj ponazoritev tega dela, saj vsebuje veliko gradiva, zbranega iz drugih virov, vklju\xc4\x8dno z nekaterimi najnovej\xc5\xa1imi, \xc4\x8deprav temelji na oddaljenem rimskem izvirniku (podobnem viru drugega svetovnega zemljevida iz 11. stoletja, ki ilustrira izdajo Izidorja Seviljskega) - na katerem se zdi, da mre\xc5\xbea linij ka\xc5\xbee meje imperialnih provinc. Datacija risanja je bila neko\xc4\x8d ocenjena na pribli\xc5\xbeno leta 992\xe2\x80\x93994, na podlagi predlaganih povezav potovanj nad\xc5\xa1kofa Sigerica iz Canterburyja iz Rima , vendar novej\xc5\xa1e analize ka\xc5\xbeejo, da je bil zemljevid, \xc4\x8deprav je bil popravljen, takrat narisan verjetno med 1025 in 1050. _NEWLINE_Podobno kot poznej\xc5\xa1i zemljevid Al-Idrisija (glej spodaj) je ta zemljevid o\xc4\x8ditno zunaj ve\xc4\x8dinoma simbolne zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ke kartografske tradicije, vendar prav tako ne temelji na slavnem Ptolemajevem koordinatnem sistemu. Vzhod je na vrhu, vendar Jeruzalem ni v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, Rajski vrt pa ni nikjer viden. Nenavadno so vse vodne poti Afrike, ne le Rde\xc4\x8de morje, prikazane v rde\xc4\x8di barvi (gore so zelene). Upodobitev Daljnega vzhoda je ambiciozna, vklju\xc4\x8dno z Indijo in Taprobanom (\xc5\xa0rilanka) - slednja je upodobljena v skladu s pretirano klasi\xc4\x8dno predstavo o njeni velikosti. Ne presene\xc4\x8da, da je Britanija sama podrobno opisana. Velika Britanija, nenavadno po srednjeve\xc5\xa1kih standardih, je prikazana kot en otok, \xc4\x8deprav s pretiranim cornwalskim rtom, Mona, Irska in \xc5\xa1tevilni \xc5\xa1kotski otoki so vsi ozna\xc4\x8deni. Kartograf je Islandijo prikazal rahlo zmedeno, saj jo prikazuje tako z razli\xc4\x8dico njenega klasi\xc4\x8dnega imena \xe2\x80\x9eThule\xe2\x80\x9c, severozahodno od Britanije in kot \xe2\x80\x9eotok\xe2\x80\x9c, ki je logi\xc4\x8dno povezan s Skandinavijo._NEWLINE_Odprta dostopna digitalna slika zemljevida z oznakami kraja in imeni je vklju\xc4\x8dena med trinajst srednjeve\xc5\xa1kih zemljevidov sveta, ki so bili urejeni v projektu Virtual Mappa. sims.digitalmappa.org/workspace/\n_START_SECTION_\nZemljevid Mahmuda al-Ka\xc5\xa1garija (1072)\n_START_PARAGRAPH_\nKarakanidski ujgurski u\xc4\x8denjak Mahmud al-Ka\xc5\xa1gari je sestavil Zbirko tur\xc5\xa1kih jezikov (tur\xc5\xa1ko D\xc4\xabw\xc4\x81n Lugh\xc4\x81t al-Turk) v 11. stoletju. Rokopis je ilustriran s "turkocentri\xc4\x8dnim" zemljevidom sveta, usmerjenim proti vzhodu (ali pa morda v smeri srednjepoletnega son\xc4\x8dnega vzhoda), ki je osredoto\xc4\x8den na starodavno mesto Balasagun v dana\xc5\xa1njem Kirgizistanu, prikazuje Kaspijsko jezero na severu ter Irak, Armenijo, Jemen in Egipt na zahodu, Kitajsko in Japonsko na vzhodu, Hindustan, Ka\xc5\xa1mir, Gog in Magog na jugu. Obi\xc4\x8dajni simboli so uporabljeni na vseh straneh - modre \xc4\x8drte za reke, rde\xc4\x8de \xc4\x8drte za gorske verige, itd. Svet je prikazan kot obkro\xc5\xbeen z oceanom. Zemljevid se zdaj hrani v muzeju Pera v Carigradu.\n_START_SECTION_\nEbstorfska Mappa Mundi (1235)\n_START_PARAGRAPH_\nEbstorfska karta je bila primer evropske mappa mundi, ki jo je izdelal Gervase Ebstorfski, ki je bil verjetno isti \xc4\x8dlovek kot Gervase iz Tilburyja, nekaj \xc4\x8dasa v 13. stoletju. To je bil zelo velik zemljevid: naslikan na 30 kozjih ko\xc5\xbeah se\xc5\xa1itih skupaj, meril je pribli\xc5\xbeno 3,6 m \xc3\x97 3,6 m. Kristusova glava je bila upodobljena na vrhu zemljevida, z rokama na obeh straneh in nogami na dnu. Zemljevid je bila zelo izpopolnjena razli\xc4\x8dica srednjeve\xc5\xa1kega tristranskega ali T\xe2\x80\x94O zemljevida; sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo v Jeruzalemu z vzhodom na vrhu zemljevida. Predstavljal je Rim v obliki leva in je imel o\xc4\x8diten interes za razdelitev \xc5\xa1kofij. Izvirnik je bil uni\xc4\x8den med drugo svetovno vojno, vendar so ostale fotografije in barvne kopije.\n_START_SECTION_\nZemljevid sveta Pietra Vesconteja (1321)\n_START_PARAGRAPH_\nItalijanski geograf Pietro Vesconte je bil pionir na podro\xc4\x8dju portolanskega zemljevida. Njegove pomorske karte so med najzgodnej\xc5\xa1imi za natan\xc4\x8dno kartiranje sredozemskih in \xc4\x8drnomorskih regij. Prav tako je postopoma prikazal natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e prikaze obal severne Evrope. Na svojem zemljevidu sveta iz leta 1321 je prenesel svoje izku\xc5\xa1nje kot izdelovalca portolanov; zemljevid je \xc5\xbeanrska mappa mundi s predhodno neznano natan\xc4\x8dnostjo. Zemljevid sveta in zemljevid Svete de\xc5\xbeele ter na\xc4\x8drt Ako in Jeruzalema so bili narejeni za vklju\xc4\x8ditev v Marina Sanuta starej\xc5\xa1ega Liber secretorum fidelium cruces.\n_START_SECTION_\nKangnido zemljevid sveta (1402)\n_START_PARAGRAPH_\nMain article: Kangnido_NEWLINE_Kangnido (polno ime Honil Gangni Yeokdae Gukdo Ji Do in pomeni \xc2\xbbZemljevid integriranih de\xc5\xbeel in regij zgodovinskih dr\xc5\xbeav in glavnih mest\xc2\xab)  je zemljevid sveta, izdelan v Koreji leta 1402. Ustvarjen pod nadzorom korejskih uradnikov v okviru kulturnega projekta novo ustanovljene dinastije Joseon, je najbolj znan primer zemljevidov znanega sveta, ki temelji na kitajskih kartografskih tehnikah z dodatnim prispevkom iz zahodnih virov, preko islamskih u\xc4\x8denjakov v mongolskem imperiju. Povsem podoben Da Ming Hun Yi Tu (ki je na zahodu manj znan, ker se hrani v zaprtem arhivu), Kangnido ka\xc5\xbee korejski izvor v \xc5\xa1iritvi te dr\xc5\xbeave in vklju\xc4\x8duje veliko izbolj\xc5\xa1av (\xc4\x8deprav napa\xc4\x8dno postavljen) zemljevida Japonske. Na drugem mestu se na zemljevid izka\xc5\xbee kot dekorativen in ne za prakti\xc4\x8den namen, zlasti pri upodobitvi re\xc4\x8dnih sistemov, ki tvorijo nenaravne zanke, ki se redko pojavljajo na kitajskih zemljevidih. Kljub temu velja, da je \xc2\xbbbolj\xc5\xa1i od vsega, kar se je proizvedlo v Evropi pred koncem petnajstega stoletja\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nDe Virgov zemljevid sveta (1411\xe2\x80\x931415)\n_START_PARAGRAPH_\nDe Virgv zemljevid je izdelal Albertinus de Virga med letoma 1411 in 1415. Bene\xc4\x8dan je znan tudi po zemljevidu Sredozemlja iz leta 1409, prav tako narejen v Benetkah. Zemljevid sveta je okrogel, narisan na kosu pergamenta 69,6 cm \xc3\x97 44 cm. Sestavljen je iz samega zemljevida, premera pribli\xc5\xbeno 44 cm in podalj\xc5\xa1ka, ki vsebuje koledar in dve tabli.\n_START_SECTION_\nBiancov zemljevid sveta (1436)\n_START_PARAGRAPH_\nAtlas Andrea Bianca iz leta 1436 obsega deset listov pergamenta, ki merijo 29 cm \xc3\x97 38 cm, v vezavi iz 18. stoletja. Prvi list vsebuje opis pravila marteloio (srednjeve\xc5\xa1ka tehnika navigacijskega ra\xc4\x8dunanja, ki uporablja smer kompasa, razdaljo in preprosto trigonometri\xc4\x8dno tabelo, znano kot toleta de marteloio) za dolo\xc4\x8danje smeri, s "krogom in kvadratom", dvema tablicama in dvema drugim diagramoma. Naslednjih osem listov vsebuje razli\xc4\x8dne navigacijske karte. Deveti list vsebuje kro\xc5\xbeni zemljevid sveta, ki meri 25 cm v obsegu. In zadnji list vsebuje Ptolemajev zemljevid sveta na Ptolemajevi prvi projekciji, z razdelitvijo. Nekateri menijo, da so Biancovi zemljevidi prvi\xc4\x8d pravilno prikazali obalo Floride, saj je makro polotok povezan z velikim otokom z oznako Antillia. Bianco je sodeloval tudi z Fra Maurom pri njegovem zemljevidu sveta iz leta 1459.\n_START_SECTION_\nBorgijev zemljevid sveta (zgodnje 15. stoletje)\n_START_PARAGRAPH_\nBorgijev zemljevid sveta je v glavnem dekorativni primer, ki je nastal v zgodnjem 15. stoletju in je vgraviran na kovinsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nMartellusov zemljevid sveta (1490)\n_START_PARAGRAPH_\nZemljevid sveta Henricusa Martellusa Germanusa (latinizirano Heinrich Hammer), c. 1490, je bil izredno podoben globusu Erdapfel, ki ga je leta 1492 izdelal Martin Behaim. Oba prikazujeta mo\xc4\x8dne vplive iz Ptolemaja in oba lahko izvirata iz kart, ki jih je okoli leta 1485 v Lizboni izdelal Bartolomej Kolumb. \xc4\x8ceprav naj bi bil Martellus rojen v N\xc3\xbcrnbergu, Behaimovem doma\xc4\x8dem kraju, je od leta 1480 do 1496 \xc5\xbeivel in delal v Firencah.\n_START_SECTION_\nZemljevid Juana de la Cosa (1500)\n_START_PARAGRAPH_\nJuan de la Cosa, \xc5\xa1panski kartograf, raziskovalec in konkvistador, rojen v Santo\xc3\xb1i v severni avtonomni pokrajini Kantabrija, je izdelal ve\xc4\x8d zemljevidov, od katerih je edini ohranjen Mappa Mundi iz leta 1500. To je prva znana evropska kartografska predstavitev Amerik. Zdaj je v Museo Naval v Madridu. Njegove reprodukcije je Humboldt prikazal v svojem Atlas g\xc3\xa9ographique et physique.\n_START_SECTION_\nCaverijev zemljevid (c. 1505)\n_START_PARAGRAPH_\nCaverijev zemljevid je zemljevid, ki ga je narisal Nicolay de Caveri, pribli\xc5\xbeno leta 1505. Ro\xc4\x8dno je narisan na pergamentu in obarvan, sestavljen je iz desetih odsekov ali plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki merijo 2,25 x 1,15 m. Zgodovinarji menijo, da je bil ta nedatiran zemljevid, podpisan z "Nicolay de Caveri Januensis", dokon\xc4\x8dan leta 1504\xe2\x80\x9305. Verjetno ga je v Lizboni naredil Genove\xc5\xbean Canveri ali pa ga je kopiral v Genovi iz zelo podobne Cantinove karte. Prikazuje vzhodno obalo Severne Amerike s presenetljivimi podrobnostmi in je bil eden od glavnih virov, uporabljenih za izdelavo Waldseem\xc3\xbcllerjevega zemljevida leta 1507. Caverijev zemljevid je trenutno v Biblioth\xc3\xa8que Nationale de France v Parizu.\n_START_SECTION_\nRuyschov zemljevid sveta (1507)\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Ruysch, raziskovalec, kartograf, astronom in slikar iz Nizozemskih de\xc5\xbeel, je izdelal drugo najstarej\xc5\xa1o tiskano predstavitev novega sveta . Ruyschov zemljevid je bil objavljen in \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjen leta 1507. Uporablja Ptolemajevo projekcijo, prav tako kot Contarini-Rossellijev zemljevid iz 1506. Oba dokazujeta odkritja Kri\xc5\xa1tofa Kolumba kot tudi odkritja Johna Cabota, vklju\xc4\x8dno z informacijami iz portugalskih virov in poro\xc4\x8dil Marca Pola. Na njegovem zemljevidu so zapiski, ki so bili o\xc4\x8ditno iz portugalskih virov. Nova Fundlandija in Kuba sta prikazani povezani z Azijo, kot sta verjela Kolumb in Cabot. \xc2\xbbSipganus\xc2\xab\xc2\xa0(Japonska po Marcu Polu) je identi\xc4\x8dna z \xc2\xbbSpagnola\xc2\xab\xc2\xa0(Hispaniola) na Ruyschovem zemljevidu. Prisotnost polenovke je navedena na Ruyschovem zemljevidu na obmo\xc4\x8dju Grand Banks Nove Fundlandije in ka\xc5\xbee odkritja, ki so jih Portugalci naredili vzdol\xc5\xbe afri\xc5\xa1ke obale in ka\xc5\xbee Indijo kot trikotni polotok s pravilnim razmerjem in polo\xc5\xbeajem Cejlona. Grenlandija je prikazana v povezavi z Novo Fundlandijo in Azijo na Ruyschovem zemljevidu, ne pa v Evropi, kot so ju kazali prej\xc5\xa1nji zemljevidi. Okoli severnega pola je Ruysch narisal otoke na podlagi poro\xc4\x8dil iz knjige Inventio Fortunata angle\xc5\xa1kega brata Nicholasa Lynna. Otok nad Norve\xc5\xa1ko ka\xc5\xbee izjemne podobnosti s Svalbardom, ki jih niso odkrili do leta 1597 (Willem Barents). Ruysch jih imenuje \xc2\xbbevropska Hyberborea\xc2\xab, polotok, ki se razteza proti njej, pa je jasno ozna\xc4\x8den s cerkvijo \xc2\xbbSancti Odulfi\xc2\xab, (svetega Olafa) v Vard\xc3\xb8ju na obali Finske.\n_START_SECTION_\nZemljevid Pirija Reisa (1513)\n_START_PARAGRAPH_\nMain article: Piri Reis map_NEWLINE_Zemljevid Pirija Reisa je znamenit zemljevid sveta, ki ga je izdelal tur\xc5\xa1ki admiral in kartograf Piri Reis v 16. stoletju. Ohranjena je tretjina zemljevida, ki z razumno natan\xc4\x8dnostjo prikazuje del zahodnih obal Evrope in Severne Afrike, obala Brazilije pa je tudi zlahka prepoznavna. Prikazani so razli\xc4\x8dni atlantski otoki, vklju\xc4\x8dno Azori in Kanarski otoki, kot tudi mitski otok Antilia. Zemljevid je vreden pomena zaradi njegovega o\xc4\x8ditnega podalj\xc5\xa1anja ameri\xc5\xa1kega kontinenta na jugovzhod, da bi prikazal ju\xc5\xbeno kopno, za katerega nekateri trdijo, da je dokaz za zgodnjo zavest o obstoju Antarktike. Alternativno je bilo predlagano, da je to dejansko zapis o obali vse do Rta Horn, ki so ga pred 1507 (ko se je pojavil na Waldseem\xc3\xbcllerjevem zemljevidu) portugalski navigatorji odkrivali na skrivaj in upognjen ju\xc5\xbeno proti vzhodu, da se enostavno prilega na pergament.\n_START_SECTION_\nZemljevid Pietra Coppa (1520)\n_START_PARAGRAPH_\nZemljevid, ki ga je narisal Pietro Coppo, je bil eden zadnjih zemljevidov sveta, na katerem je bil upodobljen "Zmajev rep", ki se razteza proti jugu od skrajnega vzhodnega roba Azije.\n_START_SECTION_\nZemljevid Dioga Ribeira (1527)\n_START_PARAGRAPH_\nDiogo Ribeiro, portugalski kartograf, ki je delal za \xc5\xa0panijo, je naredil tisto, kar velja za prvi znanstveni zemljevid sveta: Padr\xc3\xb3n Real (1527) je prvi zemljevid sveta, ki temelji na opazovanju empiri\xc4\x8dne zemljepisne \xc5\xa1irine. Obstaja 6 izvodov, ki jih pripisujejo Ribeiru, vklju\xc4\x8dno v knji\xc5\xbenici Velikega vojvodstva Weimar (1527 Mundus Novus) in v Biblioteca Apostolica Vaticana v Vatikanu (1529 Carta Universal). Na polo\xc5\xbeaj zemljevida (Mapamundi) so mo\xc4\x8dno vplivale informacije, pridobljene med potovanjem Magellan-Elcano po svetu. Ribeirov zemljevid zelo natan\xc4\x8dno opisuje obale Srednje in Ju\xc5\xbene Amerike. Vendar se niti Avstralija niti Antarktika ne pojavljata, indijska podcelina pa je premajhna. Zemljevid ka\xc5\xbee prvi\xc4\x8d resni\xc4\x8dno podalj\xc5\xa1anje Tihega oceana. Prav tako prvi\xc4\x8d prikazuje severnoameri\xc5\xa1ko obalo kot neprekinjeno (na katero je verjetno vplivalo raziskovanje Est\xc3\xaav\xc3\xa3o Gomesa leta 1525). Prav tako ka\xc5\xbee razmejitev Tordesilljske pogodbe.\n_START_SECTION_\nDie ganze Welt in einem Kleberblat Heinricha B\xc3\xbcntinga (1581)\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xbcntingov zemljevid kot trilistna deteljica, znan tudi kot Svet v deteljici (nem\xc5\xa1ki naslov: Die ganze Welt in einem Kleberblat/Welches ist der Stadt Hannover meines lieben Vaterlandes Wapen), je zgodovinska mappa mundi, ki ga je sestavil nem\xc5\xa1ki protestantski pastor, teolog in kartograf Heinrich B\xc3\xbcnting. Zemljevid je bil objavljen v njegovi knjigi Itinerarium Sacrae Scripturae (Potovanje skozi Sveto pismo) leta 1581._NEWLINE_Danes je zemljevid v zbirki kart Eran Laor v Izraelski narodni knji\xc5\xbenici v Jeruzalemu. Na ograji trga Safra na strani mestne hi\xc5\xa1e v Jeruzalemu je name\xc5\xa1\xc4\x8den mozai\xc4\x8dni model zemljevida._NEWLINE_Zemljevid je figurativna ilustracija v obliki srednjeve\xc5\xa1kega formata mappa mundi, ki prikazuje svet skozi obliko detelje . Oblika je simbolizacija kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Svete trojice in sestavni del simbolizacije nem\xc5\xa1kega mesta Hanover, kjer se je rodil B\xc3\xbcnting. Mesto Jeruzalem je predstavljeno kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, obdano s tremi osrednjimi celinami, pri \xc4\x8demer je nekaj obmo\xc4\x8dij sveta ustrezno prikazano lo\xc4\x8deno od detelje.\n_START_SECTION_\nHendrika Hondiusa zemljevid (1630)\n_START_PARAGRAPH_\nNova Totius Terrarum Orbis Geographica ac Hydrographica Tabula je zemljevid sveta, ki ga je leta 1630 ustvaril Hendrik Hondius in objavljen naslednje leto v Amsterdamu, v atlasu Atlantis Maioris. Vklju\xc4\x8dene so ilustracije \xc5\xa1tirih elementov ognja, zraka, vode in zemlje. Na \xc5\xa1tirih vogalih so portreti Julija Cezarja, Klaudija Ptolemaja in prvih dveh zalo\xc5\xbenikov atlasa, Gerarda Mercatorja in Jodocusa Hondiusa, o\xc4\x8deta Hendrika . Med njegovimi trditvami, da ni mogo\xc4\x8de, je dejstvo, da je bil to prvi datirani zemljevid, objavljen kot atlasa in zato prvi \xc5\xa1iroko dostopni zemljevid, ki prikazuje kateri koli del Avstralije, edini zemljevid, ki je to \xc5\xbee imel in sicer Hessela Gerritsza leta 1627 Caert van\'t Landt van d\'Eendracht (karta de\xc5\xbeele Eendracht), ni bil \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjen ali priznan. Prikazana avstralska obala je del zahodne obale polotoka Cape York, ki jo je odkril Jan Carstensz leta 1623. Zanimivo je, da na zemljevidu niso prikazane zna\xc4\x8dilnosti zahodne obale, prikazane v Gerritszovi Caert.\n_START_SECTION_\nZemljevid Nicolaesa Visscherja (1658)\n_START_PARAGRAPH_\nTo gravirano dvojno hemisferno karto, Orbis Terrarum Nova et Accuratissima Tabula, je leta 1658 v Amsterdamu ustvaril Nicolaes Visscher. Vsebuje tudi manj\xc5\xa1e severne in ju\xc5\xbene polarne projekcije. Meja je okra\xc5\xa1ena z mitolo\xc5\xa1kimi prizori, v vsakem vogalu, ki jih je risal slikar Nicolaes Berchem in prikazujejo Zevsa, Neptuna, Perzefone in Demetre. To je zgodnji primer visoko okra\xc5\xa1enih nizozemskih zemljevidov sveta.\n_START_SECTION_\nGerarda van Schagena zemljevid sveta (1689)\n_START_PARAGRAPH_\nGerard van Schagen (pribli\xc5\xbeno 1642\xe2\x80\x931724?) je bil kartograf iz Amsterdama, znan po svojih izvrstnih reprodukcijah zemljevidov, zlasti tistih, ki so jih izdelali Nicolaes Visscher I. in Frederick de Wit.  Zemljevid je iz leta 1689. Prvotna velikost je 48,3 cm \xc3\x97 56,0 cm in je bil izdelana kot bakrotisk. Obstaja samo en znan primer, ki je na univerzi v Amsterdamu.\n_START_SECTION_\nSamuela Dunna zemljevid sveta (1794)\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel Dunn (umrl 1794) je bil britanski matematik in ljubiteljski astronom. Njegov zemljevid pokriva ves svet v projekciji z dvojno poloblo. Ta zemljevid je sledil kmalu po raziskovanju kapitana Cooka na Arktiki in severozahodu Pacifika, tako da je znan splo\xc5\xa1ni oris Severne Amerike. Ko pa je bil izdelan ta zemljevid, se je nekaj kopenskih odprav napotilo proti zahodu preko reke Mississippi.'