b"\n_START_ARTICLE_\nPrva burska vojna\n_START_SECTION_\nPredzgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi evropski koloni, ki so se priselili v ju\xc5\xbene predele Afrike, so bili Nizozemci, ki jih je leta 1652 tja poslala Nizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba, da bi ustvarili in vzdr\xc5\xbeevali opori\xc5\xa1\xc4\x8de za njene trgovske ladje . Za njimi so se priselili mnogi koloni nem\xc5\xa1ke narodnosti  in po letu 1685 (edikt iz Fontainebleauja, preklic Nantskega edikta) \xc5\xa1e veliko Francozov, ve\xc4\x8dinoma hugenotov, ki druga\xc4\x8de niso smeli zapustiti Francije . Leta 1800 je v Cape Townu bivalo okoli 40 tiso\xc4\x8d Burov (iz nizozemskega boer = kmet), potomcev evropskih priseljencev, pod neposredno upravo predstavnikov Nizozemske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe . Dunajski kongres leta 1815 je kolonijo dokon\xc4\x8dno dodelil Zdru\xc5\xbeenemu Kraljestvu in s tem povzro\xc4\x8dil veliko nezadovoljstvo med potomci nebritanskih priseljencev, Buri, ki so se v velikem \xc5\xa1tevilu odlo\xc4\x8dili zapustiti Cape Town. V glavnem so to bili polnomadski pastirji, kmetje in rokodelci, pozneje ozna\xc4\x8deni kot Voortrekker (pionirji); njihova migracija je znana kot Die Groot Trek (veliki pohod).\n_START_SECTION_\nNastanek burskih dr\xc5\xbeav\n_START_PARAGRAPH_\nNa svojem pohodu proti severu in vzhodu so Buri zasedali ve\xc4\x8dja ozemlja, ki so s \xc4\x8dasom postala prave dr\xc5\xbeave. \xc5\xa0tiri od teh so se zapisale v zgodovino Afrike, in sicer Republika Natalija (poznej\xc5\xa1a britanska Kolonija Natal), Republika Stellaland (del dana\xc5\xa1nje Republike Ju\xc5\xbena Afrika), Svobodna dr\xc5\xbeava Oranje (del dana\xc5\xa1nje Republike Ju\xc5\xbena Afrika) in Transvaal (del dana\xc5\xa1nje Republike Ju\xc5\xbena Afrika). Ostale republike, ki so jih Buri ustanovili, so bile manj\xc5\xa1e in so kmalu pre\xc5\xa1le pod upravo teh \xc5\xa1tirih ali pod britansko krono._NEWLINE_Kako so te republike nastajale, je \xc5\xa1e danes predmet \xc5\xa1tudij in razprav, tudi zaradi skromnih podatkov, ki so na voljo. Upo\xc5\xa1tevanja vredne so rekonstrukcije sporov med Buri in Zuluji , \xc4\x8deprav se opirajo na en sam opis enega od o\xc4\x8dividcev. Misijonar Francis Owen poro\xc4\x8da, da so Buri predstavili Zulujem pisno \xc5\xbeeljo, da se jim odstopijo v brezpogojno last nekatera ozemlja, a Zuluji so ob ratifikaciji pogodbe pobili vse burske predstavnike, s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela prava vojna med Buri in Zuluji, ki je bila tudi povod za poznej\xc5\xa1e spopade med Buri in Angle\xc5\xbei, to je burske vojne.\n_START_SECTION_\nVzroki burskih vojn\n_START_PARAGRAPH_\nBritanci se niso strinjali z nastankom neodvisnih dr\xc5\xbeav v bli\xc5\xbeini njihovih kolonij, pa tudi ne z dejstvom, da niso bili ve\xc4\x8d edini kolonizatorji ju\xc5\xbenih predelov Afrike. Buri pa so nasprotovali splo\xc5\xa1nemu poangle\xc5\xbeevanju Afrike, britanski prepovedi su\xc5\xbeenjstva in neupo\xc5\xa1tevanju pravic biv\xc5\xa1ih lastnikov su\xc5\xbenjev, poleg tega so zamerili Angle\xc5\xbeem, da niso prepre\xc4\x8dili (oziroma so celo podpihovali) vpade afri\xc5\xa1kih doma\xc4\x8dinov, ki so iz obmejnih pokrajin pod britanskim nadzorom te\xc5\xbeko prizadevali burske rezidente. Zgodnji odgovor na te vpade je bil veliki pohod, tj. selitev velikega \xc5\xa1tevila Burov proti \xc5\xa1e ne koloniziranim predelom Afrike, kar je le \xc5\xa1e bolj zaostrilo nasprotovanja, saj je dalo Britancem politi\xc4\x8dni vzrok za vojno._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno ozadje burskih vojn je treba iskati v letu 1877, ko je Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo anektiralo Transvaal in v njem uvedlo svojo upravo, kar so doma\xc4\x8dini Buri razumeli kot agresijo , vendar zaradi obstoje\xc4\x8dih sporov s sosednjimi Zuluji niso segli po oro\xc5\xbeju, saj si niso mogli dovoliti vojne proti dvema nasprotnikoma. Sledile so prito\xc5\xbebe in politi\xc4\x8dne interpelacije pri Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu in pri Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah, a brez resnih posledic. Razne britanske vlade (na primer Gladstonova) so sicer obljubljale neodvisnost ali vsaj samoupravo, vendar so obljube ostale neuresni\xc4\x8dene. Zato so transvaalski politiki Kruger, Joubert in Pretorius sestavili triumvirat, prevzeli oblast in razglasili neodvisnost, tudi ob upo\xc5\xa1tevanju dejstva, da je bila pred kratkim zaklju\xc4\x8dena vojna med Zuluji in Britanci, kjer so bili doma\xc4\x8dini popolnoma pora\xc5\xbeeni in niso ve\xc4\x8d predstavljali nevarnosti za Bure. Dne 20. decembra 1880 je formalno izbruhnila prva burska vojna._NEWLINE_Vendar glavni vzrok sovra\xc5\xbenosti med Britanci in Buri vsekakor ni bil politi\xc4\x8dne narave, temve\xc4\x8d ekonomske. Treba je namre\xc4\x8d upo\xc5\xa1tevati, da je bilo leta 1867 odkrito le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de diamantov okoli 900\xc2\xa0km severovzhodno od Cape Towna in tako Angle\xc5\xbei kot Buri so si lastili teritorialno pravico do tega ozemlja. Tako je leta 1870 Transvaal proglasil podro\xc4\x8dje za bursko last, a \xc5\xa1e istega leta je bila progla\xc5\xa1ena Rudarska republika in v nekaj mesecih se je vanjo vselilo okoli deset tiso\xc4\x8d britanskih kolonov. Buri so sku\xc5\xa1ali s pogajanji znova prevzeti oblast, a zaman. Sprti strani sta se obrnili za posredovanje na britanskega guvernerja, ki ju je prepri\xc4\x8dal, naj se ozemlje postavi pod okrilje britanske krone. Buri so s tem razumeli, da bo kraljica Viktorija varovala neodvisnost teritorija, dejansko pa je Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo uradno pridobilo bogata nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da diamantov. Afera se je \xc5\xa1e dolgo zavlekla in kon\xc4\x8dno privedla (ali vsaj pripomogla) do krvavih posledic.\n_START_SECTION_\nPotek prve burske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po razglasitvi neodvisnosti, 16. decembra 1880, so padli prvi streli pri Potchefstromu, vendar brez huj\xc5\xa1ih posledic. Pravi za\xc4\x8detek sovra\xc5\xbenosti se je zgodil 20. decembra pri Bronkhostspruitu, kjer so Buri obkolili britanski voja\xc5\xa1ki konvoj in ga v petnajstih minutah popolnoma uni\xc4\x8dili. Kmalu so Buri za\xc4\x8deli na\xc4\x8drtno oblegati vse britanske enote in angle\xc5\xa1ke posadke v Transvaalu so ostale odrezane od svoje vojske. To je dovedlo do bitke pri Laing's Neku, kjer so britanske enote zaman posku\xc5\xa1ale osvoboditi oblegano posadko. Dne 8. februarja pa je pri\xc5\xa1lo do bitke pri Schuinshoogtiu, kjer so Britanci komaj ube\xc5\xbeali uni\xc4\x8denju. Glavno poni\xc5\xbeanje je britanska vojska do\xc5\xbeivela dne 27. februarja na Majuba Hillu, kjer je ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih enot burske vojske napadlo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o britansko vojsko in jo popolnoma uni\xc4\x8dilo._NEWLINE_Vojna je trajala vsega deset tednov in se je odvila v samo \xc5\xa1tirih bitkah, od katerih je le v eni sodelovalo ve\xc4\x8d kot 1000 bojevnikov. Skupna voja\xc5\xa1ka prisotnost v celotni vojni se ocenjuje na pribli\xc5\xbeno 4500 do 5000 udele\xc5\xbeencev, od katerih je 1200 rednih vojakov na britanski strani pod poveljstvom George Colleya in 3000 na transvaalski strani pod poveljstvom Piet Jouberta. Angle\xc5\xa1ke izgube so bile 408 padlih in 315 ranjenih, transvaalske pa 41 padlih in 47 ranjenih._NEWLINE_Razmeroma hudi porazi, ki so jih Britanci do\xc5\xbeiveli v bitkah pri Laing's Neku, Ingongu in Majuba Hillu, so Gladstonovo vlado prisilili, da je 6. marca 1881 sklenila premirje in priznala Transvaalu samoupravo.\n_START_SECTION_\nMirovna pogodba\n_START_PARAGRAPH_\nMirovna pogodba Pretorial Convention je bila podpisana 23. marca 1881. Britanci so za Transvaal pridobili suverenost nad mednarodnimi odnosi in sprejeli bursko notranjo samoupravo (suzerain). Buri so sprejeli nominalno suverenost Zdru\xc5\xbeenega Kraljestva nad zunajimi dr\xc5\xbeavnimi odnosi, nad zadevami afri\xc5\xa1ke politike in nad upravo staroselskih okro\xc5\xbeij."