b'\n_START_ARTICLE_\nNizozemska\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemska je bila ustanovljena leta 1581 po dolgem boju proti \xc5\xa1panski nadvladi. Od takrat naprej  dr\xc5\xbeavo predstavlja kraljeva rodbina. Kraljice in kralji Nizozemske so potomci princa Viljema l. Oranskega, ki je v letih 1572-1581 vodil zmagoviti boj za versko in politi\xc4\x8dno svobodo._NEWLINE_V zlati dobi Nizozemske so pritekala v de\xc5\xbeelo neznanska bogastva iz daljnih de\xc5\xbeel velikanskega nizozemskega kolonialnega imperija. Nizozemska je bila v 17. stoletju sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva, industrije in umetnosti ter vodilna evropska pomorska sila. Pred tem je bila dolga stoletja pod tujo oblastjo._NEWLINE_Od 9. do sredine 16. stoletja so ji zaporedoma vladali francoski kralji, potem burgundski vojvode, ki so jih nasledili habsbur\xc5\xa1ki cesarji in nazadnje \xc5\xa1panski kralj Filip II. Protestantski Nizozemci so se uprli katoli\xc5\xa1kemu \xc5\xa1panskemu kralju in po 80 let trajajo\xc4\x8di vojni dosegli neodvisnost. V samostojni dr\xc5\xbeavi, republiki Nizozemski, so se \xc5\xa1e bolj razcvetele trgovina, kultura, znanost in umetnost, vendar le za dobrih sto let. Vojne z Anglijo in Francijo so dr\xc5\xbeavo oslabile in v 18. stoletju je za\xc4\x8dela stagnirati. Po francoski revoluciji je nastala na njenem mestu Batavska republika, ki pa jo je Napoleon \xc5\xbee naslednje leto spremenil v kraljevino in potem priklju\xc4\x8dil Franciji. Z dunajskim kongresom je leta 1815 na ozemlju dana\xc5\xa1njega Beneluksa nastala kraljevina Zdru\xc5\xbeene Nizozemske in po odcepitvi kraljevine Belgije (1831) dana\xc5\xa1nja kraljevina Nizozemska._NEWLINE_V 1. svetovni vojni je Nizozemska ostala nevtralna, med 2. svetovno vojno pa je spet do\xc5\xbeivela tujo oblast, tokrat nem\xc5\xa1ko. Leta 1957 je bila soustanoviteljica Evropske gospodarske skupnosti in sedaj aktivno sodeluje pri oblikovanju Evropske unije.  Njena liberalna politika se v tujini pogosto omenja. Dr\xc5\xbeava gosti tudi Mednarodno kazensko kazensko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Haagu, kjer je tudi administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s sede\xc5\xbeem vlade, rezidenca kraljice, in ve\xc4\x8dina veleposlani\xc5\xa1tev, \xc4\x8deprav je glavno mesto dr\xc5\xbeave Amsterdam. Nizozemsko pogosto napa\xc4\x8dno imenujejo Holandija, vendar je to le skupno ime za dve njeni glavni provinci (Severna in Ju\xc5\xbena Holandija).\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeava in politi\xc4\x8dna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustavi spada Kraljevina Nizozemska med evropske ustavne monarhije. Spomladi 2013 je kraljica Beatrix svoj prestol predala sinu Willem-Alexandru. Kralj ni samo predstavnik dr\xc5\xbeave, temve\xc4\x8d sodeluje tudi pri oblikovanju vlade in s svojim dr\xc5\xbeavnim svetom lahko vpliva na zakonodajo. Zakonodaja je seveda ve\xc4\x8dinoma v rokah vlade in parlamenta. Ta se imenuje Generalstaaten (Generalni stanovi), ime izvira iz \xc4\x8dasov burgundske Nizozemske, ko se je leta 1464 prvi\xc4\x8d sestalo splo\xc5\xa1no (generalno) zastopstvo stanov, in leta 1814 ga je takratni parlament prevzel. Parlament ima dve zbornici. Senatorje (skupno 75) za prvo zbornico izvolijo za \xc5\xa1est let de\xc5\xbeelni zbori enajstih pokrajin (provinc), 150 poslancev druge zbornice pa izvoli za \xc5\xa1tiri leta ljudstvo na neposrednih volitvah. Druga zbornica lahko spreminja zakonske predloge vlade ali tudi sama daje pobude Za zakone, senatorji v prvi zbornici pa lahko predlagani zakon samo potrdijo ali v celoti zavrnejo._NEWLINE_Na razmejevanje strank in zdru\xc5\xbeevanje dr\xc5\xbeavljanov so dolgo odlo\xc4\x8dilno vplivala verska in_NEWLINE_dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dna nasprotja. Posledica delovanja dveh razli\xc4\x8dnih verstev je predvsem ve\xc4\x8dstrankarska ureditev. Tako so katoliki in protestanti ustanavljali vsak svoje stranke, sindikate, podjetni\xc5\xa1ka zdru\xc5\xbeenja, kme\xc4\x8dke zveze itd. Iz nasprotovanja verskim strankam sta nastali liberalna stranka in delavska stranka, ki sta sicer zastopali razli\xc4\x8dne razredne koristi, vendar sta se skupno zavzemali za lo\xc4\x8ditev posvetno-dr\xc5\xbeavnega in cerkveno-veroizpovednega podro\xc4\x8dja. V zadnjih desetletjih pa so napetosti med velikimi skupinami vedno bolj izginjale. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski stranki sta se zdru\xc5\xbeili v Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-demokrati\xc4\x8dni apel (CDA), s \xc4\x8dimer je oslabelo dosedanje nasprotje med protestantskim in rimskokatoli\xc5\xa1kim dele\xc5\xbeem v delitvi strank. Socialnodemokratska delavska stranka (PvdA) se zmeraj bolj odpira \xc5\xa1e drugim socialnim skupinam volivcev. Tudi sindikati in delavske organizacije so se za\xc4\x8deli povezovati. Nova dru\xc5\xbebena gibanja in dr\xc5\xbeavljanske pobude pa so poskrbeli za novo pisanost nizozemskega politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni se je Nizozemska razvila iz ve\xc4\x8dinoma kmetijske v mo\xc4\x8dno industrijsko dr\xc5\xbeavo. Ugodne izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne mo\xc5\xbenosti: nizki stro\xc5\xa1ki, nizke cene nepremi\xc4\x8dnin in razvita infrastruktura so spodbudile vlaganja in v petdesetih letih povzro\xc4\x8dile pospe\xc5\xa1en gospodarski razvoj. Gospodarska ureditev temelji na na\xc4\x8delih svobodnega tr\xc5\xbenega gospodarstva, vendar pa dr\xc5\xbeava tudi ob\xc4\x8dutno posega v gospodarstvo, na primer z dr\xc5\xbeavno pomo\xc4\x8djo za izbolj\xc5\xa1evanje gospodarske strukture na manj razvitih obmo\xc4\x8djih. Energetski krizi leta 1973 in 1979 sta tudi na Nizozemskem povzro\xc4\x8dili precej\xc5\xa1en gospodarski upad, po katerem si de\xc5\xbeela \xc5\xa1e dolgo ni opomogla. Nizozemska nima svojih surovin (razen zemeljskega plina) in je odvisna od neoviranega trgovanja s tujino. Najpomembnej\xc5\xa1e trgovske partnerice so \xc4\x8dlanice Evropske unije._NEWLINE_Nizozemska ima na voljo le malo kmetijskih povr\xc5\xa1in, kljub temu pa ima kmetijstvo \xc5\xbee dolgo zelo velik gospodarski pomen. Poglavitni pridelki so \xc5\xbeito, krompir, pesa in vrtnine. Nizozemci so posebno uspe\xc5\xa1ni pri pridelavi rezanega cvetja in \xc4\x8debulic. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak nizozemskega cvetli\xc4\x8darstva je \xc5\xbee od nekdaj tulipan. V 16. stoletju so ga uvozili iz Azije in kmalu se je pridelovanje tulipanov in njihovih \xc4\x8debulic izredno razvilo. Doslej so vzgojili ve\xc4\x8d kot 6.000 razli\xc4\x8dnih sort. Tulipane in druge cvetlice, na primer Hijacinte, in njihove \xc4\x8debulice izva\xc5\xbeajo po vsem svetu. Veliko cvetic pridelajo v steklenjakih. Na Nizozemskem je s steklom prekritih ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d hektarov obdelovalne zemlje, \xc4\x8desar ne premore nobena druga de\xc5\xbeela. V steklenjakih pridelujejo poleg cvetlic in njihovih \xc4\x8debulic \xc5\xa1e paradi\xc5\xbenike, kumare in jagode. Malo manj znana je uspe\xc5\xa1nost Nizozemcev pri gojenju \xc5\xa1ampinjonov, de\xc5\xbeela je po izvozu sve\xc5\xbeih \xc5\xa1ampinjonov prav na vrhu svetovne lestvice. Pribli\xc5\xbeno dve tretjini skupne vrednosti kmetijske pridelave dajeta \xc5\xbeivinoreja in mlekarstvo. Izredno pomemben izdelek je sir, ve\xc4\x8dino ga izvozijo in holandski sir velja po vsem svetu za pojem kakovosti. Za doma\xc4\x8do \xc5\xbeivilsko industrijo in izvoz je velikega pomena tudi obre\xc5\xbeno in globokomorsko ribi\xc5\xa1tvo. Vsako leto ulovijo  okoli pol milijona ton rib (predvsem sledov, sku\xc5\xa1, trsk, listov) in \xc5\xa1koljk._NEWLINE_Nizozemska industrija je bila med vodilnimi v Evropi, vendar je zaradi krize v sedemdesetih letih ta polo\xc5\xbeaj izgubila. V skoraj vseh gospodarskih panogah se je zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo zaposlenih in brezposelnost je v osemdesetih letih mo\xc4\x8dno presegala mejo desetih odstotkov. Gospodarstva ni zajel samo upad konjunkture, temve\xc4\x8d globoka strukturna kriza, zaradi katere se je za\xc4\x8delo dolgotrajno prestrukturiranje. V krizi so se zna\xc5\xa1le \xc5\xa1tevilne desetletja uspe\xc5\xa1ne panoge. Polo\xc5\xbeaj ladjedelni\xc5\xa1tva, na primer, je postal naravnost obupen zaradi vzhodnoazijske konkurence so se nizozemske ladjedelni\xc5\xa1ke zmogljivosti morale med letoma 1975 in 1985 zmanj\xc5\xa1ati za polovico, \xc5\xa1tevilo zaposlenih pa je upadlo s 36.000 na 12.000. Dr\xc5\xbeava je prisko\xc4\x8dila na pomo\xc4\x8d s subvencijami, da bi ne bilo treba popolnoma opustiti gradnje trgovskih in potni\xc5\xa1kih ladij. Nekatere panoge, recimo kemi\xc4\x8dna industrija, predelava nafte in pridobivanje zemeljskega plina, pa se mo\xc4\x8dno razvijajo. Najve\xc4\x8d prometa dosegajo \xc5\xbeivilska in kemi\xc4\x8dna industrija, pridobivanje zemeljskega plina, naftna in elektrotehni\xc4\x8dna industrija ter izdelava strojev. Za zadovoljevanje energetskih potreb industrije so posebnega pomena doma\xc4\x8de zaloge zemeljskega plina, ki zna\xc5\xa1ajo po ocenah okoli 2 bilijona kubi\xc4\x8dnih metrov. Po obsegu zalog zemeljskega plina je torej Nizozemska na drugem mestu v Evropi, takoj za Norve\xc5\xa1ko. Najve\xc4\x8dja nizozemska le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da so blizu Groningena in pod Severnim morjem._NEWLINE_Nizozemska je \xc5\xbee zdavnaj znala izrabiti prednosti, ki jih prina\xc5\xa1a lega ob Severnem morju in spodnjem toku plovnega Rena. Razvila je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Rotterdam, ki je s podalj\xc5\xa1kom Europoort zdaj po obsegu pretovorjenega blaga vodilno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu in najve\xc4\x8dje naftno pre\xc4\x8drpavali\xc5\xa1\xc4\x8de v Evropi Sedaj pretovorijo v rotterdamskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du ve\xc4\x8d kot \xc4\x8detrt milijarde ton blaga; kak\xc5\xa1na tretjina te koli\xc4\x8dine odpade na nafto. Zaradi povezave z evropskimi notranjimi plovnimi potmi je Rotterdam postal najpomembnej\xc5\xa1e uvozno in izvozno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za evropsko \xc5\xbeelezarstvo in jeklarstvo.\n_START_SECTION_\nLjudje\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemci so narod, ki je nastal v stoletjih z zlivanjem Frizov, Sasov in Spodnjih Frankov. Nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina se je razvila iz starospodnje nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in je od 17. stoletja samostojen knji\xc5\xbeni jezik. V severni Belgiji imenujejo nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino flam\xc5\xa1\xc4\x8dina. Frizi, ki \xc5\xbeivijo ve\xc4\x8dinoma v pokrajinah Frizija in Groningen, so ohranili samostojen jezik, uradno priznano zahodno frizij\xc5\xa1\xc4\x8dino. Toda ne samo po jeziku, tudi po obi\xc4\x8dajih in \xc5\xa1egah se Frizi precej lo\xc4\x8dijo od prebivalcev drugih nizozemskih pokrajin. Na nizozemskem prevladujeta dve veri: protestantska in katoli\xc5\xa1ka. Ostra nasprotja med protestantizmom in katolicizmom segajo dale\xc4\x8d nazaj, v \xc4\x8das osvobodilnih bojev v 16. in 17. stoletju, ko so se protestantske pokrajine bojevale proti katoli\xc5\xa1kim \xc5\xa1panskim okupatorjem. Danes je ve\xc4\x8dino sporov med verama \xc5\xbee pozabljenih._NEWLINE_Po letu 1949 je iz nekdanjih nizozemskih kolonij pri\xc5\xa1lo priseljencev. Najve\xc4\x8d je bilo Surinamcev iz nekdanje kolonije Surinam na severovzhodu ju\xc5\xbene Amerike. V sedemdesetih letih so z nenavadnimi akcijami opozarjali na svojo druga\xc4\x8dnost Molu\xc4\x8dani, ki so pri\xc5\xa1li z azijskega oto\xc4\x8dja Moluki v nekdanji koloniji Nizozemska Indija. Zato si je vlada za\xc4\x8dela prizadevati, da bi se Molu\xc4\x8dani bolj vklju\xc4\x8devali v nizozemsko dru\xc5\xbebo in hkrati imeli bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za ohranitev kulturne samobitnosti.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemska ima 16.491.461 prebivalcev, kar jo z 393 prebivalci na km\xc2\xb2, uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najgosteje poseljene dr\xc5\xbeave na svetu. Pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba je 78,96 let._NEWLINE_Nizozemska je izrazita dr\xc5\xbeava priseljencev. 80,9\xc2\xa0% prebivalcev se \xc5\xa1teje med Nizozemce, 2,5\xc2\xa0% med Indonezijce, 2,4\xc2\xa0% med Nemce, 2,2\xc2\xa0% kot Turke, ter 2\xc2\xa0% kot Surinamce in Maro\xc4\x8dane. Belcev je pribli\xc5\xbeno 87\xc2\xa0%._NEWLINE_Nizozemci (mo\xc5\xa1ki) so s povpre\xc4\x8dno vi\xc5\xa1ino 185 cm, najvi\xc5\xa1ji v Evropi.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava se statisti\xc4\x8dno uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med vrh tistih dr\xc5\xbeav, ki imajo najni\xc5\xbeje \xc5\xa1tevilo versko usmerjenih prebivalcev. S 27\xc2\xa0% je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a katoli\xc5\xa1ka veroizpoved, sledi ji protestantska z 17\xc2\xa0%. Hindujcev je v dr\xc5\xbeavi 1,3\xc2\xa0%, Budistov pa 1\xc2\xa0%, kar je posledica priseljevanja._NEWLINE_Zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih imigracij v dr\xc5\xbeavo, ima islamska veroizpoved skoraj 6\xc2\xa0% dele\xc5\xbe med verujo\xc4\x8dimi. Z nadaljnjimi imigracijami in visoko stopnjo rodnosti, se ta odstotek \xc5\xa1e pove\xc4\x8duje.\n_START_SECTION_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemska je ena najgosteje naseljenih dr\xc5\xbeav na svetu. Na vsak kvadratni kilometer pride ve\xc4\x8d kot 360 ljudi. Tudi dele\xc5\xbe v mestu \xc5\xbeive\xc4\x8dih prebivalcev je zelo velik. Mestne oblike poselitve so na gosto_NEWLINE_prepredle zlasti ravne ni\xc5\xbeine, zato je tam skoraj popolnoma izginil pode\xc5\xbeelski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Zaradi velike osredoto\xc4\x8denosti trgovine, industrije in ladjarstva, pa tudi zaradi ugodne povezovalne lege med zelo industrializiranim evropskim zaledjem in morjem so mesta na obmo\xc4\x8dju provinc ju\xc5\xbena Holandska, Severna Holandska in Utrecht tako narasla, da se zdaj med seboj dotikajo. Tako je na okoli 70 kilometrov dolgem in 60 kilometrov \xc5\xa1irokem ozemlju nastal velik splet mest, tako imenovani Randstad. V njem \xc5\xbeivi okoli 30 odstotkov vsega nizozemskega prebivalstva na samo desetini vse dr\xc5\xbeavne povr\xc5\xa1ine. Randstad, ime je leta 1930 skoval ustanovitelj nizozemske letalske dru\xc5\xbebe KLM AlbertPelsman, je sestavljen iz ve\xc4\x8d sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki imajo razli\xc4\x8dne vloge. V Den Haagu so osredoto\xc4\x8dene dr\xc5\xbeavne upravne naloge (tu je sede\xc5\xbe vlade), Rotterdam je zna\xc4\x8dilno pristani\xc5\xa1ko mesto z veletrgovino, ladjedelni\xc5\xa1tvom in sodobno veliko industrijo, Amsterdam (v njem zaseda parlament) pa se je razvil predvsem v denarni\xc5\xa1ko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de de\xc5\xbeele. Sredi mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d pa se nahaja ozemlje za kmetovanje._NEWLINE_Vzpon nizozemskih mest se je za\xc4\x8del v poznem srednjem veku z razcvetom trgovanja med_NEWLINE_Flandrijo, Anglijo in nem\xc5\xa1kimi trgovskimi mesti. Zaradi razvoja tkalstva, izdelovanja fajanse in ladjedelni\xc5\xa1tva so od 15. do 17. stoletja nastajala pomembna trgovska naselja, recimo Leiden, Delft, Gouda in Haarlem. V najpomembnej\xc5\xa1a poslovna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da pa so se razvila pristani\xc5\xa1ka mesta, predvsem Amsterdam, Edam in Rotterdam.\n_START_SECTION_\nIzsu\xc5\xa1evanje morja\n_START_PARAGRAPH_\nEna najve\xc4\x8djih znamenitosti Nizozemske so polderji. Silni napori celih rodov kmetov, in\xc5\xbeenirjev, preprostih kopa\xc4\x8dev jarkov in domiselnih iznajditeljev so omogo\xc4\x8dili osu\xc5\xa1itev kake polovice Nizozemske. Koder so se neko\xc4\x8d razprostirala mo\xc4\x8dvirja in plitva re\xc4\x8dna ustja so nastali tiso\xc4\x8di hektarov plodne zemlje. In \xc5\xa1e vedno nenehno pridobivajo nova zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Obalne valovite pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine, ki lo\xc4\x8dujejo kopno od morja, slabo varujejo zemljo pred razdiralno silo viharjev, bibavice in tokov. Zato Nizozemci ob vsej obali skrbno utrjujejo naravne varovalne nasipe, deloma s \xc4\x8dvrsto grajenimi nasipi in lomilci valov, deloma z ohranjanjem trave in grmi\xc4\x8dja, ki s koreninami utrjujeta tla in prepre\xc4\x8dujeta odna\xc5\xa1anje zemlje. Polderje oz. polja za nasipi, so prepredli z mre\xc5\xbeo prekopov, jarkov in nasipov. Te mar\xc5\xa1e (ni\xc5\xbeine) le\xc5\xbeijo ve\xc4\x8dinoma pod morsko gladino, zato nimajo naravnega odtoka in je treba vse leto umetno uravnavati gladino talnice. Sprva so za to uporabljali vetrne mline, zdaj pa so to nalogo prevzele elektri\xc4\x8dne \xc4\x8drpalke.'