b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Pliberk\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 993 in 1000 je \xc5\xa1kof Albuin iz Briksna podaril bratu grofu Aribu posest \xe2\x80\x9cLiupicdorf\xe2\x80\x9d, kasnej\xc5\xa1i Pliberk (Bleiburg). Nekdanji grad je bil verjetno zgrajen na za\xc4\x8detku 12. Stoletja, ko je obmo\xc4\x8dje okoli dana\xc5\xa1njega Bleiburga pripadalo samostanu Seckau. Verjetno je grad in gospostvo \xc5\xa1e v istem stoletju pri\xc5\xa1lo v posest Vovbr\xc5\xbeanov, ki so takrat \xc5\xa1e vedno bivali na Rauterburgu od koder so se selili na Vovbre. Leta 1228 pa je \xe2\x80\x9ePliburch\xe2\x80\x9c v listinah naveden kot sede\xc5\xbe Vovbr\xc5\xa1kih grofov.  Tega leta (1228)  je grof Viljem Vovbr\xc5\xa1ki posest zastavil grofu Hermanu Ortenbur\xc5\xa1kemu pri \xc4\x8demer se grad prvi\xc4\x8d omenja kot castrum et forum pliburch. Vovbr\xc5\xbeani sodijo med najpomembnej\xc5\xa1e plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine na Koro\xc5\xa1kem. Njen najbolj znan predstavnik je bil grof Ulrik II., ki je imel v planu na delu Koro\xc5\xa1ke in \xc5\xa0tajerske narediti novo kne\xc5\xbeevino, vendar je bil onemogo\xc4\x8den s strani \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja Otokarja II. in nato nem\xc5\xa1kega kralja in cesarja Rudolfa I. Habsbur\xc5\xa1kega.  Leta 1292 je Ulrik II. Vovbr\xc5\xa1ki obljubil salzbur\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu Konradu, da mu bo dal Pliberk, \xc4\x8de mu preda zaprtega Ludvika, sina de\xc5\xbeelnega vojvode. Skupaj s salzbur\xc5\xa1kim  nad\xc5\xa1kofom Konradom se je leta 1293 uprl proti habsbur\xc5\xa1kem vojvodi Albrechtu, vendar ga je to stalo polo\xc5\xbeaja neposredno pod cesarjem in enoletne zaporne kazni v Dunajskem Novem mestu. Z grofom Hermanom je leta 1322 rodbina Vovbr\xc5\xa1kih izumrla. _NEWLINE_Grad in gospostvo Vovbre so z ve\xc4\x8djim delom druge dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine podedovali grofje Pfanber\xc5\xa1ki oziroma grof Ulrik Pfanber\xc5\xa1ki. Leta 1342 je Ulrik Pfanber\xc5\xa1ki grad in posest zastavil koro\xc5\xa1kemu de\xc5\xbeelnemu glavarju Konradu Aufensteinu. Njegova sinova Friderik in Konrad sta se leta 1368 uprla proti de\xc5\xbeelnima gospodoma habsbur\xc5\xbeanoma Albrehtu in Leopoldu Avstrijskima, kar je imelo za posledico dvomese\xc4\x8dno obleganje in uni\xc4\x8denje gradu ter posledi\xc4\x8dno zaplembo njihove lastnine. Nato sta bila brata  Aufenstein zaprta na gradu Strechau, kjer je Fridrik umrl. Konrad pa je po 28 letih zapora kon\xc4\x8dal kot korar v Regensburgu._NEWLINE_Grad in gospostvo Pliberk so do leta 1381 upravljali de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeji upravitelji. Potem ga je dobil v zastavo Haug Devinski. Leta 1427 je grad dobil Burkhard von Weispriach. Leta 1507 je najemnik Maksimilijan I. grof Lodron v obnovo in popravilo gradu vlo\xc5\xbeil 400 guldnov. Od leta 1552 je bilo gospostvo in grad cesarski fevd. V naslednjih 50 letih so se fevdniki pogosto menjavali. Andreas Ungnad von Sonnegg je naredil velike prezidave gradu. 1601 je Pliberk pridobil   grof Ivan Ambro\xc5\xbe Thurn v zameno za gospostvo in grad Ptuj. Leta 1606 so italijanski arhitekti dali gradu dana\xc5\xa1njo renesan\xc4\x8dno podobo. Leta 1820 je bil zaradi dotrajanosti odstranjen nekdanji obrambni stolp (bergfried). Grofje Thurn-Valsassina so \xc5\xa1e danes lastniki gradu. Ker je grad  v 19. in 20. stoletju slu\xc5\xbeil predvsem kot dom za upokojence, ni bil \xc5\xa1e posebej dobro vzdr\xc5\xbeevan. \xc5\xa0ele po drugi svetovni vojni, ko je avstrijsko-\xc4\x8de\xc5\xa1ka linija grofov izgubila svoj glavni grad v Wlace-h, je bila stavba gradu Pliberk temeljito obnovljena in zdaj slu\xc5\xbei grofovski dru\xc5\xbeini kot glavno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nGrajska kapela\n_START_PARAGRAPH_\nNa zunanji strani gradu, ob dovozu, je dodana poznogotska grajska kapela. Na njej so kovana in baro\xc4\x8dni obok, na katerem so razkrite slikarije na oboku iz 15. stoletja. V kapeli se nahaja tudi pozla\xc4\x8den bronast epitaf, ki je posve\xc4\x8den grofu Volku Thurnu. Ta je umrl leta 1594 po ekspediciji proti Turkom, in sicer zaradi kuge v voja\xc5\xa1kem taboru. Ta spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da je bila prvotno v Ljubljani, kjer so jo leta 1810 ukradli napoleonovi vojaki in jo odpeljali v Francijo. Tam jo je v Parizu odkril in pridobil nazaj Douglas Thurn ter jo pripeljal v Pliberk. Oba oltarja kapele sta iz 18. Stoletja; kot platno na stranskem oltarju je bila slika Giovannija Battiste Tiepola, ki predstavlja Marijino kronanje. Iz varnostnih razlogov jo je nadomestila kopija.'