b'\n_START_ARTICLE_\nFerski otoki\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnje zgodovinsko obdobje otokov ni povsem dobro znano. Po nekaterih domnevah naj bi otoke prvi naselili menihi v 6 stoletju. V tem \xc4\x8dasu naj bi se pojavilo tudi prvo poimenovanje otokov: Ov\xc4\x8dji otok in Pti\xc4\x8dji otok. V devetem stoletju so se na otoke za\xc4\x8deli preseljevati Vikingi iz Irske in \xc5\xa0kotske. Tem naseljencem so se konec 9. stoletje pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e begunci iz Norve\xc5\xa1ke, ki so be\xc5\xbeali pred oblastjo Haralda Lepolasega, ki je v krvi zdru\xc5\xbeil Norve\xc5\xa1ko v eno dr\xc5\xbeavo. V enajstem stoletju so otoki po serijah umorov in spletk pri\xc5\xa1li pod Norve\xc5\xa1ko. Tako je ostalo do leta 1380 ko je Norve\xc5\xa1ko prevzela Danska. Leta 1814 je Norve\xc5\xa1ka pri\xc5\xa1lo pod \xc5\xa0vedsko upravo Ferski otoki pa so \xc5\xa1e naprej ostali pod Dansko._NEWLINE_\xc5\xbdiva pri\xc4\x8da iz vikin\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov je govor. Prinesli so ga iz Norve\xc5\xa1ke in na osamljenem oto\xc4\x8dju je ostal dolgo zunaj tujih vplivov, kljub temu, da je bil na otokih dolgo \xc4\x8dasa dan\xc5\xa1\xc4\x8dina edini uradni jezik. Zavest o kulturni samobitnosti se tudi v stoletjih danske oblasti ni porazgubila. Na politi\xc4\x8dno samostojnost pa so Ferci komaj kdaj pomislili. To se je spremenilo med drugo svetovno vojno, ko so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete leta 1940 zasedle Dansko, Fersko oto\xc4\x8dje pa je postalo opori\xc5\xa1\xc4\x8de zaveznikov. Takrat je bila povezava s Kopenhagnom pet let pretrgana. V tistih letih so postale glasne zahteve po neodvisnosti. Danska je tej \xc5\xbeelji deloma ugodila in podelila oto\xc4\x8dju najve\xc4\x8djo mo\xc5\xbeno avtonomijo. Ferski parlament je to izkoristil in okoli ferskih otokov dolo\xc4\x8dil samostojno ribolovno politiko, ta je bila pozneje tudi vzrok, da Fersko oto\xc4\x8dje ni vstopilo v Evropsko unijo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFerski otoki so majhna oto\xc5\xa1ka skupina ki le\xc5\xbei v severnem Atlantiku med Norve\xc5\xa1ko, Islandijo in \xc5\xa0kotsko. Oto\xc4\x8dje je od celine oddaljeno 655 km. Sestavlja ga osemnajst velikih ter ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo majhnih otokov. Skupna povr\xc5\xa1ina celotnega oto\xc4\x8dja meri 1.399 km\xc2\xb2, obala je dolga 1.117 km._NEWLINE_Otoki so nastali pred okoli 60 milijoni let kot posledica vulkanske dejavnosti. Plasti staljenih kamnin so se nalagale druga na drugo in polagoma je nastala planota iz \xc4\x8drne ognjeni\xc5\xa1ke kamnine in rde\xc4\x8dega pepela. Pozneje, v ledenih dobah, so kamnine preoblikovali ledeniki, v podlago so zarezali globoke doline in zgladili \xc4\x8drni bazalt. Ko so se ledeniki umaknili in je v doline vdrlo morje, so dobili Ferski otoki sedanjo obliko. Strma pobo\xc4\x8dja Fjellov (planot) dajejo vtis neznanske vi\xc5\xa1ine, \xc4\x8deprav te nikjer ne presegajo 882 m. Na otokih in oto\xc4\x8dkih so \xc5\xa1tevilne kraj\xc5\xa1e reke in slapovi, zamo\xc4\x8dvirjene kotline, doline, ki jih zapolnjujejo jezera, zeleni pa\xc5\xa1niki in prostrane povr\xc5\xa1in porasle z resjem. Obala je na otokih je kamnita in ve\xc4\x8dinoma izredno strma._NEWLINE_Na otoku ni gozdov, ve\xc4\x8dinoma otoke prekriva trava ponekod v zavetnih legah pa \xc5\xa1e grmi\xc4\x8devje. Skozi vse leto oto\xc4\x8dje bi\xc4\x8dajo mo\xc4\x8dni vetrovi, otoke pa prekrivajo oblaki, ki pogosto prina\xc5\xa1ajo de\xc5\xbe. V primerjavi z Dansko so zime dosti bolj mile, poletja pa so mrzla in z malo sonca. Poleti sonce v povpre\xc4\x8dju sije le \xc5\xa1tiri ure na dan.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRibolov in predelava rib je osnovna gospodarska dejavnost oto\xc4\x8dja, s tem se pre\xc5\xbeivlja tudi ve\xc4\x8dina prebivalcev. Izvoz rib in ribjih izdelkov zna\xc5\xa1a kar 90% celotnega izvoza oto\xc4\x8dja. Kriza v devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je bila skoraj usodna za ribi\xc5\xa1tvo. Na za\xc4\x8detku novega tiso\xc4\x8dletja so se stvari normalizirane dokler leta 2008 ni pri\xc5\xa1la nova gospodarska kriza s \xc4\x8dimer je ribi\xc5\xa1tvo ponovno pri\xc5\xa1lo v te\xc5\xbeke \xc4\x8dase. Druga pomembne gospodarska dejavnost na otoku je ov\xc4\x8djereja, zaradi velikih travnatih povr\xc5\xa1in so otoki primerni za rejo drobnice. Poljedelstvo je zaradi ekstremnih vremenskih razmer skoraj nemogo\xc4\x8de, ve\xc4\x8dino stvari pa je potrebno na otoke uva\xc5\xbeati._NEWLINE_Pred kratkim so v okolici oto\xc4\x8dja odkrili nafto in zemeljski plin, ta bi v prihodnosti tem odmaknjenim otokom omogo\xc4\x8dil nov gospodarski razvoj. Veliko mo\xc5\xbenosti za razvoj ponuja tudi sodobna informacijska tehnologija. Ve\xc4\x8dina gospodarstva je skoncentriranega v prestolnici T\xc3\xb3rshavn. Nezaposlenost je ena najmanj\xc5\xa1ih v Evropi, kljub temu pa se oto\xc4\x8dje soo\xc4\x8da s \xc5\xa1tevilnimi te\xc5\xbeavami pri ohranjanju prebivalstva. Ve\xc4\x8dina \xc5\xa1tudentov odhaja na Dansko in se po \xc5\xa1olanju zaposlijo na celini medtem pa na otoku ostaja srednja in starej\xc5\xa1a populacija.'