b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnija Strunjan\n_START_SECTION_\nZgodovina \xc5\xbeupnije\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna cerkvica je stala na tem mestu \xc5\xbee okoli leta 1200. Zanjo so skrbele redovnice benediktinke, ki so imele svoj samostan pri cerkvici sv. Bassa (kjer je danes vila Tartini). Po njihovem odhodu iz teh krajev (okoli leta 1221), so zanjo skrbeli patri benediktinci, ki so \xc5\xbeiveli v samostanu onkraj solin, v tej cerkvici pa so se zbirali \xc4\x8dez dan k molitvi, kadar so delali v okoli\xc5\xa1kih vinogradih. Ko so benediktinci samostan zapustili (ob koncu 14. stoletja), so sveti\xc5\xa1\xc4\x8de prevzeli duhovniki iz Pirana, ki so do 16. stoletja prihajali od tam, od tega \xc4\x8dasa naprej pa so imeli v Strunjanu stalnega duhovnika, ki je bival v kaplaniji poleg cerkve. Cerkev je mo\xc4\x8dno na\xc4\x8del zob \xc4\x8dasa, leta 1463 pa jo je dala obnoviti bogata piranska vdova Osvalda Petronio Barcazza in po njej je sveti\xc5\xa1\xc4\x8de dobilo ime Barcazza.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Svete Marije od Prikazanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi se je v no\xc4\x8di med 14. in 15. avgustom 1512 pri vratih stare poru\xc5\xa1ene cerkvice prikazala Marija \xc4\x8duvajema vinogradov Giovanniju Grandiju in Pietru di Zagabria. Po tem dogodku so cerkev preimenovali v \xc2\xbbSveta Marija od prikazanja\xc2\xab\xc2\xa0(Santa Maria della Visione). Kmalu je postala najpomembnej\xc5\xa1a istrska bo\xc5\xbeja pot. Dogodek prikazanja je slikar Francesco Valerio okoli leta 1520 naslikal na les in ta podoba \xc5\xa1e danes krasi glavni oltar. _NEWLINE_V naslednjih desetletjih so cerkev pove\xc4\x8dali. Dana\xc5\xa1nja enoladijska cerkev z ravnim stropom in s sosvodnicami nad okni ima na stropu poslikavo, na stenah ladje pa je piranski \xc5\xbeupnik Toma\xc5\xbe Gregorin, odli\xc4\x8den slikar, ustvaril cikel desetih velikih oljnih slik s prizori iz Marijinega \xc5\xbeivljenja, od rojstva do vnebovzetja, ki so nastali med 1656-1671. Jeseni leta 1907 so skrb za sveti\xc5\xa1\xc4\x8de prevzeli fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani tridentinske province iz Trenta, ki so dali pred slovesnostjo 400-letnice prikazovanja obnoviti nekatere slike v cerkvi, ter poslikati strop z obodom v ladji. Za samo obletnico leta 1912 pa je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko-koprski \xc5\xa1kof dr. Andrej Karlin ob asistenci ljubljanskega \xc5\xa1kofa Jegli\xc4\x8da in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega misijonarskega brata Marconija, z dovoljenjem tedanjega pape\xc5\xbea Pija X. slovesno kronal Marijino podobo. Zadnji italijanski fran\xc4\x8di\xc5\xa1kan je umrl v Strunjanu leta 1955, po njegovi smrti pa so upravo sveti\xc5\xa1\xc4\x8da prevzeli slovenski fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani province sv. Kri\xc5\xbea, ki ima sede\xc5\xbe v Ljubljani. Marca 1961 je Strunjan postal samostojna \xc5\xbeupnija, romarska cerkev pa je od tedaj tudi \xc5\xbeupnijska.\n_START_SECTION_\nZaplemba in vrnitev\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev s samostanom le\xc5\xbei na ju\xc5\xbeni strani strunjanskega zaliva in daje s svojo lego poseben poudarek kulturni krajini. \xc5\xbdupnija se razteza na ozemlju ob\xc4\x8din Piran in Izola, od tega tri \xc4\x8detrtine v Krajinskem parku Strunjan s posebnim re\xc5\xbeimom. Poleg cerkve je samostanski del, ki ga je komunisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim 17. maja 1955 zaplenil in nacionaliziral. V njem so uredili zapore, kasneje pa sta bila v njem \xc5\xa1ola in dom za u\xc4\x8dence s posebnimi potrebami. \xc5\xa0ele leta 2010, 65 let po zaplembi in dvajset let po demokratizaciji Slovenije, je bilo samostansko poslopje s \xc5\xa1e ohranjenim kri\xc5\xbenim hodnikom vrnjeno cerkvi. Leta 2014 je upravljanje \xc5\xbeupnije prevzel \xc5\xa1kofijski duhovnik.'