b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crna mamba\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crna mamba v dol\xc5\xbeino zraste povpre\xc4\x8dno zraste 2,5 metra, sicer pa dose\xc5\xbee tudi do 4,5 metrov. V povpre\xc4\x8dju tehtajo okoli 1,6\xc2\xa0kg. Hrbtna stran ko\xc5\xbee je olivne, rjavkaste, sive ali kaki (rumeno rjave) barve. Svoje ime tako ni dobila po barvi ko\xc5\xbee, pa\xc4\x8d pa po \xc4\x8drni barvi ustne votline.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crna mamba v splo\xc5\xa1ne prebiva v vzhodnem in ju\xc5\xbenem delu Afrike, ki obsega sever Demokrati\xc4\x8dne republike Kongo, jugozahod Ju\xc5\xbenega Sudana do Etiopije, Eritrejo, Somalijo, Kenijo, vzhod Ugande, Tanzanijo, ju\xc5\xbeno do Mozambika, Svazija, Malavija, Zambije, Zimbabveja in Bocvane do KwaZulu-Natala v Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki republiki in Namibije, nato pa severovzhodno preko Angole do jugovzhodnega dela DR Kongo._NEWLINE_Leta 1954 je bil en primerek odkrit celo v zahodni Afriki, v regiji Dakar v Senegalu. V Srednjeafri\xc5\xa1ki republiki, \xc4\x8cadu, Nigeriji in Maliju obstajajo majhna podro\xc4\x8dja, kjer strupenja\xc4\x8da prav tako prebiva, kar je nemalokrat vzrok za to, da zdravniki zame\xc5\xa1ajo ugriz \xc4\x8drne mambe z drugo strupenja\xc4\x8do in posledi\xc4\x8dno dajo neu\xc4\x8dinkovit protistrup._NEWLINE_Nad nadmorsko vi\xc5\xa1ino 1.000 m obi\xc4\x8dajno ne prebiva, \xc4\x8deprav v Zambiji prebiva tudi do 1.800 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Tipi\xc4\x8dni \xc5\xbeivljenjski prostor so suhe, polpu\xc5\xa1\xc4\x8davske travnate in grmi\xc4\x8daste oz. gozdnate povr\xc5\xa1ine (npr. savane), ki se raztezajo po osrednji, vzhodni in ju\xc5\xbeni Afriki, vendar se je prilagodila tudi na goste gozdove, skalnate povr\xc5\xa1ine in celo mo\xc4\x8dvirja._NEWLINE_Zaradi kmetijskega obdelovanja se je v nekaterih dr\xc5\xbeavah obi\xc4\x8dajni habitat ka\xc4\x8de za\xc4\x8del kr\xc4\x8diti; primer tega je Svazi, kjer se okoli 75\xc2\xa0% prebivalstva ukvarja s samooskrbnim kmetijstvom, npr. z gojenjem sladkornega trsta. Kot prilagoditev na to je ka\xc4\x8da za\xc4\x8dela naseljevati polja sladkornega trsta, zaradi \xc4\x8desar je nevarnost ugriza veliko ve\xc4\x8dja, saj se polja obdeluje ro\xc4\x8dno in ne s pomo\xc4\x8djo mehanizacije.\n_START_SECTION_\nVedenjska ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nJe najhitrej\xc5\xa1a ka\xc4\x8da na svetu, saj se lahko giblje s hitrostjo do 20\xc2\xa0km/h, pri \xc4\x8demer tretjino svojega telesa dvigne nad tlemi. Svojo hitrost sicer ne izrablja za lovljenje, pa\xc4\x8d pa za pobeg pred nevarnostjo: \xc4\x8drna mamba se namre\xc4\x8d izogiba stikom z drugimi bitji (z izjemo plena). V primeru, da je pobeg nemogo\xc4\x8d, za\xc4\x8dne opona\xc5\xa1ati kobro tako, da raz\xc5\xa1iri vrat, \xc5\xa1iroko odpre usta in sika. \xc4\x8ce \xc5\xa1e to zastra\xc5\xa1evanje propade, posku\xc5\xa1a napadalca ve\xc4\x8dkrat zaporedoma ugrizniti._NEWLINE_Je dnevna oz. diurnalna \xc5\xbeival. Kljub svojemu rodovnemu imenu Dendroaspis, ki dobesedno pomeni \xc2\xbbdrevesna strupenja\xc4\x8da\xc2\xab, \xc4\x8drna mamba le redko pleza na drevesa oz. ni arborealna ka\xc4\x8da in se torej pove\xc4\x8dini zadr\xc5\xbeuje na tleh. V divjini do\xc5\xbeivi okoli 11 let.\n_START_SECTION_\nLovljenje in prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPri lovljenju ka\xc4\x8da postavi zasedo in po\xc4\x8daka, da se plen pribli\xc5\xbea. \xc4\x8ce plen po prvem ugrizu sku\xc5\xa1a zbe\xc5\xbeati, ga ka\xc4\x8da \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat ugrizne. Ve\xc4\x8dji plen po ugrizih spusti, manj\xc5\xa1i plen, kot so pti\xc4\x8di in podgane, pa zadr\xc5\xbeuje na tleh, dokler ne postane ohromljen zaradi strupnine. Med ostalim se prehranjujejo tudi z manj\xc5\xa1imi pi\xc5\xa1\xc4\x8danci, netopirji in galagi (Galagidae).\n_START_SECTION_\nPlenilci\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni plenilci (predatorji) \xc4\x8drne mambe so mungi. To jim omogo\xc4\x8da njihova odpornost na toksine zaradi mutacije v nikotinskem receptorju, ki prepre\xc4\x8duje vezavo nevrotoksina na receptor in s tem strupenost. Obi\xc4\x8dajno se sicer raje prehranjuje z mladi\xc4\x8di in jajci, saj so la\xc5\xbeji plen. Ka\xc4\x8de vrste Mehelya capensis so prav tako plenilci mladi\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nStrupnino \xc4\x8drne mambe sestavljajo v glavnem nevrotoksini, imenovani dendrotoksini, katerih srednji smrtonosni odmerek (LD\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80) zna\xc5\xa1a od 0,25 \xe2\x80\x93 0,32\xc2\xa0mg/kg. Koli\xc4\x8dina vbrizgane strupnine zna\xc5\xa1a okoli 100\xe2\x80\x93120\xc2\xa0mg, najve\xc4\x8d do 400\xc2\xa0mg. Dendrotoksini preko delovanja na natrijeve (Na\xe2\x81\xba) ionske kanal\xc4\x8dke inhibirajo kr\xc4\x8denje mi\xc5\xa1ic._NEWLINE_Pred uporabo antivenina (protistrup za \xc5\xbeivalske strupnine) je stopnja smrtnosti dosegala tudi 100\xc2\xa0%. \xc4\x8clovek lahko zaradi ugriza umre \xc5\xbee v 20 minutah, v povpre\xc4\x8dju od 30-60 min, v\xc4\x8dasih pa \xc5\xa1ele v treh urah. Usodnost ugriza je odvisna od mnogih dejavnikov, kot so zdravstveno stanje, velikost, starost in fiziolo\xc5\xa1ko stanje \xc5\xbertve ter globina ugriza, koli\xc4\x8dina vnesene strupnine, mesto ugriza in bli\xc5\xbeina ve\xc4\x8dje \xc5\xbeile._NEWLINE_\xc4\x8crna mamba je znana kot ena od najnevarnej\xc5\xa1ih ka\xc4\x8d v Afriki zaradi razli\xc4\x8dnih dejavnikov, med ostalim zaradi hitrega nastopa smrti, velikosti ka\xc4\x8de in agresivnosti napadov. Kljub temu so napadi na \xc4\x8dloveka bolj redki, saj se ka\xc4\x8da izogiba stika s \xc4\x8dlovekom, v primerjavi z nekaterimi drugimi strupenja\xc4\x8dami pa ni pogosta v gosto naseljenih obmo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dni simptomi in znaki, zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilni simptomi in znaki ugriza so hiter pojav zmedenosti, ka\xc5\xa1ljanja ali ote\xc5\xbeenega dihanja in motenj sr\xc4\x8dnega utripa (aritmije). Smrt lahko nastopi zaradi sr\xc4\x8dne odpovedi ali zadu\xc5\xa1itve, saj nevrotoksini povzro\xc4\x8dijo ohromitev (paralizo) mi\xc5\xa1ic, med katere torej spadajo tudi dihalne mi\xc5\xa1ice._NEWLINE_Trenutno je za zdravljenje na voljo polivalentni antivenin, ki ga proizvaja Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut za medicinska raziskovanja (South African Institute for Medical Research, SAIMR).'