b"\n_START_ARTICLE_\nKofein\n_START_PARAGRAPH_\nKofein (tudi trimetilksantin (C\xe2\x82\x88H\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80N\xe2\x82\x84O\xe2\x82\x82), tein, matein, guaranin in metiloteobromin) je naravni alkaloid, ki ga pridobivamo iz kavnih zrn, iz listov \xc4\x8dajevca in iz kakavovih zrn. Dodajajo ga umetnim pija\xc4\x8dam (kokakola)._NEWLINE_Kofein je blago po\xc5\xbeivilo, ki stimulativno vpliva na centralni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem. Nekaj skodelic kave ali (pravega) \xc4\x8daja na dan ima spodbujevalni u\xc4\x8dinek na na\xc5\xa1 organizem, povzro\xc4\x8da jasnej\xc5\xa1i in hitrej\xc5\xa1i tok misli, zmanj\xc5\xa1uje utrujenost in pove\xc4\x8duje budnost.\n_START_SECTION_\nViri kofeina\n_START_PARAGRAPH_\nNajdemo ga v listih, plodovih in semenih mnogih rastlin. Listi \xc4\x8daja (Camellia sinensis), semena kave in kakavovca (Coffea) ter marsikatere druge rastline vsebujejo kofein. Mnogi ljudje mislijo, da so kava, \xc4\x8daj in kola pija\xc4\x8de edini viri kofeina, vendar v resnici kofein najdemo tudi v \xc4\x8dokoladi, stimulansih, nekaterih bla\xc5\xbeilcih bole\xc4\x8din, diuretikih, bla\xc5\xbeilcih prehlada, preparatih za kontroliranje telesne te\xc5\xbee in drugih zdravilih. Znanih je vsaj 63 rastlinskih vrst, ki vsebujejo kofein. Najbolj obi\xc4\x8dajen in raz\xc5\xa1irjen vir kofeina so kavna in kakavova zrna, ore\xc5\xa1ki kole in listi \xc4\x8dajevca. Rastline ustvarjajo kofein, da jih kot pesticid varuje pred \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Te paralizira in celo ubije._NEWLINE_Je organska spojina, u\xc5\xbeivamo ga navadno v pija\xc4\x8dah, uporablja pa se tudi v nekaterih zdravilih npr. proti migreni. Rastline ustvarjajo kofein, da jih kot naravni pesticidi varujejo pred \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami (podobno kot nikotin). Kofein je blago po\xc5\xbeivilo, ki stimulirajo\xc4\x8de deluje na centralni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem in srce hkrati pa je tudi diuretik (pospe\xc5\xa1i odvajanje urina). Kofein je v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah za \xc4\x8dloveka lahko strupen in lahko povzro\xc4\x8di tudi odvisnost._NEWLINE_Najve\xc4\x8d kofeina je v skodelici kave, sledita \xc4\x8daj in kola. Kavna zrna sorte 'arabica' vsebujejo pribli\xc5\xbeno 1\xc2\xa0% te\xc5\xbee kofeina. S pra\xc5\xbeenjem se vsebnost kofeina ne spremeni bistveno, saj je molekula temperaturno zelo obstojna. Za en kapu\xc4\x8dino rabimo 7 g mlete kave, ki bi torej vsebovala 70\xc2\xa0mg kofeina, vendar v kavo ne preide celotna koli\xc4\x8dina, pa\xc4\x8d pa nekaj ve\xc4\x8d kot pol. S kozarcem coca-cole (Sterculiaceae cola vera) (2 dl) zau\xc5\xbeijemo pribli\xc5\xbeno 25\xc2\xa0mg kofeina. V obi\xc4\x8dajni tableti proti bole\xc4\x8dinam je v povpre\xc4\x8dju prav tako okoli 50\xc2\xa0mg kofeina, v mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih pa \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8d. Visoko vsebnost kofeina najdemo tudi v guarani (Paullinia cupana). Vsebnost kofeina je dvakrat ve\xc4\x8dja kot v kavnih zrnih. (Guarana 2-4.5\xc2\xa0%, zrna kave 1-2\xc2\xa0%)_NEWLINE_V \xc4\x8daju je kofein (tein) v kompleksu z galotaninskimi \xc4\x8dreslovinami. Zato je absorpcija kofeina iz \xc4\x8drevesja po pitju \xc4\x8daja po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a, saj mora kompleks najprej razpasti. Kofein se nato absorbira, \xc4\x8dreslovine pa ostanejo v gastrointestinalnem traktu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKofein je odkril nem\xc5\xa1ki kemik F. F. Runge leta 1819. Ljudje so jedli kofein od kamene dobe.Na\xc5\xa1li so \xc5\xbeve\xc4\x8dilna semena in so bili prepri\xc4\x8dani, da imajo te rastline posledice kot so olaj\xc5\xa1anje, utrujenost, spodbuda, zavest in razpolo\xc5\xbeenje.Ugotovljeno je bilo, da tovrstne rastline v vro\xc4\x8di vodi okrepijo posledico kofeina. Zgodovina kave je bila namre\xc4\x8d zapisana kot deveto stoletje. Med tistim \xc4\x8dasom so bila kavna zrna razpolo\xc5\xbeljiva le v svojem doma\xc4\x8dem \xc5\xbeivljenjskem prostoru Etiopije. Zadovoljstvo kave kot pija\xc4\x8de v Evropi je bilo znano najprej v 17. stoletju. Poljak, znan kot Franz George Kolschitzky je delal dejansko za Turke. Prva kavna hi\xc5\xa1a v zahodnem svetu je bila odprta na Dunaju, tako zagon kot dolga tradicija. V Londonu je bila prva kavna hi\xc5\xa1a odprta leta 1652.\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dna sestava\n_START_PARAGRAPH_\nKofein (C\xe2\x82\x88H\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80N\xe2\x82\x84O\xe2\x82\x82) (trimetilksantin = tein = guaranin) je alkaloid._NEWLINE_Izoliran v \xc4\x8disti obliki je kofein bel kristalen pra\xc5\xa1ek, brez vonja. Sestavljen je iz belih, podol\xc5\xbenih kristalov zelo grenkega okusa, ki so topni v vodi. Osnovni proces pridobivanja kofeina je dekofeinizacija kave in \xc4\x8daja.\n_START_SECTION_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nJakost ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov je odvisna od individualnih dejavnikov in koli\xc4\x8dine zau\xc5\xbeitega kofeina. Pri nizkih odmerkih se pojavijo slabost, notranji nemir, nespe\xc4\x8dnost, tahikardija in prebavne motnje. Pri kroni\xc4\x8dni uporabi se pojavijo dra\xc5\xbeenje \xc5\xbeelod\xc4\x8dne sluznice, diareja, glavobol, nespe\xc4\x8dnost, nervoza, palpitacije, aritmije, pospe\xc5\xa1eno delovanje centralnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, pove\xc4\x8dano delovanje krvnega obtoka. Zaradi pove\xc4\x8danja \xc5\xa1tevila adenozinskih receptorji se razvije toleranca, abstinen\xc4\x8dni sindromi pa nastopijo pribli\xc5\xbeno po 48 urah in so blagi (glavobol, razdra\xc5\xbeljivost, nihanja v razpolo\xc5\xbeenju)._NEWLINE_V ve\xc4\x8djih odmerkih kofein povzro\xc4\x8da drhtenje, razbijanje srca, budnost, vznemirjenost in spahovanje. Veliki odmerki kofeina so smrtni. Smrtni odmerek kofeina je 10 g (pribli\xc5\xbeno 170\xc2\xa0mg/kg telesne te\xc5\xbee). Da bi to dosegli, bi morali zelo na hitro izpiti 80-100 skodelic kave, kar v praksi ni izvedljivo.\n_START_SECTION_\nOdvisnost\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere raziskave so pokazale, da kofein povzro\xc4\x8da fizi\xc4\x8dno odvisnost. Dokaz za odvisnost je, da \xc4\x8de odvisni osebi prepre\xc4\x8dimo, da bi popila skodelico kave ali si privo\xc5\xa1\xc4\x8dila steklenico Coca cole, se pri njej pojavijo t. i. abstinen\xc4\x8dni znaki. Abstinen\xc4\x8dni znaki, ki so posledica pomanjkanja kofeina v organizmu, ki se je navadil na njegove u\xc4\x8dinke so: glavobol, utrujenost, bole\xc4\x8dine v mi\xc5\xa1icah. Simptomi nastopijo 24 ur po zadnjem odmerku kofeina._NEWLINE_Neka raziskava pravi, da se odvisnost razvije pri minimalni dnevni porabi kofeina v koli\xc4\x8dini, ki je v 4 skodelicah kave, druge raziskave pa trdijo, da mora biti dnevna poraba kofeina \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8darani krog\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbeave pri u\xc5\xbeivanju kofeinu povzro\xc4\x8dajo predvsem dolgoro\xc4\x8dne posledice, ki se pojavijo zaradi za\xc4\x8daranega kroga. Po prenehanju u\xc4\x8dinkov adrenalina se soo\xc4\x8dimo z utrujenostjo in depresijo. Da izni\xc4\x8dimo te efekte, pose\xc5\xbeemo po novem odmerku kofeina. Ohranjanje telesa v neprestani pripravljenosti ni zdravo in ljudje postanejo razdra\xc5\xbeljivi in ob\xc4\x8dutljivi._NEWLINE_Najbolj pomemben dolgoro\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek je njegov vpliv na spanje. Ob prevelikih odmerkih kofeina telo zjutraj ne bo spo\xc4\x8dito, saj zaradi stimulativnega u\xc4\x8dinka pa ne bo faze globokega spanca. \xc4\x8ce spijete veliko skodelico kave (200\xc2\xa0mg kofeina) ob 15h, bo v telesu ob 21h \xc5\xa1e vedno 100\xc2\xa0mg kofeina. Zaradi tega spanec ne bo krep\xc4\x8dilen. Ker se po\xc4\x8dutimo utrujene, sledi zjutraj nova skodelica kave in cikel se nadaljuje iz dneva v dan. Ob prenehanju u\xc5\xbeivanja kofeina pride do abstinen\xc4\x8dne (vzdr\xc5\xbene) krize, saj se krvne \xc5\xbeilice v mo\xc5\xbeganih skr\xc4\x8dijo in ob\xc4\x8dutimo mo\xc4\x8dan glavobol.\n_START_SECTION_\nKofein v \xc4\x8daju\n_START_PARAGRAPH_\nKofein v \xc4\x8daju se ve\xc5\xbee na \xc4\x8dreslovine in deluje povsem druga\xc4\x8de kot kofein v kavi. Zavretek kave vsebuje od 0,15 do 0,20 g kofeina na skodelico, \xc4\x8daj pa polovico manj. V delovanju kofeina v kavi in kofeina v \xc4\x8daju je razlika._NEWLINE_Kofein v \xc4\x8daju ne deluje na srce in krvni obtok tako kot v kavi, temve\xc4\x8d preko bolj\xc5\xa1e prekrvavitve mo\xc5\xbeganov in pove\xc4\x8dane izmenjave mo\xc5\xbeganske teko\xc4\x8dine neposredno vpliva na mo\xc5\xbegane in centralni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem. Tako lahko pojasnimo pove\xc4\x8danje koncentracije in reakcijske sposobnosti po pitju \xc4\x8daja. V \xc4\x8daju najdemo tudi druge alkaloide, na primer teobromin in teofilin. Oba delujeta podobno kot kofein, vendar sta milej\xc5\xa1a. Teofilin podobno kot tudi teobromin spodbuja delovanje srca in \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema ter deluje odvajalno.\n_START_SECTION_\nVerstva\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere religije, npr. mormoni, ne u\xc5\xbeivajo kofeina zaradi tega, ker jim vera prepoveduje u\xc5\xbeivanje snovi, ki povzro\xc4\x8dajo odvisnost in ki pove\xc4\x8dujejo stimulativne u\xc4\x8dinke na telo. Zaradi tega tudi ne pijejo ostalih pija\xc4\x8d ki vsebujejo kofein kot so Coca-Cola in podobno. V islamskih skupnostih je u\xc5\xbeivanje kofenia dovoljeno, vedar le v manj\xc5\xa1ih odmerkih, ker tako ne \xc5\xa1koduje svojemu telesu."