b'\n_START_ARTICLE_\nPtolemajsko kraljestvo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casu ptolemajskega vladanja v Egiptu je eno izmed najbolje dokumentiranih \xc4\x8dasovnih obdobij helenisti\xc4\x8dne dobe. V Egiptu so odkrili bogastvo papirusov, napisanih v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini in egip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dini .\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 332 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander Veliki, makedonski kralj, napadel ahemenidsko satrapijo Egipt . Obiskal je Memfis in od\xc5\xa1el do Amonovega prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v oazi Siva. Orakelj ga je razglasil za Amonovega sina. Pri Egip\xc4\x8danih je dosegel spo\xc5\xa1tovanje, ki ga je pokazal za njihovo religijo, vendar je imenoval Makedonce na skoraj vseh vi\xc5\xa1jih mestih v dr\xc5\xbeavi in ustanovil novo gr\xc5\xa1ko mesto Aleksandrijo, ki je bila nova prestolnica. Bogastvo Egipta je zdaj lahko izkoristil za zasedbo preostalega perzijskega cesarstva. Zgodaj leta 331 pr. n. \xc5\xa1t. je bil pripravljen na odhod in vodil svoje sile v Fenicijo. Zapustil je Kleomena za vladajo\xc4\x8dega nomarha, ki je v njegovi odsotnosti nadziral Egipt. Aleksander se nikoli ni vrnil v Egipt.\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nPo Aleksandrovi smrti v Babilonu leta 323 pr. n. \xc5\xa1t., [8] je med njegovimi generali izbruhnila kriza. Perdika je prvi\xc4\x8d vladal cesarstvu kot regent Aleksandrovega polbrata Arhideja, ki je postal Filip III. Makedonski, nato pa kot regent Filipa III. in Aleksandrovega otroka Aleksandra IV. Makedonskega, ki se je rodil po o\xc4\x8detovi smrti. Perdika je imenoval Ptolemaja, enega najbli\xc5\xbejih Aleksandrovih tovari\xc5\xa1ev, za satrapa Egipta. Ptolemaj je vladal Egiptu od leta 323 pr. n. \xc5\xa1t., nominalno v imenu skupnega kralja Filipa III. in Aleksandra IV. Se je pa, ko je cesarstvo Aleksandra Velikega razpadlo, Ptolemaj kmalu sam uveljavil kot vladar. Ptolemaj je uspe\xc5\xa1no ubranil Egipt pred Perdikovo invazijo leta 321 pr. n. \xc5\xa1t. in utrdil svoj polo\xc5\xbeaj v Egiptu in okolici med vojnami diadohov (322-301 pr. n. \xc5\xa1t.). Leta 305 pr. n. \xc5\xa1t. je Ptolemaj prevzel naziv kralja. Kot Ptolemaj I. Soter ("Odre\xc5\xa1enik") je ustanovil Ptolemajsko dinastijo, ki je vladala Egipt skoraj 300 let._NEWLINE_Vsi mo\xc5\xa1ki vladarji dinastije so imeli ime Ptolemaj, medtem ko so princese in kraljice raje imele imena Kleopatra, Arsinoe in Berenice. Ker so Ptolemajski kralji sprejeli egiptovski obi\xc4\x8daj poroke s svojimi sestrami, so mnogi kralji vladali skupaj s svojimi zakonci, ki so bili tudi iz kraljevske hi\xc5\xa1e. Ta na\xc4\x8din je bil seveda incesten, zato so bili kasnej\xc5\xa1i Ptolemaji vedno bolj slaboumni. Edini ptolemajski kraljici, ki sta uradno vladali sami, sta bili Berenika III. in Berenika IV.. Kleopatra V. je sovladala, vendar z drugo \xc5\xbeensko, Berenika IV.. Kleopatra VII. je uradno sovladala s Ptolemajem XIII. Teos Filopatorjem, Ptolemajem XIV. in Ptolemajem XV., vendar je dejansko sama vladala Egiptu._NEWLINE_Zgodnji Ptolemaji niso spreminjali vere ali obi\xc4\x8dajev Egip\xc4\x8danov. Gradili so \xc4\x8dudovite nove templje za egip\xc4\x8danske bogove in kmalu sprejeli tudi navzven stare faraone. V \xc4\x8dasu vladavine Ptolemaja II. in III. je bilo na tiso\xc4\x8de makedonskih veteranov nagrajenih z donacijami kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, Makedonci pa so jih zasadili v kolonijah in garnizonih ali pa so se naselili v vaseh po vsej dr\xc5\xbeavi. Zgornji Egipt, najbolj oddaljen od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da oblasti, je bil manj prizadet, \xc4\x8deprav je Ptolemaj I. ustanovil gr\xc5\xa1ko kolonijo in mesto Ptolemais Hermiou. \xc4\x8cez stoletje se je gr\xc5\xa1ki vpliv raz\xc5\xa1iril po dr\xc5\xbeavi, me\xc5\xa1ane poroke so ustvarile velik gr\xc5\xa1ko-egip\xc4\x8danski izobra\xc5\xbeen razred. Kljub temu so v ptolemajskem Egiptu Grki vedno ostali privilegirana manj\xc5\xa1ina. \xc5\xbdiveli so po gr\xc5\xa1kem pravu, prejeli gr\xc5\xa1ko izobrazbo, bili preizku\xc5\xa1eni na gr\xc5\xa1kih dvorih in so bili dr\xc5\xbeavljani gr\xc5\xa1kih mest.\n_START_SECTION_\nPozni Ptolemajci\n_START_PARAGRAPH_\nFilometorja je nasledil \xc5\xa1e en otrok, njegov sin Ptolemaj VII. Neo Filopator. Toda Everget se je kmalu vrnil, ubil svojega mladega ne\xc4\x8daka, prevzel prestol in se kot Ptolemaj VIII. kmalu izkazal za krutega tirana. Po njegovi smrti leta 116 pr. n. \xc5\xa1t. je zapustil kraljestvo \xc5\xbeeni Kleopatri III. in njenemu sinu Ptolemaju IX. Filometor Soter II. Mladega kralja je izrinila njegova mati leta 107 pr. n. \xc5\xa1t., ki je vladala skupaj z Evergetovim najmlaj\xc5\xa1im sinom Ptolemajem X. Aleksandrom I.. Leta 88 pr. n. \xc5\xa1t. se je Ptolemaj IX. spet vrnil na prestol in ga obdr\xc5\xbeal do svoje smrti leta 80 pr. n. \xc5\xa1t. Nasledil ga je Ptolemaj XI. Aleksander II., sin Ptolemaja X. Lin\xc4\x8dali so ga po tem ko je ubil svojo ma\xc4\x8deho, ki je bila tudi njegova sestri\xc4\x8dna, teta in \xc5\xbeena. Ti gnusni dinasti\xc4\x8dni prepiri so Egipt tako oslabili, da je dr\xc5\xbeava postala de facto protektorat Rima, ki je do zdaj priklju\xc4\x8dil \xc5\xbee ve\xc4\x8dino gr\xc5\xa1kega sveta._NEWLINE_Ptolemaja XI. je nasledil sin Ptolemaja IX., Ptolemaj XII. Neo Dioniz, z vzdevkom Aulet, flavtist. Od sedaj je bil Rim arbiter egip\xc4\x8danskih zadev in priklju\xc4\x8dil tako Libijo kot Ciper. Auleta je leta 58 pr. n. \xc5\xa1t. izgnala aleksandrijska mafija, vendar so ga Rimljani vrnili na oblast tri leta kasneje. Umrl je leta 51. pr. n. \xc5\xa1t.. Kraljestvo je zapustil svojemu desetletnemu sinu Ptolemaju XIII. Teo Filopatorju, ki je vladal skupaj s svojo 17-letno sestro in \xc5\xbeeno Kleopatro VII.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemaj I. je bil, morda po nasvetu Demetrija Faleruma, ustanovitelj Muzeja in knji\xc5\xbenice v  Aleksandriji. Muzej je bil raziskovalni center, ki ga je podpiral kralj. Bil je v kraljevski \xc4\x8detrti mesta. Umetniki so bili nastanjeni v isti \xc4\x8detrti in so jih financirali ptolenajski vladarji. Glavni knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar je slu\xc5\xbeil tudi kot u\xc4\x8ditelj kronskega princa. V prvih sto in petdesetih letih obstoja sta knji\xc5\xbenica in raziskovalni center pritegnila vrhunske gr\xc5\xa1ke u\xc4\x8denjake. To je bilo klju\xc4\x8dno akademsko, literarno in znanstveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Gr\xc5\xa1ka kultura je bila v Egiptu dolgo, a v manj\xc5\xa1i meri prisotna \xc5\xbee dolgo pred Aleksandrom Velikim, ki je ustanovil mesto Aleksandrija. Za\xc4\x8delo se je, ko so gr\xc5\xa1ki kolonisti, ki so jih spodbudili \xc5\xa1tevilni faraoni, ustanovili trgovinsko mesto Navkratis. Ko je Egipt pri\xc5\xa1el pod tujo dominacijo in nazadoval, so bili faraoni odvisni od Grkov kot pla\xc4\x8dancev in celo svetovalcev. Ko so Perzijci prevzeli Egipt, je Naucratis ostal pomembno gr\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, prebivalstvo pa ga je uporabljalo kot najemnik obeh, egip\xc4\x8danskih princev in perzijskih kraljev, ki so jim kasneje podelili zemlji\xc5\xa1ke subvencije in \xc5\xa1irili gr\xc5\xa1ko kulturo v dolino Nila. Ko je prispel Aleksander Veliki, je na mestu perzijske utrdbe Rakortis ustanovil Aleksandrijo. Po smrti Aleksandra je kontrola pre\xc5\xa1la v roke dinastije Lagidov (Ptolemajci); ti so zgradili gr\xc5\xa1ka mesta \xc5\xa1irom po de\xc5\xbeeli in podarili zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v Egiptu borcem v mnogih voja\xc5\xa1kih spopadih. Helenisti\xc4\x8dna civilizacija je \xc5\xa1e naprej uspevala, tudi po tem, ko je Rim po bitki pri Akciju zasedel Egipt in ni upadel do islamskih osvajanj._NEWLINE_[[File:Faience Sistrum Inscribed with the Name of Ptolemy I MET DP246588.jpg|thumb|Sistrum iz fajanse z glavo Hator z govejimi u\xc5\xa1esi iz obdobja Ptolemaja I.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemajska umetnost je nastala med vladavino ptolemajskih vladarjev (304-30 pr. n. \xc5\xa1t.) in je bila osredoto\xc4\x8dena predvsem v mejah Ptolemajskega kraljestva . V tem obdobju ima umetnost svojo vitalnost: na za\xc4\x8detku si umetni\xc5\xa1ka dela obstajala lo\xc4\x8deno v egip\xc4\x8danskem in helenisti\xc4\x8dnem slogu, medtem ko so se kasneje za\xc4\x8dele zna\xc4\x8dilnosti zdru\xc5\xbeevati. Nadaljevanje egiptovskega umetni\xc5\xa1kega sloga dokazuje zavezanost Ptolemajcev ohranjanju egip\xc4\x8danskih obi\xc4\x8dajev. Ta strategija ni le pripomogla k legitimizaciji njihove vladavine, ampak je tudi umirila prebivalstvo. V tem \xc4\x8dasu je bila ustvarjena tudi umetnost v gr\xc5\xa1kem slogu in obstajala je ve\xc4\x8dinoma vzporedno z bolj tradicionalno egip\xc4\x8dansko umetnostjo, ki je ni ve\xc4\x8dinoma mogla spremeniti, ne da bi spremenila njeno notranjo, primarno religijsko funkcijo ._NEWLINE_Na primer, sistrum iz fajanse podpisano z imenom Ptolemaj ima nekaj goljufivih gr\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnosti, kot so drsniki na vrhu, vendar obstaja veliko primerov skoraj enakega sistruma in stebrov, ki so datirani vse od 18 dinastije do novega kraljestva. So v povsem egip\xc4\x8danskem  slogu. Poleg imena kralja, obstajajo \xc5\xa1e drugi predmeti, ki so natan\xc4\x8dno datirani v Ptolomajsko obdobje. Najbolj izrazita je barva fajanse. Jabol\xc4\x8dno zelena, temno modra in sivkasto modra so tri najpogosteje uporabljene barve v tem obdobju, prehod od zna\xc4\x8dilne modre v prej\xc5\xa1njih kraljestvih. Zdi se, da je ta sistrum vmesni odtenek, ki se ujema z datumom na za\xc4\x8detku Ptolemajskega kraljestva._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Ptolemaja II. je bila Arsinoe II. prikazana bodisi kot samostojna boginja bodisi kot osebnost druge bo\xc5\xbeanske figure in glede na lastna sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in praznovanja v povezavi z egip\xc4\x8danskimi in helenisti\xc4\x8dnimi bogovi (kot so Izida iz Egipta in Hera iz Gr\xc4\x8dije ) . Na primer, glava, ki je pripisana Arsinoe II., je prikazana kot egip\xc4\x8danska boginjo. Vendar pa je marmorna glava ptolemajske kraljice Arsinoe II. ozna\xc4\x8dena kot Hera. Kovanci iz tega obdobja prav tako prikazujejo Arsinoe II. z diademom, ki ga nosijo samo boginje in bo\xc5\xbeanske kraljeve \xc5\xbeene ._NEWLINE_Kipi Arsinoe II. so bili narejeni med okoli 150-100 pr. n. \xc5\xa1t., po njeni smrti, kot del njenega posebnega posmrtnega kulta, ki ga je za\xc4\x8del njen mo\xc5\xbe Ptolemaj II. Ta figura ponazarja tudi spajanje gr\xc5\xa1ke in egiptovske umetnosti. \xc4\x8ceprav sta dr\xc5\xbea in boginjina korakajo\xc4\x8da hoja izrazito egip\xc4\x8danska, sta rog izobilja, ki ga dr\xc5\xbei in njena pri\xc4\x8deska gr\xc5\xa1ka. Zaokro\xc5\xbeene o\xc4\x8di, vidne ustnice in splo\xc5\xa1ne mladostne zna\xc4\x8dilnosti tudi ka\xc5\xbeejo gr\xc5\xa1ki vpliv. _NEWLINE_Kljub zdru\xc5\xbeitvi gr\xc5\xa1kih in egiptovskih elementov v vmesnem ptolemajskem obdobju je kraljestvo gradilo pomembne tempeljske zgradbe kot nadaljevanje razvoja na podlagi egip\xc4\x8danske umetnostne tradicije [29]. Tak\xc5\xa1no vedenje je raz\xc5\xa1irilo socialni in politi\xc4\x8dni kapital vladarjev in pokazalo njihovo zvestobo do egiptovskih bo\xc5\xbeanstev na zadovoljstvo doma\xc4\x8dinov. Te gradnje so bile nadaljevanje razvoja tridesete dinastije. Templji so ostali celo novo kraljestvo in pozno egip\xc4\x8dansko obdobje, \xc4\x8deprav so sredstva pogosto zagotavljale tuje sile. Templji so bili modeli kozmi\xc4\x8dnega sveta z osnovnimi na\xc4\x8drti, ki so obdr\xc5\xbeali stebre, odprto dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, hipostilno dvorano in temno in centralno locirano sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Vendar so na\xc4\x8dini predstavitve besedila na stebrih in reliefih v \xc4\x8dasu Ptolemajske dinastije postali formalni in togi. Prizori\xc5\xa1\xc4\x8da so bila pogosto uokvirjena s tekstovnimi napisi, pri \xc4\x8demer je bilo razmerje med besedilom in sliko ve\xc4\x8dje kot v prej\xc5\xa1njem kraljestvu. Na primer, relief v templju Kom Ombo je lo\xc4\x8den od drugih prizorov z dvema navpi\xc4\x8dnima stolpcema besedil. Figure v prizoru so gladke, zaokro\xc5\xbeene in v visokem reliefu, slog se je nadaljeval v trideseti dinastiji. Relief predstavlja interakcijo med ptolemajskimi kralji in egiptovskimi bo\xc5\xbeanstvi, ki so legitimirali njihovo vladavino v Egiptu ._NEWLINE_Umetnost, ki je bila najdena tako zunaj Egipta kot v Ptolemajskem kraljestvu, je v\xc4\x8dasih uporabljala egiptovsko ikonografijo, kot je bila uporabljena prej, v\xc4\x8dasih pa tudi prilagojena. _NEWLINE_V ptolemajski umetnosti se nadaljuje idealizem v umetnosti prej\xc5\xa1njih dinastij, z nekaterimi spremembami. \xc5\xbdenske so predstavljene bolj mladostne, mo\xc5\xa1ki se za\xc4\x8denjajo prikazovati v razponu od idealisti\xc4\x8dnega do realisti\xc4\x8dnega. Primer tega realisti\xc4\x8dnega prikaza je berlinska Zelena glava, ki prikazuje neidealisti\xc4\x8dne obrazne zna\xc4\x8dilnosti z navpi\xc4\x8dnimi \xc4\x8drtami nad mostom nosu, \xc4\x8drtami na vogalih o\xc4\x8di ter med nosom in usti.  Vpliv gr\xc5\xa1ke umetnosti se je pokazal s poudarkom na obrazu, ki v egiptovski umetnosti \xc5\xa1e ni bil prisoten in je vklju\xc4\x8deval gr\xc5\xa1ke elemente v egip\xc4\x8dansko okolico: individualisti\xc4\x8dne pri\xc4\x8deske, ovalni obraz, "okrogle [in] globoko postavljene" o\xc4\x8di in majhne, zaprte ustnice bli\xc5\xbeje nosu. V zgodnjih portretih Ptolemejcev so se pojavile velike in sijo\xc4\x8de o\xc4\x8di v povezavi z bo\xc5\xbeanskostjo vladarjev in splo\xc5\xa1nimi pojmi izobilja.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Ptolemaj I. Soter postal kralj Egipta, je ustvaril novega boga Serapisa, ki je bil kombinacija dveh egip\xc4\x8danskih bogov: Apisa in Ozirisa ter glavnih gr\xc5\xa1kih bogov: Zevsa, Hada, Asklepija, Dioniza in Heliosa. Serapis je imel mo\xc4\x8d nad plodnostjo, soncem, koruzo, pogrebnimi obredi in medicino. Mnogi ljudje so za\xc4\x8deli \xc4\x8dastiti tega boga. V \xc4\x8dasu Ptolemajcev je kult Serapisa vklju\xc4\x8deval \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje nove linije faraonov. Aleksandrija je nadomestila Memfis kot najpomembnej\xc5\xa1e versko mesto. Ptolemaj I. je tudi promoviral kult bo\xc5\xbejega Aleksandra, ki je postal dr\xc5\xbeavni bog ptolemajskega kraljestva; s\xc4\x8dasoma so se povezali s kultom kot bogovi._NEWLINE_\xc5\xbdena Ptolemaja II., Arsinoe II., je bila pogosto upodobljena v obliki gr\xc5\xa1ke boginje Afrodite, vendar je nosila krono spodnjega Egipta, z ovnovim rogom, nojevim perjem in drugimi tradicionalnimi egiptovskimi kraljevimi simboli in / ali simboli boga. Nosila je jabolko samo na  religioznem delu reliefa. Kleopatra VII., zadnja iz ptolemajske dinastije, je bila pogosto upodobljena z zna\xc4\x8dilnostmi boginje Izide. Pogosto je imela na glavi bodisi majhen prestol ali bolj tradicionalno son\xc4\x8dno plo\xc5\xa1\xc4\x8do med dvema rogovoma. _NEWLINE_Tradicionalna mizica za daritve je izginila iz reliefov. Mo\xc5\xa1ki bogovi niso bili ve\xc4\x8d prikazani s strani in so jih naredili bolj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke._NEWLINE_Stela, ki se pojavi v tem \xc4\x8dasu, je cipi (nizek, okrogel ali pravokoten podstavek, ki so ga postavili Rimljani za voja\xc5\xa1ke namene, kot je mejnik ali mejna postaja. Napisi nekaterih cipijih v britanskem muzeju ka\xc5\xbeejo, da so jih ob\xc4\x8dasno uporabili kot pogrebne spomenike), verski objekti se gradijo zaradi varstva posameznikov. Te \xc4\x8darobne stele so bile izdelane iz razli\xc4\x8dnih materialov, kot so apnenec, skrilavec, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak in povezane z zdravjem. Cipi je med ptolemajskim obdobjem predstavljal otro\xc5\xa1ko obliko egiptovskega boga Hora (Horpakhered). Ta portret Hora se nana\xc5\xa1a na mit, v katerem Hor zmaga nad nevarnimi \xc5\xbeivalmi v mo\xc4\x8dvirju Kemis s \xc4\x8darobno mo\xc4\x8djo (znano tudi kot Akmim) . Tako so ljudje ohranili cipija za za\xc5\xa1\xc4\x8dito.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nGrki so v Egiptu oblikovali nove zgornje razrede, ki so nadomestili staro doma\xc4\x8do aristokracijo. Uporabili so vero in tradicije, da bi pove\xc4\x8dali lastno mo\xc4\x8d in bogastvo. \xc4\x8ceprav so ustanovili uspe\xc5\xa1no gospodarstvo, okrepljeno z lepimi zgradbami in je avtohtono prebivalstvo imelo nekaj koristi, so bile pogoste vstaje. Ti izrazi nacionalizma so dosegli vrhunec v vladavini Ptolemaja IV. Filopatorja (221-205 pr. n. \xc5\xa1t.), ko so drugi pridobili nadzor nad enim okro\xc5\xbejem in vladali kot linija doma\xc4\x8dih "faraonov". Le devetnajst let kasneje jih je Ptolemaj V. Epifan (205-181 pr. n. \xc5\xa1t.) uspel podrediti, vendar so se te\xc5\xbeave nadaljevale tudi kasneje._NEWLINE_Dru\xc5\xbeinski konflikti so vplivali na poznej\xc5\xa1a leta dinastije, ko se je Ptolemaj VIII. Everget II. boril s svojim bratom Ptolemajem VI. Filometorjem in na kratko prevzel prestol. Boj so nadaljevali njegova sestra in ne\xc4\x8dakinja (ki sta obe postali njegovi \xc5\xbeeni), dokler nista leta 118 pr. n. \xc5\xa1t. izdal dekret o amnestiji.\n_START_SECTION_\nKovani denar\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemajski Egipt je bil znan po svoji bogati seriji kovancev v zlatu, srebru in bronu. Zlasti je bilo poudarjeno, da je to vpra\xc5\xa1anje velikih kovancev v vseh treh kovinah, predvsem zlate pentadrahme in oktadrahme ter srebrne tetradrahme, dekadrahme in pentakaidekadrahme. Ti so bili \xc5\xa1e posebej pomembni, saj so se do uvedbe zlatega gro\xc5\xa1a leta 1486, te kovanci raznih velikosti (zlasti v srebru) kovali v znatnih koli\xc4\x8dinah.\n_START_SECTION_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemajska dinastija je zgradila \xc5\xa1tevilna gr\xc5\xa1ka naselja po celotnem Egiptu, bodisi helenizirala novo osvojene ljudi ali okrepila obmo\xc4\x8dje. Egipt je imel le tri glavna gr\xc5\xa1ka mesta - Aleksandrijo, Naucratis in Ptolemais.\n_START_SECTION_\nNaucratis\n_START_PARAGRAPH_\nOd treh gr\xc5\xa1kih mest je Naucratis, ko se je njegov trgovski pomen zmanj\xc5\xa1al z ustanovitvijo Aleksandrije, na miren na\xc4\x8din nadaljeval svoje \xc5\xbeivljenje kot gr\xc5\xa1ka mestna dr\xc5\xbeava. V intervalu med smrtjo Aleksandra in Ptolemajci je celo avtonomno izdal kovance. \xc5\xa0tevilni gr\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjaki so bili dr\xc5\xbeavljani Naucratisa, kar dokazuje, da je podro\xc4\x8dje gr\xc5\xa1ke kulture v Naucratisu ohranilo svoje tradicije. Ptolemaj II. je Naucratisu zaupal. Zgradil je veliko strukturo iz apnenca, dolgo pribli\xc5\xbeno 100 metrov in \xc5\xa1iroko 18 metrov, da bi zapolnil po\xc5\xa1kodovan vhod v velik Temenos; okrepil je velik blok komore in ga ponovno postavil. Sir Flinders Petrie je napisal, da je bil velik Temenos identificiran kot Helenion. G. Edgar je poudaril, da je bila stavba egiptovski tempelj in ne gr\xc5\xa1ki objekt. Naucratis je zato, kljub splo\xc5\xa1nemu heleni\xc4\x8dnemu zna\xc4\x8daju, imel egip\xc4\x8danski element. Da je mesto cvetelo v ptolemajskem obdobju \xc2\xbblahko vidimo iz koli\xc4\x8dine uvo\xc5\xbeenih amfor, od katerih so bili ro\xc4\x8daji ozna\xc4\x8deni na Rodosu in drugje.\xc2\xab\xc2\xa0Zeno papirusi ka\xc5\xbeejo, da je bilo to glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za plovbo v notranjost ali iz Memfisa v Aleksandrijo, pa tudi postanek na kopnem iz Peluzija v prestolnico. V upravnem sistemu je bil Sa\xc3\xafte noma.\n_START_SECTION_\nPtolemais\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo gr\xc5\xa1ko mesto, ki je bilo ustanovljeno po osvajanju Egipta, je bil Ptolemais, (640 km gorvodno ob Nilu, kjer je bila doma\xc4\x8da vas Pso\xc3\xaf, ki se je imenovala po starodavnem egip\xc4\x8danskem mestu Thinis. \xc4\x8ce bi Aleksandrija ohranila ime in kult velikega Aleksandra, je Ptolemais ohranil ime in kult ustanovitelja ptolemajskega obdobja. Obkro\xc5\xbeeno z neplodno gri\xc4\x8devnato dolino Nila in egip\xc4\x8danskim nebom, je nastalo gr\xc5\xa1ko mesto s svojimi javnimi stavbami, templji in gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki nedvomno ka\xc5\xbeejo arhitekturne oblike, povezane z gr\xc5\xa1ko kulturo, z gr\xc5\xa1kimi dr\xc5\xbeavljani in institucije gr\xc5\xa1kega mesta. \xc4\x8ce obstajajo dvomi ali je Aleksandrija imela svet in skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, v Ptolemaisu ni bilo ni\xc4\x8desar. Kralji so mogo\xc4\x8de dovolili ukrep samouprave ljudem, ki so bili odstranjeni na tej razdalji od obi\xc4\x8dajnega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da dvora. \xc5\xa0e vedno so na kamnu narejeni dekreti, ki so bili sprejeti v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini ljudi, ki so bili oblikovani v rednih oblikah gr\xc5\xa1ke politi\xc4\x8dne tradicije.'