b'\n_START_ARTICLE_\nLatinsko-slovenski slovar\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKljub ve\xc4\x8d kot 300 letni leksikografski tradiciji, ni bil objavljen noben slovar za klasi\xc4\x8dne jezike do konca 19. stoletja. V tistem \xc4\x8dasu je bilo najve\xc4\x8dje izobra\xc5\xbeevalno vpra\xc5\xa1anje za Slovence med avstro-ogrsko vladavino, vpra\xc5\xa1anje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot u\xc4\x8dnega jezika. Slovenski u\xc4\x8ditelji in politiki so se dolgo \xc4\x8dasa borili, da bi slovenskim \xc5\xa1tudentom na gimnaziji omogo\xc4\x8dili u\xc4\x8denja \xc5\xa1olskih predmetov v svojem maternem slovenskem jeziku, \xc4\x8deprav je bil uradni u\xc4\x8dni jezik nem\xc5\xa1ki jezik. To je bilo zlasti pomembno za latinski jezik in staro gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki jima je bilo v kurikulumu dodeljenega kar 45\xc2\xa0% pouka. Avstrijska vlada je predlog odobrila, vendar le pod pogojem, da so slovenski u\xc4\x8ditelji sami zagotovili potrebne u\xc4\x8dbenike, vklju\xc4\x8dno s slovarjem. Toda vsi poskusi izdaje latinskega slovarja so se izjalovili. V osemdesetih letih 19. stoletja je problem pridobival tudi politi\xc4\x8dne razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_Delo na latinsko-slovenskem slovarju naj bi organiziral izvoljeni odbor petih cenjenih slovenskih klasi\xc4\x8dnih filologov s Franom Wiesthalerjem, ki je pripravil shemo dela in zbral sodelavce; izbrani vodja projekta in odgovorni urednik je bil Fran Wiesthaler. Vendar pa zaradi znanstvenih in pedago\xc5\xa1kih razlogov slovar ne bi smel biti zgolj prevod, temve\xc4\x8d samostojno delo. Projekt, ki je na za\xc4\x8detku vklju\xc4\x8deval 13 sodelujo\xc4\x8dih filologov, se je za\xc4\x8del decembra 1895. Prvotni na\xc4\x8drt je bil, da slovar vklju\xc4\x8duje zgodovino latinske klasike, od zgodnjega obdobja do pozne antike; na zahtevo ve\xc4\x8d duhovnikov in odvetnikov je bil kasneje raz\xc5\xa1irjen tako, da je vklju\xc4\x8deval Vulgate, \xc5\xa1tevilne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske spise in pravna besedila. Toda te\xc5\xbeave so se kmalu pojavile: nekateri sodelavci so morali zaradi zdravstvenih razlogov opustiti nalogo, drugi pa se niso mogli uskladiti s svojimi poklicnimi dol\xc5\xbenostmi. Rezultat je bil, da je delo potekalo po\xc4\x8dasi. Do leta 1906 je bil ro\xc4\x8dno napisan material v glavnem pripravljen, glavni urednik pa je lahko za\xc4\x8del redakcijski proces. Leto 1913 je prineslo napoved, da bi slovar lahko za\xc4\x8deli tiskati v roku enega leta, kljub visokim stro\xc5\xa1kom tiskanja. V juliju 1914 je Wiesthaler kon\xc4\x8dal proces urejanja in zahteval, da se slovar objavi, vendar je objavo prepre\xc4\x8dil izbruh prve svetovne vojne._NEWLINE_Povojno financiranje projekta je prevzela ljubljanska \xc5\xa1kofija na pobudo ljubljanskega \xc5\xa1kofa Antona Bonaventure Jegli\xc4\x8da. Priprave na tiskanje so trajale pribli\xc5\xbeno dve leti, saj je bil do takrat to eden najve\xc4\x8djih in tehni\xc4\x8dno najzahtevnej\xc5\xa1ih tiskarskih projektov v Sloveniji. V letu 1923 so natisnili in objavili testne odtise, ki so vklju\xc4\x8devali gesla od A do extimesco, z namenom, da bi pridobili strokovno javno mnenje o samem projektu. Vendar pa so poplave v letih 1923 in 1924 povzro\xc4\x8dile Ljubljanski \xc5\xa1kofiji veliko \xc5\xa1kode, zato je mora zmanj\xc5\xa1ati finan\xc4\x8dna sredstva in povrniti subvencije za stro\xc5\xa1ke tiskanja. Leta 1925 je bilo tiskanje slovarja ustavljeno, tako da je bilo natisnjeno zgolj 31 strani uvoda in 63 tiskanih listov v slovarju (gesla od A do facilis). Urednik Fran Wiesthaler ni videl objave svojega \xc5\xbeivljenjskega dela: umrl je 26. januarja 1927._NEWLINE_Po Wiesthalerjevi smrti je slovar potekal pod pokroviteljstvom dru\xc5\xa1tva "Prijatelji humanisti\xc4\x8dne gimnazije", katerega steber je bil slovenski pedagog, gr\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjak in prevajalec Biblije Franc Jer\xc3\xa8. Junija 1929 je zaprosil za subvencijo tedanjo jugoslovansko vlado in ve\xc4\x8d tujih fundacij (Carnegie, Rockefeller), vendar brez uspeha. Leta 1935 je bil natisnjen material za prvih 200 izvodov; do leta 1940 je dru\xc5\xa1tvo, ki je imel podporo pri  ljubljanskemu \xc5\xa1kofu Gregoriju Ro\xc5\xbemanu, odkupilo preostanek rokopisnega besedila od dedi\xc4\x8dev Wiesthalerja in predlagalo nadaljevanje dela. Projekt je bil prekinjen z izbruhom druge svetovne vojne spomladi leta 1941. 28. aprila 1941 je nem\xc5\xa1ka vojska zasegla \xc5\xa1kofijsko ustanovo sv. Stanislava. Vsi u\xc4\x8ditelji so morali zapustiti prostore v eni uri; od vseh dragocenih materialov, ki so jih hranili, je Jer\xc3\xa8 vzel s seboj le zaboj, ki je vseboval rokopis latinskega slovarja, ki ga je med vojno popravljal in ga pripravil za objavo. Po vojni je bil Jer\xc3\xa8 napoten od \xc5\xa1kofa Antona Vovka, da vse rokopise in natisnjene kopije slovarja preda Slovenski akademiji znanosti in umetnosti (SASA), kjer se je na rokopisu nabiral prah \xc5\xa1e nadaljnih 40 let.\n_START_SECTION_\nRenesansa slovarja\n_START_PARAGRAPH_\nRenesansa slovarja se je za\xc4\x8dela konec osemdesetih in v zgodnjih devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja, ko se je slovenska Zalo\xc5\xbeba Kres na pobudo Du\xc5\xa1ana Drolca odlo\xc4\x8dila o\xc5\xbeiviti ta velik projekt, kljub tehni\xc4\x8dno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kim in velikim finan\xc4\x8dnim tveganjem. V nasprotju z dr\xc5\xbeavnimi institucijami, katerih finan\xc4\x8dna podpora za slovarski projekt je bila uboga, je pomo\xc4\x8d zagotovil takratni slovenski metropolitanski nad\xc5\xa1kof dr. Alojzij \xc5\xa0u\xc5\xa1tar, ki je priznal izjemen pomen projekta in dovolil zalo\xc5\xbeniku, da uporablja materiale za slovarje tako tiskane kot ro\xc4\x8dno napisane, da pripravijo novo izdajo; poleg tega je zavrnil vsa finan\xc4\x8dna sredstva in \xc5\xa1e naprej nudil moralno podporo projektu do konca svojega \xc5\xbeivljenja. Vseeno je morala Zalo\xc5\xbeba Kres velik del sredstev, namenjenih za projekt, dati za odkup avtorskih pravic._NEWLINE_Po prvih optimisti\xc4\x8dnih napovedih naj bi se je izdaja vseh \xc5\xa1estih predvidenih obsegov slovarja zaklju\xc4\x8dila pred letom 2000. Na \xc5\xbealost je bil na\xc4\x8drtu, kot v vseh prej\xc5\xa1njih poizkusih, ovira pomanjkanje dr\xc5\xbeavnega financiranja; te\xc5\xbeava finan\xc4\x8dnega bremena je padla na izdajatelja samega, projekt pa je bil finan\xc4\x8dno po\xc5\xbere\xc5\xa1en vse do konca._NEWLINE_Leto 1991 je zaznamoval za\xc4\x8detek prvega zvezka od predvidenih \xc5\xa1estih. Zalo\xc5\xbeba je zbrala prvo ekipo sodelavcev, tri \xc5\xa1tudentke latin\xc5\xa1\xc4\x8dine pred zagovorom diplome, ki so za\xc4\x8dele kopirati, spreminjati in posodabljati \xc5\xbee natisnjen del slovarja (gesla od A do facilis), pod nadzorom dveh najbolj cenjenih slovenskih filologov, profesorice Erike Mihevc Gabrovec in profesorja Kajetana Gantarja, \xc4\x8dlanov Slovenske akademije znanosti in umetnosti._NEWLINE_Konec leta 1997 je projekt prevzela nova ekipa, ki jo je kot glavni in odgovorni urednik vodil mladi klasi\xc4\x8dni filolog Matej Hriber\xc5\xa1ek in na novo organiziral delo ter vodil projekt do konca. Preostanek slovarja (\xc4\x8drke F-Z) se je ohranil v rokopisu (pribli\xc5\xbeno 27.000 rokopisnih papir\xc4\x8dkov ), ki je bil opravljen z enim samim popravkom - popravki urednikov in dopolnitve nepopolnih rokopisnih gradiv, pridobljenih od sodelavcev. Sodelavci so bili \xc5\xa1tudenti, ki so \xc5\xa1tudirali latin\xc5\xa1\xc4\x8dino na oddelku za klasike na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Za\xc4\x8detna skrb, da bi bil odziv \xc5\xa1tudentov za to dodatno delovno obremenitev negative, se je kmalu izkazala za neupravi\xc4\x8deno, saj se je kar 26 \xc5\xa1tudentov javilo prostovoljno. Vsi so delo opravljali \'pro bono\' oziroma so bili popla\xc4\x8dani z zvezkom slovarja, pri nastajanju katerega so sodelovali. Strokovni \xc4\x8dlani ekipe, ki so jih tako znatno razbremenili, so se lahko osredoto\xc4\x8dili na zahtevnej\xc5\xa1e naloge, kot so revizija, raz\xc5\xa1iritev, poenotenje in posodabljanje materialov v slovarju. Po zaklju\xc4\x8dku projekta leta 2007, ko je bil objavljen \xc5\xa1esti zvezek, je pri pripravi pomagalo ve\xc4\x8d kot 60 \xc5\xa1tudentov.\n_START_SECTION_\n1. Izvirnost\n_START_PARAGRAPH_\nZ majhno pripravljenostjo in odprtostjo za novosti ter lastno neodvisnost, je prvi urednik Wiesthalerjevega besedila v veliki meri upo\xc5\xa1teval obstoje\xc4\x8de tuje slovarje. Glavni viri leksikografskega gradiva so bili: Ausf\xc3\xbchrliches lateinisch-deutsches Handw\xc3\xb6rterbuch, avtor Karl Ernst Georges; Latinski slovar, avtorja Charlton Thomas Lewis in Charles Short; W\xc3\xb6rterbuch der lateinischen Sprache, avtor Wilhelm Freund; Lateinisch-deutsches W\xc3\xb6rterbuch, avtor Friedrich Adolph Heinichen; Handw\xc3\xb6rterbuch der lateinischen Sprache, avtor Reinhold Klotz; vse nem\xc5\xa1ke, francoske in angle\xc5\xa1ke enciklopedije, ki so bile na voljo v tistem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Leksikografsko delo pri novem nastajanju pa so olaj\xc5\xa1ale elektronske zbirke in izdaje klasi\xc4\x8dnih besedil in slovarjev: PHI (Institute Packard Humanities Institute), TLG (Thesaurus Linguae Graecae), BTL (Bibliotheca Teubneriana Latina), CLCLT (Catedoc Library of Christian Latin Texts) in Patrologia Latina.\n_START_SECTION_\n2. \xc4\x8casovni razpon slovarja\n_START_PARAGRAPH_\nSlovar vklju\xc4\x8duje leksikon, od najstarej\xc5\xa1ih zapisov v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, kot so fibule Praenestina, do poganskih in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih besedil pozne antike. Izbira avtorjev je \xc5\xa1iroka, a ne vseobsegajo\xc4\x8da, temelji pa na pri\xc4\x8dakovanjih glede tega, kaj bi lahko bilo potrebno za \xc5\xa1olsko uporabo in kaj za strokovno delo. Njegova obravnava cerkvenih pisateljev je omejena na leksikon nekaterih klju\xc4\x8dnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih avtorjev. Reference so omejene na avtorje, brez navedbe dela ali natan\xc4\x8dne lokacije v besedilu. Ta metoda je ohranjena, ker bi podrobne reference znatno pove\xc4\x8dale dol\xc5\xbeino in velikost slovarja.\n_START_SECTION_\n3. Etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi urednik Fran Wiesthaler je veliko vpisov izdal z natan\xc4\x8dnimi etimologijami, ki so sledile razvoju od indoevropskega do latinskega. Upo\xc5\xa1teval pa je tudi njihov odnos do drugih starodavnih in sodobnih jezikov (gr\xc5\xa1ki, gr\xc5\xa1ki dialekti, sanskrt, italijanski in germanski jeziki, slovanski jeziki, zlasti slovenski, litovski, ...). Vse etimologije so ohranili, a jih je v skladu z nedavnimi ugotovitvami discipline spremenil novi glavni in odgovorni urednik Matej Hriber\xc5\xa1ek.\n_START_SECTION_\n4. Sinonimi\n_START_PARAGRAPH_\nPomembnost vpisov se raz\xc5\xa1iri s sopomenkami, v korist uporabnikov in prevajalcev. Le te pogosto presegajo \xc5\xa1tevilo sopomenk, ki so na voljo v drugih evropskih slovarjih latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Vsekakor pa slovar daje predloge in ne navodila.\n_START_SECTION_\n5. Latinski primeri\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi uporabnikom prihranili \xc4\x8das za iskanje po izvirnih latinskih besedilih, so bili \xc5\xa1tevilni vnosi raz\xc5\xa1irjeni s \xc5\xa1tevilnimi latinskimi primeri. V vseh \xc5\xa1estih zvezkih je takih primerov na tiso\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n6. Poslovenjenje izrazov in imen\n_START_PARAGRAPH_\nKer naj bi celovitost in natan\xc4\x8dnost slovarja postali osnovna \xc5\xa1tudijska pomo\xc4\x8d za klasi\xc4\x8dno filologijo, kot tudi za njene kognitivne in pomo\xc5\xbene discipline, je bilo treba ustrezno prilagoditi vso tehni\xc4\x8dno terminologijo, \xc5\xa1tevilne izraze in imena (vsa starodavna imena in njihove pridevni\xc5\xa1ke izpeljanke so slovenska).\n_START_SECTION_\n7. Enciklopedija slovarja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni vnosi presegajo leksikografske standarde. Mno\xc5\xbeica tehni\xc4\x8dnih izrazov (npr. iz podro\xc4\x8dja politike, kot so javne funkcije, religij, kot so duhovni\xc5\xa1ke funkcije, festivalov, obredov, vojnega \xc5\xbeivljenja, kot so vojska ali voja\xc5\xa1ki nazivi - consul, tribunus itd.) je skoraj tako bogata kot v referen\xc4\x8dnih enciklopedijah. Imena se prav tako obravnavajo bolj iz\xc4\x8drpno kot v drugih slovarjih. Geografske postavke, kot so imena mest in drugih naselij, regij, rek, gore itd., pogosto spremljajo njihova sodobna imena.\n_START_SECTION_\n8. Izjeme\n_START_PARAGRAPH_\nNenavadne slovni\xc4\x8dne oblike, razli\xc4\x8dice rokopisa in druge izjeme, so vklju\xc4\x8dene v opombe pri posameznih vnosih. Slovar prav tako zajema tiste besede in oblike, ki so ozna\xc4\x8deni v izvirnih besedilih s crux philologica kot loci desperati.\n_START_SECTION_\n9. Spremljevalni \xc5\xa1tudiji\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji zvezek slovarja je opremljen s \xc5\xa1tirimi spremljajo\xc4\x8dimi razpravami. Prvi opisuje zgodovino latinskega jezika v antiki, medtem ko glavni urednik Mateja Hriber\xc5\xa1ek predstavlja:_NEWLINE_a) zgodovino slovenske in evropske leksikografije klasi\xc4\x8dnih jezikov;_NEWLINE_b) zgodovino besedila Frana Wiesthalerja;_NEWLINE_c) klju\xc4\x8dne smernice in na\xc4\x8dela za obdelavo leksikografskega gradiva ter podroben prikaz dela, opravljenega od o\xc5\xbeivitve projekta leta 1990 do njegovega zaklju\xc4\x8dka leta 2007.'