b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Kalasanc Likavec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef Kalasanc Likavec (tudi Likawetz) se je rodil 25. novembra 1773 na gradu \xc5\xbdinkova na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji leta 1789 je bil zaposlen kot pisar v voja\xc5\xa1ki intendanci v Pragi. Po o\xc4\x8detovi smrti je stopil v red piaristov in je bil leta 1798 posve\xc4\x8den v ma\xc5\xa1nika. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu svojega pripravni\xc5\xa1tva na duhovni\xc5\xa1ki poklic je pou\xc4\x8deval na normalkah v Lipniku, P\xc5\x99iboru, Mikulovu in Kromeri\xc5\xbeu. Od leta 1803 do leta 1804 je bil prefekt in profesor filozofije v L\xc3\xb6wenburgovem konviktu na Dunaju. Od leta 1804 do 1805 je bil profesor retorike v Pragi, zatem pa \xc5\xa1e profesor filozofije na piaristovskem filozofskem u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du v Mostu. Leta 1809 je pomagal na novo ustanoviti filozofsko u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8de v Brnu, kjer je deloval 7 let (do leta 1815). Tega leta je bil imenovan za profesorja teoreti\xc4\x8dne in prakti\xc4\x8dne filozofije na filozofskem u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du v Gradcu, kjer je ostal velik del svojega \xc5\xbeivljenja (do leta 1835). Med letoma 1822 do 1823 je tu predaval tudi veroznanstvo. Ko je za\xc4\x8del s predavanji v Gradcu, je postal tudi pridigar mestne fare Marija Pomagaj. V letu 1825 je prejel doktorski naziv, med letoma 1827 in 1828 je bil prvi rektor obnovljene univerze v Gradcu, od leta 1831 do 1835 pa je deloval \xc5\xa1e kot de\xc5\xbeelni gimnazijski direktor. Po \xc4\x8copovi smrti je bil z odlokom prvega septembra 1836 imenovan za bibliotekarja na liceju v Ljubljani, kjer je ostal do smrti. Biblioteko je sam sistemati\xc4\x8dno uredil in napisal kataloge, ki so \xc5\xa1e danes v uporabi. Trudil se je za raz\xc5\xa1iritev \xc4\x8ditalnice in pridobil mnogo dragocenih knji\xc5\xbenih zbirk, med katerimi je bila tudi Kopitarjeva. Leta 1843 je postal vicedirektor ljubljanske gimnazije (z nem\xc5\xa1kim pou\xc4\x8devalnim jezikom), od 1844 do 1848 pa je bil direktor ljubljanske gimnazije in de\xc5\xbeelni gimnazijski direktor za Ilirijo. Bil je \xc4\x8dlan zgodovinskega dru\xc5\xa1tva za Kranjsko, \xc5\xa0tajersko in Koro\xc5\xa1ko in \xc4\x8dlan Kranjske kmetijske dru\xc5\xbebe. Umrl je 13. januarja leta 1850 v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nPrevodi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevedeno le eno njegovo delo in sicer: O\xc4\x8drt spoznavnega naulka ali metafizika, ki je v slovenskem prevodu iz\xc5\xa1lo leta 1968.\n_START_SECTION_\nLikav\xc4\x8deva filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nLikavec je bil vsekakor navdu\xc5\xa1en nad Kantovo filozofijo, predvsem nad tisto spoznavno teorijo, ki jo vsebuje Kritika \xc4\x8distega uma.Glavna Likav\xc4\x8deva filozoska teza je bila istovetnost med spoznavno teorijo in ontologijo. V svojem najpomembnej\xc5\xa1em delu je o tem zapisal: "Ontologija namre\xc4\x8d ni ni\xc4\x8d drugega kot \xc4\x8dista spoznavna teorija; psihologija, kozmologija, in teologija sodijo na podro\xc4\x8dje uporabne spoznavne teorije ..."_NEWLINE_Likavec je v veliki meri sledil Kantovi filozofiji, predvsem njenim spoznavno teoretskim premislekom. Veliko truda je posve\xc4\x8dal temu, da so bili njegovi filozofski spisi in predavanja v skladu z verskimi nauki in dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kimi na\xc4\x8deli, toda, kjub temu je bil iz Gradca izgnan v Ljubljano, ki je v tistem \xc4\x8dasu veljala za provinco, ki ni bila del pomembnega kulturnega in znanstvenega dogajanja v svetu._NEWLINE_Zasnovo celotnega sistema Likav\xc4\x8deve filozofije je ostala taka, kakor jo je zasnoval v svojih Elementa philisophiae iz leta 1818 \xe2\x80\x93 namre\xc4\x8d: Empiri\xc4\x8dna psihologija, Logika, Metafizika, Prakti\xc4\x8dna filozofija, Naravno pravo. Empiri\xc4\x8dna psihologija pravzaprav ne sodi v o\xc5\xbeji sistem Likav\xc4\x8deve metafizike, zakaj kot empiri\xc4\x8dna filozofija ali izkustveni nauk o du\xc5\xa1i se po Likavcu\xc2\xa0\xc2\xbb...nikakor ne more ukvarjati z re\xc5\xa1evanjem vpra\xc5\xa1anj, kaj je du\xc5\xa1a kot stvar po sebi in v \xc4\x8dem je pravzaprav njeno bistvo, zakaj izkustvo nas seznanja z du\xc5\xa1o samo toliko, kolikor se le-ta razodeva s svojim delovanjem, ki se ga zavedamo in ki ga zaznavamo na drugih ljudeh\xc2\xab\xc2\xa0(Efahrung-Seelenlehre 4). (Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, 1970, str. 140)_NEWLINE_Odgovori na vpra\xc5\xa1anje, kaj je du\xc5\xa1a sama po sebi, kaj je njeno bistvo, so tedaj temeljni ontolo\xc5\xa1ki pojmi, ki izkustveno psihologijo \xc5\xa1ele omogo\xc4\x8dajo s tem, da omejijo in odprejo podro\xc4\x8dje njenega raziskovanja, tj. odkrijejo njen predmet. Podobno je tudi z drugimi empiri\xc4\x8dnimi znanostmi. (Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, 1970, str. 140)_NEWLINE_Filozofsko najbolj dognano Likav\xc4\x8devo delo je gotovo Grundriss der Erkenntnislehre oder Metaphysik iz leta 1830, ki po svoji zgradbi in vsebini \xc5\xbee jasno stopa po poti \xc5\xbeive kriti\xc4\x8dno-transcendentalne filozofske misli. V okviru metafizike je najbolj spremenjena prav ontologija. Ta prehod se pri Likavcu poka\xc5\xbee v tem, da ontologijo docela izena\xc4\x8di s spoznavno teorijo, kar pomeni, da je transcendentalna analiza pogojev vsega izkustva obenem \xc5\xbee eksplikacija ontolo\xc5\xa1kih struktur predmeta; te strukture pa ne veljajo ve\xc4\x8d za transcendentne strukture\xc2\xa0\xc2\xbbpredmeta po sebi\xc2\xab\xc2\xa0(neodvisno in zunaj vsakega izkustva), temve\xc4\x8d so transcendentalne strukture predmeta. Nana\xc5\xa1ajo se samo na izkustven predmet in ga s tem \xc5\xa1ele konstituirajo v predmet. Videti je, da je prav to nagibanje h kriti\xc4\x8dno-transcendentalni misli naletelo v takratni Avstriji pri konservatvcih na odpor in so bili najbr\xc5\xbe prav zaradi tega Likav\xc4\x8devi spisi prepovedani, sam Likavec pa je za\xc5\xa1el v nemilost. (Urban\xc4\x8di\xc4\x8d, 1970, str. 138)'