b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Pre\xc5\xa1eren\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nFrance Pre\xc5\xa1eren se je rodil kot tretji otrok in prvi sin materi Mini, rojeni Svetina, iz Muhovi\xc4\x8deve hi\xc5\xa1e v \xc5\xbdirovnici ter o\xc4\x8detu \xc5\xa0imnu, po doma\xc4\x8de Ribi\xc4\x8devemu, iz Vrbe na Gorenjskem. \xc5\xbde zelo zgodaj je kazal izjemno nadarjenost, zato so ga leta 1808 poslali k stricu Jo\xc5\xbeefu, ki je kot duhovnik slu\xc5\xbeboval na Kopanju pri Veliki Ra\xc4\x8dni. _NEWLINE_Od leta 1810 je obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo v Ribnici, kjer je bil kot odli\xc4\x8dnjak zapisan v zlato knjigo. Leta 1812 je \xc5\xa1olanje nadaljeval v Ljubljani in leta 1813 za\xc4\x8del obiskovati gimnazijo. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji je v Ljubljani zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1e dva letnika tedanje\xc2\xa0\xc2\xbbfilozofije\xc2\xab\xc2\xa0in leta 1821 odpotoval na Dunaj, kjer je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1e tretji letnik, ki ga je moral izdelati za nadaljevanje \xc5\xa1tudija. Naslednje leto se je vpisal na dunajsko pravno fakulteto._NEWLINE_Leta 1824 je doma\xc4\x8dim v pismu sporo\xc4\x8dil, da se je dokon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij prava. Pri\xc5\xa1lo je do spora s star\xc5\xa1i, saj je mati \xc5\xbeelela, da bi postal duhovnik. Pre\xc5\xa1eren je pri odlo\xc4\x8ditvi vztrajal, \xc4\x8deprav so mu doma\xc4\x8di in strici duhovniki odtegovali denarno pomo\xc4\x8d. Kljub temu mu je uspelo shajati, saj je bil od leta 1822 Knafljev \xc5\xa1tipendist, \xc5\xa1e vedno mu je pomagal stric Jo\xc5\xbeef, denar pa si je slu\xc5\xbeil tudi kot doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj v Klinkowstr\xc3\xb6movemu zavodu za katoli\xc5\xa1ko mladino. To slu\xc5\xbebo je moral zaradi svoje svobodomiselnosti in ker je gojencu, kasnej\xc5\xa1emu pesniku in politiku Anastaziju Gr\xc3\xbcnu (pravo ime Anton Alexander von Auersperg) - grofu Auerspergu, posojal prepovedane knjige, zapustiti._NEWLINE_Med po\xc4\x8ditnicami se je vra\xc4\x8dal domov, kjer je obiskoval strice, leta 1824 pa se je v Ljubljani zaljubil v gostilni\xc4\x8darjevo h\xc4\x8der Zaliko Dolenc.\n_START_SECTION_\nLjubljana, \xc4\x8cop in Krajnska \xc4\x8dbelica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1828 je dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudije in poleti odpotoval na Moravsko, nato pa se je vrnil v Ljubljano, kjer je pri odvetniku Leopoldu Baumgartnerju pri\xc4\x8del opravljati obveznosti svoje prve slu\xc5\xbebe kot odvetni\xc5\xa1ki pripravnik. Naslednjega leta je sprejel \xc5\xa1e nepla\xc4\x8dano delovno mesto pri dr\xc5\xbeavnem uradu. _NEWLINE_V Ljubljani se je Pre\xc5\xa1eren spoprijateljil s profesorjem in knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjem Matijem \xc4\x8copom, rojakom iz \xc5\xbdirovnice, ki je dobro poznal tedanjo romanti\xc4\x8dno knji\xc5\xbeevnost in miselnost ter govoril 19 jezikov. Pre\xc5\xa1eren je leta 1832 v Celovcu opravil sodno-odvetni\xc5\xa1ki izpit._NEWLINE_France Pre\xc5\xa1eren je bil osrednji pesnik zbornika Krajnska \xc4\x8dbelica, ki ga je urejal Miha Kastelic. \xc4\x8cbelica je iz\xc5\xa1la petkrat, in sicer leta 1830, 1831, 1832, 1834 in 1848. V \xc4\x8dasu izida \xc4\x8detrtega zvezka je pri\xc5\xa1la v te\xc5\xbeave zaradi cenzure, ki so jo povzro\xc4\x8dili janzenisti in Jernej Kopitar. Njihov spor zaradi nasprotujo\xc4\x8dih si mnenj glede nadaljnjega razvoja slovenske knji\xc5\xbeevnosti (\xc4\x8dbeli\xc4\x8darji s Pre\xc5\xa1ernom in \xc4\x8copom so se zavzemali za visoko knji\xc5\xbeevnost v slovenskem jeziku, janzenisti pa za knji\xc5\xbeevnost, osnovano na ljudskem slovstvu po zgledu Srbov, posebno Vuka Karad\xc5\xbei\xc4\x87a, ki ga je cenil Kopitar), je \xc4\x8drkarska pravda, ki se je tedaj odvijala in se samo \xc5\xa1e poglabljala. _NEWLINE_Zahtevi, naj ima v \xc4\x8drkopisu vsak glas svojo \xc4\x8drko, ki jo je Kopitar kot nasprotnik tedanje pisave bohori\xc4\x8dice podal v svoji slovnici, sta sledila slovni\xc4\x8darja Franc Serafin Metelko in Peter Dajnko, ki sta objavila vsak svojo razli\xc4\x8dico novega \xc4\x8drkopisa, imenovana metel\xc4\x8dica in dajn\xc4\x8dica. Pisavi sta bili neprimerni in prezapleteni. Metel\xc4\x8dica zato, ker jo je sestavljalo preve\xc4\x8d zapletenih in nepotrebnih \xc4\x8drk, prevzetih tudi iz cirilice. Metel\xc4\x8dica je bila tako leta 1833 z zakonom prepovedana. Dajn\xc4\x8dica, ki se je delno uveljavila na \xc5\xa0tajerskem, pa je ostala v veljavi do 1838/39. Pre\xc5\xa1eren je v abecedno vojno posegel s pesmimi, kot je denimo Sonet o ka\xc5\xa1i, iz Kopitarja, s katerim se nista najbolje razumela tudi zaradi zgoraj omenjenih razlik v pojmovanju slovstva, pa se je duhovito ponor\xc4\x8deval tudi s sonetom Apel in \xc4\x8devljar, ki se kon\xc4\x8da z znamenitim verzom: \xc2\xbbLe \xc4\x8devlje sodi naj Kopitar!\xc2\xab\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjske preizku\xc5\xa1nje, razmerje z Ano Jelov\xc5\xa1ek\n_START_PARAGRAPH_\n6. aprila 1833 je Pre\xc5\xa1eren v trnovski cerkvi zagledal Julijo Primic, ki je prihajala iz bogate ljubljanske dru\xc5\xbeine, in se vanjo zaljubil. Ta ljubezen je mo\xc4\x8dno vplivala na pesnikovo nadaljnje \xc5\xbeivljenje in ustvarjanje. Naslednje leto je postal odvetni\xc5\xa1ki pripravnik pri starem prijatelju Bla\xc5\xbeu Crobathu. Ve\xc4\x8dkrat je zaprosil za samostojno odvetni\xc5\xa1ko mesto, vendar so mu avstrijske oblasti pro\xc5\xa1nje vedno znova zavra\xc4\x8dale, saj je bil zaradi svoje svobodomiselnosti ozna\xc4\x8den kot politi\xc4\x8dno sumljiv. Poleg tega Julija Primic njegove ljubezni ni sprejela in se leta 1839 poro\xc4\x8dila z bogatim plemi\xc5\xa1kim sinom Scheuchenstuehlom._NEWLINE_Leta 1835 je umrl Pre\xc5\xa1ernov stric Jo\xc5\xbeef, ki ga je vedno podpiral. Poleti istega leta pa je v Savi utonil Matija \xc4\x8cop, kar je Pre\xc5\xa1erna zelo prizadelo. Njegovo smrt je o\xc4\x8dital tudi sebi, ker ni od\xc5\xa1el z njim na kopanje, saj je bil mnenja, da bi ga lahko re\xc5\xa1il, \xc4\x8deprav tudi sam ni znal dobro plavati. Prijatelju je posvetil ve\xc4\x8d pesmi, med drugim tudi pesnitev Krst pri Savici, ki ima pred samim za\xc4\x8detkom tudi posvetilni sonet Matiji \xc4\x8copu._NEWLINE_V teh letih (okrog 1837) se je zapletel z Ano Jelov\xc5\xa1ek, slu\xc5\xbeabnico pri Crobathovih, ki je bila tedaj \xc5\xa1e mladoletna. Imela sta tri otroke, in sicer: Terezijo (15. oktober 1839 \xe2\x80\x93 14. maj 1840), Ernestino (18. december 1842 \xe2\x80\x93 3. december 1917) in Franca (18. september 1845 \xe2\x80\x93 17. avgust 1855). \xc4\x8ceprav se zveza ni poglobila, je z njo in otroki vzdr\xc5\xbeeval stalne stike in jim po svojih mo\xc4\x8deh denarno pomagal. H\xc4\x8di Ernestina Jelov\xc5\xa1ek je kasneje napisala Spomine, v katerih je opisala odnos med o\xc4\x8detom in materjo._NEWLINE_Pre\xc5\xa1eren je po smrti Matije \xc4\x8copa tesneje prijateljeval z mladim Poljakom Emilom Korytkim, ki je bil zaradi sodelovanja pri narodnoprebudnem gibanju v domovini pregnan v Ljubljano. Korytko se je ukvarjal z zbiranjem ljudskih pesmi, pri \xc4\x8demer mu je za\xc4\x8del pomagati tudi Pre\xc5\xa1eren in tako razvil zanimanje tudi za tovrstno slovstvo. Korytko je umrl leta 1839. _NEWLINE_Leta 1839 se je vrnil domov Andrej Smole, ki je zaradi dolgov zapustil domovino in velik del svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel v tujini. Pre\xc5\xa1eren ga je pogosto obiskoval na gradu Pre\xc5\xbeek na Dolenjskem. Skupaj sta izdajala knjige (na primer pesmi Valentina Vodnika in Ta veseli dan ali Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni Antona Toma\xc5\xbea Linharta), na\xc4\x8drtovala pa sta tudi nov \xc4\x8dasopis, katerega objavo je zadr\xc5\xbeevala cenzura. Smole je umrl leta 1840 na praznovanju svojega godu v Pre\xc5\xa1ernovi prisotnosti._NEWLINE_Zaradi \xc5\xa1tevilnih izgub in neusli\xc5\xa1ane ljubezni do Primi\xc4\x8deve Julije je Pre\xc5\xa1eren zapadel v krizo. Vdajal se je alkoholu in postajal \xc4\x8dedalje bolj ravnodu\xc5\xa1en. Uteho je iskal v gostilnah in postal znan po prilo\xc5\xbenostnih kvanta\xc5\xa1kih pesmih, ki so bile izjemno duhovite, a njegova pesni\xc5\xa1ka ustvarjalnost je pe\xc5\xa1ala. _NEWLINE_Znova se je nesre\xc4\x8dno zaljubil, tokrat v Jerico Podboj, h\xc4\x8derko gostilni\xc4\x8darke Metke, v katere lokal je redno zahajal. Jerici je posvetil tudi nekaj pesmi. _NEWLINE_Leta 1843 so za\xc4\x8dele izhajati Kmetijske in rokodelske novice veterinarja in politika Janeza Bleiweisa, ki so \xc5\xbee naznanjale prihod novih \xc4\x8dasov za Slovence. Bleiweis Pre\xc5\xa1erna ni povabil k sodelovanju, temve\xc4\x8d je namesto njegovih poveli\xc4\x8deval in objavljal dela pesnika Jovana Vesela Koseskega, \xc4\x8deprav je slednjega v umetni\xc5\xa1ki vrednosti Pre\xc5\xa1eren presegal. Kasneje je Bleiweis vseeno objavil nekatere Pre\xc5\xa1ernove pesmi, vendar na manj vidnih mestih v \xc4\x8dasopisu. Jovan Vesel Koseski je namre\xc4\x8d pisal pesmi s kme\xc4\x8dko tematiko, ki je bila razumljiva kme\xc4\x8dkemu prebivalstvu, ki je bilo v tistih \xc4\x8dasih ve\xc4\x8dinsko, medtem ko je Pre\xc5\xa1eren pisal visoko poezijo, ki so ji bili kos le redki._NEWLINE_France Pre\xc5\xa1eren je ponovno za\xc4\x8del pisati pesmi, obenem pa je pripravljal izdajo pesni\xc5\xa1ke zbirke z naslovom Poezije. Kon\xc4\x8dno razli\xc4\x8dico z najbolj\xc5\xa1imi pesmimi je leta 1846 oddal v pregled cenzuri. Tedanji cenzor Fran Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d je tisk odobril 22. julija tega leta, vendar je Pre\xc5\xa1eren moral \xc4\x8drtati nekatere pesmi, med njimi Zdravljico (napisano leta 1844). Poezije je ljubljanski tiskar Jo\xc5\xbeef Blaznik dotiskal decembra 1846, iz\xc5\xa1le pa so z letnico 1847.\n_START_SECTION_\nSelitev v Kranj in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1846 je bila odobrena Pre\xc5\xa1ernova pro\xc5\xa1nja, \xc5\xa1esta po vrsti, za odvetni\xc5\xa1ko mesto. Oblast se je odlo\xc4\x8dila, da ga namesti v Kranj, kamor se je preselil jeseni. Kot pisarja je zaposlil sina Andreja Smoleta, gospodinjila pa mu je sestra Katra Pre\xc5\xa1eren._NEWLINE_Po mar\xc4\x8dni revoluciji leta 1848 je lahko kon\xc4\x8dno objavil Zdravljico. Pesem je iz\xc5\xa1la v Bleiweisovih Novicah, nekatere pesmi pa je objavil \xc5\xa1e v zadnjem letniku Kranjske \xc4\x8dbelice. Pre\xc5\xa1ernovo pesni\xc5\xa1ko ustvarjanje je tedaj zamrlo, pojavili pa so se tudi resnej\xc5\xa1i znaki bolezni. Bil je zadol\xc5\xbeen in brez denarja, saj ni izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal mo\xc5\xbenosti za zaslu\xc5\xbeek, ki so se mu kot odvetniku ponujale, saj naj bi revne zastopal celo brezpla\xc4\x8dno. V oporoki je priznal svoja pre\xc5\xbeivela otroka in jima namenil skromni ostanek premo\xc5\xbeenja._NEWLINE_Po njegovi smrti naj bi kranjski veljaki uni\xc4\x8dili nekaj Pre\xc5\xa1ernove knji\xc5\xbeevne zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine. Verjetno gre za gostilni\xc5\xa1ke in druge pesmi, ki so jih v tem \xc4\x8dasu imeli za nespodobne. _NEWLINE_France Pre\xc5\xa1eren je umrl na \xc4\x8detrtek, 8. februarja 1849. Pokopali so ga 10. februarja v Kranju. _NEWLINE_Janez Bleiweis je, verjetno iz politi\xc4\x8dnih razlogov, spodbudil zbiranje prispevkov za postavitev spomenika Pre\xc5\xa1ernu na kranjskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du. Kljub temu da tedanji odziv med ljudstvom ni bil posebno navdu\xc5\xa1en, so leta 1852 v sedanjem Pre\xc5\xa1ernovem gaju postavili spomenik pokojnemu pesniku, ki je v kasnej\xc5\xa1ih letih pridobil sloves najve\xc4\x8djega med Slovenci.'