b'\n_START_ARTICLE_\n2001: Vesoljska odiseja (film)\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nNaslovna scena se za\xc4\x8dne, ko planet Zemlja vzide nad Luno, medtem ko se Sonce dviga nad Zemljo._NEWLINE_Pripoved o \xc4\x8dloveku je naslov uvoda v film, ki prikazuje afri\xc5\xa1ko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, v kateri se skupina prazgodovinskih opic (ljudi) v suhi pu\xc5\xa1\xc4\x8davi bori za pre\xc5\xbeivetje. Nekega jutra se na njihovem obmo\xc4\x8dju pojavi \xc4\x8drn, skrivnosten, pravokoten monolit (napredni stroj, ki so ga zgradila zunajzemeljska bitja), in nemirne opice ga odkrijejo. Takoj potem pa osamljeni \xc4\x8dlovek opica Daniel Richter v slavni sceni iznajde prvo orodje, ko dvigne kost mrtve \xc5\xbeivali in odkrije, da jo lahko uporabi kot orodje, s katerim lahko zdrobi druge kosti, in tudi kot oro\xc5\xbeje proti pripadniku svoje vrste. Ta \xc4\x8dlovek opica zdaj delno stoji in svojo skupino pred njihovim jezerom (pitnim zajetjem) brani pred drugo sovra\xc5\xbeno skupino opic - te s kostmi potol\xc4\x8dejo do smrti. Zmagovalni \xc4\x8dlovek opica vr\xc5\xbee v zrak kosti in na tej to\xc4\x8dki film presko\xc4\x8di v prihodnost na satelit v orbiti._NEWLINE_2. sekvenca: Pan, ameri\xc5\xa1ko vesoljsko plovilo z Dr. Heywoodom R. Floydom (William Sylvester) na krovu, se spoji z vesoljsko postajo v zemeljski orbiti. Iz nje Floyd videotelefonira svoji h\xc4\x8deri (Vivian Kubrick) na Zemlji. Potem obi\xc5\xa1\xc4\x8de staro prijateljico Eleno, eno izmed sovjetskih znanstvenic na postaji. Ko pove, da potuje v ameri\xc5\xa1ko bazo v Klavijski krater, eden od Sovjetov, dr. Andrei Smyslov (Leonard Rossiter), vpra\xc5\xa1a, zakaj nih\xc4\x8de ni mogel vzpostaviti stika s Claviusom, \xc4\x8de\xc5\xa1 da Clavius ni hotel izdati dovoljenja za zasilni pristanek sovjetskega plovila, kar je v nasprotju z mednarodnimi pravili. Floyd je presene\xc4\x8den, ko pa Smyslov pritisne nanj in izrazi skrb, da se iz Claviusa na Sovjetsko bazo lahko raz\xc5\xa1iri resna, neznana epidemija, Floyd odvrne, da nima pooblastil za komentiranje._NEWLINE_Floyd v lunarju (ladji) odpotuje v bazo Clavius. Tam sre\xc4\x8da znanstvenike in drugo osebje ter spregovori o pomembnosti skrivanja pravega razloga za sumljivo karanteno te baze. Vztraja, da bo prikrita zgodba o epidemiji in bazni komunikaciji ostala nespremenjena, dokler druga\xc4\x8de ne odlo\xc4\x8dijo nadrejeni iz Zemlje. Spomni jih na nevarnosti, ki bi jih razkritje prineslo. Floyd jih kljub temu opozori, da je potrebna previdnost in varnost. _NEWLINE_Med kasnej\xc5\xa1o vo\xc5\xbenjo z Luninim avtobusom pogovor med Floydom in baznim upravljavcem razkrije, da sta odkrila neznan objekt, ki je bil na Luni namerno zakopan pred \xc5\xa1tirimi milijoni let. Na zunanji strani objekta se mu pribli\xc5\xbeajo znanstveniki in odkrijejo, da je natanko tak kot monolit, ki so ga odkrili ljudje opice; tako kot oni se Floyd dotakne gladke strani monolita. Znanstveniki se zberejo okrog monolita, da bi se z njim slikali, ko jih nenadoma zmoti visokofrekven\xc4\x8dni zvok, ki prihaja iz njihovih radijskih sprejemnikov._NEWLINE_Iz sprejemnikov se zasli\xc5\xa1i glas, ki pravi Odprava Jupiter: 18 mesecev pozneje. Na krovu ladje Discovery Ena, namenjene na Jupiter, sta dva pilota na misiji, astronavta Dave Bowman (Keir Dulea) in Fran Poole (Gary Lockwood), in trije znanstveniki, ki \xc2\xbbspijo\xc2\xab\xc2\xa0pri nizki temperaturi v popolnoma neaktivnem stanju telesa, da ne tro\xc5\xa1ijo energije. Dave in Frank gledata TV program BBC o samih sebi, v kateri je predstavljen in intervjuvan \xc2\xbb6. \xc4\x8dlan\xc2\xab\xc2\xa0posadke na krovu, superra\xc4\x8dunalnik HAL 9000. Intervju razkrije, da ima superra\xc4\x8dunalnik napako. HAL 9000 je programiran tako, da lahko komunicira kot \xc4\x8dlovek in ima celo \xc4\x8dustva; pravzaprav so se astronavti nau\xc4\x8dili, da ga lahko sprejmejo kot \xc5\xa1e enega \xc4\x8dlana posadke z imenom \xc2\xbbHal\xc2\xab._NEWLINE_Med informativnim pogovorom z Daveom HALa zaskrbi skrivnostna misija in ponovi govorice, \xc2\xbbda so nekaj na\xc5\xa1li na Luni\xc2\xab. Ko Dave Halu predlaga, da je to njegovo zasli\xc5\xa1evanje del njegove reporta\xc5\xbee o psiholo\xc5\xa1kem stanju posadke, Hal nemudoma sporo\xc4\x8di, da ima ra\xc4\x8dunalnik tehni\xc4\x8dno napako. Trdi, da je na\xc5\xa1el napako v komunikacijskem sistemu ladje. Zato Dave zapusti Discovery Z \xc2\xbbEVA pod\xc2\xab\xc2\xa0plovilom, da bi odpravil napako na enoti AE-35, ampak pri nadaljnjem pregledu ni ugotovil nobene napake. Nadzorniki misije nato sporo\xc4\x8dijo, da ima Hal napako pri predvidevanju okvar, nekaj nezasli\xc5\xa1anega za serijo 9000. HAL predlaga \xc5\xa1e eno ponovitev misije EVA in po\xc4\x8dakajo na napako; to bi razre\xc5\xa1ilo problem. Zaskrbljena Dave in Frank sta na skrivaj diskutirala o HALovi vpra\xc5\xa1ljivi zanesljivosti. Na koncu sta se strinjala, da ga bosta izklopila, ker to ne bo vplivalo na enoto AE-35, kot je predvidel HAL. Nista pa vedela, da jima je HAL bral z ustnic._NEWLINE_Ko Dave gleda znotraj Discoveryja, odide v EVO in nazaj namesti original enoto AE-35. Medtem pa HAL prevzame kontrolo nad EVO in Franku zmanj\xc5\xa1a koli\xc4\x8dino kisika. Dave hitro zapusti ladjo, da bi re\xc5\xa1il Franka, vendar pozabi vzeti vesoljsko \xc4\x8delado. Medtem ko je Dave zunaj, HAL ubije tri mirujo\xc4\x8de in spe\xc4\x8de znanstvenike, tako da jim odklopi osnovne \xc5\xbeivljenjske funkcije (sisteme)._NEWLINE_Ko se Dave vra\xc4\x8da  na ladjo s Frankovim truplom, mu HAL prepre\xc4\x8di vstop. Pove mu, da je vedel za njun na\xc4\x8drt o njegovem izklopu in da je ta misija preve\xc4\x8d pomembna, da bi jo kak\xc5\xa1en \xc4\x8dlovek uni\xc4\x8dil. Potem prekine pogovor. Potem ko Dave izpusti Frankovo telo, odpre zra\xc4\x8dna vrata, ki omogo\xc4\x8dajo prehod iz vesolja na ladjo, in aktivira zasilno ro\xc4\x8dko. Eksplozijska dekompresija ga skoraj posesa nazaj ven, kjer je brez \xc4\x8delade izpostavljen vakuumu, ampak vseeno uspe zapreti vrata in deaktivirati dekompresijo._NEWLINE_Ko je Dave v ladji na varnem, Vstopi v HALov \xc2\xbblogi\xc4\x8dni spominski center\xc2\xab. Sedaj se na ra\xc4\x8dunalnik na vse pretege trudi pogajati z Daveom, le ta za\xc4\x8dne izklapljati njegove glavne funkcije. HAL protestira in se upira, a po\xc4\x8dasi ugasne in utihne. Nenadoma se zavrti \xc5\xbee prej posneti video DR. Floyda, ki pojasni pravi namen te odprave - to je raziskati neznan signal, ki je bil iz Jupitra poslan na Luno. Floyd sklene da je bila skrivnost te misije znana samo HALu, dokler ladja ni pri\xc5\xa1la v Jupitrovo orbito._NEWLINE_Zaklju\xc4\x8dek: Sporo\xc4\x8dilo se glasi \xc2\xbbJupiter in vse kar je povezano z njim\xc2\xab. Tretji monolit je viden v orbiti okrog Jupitra. Ko se planet in njegove lune za\xc4\x8dnejo pribli\xc5\xbeevati, Dave zapusti Discovery in vstopi na \xc2\xbbEVA pod\xc2\xab, da malce razi\xc5\xa1\xc4\x8de to situacijo. Zdi se, kot da potuje v \xc5\xa1irne daljave in \xc4\x8das vsemirja skozi \xc2\xbbZvezdna Vrata\xc2\xab\xc2\xa0skozi tunel, poln razli\xc4\x8dnih barv, prizorov in zvokov. Ko pride \xc4\x8dez to neznano pokrajino vsemirja, prileti Bowman v futuristi\xc4\x8dno sobo v slogu Ludvika XVI., ki je bila opremeljena kot znan hotel v Londonu. Ko gre Bowman skozi sobo, se vsekozi vidi, kako se stara, najprej v skafandru, potem v halji, sede\xc4\x8d za dobro oblo\xc5\xbeeno mizo. Starej\xc5\xa1i Dave pomotoma vr\xc5\xbee njegov kozarec na tla, in prekine ti\xc5\xa1ino. Ko po\xc4\x8dasi dvigne pogled, se vidi na smrtni postelji, ko se mu pri nogah prika\xc5\xbee zadnji, \xc4\x8detrti monolit. Dave po\xc4\x8dasi se\xc5\xbee proti monolitu in se transformira v zarodek - kot bi se pribli\xc5\xbeal krogu v vesolju v \xc2\xbbZvezdnega Otroka\xc2\xab. Film se nenadoma vrne v vesoljski prostor med Luno in Zemljo. Ko \xc2\xbbZvezdni Otrok\xc2\xab\xc2\xa0plava po vesolju, za\xc4\x8dne drveti proti Zemlji.\n_START_SECTION_\nFilmska glasba\n_START_PARAGRAPH_\nTa film je znan predvsem po fantasti\xc4\x8dni, senzacionalni, pompozni skladbi nem\xc5\xa1kega skladatelja Richarda Straussa z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbTako je govoril Zaratustra\xc2\xab\xc2\xa0iz leta 1896. V filmu se pojavi trikrat; na za\xc4\x8detku, koncu in v slavni sceni kjer opica tol\xc4\x8de s kostmi. Poleg te skladbe je v njej \xc5\xa1e skladba Johanna Straussa (\xc2\xbbNa lepi modri Donavi\xc2\xab) in glasba Ha\xc4\x8daturjana. Te in \xc5\xa1e druge skladbe nazorno prika\xc5\xbeejo dogajanje v filmu._NEWLINE_V nekem intervjuju je Stanley Kubrick dejal, da noben novodobni filmski skladatelj ni tako dober kot sta Beethoven in Mozart, zato uporablja glasbo teh komponistov.\n_START_SECTION_\nSnemanje\n_START_PARAGRAPH_\nFilm se je za\xc4\x8del snemati konec leta 1965 in kon\xc4\x8dal 1968, saj je bil narejen z izjemno preciznostjo in natan\xc4\x8dnostjo. Najprej so snemali v filmskem studiu Shepperton v Angliji potem pa v  Britanskem MGM studiu, kjer so posneli najbolj zahtevne filmske efekte.\n_START_SECTION_\nPosebni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nTudi na podro\xc4\x8dju posebnih u\xc4\x8dinkov so bili pionirji. \xc5\xa0e danes velja ta film za enga izmed najbolj\xc5\xa1ih na tem podro\xc4\x8dju.'