b'\n_START_ARTICLE_\nHerkul (hro\xc5\xa1\xc4\x8d)\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti, razvoj in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nHro\xc5\xa1\xc4\x8d je prepoznaven po paru dolgih rogov, ki pri samcih izra\xc5\xa1\xc4\x8data iz oprsja in glave naprej in tvorita strukturo, ki spominja na ogromne kle\xc5\xa1\xc4\x8de. Merjeno v dol\xc5\xbeino od konice kle\xc5\xa1\xc4\x8de do konca zadka dose\xc5\xbeejo samci skoraj 8 cm, najve\xc4\x8dji primerki pa naj bi merili celo do 18 cm. Samice so nekoliko manj\xc5\xa1e in nimajo rogov. Po ostalih anatomskih zna\xc4\x8dilnostih so tipi\xc4\x8dni predstavniki skarabejev in izstopajo le po velikosti. Osnovna barva samcev in samic je temna, posebnost pa so pokrovke, katerih obarvanost pri samcih (in v\xc4\x8dasih delno pri nekaterih samicah) se spreminja glede na vla\xc5\xbenost zraka: v suhem okolju so rumenkaste do olivno zelene, ob povi\xc5\xa1ani vla\xc5\xbenosti pa postanejo ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de \xc4\x8drne. Mehanizem spremembe je mikrostruktura povr\xc5\xa1ine pokrovk, ki v prisotnosti vlage spremeni lom svetlobe._NEWLINE_Stadij li\xc4\x8dinke traja od enega leta do leta in pol, v tem \xc4\x8dasu pa se dvakrat levijo. Li\xc4\x8dinke tik pred preobrazbo so ogromne, te\xc5\xbeke do 140 gramov, s \xc4\x8demer presegajo te\xc5\xbeo odraslih \xc5\xbeivali. Ob koncu razvoja se zabubijo in po dveh do treh mesecih preobrazijo v odraslo \xc5\xbeival. V laboratorijskih pogojih \xc5\xbeivijo odrasli herkuli eno leto._NEWLINE_Rogove uporabljajo samci v medsebojnih borbah za dostop do spolno zrelih samic za parjenje; kadar se dva spolno zrela samca znajdeta hkrati v bli\xc5\xbeini take samice, posku\xc5\xa1ata z njimi zagrabiti tekmeca in ga prevrniti ali po\xc5\xa1kodovati do te mere, da odstopi iz boja. Samice ne izbirajo samcev glede na dol\xc5\xbeino rogov. Samce privabljajo s feromoni, za spolnega partnerja pa o\xc4\x8ditno izberejo preprosto tistega, ki si izbori dostop do njih. V splo\xc5\xa1nem so to zaradi svoje velikosti okorne \xc5\xbeivali, ki pa so vseeno sposobne letenja. Letajo predvsem pono\xc4\x8di in v mraku, z vi\xc5\xa1kom aktivnosti tik pred son\xc4\x8dnim vzhodom.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nUspeva v tropskih de\xc5\xbeevnih gozdovih Amerike, kjer rastejo dovolj velika drevesa za prehranjevanje li\xc4\x8dink. Te so saproksilne - vrtajo po gnijo\xc4\x8dem lesu propadajo\xc4\x8dih dreves in s tem prispevajo h kro\xc5\xbeenju snovi v gozdu, odrasli pa se prehranjujejo z gnijo\xc4\x8dimi sade\xc5\xbei, ki jih i\xc5\xa1\xc4\x8dejo po gozdnih tleh._NEWLINE_Zaradi svoje velikosti odrasli herkuli nimajo znanih plenilcev, \xc4\x8deprav so okorni in razen rogov nimajo o\xc4\x8ditnih obrambnih mehanizmov. Tudi o plenjenju li\xc4\x8dink ni podatkov, vendar bi zaradi svoje ranljivosti lahko bile hrana pti\xc4\x8dev, netopirjev ali manj\xc5\xa1ih sesalcev._NEWLINE_Vrsta je raz\xc5\xa1irjena v tropskih predelih Novega sveta, severno do ju\xc5\xbene meje Mehike in ju\xc5\xbeno do osrednje Bolivije, kjer so jih opazili tako v vi\xc5\xa1inskih kot v ni\xc5\xbeinskih tropskih gozdovih od pacifi\xc5\xa1ke do atlantske obale ter na otokih Dominika in Gvadelup v Malih Antilih. Glede velikosti populacije in morebitne ogro\xc5\xbeenosti ni zanesljivih podatkov, saj obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti vklju\xc4\x8duje te\xc5\xbeko dostopne in neraziskane predele amazonskega pragozda._NEWLINE_Herkule je mogo\xc4\x8de gojiti v ujetni\xc5\xa1tvu, pravzaprav je bila ve\xc4\x8dina znanja o njegovi biologiji pridobljena z opazovanjem v laboratorijskih razmerah. Na ra\xc4\x8dun izrazite prilagoditve samcev, ki je udele\xc5\xbeena pri parjenju in priro\xc4\x8dna za opazovanje, ga biologi uporabljajo kot modelni organizem za preu\xc4\x8devanje spolne selekcije. Priljubljen je tudi pri teraristih, predvsem na Japonskem, kjer je mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjeno gojenje hro\xc5\xa1\xc4\x8dev. Ve\xc4\x8dji odrasli primerki dosegajo ceno po ve\xc4\x8d sto ameri\xc5\xa1kih dolarjev.'