b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Ljub\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval pri Negovi, in nato mariborsko gimnazijo, kot dijak si je intenzivno dopisoval z vrstniki iz slovanskih de\xc5\xbeel, zato je bil izklju\xc4\x8den iz \xc5\xa1ole ter zadnji letnik gimnazije opravil leta 1884 v Celju. Teologijo je \xc5\xa1tudiral v Gradcu in bil leta 1887 posve\xc4\x87en. Po dveh kaplanskih slu\xc5\xbebah je bil imenovan za kurata v gra\xc5\xa1ki mo\xc5\xa1ki kaznilnici. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu pred prvo svetovno vojno je bil upokojen, vendar je ostal v Gradcu vse do leta 1918, ko se je preselil v Maribor in dobil slu\xc5\xbebo v uredni\xc5\xa1tvih katoli\xc5\xa1kega \xc4\x8dasopisja, ki ga je izdajala Cirilova tiskarna. Leta 1926 je od\xc5\xa1el kot duhovni pomo\xc4\x8dnik v mestno \xc5\xbeupnijo Celje.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV Gradcu je sodeloval v slovenskih dru\xc5\xa1tvih in bil soustanovitelj katoli\xc5\xa1kega akademskega dru\xc5\xa1tva Zarja. Za istoimensko dru\xc5\xa1tvo v Mariboru je napisal publikacijo Nekaj zgodovine Katoli\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva rokodelskih pomo\xc4\x8dnikov v Mariboru (1925). Posebne zasluge si je Ljub\xc5\xa1a pridobil z raziskovanjem zgodovinskih virov in objavljanjem zgodovinskih prispevkov. Leta 1898 je iz\xc5\xa1la Zgodovina \xc4\x8cehov na \xc5\xa0tejerskem, leta 1911 pa kratka zgodovina Pokristjanjevanje na obmo\xc4\x8dju sekovske \xc5\xa1kofije. Po preselitvi v Celje se je ves zapisal zgodovini tega mesta in njegovih \xc5\xbeupnij ter o svojih izsledkih tudi objavil nekaj zgodovinskih \xc5\xa1tudij, kot npr. leta 1929 Postanek srednjeve\xc5\xa1kega Celja.'