b"\n_START_ARTICLE_\nLambert Ehrlich\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo gimnaziji v Celovcu je \xc5\xa1tudiral teologijo v Innsbrucku (1897\xe2\x80\x931902) in v Rimu (1903), bil 1903 posve\xc4\x8den in isto leto tudi doktoriral v Innsbrucku. Najprej je slu\xc5\xbeboval kot kaplan v Beljaku, nato 1903\xe2\x80\x931907 kot stolni kaplan v Celovcu, 1907\xe2\x80\x931910 kot \xc5\xa1kofov tajnik in 1910\xe2\x80\x931919 kot profesor v celov\xc5\xa1kem bogoslovju. Bil je vodilni duh katoli\xc5\xa1kega prosvetnega dela med koro\xc5\xa1kim ljudstvom._NEWLINE_Kot izvedenec za razmere na Koro\xc5\xa1kem je bil 1919 imenovan v jugoslovansko delegacijo na mirovni konferenci v Parizu. V letih 1920\xe2\x80\x931921 je v Parizu in Oxfordu nadaljeval etnolo\xc5\xa1ke in verstveno-primerjalne \xc5\xa1tudije. Leta 1922 je postal redni profesor primerjalnega veroslovja na ljubljanski teolo\xc5\xa1ki fakulteti, kar je ostal do smrti. Napisal je ve\xc4\x8d knjig in razprav, posve\xc4\x8denih obi\xc4\x8dajem avstralskih domorodcev in drugim etnolo\xc5\xa1kim in teolo\xc5\xa1kim vpra\xc5\xa1anjem._NEWLINE_Deloval je v raznih cerkvenih organizacijah. V Ljubljani je vodil zadrugo z imenom Slu\xc5\xbekinjski dom, katere namen je bil laj\xc5\xa1ati te\xc5\xbeke socialne razmere slu\xc5\xbekinj. Bil je cerkveni zastopnik pri Slovenski dija\xc5\xa1ki zvezi, pri Akademski zvezi, pri akademskem klubu Stra\xc5\xbea ter pri marijanski kongregaciji za akademike. Postal je ideolog akademskega kluba Stra\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nAfera ob an\xc5\xa1lusu\n_START_PARAGRAPH_\nEhrlich je pri \xc5\xa1kofu Gregoriju Ro\xc5\xbemanu dosegel, da so za nedeljo ob an\xc5\xa1lusu po slovenskih cerkvah razglasili_NEWLINE_'poseben dan molitev za nesre\xc4\x8dno Avstrijo'. Oklic se je hitro raz\xc5\xa1iril po obeh slovenskih \xc5\xa1kofijah. Novinar Ruda Jur\xc4\x8dec je novico o na\xc4\x8drtovanem dnevu molitev za Avstrijo v petek sporo\xc4\x8dil francoski tiskovni agenciji Havas v Beograd; bil je namre\xc4\x8d njen dopisnik za Slovenijo. Pari\xc5\xa1ki dnevnik Le Temps je nato to novico objavil \xc5\xbee v soboto, ostali pari\xc5\xa1ki dnevniki pa v nedeljo zjutraj. Havasovo poro\xc4\x8dilo o 'slovenskem \xc5\xbealovanju' je Berlin doseglo \xc5\xa1ele v nedeljo popoldne. Takoj je sledil telefonski protest nem\xc5\xa1ke vlade v Beogradu. Nato sta pisarna predsednika vlade Milana Stojadinovi\xc4\x87a in zunanje ministrstvo takoj zahtevala pojasnilo od notranjega ministra Koro\xc5\xa1ca, zakaj in kako je v Sloveniji pri\xc5\xa1lo do teh 'verskih protestnih manifestacij proti Nem\xc4\x8diji' in zakaj je bilo Havasovo poro\xc4\x8dilo datirano iz Ljubljane. Koro\xc5\xa1ec je zato \xc5\xa1e isti ve\xc4\x8der odredil preiskavo. Ko je potem prispelo v Beograd uradno potrdilo podbana Majcna, da novica ni \xc5\xa1la iz uradov ljubljanske podru\xc5\xbenice jugoslovanske tiskovne agencije Avala, so lahko protest nem\xc5\xa1ke vlade zavrnili, kajti v tem primeru bi se ta pa\xc4\x8d morala prito\xc5\xbeiti v Parizu na sede\xc5\xbeu Havasa.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo kapitulaciji Jugoslavije je leta 1941 obema me\xc5\xa1\xc4\x8danskima strankama predlagal politi\xc4\x8dni program, ki pa ga nista sprejeli. V njem je kot eno izmed mo\xc5\xbenosti predlagal samostojnost Slovenije. Ustanovil je tudi tako imenovane Erlichove stra\xc5\xbee, ki so na primer na ljubljanski klasi\xc4\x8dni gimnaziji kjer je bil ravnatelj Marko Bajuk kot slovenske fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne \xc5\xa1kvadre pretepale celo svoje levo usmerjene so\xc5\xa1olce in u\xc4\x8ditelje, ovajale napredne in uporne Slovence italijanskim okupacijskim oblastem in bile predhodnice domobranstva. Kot protikomunist je v \xc4\x8dasu okupacije odlo\xc4\x8dno nasprotoval komunisti\xc4\x8dni revoluciji kar je razvidno tudi iz njegovega \xc4\x8dasopisa Stra\xc5\xbea, zato je aprila 1942 izro\xc4\x8dil italijanskim voja\xc5\xa1kim oblastem spomenico z analizo polo\xc5\xbeaja ter s predlogi za uni\xc4\x8denje partizanstva. Po mnenju nekaterih novodobnih zgodovinarjev je bila spomenica za tisti \xc4\x8das nadvse pogumno dejanje, saj je v njej Italijanom o\xc4\x8dital njihovo nasilje._NEWLINE_VOS OF ga je zaradi delovanja v okviru MVAC, to je t. i. bele garde usmrtila. Skupaj s \xc5\xa1tudentom Viktorjem Rojicem ga je usmrtil ve\xc4\x8dkrat odlikovani Franc Stadler - Pepe, ki je likvidiral tudi Dr. Marka Natla\xc4\x8dena._NEWLINE_Ob 140-letnici rojstva so ob farnih spominskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah na \xc5\xbdalah v Ljubljani slovesno blagoslovili spomenik z njegovim doprsnim kipom."