b'\n_START_ARTICLE_\nPedagogika\n_START_PARAGRAPH_\nPedagogika je veda o vzgoji in izobra\xc5\xbeevanju._NEWLINE_Beseda pedagogika je nastala iz glagola pedagog, ki je tujka prevzeta po zgledu iz nem\xc5\xa1ke besede P\xc3\xa4dagoge, oziroma francoske p\xc3\xa9dagogue in latinske paedag\xc5\x8dgus, vse pa izhajajo iz gr\xc5\xa1ke besede \xcf\x80\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89\xce\xb3o\xcf\x82 (paidag\xc5\x8dg\xc3\xb3s) v pomenu besede vzgojitelj, kar je zlo\xc5\xbeenka iz gr\xc5\xa1kih besed \xcf\x80\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x82 (pa\xc4\xa9s), v rodilniku \xcf\x80\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb4o\xcf\x82( paid\xc3\xb3s) = de\xc4\x8dek, deklica, otrok in \xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89\xce\xb3o\xcf\x82 (ag\xc5\x8dgos) = vodnik, izpeljanke iz glagola \xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89 (\xc3\xa1g\xc5\x8d) = vodim. Prvotni pomen je torej vodnik, voditelj de\xc4\x8dkov, otrok._NEWLINE_Paidag\xc5\x8dg\xc3\xb3si so bili gr\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji, ki so skrbeli za de\xc4\x8dke, jih vodili na urjenje, v \xc5\xa1olo, in nasploh skrbeli za njihovo izobra\xc5\xbeevanje._NEWLINE_Pedagogiko kot vedo zanima, kaj je vzgoja in kaj izobra\xc5\xbeevanje, kak\xc5\xa1en je odnos med njima, kako odrasli vplivajo na otroka ter kako se odnos med mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im, neodvisnim in odvisnim partnerjem odnosa odvija, kak\xc5\xa1ne so lahko posledice tega odnosa in katere oblike tega odnosa do koristnej\xc5\xa1e za \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ega in odvisnega v odnosu. Pedagogika kot akademska veda se je oblikovala kasneje kot se je razvil t. i. dru\xc5\xbebeno prakti\xc4\x8dni vidik pedagogike, ki se izra\xc5\xbea v \xc5\xa1olskem sistemu. Ker je bila narava \xc5\xa1olskega sistema v zgodovini vedno eden najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbebenih vplivov, je zanimanje za t. i. star\xc5\xa1evsko oziroma dru\xc5\xbeinsko vzgojo zaostajalo za zanimanjem o vplivu dru\xc5\xbebenih odnosov na vzgojo otrok in mladine skozi \xc5\xa1olski, torej dru\xc5\xbebeni sistem. Pri tem so najbolj znane raziskave o reprodukcijski dru\xc5\xbebeni vlogi \xc5\xa1olstva, manj pa o rekonsktrukcijskem vplivu._NEWLINE_V kontekstu \xc5\xa1olskega sistema, pedagogiko zanimajo kriteriji za pravi\xc4\x8dno, demokrati\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje in kako naj le ti kot norma zavladajo v pedagogiki kot vedi, v \xc5\xa1olskem sistemu kot dru\xc5\xbebenem pojavu ter v star\xc5\xa1evki vzgoji kot temelju t. i. dru\xc5\xbebene reprodukcije. V tem okviru jo zanima polo\xc5\xbeaj avtoritete._NEWLINE_Pedagogika je univerzitetni \xc5\xa1tudij na prvi slovenski univerzi (1919 v Ljubljani), \xc5\xbee predbolonjska ureditev pa je omogo\xc4\x8da interdisciplinarni \xc5\xa1tudij z drugimi humanisti\xc4\x8dnimi in dru\xc5\xbeboslovnimi vedami._NEWLINE_Poleg tega je eden od splo\xc5\xa1nih pedago\xc5\xa1kih predmetov za \xc5\xa1tudente (razli\xc4\x8dnih smeri \xc5\xa1tudija na ve\xc4\x8d fakultetah) t. i. pedago\xc5\xa1kih smeri. V tem primeru je osnovni cilj predmeta kriti\xc4\x8dni vpogled v pedago\xc5\xa1ke dejavnike, ki vplivajo na formiranje in delovanje \xc5\xa1ole kot institucije in na vlogo u\xc4\x8ditelja v vzgojno izobra\xc5\xbeevalnem procesu. \xc5\xa0tudentje med \xc5\xa1tudijem spoznajo in razumejo zakonitosti pedago\xc5\xa1kih teoretskih usmeritev za oblikovanje vzgojnega koncepta javne \xc5\xa1ole, zakonitosti delovanja vzgojno izobra\xc5\xbeevalnega procesa in vlogo vzgoje ter socializacije za razvoj posameznika, kulture in dru\xc5\xbebe, vloge u\xc4\x8ditelja in u\xc4\x8denca kot subjekta in objekta pri pouku, sodobna na\xc4\x8dela oblikovanja \xc5\xa1olske skupnosti ter eti\xc4\x8dna na\xc4\x8dela in zakonska dolo\xc4\x8dila, zna\xc4\x8dilnosti pedago\xc5\xa1ke vloge u\xc4\x8ditelja.'