b'\n_START_ARTICLE_\nMladinski opus Bine \xc5\xa0tampe \xc5\xbdmavc\n_START_SECTION_\nMladinska dela Bine \xc5\xa0tampe \xc5\xbdmavc\n_START_PARAGRAPH_\nBina \xc5\xa0tampe \xc5\xbdmavc je napisala nekaj mladinskih del, ki se delijo na mladinsko poezijo in mladinsko prozo._NEWLINE_Za mladinsko poezijo je zna\xc4\x8dilen bogat pesni\xc5\xa1ki jezik. Veliko je otro\xc5\xa1ke igre, ritmi\xc4\x8dne izrazitosti, izmi\xc5\xa1ljenih besed, slikanja z zvokom, domi\xc5\xa1ljijskih svetov, fantazije, ... Glavni temi v njenih poezijah sta narava in vesolje ter otro\xc5\xa1ki do\xc5\xbeivljajski svet in igra._NEWLINE_Za mladinsko prozo pa je zna\xc4\x8dilno, da vsebujejo pesmi, ki nosijo osrednjo temo, sporo\xc4\x8dilo proznega dela pa tudi predstavijo. Njena sporo\xc4\x8dila so zelo raznolika, vendar se vsa nana\xc5\xa1ajo na re\xc5\xa1evanje problematike sodobnega sveta. Osnovna tema v njeni prozi je otro\xc5\xa1ki do\xc5\xbeivljajski svet in igra, povezuje pa se s temami o temeljnih \xc5\xbeivljenjskih vpra\xc5\xa1anjih, o minljivosti, o zgodovini, o druga\xc4\x8dnosti, ..._NEWLINE_Njena mladinska poezija vsebuje naslednja dela: \xc5\xbdiva hi\xc5\xa1a, Duhec Motimir, Nebe\xc5\xa1ke ko\xc4\x8dije, Klepetosnedk, \xc4\x8caroznanke in Zrnca sonca._NEWLINE_Njena nekatera mladinska proza vsebuje naslednja dela: \xc5\xa0krat s prevelikimi u\xc5\xa1esi, Ukradene sanje, Drevo srca, Bajka o svetlobi, Tri zvezde za Celjske kneze, Vejak, Ure kralja Mina, Popravljalnica igra\xc4\x8d, Popravljalnica sanj, Kam je izginil sneg, Mavricij in lu\xc4\x8dka Sve\xc4\x8dana, Muc Mehko\xc5\xa1apek, Poga\xc5\xa1eni zmaj, Slike in zgodbe iz tiso\xc4\x8d in enega pasjega dne, . . .\n_START_SECTION_\nUre kralja Mina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba govori o mogo\xc4\x8dnem kralju Minu, ki se ni hotel starati. Neko\xc4\x8d je sanjal o urah, ki so ga lovile, on pa je be\xc5\xbeal pred njimi. Ko se je prebudil iz sanj, je poklical Urar\xc4\x8dka, skrbnika za ure, da bi ustavil vse ure, ki so tiktakale. Staranja se je takrat ustra\xc5\xa1il in ga hotel prepre\xc4\x8diti. Poklical je \xc4\x8darovnika, da bi \xc4\x8das ustavil ali pa ga za\xc4\x8daral. Vendar \xc4\x8darovnik tega ni mogel storiti, tako kot tudi noben drug \xc4\x8darovnik ne. Kralj se je odlo\xc4\x8di, da bo sam poskrbel za \xc4\x8das in ga posku\xc5\xa1al ujeti oz mu nastaviti past. Urar\xc4\x8dku je naro\xc4\x8dil naj mu pomaga in vse ure upo\xc4\x8dasni, da bodo tiktakale dvakrat po\xc4\x8dasneje. Urar\xc4\x8dek je to storil. Kralj je mislil, da je s tem ko je upo\xc4\x8dasnil ure, upo\xc4\x8dasnil tudi \xc4\x8das, vendar ga ni, zato se je pojavilo kar nekaj nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti. Naslednje jutro je bil zajtrk pozno prine\xc5\xa1en, pa \xc5\xa1e okusen ni bil. Kasneje na konjski je\xc5\xbei, ki naj bi bila dopoldne, kot so kazale ure, so bili konji zaradi vro\xc4\x8dine zelo utrujeni, kajti navajeni so bili jezditi dopoldne, ko ni bilo vro\xc4\x8dine. Zve\xc4\x8der, po je\xc5\xbei, so ure kazale, da je \xc4\x8das za avidence, vendar bi se morale odvijati dosti prej. Na avidencah so se vsi prito\xc5\xbeevali zaradi premaknjenih ur. \xc4\x8cez nekaj dni je pri\xc5\xa1lo tudi veliko pisemskih prito\xc5\xbeb glede iste stvari. Prito\xc5\xbeb \xc5\xa1e kar ni bilo konec, kajti na dvor so pri\xc5\xa1li pekovka, vrtnar in ribi\xc4\x8d. Po vsem tem je kralj skelnil, da bo dal premakniti ure tako kot so bile prej. Nato je kralj zaspal in sanjal o trgovcu, ki ga je ogoljufal, ko mu je v zameno za zakladnico draguljev prodal zakladnico \xc4\x8dasa. Kralj se je zbudil in Urar\xc4\x8dku povedal, kaj je sanjal. Urar\xc4\x8dek mu je rekel, da ga trgovec ni ogoljufal, temve\xc4\x8d je kralj ogoljufal samega sebe, ko je hotel ustaviti \xc4\x8das. Rekel mu je tudi, da ga \xc4\x8das ne bo ve\xc4\x8d preganjal, ko bo samo pozabil nanj. Osre\xc4\x8diti bi moral tiste, ki jih \xc5\xa1e ni osre\xc4\x8dil. Kralj se je nato odlo\xc4\x8dil podariti pekovki, vrtnarju in ribi\xc4\x8du vsakemu po 3 dragulje. Kralju je \xc4\x8das \xc5\xa1e vedno prehitro tekel, a se je moral s tem sprijazniti. Na koncu zgodbe je Urar\xc4\x8dek kralju za\xc4\x8del pripivedovati pravljico o kralju Minu, ki se ni hotel postarati.\n_START_SECTION_\nVejak (Pikapolonica na pra\xc5\xa1ni cesti)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zgodba o velikem razvejanem drevesu, Vejaku, kot so ga poimenovali tamkaj\xc5\xa1nji otroci, ki kraljuje sredi Vladne ulice. Pomembne\xc5\xbei, ki so \xc5\xbeiveli v Vladni ulici so se odlo\xc4\x8dili, da bodo Vejaka posekali. Tej nameri so nasprotovali samo otroci, Vladkova mama in slikarka Eli, vendar njihovega mnenja niso upo\xc5\xa1tevali. Ker je bilo najlep\xc5\xa1e drevo v sosednji ulici \xc4\x8dez no\xc4\x8d posekano so se otroci, Vladkova mama in slikarka Eli zelo ustra\xc5\xa1ili, da podobna usoda \xc4\x8daka tudi Vejaka. \xc5\xbdivo so si predstavljali no\xc4\x8dne sekalce, kako ga sekajo. Sklenili so,da da bodo sekalcem prepre\xc4\x8dili, da ga posekajo, zato so pripravili bojni na\xc4\x8drt. Zbrali so se pri slikarki Eli, se oblekli v bele spalne srajce, slikarka Eli pa jim je obraze poslikala, da so izgledali, kot pravi jezni, divji duhovi. Pono\xc4\x8di so od\xc5\xa1li do Vejaka, se zbrali okrog njega in \xc4\x8dakali na no\xc4\x8dne sekalce. Ko so sekalci pri\xc5\xa1li, so jih\xc2\xa0\xc2\xbbduhovi\xc2\xab\xc2\xa0s pomo\xc4\x8djo travnih in ro\xc5\xbenih bitij, \xc5\xa1krati in vilinci za\xc4\x8deli stra\xc5\xa1iti in takoj so vsi prestra\xc5\xa1eni zbe\xc5\xbeali stran. Vendar niso zbe\xc5\xbeali z avtomobilom, s katerim so pri\xc5\xa1li, temve\xc4\x8d so nanj \xc4\x8disto pozabili in pobegnili kar pe\xc5\xa1. Naslednje jutro je bil gospod Vladoveznik, ki je sekalcem naro\xc4\x8dil, naj posekajo Vejaka, zelo presene\xc4\x8den, da Vejak ni bil posekan. Zanikal je obto\xc5\xbebe, da je naro\xc4\x8dil sekalcem, naj drevo posekajo, toda dokazov za to je bilo zelo veliko. Otroci, Vladkova mama in slikarka Eli so obto\xc5\xbebe potrdili. Dober dokazo so bili tudi prestra\xc5\xa1eni sekalci s svojo zgodbo. Pa tudi pozabljeni avtomobil treh sekalcev je razkrinkal gospoda Vladoveznika. Po tej no\xc4\x8dni pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dini otroci Vladne ulice pogosto sre\xc4\x8dujejo \xc5\xa1krate, duhce, skrivnostna vilinja bitja in se v\xc4\x8dasih z njimi tudi igrajo. Vladno ulico ljudje zdaj po tihem imenujejo Vejakova ulica._NEWLINE__NEWLINE_Vejak je ena izmed zgodb v knjigi Pikapolonica na pra\xc5\xa1ni cesti. Knjiga Pikapolonica na pra\xc5\xa1ni cesti je zbirka zgodb razli\xc4\x8dnih avtorjev. Tu so vsi avtorji iun njihove zgodbe: Ne\xc5\xbea Maurer - Zvesti jazbec, Tone Pav\xc4\x8dek - De\xc4\x8dek gre za soncem, Bina \xc5\xa0tampe \xc5\xbdmavc - Vejak, Marjan Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d - Starec in reka, Matea Reba - Maline, Milan Vinceti\xc4\x8d - Santa Angelika, Sonja Cvjetinovi\xc4\x87 - Slav\xc4\x8dek, Predrag Raos - Zgodba o mavrici, Majda Koren - Podstre\xc5\xa1na zgodba, Pero Kvesi\xc4\x87 - Sre\xc4\x8da \xc5\xbealostnega zmaja, Ana Hafner - Sijo\xc4\x8de kraljestvo, Besim Spahi\xc4\x8d - \xc5\xbdalostna ro\xc5\xbeica\n_START_SECTION_\nDrevo srca\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zgodba o mali deklici Tili in njenem dedku, ki sta se nekega dne pred jablano pogovarjala o razdajanju srca. Dedek je mali TIli rekel, da se mu zdi, da je v jablano posadil ko\xc5\xa1\xc4\x8dek svojega srca. Tili je bilo to \xc4\x8dudno, saj bi mu potem ko\xc5\xa1\xc4\x8dek srca moral manjkati. Dedek ji je rekel da ne, ker ve\xc4\x8d srca ko razda\xc5\xa1, ve\xc4\x8d ga ima\xc5\xa1. Kamor razsajamo semena na\xc5\xa1ega srca, tja se lahko preselimo kadar nam je hudo. \xc4\x8ce pa ni\xc4\x8d ne razdamo, se ne moremo nikamor preseliti. Tili je zanimalo, kak\xc5\xa1na so semena srca. Dedek ji je rekel, da so najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih oblik. Lahlo jih zaseje\xc5\xa1 kamorkoli, v zemljo, v veter, v daljavo ali v ljudi. Lahko so prijazne besede, ki zrastejo v lepe misli ali \xc4\x8disto prava semena, ki zrastejo v drevo kot jablana, ki stoji pred njima. Poleti nama dela senco, jeseni pa podarja jabolka in zlato listje je nato dodala Tili. Dedek se je z njo strinjal in ji rekel da se vsako darilo srca vrne nazaj, zato ga lahko vedno razdaja\xc5\xa1, brez strahu da bi ga zmanjkalo. \xc4\x8ce pa srca ne razdaja\xc5\xa1, se za\xc4\x8dne manj\xc5\xa1ati dokler ne postane \xc4\x8disto majhno, trdo kamnito zrno, ki ga ne more\xc5\xa1 nikamor ve\xc4\x8d posaditi. Tili je od\xc5\xa1la do jablane in jo mo\xc4\x8dno objela z rokami. Nato pa je od\xc5\xa1la do dedka in mu sko\xc4\x8dila v naro\xc4\x8dje. Rekla mu je da ji srce raste, da jo kar boli in da njeno srce ne bo nikoli kakor kamnito zrno.\n_START_SECTION_\nTri zvezde za Celjske kneze\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zgodba o baronici Van Hofen, njenem slu\xc5\xbeabniku Gulpu Historiku, Katarini in Urhu, ki so se po naklu\xc4\x8dju zna\xc5\xa1li v starem veku in tam v \xc5\xbeivo videli pomembno zgodovino Celjskih grofov. Kako pa so pri\xc5\xa1li v srednji vek? Baronica Van Hofen je imela \xc4\x8dude\xc5\xbeno marelo, s katero se je dalo potovati v preteklost in spet nazaj v sedanjost, samo zati\xc4\x8d na njej si moral naravnati na zgodovinsko obdobje. Baronica in Gulp sta se odlo\xc4\x8dila, da bosta z marelo odletela v \xc4\x8das renesanse, vendar je zati\xc4\x8d na mareli posko\xc4\x8dil in zna\xc5\xa1la sta se v srednjem veku. Imela sta\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8daronalnik\xc2\xab\xc2\xa0s\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8diri\xc2\xab, na katerem sta imela zapra\xc5\xa1ene stvari, ki jih je bilo treba po\xc4\x8distiti. Baronica je mislila, da je v srednjem veku \xc5\xbee vse po\xc4\x8distila, vendar je videla da se je zmotila, ko je na\xc5\xa1la zapra\xc5\xa1ene Celjske grofe. Z Gulpm sta jih za\xc4\x8dela \xc4\x8distiti, vmes pa sta se pogovarjala o Celjskih grofih in sme\xc5\xa1nih ra\xc4\x8dunalnikih, ki imajo namesto\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dirov\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8dipe. Ko je baronica\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8darala\xc2\xab\xc2\xa0po \xc4\x8dirih, sta skozi njih priletela fant in dekle. Priletela sta skozi ra\xc4\x8dunalnik s \xc4\x8dipi, ko se jima je zataknila tipka. Fant in dekle sta bila Urh in Katarina, ki sta prihajala iz Celja. Bila sta zelo presene\xc4\x8dena, ker sta v srednji vek pri\xc5\xa1la ravno, ko sta pripravljala refereat o Celjskih grofih. Baronica jima je rekla, da ju bo Gulp seznanil s spolirano snovjo na\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8daronalniku\xc2\xab\xc2\xa0o Celjskih grofih, ona pa bo sproti ostalo po\xc4\x8distila do konca. Za za\xc4\x8detek sta se Urh in Katarina zna\xc5\xa1la vsak na svojem konju in pri\xc4\x8dela se je odvijati zgodba o Celjskih grofih. Celotno potovanje skozi zgodbo je bilo dolgo, zanimivo in pretresljivo. Na koncu potovanja so v resni\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu Katarina, Urh, baronica in Gulp pri\xc5\xa1li do Celjskega gradu in ga ob\xc4\x8dudovali. Baronica je Katarini in Urhu podarila zaro\xc4\x8dna prstana s tremi briljanti, kot so zvezde nad Friderikovim stolpom. Gulp pa jima je podaril 2 kovanca Ulrika II Celjskega. Gulp in Baronica sta nato s pomo\xc4\x8djo marele odletela v \xc4\x8das renesanse. Preden pa sta odletela, jima je baronica rekla da stojita prav pod zvezdo zaljubljenih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0krat s prevelikimi u\xc5\xa1esi\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zgodba o \xc5\xa1kratu Veleuhcu, ki je imel prevelika u\xc5\xa1esa. Imel je tudi te\xc5\xbeave s hojo, zato je imel \xc5\xa1kratocikel s katerim se je lahko peljal naokoli. \xc5\xa0kratje Uhljatki, med katere je spadal tudi Veleuhec, so bili dobri pripovedovalci zgodb. Veleuhec je bolje napletal zgodbe v \xc5\xa1ale, jopice, rokavice, odeje, kape ali nogavice kot pa jih pripovedoval. Kljub temu, da je znal odli\xc4\x8dno napletati zgodbe, je bil \xc5\xa1e vedno zelo \xc5\xbealosten zaradi prevelikih u\xc5\xa1es. K \xc5\xa1kratu Modrookcu je \xc5\xa1el po nasvet, kaj naj stori s prevelikimi u\xc5\xa1esi. Modrookec mu je rekel, naj za\xc4\x8dne z njimi bolje poslu\xc5\xa1ati. Ko je Veleuhec njegov nasvet upo\xc5\xa1teval, je zasli\xc5\xa1al jok otroka. Zanimalo ga je odkod jok prihaja, zato se je s \xc5\xa1kratociklom odpravil do hi\xc5\xa1e , iz katere je jok prihajal. Ko je pri\xc5\xa1el do hi\xc5\xa1e, je \xc5\xa1el vanjo, tam pa je na\xc5\xa1el objokano Lindo. Jokala je, ker je pogre\xc5\xa1ala svoje star\xc5\xa1e. Veleuhec jo je potola\xc5\xbeil. Za\xc4\x8del ji je pripovedovati pravljico, dokler ni zaspala, nato pa je od\xc5\xa1el. Veleuhec je izvedel, da v hi\xc5\xa1i \xc5\xbeivijo otroci, ki imajo veliko ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave, kot jih ima on s prevelikimi u\xc5\xa1esi. Odlo\xc4\x8dil se je da jih bo za\xc4\x8del pogosteje obiskovati in jih posku\xc5\xa1al osre\xc4\x8diti. S\xc4\x8dasoma je spoznal njihove zgodbe in za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati, kako bi jim pomagal, da bi se v hi\xc5\xa1i po\xc4\x8dutili, kot doma. Na dimnik, je privezal balon, ki je bil kot sonce, ki jim sveti ob de\xc5\xbeevnih in pustih dnevih. Na drevo v parku je namestil tudi veverico, ki jih je razveseljevala, ko so bili \xc5\xbealostni. V parku so se sprehajali tudi \xc5\xa1kratje, ki so jih namesto svojih doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali otroci lahko bo\xc5\xbeali. Toda ker Veleuhec \xc5\xa1e vedno ni bil zadovoljen, mu je Modrookec predlagal, naj splete velik \xc5\xa1al in z njim ovije hi\xc5\xa1o. Veleuhec je spletel \xc5\xa1al, vanj pa je napletel tudi vse zgodbe otrok iz hi\xc5\xa1e. Otroci so se po\xc4\x8dutili, kot da so zares doma. Bili so tako zadovoljni, da so mu napisali pismo, v katerem so se mu zahvalili za vse. Napisali pa so mu tudi, da so mu v zahvalo narisali risbice in napisali svoje pesmice z notami. Veleuhec je nato pomislil, da vendarle nima zaman prevelikih u\xc5\xa1es. \xc4\x8cez nekaj dni sta otrokom Modrookec in Veleuhec poslala pismo, v katerem sta se zahvalila za pesmice in risbice. Veleuhec pa je sporo\xc4\x8dil \xc5\xa1e, da jih bo nalednji\xc4\x8d obiskal s harfo in skupaj bodo pesmice tudi zapeli in zaigrali.\n_START_SECTION_\nUkradene sanje\n_START_PARAGRAPH_\nUkradene sanje so zbirka zgodb, ki so povedane na zelo poseben na\xc4\x8din. Tu gre predvsem za poezijo. Razli\xc4\x8dne zgodbe nam pripovedujejo o razli\xc4\x8dnih stvareh. Zgodba Od kod so pravljice nam pripoveduje o samem izvoru pravlji\xc4\x8dnega sveta, ter o stiku med resni\xc4\x8dnostjo in sanjami. O iskanju lepote nam pripoveduje zgodba Od kdaj so lokvanji. V Princesi kamnitih besed lahko najdemo nekaj o stra\xc5\xa1ni \xc4\x8dlovekovi spozabi med stvariteljsko mo\xc4\x8djo. O nenadomestljivosti sanjske domi\xc5\xa1ljije pri razlagi nastanka sveta nam govorijo zgodbe Ro\xc5\xbea in sonce, Ko ima luna \xc5\xa1\xc4\x8dip in Ukradene sanje. Samotna pravljica in Golo srce pa nam govorita o krhkosti, ranljivosti ter minljivosti poezije._NEWLINE_V zbirki so poleg omenjenih zgodb tudi zgodbe z naslovi Kako je babica Bujka dobila sostanovalca, Nebo v sobi, Bo\xc5\xbei\xc4\x8dna vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnica, Deklica in hrast, Kam je izginil sneg._NEWLINE_Zgodbe nam pripovedujejo predvsem, da se lepota skriva na nevidni \xc4\x8drti, kjer se sre\xc4\x8dujeta svetloba in tema, zven in ti\xc5\xa1ina, samota in bli\xc5\xbeina prisotnosti, smeh in jok radovednih otrok, ...\n_START_SECTION_\nPopravljalnica igra\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se odvija v neko\xc4\x8d velikem zapra\xc5\xa1enem paviljonu sredi Velikega mesta, ki je postal urejen, prenovljen in skoraj pravlji\xc4\x8den. Uredil ga je dedek, ki je v paviljonu popravljal igra\xc4\x8de. Ko so otroci izvedeli za popravljalca igra\xc4\x8d, so k njemu prinesli pokvarjene igra\xc4\x8de, ki jih je v enem dnevu popravil. V zameno za popravljene igra\xc4\x8de dedek od otrok ni zahteval denarja, temve\xc4\x8d jih je prosil za pomo\xc4\x8d pri urejanju paviljona in okolice. Otroci so se odlo\xc4\x8dili, da mu bodo z veseljem pomagali. Star\xc5\xa1i so bili nad vsem tem zelo ogor\xc4\x8deni. Ni jim bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, da njihovi otroci ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo v parku in da mislijo le na igro. Tudi dedek se jim je zdel zelo sumljiv, ker v zameno za popravljene igra\xc4\x8de ni zahteval denarja. Sklenili so da, bodo popravljalnico igra\xc4\x8d ukinili, dedka pa izgnali iz mesta. Vendar se je \xc5\xa1e tisto no\xc4\x8d zgodilo nekaj zelo nenavadnega. Vsi star\xc5\xa1i so namre\xc4\x8d imeli nenavadne sanje. Sanjali so , da jih njihove igra\xc4\x8de iz otro\xc5\xa1tva, ki so zdaj \xc5\xbee pokvarjene in zapra\xc5\xa1ene, stra\xc5\xa1ijo. Star\xc5\xa1i so te igra\xc4\x8de prinesli k dedku, da bi jih popravil. Nih\xc4\x8de od star\xc5\xa1ev ni nikoli ve\xc4\x8d niti omenil, da bi bilo treba popravljalnico zapreti, dedka pa izgnati iz mesta. Popravljalnica igra\xc4\x8d je postala znamenitost Velikega mesta, katero so vsi zelo radi obiskovali.\n_START_SECTION_\nPopravljalnica sanj\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zbirka naslednjih zgodb: Popravljalnica igra\xc4\x8d, Krava v cirkusu, Prodajalna Lectovo srce, Smaragdna muca, Mese\xc4\x8dna pravljica in O velikem strahu Buholinu\n_START_SECTION_\nProdajalna Lectovo srce\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zgodba o nenavadni prodajalni Lectovo srce, ki je odprta le en dan v letu in sicer za Silvestrovo. Tamkaj\xc5\xa1nji otroci so nestrpno pri\xc4\x8dakovali vsako Silvestrovo, tako kot tudi leto\xc5\xa1njega. Star\xc5\xa1e so pogosto spra\xc5\xa1evali, koliko \xc4\x8dasa je \xc5\xa1e do za\xc4\x8detka tistega dne. Pri\xc5\xa1el je silvestrski dan in prodajalna se je odprla. Prodajalca v njej sta bila pli\xc5\xa1asti divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8d Koki in majhna kralji\xc4\x8dna iz cunj z imenom Gaja. Otrokom sta ob odprtju glasno zaklicala, da se je razprodaja za\xc4\x8dela in da naj vsi otroci pridejo, ter zastonj kupijo sladkosladke sla\xc5\xa1\xc4\x8dice in igra\xc4\x8de. \xc4\x8ce pa je kateri od otrok bolan, mu bodo njihovi puhasti beli oblaki pripeljali tovor igra\xc4\x8d in sla\xc5\xa1\xc4\x8dic. V prodajalni je bilo zelo \xc5\xbeivahno. Pisani novoletni bonboni in igra\xc4\x8de so na cestah vabile v prodajalno. Pokvarjeni vrtiljak je o\xc5\xbeivel in postal najljub\xc5\xa1a zabava za otroke. Vsak otrok, ki je pri\xc5\xa1el v prodajalno je dobil tisto, kar si je za\xc5\xbeelel. Na \xc5\xbealost pa se je novoletna no\xc4\x8d za\xc4\x8dela iztekati, s tem pa se je zapirala tudi prodajalna. Otroci so se poslovili od Lectovega srca, oblaki pa so jih zaspane odnesli domov. Lectovo srce pa se je pokrilo z no\xc4\x8dno \xc4\x8depico in zaspalo, do naslednjega novoletnega dne.\n_START_SECTION_\nSlike in zgodbe iz tiso\xc4\x8d in enega pasjega dne\n_START_PARAGRAPH_\nTo je zbirka, ki govori o psih.Tu je zbranih 10 zgodb in slik, ki govorijo o njih. Zbirka je bia ustvarjena za vse, ki nimajo psa, vendar bi ga radi imeli ter za vse tiste, ki ga imajo. Vsi bralci te zbirke morajo vedeti, da so psi \xc4\x8dlovekovi prijatelji in niso namenjeni le za okras v hi\xc5\xa1i._NEWLINE_V zbirki so zbrane zgodbe z naslednjimi naslovi: Zgodba o \xc5\xa1panjelu Bugi- Bugiju in balerini Balki, Zgodba bernardinca Bernija Lenojeda, Zgodba kra\xc5\xa1kega ov\xc4\x8darja Ganija Volkosleda, Zgodba dobermana Bora Stezosledca, Zgodba dalmatinca Lorda Mirnomorskega, Zgodba novofundlanca Jake Krotkookega, Zgodbe \xc5\xa1kotskega ov\xc4\x8darja Lesija Svilenoresega, Zgodba o labradorcu Aksiju Nosnosu, Zgodba nem\xc5\xa1kega ov\xc4\x8darja Dinga Lepoglavega in Zgodba doge Ajka Silnobradega\n_START_SECTION_\nZgodba bernardinca Bernija Lenojeda\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba govori o belorumenem bernardincu Berniju Lenojedu, ki je imel bolezen lenitis. Zaradi te bolezni je bil zelo len. Ve\xc4\x8dino dneva je samo spal in jedel. Berni je sovra\xc5\xbeil tudi sprehode in druge gibalne re\xc4\x8di. Neko\xc4\x8d pa se je le zgodilo, da je Berni premagal svojo lenost. Visoko v Alpah je iz plazu re\xc5\xa1il, svojega gospodarja Andra\xc5\xbea. Podelili so mu medaljo za hrabrost. Od takrat je lenitis pri bernardincih zelo cenjena in upo\xc5\xa1tevana bolezen.'