b'\n_START_ARTICLE_\nZnanstvena metoda\n_START_PARAGRAPH_\nZn\xc3\xa1nstvena met\xc3\xb3da je skupno ime za tehnike preu\xc4\x8devanja pojavov, pridobivanja novega znanja ali popravljanja in povezovanja \xc5\xbee pridobljenega znanja. Temelji na zbiranju opazljivih, empiri\xc4\x8dnih in merljivih dokazov, podvr\xc5\xbeenih dolo\xc4\x8denim merilom razmi\xc5\xa1ljanja. Znanstvena metoda sestoji iz zbiranja podatkov z opazovanjem in eksperimentiranjem ter oblikovanja in preizku\xc5\xa1anja hipotez._NEWLINE_Znanstvena metoda je na\xc4\x8din za pridobivanje novega znanja. V primerjavi z drugimi metodami se razlikuje predvsem v tem, da se opira na dejstva in predvideva da so ugotovitve lahko tudi napa\xc4\x8dne. Presku\xc5\xa1anje se obi\xc4\x8dajno zastavi tako, da bi se v naprej zastavljena teorija ovrgla. Obi\xc4\x8dajno je te\xc5\xbeko dokazati, da nekaj zagotovo dr\xc5\xbei, obratno pa ne nujno. \xc5\xa0tevilne ugotovitve so veljale dolgo \xc4\x8dasa za pravilne, dokler s poskusom ni bilo pokazano druga\xc4\x8de. Najbolj poznana zmota je gotovo ta, da je zemlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vesolja._NEWLINE_Bistvo znanstvene metode je najprej v natan\xc4\x8dnem opisu pojava, zato da ne bi nastal dvom o tem za kaj gre. Nato se postavi hipoteza oziroma predpostavka, kar pomeni, da v naprej posku\xc5\xa1amo povedati kako si opazovan pojav razlagati. Na podlagi postavljene hipoteze naredimo napoved rezultatov in nato izvedemo preizkus, da ugotovimo, kako se napoved ujema z realnostjo. Poskus je bistven del znastvene metode, klju\xc4\x8dno pa je tudi, da je ponovljiv in lahko vsak pride do podobnih rezultatov in zaklju\xc4\x8dkov. V veliko primerih je mogo\xc4\x8de znastveno metodo uporabiti na opisan na\xc4\x8din, v\xc4\x8dasih pa ne, na primer v astronomiji, ker imamo na voljo le opazovanje, zato posku\xc5\xa1amo hipotezo postaviti na na\xc4\x8din, da bi zajela \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji krog pojavov in se skladala s podatki, pridobljenimi iz opazovanj. Pri tem nam lahko pomaga povezovanje obstoje\xc4\x8dega znanja.'