b'\n_START_ARTICLE_\nAhaja\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAhaja je obrobljena z regionalnimi enotami Elis na zahodu in jugozahodu, Arkadijo na jugu in Korintijo na vzhodu in jugovzhodu. Korintski zaliv le\xc5\xbei na njenem severovzhodu, zaliv Patras na njenem severozahodu. Gorovje Panahaiko (1926 m), \xc4\x8deprav ne najvi\xc5\xa1je v Ahaji, se dviga nad obalnim obmo\xc4\x8djem v bli\xc5\xbeini Patrasa. Vi\xc5\xa1je gore so na jugu, kot sta Aroania (2341 m) in Erimant (2224 m). Druga gorovja v Ahaji so Skolis, Omplos, Kombovouni in Movri. Njene glavne reke te\xc4\x8dejo od zahoda proti vzhodu in so Larisos, Titeus, Pejros, Haradros, Selinountas in Vouraikos. Ve\xc4\x8dina gozdov je v gorskih verigah, \xc4\x8deprav so nekateri tudi v ravninah, vklju\xc4\x8dno na skrajnem zahodu. Na srednjih vi\xc5\xa1inah so travi\xc5\xa1\xc4\x8da in goli\xc4\x8dave v najvi\xc5\xa1jih obmo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nAhaja ima vro\xc4\x8da poletja in blage zime. Son\xc4\x8dni dnevi prevladujejo v poletnih mesecih na obmo\xc4\x8djih v bli\xc5\xbeini obale, medtem ko je lahko poleti v gorah obla\xc4\x8dno in de\xc5\xbeevno. Sneg je zelo pogost pozimi v gorah Ermant, Panahaiko in Aroania. Zimske visoke temperature so okoli 10 \xc2\xb0C po vseh nizko le\xc5\xbee\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nPrefekture\n_START_PARAGRAPH_\nKot del Kalikratisovih vladnih reform iz leta 2011 je regionalna enota Ahaja nastala iz nekdanje prefekture Ahaja (gr\xc5\xa1ko: \xce\x9d\xce\xbf\xce\xbc\xcf\x8c\xcf\x82 \xce\x91\xcf\x87\xce\xb1\xce\x90\xce\xb1\xcf\x82). Prefektura je imela isto ozemlje kot sedanja regionalna enota. Hkrati so preuredili ob\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSrednji vek in moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nAhaja je postala provinca bizantinskega cesarstva po padcu zahodnega rimskega cesarstva. V 6. in 7. stoletju so Slovani napadli Peloponez in se naselili v delih Ahaje. V 9. stoletju je bil ves polotok spet pod bizantinskim nadzorom. Po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni v Gr\xc4\x8diji je bilo ustanovljenih ve\xc4\x8d novih kri\xc5\xbearskih dr\xc5\xbeav. Ena od teh je bila Ahajska kne\xc5\xbeevina, ustanovljena leta 1205, ki je kot rimska provinca pokrivala veliko ve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje kot tradicionalna Ahaja. Ahaja je ponovno postala del bizantinskega cesarstva leta 1403 in je postala del Morejskega despotstva._NEWLINE_Morejsko despotstvo je leta 1458 postalo del osmanskega cesarstva. Kot del more\xc5\xa1ke vojne je Bene\xc5\xa1ka republika osvojila Ahajo leta 1687 in jo obdr\xc5\xbeala do leta 1715, ko so Turki ponovno osvojili Peloponez. Pod otomansko vladavino je bila Ahaja del ajaleta Mora._NEWLINE_V gr\xc5\xa1ki vojni za neodvisnost je bil Egio eno od prvih mest, ki so ga osvobodili Grki, celotna Ahaja je bila osvobojena do konca leta 1821. Ahaja je dala ve\xc4\x8d junakov (Kanaris, Zaimis in Rufos) in premierjev Gr\xc4\x8dije, vklju\xc4\x8dno Andreasa Michalakopoulosa ter tudi nekatere predsednike dr\xc5\xbeave._NEWLINE_V prvi delitvi na upravne enote neodvisne Gr\xc4\x8dije je bila Ahaja del prefekture Ahaja in Elis, ki je bila leta 1899 razdeljena v okro\xc5\xbeji Ahaja in Elis. Ponovno sta bili zdru\xc5\xbeeni leta 1909 in leta 1930 ponovno razdeljeni._NEWLINE_Leta 1919-1922 je med gr\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1ko vojno v Ahajo iz Male Azije pri\xc5\xa1lo ogromno beguncev. Desettiso\xc4\x8de so preselili v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v predmestju Patrasa in nekaj vasi ob obali. Eno izmed tabori\xc5\xa1\xc4\x8d se je imenovalo Prosfihika.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nAhaja ima danes pribli\xc5\xbeno eno tretjino prebivalstva Peloponeza. Patras, prestolnica Ahaje, je tretje najve\xc4\x8dje mesto v Gr\xc4\x8diji za atenskim Pirejem in Solunom. Dve tretjini ahajskega prebivalstva \xc5\xbeivi v bli\xc5\xbeini Patrasa, ve\xc4\x8d kot polovica v mestnih obmo\xc4\x8djih. Glavna industrijska obmo\xc4\x8dja so okoli Patrasa.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan Agia Lavra je nekaj kilometrov zahodno od Kalavrita na vrhu hriba. Od 12 do 20 km proti vzhodu je jama z jezerom v notranjosti, dolga pribli\xc5\xbeno 300 do 500 m._NEWLINE_Na gori je najsodobnej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki teleskop, imenovan aristarh (po starogr\xc5\xa1kem astronomu - Aristarhu), in ga upravlja Dr\xc5\xbeavni observatorij v Atenah. Ozkotirna \xc5\xbeeleznica, dolga 30 km, je zanimiva predvsem za turiste. Proga se za\xc4\x8dne v bli\xc5\xbeini Kalavrita in se kon\xc4\x8da zunaj Diakopta.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPatras je eno izmed glavnih industrijskih in trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d v Gr\xc4\x8diji. Temeni je kraj, v katerem pridobivajo izvirsko vodo Avra (\xce\x86\xcf\x85\xcf\x81\xce\xb1. Je v lasti Tria Epsilon, dela dru\xc5\xbebe Coca-Cola. Blizu Ria je majhna rafinerija nafte.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica\n_START_PARAGRAPH_\nAhaja je povezana s Korintijo, Elisom in Atiko z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko linijo Atene-Korint-Egio-Patras-Pirgos-Kiparisia. Prevoz potnikov na odseku Patras-Kiparisia je bil prekinjen leta 2011. Diakofto-Kalavrita je zobata \xc5\xbeeleznica za potni\xc5\xa1ki promet.'