b'\n_START_ARTICLE_\nRudolf Wagner\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljnje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo in 2. razreda realke je obiskoval na Dunaju, nato je \xc5\xa1tudiral na dunajskem kosnervatoriju (1863\xe2\x80\x931869), med drugim tudi kontrapunkt in kompozicijo. V letih 1870\xe2\x80\x931873 slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1\xc4\x8dino pri voja\xc5\xa1ki godbi in se izpopolnil v igranju na flavto, bil solo-flavtist pri orkestru Burgtheatra (1874). Nato je kot gledali\xc5\xa1ki ali voja\xc5\xa1ki kapelnik delal v Budimpe\xc5\xa1ti, Olomoucu, Bukare\xc5\xa1ti, Mostarju, Trstu in za kratek \xc4\x8das \xc5\xa1e v nekaterih drugih krajih. Leta 1881 je pri\xc5\xa1el v Maribor ter bil kapelnik gledali\xc5\xa1kega orkestra in stalno zaposlen kot organist v mariborski stolnici, ter pomo\xc5\xbeni u\xc4\x8ditelj glasbe na mo\xc5\xa1kem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du (1883-1885). Po izpitu za pouk glasbe na srednjih \xc5\xa1olah (Dunaj, 1895) je od 1896 do smrti u\xc4\x8dil na mariborski klasi\xc4\x8dni gimnaziji. Bil je tudi zborovodja pevskega dru\xc5\xa1tva M\xc3\xa4nnergesangsverein. Gibal se je predvsem v nem\xc5\xa1kem okolju in ustvarjal za takratno \xc5\xa1tajersko okolje,  politi\xc4\x8dno pa se ni izpostavljal. \xc4\x8ceprav je bil po rodu in \xc4\x8dustvovanju tujec, ima precej zaslug za razvoj glasbene kulture Maribora. _NEWLINE_Zlo\xc5\xbeil je nad 250 skladb, predvsem zabavnih na nem\xc5\xa1ka besedila s folklornimi motivi, operetne kora\xc4\x8dnice, motete (vse ostalo v rokopisu), pa tudi skladbe za mo\xc5\xa1ke zbore, kar je bilo objavljeno v tisku. Med cerkvenimi skladbami so znani \xc5\xa1tevilni preludiji, Fantazija za orgle, Ecce sacerdos magnus, lat. ma\xc5\xa1e v klasicisti\xc4\x8dnem slogu (vse v rokopisu) in cerkvene zborovske skladbe.'