b'\n_START_ARTICLE_\nSingletni kisik\n_START_SECTION_\nBiokemija\n_START_PARAGRAPH_\nV fotosintezi proizvajajo singletni kisik svetlobi izpostavljene molekule klorofila. \xc5\xa0kodo, ki bi jo v fotosinteznih sistemih lahko povzro\xc4\x8di singletni kisik, prepre\xc4\x8dujejo karotenoidi, ki bodisi odstranjujejo odve\xc4\x8dno svetlobno energijo iz klorofilnih molekul ali neposredno uga\xc5\xa1ajo molekule singletnega kisika._NEWLINE_V biologiji sesalcev je singletni kisik ena od reaktivnih vrst kisika, ki je povezana z oksidacijo LDL holesterola in posledi\xc4\x8dnimi kardiovaskularnimi u\xc4\x8dinki. Previsoko koncentracijo aktivnega kisika in njegove \xc5\xa1kodljive oksidacijske u\xc4\x8dinke lahko zmanj\xc5\xa1ajo ali izni\xc4\x8dijo polifenolni antioksidanti._NEWLINE_Zau\xc5\xbeitje pigmentov, ki z aktiviranjem s svetlobo proizvajajo singletni kisik, lahko pri ljudeh in \xc5\xbeivalih povzro\xc4\x8di hudo fotosenzitivnost ko\xc5\xbee (fotodermatitis in fitofotodermatitis). Pojav je \xc5\xa1e posebej zaskrbljujo\xc4\x8d pri rastlinojedih \xc5\xbeivalih._NEWLINE_Singletni kisik je aktivna komponenta v fotodinami\xc4\x8dni terapiji.\n_START_SECTION_\nOrbitalna stanja\n_START_PARAGRAPH_\nMolekularna orbitalna teorija napoveduje dve nizko le\xc5\xbee\xc4\x8di vzbujeni singletni stanji: O\xe2\x82\x82(a\xc2\xb9\xce\x94g) in O\xe2\x82\x82(b\xc2\xb9\xce\xa3g\xe2\x81\xba), ki se razlikujeta samo po spinu in zasedenosti dveh kisikovih degeneriranih antiveznih \xcf\x80g orbital. Stanje O\xe2\x82\x82(b\xc2\xb9\xce\xa3g\xe2\x81\xba) ima zelo kratko \xc5\xbeivljenjsko dobo in se hitro pretvori v spodnje vzbujeno stanje O\xe2\x82\x82(a\xc2\xb9\xce\x94g), ki se obi\xc4\x8dajno imenuje singletni kisik. Razlika energij med najni\xc5\xbejo energijo O\xe2\x82\x82 v singletnem stanju in najni\xc5\xbejo energijo v tripletnem stanju je pribli\xc5\xbeno 11340 kelvinov (T\xe2\x82\x91 (a\xc2\xb9\xce\x94g <- X\xc2\xb3\xce\xa3g\xe2\x81\xbb) = 7882\xc2\xa0cm\xe2\x81\xbb\xc2\xb9, 94,3 kJ/mol, 0,98 eV). Molekularni kisik se razlikuje od ve\xc4\x8dine molekul po tem, da ima tripletno osnovno stanje z odprto orbitalo, O\xe2\x82\x82(X\xc2\xb3\xce\xa3g\xe2\x81\xbb). Tri najni\xc5\xbeja energijska stanja je mogo\xc4\x8de opisati z enostavnim sistemom na spodnji sliki, realno stanje pa je mnogo bolj zapleteno, ker so vzbujena stanja kisika sestavljena iz kombinacije elektronskih stanj. Elektroni, ki so v nevzbujenem stanju parni, so v prvem vzbujenem stanju na lo\xc4\x8denih degeneriranih orbitalah, ki jih predvideva Hundovo pravilo.\n_START_SECTION_\nKemija\n_START_PARAGRAPH_\nRazlika energij med osnovnim in singletnim stanjem kisika je 94,3 kJ/mol, ki ustreza valovni dol\xc5\xbeini pribli\xc5\xbeno 1270 nm na prehodu v infrarde\xc4\x8di del spektra. V izolirani molekuli je prehod striktno prepovedan zaradi spina, simetrije in pravil izbora. Z drugimi besedami to pomeni, da je neposredno vzbujanje iz osnovnega stanja v singletno stanje s svetlobo zelo malo verjetno. Posledica tega je, da ima singletni kisik v plinski fazi izredno dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo (72 minut). Vzajemno delovanje s topili njegovo \xc5\xbeivljenjsko dobo skraj\xc5\xa1a na nekaj milisekund ali celo nanosekund._NEWLINE_Neposredno odkrivanje singletnega kisika je mogo\xc4\x8de z ob\xc4\x8dutljivimi laserskimi spektroskopi ali preko izjemno \xc5\xa1ibke fosforescence tako imenovanega singletnega kisikovega dimola - so\xc4\x8dasnega sevanja dveh singletnih kisikovih molekul po trku, ki je opazna kot rde\xc4\x8d blisk z valovno dol\xc5\xbeino 634 nm.'