b'\n_START_ARTICLE_\nKorejska o\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nKorejska o\xc5\xbeina\xc2\xa0(korejsko \xeb\x8c\x80\xed\x95\x9c\xed\x95\xb4\xed\x98\x91 "Daehan Haehyeop", japonsko \xe5\xaf\xbe\xe9\xa6\xac\xe6\xb5\xb7\xe5\xb3\xa1 "Cu\xc5\xa1ima Kajkjo") je morski prehod na severozahodu Tihega oceana med Ju\xc5\xbeno Korejo in Japonsko, ki povezuje Vzhodnokitajsko morje in Rumeno morje z Japonskim morjem. O\xc5\xbeino razdeljuje otok Cu\xc5\xa1ima na "zahodni kanal" in O\xc5\xbeino Cu\xc5\xa1ima (vzhodni kanal).\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni del o\xc5\xbeine omejuje ju\xc5\xbena obala Korejskega polotoka, ju\xc5\xbeni del pa japonska otoka Kju\xc5\xa1u in Hon\xc5\xa1u. \xc5\xa0iroka je pribli\xc5\xbeno 200 km s povpre\xc4\x8dno globino med 90 in 100 metri. Otok Cu\xc5\xa1ima deli Korejsko o\xc5\xbeino na zahodni kanal o\xc5\xbeino Cu\xc5\xa1ima. Zahodni kanal je globlji (do 227 metrov) in o\xc5\xbeji od obeh.\n_START_SECTION_\nTokovi\n_START_PARAGRAPH_\nDel toka Kuro\xc5\xa1io se zliva preko o\xc5\xbeine. Toplej\xc5\xa1i del toka imenuje tudi tok Cu\xc5\xa1ima. Izvira ob japonskih otokih in te\xc4\x8de preko Japonskega morja. Ob otoku Sahalin na severu se razdeli in ste\xc4\x8de v Pacifik preko o\xc5\xbeine La Perouse ter v Ohotsko morje preko o\xc5\xbeine Tartarij. Zna\xc4\x8dilnosti vode variirajo zaradi pritoka manj slane vode iz skozi o\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne mednarodne plovne poti potekajo skozi o\xc5\xbeino, mnoge od njih peljejo do pomembnej\xc5\xa1ih ju\xc5\xbenokorejskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Tako Ju\xc5\xbena Koreja kot Japonska sta se odrekli teritorialnim zahtevam 3 navti\xc4\x8dne milje (5,6 km) od obale, da bi lahko ladje prosto plule skozi o\xc5\xbeino.\xc2\xa0 Potni\xc5\xa1ki trajekti povezujejo Busan na jugu Korejskega polotoka s Fukuoko, Cu\xc5\xa1imo, \xc5\xa0imonosekijem in Hiro\xc5\xa1imo na Japonskem. Tudi otok Cu\xc5\xa1ima ima povezavo s Fukuoko, ju\xc5\xbenokorejski otok Jeju pa s Korejo. Trajekti povezujejo tudi Busan in japonska mesta s Kitajsko._NEWLINE_Japonske teritorialne vode segajo samo 5,6 km v o\xc5\xbeino, da bi jo lahko pre\xc4\x8dkale ameri\xc5\xa1ke ladje, opremljene z jedrskim oro\xc5\xbejem, brez kr\xc5\xa1itev japonske prepovedi jedrskega oro\xc5\xbeja na njihovem ozemlju.\n_START_SECTION_\nZemeljski mostovi\n_START_PARAGRAPH_\nV pleistocenskih poledenitvenih (ledeni\xc5\xa1kih) ciklih so bili Beringov preliv, Korejska o\xc5\xbeina in Rumeno morje pogosto zo\xc5\xbeani in Japonsko oto\xc4\x8dje je bilo verjetno pogosto povezano z Evrazijo preko Korejskega polotoka ali otoka Sahalin. Tudi Japonsko morje je bilo zaradi odsotnosti toplega toka Cu\xc5\xa1ima skozi Korejsko o\xc5\xbeino verjetno ve\xc4\x8dkrat poledenelo, kar je omogo\xc4\x8dilo mnogim rastlinam in velikim \xc5\xbeivalim, kot je danes izmrli Neumannov slon (Palaeoloxodon naumanni), prehod na Japonsko.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko so te ozke poti predstavljale avtoceste za zelo tvegane premike. Najkraj\xc5\xa1a razdalja med Busanom v Ju\xc5\xbeni Korej in otokom Cu\xc5\xa1ima je pribli\xc5\xbeno 50 km, \xc5\xa1e enkrat toliko pa do otoka Iki na Japonskem._NEWLINE_Kraljestvo Jamataj je po\xc5\xa1iljajo leta trajajo\xc4\x8de diploatske odprave do kitajskih dinastij in se pri tem poslu\xc5\xbeevale poti \xc4\x8dez Korejsko o\xc5\xbeino in polotok za pridobivanje najnovej\xc5\xa1ih tehnologij in kulture. V 6. stoletju posreduje ljudstvo kraljestva Baekje budizem najvzhodnej\xc5\xa1i Japonski (\xc4\x8das cesarja Kinmeja) preko o\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nMongolske invazije\n_START_PARAGRAPH_\nKorejsko-mogolska flota je dvakrat pre\xc4\x8dkala Korejsko o\xc5\xbeino med poskusoma invazij na japonske otoke v letih 1274 in 1281. Uspelo jim je opusto\xc5\xa1iti otok Cu\xc5\xa1ima, a Japoncev niso porazili. Tajfun, imenovan kamikaze\xc2\xa0"bo\xc5\xbeji veter", naj bi re\xc5\xa1il Japonsko pred invazijo Kublajkana v letu 1281.\n_START_SECTION_\nInvazije Vokou in Oej\n_START_PARAGRAPH_\nPo mongolskem pusto\xc5\xa1enju na Cu\xc5\xa1imi je le-ta postala baza japonskih piratov. Korejska dinastija Joseon je leta 1419 poslala floto za izni\xc4\x8denja piratske dejavnosti na otoku. Kasneje je Japonski dovolila omejeno trgovanje.\n_START_SECTION_\nBitka pri Cu\xc5\xa1imi\n_START_PARAGRAPH_\nPomorska bitka med rusko in japonsko mornarico 27. in 28. maja 1905 se je zgodila v vzhodnem kanalu Korejskega preliva, vzhodno od Cu\xc5\xa1ime in severko od Ikija. Ruska mornarica je bila pri tem uni\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nBitka v korejski o\xc5\xbeini\n_START_PARAGRAPH_\nBitka v korejski o\xc5\xbeini je potekala na prvi dan korejske vojne 25. - 26. junija 1950 med mornaricama Severne in Ju\xc5\xbene Koreje. Severnokorejska transportna ladja z ve\xc4\x8d sto vojaki je \xc5\xbeelela spustiti tovor blizu Busana, a jo je sre\xc4\x8dala ju\xc5\xbenokorejska patrulja in jo potopila. Gre za eno prvih dejanj vojne in pomembno zmago za Ju\xc5\xbeno Korejo.\n_START_SECTION_\nPrihodnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde desetletja trajajo pogovori za gradnjo mosta ali tunela med Japonsko in Ju\xc5\xbeno Korejo, podobno kot v Kanalskem prelivu med Francijo in Veliko Britanijo.'