b'\n_START_ARTICLE_\nRastlinski list\n_START_PARAGRAPH_\nList (latinsko folium) je poleg stebla in korenine eden od treh glavnih rastlinskih organov. Najdemo jih pri brstnicah, stelj\xc4\x8dnice namre\xc4\x8d nimajo oblikovanih organov. _NEWLINE_Poleg zelenih listov, v katerih poteka fotosinteza, so se razvili tudi listi, ki opravljajo druge naloge, npr. \xc5\xa1\xc4\x8ditijo brste, sestavljajo in \xc5\xa1\xc4\x8ditijo socvetja ali posamezne cvetove. Te vrste listov se vedno pojavljajo pri golosemenkah in kritosemenkah. To so listi, ki so preobra\xc5\xbeeni v trne, vitice, \xc5\xbeleze, pasti za \xc5\xbeu\xc5\xbeelke ali organe za shranjevanje.\n_START_SECTION_\nFunkcija in vrste listov\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni funkciji listov sta fotosinteza (izgradnja glukoze in kisika iz ogljikovega dioksida in vode ob prisotnosti svetlobe) in transpiracija (oddajanje vode), \xc4\x8demur so tudi anatomsko prilagojeni. So namre\xc4\x8d plo\xc5\xa1\xc4\x8dati, da zajamejo \xc4\x8dim ve\xc4\x8d svetlobe, na spodnji povrhnjici (v\xc4\x8dasih tudi na zgornji) pa se nahajajo listne re\xc5\xbee, skozi katere vdira ogljikov dioksid, izhajata pa kisik in voda. Poleg tega pa listi opravljajo \xc5\xa1e vlogo izmenjave plinov, shranjevanja, prebave, opore, za\xc5\xa1\xc4\x8dite in celo hlajenja.\n_START_SECTION_\nTranspiracija\n_START_PARAGRAPH_\nTranspiracija je fizikalni proces, ki poteka v listu. Vi\xc5\xa1je rastline sprejemajo iz tal s pomo\xc4\x8djo korenin vodo in ione. Transport snovi poteka v listne vr\xc5\xa1i\xc4\x8dke in liste s transpiracijskim tokom, ki ga omogo\xc4\x8da izhlapevanje vode iz listov, \xc4\x8demur pravimo transpiracija. Po drugi strani nastajajo v procesu fotosinteze snovi, ki so potrebne vsem ostalim delom rastline in se prena\xc5\xa1ajo v obratni smeri po asimilatnem toku._NEWLINE_Je zelo pomembno za vsako rastlino, predvsem za njeno rast in njen razvoj.\n_START_SECTION_\nRast listov\n_START_PARAGRAPH_\nUniverzalna zna\xc4\x8dilnost rastlinskega razvoja je neprekinjeno nastajanje listnih zasnov (primordijev). Rastlina vzorec nastajanja listnih zasnov, ki je dolo\xc4\x8den \xc5\xbee med embriogenezo, vzdr\xc5\xbeuje vse \xc5\xbeivljenje. Z diferenciacijo in rastjo listnih zasnov se razvijejo razli\xc4\x8dni tipi listov. _NEWLINE_Listi na rastlinah imajo omejeno rast, izjema je  velbi\xc4\x8devka (Welwitschia) katere listi rastejo neomejeno. Vse \xc5\xbeivljenje ima le dva lista.\n_START_SECTION_\nZeleni listi\n_START_PARAGRAPH_\nNa nadzemskih poganjkih je najve\xc4\x8d stebelnih ali pravih zelenih listov (trofofili). Prvi (mladostni ali primarni listi) so pogosto druga\xc4\x8dnih oblik kot listi na starej\xc5\xa1ih delih rastline._NEWLINE_Vsi listi se razlikujejo po svoji zgornji in spodnji povr\xc5\xa1ini. Pri ve\xc4\x8dini dreves je zgornja povr\xc5\xa1ina bolj zelena in bolj gladka, ker imajo vlakna in \xc5\xbeile na spodnji povr\xc5\xa1ini. Mnoge rastline obra\xc4\x8dajo svoje organe proti svetlobi (da pridobijo najve\xc4\x8dji izkoristek) oz. \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat, da se direktni svetlobi umaknejo (da jih son\xc4\x8dna energija zaradi prevelike intenzitete ne po\xc5\xa1koduje). _NEWLINE_Listi se razlikujejo tako po zgradbi kot po funkciji, razlike pa obstajajo tudi pri anatomski sestavi lista. Razli\xc4\x8dne so oblike listov. Nekatera drevesa imajo \xc5\xa1iroke (trta, figovec, platana), druga ozke liste (oljka, granatno jabolko), tretja imajo liste preoblikovane v iglice (macesen, bor, smreka), \xc4\x8detrta imajo mesnate liste (homuljica, netresk). Opazimo lahko od okroglih listov hru\xc5\xa1ke, do ovalnih listov jablane, do \xc5\xbeagastih kot pri praprotih. Nekateri listi imajo peclje, nekateri so brez njih. _NEWLINE_Razli\xc4\x8dna je tudi lega izra\xc5\xa1\xc4\x8danja. Pri ve\xc4\x8dini dreves rastejo listi iz vej, pri nekaterih tudi iz vejic, pri hrastu tudi iz stebla, pri ve\xc4\x8dini lon\xc4\x8dnic pa kar neposredno iz podzemnega stebla (\xc4\x8debula, \xc4\x8desen, cikorija).\n_START_SECTION_\nKutikula in povrhnjica (epidermis)\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjost lista prekriva hidrofobna plast, imenovana kutikula, ki je sestavljena iz kutina. _NEWLINE_Pod kutikulo je povrhnjica (epidermis). Zgornja povrhnjica iz ene ali dveh plasti celic zmanj\xc5\xa1uje izgubo vode (ali s kutikulo ali z epidermalnimi laski, ki zadr\xc5\xbeujejo vlago in odbijajo svetlobo) in \xc5\xa1\xc4\x8diti pred oku\xc5\xbebami, tako da je notranjost lista sterilna. Je propustna za svetlobo. Spodnja povrhnjica ima podobno za\xc5\xa1\xc4\x8ditno funkcijo kot zgornja. Kutikula je tu obi\xc4\x8dajno tanj\xc5\xa1a. Sestavljeni sta iz neobarvane plasti celic, ki le\xc5\xbeijo tesno druga ob drugi. Vendar so na spodnji povrhnjici odprtine, imenovane listne re\xc5\xbee._NEWLINE_Celice zapiralke so v parih so razporejene med celicami spodnje povrhnjice, ki ni neposredno izpostavljena son\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom. Zapiralki uplahneta ali nabrekneta - med njima se odpre ali zapre listna re\xc5\xbea. Skozi listne re\xc5\xbee se izmenjujejo plini med listom in okolico.\n_START_SECTION_\nPalisadni mezofil ali stebri\xc4\x8dasto tkivo\n_START_PARAGRAPH_\nStebri\xc4\x8dasta plast (palisadni mezofil) je v zgornji plasti listne sredice in je pri ve\xc4\x8dini listov tik pod zgornjo povrhnjico. Sestavljajo jo tesno zlo\xc5\xbeene celice s \xc5\xa1tevilnimi kloroplasti. Oblika celic spominja na stebre. Prestreza ve\xc4\x8dino son\xc4\x8dnih \xc5\xbearkov. Tu poteka ve\xc4\x8didel fotosinteze. Zaradi prisotnosti kloroplastov, v katerih je klorofil, tako tkivo imenujemo tudi korenhim.\n_START_SECTION_\nPrevodni sistem lista\n_START_PARAGRAPH_\nPrevodno tkivo vstopa v list v kolencih stebla v obliki listnih sledi, ki so lahko neodvisne, lahko se med sabo zlivajo ali se razvejijo. V tem delu je skorja pogosto rahlo nabrekla in \xc5\xa1ir\xc5\xa1a kot v \xc4\x8dlenku. \xc4\x8ce se jasno razlikuje od skorje \xc4\x8dlenka ima posebno ime - listno dno ali listna baza._NEWLINE_Ksilemska cev prina\xc5\xa1a vodo iz stebla v liste in jo razporeja po stebri\xc4\x8dastem tkivu. Mo\xc4\x8dno olesenele celi\xc4\x8dne stene pomagajo pri opiranju listne ploskve._NEWLINE_Sitaste cevi v floemu sprejemajo produkte fotosinteze (predvsem saharozo) in jih prena\xc5\xa1ajo v steblo.\n_START_SECTION_\nGobasto tkivo\n_START_PARAGRAPH_\nGobasto tkivo so celice razli\xc4\x8dnih oblik med katerimi so ve\xc4\x8dji zra\xc4\x8dni prostori skozi katere difundirajo plini, ki se izmenjujejo skozi listne re\xc5\xbee v spodnji povrhnjici. S povr\xc5\xa1ine teh celic izhlapeva voda. So rahlo zeleno obarvane, ker vsebujejo malo klorofila.\n_START_SECTION_\nListi poikilohidrih rastlin\n_START_PARAGRAPH_\nMajhna skupina rastlin se je prilagodila na dostopnost vode z zgradbo telesa, ki se lahko zelo spreminja v odvisnosti od razpolo\xc5\xbeljive vode. Celice, tkiva in organi takih rastlin sledijo ciklom ekstremne dehidracije in redehidracije.\n_START_SECTION_\nListi z anatomijo Kranz\n_START_PARAGRAPH_\nPosebna prilagoditev rastlin za preprepe\xc4\x8devanje fotorespiracije v suhih in vro\xc4\x8dih obmo\xc4\x8djih so listi z anatomijo Kranz (C4 anatomija ali ven\xc4\x8dasta (Kranz) anatomija). Zna\xc4\x8dilni so za dru\xc5\xbeino amarantovk, nekatere metlikovke, predvsem tropske trave (sladkorni trs in koruza), mle\xc4\x8dkovke in tol\xc5\xa1\xc4\x8dakovke. V takih listih poteka posebna oblika fotosinteze. _NEWLINE_Ni delitve listne sredice v palisadno in gobasto tkivo, temve\xc4\x8d so celice listne sredice (mezofila) kro\xc5\xbeno urejene. Okoli listnih \xc5\xbeil so velike celice, ki sestavljajo \xc5\xbeilne ovoje. V teh celicah \xc5\xbeilnih ovojev so veliki agranularni kloroplasti, ki vsebujejo ve\xc4\x8d \xc5\xa1kroba in stromske tilakoide. Taka notranja zgradba listov je koristna prilagoditev navpi\xc4\x8dni rasti listov teh rastlin, da lahko sprejmejo svetlobo z vseh strani._NEWLINE_Rastline, kot je sladkorni trs, se imenujejo C4 rastline, ker je prvi stabilni produkt fotosinteze spojina s 4 C-atomi. \xc4\x8ceprav nobena od reakcij pri C4 fotosintezi ni posebna, je ta fotosinteza zelo spremenila rast rastlin. Pri C4 rastlinah ni fotorespiracije. Te rastline lahko ve\xc5\xbeejo CO\xe2\x82\x82 dokler notranja koncentracija ne dose\xc5\xbee ni\xc4\x8dle. Tako lahko ve\xc5\xbeejo CO\xe2\x82\x82 celo v vro\xc4\x8dih suhih dneh, ko re\xc5\xbee ostajajo zaprte. Kot rezultat potrebujejo za fotosintezo tudi pol manj vode kot C3 rastline.\n_START_SECTION_\nPreobra\xc5\xbeeni listi\n_START_PARAGRAPH_\nPrebra\xc5\xbeeni listi so listi, ki opravljajo druga\xc4\x8dno nalogo kot zeleni listi. Preobra\xc5\xbeeni listi se razvijejo iz prilistov (izrastek listne baze), ki se pojavlja pri dvokali\xc4\x8dnicah. \xc4\x8ce se listni pecelj preobrazi v listno ploskev gre za tvorbo, ki jo imenujemo filodij, preobrazi pa se lahko \xc5\xa1e v vitico, trn, me\xc5\xa1i\xc4\x8dke ali pa imajo vr\xc4\x8dasto obli obliko ali pa gre za ovr\xc5\xa1ne liste.\n_START_SECTION_\nDni\xc4\x8dni listi\n_START_PARAGRAPH_\nDni\xc4\x8dni listi ali katafili so listi, ki pred po\xc5\xa1kodbami \xc5\xa1\xc4\x8ditijo apikalne in zalistne brste v \xc4\x8dasu mirovanja.\n_START_SECTION_\nOvr\xc5\xa1ni listi\n_START_PARAGRAPH_\nOvr\xc5\xa1ni listi ali hipsofili \xc5\xa1\xc4\x8ditijo socvetja v \xc4\x8dasu njihovega razvoja. Delovanje je podobno dni\xc4\x8dnim listom, le da se razvijejo in delujejo v za\xc4\x8detku rastne sezone.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1ni listi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1ni listi so najni\xc5\xbeje in najbolj zunaj le\xc5\xbee\xc4\x8di cvetni deli. Vretence z vsemi \xc4\x8da\xc5\xa1nimi listi se imenuje \xc4\x8da\xc5\xa1a ali kaliks. \xc4\x8ca\xc5\xa1ni listi \xc5\xa1\xc4\x8ditijo razvijajo\xc4\x8di se cvetni popek. V\xc4\x8dasih njihovo vlogo prevzamejo ven\xc4\x8dni listi. V takih primeri so \xc4\x8da\xc5\xa1ni listi lahko zelo zmanj\xc5\xa1ani ali pa jih sploh ni. Lahko so tudi obarvani in celi izlo\xc4\x8dajo nektar (vol\xc4\x8din, fuksija) in tako pomagajo privabljati opra\xc5\xa1evalce. V primerjavi z zelenimi listi so \xc4\x8da\xc5\xa1ni listi kratko\xc5\xbeivi, saj je njihova naloga opravljena, ko se cvet odpre._NEWLINE_Od vseh cvetnih delov so \xc4\x8da\xc5\xa1ni listi morfolo\xc5\xa1ko najbolj podobni zelenim listom. Celice povrhnjice so velike, nepravilno oblikovane in podalj\xc5\xa1ane. Palisadnega parenhima navadno ni, v mezofilu pa je lahko zelo veliko klorenhima.\n_START_SECTION_\nVen\xc4\x8dni listi\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc4\x8dni listi obi\xc4\x8dajno sestavljajo drugo vretence v cvetu (venec ali korola) in skupaj s \xc4\x8da\xc5\xa1nimi listi oblikujejo cvetni periant. Tako kot \xc4\x8da\xc5\xa1ni so tudi ven\xc4\x8dni listi podobni zelenim listom. So \xc5\xa1iroki, tanki in ploski. Od zelenih listov se lo\xc4\x8dijo predvsem po pigmentih, ki so drugi kot klorofil. _NEWLINE_Ven\xc4\x8dni listi navadno opti\xc4\x8dno privabljajo in usmerjajo opra\xc5\xa1evalce z razpoznavnimi vzorci. Poleg vidnih barv mnogi ven\xc4\x8dni listi vsebujejo tudi pigmente, ki absorbirajo UV-svetlobo in tako ustvarijo vzorce, ki jih vidijo le opra\xc5\xa1evalci._NEWLINE_Pri rastlinah, kjer pelod prena\xc5\xa1ata veter ali voda, je pri\xc5\xa1lo do izgube ven\xc4\x8dnih listov.\n_START_SECTION_\nListna vitica\n_START_PARAGRAPH_\nList se preobrazi v listno vitico, in sicer lahko le delno, tako da se v vitico spremeni le listno vreteno ali listna no\xc5\xbeica. Vitice so vzpenjavke, ki imajo \xc5\xa1ibko steblo in se vzpenjajo po opori, podobne so nitkam, ki kro\xc5\xbeijo v zrak, dokler ne najdejo opore, ki se je lahko oprimejo, ovijejo okoli nje._NEWLINE_Primera take rastline sta grah in bu\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nListni trn\n_START_PARAGRAPH_\nTrni se razvijejo tik poleg zelenih listov z namenom, da \xc5\xa1\xc4\x8ditijo rastlino pred rastlinojedimi organizmi. Od bodice se razlikuje v tem da je tvorba lista in ne povrhnjice. Je olesenel, kar mu daje trdnost._NEWLINE_Primer rastline: kakteje, \xc4\x8de\xc5\xa1min, robinija\n_START_SECTION_\nMesnati listi pri \xc4\x8debuli\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cebula navadne \xc4\x8debule je odebeljena no\xc5\xbenica pravih zelenih listov. Podzemsko \xc4\x8debulo obdajajo rjavi ali rde\xc4\x8dkasto rjavi mrtvi, suhi luskolisti z oplutenimi celi\xc4\x8dnimi mrenicami, ki varujejo notranje dele \xc4\x8debule pred gnitjem. Proti notranjosti jim sledijo so\xc4\x8dni in mesnati luskolisti, ki vsebujejo rezervne snovi, pa tudi ostro di\xc5\xa1e\xc4\x8da hlapljiva olja. Sredi tesno prilegajo\xc4\x8dih mesnatih luskolistov je kratko steblo.\n_START_SECTION_\nPleve\n_START_PARAGRAPH_\nOgrinjalni plevi, krovna pleva in predpleva, ki pri \xc5\xbeitih varujejo cvetove v klasku, so se razvile iz pravih listov.'