b"\n_START_ARTICLE_\nEstejeva galerija\n_START_SECTION_\nEstejeva zbirka iz Ferrare\n_START_PARAGRAPH_\nFerrara je bila v humanizmu in renesansi vodilna v kulturi, kar se nadaljevalo tudi v poznej\xc5\xa1ih stoletjih._NEWLINE_Vojvode Este so bili med najbolj znanimi meceni v Evropi. Podpirali so umetnike in najbolj znane pisatelje tistega \xc4\x8dasa, kot so Piero della Francesco, Rogier van der Weyden, Giovanni Bellini, Andrea Mantegna, Tizian, Cosimo Tura, Dosso Dossi, Benvenuto Tisi da Garofalo, Ludovico Ariosto in Torquato Tasso._NEWLINE_Vsi \xc4\x8dlani rodbine Este, \xc5\xa1e posebej ko so bili vojvode Ferrare, so posebej skrbeli za svoje zbirke umetni\xc5\xa1kih del, med katerimi so izstopale Lionellova, Borsova, zbirka Ercola I., Alfonsa I., Ercola II. in dveh kardinalov Hipolita I. in Hipolita II., ki sta bila lastnika znane Estejeve vile v Tivoliju. Poleg slik so zbirali kipe, bron, keramiko, kameje, medalje in kovance. Pri umetnikih so naro\xc4\x8dali dela, poleg tega so jih zanimala tudi dela umetnikov iz drugih mest, ki so jih kupovali._NEWLINE_V stoletjih je bilo veliko izgubljeno: predvsem anti\xc4\x8dni in srednjeve\xc5\xa1ki zlati kovanci, ki jih je zdaj v galeriji le 300. Po popisu iz sredine 16. stoletja, ki ga je naredil Ercole II., jih je bilo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nCesare I.\n_START_PARAGRAPH_\nPri prenosu sede\xc5\xbea rodbine iz Ferrare v Modeno leta 1598, ko so morali Ferraro predati pape\xc5\xbeu Klemnu VIII., je vojvoda Cesare I. posku\xc5\xa1al prinesti s seboj \xc4\x8dim ve\xc4\x8d izjemnih zbirk, \xc5\xa1tevilna umetni\xc5\xa1ka dela ter redke ali dragocene predmete._NEWLINE_Za dela, ki so ostala v Ferrari, se Cesare, ki morda ni bil tak ljubitelj umetnosti in zbiranja kot njegovi predniki, ni obotavljal sodelovati z nekaterimi mogo\xc4\x8dniki, kot sta bila kardinal Borghese in avstrijski cesar.\n_START_SECTION_\nFrancesco I.\n_START_PARAGRAPH_\nFrancescu I., ki je nasledil Alfonsa III., je uspelo, da je na svojem dvoru v Modeni obdr\xc5\xbeal umetni\xc5\xa1ko vzdu\xc5\xa1je, ki je bilo prej zna\xc4\x8dilno za Ferraro. Postal je vojvoda Modene in Reggia ter \xc5\xbeelel mogo\xc4\x8den in razko\xc5\xa1en vojvodski sede\xc5\xbe. Naro\xc4\x8dil ga je pri rimskem arhitektu Luigiju Bartolomeu Avanziniju po priporo\xc4\x8dilu Berninija, ki ni mogel sprejeti povabila, ker je delal za pape\xc5\xbea._NEWLINE_Na diplomatskem potovanju po \xc5\xa0paniji je Francescov portret naredil Diego Vel\xc3\xa1zquez. Zdaj je v Estejevi galeriji, njegovi drugi portreti so delo Rubensa in so v Dresdnu. Bernini je izdelal slaven marmoren portret, ki je dragocen zaklad galerije poleg drugih portretov vojvode. _NEWLINE_Druga dela, darovana ali kupljena, so v tem obdobju postala del njegove zbirke. To so slike Veroneseja, Salvatorja Rose,  Hansa Holbeina in Berninijevo marmorno poprsje ljubice Konstance._NEWLINE_Francesco I. je, tako kot so po\xc4\x8deli tudi njegovi nasledniki, slike v cerkvah in samostanih v vojvodini nadomestil s kopijami, v\xc4\x8dasih tudi kljub nasprotovanju duhovnikov. V razko\xc5\xa1no vojvodsko pala\xc4\x8do so postopoma pri\xc5\xa1le slike Correggia, Cime da Conegliana in  Parmigianina.\n_START_SECTION_\nNasledniki Francesca I.\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov sin Alfonso IV. je odprl galerijo za javnost. Njegova \xc5\xbeena Laura Martinozzi, ne\xc4\x8dakinja kardinala Mazarina, ki je bila regentinja v vojvodini po smrti mo\xc5\xbea (ker je bil njegov sin Francesco II. star le dve leti), je tudi kupovala za galerijo ter gradila cerkve in samostane._NEWLINE_V obdobju Francesca II. in Rinalda I. galerija ni bila obogatena z veliko deli._NEWLINE_Stanje galerije se je poslab\xc5\xa1alo s Francescom III., ki se je zaradi financiranja svoje velikopotezne prenove odlo\xc4\x8dil za prodajo dela galerije poljskemu kralju Avgustu III. za sto tiso\xc4\x8d bene\xc5\xa1kih zlatnikov. Julija leta 1746 so v Dresden odnesli ve\xc4\x8d kot sto slik velike vrednosti, tudi dela Rafaela, Andree del Sarta, Diega Vel\xc3\xa1zqueza, Holbeina, Rubensa, Veroneseja, Tiziana, Parmigianina, Correggia, Caravaggia, Guercina, Guida Renija, Giorgioneja, D\xc3\xbcrerja, Ribere, van Dyka, Pordenoneja, Perugina, Carraccija in mnoge druge. Ta dela so nato zbrali v Umetnostni galeriji (Gem\xc3\xa4ldegalerie) v Dresdnu, kar ji danes zagotavlja visoko umetni\xc5\xa1ko raven._NEWLINE_Ercole III., ki je nasledil Francesca III., se je za obnovo galerije zatekel k sistemu, ki ga je \xc5\xbee uporabljal Francesco I., to je odstranjevanje iz cerkva v Carpiju, Reggiu, Modeni, pogosto na silo. Tako so odstranili npr. freske Nicola dell'Abateja z gradu v Scandianu, iz katerega so odnesli tudi nekaj slik.\n_START_SECTION_\nNapoleon\n_START_PARAGRAPH_\nTudi Napoleon je \xc5\xbeelel umetni\xc5\xa1ka dela iz galerije in posledica premirja iz Cherasca je bilo 20 slik v Parizu. Njegova \xc5\xbeena Jo\xc5\xbeefina je februarja 1797 med bivanjem v vojvodski pala\xc4\x8di \xc5\xbeelela videti zbirko kamej in dragih kamnov. Vzela jih je pribli\xc5\xbeno 200, precej pa so jih zasegli tudi njeni pomo\xc4\x8dniki._NEWLINE_Ercole II. je bil izgnan v Treviso, kjer je nekaj predmetov, ki jih je prinesel s seboj, prodal, a si je prizadeval tudi za obogatitev galerije, da bi nadomestil Napoleonovo ropanje.\n_START_SECTION_\nObnovitev oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nOb obnovitvi oblasti je v Modeno pri\xc5\xa1el vojvoda Francesco IV. Pridobil je nekaj pomembnih del, tudi z jemanjem iz cerkev, in jih dal galeriji._NEWLINE_Njegov sin Francesco V. jih je nekaj prodal in spet odprl galerijo za javnost, ki je bila urejena v vojvodski pala\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nOd leta 1859  do danes\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1859 je bila kon\xc4\x8dana zgodba vojvodstva. Modena in Reggio sta postala del Italije. Francesco V. je ob svojem pobegu prinesel s seboj nekaj manj\xc5\xa1ih slik in dragocenih knjig, tudi slavno biblijo Borsa d'Esteja, ki se je vrnila v Modeno po prvi svetovni vojni tudi zaradi velikodu\xc5\xa1nosti senatorja Giovannija Treccanija, ki jo je kupil na dra\xc5\xbebi._NEWLINE_V prehodnem obdobju so bile neizogibne izgube in kraje._NEWLINE_Leta 1879 je mesto odvzelo stavbo in prisililo galerijo v izselitev, saj je pala\xc4\x8da postala sede\xc5\xbe voja\xc5\xa1ke akademije. Galerija je bila prenesena v pala\xc4\x8do Francesca III. iz 18. stoletja, danes Pala\xc4\x8da muzejev ( Palazzo dei Musei), v kateri so \xc5\xa1e lapidarij, mestni muzej, dr\xc5\xbeavni muzej in bogata narodna Estejeva knji\xc5\xbenica s starodavnimi rokopisi, notami, zemljevidi, starodavnimi in dragocenimi knjigami, tudi z \xc5\xbee omenjeno knjigo Borsa d'Esteja (Biblio di Borso d'Este)._NEWLINE_Galerija je bila ve\xc4\x8dkrat obnovljena. 3. decembra 2006, potem ko je bila nekaj mesecev zaprta, je bila ponovno odprta za javnost. Opremili so jo z novim sistemom za ohranjanje primerne temperature, nove so osvetlitev, razstava in didakti\xc4\x8dne naprave."