b'\n_START_ARTICLE_\nU\xc4\x8dinki pesticidov na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinki pesticidov na okolje zajemajo poleg ciljnih organizmov - \xc5\xa1kodljivcev - tudi druge organizme na obmo\xc4\x8dju, kamor so aplicirani in okolici, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlovekom._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 98% \xc5\xa1kropljenih insekticidov in 95% herbicidov ne dose\xc5\xbee ciljne vrste, ampak druge vrste zrak, vodo, usedline in hrano. Pesticidi onesna\xc5\xbeijo kopno in vodo kadar uidejo z lokacij proizvodnje, z rezervoarjev, s polj, ko so odvr\xc5\xbeeni, ko so \xc5\xa1kropljeni iz zraka, in kadar so \xc5\xa1kropljeni v vodo z namenom ubiti alge. Na koli\xc4\x8dino pesticidov, ki potuje s predvidenih obmo\xc4\x8dij uporabe, vplivajo dolo\xc4\x8dene kemijske zna\xc4\x8dilnosti: nagnjenje k vezavi z zemljo, njihov parni tlak, topnost in odpornost na razpadanje. Vplivajo tudi dejavniki v zemlji, kot so njena tekstura, zmo\xc5\xbenost zadr\xc5\xbeevanja vode in koli\xc4\x8dina organskih snovi, ki jih vsebuje, tudi vplivajo na koli\xc4\x8dino pesticidov, ki zapustijo obmo\xc4\x8dje. Nekateri pesticidi prispevajo h globalnemu segrevanju in tanj\xc5\xa1anju ozonskega pla\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nZrak\n_START_PARAGRAPH_\nPesticidi lahko prispevajo k onesna\xc5\xbeevanju zraka. Pesticidni raznos nastane, ko pesticide odlo\xc5\xbeene v zrak kot delce, prenese veter na druga obmo\xc4\x8dja in jih morebitno onesna\xc5\xbei. Pesticidi, ki so uporabljeni na pridelkih, lahko izpuhtijo, lahko jih odpihne veter v bli\xc5\xbenja obmo\xc4\x8dja in potencialno ogro\xc5\xbeajo divjino. Tudi kapljice \xc5\xa1kropljenih pesticidov ali delci pesticidov v obliki prahu lahko potujejo z vetrom na druga obmo\xc4\x8dja, ali pa se prilepijo na delce, ki jih razpiha veter, kot na primer pra\xc5\xa1ni delci. \xc5\xa0kropljenje tal proizvede manj pesticidnega drifta kot zra\xc4\x8dno \xc5\xa1kropljenje. Kmetje lahko namestijo lo\xc4\x8ditveno obmo\xc4\x8dje okoli pridelkov, ki je sestavljen iz neuporabljene zemlje ali ne-polj\xc5\xa1\xc4\x8din kot so zimzelena drevesa, da slu\xc5\xbei kot vetrobran in absorbira pesticide in tako prepre\xc4\x8di raznos na drugih obmo\xc4\x8djih. Taki vetrobrani so zakonsko predpisani na Nizozemskem._NEWLINE_Pesticidi, ki so \xc5\xa1kropljeni na polja in so uporabljeni za fumigacijo zemlje, lahko oddajajo kemikalije, imenovane hlapljive organske spojine, ki lahko reagirajo z ostalimi kemikalijami in tvorijo onesna\xc5\xbeevalec, imenovan troposperniozon. Pesticidi uporabijo pribli\xc5\xbeno 6 procentov celotnih troposperi\xc4\x8dnih ozonskih stopenj.\n_START_SECTION_\nVoda\n_START_PARAGRAPH_\nV Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah so odkrili, da je s pesticidi onesna\xc5\xbeen vsak potok in ve\xc4\x8d kot 90% vodnjakov v vzorcu raziskave, ki jo je opravil geolo\xc5\xa1ki zavod ZD. Ostanki pesticidov so bili prav tako najdeni v de\xc5\xbeju in podtalnici. Raziskave vlade Zdru\xc5\xbeenega kraljestva so pokazale, da so koncentracije pesticidov v nekaterih vzorcih re\xc4\x8dne vode in podtalnice presegle koncentracije, dopustne za pitno vodo._NEWLINE_U\xc4\x8dinki pesticidov na vodne sisteme so pogosto raziskani s hidrolo\xc5\xa1kim modelom prenosa, da bi prou\xc4\x8dili gibanje in usodo kemikalij v rekah in potokih. \xc5\xbde zgodaj, v 70. letih prej\xc5\xa1njega stoletja, se je izvedla koli\xc4\x8dinska analiza odtekanja pesticidov, da bi predvidela koli\xc4\x8dino pesticidov, ki bo dosegla povr\xc5\xa1inske vode._NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tiri ve\xc4\x8dje poti, kako pesticidi dose\xc5\xbeejo vodo: lahko naplavijo izven namenskega obmo\xc4\x8dja, kjer so bili \xc5\xa1kropljeni, lahko pronicajo ali se precejajo skozi zemljo, lahko so pripeljani do vode kot odtok ali pa politi, na primer ponesre\xc4\x8di ali zaradi zanemarjanja. Vodo lahko dose\xc5\xbeejo tudi zaradi erodirane zemlje. Faktorji, ki vplivajo na zmo\xc5\xbenost pesticidov, da kontaminirajo vodo, vklju\xc4\x8dujejo njeno topnost, razdaljo med mestom aplikacije in vodnim telesom, vreme, tip zemlje, prisotnost rasto\xc4\x8dega pridelka in metodo za apliciranje kemikalij._NEWLINE_Maksimalne stopnje dovoljenih koncentracij za posamezne pesticide v javnih vodnih telesih dolo\xc4\x8da agencija za varstvo okolja v ZDA. Podobno je vlada Zdru\xc5\xbeenega kraljestva postavila okoljske standarde kvalitete (EQS) oziroma maksimalno dovoljene koncentracije nekaterih pesticidov v vodnih telesih, ko postanejo toksi\xc4\x8dni. Evropska unija prav tako nadzoruje maksimalne koncentracije pesticidov v vodi.\n_START_SECTION_\nZemlja\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina kemikalij, uporabljenih v pesticidih, je dolgotrajnih onesna\xc5\xbeevalcev zemlje. Njihovi u\xc4\x8dinki lahko se lahko prena\xc5\xa1ajo \xc5\xa1e desetletja in slabo vplivajo na ohranitev zemlje._NEWLINE_Uporaba pesticidov zmanj\xc5\xa1uje splo\xc5\xa1no biolo\xc5\xa1ko raznolikost v zemlji. Neuporaba kemikalij vodi v vi\xc5\xa1jo kvaliteto zemlje  in dodatno prispeva s tem, da je ve\xc4\x8d organskih snovi v zemlji, kar omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8dje zadr\xc5\xbeevanje vode. To pomaga pove\xc4\x8dati pridelke za kmetije v su\xc5\xa1nih obdobjih, saj imajo organske kmetije 20-40% ve\xc4\x8d pridelkov kot njihovi obi\xc4\x8dajni kolegi. Manj\xc5\xa1a vsebnost organskih snovi v zemlji pove\xc4\x8da koli\xc4\x8dino pesticidov, ki zapustijo mesto aplikacije, saj se organske snovi ve\xc5\xbeejo in pomagajo zlomiti pesticide.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nFiksacija du\xc5\xa1ika, ki je potrebna za rast visokih rastlin, je ote\xc5\xbeena s strani pesticidov v zemlji. Insekticidi, DDT, metil paration in \xc5\xa1e posebej pentaklorofenol se dokazano vme\xc5\xa1ajo v legume-rhizobium kemi\xc4\x8dno signalizacijo. Zmanj\xc5\xa1anje te simbioti\xc4\x8dne kemi\xc4\x8dne signalizacije se ka\xc5\xbee v zmanj\xc5\xa1ani fiksaciji du\xc5\xa1ika in posledi\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ani koli\xc4\x8dini pridelkov. Koreninski me\xc5\xa1i\xc4\x8dki v teh rastlinah vsako leto re\xc5\xa1ujejo svetovno ekonomijo za deset miljard dolarjev v sinteti\xc4\x8dnih du\xc5\xa1ikovih gnojilih._NEWLINE_Pesticidi lahko ubijejo \xc4\x8debele in so strogo vklju\xc4\x8deni v upadanje opra\xc5\xa1evalcev, izgubo vrst, ki opra\xc5\xa1ujejo rastline, vklju\xc4\x8dno z mehanizmom motnje propadanja kolonij, kjer \xc4\x8debele delavke iz panja ali kolonije Western \xc4\x8debel nenadno izginejo. Apliciranje pesticidov pridelkom v cvetu lahko ubije \xc4\x8debele, ki delujejo kot opra\xc5\xa1evalke. USDA in USFWS trdita, da kmetje Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav izgubijo najmanj 200 milijonov dolarjev na leto zaradi zmanj\xc5\xa1anega opra\xc5\xa1evanja pridelkov, saj pesticidi, aplicirani na polja, uni\xc4\x8dijo pribli\xc5\xbeno petino \xc4\x8debeljih kolonij v ZD in o\xc5\xa1kodujejo dodatnih 15\xc2\xa0%._NEWLINE_Po drugi strani imajo lahko pesticidi direkten \xc5\xa1kodljiv u\xc4\x8dinek na rastline, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1ibkim razvojem koreninskih laskov in zmanj\xc5\xa1ano rastjo rastlin.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali\n_START_PARAGRAPH_\nPesticidi prizadenejo ogromno \xc5\xa1kodo \xc5\xbeivalskim organizmom. Veliko dr\xc5\xbeav \xc5\xbeeli prepre\xc4\x8diti uporabo pesticidov z njihovimi akcijskimi na\xc4\x8drti za biotsko raznovrstnost._NEWLINE_\xc5\xbdivali se lahko zastrupijo z ostanki pesticidov, ki ostanejo v hrani po \xc5\xa1kropljenju, na primer, divje \xc5\xbeivali vstopijo na \xc5\xa1kropljena polja ali bli\xc5\xbenja obmo\xc4\x8dja kmalu po \xc5\xa1kropljenju._NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjena aplikacija pesticidov lahko odstrani vire hrane, ki jih dolo\xc4\x8dene vrste \xc5\xbeivali potrebujejo, in tako povzro\xc4\x8dijo preseljevanje \xc5\xbeivali, spremembo njihove prehrane ali stradanje. Zastrupitev s pesticidi lahko potuje navzgor po prehranjevalni verigi; na primer pticam \xc5\xa1koduje, ko pojedo insekte in \xc4\x8drve, ki so zau\xc5\xbeili pesticide. Nekateri pesticidi se lahko kopi\xc4\x8dijo v organizmih ali narastejo do toksi\xc4\x8dnih stopenj v telesih organizmov, ki jih zau\xc5\xbeijejo. Fenomen, ki \xc5\xa1e posebej mo\xc4\x8dno u\xc4\x8dinkuje na vrste, ki so visoko na prehranjevalni verigi.\n_START_SECTION_\nPti\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nBeloglavi orel je primer pti\xc4\x8dje vrste, ki je indirektno ogro\xc5\xbeena zaradi uporabe pesticidov. V knjigi Silent Spring avtorice Rachel Carson opisuje izumrtje pti\xc4\x8djih vrst zaradi bioakomulacije pesticidov v njihovem tkivu. Tako obstaja mo\xc5\xbenost izumrtja teh ptic zaradi uporabe pesticidov. V Britanskem kmetijstvu je populacija pri desetih razli\xc4\x8dnih vrstah ptic upadlo za deset milijonov od leta 1979 do 1999. Razlog za to je zmanj\xc5\xa1anje rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst s katerimi se ptice prehranjujejo. Po vsej Evropi je ogro\xc5\xbeenih 116 pti\xc4\x8djih vrst. Za zmanj\xc5\xa1anje populacije ptic je bilo ugotovljeno, da je povezano s \xc4\x8dasom in obmo\xc4\x8djem, na katerim so se uporabljali pesticidi. V drugem primeru je le nekaj vrst fungicidov, ki se uporabljajo v pridelovanju ara\xc5\xa1idov, je delno toksi\xc4\x8dnih za ptice in sesalce, vendar lahko iztrebi de\xc5\xbeevnike, kar je lahko posledica za zmanj\xc5\xa1a populacije ptic in sesalcev, ki se hranijo z njimi._NEWLINE_Dolo\xc4\x8dene vrste pesticidov izdelujejo v obliki zrnc, katere ptice pogosto zamenjajo za zrnja hrane kar je lahko usodno._NEWLINE_\xc4\x8ce se herbicid parakvat razpr\xc5\xa1i po pti\xc4\x8djih jajcih, lahko povzro\xc4\x8da nepravilno rast zarodkov in tako zmanj\xc5\xa1uje \xc5\xa1tevilo pi\xc5\xa1\xc4\x8dancev, ki se uspe\xc5\xa1no izvalijo. Ve\xc4\x8dina herbicidov ne povzro\xc4\x8da direktne \xc5\xa1kode pticam. Herbicidi ogro\xc5\xbeajo populacije ptic z zmanj\xc5\xa1anjem njihovega \xc5\xbeivljenjskega prostora.\n_START_SECTION_\nVodno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRibe ter ostala vodna bitja so ogro\xc5\xbeena zaradi onesna\xc5\xbeenja s pesticidi. Z izlivom pesticidov v reke in potoke je zelo ogro\xc5\xbeeno vodno \xc5\xbeivljenje. V\xc4\x8dasih povzro\xc4\x8di celo poboj vseh rib v dolo\xc4\x8denem delu._NEWLINE_Herbicidi v vodi povzro\xc4\x8dijo pogin rib . Zaradi izumrtja vodnih rastlin pride do pomanjkanja kisika v vodi. Dolo\xc4\x8deni herbicidi, kot so bakrovsulfit, ki uni\xc4\x8dujejo rastline  v vodi, so v enakih koncentracijah strupene za ribe in ostale vodne organizme v isti koncentraciji. Ponavljajo\xc4\x8di izlivi pesticidov v vodo lahko povzro\xc4\x8dijo fizi\xc4\x8dne ter vedenjske spremembe pri ribah, kot npr. zman\xc5\xa1anje populacije zaradi opustitve gnezd, zmanj\xc5\xa1anje odpornosti na bolezni ali pomanjkanje zmo\xc5\xbenosti izogiba plenilcem._NEWLINE_Uporaba herbicidov lahko ubije rastline,ki so pomembne za \xc5\xbeivljenjski prostor rib._NEWLINE_Pesticidi lahko vplivajo na mikroorganizme kot je zooplankton v vodi, ki je pomemben za prehranjevanje mladih rib. Pesticidi lahko pobijejo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ki so pomembne za prehranjevanje rib. Te, zaradi pomanjkanja hrane, potujejo dlje, kar povzro\xc4\x8di ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost za napade plenilcev._NEWLINE_Pesticidi se hitro razgrajujejo v vodi zato manj ogro\xc5\xbeajo vodno \xc5\xbeivljenje. Za vodno \xc5\xbeivljenje so najbolj nevarni insekticidi, bolj kot herbicidi ali fungicidi.\n_START_SECTION_\nDvo\xc5\xbeivke\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih desetih letih je po celem svetu zabele\xc5\xbeeno upadanje populacije dvo\xc5\xbeivk iz nepojasnjenih razlogov. Del tega bi lahko pripisali pesticidom._NEWLINE_Me\xc5\xa1anice razli\xc4\x8dnih vrst pesticidov imajo kumulativen toksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek na \xc5\xbeabe. Paglavci v ribnikih, v katerih je prisotno ve\xc4\x8d pesticidov, imajo dalj\xc5\xa1o metamorfozo v \xc5\xbeabe, slab\xc5\xa1e lovijo in so bolj izpostavljeni plenilcem._NEWLINE_Kanadska \xc5\xa1tudija je pokazala, da paglavci ki so izpostavljeni endosulfanu na ravni organokloridnih pesticidov, ki jih je mogo\xc4\x8de najti v habitatih v bli\xc5\xbeini polj \xc5\xa1kropljenih s kemikalijami, le te ubija paglavce in vpliva na njihovo rast ter vedenje._NEWLINE_Dokazano je, da herbicid atrazin spremeni mo\xc5\xa1ke \xc5\xbeabe v hermafrodite in tako zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost za njihovo razmno\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nLjudje\n_START_PARAGRAPH_\nPesticidi lahko vstopijo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo preko vdihavanja prahu in hlapov, ki vsebujejo pesticide. V \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo lahko tudi pridejo z zau\xc5\xbeivanjem hrane ter vode ali pa z direktnim kontaktom s ko\xc5\xbeo. Tudi pesticidi, s katerimi \xc5\xa1kropijo sadje in zelenjavo, lahko pronicajo v podtalnico, katero zau\xc5\xbeijemo s pitjem._NEWLINE_U\xc4\x8dinek pesticidov na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo je odvisen od strupenosti kemikalije, trajanj ter pogostost izpostavljenosti. Zato so kmetje in njihove dru\xc5\xbeine najbolj izpostavljeni kmetijskim pesticidom. Pri vsakem \xc4\x8dloveku lahko najdemo sledove pesticidov v vzorcih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe v telesu. Otroci so bolj dovzetni za pesticide zaradi majhnosti in neodpornosti. Kemikalije se s \xc4\x8dasom kopi\xc4\x8dijo v telesu._NEWLINE_U\xc4\x8dinki izpostavljenosti pesticidom imajo \xc5\xa1irok spekter pokazateljev: od blagega dra\xc5\xbeenja ko\xc5\xbee do okvare ploda, tumorjev, genetskih sprememb, krvnih in \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih motenj, motnje endokrinega sistema, in celo komo ali smrt. Nekateri insekticidi, vklju\xc4\x8dno z aldrin, klordan, DDT, dieldrin, endrin, heptaklor , heksaklorobenzen, mireks, in toksafen, spadajo pod POP (iz ang. persistent organic pollutants). POP ima sposobnost, da izpari in prepotuje velike razdalje po zraku in se tako odlaga v oddaljenih regijah. Kemikalije imajo prav tako sposobnost bioakumulacije. Njihova koncentracija se lahko pove\xc4\x8da na 70000 kratno originalno koncentracijo. POP lahko \xc5\xa1e naprej zastrupljajo ne ciljne organizme v okolju in pove\xc4\x8dujejo tveganje tudi za ljudi. Povzro\xc4\x8dajo motnje v endokrinem sistemu, imunskem sistemu. Posledice so rak, neplodnost in mutageni u\xc4\x8dinki, sicer pa je trenutno zelo malo znanega o teh kroni\xc4\x8dnih u\xc4\x8dinkih. Nekateri POP so prepovedani, medtem ko druge \xc5\xa1e naprej uporabljamo.\n_START_SECTION_\nOdpornost \xc5\xa1kodljivcev\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri \xc5\xa1kodljivci so dovzetni za pesticide drugi pa so lahko, zaradi svoje genetske strukture, zelo odporni. \xc5\xa0kodljivci lahko postanejo imuni na pesticide. Zato, da \xc5\xa1kodljivci nebi postali imuni, se izvaja rotacija pesticidov. To pomeni izmeni\xc4\x8dne uporabe razli\xc4\x8dnih vrst pesticidov, ki se razlikujejo po na\xc4\x8dinu delovanja._NEWLINE_Me\xc5\xa1anje pesticidov je kombinacija dveh ali ve\xc4\x8d vrst pesticidov z razli\xc4\x8dnimi na\xc4\x8dini delovanja z namenom izbolj\xc5\xa1anja posamezne vrste pesticidov in tako tudi deloma prepre\xc4\x8diti odpornost \xc5\xa1kodljivcev na pesticide.\n_START_SECTION_\nDelovanje pesticidov proti neciljnim organizmom\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizme, katere nimamo namena uni\xc4\x8diti s pesticidi, lahko ubijemo neposredno zaradi uporabe kemikalij. V primerih, ko igra \xc5\xa1kodljivec zelo pomembno vlogo v prehrambeni verigi dolo\xc4\x8denih \xc5\xbeivalskih vrst, se zgodi, da zaradi zau\xc5\xbeivanja zastrupljenih \xc5\xa1kodljivcev ali pomanjkanja hrane ubijemo \xc5\xa1kodljivce in koristne populacije organizmov. \xc5\xa0tudija, ki je primerjala biolo\xc5\xa1ko zatiranje \xc5\xa1kodljivcev z uporabo insekticidov (piretroidi) proti moljem Diamondback, ki je pogost \xc5\xa1kodljivec zelju, je pokazala, da je uporaba insekticidov pove\xc4\x8dala populacije \xc5\xa1kodljivcev zaradi izgube insektov plenilcev, kjer pa biolo\xc5\xa1ki nadzor ni pokazal enakega u\xc4\x8dinka. Prav tako so pesticidi, ki so jih razpr\xc5\xa1ili v prizadevanju za nadzor odraslih komarjev, lahko za\xc4\x8dasno vplivali proti nara\xc5\xa1\xc4\x8danju populacije komarjev, vendar pa lahko na dolgi rok povzro\xc4\x8dijo pove\xc4\x8danje populacije, saj \xc5\xa1kodujejo dejavnikom naravnega nadzora. Ta pojav, v katerem se je prebivalstvo \xc5\xa1kodljive vrste obnovilo ali celo skokovito pove\xc4\x8dalo, glede na obdobje pred uporabo pesticidov, se imenuje preporod. Ta je lahko povezano z uni\xc4\x8denjem plenilcev in drugih naravnih sovra\xc5\xbenikov \xc5\xa1kodljivcev._NEWLINE_Izguba plenilskih vrst lahko povzro\xc4\x8di povezan pojav, imenovan sekundarni \xc5\xa1kodljiv\xc4\x8dev izbruh in pove\xc4\x8duje te\xc5\xbeave, ki izvirajo iz vrst, katere niso bile prvotno zelo \xc5\xa1kodljive in so to postale zaradi izgube njihovih plenilcev ali parazitov. Ocenjeno je, da je tretjina od 300 najnevarnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1kodljivcev v ZDA bilo prvotno sekundarnih \xc5\xa1kodljivcev in so postali velik problem \xc5\xa1ele po uporabi pesticidov. Za \xc5\xa1kodljiv\xc4\x8dev preporod kot sekundarni \xc5\xa1kodljiv\xc4\x8dev izbruh so ugotovili, da so naravni sovra\xc5\xbeniki bolj ob\xc4\x8dutljivi na pesticide kot \xc5\xa1kodljivci sami, v nekaterih primerih to povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8danje populacije \xc5\xa1kodljivcev, glede na obdobje pred uporabo pesticidov.\n_START_SECTION_\nOdprava pesticidov\n_START_PARAGRAPH_\nNa voljo imamo kar nekaj alternativ za zmanj\xc5\xa1anje u\xc4\x8dinkov pesticidov na okolje. Obstajajo razli\xc4\x8dne alternative , kot so ro\xc4\x8dno odstranjevanje plevela in \xc5\xa1kodljivcev iz rastlin, uporaba toplote, pokrivanje plevela s plastiko, polaganje pasti in vab za odstranitev \xc5\xa1kodljivcev. \xc5\xa0kodljivcem se je mogo\xc4\x8de izogniti z odpravo \xc5\xa1kodljiv\xc4\x8devih razmno\xc5\xbeevalnih obmo\xc4\x8dij, ohranjanje zdravih tal, ki vplivajo na gojenje zdravih rastlin, ki so odporne na \xc5\xa1kodljivce, sajenje avtohtonih vrst, ki so naravno bolj odporne na \xc5\xa1kodljivce, in uporabe biolo\xc5\xa1kega nadzora.'