b'\n_START_ARTICLE_\nTundrski volk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nTundrski volk \xc5\xbeivi v zelo neprijetnih razmerah, kajti \xc5\xbeivi na skrajnem severu. Aprila se tukaj temperatura le redko dvigne nad -30\xc2\xa0\xc2\xb0C, poleg tega \xc5\xa1e pihajo ledeni vetrovi, ki ustvarijo mraz, ki odgovarja -100\xc2\xa0\xc2\xb0C. Take razmere odgovarjajo samo nekaterim sesalcem, med katerimi so lemingi in planinski zajci. Ker pa tundrski volk potrebuje tudi ve\xc4\x8dji plen mora prepotovati ve\xc4\x8d sto kilometrov, da najde mu\xc5\xa1katno govedo ali severnega jelena, ki so na teh podro\xc4\x8djih zelo redki. Zaradi zimskega padca temperatur, se za\xc4\x8dnejo jeleni seliti bolj na jug, zaradi \xc4\x8desar jim sledijo tudi volkovi.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivijo v manj\xc5\xa1ih krdelih, ali pa v manj\xc5\xa1ih dru\xc5\xbeinskih skupnostih. Vodilni v krdelu je samec, njegova samica pa mu je skoraj enakovredna. Ostali \xc4\x8dlani skupnosti pa so njima podvr\xc5\xbeeni in razvijejo lastno hierarhijo. Pri lovu, hranjenju in vzgoji mladi\xc4\x8dev pa sodelujejo vse odrasle \xc5\xbeivali. Mladi volkovi so po navadi samotarji. Ko zapustijo krdelo, si poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo svoj teritorij, ki \xc5\xa1e ni zasedeno. Ko le-tega najde, ga ozna\xc4\x8di z urinom in blatom, da sporo\xc4\x8di ostalim, da je ozemlje njegovo.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nPrehranjuje se z vsemi \xc5\xbeivalmi, ki tukaj \xc5\xbeivijo. To so lemingi, zajci, severni jeleni in mu\xc5\xa1katno govedo. Ko lovijo slednje jih lovijo s taktiko \xc2\xbb\xc5\xbeiv\xc4\x8dne vojne\xc2\xab. Ko vol\xc4\x8dje krdelo dohiti govedo, je le-to \xc5\xbee postavljeno v zaokro\xc5\xbeen obrambni polo\xc5\xbeaj. Ker je volk v tem primeru \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i, se osredoto\xc4\x8di na razbitje kroga. Razbija ga tako, da te\xc4\x8de okoli goveda, kar govedo prisili na menjevanje polo\xc5\xbeajev, da lahko la\xc5\xbeje opazujejo napadalce. Ta taktika volku malokdaj uspe, a \xc4\x8de imajo sre\xc4\x8do mu\xc5\xa1katno govedo izgubi \xc5\xbeivce, ter se razkropi. Volkovi jih za\xc4\x8dnejo zasledovati in lo\xc4\x8dijo \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e in mlade \xc5\xbeivali od mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih. Nato se en volk zagrize v \xc5\xbertev, nakar mu ostali pridejo na pomo\xc4\x8d, da plen skupaj podrejo.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto po parjenju v marcu zapusti breja volkulja ostalo krdelo, da si poi\xc5\xa1\xc4\x8de primeren brlog. V\xc4\x8dasih si izkoplje novega, \xc4\x8de je pa zemlja preve\xc4\x8d zmrznjena, pa skoti mladi\xc4\x8de v starem brlogu, ali pa si poi\xc5\xa1\xc4\x8de kak\xc5\xa1no jamo ali pa skalno razpoko. Brejost traja 75 dni, nakar volkulja skoti 2 do 5 mladi\xc4\x8dev, ki se skotijo gluhi in slepi, zaradi \xc4\x8desar so popolnoma odvisni od matere. Po kak\xc5\xa1nem mesecu mladi\xc4\x8di \xc5\xbee jedo meso, zato se priklju\xc4\x8dijo ostalim v krdelu. Od tega trenutka si hranjenje mladi\xc4\x8dev \xc4\x8dlani porazdelijo. Ko se najejo, se vrnejo nazaj v votlino, da neprebavljeno meso izbruhajo, da ga mladi\xc4\x8di lahko pojejo.'