b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika Lur\xc5\xa1ke Matere Bo\xc5\xbeje, Brestanica\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nPrve ideje o gradnji nove \xc5\xbeupnije v kraju, segajo dale\xc4\x8d nazaj, v konec 19. stoletja. Zaradi te\xc5\xbekih gospodarskih razmer je bila pobuda za izgradnjo cerkve podana v za\xc4\x8detku 20. stoletja, pod okriljem kaplana Jo\xc5\xbeefa Cerjaka. S pripravo na gradnjo cerkve se je za\xc4\x8delo leta 1900. Leta 1901, ko so dobili potrebna dovoljenja, so 17. maja za\xc4\x8deli vpisovati ude Cerkvene stavbe dru\xc5\xbebe Marije Lur\xc5\xa1ke in tako zbirati denar za gradnjo nove cerkve. Pri gradnji so s svojimi prispevki sodelovali vsi Slovenci iz vseh koncev domovine in tujine, ki so imeli za cilj zbrati vsako leto dolo\xc4\x8deno vsoto denarja. Tako je cerkev tudi dobila naslov Slovenski Lurd. Razposlal je glasila vsem \xc4\x8dlanom in za\xc4\x8del zbirati denar. Prvi in najve\xc4\x8dji dar pa je bilo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga je za stavbo in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de prispevala doma\xc4\x8dinka Ana Korban._NEWLINE_Sama gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1908 ob trojnem jubileju, kar pri\xc4\x8dajo tudi vzidane plo\xc5\xa1\xc4\x8de pri glavnem oltarju: 50-letnici Marijinih prikazovanj v Lurdu, zlati ma\xc5\xa1i pape\xc5\xbea Pija X. in 60-letnici vladanja cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa I. Temeljni kamen je blagoslovil knezo\xc5\xa1kof Mihael Napotnik 16. julija._NEWLINE_Cerkev je gradilo gradbeno podjetje G. Tonnies iz Ljubljane za 98.000 kron brez materiala. V dveh letih je bila stavba cerkve pokrita. Tesarska dela je za 7.200 kron (brez materiala) opravil tesar Ven\xc4\x8deslav Jirkal iz Zagreba. \xc5\xa0amoten tlak so polo\xc5\xbeili \xc4\x8de\xc5\xa1ki mojstri iz Vakovice pri Pragi. 18. aprila je brestani\xc5\xa1ki trapistovski opat blagoslovil kri\xc5\xbea za oba zvonika, ki sta bila \xc5\xa1e isti dan name\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Istega leta, 26. septembra, je \xc5\xa1kof Napotnik v lur\xc5\xa1ki votlini v Franciji blagoslovil kip Lur\xc5\xa1ke Marije za glavni oltar in svetega Jo\xc5\xbeefa za stranski oltar. 29. septembra 1910 pa je v Peray-le-Monialu blagoslovil kip Srca Jezusovega za drugi stranski oltar. Vse tri kipe je izdelalo podjetje Raffl iz Pariza. Novembra so vgradili tudi barvna okna, ki jih je izdelalo podjetje Neuhauser Dr. Jele & C. iz Innsbrucka._NEWLINE_V letu 1911 so cerkev poslikali. Poslikal jo je Osvaldo Bierti iz Gemone, podobe ro\xc5\xbenega venca, alegorije vere, upanja in ljubezni pa so delo akademskega slikarja Petra Markovi\xc4\x8da iz Ro\xc5\xbea na Koro\xc5\xa1kem, ki je kasneje naslikal tudi smrt svetega Jo\xc5\xbeefa in prikazanje Srca Jezusovega sveti Marjeti Alakok nad stranskima oltarjema. Glavni oltar in pri\xc5\xbenico je izdelal kamnosek Feliks Toman (1855-1939), stranska oltarja pa Vincenc \xc4\x8camernik (1871-1936), oba iz Ljubljane. Oltar \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje in Bo\xc5\xbeji grob je naredil J. Mayer iz M\xc3\xbcnchna. Kri\xc5\xbeev oltar je delo podobarja iz Malega Kamna. Krstni kamen je izdelal \xc4\x8camernik._NEWLINE_Cerkev in glavni oltar sta bila slovesno posve\xc4\x8dena 2. julija 1914. Posve\xc4\x8deval je Mihael Napotnik, obredi pa so trajali 5 ur. Navzo\xc4\x8dih je bilo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d romarjev iz vse Slovenije. Prav tisti dan in \xc4\x8das so po \xc5\xbeeleznici \xc4\x8dez Brestanico peljali na Dunaj v sarajevskem atentatu ubitega prestolonaslednika Franca Ferdinanda in \xc5\xbeeno Zofijo._NEWLINE_Z apostolsko listino \xc5\xa1tevilka 116/29 pape\xc5\xbea Pija XI. z dne 8. junija 1929 je bila cerkev Lur\xc5\xa1ke Marije v Brestanici, tedanjem Rajhenburgu, odlikovana z naslovom basilica minor in pridru\xc5\xbeena Liberijanski baziliki Marije Sne\xc5\xbene v Rimu s 1. oktobrom 1929. 8. septembra je \xc5\xa1kof Andrej Karlin najprej blagoslovil orgle, delo mojstra Josipa Brandla iz Maribora, in pri\xc5\xbenico, potem pa slovesno razglasil lur\xc5\xa1ko cerkev za baziliko, vernikom razlo\xc5\xbeil pomen in jim naro\xc4\x8dil, naj jo vselej imenujejo le bazilika.\n_START_SECTION_\nArhitektura in notranja oprema\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni stil cerkve je neoromanski, v triladijski obliki. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de so pred posvetitvijo opremili \xc5\xa1tevilni doma\xc4\x8di in tuji umetniki, eden glavnih arhitektov je bil Hans Pascher iz Gradca._NEWLINE_Cerkev je v\xc4\x8dasih imela 5 zvonov, veliki je tehtal 6200 kg. \xc5\xbdal so med vojno zvonove pobrali, tako da so danes v zvoniku trije \xc5\xbeelezni zvonovi.'