b"\n_START_ARTICLE_\nNamenilnik\n_START_PARAGRAPH_\nNamenilnik je neosebna oblika glagola, ki se kon\xc4\x8da na \xe2\x80\x90t (vstat, sedet, prit) ali na \xe2\x80\x90\xc4\x8d (te\xc4\x8d, pe\xc4\x8d)._NEWLINE_3 RABE NAMENILNIKA_NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1a raba namenilnika je ob glagolih premikanja. V teh primerih imata glagol premikanja in glagol namenilnika isti vr\xc5\xa1ilec dejanja. Seveda obstajajo tudi nekatere posebnosti, in sicer, da se lahko glagol premikanja tudi izpusti, kadar se razume iz konteksta, na primer Moram jest (namesto Moram iti jesti). V teh primerih je uporabljen namenilnik, \xc4\x8detudi je glagol premikanja izpu\xc5\xa1\xc4\x8den._NEWLINE_Uporablja se tudi, ko je izra\xc5\xbeen nek cilj \xc5\xa1e nekega drugega dejanja oziroma dejanj. Primera takih glagolov sta dati in poslati. Na primer Star\xc5\xa1i so dali sina \xc5\xa1tudirat. \xe2\x80\x94 Poslal me je o\xc4\x8distit sobo. Tu glagol premikanja in glagol namenilnika nimata istega vr\xc5\xa1ilca dejanja. V prvem stavku so vr\xc5\xa1ilci dejanja glagola dati star\xc5\xa1i, namenilnik \xc5\xa1tudirat pa se nana\xc5\xa1a na sina in ne na star\xc5\xa1e. V drugem stavku pa je vr\xc5\xa1ilec dejanja glagola namenilnika\xc2\xa0\xc2\xbbjaz\xc2\xab, prva oseba ednine, torej tisti, ki o\xc4\x8disti sobo, vr\xc5\xa1ilec glagola premikanja pa je\xc2\xa0\xc2\xbbon\xc2\xab, tretja oseba ednine, tisti, ki je poslal._NEWLINE_Namenilnik lahko uporabimo tudi, \xc4\x8de podamo \xc4\x8dustveno poudarjeno vpra\xc5\xa1anje, a se v teh vpra\xc5\xa1anjih pogosto pojavi tudi glagol premikanja v prenesenem pomenu, npr. Kaj \xc5\xa1e nisi \xc5\xa1la spat?_NEWLINE_Oblika namenilnika pa se pogosto zamenjuje z obliko nedolo\xc4\x8dnika, prav tako se pogosto pojavi dilema, katerega izmed njiju uporabiti._NEWLINE_V Slovenski slovnici pi\xc5\xa1e, da je nedolo\xc4\x8dnik neko\xc4\x8d deloval namesto namenilnika dovr\xc5\xa1nih glagolov, kar se danes \xc5\xa1e vedno pojavlja v pogovornem jeziku,\xc2\xa0 v knji\xc5\xbenem govoru pa ni ve\xc4\x8d dovoljeno. Za primer vzemimo stavek \xc5\xa0la je prelopatati \xc5\xa1e drugi del vrta. Po sodobni knji\xc5\xbeni normi pa ta raba ni ve\xc4\x8d utemeljena in se na tem mestu ob glagolu premikanja uporablja namenilnik, torej \xc5\xa0la je prelopatat vrt._NEWLINE_Danes se sre\xc4\x8dujemo \xc5\xa1e z drugo skrajnostjo. V pogovornem jeziku pogosto prihaja do redukcije, tudi do redukcije nedolo\xc4\x8dnika oziroma do izpada nenagla\xc5\xa1enega i, ne samo v glagolih, temve\xc4\x8d tudi v samostalnikih tipa palica in ogrlica (v pogovornem jeziku pal'ca in ogrl'ca ). Zaradi vpliva pogovornega jezika nismo ve\xc4\x8d prepri\xc4\x8dani, \xc4\x8de je namenilnik slovni\xc4\x8dno ustrezen, zato naredimo hiperkorekcijo in re\xc4\x8demo na primer Grem brati. V knji\xc5\xbeni sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini bi se ta stavek glasil Grem brat. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dji problem pa predstavljajo glagoli namenilnika na \xe2\x80\x90\xc4\x8d. Tu pogosto prihaja do \xc5\xa1e ve\xc4\x8djih napak, ko namesto Grem te\xc4\x8d, pogovorno uporabimo Grem te\xc4\x8dt ali celo Grem te\xc4\x8dti._NEWLINE_HOTENJE IN NAMEN_NEWLINE_Ni enako, \xc4\x8de re\xc4\x8demo Taborniki so hoteli taboriti, a smo jih skavti prehiteli. ali Taborniki so hoteli iti taboriti, a smo jih skavti prehiteli. V prvem primeru izra\xc5\xbeamo neko hotenje, nismo se \xc5\xa1e odpravili, ni premikanja, zato to ni namera, temve\xc4\x8d le \xc5\xbeelja in uporabljen je nedolo\xc4\x8dnik na -ti, v drugem primeru pa z glagol iti izra\xc5\xbeamo premikanje, resno namero, namen, da bomo \xc5\xa1li taborit, zato je uporabljen namenilnik na \xe2\x80\x90t."