b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0portno treniranje\n_START_SECTION_\nOpravila v procesu \xc5\xa1pornega treniranja\n_START_PARAGRAPH_\nProces vadbe navadno vodi in koordinira trener, katerega naloge so na\xc4\x8drovanje, izvedba, nadzor in ocena vadbenega procesa. Prva stopnja procesa je izdelava vadbenega na\xc4\x8drta, ki pomeni razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje vadbenih sredstev in koli\xc4\x8din znotraj izbranega vadbenega obdobja. Izbira koli\xc4\x8din mora potekati glede na zastavljene vadbene cilje in v skladu z izhodi\xc5\xa1\xc4\x8di. Sledi izvedba vadbenega procesa, hkrati s tem procesom te\xc4\x8de tudi njegov nadzor. Nadzor pomeni primerjavo med na\xc4\x8drtovano vadbo in dejansko opravljeno vadbo. Nadzor vadbe poka\xc5\xbee, kak\xc5\xa1en dele\xc5\xbe na\xc4\x8drtovan vadbe je dejansko izveden in kaj v opravljeni vadbi manjka. S tem je mogo\xc4\x8de tudi oceniti ali je z opravljeno vadbo sploh mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di zastavljene cilje. \xc4\x8ce je opravljena vadba spremenila \xc5\xa1portnikove sposobnosti in zna\xc4\x8dilnosti in kak\xc5\xa1ne so dejansko te spremembe, poka\xc5\xbeejo testiranja in preiskave \xc5\xa1portnikov.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dela v procesu \xc5\xa1portnega treniranja\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8dela procesa \xc5\xa1portne vadbe so skupina splo\xc5\xa1nih izku\xc5\xa1enj, ki so se sestavila skozi zgodovino procesa \xc5\xa1portne vadbe. Na\xc4\x8dela so pomembna kot pravila, ki jih je smiselno upo\xc5\xa1tevati pri procesu vadbe.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo zavestnega vklju\xc4\x8devanja v vadbeni proces\n_START_PARAGRAPH_\nTrener skupaj s \xc5\xa1portnikom (ekipo) dolo\xc4\x8da vadbene in tekmovalne cilje. Izjema so mladi \xc5\xa1portniki in za\xc4\x8detniki. \xc5\xa0portnik trenerju pomaga s svojimi izku\xc5\xa1njami in ob\xc4\x8dutki, ki jih trener ne more zaznati. Pri tem je pomembna \xc5\xa1portna in splo\xc5\xa1na izobrazba tako trenerja kot \xc5\xa1portnika. Postavljanje ciljev je pomembno za motivacijo \xc5\xa1portnika. Prenizko postavljeni cilji navadno vodijo v nezainteresiranost, u\xc5\xbealjenost in (ali) nemotiviranost. Previsoko postavljeni cilji lahko zaradi ob\xc4\x8dutka neuresni\xc4\x8dljivosti vodijo do prevelikih du\xc5\xa1evnih obremenitev (stresa), kar velikokrat povzro\xc4\x8da konfliktne situacije._NEWLINE_\xc5\xa0portnik se v proces treniranja vklju\xc4\x8duje tudi preko pisanja dnevnika opravljene vadbe._NEWLINE_Sodelovanje med \xc5\xa1portnikom in trenerjem preko razvoja poteka v treh fazah. V prvi fazi je trener \xc5\xa1portniku u\xc4\x8ditelji in vzgojitelj , \xc5\xa1portnik pa je predvsem u\xc4\x8denec. V drugi fazi trener ohranja vlogo iz prve, \xc5\xa1portnik pa postaja aktivnej\xc5\xa1i sodelavec. V tretji zadnji fazi trener postane prijatelj in svetovalec v vadbenem procesu. Pogosto so \xc5\xa1portniki v tej fazi v nekaterih \xc5\xa1portnih disciplinah tudi sami sebi trenerji, kar pomeni, da skrbijo za celoten proces vadbe._NEWLINE_Pomembno je, da trener \xc5\xa1portniku kar najhitreje razvije potrebo po nadzoru spreminjanja lastnih sposobnosti in lastnosti. \xc5\xa0portnika mora nau\xc4\x8diti opravljati meritve sposobnosti, ki jih opravlja samostojno (npr. merjenje telesne mase, frekvence srca v mirovanju), del meritev pa \xc5\xa1e vedno opravi trener (npr. motori\xc4\x8dni testi, merjenje frekvence srca z pulzmetri)._NEWLINE_\xc5\xa0portnik samostojno (brez navzo\xc4\x8dnosti trenerja) opravi del vadbe. V za\xc4\x8detku so to nekatere dopolnilne vaje, zreli \xc5\xa1portniki pa so navadno sposobni samostojno opraviti del vadbenega procesa.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo vsestranskega razvoja\n_START_PARAGRAPH_\nTekmovalna zmogljivost je posledica hkratnega u\xc4\x8dinka \xc5\xa1tevilnih dejavnikov, zato je potrebno za pove\xc4\x8danje zmogljivosti delovati na te dejavnike tako, da bodo omogo\xc4\x8dali uresni\xc4\x8ditev cilja. Tako proces vadbe zahteva uporabo velikega \xc5\xa1tevila vadbenih sredstev, od katerih se postopno izlo\xc4\x8da tiste, ni na omenjene dejavnike ne vplivajo dovolj uspe\xc5\xa1no v dolo\xc4\x8deni fazi \xc5\xa1portnikovega razvoja. Kljub temu je vseskozi tendenca, da razvijamo kar najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo tistih \xc5\xa1portnikovih sposobnosti in zmogljivosti, ki samo potencialno vplivajo na tekmovalno zmogljivost._NEWLINE_V praksi se je izkazalo, da je pomemben vsestranski u\xc4\x8dinek vadbe predvsem v za\xc4\x8detnih fazah \xc5\xa1portnikovega razvoja. Znano je, da so \xc5\xa1portniki enake kakovosti velikokrat dokaj podobni med seboj glede na glavne dejavnike, ki dolo\xc4\x8dajo tekmovalno zmogljivost v dani \xc5\xa1portni disciplini, medtem ko se lahko bolj razlikujejo v nekih navidezno nespecifi\xc4\x8dnih in nepomembnih dejavnikih. Navadno postanejo nepomembne \xc5\xa1ibke to\xc4\x8dke v \xc5\xa1portnikovem za\xc4\x8detnem razvoju pomemben dejavnik tekmovalne zmogljivosti v kasnej\xc5\xa1em razvoju, ki lahko omeji vrhunsko kakovost.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo individualnega pristopa k procesu \xc5\xa1portne vadbe\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino \xc5\xa1portne vadbe je potrebno prilagajati \xc5\xa1portnikovim sposobnostim in lastnostim tako, da bi dosegli kar najbolj izrazito \xc5\xbeeleno spremembo. Pri tem je pomembno, da je prihodnja vadba logi\xc4\x8dno nadaljevanje \xc5\xbee opravljene vadbe, v kolikor je bila ta uspe\xc5\xa1na._NEWLINE_Posebno pozornost je potrebno posvetiti individualnemu pristopu pri mladih in vadbo prilagoditi predvsem njihovemu biolo\xc5\xa1kemu razvoju upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d spol. V obdobju vadbe mladostnikov je potrebno tudi upo\xc5\xa1tevati njihov psihi\xc4\x8dni razvoj in posebnosti adolescence. V kasnej\xc5\xa1ih obdobjih je najve\xc4\x8dja razlika v vadbi obeh spolov, ki se razlikujeta predvsem po biolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnostih.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo specializacije\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8delo specializacije govori o specifi\xc4\x8dnih zahtevah vsake \xc5\xa1portne discipline posebej. Samo \xc5\xa1portniki, ki so najbolj prilagojeni tem specifi\xc4\x8dnim zahtevam, lahko ra\xc4\x8dunajo na uspeh. Sam za\xc4\x8detek specializacije je odvisen predvsem od zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xa1portne discipline. Potrebno je zagotoviti postopno prehajanje iz splo\xc5\xa1ne v specialno vadbo. Kljub specializaciji pa se v \xc5\xa1portnikovi pripravi vedno ohrani tudi del vadbe za vsestranski razvoj.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo cikli\xc4\x8dnosti in spremenljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzku\xc5\xa1nje mnogih v preteklosti so pokazale, da se je treba izogniti enoli\xc4\x8dni in nespremenljivi vadbi, zato ta poteka v ciklih. Osnovno na\xc4\x8delo pri sestavi teh ciklov je, da najprej \xc5\xa1portnika obremenimo in povzro\xc4\x8dimo utrujenost, nato zmanj\xc5\xa1amo vadbo in omogo\xc4\x8dimo odmor, v katerem se \xc5\xa1portnik spo\xc4\x8dije. S primerno izmenjavo napora in odmora v vadbi lahko dose\xc5\xbeemo ve\xc4\x8djo tekmovalno zmogljivost._NEWLINE_Na\xc4\x8delo spremenljivosti vadbe upo\xc5\xa1teva ciklizacija. To je na\xc4\x8drtovanje \xc5\xa1portne vadbe v razli\xc4\x8dnih ciklih (napor - odmor, obdobje bolj - manj intenzivne vadbe).\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo rasto\xc4\x8de obremenitve\n_START_PARAGRAPH_\nTo na\xc4\x8delo velja tako za za\xc4\x8detnike kot vrhunske tekmovalce. Pri za\xc4\x8detnikih gre navadno za pove\xc4\x8devanje pogostosti vadbenih enot do vsakodnevne vadbe. V kasnej\xc5\xa1ih fazah gre za pove\xc4\x8danje koli\xc4\x8dine vadbe in njene intenzivnosti na eni vadbeni enoti in dodatno pove\xc4\x8danje pogostosti vadbe na dvakrat ali celo trikrat na dan.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8delo racionalnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8delo racionalnosti pravi, da je treba izzvati kar najve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek vadbe s kar najmanj\xc5\xa1o koli\xc4\x8dino in intenzivnostjo vadbe. Tega na\xc4\x8dela v praksi ni mogo\xc4\x8de uresni\xc4\x8devati brez uresni\xc4\x8devanja na\xc4\x8dela individualnega pristopa k vadbi. Torej ga je mogo\xc4\x8de uresni\xc4\x8diti samo, \xc4\x8de so v procesu \xc5\xa1portne vadbe uresni\xc4\x8dena vsa trenerjeva opravila: na\xc4\x8drtovanje, izvedba, nadzor in ocenjevanje.\n_START_SECTION_\nZakonitosti procesa \xc5\xa1portne vadbe\n_START_PARAGRAPH_\nZakonitosti procesa \xc5\xa1portne vadbe predstavljajo najosnovnej\xc5\xa1a pravila, po katerih se organizem vade\xc4\x8dega odzove na dano obremenitev in na proces \xc5\xa1portne vadbe.\n_START_SECTION_\nZakon katabolne in anabolne faze\n_START_PARAGRAPH_\nV organizmu neprestano potekata katabolni in anabolni proces. Za katabolni proces je zna\xc4\x8dilna razgradnja snovi, ki poteka nenehno, toda z razli\xc4\x8dno intenzivnostjo. Izra\xc5\xbeena razgradnja je zna\xc4\x8dilen pojav pri vsakem naporu, tudi \xc5\xa1portnem. Ta faza je lahko zelo kratka in intenzivna (skok, sunek, met), lahko pa je zelo dolgotrajna in manj intenzivna (plavanje, tek, kolesarjenje, ...)._NEWLINE_Izra\xc5\xbeena razgradnja snovi prej ali slej povzro\xc4\x8di zmanj\xc5\xa1ano zmogljivost organizma za premagovanje napora, zato mora katabolni fazi nujno slediti faza odmora, ki jo imenujemo anabolna faza. V tej fazi prevladuje sinteza snovi, ki najprej pomeni obnovo porabljenih snovi, v\xc4\x8dasih pa je prisotna tudi superkompenzacija (telo naredi dodatno zalogo snovi - goriv). Anabolna faza je lahko razli\xc4\x8dno dolga (od nekaj minut do nekaj dni), kar pa je odvisno od snovi, ki jo mora telo obnoviti.\n_START_SECTION_\nZakon homeostaze\n_START_PARAGRAPH_\nEna temeljnih zna\xc4\x8dilnosti organizma nasploh je, da posku\xc5\xa1a ohranjati ravnovesje oziroma osnovno stanje telesa. To poteka preko odpravljanja notranjih in zunanjih vplivov (motenj) na telo. Tudi \xc5\xa1portna obremenitev je tipi\xc4\x8dna motnja, ki povzro\xc4\x8di spremembo v notranjem okolju organizma. Ena najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih sil, ki povzro\xc4\x8dajo homeostatski odziv, je stalno razmerje med ATP in ADP v mi\xc5\xa1ici._NEWLINE_Zakon homeostaze pravi, da organizem sku\xc5\xa1a izni\xc4\x8diti u\xc4\x8dinek tistih dejavnikov, ki sku\xc5\xa1ajo zru\xc5\xa1iti stabilnost njegovega notranjega okolja.\n_START_SECTION_\nZakon primernega dra\xc5\xbeljaja\n_START_PARAGRAPH_\nTa zakon pravi, da izmed mo\xc5\xbenih variant predstavlja primeren dra\xc5\xbeljaj samo tista obremenitev, ki daje najbolj izra\xc5\xbeen, \xc5\xbeelen u\xc4\x8dinek. Zato je zelo pomembno kateri tip, koli\xc4\x8dino in intenzivnost vadbe bomo izbrali v posamezni vadbeni enoti.'