b'\n_START_ARTICLE_\nElektri\xc4\x8dni organ\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dni organ je mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni organ (natan\xc4\x8dneje je derivat oz. izhaja iz mi\xc5\xa1ic), ki je zna\xc4\x8dilen za vse elektri\xc4\x8dne ribe. S pomo\xc4\x8djo organa ribe ustvarijo elektri\xc4\x8dno polje, ki ga izrabijo za navigacijo, sporazumevanje in iskanje plena, pa tudi za onesposabljanje plena ali obrambo pred plenilcem._NEWLINE_Evolucijo elektri\xc4\x8dnega organa je opisoval \xc5\xbee Darwin v svojem delu O izvoru vrst, k razumevanju zgradbe in delovanja pa je pomembno prispeval H.W. Lissmann v 50. letih 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nFiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dni organ je sestavljen iz specializiranih celic, imenovanih elektrociti (tudi elektroplaki ali elektroplaksi), ki so v bistvu modificirane mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne celice. Podobno kot v mi\xc5\xa1icah so tudi tukaj celice urejene v snope. Same celice so plo\xc5\xa1\xc4\x8date z diskasto obliko in imajo asimetri\xc4\x8dno zgradbo: ena stran je gladka in nosi veliko \xc5\xa1tevilo holinergi\xc4\x8dnih sinaps (natan\xc4\x8dneje nikotinske acetilholinske receptorje, nAChR), medtem ko druga stran nima sinaps, vendar ima veliko povr\xc5\xa1ino zaradi nagubanosti. Prav tako so na eni strani pozitivno nabite, na drugi pa negativno._NEWLINE_Mirovni membranski potencial elektrocitov zna\xc5\xa1a okoli -80 mV. Konstanten potencial zagotavljajo prena\xc5\xa1alne beljakovine, ki \xc4\x8drpajo natrijeve (Na\xe2\x81\xba) in kalijeve ione (K\xe2\x81\xba) ven iz celice, za njihovo delovanje pa je potrebna energija adenozin trifosfata (ATP). Po \xc5\xbeiv\xc4\x8dni stimulaciji preko t. i. spodbujevalnega (pacemakerskega) jedra (skupka spodbujevalnih nevronov) pride na gladki strani do vdora Na\xe2\x81\xba ionov in s tem do depolarizacije, medtem ko na nagubani strani prakti\xc4\x8dno ne pride do sprememb v potencialu. Preko take spremembe potenciala lahko se lahko ustvari napetost do pribli\xc5\xbeno 150 mV. \xc5\xbde samo serijska povezava 100 elektrocitov lahko ustvari napetost 10 V; v elektri\xc4\x8dnem organu je navadno prisotnih ve\xc4\x8d kot 6.000 elektrocitov, kar pomeni, da lahko ribe z organom ustvarijo napetost elektri\xc4\x8dnega polja do 1.000 V in tokom 50 A z visoko frekventnimi impulzi.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPri elektri\xc4\x8dnem skatu se elektrociti nahajajo blizu prsnih mi\xc5\xa1ic in \xc5\xa1krg, pri ve\xc4\x8dini drugi rib pa se nahajao blizu repa. Poseben primer predstavljajo elektri\xc4\x8dne ribe dru\xc5\xbeine Malapteruridae, pri katerih organi ni zgrajen iz posameznih elektrocitov, pa\xc4\x8d pa iz plasti krovnega tkiva (epitelija) ko\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z ribami, ki so samo elektroreceptivne (tj. imajo samo sposobnost zaznavanja elektri\xc4\x8dnega polja, kot npr. morski psi), elektri\xc4\x8dne ribe aktivno proizvajajo lastno elektri\xc4\x8dno polje, s katerim lahko\xc2\xa0\xc2\xbbtipajo\xc2\xab\xc2\xa0neposredno okolico, tj. lahko pridobivajo informacije o velikosti, mobilnosti in kakovosti predmetov v njihovi bli\xc5\xbeini. Razelektritev elektri\xc4\x8dnega organa (angle\xc5\xa1ko electric organ discharge, EOD) je lahko \xc5\xa1ibka, kar ribe izrabljajo za navigacijo, sporazumevanje in iskanje plena, lahko pa je zelo mo\xc4\x8dna za onesposabljanje plena ali obrambo pred plenilcem. EOD se pri vsaki vrsti ribe razlikuje glede na jakost, frekvenco in \xc4\x8dasovni vzorec impulzov. Tako lahko Brazilski elektri\xc4\x8dni skat (Narcine bancroftii) proizvede le 13-37 V napetosti, medtem kot lahko elektri\xc4\x8dni skati iz rodov Diplobatis in Torpedo proizvedejo tudi do 230 V napetosti. Glede na to, da morska voda prevaja elektri\xc4\x8dni tok, je EOD u\xc4\x8dinkovit samo na zelo majhnih razdaljah.'