b'\n_START_ARTICLE_\nTeodora III.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBila je najmlaj\xc5\xa1a \xc4\x8derka bizantinskega cesarja Konstantina VIII. in njegove \xc5\xbeene Helene. Bila je zakonita princesa, zato so leta 996 nanjo gledali kot na morebitno nevesto cesarja Svetega rimskega cesarja Otona III.. O\xc4\x8de je namesto nje izbral starej\xc5\xa1o sestro Zoo, vendar je Oton III. \xc5\xa1e pred poroko umrl. Teodora je od takrat \xc5\xbeivela odmaknjeno \xc5\xbeivljenje v cesarski pala\xc4\x8di gynaeceum. _NEWLINE_Ko njen stric Bazilij II. umrl brez otrok, o\xc4\x8de pa brez mo\xc5\xa1kega naslednika, so jo potisnili v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeavne politike. Bila je inteligentna in imela mo\xc4\x8dan in klen zna\xc4\x8daj, zato je kljubovala svojemu o\xc4\x8detu, ki jo je hotel prisiliti v poroko z njegovim izbranim naslednikom Romanom Argirjem. Izgovarjala se je, da je bil \xc5\xbee poro\xc4\x8den, \xc4\x8deprav je njegova \xc5\xbeena ravno zaradi Romanove poroke v cesarsko dru\xc5\xbeino od\xc5\xa1la v samostan. Teodora je nadalje trdila, da sta z Romanom tretja bratranca, kar je pretesno krvno sorodstvo za njuno poroko. Konstantin je zato leta 1028 namesto nje izbral starej\xc5\xa1o sestro Zoo._NEWLINE_Po prihodu Romana na bizantinski prestol se je Teodora ponosna umaknila v gynaeceum in se posvetila predvsem verskim opravilom, kar pa je ni obvarovalo pred sestrino zavistjo. Zoa Teodori nikoli ni odpustila, da ji je o\xc4\x8de dajal prednost pred njo. Zoa je zato pregovorila svojega mo\xc5\xbea, da je enega od svojih zaupnih mo\xc5\xbe imenoval za vodjo Teodorinega gospodinjstva z nalogo, da za njo vohuni.  Kmalu zatem so Teodoro obto\xc5\xbeili, da s Presijanom Bolgarskim na\xc4\x8drtuje zaroto in prevzem prestola. Presijana so oslepili in poslali v samostan, Teodore pa niso obsodili, ampak so ji leta 1031 pripisali novo zaroto, tokrat s sirmijskim arhontom Konstantinom Diogenom. Teodoro so zaprli v samostan Petrion, Zoa pa jo je kasneje na obisku prisilila, da je sprejela svete zaobljube. V samostanu je ostala trinajst let. Zoa je medtem vladala skupaj z mo\xc5\xbeem Romanom III., po njegovi smrti pa z njegovim naslednikom Mihaelom IV..\n_START_SECTION_\nZoina socesarica\n_START_PARAGRAPH_\nMalo pred smrtjo Mihaela IV. decembra 1041 je Zoa posinovila njegovega ne\xc4\x8daka in naslednika Mihaela V.. Teodori je obljubila, da jo bo spo\xc5\xa1tovala, vendar jo je takoj izgnala v samostan na Prin\xc4\x8devih otokih z obto\xc5\xbebo, da je posku\xc5\xa1ala umoriti cesarja. Njeno ravnanje in imenovanje cesarja, ki ni bil iz Makedonske dinastije, je v Konstantinoplu povzro\xc4\x8dilo ljudsko vstajo. Mihaela V. je mno\xc5\xbeica 19. aprila 1042 odstavila in podprla ne samo Zoo, ampak tudi Teodoro. Mihael, ki se je na vsak na\xc4\x8din hotel obdr\xc5\xbeati na prestolu, je Zoo takoj pripeljal s Prin\xc4\x8devih otokov in jo pokazal ljudstvu, njegovo vztrajanje, da bo vladal skupaj z njo, pa je ljudstvo zavrnilo. Klju\xc4\x8dni dvorjani so se odlo\xc4\x8dili, da vihrava Zoa potrebuje sovladarko, in sicer njeno sestro Teodoro. Delegacija na \xc4\x8delu s patricijem Konstantinom Kabasilom  je takoj od\xc5\xa1la v samostan Petrion prepri\xc4\x8dat Teodoro, da postane Zoina socesarica, kar je odlo\xc4\x8dno zavrnila.   Delegacija jo je nazadnje le prepri\xc4\x8dala, izvlekla iz samostana in jo iz samostanskih obla\xc4\x8dil preoblekla v cesarska. Na zboru v Hagiji Sofiji so jo nato razglasili za Zoino sovladarko. Po kronanju je mno\xc5\xbeica napadla cesarsko pala\xc4\x8do in prisilila Mihaela, da je pobegnil v samostan._NEWLINE_Zoa je takoj prevzela oblast in posku\xc5\xa1ala prisiliti Teodoro, da se vrne v samostan, vendar sta tako senat kot prebivalstvo zahtevala, da ostane na prestolu. Teodorino prvo dejanje je bila ureditev odnosov z odstavljenim Mihaelom V.. Neodlo\xc4\x8dna Zoa mu je nameravala odpustiti neprimerno ravnanje in ga osvoboditi, Terodora pa je imela tr\xc5\xa1e stali\xc5\xa1\xc4\x8de. Sprva mu je zagotovila varnost, potem pa ga je ukazala oslepiti in izgnati v samostan. _NEWLINE_Teodora je bila uradno mlaj\xc5\xa1a cesarica. Njen prestol je stal malo za Zoinim, v resnici pa je bila gonilna sila dr\xc5\xbeavne uprave. Sestri sta se osredoto\xc4\x8dili predvsem na brzdanje prodaje javnih slu\xc5\xbeb in sodstvo. Mihael Psel je trdil, da je bila njuna vladavina popolna polomija, Ivan Skilica pa, da sta bili zelo vestni pri popravljanju zlorab prej\xc5\xa1njih vladarjev._NEWLINE_\xc4\x8cetudi sta se Zoa in Teodora skupaj udele\xc5\xbeevali sej senata in uradnih sprejemov, je kmalu postalo jasno, da so med njima precej\xc5\xa1nja trenja. Zoa je bila \xc5\xa1e vedno ljubosumna na Teodoro in ni imela nobenih \xc5\xbeelja, da bi vladala cesarstvu, hkrati pa dr\xc5\xbeavnih poslov ni \xc5\xbeelela prepustiti Teodori. Dvor se je razcepil na prista\xc5\xa1e ene in druge vladarice. Po dveh mesecih vedno ve\xc4\x8djih nesoglasij je Zoa za\xc4\x8dela iskati novega mo\xc5\xbea, ki bi potisnil Teodoro v ozadje in onemogo\xc4\x8dil njen o\xc4\x8diten talent za upravljanje cesarstva. Zoa se je 11. junija 1042 poro\xc4\x8dila s Konstantinom IX. Monomahom in nanj prenesla vladarske dol\xc5\xbenosti. Sestri sta uradno ostali cesarici. Teodora se  je \xc5\xa1e vedno pojavljala na vseh uradnih dogodkih, vso oblast pa je dejansko prevzel njen svak. Na dvoru je \xc5\xa1e vedno imela precej\xc5\xa1en vpliv, kar dokazuje aretacija in oslepitev Ivana Evnuha, vplivnega ministra na dvorih Romana III., Mihaela IV. in Mihaela V., ki je po padcu Mihaela V. \xc5\xbeivel v izgnanstvu. _NEWLINE_Konstantinovo dajanje prednosti svoji prile\xc5\xbenici od samega za\xc4\x8detka vladanja je spro\xc5\xbeilo govorice, da namerava ubiti Zoo in Teodoro. Govorice so prerasle v upor, ki se je kon\xc4\x8dal s pojavo cesaric na balkonu cesarske pala\xc4\x8de in njuno izjavo, da jima ne preti nobena nevarnost.\n_START_SECTION_\nVrnitev na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nZoa je umrla leta 1050, Konstantin IX. pa 11. januarja 1055. Ko je umiral, je svoje svetovalce, predvsem logothetesa tou dromou Ivana, naj se ne ozirajo na Teodorine pravice do prestola  in naj bizantinsko krono prenesejo na bolgarskega duxa Nikiforja Protevona. Na\xc4\x8drte jim je prekri\xc5\xbeala Teodora, ki je kljub temu, da je bila stara sedemdeset let, odlo\xc4\x8dno  zahtevala svoje  mirujo\xc4\x8de pravice do prestola. Vrnila se je iz samostana in sklicala senat. Cesarska garda jo je tik pred Konstantinovo smrtjo razglasila za cesarico._NEWLINE_Sledila je \xc4\x8distka visokih uradnikov in poveljnikov evropskih voja\xc5\xa1kih enot. Na Teodorin ukaz je bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den in izgnan tudi Nikifor Brienij, katerega so zahodne tagme domnevno nameravale razglasiti za cesarja. Zaplenila je njegove posesti in z dvora pregnala vse njegove prista\xc5\xa1e._NEWLINE_Drugo  obdobje njene vladavine se je nadaljevalo tam, kjer se je kon\xc4\x8dalo prvo. S trdno dr\xc5\xbeavno upravo je obvladala nedisciplinirane plemi\xc4\x8de in prepre\xc4\x8dila \xc5\xa1tevilne zlorabe. Svoj ugled je pokvarila s prekomerno strogostjo do osebnih sovra\xc5\xbenikov in nepotrebnim zaposlovanjem hlap\xc4\x8devskih svetovalcev, vklju\xc4\x8dno z vplivnim ministrom Leonom Paraspondilom. Na voja\xc5\xa1ke in dvorne polo\xc5\xbeaje je postavila evnuhe s svojega dvora. Odstavila je celo sposobnega generala Izaka Komnena in na njegovo mesto imenovala nepomembnega funkcionarja. V svojih rokah je posku\xc5\xa1ala zbrati \xc4\x8dim ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di. Osebno je za\xc4\x8dela predsedovati senatu in re\xc5\xa1evati civilne spore, ki so bili sicer v pristojnost vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Z imenovanjem klerikov je u\xc5\xbealila patriarha Mihaela Kerularija, ki  je menil, da so za to pristojni mo\xc5\xa1ki in ne \xc5\xbeenske. _NEWLINE_Neizogibna posledica njenih ukrepov je bila \xc5\xbeelja Leona Paraspondila in njegovih prista\xc5\xa1ev, da preko postarane cesarice sami  prevzamejo oblast, medtem ko je patriarh Mihael Kerularij zagovarjal stali\xc5\xa1\xc4\x8de, naj se cesarica poro\xc4\x8di, kar bi zelo poenostavilo nasledstvo prestola. Noben na\xc4\x8drt se ni uresni\xc4\x8dil. _NEWLINE_Teodora je konec avgusta 1056 zbolela in nekaj dni kasneje umrla, stara 76 let. Ker ni imela otrok in je bila zadnja \xc4\x8dlanica Makedonske dinastije, je na priporo\xc4\x8dilo svojega svetovalca Leona Paraspondila za svojega naslednika izbrala enega od svojih ljubljencev, nekdanjega voja\xc5\xa1kega finan\xc4\x8dnega ministra Mihaela VI.  Stratiotika. V upanju, da bo ozdravela, je svojemu nasledniku prisegla, da bo do smrti izpolnjevala  njegove ukaze, vendar je samo nekaj ur kasneje umrla._NEWLINE_Mihael VI. ni bil v sorodu z Makedonsko dinastijo, ki je vladala 189 let, zato ni dobil splo\xc5\xa1ne politi\xc4\x8dne podpore. Sledilo je obdobje sporov in bitk za prestol med razli\xc4\x8dnimi plemi\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbeinami, ki se je kon\xc4\x8dalo leta 1081 s prihodom Komnenske dinastije.'