b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da Blaherne\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da Blaherne (gr\xc5\xa1ko: \xce\x92\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x87\xce\xad\xcf\x81\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb9\xcf\x82 \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, Blah\xc3\xa9rnais Pal\xc3\xa1tion) je bila bizantinska cesarska rezidenca v predmestju Blaherne v skrajnem severozahodnem delu Konstantinopla. Podro\xc4\x8dje pala\xc4\x8de je sedaj ve\xc4\x8dinoma pozidano, zato arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja niso mogo\xc4\x8da. Vsi opisi pala\xc4\x8de so dostopni samo v pisnih virih._NEWLINE_Pala\xc4\x8da je bila zgrajena okrog leta 500 na severnih pobo\xc4\x8djih Sedmega mestnega gri\xc4\x8da. Gri\xc4\x8d je bil delno preoblikovan v \xc5\xa1tevilne terase, na katerih so stale zgradbe iz pala\xc4\x8dnega kompleks. Od 4. do 11. stoletja je bila glavna cesarska rezidenca v Veliki pala\xc4\x8di na vzhodnem delu mesta, vendar se je v protokolarne namene ob\xc4\x8dasno uporabljala tudi pala\xc4\x8da Blaherne, kar dokazujejo ceremonialni protokoli cesarja Konstantina VII. Porfirogeneta De ceremoniis iz 10. stoletja (poglavja I.27, I.34, II.9, II.12). V tistem \xc4\x8dasu je imela pala\xc4\x8da ve\xc4\x8d zgradb: Anastazijevo dvorano (\xce\xa4\xcf\x81\xce\xaf\xce\xba\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbe\xba\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xce\xb1\xce\xba\xe1\xbd\xb8\xcf\x82, Anasatazijev triklinij), imenovan po Anastaziju I. (vladal 491\xe2\x80\x93518), ki ga je dal zgraditi, oceansko dvorano (\xce\xa4\xcf\x81\xce\xaf\xce\xba\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbd\xa8\xce\xba\xce\xb5\xce\xb1\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x82, Oceanski triklinij), Jo\xc5\xbeefov portik ali Josefiakos (\xce\xa0\xcf\x8c\xcf\x81\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xb1\xcf\x82 \xe1\xbc\xb8\xcf\x89\xcf\x83\xce\xb7\xcf\x86\xce\xb9\xce\xb1\xce\xba\xe1\xbd\xb8\xcf\x82) in donavsko dvorano (\xce\xa4\xcf\x81\xce\xaf\xce\xba\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 \xce\x94\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb2\xce\xb9\xe1\xbd\xb8\xcf\x82). Jo\xc5\xbeefov portik je bil z nizom stopni\xc5\xa1\xc4\x8d povezan z bli\xc5\xbenjo cerkvijo sv. Marije Blahernske._NEWLINE_V poznem 11. stoletju je cesar Aleksej I. Komnen (vladal 1081\xe2\x80\x931118) svojo glavno rezidenco prestavil v pala\xc4\x8do Blaherne, njegov vnuk Manuel I. Komnen pa je pala\xc4\x8do temeljito preuredil, utrdil zunanje obzidje in dozidal nekaj \xc4\x8dudovitih novih dvoran, med njimi Irenino dvorano, imenovano po cesarici Ireni, in Polytimos oikos (Dragocena dvorana). Pala\xc4\x8da Blaherne je po prenovi postala znana kot Nova pala\xc4\x8da._NEWLINE_Od zgradb iz tistega \xc4\x8dasa je pre\xc5\xbeivela samo tako imenovana Anemasova je\xc4\x8da, ki je bila del pala\xc4\x8dinin pomo\xc5\xbenih zgradb in se je naslanjala na mestno obzidje. Po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni je bila pri latinskih cesarjih bolj priljubljena pala\xc4\x8da Bukoleon ob obali Marmarskega morja. Ko so leta 1261 mesto ponovno zasedli bizantinski cesarji Paleologi, so svojo rezidenco preselili v pala\xc4\x8do Blaherne._NEWLINE_Pala\xc4\x8da Porfirogenetov, ki je bila zgrajena verjetno v poznem 13. stoletju, stoji malo ju\xc5\xbeneje od glavnega kompleksa pala\xc4\x8de Blaherne, vendar jo obi\xc4\x8dajno povezujejo s pala\xc4\x8do Blaherne. Pala\xc4\x8da je edini relativno nedotaknjeni primer pala\xc4\x8dne arhitekture Konstantinopla.'