b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelod\xc4\x8dna prebava\n_START_SECTION_\nPrebava v \xc5\xbeelodcu\n_START_PARAGRAPH_\nTrajanje prebave se spreminja glede na kakovost in koli\xc4\x8dino hranil (npr. ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe zakasnijo izlo\xc4\x8danje solne kisline in tako upo\xc4\x8dasnijo prebavo). Normalen obrok se prebavi v pribli\xc5\xbeno treh do \xc5\xa1tirih urah in v tem \xc4\x8dasu so hranila v procesu intenzivne mehanske in kemi\xc4\x8dne dejavnosti._NEWLINE_Peristalti\xc4\x8dno kr\xc4\x8dneje mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja, ki se spro\xc5\xbei, ko so hranila v \xc5\xbeelodcu, mu zagotovi gibanje, ki je potrebno za me\xc5\xa1anje hrane in da se sprazni. Zelo mo\xc4\x8dna kr\xc4\x8denja se lahko pojavijo tudi takrat, ko je \xc5\xbeelodec prazen; v takem primeru sovpada kr\xc4\x8denje z ob\xc4\x8dutkom lakote._NEWLINE_\xc5\xbdelod\xc4\x8dne stene so sestavljene iz ve\xc4\x8d plasti, med katerimi omenimo mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje in sluznico. Prva plast je sestavljena iz treh razli\xc4\x8dnih plasti vlaken: podolgovata je na zunanji strani, kro\xc5\xbena na notranji. Druga plast prekriva \xc5\xbeelod\xc4\x8dno votlino in je s \xc5\xa1tevilnimi \xc5\xbelebi razdeljena v predele, ki imajo obliko \xc5\xa1esterokotnikov, v gastri\xc4\x8dna polja, sredi katerih se izlivajo \xc5\xbeelod\xc4\x8dne \xc5\xbeleze. Ve\xc4\x8d milijonov cevastih, enostavnih ali razvejanih \xc5\xbelez je v sluznici \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega oboka in se odpirajo v \xc5\xbeelod\xc4\x8dno votlino z odprtinami, ki so vidne na njeni povr\xc5\xa1ini._NEWLINE_Celice, ki sestavljajo \xc5\xbeleze, poleg \xc4\x8da\xc5\xa1astih sluzni\xc4\x8dnih, so dveh vrst: glavne celice, ki so v predelu \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega oboka in ki ustvarjajo proferment pepsinogena, in parietalne, ki so nad prvimi in so neenakomerno porazdeljene. V njih nastaja solna kislina._NEWLINE_\xc5\xbdeleze, ki so v vratarjevem predelu \xc5\xbeelodca, se razlikujejo od tistih v oboku po zavitosti izvodil in po dalj\xc5\xa1ih izvodilih._NEWLINE_Produkt \xc5\xbeleznega izlo\xc4\x8danja ali \xc5\xbeelod\xc4\x8dni sok je me\xc5\xa1anica izlo\xc4\x8dkov spremenljivih koli\xc4\x8din vseh omenjenih \xc5\xbelez in tudi tistih v sluzni\xc4\x8dnem epitelu. Glavne sestavine \xc5\xbeelod\xc4\x8dnega soka, ki je kot nekak\xc5\xa1na vodena teko\xc4\x8dina, sta solna kislina in pepsin. Pepsin je ferment, zaradi delovanja katerega se velike netopne beljakovinske molekule cepijo v topljive snovi, peptone. Pepsin nastaja v obliki inaktivnega profermenta, pepsinogena, ki ga nato v \xc5\xbeelod\xc4\x8dni votlini aktivira solna kislina. Ko enkrat nastane, pepsin sam aktivira preostali pepsinogen. Solna kislina kot aktivator je potreba za vzpostavitev kislosti v okolju, kar je nujno za delovanje pepsina. Poleg tega ima antisepti\xc4\x8dne lastnosti, kar je ugotovil \xc5\xbee Spallanzani, ko je opazil, da delci mesa, prepojeni z \xc5\xbeelod\xc4\x8dnim sokom, po\xc4\x8dasi gnijejo. \xc5\xbdelod\xc4\x8dni sok dojen\xc4\x8dkov vsebuje renin (kimazo ali kimozin), ferment, ki sesiri mleko. Ta ostaja dlje \xc4\x8dasa v \xc5\xbeelodcu, da pepsin lahko cepi beljakovine, ki so v njem. V \xc5\xbeelod\xc4\x8dnem soku so \xc5\xa1e lipaza, delovanje katere je pri prebavi ma\xc5\xa1\xc4\x8dob dokaj omejeno, in sluznica, ki poleg tega, da vla\xc5\xbei, tudi \xc5\xa1\xc4\x8diti \xc5\xbeelod\xc4\x8dno sluznico pred delovanjem solne kisline in pepsina (ki bi lahko prebavila sam \xc5\xbeelodec). \xc5\xbdelod\xc4\x8dni sok ne nastaja neprestano, ampak se za\xc4\x8dne ob zau\xc5\xbeitju hrane. Tedaj je nastajanje v glavnem odvisno od \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih mehanizmov, s katerimi je povezan \xc5\xbeivec klate\xc5\xbe. \xc5\xbdivec klate\xc5\xbe uravnava tudi izlo\xc4\x8danje, ki se pri\xc4\x8dne ob pogledu na hrano, ob vohanju hrane ali pod vplivom teka. Ko pride hrana v \xc5\xbeelodec, se izlo\xc4\x8danje pospe\xc5\xa1i s hormonom gastrinom, ki ga izlo\xc4\x8da sluznica vratarja, ko pride v stik z grizom._NEWLINE_Ko se \xc5\xbeelod\xc4\x8dna prebava kon\xc4\x8da in se je gri\xc5\xbeljaj spremenil v zelo teko\xc4\x8do belo ka\xc5\xa1o, imenovano griz, se po mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i peristaltiki predela ob vratarju za\xc4\x8dne praznenje \xc5\xbeelodca. Zapiralka vratarja, ki je med prebavo toni\xc4\x8dno zaprta, se aktivno odpre. \xc5\xbdelodec se prazni po\xc4\x8dasi, v presledkih se griz pretaka v dvanajstnik in ob posameznih prehodih se zapiralka refleksno zapre.\n_START_SECTION_\nMotnje v \xc5\xbeelodcu\n_START_PARAGRAPH_\nLahko se zgodi, da pride v \xc5\xbeelodec hrana, ki je ali strupena ali pa kakorkoli ne prija \xc5\xbeelodcu. \xc5\xbdelodec se je znebi tako, da jo izbljuje skozi po\xc5\xbeiralnik in usta. To je sicer neprijeten, toda va\xc5\xbeen obrambni pojav telesa. Vzroki bljuvanja so tudi \xc5\xa1e drugi, na primer vnetje slepi\xc4\x8da, \xc5\xbeol\xc4\x8dnega mehurja, \xc5\xbeelod\xc4\x8dni \xc4\x8dir itd. \xc4\x8cir na \xc5\xbeelod\xc4\x8dni steni je huda \xc5\xbeelod\xc4\x8dna bolezen. \xc4\x8ce je stalno preve\xc4\x8d solne kisline v \xc5\xbeelod\xc4\x8dnem soku, kislina steno razjeda in se lahko napravi rana ali \xc4\x8dir. Tedaj je v izbljuvkih pogosto temna kri. Bolezen ugotovi zdravnik z rentgenskim pregledom in jo je treba zdraviti. Vnetje \xc5\xbeelod\xc4\x8dne sluznice se pojavi, \xc4\x8de preve\xc4\x8d jemo, \xc4\x8de jemo prevro\xc4\x8do ali premrzlo hrano ali pa, \xc4\x8de hrano premalo pre\xc5\xbeve\xc4\x8dimo. Pa tudi pokvarjena hrana lahko povzro\xc4\x8di tako vnetje. Vedno mora ugotoviti zdravnik vzrok vnetja, nato zdravimo bolezen s primerno hrano (dieto).'