b'\n_START_ARTICLE_\nOsvobodilna fronta\n_START_PARAGRAPH_\nOsvobodilna fronta slovenskega naroda (znana tudi le kot Osvobodilna fronta; kratica: OF SN oz. OF) je bila slovenska politi\xc4\x8dna organizacija, ki je nastala kot posledica ve\xc4\x8danja aktivnosti Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije (KPS) v \xc4\x8dasu po okupaciji Slovenskega ozemlja v drugi svetovni vojni, najprej pod imenom Protiimperialisti\xc4\x8dna fronta, po propadu pakta med Nem\xc4\x8dijo in Sovjetsko zvezo pa pod imenom Osvobodilna fronta (OF). Delovala je med letoma 1941 in 1953. Njen namen je bil organizacija oboro\xc5\xbeenega odpora proti okupatorju do kon\xc4\x8dne osvoboditve Slovenije, \xc5\xbee med vojno pa je tudi izvajala gverilsko delovanje z namenom prevzema oblasti.\n_START_SECTION_\nLokalni odbori OF\n_START_PARAGRAPH_\nOF je postopoma po vsem slovenskem ozemlju raz\xc5\xa1irila mre\xc5\xbeo odborov, ki so na terenu predstavljali OF. Ti so se delili na pokrajinske (za \xc5\xa0tajersko, Gorenjsko, Primorsko in Koro\xc5\xa1ko - kratica PNOO oz. PO OF), okro\xc5\xbene (kratica OO OF), okrajne ali rajonske (kratica OkO) in terenske ali krajevne odbore. Obstajali so tudi mati\xc4\x8dni odbori, ki so predstavljali poklice ali ustanove._NEWLINE_Posamezne odbore je sestavljalo po 3 do 15 predstavnikov. Vodili so jih sekretarji, ki so bili pogosto tudi sekretarji lokalnega komiteja KPS. Posamezniki, ki so pri OF sodelovali, pa so se imenovali aktivisti OF._NEWLINE_Do jeseni 1944 so posamezne odbore z izjemo krajevnih in mati\xc4\x8dnih volili predstavniki vi\xc5\xa1jih odborov, nato pa so, \xc4\x8de je bilo mogo\xc4\x8de, na zborih aktivisti OF izvolili okro\xc5\xbene in okrajne plenume, ti pa nato svoja tajni\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nIzvr\xc5\xa1ni odbor OF\n_START_PARAGRAPH_\nIzvr\xc5\xa1ni odbor OF (kratica IO OF) je bil ustanovljen 28. julija 1941 kot delovni odbor s petimi \xc4\x8dlani (Kidri\xc4\x8d, Kardelj, Fajfar, Rus, Vidmar) izmed ustanovnih skupin OF. Avgusta se je odbor raz\xc5\xa1iril za dva \xc4\x8dlana (Kocbek, Lubej) in dobil dokon\xc4\x8dno ime. 1. oktobra je bil vanj sprejet \xc5\xa1e Lesko\xc5\xa1ek, 12. decembra pa sta bila Rus in Kocbek poslana v IO AVNOJa. 12. januarja 1943 je v svojo sestavo sprejel \xc5\xa1e Marijana Breclja in Zorana Poli\xc4\x8da. _NEWLINE_Do aprila 1943 je imel tudi sekretariat treh \xc4\x8dlanov (Rus (predsednik), Kidri\xc4\x8d in Fajfar). Pri IO je delovalo ve\xc4\x8d komisij (nadzorna, upravna, osrednja gospodarska komisija, komisija za agitacijo in propagando,...)._NEWLINE_Zbor odposlancev slovenskega naroda leta 1943 je delo IO OF potrdil in ga izvolil v dotedanji sestavi. Na prvem zasedanju SNOS v \xc4\x8crnomlju je bil vanj izvoljen \xc5\xa1e France Bevk in od takrat je IO OF nastopal tudi kot Predsedstvo SNOS. 23. septembra 1944 je bil raz\xc5\xa1irjen \xc5\xa1e s \xc4\x8dlani nekdanjega Vrhovnega plenuma in uveljavljenimi aktivisti OF, tako da se je \xc5\xa1tevilo njegovih \xc4\x8dlanov povzpelo na 27._NEWLINE_Na omenjeni seji septembra 1944 je bil IO lo\xc4\x8den od dr\xc5\xbeavnih oblasti in postal zgolj politi\xc4\x8dni organ, ki je bil raz\xc5\xa1irjen z novimi \xc4\x8dlani iz konstitutivnih skupin na skupaj 27 \xc4\x8dlanov. Tudi po osvoboditvi je kljub prizadevanjem KPS ostal organ z raznoliko politi\xc4\x8dno strukturo. Predsedstvo IO OF je bilo sestavljeno takole: Josip Vidmar kot predsednik, in podpredsedniki: Edvard Kardelj, Edvard Kocbek, Josip Rus ter Boris Kidri\xc4\x8d kot sekretar, njegov namestnik pa je bil Marijan Brecelj. _NEWLINE_Na prvem kongresu OF julija 1945 je postal izvr\xc5\xa1ilni organ GO OF s predsednikom Josipom Vidmarjem. Njegova naloga je postala usmerjanje \xc4\x8dlanstva h graditvi ljudske oblasti in v notranjih vrstah obra\xc4\x8dunavanje z ostanki strankarstva._NEWLINE_Na drugem kongresu OF aprila 1948 je bilo izvoljeno novo predsedstvo. Po novem je IO imel 36 \xc4\x8dlanov. V letih po sporu KPJ z Informbirojem je prvo soglasno podpiral ter se doma ukvarjal z uvajanjem samoupravljanja._NEWLINE_Na tretjem kongresu OF leta 1951 so bila sprejeta nova pravila OF. \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlanstva se tam ni bistveno spremenilo, \xc4\x8dlanstvo celotnega GO pa se je pove\xc4\x8dalo na 250. Tega leta je sledil spor z Edvardom Kocbekom in njegov odstop leta 1952. Ko se je OF aprila 1953 preoblikovala v Socialisti\xc4\x8dno zvezo delavnega ljudstva, je prenehal obstajati tudi IO.\n_START_SECTION_\nVrhovni plenum OF\n_START_PARAGRAPH_\nVrhovni plenum OF je bil od za\xc4\x8detkov OF junija 1941 do oktobra 1943 najvi\xc5\xa1ji organ OF. Sestavljali so ga predstavniki vseh v OF sodelujo\xc4\x8dih skupin. Do italijanske kapitulacije septembra 1943 je deloval v Ljubljani, nato pa na osvobojenem ozemlju._NEWLINE_Na prvem zasedanju 15. junija 1941 je sprejel gesla OF in na drugem 28. julija izvolil Izvr\xc5\xa1ni odbor (IO) OF. Na tretjem zasedanju 15. septembra si je nadel \xc5\xa1e ime Slovenski narodnoosvobodilni odbor (kratica SNOO), ki je predstavljal zakonodajno telo OF.  _NEWLINE_Na tem sestanku je sprejel nekatere temeljne odloke: razglasil je, da edini predstavlja, zastopa, organizira in vodi slovenski narod, prepovedal podobno organiziranje zunaj OF, se povezal s podobnimi partizanskimi organi po Jugoslaviji, sprejel odlok o za\xc4\x8diti slovenskega naroda in njegovem osvobodilnem gibanju ter uvedel narodni davek in posojilo svobode._NEWLINE_Na \xc4\x8detrtem zasedanju 1. novembra 1941 je sprejel prvih sedem temeljnih to\xc4\x8dk OF. Na petem zasedanju 6. novembra 1942 je po italijanski ofenzivi sprejel sklepe o okrepitvi enotnosti OF. _NEWLINE_Po italijanski kapitulaciji so \xc4\x8dlani Vrhovnega plenuma od\xc5\xa1li na osvobojeno ozemlje in imeli nekaj zasedanj v gradu Soteska ter v Bazi 20. 16. septembra 1943 so tam sprejeli sklep o priklju\xc4\x8ditvi Slovenskega Primorja Zedinjeni Sloveniji ter pripravljali Zbor odposlancev slovenskega naroda._NEWLINE_Ta je 3. oktobra 1943 v Ko\xc4\x8devju izvolil nov 120-\xc4\x8dlanski Plenum OF oz. Slovenski narodnoosvobodilni odbor, v katerem so bili tudi \xc4\x8dlani dotedanjega Vrhovnega Plenuma; ta je s tem prenehal obstajati, njegovi \xc4\x8dlani pa so bili septembra 1944 vklju\xc4\x8deni v raz\xc5\xa1irjeni IO OF._NEWLINE_Kot Slovenski narodnoosvobodilni odbor je prenehal obstajati 19. februarja 1944 z nastankom SNOS.\n_START_SECTION_\nSlovenski narodnoosvobodilni svet\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski narodnoosvobodilni svet (kratica SNOS) je bil med februarjem 1944 in oktobrom 1946 vrhovni predstavni\xc5\xa1ki in zakonodajni organ slovenskega NOG in kasneje LRS. Njegov predhodnik je bil SNOO, ki se je na prvem zasedanju 19. februarja 1944 v \xc4\x8crnomlju preimenoval v SNOS. Na za\xc4\x8detku je imel 120 \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Na prvem zasedanju je, ker je bila ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlanov iz Ljubljane, Notranjske in Dolenjske, izvolil novih 20 predstavnikov iz Primorske, 21 iz \xc5\xa0tajerske in 19 iz Koro\xc5\xa1ke ter Gorenjske. V vojnem \xc4\x8dasu to pove\xc4\x8danje nikoli ni bilo izpeljano._NEWLINE_Njegovi sestavni deli so bili zakonodajni odbor, komisija za ugotavljanje zlo\xc4\x8dinov okupatorja in njegovih pomaga\xc4\x8dev za Slovenijo in verska komisija, druge komisije pa so bile pri njegovem predsedstvu, ki je bilo do razglasitve Narodne vlade Slovenije v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini 5. maja 1945 tudi izvr\xc5\xa1ilni organ NOG in LRS._NEWLINE_Drugo zasedanje SNOS je bilo v Ljubljani 9. in 10. oktobra 1946. Z izvolitvijo ustavodajne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine LRS 27. oktobra 1946 je SNOS prenehal obstajati.\n_START_SECTION_\nMedvojno politi\xc4\x8dno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kmalu po ustanovitvi je OF postala mo\xc4\x8dan politi\xc4\x8dni faktor in do konca leta 1941 delovala v ve\xc4\x8djem delu slovenskega ozemlja. Edini del Slovenije, v katerem do konca vojne ni imela posebnega vpliva, je bilo Prekmurje._NEWLINE_Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vpliv je OF imela v kraju nastanka Ljubljani. Tam se je njena VOS lotila odstranjevanja svojih ideolo\xc5\xa1kih nasprotnikov (do konca leta 1941 je ve\xc4\x8dinoma v Ljubljani pa tudi drugod po Sloveniji ubila 17 Slovencev). Ti umori so se kon\xc4\x8dali po streljanju talcev zaradi usmrtitve dr. Marka Natla\xc4\x8dena. Poleg tega je z raznimi akcijami (grafiti, trosenje letakov) ter z demonstracijami redno dokazovala svojo prisotnost in pozivala na boj._NEWLINE_Ko je OF imela dovolj vpliva in podpore, se je za\xc4\x8dela razgla\xc5\xa1ati za utele\xc5\xa1enje ljudske oblasti, nasprotne okupatorski. Konec leta 1941 in v za\xc4\x8detku leta 1942 je razglasila slovensko partizansko vojsko za edino obliko boja proti okupatorju in posebej prepovedala ostale oblike._NEWLINE_KPS je imela ves \xc4\x8das delovanja OF vodilno vlogo, kar sta ji preostali ustanovni \xc4\x8dlanici (kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialisti in Sokoli) 28. februarja 1943 potrdili z Dolomitsko izjavo, ki je dolo\xc4\x8dala enotnost OF. Izjavo je konec aprila 1943 na \xc5\xbdibnu na Ko\xc4\x8devskem potrdil 1. zbor aktivistov OF Dolenjske in Notranjske. \xc4\x8ceprav to v izjavi ni bilo zahtevano, je kmalu sledil razpad omenjenih skupin._NEWLINE_OF je poveljevala celotnemu osvobodilnemu gibanju na Slovenskem; poleg redne partizanske vojske je vodila \xc5\xa1e posebne slu\xc5\xbebe znotraj nje (varnostne slu\xc5\xbebe) in tehni\xc4\x8dne organizacije, pomembne za njeno delovanje (tisk, saniteta, delavnice, ilegalni radio)._NEWLINE_Svoje aktiviste in prebivalce je OF privabljala z raznimi sestanki in mitingi, med slednjimi sta bila dva najbomembnej\xc5\xa1a v \xc5\xbdibnu in v \xc4\x8crnomlju._NEWLINE_Za delovanje OF so bila pomembna njena sredstva za javno obve\xc5\xa1\xc4\x8danje. Svoja glasila so imele posamezna ustanovne skupine, pokrajinski odbori in nekateri okro\xc5\xbeni odbori OF ter mno\xc5\xbei\xc4\x8dne organizacije znotraj nje. OF je imela tudi svoj radijski oddajnik, ki je med letoma 1941 in 1942 kot Radio Kri\xc4\x8da\xc4\x8d oddajal v Ljubljani, med letoma 1944 in 1945 pa kot Radio OF v \xc4\x8crnomlju. OF je bila kot narodna organizacija posebnost v jugoslovanskem odporni\xc5\xa1kem gibanju, zaradi \xc4\x8deser so jo nekateri njegovi voditelji gledali z nezaupanjem. Prevladujo\xc4\x8de mnenje pa je, da bi se brez OF zaradi posebnega zemljepisnega polo\xc5\xbeaja in razkosanosti Slovenije partizansko gibanje tu te\xc5\xbeko uveljavilo.\n_START_SECTION_\nLjubljana\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih mesecih vojne je bila Ljubljana sredi\xc5\xa1\xc4\x8de narodnoosvobodilnega gibanja. Tu je do maja 1942 delovalo Glavno poveljstvo slovenskih partizanskih \xc4\x8det. Ve\xc4\x8dina voditeljev gibanja, s tem pa tudi vodstva politi\xc4\x8dnih organizacij, je bila v Ljubljani._NEWLINE_Ljubljana je bila propagandno in obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, saj so v njej delovale \xc5\xa1tevilne skrivne tiskarne in ciklostilne tehnike, ki so tiskale in razmno\xc5\xbeevale \xc4\x8dasopise ter drugo gradivo, delovale so skrite delavnice in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. S pomo\xc4\x8djo mobilizacijske komisije so skrbeli za odhod v partizane, z odbori Ljudske pomo\xc4\x8di (kasneje Slovenske narodne pomo\xc4\x8di) pa so sku\xc5\xa1ali pomagati dru\xc5\xbeinam internirancev, ilegalcem, \xc5\xbertvam okupatorja._NEWLINE_Z \xc5\xbeeljo, da bi zatrli odpor, so Italijani februarja 1942 obdali Ljubljano z bode\xc4\x8do \xc5\xbeico in bunkerji, prehode pa strogo kontrolirali._NEWLINE_Od septembra 1941 naprej je v Ljubljani deloval radio OF Kri\xc4\x8da\xc4\x8d. Da bi prepre\xc4\x8dili njegovo delovanje, so Italijani v aprilu 1942 ukazali odvzem radijskih aparatov._NEWLINE_OF je ob pomembnih zgodovinskih datumih v Ljubljani organizirala posebne manifestacije. Takrat so se ljudje ob to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deni uri (med 7. in 8. uro zve\xc4\x8der) umaknili v domove. Ker je tiha in prazna Ljubljana delovala zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8de, so Italijani 8. februarja 1942 premaknili svojo policijsko uro na zgodnej\xc5\xa1i \xc4\x8das._NEWLINE_Zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih akcij, ki jih je OF izvajala, podpirala pa jih je ve\xc4\x8dina prebivalstva, je OF postala Ljubljani prava \xc2\xbbdr\xc5\xbeava v dr\xc5\xbeavi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nRazvoj ljudske oblasti in postopni prevzem komunisti\xc4\x8dne oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost slovenskega narodnoosvobodilnega gibanja je bila gradnja ljudske oblasti. Medtem ko si je ve\xc4\x8dina udele\xc5\xbeencev osvobodilnega gibanja \xc5\xbeelela osvoboditve in spremenjene, bolj\xc5\xa1e, demokrati\xc4\x8dne odnose v novi dr\xc5\xbeavi, si je KPS prizadevala obdr\xc5\xbeati nadzor nad gibanjem in pripraviti izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za revolucionaren prevzem oblasti._NEWLINE_Slovenski komunisti so skupaj z nekaj levo usmerjenimi politi\xc4\x8dnimi skupinami 26. aprila 1941 v Vidmarjevi vili v Ro\xc5\xbeni dolini v Ljubljani ustanovili Protiimperialisti\xc4\x8dno fronto slovenskega naroda. Komunisti so si ves \xc4\x8das prizadevali, da bi prevzemali klju\xc4\x8dne polo\xc5\xbeaje v sistemu oblasti, res pa je, da so pazili, da so bili v organih OF tudi predstavniki vseh drugih skupin, vklju\xc4\x8denih v OF._NEWLINE_Septembra 1941 je postal Vrhovni plenum OF hkrati tudi Slovenski narodnoosvobodilni odbor. Tako je Vrhovni plenum OF postal hkrati politi\xc4\x8dno in oblastno telo, sestavljali pa so ga predstavniki vseh skupin, ki so bile vklju\xc4\x8dene v OF. Osvobodilna fronta je kmalu postala odli\xc4\x8dno organizirana. Ker so vanjo vstopile \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e skupine, ki so bile razli\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne usmeritve, je dobila OF koalicijski zna\xc4\x8daj._NEWLINE_Na terenu je nastajala mre\xc5\xbea odborov, v katere so se ljudje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno vklju\xc4\x8devali. Sprva so na terenu politi\xc4\x8dne in oblastne funkcije izvajali odbori OF. Z nastankom osvobojenega ozemlja so upravljanje prevzeli Narodnoosvobodilni odbori, zato se je lo\xc4\x8dila oblastna funkcija od politi\xc4\x8dne. NOO, ki so delovali na osvobojenih ozemljih, so sku\xc5\xa1ali omogo\xc4\x8diti \xc4\x8dim bolj normalno \xc5\xbeivljenje civilnega prebivalstva in oskrbo vojske._NEWLINE_Do 1. marca 1943 je OF delovala kot organizacija \xc5\xa1tevilnih razli\xc4\x8dnih, a enakopravnih skupin. Z dolomitsko izjavo in njeno potrditvijo na zboru aktivistov na Pugledu pa je bila koalicijska narava OF dokon\xc4\x8dno odpravljena, kar je omogo\xc4\x8dilo uvedbo enopartijskega sistema._NEWLINE_Oktobra 1943 so Slovenski narodnoosvobodilni odbor, ki je bil 1. 1941 sestavljen iz predstavnikov vseh skupin, vklju\xc4\x8denih v OF, zamenjali \xc4\x8dlani, izvoljeni na Zboru odposlancev slovenskega naroda v Ko\xc4\x8devju. Sto dvajset \xc4\x8dlanski odbor je postal vrhovni predstavni\xc5\xa1ki in zakonodajni organ slovenskega naroda v osvobodilnem boju._NEWLINE_Na svojem prvem zasedanju, ki je bilo 19. februarja 1944 v \xc4\x8crnomlju, se je preimenoval v Slovenski narodnoosvobodilni svet (SNOS). V njem se je ves \xc4\x8das obstoja kazala dvojnost oblasti, upravne in politi\xc4\x8dne, saj je bilo predsedstvo hkrati tudi izvr\xc5\xa1ilni odbor OF._NEWLINE_Izvr\xc5\xa1no telo je bilo predsedstvo SNOSa, izdajalo je odloke, ki so jih pripravljali odseki (ministrstva SNOSa). Teh je bilo v za\xc4\x8detku osem (za izgradnjo narodne oblasti, za notranje zadeve, za prosveto itn.), pozneje pa kar sedemnajst. Od takrat naprej je SNOS kot slovenski parlament deloval vse do njegove razpustitve septembra 1945._NEWLINE_Za nas je izjemno pomembno dejstvo, da je ta parlament ob slovenskem prostovoljnem vstopu v Jugoslavijo ohranil pravico do izstopa in zdru\xc5\xbeitve z drugimi narodi. Na tej osnovi smo Slovenci lahko pravno utemeljevali na\xc5\xa1o samostojnost oziroma na\xc5\xa1o razdru\xc5\xbeevanje in ne odcepitev, kot so ga hoteli prikazati Srbi._NEWLINE_V Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini je bila 5. maja 1945 ustanovljena Narodna vlada Slovenije, njen predsednik pa je postal sekretar IO OF in (de facto tudi) Centralnega komiteja KPS, Boris Kidri\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOdnos do jugoslovanskega osvobodilnega gibanja\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku je bila samostojnost slovenskega narodnoosvobodilnega gibanja velika. Jeseni 1941 se je vodstvo OF odlo\xc4\x8dilo, da se slovenske \xc4\x8dete vklju\xc4\x8dijo v narodnoosvobodilne partizanske oddelke v Jugoslaviji. Ob\xc4\x8dasno so slovenski partizani sodelovali s hrva\xc5\xa1kimi, v glavnem pa opravljali samostojne voja\xc5\xa1ke akcije._NEWLINE_\xc5\xbde od konca leta 1942 so z jugoslovanskim vodstvom narodnoosvobodilnega gibanja nastajali ob\xc4\x8dasni politi\xc4\x8dni konflikti in \xc5\xbeelja po centralizaciji. Jugoslovansko vodstvo ni razumelo, da je bila v Sloveniji nekoliko druga\xc4\x8dna politi\xc4\x8dna situacija kot v preostali Jugoslaviji. OF je \xc5\xa1e bila koalicijska in kot taka je vodila osvobodilni boj, drugod v Jugoslaviji pa je leta potekal izklju\xc4\x8dno pod vodstvom KPJ._NEWLINE_Odnosi med vodstvom jugoslovanskega narodnoosvobodilnega gibanja in slovenskega narodnoosvobodilnega gibanja so potekali po partijski, voja\xc5\xa1ki in institucionalni liniji._NEWLINE_Partijska povezava je bila najpomembnej\xc5\xa1a. Za sodelovanje z jugoslovanskim vodstvom je skrbel Edvard Kardelj, ki je bil dalj \xc4\x8dasa v jugoslovanskem najo\xc5\xbejem vrhu. Skrbeti je moral, da so se skupni cilji pravilno uresni\xc4\x8devali, kar je pomenilo, da bosta tudi v Sloveniji osvoboditev in obnova potekali na demokrati\xc4\x8dni podlagi, kar so si komunisti razlagali kot izvedbo revolucije._NEWLINE_Institucionalna povezava se je za\xc4\x8dela z nastankom skupnih politi\xc4\x8dnih in oblastnih organov, zlasti z nastankom Avnoja. Od Avnoja naprej je organizacijska in druga individualnost nacionalnih narodnoosvobodilnih gibanj za\xc4\x8dela slabeti. Od druge polovice leta 1944, ko je pospe\xc5\xa1eno potekal proces ustanavljanja organov jugoslovanske dr\xc5\xbeavne oblasti, so se vedno bolj uveljavljale jugoslovanske usmeritve v razvoju ljudske oblasti, nastajala je enotna zakonodaja, zaradi revolucionarnih ciljev se je krepila centralizacija._NEWLINE_Proti koncu vojne je centralizacija postala na\xc4\x8drtovan proces, ki je sprva potekal bolj na voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju. 1. marca 1945 so slovenske korpuse vklju\xc4\x8dili v 4. armado JA. Slovenska vojska je bila tako formalno ukinjena, dejansko pa nekoliko pozneje. \xc4\x8ceprav so slovenski politiki delovali v organih nastajajo\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, procesa centralizacije niso uspeli zavreti. Slovenskim komunistom je to koristilo pri izvedbi revolucije, \xc4\x8deprav so se bali, da bi uvedba centralizacije obnovila srbsko hegemonijo v dr\xc5\xbeavi. Ker so ocenjevali, da bo tako le kratek \xc4\x8das, da bo tako le v prehodnem obdobju, so to sprejeli kot nujnost, vendar se je centraliziranost ohranila dale\xc4\x8d v povojni \xc4\x8das._NEWLINE_Ves \xc4\x8das je bilo torej jasno, da so bili skupni cilji narodnoosvobodilnega gibanja voja\xc5\xa1ki - osvoboditev in politi\xc4\x8dni - sprememba mednacionalnih odnosov ter sprememba oblasti. Osnovna organizacijska oblika oblasti, temelje\xc4\x8de na \xc5\xa1ir\xc5\xa1i ljudski osnovi, so bili NOO, ki so skrbeli za preskrbo civilnega prebivalstva in vojske. Narodnoosvobodilni odbori naj bi bili nadstrankarski, \xc4\x8deprav je v njih imela dejanski nadzor partija. O Jugoslaviji kot federativni dr\xc5\xbeavi so se v jugoslovanskem vodstvu za\xc4\x8deli pogovarjati \xc5\xa1ele na drugem zasedanju Avnoja. Tudi glede mednacionalnih odnosov je II. zasedanje AVNOJ-a pustilo marsikaj odprto, \xc4\x8deprav so dopu\xc5\xa1\xc4\x8dali mo\xc5\xbenost nastanka enakopravnih mednacionalnih odnosov._NEWLINE_Za Slovence, pa tudi za Hrvate je bil pomemben sklep, sprejet na II. zasedanju Avnoja, s katerim so potrdili odlo\xc4\x8ditev vodstev Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke o priklju\xc4\x8ditvi ozemelj, ki so po prvi svetovni vojni postala italijanska.\n_START_SECTION_\nPartizansko zdravstvo, \xc5\xa1olstvo in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nVojna je vplivala na \xc5\xbeivljenje vseh Slovencev. Civilno prebivalstvo je ob okupatorjevemu nasilju trpelo veliko pomanjkanje, tegobe in \xc5\xbertve, ki jih je prina\xc5\xa1ala vojna. Motena je bila oskrba, uvedene so bile karte za hrano itn._NEWLINE_Te\xc5\xbeave s preskrbo so bile \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje na osvobojenem ozemlju in v partizanski vojski. Oskrba partizanov je bila odvisna od pomo\xc4\x8di civilnega prebivalstva, ki pa dostikrat ni imelo dovolj niti za lastne potrebe. Zato so partizani poleg prostovoljnem odkupa hrane izvajali \xc5\xa1tevilne nasilne zaplembe._NEWLINE_Slabe razmere in vsesplo\xc5\xa1no pomanjkanje se je zelo \xc4\x8dutilo tudi v zdravstvu. Kljub pomanjkanju medicinskih instrumentov in zdravil so nastale \xc5\xa1tevilne partizanske bolni\xc5\xa1nice, skrite okupatorjevim o\xc4\x8dem v globokih grapah in te\xc5\xbeko dostopnih soteskah. Terenski odbori OF so ves \xc4\x8das skrbeli za zbiranje zdravstvenih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din ter tako zdravnikom v partizanskih enotah in v bolni\xc5\xa1nicah omogo\xc4\x8dali nemoteno delo. Sama skrb za ranjence je bila v partizanih izredno pomembna. Zavest, da ti bodo tovari\xc5\xa1i za vsako ceno pomagali in te odpeljali v bolni\xc5\xa1nico, je bila eden od pomembnih vzrokov za izreden uspeh partizanskega gibanja._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1945 je bilo na slovenskem ozemlju \xc5\xbee prek 280 partizanski bolni\xc5\xa1nic. Ve\xc4\x8dina jih je bila skrivnih \xe2\x80\x94 konspirativnih. V njih se je bilo zdravilo 11.321 ranjencev. Sovra\xc5\xbeniku je uspelo odkriti okoli 80 bolni\xc5\xa1nic ter v njih pobiti nekaj manj kot odstotek ranjencev._NEWLINE_Na osvobojenih ozemljih je \xc5\xbeivljenje teklo naprej. Spomladi 1942 so nastale prve partizanske \xc5\xa1ole, v katerih so se otroci u\xc4\x8dili branja, pisanja in ra\xc4\x8dunanja. Zaradi vojne je primanjkovalo zvezkov, svin\xc4\x8dnikov, kred, u\xc4\x8dbenikov. Med sovra\xc5\xbenimi vdori u\xc4\x8denci niso hodili v \xc5\xa1ole. Po kapitulaciji Italije se je \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1ol zelo pove\xc4\x8dalo, nastali so u\xc4\x8dni na\xc4\x8drti, za\xc4\x8deli so organizirati posvete za u\xc4\x8ditelje, imeli so roditeljske sestanke. V \xc5\xa1olskem letu 1943/44 je delovalo ve\xc4\x8d kot 430 \xc5\xa1ol s 745 u\xc4\x8ditelji in okoli 30.000 u\xc4\x8denci._NEWLINE_V odporu proti okupatorju je imela pomembno vlogo kultura. Po ukazu OF je pri nas od januarja 1942 naprej kot ena od oblik odpora nastal kulturni molk, s katerim je OF Slovencem prepovedala obiske okupatorjevih kulturnih prireditev ali sodelovanje na njih._NEWLINE__NEWLINE_Zelo pa se je razvilo kulturno delovanje v partizanski vojski. Mnogi pomembni umetniki so kot neposredni udele\xc5\xbeenci narodnoosvobodilnega boja v svojih delih prikazovali partizansko \xc5\xbeivljenje. Med partizani so \xc5\xbeiveli Karel Destovnik - Kajuh, Matej Bor, Ciril Kosma\xc4\x8d, Bo\xc5\xbeidar Jakac, Bojan Adami\xc4\x8d, Dore Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d - Maj itn. Tako je postala kultura sestavni del upora in kot taka pomagala iskati pot iz obupa, dajala je pogum ..._NEWLINE_ Lepo je, ve\xc5\xa1, mama, lepo je \xc5\xbeiveti._NEWLINE_ Toda, za kar sem umrl, bi hotel \xc5\xa1e enkrat umreti! _NEWLINE_\xe2\x80\x94Karel Destovnik - Kajuh _NEWLINE_Postopoma so za\xc4\x8dele delovati kulturne in znanstvene institucije OF in SNOS kot so Slovensko narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, Znanstveni in\xc5\xa1titut pri predsedstvu Snosa. Ker je vsakdanjik pomenil lakoto, pomanjkanje, trpljenje in smrt, so kulturne prireditve, ki so prina\xc5\xa1ale trenutke sprostitve, postale zelo priljubljene. Zaradi propagande so partizani pogosto prirejali mitinge. Velikokrat so si popestrili \xc5\xbeivljenje tudi s \xc5\xa1portom. Prirejali so tekme v nogometu, sami so poskrbeli za drese, poiskali kopa\xc4\x8dke itn.\n_START_SECTION_\nPovojno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu vojne se je iz organizacije oboro\xc5\xbeenega odpora spremenila v organizacijo mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega politi\xc4\x8dnega udejstvovanja. Njena naloga je bila udejanjati politiko KPS in oblastnih organov ter organiziranje povojne obnove._NEWLINE_Prvi kongres OF je potekal 15. in 16. julija 1945. Na njem je sprejela program, ki je dolo\xc4\x8dal njen odnos do dr\xc5\xbeave in gospodarstva. Dolo\xc4\x8deno je bilo tudi, da je lahko \xc4\x8dlan OF vsak dr\xc5\xbeavljan, ki je pristal na njen program in se ni pregre\xc5\xa1il \xc4\x8dez narodno \xc4\x8dast. OF so organizirali po ozemeljskem in delovnem na\xc4\x8delu in izvolili nov 135-\xc4\x8dlanski Glavni Odbor z IO OF in sekretariatom._NEWLINE_Na kongresu Ljudske Fronte Jugoslavije v Beogradu med 5. in 7. avgustom 1945 je OF uradno postala njen sestavni del. V tem \xc4\x8dasu se je k njej priklju\xc4\x8dilo tudi ve\xc4\x8d mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih organizacij._NEWLINE_Na drugem kongresu OF med 26. in 28. aprilom 1948 v Ljubljani je vodstvo OF ostalo nespremenjeno, pove\xc4\x8dalo pa se je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov. Po njem je OF posku\xc5\xa1ala mobilizirati \xc4\x8dlanstvo za sodelovanje v prvi petletki in okrepiti delovanje organizacij na terenu._NEWLINE_Tretji kongres OF je bil organiziran ob deseti obletnici ustanovitve in je potekal med 26. in 28. aprilom 1951 v Ljubljani. Namenjen je bil krepitvi samoupravljanja in razvoju socialisti\xc4\x8dne demokracije. V tem \xc4\x8dasu je imela OF \xc5\xbee 676.500 \xc4\x8dlanov (70\xc2\xa0% vseh volilnih upravi\xc4\x8dencev) in 3560 krajevnih organizacij._NEWLINE_Aprila 1953 se je OF preimenovala v Socialisti\xc4\x8dno zvezo delovnega ljudstva in s tem prenehala obstajati.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje sodelovanja Sokolov\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovni podpisnik v imenu Sokolov Josip Rus ni imel funkcije oz. legitimnosti, da nastopa v imenu sokolskega zdru\xc5\xbeenja, saj njegovo delovanje ni bilo podprto s strani sokolskih \xc5\xbeupnih starost, ki so edini imeli pravico podpisovati sokolske dokumente. Ustanovna \xc4\x8dlana Zoran Poli\xc4\x8d in Franjo Lubej, ki naj bi prav tako predstavljala Sokole pa sta bila iz te zveze izklju\xc4\x8dena \xc5\xbee 1939. \xc5\xa0lo je le za posameznike iz sokolskega dru\xc5\xa1tva, ki so se odlo\xc4\x8dili sodelovati v okviru OF.'