b'\n_START_ARTICLE_\nSvoboda (zveza)\n_START_PARAGRAPH_\nSvoboda je nekdanja socialdemokratska zveza kulturnih dru\xc5\xa1tev._NEWLINE_Splo\xc5\xa1na delavska zveza Svoboda za Kranjsko je bila ustanovljena 21. septembra 1913 v Ljubljani po prepovedi Vzajemnosti. Svoboda si je za svoj cilj postavila pospe\xc5\xa1evanje duhovnega in gospodarskega napredka \xc4\x8dlanov in delavskega stanu nasploh, ustanavljanje svojih podru\xc5\xbenic, knji\xc5\xbenic in \xc4\x8ditalnic, prirejanje shodov, predavanj, kro\xc5\xbekov in pou\xc4\x8dnih te\xc4\x8dajev, gradnjo dru\xc5\xa1tvenih domov, izdajanje publikacij, razvijanje \xc5\xa1portnih, kulturnih in idrugih dejavnosti. Ob ustanovitvi je Etbin Kristan poudaril:\xc2\xa0\xc2\xbbSvoboda mora slu\xc5\xbeiti temu, da postanejo na\xc5\xa1i \xc4\x8dlani socialisti\xc2\xab._NEWLINE_Do 1. svetovne vojne je Svoboda obnavljala organizacijsko strukturo svoje predhodnice, pravo delovanje pa se je razvilo \xc5\xa1ele po vojni. Avgusta 1919 je v zvezi delovalo 15 dru\xc5\xa1tev z 2.674 \xc4\x8dlani. Dejavni pa so bili predvsem gledali\xc5\xa1ki in telovadni odseki, delovale so tudi politi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole v Ljubljani, Celju, Jesenicah in Trbovljah, osrednja knji\xc5\xbenica v Ljubljani je imela 2.260 knjig in skoraj 1.800 rednih bralcev. Februarja 1920 se je Svoboda preimenovala v Delavsko izobra\xc5\xbeevalno zvezo Svoboda za Slovenijo, 1922 se je v\xc4\x8dlanila v mednarodno delavsko telovadno organizacijo. Razdru\xc5\xbeevanje v marksisti\xc4\x8dnem delavskem gibanju je slabo vplivalo na delo Svobode, zato so se na izrednem ob\xc4\x8dnem zboru 9. decembra 1923 preimenovali v Svobodo, delavsko telovadno in kulturno dru\xc5\xa1tvo za Slovenijo. V tem \xc4\x8dasu je bilo dejavnih le \xc5\xa1e 1.844 \xc4\x8dlanov v 22 od skupno 35 podru\xc5\xbenicah v katerih je delovalo 10 telovadnih, 14 gledali\xc5\xa1kih, 12 glasbenih in 15 knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih odsekov; ponekod pa \xc5\xa1e \xc5\xa1ahovski, te\xc5\xbekoatletski, izletni\xc5\xa1ki in kolesarski odsek. Razen telovadbe so gojili \xc5\xa1e nogomet, rokoborbo in hazeno (nekdaj rokometu podobna igra za \xc5\xbeenske)._NEWLINE_Prvi predsednik dru\xc5\xa1tvenega Izvr\xc5\xa1nega odbora je bil Viktor Sajovic, nato Josip Petejan, \xc5\xa0tefan Dra\xc5\xbeil, \xc5\xa0tefan Lehpamer, France Svetek, Valentin Rejc in Rudolf Golouh. Leta 1924 so se za\xc4\x8deli v delo Svobode vklju\xc5\xa1evati komunisti. Novembra 1925 je bilo dejavnih 32 od 40 podru\xc5\xbenic z okoli 2.300 \xc4\x8dlani. Zveza se je preimenovala v Svobodo, delavsko kulturno in telovadno zvezo Jugoslavije. Organizirali so delavsko akademijo, njenih 27 strokovnih predavanj so zaradi velikega zanimanja ponovili tudi v Celju, Litiji Trbovljah in Zagorju ob Savi. Aprila 1925 je novi predsednik Svobobe Henrik Tuma uveljavil na\xc4\x8delo nevtralnosti ob sporih komunistov in razli\xc4\x8dnih skupin socialistov v marksisti\xc4\x8dnem delavskem gibanju. Sistemati\xc4\x8dno organizacijsko delo se je pri\xc4\x8delo januarja 1928 pod predsedstvom nekganjega komunista Cirila \xc5\xa0tuklja. Pod okriljem Svobode je v za\xc4\x8detku leta 1928 Bratko Kreft v Ljubljani ustanovil Delavski oder in do 1930 postavil nekaj odmevnih revolucionarno usmerjenih predstav. Marca 1929 je Svoboda ustanovila zalo\xc5\xbebo Cankarjeva dru\xc5\xbeba, ki je do 1941 letno tiskala komplet 4. knjig v okoli 6.000 izvodih. Decembra 1929 je policija prepovedala delovanje 15 najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih delavskih telovadnih odsekov Svobode v katerih je bilo okoli 500 \xc4\x8dlanov in prav toliko mladoletnih telovadcev. Leta 1931 je Svoboda dala pobudo za ustanovitev skupne jugoslovanske marksisti\xc4\x8dne kulturne organizacije z imenom Delavska kulturna zajednica; istega leta se je Svoboda raz\xc5\xa1irila tudi v Savsko banovino med hrva\xc5\xa1ke delavce._NEWLINE_Seprembra 1934 je postal predsednik Bogo Teply. Svoboda je pri\xc4\x8dela prirejati odmevne kulturne manifestacije na prostem, katerega vrh je bil zlet Svobod 7. julija 1935 v Celju, ki se ga je udele\xc5\xbeilo preko 10.000 ljudi; zaradi komunisti\xc4\x8dno obarvanih govorov na shodu je policija Svobodo 6 dni pozneje razpustila.'