b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Dewey\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Dewey je bil rojen kot tretji od \xc5\xa1tirih sinov v mestu Burlington v dr\xc5\xbeavi Vermont v Novi Angliji. Skupaj z ostalimi tremi brati - prvorojenec je umrl \xc5\xbee kmalu po rojstvu - je obiskoval javno \xc5\xa1olo in univerzo v tem mestu, na kateri je tudi diplomiral. Na univerzi je bila filozofija omejena prevsem na kalvinisti\xc4\x8dno teologijo, medtem ko je imel Dewey \xc5\xa1ir\xc5\xa1e zanimanje za aktualna odkritja na podro\xc4\x8dju znanosti, predvsem Darwinovega evolucionizma v biologiji in eksperimentalne metode v psihologiji._NEWLINE_Deweyev za\xc4\x8detek v filozofijo je predstavljalo ukvarjanje s Heglovo filozofijo. Po objavi nekega eseja v ameri\xc5\xa1kem heglijanskem glasilu Journal of Speculative Philosophy se \xc4\x8dutil dovolj prepri\xc4\x8danega, da se je usmeril v filozofsko kariero. \xc5\xa0tudij je nadaljeval na Univerzi Johnsa Hopkinsa v Baltimoru, kjer je leta 1884 tudi promoviral z dizertacijsko temo Psihologija pri Kantu. Psiholog in pedagog Granville Stanley Hall, ki je predaval na tej univerzi, je njegovo zanimanje preko heglijanstva usmeril v eksperimentalno psihologijo. Po doktoratu je deset let pou\xc4\x8deval na Univerzi v Michiganu, kjer je objavil svoja prva psiholo\xc5\xa1ko-filozofska dela, dokler se ni leta 1894 preselil v Chicago na novo ustanovljeno univerzo. Od heglijanskega idealizma se je pod vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im vplivom takrat rasto\xc4\x8de filozofske \xc5\xa1ole ameri\xc5\xa1kega pragmatizma, katere najvplivnej\xc5\xa1a prestavnika starej\xc5\xa1e generacije sta bila Charles Sanders Peirce in William James, usmeril v uporabnej\xc5\xa1a znanja oziroma znanosti, kot sta psihologija in pedagogika. Ob pomo\xc4\x8di univerze in kolegov je ustanovil poskusno \xc5\xa1olo, kjer so u\xc4\x8dence eksperimentalno pou\xc4\x8devali po njegovih pedago\xc5\xa1kih na\xc4\x8delih. Dewey je pedago\xc5\xa1ke cilje podredil aktivni osebnostni rast posameznika, u\xc4\x8ditelja pa je omejil na vlogo motivatorja, ki je u\xc4\x8dencu zgolj v podporo in v spodbudo pri raziskovalnju ter re\xc5\xa1evanju problemov, ne pa avtoritativni posredovalec znanj. Izku\xc5\xa1nje pri delu z u\xc4\x8denci je strnil v delu\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0ola in dru\xc5\xbeba\xc2\xab. Leta 1904 se je zaradi sporov glede vodenja \xc5\xa1ole raz\xc5\xa1el s \xc4\x8dika\xc5\xa1ko univerzo. \xc5\xa0e istega leta je sledilo vabilo Univerze Columbia v New Yorku, kjer je vsa leta do upokojitve vodil katedro za filozofijo in kolid\xc5\xbe za u\xc4\x8ditelje pod okriljem univerze._NEWLINE_V letih pou\xc4\x8devanja na Univerzi Columbia sta njegov ugled in vpliv vedno bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dala. Poleg izobra\xc5\xbeevanja je razpravljal \xc5\xa1e o politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih, predvsem o odnosih med dr\xc5\xbeavo in civilno dru\xc5\xbebo, kakor v delu\xc2\xa0\xc2\xbbJavnost in njeni problemi\xc2\xab. Prav tako se je anga\xc5\xbeiral v mnogih politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih, npr. glede sindikalnega anga\xc5\xbeiranja, politi\xc4\x8dnih pravic \xc5\xbeensk in zagotavljanja akademske svobode raziskovanja znotraj univerz. Leta 1919 je skupaj z ekonomistom Thorsteinom Veblnom in zgodovinarjem Jamesom H. Robinsonom ustanovil zasebno univerzo The New School for Social Research._NEWLINE_Po upokojitvi leta 1930 ni miroval pa\xc4\x8d pa je nadaljeval s svojim filozofsko-pedago\xc5\xa1kim delom in pro-demokrati\xc4\x8dnim politi\xc4\x8dnim anga\xc5\xbeiranjem. Prav tako je napisal zagovor v bran Bertrandu Russllu, ko ga je leta 1940 neki sodnik irskega rodu ocenil za moralno neprimernega, da bi pou\xc4\x8deval filozofijo na newyor\xc5\xa1ki univerzi City College. K temu lahko pri\xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e raziskavo o Stalinovih sodnih mahinacijah proti njegovemu politi\xc4\x8dnemu rivalu Trockemu._NEWLINE_Dopisoval si je s \xc5\xa1tevilnimi filozofi, med drugim tudi s Henrijem Bergsonom in Martinom Bubrom. Bil je dvakrat poro\xc4\x8den. V prvem zakonu sem mu je rodilo \xc5\xa1est otrok._NEWLINE_V Sloveniji je Deweyeva filozofija razmeroma skromno sprejeta. Prevedena so zgolj tri dela: dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dno delo\xc2\xa0\xc2\xbbJavnost in njeni problemi\xc2\xab, ki jo je prevedel zgodaj preminuli filozof in komunikolog Andrej Pinter, delo s podro\xc4\x8dja filozofije religije\xc2\xa0\xc2\xbbSkupna vera\xc2\xab\xc2\xa0in delo s podro\xc4\x8dja vzgoje in izobra\xc5\xbeevanja "\xc5\xa0ola in dru\xc5\xbeba" (prevedel Goran Gaber).'