b'\n_START_ARTICLE_\nKa\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot drugi luskarji so ka\xc4\x8de ektotermni amnioti, katerih telo prera\xc5\xa1\xc4\x8dajo ro\xc5\xbeene luske. Njihova posebnost je oblika telesa, ki je prilagojeno plazenju skozi luknje. Je podolgovato in vitko (\xc2\xbbka\xc4\x8dasto\xc2\xab) ter brez okon\xc4\x8din. Od podobnih breznogih ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev (npr. slepca) jih lo\xc4\x8dimo po tem, da nimajo vek in zunanjega u\xc5\xa1esa. Po navadi imajo 200 do 400 ali celo ve\xc4\x8d vretenc in samo eno delujo\xc4\x8de plju\xc4\x8dno krilo. V \xc4\x8deljusti imajo mnoge ka\xc4\x8de mnogo ve\xc4\x8d sklepov kot drugi plazilci, kar jim omogo\xc4\x8da da zelo \xc5\xa1iroko razprejo usta ko po\xc5\xbeirajo plen. Z razcepljenim jezikom mahajo gor in dol, nato pa konici potisnejo v parni odprtini Jacobsonovega (oz. vomeronazalnega) organa v ustih, ki zaznava kemi\xc4\x8dne delce v zraku (vonj). Ker je odprtina parna, lahko s tem do neke mere dolo\xc4\x8dijo tudi smer dra\xc5\xbeljaja. Nekatere ka\xc4\x8de imajo tudi \xc4\x8dutila, ob\xc4\x8dutljiva na infrarde\xc4\x8de valovanje, ki se nahajajo med nosnicami in o\xc4\x8dmi. Omogo\xc4\x8dajo jim, da \xc2\xbbvidijo\xc2\xab\xc2\xa0toploto, ki jo oddaja njihov plen._NEWLINE_Telo ka\xc4\x8d je prekrito s \xc4\x8dvrstimi, prekrivajo\xc4\x8dimi se luskami, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz povrhnjice. Luske na trebuhu so hrapave da se bolje oprijemajo podlage, sicer pa je povr\xc5\xa1ina ka\xc4\x8de na otip gladka in suha. Raz\xc5\xa1irjena zmotna predstava da so ka\xc4\x8de sluzaste izvira verjetno iz njihove podobnosti s \xc4\x8drvi. Par prozornih lusk prera\xc5\xa1\xc4\x8da tudi o\xc4\x8di, ki so zato ves \xc4\x8das odprte. Ka\xc4\x8de ob\xc4\x8dasno odvr\xc5\xbeejo ko\xc5\xbeo - se levijo. S tem zamenjajo staro, obrabljeno ko\xc5\xbeo in se znebijo zajedavcev, kot so klopi ter pr\xc5\xa1ice. Levitev naj bi omogo\xc4\x8dala tudi rast, vendar to pri ka\xc4\x8dah ni tako nedvoumno kot denimo pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah. Ker so luske del ko\xc5\xbee in ne samostojne, morajo ka\xc4\x8de odvre\xc4\x8di celotno vrhnjico naenkrat.\n_START_SECTION_\nEkologija in pomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nSo izklju\xc4\x8dno mesojede \xc5\xbeivali, ki pogoltnejo cel plen. Prehranjujejo se z majhnimi \xc5\xbeivalmi, kot so ku\xc5\xa1\xc4\x8darice, druge ka\xc4\x8de, mali sesalci, pti\xc4\x8di in njihovimi jajci, ribami, pol\xc5\xbei ali \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami. Ve\xc4\x8dina ka\xc4\x8d ni strupenih in ubijejo plen tako, da ga pogoltnejo ali zadu\xc5\xa1ijo s stiskanjem. Nekatere nesorodne skupine pa so razvile strup - me\xc5\xa1anico razli\xc4\x8dnih toksinov, ki jo izlo\xc4\x8dajo modificirane \xc5\xbeleze slinavke. Odpirajo se skozi temu prilagojene zobe - strupnike, ki imajo lahko samo \xc5\xbeleb za stekanje ali pri naprednej\xc5\xa1ih vrstah kanal skozi zob._NEWLINE_\xc4\x8clovekov strah pred ka\xc4\x8dami temelji na izku\xc5\xa1njah z redkimi vrstami, ki uporabljajo strup tudi za samoobrambo. Takih je pribli\xc5\xbeno 725 vrst po vsem svetu, od tega jih ima 250 tako mo\xc4\x8dan strup da lahko ubijejo \xc4\x8dloveka z enim ugrizom. Dokumentirani primeri smrti zaradi ka\xc4\x8djih ugrizov so tako redki, ve\xc4\x8dinoma povzro\xc4\x8dijo le bole\xc4\x8do rano. V splo\xc5\xa1nem pa se ka\xc4\x8de raje umaknejo nevarnosti in se odzovejo agresivno le kadar nimajo izhoda. Ka\xc4\x8de pogosto sre\xc4\x8damo v mitih in legendah, kjer poosebljajo bodisi dobro, bodisi zlo.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKa\xc4\x8de najdemo v raznolikih okoljih, od morja do himalajskega visokogorja skoraj 5000 m visoko. Po drugi strani ka\xc4\x8d ni na \xc5\xa1tevilnih (tudi ve\xc4\x8djih) otokih, kot so Irska, Islandija in Nova Zelandija.'