b'\n_START_ARTICLE_\nBazilikata\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nRazen ravninske obale na jugu de\xc5\xbeele je povr\xc5\xa1ina gorata (47%) in gri\xc4\x8devnata (45%). Najvi\xc5\xa1ji vrh je Pollino z 2248 metri. Gri\xc4\x8devje je ilovnato in podvr\xc5\xbeeno mo\xc4\x8dni eroziji, kar povzro\xc4\x8da pogoste zemeljske usade in plazove. Reke so hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja. Edino naravno jezero Monticchio je vulkanskega izvora, ostala jezera so umetna in se izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo za pridobitev pitne vode._NEWLINE_Podnebje je v glavnem sredozemsko ob obali in kontinentalno na vi\xc5\xa1jih legah, vendar razli\xc4\x8dne kombinacije lokalnih zna\xc4\x8dilnosti delijo de\xc5\xbeelo na vsaj pet podro\xc4\x8dij. Na severovzhodni planoti se prideluje \xc5\xbeito in vinska trta, je pa tudi veliko listnatih gozdov. Severozahodni predel, ki le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ini med 1200 in 1500 m, je pokrit z me\xc5\xa1anim gozdom, medtem ko zajema jugozahodni del de\xc5\xbeele visokogorsko podro\xc4\x8dje z velikimi gozdovi iglavcev. Na osrednjem gri\xc4\x8devnatem delu je ve\xc4\x8dina ozemlja neprimerna za kmetovanje, zato je povr\xc5\xa1ina neobdelana. Skrajni jugovzhod je pa nasprotno intenzivno obdelana ravnina.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo trditvah izvedencev je v Bazilikati bival \xc5\xbee pokon\xc4\x8dni \xc4\x8dlovek in \xc5\xbee 5000 let pr. n. \xc5\xa1t. so bile tod utrjene naselbine. Prvotno pleme, o katerem imamo zgodovinske podatke, so bili Lukani in po njih se je de\xc5\xbeela imenovala Lukanija (it. Lucania, izg. Luk\xc3\xa0nja) do trinajstega stoletja. Lukani so \xc5\xbeiveli v notranjosti, medtem ko so Grki v osmem in sedmem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. ustanavljali kolonije vzdol\xc5\xbe vse Jonske obale. V tretjem stoletju so de\xc5\xbeelo zajeli Rimljani. Po padcu rimskega cesarstva je bila de\xc5\xbeela v rokah Bizantincev in nato Langobardov. Leta 1059 je vse ozemlje pri\xc5\xa1lo pod normansko nadoblast in mesto Melfi je postalo prestolnica dr\xc5\xbeave. Leta 1231 je Friderik II. prav tu razglasil Melfijske ustavne zakone._NEWLINE_Lukanija je bila \xc5\xa1e od \xc5\xa1estega stoletja dalje podvr\xc5\xbeena tur\xc5\xa1kim vpadom, zato so bili obalni kraji redko naseljeni. Pod pretvezo, da "zapodijo Turke", so pa v \xc5\xa1tirinajstem stoletju vladajo\xc4\x8di Angi\xc3\xb2 de\xc5\xbeelo popolnoma opusto\xc5\xa1ili. \xc5\xa0ele v naslednjem stoletju so te kraje ponovno poselili ube\xc5\xbeniki iz propadlega Vzhodnega cesarstva. Ime Bazilikata, s katerim so v\xc4\x8dasih nazivali pokrajino baje \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov bizantinske uprave (bazilikos je bil kraljevi name\xc5\xa1\xc4\x8denec), se je sedaj splo\xc5\xa1no uveljavilo. V naslednjih stoletjih je bila Bazilikata pozori\xc5\xa1\xc4\x8de ne\xc5\xa1tetih bojev in sporov med dinastijami, med vladarji in fevdalci, med fevdalci in ljudstvom. Kakor drugod po vsej ju\xc5\xbeni Italiji, so se tudi tukaj pojavili razbojniki, ki so napadali velike zemlji\xc5\xa1ke posestnike in oblast, ki jih je \xc5\xa1\xc4\x8ditila; med letoma 1860 in 1865 je razbojni\xc5\xa1tvo doseglo svoj vi\xc5\xa1ek vsled hudih \xc5\xa1pekulacij bogatih slojev na ra\xc4\x8dun ljudstva. Pod fa\xc5\xa1izmom se je de\xc5\xbeela spet imenovala Lukanija, a republi\xc5\xa1ka ustava je ponovno uvedla ime Bazilikata._NEWLINE_Leta 1980 je 23. novembra zadel pokrajino hud potres devete stopnje Mercalijeve lestvice oz. sedme stopnje Richterjeve lestvice. Povzro\xc4\x8dil je smrt 2.914 oseb in ogromno gmotno \xc5\xa1kodo.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBazilikata, tedaj najrevnej\xc5\xa1a in najmanj rodovitna de\xc5\xbeela v Italiji, ob zedinjenju dr\xc5\xbeave (1861) ni bila pripravljena na novo dav\xc4\x8dno politiko in na gospodarsko konkurenco severnih pokrajin. Razlastitev cerkvenih posesti, ki je drugod po Italiji bila podlaga za razvoj gospodarstva, je tukaj povzro\xc4\x8dila le porabo obstoje\xc4\x8dega kapitala za posest nerodovitnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xbee tako revno kmetijstvo je propadlo. Kmetje so postali nezaposleno prebivalstvo in veliko se jih je izselilo. Razni dr\xc5\xbeavni posegi za izbolj\xc5\xa1anje razmer v de\xc5\xbeeli, kot na primer zakon iz leta 1904, niso zalegli. V tridesetih letih preteklega stoletja so bile zgrajene vse va\xc5\xbenej\xc5\xa1e ceste in predvsem glavni vodovod, a kljub temu se je razmak s severom dr\xc5\xbeave ve\xc4\x8dal. \xc5\xa0ele povojna gospodarska politika Italije je pomagala Bazilikati._NEWLINE_Danes je v de\xc5\xbeeli razvito kmetijstvo (\xc5\xbeito, vinska trta, sadno drevje) in \xc5\xbeivinoreja (drobnica, pra\xc5\xa1i\xc4\x8di), a glavno bogastvo so le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da metana in nafte, ki so pripomogla tudi k nastanku raznih industrij. Vzporedno se je okrepila tudi tekstilna in \xc5\xbeivilska industrija. Osebni dohodek je trenutno najvi\xc5\xa1ji med de\xc5\xbeelami ju\xc5\xbene Italije.'