b'\n_START_ARTICLE_\nModifikacija lesa\n_START_PARAGRAPH_\nModifikacija lesa je najnovej\xc5\xa1i postopek, pri katerem \xc5\xbeelimo s pomo\xc4\x8djo okolju prijaznih metod za\xc5\xa1\xc4\x8dititi les. Pri postopku modifikacije lesa se lesni masi spremeni struktura osnovnih gradnikov ali polimerov (celuloza, hemiceluloza, lignin) v celi\xc4\x8dni steni. S spremembo strukture na mulekularnem nivoju spremenimo lastnosti lesa._NEWLINE_Prvi postopki termi\xc4\x8dne modifikacije lesa in modifikacije lesa z dolo\xc4\x8denimi reagenti so bili omenjeni \xc5\xbee leta 1930, estrenje lesa pa leta 1961 (Goldstein in sod., 1961).\n_START_SECTION_\nLastnosti modificiranega lesa\n_START_PARAGRAPH_\nS spremembo strukture na mulekularnem nivoju spremenimo lastnosti lesa. Zmanj\xc5\xa1a se zmo\xc5\xbenost vpijanja vlage, s tem pa posledi\xc4\x8dno tudi nabrekanje in kr\xc4\x8denje. Na ta na\xc4\x8din se zmanj\xc5\xa1a tudi mo\xc5\xbenost oku\xc5\xbebe z lesnimi glivami. Po drugi strani pa zaradi spremenjene kemi\xc4\x8dne zgradbe lesa, glive ali insekti modificiranega lesa ne prepoznajo ve\xc4\x8d kot vir hrane. Z modifikacijo lignina lahko pove\xc4\x8damo tudi odpornost lesa proti razgradnji z UV \xc5\xbearki. Pri termi\xc4\x8dno modificiranem lesu se poslab\xc5\xa1a mehanska lastnost lesa, predvsem upogibna trdnost in modul elasti\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nModifikacija z encimi\n_START_PARAGRAPH_\nModifikacija lesa z encimi je zaenkrat najmanj raziskano podro\xc4\x8dje. Uporaba le te omogo\xc4\x8da modifikacijo lesa \xc5\xbee pri sobnih pogojih. S pomo\xc4\x8djo encimov lahko spremenimo osnovno molekularno strukturo lesa. Encim lakaza na primer spremeni strukturo lignina in s pove\xc4\x8danjem reaktivnih mest ugodno vpliva na lastnosti pri vro\xc4\x8dem stiskanju lesnih vlaken in tako nastane nova molekulska struktura celi\xc4\x8dne stene.\n_START_SECTION_\nTermi\xc4\x8dna modifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nS segrevanjem lesa, pri temperaturi med 150 in 260\xc2\xa0\xc2\xb0C brez prisotnosti kisika spremenimo osnovno mulekularno strukturo lesa. Pri tem pride do delne depolimerizacije polimerov v celi\xc4\x8dni steni in do preoblikovanja polimerov. Les tako postane odpornej\xc5\xa1i in dimenzijsko stabilnej\xc5\xa1i, vendar je mehansko oslabljen. Prisotnost kisika med postopkom segrevanja lahko zelo po\xc5\xa1kuduje celulozo. S tem se zmanj\xc5\xa1ajo mehanske lastnosti lesa.'