b'\n_START_ARTICLE_\nLuciferjev u\xc4\x8dinek\n_START_SECTION_\nIzvor besede\n_START_PARAGRAPH_\nSama beseda \xc2\xbbLucifer\xc2\xab\xc2\xa0ima svoj koren v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, kjer \xc2\xbblux\xc2\xab\xc2\xa0pomeni lu\xc4\x8d, \xc2\xbbferre\xc2\xab\xc2\xa0pa prina\xc5\xa1ati. Dobesedno bi torej Lucifer pomenilo \xc2\xbbprina\xc5\xa1alec lu\xc4\x8di\xc2\xab. Velikokrat ima pomen \xc2\xbbsvetle danice\xc2\xab, \xc2\xbbjutranje zvezde\xc2\xab, in pomeni tudi planet, ki ga mi poznamo pod imenom Venera. Po kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem izro\xc4\x8dilu predstavlja Lucifer padlega angela, navadno v povezavi s Satanom, utele\xc5\xa1enje zlobe in nasprotnika Boga. Legenda pripoveduje, da je bil Lucifer pomemben nadangel v nebesih, ki ga je napuh privedel do upora proti Bogu. Ko je upor propadel, ga je  Bog skupaj s tretjino njegovih privr\xc5\xbeencev izgnal iz nebes.\n_START_SECTION_\nKaj je Luciferjev u\xc4\x8dinek?\n_START_PARAGRAPH_\nLuciferjev u\xc4\x8dinek pravzaprav pomeni, da dobri ljudje v dolo\xc4\x8denih pogojih lahko postanejo slabi. Povsem obi\xc4\x8dajni ljudje se spremenijo v zlobne zlo\xc4\x8dince, ki so pripravljeni zavestno \xc5\xa1kodovati drugim ljudem, jim zadajati bole\xc4\x8dino ali jih v skrajnih primerih celo ubiti. Gre pravzaprav za nekak\xc5\xa1no transformacijo iz dobrega v zlo. Tukaj torej podobnost s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim Luciferjem, ki je bil dober in je postal slab._NEWLINE_Pomemben aspekt pri tem je tudi to, da se ljudje ob svojem po\xc4\x8detju ne \xc4\x8dutijo odgovorne za svoja dejanja oz. jih po\xc4\x8dnejo z nekim izgovorom ali pod pretvezo._NEWLINE_Zimbardo je na konferenci razlo\xc5\xbeil Luciferjev u\xc4\x8dinek. Govoril je o tem, kako tanka je \xc4\x8drta med dobrim in zlim, ter kako lahko je to \xc4\x8drto prestopiti. Ljudje se damo z lahkoto zapeljati v zlo\xc4\x8dine, vendar lahko v nekaterih redkih primerih prestopimo \xc4\x8drto tudi v obratno smer (torej iz slabega v dobro). _NEWLINE_Luciferjev u\xc4\x8dinek se torej osredoto\xc4\x8da na negativnost, na negativnost v katero ljudje lahko zapademo in ne na negativne ljudi same po sebi. To nas vodi do psiholo\xc5\xa1ke definicije tega fenomena: zlo je podalj\xc5\xa1ek mo\xc4\x8di in to je klju\xc4\x8dno: mo\xc4\x8d. Pomeni, da \xc5\xbeelimo \xc5\xa1kodovati ljudem na psiholo\xc5\xa1ki in fizi\xc4\x8dni ravni, da jim \xc5\xbeelimo uni\xc4\x8diti moralni svet ali njihove ideje ter delovati proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu. _NEWLINE_Raziskave so se v za\xc4\x8detku posve\xc4\x8dale predvsem ljudem, ki naj bi bili zlobni, kasneje pa so se zavedli tudi samih situacij, ki \xc4\x8dloveka na nek na\xc4\x8din \xc2\xbbpripravijo\xc2\xab\xc2\xa0do tega  (Dolenc, 2007)\n_START_SECTION_\nPotek transformacije\n_START_PARAGRAPH_\nKako se torej zgodi transformacija domnevno dobrega \xc4\x8dloveka v zlega? _NEWLINE_1. Najprej se zmeraj osredoto\xc4\x8dimo na posameznika in njegove temelje delovanja. S tem se ukvarjajo vse socialnega znanosti, gre pa preprosto za to, da ugotovimo, ali je \xc4\x8dlovek \xc2\xbbnormalen\xc2\xab\xc2\xa0ali ne, torej ali je \xc2\xbbdober\xc2\xab._NEWLINE_2. Nato se osredoto\xc4\x8dimo na vse zunanje faktorje, ki na tega \xc4\x8dloveka delujejo._NEWLINE_3. Ugotovimo, da je mo\xc4\x8d v sistemu. Sistem ustvarja mo\xc4\x8d, ki determinira individualca na ekonomski, kulturni in socialni ravni. \xc4\x8ce torej ho\xc4\x8demo spremljati posameznika, moramo vedeti, kako sistem deluje nanj s svojo mo\xc4\x8djo._NEWLINE_Transformacija poteka torej po naslednjih korakih:_NEWLINE_1.brez posebnega razmi\xc5\xa1ljanja naredimo majhen korak_NEWLINE_2.dehumaniziramo ostale_NEWLINE_3.zagotovimo si anonimnost (nismo posamezniki)_NEWLINE_4.znebimo se osebne odgovornosti_NEWLINE_5.slepo ubogamo avtoriteto_NEWLINE_6.nekriti\xc4\x8dno sprejmemo skupinske norme_NEWLINE_7.pasivno toleriramo zlobna dejanja\n_START_SECTION_\nHerojstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se ve\xc4\x8dinoma govori o negativnih vidikih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja pa je potrebno izpostaviti tudi to kar je najbolj\xc5\xa1ega pri \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, to so posamezniki, ki se odmaknejo od pasivne mno\xc5\xbeice in storijo herojsko dejanje. Heroji so tradicionalno dojeti kot nadpovpre\xc4\x8dni ljudje, kot super agentje plemenitih dejanje. Pri tem Zimbardo lo\xc4\x8duje med tistimi redkimi, katerih \xc5\xbeivljenje se vrti okoli \xc5\xbertvovanja v dobro dru\xc5\xbebe in dobrobitja njihovih bli\xc5\xbenjih oz. kroni\xc4\x8dnimi heroji ter tistimi ljudmi, ki jih ki so motivirani k heroji\xc4\x8dnemu dejanju v dolo\xc4\x8deni situaciji ob dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu. Herojska dejanja so vedno posebna, heroji pa so navadni ljudje, obi\xc4\x8dajni dr\xc5\xbeavljani, ki so naredili to kar so pa\xc4\x8d morali narediti, ker jih je k dejanju motivirla ob\xc4\x8dutek dol\xc5\xbenosti. Po navadi re\xc4\x8dejo, da dejanje ni bilo ni\xc4\x8d posebnega, da so nardili le to kar bi storil vsak na njihovem mestu in kar bi vsak moral storiti. Ta fenomen je \xc2\xbbbanalnost heroizma\xc2\xab\xc2\xa0(Franco in Zimbardo, n.d.). _NEWLINE_Verjeti ho\xc4\x8demo, da obstaja nekaj v nekaterih ljudeh, kar jih usmerja k zlu, medtem ko pri drugih obstaja nekaj kar jih usmerja k dobremu. Vendar pa ni dokazov za dispozicijski pogled na dobro in zlo. Dokler ni dokazov za to je bolje, da se osredoto\xc4\x8dimo na situacijsko determiniranost dobrega in zla in posku\xc5\xa1amo razumet, kaj pri dolo\xc4\x8denih vedenjskih vzorcih prisili, da nekateri med nami postanejo akterji zla, drugi v prisotnosti zla pogledajo pro\xc4\x8d, medtem ko tretji delujejo herojsko v dobro tistim, ki se jim godi krivica. Nekatere situacije lahko pripeljejo dobre ljudi do tega da storijo neko zlo dejanje, te iste okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine pa lahko pripeljejo nekoga drugega, do herojskega dejanja. Razlikovati je potrebno med heroizmom, ki predstavlja fizi\xc4\x8dno nevarnost in heroizmom, ki predstavlja socialno nevarnost. Ljudje kot Nelson Mandela, Martin Luther King, Jr., in dr. Albert Schweitzer so se voljno prepustili dejanjem herojske socialne aktivnosti dan za dnem, ve\xc4\x8dino svojega odraslega \xc5\xbeivljenja. v tem smislu se fizi\xc4\x8dno tveganje smatra kot nevarnost, tveganje, ki vklju\xc4\x8duje socialni heroizem pa kot \xc5\xbertvovanje (Franco in Zimbardo, n.d.).'