b'\n_START_ARTICLE_\nZlati rez\n_START_SECTION_\nZlati rez pri Evklidu in Platonu\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi, danes nam znani zapisi o vpra\xc5\xa1anju zlatega reza, izvirajo iz obdobja matematika in geometra Evklida, ki je \xc5\xbeivel na prehodu iz tretjega v drugo stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V Egiptu in Gr\xc4\x8diji je Evklid vodil predavanja, ki jih je poslu\xc5\xa1al tudi Platon. Napisal je ve\xc4\x8d knjig o matematiki in geometriji, v katerih je obravnaval razmerja, kakor tudi kompleksne probleme kot sta\xc2\xa0\xc2\xbbkvadratna iracionalnost\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbstereometrija\xc2\xab. _NEWLINE_V dialogu Dr\xc5\xbeava Platon svojim sogovornikom razlo\xc5\xbei, da se nauk o povr\xc5\xa1ini imenuje geometrija. O vpra\xc5\xa1anju razmerij rapravlja v dialogu Timaj (Timaios), kjer opisuje tudi to, \xc4\x8demur danes re\xc4\x8demo \xc2\xbbzlati rez\xc2\xab. Pravi takole:_NEWLINE_\xc2\xbb...kajti, \xc4\x8de se izmed treh \xc5\xa1tevil, naj si bodo zmno\xc5\xbeki ali kvadrati, srednje do zadnjega vede kakor prvo do sredinskega, in enako zadnje do srednjega kakor srednje do prvega, sledi, da \xc4\x8de postavi\xc5\xa1 srednje na prvo in zadnje mesto ter zadnjega in prvega na sredino, ostane razmerje vedno enako; kadar pa ostajajo vedno v enakem medsebojnem razmerju, sestavljajo celoto. \xc4\x8ce bi bilo torej zemeljskemu telesu namenjeno postati gola povr\xc5\xa1ina, brez globine, bi zadostoval srednji \xc4\x8dlen za svojo zdru\xc5\xbeitev z drugima dvema...\xc2\xab_NEWLINE_V tem dialogu Platon obravnava vpra\xc5\xa1anje nastanka Zemlje.'