b'\n_START_ARTICLE_\nDelovno okolje\n_START_PARAGRAPH_\nDelovno okolje je okolje, v katerem posameznik opravlja svoje delovne aktivnosti. V njem pre\xc5\xbeivi povpre\xc4\x8dno po osem ur na dan, pet dni na teden. Vpliva na zadovoljstvo zaposlenih na delovnem mestu in z njihovo delovno uspe\xc5\xa1nostjo. Z raziskovanjem delovnega okolja se ukvarja veja psihologije, imenovana organizacijska psihologija.\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dno in psihi\xc4\x8dno delovno okolje\n_START_PARAGRAPH_\nDelovno okolje je razdeljeno na fizi\xc4\x8dno in psihi\xc4\x8dno delovno okolje. Fizi\xc4\x8dno delovno okolje je \xc5\xa1irok pojem, ki vklju\xc4\x8duje fizi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti prostora, zna\xc4\x8dilnosti dela samega, \xc5\xa1ir\xc5\xa1e organizacijske zna\xc4\x8dilnosti in vidike izven organizacije. Primeri dejavnikov fizi\xc4\x8dnega okolja so hrup, osvetlitev, ureditev prostorov. To okolje sprejemamo s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dutil, njegovi vidiki pa so razli\xc4\x8dno pomembni za psiholo\xc5\xa1ko okolje. To pa sestavljajo tiste zna\xc4\x8dilnosti delovnega okolja, ki so relevantne za vedenje zaposlenega, za njegove kognicije, vedenje in \xc4\x8dustva, torej za njegovo psiholo\xc5\xa1ko blagostanje._NEWLINE_Odnos med fizi\xc4\x8dnim in psihi\xc4\x8dnim okoljem pa ni popolnoma transparenten. Na psiholo\xc5\xa1ko blagostanje ne vplivajo fizi\xc4\x8dni dejavniki sami od sebe, temve\xc4\x8d vplivajo posameznikove interpretacije teh dejavnikov. Bolj je torej pomembno zaznavanje delovnih pogojev kot samo objektivo okolje. Pomembna pa je lahko tudi interakcija razli\xc4\x8dnih dejavnikov, tudi \xc4\x8de posamezne zna\xc4\x8dilnosti niso._NEWLINE_Fizi\xc4\x8dno okolje pa poleg omenjenega vpliva tudi na socialno interakcijo med zaposlenimi, pri \xc4\x8demer je pomembna predvsem razporeditev prostorov,  pa tudi na fizi\xc4\x8dno varnost, zagotavljanje zasebnosti in podobno.\n_START_SECTION_\nOkoljsko udobje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljsko udobje pomeni na\xc4\x8din, na katerega posamezniki nadzirajo svoje okolje, se nanj prilagajajo in z njim upravljajo, s \xc4\x8demer si \xc5\xbeelijo zagotoviti lastno blagostanje. Ta koncept predpostavlja, da je poleg zdravja in varnosti v delovnem okolju pomembna tudi podpora okolja. Pod okoljsko udobje spadajo fizi\xc4\x8dno, funkcionalno in psiholo\xc5\xa1ko udobje. Fizi\xc4\x8dno udobje se nana\xc5\xa1a na standarde in norme za oblikovanje okolja, ki je varno in zdravo za uporabnike, torej ne povzro\xc4\x8da poklicnih bolezni. Pri tem je pomembna svetloba, temperatura, dovolj zraka, nizka glasnost hrupa, toaletni prostori in podobno. Funkcionalno udobje pa povezuje fizi\xc4\x8dno udobje z delovnimi nalogami uporabnikov tega okolja. Za ta vidik okoljskega udobja so pomembne tiste zna\xc4\x8dilnosti delovnega okolja, ki podpirajo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno aktivnost, ki se v njem izvaja. Psiholo\xc5\xa1ko udobje pa se nana\xc5\xa1a na posedovanje, nadzorovanje in odgovornost za svoj teritorij. Pomemben je torej nadzor virov v okolju, socialni procesi in podobno. Ti trije vidiki okoljskega okolja pa niso med seboj neodvisni, temve\xc4\x8d se prepletajo in skupaj zagotavljajo potrebe, ki jih posameznik zadovoljuje v delovnem okolju. Minimalni standardi, ki jih delovno okolje mora imeti, torej varnost, \xc4\x8disto\xc4\x8da in dostop do delovnega okolja, se imenujejo bivanjski prag.\n_START_SECTION_\nStresorji\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri dejavniki v delovnem okolju zaposlenemu predstavljajo mo\xc5\xbenost fizi\xc4\x8dne ali psiholo\xc5\xa1ke ogro\xc5\xbeenosti. Tem dejavnikom re\xc4\x8demo stresorji in povzro\xc4\x8dajo stres na delovnem mestu. Posameznik se lahko stresorjem do neke mere prilagaja oziroma jih tolerira, torej se spoprijema s stresom, in na njegovo u\xc4\x8dinkovitost ne vplivajo. Vseeno pa lahko pa posamezniku pustijo posledice. Veliko stresa lahko na primer vpliva na izgorelost, ki pa zelo negativno vpliva na produktivnost posameznika._NEWLINE_Zato obstajajo razli\xc4\x8dne intervencije, ki zmanj\xc5\xa1ujejo stresorje na delovnem okolju. Delijo se na primarne, sekundarne in terciarne intervencije. V sklopu primarnih intervencij se spreminja in odstranjuje stresorje v delovnem okolju, oziroma se zmanj\xc5\xa1uje njihove posledice. Pogosto to pomeni preoblikovanje delovnih nalog in delovnega okolja. Delovni prostor lahko stres zmanj\xc5\xa1uje, \xc4\x8de je oblikovan tako, da ima zaposleni mo\xc5\xbenosti po\xc4\x8ditka, saj se tako la\xc5\xbeje soo\xc4\x8di s stresorji. Pozitivno lahko na primer vpliva \xc5\xbee lep razgled skozi okno, s pomo\xc4\x8djo katerega lahko zaposleni za nekaj \xc4\x8dasa pozabi na stresno okolje. Sekundarne intervencije spreminjajo odzive posameznikov na stresorje, terciarne pa se nana\xc5\xa1ajo na zdravljenje \xc5\xa1kodljivih posledic stresorjev.\n_START_SECTION_\nOsvetljenost\n_START_PARAGRAPH_\nDelovno mesto je lahko osvetljeno z naravno ali umetno svetlobo. \xc4\x8ceprav ni razlike v njuni kakovosti, je priporo\xc4\x8dljivo imeti na delovnem mestu naravno svetlobo, saj jo ima ve\xc4\x8dina zaposlenih raj\xc5\xa1i. Razlog za to je prepri\xc4\x8danje, da je tak\xc5\xa1na svetloba zanje bolj\xc5\xa1a, pozitivno pa vpliva tudi razgled skozi okno. Dobro je, so okna visoka, da svetloba se\xc5\xbee dlje v prostor, na steklu pa je dobro imeti za\xc5\xa1\xc4\x8dito proti ble\xc5\xa1\xc4\x8danju. \xc4\x8ce se obe svetlobi me\xc5\xa1ata, mora biti umetna svetloba barvno \xc4\x8dim bolj podobna naravni. Za desni\xc4\x8darje je primerno imeti vir svetlobe na levi strani, levi\xc4\x8darjem pa je ljub\xc5\xa1a svetloba z nasprotne strani. Svetloba vpliva na zdravje in blagostanje zaposlenih, neprimerna pa lahko povzro\xc4\x8di te\xc5\xbeave z vidom, glavobole, pa tudi delovne nesre\xc4\x8de. \xc4\x8ce svetloba v delovnem prostoru ni dovolj mo\xc4\x8dna, zaposleni s te\xc5\xbeavo lo\xc4\x8dijo med razli\xc4\x8dnimi detajli, zato je osvetljenost najbolj pomembna pri delu z majhnimi predmeti ali pri pomembnosti detajlov. Podobno se zgodi tudi ob majhnem svetlobnem kontrastu med predmetom in okolico. Starej\xc5\xa1i zasposleni pa za enako delo potrebujejo ve\xc4\x8d svetlobe kot mlaj\xc5\xa1i._NEWLINE_Uporaba ra\xc4\x8dunalnikov je spremenila zahteve svetlobe na delovnem mestu. Sedaj je posameznikom ljub\xc5\xa1a ni\xc5\xbeja stopnja osvetljenosti, \xc5\xa1e posebej si ne \xc5\xbeelijo velikega kontrasta med svetlobo zaslona in osvetljenostjo prostora. To namre\xc4\x8d povzro\xc4\x8di ble\xc5\xa1\xc4\x8danje zaslona, kar ote\xc5\xbei delo, povzro\xc4\x8da utrujenost o\xc4\x8di in glavobole.\n_START_SECTION_\nTemperatura in toplotno ugodje\n_START_PARAGRAPH_\nToplotno ugodje je odvisno od temperature zraka, ki mora biti primerna glede na opravljano delo, obla\xc4\x8dila zaposlenih, delovni \xc4\x8das, starost in zdravstveno stanje zaposlenih. Glede na standarde RS je primerna temperatura okolja, kjer se opravlja mentalno in la\xc5\xbeje fizi\xc4\x8dno delo med 23 in 26 \xc2\xb0C poleti in med 20 in 24 \xc2\xb0C pozimi. Visoke temperature zraka namre\xc4\x8d ote\xc5\xbeujejo opravljanje dela, predvsem fizi\xc4\x8dnega, nizke pa vplivajo na manj\xc5\xa1o uspe\xc5\xa1nost pri izvajanju dela, ki zahteva fine motori\xc4\x8dne spretnosti. Zni\xc5\xbeanje ali zvi\xc5\xa1anje telesne temperature, ki je posledica temperature zraka, pa pomeni dodaten stresor. Ljudje smo razli\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutljivi na spremembo temperature. Najbolj jo opazijo posamezniki s sede\xc4\x8dimi deli in \xc5\xbeenske, verjetno zato, ker nosijo lahkotnej\xc5\xa1a obla\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nZrak\n_START_PARAGRAPH_\nNa delovnem prostoru je pomembno, da je zrak sve\xc5\xbe, se dovolj giba in imajo prostori dovolj prezra\xc4\x8devanja. Vse to je pomembno, ker lahko kakovost zraka vpliva na zdravstveno stanje zaposlenih. To je \xc5\xa1e posebej verjetno v prisotnosti strojev in pisarni\xc5\xa1ke opreme, ki oddajajo toksi\xc4\x8dne emisije, spodbujajo pa tudi rast bakterij in glivic. Negativno vpliva tudi manj\xc5\xa1a onesna\xc5\xbeenost zraka, saj vpliva na glavobole, suhe o\xc4\x8di in grlo, utrujenost, ko\xc5\xbene izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje, razdra\xc5\xbeljivost \xe2\x80\xa6 Vse to pove\xc4\x8duje stres na delovnem mestu, ta pa ni\xc5\xbea u\xc4\x8dinkovitost. K izbolj\xc5\xa1anju zraka pripomorejo tudi rastline, ki pozitivno vplivajo tudi na po\xc4\x8dutje zaposlenih. Bolj\xc5\xa1a kakovost zraka vpliva na manj odsotnosti od slu\xc5\xbebe zaradi bolezni.\n_START_SECTION_\nHrup\n_START_PARAGRAPH_\nV delovnem okolju lahko hrup pomeni mnogo stvari, kot so zvoki drugih ljudi, mehanskih strojev, pisarni\xc5\xa1ke opreme, glasba in zvoki iz zunanjega okolja. Le redko je hrup tako glasen, da bi vplival na okvare sluha, vendar pa lahko negativno vpliva na u\xc4\x8dinkovitost zaposlenih in na zadovoljstvo z delom, posledni\xc4\x8dno pa na kakovost dela. Obstajajo pa razlike med posamezniki, saj isti hrup ne moti vseh enako. Hrup je \xc5\xa1kodljiv, \xc4\x8de dnevna izpostavljenost presega 85 dB ali ob zahtevnej\xc5\xa1em mentalnem delu 45 do 50 dB, vendar pa lahko tudi ti\xc5\xa1ji hrup vpliva na delo. Povezava med hrupom in kakovostjo dela ni enostavna, saj v\xc4\x8dasih hrup ne vpliva na kakovost, v\xc4\x8dasih pa jo celo izbolj\xc5\xa1a. Hrup najbolj vpliva na kompleksne miselne naloge. Poleg tega ote\xc5\xbei komunikacijo med sodelavci, kar je te\xc5\xbeavno, \xc4\x8de je komunikacija pomembna za delo._NEWLINE_\xc4\x8ceprav jo ve\xc4\x8dina posameznikov med delom rada poslu\xc5\xa1a, pa nekaterim tudi glasba pomeni hrup. Najraje jo poslu\xc5\xa1ajo mladi z monotonimi delovnimi nalogami. U\xc4\x8dinek glasbe je odvisen od razli\xc4\x8dnih dejavnikov \xe2\x80\x93 od zvrsti glasbe, dol\xc5\xbeine predvajanja glasbe, zna\xc4\x8dilnosti zaposlenih, dela dneva in od dela samega. Glasba mora slu\xc5\xbeiti za ozadje, biti mora tiha, njen tempo pa ne sme biti prepo\xc4\x8dasen ali prehiter.\n_START_SECTION_\nProstorska ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPri prostorski ureditvi gre za razdelitev, lokacijo, velikost in obliko delovnega okolja. Ti dejavniki so pomembni, ker vplivajo na ob\xc4\x8dutek varnosti, nadzora in zasebnosti zaposlenega, dobro pa je tudi, da je ureditev prostora ustrezna glede na naloge zaposlenega. Ustrezno delovno okolje pozitivno vpliva na delovno zadovoljstvo in uspe\xc5\xa1nost. Pomembno je tudi za komunikacijo na delovnem mestu in sodelovalno delo._NEWLINE_Na zadovoljstvo z delom vpliva dovolj velik delovno prostor, dovolj prostora za osebne predmete in delovne pripomo\xc4\x8dke, ergonomi\xc4\x8dnost pohi\xc5\xa1tva, ki lahko negativno vpliva na zdravje zaposlenih, in podobno. \xc5\xa0e posebej velikost prostora pa je povezana s statusom, saj velja za pomembnega sodelavca tisti, ki ima ve\xc4\x8dje delovne prostore.\n_START_SECTION_\nArhitekturne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSem spadajo stil opreme, meje prostora, barve in umetni\xc5\xa1ka dela. Vse to slu\xc5\xbei identifikaciji zaposlenih z organizacijo, pa tudi ka\xc5\xbeejo identiteto in status organizacije. Barve so na delovnem mestu pomembne iz ve\xc4\x8d razlogov, saj lahko lo\xc4\x8dujejo oddelke med seboj, ozna\xc4\x8dujejo pomembne predmete in pomagajo pri usmerjanju pri\xc5\xa1lekov, pa tudi zaposlenih._NEWLINE_Za posameznika so zelo pomembni osebni predmeti, saj omogo\xc4\x8dijo personalizacijo delovnega prostora in vna\xc5\xa1anje estetike vanj. Zaposleni za to uporabijo razli\xc4\x8dne predmete, kot so fotografije dru\xc5\xbeine in prijateljev, rastline, skodelice za \xc4\x8daj in kavo ter podobni predmeti, ki jim nekaj pomenijo. To pozitivno vpliva na zadovoljstvo in ob\xc4\x8dutek nadzora, ki pove\xc4\x8duje socialno mo\xc4\x8d, pa tudi na motivacijo za delo in u\xc4\x8dinkovitost.\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskovanja delovnega okolja\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave na podro\xc4\x8dju delovnega okolja so se za\xc4\x8dele okoli leta 1900, prve \xc5\xa1tudije so bile izvedene v Veliki Britaniji. Preiskovali so vpliv temperature in ventilacije na delovno u\xc4\x8dinkovitost in podobno. V teh \xc4\x8dasih so na delavce gledali podobno kot na stroje. Njihova filozofija je bila, da morajo biti razmere v delovnem okolju dobre, da se ti ne \xe2\x80\x98pokvarijo\xe2\x80\x99 in lahko dobro delajo. Zavedali so se torej le fizi\xc4\x8dnega okolja, zanemarjali pa dejstvo, da imajo zaposleni tudi potrebe, ki niso le fizi\xc4\x8dnega izvora._NEWLINE_To pa je spremenila Hawthornova \xc5\xa1tudija. Gre za \xc5\xa1tudijo, ki jo je leta 1924 izvedel Elton Mayo s sodelavci. Ugotavljala je vpliv kvalitete in kvantitete osvetlitve na u\xc4\x8dinkovitost dela v industriji. To je verjetno najbolj znana raziskava na podro\xc4\x8dju organizacijske psihologije, saj predstavlja preskok v organizacijski psihologiji. Spodbudila je namre\xc4\x8d \xc5\xa1tevilne psihologe, ki so se bolj poglobili v vpliv fizi\xc4\x8dnega okolja na delo. Poleg tega so se raziskovalci za\xc4\x8deli spra\xc5\xa1evati o vplivu odmorov, odnosov med sodelavci in klimo v delovnem prostoru na delovno u\xc4\x8dinkovitost. Raziskovalci so bili so tudi prvi, ki so preko intervjujev delavce povpra\xc5\xa1ali o njihovem zadovoljstvu na delu. Izpostavila pa je zanimiv odziv zaposlenih na opazovanje njihovega dela, ki so ga poimenovali u\xc4\x8dinek Hawthorne._NEWLINE_Skozi leta se zahteve o delovnih pogojih spreminjajo, in sicer na podlagi raziskav, pa tudi zaradi \xc5\xa1tevilnih novih pripomo\xc4\x8dkov, ki jih v\xc4\x8dasih niso uporabljali. Najve\xc4\x8dja sprememba na podro\xc4\x8dju fizi\xc4\x8dnega okolja je bil seveda ra\xc4\x8dunalnik. V delovnem okolju se je njegova uporaba hitro raz\xc5\xa1irila in privedla do novih zahtev, pa tudi do novih raziskav, ki so se \xc5\xa1e posebej osredoto\xc4\x8dale na osvetljenost prostora pri delu z ra\xc4\x8dunalnikom. Spremembo v raziskavah gre opaziti tudi pri premiku od raziskovanja pogojev v tovarnah, ki je prevladovalo na za\xc4\x8detku, k raziskovanju pisarn._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu raziskovalce poleg fizi\xc4\x8dnega delovnega prostora vedno bolj zanima tudi virtualni prostor. Zaposleni v njem pre\xc5\xbeivijo vedno ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, zato so pri delu postali pomembni tudi dejavniki, ki vplivajo na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din dela. Virtualno delovno okolje je \xc5\xa1e posebej pomembno, ker je zaposlenemu dostopno ves \xc4\x8das, tudi takrat, ko ni v svojem fizi\xc4\x8dnem delovnem okolju.'