b"\n_START_ARTICLE_\nMad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nMorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo morfolo\xc5\xa1ki tipologiji je mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina aglutinacijski jezik, kar pomeni, da je v nasprotju z izolativnimi (ena beseda = en morfem) in inflektivnimi jeziki (ena beseda = en ali ve\xc4\x8d morfemov z dru\xc5\xbeljivostnimi omejitvami) ena beseda lahko sestavljena iz velikega \xc5\xa1tevila morfemov, ki imajo med seboj malo dru\xc5\xbeljivostnih omejitev. Zato se okoli korenskega morfema lahko nabere velik skupek pripon, predpon, medpon in kon\xc4\x8dnic, iz \xc4\x8desar lahko zrastejo izjemno dolge besede, npr. megszents\xc3\xa9gtelen\xc3\xadthetetlens\xc3\xa9gesked\xc3\xa9seitek\xc3\xa9rt.\n_START_SECTION_\nPridevnik\n_START_PARAGRAPH_\nPridevniki stojijo pred samostalnikom (a piros alma 'rde\xc4\x8de jabolko') in se tristopenjsko stopnjujejo (piros, pirosabb, legpirosabb). Ko se samostalnik pregiba zaradi sklona ali mno\xc5\xbeine, pridevnik ostane nespremenjen (a piros alm\xc3\xa1k 'rde\xc4\x8da jabolka'), razen ko je samostalnik rabljen kot osebek stavka (pridevnik pa kot predikat) \xe2\x80\x93 takrat se pregibata oba (az alm\xc3\xa1k pirosak 'Jabolka so rde\xc4\x8da.'). Pridevnik se sklanja samo takrat, ko se pojavi samostojno (Melyik alm\xc3\xa1t k\xc3\xa9red? A pirosat. 'Katero jabolko \xc5\xbeeli\xc5\xa1? Rde\xc4\x8de.').\n_START_SECTION_\nPredlog\n_START_PARAGRAPH_\nPredlogi so izra\xc5\xbeeni z mestni\xc5\xa1kimi kon\xc4\x8dnicami na samostalniku (az asztalon 'na mizi' ), mellett 'zraven', f\xc3\xb6l\xc3\xb6tt 'nad', allat 'pod', k\xc3\xb6z\xc3\xb6tt 'med' pa so postpozicije (az asztal allat 'pod mizo'). Predlogi skupaj s svojilnimi kon\xc4\x8dnicami tvorijo tudi navezne oblike za vse osebe in \xc5\xa1tevila (npr. 1. os. ed. bennem 'v meni', allatam 'pod mano').\n_START_SECTION_\nSkladnja\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri jezikoslovci pravijo, da je tipolo\xc5\xa1ko mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina SVO jezik (s stav\xc4\x8dno razporeditvijo osebek\xe2\x80\x93glagol\xe2\x80\x93predmet), drugi trdijo, da ima ve\xc4\x8d zna\xc4\x8dilnosti SOV jezika (osebek\xe2\x80\x93predmet\xe2\x80\x93glagol), kot so postpozicije, prilastek pred samostalnikom itd.  Tako lahko najdemo obe stavi: (S)L\xc3\xa1ci (V)l\xc3\xa1t (O)egy alm\xc3\xa1t. 'L\xc3\xa1ci vidi jabolko.': (S)L\xc3\xa1ci (O)kenyeret (V)szel. 'L\xc3\xa1ci re\xc5\xbee kruh.' Mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina ima torej prost besedni red \xe2\x80\x93 odvisen je od izbranega fokusa oz. od tega, kar se \xc5\xbeeli poudariti: L\xc3\xa1ci l\xc3\xa1t egy alm\xc3\xa1t. 'L\xc3\xa1ci (in nih\xc4\x8de drug) vidi jabolko.' L\xc3\xa1ci egy alm\xc3\xa1t l\xc3\xa1t. 'L\xc3\xa1ci vidi jabolko (in ni\xc4\x8desar drugega).' _NEWLINE_V nasprotju z jeziki z obvezno izra\xc5\xbeenim osebkom, npr. ang. I work., je (kot v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini) osebek lahko neizra\xc5\xbeen oz. razpoznaven iz glagola: Dolgozom. 'Delam.'."