b'\n_START_ARTICLE_\nDamastion\n_START_PARAGRAPH_\nDamastion (gr\xc5\xa1ko: \xce\x94\xce\xb1\xce\xbc\xce\xac\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd [Dam\xc3\xa1stion]), anti\xc4\x8dno dardansko mesto na osrednjem Balkanu. Mesto je stalo na eni od ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih lokacij v Srbiji, Makedoniji ali Albaniji, njegov natan\xc4\x8den polo\xc5\xbeaj pa \xc5\xa1e vedno ni z gotovostjo dolo\xc4\x8den. Bilo je mejno mesto med Ilirijo in Peonijo, verjetno bolj na strani slednje. O njem je pisal samo Strabon, ki pravi, da je stalo na podro\xc4\x8dju Ohrida in imelo rudnike srebra. Natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega polo\xc5\xbeaja mesta ni opisal.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nDamastion je iz svojega srebra koval kovance z Apolonovo podobo na prednji strani in trino\xc5\xbenikom in napisom \xce\x94\xce\x91\xce\x9c\xce\x91\xce\xa3\xce\xa4\xce\x99\xce\x9d\xce\xa9\xce\x9d (DAMASTINON) na zadnji. Kovance so odkrili na ve\xc4\x8d mestih na Balkanu, najve\xc4\x8d v ju\xc5\xbeni Srbiji, vzhodni Makedoniji, zahodni Bolgariji, v Skadru v Albaniji in celo v Romuniji, Trstu in na Krfu. Kovanci so iz 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina poskusov, da bi dolo\xc4\x8dili natan\xc4\x8dno lokacijo mesta, je temeljila ravno na \xc5\xa1tudiji kovancev in njihovi porazdelitvi. Eden od poznavalcev, dr. Imhoof-Blumer, si prizadeva odkriti sodobne izpeljanke imena in domneva, da bi Damastion lahko bil v vasi Damesi v Albaniji. Obstajajo tudi \xc5\xa1tevilne druge hipoteze, na primer da je stal blizu Resena v jugozahodni Makedoniji (anti\xc4\x8dni Peoniji)._NEWLINE_Po trditvah dr. Petra Popovi\xc4\x87a iz Beograda je zelo verjetna lokacija mesta nedavno odkrito arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Kale-Kr\xc5\xa1evica jugovzhodno od Vranja v ju\xc5\xbeni Srbiji, kjer so odkrili temelje anti\xc4\x8dnega gr\xc5\xa1kega mesta iz 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci mesta, ki so se imenovali Damastini in niso bili posebno ilirsko pleme, so bili v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. podlo\xc5\xbeniki kralja Bardilisa. Leta 431 pr. n. \xc5\xa1t. so mesto kolonizirali Grki z otoka Egine. Njihovi kovanci so kro\xc5\xbeili po sedanjem Kosovu in Pomoravju, pa tudi dlje proti zahodu in do ju\xc5\xbene obale Jadranskega morja. Po porazu dardanskega kralja Bardilisa je mesto zasedel Filip II. Makedonski.'