b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdivalstvo in rastlinstvo \xc4\x8cila\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8cilu \xc5\xbeivijo raznovrstne \xc5\xbeivalske in rastlinske vrste, kar pripisujejo ozki in dolgi obliki dr\xc5\xbeave, ki zajema \xc5\xa1irok spekter zemljepisne \xc5\xa1irine in tudi nadmorske vi\xc5\xa1ine; od vetrovne pacifi\xc5\xa1ke obale na Andov na zahodu in sub-Antarktike ter visokih gora Andov na vzhodu. Obstaja veliko razli\xc4\x8dnih ekosistemov._NEWLINE_\xc4\x8cile, ki se pogosto imenuje \xc2\xbbhrbtenica Ju\xc5\xbene Amerike\xc2\xab, ima 100 zavarovanih obmo\xc4\x8dij, ki pokrivajo skupno povr\xc5\xa1ino 14,5 milijona hektarov (20% dr\xc5\xbeave) v 36 narodnih parkih, 49 narodnih rezervatih in 15 narodnih spomenikov. V ju\xc5\xbenem delu \xc4\x8cila je 50 odstotkov rastlin (del zmernega de\xc5\xbeevnega gozda, imenovanega valdivski gozdovi) endemi\xc4\x8dnih, kar je edinstvena zna\xc4\x8dilnost na svetu. Lapageria rosea (\xc4\x8dilski zvon\xc4\x8dek) je narodna ro\xc5\xbea, andski kondor (Vultur gryphus) je narodna ptica in taruca ali ju\xc5\xbenoandski huemul (jelen) (Hippocamelus bisulcus) je narodna \xc5\xbeival \xc4\x8cila. Pravno so divje \xc5\xbeivali v \xc4\x8cilu res nullius. .\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nIz vidika divjih \xc5\xbeivali in rastlin se \xc4\x8cile v Ju\xc5\xbeni Ameriki razteza v smeri sever-jug in se imenuje hrbtenica Ju\xc5\xbene Amerike ter ima kopenske meje z Argentino in Perujem ter 6355 metrov dolgo obalno linijo ob ju\xc5\xbenem Tihem oceanu. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Atacama je najbolj su\xc5\xa1na pu\xc5\xa1\xc4\x8dava na svetu. Tukaj le\xc5\xbei Ojos del Salado, kratersko jezero, ki je najvi\xc5\xa1je jezero na svetu (na 6.390 metrov).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV severnem \xc4\x8cilu je groba pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Atacama s tipi\xc4\x8dnimi pu\xc5\xa1\xc4\x8davskimi rastlinami, kot so kaktusi. V srednjem delu dr\xc5\xbeave je zmerno mediteransko podnebje, na jugu pa so hladne in vla\xc5\xbene gorske regije ter \xc5\xa1tevilni otoki.\n_START_SECTION_\nVzpostavitev zakonov\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zakon, ki obravnava lov in uporabo divjih \xc5\xbeivali, je vseboval civilni zakonik iz leta 1888. \xc4\x8cile je v skladu z zakoni o varstvu narave ohranil skoraj 20% svojega kopenskega obmo\xc4\x8dja, prav tako je pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito 3,19% morske jurisdikcije. Prvi narodni park je bil ustanovljen leta 1925 po prej\xc5\xa1njem zavarovanem obmo\xc4\x8dju, ustanovljenem leta 1907. Vendar je Ley de Bosques (1931) dovolil ustanovitev NP, rezervatov in naravnih spomenikov. Od takrat je bilo v ohranjanje in za\xc5\xa1\xc4\x8dito biotske raznovrstnosti vklju\xc4\x8denih ve\xc4\x8d agencij, tako vladnih (na centralni in regionalni ravni) kot tudi zasebnih agencij. Do leta 1984 so bili ukrepi varovanja in upravljanja zavarovanih obmo\xc4\x8dij pri slu\xc5\xbebi za kmetijstvo in \xc5\xbeivino (SAG) kot vladnim organom. Od leta 1970 je bila \xc4\x8cilska gozdarska slu\xc5\xbeba (CONAF) odgovorna za oblikovanje in upravljanje zavarovanih obmo\xc4\x8dij. Ustanovljen je bil centraliziran sistem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito biotske raznovrstnosti \xc4\x8cila leta 1984 z zakonskim odlokom 18.362, ki je dolo\xc4\x8dil, da so zavarovana obmo\xc4\x8dja \xc2\xbbkontinuiteta evolucijskih procesov, migracij \xc5\xbeivali, vzorcev genetskega pretoka in ureditve okolja\xc2\xab. V skladu s to uredbo je bil ustanovljen nacionalni javni sistem z naslovom Sistema Nacional deAreas Silvestres Protegidas (SNASPE) in zadol\xc5\xbeen za vzpostavitev parkov in rezervatov po dolo\xc4\x8denih smernicah za upravljanje in ohranjanje. SNASPE je sledil smernicam IUCN za vzpostavitev zavarovanih obmo\xc4\x8dij v \xc5\xa1tirih kategorijah. Dopolnitev ukrepov SNAPE so pobude zasebnih agencij za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dolo\xc4\x8denih obmo\xc4\x8dij. Obe akciji sta usmerjeni v ekoturizem. Ker je biotska raznovrstnost zunaj meja zavarovanih obmo\xc4\x8dij enako pomembna, so bili predlagani predlogi za spodbujanje te dejavnosti. _NEWLINE_Zakoni, ki urejajo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, veljajo od leta 1888 in so bili izbolj\xc5\xa1ani \xc5\xbee od 1990-ih, z najnovej\xc5\xa1imi in stro\xc5\xbejimi predpisi iz leta 1993. To je povzro\xc4\x8dilo skoraj popolno kontrolo nad lovom in komercializacijo vreten\xc4\x8darjev, razen izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja vrst ptic, dveh jelenov (vnesenih), \xc5\xa1kodljivih vreten\xc4\x8darjev ter induktivnih lagomorfnih vrst polskega zajca (Lepus timidus) in divjega kunca (Oryctolagus cuniculus). _NEWLINE_Medtem ko so zakoni zagotavljali za\xc5\xa1\xc4\x8dito plazilcev in dvo\xc5\xbeivk, se \xc5\xbeivali s krznom in divje vrste ptic in sesalcev izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo na razumni ravni. Vendar \xc4\x8dezmejni nezakonit promet \xc5\xa1e vedno obstaja, \xc4\x8cile pa deluje kot kanal za nezakonito trgovanje z \xc5\xbeivalmi iz drugih dr\xc5\xbeav Ju\xc5\xbene Amerike, pri \xc4\x8demer je kazenski pregon v zvezi s tem nezadosten.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo dr\xc5\xbeave je sestavljeno iz \xc2\xbb56 redov, 181 dru\xc5\xbein, 837 rodov in pribli\xc5\xbeno 4295 vrst\xc2\xab\xc2\xa0z velikimi \xc5\xa1tevilkami glede rodov in vrst iz dru\xc5\xbein Asteraceae, Poaceae, Fabaceae in Solanaceae. De\xc5\xbeela je razdeljena na zemljepisne \xc5\xa1irine, ki narekujejo vegetacijo dr\xc5\xbeave; talni pogoji zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in podnebni pogoji so klju\xc4\x8dni dejavniki v zvezi s tem. V severni pu\xc5\xa1\xc4\x8davski regiji (pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Atacama, najbolj suho mesto na Zemlji), ki je pe\xc5\xa1\xc4\x8dena, sploh ni padavin, vendar \xc5\xa1e vedno ohranja ne samo vegetacijo, ampak tudi \xc5\xbeivalstvo; obalna megla, ki se giblje navzgor, to omogo\xc4\x8da. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davska vegetacija je sestavljena iz trnovih akacij, razli\xc4\x8dnih kaktusov ter grmovja in navadna robida. Na visoki planoti severnega \xc4\x8cila so obi\xc4\x8dajne vrste rastlin cveto\xc4\x8da kobulnica jareta (Azorella compacta) in razli\xc4\x8dne trave (na primer jarava ichu). Za polsuho regijo osrednjega \xc4\x8cila so pomembne rastline kaktusi, espino in Prosopis cineraria ter grmi\xc4\x8devje adesmia. V vla\xc5\xbeni in zmerni regiji osrednjega \xc4\x8cila je vegetacija dolo\xc4\x8dena z izrazom matorral, in sestoji iz goste rasti dreves s trdim lesom, grmovja, kaktusov in zelene trave; vendar vegetacija tanj\xc5\xa1a zaradi mo\xc4\x8dnega antropogenega tlaka na kopnem. Ju\xc5\xbeno od reke Biob\xc3\xado, so obi\xc4\x8dajne vrste vegetacije me\xc5\xa1ani listavci in zimzelena drevesa; znane vrste so rauli (Lophozonia alpina), ju\xc5\xbena cedra, ju\xc5\xbena bukev (Nothofagus), ulmo (zimzeleni grm) in navadni lovor. Rastlinski tipi na zahodnih pobo\xc4\x8djih Andov so sestavljeni iz gozdov \xc4\x8dilska aravkarija (Araucaria araucana). Jezersko okro\xc5\xbeje \xc4\x8cila ima goste de\xc5\xbeevne gozdove razli\xc4\x8dnih vrst lesa. Na jugu prevladujo\xc4\x8da vegetacija obsega antarkti\xc4\x8dno bukev (Nothofagus antarctica), \xc4\x8dilsko cedro (Austrocedrus chilensis) in velikanska fitzroya cupressoides (to drevo v ju\xc5\xbenem \xc4\x8cilu je staro 3000 let in je \xc2\xbbdrugi najve\xc4\x8dji \xc5\xbeivi organizem na svetu\xc2\xab ). V \xc4\x8dilski Patagoniji in na oto\xc4\x8dju Ognjena zemlja (Isla Grande de Tierra del Fuego) so zaradi vremenskih razmer zabele\xc5\xbeene samo nizke ju\xc5\xbene bukve in trda trava._NEWLINE_Od cvetli\xc4\x8dne vegetacije je v \xc4\x8cilu nedotaknjena cvetli\xc4\x8dna vegetacija subantarkti\xc4\x8dnih gozdov (vklju\xc4\x8dno z listopadnimi lenga gozdovi (Nothofagus pumilio), \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8di, andskimi travniki) v Tierra del Fuego, v vzhodnem delu \xc4\x8cile in zahodnem delu v Argentini, ki je del nacionalnega parka Bernardo O'Higgins, ki je najve\xc4\x8dje zavarovano obmo\xc4\x8dje v Ju\xc5\xbeni Ameriki.  V ju\xc5\xbenem delu \xc4\x8cila je 50 odstotkov flore (del zmernega de\xc5\xbeevnega gozda, imenovanega valdivski gozdovi) endemi\xc4\x8dno, edinstveno na svetu._NEWLINE_Lapageria rosea (\xc4\x8dilski zvon\xc4\x8dnik), twining plezalec, ki velja za eno najlep\xc5\xa1ih cveto\xc4\x8dih vinskih trt na svetu, je nacionalni cvet \xc4\x8cila.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na zemljepisno lego na mogo\xc4\x8dnih visokih Andih na vzhodni meji in v su\xc5\xa1nih pu\xc5\xa1\xc4\x8davah na severu, ki prepre\xc4\x8dujejo gibanje iz sosednjih dr\xc5\xbeav, so kopenske vrste sesalcev v \xc4\x8cilu omejene na 103, od skupnega \xc5\xa1tevila sesalcev pribli\xc5\xbeno 148. Kopenski sesalci so ve\xc4\x8dinoma no\xc4\x8dni in se izogibajo stiku s \xc4\x8dlovekom. Narodni parki, ki zagotavljajo za\xc5\xa1\xc4\x8dito sesalcem, so najverjetnej\xc5\xa1a mesta, na katerih je mogo\xc4\x8de videti te \xc5\xbeivali. Obstaja 18 endemi\xc4\x8dnih vrst sesalcev. Morske sesalce (kot so kiti, vidre, morski levi, delfini) in ptice so vidne vzdol\xc5\xbe dolge obale Tihega oceana na zahodu dr\xc5\xbeave. Od ve\xc4\x8d kot 600 vreten\xc4\x8darjev v dr\xc5\xbeavi sta le dva ducata eksoti\xc4\x8dna.  Pomembne vrste sesalcev so gvanaki, divji minki, pasavci (mali pasavec - Zaedyus pichiy), andska lisica (Lycalopex culpaeus) in kalpe\xc5\xa1ka lisica (Pseudalopex culpaeus), divji kunci (Oryctolagus cuniculus) in oposumi. Vrste, o katerih poro\xc4\x8dajo v ju\xc5\xbenem \xc4\x8cilu, so pud\xc3\xbaji (Pudu puda - najmanj\xc5\xa1i jelen na svetu) in oposumu podoben monito del monte (Dromiciops gliroides), ki je \xc5\xbeivi fosil. Patagonska puma, imenovana tudi planinski lev ali kugar v Severni Ameriki, \xc5\xbeivi po celotnem \xc4\x8cilu, k njeni populaciji (neko\xc4\x8d so ga lovili brez zadr\xc5\xbekov) pomaga za\xc5\xa1\xc4\x8dita, ki jo zagotavlja vlada. _NEWLINE_Domorodna morska sesalca sta morski slon (Mirounga angustirostris), morski lev (Otaria flavescens) in patagonijski morski lev (Otaria byronia). Poro\xc4\x8dajo tudi o sinjih kitih (v zalivu Corcovado) (najve\xc4\x8dji sesalec na svetu), kitu grbavcu (Megaptera novaeangliae), rudolfijevem kitu (Balaenoptera borealis) in kitu glava\xc4\x8du, morskih vidrah (Enhydra lutris) in delfinih.\n_START_SECTION_\nPtice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilska narodna ptica je andski kondor (Vultur gryphus). \xc5\xa0tevilo vrst ptic v \xc4\x8cilu, o kateri poro\xc4\x8da BirdLife International iz leta 2012 je 530, vklju\xc4\x8dno s 14 endemi\xc4\x8dnimi vrstami (dve gnezdijo v \xc4\x8cilu), 37 vrstami, ki so globalno ogro\xc5\xbeene in 7 uvedenih vrst .\n_START_SECTION_\nMehku\xc5\xbeci\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8cilu najdemo \xc5\xa1tevilne vrste nemorskih mehku\xc5\xbecev. Avtohtoni pol\xc5\xbei Orthalicidae obsegajo 29 vrst rodu Bostryx in 12 vrst rodu Plectostylus chilensis.\n_START_SECTION_\nMorski mehku\xc5\xbeci\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cile morski mehku\xc5\xbeci obsegajo 1070 vrst, vklju\xc4\x8dno s pol\xc5\xbei, kot so latvice, morski pol\xc5\xbei; \xc5\xa1koljke, kot so Spisula solidissima, ostrige, klapavice in pokrova\xc4\x8de in glavono\xc5\xbeci, kot so hobotnice, lignji in sipe.\n_START_SECTION_\nGro\xc5\xbenje\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko je razlogov za odmiranje flore in favne v \xc4\x8cilu. Ti se na splo\xc5\xa1no nana\xc5\xa1ajo na poseganje v zemljo zaradi kmetijstva in rudarstva (splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjeno kr\xc4\x8denje gozdov), lov na zabavo, hrano in trgovino z \xc5\xbeivalmi ter napad drugih \xc5\xbeivali in ptic. Skoraj 33% vrst sesalcev se spopada z gro\xc5\xbenjo izumrtja. _NEWLINE_Na morskem obmo\xc4\x8dju predstavljajo gro\xc5\xbenje industrijski ribolov (gojenje lososov in \xc5\xa1koljk) in ribogojstvo, zlasti v zalivu Corcovado, intenzivno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje morskih virov z velikim ladjami z vle\xc4\x8dnimi mre\xc5\xbeami in s tem povezanim ribolovom.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilski organi so z mednarodno pomo\xc4\x8djo dosegli napredek pri re\xc5\xa1evanju te\xc5\xbeav zaradi prenaseljenosti dolo\xc4\x8denih obmo\xc4\x8dij ali gospodarskega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja, vendar bo \xc5\xa1e treba storiti veliko, kar bo zahtevalo nadaljnjo mednarodno pomo\xc4\x8d. _NEWLINE_Ohranjanje prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali se dose\xc5\xbee z zavarovanimi obmo\xc4\x8dji, ki jih vzpostavita in upravljata tako vladna organizacija, kot sta SNAPPE in njen izvajalec, CONAF, pa tudi zasebne pobude. Komercialno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje je pod nadzorom Konvencije o mednarodni trgovini z ogro\xc5\xbeenimi vrstami (CITES) pri IUCN, katere podpisnik je \xc4\x8cile in Priloga II k CITES-u vsebuje seznam ogro\xc5\xbeenih vrst. Mednarodna pomo\xc4\x8d je bogato prispevala k tej dejavnosti._NEWLINE_\xc4\x8cile kot del ohranjanja prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst podpira mednarodne sporazume / protokole / konvencije / zakone, kot so: Antarkti\xc4\x8dno-okoljski protokol (Protocol on Environmental Protection to the Antarctic Treaty), Antarkti\xc4\x8dno-morski viri, Antarkti\xc4\x8dni tjulnji, Pogodba o Antarktiki, biotska raznovrstnost, podnebne spremembe (United Nations Framework Convention on Climate Change), Kjotski protokol, dezertifikacija, ogro\xc5\xbeene vrste, okoljske spremembe (Environmental Modification Convention), nevarni odpadki, pomorsko pravo, za\xc5\xa1\xc4\x8dita morskega trga, za\xc5\xa1\xc4\x8dita ozonskega pla\xc5\xa1\xc4\x8da (Montreal Protocol), Mednarodna konvencija o prepre\xc4\x8devanju onesna\xc5\xbeenja morja z ladij (MARPOL 73/78 ), mokri\xc5\xa1\xc4\x8da (Ramsarska konvencija) in kitolov (International Convention for the Regulation of Whaling (ICRW))."