b'\n_START_ARTICLE_\nSigmund Freud\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki njegove kariere\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1882 je Freud za\xc4\x8del svojo zdravni\xc5\xa1ko kariero v dunajski bolni\xc5\xa1nici. Njegovo raziskovalno delo o mo\xc5\xbeganski anatomiji je leta 1884 privedlo do objave raziskovalne naloge o u\xc4\x8dinku kokaina, ki je bila osnova za njegovo prvo knjigo z naslovom \xc5\xa0tudija, objavljena leta 1891. Ve\xc4\x8d let je Freud delal v razli\xc4\x8dnih oddelkih bolni\xc5\xa1nice. Veliko svojega \xc4\x8dasa je pre\xc5\xbeivel v psihiatri\xc4\x8dni kliniki Theodorja Meynerta, kar je privedlo do njegovega pove\xc4\x8danega zanimanja za klini\xc4\x8dno delo. Zaradi njegovih obse\xc5\xbenih raziskav so ga leta 1885 imenovali za univerzitetnega predavatelja nevropatologije._NEWLINE_Leta 1886 je Freud prenehal z bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dnim delom in za\xc4\x8del z zasebno prakso, kjer se je osredoto\xc4\x8dil na " \xc5\xbeiv\xc4\x8dne motnje ". Freud je zelo ob\xc4\x8dudoval svojega mentorja za filozofijo Brentana, (ki je bil znan po svojih teorijah percepcije in introspekcije) kot tudi Theodorja Lippsa (ki je bil eden izmed glavnih sodobnih teoretikov konceptov nezavednega in empatije). Freud je kot \xc5\xa1tudent rad prebiral Friedricha Nietzscheja. Ko je leta 1900 Nietzsche umrl, je Freud kupil njegova dela in jih za\xc4\x8del prou\xc4\x8devati. Njegovo zanimanje za filozofijo se je nato zmanj\xc5\xa1alo, saj se je odlo\xc4\x8dil za kariero iz nevropatologije in psihiatrije. _NEWLINE_Pomemben vpliv pri oblikovanju njegove intelektualne in moralne identitete so imele tudi njegove judovske korenine, saj naj bi le-te vplivale na vsebino psihoanaliti\xc4\x8dnih idej, zlasti idej v zvezi z racionalisti\xc4\x8dnimi vrednotam, za katere se je zavzemal. Leta 1930 je v Frankfurtu prejel Goethejevo nagrado za delo na podro\xc4\x8dju psihologije.\n_START_SECTION_\nTeorija nezavednega\n_START_PARAGRAPH_\nFreud je na podro\xc4\x8dju du\xc5\xa1evnosti uporabil deterministi\xc4\x8dna na\xc4\x8dela sistemati\xc4\x8dno na podro\xc4\x8dju du\xc5\xa1evnosti in ugotovil, da je \xc5\xa1irok spekter \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja lahko pojasniti samo v smislu miselnih procesov ali stanj, ki jih dolo\xc4\x8dajo. Tako je namesto zdravljenja obna\xc5\xa1anja nevrotika kot vzro\xc4\x8dno-nerazlo\xc5\xbeljivo, ki je bil prevladujo\xc4\x8di problem stoletja, Freud vztrajal, nasprotno, da ga obravnavajo kot osebo s posebnim vedenjskim vzorcem, za katere je smiselno poiskati razlago du\xc5\xa1evnega stanja posameznika. Zato je pomen, ki ga pripisuje spodrsljajih jezika ali peresa, obsesivno vedenje in sanje dolo\xc4\x8dil s skritimi vzroki v podzavesti osebe. To ka\xc5\xbee, da je svoboda volje, ki je, \xc4\x8de ne v celoti iluzija, vsekakor bolj strogo omejena kot splo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, da smo vsaki\xc4\x8d, ko naredimo izbiro vodeni s skritimi miselnimi procesi, ki se jih ne zavedamo in nad katerimi nimamo nadzora.\n_START_SECTION_\nRazvoj psihoanalize\n_START_PARAGRAPH_\nV oktobru 1885 je Freud \xc5\xa1el v Pariz k svetovno znanemu nevrologu Jean-Martinu Charcotu, ki je opravljal znanstvene raziskave s hipnozo. Charcot se je posve\xc4\x8dal \xc5\xa1tudiju histerije in bil dovzeten za hipnozo, ki jo je pogosto pokazal z bolniki na odru pred ob\xc4\x8dinstvom._NEWLINE_Leta 1886 je tudi Freud za\xc4\x8del z zdravljenjem s pomo\xc4\x8djo hipnoze. Omenjen na\xc4\x8din zdravljenja je uporabil pri prijatelju Josefu Breueru, vendar se je le-ta razlikoval od francoskih metod, ki jih je opazil pri Charcotu. Velik korak pri razvoju psihoanalize je bil primer pri pacientki, znana kot "Anna O". Pacientki je bilo naro\xc4\x8deno, naj govori o svojih simptomih, medtem ko je bila ona pod hipnozo. Tako naj bi Freud izna\xc5\xa1el "govore\xc4\x8de zdravilo" za njeno zdravljenje. Zaradi pogovora naj bi se ti simptomi in izbruhi v njenem vedenju, ki naj bi bili posledica travmati\xc4\x8dnih spominov in incidentov, zmanj\xc5\xa1ali. To je Freuda pripeljalo do ugotovitve, da lahko bolnikom pomaga brez uporabe hipnoze. S spodbujanjem bolnikov, da svobodno govorijo o kakr\xc5\xa1nikoli ideji in spominu, ki se jim je med pogovorom porajal, je za\xc4\x8del razvijati svojo teorijo o psihoanalizi. Na podlagi njegovega klini\xc4\x8dnega dela, je domneval, da so nezavedni simptomi spolnega nadlegovanja v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu, nujen predpogoj za histerijo in nevrozo. Tekom svoje kariere je dobil veliko privr\xc5\xbeencev, ki so se zanimali za njegovo teorije in so \xc5\xbeeleli z njim sodelovati. Po Freudovem zgledu so tudi njegovi sodelavci odpirali \xc5\xa1tevilne klinike in ambulante. Zaradi zaupnosti je Freud vse svoje paciente preimenoval in jih obravnaval pod psevdonimom. Med letoma 1887 in 1902 je Freud zanesljivo napredoval vsaj na treh podro\xc4\x8djih: razumevanje potla\xc4\x8ditve in nastanku simptomov, odkritju sanj in njihovih interpretacijah in naravi Ojdipovega kompleksa. Leta 1905 je izdal Tri razprave o seksualnosti, ki naj bi bile nadaljevanje Interpretacije sanj, ki je iz\xc5\xa1la leta 1899.\n_START_SECTION_\nKatarzi\xc4\x8dna metoda zdravljenja histerije\n_START_PARAGRAPH_\nFreudova iznajdba psihoanalize predstavlja enega od treh velikih udarcev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu  narcisizmu. Prvega je zadal Kopernik, ki je dokazal, da Zemlja ni center vesolja, drugega Darwin ko odkrije, da ima \xc4\x8dlovek skupne prednike z opicami, zadnji pa je bila Freudova psihoanaliza, ko pove, da \xc4\x8dlovek ni gospodar niti v lastni glavi, saj je tri \xc4\x8detrtine delovanja nezavednega. _NEWLINE_Freud pravi, da je hipnoza metoda, ki je preve\xc4\x8d  misti\xc4\x8dna in je ni nikoli preve\xc4\x8d maral. Metoda je bila neustrezna tudi zato, ker vseh pacientov ni bilo mo\xc5\xbeno hipnotizirati. Freudova tehnika se je od tovrstne hipnoze razlikovala v tem,da je v stanju visoke koncentracije (ki je bilo podobno hipnoti\xc4\x8dnem stanju), ko je pacientu popolnoma obudil spomin na spro\xc5\xbeilni dogodek, hkrati o\xc5\xbeivel \xc5\xa1e spremljajo\xc4\x8di afekt in \xc4\x8de je pacient ta dogodek opisal do podrobnosti, ter ga \'izgovoril\', je le-ta izginil. Ta tehnika je imenovana katarzi\xc4\x8dna metoda. _NEWLINE_Freudove ugotovitve, ki jih je apliciral v teoretske okvire, temeljijo na bogatih izku\xc5\xa1njah dela s pacientkami/pacientki, ki so ga obiskovale/li. Tako je do pomembnih odkritij in konceptov pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee zelo zgodaj, objavljeni pa so bili v delu \xc5\xa0tudije o histeriji . S pobudo Freudovega raziskovanja pristopov k zdravljenju histeri\xc4\x8dnih simptomov je naletel na pomembna odkritja, ki so takrat predstavljala radikalne znanstvene premike, danes pa veljajo za osnove psihoanalize. Pomemben preskok na podro\xc4\x8dju histerije, ki gaje odkril Freud, je katarzi\xc4\x8dna metoda. _NEWLINE_Na poti ugotavljanja zakaj pri nekaterih pacientih hipnoza preprosto ni u\xc4\x8dinkovita se mu je porodila ideja o odporu. Ti pacienti zavestno ali nezavedno nasprotujejo hipnozi, \xc4\x8detudi pomislekov niso izra\xc5\xbeali. S pomo\xc4\x8djo te ugotovitve je nehipnotizabilnim pacientkam predlagal visoko stopnjo koncentracije na dolo\xc4\x8den dogodek ter tako pri\xc5\xa1el do spoznanja, da je do patogenih predstav mo\xc4\x8d priti z vztrajanjem. Porodilo se je vpra\xc5\xa1anje, kako zdaj ravnati s tem odporom, s sugestijo, zatrtjem ali ne\xc4\x8dem popolnoma novim. Odlo\xc4\x8ditev za zadnjo pot ga je privedla k novim pomembnim ugotovitvam. \xc2\xbbV letih neposredno po objavi \xc5\xa0tudij se je Freud vedno bolj odrekal sredstvu omenjene sugestije in se za\xc4\x8del vedno bolj zana\xc5\xa1ati na tok pacientovih \xc2\xbbprostih asociacij\xc2\xab. S tem se je odprla pot za analizo sanj.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZdravljenje s kokainom\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja je Sigmund Freud razburkal svetovno javnost z utemeljitvijo psihoanalize. Nov pristop k zdravljenju du\xc5\xa1evnih motenj je javnosti predstavil v treh pomembnih delih, ki so dramati\xc4\x8dno vplivala na takrat uveljavljene prakse s podro\xc4\x8dja psihologije. Freudovo prvo epohalno delo nosi naslov Interpretacija sanj (1900), sledili sta \xc5\xa1e Psihopatologija vsakdanjega \xc5\xbeivljenja (1901) in Tri razprave o teoriji seksualnosti (1905). Ker je Freudova teorija o razvoju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke osebnosti temeljila predvsem na seksualnosti, je spro\xc5\xbeila \xc5\xa1tevilne polemike, celo posmeh v lai\xc4\x8dni javnosti. Kolegi iz stroke pa so Freudu o\xc4\x8ditali pomanjkanje znanstvenih dokazov, s katerimi bi empiri\xc4\x8dno in znanstveno dokazal svoja spoznanja. Najostrej\xc5\xa1i kritiki psihoanalize, ki so Freuda poznali in se skupaj z njim gibali v akademskih krogih, so mu na tihem o\xc4\x8ditali, da je njegovo monumentalno \xc5\xbeivljenjsko delo le plod blodenj, ki jih je do\xc5\xbeivel pod vplivom u\xc5\xbeivanja kokaina._NEWLINE_Prav zares je leta 1884 iz\xc5\xa1la razprava z naslovom O koki, v kateri Freud hvali u\xc4\x8dinke kokaina in ga priporo\xc4\x8da kot zdravilo za zdravljenje depresije in impotence pri mo\xc5\xa1kih, hkrati pa je mnenja, da bi s kokainom lahko uspe\xc5\xa1no zdravili odvisnike od morfija._NEWLINE_Freud  je v zdravilne namene tudi sam u\xc5\xbeival kokain \xe2\x80\x93 sode\xc4\x8d po nekaterih informacijah zato, ker naj bi preizku\xc5\xa1al hipnozo s pomo\xc4\x8djo drog, nekateri viri pa omenjajo, da ga je u\xc5\xbeival z namenom spodbujanja koncentracije ter bla\xc5\xbeenje stresa in depresije. Sam je temu rekel, da mu pomaga pri razmi\xc5\xa1ljanju. _NEWLINE_Znan kot zagovornik uporabe kokaina v medicini, ga je priporo\xc4\x8dal prijateljem in ga predpisoval svojim pacientom. Ko pa je postalo jasno, da kokain povzro\xc4\x8da hudo odvisnost, se je Freud zna\xc5\xa1el na udaru kritik._NEWLINE_Tudi sam je spremenil mnenje o \xc4\x8dude\xc5\xbenem pra\xc5\xa1ku, ko je hotel svojega prijatelja Ernsta Fleischla von Marxowa s kokainom ozdraviti odvisnosti od morfija, ki jo je Marxow \xc5\xbee imel zaradi hudih bole\xc4\x8din amputirane noge, vendar je le-ta umrl zaradi \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje odvisnosti. Ta izku\xc5\xa1nja je Freuda odvrnila od nadaljnjega promoviranja nevarnega alkaloida. Vedno ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo odkritih odvisnikov od kokaina in vesti o \xc5\xa1kodljivosti te substance pa so nekoliko okrnili njegov ugled zdravnika. Leta 1885 je javno priznal svojo zmoto.\n_START_SECTION_\nFreud v \xc4\x8dasu nacizma\n_START_PARAGRAPH_\nKo so leta 1933 nacisti prevzeli nadzor nad Nem\xc4\x8dijo, je bilo veliko Freudovih del uni\xc4\x8denih. Kljub vedno ve\xc4\x8dji mo\xc4\x8di nacistov, je Freud ostal na Dunaju. \xc5\xa0ele po nasvetu Ernesta Jonessa, predsednika mednarodnega Psihoanaliti\xc4\x8dnega zdru\xc5\xbeenja, so Freud in njegova dru\xc5\xbeina postopoma zapustili Dunaj in se odpravili v London. Freud je imel podporo ameri\xc5\xa1kih diplomatov, predvsem njegovega biv\xc5\xa1ega bolnika in veleposlanika v Franciji, Williama Bullitta. Freud kmalu ni ve\xc4\x8d mogel dostopati do svojih ban\xc4\x8dnih ra\xc4\x8dunov, zato je za pomo\xc4\x8d prosil princeso Marie Bonaparte, ki je bila ena izmed najbolj uglednih in premo\xc5\xbenih Freudovih francoskih privr\xc5\xbeencev. Zaradi njene finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di so Freud, njegova \xc5\xbeena Martha in h\xc4\x8di Anna dobili izhodne vizume za odhod z Dunaja. Ko je zapu\xc5\xa1\xc4\x8dal Nem\xc4\x8dijo, je Gestapo zahteval, naj izjavi, da so z njim ravnali spo\xc5\xa1tljivo. Freud je napisal: \xc2\xbbVsem toplo priporo\xc4\x8dam Gestapo.\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbIch kann die Gestapo jedermann auf das beste empfehlen.\xc2\xab). Sprva so se nastanili v Parizu, nato pa so odpotovali v London in se nastanili na 20 Maresfield Gardens v Londonu, kjer je danes njegov muzej.\n_START_SECTION_\nInterpretacija sanj\n_START_PARAGRAPH_\nFreud je opredelil sanje kot \xe2\x80\x9ckraljevsko pot v nezavedno\xe2\x80\x9d. Razlagal je, da se v sanjah razkrivajo nezavedne vsebine v deformirani obliki. Obstaja namre\xc4\x8d del nezavednega, ki sku\xc5\xa1a zavesti prikriti pravi pomen sanj. To se zgodi tako, da dolo\xc4\x8dene dele sanj izbri\xc5\xa1e s spomina, ostalo vsebino pa \xc5\xa1ifrira \xe2\x80\x93 torej jo lahko razumemo le prek razvozlavanja kompleksnih simbolov. Zato je vsebino sanj delil na manifestno (kar sanjamo in se zjutraj spomnimo) in latentno (kar je v ozadju oz.  pravi pomen sanj). Manifestna vsebina je torej \xc5\xa1ifrirana latentna vsebina, ta pa izvira iz preteklih in aktualnih do\xc5\xbeivljanj._NEWLINE_Njegova teorija interpretacije sanj sloni na njegovih lastnih sanjah iz leta 1895. Skrbelo ga je za pacientko Irmo, ki se ji zdravstveno stanje ni izbolj\xc5\xa1evalo po njegovih pri\xc4\x8dakovanjih, za to pa je v veliki meri krivil samega sebe._NEWLINE_Sanjal je, da je na zabavi sre\xc4\x8dal Irmo in jo pregledal. Potem je imel preblisk, v katerem je videl kemijsko formulo droge, ki jo je Irmi v \xc5\xbeilo vbrizgal drug zdravnik. Postalo mu je jasno, da je za Irmino slabo zdravstveno stanje kriva nesterilna igla, ki jo je uporabil drugi zdravnik. Tako je bila njegova slaba vest olaj\xc5\xa1ana._NEWLINE_Te sanje je interpretiral kot izpolnitev \xc5\xbeelje \xe2\x80\x93 izpolnile so mu \xc5\xbeeljo po spoznanju, da za Irmino slabo zdravstveno stanje ni kriv on sam, ampak nek drug zdravnik. Na podlagi tega izpeljal sklep, da je glavna funkcija sanj izpolnitev sanja\xc4\x8deve \xc5\xbeelje. To naj bi zmanj\xc5\xa1alo anksioznost in osebo, ki sanja, posledi\xc4\x8dno obvarovalo pred prebujanjem.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nFreud je gledal na Boga kot na iluzijo, ki je osnovana na otro\xc4\x8dji \xc4\x8dustveni potrebi po nadrejenem, nadnaravnem, mogo\xc4\x8dnem patriarhu, ki igra vlogo za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika. Trdil je, da lahko vero (kljub temu, da je bila v zgodnjih za\xc4\x8detkih civilizacije nujna za brzdanje \xc4\x8dlovekove nasilne narave) v modernih \xc4\x8dasih odmaknemo na stran zaradi bolje razvite znanosti in razuma. _NEWLINE_Vera ima po njegovem funkcijo psiholo\xc5\xa1ke tola\xc5\xbebe -  vera v nadnaravnega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika (patriarha) bla\xc5\xbei \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki strah pred naravo, tako kot vera v posmrtno \xc5\xbeivljenje bla\xc5\xbei  \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki strah pred smrtjo. Glavna ideja je, da je vsa vera lahko pojasnjena skozi funkcijo v dru\xc5\xbebi, ne pa skozi njeno povezavo z resnico \xe2\x80\x93 zato jo je percepiral kot iluzijo._NEWLINE_Po njegovem je vera igrala tudi vlogo mediatorja, saj naj bi zatirala nasilje v zasebnem in javnem \xc5\xbeivljenju in bla\xc5\xbeila konflikte med \xc5\xbeivljenjsko silo (Eros) - voljo do \xc5\xbeivljenja in voljo do ustvarjanja \xc5\xbeivljenja in smrtnim instinktom (Thanatos) - povrnitvijo \xc5\xbeivega stanja v ne\xc5\xbeivo.'