b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica, stolna cerkev ali katedrala je cerkvena zgradba, navadno izjemno velike in lepe oblike, ki je sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Stolnica v katoli\xc5\xa1ki verski skupnosti pomeni cerkev, v kateri ima \xc5\xa1kof svoj uradni sede\xc5\xbe (katedro). Za stolnice, kot sede\xc5\xbee \xc5\xa1kofov, so omenjali \xc5\xbee starokr\xc5\xa1\xc4\x8danske bazilike in romanske \xc5\xa1kofovske cerkve, najve\xc4\x8dkrat pa  cerkve, ko je sakralna arhitektura ob koncu srednjega veka ustvarila najve\xc4\x8dje in najimenitnej\xc5\xa1e zgradbe, tako po dimenzijah, kot tudi po umetnostnih vrednotah. V \xc4\x8dasu renesanse so za sakralne arhitekture \xc5\xa1e naprej gradili tudi velike in likovno izjemne objekte. Sledila je faza gradnje razko\xc5\xa1no okra\xc5\xa1enih katedral v 17. in 18. stoletju v baro\xc4\x8dnih oblikah, redko imenovanih jezuitski stil. Novo obdobje gradnje stolnic je povzemalo arhitekturni preplet histori\xc4\x8dnih zgodovinskih stilov. Dvajseto stoletje je sledilo novej\xc5\xa1im arhitekturnim trendom.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nNaziv stolnica (tudi katedrala) ali stolna cerkev je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino pri\xc5\xa1el iz gr\xc5\xa1ke besede kathedra (\xce\xba\xce\xb1\xce\xb8\xe1\xbc\x90\xce\xb4\xcf\x81\xce\xb1) ter latinske besede cathedra, ki pomeni prestol, sede\xc5\xbe. Gre torej za sopomenko, nastalo kot dobesedni prevod omenjenih starej\xc5\xa1ih besed. Ime ecclesia cat Cathedralis se je prvi\xc4\x8d pojavilo leta 516 na Tarragonskem koncilu, ki pa ne spada v vrsto ekumenskih koncilov. V vzhodni cerkvi ime katedrala ni bilo uveljavljeno, \xc5\xa1kofovske cerkve se preprosto imenujejo 'cerkev' ali 'velika cerkev' (latinsko ecclesia maior)._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini se beseda uporablja za poimenovanje velikih in znamenitih stolnic, predvsem v Evropi (primer Stolnica Notre-Dame v Parizu in tako dalje), pa tudi za slovenske stolnice (na primer Ljubljanska stolnica). Tudi najve\xc4\x8dja cerkev v Sloveniji - Cerkev sv. Mohorja in Fortunata v Gornjem Gradu ima naziv  sostolnica, ker je bil v njej dolga leta sede\xc5\xbe ljubljanskih \xc5\xa1kofov. Bila je tudi grobnica ljubljanskih \xc5\xa1kofov.\n_START_SECTION_\nPodobni izrazi\n_START_PARAGRAPH_\nV nem\xc5\xa1ko in italijansko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah se \xc5\xa1tevilne stolnice imenujejo tudi dom ali m\xc3\xbcnster. Primeri so Stolnica v K\xc3\xb6lnu (nem\xc5\xa1ko K\xc3\xb6lner Dom) , Milanska stolnica (italijansko Duomo di Milano), Stolnica v Freiburgu (nem\xc5\xa1ko Freiburger M\xc3\xbcnster) in Stolnica Notre-Dame v Strasbourgu (francosko Cath\xc3\xa9drale Notre-Dame de Strasbourg, nem\xc5\xa1ko Stra\xc3\x9fburger M\xc3\xbcnster). Vendar ti izrazi niso sinonimni in se uporabljajo tudi za velike ali pomembne cerkve, ki niso \xc5\xa1kofije: Glavna cerkev v Ulmu (nem\xc5\xa1ko Ulmer M\xc3\xbcnster) in celo Bazilika sv. Petra, Vatikan nista stolnici.\n_START_SECTION_\nDruga imena\n_START_PARAGRAPH_\nV luteranskih cerkvah Skandinavije se stolnice imenujejo Domkirke in Domkyrka._NEWLINE_V gr\xc5\xa1ki pravoslavni cerkvi, katere predstojnik in glavni \xc5\xa1kof hkrati nosi naslov metropolit, je ime Mitropolitik\xc3\xb3s Na\xc3\xb3s (\xce\x9c\xce\xb7\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82 \xce\x9d\xce\xb1\xcf\x8c\xcf\x82), metropolitanska cerkev, pravzaprav celo metropolitanski tempelj. V slovanskih de\xc5\xbeelah se uporablja ime Sobor (\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xbe\xd1\x80), ki izhaja iz slovanskega imena za koncil, svet._NEWLINE_Druga imena so bila prenesena v srednjeve\xc5\xa1kih virov: ecclesia maior ('velika cerkev'), ecclesia mater ('mati\xc4\x8dna cerkev'), ecclesia glavniis ('glavna cerkev'), ecclesia senior ('stara cerkev'), ecclesia matrix ('prvotna cerkev')._NEWLINE_Ime episkopska cerkev (ecclesia episcopalis) je v latinski cerkvi neodvisen naslov in se nana\xc5\xa1a na dejstvo, da je cerkev sede\xc5\xbe ordinarija v rangu \xc5\xa1kofa. Stolnice vi\xc5\xa1jih prelatov na drugi strani nosijo naslove, katerih ime izhaja iz njihovega uradnega statusa: ecclesia archiepiscopalis ('nad\xc5\xa1kofova cerkev') je sede\xc5\xbe nad\xc5\xa1kofa, ecclesia metropolitanae ('metropolitanska cerkev') je sede\xc5\xbe metropolita in glavna cerkev cerkvene pokrajine, ecclesia primatialis ('primasova cerkev') je sede\xc5\xbe primasov in ecclesia patriarchalis ('patriarhova cerkev', tudi 'patriarhalna bazilika') je sede\xc5\xbe patriarha.\n_START_SECTION_\nStolnice v Rimokatoli\xc5\xa1ki cerkvi\n_START_PARAGRAPH_\nPo razumevanju drugega vatikanskega koncila (Sacrosanctum Concilium \xc5\xa1t. 41) je stolnica primarno mesto, kjer se zbirajo bo\xc5\xbeji ljudje dolo\xc4\x8dene cerkve (\xc5\xa1kofije), ki jih vodi \xc5\xa1kof, najpomembnej\xc5\xa1i pri praznovanju bogoslu\xc5\xbeja; v stolnici se izra\xc5\xbeata enotnost in red dolo\xc4\x8dene cerkve, od katedre pa tamkaj\xc5\xa1nji \xc5\xa1kof prevzame svojo slu\xc5\xbebo, \xc2\xbbda pou\xc4\x8duje, posve\xc4\x8duje in vodi\xc2\xab\xc2\xa0in velja za njegovo \xc5\xa1kofijo._NEWLINE_V kanonskem pravu Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve ima torej stolnica poseben pravni status cerkve. Predpisano je slovesno posve\xc4\x8denje (can. 1217 CIC, can. 871 CCEO). \xc5\xa0kof obi\xc4\x8dajno prebiva v stolnici svoje \xc5\xa1kofijske posesti (ustoli\xc4\x8denje), tam mora biti prebrano njegovo pape\xc5\xa1ko potrdilo o imenovanju (can. 382 CIC). Zasnovan je tudi kot \xc5\xa1kofov grob (can. 1011 CIC). \xc5\xa0kof mora pogosto darovati ma\xc5\xa1o v stolnici, zlasti ob predpisanih dr\xc5\xbeavnih praznikih in drugih slovesnih prilo\xc5\xbenostih (can. 389 CIC) in tam darovati zakrament svetih redov (can. 1011 \xc2\xa71 CIC). Evharistijo je treba hraniti v stolnici (can. 934 \xc2\xa71 CIC)._NEWLINE_Cerkveni zakon katoli\xc5\xa1kih vzhodnih cerkva zahteva, da \xc5\xa1kof zagotovi, da se vsaj del liturgi\xc4\x8dnih praznovanj v stolnici vsakodnevno praznuje v skladu s pravili posamezne obredne cerkve (can. 199 \xc2\xa7 2 CCEO), on pa redno in zlasti ob dr\xc5\xbeavnih praznikih in drugih praznovanjih, pa tudi druga praznovanja z velikim zanimanjem celo praznovanje v stolnici ali drugi cerkvi (can. 199 \xc2\xa73 CCEO)._NEWLINE_Po podatkih GCatholic.org je v Rimokatoli\xc5\xa1ki cerkvi 3015 stolnic in 296 so-stolnic, 423 nekdanjih stolnic in 41 prostolnic._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja cerkev rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve je Lateranska bazilika, stolnica Rimske \xc5\xa1kofije in \xc5\xa1kofovski sede\xc5\xbe pape\xc5\xbea. Nosi \xc4\x8dastno ime Mati in vodja vseh cerkev svetovnega kroga. Dan posvetitve Lateranske bazilike se v rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi praznuje kot praznik Jezusa Kristusa.\n_START_SECTION_\nTloris stolnic\n_START_PARAGRAPH_\nV zahodni cerkveni arhitekturi tloris stolnice prikazuje odseke sten in slopov (stebrov) in daje predstavo o prerezih stebrov in rebrih. Svetle dvojne \xc4\x8drte v obodnih stenah ozna\xc4\x8dujejo zastekljena okna. \xc4\x8crtkane \xc4\x8drte prikazujejo rebra obokanega stropa. Po dogovoru so cerkveni tlorisi prikazani usmerjeno, s severom proti vrhu in liturgi\xc4\x8dnim vzhodom na desni._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne samostanske cerkve imajo tlorise, ki so primerljivi s stolnicami, \xc4\x8deprav v\xc4\x8dasih z ve\xc4\x8djim poudarkom na sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih in kornih prostorih, rezerviranih za versko skupnost. Manj\xc5\xa1e cerkve so podobno na\xc4\x8drtovane, s poenostavitvami.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\nTlorisi stolnice so zasnovani tako, da omogo\xc4\x8dajo liturgi\xc4\x8dne obrede cerkve. Pred legalizacijo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva s strani cesarja Konstantina so kristjani \xc4\x8dastili v zasebnih domovih ali na skrivnih lokacijah. Ko so zakonito lahko javno \xc4\x8dastili, so lokalne cerkve prilagodile razpolo\xc5\xbeljive rimske stavbe svojim potrebam. Za razliko od rimske in gr\xc5\xa1ke religije, kjer so duhovniki izvajali obrede brez sodelovanja javnosti, je kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje vklju\xc4\x8devalo vernike. Tako omejeni prostori, ki se uporabljajo v poganskih templjih, niso bili primerni za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje. Rimske posvetne stavbe so bile zasnovane za udele\xc5\xbebo prebivalcev mesta in tako je bila rimska bazilika sprejeta v kr\xc5\xa1\xc4\x8danske namene. Ta je imela vhod na enem koncu dolgega ozkega pokritega prostora z dvignjenim podijem na drugem koncu. Ob podiju so javni uslu\xc5\xbebenci zasli\xc5\xa1ali pravne primere ali izpostavili kak\xc5\xa1no zadevo v javnem interesu. Kristjani so za javno liturgijo ma\xc5\xa1e sprejeli dolgo dvorano bazilike. Z legalizacijo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva leta 311 je cerkev sprejela politi\xc4\x8dno strukturo, ki je posnemala rimski svet. Takrat se je za\xc4\x8delo imenovanje \xc5\xa1kofov in imenovanje njegove katedre ali katedrale (slovensko 'stolnice')."