b'\n_START_ARTICLE_\nDavid Fabricij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFabricij je slu\xc5\xbeboval kot luteranski \xc5\xbeupnik v majhnih mestih v Friziji, katere del je danes v Nem\xc4\x8diji. Kakor je bilo zna\xc4\x8dilno za tedanje duhovnike, se je ukvarjal z znanostjo in \xc5\xa1e posebej z astronomijo. Dopisoval si je s Keplerjem._NEWLINE_Avgusta 1596 je odkril prvo znano periodi\xc4\x8dno spremenljivko (z razliko od kataklizmi\xc4\x8dnih spremenljivk, kot so nove in supernove) Miro (\xce\xbf Kita, \xce\xbf Ceti). Najprej je verjel, da je to\xc2\xa0\xc2\xbble\xc2\xab\xc2\xa0nova nova, saj pravih spremenljivk do tedaj \xc5\xa1e niso poznali. Ko je Mira leta 1609 ponovno mo\xc4\x8dno zasvetila, je postalo jasno, da gre za novo astronomsko telo. Tudi njegov sin Johannes je bil astronom._NEWLINE_O Davidu Fabriciju ni kaj ve\xc4\x8d dosti znanega. Ko je iz pri\xc5\xbenice ovadil gosjega tatu, ga je obto\xc5\xbeeni udaril z lopato v glavo, da je umrl. Obstajajo tudi kopije zemljevidov Frizije, ki jih je izdelal leta 1589. Verne ga je v svojem delu Potovanje na Luno (De la Terre \xc3\xa0 la Lune) iz leta 1865 omenjal, da je skozi svoj daljnogled na Luni videl naseljence, vendar je \xc5\xa1lo gotovo le za Verneovo domi\xc5\xa1ljijo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nVelik (90 km) krater Fabricij (Fabricius) na ju\xc5\xbeni polobli Lune se imenuje po njem.'