b'\n_START_ARTICLE_\nArtakserks I.\n_START_SECTION_\nPrihod na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nArtakserks je bil rojen verjetno med vladavino svojega starega o\xc4\x8deta Dareja I. O\xc4\x8deta Kserksa I. je leta 465 pr. n. \xc5\xa1t. s pomo\xc4\x8djo evnuha Aspamitra umoril Artaban, poveljnik kraljeve osebne stra\xc5\xbee in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i \xc4\x8dlovek na perzijskem dvoru. Gr\xc5\xa1ki zgodovinarji dogodke opisujejo kontradiktorno. Po Kteziju (Persica 20) je Artaban za umor obto\xc5\xbeil kronskega princa in Kserksovega najstarej\xc5\xa1ega sina Dareja in pregovoril Artakserksa, naj ma\xc5\xa1\xc4\x8duje umor svojega o\xc4\x8deta in ubije Dareja. Po Aristotelu (Politika 5.1311b) je Artaban najprej ubil Dareja in za njim \xc5\xa1e Kserksa. Ko je Artakserks odkril morilca, je ubil Artabana in vse njegove sinove.\n_START_SECTION_\nOdnosi z Gr\xc4\x8dijo\n_START_PARAGRAPH_\nPo perzijskem porazu pri Evrimedonu okoli leta 469 pr. n. \xc5\xa1t. so voja\xc5\xa1ke operacije med Gr\xc4\x8dijo in Perzijo obstale. Artakserks I. je po prevzemu oblasti uvedel novo perzijsko strategijo slabljenja Atencev z iskanjem njihovih nasprotnikov v Gr\xc4\x8diji, kar je posredno povzro\xc4\x8dilo atenski umik zakladnice Delske zveze z Delosa v atensko akropolo. Ukrep je spro\xc5\xbeil vojno, ki se je za\xc4\x8dela leta 450 pr. n. \xc5\xa1t. z gr\xc5\xa1kim napadom na Ciper pod poveljstvom generala Kimona. Po Kimonovi smrti pri Salamini na Cipru se je gr\xc5\xa1ka vojska umaknila. Sledila je sklenitev Kalijevega mirovnega sporazuma leta 449 pr. n. \xc5\xa1t, katerega je razen Aten in Perzije podpisal tudi Argos._NEWLINE_Ko so Temistokla izgnali iz Aten, mu je Artakserks I. ponudil azil, \xc4\x8deprav je bil kot zmagovalec v bitki pri Salamini verjetno najve\xc4\x8dji o\xc4\x8detov sovra\xc5\xbenik. Razen tega mu je prepustil Magnezijo, Mios in Lampsak in ga oskrboval s kruhom, mesom in vinom. Dal mu je tudi Skepsis, kjer se je oskrboval z obla\xc4\x8dili, in Perkot s prostorom za hi\xc5\xa1o. Temistokel se je nau\xc4\x8dil perzijskega jezika in privzel perzijske navade.\n_START_SECTION_\nEzrova in Neremijeva knjiga Stare zaveze\n_START_PARAGRAPH_\nArtakserks je v Stari zavezi Svetega pisma opisan kot vladar, ki je pisno pooblastil Ezro, judovskega duhovnika (kohen) in pisarja, da v skladu s Kirovim ediktom prevzame odgovornost za cerkvene in posvetne zadeve judovskega ljudstva._NEWLINE_Ezra je zato v prvem mesecu sedmega leta Artakserksove vladavine zapustil Babilon na \xc4\x8delu skupine Judov, v kateri so bili tudi duhovniki in Leviti. V Jeruzalem so pri\xc5\xa1li prvi dan petega meseca sedmega leta (hebrejski koledar)._NEWLINE_Obnova judovske skupnosti v Jeruzalemu se je za\xc4\x8dela med vladavino Kira Velikega, ki je Judom dovolil vrnitev iz babilonskega ujetni\xc5\xa1tva v Jeruzalem, in se nadaljevala obnovo Salomovovega templja. Veliko Judov se je v Jeruzalem vrnilo leta 538 pr n. \xc5\xa1t. in leta 536 pr. n. \xc5\xa1t postavilo temelje Drugega templja (Ezra 3:8). Po obdobju sporov je bil tempelj v \xc5\xa1estem letu vladavine kralja Dareja leta 516 pr. n. \xc5\xa1t. kon\xc4\x8dno zgrajen (Ezra 6:15)._NEWLINE_V 21. letu Artakserksove vladavine (445 pr. n. \xc5\xa1t.) mu je kraljevi to\xc4\x8daj Nehemija, ki je bi o\xc4\x8ditno tudi njegov prijatelj, poto\xc5\xbeil, da je judovsko ljudstvo v zelo neprijetnem polo\xc5\xbeaju in da je Jeruzalem brez obrambe. Kralj ge je s priporo\xc4\x8dilnimi pismi mezopotamskim guvernerjem za varen prehod poslal v Jeruzalem in k Asapu, \xc4\x8duvaju kraljevih gozdov, da pripravi hlodovino za citadelo ob jeruzalemskem templju in obnovo mestnega obzidja. Kraljev ukaz je bil izdan domnevno 13. marca 444 pr. n. \xc5\xa1t. Natan\xc4\x8dnega datuma svetopisemsko besedilo ne omenja niti ga potrjuje kak\xc5\xa1en drug pisni vir.\n_START_SECTION_\nMedicinsko poro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nPo medicinskem poro\xc4\x8dilu iz leta 2011  je bila razli\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina Artakserksovih rok posledica dedne bolezni nevrofibromatoze.'