b'\n_START_ARTICLE_\nAes signatum\n_START_PARAGRAPH_\nAes signatum (slovensko \xc5\xbeigosan ali ozna\xc4\x8den bron) je bil ulit kos brona s standardno ali nestandardno maso in kakovostjo in izbo\xc4\x8denim \xc5\xbeigom izdajatelja ali proizvajalca, ki se je kot nekak\xc5\xa1en pradenar uporabljal v osrednji Italiji pred uvedbo ulitih kovancev (aes grave) sredi 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Kdaj natan\xc4\x8dno so se za\xc4\x8deli ulivati aes signatum, ni natan\xc4\x8dno znano. Ljudsko izro\xc4\x8dilo jih pripisuje Serviju Tuliju, kar je zaradi visoke kakovosti celo najzgodnej\xc5\xa1ih primerkov zelo malo verjetno. Poznavalci se strinjajo, da so jih za\xc4\x8deli uporabljati sredi 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.. Na njih so bili upodobljeni bik, orel in drugih verski simboli._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e palice aes signatum niso bile izdelane v mestu Rimu, ampak v osrednji Italiji, Etruriji, Umbriji in Reggiu Emiliji. Na njihovih palicah je bila upodobljena suha veja s stranskimi vejicami, po katerih so dobile ime ramo secco (suha veja). Njihova masa ni bila standardizirana in je zna\xc5\xa1ala od pribli\xc5\xbeno 600 gramov do 2500 gramov. Palico so pogosto razsekali v manj\xc5\xa1e kose, zato se je ohranilo zelo malo celih primerkov. Ohranjene ramo secco, ki bi jih lahko opredelili kot aes rude, tehtajo obi\xc4\x8dajno \xc4\x8detrt, pol ali tri\xc4\x8detrt aes signatum._NEWLINE_Na enak na\xc4\x8din so delili tudi kasnej\xc5\xa1e aes signatum mesta Rima, ki so ustrezali rimskim ute\xc5\xbenim standardom in so bili osnova za rimski as. Cele palice so tehtale pribli\xc5\xbeno pet asov. V tehni\xc4\x8dnem smislu bi jih lahko imenovali quincussis (petaki), \xc4\x8deprav vrednost na njih ni bila ozna\xc4\x8dena. Rimski aes signatum so imeli bolj strogo dolo\xc4\x8deno obliko in maso, ker so jih izdajali pod nadzorom, medtem ko so bili ramo secco sicer bolj prepoznavni, vendar so jih morali tehtati. Ramo secco namre\xc4\x8d nikoli niso izdajale uradne oblasti in jih je lahko izdelovala katera koli livarna.'