b'\n_START_ARTICLE_\nMale \xc5\xbeenske\n_START_PARAGRAPH_\nMale \xc5\xbeenske je roman ameri\xc5\xa1ke pisateljice Louise May Alcott, ki je iz\xc5\xa1el leta 1868 (Little Women: Meg, Jo, Beth and Amy). Pisateljica ga je naknadno spojila z nadaljevanjem, ki je bilo iz\xc5\xa1lo leta 1969 in ima naslov Dobre \xc5\xbeenske (Good Women). V kasnej\xc5\xa1ih prevodih, zlasti v neameri\xc5\xa1kem prostoru in specifi\xc4\x8dno tudi v Sloveniji, je delitev romana na dva dela (Male \xc5\xbeenske in Dobre \xc5\xbeenske) \xc5\xa1e vedno prisotna.\n_START_SECTION_\nUspeh in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nMale \xc5\xbeenske je mladinski roman, po katerem so generacije deklet segale od samega izida do danes in ki torej sodi med najpopularnej\xc5\xa1a mladinska dela nasploh (najdemo ga tudi na seznamu temeljnih 100 del ameri\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti). Med 19. in 20. stoletjem je raz\xc5\xa1irjenosti romana botrovalo vzgojno jedro, saj je mladim bralkam posredoval \xc5\xbeivljenjska vodila in moralne vzore, kasneje pa je bil priljubljen zlasti zaradi prijetno zasnovane zgodbe in u\xc4\x8dinkovitega prikaza junakinj, ki nastopajo v njem. Delo je do\xc5\xbeivelo ve\xc4\x8d filmskih transpozicij, med katerimi sta najslavnej\xc5\xa1i tisti, v katerih med glavnimi vlogami nastopata Katharine Hepburn (1933 - igra Jo) oziroma Elizabeth Taylor (1949 - igra Amy); zadnja filmska transpozicija je iz leta 1994 (z Winono Ryder).\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nV romanu sre\xc4\x8damo dru\xc5\xbeino March, ki \xc5\xbeivi v malem mestu v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Nova Anglija v \xc4\x8dasu secesijske vojne. Dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani so velikodu\xc5\xa1ni o\xc4\x8de, po\xc5\xbertvovalna mati in \xc5\xa1tiri h\xc4\x8dere: 16-letna Meg (Margaret), 15-letna Jo (Josephine), 13-letna Beth (Elizabeth) in najmlaj\xc5\xa1a, 12-letna Amy. Blagostanje in mirno \xc5\xbeivljenje razburkata najprej finan\xc4\x8dni zlom (kot izvemo iz predzgodbe, je o\xc4\x8de izgubil premo\xc5\xbeenje, ker je posodil denar prijatelju v stiski), nato o\xc4\x8detov odhod v vojno. Roman se za\xc4\x8dne z opisom skromnega prazovanja bo\xc5\xbei\xc4\x8da, ki pa dru\xc5\xbeinice ne potre. Mati hrabri h\xc4\x8dere in jih spodbuja, naj v stiski pomagajo tistim, ki trpijo pomanjkanje \xc5\xa1e bolj od njih; ho\xc4\x8de jih namre\xc4\x8d vzgojiti v odgovorne, ljube\xc4\x8de in dru\xc5\xbebi koristne osebnosti. Dekleta se trudijo po svojih mo\xc4\x8deh: izvemo namre\xc4\x8d, da je Jo spremljevalka ostarele bogate, a sitne tete; Meg je doma\xc4\x8da u\xc4\x8diteljica; Amy \xc5\xa1e obiskuje \xc5\xa1olo in ob\xc4\x8dasno opravlja gospodinjska dela; Beth ima kot edino skrb, da so vsi sre\xc4\x8dni in preskrbljeni. Sestre se prebijajo skozi \xc5\xbeivljenje, ki jim nudi veliko lepega (dru\xc5\xbeinsko toplino, navezanost med sestrami, pomo\xc4\x8d in razumevanje sosedov, zlasti starega gospoda Laurenceja in njegovega vnuka Laurieja), vendar tudi veliko preizku\xc5\xa1enj (sramovanje in \xc4\x8dut manjvrednosti zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, izklju\xc4\x8denost iz dru\xc5\xbebe premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih, pomanjkanje, bolezen Amy in Beth, nesporazumi med sestrami). Roman se sre\xc4\x8dno zaklju\xc4\x8di to\xc4\x8dno leto kasneje, na bo\xc5\xbei\xc4\x8d: o\xc4\x8de se ranjen vrne domov, Meg zasnubi John Brook, doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj pri Laurencejevih, Jo do\xc5\xbeivlja prvo ljubezen z Lauriejem, Beth preboli hudo bolezen, Amy postane bolj delavna, strpnej\xc5\xa1a in odraslej\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nPripovedne strategije\n_START_PARAGRAPH_\nV romanu opazimo precej avtobiografskih prvin (\xc5\xa1tiri sestre, finan\xc4\x8dna stiska, zgodnja zaposlitev, navezanost in nasprotovanja med sestrami). Sam naslov se navezuje na delikaten prehod iz otro\xc5\xa1tva v zrelo obdobje, ko dekleta niso ve\xc4\x8d niti otroci niti odrasle - so torej mlade oziroma "male" \xc5\xbeenske. Njihov opis je poglobljen in u\xc4\x8dinkovit, saj je avtorica ustvarila \xc5\xa1tiri paradigmati\xc4\x8dne zna\xc4\x8daje - vsaka bralka se lahko poistoveti z enim izmed njih in se tako v\xc5\xbeivi v zgodbo. Meg je med sestrami najlep\xc5\xa1a, ima svetlo polt in krasno postavo; svoje prikupnosti se zaveda in \xc5\xbeeli izstopati v dru\xc5\xbebi, zato je med sestrami tista, ki najbolj trpi zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Jo je visoka in prava mo\xc5\xbea\xc4\x8da, ne zna se obna\xc5\xa1ati \xc5\xbeenstveno in njen edini okras so lasje, ki jih naposled \xc5\xbertvuje, da zaslu\xc5\xbei denar za ranjenega o\xc4\x8deta. Beth je tako plaha, da si ne upa niti obiskovati \xc5\xa1ole; njena edina \xc5\xbeelja je, da bi bili vsi dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani sre\xc4\x8dni. Najmlaj\xc5\xa1a Amy je dru\xc5\xbeinska razvajenka, v \xc5\xa1oli pogosto kaj u\xc5\xa1pi\xc4\x8di, ker pa jo u\xc4\x8ditelj neprimerno kaznuje, jo mati izpi\xc5\xa1e. \xc5\xa0tiri dekleta obenem utele\xc5\xa1ajo kreposti in zna\xc4\x8dajske pomanjkljivosti, ki se jih trudijo v razvoju romana prese\xc4\x8di: Meg lepoto in domi\xc5\xa1ljavost, Jo radodarnost in divjost, Beth sr\xc4\x8dno dobroto in plahost, Amy otro\xc5\xa1ko rado\xc5\xbeivost in lenobo. Za vsako je nadalje zna\xc4\x8dilna klju\xc4\x8dna vrlina oziroma talent, saj je Meg zelo \xc5\xbeenstvena, Jo je nadarjena za pisanje, Beth za glasbo in Amy za risanje._NEWLINE_Pripovedovanje je napeto, sledijo si zabavne dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine, za\xc4\x8dinjene z drobcem humorja, tragi\xc4\x8dni zapleti in \xc4\x8dustveno obarvani opisi, tako da se bralec nikoli ne dolgo\xc4\x8dasi. Po drugi strani pa je kot hibo dela potrebno omeniti stalno prisotno moralno primes, ki je o\xc4\x8ditno odsev naivnega sentimentalizma puritanske Amerike iz srede 19. stoletja in ki bi lahko na dana\xc5\xa1njega bralca delovala odbijajo\xc4\x8de. Pogosto moraliziranje, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je potrebno se \xc5\xbertvovati, se brzdati, se pokoravati starej\xc5\xa1im, gojiti skromnost, se posve\xc4\x8dati branju vzgojnih besedil, se truditi za zna\xc4\x8dajsko pobolj\xc5\xa1anje, odpu\xc5\xa1\xc4\x8dati, se kesati napak, ne izgubljati dragocenega \xc4\x8dasa, se obna\xc5\xa1ati poni\xc5\xbeno in spodobno, se sprijazniti z usodo, biti ustre\xc5\xbeljive, krotke, ubogljive, potrpe\xc5\xbeljive in pohlevne itd., je dana\xc5\xa1nji vzgoji tuje, in \xc4\x8de bi Male \xc5\xbeenske nastale danes, bi avtorica za svoje junakinje verjetno imela druga\xc4\x8dne nasvete in jim kazala pot k druga\xc4\x8dnim idealitetam. Te\xc5\xbeko bi se strinjali npr. tudi s prepri\xc4\x8danjem, ki ga izre\xc4\x8de gospa March (mati), da je "najlep\xc5\xa1a stvar, ki jo lahko \xc5\xbeenska do\xc5\xbeivi, da si jo izbere dober mo\xc5\xbe, ki jo ima rad". \xc4\x8ceprav je bila Alcottova feministka in je Jo, ki je njen alter ego v romanu, zelo samostojna osebnost, pisateljica o\xc4\x8ditno ni mogla ali ni hotela prese\xc4\x8di tradicionalne vizije \xc5\xbeenske, katere popolna sre\xc4\x8da je uresni\xc4\x8dljiva samo v varnem zavetju mo\xc5\xbea in dru\xc5\xbeine - pa \xc4\x8deprav je ta \xc5\xbeenska zna\xc4\x8dajsko nezlomljiva, nadarjena in ekonomsko neodvisna. Je pa tudi res, da je Alcott ostala samska, da je izjavila, da je sicer bogastvo za\xc5\xbeeljeno, sama pa daje prednost svobodi in neodvisnosti, in nenazadnje da Malih \xc5\xbeensk ni nameravala napisati in je to storila, v desetih tednih, \xc5\xa1ele pod zalo\xc5\xbenikovim pritiskom, reko\xc4\x8d, da je tako pisanje "moralni \xc5\xa1und za mladino" (moral pap for the young, ).'