b'\n_START_ARTICLE_\nMilan Ciglar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nCigler se je udele\xc5\xbeil NOB, kjer je bil med drugim politi\xc4\x8dni komisar v Gub\xc4\x8devi in Levstikovi brigadi. Po koncu vojne je vpisal \xc5\xa1tudij na ljubljanski Agronomsko-gozdarski fakulteti, kjer je leta 1955 tudi diplomiral. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je najprej slu\xc5\xbeboval na Gozdnem gospodarstvu Bled, od 1962 dalje pa na Republi\xc5\xa1kem sekretariatu za kmetijstvo in gozdarstvo, od leta 1965 do 1966 je bil republi\xc5\xa1ki gozdarski in\xc5\xa1pektor. V letih 1966 do 1971 je vodil In\xc5\xa1titut za gozdno in lesno gospodarstvo Slovenije, v okviru katerega je ustanovil odsek za prostorsko planiranje in krajinarstvo. Leta 1977 so mu v Freiburgu (Nem\xc4\x8dija) na podlagi predlo\xc5\xbeene disertacije posmrtno podelili doktorat.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nCigler, ki se je specializiral za prostorsko problematiko gozdov in varstvo narave, je bil od leta 1975 do smrti glavni urednik Gozdarskega vestnika. Ve\xc4\x8d let je bil tudi \xc4\x8dlan jugoslovanske komisije v FAO._NEWLINE_Pomemben pa je Ciglarjev dele\xc5\xbe pri organizaciji popotni\xc5\xa1tva. V Slovenji je organiziral popotni\xc5\xa1tvo in naravoslovne u\xc4\x8dne poti; dolo\xc4\x8dil je in skupaj s \xc5\xa1tudenti ozna\xc4\x8dil zadnji del evropske pe\xc5\xa1poti E-6 skozi Slovenijo.'