b"\n_START_ARTICLE_\nClaude Louis Berthollet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Talloiresu pri Annecyju, ki je takrat spadal v Vojvodino Savojo._NEWLINE_\xc5\xa0tudiral je najprej v Chamb\xc3\xa9ryju in nato v Torinu, kjer je diplomiral na medicini. Zelo veliko je dosegel predvsem na podro\xc4\x8dju kemije in bil od leta 1780 aktiven \xc4\x8dlan Francoske akademije znanosti._NEWLINE_Berthollet je s pomo\xc4\x8djo Antoinea Lavoisiera in drugih kemikov osmislil kemijsko nomenklaturo, sistem poimenovanja kemijskih elementov in spojin, ki je postal osnova sodobnih nomenklatur._NEWLINE_Raziskoval je barvila in belila in bil prvi, ki je leta 1785 za\xc4\x8del za komercialno beljenje uporabljati klor. V svojem laboratoriju na Quay Javel v Parizu je prvi proizvedel uporabno belilno raztopino, tako da je klor vpihaval v raztopino natrijevega karbonata. Raztopina s trgovskim imenom Eau de Javel (Javelska voda) je bila razred\xc4\x8dena raztopina natrijevega hipoklorita (NaClO). Odkril je \xc5\xa1e en mo\xc4\x8dan klorov oksidant in belilo kalijev klorat (KClO\xe2\x82\x83), znan kot Bertholletova sol._NEWLINE_Leta 1785 je kot prvi dolo\xc4\x8dil kemi\xc4\x8dno sestavo amonijaka in bil eden od prvih kemikov, ki so prepoznali lastnosti povratnih reakcij in kemijsko ravnote\xc5\xbeje._NEWLINE_Z drugim slavnim francoskim kemikom Josephom Proustom se je dolgo prerekal o veljavnosti zakona o stalnih razmerjih. Medtem ko je bil Proust prepri\xc4\x8dan, da je razmerje elementov v kemijskih spojinah enako, ne glede na na\xc4\x8din njihove sinteze, je bil Berthollet prepri\xc4\x8dan, da se njihovo razmerje lahko spreminja s sestavo reakcijske zmesi. \xc4\x8ceprav je Proust svojo teorijo dokazal z natan\xc4\x8dnim tehtanjem, ni bila sprejeta takoj po odkritju, delno tudi zaradi Bertholletove avtoritete. Teorija je bila dokon\xc4\x8dno sprejeta, ko jo je leta 1811 potrdil Berzelius. Mnogo kasneje se je ugotovilo, da Berthollet ni bil povsem v zmoti, saj obstajajo tudi nestehiometri\xc4\x8dne spojine, ki se njemu v \xc4\x8dast imenujejo bertolidi._NEWLINE_Berthollet je bil eden od znanstvenikov, ki so spremljali Napoleona v Egipt, in bil \xc4\x8dlan sekcije za fiziko in naravoslovje Institut d'\xc3\x89gypte, ki ga je leta 1798 ustanovil Napoleon.\n_START_SECTION_\nNagrade in \xc4\x8dasti\n_START_PARAGRAPH_\nAprila 1789 je bil izvoljen za \xc4\x8dlana Londonske kraljeve dru\xc5\xbebe. Leta 1801 je bil izvoljen za tujega \xc4\x8dlana Kraljeve \xc5\xa1vedske akademije znanosti, leta 1809 za pridru\xc5\xbeenega \xc4\x8dlana prvega reda Nizozemskega kraljevega instituta, predhodnika Kraljeve nizozemske akademije umetnosti in znanosti. Leta 1820 je bil izvoljen tudi za \xc4\x8dlana Edinbur\xc5\xa1ke kraljeve dru\xc5\xbebe in leta 1822 za \xc4\x8dastnega tujega \xc4\x8dlana Ameri\xc5\xa1ke akademije umetnosti in znanosti._NEWLINE_Leta 1788 je skupaj s kolegi Antoineom Lavoisierjem, Louisom Bernard Guyton de Morveaujem in Antoineom Fran\xc3\xa7oisom, comte de Fourcroy, objavil M\xc3\xa9thode de Nomenclature Chimique (Metode kemijske nomenklature), ki je bila leta 2015 na Acad\xc3\xa9mie des Sciences v Parizu na predlog Oddelka za zgodovino kemije Ameri\xc5\xa1ke kemijske dru\xc5\xbebe nagrajena s Chemical Breakthrough Award.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBerthollet se je leta 1788 poro\xc4\x8dil z Marguerite Baur. Bil je obto\xc5\xbeen, da je ateist. Umrl je v Arcueilu, Francija, leta 1822."