b'\n_START_ARTICLE_\nRuski kaganat\n_START_PARAGRAPH_\nRuski kaganat (tudi Volhovska Rusija, Ilmenska Rusija ali Novgorodska Rusija) je naziv vzhodnoevropske dr\xc5\xbeave, ki je bila na vi\xc5\xa1ku mo\xc4\x8di v slabo dokumentiranem poznem 8. in zgodnjem 9. stoletju. Kaganat, ki je bil predhodnik Rurikove dr\xc5\xbeave in Kijevske Rusije, je bil dr\xc5\xbeava ali skupek mestnih dr\xc5\xbeav, ki so jo na ozemlju dana\xc5\xa1nje severne Rusije ustanovili Rosi ali Rusi, med katerimi je bilo tudi nekaj Skandinavcev \xe2\x80\x93 Varjagov. Prebivalci so bili me\xc5\xa1anica baltskih, slovanskih, ugrofinskih in nordijskih ljudstev. Njeno ozemlje je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de delovanja Varjagov, pustolovcev iz vzhodne Skandinavije, trgovcev in piratov._NEWLINE_Sodobni viri navajajo, da so bila prva sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so bila zametki kasnej\xc5\xa1ih mest, Holmg\xc3\xa5rd (Novgorod), Aldeigja (Stara Ladoga), Ljub\xc5\xa1a, Sarsko gorodi\xc5\xa1\xc4\x8de in Timerjevo. Vladarji so nosili starotur\xc5\xa1ki vladarski naslov kagan. V Ruskem kaganatu se je za\xc4\x8del oblikovati ruski narod. Iz njega je nastala Kijevska Rusija in njene naslednice, iz katerih se je razvila sodobna Rusija.\n_START_SECTION_\nPisni viri\n_START_PARAGRAPH_\nVladarjev naslov kagan je omenjen v ve\xc4\x8d zgodovinskih virih. Ve\xc4\x8dina virov so tuja besedila iz 9. stoletja in tri vzhodnoslovanska besedila iz 11. in 12. stoletja._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i evropski vir, ki omenja kaganat, so frankovski Anali sv. Bertina (Annales Bertiniani). Anali omenjajo skupino Nordijcev, ki so se imenovali Ros (qi se, id est gentem suam, Rhos vocari dicebant) in so okrog leta 838 obiskali Konstantinopel. Nordijci so se bali vrniti domov skozi stepe, ki so jih obvladovali napadalni Mad\xc5\xbeari, zato so v spremstvu gr\xc5\xa1kih ambasadorjev bizantinskega cesarja Teofila potovali skozi Nem\xc4\x8dijo. Na obisku pri frankovskem cesarju Ludviku Pobo\xc5\xbenemu v Ingelheimu so mu omenili, da se njihov vladar imenuje kagan (latinsko: chacanus) da \xc5\xbeivijo na severu in da so \xc5\xa0vedi (comperit eos gentis esse sueonum)._NEWLINE_Trideset let kasneje, leta 871, sta se bizantinski cesar Bazilij I. in rimski cesar Ludvik II. sprla za oblast nad Barijem, od koder sta s skupnimi mo\xc4\x8dmi pregnala Arabce. Bizantinski cesar je svojemu nasprotniku poslal ogor\xc4\x8deno pismo, v katerem ga je obto\xc5\xbeil, da si je nezakonito prilastil naslov cesarja. Trdil je, da so frankovski vladarji samo reges (rimski kralji), medtem ko naslov cesar pripada vladarju vseh Rimljanov, se pravi njemu. Poudaril je tudi, da ima vsak narod svoj naziv za svojega vladarja. Avari, Hazari (Gazari) in "Nordijci" (Nortmanno), na primer, imajo kagana. Ludvik mu je odgovoril, da je za avarskega kagana \xc5\xbee sli\xc5\xa1al, za kagana Hazarov in Nordijcev pa ne. Bazilijevo pismo se je \xc5\xbeal izgubilo, njegovo vsebino pa je mogo\xc4\x8de rekonstruirati iz Ludvikovega odgovora, ki je v celoti naveden v Salernski kroniki (Chronicon Salernitanum). Korespondenca med cesarjema ka\xc5\xbee, da je vsaj eni skupini Skandinavcev vladal "kagan"._NEWLINE_Ahmed ibn Rustah, muslimanski geograf iz 10. stoletja, po poreklu iz Perzije, je zapisal, da je ruski kagan \xc5\xbeivel na otoku na jezeru. Constantine Zuckerman k temu dodaja, da je Ibn Rustah uporabil tekst neznanega avtorja iz okoli leta 870 in posku\xc5\xa1al natan\xc4\x8dno prenesti naslove vseh vladarjev, ki jih je opisal njihov avtor, zato so Ibn Rustahovi zapisi \xc5\xa1e bolj dragoceni. Muslimanski zgodovinar v svoji razpravi omenja samo dva kagana \xe2\x80\x93 kagana Hazarije in Rusije._NEWLINE_Drugi podatki o Ruskem kaganatu, ki so skoraj iz njegovega obdobja, prihajajo od al-Jakubija, ki je leta 889 ali 890 zapisal, da so kavka\xc5\xa1ki gor\xc5\xa1\xc4\x8daki med arabskim obleganjem leta 854 za pomo\xc4\x8d zaprosili vladarje (sahib) al-Ruma (Bizantinskega cesarstva), Hazarije in al-Saqaliba (Slovanov)._NEWLINE_Hudud al-Alam, besedilo neznanega arabskega geografa iz poznega 10. stoletja, omenja ruskega vladarja kot ruskega kagana. Ker se neznani avtor Hudud al-Alama sklicuje na \xc5\xa1tevilne vire iz 9. stoletja, med njimi tudi na Kordabega, je mogo\xc4\x8de, da so omembe ruskega kagana prepisane iz bolj zgodnjih besedil iz obdobja pred Rurikom in ne odra\xc5\xbeajo takratne politi\xc4\x8dne realnosti. Ruskega kagana omenja tudi perzijski geograf Abu Said Gardizi in ga v svojem delu Zayn al-Akbar imenuje "khaqan-i rus". Tudi on se podobno kot drugi muslimanski geografi sklicuje na izro\xc4\x8dilo iz 9. stoletja._NEWLINE_Omenjeni viri izpri\xc4\x8dujejo, da so se v Kijevski Rusiji \xc5\xa1e v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem obdobju spominjali naslova kagan. Metropolit Hilarion Kijevski je v svojem delu Slovo o Zakone i Blagodati (Pridiga o zakonu in milosti) iz leta okrog 1150, ki je najstarej\xc5\xa1e ohranjeno delo stare kijevske ruske literature, uporabil naslov kagan za velika kneza Kijevske Rusije Vladimirja I. Kijevskega in Jaroslava I. Modrega. Hilarijon omenja Vladimirja kot "velikega kagana na\xc5\xa1e de\xc5\xbeele" (velikago kagana na\xc5\xa1ea zemlja, Vladimira), Jaroslava pa kot "na\xc5\xa1ega pobo\xc5\xbenega kagana"._NEWLINE_Grafit na severni galeriji katedrale svete Sofije, ki pravi "O Bog, odre\xc5\xa1i na\xc5\xa1ega kagana" (Spasi gospodi, kagana na\xc5\xa1ego), se verjetno nana\xc5\xa1a na Svjatoslava II. (1073-1076). Naslov kagana se omenja \xc5\xa1e v poznem 12. stoletju v Zgodbi o Igorjevem vojnem pohodu kot "kogan Oleg" in se, po izro\xc4\x8dilu, nana\xc5\xa1a na Olega Tmutarakanskega.\n_START_SECTION_\nDatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nVsi razpolo\xc5\xbeljivi primarni viri verodostojno trdijo, da se je naslov kagana za ruske vladarje uporabljal zelo malo \xc4\x8dasa, v grobem od obiska njegovih ambasadorjev v Konstantinoplu (838) do Bazilijevega pisma (871). Vsi bizantinski viri po Baziliju I. ruske vladarje imenujejo arhont. Kasnej\xc5\xa1i kijevski avtorji so o\xc4\x8ditno zopet obudili naslov kagana kot poveli\xc4\x8devalni pridevek vladajo\xc4\x8dih knezov namesto veljavnega politi\xc4\x8dnega naslova knez, ki je bil sicer ustaljen naslov ruskih vladarjev. Ruski knjaz in germanski k\xc3\xb6nig kljub etimolo\xc5\xa1ki sorodnosti nimata nobene povezave._NEWLINE_Datiranje obstoja kanata je predmet mnogih razprav in \xc5\xa1e vedno ni povsem jasno. Omeljan Pricak postavlja ustanovitev kanata v obdobje 830-840. Ruski zgodovinar Pavel Smirnov je v 20. letih 20. stoletja zatrjeval, da je Ruski kaganat nastal okrog leta 830 in da je bil takoj zatem uni\xc4\x8den zaradi selitve mad\xc5\xbearsko-kavarske plemenske zveze proti Karpatom. Natan\xc4\x8dnost tak\xc5\xa1nih trditev je sicer vpra\xc5\xa1ljiva, po drugi strani pa je res, da noben vir ne omenja Rusov ali njihovih kaganov pred letom 830._NEWLINE_Enako sporne so bile razprave o njegovem razpadu. Naslov kagan se ne omenja niti v rusko-bizantinskih dr\xc5\xbeavnih pogodbah iz leta 907, 911 in 944, niti v De Ceremoniis, dokumentu o bizantinskih ceremonijalih na dvoru Konstantina VII. leta 945, v katerem so zelo natan\xc4\x8dno dokumentirani naslovi vseh tujih vladarjev. Poleg tega arabski pisec in popotnik ibn Fadlan v svoji knjigi Kit\xc4\x81b il\xc4\x81 Mulk al-Saq\xc4\x81liba (922) opisuje ruskega vladarja kot kralja (malik). Iz teh dejstev je zgodovinar Peter Golden z argumentum ex silentio (pomanjkanje dokazov) zaklju\xc4\x8dil, da je kaganat razpadel med letoma 871 in 922, medtem ko Zuckermann trdi, da odsotnost naslova kagan v rusko-bizantinskih pogodbah dokazuje, da je kaganat razpadel pred letom 911.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nLega Ruskega kaganata je predmet razprav \xc5\xbee od zgodnjega 20. stoletja. Po eni od skrajnih teorij naj bi bil kaganat nekje v Skandinaviji ali \xc5\xa1e bolj zahodno na nekdanjem otoku Walcheren v izlivu reke \xc5\xa0elde na Nizozemskem. Popolno nasprotje tej teoriji je teorija Georga Vernadskega, da je imel kagan sede\xc5\xbe na vzhodnem Krimu ali na polotoku Taman in da le\xc5\xbei otok, ki ga opisuje Ibn Rustah, najverjetneje v izlivu reke Kuban. Nobena od obeh teorij nima prav veliko privr\xc5\xbeencev, ker niso arheologi na Krimu odkrili nobenih dokazov o slovansko-skandinavskih naselbinah iz 9. stoletja in ker noben nordijski vir ne omenja kaganov v Skandinaviji._NEWLINE_Sovjetsko zgodovinopisje, katerega glavna predstavnika sta Boris Ribakov in Lev Gumiljev, postavlja prestolnico kaganata v Kijev in domneva, da sta bila Askold in Dir edina kagana z znanima imenoma. Teoriji, da je bil Kijev prestolnica kaganata, se je pridru\xc5\xbeil tudi Mihail Artamanov, ki je vztrajal pri svojem mnenju \xc5\xa1e v 90. letih 20. stoletja._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zahodnih zgodovinarjev tej teoriji ugovarja, ker ni dokazov, da je bil Kijev naseljen pred letom 880. Arheolo\xc5\xa1kih najdb iz tega obdobja v okolici Kijeva skorajda ni. Posebno te\xc5\xbeavo povzro\xc4\x8da odsotnost kovanega denarja, ki bi lahko dokazal, da je dnjeprska trgovska pot, ki je bila hrbtenica kasnej\xc5\xa1e Kijevske Rusije, delovala \xc5\xbee v 9. stoletju. Zuckermann je na osnovi svojih raziskav in arheolo\xc5\xa1kih odkritij zaklju\xc4\x8dil, da je bil Kijev sprva trdnjava na hazarski meji z Levedijo in da se je podro\xc4\x8dje srednjega Dnjepra za\xc4\x8delo gospodarsko razvijati po letu 889, ko so se Mad\xc5\xbeari odselili proti zahodu._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni zgodovinarji, predvsem Vasilij Bartold, zagovarjajo bolj severno lego kaganata. Ti zgodovinarji \xc5\xbeelijo poudariti, da je ibn Rustahovo poro\xc4\x8dilo edina zgodovinska opora za dolo\xc4\x8ditev lege kaganata. Nedavne arheolo\xc5\xa1ke raziskave, ki jih je vodil Dimitrij Ma\xc4\x8dinski, so pove\xc4\x8dale verjetnost, da je dr\xc5\xbeava temeljila na skupini naselij ob reki Volhov, med katerimi si bili Ladoga, Ljub\xc5\xa1a, Duboviki, Alaborg in Holmgard. Naselja so bila na za\xc4\x8detku ve\xc4\x8dinoma majhna mesta ali morda samo oskrbovalne postaje, v katerih se je trgovalo in menjavalo blago. \xc4\x8ce so ibn Rustahove trditve to\xc4\x8dne, so Rusi v \xc4\x8dasu kaganata ob\xc5\xa1irno uporabljali vol\xc5\xa1ko trgovsko pot za trgovanje s Srednjim Vzhodom, morda tudi preko bolgarskih in hazarskih posrednikov. Njegov opis "Ruskega otoka" namiguje na to, da je bilo njihovo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Holmgard, srednjeve\xc5\xa1ki predhodnik Velikega Novgoroda, katerega ime se iz stare skandinav\xc5\xa1\xc4\x8dine prevaja kot "grad na re\xc4\x8dnem otoku". Novgorodska prva kronika opisuje nemire v Novgorodu preden so okoli leta 860 povabili Rurika, naj jim vlada. Ta zapis je vzpodbudil Johannesa Br\xc3\xb8ndsteda k trditvi, da je bil Holmgard-Novgorod glavno mesto kaganata \xc5\xbee nekaj desetletij pred Rurikovim prihodom, se pravi tudi leta 839, ko ga je obiskala delegacija Bizantinskega cesarstva. Ma\xc4\x8dinski sprejema to teorijo s pripombo, da je bilo pred vzponom Holmgarda-Novgoroda glavno politi\xc4\x8dno in ekonomsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de podro\xc4\x8dja v Aldeigji-Ladogi.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nTudi nastanek Ruskega kaganata je precej nejasen. Prvi Skandinavci so se naselili v spodnjem toku reke Volhov sredi 8. stoletja. Njihovo ozemlje je obsegalo okolico dana\xc5\xa1njega Sankt Peterburga, Novgoroda, Tvera, Jaroslavlja in Smolenska in se je imenovalo Gardarike \xe2\x80\x93 de\xc5\xbeela utrdb. Nordijski vojskovodje, katere so tur\xc5\xa1ko govore\xc4\x8da stepska plemena imenovala "k\xc3\xb6l-beki" ali "kralji jezer", so obvladovali tudi dele ozemelj, ki so bila naseljena z ugrofinskimi in slovanskimi ljudstvi, predvsem vzdol\xc5\xbe vol\xc5\xa1ke trgovske poti, ki je povezovala Baltik s Kaspijskim jezerom in Serklandom (Abasidski kalifat)._NEWLINE_Podobno kot datiranje in lokacija kaganata, je tudi poreklo ruskih kaganov predmet ob\xc5\xa1irnih razprav. Lahko bi bili Skandinavci ali domorodni Finci in Slovani, \xc5\xa1e najbolj verjetno pa so bili me\xc5\xa1anega porekla._NEWLINE_Omeljan Pricak je teoretiziral, da je bil hazarski kagan Kan-Tuvan Diggvi po izgubljeni dr\xc5\xbeavljanski vojni izgnan iz dr\xc5\xbeave in se je s svojimi prista\xc5\xa1i naselil v nordijsko-slovanskem naselju Rostov. Poro\xc4\x8dil naj bi se v lokalno skandinavsko plemi\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino in postal za\xc4\x8detnik dinastije ruskih kaganov. Zuckermann je Pricakovo teorijo zavrnil kot nevzdr\xc5\xbeno \xc5\xa1pekulacijo, ker ni v virih iz tistega obdobja nobene omembe hazarskega kagana, ki bi pobegnil in iskal zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pri Rusih, povezave med hazarskimi in zgodnjimi ruskimi monarhi pa so vsekakor mo\xc5\xbene. Tak\xc5\xa1no trditev podpira uporaba stilizirane trizobe tamge oziroma pe\xc4\x8data, ki so ga uporabljali kasnej\xc5\xa1i kijevski vladarji, na primer Svjatoslav I. Kijevski. Podobne tamge so arheologi na\xc5\xa1li v ru\xc5\xa1evinah, ki so nedvomno hazarskega izvora. Rodoslovne povezave med ruskimi kagani iz 9. stoletja in kasnej\xc5\xa1imi vladarji iz Rurikove dinastije, \xc4\x8de so sploh bile, zaenkrat niso znane._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zgodovinarjev se strinja, da so si naslov kagan Rusi izposodili od Hazarov, sporne pa so okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, v katerih so si ga sposodili. Peter Golden domneva, da je bil Ruski kaganat marionetna dr\xc5\xbeava, ki so jo ustanovili Hazari v pore\xc4\x8dju Oke, da bi zavra\xc4\x8dala napade Mad\xc5\xbearov. Njegove trditve, da so bili Rusi podlo\xc5\xbeniki Hazarov, ne podpira noben vir iz 9. stoletja, za tuje opazovalce, kakr\xc5\xa1en je bil na primer ibn Rustah, pa med naslovi hazarskih in ruskih vladarjev ni bilo nobene bistvene razlike. Anatolij Novoselcev predpostavlja, da so Rusi privzeli naslov kagana zato, da bi se izena\xc4\x8dili s Hazari. To teorijo zagovarja tudi Thomas Noonan, ki trdi, da so bili ruski poglavarji v 9. stoletju ohlapno povezani pod vlado enega od "morskih kraljev" in da je ta "veliki kralj" privzel naslov kagana, ki mu je dal legitimnost v o\xc4\x8deh njegovih podlo\xc5\xbenikov in sosednjih dr\xc5\xbeav. Naslov kagana naj bi po njegovi teoriji pomenil, da njegov nosilec vlada po bo\xc5\xbeji volji.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nHrbtenica kaganatskega gospodarstva je bila vol\xc5\xa1ka trgovska pot. V Skandinaviji se med izkopavanji pogosto odkrijejo kovanci iz 9. stoletja, predvsem dirhami iz Abasidskega kalifata in drugih muslimanskih dr\xc5\xbeav. Kovanci so pogosto razsekani na manj\xc5\xa1e dele in popisani z runami. Do sedaj so v evropski Rusiji in na podro\xc4\x8dju Baltika odkrili ve\xc4\x8d kot 228.000 arabskih kovancev. Skoraj 90\xc2\xa0% teh kovancev je pri\xc5\xa1lo v Skandinavijo po vol\xc5\xa1ki trgovski poti in ni\xc4\x8d nenavadnega ni, da je bil dirham osnova monetarnega sistema Kijevske Rusije._NEWLINE_Glavni vir dohodkov Rusov, ki se po ibn Rustahovem pri\xc4\x8devanju niso ukvarjali s poljedelstvom, je bila trgovina: "(Rusi) nimajo obdelanih polj in so odvisni od dobrin, ki jih dobijo iz slovanskih (al-Saqaliba) de\xc5\xbeel. Nimajo nobenih posesti, vasi in polj. Njihovo edino opravilo je trgovanje s soboljevim, veveri\xc4\x8djim in drugimi krzni, dobljeni denar pa hranijo v pasovih." Ruski trgovci, ki so po Volgi potovali do Gorgana in Abaskuna na jugovzhodni obali Kaspijskega jezera, so pla\xc4\x8devali dajatve Bolgarom in Hazarom. V\xc4\x8dasih so potovali celo do Bagdada.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nArabski pisec in popotnik Ahmed ibn Fadlan je leta 922 zapisal, da je imel ruski vladar, podobno kot hazarski kagan, bolj malo resni\xc4\x8dne oblasti. Politi\xc4\x8dna in voja\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d je bila v rokah njegovega zastopnika, ki "poveljuje vojski, napada njegove nasprotnike in ga zastopa pred podlo\xc5\xbeniki." Najvi\xc5\xa1ji ruski vladar zato "nima drugih dol\xc5\xbenosti, kot da se ljubi s svojimi su\xc5\xbenjami, popiva in se zabava". Njegova osebna stra\xc5\xbea je \xc5\xa1tela \xc5\xa1tiristo mo\xc5\xbe, "ki so pripravljeni zanj umreti. Teh \xc5\xa1tiristo mo\xc5\xbe sedi pod njegovim kraljevskim prestolom, ki stoji na veliki, bogato okra\xc5\xa1eni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, na kateri je tudi \xc5\xa1tirideset su\xc5\xbeenj iz njegovega harema". Ibn Fadlan pravi, da ruski vladar skoraj nikoli ni zapustil svojega prestola in da so mu tudi takrat, "ko se mu je zahotelo jahanja, pripeljali konja prav do prestola"._NEWLINE_Perzijski raziskovalec in geograf Ahmed ibn Rustah po drugi strani poro\xc4\x8da, da je imel kagan odlo\xc4\x8dilno besedo pri poravnavanju sporov med svojimi podlo\xc5\xbeniki, vendar njegova razsodba ni bila zavezujo\xc4\x8da. \xc4\x8ce se eden od udele\xc5\xbeencev v sporu s kaganovo odlo\xc4\x8ditvijo ni strinjal, je lahko spor re\xc5\xa1il z dvobojem, ki je potekal "v prisotnosti to\xc5\xbenikovega sorodnika, ki je stal na boji\xc5\xa1\xc4\x8du z dvignjenim me\xc4\x8dem. Mo\xc5\xbe, ki je bil v boju bolj\xc5\xa1i, je obrnil kaganovo odlo\xc4\x8ditev v svojo korist"._NEWLINE_Razhajanje med relativno nemo\xc4\x8dnim naslovnim vladarjem in veliko mo\xc4\x8djo njegovih podlo\xc5\xbenikov ka\xc5\xbee na hazarski sistem vladanja, v katerem je bil kagan duhovni vodja z omejenimi pooblastili, za upravo in voja\xc5\xa1ke zadeve pa je bil pristojen kagan bek, ki je bil samo na\xc4\x8delno podrejen kaganu. Sistem vladanja se je ujemal tudi z germanskim sistemom, v katerem se je oblast lahko delila med kraljem in poveljnikom vojske. Nekateri poznavalci trdijo, da je bila podobna tudi delitev oblasti med Igorjem in Olegom Kijevskim v zgodnjem 10. stoletju in Askoldom in Dirom v poznem 9. stoletju._NEWLINE_Lo\xc4\x8denost duhovnega vladarja in voja\xc5\xa1kega poveljnika je razvidna iz rekonstrukcije njunih odnosov, ni pa znano, ali je to del zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki se je iz Ruskega kaganata prenesla na njegovo naslednico Kijevsko Rusijo. Kne\xc5\xbeevine v zgodnji Kijevski Rusiji so imele v sistemu vladanja, voja\xc5\xa1ki organizaciji in pravnem sistemu nekatere zna\xc4\x8dilnosti, ki so bile primerljive s Hazari in drugimi stepskimi ljudstvi. Nekateri zgodovinarji so prepri\xc4\x8dani, da so se te zna\xc4\x8dilnosti prenesle v Kijevsko Rusijo od Hazarov preko ruskih kaganov.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji in vera\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja v Ladogi in drugih mestih v severni Rusiji, ki potekajo \xc5\xbee od leta 1820, so pokazala, da so v ruskih obi\xc4\x8dajih opazni predvsem skandinavski vplivi. Odkritja so skladna tudi z ibn Fadlanovimi in ibn Rustahovimi zapisi._NEWLINE_Ibn Rustah je opisal pogreb ruskega plemi\xc4\x8da, katerega so skupaj s hrano, amuleti, denarjem in drugimi predmeti ter njegovo najljub\xc5\xa1o \xc5\xbeeno polo\xc5\xbeili v "grob, ki je podoben veliki hi\xc5\xa1i. Vrata groba so nato zaprli in \xc5\xbeena je v grobu umrla". Ob\xc5\xa1irne dokaze o ruskih pogrebnih gomilah in kamnitih spomenikih je zbral tudi ibn Fadlan in prilo\xc5\xbeil runski napis na kosu lesa. Ibn Rustah je med drugim podrobno opisal kremiranje plemi\xc4\x8da na pogrebni ladji, h kateremu je spadalo tudi \xc5\xbertvovanje \xc5\xbeivali in ljudi._NEWLINE_Kadar je umrl reven \xc4\x8dlovek, so ga polo\xc5\xbeili na majhno pogrebno ladjo in ga se\xc5\xbegali. Kadar je umrl plemi\xc4\x8d, je bil pogreb mnogo bolj zapleten. Njegovo premo\xc5\xbeenje so razdelili na tri dele: prvi del je dobila njegova dru\xc5\xbeina, drugega so potro\xc5\xa1ili za pogrebno slovesnost, tretjega pa za pivo, ki so ga spili na dan kremiranja. Ena od pokojnikovih su\xc5\xbeenj je privolila v prostovoljno smrt, da bi se pridru\xc5\xbeila svojemu gospodarju v raju. Pokojnika so na dan kremiranja izkopali iz groba, ga oblekli v pra\xc5\xbenja obla\xc4\x8dila in polo\xc5\xbeili na posebej za to zgrajeno pogrebno ladjo. Izbrano dekle se je nato ljubilo s pokojnikovimi sorodniki in prijatelji, potem pa so jo ubili in polo\xc5\xbeili na ladijski krov poleg pokojnega gospodarja. Ladjo je nato za\xc5\xbegal pokojnikov najbli\xc5\xbeji sorodnik. Pogreb so zaklju\xc4\x8dili z nasipanjem okrogle gomile._NEWLINE_Duh neodvisnosti in podjetnosti, ki so ga Rusom vbijali v glavo od samega rojstva, je na zgodovinarje zgodnjega srednjega veka naredil globok vtis. Ibn Rustah o tem pi\xc5\xa1e: "Kadar se rodi sin, ga o\xc4\x8de z me\xc4\x8dem v roki vr\xc5\xbee na tla in re\xc4\x8de: \'Nobene lastnine ti ne bom zapustil. Imel bo\xc5\xa1 samo tisto, kar si bo\xc5\xa1 priboril z oro\xc5\xbejem.\'" Al-Marwazi k temu dodaja, da je o\xc4\x8detovo premo\xc5\xbeenje podedovala njegova h\xc4\x8derka._NEWLINE_Enako grob individualizem se ka\xc5\xbee tudi v njihovem obravnavanju bolezni. Ibn Fadlan o tem pi\xc5\xa1e: "Kadar kak\xc5\xa1en Rus zboli, ga polo\xc5\xbeijo v \xc5\xa1otor in mu prinesejo kruha in vode. Bolnika ne obiskujejo in se z njim ne pogovarjajo, \xc5\xa1e posebno \xc4\x8de je podlo\xc5\xbenik. \xc4\x8ce ozdravi, se jim pridru\xc5\xbei, \xc4\x8de umre ga pa se\xc5\xbegejo. Zgodi se tudi, da podlo\xc5\xbenika prepustijo psom in jastrebom"._NEWLINE_Glede spolnosti so bili Rusi zelo liberalni. Ibn Fadlan o tem pi\xc5\xa1e, da se njihov kralj ni ni\xc4\x8d sramoval, ko se je javno ljubil z eno od su\xc5\xbeenj iz svojega harema. Ko so ruski trgovci pri\xc5\xa1li do Volge, so se javno ljubili s su\xc5\xbenjami, ki so jih pripeljali naprodaj, kar je pogosto preraslo v javne orgije._NEWLINE_Ibn Fadlan in ibn Rustah opisujeta Ruse kot pobo\xc5\xbene pogane. Ibn Rustah in za njim Garizi poro\xc4\x8data, da imajo ruski \xc5\xa1amani ali "zdravilci" (attiba) velik vpliv na preprosto prebivalstvo. Ibn Rustah pravi, da se \xc5\xa1amani obna\xc5\xa1ajo, "kot da je vse njihovo". Odlo\xc4\x8dajo o tem, katera \xc5\xbeenska, mo\xc5\xa1ki ali \xc5\xbeival bo \xc5\xbertvovana in na njihovo odlo\xc4\x8ditev ni nobenega ugovora. \xc5\xa0aman je izbrano \xc5\xbertev, \xc4\x8dloveka ali \xc5\xbeival, obesil na drog, dokler ni umrla._NEWLINE_Ibn Rustah nam je zapustil tudi opis ruskih trgovcev, ki so molili za uspe\xc5\xa1no trgovanje: "Molili so pred lesenim kolom s \xc4\x8dloveku podobnim obrazom, obdanim z manj\xc5\xa1imi podobami, za njim pa je bilo ve\xc4\x8d v zemljo zabitih drogov". \xc4\x8ce trgovanje ni steklo, so \xc5\xa1tevilo darov pove\xc4\x8dali in \xc4\x8de \xc5\xa1e vedno ni teklo, kot bi \xc5\xbeeleli, so za\xc4\x8deli darovati tudi manj\xc5\xa1im idolom. \xc4\x8ce je bilo trgovanje uspe\xc5\xa1no, so \xc5\xbertvovali \xc5\xa1e kak\xc5\xa1no govedo ali ovco in ju v\xc4\x8dasih razdelili med reve\xc5\xbee._NEWLINE_Bizantinski viri poro\xc4\x8dajo, da so Rusi v poznih 60. letih 9. stoletja let prevzeli kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Patriarh Fotij I. v svoji encikliki iz leta 867 pi\xc5\xa1e o navdu\xc5\xa1enem pokristjanjevanju Rusov, katerim je pred tem poslal svojega \xc5\xa1kofa. Cesar Konstantin VII. pripisuje zasluge za pokristjanjenje svojemu staremu o\xc4\x8detu Baziliju I. in patriarhu Ignaciju in ne njihovima predhodnikoma Mihaelu III. in Fotiju. Konstantin pravi, da so Bizantinci navdu\xc5\xa1ili Ruse za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo s svojimi prepri\xc4\x8dljivimi besedami in bogatimi darili, med katerimi je bilo tudi zlato, srebro in dragocene tkanine. Ponavlja tudi tradicionalno zgodbo, da je na pogane \xc5\xa1e posebno velik vtis naredil \xc4\x8dude\xc5\xbe: knjiga evangelijev, ki jo je nad\xc5\xa1kof vrgel v ogenj, je ostala nepo\xc5\xa1kodovana._NEWLINE_Perzijski geograf ibn Hordadbeg je v poznem 9. stoletju zapisal, da so se Rusi, ki so pri\xc5\xa1li v muslimanske de\xc5\xbeele "razgla\xc5\xa1ali za kristjane ". Sodobni zgodovinarji imajo glede pokristjanjevanja Ruskega kaganata deljena mnenja.\n_START_SECTION_\nOdnosi s sosednjimi dr\xc5\xbeavami\n_START_PARAGRAPH_\nV analih sv. Bertina pi\xc5\xa1e, da je leta 838 delegacija Ruskega kaganata obiskala Bizantinsko cesarstvo. Razlog njihovega obiska je med zgodovinarji \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Aleksej Aleksandrovi\xc4\x8d \xc5\xa0ahmatov dokazuje, da je imela delegacija dve nalogi: vzpostaviti prijateljske odnose z Bizantinskim cesarstvom in odpreti pot do \xc5\xa0vedske preko zahodne Evrope. Constantine Zuckermann trdi, da so se ruski ambasadorji pri\xc5\xa1li pogajat o miru po svojem neuspelem pohodu v Paflagonijo v 30. letih 9. stoletja. Georgij Vernadski povezuje njihovo misijo z gaditvijo trdnjave Sarkel leta 833. Bizantinski viri ruske delegacije sploh ne omenjajo in patriarh Fotij je \xc5\xa1e leta 860 za Ruse izjavil, da so "neznano ljudstvo"._NEWLINE_Po mnenju Vernadskega so Hazari in Grki zgradili trdnjavo Sarkel v bli\xc5\xbeini kraja, kjer so pretovarjali blago, ki je potovalo med Donom in Volgo, da bi to strate\xc5\xa1ko to\xc4\x8dko obranili pred Rusi. Drugi zgodovinarji so prepri\xc4\x8dani, da je bil Sarkel zgrajen za opazovanje ali obrambo pred Mad\xc5\xbeari in drugimi stepskimi plemeni in ne zaradi Rusov. Ukrajinski zgodovinar Mihajlo Gru\xc5\xa1evski navaja, da so razpolo\xc5\xbeljivi viri v tem pogledu nejasni. Ioanes Skilices, gr\xc5\xa1ki zgodovinar iz 11. stoletja, trdi, da je bil Sarkel "\xc4\x8dvrst branik proti Pe\xc4\x8denegom", ni\xc4\x8desar pa ne pove o njegovemu prvotnemu namenu._NEWLINE_Leta 860 so Rusi z 200 ladjami oblegali Konstantinopel. Bizantinska kopenska vojska in mornarica sta bili takrat dale\xc4\x8d od prestolnice, zato je bila zelo ranljiva. \xc4\x8cas napada ka\xc5\xbee na to, da so bili Rusi zaradi dobrih trgovskih zvez in drugih odnosov, ki se po misiji leta 838 niso prekinili, dobro seznanjeni o notranjih razmerah v cesarstvu. Ruski vojaki so opusto\xc5\xa1ili predmestje Konstantinopla in se 4. avgusta umaknili._NEWLINE_Rusi so \xc5\xbeivahno trgovali s Hazarijo. Perzijski geograf ibn Kordabeg (okrog 820\xe2\x80\x93912) je v Kit\xc4\x81b al Mas\xc4\x81lik w\xe2\x80\x99al Mam\xc4\x81lik (Knjiga poti in kraljestev) zapisal, da "gredo preko Slovanske reke (Don) v hazarsko mesto Kamlid\xc5\xbe, kjer hazarski vladar od njih pobira desetino". Nekateri sodobni komentatorji iz arabskih virov sklepajo, da so imeli stiki s Hazarijo pomemben vpliv na politi\xc4\x8dno kulturo v Ruskem kaganatu. Odnosi med Rusi in Hazari so se po letu 864 zaradi ruskih pohodov proti Kaspijskemu jezeru ohladili.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu potem, ko je patriarh Fotij obvestil druge pravoslavne \xc5\xa1kofe o pokristjanjenju Rusov, so bila vsa sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Ruskega kaganata v severozahodni Rusiji uni\xc4\x8dena. Arheolo\xc5\xa1ka odkritja so pokazala, da so bili Holmgard, Aldeigja, Alaborg in Izborsk v obdobju med letoma 860 in 880 do tal po\xc5\xbegani. Nekatera naselja so bila po po\xc5\xbearu za vedno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Zgodovina minulih let opisuje upor poganskih Slovanov in \xc4\x8cudov (finsko ljudstvo) proti Varjagom, ki so pripluli \xc4\x8dez Baltik leta 862. Novgorodska prva kronika, ki je po mnenju \xc5\xa0ahmatova bolj zanesljiva, za to obdobje ne omenja nobenega upora. Nikonova kronika iz 16. stoletja pregon Varjagov pripisuje legendarnemu poglavarju Ilmenskih Slovanov Vadimu Hrabremu. Ukrajinski zgodovinar Mihajlo Braj\xc4\x8devski Vadimov upor imenuje "poganska reakcija" na pokristjanjevanje Rusov. Obdobje nemirov in anarhije je po Zuckermannovem mnenju trajalo pribli\xc5\xbeno od leta 875 do leta 900. Odsotnost srebrnega denarja v obdobju med letoma 880 in 900 ka\xc5\xbee na to, da je vol\xc5\xa1ka trgovska pot prenehala obstajati, kar je povzro\xc4\x8dilo "prvo evropsko srebrno krizo"._NEWLINE_Po obdobju gospodarskega zastoja in politi\xc4\x8dnega prevrata je regija okrog leta 900 za\xc4\x8dela o\xc5\xbeivljati. Zuckermann o\xc5\xbeivljanje pripisuje prihodu Rurika in njegovih mo\xc5\xbe, ki so svojo pozornost iz doslej neznanega vzroka preusmerili z Volge na Dnjeper. Skandinavski naselji v Ladogi in Novgorodu sta o\xc5\xbeiveli in se za\xc4\x8deli hitro razvijati. V prvem desetletju 10. stoletja so v Gnezdovu ob Dnjepru v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Smolenska ustanovili veliko trgovsko postajo. V pribli\xc5\xbeno istem \xc4\x8dasu se je v pomembno mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob Dnjepru razvil tudi Kijev._NEWLINE_Usoda Ruskega kaganata in proces, ki je povzro\xc4\x8dil njegovo preobrazbo ali vklju\xc4\x8ditev v Kijevsko Rusijo, je nejasen. Izgleda, da je imela Kijevska Rusija zelo nedolo\xc4\x8dene predstave o obstoju kaganata. Slovanski viri ne omenjajo niti pokristjanjevanja Rusov v 60. letih 9. stoletja niti voja\xc5\xa1kega pohoda v Paflagonijo v 30. letih istega stoletja. Omembo ruskega obleganja Konstantinopla v 60. letih 9. stoletja so si avtorji Zgodovine minulih let sposodili iz gr\xc5\xa1kih virov, kar ka\xc5\xbee na pomanjkanje doma\xc4\x8dega pisnega izro\xc4\x8dila.'