b'\n_START_ARTICLE_\nLino Legi\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLino Legi\xc5\xa1a je maturiral na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani. 1930\xe2\x80\x9334 je \xc5\xa1tudiral slavistiko v Ljubljani. Po diplomi je bil 1935\xe2\x80\x9337 suplent na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani, do leta 1941 pa profesor na celjski gimnaziji. Doktoriral je leta 1938 z disertacijo Slovenska poezija od Vodnikovih Pesmi za poku\xc5\xa1ino do priprav za Kranjsko \xc4\x8cbelico (COBISS) in \xc5\xa1tudij nadaljeval v Parizu._NEWLINE_Od poletja 1941 je sodeloval z OF, 1942 je postal predsednik rajonskega odbora. 1942\xe2\x80\x9345 je bil odpeljan v internacijo, najprej v Italijo, kasneje v Dachau. Po vrnitvi je bil \xc5\xa1ef odseka za literaturo na ministrstvu za prosveto. 1946\xe2\x80\x9354 je zopet slu\xc5\xbeboval kot profesor na srednjih \xc5\xa1olah. Od leta 1955 dalje je deloval na in\xc5\xa1titutu za slovenski jezik na SAZU, ob tem pa je tudi predaval svetovno in jugoslovansko knji\xc5\xbeevnost na igralski akademiji._NEWLINE_Bil je sourednik Jezika in slovstva (1957\xe2\x80\x9360), Slovenskega pravopisa (1962) in Slovarja slovenskega knji\xc5\xbenega jezika. Poleg tega je bil \xc5\xa1e urednik in soavtor Zgodovine slovenskega slovstva, pripravil pa je tudi znanstveno izdajo Kalob\xc5\xa1kega rokopisa in Pisanic s \xc5\xa1tudijami. V \xc4\x8dlankih, esejih in kritikah je spremljal sodobno slovensko literarno ustvarjanje, posebno pozornost je posvetil Primorski. V zadnjih letih se je ukvarjal predvsem z znanstveno obdelavo starej\xc5\xa1e slovenske literature.'