b'\n_START_ARTICLE_\nPorfirogenet\n_START_PARAGRAPH_\nPorfirogenet (gr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x86\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb3\xce\xad\xce\xbd\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 [Porfyrog\xc3\xa9nnitos], rojen v \xc5\xa1krlatu, latinizirano v Porphyrogenitus) je bil bizantinski \xc4\x8dastni naslov sinov in h\xc4\x8dera (\xce\xa0\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x86\xcf\x85\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb3\xce\xad\xce\xbd\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb7 [Porphyrog\xc3\xa9nn\xc4\x93t\xc4\x93], porfirogeneta), rojenih v \xc4\x8dasu, ko je njihov o\xc4\x8de \xc5\xbee bil bizantinski cesar. Nosilci naslova so morali poleg rojstva izpolnjevati tudi nekaj drugih pogojev.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept porfirogeneta je znan od 6. stoletja v zvezi z vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi te\xc5\xbenjami po dednosti cesarskega polo\xc5\xbeaja. Prva dokumentirana raba naslova je iz leta 846. Naslov se je docela udoma\xc4\x8dil v 10. stoletju, zlasti v zvezi s cesarjem Konstantinom VII. Porfirogenetom. Njegova raba se je nadaljevalo tudi v obdobju Paleologov.\n_START_SECTION_\nPorph\xc3\xbdra/\xc5\xa0krlatna soba\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Konstantin VII., ki je bil tudi sam porfirogenet, je opisal slovesnosti ob rojstvu porfirogeneta v svojem delu De Ceremoniis aulae byzantinae._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i pogoj za pridobitev naslova je bilo rojstvo v Porph\xc3\xbdri \xe2\x80\x93 \xc5\xa0kratni sobi, paviljonu v kompleksu Velike pala\xc4\x8de v Konstantinoplu. Noben otrok, ki ni bil rojen prav tu, naslova ni mogel dobiti. Ana Komnena, tudi porfirogeneta, je Porfirno sobo opisala kot sobo na eni od \xc5\xa1tevilnih teras pala\xc4\x8de s pogledom na Marmarsko morje in Bosporsko o\xc5\xbeino, \xc2\xbbkjer stojijo kamniti voli in levi\xc2\xab, se pravi v Bukoleonski pala\xc4\x8di. Imela je obliko kocke in piramidast strop. Stene, tla in strop so bili oblo\xc5\xbeeni s cesarskim porfirjem, ki je bil \xc2\xbb\xc5\xa1krlatne barve z belimi lisami, kot bi bil posut s peskom\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nBasileus in Augusta\n_START_PARAGRAPH_\nDrug pomemben pogoj za pridobitev naslova porfirogenet je bil, da je bil o\xc4\x8de vladajo\xc4\x8di basileus, se pravi cesar, in da je bila mati z njim poro\xc4\x8dena. Mati je morala opraviti tudi posve\xc4\x8den obred, na katerem so jo proglasili za Augusto.\n_START_SECTION_\nDiplomacija\n_START_PARAGRAPH_\nV bizantinski diplomaciji so s porokami porfirogenetih nevest s tujimi vladarji in obratno v\xc4\x8dasih potrjevali mednarodne dogovore. \xc5\xa0kof in diplomat Liutprand Kremonski, na primer, je leta 968 obiskal Konstantinopel v misiji Otona I. z nalogo, da zagotovi porfirogeneto nevesto za njegovega sina, kasnej\xc5\xa1ega cesarja Otona II.. Njegova misija je spodletela. Oton II. je leta 971 namesto nje dobil Teofano Skleraino, ki nio bila porfirogeneta.'