b'\n_START_ARTICLE_\nEmilija - Romanja\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPolovica de\xc5\xbeele (48\xc2\xa0%) je ravnina, \xc4\x8detrtina (27\xc2\xa0%) je gri\xc4\x8devnata in \xc4\x8detrtina (25\xc2\xa0%) gorata. Ravninski del je v glavnem Padska ni\xc5\xbeina, in sicer desni breg reke Pad, in doline ob njenih pritokih. Gorovje so Apenini, ki potekajo v smeri severozahod-jugovzhod in ki dose\xc5\xbeejo najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko z Monte Cimone (2163 m). Ta odsek Apeninov je geolo\xc5\xa1ko posebno zanimiv zaradi velike raznolikosti v sestavu, ki izhaja iz dolge dobe nastajanja tega gorstva. Hribovje je prepredeno z vodnimi tokovi. ki se ve\xc4\x8dinoma izlivajo v Pad; ve\xc4\x8dje reke so Trebbia, Taro, Secchia in Panaro. Tudi Reno se je v\xc4\x8dasih izlivala v Pad, a so jo v sedemnajstem stoletju preusmerili v samostojen izliv ju\xc5\xbeno od Valli di Comacchio. Nekaj manj\xc5\xa1ih rek, ki se izlivajo naravnost v morje, je hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja._NEWLINE_Podnebje je sub-kontinentalno, z mrzlimi zimami in vro\xc4\x8dimi soparnimi poletji. Velika Padska ni\xc5\xbeina mo\xc4\x8dno vpliva na vremenske pogoje, posebno z gosto meglo, ki prepre\xc4\x8duje tudi bla\xc5\xbeilni u\xc4\x8dinek Jadranskega morja. Tako je na primer v Bologni srednja zimska temperatura 3\xc2\xa0\xc2\xb0C, srednja poletna pa 23\xc2\xa0\xc2\xb0C. De\xc5\xbeuje najve\xc4\x8d spomladi in jeseni, pozimi rado sne\xc5\xbei in ob morski obali piha burja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKot je razvidno iz imena samega, je de\xc5\xbeela sestavljena iz dveh enot, Romanje in Emilije, vendar ne gre za dve ozemlji, ki sta bili zdru\xc5\xbeeni, pa\xc4\x8d pa za isto ozemlje gledano iz dveh vidikov. Sicer so prebivalci zelo ponosni na pristno pripadnost samo enemu od dveh izvorov, zato "romanjolec" ne mara biti "emilijan" in obratno. Toda tega so velikokrat krive stare navade, ki segajo \xc5\xa1e v 19. stoletje, ko sta bili zdru\xc5\xbeeni dve etni\xc4\x8dni enoti brez skupne zgodovine, Emilija od vselej lai\xc4\x8dna, Romanja pa skozi dvanajst stoletij pod oblastjo pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nRomanja\n_START_PARAGRAPH_\nRomanja je zemljepisno ozemlje, ki se razteza ob jadranski obali ju\xc5\xbeno od Pada za pribli\xc5\xbeno 100\xc2\xa0km in v \xc5\xa1irino do Apeninskih vrhov. Administrativno je vklju\xc4\x8dena v de\xc5\xbeelo Emilija - Romanja (70\xc2\xa0%), a sega tudi v de\xc5\xbeelo Toskano (20\xc2\xa0%) in v de\xc5\xbeelo Marke (10\xc2\xa0%) in zajema Republiko San Marino. Ime je dobila po Bizantincih, ki so vladali na tem podro\xc4\x8dju od leta 538 do leta 751. Ker so se smatrali za edine predstavnike Rimskega imperija, so se Bizantinci radi imenovali "romani", zato so svoja posestva v Italiji imenovali "Rom\xc3\xa0nia". Podro\xc4\x8dje ima vse geolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti "prehodnega ozemlja", saj dejansko povezuje Padsko ni\xc5\xbeino s polotokom. Te zna\xc4\x8dilnosti so globoko vplivale tudi na zgodovinski razvoj de\xc5\xbeele, ko so bili ti kraji tudi politi\xc4\x8dno sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de med severom in jugom. Verjetno so prav te zemljepisne in nato zgodovinske razmere pogojevale celo gospodarstvo, saj je tukaj tiso\xc4\x8dletno so\xc5\xbeitje dolinskega in hribovskega kmetovanja doseglo izredne ekonomske uspehe.\n_START_SECTION_\nEmilija\n_START_PARAGRAPH_\nEmilija je zgodovinsko ime ozemlja med Jadranskim morjem, reko Pad in Apenini, prakti\xc4\x8dno dana\xc5\xa1nje de\xc5\xbeele Emilija - Romanja. V prvem stoletju je bila to Aemilia (izg. Emilja), Rimska regija, imenovana po cesti, ki je vodila iz prestolnice na sever in vzdol\xc5\xbe katere so zrasla velika bivalna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in pozneje mesta. Po Rimljanih so si ozemlje lastili Langobardi, Bizantinci, nato pape\xc5\xbei. Ozemlje se je razdrobilo na ve\xc4\x8d kne\xc5\xbeevin (ducati, izg. dukati) in skupno ime Emilia je \xc5\xa1lo v pozabo. Langobardi so jo preimenovali v Lombardia ali Longobardia, a tudi to ime se ni oprijelo, ker dejansko de\xc5\xbeela kot enotna skupnost ni obstajala. Ko so za\xc4\x8dele komune izpodrivati fevdalni sistem, je bila de\xc5\xbeela prizori\xc5\xa1\xc4\x8de stalnih spopadov, saj so si bila mesta relativno blizu. Stanje se je \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo, ko so v trinajstem stoletju nasprotovanja zrasla v boj med gvelfi in gibelini. Ker se nobena od komun ni razvila v dovolj mo\xc4\x8dno sinjorijo, sta si kon\xc4\x8dno razdelili oblast dve tuji sinjoriji, Este iz Ferrare in Visconti iz Milana. Ta razdelitev je ostala tudi po propadu sinjorij in v osemnajstem stoletju so posestva hi\xc5\xa1e Este pri\xc5\xa1la najprej v avstrijske roke, nato pod Savojce. Ostali del Emilije je \xc5\xa1el Borboncem in nato Francozom in \xc5\xa1ele leta 1860 Savojcem. Ti so spet uvedli ime Emilija.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nRepubli\xc5\xa1ka ustava je dodala zgodovinski Emiliji Bologno, Ferraro ter vso Romanjo in de\xc5\xbeelo imenovala Emilija - Romanja. Glede na zgodovinsko preteklost, ki je bila za razne kraje de\xc5\xbeele zelo razli\xc4\x8dna, se danes smatrajo za emilijanska mesta Piacenza, Parma, Reggio Emilia, Modena, Ferrara in Bologna (z bli\xc5\xbenjo okolico). Spadajo pod Romanjo pa Ravenna, Rimini, Forl\xc3\xac, Cesena in del bolonjske pokrajine (Imola).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo Emilije - Romanje sloni predvsem na kmetijstvu, saj neobdelane zemlje ni ve\xc4\x8d kot 9\xc2\xa0%, \xc4\x8deprav so vklju\xc4\x8dene v ta odstotek tudi soline in mokri\xc5\xa1\xc4\x8da (Valli di Comacchio), ki so druga\xc4\x8de donosna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Pri tem je treba omeniti, da je skoraj 70\xc2\xa0% obdelane povr\xc5\xa1ine pridobljene s sanacijo poplavljenih ozemelj in bonifikacijami mo\xc4\x8dvirnatih podro\xc4\x8dij, ki so se v teh krajih za\xc4\x8dele \xc5\xbee v dobi rimskega imperija in se \xc5\xa1e danes niso zaklju\xc4\x8dile. Prideluje se najve\xc4\x8d p\xc5\xa1enica, koruza in ri\xc5\xbe v ni\xc5\xbeinah, v vi\xc5\xa1jih predelih pa oves, je\xc4\x8dmen in ajda. Razen \xc5\xbeita sta pomembni sladkorna pesa in konoplja, pa tudi povrtnine (paradi\xc5\xbenik), vinska trta in sadje. Tudi \xc5\xbeivinoreja je dobro razvita. Zna\xc4\x8dilnost gospodarstva Emilije - Romanje je skoraj popolna odsotnost velikih podjetij. Razen nekaterih korporacij \xc5\xbeivilske industrije in avtomobilskega sektorja (Modena) je vsa ekonomija v rokah malih in srednje velikih podjetij. Tako se na primer kar v 22 tovarnah pridobiva sladkor iz pese. Ne\xc5\xa1teto je podjetij, ki se bavijo s predelavo in konzerviranjem povrtnin in sadja ter s proizvodnjo sirov in salam._NEWLINE_Kot je ugotovila raziskava ISTAT, je bila v obdobju 1995-2002 Emilija - Romanja najbogatej\xc5\xa1a italijanska de\xc5\xbeela, s \xc4\x8distim letnim dohodkom 17.700 evrov na osebo [1]. Po anketi Eurostat iz leta 2002 [2] jo to postavlja na 23. mesto v Evropi.'