b'\n_START_ARTICLE_\nAnatole France\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nFrance je pre\xc5\xbeivel kot sin prodajalca knjig velik del svojega \xc5\xbeivljenja med knjigami. Tudi sam je bil velik ljubitelj knjig.\xc2\xa0Njegov o\xc4\x8de se je ukvarjal z zbiranjem in prodajo knjig med drugim tudi na temo francoske revolucije. Knjigarna\xc2\xa0Librairie France je vsebovala tudi pomembne listine in je bila tako pomembno to\xc4\x8dka za sre\xc4\x8davanja pomembnih \xc5\xa1olnikov in pisateljev. \xc5\xa0tudiral je v Coll\xc3\xa8ge Stanislas, zasebni katoli\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli, nato pa je predvsem pomagal svojemu o\xc4\x8detu v prodajalni. Nekaj let za tem postane urejevalec kataloga trgovine\xc2\xa0Bacheline-Deflorenne in nato \xc5\xa1e Lemerre. Leta\xc2\xa01876 je bil imenovan za bibliotekarja Francoskega senata, drugega doma francoskega parlamenta.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nAnatole France je pri\xc4\x8del s svojo kariero kot pesnik in novinar. Leta\xc2\xa01869 je literarna revija\xc2\xa0Le Parnasse Contemporain\xc2\xa0izdala eno njegovih pesmi\xc2\xa0La Part de Madeleine. Leta\xc2\xa01875 je \xc5\xbee sam sedel v komisiji, ki je izbirala kompilacijo tretje izdaje\xc2\xa0Parnasse Contemporain. Kot novinar od leta\xc2\xa01867 je napisal veliko \xc4\x8dlankov in vrstic. Slaven je postal z romanom\xc2\xa0Le Crime de Sylvestre Bonnard iz leta\xc2\xa01881. Glavna oseba romana skepti\xc4\x8dni stari \xc5\xa1olnik\xc2\xa0Sylvester Bonnard je poosebljal francoski duh in osebnost. Roman je nagradila tudi Francoska akademija._NEWLINE_V\xc2\xa0La Rotisserie de la Reine Pedauque (1893) se Anatole loti vere v okultno; v\xc2\xa0Les Opinions de Jerome Coignard (1893) pa ujame duh gibanj in \xc4\x8dasa ob koncu 19.stoletja oz.\xc2\xa0fin de si\xc3\xa8cle. France je izvoljen v \xc4\x8dlanstvo Francoske akademije leta\xc2\xa01896._NEWLINE_France je imel pomembno vlogo v aferi\xc2\xa0Dreyfus. Bil je sopodpisnik\xc2\xa0\xc3\x89mila Zolaja v\xc2\xa0manifestu v podporo\xc2\xa0Alfreda Dreyfusa, \xc5\xbeidovskega vojaka, ki je bil obsojen vohunstva.\xc2\xa0France pi\xc5\xa1e o tej precej odmevni aferi v svojem romanu leta 1901 z imenom\xc2\xa0Monsieur Bergeret._NEWLINE_Francejeva kasnej\xc5\xa1a dela so obsegala zelo razli\xc4\x8dne teme, tako o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki naravi, francoski revoluciji, kriminaliteti in politi\xc4\x8dni fanati\xc4\x8dnosti.\xc2\xa0_NEWLINE_Nagrajen je z Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost leta 1921. Umrl je leta\xc2\xa01924 in je pokopan v Neuilly-sur-Seine\xc2\xa0pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du blizu Pariza._NEWLINE_Francejeva vsa dela so bila vpisana v Index Librorum Prohibitorum (Indeks prepovedanih knjig Rimokatoli\xc5\xa1ke cerkve.\xc2\xa0To je \xc5\xa1tel za "odli\xc4\x8dje".\xc2\xa0Ta seznam je bil prepovedan leta\xc2\xa01966.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1877 se Anatole France poro\xc4\x8di z Val\xc3\xa9rie Gu\xc3\xa9rin de Sauville, s katero ima h\xc4\x8der\xc2\xa0Suzanne v letu 1881 (ta premine decembra 1918). Francejevi odnosi z \xc5\xbeenskami so burni, leta 1888 pri\xc4\x8dne z razmerjem z gospo\xc2\xa0Arman de Caillavet, ki vodi v javnosti zelo odmeven in cenjen salon tretje republike.\xc2\xa0Po razvezi leta\xc2\xa01893 je bil vpleten v razli\xc4\x8dna razmerja, poro\xc4\x8di se vnovi\xc4\x8d leta 1920 z\xc2\xa0Emmo Lapr\xc3\xa9votte._NEWLINE_V smislu politi\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d je bil Anatole France socialist\xc2\xa0 in odkrit podpornik komunisti\xc4\x8dnih in revolucionarnih dogodkov leta 1917 v Rusiji. Leta\xc2\xa01920 je odkrito podpiral novo ustanovljeno Francosko komunisti\xc4\x8dno partijo.\n_START_SECTION_\nUgled\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e posebej po smrti leta 1924 je njegova smrt in dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina bila predmet intenzivne politi\xc4\x8dne debate v Franciji. \xc5\xa0e posebej so bile strupeni \xc4\x8dlanki in mnenja kasnej\xc5\xa1ega kolaboranta, Pierra Drieu la Rochella. O\xc4\x8ditali so mi vulgarnost in derivativnost. Politi\xc4\x8dno in knji\xc5\xbeevno podporo mu je dal\xc2\xa0George Orwell, ki ga je branil kot berljivega avtorja in predvsem izpostavil "politi\xc4\x8dne motive" pri napadu na Anatola.'