b'\n_START_ARTICLE_\nMladinske delovne brigade\n_START_PARAGRAPH_\nMladinske delovne brigade so bile delovne skupine, ki so bile dejavne zlasti v povojnem obdobju na podro\xc4\x8dju nekdanje Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije. Delovne skupine so bile organizirane na prostovoljni ravni ter so izvajale dela javnega pomena, dejavnost pa je bila pomembna tudi s politi\xc4\x8dnega stali\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Rezultat dela mladinskih delovnih brigad so med drugim velik del Avtoceste bratstva in enotnosti, del Novega Beograda, ve\xc4\x8d \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog na podro\xc4\x8dju nekdanje Jugoslavije, npr. Beograd-Bar, hidroelektrarne, tovarne in druga infrastruktura._NEWLINE_Udele\xc5\xbeenci iz Slovenije so prisostvovali vsem ve\xc4\x8djim delovnim akcijam. Leta 1946 je skupaj s preostalimi \xc4\x8dlani \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Br\xc4\x8dko-Banovi\xc4\x87i gradilo 6.220 Slovencev, progo \xc5\xa0amac-Sarajevo pa naslednje leto 14.000 Slovencev._NEWLINE_Brigadir_NEWLINE_Nikjer v na\xc5\xa1i zakonodaji ne najdemo naziva BRIGADIR, kot del organizacijske oblike mladinskih delovnih akcij, v katerih so bili Brigadirji ljudje, ki so opravljali dela na lokalnih, republi\xc5\xa1kih zveznih in mednarodnih akcijah. Delo v brigadah pa ni bilo samo kramp in lopata, ampak so se udele\xc5\xbeenci izobra\xc5\xbeevali tudi na podro\xc4\x8dju kulture, \xc5\xa1porta, prometa, obrambe, spoznali so podro\xc4\x8dje medicine in prve pomo\xc4\x8di, spoznali so razli\xc4\x8dne oblike varstva mladine in starej\xc5\xa1ih, spoznavali razli\xc4\x8dne kulture, krepili med\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke odnose, se u\xc4\x8dili vodenja in organizacije skupin in sodelovali v ansamblih, gledali\xc5\xa1kih in plesnih skupinah. Brigadirji so bili nadpovpre\xc4\x8dno pridni delavci, ki so dosegali izjemne dose\xc5\xbeke._NEWLINE_V mladinskih delovnih akcijah so sodelovali brigade, ki so bile sestavljene iz vseh dru\xc5\xbebenih slojev od pionirjev, dijakov, \xc5\xa1tudentov in delavcev._NEWLINE_Torej BRIGADIR je udele\xc5\xbeenec prostovoljnih delovnih akcij na mednarodni, zvezni, republi\xc5\xa1ki in lokalni ravni. BRIGADIR dela prostovoljno, brez pla\xc4\x8dila z namenom izvajanja prostovoljnih, humanitarnih in dobrodelnih dejavnosti v javno dobro, ter prispeva k \xc5\xa1iritvi in ohranjanju zgodovinskega izro\xc4\x8dila, razvija domoljubje in krepi ugled na\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAkcije mladinskih delovnih brigad so se za\xc4\x8dele \xc5\xbee med drugo svetovno vojno s sanacijo ru\xc5\xa1evin in cest, poljedelstvom, z zasipavanjem in obdelovanjem zemlje na osvobojenem ozemlju ter zbiranjem hrane in zdravilnih zeli\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i politi\xc4\x8dni pridih so te delovne akcije dobile po koncu druge svetovne vojne v \xc4\x8dasu do leta 1952, v t. i. prvem obdobju. Spodbujala jih je namre\xc4\x8d vodilna Komunisti\xc4\x8dna partija Jugoslavije, ki je na ta na\xc4\x8din brezpla\xc4\x8dno pridobila delovno silo za povojno obnovo. Cilji tega obdobja so bili gospodarske narave, in sicer obnova ter gradnja industrijskih, prometnih, komunalnih in nekaterih druga\xc4\x8dnih objektov. Ravno tako pa je bil smisel mladinskih delovnih akcij tudi dru\xc5\xbeenje in vzgoja mladine v duhu politi\xc4\x8dnih nagibov revolucionarne oblasti, kot za primer bratstvo in enotnost ali tovari\xc5\xa1tvo in solidarnost. Mladinske delovne brigade so tako pridobile tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1o izobra\xc5\xbeevalno, kulturno, \xc5\xa1portno in vzgojno funkcijo, saj je bilo v njihovem okviru organizirano tudi \xc5\xa1olanje in priu\xc4\x8devanje razli\xc4\x8dnih prakti\xc4\x8dnih znanj za mladino zlasti iz nerazvitih podro\xc4\x8dij dr\xc5\xbeave, pa tudi spoznavanje z mediji in delovno mehanizacijo ter politiko in ekonomijo. Udele\xc5\xbeba v delovnih akcijah je pomenila mno\xc5\xbeico olaj\xc5\xa1av v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju in zaposlovanju._NEWLINE_Zveza socialisti\xc4\x8dne mladine Jugoslavije (ZSMJ) oziroma njene republi\xc5\xa1ke izpostave, ki so organizirale mladinske delovne brigade, so akcije razdeljevale na zvezne, republi\xc5\xa1ke, lokalne in specializirane. V brigade se je vklju\xc4\x8devala tudi mladina iz Poljske, Gr\xc4\x8dije, Bolgarije in drugih evropskih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_50. leta 20. stoletja so prinesla predvsem delo na lokalni in republi\xc5\xa1ki ravni, tj. gradnjo komunalnih in industrijskih objektov v posameznih krajih. To obdobje je zaznamovano z graditvijo Novega Beograda, hidrocentral v Mavrovu in Vlasnici, \xc5\xbeelezarn v Zenici, Vare\xc5\xa1u in Nik\xc5\xa1i\xc4\x8du, tekstilne tovarne v Novem Pazarju in tovarne magnezita v Kraljevu._NEWLINE_Znova so dejavnosti mladinskih delovnih brigad o\xc5\xbeivele v sredini 70. let 20. stoletja. V tem obdobju so bile na prvem mestu politi\xc4\x8dno orodje, ki je poveli\xc4\x8devalo kult fizi\xc4\x8dnega dela, enakosti in samoupravnega socializma. Socialisti\xc4\x8dna mladinska organizacija je tokrat kandidate privabljala z razvejano kulturno in \xc5\xa1portno dejavnostjo ter mo\xc5\xbenostjo pridobivanja mno\xc5\xbeice znanj, med drugim \xc5\xa1oferskega izpita; delavcem pa se je udele\xc5\xbeba v delovnih akcijah \xc5\xa1tela za delovni \xc4\x8das. Najpomembnej\xc5\xa1a stvaritev mladinskih delovnih akcij tega obdobja je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Beograd-Bar, katere izgradnja je potekala med letoma 1975 in 1978. Dejavnost se je v zelo zmanj\xc5\xa1anem obsegu nadaljevala v 80. leta 20. stoletja, ko so potekale prete\xc5\xbeno specializirane akcije, do konca desetletja pa so zamrle tudi slednje.'