b'\n_START_ARTICLE_\nZlo\xc5\xbeenka\n_START_PARAGRAPH_\nZlo\xc5\xbeenka je "beseda, narejena z zdru\xc5\xbeitvijo dveh ali ve\xc4\x8d polnopomenskih besed, navadno povezanih z veznim samoglasnikom."   _NEWLINE_Jo\xc5\xbee Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d v Slovenski slovnici glede na podstavo in obrazila lo\xc4\x8di \xc5\xa1tiri besedotvorne vrste. (Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d 2004, 156) Ena ob besedotvornih vrst je tudi zlaganje, ki ga opredeli kot postopek, v katerem se ve\xc4\x8ddelna govorna podstava ve\xc4\x8dinoma pove\xc5\xbee z medpono -o-, -e, -i, z imenovalni\xc5\xa1ko, to\xc5\xbeilni\xc5\xa1ko ali rodilni\xc5\xa1ko kon\xc4\x8dnico. Kon\xc4\x8dnemu delu podstave je dodana ali pripona ali pa v njem nastopa kar oblika prvotne govorne podstave. (Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d 2004, 158)_NEWLINE_Ada Vidovi\xc4\x8d Muha v monografiji Slovensko skladenjsko besedotvorje zlo\xc5\xbeenko definira kot tvorjenko z najmanj dvokorensko besedotvorno besedotvorno podstavo in obrazilom, ki je nastalo s pretvorbo slovni\xc4\x8dnega razmerja med predmetnopomenskima besedama v skladenjski podstavi ("nestav\xc4\x8dna podredna besedna zveza /.../, katere predmetno- in slovni\xc4\x8dnopomenske sestavine so pretvorljive v tvorjenko." (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 331)). Od drugih tvorjenk se razlikuje v besedotvorni podstavi in obrazilu. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 110)\n_START_SECTION_\nBesedotvorna podstava\n_START_PARAGRAPH_\nBesedotvorna podstava torej nosi konkretni slovarski pomen tvorjenke. V primeru zlo\xc5\xbeenk je nastala po pretvorbi najmanj dveh predmetnopomenskih besed, ki sta v skladenjski podstavi v podrednem ali prirednem razmerju. To razmerje je v besedotvorni podstavi izra\xc5\xbeeno z definirano razvrstitvijo njenih delov: podrednost implicira dolo\xc4\x8dujo\xc4\x8do sestavino pred dolo\xc4\x8dano ne glede na vrsto prilastka v skladenjski podstavi, prirednost pa ohranitev zaporednosti (predmetnopomenskih) besed iz skladenjske podstave, npr.: _NEWLINE_sever-o-vzhod \xe2\x86\x90 vzhod {ob} sever {-u}, { } \xe2\x86\x92 -o-, sever-, -vzhod; rde\xc4\x8d-e-bel \xe2\x86\x90 rde\xc4\x8d{-\xc3\xb8 in} bel. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 106)\n_START_SECTION_\nObrazila\n_START_PARAGRAPH_\nObrazila so tiste vrste morfemi, ki delajo besedo tvorjeno in implicirajo slovni\xc4\x8dni pomen skladenjske podstave v celoti. Za zlaganje je obvezno medponsko obrazilo ali medponski obrazilni morfem, vsebuje pa lahko tudi priponski morfem, ki skupaj z medponskim tvori dvomorfemsko obrazilo, npr.: _NEWLINE_knjig-o-vez-\xc3\xb8 \xe2\x86\x90 [tisti, ki] ve\xc5\xbee[-\xc3\xb8] knjig{-e}, [ ] \xe2\x86\x92 -\xc3\xb8-, { } \xe2\x86\x92 -o-, knjig-, -vez. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 106-107)\n_START_SECTION_\nMedponski morfem\n_START_PARAGRAPH_\nMedponski morfem nastane s pretvorbo slovni\xc4\x8dnega pomena med predmetnopomenskima besedama (pri prirednih zlo\xc5\xbeenkah lahko tudi med ve\xc4\x8d besedami), ki ju lahko pretvorimo v besedotvorno podstavo. Ta morfem ima lahko le slovni\xc4\x8dni pomen, ki se v skladenjski podstavi izra\xc5\xbea kot kon\xc4\x8dnica, predlog in kon\xc4\x8dnica ali veznik. Njihova vloga je izra\xc5\xbeanje hierarhiziranega skladenjskega razmerja (priredje, podredje, prisojanje, vezava, primik). Ta hierarhi\xc4\x8dnost sestavin se ohrani tudi na ravni besedotvornih morfemov, le da spremeni izrazno podobo - njen nosilec niso ve\xc4\x8d kon\xc4\x8dnice, ampak enoglasovni, tudi neglasovni (ni\xc4\x8dti) medponski morfemi. Pomembno je tudi zaporedje morfemov, ki so v hierarhi\xc4\x8dnem razmerju, podobno kot je izra\xc5\xbeeno medbesedno razmerje z besednim redom: zaporedje korenskih morfemov besedotvorne podstave podrednih zlo\xc5\xbeenk ustreza skladenjskemu: _NEWLINE_avt-o-gara\xc5\xbea \xe2\x86\x90 gara\xc5\xbea za avto \xe2\x86\x92 *avtna gara\xc5\xbea oz. avtogara\xc5\xbea. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 107-108)\n_START_SECTION_\nPriponski morfem\n_START_PARAGRAPH_\nPripone zlo\xc5\xbeenk so lahko nastale le s pretvorbo zaimenskega jedra skladenjske podstave ter njegovega ustreznika v razvijajo\xc4\x8dem \xc4\x8dlenu skladenjske podstave (npr. v prilastkovem odvisniku veznik ki). Pripona pri zlo\xc5\xbeenkah je torej vezana na skladenjsko podstavo, ki vsebuje dve skladenjski razmerji na razli\xc4\x8dnih stopnjah - (podredno) razmerje jedra skladenjske podstave in njenega dolo\xc4\x8dujo\xc4\x8dega \xc4\x8dlena ter razmerje med predmetnopomenskima besedama, ki se pretvorita v besedotvorno podstavo. Priponsko se obrazili vedno prvo podredno razmerje med jedrom in dolo\xc4\x8dujo\xc4\x8dim \xc4\x8dlenom skupaj z nosilci tega razmerja. _NEWLINE__NEWLINE_Vse pripone zlo\xc5\xbeenk (kot druge priponske tvorjenke) izra\xc5\xbeajo tudi besedno vrsto tvorjenke: _NEWLINE_dru\xc5\xbebenogospodar-ski \xe2\x86\x90 [tak, ki je povezan z] dru\xc5\xbebenim gospodarstvom; bakrorez-ec-\xc3\xb8 \xe2\x86\x90 [tisti, ki] re\xc5\xbee baker. _NEWLINE_\xc4\x8ce je izrazna podoba pripone ni\xc4\x8dta (tj. glasovno prazna pripona), je njena vloga tudi kon\xc4\x8dni\xc5\xa1ka in tako izra\xc5\xbea slovarske (npr. spol) in slovni\xc4\x8dne (npr. sklon) kategorije: _NEWLINE_\xc4\x8drnogled-\xc3\xb8 \xe2\x86\x90 [tak, ki] \xc4\x8drno gleda. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 108-110)\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo in mesto naglasa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo in mesto naglasa je pri zlo\xc5\xbeenkah na\xc4\x8deloma odvisno od predmetnopomenskih besed v skladenjski podstavi in od slovni\xc4\x8dnega razmerja med njimi: \xc4\x8de je razmerje podredno, je nagla\xc5\xa1ena jedrna sestavina zlo\xc5\xbeenke; pri prirednem razmerju pa imamo toliko naglasov, kolikor je sestavin (predmetnopomenskih besed) tega razmerja._NEWLINE__NEWLINE_Pri podrednem razmerju se je izkazala glede \xc5\xa1tevila naglasov kot odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8da tudi_NEWLINE_a) oblika podredne sestavine: \xc4\x8de je ta tvorjena, je zlo\xc5\xbeenka dvonaglasna, npr. lj\xc3\xbadsko\xc5\xa1\xc3\xb3lski\xc2\xa0: belol\xc3\xa0s,_NEWLINE_b) oblika besedotvornega procesa: \xc4\x8de imajo (zlasti samostalni\xc5\xa1ke zlo\xc5\xbeenke) samo enomorfemsko kon\xc4\x8dni\xc5\xa1ko homonimno obrazilo (prevzet besedotvorni vzorec), so dvonaglasne, npr. \xc3\xa1vtogar\xc3\xa1\xc5\xbea. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 110)\n_START_SECTION_\nDelitev zlo\xc5\xbeenk v Slovenskem skladenjskem besedotvorju\n_START_PARAGRAPH_\nAda Vidovi\xc4\x8d Muha zlo\xc5\xbeenke deli glede na njihova razmerja v skladenjski podstavi na podredne in priredne zlo\xc5\xbeenke.\n_START_SECTION_\nPodredne zlo\xc5\xbeenke\n_START_PARAGRAPH_\nPodredne zlo\xc5\xbeenke imajo skladenjskopodstavno zgradbo \xcb\xa3\xc2\xb9/\xe2\x82\x93\xe2\x82\x82, pri \xc4\x8demer je x\xe2\x82\x81 jedro, x\xe2\x82\x82 pa dolo\xc4\x8dujo\xc4\x8di del del. Delimo jih na zlo\xc5\xbeenke z dvomorfemskim medponsko-priponskim obrazilom ter zlo\xc5\xbeenke z enomorfemskim obrazilom. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 141)\n_START_SECTION_\nPriredne zlo\xc5\xbeenke\n_START_PARAGRAPH_\nPriredne zlo\xc5\xbeenke so tiste, pri katerih sta sestavini besedotvorne podstave hierarhi\xc4\x8dno enaki in imajo dvo- ali ve\xc4\x8djedrno skladenjsko podstavo. Vsebujejo lahko samo medponsko obrazilo, ki je lahko eno- ali celo ve\xc4\x8d kot dvomorfemsko in ki nastane iz vezalnega priredja v skladenjski podstavi, npr.: _NEWLINE_sivo-modro-rumen \xe2\x86\x90 siv{-\xc3\xb8 in} moder{-\xc3\xb8 in} rumen, { } \xe2\x86\x92 -o-/-e-. _NEWLINE_Iz prirednega razmerja sestavin skladenjske podstave nastanejo medponskoobrazilne priredne zlo\xc5\xbeenke; iz prirednega razmerja med predmetnopomenskima besedama v prilastkovem odvisniku skaldenjske podstave pa nastajajo obrazilno dvomorfemske priredne zlo\xc5\xbeenke._NEWLINE_Medponsko-priponske priredne zlo\xc5\xbeenke nastanejo iz besedne zveze s stav\xc4\x8dnim prilastkom v skladenjski podstavi, v prilastkovem odvisniku sta predmetnopomenski besedi v prirednem razmerju. Tak\xc5\xa1nih zlo\xc5\xbeenk je zelo malo in so ve\xc4\x8dinoma vezane na jezikovno, ozemeljsko ali narodnostno povezane skupine. Zlo\xc5\xbeenke so samo pridevni\xc5\xa1ke z vrstnim priponskim obrazilom -ski. Primeri:_NEWLINE_baltoslovanski \xe2\x86\x90 [ta, ki je povezan z] Balt[-i] {in} Slovan[-i], [ ] \xe2\x86\x92 -ski, { } \xe2\x86\x92 -o-, Balt-, -slovan;_NEWLINE_srbohrva\xc5\xa1ki \xe2\x86\x90 povezan s Srbi in Hrvati; indoevropski \xe2\x86\x90 povezan z Indijo in Evropo._NEWLINE_Enomorfemske priredne zlo\xc5\xbeenke z medponskim obrazilom lahko nastanejo iz samostalnikov ali pa iz pridevnikov. Te zlo\xc5\xbeenke se lahko pi\xc5\xa1ejo skupaj ali z vezajem. Med priredne samostalni\xc5\xa1ke zlo\xc5\xbeenke Vidovi\xc4\x8d Muha uvr\xc5\xa1\xc4\x8da tvorjenke tipa Breznik-Ramov\xc5\xa1, Vi\xc4\x8d-Rudnik, ki ohranjajo vezaj in veliko za\xc4\x8detnico tudi pri drugi sestavini. Priredne pridevni\xc5\xa1ke zlo\xc5\xbeenke nastanejo ve\xc4\x8dinoma iz kakovostnih in vrstnih pridevnikov, ki so v prirednem razmerju. Zapisujejo se z vezajem (zapis brez vezaja nakazuje podredno zlo\xc5\xbeenko). Primeri: _NEWLINE_sivozelen \xe2\x86\x90 siv {z} zelen{-im} \xe2\x86\x90 siv, na katerem je zelen (= podredna zlo\xc5\xbeenka)  :  sivo-zelen \xe2\x86\x90 siv {in} zelen (= priredna zlo\xc5\xbeenka);_NEWLINE_poljedelsko-\xc5\xbeivinorejski \xe2\x86\x90poljedelski in \xc5\xbeivinorejski; slovensko-nem\xc5\xa1ki \xe2\x86\x90 slovenski in nem\xc5\xa1ki._NEWLINE_Medponsko obrazilo je v obeh tipih pridevni\xc5\xa1kih zlo\xc5\xbeenk o-jevsko: bel-o(-)rde\xc4\x8d, poljedeljsk-o(-)\xc5\xbeivinorejski. Za razliko od podrednih zlo\xc5\xbeenk so priredne dvonaglasne: _NEWLINE_s\xc3\xadvo-zel\xc3\xa8n\xc2\xa0: sivozel\xc3\xa8n. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2011, 313-314)'