b'\n_START_ARTICLE_\nPorenje\n_START_PARAGRAPH_\nPorenje (nem\xc5\xa1ko Rheinland, francosko Rh\xc3\xa9nanie) je ime, ki se uporablja za nenatan\xc4\x8dno opredeljeno obmo\xc4\x8dje zahodne Nem\xc4\x8dije vzdol\xc5\xbe Rena, predvsem njegov srednji del.\n_START_SECTION_\nPojem\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko gledano se Porenje nana\xc5\xa1a na slabo opredeljeno regijo, ki vklju\xc4\x8duje ozemlje na obeh bregovih Rena v Srednji Evropi, ki so jih naselila ljudstva Ripuarski in Salijski Franki in je postalo del frankovske Avstrazije. V srednjem veku so vzdol\xc5\xbe reke nastale \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeave iz nekdanje izvorne vojvodine Lotaringije, ne da bi razvile skupno politi\xc4\x8dno ali kulturno identiteto._NEWLINE_Konceptualizacija Porenja se ni razvijala vse do 19. stoletja po vojni prve koalicije, ko je na ozemlju, ki so ga osvojili francoski vojaki, ustanovljena kratkotrajna Cisrenska republika. Izraz zajema celotno zasedeno obmo\xc4\x8dje zahodno od Rena (nem\xc5\xa1ko Linkes Rheinufer), vklju\xc4\x8dno z mostovi na vzhodnih bregovih. Po propadu francoske prevlade nad zahodnim bregom v za\xc4\x8detku 19. stoletja so regije Spodnji Ren in J\xc3\xbclich-Cleves-Berg pripadle kraljevini Prusiji. Leta 1822 je pruska uprava reorganizirala ozemlje kot pokrajino Ren (znano tudi pod imenom Renska Prusija), ime ki se nadaljuje v imenih nem\xc5\xa1kih zveznih de\xc5\xbeel Porenje - Pfal\xc5\xa1ka in Severno Porenje-Vestfalija._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni so zahodni del Porenja zasedle sile Antante, nato je bilo po Versajski pogodbi iz leta 1919 ozemlje demilitarizirano. Nem\xc5\xa1ke sile so ga leta 1936 remilitarizirale kot del diplomatskega preizkusa volje, tri leta pred izbruhom druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNa zahodu se obmo\xc4\x8dje razteza do Luksemburga, Belgije in Nizozemske, na vzhodni strani obsega mesta in naselja ob reki in obmo\xc4\x8dje Bergisches Land do Vestfalije (Siegerland) in regije Hessen. To obmo\xc4\x8dje, razen za Saarlanda, se razteza do severnih Palatinskih gri\xc4\x8dev na jugu in bolj ali manj ustreza moderni uporabi izraza._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni in vzhodni deli so v glavnem hriboviti (Westerwald, Hunsr\xc3\xbcck, Siebengebirge, Taunus in Eifel), prerezani z re\xc4\x8dnimi dolinami, predvsem Srednji Ren do Bingna (ali zelo redko med soto\xc4\x8djem z reko Neckar in K\xc3\xb6lnom ) in pritoki Ahr, Mozela in Nahe. Mejo severno-nem\xc5\xa1ke planote ozna\xc4\x8duje spodnji del reke Ruhr. Na jugu reka prese\xc5\xbee Renski masiv._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje obsega zahodni del industrijske regije Porurje in K\xc3\xb6lnske ni\xc5\xbeine. Nekatera ve\xc4\x8dja mesta v Porenju so Aachen, Bonn, K\xc3\xb6ln, Duisburg, D\xc3\xbcsseldorf, Essen, Koblenz, Krefeld, Leverkusen, M\xc3\xb6nchengladbach, M\xc3\xbclheim ob Ruhru, Oberhausen, Remscheid, Solingen, Trier in Wuppertal._NEWLINE_Toponimi in lokalna dru\xc5\xbeinska imena pogosto sledijo frankovski dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini. Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na zahodni obali Rena je mo\xc4\x8dno zaznamoval rimski vpliv, vklju\xc4\x8dno z vinogradni\xc5\xa1tvom. Na temeljnih ozemljih je velik del prebivalstva katoli\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nPredrimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nOb zgodnjem zgodovinskem obdobju so ozemlja med Ardeni in Renom zasedali Treveri, Eburoni in druga keltska plemena, ki pa so bili vsi bolj ali manj modificirani in pod vplivom njihovih germanskih sosedov. Na desnem bregu Rena, med Majno in Lahnom, so bila naselja Matiakov, veje nem\xc5\xa1kih Hatov, medtem ko so bili na severu Usipeti in Tenkteri.\n_START_SECTION_\nRimska in Frankovska zasedba\n_START_PARAGRAPH_\nJulij Cezar je osvojil keltska plemena na levem bregu, Avgust pa je ob Renu postavil \xc5\xa1tevilna utrjena mesta, vendar Rimljani niso nikoli uspeli pridobiti trdne temelje na desnem bregu. Ko se je mo\xc4\x8d rimskega imperija zmanj\xc5\xa1ala, so Franki naprej zasedli oba bregova Rena in do konca 5. stoletja osvojili vsa ozemlja, ki so bila neko\xc4\x8d pod rimskim vplivom. Frankovski osvajalci renskih okro\xc5\xbeij so bili zelo malo ganjeni s kulturo rimskih pokrajin, ki so jih zasedli, saj so vse sledi rimske civilizacije uni\xc4\x8dili. Do 8. stoletja je bila frankovska oblast trdno uveljavljena v zahodni Germaniji in severni Galiji._NEWLINE_Na delitev Karolin\xc5\xa1kega cesarstva po Verdunski pogodbi je del province vzhodno od reke pripadla Vzhodnofrankovski dr\xc5\xbeavi, medtem ko je zahod ostal v Lotaringiji.\n_START_SECTION_\nFrancoska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nPo miru v Baslu leta 1795 je celoten levi breg prevzela Francija. Prebivalstvo okoli 1,6 milijona je \xc5\xbeivelo v \xc5\xa1tevilnih majhnih dr\xc5\xbeavah. Leta 1806 so se Ren\xc5\xa1ki knezi zdru\xc5\xbeili v Renski konfederaciji, Napoleonovi lutki. Francija je do leta 1814 neposredno nadzirala Porenje in radikalno in trajno liberalizirala vlado, dru\xc5\xbebo in gospodarstvo. Koalicija francoskih sovra\xc5\xbenikov si je ve\xc4\x8dkrat prizadevala, da bi ponovno prevzela regijo a je Francija prepre\xc4\x8dila vse poskuse. _NEWLINE_Francozi so opustili stoletja stare omejitve in uvajali bolj\xc5\xa1o u\xc4\x8dinkovitost. V kaos in pregrade v pokrajini, ki je bila razdeljena med \xc5\xa1tevilne razli\xc4\x8dne majhne kne\xc5\xbeevine, so uvedli na\xc4\x8din racionalnega, poenostavljenega, centraliziranega sistema, ki ga je nadzoroval Pariz in ga vodil Napoleonov poobla\xc5\xa1\xc4\x8denec. Najpomembnej\xc5\xa1i u\xc4\x8dinek je bila odprava vseh fevdalnih privilegijev in zgodovinskih davkov, uvedba zakonskih reform Napoleonovega zakonika ter reorganizacija pravosodnih in lokalnih upravnih sistemov. Gospodarsko povezovanje Porenja s Francijo je pove\xc4\x8dalo blaginjo, zlasti v industrijski proizvodnji, pospe\xc5\xa1eno z novo u\xc4\x8dinkovitostjo in zmanj\xc5\xa1evanjem trgovinskih ovir. Judje so bili osvobojeni iz geta. Omejen je bil odpor; ve\xc4\x8dina Nemcev je pozdravila nov re\xc5\xbeim, \xc5\xa1e posebej urbane elite, vendar je bila ena slaba to\xc4\x8dka, neprijaznost francoskih uradnikov proti rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi, izbira ve\xc4\x8dine prebivalcev . Reforme so bile trajne. Desetletja kasneje so delavci in kmetje v Porenju pogosto pozivali na jakobinizem, da bi nasprotovali nepriljubljenim vladnim programom, medtem ko je inteligenca zahtevala ohranitev Napoleonovega zakonika (ki je ostal v veljavi stoletje).\n_START_SECTION_\nPruski vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nPruski vpliv se je za\xc4\x8del v majhnem obsegu leta 1609 z okupacijo vojvodine Cleves. Stoletje pozneje sta Zgornji Guelders in Moers tudi postala pruska. Dunajski kongres je pregnal Francoze in prinesel celotno Spodnje Porenje Prusiji, ki jih je pustila v nemotenem posestvu liberalnih institucij, na katere so se navadili pod Francozi. Porenje je ostalo del Prusije tudi po tem, ko je bila Nem\xc4\x8dija poenotena leta 1871.\n_START_SECTION_\n1918\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nOkupacija Porenja se je zgodila po premirju z Nem\xc4\x8dijo 11. novembra 1918. Okupatorske vojske so sestavljale ameri\xc5\xa1ke, belgijske, britanske in francoske sile. V skladu z Versajsko pogodbo so bile nem\xc5\xa1ke enote pregnane iz celotnega ozemlja zahodno od Rena in 50 kilometrov vzhodno od Rena._NEWLINE_Leta 1920 je bil pod mo\xc4\x8dnim francoskim pritiskom Saar lo\xc4\x8den od pokrajine Ren in pod vodstvom Dru\xc5\xa1tva narodov do plebiscita leta 1935, ko je bila regija vrnjena v Nem\xc4\x8dijo. Hkrati so leta 1920 v Belgijo prenesli okro\xc5\xbeja Eupen in Malmedy (nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di skupnosti)._NEWLINE_Kmalu zatem je Francija povsem zasedla Porenje in strogo nadzorovala vsa pomembna industrijska obmo\xc4\x8dja. Nemci so se odzvali s pasivno upornostjo in hiperinflacijo; Francozi so pridobili zelo malo reparacij, ki so si jih \xc5\xbeeleli. Francoske enote niso zapustile Porenja do leta 1925._NEWLINE_7. marca 1936 so Nemci v nasprotju s Versajsko pogodbo vstopili v Porenje in druge regije vzdol\xc5\xbe Rena. Nem\xc5\xa1ko ozemlje zahodno od Rena ni bilo omejeno na nem\xc5\xa1ko vojsko._NEWLINE_Leta 1945 je bilo Porenje prizori\xc5\xa1\xc4\x8de velikih bojev, ko so zavezni\xc5\xa1ke sile premagale nem\xc5\xa1ke branilce.\n_START_SECTION_\nPo letu 1946\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1946 je bilo Porenje razdeljeno na novo ustanovljene nem\xc5\xa1ke zvezne de\xc5\xbeene Hessen, Severno Porenje-Vestfalija in Porenje \xe2\x80\x93 Pfal\xc5\xa1ka. Severno Porenje-Vestfalija je eno najpomembnej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih industrijskih obmo\xc4\x8dij, ki vsebujejo pomembne rudnine (premog, svinec, lignit, magnezij, nafto in uran) in vodni promet. V Porenje-Pfal\xc5\xa1ki je bolj pomembno kmetijstvo, vklju\xc4\x8dno z vinogradi v regiji Ahr, Mittelrhein in Mozela.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dasno je postal izraz "Porenje" za zgodovinska obmo\xc4\x8dja v 21. stoletju zanimiv tako za zgodovinsko kot sedanjo regijo Porenje. Poleg raziskovanja zgodovinskih dejstev se preu\xc4\x8dujejo razmerja med spremembami do trenutnih razmer v politiki, kulturi, razvoju prebivalstva in gospodarstvu. V esejski zbirki, ki sta jo objavila Gunter E. Grimm in Bernd Kortl\xc3\xa4nder leta 2005 Rheinisch. Zum Selbstverst\xc3\xa4ndnis einer Region (Porenje - samopodoba regije). Poleg znanih geografskih, zgodovinskih in politi\xc4\x8dnih kontekstov je tema samozavedanja regije \xc2\xbbpodrobneje preu\xc4\x8dena z razli\xc4\x8dnih perspektiv\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju nekdanje pruske province Porenje govorijo nare\xc4\x8dja: kleverl\xc3\xa4ndische, s\xc3\xbcdniederfr\xc3\xa4nkische, ripuarijsko, moselfr\xc3\xa4nkische in rheinfr\xc3\xa4nkische, ki se razlikujejo tako zelo drugo od drugega, da ne more biti omenjen homogen renski nare\xc4\x8dni prostor. Jezikovni prehodi so ozna\xc4\x8deni kot Rheinische F\xc3\xa4cher, pri \xc4\x8demer je ugotovljeno, da se meje razli\xc4\x8dnih nare\xc4\x8dij prekrivajo._NEWLINE_V sedanjem okro\xc5\xbeju Kleve in delih Wesla je vpra\xc5\xa1ljivo ali je izvirno nare\xc4\x8dje nem\xc5\xa1ko z mo\xc4\x8dnim nizozemskim vplivom ali je nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina z mo\xc4\x8dnim nem\xc5\xa1kim vplivom. Ko so Prusi po pogodbi Utrechtu leta 1713 v veliki meri prevzeli severni del zgornje \xc4\x8detrtine nekdanje vojvodine, so na tem podro\xc4\x8dju ve\xc4\x8dji meri govorili nizozemski nare\xc4\x8dje. Na levem bregu nekdanje vojvodine Cleves pa so govorili tako nizozemska nare\xc4\x8dja kot tudi severno frankovska, slednje imenovano kleverl\xc3\xa4ndisch. Na desnem bregu vojvodstva je bil nizozemski nare\xc4\x8dni dele\xc5\xbe prebivalcev precej ni\xc5\xbeji._NEWLINE_Nare\xc4\x8dja Porenja so dokumentirana v Porenjskem slovarju (Rheinischen W\xc3\xb6rterbuch)\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nEnotna Porenjska kuhinja, ki pokriva vsa obmo\xc4\x8dja med Nahe na jugu in Nizozemsko na severu, ne obstaja. Na pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8djih, zlasti v Spodnjem Porenju, v Eifelu in Moseli so bili mnogi ljudje do sredine 20. stoletja samooskrbni. Krompir, zelje, korenje, por, zelena, \xc5\xa1pina\xc4\x8da, solata, kumare in jabolka so osnovna prehrana, ki je bogata v poletnih mesecih in se je shranila za zimo. Standardne jedi so predvsem juhe in enolon\xc4\x8dnice, obroki so ob\xc4\x8dasno obogateni s pikantnimi ostanki klobas. Izvorno iz katoli\xc5\xa1ke tradicije je bilo meso na voljo samo ob nedeljah, pogosto iz lastnega zakola. Petek je bil dan rib, \xc5\xa1e posebej na obmo\xc4\x8djih, kjer je bila voda. Ribi\xc4\x8di so lovili jegulje, postrvi, ostri\xc5\xbee, losose, v sezoni tudi renske \xc5\xa1koljke. Tradicionalne prazni\xc4\x8dne jedi, za razliko od preproste vsakdanje kuhinje (npr. Renska pe\xc4\x8denka, Martinova in bo\xc5\xbei\xc4\x8dna gos, modri krapi za silvestrovo) so se namerno vzdr\xc5\xbeevali po vsej Porenju. _NEWLINE_Od okoli 1970, so bile regionalne tradicije kot povsod v Nem\xc4\x8diji, najprej v urbanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, kasneje pa v "V\xc3\xbc\xc3\xbcrjebersch" spremenjene v korist mednarodnih vplivov. Celo majhna mesta so kmalu imela svoje "Italijane" ali "Grke". V 21. stoletju nekatere restavracije posku\xc5\xa1ajo tradicionalne recepte na pode\xc5\xbeelju posodobiti. V primerjavi z drugimi nem\xc5\xa1kimi regijskimi kuhinjami pa "Renska kuhinja" \xc5\xa1e ni dobila pozornosti zunaj Porenja.'