b'\n_START_ARTICLE_\nMetilamin\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nMetilamin je dober nukleofil, saj je mo\xc4\x8dno bazi\xc4\x8den in nevezan, \xc4\x8detudi velja kot amin za \xc5\xa1ibko bazo. V organski kemiji je vsesplo\xc5\xa1no uporaben. Uporablja se med drugim pri naslednjih reakcijah z enostavnimi reagenti: s fosgenom v metil izocianat, z ogljikovim disulfidom in natrijevim hidroksidom v natrijev metilditiokarbamat, s kloroformom in bazo v metil izocianid in z etilen oksidom v metiletanolamine. V kapljevinski obliki je kot topilo analogen kapljevinskemu amonijaku._NEWLINE_Med komercialno pomembnej\xc5\xa1imi spojinami, sintetiziranimi iz metilamina, sta u\xc4\x8dinkovini efedrin in teofilin, pesticidi karbofuran, karbaril in metam-natrij ter topili N-metilformamid in N-metilpirolidon. Kot gradnik nastopa tudi v nekaterih surfaktantih in razvijalcih fotografskih filmov._NEWLINE_Je na prioritetnem seznamu kontroliranih prekurzorjev ameri\xc5\xa1ke Agencije za nadzor nad drogami (DEA) zaradi uporabe pri sintezi metamfetamina.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ka vloga\n_START_PARAGRAPH_\nMetilamin nastaja v procesu gnitja \xc5\xbeivalskih tkiv in je substrat za metanogenezo._NEWLINE_V manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah nastaja v nekaterih znotrajceli\xc4\x8dnih procesih, kot je demetilacija arginina v procesu kontrole izra\xc5\xbeanja genov._NEWLINE_V ve\xc4\x8djih koncentracijah je strupen. Srednji smrtni odmerek za mi\xc5\xa1 (subkutano) je 2,5 g na kilogram telesne mase.'