b'\n_START_ARTICLE_\nSofija Nassavska\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSofija je bila najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8derka Viljema, vojvode Nassavskega in njegove druge \xc5\xbeene princese Pavline Friderike Marije W\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ke._NEWLINE_Njen o\xc4\x8de je umrl, ko je bila stara tri leta in njega je nasledil njen polbrat Adolf. Sofija je od zasebnih tutorjev dobila kar se je takrat \xc5\xa1telo za primerno izobrazbo princes v tistem \xc4\x8dasu. Trenirala je sabljanje, kateri \xc5\xa1port pa je bilo po navadi rezerviran za mo\xc5\xa1ke, da bi si okrepila svoj hrbet in poravnala svojo dr\xc5\xbeo. Sofija se je socializirala z u\xc4\x8denjaki in umetniki, nassavski dvor pa je bil \xc5\xa1tet za bolj demokrati\xc4\x8dnega od obi\xc4\x8dajnih nem\xc5\xa1kih dvorov. Zgodaj se je nau\xc4\x8dila angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in imela simpatijo za britanski parlamentarni sistem. Jezik, ki se je govoril v njenem domu ni bila nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, temve\xc4\x8d angle\xc5\xa1\xc4\x8dina. Dobila je vzgojo, ki je bila podobna srednje razrednemu viktorijanskemu stilu \xc5\xbeivljenja, kar pa je bilo Sofiji bolj v\xc5\xa1e\xc4\x8d od tradicionalne kraljeve vzgoje. Njeni bratje so jo naslavljali kot Unsere demokratische Schwester (na\xc5\xa1a demokrati\xc4\x8dna sestra). Opisana je bila za resno, inteligentno in zelo delovno osebo. Zanimali so jo jeziki in zgodovina. Bila je tudi resni\xc4\x8dno verna._NEWLINE_Leta 1848 je bila pri\xc4\x8da uporu v vojvodini Nassavja, ki so ga zatrli njeni bratje in mati. Zimo 1853-54 je pre\xc5\xbeivela na dvoru njene tete v Sankt Petersburgu v Rusiji. Njena teta princesa \xc5\xa0arlota W\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ka je bila poro\xc4\x8dena z veliko vojvodo Mihaelom Pavlovi\xc4\x8dem Ruskim. Cilj izleta ni bil v \xc5\xbeelji po dogovarjanju poroke z ruskim princem, ker njena mati ni \xc5\xbeelela, da bi Sofija prestopila v pravoslavno vero, kar bi bilo ob poroki potrebno, vendar zato, da bi se nau\xc4\x8dila \xc5\xbeivljenja na velikem dvoru. Med njenim obiskom v Rusiji je bila u\xc4\x8denka Antona Ruinsteina. Sofija in njena mati sta bili priseljeni zapustiti Rusijo ob za\xc4\x8detku Krimske vojne. Po smrti njene matere leta 1857 je Sofija \xc5\xbeivela s svojo polsestro princeso Marijo Wiedsko._NEWLINE_Julija 1857 je na poletni rezidenci svoje sestre Marije v Monreposu izven Nassaua prejela obisk od princa Oskarja \xc5\xa0vedskega, vojvode \xc3\x96sterg\xc3\xb6tlandske. Oskar je bil drugi \xc5\xbeive\xc4\x8di sin vladajo\xc4\x8dega kralja. Po smrti njegovega starej\xc5\xa1ega brata Gustava leta 1852 je postal bodo\xc4\x8di dedi\xc4\x8d \xc5\xa1vedskega prestola, ker njegov brat, takrat vladajo\xc4\x8di kronski princ, s svojo \xc5\xbeeno ni mogel imeti ve\xc4\x8d otrok, kar pa je pomenilo, da je bilo politi\xc4\x8dno nujno, da se Oskar poro\xc4\x8di. V letih 1855 in 1856 je bil Oskar poslan na obisk na razli\xc4\x8dne kraljeve dvore v Evropi v \xc5\xbeelji, da najde poro\xc4\x8dno partnerico, ki bo primerna tako v njegovem dru\xc5\xbebenem sloju kot v njegovem okusu. Obiskal je britanski dvor, vendar se ni \xc5\xbeelel poro\xc4\x8diti s princeso Marijo Cambri\xc5\xa1ko kot tudi s pruskimi in belgijskimi princesami, ki so mu bile predlagane. Poroka Sofije in Oskarja ne bi smela biti \xc5\xa1teta za dogovorjeno poroko: Oskar je dobil svobodo, da si sam izbere princeso iz ve\xc4\x8d obiskanih dvorov, ki mu je bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d, in Sofija, ki je pred tem \xc5\xbee dobila snubitev, ni \xc5\xbeelela biti prisiljena v poroko. Sofija in Oskar sta se obojestransko zaljubila v drug drugega._NEWLINE_Po obisku se je Oskar vrnil na \xc5\xa0vedsko, da bi prosil svoje star\xc5\xa1e soglasje za poroko, ki pa je bilo odobreno. Potem se je vrnil v Nassau, kjer sta se septembra zaro\xc4\x8dila in oktobra objavila zaroko. Med zaroko se je Sofija u\xc4\x8dila \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine in zgodovine ter si izmenjala pisma s svojim bodo\xc4\x8dim mo\xc5\xbeem: kmalu sta si dopisovala v \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dini in Sofija je tudi hitro obvladala norve\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nVojvodinja in prestolonaslednica\n_START_PARAGRAPH_\nOskar in Sofija sta se poro\xc4\x8dila 6. junija 1857 na gradu v Wiesbaden-Biebrichu. V Stockholm sta prispela 19. junija 1857, kjer je na ladji Travem\xc3\xbcnde spoznala gospodarico obla\xc4\x8dil grofico Mino Bonde in svojo dvorno damo Avgusto Jegerhjelm. Pozdravila ju je mahajo\xc4\x8da in pojo\xc4\x8da mno\xc5\xbeica. Sofija je bila po prihodu na \xc5\xa0vedsko sprejeta z velikim navdu\xc5\xa1enjem, saj je takratna kronska princesa Ludovika postala sterilna po rojstvu svojega zadnjega otroka in starej\xc5\xa1i Oskarjev brat kronski princ Karl ni imel sina, njegova h\xc4\x8derka pa zaradi takratne ustave ni bila sprejeta kot dedi\xc4\x8d na prestol, zato je bila Sofija videna kot re\xc5\xa1itev nasledstva in bodo\xc4\x8da kraljica. Ob prihodu je bila oble\xc4\x8dena v modro obleko in je bila zatorej imenovana modra vojvodinja. V pala\xc4\x8di je bila na za\xc4\x8detku predstavljena kraljevemu dvoru in kasneje v kralji\xc4\x8dinem salonu \xc5\xa1e kraljevi dru\xc5\xbeini. Po sre\xc4\x8danju s kraljem, ki je bil takrat opisan za skoraj zme\xc5\xa1anega in je bil pod regentstvom kronskega princa, je prihitela do njega, se priklonila in ga objela._NEWLINE_Leta 1858 je Sofija rodila sina, kar je zavarovalo dinastijo Bernadotte in ji dalo veliko popularnost. Rojstvo se je odvilo v Drottningholmski pala\xc4\x8di in glede na star dvorni protokol je bil v dvorani izven spalnice za pri\xc4\x8de prisoten celotni dvor in \xc4\x8dlani vlade. Po smrti njenega tasta kralja Oskarja I. leta 1859 je njen svak postal kralj Karl XV. ter Sofija in njen mo\xc5\xbe sta postala kronski princ in kronska princesa \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke._NEWLINE_Par je za svojo rezidenco dobil Arvfurstens palats v Stockholmu. Bila je opisana za mirno in obvladano, prakti\xc4\x8dno in razumno. Imela je dobre odnose s tastom in ta\xc5\xa1\xc4\x8do in svakinjo princeso Evgenijo. Njen odnos s Karlom XV. in kraljico Ludoviko pa je bil kakor koli napet. Sofija sama je bila strogo moralna in ni marala francosko vplivajo\xc4\x8dega lahkomiselnega dvora njenega svaka Karla XV. Do leta 1861 je Sofija rodila trikrat v treh letih in po tem, je bilo njeno zdravje krhko. Istega leta je naredila izlet v Nizzo, da bi se ozdravila. Te izlete je nadaljevala v zdravstvene namene: naslednji izlet je naredila leta 1863, tisti \xc4\x8das v Nem\xc4\x8dijo. Leta 1864 se je ukvarjala z gradnjo svoje poletne rezidence Sofiere s \xc3\x96resunda, ki so jo poimenovali po njej. V Sofieru so lahko ostali v stiku z dansko kraljevske dru\xc5\xbeino v Fredensborgu na drugi strani \xc3\x96resunda. Shodi v Sofiero bi v\xc4\x8dasih dali politi\xc4\x8dno razse\xc5\xbenost kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dru\xc5\xbeinskih svetov._NEWLINE_Sofija je izvajala mo\xc4\x8dno disciplino nad svojimi otroki. Njena odlo\xc4\x8ditev, da doji, je bila v tistem \xc4\x8dasu nenavadna za zgornji razred in je pritegnila pozornost. Prav tako je vzbudila pozornost, ko je leta 1869 dala svoje sinove v javno \xc5\xa1olo, ne pa jim dovolila, da bi se izobra\xc5\xbeevali na domu, kot je bila tradicija v kraljevi hi\xc5\xa1i. Dala jih je na kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko fantovsko \xc5\xa1olo Beskowska skolan od teologa in \xc5\xbeupnika Gustaf Emanuel Beskowa, katerega pridige je pogosto obiskovala. Sofija je imela vedno zelo tesno zanimanje za vero, katero zanimanje je delila s svakinjo Evgenijo, v \xc4\x8digar dru\xc5\xbebi je bila uvedena s \xc5\xa1e ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vejami. Od leta 1866 je bil predsednica dobrodelne organizacije Allm\xc3\xa4nna skyddsf\xc3\xb6reningen (Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo) za revne \xc5\xbeenske v Stockholmu._NEWLINE_Sofija je bila zainteresirana v politiko in se je zapletla v dr\xc5\xbeavne afere med svojim \xc5\xbeivljenjem in ob\xc4\x8dasno je bila prisotna kot opazovalka parlamentarnih zasedanj. Leta 1866 je bila njena rojstna dr\xc5\xbeava vojvodina Nassau priklju\xc4\x8dena Prusiji. Po tem je imel anti-pruski pogled. Poleti leta 1870 je bila prisotna v Ems, kjer je pred vojno napovedjo sre\xc4\x8dala tako ruskega carja kot tudi pruskega kralja in je ostajala informirana o politi\xc4\x8dni situaciji. Ni nasprotovala zdru\xc5\xbeenemu cesarstvu Nem\xc4\x8diji, vendar je ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, kako je bilo ustvarjeno in prevlada Prusije. Kakor koli, imela je dober osebni odnos s kronskim princem Friderikom Ruskim in njegovo \xc5\xbeeno.\n_START_SECTION_\nKraljica \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti njenega svaka 12. maja 1873 je Sofija postala kraljica soproga \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke. V tistem \xc4\x8dasu so bile napete politi\xc4\x8dne razmere in zahteve republike. Oskar sprva ni bil priljubljen, vendar so bili upi, da bi se dovolil ravnati po nasvetu Sofije, ki je bil obravnavana za politi\xc4\x8dno vpogledno. Na Norve\xc5\xa1kem so bili tudi upi, da bi Sofija uporabila svoj vpliv nad Oskarjem in bi bil s tem uvedena bolj enakopravno mesto v zvezi. Sofija je bila z Oskarjem kronana 12. maja v Stockholmu na \xc5\xa0vedskem in 18. junija 1873 v Trondheimu na Norve\xc5\xa1kem. Skupaj je par po kronanju naredil turnejo po Norve\xc5\xa1ki, ki pa je bila opisana za zmago._NEWLINE_Leta 1875 sta kralj in kraljica naredila turnejo po Evropi. Na za\xc4\x8detku sta obiskala Dansko in potem Berlin in kasneje Dresden. Obisk kralja Alberta Sa\xc5\xa1kega in njegove kraljice Karole Vasa v Dresden je bil pomemben, saj je to pomenil simbolni mir med dinastijo Bernadotte in odstavljeno dinastijo Vasa, ker je bila kraljica Karola vnukinja odstavljenega kralja Gustava IV. Adolfa in je dala vedeti, da je preteklost pozabljena. Po Dresdnu je Sofija prekinila turnejo zaradi zdravstvenih razlogov, medtem ko je Oskar turnejo nadaljeval v Weimar in Rusijo. Drug pomemben dogodek je bilo razkritje kip Karla XIV. Janeza 7. septembra 1875 v Oslu, ki se je praznoval z veliko praznovanji s povabljenimi tujimi plemi\xc4\x8di in voja\xc5\xa1kimi paradami, in velja za nepozabno propagandno prilo\xc5\xbenost. \xc5\xa0e en pomemben dogodek je bilo bivanje kraljice Norve\xc5\xa1ke v Mossu leta 1877 z nekdanjim kronskim princem Napoleonom Francoskim._NEWLINE_Jeseni je kraljevi par obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivel v Drottningholmski pala\xc4\x8di, kjer je sprejel tuje kraljeve dostojanstvenike in gostil slovestnostne zabave. Med zimo sta imela predstavitve v Stockhlmu in Oslu. Ko sta obiskala Norve\xc5\xa1ko, ju je na meji pri\xc4\x8dakal lo\xc4\x8den norve\xc5\xa1ki dvor. Za Sofijo je bilo znano, da se je za uradne dogodke oblekla spektakularno v svetle barve kot na primer v rde\xc4\x8do in modro ter je imela na sebi veliko nakita, \xc4\x8dipk in okraskov. Oskar II. je obi\xc4\x8dajno pre\xc5\xbeivel poletja s svojimi prijatelji v Marstrandu na njegovi jahti Drott, medtem pa je Sofija velikokrat pre\xc5\xbeivela svoja poletja v Ulriksdalski pala\xc4\x8di in kasneje ve\xc4\x8dkrat na Norve\xc5\xa1kem. Med letoma 1892 in 1904 je svoja norve\xc5\xa1ka poletja pre\xc5\xbeivela v dvorcu Skinnarb\xc3\xb6l izven Kongsvingerja, kjer je \xc5\xbeivela v preprostem \xc5\xbeivljenjskem stilu in je bila radodarna krajevnim ljudem. Na Norve\xc5\xa1kem je bila zalo popularna in je bila opisana kot edina kraljica v \xc5\xa0vedsko-Norve\xc5\xa1ki zvezi, ki je pre\xc5\xbeivela ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa na Norve\xc5\xa1kem._NEWLINE_Sofija je leta med 1873 in 1878 opisala za njena krizna leta. Med temi leti je imela Oskar kar nekaj afer, najbolj znane so bile z Magdo von Dolcke in z Marie Friberg. Oskarjeva afera z Magdo von Dolcke se je za\xc4\x8dela leta 1874 in je pridobila veliko pozornost, saj je Oskar koristil njeni karieri v Kraljevem dramskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du ter ji je dajal \xc5\xbeepnino. \xc4\x8ceprav Sofija ni ni\xc4\x8d pokazala, je verjeto, da je trpela zaradi njegove nezvestobe. Povezano je s Sofijinim potovanjem v Nem\xc4\x8dijo, kjer ji je dajala tola\xc5\xbebo njena polsestra Marija Wiedska, ki pa naj bi ji dala nasvet, naj se sprijazni s situacijo. Ob eni prilo\xc5\xbenosti je kralj poslal dvorjana k operni pevki Idi Basilier-Magelssen s pro\xc5\xa1njo o "zasebnem ob\xc4\x8dinstvu" na kar je odgovorila: "Povejte njegovemu veli\xc4\x8danstvu, da naj ima zasebno ob\xc4\x8dinstvo z njegovo dobro in lepo kraljico. Sama imam druge stvari za narediti kot pa imeti zasebne kinference s starimi kavalirji!" Ko je za to izvedela kraljica Sofija, je poslala po Basilier-Magelssenovo in njuno sre\xc4\x8danje naj bi se kon\xc4\x8dalo s solzami zaradi njunih nezvestih mo\xc5\xbe. Zaradi svojega zdravja je morala narediti ve\xc4\x8d izletov v tujino in njen zakon je o\xc4\x8ditno do\xc5\xbeivel krizo, saj so bili njuni zakonski odnosi prekinjeni. Njena najbli\xc5\xbeja okolica je opazovala in omenila njeno zakonsko krizo in leta 1876 med izletom na celini je Sofija Oskarju poslala pismo, ki ga je poimenovala poslovilno pismo._NEWLINE_Leta 1878 je bilo prelomno leto za kraljico Sofijo. Tisto leto je postala privr\xc5\xbeenka naukov britanskega pridigarja lorda Radstocka, ki ji ga je predstavila njena dvorna dama M\xc3\xa4rta Eketr\xc3\xa4. Po tem je pre\xc5\xbeivela velik del svojega \xc5\xbeivljenja v molitvi s svojimi najljub\xc5\xa1imi dvornimi damami, Eketr\xc3\xa4o, Ebbo von Rosen in Ido Wedel-Jarlsberg._NEWLINE_Oskar II. je bil proti temu skepti\xc4\x8den zaradi svojega polo\xc5\xbeaja kot vodja \xc5\xa1vedske cerkve, vendar se je njun odnos po njenem novem verskem prepri\xc4\x8danju dejansko izbolj\xc5\xa1al._NEWLINE_\xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bKraljica Sofija\xe2\x80\x8b se je po letu 1878 veliko bolj zanimala za vero in njeno delo je, takoimenovano evangeli\xc4\x8dansko gibanje, bilo precej pomembno. Naredilo jo je manj zainteresirano za reprezentacije in dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje ter Carl Fleetwood\xe2\x80\x8b je pripomnil, da je bil mojster njenega dvora v bistvu \xc4\x8dastiti Beskow. \xe2\x80\x8bS\xc4\x8dasoma je, ko je bila popolnoma nujno, omejila participacijo na dvoru in v dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju\xe2\x80\x8b. Ko se je leta 1885 udele\xc5\xbeila plesa Amaranter, je bila prilo\xc5\xbenost tako redka, da je pritegnila pozornost. Sofija je imela raje zasebno \xc5\xbeivljenje kot ve\xc4\x8derje in glasbene soareje v dru\xc5\xbebi dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov in svojih dvornih dam. Kraljica Sofija je trpela za slabim zdravjem: med letoma 1875 in 1877 je bila na primer zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav skoraj cel \xc4\x8das v tujini in \xc4\x8deprav ji je bilo po letu 1877 bolje, je vseeno \xc5\xa1e nadaljevala obiske posebno v Amsterdam, kjer je obiskala doktorja Metzgerja. Med obiskom v Pariz je pritegnila veliko pozornost, ko je jedla v javni restavraciji. To je bilo za tiste \xc4\x8dase neobi\xc4\x8dajno za \xc5\xbeensko kraljevske krvi, in je tudi bilo edinkrat, ko je to naredila.  Leta 1885 je njen sin Karl zbolel v Istanbulu in z Oskarjem sta obiskala Osmansko cesarstvo, kjer ju je sprejel sultan in Sofija je dobila dovoljenje, da obi\xc5\xa1\xc4\x8de cesarski harem. Obiskala sta tudi Romunijo._NEWLINE_Kraljica Sofija je svojemu delu namenila veliko truda pri izbolj\xc5\xa1anju zdravstvene oskrbe in je ustanovila prvo \xc5\xa1olo za medicinske sestre na \xc5\xa0vedskem. \xc5\xa0tudirala je dela Florence Nightingale in je leta 1881 z Oskarjem obiskala Veliko Britanijo, kjer ju je sprejela kraljica Viktorija. Med svojim obiskom se je u\xc4\x8dila o sodobni zdravstveni ustanovi v Londonu. Po vrnitvi je za\xc4\x8dela projekt za izobra\xc5\xbeevanje strokovnih medicinskih sester na \xc5\xa0vedskem. To delo je \xc5\xa1ele leta 1867 za\xc4\x8delo pionirsko delo Emmy Rappe, vendar \xc5\xa1e ni bilo nobene ustrezne izobra\xc5\xbeevalne ustanova za medicinske sestre in medicinski svet je bil zato skepti\xc4\x8den. Leta 1882 ji je uspelo organizirati pouk za medicinske sestre v bolni\xc5\xa1nici Sabbatsberg, leta 1884 je za \xc5\xa1tudente odprla Hemmet f\xc3\xb6r sjuksk\xc3\xb6terskor (Dom za medicinske sestre) in leta 1889 je bil razvit na Sophiahemmet (Sofijin dom), kombinirani bolni\xc5\xa1nici in \xc5\xa1oli za medicinske sestre. Sophiahemmet je bila videna kot vzor za izobra\xc5\xbeevanje medicinskih sester na \xc5\xa0vedskem in to se ka\xc5\xbee tudi v ustrezni vzpostavitvi poklica medicinskih sester na \xc5\xa0vedskem. Sofija je bila zelo dejavna pri krepitvi spo\xc5\xa1tovanja tega poklica med zdravniki, ki so menili, da to delo ni primerno za izobra\xc5\xbeene \xc5\xbeenske. Da bi naredila ta poklic spo\xc5\xa1tovan, je \xc5\xbeelela, da se poklic vidi kot klic vere, in da se ga obve\xc5\xbeejo medicinsko izobra\xc5\xbeene \xc5\xbeenske. \xc5\xbdenske iz zgornjega razreda je spodbujala pri poklicu medicinske sestre, ker je \xc5\xbeelela, da so medicinske sestre spo\xc5\xa1tovane: prvi vodja njene zdravstvene \xc5\xa1ole je bil plemeniti Alfhild Ehrenborg, ki je bil \xc5\xa1tudent Florence Nightingale, in kraljica je bila aktivno vklju\xc4\x8dena v institucijo do svoje smrti. V svoji zdravstveni \xc5\xa1oli se je tudi od \xc5\xa1tudentov plemi\xc5\xa1kega rodu pri\xc4\x8dakovala, da bodo \xc4\x8distili tla. Dve \xc5\xa1tudentki Sophiahemmeta, Alma Brunskog in Olge Clar\xc3\xa9us, sta imeli velik pomen za medicinsko oskrbo na Norve\xc5\xa1kem. Sofija je predsedovala okoli petdesetim razli\xc4\x8dnim dobrodelnim organizacijam na \xc5\xa0vedskem in Norve\xc5\xa1kem. Enkrat tedensko je sprejela iskalce za pomo\xc4\x8d, podpirala je vojsko odre\xc5\xa1itve in ustanovila \xc5\xa1tevilne organizacije, sama._NEWLINE_Sofija je bila domnevno najbli\xc5\xbeje svojima sinovoma, Oskarju, \xc4\x8digar verski interesi so bili enaki, Evgenu. Leta 1886 je podpirala Evgena, ki je \xc5\xbeelel \xc5\xa1tudirati umetnost v Parizu. Podpirala je tudi Oskarja v njegovi \xc5\xbeelji po poroki s plemenito dvorno damo Ebbo Munck af Fulkilo. Njen sin Evgen je o njej dejal, da je bila zanjo skoraj na vi\xc5\xa1jem mestu \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka vrednost in pravica kot pa njena globoka pobo\xc5\xbenost. Leta 1887 je bila prisiljena iti na ooforektomi\xc4\x8dno operacijo. Operacija je bila \xc5\xa1teta za potencialno smrtno nevarno. Pred operacijo je naredila oporoko. Z Oskarjem II. je naredila tudi zaobljubo, da \xc4\x8de bo pre\xc5\xbeivela to operacijo, bo kralj kon\xc4\x8dno dovolil Oskarju, da je poro\xc4\x8di z Ebbo Munck. Po operaciji je Oskar izpolnil obljubo in nato se je odvila poroka. Operacijo je bila \xc5\xa1teta za uspeh, vendar pa je potem imela te\xc5\xbeave pri hoji in je bila ob\xc4\x8dasno prisiljena uporabljati invalidski vozi\xc4\x8dek. Kljub temu je \xc5\xa1e naprej jahala._NEWLINE_Leta 1881 se je udele\xc5\xbeila poroke svojega sina kronskega princa Gustava z Viktorijo Badensko v Karlsruheju. Sofija bi sina raje poro\xc4\x8dila z Beatricijo Britansko, saj je imela veliko ob\xc4\x8dudovanja do kraljice Viktorije, vendar pa je bila sprva zelo navdu\xc5\xa1ena nad izbiro Viktorije Badenske, saj je bil potomka nekdanje \xc5\xa1vedske dinastije Vasa. Njen odnos s snaho je kljub temu postal napet. Sofija in Viktorija je imela nasprotna politi\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da in Sofija je zamerila, ko je Gustav namesto nje za\xc4\x8del poslu\xc5\xa1ati Viktorija, medtem ko je Viktorija kritizirala vpliv Sofije na kralja: nem\xc5\xa1ki diplomat Eulenberg je poro\xc4\x8dal, da je Viktorija izjavila, da je kraljica Sofija prisilila kralja, da je popustil opoziciji, da bi se izognil sporom, da je bila neutrudno naklepna in da se jo je Oskar bal. Sofija ni marala Viktorijinega bratranca cesarja Viljema II. Nem\xc5\xa1kega, s katerimi je imela ve\xc4\x8d konfliktov._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je bila Sofija v svojih pogledih opisana za liberalno in skoraj demokrati\xc4\x8dno. Njen politi\xc4\x8dni vpliv nad Oskarjem II. je \xc5\xa1tet za pomembnega. \xc5\xa0teje se, da je delovala kot njegova politi\xc4\x8dna svetovalka, in je znano, da je uporabila svoj politi\xc4\x8dni vpliv ve\xc4\x8dkrat, vsaj po letu 1878. Sofija je pokazala velik interes glede Norve\xc5\xa1ke in vpra\xc5\xa1anja o zvezi med \xc5\xa0vedsko in Norve\xc5\xa1ko. Za kralja se je pri\xc4\x8dakovalo, da je v \xc4\x8dasu vladavine redno obiskoval Norve\xc5\xa1ko, ko je kriza sindikata postala bolj in bolj pogost, in kraljica ga je po navadi spremljala, v\xc4\x8dasih tudi proti njegovi volji. V Oslu, je pogosto v kraljevo pala\xc4\x8de povabila zakonce politikov in ustvarila pomembno mre\xc5\xbeo stikov iz desnega krila rojalistov in levega krila republikancev. Med letoma 1882 in 1884 je bila huda kriza na Norve\xc5\xa1kem in se je za\xc4\x8delo govoriti o revoluciji, ki je s\xc4\x8dasoma privedlo do prepovedi kraljevega veta in izgubo tamkaj\xc5\xa1nje kraljeve oblasti, in Sofija je bila aktivno vklju\xc4\x8dena v krizo. \xc4\x8ceprav je nasprotovala reformi, je videla, da se je treba vdati. Yngvar Nielsen je povedal o prizoru, ko je kraljici prebral novico: kralj vstopil v sobo, padel na kolena pred njo in rekel:\xc2\xa0\xc2\xbbJa, Sofija, zdaj si notri!", po \xc4\x8demer ji je poljubil roko, preden se je dvignil in izjavil, da je novico te\xc5\xbeko sprejel, vendar bo dr\xc5\xbeal svojo besedo. Med krizo leta 1884 je bil njen vpliv o\xc4\x8diten, saj je bila ona, ki je prepri\xc4\x8dala Oskarja, da je omogo\xc4\x8dil levemu krilu Johana Svendrupa, da je sestavil norve\xc5\xa1ko vlado: "Njen vpliv nad kraljem je bil odli\xc4\x8den in dobro poznan. Ona je bila trdna, on pa \xc5\xa1ibek, tako miren kot nestabilen in \xc5\xbeiv\xc4\x8den. Do marca 1884 ga je podpirala pri njegovi upornosti, vendar je aprila 1884 spremenila strategijo in spoznala, da bi upor lahko samo po\xc5\xa1kodoval monarhijo. Zgodaj po tem, je povedala kralju, naj podpre Johana Sverdrupa."_NEWLINE_Med krizo unije leta 1895, ko so Norve\xc5\xbeani \xc5\xbeeleli imeti lastne ambasade, je imela kraljevska dru\xc5\xbeina dru\xc5\xbeinski svet ob bolni\xc5\xa1ki postelji kraljice, v navzo\xc4\x8dnosti nem\xc5\xa1kega cesarja Viljema II.. Viljem je priporo\xc4\x8dil zdru\xc5\xbeeno nem\xc5\xa1ko-\xc5\xa1vedsko voja\xc5\xa1ko posredovanje, vendar je Sofija odlo\xc4\x8dno prepovedala karkoli tak\xc5\xa1ne vrste, povedala cesarju, da situacijo ni razumel in zagovarjal prijateljska pogajanja. V \xc4\x8dasu krize leta 1898, ko so Norve\xc5\xbeani za\xc4\x8deli uporabljati svojo zastavo, je Oskar II. zagrozil, da bo abdiciral in da bo premier Bostr\xc3\xb6m odstopil. Kraljica Sofija je umirila razmere in je prepri\xc4\x8dala, da oba ostaneta na svojih delovnih mestih. Sofija je leta 1905 z uporabo svojega vpliva prepre\xc4\x8dila voja\xc5\xa1ko posredovanje in vojno med razpadom zveze \xc5\xa0vedsko-Norve\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nKraljica vdova\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1907 je Oskar II. umrl in Sofija je postala kraljica vdova. \xc4\x8ceprav ni imela ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di glede na dr\xc5\xbeavne zadeve, je \xc5\xa1e vedno vedela, kaj se je dogajalo v politiki. Razveza unije \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke je pomenila, da ni ve\xc4\x8d obiskovala Norve\xc5\xa1ko, vendar pa je \xc5\xa1e nadaljevala svoje izlete v Veliko Britanijo in kontinent: leta 1909 je na primer z avtom obiskala Nem\xc4\x8dijo. V svojih zadnjih letih se je v Sophiahemmetu, kjer je bila aktivna predsednica, ukvarjala s \xc4\x8dlovekoljubjem. Njena zadnja uradna naloga je bilo izpitno praznovanje medicinskih sester v Sophiahemmet, med katerimi je bila njena vnukinja Maria Bernadotte, h\xc4\x8derka princa Oskarja in Ebbe Munck. Ko je Sofija pri\xc5\xa1la do Marije, je pozabila svoje besede in jo objela. Umrla je nekaj dni zatem._NEWLINE_Kraljica Sofija je verjela v pogled kraljica Viktorije Britanske, da naj bo zasebno \xc5\xbeivljenje kraljeve dru\xc5\xbeine dober primer za njene podlo\xc5\xbenike in v tem vidiku je bila spo\xc5\xa1tovani lik. Ko je leta 1913 umrla je njen vnuk pripomnil: "Stari \xc4\x8das je umrl z babico."'