b'\n_START_ARTICLE_\nDerbent\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni Derbent je zgrajen blizu zahodne obale Kaspijskega jezera ju\xc5\xbeno od reke Rubas na pobo\xc4\x8djih Tabasaranskih gora, ki so del Kavka\xc5\xa1kega gorovja. Mesto ima dobro organiziran javni prevoz, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo na jug do Bakuja in cesto do Rostova na Donu. _NEWLINE_Severno od mesta je spomenik Kirklar (\xc2\xbb\xc5\xa1tirideset herojev\xc2\xab), ki je posve\xc4\x8den padlim branilcem Dagestana v vojni z Arabci leta 728. Ju\xc5\xbeno od mesta stoji petdeset metrov dolg skrajni konec Kavka\xc5\xa1kega zidu, ki je poznan tudi kot Aleksandrov zid, ki zapira ozek prehod \xc5\xbdeleznih ali Kaspijskih vrat (Portae Athanae ali Portae Caspiae). Prvoten zid je bil visok devet metrov in \xc5\xa1irok okrog 3 metre. V zidu so bila \xc5\xbeelezna vrata in veliko stra\xc5\xbenih stolpov, ki so branili Dagestan pred napadom s perzijske meje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDerbent je imel pomemben strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj na Kavkazu, ker stoji na ozkem, komaj tri kilometre \xc5\xa1irokem pasu ozemlja med Kaspijskim jezerom in Kavkazom. Tak\xc5\xa1en polo\xc5\xbeaj je omogo\xc4\x8dal vladarjem Derbenta, da so obvladovali promet med evrazijskimi stepami in Srednjim vzhodom. Edini drugi uporabni prehod \xc4\x8dez kavka\xc5\xa1ki greben je Darijalska soteska._NEWLINE_Prvo ve\xc4\x8dje naselje na podro\xc4\x8dju Derbenta je nastalo v 8. stoletju pred n. \xc5\xa1t. Mesto so od 6. do 4. stoletja pred n. \xc5\xa1t. ob\xc4\x8dasno upravljali perzijski vladarji, potem pa je postalo del Kavka\xc5\xa1ke Albanije in se tradicionalno istoveti s prestolnico Albano. Sodobno ime mesta je perzijska beseda \xd8\xaf\xd8\xb1\xd8\xa8\xd9\x86\xd8\xaf [Darband], ki pomeni \xc2\xbbzaprta vrata\xc2\xab. Ime se je za\xc4\x8delo uporabljati v 5. ali na za\xc4\x8detku 6. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, ko je mesto ponovno osnoval Kavad I. iz perzijske dinastije Sasanidov._NEWLINE_Dvajset metrov visoko obzidje s tridesetimi stolpi, ki so obrnjeni proti severu, naj bi zgradil Kavadov naslednik Kozrav I. Ano\xc5\xa1arvan. Armenski kronist  Movzes Kagankatvaci je pisal o neverjetnih zidovih,\xc2\xa0\xc2\xbbzaradi katerih so perzijski kralji iz\xc4\x8drpali na\xc5\xa1o de\xc5\xbeelo, nova\xc4\x8dili arhitekte in zbirali gradivo, da bi zgradili veliko zgradbo, ki se razteza od kavka\xc5\xa1kih gora do obale Velikega vzhodnega morja\xc2\xab. Derbent je postal mo\xc4\x8dna voja\xc5\xa1ka postojanka in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Sasanidskega cesarstva. V 5. in 6. stoletju je postal tudi pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva na Kavkazu._NEWLINE_Movzes Kagankatvaci je zapustil tudi opis opusto\xc5\xa1enja Derbenta leta 627, ko so ga napadle horde Tong Jabguja iz Zahodnega tur\xc5\xa1kega kaganata. Njegov naslednik Buri-sad ni bil sposoben utrditi Tong Jabgujevih osvojitev in mesto so kmalu spet zasedli Perzijci. Leta 654 so Derbent zavzeli Arabci in ga pretvorili v pomembno upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in uvedli islam. Mesto je bilo zaradi svojega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja na severnem kraku svilne ceste stalna tar\xc4\x8da Hazarov, ki so spro\xc5\xbeili vrsto hazarsko-arabskih vojn. Arabska oblast v regiji je konec 9. stoletja za\xc4\x8dela slabeti in tamkaj\xc5\xa1nji Armenci so ustanovili svoje kraljestvo, ki se je obdr\xc5\xbealo so za\xc4\x8detka 13. stoletja._NEWLINE_Nedavna arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja na vzhodi obali Kaspijskega jezera nasproti Derbenta so razkrila vzhodnega dvojnika derbentskega obzidja in utrdb \xe2\x80\x93 Veliki gorganski zid. Sasanidske utrdbe na vzhodni obali Kaspijskega jezera  \xe2\x80\x93 masivne trdnjave, prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da za posadko in dolgo obzidje \xe2\x80\x93 se raztezajo dobesedno v morje, tako da izgledajo kot podalj\xc5\xa1ek derbentskega obzidja z zahodne obale._NEWLINE_V Derbentu je nakaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel kalif Harun al-Ra\xc5\xa1id in iz njega naredil slavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de umetnosti in trgovine. Arabski zgodovinarji so trdili, da je imelo mesto v 9. stoletju ve\xc4\x8d kot 50.000 prebivalcev in je bilo najve\xc4\x8dje mesto na Kavkazu. v 10. stoletju je zaradi propadanja Abasidskega kalifata Derbent postal glavno mesto samostojnega emirata, ki se je pogosto vojskoval s sosednjo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko dr\xc5\xbeavo Sarir. V vojnah je bil mnogokrat pora\xc5\xbeen, kar je Sarirju omogo\xc4\x8dalo, da se je ob\xc4\x8dasno vtikal v derbentsko dr\xc5\xbeavno politiko. Emirat je kljub temu pre\xc5\xbeivel svojega rivala in cvetel vse do mongolske invazije leta 1239._NEWLINE_V 14. stoletju je Derbent okupirala Timur Lenkova armada. Leta 1437 je pri\xc5\xa1el pod oblast azerbajd\xc5\xbeanskih \xc5\xa1irvan\xc5\xa1ahov. V 16. stoletju je bil prizori\xc5\xa1\xc4\x8de vojn med Osmanskim cesarstvom in Perzijo, v kateri so takrat vladali Safavidi. Po zmagi Osmanskega cesarstva v bitki pri Tor\xc4\x8desu leta 1583 je mesto s Konstantinoplsko (Ferhat pa\xc5\xa1ino) mirovno pogodbo iz leta  1590 pri\xc5\xa1el pod oblast Turkov. _NEWLINE_Leta 1735 je s pogodbo, ki so jo podpisali v Gand\xc5\xbei, Derbent ponovno pripadel Perziji. Leta 1722 ga je med rusko-perzijsko vojno osvojil car Peter Veliki, a je zaradi premo\xc4\x8di Nadir \xc5\xa0aha leta 1736 spet pre\xc5\xa1el v perzijske roke. Leta 1747 je postal prestolnica istoimenskega kanata._NEWLINE_Med perzijsko ekspedicijo Katarine Velike je leta 1796 mesto osvojila vojska Valerijana Zubova. Rusija in Perzija sta leta 1813 podpisali Gulistansko mirovno pogodbo, s katero je Derbent pripadel Ruskemu imperiju.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dne zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del mestnega obzidja in \xc5\xa1tevilni obrambni stolpi so se lepo ohranili vse do danes. Obzidje, ki se ga do morja, je bilo zgrajeno v 6. stoletju v obdobju Sasanidov. V mestu je tudi dobro ohranjena citadela (Narin-kala), ki ima povr\xc5\xa1ino kar 45.000 m\xc2\xb2. Citadela je obdana z mo\xc4\x8dnim obzidjem. Turisti\xc4\x8dno zanimiva so tudi javna kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, cisterne za vodo in stara pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, karavan-saraj, kanov mavzolej iz 18. stoletja in ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1ej. Najstarej\xc5\xa1a mo\xc5\xa1eja je Juma, ki je zgrajena na temeljih kr\xc5\xa1\xc4\x8danske bazilike iz 6. stoletja. Ob mo\xc5\xa1eji je medresa iz 15. stoletja. Druge zanimive mo\xc5\xa1eje so mo\xc5\xa1eja Kyhrylar iz 17. stoletja, Bala in mo\xc5\xa1eja \xc4\x8certebe iz 18. stoletja._NEWLINE_Derbent ima tudi velik muzej, gore in kaspijsko obalo z veliko mo\xc5\xbenostmi za razvoj turizma. Pribli\xc5\xbeno dva kilometra iz mesta je po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8cajka (galeb). Mestno obzidje in citadela so bili leta 2003 razgla\xc5\xa1eni za Unescovo svetovno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, nestabilnost v regiji pa ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da nadaljnjega razvoja.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nV Derbentu je razvita strojna, prehrambena, tekstilna, gradbena in lesna industrija ter ribi\xc5\xa1tvo. Mesto je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de proizvodnje znanega ruskega brandyja. V mestu je dobro razvito \xc5\xa1olstvo z univerzo in ve\xc4\x8d tehni\xc4\x8dnimi \xc5\xa1olami in lezginsko dramsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de S. Stalskega.'