b'\n_START_ARTICLE_\nNamib\n_START_SECTION_\nGeografija in geologija\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib je ena od 500 razli\xc4\x8dnih fizi\xc4\x8dnogeografskih provinc ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke platforme morfolo\xc5\xa1kih enot. Zavzema povr\xc5\xa1ino okoli 80.950 km\xc2\xb2 in se razteza od reke Usiab (na severu) do mesta L\xc3\xbcderitz (na jugu) in od Atlantskega oceana (na zahodu) do namibskega Velikega roba (na vzhodu). To je pribli\xc5\xbeno 1600 km v dol\xc5\xbeino in od 48 do 161 kilometrov v \xc5\xa1irino. Na severu pu\xc5\xa1\xc4\x8dava meji na Kaokoveld; meja med regijama je pribli\xc5\xbeno na zemljepisni \xc5\xa1irini mesta Walvis Bay in je sestavljena iz ozkega pasu zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da (pribli\xc5\xbeno 50 km \xc5\xa1irokega), ki je najbolj suho mesto v Ju\xc5\xbeni Afriki. Na jugu meji na ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ko polpu\xc5\xa1\xc4\x8davo Karoo._NEWLINE_Ju\xc5\xbenej\xc5\xa1i Namib (med L\xc3\xbcderitzom in reko Kuiseb) ima veliko morje sipin z nekaterimi najvi\xc5\xa1jimi in najbolj spektakularnimi sipinami na svetu, ki so obarvane od ro\xc5\xbenate do \xc5\xbeivo oran\xc5\xbene. Na obmo\xc4\x8dju Sossusvlei ve\xc4\x8d sipin presega 300 m vi\xc5\xa1ine. Zaradi zapletenosti in pravilnosti vzorcev so sipine pritegnile pozornost geologov \xc5\xbee pred desetletji, vendar so \xc5\xa1e vedno slabo razumljene._NEWLINE_Severno od Sossusvleia se pesek postopoma umakne skalni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, ki se razteza vse do reke Swakop. To obmo\xc4\x8dje pre\xc4\x8dka kozorogov povratnik in je ve\xc4\x8dinoma ravninsko z nekaterimi slikovitimi kanjoni in osamelci na nekaterih obmo\xc4\x8djih, na primer v  Lunini dolini (Moon Valley). Medtem ko je ve\xc4\x8dina tal skalnata, se pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine ob\xc4\x8dasno \xc5\xa1e pojavljajo, predvsem zasedajo ve\xc4\x8dji del obale med Walvis Bayem in Swakopmundom._NEWLINE_Znani pe\xc5\xa1\xc4\x8deni sipini sta 7 (Dune 7) in 45 (Dune 45). Sipina 7 le\xc5\xbei 10 kilometrov zunaj mesta Walvis Bay in je najvi\xc5\xa1ja v obalnem pasu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Namib. Visoka je okoli 130 metrov z zelo strmimi plazinami. Sipine pogosto uporablja ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ka vojska za usposabljanje. Sipina 45 je najslikovitej\xc5\xa1a in najpogosteje fotografirana. Je v bli\xc5\xbeini vhoda v ju\xc5\xbeni del pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Namib, privla\xc4\x8dni Sossusvlei._NEWLINE_Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib je pomembna za pridobivanje volframa, soli in diamantov._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne reke in potoki te\xc4\x8dejo skozi Namib, \xc4\x8deprav so vse reke ju\xc5\xbeno od reke Kunene in severno od reke Oranje ob\xc4\x8dasne in redko ali nikoli ne dose\xc5\xbeejo oceana. Te reke nastanejo v notranjosti gorate Namibije in imajo vodo po poletnih de\xc5\xbeevnih nevihtah.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNamibsko suho podnebje povzro\xc4\x8da spust suhega zraka v Hadleyjevi celici, ki ga ohladi hladen Benguelski tok vzdol\xc5\xbe obale. Tako pade manj kot 10 mm de\xc5\xbeja letno in je skoraj popolnoma neplodna. De\xc5\xbeja je malo in je te\xc5\xbeko predvidljiv. Zahodni Namib dobi manj de\xc5\xbeja (5 mm) od vzhodnega (85 mm). To je posledica ve\xc4\x8d dejavnikov. Vetrovi z Indijskega oceana izgubijo del svoje vlage pri prehodu Zmajevega gorovja (Drakensberga) in so v bistvu suhi, ko dose\xc5\xbeejo Veliki rob na vzhodnem koncu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Vetrove z Atlantskega oceana pa vro\xc4\x8d zrak z vzhoda potisne navzdol; njihova vla\xc5\xbenost povzro\xc4\x8da oblake in meglo. Jutranje megle z morja potujejo v notranjost pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in so redne ob obali. Velik del \xc5\xbeivljenjskega kroga \xc5\xbeivali in rastlin v Namibu temelji na teh meglicah kot glavnem viru vode._NEWLINE_Suho podnebje Namiba ka\xc5\xbee skoraj popolno pomanjkanje povr\xc5\xa1inskih vodnih teles. Ve\xc4\x8dina re\xc4\x8dnih tokov je pod zemljo in/ali so suha ve\xc4\x8dino leta in tudi \xc4\x8de niso, se obi\xc4\x8dajno stekajo v endorei\xc4\x8dne kotline, ne da bi dosegli morje. Swakop in Omaruru sta edini reki, ki se ob\xc4\x8dasno stekata v ocean._NEWLINE_Ob celotni obali, predvsem pa v severnem delu, interakcija med z vodo obremenjenim zrakom, ki prihaja z morja z ju\xc5\xbenimi vetrovi, ki so med najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi obalnimi vetrovi, in suhim zrakom pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, povzro\xc4\x8da obse\xc5\xbene meglice in mo\xc4\x8dne tokove. Mornarji lahko izgubijo svojo smer, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo ostanki \xc5\xa1tevilnih razbitin ob Obali okostij v severnem Namibu. Nekatere od teh potopljenih ladij so \xc5\xbee 50 metrov na kopnem, saj se pu\xc5\xa1\xc4\x8dava po\xc4\x8dasi premika proti zahodu v morje, ko ve\xc4\x8d let nana\xc5\xa1a zemljino. Benguelski el ni\xc3\xb1o (podobno kot okoljske spremembe v Tihem oceanu) se \xc5\xa1iri od izliva Kunene proti jugu, ob\xc4\x8dasno ju\xc5\xbeno od Luderitza. Tople vode z globino in s tem povezane tokove od severozahoda so prvi\xc4\x8d v celoti katalogizirali raziskovalci morskega ribi\xc5\xa1tva iz Cape Towna (L. V. Shannon in drugi). Raziskava je ugotovila pozitiven u\xc4\x8dinek benguelskega el ni\xc3\xb1a na padavine v notranjosti. Padavinski podatki raziskovalne postaje Gobabeb npr. ka\xc5\xbeejo tudi razli\xc4\x8dne pozitivne vrednosti v Namibu. Dogodek se ponovi pribli\xc5\xbeno vsako  desetletje (1974, 1986, 1994, 1995 in 2006 so nedavni primeri).\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Namib so \xc5\xa1tevilne nenavadne vrste rastlin in \xc5\xbeivali, od katerih so mnoge endemi\xc4\x8dne in zelo prilagojene posebnim podnebnim obmo\xc4\x8djem. Ena  najbolj znanih endemi\xc4\x8dnih rastlin je nenavadna velbi\xc4\x8devka (Welwitschia mirabilis), grmu podobna rastlina, ki ji v celotni \xc5\xbeivljenjski dobi zrasteta dva dolga, traku podobna lista. Lahko sta dolga ve\xc4\x8d metrov, skriven\xc4\x8dena, razcepljena in zvita zaradi pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih vetrov. Velbi\xc4\x8devka ima podolgovat, plitev koreninski sistem. Znana je po pre\xc5\xbeivetju v zelo su\xc5\xa1nih razmerah, ve\xc4\x8dino vlage dobi iz obalnih morskih meglic. Obmo\xc4\x8dje, na katerem je najve\xc4\x8d velbi\xc4\x8devk, je v okolici Lunine doline, predvsem na Velbi\xc4\x8devski planoti (Welwitschia Plains)._NEWLINE_Namibsko \xc5\xbeivalstvo so ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci in druge majhne \xc5\xbeivali, ki lahko \xc5\xbeivijo z malo vode, nekaj pa je tudi ve\xc4\x8djih \xc5\xbeivali, antilope, kot gemsbok (oriks) in skokonoga gazela (Antidorcas marsupialis), noji (Struthio camelus) in na nekaterih obmo\xc4\x8djih celo pu\xc5\xa1\xc4\x8davski sloni (Afri\xc5\xa1ki savanski slon (Loxodonta africana)). Vse te vrste so razvile na\xc4\x8dine za pre\xc5\xbeivetje v okolju Namiba. \xc5\xa0tevilni so endemi\xc4\x8dni temni hro\xc5\xa1\xc4\x8di, kot je namibski pu\xc5\xa1\xc4\x8davski hro\xc5\xa1\xc4\x8d (Stenocara gracilipes), ima kotanjasta krila z vzorcem hidrofilnih kotanj in hidrofobnimi koriti. Te zadr\xc5\xbeujejo vla\xc5\xbenost jutranje meglice, jih kondenzirajo v kapljice, ki se skotalijo hro\xc5\xa1\xc4\x8du v usta; znani so pod skupnim imenom "hro\xc5\xa1\xc4\x8di megli\xc4\x8darji". \xc5\xa0e en hro\xc5\xa1\xc4\x8d, Lepidophora discoidalis, gradi "lovilne mre\xc5\xbee" za vodo. \xc4\x8crnohrbti \xc5\xa1akali (Canis mesomelas) li\xc5\xbeejo vlago s kamnov. Oriksi lahko dvignejo temperaturo svojih teles v najbolj vro\xc4\x8dih urah dneva do 40 \xc2\xb0C. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je tudi dom za podgane in ve\xc4\x8d vrst ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev._NEWLINE_Leta 1934 so ugotovili, da so afri\xc5\xa1ki levi pogosti v obalnih regijah, gorah in ob efemernih rekah, med spodnjim tokom reke Kuiseb in reko Kunene.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je pu\xc5\xa1\xc4\x8dava ve\xc4\x8dinoma neposeljena in nedostopna, so v Sesriemu naselja v bli\xc5\xbeini znamenitega obmo\xc4\x8dja Sossusvlei in manj\xc5\xa1i zaselki drugje. Mesto Namibe v Angoli, L\xc3\xbcderitz, Walvis Bay in Swakopmund v Namibiji mejijo na pu\xc5\xa1\xc4\x8davo ter so glavna naselja tem obmo\xc4\x8dju.'