b'\n_START_ARTICLE_\nPivovarna La\xc5\xa1ko\n_START_SECTION_\nZgodovina pivovarstva v La\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1825 je medi\xc4\x8dar in lectar Franz Geyer v nekdanjem Valvasorjevem \xc5\xa0pitalu (1.lokacija-dana\xc5\xa1njem hotelu Savinja) uredil obrtno pivovarno, kjer je prvi la\xc5\xa1ki pivovar trinajst let verjetno varil kameno pivo (Steinbier), ki so ga sicer poznali na Koro\xc5\xa1kem. Ne ve pa se, ali ni morda znal narediti tudi tehnolo\xc5\xa1ko zahtevnej\xc5\xa1ega bavarskega piva._NEWLINE_Leta 1838 je pivovarno kupil Heinrich August Uhlich, ki je la\xc5\xa1kemu pivu \xc5\xa1ele dal pravi sloves. Kot lastnik kopali\xc5\xa1\xc4\x8da v Rimskih Toplicah je svoje pivo gotovo stregel tudi tujim gostom ter ga, zaradi tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega porekla, vozil v Trst, trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s poznavalci dobre hrane in pija\xc4\x8de. Izkazal se je tudi za podjetnega veletrgovca, saj so njegovo pivo pili celo v Aleksandriji in Kalkuti._NEWLINE_Naslednji lastnik Anton Larisch je leta 1867 postavil ob vzno\xc5\xbeju sv. Kri\xc5\xa1tofa in \xc5\xa0mihela (2.lokacija- biv\xc5\xa1a Volna) novo pivovarno, ki je bila takrat najve\xc4\x8dja na Spodnjem \xc5\xa0tajerskem. Slovel je po tem, da je osebno nadziral kakovost piva in jo celo izbolj\xc5\xa1al, pove\xc4\x8dal pa je tudi zmogljivosti pivovarne._NEWLINE_Leta 1889 je pivovarno kupil \xc5\xbealski pivovar Simon Kukec, izrazito slovensko usmerjeni narodnjak. Ker je bil dober organizator, finan\xc4\x8dnik, gospodarstvenik, povrh pa \xc5\xa1e posebej naklonjen novostim, velja za najpomembnej\xc5\xa1o osebnost v zgodovini la\xc5\xa1ke pivovarne. Uveljavil je novo vrsto piva in prvo pivsko znamko - termalno pivo, ki v svoji izpeljanki \xc5\xbeivi \xc5\xa1e danes. S \xc5\xa1tevilnimi poskusi je ugotovil, da termalna voda pivu izbolj\xc5\xa1uje okus. Kot dober podjetnik se je zavedal, da je treba kupce pritegniti z nenavadnimi novostmi. Zato je za\xc4\x8del termalno pivo variti kot svetlo in temno, v obeh primerih pa je bilo tudi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e od navadnega._NEWLINE_Kljub uspehom pa je bil konkuren\xc4\x8dni boj tako hud in krut, da ga la\xc5\xa1ko pivovarstvo ni zdr\xc5\xbealo. Leta 1924 je ve\xc4\x8dino delnic na skrivaj pokupil konkuren\xc4\x8dni Union in \xc4\x8dez tri leta je la\xc5\xa1ka pivovarna zvarila zadnje pivo. To je bil konec Kuk\xc4\x8devega obdobja, unionska pivovarna pa je na hrva\xc5\xa1kem trgu svoje pivo \xc5\xa1e naprej predrzno prodajala kot la\xc5\xa1ko pivo. Zaprtje pivovarne je prizadelo \xc5\xa1tevilne La\xc5\xa1\xc4\x8dane. Zato so pobudniki ideje o ponovnem odprtju pivovarne za\xc4\x8deli navdu\xc5\xa1evati gostilni\xc4\x8darje in leta 1929 so zastopniki gostilni\xc4\x8darskih zadrug sklenili,da bodo v La\xc5\xa1kem zgradili gostilni\xc4\x8darsko-delni\xc4\x8darsko pivovarno. Po mnogih zapletih in hudih nasprotovanjih konkurence so Pivovarno La\xc5\xa1ko d.d. odprli leta 1938 (3. lokacija- dana\xc5\xa1nja pivovarna)_NEWLINE_Leta 1944 so zavezni\xc5\xa1ke bombe, namenjene sicer bli\xc5\xbenjemu \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kemu mostu, pivovarno v La\xc5\xa1kem poru\xc5\xa1ile do tal. Proizvodnja je znova stekla leta 1946. Od tega leta naprej je vodilna blagovna znamka Pivovarne La\xc5\xa1ko pivo Zlatorog. Za povojno zgodovino razvoja podjetja je bil zna\xc4\x8dilen izreden razvoj, saj je Pivovarna od leta 1960 v treh desetletjih proizvodnjo oziroma prodajo mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala. Pred osamosvojitvijo je bila med 28 jugoslovanskimi pivovarnami na 1. mestu. Prodaja piva se je od leta 1950 pove\xc4\x8dala s 50.000 hektolitrov na ve\xc4\x8d kot 1.350.000 hektolitrov. V tem obdobju je pivovarna mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala in utrdila tr\xc5\xbeni dele\xc5\xbe, saj je ta na slovenskem trgu porasel s 25\xc2\xa0% na ve\xc4\x8d kot 50\xc2\xa0% dele\xc5\xbe._NEWLINE_Z osamosvojitvijo je pivovarna izgubila 30-40% trga, saj je bila v glavnem vezana na trge biv\xc5\xa1e Jugoslavije. Bitka za trg je bila do vstopa v Evropsko unijo, saj je uspela zvi\xc5\xa1ati prodajo tudi naprej izgubljenih jugoslovanskih trgih.'