b'\n_START_ARTICLE_\nSvetloba\n_START_SECTION_\nViri svetlobe\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1i vir svetlobe so termi\xc4\x8dna svetila, ki sevajo kot \xc4\x8drna telesa po Planckovem zakonu. Primer tak\xc5\xa1nega svetila je Sonce, ki ima na povr\xc5\xa1ju temperaturo okoli 6000 K in spektralne gostote elektromagnetnega valovanja pri valovni dol\xc5\xbeini okoli 550 nm, torej v zeleni barvi. Ker so spektri termi\xc4\x8dnih svetil zvezni, je le okoli 44% son\xc4\x8deve svetlobe v vidnem delu spektra. Drug primer termi\xc4\x8dnega svetila je \xc5\xbeare\xc4\x8de oglje, ki ima temperaturo okoli 1000 K in zato vrh spektralne gostote elektromagnetnega valovanja v infrarde\xc4\x8dem delu spektra. Tudi \xc4\x8dlovek je termi\xc4\x8dno svetilo. Vendar s temperaturo 310 K seva v globokem infrarde\xc4\x8dem delu spektra, zato se za opazovanje oz. zaznavanje te svetlobe potrebuje infrarde\xc4\x8de kamere. _NEWLINE_Poleg termi\xc4\x8dnih svetil z zveznimi spektri so pomembna tudi svetila z diskretnimi spektri. Diskretnost se najlep\xc5\xa1e vidi pri svetilih, ki so sestavljena iz enostavnih molekul ali atomov, kot je denimo razred\xc4\x8deni plin v stekleni cevi (neonske svetilke). Vsak atom absorbira in izseva svetlobo le pri to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denih valovnih dol\xc5\xbeinah, ki pa so za razli\xc4\x8dne atome razli\xc4\x8dne. Svetloba, ki jo atom izseva, je lahko posledica spontanega ali stimuliranega sevanja. Plinske svetilke za_NEWLINE_svoje delovanje izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo spontano emisijo, laserji pa stimulirano.'