b'\n_START_ARTICLE_\nOgljik\n_START_SECTION_\nReaktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nOgljik se pojavlja v vsem organskem \xc5\xbeivljenju in je osnova za organsko kemijo. Ta nekovina ima tudi zanimivo kemijsko lastnost, da se lahko ve\xc5\xbee s sabo in z mnogimi drugimi elementi, pri tem pa tvori skoraj 10 milijonov znanih spojin. Ko je vezan s kisikom, tvori ogljikov dioksid, ki je nujno potreben za rast rastlin. Ko je vezan z vodikom, oblikuje razli\xc4\x8dne spojine, imenovane ogljikovodiki, ki jih rabi industrija v obliki fosilnih goriv. Ko je vezan s kisikom in vodikom skupaj, lahko tvori mnoge skupine spojin, vklju\xc4\x8dno s ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnimi kislinami, ki so nujne za \xc5\xbeivljenje, in estre, ki dajejo okus mnogemu sadju. Ogljikov izotop ogljik-14 se uporablja za radioaktivno datiranje.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nOgljik je za vodikom, helijem in kisikom \xc4\x8detrti najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8den element po masi v Vesolju. Pogost je v Soncu, drugih zvezdah, kometih in atmosferah ve\xc4\x8dine planetov. V obliki ogljikovega dioksida ga je pribli\xc5\xbeno 810 gigaton v Zemljinem ozra\xc4\x8dju in 36.000 gigaton raztopljenega v vseh vodnih telesih. Nadaljnjih 1900 gigaton je vezanih v biosferi. Predstavlja tudi pomembno komponento karbonatnih kamnin (apnenec, dolomit, marmor idr.).'