b'\n_START_ARTICLE_\nKomet Hyakutake\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nKomet je odkril Yuji Hyakutake 31. januarja 1996 , ki je bil ljubiteljski astronom iz ju\xc5\xbene Japonske ._NEWLINE_Hyakutake je iskal komete \xc5\xbee nekaj let in se je zaradi temnih no\xc4\x8di preselil v prefekturo Kago\xc5\xa1imo. V \xc4\x8dasu odkritja je uporabljal ve\xc4\x8d binokularjev z 152 mm le\xc4\x8dami v objektivu _NEWLINE_V resnici je bil to drugi odkriti komet Hyakutake. Nekaj tednov prej je odkril komet C/1995 Y1 _NEWLINE_Ko je opazoval okolico mesta, kjer naj bi bil prvi komet (nikoli ni bil viden s prostim o\xc4\x8desom), je na\xc5\xa1el drugi komet skoraj na istem mestu kot je bil prej prvi. Takoj naslednje jutro je o najdbi poro\xc4\x8dal Nacionalnemu astronomskemu observatoriju Japonske ._NEWLINE_Istega dne so odkritje potrdili tudi drugi neodvisni opazovalci._NEWLINE__NEWLINE_V \xc4\x8dasu odkritja je imel komet magnitudo 11,0, njegov rep pa se je raztezal 2,5\xe2\x80\xb2 dale\xc4\x8d. Komet je bil okoli 2 a.e. od Sonca ._NEWLINE_Pozneje so na fotografskih posnetkih, narejenih 1. januarja opazili ta komet, ko je bil \xc5\xa1e 2,4 a.e. od Sonca in je imel magnitudo 13,3 .\n_START_SECTION_\nTirnica\n_START_PARAGRAPH_\nKo so naredili prve izra\xc4\x8dune tirnice, so ugotovili, da bo mimo Zemlje letel na razdalji 0,1 a.e. 25. marca ._NEWLINE_Samo \xc5\xa1tirje kometi so se v prej\xc5\xa1njem stoletju gibali bli\xc5\xbee Zemlji ._NEWLINE_Iz tega se je takoj videlo, da bo komet nekaj posebnega. _NEWLINE__NEWLINE_Tirnica je tudi kazala, da je bil komet v notranjem delu Oson\xc4\x8dja pred 17.000 leti. Zaradi tega se je vedelo, da to ne bo njegov prvi prihod iz Oortovega oblaka, kjer je izvor dolgoperiodi\xc4\x8dnih kometov._NEWLINE_V \xc4\x8dasu gibanja blizu Zemlje je bil komet viden cele no\xc4\x8di na severni polobli. Navidezno se je gibal tudi blizu Severnice.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKomet Hyakutake pri\xc5\xa1tevamo med Velike komete, zato ga nekateri imenujejo kar Veliki komet iz leta 1996. Gibal se je zelo blizu Zemlje, verjetno se je Zemlji od vseh kometov v zadnjih 200 letih najbolj pribli\xc5\xbeal. Bil je zelo lepo viden na nebu. Komet Hyakutake spada med dolgoperiodi\xc4\x8dne komete. Pred zadnjih prehodom Oson\xc4\x8dja je bila njegoba obhodna doba okoli 17.000 let. Te\xc5\xbenostni vplivi velikih planetov pa so obhodno dobo pove\xc4\x8dali na okoli 100.000 let._NEWLINE__NEWLINE_Opazovanja kometa so prinesla precej novih znanstvenih odkritij. Prvo pomembno odkritje je bilo sevanje rentgenskih \xc5\xbearkov. Verjetno nastanejo zaradi interakcije ionoziranih delcev iz Son\xc4\x8devega vetra in nevtralnih atomov v komi. Vesoljska ladja Ulysses je nepri\xc4\x8dakovano pre\xc4\x8dkala kometov rep na razdalji ve\xc4\x8d kot 500 milijonov km od jedra. _NEWLINE_Jedro kometa ima premer 4,2 km ._NEWLINE_Okoli svoje osi se zavrti v 6 urah._NEWLINE_Komet Hyakutake je obiskal notranji del Oson\xc4\x8dja pred pribli\xc5\xbeno 17000 leti. Vpliv velikih planetov je njegov obisk leta 1996 zelo spremenilo. Predvidevajo, da se ne bo vrnil prej kot v 72.000  do 114.000 letih\n_START_SECTION_\nPot kometa blizu Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nKomet je postal viden za opazovanja s prostim o\xc4\x8desom v za\xc4\x8detku marca 1996. V sredini marca je svetil z magnitudo 4, njegov rep pa je bil dolg 5\xc2\xb0. Ko se je pribli\xc5\xbeeval Zemlji, je postajal svetlej\xc5\xa1i. 24. marca je bil \xc5\xbee med najsvetlej\xc5\xa1ini telesi na nebu. Njegov rep je takrat meril 35\xc2\xb0, barva pa je bila zelenomodra ._NEWLINE_Zemlji je bil najbli\xc5\xbee 25. marca. Po nebu se je gibal tako hitro, da se je lahko opazilo premikanje glede na zvezde v samo nekaj minutah. Vsakih 30 minut se je premaknil za velikost polne Lune (polovica stopinje). Opazovalci so ocenjevali, da je imel magnitudo okoli 0, njegov rep pa je bil dolg 80\xc2\xb0 ._NEWLINE_Njegova koma je bila blizu zenita za opazovalce na srednjih severnih zemljepisnih \xc5\xa1irinah, merila pa je 1,5 do 2\xc2\xb0, kar je \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8d kot polna Luna ._NEWLINE_Za prosto oko je bila glava kometa zelena, kar ka\xc5\xbee na sevanje dvoatomskega ogljika (C\xe2\x82\x82). Ker je bil komet zelo svetel samo nekaj dni, njegov pojav na \xc5\xa1iroke mno\xc5\xbeice ni naredil posebnega vtisa. V Evropi pa so bile v tistem \xc4\x8dasu za opazovanje tudi zelo neugodne vremenske razmere .\n_START_SECTION_\nPrehod prison\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nPo pribli\xc5\xbeevanju Zemlji je njegova magnitude padla na 2. Prison\xc4\x8dje je dosegel 1. maja 1996, ko se je njegova magnituda pove\xc4\x8dala in je razvil velik rep. V tem \xc4\x8dasu je bil zelo blizu Sonca in ga je bilo te\xc5\xbeje opazovati. Opazoval pa ga je satelit SOHO, ki je zaznal mo\xc4\x8dan masni izbruh iz korone pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu. V prison\xc4\x8dju je bila oddaljenost od Sonca 0,23 a.e., kar je znotraj tirnice Merkurja ._NEWLINE_Po prehodu prison\xc4\x8dja se je njegova svetlost hitro zmanj\xc5\xa1evala. Koncem maja se ni ve\xc4\x8d videl s prostim o\xc4\x8desom. Zadnja opazovanja so bila opravljena 2. novembra\n_START_SECTION_\nPrehod skozi rep\n_START_PARAGRAPH_\nVesoljska ladja Ulysses je nepri\xc4\x8dakovano letela skozi rep kometa 1. maja 1996. To so ugotovili \xc5\xa1ele leta 1998. Strokovnjaki so opazili, da so naprave zaznale mo\xc4\x8dan padec \xc5\xa1tevila protonov in spremembo smeri in jakosti lokalnega magnetnega polja. To je pomenilo, da je vesoljska ladja pre\xc4\x8dkala rep kometa, kar so ugotovili \xc5\xa1ele v poznej\xc5\xa1ih analizah podatkov._NEWLINE_Leta 2000 sta dve skupini strokovnjakov analizirali isti pojav. Skupina, ki je analizirala delovanje magnetometra, je opazila spremembo smeri magnetnega polja, kar bi lahko povzro\xc4\x8dili ioni iz kometovega repa. Ugotovili so, da je komet Hyakutake pre\xc4\x8dkal tirnico vesoljske ladje 23. aprila 1996. V tem \xc4\x8dasu je bil Komet \xc5\xbee 500 milijonov kilometrov dale\xc4\x8d. Son\xc4\x8dev veter je imel hitrost 750 km/s, kar bi zahtevalo samo 8 dni, da bi delci iz repa pri\xc5\xa1li na mesto, kjer je bila vesoljska ladja. Druga skupina, ki je delala na podatkih, ki jih je dal spektrometer ionske sestave, je v tem \xc4\x8dasu na\xc5\xa1la nenaden skok \xc5\xa1tevila ioniziranih delcev. Relativna koli\xc4\x8dina kemijskih elementov, ki so jih zaznali, je odgovarjala  kometu _NEWLINE_Na osnovi podatkov iz vesoljske ladje Ulysses so ocenili, da je bil rep kometa dolj najmanj 570 milijonov km, kar je 3,8 a.e.. To pa je skoraj dvakrat toliko kot do takrat najdalj\xc5\xa1i rep Velikega kometa iz leta 1843, ki je bil dolg 2,2 a.e.\n_START_SECTION_\nSestava kometa\n_START_PARAGRAPH_\nOpazili so, da se v kometu nahaja etan in metan. To je bilo prvi\xc4\x8d, da so katerega od teh dveh plinov zaznali v kometu. Koli\xc4\x8dina metana in etana je bila pribli\xc5\xbeno enaka. To ka\xc5\xbee na to, da je njun led nastal v medzvezdnem prostoru, dale\xc4\x8d od Sonca. Led na kometu je nastal pri temperatudi 20K ali manj. To pa pomeni, da je led nastajal v medzvezdnem oblaku, ki je bil gostej\xc5\xa1i, kot je to obi\xc4\x8dajno ._NEWLINE_Koli\xc4\x8dino devterija v kometovem vodnem ledu so dolo\xc4\x8dali s pomo\xc4\x8djo spektroskopskih opazovanj ._NEWLINE_Ugotovili so, da je razmerje devterija proti vodiku okoli 3 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4, kar lahko primerjamo z razmerjem v oceanich, ki je okoli 1,5 \xc3\x97 10\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb4. Predpostavljali so, da velik del vode na Zemlji izhaja iz kometov. Vendar visoko razmerje teh dveh izotopov privede do tega, da je ta teorija problemati\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nSevanje \xc5\xbearkov X\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed velikih presene\xc4\x8denj pri prehodu kometa Hyakutake skozi notranji del Oson\xc4\x8dja je bilo odkritje, da komet seva tudi X \xc5\xbearke (rentgenski \xc5\xbearki). To so opazili s pomo\xc4\x8djo satelita ROSAT ._NEWLINE_Sevanje rentgenskih \xc5\xbearkov na kometu so opazili prvi\xc4\x8d. Pozneje so ugotovili, da vsak komet seva te vrste \xc5\xbearkov._NEWLINE_Vzroka nastanka X \xc5\xbearkov na kometu je kombinacija dveh procesov. Prvi proces je verjetno interakcija med visokoenergijskimi delci iz son\xc4\x8devega vetra in snovjo, ki izhlapeva iz jedra ._NEWLINE_Drugi vzrok je verjetno odboj son\xc4\x8devih X \xc5\xbearkov. Tak\xc5\xa1en odboj se vidi tudi na drugih nebesnih telesih (npr. Luna). Preprosti izra\xc4\x8dun pa poka\xc5\xbee, da tudi najve\xc4\x8dja odbojnost ne more razlo\xc5\xbeiti celotnega sevanja X \xc5\xbearkov na kometu Hyakutake. Opazovanja kometa C/1999 S4 (LINEAR) s pomo\xc4\x8djo satelita Chandra so ugotovili, da je glavni vir nastanka X \xc5\xbearkov na kometu izmenjava nabojev pri trkih med visoko nabitimi atomi ogljika, kisika in du\xc5\xa1ika v Son\xc4\x8devem vetru z nevtralnimi molekulami vode, kisika in vodika v komi kometa.\n_START_SECTION_\nVelikost jedra kometa\n_START_PARAGRAPH_\nOpazovanja z radarjem na Observatoriju Arecibo so pokazala, da je jedro kometa obdano s skupino drobnih delcev, ki so bili izvr\xc5\xbeeni s povr\xc5\xa1ine s hitrostjo nekaj metrov v sekundi. Te ugotovitve se dobro ujemajo z ocenami, ki so jih dobili pri opazovanjih v infrarde\xc4\x8dem in radijskem sevanju ._NEWLINE_Jedro kometa je izredno majhno (primer: Halleyjev komet ima premer 11 km Komet Hale-Bopp pa 60 km )_NEWLINE_To pomeni, da je moral biti komet Hyakutake zelo aktiven, da je lahko bil tako svetel. Ve\xc4\x8dina kometov izhlapeva samo na nekaterih delih povr\xc5\xa1ine, komet Hyakutake pa je verjetno bil aktiven po celotni povr\xc5\xa1ini. Stopnja izvr\xc5\xbeenega prahu je bila okoli 2 \xc3\x97 10\xc2\xb3 kg/s v za\xc4\x8detku marca, narasla pa je na 3 \xc3\x97 10\xe2\x81\xb4 kg/s, ko je bil komet v prison\xc4\x8dju. V istem \xc4\x8dasu se je hitrost izvr\xc5\xbeenih delcev pove\xc4\x8dala od 50 m/s na 500 m/s ._NEWLINE_Opazovanje izvr\xc5\xbeenih delcev je omogo\xc4\x8dilo tudi dolo\xc4\x8diti vrtilno dobo kometa, ki so jo ocenili na okoli 6 ur.'