b'\n_START_ARTICLE_\nMartin \xc5\xbdeleznik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeleznik se je po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli zasebno u\xc4\x8dil glasbo pri organistu Francetu Raku na Oto\xc4\x8dcu in dve leti pri Ignaciju Hladniku v Novem mestu, v letih 1908\xe2\x88\x921910 pa je v Ljubljani obiskoval orglarsko \xc5\xa1olo. Organist je bil v Voloskem (Hrva\xc5\xa1ka) (1910\xe2\x80\x931911), na Vojskem (1911\xe2\x80\x931922), vmes 1916\xe2\x80\x931918 v vojski, od 1923 v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du. V tem \xc4\x8dasu se je zasebno izobra\xc5\xbeeval, opravil izpit na me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli in 1925 maturo na ljubljanskem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du. Po maturi je postal za\xc4\x8dasni, od 1927 pa stalni u\xc4\x8ditelj v Zgornji Sorici. Med 2. svetovno vojno je bil nekaj \xc4\x8dasa zaprt v Ljubljani, nato je bil do konca vojne uslu\xc5\xbebenec na ob\xc4\x8dini Sorica. Julija 1945 je bil spet imenovan za \xc5\xa1olskega u\xc4\x8ditelja in upravitelja v Sorici, 1947 pa preme\xc5\xa1\xc4\x8den na osnovno \xc5\xa1olo in istega leta na gimnazijo v Kranju, kjer je pou\xc4\x8deval glasbo. Po upokojitvi 1952 je sprejel slu\xc5\xbebo kranjskega organista in koncertnega zborovodje ter jo opravljal do smrti._NEWLINE_Napisal je ve\xc4\x8d ma\xc5\xa1, rekvijemov in drugih liturgi\xc4\x8dnih skladb in \xc5\xa1tevilne skladbe za cerkvene pevske zgore, najve\xc4\x8dkrat s spremljavo orgel. Opazen je njegov opus za koncertne orgle, komponiral je tudi za klavir. Cerkvene skladbe so iz\xc5\xa1le v samostojnih zbirkah, objavljal pa jih je tudi v glasbenih revijah._NEWLINE_\xc5\xbdeleznik sodi med pomembnej\xc5\xa1e ustvarjalce slovenske cerkvene glasbe 20. stoletja. Skupaj z Antonom Jobstom je najvidnej\xc5\xa1i predstavnik t. i. Premrlove \xc5\xa1ole, ki je vnesla v na\xc5\xa1o cerkveno glasbo impresionisti\xc4\x8dne elemente. Njegove skladbe odlikujejo barvita sozvo\xc4\x8dja in smisel za slikanje razpolo\xc5\xbeenj.'