b'\n_START_ARTICLE_\nZadnja Hispanija\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nHispanija je latinski izraz, s katerim so poimenovali Iberski polotok. Ime je verjetno \xc5\xbee pred letom 200 pr. n. \xc5\xa1t. uporabil pesnik Kvint Enij.  Beseda je nastala morda iz punskega \xd7\x90\xd7\x99 \xd7\xa9\xd7\xa4\xd7\x9f [l-\xc5\xa0afan],  ki pomeni Obala  pe\xc4\x8dinarjev, majhnih, glodalcem podobnih sesalcev. Ulterior je primernik besede ulter (dale\xc4\x8d) in  pomeni dlje ali onkraj.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Kartagina v prvi punski vojni (264 - 241 pr. n. \xc5\xa1t.) izgubila Sicilijo, Sardinijo in Korziko, se je za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti na jug Iberskega polotoka. Kmalu zatem se je za\xc4\x8dela druga punska vojna (218 do 202 pr. n. \xc5\xa1t.). V ve\xc4\x8dji del vojne je bila vpletena tudi Hispanija, dokler je ni po zmagi nad Hanibalom in Karta\xc5\xbeani pri Illipi leta 206 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil Scipion Afri\xc4\x8dan. \xc5\xa0tiri leta kasneje se je Kartagina vdala in leta 201 pr. n. \xc5\xa1t. Rimu prepustila oblast v regiji._NEWLINE_Leta 197 pr. n. \xc5\xa1t. je bil Iberski polotok zaradi prisotnosti dveh voja\xc5\xa1kih sil, ki sta sodelovali med osvajanji, razdeljen na dve provinci. Prva je bila Prednja ali Bli\xc5\xbenja Hispanija - Hispania citerior, druga pa Daljnja ali Zadnja Hispanija - Hispania ulterior. Meja med njima je potekala v glavnem po \xc4\x8drti od Carthago Nova do Kantabrijskega morja. Zadnja Hispanija je obsegala sedanjo Andaluzijo, Portugalsko, Extremaduro, Le\xc3\xb3n, ve\xc4\x8dino Kastilje la Vieja, Galicijo, Asturijo, Kantabrijo in Baskijo. _NEWLINE_Mir v regiji je trajal do leta 155 pr. n. \xc5\xa1t., ko so Luzitanci napadli Zadnjo Hispanijo. Dvakrat so porazili rimske pretorje in njihov uspeh je kmalu spro\xc5\xbeil ve\xc4\x8d drugih uporov na polotoku. Iberski polotok je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de voja\xc5\xa1kih dejavnosti in prilo\xc5\xbenost za napredovanje. Apijan je o tem zapisal: "(konzuli) so prevzeli poveljstvo, ne zaradi koristi mesta (Rima), ampak za slavo, koristi in \xc4\x8dasti po zmagi". Vojna se je nadaljevala do leta 19 pr. n. \xc5\xa1t., ko je Agripa porazil Kantabrijce v Prednji Hispaniji in dokon\xc4\x8dno pokoril cel Iberski polotok._NEWLINE_Ko je leta 27 pr. n. \xc5\xa1t. Avgust postal rimski cesar, je bila Zadnja Hispanija razdeljena na Betiko (sedanja Andaluzija) in Luzitanijo (sedanja Portugalska, Extremadura, in del Kastilje-Le\xc3\xb3na. Kantabrija in Baskija sta bila priklju\xc4\x8deni Prednji Hispaniji._NEWLINE_V zgodnjem 5 stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so Iberski polotok napadli Vandali in zavzeli jug Hispanije. Rimski cesar Honorij je pooblastil svojega svaka, vizigotskega kralja, da porazi Vandale. Vizigoti so po zmagi prevzeli oblast v Hispaniji in za svojo prestolnico izbrali Toledo.\n_START_SECTION_\nRimska zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV vseh provincah na Iberskem polotoku so vladali pretorji. V rimsko aristokracijo so vklju\xc4\x8dili tudi lokalno plemensko elito, ki je sodelovala v lokalni upravi. Pripadnikom rimske aristokracija so bili podeljeni rimski latifundiji. V Prednji Hispaniji so se za\xc4\x8dela razvijati mesta, na primer Valencija. Zgradili so se \xc5\xa1tevilni namakalni akvadukti. Gospodarstvo province je temeljilo na pridelavi \xc5\xbeita in izvozu zlata, olj\xc4\x8dnega olja, volne in vina._NEWLINE_V Hispaniji so bili rojeni rimski cesarji Trajan, Hadrijan in Teodozij I..'