b'\n_START_ARTICLE_\nMeter\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa9ter (simbol m) je osnovna enota SI za merjenje dol\xc5\xbeine, enaka razdalji, ki jo svetloba prepotuje v vakuumu v \xc2\xb9\xe2\x81\x84299.792.458 sekunde. Kot pri ostalih enotah SI skrbi za mednarodno skladnost dolo\xc4\x8danja magnitude metra Mednarodni urad za ute\xc5\xbei in mere (BIPM), ki podaja priporo\xc4\x8dila za prakti\xc4\x8dno realizacijo definicije metra za potrebe kalibracije drugih merilnih priprav. Ta je v domeni poobla\xc5\xa1\xc4\x8denih dr\xc5\xbeavnih ustanov v dr\xc5\xbeavah, ki uporabljajo standard SI. Priporo\xc4\x8dena prakti\xc4\x8dna realizacija je \xc5\xbearek helij-neonovega laserja, stabiliziranega z jodovo celico, oz. 1.579.800,762042(33) valovne dol\xc5\xbeine izsevane svetlobe v zraku, ki se jo dolo\xc4\x8di z interferometrom. Akreditirana ustanova v Sloveniji za izvajanje kalibracij je Laboratorij za tehnolo\xc5\xa1ke meritve Fakultete za strojni\xc5\xa1tvo v Mariboru (FS LTM). Laboratorij je akreditiran po standardih EN 45001 (od leta 1995) in ISO 17025 (od leta 2001)._NEWLINE_V preteklosti je bil meter definiran kot desetmilijoninka razdalje med ekvatorjem in severnim te\xc4\x8dajem po poldnevniku, ki poteka skozi Pariz. Prakti\xc4\x8dna realizacija je bila dolgo \xc4\x8dasa v obliki fizi\xc4\x8dnega predmeta \xe2\x80\x93 prametra, palice iz platine in nato iz zlitine platine ter iridija, s katero so primerjali merilne priprave. Vendar pa je tako velik fizi\xc4\x8den predmet nestabilen in podvr\xc5\xbeen po\xc5\xa1kodbam ter drugim tveganjem, zato je bila leta 1960 sprejeta nova definicija, osnovana na valovni dol\xc5\xbeini sevanja vzbujenega atoma kriptonovega izotopa \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb6Kr v vakuumu, to pa je leta 1983 nadomestila sedanja, ki omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8djo to\xc4\x8dnost.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda meter ima izvor v starogr\xc5\xa1kem glagolu \xce\xbc\xce\xb5\xcf\x84\xcf\x81\xce\xad\xcf\x89: metreo - meriti, \xc5\xa1teti oz. primerjati, ki se je uporabljala tako v smislu fizi\xc4\x8dnega merjenja, kot tudi za metriko v poeziji in, \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, zmernost v ravnanju \xc4\x8dloveka. Ta razpon pomenov se ohranja v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini (metior, mensura), franco\xc5\xa1\xc4\x8dini (m\xc3\xa8tre, mesure) in drugih jezikih. Moto \xce\x9c\xce\x95\xce\xa4\xce\xa1\xce\xa9 \xce\xa7\xce\xa1\xce\xa9 (metro hro) v pe\xc4\x8datu Mednarodnega urada za ute\xc5\xbei in mere (BIPM), izrek starogr\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavnika in filozofa Pitaka iz Mitilene v prevodu\xc2\xa0\xc2\xbbUporabi mero!\xc2\xab, torej poziva hkrati k merjenju in zmernosti.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMeter je osnovna enota merskega sistema, ki temelji na deseti\xc5\xa1kem \xc5\xa1tevilskem sistemu, in je konec 18. stoletja za\xc4\x8del nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati \xc5\xa1tevilne tradicionalne enote dol\xc5\xbeine. Prvi\xc4\x8d je bil uradno uveljavljen v Franciji med francosko revolucijo, kot poskus revolucionarjev v celoti preiti na univerzalni deseti\xc5\xa1ki sistem pri merjenju (hkrati so predelali celo svoj koledar)._NEWLINE_Pred uvedbo metri\xc4\x8dnega sistema so bile mere v pristojnosti oblastnikov, ki so zaradi tega obremenjevali trgovce s spremenljivimi standardi. Po razpadu ve\xc4\x8djih dr\xc5\xbeav so bili lahko standardi dolo\xc4\x8deni glede na mesto ali trg, isti standardi pa so bili tako izkori\xc5\xa1\xc4\x8deni za nadaljnje dav\xc4\x8denje. Vedno ve\xc4\x8dji obseg mednarodne trgovine pa je zahteval vedno bolj univerzalne mere, ki bi poenostavile komunikacijo, pa tudi denarno menjavo, saj bi se pove\xc4\x8dala varnost izmenjave. Mnogi so tako predlagali enotno mero, metro cattolico, \xc5\xbeelja pa je bila tudi narediti mero, ki bi bila v vseh okoljih in v vseh primerih primerljiva in tako omogo\xc4\x8dila, da pri izmeri ne bi pri\xc5\xa1lo do sporov. Teoreti\xc4\x8dno so pri\xc5\xa1li do nekaterih spoznanj in re\xc5\xa1itev, a enotne mere za razdaljo niso uvedli vse do Francoske revolucije, ko so zaradi politi\xc4\x8dne oportunosti Talleyranda lahko odprli temo pred ustanovno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino leta 1790,a predlog ni bil dokon\xc4\x8dno sprejet, velja pa za prvi resni korak k spremembi standarda dol\xc5\xbeine v meter. V nekaterih dr\xc5\xbeavah \xc5\xa1e vedno uporabljajo imperialne mere, ki \xc5\xbee tedaj niso bile enotne glede na dr\xc5\xbeavo in so medkulturna odstopanja del tradicije. Imperialne mere ostajajo vseeno \xc5\xbeive tudi v prakti\xc4\x8dni rabi v nekaterih dejavnostih.\n_START_SECTION_\nDefinicija prek nihala\n_START_PARAGRAPH_\nZamisel definicije metra je ve\xc4\x8d kot stoletje starej\xc5\xa1a. Leta 1668 je angle\xc5\xa1ki filozof John Wilkins v svojem eseju Esej o realnem zna\xc4\x8daju in o filozofskemu jeziku (An Essay towards a Real Character and a Philosophical Language) predlagal, da bi se lahko meter definiral kot dol\xc5\xbeina nihala s polperiodo ene sekunde (zamisel s sekundnim nihalom je pripisal Christopherju Wrenu). Leta 1670 je Gabriel Mouton, lyonski \xc5\xa1kof, tudi predlagal univerzalni standard za dol\xc5\xbeino z deseti\xc5\xa1kimi mnogokratniki in delitelji, ki naj bi temeljil na enominutnem kotu Zemljinega poldnevni\xc5\xa1kega loka ali, ker Zemljinega obsega ni bilo lahko meriti, na nihalo z nihajnim \xc4\x8dasom 1 s._NEWLINE_Enako metodo kot Wilkins je nekaj let kasneje leta 1675 predlagal italijanski prirodoslovec Tito Livio Burattini v svojem delu Misura Universale za merski sistem, ki bi temeljil na sekundi. Za enoto je uporabil frazo metro cattolico (univerzalna mera), izpeljano iz gr\xc5\xa1ke zveze \xce\xbc\xce\xad\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd \xce\xba\xce\xb1\xce\xb8\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xce\xbd: m\xc3\xa9tron katholik\xc3\xb3n, da bi ozna\xc4\x8dil standardno dol\xc5\xbeinsko enoto, izpeljano iz gibanja nihala._NEWLINE_Christiaan Huygens je opravil prvi poskus in ugotovil, da dol\xc5\xbeina nihanja nihala s tak\xc5\xa1no polperiodo zna\xc5\xa1a 38 rijnlandskih palcev ali 39,25 angle\xc5\xa1kih palcev (zdaj\xc5\xa1njih 997 mm). Kmalu zatem pa so ugotovili tudi, da se dol\xc5\xbeina sekundnega nihala zaradi vpliva spreminjajo\xc4\x8de Zemljine te\xc5\xbenosti s krajem spreminja. Jean Richer je leta 1671 izmeril 0,3\xc2\xa0% razliko v dol\xc5\xbeini med Cayennom v Francoski Gvajani in Parizom. Absolutna razlika v dol\xc5\xbeini je zna\xc5\xa1ala 1,25 linij (2,8 mm). Nihajna ura, ki bi v Parizu kazala prav, je v Cayennu izgubila vsak dan poltretjo minuto._NEWLINE_Do francoske revolucije 1789 ni bilo prakti\xc4\x8dnega napredka za ustanovitev\xc2\xa0\xc2\xbbuniverzalne mere\xc2\xab. Talleyrand je leta 1790 pred ustanovno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino ponovno predlagal zamisel s sekundnim nihalom, da bi bila meritev definirana na geografski \xc5\xa1irini 45\xc2\xb0 severno, ki v Franciji poteka severno od Bordeauxa in ju\xc5\xbeno od Grenobla. Navkljub podpori skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, ter novoustanovljenih neodvisnih ZDA njegov predlog ni bil sprejet.\n_START_SECTION_\nPoldnevni\xc5\xa1ka definicija\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 18. stoletja so ugotovili, da je sila te\xc5\xbenosti odvisna od lege na zemeljski obli, saj Zemlja ni pravilna krogla, zato bi bilo poskus te\xc5\xbeko ponoviti. Da bi omogo\xc4\x8dili neodvisno dolo\xc4\x8danje magnitude metra, so se \xc4\x8dlani komisije Francoske akademije znanosti (Acad\xc3\xa9mie des sciences) leta 1791 namesto tega odlo\xc4\x8dili, da meter definirajo kot eno desetmilijoninko dol\xc5\xbeine kro\xc5\xbenega loka na povr\xc5\xa1ini Zemlje med njenim polom in ekvatorjem, potegnjenega po poldnevniku skozi Pariz. V ta namen je akademija financirala znanstveno odpravo s ciljem to\xc4\x8dne meritve razdalje med zvonikom v kraju Dunkerque na severu Francije in gradom Montju\xc3\xafc v Barceloni (pod predpostavko, da je poldnevnik skozi Dunkerque enak tistemu skozi Pariz). Meritev, ki sta jo opravljala Jean-Baptiste Joseph Delambre in Pierre-Fran\xc3\xa7ois-Andr\xc3\xa9 M\xc3\xa9chain, je trajala od leta 1792 do 1799, \xc5\xbee 7. aprila 1795 pa je Francija sprejela meter kot uradno dol\xc5\xbeinsko mero na podlagi starej\xc5\xa1ih meritev (skladno z njimi je kilometer zna\xc5\xa1al 443,44 takratne francoske linije)._NEWLINE_Problem te definicije je bil, da so za model oblike Zemlje vzeli geoid, pribli\xc5\xbeek, ki ne upo\xc5\xa1teva krajevnih zna\xc4\x8dilnosti povr\xc5\xa1ja. Kljub pomislekom je bila vrednost sprejeta in, ko sta Delambre ter M\xc3\xa9chain pregledala svoje izra\xc4\x8dune, sta pri\xc5\xa1la do svojega rezultata, po katerem je bil kilometer 0,144 francoske linije kraj\xc5\xa1i, torej 0,03\xc2\xa0% razlike.\n_START_SECTION_\nPrameter\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem je komisija naro\xc4\x8dila izdelavo niza palic iz platine in ko sta Delambre ter M\xc3\xa9chain sporo\xc4\x8dila svoj rezultat, so vzeli tisto, ki se je po dol\xc5\xbeini najbolj ujemala, ter jo 22. junija 1799 shranili v Narodnem arhivu kot trajen zapis. Ta predmet je dobil ime m\xc3\xa8tre des Archives in je obveljal za standard. Francija je uradno sprejela metri\xc4\x8dni sistem 10. decembra 1799._NEWLINE_Fran\xc3\xa7ois Arago in Jean-Baptiste Biot sta kasneje raztegnila geodetski lok, po katerem je bil dolo\xc4\x8den meter, in ugotovila, da je vrednost 443,296 linije prekratka. Njun izra\xc4\x8dun 443,31 linije so kasneje \xc5\xa1e podalj\xc5\xa1ali na 443,39. Kljub temu, da je definicija omogo\xc4\x8dala neodvisno dolo\xc4\x8danje magnitude metra, se je to izkazalo za izredno neprakti\xc4\x8dno, tako da so dr\xc5\xbeave, ki so sledile francoskemu zgledu (za\xc4\x8den\xc5\xa1i z Nizozemsko leta 1816), naro\xc4\x8dile replike arhivskega metra za lastno uporabo. \xc4\x8ceprav se je izkazalo, da je prekratek, je mednarodna metri\xc4\x8dna komisija leta 1872 sklenila definirati novi mednarodni standardni meter kot dol\xc5\xbeino arhivskega metra v stanju, v kakr\xc5\xa1nem je bil takrat. Rezultat prizadevanj za poenotenje merskih enot na mednarodni ravni je bil podpis metrske konvencije leta 1875 in vzpostavitev organizacijske strukture za standardizacijo._NEWLINE_Da bi omilili te\xc5\xbeave z arhivskim metrom, kot sta obraba in temperaturna nestabilnost, je novoustanovljeni BIPM britanskemu podjetju Johnson Matthey naro\xc4\x8dil izdelavo 30 novih palic iz zlitine 90\xc2\xa0% platine in 10\xc2\xa0% iridija s to\xc4\x8dnostjo, kolikor je je omogo\xc4\x8dala takratna tehnologija. Ta zlitina je bistveno tr\xc5\xa1a od \xc4\x8diste platine, palice pa so bile izdelane v profilu, podobnem \xc4\x8drki X, kar daje ve\xc4\x8djo stabilnost napram stri\xc5\xbenim silam. Eno od teh palic, ki je najbolj ustrezala arhivskemu metru, so na Generalni konferenci za ute\xc5\xbei in mere leta 1889 nato imenovali za prameter, ostale pa so razdelili med dr\xc5\xbeave podpisnice metrske konvencije za uporabo kot nacionalne standarde (z ustreznim korekcijskim faktorjem). Takrat sprejeta definicija metra je bila dol\xc5\xbeina prametra pri ni\xc4\x8d stopinjah Celzija in standardnem tlaku, hkrati pa je bil vzpostavljen tudi sistem za redno primerjanje (kalibracijo) nacionalnih standardov z njim. Prameter je bil shranjen v trezorju Mednarodnega urada za ute\xc5\xbei in mere v S\xc3\xa8vresu._NEWLINE_Prvo in edino ponovno primerjanje nacionalnih prototipov s prametrom so izvedli med letoma 1921 in 1936 ter ugotovili, da je definicija stabilna z mero negotovosti 0,2 \xc2\xb5m. V tem \xc4\x8dasu je bila definicija izra\xc5\xbeena to\xc4\x8dneje, saj je v izvirni obliki dolo\xc4\x8dila le, da bo\xc2\xa0\xc2\xbbprototip, pri temperaturi taljenja ledu, odslej predstavljal metri\xc4\x8dno enoto dol\xc5\xbeine\xc2\xab. 7. Generalna konferenca za ute\xc5\xbei in mere leta 1927 je tako dolo\xc4\x8dila:_NEWLINE_Enota dol\xc5\xbeine je meter, definiran kot razdalja, pri 0\xc2\xb0, med osmi dveh centralnih \xc4\x8drt, zarisanih na palici iz platine-iridija in shranjene v Bureau International des Poids et Mesures in imenovane Prototip metra na 1.\xc2\xa0Conf\xc3\xa9rence G\xc3\xa9n\xc3\xa9rale des Poids et Mesures, pri \xc4\x8demer je palica izpostavljena standardnemu atmosferskemu tlaku in polo\xc5\xbeena na dva valja premera vsaj en centimeter, ki sta postavljena simetri\xc4\x8dno v isti vodoravni ravnini na razdalji 571\xc2\xa0mm drug od drugega._NEWLINE_Razdalja 571\xc2\xa0mm med valji, na katera je simetri\xc4\x8dno polo\xc5\xbeen prameter (\xe2\x81\xb4\xe2\x81\x84\xe2\x82\x87 njegove dol\xc5\xbeine), ustreza Airyjevim to\xc4\x8dkam palice, kar zagotavlja najmanj\xc5\xa1e ukrivljanje.\n_START_SECTION_\nRazmerje z ostalimi enotami SI\n_START_PARAGRAPH_\nMeter je eden od temeljev za velik del trenutne strukture mednarodnega sistema enot, \xc4\x8digar pomembna vrlina je natan\xc4\x8dna matemati\xc4\x8dna in logi\xc4\x8dna skladnost enot. Magnituda samega metra je odvisna od sekunde, z metrom pa sta nato posredno ali neposredno izra\xc5\xbeeni magnitudi dveh drugih osnovnih enot SI: kandele za svetilnost in ampera za elektri\xc4\x8dni tok. Tem nadalje sledi mno\xc5\xbeica izpeljanih enot, ki se uprabljajo za merjenje cele vrste lastnosti narave. Newton je recimo definiran kot sila, ki jo potrebujemo, da pospe\xc5\xa1imo maso enega kilograma z enim metrom na kvadratno sekundo. Newton je nato osnova za definicijo enot za elektri\xc4\x8dni tok (amper), tlak (paskal), energijo (d\xc5\xbeul), mo\xc4\x8d (vat) idr., kaskada odvisnosti pa se nato nadaljuje \xc5\xa1e dalje (amper in vat na primer definitrata enoto volt za napetost, ta pa nato skupaj s sekundo enoto weber za magnetni pretok).'