b'\n_START_ARTICLE_\nAngelos Ba\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v Mariboru, kjer je 1944 maturiral. Diplomiral je 1951 iz etnologije na ljubljanski Filozofski fakulteti (FF) in prav tam 1959 tudi doktoriral z disertacijo No\xc5\xa1a na slovenskem v poznem srednjem veku in 16. stoletju. V letih 1950\xe2\x88\x921963 je bil kustos Mestnega muzeja v Ljubljani, nato delal v Slovenskem etnografskem muzeju, od 1979 na In\xc5\xa1titutu za slovensko narodopisje pri Slovenski akademiji znanosti in umetnosti; od 1981 kot znanstveni svetnik. Leta 1969 je bil izvoljen za docenta na ljubljanski FF, od 1978 prav tam izredni in od 1984 redni profesor. V letih 1968\xe2\x88\x921970 se je strokovno izpopolnjeval v nem\xc5\xa1kem T\xc3\xbcbingenu. Ba\xc5\xa1 je prvi slovenski raziskovalec, ki se je pri\xc4\x8del ukvarjati z zgodovinsko etnologijo, in se je na podlagi arhivskih virov posvetil \xc4\x8dasovno bolj odmaknjenim obdobjem. Obdeloval je materialno kulturo razli\xc4\x8dnih dob, posebej \xc5\xa1e obla\xc4\x8dilno kulturo. Opredelil se je za etnologijo kot preu\xc4\x8devanje na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja vseh dru\xc5\xbebenih plasti naroda in v tej smeri preu\xc4\x8deval geografsko omejene skupine prebivalstva, za katere je zna\xc4\x8dilna dolo\xc4\x8dena gospodarska dejavnost. Objavil je okoli 300 del in med drugim uredil knjigo Slovensko ljudsko izro\xc4\x8dilo.'