b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Eken\xc5\xa1tajn\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Eken\xc5\xa1tajn (Eggenstein) ali Gorico so zgradili kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje sredi 13. stoletja. Grad je prvi\xc4\x8d omenjen v dokumentu iz leta 1282 kot stolp \xc2\xbbturre Ekkenstein\xc2\xab, ko ga je Ortolf s Kraigha prodal grofu Ulriku Vovbr\xc5\xa1kem. Tako so imeli Vovbr\xc5\xa1ki grofje grad in gospostvo Eken\xc5\xa1tajn v fevdu do njihovega izumrtja leta 1322. Grad se v listini izrecno omenja \xc5\xa1ele leta 1329 kot trdnjava \xc2\xbbfest ze Ekenstein\xc2\xab. Po izumrtju Vovbr\xc5\xa1kih so grad Eken\xc5\xa1tajn (Ekenstein) kot kr\xc5\xa1ki fevd podedovali \xc5\xbdovne\xc5\xa1ki oziroma Friderik \xc5\xbdovne\xc5\xa1ki. V fevd mu je bil podeljen \xc5\xa1ele leta 1334. Eken\xc5\xa1tajnsko gospostvo je imelo naslednje urade: Prelska, Spodnja Pire\xc5\xa1ica, Zgornja Pire\xc5\xa1ica, Gorica, Veternik, sv. O\xc5\xbebolt in Ple\xc5\xa1ivec._NEWLINE_Grad in gospostvo so upravljali ali imeli v sekundarnem fevdu vitezi Eken\xc5\xa1tajnski, ki so bili Vovbr\xc5\xa1ki in kasneje Celjski vazali. Viri ka\xc5\xbeejo, da se je vite\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina na gradu zamenjala po letu 1314, saj se brata Ulrik in Oto M\xc3\xb6rtinger po letu 1326 imenujeta po gradu Eken\xc5\xa1tajn.  Leta 1314 je namre\xc4\x8d Oto Eken\xc5\xa1tajnski kupil sosednji grad \xc5\xa0alek, vendar kasneje novih lastnikov, ki bi se poimenovali po novem gradu ne najdemo ve\xc4\x8d. Mertingerja, ki sta imela dvor \xc5\xbditenberg pri trgu Velenju, sta se vklju\xc4\x8dila v spore za vovbr\xc5\xa1ko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino in se posku\xc5\xa1ala osamosvojiti in leta 1329 dobila od kr\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa neposredno v fevd grad Eken\xc5\xa1tajn.  _NEWLINE_Celjski grofje in knezi so imeli grad in gospostvo v fevdu 124 let. Po smrti zadnjega Celjana leta 1456 je grad in gospostvo kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof leta 1458 podelil v neposreden fevd Ahacu Eken\xc5\xa1tajnskemu. V naslednjih desetletjih je gospodstvo postalo de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeji fevd, saj ga je kot takega dobil leta 1498 Friderik Lamberger. Grad in gospostvo je potem \xc4\x8dez dve leti (1500) kupil grof Friderik Zollern. Kasneje med gradi\xc5\xa1\xc4\x8dani bele\xc5\xbeimo dru\xc5\xbeino pl. Altenhausov - leta 1535  Bolte\xc5\xbearja in leta 1542 Jurija. Od leta 1598 do 1640 so grad Gorico imeli v fevdu vitezi iz \xc5\xa0irja \xe2\x80\x93 pl. \xc5\xa0irski (Scheyer), ki jih navedenega leta nadomesti Janez Tautsher. Od leta 1658 je bila lastnica baronica Margareta Lowenburg, rojena Gabelkhoven, vendar je bil grad takrat \xc5\xbee opu\xc5\xa1\xc4\x8den in prepu\xc5\xa1\xc4\x8den v razpadanje.  Na polo\xc5\xbeni vzpetini vzhodno od naselja \xc5\xa0alek so namre\xc4\x8d postavili novo gra\xc5\xa1\xc4\x8dino Gorica kot nadgradnjo pristave (mayrhoff)  in  kot pravnega dedi\xc4\x8da gradu Eken\xc5\xa1tajn in na katero je bil prenesen sede\xc5\xbe gospostva. _NEWLINE_Grad Eken\xc5\xa1tajn ali Gorica se je razvijal postopoma iz prvotnega romanskega stolpa v grad razpotegnjenega tipa gotske dobe z dvema stanovanjskima stolpoma in ni\xc5\xbejih zgradb med njima ter z notranjim in zunanjim obrambnim jarkom. Imel je tudi grajsko kapelo.'