b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Skilica\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO njegovem \xc5\xbeivljenju je zelo malo znanega. V naslovu njegovega sinopsisa je omenjen kot kouropalat\xc4\x93s in biv\xc5\xa1i megas droungarios tes viglas (visok polo\xc5\xbeaj v sodstvu), ob\xc4\x8dajno pa se istoveti z Ivanon Trakezijem. _NEWLINE_Njegovo najve\xc4\x8dje delo je Sinopsis zgodovine (gr\xc5\xa1ko \xce\xa3\xcf\x8d\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x88\xce\xb9\xcf\x82 \xe1\xbc\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb9\xe1\xbf\xb6\xce\xbd, S\xc3\xbdnopsis Istori\xc3\xb3n), ki pokriva vladavine bizantinskih cesarjev od smrti Nikiforja I. Logoteta leta 811 do odstavitve Mihaela VI. Stratiota leta 1057.  Nadaljuje se s kroniko Teofana Spovednika. Obstaja tudi nadaljevanje Madridskega Skilica, znano kot Scylitzes Continuatus, ki pokriva obdobje od leta 1057 do 1079. Nekateri zgodovinarji domnevajo, da ke tudi nadaljevanje Skilicevo delo.\n_START_SECTION_\nMadridski Skilica\n_START_PARAGRAPH_\nMadridski Skilica, najslavnej\xc5\xa1i rokopis Sinopsisa,  je bil napisan v 12. stoletju na Siciliji. Hrani se v \xc5\xa0panski narodni knji\xc5\xbenici v Madridu. V rokopisu je 574 miniatur, kak\xc5\xa1nih 100 pa je izgubljenih. Je edina  iluminirana bizantinska kronika, napisana v gr\xc5\xa1kem jeziku, in zato bogat vir za vizualizacijo \xc5\xbeivljenja v tedanjem a Bizantinskem cesarstvu.'