b'\n_START_ARTICLE_\nZemeljski \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc3\xa9meljski \xc4\x8das ali ter\xc3\xa9stri\xc4\x8dni \xc4\x8das (oznaka TT iz angle\xc5\xa1kega izraza Terrestrial Time) je idealiziran \xc4\x8das, ki se ga uporablja za prakti\xc4\x8dno dolo\xc4\x8danje \xc4\x8dasa na povr\xc5\xa1ini Zemlje. Uporablja se kot \xc4\x8das, ki ga ka\xc5\xbee ura na povr\xc5\xa1ini vrte\xc4\x8dega se geoida. Torej je to lastni \xc4\x8das na vrte\xc4\x8dem se geoidu. Povezan je z mednarodnim atomskim \xc4\x8dasom (TAI ali International Atomic Time). Predstavlja \xc4\x8dasovno koordinato v geocentri\xc4\x8dnem sistemu. V\xc4\x8dasih so ga imenovali\xc2\xa0\xc2\xbbzemeljski dinami\xc4\x8dni \xc4\x8das\xc2\xab\xc2\xa0(oznaka TDT ali Terrestrial Dynamical Time). Ta \xc4\x8das se lahko meri poljubno dale\xc4\x8d nazaj v preteklost (do nastanka Zemlje). \xc4\x8cas, ki sega \xc5\xa1e dalje v preteklost, pa se meri s te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dnim koordinatnim \xc4\x8dasom. Zemeljski \xc4\x8das predstavlja tudi nadaljevanje uporabe efemeridnega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovo za zemeljski \xc4\x8das je dolo\xc4\x8dila Mednarodna astronomska zveza (IAU) v letu 1976 na XVI. Generalni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini (Grenoble, Francija). Takrat mu je dala ime \xc2\xabzemeljski dinami\xc4\x8dni \xc4\x8das\xc2\xbb (oznaka DTD ali Terrestrial Dynamical Time). V letu 1991 so s Priporo\xc4\x8dilom IV na XXI. Generalni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini IAU (Buenos Aires, Brazilija) to\xc4\x8dneje dolo\xc4\x8dili zemeljski \xc4\x8das. Dali so mu tudi ime \xc2\xabzemeljski \xc4\x8das\xc2\xbb (v njem ni ni\xc4\x8d dinami\xc4\x8dnega), definiran pa je bil v okviru geocentri\xc4\x8dnega koordinatnega \xc4\x8dasa, ki je bil dolo\xc4\x8den na isti skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. Zemeljski \xc4\x8das (TT) je dolo\xc4\x8den kot linearna transfomacija \xc4\x8dasa TCG, tako da se TT ujema z lastnim \xc4\x8dasom na geoidu. TT se meri na povr\xc5\xa1ini Zemlje (na nivoju morske gladine). TCG meri lastni \xc4\x8das v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Zemlje in se razlikuje od TT za konstanto, ki jo dolo\xc4\x8da gravitacijski potencial na dveh razli\xc4\x8dnih to\xc4\x8dkah. Te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dni koordinatni \xc4\x8das (TCB ali baricentri\xc4\x8dni koordinatni \xc4\x8das ali Barycentric Coordinate Time) je lastni \xc4\x8das te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da Oson\xc4\x8dja, ki se od te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dnega dinami\xc4\x8dnega \xc4\x8dasa razlikuje za konstantni faktor._NEWLINE_V letu 2000 so z Resolucijo B1.9 na XXIV. Generalni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini Mednarodne astronomske zveze dolo\xc4\x8dili tudi to\xc4\x8dno razmerje med zeme\xc4\x8djskim \xc4\x8dasom in te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dnim koordinatnim \xc4\x8dasom kot 1 \xe2\x88\x92 6.969290134 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0.'