b'\n_START_ARTICLE_\nBalkon (Manet)\n_START_SECTION_\nNavdih in opis\n_START_PARAGRAPH_\nSlika, ki jo je navdihnila Maje na balkonu (Las majas en el balc\xc3\xb3n) Francisca Goye, je nastala ob istem \xc4\x8dasu in z istim namenom kot Zajtrk na travi v studiu._NEWLINE_Trije liki, ki so bili vsi Manetovi prijatelji, se zdijo lo\xc4\x8deni drug od drugega: medtem ko Berthe Morisot na levi izgleda kot romanti\xc4\x8dna in nedostopna junakinja, se zdi, da mlada violinistka Fanny Claus in slikar Antoine Guillemet ka\xc5\xbeeta ravnodu\xc5\xa1nost. Fant v ozadju je verjetno Manetov sin L\xc3\xa9on. Tik za ograjo je hortenzija v kerami\xc4\x8dnem loncu in pes z \xc5\xbeogo pod Morisotinim stolom. _NEWLINE_To je bil prvi portret Morisotove pri Manetu. Manet je preoblikoval barvno paleto, v kateri prevladujejo bela, zelena in \xc4\x8drna, z naglasom modre (Guillemetova kravata) in rde\xc4\x8de (Morisotina pahlja\xc4\x8da)._NEWLINE_Manet je opravil \xc5\xa1tevilne pripravljalne \xc5\xa1tudije in ve\xc4\x8dkrat posnel \xc5\xa1tiri osebe: Guillemeta petnajstkrat. Pripravljalna \xc5\xa1tudija za je bila naslikana v Boulogne-sur-Mer leta 1868. Ta nedokon\xc4\x8dani portret Fanny Claus, najbli\xc5\xbejega prijatelja Manetove \xc5\xbeene Suzanne Leenhoff; Claus se je leta 1869 poro\xc4\x8dila z Manetovim prijateljem Pierreom Prinsom. Delo je bilo kupljeno po Manetovi smrti v studijski prodaji Johna Singerja Sargenta. Portret je bil viden le enkrat v javnosti, odkar je bil prvi\xc4\x8d naslikan leta 1868. Leta 2012 pa je  Ashmolovemu muzejuv Oxfordu uspelo zbrati sredstva za njeno pridobitev in jo trajno obdr\xc5\xbeati v javni zbirki v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nSlika ni bila dobro sprejeta, ko je bila razstavljena na Pari\xc5\xa1kem salonu leta 1869. Agresivna in drzno zelena ograja balkona je pritegnila veliko pozornosti, kar dokazuje \xc4\x8dlanek o delu Grand dictionnaire universel du XIXe si\xc3\xa8cle iz leta 1878 , \xc2\xbbTa slika je bila razstavljena na Salonu leta 1869 in je ena izmed tistih, ki so prispevale k oblikovanju tega ugleda ekscentri\xc4\x8dnosti realnega, tega ugleda slabega okusa, ki je bil pripisan gospodu Manetu\xc2\xab. Mediji so sliko obravnavali kot \xc2\xbbneskladno\xc2\xab. Kontrast barv (ozadje popolnoma \xc4\x8drno, beli obrazi in obla\xc4\x8dila, modra kravata mo\xc5\xa1kega in zelena ograja) prispevajo k ustvarjanju vzdu\xc5\xa1ja \xc2\xbbskrivnosti\xc2\xab._NEWLINE_Manet se je namerno izogibal vsakr\xc5\xa1nemu ob\xc4\x8dutku povezave med figurami in jih obravnaval bolj kot predmete v mrtvem \xc5\xbeivljenju kot \xc5\xbeive ljudi. Nih\xc4\x8de od njih ne gleda na drugega. En komentator, karikaturist Cham, je sarkasti\xc4\x8dno pozval k zapiranju naoknic. Morisotova sama je rekla: \xc2\xbbJe suis plus \xc3\xa9trange que laide\xc2\xab; Albert Wolff ga je opisal kot \xc2\xbbgrobo umetnost\xc2\xab\xc2\xa0na \xc2\xbbravni hi\xc5\xa1nih slikarjev\xc2\xab._NEWLINE_Manet je sliko hranil do svoje smrti leta 1883 in jo obesil v bli\xc5\xbeini svoje slike Olympia. Kupljena je bila ob prodaji Manetovega posestva februarja 1884, ko je Gustave Caillebotte pla\xc4\x8dal 3000 frankov. Caillebotte jo je prikazal na vidnem mestu v svoji hi\xc5\xa1i na Gennevilliersu. Ob njegovi smrti leta 1894 je Caillebotov testament zapustil sliko, z drugimi deli, francoski dr\xc5\xbeavi. Razstavljena je bila v Mus\xc3\xa9e du Luxembourg od leta 1896 do 1929, nato pa v muzeju Louvre do leta 1986 (od leta 1947, v Galeriji nationale du Jeu de Paume). Leta 1986 je bil prenesena v Mus\xc3\xa9e d\'Orsay._NEWLINE_Surealist Ren\xc3\xa9 Magritte je naslikal Perspective II: Manetov balkon leta 1950, komentar na to delo. Na balkonu so \xc5\xa1tiri krste (ena "sedi") namesto \xc5\xa1tirih ljudi. Michel Foucault je povedal za Magrittovo sliko, \xc2\xbbC\'est bien cette limite de la vie et de la mort, de la lumiere et de l\'obscurit\xc3\xa9, qui est l\xc3\xa0, manifest\xc3\xa9e par ces trois personnages\xc2\xab\xc2\xa0(To je meja \xc5\xbeivljenja in smrti, svetlobe in teme, ki je tam, ki se ka\xc5\xbee s temi tremi zna\xc4\x8daji) . Magritte je povedal Foucaultu: \xc2\xbbZame je postavitev Balkona ponudila primeren prostor za postavitev krst\xc2\xab. Mehanizem \xc2\xbbpri delu tukaj bi lahko bil predmet nau\xc4\x8denega pojasnila, ki ga ne morem zagotoviti. Nedvomno, vendar to ne bi naredilo ni\xc4\x8d manj skrivnostnega\xc2\xab.'