b'\n_START_ARTICLE_\nMerklova celica\n_START_PARAGRAPH_\nMerklove celice so celice v ko\xc5\xbei in nekaterih delih sluznice vreten\xc4\x8darjev, ki delujejo kot mehanoreceptorji, poleg tega pa pripadajo difuznemi nevroendokrinemu sistemu (DNES). Leta 1878 jih je Robert Bonnet poimenoval po nem\xc5\xa1kem anatomu Friedrichu Merklu, ki jih je leta 1875 prvi\xc4\x8d opisal.\n_START_SECTION_\nMorfolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti in topografija\n_START_PARAGRAPH_\nMerklove celice so podobne bledim keratinocitom, povpre\xc4\x8dna velikost pri sesalcih pa zna\xc5\xa1a do 10 \xce\xbcm. Pri vreten\xc4\x8darjih se v splo\xc5\xa1nem nahajajo v ko\xc5\xbei in nekaterih delih sluznice, pri sesalcih pa ve\xc4\x8dinoma v bazalni plasti vrhnjici (latinsko stratum basale). V citoplazmi so prisotni majhni snopi filamentov, nevrosekretorna zrnca, ki so koncentrirana na strani bli\xc5\xbeje usnjici, kjer izhajajo \xc5\xbeiv\xc4\x8dna vlakna, v\xc4\x8dasih pa tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo melanosomov (citoplazemski organelo, ki vsebujejo melanin).\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nDelujejo kot mehanoreceptorji, natan\xc4\x8dneje kot taktoreceptorji oziroma receptorji za dotik. Poleg tega pripadajo difuznemi nevroendokrinemu sistemu (DNES), in sicer naj bi hormone izlo\xc4\x8dale v neposredno okolico (parakrina sekrecija).\n_START_SECTION_\nPatologija\n_START_PARAGRAPH_\nKarcinom Merklovih celic je maligno rakasto obolenje in je 40-krat manj pogost kot maligni melanom, vendar je smrtnost v primerjavi s slednjim dvakrat ve\xc4\x8dja.'