b'\n_START_ARTICLE_\nBajazid II.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Dimetoki (sedaj Didymoteiho) v Trakiji kot najstarej\xc5\xa1i sin sultana Mehmeda II. (1451-1481) in Valide Sultan M\xc3\xbckrime Hatun, h\xc4\x8derke Dulejman Beja, \xc5\xa1estega vladarja Dulkadirja. Tur\xc5\xa1ke ljudske pripovedi pravijo, da je bila M\xc3\xbckrime Hatun francoska princesa, ki jo je ugrabil Mehmed II..\n_START_SECTION_\nBorba za prestol\n_START_PARAGRAPH_\nBajazid se je za osmanski prestol boril z bratom D\xc5\xbeemom, ki je imel podporo egiptovskih Mamelukov. D\xc5\xbeem se je po porazu z bratovo vojsko umaknil na Rodos, kjer je dobil za\xc5\xa1\xc4\x8dito vitezov sv. Janeza in nazadnje tudi pape\xc5\xbea Inocenca III. (1484\xe2\x80\x931492), ki je hotel D\xc5\xbeema  izkoristiti za orodje, s katerim bi Osmane izgnal iz Evrope. Pape\xc5\xbeev kri\xc5\xbearski pohod je spodletel, D\xc5\xbeema pa so v Neaplju vrgli v je\xc4\x8do, v kateri je leta 1495 umrl.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa prestol je pri\xc5\xa1el leta 1481. Bil je, tako kot njegov o\xc4\x8de, velik pokrovitelj vzhodne in zahodne kulture, kar med sultani sicer ni bilo v navadi. Veliko truda je vlo\xc5\xbeil v urejanje notranjih zadev cesarstva in zato dobil nadimek Vel\xc3\xae (Sveti). Vodil je \xc5\xa1tevilne vojne pohode proti bene\xc5\xa1kemu despotatu Morea na Peloponezu, ki je bil po njegovem mnenju klju\xc4\x8d za bodo\xc4\x8do prevlado osmanske vojne mornarice v vzhodnem Sredozemlju. Zadnja v nizu teh vojn se je kon\xc4\x8dala leta 1501 z osvojitvijo trdnjav v Mistri in Monemvaziji. Bajazid je islamski civilizaciji prizadel tudi nekaj te\xc5\xbekih udarcev, ker je z zakonom prepovedal ves tisk v arabskem in tur\xc5\xa1kem jeziku. Njegova prepoved je v islamskem svetu veljala do leta 1729. Bajazid se je med vladanjem veliko \xc4\x8dasa ukvarjal z upori na vzhodu, na primer upori kizilba\xc5\xa1ev. Upore je pogosto vzpodbujal perzijski \xc5\xa1ah Ismail, ki je bil gore\xc4\x8d zagovornik \xc5\xa1iitskega islama in zato nasprotnik Osmanskega cesarstva. Osmanska oblast je bila v tem obdobju resno ogro\xc5\xbeena, Bajazidov veliki vezir Ali Pa\xc5\xa1a pa je bil v eni od bitk proti upornikom ubit.\n_START_SECTION_\nPriseljevanje muslimanov in Judov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1492 je Bajazid poslal v \xc5\xa0panijo svoje vojno ladjevje pod poveljstvom gusarja in admirala Kemala Reisa, da bi re\xc5\xa1ilo Arabce in sefardske Jude, ki jih je izgnala \xc5\xa1panska inkvizicija. Po celem cesarstvu je razglasil, naj jih prijazno sprejmejo. Beguncem je dovolil naselitev v cesarstvu, jim podelil osmansko dr\xc5\xbeavljanjstvo in hkrati zasmehoval ravnanje Ferdinanda II. Aragonskega in Izabele I. Kastiljske z besedami: "Ferdnanda si ga drznete imenovati modrega vladarja? Njega, ki je  spravil na bera\xc5\xa1ko palico svojo dr\xc5\xbeavo in obogatil mojo?" Na guvernerje vseh svojih evropskih provinc je naslovil ferman, s katerim jim je ukazal, da jih ne smejo odkloniti, ampak prijateljsko in toplo sprejeti. Vsem tistim, ki bi z begunci slabo ravnali ali jih zavrnili, je zagrozil s smrtno kaznijo. Priseljeni Arabci in Judi so v dr\xc5\xbeavo prinesli nove ideje, metode in rokodelske ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in mnogo prispevali h krepitvi mo\xc4\x8di Osmanskega cesarstva. Sefardski Judje so leta 1493 v Istanbul pripeljali prvo tiskarsko stiskalnico. Med Bajazidovim vladanjem so Judje v cesarstvu do\xc5\xbeiveli kulturni razcvet. Med njihovimi najbolj znanimi u\xc4\x8denjaki so bili talmudist in znanstvenik Mordekaj Comtino, astronom in pesnik Solomon ben Elijah Sharbit ha-Zaha, Malkiel Cohen in liturgi\xc4\x8dni pesnik Meneham Tamar.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\n14. septembra 1509 je Istanbul opusto\xc5\xa1il mo\xc4\x8dan potres. Zadnja leta Bajazidovega vladanja so minila v nasledstvenih bojih med sinovoma Selimom I. in \xc5\x9eehzade Ahmedom. Ahmed je nepri\xc4\x8dakovano zasedel Karaman in za\xc4\x8del prodirati proti Istanbulu, Selim pa je zaradi svoje varnosti organiziral upor v Trakiji. Bajazid je Selima  porazil in ga prisilil k begu na Krim, sam pa je v strahu pred izgubo prestola in smrtjo umaknil v Istanbul in Ahmedu prepovedal vstop v mesto. _NEWLINE_Selim se je vrnil s Krima in 25. aprila 1512 s podporo jani\xc4\x8darjev prisilil o\xc4\x8deta k odstopu. Bajazid se je nameraval umakniti v rodno Dimetoko, vendar je 26. maja 1512 na poti v Dimetoko v B\xc3\xbcy\xc3\xbck\xc3\xa7ekmeceju umrl. Pokopan je ob Bajazidovi mo\xc5\xa1eji v Istanbulu.'