b'\n_START_ARTICLE_\nKiro Gligorov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKiro Gligorov se je rodil v liberalno usmerjeno me\xc5\xa1\xc4\x8dansko dru\xc5\xbeino. Ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja je bil komunist, z idejo komunizma pa se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal \xc5\xbee kot \xc5\xa1tudent na beograjski pravni fakulteti, kjer je diplomiral leta 1938. Pred vstopom v politiko je delal kot pravnik v eni izmed zasebnih bank, a se je po izbruhu druge svetovne vojne \xc5\xbee leta 1941 pridru\xc5\xbeil partizanskemu gibanju oz. ASNOM-u (Protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini narodnoosvobodilnega gibanja Makedonije).\n_START_SECTION_\nSFRJ\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni je deloval predvsem v jugoslovanski vladi. Med leti 1946/1947 je bil njen sekretar, med leti 1952/53 namestnik finan\xc4\x8dnega ministra, ter med leti 1953 in 1955 namestnik direktorja Zveznega in\xc5\xa1tituta za gospodarsko na\xc4\x8drtovanje. Nato je sledilo obdobje njegovega delnega umika iz vladnih krogov, kamor se je vrnil leta 1962, ko je bil postavljen na mesto finan\xc4\x8dnega ministra. To mesto je zasedal do leta 1967, ko je postal podpredsednik zvezne vlade, kar je bil do leta 1969. _NEWLINE_Gligorov je bil zagovornik uvajanja tr\xc5\xbene ekonomije v Jugoslaviji in kot tak\xc5\xa1en tudi \xc4\x8dlan skupine, ki je v \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja v SFRJ oblikovala prve tovrstne reforme. Do dejanske implementacije teh reform sicer ni pri\xc5\xa1lo, saj so se oblasti prestra\xc5\xa1ile njihovih politi\xc4\x8dnih posledic. _NEWLINE_Nato je sledilo skoraj 15-letno obdobje, ko se Gligorov ni pojavljal v politi\xc4\x8dni javnosti, ampak se je posvetil znanstveno-raziskovalnemu delu. V politiko se je vrnil \xc5\xa1ele leta 1989, ko je napo\xc4\x8dil \xc4\x8das za spremembe, in ko ga je v zvezno vlado, ki si je za\xc4\x8dela prizadevati za gospodarske reforme, poklical takratni premier Ante Markovi\xc4\x87. To pa je tudi obdobje njegove vrnitve na makedonsko politi\xc4\x8dno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer se je zavzemal za ve\xc4\x8dstrankarske volitve in uveljavitev modela tr\xc5\xbenega gospodarstva na republi\xc5\xa1kih tleh. Prizadevanja Kira Gligorova so padla na plodna tla in 27. januarja 1991 je bil na prvih ve\xc4\x8dstrankarskih volitvah izvoljen za predsednika Makedonije.\n_START_SECTION_\nSamostojna Makedonija\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje njegovega prvega mandata je prineslo splo\xc5\xa1ni referendum o samostojnosti Makedonije. 8. septembra 1991 je Makedonija razglasila neodvisnost in nato postala tako reko\xc4\x8d edina nekdanja jugoslovanska republika, ki se tako ali druga\xc4\x8de ni zapletla v spopade z JLA, ki se je konec aprila 1992 mirno umaknila iz te biv\xc5\xa1e republike. Na prvih splo\xc5\xa1nih predsedni\xc5\xa1kih volitvah oktobra 1994 je bil Gligorov ponovno izvoljen za predsednika s petletnim mandatom._NEWLINE_Gligorov je ves \xc4\x8das svojega mandata odlo\xc4\x8dno zagovarjal enakopravno zastopanost Albancev, ki tvorijo dokaj veliko etni\xc4\x8dno skupino, v politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju Makedonije.\n_START_SECTION_\nAtentat\n_START_PARAGRAPH_\n3. oktobra 1995 je bil na Gligorova izveden atentat. Pred hotelom Bristol v Skopju je namre\xc4\x8d eksplodiral avtomobil bomba prav v trenutku, ko se je mimo pripeljala predsednikova limuzina. V atentatu je \xc5\xbeivljenje izgubil \xc5\xa1ofer, Gligorov pa je bil te\xc5\xbeko ranjen in je oslepel na eno oko. Poleg tega je bilo po\xc5\xa1kodovanih tudi veliko mimoido\xc4\x8dih. V \xc4\x8dasu predsednikove odsotnosti je mesec in pol dol\xc5\xbenosti predsednika opravljal Stojan Andov. Odgovornosti za atentat ni prevzela nobena organizacija, obstajajo pa \xc5\xa1pekulacije, da je bil atentat posledica neuspe\xc5\xa1nih pogajanj med Gligorovim in Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87em, ki sta jih imela kak\xc5\xa1en mesec pred eksplozijo. Po drugih \xc5\xa1pekulacijah pa naj bi bil Gligorov \xc5\xbertev mo\xc4\x8dne multinacionalne dru\xc5\xbebe s sede\xc5\xbeem v Bolgariji. Tudi dokazov za to trditev do danes ni._NEWLINE_Kiru Gligorovu je mandat potekel 19. novembra 1999, na naslednjih volitvah pa je zmagal Boris Trajkovski.'