b'\n_START_ARTICLE_\nPrva Panonija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nObsegala je dele sedanje Mad\xc5\xbearske, Avstrije, Slova\xc5\xa1ke, Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke. Njeno glavno mesto je bila Savaria, sedanji Szombathely, ki so jo zgradili med vladanjem cesarja Klavdija. Mesto je stalo na pomembnem kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du jantarne ceste, ki je povezovala Baltik z Akvilejo, in ceste med Trierjem in Sirmijem. Drugi pomembni mesti sta bili Vindobona, sedanji Dunaj, in Scarbantia, sedanji Sopron. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Prve Panonije, Dalmacije in Norika je bilo v Sirmiju._NEWLINE_Prva Panonija je bila v severozahodni \xc4\x8detrtini nekdanje province Panonije. Na zahodu je mejila na Alpe, ki so spadale v Norik, na severu na Donavo, na jugu pa na Dravo. Na vzhodu jo je od Valerije delila sporna meja sever-jug, ki se je dotikala vzhodnega konca Blatnega jezera (lacus Pelso). Na drugi strani jezera je ob cesti Sirmij-Savarija stala trdnjava Valcum, sedanja Fen\xc3\xa9kpuszta, ki je bila zgrajena v Konstantinovem \xc4\x8dasu in je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de cesarskega latifundija. Edina zunanja meja province je bila na reki Donavi, ki je bila lahko branljiva, zato je bilo ob njej samo nekaj utrdb.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Gracijan je za\xc4\x8del v Panoniji naseljevati Hune kot rimske federate. Po letu 375 se rimski denar po celi Panoniji severno od Drave ni ve\xc4\x8d uporabljal, kar pomeni, da je rimski vpliv v regiji mo\xc4\x8dno upadel. Federati, Vzhodni Goti in Huni so stalno povzro\xc4\x8dali te\xc5\xbeave, ki jih je Klavdijan leta 399 opisal kot "stalno obleganje". Provinca se je pod Generidom \xc5\xa1e dr\xc5\xbeala, do leta 427 pa se je popolnoma asimilirala v hunsko okolje. Rim ni nikoli ve\xc4\x8d vzpostavil svoje oblasti na tem ozemlju, \xc4\x8deprav je uradno ostalo rimska provinca vse do propada vzhodnogotskega kraljestva leta 553.'