b'\n_START_ARTICLE_\nFrancoski park\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoski park tudi francoski formalni vrt, francosko jardin \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise (dobesedno, \'vrt na francoski na\xc4\x8din\') je slog parka, ki temelji na simetriji razporejeni precej geometri\xc4\x8dno in se opira na to\xc4\x8dno za\xc4\x8drtane vzorce ter uvaja red v naravo. V njih najdemo obrezane \xc5\xbeive meje in grmovnice, grede z zasaditvami v obliki labirinta in geometrijskih likov, kipe in fontane. Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i primer francoskega parka so vrtovi pred Versajsko pala\xc4\x8do, oblikovani v 17. stoletju, delo krajinskega arhitekta Andr\xc3\xa9ja le Notreja za kralja Ludvika XIV. Kasneje so to obliko kopirali \xc5\xa1irom po evropskih dvorcih.\n_START_SECTION_\nVaux-le-Vicomte\n_START_PARAGRAPH_\nPrva pomembna vrta \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise je v dvorcu Vaux-le-Vicomte, ki ga je za\xc4\x8del oblikovati Nicolas Fouquet, intendant za finance pri Ludviki XIV., leta 1656. Fouquet je naro\xc4\x8dil Louisu Le Vau oblikovanje dvorca Charlesu Le Brunu oblikovanje kipov za vrt in Andr\xc3\xa9 le Notreju ustvariti vrtove. Prvi\xc4\x8d se je zgodilo, da sta bila vrt in dvorec popolnoma integrirana. Velika perspektiva, ki se je raztezala 1500 metrov od vzno\xc5\xbeja gradu do kipa Herkula iz Farneseja, je bila prostor napolnjen s parterjem zimzelenih grmovnic v okrasnih vzorcih, obdanih z barvnim peskom, poti so bile urejene v rednih intervalih, ki so jih dopolnjevali kipi, bazeni, fontane in natan\xc4\x8dno v forme obrezane rastlinske skulpture. \xc2\xbbSimetrija dose\xc5\xbeena pri Vaux je dosegla stopnjo popolnosti in enotnosti redko podobno v umetnosti klasi\xc4\x8dnih vrtov. Dvorec je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du te stroge prostorske organizacije, ki simbolizira mo\xc4\x8d in uspeh.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVersajski vrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nVersajski vrtovi, ki jih je oblikoval Andr\xc3\xa9 le Notre med 1662 in 1700, so bili najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek vrtov \xc3\xa0 la francaise. To so bili najve\xc4\x8dji vrtovi v Evropi - s povr\xc5\xa1ino 15.000 hektarjev in so le\xc5\xbeali na osi vzhod-zahod, ki sledi poteku sonca: sonce je vz\xc5\xa1lo nad Dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem \xc4\x8dasti, osvetlil Marmorno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, pre\xc4\x8dkal dvorec in osvetlil kraljevo spalnico in nadaljeval na koncu Grand Canala, ki se je odseval v ogledalih \xc2\xbbDvorane ogledal\xc2\xab.  V kontrastu z velikimi perspektivami, ki so dosegale obzorje, je bil vrt poln presene\xc4\x8denj - fontane, vrti\xc4\x8dki napolnjeni s kipi, ki omogo\xc4\x8dali bolj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke in intimne prostore._NEWLINE_Osrednji simbol vrta je sonce, simbol Ludvika XIV., ki ga ponazarja kip Apolona v osrednjem vodnjaku. \xc2\xbbPogled in perspektive v in iz pala\xc4\x8de, se nadaljujejo v neskon\xc4\x8dnost. Da je kralj je vladal naravi se je odra\xc5\xbealo tudi na vrtu, ne le kot njegova dominantnost nad njegovimi ozemlji, ampak preko dvora in njegovih podlo\xc5\xbenikov.\n_START_SECTION_\nUpad\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc3\xa9 le Notre je umrl leta 1700, vendar so njegovi u\xc4\x8denci in njegove ideje \xc5\xa1e naprej prevladovali pri na\xc4\x8drtovanju vrtov v Franciji v \xc4\x8dasu vladavine Ludvika XV.. Njegov ne\xc4\x8dak Degots je oblikoval vrt v Bagnolet (Seine-Saint-Denis) za Filipa II., vojvoda Orl\xc3\xa9ansskega (1717) in v Champs (Seine-et-Marne), drug oblikovalec, Jean-Charles Garnier d\'Isle, je ustvarjal vrtove za Madame de Pompadour v Crecyju (Eure-et-Loire) leta 1746 in Bellevue (Hauts-de-Seine) v 1748-1750.  Tudi arhitekt Ange-Jacques Gabriel se je pri oblikovanju elementov vrtov v Choisyju (Val-de-Marne) in Compi\xc3\xa8gne navdihoval pri Versajskih vrtovih in ne v naravi._NEWLINE_Kljub temu pa so se za\xc4\x8dele pojavljati nekatere razlike v strogi geometriji vrta \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise. \xc4\x8cipkaste parterje z njihovimi \xc5\xa1tevilnimi krivuljami, so nadomestili parterji trave obrobljeni z gredicami, ki so bile la\xc5\xbeje za vzdr\xc5\xbeevanje. Krog je postal elipsa, imenovana rotules, s potmi, ki \xc5\xbearkasto te\xc4\x8dejo navzven v obliki "X", pojavile so se oblike nepravilnega osmerokotnika. Vrtovi so za\xc4\x8deli slediti naravni krajini, namesto zemeljski del s katerimi so oblikovali umetne terase._NEWLINE_V sredini 18. stoletja je vpliv novega angle\xc5\xa1kega parka britanske aristokracije in lastnikov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in priljubljenost kitajskega sloga, ki so ga v Francijo prinesli jezuitski duhovniki iz dvora kitajskega cesarja, sloga, ki je zavra\xc4\x8dal simetrijo v korist narave in rustikalnih prizorov, prinesel konec vladavine simetri\xc4\x8dnega vrta \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise. V mnogih francoskih parkih in posestvih se je bil vrt, ki je bil najbli\xc5\xbeji hi\xc5\xa1i ohranil v tradicionalnem slogu \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise, ostali del parka pa se je preoblikoval v nov slog, ki se je razli\xc4\x8dno imenoval: Jardin \xc3\xa0 l\'anglaise (angle\xc5\xa1ki vrt), anglo-chinois, exotiques ali pittoresques. To je zaznamovalo konec starim vrtov \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise in v Franciji prihod Jardin Paysager ali \xc2\xbbkrajinski vrt\xc2\xab, ki je bil navdih ne le arhitekturi ampak tudi slikarstvu, literaturi in filozofiji.\n_START_SECTION_\nBarve, cvetje in drevje\n_START_PARAGRAPH_\nOkrasne ro\xc5\xbee so bile razmeroma redke v francoskih vrtovih v 17. stoletju in tudi obseg barv je bil omejen: modra, roza, bela in slezenasta. Svetlej\xc5\xa1e barve (rumena, rde\xc4\x8da, oran\xc5\xbena) so pri\xc5\xa1le \xc5\xa1ele okoli 1730, zaradi botani\xc4\x8dnih odkritij, ki so jih prinesli  iz celega sveta v Evropo. \xc4\x8cebulice tulipanov in drugih eksoti\xc4\x8dnih ro\xc5\xbe so pri\xc5\xa1le iz Tur\xc4\x8dije in Nizozemske. Pomembno okrasno funkcijo v Versaillesu in drugih vrtovih je topiari, drevesa ali grmi obrezani v geometrijskih ali fantasti\xc4\x8dnih oblikah, ki so bili posajeni v vrstah vzdol\xc5\xbe glavne osi vrta, izmeni\xc4\x8dno s kipi in vazami._NEWLINE_V Versaillesu so cvetne gredice na\xc5\xa1li le v Grand Trianon in parterju na severni strani pala\xc4\x8de. Cvetje so obi\xc4\x8dajno prinesli iz Provanse, jih hranili v lon\xc4\x8dkih in zamenjali trikrat ali \xc5\xa1tirikrat na leto. Zapisi o pala\xc4\x8di iz leta 1686 ka\xc5\xbeejo, da so uporabili 20.050 \xc4\x8debulic narcis, 23.000 ciklam in 1700 sadik lilij. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina dreves v Versaillesu je bila odvzeta iz gozda: beli gaber, \xc4\x8drni brest, lipa in bukev. Tam so bili tudi kostanji iz Tur\xc4\x8dije in akacije. Velika drevesa so izkopali iz gozdov Compi\xc3\xa8gne in Artois in jih presadili v Versaillesu. Mnogi so se pri presajanju posu\xc5\xa1ila in jih je bilo treba redno menjati._NEWLINE_Drevesa v parku so bila obrezana tako horizontalno kot splo\xc5\xa1\xc4\x8dena na vrhu, kar jim je dalo \xc5\xbeeleno geometrijsko obliko. \xc5\xa0ele v 18. stoletju so lahko prosto rastla.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nOblikovalci francoskega vrta videl svoje delo kot vejo arhitekture, ki je preprosto podalj\xc5\xa1al prostor v stavbi na prostor zunaj zidovja in podredil naravo v skladu s pravili geometrije, optike in perspektive. Vrtovi so bili zasnovani kot stavbe, z nizom prostorov, ki bi lahko obiskovalca popeljali skozi po ustaljeni poti, hodniku in preddverju s sosednjimi prosotri. V svojih na\xc4\x8drtih so uporabljali jezik arhitekture: prostori so bili salles, chambres in th\xc3\xa9\xc3\xa2tres zelenja. Stene so sestavljale \xc5\xbeive meje in stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo iz vode. Na terenu so bile tapis ali preproge, trave, brod\xc3\xa9s ali vezenine z rastlinami, drevesa so bila oblikovana vzdol\xc5\xbe ulic v rideaux ali zavese. Tako kot arhitekti so namestili sisteme oskrbe z vodo za oskrbo fontan in bazenov vrta. Dolgi bazeni polni vode so nadomestili zrcala in vode iz fontane so nadomestile lestence. V bosquet du Marais v Versajskih vrtovih, je Andr\xc3\xa9 le Notre postavil mize iz belega in rde\xc4\x8dega marmorja, ki so slu\xc5\xbeile za malicanje. Teko\xc4\x8da voda v bazenih in fontanah je posnemala litje vode iz vr\xc4\x8dev in kristalnih kozarcev. Dominantna vloga arhitekture v vrtu se ni spreminjala vse do 18. stoletja, ko je v Evropo prispel angle\xc5\xa1ki vrt in navdih za vrtove se je za\xc4\x8del spreminjati iz romanti\xc4\x8dnega slikarstva.\n_START_SECTION_\nPredstave\n_START_PARAGRAPH_\nVrt \xc3\xa0 la francaise je bil pogosto uporabljen za prikaz iger, spektaklov, koncertov in ognjemet. Leta 1664 je Ludvik XIV. praznoval \xc5\xa1est-dnevni festival v vrtovih, s kavalkado, komedijami, baletom in ognjemetom. Versajski vrtovi so bili vklju\xc4\x8deni v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de vode, okra\xc5\xa1ene s fontano in kipi otro\xc5\xa1kih bogov (uni\xc4\x8denih med letoma 1770 in 1780). Zgrajene so bile ladje v naravni velikosti za jadranje po Grand Canal, na prostem je bila plesna dvorana, obdan z drevesi; vodne orgle, labirint in jama.\n_START_SECTION_\nPerspektive\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekti vrta \xc3\xa0 la fran\xc3\xa7aise se pri svojem delu niso ustavili pri uporabi pravil geometrije in perspektive - v prvih objavljenih razpravah o vrtovih v 17. stoletju, so namenili cela poglavja tej temi, kako popraviti ali izbolj\xc5\xa1ati perspektivo, ustvariti iluzijo ve\xc4\x8dje razdalje. To so pogosto storili z o\xc5\xbeenjem alej ali z vrstami dreves, ki so se zbli\xc5\xbeevala ali so jih obrezali tako, da so postala postopoma kraj\xc5\xa1a, dlje ko so bila od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da vrta ali dvorca. To je ustvarilo iluzijo, da je perspektive ve\xc4\x8d in da je bil vrt ve\xc4\x8dje kot je bil v resnici._NEWLINE_\xc5\xa0e en trik, ki so ga uporabljali francoski oblikovalci vrtov je bila Ha-ha (fr: saute-de loup). To je tehnika prikrivanja ograje, ki je pre\xc4\x8dkala dolgo alejo ali perspektivo. Globok in \xc5\xa1irok jarek z navpi\xc4\x8dno kamnito steno na eni strani, izkopan kjer je ograja pre\xc4\x8dkala pogled ali je bila ograja dana na dno jarka, tako da je gledalec ni videl._NEWLINE_Ko so vrtovi postali bolj in bolj ambiciozni in izumetni\xc4\x8deni skozi 17. stoletje, niso ve\xc4\x8d slu\xc5\xbeili kot okras dvorcev. V Chantillyju in na Saint-Germainu je dvorec postal dekorativni element  precej ve\xc4\x8djega vrta.\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nVidez francoskega vrta v 17. in 18. stoletju je bila posledica razvoja ve\xc4\x8d novih tehnologij. Prva je bila g\xc3\xa9oplastie, znanost premikanja velikih koli\xc4\x8din zemlje. Ta znanost je poznala ve\xc4\x8d tehnolo\xc5\xa1kih razvojev. Tehnologijo je izumila vojska po uvedbi topov in modernega vojskovanja obleganja, ko so morali kopati jarke in hitro graditi zidove in zemeljske utrdbe. To je pripeljalo do razvoja ko\xc5\xa1are za prena\xc5\xa1anje zemlje na hrbtu, samokolnice, vozi\xc4\x8dkov in vagonov. Andr\xc3\xa9 le Notre je te metode v velikem obsegu prilagodil za izgradnjo teras in kopanje kanalov in bazenov._NEWLINE_Drugi razvoj je bil v hidrologiji, ki je prinesla vodo v vrtove za namakanje rastlin ter za uporabo v \xc5\xa1tevilnih vodnjakih. Ta razvoj ni bil v celoti uspe\xc5\xa1en v Versaillesu, ker je bil na planoti; tudi z 221 \xc4\x8drpalkami in sistemom kanalov, ki dovajajo vodo iz Sene in gradnjo ogromne \xc4\x8drpalne naprave v Marly leta 1681, \xc5\xa1e vedno ni bilo dovolj pritiska vode za vse fontane da bi delovale na naenkrat. Fontainiers je bil postavljeni vzdol\xc5\xbe kraljeve sprehajalne poti in vklopil fontano na vsaki lokaciji posebej tik preden je prispel kralj. _NEWLINE_Povezan razvoj je potekal v podro\xc4\x8dju hydroplasie, umetnosti in znanosti oblikovanja vode v razli\xc4\x8dnih oblikah, kot je bil vodnjak. Oblika vode je odvisna sile vode in oblike \xc5\xa1obe. Nove oblike, ustvarjene s pomo\xc4\x8djo te umetnosti, so poimenovali tulipe (tulipan), double gerbe (dvojni snop), Girandole (namizni okras), cand\xc3\xa9labre (uli\xc4\x8dna svetilka) in corbeille (\xc5\xa1opek), La Boule en l\'air (\xc5\xbeoga v zraku) in L\'Evantail (ventilator). Ta umetnost je bila tesno povezana z ognjemetom tistega \xc4\x8dasa, ko so posku\xc5\xa1ali dose\xc4\x8di podobne u\xc4\x8dinke ognja namesto vode. Oba, fontane in ognjemet, je pogosto spremljala glasba in sta bila zasnovana tako, da poka\xc5\xbeeta kako je mogo\xc4\x8de naravo (voda in ogenj) oblikovati po volji \xc4\x8dloveka. [24]_NEWLINE_\xc5\xa0e en pomemben razvoj je bil v hortikulturi, v zmo\xc5\xbenosti vzgajati rastline iz toplej\xc5\xa1ih podnebjih v severnem evropskem podnebju, jih \xc5\xa1\xc4\x8dititi v stavbah in spravljati na prostem v lon\xc4\x8dkih. Prve Oran\xc5\xbeerije so bile zgrajene v Franciji v 16. stoletju, po uvedbi pomaran\xc4\x8devca po italijanskih vojnah. Oran\xc5\xbeerija v Versaillesu ima posebej debele stene, ki ohranjajo temperaturo v zimskem \xc4\x8dasu med 5 in 8 stopinj Celzija. Danes lahko \xc5\xa1\xc4\x8ditijo 1055 dreves.'