b'\n_START_ARTICLE_\nStephen Hawking\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHawking velja za enega od vodilnih svetovnih teoreti\xc4\x8dnih fizikov. Bil je sedemnajsti Lucasov profesor matematike na Univerzi v Cambridgeu in \xc4\x8dlan Kolid\xc5\xbea Gonvillea in Caiusa (Gonville and Caius College). Raziskoval je \xc4\x8drne luknje in nastanek Vesolja. _NEWLINE_Skoraj vse \xc5\xbeivljenje se je bojeval zoper zahrbtno bolezen gibalnih nevronov, imenovano amiotrofi\xc4\x8dna lateralna skleroza, ki ga je skoraj povsem ohromila. Govoril je s pomo\xc4\x8djo sintetizatorja govora. Kljub temu je ohranil \xc4\x8dilega duha._NEWLINE_Hawking je na dokaj presenetljiv na\xc4\x8din dokazal, da \xc4\x8drne luknje izhlapevajo, ko se dva povezana osnovna delca, delec in antidelec, lo\xc4\x8dita s singularnostjo, kar enemu izmed njiju omogo\xc4\x8di, da se iztrga iz dogodkovnega obzorja. Vendar pa je ocenjen \xc4\x8das spet velikanski, saj bi \xc4\x8drna luknja z maso Sonca izhlapevala 2\xc3\x9710\xe2\x81\xb6\xe2\x81\xb7 let, svoj obstoj pa bi kon\xc4\x8dala v spektakularni eksploziji, s katero bi lahko nastalo novo vesolje z bolj ali manj istimi konstantami._NEWLINE_Poleg tega je zagovarjal teorijo o vzporednih vesoljih, nastopal pa je celo, kot stranski igralec, v Zvezdnih stezah, kjer so ga postavili ob bok Albertu Einsteinu in Isaacu Newtonu._NEWLINE_Za njegove znanstvene dose\xc5\xbeke mu je leta 2006 Kraljeva dru\xc5\xbeba iz Londona podelila Copleyjevo medaljo._NEWLINE_Umrl je 14. marca, na dan pi.'