b"\n_START_ARTICLE_\nPala d'Oro\n_START_PARAGRAPH_\nPala d'Oro (iz italijanskega pala \xe2\x80\x93 oltarni nastavek in \xc5\x8dro _NEWLINE_\xe2\x80\x93 zlato, zlat oltarni nastavek), retabel v baziliki sv. Marka v Benetkah, ki velja za eno najbolj prefinjenih mojstrovin bizantinskih dvornih zlatarjev in draguljarjev. Okra\xc5\xa1eni sta prednja in zadnja stran slike._NEWLINE_Nastavek je dolga 3,45 m in visoka 1,40 m. Na njej je 83 emajliranih podob, 74 emajliranih medaljonov, 38 zlatih miniaturnih doprsnih reliefov, zlato in srebrno filigransko okrasje in 2.487 draguljev, od tega 526 biserov, 330 granatov, 320 smaragdov, 255 safirjev in manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo  ametistov, rubinov, topazov in kamej.\n_START_SECTION_\nOpis in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOltarni nastavek je sestavljena iz dveh delov. Na spodnjem delu so emajlirane podobe iz \xc5\xbeivljenja sv. Marka, do\xc5\xbeev portet in Pantokratorjeva skupina, ki je bila prvotno antepedij, ki ga je leta 1102 do\xc5\xbe  Ordelafo Faliero naro\xc4\x8dil pri dvornih umetnikih v Konstantinoplu. Za podobo nadangela Mihaela in c\xc3\xa9lo zgornjo tretjino slike se domneva, da so jo ukradli kri\xc5\xbearji v Konstantinoplu v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204._NEWLINE_Do\xc5\xbe Andrea Dandolo je leta 1343 naro\xc4\x8dil, da se oba dela zdru\xc5\xbeita in uokvirita v gotski okvir, v katerem je  vdelanih 1.923 \xc5\xbelahtnih kamnov. Nastavek je bila zakrita z leseno oltarno podobo, ki jo je izdelal Paolo Veneziano in se je odpirala samo med verskimi obredi. V 15. stoletju so Venezianovo podobo zamenjali z lesenim opa\xc5\xbeem, ki se je ohranil do danes, tako da je nastavek stalno odprta."