b'\n_START_ARTICLE_\nAna Jenko \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hm\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nObe sestri sta se rodili v Ljubljani, materi Tereziji Mariji Len\xc4\x8de (1858\xe2\x80\x931938), poro\xc4\x8deni Jenko, ter o\xc4\x8detu Ludviku Jenku, ki je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij medicine na Dunaju leta 1869._NEWLINE_Ana Jenko \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hm je maturirala v Ljubljani na I. gimnaziji kot privatistka. Po zaklju\xc4\x8deni maturi se je leta 1906 vpisala na Filozofsko fakulteto tedanje Univerze Karla Ferdinanda v Pragi (zdaj Karlova univerza), kjer je \xc5\xa1tudirala kemijo s fiziko. Doktorsko delo s podro\xc4\x8dja kemije je zagovarjala na isti fakulteti 22. julija leta 1911. Naslov njene doktorske teze je bil \xc2\xbbStudie o stanoven\xc3\xad a d\xc4\x9blen\xc3\xad kyselin: jantarov\xc3\xa9, jable\xc4\x8dn\xc3\xa9 a vinn\xc3\xa9\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa0tudija o dolo\xc4\x8danju in delitvi kislin: jantarne, jabol\xc4\x8dne in vinske). _NEWLINE_Ana Jenko se je konec leta 1912 v Ljubljani poro\xc4\x8dila z Janom Stanislavom \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hmom (1874\xe2\x80\x931938), tedanjim docentom in kasnej\xc5\xa1im rednim profesorjem na Karlovi univerzi v Pragi. Jan Stanislav \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hm se je rodil leta 1874 v kraju Sezemice (okraj Pardubice) na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem o\xc4\x8detu Leopoldu \xc5\xa0t\xc4\x9brbi, me\xc5\xa1\xc4\x8danu v Sezemicah in c. k. nadporo\xc4\x8dniku ter komandantu vojne bolnice v Pardubicah, ter materi Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ki Mariji Reme\xc5\xa1ovi, h\xc4\x8derki u\xc4\x8ditelja v Pardubicah. Pri pribli\xc5\xbeno dveh letih mu je umrla mama, pri petih letih pa o\xc4\x8de. Zanj je potem skrbela o\xc4\x8detova druga \xc5\xbeena Ana B\xc3\xb6hm, h\xc4\x8derka me\xc5\xa1\xc4\x8dana Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka B\xc3\xb6hma iz Pardubic, s katero se je njegov o\xc4\x8de o\xc5\xbeenil. Leta 1912 ga je Ana B\xc3\xb6hm tudi uradno posvojila in je takrat k svojemu priimku pripojil \xc5\xa1e materin dekli\xc5\xa1ki priimek B\xc3\xb6hm. Po poroki leta 1912 je tudi Ana Jenko privzela novi mo\xc5\xbeev priimek in se je od poroke naprej pisala Anna \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hm. Imela sta sina Jana Petra \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hma (1914\xe2\x80\x931942), ki se je rodil 14. avgusta v Celovcu na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem in je prav tako kot mama Ana znanstveno sodeloval z o\xc4\x8detom ter pod njegovim mentorstvom leta 1937 tudi doktoriral. Jan Stanislav \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hm je bil v letih 1928\xe2\x80\x931929 dekan naravoslovne fakultete Karlove univerze v Pragi, bil pa je tudi mentor Nobelovemu nagrajencu Jaroslavu Heyrovsk\xc3\xbdju._NEWLINE_Kot je razvidno iz \xc4\x8dlanka, ki ga je Jan S. \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hm leta 1914 objavil v reviji Zeitshrift f\xc3\xbcr Electrochemie und Angewandte Physikalische Chemie, sta bila zakonca Jan in Ana \xc5\xa0t\xc4\x9brba-B\xc3\xb6hm znanstvena sodelavca \xc5\xa1e tudi po zagovoru njenega doktorskega dela v letu 1911. Ana sicer po navadi tistega \xc4\x8dasa kot \xc5\xbeenska ni navedena kot soavtorica na naslovni strani \xc4\x8dlanka, ampak je navedena kot sodelavka na koncu \xc4\x8dlanka, ki je skupaj z avtorjem \xc4\x8dlanka opravila znanstveno delo, predstavljeno v \xc4\x8dlanku. Med drugim se je izpopolnjevala v laboratoriju Nobelove nagrajenke Marie Sk\xc5\x82odowske Curie.'