b'\n_START_ARTICLE_\nCeruzit\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme ceruzit izvira iz latinske besede cerussa - beli svinec. Cerussa nativa je prvi omenil \xc5\xa1vicarski naravoslovec C. Gessner leta 1565. F.S. Beudant ga je leta 1832 imenoval cruse, dana\xc5\xa1nje ime pa mu je dal W. Haidinger leta 1845. Rudarji so ga imenovali svin\xc4\x8dev kalavec in bela svin\xc4\x8deva ruda.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nCeruzit kristalizira v ortorombskem kristalnem sistemu in je izomorfen z aragonitom. Podobno kot aragonit zelo pogosto dvoj\xc4\x8di\xc4\x8di. Sestavljeni kristali imajo psevdoheksagonalno obliko. Po trije kristali so po navadi zra\xc5\xa1\xc4\x8deni na dveh ploskvah prizme, tako da nastanejo \xc5\xa1esterokrake zvezdaste skupine, v katerih se posamezni kristali sekajo pod kotom pribli\xc5\xbeno 60\xc2\xba. Kristali imajo obi\xc4\x8dajno zelo lesketajo\xc4\x8de se in gladke ploskve. Kristali tvorijo tudi stisnjene zrnate mase in v\xc4\x8dasih vlaknate tvorbe. Mineral je po navadi brezbarven ali bel, v\xc4\x8dasih tudi siv ali zelenkast. Obi\xc4\x8dajno je prozoren do prosojen in ima diamanten sijaj. Ceruzit je zelo krhek in ima \xc5\xa1koljkast razkol. Njegova trdota po Mohsovi lestvici je 3 \xe2\x80\x93 3,75, specifi\xc4\x8dna te\xc5\xbea pa 6,5._NEWLINE_Razli\xc4\x8dek, v katerem je 7% svin\xc4\x8devega karbonata zamenjanih s cinkovim karbonatom (ZnCO\xe2\x82\x83), je mineral iglesiazit, ki je dobil ime po nahajali\xc5\xa1\xc4\x8du Iglesias na Sardiniji._NEWLINE_Mineral je lahko prepoznaven po zna\xc4\x8dilnem dvoj\xc4\x8di\xc4\x8denju, diamantnem sijaju in visoki spcifi\xc4\x8dni te\xc5\xbei. Tali se pri 315 \xc2\xb0C in pri tem razpada._NEWLINE_Svin\xc4\x8dev karbonat je prakti\xc4\x8dno netopen v vodi (topnostni produkt K\xe2\x82\x9b\xe2\x82\x9a \xe2\x89\x88 1,5\xc2\xb710\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb3 pri 25 \xc2\xb0C). Mineral se burno topi v razred\xc4\x8deni du\xc5\xa1ikovi kislini.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nLepi in veliki kristali ceruzita se najdejo v Tsumebu (Namibija), Dona Ani v Novi Mehiki, Arizoni in Leadvillu v Koloradu (ZDA). Druga nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da ceruzita so v Broken Hillu (Avstralija), Harzu (Nem\xc4\x8dija), na Sardiniji (Italija), v P\xc5\x99ibramu (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka), Rusiji, Kazahstanu, Rodeziji, Tuniziji in Maroku._NEWLINE_V Sloveniji so do 5\xc2\xa0cm veliki kristali v rudniku Me\xc5\xbeica, \xc5\xa1e lep\xc5\xa1i pa v rudniku Litija. Kristali iz Litije so prete\xc5\xbeno beli ali sivi in veliki do 10\xc2\xa0cm.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nBeli svinec je bil eden od klju\xc4\x8dnih svin\xc4\x8devih pigmentov, ki so se uporabljali v slikarstvu. Beli svinec in svin\xc4\x8dev acetat sta se v preteklosti uporabljala tudi v kozmetiki, njuna raba pa se je v razvitem svetu zaradi toksi\xc4\x8dnosti opustila._NEWLINE_Svin\xc4\x8dev karbonat je pomembna svin\xc4\x8deva ruda.\n_START_SECTION_\nToksi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nZau\xc5\xbeitje lusk svin\xc4\x8devih premazov je najpogostej\xc5\xa1i vzrok za zastrupitev s svincem pri otrocih.'