b'\n_START_ARTICLE_\nSaturnovi obro\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nSat\xc3\xbarnove obr\xc3\xb3\xc4\x8de sestavlja skupina istosredi\xc5\xa1\xc4\x8dnih obro\xc4\x8dev, ki v ekvatorialni ravnini obdajajo planet Saturn v obliki tankega plo\xc5\xa1\xc4\x8datega diska. Posamezni obro\xc4\x8di se med seboj razlikujejo po svetlosti. Med seboj jih lo\xc4\x8dijo temnej\xc5\xa1i pasovi, ki jim pravimo lo\xc4\x8dnice oziroma vrzeli. Saturnovi obro\xc4\x8di so med najbolj znanimi objekti v Oson\xc4\x8dju. Sestavljeni so iz ledu in delcev prahu. Dobro so vidni \xc5\xbee z manj\xc5\xa1im daljnogledom.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nO obro\xc4\x8dih okoli Saturna je prvi poro\xc4\x8dal Galileo Galilei \xc5\xbee leta 1610. Imel je zelo slab daljnogled in je mislil, da vidi dve luni, po eno na vsaki strani planeta . Leta 1655 je Christiaan Huygens prvi ugotovil, da Saturn obdajajo obro\xc4\x8di._NEWLINE_Prvi, ki je predvideval, da so obro\xc4\x8di iz delcev prahu, je bil Giovanni Domenico Cassini. Leta 1675 je odkril temnej\xc5\xa1i pas v obro\xc4\x8du. Ta pas danes imenujemo Cassinijeva lo\xc4\x8dnica.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d D\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d D je Saturnu najbli\xc5\xbeji (notranji) obro\xc4\x8d.  Njegov notranji rob je samo okoli 7000 km nad atmosfero Saturna, pri\xc4\x8dne se na razdalji 66.900 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da planeta in kon\xc4\x8da na razdalji 74.658 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. V letu 1980 je Voyager 1 odkril, da je ta obro\xc4\x8d pravzaprav sestavljen iz treh manj\xc5\xa1ih obro\xc4\x8dev, ki so jih  ozna\xc4\x8dili z D73, D72 in D68 (notranji). Obro\xc4\x8di imajo izredno majhno svetlost. Na posnetkih so jih opazili samo po izredno dolgi osvetlitvi. Sonda Cassini je pozneje odkrila, da se je obo\xc4\x8d D72 v 25 letih pomaknil za 200 km bli\xc5\xbee k Saturnu. Na ostalih obro\xc4\x8dih niso opazili sprememb. Cassini je prav tako odkril, da v obro\xc4\x8du D73 obstojajo motnje v obliki valov, ki so veliki 30 km.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d C\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d C se pri\xc4\x8dne na oddaljenosti 74.658 km, razteza pa se do 92.000 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Saturna. Njegova debelina je samo okoli 5 m. Masa, ki obro\xc4\x8d sestavlja je 1,1 \xc2\xb7 10 \xc2\xb9\xe2\x81\xb8 kg. Obro\xc4\x8d ne prepusti 5 do 10\xc2\xa0% svetlobe, ki pada nanj. Zaradi tega obro\xc4\x8d izgleda skoraj prozoren, \xc4\x8de ga gledamo od zgoraj. Obro\xc4\x8d ima v svoji notranjosti ve\xc4\x8d maj\xc5\xa1ih vrzeli. Najbolj izraziti sta Colombova in Maxwellova vrzel.\n_START_SECTION_\nColombova vrzel\n_START_PARAGRAPH_\nColombova vrzel se nahaja v sredini obro\xc4\x8da C. Imenuje se po Giuseppu Colombu, ki je z vojim raziskovanjem veliko prispeval k poznavanju Saturnovim obro\xc4\x8dev._NEWLINE_Colombova vrzel se pri\xc4\x8dne na razdalji 77.800 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Saturna, sega pa do razdalje okoli 77.900 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Saturna. Vrzel vsebuje manj\xc5\xa1i obro\xc4\x8d, ki ga imenujemo Titanov obro\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nTitanov obro\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nTitanov obro\xc4\x8d imenujejo tudi Colombov obro\xc4\x8d. Od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Saturna je oddaljen 77.883 km. Nahaja se znotraj Colombove vrzeli. Obro\xc4\x8d je izsreden (rahlo je elipti\xc4\x8den). Je v resonanci s satelitom Titanom. Zunaji rob obro\xc4\x8da vedno ka\xc5\xbee proti luni Titan.\n_START_SECTION_\nMaxwellova vrzel\n_START_PARAGRAPH_\nMaxwellova vrzel le\xc5\xbei znotraj obro\xc4\x8da C.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d B\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d B je notranji bro\xc4\x8d od dveh najve\xc4\x8djih in najbolj svetlih obro\xc4\x8dev. Sestavljen je iz zelo velikega \xc5\xa1tevila manj\xc5\xa1ih obro\xc4\x8dev. Nekateri od njih imajo izsredne tire. V obro\xc4\x8dih se pojavljajo pre\xc4\x8dke, ki potekajo radialno preko obro\xc4\x8dev (glej sliko). Masa obro\xc4\x8da je 2,8 \xc2\xb7 10 \xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0 kg.\n_START_SECTION_\nHuygensov obro\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nHuygensova vrzel le\xc5\xbei na notranjem robu Cassinijeve lo\xc4\x8dnice in je oddaljena od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Saturna 117.680 km, ter \xc5\xa1iroka od 285 do 440 km. Vsebuje gosti neokrogli Huygensov obro\xc4\x8d. Huygensov obro\xc4\x8d sega od 117.825 do 118.185 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Saturna.\n_START_SECTION_\nCassinijeva lo\xc4\x8dnica\n_START_PARAGRAPH_\nCassinijeva lo\xc4\x8dnica je 4833 km \xc5\xa1iroka vrzel med obro\xc4\x8dema A in B. Odkril jo je \xc5\xbee leta 1675 Giovanni Domenico Cassini. Cassinijeva lo\xc4\x8dnica je najve\xc4\x8dja vrzel v sistemu Saturnovih obro\xc4\x8dev. Vidna je z Zemlje \xc5\xbee z malo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im daljnogledom. Izgleda kot temna vrzel med obro\xc4\x8dema. Sondi Voyager 1 in Voyager 2 sta odkrili, da jo sestavlja ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo manj\xc5\xa1ih obro\xc4\x8dev. Vzrok za nastanek Cassinijeve lo\xc4\x8dnice je luna Mimas. Delci iz notranjega dela lo\xc4\x8dnice so v 1:2 orbitalni resonanci z delci z luno Mimas (obkro\xc5\xbeijo Saturn dvakrat ob enkratni obkro\xc5\xbeitvi lune Mimas).\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d A\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d A je zunanji obro\xc4\x8d od dveh svetlih obro\xc4\x8dev. Njegova zunanja meja je blizu tirnice lune Atlas. Obro\xc4\x8d A je na 22\xc2\xa0% svojhe \xc5\xa1irine prekinjen z vrzelijo, ki jo imenujemo Enckejeva vrzel. Na zunanjem robu obro\xc4\x8da je Keelerjeva vrzel. Debelina obro\xc4\x8da je med 10 in 30 m. Masa celotnega obro\xc4\x8da je 6,2 \xc2\xb7 10 \xc2\xb9\xe2\x81\xb8 kg. Dele\xc5\xbe svetlobe, ki se obsorbira ali razpr\xc5\xa1i v obro\xc4\x8du je med 0,4 in 1,0. Zunanji rob obro\xc4\x8da se vzdr\xc5\xbeuje z orbitalno resonanco 7:6 z luno Janus.\n_START_SECTION_\nEnckejeva lo\xc4\x8dnica\n_START_PARAGRAPH_\nEnckejeva lo\xc4\x8dnica ali tudi Enckejeva vrzel se nahaje v obro\xc4\x8du A. Odkril je ni Johann Franz Encke, ampak se po njem samo imenuje. Nastala je zaradi lune Pan. Njena \xc5\xa1irina je okoli 270 km. Posnetki sonde Cassini-Huygens so pokazali, da vrzel vsebuje vsaj dva manj\xc5\xa1a obro\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nKeelerjeva vrzel\n_START_PARAGRAPH_\nKeelerjeva vrzel je okoli 40 km \xc5\xa1irika vrzel v obro\xc4\x8du A, pribl\xc5\xbeno 250 km od zunanjega roba. Imenuje se po astronomu Jamesu Edwardu Keelerju. V njej se nahaja luna Dafnis.\n_START_SECTION_\nR/2004 S 1\n_START_PARAGRAPH_\nR/2004 S 1 je za\xc4\x8dasna oznaka za obro\xc4\x8d, ki se nahaja med obro\xc4\x8dema A in F. Ta majhen obro\xc4\x8d sovpada s tirnico lune Atlas. Obro\xc4\x8d je odkrilo vesoljsko plovilo Cassini-Huygens.\n_START_SECTION_\nR/2004 S 2\n_START_PARAGRAPH_\nR/2004 S 2 je tudi za\xc4\x8dasna oznaka za manj\xc5\xa1i obro\xc4\x8d, ki ga je odkrilo vesoljsko plovilo Cassini. Obro\xc4\x8d se nahaja na oddaljenosti 138.900 km od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Saturna. Obro\xc4\x8d se nahaja med tirnicama lun Atlas in Prometej.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d F\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d F je eden izmed zunanjih Saturnovih obro\xc4\x8dev. To je zelo tanek rahlo izsreden obro\xc4\x8d, samo nekaj sto kilometrov \xc5\xa1irok. Za njegovo obliko skrbita dva pastirska satelita Prometej in Pandora. Posnetki ka\xc5\xbeejo, da obro\xc4\x8d sestavlja osrednji obro\xc4\x8d, iz katerega izhajajo spirale, ki potekajo vzdol\xc5\xbe osrednjega obro\xc4\x8da .\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d Jana in Epimeteja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ibek obro\xc4\x8d se nahaja tudi na podro\xc4\x8dju, ki ga zasedata luni Jan in Epimetej. Prve posnetke tega podro\xc4\x8dja je naredila sonda Cassini-Huygens v letu 2006. Obro\xc4\x8d je verjetno nastal iz delcev, ki so odleteli s povr\xc5\xa1ji lun zaradi padcev meteoritov.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d G\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d G je zelo \xc5\xa1ibek obro\xc4\x8d, nahaja se pribli\xc5\xbeno na polovici razdalje med obro\xc4\x8dema F in E. V njem so svetlej\xc5\xa1i lok blizu notranjega roba, ki se vzdr\xc5\xbeujejo zaradi orbitalne resonance 7\xc2\xa0: 6 z luno Mimas . Radialna \xc5\xa1irina lokov je okoli 250 km. Lok je verjetno iz delcev vodnega ledu, velikih tudi do nekaj metrov. Predvideva se, da je nastal z razpadom manj\xc5\xa1e lune. V nekaj tiso\xc4\x8d letih pa bo izgubil svojo maso in po\xc4\x8dasi izginil.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d Palene\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d Palene se nahaja v okolici tirnice lune Palene. Njene posnetke je naredila sonda Cassini v letu 2006 . Obro\xc4\x8d je verjetno nastal zaradi padcev meteoritov na povr\xc5\xa1je lune, kar povzro\xc4\x8da redno odtekanje snovi v obro\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d E\n_START_PARAGRAPH_\nObro\xc4\x8d E je zunanji obro\xc4\x8d. Je zelo \xc5\xa1irok, saj se razteza vse od tirnice lune Mimas do tirnice lune Rea. To je zelo \xc5\xa1ibek obro\xc4\x8d, sestavljen iz mikroskopsko majhnih delcev vodnega ledu. V letu 2006 so odkrili kriovulkanizem na luni Enkaled, ki bi lahko bila vzrok za nastanek tega obro\xc4\x8da.'