b"\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Jerseyja\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Jersey in drugi Kanalski otoki predstavljajo ostanke srednjeve\xc5\xa1ke Vojvodine Normandije, ki je obsegala del dana\xc5\xa1nje Francije in Anglije. Ti otoki so bili edino britansko ozemlje, ki ga je Tretji rajh zasedel med drugo svetovno vojno._NEWLINE_Jersey, ki je kot otok nastal pred pribli\xc5\xbeno 8000 leti, le\xc5\xbei v zalivu Mont St Michel in je najve\xc4\x8dji med Kanalskimi otoki, saj v ekstremih meri 10 milj v smeri vzhod-zahod, v smeri sever-jug pa 6 milj. Najstarej\xc5\xa1i dokaz \xc4\x8dlovekove dejavnosti na dana\xc5\xa1njem otoku sega okoli 250.000 let nazaj, ko so skupine lovcev uporabljale votline La Cotte de St Brelade kot postojanko za lov mamuta. Dejavnosti skupin lovcev so na tem podro\xc4\x8dju potekale ob\xc4\x8dasno, dokler se v neolitiku skupnosti niso stalno naselile, kar zaznamuje zgradba obrednih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, znanih kot dolmeni. Arheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo, da je v tem obdobju potekala trgovina z Bretanijo in ju\xc5\xbeno obalo Anglije._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil otok del rimskega sveta, o njem do 11. stoletja vemo le malo. Na tem podro\xc4\x8dju so delovali razli\xc4\x8dni keltski svetniki, kot sta bila Samson in Branwaldr. Karel Veliki je leta 803 poslal svojega odposlanca na ta otok, ki ga je imenoval Angia. Dana\xc5\xa1nje ime Jersey je otok dobil zaradi Vikingov med 9. in 10. stoletjem. Kanalski otoki so politi\xc4\x8dno ostali povezani z Bretanijo do leta 933, ko je William Longsword, normandski vojvoda zasedel Cotentin in otoke ter jih priklju\xc4\x8dil svojim ozemljem. Leta 1066 je normandski vojvoda Viljem II. pri Hastingsu porazil Harolda in postal angle\xc5\xa1ki kralj, vendar je svoje francoske posesti \xc5\xa1e naprej upravljal kot posebno dr\xc5\xbeavo. Otoki so ostali del Vojvodine Normandije do leta 1204, ko je francoski kralj Filip Avgust osvojil vojvodino od angle\xc5\xa1kega kralja Janeza. Otoki so ostali zasebna last kralja in so jih opisovali kot okras krone._NEWLINE_Od leta 1204 naprej so Kanalski otoki prenehali u\xc5\xbeivati zavetje miru in so postali osredna to\xc4\x8dka morebitnega spora med Anglijo in Francijo. V tem \xc4\x8dasu je bila zgrajena kraljeva trdnjava in voja\xc5\xa1ka baza Mont Orgueil. Med Stoletno vojno so bili otoki mnogokrat napadeni in v 1380. nekaj let celo zasedeni. Zaradi njihove strate\xc5\xa1ke pomembnosti za Angle\xc5\xa1ko krono so oto\xc4\x8dani lahko od kralja izpogajali \xc5\xa1tevilne ugodnosti. Med angle\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko Vojno vrtnic so Francozi otoke za sedem let (1461-1468) zasedli, preden je Sir Richard Harliston prispel na otok in ga pridobil nazaj za angle\xc5\xa1kega kralja._NEWLINE_V 16. stoletju so oto\xc4\x8dani prevzeli protestantsko vero, \xc5\xbeivljenje na otoku pa se je zaostrilo. \xc4\x8cedalje ve\xc4\x8dja uporaba smodnika na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih je pomenila, da je treba prenoviti utrdbe na otoku in zgradili so novo trdnjavo, da bi branili zaliv St. Aubin's Bay. Trdnjavo je takratni guverner Sir Walter Raleigh poimenoval po kraljici Elizabeti. Oto\xc5\xa1ka milica je bila reorganizirana glede na \xc5\xbeupnije in vsaka \xc5\xbeupnija je imela dva topova, ki so jih navadno hranili v cerkvi - na dnu Beaumont Hilla je \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8d videti enega od kanonov \xc5\xbeupnije Sv. Petra._NEWLINE_Proizvodnja pletenin je zelo narasla in \xc5\xbee tako zaposlovala oto\xc4\x8dane, da je ogro\xc5\xbeala zmo\xc5\xbenost otoka za lastno pridelavo hrane, zato so bili sprejeti zakoni, ki so dolo\xc4\x8dali kdo lahko plete, ter kdaj in s kom to lahko po\xc4\x8dne. Oto\xc4\x8dani so se v tem \xc4\x8dasu ukvarjali tudi z ribi\xc5\xa1tvom okoli Nove Fundlandije. V februarju ali marcu so po ma\xc5\xa1i v cerkvi Sv. Brelada ribi\xc4\x8di odpluli proti Kanadi in se niso vrnili pred septembrom ali oktobrom._NEWLINE_V 1640. je v Angliji potekala dr\xc5\xbeavljanska vojna, sovra\xc5\xbenosti pa so se raz\xc5\xa1irile tudi na \xc5\xa0kotsko in Irsko. Jersey je bil razdeljen, in \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8dina oto\xc4\x8danov podpirala parlament, je vplivna oto\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina de Carteretov otok ohranila za angle\xc5\xa1kega kralja. Bodo\xc4\x8di Karel II. je otok obiskal leta 1646, znova pa leta 1649, ko so usmrtili njegovega o\xc4\x8deta in se je tudi sam skrival pred parlamentarci. Parlamentarci so otok kon\xc4\x8dno osvojili \xc5\xa1ele leta 1651, a v nekaj letih se je britanska monarhija obnovila. Kralj Karel II. Angle\xc5\xa1ki je Georgu Carteretu v zahvalo za to, da mu je med eksilom pomagal, podaril veliko ozemlje v ameri\xc5\xa1kih kolonijah, kar je slednji takoj poimenova New Jersey (Novi Jersey). Ob koncu 17. stoletja je Jersey poglobil povezave z Ameriko, ko je mnogo oto\xc4\x8danov emigriralo v Novo Anglijo in severovzhodno Kanado. Jerseyj\xc5\xa1ki trgovci so zgradili bujno rasto\xc4\x8d imperij v Novi Fundlandiji in ustanovili ribi\xc5\xa1tvo okoli Gasp\xc3\xa9ja._NEWLINE_18. stoletje je bilo obdobje politi\xc4\x8dnih napetosti med Britanijo in Francijo, ko so politi\xc4\x8dne ambicije obeh dr\xc5\xbeav tr\xc4\x8dile po vsem svetu. Zaradi svojega polo\xc5\xbeaja je bil Jersey bolj ali manj venomer na pragu vojne._NEWLINE_Med Ameri\xc5\xa1kimi vojnami za neodvisnost so otok sku\xc5\xa1ali osvojiti dvakrat. Leta 1779 so Princu Nassaua prepre\xc4\x8dili pristanek v zalivu St. Ouen's Bay; dve leti kasneje je francoska vojska pod vodstvom barona de Rullecourta zasedla St. Helier, a jo je britanski major Peirson pozneje porazil. Po kratkem obdobju miru so sledile francoska revolucija in Napoleonske vojne, ki so ob svojem koncu za vedno spremenile podobo Jerseyja. \xc5\xa0tevilni angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di vojaki in upokojeni angle\xc5\xa1ki \xc4\x8dastniki in delavci, ki so na otok pri\xc5\xa1li v 1820., so otok s\xc4\x8dasoma preusmerili v angle\xc5\xa1ko kulturno obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Jersey je postal ena od najve\xc4\x8djih ladjedelnic v Britanskem oto\xc4\x8dju, saj so na otoku zgradili ve\xc4\x8d kot 900 lesenih ladij. V poznem 19. stoletju so oto\xc5\xa1ki kmetje slu\xc5\xbeili z razvojem dveh luksuznih blagovnih znamk - jersej\xc5\xa1ke krave in krompirjeve jedi Jersey Royal. Krave so jim s pazljivim kri\xc5\xbeanjem lepo uspele, medtem ko je bila jed popolna polomija._NEWLINE_Med Drugo svetovno vojno so nem\xc5\xa1ke enote med letoma 1940 in 1945 zasedle otok. Okoli 8000 oto\xc4\x8danov se je pravo\xc4\x8dasno evakuiralo, 1200 so jih deportirali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v Nem\xc4\x8diji, ve\xc4\x8d kot 300 oto\xc4\x8danov pa so obsodili na zapor ali koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v celinski Evropi. Od teh jih je umrlo 20. Dan osvoboditve, 9. maj, je danes tudi v Jerseyu dr\xc5\xbeavni praznik._NEWLINE_Od 1960. naprej smo pri\xc4\x8da hitri rasti oto\xc5\xa1ke finan\xc4\x8dne industrije."