b'\n_START_ARTICLE_\nGranitporfir\n_START_PARAGRAPH_\nGranitporfir ali granofir je magmatska kamnina (\xc5\xbeilnina) z visoko vsebnostjo kremena in alkalnega glinenca, ki po kemijski sestavi ustreza predornini riolitu._NEWLINE_Struktura kamnine je granofirska, se pravi, da so v finozrnati osnovni kamnini ve\xc4\x8dji prera\xc5\xa1\xc4\x8deni kristali kremena in alkalnega glinenca, ki so sicer zna\xc4\x8dilni za pegmatit. Tak\xc5\xa1na struktura ka\xc5\xbee na so\xc4\x8dasno kristaljenje kremena in glinenca iz silikatne taline v evtekti\xc4\x8dni to\xc4\x8dki, morda v prisotnosti z vodo bogate faze. Kamnina iz ve\xc4\x8djih globin vsebuje tudi temne minerale kot sta piroksen in olivin, katerih vsebnost po navadi ne prese\xc5\xbee 5% celotne mase._NEWLINE_Granofirji so tipi\xc4\x8dne \xc5\xbeilnine, ki kristalijo v manj\xc5\xa1ih globinah in imajo podobno sestavo kot graniti. Pojavljajo se v slojastih magmatskih intruzijah, v katerih prevladujejo kamnine s sestavo podobno gabru. V tak\xc5\xa1nih okoljih so lahko nastali kot kon\xc4\x8dni produkt frakcionirane kristalizacije star\xc5\xa1evske mafi\xc4\x8dne magme ali s taljenjem kamnin, v katere je vdrla magma, ali s kombinacijo obeh procesov. Kamnina je lahko nastala tudi v najzgornjej\xc5\xa1em stratigrafskem sloju s taljenjem skorje zaradi padca meteorita. Tak\xc5\xa1en granofir je na primer na povr\xc5\xa1ini Sudburyjskega bazena v Ontariju (Kanada), ki je nastal pred 1,849 miljarde let._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da so velike intruzije, kakr\xc5\xa1ni sta Vestrahorn in Eystrahorn na jugovzhodu Islandije in v bli\xc5\xbeini Luganskega jezera v \xc5\xa0vici.'