b'\n_START_ARTICLE_\nJudeja\n_START_PARAGRAPH_\nJudeja (hebrejsko \xd7\x99\xd7\x94\xd7\x95\xd7\x93\xd7\x94 [standardno hebrejsko Y\xc9\x99huda,  tiberijsko Y\xc9\x99h\xc3\xbb\xe1\xb8\x8f\xc4\x81h], gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\xb8\xce\xbf\xcf\x85\xce\xb4\xce\xb1\xce\xaf\xce\xb1 [Iouda\xc3\xada], latinsko Ivd\xc3\xa6a, arabsko \xd9\x8a\xd9\x87\xd9\x88\xd8\xaf\xd9\x8a\xd8\xa9\xe2\x80\x8e  [Yahudia]) je svetopisemsko, rimsko in sodobno ime goratega ju\xc5\xbenega dela Zemlje Izraela ( \xd7\x90\xd7\xa8\xd7\xa5 \xd7\x99\xd7\xa9\xd7\xa8\xd7\x90\xd7\x9c [Eretz Yisrael]). Pokrajina je od leta 1948 znana tudi kot  Zahodni breg  (Jordanskega kraljestva). _NEWLINE_Ime izvira iz novobabilonskega in perzijskega imena Yehud,  s katerim so poimenovali svetopisemsko pleme Juda (Yehudah) in njihovo Kraljestvo Juda, ki je po podatkih v Judovski enciklopediji obstajajo od leta 934 do 586 pr. n. \xc5\xa1t.. Pokrajina se je med babilonsko, perzijsko, helenisti\xc4\x8dno in  rimsko okupacijo imenovala Babilonska, Perzijska, Hasmonejska, Herodska oziroma Rimska Judeja. Po neuspeli Bar Kohbovi vstaji je zmagoviti cesar Hadrijan leta 135 regijo preimenoval in zdru\xc5\xbeil z rimsko provinco Sirijo v provinco Sirijo Palestino. Izraz Judeja kot geografski pojem je v 20. stoletju o\xc5\xbeivila izraelska vlada kot del imena upravne enote Judeja in Samarija, ki se obi\xc4\x8dajno imenuje Zahodni breg.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Judea je gr\xc5\xa1ka in rimska  adaptacija imena pokrajine, ki je prvotno obsegala ozemlje plemena Izraelitov in kasneje  ozemlje starodavnega Kraljestva Juda. Prvi znani zapis imena Juda je na  Nimrudski plo\xc5\xa1\xc4\x8dici K.3751 pribli\xc5\xbeno iz leta 733 pr. n. \xc5\xa1t., ki je v asirskem klinopisu zapisano kot Jaudaja ali KUR.ia-U-da-aa)._NEWLINE_Ime Judeja se je v\xc4\x8dasih uporabljalo za celo regijo, vklju\xc4\x8dno z deli na levem bregu reke Jordan. Leta 200 je Sekst Julij Afri\xc4\x8dan, ki se je skliceval na Evzebija Cezarejskega, zapisal, da je \xc2\xbbNazara (Nazaret) vas v Judeji\xc2\xab._NEWLINE_Jordanci imenujejo ozemlje Judeje in Samarije  ad-difa\xe2\x80\x99a al-gharbiya, kar pomeni Zahodni breg. Izraelci jo imenujejo Yehuda, ker je \xc5\xbee od leta 1967 pod njihovo okupacijo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJudeja je gorata in delno pu\xc5\xa1\xc4\x8davska pokrajina. Je zelo razgibana, saj  najvi\xc5\xa1ji vrhovi na jugu gorovja Hebron  30 km ju\xc5\xbeno od Jeruzalema dose\xc5\xbeejo nadmorsko vi\xc5\xa1ino 1020 m, in se proti vzhodu spustijo do 400 m pod morsko gladino. Zelo razli\xc4\x8dna je tudi koli\xc4\x8dina padavin. Na zahodnih gri\xc4\x8dih dose\xc5\xbeejo 400-500 mm letno in se v osrednji Judeji zahodno od Jeruzalema pove\xc4\x8dajo na 600 mm. Vzhodno od Jeruzalema padejo nazaj na 400 mm in na skrajnem vzhodu v Judejski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi na samo 100 mm letno.  Podnebje je zato na zahodu sredozemsko, v osrednjem delu stepsko, na vzhodu pa pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dja naselja so Jeruzalem, Betlehem, Kuljati Etzion, Jeriho in Hebron._NEWLINE_Geografsko je razdeljena na ve\xc4\x8d regij: hribovje Hebron, Jeruzalemsko sedlo, hribovje Bethel in Judejsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo vzhodno od Jeruzalema, ki se v ve\xc4\x8d stopnjah spusti proti Mrtvemu morju. Hribi imajo zna\xc4\x8dilno antiklinalno obliko in so bili neko\xc4\x8d gozdnati. V Svetem pismu pi\xc5\xa1e, da so se na njih ukvarjali s kmetijstvom in ov\xc4\x8derejo. Drobnico \xc5\xa1e vedno pasejo nomadski pastirji, ki se pozimi zadr\xc5\xbeujejo v ni\xc5\xbeinah in se nato pomikajo proti vrhovom. Na pobo\xc4\x8djih so \xc5\xa1e vedno vidne ve\xc4\x8d stoletij stare podzidane terase. Obse\xc5\xbeen del judejskega pode\xc5\xbeelja so po neuspelih judovskih uporih opusto\xc5\xa1ili Rimljani.\n_START_SECTION_\nZgodnja \xc5\xbeelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeni Levant je okoli leta 1020 pr. n. \xc5\xa1t. pri\xc5\xa1el pod oblast Izraelskega kraljestva in njegovih naslednikov, severni pa pod oblast Judejskega kraljestva. Severno kraljestvo je leta 720 pr. n. \xc5\xa1t. osvojilo Novoasirsko cesarstvo. Judejsko kraljestvo je ostalo uradno neodvisno, vendar je moralo po letu 715 pr. n. \xc5\xa1t. in celo prvo polovico 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Asircem pla\xc4\x8devati davek. Med propadanjem Asirskega cesarstva po letu 640 pr. n. \xc5\xa1t. je ponovno postalo neodvisno, vendar je \xc5\xbee leta 609 pr. n. \xc5\xa1t. ponovno pri\xc5\xa1lo pod tujo oblast in je moralo pla\xc4\x8devati davke najprej Egip\xc4\x8danom in od leta  601 do 586 pr. n. \xc5\xa1t. Babiloncem. Leta 586 pr. n. \xc5\xa1t. so kraljestvo dokon\xc4\x8dno osvojili Babilonci. _NEWLINE_Judeja je bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dogajanj v ve\xc4\x8d pripovedih v Tori, ki pravi, da so bili patriarhi Abraham, Izak in Jakob  pokopani v grobnici patriarhov v Hebronu.\n_START_SECTION_\nPerzijsko in helenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonsko cesarstvo je leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil perzijski vladar Kir Veliki. Judeja je ostala pod perzijsko oblastjo do prihoda Aleksandra Velikega leta 539 pr. n. \xc5\xa1t.. Po njegovi smrti je pripadla helenisti\xc4\x8dnemu Selevkidskemu cesarstvu. Po uporu Jude Makabejca se je osamosvojila pod hasmonejskimi kralji, ki so ji vladali ve\xc4\x8d kot sto let.\n_START_SECTION_\nRimska zasedba\n_START_PARAGRAPH_\nJudejo so v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. zasedli Rimljani in je izgubila svojo neodvisnost. Sprva je bila od Rima odvisno kraljestvo, potem pa rimska provinca. _NEWLINE_Rimljani so se ponovno vme\xc5\xa1ali v dogajanja v Judeji proti koncu tretje mitridatske vojne leta 63 pr. n. \xc5\xa1t., ko je prokonzul Pompej Veliki poskusil zavarovati rimsko zaledje. Kraljica Saloma Aleksandra je malo pred tem umrla in med njenima sinovoma Hirkanom II. in Aristobulom II. je izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna, v kateri je zmagal Aristobul. Pompeju je bil ljub\xc5\xa1i Hirkan, ker je bil \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i in zato bolj zanesljiv rimski zaveznik, zato je Aristobula po vdaji negove vojske odstavil in odpeljal v Rim in na njegovo mesto postavil Hirkana. Leta 40 pr. n. \xc5\xa1t. se je Aristobulov sin Antigon II. Matatija s podporo Partov razglasil za kralja in visokega sve\xc4\x8denika,  aretiral in pohabil Hirkana in mu za vedno odvzel sve\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo. Kmalu po prevzemu oblasti se je uprl Rimljanom, ki so ga leta 37 pr. n. \xc5\xa1t. porazili in ubili._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna oblast v Judeji je pre\xc5\xa1la na Herodovo rodbino, ki je vladala pod rimsko nadoblastjo. Leta 6 n. \xc5\xa1t. je pokrajina pre\xc5\xa1la pod neposredno rimsko oblast kot ju\xc5\xbeni del province Judeje.  Judovsko prebivalstvo se je leta 66 uprlo, kar je imelo za posledico uni\xc4\x8denje Jeruzalema leta 70 in poboja in zasu\xc5\xbenjenja velikega dela prebivalstva.'