b'\n_START_ARTICLE_\nBabilonske \xc5\xa1tevilke\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonske \xc5\xa1tevilke so sistem klinopisnih znakov, ki so se uporabljali za zapisovanje \xc5\xa1tevil._NEWLINE_Babilonci, znani po svojih astronomskih opazovanjih in izra\xc4\x8dunih, h katerim je pripomogel tudi abakus, ki so ga izumili sami, so uporabljali \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1ki (heksagezimalni) \xc5\xa1tevilski sistem z osnovo 60, katerega so nasledili od Sumercev ali Akadcev.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nSistem se je prvi\xc4\x8d pojavil okoli leta 2000 pr. n. \xc5\xa1t.. Njegova struktura odra\xc5\xbea deseti\xc5\xa1ke leksikalne \xc5\xa1tevilke semitskih jezikov in ne sumerskih leksikalnih \xc5\xa1tevilk. Povezavo s sumerskim sistemom potrjuje poseben sumerski znak za \xc5\xa1tevilko 60 (poleg dveh semitskih znakov za isto \xc5\xa1tevilko).\n_START_SECTION_\nZnaki\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonski \xc5\xa1tevilski sisem je verjeto prvi znani pozicijski \xc5\xa1tevilski sistem, v katerem vrednost posameznega digita ni odvisna samo od njega, ampak tudi od njegovega polo\xc5\xbeaja polo\xc5\xbeaja znotraj \xc5\xa1tevila. Tak\xc5\xa1en sistem je pomenil izjemno pomemben napredek, ker je nepolo\xc5\xbeajni sistem za vsako potenco snove zahteval poseben znak (en deset, en sto, en tiso\xc4\x8d itd.), kar je ote\xc5\xbeavalo ra\xc4\x8dunanje._NEWLINE_Namesto 59 razli\xc4\x8dnih znakov za \xc5\xa1tevilke od 1 do 59 sta bila zdaj za njihov zapis potrebna samo dva znaka:  za \xc5\xa1tetje enic in  za \xc5\xa1tetje desetic. Zapis je bil precej podoben zapisu z rimskimi \xc5\xa1tevilkami. Znak za \xc5\xa1tevilko 23 se je zapisal s kombinacijo . Presledek je pomenil mesto brez vrednosti, podoben sodobni ni\xc4\x8dli. Babilonci so kasneje za prazno mesto izoblikovali poseben znak. Ker sistem ni poznal decimalne vejice, je bilo treba vrednost \xc5\xa1tevilke razbrati iz konteksta: babilonski zapis  je lahko pomenil 23, 23 x 60, 23 x 60 x 60 ali 23/60 itd.._NEWLINE_Sistem je za \xc5\xa1tevilke nedvomno uporabljal deseti\xc5\xa1ki \xc5\xa1tevilski sistem, ki je poenostavil zapis, vendar ni bil me\xc5\xa1an sistem z osnovama 10 in 6. Bil je \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1ki sistem, ker so na njem temeljile polo\xc5\xbeajne vrednosti \xc5\xa1tevilk in babilonska aritmetka._NEWLINE_Dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1kega sistema se je ohranila do danes pri merjenju kotov in \xc4\x8dasa: krog ima 360\xc2\xb0, 60\xc2\xb0 merijo notranji koti v enakostrani\xc4\x8dnem trikotniku, ura ima 60 minut in minuta 60 sekund._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo 60 je po teoriji superiorno zelo sestavljeno \xc5\xa1tevilo (prej\xc5\xa1nje in nasledje \xc5\xa1tevilo sta 12 in 120), ki je bilo izbrano zaradi njegove prvorazredne faktorizacije 2x2x3x5, zaradi katere je deljiv s \xc5\xa1tevili 1, 2, 3, 4, 5, 6, 10, 12, 15, 20 in 30. Cela \xc5\xa1tevila in ulomki so se zapisovali enako. Decimalna vejica se ni pisala, ampak jo je bilo treba razbrati iz konteksta.\n_START_SECTION_\nNi\xc4\x8dla\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonci niso imeli niti znaka niti koncepta za \xc5\xa1tevilo ni\xc4\x8d. \xc4\x8cetudi so razumeli idejo ni\xc4\x8dnosti, nanjo niso gledali kot na \xc5\xa1tevilo, ampak na manjkajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo. Namesto ni\xc4\x8dle so sprva uporabljali presledek, katerega so kasneje zamenjali s simbolom .'