b'\n_START_ARTICLE_\nZibajo\xc4\x8di ples\n_START_PARAGRAPH_\nZibajo\xc4\x8di ples je vedenjski vzorec, ki ga izvajajo delavke nekaterih vrst \xc4\x8debel v koloniji. Ko delavka, ki ima nalogo iskanja hrane (t. i. skavtka), odkrije zadovoljiv vir hrane, se ob povratku v panj postavi na sat in se pri\xc4\x8dne premikati v vzorcu osmice z ravnim srednjim delom. V ravnem delu pozibava z zadkom in pobren\xc4\x8dava s krili, na koncu pa se vsaki\xc4\x8d v drugo smer obrne in vrne na izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de. To gibanje lahko ponovi tudi do ve\xc4\x8d desetkrat, delavke, ki so okrog nje, pa ga aktivno spremljajo._NEWLINE_To vedenje je prvi razvozlal avstrijski etolog Karl von Frisch. Ugotovil je, da vsebuje vzorec gibanja informacijo o oddaljenosti in smeri vira hrane. Informacijo o oddaljenosti daje dol\xc5\xbeina ravnega dela - za vsake 100 m oddaljenosti se trajanje ravnega dela podalj\xc5\xa1a za okrog desetinko sekunde. Ker je satje v panju navpi\xc4\x8dno, se informacija o smeri prevede na navpi\xc4\x8dnico - kot ravnega dela osmice glede na smer navpi\xc4\x8dno navzgor odgovarja kotu vira hrane glede na polo\xc5\xbeaj Sonca. Za primer, \xc4\x8de skavtka izvaja osmico z ravnim delom navpi\xc4\x8dno navzgor, pomeni to, da je pa\xc5\xa1a v smeri naravnost proti Soncu. Zibajo\xc4\x8di ples je torej abstraktno sporo\xc4\x8dilo o razdalji do pa\xc5\xa1e in njeni legi, ki je tako prostorsko, kot tudi \xc4\x8dasovno lo\xc4\x8deno od predmeta sporo\xc4\x8dila._NEWLINE_Kasneje so ugotovili, da so \xc4\x8debele sposobne upo\xc5\xa1tevati tudi gibanje Sonca \xc4\x8dez nebo. \xc4\x8ce je skavtki nekaj ur prepre\xc4\x8deno komuniciranje z drugimi delavkami v panju, bo kasneje, brez ponovnega stika s pa\xc5\xa1o, usmerila svoj ples glede na trenutno lego sonca. Poleg pa\xc5\xa1e je lahko ples tudi sporo\xc4\x8dilo o legi vodnega vira ali primernega kraja za ustvarjenje nove kolonije pri rojenju. Skavtke ga lahko izvajajo tudi na prostem, pri \xc4\x8demer ravni del osmice na vodoravni povr\xc5\xa1ini ka\xc5\xbee direktno proti cilju. \xc4\x8cebele, ki jim je v temi prepre\xc4\x8deno izvajanje zibajo\xc4\x8dega plesa na navpi\xc4\x8dni povr\xc5\xa1ini, ne bodo znale nakazati prave smeri._NEWLINE_Pomemben dejavnik pri tovrstni komunikaciji je motivacija udele\xc5\xbeencev. \xc4\x8ce je skavtka na\xc5\xa1la posebej bogat vir hrane ali posebej primerno gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8de, bo njeno nihanje zadka intenzivnej\xc5\xa1e. S plesom bo pri\xc4\x8dela \xc5\xa1ele, \xc4\x8de jo bodo ostale delavke spodbudile z dotikanjem in posku\xc5\xa1anjem prinesene hrane._NEWLINE_Nekateri raziskovalci oporekajo informacijski vrednosti \xc4\x8debeljega plesa, ki ga je von Frisch poimenoval kar \xc2\xbbplesni jezik\xc2\xab\xc2\xa0(Tanzsprache); po njihovem mnenju naj se delavke ne bi ozirale na informacije o razdalji, smeri in kakovosti pa\xc5\xa1e, temve\xc4\x8d bi ta zgolj spro\xc5\xbeil nabiranje hrane na \xc5\xbee znanih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dih, ki imajo podoben vonj kot ga prina\xc5\xa1a skavtka. Kljub temu velja, da vsebuje ples zanesljive informacije, uporabne pri iskanju hrane v novem okolju (predvsem pri neizku\xc5\xa1enih \xc4\x8debelah). V 1980. letih so to vlogo nesporno dokazali z uporabo robotske imitacije \xc4\x8debele, ki je s programiranim gibanjem rekrutirala sledilke, da so poletele v predvideno smer predvideno dale\xc4\x8d.'