b'\n_START_ARTICLE_\nAvtonomija\n_START_PARAGRAPH_\nAvtonom\xc3\xadja (gr\xc5\xa1ko Auto-Nomos - nomos pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbzakon\xc2\xab: ki si sam/a dolo\xc4\x8da svoj zakon) je pravica do samoupravljanja. Ta koncept najdemo v moralni, politi\xc4\x8dni in bioeti\xc4\x8dni filozofiji. Ozna\xc4\x8duje mo\xc5\xbenost razumnega posameznika, da informirano in brez prisile sprejema odlo\xc4\x8ditve. V moralni in politi\xc4\x8dni filozofiji se avtonomija pogosto uporablja kot osnova za dolo\xc4\x8danje moralne odgovornosti za posameznikova dejanja. Eno najbolj znanih filozofskih teorij avtonomije je razvil Kant. V medicini je spo\xc5\xa1tovanje avtonomije pacientov pomemben cilj zdravnikov in drugih delavcev, ki pa je lahko v opoziciji z eti\xc4\x8dnim na\xc4\x8delom dobrodelnosti. Politi\xc4\x8dno pomeni avtonomija dodelitev (koncesijo) nekaterih funkcij s strani vi\xc5\xa1jega organa ni\xc5\xbejemu za vr\xc5\xa1itev dolo\xc4\x8denih poslov; dodelitev avtonomije pomeni za ni\xc5\xbeji organ (v slu\xc4\x8daju secesije tudi za narodnostno skupino) samoupravo._NEWLINE_V pravnem pomenu je avtonomija instrument, s katerim se manj\xc5\xa1ini, ki zatrjuje razli\xc4\x8dno identiteto, dovoljuje, da izvaja direktno kontrolo nad zadevami, ki so zanjo posebnega pomena, in hkrati prepu\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8dji entiteti, da izvaja tista pooblastila, ki pokrivajo skupne interese. V zvezi z akademsko sceno se obi\xc4\x8dajno govori o univerzitetni avtonomiji. Izraz je utemeljil Wilhelm von Humboldt, pomenil pa mu je svobodo profesorjev in \xc5\xa1tudentov, da sami dolo\xc4\x8dajo predmet svojega akademskega interesa, medtem ko naj bi bila merila za izbor kadrov in univerzitetna zakonodaja v domeni dr\xc5\xbeave. Trditve, da bolonjski proces omejuje univerzitetno avtonomijo, so glede na to, da se bolonja sklicuje na humboldtovsko akademsko tradicijo (gl. Humboldtovska univerza), vpra\xc5\xa1ljive.'