b'\n_START_ARTICLE_\nDragotin De\xc5\xbeman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV krstni knjigi je priimek zapisan kot Deschmann; v prvi dobi javnega delovanja, ko je vneto zagovarjal pravice slovenstva, se je sam podpisoval Dragotin De\xc5\xbeman, po prestopu na nem\xc5\xa1ko stran pa je uporabljal obliko Deschmann. _NEWLINE_Ko je bil star tri leta mu je umrl o\xc4\x8de Klemen, sodni aktuar v Idriji. Po o\xc4\x8detovi smrti je njega in brata Andreja vzel k sebi v Ljubljano stric _NEWLINE_Mihael De\xc5\xbeman, premo\xc5\xbeen ljubljanski trgovec in navdu\xc5\xa1en Slovenec, prijatelj jezikoslovca Metelka. Stric je oba ne\xc4\x8daka poslal na \xc5\xa1olanje v zavod Rudolfinum v Salzburg (1831-1834). Dragotin je nato nadaljeval \xc5\xa1olanje v Ljubljani, kjer je kon\xc4\x8dal tri razrede vi\xc5\xa1je gimnazije (1834-1837) in dva razreda liceja (1837-1839), se nato vpisal na \xc5\xa1tudij medicine na Dunaju, po dalj\xc5\xa1i bolezni pa prepisal na pravo. Ob \xc5\xa1tudiju prava se je bavil \xc5\xa1e z naravoslovjem, vendar \xc5\xa1tudijev ni dokon\xc4\x8dal in se je 1849 vrnil v Ljubljano._NEWLINE_Po odhodu Mateja Cigaleta na Dunaj je prevzel urejanje prvega slovenskega politi\xc4\x8dnega \xc4\x8dasopisa Slovenija (1849) in v Bleiweisovi odsotnosti tudi_NEWLINE_Kmetijske in rokodelske novice (1849). V \xc5\xa1olskem letu 1851/1852 je na gimnaziji pou\xc4\x8deval naravoslovne predmete, leta 1852 pa je postal kustos  de\xc5\xbeelnega muzeja v Ljubljani. To slu\xc5\xbebo je opravljal do smrti.\n_START_SECTION_\nKariera v stroki\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc5\xa1irno je De\xc5\xbemanovo znanstveno delo. Ukvarjal se je z botaniko, zoologijo, mineralogijo, geologijo in metrologijo. \xc4\x8clanke s tega podro\xc4\x8dja je objavljal v muzejskih izvestjah in drugih ljubljanskih nem\xc5\xa1kih in dunajskih revijah._NEWLINE_Leta 1875 je De\xc5\xbeman, takrat kustos kranjskega De\xc5\xbeelnega muzeja, dana\xc5\xa1njega Narodnega muzeja, vpeljal arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja kot nov vir pridobivanja arheolo\xc5\xa1kega gradiva. Tega leta je De\xc5\xbeman pri Igu odkril ostanke prve koli\xc5\xa1\xc4\x8darske naselbine. _NEWLINE_Raziskal in strokovno predstavil je tudi najbolj pomembna \xc5\xbeeleznodobna grobi\xc5\xa1\xc4\x8da in nekatera najdi\xc5\xa1\xc4\x8da rimskega obdobja na tedanjem Kranjskem. Pod njegovim vodstvom je De\xc5\xbeelni muzej leta 1888 dobil novo muzejsko stavbo, kjer so predstavili pridobljeno gradivo in postavili prvo stalno arheolo\xc5\xa1ko zbirko. _NEWLINE_Pred pozabo je Karel De\xc5\xbeman re\xc5\xa1il tudi pripovedko o Zlatorogu, ki jo je kot prvi 21. februarja 1868 objavil v Laibacher Zeitung, \xc5\xa1t. 43._NEWLINE_Poleg arheologije je De\xc5\xbemana privla\xc4\x8dila tudi botanika in leta 1871 je na Jetrbenku odkril rasti\xc5\xa1\xc4\x8de Blagajevega vol\xc4\x8dina. To je bilo \xc5\xa1ele drugo odkrito rasti\xc5\xa1\xc4\x8de te cvetlice na Slovenskem. Do takrat je trideset let veljalo, da je edino rasti\xc5\xa1\xc4\x8de tega vol\xc4\x8dina v Sloveniji Gora pri Polhovem Gradcu.'