b'\n_START_ARTICLE_\nVanilja\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi so gojili vaniljo Totonaci, ljudstvo, ki je prebivalo v dolini Mazantla, v mehi\xc5\xa1kem obalnem zalivu, dana\xc5\xa1nji Veracruz. Legenda pravi, da je bila tropska orhideja rojena, ko je princesa Xanat pobegnila v gozd s svojim ljubimcem, saj ji je o\xc4\x8de prepovedal poroko s smrtnikom. Zaljubljenca so ujeli in ju obglavili. Kjer je njuna kri pri\xc5\xa1la v stik z zemljo, je zrasla tropska orhideja._NEWLINE_V 15. stoletju so Azteki iz centralnega vi\xc5\xa1avja Mehike zavzeli Totonace in se preko njih spoznali z vaniljo. Strok so poimenovali /tlilxochitl/ ali \xc4\x8drna ro\xc5\xbea, saj se po obiranju hitro zguba in postane \xc4\x8drn. Totonaci so Aztekom pla\xc4\x8devali redni davek v obliki vaniljevih strokov. _NEWLINE_Vanilja je bila povsem nepoznana staremu svetu pred Kolumbom. \xc5\xa0panski osvajalci, ki so v zgodnjih letih 16. stoletja prispeli v Mehi\xc5\xa1ki zaliv, so skupaj s portugalskimi pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki prenesli vaniljo v Afriko in Azijo. Poimenovali so jo vainilla._NEWLINE_Do sredine 19. stoletja je bila Mehika glavni proizvajalec vanilje. Leta 1819 so Francozi po morju prepeljali stroke vanilje na Reunion in otoke Mavricija v upanju, da bodo lahko tam gojili vaniljo. Edmond Albius, 12 \xe2\x80\x93 letni su\xc5\xbeenj z Reunionskih otokov, je odkril hitro ro\xc4\x8dno metodo opra\xc5\xa1itve in rastlina je za\xc4\x8dela uspevati. Kmalu je bila tropska orhideja z navodili opra\xc5\xa1itve poslana na Komorske otoke in na Madagaskar. Do leta 1898 so na Madagaskarju, v Reunion in na Komorskih otokih pridelali 200  ton vaniljinih strokov, kar je pribli\xc5\xbeno 80% svetovnega pridelka. _NEWLINE__NEWLINE_Cena vanilje je drasti\xc4\x8dno narasla v poznih 1970-ih, zaradi tajfuna in dr\xc5\xbeala ceno do zgodnjih 1980-ih, navkljub konkurenci indonezijske vanilje. Monopolisti, ki so nadzirali ceno in distribucijo vanilje od leta 1930, so se v sredini 80-ih raz\xc5\xa1li. Cene so v naslednjih nekaj letih padle za 70%, nekako na 20$/kg. To pa se je spremenilo po tajfunu Huddah, ki je udaril v letu 2000. Tajfun, politi\xc4\x8dna nestabilnost in slabo vreme so v privedli do presenetljive cene 500$/kg, v letu 2004. Dober pridelek in padec povpra\xc5\xa1evanja pa sta pripeljala do padca tr\xc5\xbene cene na 40$/kg v sredini leta 2005._NEWLINE_ K temu je veliko pripomogla tudi pridelava umetne arome vanilje._NEWLINE_Madagaskar (predvsem rodovitna regija Sava) ocenjuje svoj pridelek na polovico pridelave vanilje na svetovnem trgu. Mehika, neko\xc4\x8d vodilna pridelovalka naravne vanilje, letno 500 ton, pa je v letu 2006 pridelala le \xc5\xa1e 10\xc2\xa0% vanilje na svetovnem trgu. Ocenjenih 95% izdelkov z aromo vanilje dejansko vsebuje umetni vanillin, pridelan iz lignina.\n_START_SECTION_\nMedicinski u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nV stari medicinski literaturi je vanilja opisana kot afrodiziak in zdravilo za vro\xc4\x8dice. Slednji rabi nista znanstveno dokazani, vendar pa je bilo prikazano, da vanilja povzro\xc4\x8di rast stopnje kateholaminov (vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d epinephrine, bolj znan kot adrenalin) in kot tak\xc5\xa1en je lahko smatran tudi kot blag povzro\xc4\x8ditelj odvisnosti._NEWLINE_V in-vitro poskusu je vanilja lahko ustavila ob\xc4\x8dutljivost bakterij na kvorum. To je z medicinskega vidika zanimivo, saj v \xc5\xa1tevilnih bakterijah ob\xc4\x8dutljivih na kvorum deluje kot izklju\xc4\x8ditelj za ustavitev virulence. Mikrobi postanejo virulentni le, ko jih je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno zadosti, da se lahko uprejo imunskemu sistemu gostitelja. Eteri\xc4\x8dna olja vanillin-a in vanilje so v\xc4\x8dasih uporabljeni v aromaterapiji.'