b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Broz - Tito\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Broz se je rodil v \xc5\xa1tevilni dru\xc5\xbeini Franja Broza, bogatega kmeta,  in Marije (rojene Javor\xc5\xa1ek), ki je bila doma iz Podsrede. Bil je sedmi od petnajstih otrok. Osnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v Kumrovcu, leta 1910 pa se je v Sisku izu\xc4\x8dil za strojnega klju\xc4\x8davni\xc4\x8darja. V Zagrebu se je zaposlil kot kovinarski delavec in oktobra 1910 postal \xc4\x8dlan Socialnodemokratske stranke Hrva\xc5\xa1ke in Slavonije. Med letoma 1911 in 1913 je delal v tovarnah po Sloveniji, \xc4\x8ce\xc5\xa1ki, Nem\xc4\x8diji in Avstriji. Od jeseni 1913 je slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok na Dunaju in v Zagrebu, kjer je leta 1914 kon\xc4\x8dal pod\xc4\x8dastni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo s \xc4\x8dinom vodnika.\n_START_SECTION_\nMed 1. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta 1914 so ga ob izbruhu 1. svetovne vojne poslali na srbsko fronto. Leta 1915 so ga premestili na rusko fronto, kjer je bil istega leta v Karpatih ranjen in ujet. Junija 1917 je sodeloval v bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1kih demonstracijah. Za svojo politi\xc4\x8dno usmerjenost je tedaj sprejel leninizem in leta 1920 v Omsku postal \xc4\x8dlan Jugoslovanskega odseka Ruske komunisti\xc4\x8dne partije (bolj\xc5\xa1evikov). Leta 1920 se je v Omsku poro\xc4\x8dil s 15-letno Pelagijo Belousovo.\n_START_SECTION_\nKomunisti\xc4\x8dni aktivist\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 1920 se je vrnil v Jugoslavijo ter se aktivno politi\xc4\x8dno udejstoval. Zato je bil zaprt ter je po izpustitvi kmalu imigriral v tujino. Od tam je sodeloval pri partijski dejavnosti v domovini. Leta 1934 je postal \xc4\x8dlan politbiroja Centralnega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije in za\xc4\x8del uporabljati vzdevek Tito._NEWLINE_Leta 1935 je odpotoval v Sovjetsko zvezo, kjer je eno leto deloval za Kominterno za balkansko podro\xc4\x8dje. Bil je \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Sovjetske zveze in Stalinove tajne policije NKVD. Leta 1936 je Kominterna poslala Tita pod psevdonimom \xc2\xbbWalter\xc2\xab\xc2\xa0v Jugoslavijo, z namenom \xc2\xbb\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja\xc2\xab\xc2\xa0, \xc4\x8demur so sledile likvidacije vodstva Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije, med njimi tudi Milana Gorki\xc4\x87a. Tito se je po tem zavihtel na polo\xc5\xbeaj vodje te organizacije.\n_START_SECTION_\nMed 2. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\n4. julija 1941 je Tito izdal razglas, s katerim je pozval narode na obmo\xc4\x8dju Jugoslavije na oboro\xc5\xbeen boj proti nacistom. Med letoma 1941 in 1945 je bil vrhovni komandant Narodnoosvobodilne vojske Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nJugoslovanski voditelj\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1945 in 1953 je bil predsednik vlade in minister za zunanje zadeve v vladi FLRJ. Leta 1948 se je sprl s Stalinom, zaradi razli\xc4\x8dnih pogledov na razmerja med dr\xc5\xbeavami v okviru Var\xc5\xa1avskega pakta. Po Stalinovi intrigi z ustanovitvijo  Informbiroja se je Tito odlo\xc4\x8dil za odkrito nasprotovanje in nastal je razkol med Sovjetsko zvezo in Jugoslavijo._NEWLINE_Vsi ustavni akti Jugoslavije od Ustavnega zakona (13. januar 1953) so dovoljevali ve\xc4\x8dkratno izvolitev Josipa Broza - Tita na najvi\xc5\xa1ji polo\xc5\xbeaj predsednika zvezne republike. Po sprejemu nove ustave 1974 pa je bil izvoljen za dosmrtnega predsednika. Dejansko si je Titov krog politi\xc4\x8dnih sodelavcev po najhuj\xc5\xa1i Stalinovi gro\xc5\xbenji (leta 1948)  podredil vse vzvode oblasti in postal nesporen vladar Jugoslavije. S pomo\xc4\x8djo vojske in komunisti\xc4\x8dne stranke je vladal Jugoslaviji vse do svoje smrti._NEWLINE_Ena izmed uspe\xc5\xa1nih Titovih potez v mednarodni politiki je bila ustanovitev gibanja neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih leta 1961 ( z Naserjem in Nehrujem). S to potezo si je priboril status dr\xc5\xbeavnika svetovnega slovesa in vodje \xc2\xbbtretjega bloka\xc2\xab, vmesnega \xc4\x8dlena v boju med sovjetskim taborom in zahodnim zavezni\xc5\xa1tvom._NEWLINE_Tito je umrl 4. maja 1980 ob 15.05 v Klini\xc4\x8dnem centru v Ljubljani za posledicami gangrene (\xc5\xa1e prej so mu v zadnjem poskusu zdravljenja amputirali levo nogo). Na njegov pogreb je pri\xc5\xa1lo 123 dr\xc5\xbeavnih delegacij iz vsega sveta._NEWLINE_Po Titovi smrti je politi\xc4\x8dni vrh v Jugoslaviji zagovarjal geslo \xc2\xbbtudi po Titu - Tito\xc2\xab. Ta izpraznjen poskus ohranitve sistema je pomenil nadaljevanje zastoja, ki se je pri\xc4\x8del z zadu\xc5\xa1itvijo liberalnih in nacionalnih gibanj v za\xc4\x8detku 70. let, in kon\xc4\x8dno razpad Jugoslavije.'