b'\n_START_ARTICLE_\nMarija I. \xc5\xa0kotska\n_START_SECTION_\nZgodnje otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Stewart se je rodila 7. ali 8. decembra 1542 v pala\xc4\x8di Linlithgow. Njeni star\xc5\xa1i so bili kralj Jakob V. in njegova \xc5\xbeena, Marija Gui\xc5\xa1ka, ki je prihajala iz mo\xc4\x8dne francoske vojvodske dru\xc5\xbeine. Umirajo\xc4\x8di kralj je bil globoko razo\xc4\x8daran, ko je dobil vest o rojstvu dekleta in ne mo\xc5\xa1kega naslednika. Verjel je, da je bil to propad Stewartov in konec njihove vladavine nad \xc5\xa0kotsko ter rekel: "Pri\xc5\xa1lo je z dekli\xc4\x8dem, od\xc5\xa1lo bo z dekli\xc4\x8dem!"._NEWLINE_Kot \xc5\xa1estdnevni otrok je po o\xc4\x8detovi smrti postala kraljica \xc5\xa0kotske. Odlo\xc4\x8deno je bilo, da bo Marijina mati vladala kot regentka v njenem imenu. Julija 1543 je bilo dogovorjeno, da se bo Marija, ko bo odrasla, poro\xc4\x8dila s princem Edvardom, dolgo pri\xc4\x8dakovanim sinom angle\xc5\xa1kega kralja Henrika VIII. in njegove tretje \xc5\xbeene Jane Seymour. Marijina mati je mo\xc4\x8dno nasprotovala temu zakonu. Dva meseca se je skrivala v gradu Stirling, kjer so se izvajale priprave na Marijino kronanje._NEWLINE_Devetmese\xc4\x8dna Marija je bila kronana 9. septembra 1543 v gradu Stirling kot kraljica \xc5\xa0kotov._NEWLINE_Dogovor o poroki med Marijo in Edvardom je bil razveljavljen nedolgo po njenem kronanju. \xc5\xa0koti niso podpirali zaroke, \xc5\xa1e posebej ne zaradi sumljive Henrikove zahteve po skrbni\xc5\xa1tvu nad Marijo. Henrik je tudi pozval \xc5\xa0kote, naj prekinejo svojo tradicionalno zavezni\xc5\xa1tvo s Francijo, s katero Anglija ni bila nikoli v dobrih odnosih. Zaradi strahu pred izgredom naroda je leta 1543 parlament prekinil zaroko konec. Henrik VIII. je v kasnej\xc5\xa1ih letih s silo poku\xc5\xa1al vzeti Marijo in s tem za\xc4\x8del vojno s \xc5\xa0kotsko ("Rough Wooing"), v kateri je bilo izgubljeno veliko \xc5\xbeivljenj in denarja. Marija Gui\xc5\xa1ka je skrivala h\xc4\x8der v skrivnih sobanah grada Stirling, medtem ko je angle\xc5\xa1ka vojska posku\xc5\xa1ala zasesti Edinburgh. Vojna je trajala do junija 1551, ko je \xc5\xa0kotski na pomo\xc4\x8d prispela Francija.\n_START_SECTION_\nOdra\xc5\xa1\xc4\x8danje v Franciji\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se odlo\xc5\xbeili Franciji za to pomo\xc4\x8d, so se \xc5\xa0koti odlo\xc4\x8dili, da se Marija zaro\xc4\x8di s francoskim dofenom, sinom francoskega kralja Henrika II.. Zdaj zaro\xc4\x8dena je bila Marija leta 1548 kot petletno dekle poslana na francoski dvor skupaj z lastno skupino dvorjanov, kjer je morala pre\xc5\xbeiveti trinajst let pod skrbni\xc5\xa1tvom kralja. Henrik II. je omogo\xc4\x8dil, da se z njo bolje ravna kot z njegovimi h\xc4\x8derami, in zahteval, da se z njo ravna kot s suvereno. Marija je na dvoru tudi u\xc5\xbeivala veliko popularnost med \xc4\x8dlani vplivne materine dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Kot so je dvorjani opisali, je bila Marija \xc5\xbeivahna in inteligentna, in je imela obetavno otro\xc5\xa1tvo. Bila je priljubljena na francoskem dvoru, kjer je prejela najbolj\xc5\xa1e izobra\xc5\xbeevanje in je ob koncu \xc5\xa1olanja poleg svojega maternega jezika odli\xc4\x8dno govorila franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Z eno leto mlaj\xc5\xa1im dofenom se je poro\xc4\x8dila 24. aprila 1558 v katedrali Notre Dame de Paris. Henrik II. je umrl 10. julija 1559 in Marija s sedemnajstimi leti postala kraljica Francije kot \xc5\xbeena novega kralja Franca II.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje na \xc5\xa0kotskem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Marija de jure vladala \xc5\xa0kotski od \xc5\xa1estega dneva po svojem rojstvu, je z dr\xc5\xbeavo za\xc4\x8dela upravljati de facto po smrti svoje matere, ki je bila njen regent.\n_START_SECTION_\nVersko vpra\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nMarija se je vrnila na \xc5\xa0kotsko nedolgo po mo\xc5\xbeevi smrti. V Leith je prispela 19. avgusta 1561, toda kljub mnogim talentom in izobra\xc5\xbeevanju, ki jih je pridobila v prestolnici evropske kulture, ni bila pripravljena na takratno politi\xc4\x8dno situacijo, kjer je bila \xc5\xa0kotska razdeljena med protestanti in katoliki. Marija je bila mo\xc4\x8dna pripadnica katoli\xc5\xa1ke cerkve in je hitro pridobila nezaupanje ve\xc4\x8dino protestantskega plemstva. Nezakonski sin Marijinega o\xc4\x8deta, James Stewart, je bil na \xc4\x8delu uporni\xc5\xa1ke protestantske frakcije. Iz istega razloga ji ni zaupala niti Elizabeta I., njena sestri\xc4\x8dna in vladarica sosednje protestantske dr\xc5\xbeave, \xc4\x8digar prestol je Marija prej posku\xc5\xa1ala zasesti._NEWLINE_Na razo\xc4\x8daranje katoli\xc4\x8danov je Marija tolerirala protestante in svojega polbrata postavila na mesto glavnega svetovalca. Kmalu si je \xc5\xbeelela popraviti svoj odnos z Elizabeto in jo je pozvala na \xc5\xa0kotsko. Elizabeta je to zavrnila in slab odnos med dvema kraljicama se je nadaljeval. Marija je potem poslala Williama Maitlanda kot svojega veleposlanika na angle\xc5\xa1ki dvor, kjer je moral predstaviti njene zahteve, da jo Elizabeta proglasi za svojo naslednico. Elizabeta je zavrnila pregovarjanje o tem vpra\xc5\xa1anju, reko\xc4\x8d, da Marija ne bo pri\xc5\xa1la blizu angle\xc5\xa1ki kroni za \xc4\x8dasa njenega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Decembra 1561 je bil ponovno organiziran sestanek dveh kraljic, vendar tokrat v Angliji. Odvil naj bi se avgusta ali septembra 1562 v Yorku, vendar ga je Elizabeta odpovedala julija, domnevno zaradi dr\xc5\xbeavljanske vojne v Franciji. \xc5\xa0e enkrat je poku\xc5\xa1ala nevtralizirati Marijo s tem, da ji je predlagala, da se poro\xc4\x8di z Robertom Dudleyem, njenim nekdanjim snubcem, ki mu je zaupala in ga znala kontrolirati. Robert Dudley je bil, tako kot ona, protestant in bi Elizabeta s tem zakonom re\xc5\xa1ila oba problema. Poslala je veleposlanika na \xc5\xa0kotsko, da Marijo obvesti o njenem predlogu. Napovedala je Mariji, da jo bo razglasila za svojo naslednico, \xc4\x8de se poro\xc4\x8di z mo\xc5\xa1kim, ki ji ga ona izbere. Ta predlog je Marija zavrnila.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1i zakoni\n_START_PARAGRAPH_\nMarija se je zavedala, da so njene dol\xc5\xbenosti kot vladar poro\xc4\x8diti se in roditi dedi\xc4\x8da. Potem, ko je zavrnila ve\xc4\x8d snubcev, ki ji je predlagal \xc5\xa1kotski parlament in Elizabeta, se je 29. julija 1565 v pala\xc4\x8di Holyrood poro\xc4\x8dila s svojim prvim bratrancem, Henrikom Stuartom, bolje znanim kot lord Darnley. Ta zakon je razjezil Elizabeto, ki je mislila, da bi morala Marija in Henrik prvo njo prositi za njen blagoslov, saj je bil Darnley njen podlo\xc5\xbenik. Elizabeta je ta zakon obravnavala kot gro\xc5\xbenjo, saj sta tako Marija I. kot lord Darnley imela pravico do njenega prestola in sta si s tem zakonom okrepila pravico drug drugemu, saj sta bila oba potomca Elizabetine najstarej\xc5\xa1e tete._NEWLINE_Ta zakon z vodjo katoli\xc4\x8danov je bil razlog, zaradi \xc4\x8desar se je Marijin polbrat pridru\xc5\xbeil ostalim protestantom v uporu proti Mariji. Marija je 26. avgusta 1565 poslala vojake, da se soo\xc4\x8dijo z uporniki in se je kasneje vrnila v Edinburgh, da bi pozvala okrepitve. James Stewart in ostali uporniki so bili pora\xc5\xbeeni in izgnani iz \xc5\xa0kotske._NEWLINE_Marija je zanosila kmalu po poroki. Darnley, tri leta mlaj\xc5\xa1i od Marije in zelo nezrel devetnajstletnik, ki je imel probleme z alkoholom, je postal nezadovoljen s svojo pozicijo. Marija mu je dala naziv kralja v \xc4\x8dasu zakonske zveze, ne pa tudi nadzora nad kraljevino, kar si je Darnley \xc5\xbeelel. Bil je ljubosumen na Davida Riccioja in s sumom, da ga Marija vara, je marca 1566 za\xc4\x8del tajno zaroto s plemi\xc4\x8di, ki so \xc5\xbeeleli Marijo vre\xc4\x8di s prestola. Skupina teh plemi\xc4\x8dev, skupaj z Darnleyem, je 9. marca ubila Riccioja pred Marijinim o\xc4\x8dmi, ko so bili na konferenci v Holyroodu. Darnley je izdal plemi\xc4\x8de, s katerimi se je zarotil, in zanikal svojo povezavo z umorom Riccioja, vendar edino kar je dosegel, je bil prezir plemstva, ker je bil njegov zakon \xc5\xbee v krizi._NEWLINE_Marija je 19. junija 1556 rodila sina in sebi naslednika Jakoba. Predlagana je bila lo\xc4\x8ditev med kraljico in kraljem, ampak je bil ta predlog zavrnjen, ker je bil v nasprotju z Marijino vero in pa ker je Marija vedela, da bi z lo\xc4\x8ditvijo ogrozila svoj polo\xc5\xbeaj kraljice in svojemu sinu pravico do nasledstva._NEWLINE_Z Jakobovim rojstvom je bila vloga Henrika Stuarta izpolnjena in kmalu je bila skovana zarota proti Darnleyu, ki je \xc5\xbee bolehal za sifilisom. Henrik se je zdravil v hi\xc5\xa1i v Edinburghu, kjer ga je Marija ve\xc4\x8dkrat obiskovala in zgledalo je, da bo sledila sprava kraljevega para. Dne 10. februarja 1567, po Marijinem odhodu, je v hi\xc5\xa1i, v kateri se je Henrik zdravil, pri\xc5\xa1lo do mo\xc4\x8dne eksplozije. Darnleyevo telo je bilo najdeno pred hi\xc5\xa1o, kar je rodilo sum, da je pobegnil eksploziji in je bil zadavljen po izhodu iz hi\xc5\xa1e.  Ta incident, ki je Mariji sicer prina\xc5\xa1al odre\xc5\xa1itev, je prizadel njen ugled._NEWLINE_James Hepburn, za katerega se generalno na splo\xc5\xa1no meni, da je bil odgovoren za Darnleyevo smrt, je bil opro\xc5\xa1\xc4\x8den krivde po kratkem sojenju. Marija je poku\xc5\xa1ala pridobiti podporo plemstva, ki ga je Hepburn \xc5\xbee prepri\xc4\x8dal, da podpi\xc5\xa1e dogovor, s katerim se ji je bilo treba poro\xc4\x8diti z njim. Poro\xc4\x8dni obred je bil protestantski, saj je bil on sam protestant, in se je odvil 15. maja v pala\xc4\x8di Holyrood.\n_START_SECTION_\nUjetni\xc5\xa1tvo v Angliji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kotsko plemstvo se je spet uprlo in odpovedalo oboro\xc5\xbeenemu uporu proti Mariji in Hepburnu. Marijina vojska se je 15. junija soo\xc4\x8dila z uporniki, vendar pa konflikta ni bilo, ker se je Marija odlo\xc4\x8dila predati upornikom pod pogojem, da pustijo Hepburna. Lordi so jo odvedli v trdnjavo na otoku jezera Leven. Dne 24. julija 1567 je bila Marija prisiljeni abdicirati v korist svojemu enoletnemu sinu in regentska oblast nad \xc5\xa0kotsko je bila zaupana Marijinemu polbratu Jamesu._NEWLINE_Po desetih mesecih pre\xc5\xbeivetih na otoku ji je 2. maja 1568 uspelo pobegniti iz trdnjave in zbrati majhno vojsko, vendar je bila pora\xc5\xbeena 13. maja v bitki pri Langsidu. Po tem zadnjem porazu se je odlo\xc4\x8dila pobegniti v Anglijo in iskati zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de pri svoji sestri\xc4\x8dni Elizabeti, vendar pa je bila ujeta 19. maja, takoj po vstopu na Elizabetino ozemlje._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svojega ujetni\xc5\xa1tva v Angliji je bila Marija name\xc5\xa1\xc4\x8dena v razli\xc4\x8dne gradove in enkrat je bila le sedemdeset kilometrov oddaljena od Elizabete, kar je bilo najbli\xc5\xbeje, kot se ji je kadarkoli pribli\xc5\xbeala; Marija in Elizabeta se nista nikoli sre\xc4\x8dali._NEWLINE_Po nasprotovanju okoli vpra\xc5\xa1anja ali bi Mariji sodili za umor Henrika Stuarta, je bilo odlo\xc4\x8deno, da je treba opraviti le sojenje. To je potekalo od oktobra 1568 do januarja 1569. Na sojenje so vplivale politi\xc4\x8dne ugodnosti, vendar Elizabeta ni hotela obsoditi Marije za umor. Zasli\xc5\xa1evanje je temeljilo na Marijinih osebnih dokumentih, najdenih v Edinburghu, med drugim vklju\xc4\x8dno s skupino osmih pisem Marije poslanih Hepburnu. Originalna pisma, napisana v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, iz katerih je bilo ugotovljeno, da je Marija \xc5\xbee vnaprej vedela za na\xc4\x8drtovanje umora Henrika Stuarta, so bila izgubljena v \xc4\x8dasu vladavine Marijinega sina, in pristnost dana\xc5\xa1njih izvodov je vpra\xc5\xa1ljiva._NEWLINE_Na \xc5\xa0kotskem je bil medtem ubit Marijin polbrat, ki se je v \xc4\x8dasu njenega zasli\xc5\xa1evanja boril, da se jo zadr\xc5\xbei v ujetni\xc5\xa1tvu v Angliji, in onemogo\xc4\x8dil njenim prista\xc5\xa1em dostop do nje. V kratkem \xc4\x8dasu se je na mestu regenta Marijinega sina zamenjalo nekaj njenih sorodnikov, od katerih so bili vsi kmalu ubiti._NEWLINE_Leta 1570 se je Karel IX. Francoski pregovarjal z Elizabeto, katero je poku\xc5\xa1al prepri\xc4\x8dati, da pomaga Mariji vrniti \xc5\xa1kotsko krono. Kot predpogoj je Elizabeta \xc5\xbeelela, da Marija ratificira Sporazum iz Edinburgha, ki bi Elizabeto priznal za zakonito kraljico in opustil njene terjatve do prestola. Marija je to ponovno zavrnila, vendar so se pogajanja nadaljevala. Ridolfi Plot, \xc4\x8digar cilj je bil zdru\xc5\xbeiti Marijo in Thomasa Howarda v zakonsko zvezo, je silil kraljico, da prekine pogajanja s Karlom IX., in parlament je leta 1572 sprejel zakon, ki je Mariji odvzel pravico do prestola. Elizabeta je \xc5\xa1la do te mere, da jo je leta 1584 prosila, da podpi\xc5\xa1e dokument, ki bi prepre\xc4\x8dil komurkoli, da bi imel kaj od koristi od njene smrti. \xc4\x8ceprav ta dokument ni bil nikoli sprejet, ga je na stotine ljudi, tudi sama Marija, podpisalo._NEWLINE_Marija je s\xc4\x8dasoma postala breme, ki ga Elizabeta ni mogla niti ni \xc5\xbeelela imeti. Skozi leta je posegla v ve\xc4\x8d zarot, ki so jo \xc5\xbeelele ubiti, katoli\xc5\xa1kih vstaj in prevzemov angle\xc5\xa1ke krone s pomo\xc4\x8djo Francije in \xc5\xa0panije. Medtem je na Danskem izgnani James Hepburn izgubil razum in umrl leta 1578.\n_START_SECTION_\nSojenje in usmrtitev\n_START_PARAGRAPH_\nPorota \xc5\xa1tirideset plemi\xc4\x8dev je sodila Mariji zaradi njenega sodelovanja v Babingtonski zaroti, \xc4\x8digar cilj je bil umor Elizabete in proglasitev Marije za kraljico Anglije. Marija je v svojo bran dala dejstvo, da ni nikoli imela mo\xc5\xbenost, da se brani niti da pogleda obremenilne dokaze proti nje, in je tudi opomnila, da ona ni angle\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanka in da zaradi tega ne more biti obsojena. Ne glede na to je bila za ta zlo\xc4\x8din predvidena smrtna kazen in Marija ni bila izjema; 8. marca 1587 je bila obsojena na obglavljenje._NEWLINE_Zadnje ure svojega \xc5\xbeivljenja je pre\xc5\xbeivela v molitvi ter pisanju poslovilnih pisem in oporoke, v kateri je zahtevala, da je pokopana v Franciji in da je njenim slu\xc5\xbeabnikom prizaneseno. Na mesto usmrtitve je pri\xc5\xa1la v \xc4\x8drni obleki, vendar se je ne presene\xc4\x8denje prisotnih slekla in ostala v rde\xc4\x8di barvi, ki obi\xc4\x8dajno zaznamuje mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo v katoli\xc5\xa1kem bogoslu\xc5\xbeju. _NEWLINE_Preden jo je obglavil, je rabelj, kot je bil to obi\xc4\x8daj, pokleknil pred Marijo in jo zaprosil za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje. Legenda pravi, da mu je kraljica oprostila, reko\xc4\x8d, da ji bo joj re\xc5\xa1il vse probleme. Usmrtitev se je izvajala nepravilno, saj je bila uporabljena sekira, s katero so bile predhodno zaklane \xc5\xbeivali. Marija je pre\xc5\xbeivela prvi udarec sekire in je celo posku\xc5\xa1ala nekaj re\xc4\x8di, vendar je je drugi udarec ubil. Danes se meni, da so posamezniki namerno obglavljali s topo sekiro, da bi podalj\xc5\xa1ali njihovo trpljenje._NEWLINE_Kot odgovor na Marijino smrt je \xc5\xa1panska vojska vkorakala v Anglijo s ciljem, da bi strmoglavila Elizabeto, vendar se je vrnila pora\xc5\xbeena in se ni nikoli spopadala z angle\xc5\xa1kim ladjevjem._NEWLINE_Marijino telo je bilo balzamirano in je ostalo na mestu, kjer je bila obglavljena leto prej. Prvotno je bila pokopana v katedrali Peterborough, vendar je bila izkopana leta 1612, ko je na angle\xc5\xa1ki prestol sedel njen sin, Jakob I. Angle\xc5\xa1ki in VI. \xc5\xa0kotski, ki je odredi, da bo pokopana v Westminstrski opatiji. Tam po\xc4\x8diva \xc5\xa1e danes, skupaj s \xc5\xa1tiridesetimi svojimi potomci. Elizabeta I. je pokopana na istem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, vendar na nasprotni strani Marije I.\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Stuart ni bila nikoli v katoli\xc5\xa1ki cerkvi kanonizirana kot svetnica, ampak je bila pogosto in \xc5\xa1e vedno je priznana za mu\xc4\x8denico. Po vsej Franciji, \xc5\xa0kotski in Angliji se prodajajo stvari, ki so domnevno pripadale nesre\xc4\x8dni \xc5\xa1kotski kraljici, vklju\xc4\x8dno s kro\xc5\xbeniki, obla\xc4\x8dili, pesmi, ki jih je napisala, in molitvenimi knjigami._NEWLINE_\xc5\xbdivljenje in smrt Marije Stuart je ovekove\xc4\x8dena z velikim \xc5\xa1tevilom dramskih, filmskih in glasbenih del. Najslavnej\xc5\xa1a izmed teh del je drama Maria Stuart, ki jo je proti koncu 18. stoletja napisal nem\xc5\xa1ki pisatelj, Friedrich Schiller. Vseeno so pri snemanju biografskih filmov o Mariji Stuart zgodovinska dejstva pogosto spregledana; eden izmed najbolj\xc5\xa1ih primerov so scene, v katerih se Marija sre\xc4\x8da z Elizabeto, kljub znanim dejstvom, da se to ni nikoli zgodilo. Marija I. je najbolj sve\xc5\xbee prikazana v filmu Elizabeta: Zlata doba iz leta 2007, v katerem vlogo \xc5\xa1kotske kraljice igra Samantha Morton.'