b'\n_START_ARTICLE_\nMotvarjevci\n_START_SECTION_\nReformatorska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nMotvarjevci so najbolj kalvinska vas ne le v Ob\xc4\x8dini Moravske Toplice, temve\xc4\x8d v vsem Prekmurju, V njej so namre\xc4\x8d skoraj vsi prebivalci kalvinske veroizpovedi. Nekaj kalvinskih dru\xc5\xbein ali kalvincev posameznikom \xc5\xbeivi tudi v nekaterih krajih ob\xc4\x8dine, npr. v Sredi\xc5\xa1\xc4\x8du in v \xc5\xa1e nekaterih krajih z mad\xc5\xbearskim \xc5\xbeivljem, a najve\xc4\x8d jih je v tem kraju, kjer imajo tudi svojo cerkev in \xc5\xbeupnijo.\n_START_SECTION_\nGozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nLe nekaj lu\xc4\x8dajev od vasi jo gozdovi spremljajo z zahodni smeri proti Bogojini, jugozahodno roti Bukovnici, ju\xc5\xbeni proti Dobrovniku ter vzhodni proti mad\xc5\xbearski meji. Na tem mestu je potrebno poudariti, da so prav v krogu med Bogojino, Bukovnico, Dobrovnikom, Kobiljem, Motvarjevci, Prosenjakovci in Vu\xc4\x8djo Gomilo najve\xc4\x8dji sestoji bukve, gabra, hrasta in bora v vsej prekmurski pokrajini. Bogati niso le z lesom in podrastjo, temve\xc4\x8d tudi z veliko vrstami ptic, z divjado in gobami, \xc4\x8ce gre hodec skozi gozd iz Motvarjevec v smeri proti Bogojini, se kmalu sre\xc4\x8da s 100-letnimi bukvami, ki jih sicer ni veliko po \xc5\xa1tevilu, a so impozantne v svoji mogo\xc4\x8dnosti, v svoji ogromnosti.\n_START_SECTION_\nVoglerjeva ko\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nBrunarica je nekdaj posestnikom Voglerjem slu\xc5\xbeila v gozdarsko \xe2\x80\x93 lovske namene, v za\xc4\x8detku leta 1945 pa bila kar nekaj \xc4\x8dasa zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de in skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de borcev 1. Prekmurske partizanske \xc4\x8dete. Samo kak\xc5\xa1nih dvesto metrov ni\xc5\xbeje od ko\xc4\x8de proti zahodu so Voglerji, ki si na tem obmo\xc4\x8dju premogli veliko zemlje, pred mnogimi leti na eno od dreves bogve zakaj dali postaviti Marijin kip, ki pa je bil najbr\xc5\xbe uni\xc4\x8den v podtaknjenem po\xc5\xbearu po drugi svetovni vojni. Danes ga nadome\xc5\xa1\xc4\x8da majhen kipec Matere bo\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nKulturno dru\xc5\xa1tvo J\xc3\xb3zsef Attila\n_START_PARAGRAPH_\nNastal je na pobudo skupine va\xc5\xa1\xc4\x8danov, ki so \xc5\xbee nekaj let pred ustanovitvijo dru\xc5\xa1tva uspe\xc5\xa1no nastopali na doma\xc4\x8dih proslavah. Pod mentorstvom doma\xc4\x8de u\xc4\x8diteljice Matilda V\xc3\xb6r\xc3\xb6s in harmonikarja Geze Dora starej\xc5\xa1ega je aktivno delovala folklorna skupina, recitatorji in pevski zbor. Oktobra leta 1979so na ustanovnem ob\xc4\x8dnem zboru sprejeli Pravila dru\xc5\xa1tva, podrobni program dela in izvolili predsednika ter upravni in nadzorni zbor._NEWLINE_Nekaj let po ustanovitvi kulturnega dru\xc5\xa1tva so aktivno delovali \xc5\xa1e me\xc5\xa1ani pevski zbor, ljudske pevke, ki so pozneje postale \xc5\xbeenski tercet, ter solo pevec in recitatorji. V devetdesetih letih se je formirala aktivna ritmi\xc4\x8dna skupina mladih, ki so razveseljevali doma\xc4\x8de ob\xc4\x8dinstvo in gostovali tudi izven doma\xc4\x8dega kraja.'