b'\n_START_ARTICLE_\nItalijanski pravosodni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nOsnova italijanskega pravosodnega sistema je v dekretu \xc5\xa1t. 12 z dne 30. januarja 1941, ki ga je leta 1942 ustavodajna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina v celoti sprejela za novonastalo republiko. Zakon je bil v teku desetletij ve\xc4\x8dkrat predelan in obnovljen. Zadnje popravke sta dodala zakona 150/2005 (imenovan reforma Castelli) in 111/2007 (imenovan reforma Mastella).\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no pravosodje\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1no pravosodje obravnava civilne in kazenske prestopke._NEWLINE_Civilni prestopek nastane med privatnimi osebki, ki se obrnejo na mirovnega sodnika ali na tribunal (prva stopnja), na prizivno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (druga stopnja) in na kasacijsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (tretja in definitivna stopnja)._NEWLINE_Kazenski prestopek je zlo\xc4\x8din nad skupnostjo in postopek se odvija med dr\xc5\xbeavnim to\xc5\xbeilcem, ki zastopa obto\xc5\xbenico, in obto\xc5\xbeencem, ki se mora braniti. V prvi stopnji je obravnava pred mirovnim sodnikom (za manj\xc5\xa1e prestopke) oziroma pred tribunalom ali porotnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem (za te\xc5\xbeke prekr\xc5\xa1ke, na primer umor). Proti obsodbam mirovnega sodnika je mogo\xc4\x8d priziv (druga stopnja) pri tribunalu. Proti obsodbam tribunala ali porotnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v prvi stopnji je mogo\xc4\x8d priziv na prizivno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (za manj\xc5\xa1e prestopke) ali na prizivno porotno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (za te\xc5\xbeke prekr\xc5\xa1ke). Proti obsodbam prizivnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d je mogo\xc4\x8da samo zahteva, da kasacijsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (tretja stopnja) preveri pravilnost opravljenih postopkov. V primeru, da je bila ugotovljena kaka proceduralna neto\xc4\x8dnost, se mora sodni postopek ponoviti. Odlo\xc4\x8ditev kasacijskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da je definitivna.\n_START_SECTION_\nIzredno pravosodje\n_START_PARAGRAPH_\nIzredno pravosodje zajema administrativno, ra\xc4\x8dunsko, dav\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko sodstvo._NEWLINE_Administrativno sodstvo se bavi s postopki, ki zadevajo javne ustanove, tudi v slu\xc4\x8daju to\xc5\xbeb s strani privatnikov, in sicer v prvi stopnji je pristojno De\xc5\xbeelno administrativno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Tribunale Amministrativo Regionale ali TAR), v drugi stopnji Dr\xc5\xbeavni svet._NEWLINE_Ra\xc4\x8dunsko sodstvo sodi prestopke v javni administraciji in dr\xc5\xbeavnih ustanovah, v prvi stopnji de\xc5\xbeelni sodnik pri Ra\xc4\x8dunskem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, v drugi stopnji dr\xc5\xbeavni odsek Ra\xc4\x8dunskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Dav\xc4\x8dno sodstvo je v rokah dav\xc4\x8dnih komisij pri pokrajinskih upravah (za prvo stopnjo) in dav\xc4\x8dnih komisij pri de\xc5\xbeelnih upravah (za drugo stopnjo). V slu\xc4\x8daju proceduralnih nepravilnosti gre sodni postopek naravnost na Kasacijsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Dav\xc4\x8dno sodstvo je pristojno tudi za prizive privatnikov proti odlo\xc4\x8ditvam Administrativnega sodstva._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ko sodstvo se v \xc4\x8dasu miru bavi s prestopki pripadnikov Dr\xc5\xbeavnih oboro\xc5\xbeenih sil. V \xc4\x8dasu vojne veljajo za Voja\xc5\xa1ko sodstvo posebni zakoni, ki dolo\xc4\x8dajo tudi pristojnost specifi\xc4\x8dnih sodnikov.'