b"\n_START_ARTICLE_\nCosimo I. Medi\xc4\x8dejski\n_START_SECTION_\nUtrditev oblasti in dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nSedemnajstletnega Cosima so na mesto umorjenega Aleksandra de' Medici pripeljali prista\xc5\xa1i Medi\xc4\x8dejcev, misle\xc4\x8d, da bodo z njim na \xc4\x8delu lahko vladali sami. A so se hudo zmotili. Sin v bitkah proslavljenega poveljnika je takoj za\xc4\x8del samostojno in odlo\xc4\x8dno ukazovati. Vojski izgnanih nasprotnikov Medi\xc4\x8dejcev, ki so tudi ra\xc4\x8dunali na njegovo neizku\xc5\xa1enost, in so napadli od zunaj, je poslal nasproti svojo vojsko, jih premagal, ujete pa dal javno obglaviti. Takoj na za\xc4\x8detku se je pridru\xc5\xbeil vojski cesarja Karla V. napram Francozom in si s tem prislu\xc5\xbeil njegovo priznanje za vojvodo Toskanskega. Karel je umaknil svojo vojsko iz Toskane in je s tem dr\xc5\xbeavo osvobodil odvisnosti od \xc5\xa0panije._NEWLINE_Leta 1554 je v ponovni francosko - \xc5\xa1panski vojni skupaj s cesarjevo vojsko pri Marcianu premagal siensko - francosko navezo. Bitki je sledilo 15 mese\xc4\x8dno obleganje Siene, pri \xc4\x8demer se je njeno prebivalstvo zmanj\xc5\xa1alo na \xc4\x8detrtino. 1559 je zavzel \xc5\xa1e zadnji ostanek nekdanje sienske republike, utrjeno mesto Montalcino. 1569 ga je pape\xc5\xbe Pij V. imenoval za nadvojvodo Toskane._NEWLINE_Za varnost dr\xc5\xbeave je dal zgraditi vrsto utrdb kot so trdnjave v Sieni, Arezzu, Sansepolcru, nova obzidja v Pisi in Fivizzanu, utrdbe Portorerraio na Elbi un Terra del Sole, ki jih je ve\xc4\x8dinoma gradil arhitekt Baldassarre Lanci. Razvil je florentinsko mornarico, k je sodelovala v bitki pri Lepantu.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna uprava in gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Cosimovem \xc4\x8dasu je bila vlada stabilna, sodstvo strogo, finance trdne, davki visoki, trgovanje monopolizirano. Ni bilo nekdanje republikanske svobode, tajna policija je bila na pre\xc5\xbei, zapori so bili polni._NEWLINE_Od vsega za\xc4\x8detka se je Cosimo zavedal svoje izpostavljenosti. Obdal se je z gardo 300 \xc5\xa1vicarskih stra\xc5\xbearjev. Dal je zgraditi pala\xc4\x8do Uffizi, kjer je zdru\xc5\xbeil dr\xc5\xbeavne administrativne in pravne slu\xc5\xbebe in ve\xc4\x8dje cehe in tako dobil nad njimi ve\xc4\x8dji nadzor. Med pala\xc4\x8dama Uffizi in Pitti, kamor se je 1560 preselila vladajo\xc4\x8da dru\xc5\xbeina, je dal zgraditi zaprt hodnik, ki mu je zagotavljal varnost._NEWLINE_Po dr\xc5\xbeavi so se gradili izsu\xc5\xa1evalni in namakalni kanali, vpeljevale novosti v kmetovanju, razvijalo se je rudarjenje. Flamci so postavili tovarno tapiserij. Mo\xc4\x8dno so se razvile Firence, Pisa, Livorno z za\xc4\x8detki pristani\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nUmetnost in naravoslovje\n_START_PARAGRAPH_\nCosimo ni le podpiral umetnost, ampak jo je organizirano uporabljal v politi\xc4\x8dne namene in za krepitev ugleda dru\xc5\xbeine._NEWLINE_1543 sta z Vasarijem popravila v prej\xc5\xa1njem obdobju po\xc5\xa1kodovani Michelangelov kip Davida, simbola Firenc, in si s tem pridobila naklonjenost me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Giorgio Vasari je organiziral poslikavo pala\xc4\x8de Vecchio s prizori iz \xc5\xbeivljenja Medi\xc4\x8dejcev in jo tako spremenil v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Medi\xc4\x8dejcev. Zgradil je pala\xc4\x8do Uffizi (danes galerija) in napisal knjigo \xc5\xbdivljenja umetnikov, prvo zgodovino umetnosti, in jo posvetil Cosimu I. Knjiga je raz\xc5\xa1irila sloves Medi\xc4\x8dejcev po vsem svetu in vpeljala za preporod duha tistega \xc4\x8dasa besedo rinascimento - renesansa._NEWLINE_Bartolomeo Ammanati, ki je v mestu zgradil most Santa Trinita in Neptunov vodnjak, je za medi\xc4\x8dejsko dru\xc5\xbeino dogradil pala\xc4\x8do Pitti (pala\xc4\x8do je 100 let prej za\xc4\x8dela graditi zase dru\xc5\xbeina Pitti, 1549 pa je nedokon\xc4\x8dano kupila Cosimova \xc5\xbeena) in sosednje vrtove Boboli. Naro\xc4\x8dila so dobivali umetniki Pontormo, Bernardo Buontalenti, Benvenuto Cellini, Agnolo Bronzino. Pritegnil je zgodovinarje kot sta Scipione Ammirato in Benedetto Varchi._NEWLINE_Ustanovil je prvo slikarsko akademijo Accademia delle Arti del Disegno, ustanovil v Pisi \xc5\xa1olo botanike, ki je uvajala zdravilne rastline iz Amerike in nova \xc5\xbeita iz orienta._NEWLINE_Spoznanja naravoslovja in umetnost pa so vse bolj motila cerkveno oblast v Rimu. 1559 je inkvizicija dosegla Firence. Na seznamu prepovedanih je bilo 583 knjig, katerih ve\xc4\x8dino so Medi\xc4\x8dejci imeli v svoji knji\xc5\xbenici. Cosimo si ni mogel privo\xc5\xa1\xc4\x8diti spora s cerkvijo in je zadevo re\xc5\xa1il s simboli\xc4\x8dnim se\xc5\xbeigom knjig._NEWLINE_Cosimo se je zanimal za alkimijo, bil je poznavalec klasi\xc4\x8dne in etru\xc5\xa1\xc4\x8danske umetnosti."