b'\n_START_ARTICLE_\nKo\xc4\x8devje\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc4\x8devje le\xc5\xbei na kra\xc5\xa1kem Ko\xc4\x8devskem polju, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 460 m, na obeh straneh kra\xc5\xa1ke reke ponikalnice, Rin\xc5\xbee. Nad mestom se dviga strma Ko\xc4\x8devska gora z nekaterimi vrhovi, ki so vi\xc5\xa1ji od 1000 m (Slovenski vrh 1040 m, Ledenik 1068 m, Mestni vrh 1022 m in Suhi hrib 1004 m). Z Ljubljano in Hrva\xc5\xa1ko (mejni prehod Petrina) ga povezuje glavna cesta, prav tako je povezan z Novim mestom kot regionalnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem statisti\xc4\x8dne Dolenjske regije._NEWLINE_Naselje je nastalo na polotoku med desnim bregom Rin\xc5\xbee, ki so ga s prekopom spremenili v otok in obdali z visokim obzidjem. Otok je bil dostopen z lesenim mostom. Obzidje so v 18. Stoletju podrli in prekop zasuli, Ko\xc4\x8devje se je nato raz\xc5\xa1irilo tudi na levi breg Rin\xc5\xbee. Ko je v Ko\xc4\x8devje pri\xc5\xa1la leta 1893 \xc5\xbeeleznica, se je naselje \xc5\xa1irilo v smeri kolodvora. Tu je nastalo rudarsko naselje Rudnik. Po drugi svetovni vojni so nastali \xc5\xa1e drugi predeli mesta: na Trati in Mestni log._NEWLINE_Ko\xc4\x8devje ima kontinentalno podnebje z zelo visokimi poletnimi temperaturami. Meseci od novembra do aprila so hladni in mokri, julij in avgust pa sta vro\xc4\x8da in suha. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je med najni\xc5\xbejimi v Sloveniji in se giblje med 4 \xc2\xb0C do 8 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc4\x8devje je bilo prvi\xc4\x8d omenjeno leta 1339 pod ledinskim imenom Mahovnik, s pristavo in kapelo sv. Jerneja, v listini oglejskega patriarha Bertranda. V listini iz leta 1363 je kapela sv. Jerneja, medtem pove\xc4\x8dana v cerkev, \xc5\xbee navedena v Ko\xc4\x8devju. Leta 1363 je postala tudi \xc5\xbeupnija. Naselju so dali Slovenci ime Ho\xc4\x8devje, po hojah ob Rin\xc5\xbei._NEWLINE_Mesto je s starim nem\xc5\xa1kim imenom Gotsche 1. maja 1363 prvi\xc4\x8d omenil oglejski patriarh Ludvik della Torre. Kasneje se je za nem\xc5\xa1ko ime uporabljal zapis Gottschee. Ko\xc4\x8devsko so v prvi polovici 14. stoletja najprej s slovenskimi, potem pa \xc5\xa1e z nem\xc5\xa1kimi naseljenci poselili Ortenbur\xc5\xbeani, medtem ko je bilo obrobje Ko\xc4\x8devske \xc5\xbee poprej naseljeno s Slovenci. Po izumrtju Ortenbur\xc5\xbeanov je Ko\xc4\x8devje najprej pripadlo Celjskim grofom in kasneje Habsbur\xc5\xbeanom, ki so ko\xc4\x8devsko gospostvo oddajali v najem._NEWLINE_Leta 1377 je Ko\xc4\x8devje postalo trg, po za\xc4\x8detku tur\xc5\xa1kih vpadov pa je na sedanji lokaciji v okljuku reke Rin\xc5\xbee, namesto leta 1461 po\xc5\xbeganega trga, zrasla nova naselbina, ki ji je leta 1471 cesar Friderik III. dodelil mestne pravice. Ko\xc4\x8devje je tako dobilo sodnika, mestni svet, \xc5\xa1tiri letne sejme, dva cerkvena sejma, grb (vi\xc5\xa1njev \xc5\xa1\xc4\x8dit s trdnjavo, red katero stoji za ograjo sv. Jernej z no\xc5\xbeem v levici in odprto knjigo v desnici) in mestni pe\xc4\x8dat._NEWLINE_Zaradi hudega opusto\xc5\xa1enja, ki so ga na obmo\xc4\x8dju povzro\xc4\x8dili kontinuirani tur\xc5\xa1ki vpadi, je cesar Friderik III. Habsbur\xc5\xa1ki prebivalcem Ko\xc4\x8devja in Ribnice leta 1492 dodelil pravico kro\xc5\xa1njarjenja po Hrva\xc5\xa1kem in drugod. S kasnej\xc5\xa1imi potrditvami in raz\xc5\xa1iritvami patenta se je na Ribni\xc5\xa1kem zelo razvilo suhorobarstvo, medtem ko se Ko\xc4\x8devarji s\xc4\x8dasoma usmerili predvsem v kro\xc5\xa1njarstvo. \xc5\xa0e v za\xc4\x8detku 20. stoletja je izraz Ko\xc4\x8devar na Mad\xc5\xbearskem in v Srbiji pomenil kar kro\xc5\xa1njarja nasploh, so poro\xc4\x8dali kronisti. Na Dunaju je bil Ko\xc4\x8devar sinonim za sezonskega prodajalca pe\xc4\x8denega kostanja._NEWLINE_Tur\xc5\xa1ki napadi so se vrstili leta 1528, 1530, 1540, 1546, 1558-59, 1584, 1592 in 1598. Ko\xc4\x8devje je uni\xc4\x8dil tudi po\xc5\xbear v letih 1515, 1596 (zgorela je tudi cerkev) in 1684. Morila je tudi kuga (1578, 1600, 1601, 1836 in 1855). _NEWLINE_Leta 1515 so ko\xc4\x8devski podlo\xc5\xbeniki, ki so se \xc5\xbee dalj \xc4\x8dasa upirali nasilju grofa Turna, ki je zmogel v enem samem desetletju podvojiti dohodke svojega zemlji\xc5\xa1kega gospostva in celo zasu\xc5\xbenjeval podlo\xc5\xbenike sosednih zemlji\xc5\xa1kih gospostev in jih prodajal iz de\xc5\xbeele, ubili grofa Jurija Turna in s tem spro\xc5\xbeili slovenski kme\xc4\x8dki upor, ki se je raz\xc5\xa1iril na obmo\xc4\x8dje, za petino ve\xc4\x8dje od dana\xc5\xa1nje Slovenije in ga je gosposka le s te\xc5\xbeavo zadu\xc5\xa1ila. Ko\xc4\x8devarji so se kasneje \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat uprli ter v \xc4\x8dasu grofov Blagajskih sku\xc5\xa1ali gospostvo vzeti celo v zakup in tako ustanoviti nekak\xc5\xa1no kme\xc4\x8dko republiko. Habsbur\xc5\xbeani so ponudbo zavrnili._NEWLINE_Baron Janez Jakob Kisl, ki je gospostvo leta 1621 odkupil od Habsbur\xc5\xbeanov je bil \xc5\xa1tiri leta kasneje povzdignjen v Ko\xc4\x8devskega grofa. Ko\xc4\x8devje je tako postalo grofija. Leta 1641 so gospostvo odkupili Turja\xc4\x8dani, grof Volk Engelbert Auersperg, ki so namesto propadajo\xc4\x8dega Fridrih\xc5\xa1tajna v mestu sezidali Ko\xc4\x8devski grad. Leta 1791 je cesar Leopold II. kneza Jo\xc5\xbeefa Auersperga povzdignil v vojvodo in ko\xc4\x8devsko gospostvo je postalo vojvodina, vsakokratni na Ko\xc4\x8devskem vladajo\xc4\x8di \xc4\x8dlan ko\xc4\x8devske linije pa je smel poslej nositi naslov vojvode Ko\xc4\x8devskega. Zadnji ko\xc4\x8devski Auersperg je umrl leta 1927._NEWLINE_V 19. stoletju je Ko\xc4\x8devje do\xc5\xbeivelo mo\xc4\x8dan gospodarski razcvet, kar pa je povzro\xc4\x8dilo propadanje obrtnikov in kmetov, ki so se zato v za\xc4\x8detku 20. stoletja pri\xc4\x8deli mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevati. Konec 19. stoletja so se za\xc4\x8deli vse bolj zaostrovati tudi mednacionalni odnosi med ko\xc4\x8devskimi Nemci in Slovenci._NEWLINE_Ob okupaciji Slovenije so Ko\xc4\x8devje zasedli Italijani, zato se je velika ve\xc4\x8dina ko\xc4\x8devskih Nemcev, na podlagi velikonem\xc5\xa1ke propagande in ambicijami posameznih rojakov, odselila na domove slovenskih izgnancev v Posavje. Na koncu vojne je pot za vrnitev domov ostala zaprta in ko\xc4\x8devski Nemci so ve\xc4\x8dinoma na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v tujini, predvsem v Nem\xc4\x8diji, Avstriji in v ZDA._NEWLINE_Med 2. svetovno vojno je na Ko\xc4\x8devskem nastalo osvobojeno ozemlje, na katerem je od 1. do 3. oktobra 1943 potekal Zbor odposlancev slovenskega naroda. Istega meseca so mesto zasedle nem\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu Zbora odposlancev je pri\xc5\xa1lo do prvih izvensodnih pobojev, \xc5\xa1e bolj pa je Ko\xc4\x8devje po pobojih in kazenskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8dem postalo znano po vojni. V povojnem \xc4\x8dasu so bili obse\xc5\xbeni predeli ob\xc4\x8dine, zlasti okoli Ko\xc4\x8devske Reke, varovani kot zaprto obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_V letu 1990 je na Ko\xc4\x8devskem pri\xc4\x8dela nastajati Manevrska struktura narodne za\xc5\xa1\xc4\x8dite, ki se je organizirala  v Teritorialne obrambe. Med osamosvojitveno vojno sta bili na Ko\xc4\x8devsko preme\xc5\xa1\xc4\x8deni enoti 1. generacija nabornikov iz Iga in Peker. Pripadniki ko\xc4\x8devske Teritorialne obrambe in 1. specialne brigade MORiS so bili vklju\xc4\x8deni v ve\xc4\x8d bojnih akcij, vzpostavili pa so tudi 1. karavlo na meji s Hrva\xc5\xa1ko in za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pomembno komunikacijo Ljubljana-Petrina (Brod na Kupi). JLA je Ko\xc4\x8devsko napadla trikrat - dvakrat z letali (uporaba kasetnih bomb) in enkrat s topni\xc5\xa1tvom. V napadu na voja\xc5\xa1nico v Ribnici sta bila ranjena dva pripadnika MORiS-a (nanju so streljali iz oficirskega bloka), na strani JLA je en vojak izgubil \xc5\xbeivljenje, trije so bili ranjeni._NEWLINE_Obdobje po 1990 je Ko\xc4\x8devju prineslo propad nekaterih industrijskih panog, ki so bile vezane predvsem na voja\xc5\xa1ki trg biv\xc5\xa1e Jugoslavije (ITAS) in zaradi slabe izobrazbe relativno visoko brezposelnost, po drugi strani pa se je razvila terciarna dejavnost, predvsem trgovina. Stagnirala je tudi lesna industrija. Iz nekdanje ob\xc4\x8dine Ko\xc4\x8devje so ob reorganizaciji lokalne samouprave nastale tri nove (Ko\xc4\x8devje, Kostel in Osilnica), del ozemlja je bil pripojen tudi k drugim novonastalim ob\xc4\x8dinam.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc4\x8devje z bli\xc5\xbenjo okolico lahko odkrivamo na ve\xc4\x8d naravoslovnih u\xc4\x8dnih poteh in planinskih poteh. Ob\xc4\x8dudujemo gozdove z gozdnimi rezervati (drevesni orjaki, kra\xc5\xa1ke jame, razgledi\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc5\xbeivalski svet,...). Poti so ozna\xc4\x8dene z markacijami in simboli iz \xc5\xbeivalskega in rastlinskega sveta Ko\xc4\x8devske: sova za u\xc4\x8dno pot Ro\xc5\xbeni studenec, medvedja \xc5\xa1apa za Ro\xc5\xa1ko pe\xc5\xa1pot, narcisa za Borov\xc5\xa1ko pot. Poti so opremljene z vodniki in predstavitvenimi tablami._NEWLINE_Med \xc5\xbdeljnami in \xc5\xa0alko vasjo vzhodno od Ko\xc4\x8devja se nahajajo \xc5\xbdeljnske jame. Imajo tanek strop in \xc5\xa1tevilna naravna okna in si jih lahko ogledamo od znotraj in zunaj._NEWLINE_Ko\xc4\x8devska planinska pot ima izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de pri ko\xc4\x8di Planinskega dru\xc5\xa1tva Ko\xc4\x8devje pri Jelenovem studencu (850 m), se vzpne na Mestni vrh (1034 m), dalje na vrh Fridrih\xc5\xa1tajn (978 m) z razvalinami gradu Friderika Celjskega in se nadaljuje proti jugu vse do Krempe in pragozda Krokar in kon\xc4\x8da v kraju Gorenja \xc5\xbdaga ob Kolpi. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka na poti je Goteni\xc5\xa1ki Sne\xc5\xbenik (1289 m).'