b'\n_START_ARTICLE_\nEllesmere\n_START_PARAGRAPH_\nEllesmere (inuitsko Umingmak Nuna, dobesedno\xc2\xa0\xc2\xbbde\xc5\xbeela mo\xc5\xa1katnega goveda\xc2\xab) je eden od kanadskih arkti\xc4\x8dnih otokov na severu Kanade, del zveznega ozemlja Nunavut, ki le\xc5\xbei ob severozahodni obali Grenlandije. Njegova najsevernej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka, rt Columbia pri 83\xc2\xb007\xe2\x80\xb2 severne zemljepisne \xc5\xa1irine, je hkrati najsevernej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka Kanade._NEWLINE_S povr\xc5\xa1ino 196.236 km\xc2\xb2 je tretji najve\xc4\x8dji kanadski otok in deseti najve\xc4\x8dji otok na svetu. Na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1ih delih meri pribli\xc5\xbeno 800 km v dol\xc5\xbeino in 500 km v \xc5\xa1irino. Njegovo povr\xc5\xa1je je izrazito razbrazdano, z nekaterimi najvi\xc5\xa1jimi vrhovi kanadskega arkti\xc4\x8dnega oto\xc4\x8dja. Gora Barbeau je z 2616 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine najvi\xc5\xa1ji vrh ozemlja Nunavut. Povr\xc5\xa1je sestavljajo tri regije: na jugovzhodu otoka je skrajni severni del kanadskega \xc5\xa1\xc4\x8dita, gorovja iz predkambrijskih kamnin, jugozahodno je obse\xc5\xbena planota iz paleozoika, severno polovico pa predstavlja Grantova de\xc5\xbeela, gorovje iz sedimentnih kamnin. Tudi obala je zelo raz\xc4\x8dlenjena, z globokimi fjordi in ponekod klifi, kjer se povr\xc5\xa1je spusti skoraj navpi\xc4\x8dno od najvi\xc5\xa1jih vrhov ve\xc4\x8d kot 2000 m naravnost do morske gladine. To je obmo\xc4\x8dje ve\xc4\x8dnega ledu, nagubanega zaradi vrhov pod njim, skozi katerega se dvigajo le najvi\xc5\xa1je gore. Z njih se proti morju spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilni ledeniki. Na severnem robu otoka se ledeni pokrov nadaljuje v 60-70 m debelo plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki sega 18 km od obale._NEWLINE_Celoten otok je izrazito su\xc5\xa1en, saj imajo nekateri deli samo 70 mm padavin letno, zato je rastlinstvo skromno. Na severu le\xc5\xbei planota Hazen z istoimenskim jezerom, ki je najve\xc4\x8dje vodno telo na otoku. Mikroklima v njegovi okolici je nekoliko bla\xc5\xbeja, s presenetljivo toplimi poletji, kar ustvarja pogoje za uspevanje nekoliko ve\xc4\x8d \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst, celo pajkov in \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Sode\xc4\x8d po arheolo\xc5\xa1kih ostankih so to obmo\xc4\x8dje poseljevali Nordijci \xc5\xbee pred 4000 leti. Prvi zahodni raziskovalec, ki je ugledal otok, je bil leta 1616 William Baffin. Podrobneje so ga raziskali \xc5\xa1ele v 19. stoletju, ve\xc4\x8dinoma v okviru odprav proti severnemu polu. Danes na njem stalno \xc5\xbeivi okrog 100 ljudi, od tega najve\xc4\x8d, okrog 50 v voja\xc5\xa1ki in znanstveni bazi Alert, ki je najseverneje le\xc5\xbee\xc4\x8de naselje v Severni Ameriki.'