b'\n_START_ARTICLE_\nLovsko oro\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nLovsko oro\xc5\xbeje je oro\xc5\xbeje, ki ga uporabljajo lovci. To so razne pu\xc5\xa1ke risanice, \xc5\xa1ibrenice in kombinirane pu\xc5\xa1ke), sulice, loki, pra\xc4\x8de, no\xc5\xbei, in kratkocevno oro\xc5\xbeje (polavtomatske pi\xc5\xa1tole in revolverje).\n_START_SECTION_\nLovske risanice\n_START_PARAGRAPH_\nRisanice so primerne predvsem za lov parkljaste divjadi in za lov nekaterih vrst zveri (volk, ris, medved).Risanice imajo risane ali o\xc5\xbelebljene cevi. Z lovsko risanico lovsko pravi\xc4\x8dno lovimo do najve\xc4\x8d 200 m strelne daljave, na goli\xc4\x8davah in gorah in v rokah izku\xc5\xa1enega strelca pa tudi nekaj \xc4\x8dez. Pogoji za dober in zanesljiv strel na dale\xc4\x8d so predvsem: dovolj natan\xc4\x8dna pu\xc5\xa1ka (merjeno s premerom raztrosnega kroga treh ali \xc5\xa1e bolje petih strelov na razdalji 100 m), kakovosten strelni daljnogled s primerno veliko pove\xc4\x8davo oziroma pove\xc4\x8devalnim obmo\xc4\x8djem, poznavanje in upo\xc5\xa1tevanje balisti\xc4\x8dne krivulje krogle (oziroma naboja), dovolj natan\xc4\x8dna ocena vpliva bo\xc4\x8dnega vetra na vodoravni zamik krogle, ki se z ve\xc4\x8danjem strelne razdalje pove\xc4\x8duje, dober strelski polo\xc5\xbeaj strelca (pravilen oslon oziroma prislon pu\xc5\xa1ke), predvsem pa strel\xc4\x8devo strelsko znanje in izku\xc5\xa1nje. Za lov uporabljamo risanice mnogih vrst, poznamo: enocevne risanice - enostrelke, ve\xc4\x8dcevne risanice in ve\xc4\x8dstrelne risanice.\n_START_SECTION_\nEnocevne risanice-enostrelke\n_START_PARAGRAPH_\nEnocevne risanice imajo lahko zaklep prelama\xc4\x8de, blo\xc4\x8dni zaklep ali valjasti zaklep.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dcevne risanice\n_START_PARAGRAPH_\nOd ve\xc4\x8dcevnih risanic so v lovski rabi prakti\xc4\x8dno najve\xc4\x8dkrat le dvocevne risanice, s priveznjenima (ena poleg druge) ali pa naveznjenima (ena nad drugo)cevema, tri in \xc5\xa1tiri cevne so redke izjeme. Dvocevna risanica, \xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de je opremljena s samodejnima izmeta\xc4\x8dema (ejektorjema) tulcev izstreljenih nabojev, je primerna za pogone, npr. na divje pra\xc5\xa1i\xc4\x8de. Obi\xc4\x8dajno sta obe cevi istega kalibra, izvedba z naveznjenima cevema v dveh razli\xc4\x8dnih kalibrih je primerna za lov na te\xc5\xbejo divjad (mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i kaliber) in za srnjad oziroma za lovopust (\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i kaliber).\n_START_SECTION_\nRepetirke\n_START_PARAGRAPH_\nRepetirke so najbolj raz\xc5\xa1irjene lovske enocevne risanice. Poleg znane repetirke s preizku\xc5\xa1enim voja\xc5\xa1kim valjastim zaklepom sistema Mauser 98, so v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu razvili mno\xc5\xbeico novih sistemov, predvsem v Evropi. Repetirka je zanesljivo, robustno in zelo natan\xc4\x8dno lovsko oro\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nPolavtomatske risanice\n_START_PARAGRAPH_\nPri polavtomatskih lovskih risanicah je polnjenje nabojev iz nabojnika v naboji\xc5\xa1\xc4\x8de samodejno, na dva na\xc4\x8dina: ali s pomo\xc4\x8djo tlaka dela preusmerjenih zgorelih smodni\xc5\xa1kih plinov ali pa s pomo\xc4\x8djo povratnega odsuna tulca na boja na \xc4\x8delo zaklepa. Pri tem se po strelu v delcu sekunde odpre zaklep,ki v naboji\xc5\xa1\xc4\x8de potisne nov naboj. Strelec je pri streljanju lahko povsem osredoto\xc4\x8den na cilj. Naslednji strel spro\xc5\xbeimo s ponovnim pritiskom na spro\xc5\xbeilec. Polavtomatske lovske risanice so primerne predvsem za lov na pogonih. V primerjavi z dvocevnimi risanicami so praviloma bolj natan\xc4\x8dne, predvsem pa znatno cenej\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ibrenice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ibrenice so lovske pu\xc5\xa1ke z gladkimi cevmi (z gladko izvrtino). Iz njih streljamo \xc5\xa1ibrene naboje. \xc5\xa0ibrenice so najbolj raz\xc5\xa1irjeno lovsko oro\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nEnocevne \xc5\xa1ibrenice\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo enostrelne, repetirne in polavtomatske enocevne \xc5\xa1ibrenice.\n_START_SECTION_\nEnostrelna \xc5\xa1ibrenica\n_START_PARAGRAPH_\nEnostrelne \xc5\xa1ibrenice so najve\xc4\x8dkrat prelama\xc4\x8da petelinka ali brezpetelinka.\n_START_SECTION_\nRepetirna \xc5\xa1ibrenica\n_START_PARAGRAPH_\nV lovski rabi so predvsem tri vrste repetirnih \xc5\xa1ibrenic. Ene imajo valjasti zaklep, po navadi so opremljene s snemljivim \xc5\xa1katlastim nabojnikom. Druge, predvsem v Ameriki mnogo uporabljane so repetirne \xc5\xa1ibrenice z drsnim repetirnim mehanizmom, ki jim popularno pravimo \xc2\xbbpumparice  (angl. pump action), opremljene so s cevastim nabojnikom pod pu\xc5\xa1kino cevjo, repetiramo pa jih s potegom oblesja naprej-nazaj, tretje pa so repetirne \xc5\xa1ibrenice z zankastim repetirnim vzvodom (angl. lever action). Repetirne \xc5\xa1ibrenice so robustne, zanesljive in natan\xc4\x8dne pu\xc5\xa1ke, ki jih je mo\xc4\x8d opremiti tudi s posebnimi gladkimi ali pa tudi z o\xc5\xbelebljenimi cevmi za streljanje masivnih izstrelkov (\xc2\xbbbrenekaric\xc2\xab), na \xc5\xa1ibrene cevi pa je mo\xc4\x8d priviti tudi nastavke za spremembo zadrge cevi.\n_START_SECTION_\nPolavtomatska \xc5\xa1ibrenica\n_START_PARAGRAPH_\nPolavtomatske \xc5\xa1ibrenice delujejo ali na principu povratnega sunka na glavo zaklepa (princip trzanja cevi) ali pa na principu odvoda dela smodni\xc5\xa1kih plinov. Najve\xc4\x8d je v uporabi slednji princip. Polavtomatske \xc5\xa1ibrenice so natan\xc4\x8dne, njihov odsun je mehak, mo\xc5\xbeno pa jih je opremiti z veliko izbiro \xc5\xa1ibrenih cevi, na katere je mo\xc4\x8d priviti nastavke za spremembo zadrge.\n_START_SECTION_\nDvocevne \xc5\xa1ibrenice\n_START_PARAGRAPH_\nDvocevne \xc5\xa1ibrenice so lovske pu\xc5\xa1ke, ki so namenjene predvsem za lov male divjadi in za \xc5\xa1portno streljanje na glinaste golobe. \xc4\x8ce sta cevi name\xc5\xa1\xc4\x8deni ena poleg druge,ji pravimo dvocevka, \xc4\x8de pa sta cevi ena vrh druge,ji pravimo bokarica. Za lovsko rabo so dvocevne \xc5\xa1ibrenice primerne predvsem zaradi tega, ker ima lahko vsaka cev razli\xc4\x8dno zadrgo in ker lahko v vsako cev vstavimo naboj z razli\xc4\x8dno debelino \xc5\xa1iber ali pa naboj z izstrelkom za gladko cev.\n_START_SECTION_\nKombinirane pu\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nKombinirane pu\xc5\xa1ke v cevnem sklopu zdru\xc5\xbeujejo risane in \xc5\xa1ibrene cevi, so praviloma prelama\xc4\x8de najraznovrstnej\xc5\xa1ih sistemov. Kombinirana lovska pu\xc5\xa1ka predstavlja univerzalno re\xc5\xa1itev za tistega lovca, ki si iz kakr\xc5\xa1nihkoli razlogov lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8di ali pa \xc5\xbeeli imeti eno samo lovsko pu\xc5\xa1ko. Konstrukcijsko so kombinirane pu\xc5\xa1ke bolj zapletene in ob\xc4\x8dutljive ter zahtevajo primerno ravnanje in skrbno nego. Posebnost kombiniranih pu\xc5\xa1k s trdno spojenimi cevmi je tudi t. i. \xc2\xbbplezanje zadetkov\xc2\xab, ki je posledica krivljenja cevnega sklopa zaradi strela iz ene cevi, ki se vzdol\xc5\xbeno razteza, krivi v smeri hladne (hladnih) cevi, zaradi \xc4\x8desar se spreminja lega zadetkov, kar je potrebno upo\xc5\xa1tevati pri hitri zaporedni oddaji ve\xc4\x8d strelov.\n_START_SECTION_\nDvocevne kombinirane pu\xc5\xa1ke (polrisanice)\n_START_PARAGRAPH_\nCevni snop najbolj preproste kombinirane pu\xc5\xa1ke sestavljata risana in \xc5\xa1ibrena cev. \xc4\x8ce sta cevi druga ob drugi, pravimo tej pu\xc5\xa1ki polrisanica, \xc4\x8de pa sta druga na drugo, praviloma je risana cev spodaj, pravimo tej pu\xc5\xa1ki bok polrisanica. \xc4\x8ce dovolj natan\xc4\x8dno strelja tudi  izstrelek za gladko cev (brenekarico), lahko nadomesti dra\xc5\xbejo dvocevno risanico. Proizvajalci lovskega oro\xc5\xbeje so v zadnjem obdobju razvili celo vrsto novih re\xc5\xa1itev ravno na podro\xc4\x8dju bok polrisanic, kot npr.: \xc5\xa1ibrena in risana cev sta \xc2\xbbprosto vpeti\xc2\xab- torej ne ve\xc4\x8d spojeni z lotnim spojem, obi\xc4\x8dajne samonapenjalne klasi\xc4\x8dne v\xc5\xbeigalne mehanizme opremljene z bolj ali manj varnimi varovalkami so zamenjali varnostni v\xc5\xbeigalni mehanizmi \xe2\x80\x93 z ro\xc4\x8dnim napenjanjem, zaradi \xc4\x8desar niso ve\xc4\x8d potrebne varovalke, pa tudi nevarna vzvratna (francoska) napro\xc5\xbeila ne.\n_START_SECTION_\nTricevne kombinirane pu\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj obi\xc4\x8dajna tricevna kombinirana pu\xc5\xa1ka je tricevka ki ima v cevnem snopu zgoraj dve \xc5\xa1ibreni, spodaj pa risano cev. \xc4\x8ce je v eno od \xc5\xa1ibrenih cevi (po navadi v desno cev) vgrajena \xc5\xa1e vlo\xc5\xbena risana cev, lahko govorimo o resni\xc4\x8dno vsestransko uporabni lovski pu\xc5\xa1ki, ki je primerna za vse vrste lova. Za pogon na veliko divjad pa so razvili \xc5\xa1e posebno vrsto tricevke z dvema risanima cevema velikega kalibra (obi\xc4\x8dajno sta to zgornji leva in desna cev) in s \xc5\xa1ibreno cevjo spodaj. V tem primeru gre pravzaprav za dvocevno risanico z dodano \xc5\xa1ibreno cevjo.  Sodobne vrste tricevk imajo lahko v cevnem snopu tudi druga\xc4\x8den razpored cevi.\n_START_SECTION_\nKako izbrati lovsko pu\xc5\xa1ko\n_START_PARAGRAPH_\nPrednost kombinirane lovske pu\xc5\xa1ke pred drugimi sistemi je njena univerzalnost, primerna je za vse vrste lova, predvsem za zalaz. Lovec lahko izbira med polrisanico (po navadi bok polrisanico) ali pa se odlo\xc4\x8di za tricevko. Enocevna risanica je primerna predvsem za lov na \xc4\x8dakanje. Za lov na vse vrste parkljaste divjadi in zveri je primerna repetirka z valjastim zaklepom, za pogone pa polavtomatska risanica ali pa tudi repetirna risanica z drsnim repetirnim mehanizmom, za usmrtilni strel ranjene parkljaste divjadi pa je primerna kratka priro\xc4\x8dna repetirka z valjastim zaklepom. Za lov male divjadi se lahko lovec odlo\xc4\x8di za elegantno dvocevno \xc5\xa1ibrenico, polavtomatsko \xc5\xa1ibrenico ali za repetirno \xc5\xa1ibrenico z drsnim repetirnim mehanizmom.\n_START_SECTION_\nKratko(cevno) oro\xc5\xbeje (pi\xc5\xa1tola in revolver)\n_START_PARAGRAPH_\nKratkocevno oro\xc5\xbeje (revolverje in polavtomatske pi\xc5\xa1tole) uporabljamo za usmrtilni strel ranjene divjadi. V dolo\xc4\x8denih primerih je za usmrtilni strel divjadi kratkocevno oro\xc5\xbeje ustreznej\xc5\xa1e od dolgocevnega, ker je zelo priro\xc4\x8dno, je z njim la\xc5\xbeje ravnati in ga lahko v primernem toku v lovi\xc5\xa1\xc4\x8du stalno nosimo s seboj. Tudi kadar moramo oddati usmrtilni strel  na divjad, ki ranjena le\xc5\xbei na cesti ali na cestnem robu, je manj nevarno oddati strel z revolverjem ali polavtomatsko pi\xc5\xa1tolo, kot pa z risanico.  Po mnenju mnogih izku\xc5\xa1enih lovcev doma in v tujini sta revolverski naboj v kalibru\xc2\xa0\xc2\xbb.38 Special\xc2\xab\xc2\xa0in pi\xc5\xa1tolski naboj \xc2\xbb9 mm Luger\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbdolga devetka\xc2\xab) minimalna kalibra za usmrtilni strel parkljaste divjadi, predvsem za divjad do velikosti srnjadi. Pri nas je za usmrtilni strel najmanj\xc5\xa1i dovoljeni kaliber .22 Winchester Magnum Rimfire (WMR).  Za usmrtilni strel te\xc5\xbeje divjadi pa so bolj primerni pi\xc5\xa1tolski naboji kalibrov .40 Smith & Wesson in .45 ACP ter revolverski naboji .357 Magnum, .44 Magnum, .44 Special in .45 Long Colt. Pri obeh pi\xc5\xa1tolskih kalibrih 9 mm Luger in .40 Smith & Wesson so se kot zelo u\xc4\x8dinkovite izkazale krogle t. i. semiwadcutter konstrukcije  s prisekanim vrhom in krogle z votlo konico. Pri po\xc4\x8dasnem pi\xc5\xa1tolskem naboju kalibra .45 ACP za usmrtilni strel ustreza polno opla\xc5\xa1\xc4\x8dena 14,9 gramov (230 grain-ov) te\xc5\xbeka krogla. Uporaba svin\xc4\x8denih krogel pri pi\xc5\xa1tolskem strelivu je vpra\xc5\xa1ljiva, ker lahko pri delovanju polavtomatskih pi\xc5\xa1tol pride do zastojev. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu so za polavtomatske pi\xc5\xa1tole razvili mo\xc4\x8dno devet milimetrsko strelivo kalibra .357 SIG, ki je po u\xc4\x8dinkovitosti primerljivo z revolverskim strelivom .357 Magnum. Pri revolverskih nabojih  z  oznako \xc2\xbbmagnum\xc2\xab, kar pomeni \xc2\xbbveliko\xc2\xab, gre za posebno mo\xc4\x8dne naboje z velikimi za\xc4\x8detnimi hitrostmi krogel, so za usmrtilni strel primerne delno opla\xc5\xa1\xc4\x8dene krogle, ki se zaradi velike hitrosti ob udarcu na \xc5\xbeivalsko telo gobasto zmali\xc4\x8dijo in tudi zagotavljajo dovolj velik globinski u\xc4\x8dinek (penetracijo). Zato za kaliber .357 Magnum priporo\xc4\x8dajo uporabo 158 grain-ov (10,2 grama) te\xc5\xbeko in za .44 Magnum z 240 grain-ov (15,6 gramov) te\xc5\xbeko delno opla\xc5\xa1\xc4\x8deno kroglo s prisekanim vrhom._NEWLINE_Za lovsko rabo, ko je potrebno na ranjeno divjad oddati natan\xc4\x8dno merjen strel, so najprimernej\xc5\xa1e polavtomatske pi\xc5\xa1tole in revolverji z dvojnim delovanjem, kratica DA, (angl. Double Action), kar pomeni, dvojno delovanje spro\xc5\xbeilca; kladivce lahko za natan\xc4\x8den strel napnemo ro\xc4\x8dno in spro\xc5\xbeilec spro\xc5\xbeimo z manj\xc5\xa1o silo pro\xc5\xbeenja ali pa spro\xc5\xbeimo neposredno z mo\xc4\x8dnim potegom spro\xc5\xbeilca, vendar z bistveno vi\xc5\xa1jo silo pro\xc5\xbeenja.\n_START_SECTION_\nOdprte merilne naprave\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajna merilna naprava na \xc5\xa1ibrenici je okrogla muha name\xc5\xa1\xc4\x8dena na \xc5\xa1ibiki na sprednjem koncu pu\xc5\xa1kine cevi, na risanici (in kombiniranih pu\xc5\xa1kah) pa kobilica (zadnji merek), ki je name\xc5\xa1\xc4\x8dena na za\xc4\x8detku cevi, bli\xc5\xbee o\xc4\x8desu, in muha (sprednji merek), ki je name\xc5\xa1\xc4\x8dena na koncu pu\xc5\xa1kine cevi. Pri merjenju preko kobilice in muhe je te\xc5\xbeava v tem, da \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko oko ne more hkrati izostriti vseh treh med seboj razli\xc4\x8dno oddaljenih to\xc4\x8dk: kobilice, muhe in cilja. Odprte merilne naprave pri lovu uporabljamo pri pogonih na kratkih razdaljah in pri iskanju ranjene divjadi. Za lovsko rabo pridejo v po\xc5\xa1tev grobe odprte merilne naprave, z dovolj \xc5\xa1irokim izrezom kobilice in z dobro vidno \xc2\xbbzlato ali srebrno\xc2\xab\xc2\xa0oziroma  plasti\xc4\x8dno rde\xc4\x8de ali druga\xc4\x8de obarvano svetle\xc4\x8do muho. Diopter,je plo\xc5\xa1\xc4\x8dica z luknjico, name\xc5\xa1\xc4\x8dena blizu strel\xc4\x8devega o\xc4\x8desa (namesto kobilice), omogo\xc4\x8da natan\xc4\x8dno centriranje muhe v okrogli izrez in poravnavo muhe s ciljem in s tem, v ugodnih svetlobnih razmerah bolj natan\xc4\x8den strel.\n_START_SECTION_\nKonstrukcijske re\xc5\xa1itve  namestitve merilnega kri\xc5\xbea v strelnem daljnogledu\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo dve osnovni konstrukcijski re\xc5\xa1itvi namestitve merilnega kri\xc5\xbea v strelnem daljnogledu. Merilni kri\xc5\xbe je lahko name\xc5\xa1\xc4\x8den ali v prvi slikovni ravnini (ravnini objektiva) ali pa v drugi slikovni ravnini (ravnini okularja). Posebnost strelnih daljnogledov, ki imajo merilni kri\xc5\xbe name\xc5\xa1\xc4\x8den v prvi slikovni ravnini ali ravnini objektiva je, da se s spreminjanjem  pove\xc4\x8dave (velja za strelne daljnoglede s spremenljivo pove\xc4\x8davo) spreminja tudi debelina niti merilnega kri\xc5\xbea, pri ve\xc4\x8dji  pove\xc4\x8davi so niti merilnega kri\xc5\xbea bolj \xc2\xbbodebeljene\xc2\xab, vendar se razmik med koncema niti ne spreminja, kar lahko pri dolo\xc4\x8denih izvedbah merilnih kri\xc5\xbeev izkoristimo za (zelo) grobo ocenjevanje razdalj do cilja. Lovska prednost tovrstnih strelnih daljnogledov je v tem, da so niti merilnega kri\xc5\xbea pri ve\xc4\x8djih pove\xc4\x8davah dovolj debele, tako da so dobro vidne tudi pri merjenju v mraku. Posebnost strelnih daljnogledov, ki imajo merilni kri\xc5\xbe name\xc5\xa1\xc4\x8den v drugi slikovni ravnini ali ravnini okularja je, da se s spreminjanjem  pove\xc4\x8dave (velja za strelne daljnoglede s spremenljivo pove\xc4\x8davo) ne spreminja debelina niti merilnega kri\xc5\xbea. Prednosti tak\xc5\xa1ne konstrukcijske izvedbe cenijo predvsem tisti, ki streljajo na dale\xc4\x8d (\xc5\xa1portni strelci), saj niti merilnega kri\xc5\xbea prekrivajo manj cilja. Za streljanje v slab\xc5\xa1ih svetlobnih pogojih pa naj bi bili opremljeni z osvetljenim merilnim kri\xc5\xbeem, fine niti merilnega kri\xc5\xbea v  nastopajo\xc4\x8dem mraku ve\xc4\x8d ne vidimo dovolj razlo\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nZa katere namene so primerni strelni daljnogledi s stalno in kdaj s spremenljivo pove\xc4\x8davo\n_START_PARAGRAPH_\nPred ve\xc4\x8d desetletji so predstavljali strelni daljnogledi s stalno pove\xc4\x8davo lovski standard. Strelni daljnogled s \xc5\xa1tirikratno stalno pove\xc4\x8davo je danes \xc5\xbee \xc2\xbbzastarel\xc2\xab\xc2\xa0(predvsem zaradi te\xc5\xbeav pri streljanju v mraku), strelni daljnogled s \xc5\xa1estkratno pove\xc4\x8davo npr. 6 x 42 mm pa \xc5\xa1e vedno uporaben lov\xc4\x8dev opti\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dek. Za lov na zalaz ali pa za lov na \xc4\x8dakanje, \xc5\xa1estkratna pove\xc4\x8dava popolnoma zado\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc5\xa1e posebej \xc4\x8de ne nameravamo streljati na \xc2\xbbzelo dale\xc4\x8d\xc2\xab. Za lov na \xc4\x8dakanje divjih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev na krmi\xc5\xa1\xc4\x8dih, kalu\xc5\xbeah ali njivah pa so primerni strelni daljnogledi naslednjih stalnih pove\xc4\x8dav: 8x50 mm, 8x56 mm, 7x50 mm ali 7x56 mm. Za vse druge na\xc4\x8dine lova z risanico (za pogonski lov ali za lov v gorah) pa je priporo\xc4\x8dljiva raba strelnih daljnogledov s spremenljivo pove\xc4\x8davo, njihova prednost je predvsem ta, da se lahko s spreminjanjem nastavitve pove\xc4\x8dave hipno prilagodimo razmeram na lovu. Pri ni\xc5\xbeji pove\xc4\x8davi je vidno ali zorno polje ve\xc4\x8dje (\xc5\xa1ir\xc5\xa1e), kot pri vi\xc5\xa1ji. Zato lahko pri lovu na pogon z \xc2\xbbuniverzalno uporabnim\xc2\xab\xc2\xa0strelnim daljnogledom z menjalno pove\xc4\x8davo 1,5-6 x 42 mm pri 1,5 - kratni pove\xc4\x8davi hitreje in bolj varno pomerimo in ustrelimo na hitro premikajo\xc4\x8di se cilj, pri 6-kratni nastavitvi pove\xc4\x8dave pa je primeren za streljanje na bolj oddaljen, mirujo\xc4\x8d cilj._NEWLINE_Za pogonski lov so primerni strelni daljnogledi s spremenljivo pove\xc4\x8davo, naslednjih pove\xc4\x8devalnih obmo\xc4\x8dij: 1,1 - 4 x 24 mm, 1-6x24 mm, 1,5-5x20 mm in vsestransko uporabni 1,5 - 6 x 42 mm. \xc5\xa0e bolje pa je, \xc4\x8de so njihovi merilni kri\xc5\xbei  osvetljeni. V srednjeevropskem prostoru se je za lov na zalaz, na pogon in na \xc4\x8dakanje uveljavil strelni daljnogled s spremenljivo pove\xc4\x8davo s 50 mm premerom objektiva in z osvetljenim merilnim kri\xc5\xbeem. Zvezno obmo\xc4\x8dje nastavitve pove\xc4\x8dave je obi\xc4\x8dajno v razponu od 2,5 - kratne do 10 - kratne pove\xc4\x8dave. V visokogorju, stepah in savanah kjer lovimo praviloma podnevi, torej v dobrih svetlobnih pogojih je pogostokrat nujno oddati \xc2\xbbstrel na dale\xc4\x8d\xc2\xab. Pri izbiri strelnega daljnogleda so v teh primerih odlo\xc4\x8dilni naslednji izbirni kriteriji: kompaktnost in nizka te\xc5\xbea (ne prevelik premer objektiva in ne prevelika dol\xc5\xbeina) in ustrezno velika pove\xc4\x8dava za natan\xc4\x8dno merjenje in streljanje na dale\xc4\x8d. Nekateri menijo, da za lov v visokogorju, npr. za lov na gamsa povsem ustrezajo naslednji strelni daljnogledi s spremenljivo pove\xc4\x8davo: 3 - 9 x 36 mm, 3,5 - 18 x 44, 6 - 18 x 40 mm, 6,5 - 20 x 42 mm in 4,5  -14 x 40 mm. Vendar ve\xc4\x8dina evropskih in izven evropskih proizvajalcev za te namene ponuja strelne daljnoglede s 50 mm premerom objektiva, in sicer: 3 - 12 x 50 mm, 4 - 16 x 50 mm, 5 - 30 x 50 mm, 6 - 24 x 50 mm, 6,5 - 20 x 50 mm, 8,5 - 25 x 50 mm idr. Za\xc5\xbeeleno je, da imajo strelni daljnogledi za streljanje na dale\xc4\x8d (na ve\xc4\x8d stometrske razdalje) mo\xc5\xbenost brezparalaksne naravnave merilnega kri\xc5\xbea. Obi\xc4\x8dajno so strelni daljnogledi tovarni\xc5\xa1ko brezparalaksno naravnani na 100 m ali 150 m razdaljo. Ni nujno, da je za te namene strelni daljnogled opremljen z osvetljenim merilnim kri\xc5\xbeem, merilni kri\xc5\xbe pa naj le\xc5\xbei v drugi slikovni ravnini, kajti tanke niti prekrivajo manj cilja.\n_START_SECTION_\nRefleksne merilne naprave\n_START_PARAGRAPH_\nRefleksne merilne naprave (imenovane tudi: odsevni namerilniki, kolimatorske merilne naprave, merilne naprave z rde\xc4\x8do piko, angl. Red dot) imajo namesto merilnega kri\xc5\xbea, ki je obi\xc4\x8dajen pri strelnih daljnogledih, name\xc5\xa1\xc4\x8deno \xc2\xbbrde\xc4\x8do piko\xc2\xab, ki je lahko tudi zelene ali rumene barve. Praviloma refleksne merilne naprave predmetov navidezno ne pove\xc4\x8dujejo (imajo 1 - kratno pove\xc4\x8davo). Konstrukcija tovrstnih merilnih naprav omogo\xc4\x8da hitro in natan\xc4\x8dno merjenje na kraj\xc5\xa1ih strelnih razdaljah. Ciljamo z obema odprtima o\xc4\x8desoma; na ta na\xc4\x8din je omogo\xc4\x8deno globinsko gledanje in \xc5\xa1iroko vidno polje. Uporaba je mo\xc5\xbena predvsem podnevi, v nastopajo\xc4\x8dem mraku pa tako dolgo, dokler je cilj \xc5\xa1e viden s prostim o\xc4\x8desom.\n_START_SECTION_\nMonta\xc5\xbee strelnih daljnogledov\n_START_PARAGRAPH_\nStrelni daljnogled je na pu\xc5\xa1ko pritrjen z ustrezno monta\xc5\xbeo, ki mora biti trdna. Ugodno je, \xc4\x8de je strelni daljnogled montiran na pu\xc5\xa1ko tako, da ga lahko po potrebi s pu\xc5\xa1ke snamemo. Poznamo ve\xc4\x8d vrst monta\xc5\xbe strelnih daljnogledov. Znana je klasi\xc4\x8dna vti\xc4\x8dna ali \xc2\xbbsuhlska\xc2\xab\xc2\xa0monta\xc5\xbea strelnega daljnogleda. Pri tej monta\xc5\xbei daljnogled na pu\xc5\xa1ko nataknemo na ta na\xc4\x8din, da obe sprednji no\xc5\xbeici, ki sta pritrjeni na daljnogled, zataknemo v odgovarjajo\xc4\x8da utora na sprednjem monta\xc5\xbenem podstavku, ki je pritrjen na pu\xc5\xa1ko, zadnji no\xc5\xbeici daljnogleda pa potisnemo v odgovarjajo\xc4\x8da utora zadnjega podstavka, dokler se ne zasko\xc4\x8dita in sta trdno zapahnjena. Pri odmi\xc4\x8dni ali zasu\xc4\x8dni monta\xc5\xbei je mogo\xc4\x8de sestavne dele izdelati tovarni\xc5\xa1ko in tako odpade draga naknadna obrtni\xc5\xa1ka dodelava. Prednost odmi\xc4\x8dne monta\xc5\xbee je tudi ta, da lahko strelni daljnogled na pu\xc5\xa1ko pritrdimo nizko nad osjo cevi, po potrebi pa lahko na isto osnovo montiramo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih strelnih daljnogledov ali pa refleksno merilno napravo. Pri potisni monta\xc5\xbei je strelni daljnogled pritrjen na monta\xc5\xbeni podstavek ali na lo\xc4\x8dena podstavka, ki se z ustreznimi nastavki prile\xc5\xbeeta v prizmati\xc4\x8dna podstavka na pu\xc5\xa1ki, ki jih nato z vijaki ali pa z vzvodi trdno medsebojno spojimo. Mnogi izdelovalci lovskega oro\xc5\xbeja pa so razvili lastne, originalne  monta\xc5\xbee strelnih daljnogledov (Blaser, Mauser 03, Sako Optilok idr.)'