b'\n_START_ARTICLE_\nGustav V. \xc5\xa0vedski\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGustav V. se je rodil v Drottningholmski pala\xc4\x8di v Eker\xc3\xb6 v Stockholmu kot sin princa Oskarja in princese Sofije. Ob rojstvu je bil imenovan za vojvodo V\xc3\xa4rmlandskega. Po o\xc4\x8detovi zasedbi prestola leta 1972 je Gustav postal kronski princ tako \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke. 8. decembra 1907 je nasledil o\xc4\x8deta na \xc5\xa1vedskem prestol, ki se je lo\xc4\x8dil od norve\xc5\xa1kega prestola dve leti pred tem._NEWLINE_20. septembra 1881 se je poro\xc4\x8dil s princeso Viktorijo Badensko v Karlsruhu v Nem\xc4\x8diji. Bila je vnukinja princese Zofije \xc5\xa0vedske, in njena poroka z Gustavom V. je zdru\xc5\xbeila, s pravo krvjo (in ne samo s posvojitvijo), vladajo\xc4\x8do hi\xc5\xa1o Bernadotte in nekdanjo kraljevsko hi\xc5\xa1o Holstein-Gottorp.\n_START_SECTION_\nJavno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKo je zasedel prestol je bil Gustav V. vsaj na papirju skoraj avtokrat. Vladna listina iz leta 1809 je naredila kralja tako vodjo dr\xc5\xbeave in predsednika vlade ter ministri so bili izklju\xc4\x8dno odgovorni zanj. Vendar pa je njegovega o\xc4\x8deta ve\xc4\x8dina v parlamentu iz leta 1905 prisilila sprejeti vlado. Od takrat so bili predsedniki vlade izbrani glede na parlamentarno podporo._NEWLINE_Sprva se je zdelo, da je Gustav V. bil pripravljen sprejeti parlamentarno vladanje. Ko so liberalci z masivno ve\xc4\x8dino zmagali leta 1911, je Gustav imenoval voditelja liberalne stranke Karla Staaffa za predsednika vlade. Vendar pa je elita med uvodom druge svetovne vojne nasprotoval obrambni politiki Staaffa. Februarja 1914 se je velika mno\xc5\xbeica kmetov zbrala ob kraljevi pala\xc4\x8di in zahtevala, da je treba okrepiti obrambo dr\xc5\xbeave. V svojem govoru, v tako imenovanem dvori\xc5\xa1\xc4\x8dnem govoru, ki ga je dejansko napisal raziskovalec in gore\xc4\x8d konservativec Sven Hedin, je Gustav obljubil, da bo okrepil obrambo. Staaff je bil ogor\xc4\x8den in povedal kralju, da je parlamentarno vladanje tako imenovano zato, da krona ostane zunaj strankarske politike. Jezilo ga je tudi, da se kralj ni vnaprej posvetoval z njim glede govora. Vendar je Gustav odvrnil, da je imel pravico "svobodno komunicirati s \xc5\xa1vedskimi ljudi." Staaffova vlada je v protestu odstopila in Gustav je imenoval vlado javnih uslu\xc5\xbebencev na \xc4\x8delu Hjalmarja Hammarskj\xc3\xb6lda (o\xc4\x8deta Daga Hammarskj\xc3\xb6lda). Do sedaj je bil to zadnji \xc4\x8das, da je \xc5\xa1vedski kralj neposredno posegel v vladanje v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Leta 1917 so na volitvah liberalci in socialni demokrati pridobili mo\xc4\x8dno podporo. Tedaj je bilo jasno, da Gustav no bo mogel ve\xc4\x8d imenovati vlade v celoti po lastni izbiri in niti ne bo mogel voditi vlade v pisarni proti volji parlamenta. Brez izbire da imenuje liberalca za predsednika vlade, je imenoval liberalno-socialdemokratsko koalicijsko vlado, kjer je izbral za naslednika Staaffa liberalnega voditelja, Nilsa Ed\xc3\xa9na. Ed\xc3\xa9nova vlada si je takoj prisvojila ve\xc4\x8dino politi\xc4\x8dnih kraljevih sil in sprejela \xc5\xa1tevilne reforme, predvsem uvedbo univerzalne popolne (mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske) volilne pravice v 1918-1919. Medtem ko je bil Gustav \xc5\xa1e vedno formalno imenoval ministre, so slednji sedaj \xc5\xa1e moral imeti zaupanje parlamenta. Sedaj se je tudi zavezal, da je deloval na podlagi nasveta ministrov. \xc4\x8ceprav je dolo\xc4\x8dba v listini o vladi, ki navaja, da "kralj sam ureja sfero" ostala nespremenjena, so ministri dejansko urejali vse cilje in namere. Gustav je sprejel svojo zmanj\xc5\xa1ano vlogo in za preostanek svojega \xc5\xbeivljenja vladal kot zgledni omejeni ustavni monarh. Parlamentarizem je postal de facto na \xc5\xa0vedskem, \xc4\x8detudi so to ni bilo treba formalizirati do leta 1974._NEWLINE_Za Gustava V. se je \xc5\xa1telo, da je imel nem\xc5\xa1ke simpatije med drugo svetovno vojno. Njegovo politi\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de med vojno je bilo mo\xc4\x8dno pod vplivom njegove \xc5\xbeene, ki je \xc4\x8dutila mo\xc4\x8dno povezavo do svoje nem\xc5\xa1ke domovine. Dne 18. decembra 1914 je sponzorirala sre\xc4\x8danje v Malm\xc3\xb6ju z drugima dvema skandinavskima kraljema, da bi pokazali enotnost. Drug ciljev Gustaf V je bil odpraviti sum, da je \xc5\xbeelel, da bi na \xc5\xa0vedskem v vojno na strani Nem\xc4\x8dije. \xc5\xa0e en od Gustavovih V. ciljev je bil odpraviti sum, da je \xc5\xbeelel, da je \xc5\xa0vedska na strani Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nSimpatije proti nacizmu\n_START_PARAGRAPH_\nKralj in njegov vnuk princ Gustav Adolf sta se pred drugo svetovno vojno dru\xc5\xbeila z nekaterimi nacisti\xc4\x8dnimi voditelji, \xc4\x8deprav verjetno za diplomatske namene. Po navedbah zgodovinarja J\xc3\xb6rgena Weibulla je Gustav V. med obiskom v Berlinu posku\xc5\xa1al prepri\xc4\x8dati Hitlerja, da bi ubla\xc5\xbeil njegovo preganjanje Judov. Vodjo Mad\xc5\xbearske je tudi opozoril na prito\xc5\xbebe, naj re\xc5\xa1i Jude "v imenu \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva". Na ukaz ameri\xc5\xa1kega predsednika Franklina D. Roosevelta se je Gustav V. prito\xc5\xbeil Hitlerju "v interesu miru" med mirovnim pogajanjem leta 1938._NEWLINE_Ko je junija 1941 nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija napadla Sovjetsko zvezo je Gustav V. posku\xc5\xa1al napisati zasebno pismo Hitlerju, da bi se mu zahvalil, da je poskrbel za "bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ke \xc5\xa1kodljivce", in mu \xc4\x8destital za njegove "\xc5\xbee dose\xc5\xbeene zmage". Predsednik vlade Hansson mu je to prepre\xc4\x8dil. Ne glede na kaj je kralj poslal Hitlerju sporo\xc4\x8dilo (skozi nem\xc5\xa1ko veleposlani\xc5\xa1tvo s telegramom v Stockholmu) za hrbtom vlade.\n_START_SECTION_\nKresna kriza leta 1941\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju premiera Pera Albina Hanssona je kralj med kresno krizo v zasebnem pogovoru zagrozil, da se bo odpovedal prestolu, \xc4\x8de vlada junija 1941 okoli kresa ne bi odobrila nem\xc5\xa1ke zahteve za prenos v boju pehotne divizije, tako imenovane divizija Engelbrecht, prek \xc5\xa1vedskega ozemlja iz ju\xc5\xbene Norve\xc5\xa1ke do severa Finske. Natan\xc4\x8dnost te trditve se razpravlja in kraljeva namera (\xc4\x8de je v dejstvu storil to gro\xc5\xbenjo) je bila v\xc4\x8dasih domnevana, da je njegova \xc5\xbeelja izogniti se konfliktu z Nem\xc4\x8dijo. Ta dogodek je kasneje prejel veliko pozornosti izmed \xc5\xa1vedskih zgodovinarjev in je znan kot midsommarkrisen, kresna kriza._NEWLINE__NEWLINE_Potrditev kraljevega delovanja dr\xc5\xbeijo dokumenti nem\xc5\xa1ke zunanje politike, ujeti na koncu vojne. Dne 25. junija 1941 je nem\xc5\xa1ki minister iz Stockholma poslal "najnujnej\xc5\xa1o top skrivnost" sporo\xc4\x8dilo v Berlin, v katerem je navedel, da ga je kralj pravkar obvestil, da bi tranzit nem\xc5\xa1kih vojakov bil dovoljen. Dodal je \xc5\xa1e:_NEWLINE_Kraljeve besede so izrazile vesela \xc4\x8dustva, ki jih je \xc4\x8dutil. \xc5\xbdivel je skozi tesnobne dneve in \xc5\xa1el je dale\xc4\x8d, da je dal zadevi svojo osebno podporo. Zaupno je dodal, da je ugotovil, da je bilo treba iti tako dale\xc4\x8d, da je omenil svojo abdikacijo._NEWLINE_ _NEWLINE_Glede na Ernsta Wigforssa sta tako Gustav V. in princ Gustav Adolf posku\xc5\xa1ala prepri\xc4\x8dati \xc5\xa1vedsko vlado, da bi dovolili zaveznicam prevoz vojakov prek \xc5\xa0vedske, \xc4\x8deprav je bilo to zavrnjeno s strani vlade, ker se je zdelo, da bi posledica tega lahko bila kazen iz strani Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGustav V. je bil visok in suh. Nosil je nao\xc4\x8dnike in imel koni\xc4\x8daste brke v ve\xc4\x8dini najstni\xc5\xa1kih let._NEWLINE_Gustav V. je bil predan teni\xc5\xa1ki igralec in se je pojavljal pod psevdonimom gospod G. Kot igralec in promoter \xc5\xa1porta je bil leta 1980 izvoljen v Mednarodni teni\xc5\xa1ki hram slavnih. Kralj se je izvedel za ta \xc5\xa1port med obiskom Britanije leta 1876 in ko se je vrnil domov je na \xc5\xa0vedskem ustanovil prvi teni\xc5\xa1ki klub. Leta 1936 je ustanovil Kraljevi kljub. Med svojim vladanjem je bil Gustav velikokrat opa\xc5\xbeen igranja tenisa na Riveri. Na obisku v Berlinu je \xc5\xa1el Gustav od sre\xc4\x8danja s Hitlerjem direktno na tekmo z judovskim igralcem, Danielom Prennom. Med drugo svetovno vojno je posredoval za bolj\xc5\xa1e ravnanje z zvezdami Davisovega pokala, Francozom Jeanom Borotro in Nemcom Gottfriedom von Crammom, ki ju je zaprla nem\xc5\xa1ka vlada.\n_START_SECTION_\nAfera Haijby\n_START_PARAGRAPH_\nObto\xc5\xbebe o ljubezenski aferi med Gustavom in Kurtom Haijbyjem je dvor pripeljalo, da je pla\xc4\x8dalo 170,000 kron pod gro\xc5\xbenjo Haijbyjevega izsiljevanja. To je pripeljalo do tako imenovane Haijbyjeve afere in mnogi so kritizirali sojenja in obto\xc5\xbebe proti Haijbyju, ki so ustvarile veliko nesoglasij glede Gustavove domnevne homoseksualnosti.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nPo skoraj 43. letnem vladanju je kralj Gustav V. umrl za gripo 29. oktobra 1950 v Stockholmu.'