b'\n_START_ARTICLE_\nAlbertina (muzej)\n_START_PARAGRAPH_\nAlbertina je muzej v dunajskem notranjem mestu (Innere Stadt; prvo okro\xc5\xbeje mesta Dunaj), Avstrija. Gosti eno najve\xc4\x8djih in najpomembnej\xc5\xa1ih grafi\xc4\x8dnih zbirk na svetu s pribli\xc5\xbeno 65.000 grafikami in okoli milijonom starih odtisov (od pozne gotike do sodobnosti), prav tako pa tudi zbirko sodobnih grafi\xc4\x8dnih del, arhitekturnih skic in fotografij. Poleg tega je muzej pred kratkim na stalno izposojo prejel dve ve\xc4\x8dji zbirki impresionistov in umetnostnih del zgodnjega 20. stoletja, od katerih bodo nekatera na stalni razstavi. Muzej gosti tudi za\xc4\x8dasne razstave. Na tem mestu gostuje tudi avstrijski filmski muzej._NEWLINE_Albertina je nastala kot ena zadnjih dunajskih utrdb. Leta 1744 jo je za svojo pala\xc4\x8do predelal direktor dvorne gradbene pisarne (Hofbauamt) Emanuel Teles Count Silva-Tarouca, zato je bila znana pod imenom Palais Taroucca. Zgradbo je kasneje prevzel vojvoda Albert Saxen-Teschen, zet avstrijske cesarice Marije Terezije, in vanjo kot guverner habsbur\xc5\xa1ke Nizozemske iz Bruslja prenesel svojo zbirko umetni\xc5\xa1kih del ter leta 1768 ustanovil muzej. Za vojvodo je poslopje \xc5\xa1e podalj\xc5\xa1al Louis Montoyer in od takrat se Albertina dotika pala\xc4\x8de Hofburg. Zbirko so dopolnili Albertovi nasledniki. Ime Albertina se pojavi leta 1921._NEWLINE_V muzeju so tako dela nem\xc5\xa1kih avtorjev kot so Albrecht D\xc3\xbcrer, Hans Holbein, Adolph Menzel, Max Liebermann; avstrijskih avtorjev kot so Rottmayr, Troger, Makart, Klimt, Kubin; italijanskih avtorjev kot npr. Fra Angelico, Mantegna, da Vinci, Rafael, Canaletto, Tiepolo; starej\xc5\xa1ih nizozemsko-flamskih (van Leyden, Brueghel, van Dyck, Rubens); nizozemskih avtorjev Both, van Goyen, Ruisdael, Rembrandt); francoskih (Poussin, Watteau, Matisse, Chagall) in angle\xc5\xa1kih (Reynolds, Gainsborugh, Romney).'