b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Irana\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nIran sestavlja razgibano Iransko vi\xc5\xa1avje z gorskimi planotami in visoko le\xc5\xbee\xc4\x8dimi kotlinami. Glavno pogorje je Zagros, niz vzporednih grebenov z vrinjenimi ravnicami, ki razpolavlja dr\xc5\xbeavo od severozahoda do jugovzhoda. \xc5\xa0tevilni vrhovi v Zagrosu presegajo 3000 metrov nmv, v ju\xc5\xbeni in osrednji regiji je vsaj pet vrhov, ki so vi\xc5\xa1ji kot 4.000 metrov._NEWLINE_V jugovzhodnem delu Zagrosa povpre\xc4\x8dna nadmorska vi\xc5\xa1ina vrhov drasti\xc4\x8dno upade pod 1500 metrov. Ob Kaspijskem jezeru le\xc5\xbei \xc5\xa1e ena ozka vendar visoka veriga gora, Elbrus (Alborz). Vulkan Damavand, visok 5.610 metrov, se nahaja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pogorja in je najvi\xc5\xa1ji vrh v dr\xc5\xbeavi ter tudi najvi\xc5\xa1ja gora Evrazije zahodno od Hinduku\xc5\xa1a._NEWLINE_Osrednji del Irana je sestavljen iz ve\xc4\x8d zaprtih kotlin, ki nosijo skupno ime Iransko vi\xc5\xa1avje. Povpre\xc4\x8dna nadmorska vi\xc5\xa1ina te planote je pribli\xc5\xbeno 900 metrov, vendar ve\xc4\x8d gora nad planoto presega 3000 metrov. Na vzhodnem delu planote sta dve slani pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, Dasht-e Kav\xc4\xa9r (Velika slana pu\xc5\xa1\xc4\x8dava) in Dasht-e Lut. Razen nekaterih raztresenih oaz, sta ti pu\xc5\xa1\xc4\x8davi nenaseljeni._NEWLINE_Iran ima samo dve prostrani ni\xc5\xbeini: ravnica Kuzestan na jugozahodu in obalne ravnice ob Kaspijskem jezeru na severu. Prva je pribli\xc5\xbeno trikotne oblike in se \xc5\xa1iri v Mezopotamiji ter je okoli 160 kilometrov \xc5\xa1iroka in okoli 120 kilometrov dolga in sega komaj nekaj metrov nad morsko gladino, nato pa se nenadoma sre\xc4\x8da s prvimi vzno\xc5\xbeji Zagrosa. Velik del Kuzestanske ravnice je prekrit z mo\xc4\x8dvirji._NEWLINE_Kaspijska ravnica je dalj\xc5\xa1a in o\xc5\xbeja. Razprostira se okoli 640\xc2\xa0km vzdol\xc5\xbe obale Kaspijskega jezera in je na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i to\xc4\x8dki \xc5\xa1iroka manj kot 50\xc2\xa0km, ponekod jo tudi manj kot 2\xc2\xa0km lo\xc4\x8di od gorovja Elbrus. Perzijski zaliv ju\xc5\xbeno od Kuzistana in obale Omanskega zaliva nimajo pravih ravnic, ker se gorovje Zagros na teh podro\xc4\x8djih vzpne takoj od obale._NEWLINE_V dr\xc5\xbeavi ni velikih rek. Ve\xc4\x8dja je reka Karun, dolga 830 kilometrov in je plovna za plitve \xc4\x8dolne na razdalji pribli\xc5\xbeno 180 kilometrov od Koram\xc5\xa1arja do Ahvaza. Druge ve\xc4\x8dje reke so Karkheh, ki je dolga 700 kilometrov in se izliva v Tigris in reka Zayandeh, dolga 300\xc2\xa0km. \xc5\xa0tevilne druge stalne reke in potoki odte\xc4\x8dejo tudi v Perzijski zaliv, medtem ko se \xc5\xa1tevilne manj\xc5\xa1e reke, ki izvirajo v severozahodnem Zagrosu ali Elbrusu izlivajo v Kaspijsko jezero._NEWLINE_Na Iranskem vi\xc5\xa1avju so sicer \xc5\xa1tevilne reke, ki pa so ve\xc4\x8dji del leta suhe, spomladi ob taljenju snega v gorah pa te\xc4\x8dejo po stalnih strugah in kon\xc4\x8dajo v slanih jezerih, ki se obi\xc4\x8dajno izsu\xc5\xa1ijo v poletnih mesecih. Na severozahodu le\xc5\xbei stalno slano Urmijsko jezero (tudi jezero Urmiyeh, nekaj \xc4\x8dasa imenovan tudi Rezaiyeh po Mohammadu Reza \xc5\xa1ahu). Obstaja tudi ve\xc4\x8d med seboj povezanih slanih jezer vzdol\xc5\xbe meje z Afganistanom v provinci Balu\xc4\x8distan va Sistan.\n_START_SECTION_\nEkosistem in biosfera\n_START_PARAGRAPH_\nIran se po biotski raznovrstnosti uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 13. mesto na svetu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivinoreja\n_START_PARAGRAPH_\nV Iranu so ovce dale\xc4\x8d naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, sledijo koze, govedo, osli, konji, vodni bivoli in mule. Nara\xc5\xa1\xc4\x8da reja perutnine zaradi jajc in mesa. Industrija perutnine se dramati\xc4\x8dno preoblikuje, tako da celotna dobavna veriga poteka doma._NEWLINE_Iran ima tudi veliko proizvodnjo mleka in zato uvozi skoraj dva milijona ton krmnega \xc5\xbeita letno (podatek 2006). Pra\xc5\xa1i\xc4\x8dereja je prepovedana zaradi islamskega prava.\n_START_SECTION_\nRibolov\n_START_PARAGRAPH_\nVlada je prevzela nadzor nad komercialnim ribolovom leta 1952._NEWLINE_Iran ima 1786\xc2\xa0km obale v Perzijskem in Omanskem zalivu. Te ju\xc5\xbene vode so bogate z ribami in drugim morskim \xc5\xbeivljem. Ulov se porabi v gospodinjstvih in v restavracijah ali se predela in konzervira v industrijskih obratih._NEWLINE_Dostop do Kaspijskega jezera ima velik potencial za razvoj ribi\xc5\xa1tva. V zadnjih letih so nezakonit in lov izven sezone za ribolov, izcedek iz industrijskih in kmetijskih onesna\xc5\xbeevalcev ter prelov drugih obalnih dr\xc5\xbeav ob Kaspijskem jezeru in druge neugodne razmere, zelo ogrozile ribolovne vire._NEWLINE_Od revolucije dalje je bila ve\xc4\x8dja pozornost usmerjena na proizvodnjo rib v celinskih vodah. Tako se je med letoma 1976 in 2004 ulov v celinskih vodah s strani dr\xc5\xbeave in zasebnega sektorja pove\xc4\x8dal._NEWLINE_Pomembne ribe so: jeseter (najve\xc4\x8dji proizvajalec kaviarja na svetu), orada, druge bele ribe, losos, ciplji, krap, som, smu\xc4\x8d in rde\xc4\x8deoka. Ve\xc4\x8d kot 200 vrst rib najdemo v Perzijskem zalivu, od katerih je 150 u\xc5\xbeitnih.\n_START_SECTION_\nGozdarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2005 je povr\xc5\xa1ina iranskih gozdov zna\xc5\xa1ala pribli\xc5\xbeno 11 milijonov hektarov ali okoli 7\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine dr\xc5\xbeave. Ustrezna koli\xc4\x8dina padavin in ugodna klima so ustvarili 1,5 milijona hektarjev gozdov v kaspijski regiji. Preostanek pa se razdeli med zahodne gozdove (3,6 milijona hektarov), ju\xc5\xbene gozdove (434.000 ha), pu\xc5\xa1\xc4\x8davske gozdove (620.000 ha) in gozdovi razpr\xc5\xa1eni na drugih lokacijah. Nadzoruje jih oddelek za naravne vire. Kaspijski gozdovi proizvedejo 820.000 kubi\xc4\x8dnih metrov lesnih lesa (leto 2004), ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xa0% za industrijsko uporabo. Najve\xc4\x8dja in najbolj dragocena gozdna obmo\xc4\x8dja so v kaspijski regiji in severnih pobo\xc4\x8djih Elbura. \xc4\x8ceprav so gozdovi in pa\xc5\xa1niki nacionalizirani in je 12\xc2\xa0% gozdnih povr\xc5\xa1in za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih, je uni\xc4\x8devanje gozdov zasebnega sektorja splo\xc5\xa1na praksa. Gozdni po\xc5\xbeari vsako leto uni\xc4\x8dijo 20.000 hektarjev povr\xc5\xa1ine gozdov. Med letoma 1954 in 2004 je bilo izgubljeno po ocenah 41\xc2\xa0% iranskega gozda. Vlada ima tudi trdno pod nadzorom program obnove gozdov.\n_START_SECTION_\nNamakana obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nIran ima 89.930 km2 namakanih povr\xc5\xa1in, kar ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na peto mesto na svetu._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje otoka Abadan (glej sliko) v provinci Kuzistan se nahaja med rekama Arvand in Bahman\xc5\xa1ir. Reka Arvand (v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini: Sha\xc8\x9b\xc8\x9b al-Arab ) tvori mejo med Irakom in Iranom in zbira vode iz rek Evfrat in Tigris. Na obmo\xc4\x8dju se nahajajo ekstenzivni sadovnjaki datljevih palm, ki s pomo\xc4\x8djo namakanja uspevajo tudi v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem podnebju. Med ira\xc5\xa1ko-iransko vojno so bile uni\xc4\x8dene \xc5\xa1tevilne planta\xc5\xbee._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je dolgo okoli 40\xc2\xa0km, \xc5\xa1irina pasu je od 2 do 6\xc2\xa0km in v povpre\xc4\x8dju 4\xc2\xa0km. \xc5\xa0irina je ve\xc4\x8dja v konkavnih delih re\xc4\x8dnih zavojev in manj\xc5\xa1a v konveksnih delih. Konveksni deli imajo tudi vi\xc5\xa1je re\xc4\x8dne nasipe in topografijo. Skupna povr\xc5\xa1ina obmo\xc4\x8dja zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 16.000 ha. Razmik dreves je pribli\xc5\xbeno 6x6 m kar znese pribli\xc5\xbeno 300 dreves na hektar. Najve\xc4\x8dji izkoristek okoli 200\xc2\xa0kg / drevo in 60 t / ha.\n_START_SECTION_\nProjekt za prenos vode iz Kaspijskega jezera v osrednja obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z na\xc4\x8drtom naj bi se voda iz kraja Sari v Semnan za\xc4\x8dela pretakati v roku 24 mesecev (april 2012). Namen na\xc4\x8drta je osrednji pokrajini zagotoviti vodo za industrijske in kmetijske namene po ceni v vi\xc5\xa1ini 1,5 milijarde dolarjev. Ko bo na\xc4\x8drt uresni\xc4\x8den, se bo pretakalo pribli\xc5\xbeno 500 milijonov kubi\xc4\x8dnih metrov vode na leto. Po razsoljevanju na mestu izvora v Kaspijskem jezeru, bo voda tekla po 500\xc2\xa0km  dolgem cevovodu v osrednjo pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Kavir in prina\xc5\xa1ala okoli 200 milijonov kubi\xc4\x8dnih metrov vode na leto. ._NEWLINE_Kaspijsko jezero si delijo Iran, Rusija, Kazahstan, Azerbajd\xc5\xbean in Turkmenistan. Slanost je pribli\xc5\xbeno tretjina morske vode.\n_START_SECTION_\nMednarodni ozemeljski spori\n_START_PARAGRAPH_\nIran se trenutno ukvarja z naslednjimi mednarodnimi ozemeljskimi spori s sosednjimi dr\xc5\xbeavami:_NEWLINE_Dr\xc5\xbeava protestira, ker Afganistan omejuje pretok reke Helmand z zajezitvijo pritokov v su\xc5\xa1nih obdobjih._NEWLINE_Pomanjkanje pomorske meje v Perzijskem zalivu z Irakom povzro\xc4\x8da spore glede pristojnosti zunaj ustja Sha\xc8\x9b\xc8\x9b al-Araba._NEWLINE_Iran in Zdru\xc5\xbeeni arabski emirati imajo ozemeljski spor okoli otokov Tunbs in Abu Musa, ki so pod upravo Irana._NEWLINE_Iran vztraja, da je trenutno tako, da se meje na Kaspijskem jezeru enakomerno razdelijo med pet obalnih dr\xc5\xbeav, nekdanjih republik Sovjetske zveze in spo\xc5\xa1tuje sporazum 50-50 med Iranom in Sovjetsko zvezo ( kljub njihovim mednarodnim obveznostim). Rusija, Azerbajd\xc5\xbean, Kazahstan in Turkmenistan \xc5\xa1e naprej trdijo, da so teritorialne vode enake kot na odprtem mednarodnem morju.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna geografija\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dno strukturo, ki se prekriva z zahodnim delom Iranskega sveta v zgodovinskem kontekstu, lahko kontinuirano spremljamo najmanj 2500 let nazaj, ko se je prvi\xc4\x8d oblikovala dr\xc5\xbeava pod dana\xc5\xa1njim imenom \xe2\x80\x93 Iran. Iransko vi\xc5\xa1avje, v topografskem smislu omejeno z gorami na severu in zahodu in pu\xc5\xa1\xc4\x8davami na vzhodu in jugu, je omogo\xc4\x8dalo centralizacijo. Vendar pa je politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d iranskih dinastij mo\xc4\x8dno variirala skozi tiso\xc4\x8dletja, tako da so se meje, podro\xc4\x8dja vpliva in sama politi\xc4\x8dna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da pogosto menjala. \xc4\x8ceprav Iransko vi\xc5\xa1avje pribli\xc5\xbeno odgovarja etni\xc4\x8dnim mejam, to je podro\xc4\x8djem naseljevanja iranskih narodov, so se zahvaljujo\xc4\x8d vzponom dolo\xc4\x8denih iranskih dinastij, podro\xc4\x8dja politi\xc4\x8dnega vpliva raztezala precej \xc5\xa1ir\xc5\xa1e tako v starem, kot v srednjem in novem veku. V zadnjem tiso\xc4\x8dletju so veliko politi\xc4\x8dno vlogo odigrale tur\xc5\xa1ko-mongolske invazije, ki so rezultirale pomembno povezovanje narodov Iranskega vi\xc5\xa1avja s Srednjo Azijo. Dana\xc5\xa1nji Iran je kot dr\xc5\xbeava odraz superiornosti iranske kulture nad dinastijami izvirno tur\xc5\xa1kega porekla, ki so dominirale na Iranskem vi\xc5\xa1avju tekom srednjega veka (Gaznavidi, Seld\xc5\xbeuki)._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8da politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di prvih iranskih dr\xc5\xbeav so bila v plodnih de\xc5\xbeevnih podro\xc4\x8djih na zahodu modernega Irana oziroma v regiji Azerbajd\xc5\xbean in gorovju Zagros. Prva taka dr\xc5\xbeava je bilo Medijsko cesarstvo, na njegovih temeljih je potem nastalo Ahemenidsko Perzijsko cesarstvo, ki se je z osvajanji raz\xc5\xa1irilo dale\xc4\x8d preko iranskih etni\xc4\x8dnih okvirov. Tekom vladavine Selevkidov in partskih Arsakidov (izvirno iz Horasana) in perzijskih Sasanidov, se je politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de premaknilo v plodno Mezopotamijo, v kateri so bile prestolnice Selevkija in Ktezifonta. Z arabskim osvajanje sredi 7. stoletja je Iran izgubil politi\xc4\x8dno individualnost za pribli\xc5\xbeno 200 let, tekom katerih je Mezopotamija z Bagdadom postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kalifata arabskih Abasidov, isto\xc4\x8dasno pa se je samostojna iranska politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d pove\xc4\x8dala v Horasanu, kjer so vladali Tahiridi, Safaridi, Samanidi in Zijaridi. Navedene iranske dinastije so teoreti\xc4\x8dno priznavale vladavino kalifata zaradi njihove verske avtoritete, vendar so bile, zaradi geografske izoliranosti in pomanjkanja abasidske centralizacije, politi\xc4\x8dno skoraj neodvisne. Tak razvoj politi\xc4\x8dne situacije je dosegel vrh tekom 10. in 11. stoletja, ko Iran ponovno postane popolnoma samostojen pod vodstvom \xc5\xa1iitske dinastije Bujida, ki je hitro zavzela Bagdad in s tem kontrolo nad kalifatom. Po pribli\xc5\xbeno sto letih, na Iransko vi\xc5\xa1avje iz smeri Srednje Azije prihrumijo tur\xc5\xa1ka plemena, ki pod dinastijama Gaznavidov in Seld\xc5\xbeukov vzpostavijo mo\xc4\x8dna cesarstva, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di pa \xc5\xa1e naprej ostane sam Iran s svojimi zgodovinskimi prestolnicami Raj, Ni\xc5\xa1apur in Isfahan._NEWLINE_Na prehodu iz 11. v 12. stoletje, horezmijski \xc5\xa1ahi obnovijo iransko dr\xc5\xbeavo, ki se je razprostirala na vzhodnem delu Iranskega vi\xc5\xa1avja v Horasanu in Transoksaniji. V 13. stoletju se za\xc4\x8dne razdirajo\xc4\x8da mongolska invazija. Z razdelitvijo ogromnega Mongolskega cesarstva po D\xc5\xbeingiskanovi smrti, se je na podro\xc4\x8dju Iranskega vi\xc5\xa1avja osnovalo Ilhanidsko cesarstvo s prestolnico v Sultaniji, njegove meje pa so se razprostirale vse do Amu-Darje in Inda na vzhodu in do Mezopotamije in srednje Anatolije na zahodu. V poznem 14. stoletju nastane za\xc4\x8dasni razpad na \xc5\xa1tevilne lokalne kne\xc5\xbeevine, ki so bile obnovljene pod Timurjem in njegovim sinom Ruh-\xc5\xa1ahom. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di postaneta najprej Horasan in Transoksanija, zatem pa mesto Herat. Hitro razpade tudi druga mongolska dinastija, tako da v 15. stoletju na zahodu Iranskega vi\xc5\xa1avja dominirata tur\xc5\xa1ki plemenski konfederaciji Ak Kojunlu in Kara Kojunlu._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja politi\xc4\x8dna struktura Irana neposredno temelji na cesarstvu safavidske dinastije, ki je okoli leta 1500 zdru\xc5\xbeila Iran in proglasila \xc5\xa1iitski islam za dr\xc5\xbeavno religijo. \xc5\xa0iitska religija je bila v tem \xc4\x8dasu pomemben \xc4\x8dlen v enotnosti dr\xc5\xbeave, ki je bila v neprestanih spopadih s sunitskimi Osmani na zahodu in Uzbeki na severovzhodu. Politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de safavidskega Irana je bilo najprej na severozahodu v regiji Azerbajd\xc5\xbean, verska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Qom, Ardabil in Ma\xc5\xa1had pa va\xc5\xbena \xc5\xa1iitska romarska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Zaradi vojno-politi\xc4\x8dnih spopadov s Osmani in Uzbeki, so sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di iz strate\xc5\xa1kih razlogov koncem 16. stoletja prenesli na os Iranskega vi\xc5\xa1avja, ki jo tvorijo prestolnice Isfahan, \xc5\xa0iraz in Teheran. Taka struktura se je zadr\xc5\xbeala vse do dana\xc5\xa1njih dni.'