b'\n_START_ARTICLE_\nCusco\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8de ime mesta je Qusqu. \xc4\x8ceprav se uporablja v jeziku Ke\xc4\x8dua, je njegov izvor v jeziku Aymara. Sama beseda izvira iz pojma qusqu wanka ("Sovja skala"), ki opisuje mit o nastanku mesta. Legenda pravi, da je bog Inti (bog Sonca), poslal Manco Capaca in Mamo Ocllo, mo\xc5\xbea in \xc5\xbeeno ter hkrati brata in sestro iz jezera Titicaca, da bi odkrila kraljestvo s skritim Mancovim zakladom. Iskala sta ga z zlato palico in tam kjer se naj bi se ta najgloblje zapi\xc4\x8dila, naj bi zgradili glavno mesto Son\xc4\x8dnega cesarstva. Tako je bila izbrana lokacija blizu dana\xc5\xa1njega Cusca. "Cozco" v starodavnem jeziku pomeni tudi "kamen mejnik"._NEWLINE_\xc5\xa0panski konkvistadorji so privzeli lokalno ime in ga prevedli v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino kot Cuzco ali manj pogosto Cozco. Leta 1976 je takratni mestni \xc5\xbeupan podpisal odlok o prepovedi tradicionalnega poimenovanja in naro\xc4\x8dil v vseh uradnih dokumentih uporabo novega, to je Cusco. _NEWLINE_23. junija 1990, pod \xc5\xbeupanovanjem Daniela Estrada P\xc3\xa9reza (1983-1995), zagovornika jezika ke\xc4\x8dua, je bil dolo\xc4\x8den nov uradni zapis imena mesta, Qosqo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje med visoko le\xc5\xbee\xc4\x8dimi gorami je bilo naseljeno \xc5\xbee 1000 let pr.n.\xc5\xa1t., Inki pa so se tod naselili okoli leta 1200._NEWLINE_Cusco stoji na temeljih ve\xc4\x8d kultur: Tawantinsuyu (star inkovski imperij) je bil zgrajen na temeljih zgradb ljudstva Killke, \xc5\xa0panci so na temeljih nekdanjih templjev zgradili katoli\xc5\xa1ke cerkve, pala\xc4\x8de in dvorce.\n_START_SECTION_\nKultura Killke\n_START_PARAGRAPH_\nKultura  Killke je \xc5\xbeivela na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Cusca v letih 900-1200. Datiranje kompleksa zidov v Sacsayhuam\xc3\xa1n nad Cuscom je pokazalo, da je kultura Killke zgradila trdnjavo okoli leta 1100. Inki so kasneje zasedli kompleks in ga v 13. stoletju in kasneje, raz\xc5\xa1irili. Z izkopavanji v letu 2007 so na\xc5\xa1li na robu trdnjave tempelj, ki ka\xc5\xbee tako na versko kot voja\xc5\xa1ko uporabo objekta. 13. marca 2008 so arheologi na lokaciji Sacsayhuam\xc3\xa1n odkrili \xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine anti\xc4\x8dnega templja, cesti\xc5\xa1\xc4\x8da in akvadukta.\n_START_SECTION_\nZgodovina Inkov\n_START_PARAGRAPH_\nCusco je postal glavno mesto Inkovskega imperija v 13. stoletju, pomemben pa je postal v 15. stoletju._NEWLINE_Dva velika Inka, Pachacutec (1438-1471) in Tupac Yupanqui (1471-1493), ki sta vladala 20 let, sta zaslu\xc5\xbena za izgradnjo in urbanizacijo mesta, ki jo je obdr\xc5\xbealo \xc5\xa1e do danes. Prvi od obeh vladarjev (nekateri mu pripisujejo tudi gradnjo Machu Picchuja) je \xc5\xbeelel ustvariti idealno mesto, ki bi ustrezalo ve\xc4\x8d funkcijam glavnega mesta: po regulaciji dveh glavnih rek (Saphi in Tullumayo), katerih poplave so redno povzro\xc4\x8dale te\xc5\xbeave prebivalcem starega Cuzca, je bila dolo\xc4\x8dena zasnova za zelo hierarhi\xc4\x8dno organizacijo, v kateri so bile v mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zdru\xc5\xbeene upravne in verske funkcije, medtem ko so se na odro\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih in okoli\xc5\xa1kih krajih nahajale obdelovalne povr\xc5\xa1ine (Cayaucachi, Claquillchaca, Picchu , Quillipata, Carmenca, Huacapunco, itd. so bile enote kmetijske, obrtne in industrijske proizvodnje)._NEWLINE_Mnogi menijo, da imelo mesto v tlorisu podobo pume, za Inke svete \xc5\xbeivali. Mesto je bilo razdeljeno na dva dela: urin in hanan. Vsak se je nadalje delil na ve\xc4\x8d provinc, Chinchasuyu (SZ), Antisuyu (SV), Qontisuyu (JZ) in Qullasuyu (JV). Med seboj so bili kraji povezani s cestami, ki so vodile v \xc5\xa1tiri dele imperija. Vsak lokalni vodja je moral v mestu zgraditi hi\xc5\xa1o in \xc4\x8detrtino leta, ki je ustrezala delu imperija iz katerega je izhajal, pre\xc5\xbeiveti v Cuscu. Ko je Inka umrl, je po pravilih njegov naslov pre\xc5\xa1el na enega od sinov, njegovo lastnino pa so dedovali tudi drugi njegovi sorodniki. Vsak nosilec naslova je moral zgraditi novo hi\xc5\xa1o in dodati nove de\xc5\xbeele v cesarstvo, da bi lahko lastnik zemlje in njegova dru\xc5\xbeina imeli dovolj za vzdr\xc5\xbeevanje po njegovi smrti._NEWLINE_Po inkovski legendi je mesto prvi zgradil Inka Sapa Pachacuti, \xc4\x8dlovek, ki je preoblikoval kraljestvo Cuzco iz zaspane mestne dr\xc5\xbeave v veliki imperij Tahuantinsuyu. Arheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo na po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1o, bolj organsko rast mesta, ki se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee pred Pachacutijem. _NEWLINE_Po smrti Huayna Capaca leta  1527, ki je cesarstvo razdelil sinovoma, je mesto pripadlo sinu Hu\xc3\xa1scarju. V dr\xc5\xbeavljanski vojni med bratoma je aprila 1532 v bitki pri Quipaipanu, brat Atahualpa prevzel oblast nad celotnim imperijem. Devetnajst mesecev kasneje so v mesto vdrli  \xc5\xa0panci.\n_START_SECTION_\nCusco po \xc5\xa1panski zasedbi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi \xc5\xa0panci so pri\xc5\xa1li v mesto 15. novembra 1533. Francisco Pizarro je uradno pri\xc5\xa1el v Cusco 23. marca 1534. \xc5\xa0tevilne stavbe, zgrajene po koncu \xc5\xa1panske invazije, so me\xc5\xa1anica avtohtone inkovske arhitekture s \xc5\xa1panskimi vplivi. _NEWLINE_\xc5\xa0panci so uni\xc4\x8dili ve\xc4\x8dino zgradb, ki so predstavljale nekdanjo politi\xc4\x8dno in versko simboliko in zgradili nove, agresivno katoli\xc5\xa1ke in \xc5\xa1panske, vendar na ob\xc4\x8dudovanja vrednih poru\xc5\xa1enih zidovih prej\xc5\xa1njih stavb. Huaccapayta, center inkovskega imperija, obdan s pala\xc4\x8dami Pachacuteca, Viracoche in Huayna predstavlja danes trg Plaza de Armas, pala\xc4\x8da Viracocha je bila poru\xc5\xa1ena in na njenem mestu zgrajena katedrala, ki se je za\xc4\x8dela graditi leta 1560, Acclahuasi je danes samostan Santa Catalina, Coricaucha je bila deloma uni\xc4\x8dena, da bi naredili prostor za samostan Santo Domingo de Guzman, itd._NEWLINE_Leta 1536 so pod vladavino Inke Manco Yupanquija, po desetmese\xc4\x8dnem obleganju pod vodstvom Inke Sapa, za nekaj dni mesto ponovno zavzeli Inki. V tej vojni je umrlo mnogo inkovskih in \xc5\xa1panskih bojevnikov._NEWLINE_Cusco je bil izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xa1pansko kolonizacijo in \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva po andskem svetu. To je postalo zelo uspe\xc5\xa1no po zaslugi kmetijstva, \xc5\xbeivinoreje in rudarstva ter trgovine s \xc5\xa0panijo. \xc5\xa0panski naseljenci so zgradili \xc5\xa1tevilne cerkve in samostane, katedralo, univerzo in nad\xc5\xa1kofije. _NEWLINE_Prvi velik potres je prizadel Cusco leta 1650. Zadnji velik potres, ki je v Cuscu povzro\xc4\x8dil veliko \xc5\xa1kodo, je bil 21. maja 1950. Med najbolj prizadetimi sta bila Dominikanski samostan in cerkev Santo Domingo, ki sta bila zgrajena na temeljih veli\xc4\x8dastnega templja Coricancha (tempelj Sonca). Stara inkovska arhitektura je potres dobro prenesla. Stari inkovski granitni zidovi templja Coricancha so ostali nepo\xc5\xa1kodovani, kot tudi druge stare zgradbe v mestu. Restavratorska dela na kompleksu Santo Domingo so bila izvedena tako, da je bil izpostavljen inkovski del, ne da bi ogrozili celovitost kolonialne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Sicer je bilo v potresu uni\xc4\x8denih tretjina zgradb v mestu.\n_START_SECTION_\nObdobje republike\n_START_PARAGRAPH_\nPo razglasitvi neodvisnosti Peruja leta 1821, je Cusco ohranil svoj pomen v upravni hirearhiji dr\xc5\xbeave. Vlada je ustanovila Ministrstvo za Cuzco, ki je bilo zadol\xc5\xbeeno za opravljanje oblasti nad obmo\xc4\x8djem, ki je segalo vse do brazilske meje. Cusco je postalo najpomembnej\xc5\xa1e mesto v jugovzhodni andski regiji._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 20. stoletja se je mestno urbano obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irilo na sosednje okraje Santiago Wanchaq._NEWLINE_Leta 1911 je raziskovalec Hiram Bingham uporabljal mesto kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za ekspedicije, na katerih je ponovno odkril ru\xc5\xa1evine Machu Picchuja.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1933 je Congress of Americanists  v La Plati, v Argentini  razglasil mesto kot arheolo\xc5\xa1ko prestolnico Amerik._NEWLINE_Leta 1978 je bila 7. konvencija \xc5\xbeupanov velikih mest sveta v Milanu, v Italiji, kjer so Cusco razglasili za kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino sveta._NEWLINE_Leta 1983 je UNESCO v Parizu mesto uvrstil na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Perujska vlada ga je razglasila za turisti\xc4\x8dno prestolnico Peruja in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino naroda.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Cusco se razteza po dolini reke Huatanay na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 3.350 m in ima povr\xc5\xa1ino 523 km\xc2\xb2. Na severu ga obdaja Cordillera Vilcabamba s 4000 - 6000 m visokimi gorami. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Nevado Salcantay (6271 m), ki le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 60 km severozahodno od Cusca.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nCusco ima subtropsko visokogorsko podnebje (klasifikacija po K\xc3\xb6ppen Cwb). Obi\xc4\x8dajno je suho s temperaturami razli\xc4\x8dnimi v dveh sezonah. Suha sezona traja od aprila do oktobra, z obilico sonca in ob\xc4\x8dasnimi no\xc4\x8dnimi zmrzalmi: julij je najhladnej\xc5\xa1i mesec, v povpre\xc4\x8dju pa zna\xc5\xa1a temperatura 10 \xc2\xb0C. Mokra sezona traja od novembra do marca, z redkej\xc5\xa1im no\xc4\x8dnim mrazom: novembra je povpre\xc4\x8dje 13,5 \xc2\xb0C. Popre\xc4\x8dno pade 707 mm padavin na leto. \xc4\x8ceprav so mraz in to\xc4\x8da pogosti, snega skoraj ni. Zadnje sne\xc5\xbeenje je bilo v mesecu juniju 1911._NEWLINE_Cusco je bil leta 2006 dolo\xc4\x8den za mesto z najvi\xc5\xa1jo stopnjo UV svetlobe na Zemlji.\n_START_SECTION_\nArhitekturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nCuzco je danes neverjetna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina kolonialne inkovske arhitekture. Od nastanka je ohranjen impresiven na\xc4\x8drt mesta, zidovi zgrajeni iz granita ali andezita, premo\xc4\x8drtne ulice, ru\xc5\xa1evine templja Coricancha, ki je bil prekrit s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz plemenitih kovin, ki ga izropali \xc5\xa0panski vojaki in so obogatile blagajno Karla V., ostanki sve\xc5\xbee pobeljenih hi\xc5\xa1, pala\xc4\x8d in \xc4\x8dudovite baro\xc4\x8dne cerkve, ki predstavljajo zlitje slogov Plateresco, Mud\xc3\xa9jar in Churriguerizem z inkovsko tradicijo._NEWLINE_Zaradi svoje zgodovine in pomembnosti, je bil center mesta z ohranjenimi \xc5\xa1tevilnimi stavbami, trgi in ulicami iz predkolumbovskih \xc4\x8dasov ter kolonialnih stavb, dodan na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v letu 1983. Med glavnimi znamenitosti mesta so:\n_START_SECTION_\nBario de San Blas\n_START_PARAGRAPH_\nObrtni\xc5\xa1ka stanovanjska soseska z delavnicami in trgovinami, je enen izmed najbolj slikovitih predelov mesta. Poznana je postala po tem, ko so se vanjo naselili umetniki Mendivil, Olave in Merida. Ulice so strme in ozke, hi\xc5\xa1e so zgrajene v \xc5\xa1panskem slogu na inkovskih zidovih. Tukaj je privla\xc4\x8den trg in najstarej\xc5\xa1a \xc5\xbeupnijska cerkev v Cuscu, zgrajena leta 1563. V njej je iz enega kosa lesa izrezljana pri\xc5\xbenica iz za\xc4\x8detka kolonialne dobe lesa v Cuscu, ki jo je izdelal inkovski umetnik Tomas Tuyro Tupac. V jeziku ke\xc4\x8dua se soseska imenuje Toq\'ocachi, kar pomeni "solna jama".\n_START_SECTION_\nUlica Hatun Rumiyuq\n_START_PARAGRAPH_\nTo je najbolj obiskana ulica v mestu. Na ulici Hatun Rumiyoq (pomeni Stara skala), je bila pala\xc4\x8da Ince Roca, ki je bila kasneje spremenjena v rezidenco nad\xc5\xa1kofa._NEWLINE_Ob tej cesti, ki vodi iz Plaza de Armas v sosesko Barrio de San Blas, se vidi "kamen dvanajstih kotov", ki predstavlja mojstrovino obdelave kamna in je postala simbol zgodovine mesta.\n_START_SECTION_\nSamostan in cerkev La Merced\n_START_PARAGRAPH_\nTemelj kompleksa je iz leta 1536. Prvi sklop je bil uni\xc4\x8den v potresu leta 1650, obnova cerkve in samostana je bila kon\xc4\x8dana leta 1675._NEWLINE_Samostan je v baro\xc4\x8dno renesan\xc4\x8dnem stilu, zanimiv je kor, kolonialne slike in lesene rezbarije. Zdaj je tukaj muzej. Na ogled je mon\xc5\xa1tranca izdelana iz zlata in dragih kamnov, ki tehta 22 kg in je 130 cm visoka.\n_START_SECTION_\nKatedrala\n_START_PARAGRAPH_\nPrva katedrala v Cuscu je bila Iglesia del Triunfo, zgrajena leta 1539 na temeljih pala\xc4\x8de Inke Viracocha. Danes je ta cerkev pomo\xc5\xbena kapela katedrale._NEWLINE_Glavna bazilika je bila zgrajena med letoma 1560 in 1664. Kot glavni material je bil uporabljen kamen, ki je bil vzet iz bli\xc5\xbenjih kamnolomov, nekateri kosi rde\xc4\x8dega granita pa so bili vzeti iz trdnjave Sacsayhuam\xc3\xa1n._NEWLINE_Ta velika katedrala predstavlja poznogotski in baro\xc4\x8dni slog, platereskna notranjost pa je eden izmed najbolj izstopajo\xc4\x8dih primerov kolonialnega zlatarstva. Njeni izrezljani leseni oltarji so prave mojstrovine._NEWLINE_(Platereskni stil, okra\xc5\xa1evalni stil v \xc5\xa1panski arhitekturi zgodnje renesanse (16. st.); nastal je z me\xc5\xa1anjem elementov cvetne gotike, italjanske in francoske renesanse in mavrske dekoracije.)_NEWLINE_Mesto je razvilo poseben slog slikanja znan kot "Cuzco \xc5\xa1ola" in katedrala hrani izjemno zbirko lokalnih umetnikov tistega \xc4\x8dasa. V njej je znan primer zadnje ve\xc4\x8derje, ki prikazuje Jezusa in dvanajst apostolov z morskim pra\xc5\xa1i\xc4\x8dkom, tradicionalno andsko hrano._NEWLINE_Katedrala je tudi sede\xc5\xbe nad\xc5\xa1kofije Cuzco.\n_START_SECTION_\nTrg Plaza de Armas\n_START_PARAGRAPH_\nTrg, v \xc4\x8dasu Inkov znan kot "Trg bojevnikov", je bil v zgodovini prizori\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih pomembnih dogodkov, med njimi razglasitev osvojitve mesta od Francisca Pizarra._NEWLINE_Plaza de Armas je bil prizori\xc5\xa1\xc4\x8de usmrtitve Tupac Amaruja II., ki je bil vodja odpora avtohtonega prebivalstva proti \xc5\xa0pancem._NEWLINE_Okrog trga so v \xc5\xa1panskem stilu zgrajene arkade iz kamna. Glavna katedrala in cerkev La Compa\xc3\xb1\xc3\xada le\xc5\xbeita neposredno na ob trgu in zaokro\xc5\xbeata veli\xc4\x8dastno obliko. Tukaj se odvijajo vsi pomembni dogodki, praznovanja, vsako nedeljo pa ceremonija dvigovanja Inkovske in zastave Peruja.\n_START_SECTION_\nIglesia de la Compa\xc3\xb1\xc3\xada de Jesus\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Jezusove dru\xc5\xbebe, katere gradnjo so za\xc4\x8deli jezuiti leta 1576, na temeljih pala\xc4\x8de Amarucancha inkovskega vladarja Huayna, velja za enega najbolj\xc5\xa1ih primerov kolonialnih baro\xc4\x8dnih zgradb v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Njena fasada je iz klesanega kamna, njen glavni oltar je izrezljan iz lesa in prekrit z zlatimi listi\xc4\x8di. Zgrajena je bila nad podzemno kapelo in ima dragoceno zbirko slik kolonialne Cusco \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nCoricancha in samostan Santo Domingo\n_START_PARAGRAPH_\nCoricancha (Quri Kancha ali "Zlato dvori\xc5\xa1\xc4\x8de") je bilo najpomembnej\xc5\xa1e inkovsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de posve\xc4\x8deno Son\xc4\x8dnemu bogu (Inti). Najstarej\xc5\xa1i del je zgrajen iz zelenega diorita, rde\xc4\x8dega andezita, v vrtu pa so deli prostorov iz sivega andezita. Sobe so imele ni\xc5\xa1e za mumije in vrata trapezoidnih oblik, ki so bila namenjena Soncu, Luni, zvezdam, strelam in mavrici in so zna\xc4\x8dilne za inkovsko arhitekturo. Sobe so bile nanizane okoli velikega osrednjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da z vodnjakom na sredini. Poleg ezoteri\xc4\x8dnega pomena barv in bogastva, ki jih vsebuje zgradba, arhitektura odra\xc5\xbea trdnost andske okolice, kot tudi mojstrstvo njenih graditeljev. Tempelj sonca je bil v notranjosti oblo\xc5\xbeen z zlatimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, tam je trajno gorel sveti ogenj in svetloba, ki jo je oddajal, se je odbijala od zlata, kar je dajalo vtis, da v sobo svetijo son\xc4\x8dni \xc5\xbearki in \xc5\xa1e posebej osvetljujejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko figuro idola Punchao (kar pomeni dan)._NEWLINE_Na mestu templja so \xc5\xa0panci v renesan\xc4\x8dnem slogu zgradili samostan Santo Domingo. Po zadnjem potresu, ko je bil samostan precej po\xc5\xa1kodovan, so restavratorji stari inkovski tempelj restavrirali znotraj samostanskih zidov ter uredili ve\xc4\x8d zbirk in predstavitev inkovskega verovanja, kot tudi maketo prvotnega tempeljskega kompleksa. Samostanska stavba z enim baro\xc4\x8dnim stolpom presega vi\xc5\xa1ino mnogih drugih stavb v mestu. V notranjosti je obse\xc5\xbena zbirka slik Cuzco \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nSacsayhuam\xc3\xa1n\n_START_PARAGRAPH_\nSacsayhuam\xc3\xa1n (znan tudi kot Saksaq Waman, Sacsahuaman ali Saxahuaman) je obzidan kompleks na severnem obrobju mesta Cusco. Zgrajen je, kot mnoge druge inkovske konstrukcije, iz natan\xc4\x8dno klesanih velikih kamnitih blokov na suho sestavljenih v zid. Vsak balvan je natan\xc4\x8dno razrezan (klesan), da se med seboj tesno prilegajo brez malte._NEWLINE_V novembru 2008 so arheologi ugotovili, da so pred Inki, avtohtoni prebivalci kulture Killke na tem mestu okoli leta 1100 \xc5\xbee zgradili zidan tempeljski kompleks, akvadukt in cesto, ki povezuje prazgodovinske objekte._NEWLINE_Sacsayhuam\xc3\xa1n le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 3701 m in je bil leta 1983 dodan na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kot del mesta Cusco. Vsako leto v juniju se odvija festival Inti Raymi, poklon soncu, ki privablja mno\xc5\xbeice obiskovalcev.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni stadion v Cuscu je Estadio Garcilaso de la Vega in je bil prizori\xc5\xa1\xc4\x8de nogometnega prvenstva Ju\xc5\xbene Amerike, Copa America 2004, ki je potekal v Peruju. Stadion je dom enega najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih nogometnih klubov dr\xc5\xbeave, Cienciano._NEWLINE_Mesto ima mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Alejandro Velasco Astete International Airport.\n_START_SECTION_\nOkolica Cusca\n_START_PARAGRAPH_\nVzdol\xc5\xbe reke Urubamba, ime pomeni "ravnico pajkov", se nahaja \'\'\'Sveta dolina Inkov\'\'\', v kateri se je razvijala inkovska civilizacija. Dolina je 26 km dolga in se nahaja na poti proti Machu Picchuju._NEWLINE_Pomembno mesto v inkovski kulturi je Quenko. To je bil kompleks, ki so ga uporabljali predvsem za nagrobne obrede in je \xc5\xa1e ena izmed 300 razli\xc4\x8dnih lokacij, povezanih s templjem Sonca. _NEWLINE_Tempelj Tambomachay je pribli\xc5\xbeno 35 minut vo\xc5\xbenje z avtomobilom oddaljen od Cusca in je mesto, ki so ga Inki uporabljali za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje vode. Obiskovalec lahko do\xc5\xbeivi mir v vodi, ki v curku pada preko skal v bli\xc5\xbenjo reko. _NEWLINE_Ollantaytambo je kraj, kjer njegovi prebivalci \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivijo po starodavnih obi\xc4\x8dajih. _NEWLINE_V vzhodnih Andih le\xc5\xbei dolina Huatanay obkro\xc5\xbeena z jezeri, znamenita po flori in favni. Z razglednih vrhov Tipon in Pucar\xc3\xa1 Pucutupampa, kjer so razli\xc4\x8dne ru\xc5\xa1evine je zagotavljen odli\xc4\x8den razgled Cusco in okolico. _NEWLINE_Phuyupatamarca je arheolo\xc5\xa1ki kompleks, ki le\xc5\xbei na izpostavljeni pe\xc4\x8dini in obsega labirint objektov, kanalov, mostov in pe\xc5\xa1poti.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDo konca 18. stoletja je bil Cusco najbolj naseljeno mesto na celini, bolj kot Lima. Zaradi velike revolucije, ki jo je vodil Tupac Amaru II. leta 1780, se je belo prebivalstvo preselilo v Arequipo, kjer naj bi bilo varnej\xc5\xa1e pred morebitno novo vstajo. Do 20. stoletja so prevladovali Mestici in Indijanci, zdaj pa se je bela populacija znatno pove\xc4\x8dala in zna\xc5\xa1a 30% vseh prebivalcev. To pove\xc4\x8danje je posledica turisti\xc4\x8dnega razcveta v mestu._NEWLINE_Mesto je imelo v letu 2007 358.935 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nKot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de inkovskega imperija je bil Cusco pomembno kmetijsko obmo\xc4\x8dje. Obmo\xc4\x8dje okoli mesta je naravni rezervat za tiso\xc4\x8de avtohtonih perujskih rastlinskih vrst, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d sortami krompirja, 200 sotami koruze in drugimi. Regionalna vlada vzpodbuja ekolo\xc5\xa1ko pridelavo, prepovedala je gensko spremenjene sorte, te so prepovedane v celotnem Peruju.._NEWLINE_Skoraj vse restavracije v Cuscu ponujajo lokalne, kreolske in mednarodne jedi. Poskusiti je mogo\xc4\x8de nekaj tipi\xc4\x8dnih jedi, kot so meso alpake kuhano na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, morske pra\xc5\xa1i\xc4\x8dke in sve\xc5\xbee koruzne pite ali pa preproste okusne koruzne stor\xc5\xbee s sirom. Priljubljena je novo-andska kuhinja, ki ponuja razli\xc4\x8dne recepte z uporabo lokalnih sestavin, kot so meso alpake, aguaimanto in kvinojo.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji industrijski obrat je pivovarna Cusque\xc3\xb1a.'