b'\n_START_ARTICLE_\nErnst Mally\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nErnst Mally se je rodil 11. 10. 1879 v Kranju, ki je bil takrat pod Avstro-Ogrsko monarhijo, danes pa je del Slovenije. Njegov o\xc4\x8de je bil Slovenec, zato se je Ernst prvotno pisal Mali (slovenski priimek), a se je kasneje preimenoval v Mally. Bil je namre\xc4\x8d velik podpornik Nemcev in Avstrijcev, kar se je kazalo tudi v njegovem kasnej\xc5\xa1em politi\xc4\x8dnem udejstvovanju. Prav tako je imel na njegova kasnej\xc5\xa1a dela velik vpliv nacizem, zavzemal pa se je tudi za pangermanizem. Po smrti njegovega o\xc4\x8deta leta 1888 se je z dru\xc5\xbeino preselil v Ljubljano, kjer je leta 1890 za\xc4\x8del obiskovati ljubljansko gimnazijo. \xc5\xbde pri teh letih je podpiral germanski nacionalizem in si \xc5\xbeelel priklju\xc4\x8ditve Avstrije Nem\xc4\x8diji. Leta 1898 je zaklju\xc4\x8dil gimnazijo in se istega leta preselil v Gradec, kjer se je vpisal na fakulteto za filozofijo, \xc5\xa1tudiral pa je \xc5\xa1e matematiko in fiziko. S\xc4\x8dasoma pa se je za\xc4\x8del zanimati za logiko. Doktoriral je leta 1903 z delom Raziskava v teoriji predmetov v merjenju. Njegov mentor je bil Alexius Meinong, s katerim je kasneje \xc5\xa1e veliko sodeloval._NEWLINE_Zaposlil se je na gimnaziji v Gradcu, a je \xc5\xa1e vedno sodeloval s fakulteto, predvsem z laboratorijem eksperimentalne psihologije, katerega ustanovitelj je bil Meinong. Pod njegovim mentorstvom je Ernst napisal novo delo, ki pa je vklju\xc4\x8devalo tudi logiko._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno se je priklju\xc4\x8dil avstrijski vojski, kjer je ostal do konca vojne. V \xc4\x8dasu vojne je Mally zbolel za hudo boleznijo, ki mu je povzro\xc4\x8dala stra\xc5\xa1ne bole\xc4\x8dine in vse ve\xc4\x8djo negibnost._NEWLINE_Po vojni se je zaposlil na univerzi v Gradcu, kjer je leta 1925 nadomestil svojega nekdanjega profesorja in mentorja Meinonga. Na univerzi je delal vse do leta 1942, ko se je upokojil. Umrl je dve leti kasneje, 8. 3. 1944.\n_START_SECTION_\nDeonti\xc4\x8dna logika\n_START_PARAGRAPH_\nMally se je za\xc4\x8del zanimati za logiko v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija. Matematika in fizika, ki ju je \xc5\xa1tudiral poleg filozofije, sta mu veliko pomagali pri raziskovanju na podro\xc4\x8dju logike. Uvedel je posebno vejo logike, deonti\xc4\x8dno logiko, s tem pa je uvedel tudi svoje aksiome in definicije nekaterih simbolov._NEWLINE_Uporabljal je nekaj simbolov, ki so bili \xc5\xbee prej dolo\xc4\x8deni, na primer: \xe2\x88\x83 (obstaja), \xe2\x88\x80 (za vsak element), \xc2\xac (negacija), & (in), v (ali), \xe2\x86\x92 (\xc4\x8de, potem), \xe2\x86\x94 (\xc4\x8de in samo \xc4\x8de), V (resnica), \xce\x9b (neresnica), uvedel pa je tudi nekaj svojih simbolov oziroma jim je priredil pomen, na primer\xc2\xa0!, f, \xe2\x88\x9e._NEWLINE_Stavek !A \xe2\x86\x94 A naj bi pomenil: \xc4\x8ce in samo \xc4\x8de !A, potem A. V Mallyjevem sistemu to pomeni resni\xc4\x8dnost in neresni\xc4\x8dnost hkrati, kar privede do nelogi\xc4\x8dnosti. To je prvi pokazal Karl Menger, kasneje pa \xc5\xa1e Morscher in Lockhorst, a je hkrati slednji rekel, da je kljub nekaterim napakam Mallyjeva logika vredna popravkov, ne pa prezira._NEWLINE_Zanimivo je tudi to, da je Mallyjeva logika lahko dodobra razumljiva in resni\xc4\x8dna \xc5\xa1ele, \xc4\x8de gledamo iz meta-eti\xc4\x8dne smeri, saj le z etiko lahko dobro razlo\xc5\xbeimo, kaj beseda morati pravzaprav pomeni. Za razlago tega je namre\xc4\x8d popisal ve\xc4\x8d kot polovico svoje knjige o logiki._NEWLINE_Mally je razlagal naslednje simbole takole:_NEWLINE_f: A f B = A \xe2\x86\x92 !B A zahteva B_NEWLINE_\xe2\x88\x9e: A \xe2\x88\x9e B = (A f B) & (B f A) A zahteva B in B zahteva A_NEWLINE_\xe2\x88\xa9: \xe2\x88\xa9 = \xe2\x8c\x90U U naj bi pomenil brezpogojna obveznost_NEWLINE_\xe2\x88\xa9 pa naj bi bila brezpogojna prepoved_NEWLINE_!A je razlagal kot A naj bi bil, A mora biti, vendar pa je v svojih delih napisal veliko teorij o hoteti, \xc5\xbeeleti, kar naj bi bila druga interpretacija !A. Zanimivo je to, da se Mally nikoli ni prav veliko poglabljal v dokazovanje svojih teorij in izrekov ali v pojasnjevanje svojih aksiomov. Aksiome je le postavil ter jih jemal za samoumevne, pri dokazovanju oziroma pojasnjevanju izrekov pa so njegove razlage ponekod zmedene in nejasne.\n_START_SECTION_\nIzreki\n_START_PARAGRAPH_\nIz teh aksiomov je Mally izpeljal 35 izrekov. Nad nekaterimi izreki je bil Mally celo presene\xc4\x8den, saj tak\xc5\xa1nih zvez ni pri\xc4\x8dakoval. Vendar se je pokazalo, da so \xc5\xa1tevilne interpretacije njegovih izrekov napa\xc4\x8dne in so bolj interpretacije posledic, do katerih pripeljejo ti izreki._NEWLINE_Primer tega je drugi izrek, ki pravi: (A f \xce\x9b) \xe2\x86\x94 \xe2\x88\x80M (A f M), pri \xc4\x8demer M predstavlja neko spremenljivko. Mallyjeva interpretacija tega izreka je: "\xc4\x8ce A zahteva B in B ni resni\xc4\x8den, potem A zahteva vsako stanje" (Mally 1926, str. 21), \xc4\x8desar pa drugi izrek nikakor ne pravi in z njim nima nikakr\xc5\xa1ne povezave. Mallyjeva interpretacija tega izreka bi prej ustrezala izreku (A f B) \xe2\x86\x92 (\xe2\x8c\x90B \xe2\x86\x92 (A f C))_NEWLINE_Naslednji primer je aksiom \xc5\xa1tevilka 7: !P \xe2\x86\x92 !V, pri \xc4\x8demer je P neka trditev, V pa pomeni Verum \xe2\x80\x93 resnico. Mally izrek interpretira kot: "\xc4\x8ce je nekaj zahtevano, potem je vse zahtevano." (Mally 1926, str. 28) Vendar se spet interpretacija izreka in sam izrek ne ujemata popolnoma._NEWLINE_Takih primerov razhajanja Mallyjeve interpretacije in dejanskega pomena izreka je \xc5\xa1e nekaj, kar so drugi logiki dokaj kmalu ugotovili. "Mallyjevi sklepi so pogosto tako zanimivo neumni in irelevantni (kljub njegovemu podrobnemu simboli\xc4\x8dnemu aparatu), da je potrebno navesti le enega ali dva, da poka\xc5\xbee\xc5\xa1, kako dale\xc4\x8d se je njegova razprava oddaljila od prvotne naloge." (Laird 1926, p. 395) V Mallyjevo delo se je najbolj poglobil Menger, ki je popravil napake in izbolj\xc5\xa1al pomanjkljivosti. Kasnej\xc5\xa1i logiki so se prav zato ravnali po Mengerjevi logiki. Ne smemo pa izgubiti izpred o\xc4\x8di dejstva, da je bil Mally prvi, ki se je ukvarjal z deonti\xc4\x8dno logiko.'