b"\n_START_ARTICLE_\nPaul Deussen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil \xc5\xbeupnik. \xc5\xa0olanje je za\xc4\x8del v humanisti\xc4\x8dnem elitnem internatu Schulpforta blizu Naumburga. V internatu je ostal 5 let ter spoznal Friedricha Nietzscheja. Skupaj sta maturirala leta 1864 ter od\xc5\xa1la \xc5\xa1tudirat v Bonn, kjer sta bila \xc4\x8dlana bonnskega zdru\xc5\xbeenja nem\xc5\xa1kih visoko\xc5\xa1olcev Frankonia. Paul je v Bonnu \xc5\xa1tudiral filozofijo, teologijo, filologijo in sanskrt. Sanskrt je klasi\xc4\x8dni jezik Indijske podceline ter klasi\xc4\x8dni jezik hinduizma in drugih indijskih religij (budizem, d\xc5\xbeainizem). Spada v skupino indoevropskih jezikov in je eden od uradnih jezikov v Indiji._NEWLINE_Deussen je v T\xc3\xbcbingenu in Berlinu nadaljeval s \xc5\xa1tudijem klasi\xc4\x8dne filologije, Nietzsche pa je medtem od\xc5\xa1el v Leipzig. Deussen je bil kasneje gimnazijski profesor v Mindenu in Marburgu. Ko se je Nietzsche vrnil iz Leipziga, ga je seznanil s Schopenhauerjem in mu priskrbel dobro pla\xc4\x8dano slu\xc5\xbebo doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja pri nekem ruskem industrialcu v Genfu. Tam je Deussen kot privatni docent predaval na tamkaj\xc5\xa1nji univerzi, kamor je tudi uvedel \xc5\xa1tudij sanskrta._NEWLINE_Deussen se je skupaj s svojim u\xc4\x8dencem, ki naj bi postal in\xc5\xbeenir, preselil v Aachen. Tam je imel na politehni\xc4\x8dni \xc5\xa1oli predavanja o Schopenhauerjevi filozofiji, \xc4\x8demur pa so sledile hude kritike. Odrejeno mu je bilo, da se mora omejiti na razvoj filozofije od Platona do Kanta in posledi\xc4\x8dno se je odpovedal svojim prvotnim predavanjem. Njegovih predavanj se je udele\xc5\xbeevalo na stotine ljudi, pisal jim je pisne povzetke, leta 1887 pa je izdal knjigo Elementi metafizike (Elemnte der Metaphysik). \xc5\xa0e eno leto je nadaljeval z delom doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja, in sicer v Ukrajini, nato pa je pridobil pravico predavati na visoki \xc5\xa1oli v Berlinu._NEWLINE_Z Nietzschejem si je redno dopisoval, ve\xc4\x8dkrat pa sta se videla v \xc5\xa1vicarskem Baslu in leta 1887 v Sils-Mariji, kjer ga je Deussen obiskal skupaj s svojo \xc5\xbeeno Mario (roj. Volkmar). Leta 1889 je Nietzsche du\xc5\xa1evno zbolel; Deussen je bil eden redkih, ki so ga po tem \xc5\xa1e obiskovali. Istega leta je Deussen postal redni profesor v Kielu, kjer je za\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati svoj \xc5\xbeivljenjski plan, da napi\xc5\xa1e delo z naslovom Splo\xc5\xa1na zgodovina filozofije s posebnim poudarkom na religiji Splo\xc5\xa1na zgodovina filozofije s posebnim poudarkom na religiji (Allgemeinen Geschichte der Philosophie mit besonderer Ber\xc3\xbccksichtung der Religionen)._NEWLINE_Konec 1892 je Deussen s svojo \xc5\xbeeno za pol leta odpotoval v Indijo. V Bombaju je imel pomemben govor za vzpostavitev povezave med racionalisti\xc4\x8dno hinduisti\xc4\x8dno \xc5\xa1olo advaito vedanto in njenem razmerju z zahodno metafiziko. Nato je ve\xc4\x8d let delal na svojem prevodu\xc2\xa0\xc2\xbbSechzig Upanishad's des Veda\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa0estdeset Upani\xc5\xa1ad iz Ved). \xc5\xa0e danes veljavni prevod je dokon\xc4\x8dal leta 1897._NEWLINE_Leta 1911 je ustanovil Schopenhauerjevo dru\xc5\xbebo in isto leto za\xc4\x8del pisati prvo izdajo svojih zgodovinsko-kriti\xc4\x8dnih del. Po izbruhu 1. svetovne vojne, ki ga je mo\xc4\x8dno zaznamovala, je izdal avtobiografijo Moje \xc5\xbeivljenje (Mein Leben)._NEWLINE_Umrl je v pri 74 letih Kielu v Nem\xc4\x8diji. Pokopan je na hribu Kirchh\xcf\x8bgel zraven evangelijske cerkve v Oberdreisu.\n_START_SECTION_\nDeussen in advaita vedanta\n_START_PARAGRAPH_\nAvaita vedanta (slo. ne-dvojna vednost) je podveja Vedante, ene od \xc5\xa1estih pravovernih vedskih \xc5\xa1ol v hinduizmu. Izhaja iz filozofsko idealisti\xc4\x8dne in monisti\xc4\x8dne oziroma ne-dualisti\xc4\x8dne in ne-personalne interpretacije absolutne realnosti Brahmana. Glavni predstavnik te linije je indijski filozof Adi \xc5\xa0ankara (9. stol.)._NEWLINE_Deussen je bil prepri\xc4\x8dan, da\xc2\xa0 je advaita vedanta v Indiji vedno prisotna, verjel pa je tudi, da je to primarna vera v Indiji.\xc2\xa0 To je bilo zgodovinsko zelo vpra\xc5\xa1ljivo, saj je bila advaita vendata prvotno zasnovana le za elito intelektualcev, ki so imeli predsodke do personalisti\xc4\x8dnega bhakti \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja v hinduizmu. Te teze ni povzel le v svojem slavnem govoru v Bombaju, ampak tudi v svojem celovitem raziskovalnem delu.\xc2\xa0Med raziskovanjem je tako spoznal Svamija Vivekanado, ki se je strinjal z njim. Oba pa sta advaito vedanto videla kot jedro hinduizma."