b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Sikst V.\n_START_SECTION_\nMladost in poreklo\n_START_PARAGRAPH_\nSikst V. \xe2\x80\x93 Felice di Peretti se je rodil v petek, 13. decembra 1521 ob 16.30 v vasici Grottammare, ki je takrat \xc5\xa1tela okrog 200 prebivalcev, v okraju Fermo, v Ankonski marki, kot \xc4\x8detrti od sedmerih otrok. Na tistem mestu stoji danes cerkev sv. Lucije, ki jo je dal postaviti sam pape\xc5\xbe Sikst V; ker pa ga je smrt prehitela, jo je dokon\xc4\x8dala njegova sestra grofica Camilla, contessa di Celano e marchesa di Nomento 1594, za kar jer porabila 25.000 skudov. Star\xc5\xa1a sta bila revnega stanu: o\xc4\x8de Francesco Piergentile di Giacomo, imenovan Peretto iz Montalta je bil vrtnar-najemnik, mati pa bila Mariana di Frontillo iz Camerina, okraj Pievebovigliana. _NEWLINE__NEWLINE_Sikst je ostal tudi kot pape\xc5\xbe zelo navezan na svoj \xe2\x80\x9cPiceno\xe2\x80\x9d in na \xe2\x80\x9cMarko\xe2\x80\x9d na splo\xc5\xa1no, zlasti pa mu morajo zahvaliti za podporo Loreto, Fermo, Macerata, Moltalto in Grottammare.   _NEWLINE_Perettijeva dru\xc5\xbeina je pri\xc5\xa1la iz Picena, ki je takrat spadal v Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Po drugih virih je njegov o\xc4\x8de pri\xc5\xa1el iz bli\xc5\xbenje vasi Montalta \xe2\x80\x93 in so Siksta zato pozneje imenovali kar kardinal Montalto. Po tretjih virih je bil slovanskega porekla.   Sava Naki\xc4\x87enovi\xc4\x87 meni, da je izhajal iz dru\xc5\xbeine Svilanovi\xc4\x87 iz Kru\xc5\xa1evic v Boki Kotorski. Podmeno, da njegova rodovina izhaja iz Kru\xc5\xa1evice, podpira dejstvo, da je pape\xc5\xbe uporabljal tri hru\xc5\xa1ke za svoj grb; ime Kru\xc5\xa1evice po nekaterih izhaja iz kru\xc5\xa1ka (hru\xc5\xa1ka).  V skladu s to teorijo bi moglo biti Peretti italijanski prevod slovanskega priimka, saj beseda Peretti tudi izhaja iz italijanske besede pera, tj. hru\xc5\xa1ka._NEWLINE_Po letopisu barskega nad\xc5\xa1kofa in letopisca Andrija Zmajevi\xc4\x87a (1624-1694) izhaja njegov o\xc4\x8de Piero Gentile iz Kru\xc5\xa1evic pri Bijeli   in sicer se je rodil v dru\xc5\xbeini \xc5\xa0i\xc5\xa1i\xc4\x87 in ne Svilanovi\xc4\x87. Kot otrok je slu\xc5\xbeil v rimsko-katoli\xc5\xa1kem samostanu v Kotorju. Nato je v Italijo odpotoval z nekim fratrom in se nastanil v Ankoni; tam se je o\xc5\xbeenil z Marijano di Frontillo. _NEWLINE_\xc2\xbbKo sem kopal po tajnem vatikanskem arhivu, sem na\xc5\xa1el listine, ki dokazujejo, da je pape\xc5\xbe Sikst V. bil Hrvat,\xc2\xab\xc2\xa0je dejal knji\xc5\xbeevnik Golub.  Dodal je, kako je njegov o\xc4\x8de s hrva\xc5\xa1ke obale Jadrana od\xc5\xa1el v Italijo. Sikstov slovanski duh se je ob\xc4\x8dutil tudi pri osnivanju zavoda sv. Hieronima, \xc4\x8digar \xc4\x8dlan je mogel postati le tisti, ki zna ilirsko  ter tisti, ki je bil ilirskega porekla.  _NEWLINE__NEWLINE_Tako beseda \xc2\xbbslovinski, ilirski\xc2\xab, ki so ju najbolj pogosto uporabljali takrat \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e ne pomeni obenem tudi \xc2\xbbslovenski, hrva\xc5\xa1ki, srbski ali \xc4\x8drnogorski\xc2\xab, saj tako jasno razlikovanje takrat \xc5\xa1e ni obstajalo niti v narodnostnem niti v verskem oziru; s tema besedama so ozna\xc4\x8devali tistihmal na Zahodu bolj ali manj ju\xc5\xbene Slovane. V tem pomenu lahko razumemo, zakaj si ga lastijo ne le Hrvatje in Srbi, ampak tudi \xc4\x8crnogorci.   Poleg \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dlankov o njegovem hrva\xc5\xa1kem poreklu beremo lahko tudi, da je "bil Srb na \xc4\x8delu katoli\xc5\xa1ke Cerkve. Pape\xc5\xbe Sikst V. izhaja iz vasi Bjelske Kru\xc5\xa1evice, sredi Boke Kotorske. Poreklo vodi od Papi\xc4\x87a ali \xc5\xa0a\xc5\xa1i\xc4\x87a." _NEWLINE__NEWLINE_Slovansko poreklo njegovega o\xc4\x8deta potrjuje tudi Katoli\xc5\xa1ka enciklopedija iz 1912, ki pravi: \xc2\xbbPripadal je dalmatinski dru\xc5\xbeini, ki je sredi prej\xc5\xa1njega (tj. 15. stoletja)  pribe\xc5\xbeala v Italijo pred Turki, ki so razdejali Ilirijo in posku\xc5\xa1ali vdreti v Dalmacijo. Njegov o\xc4\x8de je bil vrtnar in pravijo, da je Felice kot de\xc4\x8dek bil svinjski pastir. Pri devetih letih je pri\xc5\xa1el v minoritski samostan Montalto, kjer je bil brat njegov stric, fra Salvatore Ricci. Tam je postal novinec pri dvanajstih letih.\n_START_SECTION_\nMontalto\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kot kardinal je Peretti po\xc4\x8dastil svojo \xc2\xbbljubo rodno grudo\xc2\xab\xc2\xa0Montalto z odprtjem \xc5\xa1ole in drugimi darilnicami, toda njegova pozornost je narasla, ko je postal pape\xc5\xbe 1585. Temu kraju je namenil zadosti denarja in pravico, da si voli oblastnike (podest\xc3\xa0); dovolil je prosto trgovino ter izvzetje od pristojbin. 1586 je \xc5\xa1el tako dale\xc4\x8d, da je daroval predragocen relikviarij, delo izredno izurjenega zlatarja iz Pari\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, ki ga sedaj hranijo v krajevnem muzeju. Ko je povzdignil Montalto v stan mesta in \xc5\xa1kofije, mu je podelil predpravico, da je postalo mesto sodno in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de presidiata, ki je moglo samostojno kovati denar.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\n24. aprila 1585 je bil v konklavu izvoljen za pape\xc5\xbea; 1. maja istega leta je bil ustoli\xc4\x8den in kronan._NEWLINE_Filip II.   je poslal mladega kastiljskega vrhovnega poveljnika v Rim, da bi \xc4\x8destital Sikstu V. za njegovo povi\xc5\xa1anje v pape\xc5\xa1tvo; pape\xc5\xbe, ki ni bil zadovoljen s tem, da je bil odposlanec tako mlad, si ni mogel kaj, a da ne bi rekel: \xc2\xbbNo, kaj tvojemu gospodarju manjka mo\xc5\xa1kih, da mi po\xc5\xa1lje odposlanca brez brade?\xc2\xab\xc2\xa0Ponosni \xc5\xa0panec pa mu ni ostal dol\xc5\xbean: \xc2\xbb\xc4\x8ce bi moj vladar mislil, da obstajajo zasluge v bradi, potem bi Va\xc5\xa1i svetosti poslal kozla in ne gospoda.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nCerkvena obnova\n_START_PARAGRAPH_\nSikst V. je bil izredna, genialna osebnost, ki je zdru\xc5\xbeevala strogo cerkveno usmerjenost Pija V. in dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ko modrost Pavla III. Najprej je z mo\xc4\x8dno roko vzpostavil red v cerkveni dr\xc5\xbeavi in saniral njene finance. Cerkveno prenovo je nadaljeval v duhu svojih dveh predhodnikov po smernicah tridentinskega koncila. Njegov poglavitni prispevek pri tem je bila korenita prenova osrednjega vodstva Cerkve, ki je ostala v veljavi ve\xc4\x8d stoletij. Leta 1588 je ustanovil 15 stalnih kongregacij kardinalov ter jim natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dil obmo\xc4\x8dje njihovih pristojnosti in dela; devet kongregacij naj bi se redno ukvarjalo s posameznimi vpra\xc5\xa1anji duhovnega poslanstva Cerkve, \xc5\xa1est pa s teko\xc4\x8dimi svetnimi vpra\xc5\xa1anji, ki so povezana z dejavnostjo Cerkve. Ta ureditev, ki je ostala v veljavi do Pija X., se je izkazala kot izredno pomembna za prenovo Cerkve. \xc5\xbde dve leti pred tem je dolo\xc4\x8dil, naj bo kardinalov najve\xc4\x8d 70: 6 kardinalov-\xc5\xa1kofov, 50 kardinalov- duhovnikov in 14 kardinalov-diakonov. Pred tem \xc4\x8dasom se je \xc5\xa1tevilo kardinalov spreminjalo; ve\xc4\x8dkrat je kardinalski zbor zahteval od bodo\xc4\x8dega pape\xc5\xbea, da ne sme njihovo \xc5\xa1tevilo prese\xc4\x8di dolo\xc4\x8dene meje, ki je bila prej veliko ni\xc5\xbeja. To \xc5\xa1tevilo kardinalov je presegel \xc5\xa1ele Janez XXIII. leta 1958. Sikst V. je tudi dolo\xc4\x8dil, da morajo \xc5\xa1kofje vsakih nekaj let obiskati Rim, priti ad limina apostolorum, na obisk h grobovom apostolov Petra in Pavla, tj. k pape\xc5\xbeu, ter podati poro\xc4\x8dilo o verskem stanju v svojih \xc5\xa1kofijah. Ti obiski so vzpostavili tesnej\xc5\xa1o povezanost med krajevnimi Cerkvami in njihovim osrednjim vodstvom, obenem pa so okrepili osrednjo vlogo pape\xc5\xa1tva v Cerkvi, ter so ostali v veljavi vse do danes.\n_START_SECTION_\nNova Vulgata\n_START_PARAGRAPH_\nManj uspe\xc5\xa1en je bil Sikst V. pri preureditvi svetopisemskega besedila. Tridentinski koncil je naro\xc4\x8dil, naj posebna komisija pre\xc4\x8disti latinski prevod sv. Hieronima. Pape\xc5\xbe z delom komisije ni bil zadovoljen: odslovil je njenega predsednika in vzel delo v svoje roke; po tiskanju pa je mrgolelo tiskarskih napak, ki jih je tudi skozi ve\xc4\x8d mesecev sam popravljal. Kmalu po njegovi smrti so njegovo nestrokovno izdajo svetega pisma vzeli iz obtoka in napravili novo, Klemenovo.\n_START_SECTION_\nObra\xc4\x8dun z razbojni\xc5\xa1kimi tolpami in razcvet gospodarstva\n_START_PARAGRAPH_\nSikst V. si je izvolil za geslo psalmistove besede: \xc2\xbbMoj Bog, \xc5\xbee od rojstva si ti moj varuh!\xc2\xab\xc2\xa0 Njegov prednik Gregor XIII. je umrl 10. aprila 1585 vzdihujo\xc4\x8d zaradi nadloge razbojni\xc5\xa1kih tolp, pred katerimi nih\xc4\x8de ni bil ve\xc4\x8d varen niti podnevi niti v Rimu: \xc2\xbbVstani Gospod in usmili se Siona!\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_Novo izvoljeni pape\xc5\xbe Sikst se je najprej povezal s sosednjimi dr\xc5\xbeavami, da bi dru\xc5\xbeno odpravili \xc5\xbee vsakdanje razbojni\xc5\xa1tvo, ki je postajalo vedno surovej\xc5\xa1e. \xc5\xa0tevilo razbojnikov v Rimu in okolici v tem \xc4\x8dasu ocenjujejo na od 12 do 27 tiso\xc4\x8dev; v manj ko dveh letih je Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava postala najbolj varna evropska de\xc5\xbeela. Zoper to nadlogo se je zagnal s tako silo, da je baje v\xc4\x8dasih okoli Angelskega gradu bio nataknjenih ve\xc4\x8d razbojni\xc5\xa1kih glav kot je bilo melon na tr\xc5\xbenici. _NEWLINE_Ob njegovem nastopu je bila varnost v Rimu in okolici - kakor \xc5\xbee pod njegovimi predniki - popolnoma spodkopana; zato je pape\xc5\xbe razglasil, da bo izkoreninil razbojnike in hudodelce; \xc4\x8de pa proti njim ne bo zadosti mo\xc4\x8dan, se zaveda, da mu bo Bog poslal v pomo\xc4\x8d angelske legije. Pri roki mu je bila postava, ki jo je neusmiljeno uporabljal. Uporabil je tudi razbojnike-skesance, ki jim je odpustil kazen, \xc4\x8de so ovadili svoje tovari\xc5\xa1e. Na dan kronanja so ulovili \xc5\xa1tiri mlade oboro\xc5\xbeene razbojnike in jih obsodili na smrt. Iz spo\xc5\xa1tovanja do veselega dogodka so prosili za milost. Sikst je odgovoril: \xc2\xbbDokler bom \xc5\xbeivel, bodo hudodelci morali umreti!\xc2\xab\xc2\xa0in vse \xc5\xa1tiri so obesili na ene vislice. _NEWLINE__NEWLINE_Srenjam in gosposki je naro\xc4\x8dal, naj o\xc4\x8distijo svoje meje od razbojnikov; \xc4\x8de bodo pa komurkoli rokomavhi povzro\xc4\x8dili \xc5\xa1kodo, bo morala povrniti ob\xc4\x8dina ali gospodar, poleg tega pa vpla\xc4\x8dati \xc5\xa1e enako vsoto v zakladnico. Ob pozdravni besedi je rimskim konzervatorjem (=\xc5\xbeandarjem) odgovoril: \xc2\xbb\xc4\x8ce boste spolnejvali svoje dol\xc5\xbenosti, lahko ra\xc4\x8dunate na mojo podporo; \xc4\x8de jih boste zanemarili, vas bom dal obglaviti.\xc2\xab\xc2\xa0Kakor hitro se je to razvedelo, je nastal tak preplah, da se je v petih dneh povrnil red. Rokovnja\xc4\x8da Guercina, \xc2\xbbkralja Kampanje\xc2\xab, so ujeli, obglavili in njegovo glavo z zlato krono izobesili na Angelskem gradu. Grofa Pepolije, ker je prijateljeval z razbojniki in nudil enemu njihovemu voditelju v svojem gradu zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, so umorili, \xc4\x8deprav je zanj posredoval ferrarski knez in estijski \xc5\xa1krlatnik. Prosluli Malatesta je pobegnil iz Rima na podro\xc4\x8dje Toskane in od tam ropal Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Sikst je zagrozil toskanskemu knezu Francescu z vojsko, \xc4\x8de ne bo izro\xc4\x8dil poglavarja razbojnikov, kar se je tudi kon\xc4\x8dalo z njegovim obglavljenjem. Grofa Braschija, ki je pred 40 leti umoril svojega o\xc4\x8deta, je postavil pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Pape\xc5\xbe se je v tretjem letu vladavine \xc5\xbee lahko pohvalil, da sta povsod po Rimu in Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi zavladala red in mir. _NEWLINE__NEWLINE_Pape\xc5\xbe je imel navado re\xc4\x8di, da je za dobro vladavino potrebna strogost in zbiranje zakladov. Prek tega je omogo\xc4\x8dil blaginjo podlo\xc5\xbenikov. V ta namen je osu\xc5\xa1il terracinska mo\xc4\x8dvirja; v razbojni\xc5\xa1kem obdobju opu\xc5\xa1\xc4\x8dena volnarska in svilarska obrt sta zopet zacveteli; bene\xc5\xa1kim trgovcem je podelil veliko ugodnosti; oderuhom je stopil na prste, judom pa je podelil ve\xc4\x8d svobode in jih je prepovedal zasmehovati. Zapovedal je, da morajo dol\xc5\xbeniki do dolo\xc4\x8denega dne pla\xc4\x8dati vse dolgove, upniki pa odpisati oderu\xc5\xa1ke obresti: to se je res zgodilo, ker so se upniki in dol\xc5\xbeniki ustra\xc5\xa1ili zagro\xc5\xbeenih kazni. Podpiral je tudi hranilnice in posojilnice (Montes pietatis), prek katerih je nagrmadil v treh letih tri milijone zlatnikov in poldrugi milijon srebrnikov blagajni\xc5\xa1ki skrinji v Angelskem gradu.\n_START_SECTION_\nObnovitelj in graditelj\n_START_PARAGRAPH_\nSikst V. je temeljito posegel v videz ve\xc4\x8dnega mesta in mu vtisnil dana\xc5\xa1nji pe\xc4\x8dat. \xc5\xa0tiri stoletja pozneje je Sikstov pe\xc4\x8dat na Rimu \xc5\xa1e vedno o\xc4\x8diten. Var\xc4\x8dno je zbiral zaklade - pa jih tudi velikodu\xc5\xa1no tro\xc5\xa1il. On je dokon\xc4\x8dal stolnico sv. Petra s tem, da je nanjo postavil kupolo; zgradil je Vatikan in Vatikansko knji\xc5\xbenico, kakor tudi preuredil Lateransko pala\xc4\x8do. _NEWLINE__NEWLINE_On je izvedel nov cestni na\xc4\x8drt za Rim, s tem da je popre\xc4\x8dno prerezal glavne ceste skozi gosto naseljeno srednjeve\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, in tako medsebojno povezal ve\xc4\x8dje romarske cerkve, kar je ostalo do dana\xc5\xa1njega dne. Ponovno je usposobil rimske vodovode in vodotoke ter obdaril mesto z vodometi, reke pa povezal z mostovi, od katerih eden \xc5\xa1e danes nosi njegovo ime. Posledica je bila izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskega stamdarda, spodbujanje rasti in vdihavanje novega mestnega \xc5\xbeivljenja. Znova je uveljavil mo\xc4\x8d pape\xc5\xbea in veli\xc4\x8dstnost Rima v spopadu z reformacijo. _NEWLINE__NEWLINE_Na dovr\xc5\xa1eno in neprecenljivo stebri\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga v anti\xc4\x8dnem Rimu postavili kot pozdrav cesarju Trajanu blizu Foruma, je vklju\xc4\x8dil postavitev sv. Petra na vrh 4. decembra 1587. Naslednjega leta je postavil kip svetega Pavla na stebri\xc5\xa1\xc4\x8de Marka Avrelija - tako je hotel pokristjaniti poganski Rim. Vzdol\xc5\xbe glavnih poti je Sikst postavil visoke obeliske kot svetilnike romarjem na klju\xc4\x8dnih znamenitostih, kot sta sv. Peter in Lateran. Njegova je tudi Sikstova kapela v Santa Maria Maggiore, ki ostaja eden najpomembnej\xc5\xa1ih zgodnjih primerkov baroka. _NEWLINE__NEWLINE_Skozi deset stoletij, vse do 1303, ko se je za\xc4\x8delo Avignonsko izgnanstvo s sede\xc5\xbeem v Avignonu, do pape\xc5\xbei \xc5\xbeiveli na vrhu brega Lateranske pala\xc4\x8de blizu Lateranske stolnice. Kakor najve\xc4\x8dji del mesta, je bil tudi Lateran razvalina, ko je Sikst postal pape\xc5\xbe. On ga je podrl in zopet zgradil kot del enega od najbolj vratolomnih stavbenih na\xc4\x8drtov vse od Cezarjevih \xc4\x8dasov. Sikst je umrl, preden se je mogel preseliti v Lateran; stanovanja pa so bila vendarle dokon\xc4\x8dana in bogato oblo\xc5\xbeena z dragocenim marmorjem. Vzdr\xc5\xbeala so stoletja, dokler jih ni obnovil sedemdesetih let 20. stoletja Pavel VI. _NEWLINE__NEWLINE_Sikst je dokon\xc4\x8dal stolnico sv. Petra; Sikstovo lo\xc5\xbeo v Lateranu; kapelo jaslic pri Mariji Sne\xc5\xbeni; dodatna popravila Kvirinala, Laterana in Vatikanske pala\xc4\x8de; postavitev \xc5\xa1tirih obeliskov, vklju\xc4\x8dno s tistim na Trgu sv. Petra (trije so izvirno egiptovski); odprtje \xc5\xa1estih cest; obnovitev Severjevega vodovoda (Acqua Felice); poleg \xc5\xa1tevilnih cest in mostov; poskus izsu\xc5\xa1evanja Pontinskega barja, ki je do\xc5\xbeivelo dokon\xc4\x8dno izsu\xc5\xa1itev \xc5\xa1ele 1930. Spodbujal je tudi poljedelstvo in rokodelstvo. Vendar pa Sikst ni cenil staro\xc5\xbeitnosti: Trajanov in Pijev steber sta postala podstavka za kipa sv. Petra in Pavla; Kapitolsko Minervo je spremenil v Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski Rim; Severov Septizodium je podrl za gradbeni material. _NEWLINE_Ko je kardinal Montalto zasedel Petrovo stolico z imenom Sikst V., je zaupal Fontanu, ki mu je bil stvarno desna roka, uresni\xc4\x8denje na\xc4\x8drtov, ki jih je imel na umu. Tako je postal nosilec enega najve\xc4\x8djih stavbenih prevratov, kar jih je do\xc5\xbeivelo rimsko mesto. On je na\xc4\x8drtoval nove ceste in nova mestna naselja, napravil vodovod Felice, popolnoma preuredil stavbo in okolico bazilike sv. Janeza Lateranskega, in zlasti, deloval na dokon\xc4\x8danju bazilike sv. Petra, ter dokon\xc4\x8dal in postavil nanjo kupolo; uresni\xc4\x8dil je knji\xc5\xbenico in skrbel za prevoz velikanskega obeliska, ki so ga postavili sredi trga nasproti cerkvi, kjer se nahaja \xc5\xa1e danes. Ta podvig mnogi smatrajo za pravo tehni\xc4\x8dno \xc4\x8dudo.\n_START_SECTION_\nSikst V. in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Sikst V. je potrdil nekatere nove univerze, med njimi 1586 gra\xc5\xa1ko, ki je postala pomembno izobra\xc5\xbeevalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tudi za \xc5\xa1tevilne slovenske \xc5\xa1tudente. Dolo\xc4\x8dil je, naj kartuziji v \xc5\xbdi\xc4\x8dah in Jurklo\xc5\xa1tru iz svojih dohodkov vzdr\xc5\xbeujeta 24 bogoslovcev v Gradcu. Karlova bula z dne 1. januarja 1585, ki je bila objavljena zaradi te\xc5\xbeav s protestanti in jo je pape\xc5\xbe odobril \xc5\xa1ele 15. aprila 1586, potrjuje Univerzo v Gradcu, ki jo je ustanovil nadvojvoda Karel; \xc5\xa1olsko leto se je tako za\xc4\x8delo 1586. Tako je prej\xc5\xa1nji jezuitski kolegij, ki je za\xc4\x8del z delom 1578, bil povzdignjen v \xc4\x8dast katoli\xc5\xa1ke univerze. Jo\xc5\xbeef II. jo je \xe2\x80\x93 po zatrtju jezuitov, zopet poni\xc5\xbeal v licej 1782.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nNapetosti med \xc5\xa0panijo in Francijo so pape\xc5\xbea hudo vznemirjale. Naklonjen je postajal doslej hugenotskemu Henriku, ki se je \xc5\xbeelel pou\xc4\x8diti o katoli\xc5\xa1ki veri in mu je zato bil pripravljen pomagati priti na francoski prestol. Ti hudi du\xc5\xa1evni pretresi in notranji boji so tako delovali na starega pape\xc5\xbea, da je za\xc4\x8del slabeti; mu\xc4\x8dila ga je vro\xc4\x8dina; ni pa hotel poslu\xc5\xa1ati zdravnikovih navodil, ampak se je po eni strani zdravil po narodnem obi\xc4\x8daju z mo\xc4\x8dnim vinom, po drugi strani pa se je \xc5\xa1e bolj utrujal s tem, da je stalno prisostvoval vsem sejam kongregacije, ki se je ukvarjala z zapletenimi francoskimi zadevami. _NEWLINE__NEWLINE_Nobena stvar ni mogla zlomiti njegove silne energije, razen komarja, ki mu je prinesel mrzlico. Ni se dr\xc5\xbeal zdravnikovih predpisov, ampak se je hotel zdraviti z vinom po ljudskem zdravilstvu. Bolezen je napredovala in malarija ga je sredi avgusta 1590 vrgla v posteljo; pogosto je bledel. 26. avgusta je pono\xc4\x8di besnel stra\xc5\xa1en vihar nad Rimom; pape\xc5\xbea so zvijali kr\xc4\x8di in \xc5\xa1e iste no\xc4\x8di je na Kvirinalu proti jutru dal svojo du\xc5\xa1o njenemu stvarniku. Njegovi sovra\xc5\xbeniki so raz\xc5\xa1irili govorico, da je vihar pomenil pape\xc5\xbeev boj s hudi\xc4\x8dem in praznoverno ljudstvo je to verjelo; zategadelj je hotelo razdreti njegov marmornati spomenik. Ker se je ta prismodarija ponovila \xc5\xbee tolikokrat, je senat odlo\xc4\x8dil, da odslej ne bo nikomur ve\xc4\x8d postalvljal spomenika za \xc5\xbeivljenja.  _NEWLINE_Sikst V. je umrl 27. avgusta 1590 v Rimu za mrzlico, \xc4\x8deprav si je prav on v \xc5\xbeivljenju veliko prizadeval pri izsu\xc5\xa1evanju mo\xc4\x8dvirij okoli Rima, kjer so imeli zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de njeni povzro\xc4\x8ditelji \xe2\x80\x93 komarji iz rodu Anopheles. _NEWLINE__NEWLINE_Najprej so ga pokopali v Baziliki sv. Petra, ki jo je on dokon\xc4\x8dal; nato pa so njegove ostanke prenesli v Baziliko Marije Sne\xc5\xbene, kjer ima veli\xc4\x8dastno grobnico.\n_START_SECTION_\nAxis in medietate signi\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o njem, da je Os sredi znamenja. (latinsko Axis in medietate \xc5\xbfigni.; angle\xc5\xa1ko Axle in the midst of a sign.). Temu sledi razlaga, da Nosi v svojem grbu os sredi leva. (latinsko Qui axem in medio Leonis in armis gestat; angle\xc5\xa1ko Who bears in his arms an axle in the middle of a lion.). To je pravzaprav neposreden opis grba Siksta V. Razlagajo tudi, da je Sikst V. v sredini od za\xc4\x8detka prerokb do zadnjega pape\xc5\xbea Petra Rimskega\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbNi hotel odpustiti niti Kristusu\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nEna od tolikerih anekdot o Sikstu V. pravi: _NEWLINE__NEWLINE_Po Rimu se je raz\xc5\xa1irila novica, da ima v cerkvi zunaj obzidja neki \xc5\xbeupnik razpelo, iz katerega \xc4\x8dude\xc5\xbeno kaplje prava kri. Ko je za dejstvo zvedel pape\xc5\xbe Sikst, se je osebno napotil na kraj, da bi se prepri\xc4\x8dal, za kaj gre. Ko je zagledal izdelek, je zapovedal, naj mu prinesejo sekiro, nakar je dejal: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKot Boga te molim, kot les te sekam!\xc2\xab\xc2\xa0- in je s prvim udarcem razsekal razpelo na dvoje. Notri je bila goba napolnjena z \xc5\xbeivalsko krvjo, ki je brizgala kri, ko so jo stiskali z vrvco. Prebrisanega \xc5\xbeupnika je pape\xc5\xbe takoj odstavil, za\xc4\x8del proti njemu postopek javnega sojenja, da bi si podobnega prestopka ne upal nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d ponoviti. Spoznali so namre\xc4\x8d, do kam lahko privede \xc4\x8dloveka lakomnost, da bi se obogatila na ra\xc4\x8dun preprostih vernikov. Od tod tudi pregovor omenjen v gornji zbadljivi paskvinati, \xc4\x8de\xc5\xa1 da \xc2\xbbpape\xc5\xbe Sikst ni hotel odpustiti niti Kristusu.\xc2\xab\xc2\xa0'