b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Albanije\n_START_PARAGRAPH_\nAlbanija zavzema 28.748\xc2\xa0km\xc2\xb2, najdalj\xc5\xa1a diagonala (sever-jug) pa meri 345\xc2\xa0km. Glavno mesto dr\xc5\xbeave je Tirana s 520 tiso\xc4\x8d prebivalci, preostala ve\xc4\x8dja mesta pa so Dra\xc4\x8d, Elbasan, Skadar, Gjirokast\xc3\xabr, Vlor\xc3\xab in Kor\xc3\xa7\xc3\xab.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 70 odstotkov de\xc5\xbeele se nahaja nad 300 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, slemenitev osrednjega gorstva pa poteka v smeri severozahod-jugovzhod. Najvi\xc5\xa1je gore segajo nad 2400 metrov, najvi\xc5\xa1ji vrh pa je Korab (2764 m). V severnem delu se nahaja mo\xc4\x8dno nagubano apnen\xc4\x8dasto gorovje, ki predstavlja zaklju\xc4\x8dek Dinarskih Alp._NEWLINE_Splo\xc5\xa1no hribovit sever de\xc5\xbeele premore mnogo globokih dolin in le malo ravnin. V ju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih predelih dr\xc5\xbeave se nahaja ni\xc5\xbeje hribovje z ve\xc4\x8d planotami in hrbti, ti pa se nadaljujejo v gr\xc5\xa1ko gorovje Pindos._NEWLINE_Zahod dr\xc5\xbeave je najbolj poseljeno in kmetijsko obdelano obmo\xc4\x8dje, ki se razprostira \xc4\x8dez obalno ravnino s posameznimi hribi. Njegovo fertilnost zmanj\xc5\xa1ujeta su\xc5\xa1no podnebje in posledi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave z zagotavljanjem vode. Obdelovalne povr\xc5\xa1ine so bolje razvite ob rekah, kjer pa \xc5\xa1kodo povzro\xc4\x8dajo poplave._NEWLINE_Albanija le\xc5\xbei na zmerno potresnem obmo\xc4\x8dju v bli\xc5\xbeini stika afri\xc5\xa1ke in evrazijske tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki poteka do Jadranskega morja.\n_START_SECTION_\nVodovje\n_START_PARAGRAPH_\nAlbanija v dobr\xc5\xa1ni meri izkori\xc5\xa1\xc4\x8da svoj hidropotencial, kar ji omogo\xc4\x8da velik padec glavnih vodnih \xc5\xbeil. Najdalj\xc5\xa1a reka je Drin z 282\xc2\xa0km, sledijo pa ji Seman, \xc5\xa0kumbin in Vjos\xc3\xab. Velike sile voda v zgornjih tokovih so v goratem terenu izdolble mnogo globokih sotesk, katerih skoraj navpi\xc4\x8dne stene merijo tudi do 90 metrov. Ve\xc4\x8dina re\xc4\x8dnih tokov je neprimernih za namakanje, saj se ti v zgornjem toku izgubljajo v soteskah, v spodnjem toku pa nosijo mnogo sedimentov in pogosto menjajo svoje struge._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja in pomembnej\xc5\xa1a albanska jezera so Skadarsko jezero na meji s \xc4\x8crno goro, Ohridsko jezero na meji z Severno Makedonijo ter Prespansko jezero na meji s Severno Makedonijo in Gr\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n36 odstotkov povr\xc5\xa1ine Albanije pokrivajo me\xc5\xa1ani gozdovi vrbe, topola, bresta, borovca in hrasta, ve\xc4\x8dje nekdaj gozdne povr\xc5\xa1ine pa so se umaknile pa\xc5\xa1nikom ter podlegle se\xc4\x8dnji. Ta podro\xc4\x8dja so zato izpostavljena eroziji, saj so zaradi su\xc5\xa1e travne povr\xc5\xa1ine razred\xc4\x8dene._NEWLINE_Obse\xc5\xbene kmetijske povr\xc5\xa1ine so v preteklosti zmanj\xc5\xa1ale koli\xc4\x8dino divjadi. Danes je v Albaniji najti srnjad, volkove ter divje svinje, in sicer v odmaknjenih obmo\xc4\x8djih. Velika je populacija divjih ptic.\n_START_SECTION_\nNaravna bogastva\n_START_PARAGRAPH_\nAlbanija hrani razmeroma velike zaloge zemeljskega plina in nafte v svojem jugozahodnem delu, severovzhodne pokrajine pa vsebujejo mineralne surovine, zlasti \xc5\xbeelezo, baker, krom in nikelj. Gozdovi so v Albaniji pomemben vir lesa. V bli\xc5\xbeini Tirane so rudniki lignita in zemeljske smole.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavnina Albanije ima sredozemsko podnebje, ki je zlasti izrazito v priobalnih ni\xc5\xbeinah. Tam so poletja suha in vro\xc4\x8da, zime pa de\xc5\xbeevne, a mile \xe2\x80\x93 temperatura se le redko spusti pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8de. Bolj de\xc5\xbeevni so predvsem gorati severni predeli dr\xc5\xbeave, ki imajo tudi ob\xc4\x8dutno ni\xc5\xbejo povpre\xc4\x8dno temperaturo. Zima je v teh predelih tudi \xc4\x8das neviht ter ob\xc4\x8dasnega sne\xc5\xbeenja._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna temperatura za mesec avgust je med 17 in 31\xc2\xa0\xc2\xb0C, za januar pa med 2 in 12\xc2\xa0\xc2\xb0C. V najbolj vla\xc5\xbenem mesecu decembru pade 211\xc2\xa0mm de\xc5\xbeja, julij in avgust pa dobita po 32\xc2\xa0mm. Povpre\xc4\x8dne letne padavine v obalnem pasu segajo do 1000\xc2\xa0mm, v gorah pa do 2500\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nOkoljski problemi\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrializacija dr\xc5\xbeave v \xc4\x8dasu vladavine komunizma je razmeroma mo\xc4\x8dno prizadela naravno okolje v Albaniji, prekomerni posegi pa se nadaljujejo tudi danes. Najve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave predstavljajo ogro\xc5\xbeanje in izumiranje divjih vrst, kr\xc4\x8denje gozda in prekomerna \xc5\xa1iritev kmetijskih povr\xc5\xa1in. Erozija je na mnogih povr\xc5\xa1inah zaradi pomanjkanja rastlinske preproge mo\xc4\x8dna ter hitrej\xc5\xa1a od nastajanja nove prsti. Onesna\xc5\xbeevanje zraka, prsti in podtalne vode povzro\xc4\x8da rudni\xc5\xa1ka industrija._NEWLINE_Osve\xc5\xa1\xc4\x8denost prebivalstva glede ekolo\xc5\xa1ke problematike je skromna, saj gre dr\xc5\xbeavna politika \xc5\xa1e vedno v smer gospodarskega razvoja. Temu primerno je tudi recikliranje izdelkov._NEWLINE_Albanija se je pridru\xc5\xbeila ve\xc4\x8dini mednarodnih sporazumov glede podnebnih sprememb, ohranjanja biotske raznolikosti in mokri\xc5\xa1\xc4\x8d.'