b'\n_START_ARTICLE_\nLorenzo Medi\xc4\x8dejski Veli\xc4\x8dastni\n_START_SECTION_\nPrevzem dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Medi\xc4\x8dejcev\n_START_PARAGRAPH_\nLorenzo je rasel v filozofsko umetni\xc5\xa1kem okolju pala\xc4\x8de svojega deda Cosima. Bil je bister, poln energije, izobra\xc5\xbeen, tudi sam pesnik._NEWLINE_Kot predstavniku Medi\xc4\x8dejcev so mu dajali po o\xc4\x8detovi smrti ve\xc4\x8d spo\xc5\xa1tovanja in mo\xc4\x8di, kot bi pripadalo dvajsetletnemu mladeni\xc4\x8du. A kmalu je pokazal, da bo v politiki manj premi\xc5\xa1ljen, bolj  ognjevit kot njegovi predniki. Ko naj bi v imenu mesta re\xc5\xa1il razmeroma nepomemben spor o upravljanju rudnika v Volteri, je po nepotrebnem uporabil silo, kar je kon\xc4\x8dno pripeljalo do uni\xc4\x8denja mesta, ki so ga najemni\xc5\xa1ke vojske nekontrolirano izropale, razdejale in pobile veliko prebivalcev.\n_START_SECTION_\nSpopad z nasprotniki in stiska florentinske republike\n_START_PARAGRAPH_\nMnogi prebivalci Firenc so se ob tem zbali za usodo republike, nasprotniki pa so za\xc4\x8dutili prilo\xc5\xbenost, da Medi\xc4\x8dejcem odvzamejo primat v mestu. Med njimi je bila stara, \xc5\xbee davno uveljavljena patricijska dru\xc5\xbeina Pazzi, sedaj popolnoma odrinjena od oblasti. Pazziji so s pape\xc5\xbeem Sikstom IV., s katerim Lorenzo ni hotel sodelovati pri podpiranju ne\xc4\x8dakov, in pape\xc5\xbeevim ne\xc4\x8dakom Francesco Salviatijem, ki  mu Lorenzo ni dovolil, da bi zasedel polo\xc5\xbeaj nad\xc5\xa1kofa Pise, sklenili zaroto. Na velikono\xc4\x8dno nedeljo 1478 so pri ma\xc5\xa1i v firen\xc5\xa1ki stolnici sku\xc5\xa1ali isto\xc4\x8dasno ubiti Lorenza in njegovega brata Giuliana. Giuliana so uspeli ubiti, Lorenzo pa je ranjen u\xc5\xa1el. Hitro se je o atentatu razvedelo in izbruhnil je vsesplo\xc5\xa1en pogrom nad atentatorji. Pobili so skoraj vso dru\xc5\xbeino Pazzijev  in njihovih prista\xc5\xa1ev, nad\xc5\xa1kofa Salviatija, vsega skupaj okrog 80 ljudi._NEWLINE_Pape\xc5\xbe se je odzval z izob\xc4\x8denjem Lorenza in vse florentinske vlade. Povezal se je s kraljevino Neapelj in napovedal florentinski republiki vojno. Za obrambo so lahko Firence zbrale le nekaj najemni\xc5\xa1kih skupin. Neapeljska vojska je pod vodstvom vojvode kalabrijskega zavzela nekatera toskanska mesta. A nasprotni strani nista kazali \xc5\xbeelje po spopadu. Tako sta minili dve zimi, ko so se razmere v Firencah \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ale. V \xc4\x8dasu strahu je gospodarstvo propadalo, sosedne dr\xc5\xbeave so si jemali obrobne dele florentinskga ozemlja, izbruhnila je kuga. Tedaj se je Lorenzo odlo\xc4\x8dil za osebno posredovanje. Z ladjo (kasneje se je izkazalo, da mu jo je poslal neapeljski kralj) je odpotoval v sovra\xc5\xbeno gnezdo, na neapeljski dvor (kjer je bilo mnogo njegovih prijateljev iz mladostnih let). Deset tednov se je pogajal z neapeljskim kraljem Ferrantejem. Tudi ni skoparil z darili. Kon\xc4\x8dno je dosegel, da se je kralj odpovedal zavezni\xc5\xa1tvu s pape\xc5\xbeem in za veliko od\xc5\xa1kodnino sklenil s florentinsko republiko mir._NEWLINE_Ob povratku v Firence, marca 1480, so me\xc5\xa1\xc4\x8dani Lorenza sprejeli z velikimi \xc4\x8dastmi. Ker so med vojno nasprotniki Lorenzu \xc5\xa1e vedno stregli po \xc5\xbeivljenju, je ta na \xc4\x8delo republi\xc5\xa1ke uprave postavil svet sedemdesetih z mandatom 5 let. To je bila dejansko nova vlada, na katero je imel velik vpliv. Formalno pa je bil Lorenzo \xc5\xa1e vedno le prvi me\xc5\xa1\xc4\x8dan in ne vodja dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Vendar Lorenzov polo\xc5\xbeaj ni bil zavidljiv. Ogro\xc5\xbeene so bile meje. Genov\xc4\x8dani so med Lorenzovo odsotnostjo zavzeli trdnjavo Sarzana. Pape\xc5\xbeev ne\xc4\x8dak Girolamo Riario je svoje posesti v Romagni raz\xc5\xa1iril proti mejam Toskane. Vojvoda Kalabrije je izkoristil vstajo v Sieni in se postavil za vladarja Siene. \xc5\xa0e vedno je zasedal del toskanskega ozemlja. Pape\xc5\xbe ni hotel preklicati izob\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nPovrnjeni politi\xc4\x8dni ugled florentinske republike\n_START_PARAGRAPH_\nAvgusta 1480 je pri\xc5\xa1la za Lorenza re\xc5\xa1itev kot po naro\xc4\x8dilu. Turki so s 7000 mo\xc5\xbemi pristali na peti italijanskega \xc5\xa1kornja in grozili s pohodom na Neapelj in Rim. Vojvoda kalabrijski je hitro zapustil Toskano, kralj Ferrante je prepri\xc4\x8dal pape\xc5\xbea, da se ne ka\xc5\xbee prepirati v Italiji med seboj. Firen\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine so sestavile delegacijo, ki se je \xc5\xa1la opravi\xc4\x8dit pape\xc5\xbeu, pape\xc5\xbe je opravi\xc4\x8dilo sprejel in preklical izob\xc4\x8denje. Odposlanci so obljubili 15 opremljenih galej za obrambo proti Turkom. Nekaj mesecev za tem je sultan Mehmed II. Osvajalec nenadoma umrl in Turki so zapustili Italijo._NEWLINE_Lorenzo se je do konca \xc5\xbeivljenja prizadeval ohraniti mir v Italiji, kar pa je ogro\xc5\xbeala nenasitna \xc5\xbeelja pape\xc5\xbeevega ne\xc4\x8daka Girolama Riaria, da bi raz\xc5\xa1iril svojo posest v Romagni. Dvakrat je Lorenzo z intervencijo prepre\xc4\x8dil izbruh vojne, ko je to naredil drugi\xc4\x8d, se je pape\xc5\xbe Sikst IV. tako razburil, da je umrl._NEWLINE_Nasledil ga je pape\xc5\xbe Inocenc VIII., ki je bil v svojih nepotisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtih zmernej\xc5\xa1i. Lorenzo se mu je dobrikal in mu po\xc5\xa1iljal darila in pridobil vpliv nad njim. Ko pa je 1488 poro\xc4\x8dil svojo h\xc4\x8derko Maddoleno s pape\xc5\xbeevim sinom Francescetto Cibo, in ko je pape\xc5\xbe pristal, da bo imenoval Lorenzovega sina Giovannija za kardinala, je bilo jasno tudi dr\xc5\xbeavam po Evropi, kdo kroji politiko v Italiji. Florentinska republika si je povrnila nekdanji politi\xc4\x8dni ugled.\n_START_SECTION_\nHumanizem in umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nLorenzo je umetnost visoko cenil in se je tudi spoznal nanjo. V arhitekturi so ga velikokrat spra\xc5\xa1evali za svet in ga klicali za razsodnika. Z njim so sodelovali renesan\xc4\x8dni umetniki kot Piero in Antonio del Pollaiuolo, Andrea del Verrocchio, Sandro Botticelli, Filippino Lippi, Domenico Ghirlandaio. Sam zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav ni naro\xc4\x8dal veliko del, priporo\xc4\x8dal pa je umetnike drugim mecenom._NEWLINE_Leonardo da Vinci in Michelangelo Buonarroti sta \xc5\xbee kot de\xc4\x8dka vzbudila njegovo pozornost. Ustanovil je umetni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, ki je dajala u\xc4\x8dencem tudi splo\xc5\xa1no izobrazbo. \xc5\xa0olo je obiskoval tudi Michelangelo,  ki je Lorenza tako prevzel, da ga je povabil k sebi na dom, kjer je \xc5\xa1tiri leta \xc5\xbeivel skupaj z Lorenzovimi otroki in poslu\xc5\xa1al filozofske in umetni\xc5\xa1ke pogovore Lorenzovih prijateljev. _NEWLINE_Zbiral je anti\xc4\x8dno lon\xc4\x8denino, vaze iz starega Rima, Bizanca, Perzije, Benetk, stare novce in drage kamne. Nadaljeval je s Cosimovim zbiranjem knjig, ki je kasneje pripeljalo do knji\xc5\xbenice Medicea Laurenziana. Svoje ljudi je po\xc5\xa1iljal v Gr\xc4\x8dijo in na Bli\xc5\xbenji vzhod, kjer so odkrivali \xc5\xa1e nepoznane rokopise. Organiziral je prepisovanje teh rokopisov. Njegovi klasi\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeeni filozofski prijatelji Marsilio Ficino, Poliziano and Giovanni Pico della Mirandola so posku\xc5\xa1ali povezati Platonove ideje s kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom. Ta krog nekateri imenujejo Nova Platonova akademija. Edino na florentinski univerzi, ki jo je Lorenzo prestavil v Piso, se je tedaj pou\xc4\x8devala gr\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Lorenzo je bil umetnik tudi sam, pisal je poezijo v maternem jeziku. Njegova vzornika sta bila Dante in Boccaccio. V svojih pesmih je slavil \xc5\xbeivljenje, zlasti v zadnjih delih pa se je sre\xc4\x8deval tudi z melanholijo in krhkostjo \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nPropadanje medi\xc4\x8dejske banke\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde dolgo pa je Banca de\' Medici propadala. Lorenzo banke ni vodil sam, ampak jo je prepustil upravitelju, ki je ni vodil dobro. Londonska veja je propadla zaradi prekomernih posojil angle\xc5\xa1kemu kralju Edvardu IV. za vojno med belo in rde\xc4\x8do ro\xc5\xbeo, propadli sta veji v Bruggeju in Milanu. V te\xc5\xbeavah so bile veje v Lyonu, Rimu, Neaplju, deloma zaradi nesposobnosti predstavnikov, deloma zaradi splo\xc5\xa1nega propadanja florentinskega ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva. Nazadnje si je Lorenzo v denarni stiski "pomagal" z denarjem, do katerega ni imel pravice, s 55.000 florinti, ki so bili rezervirani za ne\xc4\x8dake, sinove Pierfrancesca de Medici (kar je kasneje pripomoglo k razdoru v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i dru\xc5\xbeini) in s 75.000 florinti iz florentinske javne zakladnice.\n_START_SECTION_\nZgodnja smrt\n_START_PARAGRAPH_\nKot njegov o\xc4\x8de in ded, je Lorenzo trpel za protinom in od te bolezni tudi umrl. Pokopan je poleg brata Giuliana v  novi zakrstiji cerkve sv. Lorenza, ki jo je kasneje okrasil Michelangelo._NEWLINE_\xc5\xbde za \xc4\x8dasa Lorenzovega \xc5\xbeivljenja se je pojavil v Firencah asketski menih Savonarola, ki je pridigal proti razko\xc5\xa1nemu in pregre\xc5\xa1nemu \xc5\xbeivljenju, ki so ga podpirali Medi\xc4\x8dejci. Po Lorenzovi smrti je svojo vnemo \xc5\xa1e stopnjeval. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so mu za\xc4\x8deli verjeti in ob naslednji politi\xc4\x8dni krizi izgnali Medi\xc4\x8dejce iz mesta.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nLorenzov o\xc4\x8de je bil Piero de\' Medici Protinasti, njegov ded pa Cosimo de\' Medici Starej\xc5\xa1i._NEWLINE_Lorenzo se je 1469  poro\xc4\x8dil s Clarice Orsini, _NEWLINE_Imela sta 9 otrok:_NEWLINE_1. Lucrezia di Lorenzo Medi\xc4\x8dejska, (1470 -1553), poro\xc4\x8dena z Giacomo Salviati. Njuna h\xc4\x8di Maria Salviati je bila mati od Cosimo I de\' Medici._NEWLINE_2. Piero di Lorenzo Medi\xc4\x8dejski (1471 - 1503), je nasledil o\xc4\x8deta._NEWLINE_3., 4.  dvoj\xc4\x8dke, rojena v marcu 1472 sta umrla po rojstvu._NEWLINE_5.  Maddalena Medi\xc4\x8dejska, (1473 - 1528), por. Franceschetto Cybo, sin pape\xc5\xbea Innocenta VIII._NEWLINE_6.  Giovanni Medi\xc4\x8dejski, (1475, - 1521), kasnej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Leon X._NEWLINE_7.  Luisa Medi\xc4\x8dejska, (1477 - 1488)._NEWLINE_8.  Contessina Medi\xc4\x8dejska, (1478 - 1515), poro\xc4\x8dena Piero Ridolfi._NEWLINE_9.  Giuliano di Lorenzo Medi\xc4\x8dejski, vojvoda Nemourski (1479 - 1516)._NEWLINE_Lorenzo je posvojil Giulia, nezakonskega sina svojega brata Giuliana, ki je kasneje postal pape\xc5\xbe Klemen VII.'