b'\n_START_ARTICLE_\nRenesansa\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nRenesansa je bila kulturno gibanje, ki je globoko prizadelo evropsko intelektualno \xc5\xbeivljenje v zgodnjem novem veku. Z za\xc4\x8detkom v Italiji, se je do 16. stoletja raz\xc5\xa1irila na preostalo Evropo, je bilo njen vpliv \xc4\x8dutiti v literaturi, filozofiji, umetnosti, glasbi, politiki, znanosti, religiji in drugih vidikih intelektualnega raziskovanja. Renesan\xc4\x8dni znanstveniki so uporabili humanisti\xc4\x8dno metodo v u\xc4\x8denju in iskali realizem in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc4\x8dustva v umetnosti. _NEWLINE_Renesan\xc4\x8dni humanisti, kot je Poggio Bracciolini, so v evropskih samostanskih knji\xc5\xbenicah iskali latinska literarna, zgodovinska in oratorijska besedila antike, medtem ko je padec Konstantinopla (1453) ustvaril val emigrantskih gr\xc5\xa1kih u\xc4\x8denjakov, ki so prinesli dragocene rokopise v starogr\xc5\xa1\xc4\x8dini, od katerih so bili mnogi na zahodu neznani. V svojem novem poudarku na literarnih in zgodovinskih besedilih, so se renesan\xc4\x8dni znanstveniki tako izrazito razlikovali od srednjeve\xc5\xa1kih u\xc4\x8denjakov renesanse 12. stoletja, ki so se osredoto\xc4\x8dali na prou\xc4\x8devanje gr\xc5\xa1kih in arabskih del naravoslovja, filozofije in matematike, namesto na kulturna besedila._NEWLINE_V o\xc5\xbeivljanju neoplatonizma renesan\xc4\x8dni humanisti niso zavra\xc4\x8dali kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Ravno nasprotno, temu je bilo posve\xc4\x8denih veliko najve\xc4\x8djih renesan\xc4\x8dnih del, Cerkev pa je podpirala \xc5\xa1tevilna dela renesan\xc4\x8dne umetnosti. Vendar pa je pri\xc5\xa1lo do subtilnega premika v na\xc4\x8dinu, kako so se intelektualci pribli\xc5\xbeali veroizpovedi, kar se je odra\xc5\xbealo na mnogih drugih podro\xc4\x8djih kulturnega \xc5\xbeivljenja . Poleg tega so bila \xc5\xa1tevilna gr\xc5\xa1ka kr\xc5\xa1\xc4\x8danska dela, vklju\xc4\x8dno z gr\xc5\xa1ko Novo Zavezo, vrnjena iz Bizanca v Zahodno Evropo in zajela zahodne u\xc4\x8denjake prvi\xc4\x8d od pozne antike. To novo povezovanje z gr\xc5\xa1kimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi deli in zlasti vrnitev k prvotni gr\xc5\xa1ki Novi zavezi, ki sta jo zagovarjala humanista Lorenzo Valla in Erazem Rotterdamski, bi pripomoglo k utrjevanju poti protestantske reformacije._NEWLINE_Po prvi umetni\xc5\xa1ki vrnitvi v klasicizem, ki je bil ponazorjen v kipu Nicola Pisana, so si florentinski slikarji, ki jih je vodil Masaccio, prizadevali realisti\xc4\x8dno prikazati \xc4\x8dloveka in razvijali tehnike, ki so omogo\xc4\x8dale bolj naravno izra\xc5\xbeanje perspektive in svetlobe. Politi\xc4\x8dni filozofi, najbolj znan Niccol\xc3\xb2 Machiavelli, so \xc5\xbeeleli opisati politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje, kot je bilo v resnici, to je razumsko razumljivo. Kriti\xc4\x8den prispevek k italijanskemu renesan\xc4\x8dnemu humanizmu je napisal Giovanni Pico della Mirandola v slavnem besedilu De hominis dignitate (Govor o dostojanstvu \xc4\x8dloveka, 1486), ki ga sestavlja vrsta tez o filozofiji, naravni misli, veri in magiji, ki sta se branili proti vsakemu nasprotniku na osnovi razlogov. Poleg \xc5\xa1tudija klasi\xc4\x8dne latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, so renesan\xc4\x8dni avtorji za\xc4\x8deli vse bolj uporabljati tudi ljudske jezike; v povezavi z uvedbo tiska s premi\xc4\x8dnimi kovinskimi \xc4\x8drkami, je to omogo\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d ljudem dostop do knjig, zlasti Svetega pisma ._NEWLINE_V celoti pa je renesanso mogo\xc4\x8de razumeti kot poskus intelektualcev, da preu\xc4\x8dijo in izbolj\xc5\xa1ajo posvetne in materialne, obe z o\xc5\xbeivljanjem idej iz antike kot z novimi pristopi k razmi\xc5\xa1ljanju. Nekateri znanstveniki, kot je Rodney Stark , dajejo renesanso v prid zgodnej\xc5\xa1im novostim italijanskih mestnih dr\xc5\xbeav v visokem srednjem veku, ki so se zdru\xc5\xbeile z odzivno vlado, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom in rojstvom kapitalizma. Ta analiza trdi, da so bile velike evropske dr\xc5\xbeave (Francija in \xc5\xa0panija) absolutisti\xc4\x8dne monarhije, druge pa so bile pod neposrednim cerkvenim nadzorom, neodvisne mestne republike Italije pa so prevzele principe kapitalizma, izumljene na samostanskih posestvih in spro\xc5\xbeile trgovsko revolucijo brez primere, ki je uvedla in financirala renesanso.\n_START_SECTION_\nLatinska in gr\xc5\xa1ka faza renesan\xc4\x8dnega humanizma\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z visokim srednjim vekom, ko so latinski znanstveniki skoraj v celoti osredoto\xc4\x8deni na prou\xc4\x8devanje gr\xc5\xa1kih in arabskih del naravoslovja, filozofije in matematike, so se renesan\xc4\x8dni znanstveniki najbolj zanimali za obnavljanje in prou\xc4\x8devanje latinskega in gr\xc5\xa1kega literarnega, zgodovinskega in govornega besedila. Na splo\xc5\xa1no se je to za\xc4\x8delo v 14. stoletju z latinsko fazo, ko so renesan\xc4\x8dni u\xc4\x8denjaki, kot so Petrarka, Coluccio Salutati (1331\xe2\x80\x931406), Niccol\xc3\xb2 de \'Niccoli (1364\xe2\x80\x931437) in Poggio Bracciolini (1380\xe2\x80\x931459) brskali po knji\xc5\xbenicah Evrope i\xc5\xa1\xc4\x8do\xc4\x8d dela latinskih avtorjev, kot so Cicero, Lukrecij, Livij in Seneca. Do za\xc4\x8detka 15. stoletja je bila ve\xc4\x8dina ohranjene latinske literature obnovljena; gr\xc5\xa1ka faza renesan\xc4\x8dnega humanizma je bila v teku, saj so se zahodnoevropski znanstveniki obra\xc4\x8dali na obnovitev gr\xc5\xa1kih literarnih, zgodovinskih, govornih in teolo\xc5\xa1kih besedil. _NEWLINE_Za razliko od latinskih besedil, ki so se ohranila in preu\xc4\x8devala v zahodni Evropi od pozne antike, je bil \xc5\xa1tudij anti\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih besedil v srednjeve\xc5\xa1ki zahodni Evropi zelo omejen. Starogr\xc5\xa1ka dela o znanosti, matematiki in filozofiji so bila preu\xc4\x8devana od visokega srednjega veka v zahodni Evropi in v srednjeve\xc5\xa1kem islamskem svetu (obi\xc4\x8dajno v prevodu), toda gr\xc5\xa1ka literarna, oratorijska in zgodovinska dela (kot so Homer, gr\xc5\xa1ki dramatiki, Demosten in Tukidid) niso preu\xc4\x8devali niti v latinskem niti v srednjeve\xc5\xa1kih islamskih svetovih; v srednjem veku so te vrste besedil prou\xc4\x8devali le bizantinski u\xc4\x8denjaki. Eden od najve\xc4\x8djih dose\xc5\xbekov renesan\xc4\x8dnih znanstvenikov je bil, da se je ta celoten razred gr\xc5\xa1kih kulturnih del prvi\xc4\x8d od pozne antike vrnil v zahodno Evropo. Arabski logiki so podedovali gr\xc5\xa1ke ideje, potem ko so napadli in osvojili Egipt in Levant. Njihovi prevodi in komentarji o teh zamislih so se preselili skozi arabski zahod v Iberijo in Sicilijo, kar je postalo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tega prenosa idej. Od 11. do 13. stoletja so bile v Iberiji ustanovljene \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1ole, namenjene prevajanju filozofskih in znanstvenih del iz klasi\xc4\x8dne arab\xc5\xa1\xc4\x8dine v srednjeve\xc5\xa1ko latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Predvsem Toledska prevajalska \xc5\xa1ola. To delo prevajanja iz islamske kulture, \xc4\x8deprav je bilo v veliki meri nena\xc4\x8drtovano in neorganizirano, je predstavljalo eno najve\xc4\x8djih prenosov idej v zgodovini. To gibanje za ponovno vklju\xc4\x8ditev rednega \xc5\xa1tudija gr\xc5\xa1kih literarnih, zgodovinskih, govornih in teolo\xc5\xa1kih besedil v zahodnoevropski u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt je obi\xc4\x8dajno datirano na povabilo Coluccia Salutatija 1366 bizantinskemu diplomatu in u\xc4\x8denjaku Manuelu Hrizolorasu (ok. 1355\xe2\x80\x931415) za pou\xc4\x8devanje gr\xc5\xa1\xc4\x8dine v Firencah. To zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino so nadaljevali gr\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjaki iz tujine, od  Bessariona do Lea Allatiusa.\n_START_SECTION_\nSocialna in politi\xc4\x8dna struktura v Italiji\n_START_PARAGRAPH_\nEdinstvene politi\xc4\x8dne strukture poznega srednjega veka so Italijo pripeljale do tega, da so teoretizirale, da je njena nenavadna dru\xc5\xbebena klima omogo\xc4\x8dila nastanek redkega kulturnega razcveta. Italija v zgodnjem novem veku ni obstajala kot politi\xc4\x8dna entiteta. Namesto tega je bila razdeljena na manj\xc5\xa1e mestne dr\xc5\xbeave in ozemlja: Neapeljsko kraljestvo je nadzorovalo jug, Florentinska republika in Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, Milanska vojvodina in Genovska republika na severu in zahodu, ter Bene\xc5\xa1ka republika na vzhodu. V 15. stoletju je bila Italija eno najbolj urbaniziranih obmo\xc4\x8dij v Evropi. Mnoga mesta so bila med ru\xc5\xa1evinami starih rimskih stavb. Zdi se verjetno, da je bila klasi\xc4\x8dna narava renesanse povezana z njenim izvorom v osr\xc4\x8dju rimskega imperija._NEWLINE_Zgodovinar in politi\xc4\x8dni filozof Quentin Skinner pi\xc5\xa1e, da je Otto Freisin\xc5\xa1ki (ok. 1114\xe2\x80\x931158), nem\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof, ki je v 12. stoletju obiskal severno Italijo, opazil raz\xc5\xa1irjeno novo obliko politi\xc4\x8dne in dru\xc5\xbebene organizacije, ki je Italijo popeljala iz fevdalizma, tako da je njena dru\xc5\xbeba temeljila na trgovcih in trgovini. S tem je bilo povezano antimonarhi\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje, ki je bilo predstavljeno v znamenitem fresko-renesan\xc4\x8dnem ciklu Alegorija dobrega in slabega vladanja v Sieni Ambrogia Lorenzettija (naslikana 1338\xe2\x80\x931340), katere mo\xc4\x8dno sporo\xc4\x8dilo je o vrlinah pravi\xc4\x8dnosti, pravi\xc4\x8dnosti, republikanizmu in dobri upravi. Te mestne republike so bile, tako kot cerkev in imperij, posve\xc4\x8dene pojmom svobode. Skinner poro\xc4\x8da, da je bilo ve\xc4\x8d obramb svobode, tako kot Matteo Palmieri (1406\xe2\x80\x931475) \xc4\x8dasti florentinskega genija, ne le v umetnosti, kiparstvu in arhitekturi, temve\xc4\x8d v \xc2\xbbizjemnem razcvetu moralne, dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne filozofije, ki se je zgodila v Firencah tistem \xc4\x8dasu\xc2\xab. _NEWLINE_Celo mesta in dr\xc5\xbeave izven osrednje Italije, kot so bile v tem \xc4\x8dasu Firence, so bile znane po svojih trgovskih republikah, zlasti Bene\xc5\xa1ka republika. \xc4\x8ceprav so bile te v praksi oligarhi\xc4\x8dne in so imele le malo podobnosti s sodobno demokracijo, so imele demokrati\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti in so bile odzivne dr\xc5\xbeave, z oblikami udele\xc5\xbebe v upravljanju in verovanjem v svobodo. Relativna politi\xc4\x8dna svoboda, ki so jo imeli, je prispevala k akademskemu in umetni\xc5\xa1kemu napredku. Prav tako so polo\xc5\xbeaj italijanskih mest, kot so Benetke, kot velika trgovska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, ustvarjala intelektualna kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. Trgovci so s seboj prinesli zamisli iz daljnih koncev sveta, zlasti Levanta. Benetke so bile evropska vrata trgovanja z Vzhodom in proizvajalec finega stekla, medtem ko so bile Firence glavno mesto tekstila. Bogastvo, ki ga je tak\xc5\xa1no poslovanje prineslo v Italijo, je omogo\xc4\x8dilo naro\xc4\x8danje velikih javnih in zasebnih umetni\xc5\xa1kih projektov, posamezniki pa so imeli ve\xc4\x8d prostega \xc4\x8dasa za \xc5\xa1tudij.\n_START_SECTION_\nKulturne razmere v Firencah\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde dolgo se je razpravljalo, zakaj se je renesansa za\xc4\x8dela v Firencah in ne drugod v Italiji. Znanstveniki so opazili \xc5\xa1tevilne posebnosti florentinskega kulturnega \xc5\xbeivljenja, ki so lahko povzro\xc4\x8dile tak\xc5\xa1no kulturno gibanje. Mnogi so poudarili vlogo, ki so jo imeli Medi\xc4\x8dejci, dru\xc5\xbeina bankirjev in kasnej\xc5\xa1i vladarji vojvodine, v pokroviteljstvu in spodbujanju umetnosti. Lorenzo de \'Medici (1449\xe2\x80\x931492) je bil pobudnik za ogromno umetnostno pokroviteljstvo, s \xc4\x8dimer je svoje rojake spodbudil, da so naro\xc4\x8dili dela vodilnih umetnikov Firenc, med drugim Leonarda da Vincija, Sandra Botticellija in Michelangela. Dela Nerija di Biccija, Botticellija, da Vincija in Filippina Lippija so dodatno naro\xc4\x8dili v samostanu avgu\xc5\xa1tinskega reda San Donato agli Scopeti v Firencah._NEWLINE_Renesansa je bila vsekakor \xc5\xbee v teku, preden je Lorenzo de \'Medici pri\xc5\xa1el na oblast - dejansko, preden je sama dru\xc5\xbeina Medici dosegla hegemonijo v florentinski dru\xc5\xbebi. Nekateri zgodovinarji so domnevali, da so bile Firence rojstni kraj renesanse kot posledica sre\xc4\x8de, ker so se "slu\xc4\x8dajno" tam rodili "veliki mo\xc5\xbeje": Leonardo da Vinci, Botticelli in Michelangelo so bili vsi rojeni v Toskani. Drugi zgodovinarji so trdili, da se tak\xc5\xa1na prilo\xc5\xbenost zdi neverjetna, vendar trdijo, da so ti "veliki mo\xc5\xbeje" lahko postali pomembni le zaradi prevladujo\xc4\x8dih kulturnih razmer v tistem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nHumanizem in knji\xc5\xbenice\n_START_PARAGRAPH_\nEdinstvena zna\xc4\x8dilnost nekaterih renesan\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic je, da so bile odprte za javnost. Te knji\xc5\xbenice so bile mesta, kjer so izmenjevali ideje in so bile blagodejne za um in du\xc5\xa1o. Ker je bila svobodomiselnost zna\xc4\x8dilnost starosti, so \xc5\xa1tevilne knji\xc5\xbenice vsebovale \xc5\xa1iroko paleto pisateljev. Klasi\xc4\x8dna besedila so bila ob humanisti\xc4\x8dnih spisih. Ta neformalna zdru\xc5\xbeenja intelektualcev so globoko vplivala na renesan\xc4\x8dno kulturo. Nekateri najbogatej\xc5\xa1i "bibliofili" so zgradili knji\xc5\xbenice kot templje knjig in znanja. \xc5\xa0tevilne knji\xc5\xbenice so se pojavile kot manifestacije neizmernega bogastva, povezanega z ljubeznijo do knjig. V nekaterih primerih so se izobra\xc5\xbeeni knji\xc5\xbeni\xc4\x8darji tudi zavezali, da bodo drugim ponudili mo\xc5\xbenost, da uporabijo njihove zbirke. Izraziti aristokrati in knezi Cerkve so ustvarili velike knji\xc5\xbenice za uporabo svojih dvorov, imenovanih \xc2\xbbdvorne knji\xc5\xbenice\xc2\xab\xc2\xa0in so bile v bogato oblikovanih monumentalnih zgradbah, okra\xc5\xa1enih z lesenimi deli in zidovi s freskami (Murray, Stuart A.P.).\n_START_SECTION_\nZnanost\n_START_PARAGRAPH_\nMain articles: History of science in the Renaissance and Renaissance technology_NEWLINE_Ponovno odkritje starodavnih besedil in izum tiskanja je omogo\xc4\x8dilo hitrej\xc5\xa1e \xc5\xa1irjenje idej. V prvem obdobju italijanske renesanse so humanisti podpirali prou\xc4\x8devanje humanisti\xc4\x8dnih ved nad naravoslovno filozofijo ali uporabno matematiko, njihovo spo\xc5\xa1tovanje do klasi\xc4\x8dnih virov pa je nadalje vklju\xc4\x8devalo aristotelske in ptolemajske poglede na vesolje. Nikolaj Kuzanski, ki je pisal okoli leta 1450, je predvidel heliocentri\xc4\x8dni pogled na Kopernika, vendar na filozofski na\xc4\x8din._NEWLINE_Znanost in umetnost sta se prepletala v zgodnji renesansi, z umetniki polihistor, kot je Leonardo da Vinci, ki so izdelovali opazovalne risbe anatomije in narave. Da Vinci je vzpostavil nadzorovane poskuse v vodnem toku, medicinsko seciranje in sistemati\xc4\x8dno prou\xc4\x8devanje gibanja in aerodinamike in zasnoval na\xc4\x8dela raziskovalne metode, ki so Fritjofa Capra pripeljala do \xc2\xbbo\xc4\x8deta moderne znanosti\xc2\xab\xc2\xa0. Drugi primeri Da Vincijevega prispevka v tem obdobju so stroji, namenjeni za gledanje frnikole in dvigal monolitov in novih odkritij v akustiki, botaniki, geologiji, anatomiji in mehaniki ._NEWLINE_Razvilo se je ustrezno okolje za preverjanje znanstvene doktrine. Odkritje Novega sveta, ki ga je leta 1492 odkril Kri\xc5\xa1tof Kolumb, je izpodbijalo klasi\xc4\x8dni pogled na svet. Ugotovljeno je bilo, da se dela Ptolemaja (v geografiji) in Galena (v medicini) ne ujemajo vedno z vsakodnevnimi opazovanji. Ko sta se spopadli protestantska reformacija in protireformacija, je severna renesansa pokazala odlo\xc4\x8dilen premik iz aristotelske naravne filozofije v kemijo in biolo\xc5\xa1ke znanosti (botanika, anatomija in medicina) . Pripravljenost na izpra\xc5\xa1evanje \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih resnic in iskanje novih odgovorov je povzro\xc4\x8dila obdobje velikih znanstvenih dose\xc5\xbekov._NEWLINE_Nekateri gledajo na to kot na \xc2\xbbznanstveno revolucijo\xc2\xab, ki napoveduje za\xc4\x8detek moderne dobe, drugi pa kot pospe\xc5\xa1itev stalnega procesa, ki sega od starodavnega sveta do danes. Znatne znanstvene dose\xc5\xbeke so v tem \xc4\x8dasu naredili Galileo Galilei, Tycho Brahe in Johannes Kepler . Kopernik je v De Revolutionibus trdil, da se Zemlja giba okoli Sonca. V De humani corporis fabrica (O delovanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa) je Andreas Vesalius dal novo zaupanje v vlogo seciranja, opazovanja in mehanisti\xc4\x8dnega pogleda na anatomijo ._NEWLINE_Drug pomemben razvoj v procesu odkrivanja je bila znanstvena metoda, ki se osredoto\xc4\x8da na empiri\xc4\x8dne dokaze in pomembnost matematike, medtem ko je aristotelska znanost to zavra\xc4\x8dala. Zgodnji in vplivni zagovorniki teh zamisli so bili Kopernik, Galileo in Francis Bacon . Nova znanstvena metoda je privedla do velikih prispevkov na podro\xc4\x8dju astronomije, fizike, biologije in anatomije._NEWLINE_Uporabne inovacije so se raz\xc5\xa1irile na trgovino. Ob koncu 15. stoletja je Luca Pacioli objavil prvo delo o knjigovodstvu, s \xc4\x8dimer je postal ustanovitelj ra\xc4\x8dunovodstva .\n_START_SECTION_\nNavigacija in geografija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu renesanse, ki je trajala od 1450 do 1650, so vse celine obiskali in ve\xc4\x8dinoma zrisali zemljevide Evropejci, razen ju\xc5\xbenega polarnega kontinenta, zdaj znanega kot Antarktika. Ta razvoj je upodobljen na velikem svetovnem zemljevidu Nova Totius Terrarum Orbis Tabula, ki ga je leta 1648 izdelal nizozemski kartograf Joan Blaeu, v spomin na Vestfalski mir._NEWLINE_Leta 1492 je Kri\xc5\xa1tof Kolumb odplul \xc4\x8dez Atlantski ocean iz \xc5\xa0panije, da bi poiskal neposredno pot v Azijo. Naklju\xc4\x8dno je naletel na Ameriko, vendar je verjel, da je dosegel Vzhodno Indijo._NEWLINE_Leta 1606 je nizozemski navigator Willem Janszoon odplul iz Vzhodne Indije na ladji Duyfken, Nizozemske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe in pristal v Avstraliji. Opisal je pribli\xc5\xbeno 300 km zahodne obale polotoka Cape York v Queenslandu. Sledilo je ve\xc4\x8d kot trideset nizozemskih ekspedicij, ki so izrisale odseke severne, zahodne in ju\xc5\xbene obale. V letih 1642\xe2\x80\x931643 je Abel Tasman obkro\xc5\xbeil celino in dokazal, da ni povezana z domnevnim ju\xc5\xbenim polarnim kontinentom._NEWLINE_Do leta 1650 so nizozemski kartografi izrisali ve\xc4\x8dino obale kontinenta, ki so ga imenovali Nova Holandija (nizozemsko Nieuw Holland), razen vzhodne obale, ki jo je leta 1770 zaznamoval kapitan James Cook._NEWLINE_Dolgo neznana ju\xc5\xbena polarna celina je bila nazadnje opa\xc5\xbeena leta 1820. V \xc4\x8dasu renesanse je bila znana pod imenom Terra Australis ali skraj\xc5\xa1ano \xc2\xbbAvstralija\xc2\xab. Po tem, ko je bilo to ime v 19. stoletju spremenjeno v Nova Holandija, je bilo novo ime Antarktika dodeljeno ju\xc5\xbeni polarni celini.\n_START_SECTION_\nSamozavedanje\n_START_PARAGRAPH_\nDo 15. stoletja so se pisatelji, umetniki in arhitekti v Italiji dobro zavedali sprememb, ki so se dogajale in so uporabljali besedne zveze, kot so modi antichi (na starinski na\xc4\x8din) ali alle romana et alla antica (v maniri Rimljanov in antike), ko so opisali svoje delo. V 1330-ih je Petrarka predkr\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc4\x8das ozna\xc4\x8dil kot antiqua (staro) in za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko obdobje kot nova (novo).  Iz Petrarkove italijanske perspektive je bilo to novo obdobje (ki je vklju\xc4\x8deval tudi njegov \xc4\x8das) obdobje narodnega mrka. Leonardo Bruni je prvi uporabil tripartitno periodizacijo v svoji Zgodovini florentinskih ljudi (1442). Brunijevi prvi dve obdobji sta temeljili na Petrarki, vendar je dodal \xc5\xa1e tretje obdobje, ker je verjel, da Italija ni ve\xc4\x8d v stanju nazadovanja. Flavio Biondo je uporabil podoben okvir v Desetletja zgodovine od propada rimskega cesarstva (1439-1453)._NEWLINE_Humanisti\xc4\x8dni zgodovinarji so trdili, da je sodobna znanost obnovila neposredne povezave s klasi\xc4\x8dnim obdobjem in tako zaob\xc5\xa1la srednjeve\xc5\xa1ko obdobje, ki so ga prvi\xc4\x8d poimenovali \xc2\xbbsrednji vek\xc2\xab. Izraz se prvi\xc4\x8d pojavi v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini leta 1469 kot media tempestas (srednji \xc4\x8das).  Izraz la rinascita (ponovno rojstvo) se je najprej pojavilo v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu besede v Giorgia Vasarija \xc5\xbdivljenja umetnikov (1550), revidiran 1568. Vasari deli obdobje na tri faze: prvo fazo predstavljajo Cimabue, Giotto in Arnolfo di Cambio; drugo fazo  Masaccio, Brunelleschi in Donatello; tretja se osredoto\xc4\x8da na Leonarda da Vincija in dose\xc5\xbee vrhunec z Michelangelom. Po Vasariju razvoj ni \xc5\xa1el samo v rasto\xc4\x8de zavedanje klasi\xc4\x8dne antike, temve\xc4\x8d tudi rasto\xc4\x8da \xc5\xbeelja po \xc5\xa1tudiju in posnemanju narave.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju se je renesansa hitro raz\xc5\xa1irila iz rojstnega kraja v Firencah v preostalo Italijo in kmalu v preostalo Evropo. Izum tiskarskega stroja nem\xc5\xa1kega tiskarja Johannesa Gutenberga je omogo\xc4\x8dil hiter prenos teh novih idej. Ideje so se \xc5\xa1irile in spreminjale, prilagajale pa so se tudi lokalni kulturi. V 20. stoletju so u\xc4\x8denjaki za\xc4\x8deli renesanso deliti v regionalna in nacionalna gibanja.\n_START_SECTION_\nMad\xc5\xbearska\n_START_PARAGRAPH_\nPo Italiji je bila Mad\xc5\xbearska prva evropska dr\xc5\xbeava, v kateri se je pojavila renesansa. Renesan\xc4\x8dni slog je pri\xc5\xa1el neposredno iz Italije med quattrocentom na Mad\xc5\xbearsko najprej v srednji Evropi, zahvaljujo\xc4\x8d razvoju zgodnjih mad\xc5\xbearsko-italijanskih odnosov - ne le v dinasti\xc4\x8dnih povezavah, ampak tudi v kulturnih, humanisti\xc4\x8dnih in trgovskih odnosih - vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih od 14. stoletja. Razmerje med mad\xc5\xbearskim in italijanskim gotskim slogom je bil drugi razlog - izogibali so se pretiranemu preboju zidov, in dajali prednost \xc4\x8distim in lahkim strukturam. Obse\xc5\xbene gradbene sheme so umetnikom omogo\xc4\x8dile obse\xc5\xbeno in dolgoro\xc4\x8dno delo, na primer gradnjo gradu Friss v Budimu, gradove Visegr\xc3\xa1d, Tata in V\xc3\xa1rpalota. Sigismundov dvor je bil pokrovitelj, med njimi Pipo Spano, potomec dru\xc5\xbeine Scolari iz Firenc, ki je na Mad\xc5\xbearsko povabil Manetta Ammanatina in Masolina da Pannicale. _NEWLINE_Novi italijanski trend se je povezal z obstoje\xc4\x8dimi nacionalnimi tradicijami in ustvaril posebno lokalno renesan\xc4\x8dno umetnost. Sprejem renesan\xc4\x8dne umetnosti je podpiral nenehen prihod humanisti\xc4\x8dne misli v dr\xc5\xbeavo. \xc5\xa0tevilni mladi Mad\xc5\xbeari, ki so \xc5\xa1tudirali na italijanskih univerzah, so se bli\xc5\xbeali florentinskemu humanisti\xc4\x8dnemu sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, zato se je razvila neposredna povezava s Firencami. Ta proces je pripomogel k nara\xc5\xa1\xc4\x8danju \xc5\xa1tevila italijanskih trgovcev, ki so se preselili na Mad\xc5\xbearsko, zlasti v Budimu. Nove misli so nosili humanisti\xc4\x8dni prelati, med njimi Ivan Vitez, nad\xc5\xa1kof Esztergoma, eden od ustanoviteljev mad\xc5\xbearskega humanizma.  V dolgem \xc4\x8dasu vladanja cesarja Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega je kraljevski grad Budim postal verjetno najve\xc4\x8dja gotska pala\xc4\x8da poznega srednjega veka. Kralj Matija Korvin (1458\xe2\x80\x931490) je pala\xc4\x8do obnovil v zgodnjem renesan\xc4\x8dnem slogu in jo \xc5\xa1e raz\xc5\xa1iril. _NEWLINE_Po poroki leta 1476 kralja Matije z Beatrice Neapeljsko je Budim postal eno najpomembnej\xc5\xa1ih umetni\xc5\xa1kih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d renesanse severno od Alp. Najpomembnej\xc5\xa1i humanisti, ki so \xc5\xbeiveli na Korvinovem dvoru, so bili Antonio Bonfini in slavni mad\xc5\xbearski pesnik Janus Pannonius.  Andr\xc3\xa1s Hess je ustanovil tiskarno v Budimu leta 1472. Knji\xc5\xbenica Matije Korvina, Bibliotheca Corviniana, je bila najve\xc4\x8dja evropska zbirka posvetnih knjig: zgodovinske kronike, filozofska in znanstvena dela v 15. stoletju. Njegova knji\xc5\xbenica je bila druga po velikosti za Vatikansko knji\xc5\xbenico. (Vatikanska knji\xc5\xbenica je ve\xc4\x8dinoma vsebovala Biblije in verske materiale.) _NEWLINE_Leta 1489 je Bartolomeo della Fonte iz Firenc zapisal, da je Lorenzo de Medici ustanovil lastno gr\xc5\xa1ko-latinsko knji\xc5\xbenico, ki jo je spodbudil primer mad\xc5\xbearskega kralja. Knji\xc5\xbenica Corvinus je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Med pomembnej\xc5\xa1imi osebnostmi mad\xc5\xbearske renesanse so B\xc3\xa1lint Balassi (pesnik), Sebesty\xc3\xa9n Tin\xc3\xb3di Lantos (pesnik), B\xc3\xa1lint Bakfark (skladatelj in lutenist) in Mojster M.S. (slikar fresk).\n_START_SECTION_\nRusija\n_START_PARAGRAPH_\nRenesan\xc4\x8dni trendi iz Italije in Srednje Evrope so na mnoge na\xc4\x8dine vplivali na Rusijo. Njihov vpliv pa je bil precej omejen zaradi velike razdalje med Rusijo in glavnimi evropskimi kulturnimi sredi\xc5\xa1\xc4\x8di ter mo\xc4\x8dne pripadnosti Rusov pravoslavni tradiciji in bizantinski dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Knez Ivan III. je v Rusijo vpeljal renesan\xc4\x8dno arhitekturo s povabilom \xc5\xa1tevilnih italijanskih arhitektov, ki so s seboj prinesli nove konstrukcijske tehnike in nekatere renesan\xc4\x8dne elemente, v splo\xc5\xa1nem pa po tradicionalnih ruske arhitekture. Leta 1475 je bolonjski arhitekt Aristotele Fioravanti pri\xc5\xa1el obnoviti  stolnico Marijinega oznanjenja v Moskovskem Kremlju, ki je bila po\xc5\xa1kodovana v potresu. Fioravanti je dobil stolnico Marije vnebovzete v Vladimiru iz 12. stoletja kot model in izdelal zasnovo, ki zdru\xc5\xbeuje tradicionalni ruski slog z renesan\xc4\x8dnim ob\xc4\x8dutkom prostornosti, razmerja in simetrije._NEWLINE_Leta 1485 je Ivan III. v Kremlju naro\xc4\x8dil gradnjo kraljeve rezidence, Teremsko pala\xc4\x8do, z arhitektom Aloisio da Milanom kot arhitektom prvih treh nadstropij. On in drugi italijanski arhitekti so prav tako prispevali k izgradnji zidov in stolpov v Kremlju. Majhna banketna dvorana ruskih carjev, ki jo zaradi zgornjega nadstropja imenujejo Pala\xc4\x8da diamantov, je delo dveh Italijanov, Marca Ruffa in Pietra Solarija, in ka\xc5\xbee bolj italijanski slog. Leta 1505 je v Moskvo prispel Italijan, ki je v Rusiji znan kot Aleviz Novyi ali Aleviz Fryazin. Mogo\xc4\x8de je bil bene\xc5\xa1ki kipar Alevisio Lamberti da Montagne. Za Ivana III. je zgradil 12 cerkva, vklju\xc4\x8dno s  stolnico nadangela Mihaela, stavbo, ki je bila izjemno uspe\xc5\xa1na zaradi me\xc5\xa1anja ruske tradicije, pravoslavnih zahtev in renesan\xc4\x8dnega sloga. Domneva se, da je stolnica metropolita Petra v samostanu Visokopetrovski, drugo delo Aleviza Novya, kasneje slu\xc5\xbeila kot navdih za tako imenovano arhitekturno obliko osmerokotnika na tetragonu v moskovskem baroku poznega 17. stoletja._NEWLINE_V zgodnjem 16. in poznem 17. stoletju se je v Rusiji razvila izvirna tradicija arhitekture \xc5\xa1otorastih streh. Bila je precej edinstvena in se je razlikovala od sodobne renesan\xc4\x8dne arhitekture drugod po Evropi, \xc4\x8deprav nekatere raziskave ozna\xc4\x8dujejo slog kot "ruska gotika" in ga primerjajo z evropsko gotsko arhitekturo zgodnej\xc5\xa1ega obdobja. Italijani so s svojo napredno tehnologijo lahko vplivali na izum kamnitih \xc5\xa1otorskih streh (leseni \xc5\xa1otori so bili v Rusiji in Evropi znani \xc5\xbee davno). Po eni od predpostavk je bil italijanski arhitekt Petrok Maly avtor cerkve Vnebovzetja v Kolomenskoye, ki je ena najstarej\xc5\xa1ih in najpomembnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1otorskih cerkva._NEWLINE_V 17. stoletju je vpliv renesan\xc4\x8dnega slikarstva privedel do tega, da so ruske ikone postale nekoliko bolj realisti\xc4\x8dne, ker so \xc5\xa1e vedno sledili ve\xc4\x8dini starih kanonov ikonskega slikarstva, kot je razvidno iz del Bogdana Saltanova, Simona Ushakova, Guryja Nikitina, Karpa Zolotaryova in drugih ruskih umetnikov obdobja. Postopoma se je pojavila nova vrsta sekularnega portretnega slikarstva, imenovanega pars\xc3\xbana (iz \'persona\' - oseba), ki je bil prehodni slog med abstraktno ikonografijo in realnimi slikami._NEWLINE_Sredi 16. stoletja so Rusi sprejeli tiskanje iz Srednje Evrope, Ivan Fyodorov je bil prvi znani ruski tiskar. V 17. stoletju je tiskanje postalo \xc5\xa1iroko raz\xc5\xa1irjeno, lesorezi pa so postali \xc5\xa1e posebej priljubljeni. To je pripeljalo do razvoja posebne oblike ljudske umetnosti, znane kot lubok tiskanje, ki je v Rusiji obstajalo \xc5\xa1e v 19. stoletju._NEWLINE_Nekatere tehnologije iz obdobja evropske renesanse je prevzela Rusija precej zgodaj in jih nato izpopolnila, da bi postale del mo\xc4\x8dne doma\xc4\x8de tradicije. Ve\xc4\x8dinoma so to bile voja\xc5\xa1ke tehnologije, kot je litje topov, ki je bilo sprejeto vsaj v 15. stoletju. Car topov, ki je top z najve\xc4\x8djim kalibrom na svetu, je mojstrovina izdelave ruskega topa. Leta 1586 ga je zasnoval Andrej \xc4\x8cokov in se je odlikoval z bogatim, dekorativnim reliefom. Druga tehnologija, ki so jo po eni hipotezi prvotno prinesli Italijani, je privedla do razvoja vodke, nacionalne ruske \xc5\xbegane pija\xc4\x8de. \xc5\xbde leta 1386 so genovski veleposlaniki v Moskvo prinesli prvi aqua vitae (\'vodo \xc5\xbeivljenja\') in jo predstavili velikemu vojvodi Dmitriju Donskemu. Genove\xc5\xbeani so verjetno razvili to pija\xc4\x8do s pomo\xc4\x8djo alkimistov iz Provanse, ki so uporabili destilacijsko napravo, ki so jo izumili Arabci za pretvorbo grozdnega mo\xc5\xa1ta v alkohol. Moskovski menih Isidore, je uporabil to tehnologijo za izdelavo prve originalne ruske vodke okoli leta 1430.'