b"\n_START_ARTICLE_\nUmazana bomba\n_START_PARAGRAPH_\nUmazana bomba je \xc5\xa1pekulativno radiolo\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje, ki radioaktivno snov zdru\xc5\xbeuje s konvencionalnimi eksplozivi. Namen tega oro\xc5\xbeja je, da z radioaktivno snovjo kontaminira okolico eksplozije, zato mu pripisujemo lastnost 'umazanega'._NEWLINE_\xc4\x8ceprav bi v namen, da se po \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju razpr\xc5\xa1i radioaktivno snov, zasnovali radiolo\xc5\xa1ko disperzivno napravo (RDD), pa bi imela bomba, ki uporablja konvencionalne eksplozive, prej smrtonosen u\xc4\x8dinek kot radioaktivna snov. Prisotnega ne bi bilo dovolj sevanja, ki bi povzro\xc4\x8dilo hudo bolezen ali smrt. Poskusna eksplozija in posledi\xc4\x8dni izra\xc4\x8duni, ki jih je izvedel ameri\xc5\xa1ki Oddelek za energijo (DOE), so pokazali, da bi bila izpostavljenost sevanju, \xc4\x8de oku\xc5\xbeenega obmo\xc4\x8dja ne bi o\xc4\x8distili, in \xc4\x8de bi na prizadetemu obmo\xc4\x8dju vsi ostali eno leto, 'dokaj visoka', ne pa usodna. Nedavna analiza negativnih posledic jedrske nesre\xc4\x8de v \xc4\x8cernobilu to potrjuje in nakazuje, da je bil u\xc4\x8dinek na veliko ljudi v okolici, \xc4\x8deprav ne na tiste v bli\xc5\xbenji okolici, ki je skoraj zanemarljiv._NEWLINE_Ker ni veliko mo\xc5\xbenosti, da bi umazana bomba povzro\xc4\x8dila veliko \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev, je veliko ljudi ne \xc5\xa1teje za oro\xc5\xbeje za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uni\xc4\x8devanje. Z njo naj bi ustvarjali psiholo\xc5\xa1ko \xc5\xa1kodo in ne fizi\xc4\x8dne, kot tudi \xc5\xa1kodo zaradi nevednosti, mno\xc5\xbei\xc4\x8dno paniko in teror. Zaradi tega se umazanim bombam v\xc4\x8dasih re\xc4\x8de 'oro\xc5\xbeje za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno motenje miru'. Poleg tega zamejitev in razstrupljevanje tiso\xc4\x8dih \xc5\xbertev, kot tudi razstrupljevanje prizadetega obmo\xc4\x8dja zahtevajo veliko \xc4\x8dasa in stro\xc5\xa1kov, zaradi \xc4\x8desa postanejo obmo\xc4\x8dja delno neuporabna in do\xc5\xbeivijo gospodarsko \xc5\xa1kodo.\n_START_SECTION_\nDruge rabe termina\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini so termin uporabljali v povezavi z razli\xc4\x8dnimi tipi jerdskega oro\xc5\xbeja. Zaradi neu\xc4\x8dinkovitosti prvotnega jedrskega oro\xc5\xbeja je bila med eksplozijo porabljena samo majhna koli\xc4\x8dina radioaktivnih snovi. Mali de\xc4\x8dek (little boy) je imel samo 1,4% u\xc4\x8dinkovitost. Debeli de\xc4\x8dek (fat boy), ki je imel druga\xc4\x8dno zasnovo in je uporabljal druga\xc4\x8dne moderatorje, je imel 14% u\xc4\x8dinkovitost. Tako sta razpr\xc5\xa1ila ogromne koli\xc4\x8dine neuporabljenih moderatorjev in cepitvenih produktov, ki so v povpre\xc4\x8dju nevarnej\xc5\xa1i v obliki jedrskega prahu. V 50. letih 20. stoletja se je veliko razpravljalo o tem, \xc4\x8de bi lahko ustvarili '\xc4\x8diste' bombe in jih pogosto primerjali z umazanimi 'bombami'. '\xc4\x8ciste' bombe so bile pogosto zastavljen cilj, znanstveniki in administracija pa so govorili, da bi lahko jedrsko oro\xc5\xbeje z visoko u\xc4\x8dinkovitostjo ustvarilo eksplozije, ki bi vso svojo energijo proizvedle v obliki jedrske fuzije, ki ne ustvarja \xc5\xa1kodljivih cepitvenih produktov._NEWLINE_Vendar pa je nesre\xc4\x8da Castle Bravo leta 1954, v kateri je termonuklearno oro\xc5\xbeje proizvedlo ogromno koli\xc4\x8dino jedrskega prahu, ki se je razpr\xc5\xa1il med ljudi, pokazala, da to ni bilo tisto, kar se je dejansko uporabljalo v termoelektrarnem oro\xc5\xbeju, ki pribli\xc5\xbeno polovico svoje eksplozivne mo\xc4\x8di dobi v zadnji stopnji cepitve. \xc4\x8ceprav so nekateri predlagali proizvajanje '\xc4\x8distega' oro\xc5\xbeja, so drugi teoretiki rekli, da lahko nekdo namerno naredi 'umazano' jedrsko oro\xc5\xbeje tako, da ga 'zasoli' s snovjo, ki lahko proizvede velike koli\xc4\x8dine dolgotrajnih onesna\xc5\xbeenih delcev, \xc4\x8de jih obseva jedro oro\xc5\xbeja. Te bombe so poznane kot zasoljene bombe; dolo\xc4\x8deni podvrsti se pogosto re\xc4\x8de kobaltova bomba.\n_START_SECTION_\nUmazane bombe in terorizem\n_START_PARAGRAPH_\nVse od napada 11. septembra 2001 se je ob\xc4\x8dutno pove\xc4\x8dal strah pred teroristi\xc4\x8dnimi skupinami, ki uporabljajo umazane bombe, o \xc4\x8demer mediji pogosto poro\xc4\x8dajo. Ameri\xc5\xa1ko obrambno ministrstvo je terorizem, kakr\xc5\xa1en se izvaja, definiralo kot namerno uporabo nezakonitega nasilja ali gro\xc5\xbenjo z nezakonitim nasiljem z namenom, da vcepi strah; z namenom, da prisili ali zastrahuje vlade ali dru\xc5\xbebe, ki sledijo politi\xc4\x8dnim, verskim ali ideolo\xc5\xa1kim ciljem. Do sedaj obstajata samo dva primera z bombama, ki sta vsebovali cezij in nobena od njiju se ni spro\xc5\xbeila. Oba primera sta bila povezana s \xc4\x8ce\xc4\x8denijo. Prvi primer radiolo\xc5\xa1kega terorja je novembra 1995 izvedla skupina \xc4\x8de\xc4\x8denskih separatistov, ki so cezij-137, zavit v eksplozive, zakopali v Izmajlovski park v Moskvi. \xc4\x8ce\xc4\x8denski uporni\xc5\xa1ki vodja je obvestil medije, bomba se ni aktivirala, dogodek pa se je na koncu izkazal samo za primer pridobivanja medijske pozornosti._NEWLINE_Decembra 1998 je \xc4\x8de\xc4\x8denska varnostna slu\xc5\xbeba razglasila drugi poskus, ko je odkrila zabojnik napolnjen z radioaktivnimi snovmi, ki so bile pritrjene na eksplozivno mino. Bomba je bila skrita blizu \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge v predmestju Argun, \xc5\xa1estnajst kilometrov vzhodno od \xc4\x8de\xc4\x8denske prestolnice Grozni. Sumili so isto \xc4\x8de\xc4\x8densko separatisti\xc4\x8dno skupino. Kljub pove\xc4\x8danemu strahu pred napadom z umazano bombo je te\xc5\xbeko oceniti, ali se je ob\xc4\x8dutno pove\xc4\x8dala dejanska nevarnost, da se tak\xc5\xa1en dogodek pripeti.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinek eksplozije umazane bombe\n_START_PARAGRAPH_\nPri posledicah eksplozije umazane bombe moramo nasloviti dve glavni podro\xc4\x8dji: (i) vpliv na civiliste, ne samo takoj\xc5\xa1nje smrtne \xc5\xbertve in dolgoro\xc4\x8dne zdravstvene te\xc5\xbeave, temve\xc4\x8d tudi psiholo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek, ter (ti) vpliv na gospodarstvo. Ker \xc5\xa1e ni pri\xc5\xa1lo do detonacije umazane bombe, je te\xc5\xbeko napovedati u\xc4\x8dinke. Glede na ve\xc4\x8d analiz se predvideva, da zaradi radiolo\xc5\xa1kih disperzivnih naprav (RDD) ljudje ne bi zboleli ali umrli.\n_START_SECTION_\nNesre\xc4\x8de z radioaktivnimi snovmi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dkrat se je \xc5\xbee poro\xc4\x8dalo o u\xc4\x8dinkih nenadzorovane radioaktivne oku\xc5\xbeenosti. Ena tak\xc5\xa1na radiolo\xc5\xa1ka nesre\xc4\x8da se je zgodila v Goi\xc3\xa2nii v Braziliji, med septembrom 1987 in marcem 1988: dva iskalca kovin sta vdrla v zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno kliniko za radioterapijo in vzela kapsulo za teleterapijo, ki je vsebovala cezij 137 v prahu z aktivnostjo 50 TBq (Tera bekerelov). Prinesla sta jo domov, da bi jo razstavila in prodala kot odpadno \xc5\xbeelezo. Kasneje istega dne sta mo\xc5\xa1ka kazala resne znake radioaktivnega obolenja; bruhala sta, eden od mo\xc5\xa1kih pa je imel zate\xc4\x8deno roko in drisko. Nekaj dni kasneje je eden od mo\xc5\xa1kih predrl milimeter debelo okence kapsule in cezijev klorid v prahu je stekel ven. Ko je ugotovil, da se je prah v temi modro svetil, ga je nesel pokazat svoji dru\xc5\xbeini in prijateljem. Po dveh tednih izpostavljenosti je sevanje povzro\xc4\x8dilo nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo slabih u\xc4\x8dinkov na zdravje, v bolni\xc5\xa1nici so pravilno diagnosticirali hudo radioaktivno obolenje in spro\xc5\xbeili postopek primernih varnostnih ukrepov. Do takrat je bilo \xc5\xbee oku\xc5\xbeenih 249 ljudi, 151 jih je kazalo znake zunanje in notranje oku\xc5\xbebe, od tega jih je bilo 20 resno bolnih, 5 pa jih je umrlo._NEWLINE_Zaradi nesre\xc4\x8de v Goi\xc3\xa2nii lahko do neke mere predvidimo vzorec oku\xc5\xbebe, \xc4\x8de ni takoj znano, da je eksplozija raz\xc5\xa1irila radioaktivne snovi, vidimo pa lahko tudi, kako smrtonosne so celo zelo majhne koli\xc4\x8dine radioaktivnega prahu. To pove\xc4\x8da skrbi zaradi teroristov, ki uporabljajo alfa snov v prahu, ki oddaja sevanje in povzro\xc4\x8da resno zdravstveno tveganje, kot se je zgodilo v primeru pokojnega nekdanjega KGB-jevega vohuna Aleksandra Litvinenka, ki je ali pojedel, popil ali pa vdihnil polonij 210. 'Dimne bombe' na osnovi alfa emitorjev so lahko prav tako nevarne kot umazane bombe osnovane na beta ali gama emitorjih.\n_START_SECTION_\nKako na tveganje gleda javnost\n_START_PARAGRAPH_\nZa ve\xc4\x8dino vpletenih v jedrski nesre\xc4\x8di je zdravstveno tveganje zaradi sevanja (tj. pove\xc4\x8dana verjetnost kasnej\xc5\xa1ega nastanka rakavega obolenja zaradi izpostavljenosti sevanju) majhno v primerjavi s tveganjem zaradi kajenja petih \xc5\xa1katlic cigaret na dan. Strah pred sevanjem ni vedno logi\xc4\x8den. \xc4\x8ceprav je lahko izpostavljenost sevanju minimalna, se zdi veliko ljudem zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8da, saj je to nekaj, \xc4\x8desar ne morejo videti ali \xc4\x8dutiti in je tako neznan vir nevarnosti. V primeru radiolo\xc5\xa1ke nesre\xc4\x8de bi bilo lahko delo z javnostjo najve\xc4\x8dji izziv. Politiki, znanstveniki in mediji lahko ljudi obvestijo o pravi nevarnosti in tako zmanj\xc5\xa1ajo mo\xc5\xbene psiholo\xc5\xa1ke in gospodarske u\xc4\x8dinke._NEWLINE_Izjave ameri\xc5\xa1ke vlade po 11. septembru so morda po nepotrebnem prispevale k strahu javnosti pred umazanimi bombami. Ko je ameri\xc5\xa1ki pravosodni minister John Ashcroft 10. junija 2002 naznanil aretacijo Jos\xc3\xa9ja Padille, ki naj bi na\xc4\x8drtoval detonacijo tak\xc5\xa1nega oro\xc5\xbeja, je rekel:_NEWLINE_\xc2\xbbRadioaktivna 'umazana bomba' (...) \xc5\xa1iri radioaktivne snovi, ki so za ljudi zelo strupene in lahko povzro\xc4\x8dijo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno umiranje in po\xc5\xa1kodbe.\xc2\xab_NEWLINE_Ta javni strah pred sevanjem igra veliko vlogo tudi pri tem, zakaj bi bili stro\xc5\xa1ki radiolo\xc5\xa1kega napada na veliko mestno obmo\xc4\x8dje (kakr\xc5\xa1en je na primer spodnji Manhattan) morda enaki ali celo ve\xc4\x8djim od tistih za napade 11. septembra. \xc4\x8ce predvidevamo, da nivo sevanja ne bi bil previsok in obmo\xc4\x8dja ne bi bilo potrebno zapustiti, kot je bilo potrebno zapustiti mesto Pripyat blizu \xc4\x8dernobilskega reaktorja, se bi pri\xc4\x8delo drago in dolgotrajno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje. To bi ve\xc4\x8dinoma zajemalo podiranje zelo oku\xc5\xbeenih stavb, izkopavanje oku\xc5\xbeene prsti in hiter nanos lepljivih snovi na preostalo povr\xc5\xa1je, ki bi zadr\xc5\xbeale radioaktivne delce, da sevanje ne bi prodrlo skozi stavbeni material. Ti postopki se trenutno uporabljajo za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje radioaktivnega onesna\xc5\xbeenja, toda nekateri strokovnjaki pravijo, da celotno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje zunanjih povr\xc5\xa1in v mestnem obmo\xc4\x8dju morda ne bi bilo tehni\xc4\x8dno izvedljivo. Med izgubo bi podjetja izgubila veliko delovnega \xc4\x8dasa, toda celo potem, ko bi sevanje zmanj\xc5\xa1ali na sprejemljiv nivo, ljudje v tistem obmo\xc4\x8dju morda ne bi hoteli delati. Turizma morda ne bi nikdar obnovili.\n_START_SECTION_\nIzdelava umazane bombe in pridobivanje materialov\n_START_PARAGRAPH_\nTeroristi\xc4\x8dne organizacije potrebujejo za izdelavo in detonacijo umazane bombe radioaktivne snovi, ki jih ukradejo ali pa nezakonito kupijo. Mo\xc5\xbene radioaktivne snovi se da dobiti iz na milijone razli\xc4\x8dnih virov, ki se po svetu uporabljajo v industriji, v medicinske namene in pri akademskih raziskavah. Izmed teh virov izstopa samo devet izotopov proizvedenih v reaktorjih, ki so primerni za izvajanje radiolo\xc5\xa1kega terorja: americij 241, kalifornij 252, cezij 137, kobalt 60, iridij 192, plutonij 238, polonij 210, radij 226 in stroncij 90. Celo tu je mogo\xc4\x8de, da radij 226 in polonij 210 ne predstavljata hude gro\xc5\xbenje. Ameri\xc5\xa1ka Uprava za jedrsko varnost je ocenila, da v ZDA vsak dan v letu pribli\xc5\xbeno enega od teh virov izgubijo, opustijo ali ukradejo, v Evropski uniji pa 70 virov. Po svetu je razkropljenih na tiso\xc4\x8de tak\xc5\xa1nih 'osirotelih' virov, izmed teh pa jih je samo 20% ozna\xc4\x8denih kot potencialno problemati\xc4\x8dnih. Zlasti Rusija naj bi hranila ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d opu\xc5\xa1\xc4\x8denih virov, ki so se izgubili po propadu Sovjetske zveze. Veliko, toda neznano \xc5\xa1tevilo teh virov je zelo problemati\xc4\x8dnih. Omembe vredni so ruski zelo mo\xc4\x8dni beta emitorji na osnovi stroncija 90, ki se uporabljajo kot radioizotopi termoelektri\xc4\x8dni generatorji za lu\xc4\x8di v svetilnikih na oddaljenih obmo\xc4\x8djih. Decembra 2001 so trije gruzijski drvarji naleteli na tak\xc5\xa1en elektri\xc4\x8dni generator in ga odvlekli nazaj v svoj tabor, da bi ga uporabljali za ogrevanje. \xc4\x8cez nekaj ur so \xc5\xbee trpeli za hudim radiolo\xc5\xa1kim obolenjem in so poiskali zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d. Mednarodna agencija za jedrsko energijo (IAEA) je kasneje povedala, da je generator vseboval pribli\xc5\xbeno 40 kCi (kilocurie) stroncija, to je 1,5 PBq (peta bekerel), kar je enako vsoti sevanja, ki se je sprostilo takoj po nesre\xc4\x8di v \xc4\x8cernobilu (\xc4\x8deprav je bil dejanski izpust sevanja pri okrog 100 Mci (megacurie) oz. 3700 PBq 2500-krat ve\xc4\x8dje)._NEWLINE_\xc4\x8ceprav lahko teroristi\xc4\x8dne organizacije radioaktivne snovi dobijo na '\xc4\x8drnemu trgu' \xe2\x80\x93 in med letoma 1996 in 2004 se je nezakonito prekup\xc4\x8devanje radioaktivih snovi stalno pove\xc4\x8devalo \xe2\x80\x93, je to prekup\xc4\x8devanje povezano z najdenimi izgubljenimi viri, ki niso bili uporabljeni v kriminalne namene in re\xc4\x8demo lahko, da za obstoj tega tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da ni dokazov. Teroristi pa morajo poleg tega, da morajo dobiti radioaktivne snovi, upo\xc5\xa1tevati tudi nasprotujo\xc4\x8de si zahteve glede lastnosti teh snovi: Prvi\xc4\x8d, vir mora biti 'dovolj' radioaktiven, da z eksplozijo ustvari \xc5\xa1kodo s sevanjem, ali pa vsaj dru\xc5\xbebeno \xc5\xa1kodo ali nered. Drugi\xc4\x8d, vir mora biti med prevozom dovolj za\xc5\xa1\xc4\x8diten, da je za\xc5\xa1\xc4\x8diten voznik, vendar ne toliko, da bi prete\xc5\xbeak. Tretji\xc4\x8d, vir mora imeti lastnost, da se ob eksploziji dovolj razpr\xc5\xa1i in oku\xc5\xbei okolico._NEWLINE_Primer najslab\xc5\xa1ega mo\xc5\xbenega scenarija bi bil, da bi imela teroristi\xc4\x8dna organizacija vir zelo radioaktivne snovi, npr. toplotni generator s stroncijem 90, ki lahko ustvari nesre\xc4\x8do primerljivo s \xc4\x8cernobilom. \xc4\x8ceprav se zdi detonacija tak\xc5\xa1ne bombe stra\xc5\xa1na, bi bilo bombo te\xc5\xbeko sestaviti in prepeljati brez resne po\xc5\xa1kodbe in mo\xc5\xbene smrti med vpletenimi. \xc4\x8ce bi \xc5\xbeeleli vir u\xc4\x8dinkovito za\xc5\xa1\xc4\x8dititi, bi ga bilo skoraj nemogo\xc4\x8de prepeljati in bi bil ob detonaciji veliko manj u\xc4\x8dinkovit._NEWLINE_Zaradi teh treh omejitev pri izdelavi umazane bombe se na radiolo\xc5\xa1ke disperzivne naprave \xc5\xa1e vedno gleda kot na 'visokotehnolo\xc5\xa1ko' oro\xc5\xbeje in ga morda zato do sedaj \xc5\xa1e niso uporabili.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbenost obstoja teroristi\xc4\x8dnih skupin, ki uporabljajo umazane bombe\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno ocenjujejo, da bi umazane bombe morda uporabila ena teroristi\xc4\x8dna skupina, Al Kaida. Temu je tako, ker so poskusi te skupine, da bi dobila umazano bombo, v strokovni literaturi najbolje opisani, tudi zaradi pozornosti, ki jo je bila ta skupina dele\xc5\xbena zaradi napadov 11. septembra._NEWLINE_8. maja 2002 so aretirali Jos\xc3\xa9ja Padillo (poznan tudi kot Abdulla al-Muhajir) zaradi suma, da je bil terorist Al Kaide, ki je posku\xc5\xa1al v ZDA detonirati umazano bombo. Ta sum se je vzbudil zaradi informacij, ki so jih dobili od aretiranega vrhovnega \xc4\x8dlana Al Kaide v ameri\xc5\xa1kemu priporu, Abuja Zubajde, ki je med zasli\xc5\xa1evanjem razkril, da je bila organizacija blizu temu, da sestavi umazano bombo. \xc4\x8ceprav Padilla v \xc4\x8dasu aretacije ni dobil radioaktivnih snovi ali eksplozivov, so policisti dobili dokaze, da je iskal uporabne radioaktivne snovi mo\xc5\xbene lokacije za detonacijo. Vendar pa obstajajo dvomi glede tega, da je Jos\xc3\xa9 Padilla pripravljal tak\xc5\xa1en napad in ljudje trdijo, da je bila njegova aretacija politi\xc4\x8dne narave zaradi varnostnih spodrsljajev CIA-e in FBI-ja pred 11. septembrom 2001._NEWLINE_Kasneje je bila obto\xc5\xbenica proti Padilli ovr\xc5\xbeena. \xc4\x8ceprav ni bilo dokazov, da ima Al Kaida umazano bombo, se ljudje strinjajo, da Al Kaida predstavlja potencialno gro\xc5\xbenjo za napad z umazano bombo, saj mora organizacija spremeniti domneven vtis, da ZDA in njene zaveznice zmagujejo v vojni proti terorizmu. Nadaljnjo skrb predstavlja argument, da\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8de so samomorilski bombni teroristi pripravljeni umreti tako, da se z letalom zaletijo v stavbo, je mogo\xc4\x8de, da so pripravljeni \xc5\xbertvovati svoja \xc5\xbeivljenja za sestavitev umazane bombe.\xc2\xab\xc2\xa0 V tej zaroti naj bi sodelovalo ve\xc4\x8d drugih zapornikov. Zapornik v Guantanamu Binyam Mohamed pravi, da je bil podvr\xc5\xbeen ugrabitvi in mu\xc4\x8denju, ter da je vlogo v zaroti priznal zaradi mu\xc4\x8denja. V ameri\xc5\xa1kemu in britanskemu zakonodajnemu sistemu je iskal na\xc4\x8dine, da bi dokazal, da so ga mu\xc4\x8dili. Guantanamski to\xc5\xbeilci \xc5\xa1e vedno vztrajajo, da je bila zarota resni\xc4\x8dna in so Binyama leta 2008 obto\xc5\xbeili. Oktobra 2008 so obto\xc5\xbenico ovrgli, vendar trdijo, da bi lahko obto\xc5\xbebe dokazali, ovrgli pa so jih zgolj zato, da bi pospe\xc5\xa1ili postopek sojenja. Ameri\xc5\xa1ki okro\xc5\xbeni sodnik Emmet G. Sullivan je vztrajal, da je morala administracija \xc5\xa1e vedno predati dokaze, ki so upravi\xc4\x8devali obto\xc5\xbebe o napadu z umazano bombo in je odvetnike okaral, da ovr\xc5\xbeba obto\xc5\xbebe\xc2\xa0\xc2\xbbspro\xc5\xbea resna vpra\xc5\xa1anja, ali je bila obto\xc5\xbenica sploh kdaj resni\xc4\x8dna.\xc2\xab_NEWLINE_Leta 2006 se je Dhiren Barot iz severnega Londona izrekel za krivega pri na\xc4\x8drtovanju poboja nedol\xc5\xbenih ljudi v Zdru\xc5\xbeenemu kraljestvu in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah z radioaktivno umazano bombo. V Angliji je nameraval napasti podzemne parkirne hi\xc5\xa1e, v Ameriki pa stavbe Mednarodnega denarnega sklada, stavbe Svetovne banke v Washingtonu, newyor\xc5\xa1ko Borzo ter finan\xc4\x8dne stavbe Citigroup in Prudential Financial v Newarku v dr\xc5\xbeavi New Jersey. Soo\xc4\x8dil se je \xc5\xa1e z dvanajstimi drugimi obto\xc5\xbebami, vklju\xc4\x8dno za namen kaljenja javnega miru, sedmimi obto\xc5\xbenicami zaradi pridobivanja aretacij v teroristi\xc4\x8dne namene in \xc5\xa1tirimi obto\xc5\xbenicami zaradi posedovanja informacij v teroristi\xc4\x8dne namene. Strokovnjaki pravijo, da izvr\xc5\xa1ba zarote\xc2\xa0\xc2\xbbne bi povzro\xc4\x8dila smrti, vplivala pa bi na okrog petsto ljudi.\xc2\xab_NEWLINE_Leta 2009 so bili v razkritem poro\xc4\x8dilu FBI-ja opisani rezultati preiskave hi\xc5\xa1e James G. Cummingsa v dr\xc5\xbeavi Maine, prista\xc5\xa1a gibanja belske nadvlade, ki ga je do smrti ustrelila \xc5\xbeena. Preiskovalci so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tiri posode po \xc5\xa1tiri litre 35-procentnega hidrogen peroksida, urana, torija, litija, aluminija v prahu, berilija, borona, \xc4\x8drnega \xc5\xbeelezovega oksida in magnezija, kot tudi navodila, kako zgraditi umazane bombe in podatke o radioaktivnih snoveh ceziju 137, stronciju 90 in kobaltu 60. FBI je potrdil resni\xc4\x8dnost poro\xc4\x8dila, vendar so rekli, da javnost sploh ni bila v nevarnosti._NEWLINE_Aprila 2009 je Ukrajinska varnostna slu\xc5\xbeba objavila aretacijo enega zakonodajalca in dveh poslovne\xc5\xbeev iz province Termopil. V operaciji pod krinko so zajeli 3,7 kilograma plutonija 239 (osumljenci so trdili, da je bil to plutonij), ki se ve\xc4\x8dinoma uporablja za jedrske reaktorje in jedrsko oro\xc5\xbeje, vendar so strokovnjaki dolo\xc4\x8dili, da je \xc5\xa1lo verjetno za americij, 'pogosto rabljeno' radioaktivno snov, ki se obi\xc4\x8dajno v vsotah manj\xc5\xa1ih od enega kilograma uporablja v dimnih detektorjih, vendar se lahko uporabi tudi za umazano bombo. Osumljenci naj bi za snov zahtevali deset milijonov dolarjev, denar pa je bil narejen v Rusiji v \xc4\x8dasu Sovjetske zveze in v Ukrajino pretihotapljen preko sosednje dr\xc5\xbeave."