b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Koch\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nHeinrich Hermann Robert Koch se je rodil v Clausthalu v Nem\xc4\x8diji 11. decembra 1843. Na univerzi v G\xc3\xb6ttingenu je \xc5\xa1tudiral medicino, po \xc5\xa1tudiju pa je slu\xc5\xbeil kot vojak v francosko-pruski vojni. Po vojni je postal okro\xc5\xbeni zdravnik. V svojem \xc5\xbeivljenju je poleg Louisa Pasteurja postal eden izmed glavnih soustanoviteljev bakteriologije._NEWLINE_Po tem, ko je Casimir Davaine dokazal direkten prenos bolezni antraksa med kravami, se je Koch poglobil v samo bakterijo Bacillus antracis. Z natan\xc4\x8dnim mikroskopiranjem je dognal, da se bakterije vedno nahajajo v krvi \xc5\xbeivali, ki podle\xc5\xbeejo bolezni. Kljub temu sama povezava bakterije z ob prisotnosti bolezni ni dokaz, da je bakterija povzro\xc4\x8dila bolezen, lahko je posledica bolezni. Koch je s poskusom dokazal, da \xc4\x8de odvzamemo majhno koli\xc4\x8dino krvi obolele \xc5\xbeivali in jo prenesemo v zdravo, bo zdrava \xc5\xbeival zbolela in umrla. Ko je na ta na\xc4\x8din 20\xc3\x97 prenesel kri iz obolele \xc5\xbeivali na zdravo in so se vsakokrat pojavili enaki, zna\xc4\x8dilni, znaki bolezni, je dokazal, da je bakterija Bacillus antracis resni\xc4\x8dni povzro\xc4\x8ditelj bolezni antraks. Razvil je metode za osamitev te bakterije iz vzorcev krvi in za rast \xc4\x8distih bakterijskih kultur. Odkril je, da bakterija ne more pre\xc5\xbeiveti izven gostitelja dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das. V ta namen razvije endospore, ki pa lahko pre\xc5\xbeivijo izven gostitelja tudi ve\xc4\x8d let. Endospore v zemlji so bile vzrok nepojasnjenih izbruhov bolezni. Koch je objavil svoje izsledke leta 1876 in je bil za svoje delo leta 1880 nagrajen s slu\xc5\xbebo v Berlinu v cesarski zdravstveni slu\xc5\xbebi. Leta 1881 je za\xc4\x8del spodbujati sterilizacijo kirur\xc5\xa1ki pripomo\xc4\x8dkov s segrevanjem._NEWLINE_V Berlinu je izpopolnil svoje metode, ki jih je uporabljal v Wollsteinu, kot so barvanje bakterijskih preparatov, metode osamitve, priprava goji\xc5\xa1\xc4\x8d za rast bakterij. Za pripravo goji\xc5\xa1\xc4\x8d je uporabljal agar plo\xc5\xa1\xc4\x8de in petrijevke, ki se imenujejo po Juliusu Richardu Petriju, Kochovem asistentu. Vse te metode se uporabljajo \xc5\xa1e danes. S pomo\xc4\x8djo teh tehnik je odkril bakterijo, ki povzro\xc4\x8da tuberkulozo (Mycobacterium tuberculosis) leta 1882, ki je bila v takratnem \xc4\x8dasu vzrok vsake sedme smrti._NEWLINE_Leta 1883 je Koch sodeloval s francosko raziskovalno ekipo v Aleksandriji v Egiptu, kjer so preou\xc4\x8devali kolero. V \xc4\x8dasu pete pandemije leta 1884 mu je uspelo izolirati in identificirati povzro\xc4\x8ditelja Vibrio sp.. Povzro\xc4\x8ditelja je \xc5\xbee leta 1854 odkril italijanski anatom Filippo Pacini, a je bilo njegovo delo zaradi prevladujo\xc4\x8de teorije o spontani generaciji \xc5\xbeivega prezrto. Koch ni vedel za Pacinijevo delo in je bilo njegovo odkritje neodvisno od prej\xc5\xa1njega znanja._NEWLINE_Leta 1891 je postal direktor novo ustanovljenega In\xc5\xa1tituta za higieno v Berlinu. \xc5\xa0e istega leta je bil imenovan za profesorja higiene na univerzi v Berlinu. Ves \xc4\x8das se je ukvarjal z dr\xc5\xbeavnim zdravstvenim varstvom in higieno. Za mesto Berlin je uredil higienske novosti, kot je sistem kanalov za odpadne vode. S tega mesta je odstopil leta 1904, za\xc4\x8del s potovanji po svetu, raziskovanjem bolezni v ju\xc5\xbeni Afriki, Indiji in na Javi._NEWLINE_Na podlagi poskusov z antraksom in ostalih del je oblikoval kriterije za dokaz, da dolo\xc4\x8den mikroorganizem povzro\xc4\x8da dolo\xc4\x8deno bolezen. Ti kriteriji se imenujejo Kochovi postulati: - Mikroorganizem se mora nahajati v vseh obolelih \xc5\xbeivali, ne pa v zdravih; - Mikroorganizem moramo vzgojiti v \xc4\x8disti kulturi izven (lo\xc4\x8deno) od telesa \xc5\xbeivali; - Mikroorganizem iz \xc4\x8diste kulture mora v poskusni \xc5\xbeivali, ki smo jo oku\xc5\xbeili, povzro\xc4\x8diti zna\xc4\x8dilne znake preiskovane bolezni; - Mikroorganizem moramo iz oku\xc5\xbeene poskusne \xc5\xbeivali ponovno vzgojiti v \xc4\x8disti kulturi, pri \xc4\x8demer mora biti \xc5\xa1e vedno enak kot prvotni mikroorganizem._NEWLINE_Za delo na tuberkulozi je leta 1905 prejel tudi Nobelovo nagrado. Robert Koch je ve\xc4\x8d let pred smrtjo bolehal za angino pectoris. Umrl je 27. maja 1910 v Baden-Badnu po usodnem sr\xc4\x8dnem napadu. \xc5\xbdara se nahaja v in\xc5\xa1titutu, ki je imenovan po njem. Po njem so poimenovali tudi krater na Luni, nagrada in medalja Roberta Koch sta podeljeni mikrobiologom, ki ogromno prispevajo k raziskavam ali svetovnemu zdravju ljudi na edinstven na\xc4\x8din.'