b"\n_START_ARTICLE_\nAbilizem\n_START_PARAGRAPH_\nAbil\xc3\xadzem je sistem diskriminacije in predsodkov do ljudi s posebnimi potrebami s strani posameznikov brez invalidnosti. Abilizem \xc5\xbertvam dodeljuje oznake glede na njihovo invalidnost in jih manjvrednoti v primerjavi z posamezniki brez invalidnosti. Diskriminacija, s katero se sre\xc4\x8dujejo osebe z du\xc5\xa1evno motnjo, se natan\xc4\x8dneje imenuje mentalizem namesto abilizem.\n_START_SECTION_\nIzvor izraza\n_START_PARAGRAPH_\nIzraza \xc2\xbbabilizem\xc2\xab\xc2\xa0zaradi nepoznanosti in nekolik\xc5\xa1ne nepozornosti na pojav  diskriminacije proti osebam z invalidnostjo v Sloveniji ter zaradi vpra\xc5\xa1anja ustreznosti dobesednega prevoda iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, v  SSKJ ne zasledimo. Izvira iz angle\xc5\xa1kega \xc2\xbbableism\xc2\xab, ki je sestavljen iz dveh zlogov: \xc2\xbbable\xc2\xab\xc2\xa0(v povezavi z \xc2\xbbdisabled\xc2\xab) in\xc2\xa0\xc2\xbb-ism\xc2\xab\xc2\xa0(predsodki ali diskriminacija na podlagi dolo\xc4\x8denega atributa). _NEWLINE_Medtem ko je izraz v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini opredeljen v ve\xc4\x8d slovarjih (Merriam-Webster, Oxford English Dicionary, dictionary.com) in je v teh slovarjih bolj ali manj opredeljen kot diskriminacija proti posameznikom s posebenimi potrebami, obstajajo tudi druge, \xc5\xa1ir\xc5\xa1e definicije. Aktivistka Lydia X. Z. Brown opredeli abilizem kot 1) zatiranje, predsodki, stereotipi ali diskriminacija proti ljudem z invalidnostjo na podlagi dejanskih ali domnevnih  invalidnosti, 2) verjetje, da so ljudje superiorni ali inferiorni, imajo bolj\xc5\xa1o kvaliteto \xc5\xbeivljenje, ali so njihova \xc5\xbeivljenja ve\xc4\x8d vredna na podlagi dejanskih ali domnevnih invalidnosti. _NEWLINE_Razprave o fenomenu in uporaba termina se je za\xc4\x8dela pojavljati \xc5\xa1ele pred kratkim: izraz se je prvi\xc4\x8d uporabil v 80's letih oz. bolj natan\xc4\x8dno leta 1981. Simon Minty  poro\xc4\x8da, da je ve\xc4\x8djo uporabo izraza v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu (UK) zasledil leta 2009 v akademskih krogih in pri nekaterih aktivistih. \xc4\x8ceprav se nekatere dr\xc5\xbeave in institucije (tj. Kanada) z abilizmom ukvarjajo \xc5\xbee ve\xc4\x8d desetletij pa so zakoni razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav, ki bi izrecno kriminalizirali diskrimacijo, pri\xc5\xa1li v veljavo komaj v zadnjih 10-20 letih. V zadnjem \xc4\x8dasu lahko opazimo vedno ve\xc4\x8djo pozornost za pojav na globalni ravni, tudi na ravni vsakodnevnega \xc5\xbeivljenja in ozave\xc5\xa1\xc4\x8denja javnosti.\n_START_SECTION_\nIzra\xc5\xbeanje\n_START_PARAGRAPH_\nOb pisanju in izra\xc5\xbeanju o osebah s posebnimi potrebami oz. invalidnostjo je potrebno poudariti, da ni ustrezno ali strokovno uporabljati izraze kot so \xc2\xbbinvalid\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbinvalidna oseba\xc2\xab, saj to nakazuje, da je to najpomembnej\xc5\xa1a lastnost osebe, o kateri govorimo. Pravilni izraz je \xc2\xbboseba z invalidnostjo\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbboseba s posebnimi potrebami.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nZgodovina abilizma\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se o abilizmu v veliko ve\xc4\x8dji meri govori \xc5\xa1ele danes (73% pove\xc4\x8danje uporabe izraza v objavljenih knjigah od leta 1985 do leta 2007), pa se sam fenomen v razli\xc4\x8dnih oblikah pojavlja vsaj \xc5\xbee od  srednjega veka. Osebe s posebnimi potrebami so bile zaradi svoje nerazumljenosti velikokrat obto\xc5\xbeene za\xc2\xa0\xc2\xbb \xc4\x8darovnice\xc2\xab\xc2\xa0in za\xc5\xbegane na grmadi. Nedaven primer abilizma je iz \xc4\x8dasa  Hitlerjeve diktature, ko so oblasti pod imenom programa \xc2\xbbaktion T4\xc2\xab\xc2\xa0jemale \xc5\xbeivljenje oz.  evtanazirale posameznike, ki so imeli  psihiatri\xc4\x8dne, nevrolo\xc5\xa1ke ali fiziolo\xc5\xa1ke pomankljivosti oz. eno izmed oblik invalidnosti. Program oz. posamenzike, ki so na podlagi programa preminili, so razlagali tudi kot \xc2\xbb\xc5\xbeivljenje, ki ni vredno \xc5\xbeivljenja\xc2\xab. Po ocenah strokovnjakov je program v vseh svojih operativnih fazah teral \xc5\xbeivljenje pribli\xc5\xbeno 250 000 posameznikov.\n_START_SECTION_\nPrimeri abilizma danes\n_START_PARAGRAPH_\nAbilizem je v dana\xc5\xa1nji dru\xc5\xbebi nekaj popolnoma normalnega, \xc4\x8deprav se tega velikokrat ne zavedamo. Danes je veliko pozornosti posve\xc4\x8deno osebam z   du\xc5\xa1evnimi motnjami in se tako npr. veliko ljudi zaveda, da je policijska brutalnost proti  psihiatri\xc4\x8dnim bolnikom oblika diskriminacije. Seveda obstajajo tudi drugi vsakodnevni primeri, kot so, ko nekoga predstavi\xc5\xa1, najprej omeni\xc5\xa1 njegovo te\xc5\xbeavo oz. se na njega sklicuje\xc5\xa1 po tej te\xc5\xbeavi (\xc2\xbbslepec\xc2\xab, \xc2\xbbinvalid\xc2\xab, \xc2\xbbgluh\xc2\xab...) ali pa se osebi opravi\xc4\x8di\xc5\xa1 za to te\xc5\xbeavo. Prav tako je potrebno osebo vpra\xc5\xa1ati, \xc4\x8de se \xc5\xbeeli pogovarjati o svoji te\xc5\xbeavi, saj druga\xc4\x8de predvideva\xc5\xa1, da \xc5\xbeeli oseba z vsemi in vedno govoriti o svoji te\xc5\xbeavi. Zavedati se je treba, da ima oseba pravico do   zasebnosti in ne-razkritja. Zelo banalen primer abilizma je tudi siljenje svoje pomo\xc4\x8di osebi oz. poskus pomo\xc4\x8di osebi brez, da jo vpra\xc5\xa1a\xc5\xa1 za dovoljenje.\n_START_SECTION_\nSocialni model invalidnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAktivisti omenjajo Socialni model invalidnosti. V dru\xc5\xbebi se velikokrat govori o invalidnostih kot, da te nujno prina\xc5\xa1ajo samo slabe izide, da predstavljajo omejitve in da jih je treba nujno \xc2\xbbpopraviti\xc2\xab\xc2\xa0oz. odpraviti, kar so glavne predpostavke Medicinskega modela invalidnosti. Medicinski model invalidnosti zagovarja tezo, da \xc5\xbeelijo biti posamezniki s posebnimi potrebami tak\xc5\xa1ni, kot vsi ostali, da torej \xc5\xbeelijo dose\xc4\x8di nekaj, kar bi imenovali \xc2\xbbnormalno\xc2\xab. Aktivisti zagovarjajo tezo, da se posamezniki z invalidnostjo nau\xc4\x8dijo \xc5\xbeiveti in \xc5\xbeivijo s svojo invalidnostjo tako, da so lahko najbolj\xc5\xa1a verzija sebe, kot vsi \xc2\xbbostali\xc2\xab, ki nimajo teh potreb. Torej, zagovarjajo, da je opredelitev invalidnosti kot nekaj, kar je potrebno popraviti, napa\xc4\x8dna in da \xc5\xbeelijo \xc5\xbeiveti v svetu, ki bi bil prilagojen na njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, ampak ne v smislu prilagoditev, ki bi te posamenike prisilile, da bi delovali na enak na\xc4\x8din, kot \xc2\xbbostali\xc2\xab\xc2\xa0(npr. namesto, da posamenzika, ki ima probleme z vzdr\xc5\xbeevanjem vsakodnevne slu\xc5\xbebe in pla\xc4\x8devanjem najemnine, premestimo v stanovanjsko skupino, mu nudimo podporo, da lahko opravlja vsakodnevne obveznosti samostojno in pomagamo pri pla\xc4\x8devanju najemnine). Trdijo, da problem pri invalidnostih niso te same, ampak odnos   dru\xc5\xbebe do njih. Sodobna organizacija dru\xc5\xbebe povzro\xc4\x8da omejevanje dejavnosti in ne upo\xc5\xa1teva posameznikov, ki so gibalno ovirani in jih izklju\xc4\x8di iz sodelovanja v prevladujo\xc4\x8dih socialnih aktivnostih. \xc4\x8ceprav so posamezniki z invalidnostjo v manj\xc5\xa1ini, to \xc5\xa1e ne pomeni, da niso sposobni ohranjati socialnih odnosov in delovati na delovnem mestu. Manjka jim vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d dru\xc5\xbebeni okvir, v katerem lahko sodelujejo. Nekatere invalidnosti tako sploh ne bi rabili imenovati \xc2\xbbinvalidnosti\xc2\xab\xc2\xa0oz. \xc2\xbbposebne potrebe\xc2\xab\xc2\xa0ampak samo druga\xc4\x8den na\xc4\x8din obstoja. Zasledimo lahko citate, kot so \xc2\xbbzravilo potrebuje abilizem, ne pa na\xc5\xa1a telesa\xc2\xab. _NEWLINE_Ker posamezniki, ki nimajo invalidnosti velikokrat posku\xc5\xa1ajo de-legitimizirati posameznike z le-to, je eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih ciljev gibanja enakovrednost posameznikov z invalidnostmi z \xc2\xbbostalimi.\xc2\xab. Delegitimizacija se nana\xc5\xa1a na uporabo mo\xc4\x8di in privilegijev za izpodbijanje izra\xc5\xbeanja   stali\xc5\xa1\xc4\x8d zatiranih ljudi o svojih te\xc5\xbeavah. Z delegitimizacijo se predpostavlja podcenjevalno stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da invalidnost pomeni tudi nezmo\xc5\xbenost razumevanja in odzivanja se na diskurz o svojih te\xc5\xbeavah, povezanih z invalidnostjo. Zana\xc5\xa1a se na uporabo dvojnih standardov in na zatrjevanje, da je zatirana oseba preve\xc4\x8d \xc4\x8dustveno vpletena, osebno pristranska ali nezmo\xc5\xbena ustreznega diskurza, da bi lahko sodelovala v diskurzu o lastnih te\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki medicinskega modela invalidnosti\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed posledic medicinskega razumevanja invalidnosti je, da posameznikih z invalidnostjo velikokrat poro\xc4\x8dajo o ob\xc4\x8dutkih izklju\xc4\x8ditve iz dru\xc5\xbebe, manjvrednosti in pritiska za sledenje normam in/ali da se drugi do njih vedejo kot, da so globalno nesposobni. Prav tako poro\xc4\x8dajo o frustraciji, ko se sre\xc4\x8dajo s pomilovalnim odnosom ali osuplostjo drugih ob poro\xc4\x8danju o pozitivnih izku\xc5\xa1njah v svojem vsakodnevnem \xc5\xbeivljenju. _NEWLINE_Za veliko posameznikov najve\xc4\x8dji problem, ki ga do\xc5\xbeivljajo, ne izhaja neposredno iz njihovih teles, ampak iz neza\xc5\xbeelenega odzivanja drugih, v smislu izklju\xc4\x8devanja in kritiziranja s strani fizi\xc4\x8dno okolje, institucialnih norm in/ali socialnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d. Po\xc4\x8dutijo se kot, da je fizi\xc4\x8dni svet histori\xc4\x8dno oblikovan, da jih izklju\xc4\x8duje. Napa\xc4\x8dne predstave drugih o kvaliteti \xc5\xbeivljenja, sposobnosti za   delo ipd. oseb s posebnimi potrebami ne prispevajo samo k institucionaliziranim   normam, ki se potem ohranjajo, ampak ustvarijo dodatne ovire s tem, ko se osebe te\xc5\xbeje po\xc4\x8dutijo dobro glede sebe in imajo slab\xc5\xa1o podobo o sebi.\n_START_SECTION_\nOviranost in invalidnost\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna lo\xc4\x8ditev je razlika med \xc2\xbboviranostjo\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbinvalidnostjo\xc2\xab. Oviranost se nana\xc5\xa1a na lastnosti ali pomanjkanje lastnosti oz. nekaj abnormalnega pri dolo\xc4\x8denem posamezniku, invalidnost pa se nana\xc5\xa1a na omejitve, ki jih dru\xc5\xbeba povzro\xc4\x8da s tem, ko posameznike ne obravnava enakovredno in ne poskrbi za primerne prilagoditve. Posameznik lahko svojo oviranost do\xc5\xbeivlja na negativen na\xc4\x8din, ali pa tudi ne. Posamezniki, ki se rodijo slepi velikokrat razumejo svojo   slepoto kot nevtralni na\xc4\x8din bivanja namesto kot primankljaj ali problem, seveda pa to ne velja za vse posameznike. Potrebno je poudariti, da nekateri do\xc5\xbeivljajo negativne u\xc4\x8dinke povezane s svojim telesnim stanjem: npr. iz\xc4\x8drpanost,  bole\xc4\x8dina,  depresija, kroni\xc4\x8dna bolezen, ki se v socialnem modelu invalidnosti imenujejo u\xc4\x8dinki oviranosti (\xc2\xbbimpairment effects\xc2\xab), ampak to \xc5\xa1e ne pomeni, da socialni model invalidnosti ni ustrezen. Namre\xc4\x8d se lahko posameznik po\xc4\x8duti zatiranega s strani posameznikov, ki nimajo invalidnosti in tako \xc5\xbeeli zmanj\xc5\xa1ati to zatiranje, hkrati pa tudi zmanj\xc5\xa1ati svoje te\xc5\xbeave.  Medicinski strokovnjaki lahko to dose\xc5\xbeejo z nepristranskim govorom o negativnih u\xc4\x8dinkih oviranosti oz. invalidnosti, hkrati pa z ohranjajem spo\xc5\xa1tovanja do teh posameznikov in s sodelovanjem v borbah za njihovo aktivno vklju\xc4\x8devanje v dru\xc5\xbebo.\n_START_SECTION_\nAbilizem na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nStatisti\xc4\x8dno gledano je stopnja zaposljivosti pri osebah z invalidnostjo ni\xc5\xbeja in stopnja brezposlenosti vi\xc5\xa1ja.\n_START_SECTION_\nSlovenija leta 2011\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi definiciji je v   Sloveniji zaposlenih 47,0\xc2\xa0%, kar je 21,4\xc2\xa0% manj, kot oseb brez ene izmed oblik oviranosti. Brezposlenih jih je 9,9\xc2\xa0% (2,4\xc2\xa0% ve\xc4\x8d, kot osebe brez te\xc5\xbeav), neaktivnih pa 47,8\xc2\xa0%._NEWLINE_Po drugi definiciji je v Sloveniji zaposlenih 43,9\xc2\xa0%, kar je 26,4\xc2\xa0% manj, kot oseb brez oviranosti pri delu. Brezposelnih je 11,7\xc2\xa0% (medtem, ko je oseb brez zdravstvenih te\xc5\xbeav ali te\xc5\xbeav s temeljnimi dejavnostmi, 7,1\xc2\xa0%), nekativnih pa 50,4\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nPrimeri abilizma na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce dolo\xc4\x8dena oviranost oz. invalidnost ne vpliva na zahtevano delo, je diskriminatorno, \xc4\x8de osebe ne zaposli\xc5\xa1 samo zaradi te oviranosti, kot tudi \xc4\x8de delavcu ne omogo\xc4\x8di\xc5\xa1 napredovanja zaradi le-te (ali zaradi oviranosti koga v delav\xc4\x8devi dru\xc5\xbeini). Prav tako je diskriminatorno, \xc4\x8de se delodajalec delavcu ne prilagodi do te mere, da bi imel ta enake pogoje za delo kot drugi. Seveda spada pod abilizem tudi nadlegovanje zaradi invalidnosti.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji se je do vzpostavitve Zakona o izena\xc4\x8devanju mo\xc5\xbenosti invalidov (ZIMI; 2010)  uporabljala opredelitev invalidnosti, ki je bila vzeta iz zakonodaje, ki je zagotavljala socialno varnost in pokojnine na podlagi invalidnosti \xe2\x80\x93 zakonodaja se je sklicevala na Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Tak\xc5\xa1na opredelitev je problemati\xc4\x8dna zato, ker omejuje za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred diskriminacijo na tiste z vi\xc5\xa1jo stopnjo te\xc5\xbeav in bolezni, ki so bili identificirani s strani slu\xc5\xbebe za socialno varstvo. S sprejetjem ZIMI imamo v Sloveniji izrecno definicijo posameznika z invalidnostjo za namene prepre\xc4\x8devanja diskriminacije. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav je uradna opredelitev invalidnosti za namene prepre\xc4\x8devanja diskriminacije za\xc4\x8dela veljati komaj leta 2010, Slovenska zakonodaja izrecno varuje pravice posameznikov z le-to od leta 2007 (le, da invalidnost ni bila opredeljena v kontekstu izven socialnega varstva). Zakon o uresni\xc4\x8devanju na\xc4\x8dela enakega obravnavanja (ZUNEO) je pri\xc5\xa1el v veljavo leta 2004 in je varoval dr\xc5\xbeavljane pred diskriminacijo na osnovi osebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din kot so spol, narodnost, rasa ali eti\xc4\x8dno poreklo,  vera ali prepri\xc4\x8danje, starost ipd., ni se pa izrecno skliceval na invalidnost. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o uresni\xc4\x8devanju na\xc4\x8dela enakega obravnavanja (ZUNEO-A) leta 2007 je to pomankljivost odstranil, saj je bila invalidnost izrecno opredeljena kot ena izmed razlogov za nezakonito diskriminacijo. Dopolnjen zakon je deloval do leta 2016, ko ga je nadomestil Zakon o varstvu pred diskriminacijo (ZVarD), kjer je invalidnost prav tako izrecno navedena. _NEWLINE_Vlada je leta 2007 sestavila prvi akcijski program za invalidnost (2007-2013) in tudi sklicala delovno skupino za \xc2\xbbizvajanje, spremljanje in nadziranje uresni\xc4\x8devanja ciljev in ukrepov\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_Namen akcijskega programa je \xc2\xbbje spodbujati, varovati in zagotavljati polnopravno in enakovredno u\xc5\xbeivanje \xc4\x8dlovekovih pravic oseb z invalidnostjo in spodbujati spo\xc5\xa1tovanje njihovega dostojanstva\xc2\xab. Vlada je ta akcijski na\xc4\x8drt leta 2014 podalj\xc5\xa1ala \xc5\xa1e do 2021.\n_START_SECTION_\nEU\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi ukrep za zmanj\xc5\xa1evanje diskriminacije Evropske unije, ki je imel ve\xc4\x8dji vpliv na javnost, je bila razglasitev Evropskega leta oseb z invalidnostjo (2003). Nato je leta 2004 EU uveljavila Evropski akcijski na\xc4\x8drt, ki je bil namenjen ve\xc4\x8djemu vklju\xc4\x8devanju vpra\xc5\xa1anj invalidnosti v ustrezne politike skupnosti in izvajanju posebnih ukrepov z namenom okrepitve ekonomskega in socialnega vklju\xc4\x8devanja oseb z invalidnostjo. Leta 2010 je EU nadaljevala z ukrepi vezanih na vpra\xc5\xa1anja invalidnosti v obliki Evropske startegije o invalidnosti (do 2020). Strategija deluje v smeri opolnomo\xc4\x8denja posameznikov z invalidnostjo, da izkoristijo svoje pravice in koristijo s sodelovanjem v dru\xc5\xbebi in evropski ekonomiji. _NEWLINE_Evropska Unija oz.  Evropska komisija je leta 2000 izdala direktivo o diskriminaciji na delovnem mestu (\xc2\xbbThe Employment Equality Directive of 2000\xe2\x80\x9d), ki zavezuje dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice, da dose\xc5\xbeejo dolo\xc4\x8dene standarde za prepre\xc4\x8ditev diskriminacije na delovnem mestu na podlagi razli\xc4\x8dnih razlogov (spol, rasa, vera), ki vklju\xc4\x8dejo tudi invalidnost. V sami direktivi definicija invalidnosti ne obstaja, se je pa uveljavila definicija v enem izmed pravnih primerov Chacon Navas: \xc2\xbbInvalidnost je omejitev, katere posledice so fizi\xc4\x8dne, du\xc5\xa1evne in psiholo\xc5\xa1ke oviranosti, ki osebi ovira oz. onemogo\xc4\x8da sodelovanje v svojem poklicnem \xc5\xbeivljenju. Da omejitev postane invalidnost je potrebno izpolniti pogoj, da obstaja verjetnost, da bo omejitev trajala dalj \xc4\x8dasa.\xc2\xab. Iz opredelitve je razvidno, da je tudi EU v primeru Chacon Navas definirala invalidnost po medicinskem modelu. Leta 2013 je Evropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de opredelilo invalidnost z definicijo, ki sledi socialnem modelu invalidnosti._NEWLINE_Ker direktiva izvorno ne vklju\xc4\x8duje opredelitve invalidnosti, naloga opredeljevanja in vzpostavljanja za\xc5\xa1\xc4\x8dite posameznikom, ki imajo invalidnost, preostane dr\xc5\xbeavam \xc4\x8dlanicam EU, \xc4\x8desar posledica so razli\xc4\x8dne nacionalne zakonodaje dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic EU in posledi\xc4\x8dno tuedi razli\xc4\x8dne ravni za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Medtem ko so nekatere dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice EU vzpostavile zakonodajo proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti na delovnem mestu preden je EU izdala direktivo (Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Irska, \xc5\xa0vedska) nekatere neposredno po izidu direktive niso nudile za\xc5\xa1\xc4\x8dite, ki bi jo direktiva opredelila kot zadostno oz. zakonodaja ni skladna z direktivo ali pa jo kr\xc5\xa1i (leta 2009 so to bile Slovenija, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Nem\xc4\x8dija, Francija...).\n_START_SECTION_\nOZN\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacija zdru\xc5\xa1enih narodov je leta 2006 sprejela Konvencijo o pravicah oseb z invalidnostjo. Konvencija gradi na gibanju, ki se ukvarja s spreminjanjem percepcije od oseb z invalidnostjo kot objektov (samo kot npr. kot prejemnike dobrodelne pomo\xc4\x8di, medicinske pomo\xc4\x8di ali socialne za\xc5\xa1\xc4\x8dite), do percepcije kot subjektov, ki so zmo\xc5\xbeni prevzemati svoje pravice in se odlo\xc4\x8dati o svojih \xc5\xbeivljenjih s svojo svobodno voljo in so lahko aktivni \xc4\x8dlani dru\xc5\xbebe. Prav tako se konvencija osredoto\xc4\x8da na podro\xc4\x8dja, na katerih je potrebno oblikovati prilagoditve za osebe s posebnimi potrebami, da lahko u\xc4\x8dinkovito uveljavljajo svoje pravice (in posledi\xc4\x8dno tudi podro\xc4\x8dja, kjer je potrebno okrepiti varstvo njihovih pravic). Konvencija tako po svojih na\xc4\x8delih sledi socialnemu modelu invalidnosti.\n_START_SECTION_\nVelika Britanija\n_START_PARAGRAPH_\nV  Veliki Britaniji Zakon diskriminacije na podlagi invalidnosti (\xc2\xbbThe Disability Discrimination Act\xc2\xab) definira osebe z invalidnostjo po medicinskem modelu \xe2\x80\x93 kot posameznike, ki imajo dolo\xc4\x8dene omejitve v njihovi zmo\xc5\xbenosti, da lahko opravljajo osnovne funkcije v svojem vsakodnevnem \xc5\xbeivljenju, hkrati pa zavezuje delodajalce in izvajalce storitev, da prilagodijo svoje dejavnosti/prakse in poskrbijo za \xc4\x8dim manj\xc5\xa1e fizi\xc4\x8dno omejevanje, kar sledi socialnemu modelu invalidnosti. Odkar je zakon pri\xc5\xa1el v veljavo leta 2010, delodajalcem na intervjujih za delovna mesta ni dovoljeno postavljanje vpra\xc5\xa1anj v povezavi z boleznimi in invalidnostmi razen v primeru, ko je za nadaljevanje intervjuja potrebna dolo\xc4\x8dena prilagoditev. Postavljanje vpra\xc5\xa1anj je dovoljeno, \xc4\x8de kandidat prejme ponudbo za delovno mesto.\n_START_SECTION_\nZDA\n_START_PARAGRAPH_\nV  ZDA je leta 1990 (z revizijo leta 2008) pri\xc5\xa1el v veljavo zakon, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti pravice dr\xc5\xbeavljanov z invalidnostjo (\xe2\x80\x9cAmericans with Disabilities Act of 1990\xe2\x80\x9d) in ki prepoveduje diskriminacijo na osnovi invalidnosti. Zakon je podoben prej\xc5\xa1njim zakonom, ki \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pravice dr\xc5\xbeavljanov in prepovedujejo diskriminacijo na podlagi rase, vere, spola in podobno (npr. \xc2\xbbCivil Rights Act of 1964\xc2\xab), le da je poudarek na invalidnosti.\n_START_SECTION_\nKanada\n_START_PARAGRAPH_\nKanada je izmed omenjenih dr\xc5\xbeav in institucij za\xc5\xa1\xc4\x8dito oseb z invalidnostjo uzakonila zelo zgodaj: namre\xc4\x8d leta 1977 z Kanadskim zakonom o \xc4\x8dlovekovih pravicah, ki je prepovedal diskriminacijo s strani vladnih institucij in zasebnih podjetij, ki jih uravnavajo vladne institucije, na podlagi invalidnosti. V Kanadi za namene prepre\xc4\x8devanja diskriminacije trenutno delujeta \xc5\xa1e dva druga uradna dokumenta: Kanadska listina o pravicah in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinah (iz leta 1982) in Zakon o pravi\xc4\x8dnem zaposlovanju (originalno iz leta 1986; dopolnjen leta 1995). Kanadska listina o pravicah in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinah pravi, da ima vsak kanad\xc4\x8dan, ne glede na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine kot so rasa, religija, narodnost, spol, starost in invalidnost, enake pravice in torej vladne institucije ne smejo diskriminirati na podlagi teh okoli\xc5\xa1\xc4\x8din v svojih zakonih in programih. Medtem ko se prva omenjena dokumenta ukvarjata prvotno z zagotavljanjem enakosti pravic oseb z invalidnostmi v primerjavi z drugimi osebami, Zakon o pravi\xc4\x8dnem zaposlovanju uzakonjuje zagotovitev dolo\xc4\x8denim skupinah, vklju\xc4\x8dno z osebami z invalidnostjo, enakih zaposlitvenih mo\xc5\xbenosti in koristi kot komurkoli drugemu s strani delodajalcev, povezanih z vladnimi institucijami. Poleg omenjenih dokumentov pa v Kanadi deluje ve\xc4\x8d institucij, ki si prizadevajo za uresni\xc4\x8ditev pravic, ki jih ti dokumenti uzakonjujejo, prav tako pa si prizadevajo za ustrezno dopolnitev zakonov z vidika in na podlagi izku\xc5\xa1enj in potreb, ki jih osebe s posebnimi potrebami imajo: npr. Ontario Human Rights Comission in Law Commission Of Ontario.\n_START_SECTION_\nAvstralija\n_START_PARAGRAPH_\nV  Avstraliji je bil leta 1992 sprejet Zakon o diskriminaciji posameznikov z invalidnostjo, ki zagotavlja za\xc5\xa1\xc4\x8dito za vse avstralske dr\xc5\xbeavljane pred diskriminacijo na podlagi le-te. Zakon je poskus ustvaritve uniformnega pristopa do zagotavljanja pravic oseb z invalidnostjo, ki bi kaznoval/preganjal nezakonito razlikovalno obravnavanje posameznikov z invalidnostjo pred zakonom. Zakon se nana\xc5\xa1a in deluje v okviru ve\xc4\x8d podro\xc4\x8dij:  zaposlovanje, izobra\xc5\xbeevanje, dostop do javnih storitev in povr\xc5\xa1in (knji\xc5\xbenice, religiozne institucije, vladne institucije, bolni\xc5\xa1nice, restavracije, trgovine\xe2\x80\xa6), oskrba z dobrinami in storitvami (storitve trgovin, kraje zabave, kavarne, banke\xe2\x80\xa6), nastanitev, kupovanje povr\xc5\xa1in oz. zemlje, aktivnosti dru\xc5\xa1tev in zdru\xc5\xbeenj (pridruzitev \xc5\xa1portnim ali fitnes klubom, ali ohranjanje \xc4\x8dlanstva) \xc5\xa1port, administracija zakonov in programov vlade britanske skupnosti narodov (npr.pri iskanju informacij) ."