b'\n_START_ARTICLE_\nRt Madona\n_START_PARAGRAPH_\nRt Madona ali piranska Punta je skrajni zahodni konec polotoka, na katerem le\xc5\xbei Piran in v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu razmejuje Koprski in Piranski zaliv. Nedale\xc4\x8d od rta Madona le\xc5\xbei s 37,25 m najgloblja to\xc4\x8dka Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva, popularno imenovana \xc2\xbbpodvodni Triglav\xc2\xab. _NEWLINE_Podvodni svet ob rtu Madona v velikosti 13 ha je zavarovan kot naravni spomenik.\n_START_SECTION_\nNaravni spomenik\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje naravnega spomenika, ki je v geomorfolo\xc5\xa1kem smislu izredno zanimivo, je za razliko od ostalih za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih predelov obdano z valobranskimi skalami. Pod vodo je trdno kamnito dno, z ve\xc4\x8djimi in manj\xc5\xa1imi skalnatimi kladami in osamelci, ki spremlja obre\xc5\xbeni pas v vsej njegovi dol\xc5\xbeini, se enakomerno spu\xc5\xa1\xc4\x8da do nekaj metrov v globino, nakar se s strmej\xc5\xa1im skokom v pregibu spusti do sedimentnega dna. _NEWLINE_Rt Madona (piranska Punta) je eden najizrazitej\xc5\xa1ih, najdostopnej\xc5\xa1ih in obenem tudi dokaj ogro\xc5\xbeenih (ribolov, rekreacija) predelov slovenskega obalnega morja z izredno pestrim \xc5\xbeivalskim in rastlinskim svetom. Podvodni svet rta Madona je zaradi izredne pestrosti razli\xc4\x8dnih habitatov ter rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst nedvomno edinstven tako za slovensko obalno morje kakor tudi za celoten Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv. Kljub svojim skromnim dimenzijam je nenadomestljiv del\xc4\x8dek v mozaiku biotske raznolikosti tega najsevernej\xc5\xa1ega dela Sredozemlja._NEWLINE_Pol\xc5\xbe veliki svitek (turban) (Astrea rugosa) je simbol naravnega spomenika Rt Madona, je tudi dokaj ogro\xc5\xbeen, saj je zaradi svojega prelepega oran\xc5\xbeno-belega pokrov\xc4\x8dka (operkuluma) prepogosto tar\xc4\x8da obiskovalcev podvodnega sveta piranske punte in izdelovalcev nakita.\n_START_SECTION_\nAlge\n_START_PARAGRAPH_\nDno od obre\xc5\xbene \xc4\x8drte do pregiba je poraslo z algalno zarastjo - predvsem z vrstami rodov Cystoseira, Sargassum, Dictyota, Halimeda in Padina. Po pregibu je manj cistozire, pogosteje pa se pojavljajo litotamnijske alge (Pseudolithophyllum sp.) ter predstavniki rodov Codium.'