b'\n_START_ARTICLE_\nGvajava\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDrevo gvajave zraste do vi\xc5\xa1ine 8 metrov in ima tanko deblo, prekrito z luskasto rjavo zeleno skorjo. Listi so usnjati in ovalno podolgovati, po zgornji strani svetlo zeleni, po spodnji pa prekriti z gostimi dla\xc4\x8dicami. \xc5\xbdile na listih so dobro vidne in vdrte v povr\xc5\xa1ino zgornjega dela lista. Na spodnji strani izrazito izstopajo. Na veje so name\xc5\xa1\xc4\x8deni parno, na vsaki strani veje po eden. Peclji so kratki, na njihovem sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du z vejo pa se razvijejo cvetovi. Cvetovi rastejo posamezno, ali pa po dva ali trije naenkrat. Cvetovi bele barve imajo po navadi po pet ven\xc4\x8dnih listov, name\xc5\xa1\xc4\x8deni pa so na drobne peclje. Pra\xc5\xa1niki po\xc5\xbeenejo dale\xc4\x8d izven cveta. Opra\xc5\xa1eni cvetovi se razvijejo v velik okrogel ali hru\xc5\xa1kasto oblikovan plod bele, rumene ali rde\xc4\x8dkaste barve, ki ima na spodnjem koncu \xc5\xa1e vedno viden ostanek cvetne \xc4\x8da\xc5\xa1e. V plodu so \xc5\xa1tevilna ledvi\xc4\x8dasta plo\xc5\xa1\xc4\x8data semena.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nDrevo je raz\xc5\xa1irjeno v tropskem in subtropskem podnebju, njegova mati\xc4\x8dna domovina pa je Srednja Amerika. Od tam so jo kot okrasno drevo raznesli po svetu, kjer jo gojijo v rastlinjakih in zimskih vrtovih. Zahteva plodno podlago, zmerne temperature in veliko vlage. _NEWLINE_V naravi se razmno\xc5\xbeuje s semni, umetno pa jo gojijo iz olesenelih potaknjencev.'