b'\n_START_ARTICLE_\nOdkritje Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz odkritje Amerike se nana\xc5\xa1a na serijo zgodovinskih odprav, ki so se za\xc4\x8dele s prihodom kastiljsko-aragonske ekspedicije Kri\xc5\xa1tofa Kolumba v Novi svet, na karibski otok Guanahan\xc3\xad, 12. oktobra 1492 in so v Evropo prvi\xc4\x8d prinesle vedenje o do tedaj Evropejcem neznanem kontinentu. _NEWLINE_Tako poimenovanje prina\xc5\xa1a vedno ve\xc4\x8d polemik. Prvi argument proti je, da izra\xc5\xbea evrocentristi\xc4\x8den pogled na svet, saj so prva \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bitja Ameriko poselila \xc5\xbee pred 14 000 leti  in tam razvila lastno civilizacijo.  Drugi argument pa je, da so Ameriko evropski Vikingi dosegli \xc5\xbee v 10. stoletju,  torej je bila Amerika tudi (severnim) Evropejcem poznana \xc5\xbee dolgo pred Kolumbom. Bolj kot odkritje novega sveta, je bil ta dogodek torej sre\xc4\x8danje dveh neodvisnih, razvitih in popolnoma razli\xc4\x8dnih civilizacij, ki sta ena na drugo odlo\xc4\x8dilno vplivali in katerih stik je mo\xc4\x8dno spremenil potek svetovne zgodovine.\n_START_SECTION_\nIdeja in snovanje projekta\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. stoletju je postala svilna pot, trgovska pot med Azijo in Evropo, nevarna zaradi fragmentacije mongolskega imperija, ki je vzdr\xc5\xbeeval red in enotnost ter zaradi padca Konstantinopla in tur\xc5\xa1kega prevzema nadzora. Pomorski promet je bil v velikem porastu, zato so Evropejci za\xc4\x8deli skati nove pomorske trgovske poti do Indije in Kitajske. _NEWLINE_Kri\xc5\xa1tof Kolumb, trgovec in ljubiteljski kartograf, je pri\xc5\xa1el na idejo, da bi s plovbo proti zahodu gotovo lahko pri\xc5\xa1el do Indije. Zaradi neugodne situacije v dobi\xc4\x8dkonosni trgovini z za\xc4\x8dimbami, svilo in drugimi luksuznimi izdelki, je bil ta projekt \xc5\xbee pred Kolumbom interesanten za kartografe in navigatorje, vendar pa se nih\xc4\x8de ni zavedal pravih razse\xc5\xbenosti Pacifika in Zemlje. Kolumbove ideje so bile osnovane na treh teoreti\xc4\x8dnih in znanstvenih predpostavkah, zastavljenih \xc5\xbee v klasi\xc4\x8dnem obdobju, ki so renesanso dosegle kot sprejete dogme: okroglost Zemlje, enotnost oceana in posledi\xc4\x8dna mo\xc5\xbenost pre\xc4\x8dkanja, ter dimenzije zemeljske oble. Pri zastavljanju projekta naj bi izhajal iz zapisov renesan\xc4\x8dnega izobra\xc5\xbeenca Paolo del Pozzo Toscanelli (1397-1482). Nekateri Kolumbovi zapisi namre\xc4\x8d skoraj dobesedno navajajo Toscanellijeve. Le-ta je pisal o mo\xc5\xbenosti plutja do Kitajske proti zahodu z vmesnimi postanki na miti\xc4\x8dnem otoku Antilija in na otoku Cipango (Japonska). Vendar pa je nekje v snovanju tega projekta pri\xc5\xa1lo do velikih napak. Bistveni napaki sta bili nepravilna ocena obsega Zemlje in nepravilna ocena velikosti poznanega kopnega. Obseg so arabski in gr\xc5\xa1ki geografi \xc5\xbee prej pravilno izra\xc4\x8dunali, vendar pa sta Toscanelli in Kolumb arabske podatke ra\xc4\x8dunala z italijanskimi miljami in tako kon\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilko zmanj\xc5\xa1ala za 25\xc2\xa0% (pribli\xc5\xbeno 30.000 kilometrov namesto dejanskih 40.075). \xc5\xa0e ve\xc4\x8dja pa je bila napaka pri oceni volumna kopnega. Oceni Marina de Tira, da kopno pokriva 225\xc2\xb0, je bilo pri\xc5\xa1tetih \xc5\xa1e 28\xc2\xb0 iz opisov Marca Pola in 30\xc2\xb0 med Japonsko in Kitajsko. Ostajalo je torej 77\xc2\xb0 oceana, kar pa je dale\xc4\x8d od resni\xc4\x8dnega stanja. Rezultat teh napak je bilo 6.575 km med Kanarskimi otoki in Catayem (del Kitajske), z ve\xc4\x8dino kopenskega dela, namesto dejanskih 21.800 km z veliko ve\xc4\x8dino oceanskega dela.  Napaka je bila izjemna, vendar pa je sovpadala z razdaljo do karibskih Antilov, kar je pripeljalo do enega najpomembnej\xc5\xa1ih dogodkov v zgodovini._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni avtorji so se od prvega trenutka spra\xc5\xa1evali, ali je bila Kolumbova napaka res le naklju\xc4\x8dje ali je imel informacije o obstoju novih ozemelj. Menih Bartolom\xc3\xa9 de Las Casas je pisal o edinem pre\xc5\xbeivelem mornarju z ekspedicije, ki je za\xc5\xa1la na drugo stran Atlantika. Ta naj bi Kolumbu razkril, kaj se jim je zgodilo in mu dal vse podatke za pot do otoka La Espa\xc3\xb1ola (dana\xc5\xa1nja Haiti in Dominikanska republika), kjer je bila ustanovljena prva \xc5\xa1panska kolonija v Novem Svetu. Inca Garcilaso je mornarja tudi identificiral: Alonso S\xc3\xa1nchez iz Huelve. To hipotezo je obudil tudi \xc5\xa1panski zgodovinar Juan Manzano (1911-2004). Bartolom\xc3\xa9 je v svojem delu "Historia de las Indias" zatrdil, da je bil Kolumb tako prepri\xc4\x8dan, da bo odkril ozemlja in ljudstva, kot da bi tam \xc5\xbee bil.\n_START_SECTION_\nIskanje podpore in financiranja\n_START_PARAGRAPH_\nZa izvedbo projekta je Kolumb potreboval podporo kralja oziroma visokega aristokrata._NEWLINE_Kolumb je svoj na\xc4\x8drt najprej predstavil portugalskemu kralju Juanu II., ki pa ga je zavrnil, saj so portugalski raziskovalci dosegali velike napredke pri iskanju nove poti v Indijo okrog Afrike - cilj, ki so ga posku\xc5\xa1ali dose\xc4\x8di \xc5\xbee leta prej in ki je bil veliko bolj oprijemljiv kot pot v neznano. Poleg tega je Kolumbov na\xc4\x8drt vklju\xc4\x8deval izplutje s Kanarskih otokov, kar je pomenilo, da bi si morala Portugalska morebitno novo pot deliti s Kastiljo._NEWLINE_Zaradi zavrnitve na Portugalskem, se je Kolumb odlo\xc4\x8dil svoj projekt predstaviti Katoli\xc5\xa1kima kraljema. Prvi stik z dvorom je imel v C\xc3\xb3rdobi, kjer se je ta takrat nahajal zaradi bli\xc5\xbeine granadske fronte. Uspelo mu je vzpostaviti kontakt z vplivnim spovednikom kraljice Izabele Katoli\xc5\xa1ke, menihom Hernandom de Talavero in celo s kardinalom Mendozo. Sv\xc3\xa8t je najprej zavrnil njegov projekt, leta 1486 pa so mu vplivne osebnosti omogo\xc4\x8dile osebno sre\xc4\x8danje s Katoli\xc5\xa1kima kraljema v kraju Alcal\xc3\xa1 de Henares in nato \xc5\xa1e v Madridu. Prvi vtis o Kolumbovem projektu ni bil najbolj\xc5\xa1i, vendar sta monarha zahvaljujo\xc4\x8d posredovanju meniha Antonia de Marchene imenovala skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki naj bi preu\xc4\x8dila Kolumbov projekt. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je podvig ozna\xc4\x8dila za neizvedljiv, a Kolumb je vztrajal in se ponovno sre\xc4\x8dal s Katoli\xc5\xa1kima kraljema v M\xc3\xa1lagi poleti 1487, ko je ponovno dobil negativen odgovor. Kolumb je znova pisal Juanu II Portugalskemu, ki ga je povabil v Lizbono. Z njegovim odgovorom se je ponovno predstavil aragonsko-kastiljskemu dvoru in monarha sta mu leta 1988 dodelila subvencijo. Istega leta je Kri\xc5\xa1tof poslal svojega brata Bartolomeja, da predstavi projekt angle\xc5\xa1kemu in francoskemu kralju._NEWLINE_Kolumb je dobil zavezni\xc5\xa1tvo vojvode Medinacelija, ki je celo na\xc4\x8drtoval mo\xc5\xbenost financiranja potovanja zaradi bogastva, ki bi mu ga uspeh lahko prinesel. Njegove veze so Kolumbu prinesle podporo kardinala Mendoze, kraljevega ra\xc4\x8dunovodje Alonsa de Quintanilla in meniha Diega de Deza, prin\xc4\x8devega u\xc4\x8ditelja. Z njihovo pomo\xc4\x8djo je Kolumb dosegel novo sre\xc4\x8danje s Katoli\xc5\xa1kima kraljema v Jaenu. Nato je bil njegov projekt zaustavljen zaradi granadske vojne in Kolumb je ponovno za\xc4\x8del pogajanja s francoskim kraljem. Takrat je spoznal meniha Juana P\xc3\xa9reza, ki je bil kralji\xc4\x8din spovednik in je kasneje postal Kolumbov tesni prijatelj. P\xc3\xa9rez je pisal sami kraljici, ki je Kolumba Pozvala v Santa Fe, kjer so se monarhi zbirali za obleganje Granade, in mu dodelila novo finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d.  Hkrati se je moral soo\xc4\x8diti z novo skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki mu je ponovno dala negativen odgovor zaradi ogromnih finan\xc4\x8dnih zahtev._NEWLINE_Kolumb se je odlo\xc4\x8dil, da odide v Francijo, vendar pa so njegovi podporniki, kot Luis de Sant\xc3\xa1ngel, za\xc4\x8deli z vrsto ukrepov na dvoru in uspelo jim je omeh\xc4\x8dati nasprotovanja Talavere in drugih. Prav tako so se zavzeli za dosego zadostnih sredstev za izvedbo projekta. \xc4\x8ceprav je bila politi\xc4\x8dna odlo\xc4\x8ditev \xc5\xbee sprejeta, so Kolumb in Katoli\xc5\xa1ka kralja za\xc4\x8deli s pogajanji o pogojih odprave, ki so se vlekla pribli\xc5\xbeno tri mesece. Kon\xc4\x8dno, po \xc5\xa1estih letih pogajanj in zavrnitev, so bile vse Kolumbove \xc5\xbeelje sprejete v pogodbi "Kapitulacije iz Santa Feja" oz. "Capitulaciones de Santa Fe", ki sta jo 17. Aprila 1492 podpisala Juan de Coloma v imenu Katoli\xc5\xa1kih kraljev in menih Juan P\xc3\xa9rez v imenu Kri\xc5\xa1tofa Kolumba. Pogodba je Kolumbu v primeru uspeha predajala veliko mo\xc4\x8d in vpliv in mu zagotavljala nazive admirala, podkralja in generalnega guvernerja vseh osvojenih ozemelj ter naziv \xc4\x8dastnega Dona. Prav tako bi dobil eno desetino vseh bogastev, ki bi jih dosegel na svojem potovanju in eno desetino zaslu\xc5\xbeka trgovine z ozemlji pod njegovim vodstvom.\n_START_SECTION_\nOdkritje Novega Sveta\n_START_PARAGRAPH_\nS Kolumbovega prvega potovanja se je ohranil edinstven dokument: Kolumbov dnevnik, ki ga je povzel menih Bartolom\xc3\xa9 de Las Casas in tako ustvaril izjemno pomemben zgodovinski zapis._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka kralja sta 30. aprila 1492 izdala ve\xc4\x8d dokumentov v zvezi s Kolumbovo odpravo. Stro\xc5\xa1ek je bil ocenjen na 2.000.000 maraved\xc3\xadjev (takratna \xc5\xa1panska valuta), kar je pribli\xc5\xbeno 221.000 dana\xc5\xa1njih evrov, poleg Kolumbove pla\xc4\x8de. \xc4\x8ceprav velja splo\xc5\xa1na miselnost, da je bil denar pridobljen z dragulji Izabele Katoli\xc5\xa1ke, je polovico denarja posodil Luis de Sant\xc3\xa1ngel, \xc4\x8detrtino je prispeval Kolumb s pomo\xc4\x8djo posojil, \xc4\x8detrtino pa so najbr\xc5\xbe dodali italijanski bankirji in trgovci, ki so \xc5\xbeiveli v Andaluziji._NEWLINE_Kolumb je v andaluzijska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da pri\xc5\xa1el s kraljevo odlo\xc4\x8dbo, ki je prebivalcem zapovedovala pomo\xc4\x8d pri odpravi, vendar mu mornarji niso \xc5\xbeeleli pomagati, saj je bil zanje popolnoma nepoznan in mu niso zaupali. Bistvenega pomena je bila zato pomo\xc4\x8d bratov Pinz\xc3\xb3n, mornarjev, ki sta osvojila velika bogastva in presti\xc5\xbe kot trgovca z morsko hrano s severa, kot gusarja in s sodelovanjem v vojnah s Portugalsko. Mart\xc3\xadn Alonso Pinz\xc3\xb3n je mo\xc4\x8dno pomagal pri rekrutiranju mo\xc5\xbe in Kolumb mu je celo obljubil razdelitev pridobljenega bogastva._NEWLINE_Odpravo so sestavljale tri ladje. Dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dja je bila karaka La Gallega, ki so jo preimenovali v La Santa Mar\xc3\xada in ki ji je poveljeval Kolumb. Poleg nje sta pluli \xc5\xa1e dve karaveli, La Pinta, ki ji je poveljeval Mart\xc3\xadn Pinz\xc3\xb3n, in La Ni\xc3\xb1a (prej La Santa Clara), ki ji je poveljeval Vicente Y\xc3\xa1\xc3\xb1ez Pinz\xc3\xb3n. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlanov posadke so bili Andaluzijci, nekaj pa je bilo tudi Baskov in mo\xc5\xbe od drugod. Skupaj z njimi so potovali tudi \xc5\xa1tirje kaznjenci, zdravnik, kirurg, pisar in prevajalec, ki je govoril hebrejsko in arabsko. Med posadko ni bilo nobenega duhovnika, kar je povzro\xc4\x8dilo veliko debat o namenih potovanja in Kolumbovi mentaliteti. _NEWLINE_Ekspedicija je zapustila vas Palos de La Frontera 3. avgusta 1492. Po le treh dneh se je okvarilo krmilo La Pinte, zaradi \xc4\x8desar so se morali 9. avgusta ustaviti na Kanarskih otokih, kjer so morali ostati en mesec. 6. septembra so izpluli, vendar so zaradi brezvetrja lahko zapluli proti zahodu \xc5\xa1ele tri dni kasneje. Po 25. septembru so se ob\xc4\x8dutno pove\xc4\x8dali nemiri med posadko. 6. oktobra je pri\xc5\xa1lo do upora, ki ga je zatrl Mart\xc3\xadn Pinz\xc3\xb3n. \xc5\xa0tiri dni kasneje so se nemiri ponovno za\xc4\x8deli, dan zatem pa je Kolumb videl jate pti\xc4\x8dev in se odlo\xc4\x8dil usmeriti se proti jugozahodu. V no\xc4\x8di z 11. na 12. oktober je zatrdil, da je videl lu\xc4\x8d v daljavi in ob dveh pono\xc4\x8di je Juan Rodr\xc3\xadguez Bermejo spustil krik o zemlji na vidiku. To je bil eden izmed otokov Bahamov, ki ga je Kolumb poimenoval San Salvador, "sveti odre\xc5\xa1enik", v \xc4\x8dast Jezusu Kristusu (danes Guanahani). Mislil je, da je to skrajni vzhod ozemelj iz zapisov Marca Pola. Od 14. oktobra dalje je odkril \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri nove otoke, ki jim je dal verska in politi\xc4\x8dna imena: Santa Mar\xc3\xada de la Concepci\xc3\xb3n (danes Cayo Rum), la Fernardina (Long), Isabela (Crooked) in Juana (Kuba). Kolumb je najprej mislil, da je Kuba Cipango (Japonska), zato je poslal delegacijo, ki naj bi se predstavila velikemu kanu, vendar so na\xc5\xa1li le lokalnega "caciqueja" (voditelj). Takrat so se prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dali s tobakom. Kasneje sta Pinz\xc3\xb3n in Kolumb, ki sta se pred tem zaradi nesoglasij lo\xc4\x8dila, eden za drugim prispela na otok, ki ga je slednji poimenoval La Espa\xc3\xb1ola (Haiti)._NEWLINE_Kolumbovi na\xc4\x8drti so se mo\xc4\x8dno spremenili v no\xc4\x8di na bo\xc5\xbei\xc4\x8d, ko je La Santa Mar\xc3\xada nasedla in je ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de re\xc5\xa1iti. Ker na La Ni\xc3\xb1i ni bilo dovolj prostora za posadko nasedle karake, je moral Kolumb ustanoviti prvo kolonijo v Novem Svetu, Fuerte de Navidad, kjer je ostalo 39 mo\xc5\xbe pod vodstvom Diega de Arane._NEWLINE_16. januarja, po ponovni zdru\xc5\xbeitvi z La Pinto, sta se karaveli odpravili proti domu. 14. februarja sta se ladji zaradi hude nevihte lo\xc4\x8dili in \xc5\xa1tiri dni kasneje je La Ni\xc3\xb1a pristala na otoku Santa Mar\xc3\xada na Azorskih otokih, kjer so lokalne avtoritete zajele nekaj mo\xc5\xbe. Kolumb se je nato spet soo\xc4\x8dil s \xc5\xa1estimi dnevi nevihte in 4. marca prispel pred Lizbono, kjer je bil primoran pristati. Tam se je sre\xc4\x8dal s kraljem Juanom II, ki se je sku\xc5\xa1al preko obljub in gro\xc5\xbeenj okoristiti z odkritjem. Kolumb se je skliceval na svoj naslov admirala Kastilje in dokazal, da prihaja z zahoda in ne z Gvineje._NEWLINE_15. marca je po 32 tednih vstopil v Palos, le nekaj ur pred Pinz\xc3\xb3nom z La Pinto, in novica o uspehu odprave se je raz\xc5\xa1irila v trenutku. Kolumb je konec aprila obvestil Katoli\xc5\xa1ka kralja v Barceloni, ki sta potrdila vse privilegije, ki mi jih je zagotavljala pogodba iz Santa Feja. Novica o potovanju se je raz\xc5\xa1irila po celi Evropi s ponatisom Kolumbovega pisma, v katerem je obnovil potovanje.\n_START_SECTION_\nTretja odprava\n_START_PARAGRAPH_\nKolumbu se je uspelo otresti vseh kritik in s strinjanjem monarhov je za\xc4\x8del pripravljati svoje tretje potovanje z manj sredstvi in jasnim ciljem: najti celinsko kopno._NEWLINE_Odhod se je zaradi drugih stro\xc5\xa1kov monarhov zakasnil in Kolumb je ta \xc4\x8das izkoristil, da bi ubranil svoje trditve pred dvomljivci z dvora, ki so trdili, da ni pri\xc5\xa1el niti daljnega vzhoda. Kri\xc5\xa1tofov prijatelj, duhovnik in kronist Andr\xc3\xa9s Bern\xc3\xa1ldez je trdil, da je Indija 1200 milj dlje kot novo odkrita ozemlja in da ta torej niso del Azije. Isto je zatrdil Rodrigo de Santaella, ustanovitelj Univerze v Sevilli, v svojem uvodu v delo Marca Pola, obstajalo pa je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d podobnih pri\xc4\x8devanj iz tistega obdobja._NEWLINE_Ko sta monarha oprostila prestopnike, ki niso zagre\xc5\xa1ili hudih zlo\xc4\x8dinov in so se \xc5\xbeeleli pridru\xc5\xbeiti ekspediciji, je Kolumb kon\xc4\x8dno zbral dovolj posadke za odhod. Razdelili so se v dve skupini, 2 ladji sta odpluli februarja 1498 z raznim oro\xc5\xbejem in vojnim orodjem, ostalih 6 ladij pa 30. maja. Morda zato da bi zmedli francosko armado, so se najprej usmerili proti Madeiri in nato proti Kanarskim otokom, kjer se je flota spet razdelila. Tri karavele so se usmerile proti La Espa\xc3\xb1oli, Kolumb pa se je z dvema karavelama in karako odpravil proti jugu do Zelenortskih otokov, kjer so se kon\xc4\x8dno usmerili proti zahodu._NEWLINE_4. avgusta 1498 so prispeli do izliva reke Orinoko v dana\xc5\xa1nji Venezueli. Kolumb je kmalu ugotovil, da to niso otoki, saj je bil tok Orinoka premo\xc4\x8dan. Kljub temu se je Kolumb odlo\xc4\x8dil, da se bodo vrnili na La Espa\xc3\xb1olo._NEWLINE_Ob Kri\xc5\xa1tofovem povratku se je Bartolom\xc3\xa9 ravno spopadal z uporom pod vodstvom Francisca Roldana, zaradi \xc4\x8desar je moral admiral podpisati poni\xc5\xbeujo\xc4\x8do predajo in se podvre\xc4\x8di zahtevam vodje upornikov. Podpis te predaje je odprl novo obdobje v izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju Novega Sveta, saj je dal povod za razdelitev zemlje med kolonizatorji, jim dal pravico do zasu\xc5\xbenjenja Indijancev za kmetovanje in rudarjenje, poleg tega pa jim je dal pravico do izkopavanja zlata._NEWLINE_Zaradi Kolumbove pro\xc5\xa1nje, pa tudi po lastni iniciativi, sta \xc5\xa1panska monarha imenovala raziskovalnega sodnika Francisca de Bovadillo, ki je na La Espa\xc3\xb1olo prispel 24. avgusta 1500. Bovadilla je razre\xc5\xa1il s pozicij brate Kolumb, zaplenil vse admiralovo imetje in ga obto\xc5\xbeil tiranije in slabega ravnanja s kolonizatorji. Na koncu jih je poslal nazaj v Kastiljo v verigah, medtem pa je ugodil vsem zgoraj omenjenim zahtevam upornikov._NEWLINE_Katoli\xc5\xa1ka kralja sta obsodila te ukrepe, razre\xc5\xa1ila Bovadillo ter na njegovo mesto postavila Nicolasa de Ovanda, hkrati pa sta izkoristila trenja in Kolumbu vzela ve\xc4\x8dino privilegijev. Kolumb je sicer \xc5\xbee pred tem izgubil monopol nad odkritji, saj sta leta 1499 monarha avtorizirala ekspedicije, poznane pod imenom "manj\xc5\xa1a ali andaluzijska potovanja".\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrta in zadnja odprava\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi se je Kolumb posvetil ponovni pridobitvi svojih pravic in pisanju knjige z naslovom Knjiga prerokb (Libro de las profecias)._NEWLINE_Najbr\xc5\xbe zaradi prihoda Vasca da Game v Indijo in Pedro \xc3\x81lvares Cabralovega odkritja ozemlja dana\xc5\xa1nje Brazilije, je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati svoje zadnje potovanje po Atlantiku, ki pa je bilo polno incidentov. Zopet je imel podporo kraljevega para, namen odprave pa naj bi bilo iskanje o\xc5\xbeine, ki bi jim omogo\xc4\x8dila prehod do Indije._NEWLINE_Oktobra 1501 so se za\xc4\x8dele priprave na ekspedicijo, ki je \xc5\xa1tela 4 karavele s pribli\xc5\xbeno 140-\xc4\x8dlansko posadko, ki je zapustila Sevillo 13. aprila 1502 in prispela na drugo stran Atlantika 15. junija. Kraljeve zahteve so vklju\xc4\x8devale prepoved pristanka na La Espa\xc3\xb1oli, kratko raziskovalno potovanje z zasedbo odkritih ozemelj in izogibanje zasebnemu trgovanju ter zasu\xc5\xbenjevanju domorodnega prebivalstva._NEWLINE_Kolumb se je odpravil jugozahodno od \xc5\xbee odkritih otokov in prispel do otoka Guanaja v zalivu dana\xc5\xa1njega Hondurasa, kjer so sre\xc4\x8dali velik trgovski kanu, ki je o\xc4\x8ditno prihajal od veliko bolj razvite civilizacije, kot so jih sre\xc4\x8dali do tedaj. Vendar pa se niso usmerili severno proti Majem in Aztekom, temve\xc4\x8d ju\xc5\xbeneje ob obalah dana\xc5\xa1njega Hondurasa, Nikaragve, Kostarike in Paname._NEWLINE_Potovanje je bilo zaradi pogostih neviht zelo zahtevno, \xc5\xa1e huj\xc5\xa1i pa je bil povratek, saj je bil trup ladij preluknjan zaradi nekega mehku\xc5\xbeca iz tropskih voda. Ker so bile ne samo ladje, temve\xc4\x8d tudi posadka in Kolumbovo zdravje, v slabem stanju, se je Kolumb kljub kraljevi prepovedi odlo\xc4\x8dil usmeriti se proti La Espa\xc3\xb1oli. Do tja jim ni uspelo priti, zato so 24. junija postavili za\xc4\x8dasno naselbino v zalivu Santa Glorie na severu Jamajke, kjer pa se je situacija \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ala. Nekateri \xc4\x8dlani posadke so uspeli priti do La Espa\xc3\xb1ole v indijanskih kanujih, vendar jim guverner Ovando ni \xc5\xbeelel zagotoviti sredstev za povratek v Kastiljo. Medtem se je Kolumb spopadal z vse bolj sovra\xc5\xbenimi jamaj\xc5\xa1kimi domorodci in s svojimi mo\xc5\xbemi, saj se je uprla ve\xc4\x8d kot polovica. 29. junija 1504 so kon\xc4\x8dno uspeli zapustiti otok, kmalu zatem so prispeli na La Espa\xc3\xb1olo in 7. novembra 1504 nazaj v \xc5\xa1pansko Andaluzijo, v Sanl\xc3\xbacar._NEWLINE_Od takrat naprej je Kolumb \xc5\xbeivel izoliran od kakr\xc5\xa1nihkoli prekomorskih potovanj. Svoje zadnje dni je pre\xc5\xbeivel v pomanjkanju, do svoje smrti v Valladolidu 20. maja 1506.\n_START_SECTION_\nManj\xc5\xa1a ali andaluzijska potovanja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panci so med letoma 1499 in 1502 realizirali ve\xc4\x8d transatlantskih ekspedicij, ki jih je sicer podpiral \xc5\xa1panski dvor, vendar so bile financirane z zasebnim kapitalom. To so bila manj\xc5\xa1a ali andaluzijska potovanja pod poveljstvom drugih raziskovalcev, s katerimi so pospe\xc5\xa1ili odkrivanje, kolonizacijo in osvajanje novega kontinenta. Lahko bi se reklo, da je bila to tekma proti Kolumbu, da bi ozemlja odkrili pred njim in da tako ne bi pridobil toliko bogastva in mo\xc4\x8di. V le \xc5\xa1tirih letih do tako raziskali skoraj vse srednje in ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke obale._NEWLINE_Ta potovanja so bila za kastiljsko-aragonsko krono izjemnega pomena, saj so si z njihovo pomo\xc4\x8djo lahko oblikovali predstavo o velikosti novega kontinenta oziroma vsaj njegovega obalnega dela.\n_START_SECTION_\nOdprava Alonsa de Ojede\n_START_PARAGRAPH_\nPrve raziskovalne ladje, ki jim ni poveljeval Kolumb, so zaplule proti Novemu Svetu 18. maja 1499 iz C\xc3\xa1diza. Iniciativo za to odpravo je dal nad\xc5\xa1kof Rodr\xc3\xadguez de Fonseca, da bi preveril resni\xc4\x8dnost trditev v Kolumbovih pismih, v katerih je monarhoma opisoval odkritja tretje odprave. Sodeloval je tudi kartograf Juan de la Cosa, \xc4\x8digar naloga je bila narisati prvi zemljevid obal novih ozemelj._NEWLINE_Izpluli so z dvema karavelama, Capitano, ki ji je poveljeval Ojeda, in Nuevo, katere kapitan je bil Fernando Ladr\xc3\xb3n de Guevara. Posadko so sestavljali predvsem ribi\xc4\x8di in mornarji, ki so \xc5\xbee sodelovali v Kolumbovih odpravah._NEWLINE_Ojeda je imel dostop do Kolumbovih pisem in dokumentov, da je lahko preu\xc4\x8dil poti in kraje, kjer so odkrili reke, dragulje in druge dragocenosti, ni pa se smel dotakniti portugalskih ozemelj ali ozemelj, ki jih je Kolumb odkril pred letom 1495 na prvih dveh odpravah._NEWLINE_Karaveli sta pristali nekoliko ju\xc5\xbeneje kot Kolumb na tretjem potovanju, blizu izliva reke Esequibo v Gvajani. Od tam so se odpravili proti jugu, ampak so se nato zaradi te\xc5\xbeavnosti poti odlo\xc4\x8dili vrniti proti severu, do otokov Trinidad in Margarita. Prispeli so do jezera Maracaibo, kjer so po legendi videli domorodske hi\xc5\xa1e nad vodo in ozemlje poimenovali Peque\xc3\xb1a Venecia (Male Benetke) ali Venezuela._NEWLINE_Z ekonomskega vidika je bila odprava polom, saj so uspeli dobiti le nekaj draguljev, zlata in nekaj sovra\xc5\xbenih Indijancev, ki so jih kasneje prodali kot su\xc5\xbenje._NEWLINE_5. septembra 1499 so pristali na La Espa\xc3\xb1oli, kjer jih je prestregel Rold\xc3\xa1n, ki je Ojedi svetoval, naj gre v Santo Domingo k admiralu in naj mu pove o svoji odpravi, vendar je Ojeda raje nadaljeval zahodno v notranjost otoka. To je povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d spopadov med Roldanovimi in Ojedovimi mo\xc5\xbemi. Novembra je Ojeda kon\xc4\x8dno izplul proti Cadizu.\n_START_SECTION_\nOdprava Pedra Alonsa Ni\xc3\xb1a z bratoma Crist\xc3\xb3bal in Luis Guerra\n_START_PARAGRAPH_\nOdprava je izplula iz Andaluzije 2 tedna kasneje kot Ojeda, vendar so do severnih obal Ju\xc5\xbene Amerike prispeli prej, saj je Ojedova flota plula preve\xc4\x8d ju\xc5\xbeno. Pluli so mimo otoka Trinidad in zaliva Paria ter prispeli do Bisernih otokov v Panamskem zalivu, kjer so na ladje nalo\xc5\xbeili toliko draguljev, kot so lahko in se hitro vrnili v \xc5\xa0panijo. Namesto da bi se vrnili preko Andaluzije, so se vra\xc4\x8dali preko Bayone na jugozahodu Francije, da bi se tako izognili pla\xc4\x8dilu "kraljeve petine" (quinto real), vendar so jih odkrili in zaprli.\n_START_SECTION_\nOdprava Vicenta Ya\xc3\xb1\xc3\xa9za Pinz\xc3\xb3na\n_START_PARAGRAPH_\nVicente je s 4 karavelami izplul konec leta 1499 in, po te\xc5\xbekem potovanju polnem nevarnih neviht, 26. januarja 1500 prispel do grebena, ki ga je poimenoval Santa Mar\xc3\xada de la Consolaci\xc3\xb3n. Danes bi bil to brazilski rt San Roque, zato je Vicente uradno prvi Evropejec, ki je stopil na ozemlje dana\xc5\xa1nje Brazilije. Ker je bilo to po razdelitvi sveta v Tordesiljski pogodbi portugalsko ozemlje, bi lahko to v primeru ve\xc4\x8djega razgla\xc5\xa1anja odkritja povzro\xc4\x8dilo konflikt s Portugalsko. Pedro \xc3\x81lvares Cabral, portugalski odkritelj Brazilije, je pri\xc5\xa1el na to ozemlje \xc5\xa1ele 3 mesece kasneje, ko se je tudi za\xc4\x8dela kolonizacija. Vicente in njegova posadka so nadaljevali pot severozahodno in raziskali izliv Amazonke, ki so jo poimenovali R\xc3\xado Grande de Santa Mar\xc3\xada de la Mar. Potovali so do zaliva Paria (Venezuela) in blizu otoka Margarite pre\xc5\xbeiveli hudo nevihto, zaradi katere so izgubili dve ladji in veliko mo\xc5\xbe. Tam so se po naklju\xc4\x8dju sre\xc4\x8dali z odpravo Diega de Lepeja, s komer so se zdru\xc5\xbeili v plovbi po Malih Antilih do San Juana (danes Puerto Rico). V \xc5\xa0panijo so se vrnili konec septembra 1500.\n_START_SECTION_\nOdprava Diega de Lepeja\n_START_PARAGRAPH_\nDiego de Lepe je zapustil Palos de la Frontera januarja 1500 z dvema ladjama. Sredi februarja je pri\xc5\xa1el v bli\xc5\xbeino rta San Agust\xc3\xadn v Kolumbiji in zavzel to ozemlje v imenu \xc5\xa0panije, \xc4\x8deprav je to storil \xc5\xbee Vicente Y\xc3\xa1\xc3\xb1ez. Kot \xc5\xbee re\xc4\x8deno, so sre\xc4\x8dali njegovo odpravo in skupaj od\xc5\xa1li do otoka San Juan, kjer so se zalo\xc5\xbeili z \xc5\xbeivili in vodo ter popravili svoje ladje za povratek. Na Iberski polotok so se vrnili sredi avgusta 1500.\n_START_SECTION_\nOdprava Alonsa V\xc3\xa9leza de Mendoze in Luisa Guerre\n_START_PARAGRAPH_\nNovice o Cabralovem prihodu na obalo Ju\xc5\xbene Amerike so \xc5\xa1kofa Fonseco spodbudile k organizaciji ekspedicije, ki bi primerjala portugalsko odkritje z rezultati predhodnih kastiljskih potovanj. Odpravili so se v za\xc4\x8detku septembra 1500 z dvema karavelama, in sicer po isti poti kot Cabral. Kot ostali pred njimi so tudi oni prispeli do rta San Agust\xc3\xadn, vendar so jih vetrovi vodili proti jugu, najverjetneje skoraj do severnega dela argentinske obale, kjer je danes Mar del Plata. Tako so se prepri\xc4\x8dali, da so zaradi oblike ameri\xc5\xa1kega kontinenta, ozemlja na jugu po Tordesiljski pogodbi spadala pod kastiljsko-aragonsko krono in da je bilo \xc5\xa1e veliko ozemlja neodkritega in neosvojenega. Vrnili so se junija 1501.\n_START_SECTION_\nOdprava Rodriga de Bastidasa in Juana de la Cose\n_START_PARAGRAPH_\nKaraveli obeh raziskovalcev sta C\xc3\xa1diz zapustili septembra 1501 in prispeli na ameri\xc5\xa1ke obale po bolj severni poti. Prepluli so vso venezuelsko obalo do rta Cabo de la Vela, kamor je \xc5\xbee prispel Alonso de Ojeda, in nato prvi\xc4\x8d prispeli do zaliva Urab\xc3\xa1 (skrajni sever Kolumbije). Tako so odkrili tudi Panamsko o\xc5\xbeino. Po odkritju velike koli\xc4\x8dine draguljev so potovali na La Espa\xc3\xb1olo, da bi popravili svoje ladje, ki so jih uni\xc4\x8dili ladijski \xc4\x8drvi. Na obalah otoka je ena od ladij nasedla, a na sre\xc4\x8do jim je uspelo re\xc5\xa1iti del tovora. Bastidasa so tam obto\xc5\xbeili ilegalnih pogajanj z domorodci. Po povratku v Kastiljo so mu leta 1502 sodili, a je bil opro\xc5\xa1\xc4\x8den vseh obto\xc5\xbeb in Katoli\xc5\xa1ka kralja sta mu dodelila letno rento na produkcijo provinc Urab\xc3\xa1 in Zen\xc3\xba, ki jih je odkril na svojem potovanju.'