b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xbcnter Grass\n_START_SECTION_\nIzvor in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xbcnter Grass (takrat pisano\xc2\xa0\xc2\xbbGra\xc3\x9f\xc2\xab) se je rodil 16. oktobra 1927 v Gdansku kot sin protestantskega trgovca \xc5\xbeivil in katoli\xc4\x8danke ka\xc5\xa1ubskega porekla. Svoje otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v Gdansku. Star\xc5\xa1a sta v gdanskem mestnem okro\xc5\xbeju Langfuhr (danes Wrzeszcz) vodila trgovino s kolonialnim blagom. Njihovo malo dvosobno stanovanje ni imelo niti lastne kopalnice. Zaradi vtisov, ki jih je nanj naredila njegova katoli\xc5\xa1ka mati, je postal ministrant. Kasneje je zapadel pod vpliv nacionalsocialisti\xc4\x8dne ideologije, kljub temu da po njegovih lastnih navedbah ni bil pretirano navdu\xc5\xa1en nad Hitlerjevo mladino (Hitlerjugend). Poleti 1944 so v Gdansku za\xc4\x8deli s pripravami na evakuacijo mesta pred pribli\xc5\xbeujo\xc4\x8do se vzhodno fronto.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno se je s petnajstimi leti prostovoljno javil v nem\xc5\xa1ko armado \xe2\x80\x93 po njegovih navedbah iz razloga, da bi utekel utesnjenosti, ki jo je \xc4\x8dutil v dru\xc5\xbeinskem krogu. Po nastopu na delu pomo\xc4\x8dnika vojnega letalstva in po odslu\xc5\xbeenem voja\xc5\xa1kem roku je bil 10. novembra 1944 pri sedemnajstih letih vpoklican v 10. SS-tankovsko divizijo\xc2\xa0\xc2\xbbFrundsberg\xc2\xab._NEWLINE_Grass je bil 20. aprila 1945 pri Sprembergu ranjen, 8. maja 1945 priprt v Marienbadu in do 24. aprila 1946 ostal v ameri\xc5\xa1kem ujetni\xc5\xa1tvu. \xc5\xa0e vedno ni znano, \xc4\x8de je v priporu v Bad Ablingu sre\xc4\x8dal Josepha Ratzingerja. Ob svojem prijetju je Ameri\xc4\x8danom priznal, da je pripadnik SS-enot._NEWLINE_V njegovih starej\xc5\xa1ih \xc5\xbeivljenjepisih je bilo zapisano, da naj bi leta 1944 postal pomo\xc4\x8dnik pri protiletalski artileriji in bil kasneje vpoklican kot vojak. \xc5\xa0ele v svojem avtobiografskem delu Beim H\xc3\xa4uten der Zwiebel leta 2006 je razkril, da je bil vpoklican v SS-enote.\n_START_SECTION_\nIzobrazba in odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1947/48 je Grass absolviral pri nekem kamnoseku v D\xc3\xbcsseldorfu. Po tem je od 1948 do 1952 \xc5\xa1tudiral grafiko in kiparstvo na Umetnostni akademiji v D\xc3\xbcsseldorfu. Sredstva za pre\xc5\xbeivljanje je slu\xc5\xbeil skupaj s kasneje uveljavljenim slikarjem Herbertom Zangsom. Opravljala sta delo vratarja v lokalu Csikos na Andreasstra\xc3\x9fe v starem delu mesta D\xc3\xbcsseldorf. Kasneje je Herberta Zangsa, ki je bil kot Grass vojak v vojni, ovekove\xc4\x8dil kot samovoljnega slikarja z imenom Lankes v svojem delu Plo\xc4\x8devinasti boben. \xc5\xa0tudij je nato med letoma 1953 in 1956 nadaljeval na Visoki \xc5\xa1oli za upodabljajo\xc4\x8do umetnost v Berlinu pod okriljem kiparja Karla Hartunga. Nato je do leta 1959 \xc5\xbeivel v Parizu. Leta 1960 se je znova preselil v Berlin (Berlin-Friedenau), kjer je stanoval do leta 1972. Od leta 1972 do 1987 je \xc5\xbeivel v mestu Wewelsfeth v Schleswig-Holsteinu._NEWLINE_Leta 1954 se je Grass poro\xc4\x8dil s \xc5\xa1tudentko baleta, \xc5\xa0vicarko Anno Schwarz, ki mu je rodila \xc5\xa1tiri otroke. \xc4\x8cas od za\xc4\x8detka leta 1956 do za\xc4\x8detka leta 1960 je skupaj z \xc5\xbeeno Anno pre\xc5\xbeivel v Parizu, kjer je nastal rokopis za njegovo delo Plo\xc4\x8devinasti boben. Leta 1957 se jima tam rodita dvoj\xc4\x8dka Franz in Raoul. Leta 1961, po vrnitvi v Berlin, je dvoj\xc4\x8dkoma sledila h\xc4\x8di Laura, leta 1965 pa se rodi \xc5\xa1e sin Bruno. Sedem let kasneje, leta 1972 se G\xc3\xbcnter Grass in Anna Schwarz lo\xc4\x8dita. Helene, rojena leta 1974, je h\xc4\x8di arhitektke in slikarke Veronike Schr\xc3\xb6ter, s katero je bil Grass v sedemdesetih letih v ve\xc4\x8dletnem razmerju. Leta 1979 se rodi \xc5\xa1e Nele Kr\xc3\xbcger, h\xc4\x8di Ingrid Kr\xc3\xbcger in G\xc3\xbcnterja Grassa. \xc5\xa0e istega leta se poro\xc4\x8di z organistko Ute Grunert, ki je s seboj v zakon pripeljala dva sinova. V avtobiografskem romanu \xc5\xa0katla (Die Box) pa ne nastopi le njegovih ljubljenih \xc5\xa1est otrok, ampak tudi sina Ute Grunert kot\xc2\xa0\xc2\xbbnjegovih osem otrok\xc2\xab._NEWLINE_Od avgusta 1986 do januarja 1987 je G\xc3\xbcnter Grass skupaj z \xc5\xbeeno Ute Grunert \xc5\xbeivel v Indiji, ve\xc4\x8dinoma v Kalkuti.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas ustvarjanja in politi\xc4\x8dna aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1956/57 je za\xc4\x8del Grass, poleg prvih razstav plastik in grafik v Stuttgartu in Berlinu, postajati pisateljsko dejaven. Leta 1956 je debitiral kot lirik, dramatik in baletni libretist leta 1957. Do leta 1958 so nastajala predvsem kratka prozna dela, pesmi in gledali\xc5\xa1ke igre, ki jih Grass dodeli poeti\xc4\x8dnemu in absurdnemu gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Leta 1959 izide Grassov prvi roman Plo\xc4\x8devinasti boben, s katerim mu uspe preboj do mednarodne zaznave in slave._NEWLINE_V stanovanju Grassovega soseda in prijatelja Uweja Johnsona v Berlin-Friedenauu, ki se je tisti \xc4\x8das zadr\xc5\xbeeval v New Yorku, se je leta 1967 naselila Komuna I, ki je od tu na\xc4\x8drtovala\xc2\xa0\xc2\xbbPuding-atentat\xc2\xab\xc2\xa0na podpredsednika ZDA Huberta H. Huphreyja. Atentat je sicer propadel, kljub temu pa je povzro\xc4\x8dil dokaj\xc5\xa1en medijski spektakel. Na pro\xc5\xa1njo Johnsona, ki ga takrat ni bilo v Nem\xc4\x8diji, je Grass dovolil policiji, da stanovanje izprazni._NEWLINE_Po enem izmed Grassovih literarnih ve\xc4\x8derov na evangeli\xc4\x8danski cerkveni dan leta 1969 v Stuttgartu si je nekdanji pripadnik SS-a s ciankalijem vzel \xc5\xbeivljenje. O\xc4\x8deta kasnej\xc5\xa1e novinarke in politologinje Ute Scheub je Grass v delu Pol\xc5\xbeev dnevnik (Tagebuch einer Schencke) prikazal kot osebo\xc2\xa0\xc2\xbbManfreda Augusta\xc2\xab._NEWLINE_Novembra 1971 se Grass udele\xc5\xbei tedna nem\xc5\xa1ke kulture v Tel Avivu, kjer ga na pogovor sprejme izraelska predsednica vlade Golda Meir._NEWLINE_Grass je na volilnih bojih pogosto podpiral socialdemokratsko stranko Nem\xc4\x8dije (SPD), katere \xc4\x8dlan je postal leta 1982._NEWLINE_Leta 1965 je objavil \xc5\xbeepno knjigo tebe opevam, demokracija \xe2\x80\x93 hvalnica willyju (dich singe ich \xe2\x80\x93 loblied auf willy), Willyja Brandta je spoznal leta 1961. Potem je \xc5\xa1e z nekaterimi ustanovil\xc2\xa0\xc2\xbbVolilno pisarno nem\xc5\xa1kih pisateljev\xc2\xab. V veliko razo\xc4\x8daranje mu je bilo, ko mu Willy Brandt po svoji volilni zmagi ni zaupal ve\xc4\x8d nobene naloge. S svojimi nazori se je zameril tudi SPD-ju. Tako je leta 1990 nasprotoval ponovni zdru\xc5\xbeitvi obeh Nem\xc4\x8dij in podpiral idejo o konfederaciji obeh dr\xc5\xbeav, da bi s tem omogo\xc4\x8dili gospodarsko in demokrati\xc4\x8dno utrditev Vzhodne Nem\xc4\x8dije. Leta 1992 je zaradi protesta proti azilnemu kompromisu izstopil iz socialdemokratske stranke (SPD). Ne glede na to pa je ostal politi\xc4\x8dno aktiven in se oprl na ideje socialdemokratov: leta 2005 je podprl schleswig-holsteinsko predsednico vlade Heide Simonis v njenem volilnem boju in si prizadeval za ponovno uvedbo davka na premo\xc5\xbeenje za tiste, ki slu\xc5\xbeijo bogastvo._NEWLINE_Kot soustanovitelj zdru\xc5\xbeenja nem\xc5\xa1kih pisateljev (VS), danes\xc2\xa0\xc2\xbbver.di\xc2\xab, je Grass pripadal h kritikom dru\xc5\xa1tvene politike, ki je bila po njegovem mnenju pod predsedstvom Bernta Engelmanna prepogosto preve\xc4\x8d strpna do vzhodnoevropskih diktatur. Na konferenci zveznih delegatov v Hamburgu (24. - 26. september 1987) se je pustil izvoliti v zvezni upravni odbor, nato pa na kongresu v Stuttgartu leta 1988 z mesta odstopil.\n_START_SECTION_\nPisanje proti pozabi\n_START_PARAGRAPH_\nNamen Grassovih del\xc2\xa0\xc2\xbbPisanje proti pozabi\xc2\xab\xc2\xa0je \xc5\xa1e potrebno ugotoviti. Njegova dela tematizirajo nacionalsocializem oz. ravnanje v ozadju le-tega. Tudi Grassova povojna dela se dogajajo (npr. v delu Po rakovo (Im Krebsgang, 2002)), obravnavajo tematiko pozabe in tematiko krivde. Po pozdravnih besedah komiteja za njegovo Nobelovo nagrado je spo\xc5\xa1tovan zaradi tega, ker je\xc2\xa0\xc2\xbbv \xc4\x8drnih (munterschwarz) zgodbah upodobil pozabljeni obraz zgodovine\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nO njegovih delih\n_START_PARAGRAPH_\nV zelo slikovitem jeziku izide leta 1959 roman Plo\xc4\x8devinasti boben, po katerem je kasneje nastal film Volkerja Schl\xc3\xb6ndorffa. Gre za infantilnega posebne\xc5\xbea Oskarja Matzeratha, ki z otro\xc5\xa1ke perspektive opisuje svet odraslih in po zaslugi svojega plo\xc4\x8devinastega bobna pri\xc4\x8da o dogodkih, na katerih ni bil neposredno prisoten, kot je na primer rojstvo njegove matere. Za roman je, po branju iz neobjavljenega rokopisa, leta 1958 prejel nagrado Skupine 47, katere \xc4\x8dlan je od leta 1957. Leta 1960 ga je \xc5\xbeirija Bremenske literarne nagrade hotela nagraditi za njegovo delo Plo\xc4\x8devinasti boben, vendar je to prepre\xc4\x8dil bremenski senat. V tem in v naslednjem letu te nagrade niso podelili nikomur._NEWLINE_S Plo\xc4\x8devinastim bobnom, kjer se je prvi\xc4\x8d soo\xc4\x8dil z zgodovinsko resni\xc4\x8dnimi dogodki in nadnaravno-grotesknim slikovitim jezikom, je Grass odkril svoj stil. Kot eden izmed prvih nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih pisateljev je obravnavall dogodke druge svetovne vojne in se odlo\xc4\x8dil za predmetni opis zgodovinskega konteksta. Preko tega dela pa je bila na podro\xc4\x8dje svetovne literature sprejeta tudi Ka\xc5\xa1ubija._NEWLINE_Njegova druga knjiga Ma\xc4\x8dka in mi\xc5\xa1 (Katz und Maus, 1961), katere dogajanje je prav tako postavljeno v Gdansk, v \xc4\x8das druge svetovne vojne, v kateri opisuje zgodbo fanta Joachima Mahlkeja, je bila sprva povod za \xc5\xa1kandal. Ve\xc4\x8dinoma zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbsamozadovoljevalne scene\xc2\xab\xc2\xa0je hesenski minister za delo, dobrobit ljudstva in zdravstvo leta 1961 pri zveznem preskusnem mestu predlagal, da novelo zaradi nemoralne vsebine indicirajo. Zaradi protesta javnosti in drugih pisateljev so predlog umaknili. Dve leti kasneje je iz\xc5\xa1la knjiga Pasja leta (Hundejahre, 1963), zadnje delo gdanske trilogije._NEWLINE_Z delom Plebejci posku\xc5\xa1ajo upor (Die Plebejer proben den Aufstand) je leta 1966 iz\xc5\xa1la nova Grassova drama, ki je postala njegovo najbolj znano odrsko delo. Tematizira delavsko vstajo z dne 17. junija 1953 v Vzhodni Nem\xc4\x8diji in vlogo marksisti\xc4\x8dnih intelektualcev. Glavno figuro\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1efa\xc2\xab\xc2\xa0je s \xc5\xa1tevilnimi potegi oblikoval Bertold Brecht. Proti interpretaciji, ki dramo zni\xc5\xbea na nivo\xc2\xa0\xc2\xbbanti-Brecht-dela\xc2\xab, je Grass vselej protestiral. Leta 1968 je Grass objavil knjigo z naslovom Pisma \xc4\x8dez mejo (Briefe \xc3\xbcber die Grenze), v kateri opisuje dialoge med njim in \xc4\x8de\xc5\xa1kim pisateljem Pavlom Kohoutom glede Pra\xc5\xa1ke pomladi._NEWLINE_Leta 1969 izide Grassov roman Lokalno omamljen (\xc3\x96rtlich bet\xc3\xa4ubt). V njej opisuje svoje lastno (anarhisti\xc4\x8dno in socialdemokratsko) politi\xc4\x8dno naravnanje na razli\xc4\x8dne osebe, katere se ukavrjajo z aktualnimi problemi, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zobozdravnik. To je bilo prvi\xc4\x8d, da je Grass pisal o aktualni temi (\xc5\xa1tudentsko gibanje), saj se njegove prej\xc5\xa1nje knjige vedno nana\xc5\xa1ajo na preteklost. V ZDA je bila knjiga sprejeta precej evfori\xc4\x8dno, v nasprotju z Nem\xc4\x8dijo, kjer so bili kritiki raje bolj zadr\xc5\xbeani. Po izidu pripovedi Iz dnevnika nekega pol\xc5\xbea (Aus dem Tagebuch einer Schecke, 1972), v kateri opisuje volilni boj za v zvezni parlament leta 1969, se je Grass umaknil iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Leta 1977 so objavili Grassov roman List (Der Butt), ki pod\xc4\x8drtava njegov epski sloves. Dve leti kasneje Grass izda naslednjo knjigo, pripoved Sre\xc4\x8danje v Telgteju (Das Treffen in Telgte). Nekaj pesnikov iz \xc4\x8dasa baroka se zbere v Telgteju leta 1647 med obravnavo o westfaltskem miru. Sre\xc4\x8danje ste\xc4\x8de prete\xc5\xbeno po navadah Skupine 47, ki jo 300 let kasneje ustanovi Hans Werner Richter. Pripoved je posve\xc4\x8dena Richterju. Prvi stavek iz dela List (Der Butt):\xc2\xa0\xc2\xbbIlsebill je dosolila\xc2\xab, je po odlo\xc4\x8ditvi prominentne \xc5\xbeirije postal najlep\xc5\xa1i za\xc4\x8detni stavek nem\xc5\xa1ke literature._NEWLINE_Potovanje v Azijo je Grassa leta 1980 navdu\xc5\xa1ilo, da je napisal Kopfgeburten oder Die Deutschen sterben aus, pripovedno delo, ki med drugim opisuje takratne politi\xc4\x8dne dogodke. Osem let kasneje sledi prozno delo Podganka, po katerem je bil leta 1997 posnet film. Prikazuje apokalipti\xc4\x8dni oris o samomoru \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Leta 1992 izide pripoved Unkenrufe, ki prikazuje Grassova prizadevanja za pobratenje Nemcev med seboj in z vzhodnimi sosedi._NEWLINE_Roman \xc5\xa0iroko polje (Ein weites Feld) je iz\xc5\xa1el leta 1995. Dogajanje je postavljeno v \xc4\x8das med gradnjo zidu in ponovno zdru\xc5\xbeitvijo obeh Nem\xc4\x8dij in velja za panoramo nem\xc5\xa1ke zgodovine od revolucije leta 1848 do sedanjosti. Roman je razgrnil krilatico, ki je postala stavek o Vzhodni Nem\xc4\x8diji:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbdivimo v udobni diktaturi.\xc2\xab\xc2\xa0in je pustil dolgoro\xc4\x8den u\xc4\x8dinek, ki \xc5\xa1e do danes ni popustil. Za to silno sporno, politi\xc4\x8dno orientirano knjigo je Grass prejel nagrado Hans-Fallada. Protagonist romana, Fonty, se naslanja na alter ego Theodorja Fontanea in tako pove\xc5\xbee 19. stoletje z dana\xc5\xa1njim \xc4\x8dasom. O knjigi se je v javnosti veliko razglabljalo, kar je med drugi pripeljalo do tega, da so \xc5\xbee po osmih tednih morali natisniti \xc5\xbee peto naklado._NEWLINE_Leta 2002 je iz\xc5\xa1la novela Po rakovo (Im Krebsgang), ki obravnava propad z ube\xc5\xbeniki napolnjeno ladjo Willhelm Gustloft na koncu druge svetovne vojne. Leto kasneje izide knjiga Zadnji plesi (Letzte T\xc3\xa4nze), zbirka prete\xc5\xbeno eroti\xc4\x8dno zaznamovanih zgodb in risb._NEWLINE_Beim H\xc3\xa4uten der Zwiebel, avtobiografsko zaznamovana knjiga brez eksplicitnih vrstnih oz. skupinskih oznaki je iz\xc5\xa1la leta 2006. V njej Grass pi\xc5\xa1e o tem, da je bil pri sedemnajstih letih \xc4\x8dlan Waffen-SS. Javnost se je s to okoli\xc5\xa1\xc4\x8dino seznanila tik pred izidom knjige preko intervjuja G\xc3\xbcnterja Grassa v \xc4\x8dasopisu Frankfurter Allgemeine (Zeitung).V teh spominih tudi omenja, da se je ob koncu vojne zna\xc5\xa1el v ujetni\xc5\xa1kem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du pri Bad Aiblingu, kjer se je seznanil in spoprijateljil s sojetnikom in poznej\xc5\xa1im pape\xc5\xbeem Josephom Ratzingerjem. Joseph Ratzinger se je sicer ob koncu druge svetovne vojne res zna\xc5\xa1el v istem ujetni\xc5\xa1kem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du, vendar se epizode, ki jo v svojih spominih opisuje Grass, ne spomni. Tudi pape\xc5\xbeev brat Georg Ratzinger, ki se je ob koncu vojne enako zna\xc5\xa1el v istem ujetni\xc5\xa1kem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du, Grassove zgodbe o njegovem takratnem sre\xc4\x8danju s poznej\xc5\xa1im pape\xc5\xbeem nima za verjetne oziroma jo ima za izmi\xc5\xa1ljeno.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1999 je prejel Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost, ker je, po utemeljitvi \xc5\xbeirije,\xc2\xa0\xc2\xbbv razposajeno \xc4\x8drnih fabulah prikazal pozabljen obraz zgodovine\xc2\xab. Od takrat je Grass prejel \xc5\xa1e precej odlik, nekaj jih je navedenih v nadaljevanju._NEWLINE_Leta 1965 je prejel B\xc3\xbcchnerjevo nagrado\xc2\xa0\xc2\xbbza svoje liri\xc4\x8dno in prozno delo, v katerem drzno, kriti\xc4\x8dno in na \xc5\xa1iroko predstavi \xc5\xbeivljenje v dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih\xc2\xab. Leta 1967 so ga odlikovali z medaljo Carl-von-Ossietzky, leta 1968 z nagrado Fontane. Leta 1969 je prejel nagrado Theodor-Heuss. Leta 1994 mu je bavarska akademija lepih umetnosti podelila njeno Veliko literarno nagrado. Leta 1995 so ga odlikovali z medaljo Hermann-Kesten, leto kasneje pa z nagrado Thomas-Mann mesta L\xc3\xbcbeck in nagrado Samuel-Bogumil-Linde. Leta 1999 so ga po\xc4\x8dastili z nagrado Princa iz Asturije za humanistiko in knji\xc5\xbeevnost. Od leta 2005 je \xc4\x8dastni doktor Svobodne univerze v Berlinu._NEWLINE_Leta 2006 so mu podelili mednarodno nagrado Br\xc3\xbccke (Internationale Br\xc3\xbcckepreis), ki jo je zavrnil, saj so CDU-komunalni politiki dvomili v odlo\xc4\x8ditev neodvisne nem\xc5\xa1ko-poljske \xc5\xbeirije. Prav tako je leta 1982 zavrnil nagrado Antonio-Feltrinelli._NEWLINE_Grass je od leta 1993 \xc4\x8dastni me\xc5\xa1\xc4\x8dan rojstnega mesta Gdansk in \xc4\x8dastni doktor na tamkaj\xc5\xa1nji univerzi. Leta 2009 so v njegovem rojstne mestu otvorili muzej G\xc3\xbcnterja Grassa. Leta 2007 je prejel nagrado Ernst-Toller._NEWLINE_Leta 1960 predvidena \xc4\x8dast glede prejetja bremenske literarne nagrade se je izjalovila zaradi oporekanja bremenskega senata, je pa istega leta vendarle prejel nagrado nem\xc5\xa1kih kritikov (Deutscher Kritikerpreis)._NEWLINE_Po literatu so poimenovali tudi leta 1989 odkriti asteroid 11496 Grass.'