b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Mahni\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Mahni\xc4\x8d se je rodil 14. septembra 1850 v Kobdilju, \xc5\xbeupnija \xc5\xa0tanjel na gori\xc5\xa1kem Krasu.\n_START_SECTION_\nVzgojitelj in profesor\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1871 je v Gorici kon\xc4\x8dal gimnazijo, 1874 teologijo in postal duhovnik. Ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje je prejel v gori\xc5\xa1ki stolnici 30. avgusta 1874. Od oktobra 1875 do septembra 1891 je bil prefekt oziroma vzgojitelj, potem do 1895 ravnatelj v de\xc5\xa1kem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du v Gorici. Tu se je pripravljal na doktorat in bil obenem vpisan na dunajski univerzi. Na Dunaju je 11. maja 1881 doktoriral iz teologije. V gori\xc5\xa1kem bogoslovju je postal 20. septembra 1880 suplent, 29. julija 1881 pa profesor svetega pisma nove zaveze na bogoslovskem u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du v Gorici vse do imenovanja za \xc5\xa1kofa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kof na Krku\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1896 ga je Leon XIII. imenoval za \xc5\xa1kofa na Krku, s sede\xc5\xbeem v najve\xc4\x8djem mestu na otoku, Krku. Posve\xc4\x8den je bil v gori\xc5\xa1ki stolnici 3. decembra 1896. Bil je prvi \xc5\xa1kof, ki te svoje oto\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije ni opravljal le od dale\xc4\x8d, z Dunaja, Trsta ali drugod, ampak je stalno tudi \xc5\xbeivel na Krku. _NEWLINE_6. februarja 1911 je bil glavni posve\xc4\x8devalec novega tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko-koprskega \xc5\xa1kofa Andreja Karlina._NEWLINE_Na Krku se je pokazal kot odli\xc4\x8den branilec hrva\xc5\xa1kega naroda na otoku proti italijanski okupaciji in bil zato preganjan. Proitalijansko usmerjeni so ga to\xc5\xbeili celo v Vatikanu, sam pa je po koncu prve svetovne vojne ve\xc4\x8dkrat javno protestiral proti italijanskim oblastem. Zato so ga za leto dni konfinirali v Italiji v Frascatiju pri Rimu, od koder se je vrnil bolan in je v Zagrebu umrl.\n_START_SECTION_\nLiterarno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMahni\xc4\x8d je v mladosti objavljal poezijo in prozo. Novembra 1884 je prevzel uredni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1kofijskega lista Folium periodicum, kjer je v  latin\xc5\xa1\xc4\x8dini pisal vzgojna pisma Paedagogica (1881 do 1889). Med drugimi prispevki je nastopal kot kritik \xc5\xbee v latinskih prispevkih.\n_START_SECTION_\nDvanajst ve\xc4\x8derov ter kritika Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV poljudni obliki je svoje misli prelil v podlistke Dvanajst ve\xc4\x8derov (Slovenec 1884); v njih je razvijal svojo zamisel katoli\xc5\xa1ke estetike. Kot vzgojitelj je menil, da lahko vpliva branje sodobnih nem\xc5\xa1kih, pa tudi slovenskih pesnikov in pisateljev, ki jih je predpisovala \xc5\xa1olska oblast, kvarno na u\xc4\x8de\xc4\x8do se mladino. \xc4\x8ce njegove misli o \xc5\xa1kodljivem vplivu sodobnih filozofskih tokov v takratni Avstro-Ogrski niso imele odmeva v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti \xe2\x80\x93 ki latin\xc5\xa1\xc4\x8dine ni  razumela - , pa so njegovi \xc2\xbbve\xc4\x8deri\xc2\xab\xc2\xa0v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini zbudili na eni strani burno odobravanje, na drugi pa nepomirljivo odklanjanje. _NEWLINE_V listu Rimski katolik se je lotil realizma, naturalizma, ateizma, panteizma in nihilizma, ki ga je prepoznal v delih Trdina, Jur\xc4\x8di\xc4\x8da, Tav\xc4\x8darja in Levstika. _NEWLINE_Da bi svoji tezi dal te\xc5\xbeo, se je najprej lotil Pre\xc5\xa1erna \xe2\x80\x93 ko je odklanjal njegovo \xc2\xbbgre\xc5\xa1no ljubezen\xc2\xab. \xc2\xbb\xc4\x8ce \xc4\x8duti\xc5\xa1, kar opeva\xc5\xa1, je ta ljubezen gre\xc5\xa1na \xe2\x80\x93 \xc4\x8de pa tega ne \xc4\x8duti\xc5\xa1, potem nisi pesnik.\xc2\xab\xc2\xa0Na podoben na\xc4\x8din je raz\xc4\x8dlenjeval tudi priljubljenega  Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da, zlasti njegovo pesnitev \xc2\xbb\xc4\x8cloveka nikar!\xc2\xab, in mu v njej o\xc4\x8dital vpliv Schopenhauerjevega sveto\xc5\xbealja ali svetobolja. Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d se je branil, da Schopenhauerja niti ne pozna; pod njegov vpliv je pa verjetno res pri\xc5\xa1el prek Stritarja._NEWLINE_To je izzvalo hudo razburjenje v liberalnem taboru, s katerim je do tedaj klerikalni tabor zvesto sodeloval. Posredno je to vplivalo na\xc2\xa0\xc2\xbbkulturni boj\xc2\xab\xc2\xa0oz. \xc2\xbblo\xc4\x8ditev duhov\xc2\xab. Vplivalo je tudi na ustanovitev katoli\xc5\xa1ke Slovenske ljudske stranke (1892).\n_START_SECTION_\nIz dnevnika \xc5\xa0tefana Hodulje ter 4000\n_START_PARAGRAPH_\nV to peresno vojno, ki so jo povzro\xc4\x8dili Mahni\xc4\x8devi nazori o umetnosti in narodnosti, je Ivan Tav\xc4\x8dar 1891 posegel s satiri\xc4\x8dno utopijo 4000. Tav\xc4\x8dar je sklenil osme\xc5\xa1iti Mahni\xc4\x8devo po\xc4\x8detje in njegov pogled na svet in \xc5\xbeivljenje. Po Tav\xc4\x8darju naj bi Mahni\xc4\x8d obsojal vse, kar ni bilo v skladu s cerkvenimi dogmami; zahteval, da si Slovenci kot katoli\xc5\xa1ki narod uredijo narodno, politi\xc4\x8dno in literarno \xc5\xbeivljenje po katoli\xc5\xa1kih na\xc4\x8delih. V Rimskem katoliku je Mahni\xc4\x8d pod psevdonimom Tone od Kala priob\xc4\x8deval spis Iz dnevnika \xc5\xa0tefana Hodulje. V njem se je spotikal ob \xc2\xbbpregre\xc5\xa1ne\xc2\xab\xc2\xa0ljubezenske in \xc2\xbbsvetobolne\xc2\xab\xc2\xa0pesnike ter pisatelje, me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xbeivljenje in drugo ter pokazal na usodne posledice na \xc5\xbeivljenje. Tav\xc4\x8dar je nasproti temu nameraval v svoji satiri napisati \xc2\xbb\xc4\x8dasu primerno povest iz prihodnjih dob\xc2\xab\xc2\xa0s podnaslovom \xc2\xbbpo vzorih dr. Ni\xc4\x8dmaha napisal dr. Nevesekdo\xc2\xab. Pozneje se je do svoje parodije distanciral.\n_START_SECTION_\nBolezen, izgnanstvo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Mahni\xc4\x8d je hudo zbolel za rakom na prostati \xc5\xbee konec vojne. Po vojni, ko je njegovo \xc5\xa1kofijo zasedla Italija, so se zato zanj za\xc4\x8deli hudi \xc4\x8dasi. Poslab\xc5\xa1alo se mu je tudi zdravje in \xc5\xbeelel se je odpraviti na zdravljenje v Zagreb. Ker je neustra\xc5\xa1eno in javno oporekal nasilju in potuj\xc4\x8devanju, so ga s prevaro pregnali s Krka. Italijanska okupacijska oblast je ponj poslala torpedovko, s katero naj bi se odpeljal na kopno in nato odpotoval proti Zagrebu; vendar je ladja namesto v Senj zaplula v italijansko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Ancono. Od tam so Mahni\xc4\x8da odpeljali v mesto Frascati \xe2\x80\x93 20 km jugovzhodno od Rima. Tam so ga vtaknili v hribovski pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ki dom Eremo di Camaldoli, kjer se mu je v  izgnanstvu zdravje \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo. Ko so ga marca 1920 kon\xc4\x8dno pustili na svobodo, se je nameraval zdraviti v Vara\xc5\xbedinskih toplicah, vendar ni imel dovolj denarja. Umrl je 14. decembra tega leta na domu zagreb\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa Antona Bauerja. Najprej so ga pokopali na zagreb\xc5\xa1kem osrednjem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Mirogoju; potem so truplo prenesli v cerkev sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverskega v Zagrebu, a leta 2002 v kr\xc5\xa1ko stolnico.\n_START_SECTION_\nPostopek za beatifikacijo\n_START_PARAGRAPH_\n14. decembra 2013 \xe2\x80\x93 na 93-letnico njegove smrti, se je v kr\xc5\xa1ki stolnici Marijinega vnebovzetja za\xc4\x8del s slovesno sveto ma\xc5\xa1o postopek za pri\xc5\xa1tetje k bla\xc5\xbeenim in svetim kr\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa in gori\xc5\xa1kega rojaka Antona Mahni\xc4\x8da. Slavje je vodil kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Valter \xc5\xbdupan. Temu pomembnemu dogodku na poti svetni\xc5\xa1tva so prisostvovali: re\xc5\xa1ki metropolit in nad\xc5\xa1kof Ivan Dev\xc4\x8di\xc4\x87, pore\xc5\xa1ko-puljski \xc5\xa1kof Dra\xc5\xbeen Kutle\xc5\xa1a, koprski \xc5\xa1kof Jurij Bizjak, okrog petdeset duhovnikov in mno\xc5\xbeica vernikov. Navzo\xc4\x8d je bil tudi jezuit Bo\xc5\xbeidar Nagy, postulator za beatifikacijo Ivana Merza, ki je bil s \xc5\xa1kofom Mahni\xc4\x8dem posebno povezan; saj je Merz prvi bla\xc5\xbeenec, ki je iz\xc5\xa1el iz Mahni\xc4\x8devega Katoli\xc5\xa1kega gibanja._NEWLINE_V spremnem programu, ki ga je pod naslovom Bo\xc5\xbeji slu\xc5\xbeabnik Anton Mahni\xc4\x8d-v\xc4\x8deraj in danes vodila urednica na Hrva\xc5\xa1kem katoli\xc5\xa1kem radiu Tanja Popec, so pokazali, kako so Mahni\xc4\x8deve vizije \xc5\xa1e vedno aktualne, \xc5\xbeivijo v kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji in hrva\xc5\xa1kem narodu. Postulator postopka Sa\xc5\xa1a lliji\xc4\x87 je povedal, da so s tem programom \xc5\xbeeleli poudariti Mahni\xc4\x8devo cerkvenost in pastoralno usmerjenost, temelje\xc4\x8do na konkretni zavzetosti za \xc4\x8dloveka, narod in Cerkev. Posebej njegovo delo za mlade, Hrva\xc5\xa1ko katoli\xc5\xa1ko gibanje in duhovnike.'