b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki predor Karavanke\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZ izgradnjo karavan\xc5\xa1kega predora so pri\xc4\x8deli poleti leta 1900, ko so na hru\xc5\xa1\xc4\x8danskem polju za\xc4\x8deli z izgradnjo 7 km dolge ozkotirne \xc5\xbeeleznice, ki je omogo\xc4\x8dala dostop iz predora do gramoznice na Savi, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje na Hru\xc5\xa1ici in deponije gradbenega materiala ter kamnoloma v Mirci. Z avstrijske strani je predor gradilo podjetje Ed. Gross & Co., s slovenske pa italijansko podjetje Kadile & Co. Predor je bil prebit po petih letih gradnje, 15. maja leta 1905. Pri izgradnji predora je sodelovalo 3.128 delavcev, v samem predoru pa je delalo 1.300 delavcev razli\xc4\x8dnih narodnosti. Dela v predoru so bila zaklju\xc4\x8dena 30. septembra 1906, hkrati s priklju\xc4\x8dki na Celovec, Beljak in Jesenice, dan kasneje, ko je prvi vlak uradno peljal skozi predor, pa so ga tako povezali tudi z dobre tri mesece prej prometu predano Bohinjsko progo.'