b'\n_START_ARTICLE_\nLucija, Piran\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nLucija se v pisnih dokumentih pojavlja v letih  1763-87 kot S. Luzia, S. Lucia in St. Luzia. Naselbina je svoje ime dobila po solinarski, sedaj \xc5\xbeupnijski cerkvici (zgrajeni pred 1541) ob potoku Fazan oz. kanalu nekdanjih Lucijskih solin, posve\xc4\x8deni sveti Luciji. Ime naselja so iz Sveta Lucija v Lucija spremenili leta 1952. Tako kot preimenovanje mnogih drugih krajev po Sloveniji v povojnem \xc4\x8dasu je bilo tudi preimenovanje Svete Lucije del obse\xc5\xbene kampanje oblasti, da se iz toponimov slovenskih krajev odstranijo vsi religiozni elementi.\n_START_SECTION_\nUrbanizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNekdaj kmetijsko in solinarsko naselje se je razvilo v dolini potoka Fazan, razlo\xc5\xbeeno pa je tudi po prisojnih pobo\xc4\x8djih, postopno dvigajo\xc4\x8dih proti severu in vzhodu, do vrha fli\xc5\xa1nega slemena, visokega 190 m. Zaselki na teh pobo\xc4\x8djih so Kampolin, Liminjan, Borgola, Lucan in Vinjole.  V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naselja stoji \xc5\xbeupnijska cerkev (zgrajena pred 1541, glej: \xc5\xbdupnija Lucija), ki so jo postavili solinarji poleg nekdanjih Lucijskih solin. _NEWLINE_V drugi polovici 20. stoletja, oziroma po ponovnem razvoju turizma v bli\xc5\xbenjem Portoro\xc5\xbeu in zgraditvi tamkaj\xc5\xa1njih novih hotelov v 70. letih preteklega stoletja je Lucija zrasla v mestno bivalno/turisti\xc4\x8dno naselje, na obalni ravnici in ob potoku Fazan. Na _NEWLINE_vzno\xc5\xbeju ter pobo\xc4\x8dju vzpetine Kampolin je zraslo strnjeno pozidano naselje blokov in vrstnih hi\xc5\xa1._NEWLINE_Med letoma 1953 in 1991 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo za \xc5\xa1tirikrat, tako da je Lucija sedaj najve\xc4\x8dje naselje ob Piranskem zalivu, s _NEWLINE_Portoro\xc5\xbeem pa se zra\xc5\xa1\xc4\x8da v somestje. Portoro\xc5\xbe zaradi omejene mo\xc5\xbenosti gradnje prebivalstveno nazaduje, zato pa se zelo hitro \xc5\xa1iri Lucija, ki je imela leta 1991 5.238 prebivalcev, obe naselji skupaj pa tedaj 8.176 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i gospodarski dejavnosti v preteklosti sta bili solinarstvo in ribolov. Predvsem solinarstvo \xc5\xbee v 13. stoletju omenjajo kot dobro organizirano gospodarsko dejavnost. 32 hektarjev velike \xc2\xbbsolarne\xc2\xab\xc2\xa0(soline) v Luciji so bile sprva piranska ob\xc4\x8dinska last, kasneje pa jih je ob\xc4\x8dina dajala v zakup piranskim me\xc5\xa1\xc4\x8danom. Do za\xc4\x8detka 20. stoletja je bila v Luciji tudi torklja. _NEWLINE_V naselju ni bilo nikoli ve\xc4\x8dje industrije, vse dejavnosti so bolj ali manj povezane s turizmom, trgovino, storitvami, tradicionalnim kmetijstvom, oljkarstvom ipd. Kar \xc5\xa1tiri petine aktivnih prebivalcev Lucije je zaposlenih v drugih obalnih urbanih naseljih. V okoli\xc5\xa1kih zaselkih je \xc5\xa1e vedno pomembno pridelovanje zgodnjih vrtnin, sadjarstvo, oljkarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dna ponudba\n_START_PARAGRAPH_\nNekdanje Lucijske soline, ki so se od Lucije raztezale proti polotoku Se\xc4\x8da, ter so obsegale tudi skladi\xc5\xa1\xc4\x8de soli Antenal, so po letu 1976 prenehale delovati. Na tem obmo\xc4\x8dju so zgradili portoro\xc5\xa1ko marino ter avtokamp, pa tudi \xc5\xa1portno-rekreacijske povr\xc5\xa1ine na prostem, predvsem igri\xc5\xa1\xc4\x8da za tenis ter druge objekte, ki spadajo k portoro\xc5\xa1ki turisti\xc4\x8dni ponudbi._NEWLINE_Nad avtokampom Lucija, na polo\xc5\xbenem vrhu ob koncu polotoka Se\xc4\x8da, se na prostem nahaja Forma viva Portoro\xc5\xbe , razstava monumentalnih kiparskih del v istrskem kamnu, doma\xc4\x8dih in tujih umetnikov, ki so tukaj ustvarjali v okviru kiparskih kolonij.\n_START_SECTION_\nLucija danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je Lucija v polnem razvoju z nakupovalnimi centri, obrtno cono, nadstandardnimi stanovanji, domom starej\xc5\xa1ih ob\xc4\x8danov. Ve\xc4\x8dino oddelkov in slu\xc5\xbeb piranske ob\xc4\x8dine so pred leti iz Pirana preselil v Lucijo, poleg Upravne enote in policije je tu tudi finan\xc4\x8dni urad, po\xc5\xa1ta in kopica odvetni\xc5\xa1kih pisarn, notariat, Zavod za zaposlovanje ter Center za socialno delo.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Luciji je submediteransko, podtip obalno submediteransko podnebje (podnebje oljke), za katerega so zna\xc4\x8dilni dolga in vro\xc4\x8da poletja ter sorazmerno mile zime. Povpre\xc4\x8dne januarske temperature so vi\xc5\xa1je kot po ve\xc4\x8dini Slovenije in zna\xc5\xa1ajo ve\xc4\x8d kot 4\xc2\xa0\xc2\xb0C, povpre\xc4\x8dne julijske pa so vi\xc5\xa1je od 22\xc2\xa0\xc2\xb0C. Morje v Portoro\xc5\xa1kem zalivu je najhladnej\xc5\xa1e februarja (8\xc2\xa0\xc2\xb0C), najtoplej\xc5\xa1e pa avgusta (24\xc2\xa0\xc2\xb0C) in ve\xc4\x8d. Padavin je malo, med 1000 in 1100 milimetrov, najve\xc4\x8d jih pade jeseni, obi\xc4\x8dajno pa nekaj tudi v za\xc4\x8detku pomladi. Nekdaj zna\xc4\x8dilna burja ni ve\xc4\x8d pogosta, vseeno pa ob\xc4\x8dasno sunki dose\xc5\xbeejo hitrosti tudi preko 100\xc2\xa0km/h, kar prebivalcem lahko povzro\xc4\x8da nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti. Prav tako lahko nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti nastanejo ob pojavu tramontane ali juga, ki sta zna\xc4\x8dilna za obalno podro\xc4\x8dje Slovenije, posebej v povezavi z visoko morsko plimo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva slovenska \xc5\xa1ola v naselju je bila zgrajena leta 1911, s pomo\xc4\x8djo Ciril-Metodove dru\xc5\xbebe, in je delovala v letih 1912\xe2\x88\x921918, nato je bil pouk samo v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Ponovno so slovensko \xc5\xa1olo odprli \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni, leta 1945._NEWLINE_V 70. letih 20. stoletja je bil s samoprispevkom zgrajen vrtec, v 80. letih pa \xc5\xa1e prizidek k osnovni \xc5\xa1oli, \xc5\xa1e kasneje pa \xc5\xa1portna dvorana s telovadnico.\n_START_SECTION_\nPrometne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nZ odprtjem ozkotirne \xc5\xbeeleznice, t. i. Pore\xc4\x8danke (Parenzane) leta 1905, ki je do leta 1936 povezovala Trst in Pore\xc4\x8d, je Lucija pridobila \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo (poru\xc5\xa1eno 1995). S Portoro\xc5\xbeem in upravnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Piranu je bila  Lucija v letih 1909-1912 povezana s trolejbusom (filobusom), ki ga v letih od 1912 do 1956 zamenjal tramvaj.\n_START_SECTION_\nCestni promet\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbeina mej z Italijo (nekdanji Mednarodni mejni prehod \xc5\xa0kofije - Rabuiese) in s Hrva\xc5\xa1ko (Mednarodni mejni prehod Se\xc4\x8dovlje - Plovanija) omogo\xc4\x8da lahko dostopnost._NEWLINE_Hitra cesta  , zgrajena do Izole, je oddaljena 6\xc2\xa0km._NEWLINE_Lucija je dostopna po magistralni cesti G2-111 (Izola-Se\xc4\x8dovlje), 2\xc2\xa0km pred Lucijo je na Valeti odcep za Portoro\xc5\xbe in Piran.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki promet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja Koper je od Lucije oddaljena 15\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nLetalski promet\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Portoro\xc5\xbe je oddaljeno 6\xc2\xa0km, mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika - Ljubljana 145\xc2\xa0km, tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ronchi pa 80\xc2\xa0km.'