b"\n_START_ARTICLE_\nOl\xc5\xa1evek\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbee leta 1154. Na Ol\xc5\xa1evku so imeli svoj sede\xc5\xbe in dvor vitezi, v 13. stoletju se omenjajo kosezi, pripadniki staroslovanskega priviligiranega stanu. To so bili svobodnjaki Martin, Primo\xc5\xbe in Dim\xc5\xa1. _NEWLINE_Nad Ol\xc5\xa1evkom se vzpenja hrib Stra\xc5\xbea, kjer so v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov, va\xc5\xa1\xc4\x8dani v opozorilo, da prihajajo Turki, zakurili ogenj in s tem opozorili okoli\xc5\xa1ke vasi na nevarnost. V za\xc4\x8detku junija 1471 so Turki poru\xc5\xa1ili samostan v Velesovem, vrnili so se leta 1473. Arheolo\xc5\xa1ka odkritja na Stra\xc5\xbei pri\xc4\x8dajo o zelo stari naselbini, verjetno najstarej\xc5\xa1i na tem obmo\xc4\x8dju. _NEWLINE_Nekdanja srednjeve\xc5\xa1ka cerkvena stavba sv. Mihaela, ki se prvi\xc4\x8d omenja leta 1333, je bila leta 1791 prezidana (po vzoru \xc5\xa1en\xc4\x8durske in nekoliko spominja na rimski angelski grad) v baro\xc4\x8dnem slogu in obogatena z baro\xc4\x8dno opremo, od prvotne cerkve pa se je ohranil zvonik. V cerkvi je vzidan zanimiv kropilni kamen, izdelan iz glave poganskega malika (v bli\xc5\xbenjem gozdu naj bi neko\xc4\x8d stal poganski tempelj). _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bilo v vasi 60 hi\xc5\xa1 in 200 prebivalcev, predvsem kmetje in delavsko-kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine. Nem\xc5\xa1ki okupator je v vasi ukinil kulturno-prosvetno dru\xc5\xa1tvo in slovensko \xc5\xa1olo. Slovenske u\xc4\x8ditelje so upokojili ali izselili, namestili pa so tri nem\xc5\xa1ke u\xc4\x8ditelje in uvedli pouk v nem\xc5\xa1kem jeziku. Vas so preimenovali v Olschevek. Nemci so imeli v vasi postojanko z opazovalnim stolpom, od koder so nadzorovali okolico. V okolici vasi so se pogosto zadr\xc5\xbeevali partizani, kurirji in VOS, ki so se v vasi oskrbovali z \xc5\xbeive\xc5\xbeem in informacijami. Zaradi \xc5\xa1irokega razmaha narodnoosvobodilnega gibanja so Nemci s pomo\xc4\x8djo domobrancev izvedli ve\xc4\x8d akcij, v katerih je bilo precej civilnih \xc5\xbertev._NEWLINE_Va\xc5\xa1ka zanimivost je tudi 500 let stara zidana Vrban\xc4\x8dkova hi\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nJo\xc5\xbea \xc5\xa0tempihar\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot imajo Notranjci svojega Martina Krpana, rojaki ob Kolpi in \xc4\x8cabranki svojega Petra Klepca, Istrani svojega Velega Jo\xc5\xbea, imajo Gorenjci svojega \xc5\xa0tempiharja. Pisatelj in pesnik Matija Valjavec je o njem napisal mimi\xc4\x8dno pripovedko. Bil je stra\xc5\xa1ansko mo\xc4\x8dan mo\xc5\xbeak, ki je pred davnimi \xc4\x8dasi domoval na Ol\xc5\xa1evku in se juna\xc4\x8dil po vsej \xc5\xa1irni ravnini pod gorami. Glas o njegovi \xc4\x8dude\xc5\xbeni mo\xc4\x8di je \xc5\xa1el po vsej de\xc5\xbeeli. Za \xc5\xa0tempiharja je bilo znano, da je rad pomagal ljudem, posebno rad pa je imel otroke. \xc5\xa0tempiharja ljudje niso poznali samo po njegovi mo\xc4\x8di in dobroti. Bil je tudi znan tihotapec soli in tobaka, zato je imel veliko denarja in se ga je kar rad napil. To je bilo zanj tudi usodno, saj ga je v pijanosti nekdo izmed izzivalcev udaril po glavi z velikim kosom \xc5\xbeeleza in \xc5\xa0tempihar je umrl. Ta resni\xc4\x8dna zgodba naj bi bila tudi osnova Levstikovemu Martinu Krpanu.\n_START_SECTION_\nStanko Repe\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 29. decembra 1898 na Ol\xc5\xa1evku. Bil je znan letalec, pedagog in psiholog, kasneje pa se je posvetil samo letalstvu. Bil je konstruktor \xc5\xa1portnih letal, graditelj letali\xc5\xa1\xc4\x8d, organizator letalskega prometa med Ljubljano in Beogradom ter med Ljubljano in Dunajem. Njegovo najve\xc4\x8dje delo je bilo organiziranje letalskih \xc5\xa1ol za pilote in vodnike jadralnih letal.\n_START_SECTION_\nIvan Kozelj\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 25. decembra 1896 na Ol\xc5\xa1evku. Postal je jezuit in doktor filozofskih ved. Na teolo\xc5\xa1ki fakulteti v Zagrebu je pou\xc4\x8deval sholasti\xc4\x8dno filozofijo. Zaslovel je po \xc5\xa1tevilnih filozofskih objavah v revijah. 31. avgusta 1975 je na Ol\xc5\xa1evku obhajal zlato ma\xc5\xa1o. Umrl je leta 1982 v Zagrebu.\n_START_SECTION_\nGospodarska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8dini so \xc5\xbee od nekdaj zelo podjetni. Poleg tradicionalne kmetijske dejavnosti se ukvarjajo \xc5\xa1e z mlekarstvom, \xc4\x8debelarstvom, orodjarstvom, kme\xc4\x8dkim turizmom, avtomehaniko\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Pr' Kuharju se ukvarjajo s predelavo mleka iz okoli\xc5\xa1kih kmetij. Na prireditvi Dobrote slovenskih kmetij 2007 so prejeli zlato priznanje za svoj navadni jogurt in za jagodov sadni jogurt._NEWLINE_Pr' Sitarju se ukvarjajo s \xc4\x8debelarstvom. Imajo 80 dru\xc5\xbein kranjske sivke. Pridelujejo med, mati\xc4\x8dni mle\xc4\x8dek, cvetni prah, med plus._NEWLINE_Pr' Mengarju nudijo preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da z zajtrkom. Za ogled je zanimiva tudi zbirka starih orodij, ki je ob gospodarskem poslopju._NEWLINE_V vasi ima sede\xc5\xbe tudi Zalo\xc5\xbeba Narava."