b"\n_START_ARTICLE_\nFeljton\n_START_PARAGRAPH_\nFeljt\xc3\xb3n (francosko feuilleton) je publicisti\xc4\x8dna ali leposlovna \xc4\x8dasopisna rubrika. Prvotno se je pojavljal na posebnem listu (francosko feuille \xe2\x80\x93 'list'), prilogi k \xc4\x8dasopisu (ki se mu \xc5\xa1e danes re\xc4\x8de tudi list), nato se je preselil na dno strani pod \xc4\x8drto, od tod slovensko ime listek (zastarelo) in podl\xc3\xadstek.\n_START_SECTION_\nZgodovina feljtona\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz feuilleton je bil prvi\xc4\x8d uporabljen leta 1800 za oglasno prilogo pari\xc5\xa1kega \xc4\x8dasopisa Journal des D\xc3\xa9bats. Poleg oglasov so objavljali gledali\xc5\xa1ke programe in drobne novice. Prostor so kmalu zapolnili tudi s sestavki o umetnosti, dru\xc5\xbeabnem \xc5\xbeivljenju, potovanjih ipd. Po\xc4\x8dasi se je celotna oglasna priloga spremenila v zabavno-kulturno rubriko \xc4\x8dasopisa._NEWLINE_So\xc4\x8dasno se je za\xc4\x8dela ta rubrika pojavljati v okviru \xc4\x8dasopisa, a s \xc4\x8drto lo\xc4\x8dena od ostalih poro\xc4\x8dil. Podlistek je odstopal od obi\xc4\x8dajne funkcije \xc4\x8dasopisa (informiranje o dnevnih politi\xc4\x8dnih, gospodarskih, \xc5\xa1portnih ipd. novicah) zaradi bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8denega pisanja. Podlistki so bili natisnjeni z drobnej\xc5\xa1imi \xc4\x8drkami in bolj stisnjenimi vrsticami ter se tako tudi oblikovno lo\xc4\x8devali od resnej\xc5\xa1ih prispevkov._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma je iz \xc4\x8distega novinarskega \xc5\xbeanra pre\xc5\xa1el v leposlovnega. Proza se je sprva pojavila v kratkih oblikah (\xc4\x8drtica, novela), primernih za objavo v eni \xc5\xa1tevilki \xc4\x8dasopisa. Tehnika epizode in nadaljevanja je pripeljala do najpopularnej\xc5\xa1e oblike \xe2\x80\x93 podlistkarskega ali feljtonskega romana, katerega o\xc4\x8de je Eugene Sue (Myst\xc3\xa8res de Paris, 1842)._NEWLINE_Po francoskem zgledu so feljton v nem\xc5\xa1kem prostoru uveljavili Ludwig B\xc3\xb6rne, Heinrich Heine in pripadniki Mlade Nem\xc4\x8dije ter ga preobrazili v \xc4\x8dasopisno kramljanje o \xc5\xbego\xc4\x8dih politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih, vsebinsko pa obogatili s potopisi. Feljton je najverjetneje preko Nemcev pri\xc5\xa1el v slovensko \xc4\x8dasopisje.\n_START_SECTION_\nFeljtonizem na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz feljton je bil prvi\xc4\x8d uporabljen leta 1813 v francoskem besedilu ljubljanskega \xc4\x8dasnika T\xc3\xa9l\xc3\xa9graphe officiel. Za uveljavitev feljtona na Slovenskem je bil pomemben predvsem manifest o feljtonu, ki ga je 1. januarja 1848 objavil dunajski \xc4\x8dasnik Wiener Zeitung. Leta 1855 je pod njegovim vplivom ljubljanski nem\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis Laibacher Zeitung uvedel feljtonisti\xc4\x8dno \xc4\x8drto. Razvoj je potekal natanko tako kot v Journal des D\xc3\xa9bats, le s petdesetletno zamudo._NEWLINE_V Laibacher Zeitung se je izoblikovala rubrika, ki je obsegala pesmi, gledali\xc5\xa1ke vesti, novele, povesti, \xc4\x8dlanke, zgodovinske in geografske razprave ter gledali\xc5\xa1ko kritiko. Leta 1857 je iz\xc5\xa1lo gledali\xc5\xa1ko poro\xc4\x8dilo Theater, ki je imelo prvine feljtonisti\xc4\x8dnega kramljanja. Leta 1858 se je pojavil tip pravega feljtona, ki je bil nekak\xc5\xa1na kronika ljubljanskih kulturnih dogodkov. Naslednje leto se je izoblikoval pojem pravega feljtona. Uvedli so naslov Laibacher Plaudereien in tako formulirali feljton kot\xc2\xa0\xc2\xbbdobrodu\xc5\xa1nega kramlja\xc4\x8da\xc2\xab, ki s svojim\xc2\xa0\xc2\xbbvboklim zrcalom zbira drobne dogodke dneva\xc2\xab, feljtonist pa je\xc2\xa0\xc2\xbbkronist dnevnih dogodkov\xc2\xab. Slogovno se je vedno bolj uveljavljlo duhovito kramljanje z ironi\xc4\x8dnimi pobliski._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini so se za\xc4\x8deli feljtoni pojavljati pribli\xc5\xbeno deset let za nem\xc5\xa1kimi. Prvi vzrok zamudni\xc5\xa1tva je bila zakrnelost slovenskega tiska, saj je obstajal en sam tednik, Bleiweisove Novice, drugi pa Bleiweisov konservativizem. O\xc4\x8de staroslovenstva je feljton na\xc4\x8delno odklanjal, ker je v njem slutil znanilca novega, svobodomiselnega nazora. Najve\xc4\x8d, kar je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal, so bila Zarnikova politi\xc4\x8dnosatiri\xc4\x8dna pisma, uperjena proti nem\xc5\xa1kutarjem._NEWLINE_Feljton se je kot rubrika uveljavil z za\xc4\x8detkom dnevni\xc5\xa1kega tiska v Slovenskem narodu, 1868, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo Zarnikovo feljtonisti\xc4\x8dno pisanje, pa \xc5\xbee leta 1861. Zarnik je tega leta objavil duhovito feljtonsko satiro na dunajski parlament Obraz dr\xc5\xbeavnega zbora, ki so jo zaradi vsebinske aktualnosti in hudomu\xc5\xa1nih portretov poslancev ponatisnili skoraj vsi ve\xc4\x8dji avstrijski \xc4\x8dasopisi. Feljtonisti\xc4\x8dno \xc5\xa1e bolj zna\xc4\x8dilna so njegova Pisma slovenskega turista, ki so me\xc5\xa1anica kramljanja in politi\xc4\x8dne satire, naperjene proti ljubljanskim nem\xc5\xa1kutarjem, v njih pa udarja na dan mo\xc4\x8dna ironi\xc4\x8dna nota. Tudi njegovi poznej\xc5\xa1i feljtoni v Slovenskem narodu ka\xc5\xbeejo odlike politi\xc4\x8dne dnevne satire._NEWLINE_Do nastopa Kersnika leta 1873 so se v letnikih Slovenskega naroda pojavljali feljtonisti Levec, Trstenjak, Nolli, Zarnik, najpomembnej\xc5\xa1i pa je bil Jur\xc4\x8di\xc4\x8d. Slednji je \xc5\xbee v prvih \xc5\xa1tevilkah rubriko pod \xc4\x8drto vsebinsko opredeli kot tisto mesto v \xc4\x8dasopisu, ki naj bo posve\xc4\x8deno oddihu. Feljton naj bi tako\xc2\xa0\xc2\xbbdona\xc5\xa1al lepih igra\xc4\x8d za veselje\xc2\xab, hkrati pa naj bi bili prispevki tudi resni in koristni. Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je v svojih feljtonih kriti\xc4\x8dno pregledoval literarno dogajanje, napadal nem\xc5\xa1kutarstvo, se vpletal v aktualne politi\xc4\x8dne dogodke itd. Zlasti pa sta znana dva njegova feljtona, pisana v obliki pripovednega spisa: \xc4\x8crte iz \xc5\xbeivljenja politi\xc4\x8dnega agitatorja (1868) in Bela ruta, bel denar (1874)._NEWLINE_V prvih letih obstoja Slovenskega naroda politi\xc4\x8dno stanje \xc5\xa1e ni bilo tako zaostreno in feljtoni so imeli prete\xc5\xbeno zna\xc4\x8daj \xc5\xa1aljivega zbadanja v obliki hudomu\xc5\xa1ne kronike dogodkov. Leta 1873 se je za\xc4\x8del kulturno-politi\xc4\x8dni boj in Kersnikov feljton je postal izrazito politi\xc4\x8dno borben. Kersnik ni zapadel v \xc4\x8dasnikarsko obrekovanje, ampak je dvignil feljton v obmo\xc4\x8dje poeti\xc4\x8dnih pisem o aktualnih dogodkih z ostro kritiko staroslovenstva in nem\xc5\xa1kutarstva. Kasneje je njegov feltjon vse bolj postajal realisti\xc4\x8dno deskriptiven. Kersnikov feljton prvega obdobja je bil v tedanji slovenski feljtonistiki nekaj povsem novega \xe2\x80\x93 bil je izviren tako po idejah kot po poeti\xc4\x8dnem izrazu in aktualnosti likov."