b'\n_START_ARTICLE_\nBara Remec\n_START_SECTION_\nKratek \xc5\xbeivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v Ljubljani 12. januarja 1910 v dru\xc5\xbeini Bogumila Remca in Marije Debevec. V dru\xc5\xbeini je bilo pet otrok, najstarej\xc5\xa1i, jezuit Bogumil Remec in \xc5\xa1tiri dekleta, od katerih je Mara umrla v mladosti, Vera se je poro\xc4\x8dila z Tinetom Debeljakom, Bara in Vladimira sta ostali samski._NEWLINE_Bara Remec se je likovno izpopolnjevala na umetni\xc5\xa1ki akademiji v Zagrebu v \xc4\x8dasu, ko je bil njen rektor kipar Ivan Me\xc5\xa1trovi\xc4\x87. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju leta 1935 je ostala \xc5\xa1e dve leti v Zagrebu, kjer je pou\xc4\x8devala. Po vrnitvi v Ljubljano je ve\xc4\x8dkrat sodelovala na skupinskih razstavah. Hkrati se je uveljavila kot ilustratorka v publikacijah, ki jih je urejal Tine Debeljak v Dom in svetu  in seriji prevodov iz slovanske knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Domovino je zapustila 5. maja 1945. Nekaj \xc4\x8dasa je bivala v Avstriji, obiskovala begunska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Vetrinj, Lienz in Peggez, nato pa od\xc5\xa1la v Italijo, \xc5\xbeivela v Trstu in v Rimu. _NEWLINE_V Rimu je naredila ilustracije za antologijo poljske poezije in veliko slikala. Za\xc4\x8dela je pripravljati ilustracije za Debeljakovo \xc4\x8crno ma\xc5\xa1o za pobite Slovence. V njih je zajeta vsa tragika revolucije, bole\xc4\x8dina begunstva in povojnih grozot. Ob koncu leta 1947 je od\xc5\xa1la v Argentino._NEWLINE_Prva leta v novi domovini so bila polna skrbi, zna\xc4\x8dilnih za nove priseljence, se pravi, poskrbeti za slu\xc5\xbebo in streho nad glavo. Ko so Slovenci v Argentini osnovali Slovensko kulturno akcijo (SKA), je postala \xc4\x8dlanica likovnega odseka. Dala je pobudo za ustanovitev umetni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole pri SKA. Vzgojila je vrsto slovenskih likovnih ustvarjalcev._NEWLINE_Bara Remec je \xc5\xbeivela v mestu Buenos Aires. Tu je razstavila olja in akvarele v galerijah Ant\xc3\xba, Huemul, Libertad, Van Riel, Quo Vadis, v mestih Mar del Plata, San Carlos de Bariloche, Tilcara, San Martin de los Andes, najve\xc4\x8dkrat pa v okviru SKA v Slovenski hi\xc5\xa1i. Zunaj Argentine je razstavljala na Danskem, v ZDA in Kanadi._NEWLINE_Predvsem je poznano njeno slikarsko delo (velika olja, akvareli) ter grafika (risbe, lesorezi in linorezi), manj pa njena mala plastika, oblikovana v keramiki. Poglavje zase in \xc5\xa1e neobdelano podro\xc4\x8dje njenega opusa so ne\xc5\xa1tevilne male risbe in akvareli v velikosti razglednic, katere je darovala svojim sorodnikom in znancem ob raznih prilo\xc5\xbenostih, prav tako njeni exlibrisi. Kot je bil samosvoj njen karakter, je tudi izrazni slog njene umetnosti._NEWLINE_S svojimi grafikami (lesorezi, linorezi in perorisbami) je ilustrirala \xc5\xa1tevilne knjige, ki so iz\xc5\xa1le v Argentini, predvsem pesni\xc5\xa1ke zbirke avtorjev kot so Tine Debeljak, France Balanti\xc4\x8d, Vladimir Kos in Vojko Arko, prav tako \xc5\xa1tevilne Debeljakove prevode iz poljske knji\xc5\xbeevnosti in Dantejeve Bo\xc5\xbeanske komedije._NEWLINE_Ni na\xc5\xa1la umetni\xc5\xa1kega navdiha v velemestni puhlosti in frivolnosti Buenos Airesa. Vsako leto je za nekaj mesecev od\xc5\xa1la v odmaknjen svet argentinskih Indijancev, tako na sever Argentine, v province Salta, Tucuman in Jujuy, kot tudi v ju\xc5\xbene predele dr\xc5\xbeave, v bli\xc5\xbeino mesta San Carlos de Bariloche. V\xc5\xbeivela se je  v arhai\xc4\x8dni svet Indijancev, bli\xc5\xbee ji je bil, kot svet potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke zahodne civilizacije. \xc5\xbdivela je skromno, navezana le na dru\xc5\xbeino in na ozek krog znancev._NEWLINE_Dolga leta je bila zamol\xc4\x8dana v domovini. \xc5\xa0ele, ko je Slovenija postala svobodna in samostojna, je pristala na razstavo svojih del. Irene Mislej je pripravila njeno razstavo v Mestni galeriji Ljubljana med 10. in 30. junijem 1991 ter uredila ob\xc5\xa1iren katalog z eseji, \xc5\xbeivljenjepisom in barvnimi prilogami._NEWLINE_O njenem \xc5\xbeivljenju in delu je bil v letih 1998\xe2\x88\x922000 posnet dokumentarni film z naslovom Slikarka sinjih o\xc4\x8di. Scenarij je napisal Zorko Sim\xc4\x8di\xc4\x8d, re\xc5\xbeijo pa izvedla Vanda Brvar. Film, ki traja 50 min., je bil izveden v koprodukciji podjetja Profocus iz Maribora in TV Slovenija._NEWLINE_Bara Remec je umrla 1. marca 1991 v San Carlos de Bariloche.'