b"\n_START_ARTICLE_\nTrajnostna potro\xc5\xa1nja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek za \xc5\xbeivljenje potrebuje stabilno klimo, za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred \xc5\xa1kodljivim UV-sevanjem, \xc4\x8disto vodo in zrak ter obnovljive vire mineralov in organskih materialov, kot je na primer les in zemeljska prst. Moderen na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja vse to ogro\xc5\xbea. Na\xc5\xa1i potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ki vzorci prehranjevanja, prevoza in ogrevanja domov, izvajajo neposreden pritisk na okolje. \xc5\xa0e obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i so posredni pritiski, ki se ustvarijo v proizvodni verigi blaga in storitev, ki jih potro\xc5\xa1imo. Povpre\xc4\x8dna svetovna poraba neobnovljivih virov energije se je namre\xc4\x8d v zadnjih petdesetih letih drasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala. Z nepremi\xc5\xa1ljenim ravnanjem onesna\xc5\xbeujemo okolje in pove\xc4\x8dujemo koli\xc4\x8dino izpu\xc5\xa1nih plinov in odpadkov. Na primer poraba vode v industrializiranem svetu je trikrat ve\xc4\x8dja, kot bi dejansko, glede na njeno razpolo\xc5\xbeljivost lahko bila. Omeniti je potrebno \xc5\xa1e populacijsko rast, katera \xc5\xbee presega populacijsko kapaciteto. Kot potro\xc5\xa1niki lahko zmanj\xc5\xa1amo vpliv na okolje, na primer z nakupom trajnostno proizvedene hrane in drugih produktov.\n_START_SECTION_\nDefinicija trajnostne potro\xc5\xa1nje\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj uporabljena definicija trajnostne potro\xc5\xa1nje je nastala leta 1994 v Oslu. Le-ta trajnostno potro\xc5\xa1njo definira kot uporabo dobrin in drugih produktov, ki ustreza osnovnim potrebam in prina\xc5\xa1a bolj\xc5\xa1o kvaliteto \xc5\xbeivljenja ter hkrati minimizira uporabo obnovljivih virov energije ter ne ogro\xc5\xbea \xc5\xbeivljenja bodo\xc4\x8dih generacij. Trajnostna potro\xc5\xa1nja se nana\xc5\xa1a tako na industrijo, kot na aktivnosti individualnih potro\xc5\xa1nikov. Ukvarja se tako z varstvom okolja, kot z ohranjanjem virov energije. I\xc5\xa1\xc4\x8de ravnote\xc5\xbeje med zadovoljstvom sedanje in prihodnje potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke populacije. Lahko jo definiramo s tremi klju\xc4\x8dnimi aktivnostmi, ki spremljajo trajnostno potro\xc5\xa1njo: zmanj\xc5\xa1aj, ponovno uporabi in recikliraj. Tipi\xc4\x8dni primeri trajnostne potro\xc5\xa1nje so recikliranje, nakupovanje organske hrane in uporaba javnega prevoza.\n_START_SECTION_\nPosledice netrajnostne potro\xc5\xa1nje\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice netrajnostne potro\xc5\xa1nje se odra\xc5\xbeajo na \xc5\xa1tirih ve\xc4\x8djih podro\xc4\x8djih: klimatske spremembe, pomanjkanje gozdnih povr\xc5\xa1in, onesna\xc5\xbeena voda in izguba kmetijskih povr\xc5\xa1in._NEWLINE_Klimatske spremembe_NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna temperatura zemeljske povr\xc5\xa1ine se je iz 13,27 \xcd\xa6C v letu 1866 povzpela na 14,35 \xcd\xa6C v letu 1999. Zaradi topljenja ledenikov se posledi\xc4\x8dno dviguje nivo morske gladine. To bo v prihodnosti privedlo do neuporabnosti obalnih naselitvenih in obdelovalnih povr\xc5\xa1in ter preselitev milijonov prebivalcev v notranjost kontinentov. Sem spada vedno ve\xc4\x8dja uporaba fosilnih virov energije, ki pove\xc4\x8duje koncentracijo ogljikovega dioksida v atmosferi. Klimatske spremembe se odra\xc5\xbeajo v \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih poplavah, hurikanih in su\xc5\xa1ah._NEWLINE_Izsekavanje gozdov_NEWLINE_Z izsekavanjem gozdov smo posekali \xc5\xbee 4/5 vseh gozdov, ki so prvotno prekrivali zemeljsko povr\xc5\xa1ino. Izsekavanje gozdov je \xc5\xa1e posebej nevarno za ekosistem planeta, saj gozdovi proizvajajo kisik in absorbirajo \xc5\xa1kodljiv ogljikov dioksid. Kljub digitalni revoluciji, ki obljublja dru\xc5\xbebo brez papirja je, kontradiktorno, uporaba papirja \xc5\xa1e vedno v porastu, s tem, da gre od tega samo 10\xc2\xa0% uporabe papirja v proizvodnjo trajnej\xc5\xa1ih produktov, kot so na primer knjige. Kljub temu, da je recikliranje papirja v zadnjih letih v porastu, le-ta predstavlja le 40\xc2\xa0% proizvodnje papirja. Velika poraba papirja je v veliki meri vzrok neustreznega finan\xc4\x8dnega mehanizma. Papir je namre\xc4\x8d cenej\xc5\xa1i kot je v resnici njegova proizvodnja. Proizvodnja papirja je prevelika, kar povzro\xc4\x8di padec njegove cene na trgu in posledi\xc4\x8dno uporabljanja v trivialne namene._NEWLINE_Onesna\xc5\xbeena voda_NEWLINE_Samo 3\xc2\xa0% svetovne vode je uporabne, ostala je zmrznjena, slana ali nedostopna. Zaradi modernega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja, je tudi teh 3\xc2\xa0% vode zelo ogro\xc5\xbeenih. Najve\xc4\x8d vode se porabi pri proizvodnji hrane in industriji. Do leta 2025 naj bi bilo brez dostopa do pitne vode kar 2,4 milijard prebivalcev._NEWLINE_Izguba kmetijskih povr\xc5\xa1in_NEWLINE_Poleg upada razpolo\xc5\xbeljive vode, zaradi erozije in razvoja naselij, upada tudi razpolo\xc5\xbeljivost kmetijskih povr\xc5\xa1in. Podatki iz leta 2000 so pokazali, da je razpolo\xc5\xbeljivost obdelovalnih povr\xc5\xa1in 0,11 hektarja na osebo.\n_START_SECTION_\nZanikanje okoljskih problemov\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da smo vsi seznanjeni z okoljskimi problemi, \xc5\xa1e vseeno nadaljujemo z vzorci vedenja, ki so netrajnostni. Mo\xc5\xbene razlage tega so: ekonomski interesi, tehnolo\xc5\xa1ki optimizem in zaznano pomanjkanje socialne kontrole. Pozitivni u\xc4\x8dinki trajnostnega vedenja posameznika na okolje so kompleksni in situirani nekje v prihodnosti. Torej, posamezniki, ki sodelujejo v trajnostni potro\xc5\xa1nji tukaj in zdaj, ne morajo ob\xc4\x8dutiti dejanskih u\xc4\x8dinkov njihovega delovanja na okoljsko stanje. Zaradi tega ljudje te\xc5\xbeko presodijo uporabnost in u\xc4\x8dinkovitost njihovega trenutnega vedenja na zmanj\xc5\xa1anje okoljske problematike.\n_START_SECTION_\nNeoanaliti\xc4\x8dni pristop\n_START_PARAGRAPH_\nNeoanaliti\xc4\x8dni pristop izhaja Freudove psihoanalize. Kljub temu, da imajo ti pristopi manj kvantitativnih empiri\xc4\x8dnih dokazov, kot drugi, ga lahko vseeno pove\xc5\xbeemo s trajnostno potro\xc5\xa1njo. Kriza podnebnih sprememb je rezultat na\xc5\xa1e podedovane odtujitve od narave. Freud meni, da nas na\xc5\xa1i nezavedni instinkti vodijo k uni\xc4\x8denju narave. Eros, seksualni instinkt, nas vodi v vedno ve\xc4\x8djo populacijsko rast. Thanatos, instinkt agresivnosti, nas vodi v vojno in druge oblike nasilja. Kljub temu, da ve\xc4\x8dina izmed nas ve nekaj o posledicah na\xc5\xa1e potro\xc5\xa1nje na podnebje, \xc5\xa1e vseeno kupujemo izdelke, ki jih ne potrebujemo. To dejanje opravi\xc4\x8dujemo s tem, \xc4\x8de\xc5\xa1, da je bil izdelek zni\xc5\xbean. Uporabljamo torej \xc5\xa1tevilne obrambne mehanizme.  Ko sli\xc5\xa1imo nekaj o okoljskih problemih, menimo, da je onesna\xc5\xbeevanje problem skupnosti in ne nas kot posameznika, prekomerna poraba vode je problem poljedelcev in ne nas posameznikov. Ko sre\xc4\x8damo nekoga, ki klimatske spremembe jemlje resno, ga imamo za radikalnega okoljevarstvenika. V teh primerih lahko najdemo tehniko emocionalnega distanciranja. Tudi vlada in ve\xc4\x8dje korporacije delujejo v skladu z na\xc5\xa1imi obrambnimi mehanizmi. Na primer ogla\xc5\xa1evanje pove\xc4\x8da uporabo izdelkov, brez omenjanja negativnih posledic za okolje. Neoanaliti\xc4\x8dni pristop, na\xc5\xa1o nepremi\xc5\xa1ljeno onesna\xc5\xbeevanje, dodatno pojasnjuje s prekinjenim odnosom, ki bi ga morali imeti z na\xc5\xa1o mati naravo. Freud je menil, da je se na\xc5\xa1a civilizacija nezavedno definira skozi stopnjo, do katere najdemo na\xc4\x8dine za spreminjanje narave. Neoanaliti\xc4\x8dni pristop vidi re\xc5\xa1itev v spreminjanju na\xc5\xa1ih nezavednih motivov v zavedne. Ekopsihologi menijo, da je del na\xc5\xa1ega globokega nezavednega, ekolo\xc5\xa1ki jaz. Ekolo\xc5\xa1ki jaz, se zaveda povezanosti z naravo, vendar ga je industrializiran svet potla\xc4\x8dil globoko v nezavedno. Trajnostno potro\xc5\xa1njo lahko vzbudimo tako, da ponovno obudimo potla\xc4\x8deni ekolo\xc5\xa1ki jaz. Do tega lahko pridemo s pomo\xc4\x8djo tehnike \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti in do\xc5\xbeivljanjem narave. S tem se povezuje ekoterapija, ki u\xc4\x8di posameznike, da se ponovno pove\xc5\xbeejo z naravo. Psihologi morajo pomagati ljudem, da se soo\xc4\x8dijo s svojimi potla\xc4\x8denimi ob\xc4\x8dutki glede okoljske krize in se ponovno pove\xc5\xbeejo s svojim ekolo\xc5\xa1kim jazom.\n_START_SECTION_\nBehaviorizem\n_START_PARAGRAPH_\nIz vedenjskega vidika je potrebno identificirati situacijski dra\xc5\xbeljaj, ki spremlja in spodbuja trajnostno potro\xc5\xa1njo. Z uporabo razli\xc4\x8dnih spodbujevalcev posku\xc5\xa1amo pri posameznikih spodbuditi trajnostno potro\xc5\xa1njo. V ta namen lahko na primer uporabimo denarna povra\xc4\x8dila ali pi\xc5\xa1kote v zameno za uporabo avtobusa in o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devalne akcije. Vedenjski pristop predlaga, da lahko z razli\xc4\x8dnimi predpisi in davki, zmanj\xc5\xa1amo pretirano potro\xc5\xa1njo, tako, da primerno nagrajujemo in kaznujemo razli\xc4\x8dne oblike trajnostne potro\xc5\xa1nje. Na primer zvezna dr\xc5\xbeava Oregon je dosegla 90\xc2\xa0% recikla\xc5\xbeo steklenic po tistem, ko je posameznik za vsako reciklirano steklenico dobil 5 centov. Zanimiv predlog vedenjskega pristopa je obdav\xc4\x8denje ne tistega, kar ljudje zaslu\xc5\xbeijo pa\xc4\x8d pa izklju\xc4\x8dno obdav\xc4\x8denje tistega kar ljudje zapravijo. Vendar takega ukrepa ne moramo pri\xc4\x8dakovati, saj lahko na kratki rok rezultira v hudih finan\xc4\x8dnih krizah.\n_START_SECTION_\nSocialna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nRazumevanje trajnostne potro\xc5\xa1nje po pristopu socialne psihologije temelji na procesu socialne primerjave. Festinger v svoji teoriji socialne primerjave pravi, da se ljudje primerjamo z drugimi takrat ko \xc5\xbeelimo nekaj izvedeti o sebi ter takrat ko bi radi ocenili na\xc5\xa1a mnenja in sposobnosti, torej ko si \xc5\xbeelimo samoevalvacije. Na vpra\xc5\xa1anje s kom se primerjamo Festinger odgovori, da i\xc5\xa1\xc4\x8demo sebi podobne druge osebe, saj s tem maksimiziramo informacije, ki jih dobimo s primerjavo. Posledica socialne primerjave je sprememba posameznikovega mnenja. Ta sprememba pa je navadno usmerjena v uniformnost s skupino. Glede na to ali se \xc4\x8dlovek po\xc4\x8duti dobro ali slabo je odvisno od tega, s kom se primerjajo. Ve\xc4\x8dina ljudi se primerja s svojimi vrstniki in mnogi hitro pridejo do zaklju\xc4\x8dka, da imajo premalo materialnih dobrin. Ve\xc4\x8dina ljudi meni, da bi bili sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, \xc4\x8de bi se njihovo imetje pove\xc4\x8dalo za 20\xc2\xa0%._NEWLINE_Poleg procesa socialne primerjave lahko znotraj socialne psihologije najdemo tudi proces socialnega vpliva. Socialni vpliv definiramo kot spremembo posameznikovega vedenja, katera je rezultat interakcije z drugimi posamezniki ali socialnimi skupinami. Socialni vpliv drugih, kot so so\xc5\xa1olci, dru\xc5\xbeina in prijatelji, je namre\xc4\x8d lahko pomemben dejavnik, ki vpliva na odlo\xc4\x8ditev za izbor okolju prijaznih produktov._NEWLINE_Potro\xc5\xa1niki se namre\xc4\x8d ne odlo\xc4\x8dajo kot neodvisni individuumi, temve\xc4\x8d so pod socialnim vplivom drugih. Raziskava iz leta 2012 se ukvarja z vplivom specifi\xc4\x8dnih socialnih skupin na potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko vedenje. Prav tako je testirala razli\xc4\x8dne tipe socialnega vpliva, \xc5\xa1e posebej \xc4\x8dredni nagon in socialno u\xc4\x8denje. \xc4\x8credni nagon pomeni, da posamezniki ustvarjajo sklepe na podlagi opazovanja akcij drugih. Posameznikove akcije temeljijo zgolj na opazovanju akcij drugih oziroma na imitaciji. Do tega pride predvsem takrat, ko posamezniku manjkajo informacije in meni, da s posnemanjem drugih ravna racionalno. Predvidevajo, da drugi sprejemajo odlo\xc4\x8ditve, ki temeljijo na bolj\xc5\xa1ih informacijah, kot jih imajo oni sami. Do \xc4\x8drednega nagona pride tudi pri nakupovanju trajnostnih produktov. Ko posameznik kupuje trajnostne produkte, kar za ve\xc4\x8dina potro\xc5\xa1nikov ni rutinska dejavnost, velikokrat posnema dejanja drugih. Raziskave so pokazale, da se v primeru dogodkov, ki niso rutinski, obrnemo na dejanja drugih. \xc4\x8credni nagon se pojavi tudi takrat, ko se posameznik \xc5\xbeeli povezati s specifi\xc4\x8dno skupino oziroma postati njen del. Na ta na\xc4\x8din posameznik dose\xc5\xbee pri\xc4\x8dakovanja pomembnih drugih._NEWLINE_Raziskovalci so uporabili eksperimentalno metodo, kjer so direktno opazovali vedenje potro\xc5\xa1nikov in kontrolirali pogoje v katerih so sprejemali odlo\xc4\x8ditve. Raziskava je potrdila svojo hipotezo, da informacije, ki jih dobimo s strani socialne skupine s katero smo v interakciji, vpliva na trajnostno potro\xc5\xa1njo. Pri tem je najpomembnej\xc5\xa1a posameznikova referen\xc4\x8dna skupina in ne katerakoli skupina. Najpomembnej\xc5\xa1a je socialna skupina, ki ima vi\xc5\xa1jo socialno bli\xc5\xbeino._NEWLINE_Potro\xc5\xa1niki kupujejo dobrine ne samo zato, da zadovoljijo svoje nesocialne potrebe, kot na primer potrebo po hrani, temve\xc4\x8d tudi zato, da vzpostavijo in vzdr\xc5\xbeujejo socialne odnose in druge socialne potrebe, kot na primer izra\xc5\xbeanje svojega socialnega statusa._NEWLINE_Iz vidika socialne psihologije je re\xc5\xa1itev za spremembo potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kega vedenja v bolj trajnostno, v tem, da se zagotovi okolje, v katerem je prekomerna potro\xc5\xa1nja zaznana kot neeti\xc4\x8dna, nesposobna in neumna. Gre torej za spremembo splo\xc5\xa1nega javnega mnenja in posledi\xc4\x8dno zakonske spremembe. Druga strategija bi bila zagotoviti skupino, ki ceni trajnostno potro\xc5\xa1nji in s katero bi se ljudje lahko primerjali. V ta namen se trenutno ustanavljajo razli\xc4\x8dne spletne strani, ki podpirajo bolj enostaven na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in nematerialisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo._NEWLINE_Socialni model okoljevarstvenega vedenja_NEWLINE_S. Clayton in A. Brook predlagata model okoljevarstvenega vedenja, ki izhaja iz socialne psihologije. Model se osredoto\xc4\x8da na situacijski kontekst, obstoje\xc4\x8de sheme in osebne motive._NEWLINE_Situacijski kontekst je sestavljen iz socialnega in fizi\xc4\x8dnega okolja. Socialno okolje vklju\xc4\x8duje vpliv drugih, \xc5\xa1e posebej pomembnih drugih. Socialno okolje je sestavljeno iz informacijskega vpliva in socialnih norm. Informacijsko vplivanje se nana\xc5\xa1a na to, da posameznik na podlagi opazovanja drugih dobi informacije o tem, kako naj se vede. Socialne norme pa predstavljajo vedenje, ki se pri\xc4\x8dakuje od nekega posameznika oziroma skupine v dolo\xc4\x8denem socialnem kontekstu._NEWLINE_Obstoje\xc4\x8de sheme se nana\xc5\xa1ajo na pretekle izku\xc5\xa1nje in znanje, ki smo ga pridobili tekom \xc5\xbeivljenja. Na\xc5\xa1e naravno okolje je socialno konstruirano in ne predstavlja zgolj fizi\xc4\x8dne realnosti._NEWLINE_Osebni motivi se nana\xc5\xa1ajo na iskanje pozitivne samopodobe, ob\xc4\x8dutek pripadanja in ob\xc4\x8dutek zaznane kontrole. To so dejavniki, ki vplivajo na interpretacijo neke situacije, v kateri smo. Na primer, oseba katere samopodoba temelji na osebnem premo\xc5\xbeenju bo v nakupu dragega osebnega avtomobila priznane znamke videla prilo\xc5\xbenost za zvi\xc5\xa1anje svoje samopodobe. Nasprotno bo oseba, katere samopodoba temelji na okoljevarstvenemu vedenju, iskala dejavnosti, ki bodo dokazovala njeno okoljsko ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost. Ob\xc4\x8dutek pripadanja se nana\xc5\xa1a na identifikacijo s skupino, kar mo\xc4\x8dno vpliva na vedenje posameznika. Osebna identiteta se izoblikuje skozi osebne izku\xc5\xa1nje in socialne skupine. Pomemben je razvoj okoljske identitete, saj le ta napoveduje bolj okoljsko naravnana vedenja._NEWLINE_Ta model se lahko uporablja tudi v praksi. Dober primer je nakup avtomobila. Ko se odlo\xc4\x8dimo za nakup avtomobila na nas vpliva ogla\xc5\xa1evanje, ki se nana\xc5\xa1a na kontekst. Tudi obstoje\xc4\x8de sheme vplivajo na to, kako ljudje procesirajo informacije o avtomobilih. Posameznik nakupa avtomobila zaradi obstoje\xc4\x8dih shem ne dojema kot okoljevarstveno dejanje. Avtomobili imajo zaradi ogla\xc5\xa1evanja bolj konotacijo v smislu neodvisnosti, glamurja, varnosti in hitrosti. Kar se ti\xc4\x8de osebnih motivov, posameznik ka\xc5\xbee svoj socialni status skozi izbiro avtomobila. Zato so posamezniki nagnjeni k nakupu dragega vozila presti\xc5\xbenih znamk.\n_START_SECTION_\nKognitivna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nKognitivna psihologija temelji na prepri\xc4\x8danju, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko vedenje temelji na kognitivnem procesiranju, ki vklju\xc4\x8duje predvsem u\xc4\x8denje in mi\xc5\xa1ljenje. Ljudje smo ob\xc4\x8dutljivi na razli\xc4\x8dne informacije in prepri\xc4\x8devanja. Iz vidika kognitivnega pristopa, lahko prekomerno potro\xc5\xa1njo spreminjamo tako, da spreminjamo posameznikovo mi\xc5\xa1ljenje in prepri\xc4\x8danja glede okoljskih problemov. Pomembna vloga kognitivnih psihologov pri spodbujanju trajnostne potro\xc5\xa1nje je preu\xc4\x8devanje javnega zaznavanja potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kega vedenja in spodbujanje javnega zavedanja okoljske krize. Na primer, kognitivni psihologi, bi lahko delali z razli\xc4\x8dnimi podjetji, kjer bi bili odgovorni za izdelavo zelenih oznak. Te zelene oznake, bi bile na vseh embala\xc5\xbeah, na njih pa bi bile informacijo o tem, koliko enot energije, vode in gozda je bilo potrebnega za izdelavo neke embala\xc5\xbee. Tako bi imel vsak uporabnik takoj\xc5\xa1en vpogled v posledice njihovega nakupa. Prav tako, je na primer pisanje \xc4\x8dlankov za razli\xc4\x8dne revije, lahko u\xc4\x8dinkovito za pove\xc4\x8danje zavedanja te problematike med ljudmi.\n_START_SECTION_\nPovezanost trajnostne potro\xc5\xa1nje s sociodemografskimi spremenljivkami\n_START_PARAGRAPH_\nVedenje do okolja je lahko povezano tudi z dru\xc5\xbeinskimi prihodki in izobrazbo. Gospodinjstva, ki imajo vi\xc5\xa1ji prihodek, ka\xc5\xbeejo na ve\xc4\x8djo pripravljenost kupovati eko izdelke. Bolj trajnostno usmerjene so \xc5\xbeenske, vi\xc5\xa1je izobra\xc5\xbeeni posamezniki, tisti, ki imajo vi\xc5\xa1je prihodke in tisti, ki imajo otroke. Na trajnostno potro\xc5\xa1njo torej pomembno vpliva spol, izobrazba in prihodek. Poleg tega raziskave ka\xc5\xbeejo, da posamezniki, ki \xc5\xbeivijo v bolj razvitih dru\xc5\xbebah, ka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8djo skrb za okolje, kot tisti iz manj razvitih dru\xc5\xbeb._NEWLINE_Raziskava iz leta 2015 je primerjala pripravljenost za trajnostno potro\xc5\xa1njo med razli\xc4\x8dnimi religijami. Primerjala je trajnostno potro\xc5\xa1njo med budizem, kristjani in ateisti. Rezultati so pokazali, da so budisti v primerjavi s kristjani in ateisti, najbolj pripravljeni sodelovati v trajnostni potro\xc5\xa1nji. Raziskava je ugotovila tudi to, da se raven pripravljenost za trajnostno potro\xc5\xa1njo ne razlikuje med ateisti in kristjani. Avtorji to razlo\xc5\xbeijo s tem, da ateisti sicer res ne verjamejo v boga, a kljub temu verjamejo, da bo svet obstajal \xc5\xa1e dolgo v prihodnost. In ravno to jih verjetno vodi k trajnostni potro\xc5\xa1nji, saj si \xc5\xbeelijo ohraniti planet \xc5\xa1e za prihodnje generacije. Rezultati ka\xc5\xbeejo tudi na to, da so na splo\xc5\xa1no bolj religiozni kristjani in budisti tudi bolj pripravljeni delovati v skladu z na\xc4\x8deli trajnostne potro\xc5\xa1nje, kot manj religiozni kristjani in budisti.\n_START_SECTION_\nPozitivna psihologija trajnostne psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nPozitivna psihologija preu\xc4\x8duje psiholo\xc5\xa1ke aspekte kakovosti \xc5\xbeivljenja, sre\xc4\x8do, optimizem, samospo\xc5\xa1tovanje, kreativnost, zanos, smisel \xc5\xbeivljenja, modrost, ljubezen, empatijoempatijo, humor in drugo. Smernice pozitivne psihologije pomembno vplivajo na razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja znanosti, med drugim tudi na podro\xc4\x8dje trajnostnega razvoja. Vklju\xc4\x8devanje tematik pozitivne psihologije v spodbujanje trajnostne potro\xc5\xa1nje lahko spodbudi prehod dru\xc5\xbebe v bolj trajnosten na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, ki podpira trajnostno sre\xc4\x8do ter ugodje posameznika in dru\xc5\xbebe skozi dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje.\n_START_SECTION_\nNegativno zaznavanje trajnostne potro\xc5\xa1nje\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnostno potro\xc5\xa1njo posameznik pogosto zaznava kot te\xc5\xbeavno in potencialno ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8do za njegovo kvaliteto \xc5\xbeivljenja. Na splo\xc5\xa1no pri izvajanju dejanj, ki so okoljevarstvena, veliko ljudi ob\xc4\x8duti negativne emocije in ob\xc4\x8dutke, kot so \xc5\xbertvovanje, nelagodje, sram in krivdo. Negativne psiholo\xc5\xa1ke posledice, ki jih posamezniki povezujejo z okoljevarstvenimi dejanji je pomembna determinanta tovrstnih dejanj. Do sramu in ob\xc4\x8dutka krivde pride zaradi ob\xc4\x8dutka nezadostnega truda, ki naj bi ga posameznik vlo\xc5\xbeil v varovanje okolja. Nekatere raziskave ka\xc5\xbeejo, da lahko zato slednji dve emociji motivirata posameznika, da je bolj aktivno vpleten v trajnostno potro\xc5\xa1njo in se bolj potrudi. Prav tako je lahko prikazovanje smeti\xc5\xa1\xc4\x8d in drugi posledic prekomerne potro\xc5\xa1nje spodbuda za posameznikovo usmerjenost v trajnostno potro\xc5\xa1njo. Tudi strah, ki ga posameznik ob\xc4\x8duti, ko je informiran o negativnih posledicah njegovega nepremi\xc5\xa1ljenega ravnanja, je lahko sredstvo za spodbujanje trajnostne potro\xc5\xa1nje. Lindenberg in Steg (2007) sta ugotovila, da posamezniki trajnostne potro\xc5\xa1nje bolj verjetno dojemajo kot nelagodje in \xc5\xbertvovanje, kot pa kot pozitivno izku\xc5\xa1njo.\n_START_SECTION_\nTrajnostna potro\xc5\xa1nja in zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudija Venhoeven in sod. (2013) je potrdila, da so ljudje, ki se obna\xc5\xa1ajo bolj trajnostno tudi bolj zadovoljni v \xc5\xbeivljenju. Na podlagi rezultatov kitajskih udele\xc5\xbeencev sta raziskovalca Xiao in Li (2011) ugotovila, da so imeli tisti posamezniki, ki poro\xc4\x8dajo o vedenjih trajnostne potro\xc5\xa1nje, ob kontroli spola, starosti, izobrazbe in dru\xc5\xbeinskega prihodka, vi\xc5\xa1ji rezultat na lestvici zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem. V raziskavi je sodelovalo 3221 udele\xc5\xbeencev. Zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem so merili s pomo\xc4\x8djo ene same postavke: Ali si zadovoljen s svojim \xc5\xbeivljenjem (ang. Are you satisfied with your life?), z odgovarjanjem na petstopenjski lestvici. Trajnostno potro\xc5\xa1njo pa so merili s pomo\xc4\x8djo treh spremenljivk: namera zelenega \xc5\xbeivljenjskega stila, namera zelene potro\xc5\xa1nje in vedenje zelene potro\xc5\xa1nje. Namen zelenega \xc5\xbeivljenjskega stila so merili s pomo\xc4\x8djo postavke: V razvitih dr\xc5\xbeavah priljubljenost uporabe avtomobila vodi v resno onesna\xc5\xbeenost zraka, visoka potro\xc5\xa1nja pa povzro\xc4\x8di kopi\xc4\x8denje odpadkov, kar predstavlja velik socioekonomski problem (ang. In developed countries, the popularity of cars resulted in serious air pollution and high consumption caused trash disposal as a major socioeconimic issue.). Nato so udele\xc5\xbeenci izbrali med dvema odgovorama: a) Da se izognemo onesna\xc5\xbeevanju okolja, ne smemo prevzeti \xc5\xbeivljenjskega stila, ki bo vodil v visoko potro\xc5\xa1njo (ang. To avoid enivornment pollution, do not adopt the lifestyle of high consumption) in b) Ne glede na to, kak\xc5\xa1no je okoljsko onesna\xc5\xbeevanje, \xc4\x8de ima\xc5\xa1 denar in \xc5\xbeeli\xc5\xa1 kupiti avto, lahko vseeno \xc5\xbeivi\xc5\xa1 \xc5\xbeivljenje visoke potro\xc5\xa1nje (ang. No matter what environment pollution would be, if having money, want to buy cars and live a life of high consumption). Namen zelene potro\xc5\xa1nje sta merila s postavko: Zeleni produkti so dragi, ne zeleni produkti so manj dragi, katere bi izbral? (ang. Green products are expensive, non green products are less expensive, usually which do you choose). Ponovni so udele\xc5\xbeenci izbirali med dvema odgovoroma: a) Izberem zelene produkte, \xc4\x8detudi so dragi (ang. Choose green products even they are expensive), b) Izberem tiste manj drage in se ne menim zato, \xc4\x8de so zeleni ali ne. (ang. Choose those less expensive and don't care if they are green or not.). Vedenje zelene potro\xc5\xa1nje so merili s pomo\xc4\x8djo postavke: Uporabljam zelene produkte (ang. Purchase green products). Udele\xc5\xbeenci so odgovarjali na 3 \xe2\x80\x93 stopenjski lestvici: vedno, v\xc4\x8dasih, nikoli. Rezultati so pokazali, da tisti potro\xc5\xa1niki, ki so poro\xc4\x8dali o nameri zelene potro\xc5\xa1nje in dejanskem pogostem vedenju zelene potro\xc5\xa1nje, poro\xc4\x8dali tudi o vi\xc5\xa1jem zadovoljstvu z \xc5\xbeivljenjem. Raziskovalca sta svojo ugotovitev povezala s prosocialnim zapravljanjem, ki temelji na predpostavki, da zapravljanje denarja za druge, prispeva k zadovoljstvu z \xc5\xbeivljenjem. Teoreti\xc4\x8dna razlaga povezanosti prosocialnega zapravljanja in zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem je nejasna, ter potrebuje nadaljnjo raziskovanje. Dokaz pozitivne povezanosti med zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem in trajnostno potro\xc5\xa1njo nam lahko da ideje o nadaljnjih javnih akcijah, ki bi spodbujale trajnostno potro\xc5\xa1njo. Kot je opisana raziskava ugotovila, trajnostna potro\xc5\xa1nja ne vpliva pozitivno samo na dru\xc5\xbebo kot celoto, temve\xc4\x8d vpliva tudi na zadovoljstvo na individualni ravni. Pozitivna korelacija med trajnostnim obna\xc5\xa1anjem in zadovoljstvom, je temeljno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za uporabo na\xc4\x8del pozitivne psihologije na tem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nTrajnostna potro\xc5\xa1nja in razli\xc4\x8dni vidiki blagostanja\n_START_PARAGRAPH_\nNasprotujo\xc4\x8de si ugotovitve glede pozitivnega oziroma negativnega zaznavanja trajnostne potro\xc5\xa1nje lahko razlo\xc5\xbeimo s pomo\xc4\x8djo hedonskega in eudaimonskega vidika blagostanja. Hedonski vidik blagostanja se nana\xc5\xa1a na \xc4\x8dutno zadovoljitev, u\xc5\xbeitek, sre\xc4\x8do in pozitivna \xc4\x8dustva. Gre za iskanje u\xc5\xbeitkov in izogibanje trpljenja. Eudaimonski vidik blagostanja pa se nana\xc5\xa1a na aktualizacijo \xc4\x8dlovekovih potencialov, uresni\xc4\x8devanje posameznikove prave narave, smisel \xc5\xbeivljenja, osebnostno rast in doseganje pomembnih ciljev. Eudaimonija se pojavi, ko se posameznikove dejavnosti skladne z njegovimi najbolj temeljnimi vrednotami._NEWLINE_Povezanost s hedonskim blagostanjem_NEWLINE_Trajnostna potro\xc5\xa1nja se na splo\xc5\xa1no povezuje z zmanj\xc5\xa1anim hedonskim vidikom in povi\xc5\xa1anim eudaimonskim vidikom blagostanja. Te\xc5\xbeavno presojanje uporabnosti in u\xc4\x8dinkovitosti trajnostne potro\xc5\xa1nje na za\xc5\xa1\xc4\x8dito okolja ima negativne posledice na hedonski vidik blagostanja, saj posameznik zaradi negotovosti ob\xc4\x8duti distres. Prostovoljci, ki so sodelovali v organizaciji za za\xc5\xa1\xc4\x8dito okolja so imeli izku\xc5\xa1njo zmanj\xc5\xa1anega hedonskega blagostanja, saj so svoj cilj, da bodo za\xc5\xa1\xc4\x8ditili naravo zaznavali kot nedosegljivega. Ob\xc4\x8dutili so jezo in \xc5\xbealost, saj so se zavedali slabega stanja v katerem je narava. Poleg tega pa so imeli ob\xc4\x8dutek, da se ne trudijo dovolj. V nasprotju s trajnostno potro\xc5\xa1njo pa je ravno nakupovanje tisto, ki povi\xc5\xa1a hedonsko blagostanje, saj pri ve\xc4\x8dini posameznikov zmanj\xc5\xa1uje raven stresastresa in negativnih emocij. Potrebno je, da so ljudje seznanjeni, da trajnostna potro\xc5\xa1nja \xc5\xa1e vedno pomeni nakupovanje, le da je to druga\xc4\x8dno. Na primer, namesto, da kupimo nove \xc4\x8devlje, raje kupimo rabljene. Poleg tega se je potrebno zavedati, da trajnostna potro\xc5\xa1nja vodi v bolj\xc5\xa1e okoljske razmere in s tem bolj\xc5\xa1e pogoje za \xc5\xbeivljenje. To pomeni, da se na makro nivoju, trajnostna potro\xc5\xa1nja vseeno povezuje z vi\xc5\xa1jim hedonisti\xc4\x8dnim blagostanjem. Prav tako je raven hedonskega blagostanja odvisno od tega katero vedenje trajnostne potro\xc5\xa1nje pogledamo. Na primer, nekaterim posameznikom je organska hrana bolj okusna. V tem primeru ne kupujejo organske hrane zgolj zaradi trajnostne potro\xc5\xa1nje, temve\xc4\x8d zato, ker u\xc5\xbeivajo v njen. \xc4\x8ce pa pomislimo na to, da bomo pozimi ugasnili ogrevanje stanovanja, ker je to trajnostno pa ne bomo ravno u\xc5\xbeivali v mrzlih sobah. V tem primeru trajnostno potro\xc5\xa1njo zaznavamo kot manj priro\xc4\x8dno in udobno._NEWLINE_Povezanost z eudaimonskim blagostanjem_NEWLINE_Trajnostna potro\xc5\xa1nja je pogosto opisana kot oblika prosocialnega vedenja, ki izhaja iz altruisti\xc4\x8dnih motivov, kot so na primer skrb za bodo\xc4\x8de generacije, druge vrste in celotni ekosistem. Prav tako lahko trajnostno potro\xc5\xa1njo klasificiramo kot moralno vedenje in izbira trajnostne potro\xc5\xa1nje temelji na evalvaciji tega kaj je prav in kaj je narobe. Ve\xc4\x8dina ljudi zahodne kulture namre\xc4\x8d meni, da imamo osebne, socialne in moralne odgovornosti, ki se nana\xc5\xa1ajo na naravno okolje. Pri tistih posameznikih, ki trajnostno potro\xc5\xa1njo dojemajo kot dobro dejanje in je njihovo delovanje v tej smeri tudi notranje motivirano, bo trajnostna potro\xc5\xa1nja v njih vzbudila eudaimnosti\xc4\x8dno blagostanje. Trajnostna potro\xc5\xa1nja tako temelji na pozitivni psiholo\xc5\xa1ki motivaciji, ki nam omogo\xc4\x8da, da trajnostna dejanja razumemo kot \xc5\xbeivljenjsko vodilo. Le-to vodi do eudaimonskega blagostanja, zado\xc5\xa1\xc4\x8denja in posledi\xc4\x8dno do nadaljnje trajnostne potro\xc5\xa1nje.\n_START_SECTION_\nOkoljevarstvena psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljevarstvena psihologija je raziskovalno podro\xc4\x8dje, ki zdru\xc5\xbeuje spoznanja razli\xc4\x8dnih psiholo\xc5\xa1kih panog in jih uporablja pri spodbujanju varovanja naravnega okolja. Ukvarja se z raziskovanjem razlogov za netrajnostno vedenje sodobne dru\xc5\xbebe. Poleg trajnostne potro\xc5\xa1nje so najpogostej\xc5\xa1e teme, ki jih raziskuje okoljevarstvena psihologija: recikliranje, odnos do \xc5\xbeivali, okolje in identiteta ter okoljska vzgoja in socializacija.\n_START_SECTION_\nOkoljska psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljska psihologija je okoljevarstveni psihologiji najbolj sorodna psiholo\xc5\xa1ka panoga. Okoljska psihologija je psiholo\xc5\xa1ka panoga, ki se osredoto\xc4\x8da na odnos med posameznikom in fizi\xc4\x8dnim okoljem. Zanimata jo tako umetno, kot naravno okolje, medtem, ko je okoljevarstvena psihologija raziskovalno podro\xc4\x8dje, ki se osredoto\xc4\x8da le na naravno okolje. Njuni raziskovalni podro\xc4\x8dji se torej deloma prekrivata. Del okoljevarstvene psihologije je okoljska psihologija in tudi okoljska psihologija je del okoljevarstvene psihologije. Okoljevarstvena psihologija skupaj s populacijsko in okoljsko psihologijo tvori 34. Oddelek Ameri\xc5\xa1kega psiholo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja (APA).\n_START_SECTION_\nEkopsihologija\n_START_PARAGRAPH_\nPodro\xc4\x8dje okoljevarstvene psihologije se deloma prekriva tudi z ekopsihologijo. Obe namre\xc4\x8d zanima odnos med posameznikovo povezanostjo z naravo in njegovim blagostanjem. Z ve\xc4\x8djo \xc4\x8dlovekovo povezanostjo z naravo naj bi se namre\xc4\x8d pove\xc4\x8dala tudi posameznikova skrb za varovanje okolja. Glavna razlika med podro\xc4\x8djema je v poudarku na znanstvenem prou\xc4\x8devanju, ki je v ospredju okoljevarstvene psihologije. Ekopsihologija namre\xc4\x8d sega v spiritualisti\xc4\x8dne vode. Tako je okoljevarstvena psihologija nastala kot odgovor na premalo znanstveno rigorozno usmeritev ekopsihologije.\n_START_SECTION_\nPopulacijska psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nTrajnostna potro\xc5\xa1nja je prav tako tematika populacijske psihologije. Strokovnjaki menijo, da je najprej potrebno ustaviti populacijsko rast, saj je to osnova za vse nadaljnje akcije na podro\xc4\x8dju trajnostne potro\xc5\xa1nje. Bandura je ugotovitve na podro\xc4\x8dju socialno kognitivno teorije uporabil na podro\xc4\x8dju zmanj\xc5\xa1anja populacijske rasti. V razli\xc4\x8dnih regijah je predvajal serijo posnetkov, kjer so se odra\xc5\xbeali kontrasti med pozitivnimi aspekti bivanja v majhnih dru\xc5\xbeinah in negativnimi aspekti bivanja v \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dru\xc5\xbeini. Evalvacijske \xc5\xa1tudije v teh regijah so pokazale preference za manj\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine, vi\xc5\xa1jo pripravljenost za uporabo kontracepcije in upad v \xc5\xa1tevilu novorojenih otrok. Vendar je uporaba te metode odprla \xc5\xa1tevilne eti\xc4\x8dne dileme in odprla vpra\xc5\xa1anje, kaj nam daje pravico, da na tovrsten na\xc4\x8din vplivamo na ljudi.\n_START_SECTION_\nVklju\xc4\x8devanje psihologov v spodbujanje trajnostne potro\xc5\xa1nje\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da ve\xc4\x8dina ljudi misli, da trajnostna potro\xc5\xa1nja ni tematika s katero bi se morali ukvarjati psihologi, se le-ti lahko uspe\xc5\xa1no vklju\xc4\x8dujejo v re\xc5\xa1evanje dolgoro\xc4\x8dnih dru\xc5\xbebenih problematik._NEWLINE_Ljudje namre\xc4\x8d menijo, da je to problem, s katerim se morajo ukvarjati biologi, kemiki, geologi, fiziki in ekonomisti. Vendar dejstvo je, da je okoljska kriza posledica na\xc5\xa1ega mi\xc5\xa1ljenja, ob\xc4\x8dutij, vedenja in vrednot. O\xc4\x8ditno tehni\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve ne bodo u\xc4\x8dinkovite, \xc4\x8de se prej ne spremeni vedenje posameznikov. Psihologija nudi celo vrsto konceptov in pripomo\xc4\x8dkov za spreminjanje vedenja potro\xc5\xa1nikov. Oskamp meni, da je ena izmed klju\xc4\x8dnih nalog psihologije v 21. stoletju delati s potro\xc5\xa1niki in v dru\xc5\xbebi vzpostaviti bolj kriti\xc4\x8den in odgovoren odnos do potro\xc5\xa1nje. Psihologi lahko pomagajo potro\xc5\xa1nikom, da postanejo bolj informirani o svojih okoljsko destruktivnih vedenjih. Poleg tega mora psiholog vplivati tudi na ve\xc4\x8dje socialne skupine, ki so odlo\xc4\x8dilne za sprejemanje ve\xc4\x8djih odlo\xc4\x8ditev za dru\xc5\xbebo. To pomeni, da mora psiholog delati na podro\xc4\x8dju kmetijstva, politike in v ve\xc4\x8djih podjetjih. Alan During) meni, da bomo z vzpostavitvijo trajnostno naravnane dru\xc5\xbebe, povi\xc5\xa1ali tudi raven psihi\xc4\x8dnega blagostanja._NEWLINE_Psihologi morajo delati na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Pomembno je, da se informirajo na podro\xc4\x8dju okoljskih problemov. Le na ta na\xc4\x8din lahko podajajo ustrezne predloge na tem podro\xc4\x8dju. \xc4\x8ce ne bodo dobro informirani na podro\xc4\x8dju trajnostne potro\xc5\xa1nje, ga ne bodo jemali resno. Tako morajo biti psihologi seznanjeni s populacijsko statistiko, viri energije, inovativnim transportom, ekolo\xc5\xa1ko gradnjo in podobnimi sodobnimi ekolo\xc5\xa1kimi projekti. Poleg tega mora biti psiholo\xc5\xa1ko delo na tem podro\xc4\x8dju empiri\xc4\x8dno. Raziskovati morajo razloge za pove\xc4\x8danje gospodinjske potro\xc5\xa1nje, osebne poglede na trajnostno potro\xc5\xa1njo, razloge zakaj se ljudje po\xc4\x8dutijo nemo\xc4\x8dni in imajo ob\xc4\x8dutek, da ne morajo vplivati na izbolj\xc5\xa1anje ter kak\xc5\xa1na so pri\xc4\x8dakovanja ljudi glede prihodnosti. Prav tako naj psihologi naj sodelujejo v politi\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditvah.\n_START_SECTION_\nTrajnostni razvoj v podjetjih\n_START_PARAGRAPH_\nOzave\xc5\xa1\xc4\x8danje o resni okoljski problematiki je potrebno vpeljati tudi v delo organizacij. Vpeljava koncepta trajnostne potro\xc5\xa1nje v neko podjetje zahteva prilagoditev organizacijske kulture, sistema dela, splo\xc5\xa1nega obna\xc5\xa1anja zaposlenih na delovnem mestu in tudi to, kako vsak posameznik razmi\xc5\xa1lja o organizaciji in svojem delu. Gre ta sposobnost prilagoditve spreminjajo\xc4\x8dim okoljskim zahtevam. Kljub temu, da je vpeljava koncepta trajnostne potro\xc5\xa1nje v podjetja \xc5\xa1ele v povojih, imamo kar nekaj svetovno znanih podjetij, ki se \xc5\xbee resno ukvarjajo s tem. BMW, nem\xc5\xa1ki proizvajalec presti\xc5\xbenih avtomobilov, je podjetje, ki ga je revija Forbes Magazine izbrala za najbolj trajnostnega v letu 2016. Podjetje je dobilo najvi\xc5\xa1e ocene na u\xc4\x8dinkoviti izrabi vode in energije ter zmanj\xc5\xa1ani koli\xc4\x8dini odpadkov. Polega tega so pri oceni upo\xc5\xa1tevali tudi njihovo odgovorno pla\xc4\x8devanje davkov, investiranje v okoljevarstvene inovacije, majhno fluktuacijo zaposlenih in ustrezno razmerje pla\xc4\x8d med nadrejenimi in podrejenimi. Med prvih dvajset najbolj trajnostnih podjetij je revija Forbes uvrstila tudi podjetja Adidas, Coca-Cola Enterprises, L'Oreal in H&M. Opazimo lahko, da \xc5\xa1tevilna vodilna svetovna podjetja ukvarjajo z iskanjem re\xc5\xa1itev na podro\xc4\x8dju trajnostne potro\xc5\xa1nje in to tudi u\xc4\x8dinkovito uporabijo v ogla\xc5\xa1evalne namene in gradnjo statusa svoje blagovne znamke. Trajnostnost za podjetje tako ne predstavlja samo za nekak\xc5\xa1no okoljsko gesto, temve\xc4\x8d ima tudi \xc5\xa1tevilne druge prednosti. Glede na to, da trajnostna potro\xc5\xa1nja po\xc4\x8dasi postaja vrednota bo marsikateri potro\xc5\xa1nik bolj verjetno kupil izdelek, katerega proizvodnja je trajnostna._NEWLINE_Raziskava iz leta 2013 je ugotovila, da trajnostnost podjetij vpliva na produktivnost zaposlenih. Rezultati so pokazali, da so tisti zaposleni, ki delajo v podjetjih, ki sledijo mednarodnim okoljskim standardom, za 16\xc2\xa0% bolj produktivni, od tistih, ki so zaposleni v podjetjih, ki ne sledijo tem standardom. Poleg tega so v raziskavi ugotovili, da se t.i. trajnostna podjetja navadno tudi bolj ukvarjajo z dobrim po\xc4\x8dutjem zaposlenih in njihovimi medsebojnimi odnosi."