b'\n_START_ARTICLE_\nAndska orogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nAndska orogeneza (\xc5\xa1pansko Orogenija andina) je stalni proces orogeneze, ki se je za\xc4\x8del v zgodnji juri in je odgovorna za nastanek Andov. Orogeneza je posledica ponovnega aktiviranja dolgo\xc5\xbeivega sistema subdukcije vzdol\xc5\xbe zahodne meje Ju\xc5\xbene Amerike. V kontinentalni lestvici sta bili obdobji krede (90 Ma - (milijon let)) in oligocena (30 Ma) preureditev v orogenezi. Lokalno se podatki o naravi orogeneze razlikujejo glede na segment in obravnavano geolo\xc5\xa1ko obdobje.\n_START_SECTION_\nPregled\n_START_PARAGRAPH_\nPodrivanje ali subdukcija in s tem orogeneza se dogaja v sedanji jugozahodni Ameriki od razpada super kontinenta Rodinia v neoproterozoiku.  Paleozojske pampa\xc5\xa1ke, famatinske in gondvanske orogeneze so neposredne predhodnice kasnej\xc5\xa1e andske orogeneze.  Za prve faze andske oroogeneze v juri in zgodnji kredi je zna\xc4\x8dilna ekstenzivna tektonika, rifting, razvoj bazenov in namestitev velikih batolitov. Predpostavlja se, da je ta razvoj povezan s subdukcijo hladne oceanske litosferske plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Med sredino do pozne krede (pribli\xc5\xbeno 90 milijonov let pred sedanjostjo) se je andska orogeneza znatno spremenila. Zdi se, da se je toplej\xc5\xa1a in mlaj\xc5\xa1a oceanska litosferska plo\xc5\xa1\xc4\x8da za\xc4\x8dela podrivati pod ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Taka vrsta subdukcije je odgovorna ne le za intenzivno kontrakcijsko deformacijo, za katero so veljale razli\xc4\x8dne litologije, ampak tudi za vzpon in erozijo, za katere je znano, da so se zgodile od pozne krede dalje. Plasti\xc4\x8dna tektonska reorganizacija od sredine krede je bila morda povezana tudi z odprtjem ju\xc5\xbenega Atlantika. Druga sprememba, povezana s tektonskimi spremembami sredi krede, je bila sprememba subdukcijske smeri oceanske litosferske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki se je od gibanja proti jugovzhodu gibala proti severovzhodu pred pribli\xc5\xbeno 90 milijoni let.  Medtem ko se je smer subdukcije spremenila, je ostala po\xc5\xa1evna (in ne pravokotna) na obalo Ju\xc5\xbene Amerike, sprememba smeri pa je vplivala na ve\xc4\x8d vzporednih motenj podvodnega obmo\xc4\x8dja, vklju\xc4\x8dno z Atacamo, Domeyko in Liqui\xc3\xb1e-Ofqui. _NEWLINE_Subdukcija z nizkim kotom ali ploskovna sbdukcija je bila v \xc4\x8dasu andske orogeneze pogosta, kar je pripeljalo do skr\xc4\x8denega skraj\xc5\xa1anja in deformacije ter prepre\xc4\x8devanja vulkanizma v loku. Podvodno obmo\xc4\x8dje ploskovne subdukcije se je zgodilo v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih v razli\xc4\x8dnih delih Andov, s severno Kolumbijo (6-10 \xc2\xb0 S), Ekvadorjem (0-2 \xc2\xb0 J), severnim Perujem (3-13 \xc2\xb0 J) in severovzhodnim \xc4\x8cilom in Argentino (24-30 \xc2\xb0 J), ki jih trenutno do\xc5\xbeivljajo._NEWLINE_Tektonski dvig Andov in regionalna klima sta se razvijali so\xc4\x8dasno in vplivali drug na drugo. Topografska pregrada, ki so jo oblikovali Andi, je ustavila prehod vla\xc5\xbenega zraka v sedanjo pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Atacama. Ta aridnost je nato spremenila normalno povr\xc5\xa1insko prerazporejanje mase z erozijo in re\xc4\x8dnim transportom, kar je spremenila poznej\xc5\xa1a tektonska deformacija. _NEWLINE_V oligocenu se je Farallonova plo\xc5\xa1\xc4\x8da razklala, tako da je oblikovala dana\xc5\xa1nji Kokosovo in Nazca plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki sta uvedli vrsto sprememb v andski orogenezi. Nova Nazca plo\xc5\xa1\xc4\x8da je bila nato usmerjena v ortogonalno subdukcijo z Ju\xc5\xbeno Ameriko, ki je Ande vedno znova dvigovala, pri \xc4\x8demer je najbolj vplivala v miocenu. Medtem ko imajo razli\xc4\x8dni deli Andov svoje lastne zgodovinske vzpone, so se Andi znatno zvi\xc5\xa1ali v zadnjih 30 milijonih letih.'