b'\n_START_ARTICLE_\nElisaveta Bagrjana\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v premo\xc5\xbeni uradni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. Gimnazijo je zaklju\xc4\x8dila leta 1910 v Sofiji, zatem je eno leto pou\xc4\x8devala v vasi Aftan\xc3\xa9 (danes Nedjalsko). Med letoma 1911 in 1915 je \xc5\xa1tudirala slovansko filologijo na Sofijski univerzi. Od 1915 do 1919 je u\xc4\x8dila na gimnaziji v Varni in Kjustendilu. Z literarnimi prispevki je sodelovala v \xc4\x8dasopisih Vestnik na \xc5\xbeenata, Lik in Literaturen front ter revijah S\xc4\x83vremennik, Izkustvo, Plam\xc4\x83k in Zlatorog. Leta 1924 je postala \xc4\x8dlanica Zveze bolgarskih pisateljev. Od 1952 je bila urednica literarne revije Septemvri. Uveljavila se je tudi kot prevajalka in pisateljica za otroke.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nUstvarjati je za\xc4\x8dela v obdobju po prvi svetovni vojni. V njeni poeziji se odra\xc5\xbea realisti\xc4\x8den, prizemljen svet. V pesmih ve\xc4\x8dinoma prevladujejo \xc4\x8dustva, razcvet mladosti in prostosti. Leta 1915 je v reviji S\xc4\x83vremenna mis\xc4\x83l objavila prvi pesmi: Ve\xc4\x8derna pesen in Za\xc5\xa1to._NEWLINE_Leta 1927 je izdala znamenito debitantsko pesni\xc5\xa1ko zbirko Ve\xc4\x8dna in sveta, ki se je nepri\xc4\x8dakovano prebila v do takrat nemoteno suvereno poetiko mo\xc5\xa1kega umetni\xc5\xa1kega razmi\xc5\xa1ljanja. Druga pesni\xc5\xa1ka zbirka Mornarjeva zvezda je iz\xc5\xa1la leta 1932._NEWLINE_Tretja pesni\xc5\xa1ka zbirka S\xc4\x83rce \xc4\x8dove\xc5\xa1ko (1936), ki jo je opredelila kot vrh ustvarjanja, navdihuje s slovenskim prostorom in je posve\xc4\x8dena slovenskim prijateljem. V pesmih opeva Triglav in slovensko pokrajino. To zbirko omenja France Bevk leta 1938 v potopisu Deset dni v Bolgariji. Cikel otro\xc5\xa1kih pesmi Zvezdi\xc4\x8dki (1938) je posve\xc4\x8den Kajtimari, h\xc4\x8derki Izidorja Cankarja, ki je tragi\xc4\x8dno umrla, stara komaj tri leta. V knjigi Slavjanski poeti: stihotvoren sbornik, ki je iz\xc5\xa1la leta 1948 v Sofiji, je sodelovala s \xc5\xa1tevilnimi prevodi iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Prevajala je dela Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, Alojza Gradnika, Iga Grudna in Mateja Bora. Istega leta je bila v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Sofiji ob 30-letnici smrti Ivana Cankarja uprizorjena njegova drama Kralj na Betajnoviv njenem prevodu._NEWLINE_Leta 1975 je napisala pesem Sl\xc4\x83n\xc4\x8dev udar, ki je kratka metafori\xc4\x8dna retrospektiva njenega prvega sre\xc4\x8danja z Izidorjem Cankarjem. 1978 je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini iz\xc5\xa1la zbirka pesmi redko prevedenih knjig bolgarske poezije po drugi svetovni vojni. Leta 1979 je v zbirki B\xc4\x83lgarski prevoda\xc4\x8di izdala pod naslovom Izbrani prevodi \xc5\xa1e prevode pesmi Ivana Cankarja, Mirana Jarca, Mileta Klop\xc4\x8di\xc4\x8da in Ceneta Vipotnika._NEWLINE_Pesmi so prevedene v 30 jezikov, tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Prevajali so jih Izidor Cankar, Vera Albreht, Katja \xc5\xa0pur, Lojze Krakar, Ana Drk in Namita Subiotto. Bagrjana je bila med letoma 1932 in 1940 ve\xc4\x8dkrat na Slovenskem, zlasti pri Izidorju Cankarju v Vikr\xc4\x8dah.'