b'\n_START_ARTICLE_\nKranjska industrijska dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nKranjska industrijska dru\xc5\xbeba (KID) je bila tretja delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba na Kranjskem, ustanovljena leta 1869. Imela je vlogo predhodnice \xc5\xbdelezarne Jesenice. Ob svojem nastanku je zdru\xc5\xbeevala razli\xc4\x8dne gospodarske panoge: metalurgijo, mokarstvo, rudarstvo, koksiranje premoga, premogovni\xc5\xa1tvo in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje ter predelavo lesa.\n_START_SECTION_\nUstanovitev Kranjske industrijske dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nIznajdba parnega stroja, ki je temeljni mejnik industrijske revolucije, je mo\xc4\x8dno zaznamovala tudi obmo\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje Slovenije. V gospodarskem pogledu je bilo 19. stoletje \xc4\x8das industrializacije, ki se je v na\xc5\xa1ih krajih za\xc4\x8dela s postopno opustitvijo rokodelskih oblik proizvodnje in z gradnjo prvih tovarn s strojno opremo na parni pogon. Med industrijsko revolucijo je na Slovenskem delovalo pet ve\xc4\x8djih \xc5\xbeelezarskih obratov; na Jesenicah, v \xc5\xa0torah, na Ravnah na Koro\xc5\xa1kem, na Prevaljah in v Dvoru pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku. Eno vidnej\xc5\xa1ih vlog pri razvoju \xc5\xbeelezarstva so imele Jesenice, kjer je bil odkrit postopek za pridobivanje feromangana v plav\xc5\xbeu._NEWLINE_Lastniki posameznih fu\xc5\xbeinskih obratov na Jesenicah so se pred ustanovitvijo Kranjske industrijske dru\xc5\xbebe hitro menjavali. Obrate na Savi so leta 1766 prevzeli Ruardi, plav\xc5\xa1ke in javorni\xc5\xa1ke pa si je leta 1752 pridobila rodbina Zois. Sprva so njihovi obrati do\xc5\xbeivljali hiter razcvet, a s prodorom kapitalisti\xc4\x8dnega liberalizma v slovenske de\xc5\xbeele se je to ustavilo. Gorenjske fu\xc5\xbeine so bile v primerjavi s svetovnim tehnolo\xc5\xa1kim napredkom zastarele in pojavila se je potreba po njihovi posodobitvi. Ruardi in Zoisi niso imeli dovolj finan\xc4\x8dnih sredstev, zato so pomo\xc4\x8d poiskali pri ljubljanskih bankirjih in lastnikih parnega mlina \xe2\x80\x93 Luckmannih. Ti so bili pripravljeni svoj kapital vlo\xc5\xbeiti v posodobitev takratnih fu\xc5\xbein na Gorenjskem in v ustanovitev nove delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Tako so se Lambert Karel Luckmann, ljubljanska veletrgovca Karel Kanut Holzer in Vincenc Seunig ter poslovodje Zoisovih \xc5\xbeelezarn domenili, da bi v Ljubljani ustanovili delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo, ki bi prevzela upravljanje industrijskih in rudarskih podjetij. 18. septembra 1869 so jo pod imenom Kranjska industrijska dru\xc5\xbeba vpisali v trgovski register, s tem pa dobila tudi vlogo tretje delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe na Kranjskem. Luckmanni in Zoisi so bili prvi \xc4\x8dlani te dru\xc5\xbebe, Ruardi so se jim pridru\xc5\xbeili \xc4\x8dez tri leta. Ob nastanku je dru\xc5\xbeba zdru\xc5\xbeevala precej razli\xc4\x8dne panoge: metalurgijo, rudarstvo, mokarstvo, koksiranje premoga, izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje in predelavo lesa, premogovni\xc5\xa1tvo in hidroenergetiko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje Kranjske industrijske dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nS postopnim kupovanjem metalur\xc5\xa1kih obratov je KID postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezarsko podjetje na Kranjskem. Leta 1870 je od Zoisovih dedi\xc4\x8dev odkupil veleposestvo Javornik, plav\xc5\xbee in fu\xc5\xbeine na Javorniku, v Radovni, Mostah, Bohinjski Bistrici in Stari Fu\xc5\xbeini, rudnik na Bel\xc5\xa1\xc4\x8dici ter gozdove skupne povr\xc5\xa1ine 494 hektarjev. Eno leto kasneje je KID od Viktorja Ruarda odkupil veleposestvo Bled (28.458 hektarjev), plav\xc5\xbe na Savi, dve pudlarski pe\xc4\x8di z \xc5\xbeagami in mlini, posest na Starem plav\xc5\xbeu, fu\xc5\xbeine v Mojstrani, v Globokem, rudnik Savske jame in rudnik manganove rude na Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dici. Leta 1872 je pri\xc5\xa1la v last dru\xc5\xbebe tudi \xc5\xbeelezarska dru\xc5\xbeba Petrova gora in Topusko na Hrva\xc5\xa1kem, kot zadnji pa je leta 1873 sledil nakup fu\xc5\xbein na Slapu v Bistri\xc5\xa1ki dolini pri Tr\xc5\xbei\xc4\x8du. Tako je Kranjski industrijski dru\xc5\xbebi kmalu po nastanku pripadalo devetnajst obratov v \xc5\xa1tirinajstih razli\xc4\x8dnih krajih, ki so bili med seboj slabo prometno povezani, fu\xc5\xbeinarske naprave pa so bile preproste in zastarele. KID je bil ob svoji ustanovitvi zagotovo najve\xc4\x8dja dru\xc5\xbeba na Gorenjskem. Kljub temu pa ni bilo vse tako\xc2\xa0\xc2\xbbro\xc5\xbenato\xc2\xab\xc2\xa0kot se je sprva zdelo, saj so zaradi slabih poslovnih uspehov \xc5\xbee leta 1882 prodali del posesti.\n_START_SECTION_\nOdkritje postopka za pridobivanje feromangana\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju, ko je bil za prvega tehni\xc4\x8dnega direktorja KID postavljen Lambert von Pantz, je dru\xc5\xbeba dosegala \xc5\xa1tevilne uspehe in postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de takratnega svetovnega zanimanja. Lambert von Pantz je namre\xc4\x8d odkril postopek za pridobivanje feromangana v plav\xc5\xbeu. Za to inovacijo je KID na svetovni razstavi na Dunaju leta 1873 prejela zlato kolajno, \xc5\xbeelezarna pa je dobila sloves pionirja in tehni\xc4\x8dnega izumitelja v zgodovini \xc5\xbeelezarstva._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1861 je Robert Richter v Leobnu odkril, da ima javorni\xc5\xa1ka zrcalovina 7,5 odstotkov mangana. Tako je Pantz pri svojih poskusih vedno bolj spoznaval koristne lastnosti mangana v \xc5\xbeelezu. Vlo\xc5\xbeil je veliko truda, preden se mu je posre\xc4\x8dilo pridobiti v plav\xc5\xbeu feromangan, ki so ga doslej znali pridobivati samo v talilnih loncih. Leta 1872 je Pantz svoje odkritje tako izpopolnil, da je lahko izdelal \xc5\xbeelezo s stalnimi 10 do 12 odstotki mangana. Kljub izpopolnitvi pa je s svojimi poskusi nadaljeval in leta 1874 je pri stalni temperaturi 600\xc2\xba C trajno izdeloval \xc5\xbeelezo s 40 odstotki mangana. Tujci so se za\xc4\x8deli zanimati, kak\xc5\xa1en postopek omogo\xc4\x8da Pantzu, da pove\xc4\x8da mangansko vsebino. Na Jesenice sta pri\xc5\xa1la francoska in\xc5\xbeenirja Gautier in Volton z namenom, da bi zbrala podatke za izdelavo feromangana. Francozi so bili tudi najve\xc4\x8dja konkurenca Kranjski industrijski dru\xc5\xbebi, saj jim je uspelo izdelati \xc5\xbeelezo s 70 odstotki mangana (uporabili so koks in bolj\xc5\xa1e rude). Ugodne prometne razmere so jim omogo\xc4\x8dile, da so lahko postavili zanj izredno nizke cene, s katerimi se javorni\xc5\xa1ka proizvodnja ni mogla kosati. Kljub temu pa je kranjski feromangan \xc5\xa1e ve\xc4\x8d let ostal eden glavnih izvoznih predmetov. Najve\xc4\x8d so ga izdelali v plav\xc5\xbeu na Savi in dosegli najvi\xc5\xa1jo stopnjo 54 odstotkov mangana.'