b'\n_START_ARTICLE_\nPolitika in uprava Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dni in upravni sistem Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike temelji na osnovnih na\xc4\x8delih predstavni\xc5\xa1ke demokracije. Po tak\xc5\xa1nem sistemu dr\xc5\xbeavljani Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav volijo svoje politi\xc4\x8dne predstavnike, ki s tem pridobijo pooblastilo za upravljanje dr\xc5\xbeave. To je na\xc4\x8din, po katerem naj bi oblast skrbela za uveljavljanje skupnih interesov dr\xc5\xbeavljanov, ki so ga predvsem na osnovi ustave vzpostavili ustanovitelji ZDA ob koncu 18. stoletja._NEWLINE_Upravna metropola dr\xc5\xbeave je Washington, D.C., kjer je najti vse sede\xc5\xbee treh vej oblasti, tako kongresni dom in Belo hi\xc5\xa1o ter poslopje vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da ZDA. Notranja ureditev Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav pa temelji na delitvi na zvezne dr\xc5\xbeave z razmeroma visoko stopnjo avtonomije, kar procese odlo\xc4\x8danja razpr\xc5\xa1uje prek celotnega ozemlja ZDA po glavnih mestih zveznih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Pomemben segment je zunanja politika. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so namre\xc4\x8d iz hladne vojne iz\xc5\xa1le kot edina preostala svetovna velesila, ki v ve\xc4\x8dji meri kot katera koli druga dr\xc5\xbeava uveljavlja svoj politi\xc4\x8dni, pa tudi gospodarski in kulturni vpliv po svetu. Eden instrumentov izvajanja te politike so tudi oboro\xc5\xbeene sile ZDA, najdra\xc5\xbeja in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno druga najve\xc4\x8dja tovrstna organizacija sveta.\n_START_SECTION_\nTemeljni dokumenti in filozofija zakonov\n_START_PARAGRAPH_\nOblastni\xc5\xa1ka telesa Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav se opirajo na Ustavo ZDA, ki je temeljni zakonski dokument. Ta ustava naj bi bila po nekaterih pojmovanjih najstarej\xc5\xa1a listina z neprekinjeno uporabo, ki definira oblast. Sprejeta je bila neposredno po ameri\xc5\xa1ki revoluciji na ustavni konvenciji leta 1787 ter postala veljavna leto kasneje, zatem ko jo je ratificiralo prvih devet nekdanjih britanskih kolonij. Ima sedem osnovnih to\xc4\x8dk ter 27 amandmajev oziroma dopolnil. Listina je bila spisana z namenom jasnega dolo\xc4\x8danja pravic in dol\xc5\xbenosti vzpostavljajo\xc4\x8de se oblasti ter prepre\xc4\x8devanja zlorab politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. Pred ustavo je bila uprava dr\xc5\xbeave odgovorna dolo\xc4\x8dbam konfederacije, te so zvezni oblasti podeljevale neprimerno manj oblasti._NEWLINE_Prvi trije \xc4\x8dleni ustave dolo\xc4\x8dajo delitev oblasti na tri veje. Najdalj\xc5\xa1i je prvi \xc4\x8dlen, ki vzpostavlja zakonodajno vejo dr\xc5\xbeavnega vodstva oziroma dvodomni kongres Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Drugi \xc4\x8dlen legitimira izvr\xc5\xa1ilno oblast, ki jo predstavlja institucija predsednika ZDA. Tretji \xc4\x8dlen pa govori o sodni mo\xc4\x8di in njenem razdeljevanju med telesa in razli\xc4\x8dne stopnje sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Nadaljnji \xc5\xa1tirje \xc4\x8dleni opredeljujejo delitev oblasti med zvezne in dr\xc5\xbeavne predstavnike ter zagotavljajo predstavni\xc5\xa1ko demokracijo, na koncu pa urejajo postopek za\xc4\x8detnega sprejemanja ustave. Leta 1790 so kongres in zvezne dr\xc5\xbeave zaradi svobodomiselne dru\xc5\xbebene klime in nezaupanja do oblasti, izpod katere (mati\xc4\x8dno Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo) so se ravnokar osvobodili, v okviru ustave in njenih prvih desetih amandmajev sprejeli listino Bill of Rights, ki je zagotavljala osebno svobodo in omejevala mo\xc4\x8d vlade. S temi ustavnimi dopolnili se dr\xc5\xbeavljani lahko zana\xc5\xa1ajo na svobodo izra\xc5\xbeanja, verovanja, tiska ter zbiranja, prepre\xc4\x8dena pa je mo\xc5\xbenost dolo\xc4\x8ditve uradne vere dr\xc5\xbeave ipd. V preostalih nekaj ve\xc4\x8d kot 200 letih je bilo ustavi dodanih 17 amandmajev, ki so, za primer, zagotovili volilne pravice nekaterim neenakopravnim dru\xc5\xbebenim skupinam ter omejili predsednikovo vladanje na dva mandata._NEWLINE_Prebivalci ZDA so prete\xc5\xbeno mo\xc4\x8dno ponosni na svojo teorijo enakosti vseh dr\xc5\xbeavljanov pred zakonom in tako trdijo, da so \xc2\xbbzakoni napravili dr\xc5\xbeavo in ne obratno\xc2\xab. Sicer pa \xc5\xa1e drugi filozofski pogledi in zakonska dolo\xc4\x8dila vplivajo na pravne zadeve dr\xc5\xbeave. Poleg ustavnega zakona ameri\xc5\xa1ki narod deklarativno prisega tudi na eti\xc4\x8dno teorijo naravnih pravic, ki naj bi bile neodtujljive vsakemu \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu bitju. Nekateri segmenti listine Bill of Rights se opirajo prav na to filozofijo. Za ljudstvo sta danes zelo pomembna sistem civilnih in sistem kazenskih zakonov. V prakti\xc4\x8dnem dogajanju pa je zlasti v sodnem sistemu ZDA kot tudi drugih dr\xc5\xbeav pomembna sodna praksa, ki pomeni opiranje na sodbo preceden\xc4\x8dnega primera neke vrste v nadaljnjih sodbah.\n_START_SECTION_\nZakonodajna oblast\n_START_PARAGRAPH_\nZakonodajno oblast dr\xc5\xbeave utele\xc5\xa1a kongres. Ta je po ustavi razdeljen na dva doma, in sicer predstavni\xc5\xa1ki dom ter senat. Kongres je bil sprva mi\xc5\xa1ljen kot dominantno podro\xc4\x8dje oblasti, ki pa bi bilo ravno tako pod nadzorom drugih veja._NEWLINE_Predstavni\xc5\xa1ki dom kongresa ima 435 \xc4\x8dlanov, pripadnost iz posamezne zvezne dr\xc5\xbeave je odvisna od \xc5\xa1tevila njenih prebivalcev. Predstavniki v kongresu slu\xc5\xbeijo 2-letni mandat. Vsak izmed predstavnikov v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu zastopa okoli dvajsetkrat toliko ljudi kot v 18. stoletju ali v \xc5\xa1tevilkah pribli\xc5\xbeno 621 tiso\xc4\x8d. \xc4\x8clani predstavni\xc5\xa1kega doma so notranje razdeljeni na odbore (izvorno committe), ki so pristojni za posamezna podro\xc4\x8dja ter pred kon\xc4\x8dno razpravo v celotnem domu razpravljajo o predlaganem zakonu s svojega podro\xc4\x8dja. Najpomembnej\xc5\xa1i \xc4\x8dlan predstavni\xc5\xa1kega doma je predsednik predstavni\xc5\xa1kega doma, ki vedno pripada stranki z najve\xc4\x8djo zasedbo v njem._NEWLINE_Senat je sestavljen iz sto \xc4\x8dlanov, iz vsake zvezne dr\xc5\xbeave po dveh (neproporcionalno \xc4\x8dlanstvo glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev v posamezni dr\xc5\xbeavi). Senatorji imajo mandat, dolg 6 let. Postopki in notranja telesa so podobna kot v predstavni\xc5\xa1kem domu. Ta dom naj bi bil bolj stabilen in neodvisen od ljudstva, bolj naj bi bil vdan interesom dr\xc5\xbeave in zagotavljal vpliv manj\xc5\xa1ih in \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeav. Senatorji imajo za razliko od \xc4\x8dlanov predstavni\xc5\xa1kega doma mo\xc5\xbenost razpravljanja o vpra\xc5\xa1anju neomejen \xc4\x8das. Predsednik senata je podpredsednik ZDA, a ima zelo omejeno vlogo in je redko na sejah, zaradi \xc4\x8desar je izvoljen \xc5\xa1e predsednik pro tempore, ki je praviloma senior vladajo\xc4\x8de stranke._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a naloga kongresa je izpeljava zakonodajnih postopkov. To je zapleten proces in pravzaprav do podpisa prispe le majhen dele\xc5\xbe predlaganih zakonov. Postopek se pri\xc4\x8dne s predstavitvijo v enem ali drugem domu kongresa, zatem pa je usmerjen na odbor za vpra\xc5\xa1anja s tega podro\xc4\x8dja, ki preu\xc4\x8di potrebo po tovrstnem zakonu in vpra\xc5\xa1anje, ali bi konkreten predlog primerno re\xc5\xa1il dani problem. V primeru pozitivne odlo\xc4\x8ditve odbora gre predlog zakona v razpravo celotnemu domu in ob sprejetju v drugi dom, kjer se ponovno odvijejo osnovni postopki. \xc4\x8ce zakon sprejme tudi drugi dom, je na predsedniku ZDA odlo\xc4\x8ditev o podpisu ali vlo\xc5\xbeitvi veta. Izvedba slednjega vrne zakon v kongres ter vnovi\xc4\x8den postopek, ki omogo\xc4\x8da sprejetje zakona preko predsednika dr\xc5\xbeave v primeru pozitivnega glasovanja dvotretjinske ve\xc4\x8dine._NEWLINE_Zraven svojega osrednjega poslanstva je kongres pristojen tudi za napovedovanje vojn, ubadanje z narodno obrambo, financiranje nekaterih zveznih programov, uvajanje davkov in obto\xc5\xbeevanje dr\xc5\xbeavnih uradnikov, med njimi predsednika dr\xc5\xbeave. To zakonodajno telo ravno tako izvaja kongresne preiskave, ki preu\xc4\x8dujejo delo izvr\xc5\xa1ilne veje oblasti (odmevna primera iz zgodovine sta afera Watergate in Iran-Contra)._NEWLINE_Zraven uslu\xc5\xbebencev kongresa so v zakonodajno oblast vpeti tudi nekateri drugi organi, prete\xc5\xbeno nastali z rasto\xc4\x8do kompleksnostjo zakonodajne veje oblasti. Pomemben vpliv na kongres predstavljajo \xc5\xa1e lobisti, ki so s strani korporacij ali nevladnih organizacij poslani predstavniki za vplivanje na \xc4\x8dlane kongresa v svoj prid. Ti lobisti so sicer regulirani z zakonom, a je njihova splo\xc5\xa1na podoba v javnosti negativna, poznani so namre\xc4\x8d kot povzro\xc4\x8devalci korupcije in z ve\xc4\x8d vidikov nepo\xc5\xa1tenih izidov glasovanj oziroma volitev: leta 1998 je skoraj 14.500 lobistov v Washingtonu, D.C. za svojo dejavnost zapravilo 1,17 milijarde ameri\xc5\xa1kih dolarjev.\n_START_SECTION_\nIzvr\xc5\xa1ilna oblast: predsednik ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nIzvr\xc5\xa1ilna komponenta oblasti v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je na predsedniku dr\xc5\xbeave oziroma njegovem kabinetu. Predsednik in podpredsednik ZDA sta tudi edina uradnika, ki ju lahko neposredno volijo vsi dr\xc5\xbeavljani. Zakone sicer sprejema zakonodajna oblast, predsednik pa jih je dol\xc5\xbean izpolnjevati, a jih ta tudi ve\xc4\x8dinoma predlaga in lahko na njih izreka veto. Predsednik kot glava dr\xc5\xbeave in njegova politika sta bistvena pri mednarodnih odnosih in je tako de jure najbolj pomembna oseba v politi\xc4\x8dno, gospodarsko in voja\xc5\xa1ko najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavi sveta, kot taka pa ena najbolj vplivnih oseb v svetovni politiki. Na mo\xc4\x8d predsednika je mogo\xc4\x8de sklepati tudi po dejstvu, da imenuje svoj kabinet in ambasadorje ter osebje Bele hi\xc5\xa1e, skupno ve\xc4\x8d od 3 tiso\xc4\x8d uradnikov._NEWLINE_Osnovne zadol\xc5\xbeitve te predsedni\xc5\xa1ke funkcije so predlaganje zakonov in nekaterih drugih zadev, o katerih nato odlo\xc4\x8da zakonodajna oblast, tako tudi zveznega prora\xc4\x8duna; vodenje zunanje politike in poveljevanje oboro\xc5\xbeenim silam, pogajanje in podpisovanje mednarodnih pogodb ter zavezni\xc5\xa1tev; nenazadnje je predsednik ZDA simbol dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Funkcija predsednika je od ustanovitve zveze stalno rasla in se razvijala v ve\xc4\x8d teles, \xc4\x8desar dana\xc5\xa1nja posledica je mnogo organov v okviru izvr\xc5\xa1ilne politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di dr\xc5\xbeave: 15 ministrstev (izvirno Federal Executive Department), katerih vodje \xe2\x80\x93 uradno imenovani tajniki \xe2\x80\x93 sestavljajo predsednikov kabinet in so zaradi tega polo\xc5\xbeaja pomembno vpleteni v politiko na najvi\xc5\xa1ji ravni. Zraven njih je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot 140 agencij, ki v veliki meri sodijo pod ministrstva in so odgovorne za konkretne naloge, npr. vzpostavljanje in izvajanje standardov. Neodvisne agencije, kakr\xc5\xa1na je obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna organizacija CIA, so ravno tako del vlade._NEWLINE_O\xc4\x8detje naroda so bili sprva prepri\xc4\x8dani, da ljudstvo na tedanji stopnji politi\xc4\x8dne kulture \xc5\xa1e ni bilo sposobno izbiranja primernega kandidata. Ustanovna politika se je takisto vpra\xc5\xa1evala, ali je podeljevanje tako velike mo\xc4\x8di enemu samemu \xc4\x8dloveku smotrno, zaradi \xc4\x8desar je pri\xc5\xa1lo do usmeritve osrednje mo\xc4\x8di v kongres. V dana\xc5\xa1nji dobi mo\xc4\x8dne oblasti predsednika tako kot nekdaj potekajo sicer ljudske volitve predsednika posredno, prek volilnega kolegija. Ta je bil v zgodnji dobi dr\xc5\xbeave mi\xc5\xa1ljen kot avtonomno telo pri izbiranju dr\xc5\xbeavnega predsednika, danes pa le povzema glasovanje dr\xc5\xbeavljanov. Sestavljajo ga predstavniki posameznih dr\xc5\xbeav v \xc5\xa1tevilu, ki je se\xc5\xa1tevek predstavnikov dr\xc5\xbeave v obeh domovih kongresa. Po ve\xc4\x8dinskem volilnem sistemu dobi najbolj za\xc5\xbeelen predsedni\xc5\xa1ki kandidat dolo\xc4\x8dene zvezne dr\xc5\xbeave glasove vseh elektorjev te dr\xc5\xbeave, kar je sicer \xc5\xbee vodilo do zmage kandidata, ki je prejel manj dr\xc5\xbeavljanskih glasov od svojega tekmeca, a ve\xc4\x8d glasov elektorjev (zadnji primer je zmaga predsednika Donalda Trumpa proti kandidatki Hillary Clinton na predsedni\xc5\xa1kih volitvah leta 2016). Ker se je funkcija predsednika izmed vseh uradni\xc5\xa1kih funkcij v dr\xc5\xbeavi v 200 letih obstoja najbolj spreminjala in pridobivala na politi\xc4\x8dni mo\xc4\x8di, je 22. amandma k ustavi leta 1951 omejil \xc5\xa1tevilo predsedni\xc5\xa1kih mandatov ene osebe na dva._NEWLINE_Izvr\xc5\xa1ilni del oblasti poganja ogromen birokratski aparat, ki zaseda 98\xc2\xa0% uslu\xc5\xbebencev javne uprave, v \xc5\xa1tevilkah iz leta 1998 to pomeni 4,2 milijona uslu\xc5\xbebencev in med njimi 1,4 milijona uniformiranega osebja oboro\xc5\xbeenih sil. To veliko silo naj bi nadzoroval kongres, ki je edini pristojen za sprejemanje zveznih zakonov, predsednik pa jih mora izvajati; zraven tega ima zakonodajna oblast mo\xc5\xbenost odmerjanja sredstev za predsednikove podvige in s tem razmeroma mo\xc4\x8dnega reguliranja teh.\n_START_SECTION_\nSodna oblast\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ji organ s podro\xc4\x8dja sodne oblasti v dr\xc5\xbeavi je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ZDA. Vodi ga 9 vrhovnih sodnikov, ki jih na mesto postavi predsednik in potrdi senat. Osnovna naloga vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da je preverjanje skladnosti zakonov z ustavo. Ta pravica je bila v politiki sprva vpra\xc5\xa1ljiva, a jo je utemeljil in utrdil vrhovni sodnik John Marshall. Mo\xc5\xbenost razsojanja o ustavnosti zakonov sicer deluje bolj kot preventivna gro\xc5\xbenja njih snovalcem, od ustanovitve dr\xc5\xbeave do leta 1998 je bilo tako preklicanih le 127 zakonov. Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de pa nastopa tudi kot najvi\xc5\xa1je stopenjsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v primeru drugih pravd, a na njegov nivo prispe le malo teh._NEWLINE_Sicer deklarativna uravnove\xc5\xa1enost sodnega sistema in njegovega odlo\xc4\x8danja je vsekakor odvisna tudi od razli\xc4\x8dnih stranskih dejavnikov, kot je npr. trenutna dru\xc5\xbebena miselnost. Ta dejavnik je sicer omiljen z dejstvom, da vrhovnih sodnikov ne voli ljudstvo in da je tem podeljen do\xc5\xbeivljenjski mandat, a so razli\xc4\x8dne sodbe v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih obdobjih pokazale nasprotno: program za odpravo gospodarske depresije New Deal je bil v krogih sodne oblasti sprva sprejet slabo, po njegovi potrditvi s strani dr\xc5\xbeavljanov, ki so na predsedni\xc5\xa1kih volitvah ponovno izvolili avtorja programa F. Roosevelta, pa je pri\xc5\xa1lo do pozitivnega mnenja tudi z vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Sodni sistem ZDA je na zvezni ravni razdeljen na tri stopnje. Na dnu piramide je najti 94 okrajnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d v vseh 50 dr\xc5\xbeavah in odvisnih teritorijih, ki so pristojna za sojenje v primeru kr\xc5\xa1itve zveznih zakonov ali pravd med pripadniki razli\xc4\x8dnih zveznih dr\xc5\xbeav. Naslednjo vi\xc5\xa1jo stopnjo predstavlja 13 okro\xc5\xbenih prizivnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so namenjena le pregledovanju pravilnosti izpeljave postopka v smislu upo\xc5\xa1tevanja zakonov, ne pa tudi za obravnavanje samega primera. Vrh sodnega sistema predstavlja vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ZDA, ki je teoreti\xc4\x8dno zadol\xc5\xbeeno za prito\xc5\xbebe na odlo\xc4\x8dbe okro\xc5\xbenih prizivnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, a se na seznamu njegovih obravnav znajdejo le zadeve ustavnega pomena. Poleg na\xc5\xa1tetih vrst sodi\xc5\xa1\xc4\x8d sodno vejo oblasti tvorijo tudi nekateri drugi sodni uradi, tako za primer ra\xc4\x8dunsko in dav\xc4\x8dno ter patentno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Zvezna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da opravijo le pribli\xc5\xbeno odstotek vseh sodnih primerov v dr\xc5\xbeavi, ostalo je v domeni lokalnega sodstva. Ker se v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah pred sodnikom znajdejo \xc5\xa1e tako majhni spori, je sodnih postopkov 25 milijonov letno, vsako leto pa je v sodni primer vklju\xc4\x8denih okoli 10\xc2\xa0% prebivalstva. Lokalni sodni organi so vdani sojenju po lokalnih zakonih, kar je \xc5\xbee vodilo do sporov z zvezno sodno oblastjo; znan je primer trenj med zvezno in posameznimi lokalnimi oblastmi v zvezi z emancipacijo afroameri\xc4\x8danov v 60. letih preteklega stoletja. Tudi lokalna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so razslojena na tri nivoje, izmed katerih je najni\xc5\xbeji nivo preiskovalnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d (izvirno trial court), navzgor pa sledijo apelacijska (prizivna) sodi\xc5\xa1\xc4\x8da (izvirno appellate court) ter dr\xc5\xbeavno vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (izvirno state supreme court). Lokalni sodniki do svojega polo\xc5\xbeaja pridejo po razli\xc4\x8dnih poteh glede na dr\xc5\xbeavo, mnogokrat po volitvah ali guvernerjevi postavitvi._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so vedno bolj obremenjena s prevelikim \xc5\xa1tevilom primerov, saj se pove\xc4\x8duje tako \xc5\xa1tevilo prebivalcev kot \xc5\xa1tevilo pravd na prebivalca. Vedno aktualna je tudi potreba po prilagajanju sodnega sistema spreminjajo\xc4\x8di se dru\xc5\xbebi, zgleden primer sodobnosti so pravna vpra\xc5\xa1anja glede svetovnega spleta. Kritika sodnega sistema ZDA \xc4\x8desto vsebuje tudi pomisleke glede neenakosti vpletenih strank, ki so razli\xc4\x8dno finan\xc4\x8dno sposobne pri zagotavljanju svoje pravne obrambe.\n_START_SECTION_\nPomen zveznih dr\xc5\xbeav\n_START_PARAGRAPH_\nFederalna tradicija in narava Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike omogo\xc4\x8data veliko stopnjo avtonomije upravljanja pod zvezno ravnijo: 50 dr\xc5\xbeavnih, 3.043 okro\xc5\xbenih, 19.372 ob\xc4\x8dinskih in 16.629 mestnih upravnih enot tvori svoje pomembne zakone in poseduje pristojnost za mnogo podro\xc4\x8dij. Ta so mi\xc5\xa1ljena kot notranjepoliti\xc4\x8dne zadeve, kakr\xc5\xa1ne so javne storitve gradnje in urejanja cest, zagotavljanja druge infrastrukture, \xc5\xa1olstva, policije in gasilcev._NEWLINE_Vrh uprav pod zveznim nivojem predstavlja oblast zvezne dr\xc5\xbeave, ki upravlja z lokalnimi oblastmi. Te so za \xc5\xbeivljenje ljudi postale pomembne ob svoji ustanovitvi v zgodnjem 19. stoletju, ko so dr\xc5\xbeavne vlade pogosto te\xc5\xbeko vplivale na geografsko te\xc5\xbeko dostopno prebivalstvo manj dostopnih predelov de\xc5\xbeele. Lokalni upravni aparati so zaradi bolj\xc5\xa1ega prilagajanja specifi\xc4\x8dnim razmeram v nekaterih primerih upravi\xc4\x8deni do pisanja svojih zakonov, ki se seveda ne smejo kri\xc5\xbeati z zakoni zvezne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Tak sistem zvezne na eni strani ter dr\xc5\xbeavnih vlad na drugi je vzpostavila ustava. Ta prepoveduje dejanja, ki bi ne bila v prid zvezi, ter prakticiranje zunanje politike, a zveznim dr\xc5\xbeavam zagotavlja mnogovrstno avtonomijo. V primeru spora jurisdikcij zvezne in dr\xc5\xbeavnih vlad ima zadnjo besedo vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega sodna praksa 20. stoletja je usmerjena bolj v prid kongresu kot kateri izmed dr\xc5\xbeavnih vlad. Razmerje med politi\xc4\x8dno silo zvezne oblasti ter posameznih dr\xc5\xbeav je bilo sprva nagnjeno v smer dr\xc5\xbeavnih vlad, a se je od ustanovitve redno spreminjalo ter napravilo velike korake proti mo\xc4\x8dni zvezni vladi po dr\xc5\xbeavljanski vojni, s programom New Deal in v hladni vojni. V dana\xc5\xa1njem obdobju so mnoge dr\xc5\xbeavne in lokalne vlade kriti\xc4\x8dno odvisne od finan\xc4\x8dnega dohodka iz zveznega prora\xc4\x8duna, saj za primer nekatera med najve\xc4\x8djimi mesti ZDA pridobivajo tretjino svojega prora\xc4\x8duna iz zveznih zalog.\n_START_SECTION_\nVolitve in politi\xc4\x8dne stranke\n_START_PARAGRAPH_\nDemokracija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je sprva veljala le za bele mo\xc5\xa1ke s premo\xc5\xbeenjem; \xc5\xa1ele kasneje je pri\xc5\xa1lo do raz\xc5\xa1iritve volilne pravice na vse bele mo\xc5\xa1ke in s \xc4\x8dasom \xc5\xa1e na \xc4\x8drnce, indijance ter \xc5\xbeenske. Danes so tako volilne kampanje kot volitve v ZDA pomemben dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dni dogodek, s katerim naj bi Ameri\xc4\x8dani demonstrirali svojo demokracijo. Za to prilo\xc5\xbenost se v kampanje vklju\xc4\x8di mnogo prostovoljcev, ki promovirajo svojega kandidata ter v ta namen pla\xc4\x8dujejo prostovoljne prispevke. Pojav medijev pa je izrazito spremenil na\xc4\x8din vodenja volilne tekme: kandidati so po eni plati postali manj odvisni od svojih strank, saj se preko medijskih kanalov lahko promovirajo neposredno pri potencialnem volilnem telesu; druga plat pa je ve\xc4\x8dja odvisnost od finan\xc4\x8dnih sredstev - za primer Abraham Lincoln je leta 1860 v svoje tekmovanje vlo\xc5\xbeil okoli 100 tiso\xc4\x8d USD, medtem ko je George H. W. Bush leta 1988 za isti namen potro\xc5\xa1il okvirno 70 milijonov dolarjev. Sodobna volilna kampanja je posledi\xc4\x8dno bolj usmerjena v zbiranje finan\xc4\x8dnih sredstev kot v prepri\xc4\x8devanje volivcev o primernosti svojega programa._NEWLINE_Volitve potekajo na redne presledke: predsedni\xc5\xa1ke volitve se odvijejo vsaka \xc5\xa1tiri leta, na dve leti potekajo kongresnim volitvam, medtem ko \xc4\x8das lokalnih volitev \xc4\x8desto sovpada z nacionalnimi predsedni\xc5\xa1kimi. Ti in oni lokalni referendumi so organizirani po potrebi._NEWLINE_Meje volilnih okrajev zari\xc5\xa1ejo dr\xc5\xbeavne zakonodaje, s \xc4\x8dimer je mo\xc4\x8d manipulirati in vplivati na izid volitev. Na to se nana\xc5\xa1a angle\xc5\xa1ki izraz gerrymandering, izhajajo\xc4\x8d iz 19. stoletja in imena massachusettskega guvernerja Elbridgea Gerryja, ki je v en volilni okraj (imel je obliko salamandra) zajel vse svoje nasprotnike in si s tem v njem prakti\xc4\x8dno zagotovil velik poraz, a zmago v vseh preostalih okrajih. Strate\xc5\xa1ko na\xc4\x8drtovanje okrajev se dogaja \xc5\xa1e danes v povezavi z bodisi prepre\xc4\x8devanjem bodisi zagotavljanjem enakomerne razporejenosti predstavnikov dru\xc5\xbebenih skupin v vzvodih oblasti \xe2\x80\x93 tako npr. v primerne okraje zajamejo \xc4\x8drnsko prebivalstvo in povi\xc5\xa1ajo verjetnost izvolitve njihovega predstavnika._NEWLINE_Politi\xc4\x8dne stranke v dr\xc5\xbeavi so bistveni del volitev in politi\xc4\x8dnega sistema, te namre\xc4\x8d rekrutirajo svoje kandidate in pi\xc5\xa1ejo politi\xc4\x8dne programe. V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah se je zavoljo ve\xc4\x8dinskega volilnega sistema, v katerem elektorski kolegij nakloni vse glasove najbolj priljubljenemu kandidatu svoje zvezne dr\xc5\xbeave, izrazito uveljavil dvostrankarski sistem. Pred tem, ob ustanovitvi republike, so bili snovalci dr\xc5\xbeave nenaklonjeni politi\xc4\x8dnim strankam. Te so kasneje \xc5\xbee z zgodnjim 19. stoletjem pridobile na svoji veljavi, \xc5\xbee od sredine 19. stoletja pa se na oblasti izmenjujeta takrat ustanovljena republikanska in starej\xc5\xa1a demokratska stranka._NEWLINE_Demokrati so tvorci najstarej\xc5\xa1e politi\xc4\x8dne stranke v dr\xc5\xbeavi, ki je iz\xc5\xa1la iz Jeffersonove koalicije konca 18. stoletja, nasprotujo\xc4\x8de na\xc4\x8dinu vladanja Georgea Washingtona. Sprva je bilo njeno ime Demokratsko-republikanska stranka, a je kasneje razpadla na dva dela, ohranil pa se je le eden, in sicer demokratska stranka ZDA. V dana\xc5\xa1nji politi\xc4\x8dni kulturi je ta splo\xc5\xa1no ozna\xc4\x8dena za levosredinsko in kot tako vdano socialno liberalnim in druga\xc4\x8de naprednim idealom._NEWLINE_Njen rival je republikanska stranka oziroma Grand Old Party, aktivna od sredine 19. stoletja. V tistem \xc4\x8dasu je bila napravljena iz politikov, ki so nasprotovali su\xc5\xbeenjstvu in kasneje tudi vodili dr\xc5\xbeavljansko vojno (Abraham Lincoln). Njen idejni sistem se je s \xc4\x8dasom preobrazil in vzpostavil desnosredinske oziroma dru\xc5\xbebeno konservativne in ekonomsko liberalne smernice._NEWLINE_V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je registriranih in aktivnih \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih strank, a imajo te le \xc5\xa1ibak vpliv pri krojenju politi\xc4\x8dnega dogajanja. Vse stranke vklju\xc4\x8dno z vodilnima pa danes nimajo mo\xc4\x8di, enake pretekli; ve\xc4\x8dji pomen je na njihovih kandidatih za politi\xc4\x8dne organe, zlasti za predsedni\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj. Eno izmed aktualnih vpra\xc5\xa1anj, ki si ga danes zastavljajo analitiki ameri\xc5\xa1ke politike, je zapravljanje obse\xc5\xbenih finan\xc4\x8dnih sredstev za volilne kampanje. Velik del teh namre\xc4\x8d pride od razli\xc4\x8dnih korporacij, ki jim je zlasti ekonomsko liberalno desno politi\xc4\x8dno krilo v interesu, zaradi velikega pomena teh finan\xc4\x8dnih sredstev pri volilnih rezultatih pa se zastavlja vpra\xc5\xa1anje, ali dr\xc5\xbeava s svojo mo\xc4\x8djo izhaja iz ljudi ali morebiti iz mo\xc4\x8dnih korporacij z bogatim kapitalom. Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je ve\xc4\x8dje omejevanje tovrstnih finan\xc4\x8dnih virov sicer zavrnilo, \xc4\x8de\xc5\xa1 da gre pri vpra\xc5\xa1anju za ustavno pravico do govora.\n_START_SECTION_\nUpravna delitev dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nUpravnemu sistemu dr\xc5\xbeave in njegovim sicer razmeroma avtonomnim enotam oziroma podenotam na\xc4\x8deluje zvezna oblast. Pod to svojo notranjo suverenost prakticira 50 zveznih dr\xc5\xbeav (izvirno state, 4 izmed njih pa se imenujejo commonwealth, kar na prakti\xc4\x8dne zadeve nima vpliva), te pa so dalje deljene na okro\xc5\xbeja (v 48 dr\xc5\xbeavah izvirno county, medtem ko upravni sistem Aljaske uporablja ime samoupravno mesto oziroma izvirno borough ter sistem Louisiane ime \xc5\xbeupnija oziroma izvirno parish). \xc5\xa0tevilo okro\xc5\xbeij v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je 3.077 ali v povpre\xc4\x8dju 62 na dr\xc5\xbeavo, a med slednjimi \xc5\xa1tevilo okro\xc5\xbeij znatno variira: Delaware je organiziran v le 3 okro\xc5\xbeja in Teksas v kar 254. Odvisno od zakonov posamezne dr\xc5\xbeave so okro\xc5\xbeja razparcelirana na mestne ob\xc4\x8dine (izvirno township) ter upravna obmo\xc4\x8dja posameznih mest oziroma vasi._NEWLINE_Poseben status ima zvezno ozemlje District of Columbia, ki vklju\xc4\x8duje Washington, D.C. kot prestolnico Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Zvezno okro\xc5\xbeje ne premore svojih zastopnikov v kongresu, a ima svoj elektorski kolegij za udele\xc5\xbebo na volitvah predsednika dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Delno avtonomen status imajo indijanski rezervati, ki se sicer nahajajo znotraj zveznih dr\xc5\xbeav. Njegovi prebivalci so v ve\xc4\x8dini zadev podrejeni dr\xc5\xbeavnim zakonom, a po uredbah nekateri od njih ne veljajo ali pa za rezervate obstajajo dodatni. To se odra\xc5\xbea v primerih, kot je izrazit pojav igralni\xc5\xa1tva ali pa neobstoje\xc4\x8de vlaganje nekaterih podjetij na obmo\xc4\x8dje zaradi neprepri\xc4\x8danosti o pravnih zadevah._NEWLINE_Ozemlje Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav gradijo tudi prekomorske odvisne politi\xc4\x8dne entitete, razdeljene na priklju\xc4\x8dena (izvirno incorporated territory, ki je lastnina ZDA) in nepriklju\xc4\x8dena ozemlja (izvirno unincorporated territory), slednja v razli\xc4\x8dnih primerih imenovana possession, overseas territory ali commonwealth. Ta odvisna ozemlja so lahko bodisi organizirana (lastna vlada po temeljnem zakonu ZDA) bodisi neorganizirana (ozemlja brez lastne vlade). Od 1959. leta dalje je priklju\xc4\x8den teritorij le Palmyra Atoll v Tihem oceanu, a Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave nadzorujejo ve\xc4\x8d organiziranih in neorganiziranih nepriklju\xc4\x8denih ozemelj._NEWLINE_\xc5\xa0e ena komponenta dr\xc5\xbeavnega ozemlja so ozemlja pod jurisdikcijo zvezne vlade v tujini, in sicer v obliki voja\xc5\xa1kih namestitev, ameri\xc5\xa1kih veleposlani\xc5\xa1tev ter konzulatov. Vse na\xc5\xa1teto se zdru\xc5\xbeuje v pribli\xc5\xbeno 85 tiso\xc4\x8d upravnih celot Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nZlo\xc4\x8din in varnostne organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nPere\xc4\x8d dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dni problem Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je visoka stopnja storjenih zlo\xc4\x8dinov. Predstavljeno v \xc5\xa1tevilkah to letno zna\xc5\xa1a 49.693 nasilnih smrti (podatek za leto 2003), kar ZDA postavlja dale\xc4\x8d pred vse druge razvite dr\xc5\xbeave. Nekateri obse\xc5\xbenost te\xc5\xbeave pripisujejo tradicionalni pravici dr\xc5\xbeavljanov ZDA do no\xc5\xa1nje oro\xc5\xbeja, ki jo zagotavlja drugi amandma ustave, dodan v okviru listine Bill of Rights. Sicer se varnostne organizacije ukvarjajo z visoko stopnjo tihotapljenja in uporabe drog, dru\xc5\xbeinskega nasilja in v zadnjem \xc4\x8dasu s terorizmom._NEWLINE_Organizacije za zagotavljanje reda so razdeljene na zvezne, dr\xc5\xbeavne in lokalne, v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah pa ni nacionalne policije. Ustavna listina namre\xc4\x8d prepu\xc5\xa1\xc4\x8da organizacijo organov reda dr\xc5\xbeavnim zakonom, zato je policija organizirana v okviru mest in okro\xc5\xbeij._NEWLINE_Zgodovina profesionalne in z zakonom urejene mestne policije v ZDA se pri\xc4\x8denja v 20. letih preteklega stoletja, pred tem pa so red vzdr\xc5\xbeevali \xc5\xa1erifi in nekak\xc5\xa1ni no\xc4\x8dni pazniki ter ohlapno dolo\xc4\x8deni sodilci. Potreba po ve\xc4\x8dji organizaciji se je pokazala z ve\xc4\x8dajo\xc4\x8do se urbanizacijo in konflikti, zato je zagotavljanje reda prevzela policija, ki se je kasneje pri\xc4\x8dela ukvarjati tudi s preiskovanjem kaznivih dejanj idr. Dr\xc5\xbeavna policija opravlja svoje dejavnosti v vsaki od 50 dr\xc5\xbeav in skrbi za nadzorovanje dr\xc5\xbeavnih cest, igralni\xc5\xa1kih poslov, tihotapljenja drog itd. Slednja je tudi bolj usposobljena od lokalne policije in pristojna za pregon kazivnih dejavnosti prek okro\xc5\xbeij._NEWLINE_Z zvezne ravni je najbolj znan Federal Bureau of Investigation, ki je najve\xc4\x8dja tovrstna agencija. Ustanovljena je bila leta 1908 pod ministrstvom za pravosodje, njena osnovna zadol\xc5\xbeitev pa je preiskovanje in ukrepanje proti kaznivim dejanjem po zveznih zakonih, npr. ugrabitvam in vohunstvu ter terorizmu. Mnogorat kritizirani zakon USA PATRIOT je med drugim leta 2002 ustanovil ministrstvo za domovinsko varnost, ki nadzoruje ve\xc4\x8d zveznih varnostnih agencij, med njimi tajno slu\xc5\xbebo in Urad za obmejno varnost. Nekatere druge zvezne organizacije se ubadajo z zadevami, kot sta tihotapljenje in red v sodnih dvoranah._NEWLINE_Vedno ve\xc4\x8dji pomen nosijo tudi zasebne varnostne organizacije, ki nadzorujejo posle z ob\xc4\x8dutljivimi zadevami, kakr\xc5\xa1ni so ban\xc4\x8dni.\n_START_SECTION_\nMednarodni odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjo politiko zgodnje ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave je zaznamoval izolacionizem, manifestiran v Monroejevi doktrini avtonomije Amerik. Tudi o\xc4\x8de naroda George Washington se je zavzemal za sklepanje najmanj\xc5\xa1ega mo\xc5\xbenega \xc5\xa1tevila zavezni\xc5\xa1tev, kar pa seveda ni izklju\xc4\x8devalo nasilnega ali diplomatskega pridobivanja novih ozemelj ter trgovanja s trgi onkraj meja dr\xc5\xbeave. Tudi na pri\xc4\x8detek obeh svetovnih vojn se Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave v duhu izolacionizma niso odzivale. \xc5\xa0ele \xc4\x8das po drugi svetovni vojni, namre\xc4\x8d hladna vojna, je ZDA resni\xc4\x8dno postavil na mesto svetovne velesile in pripeljal tudi neizmeren politi\xc4\x8dni, gospodarski in kulturni vpliv te dr\xc5\xbeave na svet. Seveda pa se je zunanja politika ZDA izra\xc5\xbeala \xc5\xbee v njihovi stalni vpletenosti v voja\xc5\xa1ke posege po svetu ter zbiranju kolonij od konca 19. stoletja dalje._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji mednarodni odnosi in politika dr\xc5\xbeave so zlasti namenjeni zagotavljanju varnosti in uspeha ameri\xc5\xa1kega trgovskega ter politi\xc4\x8dnega vpliva v svetu.\n_START_SECTION_\nVzvodi vpliva\n_START_PARAGRAPH_\nZa svetovni kulturni vpliv Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je bistvenega pomena tamkaj\xc5\xa1nja kulturna industrija in njen izvoz. Najpomembnej\xc5\xa1o vlogo pri politi\xc4\x8dnem vplivu na tujino pa ima izvr\xc5\xa1ilna veja oblasti oziroma predsednik ter njegovo ministrstvo za zunanje zadeve (izvirno Department of State). Predsednik namre\xc4\x8d poseduje mo\xc4\x8d podpisovanja zavezni\xc5\xa1tev, upravljanja z vojsko ter izpeljevanja odlo\xc4\x8dnih in hitrih zunanjepoliti\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditev. Nanj nekoliko vplivata komite senata za zunanje zadeve ter celoten kongres s svojim odlo\xc4\x8danjem o financah in uporabi voja\xc5\xa1ke sile, pa tudi javno mnenje, ki izra\xc5\xbea mo\xc4\x8d odlo\xc4\x8danja na naslednjih volitvah._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike svoje zunanjepoliti\xc4\x8dne interese uveljavljajo tudi z veliko pomo\xc4\x8djo mednarodnih organizacij, kjer so predstavniki ZDA mnogokrat v dominantnem polo\xc5\xbeaju. Vzor\xc4\x8den primer je Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov, ustanovljena z veliko pomo\xc4\x8djo te dr\xc5\xbeave in tudi danes razmeroma mnogokrat delujo\xc4\x8da v smeri \xc5\xbeelja slednje. Med njimi sta tudi Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad, ki naj bi sicer pospe\xc5\xa1evala razvoj \xc5\xa1ibkih svetovnih gospodarskih sistemov, a ju mnogi kritiki ozna\xc4\x8dujejo kot agenciji za zagotavljanje dobrobiti Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav na ra\xc4\x8dun revnih de\xc5\xbeel. Uporaba tovrstnih sredstev vplivanja izhaja iz \xc4\x8dasa ob koncu ali po koncu druge svetovne vojne, ko so se ZDA na svetovnem politi\xc4\x8dnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du zna\xc5\xa1le kot edina dr\xc5\xbeava z neprizadeto ekonomijo in jedrskim oro\xc5\xbejem, to pa jim je omogo\xc4\x8dalo ustanovitev ter pomemben vpliv na voja\xc5\xa1ko zavezni\xc5\xa1tvo NATO ter svetovno organizacijo OZN v \xc4\x8dasu hladne vojne. Je ena izmed petih stalnih \xc4\x8dlanic varnostnega sveta te organizacije, kar ji zagotavlja mo\xc5\xbenost vlo\xc5\xbeitve veta na katere koli predloge preostalih \xc4\x8dlanic. Stopnja njenega vpliva je nekoliko upadla po integraciji mnogih novoustanovljenih zlasti afri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav v 60. letih minulega stoletja, saj so dr\xc5\xbeave iz kroga Gibanja neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih s svojo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnostjo hitro zasen\xc4\x8dile voljo Zahoda. Od takrat dalje so Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave organizaciji pripisovale nekoliko manj\xc5\xa1i pomen v doseganju ciljev svoje zunanje politike. Dr\xc5\xbeava pa je bila dejavna in posledi\xc4\x8dno vplivna tudi s svojimi programi mednarodne pomo\xc4\x8di, tako Marshallovim na\xc4\x8drtom za obnovo v vojni prizadetih gospodarstev kot Trumanovo doktrino podpore protikomunisti\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih sistemov._NEWLINE_\xc5\xa0e en in razmeroma priljubljen instrument tkanja mednarodnih odnosov, ko propadejo diplomatski in gospodarski poskusi, so oboro\xc5\xbeene sile ZDA.\n_START_SECTION_\nOboro\xc5\xbeene sile\n_START_PARAGRAPH_\nOboro\xc5\xbeene sile Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike so po \xc5\xa1tevilu pripadnikov druga najve\xc4\x8dja voja\xc5\xa1ka sila za Kitajsko, a je \xc5\xa1e bolj zgovoren podatek o njenem prora\xc4\x8dunu: konec 90. let so sile potro\xc5\xa1ile 250 milijard dolarjev vsako leto in po mednarodnih teroristi\xc4\x8dnih leta 2001 povi\xc5\xa1ale svoj letni prora\xc4\x8dun na 553 milijard leta 2007; znesek se stalno pove\xc4\x8duje in po prora\xc4\x8dunu za voja\xc5\xa1ke namene postavlja Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave dale\xc4\x8d na prvo mesto, zapravijo namre\xc4\x8d malone dvakrat toliko denarja kot vse \xc4\x8dlanice Evropske unije za oboro\xc5\xbeene sile skupaj._NEWLINE_Zgodnja dr\xc5\xbeava je imela pla\xc4\x8dansko majhno, a okretno vojsko. Umiritev odnosov z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom je namre\xc4\x8d pomenila nizko stopnjo ogro\xc5\xbeenosti zaradi zemljepisne lege med dvema oceanoma in varno Kanado ter \xc5\xa1ibko Mehiko, pa tudi osvajanje novih kolonij sprva ni zahtevalo zajetnih voja\xc5\xa1kih sredstev. Razmere pa je mo\xc4\x8dno obrnila hladna vojna, ki se je pri\xc4\x8dela z ruskim izumom jedrskih konic, te so bile sposobne doseganja ciljev v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah. To je pomenilo pri\xc4\x8detek vzajemnega zastra\xc5\xa1evanja z oro\xc5\xbejem, s katerim sta obe strani prepre\xc4\x8devali napad nase (strategija, v angle\xc5\xa1kem jeziku znana kot mutually assured destruction oziroma MAD). Ko se je predsednik ZDA Ronald Reagan v 80. letih 20. stoletja domislil razvoja sistema za visoko tehnolo\xc5\xa1ko vojskovanje, javno poznanega kot vojna zvezd, so se letni stro\xc5\xa1ki za oboro\xc5\xbeene sile naposled povzpeli na 28 odstotkov letnega dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna. Po hladni vojni se je za primernega sovra\xc5\xbenika izkazal slabo utele\xc5\xa1en mednarodni terorizem, ki naj bi 11. septembra 2001 povzro\xc4\x8dil napad na civilne cilje po dr\xc5\xbeavi; to je spro\xc5\xbeilo sprejetje zloglasnega zakona USA PATRIOT, zraven njega pa znatno agresivnej\xc5\xa1e zunanjepoliti\xc4\x8dno vedenje dr\xc5\xbeave: strategija preventivnega napada za zatiranje sovra\xc5\xbenika je oboro\xc5\xbeene sile ZDA v zadnjih letih vodila v ve\xc4\x8d oboro\xc5\xbeenih spopadov oziroma vojn, ki naj bi Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam zagotovile stabilnost vpliva v svetovnih regijah._NEWLINE_Z voja\xc5\xa1kim prora\xc4\x8dunom upravlja ministrstvo za obrambo, ki zaposluje ve\xc4\x8d kot 3 milijone ljudi v civilu in uniformah, od tega se 1,4 milijona teh \xc5\xa1teje za aktivno voja\xc5\xa1ko osebje. Oboro\xc5\xbeene sile so razdeljene na kopensko vojsko, mornari\xc5\xa1ko pehoto, vojno mornarico, vojno letalstvo in obalno stra\xc5\xbeo. Leta 2005 so se dr\xc5\xbeavne oboro\xc5\xbeene sile nahajale v ve\xc4\x8d kot 700 voja\xc5\xa1kih bazah v vsaj 36 dr\xc5\xbeavah sveta.'