b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Usposablja za delo v vseh tipih organizacij, ki se ukvarjajo s produkcijo, zbiranjem, urejanjem, hrambo in posredovanjem zapisanega znanja v vseh oblikah - torej bibliotekarje, informatike in zalo\xc5\xbenike, ki lahko delajo v knji\xc5\xbenicah, informacijskih in dokumentacijskih centrih, knjigarnah, zalo\xc5\xbebah in drugih medijskih hi\xc5\xa1ah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav poznamo knji\xc5\xbenice in zalo\xc5\xbebe v vseh zgodovinskih obdobjih od antike naprej, na tem podro\xc4\x8dju dolgo ni bilo mo\xc5\xbenosti formalnega izobra\xc5\xbeevanja. V knji\xc5\xbenicah so v 20. stoletju strokovno delo opravljali delavci z gimnazijsko maturo, zahtevnej\xc5\xa1a in vodstvena dela pa delavci z univerzitetno izobrazbo, najve\xc4\x8dkrat s humanisti\xc4\x8dnega podro\xc4\x8dja. Prva formalna oblika izobra\xc5\xbeevanja poklicnih knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih delavcev v Sloveniji sta bila petmese\xc4\x8dna strokovna te\xc4\x8daja v letih 1947 in 1949. V \xc5\xa1tudijskih letih 1957/58 in 1963/64 je bila organizirana ob\xc4\x8dasna enoletna \xc5\xa1ola za knji\xc5\xbeni\xc4\x8darje in arhivske pomo\xc4\x8dnike. To je bil prvi poskus rednega strokovnega izobra\xc5\xbeevanja za to podro\xc4\x8dje po zaklju\xc4\x8deni srednji \xc5\xa1oli v Sloveniji. V \xc5\xa1tudijskem letu 1964/65 pa se je v program Pedago\xc5\xa1ke akademije v Ljubljani (zdaj Pedago\xc5\xa1ka fakulteta v Ljubljani) vklju\xc4\x8dil redni dvoletni in dvopredmetni vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva. U\xc4\x8ditelji za razli\xc4\x8dne predmete so se tam usposobili \xc5\xa1e za delo v knji\xc5\xbenicah vseh vrst. Tako se je izobrazilo kar 22 generacij strokovnih delavcev. Ve\xc4\x8dletna prizadevanja Zveze bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev Slovenije, Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice v Ljubljani, Univerzitetne knji\xc5\xbenice v Mariboru, Fakultete za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo (zdaj Fakultete za dru\xc5\xbebene vede), Pedago\xc5\xa1ke akademije v Ljubljani in Filozofske fakultete v Ljubljani so obrodila sadove leta 1985, ko je bil potrjen visoko\xc5\xa1olski izobra\xc5\xbeevalni program bibliotekarstva in leta 1986, ko je bila za izvajalko tega programa dolo\xc4\x8dena FF. V marcu 1987 je bil objavljen prvi razpis in v \xc5\xa1tudijskem letu 1988/1989 vpisana prva generacija \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva . Za vzpostavitev univerzitetnega \xc5\xa1tudija bibliotekarstva si je posebej prizadeval zasl. prof. dr. Branko Ber\xc4\x8di\xc4\x8d, ki je bil tudi prvi predstojnik novoustanovljenega oddelka.  Tudi tu je bil sprva mogo\xc4\x8d le dvopredmetni \xc5\xa1tudij, torej \xc5\xa1tudij bibliotekarstva in ene od drugih \xc5\xa1tudijskih smeri na Filozofski fakulteti. Od \xc5\xa1tudijskega leta 1996/7 naprej pa je bil mogo\xc4\x8d tudi samostojen \xc5\xa1tudij bibliotekarstva. Leta 1997/8 so se kandidati prvi\xc4\x8d vpisali v magistrski program in leta 1995 v doktorskega.\n_START_SECTION_\nDodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nDvopredmetni \xc5\xa1tudij bibliotekarstva V obdobju od prvega vpisa v \xc5\xa1tudijskem letu 1987/88 do 1995/96 je bilo mogo\xc4\x8de bibliotekarstvo \xc5\xa1tudirati le v povezavi z eno od drugih \xc5\xa1tudijskih smeri na Filozofski fakulteti. Mnogi so na tak na\xc4\x8din \xc5\xa1tudirali katerega od jezikov in bibliotekarstvo, geografijo, zgodovino, filozofijo ali pedagogiko in bibliotekarstvo. Kandidati so postali univerzitetni diplomirani bibliotekarji in filozofi, pedagogi itd. Usposobljeni so bili za delo v knji\xc5\xbenicah in s svojo drugo \xc5\xa1tudijsko smerjo tudi za delo drugod. Zadnja generacija se je na ta na\xc4\x8din vpisala v \xc5\xa1tudijskem letu 2005/6._NEWLINE_Enopredmetni \xc5\xa1tudij bibliotekarstva Samo bibliotekarstvo je bilo mogo\xc4\x8de \xc5\xa1tudirati od leta 1996/97 dalje. V primerjavi z dvopredmetnim \xc5\xa1tudijem, se \xc5\xa1tudenti tu niso posvetili nobeni drugi znanosti ali disciplini. Pridobili pa so si naziv univerzitetni diplomirani bibliotekar. Usposobljeni so bili za delo v knji\xc5\xbenicah in podobnih ustanovah, npr. dokumentacijskih centrih, zalo\xc5\xbebah in knjigarnah. Zadnja generacija se je na ta na\xc4\x8din vpisala v \xc5\xa1tudijskem letu 2005/6._NEWLINE_Dodiplomski \xc5\xa1tudij bibliotekarstva in informatike V \xc5\xa1tudijskem letu 2006/7 je bila vpisana prva generacija \xc5\xa1tudentov, ki so bibliotekarstvo in informatiko \xc5\xa1tudirali po\xc2\xa0\xc2\xbbbolonjski reformi\xc2\xab\xc2\xa0visoko\xc5\xa1olskega \xc5\xa1tudija. \xc4\x8ceprav so vsebine predmetov \xc5\xbee v dvopredmetnem in enopredmetnem \xc5\xa1tudiju bibliotekarstva obsegale informatiko in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, je preoblikovanje \xc5\xa1tudijskega programa to vsebino tudi formalno prikazalo z uvedbo treh \xc5\xa1tudijskih smeri. V prvem in drugem letniku je \xc5\xa1tudij za vse \xc5\xa1tudente enak, v tretjem letniku pa si \xc5\xa1tudent izbere eno od \xc5\xa1tudijskih smeri: bibliotekarstvo, informacijsko znanost ali knjigarstvo. Tako se usposobi za delo v knji\xc5\xbenicah, informacijskih in dokumentacijskih centrih ter zalo\xc5\xbebah in drugih medijskih hi\xc5\xa1ah. Kandidat si po zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju pridobi naziv univerzitetnega diplomiranega bibliotekarja in informatika.\n_START_SECTION_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nMagistrski \xc5\xa1tudij do leta 2008 Od \xc5\xa1tudijskega leta 1997/98 do 2008/9 je bil mogo\xc4\x8d vpis v triletni magistrski \xc5\xa1tudijski program bibliotekarstva. \xc5\xa0tudij je potekal na treh smereh: bibliotekarstvu, informacijski znanosti in knjigarstvu. Kandidati so si pridobili naziv magistra oz. magistrice bibliotekarstva, informacijske znanosti ali knjigarstva._NEWLINE_Magistrski \xc5\xa1tudij od leta 2009 Od \xc5\xa1tudijskega leta 2009/10 poteka podiplomski \xc5\xa1tudij na treh \xc5\xa1tudijskih programih Oddelka za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo. Medtem ko dodiplomski \xc5\xa1tudij usposablja za osnovna strokovna dela, podiplomski usposobi za samostojno in vodstveno delo._NEWLINE_Magistrski \xc5\xa1tudijski program Bibliotekarstvo Diplomant je usposobljen za samostojno delo v knji\xc5\xbenicah, informacijskih in dokumentacijskih centrih ter podobnih ustanovah, ki se ukvarjajo s pridobivanjem, urejanjem, shranjevanjem in posredovanjem publikacij in informacij. Opravlja lahko vsa zahtevnej\xc5\xa1a dela pri nabavi, obdelavi, urejanju in izposoji gradiva v knji\xc5\xbenicah ter posredovanju informacij. Usposobljen je za strokovna in vodstvena delovna mesta v splo\xc5\xa1nih, visoko\xc5\xa1olskih, nacionalnih in specialnih knji\xc5\xbenicah, knji\xc5\xbenicah za mladino itd. Pridobi si naziv magister oz. magistrica bibliotekarstva (mag. bibl.)._NEWLINE_Magistrski \xc5\xa1tudijski program Informacijska znanost z bibliotekarstvom Diplomant je usposobljen za strokovna in vodstvena delovna mesta v razli\xc4\x8dnih informacijskih ustanovah, kjer so potrebna znanja s podro\xc4\x8dja organizacije informacij tako v gospodarstvu kot v negospodarstvu (mediji, vladne in uradne organizacije, arhivi, itd.) specialne in visoko\xc5\xa1olske knji\xc5\xbenice. Pridobi si naslov magister oz. magistrica informacijskih znanosti z bibliotekarstvom (mag. info. znan.)._NEWLINE_Magistrski \xc5\xa1tudijski program Zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudiji Diplomant je usposobljen za samostojno delo v knji\xc5\xbeno-zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih in drugih medijskih hi\xc5\xa1ah, ter v vseh gospodarskih, vladnih in nevladnih organizacijah, v katerih poteka zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka dejavnost. Opravlja lahko vse zahtevnej\xc5\xa1a uredni\xc5\xa1ka dela. Usposobljen je za strokovna in vodstvena delovna mesta v knji\xc5\xbeno-zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih in drugih medijskih hi\xc5\xa1ah, ter v vseh gospodarskih, vladnih in nevladnih organizacijah, v katerih poteka zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka dejavnost. Ob zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1tudija kandidat pridobi naslov magister oz. magistrica zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij (mag. zalo\xc5\xben.)._NEWLINE_Doktorski \xc5\xa1tudij do leta 2008/9 Doktorski \xc5\xa1tudij je od leta 1995 potekal po petletnem individualnem programu. Kandidat si je z uspe\xc5\xa1nim zagovorom doktorske disertacije pridobil naziv doktorja znanosti s podro\xc4\x8dja bibliotekarstva. Prvi doktorat s tega podro\xc4\x8dja na Univerzi v Ljubljani je bil podeljen leta 1995 dr. Jo\xc5\xbeetu Urbaniji za disertacijo z naslovom: Strokovni in dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev v razvoju knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva in v njegovi sodobni funkciji_NEWLINE_Doktorski \xc5\xa1tudij od leta 2009/10 poteka kot skupni doktorski \xc5\xa1tudijski program Filozofske fakultete, v katerega je vklju\xc4\x8den doktorski \xc5\xa1tudij informacijskih ved.\n_START_SECTION_\nNagrade za najbolj\xc5\xa1e diplomsko in magistrsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nBer\xc4\x8di\xc4\x8deva nagrada Od leta 2002 Oddelek podeljuje Ber\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado za najbolj\xc5\xa1e diplomsko delo. Dr. Ber\xc4\x8di\xc4\x8d ima posebne zasluge za obstoj Oddelka, zato se je vodstvu oddelka zdelo primerno, da nagrado poimenuje po njem. Nagrada je namenjena spodbujanju \xc5\xa1tudentov, da bi se za diplomsko delo \xc5\xa1e posebej potrudili. Diploma s skromno denarno nagrado je podeljena za dose\xc5\xbeke v preteklem koledarskem letu. Prva je leta 2002 nagrado prejela Jana Golob za delo Bibliografija Avgusta Pirjevca, mentor dr. Jo\xc5\xbee Urbanija._NEWLINE_Sajetova nagrada Od leta 2008 Oddelek podeljuje Sajetovo nagrado za najbolj\xc5\xa1e magistrsko delo v preteklem koledarskem letu. Pobudnik in donator sredstev zanjo je prof.dr. Jerry D. Saye, predavatelj na School of Information and Library Science at the University of North Carolina at Chapel Hill. Prvo nagrado je leta 2008 prejela mag. Sabina Fras-Popovi\xc4\x87 za delo z naslovom Standard Sistemi vodenja kakovosti in njegovo uvajanje v splo\xc5\xa1no knji\xc5\xbenico, pripravljeno in obranjeno pod vodstvom doc.dr. Silve Novljan leta 2007.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbena zbirka Bibliothecaria\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1996 je Oddelek za\xc4\x8del izdajati knji\xc5\xbeno zbirko BiblioThecaria. Namenjena je objavljanju \xc5\xa1tudijske, znanstvene in strokovne literature na podro\xc4\x8dju bibliotekarstva, informacijske znanosti, knjigarstva in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva. Doslej je iz\xc5\xa1lo \xc5\xa1estnajst del.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nPrva knji\xc5\xbenica za \xc5\xa1tudente bibliotekarstva je bila na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti, ne kot samostojna enota, ampak kot del Knji\xc5\xbenice Pedago\xc5\xa1ke fakultete. V tistem \xc4\x8dasu so bila tudi predavanja \xc5\xa1e tam in na raznih drugih lokacijah. 1. februarja 1996 pa so bili izpolnjeni pogoji za odprtje knji\xc5\xbenice na sedanjem oddelku in zaposlili so prvo bibliotekarko Hedviko Pavlica, dipl. bibl. in prof. soc., ki je v knji\xc5\xbenici zaposlena \xc5\xa1e danes. Knji\xc5\xbenica BINK deluje v okviru OHK FF, ki je nastala 3. 4. 1996 kot krovna organizacija vseh (na \xc5\xbealost zaradi prostorske stiske) le virtualno zdru\xc5\xbeenih knji\xc5\xbenic vseh oddelkov FF. Njen prvi predstojnik je bil takratni predstojnik oddelka za bibliotekarstvo, dr. Martin \xc5\xbdnider\xc5\xa1i\xc4\x8d. Leta 1999 je knji\xc5\xbenica Oddelka za bibliotekarstvo postala prva knji\xc5\xbenica na Filozofski fakulteti, ki je imela dovolj gradiva v COBISS-u, da je lahko kot prva uvedla avtomatizirano izposojo. Zdaj ima vse gradivo evidentirano v COBISS-u, tako da je katalog vsem dostopen. Skozi vsa leta pa se je knji\xc5\xbenica samo \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1evala. Leta 2005 so pridobili 4 nove ra\xc4\x8dunalnike in nov \xc4\x8ditalni\xc5\xa1ki prostor, kar je pomenilo velik korak naprej, \xc5\xa1e posebej v pogojih zelo velike prostorske stiske na Filozofski fakulteti. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka, ki je zaposlena na oddelku, sodeluje tudi s kolegi v OHK, NUK, IZUM, UL, ZBDS, DBL in drugimi. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka, ki nastaja vse od leta 1991, ko je bil zabele\xc5\xbeen prvi inventarni vnos, obsega 100.40 enot (maj 2015). V tehnolo\xc5\xa1ki opremljenosti je knji\xc5\xbenica pri vrhu OHK knji\xc5\xbenic. Obisk in izposoja se pove\xc4\x8dujeta tudi zaradi elektronskega dostopa za \xc5\xa1tudente in mo\xc5\xbenosti za skupinsko delo v e-\xc4\x8ditalnici. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo je dostopno v prostem pristopu, postavljeno pa je po UDK. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka obsega znanstveno in strokovno literaturo iz \xc5\xa1tudijskih podro\xc4\x8dij za vse nivoje \xc5\xa1tudija. Knji\xc5\xbenica hrani vsa zaklju\xc4\x8dna \xc5\xa1tudijska dela oddelka. Posebno dragocena je zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka zbirka (signaturna oznaka SK) dr. Martina \xc5\xbdnider\xc5\xa1i\xc4\x8da, ki je vse \xc5\xbeivljenje sistemati\xc4\x8dno zbiral gradivo iz podro\xc4\x8dja zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva in vsega, kar se ti\xc4\x8de knjige in branja in knji\xc5\xbenic in je edinstvena v tem delu Evrope. Zaradi prostorske stiske je knji\xc5\xbeni\xc4\x8dno gradivo postavljeno na ve\xc4\x8d pod-lokacijah. V zbirki so tudi tuje znanstvene in strokovne serijske publikacije, katerih \xc5\xa1tevilo zaradi manj\xc5\xa1ih sredstev pada. Knji\xc5\xbenica objavlja informacije na dveh spletnih straneh, knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka ima svoj blog. Novosti na policah so objavljene v mese\xc4\x8dnem/ob\xc4\x8dasnem biltenu novosti (ISSN C506-2012), tudi na spletih. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka vodi bibliografijo raziskovalcev oddelka. Mogo\xc4\x8da je tudi medknji\xc5\xbeni\xc4\x8dna izposoja iz Slovenije in tujine.\n_START_SECTION_\nZborniki\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek je od leta 1998 izdal pomembne zbornike, ki so v knji\xc5\xbeni zbirki Bibliothecaria. Prvi je iz\xc5\xa1el leta 1998, Zbornik razprav, 10 let oddelka za bibliotekarstvo 1987-1997. Drugi je iz\xc5\xa1el leta 2005, Raziskovalne metode v bibliotekarstvu, informacijski znanosti in knjigarstvu. Tretji pa je iz\xc5\xa1el leta 2007, Jubilejni zbornik ob 20 letnici Oddelka za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo ter 80 letnici dr. Branka Ber\xc4\x8di\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nMednarodno sodelovanje oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodno sodelovanje Oddelka za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo se je za\xc4\x8delo okoli leta 2000. Oddelek sodeluje s programom Erasmus. To je program Evropske unije, ki pokriva podro\xc4\x8dje visokega \xc5\xa1olstva. S tem programom je bilo realiziranih kar nekaj izmenjav \xc5\xa1tudentov in profesorjev z nekaterimi evropskimi fakultetami oziroma univerzami, v okviru priznanih \xc5\xa1tudijskih obdobij. Izkori\xc5\xa1\xc4\x8da se tudi program Leonardo da Vinci, ki je namenjen spodbujanju poklicnega in strokovnega usposabljanja. Oddelek pa ima sklenjene tudi neformalne sporazume s tujimi fakultetami in programi iz podro\xc4\x8dja bibliotekarstva, informacijske znanosti in knjigarstva in je v\xc4\x8dlanjen v zdru\xc5\xbeenje EUCLID, ki povezuje evropske visoko\xc5\xa1olske ustanove, ki izvajajo izobra\xc5\xbeevalne programe na tem podro\xc4\x8dju. V okviru tega zdru\xc5\xbeenja je leta 2002 oddelek so-organiziral svojo prvo veliko mednarodno konferenco BOBCATSSS, ki je bila v Portoro\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nZnanstveno raziskovalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek intenzivno razvija raziskovalno dejavnost.\xc2\xa0 Vsak pedago\xc5\xa1ki delavec na svojem podro\xc4\x8dju kandidira na nate\xc4\x8daju ministrstva za znanost in tehnologijo, oddelek pa tudi na mednarodnih nate\xc4\x8dajih, predvsem v okviru evropske zveze. \xc4\x8clani oddelka se aktivno vklju\xc4\x8dujejo tudi v mednarodne raziskave, ki pa ve\xc4\x8dino potekajo pod okriljem IFLE\xc2\xa0 in preko NUK-a.\xc2\xa0 Prva raziskava na na\xc5\xa1em podro\xc4\x8dju je bila opravljena \xc5\xbee leta 1973.\xc2\xa0 Raziskovalno delo na oddelku je v zadnjem \xc4\x8dasu resni\xc4\x8dno zacvetelo, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo odobreni projekti in pa seveda mo\xc4\x8dna vpletenost v mednarodno sodelovanje._NEWLINE_Dosedanji projekti so potekali tako v Sloveniji, kot tudi drugod, saj so profesorji sodelovali tudi v mednarodnih projektih. Nekaj projektov, ki je potekali pri nas: Novi modeli organizacije znanja (2004-2007), Novi pristopi k organizaciji znanja na podro\xc4\x8dju pisne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine (prijava). In nekaj mednarodnih projektov, pri katerih so sodelovali na\xc5\xa1i profesorji: Guidelines for (electronic) national bibliographies, TEL-ME-MOR, European Digital Library (EDL).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentske dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc5\xa1tudijska dejavnost \xc5\xa1tudentov pomembno vpliva, ne samo na povezovanje \xc5\xa1tudentov, ampak tudi na pridobivanje novih znanj in vklju\xc4\x8devanje \xc5\xa1tudentov v knji\xc5\xbeni\xc4\x8darsko stroko. Najprej je bil ustanovljen Klub \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva Filozofske fakultete. Klub je bil ustanovljen leta 1996, poimenovali pa so ga BIBLIOFF. Ustanovljen je bil z namenom, da razgiba \xc5\xa1tudentsko dejavnost na oddelku. Leta 1997 pa so ustanovili Sekcijo \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva v okviru ZBDS. Z ustanovitvijo sekcije so \xc5\xa1tudenti dobili mo\xc5\xbenosti udele\xc5\xbebe in aktivnega sodelovanja pri organizaciji in izvedbi strokovnih posvetovanj ZBDS (Zdru\xc5\xbeenje bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev Slovenije)\xc2\xa0 in njenih sekcij. \xc5\xa0tudenti bibliotekarstva se udele\xc5\xbeujejo tudi simpozijev BOBCATSSS, ki ga organizirajo \xc5\xa1tudenti evropskih univerz s podro\xc4\x8dja bibliotekarstva, informacijske znanosti in knjigarstva._NEWLINE_Skoraj od samega za\xc4\x8detka pa so na oddelku potekale strokovne ekskurzije za \xc5\xa1tudente. Na za\xc4\x8detku so bile organizirane s strani profesorjev, nato pa so organizacijo prepustili \xc5\xa1tudentom samim. Redno so prirejali strokovne ekskurzije v pomembnej\xc5\xa1e slovenske knji\xc5\xbenice in tudi v nekatere knji\xc5\xbenice\xc2\xa0 v tujini. Ekskurzije so lepa prilo\xc5\xbenost, da si \xc5\xa1tudenti ogledajo tuje bibliotekarske prakse._NEWLINE_\xc5\xa0tudenti bibliotekarstva pa imajo tudi bralni klub, ki je nastal marca 1999, na pobudo oddel\xc4\x8dne bibliotekarke Hedvike Pavlica. Namen kluba je vzpodbujati branje in bralno kulturo, ter pospe\xc5\xa1evati razvoj vseh oblik pismenosti. V koncept bralnega kluba seveda ni spadala obvezna literatura.\xc2\xa0 Hkrati pa je bralni klub omogo\xc4\x8dil \xc5\xa1tudentom tudi neformalno dru\xc5\xbeenje, znotraj katerega so se tesneje povezali \xc5\xa1tudenti razli\xc4\x8dnih generacij._NEWLINE_Skozi vsa leta pa so \xc5\xa1tudenti poleg vseh drugih aktivnosti sodelovali tudi v \xc5\xa1tudentskem svetu in \xc5\xa1tudentski organizaciji Filozofske fakultete._NEWLINE_Deluje pa tudi tutorska skupina, ki s svojimi izku\xc5\xa1njami in znanjem pomaga \xc5\xa1tudentom ni\xc5\xbejih letnikov pri \xc5\xa1tudijskih problemih in jim omogo\xc4\x8da la\xc5\xbeji za\xc4\x8detek \xc5\xa1tudija.\n_START_SECTION_\nVizija oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni cilj univerzitetnega \xc5\xa1tudijskega programa Bibliotekarstvo in informatika je usposobiti strokovnjaka za delo v vseh tipih organizacij, ki se ukvarjajo s produkcijo, zbiranjem, urejanjem, hrambo in posredovanjem zapisanega znanja v vseh oblikah \xe2\x80\x93 torej bibliotekarje, informatike in zalo\xc5\xbenike, ki lahko delajo v knji\xc5\xbenicah, informacijskih in dokumentacijskih centrih, knjigarnah, zalo\xc5\xbebah in drugih medijskih hi\xc5\xa1ah. Program daje osnove tudi za nadaljevanje \xc5\xa1tudija na magistrski in/ali specialisti\xc4\x8dni stopnji ter za vse\xc5\xbeivljenjsko strokovno in znanstveno usposabljanje, saj kandidati pridobijo znanja in spretnosti za obvladanje sveta informacij.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tubidu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tubidu je revija \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva \xe2\x80\x93 \xc5\xa0tudentov bibliotekarstva duh. S prekinitvami\xc2\xa0 izhaja od leta 1999 na Oddelku za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo (BINK) Filozofske fakultete. Prva \xc5\xa1tevilka je iz\xc5\xa1la leta 1999 na A3 listu, vsaka naslednja \xc5\xa1tevilka pa je imela ve\xc4\x8d strani. Prva urednika sta bila Tanja Curhalek in Dare Majcenovi\xc4\x8d. \xc5\xa0tubidu se je skozi vsa ta leta izoblikoval do podobe, ki jo lahko vidimo danes._NEWLINE_Namen \xc5\xa0tubiduja je vzpodbujati sodelovanje med \xc5\xa1tudenti in profesorji, medgeneracijsko dru\xc5\xbeenje \xc5\xa1tudentov in pa promocija Oddelka BINK. \xc5\xa0tudentje imajo mo\xc5\xbenost, da lahko brez omejitev objavljajo svoje \xc4\x8dlanke. Tematike \xc4\x8dlankov pokrivajo \xc4\x8dim ve\xc4\x8d podro\xc4\x8dij z vseh treh \xc5\xa1tudijskih smeri: bibliotekarstvo, informacijska znanost in knjigarstvo._NEWLINE_\xc5\xa0tubidu pa je tudi promocijsko gradivo na informativnih dnevih bodo\xc4\x8dim \xc5\xa1tudentom. Izhaja dvakrat na leto, v zimskem in letnem semestru. Revija je brezpla\xc4\x8dna, za\xc5\xbeelen pa je prispevek za delovanje S\xc5\xa0B.'