b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee \xc4\x8campa\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee se je rodil materi Rozaliji, rojeni \xc5\xbdlindra, in o\xc4\x8detu Josipu. V dru\xc5\xbeini so bili poleg Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa1e trije otroci: sestra Fani ter brata Franc in Janez.Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval na Blokah in Mokronogu (1899\xe2\x80\x931906), realno gimnazijo pa v Novem mestu (1907\xe2\x80\x931913). Leta 1914 je bil poklican k vojakom in napoten na fronto, kjer je slu\xc5\xbeil do leta 1918. Po razpadu Avstro-Ogrske je do leta 1919 slu\xc5\xbeboval v jugoslovanski vojski, ko je bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den kot narednik \xe2\x80\x94 pisar. Zaposlil se je na ljubljanski po\xc5\xa1ti in junija 1919 opravil izpit za uradnika. Slu\xc5\xbeboval je na Koro\xc5\xa1kem, po opravljenem izpitu najprej v Borovljah, nato je prevzel vodstvo po\xc5\xa1te Ro\xc5\xbeek ob Vrbskem jezeru in po\xc5\xa1te Sv. Jakoba v Ro\xc5\xbeu ob Vrbskem jezeru (1920). Po vklju\xc4\x8ditvi Koro\xc5\xa1ke k Avstriji se je 28. 10. 1920 vrnil v Ljubljano in do leta 1932 delal na ljubljanski po\xc5\xa1ti. Leta 1922 se je poro\xc4\x8dil z Antonijo Jan. Rodili sta se jima h\xc4\x8derki. Poklicna pot ga je vodila v Novi Sad (1932) in v Beograd (1934). Leta 1940 se je vrnil v Ljubljano, kjer je delal in se upokojil._NEWLINE_Jo\xc5\xbee \xc4\x8campa je bil pred prvo svetovno vojno \xc4\x8dlan Preporoda (nacionalna mladinska organizacija), ki se je zavzemala za ukinitev Avstro-Ogrske in ustanovitev samostojne jugoslovanske dr\xc5\xbeave. Leto dni je bil na\xc4\x8delnik in tajnik Sokola v Mokronogu. Deloval je tudi kot tajnik in predsednik Zdru\xc5\xbeenja po\xc5\xa1tnih uslu\xc5\xbebencev za Slovenijo ter urejal njihovo glasilo. V Splitu mu je bilo dodeljeno mesto generalnega tajnika vsedr\xc5\xbeavne po\xc5\xa1tne organizacije in z njegovo pomo\xc4\x8djo je Zdru\xc5\xbeenje jugoslovanskih po\xc5\xa1tnih uslu\xc5\xbebencev postalo ena najnaprednej\xc5\xa1ih in vodilnih sindikalnih organizacij v dr\xc5\xbeavi. Po nalogu po\xc5\xa1tnega direktorja in pokrajinske uprave je moral v \xc4\x8dasu italijanske okupacije uradnikom po vnaprej napisanih vsebinah predavati o nevarnostih komunizma in pomenu vere za dru\xc5\xbebeni red, kar ga je 19. 7. 1945 pripeljalo do obsodbe, s katero bi izgubil narodno \xc4\x8dast za 5 let in bi moral eno leto opravljati lahko prisilno delo. Po pomilostitvenem ukazu SNOS-a je bila kazen lahkega prisilnega dela opu\xc5\xa1\xc4\x8dena, pravne posledice kazni izgube narodne \xc4\x8dasti pa omejene na izgubo politi\xc4\x8dno-dr\xc5\xbeavljanskih pravic za dobo 2 let. Zakonito je bil rehabilitiran \xc5\xa1ele 6 let po prestani kazni po pro\xc5\xa1nji z obrazlo\xc5\xbeitvijo medvojnega aktivnega sodelovanja cele dru\xc5\xbeine na strani OF._NEWLINE_\xc4\x8campov svak je bil re\xc5\xbeiser Slavko Jan, poro\xc4\x8den z igralko Vido Juvan; njegova svakinja Til\xc4\x8di pa je bila poro\xc4\x8dena z literarnim zgodovinarjem Alfonzom Gspanom.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee \xc4\x8campa je bil opisovalec preprostih kme\xc4\x8dkih ljudi, simbolike njihovih obi\xc4\x8dajev in njihove navezanosti na doma\xc4\x8do zemljo. Pogosto je uporabljal folklorne prvine (nare\xc4\x8dne besede, pregovore , reke, verske praznike, ma\xc5\xa1e, procesije itd.) in opisoval naravo. Revnega kmeta opisuje realisti\xc4\x8dno, kot \xc4\x8dloveka, ki je nagnjen k materialnim dobrinam in mu vera pomeni tradicijo, pribe\xc5\xbeeli\xc5\xa1\xc4\x8de pred udarci \xc5\xbeivljenja in nadomestilo za vi\xc5\xa1je duhovne vrednote, ki jih kme\xc4\x8dki \xc4\x8dlovek ni mogel uresni\xc4\x8diti._NEWLINE_Medsebojne odnose na vasi diktira s pogojevanjem ljubezni do zemlje, skrbjo za pre\xc5\xbeivetje in nadaljevanjem rodu ter gara\xc5\xa1kim delom. O zakonskih zvezah so odlo\xc4\x8dali star\xc5\xa1i v interes ohranitve posesti, zato je bila poroka med deklo in gospodarjevim sinom nedosegljiva, kljub prisotni ljubezni. Amerika je vsem, ki jih je \xc5\xbeivljenje zaznamovalo s krivico, predstavljala sanje o sre\xc4\x8di in bolj\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju, ki si ga doma, na vasi, niso mogli ustvariti._NEWLINE_Ob\xc5\xa1iren roman Na mrtvi stra\xc5\xbei (COBISS) \xe2\x80\x93 roman z Blo\xc5\xa1ke planote ni v celoti izdan. Tipkopis, ki obsega 1400 strani, je za\xc4\x8del nastajati po drugi svetovni vojni in do leta 1980, ko je avtor prvotni naslov Ljudje in zemlja spremenil v danes znani Na mrtvi stra\xc5\xbei. Roman je bogat vir o kulturni dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini Notranjske in \xc5\xbeivljenju slovenskega kmeta v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Obuja vrsto legend, ki jih Notranjska sploh ni poznala. Prav zaradi tega se ga je na Blokah prijel vzdevek blo\xc5\xa1ki Valvasor. Kraj\xc5\xa1i izbor besedil iz obse\xc5\xbenega tipkopisa pa je iz\xc5\xa1el pod naslovom Osu ni, kozu ni, kak\xc5\xa1na brna si pa ti? (COBISS)'