b"\n_START_ARTICLE_\nEncomienda\n_START_SECTION_\nEvropski srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor besed encomienda in encomendero (tisti, ki je prejel encomiendo) se skriva v \xc5\xa1panskem glagolu encomendar, ki pomeni \xe2\x80\x9czaupati (komu kaj)\xe2\x80\x9d. Encomienda je v srednjem veku temeljila na instituciji Rekonkviste, kjer so tako imenovani \xe2\x80\x9cadelantados\xe2\x80\x9d prejeli pravico, da od Muslimanov ali drugih kmetov z obmo\xc4\x8dij, ki so jih osvojili, zahtevajo dajatve.\n_START_SECTION_\nCerkev\n_START_PARAGRAPH_\nZ besedo encomienda je poimenovan tudi za\xc4\x8dasen prenos oblasti z enega cerkvenega funkcionarja na drugega, tako imenovanega comendadorja, ki je ta polo\xc5\xbeaj zasedal dokler prvega ni tudi uradno nasledil novi cerkveni funkcionar.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Kolumb prispel v La Espa\xc3\xb1olo, je odkril nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da zlata. Da bi ga pridobil kar najve\xc4\x8d je uveljavil davek, v skladu s katerim mu je moral vsak Indijanec, starej\xc5\xa1i od 14 let Kolumbu vsake tri mesece prinesti za pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino \xc4\x8dajne \xc5\xbeli\xc4\x8dke zlata._NEWLINE_Tisti Indijanci, ki pa niso \xc5\xbeiveli v bli\xc5\xbeini rudnikov, so davek pla\xc4\x8devali v obliki arrobe (pribli\xc5\xbeno 11 kg) bomba\xc5\xbea. Hernando Col\xc3\xb3n v svojem delu Historia del Almirante trdi, da je Kolumb nove teritorije vedno osvajal v imenu Katoli\xc5\xa1kih monarhov. Ko je leta 1500 v Novi svet prispel preiskovalni sodnik Francisco Bobadilla, je Kolumba aretiral, sam pa je izkoristil nestrinjanje kolonzatorjev s Kolumbovo politiko ter jim v zameno za njihovo podporo v boju proti Almirantu ponudil indijance ter zemljo. Francisco de Bobadilla je bil imenovan za guvernerja in si je prilastil Kolumbovo pala\xc4\x8do ter vso drugo lastnino na Santo Domingu. Bobadillo je kasneje zamenjal Nicol\xc3\xa1s de Ovando. Kolumb je izdal ukaz v skladu s katerim bi morali kolonizatorji polovico vsega zlata, ki so ga pridobili, predati Kroni, vendar pa tega zakona ni upo\xc5\xa1teval nih\xc4\x8de dokler Ovando ni koli\xc4\x8dine zmanj\xc5\xa1al na eno petino. Leta 1503 je Ovando pisal Katoli\xc5\xa1kima monarhoma in ju prosil za navodila v zvezi s spreobrnitvijo indijancev v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, saj je ta postopek \xc5\xbeelel izpeljati tako, da bi bili indijanci podvr\xc5\xbeeni kar najmanj\xc5\xa1i prisili. Kot je svoj na\xc4\x8drt opisal Ovando, naj indijanci ne bi \xc5\xbeiveli razpr\xc5\xa1eno in primitivno, temve\xc4\x8d \xe2\x80\x9cbi se zdru\xc5\xbeili v vasi, tako kot so v njih zdru\xc5\xbeeni ljudje, ki prebivajo v [\xc5\xa1panskih] kraljestvih\xe2\x80\x9d. Prizadeval si je tudi za porast medrasnih zakonov da bi pospe\xc5\xa1il proces civilizacije in kristjanizacije indijancev ._NEWLINE_Razdeljevanje indijancev med kolonizatorje je bilo v Ameriki uzakonjeno z Real Provison 20. Decembra 1503. Kljub temu pa od leta 1505 naprej Nicol\xc3\xa1s de Ovando, ki je bil najve\xc4\x8dji encomendero alkantarskega reda, indijancev ni ve\xc4\x8d razdeljeval, temve\xc4\x8d jih je pri\xc4\x8del dodeljevati. Encomienda je v teoriji regulirala recipro\xc4\x8dnost odnosa med encomenderom (prejemnikom encomiende) in encomendadom (Indijancem, ki mu je slu\xc5\xbeil) zaradi \xc4\x8desar je to postala stalna praksa v Novem svetu._NEWLINE_Da bi se izognili zlorabam in ponovni vzpostavitvi srednjeve\xc5\xa1kega sistema, ki je bil odpravljen leta 1509, je Krona dolo\xc4\x8dila, da encomienda ni v stalni lasti kolonista ter da mu indijanci lahko slu\xc5\xbeijo najve\xc4\x8d dve leti . Poglavarji plemenskih skupnosti so pobirali Indijanske dajatve v obliki kovin, obla\xc4\x8dil ali prehranskih izdelkov kot so na primer koruza, p\xc5\xa1enica, ribe in koko\xc5\xa1i, ter jih nato predali encomenderom. Encomenderi so namre\xc4\x8d imeli stik z encomiendo, a so sami prebivali v mestih, ki so bila utrdba \xc5\xa1panskega kolonialnega sistema. Encomienda je slu\xc5\xbeila kot sredstvo s pomo\xc4\x8djo katerega se je utrdila \xc5\xa1panska prevlada nad osvojenim obmo\xc4\x8djem, saj so indijansko prebivalstvo izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali za prisilno delovno silo, ki je pripomogla k bogastvu \xc5\xa1panske krone._NEWLINE_Predstavljala pa je tudi na\xc4\x8din kompenzacije s katerim so bili popla\xc4\x8dani \xc5\xa0panci, ki so se izkazali v slu\xc5\xbeenju Kroni. Poleg tega pa si je s pomo\xc4\x8djo tega sistema pa Krona zagotovila naselitev \xc5\xa1panskega prebivalstva na novo odkritih ozemljih. Encomienda je imela tudi vlogo centra obvezne kulturalizacije in evangelizacije. Encomenderosi so indijance namre\xc4\x8d razdelili v vasi imenovane \xe2\x80\x9cDoctrinas\xe2\x80\x9d, kjer so ti morali delati, seznanili pa so jih tudi s kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko doktrino._NEWLINE_Encomienda je od leta 1523 naprej v obdobju \xc5\xa1panske kolonizaciej Amerike in Filipinov veljala za pravico, ki jo je kralj podelil \xc5\xa1panskemu dr\xc5\xbeavljanu. Prejemnik pravice(encomendero) je tako prejel v last encomiendo z namenom da bo v imenu \xc5\xa1panske krone od indijancev pobiral davke v obliki dela, v naturalijah ali pozneje, v obliki denarja. V zameno za to pa je encomendero moral skrbeti za duhovno in fizi\xc4\x8dno dobrobit indijancev tako, da jim je zagotovil za\xc5\xa1\xc4\x8dito ter poskrbel za njihovo indoktrinacijo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Kljub temu je pri\xc5\xa1lo do mnogih zlorab s strani encomenderov. Sistem se je tako velikokrat spremenil v prisilno delo. Poleg tega pa porazdelitev encomiend ni bila enakomerna med vsemi \xc5\xa0panci. Leta 1514 ve\xc4\x8d kot polovica \xc5\xa0pancev ni posedovala nobenega indijanca, medtem ko je 11% lastnikov indijancev prejelo kar 44%.\n_START_SECTION_\nZakonodaja proti zlorabam\n_START_PARAGRAPH_\nVpeljava encomiende je spro\xc5\xbeila mnogo zlorab, v nekaterih primerih je vodila celo v neke vrste prikrito su\xc5\xbeenjstvo. \xc5\xa0panski humanisti, med njimi tudi Antonio Montesinos in Bartolom\xc3\xa9 de las Casas so tovrstno obna\xc5\xa1anje obsojali in nanj opozarjali. Fray Mat\xc3\xadas de Paz je o tej temi razmi\xc5\xa1ljal s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega vidika, pravnik Lopez de Palaci y Rubios pa je k temu dodal \xc5\xa1e  pravni vidik. Najbolj uspe\xc5\xa1en je bil v svojih prizadevanjih Bartolome de las Casas, saj ga je upo\xc5\xa1teval tako kralj Carlos I, kot pozneje kralj Felipe II.\n_START_SECTION_\nBurgo\xc5\xa1ki zakoni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1512 je Fray Montesinos s svojimi poro\xc4\x8dili, ki so se dotikala nekaterih zlorab v prvih encomiendah, dosegel, da so v takoj\xc5\xa1njo veljavo stopili Burgo\xc5\xa1ki zakoni. Leto kasneje so zakone raz\xc5\xa1irili; vanje so vklju\xc4\x8dili natan\xc4\x8dno definicijo delovnega sistema v encomiendah v skladu s katero so bile pravice indijancev in obveznosti encomenderov slede\xc4\x8de: Encomendadorji so morali delo pravi\xc4\x8dno razdeliti in pla\xc4\x8dati ter poskrbeti za evangelizacijo svojih encomendadosov. Potem, ko se je \xc5\xa0panski imperij sekulariziral, so bile te obveznosti zanemarjene, encomienda pa se je spremenila v sistema prisilnega dela indijancev v korist encomenderosov. . Devetega decembra 1518 se v zakone doda \xc5\xa1e, da so podrejeni lahko le tisti indijanci, ki nimajo dovolj sredstev, da bi se pre\xc5\xbeivljali sami. V trenutku, ko bi indijanci bili sposobni poskrbeti zase, bi njihova zavezanost encomiendi prenehala veljati.\n_START_SECTION_\nZaton sistema\n_START_PARAGRAPH_\nOpozarjanje na zlorabe indijancev s strani nekaterih encomenderosov in izbruh tako imenovane demografske katastrofe indijanskega prebivalstva sta povzro\xc4\x8dila, da je encomienda od konca 17. Stoletja naprej do\xc5\xbeivljala krizo, \xc4\x8deprav je v nekaterih krajih sistema pre\xc5\xbeivel vse do 18. Stoletja. Encomiendo je zamenjal sistema odprtega su\xc5\xbeenjstva, je bil osnovan na tiso\xc4\x8dih ugrabljenih in ulovljenih afri\xc4\x8danov, ki so jih s silo pripeljali v Ameriko v zelo slabem stanju na tako imenovanih \xe2\x80\x9cbarcos negreros\xe2\x80\x9d. V \xc4\x8cilu je Ambrosio O'Higgins 19. Februarja 1789 z razglasom odpravil encomiende ko so bile te le \xc5\xa1e institucija v zatonu. Carlos IV je razglas potrdil leta 1791, ko je bil sistema dokon\xc4\x8dno odpravljen._NEWLINE_Institucija encomiende je temeljila na tem, da je bila individualnim osebkom dodeljena skupina indijancev. Mestici so bili po zakonu opro\xc5\xa1\xc4\x87eni dela v encomiendah zaradi \xc4\x8desar je mnogo indijancev sku\xc5\xa1alo prikriti etni\xc4\x8dno ali plemensko identiteto sebe in svoji potomcev. Sku\xc5\xa1ali so se poro\xc4\x8diti s posamezniki, ki so pripadali drugi etni\xc4\x8dni skupini, \xc5\xa1e posebej s \xc5\xa0panci. Na ta na\xc4\x8din je encomienda mo\xc4\x8dno o\xc5\xa1ibila indijansko etni\xc4\x8dnost in plemensko indentifikacijo ter tako zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xa1tevilo potencialnih encomendadosov. Na koncu so torej faktorji kot sta me\xc5\xa1anje in nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d upad domorodcev sistema encomiend spremenila v najemni\xc5\xa1ki oz. Veleposestni\xc5\xa1ki sistem."