b'\n_START_ARTICLE_\nAachen\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme "Aachen" je sodobna razli\xc4\x8dica. Ju\xc5\xbeno nem\xc5\xa1ko Ach(e), Aach, kar pomeni "reka" ali "tok", od stare visoke nem\xc5\xa1ke ahha, kar pomeni "voda" ali "tok", ki se neposredno prevaja (in etimolo\xc5\xa1ko ustreza) latinski besedi Aquae, ki se nana\xc5\xa1a na izvir. Mesto je bilo poseljeno s \xc4\x8dlovekom od neolitika, pred pribli\xc5\xbeno 5000 leti, in je privla\xc4\x8dilo s svojimi toplimi mineralnimi vrelci. Latinska beseda Aquae se spogleduje z aachnskim rimskim imenom Aquae granni, kar je pomenilo "vode Grannusa", ki se nana\xc5\xa1a na keltskega boga zdravljenja, ki so ga \xc4\x8dastili pri izvirih.  Ta beseda je postala \xc3\x85xhe v valon\xc5\xa1\xc4\x8dini in Aix v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini, nato Aix-la-Chapelle, potem ko je Karel Veliki zgradil stolnico v poznem osmem stoletju in nato mesto naredil za svoje glavno mesto\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKamnolomi kresilnega kamna na Lousbergu, Schneebergu in K\xc3\xb6nigsh\xc3\xbcgel so se uporabljali v \xc4\x8dasu neolitika (3000-2500 pr. n. \xc5\xa1t.), kar ka\xc5\xbee na dolgo poseljenost mesta Aachen. Tudi nedavne najdbe v sodobnem mestu Elisengarten ka\xc5\xbeejo na nekdanje naselje iz istega obdobja. Bronastodobno (okoli leta 1600 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) naselje dokazujejo ostanki \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, na primer na Klausbergu. V \xc5\xbeelezni dobi je bilo obmo\xc4\x8dje naseljeno s keltskimi narodi , ki so morda izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali tople \xc5\xbeveplene vrelce v mo\xc4\x8dvirnatem aachenskem bazenu, kjer so \xc4\x8dastili  Grannusa, boga svetlobe in zdravljenja._NEWLINE_Kasneje je 25-hektarjev veliko rimsko mesto s toplicami Aquae Granni, po legendi, ustanovil Grenus, pod Hadrijanom okoli leta 124 n. \xc5\xa1t.. Fiktivni ustanovitelj se nana\xc5\xa1a na keltskega boga in zdi se, da je bila rimska 6. legija na za\xc4\x8detku 1. stoletja prva, ki je speljana vro\xc4\x8de vrelce v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de pri B\xc3\xbcchelu, dodane na koncu istega stoletja M\xc3\xbcnstertherme, dva vodovoda in verjetno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de posve\xc4\x8deno Grannusu. Nekak\xc5\xa1en forum je bil obdan s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem in povezan z dvema kompleksoma toplic. Tukaj je bilo tudi obse\xc5\xbeno stanovanjsko obmo\xc4\x8dje, del so naseljevale cveto\xc4\x8de judovske skupnosti.  Rimljani so zgradili kopali\xc5\xa1\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini Burtscheida. Tempelj imenovan Vernenum je bil zgrajen v bli\xc5\xbeini sodobnega Kornelim\xc3\xbcnster / Walheim. Danes so najdeni ostanki treh kopali\xc5\xa1\xc4\x8d, vklju\xc4\x8dno z dvema fontanama v Elisenbrunnen in kopali\xc5\xa1\xc4\x8de Burtscheid._NEWLINE_Rimska civilna uprava v Aachnu se je ohranila do konca 4. in za\xc4\x8detka 5. stoletja. Rim je sicer umaknil svoje \xc4\x8dete iz obmo\xc4\x8dja, vendar je mesto ostalo poseljeno. Leta 470 so v mesto pri\xc5\xa1li na oblast Ripuarski Franki in ga podredili njihovemu glavnemu mestu K\xc3\xb6lnu.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPo rimskem obdobju je Pipin Mali v mestu zgradil grajsko prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de, zaradi bli\xc5\xbeine vro\xc4\x8dih vrelcev in tudi iz strate\xc5\xa1kih razlogov, saj se mesto nahaja med Porenjem in severno Francijo. Einhard navaja, da je v 765-6 Pipin pre\xc5\xbeivel tako bo\xc5\xbei\xc4\x8d kot veliko no\xc4\x8d v Aquis villa (Et celebravit natalem Domini in Aquis villa et pascha similiter), , ki je morala biti dovolj usposobljena za ve\xc4\x8d mese\xc4\x8dno uporabo dvoru. V letu njegovega kronanja kot kralja Frankov, 768, je Karel Veliki prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1el pre\xc5\xbeivet bo\xc5\xbei\xc4\x8d v Aachen. Svoje bivanje v dvorcu je morda podalj\xc5\xa1al, \xc4\x8deprav ni virov o tem. V tem \xc4\x8dasu se je \xc5\xbee gradila stavba Palatinke kapele v Aachnu (od leta 1929 stolni\xc4\x8dna kapela) in razko\xc5\xa1ne predstavitvene dvorane. Karel je pre\xc5\xbeivljal ve\xc4\x8dino zim v Aachnu med letom 792 in njegovo smrtjo leta 814. Aachen postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njegovega dvora in politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njegovega imperija. Po njegovi smrti je bil kralj pokopan v cerkvi, ki jo je zgradil; [22] njegov prvotni grob se je izgubil, medtem ko so njegovi domnevni ostanki ohranjeni v relikviariju, kjer so jih pokopali, potem ko je bil razgla\xc5\xa1en za svetnika; njegova svetost pa nikoli ni bila zelo splo\xc5\xa1no priznana._NEWLINE_Leta 936 je bil v kolegijski cerkvi, ki jo je zgradil Karel Veliki, za kralja Vzhodne Frankovske okronan Oton I. Veliki. V \xc4\x8dasu vladavine Otona II., so se plemi\xc4\x8di uprli in Zahodni Franki, pod Lotarjem, so vdrli v Aachen. Aachen je bil ponovno napaden, tokrat ga je napadel Odo II. iz Bloisa, ki je napadel cesarsko pala\xc4\x8do, medtem ko je bil Konrad II. odsoten. Odo je hitro odstopil in bil ubit kmalu zatem. Pala\xc4\x8da in mesto Aachen so s sklepom cesarja Friderika Barbarosse, med letoma 1172 in 1176, dobili oja\xc4\x8dano obzidje. V naslednjih 500 letih je bila ve\xc4\x8dina nem\xc5\xa1kih kraljev Svetega rimskega cesarstva okronana v Aachnu. Originalno sprejemno dvorano, ki jo je zgradil Karel Veliki so podrli in nadomestil s trenutno v Mestni hi\xc5\xa1i leta 1330. Zadnji kralj, ki se je okronal tukaj je bil Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki leta 1531. V srednjem veku je bil Aachen mesto regionalnega pomena, zaradi bli\xc5\xbeine Flandrije. Dosegel je skromen polo\xc5\xbeaj v trgovini z volnenim blagom, zaradi cesarskega privilegija. Mesto je ostalo svobodno cesarsko mesto podrejeno le cesarju, vendar je bilo politi\xc4\x8dno veliko pre\xc5\xa1ibko, da bi vplivalo na politiko katere koli svojih sosed. Edino oblast je imelo nad Burtscheidom, sosednjim ozemljem, ki mu je vladala benediktinska opatinja, prisiljena, da je morala ves svoj promet spraviti skozi Aachener Reich. V poznem 18. stoletju je opatinja iz Burtscheida prepre\xc4\x8dila gradnjo ceste, ki naj bi povezovala njeno ozemlje do sosednjih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d vojvode J\xc3\xbclicha, v mesto Aachen je tudi napotila svojo pe\xc5\xa1\xc4\x8dico vojakov, da so pregnali cestne delavce._NEWLINE_Kot cesarsko mesto je imel Aachen dolo\xc4\x8dene politi\xc4\x8dne pravice, ki so mu omogo\xc4\x8dale ostati svobodno ob te\xc5\xbeavah v Evropi \xc5\xa1e ve\xc4\x8d let. Ostalo je neposreden vazal Svetega rimskega cesarstva skozi ve\xc4\x8dji del srednjega veka. Bilo je tudi prizori\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih pomembnih cerkvenih koncilov, vklju\xc4\x8dno s koncilom leta 837 in 1166, ki ga je sklical protipape\xc5\xbe Pashal III..\n_START_SECTION_\nIzdelava rokopisov\n_START_PARAGRAPH_\nAachen se je izkazal za pomembno mesto za proizvodnjo zgodovinskih rokopisov. Pod pristojnostjo Karla Velikega, so lahko tako izdelovali Aachenske evangelije kot tudi tako imenovane evangelije za kronanje.  Poleg tega so bila tukaj narejena tudi \xc5\xa1tevilna druga besedila v dvorni knji\xc5\xbenici. V \xc4\x8dasu vladavine  Ludvika Pobo\xc5\xbenega (814-840) so bile izdelane znatne koli\xc4\x8dine starih besedil, vklju\xc4\x8dno s pravnimi rokopisi kot skupina leges scriptorium, patrolo\xc5\xa1ka besedila, vklju\xc4\x8dno s petimi rokopisi bamber\xc5\xa1ke Plinijeve skupine. Pod Lotarjem I. Karolin\xc5\xa1kim (840-855) so \xc5\xa1e vedno pisali besedila izjemne kakovosti. To pa je zaznamovalo konec obdobja izdelave rokopisov v Aachnu.\n_START_SECTION_\n16.\xe2\x80\x9318. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1598, po invaziji \xc5\xa1panskih vojakov iz Nizozemske, je Rudolf II. Habsbur\xc5\xa1ki odstavil vse protestantske uradnike v Aachnu in \xc5\xa1el celo tako dale\xc4\x8d, da jih je izgnal iz mesta. Od za\xc4\x8detka 16. stoletja je mesto za\xc4\x8delo izgubljati svojo mo\xc4\x8d in vpliv. Najprej so kronanja cesarjev preselili iz Aachna v Frankfurt. Temu so sledile verske vojne in velik po\xc5\xbear leta 1656. Po uni\xc4\x8denju ve\xc4\x8dine mesta v letu 1656, se je za\xc4\x8dela obnova predvsem v baro\xc4\x8dnem slogu. Padec Aachna je dosegel vrhunec leta 1794, ko so ga zasedli Francozi, pod vodstvom generala Charlesa Dumouriez._NEWLINE_Do sredine 17. stoletja je Aachen postal privla\xc4\x8den kot zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de: ne toliko zaradi u\xc4\x8dinkov vro\xc4\x8dih vrelcev na zdravje svojih obiskovalcev, ampak zato, ker je bil Aachen takrat - in je ostal tudi v 19. stoletju - kraj z visoko stopnjo  prostitucije. Sledovi tega skritega programa zgodovine mesta so na voljo v vodnikih za Aachen iz 18. stoletja, kakor tudi iz vodnikov za druga zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da; glavna indikacija za obisk bolnikov, ironi\xc4\x8dno, je bil sifilis. \xc5\xa0ele ob koncu 19. stoletja je postal revmatizem najpomembnej\xc5\xa1i cilj zdravljenja v Aachnu in Burtscheidu. Izbran je bil tudi kot mesto ve\xc4\x8d pomembnih kongresov in mirovnih pogodb: prvi kongres,  Aachenski mir 2. maj 1668, drugi kongres se je kon\xc4\x8dal z drugo pogodbo leta 1748 in kon\xc4\x8dal avstrijsko nasledstveno vojno. Leta 1789 je bila ustavna kriza v vladi Aachna in leta 1794 je mesto izgubilo status svobodnega cesarskega mesta.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n9. februarja 1801 je Lun\xc3\xa9villski mir kon\xc4\x8dal lastni\xc5\xa1tvo Aachna in celotnega "levega brega" Rena Nem\xc4\x8dije in ga dodelil Franciji. Leta 1815 je bil nadzor nad mestom prenesen na Prusijo z aktom, ki ga je sprejel Dunajski kongres. Tretji kongres je potekal leta 1818, in je odlo\xc4\x8dal o usodi zasedbe Napoleonove Francije._NEWLINE_Do sredine 19. stoletja je industrializacija odnesla ve\xc4\x8dino srednjeve\xc5\xa1kih mestnih oblasti. Do leta 1801 je Aachen postal "chef-lieu du D\xc3\xa9partement de la Roer" v Napoleonovem prvem francoskem cesarstvu. Leta 1815, po napoleonskih vojnah ga je prevzela Kraljevina Prusija. Mesto je bilo eno od najbolj socialno in politi\xc4\x8dno zaostalih centrov do konca 19. stoletja. Od leta 1838 dalje je stekla iz K\xc3\xb6lna v Belgijo skozi Aachen \xc5\xbeeleznica. Mesto je do leta 1875 postalo izjemno prenaseljeno, sanitarne razmere so bile ob\xc5\xbealovanja vredne, ko so le opustili srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe in za\xc4\x8deli graditi nova, bolj\xc5\xa1a stanovanja v vzhodnem delu mesta, kjer je bila izvedba kanalizacije najla\xc5\xbeja. V decembru 1880 je bila otvoritev aachenske tramvajske mre\xc5\xbee in leta 1895 je bila ta elektrificirana. V 19. stoletju in vse do leta 1930 je bila pomembno proizvodnja lokomotiv in vagonov, \xc5\xbeeleza, bucik, igel, gumbov, tobaka, volnenega blaga in svile.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni vojni pa vse do leta 1930 so Aachen zasedali zavezniki. Bil je ena od lokacij, vklju\xc4\x8denih v nesre\xc4\x8dno Rensko republiko. 21. oktobra 1923 je oboro\xc5\xbeena skupina prevzela Mestno hi\xc5\xa1o. Podobni ukrepi so bili izvedeni v M\xc3\xb6nchen-Gladbach, Duisburgu in Krefeldu. Ta republika je trajala pribli\xc5\xbeno eno leto. _NEWLINE_Aachen je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan med drugo svetovno vojno. Mesto in utrjeno okolico so oblegali od 12. septembra do 21. oktobra 1944. Bitka za Aachen se je nato nadaljevala z neposrednimi napadi na mo\xc4\x8dno obrambo mesta, ki so na koncu prisilili nem\xc5\xa1ko posadko k predaji 21. oktobra 1944. Aachen je bilo prvo nem\xc5\xa1ko mesto, ki so ga zajeli zavezniki in njeni prebivalci so pozdravili vojake kot osvoboditelje. Mesto je bilo delo uni\xc4\x8deno - v nekaterih delih povsem, ve\xc4\x8dinoma zaradi ameri\xc5\xa1kega topni\xc5\xa1kega ognja in ru\xc5\xa1enj, ki so jih izvajali privr\xc5\xbeenci Waffen-SS. Po\xc5\xa1kodovane stavbe so bile srednjeve\xc5\xa1ke cerkve sv. Foillana, sv. Pavla in Mestna hi\xc5\xa1a, Aachenska stolnica pa je ostala v veliki meri nepo\xc5\xa1kodovana. V mestu je ostalo samo 4000 prebivalcev. Prvi od zaveznikov imenovan \xc5\xbeupan Franz Oppenhoff, je bil umorjen od komandosov enote SS.\n_START_SECTION_\nZgodovina aachenskih Judov\n_START_PARAGRAPH_\nV rimski dobi je bil Aachen mesto cveto\xc4\x8de judovske skupnosti. Kasneje, v karolin\xc5\xa1kem imperiju je bila judovska skupnost v bli\xc5\xbeini kraljeve pala\xc4\x8de. Leta 802 je \xc5\xbdid po imenu Isaac spremljal Karlovega veleposlanika Haruna Al Ra\xc5\xa1ida. V 13. stoletju so se mnogi Judje spreobrnili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, kot je razvidno iz evidence cerkve sv. Marije. Leta 1486 so Judje Maksimilijanu I. v \xc4\x8dasu njegovega kronanja izro\xc4\x8dili darila. Leta 1629 je bil judovska skupnost izgnana iz mesta. Leta 1667 je bilo \xc5\xa1estim Judom dovoljena vrnitev. Ve\xc4\x8dina aachenskih Judov se je naselila v bli\xc5\xbenjem mestu Burtscheid. 16. maja 1815 je Judovska skupnost v svoji sinagogi izro\xc4\x8dila poklon pruskemu kralju Frideriku Viljemu III. Judovsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je nastalo leta 1851. Judje so \xc5\xbeiveli v mestu od 1345 do leta 1933. Sinagoga je bila uni\xc4\x8dena v Kristalni no\xc4\x8di leta 1938. Leta 1939, po izselitvi in aretacijah je ostalo v mestu \xc5\xa1e 782 Judov. Po drugi svetovni vojni je le 62 Judov pre\xc5\xbeivelo. V letu 2003 je v Aachnu \xc5\xbeivelo 1.434 Judov. V judovskih besedilih se mesto Aachen imenuje Aish ali Ash (\xd7\x90\xd7\xa9).\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAachen se nahaja sredi evroregije Meuse-Ren, v bli\xc5\xbeini tromeje Nem\xc4\x8dije, Nizozemske in Belgije. V bli\xc5\xbeini se nahaja mesto Heerlen na Nizozemskem in Eupen, glavno nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8da skupnost v Belgiji, oba oddaljena okoli 20 km od centra Aachna. Aachen se nahaja v bli\xc5\xbeini zgornje doline reke Wurm (ki danes te\xc4\x8de skozi mesto v kanalizirani obliki), in je del ve\xc4\x8djega pore\xc4\x8dja reke Meuse in pribli\xc5\xbeno 30 km severno od gri\xc4\x8devja Hohe Venn, ki tvori severni rob hribovja Eifel v Renskem masivu._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dju mesta se razprostira 21,6 km od severa proti jugu in 17,2 km od vzhoda do zahoda. 23,8 km meji z Belgijo in 21,8 km z Nizozemsko. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka se nahaja na skrajnem jugovzhodu mesta na nadmorski vi\xc5\xa1ini 410 m. Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka je na severu in na meji z Nizozemsko, na vi\xc5\xa1ini 125 m.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nKot vsa zahodna mesta v Nem\xc4\x8diji (in blizu Nizozemske), Aachen in okolica pripadajo zmernemu podnebnemu obmo\xc4\x8dju, z vla\xc5\xbenim vremenom, blagimi zimami in toplimi poletji. Zaradi svoje lege severno od Eifel in Hohe Venna prevladujejo zahodni vremenski vzorci, padavine (v povpre\xc4\x8dju 805 mm / leto) so precej vi\xc5\xa1je kot na primer v Bonnu (s 669 mm / leto). Pogost pojav je fen, veter ju\xc5\xbenih zra\xc4\x8dnih tokov, ki prihaja iz geografskih lokaciji na severnem robu Eifela. _NEWLINE_Ker je mesto obdano s hribi trpi zaradi inverzije smoga. Nekateri deli mesta so postali mestni toplotni otoki, ki so posledica slabe izmenjavo toplote, tako zaradi naravnih geografije obmo\xc4\x8dja kot \xc4\x8dlovekovega delovanja.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGeologija Aachna je zelo strukturno raznolika. Najstarej\xc5\xa1e kamnine se pojavljajo v okolici mesta in izvirajo iz devona ter vklju\xc4\x8dujejo karbonatne pe\xc5\xa1\xc4\x8denjake, drobljence, glinence in apnence. Te tvorbe so del renskega masiva, severno od Hohe Venn. V pennsylvanian podobdobju geolo\xc5\xa1ke dobu karbona, so bile te kamninske plasti stanj\xc5\xa1ane in narinjene kot posledica Variski\xc4\x8dne orogeneze. Po tem dogodku in v teku naslednjih 200 milijonov let se je to podro\xc4\x8dje stalno stiskalo. _NEWLINE_V obdobju krede je ocean prodrl na celino iz smeri Severnega morja do goratega obmo\xc4\x8dja v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Aachna, in prinesel s seboj glino, pesek in kredo. Glino (ki je bila podlaga za veliko lon\xc4\x8darsko industrijo v bli\xc5\xbenjem Raerenu) je ve\xc4\x8dinoma najdemo v ni\xc5\xbejih obmo\xc4\x8djih Aachna, iz nje so bili oblikovani hribi v Aachenskem gozdu (Aachener Waldes), Lousberg pa je iz peskov zgornje krede in sedimentov apnenca. Novej\xc5\xa1a sedimentacija se v glavnem nahaja na severu in vzhodu in je nastala v terciarnih in kvartarnih dejavnostih reke in vetra._NEWLINE_Vzdol\xc5\xbe glavne prelomnice Varisski\xc4\x8dne orogeneze, obstaja ve\xc4\x8d kot 30 termalnih vrelcev okoli Aachna in Burtscheida. Pod povr\xc5\xa1ino so \xc5\xa1tevilne aktivne prelomnice, ki spadajo v sistem Rurgraben, ki je bil v preteklosti odgovoren za \xc5\xa1tevilne potrese, vklju\xc4\x8dno tistim leta 1756 \xe2\x80\x93 D\xc3\xbcrenski potres  in Roermond potres iz leta 1992, ki je bil najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i potres doslej na Nizozemskem .\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nAachen ima 245.885 prebivalcev (stanje 31. decembra 2015), od katerih jih je 118.272 \xc5\xbeensk in 127.613 mo\xc5\xa1kih.\n_START_SECTION_\nMestni okraji\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je razdeljeno na sedem upravnih enot ali okrajev, vsak s svojim okrajnim Svetom, vodjem in upravo. Sveti so izvoljeni. Okraji se nadalje delijo na manj\xc5\xa1e dele za statisti\xc4\x8dne namene.\n_START_SECTION_\nAachenska stolnica\n_START_PARAGRAPH_\nAachenska stolnica je bila zgrajena na ukaz Karla Velikega leta 796 in ko je bila kon\xc4\x8dana leta 798, je bila najve\xc4\x8dja stolnica severno od Alp. Po vzoru bazilike San Vitale v Ravenni, v Italiji, jo je zgradil mojster Odo iz Metza. Karel je \xc5\xbeelel tudi kapelo, da bi tekmoval z Lateransko pala\xc4\x8do, tako v kakovosti kot oblasti. Stolnica je bila prvotno zgrajena v karolin\xc5\xa1kem slogu, vklju\xc4\x8dno z marmorjem, ki je pokrival zidove in mozaikom na kupoli. Po njegovi smrti so ostanke Karla Velikega pokopali v stolnici in jih danes ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de videti. Stolnica je bila pozneje \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat podalj\xc5\xa1ana, zato je edinstvena me\xc5\xa1anica gradbenih slogov. Prestol in galerija datirata v otonsko dobo, z deli prvotnega opus sectile na tleh, ki so \xc5\xa1e vedno vidni. V 13. stoletju so bili dodani zatrepi na strehi in po po\xc5\xbearu leta 1656 obnovljena kupola. Nazadnje je bil dodan okoli za\xc4\x8detka 15. stoletja \xc5\xa1e kor. Po tem, ko je Friderik Barbarossa kanoniziral Karla leta 1165, je kapela postala romarski kraj. 600 let, od 936 do 1531, je bila Aachenska stolnica cerkev kronanja 30 nem\xc5\xa1kih kraljev in 12 kraljic. Cerkev je \xc5\xa1e vedno glavna atrakcija v mestu. Poleg tega da hrani ostanke svojega ustanovitelja, je postala grobnica njegovega naslednika Otona III. V zgornjem prostoru galerije, se nahaja Karla Velikega marmorni prestol. Aachenska stolnica je na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina marmorja in stebri so bili pripeljani iz Rima in Ravenne, vklju\xc4\x8dno sarkofag, ki je postal Karlova grobnica. Tu je bronast medved iz Galije in konjeni\xc5\xa1ki kip iz Ravenne, za katerega verjamejo, da je Teoderikov. So kontrast volku in kipu Marka Avrelija na Kapitolu. Bronasti kosi, kot so vrata in ograja, so bili narejeni v lokalni livarni, nekaj je ohranjeno do danes. Skrivnosten je bronast borov sto\xc5\xbeec v kapeli. Kjerkoli je bil izdelan, je vzporednica z delom v Rimu, to je staro baziliko svetega Petra.\n_START_SECTION_\nStolni\xc4\x8dna zakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nAachenska stolni\xc4\x8dna zakladnica je zbirka liturgi\xc4\x8dnih predmetov. Izvor tega cerkvenega zaklada je sporen. Nekateri pravijo, da je Karel sam obdaril svojo kapelo z izvirno zbirko, medtem ko drugi trdijo, da je bila zbrana v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju. Predmeti naj bi bili iz Jeruzalema in Konstantinopla. Lokacija te zakladnice se je selila in ni bila znana vse do 15. stoletja, ko se je nahajala v kapeli sv. Mateja (Matthiaskapelle) do leta 1873, ko se je preselila v Karlovo kapelo v stolnici. Od tam se je leta 1881 preselila v Mad\xc5\xbearsko kapelo in leta 1931 na sedanjo lokacijo zraven kapele Revnih du\xc5\xa1 (Allerseelenkapelle). Le \xc5\xa1est izvirnih karolin\xc5\xa1kih predmetov je ostalo in od teh so trije v Aachnu: Aachenski evangelijih, Kristusov diptih in zgodnja Bizantinska svila. Evangelij o kronanju ter relikviarij svetega \xc5\xa0tefana sta se leta 1798 preselila na Dunaj, Talisman Karla Velikega je dobila v dar leta 1804 Jo\xc5\xbeefina Bonaparte in nato stolnica v Reimsu. 210 dokumentiranih kosov je bilo dodanih v zakladnico od nastanka, obi\xc4\x8dajno v zameno za legitimno povezavo do dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Karla Velikega. Lotarjev kri\xc5\xbe, Evangeliji Otona III. in ve\xc4\x8d kosov Bizantinske svile je prispeval Oton III. Del Pala d\'Oro in platnice za Aachenski evangelij so bili izdelani iz zlata, ki ga je podaril Henrik II. Sveti. Friderik Barbarossa je podaril sve\xc4\x8dnik, ki je krasil kupolo in bil potem leta 1215 prestavljen v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Karla Velikega. Karel IV. je podaril par relikviarijev. Ludvik XI. Francoski je leta 1475 dal krono Marjete Yor\xc5\xa1ke in leta 1481, drugi del relikviarija Karla Velikega. Maksimilijan I. in Karel V. sta dala \xc5\xa1tevilne umetnine Hansa von Reutlingena. Tradicija se nadaljuje in predmete \xc5\xa1e vedno podarjajo vse do danes. Zadnje dokumentirano darilo je kelih iz leta 1960, ki ga je podaril Ewald Matar\xc3\xa9.\n_START_SECTION_\nAachenska Mestna hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nAachenska Mestna hi\xc5\xa1a, (nem\xc5\xa1ko Aachener Rathaus) je gotska zgradba iz leta 1330 in stoji med dvema osrednjima trgoma, Markt in Katschhof. Dvorana za kronanja se nahaja v prvem nadstropju zgradbe. V notranjosti je pet fresk aachenskega umetnika Alfreda Rethela, ki ka\xc5\xbeejo legendarne prizore iz \xc5\xbeivljenja Karla Velikega, kot tudi podpis Karla Velikega. Prav tako so tukaj replike cesarskih insignij. _NEWLINE_Od leta 2009 je Mestna hi\xc5\xa1a postaja na poti Karla Velikega, program potovanj, s katerim se obiskovalcem predstavi zgodovinske znamenitosti Aachna. V mestni hi\xc5\xa1i je muzejska razstava, ki pojasnjuje zgodovino in umetnost zgradbe in daje ob\xc4\x8dutek zgodovinskega kronanja, ki je potekalo tukaj. Portret Napoleona iz leta 1807, Louis-Andr\xc3\xa9-Gabriela Boucheta in njegove \xc5\xbeene Josephine iz leta 1805, Roberta Lef\xc3\xa8vra si je mogo\xc4\x8de ogledati v okviru poti._NEWLINE_Kot v\xc4\x8dasih, je Mestna hi\xc5\xa1a sede\xc5\xbe \xc5\xbeupana in Mestnega sveta, vsako leto se tu podeli nagrada Karla Velikega, ena najbolj presti\xc5\xbenih evropskih nagrad, ki se podeli osebi zaslu\xc5\xbeni pri delu v Evropi in njeni zdru\xc5\xbeitvi.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nGrashaus, pozno srednjeve\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a na Fischmarkt, je ena izmed najstarej\xc5\xa1ih neverskih stavb v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta Aachen. Gosti arhiv mesta, pred tem pa je bila nekdanja mestna dvorana._NEWLINE_Elisenbrunnen, je ena izmed najbolj znanih znamenitosti Aachna. To je neoklasicisti\xc4\x8dna dvorana, ki pokriva eno od znanih mestnih fontan. Zgraditi jo je dala princesa Elisabeth Ludovika Bavarska (Elise), h\xc4\x8di bavarskega kralja Maksimilijana I. Njen doprsni kip je leta 1828 iz cararskega marmorja izdelal Christian Friedrich Tieck in so ga 1832 postavili v rotundi. Stoji le minuto stran od stolnice. Le nekaj korakov v jugovzhodni smeri le\xc5\xbei gledali\xc5\xa1\xc4\x8de iz 19. stoletja._NEWLINE_Omembe vredna so mestna vrata Ponttor in Marschiertor. Obstaja tudi nekaj delov srednjeve\xc5\xa1kega obzidja, ve\xc4\x8dina jr vklju\xc4\x8dena v novej\xc5\xa1e zgradbe, vendar so nekateri ostali \xc5\xa1e vedno vidni. Obstajajo celo pet stolpov, od katerih so nekateri uporabljeni za stanovanja._NEWLINE_Cerkev svetega Mihaela, je bila zgrajena kot cerkev jezuitskega kolegija leta 1628. To je renski manierizem in primer lokalne renesan\xc4\x8dne arhitekture. Bogata fasada je ostala nedokon\xc4\x8dana do leta 1891, ko jo je arhitekt Peter Friedrich Peters dokon\xc4\x8dal v historicisti\xc4\x8dnem slogu. Cerkev je danes gr\xc5\xa1ka pravoslavna cerkev, vendar se zgradba uporablja tudi za koncerte zaradi svoje dobre akustike._NEWLINE_\xc5\xbdidovska sinagoga, ki je bila uni\xc4\x8dena v Kristalni no\xc4\x8di 9. novembra 1938, je bila ponovno odprta 18. maja 1995.  _NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tevilne druge pomembne cerkve in samostani, nekaj izjemnih iz 17. in 18. stoletja, zgradbe v posebnem baro\xc4\x8dnem slogu, zna\xc4\x8dilnem za regijo, kipi in spomeniki, parki, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Med muzeji so Suermondt-Ludwig muzej, ki ima lepo kiparsko zbirko in Aachenski Muzej International Press, ki je namenjen \xc4\x8dasopisom od 16. stoletja do danes. Industrijska zgodovina tega obmo\xc4\x8dja se odra\xc5\xbea v \xc5\xa1tevilnih proizvodnih obratih iz 19. in 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nAachenske toplice\n_START_PARAGRAPH_\nAachen je znan zaradi svojih \xc5\xa1tevilnih izvirov, z veliko vsebnostjo \xc5\xbevepla in do 74 \xc2\xb0C vro\xc4\x8do vodo pri izviru. Izviri v okro\xc5\xbeju Burtscheid so med najbolj vro\xc4\x8dimi vrelci v srednji Evropi. Pripisujejo jim zdravljenje revmatizma in \xc5\xa1tevilnih drugih bolezni. Ne nazadnje je zaradi tega Karel Veliki tukaj ustanovil ve\xc4\x8dje mesto._NEWLINE_Danes so zgodovinske terme Elisenbrunnen v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta in moderno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de obmo\xc4\x8dje Karlovih term (Carolus Thermen)\n_START_SECTION_\nNagrada Karla Velikega\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1950 podeljuje odbor aachenskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov letno nagrado Karla Velikega (nem\xc5\xa1ko: Karlspreis, angle\xc5\xa1ko Charlemagne Prize) osebnosti za izjemne zasluge pri zdru\xc5\xbeevanju Evrope. Tradicionalno se podeljuje na dan vnebohoda v Mestni hi\xc5\xa1i. Leta 2016 jo je dobil pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek, leta 2017 Timothy Garton Ash._NEWLINE_Mednarodno nagrado Karla Velikega je prejel leta 2000 predsednik ZDA Bill Clinton, za njegov posebni osebni prispevek k sodelovanju z dr\xc5\xbeavami v Evropi, za ohranjanje miru, svobode, demokracije in \xc4\x8dlovekovih pravic v Evropi in za njegovo podporo \xc5\xa1iritvi Evropske unije. V letu 2004 so bila prizadevanja pape\xc5\xbea Janeza Pavla II. za zdru\xc5\xbeevanje Evrope po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dena z "izredno Karlovo medaljo", ki je bila edina dodeljena v zgodovini. Nagrado so dobili tudi pomembni nosilce panevropskega gibanja in evropske integracije.'