b'\n_START_ARTICLE_\nRadovljica\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nRadovljica le\xc5\xbei na robu ravnine, 75 m visoke savske terase, na ozkem pomolu, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 491 m. Mesto sestavlja: na vzhodnem delu pomola staro mestno jedro s cerkvijo in Gra\xc5\xa1\xc4\x8dino, staro tr\xc5\xbeno naselje s pravokotnim trgom in novej\xc5\xa1i del, ki se \xc5\xa1iri proti severu, v smeri proti Lescam. V tej smeri se tudi v ravni \xc4\x8drti vle\xc4\x8dejo ostanki \xc4\x8delne morene Triglavskega ledenika, kot je Obla gorica (511 nmv), Vol\xc4\x8dev hrib, tako, da je novej\xc5\xa1i del Radovljice ve\xc4\x8dinoma zahodno od te \xc4\x8drte. Pod Oblo gorico so 1933 postavili mestno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na ju\xc5\xbenem robu mesta, na terasi 20 m pod mestom, te\xc4\x8de \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Ljubljana-Jesenice._NEWLINE_Naselje le\xc5\xbei izven glavne cestne povezave, a je kljub temu va\xc5\xbeno prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer se kri\xc5\xbeajo ceste proti Lescam (Bled, Bohinj) in Kamni Gorici (Kropi, Podnartu). Na glavno cesto, danes avtocesto, vodi priklju\xc4\x8dek. Ob obre\xc5\xbeju Save vodi cesta preko Ribnega na Bled, pe\xc5\xa1pot po Fuksovi brvi \xc4\x8des Savo pa v Kamno Gorico._NEWLINE_Na zahodni strani mesta je soto\xc4\x8dje Save Bohinjke in Save Dolinke. Na severovzhodni strani pa so obse\xc5\xbene obdelovalne povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRadovljica je bila naseljena \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih. V Predtrgu so na\xc5\xa1li nekaj ostankov iz tega \xc4\x8dasa, ki nakazujejo, da je tukaj stalo naselje. Novej\xc5\xa1e naselje so nato postavili na pomolu in ga poimenovali Radman (Radmansdorf). V 11. stoletju je Radovljica pripadala briksen\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom, nato pa Ortenbur\xc5\xbeanom. Ti so imeli sede\xc5\xbe v Pustem gradu (Wallenburg) na drugi strani Save. Ko so v 13. stoletju z Rodin prenesli sede\xc5\xbe prafare v Radovljico (to\xc4\x8dno se ne ve, zgodilo se je med letoma 1173 in 1296, ko je prafara \xc5\xbee v Radovljici (plebs sancti Petri) in je znam tudi njen \xc5\xbeupnik (plebanus Laurentius)), so Ortenbur\xc5\xbeani poleg cerkve sv. Petra postavili svojo gra\xc5\xa1\xc4\x8dino. Tako je nastalo utrjeno tr\xc5\xbeno naselje in farno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. To je s\xc4\x8dasoma prevzelo ime prvotne naselbine, prvotna naselbina pa je zaradi svoje lege dobila ime Predtrg. Tu je bil ob pro\xc5\xa1\xc4\x8denjih letni sejem (Kirchtag), predvsem \xc5\xbeivinski sejem (govedo in drobnica)._NEWLINE_Ortenbur\xc5\xbeane so zamenjali Celjani (okoli 1420 - 1456) in nato Habsbur\xc5\xbeani. Leta 1333 dobi status trga. V boju za celjsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino je dal Lamberg trg za\xc5\xbegati. Leta 1473 se je mesto obdalo z obzidjem kot obrambo pred bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dimi napadi Turkov. Leta 1475 so Radovljico napadli Turki._NEWLINE_Nekje med letoma 1478 do 1498 (dokument o tem ne obstaja) dobi Radovljica mestne pravice, s tem pa tudi sodstvo. Od leta 1510 se oznaka za Radovljico kot mesto redno uporablja. Trgovala je z vinom in soljo, imela je pravico do mitnine. Mitnice so bile v Radovljici, na Jesenicah (ki je 1579 sodila v belope\xc5\xa1ko de\xc5\xbeelsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de) in v Bohinju (leta 1579 v blejskem de\xc5\xbeelskem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du). Mestni grb predstavlja mo\xc5\xbea, ki v desnici dr\xc5\xbei kolo, v levici pa maketo mesta._NEWLINE_V obdobju reformacije se je po zaslugi predikatov Kri\xc5\xa1tofa Fa\xc5\xa1anga in Petra Kuplenika zelo zasidral protestantizem. Svojo cerkev so imeli na sedanjem Linhartovem trgu._NEWLINE_Leta 1654 je mesto precej uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear in ponovno leta 1835. Leta 1787 Radovljica postane municipij, ki je bil izro\xc4\x8den gra\xc5\xa1\xc4\x8dini in tako izgubi mestno samoupravo. Leta 1840 je postala sede\xc5\xbe okraja, 1868 sede\xc5\xbe okrajnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in tako tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zgornjega dela Gorenjske. Radovljica je vodilno gospodarsko vlogo ohranila do obdobja po prvi svetovni vojni, ko so to vlogo prevzele gospodarsko razvitej\xc5\xa1e Jesenice. Kljub temu pa je Radovljica \xc5\xa1e do danes ostala kulturno in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Zgornje Gorenjske.\n_START_SECTION_\nRazvoj ob\xc4\x8dine Radovljica\n_START_PARAGRAPH_\nRadovljica se je skozi zgodovino razvijala razli\xc4\x8dno. V nekaterih zgodovinskih obdobjih hitreje, spet v drugih po\xc4\x8dasneje. Svojo samoupravo pa je vse do leta 1849 izvajala prek svojih tr\xc5\xa1kih in mestnih pravic. Vendar pa pri tem velja poudariti, da svoje samouprave druga\xc4\x8de tudi ni mogla izvajati, saj se slovenska lokalna samouprava pred letom 1849 v polnosti sploh \xc5\xa1e ni razvila. Bo\xc5\xbeo Grafenauer namre\xc4\x8d slovensko lokalno samoupravo pred letom 1849 namre\xc4\x8d vidi takole: \xc2\xbbPogled v preteklost nam poka\xc5\xbee, da je vse do leta 1849 mogo\xc4\x8de govoriti le o zametkih lokalne samouprave. Ti se ka\xc5\xbeejo predvsem v elementih \xc2\xbbavtonomije\xc2\xab, ki so si jo pridobila srednjeve\xc5\xa1ka mesta, pogojno pa je mogo\xc4\x8de o zametkih lokalne samouprave govoriti tudi v oblikah skupnega sodelovanja in povezovanja pri razre\xc5\xa1evanju posameznih vpra\xc5\xa1anj na pode\xc5\xbeelju(v soseskah, \xc5\xbeupah, vaseh). O oblikovanju posebnih zaokro\xc5\xbeenih teritorialnih enot pa lahko govorimo od oblikovanja prvih katasterskih ob\xc4\x8din dalje, predvsem pa od nastanka ob\xc4\x8din, ki so jih na na\xc5\xa1ih tleh ustanovili Francozi v \xc4\x8dasu Ilirskih provinc kot enote (ob\xc4\x8dine) za izvajanje nalog dr\xc5\xbeave na najni\xc5\xbejem nivoju.\xc2\xab\xc2\xa0 Vidimo torej, da o kak\xc5\xa1ni konkretno organizirani in urejeni lokalni samoupravi vse tja do za\xc4\x8detka 19. stoletja ne moremo govoriti. Pomembno prelomnico v razvoju lokalne samouprave na Slovenskem pa bi lahko identificirali v letih 1848 in 1849. Leto 1848 je bolje znano tudi kot leto mar\xc4\x8dne revolucije v letu 1849 pa je bil uveden zakon o ob\xc4\x8dinah. \xc2\xbbMed zahtevami mar\xc4\x8dne revolucije leta 1848 je bil, poleg zemlji\xc5\xa1ke odveze ter odprave patrimonialne oblasti, tudi samostojen polo\xc5\xbeaj ob\xc4\x8din. In tako je \xc2\xbboktroirana mar\xc4\x8dna ustava\xc2\xab, ki jo je 4. marca 1849 izdal s cesarskim patentom cesar Franc Jo\xc5\xbeef I.(na prestol je pri\xc5\xa1el 2. 12. 1848 in na njem ostal vse do leta 1916), vsebovala tudi dolo\xc4\x8dila o neodstopnih temeljnih pravicah ob\xc4\x8dine\xc2\xab. S tem je temelj nove upravne ureditve postala ob\xc4\x8dina, zasnovana kot samostojna in samoupravna prvostopenjska oblast.\xc2\xab\xc2\xa0 Pri tem velja omeniti tudi dejstvo, da se je z ustanovitvijo ob\xc4\x8din patrimonialna oblast prakti\xc4\x8dno ukinila. Eden izmed pomembnih razlogov za reformo dr\xc5\xbeavne uprave, ki je pomembno vplival tudi na zamisel o ustanovitvi ob\xc4\x8dine, je bilo tudi dejstvo, da so podlo\xc5\xbeniki istega naselja pogosto pripadali razli\xc4\x8dnim zemlji\xc5\xa1kim gospostvom, kar pa je bila velika prepreka pri dosegu neke bolj\xc5\xa1e in u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e uprave.\xc2\xa0 Tako se je torej v 40-ih letih 19. stoletja tudi na slovenskem za\xc4\x8dela razvijati bolj konkretna lokalna samouprava. Leta 1854 je bilo na Kranjskem, ki je imela takrat 478 299 prebivalcev kar 501 ob\xc4\x8dina, med katere je bila vklju\xc4\x8dena tudi Ljubljana. Po \xc5\xa1tevilu prebivalcev so imele najve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine okoli \xc5\xa1tiri tiso\xc4\x8d prebivalcev, najmanj\xc5\xa1e pa komaj nekaj sto prebivalcev.\xc2\xa0 Eden izmed okrajev na Kranjskem v tistem obdobju je bila tudi Radovljica in je zajemala skupno 18 ob\xc4\x8din.\xc2\xa0Nato se je v 60-ih letih 19. stoletja na kranjskem pojavilo vpra\xc5\xa1anje kak\xc5\xa1ne ob\xc4\x8dine pravzaprav sploh potrebujejo. V razpravah je bilo mo\xc5\xbeno zaslediti zlasti mnenje, da potrebujejo ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine, ki bi bile sposobne opravljati svoje naloge in ki bi imele ustrezno finan\xc4\x8dno mo\xc4\x8d. Tako so se ob\xc4\x8dine leta 1866 ponovno konstituirale in na Kranjskem se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din tega leta zmanj\xc5\xa1alo iz 501 ob\xc4\x8dine na 348 ob\xc4\x8din. Radovlji\xc5\xa1ki okraj je s to spremembo izgubil 4 ob\xc4\x8dine in jih je imel z novim zakonom, namesto prvotnih 18,\xc2\xa0 \xc2\xbbzgolj\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1e 14 ob\xc4\x8din.\xc2\xa0 Tudi v naslednjih desetletjih, vse do za\xc4\x8detka prve svetovne vojne so se pojavljale nove zahteve in tendence po spremembi \xc5\xa1tevila ob\xc4\x8din na Kranjskem, vendar se \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din prakti\xc4\x8dno nikoli ni spustilo pod \xc5\xa1tevilko 300, okraj Radovljica pa je tudi v naslednjih letih ostal eden pomembnej\xc5\xa1ih.\n_START_SECTION_\nKraljevina SHS\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenci smo se po koncu prve svetovne vojne in posledi\xc4\x8dno razpadu Avstro-Ogrske monarhije zna\xc5\xa1li v novi dr\xc5\xbeavi. Najprej smo se zna\xc5\xa1li v Dr\xc5\xbeavi Slovencev, Hrvatov in Srbov, ki pa se ni obdr\xc5\xbeala, zato smo se povezali v novo dr\xc5\xbeavo, tokrat Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev. Z novo dr\xc5\xbeavo pa so pri\xc5\xa1li tudi nova ustava in novi zakoni na vseh podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja in ni\xc4\x8d druga\xc4\x8de ni bilo na podro\xc4\x8dju lokalne samouprave. \xc2\xbbV ustavi je bilo posebej predvideno, da mora vlada podati predlog zakona o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblasti in ureditvi oblasti v roku \xc5\xa1tirih mesecev in da mora narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina nato ta zakon sprejeti v treh mesecih, predvideno pa je tudi bilo, kaj v primeru, \xc4\x8de ne bo upo\xc5\xa1tevan nobeden od navedenih rokov. In ravno to se je zgodilo. Zato je bila 26. aprila 1922 izdana uredba o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblasti, ki jo je izdal Ministrski svet (vlada), kar pomeni, da ta klju\xc4\x8dni nacionalnopoliti\xc4\x8dni problem ni bil re\xc5\xa1en po parlamentarni poti, temve\xc4\x8d z diktatom. Ta uredba je predpisala, da se dr\xc5\xbeava razdeli na 33 oblasti, med katerimi sta bili na podro\xc4\x8dju Slovenije predvideni Ljubljanska oblast (s sede\xc5\xbeem v Ljubljani) in Mariborska oblast (s sede\xc5\xbeem v Mariboru).\xc2\xab\xc2\xa0 Dr\xc5\xbeava je bila tako razdeljena na posamezne oblasti, ki pa so bile nato razdeljene na posebne okraje, ti okraji pa so bili potem \xc5\xa1e dodatno razdeljeni na posamezne ob\xc4\x8dine. Kot del Ljubljanske oblasti pa se je zna\xc5\xa1el tudi okraj Radovljica.\xc2\xa0 Celotna Slovenija(razen obmo\xc4\x8dja, ki je bilo med vojnama v okviru Italije) je tako \xc5\xa1tela v za\xc4\x8detku 20-ih let 20. stoletja 1073 ob\xc4\x8din, okraj Radovljica pa je obsega 22 ob\xc4\x8din za vsega 32 760 prebivalcev.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nKraljevina Jugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nZ Ustavo Kraljevine Jugoslavije, ki jo je 3. septembra 1931 predpisal in proglasil kralj Aleksander pa je pri\xc5\xa1lo do novih sprememb v lokalni samoupravi na Slovenskem.\xc2\xa0 \xc2\xbbGlede teritorialnega opravljanja nalog uprave je ustava predpisovala, da se uprava v kraljevini \xc2\xbbvr\xc5\xa1i\xc2\xab\xc2\xa0po banovinah, srezih in ob\xc4\x8dinah.\xc2\xab\xc2\xa0 Kraljevina Jugoslavija je bila razdeljena na devet banovin, kot ena pomembnej\xc5\xa1ih banovin predvsem za podro\xc4\x8dje Slovenije in tudi za na\xc5\xa1e obravnavano podro\xc4\x8dje(tj. podro\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Radovljica) pa je bila Dravska banovina s sede\xc5\xbeem v Ljubljani. Dravska banovina je bila najmanj\xc5\xa1a banovina Jugoslavije in je merila 15 849 km\xc2\xb2 oz. 6,40% celotne dr\xc5\xbeavne povr\xc5\xa1ine.\xc2\xa0 Pomembna za razvoj samouprave v Kraljevini Jugoslaviji pa sta poleg Ustave Kraljevine Jugoslavije tudi dva zakona, ki sta bila sprejeta v za\xc4\x8detku 30-ih let 20. stoletja. To sta Zakon on ob\xc4\x8dinah iz leta 1933 in Zakon omestnih ob\xc4\x8dinah iz leta 1934. Prvi zakon je urejal v svoji glavni to\xc4\x8dki predvsem velikost same ob\xc4\x8dine. Dolo\xc4\x8dal je namre\xc4\x8d, da je ob\xc4\x8dina opredeljena kot naravna in gospodarska enota, ki obsega dolo\xc4\x8den del ozemlja in mora imeti najmanj 3 000 prebivalcev. Manj\xc5\xa1e ob\xc4\x8dine pa se lahko pojavljajo zgolj v krajih, kjer to zahtevajo terenske razmere, ali pa se pojavljajo kak\xc5\xa1ni drugi opravi\xc4\x8dljivi razlogi.\xc2\xa0 Zakon o mestnih ob\xc4\x8dinah pa je leta 1934 v Sloveniji predvidel \xc5\xa1tiri mestne ob\xc4\x8dine: Ljubljana, Celje, Maribor in Ptuj.\n_START_SECTION_\nSpremembe v ob\xc4\x8dini Radovljica med obema vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nVidimo torej, da so se tudi v upravnem smislu z vzpostavitvijo Kraljevine Jugoslavije zgodile velike spremembe. Le-te so vplivale tudi na lokalno samoupravo in posamezne ob\xc4\x8dine. Radovljica je bila po statistiki, ki jo je prikazal popis prebivalstav narejen v Kraljevini Jugoslaviji 31. 3. 1931, ena izmed serez oz. okrajev Dravske banovine. Imela je 36 322 prebivalcev in je bila razdeljena na 22 ob\xc4\x8din. To so bile ob\xc4\x8dine: Begunje, Bled, Bohinjska Bistrica, Breznica, Dovje, Gorje, Jesenice, Kamna Gorica, Koro\xc5\xa1ka Bela, Kranjska Gora, Kropa, Lancovo, Lesce, Le\xc5\xa1e, Ljubno, Mo\xc5\xa1nje, Ovsi\xc5\xa1e, Predtrg, Radovljica, Rate\xc4\x8de \xe2\x80\x93 Planica, Ribno, Srednja vas v Bohinju.\xc2\xa0_NEWLINE_Kot pa sem \xc5\xbee omenil zgoraj, pa je leta 1933 pri\xc5\xa1lo do novega zakona o ob\xc4\x8dinah po katerih se je kar nekaj ob\xc4\x8din v posameznih srezih Dravske banovine zdru\xc5\xbeilo, zato so ob\xc4\x8dine postale ve\xc4\x8dje, kar pa je pomenilo, da se je njihovo \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1alo. Radovlji\xc5\xa1ki srez je tako od leta 1933 obsegal 15 ob\xc4\x8din. To so bile naslednje: Bled, Bohinjska Bistrica, Bohinjska Srednja vas, Brezje, Breznica, Dovje-Mojstrana, Gorje, Jesenice, Koro\xc5\xa1ka Bela, Kranjska gora, Kropa, Lesce, Radovljica, Rate\xc4\x8de, Ribno.\xc2\xa0_NEWLINE_Kljub vsem tem spremembam pa se je v naslednjem desetletju, do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne, zgodilo \xc5\xa1e nekaj sprememb v \xc5\xa1tevilu ob\xc4\x8din v Dravski banovini. Izkazalo se je namre\xc4\x8d, da so bile nekatere ob\xc4\x8dine, predvsem zaradi hitrosti in nepremi\xc5\xa1ljenosti sprememb, ustanovljene prenaglo. Tako je bilo pred vojno v Dravski banovini 407 ob\xc4\x8din, med njimi so bile 4 mestne ob\xc4\x8dine. V okraju Radovljica so bile tako 1. julija 1939 naslednje ob\xc4\x8dine: Begunje na Gorenjskem, Bled, Bohinjska Bistrica, Brezje, Breznica, Dovje-Mojstrana, Gorje, Jesenice, Kamna gorica, Koro\xc5\xa1ka Bela, Kranjska gora, Kropa, Lesce, Ovsi\xc5\xa1e, Radovljica, Rate\xc4\x8de-Planica, Ribno in Srednja vas v Bohinju.\n_START_SECTION_\nObdobje po drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbPredvsem v obdobju po II. Svetovni vojni in vse do ustave iz leta 1963 je prihajalo do \xc4\x8destih sprememb pri nastajanju, spreminjanju in ukinjanju lokalnih teritorialnih enot in je zato mogo\xc4\x8de to obdobje poimenovati kot obdobje teritorialne nestabilnosti.\xc2\xab\xc2\xa0 Prvi zakon, ki pa je v Sloveniji po drugi svetovni vojni urejal vpra\xc5\xa1anje teritorialne razdelitve pa je bil Zakon o upravni razdelitvi federalne Slovenije iz septembra 1945. Po tem zakonu je bilo ozemlje Slovenije razdeljeno na 5 okro\xc5\xbeij, med temi okro\xc5\xbeji pa je bilo okro\xc5\xbeno mesto Ljubljana razdeljeno na 10 mestnih \xc4\x8detrti. Druga okro\xc5\xbeja pa so bila razdeljena na okraje(skupaj jih je bilo 28), ki pa so bili nato \xc5\xa1e dodatno razdeljena v kraje(skupaj 1583).\xc2\xa0_NEWLINE_Do sprememb tega zakona je nato pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee kmalu in sicer v letu 1946. Temeljna sprememba je bila v \xc5\xa1tevilu krajev, ki so jih mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ali. Radovljica je v tem obdobju spadala v ljubljansko okro\xc5\xbeje, ki je imelo 7 okrajev: Grosuplje, Jesenice, Kamnik, Kranj, Ljubljana-okolica(s sede\xc5\xbeem v Ljubljani), Rakek, \xc5\xa0kofja Loka.\xc2\xa0_NEWLINE_Omeniti pa velja \xc5\xa1e \xc2\xbbnovi\xc2\xab\xc2\xa0Zakon o upravni razdelitvi Ljudske republike Slovenije iz leta 1948. Po tem zakonu je bila Slovenija razdeljena na glavno mesto Ljubljana in na skupno 29 okrajev ter 1264 krajev.\n_START_SECTION_\nPonovna uvedba ob\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nDo pomembnih sprememb in novega zakona pa je zopet pri\xc5\xa1lo v letu 1952. Po tem novem zakonu je bila sedaj Slovenija razdeljena na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine. Kot mesta so bila opredeljena Ljubljana, Maribor in Celje, okrajev je bilo 19, vseh ob\xc4\x8din v Sloveniji pa je bilo 386.\xc2\xa0 Eden izmed okrajev je bila tudi Radovljica. Okraj Radovljice je takrat obsega 47 565 prebivalcev in je bil razdeljen a 13 ob\xc4\x8din. To so bile: Begunje na Gorenjskem, Bled, Bohinjska Bistrica, \xc4\x8crnivec, Dovje-Mojstrana, Gorje, Jesenice, Kranjska gora, Kropa, Podnart, Radovljica, Srednja vas v Bohinju in \xc5\xbdirovnica.\xc2\xa0_NEWLINE_V okviru povojnih sprememb in ponovnega ustanavljanja ob\xc4\x8din pa velja omeniti \xc5\xa1e spremembe zakona iz leta 1955. Tega leta je bila namre\xc4\x8d Slovenija ponovno razdeljena z Zakonom o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Ljudski republiki Sloveniji. V Sloveniji je bilo tako po tem zakonu 11 okrajev, ki so bili razdeljeni na skupaj 130 ob\xc4\x8din. Po tem zakonu je Radovljica pre\xc5\xa1la pod Kranjski okraj, ki je obsegal 11 ob\xc4\x8din. To je pomenilo, da Radovljica od vzpostavitve tega zakona ni bila ve\xc4\x8d okraj, ampak se je spremenila v ob\xc4\x8dino, ki je v tem \xc4\x8dasu obsegala 10 500 prebivalcev.\xc2\xa0 Sam zakon je od leta 1955 pa do leta 1960 do\xc5\xbeivel vrsto sprememb. Splo\xc5\xa1na zna\xc4\x8dilnost teh sprememb pa je bila zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila okrajev iz 11 na 8 ter zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila ob\xc4\x8din iz 130 na 83. Tudi po teh spremembah je Radovljica ostala pod Kranjskim okrajem, ki pa je od leta 1960 naprej vseboval 9 ob\xc4\x8din. Ena izmed njih je bila tudi Radovljica._NEWLINE_Do leta 1964 pa se je Zakon o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Ljudski republiki Sloveniji spremenil \xc5\xa1e enkrat. S temi spremembami, ki pa so potem veljale kar nekaj \xc4\x8dasa pa se je Slovenija razdelila na 4 okraje(Celje, Koper, Ljubljana in Maribor). Radovljica pa je z 26 898 prebivalci postala ena izmed ob\xc4\x8din v Ljubljanskem okraju.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nStanje pred osamosvojitvijo\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1964 pa vse do leta 1980, ko so se zgodile nove pomembne spremembe se stanje ob\xc4\x8din in okrajev ni veliko spreminjalo. Kot \xc5\xbee re\xc4\x8deno, pa je do ve\xc4\x8djih sprememb pri\xc5\xa1lo leta 1980. Po tistem zakonu je bilo v Sloveniji 65 ob\xc4\x8din, ena izmed njih pa je bila prav tako Radovljica.'