b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika san Zeno, Verona\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Zenon Veronski je umrl leta 380. Po legendi je na mestu nad grobnico ob Via Gallici prvo majhno cerkev postavil Teoderik Veliki, kralj Ostrogotov. Postavitev sedanje bazilike in pripadajo\xc4\x8dega samostana se je za\xc4\x8dela v 9. stoletju, ko sta se \xc5\xa1kof Ratoldus in italijanski kralj Pipin Langobardski udele\xc5\xbeila prenosa svetnikovih relikvij v novo cerkev. Ta zgradba je bila po\xc5\xa1kodovana ali uni\xc4\x8dena zaradi invazije Mad\xc5\xbearov v zgodnjem 10. stoletju, ko so Zenovo truplo preselili v stolnico Santa Maria Matricolare: 21. maja 921 so ga vrnili na prvotno mesto v kripti sedanje cerkve. Leta 967 je \xc5\xa1kof Raterius zgradil novo romansko poslopje s pokroviteljstvom Otona I., svetega rimskega cesarja._NEWLINE_3. januarja 1117 je cerkev skupaj z ve\xc4\x8dino mesta po\xc5\xa1kodoval potres; cerkev so obnovili in raz\xc5\xa1irili leta 1138. Dela so bila kon\xc4\x8dana leta 1398 z obnovo strehe in gotske apside.\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev San Zeno je bila vzor za vse poznej\xc5\xa1e romanske zgradbe v Veroni. Fasada je zgrajena iz svetlega tufa in je razdeljena na tri navpi\xc4\x8dne sestavne dele. Glavna ladja je obdana s pedimentom, dve stranski ladji imata nagnjene robove stre\xc5\xa1ine, vse podprto oziroma okra\xc5\xa1eno z majhnimi slepimi arkadami. Prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de treh delov je ozna\xc4\x8deno s kotnimi pilastri, ki se kon\xc4\x8dajo z listnimi kapiteli pod pedimentom._NEWLINE_\xc4\x8cez fasado na nivoju nadstre\xc5\xa1ka vrat vodi plitka arkada parnih lokov, ki jih delijo tanki parni stebri\xc4\x8dki, enaki tistim, ki jih najdemo zgoraj v oknu rozete. Roza marmor arkad je v kontrastu s svetlo rumenim kamnom fasade. Pro\xc4\x8delje je navpi\xc4\x8dno razdeljeno s plitvimi pilastri, ki vizualno prehajajo do pedimenta. Trikotni pediment definira ladjo in ustvari osupljiv kontrast tufa s preostalo fasado cerkve, ki je iz belega marmorja, razdeljenega s sedmimi roza marmornatimi pilastri. Leta 1905 so na pedimentu odkrili zasnove grafitov za veliko Poslednjo sodbo._NEWLINE_Na sredini zgornjega dela fasada je okno z rozeto, v obliki Kolesa sre\xc4\x8de, delo nekega Briolota iz okoli leta 1200 in je med najzgodnej\xc5\xa1imi primeri romanske arhitekture take strukture, ki naj bi postala posebnost gotske arhitekture. Zunanji rob okna krasi \xc5\xa1est figur, ki predstavljajo neodlo\xc4\x8dnost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Nadstre\xc5\xa1ek je iz 12. stoletja z levi na dnu podpornih stebrov, ki so simboli zakona in vere. Vsaka odprtina zunanjega oboka ima bas relief, ki prikazujeta sv. Janeza Krstnika in sv. Janeza Evangelista, nad lokom pa sta Jagnje in bo\xc5\xbeja blagoslovljajo\xc4\x8da roka._NEWLINE_Nad vrati je luneta s prizori veronske zgodovine tistega \xc4\x8dasa, vklju\xc4\x8dno z: Posve\xc4\x8denje veronske komune, sveti Zenon \xc5\xbeigosa hudi\xc4\x8da (simbol cesarske mo\xc4\x8di) in sveti Zenon, ki Veron\xc4\x8danom izro\xc4\x8da prapor. Pod luneto so reliefi s \xc4\x8dude\xc5\xbei svetega Zenona. Notranja in zunanja konzola okrog loka nadstre\xc5\xa1ka prikazujeta cikel mesecev, ki se nana\xc5\xa1ajo na Kolo sre\xc4\x8de okna zgoraj._NEWLINE_Portal je obkro\xc5\xbeen z osemnajstimi reliefi iz 12. stoletja. Upodabljajo prizore iz Nove in Stare zaveze, skupaj z epizodami iz \xc5\xbeivljenja Teoderika: dvoboj z Odoakerjem in kraljem, ki lovi jelena, simbol hudi\xc4\x8da v Teoderikovi legendi._NEWLINE_Skulpture, povezane z nadstre\xc5\xa1kom, samim portalom in tiste, postavljene v steni na desni, ki prikazujejo prizore iz Stare zaveze in Teoderikov let, so delo kiparja Nikolaja in njegove delavnice in so nastale med letoma 1135 do 1138. Prizore iz Nove zaveze in druge zgodovinske teme levo od nadstre\xc5\xa1ka je med pribli\xc5\xbeno 1150 in 1225 izdelal \xc4\x8dlan Nikolajeve delavnice z imenom Gugliemus. Njihovi podpisi so nad luneto, v ozadju Stvaritev \xc4\x8dloveka in na vogalu nad skulpturami na levi strani._NEWLINE_Bronasta vrata so okra\xc5\xa1ena z 48 kvadratnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Identiteta vseh upodobljenih figur ni znana: vklju\xc4\x8dujejo svetnike Petra, Pavla, Zenona, Heleno, Matildo iz Canosse (ki je pokroviteljica opatije) in njenega mo\xc5\xbea Godfreya, pa tudi dela neznanih kiparjev. Na drugih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah so prikazane tri Teolo\xc5\xa1ke vrline, v osmih najmanj\xc5\xa1ih pa teme, povezane z glasbo. Kar zadeva datiranje, so nekatere plo\xc5\xa1\xc4\x8de izdelali sa\xc5\xa1ki mojstri iz Hildesheima v 11. stoletju, druge pa so veronskih mojstrov (po mnenju nekaterih u\xc4\x8denjakov, tudi samega  Benedetta Antelamija.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nZvonik stoji kot lo\xc4\x8dena zgradba. Visok je 62 m, za\xc4\x8deli so ga graditi leta 1045 in dokon\xc4\x8dali leta 1178. Slogovno romansko je podoben kot cerkev, ima osrednji navpi\xc4\x8dni pas izmeni\xc4\x8dnih pasov tufa in opeke. V nadstropjih je razdeljen z zidci in majhnimi loki iz tufa, dviga pa se na dvonadstropno komoro za zvonove z zidanimi okni-  triforami. Na vrhu je sto\xc5\xbe\xc4\x8dasta kapa z majhnimi obeliski na vsakem vogalu. Zunanjost je okra\xc5\xa1ena z rimskimi skulpturami. \xc5\xa0est zvonov je bilo ulitih v letih 1067, 1149, 1423, 1498 in 1755. Pravzaprav le \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje zvonijo na zvoniku. Visokotonski iz 8. stoletja so zdaj razstavljeni v muzeju.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost cerkve je na treh nivojih z obse\xc5\xbeno kripto na spodnji ravni, cerkveno ladjo in dvignjenim prezbiterijem.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nKripta je od leta 921 hranila truplo svetega Zenona v sarkofagu, njegov obraz pa je bil pokrit s srebrno masko. Kripta ima ladjo z osmimi deli, katerih oboki so podprti s 49 stebri, pri \xc4\x8demer ima vsak druga\xc4\x8den kapitel. Na vhodnih lokih je lokalni kipar Adamino da San Giorgio kiparil domi\xc5\xa1ljijske in po\xc5\xa1astne \xc5\xbeivali. Kripta je bila obnovljena v 13. in 16. stoletju.\n_START_SECTION_\nCentralna cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja cerkev, znana kot Chiesa plebana, ima obliko latinskega kri\xc5\xbea z glavno in dvema stranskima ladjama in transeptom. Razdeljene so s pilastri v obliki kri\xc5\xbea z izmeni\xc4\x8dnimi kapiteli z zoomorfnimi motivi in korintskim slogom. Stene nad kolonado so ve\xc4\x8dbarvne. Leseni strop, oblo\xc5\xbeen s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami s trilisti, izvira iz 14. stoletja._NEWLINE_Umetni\xc5\xa1ka dela v osrednji cerkvi vklju\xc4\x8dujejo razpelo Lorenza Veneziana, posodo iz porfirja iz rimskega kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, osmerokoten krstilnik iz 13. stoletja, oltarni nastavek Francesca Torbida in fresko iz 13. stoletja sv. Kri\xc5\xa1tof.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nPrezbiterij je dvignjen na arkadi nad kripto, ki tako ostaja vidna iz ladje. Prezbiterij je dostopen po stopnicah iz stranskih ladij._NEWLINE_V visokem oltarju so sarkofagi sv. Lupicinusa, Lucillusa in Crescentianusa, vsi veronski \xc5\xa1kofje. Na levi strani apside, nad vhodom v zakristijo, je prizor Kri\xc5\xbeanja iz \xc5\xa1ole Altichiero, v majhni levi apsidi pa je rde\xc4\x8d marmornat kip sv. Zenona iz 12. stoletja, ki je najbolj cenjena umetnina v Verona_NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e umetni\xc5\xa1ko delo bazilike je poliptih Andrea Mantegna, znan kot Oltar svetega Zenona. Izvirne so le zgornje slike, saj se predele, ki so jih odnesli Francozi leta 1797, niso vrnile.\n_START_SECTION_\nCerkev San Procolo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg bazilike je majhna cerkev, v kateri so posmrtni ostanki svetega Prokula, ki je bil \xc4\x8detrti veronski \xc5\xa1kof. Izvira iz 6. ali 7. stoletja, postavljena je bila v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nekropoli \xc4\x8dez Via Gallica. Prvi\xc4\x8d se omenja \xc5\xa1ele leta 845. Po potresu leta 1117 je bila popolnoma obnovljena. V njej so freske razli\xc4\x8dnih starosti, vklju\xc4\x8dno z Zadnjo ve\xc4\x8derjo in sv. Blaise zdravi bolnika, delo Giorgia Anselmija. Fasada iz 12. stoletja ima majhen narteks in dve okni bifori. Ima eno ladjo s kripto, kar je ostalo od prvotne paleo-kr\xc5\xa1\xc4\x8danske zgradbe.\n_START_SECTION_\nSamostan\n_START_PARAGRAPH_\nOb baziliki je bil v 9. stoletju zgrajen samostan nad \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dim samostanom. Od prvotne zgradbe, uni\xc4\x8dene v napoleonskih vojnah, je ohranjen le velik ope\xc4\x8dni stolp in kri\xc5\xbeni hodnik. Prvotno je imel \xc5\xa1e en stolp in opatovo pala\xc4\x8do. Dolgo je bila opatija uradna rezidenca svetih rimskih cesarjev v mestu. V 1980-ih so ob restavriranju odkrili freske iz 12. do 15. stoletja.'