b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Greben\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Greben (hrva\xc5\xa1ko Grebengrad) je bil srednjeve\xc5\xa1ki grad \xe2\x80\x93 trdnjava, ki je bila zgrajena konec 12. stoletja ali ob za\xc4\x8detku 13. stoletja. Predstavljala je drugo najve\xc4\x8djo trdnjavo na obronkih Ivan\xc5\xa1\xc4\x8dice na jugozahodni meji vara\xc5\xbedinske mestne gosposke. V za\xc4\x8detku 18. stoletja je \xc5\xbee bila ru\xc5\xa1evina.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad ali trdnjava Greben se v pisnih virih prvi\xc4\x8d pojavi leta 1209, ko je ogrsko-hrva\xc5\xa1ki kralj Andrej II. Arpadovi\xc4\x8d (1205-1235), ko je mestu Vara\xc5\xbedin podelil dolo\xc4\x8dene privilegije in dolo\xc4\x8dil meje mestne posesti. Takrat je "...castrum Greben..." omenjen na ju\xc5\xbeni meji vara\xc5\xbedinske oblasti. Kdaj in kdo je trdnjavo zgradil ni znano iz zgodovinskih listin. V dokumentu kralja Andreja II., ki je v po\xc5\xbearu zgorel, naj bi se imenovala trdnjava, deset let kasneje leta 1220 pa je v listini njegovega sina Bele II. (1235-1270) omenjena le vas "villa Greben". To pri zgodovinarjih povzro\xc4\x8da dvome o dokumentu Andreja, in sklepajo, da je bila trdnjava Greben zgrajena kasneje kot del obrambnega sistema, ki so ga za\xc4\x8deli graditi po vdoru Tatarov leta 1241. Po tej teoriji naj bi grad Greben zgradil leta 1247 grof Farka\xc5\xa1._NEWLINE_Prvi fevdalni lastnik gospostva Greben je po kraljevi listini iz leta 1209 bil grof Gardun. Gospostvo se izrecno omenja \xc5\xa1ele leta 1277, ko je grof Gardun z brati pred zagreb\xc5\xa1kim Kaptolom menjeval neka zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da z Jurijem Brani\xc4\x87em in njegovimi brati. Potomci Garduna so si leta 1290 dodali pridevnik "de G(e)reben", in gospostvo imeli ob manj\xc5\xa1ih presledkih do izumrtja te dru\xc5\xbeine konec 15. stoletja. Nato najdemo listine v zvezi z gospostvom Greben, ki jih je izdal kralj Karel Robert leta 1322. Leta 1324 je h gospostvu priklju\xc4\x8dena \xc5\xa1e vas Zamlake._NEWLINE_Plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Gardun Grebenski je bila zelo pomembna na Hrva\xc5\xa1kem Zagorju in Ogrskem in je svoj vrhunec dosegla na prelomu med 13. in 14. stoletjem. O tem govori pismo pape\xc5\xbea Nikolaja IV. iz leta 1290, ko je med 10 velika\xc5\xa1i naveden grof Gardun. Verjetno je to vezano na spremembo na ogrskem prestolu, ki so jo grebenski podprli. Posledi\xc4\x8dno je vladar grofu Gardunu in njegovemu bratu Vukoslavu podaril grad Medvedgrad, Kalnik in Hra\xc5\xa1\xc4\x87ino. Novi kralj Andrej III. se je hotel obdati z zvestimi prista\xc5\xa1i. S \xc5\xa1iritvijo dru\xc5\xbeine grofov de G(e)reben so bila dru\xc5\xbeinska posestva v 14. in prvi polovici 15. stoletja ve\xc4\x8dkrat delila. Teritorialni obseg grebenskega gospostva ni poznan vse do konca 14. stoletja. \xc5\xa0ele iz leta 1399 najdemo dokument s sumarnim popisom vseh naselij, ki so bila del tega fevdalnega gospostva. Takrat se je gospostvo razprostiralo od dana\xc5\xa1njih ru\xc5\xa1evin trdnjave do Hra\xc5\xa1\xc4\x87ine, na jug do Huma Brezni\xc4\x8dkega in Visokog, a na severu proti Klju\xc4\x8du in v krogu nazaj do ru\xc5\xa1evin. V sklop gospostva je \xc5\xa1lo dvajset naselij od katerih so se z izvornimi imeni obdr\xc5\xbeala Mad\xc5\xbearevo (Magyarlak), Zamlaka (Zamlacha), Gojanec (Gayawch), Beletinec (Beletynch), Rade\xc5\xa1i\xc4\x87 (Radosowch), Breznica (Breznicha), Vukovec (Wlchowch\xc2\xa0?) itd. Grebenski so bili v prvi \xc4\x8detrtini 14. stoletja v krvavih sporih s sosednjo opatijo Bela, cerkvenega reda Ivanovcev. Ogrski kralj Karl Robert je leta 1322 potrdil pogodbo o pomiritvi med belskim priorjem Gerardom in generalnim priorjem reda Phylippom z ene in Hektorjem Vukoslavom in njegovim bratom Punykom Grebenskim. Grebenski gospodje so s tekom \xc4\x8dasa dru\xc5\xbeinsko povezali s \xc5\xa1tevilnimi sosednjimi dru\xc5\xbeinami kot je dru\xc5\xbeina Kastellanffy, lastniki Bisaga, Herkffy, posestniki bli\xc5\xbenje Zajezde, s katerimi so sklenili pogodbe o medsebojnem dedovanju. Izgleda da so Punyk Grebenski ali njegovi sinovi, Petar in Lorand, sredi 14. stoletja izgubili gospostvo zaradi nezvestobe kralju. Na to nas navaja listina kralja Ludvika I. (1342-1382) izdana Petru Punykovem, s katero mu leta 1357 vra\xc4\x8da posest Zamlako. Razlog temu je bila je vdano slu\xc5\xbeenje Petra pri povra\xc4\x8dilu jadranskih mest izpod mljetskega jarma, in uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8den mir v Zadru leta 1358._NEWLINE_Svoj zgodovinski pomen trdnjava Greben potrjuje s prihodom celjskih grofov in njihovega vojskovodje, ki je kasneje postal hrva\xc5\xa1ki ban, Jana Vitovca, ki je Grebenskim odvzel to posest leta 1445. Na pomen tega gospostva ka\xc5\xbee tudi podatek, da je Vitovec poleg dru\xc5\xbeinskega imena dodal pridevnik "de Gereben". Zagorski grof in ban Vitovec je leta 1467 za\xc4\x8del graditi samostansko cerkev Bla\xc5\xbeene Marije Device v tr\xc5\xa1kem naselju gospostva \xe2\x80\x93 Remetincu, ki pa jo je dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1ele Ivan Korvin. Vitovca, ki umre leta 1469, za kratek \xc4\x8das nasledita sinova Jurij in Ivan. Ker sta bila tajna zaveznika nem\xc5\xa1kega cesarja Maksimilijana I. Habsbur\xc5\xa1kega in obto\xc5\xbeena izdajstva, jima leta 1488 grad in posestvo, kot vsa druga, ogrski kralj Matija Korvin odvzame in podari svojemu nezakonskemu sinu Ivanu Korvinu. Takrat je (V)Ladislav Hermanffy, slavonski podban in ogrski podpalatin, uspel gospostvo ponovno pridobiti po svojih prednikih. Bil je zadnji izvirni grebenski gospodar, ki je leta 1481, ker ni imel potomcev, posinovil Baltazarja Batthyanya. S smrtjo (V)Ladislava Hermanffy de Gereben leta 1490 je ugasnila ta stara plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina. Po posvojiteljevi smrti Baltazar Batthyany ni prevzel lastni\xc5\xa1tva nad grebenskim gospostvom, ampak jo je prevzel slavonski herzeg in nezakonski sin kralja Ivan Korvin, ki je leta 1504 umrl brez potomcev. Nato je Baltazar prevzel lastni\xc5\xa1tvo ogromnega gospostva, s \xc4\x8demer je utemeljil mo\xc4\x8d te dru\xc5\xbeine na Hrava\xc5\xa1kem in v Slavoniji. Gospostvo je nato za 150 let z manj\xc5\xa1o prekinitvijo s strani bana Nikole Frankopana leta 1621/22 zadr\xc5\xbeala dru\xc5\xbeina Batthyany. S poroko Elizabete Batthyany z Jurijem Erd\xc3\xb6dyem je gospostvo sredi 17. stoletja pre\xc5\xa1lo v last grofov Erd\xc3\xb6dy. Kdaj natan\xc4\x8dno je srednjeve\xc5\xa1ki grad in utrdba propadla ni znano, je pa znano, da ni bila ve\xc4\x8d v funkciji v za\xc4\x8detku 18. stoletja, saj viri zagreb\xc5\xa1kega Kaptola iz leta 1712 omenja le \xc5\xa1e ru\xc5\xa1evino ("...diruti castri Greben...").'