b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Trebnje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad so po vsej verjetnosti pozidali \xc5\xbee okoli leta 1000,  oglejski patriarhi, upravljali pa so ga njihovi fevdniki vitezi trebanjski. Prvi je leta 1218 omenjen Konrad de Treuen. Nato se med letoma 1243 in 1245 pojavljajo Bernard, Henrik in Ulrik. Trebanjski vitez Hajncel je omenjen leta 1349, leta 1358 pa v oglejski listini nastopa vitez Johannis de Treuen. Grad se v listinah prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xa1ele leta 1386 kot \xc2\xbbTurn ze Treuen\xc2\xab, kasneje pa tudi kot  \xc2\xbbSchloss Tren\xc2\xab, leta 1436  pa neka listina navaja stolp in gradi\xc5\xa1\xc4\x8de. Za Trebanjskimi vitezi so kot fevdniki oglejskih patriarhov bili do druge polovice 14. stoletja Ortenbur\xc5\xbeani, nato Celjski grofje do leta 1456. Leta 1372 je trebanjski stolp prejel v celjski fevd Viljem Svibenski, leta 1436 je kot celjski fevdnik Bernard Sakchs. Po izumrtju celjskih je pre\xc5\xa1el v last Habsbur\xc5\xbeanov oziroma de\xc5\xbeelnih knezov. Leta 1452 ga je Ne\xc5\xbea Meltzer, roj. Kozjak prodala vitezu Ludviku Kozja\xc5\xa1kemu, leta 1488 pa metli\xc5\xa1ki glavar Sigmund pl. Pyrsch, Kri\xc5\xa1tof pl. Altenhau pa ga je kupil leta 1504._NEWLINE_Prvotni stolpasti grad so okoli leta 1530 mo\xc4\x8dno utrdili zaradi tur\xc5\xa1ke nevarnosti in predelali v masivno renesan\xc4\x8dno \xc5\xa1tiritraktno poslopje s tremi \xc4\x8detverokotnimi in enim okroglim stolpom._NEWLINE_Nato je grad prehajal iz roke v roko in se je na njem zvrstilo ve\xc4\x8d lastnikov. Med lastniki je bil Janez pl. Gallenberg, Pankracij pl. Sauer s Kozjaka in Gabrijel Kri\xc5\xbeani\xc4\x8d. Leta 1652 je gospo\xc5\xa1\xc4\x8dino grofica Barbara Kacijanar roj. Kri\xc5\xbeani\xc4\x8d prodala baronu Juriju Jankovi\xc4\x8du, ki so mu sledili Matej Kova\xc4\x8di\xc4\x8d pl. Schmidhofen od leta 1685. Leta 1699 je grad in gospo\xc5\xa1\xc4\x8dino kupil Sti\xc5\xa1ki samostan, leta 1731 Franc Jakob pl. Schmidhofen, tri leta kasneje pa Jo\xc5\xbeef Mihael pl. Wallensberg. Leta 1799 je grad kupil Janez Nepomuk Baraga, o\xc4\x8de \xc5\xa1kofa Friderika Ireneja Barage. Friderik ga je leta 1812 kot petnajstletnik podedoval in ga leta 1824 odstopil sestri Amaliji oz. svaku Jo\xc5\xbeefu Gresslu. Gresslova svakinja pa ga je nato leta 1896 prodala Matiji Ho\xc4\x8devarju, po\xc5\xa1tnemu mojstru v Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8dah in ljubljanskemu trgovcu Francu Hrenu. Pred drugo svetovno vojno je bil lastnik  trebanjskega gradu  \xc4\x8ceh Evgen Souvaly. Danes so v stavbi socialna stanovanja.'