b'\n_START_ARTICLE_\nAkustoopti\xc4\x8dni pojav\n_START_PARAGRAPH_\nAkustoopti\xc4\x8dni pojav je fizikalni pojav, pri katerem interagirata svetloba in zvok. Zvo\xc4\x8dno valovanje predstavlja valove razred\xc4\x8din in zgo\xc5\xa1\xc4\x8din po snovi. Sprememba gostote v snovi povzro\xc4\x8di krajevno spremembo lomnega koli\xc4\x8dnika, zato si lahko predstavljamo, da zvok v snovi ustvari uklonsko mre\xc5\xbeico, na kateri se vpadna svetloba uklanja. Tipi\xc4\x8dno uporabimo laserski izvor svetlobe in zvo\xc4\x8dno valovanje s frekvenco ve\xc4\x8d deset MHz. Na podlagi tega pojava lahko zelo to\xc4\x8dno usmerjamo ali spreminjamo svetlobo, kar izkori\xc5\xa1\xc4\x8damo pri izdelavi opti\xc4\x8dnih modulatorjev, deflektorjev, filtrov in spektralnih analizatorjev.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi, ki je napovedal uklon svetlobe na zvo\xc4\x8dnem valovanju v mediju, je bil francoski fizik L\xc3\xa9on Brillouin leta 1922. Deset let kasneje je sledila eksperimentalna potrditev pojava, ki sta ga lo\xc4\x8deno opazila dva para znanstvenikov, in sicer P. Debye in F. W. Sears ter R. Lucas in P. Biquard. Brillouin je napovedal uklonski vrh le pri enem dolo\xc4\x8denem kotu, poznej\xc5\xa1i poskusi pa so odkrili tudi uklonjene \xc5\xbearke vi\xc5\xa1jih redov. Teoreti\xc4\x8dno sta uklone vi\xc5\xa1jih redov prvi\xc4\x8d obravnavala \xc4\x8c. V. Raman in N. S. Nagendra Nath leta 1937. V tistem \xc4\x8dasu akustoopti\xc4\x8dni pojav \xc5\xa1e ni imel aplikativne vrednosti. Ve\xc4\x8dji del raziskav je bil namenjen dolo\xc4\x8devanju akusti\xc4\x8dnih konstant in re\xc5\xa1evanju Raman-Nathovih ena\xc4\x8db. \xc5\xa0ele z razvojem laserjev, bolj\xc5\xa1ih piezoelektri\xc4\x8dnih in akustoopti\xc4\x8dnih materialov se je raz\xc5\xa1irilo zanimanje na podro\xc4\x8dju akustooptike z razmahom v osemdesetih in devetdesetih letih dvajsetega stoletja.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpogostej\xc5\xa1imi napravami, ki so osnovane na akustoopti\xc4\x8dnem pojavu, so opti\xc4\x8dni modulatorji in akustoopti\xc4\x8dni deflektorji. Ve\xc4\x8dina teh naprav deluje v Braggovem re\xc5\xbeimu.\n_START_SECTION_\nAkustoopti\xc4\x8dni modulatorji\n_START_PARAGRAPH_\nZ uporabo akustoopti\xc4\x8dnega pojava lahko spreminjamo frekvenco, intenziteto, smer raz\xc5\xa1irjanja in fazo vpadne svetlobe._NEWLINE_Kot je \xc5\xbee zgoraj opisano, pride pri interakciji svetlobe z zvokom do frekven\xc4\x8dnega premika prepu\xc5\xa1\xc4\x8dene svetlobe. Ta pojav izkoristimo za spreminjanje frekvence svetlobe tj. frekven\xc4\x8dno modulacijo. Od frekven\xc4\x8dnega modulatorja je za\xc5\xbeeljeno, da ima \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo pasovno \xc5\xa1irino oz. da lahko spreminja frekvenco svetlobe v \xc4\x8dim ve\xc4\x8djem intervalu. Iz valovanja pri frekvenci  dobimo valovanje pri frekvenci , odvisno od smeri raz\xc5\xa1irjanja zvo\xc4\x8dnega valovanja._NEWLINE_Akustoopti\xc4\x8dni modulatorji se uporabljajo tudi za intenzitetno moduliranje svetlobe. Kot sledi iz ena\xc4\x8dbe (5), je intenziteta uklonjenega vrha sorazmerna intenziteti zvo\xc4\x8dnega valovanja, \xc4\x8de je le intenziteta zvoka dovolj majhna. S spreminjajo\xc4\x8do jakostjo zvoka torej lahko moduliramo svetlobni signal. \xc4\x8ce je intenziteta zvoka velika, pride do nasi\xc4\x8denja in dose\xc5\xbeemo, da se prakti\xc4\x8dno vsa svetloba odbije. Tak modulator uporabljamo za opti\xc4\x8dno stikalo.'