b'\n_START_ARTICLE_\nGlikogen\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nGlikogen je analog \xc5\xa1kroba, manj razvejanega polimera glukoze rastlin, zato se pogosto imenuje tudi \xc5\xbeivalski \xc5\xa1krob. Zgrajen je iz osrednje molekule glikogenina, okoli katerega so nanizane razvejane verige glukoz. Glukoze so v verigah povezane z 1-4 ali 1-6 glikozidno vezjo. Ima podobno zgradbo kot amilopektin, razlikuje se le v tem, da ima ta ve\xc4\x8d razvejitvenih mest kot glikogen. Glikogen najdemo v obliki zrnc (granul) v citosolu mnogih tipov celic. Igra pomembno vlogo v glukoznem ciklu. Predstavlja energijsko rezervo, ki se lahko za\xc4\x8dne hitro izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati, \xc4\x8de se telo soo\xc4\x8di s pomankanjem glukoze, vseeno pa je v glikogenu shranjeno manj energije kot energijskih rezervah trigliceridov. Le glikogen, ki je shranjen v jetrih je na voljo drugim organom.\n_START_SECTION_\nMetabolizem glikogena\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo sintezo in razgradnjo regulirajo hormoni inzulin (inducira sintezo), adrenalin (pospe\xc5\xa1i razgradnjo), glukagon (pospe\xc5\xa1i razgradnjo) in kortizol (pospe\xc5\xa1i razgradnjo.)\n_START_SECTION_\nSinteza (Glikogeneza)\n_START_PARAGRAPH_\nSinteza glikogena, je za razliko od njegove razgradnje, endergonski proces. To pomeni, da je za njegovo sintezo potrebna energija. Energija za sintezo pride z molekule UTP, ki reagira z glukoza-1-fosfatom in tvori UDP-glukozo v reakciji, ki jo katalizira UDP-glukoze pirofosforilaza. Glikogen se sintetizira iz UDP-glukoze pod vplivom encima glikogen sintaze. Ta dalj\xc5\xa1a verigo glikogena, dokler ne vsebuje do 11 enot glukoze, povezanih z 1-4 vezjo. Nato encim glikogen razvejajo\xc4\x8di encim ali amilo (\xce\xb11\xe2\x86\x924) do (\xce\xb11\xe2\x86\x926) transglikolaza prenese 7 glukoznih molekul na C6 hidroksilno skupino glukoze, globlje v molekuli glikogena. Molekule glukoze so povezane s tako imenovano glikozidno vezjo._NEWLINE_Ker pa lahko glikogen sintaza le podalj\xc5\xa1uje \xc5\xbee obstoje\xc4\x8do verigo glikogena, je za sintezo potreben protein glikogenin. Ta ve\xc5\xbee reducirajo\xc4\x8di del za\xc4\x8detne glukoze v verigi z enim izmed svojih tirozinov.\n_START_SECTION_\nNahajanje in vloga v organizmu\n_START_PARAGRAPH_\nGlikogen se v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem telesu nahaja v obliki granul, v citosolu celic. Njegova primarna vloga v telesu je, da nastopa kot energijska zaloga. V telesu naj bi bilo okoli 450g glikogena. Najdemo ga predvsem v jetrih ter mi\xc5\xa1icah. Vendar pa lahko nastane z glukogenezo tudi v mo\xc5\xbeganih in \xc5\xbeelodcu. Nekaj glikogena najdemo tudi v ledvicah, \xc5\xa1e manj pa v dolo\xc4\x8denih nevroglija celicah v mo\xc5\xbeganih ter limfocitih. V \xc4\x8dasu nose\xc4\x8dnosti ga najdemo tudi v maternici, ki prehranjuje zarodek.\n_START_SECTION_\nFunkcija in regulacija jetrnega glikogena\n_START_PARAGRAPH_\nKo pojemo ter prebavimo obrok, ki vsebuje ogljikove hidrate, se pove\xc4\x8da nivo glukoze v krvi. (Polisaharidi se v prebavnem traktu pretvorijo v enostavnej\xc5\xa1e sladkorje, ki se lahko absorbirajo v kri.) Trebu\xc5\xa1na slinavka nato za\xc4\x8dne izlo\xc4\x8dati endokrini hormon inzulin. Glukoza, ki prehaja skozi portalno veno v jetra, vstopi v hepatocite (jetrne celice). Inzulin stimulira le te, da spro\xc5\xbeijo vrsto encimov, med katerimi je tudi glikogen sintaza. Molekule glukoze se dodajajo verigam glikogena, dokler ne zmanjka inzulina ali glukoze. V tej fazi jetra sprejmejo ve\xc4\x8d glukoze kot je oddajo._NEWLINE_Ko nivo glukoze pade, se izlo\xc4\x8danje inzulina ustavi in sinteza glikogena preneha. Ko se glikogen potrebuje za energijo, se razgradi nazaj v glukozo, katero lahko celice koristijo. Najprej se porabi glikogen, ki se nahaja v mi\xc5\xa1icah. Glikogen fosforilaza je encim, ki primarno razgradi glikogen. Po obroku je naslednjih 8 do 12 ur glukoza, ki jo je telo pridobilo z razgradnjo jetrnega glikogena primarni vir glukoze, ki se uporablja za razli\xc4\x8dne celi\xc4\x8dne procese v telesu. Glukoza, ki nastane z razgradnjo glikogena v jetrih z glukoneogenezo se prenese do mo\xc5\xbeganov. Glukagon je hormon, katerega izlo\xc4\x8da trebu\xc5\xa1na slinavka in deluje antagonisti\xc4\x8dno inzulinu. Ko se nivo glukoze v krvi spusti pod normalno vrednost, trebu\xc5\xa1na slinavka v veliki meri izlo\xc4\x8da glukagon, ki stimulira razgradnjo glikogena v glukozo, \xc4\x8deprav je nivo inzulina visok. Tako telo prepre\xc4\x8di, da bi raven glukoze preve\xc4\x8d padla in bi pri\xc5\xa1lo do hipoglikemije. Podobno kot glukagon delujeta tudi adrenalin in kortikosteroidni hormon kortizon.\n_START_SECTION_\nGlikogen v mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih in drugih celicah\n_START_PARAGRAPH_\nV mi\xc5\xa1icah najdemo glikogen v precej ni\xc5\xbejih koncentracijah (1\xc2\xa0% vla\xc5\xbene te\xc5\xbee), vendar pa je njegova skupna koli\xc4\x8dina v vseh mi\xc5\xa1icah ve\xc4\x8dja od tiste v jetrih (10\xc2\xa0% vla\xc5\xbene te\xc5\xbee jeter). Nivo glikogena v telesu, predvsem v eritrocitih, jetrih ter mi\xc5\xa1icah, je odvisen predvsem od fizi\xc4\x8dnega treninga, bazalnega metabolizma posameznika ter prehranjevalnih navad. Glikogen predstavlja v mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih celicah, kot tudi v nekaterih drugih celicah, zalogo energije, ki se lahko sprosti takoj. Mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne celice nimajo sposobnosti spro\xc5\xa1\xc4\x8danja glukoze v kri, saj jim manjka encim glukoza-6-fosfataza, zato se znotrajceli\xc4\x8dni glikogen uporablja izklju\xc4\x8dno kot energijska zaloga.\n_START_SECTION_\nNepravilnosti v metabolizmu\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj pogosta motnja v metabolizmu glikogena se imenuje diabetes oz. sladkorna bolezen, pri kateri se zaradi nenormalnih vrednosti inzulina, glikogen ne izgrajuje v jetrih. Poznamo ve\xc4\x8d tipov diabetesa. V primeru hipoglikemije, ki jo povzro\xc4\x8di previsoka koncentracija inzulina, je nivo glikogena v jetrih visok, vendar visoka koncentracija inzulina ne dovoli glikogenolize, ki je potrebna za vzdr\xc5\xbeevanje normalnega nivoja glukoze v krvi. Pogosto se hipoglikemija zdravi z glukagonom.'