b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica v Bergamu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina stolnice je bila sporna, v zadnjih stoletjih je bilo veliko razli\xc4\x8dnih domnev zaradi pomanjkanja arheolo\xc5\xa1kih najdb in pisnih virov pred srednjim vekom. Med obnovitvenimi deli, ki so se za\xc4\x8dela leta 2004, je bilo ugotovljeno, da segajo ostanki v rimski \xc4\x8das, kar je omogo\xc4\x8dilo, da so lahko \xc5\xa1e posebej natan\xc4\x8dno rekonstruirali obe stavbi, ki sta stali v mestnem na\xc4\x8drtu obmo\xc4\x8dja, kjer je zdaj dana\xc5\xa1nja stolnica. Pod tlakom so bile razli\xc4\x8dne plasti, vsaka razli\xc4\x8dne starosti._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a je bila iz zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danskega obdobja, iz 5. stoletja._NEWLINE_Najpozneje od 9. stoletja sta bili v Bergamu dve stolnici: ena je bila bazilika svetega Aleksandra, ki je stala tam, kjer domnevajo, da se je zgodilo njegovo mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo, druga pa je bila posve\xc4\x8dena svetemu Vincenciju, katere gradnja se je o\xc4\x8ditno za\xc4\x8dela v lombardskem obdobju tam, kjer je zdaj stolnica. \xc5\xa0kof Giovanni Barozzi je naro\xc4\x8dil ponovno gradnjo stolnice svetega Vincencija sredi 15. stoletja po na\xc4\x8drtih, ki jih je izdelal arhitekt Filarete._NEWLINE_Leta 1561 so Bene\xc4\x8dani podrli stolnico svetega Aleksandra zaradi voja\xc5\xa1ke prera\xc4\x8dunljivosti in pustili cerkev svetega Vincencija edino ohranjeno. Na za\xc4\x8detku 17. stoletja je \xc5\xa1kof Giovanni Emo poenotil cerkveno pravo obeh starih stolnic. Kon\xc4\x8dno je \xc5\xa1kofu Gregoriu Barbarigu uspelo dobiti od pape\xc5\xbea Inocenca XI. bulo Exponi nobis z dne 18. avgusta 1697, ki je za \xc5\xa1kofijo ustanovila en kapitelj in eno stolnico ter spremenila posvetitev ohranjene stolnice iz svetega Vincencija v svetega Aleksandra._NEWLINE_Leta 1689 je bila struktura prenovljena po na\xc4\x8drtih Carla Fontane. Druga ve\xc4\x8dja prenova je bila v 19. stoletju, ko se je leta 1889 gradnja zahodnega pro\xc4\x8delja kon\xc4\x8dala v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nZa zunanjost stolnice svetega Aleksandra je zna\xc4\x8dilno pro\xc4\x8delje. Gleda proti Stolni\xc4\x8dnemu trgu (Piazza del Duomo) in je postavljena pravokotno na zadnjo stran Pala\xc4\x8de Pravice (Palazzo della Ragione). Pro\xc4\x8delje stolnice so za\xc4\x8deli graditi leta 1866 in je bilo kon\xc4\x8dalo \xc5\xa1ele leta 1889 brez nekaterih dekorativnih elementov, ki jih predvidel prvotni projekt, zgrajen med 1878 in 1879, delo Angela Bonicellija._NEWLINE_Dostop je po stopnicah, na dnu je preddverje s tremi loki, vsakega sestavlja okrogel lok, podprt s stebri. Stranski deli so okra\xc5\xa1eni s freskami pod kupolo in zunaj zaklju\xc4\x8deni z bronastim kipom; nad osrednjim obokom je ve\xc4\x8dji kip svetega Aleksandra. Na zgornjem delu pro\xc4\x8delja je lopa z velikim pravokotnim oknom med dvema korintskima stebroma; krona je sestavljena iz trikotnega pedimenta._NEWLINE_Nad kri\xc5\xbeanjem ladij se dviga kupola, dokon\xc4\x8dana je bila leta 1829, a so jo strukturno obnovili \xc5\xbee leta 1853. Predstavlja velik boben s pravokotnimi okni in bakreno streho s kipom Carla Broggija, ki prikazuje svetega Aleksandra (1851)._NEWLINE_Nad levo apsido je zvonik, zgrajen leta 1690 in povi\xc5\xa1an leta 1850. Zvonik je odprt na vseh \xc5\xa1tirih straneh z velikim oknom, v njem je 6 zvonov.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima tloris latinskega kri\xc5\xbea z eno ladjo._NEWLINE_V prvi stranski kapeli na desni strani so sveti Benedikt in svetniki Andrea Previtalija (1524), prvi stranski kapeli na levi Marija z otrokom in svetniki Giovanija Battiste Moronija (1576). V cerkvi so tudi Marija z otrokom z dvema goloboma Giovannija Carianija, kakor tudi platno, pripisano Giambettinu Cignaroliju in Sebastianu Ricciju, tudi svetniki Firm, Rustik in Prokul (1704). Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1kofa svetega Janeza Bergama (1731\xe2\x80\x931743) je v apsidi, je delo Giovannija Battiste Tiepola, v apsidi je tudi Sveti Aleksander, delo Carla Innocenza Carlonija. Glavni oltar je oblikoval Filippo Juvarra. Obmo\xc4\x8dje kora ima lesene reliefne plo\xc5\xa1\xc4\x8de Johanna Karla Sanza.\n_START_SECTION_\nKrstilnica\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini stolnice stoji osmerokotna krstilnica iz leta 1340, delo Giovannija da Campioneja, za baziliko Marije Sne\xc5\xbene. Med ve\xc4\x8djimi gradbenimi deli leta 1650 je bila krstilnica razstavljena, vendar shranjena in leta 1856 postavljena na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1889 je bila preseljena na svoje sedanje mesto._NEWLINE_V notranjosti so ploski reliefi dogodkov iz Kristusovega \xc5\xbeivljenja, kip Janeza Krstnika in krstni kamen iz leta 1340 Giovannija da Campioneja._NEWLINE_Okrog zgornje ravni te\xc4\x8de stebri\xc5\xa1\xc4\x8de, osem kipov, ki predstavljajo vrline, je iz 14. stoletja.'