b'\n_START_ARTICLE_\nPalatinska kapela, Aachen\n_START_PARAGRAPH_\nPalatinska kapela v Aachnu je zgodnjesrednjeve\xc5\xa1ka kapela in del pfalce Karla Velikega v Nem\xc4\x8diji. \xc4\x8ceprav pfalce ni ve\xc4\x8d, je kapela ohranjena in je danes osrednji del aachenske stolnice. To je glavna mestna znamenitost in osrednji spomenik karolin\xc5\xa1ke renesanse. Kapela hrani ostanke Karla Velikega. Pozneje si jo je prilastila Otonska dinastija, v njej so potekala kronanja nem\xc5\xa1kih kraljev od leta 936 do 1531. _NEWLINE_Kot del aachenske stolnice je kapela na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Veliki je za\xc4\x8del kapelo graditi okoli leta 792 skupaj s preostalo strukturo pfalce. Leta 805 jo je posvetil pape\xc5\xbe Leon III. v \xc4\x8dast Device Marije. Zgradba je centralno na\xc4\x8drtovana, ima kupolasto kapelo. Vzhodni konec je imel kvadratno apsido in je bila prvotno obdana z dvema bazilikalnima strukturama, zdaj sta izgubljeni, vendar je to znano s pomo\xc4\x8djo arheologije. Kapela je imela vstop skozi monumentalni atrij na zahodu. Na\xc4\x8drt in okrasje zdru\xc5\xbeujeta klasi\xc4\x8dne, bizantinske in predromanske elemente in bogate vrste materiala kot izraz nove kraljeve hi\xc5\xa1e, ki ji je Karel vladal._NEWLINE_Odgovoren mojster Odo iz Metza je imenovan v napisu iz 10. stoletja okoli kupole: Insignem Hanc dignitatis aulam Karolus caesar magnus instituit; egregius Odo magister explevit, Metensi fotus in Urbe quiescit. Ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d ni znano o njem. Zasnovani so bili preprosta zunanjost in zapletena notranjost z dvojno lupino osmerokotne kupole, ki se naslanja na te\xc5\xbeke stebre, dvonadstropna vi\xc5\xa1ina in dovr\xc5\xa1ena podpora ter okrasje._NEWLINE_Leta 936 je Oton I., prvi sveti rimski cesar iz otonske dinastije, spretno izkoristil tesno povezanost kapele s Karlom Velikim in se tukaj okronal kot kralj Nem\xc4\x8dije. Otonski vladarji so se v njej \xc5\xa1e naprej kronali do leta 1531. Leta 1000, kar je verjetno simboli\xc4\x8dno, je Oton III. postavil v kapeli Karlov grob in se poklonil njegovim ostankom.  Prvotni grob je bil verjetno grobna ni\xc5\xa1a, znana kot "Karlsmemorie" , a je bila uni\xc4\x8dena leta 1788.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nAachenska kapela je osrednja kupolna zgradba v obliki mnogostrane prizme. Okoli osemstranega jedra sta ambulatorij in zgornja galerija, pri \xc4\x8demer je zunanji obro\xc4\x8d \xc5\xa1estnajststrani\xc4\x8dne oblike. Osnovni osmerokotnik ima premer 14 metrov, vi\xc5\xa1ina kupole je ve\xc4\x8d kot 30 metrov. Vertikalen osrednji prostor je lo\xc4\x8den od ambulatorija z zidom z arkadami, ki so isto\xc4\x8dasno nosilec strehe nad osrednjim delom. Masivne, ni\xc5\xbeje arkade pritli\xc4\x8dja so z izstopajo\xc4\x8dim vencem razdvojene od visokih arkad galerije. Dve vrsti stebrov zgornjih arkad se ritmi\xc4\x8dno odpira proti osvetljenemu osrednjemu prostoru in tako povezujejo prstan galerije z osrednjim delom. Konstrukcije in na\xc4\x8dina povezovanja elementov zgornjih arkad s stebri in anti\xc4\x8dnimi kamni pred tem \xc5\xa1e niso poznali._NEWLINE_Tloris in dekoracija se zgledujeta po baziliki San Vitale v Raveni iz 6. stoletja. Dejansko je Karel Veliki obiskal Raveno trikrat, prvi\xc4\x8d leta 787. V tem letu je pisal pape\xc5\xbeu Hadrijanu I. in zahteval "mozaik, marmor in druge materiale s tal in zidov" v Rimu in Raveni za svojo pfalco._NEWLINE_Gradnja, sod\xc4\x8dkasti in kri\xc5\xbeni oboki ter osmerokotni kri\xc5\xbeni obok v kupoli, ka\xc5\xbee poznorimsko ali predromansko arhitekturo, prej prakti\xc4\x8dne kot bizantinske postopke, uporabljene v San Vitale, njegov na\xc4\x8drt pa poenostavlja kompleksno geometrijo zgradbe v Raveni. Kupola kapele je iz betona, ki je gostej\xc5\xa1i, debelej\xc5\xa1i in te\xc5\xbeji od tistega v ravenski cerkvi. Kapela je zidana iz gladko klesanih kamnitih blokov z ornamentalno obdelano povr\xc5\xa1ino. Ve\xc4\x8dbarven marmor je bil uporabljen za ustvarjanje razko\xc5\xa1ne notranjosti. Za kapelo so uporabljali starodavne kamne, domnevno iz Ravene (Einhard trdi, da so bili iz Rima in Ravene), pa tudi na novo klesan material. Bronasto okrasje je izjemno visoke kakovosti, \xc5\xa1e posebej vrata z levjimi glavami in notranje ograje, pa tudi korintski stebri in akantov okras na kapitelih._NEWLINE_Kupola je bila izvirno okra\xc5\xa1ena s fresko in nato z mozaikom. V baroku je bil nadome\xc5\xa1\xc4\x8den s \xc5\xa1tukaturo. Prvotni mozaik je bil obnovljen v 19. stoletju z enako ikonografijo kot izvirnik. Ta prikazuje 24 stare\xc5\xa1in apokalipse, ki nosijo krone in stojijo okoli baze kupole. Nad glavnim oltarjem in nasproti kraljevega prestola je podoba Kristusa Pantokratorja.  Zgornja galerija kapele je bila kraljevi prostor s posebnim prostorom za kraljev, nato cesarjev prestol, ki je bil odprt proti liturgi\xc4\x8dnemu prostoru cerkve in atriju zunaj._NEWLINE_Glavni vhod obvladuje westwerk \xe2\x80\x93 zahodno fasado, vklju\xc4\x8dno z vhodno ve\xc5\xbeo, sobe v eni ali ve\xc4\x8d ravneh nad njo in enega ali ve\xc4\x8d stolpov. Ti gledajo na atrij cerkve. Dodatek westwerka k cerkvi je eden od karolin\xc5\xa1kih prispevkov zahodne tradicije v arhitekturi.'