b'\n_START_ARTICLE_\nQuadragesimo anno\n_START_PARAGRAPH_\nQuadragesimo Anno (v prevodu: Ob \xc5\xa1tiridesetletnici) je pape\xc5\xa1ka okro\xc5\xbenica (enciklika), ki jo je objavil pape\xc5\xbe Pij XI. 15. maja 1931. Okro\xc5\xbenica je nastala kot odgovor na veliko depresijo in je pozvala k vzpostavitvi bolj\xc5\xa1ega dru\xc5\xbebenega sistema.\n_START_SECTION_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine nastanka\n_START_PARAGRAPH_\nOkro\xc5\xbenica Pija XI. Quadragesimo anno je pisana v \xc4\x8dasu prve velike krize industrijskega razvoja, krepitve svetovnega imperializma in nastanka prve komunisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. Zunanji povod zanjo je \xc5\xa1tirideseta obletnica okro\xc5\xbenice Leona XIII. Rerum novarum.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nQuadragesimo anno je prvi obra\xc4\x8dun uspehov katoli\xc5\xa1kega dru\xc5\xbebenega nauka, Leonovih smernic za re\xc5\xa1evanje delavskega vpra\xc5\xa1anja. Pape\xc5\xbe ugotavlja, da jih niso sprejemali vsi ljudje, posebno tisti ne, ki so imeli od divjega svobodnega gospodarstva koristi. Ti so \xc5\xa1\xc4\x8duvali proti Cerkvi in njenemu vme\xc5\xa1avanju v dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne zadeve._NEWLINE_Okro\xc5\xbenica Quadragesimo anno najprej povzame razmere, v katerih je nastala okro\xc5\xbenica Rerum Novarum in ugotavlja, kaj so po njenem izidu storili Cerkev, dr\xc5\xbeava, delodajalci in delavci. Cerkev je spodbujala nravno \xc5\xbeivljenje in usmerjala k dru\xc5\xbebeni pravi\xc4\x8dnosti po nauku evangelija. Raz\xc5\xa1irilo se je preu\xc4\x8devanje katoli\xc5\xa1kega dru\xc5\xbebenega nauka in socialnih razmer. Za\xc4\x8deli so s socialnimi te\xc4\x8daji, kot so jih pri nas organizirali Janez Evangelist Krek in nasledniki. Delavska dru\xc5\xa1tva so okrepila zavest delavcem in pripomogla k za\xc5\xa1\xc4\x8diti njihovega polo\xc5\xbeaja._NEWLINE_Dr\xc5\xbeave so pogumneje poskrbele ne le za zakonodajo, ampak tudi za pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dru\xc5\xbebeni red, \xc5\xa1e posebej so za\xc5\xa1\xc4\x8ditile svoje najbednej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeavljane. Razvilo se je posebno obmo\xc4\x8dno delavsko pravo, njegovi uveljavitvi so nemalokrat pripomogli katoli\xc5\xa1ki laiki in duhovniki, ki so pogumno zastavili svojo besedo v parlamentu._NEWLINE_Delavci sami so v dru\xc5\xa1tvih uveljavljali svojo pravico. Razvila so se tudi me\xc5\xa1ana dru\xc5\xa1tva delodajalcev in delavcev. Poseben vpliv na katoli\xc4\x8dane so imeli kr\xc5\xa1\xc4\x8danski sindikati, kjer pa to ni bilo mogo\xc4\x8de, so katoli\xc4\x8dani pristopali tudi k neverskim. Poleg delavskih so nastala tudi druga zdru\xc5\xbeenja, kot npr. zadruge. Skratka, okro\xc5\xbenica Rerum novarum se je, po Pijevih besedah, izkazala kot Magna Charta dru\xc5\xbebenega reda._NEWLINE_Novi \xc4\x8dasi pa zahtevajo novih re\xc5\xa1itev in dodatnih pojasnil. Kljub temu da posebno liberalni krogi Cerkev kritizirajo, ker posega na dru\xc5\xbebeno podro\xc4\x8dje, se mora ta odzvati, \xc4\x8deprav njena glavna skrb nista gospodarski in dru\xc5\xbebeni red, pa\xc4\x8d pa nravni. Ker ta vpliva na oba omenjena, mora Cerkev tudi za to zastaviti svojo besedo._NEWLINE_Glede vpra\xc5\xa1anja lastnine pape\xc5\xbe znova poudari pomen zasebne lastnine. Treba pa je razlikovati med pravico do lastnine in njeno uporabo. Pij XI. se ogradi tako od (skrajnega) individualizma kot od socializma, poudari pa nujnost lastninske pravice in njene rabe, in nalogo dr\xc5\xbeave, da lastnino za\xc5\xa1\xc4\x8diti. Poleg teh zakonitosti veljajo \xc5\xa1e druge kreposti, ki pa niso pod pravno obvezo (kot lastnina). Dr\xc5\xbeava mora lastnino spraviti v sklad z na\xc4\x8deli ob\xc4\x8de blaginje. Treba je najti vzajemen odnos dela in kapitala. Ne sme se uni\xc4\x8diti kapitala, ni pa dovoljeno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati delavcev za rast kapitalskega dobi\xc4\x8dka. Soglasje je treba iskati z dogovori, ne s silo, in skrbeti je za to, da bo vsak dobil svoj dele\xc5\xbe. Tako bo mogo\xc4\x8de uresni\xc4\x8diti bistveno zahtevo Leona XIII.: odre\xc5\xa1enje proletarcev. To je postalo v Pijevem \xc4\x8dasu pomembno zaradi raz\xc5\xa1iritve industrije in z njo povezanih zlorab, ki jih izvajajo posebno monopoli, po vsem svetu. Med pomembne zahteve sodi pravi\xc4\x8dna pla\xc4\x8da, ki naj omogo\xc4\x8di vzdr\xc5\xbeevanje delavca in njegove dru\xc5\xbeine. Uredijo naj se delovne razmere, vse naj te\xc5\xbei k ob\xc4\x8di blaginji. Nove razmere terjajo prehod od gospodarske tekme k dru\xc5\xbebenemu sodelovanju: pape\xc5\xbe zahteva socialno gospodarstvo, ne le svobodno gospodarsko tekmo._NEWLINE_Svetovni razvoj pa je okrepil tekmovanje in samodr\xc5\xa1tvo. Individualizem spodjeda dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje. Sprememba dru\xc5\xbebenega reda je uni\xc4\x8dila posamezne enote, zato pape\xc5\xbe izpostavi subsidiarno na\xc4\x8delo in svobodnost zdru\xc5\xbeenj, t. i. korporacij. Dr\xc5\xbeava takih samostojnih enot ne sme "pogoltniti"._NEWLINE_Spremenil se je tudi socializem in se razdelil v milej\xc5\xa1o in v radikalnej\xc5\xa1o, komunisti\xc4\x8dno smer. Pape\xc5\xbe poziva katoli\xc4\x8dane, ki so se predali socialisti\xc4\x8dnemu taboru, naj se vrnejo v katoli\xc5\xa1tvo. Pomembna podlaga prenove sistema je obnova nravi. Dose\xc4\x8di jo bo mogo\xc4\x8de z utrditvijo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih na\xc4\x8del. K temu ob koncu pape\xc5\xbe \xc5\xa1e posebej vabi katoli\xc4\x8dane in jih poziva k dejavnemu dru\xc5\xbebenemu \xc5\xbeivljenju iz vere.\n_START_SECTION_\nKritika enciklike\n_START_PARAGRAPH_\nOkro\xc5\xbenica precej podrobno opisuje \xc5\xbeeleno dru\xc5\xbebeno strukturo. Sklicuje se na nastajajo\xc4\x8do (fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno) korporativisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo. Tak dru\xc5\xbebeni model ocenjuje kot vzoren, ob nekaterih opozorilih._NEWLINE_91. ... V zadnjem \xc4\x8dasu, kot vsi vemo, nastaja poseben sistem sindikatov in poklicnih zdru\xc5\xbeenj, ki jih je glede na temo te okro\xc5\xbenice primerno tukaj na kratko opisati in oceniti._NEWLINE_..._NEWLINE__NEWLINE_93. Zdru\xc5\xbeenja ali korporacije so sestavljene iz predstavnikov iz obeh stanov (to je, delavcev in delodajalcev) v isti panogi ali poklicu in so organi oziroma institucije dr\xc5\xbeave, ki jih usmerja in usklajuje njihovo dejavnosti v zadevah skupnega pomena, s skupnim ciljem._NEWLINE__NEWLINE_94. Stavke in izprtja so prepovedana; \xc4\x8de strani ne moreta re\xc5\xa1iti spora posreduje pristojen dr\xc5\xbeavni organ._NEWLINE__NEWLINE_95. Vsakdo, ki se vsaj nekoliko seznani s to zadevo bo zlahka videli o\xc4\x8ditne prednosti na kratko opisanega sistema: Razli\xc4\x8dni razredi delajo skupaj v miru, socialisti\xc4\x8dne organizacije in njihove dejavnosti so izrinjene, posebni razsodni\xc5\xa1ki organ odlo\xc4\x8da ob sporih. ..._NEWLINE_\xe2\x80\x94\xe2\x80\x89Pij XI., Quadragesimo Anno, prevod iz uradne izdaje_NEWLINE_Enciklika opozarja na potrebno relativno svobodo zdru\xc5\xbeenj in duhovno in eti\xc4\x8dno (cerkveno) usmerjanje dela zdru\xc5\xbeenj._NEWLINE_Murray Rothbard, zagovornik proste trgovine liberalne avstrijske ekonomske \xc5\xa1ole pribije:_NEWLINE_Quadragesimo Anno, ... , je virulentno anti-kapitalisti\xc4\x8dno in dejansko pro-fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno besedilo. Fa\xc5\xa1istoidna tendenca se ka\xc5\xbee v evropskem katolicizmu med vojnama v propagiranju korporativne dr\xc5\xbeave kot svojega ideala._NEWLINE_\xe2\x80\x94\xe2\x80\x89Murray Rothbard, Catholicism and Capitalism, 1959/1960_NEWLINE_Quadragesimo anno ponuja korporativisti\xc4\x8dno\xc2\xa0\xc2\xbbtretjo pot\xc2\xab\xc2\xa0med liberalnim kapitalizmom in komunizmom. Mo\xc5\xbeno jo je tolma\xc4\x8diti kot podporo za fa\xc5\xa1istoidno oziroma klerofa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebeno ureditev. Objavljena je bila v skrajno napetem ozra\xc4\x8dju vzpona fa\xc5\xa1izma v Italiji in nacisti\xc4\x8dnim prevzemom oblasti v Nem\xc4\x8diji in tik pred \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno._NEWLINE_Okro\xc5\xbenici Mit brennender Sorge in Divini Redemptoris, obe Pij XI. v letu 1937, sta nadalje opredeljevali polo\xc5\xbeaj RKC v prihajajo\xc4\x8dem svetovnem spopadu. V prvi graja nem\xc5\xa1ko oblast zaradi kr\xc5\xa1enja konkordata med RKC in nacizmom iz leta 1933 in zaradi rasizma, v drugi pa obsoja komunizem. Idejna vodila pape\xc5\xbea Pija XI. so se izkazala pre\xc5\xa1ibka, da bi se RKC izognila sporni vlogi v \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne, ko je ponekod duhovstvo \xc4\x8dezmerno sodelovalo z okupacijskimi naci-fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnimi oblastmi.'