b'\n_START_ARTICLE_\nTournai\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nTournai le\xc5\xbei ob reki \xc5\xa0eldi v bli\xc5\xbeini meje s Francijo, 85 km jugozahodno od Bruslja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTournai je eno najstarej\xc5\xa1ih mest v Belgiji. Kot anti\xc4\x8dni Turris Nerviorum je postal postojanka na mestu, kjer je rimska cesta iz Colonie (K\xc3\xb6ln) v Bononio (Boulogne-sur-Mer) pre\xc4\x8dkala reko \xc5\xa0eldo. Utrjen je bil pod cesarjem Maksimijanom v 3. stoletju potem, ko se je rimski limes pomaknil nazaj na \xc4\x8drto postojank vzdol\xc5\xbe ceste. Leta 432 so ga osvojili salijski Franki, pod kraljem Hilderikom I. (ca. 440-481/482) je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Frankovskega cesarstva. Leta 486 je bilo pod Klodvikom I. sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc4\x8di premaknjeno v Pariz, medtem ko je Tournai postal sede\xc5\xbe novoustanovljene \xc5\xa1kofije, za prvega \xc5\xa1kofa pa je bil izbran doma\xc4\x8din sv. Elevterij. Kasneje v letu 862 je Tournai pod tedaj \xc5\xa1e zahodnofrankovskim kraljem Karlom Ple\xc5\xa1astim postal sede\xc5\xbe grofije Flandrije._NEWLINE_Po razdelitvi Frankovskega cesarstva je s sporazumoma v Verdunu (863) in Meerssenu (870) ostal v njegovem zahodnem delu. Z obla\xc4\x8dili, izdelanimi iz angle\xc5\xa1ke volne je prispeval k vzponu mest v nizozemskih de\xc5\xbeelah 11. stoletja. Leta 1030 se je za\xc4\x8dela obnova katedrale. Leta 1187 je mestno gospostvo seigneurie de Tournaisis po ve\xc4\x8dletnih prizadevanjih postalo neodvisno od flandrijskih grofov in bilo direktno podlo\xc5\xbeeno francoski kroni. Kamniti most Pont des Trous \xc4\x8dez reko \xc5\xa0eldo, z obrambnimi stolpi na obeh straneh, je leta 1290 nadomestil do tedaj leseni most._NEWLINE_V 15. stoletju je mestna trgovina s tekstilom do\xc5\xbeivela popoln razmah, Tournai je postal pomemben dobavitelj tapiserij, cvetela je tudi slikarska umetnost. V letu 1513 ga je zavojeval angle\xc5\xa1ki kralj Henrik VIII., pri \xc4\x8demer je Tournai postal edino belgijsko mesto pod vladavino Anglije; v tem \xc4\x8dasu je imelo tudi svojega predstavnika v angle\xc5\xa1kem Parlamentu. \xc5\xa0est let kasneje je bil vrnjen Franciji._NEWLINE_Leta 1521 je pripadel posestim svetorimskega cesarja Karla V. na ozemlju Nizozemskih de\xc5\xbeel, za\xc4\x8delo se je obdobje verskih sporov in gospodarskega nazadovanja. V \xc4\x8dasu 16. stoletja je Tournai postal branik kalvinizma, postopno ga je po dolgotrajnem obleganju leta 1581 osvojil \xc5\xa1panski guverner Nizozemskih de\xc5\xbeel, parmski vojvod Alessandro Farnese. Po padcu mesta je bilo protestantom dano eno leto, da prodajo svoje posesti in se izselijo._NEWLINE_Stoletje kaneje, leta 1668, je bil Tournai po Aachenskem miru za kratek \xc4\x8das dodeljen Franciji Ludvika XIV. Po koncu vojne za \xc5\xa1pansko nasledstvo 1713 je bilo ozemlje \xc5\xa1panske Nizozemske, kateri je pripadal tudi Tournai, pod pogoji Utrechtskega miru dano Habsbur\xc5\xbeanom (Avstrijska Nizozemska). Z Dunajskim kongresom 1815, ki je sledil koncu Napoleonskih vojn, je mesto oblikovalo del Zdru\xc5\xbeenega kraljestva Nizozemske, po letu 1830 pa postalo del novoustanovljene Belgije.'