b'\n_START_ARTICLE_\nCitadela Laferriere\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMasivna kamnita struktura je zgradilo do 20.000 delavcev med letoma 1805 in 1820 kot del sistema utrdb, namenjenih na novo neodvisnemu narodu Haitija, da bo varen pred francoskimi vpadi. Citadela je bila zgrajena ve\xc4\x8d kilometrov v notranjost in na vrhu 910 m visokega hriba Bonnet je L\'Eveque, za odvra\xc4\x8danje napadov in zagotavljanje razgleda na bli\xc5\xbenje doline. Cap-Haitien in sosednji Atlantski ocean, sta vidna iz strehe trdnjave. Anekdota pravi, da je mo\xc5\xbeno ob jasnih dneh videti vzhodno obalo Kube, oddaljeno 140 km na zahod._NEWLINE_Haitijci so opremili trdnjavo z 365 topovi razli\xc4\x8dnih velikosti. Pridobili so jih iz razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav in \xc5\xa1e vedno nosijo grbe vladarjev  18. stoletja. Ogromne zaloge topovskih krogel \xc5\xa1e vedno le\xc5\xbeijo v piramidnih nizih ob vzno\xc5\xbeju grajskih zidov. Utrdba je prestala \xc5\xa1tevilne potrese. Francoski napad se ni nikoli zgodil in trdnjava je bila na koncu opu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Henri Christophe je za\xc4\x8del z naro\xc4\x8dilom trdnjave leta 1805. V tem \xc4\x8dasu je bil Christophe general v haitijski vojski in glavni administrator severnih regij v dr\xc5\xbeavi. Leta 1806 je Alexandre Petion za\xc4\x8del udar proti haitijskemu cesarju, Jean-Jacques Dessalinesu. \xc4\x8ceprav je bil general Christophe obve\xc5\xa1\xc4\x8den o tem preko svojega sistema vohunov, ni opozoril Dessalinesa in smatral njegov umor kot nujno zlo, ki bi mu omogo\xc4\x8dil, da dose\xc5\xbee svoje cilje. Dessalinesova smrt je pripeljala do boja mo\xc4\x8di med Christopheom in Petionom, ki se je kon\xc4\x8dala z razdelitvijo Haitija na severno in ju\xc5\xbeno dr\xc5\xbeavo, na severu pod predsedstvom Christopheja leta 1807. On sam se je razglasil za kralja leta 1811._NEWLINE_Citadela je del sistema utrdb, kamor sta sodili \xc5\xa1e Fort Jacques in Fort Alexandre, zgrajeni na gori s pogledom Port-au-Prince. Dessalines je naro\xc4\x8dil izgradnjo teh utrdb leta 1805 za za\xc5\xa1\xc4\x8dito novega naroda proti francoskim napadom._NEWLINE_V primeru invazije se je Christophe, ki je imel za vojsko dragocene pridelke in zaloge \xc5\xbeivine ob obali, umakniti v trdnjavo, nato pa postaviti zasedo na planinski poti, ki je vodila do Citadele._NEWLINE_Christopha je leta 1820 zadela kap in nekaj njegovih vojakov se je uprlo. Kmalu zatem je po legendi storil samomor, ko se je ustrelil s srebrno kroglo. Zvesti privr\xc5\xbeenci so pokrili njegovo telo z apnom in ga pokopali v enem od notranjih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d citadele, da bi prepre\xc4\x8dili drugim pohabljanje trupla.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nVelik fizi\xc4\x8den obseg trdnjave je postal nacionalni simbol Hait\xc4\x8danov, imajo ga na denarju, znamki in plakatu turisti\xc4\x8dnega ministrstva. Grajskimi zidovi se dvigajo 40 m visoko iz gore in celoten kompleks, vklju\xc4\x8dno z zalogami topovskim krogel, vendar brez okoli\xc5\xa1kega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, pokriva povr\xc5\xa1ino 10.000 m2. Delavci so velike temeljev trdnjave zgradili neposredno v kamen z gore, s pomo\xc4\x8djo me\xc5\xa1anice malte, ki je vsebovala apno, melaso in kri lokalnih krav in koz, kravja kopita, iz katerih so skuhali lepilo in ga dodali k me\xc5\xa1anici v malto za mo\xc4\x8d in vezivo._NEWLINE_Velike cisterne in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da v notranjosti trdnjave so bila zasnovana za shranjevanje dovolj hrane in vode za 5.000 braniteljev za eno leto. Trdnjava je imela pala\xc4\x8dne prostore za kralja in njegovo dru\xc5\xbeino v primeru, da bi potreboval zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de znotraj njenih zidov. Drugi objekti so bili je\xc4\x8de, umivalnice in pekovske pe\xc4\x8di. Vidna je tudi grobnica Christopherjevega svaka, ki je bil ubit, ko je v sobi eksplodiral smodnik._NEWLINE_Videz citadele s poti, ki vodi do njegove baze primerjajo s premcem velike kamnite ladje, \xc5\xa1trle\xc4\x8de iz gore. Struktura je ve\xc4\x8dkotna in ima razli\xc4\x8dne geometrijske oblike, odvisno od usmerjenosti gledalca. Nekatere izmed kotov na Citadeli je Christophe namenoma dodal, da bi odbil topovske krogle \xc4\x8de bil napaden in \xc3\xa9paulette (lopatica) je odli\xc4\x8den primer uporabe kota za odboj in odvrnitev strelov. \xc4\x8ceprav ve\xc4\x8dina trdnjave nima strehe, nekatere po\xc5\xa1evne dele krasijo svetlo rde\xc4\x8de plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Trdnjava je bila popravljena in ve\xc4\x8dkrat prenovljena, saj za njeno konstrukcijo skrbijo od 1980-ih s pomo\xc4\x8djo Unesca in sklada Svetovnih spomenikov (World Monuments Fund (WMF)). \xc4\x8ceprav je bilo nekaj zamenjanega, zasnova ostaja enaka.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nCitadela je ena izmed najbolj priljubljenih turisti\xc4\x8dnih destinacij na Haitiju. Smeri nanjo in zgodovina trdnjave zagotavljajo samozvani vodi\xc4\x8di iz mesta Milot. V bli\xc5\xbeini vhoda v pala\xc4\x8do Sans-Souci, ki je na za\xc4\x8detku poti do Citadele morajo obiskovalci pla\xc4\x8dati majhno pristojbino. Lahko si najamejo tudi konja. Prvi del, 11 km poti, je prevoznih za vozila s \xc5\xa1tirikolesnim pogonom, \xc4\x8deprav v\xc4\x8dasih ovirajo pot zemeljski plazovi in gradbena dela. \xc5\xa0tevilni ljudje, ki \xc5\xbeivijo ob poti, pohodnikom prodajajo spominke ali pija\xc4\x8do, kot je sve\xc5\xbe kokosov sok. Pija\xc4\x8da je nujna v tropski vro\xc4\x8dini. Pot je kamnita, na splo\xc5\xa1no gladka in v dobrem stanju._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno tri \xc4\x8detrtine poti navzgor od parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da, morajo obiskovalci zadnji del opraviti na konju ali pe\xc5\xa1. Celotna pot, ki se za\xc4\x8dne v Milotu, je skoraj v celoti navkreber, vendar jo lahko prehodijo izku\xc5\xa1eni pohodniki, ki nosijo dovolj vode. Ve\xc4\x8dina notranjosti Citadele same je dostopna za obiskovalce, ki se lahko vzpenjajo po \xc5\xa1tevilnih stopnicah na streho trdnjave, ki je brez ograje. Na jasen dan se vidi mesto Cap-Ha\xc3\xaftien in Atlantski ocean. Zaradi nadmorske vi\xc5\xa1ine so vrh Citadele uporabili misija Zdru\xc5\xbeenih narodov za stabilizacijo na Haitiju (United Nations Stabilization Mission In Haiti (UNSTAMIH)) za radijski repetitor, z anteno na najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki._NEWLINE_\xc4\x8ceprav turbulentne politi\xc4\x8dne razmere na Haitiju (predvsem v osrednjem obmo\xc4\x8dju) v zadnjih letih odvra\xc4\x8da obiskovalce, so regije na severu in jugu dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e vedno v veliki meri mirne. Pot na Citadelo je manj zahtevna in nevarna, kot potovanje v haitijsko prestolnico Port-au-Prince\n_START_SECTION_\nOhranjanje in skrb za varnost\n_START_PARAGRAPH_\nPo obisku Citadele julija 2012, je haitski predsednik Michel Martelly mo\xc4\x8dno kritiziral haitski Nacionalni in\xc5\xa1titut za zgodovinsko ohranitev (ISPAN) - organizacijo, katere naloga je ohranjanje kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Haitija - in opisuje, da je mesto v slabem stanju ter ozna\xc4\x8duje prizadevanja ISPAN za "nesprejemljiva" . Njegov obisk je bil namenjen oceni stanja Citadele za ohranitev, a je zavrnil obisk zgornjega nadstropja, ki ga smatra za nevarnega za obiskovalce. _NEWLINE_Kljub pomanjkljivostim Haitija pri ohranjanju svoje kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, so mednarodne organizacije prisko\xc4\x8dile na pomo\xc4\x8d, kot je Global Heritage Fund, neprofitna organizacija s sede\xc5\xbeem v Kaliforniji, ki ima raziskovanje Citadele za spomenik ohranjanja, razvoj skupnosti, usposabljanje in revitalizacijo kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.  Projekt se bo osredoto\xc4\x8dil tako na Citadelo kot bli\xc5\xbeinjo pala\xc4\x8do Sans-Souci, z upanjem ohranitve struktur za varne turisti\xc4\x8dne oglede in za spodbujanje trajnostne lokalne gospodarske rasti.'