b'\n_START_ARTICLE_\nKamerun (gora)\n_START_PARAGRAPH_\nKamerun (tudi Fako) je gora in aktiven vulkan v zahodnoafri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi Kamerun v bli\xc5\xbeini Gvinejskega zaliva. Je del kamerunske vulkanske linije, ki obsega tudi jezero Nyos, prizori\xc5\xa1\xc4\x8de tragedije leta 1986, ko so se iz jezera sprostile velike koli\xc4\x8dine ogljikovega dioksida in zahtevale \xc5\xbeivljenja pribli\xc5\xbeno 1800 ljudi. Zadnja dva izbruha vulkana Kamerun sta se zgodila 28. marca 1999 in 28. maja 2000._NEWLINE_Kamerun se kot eden najvi\xc5\xa1jih afri\xc5\xa1kih vrhov vzpenja do 4.095 metrov nad morjem pri kamerunski obali. Strma pobo\xc4\x8dja tvorijo hribovje iz ve\xc4\x8dinoma bazaltne mineralne sestave, stoji pa na predkambrijskih kamninskih temeljih, prekritih z nanosi iz krede in kvartarja. Na obmo\xc4\x8dju je najti ve\xc4\x8d kot 100 pepelnatih sto\xc5\xbecev, ki se nahajajo na vzporedni liniji z masivnim, okoli 1400\xc2\xa0km\xc2\xb3 velikim osrednjim vulkanom, ve\xc4\x8dinoma na njegovih pobo\xc4\x8djih. V bli\xc5\xbeini na jugu se nahaja tudi Etinde ali Mali Kamerun._NEWLINE_V zgodovini je aktivnost vulkana prvi\xc4\x8d popisal v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. karta\xc5\xbeanski raziskovalec Hanon. Vse od takrat obstajajo redna pri\xc4\x8devanja o izbruhih Kameruna, med drugim leta 1922, ko je lava iz stranskega sto\xc5\xbeca dosegla obale Atlantika, ter leta 1999, ko se je ta ustavila le kakih 200 metrov pred obalo._NEWLINE_Vzpetina je pohodni\xc5\xa1ki cilj, nanjo pa se je prvi povzpel Sir Richard Francis Burton leta 1861. Potovanje na ta vrh leta 1897 pa v svojem delu Travels in West Africa natan\xc4\x8dno popisuje angle\xc5\xa1ka raziskovalka Mary Kingsley.'