b'\n_START_ARTICLE_\nDolina Triglavskih jezer\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Triglavskih jezer je alpska dolina med Bohinjem in Trento z jezeri, ki so nastala v kotanjah z vododr\xc5\xbenimi usedlinami ob mogo\xc4\x8dnem narivu Slatenske plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Dolga je okoli 8\xc2\xa0km. Dolina je mo\xc4\x8dno zakrasela; tu sre\xc4\x8dujemo prakti\xc4\x8dno vse oblike kra\xc5\xa1kega preperevanja v Alpah. Prisotne so tudi rde\xc4\x8dkaste jurske kamnine, v katerih lahko najdemo fosile._NEWLINE_V\xc4\x8dasih dolino imenujejo tudi Dolina Sedmerih jezer, \xc4\x8deprav je jezerc nekaj ve\xc4\x8d in so nekatera bolj podobna mlakam. \xc5\xa0tevilne so razprave o \xc5\xa1tevilu jezerc in mlak v dolini Triglavskih jezer, ker se nekatera ve\xc4\x8dkrat presu\xc5\xa1ijo in jih zato ne \xc5\xa1tejemo kot jezera. Najve\xc4\x8dkrat se omenja \xc5\xa1tevilo sedem, pripravno \xc5\xa1tevilo iz ljudskega izro\xc4\x8dila .\n_START_SECTION_\nNaravni rezervat\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Triglavskih jezer je veljala \xc5\xbee v obdobju prvega razcveta planinstva na Slovenskem za enega najlep\xc5\xa1ih predelov Julijcev. K temu je pripomogla tudi ena najstarej\xc5\xa1ih planinskih postojank ob Dvojnem jezeru. Dolina je bila zavarovana \xc5\xbee leta 1924 kot Alpski varstveni park. Glede na namen zavarovanja \xc5\xa1tejemo to letnico za ustanovitev prvega slovenskega narodnega parka. Prvi\xc4\x8d je bilo uporabljeno ime Triglavski narodni park leta 1926, \xc4\x8deprav je sam vrh Triglava zajelo zavarovano obmo\xc4\x8dje parka \xc5\xa1ele po raz\xc5\xa1iritvi leta 1981.\n_START_SECTION_\nDruga imena Doline Triglavskih jezer\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg \xc5\xbee prej omenjene Doline Sedmerih jezer so dolino poimenovali \xc5\xa1e Jezerska dolina, slovenski planinec Henrik Tuma jo je navedel kot Dolino Zajezerom, francoski naravoslovec Balthasar Hacquet jo je leta 1778 poimenoval Dolina Za jezircami, De\xc5\xbeman in Baumbach kot Jezerca-Tal, prvi naravoslovci pa so jo ozna\xc4\x8dili kot Dolino "kamnitega morja".\n_START_SECTION_\nDostop\n_START_PARAGRAPH_\nDolina Triglavskih jezer je dostopna z ve\xc4\x8d strani. _NEWLINE_Z bohinjske so mogo\xc4\x8di dostopi \xc4\x8dez planino Blato, mimo izvira Savica ali \xc4\x8dez Komno. Tri do \xc5\xa1tiri ure hoje je z bohinjskih planin ali \xc4\x8dez Komno do Dvojnega jezera, kjer stoji Ko\xc4\x8da pri Triglavskih jezerih (1685 m). Dolina se sicer pri\xc4\x8dne (ali kon\xc4\x8da) nekoliko ni\xc5\xbeje, kjer se nad slapom Savica dviga strma stopnja - Komar\xc4\x8da, kjer je najbolj zahteven dostop v dolino Triglavskih jezer. Na vrhu strme serpentinaste poti nas po uri in pol pozdravita Lopu\xc4\x8dni\xc5\xa1ka dolina in prvo (ali zadnje, odvisno s katere strani gledamo) Triglavsko jezero - \xc4\x8crno jezero (1294 m)._NEWLINE_Iz trentarske strani pa je dostopna po mulatjeri iz doline Zadnjica ali iz vasi Log v Trenti mimo prevala Prehodavci ali \xc4\x8dez planino Trebi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nNastanek jezerc\n_START_PARAGRAPH_\nJezera so na slab\xc5\xa1e propustnih jurskih apnencih, odlo\xc4\x8dilen za tesnenje talnih razpok pa je kamniti drobir. Tega je tu na pretek, saj je jezerska dolina nastala tudi zaradi velikega nariva. \xc4\x8ce se ozremo proti jugu, so na na\xc5\xa1i levi prepadne stene, ki potonejo pod obse\xc5\xbena meli\xc5\xa1\xc4\x8da, medtem ko se na drugi strani \xc5\xa1krapljasti apnen\xc4\x8dasti podi dvignejo proti grebenu Lepega \xc5\xa0pi\xc4\x8dja. Strme stene Zelnaric, Kopice in Ti\xc4\x8daric bi lahko bile \xc4\x8delo nariva, imenovanega Slatenska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Sestavljajo ga starej\xc5\xa1i karnijski apnenci, ki so se z vzhoda narinili na mlaj\xc5\xa1e jurske apnence._NEWLINE_Drug pomemben dejavnik nastnka jezerc in doline je bilo ledeni\xc5\xa1ko preoblikovanje, na katerega ka\xc5\xbeejo mnoge morene, la\xc5\xa1ti in ledeni\xc5\xa1ke raze. Lepo vidni so ostanki ledeni\xc5\xa1kega delovanja tudi pri Dvojnem jezeru, kejr oba jezera lo\xc4\x8di ledeni\xc5\xa1ka grbina. Ravno delovanje ledenikov je ustvarilo in preoblikovalo kotanje v katerih se danes na jurskih apnencih pojavljajo jezerca._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del Julijskih Alp tvorijo triasni apnenci. Nad ve\xc4\x8d kot kilometer debelo gmoto so se nalagali tudi mlaj\xc5\xa1i, jurski apnenci. Te rde\xc4\x8dkaste kamnine iz obdobja geolo\xc5\xa1kega srednjega veka se vidijo v Dolini Triglavskih jezer (na te razgaljene kamnine bomo v Juljcih le redko naleteli). V jurskih apnencih so ponekod temne okroglaste lise. To so mangan-\xc5\xbeelezovi gomolji.\n_START_SECTION_\nFosili\n_START_PARAGRAPH_\nNa ve\xc4\x8d mestih so na dnu doline rde\xc4\x8dkasti jurski apnenci, v katerih je mo\xc4\x8d najti do 20\xc2\xa0cm velike okamnele lupine amonitov. Hi\xc5\xa1ice so na prvi pogled podobne pol\xc5\xbejim, vendar niso enotne, ampak predeljene v kamrice. \xc5\xbdival je \xc5\xbeivela le v zadnji, z drugimi pa je uravnavala globino plavanja v morju. Amoniti so bili morski mehku\xc5\xbeci, sorodniki glavono\xc5\xbecev in so se razmahnili zlasti v juri, potem pa so za\xc4\x8deli pred okoli 100 milijoni let iz neznanih vzrokov izumirati. Najla\xc5\xbeje si okamenelega amonita ogledamo v skali, vzidani v vzhodni steni Ko\xc4\x8de pri Triglavskih jezerih.\n_START_SECTION_\nPlaninske ko\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbenem robu doline stoji Ko\xc4\x8da pri Triglavskih jezerih (1683 m), na severnem robu pa Zasavska ko\xc4\x8da na Prehodavcih (2071 m). Od ene do druge je dobri dve uri hoda. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8di do obeh ko\xc4\x8d sta dve: bohinjska stran (do Ko\xc4\x8de pri Triglavskih jezerih \xc4\x8dez Komno 5 ur hoje, \xc4\x8dez Komar\xc4\x8do 3 ure (zahtevno), s planine Blato, 3.30 ure) in Trenta (do Zasavske ko\xc4\x8de na Prehodavcih skozi Zadnjico 3 ure, \xc4\x8dez planino Trebi\xc5\xa1\xc4\x8dino 4.30 ure).'