b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Terezije deteta Jezusa, Ljubljana-Kodeljevo\n_START_SECTION_\nIzgradnja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v \xc4\x8dasu delovanja mladinskega doma v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini (ki je bil zgrajen pred cerkvijo) se je poleg potreb samega doma tudi zaradi pri\xc4\x8detka gradnje stanovanjskih hi\xc5\xa1 na neko\xc4\x8d praznem prostoru Kodeljevega pokazala potreba po izgradnji prave cerkve. Kot zavetnica sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je bila izbrana Sveta Terezija Deteta Jezusa, zavetnica misijonov. Spomladi 1935 so pri\xc4\x8deli z izkopi, 5. aprila leta 1936 (na cvetno nedeljo) pa je temeljni kamen blagoslovil takratni \xc5\xa1kof Gregorij Ro\xc5\xbeman. Cerkev po na\xc4\x8drtih arhitekta in\xc5\xbe. Hermana Husa je bila predana slu\xc5\xbebi 9. oktobra 1938, \xc4\x8deprav takrat \xc5\xa1e ne povsem dokon\xc4\x8dana, brez zvonika, nadstre\xc5\xa1ka nad vhodom in ometa._NEWLINE_Cerkev je bila ometana leta 1943, leta 1944 je dobila klopi in drugo opremo; s tem je bila notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina precej zaklju\xc4\x8dena._NEWLINE_30 metrov visok zvonik in portal po na\xc4\x8drtih ing. arh. Bla\xc5\xbea Slap\xc5\xa1aka je bil zgrajen leta 1971. Leta 1981 so bile v cerkvi postavljene orgle mojstra Antona Jenka s skupaj 2136 pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, dolgih od 16 mm do 5 metrov. Leta 1985 je bila zvonik opremljen tudi z zvonovi (\xc5\xa1tirimi). Leta 2010 se je zaradi po\xc5\xa1kodb zvonika zaklju\xc4\x8dila obse\xc5\xbena prenova zunanjosti cerkve, ki je vklju\xc4\x8devala tudi novo vpetje zvonov. V zvoniku so tudi bazne postaje ve\xc4\x8d slovenskih operaterjev mobilne telefonije.\n_START_SECTION_\nNotranj\xc5\xa1\xc4\x8dina cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila zasnovana za 2.200 oseb, od tega 600 sedi\xc5\xa1\xc4\x8d; zgrajena je bila v manj\xc5\xa1em obsegu. Notranjost je razdeljena na tri ladje, dolge 24 metrov. Skupna \xc5\xa1irina ladij je 26 metrov, od tega osrednja 12 metrov. Pod desno stransko ladjo je bila na\xc4\x8drtovana in tudi zgrajena 40 metrov dolga ve\xc4\x8dnamenska dvorana. Prostor je sprva slu\xc5\xbeil kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de mladim iz mladinskega doma; po nacionalizaciji pa je slu\xc5\xbeil kot \xc5\xa1portni objekt, nato kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de in na koncu kot keglji\xc5\xa1\xc4\x8de. Po denacionalizaciji 2001 so to dvorano v nekaj letih obnovili in jo pri\xc4\x8deli uporabljati za potrebe \xc5\xbeupnije._NEWLINE_Nad vhodom v cerkev je kor, kjer so bile orgle in so peli pevci, dokler leta 1981 niso postavili orgel v neposredno bli\xc5\xbeino oltarja. nad vhodom v cerkev in nad korom je v pro\xc4\x8delje vgrajeno veliko okroglo okno z vitra\xc5\xbeem Svete trojice, avtor diplomant likovne umetnosti in duhovnik Jo\xc5\xa1t Snoj. Bela barva v njem ponazarja hostijo, modra globino in spoznavanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega Boga, rde\xc4\x8di plameni pa mo\xc4\x8d delovanja svetega Duha. Oblost okna s pre\xc4\x8dkami predstavlja na\xc5\xa1 svet in odre\xc5\xa1ujo\xc4\x8do mo\xc4\x8d svete Trojice._NEWLINE_Leta 1935 je na podlagi daru kipar Tine Kos izdelal tri metre visok kip farne zavetnice. Kip je obdan z vise\xc4\x8dimi lestenci s 563 \xc5\xbearnicami. Ozadje kipa sestavlje 14 medaljonov; levo od kipa so predstavljeni sedmeri zakramenti (krst, birma, Re\xc5\xa1nje Telo, pokora, maziljenje, ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje in zakon), desno pa sestavni deli katoli\xc5\xa1ke ma\xc5\xa1e (vstop, pro\xc5\xa1nja, evangelij, vera, darovanje, spremenjenje, obhajilo). Nad vhodom v zakristijo je v steno vgrajen grb plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Codelli; baron Anton Codelli de Fahnenfeld (1875-1945) je pripomogel k izgradnji mladinskega doma in nato cerkve, kjer si je izgovoril dru\xc5\xbeinski molitveni prostor. V srednji ladji stoji misijonski kri\xc5\xbe, izdelan po na\xc4\x8drtih Janeza Valentin\xc4\x8di\xc4\x8da in posve\xc4\x8den spominu na prvi misijon v \xc5\xbeupniji leta 1962. Valentin\xc4\x8di\xc4\x8d je prispeval tudi na\xc4\x8drte za medsteberne lestence in zvo\xc4\x8dnike, ki so bili nato postavljeni leta 1975._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani je vgrajenih 5 velikih in pet manj\xc5\xa1ih okroglih vitra\xc5\xbenih oken. Na\xc4\x8drte za osrednje tri in vsa okrogla je izdelal arh. Herman Hus, za prvo in zadnje pa ak. slikar Stane Kregar. Prvo predstavlja sv. Janeza Boska in njegovega u\xc4\x8denca Dominika Savia; postavljeno je bilo ob 150. letnici Boskovega rojstva leta 1966. Okroglo okno pod njim prikazuje zakrament svetega krsta. Na drugem sta upodobljena slovanska apostola Ciril in Metod; Ciril dr\xc5\xbei v roki knjigo, Metod je prikazan kot nad\xc5\xa1kof. Brata sta bila kot motiv izbrana zaradi vzpostavitve cerkvene skupnosti med Slovani in tudi ker sta zavetnika salezijanskega reda v Sloveniji. Okroglo okno pod njima s \xc4\x8debelami opozarja na krepost delavnosti. Srednje okno, dar lavantinske \xc5\xa1kofije iz leta 1938, je posve\xc4\x8deno Kristusu, Kralju vesoljstva. V okroglem oknu pod njim je grb pape\xc5\xbea Pija XI. s simboli pape\xc5\xa1tva, tiaro in klju\xc4\x8di; pape\xc5\xbe je s posebnim dokumentom blagoslovil dobrotnike sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Na \xc4\x8detrtem oknu sta upodobljena apostola Peter (s klju\xc4\x8di) in Pavel (z me\xc4\x8dem), temelja katoli\xc5\xa1ke cerkve. V okroglem oknu so upodobljene tri teolo\xc5\xa1ke kreposti: vera, upanje in ljubezen. Zadnje okno prikazuje bla\xc5\xbeenega mariborskega \xc5\xa1kofa Antona Martina Slom\xc5\xa1ka in pa Friderika Barago. Okno je dar \xc5\xbeupnije sv. Marije Assunte Picozzi v Latini pri Rimu iz leta 1968 kot spomin na njihovega \xc5\xbeupnika ter drugega \xc5\xbeupnika kodeljev\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije, dr. Franca Grmi\xc4\x8da. Okroglo okno pod njim ka\xc5\xbee zakrament sv. Re\xc5\xa1njega Telesa._NEWLINE_Pet barvnih oken severne stene je bilo po na\xc4\x8drtih salezijanca Cirila Jeri\xc4\x8da izdelanih \xc5\xa1ele leta 1977. Upodabljajo \xc5\xa1tirinajst postaj kri\xc5\xbeevega pota: prvo dve postaji, drugo tri, tretje \xc5\xa1tiri, \xc4\x8detrto tri in zadnje zopet dve. Na zadnjem je slikar upodobil svoj obraz._NEWLINE_Strop cerkve je lesen in razdeljen na ve\xc4\x8d sto kaset, v vsaki pa je po ena vrtnica kot znamenje milosti, ki jih je obljubila sveta Terezija. Vrtnice v prezbiteriju so bele barve z zlatimi listi, nad ladjami pa so rde\xc4\x8de z zelenimi listi._NEWLINE_V levi ladji je oltar Lur\xc5\xa1ke Matere bo\xc5\xbeje s kipom, ki je prvotno stal v leseni baraki mladinskega doma (glej \xc5\xbdupnija Ljubljana Kodeljevo). Na tem oltarju so tudi kipi sv. Alojzija, sv. Jo\xc5\xbeefa, sv. Antona Padovanskega in sv. Janeza Boska._NEWLINE_Arhitekt Herman Hus je izdelal tudi na\xc4\x8drte za cerkveno mon\xc5\xa1tranco.'