b"\n_START_ARTICLE_\nNarodni park Namib - Naukluft\n_START_SECTION_\nLega in povr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nNarodni park se razteza vzdol\xc5\xbe celotne 1570 km dolge obale Namibije od reke Oranje na jugu do reke Kunene na severu. Narodni park dose\xc5\xbee \xc5\xa1irino 25 km na najo\xc5\xbeji to\xc4\x8dki ob Obali okostij do 180 km v osrednjem delu pogorja Naukluft. Njegova povr\xc5\xa1ina je 10.754.000 hektarjev in je ob \xc5\xa1tevilnih uradnih in neuradnih zasebnih in s koncesijami zavarovanih obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Na severu meji na Narodni park Iona v Angoli, na jugu na Narodni park Richtersveld v Ju\xc5\xbeni Afriki. Skupaj sestavljajo \xc4\x8dezmejni narodni park.\n_START_SECTION_\nNarodni park Dorob\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednji del, obmo\xc4\x8dje med Walvis Bayem in Swakopmundom na obali Namibije je Narodni park Dorob._NEWLINE_V obdobju ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kega uprave je bil ustanovljen kot naravni rezervat Kitov zaliv (Walvis Bay), park je izgubil svoj status leta 1994 ko je pripadel Namibiji. Njegova razglasitev je bila na\xc4\x8drtovana, vendar se je v letu 2008 preimenoval v Narodni park Dorob. Vklju\xc4\x8duje ozemlja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Sandwich in narodnega rekreacijskega obmo\xc4\x8dja zahodne obale.\n_START_SECTION_\nNamib - Naukluft\n_START_PARAGRAPH_\nUpravljavec je Ministrstvo za okolje in turizem. Prvi\xc4\x8d je bilo obmo\xc4\x8dje razgla\xc5\xa1eno kot narodni park 1. avgusta 1979. S povr\xc5\xa1ino 49 768 km\xc2\xb2 je najve\xc4\x8dje za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje v Namibiji._NEWLINE_To je ekolo\xc5\xa1ko varstveno obmo\xc4\x8dje v najstarej\xc5\xa1i pu\xc5\xa1\xc4\x8davi na svetu, pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Namib. Na severu meji na Obalo okostij z Narodnim rekreacijskim obmo\xc4\x8djem Zahodna obala in na jugu na zaprto obmo\xc4\x8dje nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d diamantov. V parku je tudi pogorje Naukluft, ki dose\xc5\xbee 1965 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Vzhodno od parka je 2000 km\xc2\xb2 veliko zasebno za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje, naravni rezervat Namibijsko vi\xc5\xa1avje (NamibRand)._NEWLINE_Kot narodni park je najve\xc4\x8dji rezervat v Afriki. V njem \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeivali, ki so prilagojene su\xc5\xa1ni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Med njimi so ka\xc4\x8de, gekoni (Gekkonidae), nenavadne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, hijene, oriksi (Oryx gazella), skokonoge gazele, noji in \xc5\xa1akali.\n_START_SECTION_\nMeja obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nMeja upravnega obmo\xc4\x8dja se za\xc4\x8dne v severozahodnem delu ustja reke Kuiseb, ju\xc5\xbeno od Walvis Baya in po reki pribli\xc5\xbeno 30 km proti vzhodu. Potem te\xc4\x8de po Velikem robu in vzporedno z obalo na severu do reke Swakop in reke Khan, nato te\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno 15 km na severovzhod, vzhod, pre\xc4\x8dka Swakop in se spusti za gorovjem Dolgi Heinrich (Langen Heinrich) na jug. Vklju\xc4\x8dena je tudi cesta Welwitschia. Dalje proti jugu meja poteka \xc4\x8dez prelaz Kuiseb, prelaz Gaub in zahodno od majhnega naselja Solitaire skozi riviero Tsondaba in se kon\xc4\x8da v Namibu. Nato te\xc4\x8de meja \xc4\x8dez pogorje Nubib in Naukluft okoli Sesriema in kratkotrajne reke Tsauchab. Meja nadalje poteka \xc4\x8dez hrib Bushman (1609 m nadmorske vi\xc5\xa1ine) in goro Chowaga (2063 m nadmorske vi\xc5\xa1ine) in je zahodna meja naravnega rezervata Namibijsko vi\xc5\xa1avje (Namib Rand). Potem se meja premakne rahlo proti vzhodu ju\xc5\xbeno od gore Tiras v \xc5\xa1iroko ravnino reke Koichab, jo pre\xc4\x8dka na jugozahodu in sledi zahodno od Ausa vzporedno s cesto B 4 proti L\xc3\xbcderitzu. Pribli\xc5\xbeno 30 km pred L\xc3\xbcderitzem se meja parka usmeri 75 km naravnost proti severu, od tam pa naravnost proti zahodu do Atlantskega oceana, kjer je \xc5\xa1e vedno majhen del prepovedanega diamantnega obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nMeob - Chamais\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje med rtoma Meob in Chamais (angle\xc5\xa1ko Meob-Chamais Islands' Marine Protected Area) je od 2. julija 2009 prvi morski in oto\xc5\xa1ki rezervat ob obali Namibije. _NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje se razteza od zaliva Meob severno od obalnega mesta L\xc3\xbcderitz do 400 km ju\xc5\xbeno do rta Chamais in 30 km v Atlantski ocean. Vklju\xc4\x8duje 10 otokov in osem drugih \xc4\x8deri. Povr\xc5\xa1ina meri skoraj 20.000 km\xc2\xb2._NEWLINE_Morski rezervat je namenjen predvsem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito enkratne narave, \xc5\xbeivali in rastlin z ve\xc4\x8d kot 14 vrstami morskih ptic, pingvinov (Spheniscus demersus) in najve\xc4\x8djo kolonijo obalnih kormoranov (Phalacrocorax neglectus) na svetu._NEWLINE_Zavarovano obmo\xc4\x8dje ob namibijski obali, tudi pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Sandwich in laguna Kitov zaliv, je predvideno za vpis v svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nZaprto obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nZaprto obmo\xc4\x8dje (prej Diamantensperrgebiet A) se nana\xc5\xa1a na pristani\xc5\xa1\xc4\x8de L\xc3\xbcderitz in okoli\xc5\xa1ko regijo ob namibijski zahodni obali Afrike, ki se razteza od reke Oranje na ju\xc5\xbeni meji narodnega parka Namib - Naukluft. Obmo\xc4\x8dje diamantov ima skupno povr\xc5\xa1ino okoli 26.000 km\xc2\xb2. Obmo\xc4\x8dje pre\xc4\x8dka cesta B4 in zajema obalni del obale diamantov, imenovane gora Klinghardt in mesto Rosh Pinah v ju\xc5\xbenem delu. Leta 2008 je bilo obmo\xc4\x8dje z omejitvami na povr\xc5\xa1ini 26.000 km\xc2\xb2 razgla\xc5\xa1eno za narodni park. Na tem obmo\xc4\x8dju velja Avgust Stauch (rojen 15. januarja 1878 v Ettenhausnu/Suhlu, umrl 6. maja 1947 v Eisenachu) za odkritelja nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da diamantov v bli\xc5\xbeini mesta L\xc3\xbcderitz v nekdanji nem\xc5\xa1ki koloniji v Jugozahodni Afriki, zdaj Namibiji. Leta 1908 je ob gradnji \xc5\xbeeleznice L\xc3\xbcderitz\xe2\x80\x93Seeheim naklju\xc4\x8dno na\xc5\xa1el diamante. Ustanovili so nekaj nem\xc5\xa1kih diamantnih podjetij, ki so mesto izkopavanja razdelili na parcele, in mati\xc4\x8dno diamantno rudarsko dru\xc5\xbebo. V tem \xc4\x8dasu so ustanovili naselbine, kot je Kolmanskop (afrikansko zgodovinsko uradno Kolmannskuppe ali Kolmanskuppe) ali zdaj Elizabetin zaliv (Elizabeth Bay, portugalsko Golfo de Santa Estev\xc3\xa3o; nem\xc5\xa1ko Elisabethbucht\xe2\x80\x93 zaliv in nekdanje Elizabetino pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (Port Elizabeth), 1908\xe2\x80\x931950 diamantno rudarsko mesto), ki ga danes lahko ob\xc4\x8dudujemo le kot mesto duhov. Leta 1920 je bilo diamantno obmo\xc4\x8dje iz\xc4\x8drpano in so ga prodali Ernestu Oppenheimerju, ustanovitelju podjetja za rudnike diamantov (Consolidated Diamond Mines of South West Africa). Pozneje se je preimenovalo v skupino De Beers. Izpopolnila je rudarjenje, ga raz\xc5\xa1irila \xc4\x8dez prvotno odkrito obmo\xc4\x8dje na sever in \xc5\xa1e posebej na jug. Da bi prepre\xc4\x8dili nelicen\xc4\x8dno, nenadzorovano rudarjenje diamantov, je bilo celotno obmo\xc4\x8dje razgla\xc5\xa1eno za zaprto obmo\xc4\x8dje, razen mesta L\xc3\xbcderitz in njegove glavne ulice._NEWLINE_Pridobivanje diamantov je bilo bolj industrializirano in izpopolnjeno z uporabo nove opreme, ki je povzro\xc4\x8dila velike spremembe, a tudi po\xc5\xa1kodovala pu\xc5\xa1\xc4\x8davske pokrajine. Na zaprtem obmo\xc4\x8dju so bili namre\xc4\x8d enkratni habitati velike znanstvene vrednosti._NEWLINE_Ko se je izkopavanje diamantov vse bolj selilo k izlivu reke Oranje, so bile odpravljene stroge omejitve dostopa in obmo\xc4\x8dje je bilo razgla\xc5\xa1eno za Narodni park zaprtega obmo\xc4\x8dja. Rudarsko mesto Oranjemund, ki ga je ustanovila skupina De Beers, ga tudi upravlja in je odprt za javnost."