b'\n_START_ARTICLE_\nTelevizija\n_START_PARAGRAPH_\nTeleviz\xc3\xadja (tudi telev\xc3\xadzija) (z znano kratico TV) je tehnologija prenosa negibnih ali gibajo\xc4\x8dih se slik in zvoka na daljavo. Tehni\xc4\x8dne zasnove so bile razvite \xc5\xbee v 19. stoletju, prakti\xc4\x8dno uporabne izvedbe pa so se pojavile okoli leta 1930. Na olimpiadi v Berlinu leta 1936 so \xc5\xbee oddajali televizijski signal. _NEWLINE_Televizija je tudi sopomenka za televizijski sprejemnik, napravo, ki oddaja televizijsko sliko, in ustanovo, ki se ukvarja s tak\xc5\xa1no dejavnostjo. Televizija je tudi kraj\xc5\xa1e ime za televizijsko postajo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva generacija televizorjev ni bila \xc4\x8disto elektronska, saj je imel ekran vgrajen motor in sistem vrte\xc4\x8dih se plo\xc5\xa1\xc4\x8d s spiralno razme\xc5\xa1\xc4\x8denimi luknjicami, s katerimi so dobili sliko predmeta na zaslonu. Ta sistem je leta 1883 izumil Paul Nipkow, ki je s tem dal zamisel za dejansko prena\xc5\xa1anje slike. Do udejanjenja je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele veliko let kasneje. To se je zgodilo leta 1926, ko je \xc5\xa1kotski izumitelj John Logie Baird izvedel prvi prikaz televizije na svetu, in pri tem uporabil Nipkowe plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Kasneje so jih opustili in namesto njih uporabili katodno cev, ki se je z napredkom tehnologije kraj\xc5\xa1ala. Sistem elektromehanske televizije so najprej uvedli v ZDA leta 1928, nato leta 1929 v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu in Nem\xc4\x8diji, ter leta 1931 \xc5\xa1e v Franciji in Sovjetski zvezi._NEWLINE_Medtem, ko je televizija v zgodnjih petdesetih naglo osvajala svet, pa v Sloveniji in nekdanji Jugoslaviji \xc5\xa1e ni za\xc5\xbeivela. V Sloveniji je prvi\xc4\x8d stekel redni preskusni program 11. oktobra 1958, ki ni ve\xc4\x8d ugasnil. To je bilo razmeroma pozno, in sicer 20 let za britanskim prvim rednim televizijskim programom na svetu, 30 let zatem, ko se je pri nas prvi\xc4\x8d oglasil radio in 160 let po izidu Vodnikovih Lublanskih novic. Od takrat, ko so imeli televizijski sprejemniki majhen zaslon in veliko dodatnih sestavnih delov, ki so bili spravljeni v velikih omaricah in so nekateri stali toliko kot majhen avto, pa do danes, ko imamo sprejemnike razli\xc4\x8dnih izmer in cenovnih razredov, je minilo veliko \xc4\x8dasa. Medtem se je televizija razvila v enega najpomembnej\xc5\xa1ih medijev in verodostojen vir novic, ki ima mo\xc4\x8dan vpliv na javno mnenje in brez katerega si \xc5\xbeivljenje kar te\xc5\xbeko predstavljamo. Prvi\xc4\x8d je javno predvajal televizijsko sliko v barvah program CBS v ZDA leta 1950.\n_START_SECTION_\nNacionalne televizije\n_START_PARAGRAPH_\nTelevizije so bile v najzgodnej\xc5\xa1i obliki tr\xc5\xbeni medij najnovej\xc5\xa1ih tehnologij. TV sprejemnik je bil izrazito presti\xc5\xbeni izdelek v gospodinjstvu, a je hkrati zaradi vi\xc5\xa1jega standarda imetnikov televizij postal kmalu izredno zanimiv tudi za ogla\xc5\xa1evanje. Najzgodnej\xc5\xa1i televizijski program je bil v lasti dr\xc5\xbeave, v nekaterih dr\xc5\xbeavah so zaradi tr\xc5\xbenih potreb ustanovili konkuren\xc4\x8dne televizije. Javna storitev informativnega programa je bila financirana od dr\xc5\xbeave, preostali del pa je bil financiran od oglasov. Najve\xc4\x8dje nacionalne postaje so vzdr\xc5\xbeevale ob\xc5\xa1irni program javnih vsebin in izobra\xc5\xbeevalnih oddaj, ostale vsebine so bile prepu\xc5\xa1\xc4\x8dene komercialnim vsebinam._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju Evrope se preko 60 let vzdr\xc5\xbeuje Evrovizija, sodelovanje televizij na podro\xc4\x8dju Evrope, ki jo vodi Evropska radiodifuzna zveza, ki prav tako oskrbuje Euroradio. V \xc5\xa0vici ustanovljena neprofitna ustanova European Broadcasting Union (EBU) je najve\xc4\x8dja svetovna povezava javno medijskih ustanov. Slu\xc5\xbei 73 \xc4\x8dlanicam iz 56 dr\xc5\xbeav, ki vodijo preko 700 razli\xc4\x8dnih televizijskih programov in onkraj 1000 radio programov. Pridru\xc5\xbeene \xc4\x8dlanice segajo tako v Azijo, Afriko in obe Amerike.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes vlogo televizije prevzema internet, kabelska televizija in druge tehnologije. TV je prehajala v digitalno obliko s pomo\xc4\x8djo TV kartice in digitalizirane televizije. Prav tako je postala digitalizirana kamera, re\xc5\xbeija, obdelava, skratka celotna produkcija je vedno bolj povezana z ra\xc4\x8dunalnikom. Ob obstoju pametnih televizij, ki so vedno bolj povezane s spletom in pla\xc4\x8dljive produkcije, ki v nekaterih dr\xc5\xbeavah nadome\xc5\xa1\xc4\x8da celo kinodvorane (HBO, Starz, Showtime, Netflix), pa tudi tehnologije, ki omogo\xc4\x8dajo celo izogibanje oglasov in drugi variant ogla\xc5\xa1evanja, se vloga televizije spreminja v posredovanje razvedrilnih videoprodukcij in le posredno posredovanje novic, dru\xc5\xbebenoekonomskih vsebin in kulturnih produktov. Na podro\xc4\x8dju Slovenije smo od leta 2007 uvedli digitalni signal pri radiodifuziji, kar ponudi gledalcu bolj\xc5\xa1i signal, ve\xc4\x8dji nabor frekvenc in razli\xc4\x8dne storitve kot so HDTV._NEWLINE_Pomemben dejavnik spletnih videoprodukcij in streamline videov, ki postajajo sestavni sodobne izku\xc5\xa1nje televizije je pornografija, ki zavzema ogromen del delujo\xc4\x8dega spleta. Prav tako pomemben del vdora nove tehnologije je prav tako prelivanje tehnologij. Snemanje s telefonskih aparatov, ogledovanje spletnih videov tako s spleta kot telefona dviguje interakcijo televizije s tehnologijo. _NEWLINE_Televizija dviguje svojo uporabnost z gledljivostjo in lastno produkcijo. V Evropi so zelo razli\xc4\x8dne oblike nacionalnih televizijskih hi\xc5\xa1, ki se na zelo razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine spopadajo z novimi tehnologijami. Tudi na podro\xc4\x8dju Evrope obstaja Zveza komercialnih televizij v Evropi, ki obsega vse vrste tehnologij, pa tudi premislek o omejevanju in tr\xc5\xbeenju videovsebin preko spleta.\n_START_SECTION_\nTV in RTV v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\n1. aprila 1949 ustanovijo prvi TV laboratorij v Ljubljani, leta 1957 je prvo televizijsko oddajanje.  _NEWLINE_1958 11. oktobra se za\xc4\x8dne redni eksperimentalni program iz TV studia Ljubljana, ki se ustali z 28. novembrom, ko postane program reden (skupni jugoslovanski program, dele\xc5\xbe TV Ljubljana je okoli 30%). TV-program oddajajo 5 dni v tednu. Prvi neposredni TV prenos iz Slovenije v Evrovizijo (smu\xc4\x8darski poleti v Planici). 25. maja 1964 odprejo nov radijski dom v Kopru. Kon\xc4\x8dana je gradnja sistema glavnih TV oddajnikov. Program je veliko bolj raznolik od za\xc4\x8detnih oddaj, tudi oddaje so bolj raznolike, med vidnimi TV zvezdami je tudi prej\xc5\xa1nja radio zvezda Fran Mil\xc4\x8dinski Je\xc5\xbeek.  _NEWLINE_Leta 1966 se za\xc4\x8dne prvo televizijsko oddajanje v barvah, Dve leti kasneje, 15. aprila, se prikazuje prvi televizijski dnevnik v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. TV Slovenija ustanovi dopisni\xc5\xa1tvo v Mariboru z lastnim TV-studiem, nato pa aprila 1971 \xc5\xa1e TV Koper - Capodistria, ki oddaja v barvah, kar leta 1972 velja za nekaj televizijskega programa. Ob ve\xc4\x8djih tehni\xc4\x8dnih priredbah in investicijah se od leta 1972 do 1978 izbolj\xc5\xa1uje tehnika, leta 1978  pa je na programu prvi TV-dnevnik v barvah. 7. maja 1984 za\xc4\x8dne TV Slovenija oddajati teletekst.  _NEWLINE_RTV Ljubljana se preimenuje v RTV Slovenija malo pred osamosvojitvijo leta 1990. Televizija preide na satelitsko omre\xc5\xbeje v letu 1993. Med leti 1999 in 2000 se pri\xc4\x8dne uvajati multimedijske vsebine na uradno spletno stran. Z osamosvojitvijo je javni zavod postal vedno bolj pod konkurenco zasebnih TV hi\xc5\xa1, ki pa se ne odlikujejo z veliko lastne produkcije ob za\xc4\x8detku dela. Zabave la\xc4\x8dno ob\xc4\x8dinstvo mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega medija televizije tako v mnogih pogledih zanemari svoje potrebe po informiranosti in jo nadomesti z razvedrilnimi vsebinami. Po osamosvojitvi obstoji ve\xc4\x8d zelo razli\xc4\x8dnih novih televizij.'