b'\n_START_ARTICLE_\nLikurg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova \xc5\xbeivljenjska zgodba je povzeta predvsem iz Plutarhovih Vzporednih \xc5\xbeivljenjepisov, ki pa temeljijo na anekdotah, zato o obstoju Likurga ne moremo biti prepri\xc4\x8dani. Bil naj bi pobudnik \xc5\xa1tevilnih politi\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih institucij._NEWLINE_Likurg naj bi dobil svojo politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d, ko je umrl njegov starej\xc5\xa1i brat, ki je bil do takrat kralj. Ob bratovi smrti mu je njegova nose\xc4\x8da \xc5\xbeena predlagala, da se poro\xc4\x8dita in ob rojstvu ubijeta otroka. Tako naj bi skupaj obdr\xc5\xbeala svojo mo\xc4\x8d in vladala \xc5\xa0parti. Likurg se je pretvarjal, da se z njenim predlogom strinja, a nato de\xc4\x8dka ob rojstvu ni ubil, kakr\xc5\xa1en je bil starogr\xc5\xa1ki obi\xc4\x8daj. Novorejenega de\xc4\x8dka je poimenoval in predstavil ljudstvu kot njihovega bodo\xc4\x8dega kralja. S tem je tudi pridobil pravico do vladanja \xc5\xa0partancem, kot varuh svojega ne\xc4\x8daka (regent). Kraljeva mati je zato sovra\xc5\xbeila Likurga in mu zavidala. Bil je celo obto\xc5\xbeen na\xc4\x8drtovanja umora svojega ne\xc4\x8daka in edini na\xc4\x8din, da se je izognil krivdi, je bil, da od\xc5\xa1el v izgnastvo do ne\xc4\x8dakove polnoletnosti. Tako se je odrekel vsej svoji oblasti in od\xc5\xa1el na Kreto._NEWLINE_Na Kreti je spoznal glasbenika in u\xc4\x8ditelja Talesa, ki ga je s\xc4\x8dasoma prepri\xc4\x8dal, da se vrne v \xc5\xa0parto, svoje pesmi predstavi \xc5\xa0partancem in s tem prebivalce pripravi na nov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, ki ga je nameraval Likurg predstaviti kasneje. Na Kreti se Likurg u\xc4\x8dil o oblikah vladanja in ugotavljal, katere izmed teh bi bile ustrezne za \xc5\xa0parto. Odpotoval je tudi v Jonijo, kjer je poiskal razlike med Jonci, ki so bili nagnjeni k u\xc5\xbeivanju, in prebivalci Krete, na\xc4\x8dela katerih so bila bolj stroga. Te razlike je predstavil \xc5\xa0partancem, ki jih je po eni strani prevzela disciplina prebivalcev Krete, po drugi strani pa svoboda prebivalcev Jonije. V Joniji je odkril tudi Homerjeva dela in poskrbel, da so njegovi nauki postali znani predvsem v \xc5\xa0parti._NEWLINE_Iz Egipta pa naj bi prinesel reforme, ki v dru\xc5\xbebi lo\xc4\x8dujejo delavce in vojake, in jih kasneje uvedel v \xc5\xa0parti._NEWLINE_\xc5\xa0partansko ljudstvo je pisalo Likurgu in ga prosilo, naj se vrne v \xc5\xa0parto, saj so ga dojemali kot svojega pravega voditelja, \xc4\x8deprav so kot kralji takrat vladali drugi. Imel naj bi izjemne vladarske sposobnosti, ljudstvo pa je znal navdihniti ter ga nagniti k ubogljivosti. Celo \xc5\xa1partanski kralji so \xc5\xbeeleli Likurgovo vrnitev, saj so se le na ta na\xc4\x8din lahko obvarovali pred ljudstvom. Preden se je vrnil v \xc5\xa0parto je od\xc5\xa1el k oraklju v Delfe, kjer mu je bilo razkrito, da so njegove molitve usli\xc5\xa1ane in da bo de\xc5\xbeela, ki se bo ravnala po njegovih zakonih, postala najslavnej\xc5\xa1a na svetu. Pod vplivom te prerokbe se je odpravil v \xc5\xa0parto, kjer je dobil podporo svojih bli\xc5\xbenjih prijateljev, nato \xc5\xa1e njihovih prijateljev in tako se je njihov krog \xc5\xa1iril. Ko so bili dokon\xc4\x8dno pripravljeni, se je trideset oboro\xc5\xbeenih mo\xc5\xbe zbralo na tr\xc5\xbenici. Likurgov ne\xc4\x8dak, \xc5\xa1e vedno kralj, je sprva mislil, da ga ho\xc4\x8dejo umoriti. Skril se je v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, a nato hitro ugotovil, da \xc5\xbeelijo dose\xc4\x8di le splo\xc5\xa1no odobravanje Likurgovih nadaljnjih reform, zato se jim je pridru\xc5\xbeil tudi sam.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne reforme\n_START_PARAGRAPH_\nLikurg je postopoma za\xc4\x8del uvajati temeljne spremembe zakonov po zgledih najpametnej\xc5\xa1ih t. i. eforjev, petih \xc5\xa1partanskih voditeljev izvoljenih za leto dni, ki so uveljavljali predvsem notranje politi\xc4\x8dno izvr\xc5\xa1ilno oblast. Prav tako izvoljena kralja sta imela bolj zunanje politi\xc4\x8dna voja\xc5\xa1ka pooblastila._NEWLINE_Njegova prva reforma in novost v ustavi (Velika retra) je bila uvedba geruzije ali "sveta stare\xc5\xa1in", ki je vseboval oligarhijo 28 mo\xc5\xa1kih, starih \xc4\x8dez 60 let, in 2 \xc5\xa1partanska izvoljena kralja. \xc4\x8clani geruzije (razen kraljev) so bili izvoljeni in so ji slu\xc5\xbeili do smrti, v praksi pa so pravzaprav rekrutirali iz vrha \xc5\xa1partanske aristokracije povezanega z dvema vladarskima dinastijama Agijadov in Euripontidov. Ljudstvo je imelo pravico glasovati o pomembnih vpra\xc5\xa1anjih, toda \xc5\xa1ele geruzija je odlo\xc4\x8dala, ali bo odlo\xc4\x8ditev ljudstva sprejeta, ali ne. Po Plutarhu naj bi prinesla stabilnost v dr\xc5\xbeavo, ki se je prej ubadala s te\xc5\xbeavami sistemov dveh ekstremov: demokracije in tiranije. Vlada je postala stabilna in prevladalo je spo\xc5\xa1tovanje prebivalcev do vladarja ter obratno._NEWLINE_Poleg geruzije je Likurg uvedel tudi apelo ali "narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino", v kateri je imel pravico udele\xc5\xbeevanja sestankov vsak dr\xc5\xbeavljan, ki je \xc5\xbee dopolnil 30 let. Po Likurgu naj bi se apela sestala vsako polno luno nekje v \xc5\xa0parti. Izbirali so voja\xc5\xa1ke poveljnike, volili stare\xc5\xa1ine in eforje ter predlagali spremembe v zakonih._NEWLINE_Plutarh je v svojih vzporednih \xc5\xbeivljenjepisih Likurgu pripisal \xc5\xa1e vseobse\xc5\xbeno prerazporeditev in izena\xc4\x8ditev \xc5\xa1partanske lastnine med prebivalci. Prav tako naj bi bil Likurg za\xc4\x8detnik tako elitnega vladajo\xc4\x8dega voja\xc5\xa1kega sloja spartijatov, "homomoijev", ki so jih imeli za povsem enake, med njimi pa ni bilo nobenih razlik v premo\xc5\xbeenju. Spartiati so bili edini polnopravni \xc5\xa1partanski dr\xc5\xbeavljani in so se od mladih let urili v voja\xc5\xa1ki ve\xc5\xa1\xc4\x8dini. Premo\xc5\xbeenje znotraj spartrijatovse je distribuiralo. Ta radikalen na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja je \xc5\xa0partance lo\xc4\x8dil od drugih Grkov tega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Z novo zemlji\xc5\xa1ko ureditvijo je Likurg spremenil \xc5\xa0parto. Lakonsko ozemlje je razdelil na 30.000 posesti in ga razdelil med periojke (svobodnjake), ozemlje mesta \xc5\xa0parte pa je razdelil med 9000 spartijatov. S tem je kon\xc4\x8dal proteste ljudstva, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se je bogastvo nakopi\xc4\x8dilo v rokah pe\xc5\xa1\xc4\x8dice. Ukinil je zlat in srebrn denar in uvedel \xc5\xbeeleznega, ker je imel precej manj\xc5\xa1o vrednost in ni bil primeren za podkupovanje, krajo in skrivanje. \xc5\xa0e bolj je udaril po razko\xc5\xa1ju in hlepenju po bogastvu z uvedbo skupnih obedov, kjer so vsi ljudje jedli skupaj. Ker so bogata\xc5\xa1i hodili k istemu obedu kot reve\xc5\xbei, svojega bogastva niso mogli izrabljati in v njem u\xc5\xbeivati. Ker se je bal, da bi bivanje na tujem v \xc5\xa0parto prineslo kakr\xc5\xa1nekoli tuje navade, je le-to prepovedal. Prepovedal je tudi vstop tujcem v mesto brez razloga, ne zato, ker bi se jih bal, temve\xc4\x8d zato, ker se je bal, da bi se \xc5\xa0partanci od njih nau\xc4\x8dili \xc4\x8desa slabega in se pomehkoku\xc5\xbeili._NEWLINE_Likurg je prepovedal tudi uporabo kateregakoli drugega orodja kot \xc5\xbeage in sekire pri grajenju hi\xc5\xa1e. S tem je Likurg, v skladu s prej\xc5\xa1njimi reformami, omejil razko\xc5\xa1je \xc5\xa0partancev, saj jim je onemogo\xc4\x8dil pretirano in odve\xc4\x8dno okra\xc5\xa1evanje sten in stropov. Prav tako je na ta na\xc4\x8din odvra\xc4\x8dal \xc5\xa0partance od okra\xc5\xa1evanja njihovih domov z materialnimi dobrinami, kot je na primer ekstravagantno pohi\xc5\xa1tvo ali druge dekoracije._NEWLINE_Likurg nosi zasluge \xc5\xa1e za uvedbo \xc5\xa1partanske vzgoje, ki jo je imel za najpomembnej\xc5\xa1ega zakonodajalca. Dekleta naj bi se utrdila s tekom, rokoborbo ter metanjem diska in kopja. Takrat golota deklet ni bila noben tabu. O\xc4\x8de ni mogel odlo\xc4\x8dati o tem, ali bo vzgajal svojega otroka ali ne. To je bilo odvisno od rodovnih stare\xc5\xa1in, ki so pregledali dojen\xc4\x8dka. \xc4\x8ce je bil krepak, ga je moral obdr\xc5\xbeati in vzgajati, \xc4\x8de so pa ocenili, da je slab, so ga prepustili zverem ali pa vrgli v prepad. Da bi bili majhni otroci \xc4\x8dim mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, so jih vzgajali brez plenic, ki bi lahko slabo vplivale na njihovo postavo. Otroci niso smeli biti izbir\xc4\x8dni, ni jih smelo biti strah teme in niso se smeli bati ostati sami. Kljub temu Likurg \xc5\xa1e vedno ni zaupal ljudem, da bi sami vzgajali svoje otroke, in zato jih je dr\xc5\xbeava pri sedmih letih pobrala ter jih vzgajala to\xc4\x8dno tako, kot je bilo za\xc5\xbeeljeno. Razdelili so jih v skupine, znotraj katerih so otroci skupaj jedli, se igrali in u\xc4\x8dili. Likurg je izbral najbolj bistrega in ognjevitega otroka ter ga postavil za vodjo skupine. Branja in pisanja so se u\xc4\x8dili bolj malo. V glavnem so jih u\xc4\x8dili poslu\xc5\xa1ljivosti in ubogljivosti, prena\xc5\xa1anja naporov in spopadanja. Bili so pobriti, hodili so bosi in ve\xc4\x8dinoma goli. Ko so bili \xc5\xbee malo starej\xc5\xa1i, so se za\xc4\x8deli dru\xc5\xbeiti s starej\xc5\xa1imi mladeni\xc4\x8di - erasti, starimi med dvajset in trideset let, ki so jih nadzorovali, gledali njihova merjenja mo\xc4\x8di in poslu\xc5\xa1ali njihove besedne dvoboje. Na njih so erasti gledali kot na podrejene in so jih redno opominjali in kaznovali. Mladeni\xc4\x8de so tudi u\xc4\x8dili krasti in \xc4\x8de so jih pri kraji dobili, so bili kaznovani, ker so bili nesposobni lopovi. U\xc4\x8dili so jih tudi kratkega, jedrnatega in polnega odgovarjanja na zahtevna vpra\xc5\xa1anja - ti. lakonsko odgovarjanje. Erasti so bili odgovorni za dejanja svojih varovancev in bili so kaznovani, \xc4\x8de so le-ti naredili kak\xc5\xa1no neumnost._NEWLINE_Likurg naj bi bil zelo blag in toleranten, prav tako pa se tudi, ko je bil dele\xc5\xbeen slabega govora, nikoli ni odzval jezno. Prav tako je vedno zelo trdo delal in bil izjemno preprost (to so lastnosti, ki so jih drugi Grki zavidali \xc5\xa0partancem). Tako je bil nekako o\xc4\x8de vseh vrlin, ki so jih \xc5\xa0partanci prikazovali \xc5\xa1e po Likurgovi smrti.\n_START_SECTION_\nRed pri skupnih obedih\n_START_PARAGRAPH_\nShajali so se v skupinah po okoli 15 ljudi. Vsak je mese\xc4\x8dno prispeval mernik je\xc4\x8dmenove moke, osem vr\xc4\x8dev (vr\xc4\x8d je 3,25l) vina, pet min sira, dve mini in pol smokev in nekaj denarja za meso. Poleg tega je vsak po uspe\xc5\xa1nem lovu ali po prvi \xc5\xbeetvi \xc5\xa1e kaj dodal. Glede skupnih obedov in prispevkov so bili zelo strogi. Kralj Agis naj bi po vojni z Atenci \xc5\xbeelel jesti sam z \xc5\xbeeno, a mu tega niso pustili. Ko kasneje ni ni\xc4\x8d prispeval k obedu, so ga denarno kaznovali. Na skupne obede so hodili tudi mlaj\xc5\xa1i fantje, ki so tam poslu\xc5\xa1ali politi\xc4\x8dne debate in druge raznorazne svobodomiselne pogovore. Ko se je kdo \xc5\xbeelel prvi\xc4\x8d pridru\xc5\xbeiti skupnemu obedu, so se morali vsi strinjati z njegovo prisotnostjo. Glasovali so tako, da mu je stre\xc5\xbeaj nesel posodo, v katero so metali ko\xc5\xa1\xc4\x8dke kruha. \xc4\x8ce je bil en sam kos mo\xc4\x8dno stisnjen, se novi \xc4\x8dlan ni smel pridru\xc5\xbeiti.\n_START_SECTION_\nPoroke\n_START_PARAGRAPH_\nPoroke so bile v \xc5\xa0parti prakti\xc4\x8dno obvezne, rojevanje otrok pa prav tako. Neporo\xc4\x8deni in ljudje brez otrok so bili v dru\xc5\xbebi zasmehovani. Poroke so potekale tako, da je dru\xc5\xbeica ugrabila dekle, jo obrila in preoblekla v mo\xc5\xa1ko obleko ter jo odnesla k \xc5\xbeeninu. Dekle je nato ostalo zaprto v sobi, medtem ko se je \xc5\xbeenin zabaval z drugimi. Zgodilo se je tudi, da so mo\xc5\xa1ki imeli otroke \xc5\xa1e preden so svojo \xc5\xbeeno videli ob svetlobi. Likurg otrok ni \xc5\xa1tel kot last star\xc5\xa1ev, ampak kot last dr\xc5\xbeave. Na to je gledal kot na parjenje in izdelovanje najbolj\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenih potomcev \xe2\x80\x93 zato so si starci lahko zagotovili otroka tako, da so poiskali imenitnega mladeni\xc4\x8da, ki je oplodil njihovo lepo \xc5\xbeeno. Tega otroka so nato vzgajali kot svojega. Pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvo je bilo kljub temu prepovedano.\n_START_SECTION_\nProsti \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0partanska vzgoja je trajala prav do odraslosti. V mestih so imeli ljudje poseben re\xc5\xbeim \xc5\xbeivljenja in pre\xc5\xbeivljanja \xc4\x8dasa, saj so menili, da so last domovine. \xc4\x8ce niso bili zadol\xc5\xbeeni za ni\xc4\x8d drugega, so ves \xc4\x8das nadzirali de\xc4\x8dke in jih pou\xc4\x8devali, ali pa se sami kaj u\xc4\x8dili od starej\xc5\xa1ih. Prav zaradi Likurga so imeli \xc5\xa0partanci ogromno prostega \xc4\x8dasa, saj jim ni bilo dovoljeno, da bi se u\xc4\x8dili kak\xc5\xa1ne rokodelske umetnosti, prav tako pa tudi ni bilo potrebe po napornem zbiranju denarja, saj ta v ostalih ni zbujal prav nobene zavisti ali u\xc5\xbeival kakr\xc5\xa1negakoli ugleda. Zato tudi ni bilo potrebe po sodstvu, saj ni nikogar v ni\xc4\x8d gnal pohlep, ker so vsi \xc5\xbeiveli v enakih pogojih - skromno in lagodno.\n_START_SECTION_\nDebatiranje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0partanci niso pogosto prihajali na trg oziroma se tam zadr\xc5\xbeevali, saj je to veljalo za nekaj sramotnega. Raje so svoj prosti \xc4\x8das pre\xc5\xbeivljali ob debatah, kar je odobraval tudi Likurg. Debatirali so ve\xc4\x8dinoma o plemenitih dejanjih in grajali sramotna ravnanja, ve\xc4\x8dinoma tako, da so se zraven zabavali. S tem je Likurg \xc5\xa0partance navajal na skupno \xc5\xbeivljenje ter jih \xc5\xa1e tesneje povezoval kot eno skupnost.\n_START_SECTION_\nPogrebi\n_START_PARAGRAPH_\nLikurg je v \xc5\xa0parti uredil tudi pogrebe in vse povezano z njimi. Izkoreninil je praznoverje, pokojnike pa je dovolil pokopavati tudi v mestih oziroma spomenike postavljati blizu sveti\xc5\xa1\xc4\x8d. S tem je posku\xc5\xa1al mlade navaditi na smrt. Skupaj z mrli\xc4\x8di ni dovolil pokopati ni\xc4\x8desar \xe2\x80\x93 pokopali so le truplo, zavito v \xc5\xa1krlatno obleko in olivne liste. Na grob ni bilo dovoljeno zapisati imena pokopanega, razen \xc4\x8de je bil le-ta vojna \xc5\xbertev, oziroma \xc5\xbeenska, ki je umrla kot sve\xc4\x8denica. Za \xc5\xbealovanje je Likurg sorodnikom in prijateljem namenil enajst dni, dvanajsti dan pa se je \xc5\xbealovanje prenehalo.\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se vsi njegovi zakoni ukoreninili v \xc5\xa1partanski dru\xc5\xbebi, je zbral vse \xc5\xa1partance na ljudski skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ker si je \xc5\xbeelel, da v njegovi zakonodaji ne bi ni\xc4\x8desar spremenili, je ljudstvu dejal, da jim najpomembnej\xc5\xa1e stvari \xc5\xa1e ni razkril in zato ne smejo ni\xc4\x8desar spreminjati, dokler ne dobi nasveta od delfskega boga. Ko so mu vsi prisegli, da bodo vztrajali pri njegovi zakonodaji, dokler se ne vrne iz Delfov, se je odpravil na pot. V Delfih naj bi mu bog odgovoril, da so njegovi zakoni dobri, in Likurg je to prerokbo poslal nazaj v \xc5\xa0parto. Sam pa se ni nikdar vrnil, saj je \xc5\xbeelel kon\xc4\x8dati svoje \xc5\xbeivljenje. Ker je menil, da mora biti njegova smrt vzor kreposti, je stradal do smrti. Tudi zanj pa je bila ta smrt izpopolnitev sre\xc4\x8de, saj po njej \xc5\xa0partanci niso smeli spremeniti dr\xc5\xbeavne ustave, ker se sam nikoli ni vrnil v \xc5\xa0parto. Tako se je dr\xc5\xbeava teh zakonov dr\xc5\xbeala 500 let.\n_START_SECTION_\nUpodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nLikurg ima po svetu mnogo svojih kipov, predvsem v sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih in vladnih stavbah zaradi svojih zaslug na podro\xc4\x8dju zakonodaje. Eden njegovih kipov stoji v sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Bruslju, kjer ga je upodobil belgijski kipar Pierre Armand Cattier. Upodobljen je tudi na freski v steni Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike in na marmornatem reliefu v sobani Predstavni\xc5\xa1kega doma ZDA, kjer je Carl Paul Jennewein upodobil 23 zakonodajalcev. Likurg ima svoj kip tudi v \xc5\xa0parti. Upodobljen pa je tudi na mnogih slikah znanih slikarjev. Jacques Louis David in Merry Joseph Blondel sta ga upodobila v novoklasicisti\xc4\x8dnem slogu.'