b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Dolhar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je kon\xc4\x8dal v Trstu, medicino pa je \xc5\xa1tudiral v Ljubljani in Zagrebu, kjer je leta 1927 tudi diplomiral. Diplomo je nato nostrificiral v Sieni in opravil dr\xc5\xbeavni izpit v Rimu. Leta 1928 je nastopil zdravni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo v Trbi\xc5\xbeu._NEWLINE_\xc5\xbde v \xc5\xa1tudentskih letih je bil aktivni \xc4\x8dlan dru\xc5\xa1tva Balkan. V Kanalski dolini je bil s svojim zgledom in delovanjem steber slovenstva, velik podpornik dijakov in revnih. Ob koncu 2. svetovne vojne je sodeloval pri \xc5\xa1tiritedenski partizanski upravi in organiziral razku\xc5\xbeevalno slu\xc5\xbebo za jugoslovanske povratnike iz nem\xc5\xa1kih koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d. Kasneje se je pri angloameri\xc5\xa1ki upravi zavzemal za narodnostne pravice slovenske manj\xc5\xa1ine. Pri razmejitveni komisiji je sku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di pravi\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev za Slovence v Kanalski dolini. Smrt ga je doletela v gorah, kjer mu je pod Mojstrovko zdrsnilo na ledenih tleh, ko se je z dru\xc5\xbebo prijateljev vra\xc4\x8dal na Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d._NEWLINE_Dolhar je bil \xc5\xbee v mladih letih navdu\xc5\xa1en planinec. Bil je med najve\xc4\x8djimi poznavalci zahodnih Julijcev. o njih je ve\xc4\x8dkrat predaval in pisal v Planinski vestnik. V Planinskem vestniku je 1964 objavil tudi \xc4\x8dlaneka Akutna gorska bolezen, 1968 pa S smu\xc4\x8dmi pod Matterhorn in na Briethorn.'