b'\n_START_ARTICLE_\nLatina (pokrajina)\n_START_SECTION_\nZgodovinske zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje dana\xc5\xa1nje pokrajine je bilo od \xc5\xa1estnajstega do dvajsetega stoletja posest dru\xc5\xbeine Caetani ali Gaetani, iz katere je iz\xc5\xa1lo devet kardinalov in dva pape\xc5\xbea. Leta 1928 so bila nedonosna ali zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena ozemlja podr\xc5\xbeavljena in kolonizirana. Pravica do posesti zemlje se je podeljevala delavcem, ki so bonificirali mo\xc4\x8dvirja. Prihajali so v glavnem iz Bene\xc4\x8dije, Furlanije in Romanje. Dr\xc5\xbeava je zanje zgradila okoli 4000 kme\xc4\x8dkih hi\xc5\xa1, od katerih ve\xc4\x8dina \xc5\xa1e stoji. Pozneje so se kmetije zdru\xc5\xbeile v ve\xc4\x8dje enote, ki jih je dr\xc5\xbeava opremila s cerkvijo, osnovno \xc5\xa1olo, posojilnico in politi\xc4\x8dno organizacijo. Tako so nastajala, vzporedno z bonifikacijo, nova naselja in mesta. Glavno od teh je bilo mesto Littoria, ki je bilo uradno odprto leta 1932. Ker je beseda "littorio" pomenila isto kot "fa\xc5\xa1isti\xc4\x8den", so leta 1946 Zavezniki zahtevali, da se mesto preimenuje, kot dokaz splo\xc5\xa1ne obsodbe padlega re\xc5\xbeima. Tako je mesto prevzelo ime Latina.'