b'\n_START_ARTICLE_\nChrista Wolf\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nChrista Wolf se je rodila kot h\xc4\x8di trgovca Otta Ihlenfelda v Landesbergu / Warthe \xe2\x80\x93 danes Gorzow Wielkopolski \xe2\x80\x93 na Poljskem. Tam je skoraj do konca vojne obiskovala \xc5\xa1olo. Po vdoru sovjetskih vojakov na Poljsko leta 1945 si je dru\xc5\xbeina nov dom ustvarila v Mecklenburgu v Nem\xc4\x8diji. V Bad Frankenhausenu je 1949 maturirala, istega leta je tudi pristopila k Enotni socialisti\xc4\x8dni stranki Nem\xc4\x8dije (Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, SED), katere \xc4\x8dlanica je ostala vse do leta 1989. Od leta 1949 do 1953 je v Jeni in Leipzigu \xc5\xa1tudirala germanistiko, med drugim tudi pri znanem germanistu Hansu Mayerju. Leta 1591 se je poro\xc4\x8dila s pisateljem Gerhardom Wolfom in leto kasneje rodila njuno prvo h\xc4\x8di Anette. Svoje prvo delo je opravljala kot pomo\xc4\x8dnica v pisarni pri \xc5\xbeupanu vasice Gammelin pri Schwerinu._NEWLINE_Christa Wolf je delovala kot znanstvena sodelavka pri Nem\xc5\xa1ki zvezi pisateljev ter kot lektorica pri mnogih zalo\xc5\xbebah, bila pa je tudi urednica \xc4\x8dasopisa Neue deutsche Literatur (Nova nem\xc5\xa1ka literatura). Od 1966 do 1977 je bila \xc4\x8dlanica upravnega odbora Zveze pisateljev Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike). \xc5\xa0tiri leta po rojstvu prvega otroka je rodila \xc5\xa1e drugo h\xc4\x8di Katrin - \xc2\xbbTinko\xc2\xab. Leta 1961 je izdala svoje prvo delo Moskovska novela (nem. Moskauer Novelle), ki govori o ljubezenskem razmerju med vzhodnoberlinsko zdravnico in ruskim tolma\xc4\x8dem. Od leta 1962 naprej je bila Christa Wolf svobodna pisateljica. Med letoma 1962 in 1976 je \xc5\xbeivela v mestu Kleinmachnow, leta 1976 pa se je ustalila v Berlinu._NEWLINE_Od 1963 do 1967 je bila kandidatka za centralni komite stranke SED. Od leta 1974 je bila \xc4\x8dlanica Akademije umetnosti NDR. \xc5\xbde leta 1972 pa je odpotovala v Pariz in tam leta 1984 postala \xc4\x8dlanica Evropske akademije znanosti in umetnosti. Dve leti kasneje je pristopila k Svobodni akademiji umetnosti v Hamburgu. Leta 1976 pa so jo zaradi podpisa javnega pisma proti odvzemu dr\xc5\xbeavljanstva Wolfa Biermanna izklju\xc4\x8dili iz upravnega odbora Zveze pisateljev NDR, poleg tega pa jo je \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno okarala njena stranka. Christa Wolf je svoja dela predstavljala na \xc5\xa1tevilnih branjih po vsem svetu, med drugim na \xc5\xa0vedskem, Finskem, v Franciji ter ZDA, kjer je prejela tudi \xc4\x8dastni doktorat Univerze v Ohiu. Bila je ena najpomembnej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih pisateljic na\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa. Njena dela so prevedena v mnogo jezikov._NEWLINE_Na demonstracijah proti politiki v NDR je imela Christa Wolf 4. novembra 1989 na berlinskem trgu Alexanderplatz govor z naslovom Sprache der Wende (sl. Jezik preobrata). V razpust ali propad dr\xc5\xbeave NDR v novembru oz. decembru 1989 Christa Wolf ni verjela, tako kot v to niso verjeli njeni pisateljski kolegi in kolegice. \xc5\xa0e nekaj \xc4\x8dasa je bila prepri\xc4\x8dana, tako kot \xc5\xa1tevilni intelektualci v NDR, v reformacijo socializma pod drugim vodstvom. 26. novembra 1989 so se pozivu F\xc3\xbcr unser Land (sl. Za na\xc5\xa1o de\xc5\xbeelo) zavzeli za NDR in se postavili proti \xc2\xbbrazprodaji materialnih in moralnih vrednot\xc2\xab. Christa Wolf takrat ni pu\xc5\xa1\xc4\x8dala nobenega dvoma o tem, da spremembe v NDR ne bi smele veljati stabilizaciji dr\xc5\xbeave, temve\xc4\x8d \xc2\xbbnadaljnjemu razvoju socializma\xc2\xab. Zato je tudi odlo\xc4\x8dno zavrnila izraz \xe2\x80\x9eWende\xe2\x80\x9d (sl. Preobrat), ki ga je ob svoji volitvi vpeljal Egon Krenz. Ta bi lahko pomenil preobrat v nasprotno smer, te\xc5\xbenje po restavraciji ali obra\xc4\x8danju k zahodu. Christa Wolf pa je govorila ravno nasprotno, o prelomu obdobja._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku devetdesetih let je pri\xc5\xa1lo na dan, da je bila Wolfova od leta 1959 do 1962 neuradna sodelavka pri Ministrstvu za dr\xc5\xbeavno varnost NDR pod psevdonimom Margareta. Za njih je napisala tri pomembna poro\xc4\x8dila, v katerih je kljub svoji nalogi ohranila pozitivno sliko omenjenih oseb. Temu ustrezno se je Stasi (slu\xc5\xbeba dr\xc5\xbeavne varnosti v nekdanji NDR) v tajnem zapisu prito\xc5\xbeila nad zadr\xc5\xbeanostjo Christe Wolf pri sodelovanju in od takrat dalje so jo dan in no\xc4\x8d nadzorovali. V tem polo\xc5\xbeaju je bila vse do razpada NDR. Na kasnej\xc5\xa1a vpra\xc5\xa1anja, zakaj kljub svojemu polo\xc5\xbeaju ni odpotovala iz NDR, je odgovorila, da je ostala zaradi svojih bralcev. Vendarle pa so dejstva o Wolfovi, skupaj s kritiko njene novele Kaj ostane (nem. Was bleibt), pripeljala do t. i. literarnega spora. V mnogih medijih so bile te\xc5\xbeke razprave o njenih zadol\xc5\xbeitvah pri Stasiju in kljub nepoznavanju ozadja so to uporabili proti njej. To je do\xc5\xbeivljala kot neopravi\xc4\x8den obra\xc4\x8dun z njeno \xc5\xbeeljo po demokrati\xc4\x8dnemu socializmu in njeno biografijo. Medijske napade je opisala kot lov na \xc4\x8darovnice in svoj polo\xc5\xbeaj primerjala z zatiranjem v NDR. Zaradi tega se je ve\xc4\x8dkrat umaknila v ZDA. Iz politi\xc4\x8dne javnosti se je sicer umaknila, vendar se je njeno telo na dogodke odzvalo z boleznijo, kar je tudi opisala v svoji noveli Utele\xc5\xa1eno (nem. Leibhaftig)._NEWLINE_Leta 1993 je Christa Wolf, da bi ovrgla novinarske o\xc4\x8ditke, objavila svoj celotni dosje neuradne sodelavke z naslovom Vpogled v spise Christe Wolf (Akteneinsicht Christa Wolf). Ko se je leta 1992/93 zadr\xc5\xbeevala v ZDA, se je ukvarjala z delom Mesto angelov ali Pla\xc5\xa1\xc4\x8d dr. Freuda (nem. Stadt der Engel oder The Overcoat of Dr. Freud), ki je iz\xc5\xa1lo leta 2010. V tem delu je izra\xc5\xbeala svoja do\xc5\xbeivetja po \xc4\x8dasu preobrata, svojo na\xc4\x8delno zvestobo socialisti\xc4\x8dni utopiji in svojo prestra\xc5\xa1enost tako pred vplivi kapitalizma kot tudi pred bedo konzervativcev in prvo vojno v Iraku. Veliko prostora je namenila objavi svojega delovanja pri Stasiju. Medtem ko je te ostre napade primerjala s kritikami, ki so spremljale njeno delo Razmi\xc5\xa1ljanje o Christi T. (nem. Nachdenken \xc3\xbcber Christa T.), se je na tem mestu poslovila od moralne nepopustljivosti in samopomilovanja. S treznega pogleda \xc2\xbbne pripisuje prevelike vrednosti niti svojemu trpljenju niti ovadu\xc5\xa1tvu\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nRecepcija\n_START_PARAGRAPH_\nLiterarni kritiki vedno znova in znova razpravljajo kontroverzno o delih Christe Wolf, \xc5\xa1e posebej po ponovni zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dije. Ko je iz\xc5\xa1lo besedilo Kaj ostane (nem. Was bleibt), so kritiki iz Zahodne Nem\xc4\x8dije, kot je npr. Frank Schirrmacher, argumentirali, da je Christa Wolf pozabila kritizirati avtoritarizem vzhodno-nem\xc5\xa1ke komunisti\xc4\x8dne vlade. Drugi kritiki so dela Wolfove ozna\xc4\x8dili za \xc2\xbbmoralisti\xc4\x8dna\xc2\xab. Zagovorniki pisateljice pa so jo priznali kot pomembno predstavnico vzhodno-nem\xc5\xa1ke literature. Raziskava Fausto Cercignanija o zgodnjih romanih Christe Wolf in spisi o njenih delih, ki so ji sledili, so pripomogli k temu, da se je krepila zavest o bistvu pripovednega dela vzhodno-nem\xc5\xa1ke pisateljice, in sicer neodvisno od njene politi\xc4\x8dne in osebne spremenljive usode. S tem, ko je Cercignani poudaril juna\xc5\xa1tvo Christe Wolf je naredil prosto pot nadaljnjim prispevkom v tej smeri.'