b'\n_START_ARTICLE_\nOdeon (zgradba)\n_START_PARAGRAPH_\nOdeon je ime za ve\xc4\x8d anti\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih in rimskih stavb, zgrajenih za glasbene predstave: pevske vaje, glasbene predstave, poezijo in podobno. Beseda izvira iz starodavne gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe1\xbe\xa8\xce\xb4\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xce\xbd \xe2\x80\x93 ideidejon, dobesedno "petje" ali "stavba za glasbena tekmovanja"; od glagola \xe1\xbc\x80\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb4\xcf\x89, aeid\xc5\x8d, "pojem", ki je tudi koren od \xe1\xbe\xa0\xce\xb4\xce\xae, \xc5\x8did\xc4\x93, "ode" in od \xe1\xbc\x80\xce\xbf\xce\xb9\xce\xb4\xcf\x8c\xcf\x82, aoidos, "pevka".\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNa splo\xc5\xa1no je bila konstrukcija odeona podobna kot pri starem gr\xc5\xa1kem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, a je imela le \xc4\x8detrtino velikosti, imela je streho zaradi akustike, kar je zna\xc4\x8dilna razlika. Prototip odeona je bil Periklejev odeon (Atenski odeon), ve\xc4\x8dinoma lesena stavba ob ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Atenske akropole. Plutarh ga je opisal kot "mnogo sede\xc5\xbeev in mnogo stebrov" in je bil lahko kvadraten, \xc4\x8deprav so izkopavanja na\xc5\xa1la tudi druga\xc4\x8dno podolgovato obliko. Okra\xc5\xa1en naj bi bil z jambori in drogovi z ladij, ki so jih zasegli Perzijci. Obnovil ga je kralj Ariobarzan I. iz Kapadokije po uni\xc4\x8denju zaradi po\xc5\xbeara v prvi mitridatski vojni leta 87\xe2\x80\x9386.\n_START_SECTION_\nDrugi odeoni\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i znan odeon v Gr\xc4\x8diji je bil Skias v \xc5\xa0parti, ki se je tako imenoval zaradi podobnosti z vrhom de\xc5\xbenika, ki ga je postavil Teodor s Samosa (600 pr. n. \xc5\xa1t.). V Atenah je odeon blizu izvira Eneakrun ob reki Iis in naj bi bil iz \xc4\x8dasa Pejzistrata. Zdi se, da ga je Likurg obnovil ali rekonstruiral okoli leta 330 pr. n. \xc5\xa1t. To je verjetno stavba, ki so jo po Aristofanu  uporabljali za pravosodne namene, razdeljevanje koruze in celo za za\xc4\x8dasno bivanje vojakov._NEWLINE_Najbolj veli\xc4\x8dasten odeon je bil Odeon Heroda Ati\xc5\xa1kega na jugozahodni skali Atenske akropole. Okoli leta 160 n. \xc5\xa1t. ga je zgradil bogat sofist in retorik Herod Ati\xc5\xa1ki v spomin na svojo \xc5\xbeeno. Velik del ostankov odeona je \xc5\xa1e viden. Lahko je sprejel 4500/5500 oseb, strop pa je bil zgrajen iz lepo izrezljanih tramov iz cedrovega lesa, verjetno z odprtim prostorom v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du za osvetlitev . Prav tako je bil obilno okra\xc5\xa1en s slikami in drugimi umetni\xc5\xa1kimi deli. Podobne zgradbe so bile tudi v drugih delih Gr\xc4\x8dije; v Korintu, tudi darilo Heroda Ati\xc5\xa1kega ; pri Patrasu, kjer je bil znan znamenit Apolonov kip; v Smirni, Tralu in drugih mestih v Mali Aziji. Prvi odeon v Rimu je zgradil Domicijan (Domicijanov odeon), drugega pa Trajan.\n_START_SECTION_\nSodobni odeon\n_START_PARAGRAPH_\nV novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu so bili zgrajeni veliki odeoni za izvajanje glasbe, gledali\xc5\xa1ke in plesne predstave, kot na primer Odeon v M\xc3\xbcnchnu, Odeon na Dunaju ali Odeon, Evropsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (Th\xc3\xa9\xc3\xa2tre National de l\xe2\x80\x99Od\xc3\xa9on) v Parizu._NEWLINE_Ime pa se v nekaterih primerih uporablja tudi za kino (Nickelodeon v Torontu).'