b'\n_START_ARTICLE_\nKlasicisti\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost\n_START_SECTION_\nNem\xc4\x8dija in ostale dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nV Nem\xc4\x8diji klasicizem ne pomeni posebnega literarnega obdobja, ker se je spojil z razsvetljensko knji\xc5\xbeevnostjo in se prepletal s predromanti\xc4\x8dno knji\xc5\xbeevnostjo, kar se vidi v t. i. weimarski klasiki Schillerja in Goetheja. Raz\xc5\xa1irila se je tudi v Rusijo, \xc5\xa0panijo in na Poljsko.\n_START_SECTION_\nKlasicizem na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV 17. stoletju sta se razvili dve smeri: barok in klasicizem. Ker so bile razmere na Slovenskem podobne kot v sosednji Avstriji, Italiji, Nem\xc4\x8diji, kjer je prevladoval barok, klasicizem v slovenskih de\xc5\xbeelah ni imel veliko mo\xc5\xbenosti za razvoj._NEWLINE_Klasicisti\xc4\x8dna knji\xc5\xbeevnost je Slovence dosegla \xc5\xa1ele proti koncu 18. stoletja. Med prvimi prevajalci je bil Jurij Japelj, ki je prepesnjeval Racinove duhovne pesmi, npr. P\xc3\xa9sem Od sr\xc3\xa9zhe tih Isvolenih Inu od nesr\xc3\xa9zhe tih savershenih (Cantique sur le bonheur des justes et sur le malheur des r\xc3\xa9prouv\xc3\xa9s), ki so ohranjene v rokopisu. Pred tem pa je hrva\xc5\xa1ki pesnik Franjo Krsto Frankopan prevedel del Molierovega Georgesa Dandina, deloma v slovenskem nare\xc4\x8dju._NEWLINE_Pod vplivom Lafontainovih klasicisti\xc4\x8dnih basni v verzih je Valentin Vodnik prevajal Ezopove basni, npr. \xc5\xbdena in Puta, Lesjak in Lev, Staric in Smert, Jelen in Lev \xe2\x80\xa6'