b'\n_START_ARTICLE_\nAvtocesta\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x81vtoc\xc3\xa9sta je cesta, namenjena daljinskemu prometu motornih vozil, z izvennivojskimi kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di in dvema fizi\xc4\x8dno lo\xc4\x8denima smernima vozi\xc5\xa1\xc4\x8dema, na katerih sta po dva ali ve\xc4\x8d prometnih pasov (vozni, prehitevalni, po\xc4\x8dasni, pospe\xc5\xa1evalni, zaviralni) za vsako prometno smer ter odstavni pas ali odstavne ni\xc5\xa1e._NEWLINE_Avtoceste imajo asfaltne ali cementno-betonske vozi\xc5\xa1\xc4\x8dne konstrukcije, novej\xc5\xa1e so opremljene s protihrupno za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Lo\xc4\x8dilni pas med smernima vozi\xc5\xa1\xc4\x8dema je obi\xc4\x8dajno ozelenjen in ima varnostno ograjo, lahko je tudi zasajen z grmi\xc4\x8devjem; \xc4\x8de primanjkuje prostora, je na sredini betonska varnostna ograja. Za zagotavljanje prometne varnosti imajo avtoceste odstavni pas, kjer se zasilno ustavljajo pokvarjena vozila._NEWLINE_Avtoceste so opremljene z oskrbnimi postajami v okviru katerih so lahko bencinske \xc4\x8drpalke, restavracije, prostor za rekreacijo in podobno. Novej\xc5\xa1e avtoceste, predvsem pa zahtevnej\xc5\xa1i odseki s predori in viadukti so opremljeni tudi s posebno prometno opremo imenovano ITS (Intelligent transportation system) preko katere v nadzornih centrih poteka nadzor nad prometom._NEWLINE_Na avtocestah je splo\xc5\xa1na hitrost praviloma omejena, v Sloveniji in nekaterih drugih dr\xc5\xbeavah 130 km/h, v Nem\xc4\x8diji pa splo\xc5\xa1na hitrost ni omejena.\n_START_SECTION_\nEvropsko avtocestno omre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo avtocest tvori avtocestno omre\xc5\xbeje. Posebej gosta mre\xc5\xbea avtocest se nahaja v Evropi, Severni Ameriki in nekaterih azijskih dr\xc5\xbeavah. Na celinah kot so Afrika, Avstralija in Ju\xc5\xbena Amerika so ve\xc4\x8dinoma v obmo\xc4\x8dju velikih mest._NEWLINE_Avtoceste so prisotne v ve\xc4\x8dini evropskih dr\xc5\xbeav razen v Estoniji, Latviji, na Malti, Islandiji in \xc5\xa1e nekaterih manj\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavah. V mnogo primerih predstavljajo mednarodne povezave v pomembnih prometnih koridorjih._NEWLINE_Zaradi naglega nara\xc5\xa1\xc4\x8danja prometa v Evropi, se tu nenehno gradijo ali \xc5\xa1irijo obstoje\xc4\x8di odseki avtocest. Evropsko povpre\xc4\x8dje je 38,6 km avtoceste na 100.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nNem\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva avtocesta na svetu je bila zgrajena v Berlinu in bila odprta leta 1921. Ker je bila zgrajena z zasebnim kapitalom, je bilo treba pla\xc4\x8dati cestnino._NEWLINE_Kot prva javna avtocesta Nem\xc4\x8dije je bila po treh letih gradnje odprta 6. avgusta 1932 cesta med K\xc3\xb6lnom in Bonnom (odprl jo je takratni \xc5\xbeupan K\xc3\xb6lna, Konrad Adenauer - trenutno je to A555). Imela je dve lo\xc4\x8deni smerni vozi\xc5\xa1\xc4\x8di, kar se danes \xc5\xa1teje kot minimalni standard za izraz "avtocesta". Leta 1958 so jo raz\xc5\xa1irili, da bi zagotovili uradni status avtoceste._NEWLINE_Gradnja avtoceste K\xc3\xb6ln-D\xc3\xbcsseldorf (zdaj del A3) je bila dolo\xc4\x8dena z zakonom leta 1929. 2,5 km dolg odsek so za\xc4\x8deli graditi leta 1931 in je bil 1933. kon\xc4\x8dan. Prvi na\xc4\x8drt za izgradnjo resni\xc4\x8dno velike in pomembne avtoceste je bil na\xc4\x8drt HaFraBa (hanzeatska mesta-Frankfurt-Basel), kar je pribli\xc5\xbeno potek dana\xc5\xa1nje avtoceste A5 in v severnem delu A7. Del ceste Frankfurt-Darmstadt-Mannheim-Heidelbergu je bil dejansko zgrajen in povezan z na\xc4\x8drti HaFraBa od leta 1933. HaFraBa je bila tudi izvor besede "avtoceste" po analogiji z \xc5\xbeeleznico.\n_START_SECTION_\nAvstrija\n_START_PARAGRAPH_\nAvtoceste so se za\xc4\x8dele graditi v Avstriji v \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1kega rajha po letu 1938. Istega leta so bili zaklju\xc4\x8deni prvi deli na zahodni avtocesti v bli\xc5\xbeini Salzburga. Med drugo svetovno vojno se je \xc5\xa1iritev avtocestnega omre\xc5\xbeja v skupni dol\xc5\xbeini 16,8 km ustavila in se nadaljevala \xc5\xa1ele potem, ko je Avstrije z Avstrijsko dr\xc5\xbeavno pogodbo leta 1955 ponovno postala suverena.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vica\n_START_PARAGRAPH_\nPrva gorska cesta v \xc5\xa0vici je bila "Ausfallstra\xc3\x9fe Luzern-S\xc3\xbcd", ki je bila odprta leta 1955 (zdaj del A2). \xc5\xa0ele pozneje s \xc5\xa1iritvijo je dobila status avtoceste, kar je uvedel "Zvezni zakon o dr\xc5\xbeavnem cestnem omre\xc5\xbeju" iz leta 1960. Prva uradna avtocesta \xc5\xa0vice se je tako zaklju\xc4\x8dila leta 1963 na odseku avtoceste A1 med \xc5\xbdenevo in Lausanno.\n_START_SECTION_\nItalija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva avtocesta v Italiji in hkrati dostopna vsem je AUTOSTRADA dei Laghi. Prvi odsek med Milanom in Varesejem je leta 1924 gradilo zasebno podjetje Dr.-Ing. Puricelli in je bila pla\xc4\x8dljiva. Avtocesta je imela en vozni pas v vsako smer. Zgrajeni so bili tudi posebni priklju\xc4\x8dki za izvoz oziroma dovoz na avtocesto.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva avtocesta v Franciji, Autoroute de Normandie, je bila zgrajena leta 1940. Zaradi druge svetovne vojne so se dela zavlekla in je bila odprta \xc5\xa1ele leta 1946. Uradni naziv "AutoRoute" je bil uveden leta 1955.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske\n_START_PARAGRAPH_\nGraditi so jih pri\xc4\x8deli leta 1949 s posebnim cestnim zakonom. Prvo so odprli 5. decembra 1958 pri Prestonu.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nThe Long Island Motor Parkway (LIMP), znana tudi kot Vanderbilt Parkway je bila zgrajena leta 1908 kot zasebna cestna povezava v dr\xc5\xbeavi New York in je bila cestninska cesta. Oblikovanje kri\xc5\xbeanj z drugimi cestami je bilo predhodnik dana\xc5\xa1njih re\xc5\xa1itev. Leta 1938 jo je dr\xc5\xbeava New York dala zapreti.\n_START_SECTION_\nNizozemska\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemska ima s 57,5 kilometrov najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe avtocestnih kilometrov na 1.000 kvadratnih kilometrih v Evropski uniji. Na splo\xc5\xa1no ima Nizozemska najve\xc4\x8djo avtocestno mre\xc5\xbeo z 2.360 km. Najstarej\xc5\xa1a nizozemska avtocesta A12 je bila zgrajena med Haagom in Utrechtom, prvi odsek je za\xc4\x8del obratovati leta 1937.\n_START_SECTION_\nNorve\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1960 so za\xc4\x8deli na Norve\xc5\xa1kem na\xc4\x8drtovati obse\xc5\xbeno avtocestno mre\xc5\xbeo, vendar se je gradnja ustavila po le 45 kilometrih zaradi visokih stro\xc5\xa1kov gradnje. Namesto tega so se omejili na gradnjo hitrih cest. \xc5\xa0ele na prehodu v leto 2000 so pri\xc4\x8deli z gradnjo avtocest predvsem s \xc5\xa1irjenjem obstoje\xc4\x8dih hitrih cest. Leta 2004 je norve\xc5\xa1ko cestno omre\xc5\xbeje imelo le 193 km avtocest._NEWLINE_Posebnost na norve\xc5\xa1kem je, da se \xc5\xa1iritev v glavnem financira iz cestnine, medtem ko je vzdr\xc5\xbeevanje v javno-zasebnem partnerstvu. Ko se investicijski stro\xc5\xa1ki izpla\xc4\x8dajo, se odpravi cestnina.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vedska\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vedske avtoceste, znane kot Motorv\xc3\xa4gar so se pojavile \xc5\xa1ele po drugi svetovni vojni. Prvi Motorv\xc3\xa4g s standardom avtoceste po nem\xc5\xa1kem modelu je bil zgrajen odsek avtoceste med Malm\xc3\xb6jem in Lundom in odprt leta 1953. Odsek je dolg 17 km. Leta 2007 je \xc5\xa1vedsko avtocestno omre\xc5\xbeje sestavljalo pribli\xc5\xbeno 1.800 km.\n_START_SECTION_\nPoljska\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1945 je imela Poljska le nekaj, v nacisti\xc4\x8dnem obdobju zgrajenih avtocest v Pomorjanskem in \xc5\xa0leziji. Do leta 1970 ni bilo novih gradenj celo ve\xc4\x8d, odseki so komaj ohranili stanje. \xc5\xa0ele leta 1980 se je zares za\xc4\x8dela gradnja celovitega avtocestnega omre\xc5\xbeja. Koncem leta 2011 ima poljsko avtocestno omre\xc5\xbeje skupno dol\xc5\xbeino 1.064 km po standardu \xc5\xa1e vedno zelo razli\xc4\x8dnih avtocest.\n_START_SECTION_\nOzna\xc4\x8devanje avtocest\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi so avtoceste ozna\xc4\x8dene z modro in zeleno oznako.\n_START_SECTION_\nPrometna pravila\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi varnosti prometa in varstva okolja, imajo skoraj vse dr\xc5\xbeave razen Nem\xc4\x8dije splo\xc5\xa1no omejitev hitrosti 110-130 km/h. Poleg tega je hitrost omejena glede na pogoje na cesti, gostoto in strukturo prometa, vidljivost in vreme (kot so sneg in megla). Vozniki morajo prilagoditi svojo vo\xc5\xbenjo tudi zna\xc4\x8dilnosti vozila in tovora. Na avtocestah je prepovedana vo\xc5\xbenja (odvisno od dr\xc5\xbeave) vozilom s hitrostjo pod 80 km/h. Prepo\xc4\x8dasna vozila so lahko vzrok prometnim nesre\xc4\x8dam._NEWLINE_Ustavljanje, obra\xc4\x8danje, vzvratna vo\xc5\xbenja in vo\xc5\xbenja v nasprotno smer, so na avtocesti strogo prepovedana. Izjeme so prostori za parkiranje. Vozniki, katerih vozilo se je pokvarilo, po\xc4\x8dakajo na desni strani ceste na odstavnem pasu ali v odstavni ni\xc5\xa1i (\xc4\x8de obstajajo).\n_START_SECTION_\nObseg prometa\n_START_PARAGRAPH_\nAvtoceste so zasnovane tako, da prenesejo gost promet. Na primer 4-pasovna avtocesta z odstavnimi pasovi do 70.000 vozil na dan. Glede na dele\xc5\xbe tovornega prometa, se lahko ta vrednost spreminja. Najvi\xc5\xa1ji pretok prometa v vi\xc5\xa1ini do 2.600 avtomobilov na uro, na voznem pasu, zaradi zmanj\xc5\xa1ane varnostne razdalje zahteva omejitev hitrosti na 85 km/h. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dje obremenitve vodijo do zastojev. Teoreti\xc4\x8dni model za razmerje med hitrostjo in preto\xc4\x8dnostjo ceste zagotavlja temeljni diagram pretoka prometa.\n_START_SECTION_\nVarnost v cestnem prometu\n_START_PARAGRAPH_\nAvtoceste imajo najni\xc5\xbeji dele\xc5\xbe skupnega \xc5\xa1tevila nesre\xc4\x8d. K temu bistveno pripomorejo: lo\xc4\x8dena smerna vozi\xc5\xa1\xc4\x8da, izvennivojska kri\xc5\xbeanja z drugimi komunikacijami, varnostne in varovalne ograje, ustrezna prometna signalizacija in oprema za vodenje in nadzor prometa ter ustrezno redno in gradbeno vzdr\xc5\xbeevanje avtocest. Kljub velikemu prometu in visokim hitrostim, je bilo na primer na nem\xc5\xa1kih avtocestah v letu 2002 le 7% nesre\xc4\x8d s telesno po\xc5\xa1kodbo._NEWLINE_Praviloma so avtoceste osvetljene le v mestnih obmo\xc4\x8djih ter ob ve\xc4\x8djih kri\xc5\xbeanjih z drugimi cestami. Avtocestni predori so vedno osvetljeni. V \xc5\xa1tevilnih drugih dr\xc5\xbeavah (npr. Francija in Velika Britanija), je osvetljena ve\xc4\x8dina avtoceste v urbanih obmo\xc4\x8djih in vsa avtocestna kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. Obstajajo nekatere dr\xc5\xbeave kot so Belgija in Luksemburg, kjer so avtoceste osvetljene po skoraj celotni dol\xc5\xbeini. Kot del prihrankov energije in vzdr\xc5\xbeevanje sistema ter zmanj\xc5\xa1anje svetlobnega onesna\xc5\xbeevanja bo potrebno osvetljenost prilagoditi.\n_START_SECTION_\nCestnina\n_START_PARAGRAPH_\nV mnogih dr\xc5\xbeavah je potrebno pla\xc4\x8dati za vo\xc5\xbenjo po avtocestah cestnino. To je lahko \xc4\x8dasovno omejena vinjeta v obliki nalepke ali se pla\xc4\x8da odvisno od dol\xc5\xbeine prevo\xc5\xbeene poti._NEWLINE_V Avstriji se za tovornjake od 1. januarja 2004 dalje cestnine obra\xc4\x8dunajo s pomo\xc4\x8djo naprave name\xc5\xa1\xc4\x8dene na vozilu in sistema zgrajenega vzdol\xc5\xbe avtocest. Da bi prepre\xc4\x8dili utajo pla\xc4\x8dila cestine na vzporednih cestah, na katerih so pogosto prepovedane vo\xc5\xbenje za tovornjake, se lahko izre\xc4\x8de kazen. V \xc5\xa0vici velja sistem LSVA za vse ceste, tako da ni izmikanja te\xc5\xbekega prometa na pode\xc5\xbeelske ceste. V Nem\xc4\x8diji velja od 1. januarja 2005 za tovornjake cestnina, ki se pobira preko avtomatskih satelitskih naprav.\n_START_SECTION_\nVarstvo okolja\n_START_PARAGRAPH_\nGradnjo ali dograditev avtocest obi\xc4\x8dajno kritizirajo okoljevarstveniki. Opozarjajo na dodatno obremenitev s prometnim hrupom na okolje. Zato je gradnja tako aktivne kot pasivne protihrupne za\xc5\xa1\xc4\x8dite v Evropi zelo intenzivna._NEWLINE_Okoljevarstveniki se prito\xc5\xbeujejo zaradi rabe prostora in pove\xc4\x8danja drobljenja habitatov. Nadomestni habitati se sicer financirajo iz sredstev za gradnjo novih avtocest, vendar je \xc5\xa1koda kjub vsemu povzro\xc4\x8dena. Zagovarjajo predvsem stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je namesto novih cest bolje uveljavljati okolju prijaznej\xc5\xa1e poti in prometna sredstva._NEWLINE_Problem predstavlja tudi dejavno \xc5\xa1irjenje mest in s tem mestnih cest. Zaradi kraj\xc5\xa1e razdalje in \xc4\x8dasa potovanja, se zaposleni selijo stran od svojih delovnih mest. To pa vodi do vse ve\xc4\x8d prometa na avtocestah, kar spet zahteva nove ceste oziroma \xc5\xa1iritev obstoje\xc4\x8dih ali druga\xc4\x8dno prometno politiko._NEWLINE_Eden od na\xc4\x8dinov za zmanj\xc5\xa1anje negativnih vplivov avtoceste na okolje, je metoda zdru\xc5\xbeevanja poti (koridorjev). Tako je poleg \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de poti (kot je obstoje\xc4\x8da \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga) mogo\xc4\x8de iskati lokacijo za novo avtocesto. S tem na\xc4\x8delom se zmanj\xc5\xa1a razdrobljenost in prostor manj obremenjuje. \xc5\xa0e en ukrep, ki posku\xc5\xa1a zmanj\xc5\xa1ati u\xc4\x8dinke razdrobljenosti krajine, je gradnja posebnih objektov za prehajanje prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali.'