b'\n_START_ARTICLE_\nSpanheimi\n_START_SECTION_\nIzvor rodbine\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorni sede\xc5\xbe rodbine Spanheimov je grad Sponheim, ki se danes imenuje Burgsponheim. Ta grad le\xc5\xbei v Nem\xc4\x8diji med rekama Renom in Mozelo. Starej\xc5\xa1i zgodovinarji so rod Spanheimov povezovali s salijskimi grofovskimi namestniki Emihonci, ki so imeli posesti v spodnjenem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah. Kasneje se je pojavila hipoteza, da izvirajo iz Bertoldovsko-Bezelinske rodbine, obstajajo pa tudi mo\xc5\xbenosti, da so Spanheimi povezani z Alberihi iz B\xc3\xb6ckelheim/Weinsheima in z Wallahonci, ki so imeli okrog leta 900 posesti v Nahegauvu. Prvi poznani predstavnik dru\xc5\xbeine je bil grof Siegfried I., ki je leta 1035 prispel na Koro\xc5\xa1ko kot podpornik Konrada Salijca in se s poroko povezal z izumirajo\xc4\x8do lavantinsko rodovino, ki je izvirala iz aribonskih Hartvikov in pa Sighardingov, po Rikardini dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini pa so Spanheimi pridobili veliko posest v Labotski dolini (ali Lavantinski dolini). \xc5\xbde v 11. stoletju je rodbina Spanheimov razpadla na dve glavni veji: ena od njiju je ostala zasidrana na Frankovskem in je tamkaj nekaj stoletij vladala grofiji Sponheim, druga, ki jo imenujemo tudi Spanheimsko-lavantinska, se je utrdila na Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nRenski Spanheimi/Sponheimi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi dokazljivi Spanheim v frankovski domovini je \xc5\xa1ele \xc5\xa0tefan Spanheimski, ki je \xc5\xbeivel do leta 1075 ali morda do 1080 in katerega sorodstveno razmerje z Siegfriedom Spanheimom ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dneje opredeliti. Renska veja se v zgodnej\xc5\xa1ih virih \xc5\xa1e imenuje Spanheim, kasneje pa se je priimek spremenil v Sponheim. Genealogija renske veje je v \xc4\x8dasu 12. in 13. stoletja \xc5\xa1e polna neznank. Ta veja se je zelo okrepila v \xc4\x8dasu Gottfrieda III. Sponheimskega (1195-1218), ki je postal politi\xc4\x8dno aktiven \xc5\xa1e za \xc5\xbeivljenja dru\xc5\xbeinskega prvaka Henrika Sponheimskega (1138-1197), in ki se je poro\xc4\x8dil z Adelajdo von Sayn, sestro grofa Henrika V. von Sayna, po katerem je Gottfried III. leta 1202 podedoval grofijo Sayn. Renska veja je po mo\xc5\xa1ki strani izumrla leta 1437.\n_START_SECTION_\nKoro\xc5\xa1ki Spanheimi\n_START_PARAGRAPH_\nDruga veja, ki izvira neposredno od Siegfrieda I., se je utrdila na \xc5\xa0tajerskem in v Karantaniji/ na Koro\xc5\xa1kem, Za \xc4\x8dasa boja za investituro so bili Spanheimi prista\xc5\xa1i pape\xc5\xa1ke stranke in pape\xc5\xa1ka zmaga v prvih letih 12. stoletja je njihovo veljavo mo\xc4\x8dno povzdignila, hkrati so si pridobili tudi veliko zemlji\xc5\xa1ko posest. Z dru\xc5\xbeinsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino po Siegfriedovi \xc5\xbeeni so Spanheimi verjetno dobili tudi La\xc5\xa1ko in \xc5\xa1e nekatera druga podro\xc4\x8dja v zasavskem in celjskem obmo\xc4\x8dju, morda pa tudi posestva v stari Kranjski, tudi z obmo\xc4\x8djem Ljubljane, del posesti pa so verjetno dobili na ra\xc4\x8dun propadlih sorodnikov kr\xc5\xa1ke grofice Heme. \xc4\x8ceprav so z izumrtjem stranske \xc5\xa1tajerske veje leta 1147 v korist Otokarjev/Traungaucev izgubili obse\xc5\xbena posestva na \xc5\xa0tajerskem, so se po drugi strani uspeli povezati z izumirajo\xc4\x8dimi koro\xc5\xa1kimi vojvodami Eppensteinci, katere so leta 1122 uspeli naslediti na vojvodskem prestolu in tudi na delu njihovih posesti. Predvsem starej\xc5\xa1e zgodovinopisje si je povezavo med Eppensteinci in Spanheimi razlo\xc5\xbeilo tako, da so \xc5\xbeeno Engelberta I. Spanheimskega enostavno razglasili za Eppensteinko. Toda vez z Eppensteinci je bila vzpostavljena \xc5\xbee preko dejstva, da je Henrik III. Eppensteinski, ki je umrl brez potomcev, postal krstni boter najmlaj\xc5\xa1ega izmed sinov Engelberta I.- to je Henrika IV. Spanheimi so sicer dobili koro\xc5\xa1ko vojvodstvo, ne pa tudi celotne eppensteinske posesti, za katero so se morali \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa boriti. O vzponu koro\xc5\xa1ko-lavantinske veje v 11. in 12. stoletju pravzaprav vemo zelo malo, lahko pa re\xc4\x8demo, da je moral biti ta vzpon bliskovit. _NEWLINE_Spanheimi so se skozi nekaj generacij izkazali kot zelo dobri politiki in organizatorji. S spretno rodbinsko, dr\xc5\xbeavno in cerkveno politiko so si v de\xc5\xbeeli znali utrditi svoj dinasti\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj in raz\xc5\xa1iriti posest, zlasti v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Koro\xc5\xa1ke. Na prelomu iz 12. v 13. stoletje so spodbujali agrarno kolonizacijo, ustanavljali so \xc5\xa1tevilne trge in mesta. Koro\xc5\xa1ki vojvoda Herman (1161-1181) je bil prvi Spanheim, ki je za\xc4\x8del sistemati\xc4\x8dno oblikovati svojo vojvodsko oblast v teritorialno gospostvo, pri tem pa se je opiral na trge in mesta (sam je ustanovil Celovec in morda tudi \xc5\xa0entvid), Ljubljani je posve\xc4\x8dal posebno pozornost, saj je bila posest na Kranjskem razdrobljena, fevdalci pa med seboj sprti. \xc5\xa0entvid ob Glini je kmalu po koncu vladavine Ulrika I. postal prestolnica spanheimskih vojvod. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8di njihove posesti na Kranjskem sta bili Ljubljana in pa Kostanjevica na Dolenjskem, iz katere so z agrarno kolonizacijo okrog leta 1200 pri\xc4\x8deli slovenizirati dotlej hrva\xc5\xa1ko podro\xc4\x8dje globoko v Gorjance._NEWLINE_Vrhunec so koro\xc5\xa1ko-lavantinski Spanheimi dosegli v \xc4\x8dasu vladavine vojvode Bernarda in njegovega sina vojvode Ulrika III, ko so v \xc5\xa1kodo Gori\xc5\xa1kih grofov in oglejskega patriarhata postopoma postali najvplivnej\xc5\xa1i politi\xc4\x8dni dejavnik tudi na Kranjskem. Bernard Koro\xc5\xa1ki (vladal med 1202\xe2\x80\x9356), nedvomno najpomembnej\xc5\xa1i vojvoda iz rodu Spanheimov, si je dokaj uspe\xc5\xa1no prizadeval ustvariti enotno teritorialno gospostvo tako Koro\xc5\xa1kem kakor tudi na Kranjskem, zato so v njegovem \xc4\x8dasu v Ljubljani in Kostanjevici \xc5\xbee kovali novce za takratni \xc5\xbeivahni promet s Hrva\xc5\xa1ko in Ogrsko. Pri svoji politiki je imel Bernard nekaj sre\xc4\x8de (zaradi smrti kana \xc3\x96gedeja se je na primer sre\xc4\x8dno izognil pusto\xc5\xa1enju Monglov, ki so \xc5\xbee razdejali sosednjo Hrva\xc5\xa1ko in Mad\xc5\xbearsko), v\xc4\x8dasih pa tudi nekaj te\xc5\xbeav (ni mu npr. uspelo prevzeti nadzora nad klju\xc4\x8dno koro\xc5\xa1ko trgovsko potjo med Nem\xc4\x8dijo in Italijo)_NEWLINE_Sin Ulrik III. je bil dejaven \xc5\xbee za Bernardovega \xc5\xbeivljenja, vendar ga je kombinacija njegove radikalno militantne politike in neugodnega razvoja v salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji, kjer je njegov brat Filip izgubil mesto nad\xc5\xa1kofa, \xc5\xbee leta 1257 pripeljala do napornega hkratnega bojevanja na dveh frontah (proti Salzburgu in proti Oglejskemu patriarhatu), ko pa je njegov sorodnik, \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Otokar II., leta 1260 zasedel \xc5\xa0tajersko in se spoprijateljil z oglejskim patriarhom, je moral usodno oslabljeni Ulrik, ki mu je sedaj grozilo \xc5\xa1e odprtje tretje fronte proti Otokarju, \xc5\xbee leta 1261 podpisati zanj neugodno premirje. Umirajo\xc4\x8da \xc5\xbeena Agneza Ande\xc5\xa1ka, s katero si nista bila v najbolj\xc5\xa1ih odnosih, in s katero ni imel skupnega potomstva, je svoja posestva darovala sorodniku - ogrskemu kralju, zaradi \xc4\x8desar je Ulrikov politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj hitro slabel, v njegove notranje zadeve pa se je vse bolj vme\xc5\xa1aval \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj, ki ga je nazadnje prisilil, da mu je leta 1268 na \xc5\xa1kodo brata Filipa zapisal vso dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po Ulrikovi smrti se Filip kljub podpori doma\xc4\x8dega plemstva ni mogel obdr\xc5\xbeati, Otokar je \xc5\xbee leta 1270 zasedel tako Kranjsko kot Koro\xc5\xa1ko, Filipu pa je oblast leta 1275 vrnil \xc5\xa1ele vladar Rudof Habsbur\xc5\xa1ki. Kljub temu Filip dejanske oblasti skorajda ni imel Znjegovo smrtjo so koro\xc5\xa1ki Spanheimi izumrli, izjemo predstavljajo bavarski Ortenbur\xc5\xbeani, stranska veja, ki se je odcepila sredi 12. stoletja, in ki je ne smemo me\xc5\xa1ati s koro\xc5\xa1kimi Ortenbur\xc5\xbeani.\n_START_SECTION_\nKulturni in etni\xc4\x8dni razvoj pod koro\xc5\xa1ko-lavantinskimi Spanheimi\n_START_PARAGRAPH_\nSpanheimi so bili bogati obdarovalci cerkve, obenem pa so pogosto zasedali tudi visoka mesta v cerkvenem plemstvu. \xc5\xbde Engelbert I. je vodil cerkvi naklonjeno politiko in med drugim dal zgraditi pomemben koro\xc5\xa1ki samostan \xc5\xa0entpavel. Vojvoda Bernard je npr. leta 1234 pri Kostanjevici ustanovil znameniti kostanjevi\xc5\xa1ki cistercijanski samostan, sin Ulrik III. pa je leta 1260 dokon\xc4\x8dal kartuzijanski samostan v Bistri ob Ljubljanskem barju. Spanheimi so bili tudi voja\xc5\xa1ki podporniki cerkve; grof Bernard Mariborski, grof Engelbert III. Spanheimski in vojvoda Ulrik II. Spanheimski so npr. postali celo kri\xc5\xbearji Spanheimi so tudi zaradi prakti\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih in kolonizacijskih interesov pri utrjevanju svoje oblasti na Koro\xc5\xa1kem in Kranjskem spodbujali prihod verskih vite\xc5\xa1kih redov; templjarjev v 12. stoletju in Nem\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda v 13. stoletju. Z vzponom vite\xc5\xa1tva se je tudi pod Spanheimi vzpela vite\xc5\xa1ka kultura. Ko je v \xc4\x8dasu vojvode Bernarda v Venero na\xc5\xa1emljeni vitez Ulrik Lichtensteinski prispel na turnir na Koro\xc5\xa1ko, so ga doma\xc4\x8di vitezi z vojvodo Bernardom na \xc4\x8delu sprejeli v staroslovenskem koro\xc5\xa1kem nare\xc4\x8dju Buge waz primi, gralwa Venus (Bog vas sprejmi, kraljica Venera!) \xc4\x8ceprav so se procesi germanizacije zaradi agrarne kolonizacije nadaljevali, je v \xc4\x8dasu Spanheimov koro\xc5\xa1ki vojvoda pred javnostjo veljal za slovanskega kneza, ki je razumel govorico Slovencev in pri obredu ustoli\xc4\x8devanja prisegal v uradnem koro\xc5\xa1kem jeziku - to je v slovenskem jeziku. Tudi zaradi jezikovne razlike kasnej\xc5\xa1i vojvode obreda ustoli\xc4\x8devanja niso ve\xc4\x8d razumeli, a za vlade Spanheimov je bil slovenski jezik \xc5\xa1e v navadi ne le pri ni\xc5\xbejem ljudstvu, temve\xc4\x8d tudi pri plemstvu. Kljub procesom germanizacije je na jugu kolonizacija povzro\xc4\x8dila premikanje etni\xc4\x8dne meje na dotlej hrva\xc5\xa1ke Gorjance in na dotedanje hva\xc5\xa1ko podro\xc4\x8dje, ki je danes znano z imenom Bela krajina.\n_START_SECTION_\nGenealogija koro\xc5\xa1ko-lavantinskih Spanheimov\n_START_PARAGRAPH_\nZa genealo\xc5\xa1ko drevo koro\xc5\xa1ko-lavantinskih Spanheimov glej spodaj:'