b'\n_START_ARTICLE_\nPasma\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa1sma je skupina doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali iste vrste, ki se po vedenjskih lastnostih, videzu in drugih zna\xc4\x8dilnostih razlikujejo od drugih predstavnikov iste vrste. Pasma nastane tako, da \xc4\x8dlovek izbere iz celotne populacije tiste \xc5\xbeivali, ki imajo zanj ugodne lastnosti, in jih kri\xc5\xbea med seboj. Te lastnosti se, kadar so dedne, prena\xc5\xa1ajo na potomce. Skozi generacije se s selektivnim parjenjem izlo\xc4\x8da \xc5\xbeivali z genskimi napakami ali drugimi ne\xc5\xbeelenimi lastnostmi in ustvari skupina \xc5\xbeivali, ki se bolj ali manj jasno lo\xc4\x8di od ostalih predstavnikov iste vrste. Predstavnike pasme rejci parijo med seboj, s \xc4\x8demer nastanejo \xc4\x8distokrvni potomci. Pri tem je pomembno, da osnovo za pasmo predstavlja ve\xc4\x8d nesorodnih \xc5\xbeivali, saj se s parjenjem v sorodstvu pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost za genske napake, kar v skrajnem primeru vodi do propada pasme. Opisu za\xc5\xbeelenih lastnosti pasme pravimo pasemski standard, dolo\xc4\x8dajo ga organizacije rejcev._NEWLINE_Tudi pri kulturnih in okrasnih rastlinah s selektivnim kri\xc5\xbeanjem vzgajajo rastline z \xc5\xbeelenimi lastnostmi, vendar se v botaniki tak\xc5\xa1nim skupinam pravi kultivar in varieteta.'