b'\n_START_ARTICLE_\nKarpati\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme gorovja se vseh jezikih pi\xc5\xa1e in zveni podobno:  \xc4\x8de\xc5\xa1ko, slova\xc5\xa1ko, poljsko, ukrajinsko, srbsko in slovensko Karpaty ali Karpati, romunsko  Carpa\xc8\x9bi [kar\xcb\x88pat\xcd\xa1s\xca\xb2],  mad\xc5\xbearsko K\xc3\xa1rp\xc3\xa1tok in nem\xc5\xa1ko Karpaten. Srednjeve\xc5\xa1ko mad\xc5\xbearsko ime za Karpate je Havasok (Sne\xc5\xbene gore). V starih ruskih in romunskih  kronikah jih  omenjajo  kot  Mad\xc5\xbearske gore.  V kasnej\xc5\xa1ih virih  jih Dimitrie Cantemir in italijanski letopisec Giovanandrea Gromo imenujeta Transilvanske gore, medtem ko je zgodovinar Constantin Cantacuzino v italijansko-romunskem slovarju ime Transilvanske gore spremenil v Romunske gore.  _NEWLINE_Ime Karpati bi lahko izhajalo iz praindoevropskega korena *sker-/*ker-, iz katerega izhajata albanska beseda  karp\xc3\xab (skala). V poznorimskih dokumentih se vzhodni Karpati imenujejo Montes Sarmatici \xe2\x80\x93 Sarmatske gore.   Zahodni Karpati so se imenovali Carpates, kot jih je v 2. stoletju imenoval Ptolemaj v svoji Geografiji.  _NEWLINE_V skandinavski Sagi o Hervararju, ki je povezana s starimi germanskimi legendami o bitkah med Goti in  Huni, se Karpati imenujejo  Harva\xc3\xb0afj\xc3\xb6ll. _NEWLINE_Gervas Tilburski v svojem delu  Otia Imperialia (Razvedrilo za cesarja) iz leta 1211 omenja, da je \xc2\xbbmed Hunskimi Alpami in  oceanom (Baltik) Poljska\xc2\xab (Inter Alpes Huniae et Oceanum est Polonia). V mad\xc5\xbearskih dokumentih iz 13.-14.  stoletja  se gore  imenujejo Thorchal, Tarczal  ali (manj pogosto) Montes Nivium.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSeverozahodni Karpati se za\xc4\x8dnejo z Visokimi Tatrami na meji med Slova\xc5\xa1ko in Poljsko, se obrnejo proti jugovzhodu in v velikem loku obkro\xc5\xbeijo Transkarpatijo in Transilvanijo, nato pa se obrnejo na zahod in se pri Or\xc8\x99ovi v Romuniji kon\xc4\x8dajo na Donavi. Celotna dol\xc5\xbeina grebena je ve\xc4\x8d kot 1.500 km, \xc5\xa1irina pa se giblje od 12 do 500 km. Najve\xc4\x8dje vi\xc5\xa1ine dose\xc5\xbeejo na skrajnem severu in skrajnem jugu. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Gerlachovsk\xc3\xbd \xc5\xa1t\xc3\xadt (2.655 m) v Visokih Tatrah. Karpati pokrivajo povr\xc5\xa1ino 190.000 km\xc2\xb2 (skoraj deset Slovenij) in so za Alpami drugo najbolj ob\xc5\xa1irno gorovje v Evropi._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se Karpati obravnavajo kot gorska veriga, niso povsem neprekinjeni.  Sestavljeni so iz ve\xc4\x8d orografsko in geolo\xc5\xa1ko razli\xc4\x8dnih skupin, podobno kot Alpe. Vi\xc5\xa1ine preko 2.500 m dose\xc5\xbeejo samo na nekaj mestih. Mogo\xc4\x8dnih vrhov, obse\xc5\xbenih sne\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d, velikih ledenikov, visokih slapov in velikih jezer, zna\xc4\x8dilnih za Alpe, v Karpatih ni. Prepri\xc4\x8danje, da v Karpatih ni nobenega mesta, kjer bi se sneg obdr\xc5\xbeal celo leto, in nobenega ledenika, so poljski znanstveniki nedavno ovrgli z odkritjem permafrosta v Medeni kotlini v slova\xc5\xa1kih Visokih Tatrah. _NEWLINE_Podnebje v Karpatih je podobno podnebju v Alpah na pribli\xc5\xbeno enakih nadmorskih vi\xc5\xa1inah. Podobno je tudi rastlinstvo. Obe gorovji lo\xc4\x8duje Donava. Edina sti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka med njima je hribovje Leitha v Bratislavi. Reka Donava pri Or\xc8\x99ovi v Romuniji lo\xc4\x8duje Karpate tudi od Stare planine (Balkan). Dolini Morave in Odre jih lo\xc4\x8dujeta od \xc5\xa1lezijskih in moravskih gorskih verig, ki pripadajo srednjemu krilu obse\xc5\xbenega srednjeevropskega gorskega sistema. Karpati, ki tvorijo razvodnico med \xc4\x8crnim morjem in severnimi morji, so za razliko od drugih gorovij povsod obdani z ravninami: na severu z nem\xc5\xa1ko-poljskim ni\xc5\xbeavjem, na vzhodu z gali\xc5\xa1kim ni\xc5\xbeavjem in ravnino ob spodnji Donavi in na jugozahodu s Panonsko ni\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nGorski prelazi\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i gorski prelazi so v romunskem delu Karpatov (od ukrajinske meje proti  jugu): Prislop, Rodna, Tihu\xc8\x9ba, znan tudi kot Borgo, Tulghe\xc8\x99, soteska Bicaz, Ghime\xc8\x99 Uz, Oituz, Buz\xc4\x83u, Predeal, \xc4\x8dez katerega pelje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga  iz Bra\xc8\x99ova v Bukare\xc5\xa1to,  Turnu Ro\xc8\x99u, ki gre po ozki dolini reke Olt in po njem poteka \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga iz Transilvanije v Bukare\xc5\xa1to, Vulkan, Teregova in Por\xc8\x9bile de Fier, po katerem pelje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga iz Temi\xc8\x99oare do Craiove.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nNa ozemlju Karpatov so bili neko\xc4\x8d manj\xc5\xa1i oceanski bazeni. Gorovje je nastalo med alpidsko orogenezo v mezozoiku in  terciarju s pomikom tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d Alcapa, Tisa in Dakija na ponirajo\xc4\x8do oceansko skorjo. Gore so nastale z gubanjem in potiskanjem, v zahodnem delu proti severu, v vzhodnem delu proti  severovzhodu in ju\xc5\xbenem delu gorovja proti jugovzhodu._NEWLINE_V zahodnih Karpatih so odkrili velike koli\xc4\x8dine \xc5\xbeeleza, zlata in srebra. Rimski cesar Trajan je po osvojitvi Dakije  leta 106  v Rim odpeljal ve\xc4\x8d kot 165 ton zlata in 330 ton srebra.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc5\xbeja pobo\xc4\x8dja Karpatov so gozdnata. Gozdna meja se giblje med 1150 m in 1900 m. Rastlinstvo in prosto \xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali so deloma podobne tistim v Alpah._NEWLINE_Romunski Karpati pokrivajo najve\xc4\x8dje obstoje\xc4\x8de, zaprto gozdno obmo\xc4\x8dje v Evropi. Ve\xc4\x8d kot tretjina vseh v Evropi \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dih divjih velikih zveri \xe2\x80\x93 rjavi medved, volk in ris - \xc5\xbeivijo tukaj. V zgornjem toku reke  Arge\xc8\x99 in njenih pritokih je (oziroma so) endemi\xc4\x8dna skrajno redka vrsta re\xc4\x8dnega ostri\xc5\xbea Romanichthys valsanicola._NEWLINE_V zahodni in vzhodni delih Karpatov \xc5\xbee od zadnje ledene dobe ni ve\xc4\x8d permafrosta, zato so se  danes na 300 do 600 metrih uspele ohraniti mnoge avtohtone rastlinske in \xc5\xbeivalske vrste . Ohranjanje ve\xc4\x8d podvrst igra v Evropi, poleg dveh drugih ve\xc4\x8djih zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d na Iberskem polotoku in v Italiji, za doseljevanje na za\xc4\x8detku holocena, pomembno vlogo za njeno biotsko raznovrstnost.'