b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega vnebovzetja, Globasnica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Marijinega vnebovzetja v Globasnici na Koro\xc5\xa1kem (Avstrija) je posve\xc4\x8den na praznik Marijinega vnebovzetja. Cerkev je bila sprva lastni\xc5\xa1ka cerkev (lat. ecclesia propria ali propriae hereditatis) Juneckerjev, potem je Spannheimerjev in je leta 1265 pri\xc5\xa1la pod okrilje opatije v Dobrli vasi (Eberndorf). Kot \xc5\xbeupnija Globasnice je prvi\xc4\x8d omenjena leta 1296.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev in zvonik sta v osnovi romanska, v \xc4\x8dasu gotike preoblikovana in leta 1946 podalj\xc5\xa1ana za en obok proti zahodu. Dvostopenjski oporniki, ki podpirajo prezbiterij (kor), so bili zgrajeni leta 1300. Zvonik na ju\xc5\xbeni strani ladje ima biforna okna in se pona\xc5\xa1ajo s koni\xc4\x8dasto dvokapno krono. Zahodno od zvonika je gotska kapela, severno od kora je zakristija z baro\xc4\x8dnim oratorijem._NEWLINE_V prezbiteriju so odkrili stenske poslikave mojstra Petra iz Velikovca: starej\xc5\xa1i sloj s figurami apostolov Pavla in Jakoba iz prve polovice 14. stoletja, mlaj\xc5\xa1a je upodobitev svetega Tilna in Florijana, kakor tudi ustanovitelja Petra Seyterja iz leta 1467.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dni glavni oltar je izdelal v letih 1770-1771 Johann Georg Mersy. V osrednji ni\xc5\xa1i je kip Marije z detetom. Tu so \xc5\xa1e so kipi apostolov Petra in Pavla. Skupino tvori predstavitev Svetega Duha in lik Boga O\xc4\x8deta obdan z puti. _NEWLINE_Dva stranska oltarja sta bila izdelana leta 1770. Na oltarju na levi je sv. Katarina in sv. Margareta je prikazana na desni. Rokokojski oltar iz leta 1760 v ju\xc5\xbeni kapeli nosi kip svete Barbare, ki jo obdajata sv. Apolonija in Lucija. Kropilnik pred ju\xc5\xbeno kapelo je iz rimske grobnice. _NEWLINE_Druga oprema so \xc5\xa1e kipi svetega Janeza Nepomuka in usmiljeni mo\xc5\xbeje in poznogotski krstilnik.\n_START_SECTION_\nKostnica (Karner)\n_START_PARAGRAPH_\nKostnica stoji severno od cerkve in je romanska rotunda z lesenim zvonikom nad sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto streho in podkvasto apsido. Na zunanji strani zidu so obeski Peccia Ingenua z doprsnimi kipi in napisi iz preloma prvega v drugo stoletje. Poslikava s \xc5\xa1tirimi plemi\xc4\x8di iz 16. stoletja bi lahko bila del scene kri\xc5\xbeanja.  V notranjost vodijo obokana vrata, notranjost je rebrasto obokana, pobarvana z zgodnje baro\xc4\x8dnimi viticami, figurami nadangelov Mihaela in Gabriela in kri\xc5\xbeanega z donatorji.\n_START_SECTION_\nSvetilnik\n_START_PARAGRAPH_\nPoznogotski svetilnik iz zgodnjega 16. stoletja je sestavljen iz tabernaklja na osmerokotnega stebra z obokanimi odprtinami.'