b'\n_START_ARTICLE_\nNebinovke\n_START_SECTION_\nOpis nebinovk\n_START_PARAGRAPH_\nNebinovke so obi\xc4\x8dajno zelnate rastline, so enoletnice, dvoletnice ali zelnate trajnice, polgrmi in grmi. Pravih dreves ni, redko so vodne rastline, nekaj je lijan in sukulentov, epifitov ni._NEWLINE_Od ostalih dru\xc5\xbein jih je dokaj lahko razlikovati, predvsem zaradi njihovih svojstvenih socvetij.\n_START_SECTION_\nListi in steblo\n_START_PARAGRAPH_\nListi so ve\xc4\x8dinoma enostavni ali redkeje pernato deljeni. Razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni so premenjalno ali redkeje nasprotno ali vreten\xc4\x8dasto. So brez prilistov. So sede\xc4\x8di ali pecljati, pogosto z raz\xc5\xa1irjenim, objemajo\xc4\x8dim ali u\xc5\xa1esastim dnom. Obi\xc4\x8dajno so krpati ali nazob\xc4\x8dani, v\xc4\x8dasih so\xc4\x8dni, redko se kon\xc4\x8dujejo z vitico. V\xc4\x8dasih so pokrneli v lusko in hitro odpadejo._NEWLINE_Listi in steblo pogosto vsebujejo izlo\xc4\x8devalne kanale s smolo ali mle\xc4\x8dkom, to velja \xc5\xa1e posebno za Cichorioideae.\n_START_SECTION_\nPlod in seme\n_START_PARAGRAPH_\nPlod je enosemenski, se ne odpira, skoraj vedno je suh, imenujemo ga ro\xc5\xbeka. Lahko je robat, zaobljen, razli\xc4\x8dno stisnjen ali ukrivljen. Lahko je tudi krilat in redko je ko\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8dast. Ima zelo razli\xc4\x8dno obliko in stopnjo dlakavosti._NEWLINE_Cvetovi imajo pogosto v kodeljico (papus) preobra\xc5\xbeeno \xc4\x8da\xc5\xa1o, ki se ob dozorevanju plodov precej pove\xc4\x8da in razvije v nekak\xc5\xa1no letalno napravo, ki omogo\xc4\x8da raz\xc5\xa1irjanje semen po zraku. Na plodu so lahko iz \xc4\x8da\xc5\xa1e nastale tudi \xc5\xa1\xc4\x8detine ali nazob\xc4\x8dan rob (kodeljica). Njegova zgradba se pogosto uporablja kot pomo\xc4\x8d pri dolo\xc4\x8danju reda in vrste. Plod ima obi\xc4\x8dajno le malo zalo\xc5\xbenega tkiva ali pa ga sploh nima .\n_START_SECTION_\nSestavine in u\xc4\x8dinkovine\n_START_PARAGRAPH_\nVsi predstavniki imajo v semenih in zalo\xc5\xbenih tkivih namesto rezervnega \xc5\xa1kroba inulin._NEWLINE_Korenine proizvajajo grenke seskviterpenske laktone. Nebinovke vsebujejo eteri\xc4\x8dno olje z glavno sestavino heleninom, triterpene, razli\xc4\x8dne alkaloide, acetilen, \xc4\x8dreslovine,.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZgradba pra\xc5\xa1nikov in vratu je povezana s po sebnim na\xc4\x8dinom izpostavljanja peloda. Pra\xc5\xa1nice dozorijo pred brazdami in svoj pelod stresejo v cev, ki nastane med njimi, saj so zrasle skupaj. V tem obdobju je vrat pesti\xc4\x8da \xc5\xa1e kratek, brazdni povr\xc5\xa1ini pa sta stisnjeni skupaj. Vrat se nato podalj\xc5\xa1a in prerine skozi pra\xc5\xa1ni\xc4\x8dno cev, pri \xc4\x8demer se pelod iz cevi nalo\xc5\xbei na dlakavi zunanji povr\xc5\xa1ini in je izpostavljen morebitnemu prena\xc5\xa1alcu peloda, ko je vrat do konca iztegnjen. \xc5\xa0ele kasneje se brazdni povr\xc5\xa1ini razpreta in lahko pride do opra\xc5\xa1itve._NEWLINE_Vsak cvetek gre torej skozi mo\xc5\xa1ko (staminatno) in \xc5\xbeensko (pistilatno) obdobje razvoja. Kon\xc4\x8dno se brazdna roglja mo\xc4\x8dno zakrivita nazaj, tako da se dotakneta peloda iz pra\xc5\xa1nic lastnega cveta. Na ta na\xc4\x8din je pri vrstah, ki so samooplodne, zagotovljena opra\xc5\xa1itev, tudi \xc4\x8de do navzkri\xc5\xbene opra\xc5\xa1itve iz kakr\xc5\xa1nega koli razloga ni pri\xc5\xa1lo.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nNebinovke obi\xc4\x8dajno uspevajo v odprtem in suhem okolju._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino nebinovk opra\xc5\xa1ujejo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, toda opra\xc5\xa1ujejo se lahko tudi s pomo\xc4\x8djo vetra (npr. ambrozija Ambrosia, pelin Artemisia)._NEWLINE_Semena se pogosto raz\xc5\xa1irjajo z vetrom s pomo\xc4\x8djo dlakavih kodeljic (papus). Drugi na\xc4\x8din je raz\xc5\xa1irjanje s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeivali ali \xc4\x8dloveka kjer se seme (npr. mrka\xc4\x8d Bidens) ali celotna cvetna glavica (npr. repinec Arctium), opremljena s kavelj\xc4\x8dki, oprime na dlako ali perje (celo na obla\xc4\x8dila). Kasneje odpadejo dale\xc4\x8d stran od star\xc5\xa1evske rastline.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina je raz\xc5\xa1irjena po vsem svetu in v vseh podnebnih pasovih ter \xc5\xa1teje \xc4\x8dez 23.000 vrst. V Evropi so nebinovke z vrstami najbogatej\xc5\xa1a dru\xc5\xbeina. Bogastvo vrst je najve\xc4\x8dje v Sredozemlju, Srednji Ameriki in Mehiki, Kapski provinci Ju\xc5\xbene Afrike, v su\xc5\xa1nih predelih osrednje Azije, pa tudi v gorskih in arkti\xc4\x8dnih tundrah. Veliko vrst pora\xc5\xa1\xc4\x8da gojene travnike oz. rastejo kot pleveli na obdelovalnih povr\xc5\xa1inah. Prevladujejo med dvokali\xc4\x8dnicami v negozdnih tipih vegetacije._NEWLINE_Eden od vzrokov za uspe\xc5\xa1nost in veliko raz\xc5\xa1irjenost predstavnikov je njihova sposobnost samoopra\xc5\xa1evanja. Nova populacija se lahko razvije iz enega samega semena, saj rastlina za razvoj plodov ne potrebuje peloda iz drugih rastlin. Poleg tega se lahko mnoge vrste razmno\xc5\xbeujejo tudi na druge na\xc4\x8dine, ki ne potrebujejo predhodne opra\xc5\xa1itve (apomiksa).\n_START_SECTION_\nUporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj vrst je okrasnih (astra, gerbera, dalija), nekaj zdravilnih (pelin, arnika, kamilica) ali tudi u\xc5\xbeitnih (arti\xc4\x8doka). Edina industrijsko pomembna vrsta je son\xc4\x8dnica, iz katere pridobivajo olje.'