b'\n_START_ARTICLE_\nLuskarji\n_START_SECTION_\nEvoloucija\n_START_PARAGRAPH_\nLuskarji so monofiletska skupina, ki je tuataram sestrska skupina. Luskarji in tuatare skupaj so sestrska skupina krokodilom in pticam, dana\xc5\xa1njim arhozavrom. Fosili luskarjev so se prvi\xc4\x8d pojavili v zgodnji juri, vendar filogenija mitohondrijev ka\xc5\xbee, da so se razvili v poznem permu. Evolucijska sorodstva znotraj luskarjev \xc5\xa1e niso povsem izdelana, kjer so najbolj problemati\xc4\x8dna sorodstva ka\xc4\x8d z ostalimi skupinami. Glede na morfolo\xc5\xa1ke podatke so za legvane (Iguanidae) v\xc4\x8dasih predvidevali, da so se oddaljili od drugih luskarjev zelo zgodaj, vendar pa danes molekularna filogenija (iz mitohondrijev in jedrne DNK) tega ne podpira ve\xc4\x8d. Ker imajo ka\xc4\x8de hitrej\xc5\xa1o molekularno uro kot drugi luskarji, in obstaja nekaj zgodnej\xc5\xa1ih ka\xc4\x8d in njihovih prednikov fosilov, je te\xc5\xbeko razre\xc5\xa1iti sorodstva med ka\xc4\x8dami in drugimi skupinami luskarjev.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSamci luskarjev imajo spolni organ imenovan hemipenis (dvojni penis). Hemipenis je povle\xc4\x8den v telo, kadar je neaktiven, kakor je to podobno tudi pri \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem penisu. Med zdru\xc5\xbeitvijo (kopulacijo) se hemipenis izviha iz telesa in samci izbrizgajo spermo v kloako samice. Dva cevasta organa se pri parjenju pogosto uporabljata izmeni\xc4\x8dno. Hemipenisi so razli\xc4\x8dnih oblik, odvisno od vrste. V\xc4\x8dasih so opremljeni tudi s posebnimi kaveljci, da se samec la\xc5\xbeje obdr\xc5\xbei na samici. Nekatere vrste imajo celo razcepljena hemipenisa (vsak hemipenis ima dve konici). _NEWLINE_To je edina  skupina plazilcev v kateri je mogo\xc4\x8de najti tako \xc5\xbeivorodne vrste (viviparija), vrste kjer samice skotijo \xc5\xbeive mladi\xc4\x8de, ki pa se malo pred tem izle\xc5\xbeejo v notranjosti samice iz jajc (ovoviviparija), kot tudi obi\xc4\x8dajne jajcerodne plazilce (oviparija). Nekatere vrste, kot je tudi komodo\xc5\xa1ki varan, se lahko razmno\xc5\xbeujejo nespolno z partenogenezo (razvoja zarodka iz jaj\xc4\x8dne celice brez oploditve).\n_START_SECTION_\nEvolucija strupa\n_START_PARAGRAPH_\nNedavne raziskave ka\xc5\xbeejo, da naj bi evolucijski izvor strupa izhajal globoko iz filogenije luskarjev, 60% luskarjev je uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih v hipoteti\xc4\x8dno skupino poimenovano Toxicofera. Strup je bil poznan dru\xc5\xbeinam Caenophidia, Anguimorpha in Iguania in izkazalo se je, da se je razvijal v istem \xc4\x8dasovnem obdobju za vsa omenjena porekla, preden so se te tri dru\xc5\xbeine razcepile, - vsa porekla imajo devet osnovnih toksinov._NEWLINE_Izkazalo se je, da se je ka\xc4\x8dji strup razvil s pomo\xc4\x8djo procesa pri katerem je gen, ki kodira normalne telesne beljakovine, podvojen in kopija je selektivno izra\xc5\xbeena v strupni \xc5\xbelezi. V preteklosti so domnevali, da je strup modifikacija sline ali beljakovin trebu\xc5\xa1ne slinavke, vendar so odkrili, da so bili razli\xc4\x8dni strupi sestavljeni iz velikega \xc5\xa1tevila razli\xc4\x8dnih beljakovinskih teles in se med seboj razlikujejo ravno tako kot same njihove funkcije. _NEWLINE_Naravna selekcija je usmerjala raznolikost toksinov in obrambne mehanizme plena. Obstaja hipoteza, da je hitra evolucija in raznolikost rezultat odnosov med plenom in roparicami, kjer se oba prilagajata eden drugemu.\n_START_SECTION_\nUgrizi in smrtni primeri\n_START_PARAGRAPH_\nOcenjuje se, da na leto umre 125.000 ljudi zaradi pikov strupenih ka\xc4\x8d. Samo v ZDA vsako leto poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8d kot 8.000 pikih strupenja\xc4\x8d. Poleg tega je znano, da ka\xc4\x8de ljubljen\xc4\x8dki, kot so boe in pitoni, v\xc4\x8dasih tudi ubijejo \xc4\x8dloveka z zadu\xc5\xa1itvijo _NEWLINE_Ugrizi ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev, za razliko od pikov strupenih ka\xc4\x8d, niso usodni. Komodo\xc5\xa1ki varan lahko ubije \xc4\x8dloveka zaradi svoje velikosti. Dve znanih strupeni vrsti ku\xc5\xa1\xc4\x8darja, strupeni bradavi\xc4\x8dar (Heloderma suspectum) in pisani bradavi\xc4\x8dar (Heloderma horridum) \xc5\xa1e nista povzro\xc4\x8dila smrt ljudi zaradi zastrupitve.\n_START_SECTION_\nOhranjanje vrst\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so pre\xc5\xbeiveli najhuj\xc5\xa1e spremembe v zgodovini Zemlje so danes mnoge vrste luskarjev ogro\xc5\xbeene zaradi izgube habitata, lova, trgovine z \xc5\xbeivalmi, vna\xc5\xa1anje tujerodnih vrst v njihov \xc5\xbeivljenjski prostor (domorodne vrste so izpostavljene pomanjkanju hrane, boleznim, in plenilstvu) in zaradi mnogi drugih razlogov. Zaradi tega so nekatere vrste tudi izumrle. V rezervatih za divje \xc5\xbeivali in s programi vzreje so mnoge ogro\xc5\xbeene vrste za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred izumrtjem.\n_START_SECTION_\nReference\n_START_PARAGRAPH_\nCogger, Harold; Zweifel, Richard (1992), Reptiles & Amphibians, Sydney, Avstralija: Weldon Owen, ISBN\xc2\xa00831727861'