b'\n_START_ARTICLE_\nSinji modra\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe srednje velik ka\xc4\x8dji pastir, odrasli merijo v dol\xc5\xbeino 41 do 49 mm in so prepoznavni predvsem po tem, da so spolno zreli samci v celoti sinjemodre barve, z le nekoliko svetlej\xc5\xa1o obrazno masko. Pravzaprav jih je najla\xc5\xbeje lo\xc4\x8diti od podobnih vrst po tem, da nimajo nobenih prepoznavnih znamenj. Zelo podobni so samcem malega modra\xc4\x8da, ki pa imajo rjavo glavo, manj enakomerno obarvano oprsje in rde\xc4\x8dkastorjavo pterostigmo, za razliko od sinjega modra\xc4\x8da, kjer je rumena. Kljub temu je za zanesljivo razlo\xc4\x8ditev nujen ulov in pregled bolj drobnih anatomskih zna\xc4\x8dilnosti. Mladi samci in samice sinjega modra\xc4\x8da so v celoti rjavi._NEWLINE_Odrasli letajo od aprila do septembra, pogosto jih je mo\xc5\xbeno opazovati, ko po\xc4\x8divajo na tleh ob svojem vodotoku ali na vejah nizko nad gladino._NEWLINE_Na Sardiniji in Korziki \xc5\xbeivi podvrsta O. brunneum cycnos (Selys, 1848), ki ima \xc4\x8drne proge na glavi in \xc5\xa1iroke proge ob strani oprsja dokler ne odraste, toda zaenkrat ni jasno, ali gre za pravo podvrsto ali samo za ekstrem gradienta znotrajvrstne raznolikosti.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nSinji modra\xc4\x8d se razmno\xc5\xbeuje v raznolikih stoje\xc4\x8dih ali po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dih vodnih telesih, od oson\xc4\x8denih potokov in izvirov do umetnih bazenov in gramoznic. Potrebuje pa nezara\xc5\xa1\xc4\x8dene bregove v zgodnjih fazah sukcesije in je pogosto pionirska vrsta v novo preoblikovanih habitatih ter pogosto izgine, ko se bregovi zarastejo. Li\xc4\x8dinke uspevajo na dnu, bogatem z gnijo\xc4\x8dim rastlinskim materialom in blatom._NEWLINE_Je ni\xc5\xbeinska, toploljubna vrsta, na vi\xc5\xa1jih nadmorskih vi\xc5\xa1inah se pojavlja le na jugu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti. To obsega ve\xc4\x8dji del Evrope razen Severne Evrope, Magreb v Severni Afriki, Jugozahodno in Srednjo Azijo ter pas med ju\xc5\xbeno Mongolijo in severom Kitajske. V Evropi je opazno ni\xc5\xbeanje gostote populacije proti severu, pri \xc4\x8demer pa se obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti od 1990. let opazno \xc5\xa1iri v tej smeri, verjetno zaradi podnebnih sprememb. V Ukrajini in Rusiji je redek. V Sloveniji je pogost in ni ogro\xc5\xbeen, saj mu ustrezajo mo\xc4\x8dno degradirani vodotoki. Pogosto se pojavlja skupaj z malim modra\xc4\x8dem, v tem delu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti so odrasli aktivni med koncem maja in za\xc4\x8detkom septembra.'