b'\n_START_ARTICLE_\nOro\xc5\xbeje in tehnologija prve svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nVoja\xc5\xa1ka in ostala tehnologija je bila med prvo svetovno vojno eden izmed klju\xc4\x8dnih dejavnikov, ki je drasti\xc4\x8dno spremenila na\xc4\x8din bojevanja. Z industrijsko revolucijo se je za\xc4\x8del velik napredek tudi na podro\xc4\x8dju oro\xc5\xbeja. Pu\xc5\xa1ke, pi\xc5\xa1tole in topove, ki so se polnili od spredaj, so zamenjala oro\xc5\xbeja, ki so se polnila od zadaj, kar je skraj\xc5\xa1alo \xc4\x8das med polnjenem in izstrelitvijo naboja. _NEWLINE_Standardizacija ter serijska tovarni\xc5\xa1ka proizvodnja je omogo\xc4\x8dala izdelavo velikih koli\xc4\x8din kvalitetnega oro\xc5\xbeja. Naslednji korak v razvoju je bilo ve\xc4\x8dstrelno oro\xc5\xbeje, za\xc4\x8delo se je z revolverjem, nadaljevalo pa z mitraljezom, ki je lahko v minuti izstrelil toliko nabojev kot poprej cel bataljon vojakov. Razvoj brezdimnega smodnika ter novih vrst razstreliv je topni\xc5\xa1tvu dal nesluteno mo\xc4\x8d ru\xc5\xa1enja in uni\xc4\x8devanja. Zaradi tega so dotedanji obrambni sistemi postali zastareli in neuporabni._NEWLINE_Na morju so lesene jadrnice \xc5\xbee veliko pred tem  zamenjali \xc5\xbeelezne ladja s parnim strojem ter kasneje oklepnice. Koncem 19. stoletja so se so se v vojskovanju pri\xc4\x8dele uporabljati izpopolnjene podmornice. Takrat se je malokdo zavedal, kako bo to revolucionarno oro\xc5\xbeje spremenilo na\xc4\x8din pomorskega bojevanja. _NEWLINE_Spopadi so se raz\xc5\xa1irili tudi v zrak, sprva predvsem nad boji\xc5\xa1\xc4\x8di. Za\xc4\x8delo je se je z opazovalnimi baloni in cepelini, nekaj let pred vojno pa so se v voja\xc5\xa1ko rabo vklju\xc4\x8dila \xc5\xa1e letala, ki so bila do tedaj drage igra\xc4\x8de letalskih zanesenjakov. V samo enem letu vojne so se letala iz miroljubnega civilnega stroja spremenila v ubijalski bojni stroj in povsem predruga\xc4\x8dila na\xc4\x8din bojevanja. _NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku vojne, avgusta 1914, je na boji\xc5\xa1\xc4\x8du pri\xc5\xa1lo do zanimive situacije, med seboj sta tr\xc4\x8dila zastarelo voja\xc5\xa1ko mi\xc5\xa1ljenje iz 19. stoletja ter industrijsko oro\xc5\xbeje iz 20. stoletja. Ta trk je imel krvave posledice, samo v prvih mesecih vojne je na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih umrlo ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d vojakov. \xc5\xa0ele po prvem letu vojne ter enormnemu \xc5\xa1tevilu mrtvih in ranjenih, so se vzorci bojevanja za\xc4\x8deli korenito spreminjati. V \xc4\x8dasu vojne so za\xc4\x8deli razvijati nova, \xc5\xa1e bolj smrtonosna oro\xc5\xbeja, z njimi pa tudi obrambna in za\xc5\xa1\xc4\x8ditna sredstva vojakov. Med novimi oro\xc5\xbeji so najbolj znani postali bojni strupi, tanki, minometi, plamenometalec, la\xc5\xbeje hitrostrelno oro\xc5\xbeje, itd. Ker so nova oro\xc5\xbeja povzro\xc4\x8dala veliko smrtnih \xc5\xbertev ter stra\xc5\xa1ne po\xc5\xa1kodbe, so za vojake razvili \xc4\x8delade, plinske maske, kamufla\xc5\xbene uniforme ter nove na\xc4\x8dine bojevanja. Prva svetovna vojna je bila prva popolnoma industrijska vojna, ki je svetu dala nova oro\xc5\xbeja in tehnologije, ki se v izbolj\xc5\xa1ani obliki uporabljajo \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nPu\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1ka je bila standardno in najpogosteje uporabljeno oro\xc5\xbeje prve svetovne vojne. Najpogosteje so se uporabljale pu\xc5\xa1ke repetirke, ki so imele leta 1914 za sabo \xc5\xbee dolgo zgodovino razvoja. Prva pu\xc5\xa1ka s t. i. valjastim zaklepom je bila razvita v dvajsetih letih 19. stoletja in je v oro\xc5\xbearski in voja\xc5\xa1ki industriji povzro\xc4\x8dila pravo revolucijo. Njena prakti\xc4\x8dnost se je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala z iznajdbo enovitega naboja ter shrambo za strelivo. Iznajdba brezdimnega smodnika leta 1884 je u\xc4\x8dinkovitost strelnega oro\xc5\xbeja \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala saj je bil brezdimni smodnik kar trikrat mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od klasi\xc4\x8dnega \xc4\x8drnega smodnika. To je pomenilo da se je hitrost krogle v cevi pove\xc4\x8dala s tem pa je strel postal bolj natan\xc4\x8den tudi preko razdalje 1.000 metrov. Zaradi ve\xc4\x8dje natan\xc4\x8dnosti in mo\xc4\x8di smodnika so se lahko dimenzije oro\xc5\xbeja in krogle zmanj\xc5\xa1ale s tem pa se je zmanj\xc5\xa1ala tudi te\xc5\xbea oro\xc5\xbeja. Dr\xc5\xbeave so po navadi same razvijale pu\xc5\xa1ke, re\xc5\xa1itve so bile od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave razli\xc4\x8dne princip delovanja oro\xc5\xbeja pa enak. \xc4\x8ceprav so imele dolo\xc4\x8dene pu\xc5\xa1ke \xc5\xbee pred vojno znane slabosti in prednosti je \xc5\xa1ele bojevanje v blatnih jarkih pokazalo katera pu\xc5\xa1ka se najbolj odnese v te\xc5\xbekih voja\xc5\xa1kih pogojih._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo je vstopilo v vojno s pu\xc5\xa1ko Lee-Enfield, kalibra 7,7 mm. Pu\xc5\xa1ka je pri\xc5\xa1la v uporabo Britanske vojske leta 1895 in je svoj prvi bojni krst do\xc5\xbeivela med drugo bursko vojno, kjer se je izkazala odli\xc4\x8dno. Oro\xc5\xbeje se je polnilo z desetimi naboji kar je bilo za tiste \xc4\x8dase nenavadno veliko. Izku\xc5\xa1en strelec je lahko z njo izstrelil 20-30 nabojev na minuto s \xc4\x8dimer je bila to za tisti \xc4\x8das najhitrej\xc5\xa1a repetirka na svetu, bila pa je tudi natan\xc4\x8dna. Domet oro\xc5\xbeja je bil preko 2.000 metrov. Kljub velikim odlikam se je v blatnih jarkih izkazalo, da ima pu\xc5\xa1ka veliko slabost in to je, da ni bila odporna na umazanijo. Vojaki so morali zato veliko \xc4\x8dasa posve\xc4\x8dati oro\xc5\xbeju ter paziti, da si ni umazalo od blata in peska kar v blatnih jarkih pod to\xc4\x8do topni\xc5\xa1kih izstrelkov ni bilo lahko._NEWLINE_Francoska pehota je uporabljala pu\xc5\xa1ko Lebel 1886, kalibra 8 mm. Pu\xc5\xa1ka je bila razvita leta 1886 in je bila prva pu\xc5\xa1ka, ki je uporabljala brezdimni smodnik. Polnila se je z osmimi naboji, ki so bili shranjeni pod cevjo. Shramba za strelivo je bila tudi najve\xc4\x8dja slabost pu\xc5\xa1ke. Polnjene je bilo po\xc4\x8dasno pri tem pa je obstajala velika nevarnost, da bo naboj spro\xc5\xbeil naslednjega saj je krogla pritiskala na netilno kapico naslednjega naboja. Ob neprevidnosti so bile nesre\xc4\x8de kar pogoste. Pomanjkljivosti so leta 1898 nekoliko odpravili z izbolj\xc5\xa1anjem streliva, vendar je glavna pomanjkljivost ostala. Pu\xc5\xa1ka je bila izdelana vzdr\xc5\xbeljivo njen domet je bil preko 2.000 metrov. Njena \xc5\xa1e ena slabost je bilo po\xc4\x8dasno streljanje kar je bilo seveda povezano s shrambo za strelivo. Kljub o\xc4\x8ditnim oro\xc5\xbejem je bila pu\xc5\xa1ka glavno pehotno oro\xc5\xbeje prve svetovne vojne v uporabi pa se je obdr\xc5\xbeala vse do leta 1940. Slabosti pu\xc5\xa1ke Lebel so \xc5\xbeeleli deloma popraviti s pu\xc5\xa1ko Berthier, razvito leta 1890. Pu\xc5\xa1ka je imela moderen strelni mehanizem podoben nem\xc5\xa1kemu in britanskemu. Shramba nabojev je bila pod zaklepom kot pri ve\xc4\x8dini pu\xc5\xa1k prve svetovne vojne, lahko pa je sprejela le \xc5\xa1est nabojev kar je bila velika slabost te pu\xc5\xa1ke. Sprav je bila mi\xc5\xa1ljena kot zaledno oro\xc5\xbeje stra\xc5\xbe, policije, kolonialnih enote ter tujske legije. Leta 1916 pa so nekoliko izbolj\xc5\xa1ano pu\xc5\xa1ko poslali v prve bojne \xc4\x8drte velike vojne._NEWLINE_Ruski vojak se je v prvi svetovni vojni boril s pu\xc5\xa1ko Mosin-Nagant, kalibra 7,62 mm. Pu\xc5\xa1ka je bila razvita leta 1891 z namenom, da nadomesti staro enostrelko Berdan ter tako modernizira obupno zastarelo rusko cesarsko vojsko. Oro\xc5\xbeje je imelo moderen strelni mehanizem podoben nem\xc5\xa1kemu in britanskemu, v nabojnik je sprejel pet nabojev. \xc5\xbde pred prvo svetovno vojno se je izkazala kot izredno natan\xc4\x8dno in zanesljivo oro\xc5\xbeje prilagojeno te\xc5\xbekim bojnim razmeram. Od uvedbe v uporabo do za\xc4\x8detka prve svetovne vojne je pu\xc5\xa1ka do\xc5\xbeivela \xc5\xa1tevilne izbolj\xc5\xa1ave ter prilagoditve razli\xc4\x8dnim uporabnikom. Tudi med vojno se je pu\xc5\xa1ka izkazala kot zanesljiva in natan\xc4\x8dna zato je postala glavna izbira bolj\xc5\xa1evikov in bele garde. Pu\xc5\xa1ka je bila tako uspe\xc5\xa1na, da se je obdr\xc5\xbeala vse do petdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja, ko jo je zares nadomestila \xc5\xa1ele avtomatska pu\xc5\xa1ka AK-47. V razli\xc4\x8dnih izvedbah je bilo od leta 1891 do danes izdelanih preko 37 milijonov pu\xc5\xa1k Mosin-Nagant._NEWLINE_Tako kot Francozi so tudi Nemci v prvo svetovno vojno vstopili s prekaljeno pu\xc5\xa1ko Gewehr 98, kalibra 7,92 mm. Pu\xc5\xa1ka je pri\xc5\xa1la v uporabo leta 1898 kot izbolj\xc5\xa1ana razli\xc4\x8dica pu\xc5\xa1ke  Gewehr 88, ki je z uvedbo francoske pu\xc5\xa1ke Lebel postala v trenutku zastarela. V blatnih jarkih prve svetovne vojne se je pu\xc5\xa1ka izkazala kot natan\xc4\x8dno in zanesljivo oro\xc5\xbeje. Njena edina velika slabost je bila, da je bila predolga kar je onemogo\xc4\x8dalo u\xc4\x8dinkovito uporabo v majhnih prostorih npr. jarkih, ter da se je polnila le s petimi naboji. U\xc4\x8dinkovit domet oro\xc5\xbeja je bil preko 2.000 metrov. Med vojno je bilo na pu\xc5\xa1ki izvedenih ve\xc4\x8d prilagoditev in izbol\xc5\xa1av._NEWLINE_ZDA so vstopile v veliko vojno s pu\xc5\xa1ko Springfield M1903, kalibra 7,8\xc2\xa0mm. Pu\xc5\xa1ka je pri\xc5\xa1la v uporabo dokaj pozno, leta 1903, po ve\xc4\x8d kot trideset letnem razvoju in politi\xc4\x8dnih spletkah. Prva svetovna vojna je bila tako njen prvi ve\xc4\x8dji bojni krst. Oro\xc5\xbeje se je polnilo s petimi naboji, na boji\xc5\xa1\xc4\x8du se je izkazalo kot zanesljivo in natan\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje. Nekaj pripomb je bilo le glede merkov preko katerih je bilo te\xc5\xbeko streljati v slabi svetlobi ter ker so bili preve\xc4\x8d ob\xc4\x8dutljiv na po\xc5\xa1kodbe. Pu\xc5\xa1ka je bila tako uspe\xc5\xa1na, da se je uporabljala vse do konca druge svetovne vojne._NEWLINE_Avstro-Ogrska je med vojno uporabljala pu\xc5\xa1ko Mannlicher M1895, kalibra 8 mm. Pu\xc5\xa1ko je razvil avstrijski oro\xc5\xbearski in\xc5\xbeenir in mojster Ferdinand Mannlicher v uporabo Avstro-Ogrske vojske pa je pri\xc5\xa1la leta 1895. Pu\xc5\xa1ka se je med prvo svetovno vojno izkazala za natan\xc4\x8dno in zanesljivo oro\xc5\xbeje. Njena velika posebnost je bil zaklep, ki se je po vsakem strele vlekel nazaj brez nepotrebnega obra\xc4\x8danja kot pri ostalih repetirkah prve svetovne vojne. Prav ta revolucionarna konstrukcija zaklepa je omogo\xc4\x8dala hitro streljanje, ki je zna\xc5\xa1alo 30 do 35 nabojev na minuto zaradi \xc4\x8desar si je pu\xc5\xa1ka med vojaki prislu\xc5\xbeila vzdevek  >>hitra<<. Oro\xc5\xbeje se je polnilo preko okvirja s petimi naboji, po repetiranju zadnjega polnega naboja je okvir sam izpadel iz shrambe za strelivo, kar je bila \xc5\xa1e ena zanimivost tega oro\xc5\xbeja. Konstrukcijske inovacije pu\xc5\xa1ke so bile tudi njena glavna slabost saj je pu\xc5\xa1ka rabila redno vzdr\xc5\xbeevanje. Pu\xc5\xa1ka je pri nas zelo dobra poznana saj so jo uporabljali tudi slovenski vojaki, ki so slu\xc5\xbeili v Avstro-Ogrski in kraljevo Jugoslovanski vojski ter jugoslovanski vojski. Med drugo svetovno vojno pa so jo uporabljale tudi slovenske partizanske enote._NEWLINE_Poleg zgoraj na\xc5\xa1tetih in opisanih pu\xc5\xa1k saj so se med veliko vojno uporabljale tudi ostale pu\xc5\xa1ke. Italijanska vojska je uporabljala pu\xc5\xa1ko Carcano M1891, Belgijska vojska pu\xc5\xa1ko Mauser M1889 (belgijski Mauser), Japonska vojska pu\xc5\xa1ko Arisaka, Otomanska vojska pu\xc5\xa1ko Mauser M1890 (tur\xc5\xa1ki Mauser), Kanadska vojska pu\xc5\xa1ko Ross, itd. Ve\xc4\x8dina ostalih dr\xc5\xbeav v Evropi (Portugalska, Gr\xc4\x8dija, Kraljevina Srbija, Bolgarija, Romunija, \xe2\x80\xa6), ki so bile \xc5\xa1e vpletene v veliko vojno, je uporabljalo razli\xc4\x8dne izpeljanke iz nem\xc5\xa1kih in avstrijskih pu\xc5\xa1k. Ker pa je med vojno vsem stranem obupno primanjkovalo oro\xc5\xbeje se je zgodilo, da so bile nekatere zaledne enote (stra\xc5\xbea, policija, \xe2\x80\xa6) oboro\xc5\xbeene z zastarelimi pu\xc5\xa1kami enostrelkami, ki na boji\xc5\xa1\xc4\x8du dvajsetega stoletja niso imele ve\xc4\x8d kaj iskati ali pa z zaplenjenim oro\xc5\xbejem nasprotnika.\n_START_SECTION_\nPi\xc5\xa1tole in revolverji\n_START_PARAGRAPH_\nPi\xc5\xa1tole so bile med prvo svetovno vojno rezervirane predvsem za \xc4\x8dastnike,zato jih je bilo v primerjavi s pu\xc5\xa1kami, ki so jih uporabljali vojaki,relativno malo. Vendar pa njihov nabor ni bil zato ni\xc4\x8d manj\xc5\xa1i. Kljub izumu prve prave polavtomatske pi\xc5\xa1tole Borchardt C-93, leta 1893, so na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih velike vojne \xc5\xa1e vedno prevladovali revolverji. Prvi revolver je razvil Samuel Colt sredi tridesetih let 19. stoletja. Oro\xc5\xbeje je zaradi mo\xc5\xbenosti zaporednega streljanja postalo izredno priljubljeno. Negovo uporabnost je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala iznajdba enovitega naboja sredi petdesetih let 19. stoletja. V naslednjih desetletjih so sledile \xc5\xa1tevilne izbolj\xc5\xa1ave kot so npr. la\xc5\xbeje polnjenje, dvojno delovanje in ve\xc4\x8dja kapaciteta bobna. Kljub \xc5\xa1tevilnim izbolj\xc5\xa1avam pa je vse revolverje pestila skupna te\xc5\xbeava, izguba smodni\xc5\xa1kih plinov na prehodu med bobnom za naboje in cevjo (izjema je bil revolver Nagant M1895), kar je razvoj tega oro\xc5\xbeja pripeljalo do konca,saj njegovega koncepta delovanja skorajda ni bilo mogo\xc4\x8de ve\xc4\x8d izbolj\xc5\xa1ati. Med prvo svetovno vojno so na revolverje prisegali predvsem Britanci, ti so uporabljali revolverje tipa Webley, Colt, Smith & Wesson ter Einfeld. Francozi so uporabljali predvsem revolverje Modele 1892, ter Colt M1892. V nem\xc5\xa1ki vojski so revolverje ve\xc4\x8dinoma iz uporabe izrinile novej\xc5\xa1e polavtomatske pi\xc5\xa1tole,vendar so kljub temu revolverji \xc5\xa1e vedno uporabljali. Uporabljali so se predvsem doma\xc4\x8di Mauser Zig-Zag ter M1879 Reichsrevolver. Podobno je bilo z Avstro-Ogrsko, ki je v oboro\xc5\xbeitvi ohranila stari revolver Gasser. Ruska cesarska vojska je uporabljala revolverje Smith & Wesson Model 3 ter  Nagant M1895, ki je bil prvi revolver brez izgube smodni\xc5\xa1kih plinov._NEWLINE_Leta 1893 je Nemec Hugo Borchardt skonstruiral prvo avtomatsko pi\xc5\xa1tolo C-93 in s tem odprl vrata novemu tipu ro\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja. Kmalu mu je sledil Paul Mauser, ki je leta 1896 razvil znano pi\xc5\xa1tolo Mauser C96. Ta se je v uporabi obdr\xc5\xbeala vse do \xc5\xa1estdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja. Prednosti polavtomatskih pi\xc5\xa1tol pred revolverji so bile o\xc4\x8ditne: polavtomatsko delovanje, natan\xc4\x8dnost, hitrej\xc5\xa1e streljanje, la\xc5\xbeje polnjenje oro\xc5\xbeja in ve\xc4\x8dja kapaciteta nabojnika. Ena ve\xc4\x8djih slabostih tega tipa oro\xc5\xbeja pa je bila nekoliko manj\xc5\xa1a zanesljivost saj je bil mehanizem v oro\xc5\xbeju nekoliko bolj zapleten od tistega v revolverju kar je povzro\xc4\x8dalo pogostej\xc5\xa1e zastoje. Na prelomu stoletja je ameri\xc5\xa1ki konstruktor John Moses Browning za belgijsko oro\xc5\xbearsko podjetje skonstruiral Browning M1900 deset let kasneje pa \xc5\xa1e pi\xc5\xa1tolo M1911, ki je tudi postala uradno pi\xc5\xa1tola Ameri\xc5\xa1ke vojske v uporabi pa je ostala vse do leta 1985. Nemci so do za\xc4\x8detka prve svetovne vojne \xc5\xbee dodobra obvladali tehnologijo avtomatskih pi\xc5\xa1tol zato so v vojno vstopili s slavno pi\xc5\xa1tolo Luger P08, Mauser C96, M1910, M1914 in Bergman-Bayard. Avstro-Ogrska je v vojno vstopila s pi\xc5\xa1tolama Roth-Steyr M.7 in Steyr M.12. Ameri\xc4\x8dani so poleg starih dobrih revolverjev uporabljali \xc5\xa1e Colt M1911 in Colt M1903. Belgijska vojska je uporabljala pi\xc5\xa1tole Browning M1900, M1903 in M1910. Browning M1900 in Colt M19111 je uporabljala \xc5\xa1e francoska in ruska vojska. Francija je uporabljala tudi \xc5\xa1pansko pi\xc5\xa1tolo Ruby M1914. Italijanska vojska je uporabljala Beretto M1915, Glisenti M1910 in Ruby M1914. Marsikatera pi\xc5\xa1tola se je v vojni odli\xc4\x8dno izkazala zato se jo vojske v svoji oboro\xc5\xbeitvi obdr\xc5\xbeale tudi preko sredine dvajsetega stoletja. Nekateri modela pa so, sicer v novej\xc5\xa1i preobleki, v uporabi \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nMitraljezi\n_START_PARAGRAPH_\nOro\xc5\xbeje, ki bi zaporedno lahko izstrelilo ve\xc4\x8d nabojev, je  bilo \xc5\xbee od nekdaj \xc5\xbeelja \xc5\xa1tevilnih vojska ter izziv za \xc5\xa1tevilne oro\xc5\xbearske konstruktorje. Dolgo \xc4\x8dasa tehnologija tega ni omogo\xc4\x8dala. Prva avtomatska oro\xc5\xbeja z bobnom in kasneje tudi brez njega se je pojavila \xc5\xbee v \xc5\xa1estnajstem stoletju,  vendar so je izkazala za nedodelano in neprakti\xc4\x8dno._NEWLINE_Tehnolo\xc5\xa1ki preskok je naredil \xc5\xa1ele top Gatling, ki je bil razvit leta 1862 v ZDA. Ta je zdru\xc5\xbeil dve glavni lastnosti mitraljeza,  veliko hitrost streljanja in avtomatsko polnjenje. \xc4\x8ceprav so top oz. mitraljez z leti razvijali in izbolj\xc5\xa1evali, sta dve njegovi glavni slabosti ostali ro\xc4\x8dno polnjenje preko mehanizma ter velikost, ki je oro\xc5\xbeju dajala videz topa namesto mitraljeza. Te glavni napaki je popravil vsestranski inovator Hiram Percy Maxim, ki se je pred izumom prvega polnokrvnega mitraljeza ukvarjal z vsem ostalim prej kot z oro\xc5\xbejem. Do ideje naj bi pri\xc5\xa1el leta 1882 na Dunaju, kjer naj bi sre\xc4\x8dal znanca iz ZDA. Ta naj bi mu rekel, >>Pozabi kemijo in elektriko! \xc4\x8ce \xc5\xbeeli\xc5\xa1 zaslu\xc5\xbeiti kup denarja izumi nekaj, kar bo tem Evropejcem omogo\xc4\x8dalo, da si bodo med sabo prerezali vratove z ve\xc4\x8djo u\xc4\x8dinkovitostjo.<<  Maxim je pomislil na otro\xc5\xa1tvo in neprijetno izku\xc5\xa1njo z oro\xc5\xbejem, ki ga je ob strelu udarilo v ramo. Tako je leta 1983 razvil in patentiral avtomatsko oro\xc5\xbeje, ki je delovalo na principu povratnega udarca ob strelu. Oro\xc5\xbeje je delovala tako, da je energija prvega naboja, ki je bil izstreljen skozi cev pripravila oro\xc5\xbeje za naslednji strel itd. Maxim je ustanovil oro\xc5\xbearsko podjetje,  v katerem je izdeloval in izbolj\xc5\xa1al novo oro\xc5\xbeje. Najve\xc4\x8dja ironija tega oro\xc5\xbeja je bila, da ga Maxim je prodajal vsem evropskim dr\xc5\xbeavam. Ko je leta 1914 izbruhnila prva svetovna vojna, so si sprte strani nasproti stale z bolj ali manj enakim oro\xc5\xbejem,_NEWLINE_le oznaka in ime oro\xc5\xbeja je bilo druga\xc4\x8dno. Ve\xc4\x8dje dr\xc5\xbeave uporabnce so bile Nem\xc4\x8dija, Velika Britanija in Rusija. Britanci so bili do novega oro\xc5\xbeja skepti\xc4\x8dni in mu v letih pred prvo svetovno vojno niso posve\xc4\x8dali velike pozornosti. Pravo nasprotje so bili Nemci, ki so v mitraljezu videli velik potencial. Oblikovali so posebne specializirane oddelke mitraljezov, medtem ko so bili mitraljezi v britanski vojski le dodano oro\xc5\xbeje bataljonom, podobno kot topni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku prve svetovne vojne je bil mitraljez pri zaveznikih bolj ali manj prezrto oro\xc5\xbeje. Zaradi svoje velikosti in te\xc5\xbee, 30\xc2\xa0kg \xe2\x80\x93 60\xc2\xa0kg, se je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dal tam nekje med topni\xc5\xa1tvom in pehoto. Voja\xc5\xa1ki strategi so ga ozna\xc4\x8dili kot popolnoma neprimernega za gibljiv na\xc4\x8din bojevanja, kar je bilo tudi res. Ker pa se je vojna iz odprtih polj kmalu preselila v jarke je mitraljez pokazal vse svoje prednosti, \xc5\xa1e posebej v obrambi. Mitraljezi ki so jih uporabljale vojske leta 1914 so bili relativno te\xc5\xbeki zato so morali biti med uporabo postavljeni na trino\xc5\xbeec. Za en mitraljez je skrbela posadka 4 do 6 vojakov. Oro\xc5\xbeje se je polnilo preko platnenega traka z naboji. Ena velikih prednosti oro\xc5\xbeja je bila visoka kadenca z 400 do 600 naboji na minuta kar naj bi bilo enakovredno 60 do 100 pu\xc5\xa1kam. Visoka kadenca pa je prinesla tudi slabosti saj se je oro\xc5\xbeje za\xc4\x8delo pregrevati \xc5\xbee po nekaj sto strelih. Te\xc5\xbeavo so re\xc5\xa1ili s hladilnim mehanizmom, ki je obdajal cev. Prvi mitraljezi so bili vodno hlajene kasneje v vojni pa so v uporabo za\xc4\x8deli prihajati tudi zra\xc4\x8dno hlajeni. Prav vodno hlajeni mitraljezi so postali zna\xc4\x8dilni predstavniki prve svetovne vojne. \xc4\x8ceprav je bil ta mitraljez veliko bolj u\xc4\x8dinkovit od zra\xc4\x8dno hlajenega se je tudi ta po dveh minutah intenzivnega boja za\xc4\x8del pregrevati zato je morala posadka v hladilni sistem mitraljeza neprestano dolivati vodo. V primeru, da je te zmanjkalo pa so morali uporabiti lasten urin. V su\xc5\xa1nem obdobju, ko je primanjkovalo vode, je mitraljez vedno imel prednost pred vojaki, pitje vode iz hladilnega sistema mitraljeza se je po navadi kon\xc4\x8dalo z voja\xc5\xa1kim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem in strelskim vodom._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bilo \xc5\xbee pred vojno razvito nekaj la\xc5\xbejih mitraljezov so na za\xc4\x8detku vojne prevladovali predvsem te\xc5\xbeji mitraljeza. Tako so Britanci uporabljali mitraljeze tipa Vickers in Maxim kasneje v vojni pa \xc5\xa1e ameri\xc5\xa1ki mitraljez Browning M1917. Nemci so uporabljali mitraljez MG 08 (Maschinengewehr 08) ter \xc5\xa1tevilne njegove izpeljanke. Avstro-Ogrska je bila prav tako uporabnica tega mitraljeza, uporabljala pa je predvsem mitraljeze lastne izdelave kot so bili Schwarzlose MG M.07/12 in pa \xc5\xa0koda M1893/1902/1909/1913. Vsi omenjeni mitraljezi so bili vodno hlajeni. Francoska vojska je prisegala na zra\xc4\x8dno hlajene mitraljeze tipa St. Etienne Mle 1907, Puteaux APX in  Hotchkiss M1909/1914. Skupno vsem tem oro\xc5\xbejem je bila te\xc5\xbea (zato tudi te\xc5\xbeki mitraljezi), ki se je gibala med 12 in 30\xc2\xa0kg. Zato so bila ta oro\xc5\xbeja popolnoma neprimerna za ofenzivno delovanje, so pa bila odli\xc4\x8dna pri obrambi. S pravilno postavitvijo je bilo mogo\xc4\x8de s parom mitraljezov pokrivati velike odseke nikogar\xc5\xa1nje zemlje. Napad na tako utrjen polo\xc5\xbeaj pa se je kon\xc4\x8dal s \xc5\xa1tevilnimi izgubami kot so bole\xc4\x8de spoznali Britanci v bitki na Somi kjer so samo prvi dan ofenzivi izgubili preko 60.000 vojakov. Vojaki, ki so se pognali preko vrha jarka so se tako pred smrtonosnim ognjem sovra\xc5\xbenikovih mitraljezov zna\xc5\xa1li brez ustreznega odgovora. Britanci so tako \xc5\xbee kmalu po za\xc4\x8detku vojne za\xc4\x8deli razvijati lahki mitraljez Lewis s katerim sta upravljala dva vojaka. Oro\xc5\xbeje je pri\xc5\xa1lo v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o uporabo \xc5\xa1ele v letih 1915 in 1916. Imelo je 12\xc2\xa0kg polnilo pase je preko kro\xc5\xbene shrambe za strelivo z 47 nabojev. Zna\xc4\x8dilnost oro\xc5\xbeja je bila predvsem \xc5\xa1iroka cev, ki je bila v bistvu zra\xc4\x8dni hladilnik cevi. Efektivni domet oro\xc5\xbeja je bil do 600 m. Na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih prve svetovne vojne se je izkazal odli\xc4\x8dno zato je kmalu pri\xc5\xa1el v uporabo letalstva in mornarice. Leta 1917 pa ga je uporabljala tudi ameri\xc5\xa1ka vojska na zahodni fronti. \xc5\xa0ele prvi pravi lahki mitraljez, poimenovan Chauchat, so razvili Francozi leta 1914. Oro\xc5\xbeje je bilo te\xc5\xbeko 9\xc2\xa0kg, delovalo je na principu odvoda smodni\xc5\xa1kih plinov, polnilo pa se je z okvirjem po 20 nabojev. Zaradi svoje relativno majhne te\xc5\xbee in velikosti je z njim lahko upravljal en sam vojak. Tik pred koncem vojne so Francozi razvili \xc5\xa1e lahek mitraljez Chauchat-Ribeyrolles 1918. Do podobnega zaklju\xc4\x8dka kot zavezniki, da je obrambno oro\xc5\xbeje bolj razvito od ofenzivnega, so pri\xc5\xa1li tudi Nemci. V letih 1915 in 1916 so na boji\xc5\xa1\xc4\x8de poslali prvi lahki mitraljez Bergman MG15 z namenom da zapolnijo luknjo med pu\xc5\xa1kami ter te\xc5\xbekimi mitraljezi ter se zoperstavijo britanskemu mitraljezu Lewis. Proti koncu vojne so Nemci na boji\xc5\xa1\xc4\x8de poslali prvo uporabno brzostrelko, MP 18. ZDA so proti koncu vojne ne boji\xc5\xa1\xc4\x8de poslale lahki pu\xc5\xa1komitraljez Browning M1918, ki je bil tako u\xc4\x8dinkovito oro\xc5\xbeje, da ga je vojski ZDA obdr\xc5\xbeal vse do za\xc4\x8detka sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja._NEWLINE_Mitraljeze pa ni uporabljala le pehota v blatnih jarkih. Z razvojem tehnologije so jih montirali tudi na tanke, oklepna vozila, ladje in letala. Prav na letalih pa se je to oro\xc5\xbeje, skupaj z mehanizmom za streljanje preko propelerja, do\xc5\xbeivelo svoj najve\xc4\x8dji uspeh.\n_START_SECTION_\nHladno oro\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je bila zadnja kjer se je \xc5\xa1e uporabljalo hladno oro\xc5\xbeje v ve\xc4\x8djem obsegu. Ker je v vojni pri\xc5\xa1lo do trka starega in novega na\xc4\x8dina bojevanja so se vojaki v \xc4\x8dastniki v prvih mesecih vojne \xc5\xa1e vedno v boj podajali s sabljami in bajoneti na pu\xc5\xa1kah. V krvavih prvih mesecih ter po ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d mrtvih so poveljniki krvavo spoznali, da so konjeni\xc5\xa1ki in bajonetni napadi v strnjenih formacijah, proti so dobro branjenim sovra\xc5\xbenikovim polo\xc5\xbeajem, samomor. Boji so se preselili v varno zavetje jarkov tam pa so sablje v trenutku postale zastarelo oro\xc5\xbeje in so se ohranile le \xc5\xa1e kot paradno oro\xc5\xbeje \xc4\x8deprav ne povsod (vzhodna fronta, Bli\xc5\xbenji vzhod). Z bajonetom je bila druga\xc4\x8dna zgodba. Ta se je pojavil konec 16. in v za\xc4\x8detku 17. stoletja ko so v uporabo za\xc4\x8dele prihajati prve pu\xc5\xa1ke. Njegov namen je bil, da je pu\xc5\xa1ko spremenil v sulici podobno oro\xc5\xbeje potem ko je bil izstreljen zadnji naboj oz. \xc4\x8de je ta na boji\xc5\xa1\xc4\x8du zatajila. Bil je osebno hladno oro\xc5\xbeje navadnih vojakov za boj mo\xc5\xbe na mo\xc5\xbea. Njegovo uporabo na boji\xc5\xa1\xc4\x8du je narekovala posebna taktika strnjenih formacij kjer je njegova uporabnost pri\xc5\xa1la najbolj do izraza. Svoj vrhunec je do\xc5\xbeivel v napoleonovih vojnah z razvojem ve\xc4\x8dstrelnega oro\xc5\xbeja v drugi polovici 19. stoletja pa je za\xc4\x8del izgubljati svojo glavno vlogo na boji\xc5\xa1\xc4\x8di. Ker v veliki vojni ni bilo ve\xc4\x8d velikih bojnih formacij se je na boji\xc5\xa1\xc4\x8du uporabljal kot hladno oro\xc5\xbeje za boj mo\xc5\xbe na mo\xc5\xbea. Zelo dobro se je izkazal med boji za jarke saj je bila uporaba dolgih pu\xc5\xa1k v ozkih jarkih te\xc5\xbeavna. Imel je tudi mo\xc4\x8dan psiholo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek na nasprotnikove vojake, dogajalo se je, da so ti ob nasprotnikovem bajonetnem naskoku brez boja zapustili svoje polo\xc5\xbeaje. \xc4\x8ce pa je do boja pri\xc5\xa1lo je ta potekal do smrti v njem pa po navadi ni bilo ujetnikov. Bajonet se je v uporabi ohranil vse do danes predvsem kot orodje \xc5\xa1ele nato oro\xc5\xbeje._NEWLINE_Bajonet pa ni bil edino hladno oro\xc5\xbeje, ki se je uporabljalo v blatnih jarkih prve svetovne vojne. Ker je vojna mati izumov so vojaki spoznali, da lahko v napadu in obrambi uporabijo tudi stvari, ki prvotno niso bile mi\xc5\xa1ljene kot oro\xc5\xbeje bile pa so standardni del opreme vojaka. Tak primer je bila voja\xc5\xa1ka lopata, z bru\xc5\xa1enjem robov se je spremenila v odli\xc4\x8dno hladno oro\xc5\xbeje. Nekateri so \xc5\xa1li celo dlje, iz odslu\xc5\xbeene voja\xc5\xa1ke opreme in materialov so izdelali oro\xc5\xbeja, ki so bila na las podobna srednjeve\xc5\xa1kim buzdovanom. Veliko so se uporabljale tudi okovane palice, razli\xc4\x8dni no\xc5\xbei, bodala, ma\xc4\x8dete ter celo bokserji. Skratka vojaki so na boji\xc5\xa1\xc4\x8du uporabili vse kar jim je omogo\xc4\x8dalo pre\xc5\xbeivetje. Na\xc5\xa1teto hladno oro\xc5\xbeje so po navadi uporabljali juri\xc5\xa1ni oddelki pri naskoku na sovra\xc5\xbenikov jarek ali pri obrambi lastnega jarka. \xc4\x8ceprav sta improvizirano hladno oro\xc5\xbeje na veliko uporabljali obe strani, se v bojih ni toleriralo, \xc4\x8de so kakega ujetnika zalotili, da je v bojih uporabljal omenjeno oro\xc5\xbeje, so ga v trenutku ustrelili.\n_START_SECTION_\nRo\xc4\x8dne granate\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x8dna granata je \xc5\xbee staro oro\xc5\xbeje, pojavila naj bi se \xc5\xbee v za\xc4\x8detku osmega stoletja. Prve t. i. ro\xc4\x8dne bombe so bile zgrajene iz preproste kerami\xc4\x8dne posode ter polnjene z vnetljivo snovjo (gr\xc5\xa1ki ogenj). V devetem stoletju so Kitajci izumili smodnik in pri\xc5\xa1li do spoznanja, da lahko vnetljive snovi v posodi zamenjajo s smodnikom ter tako dose\xc5\xbeejo u\xc4\x8dinek eksplozije. Kasneje so spoznali da lahko u\xc4\x8dinek le-te \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8dajo \xc4\x8de kerami\xc4\x8dno posodo nadomestijo z \xc5\xbeelezno. V Evropi so se ro\xc4\x8dne granate pojavile v drugi polovici 15. stoletja. Ker so se na boji\xc5\xa1\xc4\x8du zaradi majhnega dometa in eksplozivnega u\xc4\x8dinka izkazale kot neprakti\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje, je njihova uporaba ostala omejena. Ve\xc4\x8dji razmah so do\xc5\xbeivele \xc5\xa1ele med krimsko in ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno kjer so boji potekali tudi v jarkih. Njihovo \xc5\xa1iroko uporabo pa so omogo\xc4\x8dale razli\xc4\x8dne izvedbe v\xc5\xbeigalnikov, ki so nadomestili klasi\xc4\x8dne v\xc5\xbeigalne vrvice. Po teh dveh vojnah je razvoj ro\xc4\x8dnih bomb ponovno zastal. Leta 1902 so predstavniki britanske vojske javno oznanili, da je ro\xc4\x8dna granata zastarelo oro\xc5\xbeje ter da ne spada na sodobno boji\xc5\xa1\xc4\x8de. Vendar so si po analizah rusko-japonske vojne kmalu premislili ter za\xc4\x8deli razvijati moderno granato, ki v bolj ali enaki obliki ostaja v uporabi \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Prvo moderno granato je razvil Marten Hale leta 1906, svoj izum je predstavil Britanski vojski vendar se ta zanj v tistem \xc4\x8dasu ni zanimala, sprejela ga je \xc5\xa1ele leta 1913, leto pred za\xc4\x8detkom velike vojne. Ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de je imel Norve\xc5\xbean Nils Waltersen Aasen, ki je svojo granato razvil in patentiral isto\xc4\x8dasno kot Hales. Aasen je nato na Danskem odprl tovarno oro\xc5\xbeja in ro\xc4\x8dne granate prodajal vsem ve\xc4\x8djim evropskim vojskam, leta 1916 mu je Francija za izum podelila red legije \xc4\x8dasti. Kljub velikemu napredku v primerjavi z ro\xc4\x8dnimi granatami iz 19. stoletja so se Aasenove in Halesove granate sre\xc4\x8devale s \xc5\xa1tevilnim slabostmi in nezanesljivim delovanjem. Leta 1915 je Britanec William Milles razvil prvo pravo fragmentacijsko ro\xc4\x8dno bombo, ki je postal vzor vsem poznej\xc5\xa1im ro\xc4\x8dnim granatam. Granata je imela obliko ananasa, sestavljena je bila iz lito\xc5\xbeeleznega narebranega ohi\xc5\xa1ja v katerem je bil eksploziv, v\xc5\xbeigalnika, \xc5\xbeli\xc4\x8dke in varovalke. Uporabnik je bombo aktiviral tako, da je prijel bombo za ohi\xc5\xa1je in \xc5\xbeli\xc4\x8dko ter izvlekel varovalo. Bombo je nato vrgel preko razdalje 15 m, med letom proti tar\xc4\x8di je od bombe odletela \xc5\xbeli\xc4\x8dka ter tako aktivirala v\xc5\xbeigalnik. Bombo je razneslo 7 sekund po aktiviranju v\xc5\xbeigalnika, ker je \xc5\xa1lo za defenzivno bombo je moral uporabnik takoj po metu bombe poiskati zaklon. Podobno ro\xc4\x8dno granato z oznako so uporabljalo tu Francozi._NEWLINE_Nemci so pri razvoju svoje ro\xc4\x8dne bombe obrali nekoliko druga\xc4\x8dno pot. Leta 1915 so razvili ro\xc4\x8dno granato Stielhandgranate (\xc5\xa1tilerico) z zna\xc4\x8dilnim videzom kuhinjskega pripomo\xc4\x8dka za izdelavo pire krompirja zaradi \xc4\x8desar je granata pri angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih vojakih dobila vzdevek >>potato masher<<. Poleg nenavadnega videza je bilo za granato zna\xc4\x8dilno tudi nenavadno pro\xc5\xbeenje, ki si ga ni poslu\xc5\xbeevala nobena druga vojska. Granata je za pro\xc5\xbeenje uporabljala v\xc5\xbeigalnik, ki se je aktiviral na podlagi trenja dveh kovin. Sestavljena je bila iz kovinskega ohi\xc5\xa1ja v katerem je bil eksploziv, votlega lesenega ro\xc4\x8daja, v\xc5\xbeigalnika ter vrvice na katero je bila pritrjena porcelanasta ute\xc5\xbe. Uporabnik jo je aktiviral na naslednji na\xc4\x8din, na dnu lesenega ro\xc4\x8daja je odvil kovinski pokrov ki je razkril ute\xc5\xbe ter vrvico za aktiviranje bombe. S potegom vrvice je v v\xc5\xbeigalniku povzro\xc4\x8dil trenje, ki je aktiviralo sam v\xc5\xbeigalnik, po tem je imel 5 sekund \xc4\x8dasa, da je granato vrgel proti nasprotniku. Ker je \xc5\xa1lo za ofenzivno bombo so granato lahko uporabljali na kraj\xc5\xa1ih razdaljah ter pri slab\xc5\xa1ih zaklonih saj je ob eksploziji nastalo le malo nevarnih \xc5\xa1rapnelov. Prve granate so imela to slabost, da zaradi specifi\xc4\x8dnega pro\xc5\xbeenja niso bile varne za uporabnika zato je pogosto prihajalo do nesre\xc4\x8d. Kasneje so te te\xc5\xbeave odpravili tako, da so eksplozivno polnitev lo\xc4\x8dili od v\xc5\xbeigalnika, oboje pa se je zdru\xc5\xbeilo \xc5\xa1ele tik pred uporabo. Granata se je leta 1917 in 1918 odli\xc4\x8dno izkazala v nem\xc5\xa1kih juri\xc5\xa1nih oddelkih, ki so s posebno pehotno taktiko, ter seveda obse\xc5\xbeno uporabo ro\xc4\x8dnih granat, zavzemali en zavezni\xc5\xa1ki jarek za drugim ter povzro\xc4\x8dali zmedo in preplah v prvih bojnih \xc4\x8drtah. Model tovrstne ro\xc4\x8dne granate je bil tako uspe\xc5\xa1en, da se je z nekaj izbolj\xc5\xa1avami obdr\xc5\xbeal vse do konca druge svetovne vojne. Med prvo svetovno vojno so jo uporabljale vse centralne sile._NEWLINE_Poleg zgoraj omenjenih ro\xc4\x8dnih granat so se na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih pojavljale tudi druge, ki se v osnovi niso kaj dosti razlikovale. Tekom bojev se je izkazalo, da lahko vojaki granato vr\xc5\xbeejo le nekaj deset metrov za dalj\xc5\xa1e razdalje pa so bile granate popolnoma neuporabne. Da bi podalj\xc5\xa1ali njihov doseg so izdelali posebne granate, ki jih je bilo mogo\xc4\x8de metati ro\xc4\x8dno ali pa izstreljevati iz pu\xc5\xa1k. Izdelali so tudi posebne nastavke za pu\xc5\xa1ke preko katerih je bilo mogo\xc4\x8de ro\xc4\x8dne granate izstreljevati tudi iz navadne pehotne pu\xc5\xa1ke. Izdelali so tudi posebne metalne naprave podobne katapultom._NEWLINE_Vojaki so se na boji\xc5\xa1\xc4\x8du poslu\xc5\xbeevali tudi improviziranih ro\xc4\x8dnih granat, ki so jih naredili iz odpadnega voja\xc5\xa1kega materiala. Najpogosteje so za izdelavo take granate uporabili prazno plo\xc4\x8devinko za hrano, jo napolnili z eksplozivom ter \xc5\xa1rapneli (\xc5\xbeeblji, steklo, kamenje,...) jo zaprli ter nanjo pritrdili v\xc5\xbeigalno vrvico. Taka, improvizirana ro\xc4\x8dna granata, se je na boji\xc5\xa1\xc4\x8du izkazala kot u\xc4\x8dinkovito in smrtonosno oro\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nTopovi\n_START_PARAGRAPH_\nTopovi so od svojega prvega opisa, leta 1132, do za\xc4\x8detka velike vojne prehodilo dolgo pot. Skozi stoletja se njihova zasnova ni bistveno spreminjala \xc5\xa1ele v drugi polovici 19. stoletja pa so z razvojem tehnologije do\xc5\xbeiveli pravo preobrazbo tako kot ve\xc4\x8dina strelnega oro\xc5\xbeja v tistem \xc4\x8dasu. Prvi moderni top je leta 1855 razvil Angle\xc5\xbe William George Armstrong, za top je bilo zna\xc4\x8dilno, da je bila topovska cev sestavljena iz ve\xc4\x8d delov. Osrednjo cev so proti izgorevalni komori obdajali jekleni obro\xc4\x8di, ki so prepre\xc4\x8devali eksplozijo cevi ob izstrelitvi granate. Cev topa je bila o\xc5\xbelebljena kar je omogo\xc4\x8dalo bolj natan\xc4\x8dno streljanje stoletna te\xc5\xbea v pri polnjenju od zadaj pa je bila re\xc5\xa1ena s posebnim zaklepom. Top ki ga je razvil Armstrong je lahko tako streljal dlje bolj natan\xc4\x8dno in hitreje. Z iznajdbo enovite granate se je njegova u\xc4\x8dinkovitost \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala. Skozi stoletja je velik problem predstavljal tudi povratni sunek ob strelu zaradi katerega je bilo potrebno top po vsakem strelu ponovno usmerjati. Pri ve\xc4\x8djih trdnjavskih in ladijskih topovih so to te\xc5\xbeavo re\xc5\xa1ili s posebnimi mehanizmi. Pri poljskih topovih je te\xc5\xbeava ostala do leta 1897 ko so Francozi v uporabo uvedli francoski poljski 75\xc2\xa0mm model 1897 s hidravli\xc4\x8dno zavoro, ki je topovsko cev po vsakem strelu vrnila v prvotni polo\xc5\xbeaj. To revolucionarno re\xc5\xa1itev so kmalu prevzele tudi druge evropske vojske._NEWLINE_V osnovi lahko topni\xc5\xa1tvo, ki se je uporabljalo v prvi svetovni vojni razdelimo na: poljsko topni\xc5\xa1tvo, te\xc5\xbeko topni\xc5\xa1tvo, topni\xc5\xa1tvo z dolgom dometom, trdnjavsko topni\xc5\xa1tvo ter topni\xc5\xa1tvo ki so ga uporabljali vojaki v jarkih prve bojne \xc4\x8drte._NEWLINE_Poljsko topni\xc5\xa1tvo imenovano tudi lahko topni\xc5\xa1tvo je kategorija topni\xc5\xa1tva, ki je namenjena neposredni podpori pehotnih enot v ofenziven ali defenzivnem delovanju. Njegova glavna lastnost je bila mobilnost ter velika u\xc4\x8dinkovitost delovanja na bli\xc5\xbenje ter srednje oddaljene tar\xc4\x8de. Razpon kalibrov poljskega topni\xc5\xa1tva se je med veliko vojno gibal med 75\xc2\xa0mm in 122\xc2\xa0mm. Francozi so med vojno uporabljali predvsem topove model 1897 kalibra 75\xc2\xa0mm, ter Schneider kalibra 105\xc2\xa0mm. Nemci so imeli pred vstopom v vojno najbolj\xc5\xa1e topni\xc5\xa1tvo, uporabljali so topove Feldkanone 16 (FK 16), Feldkanone 96 (FK96) kalibra 77\xc2\xa0mm ter 105\xc2\xa0mm Feldhaubitze 98/09 (FH 98/09). Britanska vojska, ki je bila organizirana kot ekspedicijska armada je imela enega izmed slab\xc5\xa1ih topni\xc5\xa1tev v vojni stanje pa je popravila \xc5\xa1ele po drugem letu vojne. Britansko poljsko topni\xc5\xa1tvo je tako najpogosteje uporabljalo QF (Quich-Firing) 13, 15 in 18 funtni top. Te\xc5\xbeko topni\xc5\xa1tvo je leta 1914 veljalo bolj za oblegovalno topni\xc5\xa1tvo. Francozi so to podro\xc4\x8dje topni\xc5\xa1tva dolga leta zanemarjali zato so na za\xc4\x8detku vojne zna\xc5\xa1li z malo\xc5\xa1tevilnim in zastarelim te\xc5\xbekim topni\xc5\xa1tvom. Leta 1914 so imeli le 104 te\xc5\xbeke topove leta 1918 pa so to \xc5\xa1tevilko dvignili 6.722. Na drugi strani so bili Nemci pravi mojstri te\xc5\xbekega topni\xc5\xa1tva saj so za uresni\xc4\x8ditev Schlieffovega na\xc4\x8drta rabili topove, ki bi bili sposobni razbiti tudi najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e belgijske in francoske utrdbe. Avgusta 1914 so tako Nemci in Avstrijci s te\xc5\xbekim topni\xc5\xa1tvom v ru\xc5\xa1evine in prah spremenili \xc5\xa1tevilne belgijske pri Liegu, Namuru, Antverpnu in Maubeugu, leta 1916 pa so uni\xc4\x8dili francoske utrdbe pri Verdunu. Za te naloge so uporabljali te\xc5\xbeke havbice kot so 210\xc2\xa0mm M\xc3\xb6rser 10 in 16 ali pa 420\xc2\xa0mm havbico Type M-Gerat 14 L/12 ljubkovalno poimenovano Debela Berta. Kadar teh topov niso uporabljali za uni\xc4\x8devanje utrdb so z njimi obstreljevali sovra\xc5\xbenikove polo\xc5\xbeaje za prvo bojno \xc4\x8drto. Pri tem je potrebno omeniti tudi slovito \xc5\xa0kodino havbico 305\xc2\xa0mm Model 1911, ki jo je avstro-ogrska vojska uporabljala tudi na na\xc5\xa1ih tleh z njo pa je obstreljevala italijanske polo\xc5\xbeaje v Poso\xc4\x8dju. Francozi so na za\xc4\x8detku vojne zna\xc5\xa1li le z nekaj obupno zastarelimi 155\xc2\xa0mm havbicami sliko so nekoliko poizku\xc5\xa1ali popraviti z improvizacijo s trdnjavskim in mornari\xc5\xa1kim topni\xc5\xa1tvom, ki je doseglo kalibre od 220 do 280\xc2\xa0mm. \xc5\xa0ele kasneje v vojni so dobili zelo u\xc4\x8dinkovite 155\xc2\xa0mm havbice Schneider in GPF (Grande Puissance Filloux). Z Britanci je bila podobna zgodba kot s Francozi, njihovega te\xc5\xbekega topni\xc5\xa1tva je bila leta 1914 malo pa \xc5\xa1e doseg topov je bil izredno kratek. Britanci so tako leta 1914 razpolagali z 60 funtnim topom BL (Breech Loading) 127\xc2\xa0mm ter 9,2 pal\xc4\x8dno havbico. Kasneje v vojni pa so dobili v uporabo \xc5\xa1e 6, 8, 12 in 15 pal\xc4\x8dno havbico v razli\xc4\x8dnih izvedbah._NEWLINE_Posebna zgodba v prvi svetovni vojni je topni\xc5\xa1tvo z dolgim dometom. Dolgo \xc4\x8dasa je veljalo, da je to domena te\xc5\xbekega topni\xc5\xa1tva, ki je lahko izstreljevalo granate velikega kalibra na razdalje, ki so bile izven vidnega polja topni\xc4\x8darjev. Z razvojem topni\xc5\xa1tva skozi vojno pa se je to korenito spremenilo. Potrebe po zadevanju sovra\xc5\xbenikovih polo\xc5\xbeajev dale\xc4\x8d v zaledju so postajale vedno ve\xc4\x8dje s tem pa so rasli tudi kalibri ter dimenzije topov. Na neki to\xc4\x8dki so ti postali tako veliki, da jih je bilo potrebno postaviti na \xc5\xbeeleznico. Eden izmed najbolj znanih t. i. \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih topov je bil nem\xc5\xa1ki Pari\xc5\xa1ki top, ki je spomladi leta 1918 iz razdalje preko 120\xc2\xa0km obstreljeval Pariz. Med obstreljevanjem je umrlo 250 ljudi 620 pa je bilo ranjenih. Pari\xc5\xa1ki top je bil s svojimi 256 tonami in kalibrom cevi 211\xc2\xa0mm (kasneje 238\xc2\xa0mm) eden izmed ve\xc4\x8djih topov velike vojne. Tekom vojne so Nemci zgradili \xc5\xa1e osem \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih topov, ki so bili izdelani na podlagi mornari\xc5\xa1kih topov. Te\xc5\xbea takega topa je bila 268 ton kaliber cevi 380\xc2\xa0mm, u\xc4\x8dinkovit domet topa pa je zna\xc5\xa1al med 22 in 47\xc2\xa0km. Podobno velikih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih topov so se med vojno lotili izdelati tudi Francozi in Britanci. Francozi so tako uporabljali 320\xc2\xa0mm \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke topove Britanci pa 355\xc2\xa0mm topove. V bistvu so bili to mornari\xc5\xa1ki topovi, ki so jih za potrebe bojevanja na kopnem ter velikosti, te\xc5\xbee in mobilnost postavili na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke tire._NEWLINE_Jarki, bunkerji in kaverne so se med boji izkazali kot u\xc4\x8dinkovita obramba pred lahkim in srednje te\xc5\xbekim topni\xc5\xa1tvom zato sta obe strani za\xc4\x8deli iskati novo oro\xc5\xbeja, ki bi s svojimi izstrelki doseglo notranjost jarkov in tam povzro\xc4\x8dila uni\xc4\x8denje. Kot idealno oro\xc5\xbeje za ta nalogo so se izkazali minometi, ki so na kratke razdalje lahko visoko eksploziven izstrelek z majhno hitrostjo ter visoko balisti\xc4\x8dno krivuljo izstrelili tako, da je ta padel skoraj navpi\xc4\x8dno v sovra\xc5\xbenikov jarek. \xc4\x8ceprav so prve minomete, sicer v omejen \xc5\xa1tevilu, uporabljali \xc5\xbee od za\xc4\x8detka vojne, je prvi pravi moderni minomet razvil Britanec Wilfred Stokes leta 1915. To je bila preprosta cev s podno\xc5\xbeno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, stojalom in preprosto merilno napravo. Uporabljal se je tako, da je uporabnik mino spustil v cev, igla na dnu cevi je v mini spro\xc5\xbeila pogonsko polnitev mine ta pa je nato poletela prosti cilju. Iz oro\xc5\xbeja je bilo mogo\xc4\x8de izstreliti do 25 min na minuto. Oro\xc5\xbeje je bilo majhno, lahko ter preprosto za uporabo. Za razliko od topni\xc5\xa1tva je lahko mine izstreljevalo direktno iz jarkov prve bojne \xc4\x8drte. Izkazalo se je kot u\xc4\x8dinkovito in smrtonosno oro\xc5\xbeje pred katerim ni bilo u\xc4\x8dinkovitega zaklona. \xc5\xbdvi\xc5\xbegajo\xc4\x8d zvok min v zraku je vojake na tleh spravljal v obup saj nikoli niso morali predvideti kam bo mina padla v nevarnosti pa so bili tudi uporabniki minometa saj je ta po nekaj izstreljenih minah nase pritegnil pozornost sovra\xc5\xbenikovega topni\xc5\xa1tva in strojni\xc4\x8dnega ognja. Med vojno so minomete v glavnem uporabljali za uni\xc4\x8devanje strojni\xc4\x8dnih, ostrostrelskih polo\xc5\xbeajev ter ostalih utrjenih polo\xc5\xbeajev. Tekom vojne so vse v vojne vpletene strani razvijale svoje minomete. Njihovi kalibri, velikosti ter na\xc4\x8dini uporabe so se razlikovali od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave skupen jim je ostal le princip delovanja._NEWLINE_Med posebne vrste topni\xc5\xa1tva lahko uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo trdnjavsko topni\xc5\xa1tva. Trdnjave so bile po navadi oboro\xc5\xbeene s topovi razli\xc4\x8dnih kalibrov. Belgijske trdnjave so bile tako opremljene s topovi 57, 150 in 210\xc2\xa0mm, Avstro-ogrske kot je npr. Hermanova utrdba pri Klu\xc5\xbeah pa je bila opremljena s topovi 120 in 150\xc2\xa0mm. Za te topove je zna\xc4\x8dilno, da so bili zgrajeni v posebnih betonskih in jeklenih zaklonilnik, ki so posadko in top varovali pred sovra\xc5\xbenikovimi izstrelki. Najbolj napredne utrdbe so imele topove vgrajene v posebnih jeklenih kupolah, ki so se tik pred strelom dvignile iz tal nato pa so se ponovno spustile ter tako zmanj\xc5\xa1ale izpostavljenost topov nasprotnikovemu ognju. Artilerijska tehnika je bila po navadi v trdnjavah zelo sofisticirana (skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje streliva, dostava streliva, merjenje in opazovanje, opravljanje s topovi,...) in jo lahko primerjamo s tisto na velikih bojnih ladjah. Posamezno, strate\xc5\xa1ko pomembno, obmo\xc4\x8dje je varovale ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo utrdb, ki so se med seboj podpirale s topni\xc5\xa1kim ognjem.\n_START_SECTION_\nTanki\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja o oklepnem vozilu, ki bo vojakom nudilo za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred sovra\xc5\xbenikovim oro\xc5\xbejem ter bi bilo hkrati oboro\xc5\xbeeno, izvira \xc5\xbee iz antike. Vendar pa te ideje zaradi pomanjkljive tehnologije ni bilo mogo\xc4\x8de realizirati. Prve na\xc4\x8drte za tank naj bi naredil Leonardo da Vinci v petnajstem stoletju. Njegove ideje nikoli niso realizirali. Industrijska revolucija ter razvoj tehnologije je \xc5\xa1ele v 19. stoletju omogo\xc4\x8dal razvoj oklepnih vozil. Sredi 19. stoletja so se pojavili oklepni vlaki oboro\xc5\xbeeni s strojnicami in topovi in so bili nekak\xc5\xa1ni tanki na tirih. Z izumom motorja z notranjim izgorevanjem se konstruktorji kmalu pri\xc5\xa1li na idejo, da bi motorna vozila lahko oboro\xc5\xbeili (oklepno vozilo, artilerijski traktor, ...). Idej je bilo veliko vendar se evropske vojske zaradi nedodelanega sistema in nezanesljivosti takratnih motorjev zanje niso odlo\xc4\x8dile. Velika vojno je to spremenila, zaradi zastoja na zahodni fronti ter vedno ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila mrtvih in ranjenih vojakov se je britanska vojska odlo\xc4\x8dila, da potrebuje oklepno transportno vozilo s katerim bi bilo mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di preboj na zahodni fronti. Februarja 1915 je Winston Churchill pod okriljem britanske mornarice ustanovil poseben oddelek za razvoj oklepnega kopenskega vozila. Zahteve za oklepno vozilo so bile preproste, moralo je pre\xc4\x8dkati 2,5 m \xc5\xa1irok jarek ter morali je biti oboro\xc5\xbeeno s strojnicami ter lahkimi topovi. Prve predelave komercialnih goseni\xc4\x8dnih traktorjev v oklepna vozila so se izkazale za neuspe\xc5\xa1ne zato je bilo potrebno vozilo izdelati od samega za\xc4\x8detka. Prvi pravi prototip tanka so predstavili septembra 1915 in ga imenovali Little Willie. Ker prvi prototip ni izpolnjeval zahtev ter se je sre\xc4\x8deval s \xc5\xa1tevilnimi slabostmi so do januarja 1916 iz njega razvili novo vozilo imenovano Big Willie (kasneje imenovano Mother) z zna\xc4\x8dilno obliko romboida. Novo vozilo so januarja in februarja 1916 predstavili britanskemu poveljstvu in politikom. Nad novim vozilom so bili tako zadovoljni, da so naro\xc4\x8dili 150 vozil. Da bi Britanci prikrili novo oro\xc5\xbeje so ga decembra 1915 preimenovali v TANK (kot tank za vodo), ime so kmalu prevzeli britanski in nem\xc5\xa1ki vojaki izraz pa se je po vojni raz\xc5\xa1iril po sveti in je danes sinonim za najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i kopenski bojni stroj._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno kot Britanci so se razvoja tankov lotili tudi Francozi. Vendar pa so ti v nasprotju z Britanci, ki so razvijali le en model tanka, ubrali druga\xc4\x8dno pot. Pri njih se je izdelave novega oro\xc5\xbeja lotilo ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih proizvajalcev oro\xc5\xbeja kot sta npr. Renault in Schneider. Prvi francoski tanki so bili v primerjavi z britanskimi slabo dodelani ter polni pomanjkljivosti. Podjetje Schneider je tako razvilo tank Char CA1, ki je bil opremljen s havbico 75\xc2\xa0mm ter je imel izredno slabe mobilne lastnosti. Iz njega so razvili te\xc5\xbeki tank Saint-Chamond, ki ni bil ni\xc4\x8d bolj\xc5\xa1i od svojega predhodnika. Opremljen je bil s topom 75\xc2\xa0mm, ki se je pri kasnej\xc5\xa1ih tankih pojavil \xc5\xa1ele leta 1941, zanimivost tega tanka je bila, da je imel elektri\xc4\x8dni pogon gosenic nekaj podobnega kot danes elektri\xc4\x8dni avtomobili. Oba tanka sta svoj vtis popravila \xc5\xa1ele proti koncu vojne ko so boji iz jarkov preselili na odprto boji\xc5\xa1\xc4\x8de. Prvi lahki tank z oznako FT je leta 1916 izdelal Renault. To je bil prvi pravi moderni tank s klasi\xc4\x8dno razporeditvijo: voznik spredaj, kupolo na vrhu z mo\xc5\xbenostjo vrtenja 360\xc2\xb0 ter motornim delom zadaj. Posadko tanka sta sestavljala voznik in strelec. Preko vojne je bilo izdelanih 3.700 tankov, ki so se v uporabi obdr\xc5\xbeali vse do konca druge svetovne vojne s \xc4\x8dimer je bil to eden bolj\xc5\xa1ih tankov vojne. Nemce so prvi zavezni\xc5\xa1ki tanki na boji\xc5\xa1\xc4\x8du sicer prestra\xc5\xa1ili vendar pa jih po drugi strani niso prav ni\xc4\x8d vzpodbudili, da bi tudi sami za\xc4\x8deli razvijati podobno oro\xc5\xbeje. \xc5\xa0ele proti koncu vojne so se lotili izdelave tankov A7V, od ve\xc4\x8d sto naro\xc4\x8denih tankov so jih izdelali le 20. Ve\xc4\x8dina tankov, ki so jih tako Nemci uporabljali v bojih so bili zaplenjeni zavezni\xc5\xa1ki tanki._NEWLINE_Do prve uporabe tankov na boji\xc5\xa1\xc4\x8du je pri\xc5\xa1lo 15. septembra 1916 v bitki na Somi kjer so Britanci v boj poslali tanke Mark I. Rezultati so bili me\xc5\xa1ani, od 49 tankov jih je napad do\xc4\x8dakalo le 32, samo devetim tankom pa je uspelo pre\xc4\x8dkati nikogar\xc5\xa1njo ozemlje ter dose\xc4\x8di nem\xc5\xa1ko prvo bojno \xc4\x8drto kjer so med Nemci povzro\xc4\x8dili pravo zme\xc5\xa1njavo, ki pa ni trajala dolgo saj je nem\xc5\xa1ka protiofenziva zasen\xc4\x8dila njihov uspeh. Kot velik problem se je izkazala nezanesljivost, po\xc4\x8dasnost (hitrost \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke hoje) ter te\xc5\xbeek teren. \xc4\x8ceprav je bil tank narejen prav za boji\xc5\xa1\xc4\x8de prve svetovne vojne so ga \xc5\xa1tevilni blatni kraterji od granat pogosto ustavili, zaradi svoje po\xc4\x8dasnosti pa je dostikrat postal \xc5\xbertev sovra\xc5\xbenikovega topni\xc5\xa1tva. Razmere v tanku so bile za posadko katastrofalne, zaradi slabega prezra\xc4\x8devalnega sistema so se v tanku nabirali izpu\xc5\xa1ni plini motorja, hlapi goriva ter olja in smodni\xc5\xa1ki plini od oro\xc5\xbeja. Motor je bil izredno hrupen tank pa ni imel nobenega vzmetenja. Kmalu po tem ko se je tank pojavil na boji\xc5\xa1\xc4\x8du so Nemci zanj \xc5\xbee razvili protioro\xc5\xbeje tako imenovano protioklepno strelivo oz. K kroglo, ki jo je bilo mogo\xc4\x8de izstreliti iz navadne pehotne pu\xc5\xa1ke. V letih, ki so sledila so zavezniki na tankih odpravili ve\xc4\x8dino glavnih te\xc5\xbeav tako, da je tank leta 1917 v bitki za Cambrain do\xc5\xbeivel pravi uspeh, ki pa ga generali tako kot vedno niso znali izkoristiti in je fronta ponovno zastala. Proti koncu vojne so Britanci razvili tank Whippet, ki je bil nekoliko la\xc5\xbeji od svojih predhodnikov Mark IV in V. Julija 1918 so Francozi v bitki za Soissons uporabili kar 480 tankov kar je bilo najve\xc4\x8d med prvo svetovno vojno. Do prve bitke tank proti tanku je pri\xc5\xa1lo 24. aprila 1918 pri naselju Villers-Bretonneux kjer so se spopadli trije nem\xc5\xa1ki tanki A7V in trije britanski tanki Mark IV._NEWLINE_V povojnih letih se je tank iz nerodnega in nezanesljivega stroja razvil v najbolj mogo\xc4\x8den kopenski bojni stroj, ki je krojil usodo druge svetovne vojne ter vseh ostalih vojn, ki so ji sledile.\n_START_SECTION_\nLetala in zra\xc4\x8dne ladje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva svetovna vojna je bila prve vojna v kateri so letala uporabljali v ve\xc4\x8djem obsegu. Od prvega poleta bratov Wright, leta 1903, do za\xc4\x8detka prve svetovne vojne je minilo enajst let. V tem \xc4\x8dasu so se letala razvila do te mere, da so za\xc4\x8dela postajati zanimiva za vojsko. Prvi\xc4\x8d so letalo za bojne namene uporabili Italijani v italijansko-tur\xc5\xa1ki vojni leta 1911, kjer so jih uporabljali za opazovanje in zra\xc4\x8dno fotografiranje. Prvi\xc4\x8d pa se je zgodilo tudi da so iz letal odmetavali bombe. Ob izbruhu velike vojne leta 1914 se voja\xc5\xa1ki strategi \xc5\xa1e vedno niso zavedali pomembnosti letal na sodobnem boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Najbolj razvito letalstvo na za\xc4\x8detku vojne sta imela Nem\xc4\x8dija in Francija. Obe sta imeli med sto in dvesto letal. Na letalskem podro\xc4\x8dju je prednja\xc4\x8dila predvsem Francija, ki je letala uporabljala v sodelovanju z obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno dejavnostjo (opazovanje premikov sovra\xc5\xbenika in fotografiranje) ter topni\xc5\xa1tvom. Velika Britanija se je na za\xc4\x8detku vojne precej zaostala na letalskem podro\xc4\x8dju in se je zana\xc5\xa1ala predvsem na francosko letalsko industrijo. Podobno je bilo z ZDA, ki jim vse do leta 1917 ni uspelo vzpostavite ustreznih zra\xc4\x8dnih sil._NEWLINE_Letalska voja\xc5\xa1ka tehnologija je bila leta 1914 slabo razvita. Letala so imela majhno nosilnost ter nezanesljiv motor posledica tega so bile pogoste nesre\xc4\x8de in visoka smrtnost med piloti. O oboro\xc5\xbeitvi letal na za\xc4\x8detku vojne ni bilo govora. V tistem obdobju so letala uporabljali predvsem za opazovanje sovra\xc5\xbenikovih polo\xc5\xbeajev (fotografiranje, izvidovanje in usmerjanje topni\xc5\xa1kega ognja) podobno kot so po\xc4\x8deli z baloni \xc5\xbee desetletja prej. Velik preskok pri uporabi letala kot oro\xc5\xbeje je bil narejen ko so iz letala za\xc4\x8deli odmetavati bombe in druge predmete ki so na tleh povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1koda. Njihov u\xc4\x8dinek je bil majhen saj bombe, improvizirane ali ro\xc4\x8dne, niso bile prilagojene za uporabo iz letal. Med nasprotnikovimi letali je ob\xc4\x8dasno prihajalo tudi do spopadov, ker pa letala \xc5\xa1e niso bila oboro\xc5\xbeena je do izmenjave ognja pri\xc5\xa1lo kar iz osebnega oro\xc5\xbeja pilotov. Tak spopad se je po navadi kon\xc4\x8dal brez \xc5\xbertev saj je bil tak zadetek prakti\xc4\x8dno nemogo\xc4\x8d. Prvo letalo je po zra\xc4\x8dnem dvoboji padlo na tla 8. septembra 1914 na vzhodni fronti. \xc5\xa0lo je za trk avstro-ogrskega in ruskega letala, oba pilota sta v trku umrla. Ker se je lahka oboro\xc5\xbeitev v zraku izkazala za neuspe\xc5\xa1no so Francozi na letala za\xc4\x8deli name\xc5\xa1\xc4\x8dati mitraljeze. Petega oktobra 1914 je pri\xc5\xa1lo do prve uporabe mitraljeza v zraku, francosko zamisel so kopirali \xc5\xa1e Nemci in kmalu je bilo vedno ve\xc4\x8d letal oboro\xc5\xbeenih z mitraljezi. Pri tem pa se je pojavila velika tehni\xc4\x8dna te\xc5\xbeava, z mitraljezom namre\xc4\x8d ni bilo mogo\xc4\x8de streljati preko letalskega vijaka ne, da bi ga pri tem po\xc5\xa1kodovali. Obstajale re\xc5\xa1itve kako te\xc5\xbeavo odpraviti, kot npr. oklep na vijaku, namestitev mitraljeza na rep letala ali na zgornjo stran kril. Re\xc5\xa1itve so se v praksi izkazale za slabe in nedodelane zato sta obe strani za\xc4\x8deli razvijati poseben mehanizem, ki bi prekinil delovanje mitraljeza takrat ko bi krak vijaka pre\xc4\x8dkal cev oro\xc5\xbeja. Pri razvoji so najdlje pri\xc5\xa1li Francozi, sitem je aprila 1915 v praksi testiral pilot Roland Garros dosegel nekaj zadetkov sovra\xc5\xbenikovih letal vendar je bil zaradi po\xc5\xa1kodb motorja ki so ga povzro\xc4\x8dile krogle lastne strojnice prisiljen pristati za sovra\xc5\xbenikovo \xc4\x8drto. Nemci so pilota internirali ter zasegli nepo\xc5\xa1kodovano letalo ter tehnologijo. Letalo so nato poslali v tovarno Fokker kjer so izdelovali letala za nem\xc5\xa1ko vojsko, da ga preu\xc4\x8dijo. In\xc5\xbeenirji so na podlagi francoskih dognanj izdelali lasten, dosti bolj zanesljiv, sistem za sinhronizacijo vojaka in mitraljeza s \xc4\x8dimer so si zagotovili prevlado v zraku. Nov sitem so namestili na letalo Fokker Eindecker, ki je postalo prvo namensko lovsko letalo na svetu. Z novim zra\xc4\x8dnim oro\xc5\xbejem so si Nemci med julijem 1915 in za\xc4\x8detkom leta 1916 zagotovili neomejeno prevlado v zraku. Ta se je kon\xc4\x8dala \xc5\xa1ele z razvojem letal F.E.2b, D.H.2 ter Nieuport 11. Prva dva sta imela propeler zadaj in zato nista potrebovala sinhronizacijskega mehanizma francoski Nieuport 11 pa je imel mitraljez name\xc5\xa1\xc4\x8den kar na zgornjem krilu._NEWLINE_Bitka za Verdun in bitka pri Somi sta bili za bojno letalstvo prelomni. Z razvojem novih bolj zmogljivih in oboro\xc5\xbeenih letal se je spremenila tudi taktika. Letala so v trenutku dobila cel spekter delovanja od izvidovanje, bombardiranja sovra\xc5\xbenikovih polo\xc5\xbeajev, nadzor zra\xc4\x8dnega prostora, obramba pred zra\xc4\x8dnimi ladjami do varovanje lastnih letal in zra\xc4\x8dnih ladij. Vedno bolj pogosti so postajali boji med posameznimi lovskimi letali kar je pripeljalo do nastanka t.i vitezev neba. Ti so s spretno uporabo letal ter posebnih letalskih taktik dosegli zmago nad nasprotnikovim letalom ter si tako zagotovili naslov letalskega asa. Najbolj cenjen je bil tisti letalski as, ki je imel najve\xc4\x8d potrjenih sestrelitev letal. Med Nemci je bil to Manfred von Richthofen bolje znani kot Rde\xc4\x8di baron, med Britanci je bil to Billy Bishop med Francozi pa Ren\xc3\xa9 Fonck._NEWLINE_Oktobra 1916 so Nemci letalstvo preoblikovali v samostojno voja\xc5\xa1ko vejo ter ga poimenovali Nem\xc5\xa1ke zra\xc4\x8dne sile. Te so bile razdeljeno na tri veje: lovsko eskadriljo, eskadriljo za podporo ter eskadriljo za strate\xc5\xa1ko bombardiranje. S tem so postavili temelje sodobnega bojnega letalstva. Novonastalo nem\xc5\xa1ko letalstvo pa se je okrepilo tudi z letali kot so Halberstadt D.II, Fokker D.I in D.II ter superiorni Albatros, ki je imel kar dva mitraljeza. Prva polovica leta 1917 se je tako za Nemce za\xc4\x8dela uspe\xc5\xa1no. Britanci in Francozi se z zastarelimi letali  F.E.2b, D.H.2 ter Nieuport 11 niso morali u\xc4\x8dinkovito kosati z novimi nem\xc5\xa1kimi letali. Sicer so v svoje vrste dobili nekaj sodobnih letal kot so  Sopwith Pup, Sopwith Triplane in SPAD S.VII. Vendar jih je bilo premalo in slabo so bila oboro\xc5\xbeena. Rezultat tega je bil t. i. krvavi april v katerem so zahodni zavetniki izgubili 275 letal in 400 \xc4\x8dlanov posadke medtem ko so Nemci izgubili le 66 letal. Tehtnica se je prevesila na zavezni\xc5\xa1ko stran \xc5\xa1ele v drugi polovici leta 1917, ko so ti dobili v svoje vrste letala Sopwith Camel, S.E.5 in SPAD S.XIII, vsi pa so bili oboro\xc5\xbeeni z dvojnim mitraljezom. Nemci so prevlado ponovno poizku\xc5\xa1ali dose\xc4\x8di z novimi letali kot so Fokker Dr.I in Albatros D.V vendar pri tem niso bili uspe\xc5\xa1ni. Nov zagon jim je dala spomladanska ofenziva marca 1918, kjer jim je uspelo s koordinacijo pehote, topni\xc5\xa1tva in letalstva prebiti zavezni\xc5\xa1ko fronto ter vzpostaviti mobilni na\xc4\x8din vojskovanja. Uspeh letalstva v ofenzivi je bil popoln uni\xc4\x8denih je bilo veliko zavezni\xc5\xa1kih letal in letali\xc5\xa1\xc4\x8d. Vendar pa ofenziva ni trajala dolga, aprila 1918 je celotna fronta ponovno obstala. Aprila 1918 se je Kraljevi zra\xc4\x8dni korpus preoblikoval v Kraljevo vojno letalstvo in s tem postal neodvisna voja\xc5\xa1ka veja v britanski vojski._NEWLINE_Leta 1918 je bila Nem\xc4\x8dija zaradi vojne iz\xc4\x8drpana to se je poznalo tudi pri letalstvu. Zaradi pomanjkanja surovin so bila ta vedno slab\xc5\xa1e grajena, zaradi pomanjkanja ustreznega goriva in olja pa se je pove\xc4\x8dala tudi obraba motorjev. V drugi polovici leta 1918 so Nemci v svoje vrste za\xc4\x8deli dobivati dolgo pri\xc4\x8dakovana letala Pfalz C.XII in LFR Roland D.VII, zaradi pomanjkanja surovin je bilo novih letal malo zato so se morali ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa zana\xc5\xa1ata na stara pre\xc5\xbeivela letala. Kljub nem\xc5\xa1kim te\xc5\xbeavam pa se zaveznikom ni dobro godilo. Septembra so njihove izgube ponovne posko\xc4\x8dile kljub temu da so imeli prednost po \xc5\xa1tevilu letal ne pa po tehnologiji, tako je ostalo do konca vojne._NEWLINE_Poleg lovskih letal so se med vojno razvila tudi bombni\xc5\xa1ka letala. Ta so bila od lovskih dosti ve\xc4\x8dja pogosto pa so jih poganjali dva ali ve\xc4\x8d motorjev. Prednost teh letal je bila, da so imela velik doseg ter ve\xc4\x8djo nosilnost, kar je pomenilo, da so lahko napadala sovra\xc5\xbenikove polo\xc5\xbeaje, objekte in oskrbovalne linije dale\xc4\x8d za sovra\xc5\xbenikovo \xc4\x8drto. Edina ve\xc4\x8dja slabost teh letal je bila, da so bila po\xc4\x8dasna in s tem lahek plen sovra\xc5\xbenikovih lovskih letal. Zaradi la\xc5\xbeje obrambe in ve\xc4\x8djega u\xc4\x8dinka so bombni\xc5\xa1ka letala po navadi napadala v ve\xc4\x8djih skupinah varovala pa so jih lovska letala. Nemci so imeli med vojno najbolj razvito floto bombni\xc5\xa1kih letal. Uporabljali so letala: Gotha G. IV in V ter Fiderichshafen G. III, Rumpler G. I, Simens \xe2\x80\x93 Schuckeert R. VIII in Zeppelin \xe2\x80\x93 Staaken R VI. Takoj za Nemci so bili Britanci z letali Avro, Airco, Fairey, Handley Page H.P. O/400, Royal Aircraft Factory B.E.2 itd. Francozi so uporabljali letala Ferman MF.11 Shorthorn in Caudron. Tudi Italija je imela dobro razvito letalsko industrijo, uporabljali so letala Caproni Ca. 1 in Ca. 3. Rusi pa so med vojno razvili kar \xc5\xa1tirimotorni bombnik Sikorski Ilya Mourometz._NEWLINE_\xc5\xbde desetletja pred prvo svetovno vojno so vojske v svoje vrste sprejele balone za namen opazovanja sovra\xc5\xbenikovih polo\xc5\xbeajev in usmerjanje topni\xc5\xa1kega ognja. Ker je bila prve svetovna vojna ve\xc4\x8dinoma stacionarna so se baloni v njej dobo izkazali, uporabljale pa so jih vse strani vpletene v vojno. V balonu sta bila po navadi dva opazovalca, opremljena s padali, ki sta iz balona izsko\xc4\x8dila v primeru, da je bil ta napaden. Balon v zraku je bil z zemljo povezan preko telefonskega kabla tako, da so opazovalci v balonu o stanju na boji\xc5\xa1\xc4\x8du poro\xc4\x8dali v realnem \xc4\x8dasu, to je bila velika prednost pred letali, ki so lahko poro\xc4\x8dala \xc5\xa1ele ob pristanku saj v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni bilo dovolj majhnih in u\xc4\x8dinkovitih radijskih postaj za vgradnjo v letala. Ker so se baloni med vojno odli\xc4\x8dno izkazali so bili pogosto tar\xc4\x8da sovra\xc5\xbenikovega letalstva, zato so bili dobro branjeni s protiletalskim oro\xc5\xbejem ter lovci._NEWLINE_Prva posebne letalne naprave, ki se je uporabljala med prvo svetovno vojne so bile zra\xc4\x8dne ladje oz. cepelini (Zeppelin). Na za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja jih je razvil in patentiral nem\xc5\xa1ki grof Ferdinand von Zeppelin po katerem so tudi dobili ime. \xc5\xa0lo je za zra\xc4\x8dno ladjo podobno podolgovatemu balonu ki je imel lasten pogon zaradi katerega ni bil odvisen od vetra in ostalih vremenskih pojavov. Cepelin je bil v prvi vrsti razvit za civilne namene za prevoz potnikov in tovora na dalj\xc5\xa1e razdalje, ob izbruhu vojne pa jih je v svoje vrste vklju\xc4\x8dila nem\xc5\xa1ka vojska. Ta jih je uporabljala predvsem za strate\xc5\xa1ko bombardiranje. Zaradi svoje velikosti so lahko nosili ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine bomb imeli pa so tudi velik doseg zaradi katerega so lahko ogro\xc5\xbeali zavezni\xc5\xa1ka mesta dale\xc4\x8d za frontno \xc4\x8drto. Nemci so z njimi \xc5\xbee v prvih tednih vojne napadli Li\xc3\xa8ge, Antwerpen, Pariz in Bukare\xc5\xa1to. Ti napadi zaradi majhnega \xc5\xa1tevila bomb ter nenatan\xc4\x8dnega zadevanja niso imeli nobenih ve\xc4\x8djih u\xc4\x8dinkov na voja\xc5\xa1ko industrijo ali voja\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje imeli pa so zato mo\xc4\x8den psiholo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek na civilno prebivalstvo, ki je tako vojno ob\xc4\x8dutilo na svojem domu \xc4\x8detudi so bili ve\xc4\x8d sto kilometrov dale\xc4\x8d od frontne \xc4\x8drte. Med januarjem 1915 in 1918 so Nemci nad Veliko Britanijo izvedli 54 zra\xc4\x8dnih napadov s cepelini v katerih je bilo odvr\xc5\xbeenih 300 ton bomb v napadih pa je umrlo 1.414 in bilo ranjenih 3.416 ljudi ve\xc4\x8dinoma civilistov. Nemci so med vojno za voja\xc5\xa1ke namene uporabilo 125 zra\xc4\x8dnih ladij v bojih so jih izgubili ve\xc4\x8d kot polovico. Zra\xc4\x8dni napadi na London in ostala britanska mesta so bili med vojno najve\xc4\x8dji podvig nem\xc5\xa1kega letalstva vendar so se izkazali za popolnoma neu\xc4\x8dinkovite. Zra\xc4\x8dne ladje so bile v primerjavi z letali drage in po\xc4\x8dasne, ta slabost je pri\xc5\xa1la do izraza leta 1917 ko so Britanci okrepili zra\xc4\x8dno obrambo Londona in ostalih mest. Maja 1917 je del strate\xc5\xa1kih bombnih operacij prevzel nov te\xc5\xbeki bombnik Gotha G. IV in Zeppelin-Staaken R.VI, ki sta lahko brez te\xc5\xbeav dosegel tudi Veliko Britanijo. Cepeline pa niso uporabljali le za bombardiranje temve\xc4\x8d tudi za patruljiranje po Severnem morju kjer so delovala kot zgodnji opozorilni sistem pred morebitnim prihodom britanske flote. Zra\xc4\x8dne ladje so bile v uporabi tudi pri zahodnih zaveznikih vendar jih ti ve\xc4\x8dinoma niso uporabljali z bojne namene temve\xc4\x8d za patruljiranje in izvidovanje.\n_START_SECTION_\nLadje in podmornice\n_START_PARAGRAPH_\nKonec devetnajstega in za\xc4\x8detki dvajsetega stoletja se napredek voja\xc5\xa1ke tehnologije ni videl le na kopnem temve\xc4\x8d tudi na morju. V za\xc4\x8detku dvajsetega leta je med Veliko Britanijo in Nem\xc4\x8dijo izbruhnila pomorska oboro\xc5\xbeevalna tekma v kateri sta obe strani pove\xc4\x8devali, razvijali in nadgrajevali svoje bojno ladjevje. Vzrok za to tekmo je bil predvsem \xc5\xbeelja nem\xc5\xa1kega cesarja po mogo\xc4\x8dni bojni floti ter strah nem\xc5\xa1kega cesarstva pred Britansko prevlado na morju, ki bo ob morebitni vojni blokiralo nem\xc5\xa1ko obalo in ogrozila nem\xc5\xa1ke kolonije (kar se je med vojno dejansko zgodilo). Iz te oboro\xc5\xbeevalne tekme se je razvil nov tip bojne ladje imenovan Dreadnought (ime je dobil po ladji HMS Dreadnought). \xc5\xa0lo je za popolnoma nov revolucionaren tip bojne ladje s katerim so vse bojne ladje zgrajene pred letom 1906 postale zastarele. Skrivnost te ladje je bila v hitrosti, ki so jo zagotavljale parne turbine, debelem oklepu, in topovom katerih kaliber je presegal 300\xc2\xa0mm. Nemci so kot odgovor na nov tip bojne ladje za\xc4\x8deli graditi lastne bojne ladje podobnega tipa s \xc4\x8dimer se je oboro\xc5\xbeevalna tekma \xc5\xa1e bolj zaostrila. Obe strani sta glavne bojne ladje dopolnjevali \xc5\xa1e z modernimi te\xc5\xbekimi in lahki kri\xc5\xbearkami ter ru\xc5\xa1ilci. Pred in med vojno so tako na morju po mo\xc4\x8di in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti prevladovale predvsem nem\xc5\xa1ke in britanske bojne ladje. Ostali udele\xc5\xbeenci vojne Francija, Italija, Japonske, ZDA so imeli sicer moderno in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno floto vendar ta po mo\xc4\x8di in velikosti ladij ni nikoli dosegla nem\xc5\xa1ke in britanske._NEWLINE_Med vojno so v bojnih na morju prevladovale predvsem bojne ladje zaradi \xc4\x8desar je velika vojn postala znana kot zadnja vojna v kateri je pri\xc5\xa1lo do spopada med velikimi bojnimi ladjami (v drugi svetovni vojni in vseh nadaljnih vojnah so to nalogo prevzela letala). Za ve\xc4\x8dino bojnih ladij zgrajenih po letu 1906 je bilo zna\xc4\x8dilno, da so posnemale osnovni model tipa Dreadnought. Topovi na teh ladjah so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v velikih kupolah na premcu in krmi sami topovi pa so dosegali kalibre velikosti preko 300\xc2\xa0mm. Z razvojem turbine se je hitrost ladje pove\xc4\x8dala iz 17 vozlov na 20 vozlov in ve\xc4\x8d. Sam turbina pa je v ladji zavzela dosti manj prostora kot klasi\xc4\x8dni parni motorji. Z uvedbo giroskopa in centralizirane kontrole topni\xc5\xa1kega ognja se je u\xc4\x8dinkovit domet topov iz 1.800 m pove\xc4\x8dal na 7.300 m. Ladje so postale tudi bolj za\xc5\xa1\xc4\x8ditene, celotna konstrukcija ladje je nastala okoli nekak\xc5\xa1ne oklepljene kletke. Najbolj izpostavljeni deli ladji so bili zavarovani z oklepom debeline preko 280\xc2\xa0mm. Ker sta bili britanska in nem\xc5\xa1ka mornarica po \xc5\xa1tevilu bojnih ladij bolj ali manj izena\xc4\x8deni do ve\xc4\x8djih spopadov ni pri\xc5\xa1lo saj sta se bali da bi z morebitno izgubo ladij v vojni izgubili prevlado na morju. Tik pred vojno se je pojavil \xc5\xa1e en nov tip ladje, to je bila bojna kri\xc5\xbearka. Po videzu in oboro\xc5\xbeitvi je bila podobna bojni ladji, od nje se je razlikovala le po slab\xc5\xa1em oklepu in ve\xc4\x8dji hitrosti, ki so jo kompenzirali z la\xc5\xbejim oklepom. Te\xc5\xbeke kri\xc5\xbearke so bile na\xc4\x8drtovane tako, da so lahko delovale samostojno na dolge razdalje, napadale pa so lahko vsa plovila ki so bila manj\xc5\xa1a od njih ter be\xc5\xbeale pred vsem kar je bilo ve\xc4\x8dje od njih._NEWLINE_Strah in trepet vseh ve\xc4\x8djih bojnih ladij in kri\xc5\xbeark v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in na odprtem morju je bil torpedni \xc4\x8doln. Ti so se pojavili v drugi polovici 19. stoletja svojo izjemno u\xc4\x8dinkovitost pa so pokazali v rusko-japonski vojni leta 1904. Ker je \xc5\xa1lo izjemno dobro oboro\xc5\xbeena, hitra in okretna plovila, bojne ladje in kri\xc5\xbearke proti njim niso imele u\xc4\x8dinkovite obrambe. Zato so za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ladij razvili ru\xc5\xa1ilec, ki pa je med vojno prevzel \xc5\xa1e cel spekter ostalih bojnih in nebojnih nalog in je tako postal nekak\xc5\xa1no univerzalno bojno plovilo, na tem mestu pa se je obdr\xc5\xbeal \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Popolnoma novo revolucionarno plovilo v vojni na morju je bila podmornica. Prve podmornice so se pojavile proti koncu 19. stoletja. To so bila preprosta plovila ki so lahko plula le nekaj metrov pod morsko gladino in so se sre\xc4\x8devala s celo vrsto tehni\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav. Kot velik problem se je izkazal pogon. Sprva je podmornice poganjal bencinski motor, nato elektri\xc4\x8dni, dizelski na zadnje pa je pri\xc5\xa1lo do kombinacije dizel-elektri\xc4\x8dnega pogona ki se je izkazal za najbolj u\xc4\x8dinkovitega. Prve prave podmornice primerne za bojno uporabo so se pojavile v prvih letih dvajsetega stoletja. Ker je imela podmornica velik potencial kot vojni stroj so v njen razvoj vlagale vse ve\xc4\x8dje evropske dr\xc5\xbeave. Na za\xc4\x8detku prve svetovne vojne so imele Velika Britanija, Francija in Nem\xc4\x8dija \xc5\xbee dobro razvito podmorni\xc5\xa1ko tehnologijo. Razlikovalo se je le mi\xc5\xa1ljenje o njeni uporabi. Britanci so podmornico smatrali kot ne\xc4\x8dastno oro\xc5\xbeje in so ji med vojno namenili bolj ali manj izvidni\xc5\xa1ko vlogo. Nemci pa so v podmornici videli u\xc4\x8dinkovito ofenzivno oro\xc5\xbeje proti katerem leta 1914 ni bilo u\xc4\x8dinkovite obrambe zato je bil uspeh tega oro\xc5\xbeja \xc5\xbee vnaprej zagotovljen. To se je pokazalo \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku vojne ko sta nem\xc5\xa1ki podmornici U-21 in U-9 v septembru 1914 potopili kar \xc5\xa1tiri bojne ladje. Nem\xc5\xa1ke podmorni\xc5\xa1ke akcije proti zavezni\xc5\xa1kim ladjam so se nadaljevali v bitki za Gallipoli. Februarja 1915 je podmorni\xc5\xa1ko vojskovanje pri\xc5\xa1lo na popolnoma novo raven saj so Nemci okoli britanskega oto\xc4\x8dja razglasili vojno obmo\xc4\x8dje in za\xc4\x8deli izvajati neomejeno podmorni\xc5\xa1ko vojno proti vsem vojnim in civilnim plovilom. S tem so \xc5\xbeeleli Veliko Britanija, ki je bila odvisna od uvoza surovin, dobesedno izstradati in izlo\xc4\x8diti iz vojne. Ta odlo\xc4\x8ditev je imela tudi negativne posledice, maja 1915 je bila torpedirana potni\xc5\xa1ka ladja RMS Lizitanija, v potopitvi je umrlo 128 ameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavljanov kar negativno vplivalo na ameri\xc5\xa1ko javno in politi\xc4\x8dno mnenje do Nem\xc5\xa1ke vloge v vojni. Nemci so za\xc4\x8dasno prekinili neomejeno podmorni\xc5\xa1ko vojno vendar so jo po nekaj tednih nadaljevali, ta je dosegla vrhunec konec leta 1916 ko so potopili tri \xc4\x8detrtine zavezni\xc5\xa1kih trgovskih ladij, ki so bile namenjene v Veliko Britanijo. Vstop ZDA v veliko vojno leta 1917 je bil za zaveznike veliko olaj\xc5\xa1anje saj je ta s svojim neskon\xc4\x8dnim voja\xc5\xa1kim in gospodarskim potencialom razbremenila pregreto britansko trgovsko in vojno mornarico. Na nem\xc5\xa1ki ulov ter posledi\xc4\x8dno izgube podmornic so vplivale tudi nove bojne tehnike ter sredstva. Razne ladijske vabe (Q-ladje) in pomo\xc5\xbene kri\xc5\xbearke so potopile vedno ve\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih podmornic zaradi \xc4\x8desar je podmorni\xc5\xa1ka vojna postala \xc5\xa1e bolj brutalna saj podmorni\xc4\x8darji zaradi lastne varnosti niso ve\xc4\x8d opozarjali trgovskih ladij, da jih bodo potopili. Veliko nevarnost za podmornico je pomenil tudi izum hidrofona s katerim je bilo mogo\xc4\x8de na podlagi zvoka locirati podmornico, nato pa so na tako odkrito podmornico odvrgli globinske bombe ki so jo prav tako razvili med samo vojno. Kot izredno u\xc4\x8dinkovito sredstvo proti podmornicam se je izkazalo letalo in sistem ladijskih konvojev. Do sredine leta 1918 se je \xc5\xa1tevilo potopljenih ladij drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo po drugi strani pa se je pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo potopljenih nem\xc5\xa1kih podmornic. Nemci so vojno kon\xc4\x8dali z 176 podmornicami._NEWLINE_Na vojno na morju so mo\xc4\x8dno vlivali tudi razvoj radia in sonarja. Z razvojem letalstva, so se letala za\xc4\x8dela pojavljati tudi na morju. Sprva so ta delovala iz kopnega kmalu pa se je pojavila potreba, da so delovala tudi iz ladij. V ta namen so bile razvite posebne ladje, ki so bile nosilke letal in vodnih letal (HMS Ark Royal). Medtem je mornarica eksperimentirala tudi z ladjami na katerih bi lahko vzletala in pristajala. Prva taka ladja je bila HMS Furious, 2. avgusta 1917 je na njej poizkusno pristalo prvo letalo. Devetnajstega julija 1918 je iz nje vzletelo sedem letal Sopwith Camel ter napadlo nem\xc5\xa1ko bazo cepelinov v Tondernu. Ker ladja ni imela pristajalne palube so nekatera letala pristala v morju posadko pa so nato re\xc5\xa1ili s \xc4\x8dolni ostala letala pa so odletela v nevtralno Dansko. To je prvi uspe\xc5\xa1en napad letal iz letalonosilke._NEWLINE_Poleg podmornic so bile strah in trepet ladij in tudi samih podmornic morske mine. \xc4\x8ceprav so se pojavile \xc5\xbee ve\xc4\x8d desetletij pred veliko vojno so bile prav v tej vojni uporabljene v \xc5\xa1tevilu kot \xc5\xa1e nikoli poprej. Z njimi so vse strani, ki so bile vpletene v pomorsko vojno zavarovale dostope do pomembnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d ter strate\xc5\xa1ko pomembne pomorske prehode. Ker je bilo mino izredno te\xc5\xbeko odkriti, saj se je nahajala dober meter pod morsko gladino, se je pogosto dogajalo, da je nasprotnik mino polo\xc5\xbeil pred luke ta pa je nato tam \xc4\x8dakala na nesre\xc4\x8dno voja\xc5\xa1ko ali trgovsko ladjo. Nalet na morsko mino, ki je vsebovala do 100\xc2\xa0kg TNT je za ladjo skoraj gotovo pomenil smrt ali te\xc5\xbeke po\xc5\xa1kodbe. Najbolj nevarne mine so bile tiste, ki so bile prosto plavajo\xc4\x8de saj so ogro\xc5\xbeale vse ladje in so povzro\xc4\x8dale nevarnost \xc5\xa1e leta po vojni. Hitre in u\xc4\x8dinkovite za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred minami ni bilo, pred voja\xc5\xa1kimi akcijami se je minska polja o\xc4\x8distilo s posebnimi ladjami imenovanimi minolovci, postopek \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja pa je bil relativno zapleten in zamuden.\n_START_SECTION_\nBojni strupi\n_START_PARAGRAPH_\nZastoj na zahodni fronti, konec leta 1914, ter krvavo pozicijsko vojskovanje ki mu je sledilo je zahtevalo nova oro\xc5\xbeja s katerim bi bilo mo\xc4\x8d premagati dobro okopanega nasprotnika. Tako so voja\xc5\xa1ki strategi in strokovnjaki pri\xc5\xa1li, do ideje da bi proti nasprotniku lahko uporabili bojne strupe, \xc4\x8deprav je bila uporaba teh prepovedana s haa\xc5\xa1kima konvencijama iz leta 1899 in 1907. Namen bojnih strupov je bil preprost; demoralizirati, raniti in ubiti nasprotnika. Kljub njihovi pogosti uporabi tekom vojne je bil u\xc4\x8dinek bojih strupov na nasprotnika majhen. V primerjavi z ostalimi konvencionalnimi oro\xc5\xbeji so bili protiukrepi v obliki za\xc5\xa1\xc4\x8ditne maske izredno u\xc4\x8dinkoviti, smrtnost zaradi izpostavljenosti bojnim strupom pa je zna\xc5\xa1ala le okoli \xc5\xa1tiri procente._NEWLINE_Zaradi uporabe bojnih stropov je prva svetovna vojna dobila vzdevek tudi kemi\xc4\x8dna vojna. Med vojno so vse strani uporabljale bojne strupe. Prvo so jih za\xc4\x8deli uporabljati Francozi, avgusta 1914 so proti Nemcem izstrelili manj\xc5\xa1o koli\xc4\x8dino granat napolnjenih s solzivcem. Ker so bile koli\xc4\x8dine res majhne Nemci tega plinskega napada niti niso opazili. Podobno so naredili tudi Nemci oktobra 1914, pri napadu na britanske polo\xc5\xbeaje pri Neuve Chapellu. Napada s plinskimi granatami, polnjenimi s solzivcem britanski vojaki niti niso opazili (uporaba dra\xc5\xbeilnih plinov s haa\xc5\xa1ko konvencijo ni bila prepovedana). Do prvega ve\xc4\x8djega plinskega napada je pri\xc5\xa1lo 31. januarja 1915 ko so Nemci na vzhodni fronti s plinskimi granatami polnjenimi z xylyl bromidom napadli ruske polo\xc5\xbeaje zahodno od Var\xc5\xa1ave. Zaradi mrzlega podnebja plinski napad ni bil uspe\xc5\xa1en saj kemi\xc4\x8dna spojina bromida ni izhlapela ter tako ni imela pravega u\xc4\x8dinka._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bili prvi napadi s plinom neuspe\xc5\xa1ni se je uporaba plina za bojne namene \xc5\xa1e vedno zdela uporabna zato so Nemci raziskovali naprej in pri\xc5\xa1li do spoznanja, da bi bilo mogo\xc4\x8de kot bojni strup uporabili klor. Klor je namre\xc4\x8d izredno mo\xc4\x8dan dra\xc5\xbeljivec in povzro\xc4\x8da po\xc5\xa1kodbe o\xc4\x8di, nosu, grla in plju\xc4\x8d v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah pa lahko povzro\xc4\x8di smrt zaradi zadu\xc5\xa1itve. Ker je stranski proizvod kemi\xc4\x8dne industrije je lahko dostopen in ga je mo\xc4\x8d dobiti v velikih koli\xc4\x8dinah. Analize kako pravilo uporabiti klor proti nasprotnikovim jarkom pa je naredil kemi\xc4\x8dni In\xc5\xa1titut cesarja Viljama v Berlinu. Kot bojni strup so klor prvi\xc4\x8d uporabili 22. aprila 1915 severno od Ypresa, proti francoskim polo\xc5\xbeajem so ob \xc5\xa1ibkem vzhodnem vetru spustili 168 ton klora. Francoski vojaki so ob pogledu na velik zelen oblak ter te\xc5\xbekemu dihanju v paniki zapustili svoje polo\xc5\xbeaje in nastala 7\xc2\xa0km vrzel v zavezni\xc5\xa1ki fronta, ki pa jo Nemci zaradi strahu pred plinom niso znali izkoristiti tako, da se frontna \xc4\x8drta ni dosti spremenila. Nemci so pri Ypresu klor uporabili \xc5\xa1e 24. aprila, 2. maja in 5. maja. Na vzhodni fronti so klor uporabili 6. avgusta med napadom na rusko utrdbo Osowiec ter pri napadu na vas Rawka, oba plinska napada sta na ruski strani povzro\xc4\x8dila veliko \xc5\xbertev vendar Nemci niso dosegli svojega cilja. Klor se je namre\xc4\x8d izkazal kot zelo slab bojni strup, ker je tvoril zelen oblak ga je bilo enostavno zaznati, ker je bil vodotopen pa se je bilo mogo\xc4\x8de proti njemu za\xc5\xa1\xc4\x8dititi z dihanjem preko mokre krpe. Da je imel \xc5\xbeelen u\xc4\x8dinek na nasprotnika pa je morala biti njegova koli\xc4\x8dina v zraku dovolj visoka kar pa ni bilo enostavno zagotoviti. Zavezniki so celo naredili raziskavo in ugotovili, da je smrtnost med vojaki manj\xc5\xa1a \xc4\x8de ti ne be\xc5\xbeijo pred plinom ter \xc4\x8de se zadr\xc5\xbeujejo na vi\xc5\xa1jih mestih v jarku. Kot protiukrep pa so uporabljali gaze namo\xc4\x8dene v posebno raztopino ali vodo ter motoristi\xc4\x8dna o\xc4\x8dala s katerimi so za\xc5\xa1\xc4\x8ditili o\xc4\x8di. Klor se je tako izkazal bolj kot psiholo\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje kot pa oro\xc5\xbeje proti kateremu ni za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Britanci so svoj prvi napad s klorom izvedli 25. septembra 1915 v bitki za Loos. Napad se je spremenil v pravo katastrofo. Spremenljiv veter je oblak klora odnesel na nikogar\xc5\xa1nje ozemlje ali pa v britansko zaledje. Da je bila katastrofa \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja so pozabili klju\xc4\x8d od nekaterih jeklenk, tako da niso morali izpustiti vsega klora za povrhu pa je britanske polo\xc5\xbeaje napadlo \xc5\xa1e nem\xc5\xa1ko topni\xc5\xa1tvo. Iz po\xc5\xa1kodovanih jeklenk je u\xc5\xa1el klor, ki je zastrupil ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo britanskih vojakov._NEWLINE_Ker se je klor izkazal kot izredno slab in nezanesljiv bojni strup so Francozi leta 1915 za voja\xc5\xa1ko uporabo razvili fosgen. \xc5\xa0lo je za brezbarven du\xc5\xa1ljivec s specifi\xc4\x8dnim vonjem po sve\xc5\xbee poko\xc5\xa1enem senu. V primerjavi s klorom ta deluje le na plju\xc4\x8da simptomi zastrupitve pa se lahko pojavijo tudi 24 ur po izpostavljenosti temu plinu, smrtni odmerek je dosti manj\xc5\xa1i kot pri kloru, \xc5\xbertev pa umre zaradi zadu\xc5\xa1itve. Nemci so fosgen skupaj s klorom uporabili 19. decembra 1915 v bli\xc5\xbeini Ypresa, posledica, 1.069 po\xc5\xa1kodovanih in 69 mrtvih britanskih vojakov. V primerjavi z du\xc5\xa1ljivi so na boji\xc5\xa1\xc4\x8du velike vojne dosti bolje izkazali mehurjevci. Najbolj pogosto uporabljen in najbolj u\xc4\x8dinkovit mehurjevec je bil iperit znan tudi kot gor\xc4\x8di\xc4\x8dni plin. Za voja\xc5\xa1ke namene so ga leta 1917 razvili Nemci. \xc5\xa0lo je za neubojn plin, \xc4\x8deprav je znal biti v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah smrtno nevaren. Ker je bil te\xc5\xbeji od zraka se je zadr\xc5\xbeeval pri tleh ter tam kondenziral v kapljice, ki so spominjale na svetlo rjavo oljnato teko\xc4\x8dino. Za razliko od ostalih plinov, je iperit zemljo kontaminiral za dalj \xc4\x8dasa, od nekaj dni do nekaj tednov odvisno od vremenskih pogojev, zato je bil napad na tako ozemlje ote\xc5\xbeen. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita proti temu plinu je bila omejena, vojaki so si lahko z uporabo za\xc5\xa1\xc4\x8ditne maske za\xc5\xa1\xc4\x8ditili le dihalne organe ko\xc5\xbea pa je ostala izpostavljena. To te\xc5\xbeavo so re\xc5\xa1evali z razli\xc4\x8dnimi improvizacijami npr. z mazanjem z blatom ali vazelinom. Ob izpostavljenosti je \xc5\xbertev na ko\xc5\xbei dobila velike mehurje, o\xc4\x8di so ji zatekle ter pri\xc4\x8dela je bruhati pojavile so se notranje in zunanje krvavitve. \xc4\x8ce je plin pri\xc5\xa1el v dihalne organe je povzro\xc4\x8dil zelo bole\xc4\x8de vnetje dihalnih poti in bronhijev, to je lahko trajalo tudi po ve\xc4\x8d tednov. \xc5\xbdrtve, ki so bile izpostavljene smrtnemu odmerku se se lahko du\xc5\xa1ile tudi po ve\xc4\x8d tednov preden so umrle._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bojni plin do konca vojne leta 1918 postal standardno oro\xc5\xbeje nikoli v vojni ni povzro\xc4\x8dil preobrata za katerega je bil razvit in namenjen. Razvite je bil prav posebej za pozicijski na\xc4\x8din bojevanja. Med boji se je izkazal kot izredno nezanesljiv, izgube zaradi bojih strupov so bile v primerjavi z ostalimi konvencionalnimi oro\xc5\xbeji zanemarljivo majhne. Proti njemu je bilo mogo\xc4\x8de v kratkem \xc4\x8dasu razviti u\xc4\x8dinkovite protiukrepe kar je njegovo u\xc4\x8dinkovitost \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1evalo. Imel pa je mo\xc4\x8dan psiholo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek saj se je dogajalo, da so cele enote zapustile polo\xc5\xbeaje, ko so pred seboj zagledale oblak strupenega plina. Njegova uporaba je bila \xc5\xa1e najbolj u\xc4\x8dinkovati v kombinaciji s topni\xc5\xa1kim obstreljevanjem kar se je izkazalo tudi med dvanajsto so\xc5\xa1ki bitko, oktobra 1917, ko so nem\xc5\xa1ki vojaki v okolici Bovca zaplinili ter nato s topni\xc5\xa1kim ognjem razsuli italijanske polo\xc5\xbeaje. Med vojno so na evropskih tleh bojne strupe uporabljale vse strani, izjema so bile ZDA. Pri njihovi izdelavi in uporabi so prednja\xc4\x8dili predvsem Nemci, zahodni zavezniki so raven Nem\xc4\x8dije dosegli \xc5\xa1ele proti koncu vojne. Bojni strupi pa se niso uporabljali le na zahodni fronti, \xc4\x8deprav je bila njihova uporaba tam zaradi na\xc4\x8dina vojskovanja najbolj pogosta. Uporabljali so se tudi na vzhodni fronti proti Rusom ter v Palestini med drugo bitko za Gazo.\n_START_SECTION_\nStrelski jarki\n_START_PARAGRAPH_\nNeskon\xc4\x8dno dolgi in blatni jarki so postali sinonim prve svetovne vojne. Vendar pa je njihova uporaba v voja\xc5\xa1kih konfliktih dosti starej\xc5\xa1a od velike vojne. Prvi\xc4\x8d so se pojavili \xc5\xbee v antiki nato pa \xc5\xa1e nekajkrat skozi zgodovino. V ve\xc4\x8djem obsegu so se pojavili med ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljansko vojno (obleganje Petersburga in Vicksburga), drugo bursko vojno in rusko-japonsko vojno. Namen jarkov je bil preprost, za\xc5\xa1\xc4\x8dititi vojake pred ognjem iz pu\xc5\xa1k ter topov ter prikriti premike enot. Do prve svetovne vojne so se strelski jarku v glavnem uporabljali pri obrambi ali obleganju mest ali utrdb. Ti jarki so bili produkt preprostih zemeljski del, prva svetovna vojna je to spremenila od tedaj naprej je kopanje jarkov postalo umetnost._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ka taktika iz 19. stoletja ter oro\xc5\xbeje iz 20. stoletja je povzro\xc4\x8dilo, da je v prvih treh mesecih vojne na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih umrlo in bilo ranjenih ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d vojakov. Zaradi neverjetno visokih izgube v ljudeh in materialu sta obe strani za\xc4\x8deli, da bi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditili, kopati jarke. Do oktobra 1914 je med Rokavskim prelivom in \xc5\xa1vicarsko mejo nastal nepretrgan sistem jarkov in utrdb. Pri gradnji jarkov so bilo skozi vojno v prednosti Nemci, ti so za gradnjo obrambne linje izbrali vi\xc5\xa1ji in la\xc5\xbeje branljiv teren medtem ko so zavezniki ostali v ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih poljih in dolinah. Ta nem\xc5\xa1ka prednost se je izkazala tudi v de\xc5\xbeevnih mesecih ko je voda iz vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih predelov odtekala v doline in zalivala tamkaj\xc5\xa1nje zavezni\xc5\xa1ke strelske jarke. Prvi jarki so bili preprosti, \xc5\xa1lo je za preproste in hitro skopane jarke pred katere so namestili bode\xc4\x8do \xc5\xbeico. Ko pa se je vojna zavlekla v mesece in nato v leta so za\xc4\x8deli jarke izbolj\xc5\xa1evati in nadgrajevati. \xc4\x8ceprav sta obe strani iz kopanja strelskih jarkov naredili pravo umetnost je veljalo, da so Nemci gradili najbolj\xc5\xa1e jarke katere je bilo izredno te\xc5\xbeavno zavzeti. Obe strani sta se poslu\xc5\xbeevali bolj ali manj enakega sistema sistema jarkov. Ti so bili skopani vzporedno z nasprotnikovimi vmes pa je bilo nikogar\xc5\xa1nje ozemlje. Graditelji so jarke prilagajali okoli\xc5\xa1kemu terenu, kopali so jih pod razli\xc4\x8dnimi koti (sistem cik-cak) ter nikoli v ravnih \xc4\x8drtah s tem so zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xbertve v primeru padca granata direktno v jarek ter omogo\xc4\x8dili la\xc5\xbejo obrambo jarka v primeru vdora nasprotnika. Za jarkom, ki je bil na prvi bojni \xc4\x8drti se je nahajal \xc5\xa1e eden ali dva jarka rezervne bojne \xc4\x8drte. Jarki prve druge in tretje linije so bili med sabo povezani s komunikacijskimi jarki preko katerih so potekale oskrba, komunikacije in premiki enot. Za velike ofenzive so v bli\xc5\xbeini prve bojne linije zgradili za\xc4\x8dasne jarke kamor se je zateklo mo\xc5\xa1tvo pred naskokom na sovra\xc5\xbenikove polo\xc5\xbeaje. Na nikogar\xc5\xa1nje ozemlje so kopali t. i. slepe jarke katerih namen je bil prislu\xc5\xa1kovanje sovra\xc5\xbeniku, izvajanje prikritih napadov ali pa zavajanje sovra\xc5\xbenika. Taki jarki so se lahko sovra\xc5\xbeniku pribli\xc5\xbeali tudi na nekaj metrov._NEWLINE_Klasi\xc4\x8den strelski jarek je bil globok okoli 4 do 5 metrov. Na njegov prednji in zadnji del je bila nametana zemlja, ki je vojake \xc5\xa1\xc4\x8ditila pred kroglami in \xc5\xa1rapneli. Robovi jarkov so bili dodatno utrjeni z vre\xc4\x8dami peska ter lesenimi tramovi. Tista stran jarka, ki je bila obrnjena proti sovra\xc5\xbeniku je imela stopnico, ki je vojakov omogo\xc4\x8dala pogled preko vrha jarka ter la\xc5\xbeje streljanje. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred ostrostrelci so gradili strelne line preko katerih so postavili jeklene plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Tla in stene jarkov so bile oblo\xc5\xbeene z lesom na dnu jarka pa je bil kanal za odvajanje vode. Glavna prioriteta na prvi bojni \xc4\x8drti je bila za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred topni\xc5\xa1tvom. V ta namen so gradili podzemne bunkerje in kaverne. Globlji kot je bil bunker bolj so bili vojaki varni pred granatami. Najbolj\xc5\xa1e bunkerje so gradili Nemci, zgrajeni so bili tudi v treh nadstropjih pod zemljo pri tem pa so poleg lesa uporabljali \xc5\xa1e beton in \xc5\xbeelezo. Nekaj metrov pred jarkom se je raztezalo obse\xc5\xbeno polje bode\xc4\x8de \xc5\xbeice in ostalih ovir, ki je nasprotniku ote\xc5\xbeevalo napad na jarek. Zato je pred napadom pehote po navadi potekala obse\xc5\xbena topni\xc5\xa1ka priprava katere namen je bil uni\xc4\x8diti polja bode\xc4\x8de \xc5\xbeice in nasprotnikove jarke z mitraljezi. Prednost bode\xc4\x8de \xc5\xbeice je bila, da jo je bilo enostavno namestiti ter je z ostalimi ovirami izredno u\xc4\x8dinkovito upo\xc4\x8dasnila nasprotnika.\n_START_SECTION_\nUtrdbe\n_START_PARAGRAPH_\nUtrdbe so dolga stoletja predstavljala steber obrambe neke dr\xc5\xbeave. Z razvojem topni\xc5\xa1tva so sicer izgubile del svoje obrambne mo\xc4\x8di vendar so se kljub temu v razli\xc4\x8dnih oblikah ohranile vse do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne kljub temu da je prva svetovna vojno jasno pokazala, da je \xc4\x8das utrdb \xc5\xbee zdavnaj mimo. Skokovit razvoj topni\xc5\xa1tva v drugi polovici 19. stoletja je konstruktorje utrdb prisili, da so se te za\xc4\x8dele seliti pod zemljo ker so bile bolj za\xc5\xa1\xc4\x8ditene pred uni\xc4\x8devalno mo\xc4\x8djo topov. Iz zemlje so gledali le t. i. bojni bloki s topovi in mitraljezi, medtem ko je bilo vse ostalo skrito globoko pod zemljo. Tehnologijo v utrdbah lahko primerjam s tiso na velikih bojnih ladjah. Za utrdbe so bile namre\xc4\x8d razviti prav posebni topni\xc5\xa1ki sistemi ter njihova oskrba in obramba. Topovi so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni po posebnih jeklenih kupolah, ki so se vrtele v krogu 360\xc2\xb0, nekatere kupole so bile zasnovane tako, da so se pred strelom dvignile iz zemlje. S tem so branilci zmanj\xc5\xa1ali izpostavljenost topov sovra\xc5\xbenikovemu ognju. Dostava streliva topovom je iz skladi\xc5\xa1\xc4\x8da potekala po tirih in dvigalih znotraj utrdbe. Obramba utrdbe je bila zasnovana tako, da \xc4\x8de je padel en del utrdbe je lahko drug del nemoteno nadaljeval z bojem._NEWLINE_V letih pred vojno je dolgo \xc4\x8dasa veljalo, da ima Belgija najbolj napredne utrdbe. Te so bile postavljene v osemdesetih in devetdesetih letih 19. stoletja okoli strate\xc5\xa1ko pomembnih mest kot so Namur, Antverpen in Liege. Pri izgradnji so uporabili najnovej\xc5\xa1a tehnolo\xc5\xa1ka in gradbena dognanja, ki pa so se, ironi\xc4\x8dno, med veliko vojno izkazala kot Ahilova peta (veliko je bilo te\xc5\xbeav s kvaliteto betona, ki je bil v 19. stoletju nov gradbeni material). Kljub nenehnemu posodabljanju utrdb se je avgusta 1914 ob nem\xc5\xa1kem napadu na Belgijo izkazalo, da so utrdbe postale zastarele. Zaradi slabega belgijskega na\xc4\x8drtovanja so Nemci \xc5\xbee prve dni velike vojne ob\xc5\xa1li ve\xc4\x8dino ve\xc4\x8djih belgijskih utrdb, oblegane utrdbe pa so kasneje uni\xc4\x8dili s te\xc5\xbekimi havbicami kot sta npr. \xc5\xa0koda 210\xc2\xa0mm in Debela Berta 420\xc2\xa0mm. Morda najbolj dramati\xc4\x8dno je bilo uni\xc4\x8denje belgijske utrdbe Fort de Loncin v kateri so Nemci zadeli podzemno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de streliva. Mo\xc4\x8dna eksplozija, ki je nastala po nem\xc5\xa1kem zadetku je pod seboj pokopala 550 belgijskih vojakov. Uni\xc4\x8denje belgijskih utrdb je bila lekcija za Francoze, ki so nato v nadaljevanju vojne razoro\xc5\xbeili ve\xc4\x8dino svojih utrdb njihovo oro\xc5\xbeje po porabili na dolgi fronti \xc4\x8drti, ki se je vlekla od Rokavskega preliva do \xc5\xa0vicarske meje (v bitki za Verdun se je izkazalo, da so bile starej\xc5\xa1e in ve\xc4\x8dkrat nadgrajene francoske utrdbe zgrajene veliko bolje od belgijskih) ._NEWLINE_Do podobnega zaklju\xc4\x8dka kot Francozi so pri\xc5\xa1li tudi Avstrijci leta 1915 ko so po italijanskem napadu razoro\xc5\xbeili ve\xc4\x8dino utrdb, saj se je izkazalo, da te niso varne pred italijanskimi topovi velikega kalibra._NEWLINE_Avstro-Ogrska je namre\xc4\x8d imela na meji s Kraljevino Italijo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo t. i. gorskih zapornih utrdb. Med temi utrdbami so bile tudi koro\xc5\xa1ke utrdbe (Klu\xc5\xbee, Hermanova utrdba, Predelska baterija, Predelska utrdba in zapora pri Rabeljskem jezeru). Najbolj znana Avstrijska trdnjava je bila Przemy\xc5\x9b, pri kateri je v bistvu \xc5\xa1lo za sistem utrdb okoli poljskega mesta Przemy\xc5\x9b. Utrdba je \xc5\xa1la skozi dve ruski obleganji nato pa se je morala garnizija v njej zaradi pomanjkanja hrane 22. marca 1915 predati._NEWLINE_Kljub temu, da so utrdbe med prvo svetovno vojno postale zastarele so se ohranile do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne ter celo konca hladne vojne (Maginotova linija, Siegfridova linija, Alpski zid, Rupnikova linija, \xe2\x80\xa6).\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nTransport je med prvo svetovno vojno odigral eno klju\xc4\x8dnih vlog. Med vojno je bil velik poudarek na hitrem premiku enot iz enega boji\xc5\xa1\xc4\x8da na drugo. Tako so lahko npr. Nemci cele enote in vojske premikali med zahodnim v vzhodnim boji\xc5\xa1\xc4\x8dem v samo nekaj dneh. Transport ter njegova hitrost je bila tako eden klju\xc4\x8dnih dejavnikov v tej popolnoma industrializirani vojni. Pri transportu po kopnem so se vojske zana\xc5\xa1ale ve\xc4\x8dinoma na \xc5\xbeeleznice, ki so v tistih \xc4\x8dasih veljale za hiter in u\xc4\x8dinkovit prevoz ljudi in materiala. Zaradi dobro razvejanega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega sistema v Evropi je bilo mo\xc5\xbeno \xc4\x8dete pripeljati blizu fronte s tem pa so odpadli dolgi mar\xc5\xa1i, ki so vojake iz\xc4\x8drpali. Z \xc5\xbeeleznico je bilo do frontne \xc4\x8drte dosti la\xc5\xbeje pripeljati tudi voja\xc5\xa1ki material, ki ga zaradi industrializirane vojne ni bilo nikoli preve\xc4\x8d. Na odro\xc4\x8dnih in slabo dostopnih krajih kjer so bile komunikacije slabe se je vojska \xc5\xa1e vedno zana\xc5\xa1ala na transport z mulami, osli, voli in konji v nekaterih primerih so v ta namen uporabili celo pse. Kljub industrijskemu napredku na podro\xc4\x8dju transporta so v vojni pri prevozu material in opravljanja razli\xc4\x8dnih del \xc5\xa1e vedno prednja\xc4\x8dile \xc5\xbeivali. Izredno za\xc5\xbeeleno delavna \xc5\xbeival v vojski je bila mula. Ta kri\xc5\xbeanec med oslom in konjem je imel lastnosti obeh \xc5\xbeivali, mo\xc4\x8d, trdo\xc5\xbeivost in nezahtevnost. Konji so bili bolj domena konjenice, ki pa je v prvi svetovni vojni izgubila svoj pomen. Ker je bil konj zahteven za oskrbo se je vojska njihove uporabe izogiba. Izjema so bile po navadi posebne pasme vle\xc4\x8dnih konj, ki so bile bolj odporne na ekstremne razmere. Ker se je med vojno za voja\xc5\xa1ke namene uporabljalo ogromno \xc5\xbeivali je mo\xc4\x8d predvidevati da je med njo umrlo in trpelo vsaj toliko \xc5\xbeivali kot ljudi._NEWLINE_Kmalu po za\xc4\x8detku vojne so se za\xc4\x8dela na fronti in za njo pojavljati prva motorna vozila. Uporabljali so jih za transport materiala ter ranjencev. Zaradi svoje relativne nezahtevnosti so za\xc4\x8dela proti koncu vojne nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati delavne \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nKomunikacije\n_START_PARAGRAPH_\nV vseh vojnah so bile komunikacije klju\xc4\x8dnega pomena, njihovo pomanjkanje je pomenilo napa\xc4\x8dne odlo\xc4\x8ditve in posledi\xc4\x8dno poraz. Ker pa je bila prva svetovna vojna vojna svetovnih razse\xc5\xbenosti klasi\xc4\x8dni na\xc4\x8dini komunikacij preko kurirjev, golobov in svetlobnih signalov niso ve\xc4\x8d zado\xc5\xa1\xc4\x8dale. Predvsem pa so bili ti na\xc4\x8dini komunikacije med \xc5\xa1tevilnimi odseki fronte in enotami po\xc4\x8dasni in nezanesljivi. Izguba komunikacij v klju\xc4\x8dnem trenutku je za generale lahko pomenila izgubo pregleda nad boji\xc5\xa1\xc4\x8dem in s tem izgubo bitke ter posledi\xc4\x8dno ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo mrtvih in ranjenih. Velik korak naprej od t. i. starih na\xc4\x8dinov komunikacije je pomenila uvedba poljskega telefona na boji\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc4\x8ceprav je vojska te uporabljala \xc5\xbee vrsto let je prav prva svetovna vojna pomenila komunikacijski preskok. Postavitev in uporaba telefona na stati\xc4\x8dnem boji\xc5\xa1\xc4\x8du je bila enostavna. Vojaki so po navadi o\xc5\xbei\xc4\x8dili celotne odseke jarkov, telefonske \xc5\xbeice pa so bile nato povezane s telefonsko centralo, ta pa je bila povezana s poveljstvom. Poveljstvo tako v realnem \xc4\x8dasu dobivalo podatke iz boji\xc5\xa1\xc4\x8da, topni\xc4\x8darji pa podatke o korekciji ognja. Mo\xc4\x8dna topni\xc5\xa1ka obstreljevanja so pogosto pretrgala telefonske kable in tako prekinila telefonske povezave zato je bilo potrebno te neprestano obnavljati kar je bila velika slabost telefonskih povezav med veliko vojno. Prvi poljski telefoni so imeli tudi to slabost, da jim je bilo enostavno prislu\xc5\xa1kovati. Ti so namre\xc4\x8d imeli skupno ozemljitev, ki so bila po navadi kar tla v jarku. \xc4\x8ce je nasprotnik v svojem jarku, ki je bil oddaljen le nekaj deset metrov, na tla priklopil svoj telefon je brez te\xc5\xbeav prislu\xc5\xa1koval nasprotniku. Te\xc5\xbeavo so kasneje odpravili z izoliranim kablom z dvema paricama. Za po\xc5\xa1iljanje sporo\xc4\x8dil na dalj\xc5\xa1e razdalje so uporabljali telegrafijo. Zardi varnosti so sporo\xc4\x8dila pogosto kodirali pojavili pa so se tudi prve naprave za kodiranje signalov (t. i. scramblerji signala)._NEWLINE_Slabost telefonov in telegrafov je bila \xc5\xbeica, ki je povezovala oddajnik in sprejemnik. Ta namre\xc4\x8d ni omogo\xc4\x8dala hitrega premika enot saj so jo morale premikajo\xc4\x8de se enote vle\xc4\x8di za sabo, da so obve\xc5\xa1\xc4\x8dale poveljstvo o svojem napredku na boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Problem je predstavljala tudi dol\xc5\xbeina kabla, ki je bila seveda omejena ter njegova ranljivost (kabel je lahko uni\xc4\x8dilo topni\xc5\xa1tvo ali pa ga je nasprotnik prerezal). Vse te te\xc5\xbeave je re\xc5\xa1il brez\xc5\xbei\xc4\x8dni prenos informacij preko radijske postaje. Ta se je za komercialne in seveda za voja\xc5\xa1ke namene uporabljala \xc5\xbee leta pred veliko vojno (primer Titanik), vendar je bil sistem velik in zato popolnoma neprimeren za boji\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc5\xa0ele razvoj znanosti je proti koncu prve svetovne vojne omogo\xc4\x8dil izdelavo manj\xc5\xa1ih radijskih postaj, ki jih je bilo mogo\xc4\x8de namestiti na manj\xc5\xa1i voz ali kar na konja. Komunikacija preko radijskih postaj je potekala podobno kakor preko telegrafa in sicer preko morsejeve abecede. Da sovra\xc5\xbenik nebi bral informacij so bila sporo\xc4\x8dila kriptirana. Razvoj radijskih postaj je omogo\xc4\x8dil raz\xc5\xa1iritev izvidni\xc5\xa1ke dejavnosti letal. Ta so lahko zdaj v realnem \xc4\x8dasu v poveljstvo sporo\xc4\x8dala o dogajanju na tleh dale\xc4\x8d za sovra\xc5\xbenikovo \xc4\x8drto.\n_START_SECTION_\nMedicina\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot vsaka vojna je tudi prva svetovna vojna pospe\xc5\xa1ila napredek v medicini. Ta je napredovala predvsem v kirurgiji, hitri obravnavi po\xc5\xa1kodovanca ter hitremu transportu do bolni\xc5\xa1nice. V obdobju pred antibijotiki je bil pri obravnavi ranjenca klju\xc4\x8den \xc4\x8das. Manj \xc4\x8dasa kot je ta potreboval od boji\xc5\xa1\xc4\x8da do zdravnika tem ve\xc4\x8dja mo\xc5\xbenost je bila, da bo ta pre\xc5\xbeivel. V ta namen je bil vzpostavljen sistem zbirnih to\xc4\x8dk prve pomo\xc4\x8di, poljskih bolni\xc5\xa1nic in bolni\xc5\xa1nic v zaledju, ki so bile med seboj u\xc4\x8dinkovito povezane z vozili prve pomo\xc4\x8di, vlaki in ladjami ter v nekaterih primerih celo z letali._NEWLINE_Med ranjenimi vojaki so najpogosteje prevladovale po\xc5\xa1kodbe glave in okon\xc4\x8din. Po\xc5\xa1kodbe trupa je bilo okoli 12% bile pa so v ve\xc4\x8dini primerov smrtne. Na za\xc4\x8detku vojne so bile zaradi slab\xc5\xa1e obravnave ranjencev smrtne tudi nekatere na prvi pogled manj resne rane in po\xc5\xa1kodbe. Ker ni bilo antibiotikov so se rane hitro oku\xc5\xbeile, bolnik je dobil gangreno, sepso in nato umrl. Smrtnost zaradi oku\xc5\xbeb je bila izredno visoka. Zaradi velikega \xc5\xa1tevila ljudi in slabe higiene so bili pogosti izbruhi nalezljivih bolezni kot sta bila kolera in tifus. Medicina je oku\xc5\xbebe poizku\xc5\xa1ala odpraviti z izbolj\xc5\xa1anjem higienskih razmer. Velika smrtnost je bila tudi zaradi po\xc5\xa1kodb kosti, samo zaradi po\xc5\xa1kodb velikih kosti na nogi je bila smrtnost leta 1915 tudi 80%. Z razvojem novih na\xc4\x8dinov zdravljena (imobilizacija, naravnavanje kosti, operacije,...) je let 1917 pre\xc5\xbeivelo \xc5\xbee 80% po\xc5\xa1kodovancev. Pri operacijah so kljub napredku \xc5\xa1e vedno prevladovale amputacije okon\xc4\x8din. Operacije trupa so bile zaradi slabo razvite kirurgije izredno tvegane in so se zaradi infekcij pogosto kon\xc4\x8dale s smrtjo pacienta. Pri operacijah je bila v veliko pomo\xc4\x8d tudi transfuzija krvi, ki je na podro\xc4\x8dju medicine povzro\xc4\x8dila pravo revolucijo, kri pa je bilo mogo\xc4\x8de hraniti tudi v t. i. krvnih bankah. K ve\xc4\x8djemu pre\xc5\xbeivetju ranjencev je pomagal izum rentgena, kirurgi in zdravniki so z njegovo pomo\xc4\x8djo la\xc5\xbee postavili diagnozo ter nato zdravili pacienta. Mobilni rentgeni so delovali takoj za prvo bojno \xc4\x8drto s \xc4\x8dimer se je oskrba ranjencev \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1ala._NEWLINE_Oskrba ranjencev se je nadaljevala tudi potem ko so se rane zacelile. Ogromno jih je ostalo brez udov ali pa so jim ostale te\xc5\xbeke brazgotine zaradi opeklin ter te\xc5\xbeke po\xc5\xa1kodbe obraza. Za tiste, ki so ostali brez udov je poskrbel razvoj novih protez. Iz kirurgije pa se je razvila plasti\xc4\x8dna kirurgija, ki je z novimi metodami zdravljenja poizku\xc5\xa1ala na ranjencih odpraviti grozovite po\xc5\xa1kodbe vojne ter jih kolikor toliko prilagoditi novemu \xc5\xbeivljenju. Veliko se je posve\xc4\x8dalo tudi psiholo\xc5\xa1ki oskrbi vojakov. Zaradi novega na\xc4\x8dina bojevanja v katerem so bili vojaki izpostavljeni dolgotrajnemu stresu, so se za\xc4\x8dele med vojaki pojavljati razli\xc4\x8dne psiholo\xc5\xa1ke motnje. Najpogostej\xc5\xa1a motnja je bila t. i. granatni \xc5\xa1ok (ang. shell shock) oblika posttravmatske stresne motnje, ki se je kazal v razli\xc4\x8dnih oblikah in je lahko prizadela vse od navadnih vojakov do \xc4\x8dastnikov. Vzrok zanje je bil bojni stres ter grozote vojne, ki so jih vojaki do\xc5\xbeiveli na bojnem polju. Zdravljenje tako obolelih je po navadi potekalo v posebnih bolni\xc5\xa1nicah dale\xc4\x8d za frontno \xc4\x8drto. Nekateri so po zdravljeni lahko na novo za\xc5\xbeiveli drugi pa so s psiholo\xc5\xa1kimi motnjami ostali zaznamovani za vse \xc5\xbeivljenje.'