b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc5\xa1tjan Glavini\xc4\x87 de Glamo\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nRodbina Glavini\xc4\x87\n_START_PARAGRAPH_\nRodbina izvira iz Glamo\xc4\x8da v Bosni,  kjer so imeli znatno premo\xc5\xbeenje z dednim gradom, nato pa so med tur\xc5\xa1kimi vpadi pribe\xc5\xbeali v Istro in se naselili v Kanfanarju, kasneje pa se preselili v Pi\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavini\xc4\x87 je bil rojen pri Pi\xc4\x8dnu v hrva\xc5\xa1ki Istri, ki je danes nepomemben kraj, neko\xc4\x8d pa je bil sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije s \xc5\xa1kofijsko pala\xc4\x8do in katedralo._NEWLINE_O njegovem \xc5\xa1olanju ni veliko znanega, verjetno je potekalo na Trsatu pri Reki, kjer je bil njegov stric dr. Franjo Glavini\xc4\x87 predstojnik fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega samostana. Tedaj je bil Trsat tudi center  glagolja\xc5\xa1tva , najstarej\xc5\xa1e slovanske pisave. V Gradcu, na Dunaju in v Trnavi je \xc5\xa1tudiral teologijo in filozofijo. V duhovnika je bil posve\xc4\x8den leta 1660._NEWLINE_Na Dunaju so takrat trepetali pred tur\xc5\xa1ko nevarnostjo in se pripravljali na odlo\xc4\x8dilni spopad, hkrati pa iskali pomo\xc4\x8d od drugod. Zato je mladi cesar  Leopold I. Habsbur\xc5\xa1ki sklenil poslati posebno odposlanstvo v Moskvo , ki bi posku\xc5\xa1alo poleg zavezni\xc5\xa1tva dose\xc4\x8di tudi pomiritev med Rusijo in  Poljsko. V odpravi je moral biti tudi  tolma\xc4\x8d za ruski jezik, zato je grof Ivan Ferdinand Porcia za to nalogo cesarju predlagal Bo\xc5\xa1tjana Glavini\xc4\x87a._NEWLINE_Ta sicer ru\xc5\xa1\xc4\x8dine ni bil ve\xc5\xa1\xc4\x8d, vendar je poleg materin\xc5\xa1\xc4\x8dine obvladal staroslovansko  glagolico, dobro pa je znal italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in seveda latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine pa se je moral nau\xc4\x8diti sproti._NEWLINE_Pozimi leta 1661 se je na Dunaju pri\xc4\x8dela zbirati 19 \xc4\x8dlanska delegacija, z vsem dodatnim spremstvom, ki je na pohod krenila meseca februarja. Kaplan Bo\xc5\xa1tjan Glavini\xc4\x87 je pridobil tudi posebno listino za spovedno sodnost, to je pravico spovedovanja na tujem ozemlju za vso osebje ekspedicije. Odposlanstvo se je iz Moskve na Dunaj vrnilo septembra  1662. Glavini\xc4\x87 je cesarju pisno poro\xc4\x8dal o poti. Rokopis obsega dvanajst strani in ga hranijo v Avstrijski narodni knji\xc5\xbenici na Dunaju._NEWLINE_1. oktobra  1662 so Glavini\xc4\x8du dodelili mesto dvornega kaplana v dunajski rezidenci in tam je ostal \xc5\xa1est let. Na dvoru je bilo tedaj \xc5\xa1est kaplanov, njihovo delo pa ni bilo preve\xc4\x8d cenjeno, zato je zaprosil za izpraznjeno mesto \xc5\xbeupnika v Slovenskih Konjicah. Cesar Leopold I. ga je postavil za \xc5\xbeupnika leta 1669 ali 1670, kasneje pa je pape\xc5\xbe Klemen X. imenovanje potrdil. Tedaj in \xc5\xa1e sedem let kasneje je bil isto\xc4\x8dasno \xc5\xa1e dvorni kaplan in uradni tolma\xc4\x8d za ruski jezik na Dunaju. \xc4\x8ce so ga potrebovali na dvoru kot tolma\xc4\x8da, so ga poklicali iz Konjic. Bo\xc5\xa1tjan Glavini\xc4\x8d je v Konjicah (1669-1689) pre\xc5\xbeivel lepa in uspe\xc5\xa1na leta. Za materialna sredstva se mu ni bilo potrebno boriti, saj je imel veliko posestvo in osemdeset podlo\xc5\xbenikov na \xc5\xa1tiriintridesetih krajih. V \xc4\x8dasu njegovega slu\xc5\xbebovanja je ustanovil vikariat v Zre\xc4\x8dah (1675) in Lo\xc4\x8dah (1681), v nad\xc5\xbeupnijski cerkvi je postavil glavni oltar, tudi ro\xc5\xbenovensko kapelo naj bi postavil on. Po skoraj dvajsetih letih \xc5\xbeupnikovanja v Konjicah je Glavini\xc4\x87a pape\xc5\xbe Aleksander VIII. 8. maja 1690 potrdil za senjsko-modru\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa. _NEWLINE_Na \xc5\xa1kofovskem sede\xc5\xbeu si je iz narodnostnega vidika prizadeval, da bi svojo \xc5\xa1kofijo izlo\xc4\x8dil iz mad\xc5\xbearske ostrogomske metropolije, vendar ni uspel. Na svoji zadnji poti proti Dunaju se je bolan ustavil v Slovenskih Konjicah, v tamkaj\xc5\xa1njem \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je 5. maja 1697 umrl. Pokopan je v cerkvi svetega Jurija. Njegov nagrobnik je vzidan poleg osrednjega oltarja v ro\xc5\xbenovenski kapeli.'