b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Sikst II.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo ime lahko izhaja iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer pomeni \xe2\x80\x9e\xc5\xa1esti\xe2\x80\x9d (sixtus). V pokvarjeni gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pa pomeni olikan, polo\xc5\xa1\xc4\x8den, ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8d (\xce\x9e\xcf\x85\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82, Xystos, v latinski izgovorjavi Xystus, t. j. Sikst; angle\xc5\xa1ko prevajajo kot "polished") in je to bolj verjetni prvi pomen imena. _NEWLINE_Najverjetneje je bil Sikst II. rojen v Gr\xc4\x8diji in je torej Grk po rodu. Za rimskega \xc5\xa1kofa so ga izvolili 30. avgusta 257.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje ponovnega kr\xc5\xa1\xc4\x8devanja\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Sikst II. je dokon\xc4\x8dno je umiril spor, ki ga je med rimsko in afri\xc5\xa1ko Cerkev zasejalo vpra\xc5\xa1anje krsta krivovercev. _NEWLINE_Med pontifikatom njegovega predhodnika, svetega \xc5\xa0tefana, se je razvnela ostra razprava med Rimom in afri\xc5\xa1kimi ter malo-azijskimi Cerkvami glede ponovnega kr\xc5\xa1\xc4\x8devanja heretikov, ki je pripeljala do popolne prekinitve odnosov med Rimom in Cerkvami v Severni Afriki in Mali Aziji. Siksta II. po pravici imenuje Poncij bonus et pacificus sacerdos (dobrega in miroljubnega duhovnika). Bil je bolj spravljiv od svetega \xc5\xa0tefana in je obnovil prijateljske vezi med temi Cerkvami. Kljub temu je zahteval, kakor njegov predhodnik, da se vsi dr\xc5\xbeijo rimske navade: heretikov se ne sme pri sprejemu v katoli\xc5\xa1ko Cerkev ponovno kr\xc5\xa1\xc4\x8devati.\n_START_SECTION_\nValerijanovo preganjanje\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem letu njegovega pontifikata je cesar Valerijan izdal odlok, ki je pod kaznijo izgona \xc5\xa1kofom, duhovnikom in diakonom veleval, naj priznajo rimsko religijo; pod smrtno kaznijo pa je prepovedal bogoslu\xc5\xbene sestanke ter obisk pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d in katakomb. Ta odlok ni dosegel veliko, zato je Valerijan leta 258 z drugim odlokom dolo\xc4\x8dil smrtno kazen za \xc5\xa1kofe, duhovnike in diakone; za senatorje, visoke uradnike in viteze zaplembo imetja in obglavljenje; za kr\xc5\xa1\xc4\x8danske dvorne name\xc5\xa1\xc4\x8dence zaplembo imetja in deportacijo na cesarska posestva. Med prvimi \xc5\xbertvami tega fanati\xc4\x8dnega preganjanja je bil sam pape\xc5\xbe Sikst II.\n_START_SECTION_\nMu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo pape\xc5\xbea in njegovih diakonov\n_START_PARAGRAPH_\nV prvih dneh avgusta leta 258 je dal preganjalec kristjanov, cesar Valerijan, zgrabiti pape\xc5\xbea Siksta II. skupaj z diakoni in ga je 6. avgusta tudi obglavil prav tam, kjer so ga ujeli med ma\xc5\xa1evanjem. Na poti na mori\xc5\xa1\xc4\x8de je diakon Lovrenc vpra\xc5\xa1eval svojega pape\xc5\xbea: \xc2\xbbKam hiti\xc5\xa1, o\xc4\x8de, brez sina? Kam gre\xc5\xa1, sveti duhovnik, brez diakona? Doslej nisi nikoli ma\xc5\xa1eval brez mene.\xc2\xab\xc2\xa0Pape\xc5\xbe Sikst II. ga je tola\xc5\xbeil in mu napovedal, da bo kmalu "pri\xc5\xa1el" za njim. In tako se je tudi zgodilo. Umrl je mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti 10. avgusta 258.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nRufin (Rufinus) imenuje pape\xc5\xbea Siksta Prudens (Modri). Pripisuje mu knjigo Sententiae. Napisal naj bi jo pa v resnici neki Pitagorejec; v 2. st. n. \xc5\xa1t. so jo le priredili kristjani. Prevodu iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino je pape\xc5\xbe Sikst II. napisal uvod in od tod pomota._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu mu A. Harnack pripisuje tudi razpravo Ad Novatianum, ki je vsebovana med Ciprijanovimi spisi; vendar ni zadosti dokazano, da bi avtor bil pape\xc5\xbe Sikst._NEWLINE_Nekaj njegovih pisem je natisnjenih v zbirki Patri Latini V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu je odkrito eno njegovo pismo, ki ga je objavil zalo\xc5\xbenik Conybeare v "English Hist. Review" (London, 1910).\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbea Siksta so med obhajanjem svete evharistije v Pretekstatovih katakombah napadli in ga 6. avgusta 258 skupaj s \xc5\xa1tirimi diakoni obglavili prav tam. Kristjani so ga pokopali skupaj z okrvavljenim pape\xc5\xa1kim prestolom v Kalistovih katakombah. Le nekaj dni za njim je mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti umrl tudi diakon Lovrenc, ki so ga po izro\xc4\x8dilu \xc5\xbeivega pekli na ra\xc5\xbenju. Sveti Leon Veliki je o njem rekel: \xc2\xbbOd son\xc4\x8dnega vzhoda do zahoda je sveti Lovrenc tako proslavil Rim kakor nekdaj sveti \xc5\xa0tefan Jeruzalem. \xc2\xab_NEWLINE_Njegovo ime je omenjeno v prvi evharisti\xc4\x8dni molitvi skupaj s svetim Lovrencem. Cerkev pa se ga spominja 7. avgusta._NEWLINE_V gornje-bavarskem mestu Altenfelden potekajo njemu na \xc4\x8dast romanja; tamkaj\xc5\xa1nja cerkev hrani relikvije podlaktne kosti. V Sloveniji je svetemu Sikstu II. pp. mu\xc4\x8d. posve\xc4\x8dena  \xc5\xbeupnijska cerkev v Predosljah (pri Kranju)\n_START_SECTION_\nSveti Sikst in sveti gral\n_START_PARAGRAPH_\nBenediktu XVI.  so \xc5\xbee v soboto izro\xc4\x8dili kopijo najbolj znane mestne \xc4\x8da\xc5\xa1e, ki je po mnenju nekaterih prav kelih, iz katerega je Jezus pil pri zadnji ve\xc4\x8derji pred kri\xc5\xbeanjem. Sveti kelih ali sveti gral, kot ga imenujejo nekateri, naj bi po Jezusovem vnebohodu pri\xc5\xa1el v Rim, kjer naj bi ga varovali pape\xc5\xbei. Pape\xc5\xbe Sikst II. je kelih predal diakonu svetemu Lovrencu, ta pa ga je nato prinesel v Huesco na sever \xc5\xa0panije. Med \xc5\xa1tevilnimi vojnami so kelih skrivali, od sredine 15. stoletja pa je dom na\xc5\xa1el v katedrali v Valencii.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko zgodovinarjev dvomi o resni\xc4\x8dnosti \xc4\x8da\xc5\xa1e iz Valencie kot svetega keliha, o njej pa ni govora niti v uradnem programu pape\xc5\xbeevega obiska v \xc5\xa0paniji.'