b"\n_START_ARTICLE_\nNapad na krajevne table\n_START_PARAGRAPH_\nPod nem\xc5\xa1kim, skoraj neprevedljivim nazivom Ortstafelsturm (dobesedno slovensko Napad na krajevne table) se ozna\xc4\x8duje vrsta dogodkov, ki so se odvijali jeseni 1972 na ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem v okviru dolgoletnega spora o dvojezi\xc4\x8dnih nem\xc5\xa1ko-slovenskih napisih na krajevnih tablah. Dejansko je \xc5\xa1lo za nasilno in protizakonito akcijo dela nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega prebivalstva Koro\xc5\xa1ke, tekom katere so bile s strani nem\xc5\xa1ko-nacionalisti\xc4\x8dne mno\xc5\xbeice odstranjene in uni\xc4\x8dene mnoge dvojezi\xc4\x8dne krajevne table, ki jih je poprej v skladu z dolo\xc4\x8dili Avstrijske dr\xc5\xbeavne pogodbe zakonito postavila avstrijska Vlada.\n_START_SECTION_\nPojem\n_START_PARAGRAPH_\nNi popolnoma jasno, kdo si je izmislil sam pojem 'Ortstafelsturm', vendar je o\xc4\x8ditno, da se je beseda v javnosti najbolj udoma\xc4\x8dila preko medijev, ki so o dogodkih leta 1972 poro\xc4\x8dali pod tovrstnimi naslovi. Obstajajo mnenja, da je sama skovanka obstajala \xc5\xbee pred uporabo v medijih, torej \xc5\xbee takrat, ko se je akcija odstranjevanja tabel \xc5\xa1ele skrivaj na\xc4\x8drtovala med nem\xc5\xa1ko-nacionalisti\xc4\x8dnimi krogi na Koro\xc5\xa1kem. Indic za tako prepri\xc4\x8danje bi lahko bil tudi medklic nekega anonimnega \xc4\x8dlana na letnem zasedanju Koro\xc5\xa1ke brambovske zveze 22. aprila 1972, torej \xc5\xa1e pred samim napadom na table: \xe2\x80\x9eVersuchen wir es noch einmal mit einer Unterschriftenaktion, und wenn das auch nichts hilft, dann: Volk steh auf - Sturm brich los.\xe2\x80\x9c (slov.: 'Poskusimo \xc5\xa1e enkrat z zbiranjem podpisov - in \xc4\x8de tudi to ne uspe, potem: naj vstane narod - za\xc4\x8dnimo z napadi.') _NEWLINE_Mnogi zgodovinarji v zvezi z Ortstafelsturmom ve\xc4\x8dkrat dokazujejo, da v tem primeru obstajajo vzporednice s klasi\xc4\x8dnimi pogromi in bi se za takratne dogodke lahko uporabili tudi te\xc5\xbeji izrazi. Kot navajata Martin Fritzl in Peter Gstettner  in kot jima pritrjujejo tudi nekateri drugi zgodovinarji, bi naj sam pojem Ortstafelsturm po njihovem mnenju deloval nekako pomanj\xc5\xa1evalno in bla\xc5\xbeilno in prikrival dejansko dogajanje, podobno kot naj bi pogrome judovskega prebivalstva v nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji posku\xc5\xa1ala prikriti in omiliti nacisti\xc4\x8dna propaganda pod pojmom\xc2\xa0\xc2\xbbReichskristallnacht\xc2\xab, Kristalna no\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPredhodni dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ki Slovenci so od avstrijske vlade vse od sklenitve avstrijske dr\xc5\xbeavne pogodbe zahtevali izvr\xc5\xa1itev njenega \xc4\x8dlena 7.3\xc2\xa0: uvedbo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine kot drugega uradnega jezika in postavitev dvojezi\xc4\x8dnih krajevnih ozna\xc4\x8db v narodnostno me\xc5\xa1anih obmo\xc4\x8djih s slovensko manj\xc5\xa1ino ._NEWLINE_Leta 1970, ob 50-letnici koro\xc5\xa1kega plebiscita, je za\xc4\x8delo ozra\xc4\x8dje okoli omenjene teme postajati napeto._NEWLINE_Ob proslavah obletnice je iz obeh strani, slovenske in nem\xc5\xa1ke, prihajalo do mo\xc4\x8dne propagande in raznih nelegalnih akcij v zvezi s krajevnimi napisi. Organizator same proslave obletnice je bil biv\xc5\xa1i visoki oficir SS, udele\xc5\xbeenci proslave pa so pogosto nosili nacional-socialisti\xc4\x8dna obele\xc5\xbeja._NEWLINE_Opazni so bili transparenti z napisi, kot so\xc2\xa0: \xe2\x80\x9eWir fordern Minderheitenfeststellung\xe2\x80\x9c (Zahtevamo, da se ugotovi dejansko \xc5\xa1tevilo pripadnikov manj\xc5\xa1ine), \xe2\x80\x9eGleichberechtigung f\xc3\xbcr die Mehrheit\xe2\x80\x9c (Enakopravnost za ve\xc4\x8dino) in \xe2\x80\x9eToleranz ja \xe2\x80\x93 weitere Geschenke nein\xc2\xab\xc2\xa0(Strpnost da - nadaljnja darila ne)._NEWLINE_Tovrstni dogodki so jezo koro\xc5\xa1kih Slovencev le \xc5\xa1e pod\xc5\xbegali, tako da je z njihove strani pri\xc5\xa1lo tekom leta 1971 do ve\xc4\x8d akcij, kjer so s spreji na krajevne table dopisovali slovenska krajevna imena. V protiukrep se je nem\xc5\xa1ko-nacionalisti\xc4\x8dna stran znesla nad slovenskimi partizanskimi spomeniki._NEWLINE_Tekom leta 1971 se je vlada premiera Kreiskyja odlo\xc4\x8dila, da na podlagi ljudskega \xc5\xa1tetja iz leta 1961 postavi dvojezi\xc4\x8dne krajevne table v vseh krajih, kjer so Slovenci predstavljali vsaj 20% prebivalstva. To je pomenilo 205 krajev v 36 ob\xc4\x8dinah._NEWLINE_Na to odlo\xc4\x8ditev se je odzvala zveza Koro\xc5\xa1kih brambovcev z izjavo da \xe2\x80\x9epo njihovem mnenju ni nobenega dvoma, da zakonsko predvidenih 205 krajev v 36 ob\xc4\x8dinah ne more biti priznanih kot primernih za dvojezi\xc4\x8dne napise, temve\xc4\x8d lahko v po\xc5\xa1tev pride kve\xc4\x8djemu nekaj ob\xc4\x8din, ki so obstajale \xc5\xa1e pred spremembo ob\xc4\x8dinskih meja v letu 1961: Sele, Blato, Bela, Globasnica,Bil\xc4\x8dovs in Bistrica pri Pliberku.\xe2\x80\x9c . Taka opredelitev pa vsekakor ni prepre\xc4\x8dila udele\xc5\xbeencem Ortstafelsturma, da ne bi demontirali tudi tabel v vseh omenjenih ob\xc4\x8dinah._NEWLINE_Spomladi 1972 je napetost dosegla vrhunec. Vedno ve\xc4\x8d je bilo nelegalnega mazanja in grafitiranja krajevnih tabel in spomenikov, ulice so bile poplavljene z agitatorskimi letaki. Mediji so rovarili proti koro\xc5\xa1kemu de\xc5\xbeelnemu glavarju Simi, katerega na\xc4\x8drt so poimenovali \xe2\x80\x9eSimov skrivni na\xc4\x8drt\xe2\x80\x9c, \xc4\x8deprav so od njegove javne objave v tisku minili \xc5\xbee \xc5\xa1tirje meseci. Tako ni mo\xc4\x8d potrditi kasnej\xc5\xa1ih zatrjevanj nem\xc5\xa1ko-nacionaisti\xc4\x8dnih krogov, da je bila postavitev dvojezi\xc4\x8dnih tabel s strani de\xc5\xbeelne vlade skrbno prikrivana, nedemokrati\xc4\x8dna in pol-legalna akcija._NEWLINE_Ob letnem zasedanju brambovske zveze 22. aprila je predsedujo\xc4\x8di dejal\xc2\xa0: \xe2\x80\x9ePonovno smo se zna\xc5\xa1li v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du obrambnega boja, \xc4\x8deprav tokrat le z duhovnimi oro\xc5\xbeji.\xe2\x80\x9c Na te besede se je iz publike zasli\xc5\xa1al \xc5\xbee prej omenjeni medklic \xe2\x80\x9eVersuchen wir es noch einmal mit einer Unterschriftensammlung, und wenn auch das nicht hilft, dann: Volk steh\xc2\xb4 auf \xe2\x80\x93 Sturm brich los\xe2\x80\x9c. V nadaljevanju je pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1e ve\xc4\x8d podobnih groze\xc4\x8dih izjav. \xc4\x8casnik Koro\xc5\xa1ke novice (K\xc3\xa4rntner Nachrichten) je 18. marca pisal: \xe2\x80\x9c\xc4\x8ce bodo v \xc5\xa0mohorju, Celovcu in Velikovcu postavljene slovenske krajevne table, bo to s strani ve\xc4\x8dinskega prebivalstva sprejeto kot izziv. Za pri\xc4\x8dakovati je torej, da bo nezadovoljno prebivalstvo tovrstne table odstranilo (...) in ne bo izvedljivo, da bi pri vsaki slovenski krajevni tabli no\xc4\x8d in dan postavili na stra\xc5\xbeo po enega \xc5\xbeandarja\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Razvidno je torej, da se je govorilo le o \xe2\x80\x9eslovenskih\xe2\x80\x9c, nikoli pa tudi o \xe2\x80\x9edvojezi\xc4\x8dnih\xe2\x80\x9c tablah, kar do neke mere osvetljuje enostransko mi\xc5\xa1ljenje nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de ve\xc4\x8dine na Koro\xc5\xa1kem na za\xc4\x8detku 70-ih let. S tovrstnimi izjavami se je gotovo posku\xc5\xa1alo zbuditi v prebivalstvu strah pred morebitno jugoslovansko aneksijo ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke, po drugi strani pa sugerirati, da table pravzaprav ne predstavljajo nobenega pravnega in legitimnega simbola avstrijske dr\xc5\xbeave, temve\xc4\x8d gre za nekaj popolnoma \xe2\x80\x9eslovenskega\xe2\x80\x9c in tujega. 10. junija so Koro\xc5\xa1ke novice ponovno dolivale olja na ogenj\xc2\xa0: \xe2\x80\x9ePripravlja se na\xc4\x8drtna izselitev vseh Nemcev iz narodnostno me\xc5\xa1anega obmo\xc4\x8dja.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Podobne neutemeljene izjave se pojavljajo \xc5\xa1e dolga leta kasneje, celo v 21. stoletju. Tako je denimo \xc5\xa1e leta 2001 Josef Feldner, predsednik Koro\xc5\xa1kega Heimatdiensta v neki oddaji ORF pojasnil: \xe2\x80\x9eKakr\xc5\xa1nakoli dodatna ob\xc4\x8dina z dvojezi\xc4\x8dnimi napisi predstavlja nadaljnji korak do slovenske Koro\xc5\xa1ke in v tem ne smemo, niti ne bomo sodelovali na noben na\xc4\x8din.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nNemiri\n_START_PARAGRAPH_\n20. in 21. september Postavljene so bile prve table. V no\xc4\x8di, ki je sledila, so bile bodisi premazane, bodisi demontirane. Isto\xc4\x8dasno je pri\xc5\xa1lo tudi do prvih gro\xc5\xbeenj z bombnimi napadi na zgradbo Koro\xc5\xa1ke de\xc5\xbeelne vlade. V naslednjih 24 urah so bile table o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene ali na novo postavljene. Prijeti so bili tudi prvi \xe2\x80\x9emaza\xc4\x8di\xe2\x80\x9c._NEWLINE_24. in 25. september Akcije se nadaljujejo. Lokalni policisti dobijo okrepitve iz drugih avstrijskih zveznih de\xc5\xbeel, vendar se postavljene krajevne table \xc5\xa1e naprej neovirano demontirajo. Pride do prvih gro\xc5\xbeenj policiji v primeru, da bi le-ta \xc5\xa1e naprej delovala proti napadalcem._NEWLINE_5. oktober 100 oseb se zbere v \xc5\xa0kocjanu (St. Kanzian), nadaljnjih 90 oseb v 35 avtomobilih pa v \xc5\xa0entprimo\xc5\xbeu (St. Primus). 6. in 7. oktobra se dodatnih 120 ljudi v 42 avtomobilih vozi po vsej ju\xc5\xbeni Koro\xc5\xa1ki in demolira krajevne table._NEWLINE_Glavni napad:_NEWLINE_9. oktober Na predve\xc4\x8der 52. obletnice koro\xc5\xa1kega plebiscita se neposredno po proslavi zbere mno\xc5\xbeica oseb in za\xc4\x8dne s splo\xc5\xa1no demonta\xc5\xbeo. 200 voznikov avtomobilov \xc5\xa1tarta iz Borovelj v Ro\xc5\xbeni dolini.Med Kotmaro vasjo in Bil\xc4\x8dovsom se oblikuje \xc5\xa1e ena kolona 100 avtomobilov, okoli 22:30 se obe koloni sre\xc4\x8data. Del kolone pelje pred stavbo de\xc5\xbeelne vlade, kjer odvr\xc5\xbeejo vse odstranjene table, neki Heimatdienstov funkcionar pa razglasi: \xe2\x80\x9eMeine Herren, unsere Aufgabe ist damit erf\xc3\xbcllt; Ich danke Ihnen, die daran teilgenommen haben, nochmals.\xe2\x80\x9c (Gospodje, na\xc5\xa1a naloga je tako izpolnjena; \xc5\xa1e enkrat se zahvaljujem vam, ki ste se je udele\xc5\xbeili.)_NEWLINE_Okoli 100 oseb se nato zapelje \xc5\xa1e do stanovanja de\xc5\xbeelnega glavarja Sime, tam pa do 2. ure zjutraj prepevajo nem\xc5\xa1ke koro\xc5\xa1ke domovinske pesmi. Tudi v \xc5\xa0marjeti (St. Margharethen), kjer se zbere 120 oseb, in Velikovcu (100 avtomobilov) pride v isti no\xc4\x8di do nemirov. 10. oktobra zjutraj na Koro\xc5\xa1kem ne stoji ve\xc4\x8d nobena dvojezi\xc4\x8dna tabla._NEWLINE_14. oktober Cestna slu\xc5\xbeba demontirane table ponovno postavi._NEWLINE_25. oktober V ve\xc4\x8dernih urah se v \xc5\xa0kocjanu formira kolona 150 avtomobilov s 300 osebami, demonta\xc5\xbea se nadaljuje. Policija identificira \xc5\xa1kocjanskega \xc5\xbeupana Vitusa Jesseja (SP\xc3\x96) kot vodjo akcije._NEWLINE_Do konca leta je pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1e ve\xc4\x8d podobnih akcij. Vse ponovno postavljene krajevne table so manj\xc5\xa1e skupine aktivistov demontirale ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbee naslednjo no\xc4\x8d. Akcije so se prenehale \xc5\xa1ele, ko so bile s strani de\xc5\xbeelne vlade oblikovane komisije, katere naj bi konflikt razre\xc5\xa1ile na pogajalski ravni. Avstrijski politiki so bili primorani na kakr\xc5\xa1enkoli na\xc4\x8din zaustaviti demonta\xc5\xbee, saj je zanimanje za konflikt, predvsem s strani jugoslovanske vlade, iz dneva v dan nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo - zato so bili pripravljeni celo sklepati kompromise z odstranjevalci tabel. Tudi mnogi evropski mediji so se posve\xc4\x8dali zgre\xc5\xa1eni manj\xc5\xa1inski politiki na Koro\xc5\xa1kem. Prvi\xc4\x8d za \xc4\x8dasa avstrijske 2. republike se je zgodilo, da nekega zakona zaradi pritiska javnosti, zaradi protestov in nemirov ni bilo mo\xc5\xbeno implementirati.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja \xc5\xa1e nepojasnjena kontroverza ob dejstvu, da, - kot je zadevo formuliral Peter Gstettner - , neki avstrijski zakon ni mogel biti implementiran, \xe2\x80\x9eker se je neka neznatna manj\xc5\xa1ina netolerantnih \xc5\xa1ovinistov uprla izvr\xc5\xa1ilni oblasti z nasilnimi in kaznivimi dejanji\xe2\x80\x9c  , je vpra\xc5\xa1anje, \xc4\x8de je sploh mo\xc5\xbeno identificirati organizatorja dogodkov. Za Gstettnerja ni dvoma, da je moral obstajati glavni organizator in njegovi lokalni delegati, vendar, verjetno iz pravnih razlogov, za glavnega organizatorja direktno ne navaja Koro\xc5\xa1kega Heimatdiensta. V vsakem primeru pa je jasno, da so bili v samem Ortstafelsturm-u udele\xc5\xbeeni tako \xc4\x8dlani kot simpatizerji KHD. Po opa\xc5\xbeanjih iz takratnega tiska je namre\xc4\x8d mo\xc5\xbeno mnoge udele\xc5\xbeence identificirati kot \xc4\x8dlane KHD in/ali njemu sorodnih organizacij._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je torej mo\xc5\xbeno govoriti o namensko organizirani strukturi Ortstafelsturm-a, le-ta \xc5\xa1e ni pojasnjena in se ka\xc5\xbee kot izredno skrivnostna. Vloga Koro\xc5\xa1kega Heimatdiensta v organizaciji dogodka je pogosto predmet razprave, vendar je zaenkrat \xc5\xa1e ni uspelo dokazati.\n_START_SECTION_\nTeror ali ljudska jeza\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo najve\xc4\x8dje vpra\xc5\xa1anje je, ali je \xc5\xa1lo pri Ortstafelsturm-u za na\xc4\x8drtovano teroristi\xc4\x8dno akcijo, ali pa morda za ljudski upor proti nedemokrati\xc4\x8dnemu diktatu iz Dunaja._NEWLINE_Mit o spontani ljudski vstaji so izdelali in promovirali predvsem mediji. Kleine Zeitung je na primer pisal: \xe2\x80\x9eTreba pa je povedati, da so bile \xc5\xbertve nasilja izklju\xc4\x8dno krajevne table.\xe2\x80\x9c Tudi Andreas M\xc3\xb6lzer je leta 1990 zatrjeval, da med Ortstafelsturmom sploh ni pri\xc5\xa1lo do nikakr\xc5\xa1nih nemirov. Tovrstne izjave bla\xc5\xbeijo ostrost in pripravljenost na nasilje, s katero so nastopili napadalci leta 1972. Popolnoma drugo sliko ka\xc5\xbeejo policijska poro\xc4\x8dila tistega \xc4\x8dasa: poleg zgoraj \xc5\xbee omenjenih gro\xc5\xbeenj z bombami, so bili po\xc5\xa1kodovani ali uni\xc4\x8deni tudi partizanski spomeniki, policisti so bili ve\xc4\x8dkrat fizi\xc4\x8dno napadeni, de\xc5\xbeelnemu glavarju Simi so neznanci preluknjali gume na avtomobilu. Poro\xc4\x8dalo se je celo o \xe2\x80\x9eneki kme\xc4\x8dki \xc5\xbeenski, ki so ji v no\xc4\x8di na 10. oktober v hlevu obesili konja.\xe2\x80\x9c\n_START_SECTION_\nOrtstafelsturm danes\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot 30 let po originalnem Ortstafelsturm-u in ve\xc4\x8d kot 50 let po podpisu avstrijske dr\xc5\xbeavne pogodbe se dandanes koro\xc5\xa1ki Slovenci \xc5\xa1e vedno borijo za pravico do dvojezi\xc4\x8dnih napisov. Glavni protagonist nasprotovanja postavitvi dvojezi\xc4\x8dnih tabel je bil nedavno preminuli koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni glavar J\xc3\xb6rg Haider._NEWLINE_Zanimivo pa je, da se eden od aktivnih udele\xc5\xbeencev takratnih dogodkov in dana\xc5\xa1nji predsednik koro\xc5\xa1kega Heimatdiensta, Josef Feldner, vsaj v javnosti strinja, da bi bilo potrebno dvojezi\xc4\x8dne krajevne table postaviti \xc5\xbee zdavnaj. O svoji vlogi v dogodkih leta 1972 pove:\xc2\xa0\xc2\xbbMenili smo, da se na ta na\xc4\x8din civilno, kot dr\xc5\xbeavljani, borimo zoper nepravi\xc4\x8dni zakon. Danes vem, da nismo imeli prav.\xc2\xab\xc2\xa0"