b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 23. januarja leta 1872 v Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du v jedru Ljubljane kot eden od \xc5\xa1tirih otrok (trije sinovi, najstarej\xc5\xa1i Andrej in najmlaj\xc5\xa1i Janez ter h\xc4\x8di Marija) v dru\xc5\xbeini mizarja Andreja, ki je bil po rodu iz Hotedr\xc5\xa1ice pri Logatcu. Mati Helena je bila iz dru\xc5\xbeine Molka. Po prvem neuspe\xc5\xa1nem letniku na ni\xc5\xbeji gimnaziji je \xc5\xa1olanje za\xc4\x8dasno opustil. O\xc4\x8de ga je vzel kot vajenca k sebi v mizarsko delavnico. Pozneje je marljivi risar z de\xc5\xbeelno \xc5\xa1tipendijo nadaljeval \xc5\xa1olanje na Dr\xc5\xbeavni obrtni \xc5\xa1oli v Gradcu. Izu\xc4\x8dil se je za umetnostnega mizarja in na\xc4\x8drtovalca pohi\xc5\xa1tva. Po kon\xc4\x8dani gra\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli, kjer je bil u\xc4\x8denec Leopolda Theyerja, je od\xc5\xa1el na Dunaj. Tam je bil po uvajalnem obdobju \xc5\xa1tudent slavnega arhitekta Otta Wagnerja. Nad njegovo arhitekturo se je baje navdu\xc5\xa1il, ko je na razstavi videl na\xc4\x8drte Otta Wagnerja za berlinsko katedralo. Kot nagrado za izvrstno izdelano diplomsko delo o nizozemskem letovi\xc5\xa1\xc4\x8du Scheveningen je prejel Rimsko \xc5\xa1tipendijo. Ta mu je omogo\xc4\x8dila nekajmese\xc4\x8dno \xc5\xa1tudijsko potovanje po Italiji, od Benetk do Rima in kraj\xc5\xa1i obisk v Franciji. Leta 1901 je odprl samostojen arhitekturni atelje na Dunaju. Tam je v naslednjih desetih letih ustvaril nekaj klju\xc4\x8dnih vil, ki so pokazale prestop iz secesijskega stila v modernizem z inovativnimi tlorisi. Razli\xc4\x8dne odmeve je do\xc5\xbeivela njegova betonska cerkev Sv. Duha v delavski \xc4\x8detrti. Neuspe\xc5\xa1no je kandidiral za Wagnerjevega naslednika na Dunaju, verjetno zaradi svojih povezav z Me\xc5\xa1trovi\xc4\x87em in drugimi Slovani, morda zaradi pomanjkljive srednje\xc5\xa1olske izobrazbe ali zaradi tedanje, preve\xc4\x8d modernisti\xc4\x8dne cerkvene arhitekture. Od leta 1911 je bil profesor na Umetni\xc5\xa1ko-obrtni \xc5\xa1oli v Pragi. V \xc4\x8de\xc5\xa1ki prestolnici je tudi \xc5\xbeivel med prvo svetovno vojno. V tem obdobju je ustvaril manj arhitektur, ukvarjal se je z oblikovanjem, zlasti sakralnih predmetov. Od 1921. naprej pa je predaval na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani. Preselil se je v Ljubljano, v Trnovo, kjer je zase in sorodnike uredil in dozidal manj\xc5\xa1o hi\xc5\xa1o tik za \xc5\xbeupnijsko cerkvijo sv. Janeza Krstnika. Nikoli se ni poro\xc4\x8dil, \xc4\x8deprav je prijateljeval z nekaj damami. Med obema vojnama, od leta 1924 naprej, je spremenil podobo Ljubljane s svojimi arhitekturami in ureditvami. Vzporedno je v Pragi preurejal grad Hrad\xc4\x8dani v predsedni\xc5\xa1ko rezidenco. Leta 1938 je postal \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Izvoljen je bil za \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana mesta Ljubljana, prejel je odlikovanje Zasluge za narod, Pre\xc5\xa1ernovo nagrado, promoviran pa je bil tudi za \xc4\x8dastnega doktorja Tehni\xc5\xa1ke visoke \xc5\xa1ole na Dunaju in v Ljubljani (1952). \xc4\x8castili so ga nekateri u\xc4\x8denci in del politikov. Umrl je 7. januarja 1957 na svojem domu v ljubljanskem Trnovem. Pokopan je v dru\xc5\xbeinskem grobu na \xc5\xbdalah, ki ga je sam zasnoval. Prvo posthumno razstavo v Narodni galeriji mu je pripravil Lojze Gosti\xc5\xa1a. Sledile so manj\xc5\xa1e razstave, posebej v Evropi, vse do velie monografske predstavitve v Centru G. Pompidou v Parizu leta 1986 in v Pragi leta 1996. To razstavo sta odprla Vaclav Havel in Milan Ku\xc4\x8dan. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki predsednik M. Zeman je Ple\xc4\x8dnika 2017 posmrtno odlikoval z redom Toma\xc5\xa1a G. Masaryka.\n_START_SECTION_\nPedagog\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav Ple\xc4\x8dnik nima zaslug za ustanovitev Oddelka za arhitekturo, ki je leta 1920 za\xc4\x8del delovati na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani, katere prvo poslopje je sam na\xc4\x8drtoval (zdaj Fakulteta za farmacijo), velja za duhovnega o\xc4\x8deta arhitekturne \xc5\xa1ole ljubljanske univerze. Na \xc5\xa1olo je pri\xc5\xa1el leta 1921 s \xc5\xa1tevilnimi izku\xc5\xa1njami pou\xc4\x8devanja iz Prage in s slavo Masarykovega arhitekta. Po njegovih na\xc4\x8drtih so med 1920 in 1921 za \xc5\xa1tudente zgradili skromno staro zgradbo Tehni\xc5\xa1ke fakultete (Stara tehnika ob A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi cesti), kjer so se \xc5\xa1olali prvi v Sloveniji vzgojeni arhitekti. Tudi klasicisti\xc4\x8dno zgradbo ob Grabnu, kamor se je \xc5\xa1ola za arhitekturo preselila leta 1947, ozna\xc4\x8duje vhodni baldahin, ki ga je skupaj z u\xc4\x8denci na\xc4\x8drtoval Ple\xc4\x8dnik. Predvsem pa je Ple\xc4\x8dnik arhitekturno \xc5\xa1olo zaznamoval z na\xc4\x8dinom pou\xc4\x8devanja arhitekture, pri katerem je uporabljal uveljavljene u\xc4\x8dne metode svojega dunajskega profesorja Otta Wagnerja. \xc5\xa0olo si je zamislil kot delavnice, kolektive profesorjev in \xc5\xa1tudentov, ki skupaj izku\xc5\xa1ajo celoten proces na\xc4\x8drtovalskega dela. Na\xc4\x8din je bil podoben tako u\xc4\x8dnemu procesu v Wagnerjevi \xc5\xa1oli kot starej\xc5\xa1im arhitekturnim in celo obrtnim delavnicam. Sistem delavnic - seminarjev se je na ljubljanski \xc5\xa1oli v veliki meri ohranil vse do konca 20. stoletja. Pou\xc4\x8devanje, ki je temeljilo na arhitekturni kompoziciji in ve\xc5\xa1\xc4\x8dem risanju, je arhitekturno \xc5\xa1olo v Ljubljani dolo\xc4\x8dilo kot bolj umetni\xc5\xa1ko in manj tehni\xc4\x8dno. S specifi\xc4\x8dnim na\xc4\x8dinom \xc5\xa1tudija in koreninami, ki preko Ple\xc4\x8dnika segajo do njegovega u\xc4\x8ditelja Wagnerja in naprej do G. Semperja, je danes Fakulteta za arhitekturo v Ljubljani prepoznavna kot ena pomembnih arhitekturnih \xc5\xa1ol v Srednji Evropi. Med \xc5\xa1tevilnimi generacijami njegovih diplomantov izstopa nadarjeni Edvard Ravnikar, ki je bil po vojni nastavljen za novega predstojnika fakultete in je samozavestno nadaljeval dopolnjevanje Ple\xc4\x8dnikove Ljubljane.  Ple\xc4\x8dnik je zaradi starosti (73 let), manj samozavestnih  asistentov in nekoliko zaradi svojega katolicizma ostal na obrobju. \xc5\xa0tevilni u\xc4\x8denci, sledilci in naro\xc4\x8dniki pa so k svojemu ostarelemu u\xc4\x8ditelju po nasvete hodili na njegov dom v Trnovem. Nekateri u\xc4\x8denci so ostali vpeti v kalupe Ple\xc4\x8dnikovih oblik, drugi, ve\xc4\x8dinoma u\xc4\x8denke, so se razvili v izvrstne za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine (Nata\xc5\xa1a \xc5\xa0umi, \xc5\xa0pelka Valentin\xc4\x8di\xc4\x8d, Sta\xc5\xa1a Bla\xc5\xbei\xc4\x8d, Majda Ne\xc5\x99ima, Gizela \xc5\xa0uklje; Vlasto Kopa\xc4\x8d).\n_START_SECTION_\nPle\xc4\x8dnik in sodobna Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nPo Ple\xc4\x8dniku so poimenovali najvi\xc5\xa1ja slovenska priznanja na podro\xc4\x8dju arhitekture. Od leta 1973 naprej vsako leto Sklad Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika objavi razpis za Ple\xc4\x8dnikovo nagrado in Ple\xc4\x8dnikove medalje. Podeli jih \xc5\xbeupan mesta Ljubljana ob koncu maja. V Ljubljani je kar sedem Ple\xc4\x8dniku posve\xc4\x8denih kiparskih spomenikov (najstarej\xc5\xa1a portretna glava je v Kri\xc5\xbeankah). Na nekdanjem bankovcu za 500 tolarjev sta bila upodobljena lik Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika in pro\xc4\x8delje Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice v Ljubljani. Na veljavnem kovancu za 0,10 \xe2\x82\xac pa je upodobljena njegova Katedrala svobode (Slovenski parlament), ki pa ni bila nikoli zgrajena. Prva po\xc5\xa1tna znamka v samostojni Sloveniji nosi sliko sto\xc5\xbe\xc4\x8dastega parlamenta in je bila izdana 26. junija 1991, njena vrednost je bila 5,00 SIT. Leta 2002 pa je iz\xc5\xa1la tudi prilo\xc5\xbenostna po\xc5\xa1tna znamka s Ple\xc4\x8dnikovim likom. _NEWLINE_Ob 50-letnici arhitektove smrti je Slovenija leto 2007 razglasila za Ple\xc4\x8dnikovo leto. V istem letu je Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev v Sloveniji spro\xc5\xbeila postopek za arhitektovo beatifikacijo, kar je spro\xc5\xbeilo precej vro\xc4\x8dih polemik. _NEWLINE_Pove\xc4\x8dano zanimanje za Ple\xc4\x8dnika se je v svetu pojavilo v obdobju postmodernizma v arhitekturi, ko je ponovno postala priljubljena raba histori\xc4\x8dnih arhitekturnih elementov. Ker je Ple\xc4\x8dnik rad uporabljal klasi\xc4\x8dne elemente in jih med seboj poljubno me\xc5\xa1al, obenem pa je to po\xc4\x8del v \xc4\x8dasu, ko so bili klasi\xc4\x8dni arhitekturni stili \xc5\xbee davno pre\xc5\xbeiveti, predstavlja v svetovni arhitekturi zanimivo posebnost.  _NEWLINE_\xc5\xbde v osemdesetih letih, v ve\xc4\x8dji meri pa po vklju\xc4\x8ditvi v EU in seriji razstav v Evropi (Pariz: 1986, Praga (Arhitektura za novo demokracijo): 1996) in izven nje so Ple\xc4\x8dnikove stavbe postale priljubljene turisti\xc4\x8dne znamenitosti. V Ljubljani mestna ob\xc4\x8dina poleti celo pla\xc4\x8duje v Ple\xc4\x8dnika preoble\xc4\x8denega igralca, da se v turisti\xc4\x8dni sezoni sprehaja po mestnih ulicah. Ljubljana ima \xc5\xa1tevilne Ple\xc4\x8dniku posve\xc4\x8dene javne spomenike. Noben drug ustvarjalec ali pomemben Slovenec nima toliko spomenikov. Poprsja ali reliefi razli\xc4\x8dnih umetnikov so postavljeni: vrt pred sede\xc5\xbeem univerze na Kongresnem trgu, Kri\xc5\xbeanke ob velikem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, Gimnazija Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika (v glavni ve\xc5\xbei), Trnovska cerkev (na vhodnem pro\xc4\x8delju), Fakulteta za arhitekturo (v vhodni ve\xc5\xbei), NUK (v kleti); in ob Eipprovi ulici ("ra\xc4\x87unalo"). Manj posre\xc4\x8den portretni relief J. Ple\xc4\x8dnika je v Slovenskem etnografskem muzeju. Narodna galerija hrani Savin\xc5\xa1kov model za Ple\xc4\x8dnikov spomenik. S stebrom (avtor Edvard Ravnikar) je ozna\xc4\x8den prostor Ple\xc4\x8dnikove rojstne hi\xc5\xa1e v Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du. Odnos med Ple\xc4\x8dnikom in Ljubljano pogosto nekoliko povr\xc5\xa1no primerjajo s tistim med Antonijem Gaud\xc3\xadjem in Barcelono. Dosje \xc2\xbbBrez\xc4\x8dasna humanisti\xc4\x8dna arhitektura Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika v Ljubljani in Pragi\xc2\xab\xc2\xa0je od 2015 na poskusnem seznamu za uvrstitev med Unescovo svetovno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Delno spremenjen dosje je bil ponovno uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na poskusno listo leta 2017.'