b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc5\xbdage na Radohi\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica \xc5\xbdage na Radohi je bila prometna pot za prevoz lesa od parne \xc5\xbeage pri zaseleku Radoha nad Ur\xc5\xa1nimi seli do \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje pri naselju Ro\xc5\xbeni Dol v ob\xc4\x8dini Semi\xc4\x8d._NEWLINE_Parna \xc5\xbeaga na Radohi je bila zgrajena \xc5\xbee pred pri\xc4\x8detkom graditve belokranjske \xc5\xbeelezniceleta 1912. \xc5\xbdaga je stala sredi gozdov , 4 km jugovzhodno od Ur\xc5\xa1nih sel. Med prvo svetovno vojno se je delo na \xc5\xbeagi ustavilo. Tudi po vojni \xc5\xbeage niso takoj pognali. To se je zgodilo \xc5\xa1ele leta 1921, ko so se novi lastniki odlo\xc4\x8dili \xc5\xbeago obnoviti, jo pove\xc4\x8dati in povezati z gozdno \xc5\xbeeleznico s postajo pri naseju Ro\xc5\xbeni Dol. Z gradnjo so pri\xc4\x8deli leta 1921 in kon\xc4\x8dali 1922. Proga je imela tirno \xc5\xa1irino 60 cm. Trasa je potekala od postaje v Ro\xc5\xbenem Dolu vzporedno s lokalno cesto in belokranjsko progo proti Novemu mestu do predora Ro\xc5\xbeni dol, kjer je pre\xc4\x8dkala belokranjsko progo, se obrnila v loku za 135\xc2\xba in se nadaljevala skozi gozd do \xc5\xbeage na Radohi._NEWLINE_Proga je bila tipi\xc4\x8dna gozdna \xc5\xbeeleznica , s \xc5\xa1irino tira 60 cm in lahkimi tirnicami 9 kg na dol\xc5\xbeinski meter. Pragovi so bili neimpregnirani, tesani iz obi\xc4\x8dajnih bukovih polen. Posebnega spodnjega ustroja proga ni imela. Pragove so polagali kar na izravnana tla in jih obsuli s peskom. Celotna dol\xc5\xbeina \xc5\xbeeleznice od Ro\xc5\xbenega Dola do Radohe je zna\xc5\xa1ala 3 km. Na Radohi so stali kurilni\xc5\xa1ka lopa, delavnica za popravilo tirnih vozil in napajalnikza lokomotivsko vodo. Posebnih gradenj na sami progi ni bilo, razen nekaj manj\xc5\xa1ih nasipov in usekov. Kasneje, ko je \xc5\xbeaga za\xc4\x8dela delati z ve\xc4\x8djo zmogljivostjo, so progo podalj\xc5\xa1ali v gozdove. Podalj\xc5\xa1ana proga je imela ve\xc4\x8d smeri, progovni odseki so bili dolgi do 2 km. S temi odseki so v bistvu speljali progo okoli dveh hribov: Pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka (846 mnm) in Kilovca 661 (mnm), tako da je skupna dol\xc5\xbeina gozdne \xc5\xbeeleznice dosegla 47 km._NEWLINE_Na progi sta obratovali dve parni lokomotivi in ve\xc4\x8d tovornih vagon\xc4\x8dkov, katerih \xc5\xa1tevilo pa \xc5\xbeal ni znano. Vagon\xc4\x8dki so bili t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbgipi\xc2\xab, izdelani iz lesa in nevzmeteni, le kolesa in drsni le\xc5\xbeaji so bili kovinski._NEWLINE_Ob ro\xc5\xa1ki ofenzivi je italijanska vojska 24. julija 1942 po\xc5\xbegala in uni\xc4\x8dila \xc5\xbeago, da se v njej ne bi mogli zadr\xc5\xbeevati partizani. Ker so bili gozdovi \xc5\xbee dokaj izsekani tudi po koncu 2. svetovne vojne \xc5\xbeage na Radohi niso obnovili. Leta 1951 so progo demontirali im prodali za staro \xc5\xbeelezo. Lokomotivi in vagon\xc4\x8dke pa so po eni varianti odprodali v premogovnik Senovo, po drugi bolj verjetni varianti, pa so tudi lokomotivi razrezali za staro \xc5\xbeelezo._NEWLINE_Danes od gozdne \xc5\xbeeleznice in \xc5\xbeage ni nobenih ostankov. Na delu trase po kateri je potekala \xc5\xbeeleznica te\xc4\x8de danes gozdna cesta.'