b'\n_START_ARTICLE_\nOceanija\n_START_SECTION_\nPokrajine, dr\xc5\xbeave in ozemlja\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnje tabele vklju\xc4\x8dujejo ozemlja, ki so znotraj meja geopoliti\xc4\x8dne Oceanije in vsebujejo Avstralazijo, Melanezijo, Mikronezijo in Polinezijo. Najve\xc4\x8dja kopenska povr\xc5\xa1ina Oceanije je Avstralija.\n_START_SECTION_\nGeografske meje Oceanije\n_START_PARAGRAPH_\nMeja med Azijo in Oceanijo ni to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov so Zdru\xc5\xbeeni narodi napravili mejo med tema dvema regijama na meji med Indonezijo in Papua Novo Gvinejo. Papuo Novo Gvinejo v\xc4\x8dasih (vendar ne pogosto) \xc5\xa1tejejo med azijske dr\xc5\xbeave, ker je soseda Indonezije, in splo\xc5\xa1no sprejeto je, da je del Oceanije. \xc4\x8ce je celotni Malajski arhipelag vklju\xc4\x8den kot del Oceanije, so vklju\xc4\x8deni tudi Brunej, Vzhodni Timor, Indonezija, Malezija, Singapur in Filipini.\n_START_SECTION_\nHidrografija\n_START_PARAGRAPH_\nOceanija je druga celina po Ameriki z najbolj bogatim ozemljem, kar se ti\xc4\x8de vode, v primerjavi s prebivalstvom.\n_START_SECTION_\nGoropisje\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1je gorske verige Oceanije se nahajajo na treh najve\xc4\x8djih otokih celine. Najvi\xc5\xa1ja od vseh se nahaja v Novi Gvineji. Najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki sta Puncjak Jaya ali Carsztens (5.030 m.) in Wilhelmov hrib (4.509 m.). Sledijo Novozelandske Alpe na Ju\xc5\xbenem Otoku, katerih najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je Cookov hrib ali Aoraki (3.764 m.). Zadnje pa so Avstralijanske Alpe na vzhodnem delu Avstralije. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka teh sega le do 2.228 metrov (Koszciuszkov hrib, Nova Galles)._NEWLINE_Treba pa je re\xc4\x8di, da tudi nekatera posamezna hribovja na manj\xc5\xa1ih otokih segajo v precej\xc5\xa1nje vi\xc5\xa1ine. Primer je vulkan Mauna Kea v Havajih, ki sega do 4.205 metrov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMagelan je bil prvi, ki se je za\xc4\x8del resno zanimati za Oceanijo, toda splo\xc5\xa1no mnenje je, da je res prvotni narod, ki je zahajal v te kraje, bil Egip\xc4\x8danski. Pluli so namre\xc4\x8d tako dale\xc4\x8d le, da bi dobili gumo iz drevesa evkalipta, ki je slu\xc5\xbeila pri balzamiranju. Sledili so jim Arabci v XI stoletju. Nato so Holanci v XII stoletju obogatili poznavanje teh zemelj. To\xc4\x8dneje je nizozemec Dirk Hortog leta 1616 zapisal o prvem izkrcanju v Avstraliji. Nato pa mu je sledil prav tako nizozemec Abel Tasman, ki je leta 1642 izkrcal v Novo Zelandijo. Zasluga, da vemo veliko o Oceaniji, gre Jamesu Cooku, ki je \xc5\xa1ele v 18. stoletju med letoma 1768 in 1779 plul proti novi zemlji in jo za\xc4\x8del podrobneje raziskovati. Leta 1770 je Cook zagledal vzhodno obalo Avstralije in jo razglasil za del Velike Britanije. Leta 1769 je raziskoval Novo Zelandijo ter pet let kasneje tudi Novo Kaledonijo._NEWLINE_Anglija je v kratkem \xc4\x8dasu zavzela \xc5\xbee velik del teritorija. Leta 1840 je izjavila, da ji tudi Nova Zelandija pripada. Ob koncu 18. stoletja je bila Oceanija razdeljena med Francijo, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Nem\xc4\x8dijo in Ameriko. Med drugo svetovno vojno so se na tem obmo\xc4\x8dju vr\xc5\xa1ili hudi spori med Japonsko in ZDA. \xc5\xa0ele med letoma 1960 in 1980 so za\xc4\x8deli s procesom dekolonizacije.'