b'\n_START_ARTICLE_\nAndr\xc3\xa9 Lefevere\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 1. januarja 1945 v Belgiji, med letoma 1964 in 1968 \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Ghentu in na Univerzi v Essexu v Angliji pridobil doktorski naziv iz smeri primerjalne knji\xc5\xbeevnosti. V letih 1970\xe2\x80\x931973 je predaval evropsko literaturo na Univerzi v Hongkongu, 1973\xe2\x80\x931984 literaturo v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini na Univerzi v Antwerpnu, nato pa od leta 1984 predaval na teksa\xc5\xa1ki univerzi v Austinu na oddelku germanskih jezikov, oddelku primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in prevajalskem oddelku. Imel je \xc5\xa1tevilna gostujo\xc4\x8da predavanja v Evropi, Severni in Ju\xc5\xbeni Ameriki, Afriki in Aziji. Bil je tudi aktivni literarni prevajalec \xe2\x80\x93 prevajal je iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v nizozemski ali angle\xc5\xa1ki jezik. Predvsem pa se je v zgodovino zapisal zaradi svojih dognanj na podro\xc4\x8dju teorije prevodoslovja._NEWLINE_28. marca 1996 je umrl zaradi akutne levkemije v Austinu, ZDA.\n_START_SECTION_\nTeorija prevodoslovja\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc3\xa9 Lefevere se je posvetil predvsem podro\xc4\x8dju knji\xc5\xbenega prevajanja. Izhajal je iz polisistemske \xc5\xa1ole, a se je kasneje oddaljil od nje. V 80. letih sta skupaj s Susan Bassnett oblikovala za\xc4\x8detke nove vede prevodoslovja \xe2\x80\x93 t. i. kulturolo\xc5\xa1ko smer._NEWLINE_Poudarjal je, da se je pri prevajanju potrebno zavedati vpliva sistema mo\xc4\x8di in ideologij dolo\xc4\x8dene dru\xc5\xbebe na prevajalca in posledi\xc4\x8dno tudi na njegove prevode. Hkrati pa ima tudi prevajalec preko svojega prevoda mo\xc4\x8d, da vpliva na okolje, v katerem ustvarja._NEWLINE_V prevodoslovje je vpeljal pojem\xc2\xa0\xc2\xbbrefraktirano besedilo\xc2\xab\xc2\xa0oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbrefrakcija\xc2\xab. Gre za besedilo, ki je prilagojeno ideologiji ali dolo\xc4\x8deni publiki. Kasneje\xc2\xa0\xc2\xbbrefrakcijo\xc2\xab\xc2\xa0zamenja s pojmom\xc2\xa0\xc2\xbbpre-pis\xc2\xab\xc2\xa0oz.\xc2\xa0\xc2\xbbpredelava\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbrewriting\xc2\xab), ki se nana\xc5\xa1a na vsako predelavo besedila znotraj jezika, iz enega v drug jezik ali med razli\xc4\x8dnimi mediji (kritike, ocene, povzetki, priredbe za otroke, predelave v film \xe2\x80\xa6). Vsako priredbo besedila dolo\xc4\x8dajo omejitve, ki jih postavljajo razli\xc4\x8dni nosilci mo\xc4\x8di - posamezniki, skupnosti (verske ali politi\xc4\x8dne) ali in\xc5\xa1titucije (kot so npr. zalo\xc5\xbebe). Ti dolo\xc4\x8dena dela propagirajo, druga pa cenzurirajo ali tudi uni\xc4\x8dijo. Med tak\xc5\xa1na ideolo\xc5\xa1ka prilagajanja spadajo npr. izlo\xc4\x8devanje eroti\xc4\x8dnih odlomkov, vulgarizmov, verskih simbolov, politi\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Svoje \xc5\xa1tudije, izdane skupaj s Susan Bassnett, je namenil \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu krogu bralcem (in ne le teoretikom) z namenom, da se lahko tudi splo\xc5\xa1ni bralec zave, kako prevajalci prilagajajo besedila in kaj v prevodih jim je prikrito.'