b'\n_START_ARTICLE_\nSlovanska mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlov\xc3\xa1nska rel\xc3\xadgija (st\xc3\xa1roslov\xc3\xa1nska ~) je skupina verovanj, mitov in \xc5\xa1eg v \xc4\x8dasu pred pokristjanjevanjem, kakor tudi kasneje v \xc4\x8dasu dvoverja, tj. vzporednega obstajanja kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in staroverstva. Slovanska mitologija spada v skupino politeisti\xc4\x8dnih verovanj oziroma mnogobo\xc5\xa1tva. Izvori slovanskih verovanj so \xc5\xa1e starej\xc5\xa1i, saj lahko podobnosti vidimo tudi z vedsko mitologijo in ostalo evropsko mitologijo. Pod nazivom slovanska mitologija razumemo verovanja vseh Slovanov, \xc4\x8detudi se med seboj ne skladajo v enoten model. Enoten sistem verovanj verjetno ni nikoli obstajal, kljub temu pa lahko vidimo mnoge podobnosti in skupne prvine. Pri vseh Slovanih lahko dobimo sledi o trojici bogov: Perunu, Velesu in Moko\xc5\xa1i, zato ju nekateri opredeljujejo tudi kot praslovanska trojica bogov.\n_START_SECTION_\nViri za slovansko mitologijo\n_START_PARAGRAPH_\nOhranilo se je zelo malo virov iz \xc4\x8dasa, ko je bila slovanska mitologija uradna vera. Zaradi pomanjkanja virov ne moremo v polnosti rekonstruirati nekdanje slovanske mitologije. Vire o slovanski mitologiji dobimo v starih kronikah in so pogosto samo fragmenti, ki omenjajo nekatere slovanske bogove. Dana\xc5\xa1nja rekonstrukcija verskih predstav se opira predvsem na folkloro in etnologijo, jezikoslovje (etnolingvistiko), arheologijo in ostale sorodne discipline.\n_START_SECTION_\nVrhovni bog\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih predelih slovanskega sveta so na prvo mesto postavljali razli\xc4\x8dne bogove. Na vzhodu je bil najvi\xc5\xa1ji bog slovanskega panteona Svarog, na zahodu so zelo \xc4\x8dastili Svetovida in Triglava. Nekateri imajo najvi\xc5\xa1ja bo\xc5\xbeanstva le za lokalne razli\xc4\x8dice Peruna, vendar v funkcijah teh bo\xc5\xbeanstev obstajajo prevelike razlike za tak\xc5\xa1no sklepanje. Osnovna poteza slovanskega verovanja, ki jo najdemo tako reko\xc4\x8d v celotnem slovanskem svetu je protistavni boj med pomladnim bogom strele Perunom in jesenskim bogom \xc4\x8dred in podzemlja Velesom.\n_START_SECTION_\nMiti\n_START_PARAGRAPH_\nMiti so pripovedi o najbolj oddaljeni preteklosti in pojasnjujejo stvarjenja sveta, bogov, ljudi in \xc5\xbeivali. \xc5\xa0tevilo mitov je relativno majhno in v primerjavi z \xc5\xbeanrom povedk in pesmi ne nastajajo novi.\n_START_SECTION_\nKozmogonski mit\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska primera kozmogonskega mita je zapisal Janez Trdina. Mita sta znana kot "menge\xc5\xa1ka in \xc5\xa1i\xc5\xa1enska bajta". V prvem mitu bo\xc5\xbeanstvo s s pogledom ustvarja svet in nebesna telesa, v \xc5\xa1i\xc5\xa1enski "bajki" pa se bo\xc5\xbeanstvo potopi v morje in iz morskega dna prinese talno zemljo. Ta stara bajka ima vzporednice z indijsko mitologijo, kjer je Vi\xc5\xa1nu ustvaril zemljo tako, da se je potopil v morje in jo prinesel iz morskega dna.  _NEWLINE_Oba mita se da primerjati tudi z ostalimi miti v evropski mitologiji, kakor tudi z drugimi semitskimi miti.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija vegetacijskega mita\n_START_PARAGRAPH_\nVegetacijski mit, ki sta ga rekonstruiral Radoslav Kati\xc4\x8di\xc4\x87 in Vitomir Belaj na podlagi primerjave baltskih in slovanskih ljudskih pesmi, govori o potovanju bo\xc5\xbeanstva Jurija skozi celotno leto in ljudske praznike ob katerih nastopa z razli\xc4\x8dnimi imeni (Jurij, Ivan). Rekonstruirani mit se za\xc4\x8dne na zimski son\xc4\x8dni obrat, Bo\xc5\xbei\xc4\x8d, ko se rodi Jurij, deseti sin Peruna, a ga isti dan odnesejo koledniki, Velesovi odposlanci. Mladost pre\xc5\xbeivi v onstranstvu, ker je tukaj zima. Na na\xc5\xa1 svet se vrne na Jurjevo, ko odklene naravo in prinese pomlad. Na ta dan spozna svojo sestro Maro s katero se poro\xc4\x8di na kresni ve\xc4\x8der, poletni son\xc4\x8dni obrat. Ob tem prazniku Jurij nastopa pod imenom Ivan Kupalo oziroma Janez Kresnik. Jurij kasneje Maro prevara, na kar ga Mara ubije in se zato spremeni v grdo Morano. Jurij umre samo navidezno, zadnji\xc4\x8d se pojavi na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni ve\xc4\x8der, naslednji dan pa se ponovno rodi.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija glavnega mita\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni mit govori o borbi gromovnika Peruna z zemeljskim Velesom, v kateri vedno zmaga Perun. Vzrok njune borbe je Velesova kraja Perunove \xc5\xbeene, sestre ali \xc5\xbeivine. Mit je rekonstruiran na podlagi primerjalne mitologije in slovanskih povedk, predvsem beloruskega ljudskega izro\xc4\x8dila. Podoben boj gromovnika s htonskim bogom je poznan tudi v baltski mitologiji, ki je najbli\xc5\xbeja slovanski, poznan pa je bil tudi \xc5\xbee v stare\xc5\xa1ih vedskih \xc4\x8dasih, saj je zapisan v Rigvedi.\n_START_SECTION_\nKoledar\n_START_PARAGRAPH_\nS pomo\xc4\x8djo primerjalne mitologije in bogate folklore Slovanov razumemo nekdanji pogled na svet in kozmos. Slovanski koledar je bil tesno povezan z agrarnim koledarjem in naravnim potekom leta. Najpomembnej\xc5\xa1i letni meji, ki sta v obliki ljudskih praznovanj pre\xc5\xbeiveli do danes, sta bila poletni in zimski son\xc4\x8dni obrat. Poletni son\xc4\x8dni obrat je znan pod splo\xc5\xa1no slovanskim imenom kupalo. Slovensko je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e praznik poznan kot kresna no\xc4\x8d, ki se praznuje na ve\xc4\x8der 23. ro\xc5\xbenika. Zimski son\xc4\x8dni obrat je poznan pod razli\xc4\x8dnimi imeni in sicer pri ju\xc5\xbenih Slovanih pod imenom bo\xc5\xbei\xc4\x8d (od osnove bog, torej mali bog), pri mnogih Slovanih koledo, splo\xc5\xa1no slovanska je tudi beseda kra\xc4\x8dun (iz osnove kratki oziroma prihod, kar je pomensko podobno latinskemu adventus). Nova vera je praznika pokristjanila in sicer je rojstvo novega sonca - bo\xc5\xbei\xc4\x8da nadomestilo rojstvo Jezusa, najpomembnej\xc5\xa1i dan kresni ve\xc4\x8der pa je pokristjanil Janez Krstnik._NEWLINE_Slovanske staroverske izvore imajo tudi pomladna praznovanja, kot je jurjevo na Balkanu, pust in ubijanje Morane pri zahodnih Slovanih.\n_START_SECTION_\nKipi in kultna mesta\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanska sveti\xc5\xa1\xc4\x8da so bila pogosto naravni gaji, reke, gore, drevesa, skale in druga kultna mesta. Med najbolj poznana sveti\xc5\xa1\xc4\x8da spada Arkona na otoku Rujnu v Nem\xc4\x8diji (nekdaj je bil prostor poseljen s Slovani). V Arkoni je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Svetovidu, \xc5\xa1tiriglavemu kipu severnih Slovanov. V \xc5\xa0\xc4\x8de\xc4\x8dinu na Poljskem je bilo na treh hribih pred mestom sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Triglavu. Idoli so bili kamniti ali leseni. Iz virov vemo, da je bil kip Perunu v Kijevu lesen s srebrno glavo in zlatimi brkami. Perunu je bilo posve\xc4\x8deno tudi sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Novgorodu v Rusiji._NEWLINE_V procesu pokristjanjevanja so ve\xc4\x8dino idolov uni\xc4\x8dili, kultna mesta pa spremenili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve, zato danes skoraj nimamo ohranjenih nekdanjih podob bogov. Redka izjema je \xc5\xa1tiriglavi kamniti idol iz reke Zbru\xc4\x8d (pritok Dnestra) v zahodni Ukrajini, ki je popularno poimenovan tudi "zbru\xc5\xa1ki Svetovid". Kip je danes shranjen v arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Krakovu na Poljskem. Idol so dobili leta 1848. Glede na arheolo\xc5\xa1ke raziskave je bil kip prvotno postavljen na sveti\xc5\xa1\xc4\x8du na gori Bohit. Hram je bil sestavljen iz treh sveti\xc5\xa1\xc4\x8d na desnem bregu Zbru\xc4\x8da (Bohit, Zvenigorod in Govda). Katerega boga je kip predstavljal ne vemo, vendar pa je o\xc4\x8ditna podobnost z opisi kipa v Arkoni.\n_START_SECTION_\nSlovanska mitologija v umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska mitologija je prisotna v dramatiki, leposlovju in poeziji.'