b"\n_START_ARTICLE_\nErnest Henry Shackleton\n_START_SECTION_\nNarodna antarkti\xc4\x8dna odprava (1901-1904)\n_START_PARAGRAPH_\nShackleton se je udele\xc5\xbeil Narodne antarkti\xc4\x8dne odprave (National Antarctic Expedition), ki jo je vodil Robert Falcon Scott, organiziralo pa Kraljevo geografsko dru\xc5\xa1tvo. Odprava se imenuje tudi po ladji, s katero so pluli - RRS Discovery (Odkritje)._NEWLINE_Prvi so prodrli v Rossovo morje in dosegli Rossovo ledeno polico. Leta 1902 so se Scott, Shackleton in Edward Wilson napotili proti Ju\xc5\xbenemu te\xc4\x8daju. Potovanje so spremljali te\xc5\xbeavni pogoji, katerim je delno botrovala tudi njihova neizku\xc5\xa1enost, slabe izbire in priprava ter prepri\xc4\x8danje, da vse ovire lahko premaga osebna vztrajnost. Kot pri ve\xc4\x8dini zgodnjih britanskih odprav so bile zaloge hrane premajhne. Sodelujo\xc4\x8di na dolgih pohodih so bili obi\xc4\x8dajno podhranjeni, pravzaprav so celo stradali. Trojica je dosegla najju\xc5\xbenej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko, tedanji rekord, na 82\xc2\xb017' ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine 31. decembra 1902. Od te\xc4\x8daja so bili oddaljeni okrog 888 km. Shackletona je na povratku mu\xc4\x8dil skorbut, Wilson pa je trpel za sne\xc5\xbeno slepoto._NEWLINE_Ko je \xc4\x8dasopis Morning zgodnjega leta 1903 medijsko podprl odpravo, je Scott Shackletona poslal nazaj v Anglijo, \xc4\x8deprav je ta \xc5\xbee skoraj popolnoma okreval. Obstajajo namigovanja, da je to storil zato, ker ni maral Shackletonove priljubljenosti na odpravi in je bolezen izkoristil za njegovo odstranitev.\n_START_SECTION_\nBritanska antarkti\xc4\x8dna odprava (1907-1909)\n_START_PARAGRAPH_\nShackleton je med letoma 1907 in 1909 organiziral in vodil Britansko antarkti\xc4\x8dno odpravo (British Antarctic Expedition), katere cilj je bil dose\xc4\x8di ju\xc5\xbeni te\xc4\x8daj. Odprava se imenuje tudi po ladji Nimrod, na kateri so odpluli. Bazno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de so postavili na Rossovem otoku na rtu Royds, pribli\xc5\xbeno 20 milj (40\xc2\xa0km) od Scottove ko\xc4\x8de, postavljene v prej\xc5\xa1nji odpravi. Ker so se psi v tej slabo izkazali, se je Shackleton tokrat odlo\xc4\x8dil, da bo namesto njih za prevoz raje uporabil mand\xc5\xbeurske ponije, a se prav tako niso dobro obnesli._NEWLINE_Dose\xc5\xbeki odprave obsegajo prvenstveni vzpon na Mount Erebus, delujo\xc4\x8di ognjenik na Rossovem otoku, pristop na ju\xc5\xbeni magnetni te\xc4\x8daj, ki so ga 16. januarja 1909 opravili Douglas Mawson, Edgeworth David in MacKay, ter odkritje prehoda \xc4\x8dez ledenik Beardmore. Shackleton je z Wildom, Marshallom in Adamsom dosegel 88\xc2\xb023' ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine, to\xc4\x8dko, le 180\xc2\xa0km oddaljeno od ju\xc5\xbenega te\xc4\x8daja._NEWLINE_Domov se je vrnil kot junak in je bil nemudoma povitezen. Tri leta je lahko u\xc5\xbeival sloves \xc4\x8dloveka, ki je dosegel najju\xc5\xbenej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko na zemlji. Svoj neuspeli poskus pristopa na te\xc4\x8daj je ozna\xc4\x8dil s stavkom:\xc2\xa0\xc2\xbbBolj\xc5\xa1e \xc5\xbeiv osel, kot mrtev lev.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nImperialna transantarkti\xc4\x8dna odprava (1914\xe2\x80\x931916)\n_START_PARAGRAPH_\nImperialna transantarkti\xc4\x8dna odprava (Imperial Trans-Antarctic Expedition) je iz Anglije odplula leta 1914. Njen cilj je bil pre\xc4\x8diti Antarktiko od mesta v bli\xc5\xbeini zaliva Vahsel na ju\xc5\xbeni strani Wedellovega morja in zatem nadaljevati do Rossovega otoka na nasprotni strani celine. Od cilja so bili prisiljeni odstopiti, ko je njihovo ladjo Endurance (Vzdr\xc5\xbeljivost) ukle\xc5\xa1\xc4\x8dil morski led nedale\xc4\x8d od njenega cilja v zalivu Vahsel. Kasneje so jo ledeni skladi zdrobili. Posadka je na juna\xc5\xa1kem potovanju prek poledenelega Wedellovega morja, najprej s sanmi in kasneje s \xc4\x8dolnom dosegla Slonov otok ob obali Antarkti\xc4\x8dnega polotoka. Tam so zopet zgradili enega manj\xc5\xa1ih \xc4\x8dolnov, imenovanega James Caird, v katerem je Shackleton s peterico spremljevalcev odplul proti Ju\xc5\xbeni Georgii, da bi tam poiskali pomo\xc4\x8d._NEWLINE_To izjemno potovanje skozi viharni Drakov preliv v 6,7-metrskem \xc4\x8dolnu v pozni antarkti\xc4\x8dni jeseni (aprila in maja) verjetno nima primerjave. Pristali so na ju\xc5\xbeni obali Ju\xc5\xbene Georgie in v 36 urah s skromno opremo pre\xc4\x8dili do tedaj \xc5\xa1e nepreplezan visok gorski hrbet, poln ledenikov, teko\xc4\x8d po sredini otoka. 22 mo\xc5\xbe, ki so ostali na Slonovem otoku, je po treh drugih neuspelih poizkusih 30. avgusta 1916, po 22 mesecih \xc5\xbeivljenja na mrzlem otoku, re\xc5\xa1ila \xc4\x8dilska ladja Yelcho. Vsi mo\xc5\xbeje z ladje so pre\xc5\xbeiveli. \xc5\xa0tevilne podrobnosti iz odprave je ujelo oko filmske kamere ali fotoaparata. Dnevniki odprave so bili skrbno hranjeni in so \xc5\xa1e danes ohranjeni._NEWLINE_Medtem so poslali podporno odpravo na drugo stran celine, da bi postavila skladi\xc5\xa1\xc4\x8da s hrano za Shackletonovo skupino. Njihovo ladjo je vzel vihar, posadka pa je kon\xc4\x8dala na obali. Kljub temu so krenili prek Rossove ledene police in, kljub izgubam, postavili skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Decembra 1916 je Shackleton za\xc4\x8del re\xc5\xa1evalno odpravo, ki naj bi poiskala \xc4\x8dlane te skupine.\n_START_SECTION_\nEndurance\n_START_PARAGRAPH_\nEndurance (Vzdr\xc5\xbeljivost) je bila trojambornica, s katero je Shackleton leta 1914 plul na Imperialni transantarkti\xc4\x8dni odpravi. Zgrajena je bila v norve\xc5\xa1ki ladjedelnici Framnaes, splovljena je bila 17. decembra 1912, v za\xc4\x8detku pa je bila imenovana Polaris. Dolga je bila 43,9 m in \xc5\xa1iroka 7,6 m, tehtala pa je 350 ton. Poleg jader je imela 260 kilovatni parni stroj, ki je gnal eno gred. Ladja je z njim dosegala hitrost okrog 10 vozlov (19 km/h). Bila je posebno mo\xc4\x8dno zgrajena za te\xc4\x8dajne razmere - imela je dvakratno \xc5\xa1tevilo okvirjev._NEWLINE_Zgrajena je bila za Adriena de Gerlacha in Larsa Christensena. Nameravala sta jo uporabljati za te\xc4\x8dajna turisti\xc4\x8dna kri\xc5\xbearjenja. Zaradi denarnih te\xc5\xbeav jo je Christensen z veseljem prodal Shackletonu pod ceno - za 11.600 funtov. Shackleton jo je preimenoval po svojem dru\xc5\xbeinskem geslu fortitudine vincimus - z vzdr\xc5\xbeljivostjo do zmage._NEWLINE_Ladja je bila v antarkti\xc4\x8dnem ledu ujeta 281 dni, dokler je ni pritisk 21. novembra 1915 zdrobil, da se je potopila._NEWLINE_Endurance imajo za zadnjo ladjo svoje vrste.\n_START_SECTION_\nZadnja odprava (1921)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1921 je Shackleton odplul na \xc5\xa1e eno antarkti\xc4\x8dno odpravo, vendar je umrl za posledicami sr\xc4\x8dnega napada na krovu svoje ladje Quest (Iskanje), ko je bila ta zasidrana ob obali Ju\xc5\xbene Georgie. Njegovo truplo so vra\xc4\x8dali v Anglijo, ko je Shackletonova vdova izrazila \xc5\xbeeljo, naj bo Shackletonovo zadnje po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de kar na Ju\xc5\xbeni Georgii. Tam so ga pokopali 5. marca.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nShackleton je domnevni avtor zanimivega oglasa, s katerim so zbirali mo\xc5\xa1tvo za eno od antarkti\xc4\x8dnih odprav njegovega \xc4\x8dasa, vendar ni to\xc4\x8dno znano, kdaj in v katerem \xc4\x8dasopisu je bil oglas objavljen. Kakorkoli, glasil se je takole:\xc2\xa0\xc2\xbbI\xc5\xa1\xc4\x8demo mo\xc5\xbee za tvegano potovanje. Majhna pla\xc4\x8da. Stra\xc5\xa1en mraz. Dolgi meseci popolne teme. Stalna nevarnost. Varen povratek vpra\xc5\xa1ljiv. \xc4\x8cast in priznanje v primeru uspeha.\xc2\xab\xc2\xa0Ve\xc4\x8d o oglasu in o zbiranju podatkov o njem na ."