b'\n_START_ARTICLE_\nTrebnje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskem \xc4\x8dasu je bila tu naselbina Praetorium Latobicorum. V starih listinah se kot pod\xc5\xbeupnija kraj prvi\xc4\x8d omenja leta 1163. Kot trg pa je Trebnje prvi\xc4\x8d omenjenjo leta 1351. \xc5\xbdupnijska Marijina cerkev je poznogotska triladijska cerkev. Pri vhodu je vzidan rimski nagrobnik, oltarno sliko pa je narisal slikar Matev\xc5\xbe Langus. Pred cerkvijo stoji spomenik misionarju in \xc5\xa1kofu Frideriku Baragi. V strmem bregu nad glavno cesto pa stoji Trebanjski grad, domnevno postavljen okoli leta 1000. Ob koncu 18. stoletja je bilo Trebnje sede\xc5\xbe okrajnega komisariata, pozneje tudi politi\xc4\x8dnega, sodnega , dav\xc4\x8dnega in obi\xc4\x8dajno tudi volilnega okraja, ter pomembna po\xc5\xa1tna postaja._NEWLINE_Na gospodarski napredek sta sicer vplivali dobra prometna lega na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du cest in 1894 zgrajena dolenjska \xc5\xbeeleznica in leta 1908 predan v uporabo odsek \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge od Trebnjega prek Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da do premogovnika Krmelj. Kljub dobri prometni legi pa se kraj ni razvijal in je ostal vse do konca 2. svetovne vojne manj\xc5\xa1e gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de poljedelske okolice. Po letu 1958, ko je Trebnje postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine in je bila zgrajena nova cesta Ljubljana - Zagreb, je Trebnje z industrializacijo dobilo \xc5\xa1tevilna nova delovna mesta v kovinski, lesnopredelovalni in tekstilni industriji ter industriji gradbenega materiala. Ob lokalni cesti proti Mirni je bila zgrajena tudi ena ve\xc4\x8djih obrtnih con na Dolenjskem._NEWLINE_Od leta 1969 se v Trebnjem odvija slikarsko-kiparska kolonija naivnih umetnikov Tabor, 1971 pa je bila ustanovljena Galerija likovnih samorastnikov.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nOkolica Trebnjega nudi obilo mo\xc5\xbenosti za sprehode po slikovitih vinskih goricah, v bli\xc5\xbeini pa so zanimive tudi kra\xc5\xa1ke jame in ponori Temenice pri Ponikvah. V pobo\xc4\x8dju nad motelom je nekdaj delovala smu\xc4\x8darska vle\xc4\x8dnica, na kar danes spominja le \xc5\xa1e nekaj samotarskih stebrov.\n_START_SECTION_\nObele\xc5\xbeje 15. poldnevnika\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi Trebnje poteka 15. poldnevnik, ki je obele\xc5\xbeen z veliko tablo ob vhodu v mesto z zahodne strani ter z radijsko vodeno uro, ki ka\xc5\xbee to\xc4\x8den srednjeevropski \xc4\x8das.  Poleg table in ure je tudi informativna tabla z osnovnimi informacijami o 15. poldnevniku. Na razgledni to\xc4\x8dki nad Vrhtrebnjem pa je zgrajeno tudi kamnito obele\xc5\xbeje z bronastim reliefom Slovenije, na katerem so prikazani pomembnej\xc5\xa1i kraji v Sloveniji, vi\xc5\xa1ji vrhovi in potek 15. poldnevnika preko slovenskega ozemlja.'