b'\n_START_ARTICLE_\nTisk\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dne (analogne) tehnike tiska\n_START_PARAGRAPH_\nTo so starej\xc5\xa1e tehnike tiska. Potrebujejo stalno tiskovno formo. Razlikujejo se po obliki tiskovnih elementov. Lo\xc4\x8dimo visoki tisk, globoki tisk, ploski tisk, prepustni tisk.\n_START_SECTION_\nNeposredni tisk\n_START_PARAGRAPH_\nTiskovna forma se dotakne tiskovnega materiala. Tiskovni elementi na tiskovni formi morajo biti stransko nepravilno obrnjeni (zrcalna slika).\n_START_SECTION_\nPosredni tisk\n_START_PARAGRAPH_\nTiskovna forma se ne dotakne tiskovnega materiala, pa\xc4\x8d pa posrednika (npr. gumi valj). Tiskovni elementi morajo biti stransko pravilno obrnjeni.\n_START_SECTION_\nVisoki tisk\n_START_PARAGRAPH_\nTiskovna forma za visoki tisk ima izbo\xc4\x8dene tiskovne povr\xc5\xa1ine (elemente) in vbo\xc4\x8dene proste povr\xc5\xa1ine. Tiskarska barva se prime samo na izbo\xc4\x8dene tiskovne elemente in se z njih prenese na tiskovni material. Na vseh tiskovnih elementih je enaka koli\xc4\x8dina - enaka debelina nanosa tiskarske barve - tudi na odtisu (povsod enak ton). Koli\xc4\x8dina prenesene tiskarske barve je odvisna od lastnosti uporabljenih materialov in zna\xc5\xa1a od 50\xc2\xa0% - 70\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nGloboki tisk\n_START_PARAGRAPH_\nTiskovna forma za globoki tisk ima tiskovne povr\xc5\xa1ine vbo\xc4\x8dene, proste pa so izbo\xc4\x8dene. Tiskarsko barvo najprej nanesemo po celotni povr\xc5\xa1ini tiskovne forme, nato pa se s pomo\xc4\x8djo rakla odstrani z vseh prostih povr\xc5\xa1in. Debelina nanosa tiskarske barve na odtisu je odvisna od globine tiskovnih povr\xc5\xa1in (nekje je ve\xc4\x8d nanosa in nekje manj - razli\xc4\x8dni toni - svetleje, temneje). Prenese okrog 70\xc2\xa0% tiskarske barve.\n_START_SECTION_\nPloski tisk\n_START_PARAGRAPH_\nNa tiskovni formi za ploski tisk le\xc5\xbeijo tiskovne in proste povr\xc5\xa1ine v isti ravnini (razlika je le nekaj ~m). Tiskovne in proste povr\xc5\xa1ine morajo imeti razli\xc4\x8dne fizikalno-kemijske lastnosti, da lahko nanesemo tiskarsko barvo samo na tiskovne povr\xc5\xa1ine. Ploski tisk delimo v mokri (deluje z vla\xc5\xbeenjem tiskovne forme) in suhi ploski tisk (brez vla\xc5\xbeenja). Nanos tiskarske barve je povsod enako debel. Prenesena koli\xc4\x8dina tiskarske barve je od 50- 70\xc2\xa0%; pri mokrem ploskem tisku se prenese \xc5\xa1e 5-20\xc2\xa0% vode.\n_START_SECTION_\nSuhi ploski tisk\n_START_PARAGRAPH_\nTiskovne povr\xc5\xa1ine so oleofilne, proste povr\xc5\xa1ine pa \xc5\xbee olefobne, zato navla\xc5\xbeenje ni potrebno. Oleofobnost prostih povr\xc5\xa1in se dose\xc5\xbee s posebno silikonsko prevleko, ki je nane\xc5\xa1ena na proste povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nMokri ploski tisk\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej se izvede navla\xc5\xbeenje. Voda se prime na vse proste povr\xc5\xa1ine - so hidrofilne (rade ve\xc5\xbeejo vodo). Tiskovne povr\xc5\xa1ine so hidrofobne (ne marajo vode), zato se voda na njih ne prime. Sledi nabarvanje. Navla\xc5\xbeene proste povr\xc5\xa1ine se z barvo ne morejo omo\xc4\x8diti, ker so oleofobne (ne marajo olja oz. tiskarske barve). Suhe tiskovne povr\xc5\xa1ine pa so oleofilne (imajo rade olje oz. tiskarsko barvo) in se dobro omo\xc4\x8dijo s tiskarsko barvo. Ta tisk se danes najve\xc4\x8d uporablja in ga poznamo kot ofset tisk.\n_START_SECTION_\nPrepustni tisk\n_START_PARAGRAPH_\nProste in tiskovne povr\xc5\xa1ine so v isti ravnini. Tiskovne povr\xc5\xa1ine barvo prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo, proste pa ne. Tiskarska barva se nana\xc5\xa1a po celotni tiskovni formi in se s posebnim stiska\xc4\x8dem (raklom) potiska skozi tiskovne povr\xc5\xa1ine na tiskovni material. Nanos tiskarske barve je skoraj 100\xc2\xa0%. Na debelino nanosa vpliva debelina tiskovne forme; je pa nanos na odtisu povsod enako debel.\n_START_SECTION_\nZgodovina tiskarstva\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detek tiskarstva kot tehnolo\xc5\xa1kega postopka in tehni\xc4\x8dne stroke \xc5\xa1tejemo izum premi\xc4\x8dnih kovinskih \xc4\x8drk sredi 15. stoletja, kar je zasluga Johannesa Gutenberga. Svin\xc4\x8denih \xc4\x8drk ni bilo mogo\xc4\x8de deformirati, npr. zo\xc5\xbeevati ali raz\xc5\xa1irjati, sedanje v digitalni obliki pa danes \xc5\xbee z navadnim osebnim ra\xc4\x8dunalnikom igraje spreminjamo v kurzivne, (pol)krepke ali verzalke. V ro\xc4\x8dnem stavljenju je bilo to veliko te\xc5\xbeje, saj je bila vsaka od teh razli\xc4\x8dic samostojna enota, ulita iz svin\xc4\x8deve zlitine. Da je stavec besedilo postavil na \xc5\xa1irino zrcala, si je moral pomagati z razpirali in kvadratki, pri lovljenju vi\xc5\xa1ine zrcala pa z medvrstniki. Pri delu je uporabljal vrsti\xc4\x8dnik, vrsti\xc4\x8dnico, \xc4\x8doln in tipometer, pri korekturi pinceto in \xc5\xa1ilo. \xc4\x8crk ali vrst(ic) tudi ni bilo mogo\xc4\x8de staviti eno v drugo. Presledka ob \xc4\x8drkovni podobi ter \xc2\xbbmeso\xc2\xab\xc2\xa0nad \xc4\x8drkovno podobo in pod njo so sestavni deli svin\xc4\x8dene \xc4\x8drke. Besedilo je bilo stavljeno vodoravno, redko navpi\xc4\x8dno. Vsakr\xc5\xa1no, \xc5\xa1e tako majhno odstopanje od tega je zahtevalo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d znanja in spretnosti._NEWLINE_\xc4\x8crkovno gradivo se je delilo na stopnje ali velikosti, garniture, dru\xc5\xbeine in skupine ali \xc4\x8drkovne sloge. Manj\xc5\xa1e stopnje so uporabljali zelo redko, zato so jih morali posebej naro\xc4\x8diti. \xc4\x8crke ve\xc4\x8djih stopenj, ki so jih v knjigah uporabljali le izjemoma, so bile iz (\xc4\x8de\xc5\xa1njevega) lesa, \xc5\xa1e najpogosteje pa so jih uporabljali za stavljenje plakatov._NEWLINE_V garniturah je bilo najve\xc4\x8d samoglasnikov. Preden je stavec za\xc4\x8del, je moral pogledati, ali ima dovolj posameznih \xc4\x8drk, npr. b, B itd. Garnituro sestavljajo vse stopnje oziroma velikosti \xc4\x8drk enega imena, na primer kurzivna garamond od najmanj\xc5\xa1e do najve\xc4\x8dje stopnje. Dru\xc5\xbeine so bile vse garniture pisav enega imena, denimo svetla, navadna polkrepka, krepka, kurzivna in zo\xc5\xbeana garamond. Danes namesto izraza dru\xc5\xbeina uporabljamo zvezo vrsta pisave. Ve\xc4\x8d dru\xc5\xbein skupaj, ki so si med seboj po zna\xc4\x8daju ali slogu podobne, sestavlja skupine ali \xc4\x8drkovne sloge, na primer bene\xc5\xa1ka renesan\xc4\x8dna pisava. Posamezne garniture \xc4\x8drk so bile za tiskarje dragocenost. Garnitur v povpre\xc4\x8dni tiskarni ni bilo ravno veliko, vsekakor pa neprimerno manj kot jih imamo danes (lahko) v ra\xc4\x8dunalniku._NEWLINE_Od 15. stoletja pa vse do uvedbe fotostavka sredi 20. stoletja je bil je bil stavec pri nastajanju knjig in drugih tiskovin zelo pomemben. Po eni strani je moral imeti dovolj estetskega \xc4\x8duta, po drugi pa obse\xc5\xbeno in temeljito tehni\xc5\xa1ko znanje. Pogosto je, kar brez navodil tehni\xc4\x8dnega urednika, izbiral vrsto pisave, primerno za posamezno publikacijo, tako glede literarne zvrsti, velikosti, oblike in kakovosti papirja kot tudi \xc4\x8drkovnega gradiva, ki ga je imel na voljo pri posamezni vrsti in stopnji pisave. To je veljalo tudi za dolo\xc4\x8danje velikosti zrcala in lege na strani, na kar je po tehni\xc4\x8dni strani vplivala vrsta knji\xc5\xbene vezave. Priporo\xc4\x8dljivo je bilo, da je poleg tehnike stavljenja poznal tudi celoten tehnolo\xc5\xa1ki proces za izdelavo knjige. Grafi\xc4\x8darje, zlasti stavce, so imenovali \xc4\x8drni umetniki, kakovost tiskarne pa se je merila s kakovostjo v njej zaposlenih stavcev._NEWLINE_S prihodom strojnega stavljenja ob koncu 19. stoletja se je hitrost dela pove\xc4\x8dala za pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tirikrat, saj so stavni stroji sproti ulivali cele vrstice._NEWLINE_Kmalu so se v tiskarstvu za\xc4\x8dele spremembe, ki so v kon\xc4\x8dni fazi pometle s svin\xc4\x8denimi in lesenimi \xc4\x8drkami. V vladni tiskarni v Washingtonu so \xc5\xbee prvo leto po drugi svetovni vojni uvedli postopek Intertype Photosetter. Kmalu jim je sledila tudi stara celina: angle\xc5\xa1ko podjetje Monotype je v drugi polovici 50. let prej\xc5\xa1njega stoletja uvedlo tehnolo\xc5\xa1ki postopek Monophoto Mark 2 in, na koncu 60. let, \xc5\xa1e uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i Monophoto Mark 3._NEWLINE_Po tem je svinec razmeroma hitro izginil iz uporabe. Tiskarska \xc4\x8drka ni bila (nikoli) ve\xc4\x8d otipljiv predmet iz zlitine, temve\xc4\x8d le \xc5\xa1e digitalni model v ra\xc4\x8dunalnikovem pomnilniku. Odtlej jo je mogo\xc4\x8de poljubno \xc5\xa1iriti, o\xc5\xbeiti, nagniti v stran, posvetliti, rastrirati, spremeniti v negativ (narediti belo na \xc4\x8drni podlagi), obarvati itd._NEWLINE_Vse to v \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8dji meri velja za peto generacijo fotostavnih naprav oziroma za strojno in programsko opremo, namenjeno namiznemu zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu (DTP, DeskTop Publishing), ki omogo\xc4\x8da grafi\xc4\x8dno pripravo tako reko\xc4\x8d brez omejitev \xe2\x80\x93 pa ne samo besedila, temve\xc4\x8d tudi slik. Danes lahko \xc5\xbee kompletno \xc4\x8dasopisno stran elektronsko postavijo v uredni\xc5\xa1tvu in jo po opti\xc4\x8dnem kablu po\xc5\xa1ljejo neposredno v tiskarno._NEWLINE_Proizvodnja knjig, revij in razli\xc4\x8dnih drugih publikacij se je skokovito pove\xc4\x8dala, hkrati pa se je njihova ne le jezikovna in pravopisna, temve\xc4\x8d tudi likovno-grafi\xc4\x8dna kakovost na splo\xc5\xa1no poslab\xc5\xa1ala._NEWLINE_Neko\xc4\x8d, pri ro\xc4\x8dnem in strojnem stavljenju, so bile v navadi korektura rokopisa, doma\xc4\x8da korektura, avtorska korektura, revizija pred tiskom, revizija odtisa iz stroja in superrevizija. Na primer doma\xc4\x8do korekturo je opravil tiskarni\xc5\xa1ki korektor, ko je stavec postavil stavek in ga odtisnil. \xc4\x8ce je stavec naredil veliko napak, je bila potrebna \xc5\xa1e ena, vmesna korektura. Pri fotostavljenju je bilo korektur \xc5\xbee manj oz. samo \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri \xe2\x80\x93 doma\xc4\x8da in avtorska korektura pa revizija in superrevizija \xe2\x80\x93, pri dana\xc5\xa1njem ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem stavljenju v resnih zalo\xc5\xbebah pa najve\xc4\x8d tri, doma\xc4\x8da in avtorska korektura ter morebitna revizija.'