b'\n_START_ARTICLE_\nTrzin\n_START_SECTION_\nStari Trzin - vas\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se med hribom Onger na zahodu in Trzinskim poljem na vzhodu. V tem delu se nahaja Osnovna \xc5\xa1ola Trzin, ob\xc4\x8dino, cerkev sv. Florijana, gasilski dom in nekaj kmetij.\n_START_SECTION_\nNovi Trzin - Mlake\n_START_PARAGRAPH_\nRazvil se je na zahodni strani Ongra. Je stanovanjsko naselje, nastalo na nekdanjem mo\xc4\x8dvirju. Tu stoji banka, vrtec in nekaj lokalov.\n_START_SECTION_\nObrtno Industrijska cona Trzin\n_START_PARAGRAPH_\nJe najnovej\xc5\xa1i del Trzina, ki je nastal leta 1985. Le\xc5\xbei zahodno od novega dela in se je prav tako razvil na mo\xc4\x8dvirnih tleh. Je ena najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih slovenskih industrijskih con. Tam se nahaja tudi po\xc5\xa1ta.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nTrzin le\xc5\xbei v okolici Dom\xc5\xbeal, na obrobju Kamni\xc5\xa1ko-menge\xc5\xa1kega polja. Meji na ob\xc4\x8dine Menge\xc5\xa1, Ljubljana in Dom\xc5\xbeale._NEWLINE_Nadmorska vi\xc5\xa1ina je 299m.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi kraj te\xc4\x8de reka P\xc5\xa1ata, ki izvira pod Krvavcem in se kasneje izliva v Kamni\xc5\xa1ko Bistrico.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a ohranjena listina, v kateri je  zapisano ime kraja, je bila napisana 15.maja 1273. Gre za dokument nem\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda s katerim je kranjski de\xc5\xbeelni glavar potrdil, da se je Viljem Svibenjski v korist Nem\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda odpovedal pravicam do \xc5\xa1estih kmetij v Trzinu, kraj sam pa je v listini zapisan z imenom Direzin. Kasneje so naselje omenjali \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat, njegovo ime pa so izpisovali razli\xc4\x8dno: Terzzein, Terzeyn, Trezein ali Tersein._NEWLINE_O poselitvi na tem podro\xc4\x8dju v rimski dobi  pri\xc4\x8dajo izkopanine ob nekdanji rimski cesti Emona-Celeia, ki je vodila tudi skozi Trzin. V skalni razpoki kamnoloma pa so na\xc5\xa1li kamnito kladivasto sekiro iz mlaj\xc5\xa1e kamene dobe, ki nakazuje, da so ljudje obiskovali obmo\xc4\x8dje Trzina \xc5\xbee v tistih \xc4\x8dasih, mogo\xc4\x8de pa so se na obmo\xc4\x8dju Trzina zadr\xc5\xbeevali tudi stalno. _NEWLINE_Janez Vajkard Valvazor je zapisal, da so Trzinci sloveli po izdelovanju postelj, pletenju ribi\xc5\xa1kih mre\xc5\xbe ter izdelovanju ribi\xc5\xa1kih palic in vrvi. Sicer pa so se Trzinci v glavnem pre\xc5\xbeivljali z \xc5\xbeivinorejo in obdelovanjem zemlje. Ker polja, ki jih je na jugu naselja omejevalo mo\xc4\x8dvirje, niso mogla povsem zadovoljiti potreb po hrani, so se \xc5\xa1tevilni oprijemali tudi dodatnih, dopolnilnih dejavnosti._NEWLINE_Po nekaterih pri\xc4\x8devanjih Janeza Vajkarda Valvazorja so kljub mo\xc4\x8dni ofenzivi Vikingov preko nem\xc5\xa1kih plemenskih obmo\xc4\x8dij kleni trzinski mo\xc5\xbeje ustavili njihova vpade. S tem je Trzin omogo\xc4\x8dil razcvet takratnih ju\xc5\xbeno slovanskih plemen v enotno dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Zelo veliko Trzincev se je ukvarjalo z mesarstvom - tako reko\xc4\x8d v vsaki drugi hi\xc5\xa1i so imeli mesarja ali pa vsaj klavca. Bili so cenjeni izdelovalci in prodajalci klobas - med drugim naj bi bili prav trzinski mesarji tisti, ki so za\xc4\x8deli izdelovati klobase, ki se jih je kasneje prijelo ime kranjska klobasa. Nekateri so se ukvarjali tudi z me\xc5\xa1etarjenjem in prekup\xc4\x8devanjem z \xc5\xbeivino, kot prevozniki - furmani, pa so bili nekateri Trzinci znani vse do Celovca._NEWLINE_Trzinci so se, predvsem s svojim juna\xc5\xa1tvom, ve\xc4\x8dkrat zapisali v zgodovino. Leta 1528 so skupaj z Meng\xc5\xa1ani in prebivalci Gori\xc4\x8dice, dana\xc5\xa1njih Dom\xc5\xbeal, na menge\xc5\xa1kem polju premagali oddelek Turkov, ki so plenili po okoli\xc5\xa1kih krajih._NEWLINE_8. septembra 1813 so Trzinci Avstrijcem pomagali na menge\xc5\xa1kem polju premagati Napoleonove vojake, saj so njihove vojake pripeljali za hrbet 7.000 glave francoske vojske, ki jim je poveljeval general Belotti._NEWLINE_V \xc4\x8dasu francoske zasedbe na\xc5\xa1ih krajev so se tudi na trzinskem obmo\xc4\x8dju pojavili rokovnja\xc4\x8di, ki so ostali \xc5\xa1e po tem, ko so se Francozi \xc5\xbee umaknili. V ljudskem izro\xc4\x8dilu je ohranjenih \xc5\xa1e precej zgodb o rokovnja\xc5\xa1kih podvigih, \xc5\xa1e najbolj odmevna pa je bila smrt enega najbolj znanih rokovnja\xc4\x8dev - Dime\xc5\xbea, ki so ga imenovali tudi strah in trepet kranjske de\xc5\xbeele. Dime\xc5\xbe (Franc Sicherl) se je 20.1.1862 skupaj s pajda\xc5\xa1em Pepelnakom (Matijcem Mlakarjem) z dimom zadu\xc5\xa1il v trzinski opekarni._NEWLINE_V Trzinu se je leta 1851 rodil Ivan Hribar politik, bankir, publicist in diplomat, predvsem znan po svojem patriotizmu._NEWLINE_Precej trzinskih fantov se je borilo na frontah I. svetovne vojne, bili pa so tudi borci za severno mejo pod poveljstvom generala Maistra. Na frontah te vojne je padlo 11 Trzincev, \xc5\xa1tirje pa so bili pogre\xc5\xa1ani. Kot zanimivost pa je treba omeniti, da je bilo med I. svetovno vojno v Trzinu tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de z opori\xc5\xa1\xc4\x8dem za 32 voja\xc5\xa1kih letal. II. svetovna vojna je od Trzincev zahtevala \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji davek, \xc4\x8deprav Nemci v Trzinu nikoli niso imeli svoje postojanke. Med vojno je padlo 24 va\xc5\xa1\xc4\x8danov, trije so padli kot talci, eden je bil \xc5\xbeiv se\xc5\xbegan, pet jih je umrlo v internaciji, izselili pa so 79 Trzincev._NEWLINE_Trzin je odigral pomembno vlogo v slovenski osamosvojitveni vojni leta 1991, saj sta se ob trzinskem mostu \xc4\x8dez P\xc5\xa1ato 27.6.1991 spopadli JLA in Teritorialna obramba Republike Slovenije, ki \xc5\xa1teje za eno pomembnej\xc5\xa1ih bitk, v kateri so padli \xc5\xa1tirje vojaki JLA in en pripadnik TO.\n_START_SECTION_\nUstanove\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna \xc5\xa1ola Trzin je bila ustanovljena leta 1985, sprva se je imenovala Osnovna \xc5\xa1ola Edvard Kardelj a je naziv po osamosvojitvi Slovenije tudi spremenila. Do ustanovitve so trzinski otroci (po kon\xc4\x8danem \xc4\x8detrtem letu osnovne \xc5\xa1ole, ki je bila v prostorih dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine) v \xc5\xa1olo hodili v Menge\xc5\xa1 ali Dom\xc5\xbeale. _NEWLINE_Danes ima \xc5\xa1ola osemnajst oddelkov od prvega razreda devetletke do devetega razreda devetletke. V zadnjem letu je bilo vpisanih 351 u\xc4\x8denk in u\xc4\x8dencev. V letih od 2003 do 2005 je bila \xc5\xa1ola dograjena z dvema prizidkoma za potrebe devetletne osnovne \xc5\xa1ole. V okviru \xc5\xa1ole delujejo \xc5\xa1tevilne interesne dejavnosti na kulturnem, naravoslovnem, dru\xc5\xbeboslovnem, tehni\xc4\x8dnem in \xc5\xa1portnem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_V sklopu javnega zavoda O\xc5\xa0 Trzin sta tudi oddelka Pal\xc4\x8dica in \xc5\xbdabica, ki skrbita za varstvo in vzgojo pred\xc5\xa1olskih otrok._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Trzin: Od leta 1894 je Trzin imel svojo ob\xc4\x8dino in tudi oro\xc5\xbeni\xc5\xa1ko postajo, kjer je ob\xc4\x8dinske zadeve vodil rihtar z dvema pomo\xc4\x8dnikoma. Ob nastajanju ob\xc4\x8din v drugi polovici 19. stoletja, je tudi Trzin dobil svoj ob\xc4\x8dinski urad, ki je samostojno deloval do nem\xc5\xa1ke okupacije. Nemci so Trzin priklju\xc4\x8dili k menge\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini. Na prvih volitvah so izvolili odbornike krajevnega ljudskega odbora, ki je samostojno deloval do leta 1952, nato pa so kraj ponovno pridru\xc5\xbeili Meng\xc5\xa1u oz. tamkaj\xc5\xa1nji krajevni skupnosti. Leta 1970 se Trzin ponovno osamosvoji in postane samostojna krajevna skupnost, ki deluje znotraj ob\xc4\x8dine Dom\xc5\xbeale. Samostojna ob\xc4\x8dina pa postane konec leta 1998. \xc5\xbdupan ob\xc4\x8dine je g. Peter Lo\xc5\xbear._NEWLINE_V Trzinu je leta 1983 nastalo planinsko dru\xc5\xa1tvo, ki je dobilo za marsikoga nenavadno ime Onger - to je vzpetina (378 m), ki se zajeda med \xc2\xbbstari\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbnovi\xc2\xab\xc2\xa0del Trzina. Dru\xc5\xa1tvo je pripomoglo, da je planinstvo v Trzinu dobilo domovinsko pravico._NEWLINE_Cerkev sv. Florijana je bila zgrajena v 14. stoletju in do\xc5\xbeivela kar nekaj prenov (tudi ob potresu leta 1895). V njej najdemo \xc5\xa1tevilne umetnine znanih umetnikov kot so: F. Jelov\xc5\xa1ek, L. Layer, M. Ko\xc5\xbeelj in Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik. V listinah je prvi\xc4\x8d omenjena leta 1526 in sicer kot podru\xc5\xbenica menge\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije. Cerkev sv. Florijana je samostojna \xc5\xbeupnija od leta 1974.'