b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc5\xbe\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xbe je od 100 do 180 centimetrov visoka rastlina, ki ima okroglo in votlo steblo, na vrhu katerega razvije 10 do 15 cm dolg klas, sestavljen iz \xc4\x8dlenkovitega klasnega vretena in na \xc4\x8dlenkih sede\xc4\x8dih 30 do 40 dvo- ali tricvetnih klaskov. Posamezen cvet je sestavljen iz pesti\xc4\x8da in teh pra\xc5\xa1nika, ki se opra\xc5\xa1ujejo s pomo\xc4\x8djo vetra._NEWLINE_Korenine so \xc5\xa1opaste, iz njih pa obi\xc4\x8dajno po\xc5\xbeene glavna bil ter \xc5\xa1tiri do pet manj\xc5\xa1ih stranskih bilk. Listi so dolgi in za\xc5\xa1iljeni ter vzporedno o\xc5\xbeiljeni z glavno osrednjo \xc5\xbeilo. \xc5\xa0iroki so pribli\xc5\xbeni 1 cm in so mladi vijoli\xc4\x8dno-zelene barve, kasneje pa pobledijo in dobijo vo\xc5\xa1\xc4\x8deno prevleko z modrikastosivim poprhom. Jezi\xc4\x8dek je pri r\xc5\xbei kratka in presekana, listna no\xc5\xbenica pa nima u\xc5\xa1esc._NEWLINE_R\xc5\xbe cveti od sredine maja do konca junija, cvetenje pa se za\xc4\x8dne na sredini klasa in se nato \xc5\xa1iri navzdol in navzgor. Posamezen cvet cveti od \xc5\xa1tiri do pet dni, iz oplojenih cvetov pa se razvije podolgovato in nagubano ter nekoliko trebu\xc5\xa1asto zelenkasto do rjavo-sivo zrno, dol\xc5\xbeine cca 7,4 in \xc5\xa1irine 2,5 \xe2\x80\x93 3,5 mm ter debeline od 2,3 \xe2\x80\x93 3 mm, ki ima na trebu\xc5\xa1ni strani globoko brazdo, na vrhu pa kratko bradico. Dozori v drugi polovici julija, na vi\xc5\xa1jih legah pa konec julija in v za\xc4\x8detku avgusta. Spomladi za\xc4\x8dne r\xc5\xbe rasti pri temperaturah od 4 do 5 \xc2\xb0C, za zorenje pa potrebuje 16 do 22 \xc2\xb0C._NEWLINE_Zrno r\xc5\xbei je t. i. golec (caryopsis), kar pomeni, da sta pri njej predpleva (palea) in krovna pleva (lemma) manj\xc5\xa1i od zrna in z njim nista zra\xc5\xa1\xc4\x8deni, zato zrelo zrnje zlahka pade iz klasa. Krovna pleva je podalj\xc5\xa1ana v reso, ki je dolga od 3 do 8 cm, in je pri ozimnih sortah praviloma dalj\xc5\xa1a od tiste pri jarih sortah._NEWLINE_S kri\xc5\xbeanjem p\xc5\xa1enice in r\xc5\xbei so znanstveniki vzgojili novo vrsto \xc5\xbeita, ki so jo poimenovali tritikala. Ime nove vrste je sestavljeno iz nekaj \xc4\x8drk znanstvenega imena za rod p\xc5\xa1enice Triticum in nekaj \xc4\x8drk za rod r\xc5\xbei Secale. Prvi\xc4\x8d je p\xc5\xa1enico in r\xc5\xbe leta 1875 kri\xc5\xbeal \xc5\xa1kotski botanik Stephen Wilson, vendar pa je ustvaril kri\xc5\xbeanca, ki je imel neplodno zrno. Prvemu je uspelo vzgojiti plodnega kri\xc5\xbeanca med r\xc5\xbejo in p\xc5\xa1enico ameri\xc5\xa1kemu botaniku Albertu S. Carmannu leta 1883. Leta 1905 je tudi slovenski botanik Fran Jesenko ustvaril kri\xc5\xbeanca med p\xc5\xa1enico in r\xc5\xbejo, ki je imel plodno zrno. Znanstveniki so naknadno ugotovili, da so najbolj\xc5\xa1i kri\xc5\xbeanci tisti, pri katerih je p\xc5\xa1enica opra\xc5\xa1ena s cvetnim prahom r\xc5\xbei. Pri tritikali so kromosomi v razmerju 3:1 oziroma 2:1. Prva uradno predstavljena varieteta tritikale Bokolo je bila predstavljena leta 1968 na Mad\xc5\xbearskem. Botaniki so se ukvarjali tudi s kri\xc5\xbeanjem r\xc5\xbei in je\xc4\x8dmena, vendar jim doslej \xc5\xa1e ni uspelo razviti kri\xc5\xbeanca, ki bi se obdr\xc5\xbeal._NEWLINE_Kmetijski strokovnjaki so ugotovili tudi, da me\xc5\xa1ani posevek p\xc5\xa1enice in r\xc5\xbei, ki so ga poimenovali sor\xc5\xbeica, ugodno vpliva na obe vrsti \xc5\xbeita. R\xc5\xbe varuje p\xc5\xa1enico pred oku\xc5\xbebami z glivicami, p\xc5\xa1enica pa v posevku zmanj\xc5\xa1uje prisotnost oku\xc5\xbebe r\xc5\xbei s \xc5\xa1krlatno glavnico. Pri tem je potrebno paziti, da obe vrsti \xc5\xbeita dozorita isto\xc4\x8dasno.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xbe je samonikla v osrednji in vzhodni Tur\xc4\x8diji. Prvi arheolo\xc5\xa1ki dokazi o udoma\xc4\x8deni r\xc5\xbei izvirajo iz neolitskih naselbin v Mali Aziji. Kasneje se r\xc5\xbe v ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah za\xc4\x8dne pojavljati v arheolo\xc5\xa1kih ostankih bronaste dobe (med letoma 1800 in 1500 pr. n. \xc5\xa1t.) v osrednji Evropi. Plinij starej\xc5\xa1i o r\xc5\xbei ni imel dobrega mnenja, saj je zapisal, da je \xc2\xbbnevredna hrana, ki je primerna le za prepre\xc4\x8devanje lakote\xc2\xab ter, da jo je potrebno me\xc5\xa1ati s piro, \xc2\xbbda se omili njen grenki okus, pa \xc5\xa1e takrat je r\xc5\xbe neprijetna za \xc5\xbeelodec\xc2\xab. Od srednjega veka dalje so r\xc5\xbe bolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pridelovali v osrednji in vzhodni Evropi. Danes je r\xc5\xbe osnovno kru\xc5\xa1no \xc5\xbeito vzhodno od nem\xc5\xa1ko-francoske meje in severno od Mad\xc5\xbearske. V ju\xc5\xbeni Evropi so r\xc5\xbe gojili na drugorazrednih povr\xc5\xa1inah. _NEWLINE_V Severno Ameriko so r\xc5\xbe prinesli evropski (britanski in nizozemski) imigranti, v poznem 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja, kmalu za tem pa so v Kanadi za\xc4\x8deli vzgajati kultivarje, ki bi ustrezali klimatskim pogojem v tej dr\xc5\xbeavi.\n_START_SECTION_\nSloven\xc5\xa1\xc4\x8dina in slovanski jeziki\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda r\xc5\xbe [\xc8\x93\xc5\xbe] je v slovanskih jezikih sorodna. V hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini in srb\xc5\xa1\xc4\x8dini je r\xc3\xa2\xc5\xbe / \xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb6, v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini \xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb6\xd1\x8c (r\xc3\xb3\xc5\xbe\xd1\x8c), makedon\xc5\xa1\xc4\x8dini \xe2\x80\x99\xd1\x80\xd0\xb6 / \xe2\x80\x99\xd1\x80\xd0\xb6\xd1\x82\xd0\xb0, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dini re\xc5\xbe, slova\xc5\xa1\xc4\x8dini ra\xc5\xbe. Praslovanska beseda *r\xd1\x8a\xc5\xbe\xd1\x8c (r\xc5\xbe) je sorodna s staronordijsko rugr, starovisokonem\xc5\xa1ko rocko, nem\xc5\xa1ko Roggen (r\xc5\xbe), staroprusko rugis / ruggis, latvijsko rudzis, litvansko rugia\xc4\xa9 (mno\xc5\xbeina), tra\xc4\x8dansko br\xc3\xaddza v enakem pomenu. Besede izvirajo iz (pra)indoevropske besede *\xe1\xb9\xb7rughio- s pomenom r\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nPridelava v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xbe v Sloveniji najbolje uspeva na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tleh severovzhodne Slovenije ter na vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih kmetijskih povr\xc5\xa1inah Koro\xc5\xa1ke, Gorenjske, Dolenjske in Ko\xc4\x8devskega. R\xc5\xbe je bila v Sloveniji najbolj raz\xc5\xa1irjena od sredine 19. do za\xc4\x8detka 20. stoletja. V tem \xc4\x8dasu je bilo v Sloveniji z r\xc5\xbejo zasejanih 50.000 hektarov kmetijskih povr\xc5\xa1in. Po letu 1906 so se za\xc4\x8dele povr\xc5\xa1ine zmanj\xc5\xa1evati in se pred drugo svetovno vojno ustalile pri 35.000 hektarih. Po vojni se je trend zmanj\xc5\xa1evanja povr\xc5\xa1in \xc5\xa1e nadaljeval. Leta 1960 je bila skupna povr\xc5\xa1ina z r\xc5\xbejo posejanih polj 18.000 hektarov, leta 1980 je bila skupna povr\xc5\xa1ina 4.000 hektarov, leta 1996 le \xc5\xa1e 1.600 hektarov, leta 1999 pa le \xc5\xa1e 891 hektarov. Kljub zmanj\xc5\xa1evanju povr\xc5\xa1in se pridelek ni zmanj\xc5\xa1eval enako hitro, saj je bil povpre\xc4\x8dni pridelek po vojni okoli 1 t/ha, kasneje pa se je s pojavom novih sort in tehnik kmetovanja dvignil sprva na 2 t/ha, nato pa na ve\xc4\x8d kot 3 t/ha._NEWLINE_R\xc5\xbe je danes v Sloveniji drugo najpomembnej\xc5\xa1e kru\xc5\xa1no \xc5\xbeito. Leta 2009 so po nekajletnem zmanj\xc5\xa1evanju povr\xc5\xa1in v Sloveniji z njo posejali 3,3\xc2\xa0% ve\xc4\x8d povr\xc5\xa1ine kot v predhodnem letu. V letu 2008 je bilo tako z r\xc5\xbejo zasejanih 794 hektarov povr\xc5\xa1in, leta 2009 pa 820 hektarov. Leta 2010 so z r\xc5\xbejo zasejali za 11,2\xc2\xa0% manj kmetijskih povr\xc5\xa1in kot leta 2009, kjub temu so pridelali 14,5\xc2\xa0% ve\xc4\x8d zrnja._NEWLINE_R\xc5\xbe spada med t. i. strpljive rastline. To so tiste rastline, ki same sebe dobro prena\xc5\xa1ajo in jih lahko gojimo ve\xc4\x8d let na isti povr\xc5\xa1ini. Kljub temu se po Tehnolo\xc5\xa1kih navodilih za integrirano pridelavo polj\xc5\xa1\xc4\x8din za leto 2011, prava \xc5\xbeita v zaporedju r\xc5\xbe - oves \xe2\x80\x93 je\xc4\x8dmen/p\xc5\xa1enica ali sama s seboj lahko sejejo le vsako drugo leto.\n_START_SECTION_\nBolezni r\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc5\xbe je bolj odporna na bolezni in \xc5\xa1kodljivce kot druga \xc5\xbeita. Kljub temu pa jo lahko napade \xc5\xa1krlatnorde\xc4\x8da glavnica (Claviceps purpurea), r\xc5\xbeena bilna snet (Urocytis occulta), r\xc5\xbeena rja (Puccinia dispersa), r\xc5\xbeeni listi o\xc5\xbeig (Rhynchosporium  secalis) ter redko p\xc5\xa1eni\xc4\x8dna pepelovka (Blumeria graminis)._NEWLINE_Od \xc5\xbeu\xc5\xbeelk r\xc5\xbe napadajo \xc5\xbeitne u\xc5\xa1i ter redkeje \xc5\xbeitni strga\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nZdravstveni vidik\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilna in v preteklosti dokaj pogosta bolezen r\xc5\xbei je glivi\xc4\x8dna oku\xc5\xbeba s \xc5\xa1krlatnorde\xc4\x8do glavnico (Claviceps purpurea; tudi \xc2\xbbr\xc5\xbeeni ro\xc5\xbei\xc4\x8dek\xc2\xab), ki je za \xc4\x8dloveka in \xc5\xbeivali izjemno strupena. U\xc5\xbeivanje moke, med katero je pome\xc5\xa1ana, privede do kopi\xc4\x8denja strupenega alkaloida ergotamina. Posledica je bolezensko stanje, imenovano ergotizem, ki se ka\xc5\xbee s slabostjo, bole\xc4\x8dinami, vrtoglavico, nekrozo tkiv, halucinacijami in lahko povzro\xc4\x8di tudi smrt. V srednjem veku, ko \xc5\xa1e niso poznali vzroka bolezni, so ljudi z ergotizmom pogosto preganjali kot \xc4\x8darovnike. V tistem \xc4\x8dasu so bile s \xc5\xa1krlatnorde\xc4\x8do glavnico pogosto oku\xc5\xbeene velike povr\xc5\xa1ine, posledica \xc4\x8desar so bili obse\xc5\xbeni izbruhi bolezni, zato je bilo raz\xc5\xa1irjeno mnenje, da je nalezljiva. Med najbolj znanimi pregoni obolelih za ergotizmom so Salemski \xc4\x8darovni\xc5\xa1ki procesi, ki so jih leta 1692 izvajali v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts._NEWLINE_Vzrok za bolezen so odkrili v 17. stoletju, poimenovali pa so jo \xc5\xbeitna bo\xc5\xbejast. Leta 1918 so analizirali u\xc4\x8dinkovine \xc5\xa1krlatnorde\xc4\x8de glavnice in v njej odkrili alkaloida ergotamin ter ergobazin. Pozneje so ponekod polja r\xc5\xbei celo na\xc4\x8drtno oku\xc5\xbeevali z glivo, da so iz nje pridobivali omenjena alkaloida, ki so ju uporabljali kot u\xc4\x8dinkovino v zdravilih za zni\xc5\xbeevanje krvnega tlaka. Poleg tega se iz r\xc5\xbeenega ro\xc5\xbei\xc4\x8dka sintetizira tudi psihotropna snov LSD.'