b'\n_START_ARTICLE_\nJezovi Inga\n_START_PARAGRAPH_\nJezovi Inga so locirani v zahodnem delu Demokrati\xc4\x8dne republike Kongo, 210 kilometrov jugozahodno od Kin\xc5\xa1ase. V bli\xc5\xbeini so eni izmed najve\xc4\x8djih slapov na svetu - Inga. Tukaj pade reka Kongo 96 metrov globoko in ima pretok 42 476\xc2\xa0m\xc2\xb3/s._NEWLINE_Trenutno sta \xc5\xbee zgrajena dva jezova Inga I ina Inga II, ki imata skupno kapaciteto 1775 MW. Zgrajena sta bila v \xc4\x8dasu predsednika Mobutu Sese Seko kot del projekta Inga\xe2\x80\x93Shaba.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1iritev\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drti so za izgradnjo \xc5\xa1e dveh precej ve\xc4\x8djih hidroelekttri\xc4\x8dnih jezov Inga III in Velika Inga (Grand Inga). Inga III bi imela nazivno kapaciteto 4500 MW. Precej ve\xc4\x8dja Velika Inga bi generirala precej ve\xc4\x8d in sicet 39 000 MW, kar bi prispevalo velik del energije na kontinentu Afrika.Povezana naj bi bila v zahodni elektri\xc4\x8dni koridor, ki bi povezoval Demokrati\xc4\x8dno republiko Kongo, Namibijo, Angolo, Bocvano in Ju\xc5\xbeno Afriko. Projekt naj bi financirala Svetovna banka, Afri\xc5\xa1ka banka za razvoj, Evropska investicijska banka, JFPI korporacija in Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke elektri\xc4\x8dna podjetja. Cena projekta se ocenjuje na 80 milijard ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Velika Inga bi sama proizvedla 250 TWh elektrike na leto. Afrika na leto porabi 550 TWh elektri\xc4\x8dne energije (600 kWh na prebivalca). Najve\xc4\x8d porabi Ju\xc5\xbena Afrika (42%), manj 5 severnoafri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav (27%), vse druge afri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave pa samo 31% skupaj (77% opulacije.'