b'\n_START_ARTICLE_\nVodna energija\n_START_PARAGRAPH_\nVodna energija ali hidroenergija je energija teko\xc4\x8dih voda, kar je posledica gibanja naravnega vodnega kroga._NEWLINE_Hidrologija ali vodosl\xc3\xb3vje je fizi\xc4\x8dna, geografska veda o vodah. Hidrologija je \xc5\xa1tudij gibanja, distribucije in kakovosti vode po celotni Zemlji. Prou\xc4\x8duje kopensko in podatalno vodo, ter kro\xc5\xbeenje in lasnosti vode v naravi. Hidrolo\xc5\xa1ka raziskava je koristna, saj omogo\xc4\x8da, da bolje razumemo svet v katerem \xc5\xbeivimo.\n_START_SECTION_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danje hidroenergije neko\xc4\x8d in danes\n_START_PARAGRAPH_\nVoda je eden izmed najstarej\xc5\xa1ih virov energije, ki se jih je \xc4\x8dlovek nau\xc4\x8dil izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati. Je najpomembnej\xc5\xa1i obnovljivi vir energije. Kar 21,6\xc2\xa0% vse elektri\xc4\x8dne energije na svetu je proizvedeno z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem energije vode oz. hidroenergije._NEWLINE_Hidroenergijo so za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati na\xc5\xa1i predniki \xc5\xbee pred dvema tiso\xc4\x8dletjema. Ve\xc4\x8d stoletij je hidroenergija namesto \xc4\x8dloveka opravljala fizi\xc4\x8dno delo. Uporabljala se je v glavnem za direkten pogon mlinov, \xc5\xbeag, \xc4\x8drpalk in drugih podobnih naprav. Kasneje so ljudje ugotovili, da lahko hidroenegijo pretvorijo v elektri\xc4\x8dno energijo. _NEWLINE_Ljudje so izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje hidroenergije v energetske namene skozi vso zgodovino le izpopolnjevali in ve\xc4\x8dali njen obseg. Rezultat tega razvoja so velike hidrocentrale, ki imajo mo\xc4\x8di od nekaj 100 do nekaj 1000 MW. Danes se hidroenergija koristi predvsem za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije. _NEWLINE_Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje vodne energije je odvisno od mnogih geografskih in klimatskih pogojev. Nekatere dr\xc5\xbeave tako na ta na\xc4\x8din proizvedejo prete\xc5\xbeni dele\xc5\xbe celotne elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nOkoljski vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nPostavitev velikih hidroelektrarn pomeni seveda velik poseg v okolje, ki se ka\xc5\xbee kot: vpliv na naravno okolje (sprememba klime, tal, reliefa, vodnega toka, struge, itd.), vpliv na urbano okolje (sprememba prostora, odstranitev ali prestavitev obstoje\xc4\x8dih objektov, itd.), vpliv na rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo. _NEWLINE_Pretvarjanje energije vode  v koristno energijo je okolju prijazen na\xc4\x8din proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije. Elektrarne na rekah prav gotovo spreminjajo prvotno naravo z zajezitvami, nasipi, zapornicami, strojnico in postroji za odvod energije. _NEWLINE_Ta proces je mo\xc5\xbeno povezati z nujnimi ukrepi za reguliranje toka za pridobitev obdelovalne zemlje in za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred poplavami ob visokih vodah. Kakr\xc5\xa1ne koli prednosti in slabosti predstavljajo tak\xc5\xa1ni posegi v naravo in kulturo prostora, predstavljajo vodne elektrarne s stali\xc5\xa1\xc4\x8da ekologije pretvarjanje obnovljive energije in s tem var\xc4\x8devanje fosilnih virov. Razen tega omogo\xc4\x8da urejeno in pazljivo ravnanje z okoljem pri obratovanju vodne elektrarne ohranitev, morebiti tudi izbolj\xc5\xa1anje trenutnega naravnega in kulturnega stanja.\n_START_SECTION_\nPotencial padavin\n_START_PARAGRAPH_\nRazpolo\xc5\xbeljive vodne mo\xc4\x8di je mo\xc5\xbeno prou\xc4\x8devati na osnovi potenciala, ki ga imajo na tla padlo de\xc5\xbeevjein sneg(padavine) glede na morski nivo, pa vse do prakti\xc4\x8dnega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja v napravah, ko so vodne mo\xc4\x8di \xc5\xbee zbrane v vodnih tokovih rek. _NEWLINE_Upo\xc5\xa1tevati pa moramo tudi vse izgube, tako, da se le manj\xc5\xa1i del lahko porabi v napravah za proizvodnjo. Del padavin izhlapi v vetrovnem vremenu, druge del vode izhlapi skozi rastlinje, del se kemi\xc4\x8dno ve\xc5\xbee v organske spojine. Tako v reke prite\xc4\x8de v skalnem gorovju okrog 0.9, v sredogorju 0.45 do 0.55, v ravnino pa le 0.3 del padavin. Odto\xc4\x8dni koeficient je odvisen od konfiguracije tal, nadmorske vi\xc5\xa1ine, vegetacije itd., mogo\xc4\x8de pa ga je na podlagi empiri\xc4\x8dnih obrazcev oceniti:  Kod=0.933-0.4/kp(m)_NEWLINE_Ali pa od padavin od\xc5\xa1tejemo: _NEWLINE_v visokih gorah do 300 mm/leto, srednja pogorja do 450 mm/leto doline, ravnine do 600 mm/leto._NEWLINE_Najprej je potrebno dolo\xc4\x8diti povodje, nato na tem povodju dolo\xc4\x8dimo koli\xc4\x8dino padavin. Z ena\xc4\x8dbo izra\xc4\x8dunamo volumen padavin na leto: Vd=V\xe2\x8b\x85Kod=1000h\xe2\x82\x9a\xe2\x8b\x85A\xe2\x8b\x85Kod_NEWLINE_Iz dejanskega volumna lahko izra\xc4\x8dunamo srednji pretok: Qsr=\xe2\xb1\xbd\xe1\xb5\x88/\xe2\x82\x9c_NEWLINE_Pomen oznak: celokupna mno\xc5\xbeina padavin na povr\xc5\xa1ino A, srednja mno\xc5\xbeina padavin v letu h\xe2\x82\x9a, kod koeficient odtoka je odvisen od sestave tal\n_START_SECTION_\nHidroenergetski potencial\n_START_PARAGRAPH_\nHidroenergetski potencial je delo, ki ga lahko opravi vodna masa, \xc4\x8de pade iz neke vi\xc5\xa1ine. _NEWLINE_Za 1m padca in 1m3 vode: \xe2\x81\xb9\xe2\x81\xb8\xc2\xb9\xe2\x81\xb0/1000\xe2\x8b\x853600 =\xc2\xb9/\xe2\x82\x83\xe2\x82\x86\xe2\x82\x87 kWh  _NEWLINE_Wb=V\xe2\x8b\x85H/\xe2\x82\x83\xe2\x82\x86\xe2\x82\x87 =Qsr\xe2\x8b\x853156\xe2\x8b\x8510\xe2\x81\xb6\xe2\x8b\x85\xe1\xb4\xb4/\xe2\x82\x83\xe2\x82\x86\xe2\x82\x87 kWh, pri \xc4\x8demur je V - prostornina (m\xc2\xb3) in H - padec(m)_NEWLINE_Bruto mo\xc4\x8di so tiste, ki jih dobimo iz zmno\xc5\xbeka vi\xc5\xa1inske razlike H (padec v m) in sekundnega pretoka Q (m\xc2\xb3/s): Pb=9.81\xe2\x8b\x85Q\xe2\x8b\x85Hb (kWh)_NEWLINE_Ko pa od\xc5\xa1tejemo izgubljene vi\xc5\xa1ine (dovodni in odvodni kanali, oscilacija padcev itd.) dobimo neto mo\xc4\x8di za prijezovne elektrarne: Pn=8\xe2\x8b\x85Q\xe2\x8b\x85H (kWh)_NEWLINE_in za derivacijske:  Pn=7.5\xe2\x8b\x85Q\xe2\x8b\x85H kWh_NEWLINE_V naravnih pogojih je energija reke porazdeljena po vsej dol\xc5\xbeini (izjeme so deli s slapovi). Zato, da pridobimo ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d, je potrebno padec reke koncentrirati na enem ali ve\xc4\x8d mestih. To dose\xc5\xbeemo s pomo\xc4\x8djo pregrad, derivacij, ali pa s kombinacijo obeh. Vi\xc5\xa1ina jezu je odvisna od dol\xc5\xbeine reke, ki jo ho\xc4\x8demo izrabiti in od nagiba korita reke. Nivo spodnje vode dolo\xc4\x8da spodnja zajezitev, \xc4\x8de je ni pa je odvisen le od pretokov pri jezu. Spodnja vodna gladina se med letom spreminja, ob majhnih pretokih le\xc5\xbei nizko, ob velikih vodah se dvigne, ker sicer voda ne bi mogla odtekati po strugi naprej. Zaradi nihanja spodnje vode se spreminja bruto in neto padec; ob velikih vodah je manj\xc5\xa1i. Ko ustvarjamo padec s pomo\xc4\x8djo obto\xc4\x8dnega kanala, dobimo poleg izgub do zajezitve, \xc5\xa1e izgube v dovodnem kanalu, katerega nagib je seveda znatno manj\xc5\xa1i od nagiba korita reke in \xc5\xa1e izgube v tla\xc4\x8dnem cevovodu. Padec lahko delno ustvarimo s pomo\xc4\x8djo zajezitve in delno s pomo\xc4\x8djo obtoka. _NEWLINE_Hidrolo\xc5\xa1ki podatki so osnova za ra\xc4\x8dunanje mo\xc5\xbene proizvodnje in primerjavo hidroelektrarn med seboj. Pri tem moramo obravnavati isto hidrolo\xc5\xa1ko obdobje, sicer lahko tudi kraj\xc5\xa1a su\xc5\xa1na ali mokra obdobja, ki se pojavljajo le na obmo\xc4\x8dju ene reke, pokvarijo primerjavo._NEWLINE_Hidroenergetski potencial Slovenije je tako ocenjen na 9960 GWh (Drava - 2675, Mura - 696, Sava -3002, Ljubljanica - 372, So\xc4\x8da - 1800, Notranjska reka - 215 in manj\xc5\xa1e reke in potoki, ki so primerni za MHE - 1200 GWh)\n_START_SECTION_\nHidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nPretvorba hidroenergije v elektri\xc4\x8dno energijo poteka v hidroelektrarnah . Z izjemo starih mlinov, ki jih poganja te\xc5\xbea vode, izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo moderne hidroelektrarne kineti\xc4\x8dno energijo vode, ki jo le ta pridobi s padcem. Elektri\xc4\x8dno energijopridobivamo v hidro in termo elektrarnah, ki pa imajo zelo razli\xc4\x8dne karakteristike. Tisti izvor, ki prevzame ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe ima dominantnej\xc5\xa1o vlogo in karakterizira proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije. V de\xc5\xbeelah, kjer pridobivajo ve\xc4\x8dji del elektri\xc4\x8dne energije z izrabljanjem vodnih mo\xc4\x8di je odvisna kvaliteta proizvodnje od re\xc5\xbeima voda in zato moramo posvetiti prou\xc4\x8devanju voda vso pozornost. Mo\xc5\xbena proizvodnja hidroelektrarne je odvisna od trenutnih vodnih razmer. Le pri elektrarnah z velikimi akumulacijskimi bazeni lahko zmanj\xc5\xa1amo neugodne lastnosti elektrarn zaradi neenakomernih dotokov. Ker sedanja znanost \xc5\xa1e ne zna napovedati, kako mokro ali suho bo naslednje obdobje, si pomagamo z opazovanjem vodotokov v preteklosti in njihova nihanja na nek na\xc4\x8din prenesemo v bodo\xc4\x8dnost. Poiskati moramo tista hidrolo\xc5\xa1ka stanja, ki nam bodo dala dovolj zanesljive podatke za dolo\xc4\x8ditev vloge hidroelektrarne v na\xc5\xa1em elektroenergetskem sistemu. Potrebno je prou\xc4\x8diti tudi vplive pri povezovanju elektroenergetskih sistemov z razli\xc4\x8dnimi karakteristikami, pa tudi ureditve toka reke zaradi obrambe pred poplavami, mo\xc5\xbenosti namakanja, izbolj\xc5\xa1anje plovbe itd. Pri prou\xc4\x8devanju voda se takoj sre\xc4\x8damo z ekonomsko tehni\xc4\x8dnimi problemi. Zajezitev in ureditev reke ob izgradnji hidroelektrarn slu\xc5\xbei ve\xc4\x8dnamenskemu izrabljanja voda, zato bi moral vsak, ki ima od tega korist prevzeti svoj dele\xc5\xbe investicij. Problematika je kompleksna. Dolo\xc4\x8ditev optimalne re\xc5\xa1itve ob upo\xc5\xa1tevanju vseh interesov, pa je zelo te\xc5\xbeka. Vodne mo\xc4\x8di razdelimo na teoreti\xc4\x8dno razpolo\xc5\xbeljive (bruto vodne mo\xc4\x8di), tehni\xc4\x8dno in ekonomsko izkoristljive vodne mo\xc4\x8di. Ko upo\xc5\xa1tevamo srednji izkoristljiv pretok in padec, zmanj\xc5\xa1an za izgube, dobimo tehni\xc4\x8dno izkoristljive vodne mo\xc4\x8di. Pojem ekonomsko izkoristljivih vodnih mo\xc4\x8di je vezan na razvoj tehni\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenosti izgradnje in na razvoj ekonomskih kriterijev rentabilnosti, ki pa se spreminjajo. Ekonomi\xc4\x8dnost je odvisna od stopnje razvoja, mogo\xc4\x8de jo je primerjati z drugimi energetskimi izvori in upo\xc5\xa1tevati ostale vodnogospodarske prednosti._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina pridobljene energije je odvisna tako od koli\xc4\x8dine vode kot od vi\xc5\xa1inske razlike vodnega padca. Glede na to razlikujemo razli\xc4\x8dne vrste hidroelektrarn: preto\xc4\x8dne elektrarne, akumulacijske elektrarne, preto\xc4\x8dno-akumulacijske elektrarne.\n_START_SECTION_\nPreto\xc4\x8dne hidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nPreto\xc4\x8dne hidroelektrarne izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo veliko koli\xc4\x8dino vode, ki ima relativno majhen padec. Reko se zajezi, ne ustvarja pa se zaloge vode. Slabost teh hidroelektrarn je, da sta proizvedena energija in oddana mo\xc4\x8d odvisni od pretoka, ki pa skozi leto niha. Preto\xc4\x8dna elektrarna lahko stoji samostojno ali pa v verigi ve\xc4\x8d elektrarn.\n_START_SECTION_\nAkumulacijske hidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nAkumulacijske hidroelektrarne izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine vode, ki pa ima velik vi\xc5\xa1inski padec. Pri teh elektrarnah akumuliramo vodo z nasipi ali pa s poplavitvijo dolin in sotesk. Vodo shranimo zato, da imamo dolo\xc4\x8den pretok, tudi ko je vode manj. Te elektrarne so ve\xc4\x8dnamenske, saj velikokrat slu\xc5\xbeijo tudi oskrbi z vodo, namakanju, itd.'