b'\n_START_ARTICLE_\nKapucini\n_START_PARAGRAPH_\nKapuc\xc3\xadni (lat. Ordo Fraturum Minorum Capuccinorum = Red manj\xc5\xa1ih bratov), kratica (OFM Cap), so najmlaj\xc5\xa1a veja manj\xc5\xa1ih bratov Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega. Predstavljajo eno izmed treh vej prvega (mo\xc5\xa1kega) reda fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov._NEWLINE_Kapucini so nastali leta 1525 zaradi razli\xc4\x8dnega gledanja na zahtevo ubo\xc5\xa1tva znotraj reda. Samostojnost reda je leta 1528 potrdil pape\xc5\xbe Klemen VII. Kapucini so \xc5\xbeiveli kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki, v ubo\xc5\xa1tvu, nosili so brado in habit s kapuco. Od leta 1536 dalje je njihovo najpomembnej\xc5\xa1e delo pridiganje in spovedovanje. Red je najve\xc4\x8dji razcvet dosegel v 18. stoletju.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nPreprosto redovno obla\xc4\x8dilo, katerega oblika spominja na Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kov kri\xc5\xbe tav, se zaklju\xc4\x8di s kapuco. Brate so poimenovali otroci, ki so za\xc4\x8deli za njimi klicati\xc2\xa0\xc2\xbbKapucino, Kapucino!\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nKapucinski samostani na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nKapucini so pri\xc5\xa1li na ozemlje sedanje Slovenije pred dobrimi 400 leti, leta 1606. Na ozemlju, na katerem so \xc5\xbeiveli Slovenci, so bili kapucini v 17. stoletju najve\xc4\x8dja in naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1a redovna skupnost. Red se je pri nas \xc5\xa1iril vse do jo\xc5\xbeefinskih reform, ko se je \xc5\xa1tevilo bratov kapucinov prepolovilo. Svoje samostane so imeli v 14 krajih: Gorica (samostan ustanovljen 1591), Ljubljana (1606), Celje (1609), Maribor (1612), Radgona (1614), Ptuj (1615), Trst (1617), Koper (1621), Beljak (1629), Vipavski Kri\xc5\xbe (1637), Kr\xc5\xa1ko (1640), Kranj (1640), Celovec (1646), Novo mesto (1658) in \xc5\xa0kofja Loka (1707)._NEWLINE_Kapucinski samostani, ki so pokrivali slovensko ozemlje, so bili prvotno zdru\xc5\xbeeni v \xc4\x8de\xc5\xa1ko-avstrijsko-\xc5\xa1tajerski provinci, od leta 1608 v \xc5\xa1tajersko-ilirski provinci, od 1921 dalje v slovensko-hrva\xc5\xa1ki provinci, ter od 1967 v slovenski provinci s sede\xc5\xbeem v Ljubljani._NEWLINE_Na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slovenije delujejo kapucinski samostani v Celju, Kan\xc4\x8devcih, Kr\xc5\xa1kem, Mariboru, na Ptuju, v \xc5\xa0kofji Loki in Vipavskem Kri\xc5\xbeu. Vseh kapucinov na Slovenskem je trenutno 35.\n_START_SECTION_\nOstala kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKapucini so okoli leta 1610 v Ljubljani pri\xc4\x8deli prirejati pasijonske procesije. \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1ki pasijon, ki ga je 1721 napisal Romuald \xc5\xa0tanderski, je najstarej\xc5\xa1e ohranjeno dramsko delo v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini.'