b'\n_START_ARTICLE_\nMencij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMencij je bil po Konfuciju drugi kitajski filozof, ki so mu jezuitski misijonarji nadeli latinsko ime, Mencius (v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini Mencij). \xc5\xbdivel je v letih od pribli\xc5\xbeno 372 do 289 pr. n. \xc5\xa1t. v mestu Zhoucheng na jugu starokitajske province (dana\xc5\xa1nje province Shandong). Iz tega lahko sklepamo, da je bil u\xc4\x8denec Zisija \xe2\x80\x93 Konfucijevega vnuka \xe2\x80\x93 ali pa vsaj enega njegovih u\xc4\x8dencev. V rani mladosti, in sicer pri svojih treh letih, je izgubil o\xc4\x8deta, vzgojo in izobrazbo mu je nudila mati. Kljub svojim idealisti\xc4\x8dnim izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dem pa je bil Mencij vse kaj drugega kot fatalist. Po njegovem ima vsak posameznik pravico, vzeti vajeti svojega \xc5\xbeivljenja v svoje roke. \xc4\x8ce je Konfucij trdil, da je le prena\xc5\xa1alec davnih modrosti svojim sodobnikom, je Mencij ponavljal, da zgolj posreduje nauke svojega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denega vzornika. Vendar ne eno ne drugo ni povsem ustrezalo resnici, ampak sta tako Konfucij kot Mencij dala kitajski in s tem tudi svetovni filozofiji pomemben, \xc4\x8disto svoj prispevek trajne vednosti. Mencij je pokopan v "Mencijevem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, ki stoji 12 km severovzhodno od osrednjega mestnega obmo\xc4\x8dja Zoucheng. Njegova nagrobna kamnita stela je postavljena na kamnito \xc5\xbeelvo, vrh stele pa krasijo zmaji.\n_START_SECTION_\nNjegovo delo\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot njegov predhodnik se je tudi Mencij ukvarjal predvsem z etni\xc4\x8dnimi vpra\xc5\xa1anji. V pogovorih z vladarji in dostojanstveniki je med drugim vpeljal dva izjemno pomembna koncepta klasi\xc4\x8dne kitajske misli: misel o izvorni dobroti \xc4\x8dlovekovega duha/srca in idejo o nebe\xc5\xa1kem mandatu, ki ga vladarju za vladanje nad kitajskim ljudstvom podeli Nebo (Tian). Znan je tudi po svoji tezi, da moramo razmi\xc5\xa1ljati s srcem. Deloval je \xe2\x80\x93 v burnem obdobju vojskujo\xc4\x8dih se dr\xc5\xbeav \xe2\x80\x93 v slogu svojega duhovnega u\xc4\x8ditelja Konfucija. Posvetil se je preu\xc4\x8devanju Konfucijevega nauka, potoval je po de\xc5\xbeeli in obiskoval  vladarje v upanju, da ga bo kdo zaposlil kot svetovalca in mu dal mo\xc5\xbenost uresni\xc4\x8diti njegov program >>humanega vladanja<<. To je \xc4\x8dutil kot svojo nalogo in odgovornost. V \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja je bilo konfucijanstvo v zatonu, najbolj priljubljena filozofa tega obdobja sta bila ateist in ideolog egoizma Yang Zhu in utemeljitelj mohizma Mozi. Zato je bil velik del Mencijevih disputov urejen prav v kritiko teh dveh mislecev in njunih u\xc4\x8dencev. Njegovo osrednje delo je ohranjeno v sedmih knjigah. V katalogu Han shu se sicer omenja 11 Mencijevih knjig. Od teh so kasneje \xc5\xa1tiri izvzeli, ker naj bi predstavljale ponaredke. Te \xc5\xa1tiri knjige so se kasneje porazgubile, zato poznamo danes, kot na za\xc4\x8detku, zopet samo sedem Mencijevih knjig. Znane so pod imenom samega mojstra; celotno delo se torej imenuje Mengzi in sodi k \xc5\xa1tirim temeljnimi knjigami konfucijanskega nauka (\xc5\xa1tirje klasiki). Dolgo po njegovi smrti so Mencijeve interpretacije konfucijanstva postale ortodoksne, kar pomeni, da so njegova dela generacije kitajskih intelektualcev in bodo\xc4\x8dih uradnikov morale znati dobesedno na pamet. Njegova filozofija je okarakterizirana kot idealisti\xc4\x8dna s predstavo, da je \xc4\x8dlovekova narava v osnovi dobra.\n_START_SECTION_\nMencijeva Mati\n_START_PARAGRAPH_\nMencijeva mati je pogosto uprizorjena kot zgledna \xc5\xbeenska figura v kitajski kulturi. Eden od najbolj znanih tradicionalnih kitajskih \xc5\xa1tiri-zna\xc4\x8dajnih frazemov je Meng m\xc7\x94 San Qian, dobesedni prevod: "Mencijeva mama, tri poteze". Ta frazem se nana\xc5\xa1a na legendo, kjer se Mencijeva mati preseli trikrat, preden najde kraj, ki ji ustreza za otrokovo odra\xc5\xa1\xc4\x8danje. Frazem izra\xc5\xbea pomembnost pravega okolja za otrokovo odra\xc5\xa1\xc4\x8danje. Mencijev o\xc4\x8de je umrl, ko je bil Mencij \xc5\xa1e zelo mlad. Njegova mati Zh\xc7\x8eng je vzgojila sina sama. Bila sta zelo revna. Sprva sta \xc5\xbeivelia ob pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer je Mencij posnemal pla\xc4\x8dane pogrebce v pogrebnih sprevodih. Zato je mati odlo\xc4\x8dila, da se preselita. Naslednja hi\xc5\xa1a je bila v bli\xc5\xbeini trga v mestu. Tam je fant za\xc4\x8del posnemati krike trgovci (trgovce so prezirali v za\xc4\x8detku na Kitajskem). Na koncu sta se preselila v hi\xc5\xa1o zraven \xc5\xa1ole, kjer so Mencija navdihnili u\xc4\x8denjaki in za\xc4\x8del je \xc5\xa1tudij. Njegova mati se je odlo\xc4\x8dila da ostane in Mencij je postal u\xc4\x8denjak.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nMencijeva razlaga konfucijanstva na splo\xc5\xa1no velja za ortodoksno razli\xc4\x8dico skladno s kasnej\xc5\xa1imi kitajski filozofi, \xc5\xa1e posebej novokonfucijanci iz obdobja dinastije Song, ko kufincijanstvo dose\xc5\xbee duhovno revitalizacijo. Mencij je bil dejansko bolj vpliven kot je bil Konfucij. Mencij, knjiga njegovih pogovorov s kralji takratnega \xc4\x8dasa, je ena od \xc5\xa1tirih knjig, katere je novokonfucijanec Si \xc4\x8cu (Zhu xi) zdru\xc5\xbeil kot jedro ortodoksne novokonfucijanske mislu. V nasprotju z izreki Konfucija, ki so kratke in samostojne misli, je Mencij pisal v dolgih strukturiranih dialogih, vklju\xc4\x8dno z argumenti in bogato prozo.\n_START_SECTION_\nGlavne misli in nauki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se je tudi Mencij dr\xc5\xbeal temeljnih predpostavk Konfucijevega nauka v smislu, da se je raje posve\xc4\x8dal pragmati\xc4\x8dnim vpra\xc5\xa1anjem med\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih odnosov na politi\xc4\x8dni in osebni ravni kot vpra\xc5\xa1anjem metafizike, je iz njegovih navedb razvidno, da je bil v tendenci precej bolj idealisti\xc4\x8den kot njegov vzornik Konfucij. Najvi\xc5\xa1je na\xc4\x8delo sveta je bilo tudi za Mencija Nebo, Tian (\xe5\xa4\xa9). Za razliko od Konfucija pa v njem ni videl zgolj esencialnega izraza naravnih zakonitosti, temve\xc4\x8d hkrati vrsto duhovnega potenciala, katerega sicer ne bi mogli ena\xc4\x8diti z Bogom v smislu antropomorfnega stvarnika vesoljstva, in vendar naj bi po Menciju posedoval nekak\xc5\xa1no voljo, torej tudi mo\xc5\xbenost odlo\xc4\x8ditev. To je bil tudi glavni razlog, da je kasneje Mencijeva misell naletela na pozornost jezuitov, ki so evropske intelektualce seznanili s kitajsko mislijo. Novokonfucijancem iz Songa so jezuiti o\xc4\x8ditali taoisti\xc4\x8dne in budisti\xc4\x8dne primesi.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ka narava\n_START_PARAGRAPH_\nAli je \xc4\x8dlovekova narava dobra ali slaba, je bil v kitajski filozofiji eden osrednjih in najbolj problemati\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anj. Vpra\xc5\xa1anje s katerim je imel ogromno problemov \xc5\xbee Konfucij. \xe2\x80\x9d Vsak naj deluje brez misli na lastno korist, deluje naj brezpogojno tako kot mora delovati, in da je to, kar mora biti.\xe2\x80\x9d \xc4\x8ceprav je razlo\xc5\xbeil, kako naj \xc4\x8dlovek deluje, da bo dobro, pa ni povedal, zakaj naj \xc4\x8dlovek deluje tako. Mencij je posku\xc5\xa1al najti odgovor na to vpra\xc5\xa1anje in tako razvil teorijo o prvobitni dobroti \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke narave, s katero je tudi zaslovel. Po Menciju je torej narava (\xc4\x8dlove\xc5\xa1ka) v bistvu dobra: \xe2\x80\x9d Sleherni \xc4\x8dlovek ima srce, ki ne more gledati trpljenja drugih. Pri tem je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko naravo opisoval oziroma primerjal z naslednjimi \xc5\xa1tirimi elementi: les in posodje, voda, \xc5\xbeivljenje, ter lakota in ljubezen. Medtem ko Konfucij sam ni izrecno osredoto\xc4\x8den na temo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke narave, Mencij uveljavlja prirojeno dobroto posameznika, saj meni, da je bil vpliv dru\xc5\xbebe tisti, ki je povzro\xc4\x8dil slabo moralo narave. Mencij je verjel tudi v mo\xc4\x8d usode pri oblikovanju vloge \xc4\x8dloveka v dru\xc5\xbebi. Kaj je namenjeno, ne more biti predvideno. Usoda se prika\xc5\xbee, ko se pojavi pot, ki je tako nepredvidljiva in konstruktivna. Mencij je zanikal, da bi usoda za\xc5\xa1\xc4\x8ditila osebo, ne glede na svoja dejanja, reko\xc4\x8d:\xc2\xa0\xc2\xbbTisti, ki razume usodo ne bo stal pod majavo steno.\xc2\xab\xc2\xa0Pravilna pot je tista, ki je naravna in neprisiljena. To pot je prav tako treba obnavljati, ker\xc2\xa0\xc2\xbbse neporabljeni del poti pokriva s plevelom.\xc2\xab\xc2\xa0Tisti, ki sledi usodi bo \xc5\xbeivel dolgo in uspe\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje. Tisti, ki se bodo upirali proti usodi pa umro pred svojim \xc4\x8dasom. Usoda ni nekaj vnaprej dolo\xc4\x8denega, temve\xc4\x8d si jo krojimo ljudje sami:\xc2\xa0\xc2\xbbSre\xc4\x8do in nesre\xc4\x8do si vselej izberemo sami.\xc2\xab_NEWLINE_Osrednji pojem njegovih psiholo\xc5\xa1kih razprav je bil pojem \xc4\x8ci/qi, ki je sinologom cela stoletja povzro\xc4\x8dal precej\xc5\xa1nje preglavice; v zahodnih jezikih je namre\xc4\x8d te\xc5\xbeko najti ustrezen izraz. Legge, denimo, je za svoj prevod tega termina izna\xc5\xa1el poseben izraz, a \xcb\x9dpassion-nature\xcb\x9d, Couvreur govori v tej tezi o senzibilnosti, Faber o nagonih, Wihelm pa ga prevaja kot \xc5\xbeivljenjsko energijo, podobno kot Julien, ki ga ozna\xc4\x8duje kot  \xcb\x9dspiritus vitalis\xcb\x9d. Ta \xc5\xbeivljenjska energija pomeni Menciju nekaj, kar je lo\xc4\x8deno od volje, duha, ali \xc4\x8diste fiziolo\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di._NEWLINE_\xc2\xbbVolja vodi \xc5\xbeivljenjsko energijo, ta pa izpolnjuje telo. Volja je najvi\xc5\xa1ja, \xc5\xbeivljenjska energija je drugotnega pomena. Zato pravim: ohranjaj voljo, ne da bi posiljeval \xc5\xbeivljenjsko energijo.\xc2\xab_NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Mencij torej poudarjal, da je najpomembnej\xc5\xa1a prvina \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha volja, ki naj bi vodila \xc5\xbeivljenjsko energijo oziroma mo\xc4\x8d, pa sta na\xc4\x8delno obe prvini med seboj v komplementarnemu razmerju; njun vpliv je obojestranski. Vselej, ko volja vpliva na \xc5\xbeivljenjsko energijo, tudi ona recipro\xc4\x8dno vpliva nazaj na voljo \xe2\x80\x93 prav zato je Menciju toliko pomembnej\xc5\xa1i zadnji stavek gornjega citata: za harmoni\xc4\x8dno bivanje kora biti na\xc5\xa1a volja usklajena z na\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko energijo, na\xc4\x8deloma naj torej ne bi delovala proti njej:_NEWLINE_\xc2\xbbKadar se volja osredoto\xc4\x8di, premakne \xc5\xbeivljenjsko energijo; kadar se osredoto\xc4\x8di \xc5\xbeivljenjska energija, pa premakne voljo. \xc4\x8ce, na primer, premaknemo noge in te\xc4\x8demo, potlej je to \xc5\xbeivljenjska energija, ki pa spet vpliva nazaj na duha.\xc2\xab_NEWLINE_Mencij je \xc4\x8desto poudarjal, da je nega \xc5\xbeivljenjske energije zelo pomembna. V svojih poskusih definiranja te energije nekoliko spominja na sodobne mojstre ve\xc5\xa1\xc4\x8dine qi gong.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Menciju, mora izobra\xc5\xbeevanje prebuditi prirojene sposobnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega uma. Odpovedati se u\xc4\x8denju na pamet in se zavzeti za aktivno poizvedovanje besedila, reko\xc4\x8d: "Nekdo, ki verjame vsej knjigi, bi \xc5\xbeivel bolje brez knjig".\n_START_SECTION_\nDelitev dru\xc5\xbebenega dela\n_START_PARAGRAPH_\nMencij se je tudi zavzemal za brezpogojno ohranitev dru\xc5\xbebene delitve dela: delo intelektualcev pri tem vrednoti precej vi\xc5\xa1je od fizi\xc4\x8dnega dela:\xc2\xa0\xc2\xbbZato pravim: nekateri delajo z mo\xc5\xbegani, drugi z mo\xc4\x8djo. Tisti, ki delajo z mo\xc5\xbegani, vladajo tistim, ki delajo z mo\xc4\x8djo. Tisti, ki delajo z mo\xc4\x8djo, so podlo\xc5\xbeni tistim, ki delajo z mo\xc5\xbegani. Tisti, ki so podlo\xc5\xbeni, prehranjujejo tiste, ki vladajo. To je na\xc4\x8delo pravi\xc4\x8dnosti, ki velja po vsem svetu.\xc2\xab\xc2\xa0Medtem ko konfucijanstvo splo\xc5\xa1no gledajo vladarje visoko, je trdil, da je sprejemljivo odstaviti ali celo ubiti vladarja, ki ne upo\xc5\xa1teva potreb in pravil ljudstva. To je zato, ker je vladar, ki ne deluje pravi\xc4\x8dno, ni ve\xc4\x8d pravi vladar. Zato  pa se tudi Mencij pridru\xc5\xbeuje ortodoksni konfucijanski teoriji o vladarju kot "sinu Neba". Kadar vladar tega mandata ni vreden, kadar torej ne ravna v skladu s kriteriji kreposti, se mu lahko ta mandat tudi odvzame.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe5\xad\x9f\xe5\xad\x90 - Menghzi (zbirka vseh Mencijevih del):_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 \xe6\xa2\x81\xe6\x83\xa0\xe7\x8e\x8b - Liang Hui Wang, \xe2\x80\xa2 \xe5\x85\xac\xe5\xad\xab\xe4\xb8\x91 - Gong Sun Chou, \xe2\x80\xa2 \xe6\xbb\x95\xe6\x96\x87\xe5\x85\xac - Teng Wen Gong, \xe2\x80\xa2 \xe9\x9b\xa2\xe5\xa9\x81 - Li Lou, \xe2\x80\xa2 \xe8\x90\xac\xe7\xab\xa0 - Wan Zhang \xe2\x80\xa2 \xe5\x91\x8a\xe5\xad\x90 - Gao Zi, \xe2\x80\xa2 \xe7\x9b\xa1\xe5\xbf\x83 - Jin Xin.'