b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika Marije Zavetnice s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem, Ptujska Gora\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO za\xc4\x8detku in o nastanku Ptujske Gore zgodovina skoraj popolnoma mol\xc4\x8di. Vendar pa se naj bi ohranila listina, iz katere lahko razberemo, da je pape\xc5\xbe Bonifacij IX. v zadnjem desetletju 14. stoletja (1398) dovolil Ulriku IV. Walseejskemu postaviti cerkev na Ptujski Gori._NEWLINE_Cerkev naj bi bila kon\xc4\x8dana v 20. letih 15. stoletja. Nekaj desetletij po kon\xc4\x8danju in opremi cerkve so za\xc4\x8deli de\xc5\xbeelo ogro\xc5\xbeati Turki in tako so ljudje postavili obzidje, da bi zavarovali cerkev pred uni\xc4\x8denjem.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina proti vzhodu obrnjene cerkve se nam ka\xc5\xbee kot sklenjena stavbna gmota, iz katere se poganja zanjo prenizek zvonik na zahodni strani. _NEWLINE_Zahodna fasada je danes arhitekturno najmanj dognana in estetsko najmanj u\xc4\x8dinkovita stran, deluje suhoparno. Nekaj desetletij po nastanku te cerkve se je namre\xc4\x8d zru\xc5\xa1il prvotni zvonik, ki pa je podrl tudi oboke v zahodnem delu cerkve in bogato zasnovano nadstropno lopo pred glavnim vhodom. Na \xc5\xbealost je niso popravili po prvotnih na\xc4\x8drtih, ampak precej pomanjkljivo in tako je nastal dana\xc5\xa1nji izgled cerkve. To naj bi se zgodilo leta 1491, ta letnica je naslikana na srednjem oboku v cerkvi ob zvoniku in se nesporno nana\xc5\xa1a na popravilo zahodnega dela stavbe po poru\xc5\xa1enju. Kak\xc5\xa1na je bila prvotna cerkev, si lahko samo predstavljamo. Na novo pozidani osmerokotni zvonik je verjetno precej ni\xc5\xbeji od prvotnega \xe2\x80\x93 v zreli gotiki so bili zvoniki precej vi\xc5\xa1ji. Pokrit je s piramidno streho, v \xc4\x8dasu baroka je imela streha \xc4\x8debulasto obliko, pred poru\xc5\xa1enjem pa je bil verjetno pokrit s kamnom (kartuzijanska cerkev v Jurklo\xc5\xa1tru)._NEWLINE_K fasadi se pravokotno naslanjata 2 mo\xc4\x8dna opornika, med katerima je bil nekdaj v pritli\xc4\x8dju kri\xc5\xbenorebrasti obok, nad njim pa \xc5\xa1e eden v vi\xc5\xa1ini pevskega kora. Oba dva opornika sta bila prav tako poru\xc5\xa1ena v 15. stoletju, od njiju sta ostali samo 2 kiparsko okra\xc5\xa1eni konzoli v kotih in dva okrogla polstebra na zunanji strani, od zgornjega oboka pa se je ohranila ena figuralna konzola._NEWLINE_V baroku so gotski obok nadomestili z novim, ki pa je s svojo potla\xc4\x8deno obliko razvrednotil dragoceni gotski glavni portal \xe2\x80\x93 zato so ga leta 1962 tudi podrli._NEWLINE_Obe stranski fasadi in zlasti bogato raz\xc4\x8dlenjeno vzhodno stran cerkve so na gosto obstopili oporniki, da bi na mestih obo\xc4\x8dnega pritiska oprli steno, ki pa je ni bilo veliko zaradi \xc5\xa1irokih okenskih odprtin. Nizko pri tleh obdaja vso stavbo talni podzidek, okrog oken imamo ven\xc4\x8dni zidec, ki zajema tudi opornike. Mo\xc4\x8dno zgo\xc5\xa1\xc4\x8deni oporniki so ob vzhodnih zaklju\xc4\x8dkih cerkve, kar pa ji da skoraj nepregledno slikovitost. Hrbti vitkih opornikov so tu obogateni s fialami (okrasni stolpi\xc4\x8d gotskih stavb s piramidno streho in kri\xc5\xbeno ro\xc5\xbeo na vrhu)._NEWLINE_Med stopnjevanimi oporniki je stena predrta z 9 metrov visokimi okni. Okna odpirajo steno in ji jemljejo vso zemeljsko te\xc5\xbeo. Okensko odprtino delijo po \xc5\xa1irini vitki delilni stebri\xc4\x8di v ve\xc4\x8d delov (2,3, tudi 4), \xc5\xa1ilasti vrhovi pa so zapolnjeni z bogatim krogovi\xc4\x8djem razli\xc4\x8dnih oblik._NEWLINE_To enotno raz\xc4\x8dlenjeno in gotsko oblikovano stavbo moti na ju\xc5\xbeni strani ob koncu 17. stoletja prizidana baro\xc4\x8dna kapela sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija, ki je bila postavljena v spomin na kugo, ki je razsajala 1682 in pomorila ve\xc4\x8d sto ljudi. V\xc4\x8dasih je bil na mestu te kapele ju\xc5\xbeni vhod v cerkev, ki ga je pokrivala kiparsko obdelana lopa. Na \xc5\xbealost pa namesto portala, ki  je \xe2\x80\x93 kakor pravijo strokovnjaki- v timpanonu zagotovo imel kak\xc5\xa1en relief gledamo baro\xc4\x8dno kapelo, ki pa je vsekakor lahko v ponos svojemu arhitektu._NEWLINE_Na severni strani se na cerkev naslanja zakristija. Druga\xc4\x8de severna stran ni predrta z okni \xe2\x80\x93 zaradi neprijaznega vremena in zimskih viharjev. V severni steni se je tudi ohranil gotski portal, ki ga ven\xc4\x8dni zidec uokvirja v pravokotnih zalomih. Ob straneh sta ga obstopila vitka stebri\xc4\x8da, ki se nad kapiteloma dvigujeta v tanki fiali, med seboj povezani z uslo\xc4\x8denim lokom in kri\xc5\xbeno ro\xc5\xbeo na vrhu._NEWLINE_Preprosti nadstropni vhod desno od vrat visoko v steni pa je nekdaj omogo\xc4\x8dal dostop do zahodne empore, ki \xc5\xa1e ni bila uporabljena za pevski kor. _NEWLINE_Glavni portal ima \xc5\xa1ilasto obliko, umetelno izklesani steber na sredini, ki ga deli na 2 dela. Ko pridemo pri glavnem vhodu v cerkev, se najprej znajdemo v tema\xc4\x8dnem in nizkem prostoru pod zvonikom. Na vsako stran se ta prostor odpira skozi \xc5\xa1ilasta loka \xc5\xa1e v podobna prostora pod pevskim korom in vsi trije so v isti vi\xc5\xa1ini obokani s tremi kri\xc5\xbenimi rebrastimi oboki. Iz mra\xc4\x8dnega podkorja se slikovito odpira svetel cerkveni prostor in to skozi tri razmeroma ozke \xc5\xa1ilaste odprtine. Skozi srednjo, najo\xc5\xbejo odprtino, vidimo vzdol\xc5\xbeno os cerkve, ki se razprostira proti oltarju, stranska loka pa nam odpirata \xc5\xa1e bolj slikovit in mikavnej\xc5\xa1i prostor. Marijan Zadnikar je zapisal: \xc2\xbbKak\xc5\xa1en prostor! Kot bi ga zasnoval ali skoraj izsanjal tenko\xc4\x8duten in ustvarjalen pesnik, ko mu je du\xc5\xa1a nenadoma kar sama zapela eno tistih visokih pesmi, ki se v \xc5\xbeivljenju ne ponove nikoli ve\xc4\x8d.\xc2\xab_NEWLINE_Ob ogledovanju zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dine si zagotovo niste predstavljali, kak\xc5\xa1na prostorska mojstrovina se skriva za stavbno lupino. Namre\xc4\x8d \xe2\x80\x93 ustvariti tako prostornino ni le stvar razuma, znanja in srca, temve\xc4\x8d je prava milost. In kak\xc5\xa1en je ta prostor, ki tako navdu\xc5\xa1i?  Tloris obsega sorazmerno kar dolg pravokotnik. Cerkev je triladijska, ladje pa niso posebej razdeljene, razdelitev nakazujejo vitki snopasti stebri. To pa zato, ker je ta cerkev romarska cerkev in so se v njej po potrebi odvijale tudi procesije. Srednja ladja je \xc5\xa1ir\xc5\xa1a od stranskih dveh, zato je tudi njen oltarni zaklju\xc4\x8dek globlji od oltarnih prostorov stranskih ladij. Arhitekt je arkadne loke dvignil skoraj do temena in s tem ladje prostorsko povezal med seboj. Zanimivo je, da skoraj ni mo\xc5\xbeno opaziti: srednja ladja je za spoznanje vi\xc5\xa1ja od stranskih ladij in tako ne moremo govoriti o dvoranskem tipu cerkve, ampak o prostorsko stopnjevani cerkvi. Tudi oboki ladij niso vsi enako zasnovani. V stranskih ladjah so enostavno kri\xc5\xbeno rebrasti oboki, v srednji ladji pa se dvojni mre\xc5\xbeasti preplet reber na vzhodu zlije v osmerokrako zvezdo nad mnogokotnim zaklju\xc4\x8dkom. Na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih reber manjkajo sklepniki. Arhitekt je sklepnike opustil, je pa zato grbe obesil na teme glavne ladje sredi rombastih polj med rebri.\n_START_SECTION_\nBazilika\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2009 je v cerkvi potekala obnova in restavratorska dela z namenom priprave na razglasitev cerkve za baziliko. Obnova je spro\xc5\xbeila tudi nekaj polemik. Pape\xc5\xbe Benedikt XVI. je ptujskogorsko cerkev za baziliko razglasil 8. decembra 2009. 16. maja 2010 je potekala slovesna razglasitev, ki je bila vrhunec praznovanja, saj je cerkev isto\xc4\x8dasno obhajala tudi svojo 600-letnico.'