b'\n_START_ARTICLE_\nEtologija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz je prvi\xc4\x8d uporabil angle\xc5\xa1ki filozof John Stuart Mill v svojem delu Sistemi logike (1843) kot predlog za novo znanstveno vedo, ki bi preu\xc4\x8devala razlike v zna\xc4\x8daju med posamezniki in narodi na osnovi asociativne psihologije. Taka raba se ni uveljavila. Sedanji pomen besede je populariziral ameri\xc5\xa1ki mirmekolog William Morton Wheeler._NEWLINE_Za za\xc4\x8detnika sodobne etologije imajo nekateri Charlesa Darwina, ki je z delom The expression of the emotions in animals and men (Izra\xc5\xbeanje \xc4\x8dustev pri \xc5\xbeivalih in ljudeh) vplival na mnoge etologe. \xc5\xa0e danes je ena glavnih smeri preu\xc4\x8devanja znotraj etologije evolucija vedenjskih vzorcev in razumevanje vedenja v kontekstu naravnega izbora. Njegov sodobnik, angle\xc5\xa1ki prirodoslovec George Romanes, je preu\xc4\x8deval u\xc4\x8denje in inteligenco \xc5\xbeivali, vendar se njegova metoda, ki je temeljila na opazovanju posameznih primerov \xc5\xbeivalskega vedenja in pripisovanju le-teh du\xc5\xa1evnem stanju \xc5\xbeivali, ni uveljavila._NEWLINE_Drugi zgodnji etologi, kot sta Oskar Heinroth in Julian Huxley, so se namesto tega osredoto\xc4\x8dili na vedenje, ki ga ozna\xc4\x8dujemo kot instinktivno, in se pod dolo\xc4\x8denimi pogoji pojavlja pri vseh pripadnikih iste vrste. Prvi korak pri preu\xc4\x8devanju vedenja nove vrste je tako postal etogram - opis glavnih tipov vedenja s pogostostjo pojavljanja. Tak pristop je osnova za objektivno zbirko vseh podatkov o vedenju neke \xc5\xbeivali, na kateri lahko gradijo kasnej\xc5\xa1i raziskovalci._NEWLINE_Etologija kot veda se je najmo\xc4\x8dneje razvijala v Evropi, predvsem na ra\xc4\x8dun dela dveh velikanov tega podro\xc4\x8dja, Konrada Lorenza in Nikolaasa Tinbergena, ki sta razvila nekaj osnovnih konceptov preu\xc4\x8devanja \xc5\xbeivalskega vedenja. Za svoj prispevek k etologiji sta leta 1973 skupaj s Karlom von Frischem prejela Nobelovo nagrado._NEWLINE_Danes je etologija priznana znanstvena disciplina, ki se razvija predvsem v Evropi in ZDA, odkritja s tega podro\xc4\x8dja pa objavlja ve\xc4\x8d specializiranih znanstvenih revij.'