b'\n_START_ARTICLE_\nDivjina\n_START_PARAGRAPH_\nDivjina je naravno okolje na Zemlji, ki ni bila bistveno spremenjena zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dejavnosti. Lahko se opredeli tudi kot:\xc2\xa0\xc2\xbbNajbolj nedotaknjena, divje naravna obmo\xc4\x8dja brez motenj na na\xc5\xa1em planetu, tisti, zadnji res divji kraji, ki jih ljudje ne nadzirajo in niso obremenjeni s cestami, cevovodi ali drugo industrijsko infrastrukturo\xc2\xab. _NEWLINE_Nekatere vlade divjino ustanovijo z zakonom ali upravnim aktom, obi\xc4\x8dajno na kopnem, ki ni bilo v veliki meri spremenjeno zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnosti. Glavna njena zna\xc4\x8dilnost je, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka aktivnost znatno omejena. Ti ukrepi sku\xc5\xa1ajo ne le ohraniti, kar \xc5\xbee obstaja, ampak tudi spodbujati in pospe\xc5\xa1evati naravno izra\xc5\xbeanje in razvoj. Divjino je mogo\xc4\x8de najti v rezervatih, dr\xc5\xbeavnih gozdovih, narodnih parkih in celo v mestih ob rekah, soteskah ali kako druga\xc4\x8de nerazvitih obmo\xc4\x8djih. Ta obmo\xc4\x8dja veljajo za pomembna za pre\xc5\xbeivetje nekaterih vrst, biotsko raznovrstnost, ekolo\xc5\xa1ke raziskave, ohranjanje, samoto in rekreacijo. Divjina je zelo cenjena zaradi kulturnih, duhovnih, moralnih in estetskih razlogov. Nekateri pisci o narave menijo, da so obmo\xc4\x8dja divjine bistvenega pomena za \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha in ustvarjalnost. [2] Prav tako lahko ohranja tudi zgodovinske genetske lastnosti in zagotavlja \xc5\xbeivljenjski prostor prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dim \xc5\xbeivalskim in rastlinskim vrstam, ki jih je te\xc5\xbeko poustvariti v \xc5\xbeivalskih vrtovih, arboretumih ali laboratorijih._NEWLINE_Fundacija WILD navaja, da imajo obmo\xc4\x8dja divjine dve dimenziji: morajo biti biolo\xc5\xa1ko nepo\xc5\xa1kodovana in pravno za\xc5\xa1\xc4\x8ditena.  Svetovna zveza za varstvo narave (IUCN) razvr\xc5\xa1\xc4\x8da divjino na dveh ravneh, Ia (strogi naravni rezervat \xe2\x80\x93Strict Nature Reserves) in Ib (divjina \xe2\x80\x93 Wilderness Areas). Ve\xc4\x8dina znanstvenikov in okoljevarstvenikov se strinja, da ni prostora na zemlji popolnoma neprizadetega od \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, bodisi zaradi pretekle zasedbe avtohtonih prebivalcev ali zaradi globalnih procesov, kot so podnebne spremembe. Aktivnosti na robu posebnih obmo\xc4\x8dij divjine, kot so zatiranje po\xc5\xbearov in prekinitev migracij \xc5\xbeivali, vplivajo tudi na notranjost divjine. _NEWLINE_Zlasti v bogatej\xc5\xa1ih, industrializiranih dr\xc5\xbeavah, ima divjina poseben pravni pomen, to je zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je razvoj z zakonom prepovedan. Mnogi narodi so dolo\xc4\x8dili divjino, vklju\xc4\x8dno Avstralija, Kanada, Nova Zelandija, Ju\xc5\xbena Afrika, ZDA in ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav v Evropi. Veliko novih parkov se trenutno na\xc4\x8drtuje ali so pravna opravila v razli\xc4\x8dnih fazah v parlamentih in pri zakonodajalcu na poziv posameznikov in organizacij po vsem svetu. _NEWLINE_Slovenska beseda "divjina" (angl. wilderness) pomeni nenaseljen, nekultiviran svet, to je naravno okolje, ki ga \xc4\x8dlovekova dejavnost \xc5\xa1e ni bistveno spremenila. Obmo\xc4\x8dja divjine so obmo\xc4\x8dja, kjer deluje narava ter se divje \xc5\xbeivali in rastline nemoteno razvijajo. Gre za velika obmo\xc4\x8dja kopnega ali morja, ki so skupaj s prvotnimi rastlinskimi in \xc5\xbeivalskimi zdru\xc5\xbebami in ekosistemi, katerih sestavni del so, v naravnem stanju ter kjer je treba prepre\xc4\x8diti ve\xc4\x8dje posredovanje \xc4\x8dloveka. Divjina \xc5\xa1e vedno predstavlja 46 odstotkov kopnega na svetu.\n_START_SECTION_\nStaro obdobje in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPogledal skozi objektiv vizualnih umetnosti, so bili narava in divjost pomembni subjekti razli\xc4\x8dnih obdobij svetovne zgodovine. Zgodnja tradicija krajinske umetnosti je iz obdobja dinastije Tang (618-907). Tradicija, ki predstavlja naravo, je postala eden od ciljev kitajskega slikarstva in je imela pomemben vpliv na azijske umetnosti. Umetniki v tradiciji Shan shui (lit. gore-vode-slika) so se nau\xc4\x8dili prikazovati gore in reke\xc2\xa0\xc2\xbbz vidika narave kot celote in na podlagi njihovega razumevanja zakonov narave ... kot da bi videl skozi o\xc4\x8di ptice.\xc2\xab\xc2\xa0V 13. stoletju je Shih Erh Chi priporo\xc4\x8dal izogibanje slikanju\xc2\xa0\xc2\xbbprizorov, ki nimajo nobenega kraja bi ga narava naredila nedostopnega.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Za ve\xc4\x8dino \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgodovine, je bil ve\xc4\x8dji del Zemlje divjina in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka pozornost je bila osredoto\xc4\x8dena na poseljena obmo\xc4\x8dja. Prvi znani zakoni, ki so \xc5\xa1\xc4\x8ditili dele narave segajo nazaj v babilonski imperij in kitajska cesarstva. A\xc5\xa1oka Veliki, Mavrijski kralj, je z A\xc5\xa1okovim ediktom sprejel prvi zakon na svetu za za\xc5\xa1\xc4\x8dito rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst okoli 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.. V srednjem veku so angle\xc5\xa1ki kralji za\xc4\x8deli med prvimi na svetu zavestna prizadevanja za za\xc5\xa1\xc4\x8dito naravnih obmo\xc4\x8dij. Bili so motivirani z \xc5\xbeeljo za zasebni lov na divje \xc5\xbeivali in ne toliko \xc5\xbeelje po ohranjanju in za\xc5\xa1\xc4\x8diti divjine. Kljub temu, da bi imeli \xc5\xbeivali za lov, so jih morali za\xc5\xa1\xc4\x8dititi pred lovom za samooskrbo in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da pred va\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so zbirali drva. Podobni ukrepi so bili uvedeni tudi v drugih evropskih dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\n19. stoletje do danes\n_START_PARAGRAPH_\nZamisel o divjini, ki ima bistveno vrednost, se je pojavila v zahodnem svetu v 19. stoletju. Britanska umetnika John Constable in J. M. W. Turner sta v svojih slikah svojo pozornost namenila zajemanju lepote naravnega sveta. Pred tem so bile slike predvsem iz verskih prizorov ali \xc4\x8dloveka. Poezija Williama Wordswortha je opisovala \xc4\x8dude\xc5\xbe naravnega sveta, ki je bil prej obravnavan kot nevaren mestu. \xc4\x8cedalje bolj je vrednotenje narave postalo vidik zahodne kulture._NEWLINE_Sredi 19. stoletja, v Nem\xc4\x8diji, je Scientific Conservation, kot je bila imenovana, zagovarjala\xc2\xa0\xc2\xbbu\xc4\x8dinkovito rabo naravnih virov z uporabo znanosti in tehnologije\xc2\xab. Koncept gospodarjenja z gozdovi, ki je temelji na nem\xc5\xa1kem pristopu so uporabili tudi v drugih delih sveta, vendar z razli\xc4\x8dnim uspehom.  Tekom 19. stoletja je divjina postala kraj za u\xc5\xbeivanje in za\xc5\xa1\xc4\x8ditito, zato se je v drugi polovici 19. stoletja razvilo gibanje za ohranjenost. Reke so bile za raftanje, na gore so se vzpenjali samo zaradi rekreacije._NEWLINE_Leta 1861, po intenzivnem lobiranju s strani umetnikov (slikarjev), je francoska Voja\xc5\xa1ka agencija za vode in gozdove nastavila\xc2\xa0\xc2\xbbumetni\xc5\xa1ki rezervat\xc2\xab\xc2\xa0v Fontainebleaujskem gozdu. S skupno 1 097 hektarji je znan kot prvi naravni rezervat na svetu._NEWLINE_Globalno ohranjanje je postalo vpra\xc5\xa1anje v \xc4\x8dasu razpada britanskega imperija v Afriki v poznih 1940-ih. Britanija je tam ustanovila velike rezervate za ohranjanje divjih \xc5\xbeivali. Kot \xc5\xbee v\xc4\x8dasih, ta interes po ohranjanju je imel gospodarski motiv: v tem primeru lov na veliko divjad. Kljub temu pa je to privedlo v 1950-ih in za\xc4\x8detku 1960-ih do spoznanja in potrebe po za\xc5\xa1\xc4\x8diti velikih obmo\xc4\x8dij divjine za ohranitev prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivali po vsem svetu. World Wildlife Fund (WWF), ustanovljena leta 1961, je zrasla v eno od najve\xc4\x8djih tovrstnih organizacij na svetu._NEWLINE_Zgodnji okoljevarstveniki so se zavzeli za oblikovanje pravnega mehanizma, s katerim bi se lahko dolo\xc4\x8dile meje \xc4\x8dlovekovih dejavnosti za ohranitev naravne in edinstvenost zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d za u\xc5\xbeivanje in uporabo prihodnjih generacij. Ta globok premik v miselnosti je dosegla vrhunec v ZDA s sprejetjem Zakona o divjini leta 1964, kar je omogo\xc4\x8dilo, da so dele ameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavnih gozdov ozna\xc4\x8dili kot\xc2\xa0\xc2\xbbrezervat divjine\xc2\xab. Podobna dejanja, kot je zakon\xc2\xa0\xc2\xbbEastern Wilderness Act\xc2\xab, so mu sledila._NEWLINE_Pobude za ohranitev divjine so se \xc5\xa1e naprej pove\xc4\x8devale. Obstaja ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo projektov za za\xc5\xa1\xc4\x8dito tropskih de\xc5\xbeevnih gozdov. Obstajajo tudi veliki projekti za ohranjanje obmo\xc4\x8dij divjine, kot je Za\xc5\xa1\xc4\x8dita borealnega gozda v Kanadi. Okvir poziva k ohranjanju 50 odstotkov od 6.000.000 kvadratnih kilometrov severnih gozdov na kanadskem severu.  Poleg organizacije World Wildlife Fund, so podobne \xc5\xa1e dru\xc5\xa1tva Wildlife Conservation Society, WILD Foundation, The Nature Conservancy, Conservation International, The Wilderness Society (United States) in mnoge druge, ki so aktivne pri teh prizadevanjih za ohranjanje._NEWLINE_V 21. stoletju je nastal \xc5\xa1e en rahel premik v miselnost o divjini in teoriji. Zdaj je razumljivo, da preprosto risanje \xc4\x8drt po karti in razglasitev divjine ni nujno, da bo to tudi divjina. Pokrajine so zapleteno povezane in hitro se zgodi da od zunaj kaj vpliva na divjino. Na primer, onesna\xc5\xbeevanje zraka v Los Angelesu in kalifornijski osrednji dolini vpliva na Kern Canyon in narodni park Sekvoj. Narodni park ima kilometre\xc2\xa0\xc2\xbbdivjine\xc2\xab, vendar je zrak napolnjen z onesna\xc5\xbeenjem iz doline. To povzro\xc4\x8da paradoks, kaj je res divjina; klju\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje o divjini v 21. stoletju.\n_START_SECTION_\nNarodni parki\n_START_PARAGRAPH_\nOblikovanje narodnih parkov, ki se je za\xc4\x8delo v 19. stoletju, je ohranilo nekaj \xc5\xa1e posebej privla\xc4\x8dne in opazne pokrajine, vendar je gospodarsko udejstvovanje, na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in rekreacija v kombinaciji s pove\xc4\x8danjem \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke populacije krivo za spremembe relativno neokrnjenih obmo\xc4\x8dij. \xc4\x8clovekovo delovanje pogosto negativno vpliva na avtohtono floro in favno. Kot taki, za bolj\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito kriti\xc4\x8dnih habitatov in ohranjanje majhnega vpliva rekreacijskih mo\xc5\xbenosti, so pravni pojmi\xc2\xa0\xc2\xbbdivjina\xc2\xab\xc2\xa0ustanovljeni v \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z Zdru\xc5\xbeenimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Prvi narodni park je bil Yellowstone, za katerega je zakon podpisal predsednik ZDA Ulysses S. Grant 1. marca 1872. Zakon je razglasil Yellowstone za zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de,\xc2\xa0\xc2\xbbki je rezervirano in umaknjeno iz poselitve, zasedenosti ali prodaje v skladu z zakoni Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike in se namensko izlo\xc4\x8dijo kot javni park ali prijetno ozemlje v korist in zadovoljstvo ljudi.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Drugi narodni park na svetu je bil Kraljevi narodni park (Royal National Park), ki se nahaja le 32 km ju\xc5\xbeno od Sydneya v Avstraliji in je bil ustanovljen leta 1879._NEWLINE_Koncept narodnih parkov se je kmalu prijel v Kanadi, ki je ustanovila Narodni park Banff leta 1885, hkrati z izgradnjo transkontinentalne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Canadian Pacific Railway. Vzpostavitev tega in drugih parkov je pokazala, da ljudje vedno bolj cenijo divjo naravo, toda tudi ekonomsko realnost. \xc5\xbdeleznica je \xc5\xbeelela pritegniti ljudi, da bi potovali na zahod. Parki, kot sta Banff in Yellowstone sta pridobila korist, ker so \xc5\xbeeleznice ogla\xc5\xa1evale potovanja v\xc2\xa0\xc2\xbbvelike divje prostore\xc2\xab\xc2\xa0Severne Amerike. Ko je postal predsednik Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike Teddy Roosevelt, se je zavzel za pove\xc4\x8danje sistema ameri\xc5\xa1kih narodnih parkov in vzpostavil sistem dr\xc5\xbeavnih gozdov (National Forest)._NEWLINE_V 1920-ih so potovali po vsej Severni Ameriki z vlakom, saj je\xc2\xa0\xc2\xbbdivjina\xc2\xab\xc2\xa0(pogosto so jo ogledovali le skozi okna) postala zelo priljubljena. To je privedlo do komercializacije nekaterih kanadskih narodnih parkov z gradnjo velikih hotelov, kot sta Banff Springs Hotel in Chateau Lake Louise._NEWLINE_Kljub podobnim imenom, se narodni parki v Angliji in Walesu precej razlikujejo od narodnih parkov v mnogih drugih dr\xc5\xbeavah. Za razliko od ve\xc4\x8dine ostalih dr\xc5\xbeav tukaj ozna\xc4\x8den narodni park lahko vklju\xc4\x8duje precej\xc5\xa1nja naselja in \xc4\x8dlovekovo rabo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so pogosto sestavni del pokrajine, saj so zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v narodnem parku \xc5\xa1e vedno v veliki meri v zasebni lasti. Vsak park upravlja svoja uprava parka._NEWLINE_Odsek za varstvo prirode in prirodnih spomenikov pri Muzejskem dru\xc5\xa1tvu je leta 1920 Pokrajinski vladi za Slovenijo predlo\xc5\xbeil znamenito Spomenico, katere zahteva je bila ustanovitev varstvenih parkov po zgledu drugih dr\xc5\xbeav. Ustanovitev Alpskega varstvenega parka se je leta 1924 (povr\xc5\xa1ina 1.400 ha) posre\xc4\x8dila Odseku za varstvo prirode in prirodnih znamenitosti in Slovenskemu planinskemu dru\xc5\xa1tvu za samo 20 let. Prvi\xc4\x8d je bilo ime Triglavski narodni park uporabljeno leta 1926. Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Ljudske Republike Slovenije je dne 26. maja 1961 sprejela Odlok o razglasitvi Doline Triglavskih jezer za narodni park pod imenom Triglavski narodni park (povr\xc5\xa1ina 2.000 ha). Raz\xc5\xa1iritev parka je bila sprejeta 27. maja 1981 z Zakonom o Triglavskem narodnem parku (Povr\xc5\xa1ina: 83.807 ha oz. 838,07 km\xc2\xb2 ali 4% povr\xc5\xa1ine Slovenije).\n_START_SECTION_\nUradna oznaka \xe2\x80\x9cdivjina\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nKer je bilo z narodnim parkom Yellowstone prvi\xc4\x8d leta 1872 za\xc5\xa1\xc4\x8diteno veliko obmo\xc4\x8dje divjine, je bilo treba natan\xc4\x8dneje opredeliti pojem. Te opredelitve in zahteve v zvezi s tem, so po svetu zelo razli\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nConservation International\n_START_PARAGRAPH_\nKot divjina je pri Conservation International opredeljeno obmo\xc4\x8dje, kjer je \xc5\xa1e 70 odstotkov ali ve\xc4\x8d prvotne vegetacije, ki obsegajo ve\xc4\x8d kot 10.000 kvadratnih kilometrov in kjer \xc5\xbeivi manj kot pet ljudi na kvadratni kilometer. (Ta opredelitev zajema ve\xc4\x8dino od 37 podro\xc4\x8dij.)_NEWLINE_Conservation International (CI) je neprofitna organizacija s sede\xc5\xbeem v Washingtonu. Njihov cilj je ohranjanje svetovne biotske raznovrstnosti rastlin, \xc5\xbeivali in pokrajin. Conservation International daje poseben poudarek na\xc2\xa0\xc2\xbbvro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk biotske raznovrstnosti\xc2\xab, tj. obmo\xc4\x8djih s posebno biotsko raznovrstnostjo na kopnem in v morju po svetu._NEWLINE_CI je leta 1987, med drugim, ustanovil Spencer Beebe in zdaj zaposluje okoli 900 delavcev. Deluje v 45 dr\xc5\xbeavah, s poudarkom na dr\xc5\xbeavah v razvoju v Afriki, Aziji, Oceaniji in Srednji in Ju\xc5\xbeni Ameriki. Organizacija je bila znana tudi pod sodelovanju z lokalnimi nevladnimi organizacijami in avtohtonimi prebivalci v zavarovanih obmo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nInternational Union of Conservation Nature - IUCN\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna zveza za varstvo narave in naravnih virov (IUCN) opredeljuje divjino manj odvisno od povr\xc5\xa1ine in \xc5\xa1e bolj v smislu zavarovanih obmo\xc4\x8dij (Wilderness Area IUCN Ib):_NEWLINE_\xc2\xbbKot divjina se uporablja \xc5\xa1iroko, prvotno ali le nekoliko preoblikovano podro\xc4\x8dje, ki je ohranila svojo prvotno podobo, z v veliki meri nemoteno habitatno dinamiko in biotsko raznovrstnostjo, v kateri ne obstajajo stalna naselja in druga infrastruktura in slu\xc5\xbei varstvu in upravljanju z namenom pridobiti prvotni zna\xc4\x8daj.\xc2\xab_NEWLINE_IUCN je mednarodna nevladna organizacija. Njihov cilj je ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe za ohranjanje narave in divjih \xc5\xbeivali in vplivati nanje tako, da je zagotovljena trajnostna in okolju prijazna raba virov._NEWLINE_IUCN je med drugim sestavila Rde\xc4\x8di seznam IUCN in kategorizirala za\xc5\xa1\xc4\x8ditena obmo\xc4\x8dja, ki jih je pripravila Svetovna komisija za zavarovana obmo\xc4\x8dja (World Commission on Protected Areas).\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nFebruarja 2009 je Evropski parlament, na zahtevo \xc5\xa1tevilnih nevladnih organizacij (NVO) (ni pravno zavezujo\xc4\x8d), sprejel resolucijo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito obmo\xc4\x8dij divjine v Evropi, ki jih je treba vklju\xc4\x8diti v omre\xc5\xbeje Nature 2000. Potem so NVO oblikovale delovno skupino (European Wilderness Working Group) za dolo\xc4\x8ditev priporo\xc4\x8dil, ki so bila kon\xc4\x8dana leta 2012. Vanj je bila vklju\xc4\x8dena slede\xc4\x8da definicija divjine:_NEWLINE_\xc2\xbbDivjina je obmo\xc4\x8dje urejeno z naravnimi procesi, je sestavljena iz avtohtonih habitatov in vrst, in je dovolj velika za ekolo\xc5\xa1ko delovanje naravnih procesov in oblikovanje naravnih struktur. Je nedotaknjena in zdi se, da nanjo primarno vplivajo sile narave. Je nerazvita, brez naselij, cest in vizualnih motenj.\xc2\xab (European Wilderness Working Group, september 2011) _NEWLINE_WWF organizacija je dala pobudo za fundacijo PAN Parks, ki je za\xc4\x8dela vrednotiti najmanj 100 km\xc2\xb2 velika obmo\xc4\x8dja za dolo\xc4\x8ditev divjine kot\xc2\xa0\xc2\xbbvelika naravna obmo\xc4\x8dja\xc2\xab._NEWLINE_Po prevzemu PAN Parks s strani European Wilderness Society (EWS) v letu 2014, je EWS predlagala omejitev najmanj\xc5\xa1e velikosti\xc2\xa0\xc2\xbbprave divjine\xc2\xab\xc2\xa0v jedru teh za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij do 30 kvadratnih kilometrov. Robovi naj bi se nato razvijali v nadaljevanju. Da je v Evropi le nekaj obmo\xc4\x8dij, ki izpolnjujejo stroga IUCN merila za obmo\xc4\x8dja divjine, so dodatno opredelili tako imenovane\xc2\xa0\xc2\xbbWild region\xc2\xab\xc2\xa0(Obmo\xc4\x8dja divjine) in predlagali tudi:_NEWLINE_\xc2\xabJedra obmo\xc4\x8dja divjine, ki izpolnjujejo European Wilderness Quality Standard and Audit System\xc2\xa0\xc2\xbbBronze- or Silver Standards\xc2\xab, so divja podro\xc4\x8dja, ki imajo visoko raven prevlade naravnih procesov in naravnega okolja. To so po navadi posami\xc4\x8dna manj\xc5\xa1a in bolj razdrobljena obmo\xc4\x8dja divjine kot\xc2\xa0\xc2\xbbGold- or Platinum Standard\xc2\xab, \xc4\x8deprav pogosto pokrivajo obse\xc5\xbene predele. Stanje njihovega naravnega habitata, procesov in ustreznih vrst, pa se je pogosto delno ali bistveno spremenilo s preteklimi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi dejavnostmi, kot so \xc4\x8drede \xc5\xbeivine, lov, ribolov in nabiranje gozdnih sade\xc5\xbeev in gob.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nNova Zelandija\n_START_PARAGRAPH_\nV Novi Zelandiji za divjino velja nenaseljeno obmo\xc4\x8dje, za katerega\xc2\xa0\xc2\xbbpotrebujete vsaj dva dni hoje za pre\xc4\x8dkanje\xc2\xab, kar ustreza 1500-5000 kvadratnim kilometrom. _NEWLINE_V Novi Zelandiji obstaja sedem obmo\xc4\x8dij divjine, ki jih dolo\xc4\x8da zakon o narodnih parkih 1980 in Zakona o ohranjanju 1987, in spadajo tudi v definicije IUCN. Divjina ne sme imeti nobenega \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega posredovanja, lahko so le avtohtone vrste ponovno uvedene v obmo\xc4\x8dje, \xc4\x8de je to zdru\xc5\xbeljivo s strategijami ohranjanja in upravljanja._NEWLINE_Zakon o ohranjanju 1987 prepre\xc4\x8duje dostop vozil in \xc5\xbeivine, gradnjo poti in stavb, vsi avtohtoni naravni viri so za\xc5\xa1\xc4\x8diteni.  Na splo\xc5\xa1no so ve\xc4\x8dji kot 40.000 ha.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z zakonom o varstvu divjine 1964 (Wilderness Act) je velikost obmo\xc4\x8dja v ZDA vsaj 20 kvadratnih kilometrov, nenaseljenih, naravne krajine ali otokov, ki je lahko tudi manj\xc5\xa1a. Obmo\xc4\x8dja Divjine sprejme ameri\xc5\xa1ki kongres z zakonom. Obstaja 757 (2012) Divjin v 44 od 50 zveznih dr\xc5\xbeav ZDA in Portorika.\n_START_SECTION_\nZahodna Avstralija\n_START_PARAGRAPH_\nV Zahodni Avstraliji je divjina podro\xc4\x8dje, ki ima oceno kakovosti divjine 12 ali ve\xc4\x8d in ustreza najni\xc5\xbeji velikosti 8.000 hektarjev v zmernih obmo\xc4\x8djih ali 20.000 hektarjev v su\xc5\xa1nih in tropskih obmo\xc4\x8djih. Obmo\xc4\x8dje divjine je razgla\xc5\xa1eno v skladu z 62. (1) (a) \xc4\x8dlenom Zakona o ohranjanju in upravljanju 1984, ki ga je sprejel minister za vsa zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so dodeljena Komisiji za ohranitev Zahodne Avstralije.'