b'\n_START_ARTICLE_\nJabol\xc4\x8dni zavija\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli jabol\xc4\x8dni zavija\xc4\x8d je metulj, s premerom kril med 14 in 22\xc2\xa0mm. Samice so nekoliko ve\xc4\x8dje od samcev in imajo nekoliko bolj zavaljen zadek. Samci imajo po spodnji strani prednjih kril vzdol\xc5\xbeno temno progo, ki je pri samicah ni. Prednja krila so pepelnato sive barve, pre\xc4\x8dno pa jih prepredajo \xc5\xa1tevilne temnorjave \xc4\x8drte. Na zgornjem zunanjem delu prednjega krila imajo temnej\xc5\xa1o okroglasto pego bakrene barve. Zadnja krila so sivorjave barve brez vzorcev. Metulji \xc4\x8dez dan po\xc4\x8divajo na lubju ali na listih in z zlo\xc5\xbeenimi krili spominjajo na pti\xc4\x8dje iztrebke, da se tako za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred svojimi glavnimi sovra\xc5\xbeniki, pticami._NEWLINE_Samice v posamezni generaciji odlo\xc5\xbeijo v roku 4 do 7 dni med 250 in 300 jaj\xc4\x8dec, ki jih odlagajo pono\xc4\x8di posami\xc4\x8dno na plod ali na liste v njegovi neposredni bli\xc5\xbeini, nato pa kmalu poginejo. Jaj\xc4\x8deca so splo\xc5\xa1\xc4\x8dena, nekoliko podolgovata, velika pa so med 1 in 1,3\xc2\xa0mm. Sprva so prozorna, v kasnej\xc5\xa1ih fazah pa potemnijo. Iz jaj\xc4\x8deca se v roku od 4 - 14 dni razvije gosenica, ki ima po 3 pare oprsnih in 5 parov trebu\xc5\xa1nih nog. Gosenica se zavrta do pe\xc5\xa1\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da plodu in se tam hrani s pe\xc5\xa1kami. V enem plodu se navadno razvija le ena gosenica. V plodu, v obdobju od 3 do 5 tednov, preide skozi pet razvojnih stadijev, odrasla gosenica pa dose\xc5\xbee dol\xc5\xbeino med 18 in 20\xc2\xa0mm. V prvem stadiju je gosenica bele barve, kasnej\xc5\xa1i stadiji pa so ro\xc5\xbenato beli s \xc4\x8drnimi bradavicami. Glava in protorakalna plo\xc5\xa1\xc4\x8da sta v kasnej\xc5\xa1ih stadijih temno rjave barve, dihalnice so rjavo obrobljene, analna plo\xc5\xa1\xc4\x8da je svetlorjava in brez izrastkov. Spol gosenice je mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti \xc5\xa1ele v zadnjem razvojnem stadiju. Takrat se pri sam\xc4\x8dkih, na hrbtni strani sedmega zadkovega \xc4\x8dlenka, opazijo temni, elipti\xc4\x8dni zametki testisov. Vhod v plod gosenice zadelajo z iztrebki. Odprtina je pogosto na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du dveh plodov, lahko je priprta z listom, redkeje je prosta. Po\xc5\xa1kodovani plodovi pri prvi generaciji gosenic zgodaj odpadejo, pri drugi pa pred\xc4\x8dasno dozorijo in prav tako odpadejo. Kadar se pojavi tretja generacija gosenic le-te napadejo \xc5\xbee skoraj zrele plodove. Ti ne ka\xc5\xbeejo znakov napadenosti. Ponekod se lahko pojavi celo \xc4\x8detrta generacija gosenic, ki prav tako napadejo \xc5\xbee zrele plodove._NEWLINE_Po zadnjem stadiju gosenica zapusti plod in se zabubi. Buba je obdana s svetlim svilenim kokonom, obi\xc4\x8dajno bele barve. Sama buba je temno rjave barve, dolga pa je med 8 in 11,5\xc2\xa0mm. Bube samic so praviloma ve\xc4\x8dje od samcev in imajo tri jasno lo\xc4\x8dene zadkove segmente, za razliko od samcev, ki jih imajo 4. Kot polno razvita buba jabol\xc4\x8dni zavija\xc4\x8d prezimi in se spomladi pojavi kot metulj. Pri gosenicah se lahko pojavi diapavza, ki lahko traja tudi do dveh let. Samice so spolno zrele \xc5\xbee ob izvalitvi.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in zatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nJabol\xc4\x8dni zavija\xc4\x8d je metulj zmernega pasu. Njegova domovina sta Evropa in Azija, od tam pa so ga s sadnim drevjem zanesli tudi v Avstralijo, Novo Zelandijo, Ju\xc5\xbeno in Severno Ameriko, Ju\xc5\xbeno Afriko in Novo Gvinejo._NEWLINE_Glavni gostitelji jabol\xc4\x8dnega zavija\xc4\x8da so vrste jablana (Malus domestica), hru\xc5\xa1ka (Pyrus communis), navadni oreh (Juglans regia), kutina (Cydonia oblonga), redkeje pa gosenice zajedajo tudi plodove marelice (Prunus armeniaca), breskve (Prunus persica), slive (Prunus domestica), \xc4\x8de\xc5\xa1nje (Prunus avium), mandljevca (Prunus dulcis), smokve (Ficus carica), jerebike (Sorbus sp.) in koruze (Zea mays)._NEWLINE_Glavni naravni sovra\xc5\xbeniki jabol\xc4\x8dnega zavija\xc4\x8da so ptice in pajki, pa tudi brzci, mravlje, nekatere vrste zajedavskih os in strigalice. Slednje se hranijo tudi z jaj\xc4\x8deci zavija\xc4\x8dev. Gosenice poleg omenjenih \xc5\xbeivali oku\xc5\xbeujejo tudi nekatere entomopatogene glive, med katerimi je najpomembnej\xc5\xa1a Beauveria bassiana._NEWLINE_Populacijo jabol\xc4\x8dnega zavija\xc4\x8da lahko nadziramo tako mehansko kot s kemi\xc4\x8dnimi in biolo\xc5\xa1kimi sredstvi. Mehansko je najbolj priporo\xc4\x8dljiva uporaba valovite lepenke, ki jo v \xc5\xa1irokih trakovih od za\xc4\x8detka junija do konca julija namestimo okoli vej in debla drevesa. Odrasle gosenice bodo luknjice lepenke uporabile kot skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem se bodo zabubile. Lepenko nato ve\xc4\x8dkrat zamenjamo, odstranjeno pa se\xc5\xbegemo. Drevesa ovijamo do obiranja plodov. Poleg te metode je priporo\xc4\x8dljivo tudi redno obiranje oku\xc5\xbeenih plodov. Pomembno je, da plodove po obiranju uni\xc4\x8dimo in jih ne odvr\xc5\xbeemo celih. Uni\xc4\x8devanje lahko poteka z drobljenjem plodov ali s potapljanjem v vodo. Pri potapljanju v vodo je pomembno, da plodov iz vode ne odstranimo prej kot po enem tednu._NEWLINE_Pri nadziranju populacije se lahko uporabijo tudi sinteti\xc4\x8dni feromoni. Ta metoda je predvsem priporo\xc4\x8dljiva tam, kjer je zavija\xc4\x8d \xc5\xbee razvil rezistenco na insekticide. Pri tem se najve\xc4\x8d uporablja metoda konfuzije, ki samcem prepre\xc4\x8duje iskanje samic. V nasad se postavi veliko \xc5\xa1tevilo feromonskih vab, ki se jih v intervalih menja. Metoda ni priporo\xc4\x8dljiva za nasade, manj\xc5\xa1e od 2 hektarjev._NEWLINE_Pri uporabi kemi\xc4\x8dnih sredstev se najpogosteje uporabljajo kontaktni insekticidi, ki se jih uporablja v \xc4\x8dasu odlaganja jaj\xc4\x8dec. Ti insekticidi najbolje delujejo v \xc4\x8dasu izleganja gosenic. Navadno se za\xc4\x8dne z njimi \xc5\xa1kropiti pred za\xc4\x8detkom izleganja jaj\xc4\x8dec, uporablja pa se jih vse do 10-14 dni po njihovem odlaganju. Pri teh insekticidih morajo gosenice priti v stik z njimi, zato je dobro \xc5\xa1kropljenje ponoviti dvakrat. Pri prvi generaciji je \xc4\x8das \xc5\xa1kropljenja od za\xc4\x8detka junija, pri drugi pa od sredine julija naprej._NEWLINE_Med biolo\xc5\xa1kimi sredstvi se najpogosteje uporablja Virosoft CP4 Granulovirus. Tega morajo gosenice zau\xc5\xbeiti pred vstopom v plod. U\xc4\x8dinkovitost virusa je kratkotrajna, zaradi \xc4\x8desar je potrebno pogosto \xc5\xa1kropljenje. \xc5\xa0kropiti je potrebno pozno popoldan ali v obla\xc4\x8dnem vremenu, ko gosenice izhajajo iz jaj\xc4\x8dec. Virus deluje po\xc4\x8dasi, zaradi \xc4\x8desar je \xc5\xa1koda na plodovih neizogibna._NEWLINE_V Avstraliji se za zatiranje jabol\xc4\x8dnega zavija\xc4\x8da komercialno vzreja tudi zajedavske ose iz rodu Trichogramma, ki svoja jaj\xc4\x8deca odlagajo v jaj\xc4\x8deca zavija\xc4\x8dev in jih zajedajo._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu so se uveljavili tudi pripravki, ki prepre\xc4\x8dujejo razvoj jaj\xc4\x8dec ali gosenic in so dokaj specifi\xc4\x8dni, z zelo malo stranskimi u\xc4\x8dinki na neciljne organizme. Delijo se na regulatorje in na inhibitorje razvoja. Ti pripravki imajo tudi ovicidno delovanje, zato jih je potrebno aplicirati pred za\xc4\x8detkom odlaganja jaj\xc4\x8dec. U\xc4\x8dinkujejo okrog 3 tedne. Proti nekaterim tovrstnim pripravkom se je ob njihovi intenzivni uporabi v zahodni Evropi \xc5\xbee razvila odpornost. Zaradi razvoja odpornosti je pomembno, da se za zatiranje jabol\xc4\x8dnega zavija\xc4\x8da redno menjajo sredstva, ki ne smejo biti iz iste skupine.'