b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Breznik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem rojstnem kraju je \xc5\xa1est let obiskoval ljudsko, v Ljubljani pa me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo in humanisti\xc4\x8dno gimnazijo. Med njegovimi gimnazijskimi profesorji je bil Maks Pleter\xc5\xa1nik, ki ga je u\xc4\x8dil gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, neposredno po tem, ko je leta 1894 izdal znameniti Slovensko-nem\xc5\xa1ki slovar (COBISS). To delo je Breznik prebiral in ga dopolnjeval s svojimi opa\xc5\xbeanji. Vanj je vpisoval nove besede, ki jih je nabiral med ljudmi. Zapisal je nad 350 ljudskih pesmi iz Ihana. V gimnaziji se je pridru\xc5\xbeil projektu zbiranja slovenskih narodnih pesmi, ki ga je vodil Karel \xc5\xa0trekelj. Zbrane ljudske besede so dijaki objavljal v Domu in svetu pod naslovom Slovarski navr\xc5\xbeki. V tej reviji je ocenjeval in poro\xc4\x8dal o jezikoslovnih delih, podajal nabrano gradivo in za\xc4\x8del samostojno posegati v jezikovna vpra\xc5\xa1anja s \xc4\x8dlanki._NEWLINE_Leta 1905 je iz\xc5\xa1la njegova razprava iz sintakse O stavi dopovednega glagola, kjer je na\xc4\x8del vpra\xc5\xa1anje o besednem redu v govoru. Istega leta je bil posve\xc4\x8den v duhovnika ljubljanske \xc5\xa1kofije in od\xc5\xa1el v Postojno za kaplana._NEWLINE_Leta 1907 je od\xc5\xa1el v Gradec, kjer je kot glavna predmeta vpisal sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. V Domu in svetu je dejavno objavljal \xc4\x8dlanke, med drugim tudi Kako je v na\xc5\xa1i pisavi s tujkami ter Besedni red v govoru (1908) (COBISS). Doktoriral je leta 1910 z disertacijo Naglasni tipi slovenskega glagola. Istega leta je dobil slu\xc5\xbebo na \xc5\xa0kofijski klasi\xc4\x8dni gimnaziji v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani._NEWLINE_Breznik je hotel zlasti pravore\xc4\x8dju utreti pot v \xc5\xa1olo. Dobil je ponudbo, naj napi\xc5\xa1e novo slovensko slovnico, ki je bila natisnjena leta 1916. Zaradi spornih poglavij o pravore\xc4\x8dju je Breznik moral slovnico popraviti, tako da je bila izdana \xc5\xa1e leta 1921 in 1924. Leta 1913 je Breznik za\xc4\x8del objavljati v Domu in svetu svojo najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1o razpravo Razvoj novej\xc5\xa1e slovenske pisave pa Lev\xc4\x8dev pravopis. Svoj Slovenski pravopis iz leta 1920 (COBISS) je izdal v drobni knji\xc5\xbeici, kjer se je v uvodu omejil na najo\xc5\xbeja pravopisna pravila. Njegov pravopis je bil v rabi petnajst let. Breznik je nato v sodelovanju s Franom Ramov\xc5\xa1em sestavil nov Slovenski pravopis 1935. Sodeloval je pri Doklerjevem Gr\xc5\xa1ko-slovenskem slovarju, kjer je oskrbel za glavne gr\xc5\xa1ke besede etimolo\xc5\xa1ko stran in jih preko indoevrop\xc5\xa1\xc4\x8dine povezal s slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. To je prvi poskus etimologije za Slovence v \xc5\xa1olskih slovarjih. Sodeloval je pri Grafenauerjevih Slovenskih \xc4\x8ditankah za vi\xc5\xa1je razrede in skrbel predvsem za jezikovne razlage in prireditve._NEWLINE_V \xc4\x8dasu ustanavljanja Univerze v Ljubljani je bil tudi Breznik na seznamu oseb, ki pridejo v po\xc5\xa1tev za u\xc4\x8dne mo\xc4\x8di pri obravnavanju slovenskega jezika, vendar sodobna sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina takrat ni dobila svojega mesta. Nekaj let kasneje je prevzel na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti predavanja iz stare cerkvene slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ob prenovi usposobljenostnih preizku\xc5\xa1enj za profesorje je bil imenovan v odbor za izpra\xc5\xa1evanje iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine pri profesorskih izpitih. Zadnja leta je bil predsednik Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva. Bil je \xc4\x8dlan Znanstvenega dru\xc5\xa1tva za humanisti\xc4\x8dne vede v Ljubljani (1921) in dopisni (izredni) \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (takrat AZU v Ljubljani) od 16. maja 1940.'