b'\n_START_ARTICLE_\nSpermatofor\n_START_PARAGRAPH_\nSpermatofor je kapsula ali \xc5\xbeelatinozna masa, ki jo izlo\xc4\x8dijo samci nekaterih \xc5\xbeivali in se med parjenjem v celoti prenese do sami\xc4\x8dine spolne odprtine. V njem so semen\xc4\x8dice, obdane z beljakovinskim ovojem, ki lahko vsebuje \xc5\xa1e druge snovi._NEWLINE_Ta na\xc4\x8din prenosa mo\xc5\xa1kih spolnih celic do samice ima pri \xc5\xbeivalih ve\xc4\x8d variant in razli\xc4\x8dne namene. Pri nekaterih nevreten\xc4\x8darjih poteka razmno\xc5\xbeevanje tako, da samec preprosto pusti spermatofor prilepljen na podlago. Ko pride spolno zrela samica po naklju\xc4\x8dju dovolj blizu, jo privabijo hlapni feromoni, ki izhajajo iz spermatoforja, nakar ga pobere s spolno odprtino. Tako poteka razmno\xc5\xbeevanje denimo pri primitivnih vrstah pa\xc5\xa1\xc4\x8dipalcev. Nekoliko bolj razdelan je sistem, pri katerem samec med paritvenim ritualom fizi\xc4\x8dno privede samico do spermatoforja. V teh primerih ne moremo govoriti o parjenju v o\xc5\xbejem pomenu besede, saj ne pride do neposrednega stika spolnih organov samca in samice, oploditev pa je \xc5\xa1e vedno notranja. Pri ostalih \xc5\xbeivalih samec prenese spermatofor samici neposredno do spolne odprtine, mnoge \xc5\xbeivali imajo posebej v ta namen razvite strukture ob izvodilih spolnih \xc5\xbelez._NEWLINE_Spermatofor predstavlja precej\xc5\xa1njo investicijo samca v razvoj potomcev, ki lahko po energijski vrednosti presega investicijo samice. V ve\xc4\x8dini primerov nima hranilne vrednosti in slu\xc5\xbei beljakovinski ovoj kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita semen\xc4\x8dic in za privabljanje samice. Pri nekaterih skupinah, med katerimi so najbolj o\xc4\x8ditne kobilice prave cvr\xc4\x8dalke (dru\xc5\xbeina Tettigoniidae), pa obdaja semen\xc4\x8dice \xc5\xbeelatinozna masa iz u\xc5\xbeitnih beljakovin, ki ji pravimo spermatofilaks in lahko predstavlja kar tretjino ali ve\xc4\x8d te\xc5\xbee samca. Samica po parjenju to maso po\xc5\xbere in uporabi hranila v njej za razvoj jaj\xc4\x8dec._NEWLINE_Pri skupinah, kjer je to energetsko\xc2\xa0\xc2\xbbdarilo\xc2\xab\xc2\xa0razmeroma veliko, prihaja do konflikta interesov med spoloma. Samici je v interesu, da se pari z ve\xc4\x8d samci in potem izbere najustreznej\xc5\xa1ega (pri nekaterih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecih je znano, da lahko samice lo\xc4\x8deno shranjujejo spermo razli\xc4\x8dnih samcev in potem izberejo, \xc4\x8digava bo oplodila jaj\xc4\x8deca), samcu pa, da bo samico oplodil to\xc4\x8dno on. \xc4\x8ce samica izbere drugega, je bila njegova investicija zaman. Razli\xc4\x8dne strategije dajanja in prejemanja takih daril razlagamo s pomo\xc4\x8djo teorije iger. Pri metulju repi\xc4\x8dinem belinu (Pieris napi) tako spermatofor poleg hranil vsebuje \xc5\xa1e hlapne snovi, ki zmanj\xc5\xa1ajo privla\xc4\x8dnost samice nadaljnjim samcem, lahko pa spermatofor nima hranilne vrednosti in je njegova velikost zgolj signal samici, da gre za mo\xc4\x8dnega samca, ki bo dal uspe\xc5\xa1ne potomce. V splo\xc5\xa1nem pa gre pri teh strategijah razmno\xc5\xbeevanja za poskus samca da odvzame samici del nadzora nad oploditvijo jaj\xc4\x8dec._NEWLINE_Tudi samci nekaterih ni\xc5\xbejih vreten\xc4\x8darjev izlo\xc4\x8dajo spermatoforje, med njimi mnoge vrste repatih krkonov, kjer se samica odlo\xc4\x8di ali ga bo vzela ali ne na podlagi sam\xc4\x8devega dvorjenja.'