b'\n_START_ARTICLE_\nPsihoanaliza\n_START_PARAGRAPH_\nPs\xc3\xadhoanal\xc3\xadza (nem\xc5\xa1ko Psychoanalyse) je izredno vplivna klini\xc4\x8dna metoda in psiholo\xc5\xa1ka teorija, ki se ukvarja s prou\xc4\x8devanjem nezavednega in zdravljenjem psihi\xc4\x8dnih motenj na osnovi te teorije. Teorijo in metodo je na za\xc4\x8detku 20. stoletja razvil Sigmund Freud. Njeno na\xc4\x8delo zdravljenja je pacientov govor. Od tod njeno ime\xc2\xa0\xc2\xbbtalking cure\xc2\xab._NEWLINE_Psihoanalizo so \xc5\xa1irili, kritizirali in razvijali v razli\xc4\x8dnih smereh predvsem nekdanji Freudovi \xc5\xa1tudenti in sodelavci, kot sta Alfred Adler in Carl Gustav Jung, kasneje pa tudi nefreudovci in neofreudovci: Erich Fromm, Karen Horney, Harry Stack Sullivan, Jacques Lacan in drugi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz psihoanaliza se prvi\xc4\x8d pojavi leta 1896 v Freudovem besedilu Etiologija nevroz. Njen za\xc4\x8detek je povezan z delom Josefa Breuerja in Jean-Martina Charchota. Freud je v prou\xc4\x8devanju histerije odkril nezavedno, kar je postavil kot temeljni analiti\xc4\x8dni koncept. Psihoanaliti\xc4\x8dna metoda izhaja iz razmerja med psihoanalitikom, ki poslu\xc5\xa1a analizantov govor in analizantom, ki je obrnjen pro\xc4\x8d od analitika. Freudovsko psihoanalizo je nadaljevala njegova h\xc4\x8di Anna. Danes obstaja ve\xc4\x8d analiti\xc4\x8dnih tehnik. Vsem je skupno, da izhajajo iz nezavednega, koncepta pulzije in sanj.'