b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Pibernik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v Kranju, kjer jo je tudi kon\xc4\x8dal, potem pa se vpisal na \xc5\xa1tudij slavistike v Ljubljani, kjer je leta 1955 diplomiral. Do leta 1958 je pou\xc4\x8deval na ni\xc5\xbeji gimnaziji na Dobrovem v Brdih, po tem letu in do leta 1990 pa na gimnaziji v Kranju, kjer je tudi do\xc4\x8dakal upokojitev. V spremni besedi njegove knjige Janez Jalen je o Piberniku zapisano, da \xc2\xbbkakor za mnoge intelektualno zvedave in duhovno razgibane ljudi, tudi zanj velja, da so leta, ko niso ve\xc4\x8d v ospredju slu\xc5\xbebene zadeve, \xc5\xa1e nemirnej\xc5\xa1a in plodnej\xc5\xa1a\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja raziskovanja, literarna publicistika in pesni\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku je bilo njegovo pesni\xc5\xa1tvo blizu novoromanti\xc4\x8dnim tokovom, pozneje pa se je razvijalo v smeri modernizma. Po prvi pesni\xc5\xa1ki zbirki Bregovi ulice, jih je izdal \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, najbolj dognana pa je njegova pesni\xc5\xa1ka zbirka Ajdova znamenja. Najpomembnej\xc5\xa1i del Pibernikove literarne publicistike so knjige Med tradicijo in modernizmom, Med modernizmom in avantgardo in \xc4\x8cas romana. Prvi dve prina\xc5\xa1ata avtorjevo korespondenco s pesniki, \xc4\x8cas romana s pripovedniki. Osrednjo literarnozgodovinsko pozornost pa je France Pibernik namenil literaturi iz \xc4\x8dasa druge svetovne vojne in zdomstva, ki pa je bila v domovini zaradi politi\xc4\x8dnih in ideolo\xc5\xa1kih razlogov zamol\xc4\x8dana (izdaja Balanti\xc4\x8deve in Hribov\xc5\xa1kove lirike, antologija Jutro pozabljenih, 1991, monografija Temni zaliv Franceta Balanti\xc4\x8da, \xc5\xa1tudiji Slovenski dunajski krog 1941\xe2\x80\x931945 ter Karel Mauser).'