b'\n_START_ARTICLE_\nMehanska napetost\n_START_PARAGRAPH_\nMeh\xc3\xa1nska nap\xc3\xa9tost (ali kar nap\xc3\xa9tost) je sila na ploskovno enoto, denimo newton na kvadratni meter (N/m\xc2\xb2), neko\xc4\x8d kilopond na kvadratni centimeter (kp/cm\xc2\xb2). Enota N/m\xc2\xb2 se imenuje pascal. Glede na smer delovanja lo\xc4\x8dimo tla\xc4\x8dno, natezno, upogibno, stri\xc5\xbeno, uklonsko in torzijsko (vzvojno) napetost. V bistvu gre za notranjo porazdelitev sil v telesu, ki uravnove\xc5\xa1ajo zunanje sile. Napetost je v splo\xc5\xa1nem tenzor 2. reda (glej napetostni tenzor) z devetimi komponentami, od katerih pa jih je le \xc5\xa1est neodvisnih. Najve\xc4\x8djo mo\xc5\xbeno napetost v danem materialu imenujemo trdnost, to je poru\xc5\xa1na ali zru\xc5\xa1ilna napetost. Komponenta sile, pravokotna na mejno ploskev, predstavlja normalno napetost (oznaka \xcf\x83, glej tudi tlak), komponente vzporedne s ploskvijo pa tangentne ali stri\xc5\xbene napetosti (oznaka \xcf\x84, glej tudi strig in torzija)._NEWLINE_Krhke snovi slabo prena\xc5\xa1ajo normalne napetosti, plasti\xc4\x8dne in kovne pa stri\xc5\xbene.'