b'\n_START_ARTICLE_\nIzrek o neskon\xc4\x8dni opici\n_START_PARAGRAPH_\nIzr\xc3\xa8k o nesk\xc3\xb4n\xc4\x8dni \xc3\xb3pici je miselni preskus, ki trdi, da bo opica, ki naklju\xc4\x8dno tipka po tipkovnici pisalnega stroja, skoraj gotovo (to je z verjetnostjo enako 1) s\xc4\x8dasoma natipkala poljubno knjigo iz Francoske narodne knji\xc5\xbenice (Biblioth\xc3\xa8que nationale de France (BnF)). Med angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dimi se v izreku pojavljajo Shakespeareova izbrana dela, Narodno knji\xc5\xbenico pa zamenjujeta Britanski muzej (British Museum) ali ameri\xc5\xa1ka Kongresna knji\xc5\xbenica (Library of Congress)._NEWLINE_Ime izreka je primer napa\xc4\x8dnega poimenovanja za zamisel iz Borelove knjige o verjetnosti iz leta 1909, ki je predstavila pojem\xc2\xa0\xc2\xbbdaktilografskih opic\xc2\xab. Te\xc2\xa0\xc2\xbbopice\xc2\xab\xc2\xa0v resnici niso opice in se tudi ne vedejo kot resni\xc4\x8dne opice. V bistvo so bolj metafora, ki si jo je preprosto zapomniti, za abstraktni stroj, ki proizvaja naklju\xc4\x8dno zaporedje \xc4\x8drk._NEWLINE_Priljubljena oblika izreka pravi, da bo neskon\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo opic, ki tipka neskon\xc4\x8dno dolgo, proizvedla dano besedilo. Obe neskon\xc4\x8dnosti pa sta pretirani. Ena nesmrtna opica, ki udari neskon\xc4\x8dno mnogo tipk, bo s\xc4\x8dasoma natipkala dano besedilo, neskon\xc4\x8dno mnogo opic pa bo proizvedlo vsa mo\xc5\xbena besedila brez \xc4\x8dakanja. V obeh primerih bo besedilo gotovo v neskon\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nMit o izvorih\n_START_PARAGRAPH_\nVelikokrat omenjajo, \xc4\x8deprav je malo verjetno, da je Borel v svojem izreku uporabil opice in pisalne stroje na podlagi argumenta, ki ga je uporabil Huxley 30. junija 1860. Huxley se je zapletel v razpravljanje z anglikanskim oxfordskim \xc5\xa1kofom Wilberforceom na sre\xc4\x8danju Britanske zveze za napredek znanosti (BA) v Oxfordu. Wilberforce je bil podpredsednik Zveze in se je razvnel ob Darwinovi knjigi O izvoru vrst (On the Origin of Species), ki je iz\xc5\xa1la nekaj mesecev prej, novembra 1859. O tej razpravi ne obstaja noben zapis. So\xc4\x8dasna poro\xc4\x8dila kakor tudi Huxleyjevi kasnej\xc5\xa1i spomini ne omenjajo nobenega vira na izrek o neskon\xc4\x8dni opici. Povezava razprave z izrekom je verjetno mestni mit, ki ga je spro\xc5\xbeilo dejstvo, da je razprava gotovo vsebovala povezave na opice. \xc5\xa0kof je vpra\xc5\xa1al ali je bil Huxley potomec opice po babi\xc4\x8dini strani ali po strani starega o\xc4\x8deta. Huxley se je odzval, da bi bil raje potomec opice kot pa potomec nekoga, ki se pri\xc4\x8dka kot \xc5\xa1kof. Tako je zelo malo verjetno, da je imel Huxley v mislih pisalni stroj. \xc4\x8ceprav so podelili patente za stroje, ki spominjajo na sodobne pisalne stroje \xc5\xbee leta 1714, jih niso mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izdelovali vse do leta 1870. Pozoren razpravljalec kot je bil Huxley prav gotovo ne bi svojih trditev podpiral z napravo, ki je ve\xc4\x8dina njegovih poslu\xc5\xa1alcev sploh ni poznala.'