b'\n_START_ARTICLE_\nHermann Carl Vogel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1882 je postal predstojnik Astrofizikalnega observatorija v Potsdamu. Odkril je da so se spektri nekaterih zvezd s\xc4\x8dasoma premaknili proti rde\xc4\x8demu, kasneje pa proti modremu delu. To je pojasnil s tem da se zvezda giblje proti, nato pa stran od Zemlje, spektralni premiki pa so posledica Dopplerjevag pojava. Te zvezde so verjetno kro\xc5\xbeile okrog nevidnega masnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in so dvojnice. Spremljajo\xc4\x8de zvezde s pomo\xc4\x8djo daljnogledov ni bilo mo\xc4\x8d razlo\xc4\x8diti, tako da so jih ozna\xc4\x8dili kot spektroskopsko dvozvezdje._NEWLINE_Z dolo\xc4\x8denjem periodi\xc4\x8dnega Dopplerjevega premika v Algolovih komponentah je Vogel pokazal da gre za dvojnico. Algol je bil tako prvo znano spektroskopsko dvozvezdje, druga\xc4\x8de pa je tudi prekrivalno dvozvezdje.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (Vogel) in Marsu (Vogel), ter asteroid glavnega pasu 11762 Vogel.'