b'\n_START_ARTICLE_\nSergej Nikolajevi\xc4\x8d Bulgakov\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSergej Nikolajevi\xc4\x8d Bulgakov se je rodil leta 1871 v Livniju v srednji Rusiji. Njegova dru\xc5\xbeina je bila zelo verna, njegov o\xc4\x8de je bil pravoslavni duhovnik. \xc5\xa0olati se je za\xc4\x8del v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, nadaljeval na gimnaziji v Jelecu, kasneje pa se je posvetil \xc5\xa1tudiju prava in politi\xc4\x8dne ekonomije na Moskovski univerzi, kjer je diplomiral leta 1894._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du se je Bulgakov za\xc4\x8del zanimati za marksizem z njegovimi skoraj religioznimi teorijami za re\xc5\xa1itev socialnega in ekonomskega vpra\xc5\xa1anja. Bil je uspe\xc5\xa1en in spo\xc5\xa1tovan med somi\xc5\xa1ljeniki, vendar ga je za\xc4\x8delo vedno bolj zanimati za me\xc5\xa1\xc4\x8dansko filozofijo - natan\xc4\x8dneje - Kantov humanizem z novim na\xc4\x8dinom spoznavanja, ki upo\xc5\xa1teva \xc4\x8dloveka. Leta 1901 je izdal knjigo Kapitalizem in kmetijstvo, v kateri ni ve\xc4\x8d trdno prepri\xc4\x8dan v veljavo marksizma. Vedno bolj se je v svojih razmi\xc5\xa1ljanjih obra\xc4\x8dal od nem\xc5\xa1ke filozofije k tradicionalni ruski duhovnosti obogateni z novimi politi\xc4\x8dnimi idejami in re\xc5\xa1itvami. Istega leta je imel predavanje o Dostojevskem v Kijevu, tam pa je zasedel tudi stolico politi\xc4\x8dne ekonomije na tamkaj\xc5\xa1njem Politehni\xc4\x8dnem in\xc5\xa1titutu. Pod vplivom razli\xc4\x8dnih ruskih verskih mislecev/pisateljev kot so Tolstoj, Dostojevski in Vladimir Solovjov in predvsem preko pogovorov s Tolstojem je ponovno na\xc5\xa1el stik z vero. Leta 1903 je iz\xc5\xa1el zbornik esejev Od marksizma k idealizmu, ki \xc5\xbee razkriva vpliv Dostojevskega na njegovo mi\xc5\xa1ljenje. Leta 1906 je postal profesor politi\xc4\x8dne ekonomije na Moskovskem univerzitetnem in\xc5\xa1titutu za trgovino. Pisal je veliko \xc4\x8dlankov, esejev in \xc5\xa1tudij o politi\xc4\x8dnih teorijah, v njem pa se je vedno bolj odpirala povezava idealizma s kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom, podobno se je dogajalo tudi z mnogimi predstavniki tedanje mlade ruske inteligence, ki se je oddaljevala od marksizma. Namesto eti\xc4\x8dnega idealizma, ki je bil zna\xc4\x8dilen predvsem za Tolstoja, ga je navdahnil predvsem ontolo\xc5\xa1ki idealizem Solovjova, ki je znal povezati platonsko izro\xc4\x8dilo z nem\xc5\xa1kim idealizmom in rusko duhovnostjo.\n_START_SECTION_\nMedrevolucionarna leta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1907 je bil izvoljen kot neodvisni kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socialist v Drugo Dumo. Leta kasneje se je ponovno poglobil v vero, od katere se je v prej\xc5\xa1njih letih oddaljil. Leta 1912 je izdal svojo doktorsko tezo z naslovom Filozofija ekonomije (\xd0\xa4\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x84\xd0\xb8\xd1\x8f \xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xb7\xd1\x8f\xd0\xb9\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xb0), v kateri je obravnaval ekonomijo v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu, kot sinonim vsake ustvarjalne dejavnosti. Religiozne teme so ga vedno bolj privla\xc4\x8dile, zato se je tudi odpovedal pripravi drugega dela Filozofije gospodarstva. Tako je leta 1917 iz\xc5\xa1lo njegovo prvo delo z religiozno tematiko Neve\xc4\x8derna lu\xc4\x8d (\xd0\xa1\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x82 \xd0\x9d\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb9), v katerem je ob podpori prijatelja Pavla Florenskega prikazal razvoj vseedine misli, ki jo je za\xc4\x8del njun u\xc4\x8ditelj Solovjev._NEWLINE_Leta 1918 je bil Bulgakov posve\xc4\x8den v duhovni\xc5\xa1ki stan pravoslavne cerkve, zaradi \xc4\x8desar je izgubil mesto rednega profesorja politi\xc4\x8dne ekonomije na Moskovski univerzi. Bulgakov je zavra\xc4\x8dal oktobrsko revolucijo, na katero se je odzval tudi z delom Gostija bogov (\xd0\x9d\xd0\xb0 \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x80\xd1\x83 \xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb2", 1918), ki spominja na Solovjovo knjigo Trije razgovori. Med rusko dr\xc5\xbeavljansko vojno se je umaknil na Krim, kamor je od\xc5\xa1la njegova dru\xc5\xbeina. U\xc4\x8dil je v Simferpolu do leta 1920, ko so bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ke enote zasedle tudi te predele. Ponovno je bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den od pou\xc4\x8devanja, v tem \xc4\x8dasu pa sta nastali dve njegovi metafizi\xc4\x8dni deli: Filozofija imena (\xd0\xa4\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x84\xd0\xb8\xd1\x8f \xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8, 1920) in Tragedija filozofije (\xd0\xa2\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x8f \xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x84\xd0\xb8\xd0\xb8, 1920). V slednji je obravnaval odnos filozofije do dogmatike. Ugotovil je, da so lahko kr\xc5\xa1\xc4\x8danski pogledi izra\xc5\xbeeni le z dogmami. Kasneje so bila njegova dela posve\xc4\x8dena dogmati\xc4\x8dni teologiji._NEWLINE_30. decembra 1922 je bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ka vlada iz Sovjetske zveze izgnala okoli 160 pomembnih intelektualcev, med katerimi je bil tudi Bulgakov.\n_START_SECTION_\nBulgakov v Parizu\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1923 je bival najprej v Carigradu, nato pa v Pragi, kjer je postal profesor cerkvenega prava in teologije na Ruskem raziskovalnem in\xc5\xa1titutu. Leta 1925 pa je pristal v Parizu, kjer je sodeloval pri ustanovitvi pravoslavnega In\xc5\xa1tituta svetega Sergeja, na katerem je pou\xc4\x8deval dogmatiko. Zadnjih dvajset let svojega \xc5\xbeivljenja je posvetil razvijanju sofiologije, filozofsko-teolo\xc5\xa1ke smeri, ki temelji na konceptu "sophie" (gr\xc5\xa1ko: \xcf\x83\xce\xbf\xcf\x86\xce\xaf\xce\xb1, modrost), njegovim idejam pa so nasprotovali \xc5\xa1tevilni pravoslavni teologi. Umrl je 12. julija 1944 zaradi raka na grlu. Njegovo zadnje delo Janezova Apokalipsa (\xd0\x90\xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbf\xd1\x81\xd0\xb8\xd1\x81 \xd0\x98\xd0\xbe\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbd\xd0\xb0) je bilo posve\xc4\x8deno apokalipsi in sicer gre za komentar h Knjigi razodetja, ki je bila izdan \xc5\xa1ele po njegovi smrti, leta 1948.\n_START_SECTION_\nEkonomska misel in sofiologija\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska ekonomija Sergeja Bulgakova nudi pomo\xc5\xbeno razumevanje ekonomskih postopkov materializma v obojem - marksizmu in kapitalizmu. Bulgakov ni nasprotoval opisnosti gospodarskega materializma, saj oba, marksizem in kapitalizem, opisujeta padec \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Ni pa se strinjal s predpisujo\xc4\x8dimi lastnostmi gospodarskega materializma. Nobeden od njiju ne zmore zagotoviti tega, kar lahko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo: svobodo posameznika, da prese\xc5\xbee materialno naravo in jo zdru\xc5\xbei z Bogom in sicer v sodelovanju s Sofijo, prispodobo za modrost navdihnjeno od Boga. Namesto tega je marksizem postal vera \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, ki nudi odre\xc5\xa1itev \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva v sodelovanjem s proletarskimi protesti proti ekonomski svobodi. Za Bulgakova je bila odlo\xc4\x8ditev enostavna - \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo lahko sledi nauku marksizma in gospodarskega materializma, a je podvr\xc5\xbeeno la\xc5\xbenemu evangeliju, la\xc5\xbenemu razumevanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, nauku o Antikristu, ali pa lahko sledi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, ki spodbuja svobodo \xc4\x8dlovekove gospodarske potrebe in Jezusovo vstajenje._NEWLINE_Poznavalka ruske religiozne misli Bernice Glatzer Rosenthal o Bulgakovu pravi:\xc2\xa0\xc2\xbbEvangeliji ne ozna\xc4\x8dujejo svobode v in preko gospodarstva, temve\xc4\x8d iz gospodarstva. Ekonomizem je gospodarska je\xc4\x8da \xc4\x8dloveka, ampak kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo oklicuje vi\xc5\xa1jo svobodo: oznanja \xc5\xa1ibkost, ne mo\xc4\x8di; revnost, ne bogastva; sveto neumnost, ne pa modrosti tega stoletja\xc2\xa0\xc2\xbbekonomskih \xc4\x8darovnij\xc2\xab\xc2\xa0. Po Bulakovu ima \xc4\x8dlovek izbiro, kako bo udejanjil svojo svobodo: ali po bo\xc5\xbeji podobi, ali pa postane hudi\xc4\x8devo orodje v njegovi jasni lo\xc4\x8ditvi od Boga. Izbira je med Kristusom in Antikristom. Bulgakov se je odlo\xc4\x8dil za Kristusa, potem ko se je odrekel ateisti\xc4\x8dnemu marksizmu za rusko pravoslavno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in se odlo\xc4\x8dil za posve\xc4\x8denje leta 1917, kar je bil zadosten razlog za dosmrtno izgnanstvo. V svojem \xc5\xbeivljenju je do potankosti razvil filozofsko-teolo\xc5\xa1ki sistem sofiologije, ki naslavlja te\xc5\xbeave stvarjenja sveta in poudarja enotnost vseh stvari, ki jih ureja Bo\xc5\xbeanska modrost (\xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x84\xd0\xb8\xd1\x8f).\n_START_SECTION_\nKontroverznost sofiologije\n_START_PARAGRAPH_\nBulgakov je bil zaradi svoje verzije sofilogije obto\xc5\xbeen krivoverstva na ve\xc4\x8d okrnjenih sinodah v izgnanstvu, zato se je le s te\xc5\xbeavo branil. Glavna te\xc5\xbeava je bila organiziranost Ruske pravoslavne Cerkve v izgnanstvu obstajale tri struje ti. bele emigracije, ki so se sicer odtujile od uradne Ruske pravoslavne Cerkve v Sovjetski zvezi, potem ko je leta 1927 moskovski metropolit Sergej izrazil neomejeno zvestobo komunisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu:_NEWLINE__NEWLINE_1. Ruska pravoslavna Cerkev v SZ pod metropolitom Sergejem I. Moskovskem, ki pa je bila pod hudim pritiskom bolj\xc5\xa1evikov;_NEWLINE__NEWLINE_2. Ruska pravoslavna Cerkev v tujini (\xd0\xa0\xd1\x83\xcc\x81\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f \xd0\xa6\xd0\xb5\xcc\x81\xd1\x80\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x8c \xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xcc\x81\xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xb9) pod metropolitom Antonijem;_NEWLINE__NEWLINE_3. Ruska cerkev v Zahodni Evropi (\xd0\x97\xd0\xb0\xd0\xbf\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5\xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xb5\xd0\xb9\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd1\x8d\xd0\xba\xd0\xb7\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x85\xd0\xb0\xd1\x82 \xd1\x80\xd1\x83\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd1\x85 \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb2) pod metropolitom Evlogijem, ustanovljena 1931. Tej je od ustanovitve pripadal Bulgakov._NEWLINE__NEWLINE_Leta 1935 je bil spor med Zahodnoevropsko rusko cerkvijo in ROCOR zglajen, vendar pa so si leta 1936 ponovno pri\xc5\xa1li navzkri\xc5\xbe, najverjetneje zaradi razlage sofiologije.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni nazori\n_START_PARAGRAPH_\nNi splo\xc5\xa1nega soglasja o konzervarivnosti Bulgakova in pogojenosti njegovih socialno naprednej\xc5\xa1ih idej. Njegov so\xc5\xa1olec je rekel, da so ga klicali\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1ovinisti\xc4\x8den monarhist\xc2\xab, in da se ni udele\xc5\xbeeval skupinskih razprav. Skupaj s Petrom Struvejem sta ustanovila ilegalno liberalno "Zvezo osvoboditve", iz katere se je kasneje razvila "Ustavna demokratska stranka", najve\xc4\x8dja opozicijska stranka v Rusiji v letih 1906 in 1907. Bulgakov je zapustil skupino, ker je bila preve\xc4\x8d nekr\xc5\xa1\xc4\x8danska, in se priklju\xc4\x8dil liberalnim nacionalistom in socialisti\xc4\x8dnim kristjanom. Po tem je bil Bulgakov bolj predan pravoslavnemu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, skozi katerega je eklekti\xc4\x8dno motril in sprejemal ideje politi\xc4\x8dno sicer razhajajo\xc4\x8dih prepri\xc4\x8danj liberalizma, konzervatizma in tudi socializma.'