b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdiv\xc4\x8dno tkivo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdiv\xc4\x8dno tkivo ali \xc5\xbeiv\xc4\x8dnina je tkivo ektodermalnega izvora, sestavljeno iz \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic (nevronov) in nevroglije, iz katerega je zgrajeno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje. Je najbolj diferencirana vrsta tkiva pri \xc5\xbeivalih in \xc4\x8dloveku._NEWLINE_Sposobna je z vzburjenjem reagirati na dra\xc5\xbeljaje, jih prevajati in obdelati. \xc5\xbdiv\xc4\x8dno tkivo sestavljata dve temeljni enoti, \xc5\xbeiv\xc4\x8dne celice (ganglijske celice, nevroni) in \xc5\xbeiv\xc4\x8dno oporno tkivo, nevroglija. Vsaka \xc5\xbeiv\xc4\x8dna celica ima vsaj dva izrastka, s katerima sestavlja funkcionalno enoto: enega ali ve\xc4\x8d razvejenih izrastkov (dendritov), po katerih se vzburjenje prevaja v telo nevrona, in praviloma eno, lahko tudi meter dolgo \xc5\xbeiv\xc4\x8dno vlakno (akson); to vodi vzburjenje pro\xc4\x8d od nevronov. Akson obdaja posebna vezivna nevrolemska ovojnica, s katero sestavlja funkcionalno enoto, nevrit. Pri nevreten\xc4\x8darjih je ovojnica preprosta in ne\xc4\x8dlenjena, pri vreten\xc4\x8darjih ve\xc4\x8dinoma dvojna \xe2\x80\x93 Schwannove celice. Obe ovojnici v dolo\xc4\x8denih razmikih za\xc5\xbeemajo Ranvierovi za\xc5\xbeetki. Stike med \xc5\xbeiv\xc4\x8dnimi vlakni razli\xc4\x8dnih celic ter \xc5\xbeiv\xc4\x8dnimi vlakni in o\xc5\xbeiv\xc4\x8denim telesnim tkivom imenujemo sinapse. \xc5\xbdiv\xc4\x8dne celice so glavna sestavina sive mo\xc5\xbeganovine v mo\xc5\xbeganih in hrbtenja\xc4\x8di, so pa tudi v ganglijih, mre\xc5\xbenici in nosni sluznici.'