b'\n_START_ARTICLE_\nLudvik Karni\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLudvik Karni\xc4\x8dar se je rodil 23. avgusta 1949 na Obirskem (nem\xc5\xa1ko Ebriach) na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem, v ob\xc4\x8dini \xc5\xbdelezna Kapla. Njegova star\xc5\xa1a Elizabeta in Ignac Karni\xc4\x8dar sta vodila doma\xc4\x8de kmetijsko gospodarstvo in vzgojila osem otrok, med katerimi je bil Ludvik najstarej\xc5\xa1i.     _NEWLINE_Do leta 1960 se je Karni\xc4\x8dar \xc5\xa1olal v dvojezi\xc4\x8dni (slovensko-nem\xc5\xa1ki) ljudski \xc5\xa1oli v doma\xc4\x8dem kraju, nato pa se je vpisal na Zvezno gimnazijo za Slovence v Celovcu in 17. junija 1968 na njej z odliko maturiral. Med \xc5\xa1olanjem v de\xc5\xbeelni prestolnici je prvi\xc4\x8d sli\xc5\xa1al nem\xc5\xa1\xc4\x8dino v vsakdanji pogovorni rabi. \xc5\xa0olsko leto 1966/67 je opravil v Sherillu v Zvezni dr\xc5\xbeavi New York, kar mu je omogo\xc4\x8dila \xc5\xa1tipendija American Field Servicea. _NEWLINE_Po maturi je eno leto slu\xc5\xbeil v avstrijski vojski voja\xc5\xa1ki rok. V \xc5\xa1olskem letu 1969/70 se je vpisal na slavistiko in prevajalstvo s \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino in ru\xc5\xa1\xc4\x8dino na In\xc5\xa1titutu za izobra\xc5\xbeevanje prevajalcev in tolma\xc4\x8dev v Gradcu. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju prevajalstva (ru\xc5\xa1\xc4\x8dine) leta 1975 je dobil naziv magister filozofije, slavistiko pa je zaklju\xc4\x8dil z doktoratom leta 1979. \xc5\xa0tudijsko leto 1973/74 je z letno \xc5\xa1tipendijo pre\xc5\xbeivel na Univerzi Lomonosova v Moskvi, v \xc5\xa1tudijskem letu 1978/79 pa mu je avstrijsko-jugoslovanska \xc5\xa1tipendija omogo\xc4\x8dila izpopolnjevanje v Ljubljani, kjer je bil njegov doktorski mentor prof. Jo\xc5\xbee Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d. V doktorski dizertaciji je obravnaval \xc4\x8detrto koro\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dje - obirsko (ki zajema podro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine \xc5\xbdelezna Kapla - Bela), in sicer doma\xc4\x8di obirski govor v primerjavi z govorom sosednjih Sel in Kort. Podoktorska izobra\xc5\xbeevanja je opravljal v Ljubljani, Sarajevu, Trstu in Zadru.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej se je leta 1979 za polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das zaposlil na gra\xc5\xa1ki univerzi kot \xc5\xa1tudijski asistent na slavistiki in sodeloval pri dolgoro\xc4\x8dnem raziskovalnem projektu o leksikalni inventarizaciji slovenskega ljudskega jezika na Koro\xc5\xa1kem, ki sta ga vodila profesorja Stanislav Hafner in Erik Prun\xc4\x8d. So\xc4\x8dasno je pou\xc4\x8deval na slavistiki in prevajalstvu. \xc4\x8cez sedem let, leta 1986, je v sklopu omenjenega projekta dobil zaposlitev na Avstrijskem in\xc5\xa1titutu za vzhodnoevropsko in jugovzhodno evropsko zgodovino, pri katerem je deloval do leta 1989. Tedaj je po odhodu prof. E. Prun\xc4\x8da na In\xc5\xa1titut za translatologijo prevzel mesto univerzitetnega asistenta na slavistiki, 2001 pa postal docent z nazivom izredni univerzitetni profesor. Predaval je dialektologijo, fonetiko in fonologijo, izbrana poglavja iz slovenske slovnice, slovensko de\xc5\xbeeloznanstvo ter sisteme in strukture slovanskih jezikov.      _NEWLINE_Njegova predavanja so dopolnjevali predavatelji iz Slovenije, v tujini pa je pogosto predaval tudi sam (v Sloveniji, v Italiji, na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem itd.). Ker je slovenisti\xc4\x8dno stroko dojemal \xc5\xa1ir\xc5\xa1e od golega pou\xc4\x8devanja jezika, je prirejal kulturne ve\xc4\x8dere, akademije, simpozije in ve\xc4\x8ddnevne ekskurzije po Sloveniji. Poleg univerzitetnega delovanja je bil aktiven \xc5\xa1e v de\xc5\xbeelnih in zveznih organih Republike Avstrije, kjer je bil uradni prevajalec in tolma\xc4\x8d med nem\xc5\xa1kim in slovenskim jezikom.   _NEWLINE_Vidno in dolgoletno sled je pustil na Slovenskem znanstvenem in\xc5\xa1titutu na Dunaju, kjer je v skladu s svojimi funkcijami skrbel za prepoznavnost slovenstva v Avstriji. Med letoma 2008 in 2012 je predsedoval znanstvenemu sosvetu na tem in\xc5\xa1titutu, med 2012 in 2014 pa je bil \xc4\x8dlan upravnega odbora. In\xc5\xa1titut je bil leta 2014 ukinjen, po ponovni ustanovitvi (kot Slovenski in\xc5\xa1titut na Dunaju) pa je Karni\xc4\x8dar njegov podpredsednik._NEWLINE_Prete\xc5\xbeen del poklicne kariere je posvetil raziskovanju koro\xc5\xa1kih nare\xc4\x8dij in koro\xc5\xa1ke kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Napisal in objavil je mnogo prispevkov, ki obravnavajo obirsko in druga koro\xc5\xa1ka nare\xc4\x8dja ter njihove zna\xc4\x8dilnosti, \xc5\xa1e pomembnej\xc5\xa1e pa je poudarjanje pomena nare\xc4\x8dij \xc2\xbbkot mostu do slovenskega knji\xc5\xbenega jezika\xc2\xab. Z nare\xc4\x8dji se ni ukvarjal zgolj s strogo jezikovnega vidika, temve\xc4\x8d je ljudsko slovstvo tudi zbiral in ga pomagal urejati Engelbertu Logarju v seriji Pesmi in glasba z ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke. Do leta 2019 sta izdala \xc5\xa1tiriin\xc5\xa1tirideset zvezkov gradiva._NEWLINE_Segel je tudi na podro\xc4\x8dje slovaropisja. \xc5\xbde v mladosti je za\xc4\x8del z zbiranjem koro\xc5\xa1kih besed, ki jih je pozneje vklju\xc4\x8dil v publikacijo o obirskem nare\xc4\x8dju. S pravnikom dr. Pavlom Apovnikom  je napisal  nem\xc5\xa1ko-slovenski in slovensko-nem\xc5\xa1ki slovar pravnega in ekonomskega jezika, samostojno pa uredil zadnje tri od sedmih zvezkov Tezavra slovenskega ljudskega jezika na Koro\xc5\xa1kem. Preuredil je tudi Gutsmanov nem\xc5\xa1ko-slovenski slovar in izdal slovensko-nem\xc5\xa1ko verzijo.  _NEWLINE_Iz mno\xc5\xbeice podro\xc4\x8dij, ki so pritegnila Karni\xc4\x8darjevo zanimanje, izstopa \xc5\xa1e zgodovina preu\xc4\x8devanja in pou\xc4\x8devanja slovenskega jezika v Gradcu ter delovanje slovenskih jezikoslovcev in umetnikov v nekdanji notranjeavstrijski prestolnici. Prikazal je pomen Janeza Nepomuka Primica kot za\xc4\x8detnika te dejavnosti in leta 2011 organiziral akademijo ob dvestoletnici najstarej\xc5\xa1e stolice za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, ob 190-letnici pa je bila leta 2001 na fasado stare gra\xc5\xa1ke jezuitske univerze name\xc5\xa1\xc4\x8dena dvojezi\xc4\x8dna spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Pri svojem akademskem in raziskovalnem delu ter pri zasebnem udejstvovanju v javnem prostoru je ostal zvest slovenski tradiciji in doma\xc4\x8demu jeziku, do katerih je kot zamejski Slovenec razvil mo\xc4\x8dan narodnozavedni ob\xc4\x8dutek. Odnos do jezika je izrazil z besedami: \xc2\xbbNajprej je bila misel, potem beseda, potem pa pesem.\xc2\xab\xc2\xa0Skrb za slovenski jezik in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino ka\xc5\xbee v nagovorih in pogovorih za \xc4\x8dasopise, v katerih so\xc4\x8dasno poudarja, da ga za ohranitev slovenstva ne skrbi. _NEWLINE_Zaradi prispevka, ki ga je s svojim znanstvenim in akademskim delom dodal slovenskemu jezikoslovju, je bil 1. junija 2017 sprejet za dopisnega \xc4\x8dlana Slovenske akademije znanosti in umetnosti.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovje ni edina strast Ludvika Karni\xc4\x8darja. V svoji karieri je bil (in \xc5\xa1e vedno je) dejaven \xc5\xa1e na mnogih drugih podro\xc4\x8djih, pri \xc4\x8demer eno pomembnej\xc5\xa1ih mest nedvomno zaseda glasba, \xc5\xa1e posebej pevsko udejstvovanje. Od leta 1979 je dve desetletji vodil cerkveni pevski zbor v svoji doma\xc4\x8di vasi, na Obirskem, v Gradcu pa je imel tudi nekaj samostojnih pevskih nastopov ob instrumentalni spremljavi. Na glasbo \xc5\xa1e vedno ni pozabil; kljub temu da je \xc5\xbee upokojen, je v zadnjih letih s \xc5\xa1tudenti gra\xc5\xa1ke univerze prepeval v Kvartetu gra\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov.\n_START_SECTION_\nSkrb za spomenike\n_START_PARAGRAPH_\nLudvik Karni\xc4\x8dar ima zaradi postavljanja spominskih obele\xc5\xbeij v Gradcu vidne zasluge pri obujanju in ohranjanju zavesti o nekaterih pomembnih Slovencih._NEWLINE_Leta 2001 je ob 190-letnici prve katedre za slovenski jezik organiziral namestitev dvojezi\xc4\x8dne spominske plo\xc5\xa1\xc4\x8de na pro\xc4\x8delju stare gra\xc5\xa1ke univerze nasproti stolnice, ki spominja na pravnika, razsvetljenca in prvega profesorja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v Evropi Janeza Nepomuka Primica \xe2\x80\x93 ta je bil namre\xc4\x8d pobudnik za ustanovitev te katedre in leta 1812 tudi njen predstojnik. _NEWLINE_Po prizadevanjih Ludvika Karni\xc4\x8darja je bil leta 2014, ob stoletnici smrti, na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du pri cerkvi svetega Lenarta v Gradcu postavljen nagrobni spomenik slovenskemu jezikoslovcu, etnologu in zbiratelju ljudskih pesmi Karlu \xc5\xa0treklju, ki je bil tako kot Karni\xc4\x8dar profesor na In\xc5\xa1titutu za slavistiko na Univerzi v Gradcu. Ob stoti obletnici \xc5\xa0trekljeve smrti je Karni\xc4\x8dar tudi organiziral akademijo v njegov spomin._NEWLINE_Zaslu\xc5\xbeen je za postavitev spomenika \xc5\xa1e enemu znamenitemu Slovencu. Leta 2018 so v Gradcu ob slovenskem kulturnem prazniku postavili marmornat spomenik Benjaminu Ipavcu, uspe\xc5\xa1nemu slovenskemu skladatelju in zdravniku, ki je \xc5\xbeivel v Gradcu, tam slu\xc5\xbeboval in ustvarjal. Postavitev spominskega obele\xc5\xbeja je Karni\xc4\x8dar tudi financiral z lastnimi denarnimi sredstvi.'