b'\n_START_ARTICLE_\nBakterije\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina bakterij je zelo majhnih in merijo v dol\xc5\xbeino 0,5\xe2\x80\x935 \xce\xbcm; obstajajo pa tudi orja\xc5\xa1ke bakterije, kot sta Thiomargarita namibiensis in Epulopiscium fishelsoni, ki zraseta v dol\xc5\xbeino do 0,5 mm. Praviloma imajo celi\xc4\x8dno steno, tako kot rastline in glive, vendar pa z zelo razli\xc4\x8dno sestavo peptidoglikanov. \xc5\xa0tevilne se premikajo z bi\xc4\x8dkom, ki pa se po strukturi razlikuje od bi\xc4\x8dkov drugih skupin.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeevanje bakterij poteka v treh fazah. Kadar populacija bakterij vstopi v zelo hranljivo okolje, ki omogo\xc4\x8da rast, se morajo celice najprej prilagoditi novemu okolju. V prvi fazi razvoja je zna\xc4\x8dilna po\xc4\x8dasna rast, kjer se celice najprej prilagajajo in pripravljajo za hitro rast. Naslednji korak je logaritmi\xc4\x8dna faza oziroma eksponentna rast, kar pomeni, da se bakterije, \xc4\x8de njihovo \xc5\xa1tevilo merimo po enakomernem \xc4\x8dasovnem intervalu, za\xc4\x8dnejo razmno\xc5\xbeevati z enakim faktorjem oziroma koli\xc4\x8dnikom, ki ga glede na \xc5\xa1tevilo intervalov potenciramo. To se dogaja vse dokler se hranljive snovi ne izrabijo. Po tej fazi nastopi zadnja faza, ki ji re\xc4\x8demo faza mirovanja, kjer se bakterije ne razmno\xc5\xbeujejo ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nBakterije kot povzro\xc4\x8ditelji bolezni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni patogeni so bakterije. Razmno\xc5\xbeujejo se kjer so ugodne \xc5\xbeivljenjske razmere, npr. vlaga, koli\xc4\x8dina hrane, pomanjkanje kisika ali ustrezna temperatura. Lahko povzro\xc4\x8dijo resne bolezni, npr. plju\xc4\x8dnico, tetanus in sifilis. Na sre\xc4\x8do so antibiotiki u\xc4\x8dinkovita zdravila zoper ve\xc4\x8dino bakterij; najbolj znana in raz\xc5\xa1irjena skupina antibiotikov, penicilini, deluje tako, da onemogo\xc4\x8da formiranje celi\xc4\x8dne stene bakterije. Za obrambo pred nekaterimi bakterijskimi oku\xc5\xbebami so razen antibiotikov na voljo tudi cepiva. Rezultat cepljenja je nastanek protiteles, ki prepre\xc4\x8dijo naselitev bakterij ali onemogo\xc4\x8dajo delovanje bakterijskih toksinov._NEWLINE_Nekatere bakterije se prilepijo na tkivne celice in prodrejo vanje, npr. Shigella, ki povzro\xc4\x8da drisko. Druge ustvarjajo strupe, imenovane toksini. Nekateri toksini so zelo nevarni: 3 kg toksina botulina bi ubilo vse \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo.'