b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej \xc5\xa0krbec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Rihemberku (sedaj Branik) v dru\xc5\xbeini kmeta Ivana \xc5\xa0krbca. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju. Leta 1922 je kon\xc4\x8dal trgovsko \xc5\xa1olo v Ljubljani in se zaposlil v trgovski zadrugi v Rihemberku. Zaradi politi\xc4\x8dnih razmer na Primorskem se je septembra 1928 pred italijanskim fa\xc5\xa1izmom umaknil v Argentino. V Buenos Airesu se je takoj vklju\xc4\x8dil v delo na vseh podro\xc4\x8djih, kjer je \xc5\xa1lo za skupnost, napredek in kulturo slovenske naselbine v Argentini, posebno primorskih rojakov. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d je napravil zanje, ko je slu\xc5\xbeboval kot vodja jugoslovanskega oddelka Holandske banke. Leta 1957 je bil kot ban\xc4\x8dni uradnik upokojen. Po upokojitvi je z Ivanom Kova\xc4\x8di\xc4\x8dem odprl potovalno pisarno. Kot gospodarsko usmerjen \xc4\x8dlovek je vedno podpiral idejo zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tva, v katerem je tudi videl re\xc5\xa1itev za slovenske izseljence v Ju\xc5\xbeni Ameriki. _NEWLINE_\xc5\xa0krbec je bil 15. januarja 1929 med ustanovitelji Slovenskega prosvetnega dru\xc5\xa1tva I v Buenos Airesu. Ve\xc4\x8dkrat je bil predsednik in odbornik dru\xc5\xa1tva. Dru\xc5\xa1tvo je izdajalo \xc4\x8dasopis Slovenski tednik (1929-1936). Slovenski tednik se je v za\xc4\x8detku leta 1937 zdru\xc5\xbeil s tednikom Novi list (1933-1936) v novonastali Slovenski list (1937-1946). Vsa leta je veliko dopisoval v na\xc5\xa1teta glasila. Leta 1938 sta se zdru\xc5\xbeili dru\xc5\xa1tvi Slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo I in Tabor v Slovenski dom. Tudi v novem dru\xc5\xa1tvu je \xc5\xa0krbec nadaljeval z delom.  Za Slovenski izseljenski koledar za Ju\xc5\xbeno Ameriko za 1937 je napisal razpravo Kulturni pregled in gospodarski razvoj Slovencev v Ju\xc5\xbeni Ameriki, pa tudi Letopis ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih Slovencev za leto 1941. Leta 1945 je postal tajnik raz\xc5\xa1irjenega Odbora za jugoslovansko Primorje in zbral okoli 10.000 podpisov; ti so bili 31. januarja 1946 poslani na konferenco zunanjih ministrov v Londonu. Leta 1950 se je \xc5\xa1e bolj posvetil \xc4\x8dasnikarstvu. Tega leta je skupaj s sodelavci, med katerimi je bil tudi Ciril Kren, ustanovil in urejal \xc4\x8dasopis Nova domovina (30. avg. 1950 do jun. 1957), ki se je 24. junija 1957 spremenila v Lipo (do dec. 1966). To je prvi dve leti urejal Josip \xc5\xa0vagelj, za njim pa \xc5\xa0krbec. _NEWLINE_\xc5\xa0krbec je v Argentini 46 let svojega \xc5\xbeivljenja nesebi\xc4\x8dno in nepretrgano posvetil svojim rojakom.'