b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0port in produktivnost\n_START_SECTION_\nSPLO\xc5\xa0NO\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8danje splo\xc5\xa1nega nivoja \xc5\xa1portne aktivnosti bo zelo verjetno pove\xc4\x8dalo produktivnost med delavci na vseh nivojih. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da je vadba pomembna strategija za bolj\xc5\xa1e fizi\xc4\x8dno in psihi\xc4\x8dno zdravje delavcev. Prav tako je posledica vadbe bolj\xc5\xa1a produktivnost v podjetjih oz. organizacijah, predvsem v tistih, ki ciljno vklju\xc4\x8dujejo program vadbe v svoje delovno okolje._NEWLINE_Wattles in Harris (2003) sta preu\xc4\x8devala odnose med telesno pripravljenostjo in zaznano produktivnostjo, zadovoljstvom na delovnem mestu ter koli\xc4\x8dini izostanka z delovnega mesta. Rezultati so pokazali, da vi\xc5\xa1ji nivo neodvisnih komponent kondicije ima pozitiven u\xc4\x8dinek na zaznano delovno produktivnost, zadovoljstvo na delovnem mestu in izostanek z delovnega mesta (posamezniki z bolj\xc5\xa1o kondicijo so imeli manj\xc5\xa1o odsotnost na delovnem mestu). Tudi Shepard (1988), Wattles in Harris (2003) so na\xc5\xa1li pozitivno povezavo med fizi\xc4\x8dno aktivnostjo in delovno produktivnostjo._NEWLINE_Ne glede na to ali si \xc5\xa1tudent ali delavec, rekreacija in \xc5\xa1portni programi prispevajo k tvojem blagostanju (Shepard, 1988 in O'Reilly, 2006). Na osnovi preu\xc4\x8devanja aktivnosti v Kanadi v obdobju od 1994 do 2008 se je izkazalo, da \xc5\xa1port znatno pripomore k produktivnosti na delovnem mestu le v primeru, \xc4\x8de prekora\xc4\x8dimo priporo\xc4\x8dila za minimalno \xc5\xa1portno aktivnost, ki jo dolo\xc4\x8da WHO (tj. za odrasle med 18 in 65 letom je srednje intenzivna aerobna fizi\xc4\x8dna aktivnost 30 min 5 dni na teden )._NEWLINE_Potrebno je nekaj \xc4\x8dasa, da ima \xc5\xa1portna vadba opazen in pomemben u\xc4\x8dinek na produktivnost na delovnem mestu. Kavestos (2011) na podlagi raziskave iz 25 evropskih dr\xc5\xbeav poro\xc4\x8da, da ima sodelovanje v \xc5\xa1portnih aktivnostih pozitiven u\xc4\x8dinek na zaposlitev. Raznolikost \xc5\xa1portov vklju\xc4\x8duje raznolikost spretnosti, ki jih pri njih pridobimo in ki lahko na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine vplivajo na na\xc5\xa1o u\xc4\x8dinkovitost/produktivnost na delovnem mestu. Lechner in Downward (2013) sta na\xc5\xa1la pozitivno povezavo med razli\xc4\x8dnimi tipi \xc5\xa1portne aktivnosti in zaslu\xc5\xbekom. _NEWLINE_\xc5\xa0portna aktivnost je na splo\xc5\xa1no povezana z mo\xc5\xa1kim spolom (Koivula, 1999; Shaw, Kleiber & Caldwell, 1995), delno tudi zaradi tega, ker se kompetitivna naravnanost \xc5\xa1porta pogosto sovpada z \xc5\xbeenskim konceptom femininosti (Eccles idr., 1989; Acosta in Carpenter, 2008). Mo\xc5\xa1ki se torej na splo\xc5\xa1no bolj udejstvujejo \xc5\xa1portnih aktivnosti kot \xc5\xbeenske. Mo\xc5\xa1ki mladostniki se raje ukvarjajo z ekstremnimi \xc5\xa1porti kot so nogomet, ragbi, ko\xc5\xa1arka, \xc5\xbeenske pa bolj s \xc5\xa1porti kot so badminton, bowling in z \xc5\xbeensko verzijo ko\xc5\xa1arke (Sallis idr., 1992 ).\n_START_SECTION_\nZdravje\n_START_PARAGRAPH_\nRekreacija ni zgolj pogosto uporabljena intervencija pri spodbujanju zdravja, ampak z vidika delodajalcev tudi strategija za izbolj\xc5\xa1anje produktivnosti. Medicinske sestre lahko spodbujajo delodajalce k podpiranju delavcev v planiranju fizi\xc4\x8dne aktivnosti v sklopu dnevne rutine kot sredstva za izbolj\xc5\xa1anje produktivnosti. Pomembno je, da se spremlja u\xc4\x8dinke spodbujanja zdravja na delovnih mestih ter da se preveri, kateri programi prispevajo k produktivnosti na delovnem mestu._NEWLINE_Rekreacija je klju\xc4\x8den element pri doseganju in vzdr\xc5\xbeevanju optimalnega zdravstvenega stanja. Surgeon General (1996) pravi, da so neaktivni ljudje dvakrat bolj dovzetni za prezgodnji sr\xc4\x8dni infarkt kot tisti, ki so aktivni in fit, da se z redno fizi\xc4\x8dno aktivnostjo pomembno zmanj\xc5\xa1a tveganje za prezgodnjo smrt zaradi sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilnih bolezni, sladkorne bolezni, hipertenzije in raka na \xc4\x8drevesju ter da telovadba spodbuja mentalno zdravje, vzdr\xc5\xbeuje zdrave mi\xc5\xa1ice, kosti in sklepe ter pripomore k optimalnem osebnostnem delovanju. _NEWLINE_Zdrav posameznik ima ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za bolj\xc5\xa1e izide v \xc5\xbeivljenju, tudi na delovnem mestu. Tako je npr. zdrav delavec zmo\xc5\xbeen dose\xc4\x8di vi\xc5\xa1jo u\xc4\x8dinkovitost in produktivnost na delovnem mestu. Pomemben faktor pri doseganju in vzdr\xc5\xbeevanju zdravja je ukvarjanje s fizi\xc4\x8dno aktivnostjo. Kultura sede\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenja pa nasprotno lahko vodi do zdravstvenih te\xc5\xbeav in zmanj\xc5\xa1uje kapaciteto na\xc5\xa1e pozornosti (Warburton idr., 2006).Neaktivnost na delovnem mestu se lahko ka\xc5\xbee v sedenju na dolgo trajajo\xc4\x8dih sestankih in delu ob ra\xc4\x8dunalniku, pri \xc4\x8demer so posamezniki, kot smo \xc5\xbee prej omenili, bolj dovzetni za zdravstvene te\xc5\xbeave in pridobitev prekomerne te\xc5\xbee. Nekateri raziskovalci so pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, da se delavci, ki se aktivno ukvarjajo s \xc5\xa1portom oz. ki so bolj nagnjeni k zdravemu na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja bolj\xc5\xa1e spoprijemajo s stresom (Parr, 2010; Landro, 2010) in so bolj produktivni na delovnem mestu._NEWLINE_Vadba je intervencija, ki jo uporabljajo medicinske sestre za spodbujanje zdravja pri delavcih. Raziskave ka\xc5\xbeejo na pozitivne odnose med vadbo, produktivnostjo in zdravjem. Dandanes se vedno ve\xc4\x8d podjetij zaveda prednosti zdravega delovnega osebja pri doseganju in vzdr\xc5\xbeevanju ve\xc4\x8dje produktivnosti. Shephard (1999) pravi, da ve\xc4\x8dja produktivnost vodi k ve\xc4\x8djemu profitu, kar opravi\xc4\x8duje stro\xc5\xa1ke, ki jih zahtevajo programi za promocijo zdravja. Veliko delodajalcev uvaja rekreativne programe na delovnem mestu z namenom izbolj\xc5\xa1anja in vzdr\xc5\xbeevanja zdravja delavcev ter zvi\xc5\xa1anja njihove produktivnosti.\n_START_SECTION_\nZaznavanje\n_START_PARAGRAPH_\nWilson, Crossman, Davis in McCarthy (1994) so raziskovali spremembo v produktivnosti pri delavcih iz bolni\xc5\xa1nice (82\xc2\xa0% \xc5\xbeenske, 18\xc2\xa0% mo\xc5\xa1ki) povpre\xc4\x8dna starost 37. Razdeljeni so bili v dve skupini. V prvo so uvrstili udele\xc5\xbeence, ki so bili vklju\xc4\x8deni v fitnes program ve\xc4\x8d kot 6 mesecev, v drugo pa ne\xc4\x8dane fitnes programa. Udele\xc5\xbeenci fitnes programa bolj pogosto poro\xc4\x8dajo, da rekreacija zvi\xc5\xa1a njihovo produktivnost (p<0,001). Na osnovi rezultatov so sklepali, da ni zgolj rekreacija tista, ki pove\xc4\x8da produktivnost, ampak tudi samo zaznavanje, da se z rekreacijo povi\xc5\xa1a nivo produktivnosti, lahko vodi do dejanskega povi\xc5\xa1anja produktivnosti na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0portni dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc5\xa1a navdu\xc5\xa1enost nad \xc5\xa1portom nam lahko izbolj\xc5\xa1a delovno produktivnost in doprinese finan\xc4\x8dno korist tistim podjetjem, katerih kultura ceni \xc5\xa1port. Hudson (professional services recruitment and talent management consultancy) in SIRC (Social Issues Research Centre) so s kvalitativnimi in kvantitativnimi raziskavami preu\xc4\x8devali u\xc4\x8dinek \xc5\xa1portnega uspeha in neuspeha na delovno mesto v Veliki Britaniji. Imeli so vzorec 2000 ljudi med 18 in 70 letom. Diskutiranje o \xc5\xa1portu med delavci, strankami in delavci in managerji ima pozitiven u\xc4\x8dinek na dvig morale in razpolo\xc5\xbeenja, motivacije ter produktivnosti v delovnem okolju. 63\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih in 52% \xc5\xbeensk pravi, da dose\xc5\xbeek v \xc5\xa1portu (npr. zmaga ekipe, za katero navijajo) ima u\xc4\x8dinek na njihov pristop k delu. 47% \xc5\xbeensk in 40\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih poro\xc4\x8da, da jim uspeh v \xc5\xa1portu zvi\xc5\xa1a razpolo\xc5\xbeenje in jim pove\xc4\x8da produktivnost v slu\xc5\xbebi. Le 3\xc2\xa0% udele\xc5\xbeencev poro\xc4\x8da o tem, da jim dose\xc5\xbeek v \xc5\xa1portu predstavlja distrakcijo in jim zmanj\xc5\xa1a produktivnost. Svetovno prvenstvo v nogometu ob zmagah nacionalne ekipe zvi\xc5\xa1a delavcem moralo, ustvari skupinski duh in omogo\xc4\x8da nastanek socialne inkluzije. Tako poro\xc4\x8da 70\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih in 62\xc2\xa0% \xc5\xbeensk, ki so sodelovali v raziskavi.\n_START_SECTION_\nFitnes programi\n_START_PARAGRAPH_\nFitnes programi na delovnem mestu postajajo vedno bolj popularni zaradi potencialne koristi v smislu zmanj\xc5\xa1anja izostankov iz dela ter pove\xc4\x8danja delovne produktivnosti (Anspaugh, Hunter in Mosley, 1995). Glede na pomembne pozitivne u\xc4\x8dinke, ki jih zasledimo pri redni rekreaciji, se veliko delodajalcev odlo\xc4\x8da za fitness programe na svojem delovnem mestu. Ti imajo pozitiven efekt tako na delavce, ki se jih poslu\xc5\xbeujejo kot na delodajalce, ki jih sponzorirajo._NEWLINE_Burton, McCalister, Chen in Edington (2005) so raziskovali povezavo med udele\xc5\xbeenostjo delavcev v fitnes programu na delovnem mestu in produktivnostjo. Delavci, ki so sodelovali v na\xc4\x8drtovanem programu v fitnes centru so bili bolj produktivni na delovnem mestu in so imeli manj kratkotrajnih nezmo\xc5\xbenosti kot delavci, ki v tem programu niso sodelovali._NEWLINE_Cox, Shephard in Corey (1981) so ugotovili, da imajo fitnes programi majhen, a pomemben u\xc4\x8dinek na delav\xc4\x8devo fizi\xc4\x8dno formo, produktivnost in izostanek na delovnem mestu. Tudi Shepard (1992) je raziskoval fines programe na delovnem mestu ter njihov u\xc4\x8dinek na delovno produktivnost. Od 50 fintes programov je bilo 26 takih, ki so izbolj\xc5\xa1ali produktivnost pri manj zahtevnih nalogah po predstavitvi fitnes programa. Prav tako se je v raziskavi izkazalo, da pozitivni u\xc4\x8dinki fitnes programov kot je delovna produktivnost\xc2\xa0\xc2\xbbpretehtajo\xc2\xab\xc2\xa0cene teh programov.\n_START_SECTION_\nProgrami za spodbujanje zdravja\n_START_PARAGRAPH_\nProgrami za spodbujanje zdravja naj bi optimizirali ne zgolj zdravje delavcev, temve\xc4\x8d tudi njihovo produktivnosti. Goetzel in Ozminkowski (2000) opisujeta model managementa zdravja in produktivnosti kot vedno bolj pojavljajo\xc4\x8do se strategijo za izbolj\xc5\xa1anje zdravja delavcev in njihove produktivnosti, pri \xc4\x8demer bi se zdravstvene storitve za delavce osredoto\xc4\x8dile na ponudbo tistih intervencij za spodbujanje zdravja, za katere se je v raziskavah izkazalo, da imajo pozitiven u\xc4\x8dinek na produktivnost._NEWLINE_Leutzinger in Blanke (1991) so preu\xc4\x8devali, ali program promocije zdravja na delovnem mestu povi\xc5\xa1a delav\xc4\x8devo zaznavanje produktivnosti. 51,7\xc2\xa0% udele\xc5\xbeencev je bilo \xc4\x8dlanov fitnes centra, 48,3% pa niso bili \xc4\x8dlani fitnesa. Rezultati na vpra\xc5\xa1alniku so pokazali, da je ve\xc4\x8dina udele\xc5\xbeencev mislila, da redna rekreacija pozitivno vpliva na njihovo produktivnost. Ve\xc4\x8d kot 80\xc2\xa0% udele\xc5\xbeencev se je strinjalo, da redna vadba pomaga pri tem, da so bolj produktivni na delovnem mestu, 75\xc2\xa0% udele\xc5\xbeencev je menilo, da z redno vadbo lahko dose\xc5\xbeejo ve\xc4\x8dji nivo sprostitve in koncentracije na delovnem mestu, kar vodi k ve\xc4\x8dji produktivnosti po mnenju nekaterih raziskovalcev. Prav tako se ve\xc4\x8d kot 60\xc2\xa0% udele\xc5\xbeencev ni strinjalo z izjavo, da\xc2\xa0\xc2\xbbredna fizi\xc4\x8dna aktivnost nima vpliva na produktivnost na delovnem mestu\xc2\xab. \xc4\x8clani fitnesa so bolj pogosto poro\xc4\x8dali o pozitivni povezavi med redno rekreacijo in produktivnostjo na delovnem mestu kot ne\xc4\x8dlani. Na osnovi teh rezultatov so raziskovalci sklepali, da programi za spodbujanje zdravja na delovnem mestu bodo imeli pozitiven u\xc4\x8dinek na faktorje (npr. kapaciteta dela, stres, kondicija, izostajanje iz delovnega mesta), ki direktno ali indirektno vplivajo na produktivnost.\n_START_SECTION_\nPedometri\n_START_PARAGRAPH_\nHoja je enostavna in popularna oblika rekreacije, ki jo lahko posamezniki enostavno vklju\xc4\x8dijo v dnevno aktivnost. Pedometri pri tem slu\xc5\xbeijo kot motivacijsko orodje za pove\xc4\x8danje dnevne koli\xc4\x8dine hoje (Stovitz, Van Wormer, Center in Bremer, 2005). Williams (2006) je preu\xc4\x8deval u\xc4\x8dinke pedometra v sklopu programa za fizi\xc4\x8dno aktivnost na delovnem mestu, v katerem so udele\xc5\xbeenci nosili pedometre za \xc5\xa1tetje korakov skozi obdobje 4 tednov. Udele\xc5\xbeence so spodbujali k doseganju 10 000 korakov dnevno. Udele\xc5\xbeenci so pove\xc4\x8dali svoj nivo korakov za 70\xc2\xa0%._NEWLINE_Hoja je kot oblika rekreacije primerna skoraj za vsakogar. Nekatere prej\xc5\xa1nje raziskave, ki so preu\xc4\x8devale programe za fizi\xc4\x8dno aktivnost na delovnem mestu, so se ukvarjale tudi s programi na temo koli\xc4\x8dine hoje pri delavcih (Behrens, Domina in Fletcher, 2007; Faghri idr., 2008), akcije za uporabo stopnic (Auweele, Boen, Schapendonk in Dornez, 2005; Kwak, Kremers, van Baak in Brug, 2007) ali z in\xc5\xa1trukcijami za fizi\xc4\x8dno aktivnost, ki so imele cilj izbolj\xc5\xa1ati fizi\xc4\x8dno kondicijo delavcev (Atlantis, Chow, Kirby in Fiatarone Singh, 2006). V tej raziskavi so nekateri udele\xc5\xbeenci programa 12 mesecev imeli sistemati\xc4\x8dno vadbo. Zanimalo jih je, ali se bodo pokazale razlike v produktivnosti, blagostanju, zadovoljstvu in nivoju stresa med tistimi, ki so bili udele\xc5\xbeeni v programu in tistimi, ki niso. Raziskovalci so postavili hipotezo, da bodo tisti,, ki so bili udele\xc5\xbeenci v programu pokazali vi\xc5\xa1ji nivo produktivnosti, blagostanja in zadovoljstva ter manj\xc5\xa1i nivo stresa. Na osnovi rezultatov so zaklju\xc4\x8dili, da ima sistemati\xc4\x8dna in kontrolirana vadba pozitiven vpliva na produktivnost, zadovoljstvo in blagostanje na delovnem mestu. Hipotezo so potrdili. Spodbujati bi morali razvoj programov za fizi\xc4\x8dno aktivnost, ki bi jo kontrolirali profesionalci in jo individualno prilagajali posameznim delavcem. Politika spodbujanja, razvoja in vzdr\xc5\xbeevanja zdravja in fizi\xc4\x8dne kondicije ima pozitiven efekt na razli\xc4\x8dne aspekte posameznika in organizacije.\n_START_SECTION_\nCentri za zdravje in fitnes\n_START_PARAGRAPH_\nRudman (1987) je preu\xc4\x8deval u\xc4\x8dinke centra za zdravje in fitnes na delovnem mestu na produktivnost med delavci v New Jerseyu. Tako rekreacija kot dostopnost centra za zdravje in fitnes sta imela pozitiven u\xc4\x8dinek na delovno produktivnost in vzdu\xc5\xa1je na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nTelovadnice, sponzorstvo in joga\n_START_PARAGRAPH_\nAerobni fitnes programi in telovadnice na delovnem mestu lahko pomembno zmanj\xc5\xa1ajo tveganje za stres in infarkt pri delavcih (Blair, Kohl, Paffenberger, Clark, Cooper & Gibbons, 1989). Sponzorstvo in omogo\xc4\x8danje fizi\xc4\x8dne aktivnosti omogo\xc4\x8da delavcem en izmed na\xc4\x8dinov spro\xc5\xa1\xc4\x8danja stresa in pozitivne medosebne interakcije (Babyak, Blumenthal, Herman, idr., 2000). Raztegovanje in joga prispevajo h gibljivosti in zmanj\xc5\xa1anju razburljivosti pri delavcih, prav tako pa je u\xc4\x8dinkovito pove\xc4\x8devanje mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne mase u\xc4\x8dinkovito pri spro\xc5\xa1\xc4\x8danju mi\xc5\xa1ic, frustracij in pove\xc4\x8devanju samopodobe (Billings, 2000; Blumenthal, Sherwood, Gullete, idr., 2000 ).\n_START_SECTION_\nMedicinske sestre\n_START_PARAGRAPH_\nRichlin (2002) pravi, da lahko medicinske sestre specializirane za delavce s svojimi intervencijami prispevajo k dobrobiti na delovnem mestu v smislu ve\xc4\x8dje delovne produktivnosti, morale, zvestobe in zmanj\xc5\xa1anega izostanka iz delovnega mesta, razli\xc4\x8dnih nezmo\xc5\xbenosti, stro\xc5\xa1ka za zdravstveno skrb in pojava prezgodnje smrti. Pri oblikovanju fizi\xc4\x8dnih aktivnosti, medicinske sestre specializirane za delavce, naj pomagajo delavcem, da vklju\xc4\x8dijo aktivnosti za spodbujanje zdravja v dnevno rutino na delovnem mestu in izven delovnega mesta, tako da se bodo s\xc4\x8dasoma pokazale dolgoro\xc4\x8dne izbolj\xc5\xa1ave. Prav tako naj poskrbijo, da ti programi vklju\xc4\x8dujejo ve\xc4\x8d tistih aktivnosti, ki spodbujajo produktivnost.\n_START_SECTION_\nSvetovalci\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovalci lahko pomagajo delavcem vzdr\xc5\xbeevati zdrav na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, kar vpliva na njihovo bolj\xc5\xa1o delovno u\xc4\x8dinkovitost, med katero uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo pove\xc4\x8dano produktivnost, zmanj\xc5\xa1ano odsotnost na delovnem mestu, zmanj\xc5\xa1ano fluktuacijo, porabo denarja na ra\xc4\x8dun nova\xc4\x8denja in usposabljanja ter stro\xc5\xa1kov za zdravstvene usluge.\n_START_SECTION_\nPsihologi\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologi lahko s spodbujanjem strategij, ki vplivajo na zdravje in produktivnost na delovnem mestu, zmanj\xc5\xa1ajo risk bolezni oz. njene posledice, \xc4\x8de je \xc5\xbee prisotna. \xc4\x8ceprav obstajajo razli\xc4\x8dne strategije kot so strategije za spoprijemanje s stresom lahko z integracijo zdravstvene in \xc5\xa1portne psihologije pomembno vplivajo na produktivnost na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nOrganizacije\n_START_PARAGRAPH_\nASDA (ena od najve\xc4\x8djih trgovskih podjetij v Veliki Britaniji) spodbuja kolege na delovnem mestu, da gledajo skupaj \xc5\xa1port, ter da se z njim aktivno ukvarjajo. Hudson v sklopu svojega podjetja, ki se ukvarja z globalnim profesionalnim svetovanjem za zaposlovanje, organizira oglede \xc5\xa1portnih dogodkov za delavce in stranke, prezentacije ter seminarje z vodilnimi figurami v \xc5\xa1portu, poleg tega redno uporablja \xc5\xa1port in tekmovanje za spodbujanje skupinskega duha.\n_START_SECTION_\nKOLI\xc4\x8cINA REKREACIJE\n_START_PARAGRAPH_\nWorld Health Organization priporo\xc4\x8dila za fizi\xc4\x8dno aktivnost (2010) od 18 do 64 leta vklju\xc4\x8dujejo rekreacijo oz. prosto\xc4\x8dasno fizi\xc4\x8dno aktivnost, transport (npr. hoja, kolesarjenje), okupacijsko aktivnost (delo), doma\xc4\x8da opravila, igro, \xc5\xa1port ali planirano rekreacijo v kontekstu dnevne, dru\xc5\xbeinske ali lokalno-skupnostne aktivnosti. Da bi izbolj\xc5\xa1ali sr\xc4\x8dno-dihalno in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno vzdr\xc5\xbeljivost, zdrave kosti in da bi zmanj\xc5\xa1ali tveganje za razvoj nenalezljivih bolezni ter depresije, se priporo\xc4\x8da 150 min prete\xc5\xbeno intenzivne aerobne fizi\xc4\x8dne aktivnosti med tednom ali vsaj 75 min intenzivne aerobne vadbe ali ustrezno kombinacijo prete\xc5\xbene in intenzivne vadbe. Aerobna vadba naj bi se izvajala v sklopih po vsaj 10 min. Za dodatne zdravstvene koristi bi odrasli morali pove\xc4\x8dati prete\xc5\xbeno intenzivno aerobno tedensko vadbo na 300 min ali pa pove\xc4\x8dati intenzivno aerobno tedensko vadbo na 150 min oz. ustrezno kombinacijo teh dveh vadb. Aktivnosti za oja\xc4\x8denje mi\xc5\xa1ic morajo obremenjevati ve\xc4\x8dje mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne skupine vsaj dvakrat na teden.\n_START_SECTION_\nPREDNOSTI IN POMANJKLJIVOSTI\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0port in rekreacija imata poleg mnogih koristi tudi nekatere pomanjkljivosti. Lahko vodita do po\xc5\xa1kodb, imata nejasen vpliv na zaposlitev, brezposelnosti in delovni \xc4\x8das in zahtevata porabo \xc4\x8dasa, kar lahko zasen\xc4\x8di nekatere pomembne dejavnosti kot sta delo in \xc4\x8das za izobra\xc5\xbeevanje. Poleg tega obstaja nejasnost relativne pomembnosti razli\xc4\x8dnih poti, ki so odgovorne za pozitiven u\xc4\x8dinek \xc5\xa1porta in rekreacije, problemati\xc4\x8dna pa je tudi veljavnost empiri\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij, ki preu\xc4\x8dujejo u\xc4\x8dinke \xc5\xa1porta in rekreacije. Vendar kljub temu \xc5\xa1port in rekreacija prina\xc5\xa1ata \xc5\xa1tevilne pozitivne u\xc4\x8dinke kot so izbolj\xc5\xa1anje fizi\xc4\x8dnega in psihi\xc4\x8dnega zdravja, znatno zvi\xc5\xa1anje zaslu\xc5\xbeka in izbolj\xc5\xa1anje posameznikovega blagostanja. \xc5\xa0port in rekreacija lahko nadomestita manj produktivne hobije (npr. gledanje TV) ter izbolj\xc5\xa1ata posameznikove mehke ve\xc5\xa1\xc4\x8dine kot so mo\xc5\xa1tveno delo, samodisciplino, vzdr\xc5\xbeljivosti, sposobnost sprostitve ob stresu in samozavest.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0PORT IN ZAPOSLITEV\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc5\xa0vedskem so raziskovalci (Rooth, 2011) naredili eksperiment z 8000 prijav za delovno mesto, ki so jih poslali delodajalcem iz razli\xc4\x8dnih ekonomskih sektorjev in iz razli\xc4\x8dnih delovnih podro\xc4\x8dij, ki so zahtevale razli\xc4\x8dne sposobnosti. Tem prijavam za slu\xc5\xbebo so bile naklju\xc4\x8dno dodane informacije o \xc5\xa1portni aktivnosti. Po pri\xc4\x8dakovanjih so raziskovalci ugotovili, da so delodajalci upo\xc5\xa1tevali tovrstne aktivnosti pri odlo\xc4\x8ditvi glede vabila na selekcijski intervju. Izjava o vklju\xc4\x8devanju v \xc5\xa1portne aktivnosti pove\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo pozivov za selekcijske intervjuje za 2\xc2\xa0%._NEWLINE_\xc5\xa0tudija Cabana (2014) je ugotovila pozitivno korelacijo med udejstvovanjem v fizi\xc4\x8dni aktivnosti in premiku od brezposelnosti v zaposlenost pri \xc5\xbeenskah, ki imajo vsaj tri leta delovnih izku\xc5\xa1enj. Vendar obstaja verjetnost, da je na ta rezultat vplivala tudi ni\xc5\xbeja stopnja psiholo\xc5\xa1kih ovir pri iskanju slu\xc5\xbebe in ne zgolj fizi\xc4\x8dna aktivnost._NEWLINE_\xc5\xa0e ena neeksperimentalna \xc5\xa1tudija analizira u\xc4\x8dinek \xc5\xa1portne aktivnosti na zaposlitev med razli\xc4\x8dnimi starostnimi skupinami (Lechner in Downward, 2013). Pri tem so zaradi natan\xc4\x8dnih informacij o \xc5\xa1portnih aktivnostih preu\xc4\x8devali u\xc4\x8dinek raznolikih \xc5\xa1portov na zaposlitev. Na\xc5\xa1li so negativno povezavo med fizi\xc4\x8dno aktivnostjo in brezposelnostjo, tokrat pri mo\xc5\xa1kih. Prav tako so odkrili pozitivno povezavo med fizi\xc4\x8dno aktivnostjo in zaposlitvijo za posameznike med 26. in 45. letom. Rezultati pa se niso razlikovali glede na udejstvovanje v raznolikih \xc5\xa1portih in rekreacijah. Pri interpretaciji rezultatov te raziskave moramo upo\xc5\xa1tevati, da je transverzalna ( cross-sectional study), torej so podatki pridobljeni v specifi\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu, kar je tudi njena najve\xc4\x8dja slabost.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0PORT IN ZASLU\xc5\xbdEK\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri drugi raziskovalci so se ukvarjali s kratkoro\xc4\x8dnim in dolgoro\xc4\x8dnim udejstvovanjem v \xc5\xa1portu v povezavi s posameznikovim zaslu\xc5\xbekom. V \xc5\xa1tudiji Cornelissena in Pfeiferja (2008) so ugotovili, da mo\xc5\xa1ki, ki se ukvarjajo s \xc5\xa1portom vsaj enkrat tedensko zaslu\xc5\xbeijo 5% ve\xc4\x8d od tistih, ki niso aktivni. Prav tako so preu\xc4\x8devali u\xc4\x8dinek \xc5\xa1portnega udejstvovanja v mladosti na trenuten zaslu\xc5\xbeek in ugotovili, da \xc5\xbeenske, ki so se ukvarjale s \xc5\xa1portom pri starosti 15. let, zaslu\xc5\xbeijo 6% ve\xc4\x8d od tistih, ki se v mladosti niso ukvarjale s \xc5\xa1portom. V drugi \xc5\xa1tudiji (Lechner, 2009) so ugotovili, da se pla\xc4\x8da \xc5\xa1portno aktivnega odraslega pove\xc4\x8da za povpre\xc4\x8dno 1200 eur na leto preko obdobja 16. let. \xc5\xa0e ena \xc5\xa1tudija (Lechner in Downward, 2013) ugotavlja vpliv raznolikih \xc5\xa1portov na prihodek. Aktiven mo\xc5\xa1ki med 26. In 45. Letom zaslu\xc5\xbei od 4300 in 6500 eur ve\xc4\x8d na leto, aktivne \xc5\xbeenske iste starosti pa od 3400 do 5300 eur. Rezultati so variirali glede na razli\xc4\x8dne \xc5\xa1portne aktivnosti. Pri mo\xc5\xa1kih se zaslu\xc5\xbeek najbolj povezuje z udejstvovanjem v \xc5\xa1portnih aktivnostih, ki so na prostem ter s fitnesom, pri \xc5\xbeenskah pa je za starost od 26 do 45 mo\xc4\x8dna povezava s \xc5\xa1porti, kjer so vklju\xc4\x8deni loparji, za starost od 46 do 64 pa s \xc5\xa1porti na prostem._NEWLINE_Na Finskem (Hyytinen in Lahtonen, 2013) so preu\xc4\x8devali pozitiven u\xc4\x8dinek \xc5\xa1porta na zaslu\xc5\xbeek z raziskavo na dvoj\xc4\x8dkih, ki so se razlikovali po nivoju aktivnosti in so ugotovili znaten in pomembno ve\xc4\x8dji zaslu\xc5\xbeek pri tistih z ve\xc4\x8djo fizi\xc4\x8dno aktivnostjo._NEWLINE_Neeksperimentalna \xc5\xa1tudija na \xc5\xa0vedskem (Rooth, 2011) je raziskovala podatke pridobljene s strani 400 000 posameznikov. Podatki so se nana\xc5\xa1ali na informaciji o telesni pripravljenosti 18-letnih mo\xc5\xa1kih, ki so aplicirali za vstop v vojsko. Le pri primerjavi dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov se je izkazalo, da imajo tisti z ve\xc4\x8djo telesno pripravljenostjo trenutno ve\xc4\x8dji zaslu\xc5\xbeek._NEWLINE_Na podlagi vseh omenjenih raziskav lahko zaklju\xc4\x8dimo, da imata \xc5\xa1port in rekreacija pozitiven u\xc4\x8dinek na delovnem trgu, predvsem na podro\xc4\x8dju zaslu\xc5\xbeka. U\xc4\x8dinek \xc5\xa1porta na zaslu\xc5\xbeek sega od 4% do 17%. Prav tako obstajajo relevantni dokazi o pozitivnem u\xc4\x8dinku \xc5\xa1porta na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital, ki ga merimo na podlagi kognitivnih in nekognitivnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Te dodatne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine prina\xc5\xa1ajo dobi\xc4\x8dek kasneje v \xc5\xbeivljenju."