b'\n_START_ARTICLE_\nNizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba (Verenigde Oostindische Compagnie - VOC) je bila trgovska delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba, ki je z lastno vojsko v imenu Republike Nizozemske uveljavljala trgovske, voja\xc5\xa1ke in politi\xc4\x8dne interese v Aziji in ju\xc5\xbeni in vzhodni Afriki. Delovala je v obdobju 1602-1800._NEWLINE_Dru\xc5\xbeba je z bojevanjem proti Portugalski v Aziji in dohodkom od kolonialne trgovine veliko prispevala k osvoboditvi Nizozemske izpod \xc5\xa1panske nadoblasti in kasneje k razcvetu nizozemske zlate dobe. Ustanovila je kolonijo v ju\xc5\xbeni Afriki. V tretji \xc4\x8detrtini 17. stoletja in prvi polovici 18. stoletja je imela prevlado v trgovini s Cejlonom in indonezijskim arhipelagom ter se uspe\xc5\xa1no kosala z drugimi evropskimi trgovci na obalah Indije. V drugi polovici 18. stoletja je zaradi slabega kadrovanja in korupcije za\xc4\x8dela propadati. Kon\xc4\x8dni udarec so ji zadale izgube v 4. angle\xc5\xa1ko-nizozemski vojni, od katerih se ni ve\xc4\x8d opomogla.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nV 1590-tih letih se je Republika Nizozemska v osamosvojitveni vojni osvobodila \xc5\xa1panskega pritiska, raz\xc5\xa1irila in zavarovala svoje meje in vzpostavila institucije upravljanja. Ukinitev \xc5\xa1panskega trgovinskega embarga v letu 1590 je nizozemskim trgovcev omogo\xc4\x8dila, da so po Evropi razva\xc5\xbeali blago, ki so ga Portugalci pripeljali iz kolonij. S tem so iz prevoznikov velikih tovorov (\xc5\xbeito, les iz Baltika, s \xc4\x8demer so se ukvarjala predvsem severno holandska in frizijska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da) postali (\xc5\xa1e zlasti Amsterdam) glavni distributerji vrednej\xc5\xa1ih tovorov za Evropo._NEWLINE_Informacije o vzhodni Indiji so se koncem 16. stoletja \xc5\xa1irile \xc5\xbee tudi preko knjig (npr. Itinerario, priro\xc4\x8dnik o poteh, dobrinah in okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, ki ga je leta 1596 izdal Jan Huigen van Linschoten, uslu\xc5\xbebenec trgovske hi\xc5\xa1e Fugger), v Holandijo pa so jih prinesli tudi priseljeni portugalski Judje. Prvo nizozemsko potovanje v vzhodno Indijo leta 1595 se ni obneslo. A \xc5\xbee leta 1599 se je ena od treh poslanih flot vrnila s \xc5\xa1tirikratnim dobi\xc4\x8dkom. To in ponovni embargo za nizozemske ladje v \xc5\xa0paniji in Portugalski, ki ga je leta 1598 vpeljal novi \xc5\xa1panski kralj Filip III., je vzpodbudilo obse\xc5\xbeno investiranje v trgovska ladjevja. Spomladi 1601 je v Indiji \xc5\xbee bilo 65 nizozemskih ladij. Pri\xc5\xa1lo je do nekontroliranih nihanj v ponudbi dobrin in posledi\xc4\x8dno do padca cen in dobi\xc4\x8dkov.\n_START_SECTION_\nUstanovitev dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nDa se to ne bi ve\xc4\x8d dogajalo, je Dr\xc5\xbeava (oziroma staten-generaal, skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Republike) leta 1602 med seboj tekmujo\xc4\x8de trgovce povezala v Nizozemsko vzhodnoindijsko dru\xc5\xbebo, za tisti \xc4\x8das popolnoma novo interesno zdru\xc5\xbeenje dr\xc5\xbeave in trgovskega kapitala. Trgovci so se, povezani v regionalnih komorah, od katerih je vsaka zadr\xc5\xbeala svoj kapital in trgovske posle, podredili splo\xc5\xa1nim pravilom in politiki, ki jih je dolo\xc4\x8dal direktorij sedemnajstih direktorjev, imenovan heren XVII. Sede\xc5\xbei v direktoriju so bili med komore razdeljeni po vlo\xc5\xbekih za\xc4\x8detnega kapitala (8 sede\xc5\xbeev amsterdamska komora, 4 zelandska, po 2 severno- in ju\xc5\xbeno-holandska, sedemajsti sede\xc5\xbe pa so si izmenoma delile manj\xc5\xa1e komore). Razpisane so bile delnice, ki so kotirale na amsterdamski borzi in skozi katere so lahko investirali tudi manj\xc5\xa1i delni\xc4\x8darji._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava (staten-generaal) je dogovoru dodala svoje zahteve in Dru\xc5\xbebi (VOC) podelila (v za\xc4\x8detku za 21 let) monopol za trgovanje na obmo\xc4\x8dju vzhodne Afrike (vklju\xc4\x8dno ju\xc5\xbeno konico) in Azije, pravico do vzdr\xc5\xbeevanja lastne vojske in vojne mornarice, postavljanja guvernerjev ter sklepanja pogodb in zvez z lokalnimi vladarji. Dr\xc5\xbeava je dru\xc5\xbebi obljubila pomo\xc4\x8d pri zagotavljanju oro\xc5\xbeja, streliva, vojakov in voja\xc5\xa1kih ladij. Guvernerji in voja\xc5\xa1ki poveljniki so prisegli zvestobo tako Dru\xc5\xbebi kot Dr\xc5\xbeavi. Potem ko je bila ustanovna listina podpisana, je imela Dru\xc5\xbeba v delovanju veliko svobode, vse bistvene odlo\xc4\x8ditve pa je morala predhodno predlo\xc5\xbeiti v potrditev Dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Kmalu je vrednost delnice Dru\xc5\xbebe na amsterdamski borzi postala barometer ekonomskega zdravja celotnega gospodarstva Republike. Dru\xc5\xbeba je tudi kovala lasten denar.\n_START_SECTION_\nIzpodrivanje Portugalcev\n_START_PARAGRAPH_\nPred Nizozemci so v Indijo pri\xc5\xa1li trgovat Portugalci, ki so imeli v za\xc4\x8detku 17. stoletja tam \xc5\xbee veliko opori\xc5\xa1\xc4\x8d. Ker je bila Portugalska v obdobju 1580-1640 v personalni uniji s \xc5\xa0panijo in kot taka tudi v vojni z Republiko Nizozemsko, se je Dru\xc5\xbeba tudi v Aziji bojevala proti Portugalcem. Njene odprave so bile od vsega za\xc4\x8detka mo\xc4\x8dno oboro\xc5\xbeene z namenom, da si pridobijo dominantni polo\xc5\xbeaj v trgovini. Leta 1605 je Dru\xc5\xbeba odvzela Portugalcem izpod nadzora otoke Ternate, Tidore, Ambon v Molukih (Di\xc5\xa1avnih otokih) in kmalu potem \xc5\xa1e otoke Banda . S tem si je zagotovila edini vir za tedaj v Evropi (in tudi Indiji in Perziji) zelo cenjeni za\xc4\x8dimbi mu\xc5\xa1katni ore\xc5\xa1ek in mu\xc5\xa1katni cvet. Namen Nizozemcev ni bil, da zasedejo ozemlje, temve\xc4\x8d da si pridobijo domorodce za sodelovanje in si zagotovijo monopol nad trgovino. V ta namen so najve\xc4\x8d izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali njihove medsebojne spore, niso si pa pomi\xc5\xa1ljali uporabiti tudi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sredstva, izsiljevanje in vojno. Podobno so postopali, kadar so se sre\xc4\x8dali s trgovskimi konkurenti, s katerimi so bojevali tudi bitke in vojne._NEWLINE_Leta 1609 je Dru\xc5\xbeba v \xc5\xbeivahnem trgovskem mestu Bantam (na zahodu otoka Java ob Sundskem prelivu, v sultanatu Bantam) ustanovila glavno upravo za Indijo, ki je imela pristojnost na zelo \xc5\xa1irokem obmo\xc4\x8dju od Rta dobre nade na jugu Afrike do Japonske. Na \xc4\x8delu uprave je bil glavni guverner, ki ni bil plemi\xc4\x8d ampak predvsem strokovnjak z znanjem in izku\xc5\xa1njami. \xc4\x8cetrti guverner, Jan Pieterszoon Coen, je leta 1619 rezidenco prenesel na lokacijo dana\xc5\xa1nje D\xc5\xbeakarte. Mesto Jayakatra, ki je stalo tam, je zavzel in po\xc5\xbegal ter na ru\xc5\xa1evinah zgradil novo, mo\xc4\x8dno utrjeno mesto Batavia, ki se je kmalu razvilo v najve\xc4\x8dje evropsko pomorsko, voja\xc5\xa1ko in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Aziji ter ostalo to do poznega 18. stoletja. Leta 1700 je imelo 70.000 prebivalcev, od tega 6.000 Evropejcev, med ostalimi je bilo najve\xc4\x8d Kitajcev._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem premirju med \xc5\xa0panijo in Nizozemsko (1609-21) in obnovi bojevanja v Evropi, je \xc5\xa0panija ponovno vpeljala embargo na trgovino z Nizozemci in jim s tem ote\xc5\xbeila dostop do srebra, s katerim so pla\xc4\x8devali nakupe v Indoneziji. Dru\xc5\xbeba je uspela zadr\xc5\xbeati nivo uvoza v Evropo z vzpostavitvijo \xc5\xbeivahne trgovine znotraj Azije. S svojimi ladjami je vzpostavila verigo izmenjav blaga med azijskimi dr\xc5\xbeavami, ki je na koncu pripeljala do dobrin, ki so zanimale Evropo (med katerimi so prednja\xc4\x8dile surova svila in za\xc4\x8dimbe, zlasti poper). Indijske bomba\xc5\xbene tkanine je vozila v Indonezijo; kitajsko surovo svilo iz Tajvana na Japonsko v zameno za japonsko srebro in baker; z njim in indijskimi tkaninami je pla\xc4\x8devala za\xc4\x8dimbe v Indoneziji, deloma za Evropo in deloma za Indijo in Perzijo, kjer je kupovala indijske bomba\xc5\xbene izdelke za Indonezijo in perzijsko surovo svilo za Evropo. Za potrebe trgovanja je imela na obmo\xc4\x8dju od Perzije do Japonske vse polno trgovskih opori\xc5\xa1\xc4\x8d in na podro\xc4\x8dju, kjer se je za prevlado bojevala s Portugalci, utrjenih postojank z voja\xc5\xa1kimi posadkami. Trgovina je bila organizirana tako, da so se poti sre\xc4\x8devale v Bataviji, od koder so flote mo\xc4\x8dno oboro\xc5\xbeenih ladij potovale v Evropo in nazaj._NEWLINE_V letih 1638-41 je Dru\xc5\xbeba zavzela tri od \xc5\xa1estih glavnih portugalskih opori\xc5\xa1\xc4\x8d na Cejlonu in se povezala s kraljem Kandyjem, vladarjem notranjosti otoka. V tistem \xc4\x8dasu so delnice Dru\xc5\xbebe na amsterdamski borzi dosegle petkratno za\xc4\x8detno vrednost. Leta 1641 je Dru\xc5\xbeba po dolgem obleganju zavzela portugalsko bazo Melaka, ki je obvladovala Mala\xc5\xa1ki preliv med Indijskim oceanom in Ju\xc5\xbenokitajskim morjem, in se s tem dodobra utrdili na indijski podcelini, Malajskem polotoku, Indoneziji in Tajvanu. V 1650-tih letih je nadaljevala z osvajanjem Cejlona. Po epskem obleganju v letih 1655-56 je zavzela Colombo in s tem dobila nadzor nad vso proizvodnjo cimeta na Cejlonu. Do leta 1663 je zavzela \xc5\xa1e vse obalne predele Cejlona in verigo portugalskih utrdb na obeh straneh konice indijske podceline (Negapatnam, Tuticorin, Cannanore, Cranganore, Cochin). V obdobju 1660-1720 je bila Dru\xc5\xbeba vodilna evropska sila v Indiji.\n_START_SECTION_\nKolonija v Afriki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1598 si je nizozemska mornarica zagotovila premo\xc4\x8d nad portugalsko v Gvinejskem zalivu v zahodni Afriki in za\xc4\x8dela obvladovati trgovino z gvinejskim zlatom in slonovo kostjo. Leta 1611 je na Zlati obali zgradila trdnjavo Nassau (Mour\xc3\xa9e), ki je postala postajali\xc5\xa1\xc4\x8de nizozemskih ladij in zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de blaga, ki je \xc4\x8dakalo na nadaljnji prevoz. V trgovino s su\xc5\xbenji se Nizozemci pred letom 1634 niso vme\xc5\xa1avali._NEWLINE_Za potrebe plovbe v Indijo je Dru\xc5\xbeba leta 1652 (ob izbruhu prve angle\xc5\xa1ko-nizozemske vojne) ustanovila kolonijo na jugu Afrike. Tu so se ladje oskrbovale z vodo, hrano in drugimi potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami (v obdobju 1652-1700 se je tu ustavilo povpre\xc4\x8dno po 33 ladij letno in v obdobju 1715-1740 po 69 ladij letno). Dru\xc5\xbeba je leta 1680 privabila nizozemske kmete, ki so pridelovali hrano, in tako je postala Ju\xc5\xbena Afrika (poleg Nove Nizozemske, danes New York) edina nizozemska kolonija, kjer so belci delali s svojimi rokami. Leta 1685 je bilo tu \xc5\xbee 100 belih dru\xc5\xbein. Nizozemska reformirana cerkev jih je razdelila v tri kongregacije (Cape Town, Stellenbosch, Drakenstein) s cerkveno oskrbo, \xc5\xa1olami in dobrodelnimi organizacijami. V 1690-tih letih so pridelali \xc5\xbee toliko p\xc5\xa1enice, da so jo izva\xc5\xbeali v Batavijo. Tedaj so si \xc5\xbee pomagali s \xc4\x8drnimi su\xc5\xbenji (leta 1711 je bilo \xc4\x8drncev \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno toliko kot belcev). V 1680-ih so privabili nekaj sto hugenotskih pribe\xc5\xbenikov, ki pa so se kmalu asimilirali, ker jim niso priskrbeli francoskih \xc5\xa1ol in verske oskrbe. Tako kot v Republiki Nizozemski je bila tudi v Ju\xc5\xbeni Afriki in v opori\xc5\xa1\xc4\x8dih v Indiji javno dovoljena le nizozemska reformirana cerkev (izbira osebne veroizpovedi pa je bila svobodna).\n_START_SECTION_\nNa vi\xc5\xa1ku mo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nMedazijski trgovski promet Dru\xc5\xbebe je dosegel vrhunec okrog leta 1670, ko je tam vozilo preko 100 njenih ladij, potem pa je za\xc4\x8del upadati. Dru\xc5\xbeba je zaradi kitajskih notranjepoliti\xc4\x8dnih sprememb izgubila bazo na Tajvanu in ker so tudi japonski \xc5\xa1oguni omejili izvoz dragih kovin, se je ustavilo trgovanje v Vzhodnokitajskem morju. Tedaj je bilo Nizozemcem \xc5\xbee spet dostopno \xc5\xa1pansko srebro, nov vir surove svile pa so na\xc5\xa1li na obalah Bengalskega zaliva._NEWLINE_V 1670-tih letih se je na obalah Indije pove\xc4\x8dala konkurenca angle\xc5\xa1kih, francoskih in danskih trgovcev (kar je sovpadalo s tretjo angle\xc5\xa1ko-nizozemsko vojno, ko Dru\xc5\xbeba nekaj \xc4\x8dasa ni mogla trgovati). Dru\xc5\xbeba je zato svoje trgovanje vse bolj usmerjala v ju\xc5\xbenej\xc5\xa1e vode, kjer je leta 1667 zavzela Makasar na Celebesu in leta 1682 dobila protektorat nad sultanatom Bantam (zahodna Java) in utrdila svoje trgovske pozicije na Sumatri._NEWLINE_V poznem sedemnajstem stoletju se je nabor dobrin, ki so zanimali Evropejce, za\xc4\x8del spreminjati. (To je bil tudi \xc4\x8das, ko je Viljem III. Oranski, stadhoulder Republike Nizozemske, postal angle\xc5\xa1ki sokralj in se je za\xc4\x8dela devetletna vojna s Francijo.) Iskano blago so postali \xc4\x8daj, kava, sladkor, bomba\xc5\xbe, muslin, surova svila. Kitajski \xc4\x8daj je bil Dru\xc5\xbebi zaradi umika iz Vzhodnokitajskega morja nedostopen, na obmo\xc4\x8djih pa, ki jih je obvladovala, je za\xc4\x8dela vse bolj vplivati na poljedelstvo in siliti prebivalstvo v sajenje novih, neavtohtonih kultur. S tem, ko je trgovanju in ladijskim prevozom dodajala poljedelstvo, je Dru\xc5\xbeba dobivala vse bolj kolonijalen zna\xc4\x8daj. Nove dobrine so zahtevale tudi ve\xc4\x8d ladijskega prostora. V obdobju 1680-1720 je Dru\xc5\xbeba ve\xc4\x8d kot podvojila tona\xc5\xbeo svojih ladij. Kljub ve\xc4\x8djim ladjam pa se je dobi\xc4\x8dek za\xc4\x8del relativno zmanj\xc5\xa1evati. Delnica Dru\xc5\xbebe je leta 1720 \xc5\xa1e vedno prina\xc5\xa1ala dobi\xc4\x8dek in njena cena je presegla \xc5\xa1estkratnik izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dne. Dele\xc5\xbe Dru\xc5\xbebe v skupni trgovini Republike Nizozemske se je pove\xc4\x8deval._NEWLINE_Leta 1688 je imela Dru\xc5\xbeba v Aziji preko dvajset trdnjav s po ve\xc4\x8d kot 100 zaposlenimi (vojaki, mornarji, uradniki), razdeljenih pribli\xc5\xbeno po tretjinah na podro\xc4\x8dja Jave, Cejlona in Indije. V ju\xc5\xbeni Afriki je bilo okrog 200 zaposlenih Vse skupaj je bilo kakih 22.000 zaposlenih, od tega 12.000 v utrdbah in trgovskih postajah, 6.000 na ladjah, ki so vozile v Evropo, 4.000 na osemdesetih ladjah v med-azijskem prometu. Od tega jih je bila ve\xc4\x8d kot tretjina (8500) mornarjev. Med njimi je bilo z leti vse ve\xc4\x8d tujcev, predvsem luteranskih Nemcev in Skandinavcev (leta 1770 \xc5\xbee kar polovica).\n_START_SECTION_\nPot navzdol\n_START_PARAGRAPH_\nV 1730-tih letih pa je za\xc4\x8dela uspe\xc5\xa1nost dru\xc5\xbebe drseti navzdol. Lagodnost \xc5\xbeivljenja srednjega sloja doma, na Nizozemskem, se je poznala tudi v Aziji. Na odgovorne polo\xc5\xbeaje so prihajali vse manj strokovni , vse manj iznajdljivi in vse manj podjetni kadri. \xc5\xa0irilo se je neizpolnjevanje dol\xc5\xbenosti in korupcija (ki je bila v Dru\xc5\xbebi prisotna ves \xc4\x8das). Geografsko politi\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine v Aziji so trgovanje Dru\xc5\xbebe vse bolj omejevale na podro\xc4\x8dje, ki ga je voja\xc5\xa1ko obvladovala, to sta bila Cejlon in indonezijski arhipelag. Dividende delni\xc4\x8darjem so za\xc4\x8dele presegati dobi\xc4\x8dek. Obratni kapital se je zmanj\xc5\xa1eval. Kljub vsem slabostim je bil kapital dru\xc5\xbebe leta 1780 \xc5\xa1e vedno ogromen._NEWLINE_Tedaj pa je izbruhnila \xc4\x8detrta angle\xc5\xa1ko-nizozemska vojna (1780-84), v kateri se je pokazala vsa nemo\xc4\x8d nizozemske voja\xc5\xa1ke mornarice, ki jo je Republika zanemarjala odkar je Viljem III. Oranski leta 1689 postal sovladar v Angliji. V vojni so, v spopadih v Evropi in Aziji, Britanci potopili polovico nizozemske vojne flote in si prilastili veliko trgovskega blaga. V Bataviji je pri\xc5\xa1lo do nezaposlenosti, socialnih nemirov. Dru\xc5\xbeba se od izgub ni ve\xc4\x8d opomogla. Leta 1796 jo je Batavska republika nacionalizirala in leta 1800 ukinila. V Napoleonskih vojnah je velik del njenih ozemelj zasedla Velika Britanija, ostanek pa je po dunajskem kongresu 1814 pri\xc5\xa1el kot Nizozemska vzhodna Indija pod kraljevino Zdru\xc5\xbeene Nizozemske.'