b'\n_START_ARTICLE_\nSivas\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v \xc5\xa1iroki dolini reke Kizil (tur\xc5\xa1ko: K\xc4\xb1z\xc4\xb1l\xc4\xb1rmak) na nadmorski vi\xc5\xa1ini 1.285 m. Sivas je srednje veliko trgovsko in industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc4\x8deprav je njegova ekonomija tradicionalno slonela na poljedelstvu. V mestu so delavnice za popravilo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih vozil, industrija preprog, opeke in cementa ter predelava bomba\xc5\xbea in volne. V okolici mesta pridelujejo \xc5\xbeito, v Divrigiju pa so velike zaloge \xc5\xbeelezove rude._NEWLINE_Sivas je bil od nekdaj pomembno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de trgovskih poti, z razvojem cestne in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee pa je dobil nov gospodarski pomen, Mesto je preko letali\xc5\xa1\xc4\x8da v Ankari povezano z Istambulom, z \xc5\xbeeleznico pa s Kayserijem, Samsunom in Erzurumom.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina in srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja na gomili Topraktepe ka\xc5\xbeejo, da so podro\xc4\x8dje Sivasa v davnini naseljevali Hetiti, sicer pa je zgodovina Sivasa vse do prihoda Rimljanov zelo slabo raziskana. Pompej Veliki je po Tretji mitridatski vojni leta 64 pr. n. \xc5\xa1t. Malo Azijo reorganiziral in ustanovil mesto Megalopolis. Iz napisov na kovancih je razvidno, da se je Megalopolis v zadnjih letih 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. v \xc4\x8dast cesarja Avgusta preimenoval v Sebastejo. Sebasteja (gr\xc5\xa1ko: \xce\xa3\xce\xb5\xce\xb2\xce\xac\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb5\xce\xb9\xce\xb1) je namre\xc4\x8d \xc5\xbeenska oblika gr\xc5\xa1kega prevoda imena Avgust. Iz tega imena izhaja tudi sodobno ime Sivas._NEWLINE_Sebasteja je imela velik pomen v zgodnji zgodovini kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve. V mestu so bili rojeni sv. Bla\xc5\xbe, sv. Peter Sebastejski, ki je bil mestni \xc5\xa1kof, in Evstatij, eden od ustanoviteljev samostanskega \xc5\xbeivljenja v Anatoliji. Vsi so bili rojeni v 14. stoletju. Leta 1676 je bil v mestu rojen Mekitar, ustanovitelj mekitaristi\xc4\x8dnega reda. V mestu je bilo rojenih tudi nekaj pravoslavnih patriarhom, med katerimi sta najbolj znana Atik, ki je bil v 5. stoletju patriarh v Bizancu in Mihael, ki je bil v 16. stoletju patriarh v Ehmijadzinu._NEWLINE_Mesto je bilo neko\xc4\x8d sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Gr\xc5\xa1ke pravoslavne cerkve. Guverner Sebasteje je prepustil svoje ozemlje bizantinskemu cesarju Baziliju II. (976\xe2\x80\x931025) in se leta 1021 z mnogimi plemi\xc4\x8di in podlo\xc5\xbeniki preselil v Sivas in postal vazal Bizantinskega cesarstva. Mestu je vladal do obdobja po bitki pri Manzikertu leta 1071, ko so mesto zavzeli Dani\xc5\xa1mendi._NEWLINE_Leta 1174 se mesto zavzel seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sultan Kili\xc3\xa7 Arslan II. in Sivas je poleg Konye postal ob\xc4\x8dasno glavno mesto Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega sultanata Rum. Pod seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ko vlado je postal pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s citadelo, \xc5\xa1tevilnimi mo\xc5\xa1ejami in verskimi \xc5\xa1olami - medresami. \xc5\xa0tiri medrese so se ohranile in v eni od njih je danes mestni muzej._NEWLINE_Sivas je leta 1398 osvojil otomanski sultan Bajazit I. (1389\xe2\x80\x931402), leta 1400 mongolski kan Timur Lenk (1336-1405) in leta 1408 ponovno otomanski Turki. V Otomanskem cesarstvu je bil Sivas vse do poznega 19. stoletja upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province Rum.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n4. septembra 1919 je bil v Sivasu kongres, ki je bil prelomnica pri ustanavlajnju Tur\xc5\xa1ke republike. Na kongresu so Mustafo Kemala Atat\xc3\xbcrka izvolili za predsednika izvr\xc5\xa1ilnega odbora narodnega uporni\xc5\xa1kega gibanja._NEWLINE_2. julija 1993 je na kulturnem in literarnem festivalu Pir Sultana Abdala je 15.000 pripadnikov raznih antidemokratskih in pro-\xc5\xa1eriatskih islamisti\xc4\x8dnih skupin protestiralo zaradi prisotnosti Aziza Nesina, prevajalca Satanskih stihov Salmana Rushdija in za\xc5\xbegalo hotel, v katerem so bili udele\xc5\xbeenci festivala. V po\xc5\xbearu je umrlo sedemintrideset ljudi. Med \xc5\xbertvami so bili pomembni tur\xc5\xa1ki umetniki in intelektualci Muhlis Akarsu, Metin Altiok, Beh\xc3\xa7et Aysan, Nesimi Cimen, Orhan Kaynar in nizozemski antropolog. Nesinu je uspelo pobegniti iz gore\xc4\x8dega hotela in se skriti pred pobesnelo mno\xc5\xbeico.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dne zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je mnogo spomenikov seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke arhitekture 13. stoletja: medresa Mavi iz leta 1271, medresa \xc5\x9eifaiye iz leta 1218 in medresa \xc3\x87ifte Minare iz leta 1271, ki ima zelo zapleteno izklesano pto\xc4\x8delje in izjemne minarete. Najstarej\xc5\xa1a mo\xc5\xa1eja je Velika mo\xc5\xa1eja iz turkmenskega obdobja. V bli\xc5\xbeini mesta je armenski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski samostan Svetega kri\xc5\xbea s kraljevim prestolom in drugimi relikvijami. Samostan je popolnoma uni\xc4\x8den._NEWLINE_Mo\xc5\xa1eja Ulu Camii, zgrajena leta 1196, je znana zaradi svoje enostavnosti in je zna\xc4\x8dilen primer seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ke arhitekture. V mestu je tudi nekaj primerov otomanske arhitekture. Najbolj znana sta javno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de Kur\xc5\x9funlu Hamam\xc4\xb1, ki je bilo zgrajeno leta 1576 in je najve\xc4\x8dje kopali\xc5\xa1\xc4\x8de v mestu in karavanaseraj Behrampa\xc5\x9fa Han\xc4\xb1, zgrajen leta 1573, ki je znan po motivih leva na okvirih oken._NEWLINE_Atat\xc3\xbcrkov kongresni in etnografski muzej je posve\xc4\x8den kongresu leta 1919. V etnografskem delu muzeja je zbirka etnografskih predmetov, zna\xc4\x8dilnih za podro\xc4\x8dje okrog Sivasa._NEWLINE_Sivas je znan tudi po izvirih termalne vode, za katero so prebivalci prepri\xc4\x8dani, da zdravi mnoge bolezni. Najbolj znani izviri so S\xc4\xb1cak \xc3\x87ermik, So\xc4\x9fuk \xc3\x87ermik in Kangal Bal\xc4\xb1kl\xc4\xb1 Kapl\xc4\xb1ca.'