b'\n_START_ARTICLE_\n87 Silvija\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid je odkril Norman Robert Pogson (1829 \xe2\x80\x93 1891) 16. maja 1866. Asteroid je poimenovan po Reji Silviji, materi Romula in Rema v rimski mitologiji.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Silvija obkro\xc5\xbei Sonce v 6,52 letih. Njegova tirnica ima izsrednost 0,080, nagnjena pa je za 10,855\xc2\xb0 proti ekliptiki. Njegove mere so (385 \xc3\x97 265 \xc3\x97 230 \xc2\xb1 10) km, okrog svoje osi pa se zavrti 5,18 urah. Asteroid Silvija je zelo temen asteroid. Verjetno ima zelo preprosto zgradbo. Odkritje dveh njegovih naravnih satelitov je omogo\xc4\x8dilo precej to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8danje mase in gostote. Za gostoto so dobili vrednost samo 1,2-krat ve\xc4\x8djo od gostote vode, kar ka\xc5\xbee na to, da je asteroid zelo porozen (od 25 do 60% njegove prostornine je praznine) . Vsekakor je asteroid v resnici precej podolgovata gru\xc4\x8da delcev. Okrog svoje osi se vrti relativno hitro, za en obrat potrebuje samo 5,18 ur, kar da ob ekvatorju hitrost okoli 230 km/h. Kraj\xc5\xa1a os je tudi os vrtenja. Posnetki ka\xc5\xbeejo, da poli asteroida ka\xc5\xbeejo proti eklipti\xc4\x8dnima koordinatama (\xce\xb2, \xce\xbb) = (+62.6\xc2\xb0, 72.4\xc2\xb0) (napaka je samo 0,5\xc2\xb0), kar da za naklon tira okoli 29,1\xc2\xb0.\n_START_SECTION_\nNaravni sateliti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Silvija ima dva majhna naravna satelita. Njuni imeni sta (87) Silvija I Romul (Romul) in (87) Silvija I Rem (Rem). Verjetno sta obe luni po zgradbi podobni asteroidu Silvija in sta v resnici velika gru\xc4\x8da ostankov trka asteroidov. Ostanki so zdru\xc5\xbeeni v skupino zaradi medsebojnih gravitacijskih sil.\n_START_SECTION_\nRomul\n_START_PARAGRAPH_\nLuno Romul sta odkrila Michael E. Brown in Jean-Luc Margot 18. februarja 2001 s pomo\xc4\x8djo Daljnogleda Keck II. Njegov premer je pribli\xc5\xbeno 18 km, od asteroida Silvija je oddaljen 1356 \xc2\xb1 5 km, obkro\xc5\xbei pa ga v 87,59 urah._NEWLINE_Velika je tudi verjetnost, da okoli asteroida Silvija kro\xc5\xbei \xc5\xa1e ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih lun. Celoten sistem je nastal ob velikem trku asteroidov.\n_START_SECTION_\nRem\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo luno so odkrili \xc4\x8dez tri leta 9. avgusta 2004 na Observatoriju v Parizu. Odkritelji so bili Franck Marchis iz Univerze Kalifornije v Berkeleyju in Pascal Descamps, Daniel Hestroffer, in J\xc3\xa9r\xc3\xb4me Berthier z Observatorija v Parizu v Franciji. Njegov premer je 7 \xc2\xb1 2 km, od asteroida Silvija kro\xc5\xbei na razdalji 706 \xc2\xb1 5 km, za eno obkro\xc5\xbeenje pa potrebuje 33,9 ur.\n_START_SECTION_\nLastnosti lunarnega sistema\n_START_PARAGRAPH_\nNa povr\xc5\xa1ini asteroida Silvija izgledata obe luni skoraj enako veliki. Romul je zunanja luna in na povr\xc5\xa1ini Silvije izgleda velik okoli 0,89\xc2\xb0, luna Rem pa ima navidezno velikost okoli 0,78\xc2\xb0. Ker pa ima Silvija zelo nepravilno obliko, se te velikosti spreminjajo tudi za 10%. Obe luni kro\xc5\xbeita v isti ravnini. To pomeni, da pride do njinih medsebojnih okultacij vsakih 2,2 dni. V enem obhodu Silvije okrog Sonca lahko pride tudi dvakrat do pojava, ki je podoben kot je na Zemlji Son\xc4\x8dev mrk. Na tej oddaljenosti ima Sonce \xc5\xa1e samo 0,15\xc2\xb0 navideznega premera._NEWLINE_\xc4\x8ce pa bi opazovali Silvijo na povr\xc5\xa1ini lune Rem (notranja luna), bi se nam ta zdela velikanska, saj bi imela navidezno velikost 30\xc2\xb0 \xc3\x97 18\xc2\xb0, s povr\xc5\xa1ine lune Romul pa bi bila velika med 1,59\xc2\xb0 in 0,50\xc2\xb0. S povr\xc5\xa1ine Romula meri Silvija 16\xc2\xb0 \xc3\x97 10\xc2\xb0, Remus pa meri med 0,62 in 0,19\xc2\xb0.'