b"\n_START_ARTICLE_\nLaval, Mayenne\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nLaval se nahaja v geografskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du departmaja Mayenne, ob cesti, ki povezuje Pariz z Bretanjo, med Rennesom in Le Mansom. Mesto se nahaja ob reki Mayenne, ki ima svoj izvir v Normandiji in te\xc4\x8de proti Loari._NEWLINE_Laval se nahaja pribli\xc5\xbeno 80 kilometrov od Rennesa, Le Mansa in Angersa, 130 km od Nantesa, 150 km od Caena in 280 km od Pariza. Prav tako je 100 km dale\xc4\x8d od Mont-Saint-Michela in okoli\xc5\xa1kih letovi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki se nahajajo ob Rokavskem prelivu. Nadmorska vi\xc5\xa1ina se giblje med 42 in 122 metrov.  Laval je pravzaprav hribovito mesto, le\xc5\xbei na skalnem pomolu, ki dominira nad dolino reke Mayenne. Grad je bil zgrajen na pomolu, tako da se srednjeve\xc5\xa1ki center \xc5\xa1iri naokoli. Rt in rahlo gri\xc4\x8devnata pokrajina okoli Lavala so del masiva Armorican, starega gorovja, ki tvori polotok Breton._NEWLINE_Mesto je obdano s kmetijskimi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di oziroma velikimi polji. Tradicionalni bocage s svojimi starimi \xc5\xbeivimi mejami so \xc5\xa1e vedno delno vidni. Laval je obkro\xc5\xbeen z ve\xc4\x8d gozdovi, kot je For\xc3\xaat de Consise in jedrnato, z okoli 600 ha in Bois de l'Huisserie, s 254 hektarjev.  Oba se nahajata ju\xc5\xbeno od mesta.\n_START_SECTION_\nMetropolitansko obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Laval meji na sedem drugih ob\xc4\x8din. Te so (v smeri urinega kazalca), Chang\xc3\xa9, Bonchamp-l\xc3\xa8s-Laval, Forc\xc3\xa9, Entrammes, L'Huisserie, Montigne-le-Brillant in Saint-Berthevin. 12 drugih ob\xc4\x8din, ki se nahajajo naprej tvorijo z njimi aglomeracijsko skupnost Laval. Ta zdru\xc5\xbeuje skupaj okoli 95.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nLaval ima zelo prijetno podnebje zaradi bli\xc5\xbeine Atlantskega oceana in Rokavskega preliva, kar mu daje oceansko podnebje. Zime so obi\xc4\x8dajno mokre, z redkimi zmrzalmi in sne\xc5\xbenimi padavinami, poletja pa topla in son\xc4\x8dna, s pogostim de\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nUrbana morfologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e ulice in stavbe v Lavalu se nahajajo okoli rta, kjer stoji grad. Urbana struktura datira v srednji vek in je omejena z zahodnim bregom reke Mayenne. To staro jedro je danes glavno nakupovalno obmo\xc4\x8dje, z ve\xc4\x8d ulicami za pe\xc5\xa1ce in majhnimi trgovinami. Ve\xc4\x8d srednjeve\xc5\xa1kih predal\xc4\x8dnih lesenih hi\xc5\xa1 je \xc5\xa1e vidno, vendar ve\xc4\x8dina stavb datira iz 18. in 19. stoletja in so izdelane iz lehnjaka._NEWLINE_Predmestje Avesni\xc3\xa8res, ki se nahaja en kilometer ju\xc5\xbeno od gradu je nekdanja ob\xc4\x8dina, ki se je zdru\xc5\xbeila z Lavalom v 1863 in je bila ustanovljena leta 1073. \xc5\xa0e vedno vsebuje ve\xc4\x8d starih hi\xc5\xa1 in srednjeve\xc5\xa1ko baziliko. Druga velika srednjeve\xc5\xa1ka zaselka, ki ju je mesto absorbiralo sta Le Bourg Hersent in Saint-Martin. Do 20. stoletja je imel Laval pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na reki Mayenne, ki je bilo obdano z ve\xc4\x8d tovarnami, v glavnem za proizvodnjo perila. Stara industrijska obmo\xc4\x8dja so bila sanirana po letu 1970 in reka je postala rekreacijsko obmo\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nZelena obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nLaval je majhno mesto in narava ni dale\xc4\x8d od centra. Mesto upravlja 25 hektarov parkov in vrtov in 200 hektarjev zelenih povr\xc5\xa1in. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji park je Jardin Botanique de la Perrine, ki se nahaja v centru, na vrhu skalnega pomola. Prej zasebni vrt, je obkro\xc5\xbeal dvorec iz 18. stoletja in obsega francoski in angle\xc5\xa1ki vrt, kot tudi rozarij, oran\xc5\xbeerijo in majhen zverinjak. Ta park obsega 4,5 hektarja. Henri Rousseau, glavni naivni slikar, rojen v Lavalu, je bil tam pokopan._NEWLINE_Poleg Jardin de la Perrine, so glavne zelene povr\xc5\xa1ine v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du trg Boston, prenovljen v letu 2012, in trg Foch, ki se nahaja na place du 11-Novembre, ki je osrednja to\xc4\x8dka mesta._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Laval je lastnik Bois Gamats, 25 ha gozda, ki se nahaja na ju\xc5\xbeni strani mesta. Sosednji Bois de l'Huisserie je veliko ve\xc4\x8dji, upravlja ga Laval Agglom\xc3\xa9ration.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPred gradnjo gradu v 11. stoletja, naselja Laval \xc5\xa1e ni bilo. Vendar pa je skozi obmo\xc4\x8dje \xc5\xbee potekala komunikacija v trasi nekdanje rimske ceste, ki je povezovala Le Mans s Corseulom, pokrajinskim glavnim mestom v dana\xc5\xa1nji Bretanji.  Poleg tega so nekatere dele mestnega ozemlja \xc5\xbee naseljevali Galci. Galska stela je bila odkrita v predmestju Pritz, severno od dana\xc5\xa1njega centra.  Kapela Pritz je prvi\xc4\x8d omenja leta 710. Truplo Tudwala, bretonskega svetnika je bilo pokopano v Lavalu 870 ali 878 leta, med invazijo Normanov v Bretaniji. _NEWLINE_Laval je imel strate\xc5\xa1ki pomen, saj so potniki ob rimski cesti morali pre\xc4\x8dkati reko Mayenne na plitvini. Zahodni breg reke je obvladoval skalni pomol, ki je lahko zagotovil popolno kontrolo nad reko. V 10. stoletju je bil na njem zgrajen prvi voja\xc5\xa1ki objekt, naselje pa navedeno ob koncu stoletja v listini, ki jo je izdal grof Maine. Okoli leta 1020 je Herbert I., grof iz Maine, ponudil novemu baronu iz Lavala, Guyu I., da postane prvi gospodar mesta. Guy I. Lavalski je zgradil nov grad in naselje se je po\xc4\x8dasi pojavilo ob rimski cesti in na bregovih reke._NEWLINE_Grad, ki ga je Guy zgradil, je bil veliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od dana\xc5\xa1nje strukture. Obkro\xc5\xbeen je bil z zemeljskim nasipom in se je \xc5\xa1iril od dana\xc5\xa1njega stolpa do stolnice. Trdnjava zgrajena \xc4\x8dez steno je nadzorovala dostop do vrha pomola, kjer je \xc5\xbeivel v gospodar, drugi stolp se je verjetno nahajal znotraj strukture. Bazilika v Avesni\xc3\xa8resu, ki se nahaja nekaj kilometrov ju\xc5\xbeno od gradu, je bila ustanovljena v 12. stoletju po nalogu Guya III. Okoli 1200, je bil zemeljski nasip podrt, grad je postal manj\xc5\xa1i in dobil svojo dana\xc5\xa1njo podobo. Mesto se je razvilo znotraj lastnega obrambnega sistema._NEWLINE_Beatrix Gavere, \xc5\xbeena Guya IX. Lavalskega, ki je \xc5\xbeivela v 13. stoletju, je verjela v izvirno tekstilno tradicijo mesta. Rodila se je v Flandriji in s seboj pripeljala flamske tkalce, da bi spodbujali proizvodnjo platna. Tkanje lana je postala glavna gospodarska dejavnost v mestu vse do 19. stoletja. _NEWLINE_Med stoletno vojno so mesto, leta 1428, zasedli Angle\xc5\xbei pod vodstvom Johna Talbota. To je spet postalo francosko leto kasneje. Po\xc5\xbeari, ki so nastali med vojno, so naredili veliko \xc5\xa1kode. Tako so vse predal\xc4\x8dne lesene hi\xc5\xa1e, ki \xc5\xa1e vedno stojijo v srednjeve\xc5\xa1kem centru, zgrajene po 15. stoletju. V tem obdobju je bilo zgrajeno mestno obzidje z dodatkom mo\xc4\x8dne topni\xc5\xa1ke utrdbe z inovativno zasnovo, znano kot Tour Renaise. Okoli 1450 je Guy XIV. Lavalski prenovil grad. Na za\xc4\x8detku 16. stoletja so bile zgrajene nove sobe in dvorane ter nova gotska okna odprta na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nGuy XVII. je zgradil renesan\xc4\x8dno galerijo v raz\xc5\xa1irjenem gradu okoli leta 1542. Galerija je bila kasneje nekoliko preurejena v 1747. Guy XVII. je bil \xc4\x8dlan dvora Franca I., ki je bil eden izmed najve\xc4\x8djih kraljev francoske renesanse. Hi\xc5\xa1a Laval je igrala pomembno vlogo pri razvoju renesan\xc4\x8dne umetnosti v regiji. Jean Laval-Ch\xc3\xa2teaubriant je na primer zgradil veliko pala\xc4\x8do Ch\xc3\xa2teau de Ch\xc3\xa2teaubriant, ki se nahaja v Bretanji. Na njegovi strani je Guy XIX. postal Hugenot._NEWLINE_V 17. stoletju je Laval postal zelo uspe\xc5\xa1en. Protireformacija je pripeljala do ustanovitve \xc5\xa1tevilnih verskih institucij. Odprti so bili veliki samostani (ur\xc5\xa1ulinke, benediktinci in kapucini). Vsi ti samostani so bili kasneje, v \xc4\x8dasu francoske revolucije, prodani ali poru\xc5\xa1eni. V 18. stoletju se je mesto, ki je ohranilo svojo srednjeve\xc5\xa1ko podobo, za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti. Nastale so nove soseske faubourgs, lokalno plemstvo je gradilo veliko elegantnih h\xc3\xb4tels particuliers, zlasti v okolici place de Herc\xc3\xa9, ki je postal najbolj modno podro\xc4\x8dje Lavala._NEWLINE_V sredini 18. stoletja je imel Laval okoli 18.000 prebivalcev in 3525 gospodinjstev. To je bilo drugo najbolj naseljeno mesta v provinci Maine, po Le Mansu. Tu je bilo ve\xc4\x8d institucij, kot so pr\xc3\xa9sidial, urad za ferme g\xc3\xa9n\xc3\xa9rale, lokalna oblast, bolni\xc5\xa1nica, \xc5\xbeandarmerija in mestna hi\xc5\xa1a. Laval je bil tudi na \xc4\x8delu pla\xc4\x8dnikov davkov (dav\xc4\x8dna regija), ki je zajemala 65 \xc5\xbeupnij na jugu Maine. Ker je bil lociran v bli\xc5\xbeini meje z Bretanjo, je imel Laval veliko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de soli, ki je nadzorovalo zbiranje gabelle, davka na sol. Ker je bila Bretanja velika proizvajalka soli, je bila opro\xc5\xa1\xc4\x8dena davka, a so ljudje, ki so \xc5\xbeiveli v provinci Maine ali drugih zalednih de\xc5\xbeelah, kupili dolo\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino soli, morali obvezno pla\xc4\x8dati gabelle zanjo. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8de soli, kot je bil ta v Lavalu je zato nadzoroval dav\xc4\x8dni urad in se je moral ukvarjati z nadzorom nad tihotapljenjem soli. V okro\xc5\xbeju je vsako leto potekalo 26 sejmov, tri tr\xc5\xbenice so bile v mestu samem. V tistem \xc4\x8dasu je bil Laval sestavljen iz treh \xc5\xbeupnij._NEWLINE_Tekstilna industrija v Laval je dosegla svoj vrhunec tik pred francosko revolucijo. Mesto je imelo pravico izdelovati osem vrst tkanin, vklju\xc4\x8dno z royales in demi-Hollande, ki so bile med najbolj\xc5\xa1imi stkanimi v Franciji. Sosednji mesti Mayenne in Ch\xc3\xa2teau-Gontier sta tudi imeli pravico do proizvodnje platna, ampak samo treh ali \xc5\xa1tirih vrst. _NEWLINE_Royales in demi-Hollande sta bili najbolj\xc5\xa1i tkanini Lavala, zatu tudi najdra\xc5\xbeja. Demi-Hollande je lahko stal do 700 funtov, toile forte, najcenej\xc5\xa1i, je bil vreden 50 funtov. Druge vrste platna, ki so ga izdelovali v Lavalu, je bilo tudi poceni in nizke kakovosti, vendar je predstavljalo najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe celotne proizvodnje. Platno iz Lavala se je prodajo v glavnem v Franciji, pa tudi v tujini. Rustikalnen non-battues je bil narejen samo za \xc5\xa1panski trg, nekaj najbolj\xc5\xa1ega so prodajali na Portugalskem, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e obleke so bile izvo\xc5\xbeeni v francoske kolonije v Ameriki. Royales in demi-Hollande so obi\xc4\x8dajno prodajali v Troyes, Senlisa in Beauvais, treh mestih, ki se nahajajo okoli Pariza, in so bili znani po svojih sejmih. Laval je izdeloval tudi posebne vrste platna, pontivy, za francosko vojsko. V 18. stoletju je bil star srednjeve\xc5\xa1ki center \xc5\xa1e vedno obkro\xc5\xbeen z obzidjem in njegove ozke parcele in ulice so onemogo\xc4\x8dale vsako ve\xc4\x8djo urbano preobrazbo. Toda oblasti so na\xc4\x8drtovale gradnjo velike arterije mimo centra na severu. \xc5\xa0lo je za gradnjo novega mostu na reki Mayenne, ker je v tistem \xc4\x8dasu Laval imel le enega, ki je bil majhen in zelo star. Projekt je bil potrjen leta 1758, vendar so se dela za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele 1804._NEWLINE_Vojna v Vend\xc3\xa9e, ki je nasprotovala francoskim revolucionarjem in katoli\xc5\xa1kim rojalistom v zadnjem desetletju 18. stoletja, se je za\xc4\x8dela v departmaju Vend\xc3\xa9e, ki se nahaja ju\xc5\xbeno od Loare, vendar se je hitro raz\xc5\xa1irila v Bretanji, Anjouju in Maine, ki so bile katoli\xc5\xa1ke trdnjave. Laval, ki je bila pod nadzorom revolucionarjev leta 1789, so zasedli rojalisti 22. oktober 1793. Mesto je bilo na njihovi poti poti do Rokavskega preliva, kjer so \xc5\xbee nestrpno \xc4\x8dakali na okrepitve. Vendar pa je bila odprava na Normandijo popoln neuspeh, saj jih je tam porazila republikanska armada. Rojalisti so se vrnili v Laval 25. decembra 1793, vendar so izgubili boj v Angersu in bili dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeeni leta 1794.\n_START_SECTION_\nSodobni \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nPo francoski revoluciji so lokalne oblasti odlo\xc4\x8dile, da bi dosegli glavni na\xc4\x8drt na\xc4\x8drtovan v 18. stoletju. Novi most je bil kon\xc4\x8dan leta 1824, nova osi vzhod-zahod, mimo starega centra, je bila dokon\xc4\x8dana med 1820 in 1830. Pojavil se je nov center mesta, zgrajen je bil nov trg v bli\xc5\xbeini mostu. Okrog so zgradili ve\xc4\x8d uradnih objektov, vklju\xc4\x8dno novo mestno hi\xc5\xa1o, prefekturo in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Okoli novega mostu je bila reka Mayenne regulirana, med 1844 in 1863 so bila urejena nova nabre\xc5\xbeja. Po letu 1850 so bila opravljena velika dela v srednjeve\xc5\xa1kem centru. Zgradili so ve\xc4\x8d novih ulic in trg pred gradom pove\xc4\x8dan. Leta 1855 je Laval pridobil \xc5\xa1kofijo in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo. Laval je do\xc5\xbeivel pomembno demografsko rast v celotnem 19. stoletju. \xc4\x8ce je imel leta 1800 15.000 prebivalcev, se je \xc5\xa1tevilka povzpela na 21.293 leta 1861. Dve leti kasneje so se t Lavalom zdru\xc5\xbeile sosednje ob\xc4\x8dine Avesni\xc3\xa8res in Grenoux. Laval je tako \xc5\xa1tel leta 1866 \xc5\xbee 30.627 prebivalcev, potem pa do\xc5\xbeivel rahel padec, ki je trajal vse do konca druge svetovne vojne. Ta upad je posledica tako socialno-ekonomskih in geopoliti\xc4\x8dnih dejavnikov._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 20. stoletja je imel Laval ve\xc4\x8d institucij (sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, gospodarsko zbornico, upravo trgovskih arbitrov, semeni\xc5\xa1\xc4\x8de in srednjo \xc5\xa1olo za de\xc4\x8dke). Tekstilna industrija je \xc5\xa1e vedno zaposlovala 10.000 rok. Druge dejavnosti so bile \xc5\xa1e kovinska, mlinarska, strojenje, barvanje, izdelava \xc4\x8devljev in \xc5\xbeaganje marmorja. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je Laval zasedla nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija. Mesto so ve\xc4\x8dkrat bombardirali zavezniki v juniju in juliju 1944. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja in okolica, kot tudi viadukt in nekatere ulice v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, so bile mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovane. \xc4\x8cete generala Pattona so prispele v Laval 6. avgust 1944. Nacisti se niso takoj predali, preden so zapusti mesto, so uni\xc4\x8dili mostove._NEWLINE_Po vojni je Laval do\xc5\xbeivel hitro industrializacijo. Ve\xc4\x8dina starih tovarn obla\xc4\x8dil so zaprli, namesto tega se je razvil velik sektor za predelavo hrane, zlasti mlekarne. Prav tako so razvili predelavo plastike in proizvodnjo avtomobilov. V tem obdobju se je mesto hitro raz\xc5\xa1irilo, zgrajene so bile \xc5\xa1tevilne nove institucije, kot je kampus in novo bolni\xc5\xa1nica.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je pridobilo oznako Ville d'Art et d'Histoire zaradi njegove bogate dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. V \xc4\x8dast Henri Rousseauja, ki je bil rojen v Laval, imajo bienalni festival naivne umetnosti, Biennale Internationale d'Art Naif de Laval. Njegov namen je raziskati potek sodobnega primitivizma. Slike so pripeljali iz vse Evrope."