b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da Hampton Court\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da Hampton Court je britanska kraljeva pala\xc4\x8da, ki se nahaja nekoliko jugozahodno od centra Londona, na obre\xc5\xbeju reke Temze v predelu Richmond upon Thames.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNekje od 12. stoletja naprej je bilo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerem danes stoji Hampton Court Palace, v lasti vite\xc5\xa1kega reda svetega Janeza. V za\xc4\x8detku 16. stoletja, v \xc4\x8dasu vladavine kralja Henrika VIII., pa je pre\xc5\xa1lo v last Yor\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa in kraljevega ministra Wolseya, ki je pri\xc4\x8del leta 1514 graditi pala\xc4\x8do in jo dokon\xc4\x8dal v roku naslednjih sedmih let. Sprva sicer ni bil namen zgraditi kraljevo pala\xc4\x8do, temve\xc4\x8d pode\xc5\xbeelsko posestvo za Wolseya, vendar jo je bil leta 1528 primoran predati kralju Henriku VIII., ki je dal zgradbo prenoviti in pove\xc4\x8dati. Med drugim je dogradil t. i. Great Hall (veliko dvorano), Pond Garden (vodni vrt), tudorske kuhinje in eno izmed prvih teni\xc5\xa1kih igri\xc5\xa1\xc4\x8d (vendar je tu govor o prvotni varianti tenisa, ne tej razli\xc4\x8dici, ki jo poznamo danes)._NEWLINE_Leta 1604 je bila pala\xc4\x8da prizori\xc5\xa1\xc4\x8de sre\xc4\x8danja med kraljem Jakobom I. in puritanci, ki je postalo znano pod imenom Hampton Court konferenca. Ta na \xc5\xbealost ni pripeljala do sporazuma med obema stranema._NEWLINE_Naslednja ve\xc4\x8dja sprememba je pala\xc4\x8do doletela pod vladavino kralja Viljema in kraljice Marije, ki sta zaposlila znamenitega arhitekta Sir Christopher Wrena, da prenovi pala\xc4\x8do. Tako je bilo v letih 1689\xe2\x88\x921694 poru\xc5\xa1eno eno krilo pala\xc4\x8de in nadome\xc5\xa1\xc4\x8deno z novim krilom v stilu baroka. V tem \xc4\x8dasu je pala\xc4\x8da postala tudi uradna rezidenca kraljeve dru\xc5\xbeine. Kasneje je kraljica Anna preuredila notranjo opremo. Jurij II. je bil zadnji kralj, ki se je lotil ve\xc4\x8djih sprememb na pala\xc4\x8di. Vse od njegovega naslednika naprej so postale druge londonske pala\xc4\x8de bolj priljubljeno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de kraljeve dru\xc5\xbeine. Leta 1838 se je tako kraljica Viktorija odlo\xc4\x8dila, da odpre pala\xc4\x8do za javnost.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Hamptom Court Palace se me\xc5\xa1ata predvsem dva stila: angle\xc5\xa1ki tudorski stil in angle\xc5\xa1ki barok. Prav tako navdu\xc5\xa1ujo\xc4\x8da je zbirka del \xc5\xa1tevilnih znanih umetnikov kot so: Lely, Tizian, Tintoretto, Veronese, Holbein, Pieter Brueghel d.\xc3\x84., Thornhill in van Dyck. Znana je tudi astronomoska ura, ki je \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov vladavine kralja Henrika VIII._NEWLINE_Ena najve\xc4\x8djih znamenitosti pa je zagotovo labirint, ki obstaja \xc5\xbee vse od leta 1689. Ta je velik 1300m2 in se pona\xc5\xa1a s kar 800m poti. Labirint le\xc5\xbei v mogo\xc4\x8dnem parku, ki obdaja pala\xc4\x8do in se razteza kar na 24ha. Seveda pa k pravi pala\xc4\x8di spadajo tudi stra\xc5\xa1ljive zgodbe, tako je tudi v Hampton Court Palace sli\xc5\xa1ati, da bi naj stra\xc5\xa1ili duhovi, na primer Sibel Penn, ki je bila varu\xc5\xa1ka kralja Edvarda I. , ena naj bi bila Jane Seymour in ena Katharina Howard \xe2\x80\x93 obe eni izmed \xc5\xa1estih \xc5\xbeen kralja Henrika VIII.'