b'\n_START_ARTICLE_\nMorje\n_START_SECTION_\nGibanje morja\n_START_PARAGRAPH_\nGibanje morske vode je lahko posledica gravitacijske sile Lune - plimovanje, delovanja vetrov - valovanje, sprememb zra\xc4\x8dnega tlaka in temperatunih razlik - morski tokovi, vetra in temperaturnih razlik v stolpcu morske vode - "upwelling", tektonskih premikov morskega dna, potresnih sunkov, izbruhov podvodnih vulkanov, padcev meteoritov -cunami, podnebnih sprememb oziroma dviga povpre\xc4\x8dne letne temperature na Zemlji, ki povzro\xc4\x8da taljenje ledu na polih in posledi\xc4\x8dno dvigovanje gladine svetovnih morij.\n_START_SECTION_\nMorsko dno\n_START_PARAGRAPH_\nMorsko dno je del zemeljske litosfere in obsega 71% povr\xc5\xa1ine planeta. Morsko dno se nahaja na popre\xc4\x8dni globini 3,8\xc2\xa0km. Polo\xc5\xbena obmo\xc4\x8dja na dnu oceanske globine se imenujejo Abisalna ravnina in obsegajo okoli 40% povr\xc5\xa1ine. Na podlagi batimetri\xc4\x8dnih posnetkov morskega in oceanskega dna je ugotovljeno, da je pribli\xc5\xbeno 50% morskega dna na globini pribli\xc5\xbeno 4000 do 5000 m. Na morskem dnu so tudi grebeni, gore, razpoke, jarki in kanali. Nastajajo s premikanjem tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d in pojavi podvodnih vulkanskih izbruhov. Najve\xc4\x8dje gorovje v oceanih je srednji oceanski greben, in je s 60.000\xc2\xa0km najdalj\xc5\xa1e neprekinjeno gorovje na zemlji. Te\xc4\x8de okoli Zemlje. Srednje atlantski hrbet je dalj\xc5\xa1i kot 15.000\xc2\xa0km. V nekaterih krajih so na morskem dnu ozki, podolgovati, globokomorski jarki, ki so do 40\xc2\xa0km \xc5\xa1iroki in globoki v popre\xc4\x8dju do 6\xc2\xa0km. Tu so izmerjene najve\xc4\x8dje globine dna oceanov. Najve\xc4\x8dja izmerjena globina sega do 11.022 m v globino (Marianski jarek - globina 10.920 m).\n_START_SECTION_\nBarva morja\n_START_PARAGRAPH_\nBarva morja je odvisna od koli\xc4\x8dine sprejete in razpr\xc5\xa1ene son\xc4\x8dne energije, globine morja in rastlinstva na dnu ter kamninske podlage. Barvo morja spreminjajo mikroorganizmi, razni delci in drge snovi, ki morje obarvajo v dolo\xc4\x8deno barvo. Sinje modro morje je tisto v katerem je malo rastlinskih mikroorganizmov. Zelena voda je znak, da je v vodi velika prisotnost planktona, ki odbija zeleno svetlobo, ker je ne potrebuje za razvoj._NEWLINE_Barvo morja dolo\xc4\x8da tudi onesna\xc5\xbeenost.\n_START_SECTION_\nProzornost morja\n_START_PARAGRAPH_\nNa prozornost morja vplivajo mnoge biolo\xc5\xa1ke in kemi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti morja, vreme in temperatura. Kalnost je na primer posledica muljastega in drobno pe\xc5\xa1\xc4\x8denega dna plitvega morja. Voda bogata s planktonom ni prozorna, ob jasnem vremenu je morje bolj prozorno kot ob de\xc5\xbeevnem, topla in slana morja so bolj prozorna.\n_START_SECTION_\nTemperatura morja\n_START_PARAGRAPH_\nMorje dobiva najve\xc4\x8d energije od sonca. Ta je najve\xc4\x8dja v tropskem pasu. Segreva in ohlaja se najbolj zgornji sloj vode, v globino se temperatura spreminja le z vertikalnimi tokovi.\n_START_SECTION_\nStanje morskega okolja\n_START_PARAGRAPH_\nStanje morskega okolja - \xc2\xbbokoljsko stanje morja\xc2\xab\xc2\xa0se v skladu z najnovej\xc5\xa1imi znanstvenimi utemeljitvami v okviru dr\xc5\xbeav Evropske skupnosti ocenjuje za posamezno morsko regijo ali podregijo   na osnovi analize naravnih zna\xc4\x8dilnosti morskega okolja  (fizikalno-kemijskih, biolo\xc5\xa1kih in hidromorfolo\xc5\xa1kih lastnosti in habitatnih tipov) ter deskriptorjev "dobrega okoljskega stanja" morskih voda. Stanje posameznih deskriptorjev zna\xc4\x8dilnosti morskega okolja je odvisno od naravnih zna\xc4\x8dilnosti ter obremenitev in vplivov \xc4\x8dlovekovih dejavnosti v posamezni morski regiji. Stanje morskih voda se dolo\xc4\x8di z uporabo meril kakovosti okoljskega stanja morskih voda za posamezno morsko regijo ali podregijo.\n_START_SECTION_\nObremenitve in vplivi \xc4\x8dlovekovih dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi \xc4\x8dlovekovih dejavnosti tako na kopnem kot na morju, je morje vse bolj onesna\xc5\xbeeno, morski ekosisitemi pa ogro\xc5\xbeeni. Glavni onesna\xc5\xbeevalci so: kmetijstvo, industrija, marikultura, pomorski promet, in komunalne odplake in odpadki iz obalnih naselij. Posebej problemati\xc4\x8dna so nenadna onesna\xc5\xbeenja z nafto, ki se dogaja tako na mestih \xc4\x8drpanja kot na ladijskih transpornih poteh.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMorske alge proizvedejo ve\xc4\x8dino kisika, ki ga potrebujemo za \xc5\xbeivljenje na Zemlji.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nMorje je \xc5\xbee od nekdaj eden od virov hrane. Ob obalah \xc5\xbeivi veliko ljudi, ki se pre\xc5\xbeivljajo z ribolovom. Morja se uporabljajo za mednarodni prevoz blaga in ljudi. Pred izumom letala je bil edini na\xc4\x8din, da se je pri\xc5\xa1lo iz Evrope v Ameriko ali Avstralijo z ladjami po morju. Za razsute tovore in naftne derivate je \xc5\xa1e vedno najbolj\xc5\xa1a izbira. Pomembno je tudi v turisti\xc4\x8dni dejavnosti. V zadnjih desetletjih se izkori\xc5\xa1\xc4\x8da tudi za proizvodnjo elektri\xc4\x8dnega toka (energija plimovanja, morskih tokov). Morje je tudi vir pitne vode. S postopkom razsoljevanja nekatere su\xc5\xa1ne dr\xc5\xbeave pridobivajo to dragoceno teko\xc4\x8dino. Zaloge nafte so na morskem dnu zelo velike. Od sedemdesetih let 20. stoletja se je izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje nafte in plina iz morskega dna zelo razmahnilo.'