b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenija\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija ima zaradi lege v zmernih geografskih \xc5\xa1irinah na prehodu Alp v Dinaride in Sredozemlja v Panonsko kotlino izrazito prehodno podnebje, ki je posledica sovplivanja morskih in celinskih zra\xc4\x8dnih gmot. Na lokalne podnebne razmere ima precej\xc5\xa1en vpliv tudi velika reliefna pestrost in vi\xc5\xa1inska raz\xc4\x8dlenjenost povr\xc5\xa1ja. Na slovenskem ozemlju prihaja do stika in prepletanja gorskega (alpskega), sredozemskega in celinskega podnebja. Za vse tri podnebne tipe je zna\xc4\x8dilna netipi\xc4\x8dnost, \xc4\x8de jih primerjamo s pravim gorskim, sredozemskim ali celinskim podnebjem, s prepletanjem njihovih glavnih zna\xc4\x8dilnosti, zato jim pogosto dodajamo predpono \xc2\xbbsub\xc2\xab\xc2\xa0(submediteransko, subkontinentalno, submontansko podnebje) ali jih ozna\xc4\x8dujemo za \xc2\xbbzmerno\xc2\xab\xc2\xa0(sredozemsko, gorsko, celinsko). Izrazita prehodnost podnebnih tipov ote\xc5\xbeuje podnebno \xc4\x8dlenitev in dolo\xc4\x8danje meja med tipi in podtipi podnebij, pa tudi poimenovanje. Na splo\xc5\xa1no se z oddaljevanjem od Alp in Visokih dinarskih planot proti vzhodu in severovzhodu Slovenije krepijo celinske podnebne zna\xc4\x8dilnosti, proti jugu in jugozahodu sredozemske, z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem nadmorske vi\xc5\xa1ine v Alpah in Visokih dinarskih planotah pa zna\xc4\x8dilnosti gorskega podnebja. _NEWLINE_Ju\xc5\xbeno in jugozahodno od alpsko-dinarske pregrade se zaradi reliefne odprtosti proti Jadranskemu morju in Sredozemlju pojavlja zmerno sredozemsko podnebje. Tu je najve\xc4\x8d dni s soncem v Sloveniji (2.100\xe2\x80\x932.400 ur na leto) ter najve\xc4\x8d jasnih in najmanj obla\xc4\x8dnih dni. Povpre\xc4\x8dna temperatura najhladnej\xc5\xa1ega meseca je nad 0 \xc2\xb0C, najtoplej\xc5\xa1ega pa ve\xc4\x8d kot 20 \xc2\xb0C. Zaradi vpliva morja so v primerjavi z notranjostjo vi\xc5\xa1je predvsem jesenske in zimske temperature. Padavin je od 1.000 mm ob obali do 1.700 mm v notranjosti. Najve\xc4\x8d jih obi\xc4\x8dajno pade novembra ali oktobra, sekundarni vi\xc5\xa1ek je na prehodu pomladi v poletje (maj, junij), julija in avgusta je obi\xc4\x8dajno su\xc5\xa1a. Ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8di predeli ob Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu imajo povpre\xc4\x8dne januarske temperature nad 4 \xc2\xb0C in julijske nad 22 \xc2\xb0C (obalni podtip zmerno sredozemskega podnebja, tudi podnebje oljke). Zaledni podtip ima nekoliko ni\xc5\xbeje temperature in ve\xc4\x8d padavin. Vsi podatki so za obdobje 1971-2000._NEWLINE_Zmerno celinsko vla\xc5\xbeno podnebje je zna\xc4\x8dilno za ve\xc4\x8dji del Slovenije. Zaradi prepletanja celinskih podnebnih zna\xc4\x8dilnosti z gorskimi in sredozemskimi ter stopnjevanja celinskosti od Alp in Visokih dinarskih planot proti vzhodu in severovzhodu lo\xc4\x8dimo tri podtipe  zmerno celinskega podnebja. Za zmerno celinsko podnebje zahodne in ju\xc5\xbene Slovenije je, zaradi lege v predalpskem hribovju in na obmo\xc4\x8dju dinarske pregrade (zato tudi predgorsko ali predalpsko podnebje), zna\xc4\x8dilna velika koli\xc4\x8dina padavin (1300\xe2\x80\x932500 mm padavin na leto, 1971-2000) z vi\xc5\xa1kom padavin jeseni. Zmerno celinsko podnebje osrednje Slovenije ima omiljen celinski padavinski re\xc5\xbeim z vi\xc5\xa1kom padavin poleti in povpre\xc4\x8dno letno koli\xc4\x8dino padavin 1000-1300 mm. Zmerno celinsko podnebje vzhodne Slovenije imata gri\xc4\x8devnat in ni\xc5\xbeinski svet na vzhodu ter severovzhodu dr\xc5\xbeave, ki sta odprta proti Panonski kotlini. Temperaturni in padavinski re\xc5\xbeim sta najbolj celinska v Sloveniji. Ni\xc5\xbeine se poleti zelo segrejejo, pozimi pa ohladijo. Spomladanske temperature so na ravni jesenskih ali celo nekoliko vi\xc5\xa1je. Za slovenske razmere imajo te pokrajine malo padavin \xe2\x80\x93 od 800 do 1.000 mm letno (1971-2000), saj jih zaradi lege na zavetrni strani alpsko-dinarske pregrade dose\xc5\xbeejo \xc5\xbee precej izsu\xc5\xa1ene zra\xc4\x8dne gmote. Kljub poletnemu padavinskemu vi\xc5\xa1ku so poletja v vzhodni in severovzhodni Sloveniji zaradi sorazmerno nizke koli\xc4\x8dine padavin in visokih temperatur na robu su\xc5\xa1nosti. _NEWLINE_Za gorsko podnebje, ki ga imajo alpske pokrajine s Pohorjem in najvi\xc5\xa1ji predeli Visokih dinarskih planot, je zna\xc4\x8dilno, da je povpre\xc4\x8dna temperatura najhladnej\xc5\xa1ega meseca manj kot \xe2\x80\x933 \xc2\xb0C in najtoplej\xc5\xa1ega do zgornje gozdne meje ve\xc4\x8d kot 10 \xc2\xb0C. Gorsko podnebje v Sloveniji bi lahko ozna\xc4\x8dili tudi za zmerno gorsko (submontansko), saj je gorski svet manj masiven in ni\xc5\xbeji kot npr. v osrednjih Alpah, zato se ne uveljavljajo vsi vi\xc5\xa1inski podnebno-vegetacijski pasovi zna\xc4\x8dilni za Alpe. Manjka predvsem pravi sne\xc5\xbeni (nivalni) pas. Zgornja gozdna meja je lo\xc4\x8dnica podnebja vi\xc5\xa1jega in ni\xc5\xbejega gorskega sveta. Podnebje ni\xc5\xbejega gorskega sveta imajo tudi nekatere gorske doline, kotline in visoko le\xc5\xbee\xc4\x8de kra\xc5\xa1ke kotanje, kjer so julijske temperature na ravni drugih v celinski Sloveniji, januarske pa so predvsem zaradi mo\xc4\x8dnih temperaturnih obratov pod \xe2\x80\x933 \xc2\xb0C. Za gorsko podnebje, zlasti v zahodnem delu Slovenije, je zna\xc4\x8dilna najmanj\xc5\xa1a oson\xc4\x8denost v Sloveniji (1600-1900 ur s soncem letno). Zaradi razvoja konvektivne obla\xc4\x8dnosti so slabo oson\xc4\x8dena poletja, nasprotno pa imajo gorski vrhovi zelo son\xc4\x8dne zime. Izstopata velika namo\xc4\x8denost (od 1.700 do ve\xc4\x8d kot 3.200 mm padavin letno; 1971-2000), ki se zmanj\xc5\xa1uje proti vzhodu, in zmerno sredozemski padavinski re\xc5\xbeim, ki v smeri Pohorja prehaja v zmerno celinskega.'