b"\n_START_ARTICLE_\nHoni soit qui mal y pense\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbHoni soit qui mal y pense\xc2\xab\xc2\xa0je francoski izrek, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbSram naj bo tistega, ki grdo misli.\xc2\xab. Stavek se v\xc4\x8dasih arhai\xc4\x8dno zapi\xc5\xa1e kot\xc2\xa0\xc2\xbbHoni soit quy mal y pense\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbHony soyt qe mal y pense\xc2\xab\xc2\xa0in na druge na\xc4\x8dine. Gre za geslo angle\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega Reda hla\xc4\x8dne podveze. V sodobni franco\xc5\xa1\xc4\x8dini se zapi\xc5\xa1e kot\xc2\xa0\xc2\xbbHonni soit qui mal y pense\xc2\xab. Napisano je tudi na koncu rokopisa Sir Gawain in Zeleni vitez, vendar se zdi, da gre za poznej\xc5\xa1i dodatek. Dobesedni prevod iz stare franco\xc5\xa1\xc4\x8dine je \xc2\xbbSram ga naj bo, kdor si o tem grdo misli.\xc2\xab. V\xc4\x8dasih se geslo razlaga tudi kot \xc2\xbbGrdo tistemu, ki grdo misli.\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStavek je domnevno prvi\xc4\x8d izrekel kralj Edvard III. (1312\xe2\x80\x931377), ko je plesal s svojo sestri\xc4\x8dno in snaho Ivano Kentsko. Med plesom ji je na gle\xc5\xbeenj zdrsnila hla\xc4\x8dna podveza, ob \xc4\x8demer so se prisotni za\xc4\x8deli muzati njenemu poni\xc5\xbeanju. Edvard je hla\xc4\x8dno podvezo vite\xc5\xa1ko prestavil na svojo nogo in pri tem izrekel stavek\xc2\xa0\xc2\xbbHoni soit qui mal y pense\xc2\xab, nadaljeval pa z mislijo\xc2\xa0\xc2\xbbTel qui s'en rit aujourd'hui, demain s'enhorera de la porter\xc2\xab. Stavek je pozneje postal geslo Reda hla\xc4\x8dne podveze."