b'\n_START_ARTICLE_\nGospica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGospica ima premer kril med 48 in 65\xc2\xa0mm, na oran\xc5\xbeno obarvani zgornji strani kril pa ima vzorec iz \xc4\x8drnih peg. Samica je zgoraj manj intenzivno oran\xc5\xbena in posuta z ve\xc4\x8djimi \xc4\x8drnimi pegami kot jih ima samec. Sprednja krila so oran\xc5\xbena tudi spodaj, spodnja stran zadnjih kril pa je bledo zelena z bolj ali manj izrazitimi srebrnkastimi pasovi. Samci te vrste metuljev so manj\xc5\xa1i od samic, na sprednjih krilih pa imajo pre\xc4\x8dne \xc4\x8drno obarvane pasove di\xc5\xa1avnih dla\xc4\x8dic, ki jih samice nimajo. Di\xc5\xa1avne dla\xc4\x8dice oddajajo vonj, ki privabi samico. Med parjenjem se, lete\xc4\x8da v spirali, dvigata v zrak in nato spu\xc5\xa1\xc4\x8data k tlom. Gospica je v Sloveniji precej pogosta vrsta, ki se pojavlja od morja skoraj do gozdne meje._NEWLINE_Glavna hrana gosenic so listi rastlin iz rodu vijolic (Viola), zanimivo pa je, da samice svojih jaj\xc4\x8dec ne odlagajo neposredno na te rastline, temve\xc4\x8d na debla bli\xc5\xbenjih dreves v vi\xc5\xa1ini enega do dveh metrov. Iz jaj\xc4\x8dec se avgusta izle\xc5\xbeejo \xc4\x8drno-rjave gosenice, ki imajo rde\xc4\x8de rjave bodice in dve rumeni \xc4\x8drti vzdol\xc5\xbe telesa. Te takoj preidejo v stanje hibernacije. Spomladi se za\xc4\x8dnejo prehranjevati, obi\xc4\x8dajno v no\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu, nato pa se zabubijo v podrasti. Iz bube se junija razvije odrasel metulj.'