b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Menih\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbee Menih se je rodil 23. aprila 1922 v Hrastniku. Ko je bil star pet let mu je umrla mama. O\xc4\x8de je bil zaposlen v rudniku kot elektri\xc4\x8dar. Menih je v Hrastniku obiskoval osnovno \xc5\xa1olo, gimnazijo pa najprej v Celju in potem v Mariboru. Zaradi politi\xc4\x8dne aktivnosti bi bil kmalu izklju\xc4\x8den iz gimnazije, zato je raje od\xc5\xa1el v Ljubljano, kjer je sedmi in osmi razred kon\xc4\x8dal na 3. dr\xc5\xbeavni gimnaziji za Be\xc5\xbeigradom. Leta 1941 je \xc5\xa1el kot prostovoljec v jugoslovansko vojsko, razpad Jugoslavije pa je pri\xc4\x8dakal v Novem mestu. Bil je skojevec in od leta 1941 \xc4\x8dlan partije. Pisal je gledali\xc5\xa1ke ocene, sodeloval je pri legalne skojevskem \xc4\x8dasniku Slovenska mladina, pri srednje\xc5\xa1olcu in v Hrastniku predaval mladini v prosvetnem dru\xc5\xa1tvu Vzajemnost._NEWLINE_Doma v Hrastniku ni bil dolgo, poleti 1941 je od\xc5\xa1el v partizane. za\xc4\x8delo se je izjemno burno obdobje njegovega kratkega \xc5\xbeivljenja. Najprej so ga \xc5\xbeandarji ujeli na hrastni\xc5\xa1ki \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji. Vendar jim je skupaj z o\xc4\x8detom u\xc5\xa1el. Nekaj \xc4\x8dasa sta se skrivala po hribih, potem pa je Jo\xc5\xbee na\xc5\xa1el stik s partizansko skupino na Sveti Planini. Ko je spravljal po nem\xc5\xa1kem napadu ranjenca do doma\xc4\x8dije na \xc5\xbdrebljevem hribu, je izgubil stik s partizani in je od\xc5\xa1el v Celje. Tam je delal kot ilegalec. Nemci so ga ujeli in zaprli v celjskem Piskru. Bil je v celici smrti, zaradi naklju\xc4\x8dja pa so ga transportirali v Srbijo. Po tabori\xc5\xa1\xc4\x8du v Rajhenburgu je pristal pozimi leta 1941 v Veliki Po\xc5\xbeegi. Najprej je delal pri kmetih nato pa nekaj \xc4\x8dasa na ob\xc4\x8dini. Ponaredil je dokumente in pobegnil v Ljubljano. Od tu je spet od\xc5\xa1el v partizane. Pridru\xc5\xbeil se je 2. grupi odredov. Ko mu je bilo dvajset let je iz \xc4\x8detnega postal bataljonski komisar. Sodeloval je v \xc5\xa1tevilnih bojih, kjer se je izkazal kot juri\xc5\xa1nik in pravi partizanski vodja. Po boju na Pugledu je priredil narodno pesem z besedilom, ki je sedaj znano kot Tam na Pugled gori. Sledili so boji na Jan\xc4\x8dah, pri \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku, na  Jelovici, v Apa\xc4\x8dah. Na Jelovici so Nemci obkolili bataljon, vendar so se borci prebili in se preko Karavnak pretolkli na Pohorje. Ve\xc4\x8dina borcev je ostala v legendarnem Pohorskem bataljonu, ki so ga pa izdaji obkolile mo\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke enote. Nemcem je \xc5\xa1lo namre\xc4\x8d mo\xc4\x8dno v nos, da so jih borci bataljona tolkli prav na pragu Maribora ki ga je Hitler proglasil za nem\xc5\xa1kega. Komisar Rajko je bil izjemno priljubljen med Pohorci, saj je bil temperamenten govornik, dober recitator in neustra\xc5\xa1en borec. 8. januarja 1943 je padel Pohorski batalljon skupaj s politi\xc4\x8dnim komisarjem Rajkom Knapom._NEWLINE_Jo\xc5\xbee Menih - Rajko Knap je bil 27. novembra 1953 imenovan za narodnega heroja. Po njem se imenuje Osnovna \xc5\xa1ola v Hrastniku.'