b'\n_START_ARTICLE_\nLizard Point\n_START_SECTION_\nZgodovina in geografija\n_START_PARAGRAPH_\nLizard Point je za \xc5\xa1tevilne ladje izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za prehod oceana in zloglasna nevarnost ladijskega prometa. Tu je tudi svetilnik Lizard. Takoj pod svetilnikom je nekdanji hotel, danes hostel (YHA Lizard Youth hostel). Lizard Point le\xc5\xbei na obalnem obmo\xc4\x8dju Caerthillian to Kennack, obmo\xc4\x8dju posebnega znanstvenega pomena, znanega po biolo\xc5\xa1kih in geolo\xc5\xa1kih zna\xc4\x8dilnostih. Ima velik botani\xc4\x8den pomen z ve\xc4\x8d redkimi in ogro\xc5\xbeenimi rastlinskimi vrstami z rde\xc4\x8dega seznama in je znan tudi po planinski vrani (Cornish choughs \xe2\x80\x93 Pyrrhocorax pyrrhocorax pyrrhocorax). Temeljna podlaga je ofiolitski kompleks in vklju\xc4\x8duje sljudo in skrilavec z rogova\xc4\x8do, prekrit je s serpentiniziranim peridotitom in gabrom z vdori granita in gnajsa. Zaliv Polpeor je majhen zaliv vzhodno od Lizard Pointa._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je znano po izdelkih, izklesanih iz lokalnih kamnin. Geologija Lizarda je zanimiva in si jo lahko ogledamo ob na\xc4\x8drtovanih sprehodih lokalnih turisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev._NEWLINE_29. julija 1588 ob 15. uri je \xc5\xa1panska armada ob pogledu na celinsko Britanijo zagledala Lizard Point. To je bil eden najve\xc4\x8djih vdorov ladjevja v zgodovini, sestavljalo ga je 120 ladij, oboro\xc5\xbeenih z ve\xc4\x8d kot 1000 topovi in 29.000 ljudmi na krovu._NEWLINE_Pomorska bitka pri Lizardu je bila 21. oktobra 1707.\n_START_SECTION_\nBrodolom ladje Ardgarry\n_START_PARAGRAPH_\n29. decembra 1962 se je obalna trgovska ladja za prevoz razsutega tovora MV Ardgarry (1957) izgubila v hudem neurju v ve\xc4\x8d kot 9 m visokih valovih na Lizard Point. Vseh 12 \xc4\x8dlanov posadke je izginilo in jih niso nikoli na\xc5\xa1li. Zgrajena je bila v ladjedelnici v Glasgowu. Dolga je bila 221 metrov, tehtala je 1074 bruto ton. Preva\xc5\xbeala je premog iz Swanseaja in plula v Rouen v Franciji.\n_START_SECTION_\nBrodolom ladje Bugaled Breizh\n_START_PARAGRAPH_\n15. januarja 2004 je potonila francoska ribi\xc5\xa1ka ladja z vle\xc4\x8dnimi mre\xc5\xbeami Bugaled Breizh in zahtevala pet \xc5\xbeivljenj. Francoski strokovnjaki za pomorske nesre\xc4\x8de so domnevali, da je plovilo lahko potegnilo pod vodo, ko se je mre\xc5\xbea zapletla v britansko ali nizozemsko podmornico med NATO-vimi vajami na obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nObalna stra\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nRoyal National Lifeboat Institution (RNLI) je postaja obalne stra\xc5\xbee pri Kilcobben Covu , 3\xc2\xa0km severovzhodno od Lizar Pointa. Re\xc5\xa1ilni \xc4\x8doln je v veliki \xc4\x8dolnarni ob vzno\xc5\xbeju klifa. Postaja ima vzpenja\xc4\x8do za prevoz re\xc5\xa1ilnega \xc4\x8dolna iz \xc4\x8dolnarne na skalni pe\xc4\x8dini._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje re\xc5\xa1evanje v zgodovini RNLI je bilo 17. marca 1907, ko je 12.000-tonska linijska ladja SS Suevic zadela greben Maenheere v bli\xc5\xbeini Lizard Pointa. V mo\xc4\x8dnem vetru in gosti megli so prostovoljci z re\xc5\xa1ilnimi \xc4\x8dolni re\xc5\xa1ili 456 potnikov, tudi 70 otrok. Posadke iz krajev Lizard, Cadgwith, Coverack in Porthleven so veslale ve\xc4\x8d kot 16 ur, da so re\xc5\xa1ile vse ljudi.'