b'\n_START_ARTICLE_\nUlrich Beck\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v nem\xc5\xa1kem mestu Stolp (sedanja Poljska, regija Pomeranija) v vojnem letu 1944, odrastel pa je v mestu Hannover. Svoj \xc5\xa1tudij je za\xc4\x8del na Univerzi v Freiburgu, kjer je najprej \xc5\xa1tudiral pravo, od leta 1966 naprej pa je \xc5\xa1tudiral sociologijo, filozofijo, psihologijo in politi\xc4\x8dne vede. Leta 1972, po tem, ko je doktoriral, se je zaposlil v M\xc3\xbcnchnu kot sociolog. Leta 1979 se je kvalificiral kot univerzitetni predavatelj s tezo o poseljevanju in dobil zaposlitev kot profesor na Univerzi v M\xc3\xbcnstru (1979-1981) in na Univerzi v Bambergu (1981-1992). Od leta 1992 do svoje smrti je bil Beck profesor in direktor In\xc5\xa1tituta za sociologijo v M\xc3\xbcnchnu. Prejel je ve\xc4\x8d mednarodnih nagrad in zaslug, vklju\xc4\x8dno z izvolitvijo v svet za nem\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo in sociologijo._NEWLINE_Od 1995 do 1997 je bil \xc4\x8dlan Odbora za razvoj Bavarske in Sa\xc5\xa1ke. V za\xc4\x8detku leta 1999 je bil soudele\xc5\xbeen pri projektu Nem\xc5\xa1ke raziskovalne fundacije (DFG) raziskovalnega programa na temo refleksivne modernizacije, ki je izzivala splo\xc5\xa1no uveljavljeno tezo o obdobju postmoderne._NEWLINE_Z razvijanjem svojega koncepta modernizacije (razvita moderna namesto postmoderna) se je ukvajal \xc5\xa1e v letizh od 1999 do 2009, ko je na to temo povezoval projekt \xc5\xa1tirih univerz na obmo\xc4\x8dju M\xc3\xbcnchna. Beckova teorija o interdisciplinarni refleksivni modernizaciji je bila na podlagi veliko razli\xc4\x8dnih tem tudi empiri\xc4\x8dno preizku\xc5\xa1ena. Teorija o refleksivni modernizaciji temelji na ideji, da rast moderne industrijske dobe proizvaja stranske u\xc4\x8dinke za celoten svet, ki jih institucije in nacije preoblikujejo, odprejo in se spra\xc5\xa1ujejo o politi\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditvah pri soo\xc4\x8danju s kriznimi situacijami._NEWLINE_Bil je aktiven kot sociolog in javni intelektualec v Nem\xc4\x8diji, kot tudi po svetu. Redno se je udele\xc5\xbeeval javnih debat na temo Evropske Unije, podnebnih sprememb in jedrske energije. Leto in pol pred smrtjo je bil \xc4\x8dlan mednarodne raziskovalne skupine, ki je delala na nekajletnem projektu  \xc2\xbbMetodolo\xc5\xa1ko svetovljanstvo - v laboratoriju klimatskih sprememb\xc2\xab, pri katerem je bil Beck glavni raziskovalec. Za ta projekt je dobil presti\xc5\xbeno ERC subvencijo, ki se izte\xc4\x8de leta 2018. Beck je skupaj s sociologoma Davidom Tyfieldom in Andersom Blokom vodil in nadzaroval delo v tej skupini, ki dela ta projekt. Projekt je tudi stimuliral mednarodno sodelovanje z razli\xc4\x8dnimi malimi raziskovalnimi centri po vsem svetu, predvsem po v vzhodni Aziji. V sodelovanju z EARN, Beck je skupaj z ju\xc5\xbenokorejskim sociologom Sang-Jin Han vodil dvoletni projekt seulske mestne vlade. _NEWLINE_Zunaj sociologije je bil povezan \xc5\xa1e z delovanjem v M\xc3\xbcnchenskem judovskem centru in kot \xc4\x8dlan nem\xc5\xa1ke podru\xc5\xbenice PEN International._NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil z nem\xc5\xa1ko znanstvenico za socialne vede Elisabeth Beck-Gernsheim. Umrl je zaradi sr\xc4\x8dnega infarkta 1. januarja 2015, v starosti 70 let.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nV njegovi \xc4\x8detrtstoletni letni karieri je sociolog Ulrich Beck pri opisu in vrednotenju dinamike dru\xc5\xbebene stvarnosti osredoto\xc4\x8dil predvsem na naslednje vpra\xc5\xa1anje:_NEWLINE_Kako naj se intelektualci in dru\xc5\xbeba spopada s tveganji, ki vodijo v radikalne dru\xc5\xbebene spremembe? _NEWLINE_Po njegovem mora sociologija uspe\xc5\xa1no odgovoriti na probleme uni\xc4\x8devanje okolja, finan\xc4\x8dne krize, segrevanja ozra\xc4\x8dja, krizo demokracije in nacionalne dr\xc5\xbeave, terorizem, razvrednotenje dela, problem individualne (ne)odgovornosti, itd., ki prispevajo, da \xc5\xbeivimo v nestabilni dru\xc5\xbebi tveganja. Pozicija lastne kulture je pri tem kve\xc4\x8djemu v oviro, saj se posamezniki socializiramo v stanju, ki ga smatramo za povsem normalnega, \xc4\x8deprav je celostno gledano samo po sebi krizno._NEWLINE_Jedro njegove sociologije zato predstavljajo raziskave povezane z modernizacijo, re\xc5\xa1evanjem ekolo\xc5\xa1kih problemov ter globalizacijo. Med \xc5\xa1tudijem pa je tudi za\xc4\x8del raziskovati vpra\xc5\xa1anje, kako spremenjeni delovni pogoji v svetu globalnega kapitalizma zanikajo vpliv zvez na proces dela. Iz tega je potem razvil povsem novo teorijo v kozmopolitanskem konceptu, ki jo je kasneje tudi predstavil v eni izmed svojih knjig - Risk society._NEWLINE_Koncept dru\xc5\xbeba tveganja (Risk society) je zdru\xc5\xbeeno delo Becka in britanskega sociologa Anthonya Giddensa v 80-ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Oba sta se osredoto\xc4\x8dila na problem razkroja tradicionalniih industrijskih razredov moderne dru\xc5\xbebe in s tem povezanih posledic. Svojo teorijo sta potrdila z dejstvom, da globalizacija predstavlja veliko tveganje za ljudi vseh razredov, ne samo najni\xc5\xbejih. Kot nevarnost sta predstavila zelo radikalne ideje nevarnosti kot so npr. radioaktivnost, onesna\xc5\xbeevanje ali pa tudi brezposelnost. Prav tako sta poudarila, da si lahko nekateri privo\xc5\xa1\xc4\x8dijo eliminacijo nekaterih tveganj, ne pa tudi vseh, kot je na primer globalno segrevanje. Iz dela je bilo mo\xc4\x8d razbrati poudarek na tem, da se nekatera tveganja potencirajo v dru\xc5\xbebi oz. je dru\xc5\xbeba celo vzrok za le-teh. Zaklju\xc4\x8dimo lahko tako, da nekatera tveganje predstavljajo ve\xc4\x8djo in nekatera manj\xc5\xa1o gro\xc5\xbenjo bodisi zaradi svojih zna\xc4\x8dilnosti ali pa s kategoriziranjem in razglabljanjem v medijih (primer terorizem) . Kot rezultat/posledico sta navedla analizo, ki s\xc4\x8dasoma pripelje v predsodke in druga\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene probleme.\n_START_SECTION_\nSkupina Spinelli\n_START_PARAGRAPH_\n15. septembra 2010 je Beck podprl Spinelli skupino, ki ima pobudo o\xc5\xbeiviti federalizem v Evropski uniji. Spinelli skupina je to idejo promovirala, skupaj z mladinsko Spinelli skupino, \xc5\xbee 60 let. Drugi znani \xc4\x8dlani so \xc5\xa1e: Jacques Delors, Daniel Cohn-Bendit, Guy Verhofstadt, Andrew Duff in Elmar Brok.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa21996 nagrada mesta M\xc3\xbcnchen za delo na kulturnem podro\xc4\x8dju;_NEWLINE_\xe2\x80\xa21999 nagrada centra za raziskovanje podnebnih sprememb CICERO;_NEWLINE_\xe2\x80\xa21999 nagrada Nem\xc5\xa1ko-britanskega foruma (skupaj z Anthonyjem Giddensom);_NEWLINE_\xe2\x80\xa22004 nagrada Nem\xc5\xa1kega sociolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva DGS za izjemne dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju sociologije;_NEWLINE_\xe2\x80\xa22005 Schaderjeva nagrada, letna nagrada za delo na podro\xc4\x8dju dru\xc5\xbebenih znanosti;_NEWLINE_\xe2\x80\xa22014 nagrada za \xc5\xbeivljenjsko delo Mednazodnega zdru\xc5\xbeenja za sociologijo  ISA\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Objektivnost in moralnost (1974); Objectivity and normativity. The theory-practice debate in modern German and American sociology. Reinbek, Rowohlt._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Dom: cosiologija dela in zaposlovanja (1980). Soavtorstvo z Michaelom Braterjem and Hansom J\xc3\xbcrgenom; Home: sociology of work and occupations. Basics, problem areas, research results, Rowohlt paperback Verlag GmbH, Reinbek._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Dru\xc5\xbeba tveganja (1986); Risikogesellschaft \xe2\x80\x93 Auf dem Weg in eine andere Moderne (Risk Society)_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Protidarila: organizirana neodgovornost (1988); Gegengifte\xc2\xa0: die organisierte Unverantwortlichkeit. Frankfurt am Main: Suhrkamp._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2       Popolnoma normalni kaos ljubezni (1995). Skupaj z Elizabeth Beck-Gernsheim;  The Normal Chaos of Love. Cambridge: Polity Press._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kaj je globalizacija? (1997) Was ist Globalisierung?_NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2       Demokracija brez sovra\xc5\xbenikov (1998) Democracy without Enemies. Cambridge: Polity Press._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2       Krasni novi svet dela (2000). The Brave New World of Work. Cambridge: Cambridge University Press._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2       Individualizacija: institucionalni individualizem, dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne posledice (2002), Skupaj z Elizabeth Beck-Gernsheim; Individualization: Institutionalized Individualism and its Social and Political Consequences. London: Sage._NEWLINE_\xe2\x80\xa2       Dru\xc5\xbebena mo\xc4\x8d v globalni dobi (2005); Power in the Global Age. Cambridge: Polity Press._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2Kozmopolitanska vizija (2006) Cosmopolitan Vision. Cambridge: Polity Press._NEWLINE__NEWLINE_\xe2\x80\xa2       Nem\xc5\xa1ka Evropa (2012) Das deutsche Europa, Berlin_NEWLINE_\xe2\x80\x83'