b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Gregor Dolni\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de, ljubljanski sodnik in \xc5\xbeupan, mu je omogo\xc4\x8dil \xc5\xa1olanje in potovanja po Nem\xc4\x8diji in Italiji, kjer se je navdu\xc5\xa1il za baro\xc4\x8dno umetnost. \xc5\xa0tudiral je v Ingolstadtu in Bologni. Leta 1679 je v Bologni postal doktor prava. Nato je v Ljubljani nastopil slu\xc5\xbebo mestnega notarja in sodnika.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDolni\xc4\x8dar je bil du\xc5\xa1a kulturnega preroda v baroka v Ljubljani, pisal je tudi o likovni umetnosti in preu\xc4\x8deval starine. Pomembno je njegovo zgodovinsko raziskovanje. V o\xc4\x8detovo dru\xc5\xbeinsko kroniko je vna\xc5\xa1al nove podatke. V nem\xc5\xa1ko pisanih konisti\xc4\x8dnih zapiskih (Annales Urbis Labacensis) in podobnih tiskanih latinskih zapisih (Epitome chronologica, 1714) je ohranil mnogo sicer neznanih podatkov iz na\xc5\xa1e zgodovine. Zanimal se je za arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz rimske Emone in prepisal ter prou\xc4\x8deval \xc5\xa1tevilne anti\xc4\x8dne napise, tudi z novcev, opisal je tudi mlaj\xc5\xa1e nagrobnike v Ljubljani. Kot \xc4\x8dlan in soustanovitelj Academie operosorum je nameraval spise izdati, tako da bi z na\xc5\xa1o preteklostjo seznanil tudi tujce, ki so ga sprejeli v razli\xc4\x8dne znanstvene ustanove (akademije). V bogati knji\xc5\xbenici, ki je sedaj skupaj z njegovimi rokopisi v Semeni\xc5\xa1ki knji\xc5\xbenici, je ohranjenih veliko drobnih tiskov, ki so med drugim tudi vir znanja o glasbenem in gledali\xc5\xa1kem \xc5\xbeivljenju baro\xc4\x8dne Ljubljane._NEWLINE_Dolni\xc4\x8dar je bil pobudnik in svetovalec pri vseh umetnostnih na\xc4\x8drtih in njihovih realizacijah v Ljubljani, kjer je po njegovi zaslugi zmagal italijanski zreli barok in odmeval tudi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em kranjskem zaledju. \xc5\xbde ob zidanju stolnice Sv. Nikolaja je pritegnil pomembne tuje umetnike, za vzgojo doma\xc4\x8dega nara\xc5\xa1\xc4\x8daja pa si je zamislil Akademijo treh umetnosti, slikarstva, kiparstva in stavbarstva (Academia trium atrium), ki pa se ni uresni\xc4\x8dila._NEWLINE_Njegov popis stare in nove ljubljanske stolnice Cathedralis Basilicae Labacensis Histiria (1701 - 1719) v tisku iz\xc5\xa1el 1882 kot Historia Cathedralis Ecclesiae Labacensis je hkrati prvi teoreti\xc4\x8dni spis o na\xc5\xa1i umetnosti.'