b'\n_START_ARTICLE_\nGrad, Grad\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d je bila vas Grad omenjena leta 1365 pod imenom Waraliafalo (vas pod gradom), leta 1366 kot Waralyafalw in districtu Waralyakurnik (vas pod gradom v upravljanju \xc5\xbeupnije Podgradje). Leta 1478 je omenjena kot Opidum Lyndwa (opidum \xe2\x80\x93 trg, kraj s tr\xc5\xbenimi pravicami), leta 1498 pa kot opidum Felsewlyndwa. Ime Lyndwa se je uporabljalo \xc5\xbee od leta 1208, vendar se je nana\xc5\xa1alo na grad in posestvo in ne na samo vas. V francisejskem katastru iz leta 1860 se je za del vasi Grad, ki le\xc5\xbei na desnem bregu Gra\xc4\x8dkega potoka, uporabljalo ime Kukojca._NEWLINE_Od leta 1952 se naselje Grad imenuje po srednjeve\xc5\xa1kem gradu, ki le\xc5\xbei na bazaltni vzpetini. \xc5\xbde v zapiskih g. Slavi\xc4\x8da iz leta 1918 je poleg imena Gornja Lendava zapisano tudi ime Grad._NEWLINE_V srednjem veku v 12. stoletju je omenjeno kot upravno in voja\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Gori\xc4\x8dkega in dolgo tudi Ravenskega. Ozemlje je vklju\xc4\x8dil v ogrsko dr\xc5\xbeavo kralj B\xc3\xa9la III. in ga 1183 podaril cisterijanskemu samostanu v Mono\xc5\xa1tru. Leta 1208 je tu prvi\xc4\x8d izpri\xc4\x8dana pra\xc5\xbeupnija._NEWLINE_Osnovna \xc5\xa1ola Grad je osrednja izobra\xc5\xbeevalna ustanova v Ob\xc4\x8dini Grad. Obsega osnovno \xc5\xa1olo, ki izvaja program devetletke in vrtec._NEWLINE_V preteklosti so bili prebivalci predvsem podlo\xc5\xbeni kmetje, ki so imeli praviloma majhne osminske kmetije. \xc5\xbdiveli so skromno v \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeinah. Zemlji\xc5\xa1ka razdrobljenost je imela za posledico izseljevanje v tujino. Kmetije so \xc5\xa1e danes majhne (1 \xe2\x80\x93 5 ha). Ljudje se danes ukvarjajo predvsem s poljedelstvom, manj z \xc5\xbeivinorejo (svinje, pi\xc5\xa1\xc4\x8danci in druga perjad). Razvito je sadjarstvo, ponekod vinogradni\xc5\xa1tvo, ki pa je bolj za doma\xc4\x8do uporabo. Nekaj je tudi \xc4\x8debelarjev._NEWLINE_Danes so gospodinjstva predvsem delavsko - kme\xc4\x8dka oz. delavska. Stare kme\xc4\x8dke hi\xc5\xa1e so v veliki meri zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene in po\xc4\x8dasi propadajo ali pa so na prodaj.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini med 267 in 390 m, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vasi pa na nadmorski vi\xc5\xa1ini 267 m. Najvi\xc5\xa1ji del vasi je Pepel\xc5\xa1\xc4\x8dek. Naselje le\xc5\xbei v sredini zahodnega dela Gori\xc4\x8dkega in na vzhodu meji na Radovce in Vidonce, na zahodu na Dolnje Slave\xc4\x8de, Gornje Slave\xc4\x8de in Kuzmo. Po sredi med njimi potega strm greben proti severu do Doli\xc4\x8da. Dostop v vas je po cesti iz Bodoncev ali iz Ve\xc4\x8deslavcev, na jugu sega pri ku\xc5\xbenega znamenja Beli Kri\xc5\xbe (303 m)._NEWLINE_Zaradi kamninske sestave so pobo\xc4\x8dja strma z vsekanimi dolinami in slikovitimi kanjoni. Gri\xc4\x8devje sestavljajo skrilavci, gnajsi, blestniki, amfiboliti in filiti, v dolinah pa so terciarne usedline peskov, prodov, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov, glin in laporjev. Zemlja je te\xc5\xbeka ilovica, pome\xc5\xa1ana s peskom in prodcem, ponekod lapornata in ob potokih pe\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Polo\xc5\xbenej\xc5\xa1a pobo\xc4\x8dja in dna dolin predstavljajo njive in travniki. Na prisojnih legah je nekaj ve\xc4\x8djih vinogradov in sadovnjakov. Me\xc5\xa1ani gozdovi se nahajajo na slemenih, na severni strani segajo globoko v dolino prete\xc5\xbeno iglasti gozdovi, na jugozahodni strani pa je ozek pas macesnovega gozda.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja znamenitost je grad Grad, na obrobju zaselka Kani\xc5\xbea stoji Kripta (grajska grobnica), v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vasi \xe2\x80\x93 P\xc3\xb6rgi stoji cerkev Marije Vnebovzete, ki spada med najkvalitetnej\xc5\xa1e arhitektonske gotske spomenike Pomurja. Na ju\xc5\xbenem delu stoji ku\xc5\xbeno znamenje Beli kri\xc5\xbe, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naselja pa kapelica Sv. Jo\xc5\xbeefa Delavca. Ob poteh ali ob doma\xc4\x8dijah je \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kri\xc5\xbeev._NEWLINE_V Gradu je bil doma \xc5\xa0tefan Selmar (1820 \xe2\x80\x93 1877), dobrotnik slovenskih dijakov in \xc5\xa1iritelj prekmurske knji\xc5\xbeevnosti. Iz mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dine je prevedel svetopisemske zgodbe za otroke. Tukaj je do smrti leta 1891 \xc5\xbeupnikoval publicist in nabo\xc5\xbeni pisatelj \xc5\xa0tefan \xc5\xbdemli\xc4\x8d.'