b'\n_START_ARTICLE_\nDrobirski tok\n_START_PARAGRAPH_\nDrobirski tok je gravitacijski (hiperkoncentriran) tok me\xc5\xa1anice zemljin, hribin (skal) vode in/ali zraka, ki je spro\xc5\xbeen z nastankom plazu pri velikem vtoku vode._NEWLINE_Pri potovanju drobirskega toka nastane po dolini oz. grapi rana v obliki ka\xc4\x8de. Tok lahko erodira dno in boke doline, na svoji poti odna\xc5\xa1a predmete in ustvari debele, blatne obloge na dnu doline. Kon\xc4\x8dna oblika odlo\xc5\xbeenega materiala je podobna jeziku z velikimi skalami na njem. Dodatno dvigovanje toka v boke lahko povzro\xc4\x8dajo centrifugalne sile. Obi\xc4\x8dajno ima v razsutem stanju gostoto, primerljivo s tisto pri skalnih plazovih in drugih vrstah plazov (pribli\xc5\xbeno 2000 kilogramov na kubi\xc4\x8dni meter), vendar zaradi raz\xc5\xa1irjenega uteko\xc4\x8dinjanja sedimenta z visokimi pornimi pritiski povzro\xc4\x8da, da lahko te\xc4\x8de skoraj tako kot voda.  Drobirski tok, ki pada skozi kanal, pogosto dose\xc5\xbee hitrosti, ki presegajo 10 metrov na sekundo (ve\xc4\x8d kot 20 kilometrov na uro), nekateri veliki tokovi so dosegli tudi veliko ve\xc4\x8dje hitrosti. Drobirski tokovi z volumni segajo do okoli 100.000 kubi\xc4\x8dnih metrov, pogosto se pojavljajo v gorskih regijah po vsem svetu. Najve\xc4\x8dji prazgodovinski tokovi so imeli koli\xc4\x8dine, ki so presegale 1 milijardo kubi\xc4\x8dnih metrov (to je 1 kubi\xc4\x8dni kilometer). Rezultat njihovih visokih koncentracij sedimentov in hitrosti je lahko zelo poguben._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1i nesre\xc4\x8de zaradi drobirskih tokov v dvajsetem stoletju, kjer je bilo ve\xc4\x8d kot 20.000 smrtnih \xc5\xbertev, so bile v Armero, Kolumbija leta 1985 in deset tiso\xc4\x8d v dr\xc5\xbeavi Vargas v Venezueli leta 1999._NEWLINE_Zemeljski plaz Sto\xc5\xbee pod Mangartom, ki se je prvi\xc4\x8d spro\xc5\xbeil 15. novembra 2000 in drugi\xc4\x8d 17. novembra, je kot murasti ali drobirski tok prizadel 4 km oddaljeno vas Log pod Mangartom. V dolino je zgrmelo dobrih 1,5 milijona kubi\xc4\x8dnih metrov materiala, ki se je ob obilnem de\xc5\xbeevju, zaradi prepojenosti, uteko\xc4\x8dinil in splazel.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nDrobirski tokovi imajo volumetri\xc4\x8dne koncentracije sedimenta, ki presega pribli\xc5\xbeno 40 do 50%, preostanek pa obsega tok vode. Po definiciji drobir vsebuje sedimentna zrna razli\xc4\x8dnih oblik in velikosti, navadno v razponu od mikroskopskih glinenih delcev do velikih skal. Poro\xc4\x8dila medijev pogosto uporabljajo izraz blatni za opis drobirskega toka, a res blatni tokovi so sestavljeni ve\xc4\x8dinoma iz zrn manj\xc5\xa1ih od peska. Na zemeljski povr\xc5\xa1ini so blatni tokovi precej manj pogosti kot drobirski tokovi. Podvodni blatni tokovi prevladujejo na podmorskem kontinentalnem robu, kjer  lahko povzro\xc4\x8dijo motne tokove. Drobirski tokovi v gozdnih obmo\xc4\x8djih lahko vsebuje velike koli\xc4\x8dine lesnega drobirja kot so debla in drevesni \xc5\xa1tori. S sedimenti bogata vodna poplava s solidno koncentracijo, ki sega od okoli 10 do 40% se obna\xc5\xa1a nekoliko druga\xc4\x8de kot drobirski tok in je znana kot hiperkoncentrirana poplava. _NEWLINE_Drobirski tok lahko spro\xc5\xbei mo\xc4\x8dno de\xc5\xbeevje in taljenje snega, poru\xc5\xa1itev jezu ali izbruh ledeni\xc5\xa1ke poplave, plaz, ki je lahko ali ni povezan z intenzivnim de\xc5\xbejem. V vseh primerih so glavni pogoji za za\xc4\x8detek drobirskega toka prisotnost pobo\xc4\x8dja z naklonom ve\xc4\x8djim do pribli\xc5\xbeno 25 stopinj, razpolo\xc5\xbeljivost obilice ohlapnih sedimentov, zemlje ali skal in dovolj vode, da bi ta razsut material dosegel stanje skoraj popolne nasi\xc4\x8denosti. Drobirski tokovi so pogostej\xc5\xa1i po gozdnih po\xc5\xbearih, saj izku\xc5\xa1nje v ju\xc5\xbeni Kaliforniji to dokazujejo. Predstavljajo veliko nevarnost v mnogih strmih, gorskih obmo\xc4\x8djih, zato so nanje posebej pozorni na Japonskem, Kitajskem, Tajvanu, ZDA, Kanadi, Novi Zelandiji, na Filipinih, v evropskih Alpah, Rusiji in Kazahstanu. Na Japonskem je velik drobirski tok ali plaz imenuje yamatsunami (\xe5\xb1\xb1 \xe6\xb4\xa5 \xe6\xb3\xa2), dobesedno gorski cunami._NEWLINE_Drobirski tokovi se pospe\xc5\xa1eno spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo z gravitacijo in obi\xc4\x8dajno sledijo strmim gorskim potem, ki le\xc5\xbeijo na aluvialnih sto\xc5\xbecih ali poplavnih ravninah. Sprednji del ali "glava"  drobirskega toka pogosto vsebuje obilo grobega materiala, kot so balvani in debla, ki omogo\xc4\x8dajo mo\xc4\x8dno trenja. Za \xc2\xbbglavo\xc2\xab\xc2\xa0je manj trenja, predvsem uteko\xc4\x8dinjeno telo toka, ki vsebuje vi\xc5\xa1ji odstotek peska, mulja in gline. Te drobne usedline pomagajo ohranjati visok porni pritisk, ki izbolj\xc5\xa1uje mobilnost drobirskega toka. V nekaterih primerih telesu toka sledi bolj voden rep, ki prehaja v hiperkoncentriran vodotok. Drobirski tokovi se po navadi gibljejo v vrsti impulzov, ali diskretnih prenapetosti, pri \xc4\x8demer ima vsak impulz ali prenapetost zna\xc4\x8dilno glavo, telo in rep_NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Nanos drobirskega toka se zlahka prepozna. Ti naravni nasipi tvorijo pri relativno mobilnem, uteko\xc4\x8dinjenem, drobnozrnatem toku v telesu drobirskega toka grobe hrapave robove, umazanijo sposobno velikega trenja, ki se nabira v \xc4\x8delu drobirskega toka kot posledica lo\xc4\x8devanja zrn (znani pojav v granulirani mehaniki). Bo\xc4\x8dni nasipi lahko omejijo poti, ki sledijo drobirskemu toku, prisotnost starej\xc5\xa1ih nasipov zagotavlja idejo o magnitudi prej\xc5\xa1njih drobirskih tokov na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju. S pomo\xc4\x8djo datiranja dreves, ki rastejo na teh nanosih, se lahko pribli\xc5\xbeno ugotovi pogostnost uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih drobirskih tokov. To je pomembna informacija za razvoj zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d na obmo\xc4\x8djih, kjer so drobirski tokovi pogosti. Starodavne nanose drobirskih tokov, ki so izpostavljeni le v izdankih je te\xc5\xbeje prepoznati, vendar so pogosto zna\xc4\x8dilni z zrni zelo razli\xc4\x8dnih oblik in velikosti. Ta slaba razvrstitev sedimentnih zrn razlikuje nanose drobirskih tokov od ve\xc4\x8dine vodnih sedimentov.\n_START_SECTION_\nTipi\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi geolo\xc5\xa1ki tokovi, ki jih lahko ozna\xc4\x8dimo kot drobirski tok imajo obi\xc4\x8dajno bolj posebna imena. To so:\n_START_SECTION_\nDinamika drobirskega toka\n_START_PARAGRAPH_\nDinamiko drobirskih tokov lahko opi\xc5\xa1emo z matemati\xc4\x8dnimi razmerji, ki so precej kompleksni in dajejo odnose med osnovnimi parametri, s katerimi opi\xc5\xa1emo drobirski tok. Ti pomembni parametri, ki jih pridobimo z modeli v laboratoriju ali na mestu samem, so: gostota materiala, poroznost, stri\xc5\xbena napetost, viskoznost, turbulenca, napetostno stanje. Pri dinamiki nas zanimajo povpre\xc4\x8dna hitrost toka, povr\xc5\xa1inska hitrost in spreminjanje hitrosti toka z globino. _NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tirje glavni faktorji, ki dolo\xc4\x8dajo obna\xc5\xa1anje toka: viskoznost, turbulence, drsenje delcev med seboj in njihovi trki.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje \xc5\xa1kode\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi prepre\xc4\x8dili drobirske tokove, ki uni\xc4\x8dujejo premo\xc5\xbeenje in ljudi, lahko zgradimo razbijalce tokov in bazene. Bazeni so namenjeni za\xc5\xa1\xc4\x8diti tal in vodnih virov ali za prepre\xc4\x8ditev nadaljnje \xc5\xa1kode. Tak\xc5\xa1ne konstrukcije so zadnja mo\xc5\xbenost, ker so drage za gradnjo in zahtevajo redno letno vzdr\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nV popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1989 je v okviru svojega obse\xc5\xbenega dela David Gordon\'s United States, kasneje, leta 1999, kot del Autobiography of a Liar, koreograf David Gordon zdru\xc5\xbeil glasbo Harryja Partcha in besedilo Johna McPheeja iz The Control of Nature, ki jo bere Norma Fire, v ples z naslovom Debris Flow, \xc2\xbbgrozljivo posneta pripoved neke dru\xc5\xbeinske preizku\xc5\xa1nje v velikem zemeljskem plazu v L.A. ...\xc2\xab\xc2\xa0'