b'\n_START_ARTICLE_\nAmeri\xc5\xa1ki \xc4\x8drni medved\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki \xc4\x8drni medved je navadno dolg med 150 do 180\xc2\xa0cm in je \xc5\xa1irok od 80 do 95\xc2\xa0cm \xc4\x8dez ramena. Samice tehtajo od 40 do 180\xc2\xa0kg; samci tehtajo med 115 in 275\xc2\xa0kg. Odrasli \xc4\x8drni medvedi redko prese\xc5\xbeejo te\xc5\xbeo 300\xc2\xa0kg, vendar so \xc5\xbee tudi zabele\xc5\xbeili izjemno velike samce iz divjine, dolge do 240\xc2\xa0cm in te\xc5\xbeke vsaj 365\xc2\xa0kg. Rojeni mladi\xc4\x8di obi\xc4\x8dajno tehtajo med 200 in 450 gramov. Odrasel medved ima majhne o\xc4\x8di, okrogla u\xc5\xa1esa, podolgovat gobec, velik trup in kratek rep. Medvedi imajo izjemen voh. \xc4\x8ceprav imajo po navadi ko\xc5\xa1ato \xc4\x8drno dlako, se ko\xc5\xbeuh lahko razlikuje v barvi od bele do \xc4\x8dokoladno-rjave, cimetno-rjave, plave (primerke najdemo skrajno zahodno od reke Mississippi) in \xc4\x8drne na vzhodu (podobno velja v Kanadi, na meji med Manitobo in Ontariem). Nekateri primerki imajo na prsnem ko\xc5\xa1u slabotno belo liso v obliki \xc4\x8drke V._NEWLINE_\xc4\x8ceprav \xc4\x8drni medvedi lahko stojijo in hodijo po zadnjih nogah, je zanje obi\xc4\x8dajnej\xc5\xa1a hoja po vseh \xc5\xa1tirih. \xc4\x8ce se \xc5\xbee postavijo na zadnje noge, je to zaradi bolj\xc5\xa1ega razgleda ali ovohavanja okolice. Za medvede je zna\xc4\x8dilna nerodna dr\xc5\xbea pri hoji, ki je posledica njihovih ploskih podplatov in nekoliko dalj\xc5\xa1ih zadnjih nog. \xc5\xa0e en razlog za tak\xc5\xa1no dr\xc5\xbeo je ti \xc2\xbbkljusa\xc5\xa1ka hoja\xc2\xab. Za razliko od mnogih \xc5\xa1tirino\xc5\xbecev, medvedje noge na eni strani delujejo skupaj namesto izmeni\xc4\x8dno, podobno kot pri konju kljusa\xc4\x8du. Posamezna \xc5\xa1apa ima pet dolgih, mo\xc4\x8dnih krempljev, ki jih medved uporablja pri trganju, kopanju po zemlji in plezanju.'