b'\n_START_ARTICLE_\nOxford\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOxford je bil prvi\xc4\x8d naseljen v obdobju Sasov in je bil sprva znan kot "Oxenaforda", kar pomeni "prehod govedi" (po angle\xc5\xa1ko) . Temelji na delu "Chronicon ex chronicis" Florencea Worcestra; v tistem \xc4\x8dasu so bili prehodi pogostej\xc5\xa1i kot mostovi. Kraj je nastal z ustanovitvijo prehoda volov \xc4\x8dez reko okoli leta 900. V 10. stoletju je Oxford postal kraj pomembne voja\xc5\xa1ke meje med kraljestvoma Mercija in Wessex, vanj pa naj bi ve\xc4\x8dkrat vdrli Danci._NEWLINE_Oxford je bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan med vdorom Normanov leta 1066. Po osvojitvi je bilo mesto dodeljeno guvernerju Robertu D\'Oylyju, ki je odredil gradnjo gradu kot potrditev normanske oblasti na tem obmo\xc4\x8dju. Grad verjetno ni bil nikoli uporabljen za voja\xc5\xa1ke namene, njegovi ostanki so se ohranili vse do danes. D\'Oyly je v gradu ustanovil samostansko skupnost, saj je bil sestavljen iz kapele in bivalnih prostorov za menihe (sveti Jurij v gradu). Skupnost ni nikoli postala velika, vendar je bila eno najstarej\xc5\xa1ih mest formalnega izobra\xc5\xbeevanja v Britaniji. Leta 1139 je Geoffrey iz Monmoutha napisal zgodovino kraljev Britanije (History of the Kings of Britain), zbirko Arturjevih legend. _NEWLINE_Oxfordov ugled se je pove\xc4\x8dal z listino kralja Henrika II., s katero je podelil svojim dr\xc5\xbeavljanom privilegije in izjeme, kot jih je u\xc5\xbeivalo glavno mesto kraljestva. V mestu ali v njegovi bli\xc5\xbeini so bile ustanovljene nekatere pomembne verske ustanove. Vnuk kralja Ivana je ustanovil samostan Rewley za cistercijanski red; bratje razli\xc4\x8dnih redov (dominikanci, fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani, karmeli\xc4\x8dani, avgu\xc5\xa1tinci in trinitarci) so imeli v Oxfordu ustanove razli\xc4\x8dnega pomena. V 13. stoletju so bila v mestu pogosto zasedanja parlamenta. Oxfordski statut je uvedla skupina baronov na \xc4\x8delu s Simonom de Montfortom; ta dokument pogosto obravnavajo kot prvo pisno ustavo v Angliji._NEWLINE_Rihard I. Levjesr\xc4\x8dni (vladal od 6. julija 1189 do 6. aprila 1199) in Ivan Brez de\xc5\xbeele (vladal od 6. aprila 1199 do 19. oktobra 1216), sinova Henrika II., sta bila rojena v pala\xc4\x8di Beaumont v Oxfordu 8. septembra 1157 in 24. decembra 1166.  Plo\xc5\xa1\xc4\x8da v ulici Beaumont spominja na te dogodke.\n_START_SECTION_\nUniverza v Oxfordu\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza v Oxfordu je prvi\xc4\x8d omenjena v zapisih iz 12. stoletja. Od stotin stavb za \xc5\xa1tudente, ki so zrasle po mestu, je ostala le St. Edmund Hall (okoli 1225). Je zadnja ohranjena srednjeve\xc5\xa1ka dvorana na univerzi. Prvi oxfordski kolid\xc5\xbei so bili University College (1249), Balliol (1263) in Merton (1264). Ustanovljeni so bili, ko so Evropejci za\xc4\x8deli prevajati spise gr\xc5\xa1kih filozofov. Ti spisi so spremenili evropsko ideologijo, navdahnjeni z znanstvenimi odkritji in napredkom v umetnosti, ko je dru\xc5\xbeba za\xc4\x8dela gledati na nov na\xc4\x8din. Kolid\xc5\xbee v Oxfordu je podprla Cerkev v upanju, da bodo uskladili gr\xc5\xa1ko filozofijo in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko teologijo. Razmerje med neakademskim prebivalstvom in akademsko skupnostjo je bilo pogosto neprijetno \xe2\x80\x93 kar 93 \xc5\xa1tudentov in me\xc5\xa1\xc4\x8danov je bilo ubitih 10. februarja 1355 v nemirih na dan svete Sholastike (spor v gostilni med dvema \xc5\xa1tudentoma in gostilni\xc4\x8darjem je spro\xc5\xbeil nemire, ki so trajali dva dni, posledica je bila ve\xc4\x8d privilegijev in svobo\xc5\xa1\xc4\x8din akademskih ustanov v mestu)._NEWLINE_Epidemija bolezni sudor anglicus, lat. (sweating sickness oz. slovensko pote\xc4\x8da slabost) leta 1517 je bila v Oxfordu in Cambridgeu \xc5\xa1e posebej uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da, saj je umrla polovica prebivalstva obeh mest, tudi mnogi \xc5\xa1tudenti in predavatelji. _NEWLINE_Stolnica v Oxfordu je enkratna zdru\xc5\xbeitev kapele kolid\xc5\xbea in stolnice. Prvotno samostanska cerkev svete Fridesvide je bila raz\xc5\xa1irjena in vklju\xc4\x8dena v zgradbo Kardinalovega kolid\xc5\xbea tik pred spremembo v Kristusovo cerkev leta 1546, od takrat pa je bila stolnica Oxfordske \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Oxfordskim mu\xc4\x8denikom so leta 1555 sodili zaradi herezije oziroma njihovih verskih prepri\xc4\x8danj in u\xc4\x8denja ter jih nato za\xc5\xbegali na grmadi na dana\xc5\xa1nji ulici Broad. Trije mu\xc4\x8denci so bili \xc5\xa1kofje Hugh Latimer, Nicholas Ridley ter nad\xc5\xa1kof Thomas Cranmer.  Spomenik mu\xc4\x8denikov stoji v bli\xc5\xbeini za vogalom, na severu svetega Tilna.\n_START_SECTION_\nAngle\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV angle\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni je bil leta 1642 v Oxfordu dvor Karla I., potem ko je bil kralj izgnan iz Londona, \xc4\x8deprav je bila v mestu mo\xc4\x8dna podpora  parlamentarcem. Mesto je popustilo parlamentarnim silam pod vodstvom generala Fairfaxa v obleganju Oxforda leta 1646. Ko je leta 1665 izbruhnila kuga v Londonu, je bil v mestu nastanjen dvor Karla II. \xc4\x8ceprav nerad, se je zaradi pribli\xc5\xbeevanja kuge moral umakniti tudi od tu. V mestu sta bila leta 1644 in 1671 dva huda po\xc5\xbeara .\n_START_SECTION_\nSodobna doba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1790 je kanal Oxford povezal mesto s Coventryjem. Vojvodski prekop, ki ga je dokon\xc4\x8dal vojvoda Marlborough leta 1789, pa je povezal nov kanal z reko Temzo. Leta 1796 je podjetje Oxford Canal zgradilo svojo povezavo do Temze kot Isis Lock. Leta 1844 je bilo mesto povezano z Londonom z veliko zahodno \xc5\xbeeleznico (Great Western Railway) prek Didcota in Readinga, kmalu so nastale \xc5\xa1e druge proge._NEWLINE_V 19. stoletju je polemika, povezana z oxfordskim gibanjem v anglikanski cerkvi opozorila na mesto kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de teolo\xc5\xa1ke misli._NEWLINE_V mestu so bili stalno nastanjeni vojaki, ker je bila leta 1876 zgrajena voja\xc5\xa1nica Cowley. _NEWLINE_Lokalna vlada v Oxfordu je bila prenovljena z zakonom o ob\xc4\x8dinskih dru\xc5\xbebah leta 1835, raz\xc5\xa1irili so meje ob\xc4\x8dine z vklju\xc4\x8ditvijo majhnega obmo\xc4\x8dja vzhodno od reke Cherwell. Meje so se \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irile leta 1889, ko so dodali obmo\xc4\x8dja Grandpont in New Hinksey, ju\xc5\xbeno od reke Temze, ko so bile prenesene iz Berkshira v Oxfordshire. Hkrati sta bila dodana Summertown in zahodni del Cowleyja. Leta 1890 je Oxford postal okro\xc5\xbeje. _NEWLINE_Oxfordsko mestno hi\xc5\xa1o je zgradil Henry T. Hare. Temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen 6. julija 1893. 12. maja 1897 jo je odprl prihodnji kralj Edvard VII. Hi\xc5\xa1a je bila sede\xc5\xbe lokalne oblasti do Cehovske dvorane leta 1292. \xc4\x8ceprav je Oxford mesto in ima nad\xc5\xbeupana, se stavba \xc5\xa1e vedno imenuje "mestna hi\xc5\xa1a".\n_START_SECTION_\n20. in 21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nMed prvo svetovno vojno se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev Oxforda spremenilo. \xc4\x8clanov univerze je bilo precej manj, tudi \xc5\xa1tudentov, profesorjev in osebja. Nekatere prostore kolid\xc5\xbeev so zasedli vojaki, ki so se usposabljali. Med vojno je bilo v mestu tudi mnogo ranjenih in invalidov, ki so jih zdravili v novih bolni\xc5\xa1nicah in so bili nastanjeni v univerzitetnih stavbah, tudi v \xc5\xa1oli, mestni hi\xc5\xa1i in kolid\xc5\xbeu Somerville._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 20. stoletja je Oxford do\xc5\xbeivljal hitro industrijsko rast in rast prebivalstva, leta 1920 sta se uveljavili tiskarska in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka dejavnost. Leta 1929 so raz\xc5\xa1irili meje mesta z vklju\xc4\x8ditvijo predmestja Headington, Cowley in Iffley na vzhodu in Wolvercote na severu._NEWLINE_Tudi v 1920-ih so gospodarstvo in dru\xc5\xbebe v Oxfordu do\xc5\xbeiveli veliko preobrazbo. William Morris je ustanovil Morris Motors za mno\xc5\xbei\xc4\x8dno proizvodnjo avtomobilov v Cowleyju, na jugovzhodnem robu mesta. Leta 1970 je v Cowleyju v Morris Motors in Pressed Steel Fisher delalo ve\xc4\x8d kot 20.000 ljudi. V tem \xc4\x8dasu je bil Oxford mesto dveh polovic: univerzitetno mesto na zahodu Magdalenskega mostu in avtomobilsko mesto na vzhodu. Duhovita je primerjava, da je "Oxford na levem bregu Cowleyja". V letih 1980 in 1990 so ljudje v Cowleyju izgubljali delovna mesta po propadu podjetja British Leyland, a zdaj uspe\xc5\xa1no izdeluje Mini za BMW. Veliko obmo\xc4\x8dje prvotne tovarne avtomobilov v Cowleyju je bilo leta 1990 poru\xc5\xa1eno in je zdaj Business Park Oxford. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bil Oxford obvarovan nem\xc5\xa1kih letalskih napadov, morda zaradi pomanjkanja te\xc5\xbeke industrije, kot so jeklarne in ladjedelni\xc5\xa1tvo. Bil pa je cilj beguncev, ki so be\xc5\xbeali iz Londona in drugih mest. Univerzitetni kolid\xc5\xbei so bili za\xc4\x8dasne voja\xc5\xa1nice in obmo\xc4\x8dja za usposabljanje vojakov pred razporeditvijo. _NEWLINE_6. maja 1954 je Roger Bannister, 25-letni \xc5\xa1tudent medicine, prvi\xc4\x8d dokazano pretekel miljo pod \xc5\xa1tirimi minutami na cesti Iffley v Oxfordu. \xc4\x8ceprav je predhodno \xc5\xa1tudiral na univerzi v Oxfordu, je Bannister takrat \xc5\xa1tudiral na St. Mary\'s Hospital Medical School v Londonu._NEWLINE_Druga oxfordska univerza, Oxford Brookes University, prej Oxford School of Art, nato Oxford Politehnika, ki stoji na Headington Hillu, je dobila svojo listino leta 1991 in je bila v zadnjih desetih letih izbrana za najbolj\xc5\xa1o novo univerzo v Veliki Britaniji.  Imenovana je v \xc4\x8dast ustanovitelja \xc5\xa1ole Johna Henryja Brooksa._NEWLINE_Prihod priseljenskih delavcev v tovarne in bolni\xc5\xa1nice, nedavno priseljevanje iz ju\xc5\xbene Azije in veliko \xc5\xa1tudentov dajejo Oxfordu opazno svetovljansko podobo, zlasti na obmo\xc4\x8djih Headington in Cowley Road s svojimi \xc5\xa1tevilnimi bari, kavarnami, restavracijami, etni\xc4\x8dnimi trgovinami in prodajalnami s hitro hrano ter letno prireditvijo Cowley Road Carnival. Oxford je eno izmed najbolj raznolikih majhnih mest v Veliki Britaniji: zadnja ocena prebivalstva za [30] leto 2005 je pokazala, da je 27\xc2\xa0% prebivalstva iz etni\xc4\x8dnih manj\xc5\xa1in skupaj s 16,2\xc2\xa0% nebelih etni\xc4\x8dnih skupin. Te \xc5\xa1tevilke seveda ne upo\xc5\xa1tevajo ve\xc4\x8d nedavnih mednarodnih priseljencev v mesto.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKoordinate lege Oxforda so: 51\xc2\xb045\xe2\x80\xb207\xe2\x80\xb3N 1\xc2\xb015\xe2\x80\xb228\xe2\x80\xb3W ali grid reference SP513061 (pri stolpu Carfax, ki velja za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta)._NEWLINE_Oxford je 39 km severozahodno od Readinga, 42 km severovzhodno od Swindona, 58 km vzhodno od Cheltenhama in 69 km vzhodno od Gloucestra, 47 km jugozahodno od Milton Keynsa, 61 km jugovzhodno od Eveshama, 69 km ju\xc5\xbeno od Rugbyja in 82 km severozahodno od Londona. Reki Cherwell in Temza (v\xc4\x8dasih znana kot Isis, lokalno iz latinskega imena Thamesis) te\xc4\x8deta skozi Oxford ju\xc5\xbeno od mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Oxford ima zmerno morsko podnebje ("CFB" po sistemu K\xc3\x96PPEN). Padavine so enakomerno porazdeljene vse leto in jih zagotavlja predvsem vremenski sistem, ki prihaja z Atlantika. Najni\xc5\xbeja temperatura  v Oxfordu je bila \xe2\x80\x9316,6 \xc2\xb0C januarja 1982, najvi\xc5\xa1ja pa 35,6 \xc2\xb0C  avgusta 2003 med evropskim vro\xc4\x8dinskim valom leta 2003._NEWLINE_Podatki so z meteorolo\xc5\xa1ke postaje Radcliffe, ki ima najdalj\xc5\xa1o evidenco o temperaturah in padavinah za eno mesto v Veliki Britaniji. Ti zapisi so neprekinjeno od januarja 1815. Neto\xc4\x8dna opazovanje padavin, obla\xc4\x8dnosti in temperatur so iz leta 1767.\n_START_SECTION_\nReke in kanali\n_START_PARAGRAPH_\nOxford je bil v preteklosti pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na Temzi na odseku reke, ki se imenuje Isis; komisija Oxford-Burcot  je v 17. stoletju posku\xc5\xa1ala izbolj\xc5\xa1ati plovnost v Oxfordu.  Zapornici Iffley in Osney le\xc5\xbeita v mejah mesta. V 18. stoletju je bil zgrajen kanal Oxford za povezavo Oxforda s Srednjo Anglijo (Midlands)_NEWLINE_Komercialni promet je tekel po reki, kanal so uporabljali za rekreacijo. V Oxfordu je bilo podjetje Salters Steamers (ustanovljeno leta 1858), ki je bil vodilni graditelj tekmovalnih \xc4\x8dolnov. Imeli so pomembno vlogo pri popularizaciji \xc4\x8dolnarjenja na Zgornji Temzi. Podjetje opravlja linijski prevoz iz Folly Bridgea dolvodno do Abingdona in drugod.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOxford ima raznovrstno gospodarstvo, ki vklju\xc4\x8duje proizvodnjo, zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo in znanstveno podprto industrijo, pa tudi izobra\xc5\xbeevanje, raziskave in turizem._NEWLINE_Oxford je bil pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de proizvodnje motorjev, saj je bil Morris Motors ustanovljen \xc5\xbee leta 1910. Glavni proizvodni obrat za avtomobile modela Mini, zdaj v lasti BMW, je v oxfordskem predmestju Cowley._NEWLINE_Oxford University Press, oddelek Univerze v Oxfordu, ima sede\xc5\xbe v mestu, \xc4\x8deprav nima ve\xc4\x8d svoje papirnice in tiskarne. Mesto je tudi sede\xc5\xbe britanskih zalo\xc5\xbeb Wiley-Blackwell, Elsevier in \xc5\xa1e nekaj manj\xc5\xa1ih zalo\xc5\xbeb._NEWLINE_Prisotnost univerze je povod za \xc5\xa1tevilna znanstvena in tehnolo\xc5\xa1ka podjetja, tudi Oxford Instruments, Research Machines in Sophos. Univerza je ustanovila Isis Innovation v letu 1987 za pospe\xc5\xa1evanje prenosa tehnologij. Science Park Oxford je bil ustanovljen leta 1990, Begbroke Science Park, ki je v lasti univerze, le\xc5\xbei severno od mesta._NEWLINE_Oxford se vse bolj uveljavlja kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de digitalnih inovacij, kot povzema Digital Oxford.\n_START_SECTION_\nPivovarne\n_START_PARAGRAPH_\nPivovarne imajo v Oxfordu dolgo zgodovino. Ve\xc4\x8d kolid\xc5\xbeev je imelo zasebne pivovarne, med katerimi je Brasenose pre\xc5\xbeivela do leta 1889. V 16. stoletju so bile pivovarne in sladarne najbolj priljubljene trgovine v mestu. Pivovarne so bile na ulici Brewer in Paradise v bli\xc5\xbeini gradu Mill Stream._NEWLINE_Hitra \xc5\xa1iritev Oxforda in razvoj \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih povezav po letu 1840 je omogo\xc4\x8dila \xc5\xa1iritev trgovine piva. Do leta 1874 jih je bilo v Oxfordu devet pivovarn in 13 pivovarskih agentov.  _NEWLINE_Swan\'s Nest Brewery, pozneje Swan Brewery, je bila ustanovljena v za\xc4\x8detku 18. stoletja v ulici Paradise in je leta 1795 pridobila William Hall. Pivovarna je postala znana kot Hall\'s Oxford Brewery, ki je prevzela druge lokalne pivovarne. Pivovarna Hall je plod Samuel Allsopp & Sons iz leta 1926. _NEWLINE_Morrell je bila ustanovljena leta 1743. Richard Tawney je oblikoval partnerstvo leta 1782 z Markom in Jamesom Morrellom, ki so postali lastniki. [46] Po ogor\xc4\x8denem dru\xc5\xbeinskem sporu je bila leta 1998 zaprta, imena znamk piva je prevzela pivovarna Thomas Hardy Burtonwood, medtem ko je 132 vezanih pivnic kupil Michael Cannon, lastnik ameri\xc5\xa1ke verige Fuddruckers, z novo dru\xc5\xbebo Morrells Oxford. Lion Brewery je bila v letu 2002 spremenjena v luksuzna stanovanja.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nOxford ima \xc5\xa1tevilne turisti\xc4\x8dne zanimivosti, mnoge pripadajo univerzi in kolid\xc5\xbeem. Ve\xc4\x8d je tudi znanih ustanov, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta sta stolp Carfax in univerzitetna cerkev svete Marije Device, oba ponujata pogled na mestne fiale. V zgodovinskem Covered Market je mnogo turisti\xc4\x8dnih trgovin. Poleti je priljubljeno veslanje s posebnimi \xc4\x8dolni po Temzi/Isis in reki Cherwell.\n_START_SECTION_\nMestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nOxfordsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta ima veliko trgovin, ve\xc4\x8d gledali\xc5\xa1\xc4\x8d in drsali\xc5\xa1\xc4\x8de. Zgodovinske stavbe so priljubljene za fotografe, filmske in televizijske ekipe._NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta je sorazmerno majhno in osredoto\xc4\x8deno na Carfax, kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga sestavljajo ulica Cornmarket (pe\xc5\xa1cona), ulice Queen (delno za pe\xc5\xa1ce), St. Aldate in High. Ulici Cornmarket in Queen imata razli\xc4\x8dne verige trgovin, pa tudi nekaj neodvisnih trgovcev na drobno, najstarej\xc5\xa1a je Boswell, ki je bila ustanovljena leta 1738. St. Aldate ima tudi nekaj trgovin, vendar je ve\xc4\x8d stavb lokalnih skupnosti, mestna hi\xc5\xa1a, mestna policijska postaja in drugi uradi. High (beseda ulica se tradicionalno izpusti) je najdalj\xc5\xa1a od \xc5\xa1tirih ulic in ima sicer vrsto trgovin, predvsem pa univerzitetne stavbe in kolid\xc5\xbee._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta sta dva majhna nakupovalna centra: Clarendon in Westgate. Slednji se imenuje po mestnih vratih West Gate v mestnem zidu in je  na zahodnem koncu ulice Queen._NEWLINE_Blackwellova knjigarna je velika, zanjo trdijo, da ima najve\xc4\x8dji enotni prostor, namenjen za prodajo knjig v celotni Evropi, Norrington Room (930 m\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nMuzeji in galerije\n_START_PARAGRAPH_\nV Oxfordu so \xc5\xa1tevilni muzeji, galerije in zbirke, ki so ve\xc4\x8dinoma brez vstopnine in so glavne turisti\xc4\x8dne znamenitosti. Ve\xc4\x8dina so oddelki Univerze v Oxfordu._NEWLINE_Ashmolov muzej je bil prvi univerzitetni muzej na svetu [64] in je najstarej\xc5\xa1i muzej v Veliki Britaniji. [65] Njegova prva stavba je bila zgrajena leta 1678\xe2\x80\x931683 kot kabinet zanimivosti, predan univerzi leta 1677. Muzej je bil ponovno odprt leta 2009 po ve\xc4\x8dji prenovi. Ima pomembne zbirke umetnosti in arheologije, tudi dela Michelangela, da Vincija, Turnerja in Picassa, kakor tudi zaklade, kot je Scorpion Macehead(\xc5\xa0korpijonov bojni kij), Marmor Parium in Alfredov zaklad. Hrani tudi Mesijo, nedotaknjeno Stradivarijevo violino, ki jo nekateri ozna\xc4\x8dujejo kot enega najlep\xc5\xa1ih primerov. [66]_NEWLINE_Univerzitetni prirodoslovni muzej ima zoolo\xc5\xa1ke, entomolo\xc5\xa1ke in geolo\xc5\xa1ke vzorce. Je v veliki neogotski stavbi na Parks Road, v znanstvenem obmo\xc4\x8dju univerze. V zbirki so okostja  tiranozavra in triceratopsa in najpopolnej\xc5\xa1i ostanki doda, ki jih ni najti ve\xc4\x8d nikjer na svetu.'