b'\n_START_ARTICLE_\nCelebe\xc5\xa1ki nartni\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nCelebe\xc5\xa1ki nartni\xc4\x8dar sodi med najmanj\xc5\xa1e prvake. Ima majhno okroglo telo s sivim ko\xc5\xbeuhom. Telo meri 9,5 do 14 cm, rep pa je dolg od 20 do 26 cm. Stopala, dlani in prsti so zelo dolgi. Dolge roke, ki naj bi odnosno do velikosti bile najdalj\xc5\xa1e med vsemi prvaki, so namenjene plezanju in prijemanju, kljub odsotnosti palca. Glede na odsotnost priseskov na koncu prstov naj bi bil prvotna oz. najbolj primitivna vrsta med nartni\xc4\x8darji. Dolge noge so prilagojene za velike skoke, saj lahko sko\xc4\x8dijo tudi do 40-kratnika dol\xc5\xbeine svojega telesa. Golenica in me\xc4\x8dnica sta zra\xc5\xa1\xc4\x8deni skupaj in delujeta kot bla\xc5\xbeilec udarca od skoka._NEWLINE_Odnosno do telesne mase imajo nartni\xc4\x8darji najve\xc4\x8dje o\xc4\x8di med vsem sesalci, poleg tega so o\xc4\x8di ve\xc4\x8dje od mo\xc5\xbeganov. Velike o\xc4\x8di in dobro razvita centralna vdolbina (lat. fovea centralis) v rumeni pegi omogo\xc4\x8dajo no\xc4\x8dni vid, ki je najostrej\xc5\xa1i med vsemi prvaki, kljub odsotnosti plasti, imenovane tapetum lucidum, ki je sicer zna\xc4\x8dilna za no\xc4\x8dne \xc5\xbeivali. Nezmo\xc5\xbenost premikanja o\xc4\x8di je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z mo\xc5\xbenostjo obra\xc4\x8danja glave do 180\xc2\xb0. U\xc5\xa1esa so tanka in jih lahko premikajo neodvisno eno od drugega.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\nCelebe\xc5\xa1ki nartni\xc4\x8darji so endemni na indonezijskih otokih Sulavezi (nekdaj Celebes), Pulau Peleng in Pulau Selajar. V taksonomskem smislu so pred nekaj leti populacijo celebe\xc5\xa1kega nartni\xc4\x8darja omejili samo na otok Selajar, ostalo populacijo na Sulaveziju pa razglasili za samostojno vrsto T. fuscus. Prebivajo v de\xc5\xbeevnih gozdovih, in sicer od ni\xc5\xbeinskih gozdov blizu morja do gozdov na vi\xc5\xa1ini 1.500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Ponekod so bili opa\xc5\xbeeni tudi v mangrovah in grmi\xc4\x8dastih gozdovih._NEWLINE_So zelo dru\xc5\xbebene \xc5\xbeivali in obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivijo skupaj s partnerjem ali z manj\xc5\xa1o dru\xc5\xbeino. V neposrednem stiku odrasli nartni\xc4\x8darji ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa posve\xc4\x8dajo mirovanju in dru\xc5\xbeenju, sicer pa so na lovu. Na blizu se \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine sporazumevajo s kombinacijo obrazne mimike in telesnih gibov; potegnjena u\xc5\xa1esa npr. pomenijo nelagodnost, sede\xc4\x8d polo\xc5\xbeaj pa obrambno dr\xc5\xbeo. Poznajo aktivnosti, kot so igra, crkljanje, negovanje bli\xc5\xbenjega in deljenje hrane. \xc5\xbdivljenje v skupini naj bi omogo\xc4\x8dalo bolj\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred plenilci in detomorilskimi samci ter la\xc5\xbeje parjenje. Prav tako so zelo teritorialne \xc5\xbeivali in se ve\xc4\x8dkrat spopadejo s sosednjimi skupinami nartni\xc4\x8darjev zaradi kr\xc5\xa1enja ozemeljske celovitosti. Teritorije ozna\xc4\x8dujejo z urinom in izlo\xc4\x8dki \xc5\xbelez. V jutranjih urah, med vra\xc4\x8danjem v bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, se par ali dru\xc5\xbeina ogla\xc5\xa1a s specifi\xc4\x8dnimi zvoki, s \xc4\x8dimer naznanja, da je njihovo ozemlje zasedeno._NEWLINE_Pri lovu se nartni\xc4\x8dar zana\xc5\xa1a na dober sluh in oster no\xc4\x8dni vid. Nenavadno je, da kot pomo\xc4\x8d pri lovu izrablja mese\xc4\x8dino, saj se je no\xc4\x8dno aktivni sesalci izogibajo zaradi ve\xc4\x8dje izpostavljenosti plenilcem._NEWLINE_\xc4\x8ce plenilec, kot je ka\xc4\x8da, zaide v ozemlje nartni\xc4\x8darja, ta opozori ostale nartni\xc4\x8darje v bli\xc5\xbeini, ki za\xc4\x8dnejo s skupnim mo\xc4\x8dmi nadlegovati plenilca s kri\xc4\x8danjem in skakanjem, v\xc4\x8dasih pa ga celo ugriznejo. Gre torej za primer, ko si sosednji samci, ki so sicer zelo teritorialni, vzajemno pomagajo pri premagovanju skupne gro\xc5\xbenje. V primeru plenilskih ptic nartni\xc4\x8darji sodelujejo pri odvra\xc4\x8danju pozornosti plenilca.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina nartni\xc4\x8darjev \xc5\xbeivi v zvezi z enim partnerjem (tj. v monogamiji), v pribli\xc5\xbeno petini primerov pa tudi v zvezi ve\xc4\x8d partnerji (v poligamiji), ki jo sestavlja 6 osebkov ali ve\xc4\x8d z enim samcem. Nartni\xc4\x8darji monogamnim zvezam dajejo prednost verjetno zaradi omejenega \xc5\xa1tevila bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, tj. dreves, obraslih s smokvovci. Celebe\xc5\xa1ki nartni\xc4\x8darji imajo dva zaroda na leto, parjenje pa poteka v maju ali novembru. Brejost traja pribli\xc5\xbeno 6 mesecev, samice rodijo samo enega mladi\xc4\x8da, ki je \xc5\xbee pora\xc5\xa1\xc4\x8den in lahko odpira o\xc4\x8di, po enem dnevu pa lahko pleza. Odnosno do materine telesne mase rodijo samice celebe\xc5\xa1kih nartni\xc4\x8darjev najve\xc4\x8dje mladi\xc4\x8de med vsemi sesalci; v povpre\xc4\x8dju zna\xc5\xa1a te\xc5\xbea mladi\xc4\x8dev ve\xc4\x8d kot petino materine. Laktacija traja do 80 dni, osamosvajanje mladi\xc4\x8da se pri\xc4\x8dne med 4. in 10. tednom starosti. Spolno zrelost dose\xc5\xbeejo s 17. mesecem starosti. Najvi\xc5\xa1ja opa\xc5\xbeena starost je po sedanjih podatki 10 let.\n_START_SECTION_\nVloga v prehranjevalni verigi\n_START_PARAGRAPH_\nV glavnem se prehranjujejo z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, kot so hro\xc5\xa1\xc4\x8di, kratkotipal\xc4\x8dnice, no\xc4\x8dni metulji in \xc5\xa1kr\xc5\xbeati, v\xc4\x8dasih tudi z majhnimi vreten\xc4\x8darji, kot so ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in netopirji. Plenilci celebe\xc5\xa1ki nartni\xc4\x8darjev so drevesne ka\xc4\x8de, lizavti oz. cibetovke, varani, sove in divje ma\xc4\x8dke. V \xc4\x8drevesju jih lahko zajedajo gliste in trakulje.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nCelebe\xc5\xa1ki nartni\xc4\x8dar je pomemben za evolucijske biologe in taksonomiste, saj naj bi bil najbolj primitivna vrsta nartni\xc4\x8darja, kar omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1i vpogled v evolucijo prvakov. Glede na to, da so v glavnem \xc5\xbeu\xc5\xbekojedi, verjetno sodelujejo pri naravnem nadzoru kmetijskih \xc5\xa1kodljivcev. Po drugi strani jih pogosto zajedajo gliste in trakulje, s katerimi se lahko oku\xc5\xbei tudi \xc4\x8dlovek._NEWLINE_Nartni\xc4\x8darji poleg ostalih \xc5\xbeivali privabljajo turiste na indonezijske otoke in tako pripomorejo k turisti\xc4\x8dnemu zaslu\xc5\xbeku. Kot hi\xc5\xa1ni ljubljen\xc4\x8dki ne \xc5\xbeivijo dolgo, predvsem zaradi zahtevne prehrane. V preteklosti je ljudstvo Iban z otoka Borneo \xc4\x8dastilo nartni\xc4\x8darje kot totemsko \xc5\xbeival.'