b'\n_START_ARTICLE_\nKalmiki\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nMongolsko ime Kalmiki, zapisano kot Halimag,  pomeni \xc2\xbbljudje, ki se oddaljujejo\xc2\xab, se pravi selijo. Glagol halih v mongol\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni iztekanje, pronicanje ali prelivanje. Ime Halimag bi torej pomenilo ljudstvo, ki je odteklo od Mongolov in z mongolske zemlje._NEWLINE_Ime Kalmik je tur\xc5\xa1kega izvora in pomeni ostati. Tur\xc5\xa1ka plemena so to ime uporabljala morda \xc5\xbee v 13. stoletju. Arabski geograf Ibn Al Vardi je dokumentirano prvi, ki je \xc5\xbee v 14. stoletju ime uporabil za Ojrate._NEWLINE_Ka\xc5\xa1garski Hod\xc5\xbei so v 15. stoletju ime uporabljali za  Ojrate. Ruski pisno viri \xc5\xbee leta 1530 omenjajo ime Kolmak Tatari, kartograf  Sebastian M\xc3\xbcnster (1488\xe2\x80\x931552) pa je na karti v Cosmographii  iz leta 1544 njihovo ozemlje ozna\xc4\x8dil s Kalmu\xc4\x8di. Ojrati sami tega imena niso sprejeli za svojega.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKalmiki so  do selitve na zahod na za\xc4\x8detku 17. stoletja \xc5\xbeiveli skupaj z Mongoli. V Rusijo jih je leta 1628 odpeljal njihov knez (nojon) zaradi nesoglasij z vladarji mongolske dr\xc5\xbeave, znane kot Orjatska unija. Knez je iskal pomo\xc4\x8d ruskega carja za obra\xc4\x8dun s svojimi nasprotniki. V Rusiji so se Kalmiki najprej pojavili v Sibiriji in se nato preko Urala pomaknili do  Volge._NEWLINE_Ruske oblasti so njihov prihod sprejele s simpatijami in njihove vodje obdarila v upanju, da bodo branili ju\xc5\xbene meja carstva pred stalnimi vpadi Krimskih Tatarov in kavka\xc5\xa1kih  gorjanov. Kalmiki so kmalu za\xc4\x8deli izgubljati  svojo samostojnost. Na njihovo samoupravo je vedno bolj pritiskala carska oblast, zato so se odlo\xc4\x8dili za vrniti v svojo domovino D\xc5\xbeungarijo. Selitev se je za\xc4\x8dela leta 1771. Na pot je od\xc5\xa1lo pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri petine populacije, vendar jih je do D\xc5\xbeungarije  pri\xc5\xa1lo zelo malo. Tisti, ki so ostali, so \xc5\xbeiveli na zahodni obali Volge. V iskanju pa\xc5\xa1nikov in vode so se stalno selili. Njihov na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja se je postopoma spremenil. Za\xc4\x8deli so se ukvarjati s poljedelstvom, kar je imelo za posledico gradnjo stalnih naselij._NEWLINE_Njihov polo\xc5\xbeaj v Carski Rusiji je bil do neke mere privilegiran, ker jih Rusi niso podjarmili ampak so Kalmiki sami priznali rusko oblast. Za privilegije so se oddol\xc5\xbeili leta 1917, ko so se po oktobrski revoluciji postavili na stran strmoglavljene oblasti in se z oro\xc5\xbejem borili proti bolj\xc5\xa1evikom. V bojih so izgubili pribli\xc5\xbeno 60\xc2\xa0% svojega prebivalstva. Pora\xc5\xbeena vojska in civilno prebivalstvo so posku\xc5\xa1ali \xc4\x8dim prej priti do pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in z ladjami pobegniti iz Rusije. To je uspelo samo manj\xc5\xa1emu delu beguncev, med njimi 2200-3000 Kalmikom vseh starosti. Najve\xc4\x8d se jih je zateklo v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v okolici Istanbula in v samo mesto. Tam so ostali 2-3 leta in se nato postopoma razselili po  evropskih dr\xc5\xbeavah, najve\xc4\x8d v Bolgarijo, Jugoslavijo, \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in Francijo._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja kolonija Kalmikov v Evropi je bila v Beogradu (300-400), kjer so jih imenovali Kitajci. Leta 1929 so tam zgradili prvi budisti\xc4\x8dni tempelj v Evropi. Leta 1944 so se pred napredujo\xc4\x8do Rde\xc4\x8do armado umaknili v Nem\xc4\x8dijo in od tam v ZDA. Leta 1957 so dobili dovoljenje za vrnitev v Sovjetsko zvezo._NEWLINE_Po vzpostavitvi sovjetske oblasti je bogato  budisti\xc4\x8dno izro\xc4\x8dilo Kalmikov uni\xc4\x8dila Stalinova politika ateizacije in kolektivizacije dru\xc5\xbebe. V Kalmikiji so se po\xc5\xbegale vse njihove verske zgradbe in besedila, menihi in verniki pa so bili izgnani v Sibirijo._NEWLINE_Sovjetska vlada je novembra  1920 ustanovila Kalmi\xc5\xa1ko avtonomno oblast, v kateri je stavropolska kalmi\xc5\xa1ka naselja zdru\xc5\xbeila  astrahanskimi Kalmiki. Tja se je preselilo tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo Kalmikov iz Donske oblasti. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de oblasti je bila majhna vas Elista, ki je kasneje dobila status glavnega mesta. Oktobra 1935 se je oblast reorganizirala v Kalmi\xc5\xa1ko avtonomno sovjetsko socialisti\xc4\x8dno republiko, v kateri so se ukvarjali predvsem z \xc5\xbeivinorejo, poljedelstvom, vklju\xc4\x8dno z gojenjem bomba\xc5\xbea, in ribi\xc5\xa1tvom.  Industrije ni bilo._NEWLINE_22. januarja 1922 je med lakoto, v kateri naj bi v Kalmikiji umrla skoraj  polovica populacije, Mongolija predlagala,  da se Kalmiki preselijo v Mongolijo, kar je sovjetska vlada zavrnila. Kalmiki so se  leta 1926, 1930 in  1942\xe2\x80\x931943 uprli, zato so marca 1927 krog 20.000 Kalmikov izgnali v Sibirijo in Karelijo. Kalmiki v Kalmikiji so 22. marca 1930 ustanovili Neodvisno republiko ojra\xc5\xa1kih Kalmikov. Njihova vojska, ki je \xc5\xa1tela samo 200 mo\xc5\xbe, je v privinci Durvud porazila 1.700 sovjetskih vojakov, republika pa je bila leta 1930 kljub temu razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Leta 1929 je Stalin med prisilno kolektivizacijo kmetijstva astrahanske nomadske Kalmike prisilil v naselitev v vasi. Vse, ki so imeli ve\xc4\x8d  kot 500 ovac, je izgnal na prisilno delo v Sibirijo._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je del Kalmikije zasedla nem\xc5\xa1ka vojska. Decembra 1942 je Rde\xc4\x8da armada Kalmikijo osvobodila. Sovjetska oblast je Kalmike obto\xc5\xbeila sodelovanja z okupatorjem in 28. decembra 1943  skoraj vse prebivalstvo, tudi kalmi\xc5\xa1ke vojake Rde\xc4\x8de armade,  izselila v Sibirijo. Kalmi\xc5\xa1ka sovjetska socialisti\xc4\x8dna republika je bila razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Njeno ozemlje se je razdelilo med sosednji Astrahanski,  Stalingrajski in Stavropolski kraj. Neko\xc4\x8d kalmi\xc5\xa1ka naselja so dobila ruska imena._NEWLINE_V Sibiriji je umrla pribli\xc5\xbeno polovica od  97.000-98.000 izseljenih Kalmikov. Leta 1957 jim je predsednik Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov dovolil vrnitev iz Sibirije  in jih naselil med Ruse in Ukrajince. Kalmikija je 9. januarja 1957 postala avtonomna oblast in 29. julija 1958 ponovno avtonomna  republika._NEWLINE_Ruska federacija je 6. aprila 1991 sprejela Zakon o rehabilitaciji izgnanih narodov, s katerim so bili izgoni vseh ljudstev kvalificirani kot genocid. Po razpadu Sovjetske zveze je Kalmi\xc5\xa1ka republika obdr\xc5\xbeala svoj status v okviru Ruske federacije in do\xc5\xbeivela gospodarski zlom, ki je spro\xc5\xbeil ponovno selitev prebivalstva po Ruski federaciji in v tujino._NEWLINE_Sodobna Kalmikija ima prijateljske diplomatske in kulturne stike z Mongolijo.\n_START_SECTION_\nRepublika Kalmikija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina Kalmikov \xc5\xbeivi v Republiki Kalmikiji, zvezni republiki Ruske federacije. Kalmikija le\xc5\xbei v jugovzhodnem delu Rusije med Volgo in Donom. Na jugu meji na Dagestan, na jugozahodu na Stavropolski kraj, na zahodu in severozahodu na Rostovski oziroma Volgogra\xc5\xa1ki kraj in na vzhodu na Astrahansko oblast. Na jugovzhodu je Kaspijsko jezero._NEWLINE_Po razpadu Sovjetske zveze se je veliko Kalmikov, zlasti mladih, izselilo iz Kalmikije v velika mesta kot sta Moskva in Sankt Peterburg in v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Glavna razloga za selitev sta \xc5\xbeelja po bolj\xc5\xa1i izobrazbi in ekonomskem polo\xc5\xbeaju. Proces se \xc5\xa1e nadaljuje._NEWLINE_Kalmiki v Kalmikiji so trenutno v ve\xc4\x8dini. Leta 2010 je tam \xc5\xbeivelo 162.740 Kalmikov, kar pomeni 57,4\xc2\xa0% prebivalstva. Zaradi vi\xc5\xa1jega naravnega prirastka kot v slovanskem delu Ruske federacije njihov obstoj ni ogro\xc5\xbeen.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nKalmiki so edini narod v Evropi, katerih nacionalna vera je budizem. Sprejeli so ga v zgodnjem 17. stoletju. Njihov budizem pripada tibetanski sekti gelugpa (prava pot), ki se obi\xc4\x8dajno pri\xc5\xa1teva k  sekti rumenih klobukov. Pred prestopom v budizem so prakticirali mongolski \xc5\xa1amanizem._NEWLINE_Ruska carska oblast in Ruska pravoslavna cerkev sta poslu\xc5\xa1ali postopoma spreobrniti v pravoslavje vse svoje podlo\xc5\xbenike z drugimi verovanji. Cilj te politike je bil izlo\xc4\x8diti tuje vplive na priklju\xc4\x8denih ozemljih. Pokristjanjeno prebivalstvo je nato postalo lojalno Ruskemu carstvu in pokorno ruski oblasti._NEWLINE_Med Sart Kalmiki v Kirgizistanu prevladuje sunitski islam._NEWLINE_Majhen  odstotek kalmi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein v Belorusiji je  v zgodnjem 19. stoletju prestopil v judovstvo.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nKalmi\xc5\xa1ki jezik spada v vzhodno vejo mongolskih jezikov. Jezik je zelo podoben standardnemu mongolskemu jeziku._NEWLINE_Glavna nare\xc4\x8dja kalmi\xc5\xa1\xc4\x8dine so torgut, derbet in buzava. Manj pogosti nare\xc4\x8dji sta ko\xc5\xa1ut in olet. Na splo\xc5\xa1no velja, da je imel ruski jezik manj\xc5\xa1i vpliv na nare\xc4\x8dja  nomadskih Kalmikov v Vol\xc5\xa1ki regiji kot  na druga nare\xc4\x8dja._NEWLINE_Derbeti in kasneje Torguti, ki so se izselili iz Vol\xc5\xa1ke regije v Salsko okro\xc5\xbeje ob Donu, so se preimenovali v Buzave ali Donske Kalmike. Njihovo nare\xc4\x8dje se je razvilo pod znatnim vplivom ruskega jezika.  Carska oblast jih je leta 1798 voja\xc5\xa1ko in upravno priznala kot Donske kozake._NEWLINE_Leta 1938 se je kalmi\xc5\xa1ki  knji\xc5\xbeni jezik za\xc4\x8del pisati v cirilici. Med drugo svetovno vojno so vse Kalmike, ki niso slu\xc5\xbeili v Rde\xc4\x8di armadi, prisilno izselili v Sibirijo in Srednjo Azijo, kjer so jih razpr\xc5\xa1ili in jim niso dovolili na javnih mestih  govoriti v njihovem jeziku. Mlaj\xc5\xa1e generacije se ga v \xc5\xa1oli niso u\xc4\x8dile, zato so po vrnitvi iz izgnanstva leta 1957 Kalmiki govorili in objavljali predvsem v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ru\xc5\xa1\xc4\x8dina je postopoma postala njihov prvi jezik. Zadnja leta ga oblast v Kalmikiji poslu\xc5\xa1a o\xc5\xbeiviti in je v zvezi s tem sprejela nekaj zakonov, na primer o napisih vhod/izhod na vhodnih vratih v trgovine. Nedavno so na ruski javni televiziji in radiu nekaj \xc4\x8dasa, namenjenega za oddaje v tujih jezikih, na primer v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, namenili oddajam v kalmi\xc5\xa1kem jeziku._NEWLINE_UNESCO je  kalmi\xc5\xa1ki jezik leta 2010 razglasil za  ogro\xc5\xbeenega.\n_START_SECTION_\nPisava\n_START_PARAGRAPH_\nV 17. stoletju je budisti\xc4\x8dni menih Zaja Pandita razvil todo bi\xc4\x8dug \xe2\x80\x93 \xc4\x8disto pisavo, ki je temeljila na klasi\xc4\x8dni pokon\xc4\x8dni mongolski pisavi, prilagojeni ojratskemu/kirgi\xc5\xa1kemu jeziku. V kasnem 19. in zgodnjem 20. stoletju se je \xc4\x8dista pisava za\xc4\x8dela opu\xc5\xa1\xc4\x8dati. Leta 1923 se je za\xc4\x8delo dosledno pisati v cirilici. V 1930. letih do strokovnjaki za kalmi\xc5\xa1ki jezik uvedli prilagojeno latinico, ki se je uporabljala malo \xc4\x8dasa.'