b'\n_START_ARTICLE_\nGra\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nGra\xc5\xa1\xc4\x8dina je zgradba, ki je bila zgrajena po ukazu vladarja ali drugih \xc4\x8dlanov plemstva; velja, da je poimenovanje tako ne glede na velikost ali umetni\xc5\xa1ko oblikovanje fasade. Dr\xc5\xbeavne gra\xc5\xa1\xc4\x8dine so pogosto nastale iz srednjeve\xc5\xa1kih gradov, nekatere so temeljile tudi na starej\xc5\xa1ih samostanih. Od poznega srednjega veka do za\xc4\x8detka 20. stoletja so postale gra\xc5\xa1\xc4\x8dine v mnogih delih Evrope kulturni spomeniki in politi\xc4\x8dni centri._NEWLINE_Ta \xc4\x8dlanek obravnava z vidika umetnostne zgodovine tudi gra\xc5\xa1\xc4\x8dine znane v Evropi kot stanovanjske zgradbe.\n_START_SECTION_\nGra\xc5\xa1\xc4\x8dina in grad\n_START_PARAGRAPH_\nIzraza gra\xc5\xa1\xc4\x8dina in grad sta imela prvotno imela podoben pomen. Z izrazom grad so v srednjem veku ozna\xc4\x8devali predvsem vhodno poslopje v prenesenem pomenu, pa tudi  zgradbo, ki je bila vklju\xc4\x8dena v obrambo, medtem ko je bil grad lahko skrit. Danes se izraz gradu obi\xc4\x8dajno uporablja za srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe, medtem ko se gra\xc5\xa1\xc4\x8dina obi\xc4\x8dajno opisuje kot neutrjen stanovanjski objekt v plemi\xc5\xa1ki posesti. Pogosto pa ne obstaja jasna razmejitev gra\xc5\xa1\xc4\x8dine in gradu, enako kot razmejitev med dvorcem ali v ju\xc5\xbeno nem\xc5\xa1kem prostoru tudi lovski dvorec. Od 15. in zlasti od 16. stoletja dalje so nastajale tudi bogate me\xc5\xa1\xc4\x8danske gra\xc5\xa1\xc4\x8dine in dvorci. Tak primer je danes znan kot vodni grad Klaffenbach na Sa\xc5\xa1kem, poznan pod imeno grad Neukirchen.\n_START_SECTION_\nGra\xc5\xa1\xc4\x8dina in dvorec\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec in gra\xc5\xa1\xc4\x8dina se razlikujeta manj po prebivalcih, kot po njunih funkcijah. Dvorec je vedno v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du posestva, kot pode\xc5\xbeelski dvorec, vinogradni\xc5\xa1ki dvorec ali je nastal iz zgodovinske pode\xc5\xbeelske kmetije, praviloma posestva. Posestnik (lahko iz plemstva, ni pa nujno) ni bil samo lastnik in delodajalec, ampak je na svojem posestvu izvajal tudi sodno oblast. Delavci so bili ve\xc4\x8dinoma su\xc5\xbenji, ki so bili popolnoma podrejeni najemodajalcu. Razlika med dvorcem in gra\xc5\xa1\xc4\x8dino je torej v funkcionalnem obmo\xc4\x8dju. Majhno posestvo neplemenitega Gospoda ima samo dvorec, dvorec plemenitega posestnika pa je lahko tudi gra\xc5\xa1\xc4\x8dina. Plemi\xc5\xa1ka gra\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki ima le reprezentativni namen in nima kmetijskega posestva, nikoli ni dvorec. \xc4\x8ce je dvorec neplemi\xc4\x8da zelo velik in dobro umetni\xc5\xa1ko zasnovan, ga obi\xc4\x8dajno pogovorno imenujejo gra\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nRazvoj grajske stavbe v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina gradnje gra\xc5\xa1\xc4\x8din se je v Evropi razvijala od konca srednjega veka do za\xc4\x8detka moderne dobe. Z izumom strelnega oro\xc5\xbeja je stara poenotena obrambno-stanovanjska funkcija gradov vedno bolj izgubljala svojo za\xc5\xa1\xc4\x8ditno funkcijo. Podobno kot pri razvoju oro\xc5\xbeja se je spremenila tudi umetnost vojskovanja in iz \xc5\xa1tevilnih mejnih in dednih sporov ter osvajalskih vojn (pa tudi politi\xc4\x8dnih porok) so po\xc4\x8dasi iz majhnih kraljestev, kne\xc5\xbeevin in vojvodin zrasle ve\xc4\x8dje dr\xc5\xbeave. Lokalni konflikti so se s tem zmanj\xc5\xa1ali. Zlasti manj\xc5\xa1i gradovi, zaradi svoje ranljivosti na bolj u\xc4\x8dinkovitega oro\xc5\xbeja, niso nudili skoraj nobene za\xc5\xa1\xc4\x8dite in so se spremenile v reprezentan\xc4\x8dna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Zaradi razvoja aristokratskega bli\xc5\xa1\xc4\x8da so se v mnogih krajih pojavile tudi nove gra\xc5\xa1\xc4\x8dine, katerih umetnostno zgodovinski razvoj lahko povzamemo v nekaj ve\xc4\x8djih obdobjih:\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku so bile gra\xc5\xa1\xc4\x8dine, v smislu neutrjenih plemi\xc5\xa1kih domov, redke. Glavna pozornost je bila namenjena varnosti in plemstvo je raje gradilo gradove kot domove. Ti so jih za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred sovra\xc5\xbenimi sosedi in bili oblikovani v mnogih krajih kot centri prihodnjih gradov in mest._NEWLINE_Bogati grajski gospodje so se  za svoje utrdbe zgledovali po cerkvenem romanskem slogu in poznej\xc5\xa1i gotiki. Impresivni dokazi o teh grajskih pala\xc4\x8dah izvirajo iz Francije, na primer zgodnji gradovi v dolini Loare, \xc4\x8deprav so bili skozi stoletja spremenjeni po videzu, je prvotna oblika iz srede 15. stoletja vidna v \xc2\xbbMolitveniku Vojvode Berija\xc2\xab\xc2\xa0 (Tr\xc3\xa8s Riches Heures du Duc de Berry). Na obmo\xc4\x8dju Svetega rimskega cesarstva se je pojavila posebna oblika gradu kraljeva pfalca, ve\xc4\x8d gradov, ki so slu\xc5\xbeili kralju ali cesarju kot za\xc4\x8dasno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. V Italiji, \xc5\xa1e posebej v Benetkah in Firencah se je razvila prva mestna pala\xc4\x8da, kot je Ca\xe2\x80\x99 d\xe2\x80\x99Oro. \xc4\x8ceprav to niso bile gra\xc5\xa1\xc4\x8dine v o\xc5\xbejem pomenu besede in so jih gradili bogati trgovci, se je tu razvila umetnost in kombinacija udobja in reprezentance ter so v naslednjih obdobjih slu\xc5\xbeile kot model za profano arhitekturo\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nV Italiji se je renesansa pojavila v 15. stoletju z mestno pala\xc4\x8do, prvo prostostoje\xc4\x8do vilo iz anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov, na primer, La Rotonda v Vicenzi. Zgrajena za bogato mestno plemi\xc5\xa1ko rodbino je prva zgradba v sodobni Evropi, kjer je bila \xc5\xbeelja za udobjem in / ali reprezentativnostjo v ospredju in je na\xc4\x8drt vklju\xc4\x8deval neposredno okolico, naravo ali mesto. Drugod po Evropi je bilo ve\xc4\x8d kne\xc5\xbejih rezidenc obnovljenih od sredine 15. stoletja dalje in jih \xc5\xa1tejejo med gra\xc5\xa1\xc4\x8dine. Sprva so kazale ve\xc4\x8d zna\xc4\x8dilnosti gotske arhitekture, medtem ko so njihove prostorske strukture in dimenzij \xc5\xbee izpolnjevale zahteve iz obdobja renesanse. Tak primer je bila zdaj uni\xc4\x8dena pala\xc4\x8da Coudenberg v Bruslju ali Albrechtsburg v Meissenu._NEWLINE_Arhitekturni slog renesanse je temeljil na arhitekturi anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije in Rimskega imperija in se je kmalu raz\xc5\xa1iril in kopiral po vsej Evropi. Poleg tega so bili sprejeti tudi gradbeni koncepti iz antike, kot so tipi sob ali postavitev razgleda v okolje. \xc4\x8clovek je posnemal na osnovi izkopavanj rimske vile (kot Hadrijanova vila) ali razmerje in arhitekturne detajle anti\xc4\x8dnih templjev in Koloseja in krasil nove zgradbe s klasi\xc4\x8dnimi slogi stebrov in mogo\xc4\x8dnimi zatrepi. Mestne pala\xc4\x8de so imele dobro razmerje fasade s \xc5\xa1irokimi vrstami oken in okra\xc5\xa1enimi vhodi s portali. Veliko obstoje\xc4\x8dih plemenita\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1 so obnovili z uporabo novega sloga (ki so si ga pogosto razlagali zelo prosto, saj mojstri niso imeli predlog); kot je nem\xc5\xa1ki grad Heidelberg ali francoski grad Amboise. Gra\xc5\xa1\xc4\x8dine so bile v tem obdobju sprva \xc5\xa1e vedno zelo neredno razporejene in so redko sledile enemu samemu na\xc4\x8drtu, postopoma so gradili posamezne dele, jih obnovili ali na novo zgradili. V nekaterih mestih pa so se sprostile voja\xc5\xa1ke fortifikacije in zgradile samostojne, nove pala\xc4\x8dne zgradbe, kot je Dvorec Chambord v Franciji ali El Escorial v \xc5\xa0paniji (ki je hkrati tudi samostan).\n_START_SECTION_\nBarok\n_START_PARAGRAPH_\nDoba baroka se je za\xc4\x8dela v 17. stoletju in je bilo obdobje vladavine absolutizma. Vladar je imel ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di v svojih rokah in je \xc5\xbeelel to izraziti tudi z reprezentan\xc4\x8dnimi zgradbami. Simetrija je bil kanon in zmernost gra\xc5\xa1\xc4\x8din v renesansi se je iztekala. Cela mesta so se usmerila v baro\xc4\x8dne pala\xc4\x8de, ki so bile ne le sredi\xc5\xa1\xc4\x8de posameznega podro\xc4\x8dja, temve\xc4\x8d tudi kulture, politike in dru\xc5\xbebe. Najbolj znan primer je Versajska pala\xc4\x8da, po kateri so se zgledovali po vsej Evropi in je podobne modele lahko najti v italijanskem dvorcu Caserta, v nem\xc5\xa1ki gra\xc5\xa1\xc4\x8dini Rastatt ali v ruskem Peterhofu_NEWLINE_Stavbe so bile okra\xc5\xa1ene s stebri, pilastri in kipi. V \xc4\x8dasu baroka so v Angliji in Franciji, kot tudi v severni Nem\xc4\x8diji in Skandinaviji precej dosledno izvajali in razvijali klasicisti\xc4\x8dno baro\xc4\x8dno dinami\xc4\x8dnost, tako da je bila grajska arhitektura zlasti mo\xc4\x8dno katoli\xc5\xa1ke Evrope zelo razburkana, fasade pa pogosto nasi\xc4\x8dene z idejami in detajli. V notranjosti zgradb so si sledile velike dvorane (saloni) in banketne dvorane, ritmi\xc4\x8dno stopnjevane s prizidki in stranskimi krili, z velikim Corps de Logis v centru, z velikim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem pred njim. Tloris sam je postal ornament in velikanski vrtovi so raz\xc5\xa1irili arhitekturo navzven v naravo. Obdobje se je kon\xc4\x8dalo z rokokojem, v katerem je umetnost baroka igrivo zadnji\xc4\x8d zacvetela.\n_START_SECTION_\nKlasicizem\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu razsvetljenstva se je ob\xc4\x8dutek umetnosti iz druge polovice 18. stoletja in \xc5\xbeivahno animiranega baroka spremenil in bil sedaj razumljen kot ohol in pretiran. Podobno kot \xc5\xbee dve stoletji prej  so se arhitekti usmerili nazaj v anti\xc4\x8dne \xc4\x8dase, se je odkritje Pompejev zna\xc5\xa1lo vsepovsod v umetnosti._NEWLINE_Klasicizem je ustvaril nove zgradbe, ki so bile mirnih in \xc4\x8distej\xc5\xa1ih linij, kot sta grad Neuhardenberg ali pala\xc4\x8da volilnega kneza v Koblenzu. Stare baro\xc4\x8dne pala\xc4\x8de so preurejali, rokokojska notranja oprema je veljala za staromodno in zastarelo ter razko\xc5\xa1en nakit kri\xc4\x8de\xc4\x8d. Primere lahko najdemo v glavni stavbi gra\xc5\xa1\xc4\x8din  Ludwigsburg ali Sondershausen. Fasade pala\xc4\x8d so bile okra\xc5\xa1ene z mo\xc4\x8dnimi tempeljskimi zatrepi, sistem zamaknjenih zgradb in paviljonov je bil pogosto izklopljen. Z bujnostjo baroka in rokokoja je izginila tudi simetrija, ki so jo predvidevali vrtovi, \xc4\x8dedalje bolj so se pojavljali naravni krajinski parki po angle\xc5\xa1kem vzoru, tak primer je pala\xc4\x8da Wilhelmsh\xc3\xb6he v Kasslu. V mnogih primerih pa so bili vrtnarski slogi pome\xc5\xa1ani, kot npr. v gra\xc5\xa1\xc4\x8dini Schwetzingen.\n_START_SECTION_\nHistorizem\n_START_PARAGRAPH_\nOd 19. stoletja dalje je historizem postal standard v vseh svojih pojavnih oblikah neoromanike, neogotike in neorenesanse do neobaroka. Prej\xc5\xa1nji lokalni slogi so \xc5\xa1e vedno zelo vplivali, tako da se je sedaj razvilo vseevropsko razumevanje umetnosti, ki je delovalo brez zgleda v drugih dr\xc5\xbeavah ali prej\xc5\xa1njih obdobjih. V\xc4\x8dasih so bili izbrani celo eksoti\xc4\x8dni modeli kot je Kraljevi paviljon v Brightonu ali Pal\xc3\xa1cio da Pena v Sintri na Portugalskem._NEWLINE_Stari evropski arhitekturni slogi so se preoblikovali in posnemali, pogosto celo zdru\xc5\xbeili. V mnogih krajih, kjer so bile zgrajene, so v \xc4\x8dasu romantike starodavne ru\xc5\xa1evine oblikovali v to, kar je gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Stolzenfels, pa tudi vrnili v oblike baroka in renesanse (gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Schweriner)  ter zgradili zgodovinske nove zgradbe. Znane zgradbe iz tega obdobja je ustvaril kralj Ludvik II. Bavarski z vite\xc5\xa1kim gradom Neuschwanstein, absolutisti\xc4\x8dno pala\xc4\x8do Herrenchiemsee in Dvorec Linderhof kot francosko poletno rezidenco. Vendar se je \xc4\x8das velikih gra\xc5\xa1\xc4\x8din v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav, zaradi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega srednjega razreda, po\xc4\x8dasi iztekal._NEWLINE_S krepitvijo bogatega srednjega razreda me\xc5\xa1\xc4\x8danstva so nastajale velike historisti\xc4\x8dne reprezentativne zgradbe, popularno imenovane grad, kot je npr. vila industrijalca gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Eckberg.\n_START_SECTION_\nVeli\xc4\x8dastne zgradbe 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nS prvo svetovno vojno in odpovedovanjem ve\xc4\x8dine evropskih monarhij, je bil \xc4\x8das gradnje gradov dokon\xc4\x8dno zaklju\xc4\x8den. Nekaj gra\xc5\xa1\xc4\x8din imajo \xc5\xa1e danes prvotni lastniki in so naseljene. Velik del objektov, kot je grad v M\xc3\xbcnstru ali Leineschloss v Hannovru, ima nove vsebine. \xc4\x8ce so pre\xc5\xbeiveli revolucije, po\xc5\xbeare ali drugo svetovno vojno, so gra\xc5\xa1\xc4\x8dine zdaj ve\xc4\x8dinoma muzeji, pogosto centri kulture ali izziv za spomeni\xc5\xa1ko varstvo ter dragi za vzdr\xc5\xbeevanje. Hkrati pa so tudi dragocene pri\xc4\x8de minulih obdobij, atrakcija za \xc5\xa1tevilne obiskovalce in tako v\xc4\x8dasih tudi pomemben gospodarski dejavnik.\n_START_SECTION_\nPrimeri razli\xc4\x8dnih obdobij\n_START_PARAGRAPH_\nTa seznam predstavlja samo izbor gra\xc5\xa1\xc4\x8din iz razli\xc4\x8dnih obdobij. Ni iz\xc4\x8drpen, ampak glede na  umetnostno zgodovinsko gradnjo je opis vzorec v razli\xc4\x8dnih regijah.'