b'\n_START_ARTICLE_\nFaktor vpliva\n_START_PARAGRAPH_\nFaktor vpliva (bolj znan pod angle\xc5\xa1kim izrazom impact factor in kratico IF) je mera, ki opisuje, kolikokrat so \xc4\x8dlanki, objavljeni v znanstvenih revijah na podro\xc4\x8djih naravoslovja in dru\xc5\xbeboslovja, citirani. V znanosti se faktor vpliva splo\xc5\xa1no uporablja kot objektivno merilo ugleda oz. pomembnosti znanstvenih revij, s tem pa tudi raziskovalcev, ki v teh revijah objavljajo. IF od leta 2016 ra\xc4\x8duna podjetje Clarivate Analytics. Indeksiranih je okrog 11.000 revij, katerim podjetje izra\xc4\x8duna faktor vpliva enkrat letno. Rezultati so objavljeni v publikaciji Journal Citation Reports (JCR) in proti pla\xc4\x8dilu na voljo v spletni bazi ISI Web of Knowledge._NEWLINE_Faktor vpliva revije za vsako leto se izra\xc4\x8duna kot razmerje med \xc5\xa1tevilom citatov \xc4\x8dlankov v tej in drugih indeksiranih revijah za dve leti prej ter \xc5\xa1tevilom vseh \xc4\x8dlankov v reviji v tem obdobju, ki se jih v znanosti citira (torej recimo brez uvodnikov in pisem uredniku). Vrednost je tako povpre\xc4\x8dje citatov na \xc4\x8dlanek v tej reviji za zadnji dve leti. Glede na to, da se faktor vpliva nana\xc5\xa1a na dolo\xc4\x8deno obdobje, je mo\xc5\xbeno ra\xc4\x8dunati faktor za poljubno \xc4\x8dasovno obdobje. Uporaben je tudi za primerjavo revij znotraj o\xc5\xbejega podro\xc4\x8dja znanosti, saj so revije klasificirane po podro\xc4\x8djih._NEWLINE_Za uporabnike iz Slovenije so podatki o faktorju vpliva na voljo prek sistema COBISS. IF je med drugim eno od meril znanstvene in strokovne uspe\xc5\xa1nosti raziskovalcev ter raziskovalnih skupin po metodologiji Javne agencije za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije.\n_START_SECTION_\nProblematika\n_START_PARAGRAPH_\nKljub \xc5\xa1iroki uporabi te mere za vrednotenje znanstvenih prispevkov obstaja ve\xc4\x8d pomislekov o njeni uporabnosti v ta namen in mo\xc5\xbenosti manipulacije rezultatov. Glavni so metodolo\xc5\xa1ki - IF je mo\xc4\x8dno odvisen od znanstvenega podro\xc4\x8dja, saj se dinamika citiranja med podro\xc4\x8dji razlikuje. Tako je uporaben le za primerjavo revij znotraj podro\xc4\x8dja. Kot aritmeti\xc4\x8dna sredina \xc5\xa1tevila citatov na \xc4\x8dlanek ne odra\xc5\xbea dejanske porazdelitve citiranosti posameznih \xc4\x8dlankov - v dolo\xc4\x8deni reviji manj\xc5\xa1i del \xc4\x8dlankov prispeva najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe k citiranosti, zato je njihov vpliv v znanstveni skupnosti podcenjen, vpliv preostale ve\xc4\x8dine pa precenjen._NEWLINE_Revija lahko z uredni\xc5\xa1ko politiko umetno vi\xc5\xa1a svoj faktor vpliva, npr. s spreminjanjem dele\xc5\xbea prispevkov, ki jih je mo\xc5\xbeno citirati (to je predmet dogovora z ISI) ali tako, da avtorje novih prispevkov spodbuja k citiranju starej\xc5\xa1ih prispevkov v tej reviji. Kljub temu, da namen take prakse ni nujno manipulacija, je lahko rezultat sprememba IF za ve\xc4\x8d 100\xc2\xa0%._NEWLINE_Zaradi teh omejitev Evropsko zdru\xc5\xbeenje znanstvenih urednikov odsvetuje uporabo IF za vrednotenje raziskovalcev, raziskovalnih projektov in raziskovalnih skupin. V ta namen obstajajo indeksi, ki merijo citiranost na ravni posameznih raziskovalcev oz. njihovih del. Eden takih je h-indeks.'