b"\n_START_ARTICLE_\nAids\n_START_SECTION_\nPotek bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nOku\xc5\xbeba z virusom HIV poteka v 4 fazah:\n_START_SECTION_\nAkutna faza\n_START_PARAGRAPH_\nDva do \xc5\xa1tiri tedne po oku\xc5\xbebi se lahko pojavijo simptomi, podobni kot pri gripi (vro\xc4\x8dina, no\xc4\x8dno potenje, zate\xc4\x8dene bezgavke, slabost ...). Zaradi nespecifi\xc4\x8dnosti jih bolniki bodisi spregledajo bodisi zamenjajo za gripozno obolenje, pri nekaterih pa se akutna faza sploh ne izrazi._NEWLINE_Diagnostika v \xc4\x8dasu akutne faze je mo\xc5\xbena s preskusom na virusno RNK s pomo\xc4\x8djo veri\xc5\xbene reakcije s polimerazo.\n_START_SECTION_\nLatentna faza\n_START_PARAGRAPH_\nAkutni fazi sledi latentna faza, ko se virus v telesu mno\xc5\xbei, a ne povzro\xc4\x8da simptomov. Traja 9\xe2\x80\x9311 let. Obstajajo tudi bolniki, ki \xc5\xbee po nekaj mesecih po oku\xc5\xbebi razvijejo aids, pri nekaterih pa kljub oku\xc5\xbebi v 80. letih in brez terapije HAART do danes bolezen ni napredovala.\n_START_SECTION_\nFaza ARC\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu latentne faze se ponovno pojavijo simptomi, podobni tistim v akutni fazi, vendar ne minejo. Ta faza oku\xc5\xbebe se je neko\xc4\x8d imenovala ARC (angl.Aids Related Complex).\n_START_SECTION_\nFaza aidsa\n_START_PARAGRAPH_\nPri bolniku, oku\xc5\xbeenem s HIV-om, postavimo diagnozo aidsa, \xc4\x8de so prisotne dolo\xc4\x8dene sekundarne oku\xc5\xbebe ali zlo\xc4\x8deste novotvorbe, ki jih \xc5\xa1tejemo med tako imenovane aids definirajo\xc4\x8de bolezni. Gre zlasti za oku\xc5\xbebe, ki se jim posameznik z zdravim imunskim sistemom uspe\xc5\xa1no zoperstavi. Merilo prizadetosti imunskega sistema je \xc5\xa1tevilo celic pomagalk (CD4) v krvi.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nZa simptome, ki se pojavijo pri bolnikih z aidsom, je zna\xc4\x8dilno, da se pri posameznikih z normalno delujo\xc4\x8dim imunskim sistemom ne pojavijo; ve\xc4\x8dinoma gre za oku\xc5\xbebe z bakterijami, virusi, glivami in zajedavci, ki jih normalno imunski sistem zatre. Pri bolnikih z aidsom so pogoste te tako imenovane prilo\xc5\xbenostne (oportunisti\xc4\x8dne) oku\xc5\xbebe. HIV prizadene malodane vse organske sisteme. Oku\xc5\xbeeni imajo tudi ve\xc4\x8dje tveganje za pojav nekaterih vrst raka, na primer Kaposijevega sarkoma, limfomov ter pri bolnicah raka materni\xc4\x8dnega vratu. Prav tako se pogosto pojavijo sistemski znaki oku\xc5\xbebe, kot so vro\xc4\x8dina, potenje, zate\xc4\x8dene bezgavke, slabotnost, izguba telesne te\xc5\xbee ... Prilo\xc5\xbenostne oku\xc5\xbebe, ki se pojavijo zaradi oku\xc5\xbebe s HIV-om, so odvisne tudi od zemljepisnega obmo\xc4\x8dja in od prevalence dolo\xc4\x8denih povzro\xc4\x8diteljev na tem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nOku\xc5\xbebe dihal\n_START_PARAGRAPH_\nPri aidsu se pogosto pojavi pnevmocistoza, plju\xc4\x8dnica, ki jo povzro\xc4\x8di mikroorganizem Pneumocystis carinii in je pri zdravih posameznikih redka. Pojavi se zlasti tedaj, ko \xc5\xa1tevilo celic CD4 pade pod vrednost 200/\xc2\xb5L krvi. Neko\xc4\x8d je bila pnevmocitoza pogost zaplet pri aidsu, ki je povzro\xc4\x8dil smrt, in je v nerazvitem svetu, kjer ni u\xc4\x8dinkovite diagnoze, zdravljenja in prepre\xc4\x8devanja, \xc5\xa1e vedno pogosto prva indikacija, na osnovi katere diagnosticirajo aids._NEWLINE_Naslednja oku\xc5\xbeba dihal, ki ogro\xc5\xbea bolnike z aidsom, je jetika (tuberkuloza), in se lahko pojavi \xc5\xbee v zgodnji fazi oku\xc5\xbebe. Sicer obstajajo u\xc4\x8dinkovita zdravila, a te\xc5\xbeavo predstavlja multipla rezistenca (odpornost na ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo antibiotikov). V zgodnji fazi oku\xc5\xbebe (\xc5\xa1tevilo CD4 > 300/\xc2\xb5L krvi) se ka\xc5\xbee zlasti kot plju\xc4\x8dna tuberkuloza (su\xc5\xa1ica), v napredovani fazi pa zlasti kot sistemska oku\xc5\xbeba, ki prizadene kostni mozeg, kosti, se\xc4\x8dila, prebavila, jetra, bezgavke in osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje.\n_START_SECTION_\nNevrolo\xc5\xa1ki in psihiatri\xc4\x8dni simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nOku\xc5\xbeba s HIV-om lahko povzro\xc4\x8di razne nevropsihiatri\xc4\x8dne motnje, bodisi zaradi dovzetnosti \xc5\xbeiv\xc4\x8devja do drugih oku\xc5\xbeb ali pa kot posledica same oku\xc5\xbebe z virusom HIV._NEWLINE_Toksoplazmozo povzro\xc4\x8da enoceli\xc4\x8dar, ki prizadene mo\xc5\xbegane in povzro\xc4\x8di encefalitis, lahko pa oku\xc5\xbei tudi o\xc4\x8di in plju\xc4\x8da. _NEWLINE_Kriptokokni meningitis je oku\xc5\xbeba mo\xc5\xbeganskih ovojnic z glivo Cryptococcus neoformans in lahko povzro\xc4\x8di vro\xc4\x8dino, glavobole, iz\xc4\x8drpanost, slabost, bruhanje. Lahko se pojavijo tudi kr\xc4\x8di in zmedenost. \xc4\x8ce ga ne zdravimo, je lahko smrten._NEWLINE_Progresivna multifokalna levkoencefalopatija (PML) demielinizirane predele v mo\xc5\xbeganih. Zaradi okvare mielina, ki obdaja \xc5\xbeiv\xc4\x8dna vlakna, je moten prenos \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih impulzov. Povzro\xc4\x8da jo virus JC. Hitro napreduje in obi\xc4\x8dajno povzro\xc4\x8di smrt nekaj mesecev po diagnozi._NEWLINE_Oku\xc5\xbeba s HIV-om lahko spro\xc5\xbei tudi demenco zaradi presnovne encefalopatije. Makrofagi in mikroglija v mo\xc5\xbeganih so aktivirani zaradi oku\xc5\xbebe z virusom HIV in izlo\xc4\x8dajo nevrotoksine.\n_START_SECTION_\nNovotvorbe\n_START_PARAGRAPH_\nPri bolnikih, oku\xc5\xbeenih s HIV-om, je znatno pove\xc4\x8dana incidenca nekaterih vrst raka, kar je zlasti posledica sekundarnih oku\xc5\xbeb z onkogenimi virusi DNK, zlasti z virusom Epstein-Barr, virusom KSHV (angl. Kaposi's sarcoma-associated herpesvirus) in humanim virusom papiloma (HPV)._NEWLINE_Kaposijev sarkom je najpogostej\xc5\xa1a oblika raka pri oku\xc5\xbeenih z virusom HIV. V letu 1981 je bil ravno pojav tega raka pri mladih istospolnih mo\xc5\xa1kih eden od prvih znakov nove epidemije. Povzro\xc4\x8da ga gamaherpesvirus KSHV in se ka\xc5\xbee na ko\xc5\xbei v obliki vijoli\xc4\x8dastih vozli\xc4\x8dev, lahko pa prizadene tudi usta, prebavila in plju\xc4\x8da._NEWLINE_Tudi limfomi (na primer Burkittov limfom) se pri oku\xc5\xbeenih s HIV-om pojavljajo pogosteje. Glavna povzro\xc4\x8ditelja sta virus Epstein-Barr in KSHV._NEWLINE_Pri \xc5\xbeenskah, oku\xc5\xbeenih z virusom HIV, pride pogosteje do vznika raka materni\xc4\x8dnega vratu, ki ga povzro\xc4\x8da virus HPV._NEWLINE_Ve\xc4\x8dje tveganje je tudi za pojav drugih novotvorb, na primer Hodgkinovega limfoma, raka zadnjika in danke. Pojavnost nekaterih vrst raka (na primer raka dojke ali debelega \xc4\x8drevesa) pri oku\xc5\xbeenih s HIV-om ni povi\xc5\xa1ana. _NEWLINE_Uporaba terapije HAART je v razvitem svetu zni\xc5\xbeala incidenco novotvorb, povezanih z aidsom.\n_START_SECTION_\nPospe\xc5\xa1eno staranje\n_START_PARAGRAPH_\nZ novimi u\xc4\x8dinkovitimi zdravili se je \xc5\xbeivljenjska doba bolnikov znatno podalj\xc5\xa1ala, in tako so se v populaciji bolnikov s HIV/aidsom za\xc4\x8deli pojavljati novi problemi, ki so povezani z boleznimi staranja. Oku\xc5\xbeba z virusom HIV pospe\xc5\xa1uje procese staranja in glavna te\xc5\xbeava postajajo po\xc4\x8dasni, kumulativni in potencialno nepovratni dolgoro\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki virusa HIV in deloma tudi dolgoro\xc4\x8dni ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki zdravil (presnovni sindrom, lipodistrofija).\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje \xc5\xa1irjenja oku\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nPri prepre\xc4\x8devanju \xc5\xa1irjenja oku\xc5\xbebe je pomembno osve\xc5\xa1\xc4\x8danje javnosti, predvsem o varni spolnosti, saj so spolni odnosi najpomembnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din prenosa oku\xc5\xbebe. Najbolj\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito zagotavlja uporaba kondomov, vendar lahko polzila (lubrikanti) na ma\xc5\xa1\xc4\x8dobni osnovi po\xc5\xa1kodujejo lateks in zmanj\xc5\xa1ajo stopnjo za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Dosledna uporaba kondomov zmanj\xc5\xa1a dolgoro\xc4\x8dno tveganje za prenos oku\xc5\xbebe za okoli 80\xc2\xa0%. Pri parih, kjer je le eden oku\xc5\xbeen, je tveganje za oku\xc5\xbebo drugega neoku\xc5\xbeenega partnerja ob dosledni uporabi kondomov manj kot 1-odstotno v enem letu. Za \xc5\xbeenske kondome podatki o stopnji za\xc5\xa1\xc4\x8dite niso dokon\xc4\x8dni. Za vaginalni gel s tenofovirjem, zaviralcem reverzne transkriptaze, ob uporabi neposredno pred spolnim odnosom podatki na afri\xc5\xa1kih \xc5\xbeenskah ka\xc5\xbeejo na zmanj\xc5\xa1anje tveganja za oku\xc5\xbebo za okoli 40\xc2\xa0%._NEWLINE_Pri oku\xc5\xbeenih osebah zmanj\xc5\xa1a tveganje za prenos na spolne partnerje uspe\xc5\xa1no protiretrovirusno zdravljenje. Pri intravenskih u\xc5\xbeivalcih drog je pomembna uporaba sterilnih igel. Prenos oku\xc5\xbebe s transfuzijo krvi je v razvitih dr\xc5\xbeavah zelo malo verjeten, saj je vsa kri pregledana na prisotnost virusa._NEWLINE_Obrezovanje mo\xc5\xa1kih spolnih organov naj bi prav tako zmanj\xc5\xa1alo tveganje za prenos oku\xc5\xbebe z virusom HIV. \xc5\xa0tudije, izvedene v podsaharski Afriki, ka\xc5\xbeejo, da imajo obrezani heteroseksualni mo\xc5\xa1ki od 38 do 66\xc2\xa0% manj\xc5\xa1e tveganje za oku\xc5\xbebo v \xc4\x8dasovnem razponu dveh let. Na osnovi teh \xc5\xa1tudij sta SZO in UNAIDS leta 2007 izdala priporo\xc4\x8dila za obrezovanje mo\xc5\xa1kih kot metodo prepre\xc4\x8devanja prenosa oku\xc5\xbebe iz \xc5\xbeensk na mo\xc5\xa1ke. Podatki o tem, ali obrezovanje \xc5\xa1\xc4\x8diti tudi pred prenosom oku\xc5\xbebe iz mo\xc5\xa1kega na \xc5\xbeensko, so protislovni, in tudi ni pojasnjeno, ali prina\xc5\xa1a obrezovanje koristi tudi v razvitih dr\xc5\xbeavah ter pri populaciji mo\xc5\xa1kih, ki imajo spolne odmose z mo\xc5\xa1kimi. Nekateri znanstveniki izra\xc5\xbeajo bojazen, da bi se lahko obrezani mo\xc5\xa1ki zaradi zmanj\xc5\xa1anega dojemanja nevarnosti za oku\xc5\xbebo vedli bolj tvegano, kar bi lahko izni\xc4\x8dilo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni u\xc4\x8dinek te metode. Obrezovanje \xc5\xbeensk pove\xc4\x8da tveganje za oku\xc5\xbebo.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita pred izpostavitvijo\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnja uvedba protiretrovirusnega zdravljenja pri oku\xc5\xbeenem bolniku zagotavlja 96% za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred prenosom oku\xc5\xbebe na partnerje. Po drugi strani pa vsakodnevno jemanje protiretrovirusnega zdravila tenofovir (samega ali v kombinaciji z emtricitabinom) nudi delno za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred oku\xc5\xbebo, obstaja pa tudi vaginalni gel s tenofovirjem. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred izpostavitvijo s tenofovirjem ali s kombiniranim zdravilom s tenofovirjem in emtricitabinom je v 4 klini\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah izkazala pozitiven u\xc4\x8dinek, medtem ko 2 \xc5\xa1tudiji za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega u\xc4\x8dinka nista dokazali. Trenutno potekata \xc5\xa1e 2 \xc5\xa1tudiji, vendar njuni izsledki \xc5\xa1e niso bili objavljeni.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita po izpostavitvi\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita po izpostavitvi pomeni prejetje protiretrovirusnega zdravljenja 48 do 72 ur po izpostavljenosti krvi ali spolnim izlo\xc4\x8dkom oku\xc5\xbeene osebe. Uporaba zidovudina po vbodu z iglo zmanj\xc5\xa1a nevarnost za oku\xc5\xbebo za 5-krat. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita po izpostavitvi je pomembna tudi pri stiku zdravstvenega delavca z oku\xc5\xbeenim biolo\xc5\xa1kim materialom (vbod z iglo, vrez s kirur\xc5\xa1kim in\xc5\xa1trumentom, razlitje kontaminirane telesne teko\xc4\x8dine po sluznici ali po po\xc5\xa1kodovani ali vneti ko\xc5\xbei, transfuzija oku\xc5\xbeene krvi. Po izpostavitvi je treba oceniti stopnjo tveganja in v primeru odlo\xc4\x8ditve za za\xc5\xa1\xc4\x8dito po izpostavitvi prizadeta oseba prejme zdravljenje s tremi razli\xc4\x8dnimi protiretrovirusnimi zdravili; prva izbira je kombinirano zdravilo s tenofovirjem in emtricitabinom (enkrat dnevno) ter lopinavir, oja\xc4\x8dan z ritonavirjem (dvakrat dnevno). Uvedba zdravil kasneje kot 72 ur po izpostavljenosti ni ve\xc4\x8d smiselna. Zdravljenje traja 28 dni. Tudi pri izpostavitvi s spolnim odnosom oziroma intravensko uporabo mamil veljajo podobne smernice; torej aplikacijo protiretrovirusnega zdravljenja, kot velja za na novo oku\xc5\xbeene bolnike, v prvih 72 urah po izpostavitvi ter trajanje zdravljenja 28 dni. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita po izpostavitvi je priporo\xc4\x8dena v primeru, kadar je znano, da je izvorna oseba oku\xc5\xbeena. Kadar je status izvorne osebe nepoznan, je treba pretehtati kosristi in tveganja. Za\xc5\xa1\xc4\x8dita po izpostavitvi zahteva strogo sodelovalnost bolnika.\n_START_SECTION_\nProtivirusno zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZa zdravljenje oku\xc5\xbeb z virusom HIV se uporablja t. i. visoko aktivna protiretrovirusna terapija (angl. highly active antiretroviral therapy = HAART).  Uvedena je bila leta 1996, ko so predstavili prvo visoko aktivno protiretrovirusno zdravilo iz skupine zaviralcev proteaze. Sedanja optimalna oblika HAART sestoji iz kombinacije najmanj treh zdravil iz najmanj dveh razli\xc4\x8dnih skupin protiretrovirusnih zdravil._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajni re\xc5\xbeim zdravljenja sestoji iz dveh nukleotidnih zaviralcev reverzne transkriptaze ter enega zaviralca proteaze ali nenukleozidnega zaviralca reverzne transkriptaze. Smernice priporo\xc4\x8dajo posebej intenzivno zdravljenje pri otrocih, ker pri njih oku\xc5\xbeba na splo\xc5\xa1no hitreje napreduje in ker iz laboratorijskih parametrov pri otrocih te\xc5\xbeje napovedujemo napredovanje bolezni. V razvitem svetu, kjer je na voljo HAART, zdravniki spremljajo virusno breme, \xc5\xa1tevilo celic CD4 in hitrost padanja njihovega \xc5\xa1tevila ter se na podlagi teh podatkov odlo\xc4\x8dajo o za\xc4\x8detku zdravljenja. Zdravljenje se priporo\xc4\x8da pri sicer asimptomatski oku\xc5\xbebi, \xc4\x8de \xc5\xa1tevilo celic CD4 pade na vrednost 200\xe2\x80\x93500 na mikroliter krvi, vendar lahko \xc5\xa1e zgodnej\xc5\xa1e zdravljenje (pri vrednosti 350 celic/mikroliter) znatno zmanj\xc5\xa1a tveganje smrti.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nHIV/aids je po vsem svetu raz\xc5\xa1irjena pandemija. Leta 2010 je bilo v svetu oku\xc5\xbeenih z virusom HIV okoli 34 milijonov ljudi, od tega okoli 16,8 milijona \xc5\xbeensk in 3,4 milijona otrok, mlaj\xc5\xa1ih od 15 let. Od prvega odkritja aidsa do leta 2009 je umrlo okoli 30 milijonov bolnikov. _NEWLINE_Najbolj prizadeto obmo\xc4\x8dje je podsaharska Afrika. Leta 2010 je po ocenah iz tega dela sveta izhajalo 68\xc2\xa0% vseh oku\xc5\xbeenih (22,9\xc2\xa0milijona) in 66\xc2\xa0% primerov vseh smrti zaradi aidsa (1,2\xc2\xa0milijona). Oku\xc5\xbeenih je okoli 5\xc2\xa0% vsega prebivalstva podsaharske Afrike in ocenjujejo, da je vzrok za 10\xc2\xa0% vseh smrti otrok. \xc5\xbdenske za razliko od ostalih predelov sveta predstavljajo skoraj 60\xc2\xa0% vseh primerov oku\xc5\xbeenih s HIV. Ju\xc5\xbena Afrika je dr\xc5\xbeava z najve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom oku\xc5\xbeenih prebivalcev (leta 2010 jih je bilo 5,9 milijona). V najbolj prizadetih dr\xc5\xbeavah se je pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba zni\xc5\xbeala zaradi velike raz\xc5\xa1irjenosti HIV-a, po ocenah se je na primer v Bocvani leta 2006 zni\xc5\xbeala iz 65 na 35 let. V \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah se je v zadnjih letih prenos iz matere na otroka znatno zmanj\xc5\xa1al zaradi pove\xc4\x8danega dostopa do protiretrovirusnega zdravljenja; v Bocvani in Ju\xc5\xbeni Afriki je tako padel pod 5\xc2\xa0%._NEWLINE_Drugo najbolj prizadeto obmo\xc4\x8dje sta Ju\xc5\xbena in Jugovzhodna Azija. Leta 2010 so bili po ocenah v tej regiji oku\xc5\xbeeni 4 milijoni ljudi oziroma 12\xc2\xa0% vseh primerov v svetovnem merilu; umrlo je okoli 250.000 bolnikov. _NEWLINE_V ZDA je leta 2008 \xc5\xbeivelo okoli 1,2 milijona oku\xc5\xbeenih bolnikov in okoli 17.500 jih je umrlo. Po ocenah ameri\xc5\xa1kega Centra za nadziranje in prepre\xc4\x8devanje bolezni se 20\xc2\xa0% bolnikov ni zavedalo svoje oku\xc5\xbebe. V Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu je leta 2008 \xc5\xbeivelo okoli 86.500 oku\xc5\xbeenih bolnikov, umrlo je 516 ljudi. V Kanadi je bilo leta 2008 oku\xc5\xbeenih okoli 65.000 ljudi, umrlo jih je 53. _NEWLINE_Obmo\xc4\x8dja z najmanj\xc5\xa1o raz\xc5\xa1irjenostjo oku\xc5\xbebe v virusom HIV so Bli\xc5\xbenji vzhod in Severna Afrika (0,1\xc2\xa0% ali manj), Vzhodna Azija (0,1\xc2\xa0%) in Zahodna ter Osrednja Evropa (0,2\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je bilo od leta 2002 in do 26. novembra 2012 prepoznanih 394 oku\xc5\xbeb s HIV, medtem ko je umrlo 21 bolnikov z aidsom. \xc5\xa0tevilo oku\xc5\xbeenih s HIV v Sloveniji , \xc4\x8deprav je \xc5\xa1e vedno oku\xc5\xbeen manj kot eden na 1.000 prebivalcev. Najbolj prizadeta skupina v Sloveniji so mo\xc5\xa1ki, ki imajo spolne odnose z mo\xc5\xa1kimi. Pove\xc4\x8dano letno \xc5\xa1tevilo novih diagnoz oku\xc5\xbebe s HIV po letu 2003 je predvsem posledica porasta novih diagnoz v tej skupini."