b'\n_START_ARTICLE_\nPuhasta breza\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nVrstno ime je to drevo dobilo po mladih poganjkih, ki so pokriti s puhom in so od poganjkov navadne breze debelej\xc5\xa1i in niso pove\xc5\xa1eni. Skorja drevesa je belo siva ali rumenkasta, listi pa so jaj\xc4\x8dasti ali romboidni in grobo nazob\xc4\x8dani, dolgi so od 2 do 5 cm, \xc5\xa1iroko pa od 1,5 do 4,5 cm.. Mladi so na spodnji strani dlakavi, taki pa so tudi peclji. Listi za razliko od listov navadne breze na spodnji strnai nimajo smolnih \xc5\xbelez. Mo\xc5\xa1ka socvetja so vise\xc4\x8de ma\xc4\x8dice, \xc5\xbeenska pa pokon\xc4\x8dne, gosto zbite tvorbe, podobne majhnim stor\xc5\xbekom. Plodovi so prav tako podobni majhnim stor\xc5\xbekom. _NEWLINE_Drevo zraste povpre\xc4\x8dno od 10 do 20 metrov, izjemoma pa tudi do 27 metrov, deblo pa lahko izjemoma dose\xc5\xbee premer do enega metra. Les puhaste breze se uporablja za izdelavo celuloze, primeren pa je tudi za stru\xc5\xbeenje. Iz oglja puhaste breze pridobivajo \xc4\x8drnilo za uporabo v tiskarstvu.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPuhasta breza je raz\xc5\xa1irjena v Evropi, severni Aziji, sega pa tudi visoko v arkti\xc4\x8dni polarni pas. Med vsemi brezami sega ta vrsta najvi\xc5\xa1je na sever. Drevo za rast potrebuje veliko vlage, uspeva pa na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih tleh v vla\xc5\xbenem podnebju, v zmernem podnebju pa jo najdemo le v mo\xc4\x8dvirjih in barjih. Razmno\xc5\xbeuje se s semeni._NEWLINE_Podvrsta arkti\xc4\x8dna puhasta breza (Betula pubescens subsp. tortuosa) je edino domorodno drevo Islandije in Grenlandije, kjer zraste od 5 do 6 metrov v vi\xc5\xa1ino.'