b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovinska mestna hi\xc5\xa1a, M\xc3\xbcnster\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKer so bili vsi dokumenti arhiva mesta z njegovo zgodovino v \xc4\x8dasu vladavine  anabaptistov v letih 1534 in 1535 uni\xc4\x8deni, vse informacije temeljijo na dokumentih po 1530-ih. Skladno s tem zgodovinski deli niso to\xc4\x8dno dostopni do obdobja 1530-ih.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nKo je leta 1170 M\xc3\xbcnster postal mesto, so mestni svetniki, sodniki in sodniki porotniki, potrebovali prostor za sre\xc4\x8danja in sojenja. Prva preprosta stavba je stala nasproti Mihaelovih vrat za Domburgom in \xc5\xa1kofovo stavbo v bli\xc5\xbeini glavnega trga (Prinzipalmarkt). Nastala je \xc5\xbee sredi 12. stoletja. Ta prva stavba mestne hi\xc5\xa1e je bila preprosta in hitro zgrajena pollesena stavba. Domnevamo lahko, da je bila zgrajena okoli leta 1170 ali kmalu zatem._NEWLINE_\xc5\xbde ob prvi parcelaciji na glavnem trgu se je prostor za mestno hi\xc5\xa1o na tej lokaciji verjetno ohranil kot odprt prostor ustrezne \xc5\xa1irine parcel za preostali del stavbe, kot je ozna\xc4\x8den na starih katastrskih na\xc4\x8drtih. Izbira tega polo\xc5\xbeaja ka\xc5\xbee na visoko stopnjo samozavesti dr\xc5\xbeavljanov M\xc3\xbcnstra, ki jih zastopa njegovo izklju\xc4\x8dno in bogato mestno plemstvo, tako imenovani Erbm\xc3\xa4nner, saj ti omogo\xc4\x8dajo gradnjo mestne hi\xc5\xa1e v neposrednem vidnem polju stolnice svetega Pavla in \xc5\xa1kofovske pala\xc4\x8de, da bi kazala njihovo prizadevanje za svobodo in mo\xc4\x8d pravice do samouprave.  Vendar pa je za \xc5\xa1kofa gradnja na tej lokaciji predstavljala precej\xc5\xa1njo provokacijo.  Poudariti je treba tudi zaupanje dr\xc5\xbeavljanov do svojih \xc5\xa1kofovskih vladarjev v poznem 14. stoletju, ko mestna hi\xc5\xa1a prav tako ni smela biti okra\xc5\xa1ena z veli\xc4\x8dastno fasado._NEWLINE_To prvo polleseno stavbo je zamenjala pred letom 1200 velika kamnita stavba z dimenzijami 14,50 m \xc3\x97 18 m. Leta 1250 je bila prvi\xc4\x8d pri\xc4\x8da mesta sre\xc4\x8danja sodnikov. Njen spodnji del, Dvorana sveta, je znana tudi kot Dvorana miru. Na za\xc4\x8detku 14. stoletja je bila nova stavba raz\xc5\xa1irjena do glavnega trga, da bi dr\xc5\xbeavljanom omogo\xc4\x8dila prostor za sestanke. \xc5\xa0iritev na sprednji strani je mogo\xc4\x8de pripisati stalnemu pove\xc4\x8danemu zaupanju dr\xc5\xbeavljanov, da se ne bodo ve\xc4\x8d "skrivali" za mestno hi\xc5\xa1o na glavnem trgu. Dvorana za dr\xc5\xbeavljane je bila verjetno zgrajena okrog leta 1320.  Proti koncu 14. stoletja, verjetno okrog 1395, je bila stavba raz\xc5\xa1irjena s 4 m dolgim preddverjem proti trgu. To preddverje je bilo podprto s petimi okroglimi stebri neposredno ob cesti. Je del zna\xc4\x8dilne arkade Prinzipalmarkta. Fasada je bila okra\xc5\xa1ena z dragocenimi okraski, \xc5\xa1e posebej tako imenovanimi Schaugiebel (razko\xc5\xa1nim zatrepom).\n_START_SECTION_\n16. st. do druge svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1576 in 1577 je bila streha zadnjega dela stavbe nad dvorano sveta nadgrajena in prilo\xc5\xbeena oro\xc5\xbearna. Prvotna sedlasta streha v smeri sever-jug je bila odstranjena in zamenjana z novo zatrepno streho v smeri vzhod-zahod kot pri sprednjem delu stavbe. Mojstri obrtniki, ki so sodelovali pri preusmeritvi, se lahko prepoznajo po njihovih glavnih oznakah v modrih klinker plo\xc5\xa1\xc4\x8dicah v vzhodnem zatrepu. Poleg tega je bila vzhodno od mestne hi\xc5\xa1e zgrajena Gruthaus podalj\xc5\xa1ek, znan tudi kot \xc2\xbbmajhna svetni\xc5\xa1ka soba\xc2\xab, Stoveken ( St\xc3\xbcbchen, od 1602) ali \xc2\xbbzimska svetni\xc5\xa1ka soba\xc2\xab\xc2\xa0(1773-1776), sestavljena iz dveh nadstropjih. Oznako kot zimska dolguje problemu ogrevanja dvorane sveta: tisti, ki so sedeli v bli\xc5\xbeini kamina so se znojili, na drugem koncu sobe pa zamrzovali. Zato so se sestanki Sveta v zimskih mesecih pogosto preselili v manj\xc5\xa1o sobo. To so leta 1892 pove\xc4\x8dali z raz\xc5\xa1iritvijo tretjega nadstropja od uni\xc4\x8denja v drugi svetovni vojni in rekonstrukciji v 1950-ih, vendar ne obstaja ve\xc4\x8d. Zamenjal jo je nov stopni\xc5\xa1\xc4\x8dni stolp._NEWLINE_Mestna hi\xc5\xa1a je postala znana, poleg mestne hi\xc5\xa1e v Osnabr\xc3\xbccku, med vestfalskim mirovnim kongresom med letoma 1643 in 1648, ki je kon\xc4\x8dal tridesetletno vojno v Evropi. V pripravah na kongres se je mesto razglasilo za nevtralno. 27. maja 1643 je cesarski dvorni svetnik Jochan Krane prebral izjavo o nevtralnosti v imenu cesarja v senatnem svetu, predstavnik knezo\xc5\xa1kofa pa je tudi prebral ustrezno izjavo. Mesto se je oddaljilo od dol\xc5\xbenosti do Reicha in knezo\xc5\xa1kofa v \xc4\x8dasu pogajanj. Ve\xc4\x8d kot 150 odposlancev, ki so prispeli na kongres, so v dvorani sveta sprejemali ob\xc4\x8dinstvo. Zlasti ob pogajanjih je bil slikar in umetnik Everhard Alerdinck poobla\xc5\xa1\xc4\x8den, da okrasi mestno hi\xc5\xa1o. V ta namen je pobarval zatrep leta 1646 z oljno barvo in iluminiral s svin\xc4\x8deno belo. Od 18. stoletja je za dvorano sveta uveljavljeno ime dvorana miru. Vendar pa se v mestni hi\xc5\xa1i ni podpisal samo Vestfalski mir. M\xc3\xbcnstrski mir je bil 15. maja 1648 prav tako podpisan v dvorani sveta. Velja se za rojstvo Nizozemske, po tem, ko sta \xc5\xa0panija in sedem pokrajin dana\xc5\xa1njega Beneluksa dosegli mir po osemdesetletni vojni in je bila Nizozemski priznana neodvisnost. Mestna dvorana je slu\xc5\xbeila tudi ambasadorjem za redna sre\xc4\x8danja zunaj pogajanj v posameznih \xc4\x8detrtih._NEWLINE_V poznih 1850 je bila za\xc5\xbeelena \xc5\xa1e ena mestna dvorana v zgornjem nadstropju v mestni hi\xc5\xa1i. V ta namen so vklju\xc4\x8dili podstre\xc5\xa1ni prostor, ki je bil do takrat ve\xc4\x8dinoma neuporabljen. Po dogovarjanjih med naro\xc4\x8dniki in arhitektom je nastala velika dvorana s sedlastim obokom v zgornjem nadstropju.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi svetovni vojni, 28. oktobra 1944, je mestno hi\xc5\xa1o udarilo nekaj bomb in popolnoma je pogorela. Ob 18:25 uri se je zru\xc5\xa1il in padel na Prinzipalmarkt tudi zatrep. Ohranjeni so bili le spodnji loki in arkade dveh zunanjih oken. Po vojni je bilo potrebno kar nekaj \xc4\x8dasa, dokler niso bila na voljo finan\xc4\x8dna sredstva za obnovo. Poleg tega je bil velik del razbitin odstranjen med \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem in se tako izgubil. Preostali deli prednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de so bili nazadnje poru\xc5\xa1eni za obnovo._NEWLINE_Leta 1948 je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev o obnovitvi dvorane miru ob 300. obletnici Vestfalskega miru. Strop in inventar dvorane miru so bili leta 1942 shranjeni v dvorcu W\xc3\xb6bbel v kraju Lippe, okrasna okna in \xc4\x8dudovit kamin v ju\xc5\xbeni steni niso bili odstranjeni in zato uni\xc4\x8deni. Izgubljen kamin je zamenjal tisti iz Krameramtshaus, ki je bil po velikosti in starosti pribli\xc5\xbeno podoben uni\xc4\x8denemu. _NEWLINE_\xc2\xbbZdru\xc5\xbeenje trgovcev iz M\xc3\xbcnstra iz leta 1835\xc2\xab\xc2\xa0so prevzeli pobudo na svojem prvem sestanku po koncu vojne 23. novembra 1948. Na razpis bili povabljeni trije m\xc3\xbcnstrski arhitekti. Za nate\xc4\x8daj ni bilo nobene jasne dolo\xc4\x8ditve prostora in nobenih specifikacij o vpra\xc5\xa1anju banketne dvorane in podobno. Po tem, ko so trije arhitekti oddali svoje predloge, je potekal drugi krog nate\xc4\x8daja, v katerem so morali razviti razli\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve za dvorano z obokom. \xc4\x8ceprav je arhitekt Heinrich Bartmann zmagal na tekmovanjih, se na\xc4\x8drt zaradi pomanjkanja sredstev ni izvedel. Kot pomembnej\xc5\xa1a od obnove mestne hi\xc5\xa1e, se zdi, da je ob\xc4\x8dinska uprava vlagala omejena sredstva v nujno potrebne infrastrukturne projekte, kot so oskrba z vodo in plinom, \xc5\xa1ole in bolni\xc5\xa1nice._NEWLINE_Rekonstrukcija se je za\xc4\x8dela leta 1950, ko je maja mesto pristalo na trgovsko pobudo za izvedbo rekonstrukcije brez finan\xc4\x8dne podpore mesta in ustanovitve "odbora za obnovo mestne hi\xc5\xa1e v M\xc3\xbcnstru". Postavitev temeljnega kamna je bila 9. julija. Ve\xc4\x8d kot 30.000 ljudi se je pojavilo na praznovanju, med njimi nekdanji kancler in \xc4\x8dastni dr\xc5\xbeavljan mesta M\xc3\xbcnster Heinrich Br\xc3\xbcning. Vsi me\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili pozvani, da prispevajo donacije v naravi ali denarju ali ro\xc4\x8dnem delu. Odziv je presegel vsa pri\xc4\x8dakovanja. Izvedli so loterijo iz zbrali skoraj polovico skupnih stro\xc5\xa1kov. Toda ne le v M\xc3\xbcnstru, tudi v M\xc3\xbcnsterlandu in v velikih delih Vestfalije, je pri\xc5\xa1lo do evforije o za\xc4\x8detku rekonstrukcije. \xc5\xa0tevilne donacija je pri\xc5\xa1le iz drugih mest, pa tudi iz trgovine in industrije zunaj M\xc3\xbcnstra._NEWLINE_Za na\xc4\x8drtovanje je bil odgovoren Heinrich Benteler, ki je vodil tudi obnovo stolnice svetega Pavla. Bil je proti "resni\xc4\x8dnemu prvotnemu" stanju rekonstrukciji. Namesto tega je poskrbel za imitacije fasadnih elementov, ki se razlikujejo le v malenkostih v primerjavi z izvirnikom. Sama gradnja se je prav tako razlikovala od prvotne mestne hi\xc5\xa1e. Med drugim je struktura sestavljena iz betonskih nosilcev in ope\xc4\x8dnih zidov, ki so na zunanji strani oble\xc4\x8deni s tankimi pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Samo zatrep je narejen iz pravega baumber\xc5\xa1kega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka._NEWLINE_Za notranje delo je bil sprva zadol\xc5\xbeen Heinrich Bartmann, pozneje Edmund Scharf. V nasprotju z \xc5\xbeeljami mesta, da se obnovi obokan strop v banketni dvorani, je posredoval Scharf. Tako je bil umaknjen raven leseni snop, ki ustreza prvotnemu oblikovanju 14. stoletja. Dve leti po postavitvi temeljev je 9. julija 1952 potekala slovesna otvoritev. Dela so se nadaljevala s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dnim stolpom za dostop do dvorane miru. Oktobra 1954 je bila zaklju\xc4\x8dena fasada na Prinzipalmarktu. 30. oktobra 1958 je bila za 310. obletnico Vestfalskega miru, dokon\xc4\x8dana celotna stavba._NEWLINE_Presoja javnosti je bila prete\xc5\xbeno pozitivna. Ljudje v M\xc3\xbcnstru so bili ponosni na svojo novo "zgodovinsko" mestno hi\xc5\xa1o. Obnova mestne hi\xc5\xa1e, ki jo ozna\xc4\x8dujejo kot "vstajenje iz pepela", je postal simbol za premagovanje posledic vojne v M\xc3\xbcnstru in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e._NEWLINE_Po obnovi zatrepa leta 1992, so leta 1997 obnovili mestno vinsko klet. Druge dele na spodnjem obmo\xc4\x8dju so obnovili v letih 2002 in 2004, v letu 2006 za\xc4\x8deli ponovno obse\xc5\xbeno obnovo. Da bi prebivalci M\xc3\xbcnstra in turisti videli mestno hi\xc5\xa1o, sta dve dru\xc5\xbebi podarili plakat velikosti 538 m\xc2\xb2, ki prikazuje sprednjo stran stavbe v merilu 1:1 in pokriva oder._NEWLINE_Poleti leta 2011 je postal znano, da mesto Munster zahteva, po prvem poskusu v letu 2002, da se ohrani status Unescove svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in znak evropske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine za mestno hi\xc5\xa1o.  V za\xc4\x8detku julija 2012 je postalo o\xc4\x8ditno, da \xc5\xbeelenega imenovanja ni bilo mogo\xc4\x8de ponovno dose\xc4\x8di . Razlog za to je, da gradbeno gradivo mestne hi\xc5\xa1e ni izvirno, ampak je bilo obnovljeno po drugi svetovni vojni. Zato je bil nato dose\xc5\xbeen prepoznavnost mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da kot evropske kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine . Decembra 2013 je bilo potrjeno, da sta M\xc3\xbcnster in Osnabr\xc3\xbcck pri Evropski komisiji za podelitev znaka evropske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine predlagana kot "mesti vestfalskega miru". Oznaka je bila prvi\xc4\x8d podeljena leta 2015.  Izpolnjena je bila \xc5\xbeelja, da se mesto okiti z nagrado, ki izra\xc5\xbea nematerialno vrednost Vestfalskega miru, ker je bila mestna hi\xc5\xa1a \xc2\xbbkraj, kjer se je rodilo mednarodno pravo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOris\n_START_PARAGRAPH_\nStavba ima \xc5\xa1tiri nadstropja: arkade in glavno nadstropje, pa tudi klet in podstre\xc5\xa1je. \xc4\x8ce gledamo na mestno hi\xc5\xa1o v tlorisu, so na spodnjem arkadnem delu tri podro\xc4\x8dja uporabe in dve v zgornjem glavnem nadstropju. Na arkadnih tleh je dvorana obokov (Bogenhalle), sledita pa ji dvorana me\xc5\xa1\xc4\x8danov (B\xc3\xbcrgerhall) in za njo dvorana sveta (Ratskammer), ki je poznana kot dvorana miru (Friedenssaal) \xc5\xbee od 18. stoletja. Glavno nadstropje je v sprednjem delu proti Prinzipalmarktu in za Schaugiebel je banketna dvorana (Festsaal) mestne hi\xc5\xa1e. Na zadnji strani sveta je oro\xc5\xbearna.\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nOkra\xc5\xa1ena fasada iz baumber\xc5\xa1kega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka v gotskem slogu se dviga 31 metrov visoko in nad dejansko streho mestne hi\xc5\xa1e. Fabio Chigi, pape\xc5\xa1ki posrednik med pogajanji o Vestfalski pogodbi, je pisal o njej: \xc2\xbbzatrep veli\xc4\x8dastne mestne hi\xc5\xa1e se dviga dale\xc4\x8d nad strehami drugih in se na videz dotakne skoraj neba.\xc2\xab\xc2\xa0 Gradnja take drage fasade je bila mogo\xc4\x8da le v \xc4\x8dasu gospodarskega razcveta, zato je bilo ocenjeno, da je v poznem 14. stoletju, ko je mesto M\xc3\xbcnster postalo \xc4\x8dlan Hanse, mo\xc4\x8dno gospodarsko napredovalo. Pomagala je tudi kontinuiteta mestnega sveta in \xc5\xa1e zlasti \xc5\xbeupanskega urada, ki so ga do 16. stoletja vodili samo dedni mo\xc5\xa1ki, z Johanom III. Deckenbrock (8-krat med 1312-1339), Johannom Kerckerinckom (26-krat med 1371-1399) in Johannom Warendorpom (31 krat med 1379-1418) v tem \xc4\x8dasu. _NEWLINE_Struktura fasade je razdeljena na tri ravni: nivo arkad (Arkadengeschoss), glavno nadstropje (Hauptgeschoss) in zatrepno nadstropje (Giebelgeschoss). Vsaka od teh ravni je bila ve\xc4\x8dkrat spremenjena zaradi uni\xc4\x8denja, popravil in rekonstrukcij. Medtem ko so okraski na spodnjih dveh ravneh skoraj jasni, obstaja ve\xc4\x8d, v\xc4\x8dasih nasprotujo\xc4\x8dih si teorij za slikovni program zatrepnega nadstropja.\n_START_SECTION_\nDvorana sveta (Dvorana miru)\n_START_PARAGRAPH_\nDvorana sveta, znan kot dvorana miru od 18. stoletja, je skoraj 10 m \xc3\x97 15 m velika dvorana, ki je okoli oblo\xc5\xbeeni z lesom v slogu renesanse. Tla so v sivi barvi v nasprotju s toplim lesom. Opa\xc5\xbe na dalj\xc5\xa1ih straneh dvorane je nastal leta 1577._NEWLINE_Vrata zahodne stene krasi figura vstalega Jezusa Kristusa. Opa\xc5\xbee je zasnoval Hermann Tom Ring, glavni vestfalski umetnik 16. stoletja. Poleg vhodnih vrat na zahodni steni je klop za 12 ljudi. Opa\xc5\xbe nad sede\xc5\xbei vzdol\xc5\xbe stene ka\xc5\xbee podobe Jezusa Kristusa, dvanajst apostolov in Pavla, zavetnika cerkve svetega Pavla v M\xc3\xbcnstru. Na vzhodni steni so \xc5\xa1tiri velika okna. Prvotna diamantna stekla, ki so vsebovala osem alegori\xc4\x8dnih figur bo\xc5\xbeanskih in kardinalnih kreposti in so bila uni\xc4\x8dena v oktobru 1944, so bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena z navadnim toniranim steklom. Stenske povr\xc5\xa1ine so opa\xc5\xbeene kot zahodna stena. Teme ka\xc5\xbeejo slike \xc5\xa1tirih evangelistov v obi\xc4\x8dajnem vrstnem redu Matej, Marko, Luka in Janez. Najsevernej\xc5\xa1a okenska ni\xc5\xa1a prikazuje portret Mojzesa kot zakonodajalca. Preostalih sedem okenskih ni\xc5\xa1 ka\xc5\xbee sedem svobodnih umetnosti gramatika, dialektika, aritmetika, retorika, glasba, geometrija in astronomija, ki so jih pou\xc4\x8devali na univerzi. Na ju\xc5\xbeni steni je velik kamin na katerem je plo\xc5\xa1\xc4\x8da iz litega \xc5\xbeeleza, spomin na zaklju\xc4\x8dek Vestfalskega miru. Na njej je prikazana blazina s krono in \xc5\xbeezlom, nad njim trije golobi z olj\xc4\x8dno vejo v kljunu. Poleg tega je napis: Anno 1648. Pax optima rerum, 24. oktober. (Mir je najvi\xc5\xa1je dobro, 24. oktober 1648).\n_START_SECTION_\nMestna hi\xc5\xa1a kot muzej\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg hrambe in razstave raznih umetni\xc5\xa1kih predmetov in umetni\xc5\xa1kih zakladov mesta se mestna hi\xc5\xa1a vidi \xc5\xbee sredi 16. stoletja kot predhodnica sodobnega muzeja, ki se spominja pomembnih dogodkov in hkrati opozarja. Zaradi poglavja vladavine baptistov v M\xc3\xbcnstru so \xc5\xa1tiri mu\xc4\x8dilne kle\xc5\xa1\xc4\x8de takoj okrasile stebre dvorane obokov. Poleg kletk Lambertove cerkve, v katerih so bila prikazana telesa anabaptistov, so slu\xc5\xbeile kot opozorilo. \xc5\xa0ele med obnavljanjem dvorca leta 1848 so bile odstranjene od tam in odpeljani v dvorano miru. Tam so bile obe\xc5\xa1ene do leta 1921, ko so jih oddali v Dr\xc5\xbeavni muzej._NEWLINE_Druga zanimivost je mu\xc4\x8dilni ovratnik (Folterhalseisen). To je \xc5\xbeelezni ovratnik, na katerega je pritrjena tudi \xc5\xbeelezna, gibljiva, 15 cm visoka in 14 cm \xc5\xa1iroka maska za obraz. Na notranji strani ovratnice je na sprednji strani na voljo osem 1,6 cm dolgih bodic in \xc5\xa1est dol\xc5\xbeine 2 cm zadaj, ki so prebodle uporabnikov vrat. \xc4\x8ceprav se verjame, da se ga ni uporabljalo pri mu\xc4\x8denju anabaptisti\xc4\x8dnega vodje Jana van Leidena, je iz istega obdobja. Verjetno so mu\xc4\x8dili zapornike po zatrtju vstaje Heinricha Mollenheckeja, ki je nasprotoval uvedbi poligamije s strani anabaptistov in jih mu\xc4\x8dil._NEWLINE_V pravem nasprotju s spomini na anabaptisti\xc4\x8dno obdobje je dvorana miru, pri\xc4\x8devanje o miru in varnosti v Evropi. Zaradi svoje zgodovinske pomembnosti se od sklenitve Vestfalskega miru leta 1648 ni spremenila. Tako je bila, ko je bila mestna hi\xc5\xa1a preurejena, predlagana ohranitev dvorane miru. Ob ve\xc4\x8dji prenovi in rekonstrukciji mestne hi\xc5\xa1e leta 1848 je ostala nedotaknjena. Pomemben vpliv je imel pruski kralj Friedrich Wilhelm III. med svojim obiskom 21. septembra 1817, da je bila dvorana miru ohranjena in se nikoli ne sme uporabiti za noben drug namen.'