b'\n_START_ARTICLE_\nSpodnja Sa\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeelno ozemlje\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnjo Sa\xc5\xa1ko je 22. novembra 1946 vzpostavila britanska okupacijska uprava in v njej zdru\xc5\xbeila nekdanje pruske de\xc5\xbeele Hannover, Braunschweig, Svobodno de\xc5\xbeelo Oldenburg in Schaumburg-Lippe. Manj\xc5\xa1i deli teh nekdanjih de\xc5\xbeel so v istem \xc4\x8dasu pri\xc5\xa1li pod sovjetsko upravo in so kasneje postali del NDR._NEWLINE_Leta 1993 se je upravna enota (Amt) Neuhaus, dotedaj del Mecklenburga-Predpomorjanske, odcepila in priklju\xc4\x8dila Spodnji Sa\xc5\xa1ki. S tem dana\xc5\xa1nja Spodnja Sa\xc5\xa1ka pokriva tudi del ozemlja nekdanje NDR.\n_START_SECTION_\nNaravne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del Spodnje Sa\xc5\xa1ke (razen jugovzhoda) le\xc5\xbei v Severnonem\xc5\xa1ki ni\xc5\xbeini. Naravna meja de\xc5\xbeele na severu sta Severno morje in reka Laba. Na jugozahodu in jugu de\xc5\xbeela sega v Srednjenem\xc5\xa1ko hribovje (Harz, Spodnjesa\xc5\xa1ko pogorje). Najvi\xc5\xa1ji vrh de\xc5\xbeele, Wurmberg (v Harzu), sega 971 m n.m. Na severovzhodu de\xc5\xbeele se razteza L\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ka resava, kjer je ta posebna vrsta vegetacije navkljub gospodarskemu napredku \xc5\xa1e ohranjena. _NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e reke v de\xc5\xbeeli so Ems (371 km), Vezera (Weser, 440 km, s pritokom Werro 744 km), Aller (211 km) in Laba (Elbe, 1071 km)._NEWLINE_Pred obalo v Severnem morju le\xc5\xbei veriga Vzhodnofrizijskih otokov.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg ve\xc4\x8dinskih Nemcev na Spodnjem Sa\xc5\xa1kem \xc5\xbeivijo \xc5\xa1e avtohtoni Saterski Frizijci._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je Spodnja Sa\xc5\xa1ka sprejela veliko \xc5\xa1tevilo pregnanih Nemcev iz \xc5\xa0lezije, Vzhodne Prusije, Pomorjanskega in Sudetov. Po novej\xc5\xa1ih raziskavah je 30% prebivalstva pregnancev ali njihovih potomcev._NEWLINE_Z razvojem industrije in potrebami po delovni sili je pri\xc5\xa1lo tudi do novodobnega priseljevanja (predvsem Italijanov, \xc5\xa0pancev in Turkov) ve\xc4\x8dinoma na obmo\xc4\x8dje med Hannovrom in Wolfsburgom._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja mesta so Hannover (516.000 preb.), Braunschweig (245.000), Osnabr\xc3\xbcck (163.000), Oldenburg (159.000), G\xc3\xb6ttingen (123.000), Wolfsburg (121.000), Salzgitter (107.000) in Hildesheim (102.000). Vsa ostala mesta imajo manj kot 100.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nStruktura oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelni zbor (Nieders\xc3\xa4chsischer Landtag) in Vlada (Landesregierung von Niedersachsen) imata sede\xc5\xbe v Hannovru. Obmo\xc4\x8dje de\xc5\xbeele pokrivajo tri nadde\xc5\xbeelna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da (Oberlandesgericht) - v Braunschweigu, Celleju in Oldenburgu. De\xc5\xbeelno ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Nieders\xc3\xa4chsischer Staatsgerichtshof) se nahaja v B\xc3\xbcckeburgu._NEWLINE_Na zadnjih volitva v De\xc5\xbeelni zbor 2. februarja 2003 je zmagala CDU, ki od tedaj vlada skupaj z FDP. Poleg njunih v parlamentu sedijo \xc5\xa1e predstavniki SPD in Zelenih. Naslednje volitve bodo leta 2008.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV primerjavi kupne mo\xc4\x8di z ostalimi deli EU dosega Spodnja Sa\xc5\xa1ka indeks 94,8 (EU-27:100) (2004) in tako le\xc5\xbei malo pod evropskim povpre\xc4\x8djem._NEWLINE_Industrijsko najbolj razvit del Spodnje Sa\xc5\xa1ke je obmo\xc4\x8dje na jugovzhodu med Hannovrom in Wolfsburgom, od koder izhaja najbolj znana spodnjesa\xc5\xa1ka blagovna znamka Volkswagen._NEWLINE_Hannover je znan po svojih sejmih. Na najve\xc4\x8djem sejmi\xc5\xa1\xc4\x8du na svetu vsako leto prirejajo npr. CeBIT in Hannoverski sejem (Hannover Messe)._NEWLINE_Velik del Spodnje Sa\xc5\xa1ke predstavlja pode\xc5\xbeelje, pri \xc4\x8demer pa se pojavljajo velike regionalne razlike. Na jugovzhodu uspevajo sladkorna pesa in \xc5\xbeita, v L\xc3\xbcnebur\xc5\xa1ki resavi krompir in lokalna specialiteta belu\xc5\xa1i, na mokrej\xc5\xa1ih priobalnih podro\xc4\x8djih pa se ukvarjajo predvsem z \xc5\xbeivinorejo._NEWLINE_V Severnem morju se izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da zemeljskega plina, v de\xc5\xbeeli pa stojijo tri jedrske elektrarne: Lingen, Gronde, Nordenham.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nUradni jezik je nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, v ob\xc4\x8dini Saterland v Okraju Cloppenburg pa tudi saterska frizij\xc5\xa1\xc4\x8dina. Posebno za\xc5\xa1\xc4\x8dito kot regionalni jezik u\xc5\xbeiva nizka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki ima ob\xc4\x8duten vpliv na lokalna nare\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa Spodnjem Sa\xc5\xa1kem se nahaja 8 univerz: Tehni\xc5\xa1ka univerza Braunschweig, Tehni\xc5\xa1ka univerza Clausthal, Univerza Jurija Avgusta G\xc3\xb6ttingen, Univerza Gottfrieda Wilhelma Leibniza Hannover, Univerza Hildesheim, Univerza Leuphana L\xc3\xbcneburg, Univerza Carla von Ossietzkyja Oldenburg, Univerza Osnabr\xc3\xbcck. Poleg njih je v de\xc5\xbeeli \xc5\xa1e veliko javnih in privatnih visoko\xc5\xa1olskih zavodov.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del Spodnje Sa\xc5\xa1ke je protestantski. Kot posledica starih teritorialnih delitev so se do danes ohranile lo\xc4\x8dene de\xc5\xbeelne cerkve: Evangeli\xc4\x8dansko-luteranska de\xc5\xbeelna cerkev Hannovra, Evangeli\xc4\x8dansko-luteranska de\xc5\xbeelna cerkev Schaumburg-Lippe, Evangeli\xc4\x8dansko-luteranska de\xc5\xbeelna cerkev v Braunschweigu in Evangeli\xc4\x8dansko-luteranska cerkev v Oldenburgu. Od na\xc5\xa1tetih povsem lo\xc4\x8dena Evangeli\xc4\x8dansko-reformirana cerkev v Severozahodni Nem\xc4\x8diji  ima pomen v Friziji in v Grofiji Bentheim._NEWLINE_Manj\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja so iz zgodovinskih razlogov izrazito katoli\xc5\xa1ka (med njimi npr. Emsland). Ozemlje Spodnje Sa\xc5\xa1ke se deli med \xc5\xa1kofije Hildesheim, Osnabr\xc3\xbcck, (obe sodita v okvir hambur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije), M\xc3\xbcnster (spada pod k\xc3\xb6lnsko nad\xc5\xa1kofijo in Nad\xc5\xa1kofijo Paderborn._NEWLINE_V de\xc5\xbeeli \xc5\xbeivijo tudi muslimani - predvsem tur\xc5\xa1ki priseljenci.'