b"\n_START_ARTICLE_\nPiran\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Piranu je submediteransko, podtip obalno submediteransko podnebje (podnebje oljke), za katerega so zna\xc4\x8dilna dolga in vro\xc4\x8da poletja ter sorazmerno mile zime. Povpre\xc4\x8dne januarske temperature so vi\xc5\xa1je kot po ve\xc4\x8dini Slovenije in zna\xc5\xa1ajo ve\xc4\x8d kot 4 \xc2\xb0C, povpre\xc4\x8dne julijske pa so vi\xc5\xa1je od 22 \xc2\xb0C. Morje v Piranskem zalivu je najhladnej\xc5\xa1e februarja (8 \xc2\xb0C), najtoplej\xc5\xa1e pa avgusta (24 \xc2\xb0C). Padavin je malo, med 1000 in 1100 milimetrov, najve\xc4\x8d jih pade jeseni, nekaj tudi zgodaj spomladi. Nekdaj zna\xc4\x8dilna burja ni ve\xc4\x8d tako pogosta, vseeno pa ob\xc4\x8dasno sunki, predvsem iz smeri Trsta, dose\xc5\xbeejo hitrosti tudi preko 100 km/h, kar prebivalcem lahko povzro\xc4\x8da nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti. Prav tako lahko nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti nastanejo ob pojavu tramontane ali juga, ki sta zna\xc4\x8dilna za obalno podro\xc4\x8dje Slovenije, posebej v povezavi z visoko plimo.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme naselja je verjetno gr\xc5\xa1kega izvora, in sicer iz posmostaljenega srednjegr\xc5\xa1kega pridevnika \xcf\x80\xcf\x85\xcf\x81\xcf\x81\xce\xb1\xce\xbdo\xcf\x82 'rde\xc4\x8d', s \xc4\x8dimer so poimenovane rde\xc4\x8dkaste fli\xc5\xa1ne kamenine na podro\xc4\x8dju Pirana. Manj verjetne so starej\xc5\xa1e razlage, da ime izhaja iz nekega \xc5\xbeenskega gr\xc5\xa1kega osebnega imena \xce\xa0\xcf\x85\xcf\x81\xcf\x81\xce\xb1, keltsko pyrn, ki se je v rednem jezikovnem razvoju razvilo iz bior-dun v pomenu 'vrh hriba' ali iz lat. pirus v pomenu 'hru\xc5\xa1ka'. Ena od \xc5\xa1e nepreverjenih teorij o poimenovanju naselja domneva, da se le-to nana\xc5\xa1a na Svetega Pirana (en:Saint Piran), zavetnika Cornwalla, katerega rodbina je imela grb, oblikovno skoraj identi\xc4\x8dnega piranskemu. Nekateri pa izvor imena pripisujejo svetilnikoma, ki sta z ognjem osvetljevala vhod v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Pyros je gr\xc5\xa1ka beseda za ogenj._NEWLINE_V starih listinah se naselje omenja v za\xc4\x8detku srednjega veka v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot Pyrrhanum , pribli\xc5\xbeno leta 670 Piranum, Piranom, ex Pirano, 933 de Pirano, 974 Pyranum, in 1282 Piranum.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo in jezik\n_START_PARAGRAPH_\nStaro mestno prebivalstvo je bilo romansko, pod vplivom Benetk je v novem veku prevladal istrobene\xc5\xa1ki govor. Od za\xc4\x8detka 9. stoletja so v mestno zaledje prodirali Slovani, ki so se doseljevali tudi v mesto, a njihov vpliv na jezikovno podobo Pirana je bil \xc5\xa1e ve\xc4\x8d stoletji neznaten. Skladatelj Giuseppe Tartini je imel v Piranu glasbeno \xc5\xa1olo, ki so jo obiskovali u\xc4\x8denci iz vse Evrope.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNaravne gospodarske danosti Pirana so  obmorska lega in rodovitno zaledje, vklju\xc4\x8dno s solinami v Se\xc4\x8dovljah, Luciji in Strunjanu,  ki je \xc5\xbee od pred srednjim vekom spadalo k mestu. Na rtu Ronek je mejilo na ozemlje sosednje Izole, na rtu Savudrija pa na uma\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje. Po letu 1954 sta Ka\xc5\xa1tel in Savudrija kot ju\xc5\xbena dela piranskega katastrskega okoli\xc5\xa1a pripadla LR Hrva\xc5\xa1ki._NEWLINE_Morje je omogo\xc4\x8dalo ribolov in pomorsko trgovino, zaledje pa pridelavo sadja (grozdje, olive) ter vrtnin. \xc4\x8ceprav so Benetke v tem delu Jadrana nadzirale ves trgovski promet, se je Piran vanj uspe\xc5\xa1no vklju\xc4\x8dil. To je omogo\xc4\x8dala proizvodnja kakovostne soli (soline (\xc2\xbbsolarne\xc2\xab) v Strunjanu, Luciji in Se\xc4\x8dovljah), deloma tudi vina in olj\xc4\x8dnega olja._NEWLINE_Ob razglasitvi Trsta za svobodno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (1719) je bil Piran hkrati z drugimi istrskimi mesti o\xc5\xa1kodovan v trgovskem pogledu, kar je zavrlo njegov razvoj. Piransko gospodarstvo je \xc5\xa1e naprej temeljilo na poljedelstvu, ribi\xc5\xa1tvu in proizvodnji soli, predvsem v se\xc4\x8doveljskih solinah, ki so bile edine primerne za preobrazbo v modernej\xc5\xa1i obrat.\n_START_SECTION_\nPomen solin\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje ob\xc4\x8dine Piran so bile v preteklosti razvite razli\xc4\x8dne gospodarske dejavnosti, prednja\xc4\x8dile pa so kmetijstvo, ribi\xc5\xa1tvo, pomorske dejavnosti, trgovina in solinarstvo. Solinarstvo in trgovina s soljo sta bili tako pomembni za razvoj Pirana, da njuno omembo najdemo \xc5\xbee v najstarej\xc5\xa1ih ohranjenih piranskih mestnih statutih, tudi v tistem iz leta 1274._NEWLINE_Do prvih ve\xc4\x8djih zabele\xc5\xbeenih tehnolo\xc5\xa1kih izbolj\xc5\xa1av v solinah je pri\xc5\xa1lo v 80. letih 14. stoletja, ko je mesto \xc5\xbee dodobra sprejelo vladavino Bene\xc5\xa1ke republike. Uvedli so tak na\xc4\x8din pridelave soli, kot so ga imeli na Pa\xc5\xa1kih solinah. Solinarji, mojstri s Paga, so pri\xc5\xa1li v Piran in pripravili solne bazene za nov na\xc4\x8din priprave tal v kristalizacijskih bazenih, kavedinih. Postopek vzgoje sedimentne plasti iz alg, sadre in solinskega blata na dnu bazenov za pobiranje soli, imenovane petola, je omogo\xc4\x8dil pridobivanje \xc4\x8diste in od tedaj za Piran zna\xc4\x8dilno bele soli. Zaradi velikih koli\xc4\x8din pridelane bele soli in njene kakovosti je imel Piran stoletja dolgo velik ugled in pomen med mediteranskimi proizvajalci soli._NEWLINE_Konec 14. stoletja je visoki urad v Benetkah Magistrato dei sali dovolil piranski komuni in njenim solinarjem, da so lahko pridelali 3.500 modijev soli letno. Na solni bazen je bilo dovoljeno pridelati 2 modija soli, kar v dana\xc5\xa1njih ute\xc5\xbenih enotah pomeni pribli\xc5\xbeno 1940 kilogramov. Iz razpolo\xc5\xbeljivih arhivskih listin lahko sklepamo, da so imeli v piranski komuni 1.750 kristalizacijskih bazenov. Bene\xc5\xa1ka republika je imela monopol nad pridelavo in prodajo soli na svojem ozemlju. Z lokalnimi komunami je sklepala pet ali desetletne pogodbe, imenovane Mercati dei sali, s katerimi je urejala vse dejavnosti v zvezi s soljo ter delitev pridelka in zaslu\xc5\xbeka. Najstarej\xc5\xa1a tovrstna pogodba, ki je ohranjena v piranskem arhivu, je iz leta 1375. Koli\xc4\x8dina pridelane soli se je v naslednjih obdobjih ve\xc4\x8dala. Piranski komuni je v obliki dajatev pripadalo 1/7 pridelane soli.\n_START_SECTION_\nOhranjanje tradicije\n_START_PARAGRAPH_\nPovezanost Pirana s solinami je mo\xc4\x8dna \xc5\xa1e danes. Prav piranska ob\xc4\x8dina s svojimi solinami uvr\xc5\xa1\xc4\x8da Slovenijo v krog tistih mediteranskih dr\xc5\xbeav, v katerih se v enem delu \xc5\xa1e vedno na tradicionalen in naraven na\xc4\x8din pridobiva sol iz \xc4\x8diste morske vode, zgolj s pomo\xc4\x8djo sonca, vetra in truda solinarjev.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nS Portoro\xc5\xbeem in Lucijo je bil Piran v letih 1909-1912 povezan s trolejbusom (filobusom), ki ga v letih od 1912 do 1953 zamenjal tramvaj._NEWLINE_Danes je kraj povezan z rednimi mestnimi linijami s primestnimi naselji in medkrajevnimi linijami z notranjostjo Slovenije._NEWLINE_Z Benetkami je Piran povezan z mednarodno potni\xc5\xa1ko linijo v \xc4\x8dasu turisti\xc4\x8dne sezone (01.05 - 30.09.2014). Linijo opravlja ladja DORA.\n_START_SECTION_\nPiranski glasbeni ve\xc4\x8deri\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1987 je Kulturno-umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Karol Pahor organiziralo tedensko prireditev Piranske miniature, in tedaj se je porodila \xc5\xbeelja po oplemenitenju obalnega kulturnega \xc5\xbeivljenja in po uveljavljanju vrhunskih doma\xc4\x8dih glasbenih ustvarjalcev. Podkrepljena je bila z ljubeznijo do Pirana, njegovih arhitekturnih lepot in zavezanostjo tradiciji markantne osebnosti slovitega virtuoza Tartinija. Tako so leta 1979 nastali Piranski glasbeni ve\xc4\x8deri._NEWLINE_Piranske koncerte organizira Avditorij Portoro\xc5\xbe vsak petek julija in avgusta v ve\xc4\x8dernem hladu zvo\xc4\x8dnega Kri\xc5\xbenega hodnika v Minoritskem samostanu, ob de\xc5\xbeju v bli\xc5\xbenji cerkvi svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka, orgelske koncerte pa v cerkvi svetega Jurija v Piranu ali v cerkvi Marije Ro\xc5\xbenovenske v Portoro\xc5\xbeu. V vseh teh letih so se Piranski glasbeni ve\xc4\x8deri programsko in vsebinsko obogatili in izoblikovali prepoznaven profil, ki posega v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i slovenski in mednarodni kulturni prostor. Postali so sestavni del piranskega mestnega \xc5\xbeivljenja, identitete in kulturnega ponosa.\n_START_SECTION_\nMednarodni slikarski Ex tempore\n_START_PARAGRAPH_\nJe tradicionalno mednarodno sre\xc4\x8danje  slikarjev, ki ga v Piranu \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 30 let, vsako leto septembra, organizirajo Obalne galerije. Po izboru mednarodne \xc5\xbeirije so dela razstavljena v Mestni galeriji, v Kri\xc5\xbenem hodniku ter na Tartinijevem trgu.\n_START_SECTION_\nPiranski dnevi arhitekture\n_START_PARAGRAPH_\nObalne galerije prirejajo vsako leto v mesecu novembru mednarodni simpozij Piranski dnevi arhitekture in na njih podeljujejo nagrado Piranesi. Za\xc4\x8detek Piranskih dnevov arhitekture sega v leto 1983, ko se je v Obalnih galerijah pripravljala arhitekturna rasztava Skupine Kras, ki je v slovenski arhitekturi pomenila konec zavezanosti o\xc5\xbejim konvencijam ljubljanske \xc5\xa1ole za arhitekturo in dala prosto pot razgledovanjem po sodobnih svetovnih arhitekturnih tokovih. V samem za\xc4\x8detku so hoteli Piranski dnevi bolj vzpostaviti neposredni stik doma\xc4\x8de arhitekture z aktualnim evropskim dogajanjem. Zaradi svoje mednarodno zastavljene usmeritve, selektivnega izbora sodelujo\xc4\x8dih, kontinuitete, predvsem pa visoke ravni strokovne razprave pa so z leti presegli meje doma\xc4\x8dega prostora in se oblikovali v pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za pregled aktualnega arhitekturnega dogajanja doma in v svetu.\n_START_SECTION_\nPrimorski poletni festival\n_START_PARAGRAPH_\nV sklopu Primorskega poletnega festivala tudi v Piranu potekajo \xc5\xa1tevilne prireditve. Njihova posebnost in lepota sta v tem, da se gledali\xc5\xa1ke igre uprizarjajo na ulicah in trgih in tako slikovita arhitektura Pirana slu\xc5\xbei igram enkratna in nepozabna kulisa.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko komedijo Na\xc5\xa1 avto so leta 1962 posneli na ve\xc4\x8d lokacijah v Piranu._NEWLINE__NEWLINE_Slovenski mladinski film Poletje v \xc5\xa1koljki so leta 1985 posneli na ve\xc4\x8d lokacijah v Piranu, Portoro\xc5\xbeu, Se\xc4\x8doveljskih solinah."