b"\n_START_ARTICLE_\nSamostan Tango\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda tango v butanskem jeziku pomeni 'konjska glava'. To ime se ujema z glavnim bo\xc5\xbeanstvom Hayagriva (lokalno ime Tandin), ki mu je posve\xc4\x8den samostan.\n_START_SECTION_\nLegenda in poklon\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z lokalno legendo je lokacija tega samostana sveti kraj, kjer se je Avalokite\xc5\xa1vara razkril kot \xc2\xbbsamoizrazna oblika jeznega Hayagriva\xc2\xab. Hayagriva, tudi Hayagreevo (IAST: hayagr\xc4\xabva, dobesedno 'konjski glava'), je konjski avatar Vi\xc5\xa1nuja v hinduizmu. Lokacija je bila prerokovana v Tibetu. [5] Odobritev bo\xc5\xbeanske narave tega kraja je opravil Ngawang Tenzin._NEWLINE_... V prostrani ju\xc5\xbeni dolini je ta konjska glava kot \xc4\x8daitja (\xc4\x8dorten), ki prihaja iz 33. nebes. Izpeljan je bil kot dragulj, ki izpolnjuje \xc5\xbeelje, iz pala\xc4\x8d Nag pod zemljo. Na tej zemlji stoji kot bo\xc5\xbeanstvo. Trikotna mandala pod konjsko glavo ka\xc5\xbee, da bo to mesto, ki bo pospe\xc5\xa1ilo meditativne dose\xc5\xbeke. Veli\xc4\x8dastna vi\xc5\xa1ina in prostor za konjsko glavo ka\xc5\xbeejo na veli\xc4\x8dino in slavo sekte Kargyupa. Pred seboj ima videz nabiranja dragocenih draguljev, ki simbolizirajo najbolj\xc5\xa1o uporabo neskon\xc4\x8dnih skritih zakladov. Sveti neskon\xc4\x8dni Vajrasana pade na desno in ka\xc5\xbee na nesmrtnost moralno pravih ljudi. Na levi strani je reka, kot je Ganges, ki ima osem atributov, ki odra\xc5\xbeajo zadovoljstvo vseh plemenitih sinov de\xc5\xbeele v dharmi. V njenem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du nepremagljiva Vajrasana predstavlja ve\xc4\x8dnost Dharmakaye. Spodaj je dzong Kiphug nyima, simbol pove\xc4\x8danja samadhija. Zgoraj je nadnaravni konj v vesolju, ki utele\xc5\xa1a podrejanje treh \xc4\x8dutnih svetov. Grob in strm hrib na desni pomeni podreditev junakov. Na levi se ka\xc5\xbee, da je Mahe\xc5\xa1vara v mo\xc4\x8di Hayagriva, kar pomeni podreditev junakinj. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, sveto osamljeno mesto dakinij ka\xc5\xbee na \xc4\x8distost in za\xc5\xa1\xc4\x8dito dharme. Silvat\xc5\xa1el (hladen gaj) tempelj Mahakale spodaj simbolizira podrejanje vseh dharmapal. Zgornji del doline, ki jo dr\xc5\xbei Lhatsen, pomeni daritev siddhi jak\xc5\xa1am. Spodnjo teraso platoja \xc5\xa1\xc4\x8diti Mentsuen, ki prina\xc5\xa1a dobre in obilne letine, bogastvo ljudi na kopnem pa ka\xc5\xbee na obilo hrane. Spredaj meandri reke predstavljajo prostovoljne objave, listnato drevo gozdov pa odra\xc5\xbea pove\xc4\x8danje izku\xc5\xa1enj. Veslanje opic slu\xc5\xbei jogijem kot tola\xc5\xbeba. Vihar kril ptic na nebu jim navdihuje. Kot ena skala ima lahko tiso\xc4\x8d ust, zato ima lahko tudi religija mnogoterne sekte, toda njena resni\xc4\x8dnost ali bistvo je zdru\xc5\xbeena v umu. Oh! kak\xc5\xa1en \xc4\x8dudovit kraj je! Samo zasli\xc5\xa1anje njegovega imena je zadostna pokora za grehe. Posedovanje vere bo blagoslovilo enega. Ko ga vidimo, bo eden razsvetljen. \xc4\x8ce prebivate v njem, boste dosegli nirvano. Tam bo zadovoljstvo in mir. Naj mir in sre\xc4\x8da ovijeta ta kraj.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju lokalne legende Phajo Drugom Zhigpo, ki je zagovarjal nauk Dodeyne, ki je obiskal ta kraj v \xc4\x8dasu svojega u\xc4\x8dnega poslanstva, je sli\xc5\xa1al sosedstvo konja, ki prihaja iz smeri Tanga. Hkrati je bil pri\xc4\x8da ognju v obliki boga Tandina (konjska glava ali Hayagriva). Bo\xc5\xbeanstvo, ki se je pojavilo pred Zhigpo, je napovedalo, da je kraj namenjen gradnji samostana za meditacijo. Prerokba je omenila tudi, da se bo Zhigpo poro\xc4\x8dil z Dakini, Khando Sonamom Peldonom in ustanovil \xc5\xa1olo budizma Kagju v Butanu. Najzgodnej\xc5\xa1a zgodovina na tem mestu je bila, ko je guru Rinpo\xc4\x8de ob obisku mesta v 8. stoletju dolo\xc4\x8dil kraj, ki predstavlja Hayagrivo ali konjsko glavo. \xc5\xa0ele leta 1222 je mesto spet dobilo priznanje, ko je Phajo Drugom Zhigpo, zagovornik \xc5\xa1ole budizma Kagju, pri\xc4\x8da klifu v obliki boga Tandina (konjska glava) ali Hayagriva._NEWLINE_\xc5\xa0abdrung Ngawang Namgyal se je iz Tibeta preselil v Butan leta 1616, ko je bil star 23 let, ne samo na zahtevo Palja Jejayja Genpa, ampak tudi zaradi spora z Tibetom z Deb Tsangpo; Namgyel je pripadal ugledni liniji Tsangpa Jarey v Tibetu in je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den z imenom Drukpa Rinpo\xc4\x8de Ngawang Tenzin Nampar Gjelva D\xc5\xbeigme Drak Pai Dej in je od mladosti dobil ime in slavo kot razsvetljen pridigar dharme. Ko je potoval v Butan na pridigarsko misijo, ga je napadla tibetanska vojska (ki jo je poslal njegov sovra\xc5\xbenik Deb Tsangpa). Vendar je zaradi svojih sposobnosti na podro\xc4\x8dju tantri\xc4\x8dne umetnosti obvladal svoje sovra\xc5\xbenike in kon\xc4\x8dno od\xc5\xa1el meditirat v jame samostana Tango; samostan mu je ponudil Tshewang Tenzing iz Dordena (zdaj Dodena). Globoko je meditiral in izvajal tantri\xc4\x8dni ritual Gempo. S temi duhovnimi mo\xc4\x8dmi je \xc5\xa1abdrung povzro\xc4\x8dil propad dinastije Deb Tsangpa v Tibetu. Posledi\xc4\x8dno je to zmago praznoval s pisanjem svojih dose\xc5\xbekov s sestavljanjem \xc2\xbbNga Chudugma ali Moj \xc5\xa1estnajst dose\xc5\xbekov\xc2\xab._NEWLINE_Po zmagi je \xc5\xa1abdrung Ngawang Namgyal sprejel naziv Dujom Dord\xc5\xbeee, utrdil svojo mo\xc4\x8d in izdal \xc5\xa1estnajst na\xc4\x8del. Preimenoval je jamski samostan kot Duduel Phug in se nato vrnil v jamo za nadaljnjo meditacijo. Vendar so jamo napadli sovra\xc5\xbeniki s pomo\xc4\x8djo tantri\xc4\x8dnih sil. Uni\xc4\x8dili so skalo v jamah, kar je povzro\xc4\x8dilo blokado jame z ogromnim balvanom (velikosti jaka), ki ga je bo\xc5\xbeja previdnost ustavila, ko bi ubil Namgyala, saj je re\xc4\x8deno, da je \xc2\xbbbalvan zgre\xc5\xa1il Zamdrungovo glavo za centimeter\xc2\xab. Njegovi privr\xc5\xbeenci so razumeli pre\xc5\xbeivetje Zamdrunga kot \xc4\x8dude\xc5\xbe. V tem obdobju je umrl Namgyalov o\xc4\x8de Tenpai Nima in Namgyal je pripeljal o\xc4\x8detovo telo v jamo in ga tu kremiral. Potem, leta 1620, je Namgyal zgradil samostan \xc4\x8cari in Duduel \xc4\x8dorten v spomin na svojega o\xc4\x8deta; stavbo so zgradili usposobljeni mizarji, pripeljani iz Nepala._NEWLINE_Gyalse Tenzin Rabgye, sin T\xc5\xa1ewvng Tenzina in Damchoe Tenzima (h\xc4\x8di lame Chang Gangkha), rojen leta 1638, je prejel verska navodila \xc5\xbee zelo mlad, v tradiciji Drukpa, \xc5\xa1ole Kargju od \xc5\xa1abdrunga in njegovega u\xc4\x8ditelja Dam\xc4\x8doeja Gjelt\xc5\xa1eja in je bil zelo usposobljen v tradiciji, ko se je povzpel na prestol Desija v starosti 31 let. Prav tako je postal \xc4\x8detrti Desi v starosti 43 let. Kot 4. \xc4\x8dasovni vladar je verodostojno vladal dr\xc5\xbeavi v skladu z dolo\xc4\x8denimi duhovnimi in \xc4\x8dasovnimi zakoni. Samostan Tango je zgradil v sedanji obliki leta 1688/1689. Zgrajen z 12 vogali, ima tri nadstropni osrednji stolp. V 18. in 19. stoletju so ga raz\xc5\xa1irili. V poznem 19. stoletju je \xc5\xa1abdrung D\xc5\xbeigmre \xc4\x8coegjal namestil zlato streho. Leta 1966 je 64. rJe Khenpo D\xc5\xbeamjang Je\xc5\xa1ej Sengjel skupaj s svojo kraljevsko babico Ashi Phunt\xc5\xa1og \xc4\x8codon ponovno za\xc4\x8del \xc5\xa0ajdra \xc5\xa1olo budisti\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij. Leta 1977 je njeno veli\xc4\x8danstvo kraljica mati Ashi Kesang Vang\xc4\x8duk obnovila samostan v zelo elegantno strukturo v nasprotju z originalom. Samostan je bil ponovno obnovljen sredi 1990-ih in je trenutno rezidenca 7. Tri Rinpo\xc4\x8deja, mlada inkarnacija Tenzina Rabgjeja. Danes deluje kot samostanska \xc5\xa1ola vi\xc5\xa1je stopnje.\n_START_SECTION_\nFestival\n_START_PARAGRAPH_\nYarney ('Yar' pomeni 'poletje' in 'Ney' pomeni 'ostati') predstavlja \xc4\x8das menihov poletnega umika in je pomemben vsakoletni festival, ki poteka v tem samostanu. Festival se je za\xc4\x8del leta 1967 in se za\xc4\x8dne s 15. dnem \xc5\xa1estega meseca butanskega koledarja in se zaklju\xc4\x8di na 30. dan sedmega meseca, kar ustreza avgustu / septembru v gregorijanskem koledarju. V tem obdobju, ki traja en mesec in pol, menihi dajejo posebne zaobljube in spo\xc5\xa1tujejo najstro\xc5\xbejo samostansko disciplino. Obrede menihi izvajajo v obliki posebnih obla\xc4\x8dil v rumeni barvi, pojejo pesmi molitev pred jedjo in po njej (jedo iz posode za prosja\xc4\x8denje), opustijo popoldanski obrok, ne zapustijo obmo\xc4\x8dja samostana in se ne vklju\xc4\x8dujejo v vse vrste zabave na po\xc4\x8ditnice; za tak\xc5\xa1no spo\xc5\xa1tovanje velja, da zbirajo velike zasluge. V tem obdobju obi\xc4\x8dajni ljudje menihom darujejo hrano."