b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbditna pepelovka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMicelij je ne\xc5\xbeen in sivkastobele barve, podoben paj\xc4\x8devini. Sprva je redek, z rastjo postaja vse gostej\xc5\xa1i, lahko prekrije celotne dele rastline, zlasti zgornjo stran listov. Trosnjak je temno rjav in okroglast z opaznimi nitmi, aski so podol\xc5\xbeni. Spore so prosojne, pakro\xc5\xbene, velike 20-30 x 10-13 \xc2\xb5m. Anamorf ima prosojne konidiofore s podolgovatimi ali valjastimi konidiji (brez fibrozinskih telesc), velike 32-44 x 12-15 \xc2\xb5m. Havstoriji so \xc5\xbearkasto razvejeni.\n_START_SECTION_\nRasti\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGliva ima ve\xc4\x8d specializiranih razli\xc4\x8dkov, ki so prilagojene dolo\xc4\x8denemu \xc5\xbeitu; najpogosteje oku\xc5\xbei je\xc4\x8dmen in p\xc5\xa1enico, redkeje r\xc5\xbe in oves. Bolezen se pojavi pri dnu listov ali stebla. Z ostankov oku\xc5\xbeenih rastlin se lahko \xc5\xbee jeseni prenese na ozimno vsejano \xc5\xbeito in ob \xc5\xbeetvi izpadlo zrnje, predvsem pri je\xc4\x8dmenu, redkeje pri p\xc5\xa1enici. Ob su\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih razmerah oku\xc5\xbeuje tudi zgodaj spomladi. Tak\xc5\xa1na oku\xc5\xbeba je nevarna, saj gliva ovira rastlinsko dihanje in asimilacijo snovi, hkrati pa pove\xc4\x8duje izhlapevanje. \xc5\xbdito se tako su\xc5\xa1i, odmira in prezgodaj dozori, zrna so zato majhna in nagubana. Proti bolezni se uporabljajo fungicidna \xc5\xa1kropiva ter izdatno gnojenje s fosforjem (mo\xc4\x8dno gnojenje z du\xc5\xa1ikom pa bolezni ne zavira, ampak pospe\xc5\xa1uje), pomagajo tudi bolj redka in pozna setev odpornih kultivarjev ter ve\xc4\x8dletno kolobarjenje.'