b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Gershwin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGershwin izhaja iz \xc5\xbeidovske dru\xc5\xbeine, ki se je v New York preselila iz Sankt Peterburga zaradi hudega antisemitizma. Tam so se pisali Gershowitz, v Ameriki pa najprej Greenstein in \xc5\xa1ele nato Gershwin. George Gershwin je bil rojen 26. september 1898 v Brooklynu, njegovo rojstno ime je bilo Jacob Gershwine, klicali pa so ga George. \xc5\xa0ele ko je postal profesionalni glasbenik, je popravil tudi zapis svojega priimka v Gershwin. V otro\xc5\xa1tvu so se ve\xc4\x8dkrat selili, odvisno kje je o\xc4\x8de dobil delo. Do desetega leta Gershwina glasba ni zanimala vse dokler ni sli\xc5\xa1al igrati violino svojega prijatelja Maxieja Rosenzweiga. Doma so kupili klavir bolj za h\xc4\x8dere, vendar se je zanj navdu\xc5\xa1il tudi George. Dve leti so ga pou\xc4\x8devali razli\xc4\x8dni u\xc4\x8ditelji, ko je pri\xc5\xa1el k Charlesu Hambitzerju, pianistu Beethoven Symphony Orchestra iz Milwaukeeja, ki mu je ostal kot mentor do svoje smrti. V izvajanje mu je dajal predvsem skladbe evropskih skladateljev. Kratek \xc4\x8das ga je pou\xc4\x8deval tudi Rubin Goldmark, neko\xc4\x8d Dvor\xc5\xbeakov u\xc4\x8denec v New Yorku. \xc5\xbde leta 1898, \xc5\xa1e posebej pa po letu 1914, je se v Ameriki \xc5\xbee mo\xc4\x8dno razmahnila jazzovska glasba._NEWLINE_Star \xc5\xa1estnajst let si je moral za\xc4\x8deti slu\xc5\xbeiti kruh. Glasbeni zalo\xc5\xbenik Jerome H. Remick and Company mu je predlagal naj igra manj zahtevno glasbo, ki bi jo lahko izvajal po kavarnah in no\xc4\x8dnih lokalih, kar se je izkazalo za re\xc5\xa1itev iz te\xc5\xbeavnega okolja Brooklyna. Zaslu\xc5\xbeil je 15 ameri\xc5\xa1kih dolarjev na teden ter napisal prve pesmi. Leta 1919 je napisal svoj prvi veliki hit, skladbo Swanee. Leta 1916 je Gershwin za\xc4\x8del delati aran\xc5\xbemaje pri Aeolian Company and Standard Music Rolls in New York in to pod razli\xc4\x8dnimi psevdonimi. V za\xc4\x8detku leta 1920 je pogosto sodeloval s tekstopiscem Buddyjem DeSylvo. Skupaj sta ustvarila eksperimentalno enodejanjko, jazz opero Blue Monday, ki velja za predhodnico Porgy and Bess. Zelo priljubljeno pesem Swanee je Gershwin kasneje vklju\xc4\x8dil v muzikal Sinbad, pesem pa so v enem letu prodali na dveh milijonih plo\xc5\xa1\xc4\x8d in milijon partitur._NEWLINE_Leta 1923 je Sre\xc4\x8dal dirigenta Paula Whitemana, ki ga je prepri\xc4\x8dal naj za\xc4\x8dne pisati simfoni\xc4\x8dni jazz. Leta 1924 je tako napisal muzikal Lady Be Good in se lotil Rapsodije v modrem (Rhapsody in blue)._NEWLINE_V naslednjih letih so sledile \xc5\xa1e: Oh, Kay! (1926), Funny Face (1927), Strike Up the Band (1927 in 1930). Skupaj z bratom pa Show Girl (1929); Girl Crazy (1930), s katero je uvedel standard I Got Rhythm, ter Of Thee I Sing (1931), prvo glasbeno komedijo, ki je dobila Pulitzerjevo nagrado (za drame)._NEWLINE_Da bi bolje razumel jazz je od\xc5\xa1el v New Orleans, zraven pa je zagrizeno prou\xc4\x8deval tudi klasike, saj ni \xc5\xbeelel ostati samo pri lahkotnih temah. Leta 1925 je \xc5\xbee orkestriral Koncert za klavir in orkester v F-duru in tudi sam igral v Carnegie Hall v New Yorku._NEWLINE_Leta 1928 je od\xc5\xa1el na potovanje po Evropi, kjer je spoznal Ravela, Stravinskega in druge tedanje umetnike. Nekatere je prosil za pou\xc4\x8devanje, a so ga zavrnili. V tem letu je, o\xc4\x8daran nad evropsko kulturo, napisal Amerikanca v Parizu. Bili so navdu\xc5\xa1eni nad njim in ve\xc4\x8dkrat ga je hotel dirigirati sam Toscanini. Jazzovske prvine so po tem prevzeli tudi nekateri drugi glasbeniki, kot John Carpenter, John Powel, Arthur Honegger._NEWLINE_Leta 1934 je za\xc4\x8del pisati pravo opero. Na jugu ZDA je prou\xc4\x8deval \xc4\x8drnsko ljudsko pesem in po knjigi DuBosa Heywarda je nastala Porgy and Bess. Prvi\xc4\x8d je bila opera uprizorjena 30. septembra 1935 v Bostonu in dva tedna kasneje v New Yorku. Nekatere pesmi so postale prave uspe\xc5\xa1nice. Leta 1959 so po njej posneli tudi film._NEWLINE_Po uspehu se je preselil v Hollywood, kjer je pisal filmsko glasbo za RKO Pictures, vendar ni ve\xc4\x8d dolgo \xc5\xbeivel. V za\xc4\x8detku leta 1937 se je Gershwin za\xc4\x8del prito\xc5\xbeevati nad neznosnimi glavoboli in te\xc5\xbeavami z vonjanjem. Pridru\xc5\xbeile so se \xc5\xa1e te\xc5\xbeave s koordinacijo in du\xc5\xa1evne motnje. Zdravniki so ugotovil, da trpi zaradi mo\xc5\xbeganskega tumorja. Po neuspe\xc5\xa1ni operaciji je Gershwin umrl zjutraj 11. julija 1937 pri starosti 38 let.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino svojih vokalnih in scenskih del je napisal v sodelovanju s svojim starej\xc5\xa1im bratom Iro Gershwinom, ki je pisal besedila pesmi. Gershwin je komponiral tako za Broadway kot za klasi\xc4\x8dne koncertne dvorane. Uspe\xc5\xa1no je pisal tudi popevke._NEWLINE_Veliko njegovih skladb je bilo uporabljenih v televizijskih oddajah in \xc5\xa1tevilnih filmih, \xc5\xa1tevilne so postale osnove in smernice v razvoju jazza. Jazzovska pevka Ella Fitzgerald je leta 1959 posnela album njegovih pesmi, pravtako pa so njegovo glasbeno misel poustvarjali slavni izvajalci, kot so: John Coltrane, Frank Sinatra, Billie Holiday, Miles Davis, Herbie Hancock, Judy Garland, Nina Simone, John Fahey in \xc5\xa1tevilni drugi glasbeniki.'