b'\n_START_ARTICLE_\nZveza bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nZveza bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev Slovenije je prostovoljno, nevladno in nepridobitno strokovno zdru\xc5\xbeenje, ki povezuje bibliotekarska in druga strokovna dru\xc5\xa1tva (v nadaljevanju dru\xc5\xa1tva) ter druge pravne osebe zasebnega prava in posameznike s podro\xc4\x8dja knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne in informacijske dejavnosti v Republiki Sloveniji in tujini. Zveza deluje na obmo\xc4\x8dju Republike Slovenije. Ustanovljena je bila leta 1983, s podpisom Samoupravnega sporazuma o zdru\xc5\xbeevanju pokrajinskih bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev._NEWLINE_Vanjo je povezanih osem bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev; ta so celjsko, mariborsko, ljubljansko, pomursko, primorsko, dolenjsko, gorenjsko ter koro\xc5\xa1ko in zdru\xc5\xbeuje ve\xc4\x8d kot 1.300 knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev in knji\xc5\xbeni\xc4\x8dark v Sloveniji. Zveza vsako drugo leto organizira tudi zborovanje. Ima stalna in za\xc4\x8dasna delovna telesa; stalna delovna telesa so Sekcije.\n_START_SECTION_\nSekcije\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru Zveze bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev Slovenije deluje 8 sekcij, ki poleg komisij predstavljajo strokovna telesa ZBDS.\n_START_SECTION_\nOpis Sekcije\n_START_PARAGRAPH_\nSekcija za \xc5\xa1olske knji\xc5\xbenice je namenjena re\xc5\xa1evanju teoreti\xc4\x8dnih in prakti\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anj s podro\xc4\x8dja \xc5\xa1olskih knji\xc5\xbenic. \xc5\xa0olske knji\xc5\xbenice so namenjene podpori izobra\xc5\xbeevanja na ravni pred visoko \xc5\xa1olo, zato so te knji\xc5\xbenice pomemben del knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne dejavnosti. Tako kot za vse druge vrste knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev tudi za \xc5\xa1olske knji\xc5\xbeni\xc4\x8darje izobra\xc5\xbeevanje poteka na Oddelku za bibliotekarstvo Filozofske fakultete v Ljubljani Sekcija je nastala v zgodnjih devetdesetih letih. Takrat so sprejeli prve standarde in normative za delovanje \xc5\xa1olskih knji\xc5\xbenic. \xc5\xa0e posebej pomembno pa je bilo v tistem \xc4\x8dasu formiranje podro\xc4\x8dnih aktivov \xc5\xa1olskih knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev._NEWLINE_Sekcija uspe\xc5\xa1no opravlja svoje poslanstvo prek dolo\xc4\x8denih dejavnosti, ki so na\xc5\xa1tete v nadaljevanju. Glede problemov na delovnem podro\xc4\x8dju uspe\xc5\xa1no komunicira z Ministrstvom za \xc5\xa1olstvo in \xc5\xa1port (M\xc5\xa0\xc5\xa0), izvaja okrogle mize, se udele\xc5\xbeuje posvetovanj ZBDS-ja in mednarodnih konferenc. V preteklosti je ta sekcija dolo\xc4\x8dala in obnavljala standarde ter normative za \xc5\xa1olske knji\xc5\xbenice, tako na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja kot delovanja \xc5\xa1olskih knji\xc5\xbenic/knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev. Sodelovali so pri ustvarjanju knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne zakonodaje. Oktobra 2004 so sklicale prvi kongres \xc5\xa1olskih knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\n20. november je dan slovenskih splo\xc5\xa1nih knji\xc5\xbenic. Namen tega dne je, da se promovira sodobna podoba splo\xc5\xa1nih knji\xc5\xbenic in \xc5\xa1iri \xc4\x8dlanstvo. Pomembna vloga tega dne pa je tudi pritegniti pozornost financerjev.\n_START_SECTION_\nOpis Sekcije\n_START_PARAGRAPH_\nSekcija je bila ustanovljena leta 1996 pod okriljem ZBDS. Prvo sre\xc4\x8danje slovenskih bibliobusnih delavcev in ravnateljev mati\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic je Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica sklicala 12. maja leta 1980 v Ljubljani. Prva samostojna potujo\xc4\x8da knji\xc5\xbenica je bila ustanovljena leta 1971. Ustanovila jo je Lavri\xc4\x8deva knji\xc5\xbenica Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina z namenom \xc5\xa1iriti knjige med oddaljene prebivalce v ob\xc4\x8dini. Knjige so bile spravljene v dveh posebnih izposojevalnih kov\xc4\x8dkih, ki sta bili postavljeni vedno na istem mestu. Prvi bibliobus je bil kupljen leta 1975, ki je bil namenjen prebivalcem ob\xc4\x8din Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dine in Nove Gorice. Vsakih \xc5\xa1tirinajst dni je obiskoval pribli\xc5\xbeno 25 oddaljenih krajev v obeh ob\xc4\x8dinah. Dve leti kasneje se je potujo\xc4\x8di knji\xc5\xbenici pridru\xc5\xbeila knji\xc5\xbenica Cirila Kosma\xc4\x8da in \xc5\xa1tevilo mest izposoje se je pove\xc4\x8dalo na 103. Prva leta je \xc5\xa1tevilo izposojevali\xc5\xa1\xc4\x8d hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo._NEWLINE__NEWLINE_Sekcija danes uspe\xc5\xa1no zdru\xc5\xbeuje potujo\xc4\x8de knji\xc5\xbenice, ki obiskujejo kraje na obrobju ve\xc4\x8djih mest: Ljubljane, Maribora, Nove Gorice, Tolmina, Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dine, Kopra, Postojne, Novega Mesta, Tr\xc5\xbei\xc4\x8da, Murske Sobote, Ptuja, Kamnika in Dom\xc5\xbeal. V vseh letih delovanje je Sekcija za potujo\xc4\x8de knji\xc5\xbenice organizirala 14 strokovnih sre\xc4\x8danj in \xc5\xa1tevilne strokovne ekskurzije. Sekcija za potujo\xc4\x8de knji\xc5\xbenice je ena izmed stalnih teles Zveze bibliotekarskih dru\xc5\xa1tev Slovenije. Njen namen je povezovanje potujo\xc4\x8dih knji\xc5\xbenic], ki delujejo na razli\xc4\x8dnih koncih Slovenije. Dru\xc5\xa1tvo vsako drugo leto organizira strokovno sre\xc4\x8danje. Sekcija izdaja tudi svoj \xc4\x8dasopis imenovan Potujo\xc4\x8de novice. Predsednica sekcije je od leta 2005 Barbara Cesar.\n_START_SECTION_\nOpis Sekcije\n_START_PARAGRAPH_\nSekcija za domoznanstvo in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino sodi med mlaj\xc5\xa1e sekcije v ZBDS. Ustanovljena je bila leta 1997 v Portoro\xc5\xbeu, na 12. skup\xc5\xa1\xc4\x8dini ZBDS. Njen prvi predsednik je bil Branko Gorupev\xc5\xa1ek. S svojimi aktivnostmi in programom pa je sekcija pri\xc4\x8dela leto kasneje. Njen prvi cilj je bil izdelava popisa takratnega stanja domoznanske dejavnosti v Sloveniji. Stanje je bilo predstavljeno na okrogli mizi na posvetovanju ZBDS v Celju v oktobru leta 1998. Leta 2001 je vodenje Sekcije za domoznanstvo prevzela Vlasta Stavbar, ki sekcijo vodi \xc5\xa1e danes.  Namen Sekcije za domoznanstvo in kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino je vzpostavitev sodelovanja med slovenskimi domoznanci v razli\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenicah, re\xc5\xa1evati probleme in vpra\xc5\xa1anja, do katerih pride pri izvajanju domoznanske dejavnosti, ki so zbiranje, obdelovanje in hranjenje domoznanskega gradiva. Sekcija se povezuje s sorodnimi institucijami kot so muzeji, arhivi, galerijami in dru\xc5\xa1tvi, katerih dejavnost je ravno tako domoznanska. Prav tako sekcija organizira strokovna posvetovanja o domoznanskih vpra\xc5\xa1anjih ter predstavljanju njihovih rezultatov, pobud in \xc5\xbeelja strokovni javnosti.\n_START_SECTION_\nOpis Sekcije\n_START_PARAGRAPH_\nVelja za razmeroma mlado obliko delovanja pod okriljem ZBDS-ja, saj je bila ustanovljena \xc5\xa1ele pred dvema letoma. Prvenstven namen je izobra\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nOpis sekcije\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovljena leta 1997 na strokovnem posvetovanju v Portoro\xc5\xbeu. Prva je bila za predsednico izvoljena Martina Kerec. Za\xc4\x8detek delovanja je zahteval obve\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1tudentov o Sekciji ter vzpostavitev organizacijske strukture. Na\xc4\x8drte za\xc4\x8drtane \xc5\xbee v \xc4\x8dasu kluba \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva (BIBLIOFF), so zato za\xc4\x8deli resno izvajati \xc5\xa1ele z letom 1999. Prvi izmed idej, ki sta se dejansko izvr\xc5\xa1ili sta bili izhajanje \xc5\xa1tudentskega glasila Bibliotekar\xc4\x8dkov \xc5\xa0tubidu in navezava stikov s \xc5\xa1tudenti iz drugih dr\xc5\xbeav. Hkrati so bodo\xc4\x8di bibliotekarji prvi\xc4\x8d dobili mo\xc5\xbenost organizirati ter prav tako izvesti strokovna posvetovanja ZBDS. Osnovni namen Sekcije je povezovanje \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva, na Oddelku za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo, Filozofske fakultete v Ljubljani. Poleg tega se \xc5\xbeeli tudi ustvariti mre\xc5\xbeo poznanstev iste stroke izven meja. Posledi\xc4\x8dno naj bi se pridobilo ve\xc4\x8d znanja, ki ga \xc5\xa1tudentje med samim \xc5\xa1tudijem ne morejo. Cilja sekcije obsegata obiske razli\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic, isto\xc4\x8dasno pa se spodbuja k vpisu \xc5\xa1tudentov v eno izmed bibliotekarskih podro\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev.\n_START_SECTION_\nSimpozij BOBCATSSS\n_START_PARAGRAPH_\nVsakoletni mednarodni simpozij, ki ga organizirajo \xc5\xa1tudentje evropskih univerz s podro\xc4\x8dja bibliotekarstva, informacijske znanosti in raziskovanja. Slovenski \xc5\xa1tudentje bibliotekarstva so se ga prvi\xc4\x8d udele\xc5\xbeili leta 1998, ko je potekal v Budimpe\xc5\xa1ti. Z njihove strani je bila takrat predstavljena raziskava na podlagi dveh referatov, pod mentorstvom dr. Darje Piciga. Dokaj uspe\xc5\xa1nemu prvemu, je sledil drugi tak simpozij in sicer v Bratislavi. Po kon\xc4\x8danem BOBCATSSS-u so o dogajanju in novih izku\xc5\xa1njah \xc5\xa1tudentje poro\xc4\x8dali na oddelku. Zanimanje je postajalo vedno ve\xc4\x8dje, saj se je 8. simpozija v Krakovu udele\xc5\xbeilo kar nekaj \xc5\xa1tudentov in to z dvema pomembnima prispevkoma. Tam se je oblikovala tudi ideja zdaj\xc5\xa1njemu predstojniku oddelka dr. Primo\xc5\xbeu Ju\xc5\xbeni\xc4\x8du. Simpozij naj bi bil organiziran tudi v Sloveniji, kar se je \xc4\x8dez dobri dve leti zares zgodilo. Pred tem je sre\xc4\x8danje potekalo v Litvi leta 2001, vendar bolj v znamenju priprav na slovenski BOBCATSSS. Edino posvetovanje, ki so ga slovenski \xc5\xa1tudentje bibliotekarstva izpustili je bilo v Rigi.\n_START_SECTION_\nStrokovne ekskurzije\n_START_PARAGRAPH_\nSo del programa skoraj od samega za\xc4\x8detka \xc5\xa1tudija bibliotekarstva. Najprej so jih organizirali profesorji izklju\xc4\x8dno za \xc5\xa1tudente 3. in 4. letnika (velja \xc5\xa1e za star sistem \xc5\xa1tudija). Obiskovalo se je pomembnej\xc5\xa1e slovenske knji\xc5\xbenice (\xc5\xa0tajerski samostani, Univerzitetna knji\xc5\xbenica Maribor, knji\xc5\xbenica v Pleterjah) kot tudi nekatere knji\xc5\xbenice v tujini (Dunaj, Zamejska Slovenija). Oddelek je konec devetdesetih let postopoma za\xc4\x8del prepu\xc5\xa1\xc4\x8dati organizacijo \xc5\xa1tudentom. Po nekaj letnem premoru zaradi simpozijev BOBCATSSS in izmenjave \xc5\xa1tudentov, je bil leta 2000 \xc5\xbee skrajni \xc4\x8das za ponovno ekskurzijo. Potekala je en dan in sicer v knji\xc5\xbenicah Severne Primorske. Temu dogodku je zopet sledilo obdobje zati\xc5\xa1ja, vse tja do leta 2004. Od takrat naprej ekskurzije potekajo vsako leto. \xc5\xa0tudentje hodijo na oglede knji\xc5\xbenic predvsem v tujino. Prek tega jim ni omogo\xc4\x8deno samo spoznavati bibliotekarsko stroko drugje po svetu, ampak se soo\xc4\x8dijo tudi s procesom organizacije. Bili so \xc5\xbee na Dunaju, v Gradcu, Firencah, Boloniji, Salzburgu in M\xc3\xbcnchnu. Marca 2011 pa so kljub velikim stro\xc5\xa1kom obiskali Rim.\n_START_SECTION_\nPovezovanje \xc5\xa1tudentov izven meja\n_START_PARAGRAPH_\nIzmenjave \xc5\xa1tudentov omogo\xc4\x8da ravno prej omenjeni BOBCATSSS. Ta aktivnost poleg razpravljanja o aktualnih tematikah, ponuja izvrstno prilo\xc5\xbenost za sre\xc4\x8danje, dru\xc5\xbeenje in spoznavanje \xc5\xa1tudentov ter profesorjev iz drugih dr\xc5\xbeav. Ko so bili \xc5\xa1tudentje \xc5\xbee drugi\xc4\x8d udele\xc5\xbeeni na omenjenem posvetovanju, so navezali kontakte s \xc5\xa1tudenti istega podro\xc4\x8dja iz Zagreba. Tuji oddelki, s katerimi so bili v stiku slovenski \xc5\xa1tudentje so se iz leta v leto spreminjali. Prva zabele\xc5\xbeena izmenjava je potekala torej v Zagrebu, druga v Zagrebu in Osjeku, tretja pa izklju\xc4\x8dno v Osjeku. \xc4\x8ceprav so se udele\xc5\xbeenci in kraji spreminjali, je sam na\xc4\x8din izvedbe izmenjave ostal enak. Gostitelji so gostujo\xc4\x8de \xc5\xa1tudente in njihove profesorje sprejeli na mati\xc4\x8dni fakulteti ter jim predstavili oddelek. Prav tako so pripravili ogled najpomembnej\xc5\xa1ih knji\xc5\xbenic v okolici - poskrbljeno je bilo za strokovno plat.\n_START_SECTION_\nRevija \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva\n_START_PARAGRAPH_\nNjen nastanek povezujemo s Klubom \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva. Leta 1997 je bil razpisan nate\xc4\x8daj za izbiro imena in logotipa,vendar se je ta lahko realiziral \xc5\xa1ele v okviru prve dru\xc5\xbeabne prireditve na oddelku (BOBCATSSS po BOBCATSSS-u). Za\xc4\x8detki revije so bili zaradi pomanjkanja finan\xc4\x8dnih sredstev skromni, zato naj bi izhajal samo list o dogodkih na oddelku. Ob pomo\xc4\x8di sponzorjev pa je \xc5\xa1tudentom le uspelo. Prvi\xc4\x8d je t. i. revija \xc5\xa0tubidu (prej Bibliotekar\xc4\x8dkov \xc5\xa0tubidu)iz\xc5\xa1la leta 2000 v 250 tiskanih izvodih. Izhaja \xc5\xa1e danes in je namenjena \xc5\xa1tudentom ter profesorjem oddelka. Sestavljajo jo strokovni in literarni prispevki ter novice.\n_START_SECTION_\nBralni klub\n_START_PARAGRAPH_\nPobudnica bralnega kluba je bila oddel\xc4\x8dna bibliotekarka, gospa Hedvika Pavlica Kolman. Prve dve leti od ustanovitve, leta 1999 in 2000 ga je vodila sama. Glavna nit sre\xc4\x8danj je bila strokovna bibliotekarska literatura. Preko tega so \xc5\xa1tudenti lahko spoznavali preteklost bodo\xc4\x8de profesije, o njej razmi\xc5\xa1ljali, argumentirano razpravljali, posledi\xc4\x8dno pa razvijali retori\xc4\x8dne sposobnosti. Prvo leto so jim bili predstavljeni dose\xc5\xbeki Pirjevca in Dolarja, drugo leto pa \xc5\xbeenski spol delujo\xc4\x8d na tem podro\xc4\x8dju \xc5\xa0lajpahova in Steletova. Tretje leto obstoja bralnega kluba je prineslo nekaj sprememb. Vodstvo bralnega kluba so prevzeli \xc5\xa1tudentje kar traja \xc5\xa1e zdaj, poleg tega pa se obravnava druga tematika-romani. \xc4\x8cas namenjen bralnemu klubu poteka v obliki pogovora o vnaprej dolo\xc4\x8denem delu.\n_START_SECTION_\nBibliokomunikacija\n_START_PARAGRAPH_\nJe komunikacijska lista \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva. Deluje kot digitalna oglasna deska, kjer lahko \xc5\xa1tudentje obve\xc5\xa1\xc4\x8dajo ostale kolege o dogajanju na oddelku, prosijo za pomo\xc4\x8d pri \xc5\xa1tudiju, ali objavljajo kakr\xc5\xa1nekoli bibliotekarske novice. Zaradi enostavne uporabe je \xc5\xa1e danes raz\xc5\xa1irjena med \xc5\xa1tudenti oddelka.\n_START_SECTION_\nSpletna stran \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva\n_START_PARAGRAPH_\nPrva spletna stran \xc5\xa1tudentov bibliotekarstva - Spletnica, je nastala leta 2002. Po dveh letih se je preselila na stre\xc5\xbenik fakultete in se preimenovala v Spletno stran \xc5\xa1tudentov Oddelka za bibliotekarstvo, informacijsko znanost in knjigarstvo. Vsebinsko in oblikovno jo ureja Primo\xc5\xbe Bevc skupaj s Sekcijo. Na strani so bolj podrobno predstavljene dejavnosti \xc5\xa1tudentov, osebje oddelka, dogodki, knji\xc5\xbenica, urniki, \xc5\xa1tudij v tujini, na\xc4\x8din pisanja diplome, te\xc4\x8daji, nudi pa \xc5\xa1e informacije za vse tiste, ki jih zanima ta \xc5\xa1tudij. Prevedena je v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino.'