b'\n_START_ARTICLE_\nMemnonova kolosa\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDva kipa prikazujeta Amenhotepa III. v sede\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju, z rokami na kolenih in pogledom proti vzhodu (dejansko VZV po sodobnih podatkih) proti reki. Dve manj\xc5\xa1i figuri sta izrezani v prednji del prestola ob njegovih nogah: to sta njegova \xc5\xbeena Tiye in mati Mutemwiya. Stranske plo\xc5\xa1\xc4\x8de prikazujejo nilskega boga Hapija._NEWLINE_Kipi so izdelani iz blokov kremen\xc4\x8devega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, ki je bil pridobljen pri el-Gabal el-Ahmar (blizu dana\xc5\xa1njega Kaira) in so ga pripeljali 675 km po kopnem do Teb. Verjetno je, da so bili kamni prete\xc5\xbeki, da bi bili prepeljani proti toku Nila. Bloki, ki so jih pozneje uporabljali rimski in\xc5\xbeenirji za rekonstrukcijo severnega kolosa, so morda pri\xc5\xa1li iz Edfuja (severno od Asuana). Vklju\xc4\x8dno s kamnitimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dadmi na katerih stojijo - s pribli\xc5\xbeno 4 m - kolosa segata 18 m visoko in tehtata po ocenah 720 ton. Obe figuri sta pribli\xc5\xbeno 15 m narazen. _NEWLINE_Oba kipa sta precej po\xc5\xa1kodovana, zna\xc4\x8dilnosti nad pasom pa prakti\xc4\x8dno neprepoznavne. Ju\xc5\xbeni kip je sestavljen iz enega kamna, severna figura ima v spodnji polovici \xc5\xa1iroko razpoko in nad pasom je sestavljena iz petih kamnov. Te zgornje ravni sestavlja druga\xc4\x8dna vrsta pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in so posledica kasnej\xc5\xa1ega poskusa obnove (v \xc4\x8dasu Rimskega cesarstva). Verjamejo, da sta bila prvotno oba kipa identi\xc4\x8dna med seboj, \xc4\x8deprav so se napisi in manj\xc5\xa1i okrasi lahko razlikovali._NEWLINE_Prvotna funkcija kolosov je bila varovati vhod v spominski ali pogrebni tempelj Amenhotepa: ogromen kip, zgrajen v \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja faraona, kjer so ga \xc4\x8dastili kot boga na zemlji pred in po njegovem odhodu iz tega sveta. V tem \xc4\x8dasu je bil ta tempeljski kompleks najve\xc4\x8dji in najbolj bogat v Egiptu. Skupno je obsegal 35 ha, tudi kasnej\xc5\xa1i tekmeci, kot sta Ramesseum Ramzesa II. ali Medesset Habu Ramzesa III., nista uspeli prese\xc4\x8di tega obmo\xc4\x8dja; tudi tempelj v Karnaku je bil manj\xc5\xa1i._NEWLINE_Z izjemo kolosov pa danes v Amenhotepovem templju ostaja zelo malo. Stal je ob robu Nilovih poplav in te zaporedne letne poplave so ga odplaknile so temeljev - znamenita litografija iz leta 1840, ki jo je izdelal David Roberts, ka\xc5\xbee kolosa obkro\xc5\xbeena z vodo.\n_START_SECTION_\nPotres\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po njegovi izgradnji je bil uni\xc4\x8den zaradi potresa, ki ga je armenski in\xc5\xa1titut za seizmologijo nedavno datiral do leta 1200 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Preostanke je uni\xc4\x8dil potres leta 27. pr. n. \xc5\xa1t., Potem pa so jih Rimljani delno rekonstruirali. _NEWLINE_Potres leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. je odprl tudi \xc5\xa1tevilne razpoke v tleh, kar pomeni, da so pokopani \xc5\xa1tevilni kipi, nekateri v prvotnem stanju. Ti so bili predmet obse\xc5\xbene restavracije in izkopavanj, ki jih je izvedel armenski / nem\xc5\xa1ki arheolog Hourig Sourouzian, ki je razkril, da so kompleks sestavljali trije stebri, od katerih je vsak imel spredaj ogromen kip, medtem ko je bil pravokotni tempeljski kompleks sestavljen iz peristilnega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da obkro\xc5\xbeenega s stebri. Do sedaj so bili ponovno postavljeni \xc5\xa1tirje kipi, medtem ko je pribli\xc5\xbeno 200 kipov ali kosov kipov v muzeju v  Luksorju, nekateri na ogled, drugi v depojih \xc4\x8dakajo na konzervacijo.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nSodobno arabsko ime je Kom el-Hatan, vendar je po rimskem imenu splo\xc5\xa1no znan kot Memnonov tempelj. Memnon je bil junak trojanske vojne, kralj Etiopije, ki je vodil svojo vojsko iz Afrike v Malo Azijo, da bi pomagal braniti obkoljeno mesto, vendar ga je Ahil na koncu ubil. Memnon (katerega ime pomeni \'vdan\' ali \'neomajen\') je bil sin Eos, boginje zore.  Povezan je bil s kolosoma, zgrajenima ve\xc4\x8d stoletij prej, zaradi poro\xc4\x8danja o joku ob zori severnega kipa, ki je postal znan kot Memnonov kolos. S\xc4\x8dasoma je celotna Tebanska nekropola postala splo\xc5\xa1no imenovana Memnonium , zaradi \xc4\x8desar je bil "vladar zahoda", kot v primeru boga Ozirisa, ki je bil vodja zahoda.\n_START_SECTION_\nOgla\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nV 27. pr. n. \xc5\xa1t. je velik potres poru\xc5\xa1il severni kolos, ki ga je poru\xc5\xa1il nad pasom in pustil spodnjo polovico. Po poru\xc5\xa1itvi je bila preostala spodnja polovica tega kipa znana po "petju" ob razli\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostih - vedno v uri ali dveh ob son\xc4\x8dnem vzhodu, po navadi obzori. O zvoku so najpogosteje poro\xc4\x8dali v februarju ali marcu, vendar je to verjetno bolj odsev turisti\xc4\x8dne sezone in ne kateri koli dejanskega vzorca. [11] Prva omemba v literaturi je gr\xc5\xa1kega zgodovinarja in geografa Strabona, ki je trdil, da je sli\xc5\xa1al zvok med obiskom leta 20 pr. n. \xc5\xa1t., ko je bil o\xc4\x8ditno \xc5\xbee znan. Opis je bil raznolik; Strabon je rekel, da je zvenel "kot udarec"; Pavzanij ga je primerjal s "lomom lire", vendar so ga opisali tudi kot udarjanje medenine ali \xc5\xbevi\xc5\xbeganje. Drugi starodavni viri so Plinij (ne iz osebnih izku\xc5\xa1enj, vendar je zbiral druga poro\xc4\x8dila), Pavzanias, Tacit, Filostrat in Juvenal. Poleg tega je temelj kipa vpisana s pribli\xc5\xbeno 90 ohranjenimi napisi sodobnih turistov, ki poro\xc4\x8dajo, ali so sli\xc5\xa1ali zvok ali ne._NEWLINE_Legenda o "pojo\xc4\x8dem Memnonu", sre\xc4\x8di to sli\xc5\xa1ati, je bila znana, in prina\xc5\xa1ala kipu ugled orakeljske mo\xc4\x8di tudi zunaj Egipta in stalen tok obiskovalcev, vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8d rimskimi cesarji. Zadnja zabele\xc5\xbeena zanesljiva omemba zvoka je iz leta 196. Neko\xc4\x8d kasneje v rimski dobi so bili dodani zgornji sloji pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka (prvotni ostanki zgornje polovice nikoli niso bili najdeni); datum te rekonstrukcije ni znan, krajevna tradicija pa ga postavlja okoli leta 199 in jo pripisuje rimskemu cesarju Septimiju Severu, da bi se posku\xc5\xa1al nakloniti preroku (znano je, da je obiskal kip, a ni sli\xc5\xa1al zvokov) ._NEWLINE_Za pojav so bile razli\xc4\x8dne razlage in so dveh vrst: naravne ali umetne. Strabon je seveda bil preve\xc4\x8d dale\xc4\x8d, da bi lahko ugotovil njeno naravo: poro\xc4\x8dal je, da ne more ugotoviti ali je pri\xc5\xa1el iz podstavka, zgornje povr\xc5\xa1ine ali "ljudi, ki so stali okoli baze". \xc4\x8ce je naraven, je zvok verjetno povzro\xc4\x8dila nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da temperatura in izhlapevanje rose v notranjosti porozne kamnine. Podobni zvoki, \xc4\x8deprav precej redki, so bili sli\xc5\xa1ani od nekaterih drugih egip\xc4\x8danskih spomenikov (Karnak je obi\xc4\x8dajna lokacija za bolj sodobna poro\xc4\x8dila). Morda je najbolj prepri\xc4\x8dljiv argument, da je rezultat \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejavnikov._NEWLINE_Nekateri omembe zvoka v zgodnji moderni dobi (konec 18. in zgodnjega 19. stoletja) se zdijo la\xc5\xbene, bodisi s strani pisateljev ali morda s strani doma\xc4\x8dinov, ki ohranjajo ta pojav._NEWLINE_"Pojo\xc4\x8di Memnon" je viden na enem mestu pri Peer Gyntu Henrika Ibsena._NEWLINE_Prav tako se pojavi v pravljici Oscarja Wilda "Sre\xc4\x8dni princ.'