b"\n_START_ARTICLE_\nJohn F. Kennedy\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Fitzgerald Kennedy je bil rojen 29. maja 1917 kot drugi najstarej\xc5\xa1i sin Josepha Patricka Kennedyja in Rose Fitzgerald Kennedy v Brooklineu, Massachusetts._NEWLINE_Kot sin bogatih star\xc5\xa1ev je John F. Kennedy (za doma\xc4\x8de in prijatelje Jack) u\xc5\xbeival brezskrbno mladost. Dru\xc5\xbeina je pre\xc5\xbeivljala poletja v njihovi hi\xc5\xa1i ob Atlantiku v Hyannisu, Massachusetts, jugovzhodno od Bostona, bo\xc5\xbei\xc4\x8dne in velikono\xc4\x8dne praznike pa v zimski rezidenci v Palm Beachu, Florida. Delo ambicioznega o\xc4\x8deta - borznika, poslovne\xc5\xbea, politika, lastnika investicijske dru\xc5\xbebe - je vodilo dru\xc5\xbeino k mnogim selitvam. O\xc4\x8de, ki je bil ognjevite narave in nepopustljiv, je bil pogosto zdoma. Kljub temu se je zelo zanimal za otroke, \xc5\xbeelel je zvedeti vse in za vsakega otroka, kako mu je potekal dan. Korespondenca je tedaj potekala preko \xc5\xa1tevilnih dolgih pisem. Mati Rose je bila njegovo nasprotje, saj se je vedno odlo\xc4\x8dala mirno in razumno. S pomo\xc4\x8djo varu\xc5\xa1k je skrbela za dom in strogo vzgajala otroke. Globoko verna je velik del dneva pre\xc5\xbeivela ob molitvi v svoji kapelici. Odlo\xc4\x8dilno je pripomogla, da je dru\xc5\xbeina ostala \xc4\x8dvrsta in enotna. Sam John Kennedy pa je izjavil, da ga nikoli ni vzela v naro\xc4\x8dje, otrok ni spremljala v \xc5\xa1olo, niti sodelovala pri njihovih \xc5\xa1olskih aktivnostih. Mali John je prva leta obiskoval javno osnovno \xc5\xa1olo Edward Devotion School - \xc2\xbbDevo\xc2\xab, v Brooklineu, nato pa pet razli\xc4\x8dnih privatnih \xc5\xa1ol v Massachusettsu, New Yorku in Connecticutu. Od leta 1931 je bival v de\xc5\xa1kem internatu The Choate School v Wallingfordu, Connecticut. U\xc4\x8ditelji so ga ocenili kot dobrega dijaka, ki pa se ne trudi, da bi bil odli\xc4\x8den, znal je biti tudi kljubovalen. V tem \xc4\x8dasu so se za\xc4\x8deli njegovi zdravstveni problemi in ga spremljali celo \xc5\xbeivljenje. Star je bil komaj 13 let, ko so ga za\xc4\x8dele mu\xc4\x8diti trebu\xc5\xa1ne bole\xc4\x8dine in v kliniki Mayo, v Rochestru, Minnesota, so mu \xc5\xa1ele leta 1934 diagnosticirali spasti\xc4\x8dni kolitis. Dobivati je za\xc4\x8del steroidne hormone, ki so mu umirili te\xc5\xbeave, vendar se mu je zaradi njih razvila osteoporoza. Bil je zelo suh, neje\xc5\xa1\xc4\x8d in imel \xc5\xa1e razne alergije. Zaradi slabega zdravja se mu je \xc5\xbee kot otroku vsaka bolezen (\xc5\xa1krlatinka idr.) ponovila in tako se je moral tudi posloviti od njemu ljubega \xc5\xa1porta - ameri\xc5\xa1kega nogometa._NEWLINE_Leta 1935 je kon\xc4\x8dal srednjo \xc5\xa1olo in se na \xc5\xbeeljo o\xc4\x8deta vpisal na Princeton, saj je bil brat Joe na Harvardu. Med po\xc4\x8ditnicami, \xc5\xa1e pred odhodom na univerzo, je o\xc4\x8de poslal Johna v London na poletni seminar ekonomskih znanosti pri slovitem teoretiku Haroldu Laskiju, (London School of Economics and Political Science - LSE), tega je pred dvema letoma obiskoval tudi brat Joe. A v Londonu je John zbolel za zlatenico in bil hospitaliziran. Moral se je pred\xc4\x8dasno vrniti domov v ZDA in bolan je komaj pre\xc5\xbeivel mu\xc4\x8dno potovanje z ladjo Queen Mary (prejel \xc5\xbee poslednje olje). V jeseni je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudij na Princetonu, a se je bolezen ponovila. Po okrevanju je spomladi 1936 skupaj s starej\xc5\xa1im bratom trdo delal na velikem \xc5\xbeivinorejskem ran\xc4\x8du v Arizoni in se okrepil. Nato je o\xc4\x8deta prepri\xc4\x8dal, da gre v jeseni na Harvard, kjer je vpisal ekonomijo, zgodovino, tudi angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc4\x8deprav mu tuji jeziki niso preve\xc4\x8d le\xc5\xbeali. Vedno bolj ga je zanimala zgodovina, zato je za\xc4\x8del \xc2\xbbpo\xc5\xbeirati\xc2\xab\xc2\xa0knjige s to tematiko. Za \xc5\xa1tudentski \xc4\x8dasopis Harvard Crimson je pisal novinarske \xc4\x8dlanke._NEWLINE_V poletju 1937, ko je zaklju\xc4\x8dil 1. letnik, se je John s svojim so\xc5\xa1olcem in do\xc5\xbeivljenjskim prijateljem Lemom Billingsom odpravil v Evropo. Ve\xc4\x8dtedensko potovanje jima je financiral o\xc4\x8de Joe, ki ga je predsednik ZDA tega leta, v za\xc4\x8detku decembra, imenoval za veleposlanika ZDA v Londonu. John in Lem sta tisto poletje vozila majhen beli kabriolet ter obiskala Francijo, \xc5\xa0panijo in Italijo. O\xc4\x8detova poznanstva so Kennedyju odprla mnoga vrata, tudi pape\xc5\xbea Pija XII.. Pot sta zaklju\xc4\x8dila v Nem\xc4\x8diji, kjer so jima zaradi angle\xc5\xa1ke registerske tablice kamenjali avto. V Nem\xc4\x8diji si je John kupil malega psa dakla in ugotovil, da ima alergijo na pasjo dlako, saj mu je spro\xc5\xbeila astmo. Tako je na spisek zdravstvenih te\xc5\xbeav dodal \xc5\xa1e novo. Zaradi te alergije so Kennedyjevi edina ameri\xc5\xa1ka predsedni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina, ki v Beli hi\xc5\xa1i ni imela psa. Kljub temu so imeli na svojem posestvu poleg ostalih \xc5\xbeivali tudi kar nekaj teh hi\xc5\xa1nih ljubljencev._NEWLINE_S popotovanja je o\xc4\x8detu pisal pisma, v katerih mu je opisoval svoja opa\xc5\xbeanja politi\xc4\x8dnih polo\xc5\xbeajev v teh de\xc5\xbeelah. Johnove osupljive analize so pokazale bistrost in politi\xc4\x8dni talent. V jeseni 1937 si je v 2. letniku Harvarda z zavzetim \xc5\xa1tudijem izbolj\xc5\xa1al polo\xc5\xbeaj in naslednje poletje spet od\xc5\xa1el v Evropo. Bilo je burno leto 1938 in na univerzi si je izboril, da en semester pre\xc5\xbeivi v Evropi. Tako je bil 6 mesecev sekretar pri o\xc4\x8detu veleposlaniku in veliko potoval. Sprva je bil v Franciji, nato Nem\xc4\x8diji in na Poljskem, obiskal je Baltske dr\xc5\xbeave ter Sovjetsko zvezo, Tur\xc4\x8dijo, Palestino, Gr\xc4\x8dijo, Balkan in popotovanje zaklju\xc4\x8dil v Parizu. Na ameri\xc5\xa1kih ambasadah je John dobival \xc5\xbeelene podatke, delal je analize ter jih po\xc5\xa1iljal o\xc4\x8detu. Vrnil se je na Harvard in imel niz predavanj o splo\xc5\xa1nem polo\xc5\xbeaju v Evropi, kar mu je dvignilo ugled med so\xc5\xa1olci. Za diplomsko nalogo si je izbral M\xc3\xbcnchenski sporazum, s posebnim poudarkom na britanskem ravnanju. Pisal je tri mesece, nekatere teze je podal z razlagami, ki se niso ujemale z mnenjem o\xc4\x8deta, veleposlanika v Londonu. Leta 1940 je z odliko diplomiral. Delo je bilo kasneje izdano v uspe\xc5\xa1ni knjigi z naslovom Zakaj je Anglija spala (izvirno Why England Slept)._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je naredil veleposlanik Kennedy kapitalno napako in predsedniku ZDA odsvetoval, da bi podprl Veliko Britanijo v boju proti nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji. Kennedyju so o\xc4\x8ditali defetizem. Ko se je to razvedelo, so ga diskretno odpoklicali iz Londona in novembra 1940 je sam odstopil s polo\xc5\xbeaja veleposlanika._NEWLINE_Mladi Kennedy si je leta 1940 pri \xc5\xa1portu z \xc5\xbeogo po\xc5\xa1kodoval hrbtenico. Hude bole\xc4\x8dine si je celo \xc5\xbeivljenje laj\xc5\xa1al z raznimi, tudi eksperimentalnimi, zdravili. Pre\xc5\xbeivel je tri te\xc5\xbeke operacije (1944, 1954, 1955) in do smrti nosil mo\xc4\x8dno podlo\xc5\xbeen steznik za hrbtenico ter ortopedske \xc4\x8devlje. Steznik mu je ob atentatu v Dallasu prepre\xc4\x8dil, da bi se po prvem strelu sklonil tako kot guverner Connally._NEWLINE_V londonski kliniki so mu septembra 1947 diagnosticirali \xc5\xa1e Addisonovo bolezen, kasneje so jo odkrili tudi pri sestri Eunice. S to boleznijo se je John Kennedy dnevno boril po predpisani terapiji. Vse zdravstvene te\xc5\xbeave je uspe\xc5\xa1no skrival pred javnostjo.\n_START_SECTION_\nVojni junak\n_START_PARAGRAPH_\nJohn se je spomladi 1941 prijavil v vojsko. Odlo\xc4\x8dil se je za mornarico, kjer so ga sprva zaradi \xc5\xa1ibkega zdravja zavrnili. Pet mesecev je zavzeto treniral in poskusil ponovno, tokrat uspe\xc5\xa1no. Poslali so ga v dvomese\xc4\x8dno \xc5\xa1olo za mornari\xc5\xa1ke rezervne oficirje na Northwestern University v Chicago, nato je nekaj \xc4\x8dasa delal na obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnem oddelku v Vrhovnem poveljstvu mornarice v Washingtonu._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu, novembra 1941, je sre\xc4\x8dal veliko ljubezen svojega \xc5\xbeivljenja, novinarko danskega rodu Ingo Arvad, ki je bila prijateljica njegove sestre Kathleen, imenovane \xc2\xbbKick\xc2\xab. Inga (leta 1931 miss Danske) je bila 8 let starej\xc5\xa1a in poro\xc4\x8dena. Zaradi znanstva z G\xc3\xb6ringom in Hitlerjem ji je sledil FBI. Obto\xc5\xbeena je bila vohunstva, a je niso zaprli. Z afero se je ukvarjal celo takratni predsednik Roosevelt. Zveza ni imela prihodnosti. Johnu so ugodno re\xc5\xa1ili vlogo in ga poslali v operativno slu\xc5\xbebo na morju. Marca 1942 je \xc5\xbee sodeloval v bojih na ju\xc5\xbenem Pacifiku._NEWLINE_Bil je poveljnik torpednega \xc4\x8dolna PT-109. Njegovo ladjo je v no\xc4\x8dni akciji 2. avgusta 1943 pri Salomonovih otokih potopil japonski ru\xc5\xa1ilec Amagiri. Od 13-\xc4\x8dlanske posadke sta ob eksploziji \xc4\x8dolna dva umrla. Ostali, nekateri hudo ranjeni in ope\xc4\x8deni, so ve\xc4\x8d ur plavali do neobljudenega oto\xc4\x8dka (75\xc2\xa0m dolgi, 25\xc2\xa0m \xc5\xa1iroki Kasolo nosi danes Kennedyjevo ime). Najte\xc5\xbeje ranjenega tovari\xc5\xa1a je Kennedy, odli\xc4\x8den plavalec, ves \xc4\x8das vlekel z vrvico re\xc5\xa1evalnega jopi\xc4\x8da med zobmi. Ker ni bilo vode in hrane, so po dveh no\xc4\x8deh odplavali dalje na bli\xc5\xbenji oto\xc4\x8dek Olasana. Kennedy in Ross sta kljub ledenim valovom re\xc5\xa1evalno akcijo nadaljevala. Po dveh hrabrih, a neuspelih poizkusih vzpostaviti stike z ameri\xc5\xa1ko mornarico v nevarnem Fergusonovem prehodu, sta na oto\xc4\x8dku Naru naletela na domorodce in z njihovo pomo\xc4\x8djo pri\xc5\xa1la v stik z enoto novozelandske vojske. 8. avgusta so bili pre\xc5\xbeiveli \xc4\x8dlani PT-109 re\xc5\xa1eni in odpeljani v doma\xc4\x8do bazo, od koder so medtem \xc5\xbee poslali svojcem so\xc5\xbealna pisma._NEWLINE_Kennedy je bil za svoje dejanje odlikovan, poslali so ga nazaj v domovino, saj se mu je zaradi naporov poslab\xc5\xa1alo stanje hrbtenice. Na Salomonovih otokih je staknil tudi malarijo. Dru\xc5\xbeina je bila presre\xc4\x8dna, da je mlaj\xc5\xa1i sin pre\xc5\xbeivel, vendar jih je kmalu, \xc5\xbee naslednje leto, prav tako avgusta, pretresla resni\xc4\x8dna izguba najstarej\xc5\xa1ega Joeja.\n_START_SECTION_\nDemokratski kongresnik in senator\n_START_PARAGRAPH_\nS smrtjo brata Joea je moral v politi\xc4\x8dno areno John, ki je nameraval postati univerzitetni profesor ali pisatelj._NEWLINE_Po do\xc5\xbeivetjih na Pacifiku je bil sprva ve\xc4\x8d mesecev v voja\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici, potem je moral po\xc4\x8dakati \xc5\xa1e na \xc4\x8dastni odpust iz vojske. Nato je nekaj mesecev delal kot dopisnik iz poru\xc5\xa1ene Evrope. Bil je tudi v Potsdamu, kjer so \xc2\xbbveliki trije\xc2\xab\xc2\xa0- Churchill, Truman, Stalin - na novo urejali svet. 24. oktobra 1945 je v San Franciscu kot dopisnik Hearst newspaper spremljal otvoritveno zasedanje OZN. O\xc4\x8de Joseph je odlo\xc4\x8dil, naj kandidira za predstavni\xc5\xa1ko mesto v zveznem Kongresu za bostonsko okro\xc5\xbeje. JFK je za\xc4\x8del volilni boj znotraj demokratov, kjer je imel osem protikandidatov. O\xc4\x8de se ni izpostavljal, a je iz ozadja pomagal z denarjem in politi\xc4\x8dnimi zvezami. Diskretno je pomagal celo o\xc4\x8detov prijatelj, senator Joseph \xc2\xbbJoe\xc2\xab McCharthy. Mama Rose, sestre in sorodniki so zavzeto sodelovali in prirejali \xc4\x8dajanke po vsej dr\xc5\xbeavi. Pomagali so prijatelji in vojni veterani. Voja\xc5\xa1ka kariera mu je bila dobra popotnica za politi\xc4\x8dno kariero. Zmagal je, republikanski protikandidat je bil nato samo \xc5\xa1e formalnost. Tako je 3. januarja 1947 JFK dosegel svojo prvo stopnico v politi\xc4\x8dni karieri - predstavni\xc5\xa1ki dom ZDA._NEWLINE_Novope\xc4\x8deni kongresnik \xc5\xa1e ni imel 30 let, politi\xc4\x8dnih zavezni\xc5\xa1tev ni iskal, prav tako ne nasvetov starej\xc5\xa1ih kolegov. Delal je po svoji glavi in ni ga zanimalo, ali je predlog na\xc5\xa1 ali njihov. Slovel je po osebni nepodkupljivosti in preden je glasoval, je vse temeljito preveril. \xc4\x8ce je bilo potrebno, je bil bojevit, sicer nekonflikten. Bil je zavzet protikomunist, a je podpiral pove\xc4\x8danje socialne in denarne pomo\xc4\x8di revnej\xc5\xa1im. Kot katolik je bil konzervativen pri tradicionalnih vrednotah, kot so vera, \xc5\xa1olstvo, kazenska zakonodaja. Zagovarjal je prepri\xc4\x8danje, naj se dr\xc5\xbeava bolj posve\xc4\x8da sebi in svojim dr\xc5\xbeavljanom kot ostalemu svetu. Vse to mu je prineslo ugled med volivci in to je bil dober kapital za nadaljnjo kariero. Gladko je bil izvoljen tudi leta 1948 in 1950. Naslednja stopnica je bila senat ZDA._NEWLINE_Leta 1950 se je s sestro Pat in bratom Bobbyjem odpravil na sedemtedensko potovanje. Obiskali so Izrael, Iran, Pakistan, Indijo, Singapur, Tajsko, Korejo in Japonsko. V glavnem mestu Japonske, v Tokiu je imel spet hude zdravstvene te\xc5\xbeave zaradi infekcije, na katere je bil ranljiv zaradi Adisonove bolezni (bolezen nadledvi\xc4\x8dne \xc5\xbeleze). Bil je v nezavesti in skoraj umrl (prejel poslednje olje)._NEWLINE_Leta 1952 je tehtal dve mo\xc5\xbenosti, ali kandidira za guvernerja Massachusettsa ali za senat. Odlo\xc4\x8dil se je za slednjo. Novope\xc4\x8deni pravnik Robert Kennedy je postal vodja bratove kampanje za izvolitev v ameri\xc5\xa1ki senat. Izjemno mu je pomagala \xc5\xbeena Ethel, ki jo je politika iskreno zanimala. Zaradi dol\xc5\xbenosti do dru\xc5\xbeine so se pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e tri sestre - Eunice, Patricia, Jean ter mama Rose. Prav tako se je pridru\xc5\xbeilo ostalo sorodstvo in \xc5\xa1tevilni prijatelji. V ozadju pa je spet krepko pomagal vplivni o\xc4\x8de. Podporo mu je nudil tudi mo\xc4\x8dan strankarski aparat. V osmih mesecih so prekri\xc5\xbearili ZDA in Johnu se je zaradi naporov poslab\xc5\xa1alo zdravje hrbtenice. Te\xc5\xbeave je imel pri hoji, ni se mogel sklanjati in po stopnicah je lahko hodil samo postrani. Na zborovanja je prihajal z berglami, pred vhodom pa jih je odvrgel. Imel je mo\xc4\x8dnega tekmeca iz stare politi\xc4\x8dne dru\xc5\xbeine - tudi vojnega junaka, Henryja Cabota Lodgeja (\xc5\xbee njuna o\xc4\x8deta sta bila politi\xc4\x8dna rivala). V precej izena\xc4\x8deni volilni tekmi v zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts, kjer je navadno volilo dva milijona ljudi, ga je John premagal za 70.000 glasov in novembra 1952 postal senator ZDA._NEWLINE_Pojavile so se dileme, ali mu je o\xc4\x8de kupil volitve, saj je pla\xc4\x8deval oglase na radiu in TV, plakate, sprejeme, \xc4\x8dajanke, osebna pisma volivcem in vse drugo, kar je zneslo ve\xc4\x8d kot 7 milijonov dolarjev. Revizija je pokazala, da so republikanci porabili \xc5\xa1e ve\xc4\x8d denarja, bistvo je bilo v razporeditvi denarja, ne koli\xc4\x8dini. Zviti o\xc4\x8de Joe je znal pri financiranju zaobiti zakone in mu niso mogli ni\xc4\x8desar dokazati._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno so potekale tudi volitve na zvezni ravni, kjer sta si stala nasproti demokrat Harry S. Truman, ki je kandidiral za drugi mandat, in republikanec, slavni general iz 2. svetovne vojne, Dwight Eisenhower, s podpredsednikom R. Nixonom. Slavili so republikanci._NEWLINE_Med naporno kampanjo, \xc5\xbee maja 1951, je John Kennedy na ve\xc4\x8derji pri skupnem prijatelju, novinarju Charlieju Bartlettu, v Georgetownu, spoznal svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno. Jacqueline Bouvier, klicali so jo Jackie, je prihajala iz ugledne in premo\xc5\xbene newyor\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine, mo\xc4\x8dno naklonjene republikancem. Sama se ni zanimala za politiko, temve\xc4\x8d za evropsko kulturo. Slikala je in ravno zaklju\xc4\x8devala \xc5\xa1tudij. Nekajkrat sta \xc5\xa1la ven, vendar je bil on s kampanjo preve\xc4\x8d zaseden, ona pa je pred koncem \xc5\xa1tudija za \xc5\xa1est mesecev odpotovala v Francijo - na \xc5\xa1tudentsko izmenjavo v Grenoble, nato na pari\xc5\xa1ko Sorbono. Tako se je razmerje za\xc4\x8dasno pretrgalo. O\xc4\x8de Joe je takoj uvidel, da bi bila Jackie primerna soproga za njegovega sina, bodo\xc4\x8dega predsednika ZDA, ki sicer ni \xc5\xbeivel kot menih. Jacqueline Bouvier je bila lepa, \xc5\xa1armantna, kulturna, z odli\xc4\x8dno izobrazbo in znanjem tujih jezikov, katoli\xc4\x8danka in zelo pomembno - prihajala je iz visoke newyor\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Kennedyji, prodorni bostonski politiki, kljub svojemu bogastvu, takrat ocenjenem na 400 milijonov dolarjev, \xc5\xa1e niso bili sprejeti v tihe salone ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebene elite._NEWLINE_Po vrnitvi iz Evrope se je Jackie zaposlila kot fotoreporterka v New Yorku in z novope\xc4\x8denim senatorjem sta se kmalu spet sre\xc4\x8dala ter postala par. Jackie se je zanj zelo trudila, skrbela za njegovo prehrano, obleko in ga kultivirala. Kot neusmiljena perfekcionistka je imela rada vse urejeno in za planiranje porabila ure in ure. Razko\xc5\xa1no poroko, ki sta jo organizirala \xc5\xbeeninov o\xc4\x8de Joe in nevestina mati Janet, so slavili 12. septembra 1953 na nevestini doma\xc4\x8di farmi Hammershmith v Newportu, Rhode Island. Poro\xc4\x8dno no\xc4\x8d sta pre\xc5\xbeivela v hotelu Waldorf Astoria v New Yorku, nato pa odpotovala na medene tedne v Acapulco, Mehika._NEWLINE_Sledili sta dve hudi leti. JFK je zelo veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v bolni\xc5\xa1nicah. Hodil je lahko samo \xc5\xa1e s pomo\xc4\x8djo bergel. Zato se je odlo\xc4\x8dil za zelo tvegano operacijo hrbtenice, kirurgi bi mu naj vstavili kovinsko plo\xc5\xa1\xc4\x8dico. Zdravniki nad to odlo\xc4\x8ditvijo niso bili navdu\xc5\xa1eni, saj je obstajalo tveganje, da med posegom umre. Odklonil je pregovarjanje in oktobra 1954 so ga operirali. Po operaciji so poklicali svojce v bolni\xc5\xa1nico, saj so se bali, da jutra ne bo do\xc4\x8dakal (prejel poslednje olje). Pre\xc5\xbeivel je, stanje je bilo zelo dolgo kriti\xc4\x8dno. V bolni\xc5\xa1nici v New Yorku se je \xc5\xbeena Jackie trudila, da mu povrne mo\xc4\x8d in voljo do \xc5\xbeivljenja. Organizirala je celo ve\xc4\x8derni obisk filmske igralke Grace Kelly, ki se je preoblekla v medicinsko sestro in ga hranila. JFK je ni spoznal, drugi dan pa le rekel, da je sanjal lepi obisk. \xc5\xa0ele za bo\xc5\xbei\xc4\x8d so senatorja na nosilih prenesli na dom star\xc5\xa1ev v Palm Beachu. A rana se ni celila, pri\xc5\xa1lo je do infekcije in februarja 1955 je moral znova na operacijo. Zdaj so mu kovinsko plo\xc5\xa1\xc4\x8dico odstranili, stanje se mu je izbolj\xc5\xa1alo, a mesece in mesece je moral mirno le\xc5\xbeati na trdem le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du. Prisilno mirovanje v postelji je izkoristil in napisal knjigo Profili poguma (izvirno Profiles in Courage) - zbirko senatorskih portretov, kjer opisuje zgodovinske odlo\xc4\x8ditve nekaterih senatorjev ZDA, ki so glasovali proti ve\xc4\x8dinskemu mnenju volivcev in s tem tvegali svojo kariero. Knjiga spada \xc5\xa1e dandanes med klasike politi\xc4\x8dne literature. Pri projektu so mu pomagali sodelavci, najve\xc4\x8d in odlo\xc4\x8dilno pa nepogre\xc5\xa1ljivi Ted Sorensen, njegov briljanten pisec govorov, ki je bil danskih korenin. Prihajali so tudi \xc5\xa1tevilni obiskovalci in sodelavci ter mu iz Kongresne knji\xc5\xbenice dostavili ve\xc4\x8d kot 200 knjig, \xc4\x8dasopisov in drugega materiala. Jackie je poleg zdravstvene oskrbe koordinirala tudi ta projekt. Knjiga je po\xc5\xbeela izvrstne kritike, John F. Kennedy pa prejel leta 1957 najvi\xc5\xa1je ameri\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevno priznanje, Pulitzerjevo nagrado._NEWLINE_Po letu in pol prisilnega po\xc4\x8ditka je John Kennedy v za\xc4\x8detku leta 1956 kon\xc4\x8dno spet stopil v svojo senatno pisarno. Vabili so ga na \xc5\xa1tevilna zborovanja (leta 1957 se je od 2500 vabil odzval na 140). \xc5\xbdena, ki je bila apoliti\xc4\x8dna, ni hotela sodelovati. Glede na to, da sta \xc5\xbeivela izmeni\xc4\x8dno pri njegovih in njenih star\xc5\xa1ih, je za\xc4\x8dela iskati hi\xc5\xa1o ter jo na\xc5\xa1la v mestu McLean v Virginiji, \xc4\x8dez reko Potomac, nedale\xc4\x8d od Merrywooda (zimska rezidenca, kjer je odra\xc5\xa1\xc4\x8dala). To je bila bela ve\xc4\x8dkrilna vila v gregorijanskem slogu, imenovana Hickory Hill. Z veseljem jo je za\xc4\x8dela urejati, njen dom je bil vedno kot iz \xc5\xa1katlice. Pisalo se je volilno leto in pred vrati predsedni\xc5\xa1ke volitve. JFK je sprejel ponudbo, da bo kandidiral za nominacijo za bodo\xc4\x8dega podpredsednika ZDA, a na demokratskem kongresu v Chicagu, v mesecu avgustu, do\xc5\xbeivel neuspeh. V poznem poletju 1956 si je grenkobo zaradi prvega politi\xc4\x8dnega poraza laj\xc5\xa1al v veseli dru\xc5\xbebi na jadranju po Sredozemlju. In pri\xc5\xa1el je nov udarec. \xc5\xbdena, ki je le\xc5\xbeala v bolni\xc5\xa1nici v sedmem mesecu rizi\xc4\x8dne nose\xc4\x8dnosti, je v septembru kljub carskemu rezu rodila mrtvorojeno h\xc4\x8di, kasneje imenovano Arabella. John je jadral okoli otoka Caprija in nekaj dni ni bil dosegljiv. Jackie je v bolni\xc5\xa1nici tola\xc5\xbeil svak Bobby. Po intervenciji o\xc4\x8deta se je John Kennedy le vrnil v ZDA ter nekaj tednov prebil ob \xc5\xbeeni, potem pa se je spet z veliko \xc5\xbeara vklju\xc4\x8dil v politiko. Pre\xc5\xbeivljala sta zakonsko krizo. Leta 1957 se je paru rodila h\xc4\x8di Caroline. Tako je tudi kot dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlovek, ne le kot politik, John Kennedy polnil stolpce ameri\xc5\xa1kega tiska. H\xc4\x8derkica Caroline je tudi navdihnila ameri\xc5\xa1kega glasbenika Neila Diamonda za njegovo uspe\xc5\xa1nico \xc2\xbbSweet Caroline\xc2\xab._NEWLINE_Pri tak\xc5\xa1ni popularnosti mu ni bilo te\xc5\xbeko leta 1958 ponovno uspeti v nominaciji za senatorja v Kongresu - zmagal je kar s 73 odstotki glasov. Stari-novi senator se je zmagoslavno vrnil v glavno mesto Washington. V Georgetownu, univerzitetni soseski na severozahodu mesta, sta zakonca Kennedy kupila novo hi\xc5\xa1o, saj se Jackie ni \xc5\xbeelela vrniti v Virginijo, posestvo z vilo oz. dvorcem Hickory Hill pa je odkupil Robert Kennedy.\n_START_SECTION_\nVolitve leta 1960\n_START_PARAGRAPH_\n2. januarja 1960 je senator John F. Kennedy napovedal svojo predsedni\xc5\xa1ko nominacijo. V demokratski stranki se je ve\xc4\x8d uglednih strankarskih veljakov, med njimi biv\xc5\xa1i ameri\xc5\xa1ki predsednik Harry S. Truman, spra\xc5\xa1evalo, ali je mladi in neizku\xc5\xa1eni Kennedy res najbolj\xc5\xa1a izbira za predsedni\xc5\xa1ke volitve. Znano je bilo, da se kot kongresnik in senator nikoli ni trdo dr\xc5\xbeal strankine linije ter pogosto podpiral republikanske predloge, \xc4\x8de so se mu zdeli tehtni. Spra\xc5\xa1evali so se, ali bo lahko pridobil glasove povpre\xc4\x8dnih ameri\xc5\xa1kih volivcev, saj je bil zelo u\xc4\x8denja\xc5\xa1ki, intelektualno superioren - oni pa si \xc5\xbeelijo bolj preprostega in manj analiti\xc4\x8dnega mo\xc5\xbea. Mote\xc4\x8de je bilo dejstvo, da ni bil finan\xc4\x8dno osamosvojen, za to je \xc5\xa1e vedno skrbel njegov o\xc4\x8de s svojimi pomo\xc4\x8dniki. Starej\xc5\xa1i demokrati so se bali, da bo mladi predsednik izbiral in zaposlil samo mlaj\xc5\xa1e sodelavce in bodo oni odpadli od delitve plena (zamenjava administracije je cca 300 novih uradnikov). Dileme so bile zaradi njegove katoli\xc5\xa1ke vere, saj je odstopal od standardnih predsednikov ZDA profila WASP (\xc2\xbbwhite anglosaxon protestant\xc2\xab\xc2\xa0- beli protestant anglosa\xc5\xa1kega porekla). Predlagali so mu, naj sprva kandidira za podpredsednika, a je zavrnil in za\xc4\x8del boj za najvi\xc5\xa1jo funkcijo._NEWLINE_Najprej se je moral pomeriti s svojimi strankarskimi protikandidati - senatorjem Hubertom H. Humphreyem, frakcijskim voditeljem v Senatu Lyndonom B. Johnsonom in dvakratno neuspelim predsedni\xc5\xa1kim kandidatom Adlaijem Stevensonom._NEWLINE_Vsa dru\xc5\xbeina Kennedy se je takoj zagnano lotila dela. Bili so dobro organizirana ekipa pod taktirko Roberta Kennedyja in sre\xc4\x8dati jih je bilo po vseh Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah, kjer so prirejali dobro obiskana zborovanja in \xc4\x8dajanke. John je imel najeto manj\xc5\xa1e letalo z imenom \xc2\xbbCaroline\xc2\xab, s katerim je hitel iz dr\xc5\xbeave v dr\xc5\xbeavo. (Podatek o najemu je iz knjige \xc2\xbbMeine Jahre mit den Kennedys\xc2\xab, SZ Edition - 2013, Kennedyjevega uradnega osebnega fotografa Jacquesa Lowea, ki mu je teroristi\xc4\x8dni napad na newyor\xc5\xa1ki WTC, 11. septembra 2001, uni\xc4\x8dil osebno delo in 40.000 fotografskih negativov Kennedyja. V Enciklopediji Britannica, knjiga \xc5\xa1t. 6, pa pi\xc5\xa1e, da  mu je 40-sede\xc5\xbeno letalo Convair-240 kupil o\xc4\x8de.) Leta 1967 je dru\xc5\xbeina letalo podarila muzeju._NEWLINE_Mlada \xc5\xbeena se je te\xc5\xbeko navajala na to, da je ves \xc4\x8das na o\xc4\x8deh javnosti. Bila je tudi drugi\xc4\x8d nose\xc4\x8da in ves volilni cirkus ji je bil odve\xc4\x8d. Kampanji se je pridru\xc5\xbeila samo na za\xc4\x8detku in na koncu, ko je bilo to nujno - v dr\xc5\xbeavah Wisconsin in protestantski Zahodni Virginiji (97\xc2\xa0% protestantov), kjer se je bila tekma z najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im Kennedyjevim nasprotnikom, Humphreyem. Zahodna Virginija je bila tudi dr\xc5\xbeava, ki je zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine zelo pretresla Kennedyja, saj se je z njo prvi\xc4\x8d osebno sre\xc4\x8dal in mu je v resnici spremenila odnos do \xc5\xbeivljenja. Z \xc5\xbeeno sta obiskovala revne rudarske dru\xc5\xbeine. Zaupanje volivcev si je pridobil s svojim optimizmom in zmaga je sledila._NEWLINE_Kennedyju je uspelo in na strankarski konvenciji, ki je potekala od 11. do 15. julija 1960 v \xc2\xbbLos Angeles Biltmore Hotel\xc2\xab\xc2\xa0v Los Angelesu, je pridobil ve\xc4\x8d kot potrebno \xc5\xa1tevilo glasov (806). Zadnji dan, v petek, 15. julija, je v Los Angeles Memorial Coliseum prvi\xc4\x8d nagovoril mno\xc5\xbeico 80.000 ljudi, s svojim nastopom pa po\xc5\xbeel val navdu\xc5\xa1enja. V Kaliforniji se je ta ve\xc4\x8der bu\xc4\x8dno slavilo v hi\xc5\xa1i in ob bazenu Petra in Pat Lawford, Johnove sestre. Zaradi kr\xc5\xa1enja javnega reda in miru jih je policija celo aretirala, a ko so ugotovili identiteto, so jih br\xc5\xbe izpustili._NEWLINE_Volilna tekma se je nadaljevala. Kennedyjev protikandidat na republikanski strani je bil uveljavljeni Richard Nixon, dotedanji podpredsednik ZDA, ki si je za svojega podpredsednika izbral guvernerja New Yorka, Nelsona Rockefellerja._NEWLINE_Kljub nasprotovanju brata Roberta, vodje volilnega \xc5\xa1taba, in na presene\xc4\x8denje vseh ostalih, si je JFK izbral za podpredsednika svojega dotedanjega nasprotnika Lyndona Johnsona. Vplivni politik Johnson, sicer veleposestnik, je prihajal iz mogo\xc4\x8dnega Teksasa. JFK je potreboval glasove in zmage v ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeavah, kjer so bili do njega skepti\xc4\x8dni. Pri teh volitvah sta prvi\xc4\x8d sodelovali dr\xc5\xbeavi Aljaska in Havaji, ki sta se leta 1959 priklju\xc4\x8dili ZDA. Prvi\xc4\x8d v zgodovini ZDA je pri\xc5\xa1lo do televizijskega soo\xc4\x8denja predsedni\xc5\xa1kih kandidatov, kar je pred 70 milijoni gledalcev bolje izkoristil spro\xc5\xa1\xc4\x8deni in samozavestni Kennedy. \xc5\xbdgo\xc4\x8de teme, v skupaj \xc5\xa1tirih debatah, so bile odnos kandidatov do komunizma, gospodarska in dav\xc4\x8dna politika ter rasna vpra\xc5\xa1anja. Sicer pa ni bilo zaznati kake ve\xc4\x8dje pritlehne propagande na obeh straneh, \xc4\x8deprav se je vedelo za Kennedyjeve lahko\xc5\xbeivosti z dekleti in Nixonove pivske navade._NEWLINE_Veliko kasneje pa se je razvedelo, da je bil v tistem \xc4\x8dasu, v jeseni 1960, vlom v ordinaciji Kennedyjevih zdravnic - endokrinologinje Eugene Cohen, kmalu zatem \xc5\xa1e osebne zdravnice Janet G. Travell. Ker pa je bil JFK voden pod drugim imenom, niso na\xc5\xa1li njegove zdravstvene dokumentacije. \xc4\x8ce bi Ameri\xc4\x8dani vedeli, v kak\xc5\xa1nem slabem zdravstvenem stanju je bil John Kennedy, ga gotovo ne bi izvolili za predsednika._NEWLINE_Nad raziskovalnimi anketami so bili bolj zaskrbljeni republikanci, saj so imeli demokrati ve\xc4\x8dino tako v Senatu kot v Predstavni\xc5\xa1kem domu in s predsedni\xc5\xa1ko zmago bi tako obvladovali oboje - zakonodajno in izvr\xc5\xa1no oblast._NEWLINE_Na dan volitev, 8. novembra zjutraj, sta zakonca Kennedy odletela volit v svojo volilno bazo v Boston, nato se vrnila v Hyannis Port in spremljala dogajanje po televiziji. Zve\xc4\x8der se je vsa dru\xc5\xbeina Kennedy zbrala na domu Roberta Kennedyja, na posestvu Hickory Hill in za\xc4\x8delo se je veliko \xc4\x8dakanje na rezultate. Bilo je dramati\xc4\x8dno, glasovi izena\xc4\x8deni, a ob tretji uri zjutraj so nekateri \xc5\xbee za\xc4\x8deli slaviti. JFK jih je umiril, naj po\xc4\x8dakajo do jutra - in od\xc5\xa1el sam spat. Nekaj pred \xc5\xa1esto uro zjutraj so se okoli dru\xc5\xbeinske rezidence pojavili pripadniki tajne slu\xc5\xbebe, kar je bil jasen znak, da je zmagovalec znan._NEWLINE_John F. Kennedy je dobil volitve, a dosegel le 118.550 glasov ve\xc4\x8d kot njegov tekmec (skupno bilo 68,335.642 glasov). Zadostovalo je, postal je 35. predsednik ZDA in za\xc4\x8del svojo kratko, a zelo pomembno predsedovanje.\n_START_SECTION_\nJohn F. Kennedy v Beli hi\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nJ.F. Kennedy je za\xc4\x8del oblikovati svojo vladno ekipo. Na pomembna mesta je postavil liberalne podpornike, ob\xc4\x8dutljivej\xc5\xa1a mesta pa je namenil konzervativcem. Zunanji minister je postal Dean Rusk, obrambni Robert McNamara, finan\xc4\x8dni Douglas Dillon, bratu Robertu je zaupal pravosodno ministrstvo. In v tej vro\xc4\x8dici, v nenehnem dogovarjanju in gibanju, se je po\xc4\x8dutil kot riba v vodi. \xc5\xbdena je bila ponosna na mo\xc5\xbeevo zmago, a v njej ni u\xc5\xbeivala. Ustra\xc5\xa1ila se je odgovornosti prve dame in zapadla v depresijo._NEWLINE_JFK je odpotoval za en teden na pogovore na Johnsonov ran\xc4\x8d v Teksas, nato se je namenil za nekaj dni na oddih k star\xc5\xa1em v Palm Beach. A na letalu ga je presenetilo obvestilo, da so \xc5\xbeeno, ki je bila v osmem mesecu nose\xc4\x8dnosti, odpeljali v porodni\xc5\xa1nico. O\xc4\x8dital si je, da spet ni pri njej. Na Floridi se je presedel na drugo letalo, polno novinarjev in odletel nazaj v Washington. Celo pot je sedel v pilotski kabini in \xc4\x8dakal novic. 25. novembra ob 1.17 uri zjutraj je po radiu pri\xc5\xa1lo sporo\xc4\x8dilo, da je dobil sina. V letalu so potniki glasno zaploskali._NEWLINE_9. decembra zjutraj se je Jackie Kennedy vrnila iz porodni\xc5\xa1nice, popoldne je \xc5\xbee morala h gospe Eisenhower na ogled Bele hi\xc5\xa1e. Sre\xc4\x8danje je bilo kratko, v eni uri si je ogledala 30 sob in niso ji postregli niti s \xc4\x8dajem. Vrnila se je razo\xc4\x8darana nad neokusno opremljeno, hladno in tema\xc4\x8dno Belo hi\xc5\xa1o, ki jo je spominjala na temnico v Lubjanki, mo\xc5\xbe pa je bil nad njeno slabo voljo zaprepa\xc5\xa1\xc4\x8den. Za nekaj \xc4\x8dasa so vsi skupaj odpotovali na Florido k star\xc5\xa1em, da si opomorejo, se v miru pripravijo na inavguracijo in organizirajo novo \xc5\xbeivljenje dru\xc5\xbeine v Beli hi\xc5\xa1i._NEWLINE_Prva dama ZDA je zgodovinsko restavrirala Belo hi\xc5\xa1o, jo opremila z antikvitetami iz ere predsednika Jamesa Monroea (1817\xe2\x80\x931825) ter jo spremenila v center visoke ameri\xc5\xa1ke in mednarodne kulture._NEWLINE_Kasneje so 1000 dni vladanja in bivanja Kennedyjevih v Beli hi\xc5\xa1i ter njihov kraljevski \xc5\xbeivljenjski slog poimenovali za dobo Camelota.\n_START_SECTION_\nNotranja politika\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju notranje politike se je J.F. Kennedy zavzemal za reforme. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu volilne kampanje je predstavljal svoj notranje politi\xc4\x8dni program \xc2\xbbNew Frontier\xc2\xab\xc2\xa0(Nova obzorja) - program ekonomskih in socialnih reform. V svojem mandatu naj bi se posvetil neuresni\xc4\x8denim sanjam in izpuhtelemu upanju, nere\xc5\xa1enim problemom vojne in miru, kaoti\xc4\x8dni pronicljivosti ignorance in predsodkov kot tudi vpra\xc5\xa1anju rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in izobilja, \xc4\x8digar odgovor je \xc5\xa1e vedno neznanka. Kljub temu pa je Kennedyju uspelo skozi Kongres spraviti le tretjino pobud. Ve\xc4\x8dino predlaganih reform je uspel uresni\xc4\x8diti \xc5\xa1ele njegov naslednik Lyndon B. Johnson, ki je v okviru programa \xc2\xbbGreat Society\xc2\xab\xc2\xa0sprejel veliko socialnih reform._NEWLINE_Poleg tega je John Kennedy mnogokrat govoril o miru, a bil hkrati odgovoren za najve\xc4\x8djo oboro\xc5\xbeitev v \xc4\x8dasu miru, ki so jih ZDA do takrat do\xc5\xbeivele (oboro\xc5\xbeevalna tekma s Sovjetsko zvezo). Ob nastopu predsedovanja je takoj pove\xc4\x8dal obrambne izdatke za 15 odstotkov._NEWLINE_Vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ZDA je \xc5\xbee leta 1954 odlo\xc4\x8dilo, da segregacija na javnih mestih in diskriminacija v izobra\xc5\xbeevalnem in delovnem sistemu ni dovoljena, a v ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeavah so se upirali. Leta 1962 je poslal predsednik Kennedy na misisipijsko univerzo \xc2\xbbOle Miss\xc2\xab\xc2\xa0voja\xc5\xa1ko enoto, ki je zagotovila varnost temnopoltemu \xc5\xa1tudentu indijansko-afri\xc5\xa1kih korenin Jamesu Meredithu, da se je lahko vpisal na univerzo. Leta 1963 je ta zvezna dr\xc5\xbeava kot zadnja prepovedala rasno diskriminacijo v izobra\xc5\xbeevalnem sistemu in dovolila integracijo. Kennedy je predlagal sprejetje listine\xc2\xa0\xc2\xbbCivil Rights Act\xc2\xab, ki pa je bila sprejeta sedem mesecev po njegovi smrti, prav tako je \xc5\xbeelel urediti imigracijsko politiko._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih je bilo v ZDA dolgo obdobje ekonomske rasti. JFK je \xc5\xbeelel, da bi ZDA postale vodilna sila pri raziskovanju vesolja. Vesoljski program oz. na\xc4\x8drt o pristanku na Luni je predstavil v Kongresu 25. maja 1963 in jih zaprosil, da odobrijo ve\xc4\x8d kot 22 milijard dolarjev za program Apollo. \xc5\xa0est let po njegovi smrti so Ameri\xc4\x8dani pristali na Luni._NEWLINE_Med njegove notranjepoliti\xc4\x8dne dose\xc5\xbeke \xc5\xa1teje \xc5\xa1e zakonodaja \xc2\xbbWar on Powerty\xc2\xab, ustanovitev Volunteers in Service to America (AmeriCorps VISTA) - doma\xc4\x8da razli\xc4\x8dica Peace Corps in sprejetje zakona \xc2\xbbClean Air Act\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nZunanja politika je bila Kennedyjevo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje, prevzel jo je v svoje roke in neprestano je bil pred izzivi - Kuba in Latinska Amerika, Sovjetska zveza, Jugovzhodna Azija, Izrael idr. Ve\xc4\x8dino je re\xc5\xa1il, ne pa Vietnama._NEWLINE_Ena prvih stvari, \xc5\xbee 1. marca 1961, je bila ustanovitev Mirovnega korpusa (Peace Corps), prvi direktor je postal Kennedyjev svak Sargent Shriver. Pod okriljem organizacije so lahko mladi ameri\xc5\xa1ki civilisti pomagali kjerkoli po svetu - na podro\xc4\x8dju kmetijstva, gradbeni\xc5\xa1tva, zdravstvenega varstva, itd. Obstaja \xc5\xa1e danes in do zdaj je v njem delovalo 210.000 prostovoljcev v 139 dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_10. junija 1963 je JFK \xc5\xa1tudentom na Ameri\xc5\xa1ki univerzi v Washingtonu govoril o miru, o miru za vse \xc4\x8dase - o viziji sodobnega sveta. Govor je bil takoj v celoti preveden in objavljen v ruskih \xc4\x8dasopisih.\n_START_SECTION_\nKuba - Pra\xc5\xa1i\xc4\x8dji zaliv\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek Kennedyjevega predsedovanja je zaznamovala predvsem zaskrbljenost glede \xc5\xa1irjenja komunisti\xc4\x8dnega vpliva preko Fidel Castra, ki je prevzel oblast na sosednji Kubi._NEWLINE_JFK se je odzval s t. i. \xc2\xbbAlliance for Progress\xc2\xab - razvojno pobudo v nekomunistri\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah Latinske Amerike. Na drugi strani je JFK z ameri\xc5\xa1kim vojnim letalstvom - po podedovanem Eisenhowerjevem voja\xc5\xa1kem na\xc4\x8drtu - in preko Cie, v aprilu 1961, pomagal kubanskim emigrantom pri neuspeli invaziji na Pra\xc5\xa1i\xc4\x8dji zaliv. To je bila t. i. Operacija Mongoose, cilj pa zru\xc5\xa1itev Castra (z dana\xc5\xa1njega vidika dr\xc5\xbeavni terorizem). Predsednik Kennedy je bil v tistih dneh precej obupan, saj ni minilo niti 100 dni, njegova politika pa je bila v popolnem razsulu. Mo\xc4\x8dno oporo mu je dajal brat Robert, ki je bil njegov glavni svetovalec in pravosodni minister. Nekateri so trdili, da je kak\xc5\xa1en dan ali dva on vodil dr\xc5\xbeavo. Ob neuspehu v Pra\xc5\xa1i\xc4\x8djem zalivu je Kennedy sicer pogumno prevzel krivdo. Skupaj z Kubanci so triumfirali \xc5\xa1e Sovjeti.\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\nS sovjetskim voditeljem Nikito Hru\xc5\xa1\xc4\x8dovom se je predsednik Kennedy tudi osebno sre\xc4\x8dal. To je bilo 3. in 4. junija 1961, na Dunaju, v nevtralni Avstriji. Vzdu\xc5\xa1je je bilo naelektreno, Hru\xc5\xa1\xc4\x8dov agresiven, po Kubi pa glavno sporno vpra\xc5\xa1anje Berlin. 13. avgusta 1961 je za\xc4\x8detek gradnje Berlinskega zidu._NEWLINE_Pred sre\xc4\x8danjem na Dunaju je ameri\xc5\xa1ki predsedni\xc5\xa1ki par obiskal Francijo. Predsednik Kennedy in francoski predsednik general de Gaulla sta imela v Parizu ve\xc4\x8d zaupnih in uspe\xc5\xa1nih pogovorov. General je bil nad Kennedyjem impresioniran, povsem ga je podprl v ravnanju s Sovjeti. Prav posebej pa je s svojo eleganco, znanjem francoskega jezika, kulture in zgodovine, blestela prva dama Jackie Kennedy. Predsednik ZDA je francoskim gostiteljem hudomu\xc5\xa1no izjavil: \xc2\xbbSem spremljevalec Jacqueline Kennedy v Parizu, in pri tem u\xc5\xbeivam!\xc2\xab\n_START_SECTION_\nBerlin\n_START_PARAGRAPH_\n26. junija 1963, ob 15-obletnici berlinskega zra\xc4\x8dnega mostu, je John F. Kennedy, kot prvi ameri\xc5\xa1ki predsednik, obiskal Zahodni Berlin. V delegaciji so bili zunanji minister Dean Rusk, general Lucius D. Clay, Ted Sorensen in drugi. Na tej zmagoslavni evropski turneji so ga od dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov spremljale sestri Eunice in Jean ter svakinja Lee Radzwill. Pred berlinsko mestno hi\xc5\xa1o Sch\xc3\xb6neberg je v dru\xc5\xbebi nem\xc5\xa1kega kanclerja Konrada Adenauerja in takratnega berlinskega \xc5\xbeupana Willyja Brandta nagovoril zbrano mno\xc5\xbeico, ve\xc4\x8d kot milijon in pol Nemcev in jih navdu\xc5\xa1il. Izrazil je solidarnost s prebivalci razdeljenega mesta in govor zaklju\xc4\x8dil v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini: \xc2\xbbIch bin ein Berliner.\xc2\xab\xc2\xa0(pravilno je \xc2\xbbIch bin Berliner.\xc2\xab\xc2\xa0- \xc2\xbbSem Berlin\xc4\x8dan.\xc2\xab)\n_START_SECTION_\nIrska\n_START_PARAGRAPH_\nPo razvnetem Berlinu je sledil \xc5\xa1tiridnevni obisk Irske, domovine Kennedyjevih prednikov. To je bil zanj in za Irce velik dogodek, to so bili dnevi polni emocij._NEWLINE_26. junija zve\xc4\x8der ob 20. uri je Air Force One pristal v Dublinu, kjer je Kennedyja s spremstvom pri\xc4\x8dakal predsednik Irske, Eamon de Valera in predsednik vlade, Sean Lemass. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Dublina je slavnostno avtomobilsko povorko pri\xc4\x8dakalo 80.000 navdu\xc5\xa1enih Ircev._NEWLINE_Naslednje jutro je predsednik Kennedy s helikopterjem pristal v O\xc2\xb4Kennedy Parku v New Rossu, grofija Wexford, od koder so predniki po o\xc4\x8detovi strani. Skupina otrok mu je v dobrodo\xc5\xa1lico zapela pesem \xc2\xbbThe Boys of Wexford\xc2\xab\xc2\xa0in ganjen se jim je pridru\xc5\xbeil. Ob reki se je zbralo 10.000 ljudi in dobro razpolo\xc5\xbeen JFK jih je pozdravil z besedami: \xc2\xbbVesel sem, da sem tukaj. Potovanje je trajalo 115 let. In 6000 milj. In 3 generacije. Ko je moj praded od\xc5\xa1el od tukaj, ni imel ni\xc4\x8desar, razen dveh stvari .. mo\xc4\x8dno vero in mo\xc4\x8dno voljo po svobodi. In ponosen sem, da lahko potrdim, da je to prenesel na svoje potomce!\xc2\xab\xc2\xa0Obisk je nadaljeval v Dunganstownu, na doma\xc4\x8diji Kennedy, kjer se je sre\xc4\x8dal s \xc5\xa1tevilnimi sorodniki, med njimi s 15 bratranci - in pred hi\xc5\xa1o so imeli veselo \xc4\x8dajanko._NEWLINE_28. junija je na svojo \xc5\xbeeljo in brez sester obiskal mesto Cork, kjer se je leta 1849 vkrcal na ladjo namejeno v Ameriko praded Patrick Kennedy. V Corku so predsedniku Kennedyju pripravili toplo dobrodo\xc5\xa1lico. Popoldne je v Dublinu, na Arbour Hillu, polagal venec in prisostvoval slavnostni voja\xc5\xa1ki cermoniji, kjer so ga navdu\xc5\xa1ili irski kadeti s svojo predstavo (5 mesecev kasneje so ga taisti kadeti spremljali do groba). Obiskal je dublin\xc5\xa1ki grad, odmeven je bil njegov govor v irskem parlamentu - Leinster House, kjer je govoril o Irski in Ircih, njihovih dose\xc5\xbekih, literarni zgodovini ter zaklju\xc4\x8dil z mislijo irskega dramatika: \xc2\xbbNekateri ljudje vidijo stvari take, kot so, in re\xc4\x8dejo: 'Zakaj?' Sam pa sanjam o stvareh, ki jih \xc5\xa1e nikoli ni bilo, in pravim: 'Zakaj pa ne?'\xc2\xab\xc2\xa0(George Bernard Shaw)_NEWLINE_Ogledal si je \xc5\xa1e zahod de\xc5\xbeele, obmorski Galway in obiskal Fitzgeralde, sorodnike po materini strani v Limericku. Obljubil je, da se vrne naslednjo pomlad s svojo dru\xc5\xbeino. Ko je 29. junija z letali\xc5\xa1\xc4\x8da Shannon zapu\xc5\xa1\xc4\x8dal Irsko, je bil videti zares \xc5\xbealosten.\n_START_SECTION_\nJack in Jackie Kennedy\n_START_PARAGRAPH_\nKarizmati\xc4\x8dni Kennedy je bil dru\xc5\xbeaben in duhovit, ljubitelj \xc5\xa1porta, posebno jadranja, golfa in tenisa. Zaradi te\xc5\xbeav s hrbtenico je moral vsak dan plavati. Kljub zdravstvenim tegobam je bil vedno dobrovoljen. Sam se je opisal kot - idealist brez iluzij. Tujih jezikov ni govoril. Bil pa je odli\xc4\x8den retorik in u\xc5\xbeival v besednih dvobojih, njegove tiskovne konference (skupno 64) so bile prava predstava in kot \xc5\xa1ahovske partije (v resnici je bil tudi zelo dober \xc5\xa1ahist). Na vsakem podro\xc4\x8dju je bil doma, zato je rad popravljal napa\xc4\x8dne podatke in na pamet navajal zapletene \xc5\xa1tevilke. Imel je fotografski spomin pri branju - 1200 besed/minuto. Posebno veliko znanja je imel iz zgodovine, ob\xc4\x8dudoval je Churchilla in rad citiral filozofe ter pisatelje. Po izvedeni raziskavi v aprilu 1962, je tri\xc4\x8detrt odraslih Ameri\xc4\x8danov eno ali ve\xc4\x8d tiskovnih konferenc spremljalo v \xc5\xbeivo po radiu ali televiziji._NEWLINE_Jackie je potrebovala mir in samoto, zares raz\xc5\xbeivela se je le v dru\xc5\xbebi sestre Lee. Politiko in ljudske mno\xc5\xbeice je sovra\xc5\xbeila. Zanimala jo je kultura, knji\xc5\xbeevnost in francoska moda. Za svojo garderobo je naro\xc4\x8dala tkanine pri modni hi\xc5\xa1i Chanel v Parizu in v ZDA je imela osebnega modnega kreatorja Olega Cassinija. Zaradi drage garderobe si je \xc4\x8desto prislu\xc5\xbeila mo\xc5\xbeevo kritiko. Teko\xc4\x8de je govorila angle\xc5\xa1ko, francosko in \xc5\xa1pansko, od \xc5\xa1porta je obo\xc5\xbeevala jahanje in lov na lisice. V Beli hi\xc5\xa1i je bila neprestano pod budnim o\xc4\x8desom javnosti, zato je raje veliko \xc4\x8dasa z otrokoma pre\xc5\xbeivljala na njihovem 400 aker (cca 160\xc2\xa0ha) velikem najemni\xc5\xa1kem posestvu - farmi, kjer je imela konje. To je bil Glen-Ora, v bli\xc5\xbeini Middleburga v Virginiji in v tem zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du v naravi je uredila tudi manj\xc5\xa1e golf igri\xc5\xa1\xc4\x8de za mo\xc5\xbea (tri luknje). Takrat so njeno vlogo prve dame nadome\xc5\xa1\xc4\x8dale druge \xc5\xbeenske iz dru\xc5\xbeine Kennedy, najve\xc4\x8dkrat sestra Eunice. Kasneje sta si zakonca Kennedy v teh krajih - v Atoki, kupila svoje manj\xc5\xa1e posestvo (39 aker)._NEWLINE_Zakonca sta se prva leta te\xc5\xbeko navajala eden na drugega. Kljub vsem velikim obveznostim, pritiskom, triumfom in tragedijam, sta vzdr\xc5\xbeala, tudi zaradi podpore \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine. In prav zadnje mesece, potem, ko sta v avgustu 1963 izgubila sina Patricka, sta bila najbolj povezana, saj ju je bole\xc4\x8dina mo\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeila._NEWLINE_Kot nasprotje predhodnega predsedni\xc5\xa1kega para sta si mlada zakonca, John s svojim \xc5\xa1armom in Jackie s svojo eleganco in smislom za modo, tudi s pomo\xc4\x8djo medijev, zlasti televizije na pohodu, pridobila zvezdni\xc5\xa1ki status. Kennedy se je tega zavedal in je Jackie pogosto jemal na svoje turneje, saj je s tem pridobil tudi do dvakrat ve\xc4\x8d obiskovalcev, kot bi jih pridobil sam kot politik, brez \xc5\xbeene.\n_START_SECTION_\nJFK in zveze z \xc5\xbeenskami\n_START_PARAGRAPH_\nV mladosti, ko je bil \xc5\xa1e samski, je v 1940-ih Kennedy imel razmerja z dansko novinarko Ingo Arvad, in igralko Gene Tierney. Kasneje je po razli\xc4\x8dnih virih imel John Kennedy razmerja z ve\xc4\x8d \xc5\xbeenskami, med drugim z Marilyn Monroe, Gunillo von Post, Judith Campbell, Mary Pinchot Meyer, Marlene Dietrich, Mimi Alford, in Jackiejino tiskovno predstavnico Pamelo Turnure. Kennedyevi skoki \xc4\x8dez plot naj bi vklju\xc4\x8devali tudi igralko Angie Dickinson, in tajnici v Beli hi\xc5\xa1i Priscilla Weir in Jill Cowen. Razse\xc5\xbenosti njegovega razmerja z Marilyn Monroe verjetno ne bodo nikoli znane, \xc4\x8deprav naj bi po poro\xc4\x8danju marca 1962 skupaj pre\xc5\xbeivela vikend v hi\xc5\xa1i Binga Crosbyja. Poleg tega so operaterji v Beli hi\xc5\xa1i leta 1962 zabele\xc5\xbeili njene klice. V pop kulturi tudi \xc5\xa1e vedno odmeva njena interpretacija rojstnodnevnevne pesmi \xc2\xbbVse najbolj\xc5\xa1e, g. predsednik\xc2\xab. O Kennedyjevih nediskretnostih je prejel poro\xc4\x8dilo celo sam direktor FBI, J. Edgar Hoover. Zdravniki so tudi domnevali, da so zdravila za zdravljenje Addisonove bolezni kot stranski u\xc4\x8dinek povzro\xc4\x8dila dvig libida. Neko\xc4\x8d je samemu britanskemu predsedniku vlade Haroldu Macmillanu omenil: \xc2\xbbUgibam, kako je tebi, Harold? \xc4\x8ce vsake tri dni nimam \xc5\xbeenske, dobim grozne glavobole.\xc2\xab Na Kennedyja je nemara vplivalo o\xc4\x8detovo odprto razmerje z Glorio Swanson. Po lastni izjavi Johna Kennedyja ml., naj bi o\xc4\x8de sinu sam rekel, \xc2\xbbnaj le\xc5\xbee z \xc5\xbeensko kot le gre pogosto\xc2\xab. Kennedy je tudi navdihoval lojalnost in vdanost svoje ekipe in podpornikov. To naj bi vklju\xc4\x8devalo tudi \xc2\xbblogistiko Kennedyjevih zvez \xe2\x80\xa6 ki so zahtevale mol\xc4\x8de\xc4\x8dnost in vdanost, redke v napornih slu\xc5\xbebah, kot so jih nudili uspe\xc5\xa1ni politiki\xc2\xab. Kennedy je verjel, da ga bodo prijateljski odnosi s predstavniki medijev obvarovali pred razkritjem spolnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Med predsedni\xc5\xa1kimi volitvami leta 1960 je republikanski senator Hugh Scott omenil Kennedyjevo kandidaturo z besedami \xc2\xbbto ni delo za plejboje\xc2\xab.  Scott, \xc4\x8dlan republikanske \xc2\xbbSkupine resnice\xc2\xab, je s tem mislil na Kennedyjevo vo\xc5\xbenjo z jahto v kraju Hyannis Port, medtem ko je senat sprejemal zakonodajo o medicinski oskrbi starej\xc5\xa1ih. Scott je \xc5\xa1e navedel, da je bil senator Kennedy odsoten z glasovanja v senatu 331-krat od 1.189 glasovanj, kar pa ne vklju\xc4\x8duje 36 glasovanj, ki jih je v letih 1953 do 1960 zamudil zaradi operacije.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi njegove priljubljenosti so po njem med drugim poimenovani Vesoljski center Kennedy na Floridi, mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v New Yorku, eden izmed Solomonovih otokov, letalonosilka USS John F. Kennedy (CV-67), gora Mount Kennedy v Kanadi (Yukon) ter mnoge ulice, avenije, zgradbe ter spomeniki po vsem svetu._NEWLINE_Vsak biv\xc5\xa1i ameri\xc5\xa1ki predsednik ustanovi svojo knji\xc5\xbenico, ki jo postavijo v kraju, od koder prihaja. Knji\xc5\xbenica John F. Kennedy Presidential Librery and Museum je v Bostonu, izven centra, blizu obale."