b'\n_START_ARTICLE_\nPrsobran\n_START_PARAGRAPH_\nPrsobran v obrambni arhitekturi, kot je tista pri mestnem obzidju ali gradovih, je parapet (tj. obrambni nizek zid prsne in nadzidek vi\xc5\xa1ine glave), v katerem se v presledkih pojavijo pravokotne vrzeli ali vdolbine, ki so omogo\xc4\x8dale streljanje pu\xc5\xa1\xc4\x8dic ali drugih izstrelkov v obrambi. Ti presledki ali prsobrani (znani tudi kot cine, strelnice in wheeler), se z dodanimi strelnimi linami v predhodno neprekinjen parapet imenujejo crenellation. Obrambna stavba zasnovana in zgrajena z obzidjem ali dvorec bi se lahko obogatilo z dodatkom obzidja, parapetom, \xc4\x8de prej ni obstajal ali izdelavo pravokotnih zob v obstoje\xc4\x8do ograjo. Nazob\xc4\x8dan del parapeta (zidna krona), obi\xc4\x8dajno na vrhu obzidja med strelnimi linami se imenujejo cine. Prsobrani na obzidju so imeli za seboj za\xc5\xa1\xc4\x8ditene hodnike (chemin de ronde). Na stolpu ali vrhu zgradbe je streha (pogosto ravna), ki se uporablja kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditena bojna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz izvira iz pribli\xc5\xbeno 14. stoletja iz stare francoske besede batailler, \xc2\xbbda se utrdi z batailles\xc2\xab\xc2\xa0(fiksnimi in gibljivimi stolpi\xc4\x8di za obrambo). Beseda crenel izhaja iz starodavne francoske besede cren (sodobna franco\xc5\xa1\xc4\x8dina cran), latinsko crena, kar pomeni zarezo razli\xc4\x8dnih oblik. Sodobna francoska beseda za crenel je cr\xc3\xa9neau, in se uporablja tudi za opis razli\xc4\x8dnih vrst, na primer parkirni prostor ob strani ceste med dvema avtomobiloma, interval med skupinami korakajo\xc4\x8dih vojakov ali \xc4\x8dasovno okno v oddaji.\n_START_SECTION_\nMa\xc5\xa1ikule\n_START_PARAGRAPH_\nParapet s prsobranom je bil lahko pomaknjen navzven kot previs nad spodnjim zidom in imel lahko odprtine v tleh med podpornimi konzolami, skozi katere bi lahko na napadalce metali kamenje ali gore\xc4\x8de predmete. Znani so kot ma\xc5\xa1ikule.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n[[Image:Assyrian Attack on a Town.jpg|thumb|200px|Relief iz 9. St. pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 Asirci napadajo mestno obzidje z zig-zag parapeti_NEWLINE_Obzidja s parapeti in prsobrani so bila v uporabi tiso\xc4\x8de let; prvi znani primer je v trdnjavi pri Buhenu v Egiptu. Uporabljeni so bili okoli asirskih mest, kot je prikazano na bas reliefu iz Nimruda in drugod. Sledijo jim ostanki v Mikenah v Gr\xc4\x8diji, nekaj starogr\xc5\xa1kih vaz ka\xc5\xbee obstoj takih primerov. Veliki kitajski zid je obzidje s parapetom in prsobrani.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nV evropskih nadzidkih iz srednjega veka so prsobrani na eni tretjini \xc5\xa1irine cine: slednji, poleg tega da je mogo\xc4\x8de zagotoviti strelnice razli\xc4\x8dnih oblik, odvisno od oro\xc5\xbeja. Poznej\xc5\xa1e cine so omogo\xc4\x8dale streljanje iz prvega strelnega oro\xc5\xbeja. Iz 13. stoletja so lahko cine povezane z lesenimi polkni, ki so zagotavljala dodatno za\xc5\xa1\xc4\x8dito, ko so bila zaprta. Polkna so bila zasnovana tako, da so se odprla ob streljanju in zaprla med ponovnim polnjenjem.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni Rim\n_START_PARAGRAPH_\nRimljani so za prve aggeres (plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi) uporabljali nizke lesene konice. V obzidju v Pompejih, je dodatna za\xc5\xa1\xc4\x8dita izhajala iz majhnih notranjih opornikov ali podalj\xc5\xa1ka zidu, proti kateremu je lahko branilec stal tako, da je pridobil popolno za\xc5\xa1\xc4\x8dito na eni strani.\n_START_SECTION_\nItalija\n_START_PARAGRAPH_\nVrzeli so bile pogoste v italijanskih obzidjih, kjer imajo cine veliko ve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1ino in posebno kapo. Italijanski voja\xc5\xa1ki arhitekti so uporabljali tako imenovani gibelinov ali Swallowtail prsobran z vrhovi cin v obliki \xc4\x8drke V, kar daje rogu podoben u\xc4\x8dinek. To bi omogo\xc4\x8dilo branilcem zavarovanje, medtem ko so streljali stoje. Normalne pravokotne cine so kasneje poimenovali gvelf.\n_START_SECTION_\nSrednji vzhod in Afrika\n_START_PARAGRAPH_\nV muslimanskih in afri\xc5\xa1kih utrdbah so cine pogosto zaobljene. Na arabskih obzidjih so imele bolj dekorativen in raznolik zna\xc4\x8daj, in so se gradile od 13. stoletja dalje, ne toliko za obrambne namene, kot za funkcionalni zaklju\xc4\x8dek zidu. Podobno funkcijo najdemo v \xc5\xa1panski renesansi.\n_START_SECTION_\nDekorativni element\n_START_PARAGRAPH_\nEvropski arhitekti so vztrajno uporabljali prsobran oziroma parapet kot zgolj dekorativno funkcijo vsej dobi gotike. Ne najdemo ga le na ograjah, ampak kot nadsvetlobo nad vrati in na veznih nosilcih streh in na zaslonih in celo na tudorskih dimnikih. Nadaljnja dekorativna uporaba se pojavi v izdelavi opa\xc5\xbenih cin in tistega dela parapeta, ki se dviguje nad venec, z uvedbo \xc5\xa1tiri peresne deteljice in drugih konvencionalnih oblik napolnjenih z listi in grbi'