b'\n_START_ARTICLE_\nRuholah Musavi Homeini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRuhola Musavi Hendi Homeini se je rodil o\xc4\x8detu ajatoli Saidu Mustafu Musaviju in materi Hajar v mestecu Homein, kakih 300 kilometrov ju\xc5\xbeno od Teherana. Kot datum rojstva se navajajo razli\xc4\x8dni datumi, najverjetneje pa se je rodil 17. maja 1900. Njegov ded po o\xc4\x8detovi strani, Said Ahmed Musavi Hendi, se je rodil v Kinturju, vasici v indijski zvezni dr\xc5\xbeavi Utar Prade\xc5\xa1. V Iran je pri\xc5\xa1el leta 1834, ko je v mestu Homein kupil majhno posest. Homeinijev ded po materini strani, Mirza Ahmed Mojtahed Honsari je bil visok in vpliven islamski klerik, ki je med drugim vernikom v osrednjem Iranu prepovedal kaditi tobak, kar je \xc5\xa1ah Reza Pahlavi kasneje preklical._NEWLINE_Ko je bilo Ruholahu komaj pet mesecev, so mu umorili o\xc4\x8deta. Njegovo vzgojo sta prevzeli mama in teta. Obe sta umrli, ko je Ruholah dopolnil 15 let. \xc5\xa0olal se je doma in v lokalni va\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli. Ko je dopolnil 18 let, je vstopil v \xc5\xa1olo ajatole Abdula Karima Haerija Jazdija v mestu Arak. Njegov duhovni u\xc4\x8ditelj in vodja Jazdi je bil eden od u\xc4\x8dencev najpomembnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1iitskih u\xc4\x8diteljev iz Najafa in Kerbale v Iraku._NEWLINE_Leta 1921 je Homeini kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olanje v Araku in sledil svojemu u\xc4\x8ditelju v iransko sveto mesto Kom, kjer je \xc5\xa1tudiral in diplomiral iz islamskega \xc5\xa1eriatskega prava, filozofije in misticizma, o \xc4\x8demer je kasneje napisal nekaj knjig. Leta 1963 mu je bil podeljen verski naziv ajatola, v skladu s tradicijo pa je ob tej prilo\xc5\xbenosti spremenil tudi svoj priimek in za svoj novi priimek prevzel ime mesta, v katerem je bil rojen (Homein). Istega leta je na verskem zborovanju v Komu kritiziral \xc5\xa1aha Pahlavija in bil zato za nekaj mesecev zaprt, nato pa izgnan v Tur\xc4\x8dijo._NEWLINE_Tam je ostal nekaj manj kot eno leto, nato pa se je leta 1965 preselil v An Najaf, \xc5\xa1iitsko romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v ve\xc4\x8dinoma sunitskem Iraku. Tam je ostal do januarja 1978, ko je omemba njegovega imena v iranskem \xc4\x8dasopisju spro\xc5\xbeila nasilne demonstracije v Komu, te so se raz\xc5\xa1irile po vsem Iranu. \xc5\xa0ahova vojska jih je na silo zatrla, pri \xc4\x8demer je ubila 24 demonstrantov. Obenem je \xc5\xa1ah od uradnega Bagdada zahteval, da Homeinija iz\xc5\xbeene iz Iraka, kar je Irak tudi storil. To pot je zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de na\xc5\xa1el v Parizu, kjer je ustanovil vlado v izgnanstvu._NEWLINE_Med tem je v Iranu prihajalo do vse nasilnej\xc5\xa1ih demonstracij. Zdaj to ni bil ve\xc4\x8d samo upor proti \xc5\xa1ahu, ampak tudi upor proti njegovim ameri\xc5\xa1kim\xc2\xa0\xc2\xbbbotrom\xc2\xab. Dogodki so pripeljali tako dale\xc4\x8d, da je nazadnje ameri\xc5\xa1ki predsednik Jimmy Carter iranskemu \xc5\xa1ahu sam svetoval, naj zaradi lastne varnosti zapusti Iran. 16. januarja leta 1979 je Reza Pahlavi zapustil de\xc5\xbeelo.\n_START_SECTION_\nRazglasitev islamske republike in zajetje ameri\xc5\xa1kih talcev\n_START_PARAGRAPH_\n1. februarja 1979, dva tedna po \xc5\xa1ahovem begu iz dr\xc5\xbeave se je v dr\xc5\xbeavo vrnil ajatola Homeini in za\xc4\x8del s prevzemom oblasti ob mo\xc4\x8dni podpori ljudstva. Eden prvih ukrepov, ki jih je sprejel novi voditelj je bila prepoved vstopa v dr\xc5\xbeavo ameri\xc5\xa1kim dr\xc5\xbeavljanom._NEWLINE_Tudi voja\xc5\xa1ki vrh je po nekaj dneh obljubil poslu\xc5\xa1nost novemu voditelju, s \xc4\x8dimer je ta za\xc4\x8del izvajati islamsko revolucijo. Takrat devetinsedemdesetletni Homeini je ukinil \xc5\xa1ahov parlament, preklical ustavo in razglasil teokratsko vodeno Islamsko republiko Iran. Sebe je razglasil za vrhovnega vodjo, dr\xc5\xbeavo pa so naslednjih deset let pod njegovim strogim teokratskim vodstvom vodili \xc5\xa1iitski imami. Homeini je v sodi\xc5\xa1\xc4\x8da vpeljal staro \xc5\xa1eriatsko pravo, katerega korenine segajo v srednji vek, ko je cvetela perzijska civilizacija._NEWLINE_Padli \xc5\xa1ah Reza Pahlavi je medtem obolel za rakom in se zatekel v New York. Na teheranskih ulicah se je takrat ponovno zbral milijon demonstrantov ter zahteval od ZDA takoj\xc5\xa1njo in brezpogojno izro\xc4\x8ditev pobeglega diktatorja, da bi mu lahko sodili. ZDA so izro\xc4\x8ditev zavrnile, kar je bil povod, da je 4. novembra petsto Homeiniju najbolj zvestih \xc5\xa1tudentov in aktivistov vdrlo v varovano stavbo ameri\xc5\xa1ke ambasade, zasedlo poslopje in zajelo 52 ameri\xc5\xa1kih talcev._NEWLINE_Drama z ameri\xc5\xa1kimi talci je trajala 444 dni. Ugrabitelji so zahtevali izro\xc4\x8ditev \xc5\xa1aha, Carterjeva diplomatska taktika pa je v Iranu za ve\xc4\x8d kot leto popolnoma odpovedala. Ekonomske sankcije, ki so jih ZDA spro\xc5\xbeile proti upornemu Iranu niso u\xc4\x8dinkovale, gro\xc5\xbenje z bombardiranjem tudi ne._NEWLINE_V za\xc4\x8detku aprila 1980 je Carter tako prekinil neuspela pogajanja z Iranom in podpisal dokumente, s katerimi je odobril tajno misijo, imenovano operacija Orlov krempelj. Ta, v strogi tajnosti na\xc4\x8drtovana in na mo\xc4\x8d zapletena voja\xc5\xa1ka operacija ameri\xc5\xa1kih komandosov, pa se je spremenila v polom, ko so trije od osmih helikopterjev pono\xc4\x8di strmoglavili sredi pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, \xc5\xa1e dodatnih osem marincev pa je umrlo, ko sta v zraku tr\xc4\x8dila ameri\xc5\xa1ki helikopter in letalo za oskrbo z gorivom._NEWLINE_Julija 1980 je nekdanji iranski \xc5\xa1ah Reza Pahlavi zaradi raka umrl v Kairu. Po dolgih pogajanjih ter finan\xc4\x8dnih in drugih obljubah pa so Iranci 20. januarja 1981 izpustili ameri\xc5\xa1ke talce. To se je zgodilo na isti dan, ko je v Belo hi\xc5\xa1o pri\xc5\xa1el novi ameri\xc5\xa1ki predsednik Ronald Reagan. Dokumenti iz leta 1985, ki so po 20 letih (leta 2005) pri\xc5\xa1li v javnost, razkrivajo, da je Reagan Irancem tik pred za\xc4\x8detkom vojne med Iranom in Irakom odobril prodajo oro\xc5\xbeja v zameno za izpustitev talcev na dan njegovega vstopa v Belo hi\xc5\xa1o. Veselo novico je Reagan ameri\xc5\xa1ki javnosti sporo\xc4\x8dil med svojim inavguracijskim govorom, Carter pa je izpu\xc5\xa1\xc4\x8dene talce pri\xc4\x8dakal na voja\xc5\xa1kem letali\xc5\xa1\xc4\x8du v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nIra\xc5\xa1ko-Iranska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nKljub prodaji oro\xc5\xbeja Iranu pa je med Ira\xc5\xa1ko-Iransko vojno ameri\xc5\xa1ka politika podpirala Irak in njegovega voditelja Sadama Huseina, ki je po vzpostavitvi Islamske republike Iran, leta 1980 nenapovedano napadel to dr\xc5\xbeavo. V vojni, ki je sledila, naj bi na obeh straneh padlo ve\xc4\x8d kot milijon vojakov in civilistov. Irak je sicer \xc5\xbee leta 1982 ponudil Iranu premirje, a ga je Homeini zavrnil, vojna pa se je nadaljevala \xc5\xa1e \xc5\xa1est let.\n_START_SECTION_\nFatva\n_START_PARAGRAPH_\nSeptembra 1988 je v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu iz\xc5\xa1la knjiga britanskega pisatelja indijskega rodu Salmana Rushdieja z naslovom Satanski stihi, ki je v hipu spro\xc5\xbeila burne reakcije v islamskem svetu, saj jo je del razumel kot nespo\xc5\xa1tljiv opis dejanj preroka Mohameda. Knjigo so kmalu po izidu prepovedali v ve\xc4\x8dini muslimanskih dr\xc5\xbeav in Indiji. \xc5\xa0tirinajstega februarja 1989 je iranski nacionalni radio v Teheranu v eter spustil naslednji Homeinijev poziv: \xc2\xbbObve\xc5\xa1\xc4\x8dam pogumne muslimane sveta, da je avtor Satanskih stihov, knjige, ki je napisana, objavljena in uperjena proti islamu, njegovemu preroku in Koranu, skupaj z vsemi uredniki in zalo\xc5\xbeniki, ki so poznali njeno vsebino, obsojen na smrt. Pozivam vse muslimane, kjerkoli se nahajajo, naj ga ubijejo brez odla\xc5\xa1anja, tako da si nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d ne bo dovolil \xc5\xbealiti prepri\xc4\x8danja muslimanov. Kdor ob tem izgubi \xc5\xbeivljenje, bo veljal za mu\xc4\x8denca po bo\xc5\xbeji volji. \xc4\x8ce ima kdo dostop do avtorja in sam ne more izvr\xc5\xa1iti fatve, ga pozivam, da o tem obvesti tiste, ki to zmorejo.\xc2\xab_NEWLINE_Tri dni pozneje se je oglasil takratni iranski predsednik Mohamed Katami in sporo\xc4\x8dil, da bi morda lahko preklicali fatvo nad Rushdiejem, \xc4\x8de se je pripravljen iskreno opravi\xc4\x8diti za svoje pisanje milijardi muslimanov in ajatoli Homeiniju. Rushdie je storil natan\xc4\x8dno to: \xc5\xbee naslednji dan se je javno opravi\xc4\x8dil. Iranska tiskovna agencija je en dan kasneje objavila sporo\xc4\x8dilo,\xc2\xa0\xc2\xbbda njegovo opravi\xc4\x8dilo na\xc4\x8deloma zadostuje\xc2\xab, a se je potem zapletlo in Homeinijeva obsodba ni bila preklicana. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d, v Iranu je bilo pisateljevo opravi\xc4\x8dilo razumljeno kot priznanje krivde. Zaradi te fatve sta Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Iran 7. marca 1989 uradno prekinila diplomatske odnose._NEWLINE_Po muslimanskem svetu so se razplamteli protesti. Muslimani so se zbirali na mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih protestih in za\xc5\xbeigali Rushdiejevo knjigo. Julija 1991 so neznanci do smrti zabodli japonskega prevajalca Satanskih stihov Hito\xc5\xa1ija Igara\xc5\xa1ija, prevajalec v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino Ettore Capriolo pa je podoben napad komaj pre\xc5\xbeivel. Norve\xc5\xa1ki zalo\xc5\xbenik William Nygaard, ki je izdal Rushdiejevo knjigo, je bil oktobra 1993 ranjen v atentatu. Avtor sporne knjige Salman Rushdie pa se od obsodbe naprej skriva._NEWLINE_Septembra 1998 je Iran izrazil \xc5\xbeeljo po ponovni vzpostavitvi diplomatskih stikov z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom. Takratni zunanji minister Kamal Harazi je takrat zagotovil, da iranska vlada ne podpira nikakr\xc5\xa1ne akcije, ki bi ogrozila \xc5\xbeivljenje Salmana Rushdija, a je te besede kmalu po obnovitvi diplomatskih odnosov spremenil. V svojem sporo\xc4\x8dilu ob vsakoletnem muslimanskem romanju v Meko je \xc5\xa1e istega leta izjavil, da Iran zavra\xc4\x8da zahteve po preklicu smrtne obsodbe, saj jo lahko prekli\xc4\x8de le tisti, ki jo je izrekel._NEWLINE_Tretjega junija 1989, \xc5\xa1tiri mesece zatem, ko je izrekel smrtno obsodbo in pozval muslimane, naj usmrtijo Salmana Rushdieja, je ajatola Homeini umrl za posledicami infarkta. Njegovo duhovno vodstvo v Islamski republiki Iran je nasledil ajatola Ali Hamnei, ki je fatvo obnovil v za\xc4\x8detku leta 2005.'