b'\n_START_ARTICLE_\nFokaja\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc5\xa1ki geograf Pavzanias pravi, da so Fokajo ustanovili Fokajci pod atenskim vodstvom. Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de zanjo so jim dali Eolci iz Kimeje. Fokaja je bila kasneje sprejeta v Jonsko zvezo.  Ostanki lon\xc4\x8denine ka\xc5\xbeejo, da so bili Eolci na tem ozemlju naseljeni \xc5\xbee najkasneje v 9. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., Jonci pa najkasneje konec 9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Iz tega se sklepa, da je bila pribli\xc5\xbeno takrat ustanovljena tudi Fokaja. _NEWLINE_Po Herodotu so bili Fokajci prvi Grki, ki so se odpravljali na dolge plovbe in odkrivali obale Jadranskega in Tirenskega morja in \xc5\xa0panije. Herodot pravi tudi to, da so na Argantoniosa, kralja Tartesa v \xc5\xa0paniji, naredili tako mo\xc4\x8dan vtis, da jih je povabil, naj se tam naselijo. Ko so to odklonili, jim je dal veliko vsoto denarja, da bi okoli mesta zgradili obzidje. _NEWLINE_Njihova pomorska potovanja so bila kar obse\xc5\xbena. Na jugu so verjetno trgovali z gr\xc5\xa1ko kolonijo Navkratis v Egiptu, ki so jo ustanovili Jonci iz Mileta. Na severu so verjetno pomagali naseliti Amisos (Samsun) na \xc4\x8crnem morju in Lampsakos na severnem koncu Helesponta (Dardanele). Njihove najve\xc4\x8dje kolonije so bile na zahodu. Mednje so spadale Alalia na Korziki, Emporie in Roda v \xc5\xa0paniji in predvsem Massalia (Marseille) v Franciji. _NEWLINE_Fokaja je ostala neodvisna do vladavine lidijskega kralja Kreza (okoli 560-545 pr. n. \xc5\xa1t.), ko je prva od jonskih mest pri\xc5\xa1la pod lidijsko oblast. Leta 546 pr. n. \xc5\xa1t. je skupaj z Lidijo pri\xc5\xa1la pod oblast perzijskega kralja Kira Velikega. _NEWLINE_Fokajci se niso uklonili Perzijcem in so raje zapustili svoje mesto. Nekaj jih je pobegnilo na Hios, drugi pa na Korziko in svoje druge sredozemske kolonije. Nekaj se jih je nazadnje vrnilo v Fokajo, nekaj pa jih je okoli leta 540 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovilo kolonijo Eleo._NEWLINE_Leta 500 pr. n. \xc5\xa1t. se je Fokaja pridru\xc5\xbeila jonski vstaji proti Perzijcem. Njihove pomorske izku\xc5\xa1nje dokazuje izbira Fokajca Dionizija za komandanta jonskega ladjevja v slavni bitki pri Ladi leta 494 pr. n. \xc5\xa1t., njeno upadajo\xc4\x8do mo\xc4\x8d pa ka\xc5\xbee dejstvo, da so lahko za jonsko ladjevje prispevali samo tri ladje od 353. Jonsko ladjevje je bilo pora\xc5\xbeeno, kmalu zatem pa se je kon\xc4\x8dal tudi upor._NEWLINE_Po porazu Kserksa I. v vojni z Grki leta 480 pr. n. \xc5\xa1t. in kasnej\xc5\xa1em vzponu atenske mo\xc4\x8di se je Fokaja pridru\xc5\xbeila  delsko-ati\xc5\xa1ki pomorski zvezi in pla\xc4\x8devala Atenam dva talenta davka. Leta 412 se je med pelopone\xc5\xa1ko vojno s pomo\xc4\x8djo Sparte skupaj z drugimi jonskimi mesti uprla atenski oblasti. Po sklenitvi Antalkidovega mirovnega sporazuma, s katerim se je uradno kon\xc4\x8dala korintska vojna, je Fokaja leta 387 pr. n. \xc5\xa1t. ponovno pri\xc5\xa1la pod perzijsko oblast. _NEWLINE_Leta 343 pr. n. \xc5\xa1t. so Fokajci neuspe\xc5\xa1no oblegali Kidonijo na Kreti._NEWLINE_V helenisti\xc4\x8dnem obdobju je Fokaja pri\xc5\xa1la najprej pod selevkidsko cesarstvo in nato atalidsko oblast. V rimskem obdobju je postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za izdelavo kerami\xc4\x8dne posode, vklju\xc4\x8dno z zna\xc4\x8dilno poznorimsko rde\xc4\x8do posodo (terra sigillata). _NEWLINE_V bizantinskem obdobju je pri\xc5\xa1la pod upravo Benedetta Zaccarie, genovskega ambasadorja v Bizancu. Njegova oblast je kasneje postala dedna. Zaccaria in njegovi nasledniki so zelo obogateli, predvsem zaradi bogatih rudnikov galuna. Genovska kolonija je ostala do leta 1455, ko so jo osvojili osmanski Turki. Fokaja je naslovni sede\xc5\xbe rimskokatoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Leta 1914 je bil v Fokaji pokol gr\xc5\xa1kega prebivalstva, ki so ga izvedle iregularne tur\xc5\xa1ke bande.\n_START_SECTION_\nDenar\n_START_PARAGRAPH_\nFokajci so bili med prvimi mesti na svetu, ki so, verjetno po lidijskem zgledu, uporabljali kovan denar. Najstarej\xc5\xa1i kovanci so bili iz elektrona, samorodne zlitine zlata in srebra. Britanski muzej poseduje kovance iz obdobja 600-550 pr. n. \xc5\xa1t.'