b"\n_START_ARTICLE_\nGrada\xc5\xa1\xc4\x8dica\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nGrada\xc5\xa1\xc4\x8dica je glavni vodotok v Polhograjskem hribovju in te\xc4\x8de od \xc5\xa1irokega razvodnega hrbta proti pore\xc4\x8dju Poljanske Sore na zahodu v glavnem v vzhodni smeri proti tektonski udorini Ljubljanskega barja. Njeni povirni potoki so v hribovje, ki je v tem delu zgrajeno iz spodnje- in srednjetriasnih dolomitov ter lapornatih apnencev, vrezali kratke, a globoke grape z zelo strmimi, ve\xc4\x8dinoma gozdnatimi pobo\xc4\x8dji. Mala voda te\xc4\x8de po teh kamninah do iznad Bri\xc5\xa1, kjer vstopi v nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino, se obrne proti severu in  malo pod Polhovim Gradcem zdru\xc5\xbei z Veliko Bo\xc5\xbeno v Grada\xc5\xa1\xc4\x8dico. Severni povirni krak (Velika Bo\xc5\xbena) se za\xc4\x8dne z ok. 5\xc2\xa0km dolgo grapo Potrebuje\xc5\xbeev graben, pri zaselku Zalog se dolina za kratek \xc4\x8das raz\xc5\xa1iri, ker je zgrajena v manj odpornih permokarbonskih skrilavih glinavcih. Tu se z desne strani izpod Butajnove pridru\xc5\xbei \xc5\xa1e dalj\xc5\xa1a in podobno globoka grapa Jernej\xc4\x8dkov graben, nato pa potok zavije proti severu v ozko dolino, vrezano v srednjetriasne dolomite, ki v polkrogu obide markantno vzpetino Polhograjska gora nad Polhovim Gradcem. V tem delu dobi iz strmih grap na severni strani pritoke Mala Bo\xc5\xbena, Kuzlovec in Ma\xc4\x8dkov graben, nato pa se dolina ponovno rahlo raz\xc5\xa1iri. Na izraziti terasi na desnem bregu stoji Polhograjska gra\xc5\xa1\xc4\x8dina s parkom, nato pa Velika Bo\xc5\xbena vstopi v kratko zo\xc5\xbeitev, te\xc4\x8de skozi Polhov Gradec in se malo ni\xc5\xbee zdru\xc5\xbei z Malo vodo v Grada\xc5\xa1\xc4\x8dico._NEWLINE_Od Polhovega Gradca navzdol te\xc4\x8de Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica skoraj ves \xc4\x8das po razmeroma \xc5\xa1iroki dolini proti vzhodu. Dolina je \xc5\xa1ir\xc5\xa1a, ker je ve\xc4\x8dinoma izdelana v neodpornih permokarbonskih skrilavih glinavcih, in ima do 100\xc2\xa0m \xc5\xa1iroko dolinsko dno, ki pa je v celoti izpostavljeno hudourni\xc5\xa1kim poplavam. Tik severno od doline poteka izrazita, v pokrajini lepo vidna kamninska meja med omenjenimi neprepustnimi kamninami v podlagi in nanje narinjenimi srednjetriasnimi dolomiti, v katerih je povr\xc5\xa1je veliko strmej\xc5\xa1e in skoraj v celoti pod gozdom. V Dolenji vasi dobi z desne pritok Prosca, pod Dvorom pa se tudi Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica zaje v te odpornej\xc5\xa1e kamnine, v katerih je dolina veliko o\xc5\xbeja in ima izrazito strmej\xc5\xa1a pobo\xc4\x8dja. Dolina je od glavnine dolomitnih kamnin odrezala tri manj\xc5\xa1e zaplate, v katerih sta zdaj izrazitej\xc5\xa1i vzpetini Tabor (554\xc2\xa0m) nad Babno Goro in ni\xc5\xbeja Oprtica (414\xc2\xa0m) s cerkvijo svetega Jurija nad Hru\xc5\xa1evim._NEWLINE_Pod Hru\xc5\xa1evim se dolinsko dno raz\xc5\xa1iri na skoraj kilometer in Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica te\xc4\x8de po ravnini mimo \xc5\xa0ujice in Dobrove, kjer se v glavno dolino steka dolina ob desnem pritoku \xc5\xa0ujici, vendar pa potok te\xc4\x8de ve\xc4\x8d kot dva kilometre dale\xc4\x8d vzporedno z Grada\xc5\xa1\xc4\x8dico in se ji pridru\xc5\xbei \xc5\xa1ele pod gradom Bokalce na zahodnem obrobju Ljubljane._NEWLINE_Od soto\xc4\x8dja naprej te\xc4\x8de reka pod zahodno ljubljansko obvoznico, nekoliko ni\xc5\xbee pa se pri bokal\xc5\xa1kem jezu razdeli v dva dela: nekdanja vijugasta, danes v celoti regulirana struga Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice (Mestna Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica), kmalu vstopi na obmo\xc4\x8dje mesta Ljubljana, te\xc4\x8de naprej skozi Vrhovce in Vi\xc4\x8d, kjer dobi z leve prav tako reguliran pritok Glin\xc5\xa1\xc4\x8dico, ter se med Trnovim in Krakovim izliva v Ljubljanico. Ve\xc4\x8dji del vode Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice je danes speljan v Mali graben, ki od bokal\xc5\xa1kega jezu poteka proti jugovzhodu, pri Dolgem mostu pre\xc4\x8dka \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo in ju\xc5\xbeno obvoznico, nato pa te\xc4\x8de skozi Mestni log mimo Murgel na levem bregu in Rakove Jel\xc5\xa1e na desnem ter se na ju\xc5\xbenem robu Trnovega izlije v Ljubljanico.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovec France Bezlaj je menil, da ime reke izhaja iz besede grad,  po mnenju jezikoslovca Marka Snoja pa  bi se naj reka prvotno imenovala Grada\xc5\xa1ka voda, po zdru\xc5\xbeitvi dveh skoraj enako velikih potokov pod Polhovim Gradcem, po katerem naj bi tudi dobila ime. Pridevnik naj neko\xc4\x8d ne bi bil (polho)grajski, temve\xc4\x8d grada\xc5\xa1ki. V srednjeve\xc5\xa1kih virih jo dosledno imenujejo Mala Ljubljanica: circa decursum minoris fluminis dicti Laybach (1271), flumen minus dictum Laybach (1277), bey der chlain Laibach (1397), Klain Laibach (1462, 1490), mull an der Klain Laibach gelegen (1496). Sedanje ime reke se v zgodovinskih virih prvi\xc4\x8d pojavi leta 1589 kot Pach Gradaschitza.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGrada\xc5\xa1\xc4\x8dica ima dinarski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom jeseni (november, december) in drugim vi\xc5\xa1kom spomladi (marec, april). Prvi vi\xc5\xa1ek je posledica obilnej\xc5\xa1ih jesenskih padavin in manj\xc5\xa1ega izhlapevanja zaradi ni\xc5\xbejih temperatur, drugi pa spomladanskega taljenja snega in padavin. Izrazit je poletni ni\xc5\xbeek, medtem ko so zimski pretoki v povpre\xc4\x8dju ve\xc4\x8dji kot poletni zaradi de\xc5\xbenih padavin v ni\xc5\xbejih nadmorskih vi\xc5\xa1inah. Poleti je v Mestni Grada\xc5\xa1\xc4\x8dici ob\xc4\x8dasno zelo malo vode, ki se zaradi umetnega korita precej segreje in je zaradi pretirane rasti alg izrazito neprivla\xc4\x8dna._NEWLINE_\xc5\xa0e bolj 'neprivla\xc4\x8dna' je Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica zaradi izrazito hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja, s katerim so povezane razmeroma pogoste hudourni\xc5\xa1ke poplave, ki zlasti v spodnjem toku povzro\xc4\x8dajo velike te\xc5\xbeave. Prijazna reka se lahko v nekaj urah spremeni v divji hudournik, ki s sabo odna\xc5\xa1a vse, kar ji stoji na poti, tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc5\xbeivljenja. V obdobju 1981\xe2\x80\x932010 je bila razlika med najmanj\xc5\xa1im (0,14\xc2\xa0m\xc2\xb3/s; 31.\xc2\xa0oktobra 1985) in najve\xc4\x8djim pretokom (65,4\xc2\xa0m\xc2\xb3/s; 18.\xc2\xa0septembra 2010) kar 465-kratna._NEWLINE_Glavni razlog za veliko poplavno ogro\xc5\xbeenost zaradi Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice je raz\xc5\xa1iritev Ljubljane na njeno poplavno ravnico dolvodno od bokal\xc5\xa1kega jezu, ki jo je v celoti zasedlo mesto in ni nikjer prostora za poplavne vode. V zgornjem in srednjem toku nevarnost poplav ni tolik\xc5\xa1na, saj so naselja odmaknjena na vi\xc5\xa1ji svet na obrobju doline in skoraj v celoti izven dosega poplav Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice; v tem delu je najve\xc4\x8d \xc5\xa1kode na kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih. Niso pa ni\xc4\x8d manj nevarni hudourniki, ki ob mo\xc4\x8dnih padavinah z veliko hitrostjo pridrvijo po strmih grapah v glavno dolino in lahko naredijo pravo razdejanje. V celotnem pore\xc4\x8dju Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice je ok. 1300\xc2\xa0ha poplavnih povr\xc5\xa1in, od tega se je na ve\xc4\x8d kot 500\xc2\xa0ha povr\xc5\xa1in ob spodnjem toku raz\xc5\xa1irilo mesto in ta del glavnega mesta je bil v zadnjih desetletjih najmanj \xc5\xa1tirikrat poplavljen (1924, 1926, 2010 in 2014)._NEWLINE_Ob Grada\xc5\xa1\xc4\x8dici imamo sklenjeno poplavno obmo\xc4\x8dje vse od soto\xc4\x8dja obeh povirnih vodotokov pod Polhovim Gradcem do Ljubljane, kjer se izte\xc4\x8de v \xc5\xa1e obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e poplavno obmo\xc4\x8dje Ljubljanskega barja. Med Dvorom in Hru\xc5\xa1evim, kjer je dolinsko dno o\xc5\xbeje, ga v celoti poplavijo \xc5\xbee obi\xc4\x8dajne, skoraj vsakoletne poplave, ki se jim je \xc4\x8dlovek v dobr\xc5\xa1ni meri prilagodil. Tak\xc5\xa1ne poplave so tudi ob spodnjem toku dolvodno od \xc5\xa0ujice do za\xc4\x8detka mesta omejene na najni\xc5\xbeje dele na obeh bregovih, huj\xc5\xa1i problem predstavljajo tu ve\xc4\x8dje poplave, ki se na \xc5\xa1iroko razlijejo po celotni ravnici. \xc5\xbde ob eni najhuj\xc5\xa1ih poplav v pore\xc4\x8dju Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice (26. in 27.\xc2\xa0septembra 1926) je bilo tu vse poplavljeno, a odtlej se je Ljubljana ravno v tem delu zelo raz\xc5\xa1irila._NEWLINE_V jugozahodnem delu dana\xc5\xa1nje Ljubljane si je skoraj nemogo\xc4\x8de predstavljati, kako bi zdaj izgledala poplava iz leta 1926, kot jo opisuje takratni \xc4\x8dasnik Jutro: \xc2\xbbV\xc4\x8deraj dopoldne so pri\xc4\x8deli nara\xc5\xa1\xc4\x8dati hudourniki, ki so valili v dolino debla dreves in velikanske skale. Ljudje so z grozo opazovali, kako od ure do ure nara\xc5\xa1\xc4\x8da Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica in njeni mali prito\xc4\x8dki. Kmalu potem, ko je odzvonilo poldne, je Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica \xc5\xbee narastla v pravcat veletok, ki je gnal mase vode v stra\xc5\xa1ni brzini po svoji poti. Vode so trgale s seboj cele kose njiv in v trenutku so bile izpodjedene cele plasti travnikov. Ru\xc5\xa1evine, kamenje in debla so se ponekod zgostile v jezove in voda se je s tem ve\xc4\x8djo silo zaganjala \xc4\x8dez polja. Pri Kozarjah okrog 15. ure popoldne ni bilo nikakega zastoja ve\xc4\x8d in ni je bilo sile, ki bi vodo obdr\xc5\xbeala v strugi in o\xc5\xbeji okolici. Kot bi trenil se je vlila voda v \xc5\xa1irini ve\xc4\x8d kilometrov \xc4\x8dez polja in travnike do hi\xc5\xa1 ... Voda je nekako do 17.\xc2\xa0ure \xc5\xa1e vedno nara\xc5\xa1\xc4\x8dala. Pri Dolgem mostu, 4\xc2\xa0km od Ljubljane, je Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica planila celo \xc4\x8dez \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki nasip, ki je visok nad 3\xc2\xa0m.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Poplavi Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice leta 2010 in 2014 sta bili manj siloviti, a je bilo neposredno prizadetih veliko ve\xc4\x8d ljudi in tudi \xc5\xa1koda je bila veliko ve\xc4\x8dja. Po hidrolo\xc5\xa1kih izra\xc4\x8dunih je Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica 18. in 19.\xc2\xa0septembra 2010 ter 22.\xc2\xa0oktobra 2014 dosegla 25\xe2\x80\x9350-letni pretok, kar jasno opozarja na njen hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj in nepredvidljivost, kar bi morali bolj upo\xc5\xa1tevati pri \xc5\xa1irjenju naselij v njeno poplavno ravnico._NEWLINE_Septembra 2010 je Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica za\xc4\x8dela poplavljati \xc5\xbee v no\xc4\x8di s 17. na 18.\xc2\xa0september in najprej poplavila Vrhovce, dosegla Vi\xc5\xa1ko cesto in zalila dele Vi\xc4\x8da zahodno od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega nasipa. Zjutraj je poplavila obmo\xc4\x8dje Dolgega mostu in Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko cesto ter industrijsko cono Vi\xc4\x8d, nato pa \xc5\xa1e Cesto dveh cesarjev, deponijo Barje ter nazadnje \xc5\xa1e avtocestni izvoz Ljubljana Center. Samo v Mestni ob\xc4\x8dini Ljubljana je bilo poplavljenih ok. 1100\xc2\xa0objektov (stanovanjske hi\xc5\xa1e, poslovne zgradbe, infrastruktura), skupna \xc5\xa1koda pa je bila v mestni ob\xc4\x8dini ocenjena na 15,3\xc2\xa0mil. evrov.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nGrada\xc5\xa1\xc4\x8dica je v zgornjem in srednjem toku bistra in \xc4\x8dista reka, tudi v spodnjem toku (Mali graben) je po uradnih podatkih ARSO v dobrem kemijskem in ekolo\xc5\xa1kem stanju z vidika posebnih onesna\xc5\xbeeval, kar pomeni, da v vodi ni te\xc5\xbekih kovin, mineralnih olj in ostankov pesticidov, ne pomeni pa, da je voda popolnoma neobremenjena z odpadnimi snovmi.  Mestna Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica je zaradi umetnega korita in majhnega pretoka zlasti poleti onesna\xc5\xbeena in ob\xc4\x8dasno celo zaudarja, v njej tudi ni skoraj nikakr\xc5\xa1nega \xc5\xbeivljenja. Ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih padavinah je njeno mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeenje vidno tudi s prostim o\xc4\x8desom, saj se vanjo na vsej poti izlivajo odvodni kanali za padavinsko vodo, ki priteka s cest in drugih umetnih povr\xc5\xa1in ter je mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeena._NEWLINE_Pore\xc4\x8dje Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice je, z izjemo najspodnej\xc5\xa1ega dela, redko poseljeno, ve\xc4\x8dja naselja pa imajo \xc4\x8distilne naprave (Polhov Gradec, \xc5\xa0ujica, Dobrova, Vrzdenec, Horjul), jugozahodni deli Ljubljane ob reki pa so priklju\xc4\x8deni na centralno \xc4\x8distilno napravo Ljubljana.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nZ vidika poseganja \xc4\x8dloveka v re\xc4\x8dno strugo imamo na Grada\xc5\xa1\xc4\x8dici dva zelo razli\xc4\x8dna odseka. Od soto\xc4\x8dja obeh povirnih vodotokov pod Polhovim Gradcem do bokal\xc5\xa1kega jezu je re\xc4\x8dna struga v bolj ali manj naravnem stanju, s prodnatim dnom in z drevjem ter grmovjem obra\xc5\xa1\xc4\x8denimi bre\xc5\xbeinami. Regulacijski posegi so omejeni na posami\xc4\x8dne kratke odseke, kjer je bilo potrebno upo\xc4\x8dasniti njeno erozijsko delovanje. Za razliko od tega dela je v spodnjem toku struga Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice povsem spremenjena, saj so z obse\xc5\xbenimi regulacijami posku\xc5\xa1ali zmanj\xc5\xa1ati nevarnost poplav, vendar posegi niso bistveno zmanj\xc5\xa1ali nevarnosti. Uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i so bili posegi v strmih hudourni\xc5\xa1kih grapah v povirju, kjer so \xc5\xbee pred prvo svetovno vojno za\xc4\x8deli graditi protierozijske pregrade in sanirati erozijska \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8da, od koder je ob visokih vodah prihajala ogromna koli\xc4\x8dina plavja. \xc5\xa0e obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a so bila tovrstna dela po katastrofalnih poplavah septembra 1926 (\xc5\xbderovnikov graben, Ma\xc4\x8dkov graben, Peta\xc4\x8dev graben, Kuzlovec, Ilov graben), vendar je bilo njihovo vzdr\xc5\xbeevanje v desetletjih po drugi svetovni vojni, ko smo imeli dalj\xc5\xa1e obdobje brez poplav, razmeroma skromno, pozornost se je tudi preusmerila na urejanje struge ob spodnjem toku._NEWLINE_Na mestu dana\xc5\xa1njega bokal\xc5\xa1kega jezu, ki je dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji vodogradbeni objekt na Grada\xc5\xa1\xc4\x8dici, je \xc5\xbee v preteklosti stal lesen jez, ki pa ga je ob poplavah ve\xc4\x8dkrat odneslo. Po poplavi leta 1924 so za\xc4\x8deli s pripravami na gradnjo sedanjega jezu, ki so ga postavili v letih 1926\xe2\x80\x931927. Jez ima 47\xc2\xa0m dolgo in 1,5\xc2\xa0m visoko prelivno polje, na njegovi levi strani pa so zapornice, skozi katere odteka del vode v (Mestno) Grada\xc5\xa1\xc4\x8dico, del pa mimo prelivnega polja v Mali graben._NEWLINE_Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica je bila v preteklosti pomemben vir energije in je poganjala \xc5\xa1tevilne mline, \xc5\xbeage in druge naprave. V njenem celotnem pore\xc4\x8dju je v preteklosti deloval kar 101 obrat na vodni pogon, od tega 57 mlinov, 29 \xc5\xbeag in 15 drugih obratov. Objekti so bili ve\xc4\x8dinoma majhni in v lasti kmetij, pod gradom Bokalce je stal velik grajski mlin, ve\xc4\x8dja je bila tudi Bo\xc5\xbenarjeva \xc5\xbeaga v Polhovem Gradcu. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku 20.\xc2\xa0stoletja so nekateri lastniki namestili dinama, s katerimi so pridobivali elektri\xc4\x8dno energijo za lastne potrebe in bli\xc5\xbenjo sose\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Spodnji tok Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice je posebnost med na\xc5\xa1imi vodotoki, saj se pri bokal\xc5\xa1kem jezu Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica razcepi na dva dela. Zelo verjetno je Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica prvotno tekla pribli\xc5\xbeno v smeri dana\xc5\xa1nje Mestne Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice, saj npr. Valvasor Malega grabna sploh ne omenja. Mo\xc5\xbeno je, da se je ob neki poplavi Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica prestavila proti jugu in se zdru\xc5\xbeila s \xc5\xa0ujico, ki je morda tekla po dana\xc5\xa1njem Malem grabnu po mo\xc4\x8dvirnatem obmo\xc4\x8dju Mestnega loga. \xc5\xa0e danes te\xc4\x8deta oba vodotoka vzporedno ve\xc4\x8d kot dva kilometra dale\xc4\x8d, od Razorov do Kozarij, saj Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica s hudourni\xc5\xa1kim zna\xc4\x8dajem in mo\xc4\x8dnim nasipanjem odriva svoj desni pritok proti jugu. Da bi ohranili vodni tok v Mestni Grada\xc5\xa1\xc4\x8dici, so pod gradom Bokalce postavili jez, s katerim so v Mestno Grada\xc5\xa1\xc4\x8dico spu\xc5\xa1\xc4\x8dali dovolj vode za pogon mlinov in drugih obratov. \xc5\xa0e v za\xc4\x8detku 20. stoletja je Mali graben izgledal povsem druga\xc4\x8de kot danes: \xc2\xbbDesni odcepek, 7 km dolgi Mali graben ali Str\xc5\xbeen \xe2\x80\x93 Valvasor ga ne pozna \xe2\x80\x93 je v gornjem delu navadno suh, ker je pregrajen z jezom; voda stoji v njem \xc5\xa1ele ju\xc5\xbeno od Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ceste, kjer dose\xc5\xbee gladino barske izdanje vode.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Razmere so se spet povsem spremenile po poplavah leta 1924 in 1926, ko so zgradili nov in ve\xc4\x8dji bokal\xc5\xa1ki jez. Odtlej ve\xc4\x8dina vode Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice odteka po Malem grabnu, le manj\xc5\xa1i del pri jezu spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v Mestno Grada\xc5\xa1\xc4\x8dico. Ob pogledu na njeno dana\xc5\xa1njo ureditev med Krakovim in Trnovim si to danes te\xc5\xbeko predstavljamo, a ko je arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik med letoma 1928 in 1932 na\xc4\x8drtoval ureditev Mestne Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice, je bilo v njej veliko ve\xc4\x8d vode: \xc2\xbbPred 2. svetovno vojno je bila Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica \xc5\xa1e prava reka, po hudourni\xc5\xa1ki preureditvi pa deluje bolj kot skromen potok.\xc2\xab\xc2\xa0 Danes je celotna struga Mestne Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice, od bokal\xc5\xa1kega jezu do izliva v Ljubljanico, spremenjena v umetno korito z betonskim dnom in bre\xc5\xbeinami, ki so na mnogih mestih povsem zara\xc5\xa1\xc4\x8dene z japonskim dresnikom (Fallopia japonica), Ple\xc4\x8dnikova ureditev struge med Grada\xc5\xa1ko in Eipprovo ulico pa je mo\xc4\x8dno zanemarjena._NEWLINE_Po poplavi leta 1926 so vijugasti tok Malega grabna skozi dana\xc5\xa1nji Mestni log izravnali in poglobili in naj bi po takratnih na\xc4\x8drtih zado\xc5\xa1\xc4\x8dal za odtok vse poplavne vode (zmogljivost 167\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), ki pa je ne zmore prevajati in zato pogosto poplavlja. Da bi jugozahodne dele Ljubljane zavarovali pred poplavami Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice, so pripravili na\xc4\x8drte o gradnji ve\xc4\x8d protipoplavnih zadr\xc5\xbeevalnikov v njenem srednjem toku in ob pritokih, med katerimi bi bil najve\xc4\x8dji v ravnici pri Dobrovi. Vlada je dne 29.\xc2\xa08.\xc2\xa02013 sprejela Uredbo o dr\xc5\xbeavnem prostorskem na\xc4\x8drtu za zagotavljanje poplavne varnosti jugozahodnega dela Ljubljane in naselij v ob\xc4\x8dini Dobrova\xe2\x80\x93Polhov Gradec , \xc4\x8deprav ob\xc4\x8dina Dobrova-Polhov Gradec in prebivalci temu mo\xc4\x8dno nasprotujejo. Na posvetovalnem referendumu 21. decembra 2008 v neposredno prizadetih naseljih (Dobrova, Gabrje, Hru\xc5\xa1evo, Podsmreka, Brezje) se je 98,4\xc2\xa0% volilnih upravi\xc4\x8dencev izreklo proti predvideni gradnji zadr\xc5\xbeevalnikov (volilna udele\xc5\xbeba 60,9\xc2\xa0%). Tudi mnogi drugi ljudje menijo, da niti tako obse\xc5\xbeni in finan\xc4\x8dno zahtevni posegi v lepo ohranjeno krajino ne zagotavljajo popolne varnosti Ljubljane pred 100-letnimi poplavami in kot sprejemljivej\xc5\xa1o alternativo predlagajo bla\xc5\xbeje ukrepe, osredoto\xc4\x8dene na ohranjanje primarne funkcije obstoje\xc4\x8dih nepozidanih poplavnih ravnic, prepre\xc4\x8devanje nadaljnjega \xc5\xa1irjenja Ljubljane na poplavna obmo\xc4\x8dja in gradnjo razbremenilnika proti neposeljenim delom Ljubljanskega barja._NEWLINE_\xc5\xbde pred desetletji so obstajali na\xc4\x8drti o druga\xc4\x8dni ureditvi Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice in Malega grabna na obmo\xc4\x8dju Ljubljane, vendar so ostali samo na papirju in v sedanjih na\xc4\x8drtih za zagotavljanje poplavne varnosti jugozahodnega dela Ljubljane sploh niso omenjeni. Bistvo teh, _NEWLINE_\xc5\xbeal neuresni\xc4\x8denih, na\xc4\x8drtov je, da\xc2\xa0\xc2\xbb... bi bila vodotoka lep\xc5\xa1a in bolj uporabna za ob\xc4\x8dane.\xc2\xab\xc2\xa0V strokovnih podlagah za njuno ureditev iz 80. let prej\xc5\xa1njega stoletja je bilo mdr. predvideno, da \xc2\xbbnaj bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili najmanj 15-metrski pas ob obeh bregovih vodotokov \xe2\x80\x93 kjer je to zaradi dosedanjih posegov seveda mogo\xc4\x8de.\xc2\xab\xc2\xa0Kako bi lahko bila Ljubljana ponosna, \xc4\x8de bi\xc2\xa0\xc2\xbb... ob Malem grabnu uredili sprehajalno, kolesarsko, jahalno pot, ki bi povezovala Bokalce z mestom \xe2\x80\x93 ali pa \xc5\xa1e dalj, s Fu\xc5\xbeinskim gradom ter ob Ljubljanici s soto\xc4\x8djem treh rek (Save, Kamni\xc5\xa1ke Bistrice in Ljubljanice)!\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna struga Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice od Polhovega Gradca do izliva Malega grabna v Ljubljanico spada v varovano obmo\xc4\x8dje Natura 2000 (Ljubljanica\xe2\x80\x93Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica\xe2\x80\x93Mali graben), ki pa je zlasti na obmo\xc4\x8dju mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana izpostavljeno mo\xc4\x8dnim pritiskom zaradi pozidanih povr\xc5\xa1in v neposredni bli\xc5\xbeini struge in na\xc4\x8drtovanih protipoplavnih ukrepov. Do bokal\xc5\xa1kega jezu sta oba re\xc4\x8dna bregova ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z drevesnim in grmovnim rastjem ter predstavljata pomemben habitat za ptice in druge \xc5\xbeivali, precej preoblikovan Mali graben ima \xc5\xa1e deloma z doma\xc4\x8dimi vrstami obra\xc5\xa1\xc4\x8dene bre\xc5\xbeine, a jih ponekod mo\xc4\x8dno izpodriva tujerodni japonski dresnik (Fallopia japonica). Kljub temu predstavlja pomemben koridor za \xc5\xbeivi svet v ju\xc5\xbenem delu Ljubljane, vse do izliva v Ljubljanico. V umetni strugi Mestne Grada\xc5\xa1\xc4\x8dice skoraj ni \xc5\xbeivljenja, zlasti poleti se v njej razbohotijo alge, ponekod pa so bre\xc5\xbeine povsem zara\xc5\xa1\xc4\x8dene z  japonskim dresnikom (Fallopia japonica). Njen najspodnej\xc5\xa1i del, od trnovskega mostu do izliva v Ljubljanico, je \xc5\xbee od leta 1986 zavarovan kot kulturni in zgodovinski spomenik (od 2009 dr\xc5\xbeavnega pomena), vendar je Ple\xc4\x8dnikova ureditev struge zanemarjena in postopoma propada._NEWLINE_Grada\xc5\xa1\xc4\x8dica spada med salmonidne vode, saj je razmeroma \xc4\x8dista in ima \xc5\xa1e vedno dovolj raznovrstnih mikrohabitatov za razli\xc4\x8dne vrste rib in nevreten\xc4\x8darjev. Avtohtone ribje vrste so  poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta), lipan  (Thymallus thymallus), sulec (Hucho hucho) in klen (Leuciscus cephalus cephalus), prevladuje pa umetno vne\xc5\xa1ena \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss)._NEWLINE_Do bokal\xc5\xa1kega jezu skrbi za ribji zarod Ribi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina Dolomiti, Mali graben spada v revir Ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Barje."