b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Molek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMolek se je leta 1900 izselil v Ameriko in bil sprva delavec v raznih \xc5\xbeelezarnah v Pensilvaniji ter rudniku bakra v Calumetu v Michiganu. Od maja 1905 do avgusta 1906 je v Calumetu urejal Glasnik od Gorenjega jezera, 1907 v Chicagu Glas svobode, nato bil do 1912 \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kega odbora Proletarca. Medtem je od leta 1909 do 1915 delal tudi kot prevajalec v zdravstvu. Leta 1915 je postal prvi urednik Ameri\xc5\xa1kega dru\xc5\xbeinskega koledarja. Ko je glasilo SNPJ Prosveta julija 1916 postalo dnevnik, se je zaposlil pri njej kot pomo\xc5\xbeni glavni urednik. Ker je 1944 nasprotoval napotilu vodstva SNPJ, naj kot urednik Prosvete zavzame bolj pozitiven odnos do NOB v Jugoslaviji, je bil nato ve\xc4\x8dinoma brez redne zaposlitve. Leta 1948 je s somi\xc5\xa1ljeniki ustanovil Odbor za demokratsko akcijo, ki je za\xc4\x8del 1949 izdajati mese\xc4\x8dnik Svobodna beseda, v katerem je napadal politiko SANS in L.Adami\xc4\x8da, ker pa ni imel dovolj naro\xc4\x8dnikov je kmalu prenehal izhajati.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nMolek je v \xc4\x8dasopisih oziroma revijah: Cankarjev glasnik, Majski glas, Pod lipo, Svoboda in drugih objavljal literarna besedila s politi\xc4\x8dno in socialno tematiko, ter pesmi in preko dvajset dramskih besedil iz \xc5\xbeivljenja na\xc5\xa1ih priseljencev: enodejanke Slepci (1921), Mi\xc5\xa1i (1938), Zidarji te\xc5\xa1ejo (1943), dvo - oziroma tridejanke Na drugi fronti (1923), Hrbtenica (1926), ki so jih slovenske gledali\xc5\xa1ke skupine v ZDA rade izvajale._NEWLINE_Molekova proza ka\xc5\xbee vplive od poljudne povesti do t. i. ameri\xc5\xa1kega naturalizma ter preprosto temelji na \xc5\xbeivljenjepisnih prvinah. Od kratkih povesti objavjenih v revijah je v Chicagu 1920 objavil roman Zajedalci, v Ljubljani pa 1933 trilogijo Dva svetova (1933), Veliko mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de (1934) in Sesuti stolp (1935)._NEWLINE_V ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudijah je prikazal zgodovino Slovencev v ZDA. Njegov rokopisni \xc5\xbeivljenjepis \xc4\x8cez hribe in doline, ki je pomemben vir za zgodovino slovenske dru\xc5\xbebe in izseljeni\xc5\xa1kega \xc4\x8dasopisja v ZDA, je priredila in v prevodu Slovene Immigrant History, 1900 - 1950 objavila \xc5\xbeena Mary._NEWLINE_Iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevajal poljudne politolo\xc5\xa1ke, sociolo\xc5\xa1ke in naravoslovne tekste. Prevedel je roman Denar E. Zolaja (1916) in Jimmie Higgins ameri\xc5\xa1kega pisatelja U. Sinclairja.'