b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Petra, Worms\n_START_SECTION_\nPomembnost wormske stolnice\n_START_PARAGRAPH_\nWormska stolnica, ki se nahaja na najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki v mestu Worms, Nem\xc4\x8dija, in je najpomembnej\xc5\xa1i spomenik romanske arhitekture v mestu. Je tesno povezana z imenom \xc5\xa1kofa Burcharda in se je razcvetela v zgodovini mesta v 12. in 13. stoletju._NEWLINE_Veliki dogodki, ki so povezani s stolnico, so bili med drugim nominacija pape\xc5\xbea Leona IX. eta 1048. Worm\xc5\xa1ki konkordat leta 1122 z Investiturnim bojem se je kon\xc4\x8dal. Cesar Friderik II. se je tukaj poro\xc4\x8dil leta 1235 z Isabello Angle\xc5\xa1ko, leta 1521 se je vr\xc5\xa1il cesarski volilni kolegij (Reichstag), v katerem se je Martin Luther zagovarjal pred cesarjem Karlom V., kar je imelo velik vpliv na zahodno Cerkev._NEWLINE_Do sekularizacije nad\xc5\xa1kofij in \xc5\xa1kofije Worms (1801-1802), je bil v stolnici svetega Petra \xc5\xa1kof Wormsa. Od leta 1802 je stolnica v Wormsu katoli\xc5\xa1ka \xc5\xbeupnijska cerkev. V spomin na njen nekdanji pomen kot \xc5\xa1kofovska cerkev, jo je leta 1862 pape\xc5\xbe Pij IX. dolo\xc4\x8dil kot  Praepositura ecclesia in jo leta 1925 pape\xc5\xbe Pij XI. imenoval Bazilika minor (ali Pape\xc5\xa1ka bazilika). Ta pape\xc5\xa1ki \xc4\x8dastni naslov, vklju\xc4\x8dno z vsemi pravicami do pro\xc5\xa1ta in Bo\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e, poudarja pomen cerkve v okolici._NEWLINE_Stolnica je bila zgrajena med letoma 1130 - 1181, kjer je bila vzporedno z gradnjo poru\xc5\xa1ena predromanska bazilike iz prve \xc4\x8detrtine 11. stoletja. Glede na najnovej\xc5\xa1e raziskave, so z izgradnjo za\xc4\x8deli \xc5\xbee leta 1105, verjetno s sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem in pre\xc4\x8dno ladjo._NEWLINE_Glavni sinagoga v Strasbourgu, zgrajena leta 1896-1898, delo Ludwiga Levyja in v letih 1940-1941 uni\xc4\x8dena, je v svoji zasnovi zelo podobna Wormski stolnici.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nWorm\xc5\xa1ka stolnica stoji na najvi\xc5\xa1jem delu mesta. Ker je bil ta hrib varen pred poplavami, so se ljudje tam naseljevali \xc5\xbee od tretjega tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Keltom je sledilo germansko pleme Vangionen. Ime, ki spominja na Wonnegau za Worms Raum. Kmalu so jim sledili Rimljani, ki so na hribu zgradili upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in tempeljsko okro\xc5\xbeje. Padec rimskega imperija sega v leto 401, ko so Worms zapustili rimski vojaki. Dvanajst let kasneje so se v Worms naselili Burgundi, ki so jih naselili Rimljani z nalogo varovanja meje imperija. Ko so posku\xc5\xa1ali, da bi vrgel se otresli rimske nadvlade, so bili pora\xc5\xbeeni v bitki leta 435. Leto kasneje je v dolino Rena pridrli Huni in pobili ve\xc4\x8dino burgundskega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nPrva cerkvena stavba pod  Brunichildi\n_START_PARAGRAPH_\nPo bitki na Katalunskih poljih (tudi bitka pri Ch\xc3\xa2lonsu) je zdru\xc5\xbeena vojska zahodnega rimskega cesarstva potisnila Hune v dolino Rena in prevzela oblast v Wormser Raum. Hkrati se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Ko je bilo frankovsko cesarstvo Merovingov razdeljeno na tri dele, je Worms pripadel Avstraziji. Potem ko sta se poro\xc4\x8dila vladar Avstrazije in sestra Nevstrije, je izbruhnila dru\xc5\xbeinska vojna, ubita sta bila oba kralja in ena od dveh sester. Pre\xc5\xbeivela vdova Avstrazijskega kralja Brunhilda je leta 600 prebivala v Wormsu. Ona in njen naslednik Dagobert I. sta, glede na srednjeve\xc5\xa1ke vire, imela cerkev, zgrajeno na temeljih rimskega foruma. Ta cerkev velja za predhodnico stolnice. Arheolo\xc5\xa1ki dokazi za to trditev ne obstajajo. Izkopavanja za\xc4\x8deta v 20. stoletju, ki se izvajajo pod stolnico, ne ka\xc5\xbeejo ve\xc4\x8dje, po dimenzijah karolin\xc5\xa1ke predhodnice.\n_START_SECTION_\nGradnja pod \xc5\xa1kofom Burchardom von Worms\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 614 je bil prvi\xc4\x8d zabele\xc5\xbeen Berthulf kot \xc5\xa1kof v Wormsu. Popolnoma nova gradnja stolnice v dana\xc5\xa1nji velikosti se je za\xc4\x8dela pod \xc5\xa1kofom Burchardom v za\xc4\x8detku 11. stoletja. Burchard je postal leta 1000 \xc5\xa1kof Wormsa in je takoj za\xc4\x8del cerkveno reorganizacijo mesta. Uspelo mu je da se je dru\xc5\xbeina Salian odrekla gradu, v mestu je bil zgrajen samostan sv. Pavla 1002/1003. Njegova glavna cerkev je bila dolo\xc4\x8dena za za\xc4\x8detek gradnje stolnice, verjetno so \xc5\xa1e danes obrisi tlorisa iz 11. stoletja: baziliko v obliki kri\xc5\xbea, z dvema polkro\xc5\xbenima koroma, je bila zgrajena v smeri vzhod-zahod. \xc5\xbde v letu 1018 je bila stolnica posve\xc4\x8dena v prisotnosti cesarja, vendar se je zahodni del stavbe dve leti kasneje podrl in ga je bilo treba zamenjati. Cerkev je imela raven lesen strop. Iz Burchardove biografije iz obdobja 1030/1040 je bila Worm\xc5\xa1ka stolnica  bogato okra\xc5\xa1ena. Tako naj bi imeli stebri pozla\xc4\x8dene kapitele. Namesto Burchardove stolnice, je bila po vsej verjetnosti stebrna bazilika, saj ni nikjer ostankov stebrov. _NEWLINE_V letu 1110 je bila stolnica posve\xc4\x8dena drugi\xc4\x8d. Morda je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8d \xc5\xa1kode, ki jo je bilo treba odstraniti in zato naj bi bila z obnovo potrebna ponovna posvetitev. Samo osnovni tloris in spodnji del zahodnih stolpov pripadajo prvotni stavbi, posve\xc4\x8deni leta 1110.\n_START_SECTION_\nGradnja po \xc5\xa1kofom Burchardom II. von Worms\n_START_PARAGRAPH_\nNova stavba iz 12. stoletja precej ustreza dana\xc5\xa1nji stolnici. Gradnja se ni mogla za\xc4\x8deti, dokler leta 1125 ni bil kon\xc4\x8dan Investiturni boj cesarja s \xc5\xa1kofi, zvestimi pape\xc5\xbeu in jim je bilo leta 1124 dovoljeno ponovno vstopiti v mesto. Okoli 1130 je za\xc4\x8del \xc5\xa1kof Burchard II. - domnevno zaradi hude strukturne \xc5\xa1kode - postopoma podirati, pod njegovim predhodnikom Burchardom, zgrajeno stolnico in jo nadomesti z novo stavbo. Delo je potekalo do pribli\xc5\xbeno leta 1144, s celotnim Ostwerk, s stolpi in kupolo, kot jo poznamo danes. Ladja in zahodno krilo je bilo zgrajeno med 1160 - 1181 v \xc4\x8dasu njegovih naslednikov \xc5\xa1kofov Konrada I. in Konrada II.; slednji jo je posvetil 2. maja 1181._NEWLINE_Stolnica je bila zgrajena v poznem romanskem slogu, bila je popolnoma obokana in bogato okra\xc5\xa1ena pod burgundskim vplivom. \xc5\xa0tevilne stavbe na obmo\xc4\x8dju so jo potem posnemale, tako da so govorili o "Worm\xc5\xa1ki gradbeni \xc5\xa1oli". Razen vi\xc5\xa1ine ji je podobna stolnica v Speyerju in Mainzu. \xc4\x8cedalje nove stavbe je, da sledite s pomo\xc4\x8djo letnih obro\xc4\x8dev vzorcev 1172 sijalke so podarili zahodni zbor in je bil pokopan v 1192 \xc5\xa1kof Konrad II_NEWLINE_Leta 1172 so dodali svetlobnik v zahodnem koru in leta 1192 v njej pokopali \xc5\xa1kofa Konrada II.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1iritve pod Johannesom von Dalbergom\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno sto let po tretji posvetitvi se je za\xc4\x8dela gradnja kapele sv. Nikolaja. Novi ju\xc5\xbeni portal je bil zgrajen na vzhodu, v prvi \xc4\x8detrtini 14. stoletja pa dve kapeli, Sv. Ane in sv. Jurija. Ko se je leta 1429 zru\xc5\xa1il del severozahodnega stolpa (bil je v neogotskem slogu), je bil strogo rekonstruiran do leta 1472. Zgoden primerek zgodovinskega restavriranja (danes Marijina kapela), je pritrjen na vzhodnem delu severne ladje \xc3\x84gidienkapelle (1480-1485)._NEWLINE_Proti koncu stoletja je bil prvotni romanski kri\xc5\xbeni hodnik pod \xc5\xa1kofom Johannesom von Dalbergom (zahodno od kapele svetega Nikolaja) obnovljen, iz katerega \xc5\xa1e danes nahaja v severna ladja stolnice z monumentalnimi petimi poznogotskimi reliefi iz Kristusovega \xc5\xbeivljenja: Jese (1488), Oznanjenje (1487 ), Rojstvo (1515), Pokopavanje (1490) in Vstajenje (1490). Prvotno obstoje\xc4\x8di \xc5\xa1esti relief, ki je prikazoval Kri\xc5\xbeanje je bil verjetno \xc5\xbertev pusto\xc5\xa1enja leta 1689..\n_START_SECTION_\nTrisetletna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu tridesetletne vojne, so \xc5\xa1vedski vojaki med letoma 1632-1635 zasedali mesto in v stolnici so potekali protestantski verski obredi.\n_START_SECTION_\nDevetletna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV devetletni vojni so \xc4\x8dete, na ukaz francoskega kralja Ludvika XIV., opusto\xc5\xa1ile Heidelberg, Mannheim, Speyer in Worms. Cerkve so ropali, poskusili so razstreliti kupole a so bili neuspe\xc5\xa1ni, so pa jih za\xc5\xbegali. \xc5\xa0kof Franz Ludwig von Pfalz-Neuburg je dovolil stolnico leta 1698 obnoviti. Rezultat so bili dodani nekateri baro\xc4\x8dni elementi kot okna v Silberkammer ali glavni oltar, ki ga izdelal Balthasar Neumann.\n_START_SECTION_\nFrancoska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nObnovljeno stolnico so uni\xc4\x8dile \xc4\x8dete francoske revolucije. Konec leta 1792 so Speyer, Worms, Mainz in Frankfurt osvojile revolucionarne sile. Stolnica je slu\xc5\xbeila kot hlev in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de. Med letoma 1818 in 1830 je bil samostan podrt, material pa na dra\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nObnove 1886 do 1935\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele leta 1886 se je za\xc4\x8dela temeljita obnova stolnice Worms. Zahodni kor, ki je bil zgrajen na podlagi stati\xc4\x8dnih napak in utrpel precej\xc5\xa1njo \xc5\xa1kodo v po\xc5\xbearu 1689, ni imel notranjih sten. Velik poudarek je bil namenjen ponovni uporabi originalnih kamnov. V zunanji stenski lupini je bilo to mogo\xc4\x8de, saj so bili stari kamni ohranjeni, razen manj\xc5\xa1ega dela. Na notranji strani pa je bilo treba velike povr\xc5\xa1ine kamnov zamenjati in zvesto rekonstruirati. Osrednja rozeta ni bila obnovljena, ker je so imeli stati\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Danes so slu\xc5\xbeniki, ki so pravokotni na rob rozete jasno obrezani. Obse\xc5\xbena prenova, ki je vklju\xc4\x8devala gradnjo nove kapele svetega Nikolaja, je sanacija celotnega nadstropja in vzpostavitev popolnoma nove kripte za dru\xc5\xbeino Salier pod visokim korom, kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele leta 1935._NEWLINE_V okviru obnovitvenih del je leta 1920, tedanjega stolni\xc4\x8dnega arhitekta Philippa Branda napadel njegov jazbe\xc4\x8dar (pes) in ga sku\xc5\xa1al ugrizniti v nogo. Odsko\xc4\x8dil je na stran in tako zlomil kamen, ki je bil pokvarjen \xc5\xbee prej. \xc4\x8ce pogledamo na ju\xc5\xbenem vhodu v zgornji levi kot, je videti na konici okna v levem kotu figuro jazbe\xc4\x8darja.\n_START_SECTION_\n2. svetovna vojna, 1945\n_START_PARAGRAPH_\nV bombnem napadu 21. februarja in 18. marca 1945 je bila stolnica hudo po\xc5\xa1kodovana, notranjost pa ni bila prizadeta, saj je obok ostal nedotaknjen kljub temu, da je streha pogorela._NEWLINE_Takrat je izginilo priznanje ustanovitve samostana iz leta 1484, ki je bilo najdeno med \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem lapidarija koncem februarja 2014.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nWorm\xc5\xa1ka stolnica je stebrna bazilika z dvema koroma v vezanem sistemu s pre\xc4\x8dno ladjo. Osrednji stolp se nahaja na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, drugi nad zahodnim korom. Oba korna sistema obdajata dve stopni\xc5\xa1\xc4\x8di. Ladja je obokana. V glavni ladji je kri\xc5\xbeno rebrasti obok, nad stranskimi banjasti obok. Apsida v zahodnem koru ima obliko osmerokotnika in je opremljena z razli\xc4\x8dnimi okenskimi rozetami.\n_START_SECTION_\nOkna\n_START_PARAGRAPH_\nZasteklitev stolnice je danes precej raznolika. Poleg preprostih, prozornih ali zamegljenih stekel v pre\xc4\x8dnih ladjah, so prefinjene sodobne slike (vitraj) v oknih predvsem v kapelah, delo Heinza Hindorfa v Marijini kapeli, ki ka\xc5\xbee \xc5\xbeivljenje Marije in 14 pomo\xc4\x8dnikov. Zgodovinska okna so v kapeli svetega Jurija. V 20 prizorih je tu zgodovina worm\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije, od prvega \xc5\xa1kofa Victorja iz leta 345 do uni\xc4\x8denja mesta med drugo svetovno vojno. Nenavadno politi\xc4\x8dno izjavo ka\xc5\xbee podoba o jedrski elektrarni Biblis, kot "Babilonski stolp" v vrsti primerov \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke gre\xc5\xa1nosti. _NEWLINE_Od srednjeve\xc5\xa1kih vitrajev zaradi eksplozije v Oppauu 21. septembra 1921, ni ohranjen nobeden.\n_START_SECTION_\nEpitafi\n_START_PARAGRAPH_\nV stolnici so razli\xc4\x8dni nagrobni spomeniki, nagrobni napisi in nagrobne plo\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nNikolajeva kapela\n_START_PARAGRAPH_\nNamesto predromanske kapele iz leta 1058, ki je bila precej manj\xc5\xa1a, je bila med letoma 1280 in 1315 zgrajena dvoladijska gotska kapela sv. Nikolaja, zahodno od glavnega portala na ju\xc5\xbeni stranski ladji. Obstajajo dokazi o Nikolajevi relikviji, ki jo je domnevno darovala cesarica Theophana iz Bizanca ob poroki cesarja Otona II. leta 972. V tem \xc4\x8dasu je bil kot \xc5\xa1kof Nikolaj \xc5\xa1e v kraju Myra pokopan, ko je z bogoslu\xc5\xbejem \xc5\xa1iril vero na zahodu. To bi lahko pojasnilo nenavadno velikost kapele in njene kakovosti. Kapela je bila prvotno neposredno na zahodu kri\xc5\xbenega hodnika, na dol\xc5\xbeini polovice tega. Ker so bili ostanki kri\xc5\xbenega hodnika dokon\xc4\x8dno poru\xc5\xa1eni leta 1830, je postala statika kapele problemati\xc4\x8dna, v letih 1920-1927 je bila v celoti odstranjena, na novo temeljena in obnovljena._NEWLINE_Oprema kapele je danes sestavljena iz delov, ki niso bili prvotno namenjeni za ta prostor. Gotski izrezljan oltar prihaja iz ju\xc5\xbene Nem\xc4\x8dije in je bil kupljen pred nekaj desetletji. Poznogotski krstilnik se je prvotno nahajal v 19. stoletju poru\xc5\xa1eni cerkvi Sv. Janeza, skoraj v naravni velikosti Tri mlade \xc5\xbeenske v kamnu, so iz bli\xc5\xbenjega gorskega samostana. Intenzivno modro-rde\xc4\x8da kombinirana moderna zasteklitev daje prostoru kapele skoraj misti\xc4\x8dno vzdu\xc5\xa1je._NEWLINE_V zelo povi\xc5\xa1ano streho kapele krasi arhitekturni okras in odlitki so tudi v kleti kjer je centralno ogrevanje stolnice._NEWLINE_Izvirne Nikolajeve relikvije so izgubljene v devetletni vojni. Ob koncu 20. stoletja, bi lahko  naro\xc4\x8dili novo relikvijo. Kapela zdaj slu\xc5\xbei kot krstilnica stolnice in zlasti za tedenske obrede.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nVolilni knez v Mainzu in \xc5\xa1kof v Wormsu Franz Ludwig von Pfalz-Neuburg je zapustil dovolj denarja, da je po svoji volji dal zgraditi nov veliki oltar. Njegov naslednik, knezo\xc5\xa1kof Franz Georg von Sch\xc3\xb6nborn je prosil svojega brata Friderika, \xc5\xa1kofa v W\xc3\xbcrzburgu, da mu zagotovi arhitekta Johanna Balthasarja Neumanna. Ta je ustvaril nov velik oltar iz pozla\xc4\x8denega lesa in razli\xc4\x8dnih barv marmorja.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1iritve\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1300,je bil narejen, pod vplivom stolnice v Strasbourgu gotski ju\xc5\xbeni portal z bogatim ciklom figur in poznej\xc5\xa1o Nikolajevo kapelo. Pod \xc5\xa1kofom Johann von Dalbergom (1482-1503) je bil, v poznem gotskem slogu, obnovljen in okra\xc5\xa1en z reliefi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, kri\xc5\xbeni hodnik.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nV devetletni vojni je bila cerkev v notranjosti popolnoma uni\xc4\x8dena. V naslednjih desetletjih je bila narejena nova baro\xc4\x8dna notranjost z baro\xc4\x8dnimi oltarji in kornimi klopmi. Najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i je bil oltar Balthasarja Neumanna. Stranska oltarja \xc5\xa1tukaterja Johanna Petra J\xc3\xa4gerja sta bila narejena med 1749 in 1751. V letih 1755-1759 je korne klopi izdelal Franz Anton Hermann v slogu rokokoja.\n_START_SECTION_\nGlavne orgle (Klais 1985)\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeba Klais je zgradila leta 1985 orgle na treh nivojih in 34 registri, ki so bile v letu 2007 nekoliko reprogramirane. Instrument ima mehanski igralni del, registri so elektri\xc4\x8dni.\n_START_SECTION_\nOrgle v koru (Oberlinger 1996)\n_START_PARAGRAPH_\nV stolnici so tudi korne orgle, zgrajene leta 1996. Posebna zna\xc4\x8dilnost je oblikovanje, saj so izjemno kompaktne, poleg tega jih lahko pribli\xc5\xbeno 50 cm odmaknejo od stene s posebnim mehanizmom, ki ga je razvila firma Oberlinger. Ta kompaktna zasnova je potrebna in za\xc5\xbeelena, da orgle obiskovalcem ne omejujejo pogleda iz ladje do dragocenega oltarja.'