b'\n_START_ARTICLE_\nHuda pravda\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nPater Benedikt zapusti samostan in mesto, ljubezen ga vodi na pode\xc5\xbeelje k brhki vdovi Angeli. Po poti sre\xc4\x8da mladega razna\xc5\xa1alca domobranskega \xc4\x8dasopisa Konopljo in nekaj njegovih tovari\xc5\xa1ev Splo\xc5\xa1no Zmedo, Sitno Zadevo in Tepeta. Navdu\xc5\xa1eno mu razlagajo, kak\xc5\xa1ne obveznosti imajo in skrbi, meniha pa zanima le mlada gospodinja, ki ga veselo pri\xc4\x8dakuje._NEWLINE_Vojna prizadene vse ljudstvo, dru\xc5\xbeine ostajajo brez mo\xc5\xa1kih pri hi\xc5\xa1i, lakota je vse pogostej\xc5\xa1a, volja ljudi omahuje. Domobranci se trudijo za\xc5\xa1\xc4\x8dititi svoj narod in po\xc5\xa1teno zmagati, njihove brzostrelke ne merijo v vsakogar in streljajo le v samoobrambi. Ljudstvu pomagajo pri vsakdanjih opravilih, kot je obra\xc4\x8danje te\xc5\xbekega voza, priprava mrtva\xc5\xa1kega odra ali zgolj s petjem po vasi brezupne\xc5\xbeem vlivajo pogum. Partizani so njihovo nasprotje, z ljudmi ravnajo ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko, ne \xc5\xa1tejejo koliko nedol\xc5\xbenih je padlo pod njihovimi streli, koliko \xc5\xa1kode so naredili in koliko dru\xc5\xbein uni\xc4\x8dili._NEWLINE_V vasi Hudina, kjer je domobranska postojanka, so ve\xc4\x8dinsko domobranci, \xc5\xbeivinozdravnik Gudbaj pa izdaja za partizane. Sam povzro\xc4\x8di nemalo smrti svojih sosedov, za kar ni kaznovan, saj umorov v \xc4\x8dasu vojne ne raziskujejo._NEWLINE_Po dveh uspe\xc5\xa1nih bojih belih proti rde\xc4\x8dim, dobijo ukaz, da morajo zapustiti svoj kraj in oditi na Koro\xc5\xa1ko, sprva \xc4\x8dakajo preklic a pride pisni ukaz, ki ga je treba izvr\xc5\xa1iti. S te\xc5\xbekim srcem zapustijo domovino in se pridru\xc5\xbeijo koloni belih na drugo stran Karavank._NEWLINE_Postranska tema ljubezni postopoma uga\xc5\xa1a, Angela in Benedikt sta nesre\xc4\x8dna in se drug drugemu izogibata. Pater se odpravi v svet kjer ga \xc5\xa1e pred mestom ubijejo, za njim pa gre tudi Angela iskat sre\xc4\x8do v svet.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\n"Prvi se je lotil \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega pripovednega teksta iz domobranskega \xc5\xbeivljenja prav Lojze Ilija. Lotil se ga je kot pravnik, politi\xc4\x8dni publicist, propagandist in pisatelj. [...] Stvarno ho\xc4\x8de najprej prikazati osnove in problematiko domobranstva sploh, njegove ideolo\xc5\xa1ke temelje in cilje, kamor raste; izpovedovalec tega je pater Anzelm. Je to boj kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva proti brezbo\xc5\xbenemu komunizmu. Nato raz\xc4\x8disti razmerje med protirevolucionarji: med domobranci samimi, ilegalci in \xc4\x8detniki, kar razlaga Ljuba Du\xc5\xa1a. Najve\xc4\x8dja pravda se vodi med domobranci in terenci ter njihovo mre\xc5\xbeo in metodami. Tu je glavna vsebina tega \xc5\xbeivljenja na postojanki. Le enkrat pride do odkritega spopada med domobranci in partizani in to je gotovo najbolj sugestivno opisan prizor. Najhuj\xc5\xa1o pravdo pa je pomenilo gotovo razmerje domobrancev do Nemcev, ki so po svoje podpirali obe strani bratomora iz svojih namenov. Kot pravnik raz\xc4\x8dlenjuje Ilija svetovni komunizem in njega slovenski odraz, ki je v zvezi s komunisti v okupatorjevih vrstah. Na vse strani je zapredal domobranski idealno \xc4\x8disti protikomunisti\xc4\x8dni boj zaradi krive perspektive mednarodne politike zaveznikov, za katere so domobranci mislili, da delajo zanje s svojo borbo proti sovjetizaciji terena, kajti o\xc4\x8diten je zavezni\xc5\xa1ki interes, da Slovenija ne pade pod sovjetski vpliv. Najhuj\xc5\xa1i o\xc4\x8ditek pa je bil ta, kot ga je izrekla terenka: "Vam ni za narod osvobojenje kot nam; vi ste za okupatorja." Vse to ho\xc4\x8de Ilija pobijati, dokazuje nasprotno, opravi\xc4\x8duje tako borbo, ki s premo\xc4\x8drtnim bojem proti komunizmu v vseh oblikah v mejah Slovenije, ne na mednarodnih boji\xc5\xa1\xc4\x8dih, pride v nasprotja z vsemi tokovi v svetu tako, da domobranci nazadnje ostanejo osamljeni, zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni od vseh; voja\xc5\xa1ko nepremagani so bili pora\xc5\xbeeni po spletkah doma\xc4\x8dih in tujih politikov. Ta mre\xc5\xbea, spletena od vseh strani proti \xc5\xbeivljenjsko zdravemu odporu naroda, kot ga predstavlja domobranstvo, je svojevrstna Huda pravda za Ilijo. V za\xc4\x8detku se ji pribli\xc5\xbea kot pravnik, kot apologet, da ga v drugi polovici povesti re\xc5\xa1i pisatelj, ki ga je snov sama zanesla v umetni\xc5\xa1ko oblikovanje mo\xc4\x8dnih kolektivnih prizorov._NEWLINE_V okvirju take zapletene hude pravde se vrste pestri prizori iz \xc5\xbeivljenja na polo\xc5\xbeaju, likvidacije domobranskih propagandistov, spletke terencev, razli\xc4\x8dni njihovi tipi, pobijanje nevtralcev, kot je bil iz samostana pobegli pater Benedikt, ciganov in bera\xc4\x8dev, ki bi lahko kaj izdali. To so mozaiki, ki naj zlo\xc5\xbeeni dajo \xc5\xbeivo podobo domobranstva, kakor jo je videti s postojanke._NEWLINE_Ilija je nipisal s to povestjo prvo o domobrancih in s to svojo Hudo pravdo dokazal kot pravnik in ustvaril kot pisatelj prepri\xc4\x8dljivo podobo, da nikakor ni resnica tako enostavna, kakor se danes \xc5\xbee 25 let uzakonja v domovini in kakor jo je izrazila terenka Na meji, da je bil namre\xc4\x8d na partizanski strani boj za osvobajanje, na domobranski pa za obrambo okupatorja... temve\xc4\x8d da je bila problematika domobranstva neizmerno bolj zamotana in tudi neizmerno bli\xc5\xbeja boju za pravo podobo slovenskega naroda in njegovega resni\xc4\x8dnega osvobajanja._NEWLINE_Povest ima tudi svojo umetni\xc5\xa1ko ceno. Ne v najmanj\xc5\xa1i meri je prav svojski Ilijev pripovedni slog, ki je v marsi\xc4\x8dem privkus na\xc5\xa1ih klasikov Trdine, Erjavca id. \xc4\x8ce je slog antikvaren, pa ni zastarel na\xc4\x8din koncepcije, ki spominja na sodobni kolporta\xc5\xbeni roman. Ta povest se mu pribli\xc5\xbeuje na na\xc4\x8din, kot je pisal ameri\xc5\xa1ko-slovenski Louis Adami\xc4\x8d, in se mu tako pisanje \xc5\xa1teje v uspeh. Kot ka\xc5\xbee predvsem drugi del povesti, je Ilija kot pisatelj dozorel: opustil je pravni\xc5\xa1tvo, pa pre\xc5\xa1el bolj v oblikovalca v sebi." (Tine Debeljak)'