b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entpeter (Celovec)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0entpeter pri Celovcu (nem\xc5\xa1ko St. Peter ali St. Peter-Welzenegg) je 10. okraj na koro\xc5\xa1ke de\xc5\xbeelne prestolnice Celovec.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0entpeter le\xc5\xbei vzhodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta Celovec. Na jugu meji okraj na okraj \xc5\xa0entrupert pri Celovcu, na zahodu sledi meja \xc4\x8drti \xc5\xbdrel\xc5\xa1ka cesta - Rajhenber\xc5\xa1ka cesta - Velikov\xc5\xa1ka cesta - reka Glina kjer meji na Velikov\xc5\xa1ko predmestje Celovca. Na severu sledi meja \xc4\x8drti Ulica nasipa - Karl Friedrich Gau\xc3\x9fova cesta - pre\xc4\x8dka poletno stezo \xc4\x8dletali\xc5\xa1\xc4\x8da - sledi \xc4\x8drti Dra\xc5\xbeenjeva\xc5\xa1ke ceste - zajame kraj Veternica - pre\xc4\x8dka zopet poletno stezo letali\xc5\xa1\xc4\x8da - sledi stari mestni meji in \xc5\xa0entjakobske cete, kjer meji na ob\xc4\x8dino \xc5\xbdrelec.\n_START_SECTION_\nReka Glina\n_START_PARAGRAPH_\nReka Glina te\xc4\x8de skozi IX. mestni okraj Trnja vas in prite\xc4\x8de v \xc5\xa0entpeter na severo-zahodu, te\xc4\x8de v jugovzhodni smeri do \xc5\xbdrelca. Litografija z motivom mlina lepo ka\xc5\xbee, kako je neko\xc4\x8d tekla reka skozi Belcenek.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n15. oktobra 1938 je bil \xc5\xa0entpeter priklju\xc4\x8den mestu Celovec, prej je bil del venca povsem slovenskib okoli\xc5\xa1kih vasi okrog dvojezi\xc4\x8dnega mesta.\n_START_SECTION_\nSlovenske izobra\xc5\xbeevalne ustanove\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa0entpetru se nahajajo nekatere osrednje izobra\xc5\xbeevalne ustanove mesta Celovec, saj je mesto \xc5\xbee od nekdaj tudi slovenski politi\xc4\x8dno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ter kraj bivanja \xc5\xa1tevilnih koro\xc5\xa1kih Slovencev, tako doma\xc4\x8dinov kot tudi priseljencev iz ostalih krajev Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke. prav te izobra\xc5\xbeevlane ustanove, ki so ve\xc4\x8dinoma nastale zaradi ustavne obveznosti republike Avstrije, vse bolj slu\xc5\xbeijo tudi medkulturnemu dialogu in so kraj sre\xc4\x8danja za vse prebivalce de\xc5\xbeele neodvisno od njihove materin\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Med njimi sta na srednji stopnji Zvezna gimnazija in zvezna realna gimnazija za Slovence, ter Dvojezi\xc4\x8dna trgovska akademija, ki se nahaja v isti stavbi._NEWLINE_Poleg tega je \xc5\xa1e die Javna dvojezi\xc4\x8dna ljudska \xc5\xa1ola 24 v \xc5\xa0entpetru ter od leta 1984 dalje otro\xc5\xa1ki vrtec Sonce' (v poslopju Mladinskega doma, Mik\xc5\xa1ov drevored 4)._NEWLINE_V Mik\xc5\xa1ovem drevoredu 4 se nahaja tudi izredno uspe\xc5\xa1na slovenska Glasbena \xc5\xa1ola na Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Slovenske oz. dvojezi\xc4\x8dne izobra\xc5\xbeevalne ustanove se poslu\xc5\xbeujejo najsodobnej\xc5\xa1ih metod in pristopov s ciljem, da bi nudile bistvene podlage za osebnostni razvoj ter pove\xc4\x8dali potencial posameznikov in skupnosti za prihodnost v skupni Evropi. Posebnega pomena je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Mik\xc5\xa1ovem drevoredu 4, saj se v njem tudi nahaja Dija\xc5\xa1ki dom Slovenskega \xc5\xa1olskega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_V \xc5\xa0entpetru oz v sklopu Mladinskega doma je tudi sede\xc5\xbe izredno bogate depozitarne knji\xc5\xbenice Slovenska \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica.\n_START_SECTION_\nProizvodnja \xc5\xbeganja in kvasa v Limar\xc4\x8dah\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijalec Siegmund Fischl je kupil eta 1891 tovarno \xc5\xbeganja in kvasa. Po zaprtju tovarne konec 20. stoletja je ostala le \xc5\xa1e industrijska ru\xc5\xa1evina, vendar ostaja ve\xc4\x8dnastropna gosposka hi\xc5\xa1a, kjer je se danes nahaja otro\xc5\xa1ki vrtec. Na jugu stavbe je ostal park s starimi drevesi in z ribnikom.\n_START_SECTION_\nNova \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi \xc5\xa0entpeter pelje nova \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga preko Golice v Gradec, ki bo verjetno dokon\xc4\x8dana leta 2018."