b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred de Vigny\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGrof Alfred Victor de Vigny se je rodil v plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini na gradu Lochesv v nekdanji francoski pokrajini Touraine. \xc5\xbdelel je postati \xc4\x8dastnik, a ga je \xc5\xbeivljenje v odro\xc4\x8dnih voja\xc5\xa1nicah dolgo\xc4\x8dasilo zato se je voj\xc5\xa1ki odpovedal in se posvetil samo knji\xc5\xbeevnosti. Razo\xc4\x8daran nad javnim in knji\xc5\xbeevnim \xc5\xbeivljenjem se je umaknil na svoje posestvo, kje je \xc5\xbeivel do smrti leta 1863. Pisal je prozo in drame, predvsem pa pesni\xc5\xa1ka dela, ki so iz\xc5\xa1la v zbirkah Starodavni in sodobni spevi (Po\xc3\xa8mes antiques et modernes, 1826) in Usode (Les Destin\xc3\xa9es, izdane po njegovi smrti 1864). Ostala njegova dela: Chatterton, drama 1835; Stello, roman 1832; Su\xc5\xbenost in vzvi\xc5\xa1enost voja\xc5\xa1\xc4\x8dine /Servitude et grandeur militaires/, novela 1835. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je leta 2003 v prevodu Janeza Menarta iz\xc5\xa1el izbor njegovih pesmi. (COBISS)_NEWLINE_Vignyjeve pesmi so ve\xc4\x8didel kraj\xc5\xa1e epske pripovedi v verzih s snovjo vzeto iz svetega pisma ali prosto izmi\xc5\xa1ljeno. Epska snov mu je predvsem sredstvo filozofske refleksije, zato so bolj lirske kot epske. Njegova miselnost je pesimisti\xc4\x8dna: \xc4\x8dlovek je osamljen, zapu\xc5\xa1\xc4\x8den od boga in brez\xc4\x8dutne narave; genialni posamezniki  \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu ka\xc5\xbeejo pot, vendar jih mno\xc5\xbeice ne razumejo.'