b'\n_START_ARTICLE_\nKrajevna skupnost Velike Poljane\n_START_SECTION_\nAdministrativna \xc4\x8dlenitev\n_START_PARAGRAPH_\nSede\xc5\xbe KS Velike Poljane je isto imenovano naselje Velike Poljane. Na povr\xc5\xa1ini 15,9 km2 je razdeljena na 11 naselij, ki skupaj \xc5\xa1tejejo 283 prebivalcev._NEWLINE_KS Velike Poljane sestavljajo naselja: Bukovec pri Poljanah, Dolenje Podpoljane, Dule, Finkovo, Gorenje Podpoljane, Ortnek, Prapro\xc4\x8de - del, \xc5\xa0krajnek, Velike Poljane, Vrh pri Poljanah in \xc5\xbdukovo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje KS Velike Poljane se v okviru geografskih delitev Slovenije nahaja znotraj naravno geografske regije Dinarskega krasa celinske Slovenije in vsebuje oba njena tipa pokrajine (podolje in planota). V nadaljnji delitvi se obmo\xc4\x8dje razteza na Velikola\xc5\xa1\xc4\x8dansko pokrajino in Ribni\xc5\xa1ko-Ko\xc4\x8devsko pogorje. Krajvena skupnost le\xc5\xbei na za\xc4\x8detku Ribni\xc5\xa1ke doline iz ljubljanske smeri, ter predstavlja edino poseljeno in obdelano obmo\xc4\x8dje Male gore. Relief pogorja je vrta\xc4\x8dast in z manj\xc5\xa1o strmostjo, kjer je dovolj plasti zemlje, ki je primerna za obdelavo ali za pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo. Slemena se raztezajo vzhodno od Ortne\xc5\xa1kega preloma do Blo\xc5\xa1ke planote, z zna\xc4\x8dilno slemensko pozidavo. Relief podolja je zelo razgiban ter primeren za sadjarstvo in pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV krajevni skupnosti se stika veliko razli\xc4\x8dnih kamnin. Na vzhodu prevladujejo kremenov pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak z vlo\xc5\xbeki apnenca, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak, kremenov konglomerat in glinasti skrilavec. Te kamnine prekriva kislo rjava prst na nekarbonatnih kamninah in fli\xc5\xa1u. Obstajajo tudi manj\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja dolomita s plastmi sljudnatega skrilavca (skrilavec in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak z oolitnim apnencem) s prekrito rjavo prstjo na karbonatnih kamninah, laporju in fli\xc5\xa1u. Zna\xc4\x8dilno je, da ima predel veliko izvirov, podtalnic, manj\xc5\xa1ih potokov in seveda zbiralni potok Zastava. Zgoraj na\xc5\xa1tete kamnine so pogosto vodonosne in omogo\xc4\x8dajo povr\xc5\xa1inske vode. _NEWLINE_Na zahodu prevladuje siv, gost in ooliten apnenec z vlo\xc5\xbeki dolomita, pasast ter zrnat dolomit. Predel vsebuje tudi manj\xc5\xa1e pasove sivo gostega apnenec z litiotidami in razli\xc4\x8dne kamnine vzhodno od Velikih Poljan vidne na Osnovni geolo\xc5\xa1ki karti. Vse te kamnine prekrivajo pokarbonatne prsti in rendzine, kar je zna\xc4\x8dilno za celotno ju\xc5\xbeno Slovenijo. Apnenec ne omogo\xc4\x8da povr\xc5\xa1inskih voda. Tam, kjer se nahaja, se po navadi razvijejo kra\xc5\xa1ki pojavi. Zato na Poljanski planoti najdemo veliko vrta\xc4\x8d, uvale, kra\xc5\xa1ke jame in manj\xc5\xa1a brezna. Najve\xc4\x8dja jama je Finkova Podstenska jama z dol\xc5\xbeino 2 kilometrov. _NEWLINE_Oba predela lo\xc4\x8di dolga tanka plast dolomita s plastmi sljudnatega skrilavca. Na jugu, kjer se Zastava zliva skupaj z La\xc5\xa1\xc4\x8dico in Be\xc4\x8dom, da postane potok Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dica, se nahajajo aluvialni nanosi rek in potokov, ki so nastali v obdobju kvartarja. Vzhodne kamnine spadajo v geolo\xc5\xa1ko dobo spodnji trias in perm, zahodne pa v celotno obdobje jure in zgornji trias. _NEWLINE_Plazovi v krajevni skupnosti so mo\xc5\xbeni na vzhodu, kjer je sestava tal krhkega in sipkega zna\xc4\x8daja (glinasti skrilavec, glina). Obmo\xc4\x8dje spada v sedmo stopnjo MCS pri\xc4\x8dakovane potresne stopnje. Ta dva dejavnika je \xc5\xa1e posebej treba upo\xc5\xa1tevati pri gradnji objektov, saj so tla krhka in sipa, zato potresne sunke prena\xc5\xa1ajo mo\xc4\x8dneje, zaradi \xc4\x8desar lahko pride do lomov in zdrsov materiala. Zahodno obmo\xc4\x8dje, zaradi apnenca in dolomita, prena\xc5\xa1a manj mo\xc4\x8dne tresljaje, zato, po podatkih Agencije Republike Slovenije za okolje, spada to obmo\xc4\x8dje v zelo nizko tveganje nastankov plazov zaradi potresov. Vzhodno obmo\xc4\x8dje spada v nizko tveganje nastankov plazov povzro\xc4\x8denih od plazov. Zadnji najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i potres v okolici se je dogodil leta 1990 na dan 11.7. v bli\xc5\xbeini Velikih La\xc5\xa1\xc4\x8d z magnitudo 4,3 in 6 stopnje intenzitete. Naslednji dejavnik je erozija tal, ki je mogo\xc4\x8da na vzhodu, zaradi neprepustnih tal Pri velikih nalivih je povr\xc5\xa1je zelo izpostavljeno. V naravi se najdejo v strmih nezara\xc5\xa1\xc4\x8denih predelih pokrajine, kjer se po navadi \xc5\xa1e pase \xc5\xbeivina, kar dodatno pospe\xc5\xa1uje erozijo. Vendar v ve\xc4\x8dini so vsa strma pobo\xc4\x8dja pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z gozdom, kar omogo\xc4\x8da u\xc4\x8dinkovito za\xc5\xa1ito pred plazovi.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV KS Velike Poljane prevladuje zmerno celinsko podnebje osrednje Slovenije. Zna\xc4\x8dilno za ta tip podnebja je celinski padavinski re\xc5\xbeim s povpre\xc4\x8dno koli\xc4\x8dino padavin od 1000 do 1300 mm, vendar padavinska karta povpre\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine padavin med letom 1961 in 1990 ka\xc5\xbee, da je bila na tem obmo\xc4\x8dju povpre\xc4\x8dna letna vi\xc5\xa1ina padavin od 1400 do 1500 mm. Na podlagi tega se da sklepati, da je pod vplivi zmerno celinskega podnebja zahodne in ju\xc5\xbene Slovenije, ki ima povpre\xc4\x8dno koli\xc4\x8dino padavin od 1300 do 2800 mm, kar je submediteranski padavinski re\xc5\xbeim. Najve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina padavin pade v mesecu oktobru in novembru. Zna\xc4\x8dilno za to obmo\xc4\x8dje so dolga zimska obdobja z veliko obilnega snega, saj se lahko v dolini oz. zaselku Luknja po gozdovih \xc5\xa1e maja zadr\xc5\xbeuje sneg. Povpre\xc4\x8dna skupna vi\xc5\xa1ina novozapadlega snega v sezoni od leta 1971/72 do 2000/01 je bila od 200 do 280 cm. Za zimski \xc4\x8das so tudi zna\xc4\x8dilni mo\xc4\x8dni sne\xc5\xbeni zameti po dolinah KS Velike Poljane, saj ozke doline omogo\xc4\x8dajo mo\xc4\x8dan veter in okoli\xc5\xa1ko pogorje zadr\xc5\xbeuje hladen zrak in padavine. Prihaja tudi do temperaturnih obratov, ki so mo\xc4\x8dno izraziti pri jasnih in mirnih no\xc4\x8deh, ne glede na letni \xc4\x8das. V poletju se doline zaradi okoli\xc5\xa1kih gozdov in potokov pono\xc4\x8di hitreje ohladijo in podnevi, zaradi ve\xc4\x8dinoma osojne lege, ne segrejejo preve\xc4\x8d. Poljanska planota in Slemena se temperaturno lahko razlikujeta od dolin tudi za ve\xc4\x8d stopinj, saj se mo\xc4\x8dno segrejeta zaradi tamkaj\xc5\xa1nje prisojne lege in ve\xc4\x8dinoma travnatih povr\xc5\xa1in. Toplotni pas se pri\xc4\x8dne okoli 40 do 70 metrov nad dolino, odvisno od same lege pobo\xc4\x8dja in pora\xc5\xa1\xc4\x8denosti, in sega od 200 do 300 metrov vi\xc5\xa1je. Zmrzal in slana bolj mo\xc4\x8dno vplivata na toplej\xc5\xa1i pas, saj so temperature \xc4\x8dez dan pomladi vi\xc5\xa1je in drevje pri\xc4\x8dne hitreje brsteti in cveteti. Proti jutru pa lahko nastopi slana in po\xc5\xbege brste in cvetje. V dolini se zadr\xc5\xbeuje bolj hladen zrak in povzro\xc4\x8di kasnej\xc5\xa1e brstenje dreves in s tem manj\xc5\xa1o verjetnost pozebe. Ena od slabih lastnosti je kasnej\xc5\xa1e zorenje plodov. Povpre\xc4\x8dna januarska temperatura v dolinah je od -4 do -2 \xc2\xb0C in po okoli\xc5\xa1kih planotah in slemenih od -2 do 0 \xc2\xb0C. Povpre\xc4\x8dna junijska temperature se giblje od 16 do 18 \xc2\xb0C. Celoletna povpre\xc4\x8dna temperatura pa od 6 do 8 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nPrst in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilno za vzhodni del krajevne skupnosti je, da vsebuje dolomitna in apnen\xc4\x8dasta pobo\xc4\x8dja. \xc4\x8ce je pobo\xc4\x8dje bolj strmo, ga prekrivajo raznovrstni tipi renzdin. Renzdine so skeletne in plitke prsti, najve\xc4\x8d do cca 35 cm globoko. Prst je bolj bazi\xc4\x8dna, razen v obmo\xc4\x8dju visokogorja, kjer je lahko zelo kisla. Bolj polo\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja pa vsebujejo rjave pokarbonatne prsti, ki so debelej\xc5\xa1e, bolj rodovitne in rjave barve z rde\xc4\x8dimi, oran\xc5\xbenimi ali rumenimi odtenki. Vzrok za odtenke teh je \xc5\xbeelezov oksid. Za te prsti je zna\xc4\x8dilen razgiban, skalovit in kra\xc5\xa1ki relief. Kjer je prst bolj plitva in kisla, se nahaja na slab\xc5\xa1e topni dolomitni podlagi. Vendar, ker se na dolomitnih pobo\xc4\x8djih nahaja najve\xc4\x8d obdelovalnih povr\xc5\xa1in, lahko domnevamo, da obmo\xc4\x8dje vsebuje najve\xc4\x8d dobro topnega dolomita. _NEWLINE_Preden prispemo na Poljansko planoto iz Ortne\xc5\xa1ke smeri, se je potrebno prebiti \xc4\x8dez pas v pri\xc4\x8detku jelovega gozda, ki nato preide v me\xc5\xa1ani gozd jalovice, hoje in razli\xc4\x8dnih listnatih dreves(hrast, bukev\xe2\x80\xa6). Na jugovzhodu te planote se nahaja ve\xc4\x8dinoma me\xc5\xa1ani gozd porasel z jelovino in bukovino, ki predstavlja najve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino gozda v KS Velike Poljane. Proti severovzhodu se v za\xc4\x8detku nahajajo posami\xc4\x8dni in razdrobljeni manj\xc5\xa1i gozdovi borovcev in brez, ki se na koncu zaklju\xc4\x8dijo v gozd podgorske bukovine, ki prevladuje na severu. _NEWLINE_Na zahodnem delu krajevne skupnosti v ve\xc4\x8dini prevladujejo pobo\xc4\x8dja raznih oblik pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, kremenovega konglomerat in glinastega skrilavca, ki so pokrita s kislo, rjavo prst, druga\xc4\x8de imenovano tudi distri\xc4\x8dna rjava prst. Ta prst se v ve\xc4\x8dini nahaja na vzpetem in razgibanem terenu. Redko vsebuje bazi\xc4\x8dnost, v ve\xc4\x8dini ima kisel oziroma zelo kisel zna\xc4\x8daj prsti. Prst je velikokrat v prahasti in trhli obliki in ima vonj po glivah. Kamnito plast pokriva enakomerno in je svetlo rjave barve, ki lahko rahlo potegne na rumeno. Sama prst je zelo osiroma\xc5\xa1ena in za obdelovanje potrebuje ve\xc4\x8dje \xc4\x8dasovno obdobje kultiviranja. Ob naselju Prapro\xc4\x8de se najdejo manj\xc5\xa1e njive, ki so bile uspe\xc5\xa1no kultivirane. _NEWLINE_Gozdovi na tem obmo\xc4\x8dju so v ve\xc4\x8dini pora\xc5\xa1\xc4\x8deni s kisloljubnimi gozdovi hoje, okroglo listnato lakoto in borovnicami. Severno od doline Luknje se najde manj\xc5\xa1i gozd borovcev z borovnicami. Ob gozdnih robovih je ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z orlovim praprotom, najbolj izrazito je v spodnjem in zgornjem delu gozda med Prapro\xc4\x8dami. Na zahodnem delu ponekod ob gozdnih robovih uspeva pravi kostanj, kar je zna\xc4\x8dilno za distri\xc4\x8dno rjavo prst. _NEWLINE_\xc5\xa0e zadnja manj pogosta prst je navadna rjava prst oziroma evtiri\xc4\x8dna rjava prst, ki se nahaja na dolomitu s plastmi sljudnatega skrilavca. Prst je rahlo bazi\xc4\x8dna do nevtralna in se nahaja na ravnem in blago valovitem reliefu. Je zelo primerna za kmetovanje. Po obmo\xc4\x8dju, kjer je pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z gozdom, so ve\xc4\x8dinoma iglasta drevesa.\n_START_SECTION_\nKulturno krajinski tip\n_START_PARAGRAPH_\nKS Velike Poljane le\xc5\xbei v osrednjem delu Kra\xc5\xa1ke krajine notranje Slovenije in se razprostira od Slemen do Poljanske planote. Zna\xc4\x8dilnost krajine je velika naravna ohranjenost, predvsem gozdov, visoke vegetacije ob potokih in mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih, raznolikega reliefa in manj\xc5\xa1ih reliefnih pojavov, ki so kra\xc5\xa1kega izvora. Prevladujo\xc4\x8d tip gozdov so jelovo-bukovi gozdovi, ki krajini poudarjajo homogenost predvsem v veliki meri na odmaknjenih delih in obrobju. _NEWLINE_Kra\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj krajini podarja reliefno homogenost in v velikem obilju hidrolo\xc5\xa1ke spreminjavosti. Homogenost reliefa dajejo kra\xc5\xa1ki pojavi kot so vrta\xc4\x8de, povr\xc5\xa1inska skladovitost, udornice, slepe doline, kra\xc5\xa1ka polja, suhe doline in kra\xc5\xa1ke jame. K hidrolo\xc5\xa1ki spremenljivosti pa prispevajo ob\xc4\x8dasni oziroma nestalni povr\xc5\xa1inski tokovi, ponikajo\xc4\x8de kra\xc5\xa1ke reke in potoki, presihajo\xc4\x8da jezera in ob\xc4\x8dasne poplave. Zna\xc4\x8daj prostora oblikuje tudi naravna, prete\xc5\xbeno dinarska smer (SZ \xe2\x80\x93 JV), ki jo opredeljujejo velike raznolikosti po vertikalnem \xc4\x8dlenjenju, horizontalnem oblikovanju in oblike izravnav reliefa. V tej smeri potekajo predvsem pogorja, podolja in kra\xc5\xa1ka polja. Pogorja so v ve\xc4\x8dini pora\xc5\xa1\xc4\x8dena in manj poseljena. Podolja in kra\xc5\xa1ka polja so pojem ve\xc4\x8djih uravnav na krasu, za katere je zna\xc4\x8dilen ve\xc4\x8dji del kmetijske rabe in poselitve. _NEWLINE_Poselitveni tip krajine je pode\xc5\xbeelski, za katerega so zna\xc4\x8dilne strnjene vasi. Vas je obkro\xc5\xbeena s kmetijskimi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di in je jasno vidna njihova pripadnost njej, ki je ponekod poudarjena z gozdnim robom ali preko travnate pokrajine, ki prehaja v gozd.\n_START_SECTION_\nVizualni izgled\n_START_PARAGRAPH_\nMed naselji nasploh se nahajajo gozdovi, ki ustvarjajo preglednost, zaokro\xc5\xbeenost in so najve\xc4\x8dkrat izpostavljeni kot naravni robovi. Najbolj izrazito naravni rob predstavlja potok Zastava, saj dolino po sredini prelomi z njenimi mejicami, ki se pri\xc4\x8dnejo (v smeri proti Ribnici) ko Zastava prvi\xc4\x8d kri\xc5\xbea glavno cesto in kon\xc4\x8da ko se kri\xc5\xbeata drugi\xc4\x8d (ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji). Zahodni del doline, \xc5\xbeeleznica in rob gozda, oznanjuje pri\xc4\x8detek Slemenskega pobo\xc4\x8dja, zaradi tega predstavlja izraziti rob pokrajine. Ko se pobo\xc4\x8dje Slemen pri\xc4\x8dne uravnavati, se gozd izrazito prekine in se pri\xc4\x8dnejo travniki. Po slemenu Prapro\xc5\xa1kega pobo\xc4\x8dja poteka cesta s slemensko pozidavo, ki je umetna meja med levo in desno bre\xc5\xbeino. Na vzhodu doline njen rob predstavlja strmi vi\xc5\xa1inski zavoj in gozd s kombinacijo lokalne poti. Po prehodu gozda preide, ne tako izrazito, v travnato povr\xc5\xa1ino, ampak dovolj, da se to da zaznati. V pri\xc4\x8detku polja na hitro zraste ve\xc4\x8dje gru\xc4\x8dasto naselje (Velike Poljane) s sakralno dominanto cerkev Sv. Jo\xc5\xbeefa. Ko pre\xc4\x8dkamo naselje in se pri\xc4\x8dnemo vzpenjati proti Grmadi, se na pobo\xc4\x8dju znajde nekaj samotnih hi\xc5\xa1 in kmetij. Na desni strani se vidi vrh Petelinjek, ki je dominanta, vidna tudi iz same doline. Naravna meja, ki prevladuje, je gozd, ki zaokro\xc5\xbei celotno pobo\xc4\x8dje Poljan. Ju\xc5\xbeno od Velikih Poljan poteka cesta, ki meji med gozdom, ki se razteza proti vzhodu in travnikom. Ob tej cesti je postavljena cerkev Svetega Toma\xc5\xbea. _NEWLINE_S prihodom v dolino (iz smeri Ljubljane) je prostor zelo zo\xc5\xbean, toliko da cesta in \xc5\xbeeleznica potekata vzporedno in zasedata, skoraj da cel prostor. S pri\xc4\x8detkom spu\xc5\xa1\xc4\x8danja terena se tudi dolina odpira. Najbolj izrazito se razpre, ko zagledamo leseno konstrukcijo, ki pozdravlja in nakazuje, da so gostje prispeli v dolino suhe robe. \xc5\xbde v bli\xc5\xbeini se pri\xc4\x8dne nova zo\xc5\xbeitev, ki se nahaja desno od tamkaj\xc5\xa1njega kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, ozka dolina zaselka Luknje, ki poteka \xc5\xa1e preko meja KS Velike Poljane. Tretja zo\xc5\xbeitev je slepa dolina, ki se imenuje Domalnica in je zahodno od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Ortnek. Ko potujemo dalje od Ortneka proti Ribnici se dolina \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d zo\xc5\xbei in prostor se razpre ko preidemo most \xc5\xbdlebi\xc4\x8d. Odprtost prostora je najbolj ob\xc4\x8dutna in dovzetna na Poljanskem pobo\xc4\x8dju in Slemenih, saj vi\xc5\xa1ina in nepora\xc5\xa1\xc4\x8denost prostora naredita svoje. _NEWLINE_Orientiranost v prostoru omogo\xc4\x8dajo vi\xc5\xa1inske dominante, kot so vi\xc5\xa1ji izstopajo\xc4\x8di vrhovi, cerkve in iz slemen dobro viden Stari grad (Ortne\xc5\xa1ki grad) z majhnim delom starega obzidja. Sam grad lahko predstavlja osrednjo lego v prostoru, zaradi dobro le\xc5\xbee\xc4\x8dega polo\xc5\xbeaja in vi\xc5\xa1inske komponente, ampak zaradi okoli zara\xc5\xa1\xc4\x8denega gozda, vidljivost ni najbolj\xc5\xa1a. V daljni preteklosti, ko je bil grad v uporabi, pa je predstavljal osrednjo lego z dobrim pogledom na okoli\xc5\xa1. Sedaj je to lastnost prevzela cerkev Svetega Toma\xc5\xbea na Velikih Poljanah, saj se da videti velik del KS Velike Poljane. Ob njej se nahaja tudi nova ve\xc5\xbeica. Osrednji pogled v dolino sta cerkev Svetega Jo\xc5\xbeefa in vrh Petelinjek, ki sta tudi najbolj izraziti dominanti. Iz dominante Prapro\xc4\x8d, ki se nahaja na koncu naselja s cerkvijo Sveti Urh (Mar\xc5\xa1i\xc4\x8di), se da videti slikovit pogled na naselje Velike Poljane in Ortne\xc5\xa1ki grad. V bli\xc5\xbeini \xc5\xbdukovega je pri dobri vidljivosti mo\xc5\xbeno videti Triglav. Najbolj ob\xc5\xa1iren pogled je iz vrha Grmade, saj se iz njega da videti dve dolini naenkrat. Ve\xc4\x8djo dolino predstavlja Ribni\xc5\xa1ka dolina, manj\xc5\xa1o pa konec Dobrepoljske s Strugam. _NEWLINE_Ob kakovostnih pogledih v prostoru se moramo dotakniti tudi malo manj lepih. V dolini Domalnica, ki se nahaja vhodno od naselja Ortnek, so postavljeni hangarji oziroma zalogovniki naftnih derivatov ovalnih oblik, ki iz\xc5\xbearevajo iz doline. K sre\xc4\x8di niso tako mo\xc4\x8dno izpostavljeni v prostoru, ampak dovolj, da se vtisnejo v misli okoli\xc5\xa1kih prebivalcev.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPopisi prebivalstva med letom 1869 in 2015 so pokazali, da je bilo leta 1931 najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo prebivalcev v KS Velike Poljane. Saj je od leta 1869 pove\xc4\x8dalo na 605 prebivalcev. Mo\xc5\xbeen vzrok za rast je bila izgradnja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave Grosuplje \xe2\x80\x93 Ko\xc4\x8devje, ki je bila zgrajena leta 1893 ter je v Ribni\xc5\xa1ki dolini za\xc4\x8dela cveteti gozdna industrija. Od 1931 do leta 1937 je prebivalstvo mo\xc4\x8dno padlo, vzrok je bil slabo gospodarsko stanje v Kraljevini Jugoslaviji , ki je povzro\xc4\x8dilo veliko emigracij v ZDA in Kanado. Po letu 1937 se je dogodila Druga svetovna vojna, ki je terjala veliko smrtnih \xc5\xbertev. Po njej pa do leta 2002 prebivalstvo stagnira, zaradi odseljevan v mesta, kjer so bolj ugodne zaposlitve in industrializacija. Najbolj se je to poznalo na naselju Ortnek , ki je bilo prej eno ve\xc4\x8djih vasi v krajevni skupnosti in sedaj je eno manj\xc5\xa1ih. Po leti 2002 se za\xc4\x8dne prebivalstvo rahlo ve\xc4\x8dati v naseljih Prapro\xc4\x8de, Velike Poljane in Vrh pri Poljanah, kar pomeni, da v KS Velike Poljane prebivalstvo po novem nara\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi majhnega \xc5\xa1tevila prebivalcev in ve\xc4\x8dje oddaljenosti od ob\xc4\x8dinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in Ljubljane, se gospodarstvo v KS Velike Poljane ne razvija hitro. Glavni gospodarski panogi sta kmetijstvo in obrt. Turizem pa po\xc4\x8dasi postaja tudi ena med njih, saj vedno ve\xc4\x8d ljudi obiskuje Grmado nad Ortnekom in hodijo na sprehode.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo je usmerjeno v \xc5\xbeivinorejo, ki je tradicionalna gospodarska panoga. K ohranitvi panoge neokrnjene narave so prispevali nezainteresiranost prebivalcev za usmeritev v druge panoge, oddaljenost pomembnej\xc5\xa1ih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d in skoraj da neprisotnost intenzivnega industrijskega razvoja. \xc5\xbdivinoreja se je v zadnjih letih \xc5\xa1e boj pove\xc4\x8dala, saj kmetje opu\xc5\xa1\xc4\x8dajo njive in jih uporabljajo kot pa\xc5\xa1nike oziroma travnike. V \xc5\xbeivinoreji prevladuje govedoreja za mleko in meso, saj ima povpre\xc4\x8dna kmetija 19 glav \xc5\xbeivine, in konjereja za meso in malo manj za v \xc5\xa1portne kreativne namene. Obstaja pa tudi gojenje ov\xc4\x8detine, kozjereje in svinjine. Na njivah, ki se \xc5\xa1e obdeluje, najpogosteje najdemo koruzo, krompir in p\xc5\xa1enico. Najve\xc4\x8d se jih nahaja severozahodno od Velikih Poljan in zahodno od Prapro\xc4\x8d. Med pa\xc5\xa1niki in travniki prevladujejo pa\xc5\xa1niki, saj teren velikokrat zaradi razgibanosti ne omogo\xc4\x8da ko\xc5\xa1nje s traktorji. Pa\xc5\xa1nike se najde v ve\xc4\x8dini okolice Dolenjih Podpoljan, Vrha pri Poljanah, \xc5\xbdukovega in Velikih Poljan. Prevladujo\xc4\x8di travniki se nahajajo po Ortne\xc5\xa1kem prelomu, Prapro\xc4\x8dah, Finkovem, \xc5\xa0krajneku in Bukovcu pri Poljanah.\n_START_SECTION_\nObrt in storitev\n_START_PARAGRAPH_\nMed obrtjo prevladuje proizvodnja lesenih izdelkov za kritino, konstrukcije, palete in manj\xc5\xa1e izdelke (gajbice, deske\xe2\x80\xa6) in lesene biomase. Najbolj raz\xc5\xa1irjene storitve so prevozni\xc5\xa1tvo in gostinstvo. Velik del prevozni\xc5\xa1tva je usmerjen v transport lesenih izdelkov, hlodovine in \xc5\xbee napravljenih drv. Gostinstvo je usmerjeno v turizem, zadovoljevanje lokalnega prebivalstva in mimoido\xc4\x8dih, ki se vra\xc4\x8dajo oziroma odhajajo na delo iz relacije Ljubljana-Ribnica. Najbolj turisti\xc4\x8dno je usmerjena gostilna na Grmadi, ki ima reden obisk turistov, doma\xc4\x8dih in tako tujih.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem ni tako mo\xc4\x8dno razvit, ampak se posamezniki trudijo z njim ustvariti donos v ve\xc4\x8dini preko gostinstva. KS Velike Poljane nudi veliko sprehajalnih poti, ki se nahajajo na obeh straneh bregov Zastave. Na poljanski strani so znamenitosti sakralnih objektov in razgledov, kot je pogled na Triglav. Iz Grmade je lep razgled na dve dolini na enkrat (Dobrepoljska in Ribni\xc5\xa1ka dolina). Zna\xc4\x8daj pohodni\xc5\xa1kih poti je alpski, saj se okoli njih nahajajo pa\xc5\xa1niki s posameznimi drevesi borovcev. Nad Ortnekom se nahaja Stari grad, od katerega je ostalo samo \xc5\xa1e del obzidja in se na njem aprila blagoslovi konje. Turiste privabljajo z razli\xc4\x8dnimi veselicami in dogodki, kot so Bo\xc5\xbei\xc4\x8dni pohod na grmado, Konjske dirke na Velikih Poljanah, gasilska veselica, itd.\n_START_SECTION_\nOstale dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a naselja v KS Velike Poljane sta Velike Poljane in Ortnek, saj imata najve\xc4\x8d dejavnosti. Nato jima sledijo naselja, ki imajo samo eno dejavnost, Dolenje Podpoljane, Prapro\xc4\x8de, Gorenje Podpoljane in Vrh pri Poljanah. Najpogostej\xc5\xa1a dejavnost sta javni prevoz (avtobusna postaja) in gostilna s prehrano. Ostala naselja nimajo dejavnosti. Iz preteklih dejavnosti, ki so jih imela naselja je razvidno, da je bilo naselje Ortnek v preteklosti najpomembnej\xc5\xa1e, saj je imelo ve\xc4\x8d kot polovico ve\xc4\x8d dejavnosti. Zaradi zmanj\xc5\xa1anja populacije v KS Velike Poljane in nekaterih napa\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8ditev posameznikov, je Ortnek izgubil po\xc5\xa1to, trgovino s prehrano, bencinsko \xc4\x8drpalko in hotel. Velike Poljane so pa izgubile \xc5\xa1tiriletno osnovno \xc5\xa1olo.'