b'\n_START_ARTICLE_\nAlpidska orogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nAlpidska orogeneza se nana\xc5\xa1a na zadnjo fazo orogeneze v zgodovini Zemlje, ko so se oblikovale Alpe._NEWLINE_Proces te orogeneze se razteza od krede \xc4\x8dez najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o fazo polnjenja v miocenu pred pribli\xc5\xbeno 20 milijoni let do dana\xc5\xa1njih dni, vklju\xc4\x8dno obdobje pribli\xc5\xbeno 100 milijonov let, in izzveneva  pribli\xc5\xbeno zadnjih 5 milijonov let. Ledenodobna starost pleistocena v zadnjih 2 milijonih letih pa prevladuje ve\xc4\x8dinoma videz dana\xc5\xa1njih gora._NEWLINE_V tej orogenezi je alpidski gorski pas z Atlasom, Pireneji, Balearskimi otoki, Alpami, Karpati, Apenini, Rodopi, Balkanom, Anatolijo, Kavkazom, Hinduku\xc5\xa1om, Karakorumom, Himalajo oblikovan do zahodnih gora Indokine in Malezije. Ameri\xc5\xa1ke Kordiljere izvirajo tudi tektonskih procesov plo\xc5\xa1\xc4\x8d, in se kljub temu \xc5\xa1tejejo kot samostojna orogeneza._NEWLINE_Alpidi je skupno ime za gorske sisteme, ki so nastali v \xc4\x8dasu alpidske orogeneze ali v oligo-miocenskem gubanju.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV predkambrijskih centralnih gnajsnih jedrih Zillertalskih Alp ter vzhodnih Visokih Turah so deli neoproterozojskega superkontinenta Rodinija, ki imajo starost 1000 milijonov let._NEWLINE_Od razpada tega superkontinenta - tj pribli\xc5\xbeno 750 Ma (milijon let) - so bile skale v kasnej\xc5\xa1ih Alpah na morskem dnu. Okoli 550 Ma se deli obalni pas Gondvane in od 460 Ma nato nastane Rea ocean, iz katerega je v\xc4\x8dasih \xc5\xa1trlel pred 420 Ma vulkanski oto\xc4\x8dni lok Hun-Terran. Na vrhuncu najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e faze Variski\xc4\x8dne orogeneze pred 360 Ma, so se ti otoki spet potopili v Rea. V permu od 300 Ma so na obmo\xc4\x8dju Alp s\xc4\x8dasoma nastali sedimenti Tetide na vzhodu Pangee.\n_START_SECTION_\nRazvoj v triasu\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju triasa od 250 Ma se razmakne srednjeoceanski hrbet Tetide, vendar se je podrinil na severu med obalni pas moderne Tur\xc4\x8dije, Irana, Tibeta in Indokine; ta akrecija na podro\xc4\x8djih polic je imela za posledico kompresijo in kon\xc4\x8dno dvig polic na morski gladini. Dolga in tanka celina, fragment Kimerije se je odcepila od severnega roba vzhodne Gondvane in se vrtela okrog to\xc4\x8dke v dana\xc5\xa1njih Karpatih. Vulkanski oto\xc5\xa1ki lok, kasnej\xc5\xa1i Kimerski nagubani pas, se je pove\xc4\x8dal na ju\xc5\xbenem obalnem pasu Mlade Evrazije._NEWLINE_Povezano z odprtjem \xc5\xa1irjenja Tetide proti zahodu - so preveliki stranski premiki in oblikovanje jarka v regijah starih variski\xc4\x8dnih gora - tudi nasilne vulkanske aktivnosti v alpskem epikontinentalnega pasu, na severu apulijski polotok in na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njih Pirenejev med Iberijo, bretonsko variskijo in Gibraltarjem; razklale obmo\xc4\x8dja grebena v Atlantiku in kasneje vse do severnih Apala\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nRazvoj v juri\n_START_PARAGRAPH_\nPred ju\xc5\xbenimi obalami Kimerije je v juri od 200 Ma nastal globok Tetidin jarek, zahodno ali pre\xc4\x8dno skozi razpadajo\xc4\x8do Pangeo, preko globokomorskega obmo\xc4\x8dja novonastalega Peninskega oceana do zloma Atlantskega grebena in med severno obalo Ju\xc5\xbene Amerike in zahodno Gondvano. Iz samega \xc5\xa1irjenja Peninskega oceana je nastala na zahodu \xc5\xa0vicarska polica, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du korita je povr\xc5\xa1ina sedimenta iz Penninikumsa, ter na vzhodu vzhodna Alpska polica, ki jo \xc5\xbeene apulijski polotok od Gondvane proti vzhodu, pojavi se gorovje Krim in Predkavkaz._NEWLINE_V kimeridgijski fazi alpidske orogeneze so nastale ameri\xc5\xa1ke Kordiljere in Sredozemsko morje. V tem \xc4\x8dasu se pojavijo batoliti granita in z njimi v zvezi \xc5\xa1tevilna orudenja.\n_START_SECTION_\nRazvoj v kredi\n_START_PARAGRAPH_\nV spodnji kredi od 145 Ma so zdaj jasno lo\xc4\x8dene Severna Amerika, Grenlandija in Evropa, severni Atlantik se odpre._NEWLINE_Postopen pristop Kimerije k jugovzhodni Evropi in azijskemu kratonu, odprtje severnega Atlantskega oceana in \xc5\xa1tevilni razmeroma ozki oceanski bazeni so bili povezani s transformnim prelomom, \xc5\xa1e vedno kompleksno prepleteni \xc4\x8dez razpadajo\xc4\x8do Pangeo._NEWLINE_Iberia je zapustila Evropo kot neodvisen fragment skorje in tudi Apulijski polotok je lo\xc4\x8den v nastajajo\xc4\x8dem vzhodnem Sredozemlju od doslej Afrike. Do zdaj samostojne mikro celina so \xc5\xa1e naprej na ju\xc5\xbenem robu Evrope in vzhodne avstrijske in italijanske alpe se dvignejo nad morsko gladino. Oba prva odseka Peninskega globokomorskega bazena kot tudi zadnji ostanki zahodnega Tetidininega oceanskega dna sta se podrinila. Na obmo\xc4\x8dju Karpatov in Balkana so se razvili mo\xc4\x8dni vulkanizmi.\n_START_SECTION_\nRazvoj v paleogenu\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku paleogenske starosti (66 Ma) je nastalo tr\xc4\x8denje jadranske mikroplo\xc5\xa1\xc4\x8de odcepljene od Afrike z Evropsko predalpsko. Linija tr\xc4\x8denja z oblikovanjem \xc5\xa1iva je segala od Egeja \xc4\x8dez regijo reke Vardar v Makedoniji, \xc4\x8deri Karpatov in peninskega obmo\xc4\x8dja Alp, Piemonta do Korzike._NEWLINE_Afrika je \xc5\xa1e naprej drsela proti severovzhodu in potiskala indijsko podcelino, nekdanja ju\xc5\xbena celina Gondvana se je bli\xc5\xbeala Aziji. V \xc4\x8dasu kredno-terciarnega izumiranja so zdaj iz Peninskega oceana postavljene tudi zahodne Alpe Francije in \xc5\xa0vice in na severnem robu so se iz mladega Sredozemlja pove\xc4\x8dali Apenini in kalabrijski lok. Sardinija in Korzika sta se lo\xc4\x8dili med vrtenjem v smeri urinega kazalca od evropskega kontinentalnega bloka.\n_START_SECTION_\nRazvoj v neogenu in kasneje\n_START_PARAGRAPH_\nV neogenu od 23 Ma se je Paratetida, severna meja cone Tetida v Evropi in danes Srednji Aziji, postopoma zaprl. Ostanki so zdaj Panonsko morje, \xc4\x8crno morje in Kaspijsko jezero. V oligocenu se je ponovno pojavilo raztezanje skorje, grebeni na oceanskem dnu so se \xc5\xa1irili in oblikovali back-arc bazene (back-arc bazeni so geolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti podmorskih bazenov, povezanih z oto\xc5\xa1kimi loki in subdukcijskimi conami). S spreminjanjem smeri subdukcije ali \xc5\xa1irjenjem morskega dna, je nastalo ve\xc4\x8dplastno gubanje baznih gorovij, ki so se integriral in hkrati tvorili molase (izraz se nana\xc5\xa1a na pe\xc5\xa1\xc4\x8denjake, skrilavce in konglomerate oblikovane kot kopenski ali plitvo morski sedimenti pred nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dimi gorskimi verigami)._NEWLINE_Za aktualno \xc4\x8detrto globalno ledeno dobo od 2,6 Ma je zna\xc4\x8dilno obdobje izmeni\xc4\x8dne poledenitve in otoplitve dana\xc5\xa1njih pokrajin._NEWLINE_Pomikanje kontinentalnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d se \xc5\xa1e vedno dogaja, zato Alpidska orogeneza \xc5\xa1e ni kon\xc4\x8dana. Alpe in Himalaja po\xc4\x8dasi rastejo nekaj milimetrov na leto, a se hkrati zaradi zunanjih geolo\xc5\xa1kih procesov (npr. erozije), zni\xc5\xbeujejo. V 50 milijonih let bo ta tektonski proces na obmo\xc4\x8dju Sredozemlja, Rde\xc4\x8dega morja in Perzijskega zaliva oblikoval nova gorovja.\n_START_SECTION_\nKamnine\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne vrste kamnin v visokogorju in sredogorju so enostavni para-gnajsi, ki so se preobrazili iz glinastih in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sedimentov, temno sivi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki in tufi. Pogosto najdemo amfibolite, ki so nastali iz bazaltov. V teh zdru\xc5\xbebah so magmatski ortognajsi  zelo pogosti. V Silvretti in Oetztal Alp je starej\xc5\xa1a generacija ortognajsov staropaleozoiski dogodek vdora. Drugi, mlaj\xc5\xa1i magmatski gnajsi pa so vdrli v variski\xc4\x8dni orogenezi v karbonu. Enako stari granitni gnajsi se pojavljajo na primer v kristalinski masi Schladminger Tauern, Seckauer Tauern in M\xc3\xbcrztaler Alpah in so znak za\xc4\x8detne orogeneze v za\xc4\x8detku variski\xc4\x8dnega obdobja (420 Ma).'