b"\n_START_ARTICLE_\nIlirska Bistrica\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nVodno ime Bistrica je slovanskega izvora in izhaja iz ob\xc4\x8dne besede bystrica v pomenu 'hitro teko\xc4\x8da voda', ta pa iz pridevnika bystr\xd1\x8a (hitro teko\xc4\x8d, dero\xc4\x8d).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa nastanek naselja so bili pomembni predvsem izdatni kra\xc5\xa1ki izviri, obse\xc5\xbeni sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ki gozdovi v zaledju, ter ugodna prometna lega. \xc5\xbdagarstvo, mlinarstvo in trgovina so omogo\xc4\x8dili razvoj me\xc5\xa1\xc4\x8danstva in prvih manj\xc5\xa1ih industrijskih obratov. \xc5\xbdage in mlini se omenjajo \xc5\xbee v prvi polovici 15. stoletja. V 17. stoletju je reka Bistrica poganjala ve\xc4\x8d kot 40 vodnih koles. V za\xc4\x8detku 19. stoletja je bilo ob njej 29 \xc5\xbeag, ki so pridelale letno do 3000 voz lesa, ve\xc4\x8dinoma za Reko in Trst. Ko je bila v drugi polovici 19. stoletja zgrajena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga do Reke, sta \xc5\xbeagarska obrt in lesna trgovina postali \xc5\xa1e pomembnej\xc5\xa1i, vrh sta dosegli med obema vojnama. Okrog leta 1900 je za\xc4\x8dela obratovati prva parna, leta 1938 pa elektri\xc4\x8dna \xc5\xbeaga. Mlini in \xc5\xbeage v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naselja so opu\xc5\xa1\xc4\x8deni, na njihov pomen pa spomnija pesem o bistri\xc5\xa1kih \xc5\xbeagah. _NEWLINE_Kraj Bistrica se prvi\xc4\x8d omenja leta 1300. Okoli leta 1830, se prvi\xc4\x8d omenja kot Ilirska Bistrica. V avstrijski dobi je bilo naselje \xc5\xa1e na Kranjskem, meja z Istro je potekala po slemenu Brkinov. V naselju je bilo okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de z davkarijo. Leta 1864 so v Ilirski Bistrici ustanovili Narodno \xc4\x8ditalnico. Leta 1911 je postala trg in leta 1952 mesto. Do leta 1927 se je Ilirska Bistrica delila na naselji Bistrica na vzhodu in Trnovo na zahodu. V nasprotju z obrtno industrijsko Bistrico je bilo Trnovo pod skalnatim Gradi\xc5\xa1\xc4\x8dem vedno bolj kme\xc4\x8dko naselje. V \xc4\x8dasu med svetovnima vojnama je bilo naselje pod Italijo.\n_START_SECTION_\nIndustrija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi industrijski podjetji v Ilirski Bistrici sta bili prva kranjska tovarna testenin Pekatete, ki je za\xc4\x8dela delovati 1899 in manj\xc5\xa1a strojarna. Ko je tovarna testenin 1937 pogorela, so zgradili furnirnico in strojni \xc5\xbeagarski obrat. Po drugi svetovni vojni je iz te osnove zrastlo podjetje Topol._NEWLINE_Leta 1938 je bila v Trstu ustanovljena delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba \xc2\xbbFallersa\xc2\xab\xc2\xa0(Fabbrica Lastre, Legno, Reintegrato Societ\xc3\xa0 Autonoma). Dru\xc5\xbebo so ustanovili ve\xc4\x8dinski, preko 70-odstotni delni\xc4\x8dar knez dr. Hugo Winzenz Windisch-Graetz in \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje drugi. Knez Windisch-Graetz je imel \xc5\xbee v lasti tovarno vezanih plo\xc5\xa1\xc4\x8d v Pivki, furnirnico v Prestranku, lesni obrat v Postojni in druge lesnopredelovalne obrate. Prvotno so tovarno nameravali postaviti v Postojni, vendar so se kasneje zaradi proizvodnega postopka, ki je zahteval velike koli\xc4\x8dine vode, odlo\xc4\x8dili, da jo zgradijo v Trnovem pri Ilirski Bistrici, (tedaj Villa del Nevoso).  _NEWLINE_Lokacija v Trnovem je bila poleg bli\xc5\xbeine reke Reke ugodnej\xc5\xa1a tudi zaradi bli\xc5\xbeine \xc5\xbeeleznice in re\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Z gradbenimi deli so za\xc4\x8deli v letu 1940, \xc5\xbee leta 1943 pa so bila v veliki meri kon\xc4\x8dana monta\xc5\xbena dela strojev in opreme. Tovarna je bila med vojno leta 1945 bombardirana in po\xc5\xa1kodovana. Po vojni so proizvodnjo obnovili, tovarno pa podr\xc5\xbeavili. Prve lesonitne plo\xc5\xa1\xc4\x8de so bile izdelane 16. aprila 1946 in so bile prve vlaknene plo\xc5\xa1\xc4\x8de, proizvedene  v Sloveniji in na Balkanu. _NEWLINE_Prvo linijo po mokrem postopku je leta 1979 zamenjala druga proizvodna linija po suhem postopku. Podjetje \xc2\xbbLesonit\xc2\xab\xc2\xa0je leta 2000, le nekaj let po ste\xc4\x8daju, prevzela italijanska korporacija Fantoni Spa, ki je tovarno tehnolo\xc5\xa1ko popolnoma posodobila in v letih 2006 ter 2007 zagnala novo, tretjo proizvodno linijo proizvajalca Siempelcamp._NEWLINE_Danes se naselje \xc5\xa1iri do reke Reke, kjer stoji mestna industrijska cona. \xc5\xbdeleznica lo\xc4\x8di industrijski del mesta od stanovanjskega, ki se bistveno ne \xc5\xa1iri ve\xc4\x8d. Zaradi bli\xc5\xbeine dr\xc5\xbeavne meje s Hrva\xc5\xa1ko so se pojavila tudi \xc5\xa1pedicijska podjetja.\n_START_SECTION_\nOpis mesta\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje je nastalo z zdru\xc5\xbeitvijo ve\xc4\x8d naselitvinih jeder na prisojni, pred burjo za\xc5\xa1\xc4\x8diteni legi, pod strmim kra\xc5\xa1kim robom Sne\xc5\xbenika. V naselju se od ceste Postojna-Reka odcepijo ceste proti Pivki, \xc4\x8dez Brkine proti Podgradu in na Sne\xc5\xbenik. Ob cesti na Zgornjo Pivko je naselju priklju\xc4\x8deno precej novo naselje \xc2\xbbGabrije\xc2\xab\xc2\xa0oz. S-13, pa tudi meja s sosednjima naseljema Kosezami in Jasenom ni ve\xc4\x8d o\xc4\x8ditna. _NEWLINE_Starej\xc5\xa1i del mesta je tik pod strmim apnen\xc4\x8dastim pobo\xc4\x8djem, ki vi\xc5\xa1je preide v travnate ravnice in umetno zasajene borove gozdove. Na severu se dviga Stra\xc5\xbeica (711 m), vzhodno Vol\xc4\x8dji Hrib (757 m) in za njim Zelena dolina. Izpod strmih apnen\xc4\x8dastih pobo\xc4\x8dji izvira Bistrica, ki ima tri ob\xc4\x8dasne pritoke (Kuk\xc4\x8deva, Su\xc5\xa1ec, Kova\xc4\x8devec), vsi trije izvirajo vi\xc5\xa1je v pobo\xc4\x8dju. V Bistrico se pod naseljem izliva \xc5\xa1e potok Pila, ki prite\xc4\x8de iz Jasenske Pile. Potok Bistrica je vir pitne vode za mesto in \xc5\xa1ir\xc5\xa1o okolico, zato je na izviru zajetje za vodovod, pod njim pa ribogojnica._NEWLINE_Sredi naselja je parkovno urejen Hrib svobode, pogovorno imenovan tudi Brin\xc5\xa1kov gri\xc4\x8d (433 m), na katerem je spomenik prekomorskim brigadam in novej\xc5\xa1i spomenik zdru\xc5\xbeenju TIGR. Oba je izdelal kipar Janez Lenassi in za spomenik prekomorskim brigadam dobil leta 1966 Nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada (njegov opus \xc5\xa1teje preko trideset spomenikov in javnih del -, med katerimi izstopajo spomenik Edvardu Rusjanu v Novi Gorici (1960), spomenik \xc5\xbeelezni\xc4\x8darjem na Vogarju (1962), spomenik padlim borcem v Ilirski Bistrici (1965) in spomenik pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakom v Portoro\xc5\xbeu (1977). Zadnja ve\xc4\x8dja Lenassijeva stvaritev je bil spomenik Slavolok samostojnosti, ki so ga slovesno odkrili oktobra 2007 v Kopru).  Pred osnovno \xc5\xa1olo Dragotin Kette pa Kettejev spomenik. V naselju se je rodil slikar France Pavlovec.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno od Ilirske Bistrice je hrib Ahac (799 m), kjer je bila neko\xc4\x8d utrjena naselbina. Zgrajena je bila v \xc5\xbeelezni dobi in stalno poseljena vse do antike, kar so potrdila izkopavanja v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ki so odkrila ostanke rimskih zgradb znotraj gradi\xc5\xa1\xc4\x8da. Starej\xc5\xa1a literatura iz konca 19. stoletja omenja pod naselbino na severni strani precej velike gomile, tudi do 50 metrov, toda novej\xc5\xa1a arheolo\xc5\xa1ka topografija ni potrdila njihovega obstoja. _NEWLINE_Proti severozahodu v smeri proti hribu Stra\xc5\xbeica, poteka linija 3\xc2\xa0km dolgega masivnega zidu. Terasa zidu se nato spusti proti zahodu do gradi\xc5\xa1\xc4\x8da nad Trnovim in se obrne v smeri nazaj proti Ahacu, kjer se tudi zaklju\xc4\x8di. Zidovje je zapiralo naravni prehod med obema vzpetinama in prehod proti trnovskemu gradi\xc5\xa1\xc4\x8du. Nenavadna kontrolna zapora ima morda predrimsko zasnovo, strate\xc5\xa1ki pomen pa je obdr\xc5\xbeala tudi znotraj obrambnega sistema, imenovanega Claustra Alpium Iuliarum. To potrjuje med drugim tudi odkritje anti\xc4\x8dnih zgradb, vklju\xc4\x8denih v zidno konstrukcijo, ki je merila v \xc5\xa1irino povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tiri metre. _NEWLINE_Terasasto zasnovano gradi\xc5\xa1\xc4\x8de nad Trnovim spada med najve\xc4\x8dje naselbinske komplekse na Krasu, obdaja ga skoraj 1000 metrov dolg nasip, ponekod visok tudi pet metrov. Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo poseljeno v \xc5\xbeelezni dobi pravtako tudi v antiki. Znotraj naselja je bil konec 19. stoletja izkopan skeletni grob iz \xc5\xbeelezne dobe z bogatimi pridatki (bronasto posodje, oro\xc5\xbeje). V gradi\xc5\xa1\xc4\x8du so odkrili ostanke lesenih objektov. K naselbini je sodilo tudi grobi\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem so odkopali okoli 200 grobov, ve\xc4\x8dino iz obdobja med 6. in 4. stoletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Grobovi so bili \xc5\xbearni, med pridatki se pogosto omenja apulska keramika. Leta 1978 so odkrili \xc5\xa1e 133 grobov z \xc5\xbearami in brez njih, pokriti so bili s kerami\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami. Najdbe kerami\xc4\x8dnega posodja, bronastih in \xc5\xbeeleznih predmetov sodijo v obdobje med 8. in 5. stoletjem pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Po na\xc4\x8dinu pokopa in grobnih pridatkih je trnovska nekropola zna\xc4\x8dilen predstavnik notranjsko-kra\xc5\xa1ke kulturne skupine v starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi. _NEWLINE_Na skalnati vzpetini Gradina na vzhodnem delu Ilirske Bistrice so vidni temelji in del nekdanjega gradu iz 12. stoletja. Grad se je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dal v strnjen niz gradov ob reki Reki, postavljen je bil na pomembni strate\xc5\xa1ki to\xc4\x8dki. V virih se grad omenja v 13. stoletju, ko so v njem bivali bistri\xc5\xa1ki gospodje, pozneje je bil last devinskih grofov, v 14. stoletju pa je pri\xc5\xa1el pod pravno oblast Postojne in s tem pod Auersperge. V 17. stoletju so prebivalci uporabljali grad za shrambo in zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegov nekdanji videz se je ohranil na upodobitvi Valvasorja.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Ilirska Bistrica le\xc5\xbei na Ilirskobistri\xc5\xa1kem fosilnem plazu. Gre za plaz izjemnih razse\xc5\xbenosti, najve\xc4\x8dji znani plaz v Sloveniji, ki se je spro\xc5\xbeil pred pribli\xc5\xbeno dvema milijonoma let na obmo\xc4\x8dju med Ilirsko Bistrico in Volovjo rebrijo. Zdrsnil je rob Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote povr\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 20 km\xc2\xb2, debeline med 200 in 250 m in prostornine okoli 5 milijard m\xc2\xb3. Plaz je leta 2011 odkril geolog Ladislav Placer. Ker je plaz dobro ohranjen in je med najve\xc4\x8djimi na svetu, predstavlja vrhunsko geolo\xc5\xa1ko in geomorfolo\xc5\xa1ko naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino svetovnega formata.\n_START_SECTION_\nZnane osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc4\x8dlanek: Seznam osebnosti iz ob\xc4\x8dine Ilirska Bistrica."