b'\n_START_ARTICLE_\nMednarodna organizacija dela\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nILO je bila ustanovljena kot agencija Dru\xc5\xa1tva narodov po Versailles pogodbi, ki je kon\xc4\x8dala prvo svetovno vojno. VanDaele, (2005) trdi, da je leta 1919 pionirsko generacijo znanstvenikov, strokovnjakov socialne politike in politikov, namenjeni neprimerljivi mednarodni organizacijski okvir za delovno politiko. O\xc4\x8detje organizacije ILO so zelo dobro za\xc4\x8drtali pravila pri socialnih mislih in ukrepanja pred letom 1919. \xc4\x8clani so se poznali med seboj iz prej\xc5\xa1njih zasebnih poklicov in ideolo\xc5\xa1kih omre\xc5\xbeij, ki so si izmenjavali znanje, izku\xc5\xa1nje in zamisli o socialni politiki. Predvojni\xc2\xa0\xc2\xbbepistemolo\xc5\xa1ki skupnosti\xc2\xab\xc2\xa0kot je Mednarodno zdru\xc5\xbeenje za delovno pravo (IALL), ustanovljena leta 1900, in politi\xc4\x8dnih mre\xc5\xbe, kot je socialisti\xc4\x8dna Druga internacionala, so bili odlo\xc4\x8dilni dejavnik pri institucionalizaciji mednarodne politike dela. Po evforiji po prvi svetovni vojni, je bila zamisel\xc2\xa0\xc2\xbbzmo\xc5\xbena dru\xc5\xbeba\xc2\xab\xc2\xa0pomemben katalizator za socialni in\xc5\xbeeniring ILO arhitektov. Kot nova disciplina, mednarodnega delovnega prava, je postal uporaben instrument za uvajanje socialnih reform v praksi. Utopi\xc4\x8dne ideale ustanoviteljev za socialno pravi\xc4\x8dnost in pravico do dostojnega dela - so bile spremenjene s strani diplomatskih in politi\xc4\x8dnih kompromisov, na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci leta 1919, ki prikazuje bilance ILO med idealizmom in pragmatizmom.\n_START_SECTION_\nOdgovornost\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od drugih specializiranih agencij Zdru\xc5\xbeenih narodov, je Mednarodna organizacija dela tristranska upravna struktura, ki zastopa vlado, delodajalce in delavce.\n_START_SECTION_\nUpravni organ\n_START_PARAGRAPH_\nUpravni organ je danes izvr\xc5\xa1itelj Mednarodnega urada za delo. Sestaja se trikrat letno: marca, junija in novembra. Sprejemajo odlo\xc4\x8ditve o ILO politiki, sprejme osnutek programa in prora\xc4\x8duna organizacije. Upravni organ je sestavljen iz 28 vladnih predstavnikov, 14 predstavnikov delavcev in 14 predstavnikov delodajalcev. Deset vladnih sede\xc5\xbeev ima stalno v lasti Brazilija, Kitajska, Francija, Nem\xc4\x8dija, Indija, Italija, Japonska, Ruska federacija, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Preostali vladni predstavniki so izvoljeni s strani vladnih delegatov vsake tri leta.\n_START_SECTION_\nMednarodna konferenca dela\n_START_PARAGRAPH_\nILO organizira mednarodno konferenco dela vsako leto junija v \xc5\xbdenevi, kjer se oblikuje in sprejema konvencije in priporo\xc4\x8dila. Na konferenciji se prav tako odlo\xc4\x8da o splo\xc5\xa1ni ILO politiki, delovnega programa in prora\xc4\x8duna. Vsaka dr\xc5\xbeava \xc4\x8dlanica je na konferenci zastopana s \xc5\xa1tirimi predstavniki: dva vladna predstavnik, predstavnik delodajalcev in predstavnik delavce. Vsi imajo enako pravico glasovanja, ne glede na populacijo dr\xc5\xbeave. Predstavniki delodajalcev in delavcev se obi\xc4\x8dajno opredeli v dogovoru z\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj reprezentativne\xc2\xab\xc2\xa0nacionalnih organizacij delodajalcev in delavcev. Po navadi, delavski delegati uskladijo svoje glasovalne, kot to naredijo tudi delodajalski delegati.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice\n_START_PARAGRAPH_\nDanes organizacija \xc5\xa1teje 178 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic iz vsega sveta. Slovenija je bila sprejeta dne 29. maja 1992.'