b'\n_START_ARTICLE_\nPokrajinska literatura\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajinska literatura ali regionalna literatura izpostavlja pokrajino, v kateri se dogaja, s \xc4\x8dimer omejuje svoj narativni zna\xc4\x8daj v korist lirskosti, folklornosti ali potopisnosti.\n_START_SECTION_\nRegionalizem v literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nRegionalizem v literaturi pomeni poudarjanje pokrajinskih zna\xc4\x8dilnosti v leposlovju oz. naravnanost na oblikovanje \xc5\xbeivljenja posameznih pokrajin, regij z njihovimi naravnimi, pokrajinskimi, socialnimi in kulturnimi posebnostmi._NEWLINE_V slovenski literaturi predstavlja pojem regionalizma knji\xc5\xbeevnost regij, na katere se Slovenija oz. slovensko jezikovno podro\xc4\x8dje tradicionalno deli: Kranjska s podenotami Gorenjsko, Notranjsko in Dolenjsko, ter ju\xc5\xbena \xc5\xa0tajerska, Prekmurje, Primorska, Koro\xc5\xa1ka in del Istre._NEWLINE_Zamejen je z letnicami 1918, ko osredjni jugovzhodni del slovenskega jezikovnega podro\xc4\x8dja postane nacionalna upravna enota, najprej kot Dravska banovina, kasneje kot republika znotraj Jugoslavije (v tej dobi z zahodno pokrajino Primorske in Istro do Dragonje). Pred tem letom je regionalizem v knji\xc5\xbeevnosti in dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju, zlasti na Koro\xc5\xa1kem, izraz poudarjene identitete in v sozvo\xc4\x8dju s politi\xc4\x8dnim programom Zedinjene Slovenije (npr. Pre\xc5\xbeihov Voranc, Milka Hartman). Vrh do\xc5\xbeivi med letoma 1927 in 1935. O njem so s kriti\xc4\x8dno distanco - torej na osnovi dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne analize in ne literarne analize, ki bi izvirala iz samega besedila - najve\xc4\x8d razpravljali v literarni reviji Ljubljanski zvon (npr. Bo\xc5\xbeidar Borko, Anton Debeljak in Ivo Brn\xc4\x8di\xc4\x87).\n_START_SECTION_\nRuralizem\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj regionalizma je \xc4\x8dasovno nekoliko bolj zamejen pojem ruralizma, tj. umetnostna smer, ki obravnava kme\xc4\x8dko in pode\xc5\xbeelsko tematiko. V Sloveniji (oz. takratni Dravski banovini znotraj Jugoslavije) so o njem pisali med letoma 1932 in 1941, edini "doma\xc4\x8di" predstavnik pa je Anton Nova\xc4\x8dan (pojem "doma\xc4\x8di" je vsekakor znanstveno opore\xc4\x8den, ker so npr. tudi Koro\xc5\xa1ki slovenski avtorji/raziskovalci na svojem doma\xc4\x8dini, enako velja za Kanal\xc4\x8dane, oz. ker vsebuje sistemsko konceptualno izklu\xc4\x8ditev zamejskih Slovencev in ena\xc4\x8denje slovenskega podro\xc4\x8dja z R. Slovenijo). Pobude zanj so pri\xc5\xa1le iz \xc4\x8de\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti (Josef Knap, Jan \xc4\x8cep)._NEWLINE_Kritik Bo\xc5\xbeidar Borko je ruralizem utemeljil kot odpor proti me\xc5\xa1\xc4\x8danski literaturi, njegovo vodilo nazaj k zemlji pa kot posledico pretresov prve svetovne vojne. Obema, tako \xc4\x8de\xc5\xa1kemu kot slovenskemu ruralizmu, je skupen boj proti svetovljanstvu v literaturi (literatura mora biti tujcu tuja!)._NEWLINE_Za pisatelje ruraliste je zna\xc4\x8dilno, da ve\xc4\x8dino svojega pisanja namenijo kmetu in zemlji, veliko jih je bilo tudi po rodu bajtarjev. V delih so ustvarjali poseben naturalizem.\n_START_SECTION_\nRegionalizem v drugih knji\xc5\xbeevnostih\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki literarni prostor dojema regionalno oz. lokalno literaturo (American Literary Regionalism) podobno: to je literatura, ki se osredoto\xc4\x8da na like, navade, nare\xc4\x8dja, topografijo in ostale posebnosti posamezne regije. Vrh je dosegla v \xc4\x8dasu dr\xc5\xbeavljanske vojne in konec 19. stoletja. Pomembna je tudi v izobra\xc5\xbeevanju, predvsem na Univerzi v Michiganu, kjer izvajajo program New England Literature Program, v okviru katerega \xc5\xa1tudentje potujejo v posamezne regije in tam \xc5\xa1tudirajo literaturo, ki se nanje nana\xc5\xa1a. Ameri\xc5\xa1ki regionalisti\xc4\x8dni pisatelj je William Faulkner._NEWLINE_Latinska Amerika pozna izraz criollismo oz. costumbrismo: to je gibanje, ki bi lahko bilo enakovredno regionalizmu, vendar ima svojevrsten izvor in oblike. V Franciji regionalno literaturo definirajo kot litterature de terroir (R\xc3\xa9gionalisme (litt\xc3\xa9rature))._NEWLINE_V nem\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti se je uveljavil izraz Heimatliteratur oz. (Heimatdichtung). Nekateri avtorji nem\xc5\xa1kega literarnega regionalizma so kanonizirani (Jeremias Gotthelf, J. P. Hebbel, Adalbert Stifter, Gottfried Keller, Theodor Storm, Peter Rosegger, Ludwig Anzengrubber, Wilhelm Raabe), nekatere pa uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v trivialno literaturo._NEWLINE_Po regionalizmu so poznani Skandinavci (Sigrid Undset); norve\xc5\xa1ki pisatelj Knut Hamsun je dobil celo Nobelovo nagrado._NEWLINE_Regionalisti\xc4\x8dni avtorji drugje: v Italiji Giovani Verga in Cesare Pavese - poleg \xc5\xa1tevilnih regionalno zaznamovanih avtorjev, zlasti v manj\xc5\xa1inskih jezikih (Sicilijanci, Sardi ter Slovenci, med njimi Boris Pahor ("Mesto v zalivu"). Na Poljskem \xc5\xa1tejemo med avtorje te zvrsti: W\xc5\x82adis\xc5\x82aw Stanis\xc5\x82aw Reymont, na Hrva\xc5\xa1kem Miroslav Krle\xc5\xbea (Balade Petrice Kerempuha v kajkav\xc5\xa1\xc4\x8dini) in dela Vladimirja Nazorja v \xc4\x8dakav\xc5\xa1\xc4\x8dini.'