b'\n_START_ARTICLE_\nB\xc3\xa9la Bart\xc3\xb3k\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je bil direktor kmetijske \xc5\xa1ole in dobro igral violon\xc4\x8delo, mati pa je bila u\xc4\x8diteljica. Imel je mlaj\xc5\xa1o sestro Elza (* 1885). Po zgodnji smrti svojega o\xc4\x8deta leta 1888 je njegova mati prevzela izobra\xc5\xbeevanje, tudi klavirja. Najprej so \xc5\xbeiveli v Nagysz\xc5\x91ll\xc5\x91s (danes Vynohradiv, Ukrajina) in Bistriti. Ker je mati dobila slu\xc5\xbebo v Pressburgu (danes Bratislava), so se tja preselili. Od leta 1893 se je u\xc4\x8dil glasbo in kompozicijo pri profesorju Ladislavu Erkelu. Leta 1899 je dobil \xc5\xa1tipendijo in se vpisal na glasbeno akademijo v Budimpe\xc5\xa1ti, ki jo je ustanovil Liszt. Leta 1903 je imel koncert na Dunaju in se posvetil komponiranju. leta 1904 je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das bival v Berlinu, kjer je napisal Rapsodijo za klavir in orkester. _NEWLINE_Po vrnitvi v Budimpe\xc5\xa1to je z Zoltanom Kod\xc3\xa1lyjem raziskoval mad\xc5\xbearske ljudske pesmi. Leta 1907 je Bart\xc3\xb3k prevzel mesto profesorja klavirja na budimpe\xc5\xa1tanski glasbeni akademiji in nadaljeval z ustvarjanjem glasbenih del. Leta 1909 se je Bart\xc3\xb3k poro\xc4\x8dil s svojo prvo \xc5\xbeeno, Marto Ziegler. Nje je posvetil edino opero, ki jo je napisal, Grad vojvode Sinjebradca (mad\xc5\xbearsko originalno A k\xc3\xa9kszak\xc3\xa1ll\xc3\xba herceg v\xc3\xa1ra). _NEWLINE_Do leta 1920 je bila njegova glasba prete\xc5\xbeno atonalna, kasneje pa se je prepustil toku glasbenega neoklasicizma. _NEWLINE_Po koncu prve svetovne vojne je Bartok od\xc5\xa1el na mnoga gostovanja. Leta 1923 se je lo\xc4\x8dil od prve \xc5\xbeene in poro\xc4\x8dil z u\xc4\x8denko Ditto P\xc3\xa1sztory, ki ga je spremljala na klavirju. Leta 1939 je bil v \xc5\xa0vici in ob izbruhu 2. svetovne vojne emigriral v ZDA, kjer pa ni na\xc5\xa1el pravega navdiha za ustvarjalno delo. V skromnih razmerah in v de\xc5\xbeeli, ki je ni zanimala njegova glasba, se je po\xc4\x8dasi na\xc4\x8denjalo tudi njegovo zdravje. Da bi pre\xc5\xbeiveli je \xc5\xbeena igrala klavir, sam pa je imel nekaj predavanja na Harvard University. Ameri\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeenje skladateljev, avtorjev in zalo\xc5\xbenikov (ASCAP) mu je pomagalo z naro\xc4\x8dili in financiranjem zdravljenja. Zbolel je za levkemijo in septembra leta 1945 umrl v New Yorku. Pokopan je bil na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du  Ferncliff v Hartsdale (New York), po padcu komunizma na Mad\xc5\xbearskem pa so oblasti 7. julija 1988 posmrtne ostanke kot  dr\xc5\xbeavni pogreb preselile na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Farkasr\xc3\xa9t v Budimpe\xc5\xa1ti._NEWLINE_Poleg komponiranja je Bart\xc3\xb3k znan po sistemati\xc4\x8dnem zbiranju ljudskih pesmi. Potoval je preko Mad\xc5\xbearske, Romunije, Slova\xc5\xa1ke, Transilvanije, Tur\xc4\x8dije in Severne Afrike, zbral je ve\xc4\x8d kot 10.000 skladb in jih posnel ali zapisal. Poleg tega je govoril in pisal v ve\xc4\x8d jezikih, vklju\xc4\x8dno z angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in ru\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNa njegovo zgodnje skladateljsko delo sta mo\xc4\x8dno vplivala Liszt in Richard Strauss, vendr je \xc5\xbee v svoji prvi pomembnej\xc5\xa1i simfoni\xc4\x8dni skladbi Kossuth (1903) pokazal svojevrstne smernice, na katerih je gradil vse \xc5\xbeivljenje. Leta 1904 je za\xc4\x8del zbirati podatke o ljudski glasbi in uporabljal postopek snemanja ljudskih godcev na vo\xc5\xa1\xc4\x8dene valje. Stik z ljudsko glasbo je mo\xc4\x8dno vplival na njegov stil komponiranja, saj je tovrstne ritmi\xc4\x8dne in melodi\xc4\x8dne elemente vklju\xc4\x8deval v svoje skladbe. Hkrati je bil tudi eden izmed pionirjev tedaj nove veje muzikologije, etnomuzikologije._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej pomemben je bil na podro\xc4\x8dju komorne skladbe (na primer godalnih kvartetov, violinskih sonat ali sonat za violino solo). Bart\xc3\xb3ku je uspelo sestaviti tudi didakti\xc4\x8dna dela, ki so primerna ne le za pouk instrumenta ampak tudi za koncertno dvorano ali snemanje. Nekatera Bartokova dela so uporabljena tudi kot filmska glasba (Glasba za godala, tolkala in celesto v filmu Stanleyja Kubricka "The Shining" - Iz\xc5\xbearevanje - 1980).'