b'\n_START_ARTICLE_\nViljem II. Nizozemski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nViljem se je rodil 6. decembra 1792 v Haagu. Bil je najstarej\xc5\xa1i sin kasnej\xc5\xa1ega nizozemskega kralja Viljema I in njegove \xc5\xbeene pruske princese Wilhelmine. Ko je bil star 3 leta, je zaradi francoske invazije in umika britanskih \xc4\x8det skupaj z dru\xc5\xbeino zapustil Nizozemsko, ter od\xc5\xa1el v Anglijo. Svojo mladost je pre\xc5\xbeivljal v Berlinu na pruskem dvoru. Temu je slu\xc5\xbeilo voja\xc5\xa1ko izobra\xc5\xbeevanje in slu\xc5\xbeenje v pruski vojski. Potem je \xc5\xa1tudiral na univerzi v Oxfordu._NEWLINE_Kmalu je vstopil v britansko vojsko in leta 1811 postal pribo\xc4\x8dnik Arthurja Wellesleya. Skupaj z njim se je udele\xc5\xbeil bojev na iberskem polotoku. V vojski je 2. junija 1811 dobil \xc4\x8din podpolkovnika in 21. oktobra pa je bil povi\xc5\xa1an v polkovnika. 8. septembra je postal pribo\xc4\x8dnik britanskega prestolonaslednika Jurija  in bil 14. decembra 1813 povi\xc5\xa1an v generalmajorja. Leta 1813 se je potem, ko je njegov o\xc4\x8de postal kralj, vrnil na Nizozemsko. Leta 1815 je bil Viljem imenovan za prestolonaslednika. Istega leta se je zaradi Napoleonovega bega z Elbe spet priklju\xc4\x8dil vojski. V bojih proti Napoleonu je sodeloval kot poveljnik prvega zavezni\xc5\xa1kega korpusa. Z njim je sodeloval v bitkah pri Quatre Brasu in Waterlooju, v kateri je bil ranjen._NEWLINE_Leta 1814 je bil na kratko zaro\xc4\x8den s princeso \xc5\xa0arloto Vali\xc5\xbeansko, edino h\xc4\x8derko vali\xc5\xbeanskega princa Jurija, ter kasnej\xc5\xa1ega kralja Jurija IV. Zaroko je uredil prav Jurij, vendar pa so jo zaradi nasprotovanja \xc5\xa0arlotine matere in \xc5\xa0arlotine nepripravljenosti, da se preseli na Nizozemsko, razdrli. Tako se je Viljem 21. februarja 1816 v Sankt Peterburgu  poro\xc4\x8dil z veliko vojvodinjo Ano Pavlovo, najmlaj\xc5\xa1o sestro ruskega carja Aleksandra I.  Poroko je uredil Aleksander, da bi z njo zape\xc4\x8datil dobre odnose med Rusijo in Nizozemsko._NEWLINE_Viljem II je u\xc5\xbeival veliko popularnost v dana\xc5\xa1nji Belgiji (takrat ju\xc5\xbeni Nizozemski), kot tudi na Nizozemskem zaradi njegove prijaznosti in zmernosti. Leta 1830 je izbruhnila belgijska revolucija in Viljem je kot mirovni posrednik posku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di sporazum z belgijskimi revolucionarji.  Na pogajanjih je dosegel sporazum, po katerem bi dobila Belgija avtonomijo, vendar bi ostala v personalni uniji z Nizozemsko. Toda njegov o\xc4\x8de Viljem je zavrnil pogoje sporazuma, zaradi \xc4\x8desar so postali odnosi z o\xc4\x8detom precej napeti._NEWLINE_V avgustu 1831, je Viljem poveljeval nizozemskim silam, ki so bile poslane v Belgijo, da zadu\xc5\xa1ijo upor. Toda \xc5\xbee po 10 dneh bojev se je morala nizozemska vojska umakniti na sever zaradi francoskega posredovanja. Evropske sile so za novega kralja Belgije ustoli\xc4\x8dile Leopolda iz rodbine Saxe-Coburg-Gotha. Mir med Belgijo in Nizozemsko je bil dokon\xc4\x8dno sklenjen leta 1839._NEWLINE_7. oktobra  1840 se je njegov o\xc4\x8de odpovedal prestolu in Viljem ga je nasledil kot Viljem II. Podobno kot o\xc4\x8de je bil konservativen  in  nepripravljen spro\xc5\xbeiti spremembe, vendar pa se je za razliko od o\xc4\x8deta manj me\xc5\xa1al v politiko. Leta 1848 so izbruhnile revolucije po vsej Evropi. Tudi Viljem se je bal, da bo revolucija izbruhnila na Nizozemskem. Nekega jutra, ko se je zbudil, je dejal:  V eni no\xc4\x8di sem se iz konservativca  postal liberalec. Zato je ukazal  napisati novo liberalno ustavo, ki je precej omejila kraljevo mo\xc4\x8d in pove\xc4\x8dala mo\xc4\x8d parlamenta. Ustava velja \xc5\xa1e danes. Viljem je nenadno umrl v Tilburgu 7. marca 1849. Na prestolu ga je nasledil njegov sin Viljem III._NEWLINE_Bil je tudi 869. vitez Reda zlatega runa v \xc5\xa0paniji.'