b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Stare\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nStare je od leta 1862 do 1866 v Pragi \xc5\xa1tudiral slavistiko, zgodovino in geografijo. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je bil od 1867 dalje profesor v Osijeku, Vara\xc5\xbedinu, Bjelovarju in od 1891 do 1894 v Zagrebu za\xc4\x8dasni vodja vi\xc5\xa1je realke ter od 1897 do 1904 realne gimnazije._NEWLINE_Stare je bil leta 1867 tudi eden od soustanoviteljev Dramati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva v Ljubljani, za katerega je prevedel ve\xc4\x8d del iz \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika. Na Hrva\xc5\xa1kem pa je bil ve\xc4\x8d let odbornik Matice hrvatske. Stare se je zavzemal za tesnej\xc5\xa1e sodelovanje Slovencev in Hrvatov. Na njegove poglede sta vplivala utemeljitelj Hrva\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti J.J. Strossmayer in zgodovinar F. Ra\xc4\x8dki._NEWLINE_Dopisoval je v ve\xc4\x8d hrva\xc5\xa1kih in slovenskih \xc4\x8dasopissov. Zaslovel je z delom Ob\xc4\x8dna zgodovina za slovensko ljudstvo. Obse\xc5\xbeno delo je iz\xc5\xa1lo od leta 1874 do 1891 pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi v Celovcu v 15 snopi\xc4\x8dih  na 2500 straneh. Za zbirko Die V\xc3\xb6lker Oesterreich-Ungarns je napisal knjigo Die Kroaten im K\xc3\xb6nigreiche Kroatien und Slavonien (Dujaj, 1882)'