b'\n_START_ARTICLE_\nPostira\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMestece Postira, ki ima manj\xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je z obalno cesto povezano z naseljema Supetar in Pu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x87a. V zaledju mesteca se proti jugu razprostira od 300 do 600 m \xc5\xa1iroka in okoli 2 km dolga dolina. Kraj je znan po ribolovu, pridelavi olj\xc4\x8dnega olja v zadjem \xc4\x8dasu pa se razvija tudi turizem. V okolici je ve\xc4\x8d zanimivih zaliv\xc4\x8dkov s pla\xc5\xbeami, ki jih obdaja borov gozd._NEWLINE_Vhod v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ki le\xc5\xbei v zaliv\xc4\x8dku je za\xc5\xa1\xc4\x8diten z okoli 70 m dolgim valobranom na koncu  katerega stoji svetilnik ki oddaja svetlobni signal: R Bl 2s. V dnu zaliv\xc4\x8dka je manj\xc5\xa1i pomol ob katerem je globina morja do 2,5 m.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg ribi\xc5\xa1tva se doma\xc4\x8dini ukvarjajo tudi z vinogradni\xc5\xa1tvom, pridelavo olj\xc4\x8dnega olja, in turizmom. V kraju je manj\xc5\xa1a tovarna za predelavo rib Sardina d.o.o. in trije hoteli: Hotel Vrilo, Hotel Lipa in Hotel Postura in turisti\xc4\x8dno naselje Tamaris-Agava\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPostira se prvi\xc4\x8d omenja 1347 kot Posterna. Naselje se je pri\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti v 16. in 17. stoletju z naseljevanjem beguncev iz celine in doseljevanjem prebivalcev iz notranjosti Bra\xc4\x8da. V pristani\xc5\xa1\xc4\x8du je ohranjena pala\xc4\x8da z renesan\xc4\x8dnimi dodatki in rojstna hi\xc5\xa1a pesnika V. Nazorja. \xc5\xbdupnijska cerkev sv. Janeza Krstnika je bila postavljena v 16. stoletju. Od prvotne cerkve je ohranjena samo masivna utrjena apsida s strelnimi linami. V cerkvi je na ogled nekaj baro\xc4\x8dnih slik t. i. bene\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Vzhodno od Postire v zaliv\xc4\x8dku Lovre\xc4\x8dina so ostanki razvalin velike starokr\xc5\xa1\xc4\x8danske triladijske bazilike zgrajene med 5. do 6. stoletjem. Pri arheolo\xc5\xa1kih izkopavanjih so ob baziliki na\xc5\xa1li dva starokr\xc5\xa1\xc4\x8danska sarkofaga in fragmente rimske keramike.'