b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Koro\xc5\xa1ec\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki kariere\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ec je obiskoval Gimnazijo na Ptuju in v Mariboru, ter \xc5\xa1tudij nadaljeval na bogoslovju in bil leta 1895 posve\xc4\x8den v duhovnika. Leta 1905 je doktoriral iz teologije na Univerzi v Gradcu. Spoznal je Janeza Evangelista Kreka in sprejel njegove politi\xc4\x8dne poglede. Leta 1907 je bil izvoljen za poslanca Vseslovenske ljudske stranke v dr\xc5\xbeavnem zboru.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna (1914-1918)\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski politi\xc4\x8dni vrh je na za\xc4\x8detku vojne izkazal popolno vdanost habsbur\xc5\xa1ki monarhiji, a je tekom vojne zaradi brezkompromisne dr\xc5\xbee vrhovnih dualisti\xc4\x8dnih oblasti le-ta vse bolj pe\xc5\xa1ala. Koro\xc5\xa1ec je 30. maja 1917 kot predsednik Jugoslovanskega kluba prebral majni\xc5\xa1ko deklaracijo, ki je zahtevala zdru\xc5\xbeitev vseh ju\xc5\xbenih Slovanov v eno dr\xc5\xbeavno enoto, \xc5\xa1e vedno v okviru habsbur\xc5\xa1ke monarhije. Po Krekovi smrti 8. oktobra 1917 je Koro\xc5\xa1ec prevzel vodstvo Slovenske ljudske stranke._NEWLINE_Novi cesar Karel I. ni zmogel izpeljati ustavne reforme in je zavra\xc4\x8dal zahteve avstro-ogrskih ju\xc5\xbenih Slovanov po avtonomiji in zdru\xc5\xbeitvi s Hrvati. Slovenska politika je v na\xc4\x8drtih opustila habsbur\xc5\xa1ki okvir in se za\xc4\x8dela pripravljati na odcepitev od Avstro-Ogrske. Tik pred koncem vojne in razpadom dr\xc5\xbeave je Koro\xc5\xa1ca cesar Karel sprejel na avdienci. Na Karlovo povabilo, da bi Slovenci ostali v federalizirani habsbur\xc5\xa1ki monarhiji, je Koro\xc5\xa1ec odgovoril: "Va\xc5\xa1e veli\xc4\x8danstvo, prepozno je." ("Euer Majest\xc3\xa4t, es ist zu sp\xc3\xa4t.")\n_START_SECTION_\nOblikovanje Jugoslavije (1918)\n_START_PARAGRAPH_\nOb razpadu Avstro-Ogrske je Koro\xc5\xa1ec predsedoval Narodnemu svetu Slovencev, Hrvatov in Srbov. 29. oktobra 1918 so ju\xc5\xbeni Slovani nekdanje Avstro-Ogrske razglasili Dr\xc5\xbeavo Slovencev, Hrvatov in Srbov. Koro\xc5\xa1ec je skupaj Nikolo Pa\xc5\xa1i\xc4\x87em in Antejem Trumbi\xc4\x87em izpogajal \xc5\xbdenevsko deklaracijo, ki je predvidevala zdru\xc5\xbeitev dr\xc5\xbeav na federativno-konfederalni podlagi. \xc5\xbde \xc4\x8dez nekaj dni je Srbija od \xc5\xbeenevske deklaracije odstopila. Dr\xc5\xbeava SHS se je brez kakr\xc5\xa1nihkoli jamstev glede avtonomije 1. decembra 1918 zdru\xc5\xbeila s Srbijo v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev.\n_START_SECTION_\nKraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev (1918-1929)\n_START_PARAGRAPH_\nBil je podpredsednik prve vlade Kraljevine SHS leta 1918, nato je kot vodja SLS sodeloval v drugih desno usmerjenih vladah. Leta 1920 je bila SLS na Slovenskem pora\xc5\xbeena, leta 1924 pa je spet zmagala in Koro\xc5\xa1ec je postal podpredsednik vlade. V letih 1924-1927 je bil tudi minister za notranje zadeve. Nasprotoval je sprejetju vidovdanske ustave in se zavzemal za ve\xc4\x8djo avtonomijo Slovencev v okviru Kraljevine, dokler ni SLS skupaj s srbskimi radikali oblikovala centralisti\xc4\x8dne vlade in je ideja zamrla.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0estojanuarska diktatura in opozicija (1929-1935)\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Aleksander I. je po atentatu na Stjepana Radi\xc4\x87a 20. junija 1928 vodenje vlade zaupal Koro\xc5\xa1cu kot prvemu nesrbskemu predsedniku vlade v kraljevini. Po uvedbi \xc5\xa1estojanuarske diktature leta 1929 je nastopila \xc5\xbdivkovi\xc4\x87eva vlada, v kateri je Koro\xc5\xa1ec ostal kot minister. Bil je edini strankarski vodja, ki je v njej sodeloval. Mednacionalno krizo je sku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti demokrati\xc4\x8dno. Leta 1930 je vlado po politi\xc4\x8dnem pritisku iz Slovenije zapustil, uradno je navedel zdravstvene te\xc5\xbeave._NEWLINE_V opoziciji se je leta 1932 postavil za Slovensko deklaracijo, ki je zahtevala nov mednarodni sporazum Slovencev, Hrvatov in Srbov, zaradi \xc4\x8desar bi bila tak\xc5\xa1na dr\xc5\xbeava privla\xc4\x8dna tudi za zamejske primorske in koro\xc5\xa1ke Slovence. Na objavo Slovenske deklaracije se je re\xc5\xbeim odzval tako, da je Koro\xc5\xa1ca in druge prvake slovenskega katoli\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega tabora januarja 1933 konfiniral v Bosni; \xc4\x8dez nekaj mesecev so dr. Koro\xc5\xa1ca sicer iz Bosne premestili v konfinacijo na Hvar. V \xc4\x8dasu konfinacije na Hvaru je z Milanom Stojadinovi\xc4\x87em za\xc4\x8del pogovore o ustanovitvi nove stranke Jugoslovanske radikalne zajednice. Njegova konfinacija se je kon\xc4\x8dala s smrtjo kralja Aleksandra oktobra 1934.\n_START_SECTION_\nPonovni primat SLS (1935-1940)\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 1935 je Koro\xc5\xa1ec znova vstopil v centralno vlado kot minister za notranje zadeve pod premierjem Milanom Stojadinovi\xc4\x87em. Sodeloval je pri pripravah sporazuma Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dek in bil minister za \xc5\xa1olstvo v njuni vladi. Kot minister za \xc5\xa1olstvo je oktobra 1940 tudi bil pobudnik ene od dve antisemitskih uredb, ki jih je sprejela tedanja vlada. Ena je omejevala udele\xc5\xbebo Judov v \xc5\xbeivilski trgovini na debelo, druga, Koro\xc5\xa1\xc4\x8deva, pa je omejevala dele\xc5\xbe Judovskih u\xc4\x8dencev na srednjih \xc5\xa1olah in univerzah. Ko je vlada predlagala omiljeno uredbo o omejevanju vpisa Judov v \xc5\xa1ole, je Koro\xc5\xa1ec protestiral in vztrajal pri svoji razli\xc4\x8dici, ki je bila verjetno precej stro\xc5\xbeja, a je bila na koncu sprejeta milej\xc5\xa1a verzija. Proti koncu \xc5\xbeivljenja je v govorih odkrito nastopal proti prostozidarstvu, komunizmu in \xc5\xbeidovstvu, organiziral je tudi protikomunisti\xc4\x8dno organizacijo Stra\xc5\xbea v viharju._NEWLINE_Umrl je v Beogradu 14. decembra 1940.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska ljudska stranka ni premogla Koro\xc5\xa1cu enakovrednega naslednika. Kmalu po njegovi smrti so Jugoslavijo okupirale sile osi. SLS je med vojno delovala pol-legalno in je bila del protirevolucionarnega politi\xc4\x8dnega tabora._NEWLINE_Anton Koro\xc5\xa1ec je bil ozna\xc4\x8den kot "neprekosljiv politi\xc4\x8dni taktik"._NEWLINE_Leta 2015 je bil v Ljubljani ustanovljen in\xc5\xa1titut z njegovim imenom.'