b'\n_START_ARTICLE_\nVlado \xc5\xbdabot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdabot je leta 1986 diplomiral iz primerjalne knji\xc5\xbeevnosti na ljubljanski filozofski fakulteti. Od leta 1985 do 1986 je bil glavni urednik zalo\xc5\xbebe Aleph, leta 1987 je nastopil slu\xc5\xbebo novinarja v kulturni redakciji \xc4\x8dasopisa Delo. Sedaj je samostojni knji\xc5\xbeevnik. Je brat publicistke in nekdanje redovnice Vide \xc5\xbdabot._NEWLINE_Leta 1996 je prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada za roman Pastorala, leta 1997 pa nagrado Kresnik za roman Vol\xc4\x8dje no\xc4\x8di. V letih 2003-2007 je bil predsednik Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdabotov literarni prvenec, novelisti\xc4\x8dna zbirka Bukovska mati, je iz\xc5\xa1el 1986. V njem avtor uvaja morbiden kafkovsko obarvan svet ekspresionisti\xc4\x8dne grozne in stra\xc5\xa1ljive erotike v sanjsko nedolo\xc4\x8dljivi mo\xc4\x8dvirski pokrajini. Ta postaja zna\xc4\x8dilna tudi za poznej\xc5\xa1a \xc5\xbdabotova dela in dobiva vedno dolo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o podobo prekmurskih mo\xc4\x8dvirskih ravnic. Roman Stari pil (1989), podobno kot tudi mladinska povest Skrivnost mo\xc4\x8dvirja Vilindol (1994), kakor tudi Sveta poroka\xc2\xa0: epska pesnitev po staroslovanskem mitu (2013), ki je del trilogije skupaj z romanoma Ljudstvo lunja (2010) in Sveti boj (2017), se mo\xc4\x8dno navezujejo na staro slovansko mitologijo. V romanih Pastorala (1994), Vol\xc4\x8dje no\xc4\x8di (1996) pa je ta tematika samosvoje dopolnjena s kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ikonografijo. Poleg na\xc5\xa1tetih del je \xc5\xbdabot napisal \xc5\xa1e romane Nimfa (1999), Sukub (2003), Vol\xc4\x8dje no\xc4\x8di (2004), ter otro\xc5\xa1ke povesti Pikec in Puhec i\xc5\xa1\xc4\x8deta Mihca (1990).'