b'\n_START_ARTICLE_\nProletarska knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nProletarska knji\xc5\xbeevnost je knji\xc5\xbeevnost, oprta na ideje oktobrske revolucije in komunizma, njeni za\xc4\x8detki pa segajo v Sovjetsko zvezo. Je knji\xc5\xbeevnost o delavcih, ki jo za delavce ustvarjajo delavci. Mo\xc4\x8dno podporo je imela v dr\xc5\xbeavah Srednje Evrope, najbolj v Nem\xc4\x8diji, Avstriji in na Mad\xc5\xbearskem. Kongres mednarodnega gibanja proletarskih pisateljev je bil v Moskvi leta 1927. Glavna tema proletarske literature je bil razredni boj._NEWLINE_Pri Slovencih je o proletarski knji\xc5\xbeevnosti za\xc4\x8del govoriti Vladimir Martelanc, in sicer leta 1922 v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem komunisti\xc4\x8dnem \xc4\x8dasopisu Delo, kjer je med delavci iskal proletarske pesnike. Istega leta je o tem pisal tudi Anton Podbev\xc5\xa1ek v Rde\xc4\x8dem pilotu. Leta 1925 je Josip Vidmar slovensko literarno ustvarjanje razdelil na tri smeri: napredna, katoli\xc5\xa1ka in proletarska umetnost. Sre\xc4\x8dko Kosovel je v \xc4\x8dlanku Umetnost in proletarec (Mladina 1925/26) za utemeljitelja postavil Cankarja, ostali pisatelji pa so \xc5\xa1e Jo\xc5\xbee Pahor, Tone Seli\xc5\xa1kar, Mile Klop\xc4\x8di\xc4\x8d, Tone \xc4\x8cufar itd.'