b'\n_START_ARTICLE_\nPe\xc5\xa1ec\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc5\xa1ec je oseba, ki potuje pe\xc5\xa1, hodi ali te\xc4\x8de. Razli\xc4\x8dno po dr\xc5\xbeavah, sodijo v to skupino tudi taki, ki se premikajo z uporabo skirojev, s kotalkami, rolerji, rolkami in invalidskimi vozi\xc4\x8dki. Praviloma se izraz nana\xc5\xa1a na osebo, ki hodi.\n_START_SECTION_\nZdravje in okolje\n_START_PARAGRAPH_\nRedna hoja je pomembna tako za zdravje ljudi, kot naravno okolje. Pogosta vadba, kot je hoja, zmanj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost debelosti in s tem povezanih zdravstvenih te\xc5\xbeav. Nasprotno, avtomobil na kratkih razdaljah, prispeva tako k debelosti kot prekomernim emisijam vozila v okolje in tudi na podnebne spremembe: motorji z notranjim zgorevanjem so bolj neu\xc4\x8dinkovit in zelo onesna\xc5\xbeujejo okolje v prvih minutah delovanja motorja (hladen zagon). Tudi splo\xc5\xa1na dostopnost do javnega prevoza spodbuja hojo.\n_START_SECTION_\nPlo\xc4\x8dnik in cesta\n_START_PARAGRAPH_\nSestavni del ceste, predvsem v naseljih, je pe\xc5\xa1pot oziroma plo\xc4\x8dnik namenjen prometu pe\xc5\xa1cev._NEWLINE_Pe\xc5\xa1poti, ki niso sestavni del ceste, so lahko urbane bli\xc5\xbenjice, pode\xc5\xbeelske poti, ki se uporabljajo predvsem za pohodnike in izletnike ter planinske poti v hribih in gorah. Pe\xc5\xa1ci si lahko delijo pe\xc5\xa1poti tudi s konjeniki in kolesarji. Sodobna mesta stremijo k takemu oblikovanju urbanega prostora, da imajo mre\xc5\xbeo pe\xc5\xa1 in kolesarskih poti, ki so v celoti lo\xc4\x8dene od drugega cestnega omre\xc5\xbeja. To so tako imenovane pe\xc5\xa1 cone. V zadnjem \xc4\x8dasu se v tujini, v naseljih, urejajo tudi "skupne povr\xc5\xa1ine" namenjene vsem udele\xc5\xbeencem v prometu (motornim in nemotornim), na katerih ni nobenih fizi\xc4\x8dnih omejitev._NEWLINE_V skrbi za prometno varnost pe\xc5\xa1cev, so na kri\xc5\xbeanjih pe\xc5\xa1poti s prometnimi cestami urejeni nadhodi ali podhodi ali druge prometno varne ureditve._NEWLINE_Vse javne ceste razen avtocest in hitrih cest, ki nimajo zgrajenih posebnih povr\xc5\xa1in, pa pe\xc5\xa1ci uporabljajo v skladu s pravili v prometu. Priporo\xc4\x8deno je, da naj pe\xc5\xa1ci hodijo po tisti strani ceste, ki je nasprotna voze\xc4\x8dim avtomobilom.\n_START_SECTION_\nPe\xc5\xa1a\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nAkcije proti uporabi avtomobilov za kraj\xc5\xa1a potovanja so pogoste v mnogih delih sveta, kjer je motorizacija zelo razvita. Pri gradnji cest v naseljih se mora obvezno zgraditi posebne pe\xc5\xa1poti ali plo\xc4\x8dnike, vse pogosteje tudi kolesarske poti ali steze. \xc5\xa0irjenje obmo\xc4\x8dij "brez avtomobilov" v ve\xc4\x8djih mestih je v svetu trend, \xc4\x8demur mora slediti dober javni promet. V Kopenhagnu imajo najdalj\xc5\xa1o pe\xc5\xa1cono za nakupovanje na svetu - Str\xc3\xb8get. Razvila se je v zadnjih 40 letih predvsem zaradi dela danskega arhitekta Jana GEHL-a.'