b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Biddell Airy\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAiry je \xc5\xa1tudiral matematiko v Cambridgeu, kjer je bil najprej tudi predstojnik observatorija, profesor matematike in astronomije, 7. kraljevi astronom in predstojnik Kraljevega observatorija Greenwich v letih 1835 do 1881. Observatorij Greenwich je pod njegovim vodstvom postal vodilni observatorij tistega \xc4\x8dasa. Kmalu po diplomi je leta 1823 prejel Smithovo nagrado, ki jo podeljujejo raziskovalnim \xc5\xa1tudentom za teoreti\xc4\x8dno fiziko in uporabno matematiko od leta 1768. Decembra 1827 je kot enajsti Lucasov profesor matematike nasledil Thurtona, vendar je zasedal stolico le leto, saj so ga leta 1828 izvolili za \xc5\xa1estega Plumeovega profesorja astronomije in predstojnika novega cambri\xc5\xa1kega observatorija._NEWLINE_Delal je na podro\xc4\x8dju astronomije in optike. Ukvarjal se je z analizami gibanja planetov, z na\xc4\x8drtovanjem novih in\xc5\xa1trumentov, z izbolj\xc5\xa1avami opti\xc4\x8dnih sestavov v astronomskih in\xc5\xa1trumentih, z nebesno mehaniko, gravitacijo, Zemljinim magnetnim poljem. Izbolj\xc5\xa1al je metode prakti\xc4\x8dne astronomije. Airy je bil prvi, ki je predlagal da skozi observatorij Greenwich polo\xc5\xbeijo ni\xc4\x8delni poldnevnik Zemlje. Leta 1850 je v Kraljevem observatoriju Greenwich postavil tranzitni krog. Z lego tega in\xc5\xa1trumenta so kasneje izbrali Zemljin ni\xc4\x8delni poldnevnik._NEWLINE_Znane so Airyjeve astronomske meritve s pomo\xc4\x8djo daljnogleda, ki je napolnjen z vodo (1871). S tem problemom se je ukvarjal tudi Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 (1766). Razvil je teorijo o zgradbi Zemlje, po kateri plavajo trdne celinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de na teko\xc4\x8di sredici. Slika to\xc4\x8dkastega svetila, ki nastane v gori\xc5\xa1\xc4\x8du le\xc4\x8de ali zrcala, se imenuje po njem, Airyjev disk. Odkril je astigmatizem, napako \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega o\xc4\x8desa.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1872 so ga povzdignili v vite\xc5\xa1ki red.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1831 je za svoje znanstvene dose\xc5\xbeke prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona._NEWLINE_Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je leta 1833 in 1846 podelila zlati medalji. Leta 1845 je skupaj z Beckom prejel kraljevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (Airy) in Marsu (Airy). Krater Airy-0 je leta 1969 na podlagi fotografij sond Mariner 6 in 7 izbral Merton E. Davies za lego Marsovega ni\xc4\x8dtega poldnevnika.'