b'\n_START_ARTICLE_\nMirko Rupel\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nMirko Rupel je osnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo obiskoval v Trstu, kjer je leta 1919 tudi maturiral. Po zlomu Avstro-Ogrske se je s star\xc5\xa1i preselil v Ljubljano, kjer se je v prvi generaciji \xc5\xa1tudentov vpisal na takrat ustanovljeno ljubljansko univerzo. Na ljubljanski Filozofski fakulteti je \xc5\xa1tudiral slavistiko in romanistiko ter 27.junija 1923 doktoriral na podlagi doktorske disertacije o eni najpomembnej\xc5\xa1ih Trubarjevih versko dogmati\xc4\x8dnih knjig Articuli oli dejli te prave, stare vere kr\xc5\xa1\xc4\x8danske in se nato v Parizu na Sorboni izpopolnjeval 8 mesecev s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tipendije francoskega ministrstva za prosveto. Od septembra 1952 leta in do marca 1953 leta je kot \xc5\xa1tipendist Unesca \xc5\xa1tudiral in prou\xc4\x8deval bibliotekarstvo zahodne Evrope (Francije, \xc5\xa0vice in Belgije). Ime bibliotekarja dr. Rupla je postalo ugledno tudi v mednarodnem bibliotekarskem svetu, tako da mu je bilo zaupano vodenje delovne skupine na simpoziju za vodje evropskih nacionalnih knji\xc5\xbenic, ki ga je priredil Unesco leta 1958 na Dunaju.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi ravnatelj knji\xc5\xbenice (1946-1963) je bil dejaven na vrsti podro\xc4\x8dij, zlasti kot literarni zgodovinar, jezikoslovec, znanstveni svetnik, slavist z doktoratom in romanist, ki je dotlej bil srednje\xc5\xa1olski profesor, pozneje pa tudi honorarni visoko\xc5\xa1olski predavatelj za odrski jezik oziroma za starej\xc5\xa1e slovensko slovstvo, in bibliotekar. Za njim je postal ravnatelj knji\xc5\xbenice, slavist, knji\xc5\xbeevnik, bibliotekarski svetovalec Jaro Dolar._NEWLINE_Od leta 1926 je pou\xc4\x8deval na ljubljanski klasi\xc4\x8dni gimnaziji do premestitve, ki se je zgodila 4.maja 1946 v Narodno nacionalno knji\xc5\xbenico v Ljubljani, katere je bil tudi upravnik oziroma ravnatelj od datuma 13.novembra 1946 pa do njegove smrti. Ob tem je med letoma 1946 in 1950 na Akademiji za igralsko umetnost honorarno predaval odrski jezik, leta 1949 pa je za Francetom Kidri\xc4\x8dem prevzel \xc5\xa1e predavanje o starej\xc5\xa1i slovenski knji\xc5\xbeevnosti na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Po pobudah na Ljubljanski univerzi od profesorja Kidri\xc4\x8da in Ramov\xc5\xa1a za\xc4\x8dne prou\xc4\x8devati slovensko reformacijo, protireformacijo in barok , katere postanejo njegova glavna delovna podro\xc4\x8dja, saj se jim je posve\xc4\x8dal od \xc5\xa1tudijskih let pa vse do svojih zadnjih dni; zgodovine starej\xc5\xa1ih dob slovenske knji\xc5\xbeevnosti je obravnaval kot raziskovalec, srednje\xc5\xa1olski in univerzitetni u\xc4\x8ditelj, urednik knji\xc5\xbenih izdaj, prevajalec in popularizator._NEWLINE_Dr.Rupel je izdajal tudi tekste. Leta 1934 je izdal reprezentativno analogijo Slovenski protestantski pisci, obenem pa je pripravil \xc5\xa1e skraj\xc5\xa1ano izdajo za \xc5\xa1olsko rabo. Med teksti, ki jih je izdajal so tudi teksti o protestantskih piscih. Predvsem se je posve\xc4\x8dal Janezu Svetokri\xc5\xa1kemu in J. V. Valvasorju. Poleg je objavlja arhivsko gradivo in \xc4\x8dlanke o posameznih avtorjih, najve\xc4\x8d o Trubarju. Napisal je tudi veliko \xc4\x8dlankov za Enciklopedijo Jugoslavije in Slovenski biografski leksikon. Odkril in objavil je ve\xc4\x8d zgodnjih slovenskih tiskov ter kulturnozgodovinsko pomembnih korespondenc in arhivskih dokumentov. Izdajal je izbrana besedila in posamezne knjige, zato so ga tudi poimenovali pre\xc5\xa1ernoslovec, saj je pripravil izdajo Poezij dr. Franceta Pre\xc5\xa1erna in po smrti Franceta Kidri\xc4\x8da dokon\xc4\x8dal Pre\xc5\xa1ernov album. Uredil je Jur\xc4\x8di\xc4\x8deva zbrana dela in posamezne knjige \xc5\xbee prej omenjenega Pre\xc5\xa1erna, potem pa \xc5\xa1e knjige Valjavca, Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da in \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da. Za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je priredil v primorskem nare\xc4\x8dju Goldonijevo komedijo Primorske zdrahe in Dr\xc5\xbei\xc4\x87evega Dunda Maroja, ki je pri njem postal Boter Andra\xc5\xbe. Starej\xc5\xa1e dobe je sinteti\xc4\x8dno obdelal v Zgodovini slovenskega slovstva I. V svojih zadnjih letih je raziskoval predvsem Trubarjevo \xc5\xbeivljenje in delo ter ga obdelal v monografiji. Kot \xc5\xa1olnik je sodeloval pri raznih u\xc4\x8dbenikih, poudarili bi lahko sodelovanje na jezikoslovnem podro\xc4\x8dju z A. Bajcem in R. Kolari\xc4\x8dem pri Slovenski slovnici (1947, 1956) in Slovenskem pravopisu (1950, 1962)._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku petdesetih let je kot priznan strokovnjak sodeloval pri obele\xc5\xbeevanju \xc5\xa1tiristoletnice prve slovenske knjige. Njegov najpomembnej\xc5\xa1i prispevek je bil Drugi Trubarjev zbornik (1952) z razpravami, ki posegajo na podro\xc4\x8dja ve\xc4\x8d humanisti\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebenih ved. Ogrodje za Trubarjevo biografijo je pred nekaj desetletji v glavnih potezah o\xc4\x8drtal ali vsaj nakazal \xc5\xbee France Kidri\xc4\x8d, Rupel ga ni spreminjal, torej ga je ohranil, ampak ga je seveda tudi na marsikaterem mestu znatno dopolnil. \xc5\xbde prej omenjena biografija o Trubarju je najprej iz\xc5\xa1la v srbskem prevodu (1960), dve leti kasneje pa \xc5\xa1e v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Pripravljal je \xc5\xa1e nem\xc5\xa1ko verzijo, vendar njenega izida, ki se je zgodil leta 1965, ni ve\xc4\x8d do\xc5\xbeivel, saj je umrl 20.oktobra 1963 v Mariboru._NEWLINE_Najve\xc4\x8d uspeha je dosegel v letih 1952-53, ko je kot \xc5\xa1tipendist Unesca nekaj mesecev preu\xc4\x8deval bibliotekarstvo v Franciji, \xc5\xa0vici in Belgiji in plod iskanja v tujih in doma\xc4\x8dih arhivih in knji\xc5\xbenicah je prineslo vrsta novih dokumentov. Na\xc5\xa1el je 14 Trubarjevih pisem in 8 dotlej neznanih tiskov; prek enega od njih je pripeljal v razvid dotlej neznanega avtorja, Matijo Trosta. Vrhunec tega je najdba prek 60 novih izvodov \xc5\xbee znanih tiskov, zato je najprej poskrbel, da je NUK dobila fotografske posnetke vseh novih najdb. O njih je seveda sproti poro\xc4\x8dal, o tiskih bolj ob\xc5\xa1irneje v knjigi Nove najdbe na\xc5\xa1ih protestantik 16.stoletja (1954)._NEWLINE_Od leta 1946 je vodil oddajo, z zelo odmevnimi Jezikovnimi pogovori na Radiu Ljubljana in z njo dobrih petnajst let gojil kulturo javnega izra\xc5\xbeanja v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Leta 1946 mu je pripadla \xc4\x8dast, da nadaljuje delo priznanih slovenskih bibliotekarskih delavcev, kot so Matija \xc4\x8cop, Fran Levstik, Pintar, \xc5\xbdigon, Jo\xc5\xbea Glonar, Janko \xc5\xa0lebinger in Avgust Pirjevec._NEWLINE_\xc5\xbde takoj na za\xc4\x8detku njegove bibliotekarske kariere ni bil samo jezikoslovec, zgovodinar in bibliotekar. Deloval je na vrsto podro\xc4\x8dij. \xc5\xbde pred vojno je bil predsednik slovenskega Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva (1937-39), zlasti pa se je uveljavil kot agilni organizator in soustanovitelj Dru\xc5\xa1tva bibliotekarjev Slovenije, kateremu je nato predsedoval celo desetletje ter soustanovitelj Zveze dru\xc5\xa1tev bibliotekarjev Jugoslavije kot organizator njenega ustavnega kongresa in njen predsednik, oziroma vodilni funkcionar. Ni bilo bibliotekarskega sestanka, zborovanja ali strokovnega posvetovanja, da ne bi dr. Rupel na njem aktivno deloval ali kot organizator ali kot predavatelj. Bil \xc4\x8dlan sveta za kulturo in prosveto LRS in \xc4\x8dlan komisije za slovensko gramatiko in pravopis pri SAZU. Urejeval je tudi vestnik in posledi\xc4\x8dno bil urednik Znanstvenega vestnika Akademske zalo\xc5\xbebe. Po sodobnih strokovnih na\xc4\x8delih je organiziral dotedanje (nabava, akcesija, katalogizacija, bibliografija, periodi\xc4\x8dni tisk, informacije in izposoja ter rokopisna in kartografska zbirka) in nove delovne enote (glasbena in francoska zbirka, centralni katalog, republi\xc5\xa1ka mati\xc4\x8dna slu\xc5\xbeba) ter uvedel mednarodno dogovorjene postopke za strokovno obdelavo, hranjenje in izposojo knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva. Poskrbel je za organizirano pripravo in izhajanje splo\xc5\xa1ne letne slovenske bibliografije, delo za slovensko retrospektivno bibliografijo in slovensko knji\xc5\xbeevnost pa obogatil iz 16.stoletja. Poleg vsega je tudi organiziral in vodil prve ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dne knji\xc5\xbeni\xc4\x8darske strokovne te\xc4\x8daje in ob\xc4\x8dasno enoletno strokovno \xc5\xa1olo.'