b'\n_START_ARTICLE_\nOksid\n_START_SECTION_\nOksidni in hidroksidni ion\n_START_PARAGRAPH_\nOksidni ion O\xc2\xb2\xe2\x81\xbb nastane v redoks reakciji med kisikom (oksidant) in kovino (reducent). Oksidni anion je obstojen samo v talinah in kombinacijah s kationi. Kot prost ion ni obstojen, ker je izredno mo\xc4\x8dna baza in v vodni raztopini protonira in kvantitativno preide v hidroksidni ion OH\xe2\x81\xbb. Kovinski hidroksidi vsebujejo hidroksidni ion, ki ga navadno odvzamejo iz raztopin soli ali baz._NEWLINE_Nekovinskih oksidi zaradi kovalentnih vezi praviloma ne tvorijo oksidnih anionov. Oksidni ion se obna\xc5\xa1a podobno kot peroksidni ion v oksidacijskem stanju I-II. Nekovinski oksidi reagirajo z vodo in tvorijo kisline z okso anioni, kakr\xc5\xa1na sta na primer sulfat in karbonat, in jih je treba zato obravnavati kot hidrokside s kislimi lastnostmi.\n_START_SECTION_\nSposobnost vezave kisika\n_START_PARAGRAPH_\nKisik je mo\xc4\x8dan oksidant in tvori okside s skoraj vsemi kemijskimi elementi razen z \xc5\xbelahtnimi plini (helij, neon, argon in kripton) in halogenom fluorom. Fluor ima v tem primeru poseben polo\xc5\xbeaj, ker se njegove spojine s kisikom (OF\xe2\x82\x82, O\xe2\x82\x82F\xe2\x82\x82 in O\xe2\x82\x84F\xe2\x82\x82) zaradi njegove vi\xc5\xa1je elektronegativnosti ne obravnavajo kot oksidi ampak kot fluoridi._NEWLINE_Kisik tvori poleg oksidnih anionov tudi okso anione, v katerih je ve\xc4\x8d kisikovih atomov vezanih na atom, ki je po navadi v najvi\xc5\xa1jem mo\xc5\xbenem oksidacijskem stanju. Tak\xc5\xa1ni okso anioni so na primer fosfat (PO\xe2\x82\x84\xc2\xb3\xe2\x81\xbb), sulfat (SO\xe2\x82\x84\xc2\xb2\xe2\x81\xbb), kromat (CrO\xe2\x82\x84\xc2\xb2\xe2\x81\xbb), permanganat (MnO\xe2\x82\x84\xe2\x81\xbb), nitrat (NO\xe2\x82\x83\xe2\x81\xbb) in karbonat (CO\xe2\x82\x83\xc2\xb2\xe2\x81\xbb). Ioni nastanejo praviloma v reakcijah nekovinskih oksidov in oksidov prehodnih elementov v zelo visokih oksidacijakih stanjih z vodo._NEWLINE_Kisik tvori tudi spojine kisik-kisik (perokside), med katerimi je najbolj znano belilno sredstvo vodikov peroksid. Anorganski peroksidi so zelo jedki in oksidativni, organski peroksidi pa so praviloma eksplozivni.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni oksidi so rude za pridobivanje kovin. \xc5\xbdelezo na primer se pridobiva s segrevanjem njegovih oksidov in koksa v visokih pe\xc4\x8deh. Koks v tem primeru slu\xc5\xbei kot gorivo in kot reducent._NEWLINE_Kovinski oksidi so se \xc5\xbee v kameni dobi uporabljali kot barvila in pigmenti. V sodobnem \xc4\x8dasu se zaradi kemijske obstojnosti in visokih tali\xc5\xa1\xc4\x8d uporabljajo kot ognjevarna gradiva in kot molekularna stikala na podro\xc4\x8dju informacijske tehnologije.'