b'\n_START_ARTICLE_\nNeolitska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nNeolitska revolucija je izraz, s katerim se opisuje prva poljedelska revolucija \xe2\x80\x93 spremenil se je na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, lovci in nabiralci so se za\xc4\x8deli ukvarjati s poljedelstvom, kar je omogo\xc4\x8dilo stalno naselitev. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe ka\xc5\xbeejo, da so za\xc4\x8deli udoma\xc4\x8devati razne rastline in \xc5\xbeivali na najmanj \xc5\xa1estih krajih po svetu neodvisno enega od drugega, najstarej\xc5\xa1e sledi so na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in dana\xc5\xa1nji Indiji  pred okoli 10.000 leti._NEWLINE_Neolitska revolucija se je kazala pri uvajanju enostavnih na\xc4\x8dinov pridobivanja hrane. V nekaj naslednjih tiso\xc4\x8dletjih je spremenila dotedanje majhne in premikajo\xc4\x8de se skupine lovcev nabiralcev, ki so prevladovale, v kme\xc4\x8dko dru\xc5\xbebo, ki je temeljila na zgrajenih vaseh, pozneje mestih, pri \xc4\x8demer se je korenito spremenilo njihovo naravno okolje s posebnimi oblikami pridobivanja hrane (namakanje in razne oblike skladi\xc5\xa1\xc4\x8denja), kar je omogo\xc4\x8dilo, da so te dru\xc5\xbebe ustvarjale prese\xc5\xbeek hrane. Nastala so naselja z mnogo prebivalci, pojavili so se prva delitev dela, tr\xc5\xbena ekonomija, razvoj umetnosti, arhitekture in kulture, centralizirana uprava in politi\xc4\x8dne strukture, hierarhi\xc4\x8dne ideologije ter razosebljeni sistemi znanja (lastni\xc5\xa1tvo in pisava). _NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1i in najbolj \xc4\x8dist primer take spremembe so sumerska mesta iz okoli 3500 pr. n. \xc5\xa1t. Njihov nastanek ozna\xc4\x8duje konec neolitske prazgodovinske dobe.\n_START_SECTION_\nKmetijska tranzicija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz neolitska revolucija je skoval leta 1923 V. Gordon Childe, ko je opisal prve v seriji kmetijske obrate v bli\xc5\xbenjevzhodni zgodovini. Obdobje, ki ga je opisal kot \xc2\xbbrevolucijo\xc2\xab\xc2\xa0ozna\xc4\x8duje njegov velik pomen in stopnjo sprememb, ki je vplivalo na skupnosti, v katerih so bile nove kmetijske prakse postopoma sprejele in izpopolnjene._NEWLINE_Za\xc4\x8detek tega procesa je v razli\xc4\x8dnih regijah datiran od 10.000 do 8000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v Rodovitnem polmesecu  in morda 8000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v mo\xc4\x8dvirju Kuk v Maleziji.  Ta prehod se povsod zdi povezan s spremembo iz na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja ve\xc4\x8dinoma nomadskih lovcev-nabiralcev na bolj ustaljeno, ki temelji na poljedelstvu, udoma\xc4\x8ditvi razli\xc4\x8dnih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst, odvisno od lokalne vrste, ki je na voljo in verjetno tudi pod vplivom lokalne kulture. Nedavne arheolo\xc5\xa1ke raziskave ka\xc5\xbeejo, da v nekaterih regijah, kot so jugovzhodna Azija, prehod iz lovcev-nabiralcev do kmetov ni bila linearna, ampak specifi\xc4\x8dna za dolo\xc4\x8deno regijo.\n_START_SECTION_\nUdoma\xc4\x8ditev rastlin\n_START_PARAGRAPH_\nKo je kmetijstvo za\xc4\x8delo pridobivati zagon, okoli 9000 pr. n. \xc5\xa1t., je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka aktivnost povzro\xc4\x8dila selekcijo \xc5\xbeitnih trav (za\xc4\x8den\xc5\xa1i s piro, enozrnico in je\xc4\x8dmenom), in ne le tistih, ki se zavzema za ve\xc4\x8d kalorij z ve\xc4\x8djimi semeni. Rastline, ki so imele lastnosti, kot so majhna semena ali grenak okus so bile videti kot neza\xc5\xbeelene. Rastline, ki so hitro razsipale svoje seme bi ob \xc5\xbeetvi te\xc5\xbeko zbrali, zato jih niso shranjevali in ne cepili naslednjo sezono; leta spravila so izbrala najprimernej\xc5\xa1e seme._NEWLINE_Ve\xc4\x8d rastlinskih vrst, pionirske rastline ali neolitske ustanoviteljice rastlin je imenoval Daniel Zohary, ki je izpostavil pomen treh \xc5\xbeit, in ka\xc5\xbee na udoma\xc4\x8ditev lanu, graha, \xc4\x8di\xc4\x8derike, grenke gra\xc5\xa1ice in le\xc4\x8de malo kasneje. Gordon Hillman in Stuart Davies sta izvajala poskuse z divjimi sortami p\xc5\xa1enice, da bi dokazala, da bi se proces udoma\xc4\x8ditve zgodil v relativno kratkem obdobju med dvajset in dvesto let. Nekatere od teh pionirskih poskusov niso uspeli in pridelki so bili zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni, v\xc4\x8dasih jih je treba znova in uspe\xc5\xa1no udoma\xc4\x8diti tiso\xc4\x8d let kasneje: r\xc5\xbe, preizku\xc5\xa1ena in opu\xc5\xa1\xc4\x8dena v neolitski Anatoliji, je svojo pot na\xc5\xa1la v Evropo kot seme plevela in se je uspe\xc5\xa1no udoma\xc4\x8dila tiso\xc4\x8d let po za\xc4\x8detku kmetijstva. Divja le\xc4\x8da predstavlja druga\xc4\x8den izziv: ve\xc4\x8dina divjih semena ne kali v prvem letu. Prvi dokaz udoma\xc4\x8ditve le\xc4\x8de je bil v zgodnjem neolitiku na Jerf el Ahmar (v sodobni Siriji) in se je hitro \xc5\xa1irila na jug v mesto Netiv HaGdud v dolini reke Jordan.\n_START_SECTION_\nUdoma\xc4\x8ditev \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nKo je lovec za\xc4\x8del nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati stalno proizvodnjo hrane in je ta postala bolj donosna, je dr\xc5\xbeal \xc5\xbeivali na dosegu roke. Zato je bilo potrebno stalno prina\xc5\xa1anje \xc5\xbeivali v naselja, \xc4\x8deprav je v mnogih primerih bila razlika med relativno stalnimi kmeti in nomadskimi pastirji. Velikost \xc5\xbeivali, temperament, prehrana, parjenje in \xc5\xbeivljenjska doba so bili dejavniki so bili pomembni pri udoma\xc4\x8ditvi \xc5\xbeivali. \xc5\xbdivali, kot krave in koze, so dajale mleko (vir beljakovin), uporabne so bile kot delovne \xc5\xbeivali (za oranje ali vleko), kot tudi vir hrane. Nekatere \xc5\xbeivali so zagotavljale usnje, volno in gnojilo. Med prvimi udoma\xc4\x8denimi \xc5\xbeivalmi so bili psi (v vzhodni Aziji, pred pribli\xc5\xbeno 15.000 leti ), ovce, koze, govedo in pra\xc5\xa1i\xc4\x8di.'