b"\n_START_ARTICLE_\nTeserakt\n_START_SECTION_\nRazvitje teserakta\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot se lahko kocko razvije v \xc5\xa1est kvadratov, se lahko teserakt razvije v osem kock. Razvitje poliedra se imenuje mre\xc5\xbea. Teserakt ima 261 razli\xc4\x8dnih mre\xc5\xbe. Razvitje teserakta se lahko \xc5\xa1teje s preslikavo mre\xc5\xbe v parna drevesa (drevo in popolno ujemanje v komplementu).\n_START_SECTION_\nTeserakti v umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSlika Kri\xc5\xbeanje (Corpus Hypercubus) Salvadorja Dal\xc3\xadja iz leta 1954 prikazuje kri\xc5\xbeanega Jezusa na mre\xc5\xbei hiperkocke. Razstavljena je v Metropolitanskem muzeju umetnosti v New Yorku, ZDA._NEWLINE_Robert Anson Heinlein je omenil hiperkocke v vsaj dveh svojih znanstvenofantasti\xc4\x8dnih zgodbah. Delo Zgradil je skrivljeno hi\xc5\xa1o (And He Built a Crooked House) (1940) opisuje hi\xc5\xa1o, zgrajeno kot mre\xc5\xbea (razprostrtih celic hiperkock v trirazse\xc5\xbeni prostor). Po sesutju je postala resni\xc4\x8dna hiperrazse\xc5\xbena hiperkocka. Delo Cesta slave (Glory Road) (1963) vsebuje zgibano \xc5\xa1katlo, hiperrazse\xc5\xbeni zaboj, ki je bil znotraj ve\xc4\x8dji kakor zunaj._NEWLINE_Hiperkocko je uporabil tudi Robert J. Sawyer v knjigi Izdelovanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva (Factoring Humanity) kot glavno deus ex machino._NEWLINE_Madeleine L'Engle je omenila hiperkocko v otro\xc5\xa1kem fantasti\xc4\x8dnem romanu Guba v \xc4\x8dasu (A Wrinkle In Time) kot na\xc4\x8din vpeljave zamisli vi\xc5\xa1jih razse\xc5\xbenosti. Njena obravnava je nadvse nerazlo\xc4\x8dna._NEWLINE_Film Hiperkocka: Kocka 2 (Hypercube: Cube 2) se osredoto\xc4\x8di na osem tujcev, ki so navidezno ujeti znotraj hiperkocke."