b'\n_START_ARTICLE_\nSre\xc4\x8da v nesre\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc4\x8da v nesre\xc4\x8di ali popisovanje \xc4\x8dudne zgodbe dveh dvoj\xc4\x8dkov je prva slovenska povest, ki jo je napisal Janez Cigler leta 1836.\n_START_SECTION_\nPovzetek vsebine\n_START_PARAGRAPH_\nPovest Sre\xc4\x8da v nesre\xc4\x8di je razdeljena na tri dele. V prvem in drugem delu Cigler pripoveduje o \xc5\xbeivljenju bratov dvoj\xc4\x8dkov, ki jima je bilo ime Pavle in Janez, v tretjem delu pa govori o \xc5\xbeivljenju njunega o\xc4\x8deta Franceta Svetina._NEWLINE_1. del_NEWLINE_Prvi del povesti govori o Pavletu, ki je moral po o\xc4\x8detovem odhodu v vojsko zapustiti doma\xc4\x8do hi\xc5\xa1o in oditi v slu\xc5\xbebo. V \xc5\xbeivljenju so ga \xc4\x8dakale hude preizku\xc5\xa1nje, ki pa jih je zaradi svoje dobrosr\xc4\x8dnosti in po\xc5\xa1tenosti uspe\xc5\xa1no prestal. Na koncu prvega dela po zaslugi svojega prijatelja, ki ga po\xc5\xa1lje na izobra\xc5\xbeevanje, postane \xc5\xa1kof in po dolgih letih sre\xc4\x8da svojo mater._NEWLINE_2. del_NEWLINE_Drugi del povesti govori o Pavletovem bratu dvoj\xc4\x8dku Janezu, ki je podobno kot Pavle moral zaradi pomanjkanja oditi od doma. Kruh je slu\xc5\xbeil pri razli\xc4\x8dnih gospodarjih. Z njihovo pomo\xc4\x8djo se je izuril za odli\xc4\x8dnega trgovca. Z zadnjim gospodarjem je od\xc5\xa1el v Francijo, kjer so ga \xc4\x8dakale najte\xc5\xbeje preizku\xc5\xa1nje v \xc5\xbeivljenju, ki pa jih zaradi svoje globoke vere v Boga uspe\xc5\xa1no premagal. Na koncu drugega dela se poro\xc4\x8di z gospodarjevo h\xc4\x8derjo in po dolgih letih najde svojega o\xc4\x8deta._NEWLINE_3. del_NEWLINE_Tretji del povesti pa govori o Francetu, o\xc4\x8detu Pavleta in Janeza, ki je svojo dru\xc5\xbeino moral zapustiti zaradi voja\xc5\xa1ke dol\xc5\xbenosti. Tudi on je moral v \xc5\xbeivljenju pre\xc5\xbeiveti marsikaj, nekaj \xc4\x8dasa je pre\xc5\xbeivel celo v su\xc5\xbeenjstvu. Njegova \xc5\xbeivljenjska zgodba se je prav tako sre\xc4\x8dno kon\xc4\x8dala, saj je bil France globoko veren \xc4\x8dlovek, ki nikoli in nehal zaupati v Boga.\n_START_SECTION_\nSnov povesti\n_START_PARAGRAPH_\nCiglerju naj bi kot snovni vir slu\xc5\xbeil bli\xc5\xbenji svet oziroma kraji, v katerih se je kot mlad \xc4\x8dlovek gibal. Svetinova dru\xc5\xbeina naj bi \xc5\xbeivela pribli\xc5\xbeno petnajst minut stran od Ciglerjeve doma\xc4\x8de hi\xc5\xa1e, v vasi Selo pri Mostah v bli\xc5\xbeini Ljubljane. Vojska, v kateri je moral sodelovati tudi France Svetin in je zaradi nje moral zapustiti svojo dru\xc5\xbeino, naj bi bila tista iz leta 1809, ko je Napoleon zasedel slovensko ozemlje in ustanovil Ilirske province. Zgodbo o ujetni\xc5\xa1tvu starega Svetina v Franciji lahko pripi\xc5\xa1emo mo\xc5\xbenemu Ciglerjevemu poznanstvu s sti\xc5\xa1kim gostilni\xc4\x8darjem Andrejem Pajkom, ki je bil poznan kot ljudski pisec spominov na Napoleonove vojne. Ta gostilni\xc4\x8dar naj bi razvnel tudi Ciglerjevo domi\xc5\xa1ljijo. En snovni vir je torej ljudsko pripovedovanje, govorjenje o bolj kot ne resni\xc4\x8dnih preteklih (zgodovinskih) dogodkih._NEWLINE_Drugi snovni vir za Ciglerjevo povest je vzet prav tako iz ljudskega pripovednega izro\xc4\x8dila, in sicer je \xc5\xa1lo za pripovedi, ki so pripovedovale o komaj verjetnem dru\xc5\xbebenem vzponu \xc4\x8dloveka z dna dru\xc5\xbebene lestvice. Tla\xc4\x8danski \xc4\x8dlovek je bil takrat popolnoma nesvobodna oseba. Zaradi tega je razumljivo, da so bile med temi ljudmi zgodbe o tem, kako se je ta ali oni z lastno sposobnostjo in sre\xc4\x8do re\xc5\xa1il rev\xc5\xa1\xc4\x8dine dru\xc5\xbebenega dna, zelo odmevne in priljubljene. Med tak\xc5\xa1ne zgodbe spadata tudi zgodbi obeh mladih Svetinov, saj se je eden s po\xc5\xa1tenostjo, vernostjo in bistrostjo iz pastirja povzpel do \xc5\xa1kofovskega polo\xc5\xbeaja, drugi pa je postal pomemben trgovec._NEWLINE_Privla\xc4\x8dna je tudi razgibana zemljepisna snovnost vseh treh \xc5\xbeivljenjskih zgodb. V njih pripovedovalec popelje bralca na Dunaj, v Trst, v Besan\xc3\xa7on, Le Havre in Toulon, v \xc5\xa0panijo, Severno Afriko in celo v Ameriko.\n_START_SECTION_\nZgradba povesti\n_START_PARAGRAPH_\nZgradba Sre\xc4\x8de v nesre\xc4\x8di je tridelna, s kratko uvedbo ali prologom, v katerem je prikazana sre\xc4\x8dna Svetinova dru\xc5\xbeina. Sledijo usodni dogodki, vojna, Svetinovi morajo po svetu, vsak na svojo stran. Nato pripovedovalec opisuje usodo mo\xc5\xa1kih \xc4\x8dlanov Svetinove dru\xc5\xbeine, mater Svetinko kot \xc5\xbeensko pusti nekoliko ob strani. Od tod sledi vsem mogo\xc4\x8dim zapletom, ki so jim izpostavljene \xc5\xbeivljenjske poti treh Svetinov. Konec je vsakokrat pridobitev in utrditev dovolj pomembnega in visokega dru\xc5\xbebenega polo\xc5\xbeaja ter vsaj delna zdru\xc5\xbeitev poprej razkropljene dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Enaki pa niso samo za\xc4\x8detki in konci posami\xc4\x8dnih delov, temve\xc4\x8d je enako tudi zaporedje odlo\xc4\x8dilnih \xc5\xbeivljenjskih preobratov pri vseh treh. Ti preobrati se med seboj razlikujejo samo po svoji snovni raznolikosti, po zgradbi so si popolnoma enaki. Tako je mogo\xc4\x8de trditi, da je zgradba vseh treh delov Sre\xc4\x8de v nesre\xc4\x8di bolj ali manj enaka.\n_START_SECTION_\nPridigarstvo Sre\xc4\x8de v nesre\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc4\x8da v nesre\xc4\x8di je versko vzgojno delo, zato glavni liki poosebljajo glavne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vrline vero, upanje, ljubezen, predvsem pa zaupanje v Boga, poleg tega so \xc4\x8dlovekoljubni, po\xc5\xa1teni, delovni in se ogibajo vsakemu u\xc5\xbeitkarstvu; s tem so zgled kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja. Osebe so torej tipi in ne razvijajo\xc4\x8di ali spreminjajo\xc4\x8di se zna\xc4\x8daji._NEWLINE_Zadnji stavek Sre\xc4\x8de v nesre\xc4\x8di\xc2\xa0\xc2\xbbTako da Bog v\xc4\x8dasih \xc5\xbee na tem svetu sre\xc4\x8do v nesre\xc4\x8di, \xc4\x8de \xc4\x8dlovek tudi v nesre\xc4\x8di vedno Bogu zvest ostane.\xc2\xab\xc2\xa0je tudi kon\xc4\x8dni nauk oziroma sporo\xc4\x8dilo: \xc5\xbeivljenjske zgodbe treh Svetinovih mo\xc5\xa1kih so zgled (takoreko\xc4\x8d pridi\xc5\xbeni egzempel), da je treba po\xc5\xa1teno, pravi\xc4\x8dno, dobrodelno \xc5\xbeiveti in pred vsem zaupati Bogu, saj si je le tako mogo\xc4\x8de zagotoviti pravo tostransko in onostransko sre\xc4\x8do. Pou\xc4\x8dn naravo povesti napoveduje \xc5\xbee tudi podnaslovna oznaka na za\xc4\x8detku povesti (\xc2\xbbpodu\xc4\x8denje starim in mladim, revnim in bogatim\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbena tradicija in sprejem dela\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc4\x8do v nesre\xc4\x8di lahko ozna\xc4\x8dimo bodisi kot povest (Cigler svojemu delu ni dal vrstne oznake, re\xc4\x8de ji "zgodba"), Fran Levstik pa jo je v Popotovanju iz Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea imenoval roman, po njegovem torej prvi slovenski roman. Nabo\xc5\xbeno-vzgojno pripovedni\xc5\xa1tvo je bilo pri nas raz\xc5\xa1irjeno zlasti po zaslugi prirejevalcev tovrstne proze nem\xc5\xa1kega pisatelja Kri\xc5\xa1tofa Schmida (\xc5\xbee v 20. letih, veliko ve\xc4\x8d pa v 30. in 40. letih 19. stoletja). Iz take slovstvene usmeritve je izhajal tudi Janez Cigler s svojo Sre\xc4\x8do v nesre\xc4\x8di._NEWLINE_Slovenski knji\xc5\xbeni trg je pripoved dobro sprejel, saj je bila povest v petih letih izdana trikrat. Fran Levstik je povest ugodno ocenil in ugotavljal, da jo ljudje radi berejo (oz. poslu\xc5\xa1ajo, ko berejo drugi). To ga je spodbudilo, da je v svojem programskem sestavku Popotovanje iz Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea omenjal pripoved kot enega od mo\xc5\xbenih ka\xc5\xbeipotov za razvoj slovenske dalj\xc5\xa1e pripovedne proze. Po vsej verjetnosti je Levstika k temu nagnilo spoznanje, da je zlasti za preproste bralce tako berilo v skladu z njihovim pri\xc4\x8dakovanjem._NEWLINE_Kos pravi, da je Cigler s svojo povestjo po letu 1840 vplival na mladinsko, pa tudi na zabavno in trivialno literaturo. Danes ne moremo mimo dejstva, da je Sre\xc4\x8do v nesre\xc4\x8di mogo\xc4\x8de sprejemati, razumevati in pravi\xc4\x8dno ovrednotiti le z literarnozgodovinskega vidika, saj literarnoumetni\xc5\xa1ka raven marsikomu najbr\xc5\xbe ne dopu\xc5\xa1\xc4\x8da bralnega u\xc5\xbeitka in spoznavnega zado\xc5\xa1\xc4\x8denja. To pa seveda ne zmanj\xc5\xa1uje pomena Ciglerjeve pripovedi; delo ima v vsakem primeru povsem natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno mesto v slovenskem pripovedni\xc5\xa1tvu: zagotovljena mu je pomembnost glede na to, da je prva slovenska povest.'