b'\n_START_ARTICLE_\nKonkordat\n_START_PARAGRAPH_\nKonkordat je meddr\xc5\xbeavni sporazum med Svetim sede\xc5\xbeem in vlado oz. vladarjem neke dr\xc5\xbeave o razli\xc4\x8dnih zadevah, ki so v splo\xc5\xa1nem interesu RKC. Ta sporazum pogosto zajema priznanje Svetega sede\xc5\xbea in mu podeli dodatne pravice, ki naj jih u\xc5\xbeiva Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev, njeni duhovniki in ostal verniki v tej dr\xc5\xbeavi. Te pravice so ve\xc4\x8dinoma dveh tipov: denarne in oblastne (vplivne).\n_START_SECTION_\nPogosti privilegiji podeljeni v konkordatih\n_START_PARAGRAPH_\nDenarni privilegiji v konkordatih lahko zavzemajo obliko direktnih subvencij cerkve s strani dr\xc5\xbeave kot so: pla\xc4\x8devanje duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine iz dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna, financiranje obnov cerkva, cerkvenih posesti in ostalih zgradb, posebne dav\xc4\x8dne olaj\xc5\xa1ave in izjeme za cerkvene \xc5\xa1ole, bolni\xc5\xa1nice in ostale ustanove. Cilj denarnih pravic je torej \xc4\x8dim bolj priviligirati monetarni polo\xc5\xbeaj RKC znotraj neke dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Konkordatni privilegiji, ki Cerkvi podeljujejo ve\xc4\x8d vpliva in mo\xc4\x8di v dru\xc5\xbebi, pa so lahko: obvezni verouk v \xc5\xa1olah ali izbirni predmeti, katerih izvajanje mora financirati dr\xc5\xbeava. Velikokrat si Cerkev tudi \xc5\xbeeli izboriti mo\xc5\xbenost diskriminacije znotraj ustanov, ki jih sicer vodi, a so tudi v delu financirane iz dr\xc5\xbeavnega propra\xc4\x8duna (\xc5\xa1ole, bolni\xc5\xa1nice, socialni domovi). V takih ustanovah lahko Cerkev potem izvaja politiko zaposlovanja, ki je druga\xc4\x8de prepovedana znotraj neke dr\xc5\xbeave; npr: diskriminacija pripadnikov drugih verskih skupin, eti\xc4\x8dnih in moralnih prepri\xc4\x8danj, javnih intelektualcev, ljudi, ki so se lo\xc4\x8dili od zakonskega partnerja, homoseksualcev itd.'