b'\n_START_ARTICLE_\nPalmira\n_START_PARAGRAPH_\nPalmira, danes Tadmor (arabsko \xd8\xaa\xd8\xaf\xd9\x85\xd8\xb1), kar v aramej\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni palma, je majhno mesto v osrednji Siriji. Nahaja se pribli\xc5\xbeno 200\xc2\xa0km severovzhodno od Damaska, okoli 140\xc2\xa0km vzhodno od Homsa in okoli 190\xc2\xa0km jugozahodno od Deir ez-Zura. V bli\xc5\xbeini mesta stoji zloglasni zapor Tadmor.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so pokazala, da je obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega mesta v oazi sredi pu\xc5\xa1\xc4\x8dave bilo naseljeno \xc5\xbee v paleolitiku in neolitiku, ko je bilo podnebje \xc5\xa1e ob\xc4\x8dutno vla\xc5\xbenej\xc5\xa1e in milej\xc5\xa1e kot danes. Prve pisne omembe Palmire so bile najdene v arhivih v Mariju iz 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. Postojanki ob pomembni karavanski poti med severno Sirijo in Mezopotamijo so najprej vladali Asirci, zatem Perzijci, nato pa je bila vklju\xc4\x8dena v imperij Aleksandra Velikega. Po njegovi smrti je formalno pri\xc5\xa1la pod oblast Selevkidov, dejansko pa je bila tako reko\xc4\x8d neodvisno mesto._NEWLINE_Leta 41 pr. n. \xc5\xa1t. so jo Rimljani pod vodstvom Marka Antonija prvi\xc4\x8d posku\xc5\xa1ali zavzeti. Prebivalci so pravo\xc4\x8dasno izvedeli za te namere in pobegnili proti Evfratu. To dokazuje, da je takrat \xc5\xa1e vedno bila nomadska naselbina, in prebivalci so zato lahko hitro prenesli vse svoje premo\xc5\xbeenje na varno. Leta 19 je bila rimska 10. legija uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a in osvojila naselbino. Okoli leta 60 je kot del tamponskega obmo\xc4\x8dja med Rimom in Parti pri\xc5\xa1la neposredno pod oblast senata. Pomembna prelomnica je tudi leto 106, ko so Rimljani osvojili Palmiri konkuren\xc4\x8dno Petro, s \xc4\x8dimer se je skozi Palmiro povrnil dobr\xc5\xa1en del prometa. Ob Hadrijanovem obisku leta 128 je bila razgla\xc5\xa1ena za\xc2\xa0\xc2\xbbsvobodno mesto\xc2\xab\xc2\xa0s pravico do lastnega dav\xc4\x8dnega sistema. Leta 212, v \xc4\x8dasu cesarja Karakale je Palmira postala rimska kolonija, prebivalci so dobili enake pravice kot ostali in bili opro\xc5\xa1\xc4\x8deni pla\xc4\x8devanja imperialnih davkov._NEWLINE_Sredi 3. stoletja, v \xc4\x8dasu krize Rimskega imperija, se je lokalni plemi\xc4\x8d Odainat razglasil za kralja in premagal Sasanide, ki so z vzhoda povzro\xc4\x8dali nemalo te\xc5\xbeav Rimu. Cesar Valerian mu je podelil naslov corrector totius orientis in pod njegovo poveljstvo so pri\xc5\xa1le vse rimske \xc4\x8dete v regiji. Leta 268 je bil umorjen med boji z Goti v Kapadokiji. Ker je bil edini sin Valabatus zaradi mladoletnosti premlad za vladanje, je oblast v njegovem imenu prevzela vdova Zenobija, po lastnih besedah potomka Kleopatre, s \xc4\x8dimer se je pri\xc4\x8delo zadnje zlato obdobje v zgodovini mesta._NEWLINE_Rim se zaradi njene domnevne vpletenosti v umor mo\xc5\xbea s tem ni strinjal in je nad Palmiro poslal vojsko, da bi jo strmoglavila. Zenobija je ta napad zlahka odbila in prevzela nadzor nad celotno provinco Sirijo, nato je uspe\xc5\xa1no oblegala prestolnico province Arabije Bosro, zatem pa je zasedla \xc5\xa1e Egipt. Takratni cesar Aurelian je najprej s pogajanji neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1al prenesti oblast na njenega sina, po Zenobijini razglasitvi neodvisnosti in neuspe\xc5\xa1nem obleganju Antiohije pa je rimska vojska kon\xc4\x8dno prevzela pobudo, leta 271 zasedla Palmiro, med begom \xc4\x8dez Evfrat zajela Zenobijo in jo poslala v Rim. Naslednje leto se je Palmira neuspe\xc5\xa1no uprla rimskim okupatorjem, ti pa so mesto razdejali, po \xc4\x8demer si ni nikdar ve\xc4\x8d opomoglo. Postalo je voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de ob vzhodni meji imperija in Dioklecijan jo je \xc5\xa1e doatno utrdil ter s tem izdatno spremenil mestno podobo._NEWLINE_Ob koncu 3. stoletja je v Palmiro pri\xc5\xa1lo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in bizantinski cesar Justinijan je dal kasneje obnoviti cerkve in utrdbe, karavanski promet pa je do takrat \xc5\xbee skoraj povsem zamrl._NEWLINE_Leta 634 jo je zasedel arabski general Khalid ibn al-Valid. V 12. stoletju je general Abdul Hasan Jusuf ibn Fairuz dal utrditi Belov tempelj (1232 - 1233), kjer je nastala majhna vas, ter na bli\xc5\xbenjem hribu postaviti grad. Naselje je postalo povsem nepomebno in ostanke nekdanjega mesta je s\xc4\x8dasoma prekril pesek.\n_START_SECTION_\nPonovno odkritje\n_START_PARAGRAPH_\nDo ponovnega\xc2\xa0\xc2\xbbodkritja\xc2\xab\xc2\xa0Palmire je pri\xc5\xa1lo leta 1678, ko sta jo obiskala dva v Alepu nastanjena angle\xc5\xa1ka trgovca in bila na poti oropana. Za njima je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e nekaj radovedne\xc5\xbeev, leta 1751 pa je angle\xc5\xa1ka odprava pri\xc4\x8dela s prvimi izkopavanji, ki so pritegnila \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8d obiskovalcev iz Alepa in Damaska. S prvimi zares sistemati\xc4\x8dnimi raziskavami in izkopavanji pa so \xc5\xa1ele tik pred 1. svetovno vojno pri\xc4\x8deli Nemci, takratni tur\xc5\xa1ki zavezniki. Leta 1929 so njihovo delo nadaljevali francoski arheologi, ki so va\xc5\xa1\xc4\x8dane iz Baalovega templja preselili v dana\xc5\xa1nji Tadmor severovzhodno od anti\xc4\x8dnega mesta. Po 2. svetovni vojni, ko je Sirija postala neodvisna, je delo nadaljevalo ve\xc4\x8d tujih arheolo\xc5\xa1kih odprav in ga ni dokon\xc4\x8dalo vse do danes.\n_START_SECTION_\nPalmira danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je ohranjena kolnada ob pribli\xc5\xbeno kilometer dolgem decumanusu (glavni ulici v smeri vzhod - zahod), ki se na vzhodnem koncu pri\xc4\x8denja s slavolokom. Na ju\xc5\xbeni strani mu kmalu sledijo ostanki temeljev Nabojevega templja (Nabo je bil lokalni bog usode), na nasprotni strani pa Dioklecijanovo kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na ju\xc5\xbeni strani sledi polkro\xc5\xbeno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, temu pa sredi ulice tetrapilon - trg, kjer na vsakem vogalu stoji struktura s \xc5\xa1tirimi stebri, znotraj vsake je stal kip pomembnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana. Ju\xc5\xbeno od tetrapilona stoji agora, kjer so potekale razprave med me\xc5\xa1\xc4\x8dani in trgovina z mimoido\xc4\x8dimi karavanami. Vzhodno od agore sta pla\xc4\x8dilno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so obra\xc4\x8dunavali davke (tabla s\xc2\xa0\xc2\xbbcenikom\xc2\xab\xc2\xa0je danes v Sankt-Peterburgu), in zgradba mestnega senata, zahodno od agore pa prostor za bankete. Severno od tetrapilona, pribli\xc5\xbeno 200 m od glavne ulice, se nahajajo ostanki templja Baal \xc5\xa0amina, feni\xc4\x8danskega boga neviht in de\xc5\xbeja._NEWLINE_Glavna ulice se nadaljuje skozi manj raziskani predel in po 500 metrih dose\xc5\xbee pogrebni tempelj, ki je pravzaprav grobnica bogate dru\xc5\xbeine. Ulica tu zavije proti jugu in kmalu dose\xc5\xbee Dioklecijanov tabor, ki je nastal ob prelomu 3. stoletju, domnevno na mestu nekdanje Zenobijine pala\xc4\x8de._NEWLINE_Blizu vzhodnega konca glavne ulice stoji Belov tempelj, ki je bil v 12. stoletju obzidan v utrdbo. Sam tempelj, ki stoji sredi te utrdbe, je bil \xc5\xbee v helenisti\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu sezidan iz blata, dana\xc5\xa1nji pa je nastal leta 32. V kompleks spadajo \xc5\xa1e hi\xc5\xa1a za bankete, oltar za \xc5\xbertvovanje, vdrti prehod, ki je slu\xc5\xbeil dovodu \xc5\xbertvovanih \xc5\xbeivali, in vodni zbiralnik za obredno umivanje._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno in jugozahodno od mesta se je nahajala dolina grobnic, nekropola z ohranjenimi stolpi, kjer so pokopavali umrle v ve\xc4\x8d nadstropjih. Najbolj ohranjen med njimi je Elabelov stolp iz leta 103, kjer so lahko shranili do 300 sarkofagov. Poleg stolpov je pokopu umrlih slu\xc5\xbeilo tudi okoli 50 podzemnih grobnic - hipogejev. Jarhajev hipogej, ki se je nahajal poleg Elabelovega stolpa, je bil v celoti prene\xc5\xa1en v Narodni muzej v Damasku. Izmed preostalih je najzanimivej\xc5\xa1i s freskami okra\xc5\xa1en hipogej treh bratov, kamor mrtve zakopavali med letoma 160 in 191. Ime je dobil po eni izmed fresk, kjer so upodobljeni portreti treh bratov v ovalnih okvirih._NEWLINE_Na bli\xc5\xbenji vzpetini zahodno od mesta je libanonski plemi\xc4\x8d Fakhredin, ki je s Turki tekmoval za kontrolo nad sirsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, v 17. stoletju dal zgraditi grad Qalaat ibn Maan, verjetno na ostankih starej\xc5\xa1ega gradu.'