b"\n_START_ARTICLE_\nFranc Rojec (pesnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini Franca in Marije Rojec rojene Petejan v Pe\xc4\x8di (sedaj ital. Peci) pri Mirnu. Po za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne je dru\xc5\xbeina od\xc5\xa1la v begunstvo v Mozirje, kjer je mali Franc pre\xc5\xbeivel prva otro\xc5\xa1ka leta. Iz begunstva so se vrnili, ko je imel Franc pet let. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Sovodnjah (sedaj Savogna d'Isonzo) in malem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du v Gorici, ter se nato vpisal na trgovsko \xc5\xa1olo v Gorici, nadaljeval in kon\xc4\x8dal je \xc5\xa1olanje z nazivom ra\xc4\x8dunovodje v Adis Abebi, kamor se je leta 1936 izselil. V Adis Abebi se je zaposlil kot dr\xc5\xbeavni uradnik. A kmalu je bil vpoklican v italijansko vojsko ter se nato udele\xc5\xbeil italijanskih osvajalnih pohodov v Afriki. Leta 1942 so ga ujeli Angle\xc5\xbei in odpeljali v Nairobi kjer je v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du za vojne ujetnike do\xc4\x8dakal konec vojne. Po enajstih letih bivanja v Afriki se je vrnil domov in se zaposlil na ra\xc4\x8dunskem oddelku finan\xc5\xa1nega urada (Ital. Intendenza di finanza). Po opravljenih dodatnem \xc5\xa1olanju in izpitih v Rimu se je zaposlil v carinski upravi. Kot carinski in\xc5\xa1pektor je slu\xc5\xbeboval do upokojitve 1972. _NEWLINE_Ob delu v slu\xc5\xbebi se je posve\xc4\x8dal tudi drugim dejavnostim. Od 1956 je bil \xc4\x8dlan in od 1965 predsednik nadzornega odbora Kme\xc4\x8dko-delavske hranilnice in posojilnice v Sovodnjah, katere soustanovitelj leta 1908 je bil njegov o\xc4\x8de, ki je skrbela za gospodarski in kulturni razvoj vasi. Leta 1970 je bil imenovan za dr\xc5\xbeavnega komisarja v upravi sveta Dr\xc5\xbeavnega poklicnega zavoda Ivan Cankar v Gorici. V prostem \xc4\x8dasu pa je zelo rad preu\xc4\x8deval lokalno zgodovino. Od upokojitve dalje pa se je ukvarjal tudi s pisanjem pesmi in zbiranjem narodnega blaga, zlasti sovodenjskih nare\xc4\x8dnih izrazov. V dveh desetletjih je napisal ve\xc4\x8d sto pesmi z razli\xc4\x8dno vsebino. Rad je opeval gori\xc5\xa1ke kraje, reki So\xc4\x8do in Vipavo, kra\xc5\xa1ko naravo in dogodke povezane z \xc5\xbeivljenjem v Afriki. Nekatere njegove pesmi so uglasbili Stanko Jericijo, Ignacij Ota in Marinka Lasi\xc4\x8d."