b'\n_START_ARTICLE_\nHilperik I.\n_START_PARAGRAPH_\nHilperik I. (francosko Chilp\xc3\xa9ric, nem\xc5\xa1ko Chilperich) je bil frankovski kralj Nevstrije (Soissonsa) iz Merovin\xc5\xa1ke dinastije, ki je vladal od leta 561 do svoje smrti, * okoli 539, \xe2\x80\xa0 september 584.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHilperik je bi eden od sinov kralja Klotarja I. in njegove \xc4\x8detrte \xc5\xbeene Aregunde. Imel je brate Hariberta, Guntrama in Sigiberta . O\xc4\x8de je pred smrtjo leta 561 skladno s salijskimi obi\xc4\x8daji kraljestvo razdelil na \xc5\xa1tiri enake dele in jih podelil svojim sinovom. Hilperik se s tem ni strinjal in po o\xc4\x8detovi smrti zasedel Pariz, bratje pa so se zdru\xc5\xbeili in ga prisilili, da je Pariz predal Haribertu in se zadovoljil z ozemljem sedanje severozahodne Francije. Guntram je prevzel Burgundijo s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Orleansu, Sigibert pa Avstrazijo._NEWLINE_Po Haribertovi smrti leta 567 so si njegovo ozemlje razdelili \xc5\xa1e \xc5\xbeivi bratje. Pariz je, po dogovoru, pripadal vsem trem. Mir ni trajal dolgo, predvsem zaradi Hilperikove antipatije do Sigiberta. \xc5\xa0e isto leto je izbruhnila dr\xc5\xbeavljanske vojna, v kateri je Hilperik napadel Sigibertovo ozemlje. Sigibert ga je porazil in ujel njegovega sina Teodeberta._NEWLINE_Sovra\xc5\xa1tvo med Hilperikom in Sigibertom se je odra\xc5\xbealo tudi v Hilperikovem zasebnem \xc5\xbeivljenju. Hilperik je v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbeivel (ali bil poro\xc4\x8den) s svojo ljubico Audovero, s katero je imel pet otrok. Ko se je Sigibert poro\xc4\x8dil z vizigotsko princeso Brunhildo, h\xc4\x8derko kralja Atanagilda, je Hilperik Audovero odslovil, da bi se lahko poro\xc4\x8dil z Brunhildino sestro Galsvinto. Ko je Galsvinta pri\xc5\xa1la na njegov dvor, je, zgro\xc5\xbeena zaradi splo\xc5\xa1nega razvrata, nagnala vse dvorne prostitutke in kurtizane. Ker je bila med njimi tudi Hilperikova ljubljenka Fredegunda, je Galsvinta padla v nemilost. Kmalu zatem so jo na\xc5\xa1li zadavljeno v njeni postelji. Ve\xc4\x8dina virov trdi, da je bil morilec Hilperik. Samo nekaj dni kasneje se je poro\xc4\x8dil s Fredegundo, ki mu je rodila \xc5\xa1tiri otroke, med njimi tudi Klotarja II._NEWLINE_Galsvindina smrt in Hilperikova poroka sta \xc5\xa1e poglobili ve\xc4\x8d desetletij trajajo\xc4\x8de spore med Sigibertovo Avstrazijo in Hilperikovo Nevstrijo. Leta 573 se je Hilperik odpravil na nov vojni pohod, tokrat skupaj z Guntramom. Ko je Guntram zamenjal strani, je Hilperik do\xc5\xbeivel nov poraz. Sigibert zmage ni znal izkoristiti v svoj prid in je leta 575 padel kot \xc5\xbertev atentata, ki ga je organizirala Fredegunda._NEWLINE_Hilperik je zaradi njegove smrti leta 578 lahko organiziral pohod proti bretanskemu vladarju Varohu. Po ve\xc4\x8d bitkah z razli\xc4\x8dnimi izidi je moral Varoh priznati Hilperikovo nadoblast.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nHilperika so septembra 584 na lovu pri njegovi pala\xc4\x8di v Chellesu do smrti zabodli z no\xc5\xbeem. Niti naro\xc4\x8dnika niti atentatorja niso nikoli odkrili. Del zgodovinarjev za njegovo smrt krivi Fredegundo. Nevstrijski prestol je nasledil sin Klotar II., ki je uspel ponovno zdru\xc5\xbeiti Frankovsko kraljestvo.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nZa Hilperikov sloves krvolo\xc4\x8dne\xc5\xbea in razvratne\xc5\xbea ima najve\xc4\x8d zaslug Gregor Tourski, ki v svojih besedilih ni skrival antipatij do vladarja in ga imenoval \xc2\xbbNeron in Herod na\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa\xc2\xab. Hilperiku ni mogel odpustiti imenovanja laikov na \xc5\xa1kofovske polo\xc5\xbeaje, plenjenja cerkvenega premo\xc5\xbeenja in odcepitve Toursa od Avstrazije. Vzrok za Hilperikovo domnevno okrutnost bi lahko bila uvedba bizantinske kazni iztikanja o\xc4\x8di v frankovsko kazensko zakonodajo. Hilperik se je po drugi strani ukvarjal z glasbo in posku\xc5\xa1al reformirati frankovsko abecedo.'