b'\n_START_ARTICLE_\nMesojeda rastlina\n_START_PARAGRAPH_\nMesojede rastline (tudi \xc5\xbeu\xc5\xbekojede rastline) so rastline, ki pridobivajo del hranilnih snovi iz ujetih \xc5\xbeivali, najve\xc4\x8dkrat \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in drugih \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev. Uspevajo na mineralno revnih rasti\xc5\xa1\xc4\x8dih, posebej v pomakanju mineralnega du\xc5\xa1ika in fosforja, kot so: mo\xc4\x8dvirjih, barjih, \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8du, in na nekaterih skalnih podlagah._NEWLINE_Prilagojene so za lovljenje in prebavljanje majhnih \xc5\xbeivali. Mesojede rastline \xc5\xbeivali hkrati privabijo, ujamejo, usmrtijo, prebavijo in posrkajo hranilne snovi. Lovljenje jim omogo\xc4\x8dajo posebej oblikovani listi, ki imajo funkcijo pasti, v katero se \xc5\xbeivali najve\xc4\x8dkrat prilepijo, mesojeda rastlina pa jih nato zapre vase in predela s pomo\xc4\x8djo encimov. \xc5\xbdivali so za rastlino alternativni vir du\xc5\xa1ika, beljakovin, ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, jedrnih snovi in ogljikovih hidratov, katerih ne more pridobi iz tal. _NEWLINE_Prvo ob\xc5\xa1irno razpravo o razvoju in delovanju mesojedih rastlin je napisal leta 1875 Charles Darwin.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali se prilepijo na teko\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nRastlina izlo\xc4\x8da lepljivo snov, katera je sestavljena iz polisaharidov. Ko je \xc5\xbeival ujeta, se pri\xc4\x8dnejo proti \xc5\xbertvi pribli\xc5\xbeevati \xc5\xa1e okoli\xc5\xa1ki \xc5\xbelezni laski, ki \xc5\xbertev porivajo proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du lista. \xc4\x8ce je \xc5\xbertev velika, se okoli nje ovije ves list.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali padejo v vr\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivali, ki se sladkajo z nektarjem na ustju vr\xc4\x8dka, padejo v globino. Od tam je povratek le redko uspe\xc5\xa1en, saj ga ovirajo gladke stene, tesen prostor, za name\xc4\x8dek ga ote\xc5\xbeujejo \xc5\xa1e navidezne odprtine. \xc5\xbdu\xc5\xbeelkam kmalu poide energija in obmirujejo v notranjosti vr\xc4\x8dka.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali se ujamejo v past, ki se zapre\n_START_PARAGRAPH_\nMehanizem zaznavanja in zapiranja pasti se spro\xc5\xbei, ko \xc5\xbeival premakne \xc4\x8dutne dla\xc4\x8dice v pasti. Signal potuje v ionski obliki do celic zapiralk, ki nenadoma izgubijo svojo notranjo trdnost (turgor), in tako se listne ploskve stisnejo.\n_START_SECTION_\nPsevdomesojede rastline\n_START_PARAGRAPH_\nV to skupino sodijo rastline, ki \xc5\xbeivali samo privabijo, ujamejo in ubijejo, vendar jih ne prebavijo ali vsrkajo hranilne snovi.'