b'\n_START_ARTICLE_\nExtremadura\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nExtremadura le\xc5\xbei na Ju\xc5\xbeni planoti, ki je del Centralne planote (Meseta Central), in meri 41,633 km\xc2\xb2. Je 5. najve\xc4\x8dja \xc5\xa1panska avtonomna skupnost.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nNa severu pokrajine je gorovje Sistema Central z najvi\xc5\xa1jim vrhom Extremadure Calvitero (2.401 m). Manj\xc5\xa1i pogorji, ki spadata v Sistema Central, sta Sierra de Gata in Sierra de B\xc3\xa9jar. Sredi pokrajine je Sierra de las Villuercas z najvi\xc5\xa1jim vrhom Pico de las Villuercas (1603 m). Pomembni gorski verigi sta tudi Sierra de Mont\xc3\xa1nchez in Sierra de San Pedro, ki sta del ve\xc4\x8dje gorske verige Montes de Toledo. Na jugu pokrajine je Sierra Morena, ki lo\xc4\x8duje Extremaduro od Andaluzije. Njen najvi\xc5\xa1ji del je Sierra de Tentud\xc3\xada z najvi\xc5\xa1jim vrhom Pico Tentud\xc3\xada (1.104 m).\n_START_SECTION_\nHidrografija\n_START_PARAGRAPH_\nV Extremaduri so \xc5\xa1tirje hidrografski bazeni._NEWLINE_Bazen reke Tajo z glavnima desnima pritokoma Ti\xc3\xa9tar in Alag\xc3\xb3n in levimi pritoki Almonte, Ibor, Salor in Sever. Najve\xc4\x8d vode prispevajo desni pritoki, ki pritekajo iz sotesk Sistema Central, kjer je najve\xc4\x8d de\xc5\xbeja in snega._NEWLINE_Drugi je bazen reke Guadiane, z glavnima desnima pritokoma Guadarranque in Ruecas in levima Z\xc3\xbajar in Matachel._NEWLINE_Bazen reke Guadalquivir, ki v Extremaduri obsega 1.411 km\xc2\xb2, kar je samo 2,45\xc2\xa0% njenega pore\xc4\x8dja._NEWLINE_Bazen Duera meri v Extremaduri 35 km\xc2\xb2, kar je samo 0,04% njenega pore\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del Extremadure ima sredozemsko podnebje. Izjema je njen severni del, ki ima celinsko podnebje. Na severozahodu je zaradi vpliva Atlantika celinsko podnebje bolj milo._NEWLINE_Za pokrajino so na splo\xc5\xa1no zna\xc4\x8dilna zelo vro\xc4\x8da in suha poletja z velikimi su\xc5\xa1ami in dolge in mile zime, ki so posledica bli\xc5\xbeine atlantske obale.\n_START_SECTION_\nTemperatura\n_START_PARAGRAPH_\nLetne temperature nihajo od povpre\xc4\x8dne najni\xc5\xbeje temperature 4 \xc2\xb0C do povpre\xc4\x8dne najvi\xc5\xa1je temperature 33 \xc2\xb0C. Na severu so povpre\xc4\x8dja ni\xc5\xbeja kot na jugu._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna julijska temperatura je vi\xc5\xa1ja od 26 \xc2\xb0C in v\xc4\x8dasih dose\xc5\xbee 40 \xc2\xb0C._NEWLINE_Njani\xc5\xbeje zimske temperature so v goratem delu pokrajine in v povpre\xc4\x8dju merijo 7,5 \xc2\xb0C. V gorah pade okoli 40 cm snega, ve\xc4\x8dina januarja in februarja.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n1. januarja 2012 je imela Extremadura 1.109.67 prebivalcev, kar je pomenilo 2,36\xc2\xa0% celotnega prebivalstva \xc5\xa0panije (46.745,807 prebivalcev). Gostota prebivalstva je 25 prebivalcev /km\xc2\xb2 in je v primerjavi s celotno dr\xc5\xbeavo majhna._NEWLINE_Bolj naseljena je provinca Badajos s 691.715 prebivalci oziroma 31,78 prebivalca/km\xc2\xb2. Provinca je s povr\xc5\xa1ino 21.766 km\xc2\xb2 najve\xc4\x8dja provinca v \xc5\xa0paniji. V provinci C\xc3\xa1ceres \xc5\xbeivi 413.766 prebivalcev oziroma 20,83 prebivalca/km\xc2\xb2. C\xc3\xa1ceres je z 19.868 km\xc2\xb2 druga najve\xc4\x8dja \xc5\xa1panska provinca.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nUradni jezik v Extremaduri je \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina. Njena lokalna nare\xc4\x8dja imajo skupno ime Cast\xc3\xbao._NEWLINE_Med druge pogovorne jezike spadajo oliven\xc5\xa1ko, alkantarsko in kodosersko nare\xc4\x8dje portugal\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ve\xc4\x8dina portugalskih nare\xc4\x8dij je ogro\xc5\xbeenih. V nekaterih ekstremadurskih \xc5\xa1olah se pou\xc4\x8dujejo kot tuj jezik, vendar ne do popolnosti._NEWLINE_Jezik fala, ki se obi\xc4\x8dajno uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v portugalsko-galicijsko podskupino jezikov, govori samo \xc5\xa1e pribli\xc5\xbeno 10.500 prebivalcev, od katerih 5.500 \xc5\xbeivi v mestih Valverde del Fresno (Valverdi du Fresnu), Eljas (As Ellas) in San Mart\xc3\xadn de Trevejo (Sa Mart\xc3\xadn de Trebellu) v dolini J\xc3\xa1lame na severozahodu Extremadure na meji s Portugalsko._NEWLINE_Ekstremadurski jezik je soroden z leonskim. Jezik je resno ogro\xc5\xbeen in se ne govori niti javno niti zasebno.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV ekstremadurskih gozdovih se pasejo prosto\xc5\xbeive\xc4\x8di \xc4\x8drni iberski pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, ki se prehranjujejo predvsem s hrastovim \xc5\xbeelodom. Pra\xc5\xa1i\xc4\x8de lovijo in iz njihovega mesa proizvajajo iberski pr\xc5\xa1ut (jamon ib\xc3\xa9rico). Cena pr\xc5\xa1uta je odvisna od dele\xc5\xbea \xc5\xbeeloda v njihovi prehrani: pr\xc5\xa1ut z 90\xc2\xa0% dele\xc5\xbeem je dvakrat dra\xc5\xbeji od tistega s 70\xc2\xa0% dele\xc5\xbeem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimskem cesarstvu je Ekstremadura skupaj z ve\xc4\x8djim delom Portugalske spadala v rimsko provinco Luzitanijo. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province je bila Emerita Augusta, sedanja M\xc3\xa9rida, ki je spadala med najpomembnej\xc5\xa1a mesta v Rimskem cesarstvu._NEWLINE_Po arabski zasedbi Iberskega polotoka leta 711 je postala najbolj severozahodna provinca Umajadskega kalifata z glavnim mestom M\xc3\xa9rida (arabsko \xd9\x85\xd8\xa7\xd8\xb1\xd8\xaf\xd8\xa9, M\xc4\x81rida). Od leta 756 do 929 je spadala v Kordovski emirat, od leta 929 do njegovega propada leta 1031 pa v Kordovski kalifat. Ko je kalifat razpadel na \xc5\xa1tevilna majhna kraljestva (taifa), je Extremadura v dveh obdobjih pripadala Taifi Badajoz. Taifa je prvi\xc4\x8d razpadla leta 1094 pod pritiskom Almoravidov in drugi\xc4\x8d pod pritiskom Almohadov leta 1115. Po polomu Almohadov v bitki pri Navas de Tolosa leta 1212 je Extremaduro okoli leta 1230 osvojila vojska Alfonza IX. Leonskega._NEWLINE_V Extremaduri se je rodilo mnogo prvih \xc5\xa1panskih osvajalcev Novega sveta \xe2\x80\x93 konkvistadorjev - in ameri\xc5\xa1kih priseljencev: Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s, Francisco Pizarro, Gonzalo Pizarro, Juan Pizarro, Hernando Pizarro , Hernando de Soto, Pedro de Alvarado, Pedro de Valdivia, Alvar N\xc3\xba\xc3\xb1ez Cabeza de Vaca, In\xc3\xa9s Su\xc3\xa1rez, Alonso de Sotomayor, Francisco de Orellana, Pedro G\xc3\xb3mez Duran y Chaves in Vasco N\xc3\xba\xc3\xb1ez de Balboa._NEWLINE_Osvajalci so v Novem svetu ustanovili ve\xc4\x8d mest z imeni ekstremadurskih mest: M\xc3\xa9rido v Mehiki in Venezueli, Medelin v Kolumbiji in Albuquerque v Novi Mehiki. Pedro de Valdivia je ustanovil ve\xc4\x8d mest v \xc4\x8cilu, med njimi Valdivio in La Sereno. Prestolnica Santiago de Chile se je sprva imenovala Santiago de Nueva Extremadura.'