b'\n_START_ARTICLE_\nRafael Salmi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini trgovca Antona Salmi\xc4\x8da. \xc5\xa0tiri razrede ljudske \xc5\xa1ole je leta 1882 kon\xc4\x8dal v rojstnem kraju. V Ljubljani se je izu\xc4\x8dil za urarja in tu obiskoval \xc5\xa1e Bor\xc5\xa1tnikovo dramsko \xc5\xa1olo. Najprej je nastopal v ljubljanskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, nato pa v Postojni, kjer je opravljal urarsko obrt. Leta 1899 se je preselil v Celje, kjer je poleg svojega poklica vneto sodeloval v narodnem delu. V letih 1901\xe2\x88\x921906 je predsedoval Celjskemu pevskemu dru\xc5\xa1tvu, ve\xc4\x8d let tudi celjskemu Dramati\xc4\x8dnemu dru\xc5\xa1tvu. V tem \xc4\x8dasu je nastopal tudi kot igralec. V \xc5\xa1tevilnih ljudskih igrah je ustvaril posre\xc4\x8dene komi\xc4\x8dne vloge (Bla\xc5\xbe Mozol, Rokovnja\xc4\x8di; Krjavelj, Deseti brat; Ton\xc4\x8dek, Divji lovec in drugih). Rafael Salmi\xc4\x8d se pri\xc5\xa1teva med najve\xc4\x8dje slovenske amaterske igralce. Kot prakti\xc4\x8dni narodni delavec pa je bil tudi mo\xc4\x8dna osebnost; pri tem je \xc5\xbertvoval tudi uspehe svojega obrtni\xc5\xa1kega poklica.'