b'\n_START_ARTICLE_\nGorjanci\n_START_PARAGRAPH_\nGorjanci (na hrva\xc5\xa1ki strani poznani kot \xc5\xbdumbera\xc4\x8dko gorje, nem\xc5\xa1ko Uskokengebirge ) so planotasto hribovje v jugovzhodni Sloveniji, ki obsega 212 kvadratnih kilometrov. Najvi\xc5\xa1ji vrh Gorjancev je 1178 metrov visok Trdinov vrh (Sveta Gera). Pogorje je ob prelomih dvignjen gorski \xc4\x8dok, z grudasto tektonsko zgradbo. Razteza se od savske doline na vzhodu do \xc4\x8drmo\xc5\xa1nji\xc5\xa1ke doline na zahodu. Po najvi\xc5\xa1jem slemenu, kjer je razvodnica med rekama Krko in Kolpo, poteka dr\xc5\xbeavna meja med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko. Za Gorjance je zna\xc4\x8dilna izjemna prepletenost panonskih in kra\xc5\xa1kih pokrajinskih zna\xc4\x8dilnosti. Razmeroma nepregledno in te\xc5\xbeko prehodno hribovje pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo prostrani bukovi gozdovi, na Trdinovem vrhu in Ravni gori pa sta ohranjena celo zavarovana pragozdna ostanka. Na severu se Gorjanci strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo proti Prigorjanskim goricam in se nato spustijo do Kr\xc5\xa1ke kotline, na zahodu z dolgimi slemeni prehajajo v Novome\xc5\xa1ko pokrajino, na jugu pa se stopnjasto spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo proti Beli krajini in Karlov\xc5\xa1ki kotlini. _NEWLINE_Za krajinsko in ekolo\xc5\xa1ko podobo Gorjancev so pomembne ko\xc5\xa1enice z redkimi rastlinskimi vrstami.  Pomembno naravno bogastvo Gorjancev so \xc5\xa1tevilni izviri (Minutnik, Gospodi\xc4\x8dna, Jordanov studenec) in potoki (Kobila, Pendirjevka, Klamfer, Su\xc5\xa1ica) v ozkih in globoko zajedenih dolinah severnega pobo\xc4\x8dja. _NEWLINE_Naravne danosti Gorjancev nadgrajuje vse od prazgodovine pestra poselitvena preteklost. Zanjo je zna\xc4\x8dilno so\xc5\xbeitje obmejnega slovenskega in usko\xc5\xa1kega prebivalstva. Na Gorjance je vezano bogato ljudsko izro\xc4\x8dilo, ki ga je literarno obdelal Janez Trdina (Bajke in povesti o Gorjancih). Gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje obse\xc5\xbenih gozdov se je pri\xc4\x8delo 1838, ko je bila pri Dol\xc5\xbeu zgrajena gla\xc5\xbeuta, intenzivneje pa po prvi svetovni vojni z \xc5\xbeago pri Fabriki, do katere je vozila gozdna \xc5\xbeeleznica. _NEWLINE_Po slemenu Gorjancev poteka dr\xc5\xbeavna meja. Na hrva\xc5\xa1ki strani je bil  leta 1999 osnovan Park prirode \xc5\xbdumberak - Samoborsko gorje, na slovenski strani pa je predvideno, da se osrednji del Gorjancev zavaruje kot krajinski park._NEWLINE_Gorjance seka glavna ceste Novo mesto - Metlika z najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko na prelazu Vahta (615 mnm), kjer se odcepi gozdna cesta do planinskih domov: doma Vinka Pader\xc5\xa1i\xc4\x8da pri Gospodi\xc4\x8dni (822 m) in doma pri Miklav\xc5\xbeu (969 m). Po Gorjancih so speljane \xc5\xa1tevilne planinske poti in so pomembno rekreacijsko obmo\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka sestava\n_START_PARAGRAPH_\nGorjance gradijo mezozojske usedline (dolomit, apnenec in ponekod tudi lapor), obrobje pa sestavljajo miocenske kamnine (peski, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki, gline, glinasti in apnen\xc4\x8dasti laporji).\n_START_SECTION_\nJame\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost je veliko \xc5\xa1tevilo kra\xc5\xa1kih jam med katerimi so najbolj znane: Kostanjevi\xc5\xa1ka jama, Levakova jama in Jama v \xc5\xa0utni.\n_START_SECTION_\nNaravni rezervati na Gorjancih\n_START_PARAGRAPH_\nGorjanci so hidrolo\xc5\xa1ki in geomorfolo\xc5\xa1ki rezervat. V svojem masivu skrivajo kos pragozda in so redek primer \xc5\xa1e ohranjenega prvotnega \xc4\x8distega bukovega gozda v srednji Evropi. _NEWLINE_Na Ravni gori in pod Trdinovim vrhom sta ohranjena ter iz gospodarjenja z gozdovi izlo\xc4\x8dena pragozdna ostanka, ki imata rezervatno namembnost (Pragozd Ravna gora in Pragozd Trdinov vrh), v dolini Kobile pa je izlo\xc4\x8den gozdni rezervat Kobila\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nEden najbolj zanimivih delov slovensko-hrva\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeavne meje se nahaja ob vzno\xc5\xbeju Gorjancev. Kljub zapleteni meji, ni znano, da bi povzro\xc4\x8dala kakr\xc5\xa1ne koli zaplete med dr\xc5\xbeavama. To je posledica prijateljskih odnosov med prebivalci obeh strani, ki so tekom 2. svetovne vojne intenzivno sodelovali v Narodno osvobodilnem boju. \xc4\x8cete so bile me\xc5\xa1ane brigade in partizanski odredi. Umrlim borcem, Slovencem in Hrvatom, so posvetili spominski center na hrva\xc5\xa1ki strani v mestu So\xc5\xa1ice.'