b'\n_START_ARTICLE_\nEvropska begunska kriza\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska begunska kriza (tudi Evropska migrantska kriza) je bila humanitarna in politi\xc4\x8dna kriza v Evropski uniji in njenih \xc4\x8dlanicah, ki je izbruhnila leta 2015. Takrat se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo beguncev in drugih priseljencev, ki so vstopali v EU in zaprosili za azil. _NEWLINE_Glavna vzroka za krizo sta bila huda poostritev vojn v Siriji, Iraku, Afganistanu, in drugih konfliktov. \xc5\xa0tevilo nasilno razseljenih ljudi se je po svetu do konca leta 2014 povzpelo na 60 milijonov ljudi, najve\xc4\x8d po koncu druge svetovne vojne. Begunska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da na Bli\xc5\xbenjem Vzhodu so postala \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno in finan\xc4\x8dno preobremenjena, zato so migranti preko Sredozemskega morja ali preko Balkana mno\xc5\xbei\xc4\x8dno krenili v dr\xc5\xbeave Evropske Unije._NEWLINE_EU in njene \xc4\x8dlanice na silovit porast migrantov niso bile pripravljene. \xc4\x8ceprav so se krizne razmere kon\xc4\x8dale marca 2016 po izbolj\xc5\xa1anju situacije na Bli\xc5\xbenjem Vzhodu in ukrepih \xc4\x8dlanic EU, so trenutni migracijski premiki \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno razdvajajo\xc4\x8da politi\xc4\x8dna tema \xc5\xa1irom Evropske Unije.\n_START_SECTION_\nVzroki in nastanek krize\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2014 je bilo v Evropski uniji vlo\xc5\xbeenih 536,345 novih pro\xc5\xa1enj za azil. To je bilo najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo po letu 1992, ko jih je bilo 672,000. Odobrenih je bilo ve\xc4\x8d kot 185,000 pro\xc5\xa1enj. \xc5\xa0tiri dr\xc5\xbeave, Nem\xc4\x8dija, \xc5\xa0vedska, Italija in Francija, so skupaj prejele okoli dve tretjini vseh pro\xc5\xa1enj za azil. Leta 2014 so odobrile skoraj dve tretjini pro\xc5\xa1enj. \xc5\xa0vedska, Mad\xc5\xbearska in Avstrija so vodile po \xc5\xa1tevilu pro\xc5\xa1enj glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev._NEWLINE_Kljub pove\xc4\x8devanju \xc5\xa1tevila prihodov beguncev v Italijo iz Libije leta 2014 se je ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav Evropske unije vzdr\xc5\xbealo pomo\xc4\x8di v re\xc5\xa1evalni operaciji Mare Nostrum, ki jo je zamenjala Frontexova operacija Triton novembra 2014.\n_START_SECTION_\nIzbruh krize\n_START_PARAGRAPH_\nFrazi "Evropska begunska kriza" in "Evropska migrantska kriza" sta postali pogosti aprila 2015, ko je v Sredozemskem morju potonilo pet \xc4\x8dolnov z 2000 begunci, od tega jih je umrlo prek 1200._NEWLINE__NEWLINE_Prosilci za azil so prihajali iz Zahodne in Ju\xc5\xbene Azije, Afrike in Zahodnega Balkana. Leta 2015 se je \xc5\xa1tevilo novih prosilcev za azil glede na leto 2014 podvojilo na 1,257,610. Leta 2016 je bilo novih prosilcev 1,206,510. Od novih prosilcev v letih 2015 in 2016 je bilo 697,595 sirskih dr\xc5\xbeavljanov, 361,275 afganistanskih dr\xc5\xbeavljanov, 248,685 ira\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavljanov in 1,155,595 dr\xc5\xbeavljanov ostalih dr\xc5\xbeav izven EU. Odstotek dejansko podeljenih azilov se mo\xc4\x8dno razlikuje glede na dr\xc5\xbeavo izvora: sirskim in eritrejskim dr\xc5\xbeavljanom se podeli v okoli 90\xc2\xa0% primerov, afganistanskim, ira\xc5\xa1kim in iranskim v okoli 50\xc2\xa0% primerov, pakistanskim v okoli 10\xc2\xa0% primerov, prosilcem z Balkana pa v nekaj odstotkih primerov. Ve\xc4\x8dina pri\xc5\xa1lekov je bila odraslih mo\xc5\xa1kih (58%)._NEWLINE_V prvih \xc5\xa1estih mesecih leta 2015 je Gr\xc4\x8dija zamenjala Italijo na \xc4\x8delu Evropske unije po \xc5\xa1tevilu prihodov beguncev. Poleti 2015 je postala izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za begunski tok prek Balkana v zahodnoevropske dr\xc5\xbeave, predvsem Nem\xc4\x8dijo (tako imenovani "balkanski koridor"). Po aprilu 2015 je Evropska unija pove\xc4\x8dala sredstva za mejni nadzor v Sredozemlju, da bi prepre\xc4\x8dila tihotapljenje beguncev, in v ta namen zagnala operacijo Sofija. Ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav je za\xc4\x8dasno uvedlo mejni nadzor znotraj Schengenskega obmo\xc4\x8dja, ki trenutno \xc5\xa1e vedno traja._NEWLINE_EU je predlagala tudi nov sistem kvot za enakomerno porazdelitev prosilcev za azil v vse dr\xc5\xbeave Evropske unije. Na ta na\xc4\x8din bi se razbremenilo Italijo in Gr\xc4\x8dijo, kjer velika ve\xc4\x8dina migrantov vstopi v EU. Proti taki ureditvi so ostro protestirale nekatere vzhodne dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice na \xc4\x8delu z Mad\xc5\xbearsko. Svet Evropske unije je sistem kvot sprejel, vendar so Avstrija, Mad\xc5\xbearska, Poljska in \xc4\x8ce\xc5\xa1ka zavrnile upo\xc5\xa1tevanje sklepa. Evropska komisija je zato proti Mad\xc5\xbearski, Poljski in \xc4\x8ce\xc5\xa1ki uvedla sankcije.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je bila zaradi geografske lege med begunsko krizo pod precej\xc5\xa1njim pritiskom. Samo v obdobju od 17. oktobra 2015 do 25. januarja 2016 jo je pre\xc5\xa1lo 422.724 migrantov. Od njih je bilo 45\xc2\xa0% sirskih dr\xc5\xbeavljanov, 30\xc2\xa0% afganistanskih, 17\xc2\xa0% ira\xc5\xa1kih, 8\xc2\xa0% pa drugih._NEWLINE_Slovenija je leta 2014 podelila 44 statusov azilanta, leta 2015 46 statusov, leta 2016 170 statusov, leta 2017 pa 152 statusov.\n_START_SECTION_\nNadaljevanje polemike\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2017 se je \xc5\xa1tevilo novih prosilcev za azil zni\xc5\xbealo na 649.855, kar bli\xc5\xbee ravni pred letom 2015. \xc5\xa0tevilo novih prosilcev se je leta 2018 zni\xc5\xbealo za \xc5\xa1e 11\xc2\xa0%, in sicer na 580.800. Pri tem so najpogostej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave izvora \xc5\xa1e vedno Sirija, Afganistan in Irak.'