b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Henry Dicke\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDicke je diplomiral leta 1939 na Univerzi Princeton. Leta 1941 je doktoriral na Univerzi v Rochestru iz jedrske fizike. Istega leta se je zaposlil kot raziskovalec v radiacijskem laboratoriju na MIT. Leta 1946 je postal izredni, 1957 pa redni profesor na Univerzi Princeton._NEWLINE_V 40. letih 20. stoletja je raziskoval na podro\xc4\x8dju razvoja mikrovalovnega radarja. V ta namen je razvil razli\xc4\x8dne mikrovalovne naprave in radarske sisteme, med drugim enosukovni laser in koherentno sukovni laser. Leta 1944 je razvil mikrovalovni radiometer, ki je postal osnovna oprema sodobnih radijskih daljnogledov. Leta 1946 je s sodelavci dobil efektivno temperaturo antene 20 K\xc2\xa0\xc2\xbbza sevanje vesoljske snovi pri valovni dol\xc5\xbeini radiometra\xc2\xab, ki predstavlja sevanje zelo oddaljenih galaksij. Pozneje je pozabil na to. Leta 1961 je podal antropi\xc4\x8dno na\xc4\x8delo. Leta 1964 je izvedel Rollov preskus, 0. preskus splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti skupaj s P. G. Rollom in R. Krotkovom. Leta 1965 je skupaj s Peeblesom in Penziasom ocenil temperaturo kozmi\xc4\x8dnega mikrovalovnega prasevanja ozadja na 10 K. Prehitro bi nastala te\xc5\xbeja jedra, \xc4\x8de v Vesolju ne bi bilo sevanja. Poskusi, ki sta jih opravila Dicke in Braginski, so pokazali, da ne obstaja polje dolgega obsega, ki bi bilo povezano s kvantno lastnostjo, ki jo ozna\xc4\x8duje barionsko \xc5\xa1tevilo. Zaradi tega \xc4\x8drna luknja kr\xc5\xa1i zakon o ohranitvi barionskega \xc5\xa1tevila. Leta 1979 je skupaj s Peeblesom dolo\xc4\x8dil odstopanje od  eno sekundo po Prapoku, ki ne sme biti ve\xc4\x8dje od . Z Bransom je raziskoval zamisel o spreminjajo\xc4\x8di se gravitacijski konstanti, ki jo je prvi leta 1937 predlagal Dirac._NEWLINE_Skupaj z Jordanom in Bransom je razvil tenzorsko-skalarno teorijo gravitacije (Brans-Dickeova teorija), kjer se gravitacijska konstanta zmanj\xc5\xa1uje za  na leto.'