b'\n_START_ARTICLE_\nVpliv prostora na delo\n_START_SECTION_\nMetodologija preu\xc4\x8devanja prostorskega vpliva na zaposlene\n_START_PARAGRAPH_\nVischer (2008) v preglednem \xc4\x8dlanku poro\xc4\x8da o spremembi oblikovanja delovnih prostorov, ki so od 19. stoletja sledile ideji, da naj delavci izvajajo, namesto mislijo, da so v istem prostoru, da se jih lahko nadzira in imajo dostop do potrebnih orodij. Meja med delom in drugimi aktivnostmi je bila tako jasno dolo\xc4\x8dena.  Tak delovni prostor naj bi bil uniformen, standardiziran, in bi slu\xc5\xbeil kot pasivno ozadje delu. V 21. stoletju pa je pri\xc5\xa1lo do preobrata, kjer so postali prostori in pisarne orodje samo po sebi, ter so aktivna podpora delavcem, je meja med zasebnim in profesionalnim \xc5\xbeivljenjem zabrisana, in lahko v te prostorih ljudje delajo, spijo, jedo in navezujejo socialno mre\xc5\xbeo._NEWLINE_Vischer okoljske dejavnike razdeli na ambient (hrup, osvetljava, kvaliteta zraka in temperatura prostora), postavitev pohi\xc5\xa1tva in razporeditev prostorov ter ergonomijo (delovne postaje in druga deljena oprema) in proces (sodelovanje uporabnika pri zasnovi ter doseganje ciljev podjetja). Sprememba v teh dejavnikih naj bi se kazala na vedenjski ravni, kot zadovoljstvo zaposlenih. Njihovi ob\xc4\x8dutki o delovnem okolju se odra\xc5\xbeajo kot teritorialnost in pripadnost, ter njihova produktivnost. Zadovoljstvo in produktivnost se povezujeta s konceptom funkcijskega udobja, ki ga Vischer opredeljuje kot nekaj ve\xc4\x8d, kot le zdravje in varnost v delovni stavbi, ingre preko definicij udobja, ki vklju\xc4\x8dujejo primerno vla\xc5\xbenost zraka in temperaturo. Poro\xc4\x8da tudi o raziskavah, ki izpostavljajo ob\xc4\x8dutek pripadnosti in prisvojitve, skupaj z zvestobo in predanostjo organizaciji, in ob\xc4\x8dutek teritorialnosti.  Pripadnost ali ob\xc4\x8dutek prilastitve je namre\xc4\x8d bolj\xc5\xa1a mera okoljske kvalitete ali uspeha, kot samo zadovoljstvo ali izvedba nalog (Fischer, 1983; Sundstrom in Sundstrom, 1986), ker je povezan s predanostjo ter ohranitvijo zaposlenih. Posledice tega se ka\xc5\xbeejo v direktnih vplivih na stro\xc5\xa1ke podjetja in njegovo operiranje._NEWLINE_Pomembna veja raziskovanja vpliva pisarni\xc5\xa1kega oblikovanja se je razvila v Izraelu, na Technicion v Hajfi, kjer sta Anat Rafaeli in Iris Vilnai-Yavetz razvili metodolo\xc5\xa1ki okvir preu\xc4\x8devanja preko treh perspektiv: instrumentalne funkcije, simbolne funkcije in estetske funkcije pohi\xc5\xa1tva. Okvir naj bi omogo\xc4\x8dal bolj poglobljen pristop za raziskovalce, ki bi presegel omejevanje le na ergonomski vidik izbire pohi\xc5\xa1tva (Elsbach in Beckhy, 2007). Instrumentalne funkcije vklju\xc4\x8dujejo tiste poteze, ki vplivajo na u\xc4\x8dinkovitost in zadovoljstvo delavcev v pisarni. Poleg ergonomike (zalo\xc5\xbeenost s potreb\xc5\xa1\xc4\x8dinami, vpliv vonja, temperature, koli\xc4\x8dina hrupa itd.) sem spada tudi vpliv pohi\xc5\xa1tva na delo v skupini in procese odlo\xc4\x8danja, s poudarkom na zbiranju, organiziranju in izrabi znanja (Curtis, Leon in Miller, 2006, v: Elsbach in Becky, 2007).  Simbolna funkcija pisarni\xc5\xa1kega dizajna vklju\xc4\x8duje identitete (kako se posamezniki in skupine organizirajo) in kulture podjetij (na primer dominantne norme, mite in obrede, ki vplivajo na organizacijo). Estetska funkcija, ki jo izpolnjuje pohi\xc5\xa1tvo delovnih prostorov, zajema senzorne izku\xc5\xa1nje delavcev, skupaj s kognitivnim in \xc4\x8dustvenim odzivom na dizajn. Ka\xc5\xbee se v navdihovanju navezanosti na prostor, kjer prisotnost modelov od prej\xc5\xa1njega projekta vzdr\xc5\xbeuje povezavo s preteklimi projekti in vzdr\xc5\xbeuje kontinuiteto skupinskega dela skozi \xc4\x8das._NEWLINE_Pri preu\xc4\x8devanju kateri okoljski dejavniki vplivajo na delovno produktivnost, se v pregledni \xc5\xa1tudiji dejavnikov pojavi zmeda, ki jo povzro\xc4\x8da pomanjkanje definicije delovne produktivnosti, ter uporaba mere samoporo\xc4\x8danja o pove\xc4\x8dani ali zmanj\xc5\xa1ani produktivnosti delavcev namesto objektivnih mer (CABE, 2004; v: Vischer, 2008).  Produktivnost Vischer deli na osebno (se odra\xc5\xbea kot \xc5\xa1tevilo napak, povpre\xc4\x8dni \xc4\x8das dela za eno nalogo...), skupinsko (se odra\xc5\xbea kot \xc4\x8das za izpolnitev naloge, \xc5\xa1tevilo idej...) in organizacijsko (se odra\xc5\xbea kot doseganje ciljev organizacije in prednost pred drugimi organizacijami, na kar vpliva kraj, kjer so locirani, lahkost dostopa, razmerje med centralizacijo pod eno streho in razporeditvijo razli\xc4\x8dnih skupin v druge stavbe preko obvladljivih razdalij, z dovolj parkirnimi prostori in privla\xc4\x8dnimi jedilnimi prostori (2006, v: Vischer, 2008).  Raziskave, ki se osredoto\xc4\x8dajo na razporeditev prostorov in pohi\xc5\xa1tva ka\xc5\xbeejo tudi vplive na skupinsko produktivnost, na primer vi\xc5\xa1ino in \xc5\xa1tevilo pregrad na delovnih postajah, koli\xc4\x8dina in dostopnost map in prostorov za shranjevanje ter dimenzije delovne povr\xc5\xa1ine. Miles (2000, v: Vischer, 2008) je ugotovil, da je vlaganje v ergonomi\xc4\x8dno pohi\xc5\xa1tvo in trening za ergonomi\xc4\x8dno delovanje, popla\xc4\x8dalo vlo\xc5\xbeek 5 mesecev dela, s pove\xc4\x8dano produktivnostjo delavcev. _NEWLINE_Ob merjenju vpliva prostora na delovno produktivnost, pa je treba biti pozoren na u\xc4\x8dinek Hawthorne, iz njegovih \xc5\xa1tudij v 40-ih letih, kjer je opazil, da se produktivnost delavcev pove\xc4\x8da, \xc4\x8de so opazovani, ne glede na to ali so vklju\xc4\x8deni v kontrolni ali eksperimentalni pogoj v \xc5\xa1tudiji.\n_START_SECTION_\nVpliv pisarni\xc5\xa1ke ureditve na teritorialnost in pripadnost\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dutek prilastitve, o katerem govori Vischer (2008), se ka\xc5\xbee v teritorialnosti, nanj pa vplivata ekipa, na\xc4\x8din delitve dela in deljen delovni prostor. Sem spada tudi sodelovanje v sprejemanju odlo\xc4\x8ditev in ob\xc4\x8dutku opolnomo\xc4\x8denja. Pri ob\xc4\x8dutku udobja lo\xc4\x8dimo fizi\xc4\x8dno udobje (osnovne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke potrebe, kot npr varnost, higiena in dostopnost), funkcijsko udobje (raven do katere okolje podpira uporabnikovo izvajanje naloge) in psiholo\xc5\xa1ko udobje (ob\xc4\x8dutki pripadnosti, lastni\xc5\xa1tva in nadzora nad delovnim prostorom).  Na teritorialnost vpliva ob\xc4\x8dutek zasebnosti, socialni status in ob\xc4\x8dutek nadzora, kontrole (Vischer, 2008).  Ta nadzor nad okoljem deluje na vsaj dveh nivojih: mehanska oziroma instrumentalna kontrola in opolnomo\xc4\x8denje (Vischer, 2005; v: Vischer, 2008), kar je bilo dokazano v eksperimentalnih \xc5\xa1tudijah.  V raziskavi Niemala, Rautio, Hannula in Reijula (2002, v: Vischer, 2008) so ugotovili, da pove\xc4\x8danje nadzora nad okoljem, s sodelovanjem delavcev, pri odlo\xc4\x8danju o dizajnu povi\xc5\xa1a stopnjo zadovoljstva z delom, po vselitvi v novo delovno okolje. To se lahko dose\xc5\xbee s fleksibilnimi mizami, stoli, policami in stenami, ki se lahko premikajo po njihovi volji. _NEWLINE_Opolnomo\xc4\x8denje je povezano s psiholo\xc5\xa1kim udobjem. Za ljudi, ki so dobro obve\xc5\xa1\xc4\x8deni o odlo\xc4\x8ditvah v povezavi z delovnim prostorom in sodelujejo pri odlo\xc4\x8danju o lastnem prostoru, je bolj verjetno, da razvijejo ob\xc4\x8dutek teriotrialnosti in pripadnosti (Vischer, 2008). Sprejemanje odlo\xc4\x8ditev in preference o prostoru pa so povezane tudi z osebnostnimi zna\xc4\x8dilnostmi posameznika. Bolj ekstravertirani posamezniki imajo raje ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za komunikacijo, in se odre\xc5\xbeejo bolje v pisarnah z odprto postavitvijo, v primerjavi z bolj introvertirani posamezniki (McCusker, 2002; v: Vischer, 2008).\n_START_SECTION_\nVpliv odprte postavitve pisarn na spominsko zmogljivost zaposlenih\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije (Churchman, idr., 1990; Hedge, 1986, Oldham, 1988, v: Vischer, 2008) konsistentno nakazujejo, da so odprti skupni prostori za pisarne neprimerni in se v njih uslu\xc5\xbebenci ne po\xc4\x8dutijo dobro, udobno, zaradi preve\xc4\x8d distrakcij, hrupa in pomanjkanja zasebnosti ter individualnosti skozi enakost pisarni\xc5\xa1kih celic (\xc2\xbbcubicles\xc2\xab). To nasprotuje modernim praksam, ki se tega poslu\xc5\xbeujejo, ker omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1o in hitrej\xc5\xa1o ter bolj neformalno komunikacijo med delavci. Delodajalci se v ve\xc4\x8dini kljub tem ugotovitvam \xc5\xa1e vedno nagibajo k odprtem sistemu celic, saj so hitrej\xc5\xa1e in la\xc5\xbeje za postaviti, cenej\xc5\xa1e za izgradnjo in zasedajo manj prostora, kot klasi\xc4\x8dne pisarne. _NEWLINE_Raziskovalci na 500 delavcih v pisarnah, pa so nasprotno primerjali spominsko zmogljivost v navadnih celi\xc4\x8dnih pisarnah, malih odprtih pisarni\xc5\xa1kih prostorih, srednje velikih odprtih in velikih odprtih prostorih, ter ugotovili, da je zmogljivost slab\xc5\xa1a v velikih odprtih prostorih, vendar pa so se delavci odrezali bolje v malih odprtih pisarnah, kot pa klasi\xc4\x8dnih celi\xc4\x8dnih pisarnah. To se do neke mere sklada s teorijo socialne facilitacije Zajonca (1965, v: Seddigh idr., 2015), ki predlaga, da je vzburjenje s hrupom povezano s povi\xc5\xa1ano u\xc4\x8dinkovitostjo, ko so naloge preproste, ne pa, ko so te\xc5\xbeje. Prav tako je skladno z nevroznanstevnimi spoznanji, ki nakazujejo, da je neka mera vzburjenja bolj\xc5\xa1a, kot pa odsotnost tega pri preprostih nalogah (McDonnell in Ward, 2011; v: Seddigh idr., 2015). Cohen je leta 1978 predlagal, da kognitivna preobremenitev prisili \xc4\x8dloveka, da svojo omejeno pozornost osredoto\xc4\x8di le na tiste dra\xc5\xbeljaje, ki so pomembni za nalogo in se manj posve\xc4\x8dajo nepomemmbnim dra\xc5\xbeljajem. To pa ni res pri re\xc5\xa1evanju te\xc5\xbejih nalog, saj je tam za nepomemben dra\xc5\xbeljaj bolj verjetno, da bo usmeril pozornost nase (Seddigh, idr., 2015). Tretja veja raziskav nakazuje, da je kognitivno procesiranje izvr\xc5\xa1ilnih funkcij razdeljeno na tri procese: delovni spomin (ki ohranja informacije v obdelavi), inhibicija (ki zavre nevronski odziv na nepomembne dra\xc5\xbeljaje) in kognitivna fleksibilnost (ki omogo\xc4\x8da hitro preklapljanje med nalogami in menjavanje ter usmerjanje pozornosti na nalogo). \xc4\x8ce je naloga lahka, te funkcije preklapljanja in inhibicije niso obremenjene in lahko zavirajo nepomembne dra\xc5\xbeljaje, \xc4\x8de pa je kompleksnej\xc5\xa1a, pa je manj kapacitete dostopno za zaviranje takih dra\xc5\xbeljajev. Nevarnost za distrakcijo se tako pove\xc4\x8da, to pa vodi v slab\xc5\xa1o u\xc4\x8dinkovitost (Lavie, Hirst, de Fockert in Viding, 2004, v Seddigh, idr. 2015).\n_START_SECTION_\nVpliv stopnje organiziranosti okolja\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudiji Chae in Zhu (2014) je izpostavljena hipoteza o pomembnem vplivu stopnje organiziranosti okolja na ob\xc4\x8dutek samokontrole oziroma samoregulacije na potro\xc5\xa1nika.  To sta raziskovalca predpostavljala na Baumsteinovi teoriji omejenih virov iz leta 1998, ki predpostavlja, da v pogojih, kjer moramo nadzorovati mo\xc4\x8d svoje volje ali pa usmerjati pozornost stran od dra\xc5\xbeljaja, po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu in trudu iz\xc4\x8drpa to omejeno zalogo ter se ne more ve\xc4\x8d upirati. Razmetani in neorganizirani prostori torej po\xc4\x8drpajo energijo, da se na to ne oziramo. Efekt je v tej \xc5\xa1tudiji sicer prikazan na potro\xc5\xa1nikih, vendar naj bi enaki principi delovali v delovnem okolju. Kritika te hipoteze je v dejstvu, da ima teorija omejenih virov zelo pomanjkljive temelje, in metaanaliza Carterja in Koflerjeve (2015) zanjo ni na\xc5\xa1la empiri\xc4\x8dne podlage.\n_START_SECTION_\nPoudarjanje razlo\xc4\x8devanja med posamezniki\n_START_PARAGRAPH_\nElsbach in Beckhy (2007) navajata vpliv pisarni\xc5\xa1ke opreme in dekorja v obliki osebnih spominkov, ki so kriti\xc4\x8dni za potrjevanje razlik med zaposlenimi, medtem ko je dizajn predmetov, relevantnih za nalogo nujen za potrjevanje in utrjevanje statusa celotne delovne skupine.  Potrjevanje razlik med zaposlenimi omogo\xc4\x8da izgradnjo lastne identitete, ki se ve\xc5\xbee na delo, na primer \xc2\xbbjaz sem in\xc5\xbeenir\xc2\xab\xc2\xa0ali pa \xc2\xbbjaz sem za\xc5\xbeelen in u\xc4\x8dinkovit delavec\xc2\xab. Vzpostavljanje takega odnosa vpliva na motivacijo skozi osmi\xc5\xa1ljanje dela in pomaga vzdr\xc5\xbeevati delavcu raven samozavesti pri delu (Whetton in Godfrey, 1998).  Shranjevanje osebnih predmetov na vidnem mestu v pisarni, in v skupnih prostorih, pomaga potrjevati svojo identiteto tudi pred svojimi sodelavci, ter hkrati omogo\xc4\x8da zaposlenemu razlo\xc4\x8devanje med skupine, ter za\xc4\x8detkom osebnega prostora. Tako se vzpostavi ravnote\xc5\xbeje med dostopnostjo in nedostopnostjo, ki se vzdr\xc5\xbeuje med vezmi s \xc5\xa1ir\xc5\xa1im socialnim okoljem in posameznikovo identiteto. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da je razlikovanje identitete posameznika od ostalih pomembnej\xc5\xa1e, in da zaposlene ogro\xc5\xbea bolj, kot pa razlikovanje po statusu, v primerih, kjer nimajo svoje pisarne, oziroma so jo primorani menjavati. Primer upo\xc5\xa1tevanja takih ugotovitev, najdemo v Herman Miller Leadership Space, ki so se preselili v odprte pisarne. Da bi prepre\xc4\x8dili izgubo osebnega prostora, a ne izgube prednosti takega prostora za la\xc5\xbejo komunikacijo, so sklenili kompromis. Vsak zaposleni je lahko vstopil v pisarni\xc5\xa1ki prostor, postavili pa so \xc2\xbbdvori\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab, osebni del pisarni\xc5\xa1kega prostora, ki je bil namenjen posameznikovi sprostitvi, je bil ostalim nedostopen in si ga je lahko vsak opremil po svoje. To je po njihovem mnenju pokazalo, da v tej pisarni prebiva pristna oseba, in ne le nekdo, ki je delavec (Zelinsky, 2002; v: Elsbach in Beckhy, 2007).\n_START_SECTION_\nPrilagajanje senzorne izku\xc5\xa1nje\n_START_PARAGRAPH_\nSenzorne izku\xc5\xa1nje estetike na delovnem mestu, se v zadnjem \xc4\x8dasu izkazujejo, kot vedno bolj pomembne. To vklju\xc4\x8duje kognitivno predelavo na primer koherentnosti in kompleksnosti in \xc4\x8dustven odziv na primer zadovoljstvo ali vzburjenje. Okolje, ki ga dojemamo kot razburljivo, vklju\xc4\x8duje visoko stopnjo kompleksnosti (na primer zapleten dizajn z veliko podrobnostmi, zna\xc4\x8dilnostmi), je netipi\xc4\x8dno in nizko stopnjo urejenosti (Nassar, 1994).  Nasprotno okolje, ki deluje pomirjujo\xc4\x8de, vsebuje visoko stopnjo reda in pa podobnost z naravo, okolje, ki naj bi delovalo prijetno pa ve\xc4\x8d reda, zmerno stopnjo kompleksnosti in elemente popularnega stila (Nassar, 1994).  Prostor, ki dovoljuje prilagajanje in fleksibilnost, na primer z uporabo platna in zaslonov za razmejevanje, se lahko hitro prilagodi trenutnim potrebam z uporabo bolj monotonih barv ali omejevanju vstopa svetlobe v delovni prostor, s tem pa vpliva na po\xc4\x8dutje uporabnika. The Color Marketing Group iz Virginie celo priporo\xc4\x8da menjavanje rumene barve, ki spodbuja ob\xc4\x8dutke sre\xc4\x8de in je energeti\xc4\x8dna, z oran\xc5\xbeno, ki je implicitno bolj neformalna in igriva, in dopolnjevanje z modro barvo, ki zni\xc5\xbeuje krvni pritisk in sr\xc4\x8dni utrip (Elsbach in Beckhy, 2007).\n_START_SECTION_\nVpliv na proces odlo\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nNekatera podjetja uporabljajo hotelski sistem pisarn, kar pomeni, da si zaposleni ne lastijo svoje pisarne, temve\xc4\x8d morajo prostore vnaprej rezervirati. To lahko vodi do tega, da se v skupinskem procesu odlo\xc4\x8danja ne poslu\xc5\xbeujejo dalj\xc5\xa1ih premorov in pogostih sestankov, za iskanje neke re\xc5\xa1itve ali pri oblikovanju odlo\xc4\x8ditve, ter v pisarnah ni nobenih dokumentov ali potreb\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so posve\xc4\x8dene delovni skupini. Zaradi odro\xc4\x8dnosti potreb\xc5\xa1\xc4\x8din, arhivov, delovnih prototipov, ki jih ima vsak pri sebi doma, se skupina nanje zanese manj, in jih pri svojem delu ne uporablja, kar vpliva na proces njihovega odlo\xc4\x8danja (Elsbach in Bechky, 2007).  Kot primer uspe\xc5\xa1ne re\xc5\xa1itve takega problema, avtorja David Beckham in David Hirsch navajata pravno pisarno Nicholas Critelli Associates iz Des Moines, Iowe (v: Elsbach in Beckhy, 2007), ki je vire razporedila po delih pisarne, specifi\xc4\x8dno namenjene temu procesu.  Tako so oblikovali skupno knji\xc5\xbenico in arhiv vseh primerov, produkcijsko sobo za vizualne pripomo\xc4\x8dke in studio za razvoj podatkovnih baz in ustvarjanja prito\xc5\xbeb. Namen take razporeditve je, da vsaka soba predstavlja dolo\xc4\x8den del procesa pravnega dela, kjer bo zaposleni imel najbolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbene pogoje.\n_START_SECTION_\nVpliv na stopnjo sodelovanja\n_START_PARAGRAPH_\nUstvarjanje skupnih prostorov, ki si jih delijo skupine, ki se istega problema lotevajo z razli\xc4\x8dnih zornih kotov, spodbuja sodelovanje med njimi. Elsbach in Beckhy navajata primer skupnega prostora pri sestavljalcih in in\xc5\xbeenirjih silikonskih mikro\xc4\x8dipov, kjer je uporaba jasnih prototipov omogo\xc4\x8dila premostitev razlik v znanju med tema dvema skupinama in je omogo\xc4\x8dila bolj\xc5\xa1o integracijo idej obeh skupin v skupni projekt.  Deljeni prostori naj bodo namenjeni le skupinam, ki upravljajo z dovolj homogenim projektom, povezujejo pa naj jih predmeti, ki slu\xc5\xbeijo zdru\xc5\xbeevanju idej, kot so bele table in projektorji ter prototipi. \xc4\x8ce so zaposleni razdeljeni po razli\xc4\x8dnih oddelkih, ki se nahajajo v razli\xc4\x8dnih stavbah, je priporo\xc4\x8dljivo ustvariti skupinske prostore, kot so kavarne in prostori za spro\xc5\xa1\xc4\x8danje, okoli katerih naj bodo razporejene stavbe laboratorijev ali oddelkov. To omogo\xc4\x8di me\xc5\xa1anje znanja in ve\xc4\x8dje prilo\xc5\xbenosti za ustvarjanje \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih in bolj raznolikih socialnih stikov na delovnem mestu. Bolj ekstremen primer tega je podjetje Mother Ltd., kjer se 104 zaposleni posedejo za ogromno mizo, na tri tedne. Ob vsakem sre\xc4\x8danju morajo zamenjati stole in se s svojimi mapami in prenosnimi ra\xc4\x8dunalniki presesti nasproti nekoga drugega. V\xc4\x8dasih sedijo nasproti nekoga z oddelka za promocijo, v\xc4\x8dasih z nekom iz razvojnega oddelka in tako naprej. To naj bi spodbujalo kri\xc5\xbeanje idej in pogled na lasten problem z razli\xc4\x8dnih perspektiv.\n_START_SECTION_\nVpliv na potrjevanje skupinskega statusa\n_START_PARAGRAPH_\nStatusna diferenciacija med delovnimi skupinami je zelo pomemben del organizacijske kulture, saj je lahko osredoto\xc4\x8dena na hierarhi\xc4\x8dno ali egalitarno razlo\xc4\x8devanje med njimi. Pisarni\xc5\xa1ki dekor je navzven viden del organizacijske kulture. Organizacije, ki so osredoto\xc4\x8dene na egalitarno kulturo ne spodbujajo ali celo odstranijo bolj vidne statusne simbole, na primer lo\xc4\x8dene jedilnice in bolj\xc5\xa1e pisarne za vodstvo. Dostop do materiala ali izdelka, ki je rezerviran le za skupine, ki se z njim najbolj ukvarjajo (na primer in\xc5\xbeenirji do prototipa), jim daje poseben vi\xc5\xa1ji status. Podjetja, ki ho\xc4\x8dejo poudarjati enakost, pa do laboratorijev spustijo tudi druge delovne skupine, ki se lahko procesu pridru\xc5\xbeijo (Elsbach in Bechky, 2007).\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se je proces snovanja delovnih prostorov spremenil v pozitivno smer, od industrijske dobe naprej, pa se pojavljajo tudi dolo\xc4\x8dene kritike. Pojav \xc2\xbbkampusov\xc2\xab\xc2\xa0podjetij in tovarn, lahko pripelje do socialne izolacije zaposlenega, kjer njegovi stiki ne vklju\xc4\x8dujejo nikogar izven delovnega konteksta. Ker je na takih mestih poskrbljeno za vse potrebe zaposlenih, od telovadnic, do sob za spro\xc5\xa1\xc4\x8danje in igranje videoiger, do restavracij in spalnih sob, prihaja do omejenosti zaposlenih na enem mestu. Ker ni ve\xc4\x8d racionalno imeti vseh aktivnosti na razli\xc4\x8dnih mestih, tudi ni tako velike potrebe po zgodnjem zapu\xc5\xa1\xc4\x8danje delovnega mesta. Tako se lahko prej omenjena \xc4\x8dustvena navezanost na prostor in instrumentalna uporabnost za raznolike potrebe, izrablja ne le za dobrobit zaposlenih, temve\xc4\x8d tudi za implicitno vezanje in pripadnost dolo\xc4\x8deni organizaciji skozi prostor. Ekstremen primer tako \xc5\xa1kodljivih praks je Foxconn na Kitajskem, kjer je rekordno visoka stopnja samomorilnosti med zaposlenimi, ki v ogromnih kampusih posve\xc4\x8denih delu, izgubijo stik s svojo dru\xc5\xbeino in prijatelji, ter izkazujejo mo\xc4\x8dan negativen \xc4\x8dustven odziv na neuspeh v podjetju, na katerega so tako vezani.'