b'\n_START_ARTICLE_\nMiokarditis\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1na simptomatika in motnje prevajanja\n_START_PARAGRAPH_\nMiokarditis se lahko ka\xc5\xbee na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, lahko pa je tudi asimptomatski, tj. bolnik ne navaja subjektivnih te\xc5\xbeav, ob pregledu prav tako ne najdemo posebnih odstopanj. Klini\xc4\x8dna slika je odvisna predvsem od stopnje in obse\xc5\xbenosti vnetnega procesa v sr\xc4\x8dni mi\xc5\xa1ici. Epidemiolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij, ki bi obravnavale simptome in znake pri akutnem ter subakutnem/kroni\xc4\x8dnem miokarditisu, ni zaslediti. Deloma je vzrok tega verjetno ta, da sama bolezen pogosto poteka klini\xc4\x8dno nemo in je ne zasledimo, poleg tega pa ne obstaja varen in ob\xc4\x8dutljiv diagnosti\xc4\x8dni test, ki bi potrdil diagnozo miokarditisa._NEWLINE_Splo\xc5\xa1ni simptomi, ki ob\xc4\x8dasno spremljajo miokarditis, so posledica virusne oku\xc5\xbebe ali drugega osnovnega obolenja, ki je povzro\xc4\x8dilo miokarditis, kot so npr. sistemske bolezni veziva. Nespecifi\xc4\x8dni simptomi in znaki so prisotni predvsem v zgodnjih fazah bolezni in vklju\xc4\x8dujejo splo\xc5\xa1no oslabelost ter utrujenost, vro\xc4\x8dino in bole\xc4\x8dine v mi\xc5\xa1icah, kar je posledica miotropizma nekaterih virusov (npr. Coxsackievirus tipa A). Kadar spremlja miokarditis tudi perikarditis, se pojavi tudi bole\xc4\x8dina v prsnem ko\xc5\xa1u, ki ima po navadi perikarditi\xc4\x8den zna\xc4\x8daj, tj. je ostra, se \xc5\xa1iri v lopatico ali pa se sploh ne \xc5\xa1iri, se poslab\xc5\xa1a v le\xc5\xbee\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju in je od napora neodvisna. Pri oslu\xc5\xa1kovanju (avskultaciji) lahko sli\xc5\xa1imo perikardialno trenje._NEWLINE_Motnje prevajanja se pojavijo, kadar vnetni proces zajame prevodni sistem srca. Redko so lahko samostojna manifestacija miokarditisa, klini\xc4\x8dno pa se izrazijo kot omotice ali izguba zavesti, predvsem pri nekaterih oku\xc5\xbebah. Najpogostej\xc5\xa1i simptom motenj sr\xc4\x8dnega ritma so palpitacije, tj. neprijetni ob\xc4\x8dutki bitja srca zaradi izjemnih utripov (ekstrasistol), pogosta pa je tudi sinusna tahikardija (hitro utripanje srca). V skrajnih primerih lahko pride do nenadne sr\xc4\x8dne smrti zaradi ventrikularne tahikardije ali fibrilacije.\n_START_SECTION_\nSr\xc4\x8dno popu\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nPri obse\xc5\xbenej\xc5\xa1em miokarditisu se pojavijo simptomi in znaki sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja kot posledica dilatativne kardiomiopatije. Obi\xc4\x8dajno se pojavijo v dveh tednih od zna\xc4\x8dilnih za\xc4\x8detnih znakov virusne oku\xc5\xbebe. Pri mnogih bolnikih se sr\xc4\x8dno popu\xc5\xa1\xc4\x8danje pri\xc4\x8dne kazati kot utrujenost in zmanj\xc5\xa1ana zmogljivost ob naporu. Simptomi in znaki levostranskega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja so ob\xc4\x8dutek te\xc5\xbejega dihanja (dispneja), ortopneja (dispneja v le\xc5\xbee\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju, npr. pri spanju) in hropci ob avskultaciji, v huj\xc5\xa1ih primerih akutni plju\xc4\x8dni edem. Znaki desnostranskega sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja so periferne otekline (edemi), polne vratne vene (tj. povi\xc5\xa1an centralni venski pritisk, CVP) in pove\xc4\x8dana jetra (hepatomegalija). Pomembna znaka ob globalnem sr\xc4\x8dnem popu\xc5\xa1\xc4\x8danju (ki zajema oba prekata), sta tretji in \xc4\x8detrti sr\xc4\x8dni ton (atrijski galop). Ob veliki raz\xc5\xa1iritvi (dilataciji) prekatov se pojavi funkcionalna insuficienca oz, popu\xc5\xa1\xc4\x8danje mitralne ali trikuspidalne zaklopke, kar ob avskultaciji sli\xc5\xa1imo kot sistolni \xc5\xa1um. _NEWLINE_V skrajnih primerih je delovanje prekatov okrnjeno do te mere, da se pojavi kardiogeni \xc5\xa1ok. Obliko hitro napredujo\xc4\x8dega miokarditisa z znaki hudega sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja in splo\xc5\xa1no prizadetostjo bolnika imenujemo fulminantni miokarditis. Zna\xc4\x8dilno se pojavlja pri mlaj\xc5\xa1ih bolnikih po predhodnem virusnem obolenju, ultrazvo\xc4\x8dno pa je vidna mo\xc4\x8dno okrnjena sistoli\xc4\x8dna funkcija levega prekata, ki je normalno velik.\n_START_SECTION_\nLaboratorijske preiskave\n_START_PARAGRAPH_\nPri sumu na miokarditis opravimo najprej osnovne laboratorijske preiskave s sr\xc4\x8dnimi ozna\xc4\x8devalci oz. markerji (tj. troponin in kreatinin kinaza (CK-MB)) ter posnamemo EKG. Osnovne laboratorijske preiskave po navadi ne odstopajo od normale, ob\xc4\x8dasno najdemo levkocitozo (povi\xc5\xa1ana koncentracija levkocitov) ter pove\xc4\x8dane vrednosti sedimentacije eritrocitov (SR) in C-reaktivnega proteina (CRP). Vrednosti sr\xc4\x8dnih markerjev, predvsem troponina, so pogosto zvi\xc5\xa1ane: troponin je zvi\xc5\xa1an v okoli tretjini primerov, CK-MB pa pri 6\xc2\xa0% primerov, pri \xc4\x8demer je raven slednjega sorazmerna z obsegom po\xc5\xa1kodbe mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine. Levkocitoza se pojavi pri \xc4\x8detrtini primerov, SR pa je zvi\xc5\xa1ana pri 60\xc2\xa0% primerov. V primeru preob\xc4\x8dutljivostne reakcije na zdravilo ali oku\xc5\xbebe z zajedavci lahko ugotovimo eozinofilijo (povi\xc5\xa1ana koncentracija eozinofilcev). V primeru, da sumimo na sr\xc4\x8dno popu\xc5\xa1\xc4\x8danje, naro\xc4\x8dimo pri laboratorijskih preiskavah \xc5\xa1e B-natriureti\xc4\x8dni peptid (BNP oz. njegov del NT-proBNP)._NEWLINE_Dolo\xc4\x8danje titrov protiteles IgM in IgG proti najpogostej\xc5\xa1im virusom, ki jih povezujemo z miokarditisom, je pove\xc4\x8dini rutinsko, vendar nima ve\xc4\x8djega pomena za potrditev diagnoze. Rutinsko se odvzame \xc5\xa1e ku\xc5\xbenine za preiskave na legionele, klamidije in mikoplazme, opravi se \xc5\xa1e serolo\xc5\xa1ke teste za izklju\xc4\x8ditev borelioze, pri kateri se miokarditis lahko pojavi v 2. stadiju bolezni. Treba je poudariti, da nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di titri v obdobju 4-6 tednov ka\xc5\xbeejo samo na oku\xc5\xbebo \xc4\x8dloveka z dolo\xc4\x8denim mikrobom; za potrditev diagnoze akutnega miokarditisa je potrebna biopsija miokarda._NEWLINE_EKG je lahko normalen, lahko pa poka\xc5\xbee nespecifi\xc4\x8dne spremembe, predvsem v smislu sinusne tahikardije, sprememb ST spojnic in T valov, pojava Q zobcev in atrijskih ali prekatnih ekstrasistol ter prevodnih motenj (tako atrioventrikularni bloki kot tudi interventrikularni bloki, kot so kra\xc4\x8dni bloki in hemibloki), redkeje pa atrijske fibrilacije. Pojav Q zobcev in levokra\xc4\x8dnega bloka naj bi bil povezan z ve\xc4\x8djo smrtnostjo; levokra\xc4\x8dni blok se pojavi v pribli\xc5\xbeno petini primerov. Sprememb ST spojnic in T valov ter pojav Q zobcev pogosto ne moremo lo\xc4\x8diti od akutnega miokardnega infarkta, \xc5\xa1e posebej v primeru regionalnih oz. obmo\xc4\x8dnih sprememb dolo\xc4\x8denega predela sr\xc4\x8dne stene in ob prsnih bole\xc4\x8dinah.\n_START_SECTION_\nSlikovne preiskave\n_START_PARAGRAPH_\nRentgenogram (RTG) prsnega ko\xc5\xa1a je lahko povsem normalen, lahko pa poka\xc5\xbee pove\xc4\x8dano sr\xc4\x8dno senco zaradi pove\xc4\x8danja (dilatacije) sr\xc4\x8dnih votlin ali perikardialnega izliva. Kot posledica levostranskega sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja je lahko viden plju\xc4\x8dni edem s poudarjeno plju\xc4\x8dno risbo, prerazporeditvijo obtoka v zgornje plju\xc4\x8dne re\xc5\xbenje in Kerleyjevimi \xc4\x8drtami B, lahko je prisoten tudi plevralni izliv v bazalnih predelih._NEWLINE_Ultrazvok (UZ) srca je klju\xc4\x8dna metoda za oceno prizadetosti delovanja prekatov. Z njim lahko opazimo raz\xc5\xa1iritev prekatov, spremembo oblike (tj. mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjen prekat je okrogle oz. sferi\xc4\x8dne oblike), zmanj\xc5\xa1anje gibljivosti (hipokinezije) sr\xc4\x8dne stene, perikardialni izliv, strdke, funkcionalno popu\xc5\xa1\xc4\x8danje mitralne in trikuspidalne zaklopke ter izmerimo spremembe v pretokih._NEWLINE_V primeru, ko je klini\xc4\x8dna slika bolj podobna akutnemu koronarnemu sindromu (AKS), ob visokem tveganju za ishemi\xc4\x8dno bolezen srca, ugotovljenem pri neinvazivnih preiskavah, ali kadar s prej opisanimi preiskavami ne ugotovimo vzroka sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja, se opravi koronarno angiografijo._NEWLINE_Novej\xc5\xa1a slikovna metoda je magnetnoresonan\xc4\x8dno slikanje (MRI) srca z gadolinijevim kontrastom, ki prika\xc5\xbee edem in po\xc5\xa1kodbo mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih celic. Porazdelitev sprememb je druga\xc4\x8dna kot pri ishemiji, tj. spremembe so pogosto razporejene \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dno (fokalno), predvsem v epikardnem in srednjem delu sten prekatov.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBolniki z akutnim miokarditisom sodijo v bolni\xc5\xa1nico. Spremljati je treba morebiten razvoj oz. slab\xc5\xa1anje sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja, motenj ritma in prevajanja ter pojav strdkov. Ukrepe pri zdravljenju delimo na simptomatske, s katerimi zdravimo sr\xc4\x8dno popu\xc5\xa1\xc4\x8danje in motnje ritma, ter na specifi\xc4\x8dne oz. usmerjene, s katerimi zdravimo vzrok miokarditisa oz. sistemsko bolezen._NEWLINE_Simptomatski ukrepi so temelj zdravljenja. V akutni fazi je pomemben po\xc4\x8ditek, saj telesna aktivnost pove\xc4\x8da razmno\xc5\xbeevanje virusov in obseg vnetja. Po\xc4\x8ditek mora trajati toliko \xc4\x8dasa, dokler se klini\xc4\x8dna slika ne izbolj\xc5\xa1a ali dokler izvidi biopsij ne poka\xc5\xbeejo umiritev vnetja. V primeru vro\xc4\x8dine damo antipiretike, ki ne smejo biti iz skupine NSAID; tako lahko damo npr. paracetamol. Protibole\xc4\x8dinska sredstva (analgetiki) so u\xc4\x8dinkoviti pri perikardialni bole\xc4\x8dini. Zdravljenje morebitne hude anemije lahko zmanj\xc5\xa1a obremenitev srca. Kajenje in pitje alkohola se strogo odsvetuje._NEWLINE_Pri sr\xc4\x8dnem popu\xc5\xa1\xc4\x8danju je treba omejiti vnos teko\xc4\x8din. V zdravljenje se uvede zaviralca angiotenzin pretvarjajo\xc4\x8dega encima (ACEI) ali zaviralca angiotenzina II, beta blokator in spironolakton, po potrebi \xc5\xa1e diuretik. Fulminantni potek s plju\xc4\x8dnim edemom ali kardiogenim \xc5\xa1okom zahteva infuzijo teko\xc4\x8din in pozitivna inotropna sredstva (ki oja\xc4\x8dajo mo\xc4\x8d kr\xc4\x8denja), v\xc4\x8dasih pa so na\xc5\xa1teti ukrepi nezadostni, zato je potrebna mehanska podpora, npr. z intraaortno balonsko \xc4\x8drpalko. Ob napredujo\xc4\x8dem popu\xc5\xa1\xc4\x8danju, ki se ne odziva na zdravljenje, je indicirana presaditev srca._NEWLINE_Motnje ritma se zdravi po enakih na\xc4\x8delih kot pri drugih sr\xc4\x8dnih boleznih. Antiaritmiki so potrebni pri tahikardnih motnjah ali motnjah prekatnega ritma, izogibati se je treba zdravilom z mo\xc4\x8dnim zaviralnim inotropnim u\xc4\x8dinkom. Pri simptomatskih bradikardnih motnjah ritma (tj. premajhna frekvenca utripov) ali vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih motnjah prevajanja (tj. AV blok 3. stopnje in 2. stopnje tipa 2) je indicirana vstavitev sr\xc4\x8dnega spodbujevalnika._NEWLINE_Specifi\xc4\x8dno zdravljenje je mogo\xc4\x8de pri oku\xc5\xbebah z bakterijami in zajedavci ter pri sistemskih boleznih veziva, vendar ni jasnih dokazov, da bi zdravljenje vplivalo na potek miokarditisa. Protivirusna zdravila, kot so npr. interferoni in ribavirin, nimajo dokazane vloge pri zdravljenju, imunosupresivi niso u\xc4\x8dinkoviti. Pri gigantoceli\xc4\x8dnem miokarditisu je deloma u\xc4\x8dinkovita kombinacija glukokortikoida in ciklosporina. V zgodnjih fazah miokarditisa, pridru\xc5\xbeenega sarkoidozi in celiakiji, so uspe\xc5\xa1ni imunosupresivi, predvsem glukokortikoidi.\n_START_SECTION_\nPrognoza\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina bolnikov nima izrazite klini\xc4\x8dne slike in bolezen prebolijo brez posledic. Bolniki, pri katerih se zgodaj pojavi hitro napredujo\xc4\x8de sr\xc4\x8dno popu\xc5\xa1\xc4\x8danje, imajo petletno pre\xc5\xbeivetje okoli 50\xc2\xa0%. Dolgoro\xc4\x8dna prognoza bolnikov s fulminantnim miokarditisom (\xc4\x8de pre\xc5\xbeivijo akutno fazo bolezni) je dosti bolj\xc5\xa1a, desetletno pre\xc5\xbeivetje presega 90\xc2\xa0%. Najslab\xc5\xa1o prognozo ima gigantoceli\xc4\x8dni miokarditis s petletnim pre\xc5\xbeivetjem pod 20\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dna pojavnost (incidenca) miokarditisa ni znana. Glede na rutinske obdukcije (avtopsije) naj bi od 1\xe2\x80\x939\xc2\xa0% bolnikov imelo vnetje sr\xc4\x8dne mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine. Pri mladih odraslih osebah naj bi bil miokarditis vzrok za petino vseh primerov nenadne sr\xc4\x8dne smrti. Med bolniki z AIDS-om je miokarditis najpogostej\xc5\xa1a patologija na srcu pri obdukciji, prisoten pa je pri ve\xc4\x8d kot polovici primerov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i dokumentirani primeri miokarditisa segajo v zgodnje 17. stoletje, vendar je izraz \xc2\xbbmiokarditis\xc2\xab\xc2\xa0uvedel nem\xc5\xa1ki zdravnik Joseph Friedrich Sobernheim leta 1837. \xc4\x8ceprav je miokarditis v klini\xc4\x8dnem in patolo\xc5\xa1kem smislu jasno definiran kot vnetje miokarda, so definicija, razvrstitev, diagnoza in zdravljenje miokarditisa vrsto let predmet \xc5\xa1tevilnih razprav, \xc4\x8deprav je jasnej\xc5\xa1i oris podala uvedba biopsije v diagnostiko.'