b'\n_START_ARTICLE_\nVol\xc5\xa1ka trgovska pot\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je Vol\xc5\xa1ka trgovska pot povezala severno Evropo in severozahodno Rusijo s Kaspijskim jezerom, preko reke Volge. Kijevska Rusija je uporabljala to pot za trgovino z muslimanskimi dr\xc5\xbeavami na ju\xc5\xbenih obalah Kaspijskega jezera, v\xc4\x8dasih celo do Bagdada. Pot je hkrati delovala s trgovsko potjo po Dnepru, bolj znana kot trgovska pot od Varjagov do Grkov in izgubila svoj pomen v 11. stoletju.\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nVol\xc5\xa1ko trgovsko pot so vzpostavili Varjagi (Vikingi), ki so se naselili v severozahodni Rusiji v za\xc4\x8detku 9. stoletja. Pribli\xc5\xbeno deset kilometrov ju\xc5\xbeno od izliva reke Volkhov v Lado\xc5\xa1ko jezero, so ustanovili naselje imenovano Ladoga (staronordijsko: Aldeigjuborg). Arheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo trgovinske dejavnosti Vajragov vzdol\xc5\xbe Vol\xc5\xa1ke trgovske poti \xc5\xbee konec 8. stoletja. Najzgodnej\xc5\xa1e odkritje in najbogatej\xc5\xa1e najdbe arabskih kovancev v Evropi na ozemlju dana\xc5\xa1nje Rusije, so zlasti ob Volgi, pri Timerevu, v okro\xc5\xbeju Jaroslavelj. Najdba kovancev pri Petergofu, v bli\xc5\xbeini Sankt Peterburga, vsebuje dvajset kovancev z napisi v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini, tur\xc5\xa1ke (verjetno kazarske) rune, gr\xc5\xa1ke in staronordijske rune, slednje predstavljajo ve\xc4\x8d kot polovico vseh. Ti kovanci so sasanidski, arabski in arabsko-sasanidski dirhami, zadnji izmed njih je datiran v 804-805. Po prou\xc4\x8ditvi glavne najdbe arabskih kovancev v Vzhodni Evropi, je Valentin Janin prepri\xc4\x8dljivo zaklju\xc4\x8dil, da je prvi denarni sistem zgodnje Rusije temeljil na zgodnji vrsti dirham, skovanih v Afriki.\n_START_SECTION_\nZaton\n_START_PARAGRAPH_\nVol\xc5\xa1ka trgovska pot je izgubila svoj pomen v 11. stoletju, zaradi upada srebrne proizvodnje v Abasidskem kalifatu in s tem pridobila ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo Trgovska pot od Varjagov do Grkov, ki je potekala vzdol\xc5\xbe Dnepra do \xc4\x8crnega morja in Bizantinskega cesarstva. Islandska saga Yngvars saga v\xc3\xad\xc3\xb0f\xc3\xb6rla opisuje ekspedicijo \xc5\xa0vedov pod vodstvom Ingvarja Vittfarneja, ki se je za\xc4\x8dela okoli 1041 iz \xc5\xa0vedske, ki je potovala navzdol po Volgi v de\xc5\xbeelo Saracenov (Serkland). Ekspedicija je bila neuspe\xc5\xa1na in potem ni bilo poskusov Skandinavcev, da bi ponovno odprli pot med Baltskim morjem in Kaspijskim jezerom._NEWLINE_Vol\xc5\xa1ka pot je igrala pomembno vlogo v notranji trgovini Zlate horde in kasneje med Moskovsko veliko kne\xc5\xbeevino in Tatarskim kanatom. Nekateri ruski trgovci so upali \xc5\xa1e dlje, kot Afanasy Nikitin, ki je po jadranju Volge od Tvera do Astrahana leta 1466, pre\xc4\x8dkal Kaspijsko jezero in na koncu dosegel Perzijo in Indijo. Mednarodna trgovina se je zmanj\xc5\xa1ala na Volgi \xc5\xa1ele po padcu Kazanskega kanata (1552) in Astrahana v 1556, ko je celotna dol\xc5\xbeina Volge pri\xc5\xa1la pod rusko kontrolo. Toda reka je ohranila svoj pomen za trgovino na dolge razdalje, trgovino v Rusiji kot tudi med Rusijo in Iranom.'