b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc5\xa1a Pijade\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1a Pijade je bil rojen v Beogradu premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini judovskega porekla. V svojem rodnem kraju je zaklju\xc4\x8dil ni\xc5\xbejo gimnazijo in se zatem vpisal na \xc5\xa1tudij slikarstva, ki ga je vodil od Beograda preko M\xc3\xbcnchna do Pariza med letoma 1905 in 1910. Zraven tega se je aktivno ukvarjal z novinarstvom, katerega prve korake je napravil leta 1910, pomemben pa je njegov polo\xc5\xbeaj sekretarja Zdru\xc5\xbeenja novinarjev v letih 1911 in 1912. Leta 1919 je izdajal \xc4\x8dasopis Slobodna re\xc4\x8d._NEWLINE_1. januarja 1920 je Mo\xc5\xa1a Pijade postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije ter bil v naslednjih dveh letih \xc4\x8dlan njenega izvr\xc5\xa1nega odbora, medtem pa urednikoval tako \xc4\x8dasopisu Slobodna re\xc4\x8d kot \xc4\x8dasopisu Organizovani radnik. Zaradi komunisti\xc4\x8dne aktivnosti je bil aretiran in obsojen na zaporno kazen, zaradi \xc4\x8desar je v zaporih Sremska Mitrovica in Lepoglava pre\xc5\xbeivel leta 1925-1939. V slednjem je prevedel Marxov Kapital v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino in spoznal Josipa Broza Tita, v znak dobrega prijateljstva mu je naslikal tudi portret. Po prihodu na prostost je ponovno \xc5\xbeivel v Beogradu kot slikar, nakar so ga 1941. leta zopet obsodili na zaporno kazen ter ga poslali v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Bile\xc4\x87a. Tam je do\xc4\x8dakal pri\xc4\x8detek druge svetovne vojne v Jugoslaviji._NEWLINE_Mo\xc5\xa1a Pijade se je zatem zna\xc5\xa1el med organizatorji trinajstojulijske vstaje v \xc4\x8crni gori, nato pa bil \xc4\x8dlan vrhovnega \xc5\xa1taba Narodnoosvobodilnih in partizanskih odredov Jugoslavije (NOPOJ), kot partizan pa je nastopal z imenom \xc4\x8cika Janko. V prvi polovici leta 1942 so pod peresom Mo\xc5\xa1e Pijade nastali Fo\xc4\x8danski predpisi, ki so na osvobojenem ozemlju omogo\xc4\x8dali organizacijo \xc5\xbeivljenja in sistema narodnoosvobodilnemu odboru. Mo\xc5\xa1a Pijade se je novembra 1942 udele\xc5\xbeil prvega zasedanja AVNOJ v Biha\xc4\x87u, na drugem zasedanju novembra 1943 v Jajcu pa je bil njegov podpredsednik in soavtor nekaterih pomembnih sklepov zasedanja. V Jajcu je novembra 1943 prav tako ustanovil telegrafsko agencijo novonastale Jugoslavije, Tanjug. Jeseni 1944 in v za\xc4\x8detku 1945 je potoval kot politi\xc4\x8dni predstavnik v Moskvo._NEWLINE_Po koncu vojne je bil Mo\xc5\xa1a Pijade v Beogradu izvoljen za poslanca ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Federativne ljudske republike Jugoslavije (FLRJ) in Ljudske republike Srbije. Bil je eden od \xc5\xa1estih podpredsednikov prezidija zvezne skup\xc4\x8dine (kot zastopnik Srbije), predsednik sprva izvr\xc5\xa1ilnega, zatem pa zakonodajnega odbora narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine FLRJ je bil do januarja 1953, od takrat pa do 28. januarja 1954 pa je zasedal funkcijo podpredsednika zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta. Njegova zadnja funkcija, ki jo je zasedel po odstopu oz. odstavitvi Milovana \xc4\x90ilasa, je bil polo\xc5\xbeaj predsednika zvezne ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Na tem mestu je sodeloval pri ustvarjanju zakonodajnega sistema in novega ustavnega reda._NEWLINE_Kot predstavnik FLRJ se je udele\xc5\xbeil pari\xc5\xa1ke mirovne konference leta 1946, nadalje pa vodil jugoslovanske delegacije v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, Franciji, Tur\xc4\x8diji, Gr\xc4\x8diji in \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki. Politi\xc4\x8dna kariera mu je prinesla \xc4\x8dlanstvo v politbiroju CK KPJ (1948), kasneje izvr\xc5\xa1nem odboru centralnega komiteja (CK) Zveze komunistov Jugoslavije, zveznem odboru Socialisti\xc4\x8dne zveze delovnega ljudstva (SZDL) in centralnem odboru Zveze borcev. Poleg tega je bil \xc4\x8dlan Srbske akademije znanosti in umetnosti, Zdru\xc5\xbeenja novinarjev in Zdru\xc5\xbeenja likovnih umetnikov Jugoslavije._NEWLINE_Leta 1955 je izstopil iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja in se odselil v Pariz, kjer je umrl 15. marca 1957._NEWLINE_Mo\xc5\xa1a Pijade je imel \xc4\x8din rezervnega generalmajorja Jugoslovanske ljudske armade (JLA).'