b'\n_START_ARTICLE_\nSimon Pertot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini vinogradnika in podjetnika Ivana Marije Pertota. Ljudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, gimnazijo pa v Trstu, kjer je leta 1865 maturiral in nato od\xc5\xa1el na \xc5\xa1tudij medicine v Gradec. Leta 1871 je bil promoviran za doktorja vsega zdravilstva. Naslednje leto se je zaposlil kot prosektor (raztele\xc5\xa1evalec) na anatomskem oddelku tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1nice. Tu se je lahko nemoteno posvetil raziskovalnemu delu, posebno ko je po nekaj letih odgovorne prepri\xc4\x8dal, da so ob mrtva\xc5\xa1nici zgradili novo poslopje ter v prostorih opremili patolo\xc5\xa1ki muzej in laboratorij. Leta 1874 je od\xc5\xa1el v Prago na strokovno izpopolnjevanje iz bakteriologije. V tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici je bil zaposlen 27 let. O njegovem delu pri\xc4\x8da 27 letnikov protokolov o pribli\xc5\xbeno 25.000 opravljenih obdukcijah. O svojem delu in spoznanjih se je stalno dopisoval z znanstveniki z drugih in\xc5\xa1titutov, predvsem iz Prage, Torina in Innsbrucka. Pri svojem delu je pri\xc5\xa1el do marsikaterega odkritja, pomembna pa so zlasti njegova opa\xc5\xbeanja glede dinamike srca in o\xc5\xbeilja, zveze med boleznimi srca in o\xc5\xbeilja z boleznimi ledvic in nezdru\xc5\xbeljivosti jetike z nekaterimi drugimi boleznimi. Spoznanja je skrbno zapisoval v upanju, da bo zbrano gradivo kasneje lahko znanstveno in statisti\xc4\x8dno obdelal. V dunajski reviji Wienerlkinische Wochenschrift je leta 1891 objavil raziskavo o preiskovanju krvi s kromatografijo, ki je bila verjetno med prvimi tak\xc5\xa1nimi raziskavami. Hudo je bil razo\xc4\x8daran, ko so mu dragoceno gradivo v njegovi odsotnosti pomotoma uni\xc4\x8dili. Zasnoval pa je tudi ve\xc4\x8d reform na podro\xc4\x8dju \xc5\xbeivljenjskega zavarovanja, ki so jih sprejele zavarovalne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Pertot je bil aktiven tudi na drugih podro\xc4\x8djih. Boril se je za ustanovitev slovenske \xc5\xa1ole v Trstu. Leta 1894 je bil med soustanovitelji Kmetijskega dru\xc5\xa1tva za Trst in okolico ter njegov predsednik do smrti. Zavzemal se je za zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo, ki bi pospe\xc5\xa1evalo vinogradni\xc5\xa1tvo, cvetli\xc4\x8darstvo, vrtnarstvo in \xc5\xbeivinorejo, ter bil tajnik Slavljanske \xc4\x8ditalnice. V prostorih njegove hi\xc5\xa1e v Barkovljah pa je vadil pevski zbor Adrija.'