b"\n_START_ARTICLE_\nIliada\n_START_PARAGRAPH_\nIliada (v stari gr\xc5\xa1\xc4\x8dini: \xe1\xbc\xb8\xce\xbb\xce\xb9\xce\xac\xcf\x82 'Ili\xc3\xa1s'; omenja se tudi kot Pesem o Ilionu) je ep, napisan v daktilskem heksametru, katerega avtorstvo se tradicionalno pripisuje Homerju. Naslov izhaja iz gr\xc5\xa1kega imena za mesto Troja - Ilion. Dogajanje v epu je izsek iz desetletne vojne med Grki in Trojanci, in sicer zajema 51 dni devetega leta vojne, \xc4\x8das spora med kraljem Agamemnomom in bojevnikom Ahilom. Sestavljen je iz 24 spevov ali 15.693 heksametrov. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je Iliado prevedel Anton Sovre. Iliada je skupaj z Odisejo glavni vir za preu\xc4\x8devanje gr\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe v obdobju od 12. do 8. stoletja pr. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nPredzgodba\n_START_PARAGRAPH_\nNa svatbo Ahilovih star\xc5\xa1ev morske nimfe Tetis in kralja Peleja so povabljeni vsi bogovi, razen boginje prepira, Eride. Ta iz u\xc5\xbealjenosti in ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja vr\xc5\xbee med svate zlato jabolko z napisom \xc2\xbbnajlep\xc5\xa1a\xc2\xab. Boginje Hera, Atena in Afrodita se zanj spore\xc4\x8dejo, za razsodnika pa izberejo trojanskega princa Parisa. Vsaka ga posku\xc5\xa1a na svoj na\xc4\x8din podkupiti. Hera mu obljubi kraljestva sveta in oblast, Atena modrost in slavo, Afrodita pa najlep\xc5\xa1o \xc5\xbeensko na svetu in sre\xc4\x8do v ljubezni. Paris izbere slednjo in s tem Trojancem nakoplje sovra\xc5\xa1tvo drugih dveh boginj. Afrodita kasneje svojo obljubo izpolni tako, da Parisu pomaga pri ugrabitvi lepe Helene, \xc5\xbeene \xc5\xa1partanskega kralja Menelaja. Slednji s svojim bratom, mikenskim kraljem Agamemnonom, zbere ogromno gr\xc5\xa1ko vojsko in z njo odrine proti Troji.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nV nagovoru mu pesnik pove, da bo ta pesem govorila o Ahilovi jezi. Prika\xc5\xbee nam vzrok in ozadje te jeze in njegovega spora z Agamemnonom. Hris, trojanski sve\xc4\x8denik Apolona, ponuja Grkom bogastvo v zameno za svojo h\xc4\x8der Hriseido, ki je ujetnica gr\xc5\xa1kega voditelja Agamemnona. \xc4\x8ceprav se ve\xc4\x8dina Grkov strinja, ga Agamemnon zavrne. Hris moli k Apolonu za pomo\xc4\x8d, ta pa nad gr\xc5\xa1ko vojsko po\xc5\xa1lje kugo. Po devetih dneh kuge Ahil, vodja Mirmidoncev, skli\xc4\x8de skup\xc5\xa1\xc4\x8dino na posvet. Agamemnon pristane na vrnitev Hrizeide, a se odlo\xc4\x8di, da si bo v zameno vzel Ahilovo ujetnico Briseido. Ahil se v jezi odlo\xc4\x8di, da se on in njegovi mo\xc5\xbeje ne bodo ve\xc4\x8d borili za Agamemnona, temve\xc4\x8d od\xc5\xa1li domov. Odisej vrne Hriseido o\xc4\x8detu, nakar Apolon kon\xc4\x8da kugo. Medtem Agamemnonovi sli odpeljejo Briseido, Ahil pa prosi svojo mater Tetis, naj Zeusa prosi, da Grke pripelje do prelomne to\xc4\x8dke, da bi Agamemnon spoznal, kako zelo Grki potrebujejo Ahila. Mati ga usli\xc5\xa1i in Zevs po\xc5\xa1lje Agamemnonu sanje, v katerih ga nagovarja, naj napade mesto. Agamemnon pa se odlo\xc4\x8di, da bo najprej preizkusil moralo gr\xc5\xa1kih vojakov, zato jim pove, da odhajajo domov. Njegov na\xc4\x8drt se izjalovi in samo posredovanje Odiseja, ki ga vodi Atena, ustavi vojake. Ko se vojski pribli\xc5\xbeata druga drugi, Paris predlaga dvoboj z Menelajem, da bi kon\xc4\x8dal vojno. Helena na trojanskem obzidju pripoveduje kralju Priamu o gr\xc5\xa1kih poveljnikih, vojski pa si prise\xc5\xbeeta premirje in obljubita, da bosta spo\xc5\xa1tovali izid dvoboja. Paris je premagan, a ga re\xc5\xa1i Afrodita. Trojanci ranijo Menelaja s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico, k temu pa jih napelje Zevs pod pritiskom Herinega sovra\xc5\xa1tva do Troje. Bitka se ponovno za\xc4\x8dne. V boju Diomed ubije mnogo Trojancev, porazi tudi Eneja, ki pa ga re\xc5\xa1i Afrodita. Diomed boginjo napade in rani, a Apolon ga posvari pred bojevanjem z bogovi. V boj se vklju\xc4\x8dijo \xc5\xa1tevilni junaki in poveljniki, med njimi tudi Hektor. Tudi bogovi so razdeljeni, saj nekateri podpirajo Grke, drugi Trojance, zato se neprestano vme\xc5\xa1avajo v bitko in sku\xc5\xa1ajo vplivati na njen izid. _NEWLINE_Hektor gre v mesto, spodbuja Parisa, naj se pridru\xc5\xbei boju, poslovi se od \xc5\xbeene in sina na mestnem obzidju in se ponovno pridru\xc5\xbei bitki. Bojuje se z Ajantom, vendar mrak prekine boj in obe strani se umakneta. Grki se strinjajo, da padle vojake za\xc5\xbegejo in zgradijo zid, ki bo varoval njihove ladje in tabor, Trojanci pa se medtem prepirajo o vrnitvi Helene. Paris predlaga, da vrne zaklad, ki ga je vzel, in poleg tega ponudi \xc5\xa1e ve\xc4\x8d bogastva kot nadomestilo, a Helene no\xc4\x8de vrniti. Predlog je zavrnjen. Naslednje jutro Zevs bogovom prepove vme\xc5\xa1avanje in bitka se ponovno pri\xc4\x8dne. Trojanci potisnejo Grke nazaj do zidu, saj jim Hera in Atena ne smeta pomagati. \xc5\xa0e preden bi Trojanci lahko napadli gr\xc5\xa1ki zid, se zno\xc4\x8di. Utaborijo se na polju, da bi napadli ob zori. Grki so obupani. Agamemnon prizna svojo napako in po\xc5\xa1lje Odiseja, Ajanta in Foiniksa ter dva glasnika k Ahilu. Ponudijo mu Briseido in bogata darila, \xc4\x8de bi se le vrnil v boj, Ahil pa jih jezno zavrne, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se bo boril le, \xc4\x8de bi Trojanci dosegli njegovo ladjo. Odposlanci se vrnejo praznih rok. Naslednje jutro so v neusmiljenem boju Agamemnon, Diomed in Odisej ranjeni. Ahil po\xc5\xa1lje prijatelja Patrokla poizvedovati o gr\xc5\xa1kih ranjencih. Patrokla globoko gani Nestorjev govor. Trojanci napadejo gr\xc5\xa1ki zid in ga prebijejo, Grki so preplavljeni, Hektor vstopi v tabor. Na obeh straneh je \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev veliko. \xc4\x8ceprav trojanski videc Hektorja opozori, naj se umakne in ga svari pred Ahilom, ga ta ne upo\xc5\xa1teva. Hera zapelje Zevsa in ga uspava, da Pozejdon lahko pomaga Grkom, ki potisnejo Trojance stran od svojega tabora. Ko se Zevs zbudi, je besen zaradi Pozejdonovega posega v bitko. Kljub nejevolji bogov, ki podpirajo Grke, po\xc5\xa1lje Zevs Apolona na pomo\xc4\x8d Trojancem, ki ponovno prodrejo skozi gr\xc5\xa1ki zid in bitka dose\xc5\xbee gr\xc5\xa1ke ladje. _NEWLINE_Patroklos roti Ahila, naj mu dovoli braniti ladje. Ahil popusti in mu posodi svoj oklep, vendar ga posvari, naj ne preganja Trojancev, da si ne bi lastil njegove slave. Patroklos vodi Mirmidonce v bitko in prispe v trenutku, ko Trojanci za\xc5\xbegejo prve ladje. Patroklos Ahilovemu ukazu navkljub preganja Trojance in dose\xc5\xbee trojanska vrata, kjer ga ustavi Apolon, nato pa ga ubije Hektor. Slednji vzame Ahilov oklep, boj pa se nadaljuje okoli padlega Patroklosa. Ko Ahil izve za prijateljevo smrt, prise\xc5\xbee Hektorju ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje. Tudi njegova mati Tetis \xc5\xbealuje, saj ve, da je Ahilu usojeno umreti, \xc4\x8de ubije Hektorja. Ahil v besu vpije pri gr\xc5\xa1kem zidu in s tem spla\xc5\xa1i Trojance, medtem pa Grki lahko odnesejo pro\xc4\x8d Patroklovo truplo. Trojanski videc Hektorja ponovno pozove k umiku v mesto, a ga ta ponovno zavrne in Trojanci taborijo pono\xc4\x8di na prostem . Medtem ko Grki objokujejo Patrokla, Ahilova mati prosi Hefajsta, naj Ahilu oblikuje nov oklep. Zjutraj da Agamemnon Ahilu obljubljena darila, vklju\xc4\x8dno z Briseido, a Ahil je do vsega tega sedaj povsem ravnodu\xc5\xa1en. Medtem ko Grki jedo, se on posti, prive\xc5\xbee si novi oklep in dviguje \xc4\x8dudovito sulico. Njegov konj mu napove smrt, a Ahil se kljub temu odpelje v bitko._NEWLINE_Zevs prekli\xc4\x8de prepoved bogovom in ti sedaj prosto posredujejo na obeh straneh. Ahil napade silno in jih mnogo pokon\xc4\x8da, saj ga \xc5\xbeeneta bes in \xc5\xbealost. S trupli polni reko Skamandros, ki jo to razjezi in se soo\xc4\x8di z Ahilom, a jo porazi Hefajst. Bogovi se bojujejo drug z drugim. Trojanci be\xc5\xbeijo skozi odprta mestna vrata, Ahila pa pro\xc4\x8d od vrat zvabi Apolon, ki se pretvarja, da je Trojanec. Ko se mu razkrije, so vsi Trojanci na varnem v mestu, razen Hektorja, ki se odlo\xc4\x8di soo\xc4\x8diti z Ahilom, kljub pro\xc5\xa1njam svojih star\xc5\xa1ev Priama in Hekube. Ahil ga preganja okoli mesta, Atena pa ga ukani, da se ustavi, Ahil ga ujame in ubije. Njegovo truplo one\xc4\x8dasti. Patroklosov duh obi\xc5\xa1\xc4\x8de Ahila in ga prosi, naj ga pokoplje. Grki priredijo pogrebne igre in Ahil razdeli nagrade. Zevs se odlo\xc4\x8di, da mora Hektorjevo truplo dobiti njegov o\xc4\x8de Priam, ki ga vodi Hermes in tako neopa\xc5\xbeen pride v gr\xc5\xa1ki tabor, kjer roti Ahila, naj mu vrne sinovo truplo. Ahila to gane do solz. Priam odnese Hektorjevo truplo v Trojo, kjer ga pokopljejo.\n_START_SECTION_\nNadaljevanje zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nTrojanski mit se nadaljuje s prihodom Amazonk, \xc5\xbeenskega bojevni\xc5\xa1kega plemena, ki stopi na stran Trojancev. Grki sprva mo\xc4\x8dno izgubljajo, saj Ahil \xc5\xbealuje za Patroklom. Na koncu se odlo\xc4\x8di in ubije njihovo kraljico. Paris nato ubije Ahila in ta izkrvavi iz edine ranljive to\xc4\x8dke, pete. Grka Odisej in Ajant se spreta zaradi vodilnega mesta, ki ga ponazarja lastni\xc5\xa1tvo Ahilove bojne opreme. Prisodijo jo Odiseju. Glavni trojanski junak je zdaj Enej, a Trojanci ne morejo premagati Grkov. Parisa ubijejo. Odisej se nato izmisli zvija\xc4\x8de - kot darilo in znak premirja Grki Trojancem podarijo lesenega konja. V njem se skrije \xc4\x8deta Grkov, ki pono\xc4\x8di zapusti konja, napade mesto ter glavnini vojske, ki je navidezno odplula, odpre mestna vrata. Pred konjem jih svari sve\xc4\x8denik Laookont, vendar ga Trojanci ne poslu\xc5\xa1ajo, saj ga bog Pozejdon med govorom umori s ka\xc4\x8dami. Od trojanskih vojakov se re\xc5\xa1i le Enej. O njegovih kasnej\xc5\xa1ih do\xc5\xbeivetjih govori najve\xc4\x8dji rimski ep Eneida, ki ga je napisal Vergil. V njem Enej nastopa kot ustanovitelj Rima.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri deli Iliade se odlikujejo s posebno dovr\xc5\xa1enostjo in \xc5\xbelahtnostjo; njihova oblika, umetni\xc5\xa1ki postopki in sredstva, s katerimi u\xc4\x8dinkujejo, razodevajo pri vseh podobne lastnostni; vsi deli skupaj pa sestavljajo popolno in logi\xc4\x8dno vrsto glavnih dogodkov. To so: Ahilov srd (I. spev), brezuspe\xc5\xa1ni Agamemnonov poskus, da bi se bojeval brez njega (XI.), Patroklova smrt (XVI.), Ahilova sprava z Agamemnonom (za\xc4\x8detek XVII. speva) in Hektorjeva smrt (XXII.). Te dele je mogo\xc4\x8de pripisati Homerju ali pa vsaj za\xc4\x8detniku homeridov. Vse drugo so epizode, ki so jih vstavili ali dodali pozneje. Nekatere so povezane v verigo, ve\xc4\x8dinoma pa zdru\xc5\xbeujejo potek dejanja, kakor so si ga zamislili prvi aojdi."