b'\n_START_ARTICLE_\nEten\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo geologov in znanstvenikov je prepri\xc4\x8danih, da je transu podobna stanja v slavnem gr\xc5\xa1kem Pitijinem prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Delfi povzro\xc4\x8dal ravno eten, ki je uhajal iz zemeljskih razpok._NEWLINE_Eten je odkril avstrijski zdravnik in alkimist Johann Joachim Becher med segrevanjem etanola z \xc5\xbeveplovo kislino. Plin je omenil v svojem delu Physica Subterranea (1669). Plin je omenil tudi Joseph Priestley v svojih Experiments and observations relating to the various branches of natural philosophy: with a continuation of the observations on air (1779) (Poskusi in opazovanja, povezana z razli\xc4\x8dnimi vejami naravne filozofije, z nadaljevanjem o opazovanju zraka), v katerih poro\xc4\x8da, da je Jan Ingenhousz videl, kako je plin na enak na\xc4\x8din sintetiziral gospod En\xc3\xa9e v Amsterdamu leta 1777, in ga kasneje na enak na\xc4\x8din pridobil tudi sam._NEWLINE_Lastnosti etena so leta 1795 preu\xc4\x8devali kar \xc5\xa1tirje nizozemski kemiki: Johann Rudolph Deimann, Adrien Paets van Troostwyck, Anthoni Lauwerenburgh in Nicolas Bondt in ugotovili, da se razlikuje od vodika in da poleg vodika vsebuje tudi ogljik. Ugotovili so tudi, da se lahko spaja s klorom, pri \xc4\x8demer nastane olje nizozemskih kemikov (1,2-dikloroetan). Po tem odkritju je plin dobil ime olefinski plin - plin, ki tvori olje._NEWLINE_Sredi 19. stoletja so za\xc4\x8deli imenom molekul in njihovih delov, ki so po kemijski spremembi vsebovali en vodikov atom manj kot pred njo, dodajati obrazilo \xe2\x80\x93en (starogr\xc5\xa1ki koren, ki se je dodajal na konec \xc5\xbeenskih imen in pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbh\xc4\x8derka (od)\xc2\xab). Etilen (C\xe2\x82\x82H\xe2\x82\x84) je bil\xc2\xa0\xc2\xbbh\xc4\x8derka etila\xc2\xab\xc2\xa0(C\xe2\x82\x82H\xe2\x82\x85). Ime se je za\xc4\x8delo uporabljati \xc5\xbee leta 1852._NEWLINE_Leta 1866 je nem\xc5\xa1ki kemik August Wilhelm von Hofmann predlagal sistem poimenovanja ogljikovodikov, v katerem so obrazila -an, -en, -in, -on in \xe2\x80\x93un pomenila, da imajo spojine 0, 2, 4, 6 ali 8 vodikovih atomov manj kot njihovi star\xc5\xa1evski alkani. Etilen se je skladno s tem predlogom preimenoval v eten. Hofmannov sistem je postal osnova \xc5\xbdenevske nomenklature, ki so jo odobrili na Mednarodnem kongresu kemikov leta 1892, in kasneje jedro nomenkleture IUPAC. Ime etilen se je do takrat \xc5\xbee tako globoko zakoreninilo, da se uporablja \xc5\xa1e danes, predvsem v kemi\xc4\x8dni industriji._NEWLINE_Leta 1979 so pravila IUPAC za poimenovanje spojin naredila izjemo in za eten obdr\xc5\xbeala nesistematsko ime etilen. Odlo\xc4\x8ditev so leta 1993 preklicali, tako da je njegovo sedaj veljavno ime eten.\n_START_SECTION_\nZgradba in lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nEten ima dva ogljikova atoma, povezana z dvojni vezjo. Nanju sta vezana po dva vodikova atoma. Vseh \xc5\xa1est atomov le\xc5\xbei v isti ravnini. Kot med atomi H-C-H je 117\xc2\xb0, kar je zelo blizu kotu 120\xc2\xb0 za idealen sp\xc2\xb2 hibridiziran ogljik. Molekula je tudi relativno toga, ker rotacijo okoli vezi C-C pogojuje energijsko zelo zahtevna prekinitev \xcf\x80 vezi._NEWLINE_\xcf\x80 vez v molekuli etena je po drugi strani odgovorna tudi za njegovo veliko reaktivnost. Dvojna vez je namre\xc4\x8d podro\xc4\x8dje velike elektronske gostote in je zato dojemljiva za napad elektrofilov. Mnogo reakcij etena katalizirajo prehodne kovine, ki se prehodno ve\xc5\xbeejo na eten tako preko \xcf\x80 kot \xcf\x80* orbital._NEWLINE_Molekula etena je zaradi svoje majhnosti spektroskopsko zanimiva in se zato v UV-vidnem delu spektra svetlobe \xc5\xa1e vedno uporablja za preverjanje teoreti\xc4\x8dnih metod._NEWLINE_Eten je ligand v organokovinski kemiji. Ena od prvih organokovinskih spojin je etenov kompleks Zeisejeva sol. Med reagenti, k vsebujejo eten, sta tudi Pt(PPh\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82(C\xe2\x82\x82H\xe2\x82\x84) in Rh\xe2\x82\x82Cl\xe2\x82\x82(C\xe2\x82\x82H\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x84. Z rodijem katalizirano hidroformiliranje etena se izvaja v industrijskem obsegu za proizvodnjo propanala.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne industrijske reakcije, razdeljene po pomembnosti, so: polimerizacija, oksidacija, halogeniranje, hidrohalogeniranje, alkiliranje, hidriranje, oligomerizacija in hidroformiliranje. V Evropi in ZDA se pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0% etena porabi za proizvodnjo etilenoksida, dikloroetena, etilbenzena in polietilena.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nEten se v zmesi 85 vol.\xc2\xa0% etena in 15 vol.\xc2\xa0% lahko uporabi kot anestetik. Uporablja se tudi kot sredstvo za pospe\xc5\xa1evanja zorenja sadja in plin za varjenje.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovna proizvodnja etena je leta 2005 zna\xc5\xa1ala 107 milijonov ton, leta 2006 109 milijonov ton, leta 2010 138 milijonov ton in leta 2011 141 milijonov ton. Leta 2010 je eten proizvajalo najmanj 117 podjetij v 55 dr\xc5\xbeavah. Potrebe po etenu \xc5\xa1e vedno nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo, zato se gradijo nove tovarne, predvsem na Srednjem vzhodu in Kitajskem._NEWLINE_Proizvaja se s parnim krekiranjem. V proces vstopajo lahki teko\xc4\x8di ogljikovodiki, ki se segrejejo na 750-950 \xc2\xb0C. Pri teh temperaturah se spro\xc5\xbeijo \xc5\xa1tevilne radikalske reakcije, ki se jih ustavi z zelo hitim ohlajanjem. Proces razcepi velike ogljikovodike v majhne in povzro\xc4\x8di nenasi\xc4\x8denost. Eten se iz reakcijske zmesi lo\xc4\x8di z ve\xc4\x8dkratnim komprimiranjem in destilacijo. Soroden postopek, ki se izvaja v rafinerijah nafte, je krekiranje te\xc5\xbekih ogljikovodikov na zeolitskih katalizatorjih.\n_START_SECTION_\nLaboratorijska sinteza\n_START_PARAGRAPH_\nEten se v laboratoriju lahko pripravi na dva na\xc4\x8dina: z dehidracijo etanola z \xc5\xbeveplovo kislino ali v plinski fazi z aluminijevim oksidom. Uporablja se zelo redko, zato se obi\xc4\x8dajno ne sintetizira, ampak kupuje.\n_START_SECTION_\nVarnost\n_START_PARAGRAPH_\nEten je du\xc5\xa1ljiv in zelo lahko vnetljiv plin, ki z zrakom tvori eksplozivne zmesi, zato se mora skladi\xc5\xa1\xc4\x8diti v zra\xc4\x8dnem in suhem prostoru brez virov gorenja in iskrenja._NEWLINE_Vdihavanje etena povzro\xc4\x8di omoti\xc4\x8dnost in zadu\xc5\xa1itev. Pri vi\xc5\xa1jih koncentracijah je dra\xc5\xbeilen. Ukrepi za prvo pomo\xc4\x8d so sve\xc5\xbe zrak, umetno dihanje in zdravni\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Teko\xc4\x8d eten v stiku s ko\xc5\xbeo in o\xc4\x8dmi povzro\xc4\x8di opekline, rane in/ali ozebline._NEWLINE_Za ga\xc5\xa1enje manj\xc5\xa1ih po\xc5\xbearov se lahko uporabita CO\xe2\x82\x82 ali prah, za ve\xc4\x8dje po\xc5\xbeare pa razpr\xc5\xa1ena voda ali vodna megla.'