b'\n_START_ARTICLE_\nBertrand Russell\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Ravenscroftu, pode\xc5\xbeelskem domu svojih star\xc5\xa1ev gospoda in gospe Amberley. Njegovo \xc5\xbeivljenje so \xc5\xbee v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu zaznamovale bole\xc4\x8de izgube in tragedije. Pri \xc5\xa1estih letih sta z bratom Frankom ostala kot siroti v oskrbi babice, izgubila sta tako star\xc5\xa1e kot sestro in dedka. Bertrand je bil dele\xc5\xbeen doma\xc4\x8dega izobra\xc5\xbeevanja s strani \xc5\xa1tevilnih u\xc4\x8diteljev in se je \xc5\xbee pri zelo zgodnjih letih za\xc4\x8del zanimati za matematiko. Zaradi osamljenosti je velikokrat razmi\xc5\xa1ljal o samomoru, a ga je od tega odvra\xc4\x8dala matematika, do katere je gojil prav posebno ljubezen. Njegovo \xc5\xbeivljenje se je za vedno spremenilo, ko ga je brat Frank pri enajstih letih seznanil z delom gr\xc5\xa1kega matematika in tako imenovanega\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8deta geometrije\xc2\xab\xc2\xa0Evklida. Pri petnajstih letih se je stalno ukvarjal z vpra\xc5\xa1anjem veljavnosti kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere, katera se mu je zdela precej neprepri\xc4\x8dljiva. Pri teh letih je pri\xc5\xa1el tudi do zaklju\xc4\x8dka, da svobodne volje ni in dve leti pozneje, da ni \xc5\xbeivljenja po smrti. Pri osemnajstih letih po prebrani avtobiografiji J. S. Milla, odvrgel Aristotelovo "Prvo filozofijo" in opustil kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, v duhu katere ga je vzgojila babica.\n_START_SECTION_\nUniverza in prva zakonska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1890 je Russellova izlo\xc4\x8denost kon\xc4\x8dno ugledala konec, s tem ko se je vpisal na Univerzo v Cambridgeu, kjer je \xc5\xa1tudiral matematiko. Tam si je kot in\xc5\xa1truktorja izbral Roberta Rumseya Webba, seznanil se je z mlaj\xc5\xa1im Georgom Edwardom Moorom, nanj pa je precej vplival tudi Alfred North Whitehead, ki ga je vklju\xc4\x8dil v \xc5\xa1tudentski klub Cambri\xc5\xa1kih apostolov. \xc4\x8cisto navdu\xc5\xa1en nad razpravo s preostalimi \xc4\x8dlani tega kluba, se je poleg matematike za\xc4\x8del zanimati tudi za filozofijo. Na univerzi je leta 1893 maturiral z odliko._NEWLINE_Leta 1894 se je kljub nasprotovanju babice poro\xc4\x8dil z Alys Pearsall Smith, a njun zakon je po sedmih letih za\xc4\x8del razpadati. Ko je Russell pri\xc5\xa1el do odlo\xc4\x8ditve za razvezo je pravzaprav kolesaril in potopljen v razmi\xc5\xa1ljanje, je pri\xc5\xa1el do zaklju\xc4\x8dka, da \xc5\xbeene ne ljubi ve\xc4\x8d. Leta 1921 sta se po dolgem lo\xc4\x8denem \xc5\xbeivljenju, dokon\xc4\x8dno raz\xc5\xa1la tudi na papirju. Med tem obdobjem se je Russell zapletal z ve\xc4\x8d \xc5\xbeenskami, med drugim tudi z vplivnima damama Ottolino Morrell in igralko Constanco Malleson. Pozneje se je \xc5\xa1e trikrat poro\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nAnaliti\xc4\x8dna filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj z u\xc4\x8diteljem Whiteheadom, prijateljem Moorom in dopisovalcem, nam\xc5\xa1kim matematikom Gottlobom Fregejem velja za ustanovitelja analiti\xc4\x8dne filozofije, ki je z univerzitetnih kateder za filozofijo s\xc4\x8dasoma izrinila novoheglijanski britanski idealizem._NEWLINE_Russell je bil izredno navdu\xc5\xa1en nad moderno logiko in je trdil, da se dajo vsi problemi filozofije re\xc5\xa1iti po enostavnih komponentah, \xc4\x8detudi je problem \xc5\xa1e tako te\xc5\xbeak. Pomemben pogled britanskega idealizma je bil holizem - mnenje da vsi aspekti sveta ne morejo biti popolni, brez popolnega poznavanja sveta. Russell je skupaj s prijateljem Whiteheadom na to odgovoril z ustvaritvijo in \xc5\xa1iritvijo ideje logi\xc4\x8dnega atomizma, verovanja da je svet sestavljen iz posameznih komponent.\n_START_SECTION_\nMatemati\xc4\x8dna logika\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1900 se je med obiskom Matemati\xc4\x8dnega kongresa v Parizu navdu\xc5\xa1il nad delom italijanskega matematika Giuseppeja Peana, katerega dela je takoj preu\xc4\x8dil. Tako je leta 1903 skupaj z u\xc4\x8diteljem in po novem sodelavcem A. N. Whiteheadom napisal svojo prvo pomembno knjigo Principia Mathematica (Na\xc4\x8dela matematike), ki je iz\xc5\xa1la v ob\xc5\xa1irni izdaji in s katerim sta raz\xc5\xa1irila matemati\xc4\x8dno logiko Peana in Fregeja. V filozofiji matematike njuno delo zagovarja na\xc4\x8dela logi\xc4\x8dnega pozitivizma, ki posku\xc5\xa1a z raz\xc5\xa1iritvijo logike na matematiko utemeljiti temeljne in neprotislovne aksiome. Ravno v tej knjigi lahko najdemo tudi slovito Russellovo antinomijo, ki je v poenostavljeni obliki predstavljena kot paradoks brivca. Pri tej antinomiji Russell ne prekr\xc5\xa1i nobenega logi\xc4\x8dnega zakona, a vendar je zaradi simboliziranega sklepanja na koncu voden v protislovje. Poleg logi\xc4\x8dnega pozitivizma sta bili v iskanju temeljev sodobne matematike takrat prevladujo\xc4\x8da \xc5\xa1e L. E. J. Brouwerjev intuicionizem in Hilbertov formalizem. Vse tri matemati\xc4\x8dne meta-teorije pa so vzbudile zanimanje prej pri filozofih in logikih kot pa pri matematikih._NEWLINE_Razvoj Russellovega logi\xc4\x8dnega pozitivizma se po sodelovanju z Whiteheadom ustavi in iz\xc4\x8drpa, prav tako pa Russell zapade v eno svojih najve\xc4\x8djih filozofsko ustvarjalnih kriz, v katerem se usmeri v sodelovanje s svojimi u\xc4\x8denci. Russellove ideje sta raz\xc5\xa1irila predvsem njegova u\xc4\x8denca Ludwig Wittgenstein in Frank Pulpton Ramsey. Kmalu je filozofijo za nekaj \xc4\x8dasa zamenjal s politiko in po izbruhu prve svetovne vojne, pisarno za jetni\xc5\xa1ko celico. Njegovo delo Navodila do matemati\xc4\x8dne filozofij je bilo napisano leta 1919, ko je bil za \xc5\xa1est mesecev obsojen na je\xc4\x8do. Njegova najpomembnej\xc5\xa1a filozofska dela pa so bila objavljena v letih 1900\xe2\x88\x921913.\n_START_SECTION_\nFilozofija jezika\n_START_PARAGRAPH_\nVelik napredek za filozofijo jezika je Russell dosegel s teorijo opisa, ki jo je izrazil v delu O denotaciji (On Denoting). Ramsey je ta kos papirja naslovil z "modelom filozofije". Teorija vsebuje izjavo, ki se glasi "Sedanji kralj Francije je ple\xc5\xa1ast.", vpra\xc5\xa1anje pa je ali je izjava napa\xc4\x8dna ali brez pomena. Frege se je jezil in pravil, da je tak stavek brez pomena in niti ne pravilen, niti ne napa\xc4\x8den. Na drugi strani pa imamo Russella, ki se jezi zaradi slovni\xc4\x8dnih napak, ki izpodrivajo logi\xc4\x8dnost stavka. Russellova teorija omogo\xc4\x8da stavku, da je sprejet kot stavek s pomenom, \xc4\x8deprav je ta napa\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nBeacon Hill School in pozna leta\n_START_PARAGRAPH_\nKonec dvajsetih in v tridesetih letih se je posvetil pedagogiki. Skupaj z novo \xc5\xbeeno Doro Black sta v Angliji ustanovila Beacon Hill School, kjer so pou\xc4\x8devali po sodobni izku\xc5\xa1enjski pedagogiki. Bertrand je \xc5\xa1olo zapustil \xc5\xbee leta 1931, saj mu ni predstavljala posebnega izziva, njegova \xc5\xbeena pa jo je obdr\xc5\xbeala vse do leta 1943._NEWLINE_\xc5\xa0e pred koncem druge svetovne vojne se je odpravil na gostiteljska predavanja po ZDA in se po izbruhu vojne ni vrnil nazaj v Evropo. Svoja pacifisti\xc4\x8dna prepri\xc4\x8danja, ki jih je vneto branil med prvo svetovno vojno, je omilil pred gro\xc5\xbenjo nacizma. Njegovo pou\xc4\x8devanje na Univerzi v New Yorku se je zna\xc5\xa1lo pod vpra\xc5\xa1ajem, predvsem zaradi ateisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del. Kot persona non grata (neza\xc5\xbeeljena oseba) se je zaradi zagovarjanja ateizma bil prisiljen vrniti iz ZDA v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, kjer je leta 1946 izdal epohalno delo Zgodovina zahodne filozofije, ki velja \xc5\xa1e danes za enega najbolj\xc5\xa1ih poljudnih uvodov v filozofijo._NEWLINE_Leta 1950 je prejel Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost. Do smrti je ostal zaprise\xc5\xbeen borec proti jedrskemu oboro\xc5\xbeevanju, vojnam in proti politi\xc4\x8dni manipulaciji z \xc5\xbeivljenji ljudi.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je 2. februarja leta 1970 v Walesu. V zgodovini je bolj zapisan kot protivojni zagovornik, kot filozof ali matematik.'