b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Srca Jezusovega, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n10. maja 1881 je bil polo\xc5\xbeen temeljni kamen, ki ga je 14. maja blagoslovil ljubljanski \xc5\xa1kof Janez Zlatoust Poga\xc4\x8dar. Knezo\xc5\xa1kof je \xc5\xbeelel imeti sveto ma\xc5\xa1o na kraju samem, zato so postavili zasilni oltar, nad katerim je bila razpeta \xc5\xa1otorska streha. Med ma\xc5\xa1o je po evangeliju v nem\xc5\xa1kem in slovenskem jeziku povedal, naj bo ta novozgrajena cerkev spomin na poroko prestolonaslednika Rudolfa z nadvojvodinjo \xc5\xa0tefanijo, misijonski duhovniki pa naj imajo svojo cerkev, da bodo lahko imeli misijone tako v Ljubljani kot na pode\xc5\xbeelju. Zidarji so pri\xc4\x8deli z delom takoj po prazniku Srca Jezusovega, 24. junija 1881, kar je imelo simboli\xc4\x8den pomen, hkrati pa tudi pieteto do samega praznika in imena cerkve. Cerkev je bila posve\xc4\x8dena 1. julija 1883. Le nekaj dni kasneje, natan\xc4\x8dneje 13. julija, jo je obiskal cesar Franc Jo\xc5\xbeef I., ker se je ravno takrat mudil v Ljubljani in tako izkoristil prilo\xc5\xbenost, da vidi novo gotsko cerkev, zgrajeno na \xc4\x8dast cesarske dinastije. V spomin na ta dogodek je poleg oltarja Matere Bo\xc5\xbeje vzidana spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nGradnja gotske cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno se temeljni kamen nahaja pod glavnim oltarjem, pri tej cerkvi pa se nahaja v zakristiji, saj naj bi bil po prvotnem na\xc4\x8drtu tam postavljen glavni oltar. Sprememba je nastala zaradi tega, ker je Mestni magistrat zahteval, da Misijonska dru\xc5\xbeba odstopi pred na\xc4\x8drtovano cerkvijo \xc5\xa1est arov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da za morebitno \xc5\xa1irjenje ceste, ki se je takrat imenovala Travni\xc5\xa1ka ulica, sedaj pa Slom\xc5\xa1kova. Po preurejenih na\xc4\x8drtih je bil prezbiterij obrnjen proti zahodu, ladja pa je bila skraj\xc5\xa1ana za eno cerkveno okno. Junija 1883 je bila cerkev \xc5\xbee pod streho. Hkrati z graditvijo cerkve so zidali tudi misijonsko hi\xc5\xa1o._NEWLINE_Za kamnose\xc5\xa1ka dela je bil zadol\xc5\xbeen Peter Toman, kleparska dela so zaupali Nolliju, krovska dela sta naredila podjetnika Henrik Korn in mizar Vincenc Hansl, klju\xc4\x8davni\xc4\x8darska pa Franc Pilko. Misijonski brat Janez Nepomuk Aplenc je nudil zelo veliko pomo\xc4\x8d pri mizarskih delih. Svojo delavnico je imel v misijonski hi\xc5\xa1i tudi podobar Franc Jontez. Za dobavo ostre\xc5\xa1ja cerkve je poskrbel Anton Jeran\xc4\x8di\xc4\x8d, za hi\xc5\xa1o pa Franc Pust. Iz Osijeka so dobili les, ki so ga naro\xc4\x8dili za pri\xc5\xbenico in klopi.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljano in okolico je 14. aprila 1895 mo\xc4\x8dno prizadel potres, toda cerkev je bila le malo po\xc5\xa1kodovana. V zahvalo Brezmade\xc5\xbeni, ker cerkev ob potresu ni bila \xc5\xa1e huje po\xc5\xa1kodovana, sta na vsaki strani glavnega oltarja postavljena votivna medaljona, ki predstavljata obe strani \xc4\x8dudodelne svetinje. Izdelal ju je podobar Dominik Demetz, misijonski brat Mihael Kostanj\xc5\xa1ek pa je za medaljona izdelal hrastova gotska okvirja, obrobljena s pozlato. Mihael Kostanj\xc5\xa1ek je vodil tudi obnovo po potresu po\xc5\xa1kodovane cerkve. Za za\xc4\x8detek so obnovili poslikane stene v prezbiteriju. Vsa ta dela so zaupali slikarjema Simonu Ogrinu in Antonu Jeba\xc4\x8dinu ter pleskarju Baragi.  _NEWLINE_Z ve\xc4\x8djo obnovo so za\xc4\x8deli precej let kasneje, \xc5\xa1ele leta 1927. Takrat so v Frankfurtu za prekritje cerkvene strehe nabavili cel vagon skrilja. Z njim so spomladi 1928 prekrili celotno cerkev in del misijonske hi\xc5\xa1e. Prej je bila strma dvokapna cerkvena streha pokrita z ve\xc4\x8dbarvnim angle\xc5\xa1kim skriljem. V prezbiteriju so leta 1930 postavili nove klopi, ki so jih naredili iz slavonskega hrasta. Te klopi so bile namenjene za bogoslovce. 7. julija 1931 je slikar \xc5\xbdeleznik za\xc4\x8del obnavljati zakristijo in jo kon\xc4\x8dal do praznika svetega Vincencija, 19. julija. V tem \xc4\x8dasu je kipar Pengov na glavnem oltarju  pozlatil robove tabernaklja. Leta 1932 so okenske okvire cerkve dopolnili z dodatnimi zunanjimi okni, saj je bila cerkev Srca Jezusovega znana kot najbolj mrzla v Ljubljani. Leta 1937 so obnovili tudi poslikavo cerkve. Delo sta opravila slikarja Albin Slivar iz Trnovega in Peter \xc5\xbdeleznik iz Most. 8. junija 1937 so pri\xc4\x8deli s \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem oltarjev, pri\xc5\xbenice, kipov, obnovili so spovednico, misijonski kri\xc5\xbe in okvirje kri\xc5\xbeevega pota. Med drugim so uredili tudi elektri\xc4\x8dno napeljavo ter namestili dodatna svetlobna telesa in pove\xc4\x8dali orgle. Leta 1937 so obnovili in na novo poslikali tudi oratorij, 24. novembra pa vanj postavili nov kri\xc5\xbeev pot. Podobe so delo Fugelna Gerharda. Pri obnovitvenih delih so sodelovali tudi misijonski bratje. Za strokovno vodstvo vseh na\xc5\xa1tetih del je bil zadol\xc5\xbeen konservator France Stele.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1kodba\n_START_PARAGRAPH_\nOb praznovanju zmage komunistov v Ljubljani je junija 1945, ravno na praznik Srca Jezusovega, mo\xc4\x8dna eksplozija streliva na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji po\xc5\xa1kodovala tudi cerkev. Delno so bila razbita okna, po\xc5\xa1kodovano in premaknjeno je bilo tudi ostre\xc5\xa1je, kar pa so kmalu popravili.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nOb pogledu na zunanjost cerkve takoj opazimo, da je le-ta visoka skladna gotska arhitektura z visokim in vitkim zvonikom, ki je sezidan na desni strani pro\xc4\x8delja. Polkro\xc5\xbeen tlak pred samo cerkvijo, ki je sestavljen iz kock ter vmesnega asfalta, vodi iz parka, ki se nahaja v neposredni bli\xc5\xbeini, po \xc5\xa1tirih stopnicah v preddverje pod balkon. Ta je na zunanji strani kora in sloni na dveh vitkih stebrih iz \xc4\x8drnega marmorja. Nad balkonom je v pro\xc4\x8delno steno vgrajeno veliko gotsko barvno okno, dve manj\xc5\xa1i okni pa sta vdelani v zo\xc5\xbeenem delu pro\xc4\x8delja. Na vrhu strme dvokapne strehe krasi cerkev gotski stolpi\xc4\x8d iz belega marmorja, kar \xc5\xa1e poudarja mogo\xc4\x8dno gotsko podobo stavbe. V visoko obokano gotsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de vodi troje velikih dvokrilnih vrat iz hrastovega lesa. Cerkev je popolnoma usklajena z notranjo gotsko opremo. Na zunanje zidove je prislonjenih dvanajst opornikov. Segajo do stre\xc5\xa1nega okrajka. Visoka in strma dvokapna streha je pokrita z enobarvnim skriljem._NEWLINE_Cerkvena vrata je izdelal mojster Vincencij Hansl._NEWLINE_Na pro\xc4\x8delju cerkve se nahaja mali gotski stolpi\xc4\x8d iz belega istrskega kamna. V stolpi\xc4\x8du je bil tudi zvonec, kupljen s sredstvi sester usmiljenk in kanonika Antona Urbasa. Sestre in kanonik so denar prihranili na ta na\xc4\x8din, da so se mnogokrat postili. V zahvalo za to spokorno dejanje so jim ob smrti zvonili s tem zvonom.\n_START_SECTION_\nOkna\n_START_PARAGRAPH_\nVelika okna sestavljata dva vzporedna za\xc5\xa1iljena lo\xc4\x8dna dela, ki se strneta v rozeto. Barvna stekla so vdelana v kamniti okvir. Izdelani so bili Mayerjevem zavodu v M\xc3\xbcnchnu. Na treh oknih v apsidi, prezbiteriju, so na levi strani upodobljeni Marija z Detetom v naro\xc4\x8dju in svetim Jo\xc5\xbeefom ob strani. Na sredini je upodobljena Sveta Trojica, na desnem oknu pa razodetje Srca Jezusovega sveti Marjeti Mariji Alacoque. Vsa ostala okna so le dekorativno okra\xc5\xa1ena z ornamentiko iz barvnega stekla.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nZvonik je bil dograjen ob koncu leta 1883. Prav na novoletni dan leta 1884 so nanj pritrdili zlato jabolko z visokim kri\xc5\xbeem. V mesecu avgustu leta 1970 je bil zvonik prekrit z bakrom, streha cerkve pa z eternitom._NEWLINE_Zvonovi_NEWLINE_Pri ljubljanskem livarju in zvonarju Albertu Samassi je bila sklenjena pogodba za \xc5\xa1tiri zvonove v akordu, kot ga je predlagal profesor Smrekar. Veliki zvon \xc2\xbbEs\xc2\xab\xc2\xa0je tehtal 1.067 kilogramov, drugi \xc2\xbbG\xc2\xab\xc2\xa0480 kilogramov, zvon \xc2\xbbB\xc2\xab\xc2\xa0337 kilogramov in \xc2\xbbDes\xc2\xab\xc2\xa0204 kilogramov. Zvonovi so bili vliti 19. decembra 1884. Takoj naslednji dan, v soboto, 20. decembra 1884, so jih slovesno okra\xc5\xa1ene pripeljali pred cerkev. Pri nedeljski ma\xc5\xa1i, dne 21. decembra 1884, jih je pred cerkvijo posvetil \xc5\xa1kof Jakob Missia. Po ustoli\xc4\x8denju za ljubljanskega \xc5\xa1kofa je bilo to njegovo prvo slovesno opravilo._NEWLINE_Kot v ve\xc4\x8dini drugih cerkva je tudi v cerkvi Srca Jezusovega voja\xc5\xa1ka oblast zasegla zvonove. 27. oktobra 1917 so odpeljali tri, v zvoniku je ostal le zvon \xc2\xbbB\xc2\xab\xc2\xa0s podobami svetega \xc5\xa0tefana, svetega Rudolfa in svetega Alojzija._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni so nabavili tri manjkajo\xc4\x8de. Naro\xc4\x8dali so jih postopoma, od najla\xc5\xbejega do najte\xc5\xbejega. Zvon \xc2\xbbC\xc2\xab, te\xc5\xbeak 250 kilogramov, je bil vlit leta 1921 in posve\xc4\x8den svetemu Vincenciju Pavelskemu, zvon \xc2\xbbG\xc2\xab, te\xc5\xbeak 527 kilogramov, je iz leta 1925 in je posve\xc4\x8den Brezmade\xc5\xbeni z njeno podobo ter napisom: \xc2\xbbSinovi sv. Vincencija in njihovi plemeniti dobrotniki nabrali za dru\xc5\xbebeno cerkev presvetega Srca Jezusovega na ime Brezmade\xc5\xbene ta zvon\xc2\xab. Zadnji, veliki zvon \xc2\xbbEs\xc2\xab\xc2\xa0pa nosi letnico 1930 in je te\xc5\xbeak 1.050 kilogramov. Posve\xc4\x8den je Srcu Jezusovemu z napisom: \xc2\xbbSrcu Jezusovemu, Kralju in sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vseh src.\xc2\xab\xc2\xa0Poleg podobe Jezusovega Srca so na zvonu \xc5\xa1e podobe svetega Cirila in Metoda in Male Terezije. _NEWLINE_Vse tri nove zvonove so vlile Strojne tovarne in livarne iz Ljubljane. Skupna te\xc5\xbea \xc5\xa1tirih zvonov, ki se nahajajo v zvoniku cerkve Srca Jezusovega, zna\xc5\xa1a 2.164 kilogramov v akordu C-B-G-Es. Pred praznikom Srca Jezusovega, 22. junija 1930, je veliki zvon Es posvetil takrat \xc5\xa1e pomo\xc5\xbeni ljubljanski \xc5\xa1kof Gregorij Ro\xc5\xbeman. Leta 1981 je mojster Starman s Preske pri Medvodah postavil zvonove na nove le\xc5\xbeaje in uredil elektri\xc4\x8dno zvonjenje._NEWLINE_Stolpna ura_NEWLINE_V cerkvi se nahaja stolpna ura, za izdelavo katere so poskrbeli v delavnici bratov Rieger._NEWLINE_Praznovanje stote obletnice posvetitve cerkve_NEWLINE_Leta 1983 je bila stota obletnica posvetitve cerkve, zato je pred praznovanjem mojster Rajko Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d iz \xc5\xa0martnega ob Savi notranjost cerkve prepleskal in obnovil ornamentiko. Po na\xc4\x8drtih arhitekta Jo\xc5\xbeeta Marinka je bila takrat urejena tudi elektri\xc4\x8dna napeljava in name\xc5\xa1\xc4\x8dena svetlobna telesa._NEWLINE_Avtomatizirano zvonjenje_NEWLINE_Zadnja postavitev zvonov na nove le\xc5\xbeaje je bila storjena leta 2006. To je opravil Toma\xc5\xbe Klop\xc4\x8di\xc4\x8d in tako uredil avtomatizirano zvonjenje.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna ladja je dolga 32 metrov in \xc5\xa1iroka 10 metrov. Strop je gotski in rebrasto obokan, sklepniki pa povezani v obliki rozet. V cerkvi je skupaj \xc5\xa1estnajst okenskih odprtin, in sicer dvanajst velikih oken, od teh pa se dva vzporedna za\xc5\xa1iljena obokana dela oken strneta rozeto. Barvna stekla so vdelana v kamniti okvir. Visoke stene so bile prvotno le dekorativno okra\xc5\xa1ene. Razdeljene so bile z vodoravnimi progami, okrog oken pa so bili okraski z rastlinskimi ornamenti. Stene v prezbiteriju so bile poslikane. Navpi\xc4\x8dni pilastri se vzpenjajo tesno ob stenah nad apsido ter se strnejo v rebrasti kri\xc5\xbeni obok.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar_NEWLINE_Na podlagi na\xc4\x8drta arhitekta Adolfa Wagnerja je veliki gotski oltar izdelal Mayerjev Umetnostni zavod za izdelavo cerkvene opreme v M\xc3\xbcnchnu. Tam so naredili tudi okna in kri\xc5\xbeev pot. Oltar je izrezljan iz hrastovega lesa, visok je skoraj devet metrov, \xc5\xa1irok pa \xc5\xa1tiri metre in pol. Lesen tabernakelj je oblo\xc5\xbeen s pozla\xc4\x8denimi kovinskimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami. Obe krili vrat sta okra\xc5\xa1eni z ovalnima medaljonoma, na katerih sta podobi dveh angelov, od katerih eden dr\xc5\xbei v roki kelih, drugi pa hostijo. Na glavnem oltarju je nad tabernakljem name\xc5\xa1\xc4\x8den pod baldahinom kip Srca Jezusovega. Visok je 180 centimetrov in predstavlja Zveli\xc4\x8darja v ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dem kraljevskem obla\xc4\x8dilu. Iz podrobnosti kipa je simboli\xc4\x8dno razvidno ime te cerkve, saj Zveli\xc4\x8dar z eno roko ka\xc5\xbee na svoje prebodeno srce, ki je ovito s trnjem, drugo roko pa ima stegnjeno navzdol v znamenje odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja in sprave. Na glavnem oltarju so upodobljeni \xc5\xa1e sveti Peter in Pavel, sveti Leon Veliki in sveti Janez Krizostom, poleg njih sta na vsaki strani \xc5\xa1e angela._NEWLINE_Gotsko mon\xc5\xa1tranco je naredil pasar Franc Jeran\xc4\x8di\xc4\x8d v Wolfsbergu na Koro\xc5\xa1kem. Visoka je 74 centimetrov, \xc5\xa1iroka 27 centimetrov, tehta pa pet kilogramov. Stojalo krasijo podobe \xc5\xa1tirih evangelistov. Pod gotskim stolpi\xc4\x8dem stojita ob strani \xc5\xa1e kipca svetega Jerneja in svetega Avgu\xc5\xa1tina. V vrhu mon\xc5\xa1trance so kipi Brezmade\xc5\xbene Marije in dveh angelov. Nad njimi se dvigajo vitki stolpi\xc4\x8di, srednji na vrhu s kri\xc5\xbeem._NEWLINE_Ureditev bogoslu\xc5\xbenega prostora_NEWLINE_Leta 1975 je bil prezbiterij preurejen po novih pokoncilskih liturgi\xc4\x8dnih navodilih, kjer je predpisano, da mora \xc5\xbeupnik ma\xc5\xa1evati obrnjen proti faranom. Do tega leta je prezbiterij od ladje lo\xc4\x8devala obhajilna miza iz hrastovih plo\xc5\xa1\xc4\x8d z lepo okra\xc5\xa1eno \xc5\xbeelezno ograjo. Na\xc4\x8drt za preureditev je naredil arhitekt Jo\xc5\xbee Marinko, ki je predvidel odstranitev obhajilne mize in tudi ograji pri obeh stranskih oltarjih. Tlak prezbiterija so ob prenovi dvignili za eno stopnico in podalj\xc5\xa1ali proti ladji v obliki osmerokotnika. Postavili so nov daritveni oltar, ambon in sede\xc5\xbee z rebrasto oblikovanimi medeninastimi podstavki, vse v stilu gotskega prezbiterija. Stanko Vodnik je opravil kamnose\xc5\xa1ka dela, Boris Puh pa pasarska._NEWLINE_Pri\xc5\xbenica_NEWLINE_Tudi za pri\xc5\xbenico je narisal na\xc4\x8drt in\xc5\xbeenir Adolf Wagner. Iz hrastovega lesa jo je izdelal Franc Jontez. Naslonjena je na vogelni pilaster na levi strani cerkve. Okra\xc5\xa1ena je z golobom in podobami \xc5\xa1tirih evangelistov, narisanih na pozla\xc4\x8dene cinkove plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so jih izdelali v Mayerjevem umetnostnem zavodu. Vrata na pri\xc5\xbenico so delo mojstra Vincencija Hansla._NEWLINE_Kri\xc5\xbeev pot_NEWLINE_Na\xc4\x8drt za okvirje kri\xc5\xbeevega pota je zrisal Wagner, izdelal Franc Jontez, terakotne reliefe za postaje pa oblikoval Mayerjev zavod._NEWLINE_Bo\xc5\xbeji grob_NEWLINE_9. aprila 1939 so prvotni Bo\xc5\xbeji grob nadomestili z novim._NEWLINE_Obhajilna miza_NEWLINE_Obhajilna miza je bila izdelana v delavnici mojstra Vincencija Hansla in postavljena leta 1883. V dol\xc5\xbeino je merila 10 metrov. V cerkvi se je nahajala vse do leta 1975, ko je bila odstranjena._NEWLINE_Stranska oltarja_NEWLINE_Na levi strani pre\xc4\x8dne ladje je oltar posve\xc4\x8den Marijinemu Srcu. Ob njenem kipu sta sveti Jo\xc5\xbeef z Detetom v naro\xc4\x8dju in sveti Alojzij s kri\xc5\xbeem in lilijo v roki. Na oltarnem nastavku sta podobi Marijinih star\xc5\xa1ev svete Ane in svetega Joahima._NEWLINE_Na desni strani pre\xc4\x8dne ladje je oltar posve\xc4\x8den svetemu Vincenciju Pavelskemu. Poleg sta \xc5\xa1e kipa misijonskih duhovnikov, mu\xc4\x8dencev na Kitajskem, bla\xc5\xbeenega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Kleta in Janeza Gabriela Perboyrja. Poleg pra\xc5\xa1kega Jezu\xc5\xa1\xc4\x8dka v vitrini sta na oltarni mizi upodobljena Vincencijeva sodobnika in prijatelja sveti Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Sale\xc5\xa1ki in sveta Ivana \xc5\xa0antalska. Ob straneh sta \xc5\xa1e kipa svete Ludovike de Marillac in svete Katarine Laboure. Pod oltarjem je od leta 2010 pokopan lazarist in \xc5\xa1kof Janez Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Gnidovec. Posmrtne ostanke so v cerkev prenesli iz Ljubljanskih \xc5\xbdal._NEWLINE_Stranska oltarja sta izdelala podobar Dominik Demetz in misijonski brat Mihael Kostanj\xc5\xa1ek._NEWLINE_Hrastove klopi_NEWLINE_Klopi so bile izdelane in name\xc5\xa1\xc4\x8dene v cerkev leta 1883._NEWLINE_Misijonski kri\xc5\xbe_NEWLINE_Dominik Demetz je izdelal velik kip kri\xc5\xbeanega Jezusa in ga v cerkev postavil ob prvem misijonu, ki so ga imeli leta 1885._NEWLINE_Pevski kor_NEWLINE_Pevski kor meri 10 x 4,2 metra, do njega se povzpnemo po 36 stopnicah. Podpirajo ga \xc5\xa1tirje stebri iz \xc4\x8drnega marmorja. Navpi\xc4\x8dni pilastri se vzpenjajo ob stenah na apsido in nato strnejo v rebrasti kri\xc5\xbeni obok._NEWLINE_Orgle_NEWLINE_V za\xc4\x8detku je bil na koru le star harmonij. Ne dolgo za tem, \xc5\xbee leta 1883, je dunajska usmiljenka sestra Cirila cerkvi podarila stare Wahringove orgle, ki jih je postavil orglar Gor\xc5\xa1i\xc4\x8d ter jih pove\xc4\x8dal za en register. \xc4\x8cez tri leta (1896) so jih prodali naprej. Kupil jih je \xc5\xbeupnik Tav\xc4\x8dar v Le\xc5\xa1ah pri Tr\xc5\xbei\xc4\x8du. Na nove orgle iz delavnice bratov Rieger v Joegernsdorfu (\xc5\xa0lezija) so v cerkvi prvi\xc4\x8d zaigrali 13. julija 1896. Imele so dva manuala in petnajst registrov. Zopet se je izkazal misijonski brat Mihael Kostanj\xc5\xa1ek, ki je za najnovej\xc5\xa1o pridobitev \xe2\x80\x93 cerkvene orgle \xe2\x80\x93 naredil omaro iz hrastovega lesa. Mojster Franc Jenko jih je leta 1937 prenovil in jih pove\xc4\x8dal s 15 na 28 registrov. Pri postavitvi prenovljenih orgel so mu pomagali tudi misijonski bratje. Pri podvojitvi registrov se je mo\xc4\x8d in lepota glasu pove\xc4\x8dala za trikrat. Prej so imele orgle 754 pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, po prenovi pa kar 1716._NEWLINE_Ogrevanje_NEWLINE_V novembru 1969 so za\xc4\x8deli urejati ogrevanje cerkve. Dela so bila kon\xc4\x8dana pred bo\xc5\xbei\xc4\x8dem._NEWLINE_Ozvo\xc4\x8denje_NEWLINE_2. februarja 1970 je bilo prvi\xc4\x8d urejeno ozvo\xc4\x8denje cerkve, kasneje so naprave le \xc5\xa1e dopolnjevali.\n_START_SECTION_\nKapela svetega Cirila in Metoda\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1885, ob tiso\xc4\x8dletnici smrti svetega Metoda, so na desni strani prezbiterija prizidali kapelo svetih bratov Cirila in Metoda. Poslikal jo je Janez Borowsky. Leseni oltar je bil izdelan po Wagnerjevem na\xc4\x8drtu. 28. junija 1885 je kapelo in oltar blagoslovil \xc5\xa1kof Jakob Missia. V sklepni kamen so shranili listine in nekaj kovancev. Med dobrotniki za novo kapelo je kar nekaj imen znanih Slovencev: \xc5\xa1kof Janez Poga\xc4\x8dar, Franc Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d, Matija Valjavec in \xc5\xa1e nekateri drugi._NEWLINE_To kapelo so za\xc4\x8deli obnavljati 7. avgusta 1914. Celjski kipar \xc4\x8camernik je izdelal nov kamniti nastavek, obdr\xc5\xbeali pa so kipe svetega Cirila in Metoda ter mu\xc4\x8dencev svetega Mohorja in Fortunata. Ta prenovljeni oltar je 20. julija 1915 posvetil \xc5\xa1kof Anton Bonaventura Jegli\xc4\x8d._NEWLINE_Leta 1954 so zaradi pomanjkanja prostora kapelo pregradili na tri dele in tako pridobili prostor za knji\xc5\xbeico, skladi\xc5\xa1\xc4\x8de in zasilno preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZakristija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2006 je bila zakristija ponovno obnovljena. Na novo so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni pripomo\xc4\x8dki za radijski prenos nedeljskih ma\xc5\xa1. Pri stranskem Marijinem oltarju so vgradili vrata, ki vodijo iz cerkve skozi hodnik v \xc5\xa0tudentski dom Vincencij.\n_START_SECTION_\nOkolica\n_START_PARAGRAPH_\nProstor pred cerkvijo in misijonsko hi\xc5\xa1o so uredili avgusta 1938. Cesto in plo\xc4\x8dnike so tlakovali s kockami, pred hi\xc5\xa1o pa polo\xc5\xbeili \xc5\xa1e asfalt. Leta 1970 so prostor pred vhodom v cerkev ponovno urejevali. Za to je poskrbela ob\xc4\x8dina. Za tlakovanje so uporabili kocke in vmesni asfalt v obliki polkrogov. Zadnje urejanje okolice je bilo leta 2007, ko je bil asfaltiran prostor med cerkvijo in Vincencijevim domom, zadaj za cerkvijo pa urejen parkirni prostor.'