b'\n_START_ARTICLE_\nAkrotiri\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i dokazi o naseljenosti \xc4\x8dloveka v Akrotiriju segajo \xc5\xbee v 5. tiso\xc4\x8dletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko je bil majhna ribi\xc5\xa1ka in kme\xc4\x8dka vas. Do konca tretjega tiso\xc4\x8dletja se je ta skupnost razvila in precej raz\xc5\xa1irila. Eden od dejavnikov za rast Akrotirija so lahko trgovinski odnosi z drugimi kulturami ob Egejskem morju, kot je razvidno iz drobcev uvo\xc5\xbeene lon\xc4\x8denine na najdbi\xc5\xa1\xc4\x8du. Strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Akrotirija na glavni plovni poti med Ciprom in minojsko Kreto  je bila pomembna to\xc4\x8dka za trgovino bakrene dobe, kar je prebivalcem Akrotirija omogo\xc4\x8dalo, da je postal pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za obdelavo bakra. To dokazuje odkritje kalupov in talilnih ponev._NEWLINE_Blaginja se je nadaljevala \xc5\xa1e pribli\xc5\xbeno 500 let; tlakovane ulice, obse\xc5\xbeen kanalizacijski sistem, izdelava visokokakovostnih lon\xc4\x8darskih izdelkov, nadaljnja specializacija obrti, vse to ka\xc5\xbee visoko stopnjo razvitosti, ki jo je doseglo naselje. V poznem 17. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pa je izbruhnil ognjenik Tera.\n_START_SECTION_\nMinojsko naselje\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanje v mestu Akrotiri, minojskem bronastodobnem naselju na gr\xc5\xa1kem otoku Santorini, je povezano z minojsko civilizacijo, saj so odkrili napise v linearni pisavi A in podobnosti v artefaktih in slogu fresk.  Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de se imenuje po dana\xc5\xa1njem naselju, ki je na hribu v bli\xc5\xbeini. Kako se je obmo\xc4\x8dje imenovalo v antiki, ni znano._NEWLINE_Akrotiri je bil pokopan pod vulkanskim pepelom izbruha Tere v poznominojski dobi I A  in je podobno kot rimske ru\xc5\xa1evine Pompejev izredno dobro ohranjen. V mestu so odkrili freske , keramiko, pohi\xc5\xa1tvo, napredne sisteme za odvodnjavanje in trinadstropne stavbe.\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi je na Santoriniju izkopaval francoski geolog F. Fouque leta 1867, ko so nekateri doma\xc4\x8dini v kamnolomu na\xc5\xa1li stare predmete. Pozneje, med 1895 in 1900, ko je kopal nem\xc5\xa1ki arheolog baron Friedrich Hiller von Gaertringen, so se pokazale ru\xc5\xa1evine starodavne Tere na hribu Mesa Vuno.  Nekoliko pozneje je R. Zahn izkopaval v kraju Potamos v bli\xc5\xbeini Akrotirija pod okriljem nem\xc5\xa1kega arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta v Atenah._NEWLINE_Obse\xc5\xbeno sodobno izkopavanje se je za\xc4\x8delo leta 1967 pod vodstvom Spiridona Marinatosa in razkrilo celotno vrednost tega nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da. Spiridon Marinatos je izbral kraj, ki se je pozneje pokazal za pravilnega in \xc5\xbee takoj na za\xc4\x8detku so odkrili ostanke pokopanega mesta.  Naslednja naloga je bila ugotoviti razse\xc5\xbenost kraja, na katerem so delali dve celi sezoni leta 1967 in 1968. V prvih letih izkopavanja je bila velika pozornost namenjena organizaciji ustreznega prostora za izkopano skupaj z delavnico, laboratorijem, zgradbami za shranjevanje, popravila in restavriranje ter obmo\xc4\x8dja za prou\xc4\x8ditev arheolo\xc5\xa1kih najdb. Zaradi najdi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se je ohranilo v debeli plasti vulkanskega pepela, je Marinatos ugotovil, da je bilo veliko stavb ohranjenih do vi\xc5\xa1ine ve\xc4\x8d kot enega nadstropja, kar je ustvarjalo enkraten izziv za izkopavanja. Posku\xc5\xa1al je graditi tunele v plovec, vendar je to tehniko pozneje opustil._NEWLINE_Nekateri zgodovinarji menijo, da je bila ta nesre\xc4\x8da navdih za Platonovo zgodbo o Atlantidi, kakor je navedeno v njegovih dialogih Timaj in Kritija. Izkopane artefakte so shranili v muzeju pro\xc4\x8d od najdi\xc5\xa1\xc4\x8da (Muzej prazgodovinske Tere), to so bili \xc5\xa1tevilni predmeti in umetni\xc5\xa1ka dela. Najden je bil samo en zlat predmet, skrit pod tlemi, niso pa bili odkriti skeletni ostanki \xc4\x8dloveka. To pomeni, da jim je uspela pravo\xc4\x8dasna evakuacija z malo izgubami ali brez njih._NEWLINE_Ambiciozna sodobna stre\xc5\xa1na konstrukcija, ki so jo namenili za za\xc5\xa1\xc4\x8dito najdi\xc5\xa1\xc4\x8da, se je poru\xc5\xa1ila, tik preden je  bila kon\xc4\x8dana leta 2005, pri \xc4\x8demer ja umrl en obiskovalec.  Arheolo\xc5\xa1ki ostanki niso bili po\xc5\xa1kodovani. Mesto je bilo zaprto za obiskovalce do aprila 2012.\n_START_SECTION_\nFreske iz Akrotirija\n_START_PARAGRAPH_\nVsi pigmenti, ki so jih umetniki uporabljali v Akrotiriju za barvanje fresk, so videti, kot da so vsi minerali temelji in zato dobro ohranjeni. Pri slikanju so uporabljali belo, rumeno, rde\xc4\x8do, rjavo, modro in \xc4\x8drno barvo. Uporabljena tehnika ni prava freska, razen nekaj posameznih primerov. Zdi se, kot da so za\xc4\x8deli slikati, ko je bil omet \xc5\xa1e vedno moker in jo dokon\xc4\x8dali na suhi povr\xc5\xa1ini. Posledica je, da je pogosto na isti freski barva prodrla v omet, na nekaterih delih pa so kosmi\xc4\x8de zlahka odstranili._NEWLINE_Pri za\xc4\x8detnem odkrivanju so uporabljali posebne tehnike, saj so bile v mestu \xc5\xa1tevilne dobro ohranjene freske oziroma stenske slike. Tassos Margaritoff, eden  vodilnih restavratorjev bizantinskih fresk, je zdaj nadzornik projekta Akrotiri. Prvi fragmenti fresk so bili odkriti leta 1968 na obmo\xc4\x8dju alfa in prikazujejo glavo Afri\xc4\x8dana, glavo modre opice in nekaj velikih lete\xc4\x8dih modrih ptic. \xc4\x8ceprav so ostali le fragmenti fresk, se je pokazalo, da je v Akrotiriju cvetela velika umetnost._NEWLINE_Leta 1969 je bila odkrita freska Modre opice v sobi beta 6, kar je povzro\xc4\x8dilo veliko razburjenje na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du. Skalnata pokrajina, po kateri plezajo opice, posnema tudi dana\xc5\xa1nje podobne vulkanske kamnine v bli\xc5\xbeini mesta._NEWLINE_Leta 1970 je bila odkrita freska Pomlad v sobi delta 2. To je prva freska, ki je bila najdena, odli\xc4\x8dno je ohranjena in \xc5\xa1e vedno je v prvotni legi. Nosilna stena freske ni v najbolj\xc5\xa1em stanju, zato so morali fresko takoj odstraniti, da so jo ohranili. Re\xc5\xa1evanje freske je ob\xc4\x8dutljiv postopek,  pri katerem so arheologi in restavratorji dobili dragocene izku\xc5\xa1nje._NEWLINE_Na\xc5\xa1li so \xc5\xa1e druge freske, tudi Ribi\xc4\x8da in Damo iz hi\xc5\xa1e dam, vendar lo\xc4\x8dene od zidu.\n_START_SECTION_\nPredmeti iz Akrotirija\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanja na Akrotiriju so dala veliko razli\xc4\x8dnih predmetov, ki ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1tevilne vrste pozne kikladske lon\xc4\x8denine z obmo\xc4\x8dja. So najpogostej\xc5\xa1i in najtrajnej\xc5\xa1i predmeti v kulturi ve\xc4\x8dine starodavnih dru\xc5\xbeb in zato zelo pomembni, da arheologi lahko razlagajo starogr\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo. Na Akrotiriju je bila keramika \xc5\xa1e posebej bogata zaradi propada mesta in nenadna evakuacija je povzro\xc4\x8dila, da so lahko prebivalci s seboj vzeli le svoje najdragocenej\xc5\xa1e imetje._NEWLINE_Ker so keramiko uporabljali za \xc5\xa1tevilne namene, lahko pove veliko o dru\xc5\xbebi, v kateri je bila narejena. Veliki pitosi so bile uporabljeni kot posode za skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje blaga, druge, oblikovane z ro\xc4\x8daji, so bile namenjene za prevoz posameznih izdelkov. Na\xc5\xa1li so tudi posodo za pripravo in kuhanje hrane, u\xc5\xbeivanje hrane in pija\xc4\x8de ter mnoge druge dejavnosti, tudi kopalne kadi, grelce, oljenke, \xc4\x8debelje panje, cvetli\xc4\x8dne lon\xc4\x8dke itd. Ve\xc4\x8dina oblik, velikosti in morda celo dekoracije je bila tesno povezana z njihovo uporabo._NEWLINE_Vulkanski pepel, ki je zajel mesto, je v velikih koli\xc4\x8dinah prodrl v hi\xc5\xa1e in v teh plasteh finega vulkanskega prahu so ostali negativi razpadlih lesenih predmetov. Z njihovo uporabo kot modelov so s pomo\xc4\x8djo mavca izdelali odlitke delov ali celo celih kosov pohi\xc5\xa1tva, kot so postelje, mize, stoli. Darilne plo\xc5\xa1\xc4\x8de ena najpogostej\xc5\xa1ih najdb v Akrotiriju in so iz gline ali prevle\xc4\x8dene z mavcem, okra\xc5\xa1ene v isti tehniki kot stenske poslikave, sestavljene so bile le iz treh zelo okra\xc5\xa1enih nog in plo\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nAkrotiri danes: vezna pot\n_START_PARAGRAPH_\nStaro najdi\xc5\xa1\xc4\x8de in mesto Akrotiri povezuje pot, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da od prvih hi\xc5\xa1 majhnega mesta do parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da izkopavanj Akrotirija. Pot je bila nakazana in ponovno odprta (septembra 2012), zdaj redno potekajo vzdr\xc5\xbeevalna zaradi mednarodnih prostovoljcev, ki se odzivajo vabilu, namenjenemu Dr\xc5\xbeavljanom v akciji (Citizens in Action). Lokalno prebivalstvo je bilo prvi zagovornik te pobude in pristojno za vodenje poti, delajo skupaj s prostovoljci. Pot je primerna za gorsko kolesarjenje, pohodni\xc5\xa1tvo in \xc5\xa1tevilne druge dejavnosti.'