b"\n_START_ARTICLE_\nMarijan Brecelj (knji\xc5\xbeevnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nItalijansko osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstni Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini, kjer je dokon\xc4\x8dal pet razredov, nato pa se je \xc5\xa1olal na salezijanski interni klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Gorici (1943\xe2\x80\x931944). Drugi razred gimnazije (1944\xe2\x80\x931945) je obiskoval v Castelleriju pri Vidmu. V Gorici je v letih 1945\xe2\x80\x931947 opravil \xc5\xa1e dva gimnazijska razreda, da je lahko po priklju\xc4\x8ditvi ve\xc4\x8djega dela Primorske k Jugoslaviji (september 1947) za\xc4\x8del \xc5\xa1olanje na novoustanovljeni gimnaziji v \xc5\xa0empetru pri Gorici. Poleti 1947 je bil dva tedna zaprt, ker so policijski jugoslovanski organi pri njem na\xc5\xa1li gori\xc5\xa1ki slovenski protire\xc5\xbeimski tednik Slovenski Primorec. Po zrelostnem izpitu na \xc5\xa0empetrski gimnaziji (1951) se je odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij slavistike na Filozofski fakulteti v Ljubljani, vendar je \xc5\xa1tudij po \xc5\xa1estih semestrih opustil. Leta 1945 se je zaposlil v novogori\xc5\xa1ki \xc5\xa0tudijski knji\xc5\xbenici, ki je tedaj imela svoj sede\xc5\xbe v solkanski osnovni \xc5\xa1oli. Bil je njen prvi strokovni delavec, saj je ustrezno strokovno izobrazbo pridobival z lastnim \xc5\xa1tudijem in z obiskovanjem te\xc4\x8dajev v Narodni in univerzitetni knji\xc5\xbenici v Ljubljani. Leta 1956 se je za nekaj mesecev zaposlil v Kopru na delovnem mestu ravnatelja Ljudske knji\xc5\xbenice, vendar se je kmalu vrnil v pokrajinsko \xc5\xa0tudijsko knji\xc5\xbenico v Solkanu, ki je leta 1959 dobila nove prostore v Novi Gorici in leta 1963 dobila ime Gori\xc5\xa1ka knji\xc5\xbenica Franceta Bevka. Slu\xc5\xbeboval je v Gori\xc5\xa1ki knji\xc5\xbenici kot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar in bil vodja \xc5\xa1tudijskega oddelka do leta 1978, nato pa je vse do upokojitve leta 1990 delal v knji\xc5\xbenici Gori\xc5\xa1kega muzeja v Novi Gorici z nazivom \xc4\x8dastni bibliotekarski sodelavec.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV dija\xc5\xa1kih letih je objavljal v listu Na\xc5\xa1a vesna (1946) in v Mladi setvi. Na gori\xc5\xa1ki gimnaziji je objavljal pesmi, prozne sestavke in poskuse literarnih esejev v dija\xc5\xa1kih listih \xc5\xa0esto\xc5\xa1olec, Sedmo\xc5\xa1olec in Nova pota. Kasneje je objavljal pesmi, prevode in drugo literarnozgodovinsko gradivo v razli\xc4\x8dnih publikacijah, kot so Obzornik, Pastir\xc4\x8dek, Bar\xc4\x8dica, Bori, Galeb, Zaliv, Obala, Primorske novice, So\xc4\x8da ... Pi\xc5\xa1e ljubezenska lirikaljubezensko, refleksivno in krajinsko liriko. Samostojno je izdal pesni\xc5\xa1ko zbirko z naslovom V \xc4\x8dasu odmaknjena sidri\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kot bibliograf je sestavil vrsto osebnih in specialnih bibliografij: Bevkova bibliografija (1960), Bibliografija slovenskih sonetnih vencev (1962), Gradnikova bibliografija (1964), Bibliografija partizanskega tiska na Primorskem (1965), Bibliografija NOB tiska na Gori\xc5\xa1kem (1963), Bibliografija prevodov iz slovenskega leposlovja (1971), Knji\xc5\xbene izdaje Dantejevih del v jezikih jugoslovanskih narodov, Slovenski-primorski koledarji, Osnutek Gregor\xc4\x8di\xc4\x8deve bibliografije, Osnutek bibliografije o Cirilu Kosma\xc4\x8du, bibliografija Gori\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe, Katalog rokopisov Gori\xc5\xa1ke knji\xc5\xbenice Franceta Bevka (1990), bibliografija \xc5\xa0tiri stoletja in pol prevajanja italijanskih del v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino (2000)._NEWLINE_Z bibliografijami je opremil objave, pri katerih je sodeloval kot urednik in sourednik. Pomembno je njegovo sodelovanje z gori\xc5\xa1ko Mohorjevo dru\xc5\xbebo ob koncu \xc5\xa1estdesetih let in skozi vsa sedemdeseta leta._NEWLINE_Na literarnozgodovinskem podro\xc4\x8dju je uredil in z uvodi, komentarji opremil Izbrane pesmi Ljubke \xc5\xa0orli (1972), izbor pesni\xc5\xa1kega dela Ludvika Zorzuta Pti\xc4\x8dka briegarca (1974), Mlini \xc5\xbeivljenja Franceta Bevka (1967) ... _NEWLINE_Deloval je kot prevajalec iz razli\xc4\x8dnih jezikov: italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, slova\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dine. Prevajal je romane, dramska dela, kraj\xc5\xa1o prozo, poezijo, besedila za otroke, strokovna besedila, umetnostnozgodovinske ter literarne eseje. Iz italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevajal uvode v razli\xc4\x8dnih slikarskih katalogih ali monografijah ter prevajal drame za novogori\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Objavil in z literarnozgodovinskimi opombami je opremil vrsto korespondenc, tako na primer pisma Bevku, ki so jih pisali Alojz Res, Marij Kogoj, Zofka Kveder, F. S. Fin\xc5\xbegar ter pisma Ivanu Trinku. Iz\xc5\xa1el je izbor korespondenc Vinka Vodopivca._NEWLINE_Bil je urednik razli\xc4\x8dnih publikacij, kot so Knji\xc5\xbenica, Sre\xc4\x8d, zbornik Gori\xc5\xa1kega muzeja Gori\xc5\xa1ki letnik (zbornik), sourednik Borov ... S sodelovanjem v strokovni organizaciji slovenskih knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjev, zlasti s pisanjem v publikaciji Knji\xc5\xbenica, je prispeval k razvoju knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva v Sloveniji._NEWLINE_V Gori\xc5\xa1ki knji\xc5\xbenici je Brecelj ob rednem delu deloval tudi kot iniciator in avtor knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih razstav, npr. razstava o sodobnem evropskem ekslibrisu._NEWLINE_Deloval je kot leksikograf, saj je sodeloval pri nastanku naslednjih leksikografskih del: Primorski slovenski biografski leksikon, Slovenski biografski leksikon, Nem\xc5\xa1ki biografski leksikon, novosadski Leksikon pisaca Jugoslavije, Enciklopedija Slovenije,  Dizionario biografico friulano, Lingue d'Europa. Dizionario pratico italiano-friulano-sloveno-tedesco-inglese ... _NEWLINE__NEWLINE_Za svoje uspe\xc5\xa1no delo je dobil Bevkovo nagrado, ki mu jo je za delo v kulturi leta 1978 podelila Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina ob\xc4\x8dine Nova Gorica, ter \xc4\x8copovo diplomo (1967) za dose\xc5\xbeke v knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvu."