b'\n_START_ARTICLE_\nAngela Bo\xc5\xa1kin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v slovenski kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini. Iz \xc5\xa1tevilne dru\xc5\xbeine z devetimi otroki je 20-letna od\xc5\xa1la na Dunaj gospodinjit starej\xc5\xa1emu bratu. Leta 1912 se je odlo\xc4\x8dila za poklic medicinske sestre in bila sprejeta na dunajsko porodni\xc5\xa1ko-ginekolo\xc5\xa1ko kliniko. Med 1. svetovno vojno je delala v raznih voja\xc5\xa1kih bolni\xc5\xa1nicah ter 1918 diplomirala iz socialno zdravstvenega dela skrbstvenih sester, ter tako postala prva jugoslovanska diplomirana otro\xc5\xa1ka negovalka in medicinska sestra. Po vojni je na Jesenicah ustanovila posvetovalnico za matere in dojen\xc4\x8dke. V letih 1922\xe2\x88\x921926 je predavala v Ljubljani na enoletni \xc5\xa1oli za medicinske sestre. Leta 1926 je v Trbovljah odprla posvetovalnico za otroke. Po vrnitvi v Ljubljano (1939) se je najprej zaposlila na Higienskem zavodu in kasneje do upokojitve 1944 v Zdravstvenem domu v \xc5\xa0kofji Loki. Med okupacijo je na Gorenjskem skrbela za ilegalce. Po upokojitvi se je preselila v rojstno Pevmo, kjer se je udele\xc5\xbeevala v prosvetni dejavnosti. Bila je agilna v dru\xc5\xa1tvu Na\xc5\xa1 prapor in \xc4\x8dlanica glavnega odbora Demokrati\xc4\x8dne fronte Slovencev._NEWLINE_Za zasluge pri organizaciji dispanzerske dejavnosti in otro\xc5\xa1kih posvetovalnic so ji podelili prvo zlato zna\xc4\x8dko medicinskih sester. Odlikovana pa je bila tudi z redom zaslug za ljudstvo s srebrnimi \xc5\xbearki.'