b'\n_START_ARTICLE_\nVolilna kne\xc5\xbeevina\n_START_PARAGRAPH_\nVolilna kne\xc5\xbeevina je posest-fevd v Svetem rimskem cesarstvu, na katero je vezana pravica voljenja rimsko-nem\xc5\xa1kega kralja._NEWLINE_Leta 1356 je bilo z zlato bulo dolo\xc4\x8denih 7 volilnih kne\xc5\xbeevin: 3 cerkvene (posesti nad\xc5\xa1kofij v K\xc3\xb6lnu, Mainzu im Trieru) in 4 posvetne (grofija Renskega palatinata, vojvodina Sa\xc5\xa1ka, mejna grofija Brandenburg in kraljevina \xc4\x8ce\xc5\xa1ka). Vladarji teh posesti so nosili naziv volilni knez in so imeli sede\xc5\xbe v volilnem kolegiju cesarskega reichstaga._NEWLINE_Po tridesetletni vojni se je leta 1648 \xc5\xa1tevilo volilnih kne\xc5\xbeevin pove\xc4\x8dalo na 8 (med vojno je Renski palatinat nadomestila vojvodina Bavarska, po vojni je palatinski knez dobil nov, 8. sede\xc5\xbe v volilnem kolegiju). Leta 1803, tik pred razpadom Svetega rimskega cesarstva, se je \xc5\xa1tevilo volilnih kne\xc5\xbeevin pove\xc4\x8dalo na 10.'