b'\n_START_ARTICLE_\nSkorba\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinska poseljenost Skorbe sega v pred anti\xc4\x8dno obdobje, kar dokazujejo izkopavanja na podro\xc4\x8dju vasi. Na eni od doma\xc4\x8dij so namre\xc4\x8d odkrili keltski grob z me\xc4\x8dem, suli\xc4\x8dno ostjo in keramiko, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du druge so na\xc5\xa1li rimski denar ter keramiko. Na vrtu tretje je bil pri gradnji hi\xc5\xa1e najden \xc5\xbegan rimski grob s pridatki. Na ve\xc4\x8d mestih po vasi pa so na\xc5\xa1li tudi ostanke rimskih zidov in mnoga druga drobna odkritja, ki pri\xc4\x8dajo o zgodnji poseljenosti vasi._NEWLINE_Skorba je v pisnem viru prvi\xc4\x8d omenjena v dvanajstem stoletju, ko so imenovani vitezi, ki so povzeli ime po na\xc5\xa1i vasi (Amelrich de Chorb et fratres eius Majnhard et Albrecht - kar pomeni bratje vitezi Almerik, Majnhard in Albrecht), bili pri\xc4\x8de dedni listini pri delitvi posestev. Dokument je bil napisan 20. aprila 1147, kar velja za prvo pisno omembo Skorbe v zgodovini._NEWLINE_Po de\xc5\xbeelnem urbariju iz leta 1320 je bilo v Skorbi \xc5\xa1est kmetij _NEWLINE_Ko je po smrti Friderika IX Ptujskega, zadnji tega rodu njegove posesti na Dravskem polju podedovala njegova sestra Ana Schaunber\xc5\xa1ka._NEWLINE_17. 07. 1439, je ob popisu meje de\xc5\xbeelskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da gospostva Gornji Ptuj navedena Skorba, kjer so Ptujski imeli dve kmetiji._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1e navedbe Skorbe najdemo v urbarjih ptujskega gospostva, ki spet omenjajo vas Skorba (dorff Karb). De\xc5\xbeela je ve\xc4\x8dkrat popisovala poimensko finan\xc4\x8dno mo\xc4\x8d kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivlja. Po enem izmed takih popisov je ptujski \xc5\xa1pital (dolga leta lastnik skorbskih dru\xc5\xbein) prijavil deset podlo\xc5\xbenih dru\xc5\xbein, od tega dve ko\xc4\x8darski, tri srednje kmetije in kar pet velikih kmetij, kar dokazuje bogatost Skorbe kot take skozi celo zgodovino. Na tem popisu so se zna\xc5\xa1li dru\xc5\xbeinski priimki: Bra\xc4\x8dko, Ga\xc5\xa1par, Gregora\xc4\x8d, Gribi\xc4\x8d, Kasl, Miklic, Pinter, Prodak, Vi\xc5\xa1er in Volf. V tem zapisu so zanimive merske enote, po katerih so merili travnike in njive in sicer po dnevih ko\xc5\xa1nje in oranja. Tako so bili travniki veliki do tri dni ko\xc5\xa1nje in njive od 6 do 12 ornih dni._NEWLINE_Da ima ljudsko izro\xc4\x8dilo, ki govori o dveh lesenih dvorcih na podro\xc4\x8dju Skorbe, tudi pisno podlago, govori zapis iz leta 1603, ki pravi, da sta na ozemlju Skorbe \xc5\xbeiveli dve plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini na dveh dvorih._NEWLINE_Po urbarjih iz leta 1765 je \xc5\xa1pitalska uprava prodala del posesti v Skorbi turn\xc5\xa1kemu grofu Antonu Gaisrucku. Na spisku takratnih skorbskih podlo\xc5\xbeni\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein se jih je zna\xc5\xa1lo trinajst: Luka Brodnak, Mihael Gere\xc4\x8dnik, Mihael Brodnak, Matej Paso\xc5\xa1ek, Simon Gere\xc4\x8dnik, Jernej Ringu\xc4\x8d, Jakob \xc5\xa0antl, Luka Brodnjak, Matej Brodnjak, Gregor Paso\xc5\xa1ek, Matej Antoni, Bla\xc5\xbe Satler in Matej Regol. Pred to prodajo je \xc5\xa1pital od podlo\xc5\xbenikov pobiral dve tretjini dajatev in eno tretjino hajdinski \xc5\xbeupnik._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je to pomenilo, da so dajatve zna\xc5\xa1ale 15 krajcev in 35 denari\xc4\x8dev, neobdav\xc4\x8deno denarno dajatev 231 krajcev in 5/8 denari\xc4\x8dev. V naravi pa so dajali 20 \xc5\xa1kafov ovsa in za malo pravdo 260 jajc in 12 pi\xc5\xa1\xc4\x8dancev. Opraviti pa so morali tudi 3 dni tlake na teden brez hrane._NEWLINE_Leta 1823 je v \xc5\xa0mucovem popisu navedeno, da so imele v na\xc5\xa1i vasi podlo\xc5\xbenike De\xc5\xbeela \xc5\xa0tajerska, gosposka Ravno polje, Radvanje in Turmi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Vas je \xc5\xa1tela 29 hi\xc5\xa1 in 26 gospodinstev ter 105 ljudi, od tega 55 \xc5\xbeensk. Kmetje so imeli 21 konj, 14 volov in 18 krav. \xc5\xa0e en dokaz o bogastvu vasi._NEWLINE_Zraven tega sta na podro\xc4\x8dju Skorbe delovala dva mlina (Auermul) Furekov mlin in Spital muhle - Koro\xc5\xa1\xc4\x8dev mlin (Poru\xc5\xa1en 2008). V Skorbi je v \xc4\x8dasu delovanja Avstro-Ogrske mre\xc5\xbee po\xc5\xa1tnih ko\xc4\x8dij delovala postaja za izmenjevanje konjev (Korenova doma\xc4\x8dija), popravljalnica ko\xc4\x8dij (gostilna Ko\xc5\xa1tomaj) in tudi trgovina za potnike (\xc5\xbdelaznikarjeva doma\xc4\x8dija)._NEWLINE_Skorba ja svoj prvi kataster ali mapno kopijo dobila 1824, in sicer 21. oktobra tistega leta, ko je bila opravljena meritev in so ji prisostvovali predstavniki vasi v potrditev pravilnosti podatkov in sicer va\xc5\xa1ki rihtar Matija Gaber\xc4\x8d ter njegova svetovalca Bla\xc5\xbe Grandu\xc5\xa1ak in Jo\xc5\xbeef Zupani\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIz zemljevidov je razvidno, da se je ime Skorba za\xc4\x8delo uporabljati po 16. stoletju, razlag za to ime obstaja ve\xc4\x8d. Najbolj raz\xc5\xa1irjena med ljudmi je, da je beseda Skorba izpeljanka iz nem\xc5\xa1ke besede "Korb", kar pomeni ko\xc5\xa1ara. Na tem podro\xc4\x8dju bi naj skozi zgodovino namre\xc4\x8d bili doma pletarji ko\xc5\xa1ar, kar potrjuje tradicija pletenja v vasi in v dru\xc5\xbeinah, ki so nekdaj tam \xc5\xbeivele. To ime je vas imelo tudi med nem\xc5\xa1ko okupacijo._NEWLINE_Druga mo\xc5\xbena razlaga je, da ime izvira iz besede "Skarb", ki se pogosto omenja v pisnih virih in nakazuje na izvor iz dravskih teras oz. "\xc5\xa1karp", na katerih vas le\xc5\xbei._NEWLINE_Treja mo\xc5\xbenost pa izvira iz staroslovanskega jezika v katerem (v ukrajinskem \xc5\xa1e danes) pomeni izra\xc5\xbeati \xc5\xbealost, skrb ali celo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nDom krajanov Skorba\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu leta 1978 sta takratni odbor va\xc5\xa1ke skupnosti s predsednikom Ivanom Vogrincem in Va\xc5\xa1ki odbor socialistni\xc4\x8de zveze delovnega ljudstva s predsednikom Ivanom Ogrincem st. pripravila na\xc4\x8drt dela v vasi za leto 1979, med drugim tudi za gradnjo doma krajanov, ki je bil sprejet na zboru krajanov 16. Januarja 1979. Zbor je potekal v Gostilni Ko\xc5\xa1tomaj, saj je bil takrat to edini primerni prostor v vasi. Priprave, urejanje vseh dovoljenj ter iskanje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d na katerih bi lahko gradili sta prevzela \xc5\xbee omenjena predsednika odborov, vse potrebne uradne gradbene dokumente, pa je urejala gospa Ton\xc4\x8dka Sternad iz Hajdo\xc5\xa1, ki je vse to opravila dobro in brezpla\xc4\x8dno. _NEWLINE_Po dolgem iskanju zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, so se odlo\xc4\x8dili, da bo gradnja potekala na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du imenovanem \xc2\xbbGrede\xc2\xab\xc2\xa0na koncu vzhodnega dela vasi. Tam je bilo 10 parcel po 80 do 90 kvadratnih metrov, katere lastniki so bili kmetje iz vasi. Ve\xc4\x8dino zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d so lastniki podarili, nekaj dodatnega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini so pa odkupili. 1. Maja istega leta, so simboli\xc4\x8dno obele\xc5\xbeili mesto, kjer bo stal dom, in postavili mlaj. 19. Junija so uredili vso dokumentacijo za gradnjo. 2. Septembra so organizirali veliko vrtno veselico, na travniku Marije Zupani\xc4\x8d, ki je nasproti doma, imeli so tudi veliko vajo civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite. Decembra so organizirali ob\xc5\xa1irno akcijo zbiranje gradbenega lesa po vaseh zgornje Hajdine. Od 81 lastnikov so brezpla\xc4\x8dno dobili 152 borovih debel. Istega meseca so dobili tudi gradbeni na\xc4\x8drt za dom krajanov, ki ga je izdelal Projektivni biro Murska Sobota. _NEWLINE_Izkop temeljev in kleti se je za\xc4\x8del aprila 1980. 1. Maja istega leta so na gradbeni parceli priredili proslavo s kulturnim programom pri katerem so sodelovali: Pihalni orkester TGA, danes TALUM Kidri\xc4\x8devo, u\xc4\x8denci O\xc5\xa0 Hajdine in sekstet doma\xc4\x8dih pevcev, ki jih je vodil Stanko Ga\xc5\xa1ljevi\xc4\x8d in so takrat prvi\xc4\x8d nastopili. Na tej prireditvi so postavili temeljni kamen za dom. 8. Avgusta  1982 je potekala otvoritev Doma krajanov Skorba. Ob \xc5\xa1estih zjutraj je po Skorbi in vseh vaseh krajevne skupnosti odmevala budnica, ki jo je izvajala  godba na pihala Bednja, iz sosednja Hrva\xc5\xa1ke. Ob deveti uri je bila odigrana prijateljska nogometna tekma med NK Skorba in NK Bednja. Ob enajsti uri je v dvorani doma slavnostna seja skup\xc5\xa1\xc4\x8dine krajevne skupnosti Hajdina. Osrednja proslava pa se je za\xc4\x8dela ob 14. Uri. _NEWLINE_Po odprtju je imel dom zalo skromno opremo. Mize in stole, ki ji uporabljajo danes so nakupili \xc5\xa1ele po treh letih. _NEWLINE_V tridesetih letih se je v domu odigralo 130 gledali\xc5\xa1kih predstav in 53 otro\xc5\xa1kih gledali\xc5\xa1kih predstav._NEWLINE__NEWLINE_Imeli so tudi:_NEWLINE__NEWLINE_175 gostij;_NEWLINE__NEWLINE_86 raznih obletnic;_NEWLINE__NEWLINE_57 koncertov;_NEWLINE__NEWLINE_67 proslav;_NEWLINE__NEWLINE_70 ob\xc4\x8dnih zborov;_NEWLINE__NEWLINE_33 volitev in referendumov;_NEWLINE__NEWLINE_110 veselic z godbo in plesom; _NEWLINE__NEWLINE_358 raznih prireditev v dvorani, kot so sedmine, predavanja, prireditve osnovne \xc5\xa1ole, praznovanja, birme, sre\xc4\x8danja ostarelih, razni zaklju\xc4\x8dki leta in drugo;_NEWLINE__NEWLINE_122 reznih sestankov in sej, ki so jih sklicali ob\xc4\x8dinski organi, ob\xc4\x8dinske zveze in prva leta krajevna skupnost;_NEWLINE__NEWLINE_238 dru\xc5\xbeabnih sre\xc4\x8danj, kot so rojstni dnevi mladih v kletnih prostorih. _NEWLINE_V 30. Letih je bil dom zaseden 1495-krat ali povpre\xc4\x8dno 50-krat na leto'