b"\n_START_ARTICLE_\nVersajska pala\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da in park v \xc5\xa1tevilkah\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina pala\xc4\x8de zna\xc5\xa1a 67.121 m\xc2\xb2, od katerih je okoli 50.000 odprto za javnost. V njej je 700 sob, 2.512 oken, 352 dimnikov (v 18. stoletju 1252), 67 stopni\xc5\xa1\xc4\x8d in 483 ogledal. Tu je tudi okoli 6000 umetni\xc5\xa1kih slik, 2.100 skulptur in 5.000 kosov pohi\xc5\xa1tva in drugih umetni\xc5\xa1kih predmetov. _NEWLINE_Park se razprostira na 815 hektarih (8.000 pred revolucijo), od \xc4\x8desar je 93 hektarov vrtov. V parku raste 200.000 dreves in stoji 50 ve\xc4\x8djih vodnjakov. V njem je tudi ve\xc4\x8d objektov in drugih elementov kot so: Veliki in Mali Trianon, kralji\xc4\x8dina vas, Veliki in Mali kanal, zverinjak, oran\xc5\xbeerija in \xc5\xa0vicarsko jezero.\n_START_SECTION_\nPrvi lovski dvorec\n_START_PARAGRAPH_\nIme Versailles vsebuje nekdanji koren \xe2\x80\x93 versare, kar pomeni 'kopati' in se nana\xc5\xa1a na majno vas in njive okoli vasi.  V vasi Versailles so se nahajale ru\xc5\xa1evine starega gradu in mlin, ki ga je Ludvik XIII. uporabil kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de kadar je \xc5\xa1el na lov. Leta 1623 je kralj na mestu mlina zgradil majhno lovsko ko\xc4\x8do, v kateri je leta 1624 prvi\xc4\x8d preno\xc4\x8dil.  Fran\xc3\xa7ois de Bassompierre je opisal to ko\xc4\x8do kot\xc2\xa0\xc2\xbbubogi grad, ki ga mu ne bi zavidal niti siroma\xc5\xa1ni plemi\xc4\x8d.\xc2\xab Ko je kralj pove\xc4\x8dal svojo posest v Versaillesu, je njegov arhitekt Philibert Le Roy med letoma 1631 in 1634 raz\xc5\xa1iril stavbo v trokrilni lovski dvorec. Stari grad je bil kasneje odstranjen._NEWLINE_Dvorec je bil obkro\xc5\xbeen z obzidjem, zgrajenim iz opeke in kamna pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Okra\xc5\xa1en je bil v slogu zgodnjega francoskega baroka. Ta zgradba se \xc5\xa1e vedno lahko identificira kot zgradba, ki obkro\xc5\xbea Marmorno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, najmanj\xc5\xa1e od treh reprezentan\xc4\x8dnih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d Versajske pala\xc4\x8de. Po smrti kralja Ludvika XIII. je dvorec nasledil njegov naslednik, Ludvik XIV.. Mladi kralj je bil po prevzemu oblasti leta 1661 tukaj pogost obiskovalec._NEWLINE_Odlo\xc4\x8dilen impuls za izgradnjo nove pala\xc4\x8de v Versaillesu je dal minister za finance Nicolas Fouquet. On je sebi zgradil spektakularno gra\xc5\xa1\xc4\x8dino Vaux-le-Vicomte, ki je pustila trajen vtis na dvorni barok v Franciji, a tudi razjezila kralja. Ludvik XIV. je zaslutil da je Fouquet zgradil grandiozen dvorec z denarjem iz dr\xc5\xbeavne blagajne, zato ga je zamenjal in zaprl v je\xc4\x8do. Gra\xc5\xa1\xc4\x8dina Vaux-le-Vicomte, arhitekta Luisa le Vaua, arhitekta parkov Andr\xc3\xa9 Le N\xc3\xb4trea in dekoraterja Charlesa Le Bruna, je demonstrirala umetni\xc5\xa1ko integracijo arhitekture in hortikulture, ki je bila v skladu s kraljevo namero da zase zgradi moderno rezidenco. Ludvik je najel prej omenjene mojstre in jim poveril pove\xc4\x8danje malega dvorca svojega o\xc4\x8deta. 6. maja 1682 je kralj demonstrativno prestavil svoj dvor na to novo lokacijo.\n_START_SECTION_\nGradnja pala\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nKralj je nasprotoval nasvetu svojih arhitektov, da bi zgradili povsem novo pala\xc4\x8do, tako da je bil lovski dvorec s\xc4\x8dasoma adaptiran in vklopljen v novo strukturo.  Najprej so v obdobju od 1668 do 1671 dopolnili obzidje in zgradba Ludvika XIII. je dobila obliko \xc4\x8drke U (Corps de Logis). Zgradba je imela, namesto kasneje zgrajene Galerije ogledal, veliko teraso na vrtni strani v pritli\xc4\x8dju. V ju\xc5\xbenem krilu starega dvorca je bila narejena kralji\xc4\x8dina dvorana, v severnem kraljeva. Od 1678 do 1684 je Jules Hardouin-Mansart nadgradil teraso in sosednje salone z Galerijo ogledal in ustvaril salonae vojne in miru. Tako je zaprl glavno fasada Corps de Logis. Originalno ravne preklade oken so bile predelane v lo\xc4\x8dne, ki odgovarjajo obliki ogledal v galeriji._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno z raz\xc5\xa1iritvijo Corps de Logis se je za\xc4\x8delo delo na izgradnji severnega in ju\xc5\xbenega krila pala\xc4\x8de. Obe krili sestavljata dve dolgi vzporedni zgradbi, ena na strani proti vrtu, druga proti mestu. To sta pravokotni, med seboj povezani zgradbi z nekaj dvori\xc5\xa1\xc4\x8di. Izgradnja ju\xc5\xbenega krila je trajala do leta 1684, kasneje za\xc4\x8deto severno krilo se je gradilo do leta 1689. Dela na mestni strani severnega krila niso bila dokon\xc4\x8dana zaradi stro\xc5\xa1kov devetletne vojne in so jih kon\xc4\x8dali v 19. stoletju. Da bi lahko zgradili severno krilo, so morali podreti Jamo nimfe Tetide (Grotte de Th\xc3\xa9tys), s kipi in fontanami okra\xc5\xa1ena jama iz leta 1664. Kipe so prenesli v park dvorca Petit Trianon. Na mestu jame nimfe Tetide so leta 1710 zgradili dvorno kapelo, do katere je mogo\xc4\x8de priti iz severnega krila._NEWLINE_Po preselitvi dvora v Versajsko pala\xc4\x8do leta 1682, je na izgradnji nove pala\xc4\x8de delalo 22.000 ljudi , a je, po podatkih sodobnikov, \xc5\xa1tevilo delavcev leta 1685 doseglo 36.000.Ob koncu 18. stoletja je bila izgradnja Versajske pala\xc4\x8de kon\xc4\x8dana v dana\xc5\xa1njem obsegu. Fasada, ki gleda proti vrtovom je dolga 670 metrov._NEWLINE_Zgradbe stojijo okoli niza dvori\xc5\xa1\xc4\x8d v sredini vsake in skupaj tvorijo velik del mesta, orientirane pa so tako, da vodijo k sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pala\xc4\x8de. Veliko Ministrsko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de se navezuje na Kraljevo dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in na koncu na manj\xc5\xa1e Marmorno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de pred prvotnim lovskim dvorcem. Glavna zgradba starega dvorca je slu\xc5\xbeila kot kraljeva rezidenca in stanovanje njegove dru\xc5\xbeine, stranska krila in ostale zgradbe pa dvorjanom._NEWLINE_Fasada pala\xc4\x8de proti vrtovom je oblikovana v slogu francoskega klasicisti\xc4\x8dnega baroka. V arhitekturi dominirajo horizontale, strogost fasade iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka razbijajo samo stebri in okrasne skulpture. Vrhnja balustrada na drugem nadstropju je okra\xc5\xa1ena s kamnitimi vazami in predstavami trofej. Fasada obrnjena proti mestu je zgrajena v starej\xc5\xa1em prilagojenem slogu Marmornega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Zgrajena je iz opeke s poudarjenimi elementi iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Louis de Rouvroy de Saint-Simon je opisal kontrast arhitektonskih slogov kot\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dudovit in grd, vendar se\xc5\xa1it\xc2\xab._NEWLINE_V obdobju Ludvika XV. je bila ustvarjena nova dekoracija mestne fasade pala\xc4\x8de v slogu klasicizma. Staro fasado so okrasili z obdelanim kamnom tako, da je spominjala na fasado proti vrtovom. Na\xc4\x8drtovana je bila tudi kupola nad glavno zgradbo.  Zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav so od leta 1771 obnovili samo propadli del fasade, ki se od tedaj imenuje Gabrijelovo krilo. Paviljon nasproti njega, tako imenovano Dufurovo krilo, je bil prilagojen v 19. stoletju zaradi simetrije (dela so trajala pol stoletja). Danes so na fasadah vidni mnogi arhitekturni slogi. Okoli leta 1780 so obstajali na\xc4\x8drti da bi se celotna zgradba preuredila v slogu revolucionarne arhitekture. Projekt ni bil realiziran.\n_START_SECTION_\nNotranja dekoracija\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke dvorane oblikovane v obdobju Ludvika XIV. so slu\xc5\xbeile za glorifikacijo Son\xc4\x8dnega kralja. Dekoracija v \xc5\xa1tuku, kot tudi teme slik so poveli\xc4\x8devale politi\xc4\x8dne in gospodarske uspehe kralja in njegovih predhodnikov. Veliko je motivov iz gr\xc5\xa1ke mitologije, ki se kot alegorije prena\xc5\xa1ajo na kralja in njegova dela. Ludvik je vedno predstavljen in oble\xc4\x8den kot bog Apolon. Kot tudi starodavni bog svetlobe in Sonca, Ludvik nosi avro misti\xc4\x8dne bo\xc5\xbeanske narave, ki se ne zoperstavlja cerkvi, ker je Ludvik tudi absolutni kralj katoli\xc5\xa1ke Francije. Primerjava z Apolonom prispeva k njegovemu ugledu kralja Sonca.\n_START_SECTION_\nGalerija ogledal in kraljeva spalnica\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pala\xc4\x8de v prvem nadstropju in celi njegovi dol\xc5\xbeini se razteza 75 metrov dolga in 10 metrov \xc5\xa1iroka Galerija ogledal (znana tudi kot Galerija Ludvika XIV.), ki povezuje salona vojne in miru. Saloni so bili neko\xc4\x8d hodniki do apartmajev kraljevskega para, kjer je bil salon vojne namenjen kralju, salon miru kraljici. Galerija je okra\xc5\xa1ena s 30 slikami na stropu uokvirjenih s \xc5\xa1tukaturnim okrasjem, ki glorificira kralja, s 357 ogledali in marmornimi pilastri, kar vse pusti izjemen vtis na obiskovalca. Sedemnajst velikih ogledal ustreza istemu \xc5\xa1tevilu lo\xc4\x8dnih oken na vrtni fasadi. Ogledala odra\xc5\xbeajo podobo parka in svetlobo Sonca podnevi, pono\xc4\x8di pa ka\xc5\xbeejo svetlobo sve\xc4\x8d._NEWLINE_Galerijo ogledal so uporabljali tudi za proslave, njena osnovna funkcija pa je bila funkcija dvorne promenade, kjer so se dvorjani zbirali v upanju da bodo sre\xc4\x8dali kralja. Ker se niso smeli direktno obra\xc4\x8dati na kralja, so upali da se bo on obrnil k njim ali da jih bo povezal kak\xc5\xa1en vpliven posrednik. Velikost dvorane je bila namerno izbrana tako, da se je lahko na oddaljenosti ob\xc5\xa1lo ne\xc5\xbeeljenega sogovornika. _NEWLINE_Na sredini galerije se nahaja prehod k osrednji spalnici. Neko\xc4\x8d je bil tukaj salon, ki je povezoval sobe kralja in kraljice. Po smrti Marije Tereze Avstrijske je soba izgubila to funkcijo in postala soba za obla\xc4\x8denje, od leta 1701 pa kot posebna spalnica Ludvika XIV. To je bil prostor, kjer so se odvijale znane ceremonije kraljevega prebujanja in po\xc4\x8ditka, ki je tukaj v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du svoje pala\xc4\x8de in svoje dr\xc5\xbeave simboliziral dnevni ciklus Sonca in svoje kraljevine. V tej sobi je tudi umrl 1. septembra 1715.\n_START_SECTION_\nDvorna kapela\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je bila dvorna kapela zgrajena v severnem delu pala\xc4\x8de, je bila predvidena na ve\xc4\x8d lokacijah. Jules Hardouin-Mansart je najprej na\xc4\x8drtoval kapelo s kupolo v sredini severnega krila, a so bili ti na\xc4\x8drti opu\xc5\xa1\xc4\x8deni.  Dana\xc5\xa1nja kapela ima dve nadstropji in je visoka 25 metrov. Zgornje nadstropje je bilo namenjeno kraljevi dru\xc5\xbeini, ni\xc5\xbeje za dvorjane. Po obliki kapela vsebuje srednjeve\xc5\xa1ko gotiko in baro\xc4\x8dno cerkveno arhitekturo. Tri freske razli\xc4\x8dnih slikarjev prikazujejo Boga o\xc4\x8deta, sina in svetega duha. Cerkvene orgle imajo \xc5\xa1e originalno pozlato. V tej kapeli sta se poro\xc4\x8dila kralj Ludvik XVI. in Marija Antoaneta.\n_START_SECTION_\nOpera\n_START_PARAGRAPH_\nVelika operna dvorana je slu\xc5\xbeila tudi za bankete, zabave s petjem in za izvajanje iger. Leseno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de za 712 gledalcev, z zelo dobro akustiko, je zgradil Ange-Jacques Gabriel v severnem krilu med letoma 1769 - 1770. Odrska struktura je visoka in globoka 21 metrov, \xc5\xa1iroka pa 7 metrov. Kraljeva lo\xc5\xbea je v spodnjem nivoju in nima balkona. Ta re\xc5\xa1itev naj bi kralju Ludviku XV. omogo\xc4\x8dala da je prihajal in odhajal neopa\xc5\xbeen. To je odraz ve\xc4\x8dje \xc5\xbeelje po zasebnosti, ki so jo uveljavljali nasledniki Son\xc4\x8dnega kralja.\n_START_SECTION_\nOstali prostori\n_START_PARAGRAPH_\nOstali pomembnej\xc5\xa1i prostori Versajske pala\xc4\x8de so \xc5\xa1e: Salon volovskih o\xc4\x8di (Salon Oeil de boeuf, imenovan po dveh velikih okroglih oknih), Herkulesov salon in kralji\xc4\x8dina spalnica. Velike reprezentan\xc4\x8dne dvorane v slogu Ludvika XIV. prakti\xc4\x8dno niso bile spremenjene od svojega nastanka, razen pohi\xc5\xa1tva. Ludvik XV. in njegova dru\xc5\xbeina so bolj cenili svojo zasebnost, kar se vidi po intimnej\xc5\xa1ih apartmajih v slogu Ludvika XV. Zadnje spremembe notranje ureditve pala\xc4\x8de so se zgodile v obdobju Ludvika XVI. in Marije Antoanete (slog Ludvika XVI.). Z odhodom kraljeve dru\xc5\xbeine iz pala\xc4\x8de oktobra 1789 se je kon\xc4\x8dala doba Versajske pala\xc4\x8de kot priljubljene kraljeve rezidence._NEWLINE_Notranjost pala\xc4\x8de se je skozi uporabo ves \xc4\x8das menjala in dopolnjevala. Niso menjali v skladu z vladajo\xc4\x8do modo samo dekoracijo v dvoranah in salonih (zidne obloge v mnogih sobah so bile premi\xc4\x8dne, da bi poleti in pozimi za dekoracijo uporabljali razli\xc4\x8dne materiale in motive), ampak so bili zamenjani celotni apartmaji, vse od vrat in z novim razporedom. Tako je bila spalnica Ludvika XVI najprej nasproti kralji\xc4\x8dine, po njeni smrti leta 1683 pa preme\xc5\xa1\xc4\x8dena ju\xc5\xbeneje, in nazadnje za Galerijo ogledal in proti vzhodu od koder se zjutraj pojavi sonce. Nekdaj imenitno Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de ambasadorjev je bilo zamenjano s sobami za h\xc4\x8der Ludvika XV., s postavljanjem muzeja v 19. stoletju je bilo umaknjeno ve\xc4\x8d plemi\xc5\xa1kih stanovanj v ju\xc5\xbenem krilu._NEWLINE_Versajska pala\xc4\x8da je imela stotine sob in dvoran v katerih so se menjavale dvorane za reprezentanco s stanovanjskimi deli, od katerih se je le manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo ohranilo do danes. Leta 1789 je imela pala\xc4\x8da 288 stanovanj, 1.252 ogrevanih sob in 600 sob brez kamina. Kraljeva dru\xc5\xbeina je razpolagala z 152 sobami. _NEWLINE_Kljub razko\xc5\xa1ju pala\xc4\x8da ni bila udobna za \xc5\xbeivljenje. \xc5\xbdivljenje na dvoru je kraljevi dru\xc5\xbeini in dvorjanom odvzela vso zasebnost. Sobe so stale v nizu in imele visoke strope, bile so znane po prepihu in slabem gretju (v hudi zimi leta 1709 so steklenice z likerjem pokale od mraza).  Ni bilo, kot tudi drugje po Evropi, teko\xc4\x8de vode, niti stalnih strani\xc5\xa1\xc4\x8d. Ljudje so v sili uporabljali posebej prirejene stole in no\xc4\x8dne posode in se pri tem niso umaknili od ljudi. Ludvik XVI. je bil prvi, ki je imel strani\xc5\xa1\xc4\x8de v Franciji z izpiranjem kot tudi ve\xc4\x8d prostorov za kopanje v pritli\xc4\x8dju. Imel je veliko marmorno kad, ki pa se ni ohranila.\n_START_SECTION_\nNekdanji labirint\n_START_PARAGRAPH_\nLabirint je bil del parka trapezne oblike, povr\xc5\xa1ine nekaj ve\xc4\x8d kot hektar, ki se je nahajal v Malem parku. Bil je bogato okra\xc5\xa1en kot del dvorne pala\xc4\x8de. Prvi na\xc4\x8drt za labirint je bil narejen leta 1661, izgradnja pa se je za\xc4\x8dela leta 1664. V obdobju 1672\xe2\x80\x941681 so vrtove okrasili z 39 vodnjaki. Vsi so predstavljali prizore iz Ezopovih (La Fontenovih) basni. Vsak vodnjak je imel napis na medeninasti plo\xc5\xa1\xc4\x8di iz katerih se je Ludvik XIV. nau\xc4\x8dil brati. To ni bil obi\xc4\x8dajen labirint v katerem je bilo treba najti izhod, temve\xc4\x8d je bil organiziran tako, da se poleg vsakega vodnjaka pri\xc5\xa1lo to\xc4\x8dno enkrat. Ker je bilo vzdr\xc5\xbeevanje labirinta drago, so ga kasneje pustili propasti. Leta 1774 je bil ukinjen in spremenjen v del vrtov z imenom Kralji\xc4\x8din vrt.\n_START_SECTION_\nOran\xc5\xbeerija\n_START_PARAGRAPH_\nPred ju\xc5\xbenim krilom pala\xc4\x8de stoji oran\xc5\xbeerija, ki jo je oblikoval Hardouin-Mansart, ki je zamenjala starej\xc5\xa1o in manj\xc5\xa1o Louisa Le Vauja. Masivna konstrukcija je izkoristila naravno pobo\xc4\x8dje hriba. Levo in desno od nje sta stopni\xc5\xa1\xc4\x8di s 100 stopnicami. Osrednja galerija je dolga 155 metrov. Oran\xc5\xbeerija je s svojimi velikimi lo\xc4\x8dno oblikovanimi okni zgrajena iz kamna in je izjemen primer francoskega kamnose\xc5\xa1kega izdelka. Pred zgradbo je prostor, ki so ga poleti krasili pomaran\xc4\x8devci, ki so jih pozimi hranili v steklenjaku. Na obeh straneh vrtov je bila vodna povr\xc5\xa1ina imenovana \xc5\xa0vicarsko jezero.\n_START_SECTION_\nZelenjavni vrt\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodno od \xc5\xa0vicarskega jezera se je nahajal kraljev zelenjavni vrt, zgrajen leta 1678. Poleg svoje uporabne vrednosti, je bil umetni\xc5\xa1ko okra\xc5\xa1en v slogu francoskih renesan\xc4\x8dnih vrtov. Tu \xc5\xa1e danes gojijo jagode, smokve, grozdje in drugo sadje in zelenjavo.\n_START_SECTION_\nManj\xc5\xa1i dvorci znotraj kompleksa\n_START_PARAGRAPH_\nV Versajskih vrtovih se nahaja ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih dvorcev: Veliki Trianon, Mali Trianon in Kralji\xc4\x8dina vas. Prostran Veliki Trianon (Grand Trianon) je iz obdobja Ludvika XIV. Bil je privatna rezidenca kralja in njegove dru\xc5\xbene, a je bil s\xc4\x8dasoma odprt tudi za ostale dvorjane. Sosednji Mali Trianon (Petit Trianon) je zgradil Ludvik XV. za svojo ljubico Madam de Pompadur. Ona je umrla prej preden je bil majhen klasicisti\xc4\x8den dvorec povsem dokon\xc4\x8dan. Kasneje ga je Ludvik XVI. poklonil Mariji Antoaneti. Dvorec je bil izjemno okra\xc5\xa1en, park pa preurejen. V njem je postavljeno majhno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Kraljica je v bli\xc5\xbeini zgradila la\xc5\xbeno vas kot je bilo tedaj v modi._NEWLINE_Vse te zgradbe so bile oddaljene do pol ure hoje od glavne pala\xc4\x8de in so nudile mo\xc5\xbenost po\xc4\x8ditka za kraljevi dru\xc5\xbeini. Versajski kompleks je bil pravzaprav majhna mre\xc5\xbea kraljevih rezidenc.\n_START_SECTION_\nRezidenca Ludvika XIV. in njegovih naslednikov\n_START_PARAGRAPH_\nFrancija je bila v 17. stoletju najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a evropska dr\xc5\xbeava, ki je pod vladavino Son\xc4\x8dnega kralja postala kulturni, gospodarski in politi\xc4\x8dni center kontinenta. Versajska pala\xc4\x8da je bila slika francoskih dose\xc5\xbekov in simbol njene veli\xc4\x8dine in mo\xc4\x8di. Red v ureditvi parkov je odra\xc5\xbeal red, ki ga je Ludvik uvedel v dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Kralj je imel rad majhen o\xc4\x8detov lovski dvorec. Tukaj je zgradil reprezentan\xc4\x8dno novo pala\xc4\x8do, ki bi bila v utesnjenem Parizu nemogo\xc4\x8da. Njegova odlo\xc4\x8ditev da dvor leta 1682 preseli iz Louvra in Tuilerijske pala\xc4\x8de v Versailles, je zaznamovala naslednja stoletja francoske zgodovine. Tukaj je zasnoval slog vladavine kasneje znan kot absolutizem. Ludvik XIV. je s to potezo \xc5\xbeelel prepre\xc4\x8diti razli\xc4\x8dne upore in strogo nadzoroval plemstvo, ki je imelo pristop do njega. Prepre\xc4\x8dil je aristokraciji da se ukvarja s svojim nekdanjim delom regionalnih administratorjev in jih zamenjal z birokrati. Samo dvor je dodeljeval polo\xc5\xbeaje, naslove in pristojnosti, tisti, ki so bili dale\xc4\x8d od kralja so tvegali da izgubijo privilegije in pravice. Tako je zmanj\xc5\xa1al nevarnost za sklepanja zarot dale\xc4\x8d od dvora, kakr\xc5\xa1na je obstajala v obdobju vladavine njegovega o\xc4\x8deta._NEWLINE_Aristokracija je bila politi\xc4\x8dno oslabljena in umirjena z dragimi darili in razko\xc5\xa1nimi proslavami. Da bi bili v skladu z zadnjo modo, sodelovanjem na proslavah in lovu, so plemi\xc4\x8di pristajali na apana\xc5\xbeo. Dobiti stanovanje v Versajski pala\xc4\x8di je bil poseben privilegij, s tem pa tudi iluzija da se sodeluje pri upravljanju iz centra mo\xc4\x8di. Prej mo\xc4\x8dna francoska aristokracija se je prostovoljno odrekla gradovom na pode\xc5\xbeelju da bi lahko bila v bli\xc5\xbeini kralja. Tako se je dogajalo, da so plemi\xc4\x8di nasledili naslove vojvodstev, ki jih nikoli niso osebno obiskali. \xc4\x8ce je kralj nekomu mimogrede omenil da bi\xc2\xa0\xc2\xbblahko nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel na pode\xc5\xbeelju\xc2\xab, je to zagotovo pomenilo njegov padec na dru\xc5\xbebeni lestvici. Zato se je aristokracija zelo trudila biti v\xc5\xa1e\xc4\x8dna kralju. V pala\xc4\x8di je stalno bivalo tiso\xc4\x8de ljudi. To je bilo pravo mesto pod eno streho, s stanovanji, prostori za delo in zabavo. V hodniki in dvoranah so delali trgovci.  Med tiso\xc4\x8di aristokratskih prebivalcev so bili mnogi siroma\xc5\xa1ni. Ti so stanovali na podstre\xc5\xa1ju. Victor Hugo je kasneje opisal zgradbo pala\xc4\x8de kot\xc2\xa0\xc2\xbbdvorno kasarno\xc2\xab._NEWLINE_Francoska dru\xc5\xbeba je bila zelo obremenjena s preobrazbo iz veleposestni\xc5\xa1kega v dvorno plemstvo. Plemstvo se je osvobodilo starih upravljavskih obveznosti in za\xc4\x8delo \xc5\xbeivljenje v dekadentni okolici. Breme davkov so morali prevzeti drugi in trdo delati, da bi se pribli\xc5\xbeali standardu \xc5\xbeivljenja privilegirane aristokracije. To stanje je bilo nekaj sto let kasneje razlog za francosko revolucijo._NEWLINE_Pod nasledniki Son\xc4\x8dnega kralja je Versajska pala\xc4\x8da izgubila nekdanji osrednji zna\xc4\x8daj, zato se je elegantna dru\xc5\xbeba ponovno za\xc4\x8dela zbirati po pode\xc5\xbeelskih dvorcih ali v pari\xc5\xa1kih salonih. Versajska pala\xc4\x8da je bila \xc5\xa1e naprej rezidenca kraljev Ludvika XV. in Ludvika XVI. \xc4\x8ceprav so uporabljali tudi druge pala\xc4\x8de v okolici Pariza, je bila Versajska vedno sede\xc5\xbe vlade in center francoskega dvora. Samo po smrti Ludvika XIV. leta 1715, v obdobju regentstva Philippa d\xe2\x80\x99Orl\xc3\xa9ans v imenu de\xc4\x8dka Ludvika XV., je kraljeva dru\xc5\xbeina zapustila Versajsko pala\xc4\x8do in stanovala v njegovem pari\xc5\xa1kem prebivali\xc5\xa1\xc4\x8du Palais Royal in Tuilerijski pala\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8da in javnost\n_START_PARAGRAPH_\nV pala\xc4\x8do je lahko pripel vsak, ki je imel klobuk in me\xc4\x8d. Tudi navadno ljudstvo je imelo dostop v versajske dvorane. Kraljeva dru\xc5\xbeina je tako tudi obedovala v prisotnosti javnosti. Znano je, da je Marija Antoaneta rodila svojega prvega otroka v sobi prepolni gledalcev. Dostop v pala\xc4\x8do ni pomenil tudi mo\xc5\xbenost stika z dvorjani. Ta je bil mogo\xc4\x8d samo ob spo\xc5\xa1tovanju ustaljenih dvornih pravil in posrednikov.\n_START_SECTION_\nPraznovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi se bezposelni dvorjani v Versajski pala\xc4\x8di zabavali, so organizirali plese, proslave in turnirje. Kralj osebno je bil organizator rednih zabavnih ve\xc4\x8derov v svojem stanovanju. _NEWLINE_Poleg stalnih banketov, plesov v maskah in oper, so ob\xc4\x8dasno organizirali ve\xc4\x8d dnevne proslave, ki so s svojo briljanco in \xc5\xa1tevilom povabljenih, slu\xc5\xbeili za poveli\xc4\x8devanje kraljeve slave._NEWLINE_Posebej dve proslavi sta dodali k slavi: med 7. in 14. majem 1664 je bila velika proslava\xc2\xa0\xc2\xbbZadovoljstvo \xc4\x8carobnega otoka\xc2\xab\xc2\xa0v raz\xc5\xa1irjenem parku, kjer je kralj Ludvik XIV. gostil 600 povabljenih.  To je bila proslava za katero je Jean-Baptiste Lully skomponiral nove opere, Moli\xc3\xa8re pa napisal igre. Zaradi velikih stro\xc5\xa1kov je ta dogodek pritegnil pozornost in zavist drugih evropskih dvorov. Leta 1668 je bila organizirana proslava\xc2\xa0\xc2\xbbVeliko kraljevo zadovoljstvo\xc2\xab\xc2\xa0ob sklenitvi Aachenskega miru. Ta proslava ni bila organizirana samo zaradi kraljeve zmage, temve\xc4\x8d tudi kot poklon njegovi ljubici Madame de Montespan. V okviru te proslave je bil izveden balet z ve\xc4\x8d kot 1.200 plesalci, igralci in statisti. Glasbo je napisal dvorni skladatelj Lully, libreto pa dvorni pisec Moli\xc3\xa8re._NEWLINE_Druge pomembne proslave so se odigrale 23. februarja 1745 in 9. februarja 1747, kot tudi ob poroki dofena in kasnej\xc5\xa1ega kralja Ludvik XVI., maja 1770.\n_START_SECTION_\nZnameniti dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nV Versajski pala\xc4\x8di se je zgodilo ve\xc4\x8d pomembnih zgodovinski dogodkov. Tu so \xc5\xbeiveli ambasadorji iz ve\xc4\x8d evropskih dr\xc5\xbeav, delegacije iz Siama, Perzije, Indijanci iz francoskih kolonij v Ameriki. Najpomembnej\xc5\xa1i politi\xc4\x8dni dogodek je bil podpis pogodbe leta 1919. Leta 1757 je Robert-Fran\xc3\xa7ois Damiens tukaj posku\xc5\xa1al izvesti atentat na Ludvika XV. (in bil zato ra\xc5\xa1\xc4\x8detverjen), leta 1763 je v pala\xc4\x8di gostova mladi Mozart. 19. septembra 1783 sta brata Montgolfier pred kraljem, kraljico in ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d gledalci poslala na polet z balonom ovco, petelina in raco.\n_START_SECTION_\nV \xc4\x8dasu revolucije in po njej\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu francoske revolucije, ko je bila kraljeva dru\xc5\xbeina 6. oktobra 1789 tri, leta pred padcem monarhije, prisiljena oditi v Pariz, je Versailles za\xc4\x8del propadati, revolucionarji so pala\xc4\x8do oropali, ve\xc4\x8dina pohi\xc5\xa1tva je bila prodana. Nekatera restavratorska dela je opravil Napoleon leta 1810 in Ludvik XVIII. leta 1820, vendar so se glavna prizadevanja za ponovno vzpostavitev in ohranitev Versaijske pala\xc4\x8de za\xc4\x8dela z Ludvikom-Filipom, ko je ustanovil Mus\xc3\xa9e de l'Histoire de France, ki je bil namenjen\xc2\xa0\xc2\xbbvsej slavi Francije\xc2\xab. Muzej se nahaja v Aile du Midi (ju\xc5\xbeno krilo), ki ga je v \xc4\x8dasu starega re\xc5\xbeima uporabljala kraljeva dru\xc5\xbeina. Delo se je za\xc4\x8delo leta 1833, odprt je bil 30. junija 1837. Njegova najbolj znana soba je Galerie des Batailles (Dvorana bitk), ki le\xc5\xbei na ve\xc4\x8dini dol\xc5\xbeine v drugem nadstropju._NEWLINE_Krajinski arhitekt Gabriel Tuin je leta 1820 v svojem delu Plans raisonn\xc3\xa9s de toutes le esp\xc3\xa8ces de jardins naredil predlog delne preureditve vrtov s katero bi se vklopil v \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo celoto. Ta projekt ni bil realiziran.\n_START_SECTION_\nRazglasitev nem\xc5\xa1kega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nVersajska pala\xc4\x8da je imela velik pomen v zgodovini francosko-nem\xc5\xa1kih odnosov. Od 5. oktobra 1870 do 13. marca 1871 je bila pala\xc4\x8da komandno mesto nem\xc5\xa1ke armade. Po zmagi nad Francijo v Francosko-pruski vojni 1870/1871 je bil 18. januarja 1871 v Galeriji ogledal za cesarja kronan kralj Viljem I. Pruski. To mesto je izbral ker mnoge zidne slike iz obdobja Ludvika XIV. prikazujejo njegove pohode na nem\xc5\xa1ka ozemlja. S tem je Viljem simboli\xc4\x8dno ozna\xc4\x8dil ponovno zedinjenje Nem\xc4\x8dije. Pora\xc5\xbeeni Francozi so videli v tem dejanju samo poni\xc5\xbeanje svoje nekdanje kraljevine._NEWLINE_Francoska narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina se je 10. marca vrnila v Versajsko pala\xc4\x8do iz Bordeauxa. V Pariz je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1879.\n_START_SECTION_\nVloga pala\xc4\x8de v moderni Franciji\n_START_PARAGRAPH_\nOd Tretje republike dalje se je Francoska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sestajala v Versajski pala\xc4\x8di v posebej zgrajeni dvorani v ju\xc5\xbenem krilu. Tu so poslanici in senatorji izbirali predsednika republike od leta 1879 do 1953. \xc5\xa0e danes se v pala\xc4\x8di zbirajo poslanci ob sprejemanju zelo pomembnih odlo\xc4\x8ditev ali sprememb ustave. Bretonski separatisti so 26. junija 1978 izzvali podtaknjeno eksplozijo v pala\xc4\x8di, saj je za njih predstavljala simbol francoskega centralizma. Pala\xc4\x8da in vrtovi so bili vpisani na UNESCO-v seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine leta 1979._NEWLINE_Versajska pala\xc4\x8da s svojimi vrtovi, muzeji in drugimi pala\xc4\x8dami je odprta za javnost in predstavlja najbolj obiskano pala\xc4\x8do v Franciji. Za vzdr\xc5\xbeevanje skrbi ekipa 800 ljudi.  Obisk pala\xc4\x8de in muzejev se pla\xc4\x8da. Letno jo obi\xc5\xa1\xc4\x8de okoli tri milijone ljudi.  Okoli 70% obiskovalcev so tujci."