b'\n_START_ARTICLE_\nPiroklasti\xc4\x8dni tok\n_START_PARAGRAPH_\nPiroklasti\xc4\x8dni tok ali piroklasti\xc4\x8dni gosti tok  je hiter tok izjemno vro\xc4\x8dega plina, ki lahko dose\xc5\xbee temperaturo  do 1000 \xc2\xb0C, in kamnin s skupnim imenom tefra, ki te\xc4\x8de v smeri od ognjenika s hirostjo do 700 km/h. Tokovi te\xc4\x8dejo po navadi ob tleh njegova hitrost pa je odvisna od gostote toka, koli\xc4\x8dine izbruhanega materiala, njegove hitrosti pri izbruhu  in naklona pobo\xc4\x8dja ognjenika. Piroklasti\xc4\x8dni tokovi so obi\xc4\x8dajni pri eksplozivnih ognjeni\xc5\xa1kih izbruhih in so pogosto uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di._NEWLINE_Naziv pirolasti\xc4\x8dni je sestavljen iz gr\xc5\xa1kih besed  \xcf\x80\xe1\xbf\xa6\xcf\x81 [pir] \xe2\x80\x93 ogenj  in \xce\xba\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x82 [klast\xc3\xb3s] \xe2\x80\x93 zdrobljen. Nekateri tokovi se imenujejo nu\xc3\xa9e ardent,  kar v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni \xc5\xbeare\xc4\x8d oblak. Francoski naziv se je prvi\xc4\x8d uporabil leta 1902 v opisu uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dega izbruha ognjenika Mount Pel\xc3\xa9e (francosko: Montagne Pel\xc3\xa9e) na Martiniqueju, ki je v temi rde\xc4\x8de \xc5\xbearel._NEWLINE_Piroklasti\xc4\x8dni tokovi, ki vsebujejo velik dele\xc5\xbe plinov oziroma manj kot 0,1 \xe2\x80\x93 1 volumski odstotek trdnih delcev,  se imenujejo popolnoma razred\xc4\x8deni piroklasti\xc4\x8dni gosti tokovi ali piroklasti\xc4\x8dni valovi. Tovrstni tokovi te\xc4\x8dejo praviloma po dolinah, zaradi  majhne gostote pa lahko ste\xc4\x8dejo tudi preko gorskih grebenov. Pri temperaturah pod 250 \xc2\xb0C lahko vsebujejo vodno paro in vodo in se imenujejo hladni tokovi, \xc4\x8deprav so \xc5\xa1e vedno zelo vro\xc4\x8di in smrtno nevarni. Hladni piroklasti\xc4\x8dni  tokovi nastanejo, \xc4\x8de je vulkanski dimnik zalit s plitvim jezerom ali morjem. Popolnoma razred\xc4\x8deno je lahko tudi \xc4\x8delo gostega piroklasti\xc4\x8dnega toka. Tak\xc5\xa1no je bilo na primer \xc4\x8delo med izbruhom Mount Pel\xc3\xa9eja leta 1902, ki je ubilo skoraj 30.000 ljudi.\n_START_SECTION_\nVelikost in posledice\n_START_PARAGRAPH_\nProstornina piroklasti\xc4\x8dnega toka je lahko od samo nekaj sto kubi\xc4\x8dnih metrov do ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d kubi\xc4\x8dnih kilometrov. Ve\xc4\x8dji tokovi lahko potujejo nekaj sto kilometrov dale\xc4\x8d, \xc4\x8deprav tako velikih tokov z zadnjih nekaj sto tiso\xc4\x8d letih ni bilo. Ve\xc4\x8dina tokov ima prostornino od enega do deset kubi\xc4\x8dnih kilometrov in potuje nekaj kilometrov dale\xc4\x8d. _NEWLINE_Tokovi so po navadi sestavljeni iz dveh delov: bazalnega toka, ki te\xc4\x8de pri tleh in vsebuje ve\xc4\x8dje balvane in zdrobljeno skalovje, nad katerim je izjemno vro\xc4\x8da perjanica vulkanskega pepela. Perjanica nastane zaradi turbulence na meji med tokom in zrakom nad njim in segrevanja zraka, ki povzro\xc4\x8di njegovo \xc5\xa1irjenje in konvekcijo._NEWLINE_Kineti\xc4\x8dna energija balvanov je dovolj velika, da na svoji poti podira drevje in ru\xc5\xa1i zgradbe, dodatno nevarnost pa povzro\xc4\x8dajo zelo vro\xc4\x8di spremljajo\xc4\x8di plini. Dobro poznan je piroklasti\xc4\x8dni val, ki je leta 79 uni\xc4\x8dil Pompeje in Herkulanum in piroklasti\xc4\x8dni tok, ki je 25. junija 1997 opusto\xc5\xa1il karibski otok Montserrat in povzro\xc4\x8dil devetnajst smrtnih \xc5\xbertev.\n_START_SECTION_\nTokovi na Luni\n_START_PARAGRAPH_\nAstronom Winifred Cameron (NASA) je leta 1963 predpostavil, da bi vijugaste doline na Luni lahko nastale zaradi piroklasti\xc4\x8dnih tokov, enakovrednih tokovom na Zemlji. V lunarnem ognjeni\xc5\xa1kem izbruhu bi piroklasti\xc4\x8dni oblak sledil lokalnemu reliefu in pustil za seboj vijugasto sled, kakr\xc5\xa1na je na primer Schr\xc3\xb6terjeva dolina (Vallis Schr\xc3\xb6teri).'