b'\n_START_ARTICLE_\nBela vrba\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIme bela je drevo dobilo po zna\xc4\x8dilni beli barvi spodnjega dela listov. Drevo zraste od 20 do 25 metrov visoko, deblo pa dose\xc5\xbee do 60 cm v premeru. Lubje po deblu je sivo in z leti razpoka, po vejah pa je gladko in svetlej\xc5\xa1e sive barve. Kro\xc5\xa1nja drevesa je velika, sestavljena pa je iz dolgih vise\xc4\x8dih vej. Mladi poganjki so rde\xc4\x8dkaste barve in so izredno upogljivi._NEWLINE_Listi so suli\xc4\x8dasti in dolgi med 7 in 10 cm. Na obeh koncih so za\xc5\xa1iljeni. Po zgornji strani so svetle\xc4\x8de zeleni, po spodnji pa pora\xc5\xa1\xc4\x8deni z gostimi kratkimi belimi dla\xc4\x8dicami. Peclji so kratki, listni rob pa je drobno narezan. Cvetovi so zdru\xc5\xbeeni v ma\xc4\x8dice. Mo\xc5\xa1ke ma\xc4\x8dice so dolge okoli 7 cm in imajo po dva pra\xc5\xa1nika in rumene pra\xc5\xa1nice. \xc5\xbdenski cvetovi so manj\xc5\xa1i in rahlo pove\xc5\xa1eni. Bela vrba cveti marca in aprila, cvetovi pa se pojavijo pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu kot listi. Plodovi bele vrbe so majhne okroglaste tvorbe, polne semen, ki imajo na zgornjem koncu \xc5\xa1opke majhnih belih dla\xc4\x8dic.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nBela vrba se razmno\xc5\xbeuje s semeni ali s potaknjenci, najve\xc4\x8dkrat pa se zadr\xc5\xbeuje ob vodah. Uspeva v Evropi, srednji Aziji in severni Afriki. V\xc4\x8dasih so oglje, pridobljeni iz lesa bele vrbe uporabljali pri izdelavi smodnika, lubje pa so uporabljali za strojenje. Lubje bele vrbe vsebuje tudi u\xc4\x8dinkovine za laj\xc5\xa1anje glavobola.'