b'\n_START_ARTICLE_\nHenrik IV. Koro\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik IV. Koro\xc5\xa1ki je bil najmlaj\xc5\xa1i sin Engelberta I. Spanheimskega in Hedvike, brat Bernarda, Engelberta II., Hartvika II., Siegfrieda II. in Rikarde. Henrik IV. je bil poro\xc4\x8den z Gertrudo, vendar je 13. decembra 1123 umrl brez potomcev, zato se je vojvodski naziv prenesel na najstarej\xc5\xa1ega brata Engelberta II.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno delovanje in dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik IV. je verjetno istoveten z osebo Henrika Gori\xc5\xa1kega, ki je leta 1102 nastopal kot pri\xc4\x8da pri neki darovnici, verjetno pa je bil prav on tudi tisti, ki je v \xc4\x8dasu med 1075 in 1097 daroval dve posesti brixenski \xc5\xa1kofiji. Ker se imenuje "Gori\xc5\xa1ki", je bil verjetno tudi tisti, ki je kot prvi dal postaviti grad v Gorici. Njegov krstni boter Henrik III. Eppensteinski je leta 1122 umrl brez potomcev in njegova dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina se je razdelila tako, da je vojvodski prestol je pripadel Spanheimom, velike posesti na \xc5\xa0tajerskem pa so \xc5\xa1le v roke \xc5\xa1tajerskemu mejnemu grofu Leopoldu I. iz rodu Otokarjev/Traungaucev. Spanheimi so tako sicer dobili koro\xc5\xa1ko vojvodstvo, ne pa tudi celotne eppensteinske posesti, za katero so se morali \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa boriti. Henrik je bil sicer prvi koro\xc5\xa1ki vojvoda iz rodu Spanheimov, njegove posesti pa so se nahajale predvsem na Koro\xc5\xa1kem. Da je bil Henrik III. njegov krstni boter, je bilo klju\xc4\x8dnega pomena, saj v kot najmlaj\xc5\xa1i izmed spanheimskih bratov Henrik IV. ne bi imel niti najmanj\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenosti za prevzem oblasti. V \xc4\x8dasu svoje kratkotrajne vladavine je bil vojvoda je bil hud nasprotnik solnogra\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu, ki ga je nadlegoval s pomo\xc4\x8djo svojih bratov Engelberta II. in Bernarda. Ko je Henrik IV \xc5\xbee kmalu umrl, je njegovo mesto na vojvodskem prestolu zasedel najstarej\xc5\xa1i brat Engelbert II.'