b'\n_START_ARTICLE_\nRjavi \xc4\x8dmrlj\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nRjavi \xc4\x8dmrlj je na videz zelo podoben maharskemu \xc4\x8dmrlju (Bombus muscorum), katerega ponekod celo izrinja iz naravnega okolja. Oprsje rjavega \xc4\x8dmrlja je lahko rumenkasto ali rde\xc4\x8dkasto rjave barve. Dla\xc4\x8dice na prvih \xc5\xa1tirih \xc4\x8dlenih zadka so sive barve, dla\xc4\x8dice na petem in \xc5\xa1estem tergumu pa so rumenkasto ali rde\xc4\x8dkasto rjave._NEWLINE_Matica je dolga od 15 do 18\xc2\xa0mm, medtem ko so delavke manj\xc5\xa1e in merijo v dol\xc5\xbeino med 9 in 15\xc2\xa0mm. Troti so obi\xc4\x8dajno dolgi med 12 in 14\xc2\xa0mm. Matice imajo premer kril med 28 in 32\xc2\xa0mm, delavke med 24 in 27\xc2\xa0mm ter troti med 24 in 27\xc2\xa0mm._NEWLINE_Rjavi \xc4\x8dmrlj ima srednje dolgo glavo, jezi\xc4\x8dek pa ima dolg v primerjavi z drugimi vrstami \xc4\x8dmrljev. Matica ima jezi\xc4\x8dek dolg med 13 in 15\xc2\xa0mm, delavka med 12 in 13\xc2\xa0mm, trot pa med 10 in 11\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski cikel\n_START_PARAGRAPH_\nMatice rjavega \xc4\x8dmrlja se za\xc4\x8dnejo pojavljati v za\xc4\x8detku aprila do sredine maja, delavke pa konec aprila in v za\xc4\x8detku maja in se na travnikih zadr\xc5\xbeujejo do sredine oktobra. Mlade matice in troti se za\xc4\x8dnejo pojavljati v naravi od sredine avgusta in letajo do konca oktobra. Med iskanjem primernega mesta za gnezdo matice nizko preletavajo primerna okolja in raziskujejo razli\xc4\x8dne odprtine v zemlji, pa tudi v odmrlem lesu in med travo. Gnezda lahko najdemo tako pod zemljo kot tudi nad tlemi, narejena pa so iz mahu in travnih bilk, spletenih v votle krogle, katerih stene so delno prekrite z voskom. Znotraj tega gnezda matica in delavke ustvarijo posodico iz rjavkastega voska, premera pribli\xc5\xbeno 5\xc2\xa0mm, ki jo napolnijo s cvetnim prahom. Matica v to posodico izle\xc5\xbee med 5 in 15 jaj\xc4\x8dec ter jo zadela. Zaradi nizkih temperatur, ki so obi\xc4\x8dajno v tistem \xc4\x8dasu, mora matica gnezdo ogrevati. Tako lahko sama vzdr\xc5\xbeuje temperaturo gnezda 20\xc2\xa0\xc2\xb0C nad temperaturo okolja. Znotraj gnezda delavke ustvarijo tudi drugo posodico, ki je visoka pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0mm. Vanjo nanosijo medi\xc4\x8dino, ki predstavlja vir hrane v primeru dolgotrajnega slabega vremena. Li\xc4\x8dinke se izvalijo po treh do petih dneh in se za\xc4\x8dnejo hraniti s cvetnim prahom znotraj posodice. Po pribli\xc5\xbeno enem tednu dose\xc5\xbeejo polno velikost in se razvijejo v odrasle osebke. Prve se izle\xc5\xbeejo delavke, ki so zaradi slab\xc5\xa1e oskrbe s cvetnim prahom majhne. Dose\xc5\xbeejo le polovico velikosti matice in nimajo reproduktivnih organov. Delavke, ki se izle\xc5\xbeejo kasneje so ve\xc4\x8dje, njihov glavni namen pa je hraniti matico, ki gnezda ne zapusti ve\xc4\x8d. Avgusta se razvijejo nove matice, iz neoplojenih jaj\xc4\x8dec pa se v istem \xc4\x8dasu izle\xc5\xbeejo troti._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno v tem \xc4\x8dasu je gnezdo najbolj poseljeno in tudi najve\xc4\x8dje. V premeru lahko meri med 15 in 20\xc2\xa0cm, v njem pa \xc5\xbeivi med 60 in 150 osebkov. Kmalu po tem, obi\xc4\x8dajno septembra, matica umre, kmalu za njo pa skoraj celotna populacija. V\xc4\x8dasih posamezni osebki pre\xc5\xbeivijo do konca oktobra ali sredine novembra. Samice, ki so se izlegle zadnje se takrat parijo s troti, nato pa si poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo primerno mesto za zimsko hibernacijo.'