b'\n_START_ARTICLE_\nHeruski\n_START_PARAGRAPH_\nHeruski, germansko pleme, ki je bilo v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in 1. stoletju n. \xc5\xa1t. naseljeno v severnem Porenju in ravninah in gozdovih severozahodne Nem\xc4\x8dije med sedanjim Osnabr\xc3\xbcckom in Hanovrom, potem pa so jih absorbirale plemenske zveze Frankov in Sasov.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nEtimolo\xc5\xa1ki izvor imena Heruskov ni povsem jasen. Med sodobnimi znanstveniki prevladuje mnenje, da izhaja iz starogermanske bedede *herut \xe2\x80\x93 jelen. Pleme je morda dobilo ime po jelenu, ki je imel v germanskem simbolizmu totemisti\xc4\x8dni pomen. Druga hipoteza, ki so jo v 19. stoletju predlagali J. Grimm in drugi, trdi, da ime izhaja iz besede *heru-, ki pomeni me\xc4\x8d (gotsko hairus, staroangle\xc5\xa1ko heoru).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHeruski so v zgodovini prvi\xc4\x8d omenjeni v Cezarjevih Komentarjih galskih vojn v opisih dogodkov leta 53 pr. n. \xc5\xa1t., Cezar pi\xc5\xa1e, da je pre\xc4\x8dkal Ren, da bi kaznoval Svebe, ker so poslali okrepitve Treverjem. Omenja tudi gozd Bacenis, ki je lo\xc4\x8deval ozemlji Heruskov in Svebov. Leta 12 pr. n. \xc5\xa1t. so Heruske in druga germanska plemena podjarmili Rimljani._NEWLINE_Ko je Rim posku\xc5\xa1al raz\xc5\xa1iriti svoje ozemlje na severno Evropo na desnem bregu Rena, je izkoristil razhajanja v plemenu Heruskov, katere je nekaj \xc4\x8dasa pri\xc5\xa1teval celo med svoje zaveznike. V tistem \xc4\x8dasu so bili Heruski razdeljeni med Arminija, ki je zagovarjal prekinitev fevdne zvestbe Rimu in razglasitev neodvisnosti, in njegovega strica Segesta, ki je \xc5\xbeelel ostati zvest Rimu. Pribli\xc5\xbeno po letu 8 n. \xc5\xa1t. je za\xc4\x8delo prevladovati Arminijevo stali\xc5\xa1\xc4\x8de in Arminij je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati upor. Segest je ve\xc4\x8dkrat opozoril guvernerja Germanije Publija Kvintilija Vara, da se pripravlja upor, vendar Var ni ukrepal, dokler ni upor resni\xc4\x8dno izbruhnil._NEWLINE_Leta 9 je armada zdru\xc5\xbeenih germanskih plemen (Heruski, Brukterji, Marsi, Sikambri, Havki in Hati) pod Arminijevim poveljstvom v Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu uni\xc4\x8dila tri rimske legije pod Varovim poveljstvom. Njihove prapore - orle, ki so imeli velik simboli\xc4\x8dni pomen, so Germani zaplenili. Uni\xc4\x8dene XVII., XVIII. in XIX. legije niso Rimljani nikoli niti obnovili niti uporabili njihovih \xc5\xa1tevilk, kar je izjemen primer v rimski voja\xc5\xa1ki zgodovini._NEWLINE_Po uporih v rimskih legijah leta 14 se je njihov poveljnik Germanik na pobudo svojih legionarjev odlo\xc4\x8dil, da bo vkorakal v Germanijo in povrnil izgubljeno rimsko \xc4\x8dast. Po hitrem napadu na Hate je z vojsko 12.000 legionarjev, 26 kohort pomo\xc5\xbenih vojakov in osmih oddelkov konjenice vdrl na ozemlje Marsov. Tacit poro\xc4\x8da, da je rimska vojska z ognjem in me\xc4\x8dem opusto\xc5\xa1ila 50 milj \xc5\xa1iroko ozemlje in se pri tem "ni ozirala niti na starost niti na spol" in zasegla izgubljenega orla XVII. ali XVIII. Varove legije. Sledil je obra\xc4\x8dun s Heruski. Germanik je prejel Segestov pro\xc5\xa1njo, naj ga re\xc5\xa1i pred Arminijevim obleganjem. Rimljani so ga re\xc5\xa1ili skupaj s skupino sorodnikov in dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov, med katerimi je bila tudi Segestova h\xc4\x8derka in Arminijeva \xc5\xbeena Tusnelda. Germanik jih je preselil v Galijo in se potem odpravil na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de bitke v Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu, kjer so njegovi vojaki pokopali mrtve in nasuli pogrebno gomilo._NEWLINE_Sledil je niz bitk, v katerih so imeli Rimljani majhne izgube. Izgleda, da je bil Arminij v premo\xc4\x8di, vendar ga je Germanik leta 16 premagal v bitki pri Idistavisu in leta 18 pri Angrivarskem zidu. Leta 19 je poglavar Hatov Adgandestrij prosil Rimljane za strup, s katerim bi ubil Arminija. Tacit trdi, da je bila njegova pro\xc5\xa1nja zavrnjena, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se "Rimljani svojim nasprotnikom ne ma\xc5\xa1\xc4\x8dujejo zahrbtno, ampak z oro\xc5\xbejem v odkritem spopadu". Po odlo\xc4\x8dilnih rimskih zmagah so se med germanskimi plemeni za\xc4\x8deli medsebojni spori. Arminija so obto\xc5\xbeili, da posku\xc5\xa1a postati kralj in ga leta 21 zastrupili._NEWLINE_Rimljani so po Arminijevi smrti pustili Heruske bolj ali manj pri miru. Leta 47 so Heruski zaprosili Rimljane, naj jim po\xc5\xa1ljejo Arminijevega ne\xc4\x8daka Italika, da jim bo vladal kot kralj, ker je bilo njihovo plemstvo uni\xc4\x8deno v medsebojnih obra\xc4\x8dunavanjih. Za\xc4\x8detek Italikovega vladanja je bil obetaven, zaradi njegove rimske vzgoje in rimskega dr\xc5\xbeavljanstva pa je kmalu padel v nemilost._NEWLINE_Med vladanjem preudarnega cesarja Hadrijana je bil zgrajen limes, ki je zaprl vrzel med Renom in Donavo in prepre\xc4\x8deval vdore iz uporni\xc5\xa1ke in nestabilne Germanije._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1a zgodovina Heruskov je ve\xc4\x8dinoma neznana. V 4. stoletju so morda sodelovali pri nastajanju sa\xc5\xa1kega in/ali frankovskega naroda.'