b'\n_START_ARTICLE_\nElizabeta Yor\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nH\xc4\x8derka kralja\n_START_PARAGRAPH_\nElizabeta Yor\xc5\xa1ka je bila rojena v Westminsterski pala\xc4\x8di kot najstarej\xc5\xa1i otrok kralja Edvarda IV. in njegove kraljice, Elizabete Woodville. Kr\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila v Westministerski opatiji. Njeni botri sta bili njeni babici Jacquetta Luxembour\xc5\xa1ka in Cecilija Neville, vojvodinja Yor\xc5\xa1ka. Njen tretji boter je bil njen bratranec Rihard Neville, 16. grof Warwicka._NEWLINE_Leta 1477 je bila imenovana za Damo podveznice (Lady of the Garter) skupaj s svojo mamo in teto, Elizabeto Yor\xc5\xa1ko, vojvodinjo Suffol\xc5\xa1ko. Osem let pred tem je bila za kratek \xc4\x8das zaro\xc4\x8dena z Jurijem Nevillom, vojvodo Bedforskim. Pri uporu Jurijevega starej\xc5\xa1ega brata, Riharda Nevilla, 16. grofa Warwicka je on sprva podpiral njenega o\xc4\x8deta Edvarda IV., vendar se je kasneje pridru\xc5\xbeil svojemu bratu in izdal njenega o\xc4\x8deta. Posledica tega je bila odpoved zaroke. Leta 1475 se je Ludvik XI. strinjal s poroko Elizabete in njegovega sina Karla, francoskega dofena, vendar pa leta 1482 te obljube ni izpolnil.\n_START_SECTION_\nSestra kralja\n_START_PARAGRAPH_\n9. aprila 1483 je Elizabetin o\xc4\x8de nepri\xc4\x8dakovano umrl in njen mlaj\xc5\xa1i brat, Edvard, vali\xc5\xbeanski princ, je postal novi kralj. Njen stric Rihard, vojvoda Gloucestrski je bil imenovan za njegovega regenta in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik njegovih ne\xc4\x8dakov. Kmalu po smrti njenega brata je Rihard za\xc4\x8del po korakih izolirati svoja ne\xc4\x8daka od njune dru\xc5\xbeine. Medtem je prestregel Edvarda V., ki je potoval iz Ludlowa (kjer je \xc5\xbeivel kot vali\xc5\xbeanski princ) v London, da bi bil kronan. Edvard V. je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v kraljevo rezidenco v londonskem Towru, domnevno za svojo za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Elizabeta Woodville je zbe\xc5\xbeala s svojim mlaj\xc5\xa1im sinom Rihardom Yor\xc5\xa1kim in svojimi h\xc4\x8derami v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Westminstersko opatijo. Vojvoda Gloucestrski je prosil, da bi njegov ne\xc4\x8dak Rihard prebival v Towru in bi delal svojemu bratu Edvardu dru\xc5\xbebo. Elizabeta Woodwille je privolila._NEWLINE_Dva meseca kasneje, 22. junija 1483, je bila Edvardova IV. zakonska zveza imenovana za neveljavno. Trdilo se je, da je bil Edvard IV. ob poroko z Elizabeto Woodville \xc5\xbee zaro\xc4\x8den z lady Eleanor Butler. Parlament je izdal zakon Titulus Regius ("Naziv kralja"), ki je bil v podporo temu stali\xc5\xa1\xc4\x8du. Tako so Edvardovi IV. otroci postali nezakonski, ki niso bili upravi\xc4\x8deni do nasledstva na prestol in Rihard je bil razgla\xc5\xa1en za zakonitega kralja. Rihard je 6. julija 1483 zasedel prestol kot Rihard III ter Edvard V. in njegov brat sta kmalu zatem izginila. Za\xc4\x8dele so se \xc5\xa1iriti govorice, da naj bi bila umorjena.\n_START_SECTION_\nNe\xc4\x8dakinja kralja\n_START_PARAGRAPH_\nElizabetina mama je naredila zvezo z lady Margareto Beaufort, mamo Henrika Tudorja, ki je bil najbli\xc5\xbeje angle\xc5\xa1kemu prestolu v Lancastrianski dinastiji. Margareta in Elizabeta Woodville sta se dogovorili, da bo Henrik \xc5\xa1el v bitko za prestol in ko ga bo prevzel, se bo poro\xc4\x8dil z Elizabeto in zdru\xc5\xbeil dve rivalski dinastiji (Yor\xc5\xa1ko in Lancastriansko). Decembra 1483 v katedrali v Rannesu je Henrik Tudor prisegel zavezi, da se bo poro\xc4\x8dil z Elizabeto in je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati invazijo._NEWLINE_Leta 1484 je Elizabeta Yor\xc5\xa1ka in njena dru\xc5\xbeina zapustila Westministrsko opatijo in se vrnila na dvor. Govorilo se je, da je imel Rihard III. namene se poro\xc4\x8diti z Elizabeto, ker je njegova \xc5\xbeena Ana Neville umirala in skupaj nista imela pre\xc5\xbeivelih otrok, vendar za to ni nobenih dokazov. Kmalu po Anini smrti je Rihard III. poslal Elizabeto z dvora na grad od \xc5\xa1erifa Huttona. Takrat je tudi za\xc4\x8del pogajanja z Janom II. Portugalskim za poroko z njegovo sestro Joan in za poroko Elizabete z njegovim bratrancem Manuelom, kasneje portugalskim kraljem._NEWLINE_7. avgusta 1485 so Henrik Tudor in njegova vojska pristali v Walesu in za\xc4\x8deli korakati po Angliji. 22. avgusta istega leta sta se Henrik in Rihard III. spopadla na bitki pri Bosworthskem polju. \xc4\x8ceprav je imel Rihard III. ve\xc4\x8djo vojsko, je bil izdan in je umrl v bitki. Henrik Tudor je prevzel prestol prestol kot Henrik VII.'