b'\n_START_ARTICLE_\nJu\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka (Avstrija)\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka (Avstrija), ustaljen geografski in kulturno-zgodovinski pojem, ki zajame ju\xc5\xbene, neko\xc4\x8d (v 19. stoletju) povsem slovenske subregije ali pa ki so \xc5\xa1e danes slovenske oz. dvojezi\xc4\x8dne. Pojem uporabljajo zlasti Koro\xc5\xa1ki Slovenci, medtem ko v Sloveniji uporabljajo pogosto kot sinonim pojem Avstrijska Koro\xc5\xa1ka, ki pa v principu zajame celotno sedanjo avstrijsko zvezno de\xc5\xbeelo. Za razlo\xc4\x8ditev se v stroki za del Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke, kjer imajo Slovenci priznane manj\xc5\xa1inske pravice, rabi izraz dvojezi\xc4\x8dna Koro\xc5\xa1ka, pogovorno pa tudi slovenska Koro\xc5\xa1ka, kar pa je zaradi morebitne zamenjave z deli Koro\xc5\xa1ke v Sloveniji manj primerno.  _NEWLINE_Danes v principu ena\xc4\x8dimo pojem Ju\xc5\xbena Koro\xc5\xa1ka s podro\xc4\x8djem uredbe o dvojezi\xc4\x8dnem \xc5\xa1olstvu iz leta 1945. Deloma pojem ena\xc4\x8dimo s podro\xc4\x8djem utrakvisti\xc4\x8dnega \xc5\xa1olstva 19. stoletja  oz. s conama A in B koro\xc5\xa1kega plebiscita leta 1920 plus Spodnja Zilja ali pa podro\xc4\x8dje \xc5\xa1olske urede iz leta 1945 (torej brez cone B), plus Celovec do Gospe Svete in Krnskega gradu. Ozemlje Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke pribli\xc5\xbeno sovpada tudi z dana\xc5\xa1njimi avstrijskimi upravnimi okraji Celovec - de\xc5\xbeela, Velikovec, \xc5\xa0mohor (vzhodni del) in Beljak - de\xc5\xbeela (ju\xc5\xbeni del).\n_START_SECTION_\nDruga pojmovanja\n_START_PARAGRAPH_\nZlasti ob plebiscitu leta 1920 se je pojavil koncep nedeljive pokraijne Celov\xc5\xa1ka kotlina, ki zajema \xc5\xa1ir\xc5\xa1e podro\xc4\x8de vse do Grobni\xc5\xa1kega polja na severnem Koro\xc5\xa1kem (svetlo zeleno podro\xc4\x8dje na zemljevidu Koro\xc5\xa1ke), zlasti pa tudi podro\xc4\x8dje cone B._NEWLINE_V sorazmeroma novej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih najdemo zlasti v nem\xc5\xa1ki strokovni in poljudni literaturi \xc5\xa1e pojme Zgornja, Srednja in Spodnja Koro\xc5\xa1ka. Zgornja in Spodnja Koro\xc5\xa1ka zajameta vsaka polovico z mejo pri Beljaku, tako da Zilja pripada zahodni Zgornji Koro\xc5\xa1ki. Srednja Koro\xc5\xa1ka pa zajame osrednji del Koro\xc5\xa1ke, oz. Tr\xc5\xa1ko-Mo\xc5\xbeber\xc5\xa1ko gri\xc4\x8devje, Gosposvetsko polje ter Celov\xc5\xa1ko polje. Slednja pokrajina je pa kot geografska enota \xc5\xa1la malce v pozabo, saj v nem\xc5\xa1kem nare\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju ne predstavlja enakih posebnosti kot v slovenski dialektologiji in kulturni zgodovini.'