b'\n_START_ARTICLE_\nLimburg ob Lahnu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 800 so nastale prve grajske stavbe na pe\xc4\x8dinah Limburga. Verjetno je bil grad namenjen za\xc5\xa1\xc4\x8diti plitvine, primerne za pre\xc4\x8dkanje reke Lahn. V nadaljnjih desetletjih se je mesto razvilo pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito gradu. Limburg se prvi\xc4\x8d omenja v listinah leta 910 pod imenom Lintpurc, ko Ludvik Otrok odobri Konradu Kurzboldu posestvo v skupnosti, na katerem je dal zgraditi cerkev. Konrad Kurzbold je polo\xc5\xbeil temeljni kamen za samostansko cerkev svetega Jurija, kjer je bil tudi pokopan. Skupnost je postala pomembna z ustanovitvijo samostana in zaradi \xc5\xbeivahne trgovine z blagom na glavni cesti Via publica._NEWLINE_Leta 1150 je bil \xc4\x8dez Lahn zgrajen lesen most. Dolga cesta iz K\xc3\xb6lna v Frankfurt ob Majni je bila speljana skozi Limburg. V za\xc4\x8detku 13. stoletja je bil limbur\xc5\xa1ki grad zgrajen v sedanji obliki. Kmalu zatem je mesto postalo last Izenbur\xc5\xa1kih. Leta 1214 je skupnost dobila mestne pravice. Ostanki mestnega obzidja iz let 1130, 1230 in 1340, ki je bilo dolgo pribli\xc5\xbeno tiso\xc4\x8d metrov, \xc5\xa1e danes ka\xc5\xbeejo hiter razvoj cveto\xc4\x8dega mesta v srednjem veku. Na\xc5\xa1li so dokaz o kovnici iz leta 1180._NEWLINE_Izenbur\xc5\xa1ki so v gradu prebivali od leta 1258 do 1406 in prevzeli svoje ime po imenu mesta Limburg. Iz te linije je dinastija Limburg-Stirum in tudi Imagina Izenburg-Limburg, \xc5\xbeena nem\xc5\xa1kega kralja Adolfa._NEWLINE_Vladajo\xc4\x8di razred med srednjeve\xc5\xa1kimi me\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili bogati trgovci dru\xc5\xbein, katerih hi\xc5\xa1e so stale tik ob grajskem stolpu in so bile obdane s prvim mestnim obzidjem, ko je bilo tu zgrajeno. Obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Konjskega trga (Rossmarkt), na katerem je \xc5\xbeivelo veliko preprostih obrtnikov, je bilo obdano z drugim zgrajenim obzidjem. Tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci pa v primerjavi s trgovci niso imeli nobene pravice do glasu o mestnih zadevah in jim ni bilo dovoljeno imeti predstavnika v mestnem svetu. Kljub temu pa so morali nositi glavno finan\xc4\x8dno breme vodenja mesta. Samo v letu 1458 so lahko imeli dva predstavnika v mestnem svetu._NEWLINE_Stolnica svetega Jurija (Sankt-Georgs-Dom) je bila zgrajena, kjer je bila prej stara samostanska cerkev, zato se imenuje Georgsdom. Posve\xc4\x8dena je bila leta 1235._NEWLINE_14. maja 1289 je uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil velik del notranjega mesta, ki je bil nato obnovljen. Ena od hi\xc5\xa1, zgrajenih v tistem \xc4\x8dasu, je bil R\xc3\xb6mer 2\xe2\x80\x934\xe2\x80\x936, ki je danes ena najstarej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih pollesenih hi\xc5\xa1. Leta 1337 so iz Limburga izgnali Jude. Samo leta 1341 so imeli \xc5\xa1e enkrat mo\xc5\xbenost, da se naselijo v mestu, s kraljevo uredbo. Leta 1344 se je polovica prebivalcev mesta odlo\xc4\x8dila za volilno kne\xc5\xbeevino Trier in leta 1420 je bilo mesto v celoti preneseno v last Trierja. Ta dogodek je skupaj z drugim mestnim po\xc5\xbearom leta 1342, \xc4\x8drno smrtjo v letih 1349, 1356 in 1365, predvsem pa vzponom teritorialnih knezov povzro\xc4\x8dil postopen upad mesta._NEWLINE_Leta 1315 in 1346 je bil zgrajen kamnit most \xc4\x8dez reko Lahn (najbr\xc5\xbe v dveh delih)._NEWLINE_Kot posledica nem\xc5\xa1kih kme\xc4\x8dkih vojn so se leta 1525 nemiri pojavili tudi med me\xc5\xa1\xc4\x8dani. Potem ko je volilni knez iz Trierja zahteval, da se me\xc5\xa1\xc4\x8dani spreobrnejo v luteransko vero, je upravni odbor, ki so ga sestavljali me\xc5\xa1\xc4\x8dani, ki so bili sicer neupravi\xc4\x8deni do funkcije v svetu, 24. maja izro\xc4\x8dili svetu 30 to\xc4\x8dk obse\xc5\xbeen seznam zahtev. Zahteve so se nana\xc5\xa1ale predvsem na finan\xc4\x8dno udele\xc5\xbebo in enakopravnost pri obdav\xc4\x8denju, trgovini in gradnji s trgovskim razredom. V dneh, ki so sledili, so se te zahteve pri pogajanjih med svetom in upravo zmanj\xc5\xa1ale na 16 to\xc4\x8dk, kar je verjetno sprejel volilni knez. 5. avgusta je nad\xc5\xa1kof Richard zahteval, da svet ovr\xc5\xbee vse koncesije me\xc5\xa1\xc4\x8danom. Poleg tega je prepovedal zdru\xc5\xbeevanje, neupravi\xc4\x8denim me\xc5\xa1\xc4\x8danom pa so odvzeli pravico do dveh predstavnikov v svetu._NEWLINE_Leta 1806 je Limburg postal last novoustanovljene vojvodine Nassau (Herzogtum Nassau). Leta 1818 so podrli mestno obzidje. Leta 1827 je mesto postalo katoli\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofovski sede\xc5\xbe. Leta 1866 sta bila vojvodina in z njo Limburg prenesena na Prusijo, kar je bila posledica avstrijsko-pruske vojne._NEWLINE_Od leta 1862 je bil Limburg \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko vozli\xc5\xa1\xc4\x8de in od leta 1886 sede\xc5\xbe okraja._NEWLINE_Leta 1892 so mesto naselili palotinci (Dru\xc5\xa1tvo katoli\xc5\xa1kega apostolata, dru\xc5\xa1tvo apostolskega \xc5\xbeivljenja v rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi, ustanovljeno leta 1835, ki ga je ustanovil rimski duhovnik sveti Vincencij Pallotti), ampak samo mo\xc5\xa1ki; \xc5\xbeenske so pri\xc5\xa1le leta 1895._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je bilo v Limburgu veliko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de za vojne ujetnike. \xc5\xa0tevilni irski \xc4\x8dlani britanske vojske so bili tukaj zaprti do konca vojne. Obiskal jih je irski republikanski voditelj Roger Casement, ker je \xc5\xbeelel dobiti rekrute za prihodnji irski upor._NEWLINE_Od leta 1919 do 1923 je bil Limburg sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kratkotrajne svobodne dr\xc5\xbeave (Freistaat Flaschenhals), ker je bil najbli\xc5\xbeje nezasedeno mesto weimarske republike.\n_START_SECTION_\nPokroviteljstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1956 je mesto postalo sponzor za sudetske Nemce, ki so bili izgnani iz mesta M\xc3\xa4hrisch Neustadt (danes Uni\xc4\x8dov v \xc4\x8ce\xc5\xa1ki) v okro\xc5\xbeju Sternberg.\n_START_SECTION_\nPrometna infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nLimburg je staro prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de. \xc5\xbde v srednjem veku je rimska cesta Via Publica tukaj pre\xc4\x8dkala plovno reko Lahn. Danes tej stari povezavi sledita avtocesta A3 (Emmerich\xe2\x80\x93Oberhausen\xe2\x80\x93K\xc3\xb6ln\xe2\x80\x93Frankfurt\xe2\x80\x93N\xc3\xbcrnberg\xe2\x80\x93Passau) in zvezna cesta \xc5\xa1t. 8, ki te\xc4\x8deta skozi mesto. Seveda pa se tu kri\xc5\xbeajo \xc5\xa1e druge ceste v razli\xc4\x8dne smeri._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1248 je bil zgrajen lesen most \xc4\x8dez Lahn in leta 1306 po poplavah zamenjan s kamnitim mostom (Alte Lahnbr\xc3\xbccke). Drugi cestni mostovi so \xc5\xa1e Lahntalbr\xc3\xbccke Limburg (1964) na A3, Lahnbr\xc3\xbccke v bli\xc5\xbeini Staffela in Novi Lahnbr\xc3\xbccke iz leta 1968, ki nosi zvezno cesto, preden v predoru Schiedetunnel pre\xc4\x8dka mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1862 je Limburg dobil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo, ki se je s\xc4\x8dasoma razvila v prometno vozli\xc5\xa1\xc4\x8de hitrih in obi\xc4\x8dajnih vlakov. Ko je bila zgrajena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga za visoke hitrosti InterCityExpress K\xc3\xb6ln\xe2\x80\x93Frankfurt, je Limburg dobil postajo za hitri vlak. To je edina \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja v Nem\xc4\x8diji, na kateri ustavi ta vlak. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga visokih hitrosti pre\xc4\x8dka Lahn na Lahntalbr\xc3\xbccke in se nato potopi v Limbur\xc5\xa1ki predor._NEWLINE_Najbli\xc5\xbeje letali\xc5\xa1\xc4\x8de je v Frankfurtu, oddaljeno je 63 km. Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Bonn-K\xc3\xb6ln je oddaljeno 110 km._NEWLINE_Lahn le\xc5\xbei tudi na zvezni plovni poti (Bundeswasserstra\xc3\x9fe) med Lahnsteinom in Wetzlarjem. Od \xc5\xa1iritve \xc5\xbeeleznice pa pomen vodne poti upada. Uporablja se predvsem v turisti\xc4\x8dne namene.'