b'\n_START_ARTICLE_\nMuhammad Iqbal\n_START_SECTION_\nNAMEN NJEGOVEGA DELA\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo filozofsko stali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo izra\xc5\xbeeno v Rekonstrukciji verske misli v islamu, ki je iz\xc5\xa1la leta 1934. Temeljilo je na \xc5\xa1estih predavanjih v Madrasu (zdaj Chennai), Hyderabadu in Aligarhu med letoma 1928 in 1929. Trdil je, da mora pravilno usmerjen \xc4\x8dlovek nenehno ustvarjati vitalnost s pomo\xc4\x8djo interakcije z nameni Boga. Prerok Mohamed se je vrnil iz svoje enotne Bo\xc5\xbeje izku\xc5\xa1nje, da bi pustil na zemlji novo vrsto mo\xc5\xa1kosti in kulturni svet, za katerega je zna\xc4\x8dilna ukinitev duhovni\xc5\xa1kega in dednega kraljestva in poudarek na preu\xc4\x8devanju zgodovine in narave. Bil je nagnjen k napredovanju pri splo\xc5\xa1nih na\xc4\x8delih sprememb, vendar konzervativen pri uvajanju dejanskih sprememb.\n_START_SECTION_\nREAKCIJA NA NJEGOVA DELA\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so Iqbalove ideje in dela spo\xc5\xa1tovali in podpirali. Dve leti po njegovi smrti je muslimanska liga glasovala za idejo Pakistana, ki jo je on \xc5\xbeelel raz\xc5\xa1iriti \xc5\xbee za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja. Da je vplival na odlo\xc4\x8ditev, ki so jo vpeljali leta 1947, je o\xc4\x8ditno. Pakistanci vsako leto 9. novembra-na njegov rojstni dan, praznujejo Iqbal day._NEWLINE_Bil je cenjen s strani Pakistancev, Irancev, Indijcev, Banglade\xc5\xa1ancev, \xc5\xa0rilancev in drugih svetovnih raziskovalcev pisanja. Prav tako je izredno priznan muslimanski filozofski vodja trenutnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din. Po vsem svetu je bil znan zaradi svojih \xc4\x8dudovitih ve\xc5\xa1\xc4\x8din poezije. Njegova dela in pisma so bila izjemno priznana in pomembna v tradicionalnih, dru\xc5\xbebenih, duhovnih in vladnih argumentih.\n_START_SECTION_\nPERZIJ\xc5\xa0\xc4\x8cINA\n_START_PARAGRAPH_\nPoeti\xc4\x8dna dela Iqbala so bila pisana predvsem v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini in ne urdu, saj je med njegovimi 12.000 verzih kar 7.000 v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini. Leta 1915 je objavil svojo prvo zbirko poezije Asrar-i-Khudi (Skrivnosti "Jaza") v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini. Pesmi poudarjajo duh in "Jaza" z verskega, duhovnega vidika. Veliko kritikov je to imenovalo za najbolj\xc5\xa1e poeti\xc4\x8dno delo Iqbala. V Asrar-e-Khudi Iqbal razlaga svojo filozofijo o "Khudi" oziroma "Jazu". Uporaba Iqbalove besede "Khudi" je sinonim za besedo "Rooh", omenjeno v Koranu. "Rooh" je tista bo\xc5\xbeanska iskra, ki je prisotna v vsakem \xc4\x8dloveku in je bila prisotna tudi v Adamu, zaradi katere je Bog naro\xc4\x8dil vsem angelom, da se klanjajo pred njim. Da pa bi mi spoznali ta bo\xc5\xbeanski duh, bi se morali mo\xc4\x8dno spremeniti._NEWLINE_V svoji Rumuz-i-Bekhudi (Namigi nesebi\xc4\x8dnosti) Iqbal sku\xc5\xa1a dokazati, da je islamski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja najbolj\xc5\xa1i kodeks ravnanja za pre\xc5\xbeivetje dr\xc5\xbeave. Oseba mora ohraniti svoje lastne zna\xc4\x8dilnosti nedotaknjene, vendar, da bo to dose\xc5\xbeeno, mora \xc5\xbertvovati svoje osebne ambicije za potrebe naroda. \xc4\x8clovek ne more uresni\xc4\x8diti "Jaza" zunaj dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Delo Iqbala iz leta 1932, Javed Nama (knjiga o Javed), je poimenovano po njegovemu sinu, ki je okarakteriziran v pesmih. Sledi primerom del Ibn Arabi in Dantejevi Bo\xc5\xbeanski komediji, skozi skrivnostne in pretirane slike skozi \xc4\x8das. Iqbal se prika\xc5\xbee kot Zinda Rud ("Potok, poln \xc5\xbeivljenja"), ki ga vodi Rumi, "mojster", skozi razli\xc4\x8dna nebesa in sfere ter ima \xc4\x8dast, da se pribli\xc5\xbeuje bo\xc5\xbeanskosti in pride v stik z bo\xc5\xbeanskim razsvetljenjem. Na koncu z naslavljanjem svojega sina Javida ogovori mlade in daje navodila "novi generaciji"._NEWLINE_Njegova ljubezen do perzijskega jezika je o\xc4\x8ditna v njegovih delih in poeziji. V eni izmed njegovih pesmi pravi: _NEWLINE_\xda\xaf\xd8\xb1\xda\x86\xdb\x81 \xdb\x81\xd9\x86\xd8\xaf\xdb\x8c \xd8\xaf\xd8\xb1 \xd8\xb9\xd8\xb0\xd9\x88\xd8\xa8\xd8\xaa \xd8\xb4\xda\xa9\xd8\xb1 \xd8\xa7\xd8\xb3\xd8\xaa\xe2\x80\xac_NEWLINE_garchi Hindi dar uz\xc5\xabbat shakkar ast_NEWLINE_\xd8\xb7\xd8\xb1\xd8\xb2 \xda\xaf\xd9\x81\xd8\xaa\xd8\xa7\xd8\xb1 \xd8\xaf\xd8\xb1\xd9\x8a \xd8\xb4\xd9\x8a\xd8\xb1\xd9\x8a\xd9\x86 \xd8\xaa\xd8\xb1 \xd8\xa7\xd8\xb3\xd8\xaa\xe2\x80\xac_NEWLINE_tarz-i guftar-i Dari shirin tar ast_NEWLINE_Prevod: \xc4\x8ceprav v sladkobi hindij\xc5\xa1\xc4\x8dine * je sladkor - metoda govora v Dari je bolj sladka *\n_START_SECTION_\nURDUJ\xc5\xa0\xc4\x8cINA\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1924 je bila objavljena Iqbalova Bang-e-Dara, njegova prva zbirka urdu poezije. Pisana je bila v treh lo\xc4\x8denih fazah njegovega \xc5\xbeivljenja. Pomembnej\xc5\xa1e pesmi te zbirke so Shikwa ("Prito\xc5\xbeba"), Jaw\xc4\x81b-e shikwa ("Odgovor na prito\xc5\xbebo") in Khizr-e r\xc4\x81h ("Khizr, vodnik"). Drugi niz pesmi izhaja iz 1905-1908, ko je Iqbal \xc5\xa1tudiral v Evropi in se osredoto\xc4\x8dil na naravo evropske dru\xc5\xbebe, ki je po njegovem mnenju izgubila duhovne in verske vrednote. To ga je navdihnilo za pisanje pesmi o zgodovinski in kulturni dedi\xc5\xa1\xc4\x8dini islama in muslimanske skupnosti s svetovnega vidika. Iqbal poziva celotno muslimansko skupnost, naj definira osebne, dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne eksistence z vrednotami in u\xc4\x8denjem islama._NEWLINE_Iqbal je svoja dela do 1930 pisal predvsem v perzij\xc5\xa1\xc4\x8dini, po tem letu pa ve\xc4\x8dinoma v urduju. V tem obdobju so bila pogosto usmerjena v muslimanske mno\xc5\xbeice Indije, s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djim poudarkom na islamu in muslimanskem duhovnem in politi\xc4\x8dnem ponovnem zagonu. Izdana leta 1935, Bal-e-Jibril (Gabrijelova krila) je po mnenju \xc5\xa1tevilnih kritikov najbolj\xc5\xa1a urdu poezija. Sestavljajo ga gazele, pesmi, kvartine in epigrami ter nosi mo\xc4\x8dan ob\xc4\x8dutek religiozne strasti._NEWLINE_Njegovo delo Armughan-e-Hijaz (Darilo Hijaza) je bilo objavljeno leta 1938. Prvi del vsebuje kvartine v perzijskem jeziku, drugi del pa nekaj pesmi in epigramov v Urduju. Perzijske kvartine dajejo vtis, da pesnik v svoji domi\xc5\xa1ljiji potuje po Hijazu. Nenavadnost idej in intenzivnost strasti sta pomembni zna\xc4\x8dilnosti teh kratkih pesmi._NEWLINE_Njegove pesmi v urdu: https://www.youtube.com/watch?time_continue=67&v=hzJW_sZNUqw\n_START_SECTION_\nANGLE\xc5\xa0\xc4\x8cINA\n_START_PARAGRAPH_\nIqbal je napisal tudi dve knjigi na temo razvoja metafizike v Perziji in obnovo verske misli v islamu ter veliko pisem v angle\xc5\xa1kem jeziku. V teh je razkril svoje misli o perzijski ideologiji in islamskem sufizmu, za katerega pravi, da aktivira iskalno stran \xc4\x8dloveka za bolj\xc5\xa1e dojemanje \xc5\xbeivljenja. Razpravljal je tudi o filozofiji, bogu in pomenu molitve, \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega duha in muslimanske kulture ter drugih politi\xc4\x8dnih, dru\xc5\xbebenih in verskih problemih.\n_START_SECTION_\nPESNIK VZHODA\n_START_PARAGRAPH_\nIqbal je priznan in citiran kot "Pesnik vzhoda" s strani akademikov, institucij in medijev. Poleg tega Iqbal ni omejen na noben poseben segment svetovne skupnosti, temve\xc4\x8d za celotno \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Revolucionarna dela Iqbala skozi njegovo poezijo so prebudila muslimane s podceline. Iqbal je bil prepri\xc4\x8dan, da so muslimani \xc5\xbee dolgo zatirali kolonialne \xc5\xa1iritve in rast Zahoda. Zato je poznan kot pesnik vzhoda._NEWLINE_Iqbal se imenuje tudi Muffakir-e-Pakistan, ("Miselnik Pakistana") in Hakeem-ul-Ummat (Modrec Ummah"). Pakistanska vlada pa ga je uradno imenoval za "nacionalnega pesnika".\n_START_SECTION_\nIQBAL V IRANU\n_START_PARAGRAPH_\nV Iranu je znan kot Iqb\xc4\x81l-e L\xc4\x81hor\xc4\xab (Iqbal iz Lahorja). Mnogi tamkaj\xc5\xa1nji znanstveniki pa priznavajo pomen njegove poezije pri navdihovanju in vzdr\xc5\xbeevanju iranske revolucije iz leta 1979. V zgodnjih fazah revolucionarnega gibanja je bilo veliko ljudi, ki so se zbirali v parku ali za vogalom, da bi poslu\xc5\xa1ali nekoga, ki recitira perzijsko pesni\xc5\xa1tvo Iqbala, zato ljudje vseh starosti v Iranu danes poznajo vsaj nekaj njegovih pesmi._NEWLINE_\xc5\xa0ele po njegovi smrti leta 1938 je postal znan med intelektualci akademskih krogov v Iranu. _NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih je bila Iqbalova teza o perzijski filozofiji prevedena iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v perzijski jezik. Iranci pa ga \xc5\xa1e danes spo\xc5\xa1tujejo do te mere, da so mu v panteonu Perzijskih pisateljev elegij odredili \xc4\x8dastno mesto._NEWLINE_Leta 1970 so se Iqbalovi verzi pojavili na pasicah in njegova poezija je bila recitirana na pomembnej\xc5\xa1ih sre\xc4\x8danjih. Iqbal je navdihnil mnoge intelektualce, med njimi znana imena so Ali Shariati, Mehdi Bazargan in dr. Abdulkarim Soroush. Njegovo znano knjigo "Obnova verske misli v islamu" je prevedel dr. Mohammad Masud Noruzi.\n_START_SECTION_\nMEDNARODNI VPLIV\n_START_PARAGRAPH_\nIqbalove poglede na zahodni svet so odobravali mo\xc5\xa1ki, vklju\xc4\x8dno z ameri\xc5\xa1kim vrhovnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem in pravnikom Williamom O. Douglasom, ki je dejal, da imajo prepri\xc4\x8danja Iqbala "univerzalno privla\xc4\x8dnost"._NEWLINE_Drugi, vklju\xc4\x8dno s Wilfredom Cantwellom Smithom, so izjavili, da je bil z anti-kapitalisti\xc4\x8dnimi gospodarstvi Iqbal "anti-intelekt", ker "kapitalizem spodbuja razum". Profesor Freeland Abbot je ugovarjal stali\xc5\xa1\xc4\x8dem Iqbala, saj pravi, da je njegov pogled na Zahod temeljil na vlogi imperializma in Iqbal v tamkaj\xc5\xa1njo kulturi ni bil dovolj vklju\xc4\x8den, da bi se seznanil z razli\xc4\x8dnimi koristmi sodobnih demokracij, gospodarskih praks in znanosti.\n_START_SECTION_\nDELA\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova dela niso prevedena v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, nekatera pa lahko beremo v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini, franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in angle\xc5\xa1\xc4\x8di. Prilagam povezavo za dostop do prevdenih del: https://en.wikipedia.org/wiki/Muhammad_Iqbal_bibliography, omenjen pa je v knjigi Corbin, Henry: Zgodovina islamske filozofije, Celje\xc2\xa0: Mohorjeva dru\xc5\xbeba, 2001, (str. 239)\n_START_SECTION_\nPROZA V URDU\n_START_PARAGRAPH_\nIlm ul Iqtisad (1903)\n_START_SECTION_\nPOEZIJA V URDU\n_START_PARAGRAPH_\nBang-i-Dara (1924), _NEWLINE_Bal-i-Jibril (1935), _NEWLINE_Zarb-i Kalim (1936)\n_START_SECTION_\nPROZA V ANGLE\xc5\xa0\xc4\x8cINI\n_START_PARAGRAPH_\nThe Development of Metaphysics in Persia (1908), _NEWLINE_The Reconstruction of Religious Thought in Islam (1930)\n_START_SECTION_\nPOEZIJA V PERZIJ\xc5\xa0\xc4\x8cINI\n_START_PARAGRAPH_\nAsrar-i-Khudi (1915), _NEWLINE_Rumuz-i-Bekhudi (1917), _NEWLINE_Payam-i-Mashriq (1923), _NEWLINE_Zabur-i-Ajam (1927), _NEWLINE_Javid Nama (1932), _NEWLINE_Pas Cheh Bayed Kard ai Aqwam-e-Sharq (1936), _NEWLINE_Armughan-e-Hijaz (1938)'