b'\n_START_ARTICLE_\nSupervizija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz supervizija se uporablja za opis metode dela, katere cilj je razbremenitev strokovnjakov, tako da lahko konstruktivno pre\xc5\xbeivijo stresne situacije in ohranijo zmo\xc5\xbenosti za u\xc4\x8denje. Strokovnjaku pomagala ohraniti in razvijati profesionalnost in osebnostne potenciale. Cilj supervizije je omogo\xc4\x8diti strokovnjaku u\xc4\x8denje, mu pomagati, da pride do svojih lastnih re\xc5\xa1itev v zvezi s problemi, ki se mu porajajo pri delu in mu omogo\xc4\x8diti naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e soo\xc4\x8danje s stresnimi situacijami, pomaga pa tudi pri integraciji prakti\xc4\x8dnih izku\xc5\xa1enj, poglabljanju in \xc5\xa1irjenju znanja in povezovanju strokovnjakov. Predmet supervizije je izku\xc5\xa1nja, ki je povezana s poklicno dejavnostjo, osebna problematika pa je obravnavana le toliko, kolikor se neposredno povezuje z obravnavano poklicno izku\xc5\xa1njo. Glede na \xc5\xa1tevilo udele\xc5\xbeencev poznamo individualno, diadno, triadno, skupinsko in timsko supervizijo. Navadno so supervizijska sre\xc4\x8danja strukturirana, sestavljena iz naslednjih \xc5\xa1estih elementov: osvetlitev trenutne situacije in po\xc4\x8dutja supervizantov, dogovor o vsebini sre\xc4\x8danja, razprava o poro\xc4\x8dilih in refleksijah s prej\xc5\xa1njega sre\xc4\x8danja s strukturirano analizo supervizorja, predstavitev in obravnava konkretnega supervizijskega vpra\xc5\xa1anja, refleksija in dogovor o naslednjem sre\xc4\x8danju. Gre za sistemati\xc4\x8den in kontinuiran proces, ki traja dolo\xc4\x8deno obdobje in je ustrezno dokumentiran. Temelj u\xc4\x8dinkovitega supervizijskega odnosa sta medsebojno zaupanje in spo\xc5\xa1tovanje posameznikovega zna\xc4\x8daja in izku\xc5\xa1enj.\n_START_SECTION_\nTeoreti\xc4\x8dna izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da in modeli supervizije\n_START_PARAGRAPH_\nTeoreti\xc4\x8dna izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da supervizije niso enotna; vpliv nanjo so imele kognitivne in humanisti\xc4\x8dne smeri v psihologiji, razvoj socialnega dela in posamezne terapevtske \xc5\xa1ole. Tako obstaja ve\xc4\x8d modelov supervizije za razli\xc4\x8dna strokovna podro\xc4\x8dja dela, sektorje in potrebe. V literaturi so predstavljeni modeli, ki se nana\xc5\xa1ajo na organizacijo k uporabniku usmerjenega supervizijskega procesa, katere metode in tehnike uporabiti in kako voditi posamezno supervizijsko sre\xc4\x8danje. Model metode je le sredstvo za nudenje pomo\xc4\x8di, da proces poteka sistemati\xc4\x8dno, v praksi pa supervizor, da lahko izvaja supervizijo, izdela svoj model izvajanja supervizije, za katerega mora pridobiti licenco s strani pristojne institucije. Supervizorji navadno za svoj model supervizije uporabijo dokumentirane refleksije izku\xc5\xa1enj ve\xc4\x8dletnega dela z ljudmi, strokovno usposobljenost in dokazila o doseganju kompetenc za supervizijsko delo, poznavanja teorij, metod in tehnik. Supervizijski model, ki ga pregleda pristojna institucija, supervizor nato lahko uporabi, v povezavi s konkretnimi potrebami pri uporabniku, supervizantu.\n_START_SECTION_\nRazvijanje podpornega odnosa\n_START_PARAGRAPH_\nSupervizor mora uspe\xc5\xa1no obvladati \xc5\xa1tevilne spretnosti kot so komunikacijske spretnosti (vzbpodbujanje medosebnih odnosov, aktivno poslu\xc5\xa1anje, razumevanje govorice telesa ipd.), asertivne spretnosti (dajanje in sprejemanje konstruktivne kritike, ustrezno izra\xc5\xbeanje \xc4\x8dustev ipd.) ter kooperativne spretnosti (vzpostavljanje tima, re\xc5\xa1evanje konfliktov, vodenje skupine ipd.). Pomembno je tudi, da uspe\xc5\xa1no zbira informacije ter intervencije, oblikuje zaklju\xc4\x8dke, postavlja cilje ipd. Pri superviziji je vzpostavitev podpornega odnosa osnova za u\xc4\x8dinkovito delo. Trije osnovni pogoji za razvijanje podpornega odnosa v superviziji so pristnost, brezpogojno pozitivno sprejemanje varovanca in empatija (Rogers,1941, v: \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc4\x8dar, 2003). Sposobnost vzpostavljanja empati\xc4\x8dnega odnosa je najpomembnej\xc5\xa1a sposobnost osebe, ki pomaga in od katere je odvisna u\xc4\x8dinkovitost odnosa pomo\xc4\x8di. Carckhuff (1969, v: \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc4\x8dar, 2003) opisuje dve fazi v empati\xc4\x8dnem odnosu. V prvi fazi supervizor reflektira pomen besed, ki jih je varovanec izrekel. Za drugo fazo pa je zna\xc4\x8dilna refleksija ob\xc4\x8dutkov, ki so vklju\xc4\x8deni v varovan\xc4\x8devo vedenje in jih le ta izra\xc5\xbea nebesedno.\n_START_SECTION_\nUsposabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji se je metoda supervizije za\xc4\x8dela uporabljati v drugi polovici 70. let, pri vklju\xc4\x8devanju supervizije v sistem socialnega varstva je pomemben korak napravil zakon o socialnem varstvu. Tako pri nas kot tudi drugod po svetu do nedavnega za supervizorja ni bilo dolo\xc4\x8denih zahtev ali pogojev, ki bi jih moral izpolnjevati. Vse bolj je o\xc4\x8ditna te\xc5\xbenja, da potrebuje supervizor dolo\xc4\x8deno posebno usposabljanje. V svetu so se v tem obdobju razvili \xc5\xa1tevilni programi podiplomskega izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja za supervizorje. Fakulteta za socialno delo je skupaj s Socialno zbornico Slovenije izpeljala dvoletno usposabljanje, \xc5\xa1e posebej specializirano za potrebe supervizije na podro\xc4\x8dju socialnega varstva, v program pa so se lahko vklju\xc4\x8dili strokovni delavci z ve\xc4\x8dletnimi izku\xc5\xa1njami dela z ljudmi. Na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani so oblikovali specialisti\xc4\x8dni program "Supervizija", v katerega se, tako kot pri programu usposabljanja, lahko vklju\xc4\x8dijo strokovnjaki z visoko izobrazbo iz razli\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeboslovnih smeri, ki \xc5\xbee imajo ve\xc4\x8dletne delovne izku\xc5\xa1nje na svojem podro\xc4\x8dju dela z ljudmi in vodenja skupin ter so tudi sami \xc5\xbee bili vklju\xc4\x8deni v supervizijski proces kot supervizanti. V okviru specialisti\xc4\x8dnega \xc5\xa1tudija si kandidat pridobi osnovna teoreti\xc4\x8dna znanja ter prakti\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje s podro\xc4\x8dja supervizije. Obstajajo pa \xc5\xa1e drugi programi izpopolnjevanja supervizorjev, ki jih pripravijo organizacije za izobra\xc5\xbeevanje odraslih.'