b'\n_START_ARTICLE_\nLangobardski limes\n_START_PARAGRAPH_\nLangobardski limes je bil limes (fortifikacijski sistem), ki je bil zgrajen v \xc4\x8dasu zatona Rimskega imperija na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slovenije in Italije._NEWLINE_Nastanek tega limesa ni natan\xc4\x8dno znan, vsaj del pa naj bi nastal po kon\xc4\x8danih bizantinsko-gotskih vojnah, ko je Bizanc na \xc4\x8delu s cesarjem Justinjanom po letu 555 ponovno zavladal severovzhodni Italiji, med drugim tudi Bene\xc4\x8diji in Istri. Meja naj bi takrat potekala od Sne\xc5\xbenika do Nanosa, preko tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega Krasa, Solkana (Castrum Siliganum) mimo \xc4\x8cedada (Forum Julii) in naprej proti severu do prehodov prek Julijskih in Karnijskih Alp. Po veliki selitvi Langobardov na \xc4\x8delu s kraljem Alboinom 1. aprila 568 iz Panonije v Italijo so prazno obmo\xc4\x8dje med Panonijo in mejo Italije pri\xc4\x8deli poseljevati Slovani in Obri. Langobardi so obrambne naprave prevzeli od Bizantincev in jih kot drugod ob mejah svoje dr\xc5\xbeave zgradili proti Slovanom in Obrom. Meja, urejena na voja\xc5\xa1ki na\xc4\x8din, je obstajala iz sistema utrjenih gradov, gradi\xc5\xa1\xc4\x8d in sotesk. Po velikem navalu Slovanov in Obrov 611 se je ju\xc5\xbena meja premaknila do skrajnih mej Alp in Krasa s Furlansko ravnino. Zapori lahko danes sledimo od sotesk pri Pu\xc5\xa1ji vasi (Venzone) in Huminu (Gemona) na severu, preko Rtina (Artegna) in Nem (Nimis) do \xc4\x8cedada. V ju\xc5\xbenem delu so utrjeni kraji Ipplis, Krmin (Cormons), verjetno Solkan (Castrum Siliganum), Fara pri Gradi\xc5\xa1ki in tik ob tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu grad Potium ali Pucinum pri Devinu. _NEWLINE_V 7. in 8. stoletju je zapora zaustavila kolonizacijski val Slovanov in ostala v glavnem nespremenjena do dana\xc5\xa1njih dni. S tem je potek limesa narekoval narodnostno mejo, ki se je do danes bolj malo spremenila. _NEWLINE_O samem limesu je pisal \xc5\xbee langobardski zgodovinar Pavel Diakon.'