b'\n_START_ARTICLE_\nSveti Pavel\n_START_SECTION_\nOkolje in otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPavel se je rodil med letoma 5 in 10 v Tarzu, prestolnici rimske province Kilikije. Njegovi star\xc5\xa1i so bili Judje in rimski dr\xc5\xbeavljani. _NEWLINE_Rodil se je v tri razli\xc4\x8dne miselne svetove \xe2\x80\x93 v judovstvo 1. stoletja, starogr\xc5\xa1ko kulturo Sredozemlja in administrativno oblast rimskega cesarstva. Doma\xc4\x8dnost z vsakim izmed njih ga je opremila za misijonska potovanja v odraslosti._NEWLINE_Ob rojstvu oziroma obrezovanju so star\xc5\xa1i Pavlu poleg rimskega imena pridali tudi hebrejsko ime. Izbrali so ime prvega izraelskega kralja Savla, najslavnej\xc5\xa1ega \xc4\x8dlana Benjaminovega rodu. Savel v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni izpro\xc5\xa1en od Boga. Latinsko ime Pavel pomeni majhen._NEWLINE_Pisma je pisal v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini in jih podpisoval s Pavel. To obliko je uporabljal od svojega obiska na Cipru.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje in vzgoja\n_START_PARAGRAPH_\nSavla je vzgajal rabin Gamali\xc3\xa9l v Jeruzalemu. Savel je postal pravoveren farizej in zvest Mojzesovi postavi. Znan je bil po svojih ortodoksnih prepri\xc4\x8danjih in sovra\xc5\xa1tvu do kristjanov. Gamali\xc3\xa9l je judovskemu velikemu zboru svetoval, naj se ne dotika teh ljudi in naj jih pusti, saj \xc4\x8de je ta na\xc4\x8drt ali to delo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko, bo razpadlo: \xc4\x8de pa je od Boga, jih ne bodo mogli uni\xc4\x8diti \xe2\x80\x93 da se ne bi kdaj izkazalo, da se borijo proti Bogu (Apd 5,38\xe2\x80\x9339)._NEWLINE_V odrasli dobi je Pavel za razliko od ostalih apostolov \xc5\xbeivel neporo\xc4\x8den. O njegovem izgledu pravi apokrif iz 2. stoletja, da je bil mo\xc5\xbe majhne postave, ple\xc5\xa1aste glave in krivih nog, v dobrem telesnem stanju, z obrvmi zra\xc5\xa1\xc4\x8denimi skupaj in nekoliko ukrivljenega nosu, nadvse prijazen, zdaj je bil videti kot \xc4\x8dlovek, zdaj je imel obraz angela\xc2\xab (Dela Pavla in Tekle)._NEWLINE_Savel je mislil, da je Bogu slu\xc5\xbeil tudi takrat, ko je \xc5\xa1e preganjal Jezusove u\xc4\x8dence in je s pismi velikega duhovnika od\xc5\xa1el v Damask, da bi zajel sledilce tega nauka in jih zvezane pripeljal v Jeruzalem. Tam bi jih naj pobili kakor so diakona \xc5\xa0tefana, pri \xc4\x8digar smrti s kamenjanjem je bil navzo\xc4\x8d in jo je odobraval. Kljub temu je zelo verjetno, da Pavel zemeljskega Jezusa osebno ni poznal.\n_START_SECTION_\nSpreobrnjenje na poti v Damask\n_START_PARAGRAPH_\nSavel se je s pooblastili velikega duhovnika odpravil v Damask. Ko je odhajal iz Jeruzalema, je \xc5\xa1e bil prepri\xc4\x8dan, da so kristjani bogokletniki. Na poti v Damask je videl slepe\xc4\x8do svetlobo in sli\xc5\xa1al Jezusa, ki mu je rekel: \xc2\xbbZakaj me preganja\xc5\xa1?\xc2\xab\xc2\xa0Zaradi svetlobe je oslepel. Odpeljali so ga v Damask.\n_START_SECTION_\nDamask, Jeruzalem, Tarz\n_START_PARAGRAPH_\nDama\xc5\xa1\xc4\x8danski kristjan Hananija ga je obiskal in mu povrnil vid. Pavel se je po videnju vstalega Kristusa spreobrnil in se je dal krstiti. Nato je v Damasku za\xc4\x8del govoriti o Jezusu. Judje so ga obsodili in sovra\xc5\xbeili kot odpadnika od vere. Kristjani so se ga \xc5\xa1e vedno bali, saj jih je v preteklosti preganjal, niso mu zaupali in ga sprejeli medse. Od\xc5\xa1el je v arabsko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, kjer je hotel s postom in molitvijo dopolniti svoje duhovno rojstvo in v hoji po pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih stopinjah Janeza Krstnika in Jezusa dozoreti za apostola. V Damask se je vrnil \xc4\x8dez tri leta in kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost ga je sprejela. Judje pa so sklenili, da bodo odpadnika ubili. Da je lahko pobegnil, so ga v ko\xc5\xa1ari spustili z dama\xc5\xa1\xc4\x8danskega obzidja. Zbe\xc5\xbeal je v Jeruzalem, kjer so se ga kristjani bali. Zato ga je apostolom predstavil B\xc3\xa1rnaba. Ker so tudi v Jeruzalemu sklenili, da ga bodo ubili, je zbe\xc5\xbeal v Tarz.\n_START_SECTION_\nApostolska potovanja\n_START_PARAGRAPH_\nBarnaba je \xc4\x8dez nekaj let poiskal Pavla, da bi pomagal skupnosti v Antiohiji v Siriji. Kasneje so ju poslali na Ciper in nato v Malo Azijo, da bi oznanjala evangelij. Pavel se je vrnil v Antiohijo in kr\xc5\xa1\xc4\x8danski skupnosti poro\xc4\x8dal o svojem delu. Z njegovo pomo\xc4\x8djo so judovski kristjani v Jeruzalemu doumeli, da je Jezus Kristus odre\xc5\xa1enik vseh narodov in ne le judovskega._NEWLINE_Za pomo\xc4\x8dnika na svojem drugem potovanju je izbral Sila in skupaj sta obiskala Galatijo. V Listri se jima je pridru\xc5\xbeil Timotej. Iz Troade so odpluli v Gr\xc4\x8dijo, kjer se jim je pridru\xc5\xbeil Luka. V Filipih so ustanovili cerkveno skupnost. Kmalu so Pavla in Sila pretepli in ju vrgli v je\xc4\x8do. Po izpustitvi sta potovala po Gr\xc4\x8diji. Pavel je bil v Atenah in nato osemnajst mesecev v Korintu. V Jeruzalem se je vrnil skupaj z darovi za uboge, ki so jih darovali kristjani v Gr\xc4\x8diji in Mali Aziji._NEWLINE_Nato se je za kratek \xc4\x8das ustavil v Siriji. Naslednja pot ga je vodila v Efez, kjer je ostal skoraj 3 leta in oznanjal Grkom in Judom. Po obisku Korinta se je preko Gr\xc4\x8dije in Male Azije vrnil v Jeruzalem.\n_START_SECTION_\nZnova v je\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nV Jeruzalemu so ga aretirali in poslali v Cezarejo. Tam naj bi mu sodil Feliks. V zaporu je dve leti \xc4\x8dakal na zasli\xc5\xa1anje. Ob \xc4\x8dasu, ko bi moralo potekati sojenje, se je zgodila zamenjava rimskih upraviteljev. Feliksa je zamenjal Fest. Ker se je Pavel skliceval na cesarja, so ga za razsodbo poslali v Rim. Ladja je pred Malto do\xc5\xbeivela brodolom, vendar nih\xc4\x8de ni utonil. Nato je bil v Rimu ve\xc4\x8d kot dve leti v hi\xc5\xa1nem priporu. Po sodnem procesu so ga verjetno osvobodili in morda je oznanjal evangelij po \xc5\xa0paniji.\n_START_SECTION_\nUsmrtitev in grob\n_START_PARAGRAPH_\nNato so ga znova zaprli. Apostolska dela govorijo o Pavlovem ujetni\xc5\xa1tvu v Rimu, vendar ne omenjajo njegove usmrtitve v tem mestu. Pismi Klemena Rimskega in Ignacija Antiohijskega omenjata Pavlovo smrt v Rimu skupaj s Petrovo. Pavel je bil rimski dr\xc5\xbeavljan. Za Rimljane je bila obi\xc4\x8dajna oblika smrtne kazni obglavljanje in Tertulijan je jasno povedal, da so Pavla usmrtili na tak na\xc4\x8din._NEWLINE_O datumu usmrtitve sta dve predvidevanji, obe pa ga ume\xc5\xa1\xc4\x8data v \xc4\x8das Neronovega preganjanja. Zgodnje pri\xc4\x8devanje govori, da so Pavla usmrtili pri Treh vodnjakih (latinsko Tre Fontane), ki le\xc5\xbeijo pribli\xc5\xbeno 3 milje ju\xc5\xbeno od Rima. Pri\xc4\x8devanje se sklicuje na legendo, ki pravi, da je Pavlova odsekana glava trikrat posko\xc4\x8dila in povzro\xc4\x8dila, da so se odprli trije studenci._NEWLINE_Pri\xc4\x8devanja postavljajo Pavlov grob v kripto bazilike svetega Pavla zunaj obzidja. Kraj so potrdila sodobna izkopavanja.\n_START_SECTION_\nApostolska potovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPavel je po dogodku v Damasku postal glavna osebnost, ki je \xc5\xa1irila kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo proti zahodu. V svojih pismih raznim kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim skupnostim Pavel govori o svojih potovanjih in nevarnostih, na katere je naletel. Luka, njegov sopotnik, v Apostolskih delih v celoti opi\xc5\xa1e 3 misijonska potovanja. \xc4\x8cetrto je bilo, ko so Pavla kot ujetnika poslali na sojenje v Rim. Pavel je skupno prepotoval vsaj 25.000 kilometrov, od tega 14.000 po kopnem.\n_START_SECTION_\nPrvo potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nDogajalo se je okrog leta 45 ali 46. Pavel in Barnaba sta iz sirske Antiohije odplula na Ciper, od tam na ozemlje dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije, v Atalejo, Perge, Pizidijsko Antiohijo, Ikonij, Derbo in Listro. Vra\xc4\x8dala sta se po isti poti in odplula v Antiohijo. Na za\xc4\x8detku poti ju je spremljal Janez Marko, ki se je domov vrnil iz Perg.\n_START_SECTION_\nDrugo potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeto ali dve zatem (od 48 do 51) se je za 18 mesecev zadr\xc5\xbeal v Korintu. Za sopotnika si je izbral Sila, saj se je z Barnabo sprl glede Janeza Marka. Po kopnem sta od\xc5\xa1la iz Antiohije. Spotoma sta obiskala skupnosti, ki so nastale na prvem potovanju. V Listri je postal njun sopotnik Timotej. Iz Listre sta od\xc5\xa1la v obmorsko Troado in \xc4\x8dez morje v severno Gr\xc4\x8dijo. Iz Filipov sta od\xc5\xa1la v Solun, Berojo, Atene in Korint. Po 18 mesecih sta se z ladjo preko Efeza in Cezareje vrnila v Antiohijo.\n_START_SECTION_\nTretje potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8delo se je leta 53. Pavel in sopotniki so po kopnem obiskali tur\xc5\xa1ki Galatijo in Frigijo in spodbujali vse vernike. V Efezu so ostali ve\xc4\x8d kot dve leti. Tam je bil odziv na evangelij tako velik, da so obrtniki, ki so izdelovali iz srebra kipce boginje Diane, ostali brez dela. Zato so med ljudstvom zanetili upor. Pavel je od\xc5\xa1el v Filipe in Korint in do Troade. Nato je z ladjo obiskal Asos, Mitileno, Milet, Rodos, Pataro, Tir, Ptolemajdo in Cezarejo. Pot je kon\xc4\x8dal v Jeruzalemu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto potovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPavla so v Jeruzalemu prijeli. Naslednji dve leti (od 58 do 60) je pre\xc5\xbeivel v je\xc4\x8di. Nato se je po pravici, ki mu je pripadala kot rimskemu dr\xc5\xbeavljanu, prito\xc5\xbeil na cesarja. Poslali so ga na sojenje v Rim. Tako se je za\xc4\x8delo njegovo \xc4\x8detrto potovanje. Bil je zastra\xc5\xbeen. Z njim je potoval Luka. Kapitanova nespametna odlo\xc4\x8ditev izpluti s Krete je povzro\xc4\x8dila, da je ladjo blizu Malte zajel silen vihar. Zgodil se je brodolom, potniki so se komaj re\xc5\xa1ili. Zimo so pre\xc5\xbeiveli na Malti. Spomladi so nadaljevali plovbo proti Rimu._NEWLINE_Pavla so kristjani pri\xc4\x8dakali \xc5\xbee pri vhodu v mesto. \xc4\x8deprav je bil v hi\xc5\xa1nem priporu in je \xc4\x8dakal na razsodbo, je lahko \xc5\xa1e dve leti oznanjal evangelij.\n_START_SECTION_\nPrvi pismi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi pismi sta 1. in 2. pismo Tesaloni\xc4\x8danom in govorita o drugem Kristusovem prihodu. Napisal ju je v Korintu, kjer se je zadr\xc5\xbeeval na svojem drugem potovanju.\n_START_SECTION_\nEvangelijska pisma\n_START_PARAGRAPH_\nTo so pisma Rimljanom, Gala\xc4\x8danom ter 1. in 2. pismo Korin\xc4\x8danom. V njih je Pavel razvijal svoje evangelijsko oznanilo. Precej zanesljivo jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v \xc4\x8das tretjega potovanja (v letih od 53 do 57). Takrat je bil skoraj tri leta v Efezu. Konec leta 54 (letnica ni zanesljiva), je tam napisal Pismo Gala\xc4\x8danom in leta 55 1. pismo Korin\xc4\x8danom, ki ni bilo dobro sprejeto. Zato je napisal \xc5\xa1e ve\xc4\x8d pisem. 2. pismo Korin\xc4\x8danom je verjetno nastalo leta 57. Jeseni istega leta je v Korintu napisal Pismo Rimljanom, ki je Pavlova najpomembnej\xc5\xa1a teolo\xc5\xa1ka razprava.\n_START_SECTION_\nPisma iz ujetni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nTo so pisma Filipljanom, Efe\xc5\xbeanom, Kolo\xc5\xa1anom in Filemonu. Odlikuje jih miselna prodornost in velika kr\xc5\xa1\xc4\x8danska zrelost. Vedno ve\xc4\x8d biblicistov meni, da Pavel vseh teh pisem ni napisal v \xc4\x8dasu rimskega ujetni\xc5\xa1tva (61\xe2\x80\x9363). Pismo Filipljanom je napisal leta 55 v Efezu, Pismo Filemonu leta 57. Pismo Kolo\xc5\xa1anom je verjetno nastalo v letih 61/62 v Rimu. V istem mestu je verjetno nastalo tudi Pismo Efe\xc5\xbeanom. Ti dve pismi se od drugih Pavlovih razlikujeta slogovno in vsebinsko. \xc2\xbbNekateri biblicisti samo zato govorijo o njunem pavlinskem izvoru.\xc2\xab\xc2\xa0Morda je Pavel pooblastil drugo osebo, da je na podlagi pogovora z njim napisala eno ali drugo pismo. Tako bi \xc5\xa1e vedno sam stal za tem besedilom. Prvotna Cerkev je obe pismi pripisovala Pavlu.\n_START_SECTION_\nPastirska ali pastoralna pisma\n_START_PARAGRAPH_\nTo so 1. in 2. pismo Timoteju in Pismo Titu. Verjetno jih je napisal po rimskem ujetni\xc5\xa1tvu, morda iz Efeza, s Krete ali pa z Mileta. O tem Apostolska dela ne govorijo. Nekateri zgodovinarji govorijo o drugem rimskem ujetni\xc5\xa1tvu, vendar o njem v 2. pismu Timoteju ni govora. Je morda bil v Rimu v tem \xc4\x8dasu prostovoljno?_NEWLINE_Ker na splo\xc5\xa1no menijo, da je Pismo Timoteju zadnje Pavlovo pismo, velja torej Klavdijino ime v 2 Tim 4,21 kot zadnje ime v Pavlovih pismih.\n_START_SECTION_\nSinteza Pavlovega \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nZa apostola Pavla je bil smisel njegovega \xc5\xbeivljenja, da se \xc5\xbertvuje za oznanjevanje evangelija iz ljubezni do Kristusa. Hotel je, da bi vsi ljudje spoznali Kristusovo ljubezen. Njegovo delo je obse\xc5\xbeno. Za evangelij je pridobil ljudi v mnogih pokrajinah. Zase je trdil, da bi bilo gorje, \xc4\x8de Kristusa ne bi oznanjal. Odkar ga je sre\xc4\x8dal na poti v Damask, ni bil miren, \xc4\x8de ni govoril o njem._NEWLINE_Pravil je, da ga je gnala ljubezen, ki ji je v 1. pismu Korin\xc4\x8danom zapisal najlep\xc5\xa1i slavospev v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem slovstvu. Ob koncu je zapisal: \xc2\xbbZdaj pa ostane vera, upanje, ljubezen, to troje; najve\xc4\x8dja med temi pa je ljubezen. Prizadevajte si, da boste imeli ljubezen.\xc2\xab\xc2\xa0V njej je klju\xc4\x8d do Pavlove osebnosti, smisel \xc5\xbertvovanja do mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva, svetni\xc5\xa1tvo in njegova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nPriznanje\n_START_PARAGRAPH_\nSveti Pavel goduje skupaj s svetim Petrom 29. junija po katoli\xc5\xa1kem in pravoslavnem koledarju. Praznik spreobrnitve apostola Pavla je na katoli\xc5\xa1kem koledarju 25. januarja._NEWLINE_Od 28. junija 2008 do 29. junija 2009 je Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev obele\xc5\xbeevala Pavlovo leto, posve\xc4\x8deno 2000-letnici rojstva apostola Pavla.\n_START_SECTION_\nV umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nUpodobitve apostola Pavla je mo\xc4\x8d najti povsod po svetu, predvsem v Evropi. Kot pisca Nove zaveze ga ozna\xc4\x8dujeta atributa knjiga in zvitek, me\xc4\x8d pa je orodje, s katerim je bil usmr\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nMozaiki\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i ohranjen mozaik je v apsidi cerkve svete Prudencije v Rimu. Ohranjenih je ve\xc4\x8d mozaikov iz Ravene; nastali so v 6. stoletju._NEWLINE_Drugi mozaiki so \xc5\xa1e v Odre\xc5\xa1enikovi cerkvi v Istanbulu, v Vatikanskih muzejih, v cerkvi svetega Pavla znotraj obzidja v Rimu, v cerkvi svetega Pavla v Chicagu, na gr\xc5\xa1ki pravoslavni cerkvi v kalifornijskem Irvinu, v Verii v Solunu in v sanktperterbur\xc5\xa1kih cerkvi svetega Izaka (rusko \xd0\xa1\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x82-\xd0\x9f\xd0\xbe\xd0\xbb \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xb0) ter katedrali presvete Krvi.'