b'\n_START_ARTICLE_\nVentilatorski konvektor\n_START_PARAGRAPH_\nVentilatorski konvektor je preprosta naprava, sestavljena iz hladilnega oziroma grelnega registra ter ventilatorja. Je del HVAC sistema, ki ga najdemo v stanovanjskih, trgovskih in industrijskih poslopjih. Konvektorji v ve\xc4\x8dini primerov niso povezani s prezra\xc4\x8devlnimi kanali, temve\xc4\x8d s cevmi ogrevalne oziroma hladilne vode (katera te\xc4\x8de skozi register). Uporabljamo jih za uravnavanje temperature v prostoru v katerem so name\xc5\xa1\xc4\x8deni. Reguliramo ga lahko z ON/OFF stikalom ali pa s termostatom._NEWLINE_Zaradi preprostosti konvektorjev so le ti bolj ekonomi\xc4\x8dni za monta\xc5\xbeo kot centralni hladilno/ogrevalni sistemi preko klimatov. Na enotah pa je lahko mote\xc4\x8d ventilator, saj je name\xc5\xa1\xc4\x8den v istem prostoru. Poznamo ve\xc4\x8d vrst izvedb ventilatorskih konvektorjev, in sicer stropne (horizontalne enote) in talne (vertikalne enote).\n_START_SECTION_\nZasnova in delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej je treba omeniti, da je "konvektor" splo\xc5\xa1en izraz, ki se uporablja za ponudbe proizvodov. Prav tako bo le ta izraz pomenil nekaj drugega uporabniku kot monterjem, zlasti glede namembnosti in zmogljivosti._NEWLINE_Ventilatorski konvektor je lahko skrit ali viden v prostoru v katerem je vgrajen._NEWLINE_Viden konvektor je lahko prostostoje\xc4\x8d, stenski ali stropni. Po navadi je za\xc5\xa1\xc4\x8diten z masko in z difuzorjem povratnega in dovodnega zraka v prostoru._NEWLINE_Skriti konvektorji so obi\xc4\x8dajno name\xc5\xa1\xc4\x8deni v tako imenovanem dostopnem dvojnem stropu ali pa v servisnem hodniku. Odvodna re\xc5\xa1etka je name\xc5\xa1\xc4\x8dena v stropu, prav tako kot dovodni difuzor. Postavljeni sta tako, da je omogo\xc4\x8den lahek dostop do njiju ter, da sta "skladni" s prostorom. Ti dve re\xc5\xa1etki ne smeta biti zdru\xc5\xbeeni ali preblizu druga drugi._NEWLINE_Konvektorju se dovaja toplo vodo iz toplotne postaje ali hladno vodo iz hladilnega agregata do registra. Ogrevalni ali hladilni sistem je zaprt in po navadi lo\xc4\x8den. Voda, ki kro\xc5\xbei preko registra, nato zraku odvzema toploto oziroma jo dodaja. Konvektor ima lahko vgrajen svoj termostat ali pa montiramo oddaljenega na steno v isti prostor. V sodobnih stavbah je vse skupaj lahko vodeno preko CNS (centralno nadzornega sistema). V prostor so dodana tipala, pred registrom konvektorja pa elektromagnetni ventili. Tako lahko nadziramo ter krmilimo temperaturo preko ra\xc4\x8dunalnika._NEWLINE_Ventilatorske konvektorje delimo na dva tipa, in sicer na dvocevni ter \xc5\xa1tiricevni konvektor. Dvocevni konvetor ima eno dovodno ter eno povratno cev. \xc5\xa0tiricevni konvektor pa ima dve dovodni ter dve povratni cevi. Tako imamo konvektor, ki nam omogo\xc4\x8da lo\xc4\x8deno ogrevanje ter hlajenje. Ker je v stavbah potrebno v dolo\xc4\x8denem trenutku nek prostor segrevati in drugega hladiti (sploh v prehodnih obdobjih, na primer jeseni ali spomladi) so taki konvektorji najbolj pogosto uporabljeni._NEWLINE_Odvisnost od temperatur hladilne vode in relativne vla\xc5\xbenosti prostora, bo pri hlajenju hladilni register vstopni zrak razvla\xc5\xbeil, stranski produkt tega pa je kondenz, katerega moramo odvajati. Konvektor ima zato pod registrom banjico, katera visi v dolo\xc4\x8deno stran, da lahko kondenz odteka. Najenostavnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za odtekanje kondenza iz ve\xc4\x8d enot izvedemo tako, da odtoke pove\xc5\xbeemo v "mre\xc5\xbeo", kondenz pa tako prosto odteka. V primeru, da odtoka ne moremo priklju\xc4\x8diti direktno na konvektor, za ta namen uporabimo \xc4\x8drpalko, ki kondenz \xc4\x8drpa v najbli\xc5\xbeji odtok._NEWLINE_S hitrostjo elektromotorja ventilatorja, ki je vgrajen v konvektorju, dejansko nadzorujemo temperaturo ogrevanja oziroma hlajenja. Nekateri proizvajalci so spreminjanje hitrosti motorja ventilatorja dosegli tako, da so na sekundarni strani transformatorja prilagodili navitja. Obi\xc4\x8dajno se ta prilagoditev naredi v za\xc4\x8detku, ko so strojne in\xc5\xa1talacije \xc5\xa1e v teku. Drugi proizvajalci zagotavljajo prilagojene kondenzatorske motorje in so hitrosti tako \xc5\xbee dolo\xc4\x8dene, glede na izvedbo konvektorja. Najenostavnej\xc5\xa1i termostat ima na izbiro tri stopnje hitrosti vrtenja ventilatorja (po\xc4\x8dasno/srednje/hitro), le-te pa so lahko krmiljene avtomatsko ali pa jih izbiramo ro\xc4\x8dno. Motorji ventilatorja so obi\xc4\x8dajno enofazni izmeni\xc4\x8dni motorji (AC), vedno bolj pa prihajajo v veljavo DC/EC elektromotorji. Ti motorji nam povrnejo za\xc4\x8detno investicijo z zmanj\xc5\xa1ano porabo elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nDC/EC elektromotorji v konvektorskih enotah\n_START_PARAGRAPH_\nZa tak\xc5\xa1ne motorje se v\xc4\x8dasih uporablja ime DC motorji, EC motorji, najve\xc4\x8dkrat pa DC/EC motorji. Kratica DC pomeni Direct Current (enosmerni elektri\xc4\x8dni tok) in EC pomeni Electronically Commutated (elektronsko komutiran)._NEWLINE_DC motorji nam omogo\xc4\x8dajo kontroliranje hitrosti s spreminjanjem signala krmilne napetosti od 0V do 10V. Pri napetosti 2,5V (odvisno od proizvajalca) je motor ustavljen, z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem napetosti pa nara\xc5\xa1\xc4\x8da tudi hitrost vrtenja. Maksimalna hitrost je dose\xc5\xbeena pri napetosti 10 Voltov. Konvektorji v praksi delujejo od 4V do 7,5V, kajti pri ni\xc5\xbeji napetosti je hitrost vrtenja neu\xc4\x8dinkovita glede na pretok zraka, pri vi\xc5\xa1ji napetosti od 7,5 Voltov pa ventilator postane preve\xc4\x8d glasen za komercialne namene._NEWLINE_Regulacijo napetosti 0-10 Voltov lahko izvedemo s preprostim potenciometrom ali z napetostnim krmilnikom. Prva opcija je zelo preprosta in poceni, vendar nam slednja omogo\xc4\x8da veliko ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti krmiljenja same hitrosti motorja glede na spremembo pogojev, oziroma zunanjih vplivov. Te pogoje oziroma merila, bi lahko zahtevali v realnem \xc4\x8dasu bodisi za ogrevanje ali hlajenje, zasedenosti prostorov, \xc4\x8dasovnih ur oziroma veliko drugih dejavnikov, ki bi bili pomembni za bolj\xc5\xa1i nadzor ali delovanje._NEWLINE_Razlog, da se ti tipi konvektorjev kljub svoji relativni zahtevnosti vedno bolj uveljavljajo je ta, da je njihov izkoristek glede energetskega vidika veliko bol\xc5\xa1ji od predhodnih AC (izmeni\xc4\x8dnih) motorjev. Tak motor nam zmanj\xc5\xa1a z energetskega vidika stro\xc5\xa1ke do 50%, s prilagoditvijo glede na uporabo, pa tudi do 80%. Na obmo\xc4\x8djih sveta kjer je pravno zahtevana energetska u\xc4\x8dinkovitost ventilatorskih konvektorjev (kot je na primer Velika Britanija), le tak\xc5\xa1ni konvektorji (DC/EC) hitro postajajo edina izbira.'