b'\n_START_ARTICLE_\nOgrica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOgrica ima visoko, bo\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno stisnjeno telo s podolgovato glavo s podstojnimi usti, ki se zo\xc5\xbeujejo v zna\xc4\x8dilen\xc2\xa0\xc2\xbbgob\xc4\x8dek\xc2\xab. Luske so pri ogrici razli\xc4\x8dne velikosti, pri glavi so drobne, ob pobo\xc4\x8dnici pa velike. Po zgornji strani telesa je ogrica sivo-modre barve, enake barve sta tudi hrbtna in repna plavut, ostale pa so rumenkaste barve, le ob korenu so temnej\xc5\xa1ih odtenkov. Ob drsti postane zgornja stran skoraj povsem \xc4\x8drna, plavuti in \xc5\xa1kr\xc5\xbeni poklopci pa postanejo \xc5\xbeivo oran\xc5\xbene barve._NEWLINE_Ogrica spolno dozori v tretjem ali \xc4\x8detrtem letu starosti, drsti pa se od marca do aprila v podobnem okolju kot podust, torej v \xc4\x8distih predelih re\xc4\x8dne struge, kjer ni mulja ali peska. V \xc4\x8dasu drsti se, sicer samotarska riba, zdru\xc5\xbeuje v velike jate. Samica odlaga lepljive ikre (od 80.000 do 300.000) na re\xc4\x8dna tla._NEWLINE_Ogrica zraste do 50 cm (obi\xc4\x8dajno le med 20 in 30\xc2\xa0cm) in lahko do\xc5\xbeivi do 15 let. Njena glavna hrana so razni talni nevreten\xc4\x8darji.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjsko okolje ogrice so srednji tokovi rek (mrenski ali plo\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8dev pas) ali \xc4\x8dista jezera. Raz\xc5\xa1irjena je od pore\xc4\x8dja Elbe na zahodu pa vse do Kaspijskega jezera na vzhodu. Na severu je raz\xc5\xa1irjena do ju\xc5\xbene \xc5\xa0vedske in Finske in na jugu do donavskega in vardarskega pore\xc4\x8dja, vendar le v rekah, ki se izlivajo v \xc4\x8crno morje. Pri nas naseljuje Savo, Dravo, Muro, Krko, Kolpo ter Sotlo in dele Ljubljanice.'