b'\n_START_ARTICLE_\nBule (anti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija)\n_START_PARAGRAPH_\nV mestih anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije je bil bule (\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xae, mno\xc5\xbeina \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xb1\xce\xaf ali boulai iz starogr\xc5\xa1kega glagola \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbb\xce\xbf\xce\xbc\xce\xb1\xce\xb9 (boulomai) hoteti (po razpravi); latinsko volo) svet me\xc5\xa1\xc4\x8danov (imenovan \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x85\xcf\x84\xce\xb1\xce\xaf ali bouleutai), imenovan za vodenje vsakodnevnih mestnih poslov. V za\xc4\x8detku je kralju pomagal svet plemi\xc4\x8dev (bulaj), ki je nastal v skladu z ustavo vsakega mesta; v oligarhijah so se mesta v svetu podedovala, v demokracijah pa so \xc4\x8dlane izbirali z \xc5\xberebom za eno leto._NEWLINE_O tem svetu je malo podatkov, razen za Atene, ker so ohranjeni \xc5\xa1tevilni zapisi.\n_START_SECTION_\nAtenski bule\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotni svet v Atenah je bil areopag. Sestavljali so ga nekdanji arhonti (poglavar, vladar) in je imel aristokratsko naravo.\n_START_SECTION_\nSolonov bule\n_START_PARAGRAPH_\nAtenski svet (bule) pod Solonom je sprejemal prito\xc5\xbebe najpomembnej\xc5\xa1ih odlo\xc4\x8ditev sodi\xc5\xa1\xc4\x8d. Revnej\xc5\xa1i niso mogli biti \xc4\x8dlani sveta, ki je imel 400 \xc4\x8dlanov. Vi\xc5\xa1je vladne polo\xc5\xbeaje, arhonti (sodniki in to\xc5\xbeilci), so zasedali dr\xc5\xbeavljani prvih dveh dohodkovnih skupin.\n_START_SECTION_\nKlejstenove reforme\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru Klejstenovih reform, sprejetih v 508/507 pr. n. \xc5\xa1t., je imel bule 500 \xc4\x8dlanov, 50 iz vsakega od desetih novih rodov, ki jih je reforma tudi predvidela. 500 mo\xc5\xa1kih so iz\xc5\xberebali na ravni deme, vsaki demi je bilo dodeljeno dolo\xc4\x8deno \xc5\xa1tevilo mest v sorazmerju s prebivalstvom. \xc4\x8clanstvo je bilo takrat omejeno na vrh treh prvotnih \xc5\xa1tirih razredov po premo\xc5\xbeenju (pentakosiomedimni (najvi\xc5\xa1ji sloj me\xc5\xa1\xc4\x8danov), hipeji (konjeniki) in zevgiti (tretja raven dr\xc5\xbeavljanov), vendar ne teti (najni\xc5\xbeji stan)), in dr\xc5\xbeavljanov, starej\xc5\xa1ih od trideset let. Ta omejitev, \xc4\x8deprav uradno ni bila nikoli spremenjena, se sredi 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ni ve\xc4\x8d uporabljala. \xc4\x8clani sveta so bili imenovani za eno leto in nih\xc4\x8de ni mogel biti v svetu ve\xc4\x8d kot dvakrat v svojem \xc5\xbeivljenju in ne ve\xc4\x8d kot enkrat v desetletju. Voditelji (pritani) so bili 50 mo\xc5\xa1kih, izbranih med 500, vsak mesec je bil izbran nov. Kdor je bil odgovoren za pritani, je bil vsak dan zamenjan med 50 \xc4\x8dlani. Svet se je sestajal vsak dan, razen v festivalskih dneh in dneh, obsojenih na neuspeh. Po Aristotelu je Klejsten uveljavil buleti\xc4\x8dno prisego.\n_START_SECTION_\nBule v demokraciji v poznem 5. st. pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_PARAGRAPH_\nPo reformah Efialta in Perikleja sredi 5. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bule sodeloval pri \xc5\xa1tevilnih upravnih in sodnih nalogah areopaga, ki je obdr\xc5\xbeal svojo tradicionalno pravico obravnave umorov. Svet je nadziral finance, mornarico, konjenico, religiozne zadeve, gradnjo in pomorske dr\xc5\xbeavne zadeve in skrbel za invalide in sirote. Nadziral je javne uslu\xc5\xbebence pred prenehanjem funkcije in po njej (ve\xc4\x8dina je trajala eno leto), skrbel za po\xc5\xa1teno ra\xc4\x8dunovodstvo in lojalnost do dr\xc5\xbeave. Znanih je nekaj primerov obto\xc5\xbeb javnih uslu\xc5\xbebencev za ve\xc4\x8dja kazniva dejanja in slabo upravljanje ali resno zanemarjanje dol\xc5\xbenosti.  V poznem 5. stoletju je bilo dolo\xc4\x8deno tudi pla\xc4\x8dilo za tiste, ki so delali v njem. To bi lahko bil na\xc4\x8din za spodbujanje revnej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavljanov za prostovoljno delo, ki bi ga sicer neradi opravljali. Svet (bule) je bil temelj demokrati\xc4\x8dne ustave, ki je zagotavljal delovanje dan za dnem in skrbel za opravljanje \xc5\xa1tevilnih raznovrstnih upravnih nalog vlade. Zaradi menjave \xc4\x8dlanov je bil bule brez prevlade skupin, \xc4\x8deprav so dokazi, da so bogatej\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavljani zaslu\xc5\xbeili ve\xc4\x8d kot revnej\xc5\xa1i. To je bilo morda zaradi potrebe po velikih nalo\xc5\xbebah, ko revnej\xc5\xa1i niso mogli var\xc4\x8devati.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dna \xc5\xa0parta\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa0parti je naloge, navadno povezane s svetom, opravljala geruzija, svet stare\xc5\xa1in, gerontov. \xc4\x8clani so bili starej\xc5\xa1i od \xc5\xa1estdeset let, iz pomembnih dru\xc5\xbein in so opravljali naloge do konca \xc5\xbeivljenja. Geruzija je imela svetovalno vlogo bule, ukvarjala pa se je tudi s pomembnimi kazenskimi zadevami, imela nadzor nad zakonodajo in obi\xc4\x8daji in morda imela vlogo v tujih vojnah.\n_START_SECTION_\nKraljevina Makedonija\n_START_PARAGRAPH_\nV makedonskem kraljestvu in pozneje v makedonskem imperiju se je organ, ki je pomagal kralju pri upravljanju kraljestva, imenoval sinedrij ali kongres. Ta tradicija je bila \xc5\xa1e vedno v uporabi v letih Aleksandra Velikega in \xc4\x8dlanstvo je bilo dedno. \xc4\x8ceprav ni demokrati\xc4\x8dno, so \xc4\x8dlani sinedrija, vklju\xc4\x8dno s kraljem, veljali za enake med seboj in so imeli pravico do svobode govora.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni Epir\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dnemu Epirju, ki je postal zvezna republika leta 231 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je vladal "sinedrij" ali "kongres". Sinedrij je razpadel, ko je razpadla Epirska zveza zaradi notranjih nemirov v tretji makedonski vojni.\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dni Korint\n_START_PARAGRAPH_\nKorintska zveza je bila zveza gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, ki jo je ustanovil pozimi leta 338/337 pr. n. \xc5\xa1t. kralj Filip II. Makedonski, da bi olaj\xc5\xa1al uporabo poenotene gr\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke sile v svoji vojni proti Ahemenidski Perziji. Zveza je med drugim zagotavljala, da dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice zagotavijo vojsko ob pridru\xc5\xbeitvi in da je sinedrij ali kongres predstavnikov ustanova, ki se je sestajala v Korintu.'