b'\n_START_ARTICLE_\nBelgija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskem imperiju je bilo dana\xc5\xa1nje ozemlje Belgije rimska provinca Belgijska Galija (Gallia Belgica), ki je zajemala tudi del Francije, \xc5\xa0vice in Nizozemsko. Imenovala se je po galskih plemenih Belgih, ki jih je Cezar v svojih Komentarjih galskih vojn ozna\xc4\x8dil kot "najpogumnej\xc5\xa1e med Galci"._NEWLINE_Po propadu Rima so na tem ozemlju zavladali Franki. Belgija je spadala v vzhodni del dr\xc5\xbeave, imenovan Vzhodna Frankovska (Francia Orientalis). Del te enote je leta 1384 pripadel Burgundiji, ki je  vladala Belgiji in Nizozemski. Lega Burgundije med Francijo in Nem\xc4\x8dijo je mo\xc4\x8dno vplivala na poznej\xc5\xa1o belgijsko zgodovino. Burgundska nadvlada se je kon\xc4\x8dala leta 1477, ko je umrl zadnji vojvoda, Karel Drzni._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Burgundije je s poroko pripadla cesarju Maksimiljanu. Njegov vnuk Karel V. je podedoval Nizozemsko (katere del je bila Belgija). Leta 1516 je postal tudi \xc5\xa1panski kralj, s \xc4\x8dimer je Nizozemska pripadla \xc5\xa0paniji. Njegov naslednik Filip II. se je moral spoprijeti s hudim nasprotovanjem protestantov na severu pokrajine. 1581 se je 7 provinc dokon\xc4\x8dno odcepilo in ustanovilo Republiko Nizozemsko. Katoli\xc5\xa1ka Belgija (\xc5\xa0panska Nizozemska) je \xc5\xa1e naprej ostala v rokah \xc5\xa0panije. Ker je bila ozemeljsko lo\xc4\x8dena od matice in blizu Franciji, si jo je ta \xc5\xa1e toliko bolj \xc5\xbeelela podrediti. To razmerje se je kazalo tudi v tridesetletni vojni, ko sta Nizozemska in Francija s skupnimi mo\xc4\x8dmi posku\xc5\xa1ali zavzeti Belgijo, kar pa jima ni povsem uspelo. Do 1789 si je Francija v razli\xc4\x8dnih konfliktih (\xc5\xa1panska, avstrijska nasledstvena vojna) pridobivala manj\xc5\xa1e dele ozemlja in v Belgiji izsiljevala svoje interese._NEWLINE_Leta 1787 je Jo\xc5\xbeef II. Habsbur\xc5\xa1ki v \xc5\xbeelji po centralizaciji svoje oblasti odpravil lokalno avtonomijo v Belgiji. Sledili so upori, ki so sovpadali z revolucijo v Franciji. 11. januarja 1790 je bila sicer razgla\xc5\xa1ena Belgijska republika, ki pa jo je Jo\xc5\xbeefovemu nasledniku spet uspelo pokoriti. Po letu 1792 se je Avstrija zapletla v boje z novo francosko revolucionarno vlado. Kon\xc4\x8dni rezultat spora je bil campoformijski mir (1797), po katerem je bila Avstrija prisiljena prepustiti Belgijo Franciji. Francoske nadvlade Belgijci res niso marali, jim je pa gospodarsko koristila, pridobili pa so tudi nekaj ozemlja (bogato mesto Liege). Vendar pa se je francosko obdobje kon\xc4\x8dalo \xc5\xbee leta 1815, ko je bila Belgija, natan\xc4\x8dneje Waterloo, prizori\xc5\xa1\xc4\x8de zadnjega velikega spopada Evrope z Napoleonom. Dunajski kongres je prinesel zdru\xc5\xbeitev Belgije in Nizozemske pod protestantskim vladarjem Viljemom I., kar pa je bil povod za belgijsko revolucijo avgusta 1830. 4. oktobra istega leta je bila razgla\xc5\xa1ena neodvisna Belgija, ki so jo takoj priznale vse evropske velesile. Nizozemska je zgledu sledila \xc5\xa1ele leta 1839._NEWLINE_Druga polovica 19. stoletja pomeni za Belgijo obdobje industrijskega razcveta. Bila je ena prvih industrializiranih dr\xc5\xbeav v Evropi, vsa ve\xc4\x8dja mesta so bila z \xc5\xbeeleznico povezana \xc5\xbee v 40. letih. Vendar pa so se v tem obdobju za\xc4\x8dele kazati tudi napetosti med narodnimi skupnostmi. Problem je bil predvsem zaradi jezika, saj so bili Flamci v ve\xc4\x8dini, Valonci pa so predstavljali vi\xc5\xa1ji in bogatej\xc5\xa1i razred. Osrednja pokrajina Brabant z Brusljem je bila jezikovno me\xc5\xa1ana. Vlada je zato postopoma priznala enakopravnost obeh jezikov._NEWLINE_V tem obdobju je bila pomembna tudi belgijska kolonialna dejavnost. Kralj Leopold II. je, ker je finan\xc4\x8dno pomagal pri odpravah v Afriko, leta 1885 dobil v kolonialno posest Svobodno dr\xc5\xbeavo Kongo (danes DR Kongo; prej Zair). Zaradi ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kega iz\xc5\xbeivljanja nad domorodci (ocene med 8 do 10 milijoni mrtvih) so kolonijo 1908 iz rok kralja predali dr\xc5\xbeavi in jo preimenovali v Belgijski Kongo._NEWLINE_4. avgusta 1914 so nem\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile prestopile meje nevtralne Belgije. Belgijci so se pogumno uprli okupatorju. \xc5\xa0tiri leta so zadr\xc5\xbeevali Nemce in obstali kljub veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu sovra\xc5\xbeniku. 18. septembra 1918 so zavezniki z ofenzivo osvobodili celotno obalo in prisilili Nemce k premirju. Ob koncu vojne je imela Belgija ve\xc4\x8d kot 80 000 mrtvih, vojakov in civilistov. Ogromna je bila tudi materialna \xc5\xa1koda, vendar pa si je Belgija s tujo pomo\xc4\x8djo neverjetno hitro opomogla. Z versajsko mirovno pogodbo se je njena povr\xc5\xa1ina na ra\xc4\x8dun Nem\xc4\x8dije pove\xc4\x8dala za 989,3\xc2\xa0km\xc2\xb2. Leta 1920 je Belgija zaradi slabih izku\xc5\xa1enj preklicala nevtralnost in podpisala voja\xc5\xa1ko zvezo s Francijo._NEWLINE_10. maja 1940 je bila dr\xc5\xbeava znova nenapovedano napadena. Tudi pomo\xc4\x8d Zdru\xc5\xbeenega kraljestva in Francije ni pomagala v boju proti Nem\xc4\x8diji. 28. maja je kralj Leopold III. podpisal brezpogojno predajo, ki pa je begunska vlada v Parizu ni priznala. Poleg tega je 30. maja razre\xc5\xa1ila kralja vseh pooblastil. Po zasedbi Francije je vlada pobegnila iz Pariza v London, a se \xc5\xbee 8. septembra 1944 vrnila v Bruselj._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je Belgija potrebovala nekaj \xc4\x8dasa, da si je opomogla, \xc4\x8deprav jo je prva svetovna vojna bistveno bolj prizadela. 26. junija 1945 je postala ustanovna \xc4\x8dlanica  Skupnosti zdru\xc5\xbeenih narodov, aprila 1949 pa \xc5\xa1e \xc4\x8dlanica Nata. \xc4\x8ceprav je na referendumu 57,6\xc2\xa0% volivcev glasovalo za vrnitev kralja Leopolda iz izgnanstva, so sledili nemiri, ki so hudo ogrozili stabilnost dr\xc5\xbeave. Leopold je moral svoje pravice prenesti na sina Baudouina, ki je postal kralj 17. julija 1951._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeevati pa so se za\xc4\x8deli tudi zahodnoevropski narodi. 1952 je bilo ustanovljeno Evropsko zdru\xc5\xbeenje za premog in jeklo, katerega ustanovna \xc4\x8dlanica je bila tudi Belgija. Ko so hotele dr\xc5\xbeave ustanoviti \xc5\xa1e skupno obrambno zdru\xc5\xbeenje, se Francija ni \xc5\xbeelela pridru\xc5\xbeiti. Zato je belgijski zunanji minister Paul-Henri Spaak predlagal druga\xc4\x8dno povezavo. Na njegovo pobudo je bila leta 1957 ustanovljena Evropska gospodarska skupnost. Njen sede\xc5\xbe so postavili v Bruselj._NEWLINE_Leta 1960 je Belgija dokon\xc4\x8dno izgubila svojo kolonijo Belgijski Kongo. Poleg tega sta se 1962 osamosvojila Burundi in Ruanda, ki sta bila od 1. svetovne vojne pod belgijsko upravo._NEWLINE_V 60. letih so se nasprotovanja med narodoma zmeraj bolj ostro kazala. Vlada je stvari posku\xc5\xa1ala re\xc5\xa1iti s popravki zakonodaje glede uradnih jezikov, vendar to problema ni odpravilo. Leta 1968 je zaradi spora med Flamci in Valonci padla vlada. Ob\xc4\x8dasna nestabilnost se je pojavljala vsa 70. leta. Zmeraj jasneje je bilo, da je edina mogo\xc4\x8da pot sprememba ustave in cepitev na zvezne dr\xc5\xbeave. To se je v resnici zgodilo 1989, ko je vlada nekatera pooblastila predala posameznim federalnim enotam. Federalizacija je bila dokon\xc4\x8dno kon\xc4\x8dana leta 1993. Belgija je tega leta uradno postala federacija s tremi zveznimi enotami._NEWLINE_Marca 1992 je po zamenjavi v vrhu stranke vlado sestavil predsednik kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih socialistov Jean-Luc Dehaene. V naslednjih letih je Belgija podpisala Maastrichtski sporazum in kon\xc4\x8dala federalizacijo. 31. julija 1993 je umrl kralj Baudouin, nasledil ga je njegov brat Albert II. Maja 1995 je levosredinska koalicija spet dobila ve\xc4\x8dino v parlamentu._NEWLINE_Avgusta 1996 je v Belgiji izbruhnil \xc5\xa1kandal, povezan z organizirano pedofilijo, ki je v javnosti spro\xc5\xbeil hude pomisleke glede sodnega sistema. Ko je bilo dokazano, da so s \xc5\xa1kandalom povezani tudi ljudje v vladi, so sledile mno\xc5\xbei\xc4\x8dne protivladne demonstracije (250 000 ljudi v Bruslju oktobra 1996). Aprila 1997 je komisija, ki je preiskovala pedofilski \xc5\xa1kandal, predstavila svoje poro\xc4\x8dilo. Razkrila je nesposobnost sodstva in policije, ki nista uspela pravo\xc4\x8dasno ukrepati. Aprila 1998 sta odstopila ministra za pravosodje in notranje zadeve. Vladna kriza se je za\xc4\x8dasno kon\xc4\x8dala z zaupnico premierju Dehaeneju._NEWLINE_Junija 1999 je bila koalicija na parlamentarnih volitvah pora\xc5\xbeena, kar je bila tudi posledica \xc5\xa1kandala z zastrupljeno hrano, ki je izbruhnil mesec dni prej. Nova desnosredinska koalicija, sestavljena iz liberalcev, socialistov in stranke zelenih, je nastopila 12. julija 1999. Kot novi predsednik vlade je prisegel predsednik liberalcev Guy Verhofstadt. Sicer pa je bila to prva vlada po letu 1958, ki ni vklju\xc4\x8devala katere koli kr\xc5\xa1\xc4\x8danske stranke. Po volitvah leta 2003 je Verhofstadt za\xc4\x8del svoj drugi mandat._NEWLINE_Kralj Albert II. je 3. julija 2013 napovedal, da se bo 21. julija 2013, ko je belgijski narodni dan, odpovedal prestolu v korist svojemu sinu Filipu. Pribli\xc5\xbeno eno uro po tem, ko je kralj Albert odstopil s prestola, je novi kralj Filip prisegel kot kralj Belgijcev.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1. januarja 2015 ima Belgija glede na popis 11.190.845 prebivalcev. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeivi v mestih, v letu 2004 97\xc2\xa0%. Gostota prebivalstva v Belgiji je 365 na kvadratni kilometer (952 na kvadratni kilometer) od marca 2013. Najgosteje naseljeno obmo\xc4\x8dje je Flandrija. Ardenini imajo najni\xc5\xbejo gostoto. Od 1. januarja 2015 je imela Flandrija 6.437.680 prebivalcev, najbolj naseljena mesta pa so Antwerpen (511.771), Gent (252.274) in Bruges (117.787). V Valoniji je bilo 3.585.214 s Charleroijem (202.021), Li\xc3\xa8gem (194.937) in Namurjem (110.447), najbolj naseljenim mestom. V Bruslju \xc5\xbeivi 1.167.951 prebivalcev v 19 ob\xc4\x8dinah glavne regije, od katerih imajo tri ve\xc4\x8d kot 100.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za razvoj dana\xc5\xa1njega belgijskega gospodarstva je bila industrijska revolucija v prvi polovici 19. stoletja. Za\xc4\x8delo se je s tekstilno industrijo, rudarstvom in jeklarstvom v okro\xc5\xbeju Hainaut na jugozahodu Belgije. Belgijsko gospodarstvo je nato dolgo \xc4\x8dasa temeljilo na kopanju premoga in \xc5\xbeelezarstvu. V petdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja pa se je to spremenilo, mogo\xc4\x8dni industrijski obrati na jugu Belgije so postali stvar preteklosti, s \xc4\x8dimer so Valonci za\xc4\x8deli gospodarsko zaostajati za Flamci na severu Belgije, ki so bili bolj kmetijsko usmerjeni, izjema je Bruselj. Jeklarska kriza v sedemdesetih letih je \xc5\xa1e dodatno oslabila valonsko gospodarstvo. Prav nasprotno pa se je dogajalo Flamcem. Tuja vlaganja in ugodna lega so spodbudili razvoj gospodarstva, ki ima danes veliko prednost pred valonskim in je zato vzrok za \xc5\xa1tevilna politi\xc4\x8dna nasprotja in separatisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje Flandrije. Z razvojem gospodarstva sta bili zgrajeni veliki novi pristani\xc5\xa1\xc4\x8di v Antwerpnu in Zeebruggeju, s \xc4\x8dimer se je izvoz iz dr\xc5\xbeave, ki je izvozno naravnana, \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8dal. Dr\xc5\xbeava ima tudi enega najbolj razvitih \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih sistemov v Evropi z ve\xc4\x8d kot 113\xc2\xa0km prog na 1000\xc2\xa0km\xc2\xb2. Velik pomen ima storitvena dejavnost, ki zaposluje kar 75\xc2\xa0% delovne sile. Deloma je to u\xc4\x8dinek Bruslja, pomembnega upravnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da EU, deloma pa prometa in trgovine._NEWLINE_Kmetijstvo je zaradi samooskrbe in trgovine izredno pomembno. Zadovoljuje ve\xc4\x8d kot polovico doma\xc4\x8dih potreb. Najpomembnej\xc5\xa1e obdelovalne povr\xc5\xa1ine so v osrednji Belgiji, kjer pridelujejo: krompir, p\xc5\xa1enico, koruzo, sladkorno peso, oves, je\xc4\x8dmen in r\xc5\xbe. V Ardenih sta izredno razvita gozdarstvo in \xc5\xbeivinoreja, prav tako tudi v obmorskih predelih. V zadnjem desetletju nara\xc5\xa1\xc4\x8da tudi turizem, predvsem v ve\xc4\x8djih mestih, kot so: Bruselj, Gent, Brugge in Antwerpen, ob obali Severnega morja pa so \xc5\xa1tevilna letovi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Antwerpen je poleg velikega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da znan tudi po diamantih. Mesto je eden najve\xc4\x8djih centrov na svetu za trgovanje in bru\xc5\xa1enje diamantov, prek njega poteka ve\xc4\x8d kot polovica trgovine s tem najdragocenej\xc5\xa1im kamnom. V mestu so kar \xc5\xa1tiri diamantne borze, pet diamantnih bank ter ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d diamantnih podjetij. Ve\xc4\x8dina trga z diamanti je v rokah belgijskih Judov. V Antwerpnu \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot deset tiso\xc4\x8d Judov, kar je najve\xc4\x8dja judovska skupnost v Evropi.\n_START_SECTION_\nDenar\n_START_PARAGRAPH_\nDo uvedbe evra se je uporabljal belgijski frank (1Bfr = 100 centimov).\n_START_SECTION_\nFlamci in Valonci\n_START_PARAGRAPH_\nV grobem je Belgija razdeljena na tri dele: Flandrijo, Valonijo in Bruselj. V Flandriji,  ki je na severu Belgije, govorijo nizozemsko, v Valoniji pa francosko. Bruselj je v Flandriji in je dvojezi\xc4\x8den, \xc4\x8deprav ve\xc4\x8dinoma prevladuje franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, zaradi \xc4\x8desar je mesto \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa sporno obmo\xc4\x8dje med Flamci in Valonci. Valonci so tretjina vsega belgijskega prebivalstva, Flamcev pa je dobra polovica. Na obmo\xc4\x8dju Ardenov \xc5\xbeivi \xc5\xa1e nem\xc5\xa1ka manj\xc5\xa1ina, kjer je glavni jezik nem\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Kljub jasni razdelitvi jezikovnih obmo\xc4\x8dij jezikovno vpra\xc5\xa1anje \xc5\xbee skoraj dvesto let povzro\xc4\x8da \xc5\xa1tevilne politi\xc4\x8dne spore, ki jim ni videti konca in grozijo, da bodo dr\xc5\xbeavo raztrgali na dva dela. Jezikovni spor se je pojavil \xc5\xbee kmalu po nastanku dr\xc5\xbeave, saj je zdru\xc5\xbeevala \xc5\xa1tevilne narode. Na za\xc4\x8detku je prevladovala franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, tako da so bili Flamci zapostavljeni in zatirani. Spor so nekoliko zgladili razni jezikovni zakoni, ki so uvedli flam\xc5\xa1\xc4\x8dino v \xc5\xa1ole in na sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. S propadom valonskega gospodarstva se je dvignila flandrijska zavest, tako da so Flamci organizirali \xc5\xa1tevilne demonstracije in zahtevali enakopravnost in kulturno samostojnost. Te so v sedemdesetih in osemdesetih letih pripeljale do spremembe ustave, ki so jezikovnim skupinam v dr\xc5\xbeavi zagotovile najve\xc4\x8djo mogo\xc4\x8do avtonomijo. Nova ustava je strogo razdelila Flandrijo in Valonijo, Bruselj pa je dobil za\xc4\x8dasen status dvojezi\xc4\x8dnega obmo\xc4\x8dja. Lo\xc4\x8ditev je povzro\xc4\x8dila decentralizacijo javnih ustanov, v drugi polovici osemdesetih let pa se je Belgija za\xc4\x8dela oblikovati v zvezno dr\xc5\xbeavo. Obse\xc5\xbena samostojnost de\xc5\xbeel naj bi odpravila spore, ki so nastajali \xc5\xbee od nastanka dr\xc5\xbeave, vendar so \xc5\xbeal \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dni, tako da v Bruslju ne morejo sestaviti vlade, ki bi vodila dr\xc5\xbeavo, s \xc4\x8dimer je Belgija postala dr\xc5\xbeava, ki najdlje ni mogla oblikovati nove vlade.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nRegija, ki ustreza dana\xc5\xa1nji Belgiji, je kljub politi\xc4\x8dnim in jezikovnim razlikam zaznala cvetenje velikih umetni\xc5\xa1kih gibanj, ki so mo\xc4\x8dno vplivala na evropsko umetnost in kulturo. Danes je v dolo\xc4\x8denem obsegu kulturno \xc5\xbeivljenje osredoto\xc4\x8deno znotraj skupnosti vsakega jezika in \xc5\xa1tevilne ovire so manj izrazito deljene v kulturi. Od sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja v dr\xc5\xbeavi ni dvojezi\xc4\x8dnih univerz in visokih \xc5\xa1ol, razen Kraljeve voja\xc5\xa1ke akademije in Pomorske akademije v Antwerpnu, ni nobenih skupnih medijev in nobene velike kulturne ali znanstvene organizacije, v kateri sta zastopani obe glavni skupnosti.\n_START_SECTION_\nUmetnost in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPrispevki v slikarstvu in arhitekturi so bili \xc5\xa1e posebej bogati. V zgodovini umetnosti so mozanska umetnost, zgodnja nizozemska, flandrijska renesansa in baro\xc4\x8dno slikarstvo in glavni primeri romanske, gotske, renesan\xc4\x8dne in baro\xc4\x8dne arhitekture. Medtem ko v umetnosti iz 15. stoletja v dr\xc5\xbeavah dana\xc5\xa1njega Beneluksa prevladujejo verske slike Jana van Eycka in Rogierja van der Weydna, je za 16. stoletje zna\xc4\x8dilen slog ve\xc4\x8djih slik, kot so slike krajine Pietra Breugla starej\xc5\xa1ega in predstavitev antike Lamberta Lombarda. \xc4\x8ceprav je baro\xc4\x8dni slog Petra Paula Rubensa in Anthonyja van Dycka rasel v zgodnjem 17. stoletju na ju\xc5\xbenem Nizozemskem, je kasneje postopoma zamrl._NEWLINE_V 19. in 20. stoletju so se pojavili \xc5\xa1tevilni izvirni romanti\xc4\x8dni, ekspresionisti\xc4\x8dni in nadrealisti\xc4\x8dni belgijski slikarji, med njimi James Ensor in drugi umetniki, ki pripadajo skupini Les XX, Constant Permeke, Paul Delvaux in Ren\xc3\xa9 Magritte. Avantgardno gibanje CoBrA se je pojavilo v 50. letih 20. stoletja, medtem ko je kipar Panamarenko \xc5\xa1e vedno izjemen lik v sodobni umetnosti. Multidisciplinarni umetniki Jan Fabre, Wim Delvoye in slikarji Guy Huygens in Luc Tuymans so druge mednarodno priznane osebnosti na sodobnem umetni\xc5\xa1kem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Belgijski prispevki k arhitekturi so se nadaljevali tudi v 19. in 20. stoletju, vklju\xc4\x8dno z delom Victorja Horte in Henryja van de Veldeja, ki so bili glavni pobudniki sloga art nouveau. _NEWLINE_V ju\xc5\xbenem delu obmo\xc4\x8dja se je razvila vokalna glasba francosko-flandrijske \xc5\xa1ole in je pomembno prispevala k renesan\xc4\x8dni kulturi. V 19. in 20. stoletju so \xc5\xbeiveli pomembni violinisti, kot so Henri Vieuxtemps, Eug\xc3\xa8ne Ysa\xc3\xbfe in Arthur Grumiaux, medtem ko je Adolphe Sax izumil saksofon leta 1846. Skladatelj C\xc3\xa9sar Franck je bil rojen leta 1822 v Li\xc3\xa8geu. Sodobna popularna glasba je tudi v Belgiji ugledna. Jazz glasbenik Toots Thielemans in pevec Jacques Brel sta dosegla svetovno slavo. Danes je pevka Stromae glasbeno razkritje v Evropi in zunaj nje, ki ima velik uspeh. V rok/pop glasbi so Telex, Front 242, K\'s Choice, Hooverphonic, Zap Mama, Soulwax in dEUS dobro znani. Na te\xc5\xbekometalnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du so skupine, kot so Machiavel, Channel Zero in Enthroned, znane po vsem svetu._NEWLINE_Belgija ima ve\xc4\x8d znanih avtorjev, med njimi so pesniki \xc3\x89mile Verhaeren, Robert Goffin in romanopisci Hendrik Conscience, Georges Simenon, Suzanne Lilar, Hugo Claus, Joseph Weterings in Am\xc3\xa9lie Nothomb. Pesnik in dramatik Maurice Maeterlinck je leta 1911 dobil Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost. Herg\xc3\xa9jevo delo Do\xc5\xbeivetja Tintina je najbolj znan francosko-belgijski strip, mnogi drugi pomembnej\xc5\xa1i avtorji, med njimi Peyo (The Smurfs), Andr\xc3\xa9 Franquin (Gaston Lagaffe) , Dupa (Cubitus), Morris (Lucky Luke), Greg (Achille Talon), Lambil (Les Tuniques Bleues), Edgar P. Jacobs in Willy Vandersteen so belgijski industriji risanega filma prinesli svetovno slavo._NEWLINE_Belgijski film je v \xc5\xbeivo na zaslone prinesel ve\xc4\x8d flandrijskih romanov. Belgijski re\xc5\xbeiserji so Andr\xc3\xa9 Delvaux, Stijn Coninx, Luc in Jean-Pierre Dardenne; znani igralci so Jean-Claude Van Damme, Jan Decleir in Marie Gillain; uspe\xc5\xa1ni filmi so Volovska glava (Bullhead), Zgodilo se je \xc4\x8disto blizu vas (Man Bites Dog) in Alzheimer Affair. V osemdesetih letih 20. stoletja je bila po \xc5\xa1tudiju na Kraljevskem kolidu lepih umetnosti v Antwerpnu ustanovljena svetovno znana oblikovalska skupina Antwerp Six.\n_START_SECTION_\nFolklora\n_START_PARAGRAPH_\nFolklora ima pomembno vlogo v belgijskem kulturnem \xc5\xbeivljenju: de\xc5\xbeele poznajo sorazmerno veliko procesij, kavalkad (skupine jezdecev), parad, slavnostnih sprevodov (ommegang) in \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denj svetih zavetnikov (ducase), praznovanj postavitev cerkev (kermesse) in druge lokalne festivale, skoraj vedno z izvirnim verskim ali mitolo\xc5\xa1kim ozadjem. Karneval v kraju Binche (Carnival of Binche) s svojimi znamenitimi klovni (gilles), procesijo velikanov in zmajev v Athu, Bruslju, Dendermondu, Mechelnu in Monsu Unesco priznava kot mojstrovino ustne in nematerialne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva._NEWLINE_Znani so tudi karneval v Aalstu, verske procesije Svete krvi v Bruggeju, bazilika Virga Jesseja v Hasseltu in Marijina bazilika Hanswijk v Mehelnu; 15. avgusta festival v Li\xc3\xa8geu in valonski festival v Namurju. Gentse Feesten je nastal leta 1832 in o\xc5\xbeivel v \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja ter  postal sodobna tradicija. Pomemben neuradni praznik je dan svetega Nikolaja, praznik za otroke in v Li\xc3\xa8geu za \xc5\xa1tudente.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo visoko uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih belgijskih restavracij je v najbolj vplivnih vodnikih za restavracije, kot je vodnik Michelin. Belgija je znana po pivu, \xc4\x8dokoladi, vafljih in pomfritu z majonezo. V nasprotju z njegovim imenom se domneva, da francoski krompir izvira iz Belgije, \xc4\x8deprav je to\xc4\x8den kraj izvora negotov. Narodne jedi so "zrezki in krompir\xc4\x8dek s solato" in "\xc5\xa1koljke s krompirjem"._NEWLINE_Znane so blagovne znamke belgijske \xc4\x8dokolade in praline, kot so C\xc3\xb4te d\'Or, Neuhaus, Leonidas in Godiva, pa tudi neodvisni izdelovalci, kot so Burie in Del Rey v Antwerpnu in Mary\'s v Bruslju. Belgija proizvaja ve\xc4\x8d kot 1100 vrst piva. Trapistovo pivo opatije Westvleteren je ve\xc4\x8dkrat ocenjeno kot najbolj\xc5\xa1e pivo na svetu. Najve\xc4\x8dja pivovarna na svetu je Anheuser-Busch InBev, ki ima sede\xc5\xbe v Leuvnu.'