b"\n_START_ARTICLE_\nKatarina Medi\xc4\x8dejska\n_START_SECTION_\nMedi\xc4\x8dejka\n_START_PARAGRAPH_\nKatarina izvira iz rodbine Medi\xc4\x8dejcev, patricijske dru\xc5\xbeine v Firencah. Dru\xc5\xbeina si je v 14. stoletju z ban\xc4\x8dnimi posli pridobila veliko bogastvo, se kasneje povzpela na oblast in pridobila vojvodski naslov. Katarina je h\xc4\x8di Lorenza II. Medi\xc4\x8dejskega, vojvode Urbinskega, in bolonjske grofice Madeleine de La Tour d'Auvergne. Oba star\xc5\xa1a sta umrla v prvih tednih njenega \xc5\xbeivljenja, mati za posledicami poroda, o\xc4\x8de pa nekaj tednov kasneje za jetiko._NEWLINE_Mladost je pre\xc5\xbeivljala pri sorodnikih in v samostanih, kjer je prejela tudi izobrazbo in vzgojo. Devetletna se je, ko je \xc5\xbeivela v samostanu, zna\xc5\xa1la v smrtni nevarnosti v obleganih Firencah, ko so jo sovra\xc5\xbeni republikanci hoteli uporabiti za pritisk na njenega strica pape\xc5\xbea Klemena VII. (Firence je po dogovoru s pape\xc5\xbeem oblegala vojska Karla V. z namenom, da Medi\xc4\x8dejcem povrne oblast v mestu, kar se je potem tudi zgodilo.)\n_START_SECTION_\nNa francoskem dvoru\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tirinajstletno je 1533 stric pape\xc5\xbe Klemen VII. poro\xc4\x8dil v Marseillu, ob velikih ceremonijah, s Henrikom, drugim sinom francoskega kralja Franca I. Kralj je bil navdu\xc5\xa1en nad bistro, \xc5\xbeivahno in kulturno snaho, ki ga je v \xc5\xbeenskem sedlu (tedaj novost) spremljala na lov. Nasprotno je plemi\xc5\xa1ki dvor izobra\xc5\xbeeno Italijanko, predstavnico me\xc5\xa1\xc4\x8danstva, sprejel z nezaupanjem. Najbolj odklonilen je bil do nje soprog Henrik, saj ga je v marsi\xc4\x8dem preka\xc5\xa1ala. Raje je ostal ob ljubici, s katero je imel otroka._NEWLINE_1536 je umrl kraljev prvorojenec Franc in Henrik je postal prestolonaslednik. Devetnajstleten si je izbral novo metreso, devetintridesetletno Diano de Poitiers. Ker Katarina \xc5\xa1e vedno ni zanosila, so se za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti govorice, da je neplodna in da je nasledstvo rodbine ogro\xc5\xbeeno. Le kraljevo zaupanje jo je obdr\xc5\xbealo v vlogi soproge prestolonaslednika. Ko je 1544 rodila prvega sina, se je njen polo\xc5\xbeaj na dvoru nekoliko popravil.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas vladanja Henrika II\n_START_PARAGRAPH_\n1547 je kralj Franc I. umrl in nasledil ga je sin kot kralj Henrik II. Katarino so 1549 v baziliki Saint-Denis sicer kronali za kraljico Francije, a v centru dogajanja na gradu Chenonceau je vlogo kraljice igrala Diana de Poitiers. Ta se v razmerju do kralja ni \xc4\x8dutila ogro\xc5\xbeena od Katarine in je kralja celo vzpodbujala k vse ve\xc4\x8d otrokom, ki jih je bilo na koncu 10 (trije so umrli v prvem letu starosti). Katarina je sprejela v vzgojo tudi petletno Marijo Stewart, naslednico \xc5\xa1kotskega in tudi angle\xc5\xa1kega prestola. Marijo so 1558 poro\xc4\x8dili s Katarininim prvim sinom Francem._NEWLINE_Katarina je \xc5\xbeivela odmaknjena od dogajanj ob vzgoji otrok. Javnost jo je lahko prvi\xc4\x8d videla v pravi lu\xc4\x8di 1557, ko je ob paniki v Parizu in odsotnosti kralja (francoska vojska je bila tedaj pora\xc5\xbeena pri Saint-Quentienu) na lastno pobudo nastopila v parlamentu in z odlo\xc4\x8dnim nastopom dosegla odobritev ogromnih sredstev za obrambo ogro\xc5\xbeenega Pariza._NEWLINE_1559 je Henrik kon\xc4\x8dal dolgotrajne vojne za prevlado v Italiji. Sklenitev miru s Svetim rimskim cesarstvom in Anglijo so pospremili \xc5\xa1e s poroko med Katarinino trinajstletno h\xc4\x8derko Elizabeto in \xc5\xa1panskim kraljem Filipom II. Na vite\xc5\xa1kih igrah, ki so bile del proslavljanja, je sodeloval tudi Henrik II. V enem od dvobojev se mu je drobec zlomljenega kopja nesre\xc4\x8dno zaril v oko in po 10 dneh trpljenja je umrl.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas vladanja Franca II.\n_START_PARAGRAPH_\nKrono je nasledil Katarinin prvi sin kot kralj Franc II. Petnajstletnik je bil formalno \xc5\xbee polnoleten in ni potreboval Katarininega regentstva. Prepustil se je vodstvu stricev svoje soproge, vplivnih plemi\xc4\x8dev iz lotarin\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Guise: kardinala Karla in vojvode Franca Gui\xc5\xa1kega, najslavnej\xc5\xa1ega francoskega vojskovodje tistega \xc4\x8dasa. Njuna sestra je bila soproga \xc5\xa1kotskega kralja Jakoba V. in mati Marije Stewart. Tako vplivna dru\xc5\xbeina se je imela za upravi\xc4\x8deno na francoski prestol. Bila je katoli\xc5\xa1ko usmerjena in huda nasprotnica hugenotskemu gibanju, ki se je \xc5\xa1irilo po de\xc5\xbeeli._NEWLINE_Na \xc4\x8delu hugenotskega gibanja sta bila kralj Navarre Antoine de Bourbon in njegov brat Louis de Bourbon, princ Conde-\xc5\xa1ki. 1560 so hugenoti nameravali odvzeti Guise-om vpliv na kralja tako, da bi ga ugrabili, ko se je nahajal na gradu Amboise v dolini Loire. A je bila akcija pravo\xc4\x8dasno zaustavljena. Za kazen in zgled so tedaj pobili in pobesili po mestu 1200 do 1500 hugenotov._NEWLINE_Katarina je sodelovala s parlamentom v poskusih umirjanja strasti. Kljub temu je v jeseni 1560 Conde za\xc4\x8del z vojsko napadati mesta na jugu Francije. Katarina ga je poklicala na dvor in ga dala zapreti. Obsodili so ga na smrt zaradi upiranja kroni. Smrti ga je re\xc5\xa1ila bolezen kralja Franca. Katarina je v zameno za Conde-jevo izpustitev od kralja Navarre dosegla zagotovilo, da ne bo nasprotoval njenemu regentstvu v primeru Francove smrti.\n_START_SECTION_\nRegentka Karlu IX.\n_START_PARAGRAPH_\nFranc II. je 1560 umrl in nasledstvo je prevzel Katarinin drugi sin kot Karel IX. Devetletnemu so imenovali Katarino za regentko. Sestala se je z verskimi voditelji z obeh strani, a so se raz\xc5\xa1li, ne da bi izravnali nasprotja. (Katarina po mnenju nekaterih zgodovinarjev ni uspela zato, ker je podcenjevala mo\xc4\x8d verskega prepri\xc4\x8danja in je videla re\xc5\xa1itev predvsem v dogovoru o politi\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih.) Kljub temu je izdala saint-germain-ski toleran\xc4\x8dni edikt, s katerim je hugenotom dovolila bogoslu\xc5\xbeje zunaj mest. V odgovor je marca 1562 vojvoda Guise-\xc5\xa1ki napadel hugenote, ki so molili v nekem skednju pri Wassy-ju, ubil 74 in ranil 104 ljudi. Pari\xc5\xa1ke mno\xc5\xbeice so ga slavile kot junaka, hugenoti pa so napovedali ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje. Masaker pri Wassy-ju je spro\xc5\xbeil dr\xc5\xbeavljansko vojno, ki je s presledki trajala naslednjih 36 let._NEWLINE_V mesecu dni sta Luis de Bourbon, princ Conde-\xc5\xa1ki in admiral Gaspard de Coligny zbrala vojsko 1.800 mo\xc5\xbe. Povezala sta se z Anglijo in zavzemala mesto za mestom. Anglija je zavzela Le Havre. Katarina se je sestala s Coligny-jem, a ta ni pristal na umik. Zato je napadla s kraljevo vojsko in hitro zavzela postojanko hugenotov Ruen. V bojih je padel kralj Navarre Antonie de Bourbon. A kmalu nato je ob zmagi v Orleansu hugenotski vohun ustrelil vojvodo Guise-\xc5\xa1kega v hrbet. Katarina je bila vesela smrti glavnega akterja sovra\xc5\xbenosti. Obe vojski je zdru\xc5\xbeila pod francosko zastavo in pregnala Angle\xc5\xbee iz Le Havre-a.\n_START_SECTION_\nKarel IX. polnoleten\n_START_PARAGRAPH_\n1563 je Karel IX. postal formalno polnoleten, a se ni dosti zanimal za politiko. S Katarino sta z dvorom 16 mesecev potovala po de\xc5\xbeeli in pri tem v M\xc3\xa2conu obiskala tudi kraljico Jeanne III. Navarrsko. Na \xc5\xa1panski meji se je Katarina sestala s svojo h\xc4\x8derko kraljico Elizabeto (1565). Sre\xc4\x8danju je prisostvoval vojvoda Alba, ki se je kasneje na Nizozemskem kot \xc5\xa1panski upravitelj s pretirano strogostjo bojeval proti upornim protestantom._NEWLINE_Septembra 1567 so sku\xc5\xa1ali hugenoti z vdorom v grad Montceaux ugrabiti kralja in kraljico, ki pa sta uspela uiti. Dogodek je bil verjetno prelomen v Katarininem odnosu do hugenotov, ki jim odslej ni ve\xc4\x8d mogla zaupati kot odgovornim politi\xc4\x8dnim partnerjem. Hugenoti so se utrdili v La Rochelle na zahodni obali. Pridru\xc5\xbeila sta se jim kraljica Jeanne d'Albert in njen 15 letni sin Henrik Burbon-ski._NEWLINE_1570 se je kralj poro\xc4\x8dil z Elizabeto Avstrijsko, h\xc4\x8derjo Maksimilijana II., cesarja svetega rimskega cesarstva._NEWLINE_1571 je dobil vpliv nad Karlom IX. vodja hugenotov general Coligny, ki je kralju prigovarjal, da bi lahko poenotil interese sprtih strani tako, da bi njuni vojski, zdru\xc5\xbeeni pod francosko zastavo, osebno popeljal na Nizozemsko, kjer so se protestanti uprli \xc5\xa0pancem._NEWLINE_Katarina je imela druga\xc4\x8den na\xc4\x8drt. Uspela je prepri\xc4\x8dati Jeanne d'Albert v koristnost poroke med njenim sinom Henrikom Navarrskim in Katarinino najmlaj\xc5\xa1o h\xc4\x8derko Margareto. Med pripravami na poroko je Jeanne v Parizu zbolela in umrla._NEWLINE_Poroka je bila 19. avgusta 1572 v cerkvi Notre-Dame. V Parizu se je zbralo mnogo hugenotov iz vse Francije. Ozra\xc4\x8dje je bilo naelektreno. Ko so se slavnosti kon\xc4\x8dale, je tretji dan po poroki neznanec s strelom z okna ranil admirala Coligny-ja, ko je \xc5\xa1el po ulici. Pri\xc4\x8dakovati je bilo silovit odziv hugenotov. A \xc4\x8dez dva dni, v no\xc4\x8di na 24. avgust (\xc5\xa1entjernejska no\xc4\x8d) so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno napadli katoli\xc4\x8dani. V pokolu, ki je trajal 5 dni, na de\xc5\xbeeli pa potem \xc5\xa1e dlje, je padlo na tiso\xc4\x8de hugenotov. Da si je re\xc5\xa1il \xc5\xbeivljenje, je Henrik Navarrski prestopil v katoli\xc5\xa1ko vero in se nekaj let skrival na francoskem dvoru._NEWLINE_Hugenoti so takoj obdol\xc5\xbeili Katarino, da jim je nastavila past. Tak\xc5\xa1no stali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo politi\xc4\x8dno po godu tudi Guise-ovim katoli\xc4\x8danom. Katarine se je tedaj oprijel sloves machiavellisti\xc4\x8dne vladarice.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas vladanja Henrika III.\n_START_PARAGRAPH_\n1574 je umrl tudi Karel IX. in nasledil ga je Katarinin tretji sin Henrik III. ( ki je bil eno leto prej izvoljen za kralja poljsko-litvanske skupnosti, a se je sedaj tej vlogi odpovedal). Henrik je bil formalno polnoleten, a je bil po zna\xc4\x8daju nestanoviten, pred dol\xc5\xbenostmi se je zatekal k veri. Vse do pred smrti je bil odvisen od dela matere in njenih ministrov. Katarina se je tako zna\xc5\xa1la v vlogi izvr\xc5\xa1itelja in pogajalca brez pooblastil._NEWLINE_Katarinin najmlaj\xc5\xa1i sin Franc Hercul, tedaj dedi\xc4\x8d krone, se je povezal s protestanti, kar je Henrika prisililo, da je v beaulieu-skem ediktu hugenotom popustil kot \xc5\xa1e nikoli. Nazadnje je Franc deloval na Nizozemskem, tudi tam samovoljno in nepremi\xc5\xa1ljeno, tako da je izgubil vso svojo vojsko. 1584 je v Parizu umrl za malarijo. Ker je bil Henrik III. brez zakonskih otrok, je z njegovo smrtjo postal dedi\xc4\x8d prestola Burbon Henrik Navarrski (po dedni liniji naslednik svetega kralja Ludvika IX.)._NEWLINE_Katarina je imela te\xc5\xbeave tudi s h\xc4\x8derko Margareto. Ta je dvakrat pribe\xc5\xbeala z dvora kralja Nevarre, kjer naj bi \xc5\xbeivela ob svojem mo\xc5\xbeu Henriku, ki se je 1576 vrnil s francoskega dvora in prestopil nazaj v protestantizem. Na svojem posestvu je \xc5\xbeivela z ljubimcem. Ker se ljubimcu ni hotela odpovedati, ga je Katarina dala obglaviti, Margarete pa ni nikdar ve\xc4\x8d sre\xc4\x8dala._NEWLINE_Katarina se ni nehala prizadevati za mir. Kljub letom je neumorno potovala in se sre\xc4\x8devala s katoli\xc5\xa1kimi in hugenotskimi voditelji. Ljudje so \xc5\xa1ele takrat spoznali njeno resni\xc4\x8dno \xc5\xbeeljo za ohranitev enotnosti de\xc5\xbeele in jo za\xc4\x8deli ceniti. Ko se je devetinpetdesetletna jeseni 1579 vrnila z 18 mese\xc4\x8dne turneje po ju\xc5\xbeni Franciji, so jo mno\xc5\xbeice in parlament z ovacijami pri\xc4\x8dakali pred Parizom._NEWLINE_Smrt Franca Hercula 1584 je Guise-om spet vzbudila upanje, da bodo po smrti Henrika III. lahko na francoski prestol postavili katoli\xc4\x8dana. Njihov kandidat je bil kardinal Charles de Bourbon, mlaj\xc5\xa1i brat Antonie-a, o\xc4\x8deta Henrika Navarrskega. Henrik Guise-\xc5\xa1ki, sin Franca, je prevzel vodstvo katoli\xc5\xa1ke Lige. Zbral je veliko vojsko in sklenil sporazum s \xc5\xa0panijo o njenem financiranju. Henriku III. ni preostalo drugega, kot da je pristal na vse zahteve Lige._NEWLINE_Katoli\xc4\x8dani so tedaj pritisnili na protestante tudi drugod po Evropi. \xc5\xa0panija je pripravljala napad na Anglijo. V Angliji so obglavili Marijo Stuart. Liga je zavzela francoska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da ob atlantski obali._NEWLINE_Henrik III. je hotel najeti \xc5\xa1vicarske enote, da bi varovale Pariz, a Pari\xc5\xbeani so \xc5\xa1li na barikade in objavili, da priznavajo edino vojvodo Guise-\xc5\xa1kega. Ko se je Katarina povzpela na barikade, da bi jim govorila, je niso hoteli poslu\xc5\xa1ati._NEWLINE_Septembra 1588 je Henrik III. na gradu Blois sklical vlado. Ne da bi se posvetoval s Katarino, je odpustil vse ministre. 23. decembra je na grad poklical Henrika Guise-\xc5\xa1kega in ga dal usmrtiti, skupaj z njegovim bratom. Potem je o tem obvestil Katarino, ki je na gradu le\xc5\xbeala s plju\xc4\x8dnico. 5. januarja 1589 je Katarina umrla._NEWLINE_Katarino so pokopali na gradu Blois. Kasneje so jo prenesli v baziliko Saint-Denis. Leta 1793 so revolucionarne mno\xc5\xbeice vrgle njene kosti v skupno grobnico._NEWLINE_Sedem mesecev po Katarinini smrti so Henrika III. zabodli. Henrik Navarrski je \xc5\xa1e enkrat prestopil v katolicizem in za\xc4\x8del dinastijo Burbonov. Politi\xc4\x8dna prera\xc4\x8dunljivost mu je za \xc5\xbeeno namenila Marijo Medi\xc4\x8dejsko, ki je nasledila Katarino na prestolu francoske kraljice.\n_START_SECTION_\nKatarinini otroci\n_START_PARAGRAPH_\n1. Franc II., francoski kralj, * 19. januar 1544, + 5. december 1560, poro\xc4\x8den z Marijo Stuart, \xc5\xa1kotsko princeso_NEWLINE_2. Elizabeta, * 2. april 1545, + 3. oktober 1568, poro\xc4\x8dena Filip II., \xc5\xa1panski kralj_NEWLINE_3. Claude, * 12. november 1547, + 21. februar 1575, poro\xc4\x8dena Karel III., vojvoda Lotarin\xc5\xa1ki_NEWLINE_4. Ludvik, * 3. februar 1549, + 24. oktober 1549_NEWLINE_5. Karel IX., francoski kralj, * 27. junij 1550, + 30. maj 1574, poro\xc4\x8den z Elizabeto Avstrijsko_NEWLINE_6. Henrik III., francoski kralj, * 19. september 1551, + 2. avgust 1589, poro\xc4\x8den Luizo Lotarin\xc5\xa1ko_NEWLINE_7. Margareta, * 14. maj 1553, + 27. marec 1615, poro\xc4\x8dena s Henrikom Burbonskim, kraljem Navarre_NEWLINE_8. Franc Hercul, vojvoda An\xc5\xbeujski, * 18. marec 1555, + 19. junij 1584_NEWLINE_9. Victoirie, * 24. junij 1556, + avgust 1556_NEWLINE_10. njena mrtvorojena dvoj\xc4\x8dica Jeanne"