b'\n_START_ARTICLE_\nGeorge Phillips Bond\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge je bil sin Williama Bonda. Izu\xc4\x8dil se je za astronoma, ko je pomagal svojemu o\xc4\x8detu pri delu v observatoriju. Ukvarjal se je z Oson\xc4\x8djem in med drugim odkril 11 kometov._NEWLINE_Ko sta z o\xc4\x8detom skupaj raziskovala Saturn, je George leta 1848 odkril njegov osmi naravni satelit Hiperion (Hyperion). Neodvisno od njega je satelit odkril istega leta tudi Lassell._NEWLINE_Leta 1856 je pokazal, da je slika svetlej\xc5\xa1e zvezde na fotografski plo\xc5\xa1\xc4\x8di ve\xc4\x8dja zaradi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega vpliva na zrnca srebrovega bromida. Zaradi tega je bilo mogo\xc4\x8de oceniti njen sij. Leta 1857 sta Bonda skupaj s F. Whipleyem posnela prvi dvojni zvezdi Mizar v Velikem medvedu. Pri tem se mu je posre\xc4\x8dilo, da je na fotografijo ujel obe zvezdi. To je bila prva fotografija dvojne zvezde._NEWLINE_Ko je leta 1859 umrl o\xc4\x8de, ga je nasledil kot predstojnik Observatorij Harvardovega kolid\xc5\xbea (Harvard College Observatory).\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1865 mu je Kraljeva astronomska dru\xc5\xbeba podelila Zlato medaljo.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (G. Bond) in Marsu (Bond). Po njem in o\xc4\x8detu Williamu se imenuje asteroid 767 Bondia.'