b'\n_START_ARTICLE_\nGeoid\n_START_PARAGRAPH_\nGeo\xc3\xadd je ekvipotencialna ploskev, ki pribli\xc5\xbeno sovpada s srednjo gladino oceanov. Najve\xc4\x8dkrat jo poimenujejo \xc2\xbbzadosti dober\xc2\xab\xc2\xa0prikaz fizi\xc4\x8dnega modela Zemlje. To je po Gaussu tako imenovana \xc2\xbbmatemati\xc4\x8dna predstava Zemlje\xc2\xab, pravzaprav pa gravitacijsko polje. To je ekvipotencialna ploskev (ploskev z enako vrednostjo potenciala), ki sovpada s povpre\xc4\x8dnim nivojem morja._NEWLINE_Ploskev geoida je mnogo bolj nepravilna od splo\xc5\xa1\xc4\x8denega sferoida, s katerim pribli\xc5\xbeno opisujemo obliko Zemlje, vseeno pa bolj gladka kot je Zemlja dejansko. Ekstremov, kot so +8.000 m (Mount Everest) in \xe2\x88\x9211.000 m (Marianski jarek) s tako predstavo ne moremo prikazati, saj geoid odstopa le za kak\xc5\xa1nih \xc2\xb1100 m od referen\xc4\x8dnega elipsoida._NEWLINE_Zaradi gravitacijske sile, ki vsepovsod deluje pravokotno na geoid, bi bila vodna gladina vedno tudi ekvipotencialna ploskev, pa to seveda ne dr\xc5\xbei. Prosto gibanje vodne mase prepre\xc4\x8duje kopno oziroma celine, pa tudi vpliv gravitacijskih sil Lune in Sonca ima svojo mo\xc4\x8d (bibavica)._NEWLINE_\xc4\x8ce potujemo z ladjo, seveda valovitosti geoida ne opazimo, saj deluje sila gravitacije vedno pravokotno na geoid, obzorje pa je vedno tangencialno. Opazimo pa razliko ob meritvah z GPS, saj se meritev vedno dogaja na referen\xc4\x8dnem elipsoidu (WGS 84) tako, da nam je po meritvah Tartinjev trg v Piranu na nadmorski vi\xc5\xa1ini 46 m.'