b'\n_START_ARTICLE_\nTutmoz III.\n_START_SECTION_\nObdobje in dol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nTutmoz III. je po nizki kronologiji Starega Egipta vladal od 1479 do 1425 pr. n. \xc5\xa1t. V akademskih krogih je ta kronologija do 1960. let veljala za dogovorjeno egip\xc4\x8dansko kronologijo, \xc4\x8deprav so v nekaterih krogih za datume od leta 1504 do 1450 pr. n. \xc5\xa1t. raje uporabljali visoko egip\xc4\x8dansko kronologijo. Ti datumi in vsi datumi iz Osemnajste dinastije so zaradi nedokumentiranih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din opazovanja sotskega (Sirijevega) cikla med vladanjem Amenhotepa I. sporni.  \xc4\x8ce bi bila na papirusu z opisom tega astronomskega pojava zapisana tudi zemljepisna \xc5\xa1irina opazovalca, bi se podatki lahko uporabili za popolno uskladitev egip\xc4\x8danskega koledarja s sodobnim koledarjem. Ker so pojav najverjetneje opazovali v Heliopolisu ali Memfisu v delti Nila ali v Tebah, razlika v zemljepisni \xc5\xa1irini pomeni \xc4\x8dasovno razliko 20 let. Za toliko se zato razlikujeta tudi visoka in nizka egip\xc4\x8danska kronologija._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina vladanja je znana do dneva natan\xc4\x8dno iz zapisa v grobnici voja\xc5\xa1kega poveljnika Amenemheb-Mahuja. Faraon je umrl 30. dan tretjega meseca pereta v 54. letu vladanja.   Ker je na prestol pri\xc5\xa1el 4. dan 1. meseca \xc5\xa1emuja, je s pomo\xc4\x8djo astronomskih podatkov mogo\xc4\x8de izra\xc4\x8dunati, da ja vladal od 24. aprila 1479 pr. n. \xc5\xa1t. do 11. marca 1425 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nVojni pohodi\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinarji imajo Tutmoza III. za voja\xc5\xa1kega genija, ki je v 20 letih izvedel najmanj 17 vojnih pohodov. Bil je najve\xc4\x8dji osvajalec v zgodovini Starega Egipta in zato dobil vzdevek "Napoleon Egipta".  Osvojil je 350 mest in ve\xc4\x8dino Bli\xc5\xbenjega vzhoda od Evfrata do Nubije. Bil je prvi faraon po Tutmozu I., ki je na pohodu v kraljestvo Mitani prodrl preko Evfrata. Njegovi pohodi so opisani na zidovih Amunovega templja v Karnaku. Egipt je pretvoril v velesilo tistega \xc4\x8dasa. Na ve\xc4\x8dini pohodov je osvajal mesto za mestom, dokler ni dosegel vdaje celega kraljestva. _NEWLINE_Najve\xc4\x8d zaslug za poznavanje Tutmoza III. ima njegov osebni pisar in poveljnik armade Tanuni, ki je dokumentiral faraonovo vladanje in vojne pohode. Tutmozovi voja\xc5\xa1ki uspehi so temeljili na revolucionarnih izbolj\xc5\xa1avah oro\xc5\xbeja. Egip\xc4\x8dani so se od Hiksov nau\xc4\x8dili uporabljati bojne voove in razen tega za\xc4\x8deli preko kopnega tovoriti tudi \xc4\x8dolne.\n_START_SECTION_\nPrvi pohod\n_START_PARAGRAPH_\nNapis na steli iz Armanta pravi, da je po Ha\xc4\x8depsutini smrti na 10. dan 6. meseca 21. leta Tutmozovega vladanja kade\xc5\xa1ki knez Hiksos napadel Megido. Tutmoz III. se je odpravil na pohod in na 25. dan 8. meseca pri\xc5\xa1el do obmejne trdnjave D\xc5\xbearu (Sile). Sredi 9. meseca je prodrl do Jehema, mesteca v bli\xc5\xbeini Megida. Sledila je bitka pri Megidu, verjetno najve\xc4\x8dja v Tutmozovi voja\xc5\xa1ki karieri._NEWLINE_V Tutmozovih letopisih je podatek, da je njegova vojska \xc5\xa1la preko prelaza na Karmelski gori, ki je bil \xc5\xa1irok samo za enega konja ali mo\xc5\xbea. Tak\xc5\xa1nega prelaza na tej gori ni, ka\xc5\xbee pa, da je Tutmoz izbral zelo tvegano strategijo. Kade\xc5\xa1ka vojska ni takoj napadla egip\xc4\x8danske in zato do\xc5\xbeivela katastrofalen poraz._NEWLINE_Natan\xc4\x8dne velikosti obeh vojsk je te\xc5\xbeko ugotoviti. Redford domneva, da sta \xc5\xa1teli po 10.000 mo\xc5\xbe, ve\xc4\x8dina zgodovinarjev pa meni, da je bila egip\xc4\x8danska vojska ve\xc4\x8dja. Na napisu v Amunovem templju v Karnaku je podatek, da se je bitka zgodila na "21. dan 1. meseca \xc5\xa1emuja v 23. letu Tutmozovega vladanja, natan\xc4\x8dno na praznik mlade lune",  se pravi 9. maja 1457 pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8de je pri\xc5\xa1el Tutmoz III. na prestol leta 1479 pr. n. \xc5\xa1t. Egip\xc4\x8dani so po zmagi za\xc4\x8deli pleniti sovra\xc5\xbenikovo premo\xc5\xbeenje in omogo\xc4\x8dili nasprotniku umik v Megido. Tutmoz III. je zatem napadel Megido in ga po sedmih ali osmih mesecih obleganja osvojil._NEWLINE_Zmaga je drasti\xc4\x8dno spremenila politi\xc4\x8dno sliko Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Egip\xc4\x8dani so z osvojitvijo Megida dobili nadzor nad celim severnim Kanaanom. Sirske kneze so prilili k pla\xc4\x8devanju davkov, njihove sinove pa so kot talce odpeljali v Egipt. Tutmoz III. je za\xc4\x8del od asirskih, babilonskih in hetitskih kraljev dobivati darila, ki so jih na zidovih karna\xc5\xa1kega templja prikazovali kot davek. Edina izjema je bilo kraljestvo Mitani, ki je postalo cilj naslednjega Tutmozovega pohoda.\n_START_SECTION_\nPohodi v Kanaan in Sirijo\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi, tretji in \xc4\x8detrti pohod v Sirijo in Kanaan so bili bolj podobni izletom, namenjenim pobiranju davkov. _NEWLINE_Zapisi, ki sledijo opisu prvega vojnega pohoda, se \xc5\xa1tejejo za opis njegovega drugega pohoda. Zapisi omenjajo de\xc5\xbeelo Retenu, ki se je pribli\xc5\xbeno ujemala s Kanaanom, in to, da je drugi  "tribut"  Tutmozu III. takrat pla\xc4\x8dala tudi Asirija.  Ker so bila besedila napisana verjetno v 40. letu Tutmozovega vladanja ali kasneje, nimajo nobene zveze z njegovim drugim vojnim pohodom, to pa hkrati pomeni, da opisa njegovega drugega pohoda sploh ni._NEWLINE_Tutmozov tretji pohod je bil o\xc4\x8ditno premalo pomemben, da bi bil omenjen v sicer obse\xc5\xbenih karna\xc5\xa1kih letopisih. Enako velja za njegov \xc4\x8detrti pohod. Nekaj znakov ka\xc5\xbee, da je na njem zgradil trdnjavo v spodnjem Libanonu in sekal les za gradnjo obredne ladje.\n_START_SECTION_\nOsvojitev Sirije\n_START_PARAGRAPH_\nPeti, \xc5\xa1esti in sedmi Tutmozov pohod so bili usmerjeni proti feni\xc4\x8danskim mestom v Siriji in proti Kade\xc5\xa1u na Orontu. Peti pohod se je za\xc4\x8del v 29. letu njegovega vladanja. Na njem je osvojil neznano mesto, v katero je nastanil garnizijo iz Tunipa. Od tam je krenil proti vzhodu in osvojil Ardato in njeno okolico. Mesto je izropal, okoli\xc5\xa1ka polja pa po\xc5\xbegal. V nasprotju z njegovimi prej\xc5\xa1njimi roparskimi pohodi je tokrat v de\xc5\xbeeli Djaha, verjetno v ju\xc5\xbeni Siriji, nastanil svoje voja\xc5\xa1ke posadke, ki so mu omogo\xc4\x8dile transport dobrin in vojakov med Sirijo in Egiptom. _NEWLINE_Za Tutmozov \xc5\xa1esti pohod ni nobenega neposrednega dokaza. Domneva se, da se je zgodil v 30. letu njegovega vladanja. Na njem naj bi vojake prepeljali z ladjami neposredno v Biblos in s tem popolnoma ob\xc5\xa1li Kanaan. Vojska je po prihodu v Sirijo prodirala po dolini reke Jordan proti severu, izropala okolico Kade\xc5\xa1a in se zatem obrnila proti zahodu.  Osvojila je Smirno in zatrla nov upor v Ardati. Da bi prepre\xc4\x8dil nove upore, je za\xc4\x8del Tutmoz v osvojenih mestih jemati talce. Majhen del sirskega plemstva je stopil na stran kraljestva Mitani. _NEWLINE_Sirija se je ponovno uprla v 31. letu Tutmozovega vladanja, kar je spro\xc5\xbeilo njegov sedmi vojni pohod, na katerem je osvojil pristani\xc5\xa1ko mesto Ulaza in nekaj manj\xc5\xa1ih feni\xc4\x8danskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. Zasegel je vse sirske prese\xc5\xbeke \xc5\xbeita in jih uskladi\xc5\xa1\xc4\x8dil v malo pred tem osvojenih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih. S tem \xc5\xbeitom je oskrboval vojsko in egip\xc4\x8dansko upravo v Siriji. Izropana sirska mesta so povsem obubo\xc5\xbeala. Brez gospodarske osnove niso imela nobene mo\xc5\xbenosti za uspe\xc5\xa1en upor proti egip\xc4\x8danskim oblastnikom.\n_START_SECTION_\nNapad na Mitani\n_START_PARAGRAPH_\nPo vzpostavitvi oblasti v Siriji je Tutmozov cilj postalo kraljestvo Mitani s huritskim prebivalstvom in indo-arijskim vladajo\xc4\x8dim razredom. Za napad na Mitani je moral pre\xc4\x8dkati Evfrat. Z ladjo je odplul v Biblos,  kjer je dal zgraditi \xc4\x8dolne in jih po kopnem prenesti preko Sirije. Brez njih bi pohod zgledal kot \xc5\xa1e en pohod v Sirijo, ker je po poti proti severu plenil vse, kar je \xc5\xa1e ostalo. Pot je nadaljeval po \xc5\xa1e neosvojenem ozemlju Alepa in Karkemi\xc5\xa1a, hitro pre\xc4\x8dkal Evfrat in popolnoma presenetil Mitance. Brez odpora je prodiral od mesta do mesta in ropal in ob steli svojega starega o\xc4\x8deta Tutmoza I., postavljeni pred nekaj desetletji, postavil svojo stelo, na kateri je slavil svoj prehod preko Evfrata. Mitanske milice, zbrane za boj proti napadalcem, so imele skromne uspehe. Tutmoz III. se je po pohodu vrnil v Sirijo in se udele\xc5\xbeil lova na slone, pobral davke in se kot zmagovalec vrnil v Egipt.\n_START_SECTION_\nPohodi v Sirijo\n_START_PARAGRAPH_\nTutmoz III. se je vrnil v Sirijo v 34. letu vladanja. Njegov deveti pohod je bil o\xc4\x8ditno samo manj\xc5\xa1i vdor v pokrajino Nuha\xc5\xa1, naseljeno s polnomadskimi ljudstvi, kar dokazuje zelo skromen vojni plen._NEWLINE_Zapisi o njegovem desetem pohodu ka\xc5\xbeejo, da je bil bolj agresiven. V Tutmozovem 35. letu vladanja so Mitanci zbrali veliko vojsko in se pri Alepu udarili z Egip\xc4\x8dani. Tutmoz je tudi ta spopad razglasil za svojo veliko zmago, kot vsi njegovi predhodniki, zelo skromen plen pa ka\xc5\xbee, da ni bilo tako. V karna\xc5\xa1kih letopisih je namre\xc4\x8d podatek, da je pripeljal samo deset vojnih ujetnikov. Izid bitke z Mitanci je bil verjetno neodlo\xc4\x8den, dejstvo, da je za\xc4\x8del pobirati davek od Hetitov, pa ka\xc5\xbee, da se je bitka morda iz\xc5\xa1la v njegovo korist. _NEWLINE_Podrobnosti o njegovih naslednjih dveh pohodih niso znane. Enajsti se je zgodil verjetno v 36. vladarskem letu, dvanajsti pa v 37. vladarskem letu,  ker se je po podatkih v karna\xc5\xa1kih letopisih trinajsti pohod zgodil v 38. letu njegovega vladanja. Na seznamu davkov, pobranih na dvanajstem pohodu, so tudi divje \xc5\xbeivali in nekateri minerali, ki ka\xc5\xbeejo, da bi lahko potekal po stepah okoli Nuha\xc5\xa1a. _NEWLINE_Trinajsti pohod je bil zelo majhen pohod v Nuha\xc5\xa1.  \xc5\xa0tirinajsti pohod je izpeljal v 39. letu vladanja proti \xc5\xa0asujem. Lokacijo pohoda je nemogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti, ker so bili \xc5\xa0asuji nomadi, ki bi lahko \xc5\xbeiveli kjerkoli med Libanonom, Transjordanijo in Edomom. Od podatkov, povezanih s pohodom, se je ohranil samo njegov datum. _NEWLINE_\xc5\xa0tirinajsti pohod se \xc5\xa1teje kot pohod, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1lo samo za pobiranje davkov od podlo\xc5\xbenih kraljestev. Od njegovega naslednjega pohoda so se ohranili samo seznami pobranih davkov. Potekal je verjetno na meji kraljestva Nija. _NEWLINE_Njegov zadnji azijski pohod je bolje dokumentiran. Izvedel ga je malo pred 42. letom vladanja, ker so za\xc4\x8deli Mitanci domnevno razpihovati upor v vseh ve\xc4\x8djih mestih v Siriji. Tutmoz je s svojo vojsko prodiral po obalni cesti, zatrl upor na ravnini Arka (v egip\xc4\x8danskih letopisih Arkantu) in se pomaknil do Tunipa. Po osvojitvi Tunipa se je ponovno obrnil proti Kade\xc5\xa1u. Uni\xc4\x8dil je tri okoli\xc5\xa1ke mitanske garnizije in se kot zmagovalec vrnil v Egipt. Njegova zmaga ni bila niti popolna niti trajna, ker Kade\xc5\xa1a ni osvojil, oblast Egipta v Tunipu pa se je kon\xc4\x8dala verjetno kmalu po njegovi smrti.\n_START_SECTION_\nPohod v Nubijo\n_START_PARAGRAPH_\nTutmozov zadnji vojni pohod je potekal v 50. letu njegovega vladanja. Napadel je Nubijo, vendar je pri\xc5\xa1el samo do \xc4\x8detrtega Nilovega katarakta. Tako dale\xc4\x8d ni s svojo vojsko prodrl \xc5\xa1e noben faraon. Dokumenti iz D\xc5\xbeebel Barkala, napisani tri leta pred Tutmozovim prihodom, ka\xc5\xbeejo, da se je egip\xc4\x8danska kultura do tam raz\xc5\xa1irila \xc5\xbee pred njim.\n_START_SECTION_\nGradnje\n_START_PARAGRAPH_\nTutmoz III. je bil velik graditelj, ki je zgradil ve\xc4\x8d kot 50 templjev. Nekateri so se izgubili in so znani samo iz pisnih dokumentov. Naro\xc4\x8dil je tudi gradnje grobnic za ve\xc4\x8d svojih plemi\xc4\x8dev, bolj dodelanih od grobnic pred tem. Njegova vladavina je bila tudi obdobje velikih slogovnih sprememb v kiparstvu, slikarstvu in reliefih. Ve\xc4\x8dina teh sprememb se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee med vladanjem njegove predhodnice Ha\xc4\x8depsut.\n_START_SECTION_\nRazvoj umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTutmozovi arhitekti in umetniki so obdr\xc5\xbeali uradni slog svojih predhodnikov in hkrati uvedli nekaj pomembnih novitet. Tutmoz se je po 42. letu vladanja za\xc4\x8del upodabljati z de\xc5\xa1ret - rde\xc4\x8do krono Spodnjega Egipta in \xc5\xa1ndyt \xe2\x80\x93 kiltom, kar se pred njim \xc5\xa1e ni zgodilo.  Brez primere je bilo tudi njegovo postavljanje stebrov. Bil je edini, ki je v Egiptu postavil dva velika samostojna heraldi\xc4\x8dna stebra, ki nista bila del stebri\xc5\xa1\xc4\x8da in nista bila namenjena podpiranju strehe. Revolucionarna je tudi njegova jubilejna dvorana, prva znana zgradba v slogu bazilike. Tutmozovi umetniki so dosegli nov vi\xc5\xa1ek v egip\xc4\x8danskem pogrebnem slikarstvu \xe2\x80\x93 poslikane reliefe v grobnicah so zamenjali povsem poslikane notranje stene. Zgleda, da so se umetniki nau\xc4\x8dili tudi ve\xc5\xa1\xc4\x8din obdelave stekla, ki so jih razvili v zgodnji Osemnajsti dinastiji. Steklenih vr\xc4\x8dev in kozarcev niso pihali, ampak so jih ulivali s pomo\xc4\x8djo jeder.\n_START_SECTION_\nKarnak\n_START_PARAGRAPH_\nTutmoz III. je najve\xc4\x8d pozornosti posve\xc4\x8dal gradnjam v Karnaku. V Iput-Isutu, tempeljski domeni v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Karnaka, je obnovil hipostilno dvorano svojega o\xc4\x8deta Tutmoza I., podrl rde\xc4\x8do kapelo kraljice Ha\xc4\x8depsut in na njenem mestu zgradil \xc5\xa1esti pilon in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de za Amonovo ladjo s predprostorom. Okoli osrednje kapele z ve\xc4\x8d majhnimi stranskimi kapelami je zgradil temenos, delavnice in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. Vzhodno od glavnega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da je zgradil jubilejno dvorano, v kateri je praznoval svoj Sed festival. Glavna dvorana je bila zgrajena kot bazilika z vrstami stebrov, ki so podpirali streho. V dveh manj\xc5\xa1ih sobah templja so bili reliefi z rastlinami in \xc5\xbeivalmi, ki jih je faraon prinesel s svojega tretjega vojnega pohoda v Kanaan._NEWLINE_Vzhodno od Iput-Isuta je zgradil \xc5\xa1e en Amonov tempelj, v katerem je upodobljen kot vladar, ki ga podpira Amon. Njegov obelisk (tekhen-waty) je bil najvi\xc5\xa1ji, ki so ga kdaj uspeli izklesati v Egiptu. Postavil ga je \xc5\xa1ele njegov naslednik Tutmoz IV. 35 let po smrti Tutmoza III. Rimski cesar Konstancij II. je obelisk prestavil v Rim, kjer so ga preimenovali v Lateranski obelisk. Leta 390 pr. n. \xc5\xa1t. je cesar Teodozij I. drug obelisk iz karna\xc5\xa1kega templja prestavil na hipodrom v Konstantinopel, drugo glavno zgodovinsko prestolnico kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Rimskem cesarstvu. Slednji je zdaj znan kot Teodozijev obelisk._NEWLINE_Tutmoz III. je v Karnaku zgradil tudi tempelj boginje Mut, sedmi in osmi pilon, izkopal sveto jezero s premerom 80 do 120 m, zgradil \xc5\xa1e eno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de za Amonovo ladjo in ustanovil botani\xc4\x8dni vrt z obse\xc5\xbeno zbirko rastlin in \xc5\xbeivali.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nTutmozovo grobnico (KV34) je odkril Victor Loret leta 1898 v Dolini kraljev. Zgrajena je po na\xc4\x8drtih, zna\xc4\x8dilnih za grobnice Osemnajste dinastije. Grobnica ima vestibul, ki se za ostrim ovinkom nadaljuje v pogrebno sobo. Do vestibula vodita dve stopni\xc5\xa1\xc4\x8di in dva prehoda. _NEWLINE_V vestibulu so egiptologi odkrili prvi popoln Amduat, v Novem kraljestvu pomembno pogrebno besedilo. Pogrebna soba, podprta z dvema stebroma, je ovalne oblike. Strop je okra\xc5\xa1en z zvezdami, ki simbolizirajo jamo bo\xc5\xbeanstva Sokar. Na sredini je velik sarkofag iz rde\xc4\x8dega kvarcita v obliki kartu\xc5\xa1e. Na enem od stebrov je napis, ki slavi omenjeno son\xc4\x8dno bo\xc5\xbeanstvo, na drugem pa je upodobljen Tutmoz III., ki ga pod drevesom doji boginja Izida. _NEWLINE_Na zidovih so prizori, na katerih Tutmoz s pomo\xc4\x8djo bogov premaguje Apepa, ka\xc4\x8do kaosa, in s tem pripomore k vsakodnevnem rojstvu sonca in svojemu vstajenju.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8devanje Ha\xc5\xa1epsutinih spomenikov\n_START_PARAGRAPH_\nDo nedavnega je veljalo, da si je Ha\xc5\xa1epsut po smrti svojega mo\xc5\xbea Tutmoza II. prilastila prestol njegovega naslednika Tutzmoza III. Tutmoz III. je bil v tem \xc4\x8dasu o\xc4\x8detov sovladar. Zgodnji zgodovinarji so zato \xc5\xa1pekulirali, da ni Tutmoz III. nikoli odpustil svoji ma\xc4\x8dehi, da mu prvih dvajset let vladanja ni prepustila popolne oblasti. Sodobne teorije so po odkritju, da mu je Ha\xc4\x8depsut prepustila popoln nadzor nad egip\xc4\x8dansko armado, te domneve revidirale. Zgodovinarji niso odkrili nobenega trdnega dokaza, da se je na vsak na\xc4\x8din posku\xc5\xa1al dokopati do prestola, po njeni smrti je obdr\xc5\xbeal vse njene sve\xc4\x8denike, njeni spomeniki pa so bili \xc5\xa1e petindvajset let po njeni smrti, ko je bil Tutmoz III. \xc5\xbee precej star, \xc5\xa1e vedno nepo\xc5\xa1kodovani. V tem \xc4\x8dasu je imel sovladarja, svojega sina in bodo\xc4\x8dega fearaona Amenhotepa II., za katerega je znano, da si je hotel prilastiti vsa Ha\xc4\x8depsutina dela. In ne nazadnje je bil pogrebni tempelj Tutmoza III. zgrajen ob Ha\xc4\x8depsutinem, kar se zagotovo ne bi zgodilo, \xc4\x8de bi jo sovra\xc5\xbeil._NEWLINE_Po Ha\xc4\x8depsutini smrti so bili na \xc5\xa1tevilnih njenih spomenikih in slikah izbrisani obrazi ali so bili povsem uni\xc4\x8deni, tudi tisti v njenem pogrebnem templju v Deir el-Bahariju. Zgodnji sodobni znanstveniki so po\xc5\xa1kodbe tolma\xc4\x8dili kot damnatio memoriae  - izbris iz spomina, ki ga je opravil Tutmoz III. Nedavne raziskave so pokazale, da se je uni\xc4\x8devanje za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele v 46. ali 47. letu Tutmozovega vladanja, se pravi leta 1433 ali 1432 pr. n. \xc5\xa1t. Drugo, pogosto spregledano dejstvo, je, da Ha\xc4\x8depsut ni bila edina, ki so jo nameravali izbrisati. Na enak na\xc4\x8din so uni\xc4\x8devali tudi spomenike njenega glavnega spremljevalca Senenmuta. Vsa ta dejstva so vnesla globok dvom v priljubljeno teorijo, da je uni\xc4\x8devanje naro\xc4\x8dil ogor\xc4\x8deni Tutmoz III. kmalu po prevzemu oblasti._NEWLINE_Na namerno uni\xc4\x8devanje spomina na Ha\xc4\x8depsut se zdaj gleda kot na ukrep, ki bi zagotovil nemoten prenos oblasti na Tutmozovega sina, kasnej\xc5\xa1ega faraona Amenhotepa II., in prepre\xc4\x8dil, da bi na prestol pri\xc5\xa1li Ha\xc4\x8depsutini potomci, ki so imeli enake ali celo ve\xc4\x8dje pravice do prestola. Z uni\xc4\x8devanjem so verjetno odla\xc5\xa1ali do smrti vplivnih sve\xc4\x8denikov in dr\xc5\xbeavnih uradnikov, ki so slu\xc5\xbeili tako Ha\xc4\x8depsut kot Tutmozu III. Amenhotep II. je celo trdil, da je uni\xc4\x8dene spomenike zgradil on.\n_START_SECTION_\nSmrt in pokop\n_START_PARAGRAPH_\nIz napisa v grobnici Tutmozovega uradnika Amenemheta je razvidno, da je Tutmoz III. umrl 30. dne III. meseca pereta v 54. letu svojega vladanja. Vladal je 53. let, 20 mesecev in 26 dni. Kot samostojen vladar je vladal malo ve\xc4\x8d kot 30 let.\n_START_SECTION_\nMumija\n_START_PARAGRAPH_\nTutmozovo mumijo so odkrili leta 1881 v skrivali\xc5\xa1\xc4\x8du nad Ha\xc4\x87epsutinim pogrebnim templjem v Deir el-Bahariju. V skrivali\xc5\xa1\xc4\x8du so bile tudi mumije faraonov Ahmoza I., Amenhotepa I., Tutmoza I., Tutmoza II., Ramzesa I., Setija I., Ramzesa II. in Ramzesa IX. iz Osemnajste in Devetnajste dinastije in Pined\xc5\xbeema I., Pined\xc5\xbeema II. in Siamona iz Enaindvajsete dinastije._NEWLINE_Egiptolog  \xc3\x89mile Brugsch, nadzornik prevoza mumij iz Deir el-Baharija, je leta 1881 v odsotnosti generalnega direktorja Urada za egip\xc4\x8danske starine Gastona Maspera mumijo odvil. Maspero je ukazal, da se mumijo ponovno zavije. Ko so jo leta 1886 ponovno "uradno" odvili, so ugotovili, da je v relativno slabem stanju. V podobno slabem ali \xc5\xa1e slab\xc5\xa1em stanju so bile tudi druge mumije iz tega skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Nekatere so bile v tako slabem stanju, da do jih uspeli odvili \xc5\xa1ele ve\xc4\x8d let kasneje._NEWLINE_Za razliko od drugih mumij iz skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da v Deir el-Bahriju, je bila Tutmozova v krsti, da katere so \xc5\xbee davno pred odkritjem odstranili pozlato in okrasje._NEWLINE_Anatom Grafton Elliot Smith je med pregledom mumije ugotovil, da je bila dolga 161,5 cm, vendar so ji manjkala stopala. Tutmoz III. je bil nedvomno vi\xc5\xa1ji od tistega, kar je ugotovil Smith. Mumija je zdaj v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu (katalo\xc5\xa1ka \xc5\xa1tevilka 61068).'