b'\n_START_ARTICLE_\nVilla Mondragone\n_START_PARAGRAPH_\n\'Villa Mondragone je patricijska vila na ozemlju italijanske ob\xc4\x8dine Frascati (Lacij, osrednja Italija), ki le\xc5\xbei v Albanskem hribovju. Le\xc5\xbei na pobo\xc4\x8dju 416 m nad morjem, na obmo\xc4\x8dju, ki ga zaradi \xc5\xa1tevilnih gradov in vil imenujejo Castelli Romani. Od Rima je oddaljena pribli\xc5\xbeno 20 km  jugovzhodno, v bli\xc5\xbeini starodavnega mesta Tusculum. _NEWLINE_Gradnjo je za\xc4\x8del kardinal Mark Sittich von Hohenems Altemps leta 1573. Zasnovo za njo in za Palazzo Altemps v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Rima je izdelal Martino Longhi starej\xc5\xa1i. Stoji na mestu ostankov rimske vile konzularne dru\xc5\xbeine Quinctilii. _NEWLINE_Pape\xc5\xbe Gregor XIII., \xc4\x8digar heraldi\xc4\x8dni zmaj je razlog za poimenovanje Villa Mondragone, jo je redno uporabljal kot poletno rezidenco, kot gost kardinala Altempsa. V vili Mondragone je leta 1582 Gregor XIII. tudi razglasil dokument (pape\xc5\xa1ko bulo "Inter gravissimas"), s katero je potrdil reformo koledarja, ki je zdaj v uporabi in znan kot gregorijanski koledar._NEWLINE_Villa Mondragone je do\xc5\xbeivela najve\xc4\x8dji sijaj v \xc4\x8dasu dru\xc5\xbeine Borghese (vklju\xc4\x8dno kardinal Scipione Borgh\xc3\xa8se in pape\xc5\xbe Pavel V. Ti so bili podporniki umetnosti in zbirali starine._NEWLINE_Drugi pape\xc5\xbei, ki so dalj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivljali v vili Mondragone sta bila tudi Klemen VIII. in Pavel V. leta 1620. Lastniki vile so zapustil knji\xc5\xbenico Mondragone Vatikanski knji\xc5\xbenici. _NEWLINE_Leta 1626 se je pape\xc5\xbe Urban VIII. odlo\xc4\x8dil da zapusti vilo Mondragone v korist pape\xc5\xa1kega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da v Castel Gandolfo. _NEWLINE_Leta 1858 je bila gostja v vili George Sand in tam na\xc5\xa1la primerno vzdu\xc5\xa1je za pisanje romana La Daniella. Leta 1865 so vilo jezuiti spremenili v \xc5\xa1olo Nobile Collegio Mondragone za mlade aristokrate, ki je delovala do leta 1953. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno se je \xc5\xa1ola uporabljala tudi kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za evakuirance._NEWLINE_Leta 1981 so jo jezuiti prodali Univerzi, kjer je do danes periferni sede\xc5\xbe Univerze v Rimu Tor Vergata. _NEWLINE_Leta 1912 je Wilfrid Michael Voynich je od jezuitov pridobil slavni Vojni\xc4\x8dev rokopis. Ker so stro\xc5\xa1ki vzdr\xc5\xbeevanje veliki, se objekt diskretno tr\xc5\xbei. Voynich je kupil 30 rokopisov, med katerimi je bil tudi kasneje znan kot Vojni\xc4\x8dev rokopis iz zgodnjih 1400.'