b'\n_START_ARTICLE_\nGalilejev primer\n_START_PARAGRAPH_\nGalilejev primer ozna\xc4\x8duje dogajanje, ki je povezano z razli\xc4\x8dnimi pogledi na podobo o vesolju v zvezi s Ptolomejevim in Kopernikovim sistemom ter u\xc4\x8denjem svetega pisma, kakor tudi odziv takratne cerkvene inkvizicije na Galilejeva astronomska odkritja in svetopisemsko razlago. Janez Pavel Veliki je izre\xc4\x8dno ob\xc5\xbealoval, da je do spora sploh pri\xc5\xa1lo, rehabilitiral znanstvenika in njegovo delo ter poudaril, da se veda in vera dopolnjujeta; ta spor je namre\xc4\x8d spro\xc5\xbeil mnenje, \xc4\x8de\xc5\xa1 da si vera in znanost nasprotujeta.\n_START_SECTION_\nPtolomejski in kopernikanski pogled na vesolje\n_START_PARAGRAPH_\nV Galilejevem \xc4\x8dasu je ve\xc4\x8dina vede\xc5\xbeev zastopala geocentri\xc4\x8dni sistem. Po nepri\xc4\x8dakovanih odkritjih Kopernika, Keplerja \xe2\x80\x93 zlasti pa Galileja, so za\xc4\x8deli v znanosti vedno bolj upo\xc5\xa1tevati heliocentri\xc4\x8dni sistem, ki ga je podpiralo Galilejevo opazovanje nebesnih pojavov z izpopolnjenim daljnogledom. _NEWLINE_Galileo je najprej uporabljal heliocentrizem kot podmeno oziroma znanstveno metodo, po kateri je la\xc5\xbeje razlo\xc5\xbeil gibanje planetov in njihovih lun. Te\xc5\xbeave so nastale v znanstvenih krogih, ko ga je za\xc4\x8del razlagati kot znanstveno dejstvo in se je spustil na \xc2\xbbbogoslovno podro\xc4\x8dje\xc2\xab\xc2\xa0kljub prijateljskim svarilom.  _NEWLINE_1614 je bil prisiljen odgovoriti na obto\xc5\xbebo, da njegova \xc2\xbbnova veda\xc2\xab\xc2\xa0nasprotuje nekaterim svetopisemskim navedkom. Zagovorniki dobesedne razlage so navajali navedek, ki govori, da je Sonce obstalo na svojem tiru, po katerem je kro\xc5\xbeilo ; podobno se izra\xc5\xbea stara zaveza \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat  v smislu, da se nebesna telesa gibljejo, Zemlja pa stoji. Sicer je \xc5\xbee sveti Avgu\xc5\xa1tin opozarjal, da sveto pismo nima namena u\xc4\x8diti o potovanju Sonca in Lune, ker nas ne \xc5\xbeeli napraviti za matematike, ampak za kristjane. V tem duhu je tudi Galilei pravilno odsvetoval dobesedno razlago navedenih mest.\n_START_SECTION_\nZavezanost k molku in preklicu\n_START_PARAGRAPH_\nKo je pri\xc5\xa1el znanstvenik v Rim na obisk k Pavlu V., je pape\xc5\xbe izro\xc4\x8dil zadevo Svetemu oficiju, in kardinal Bellarmino je 1616 stopil na stran geocentrizma. Po sre\xc4\x8danju z novim pape\xc5\xbeem Urbanom VIII. je Galilei smel heliocentrizem razlagati kot znanstveno podmeno, ne pa kot dokazano dejstvo, kar je za nekaj \xc4\x8dasa pomirilo duhove. V svojem delu \xc2\xbbGalilejev pogovor o dveh najve\xc4\x8djih svetovnih sestavih: Ptolomejskem in Kopernikovskem\xc2\xab, ki je iz\xc5\xa1lo v Florenci 1632, pa je prekr\xc5\xa1il to prepoved. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d: stari pogled je v knjigi temeljito zavrnil in osme\xc5\xa1il; po vrsti je zavrnil vse ugovore. Geocentrizem, zemljosrednost je v knjigi zastopal Simplicio (Preproste\xc5\xbe, Naivne\xc5\xbe), v katerem je pape\xc5\xbe prepoznal samega sebe; zvezdogled pa se je zameril tudi jezuitom, saj v razpravah ni bo\xc5\xbeal svojih nasprotnikov, ampak jih je znal tudi ozmerjati z raznimi nadevki, tudi \xc5\xbeivalskimi; to je privedlo do obsodbe 1633, ki je brez potrebe zasekala prepad med vero in vedo._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Urban je najprej kazal podobno naklonjenost kot do kiparja Berninija tudi do svojega some\xc5\xa1\xc4\x8dana in prijatelja Galileja, saj mu je posvetil celo svojo pesnitev; toda Galilei ni posedoval mehkobe in prilagodljivosti kiparja, in je kon\xc4\x8dal s tem, da je prebudil v Urbanu VIII. oso Barberinijev. (Barberinijevi so imeli najprej v grbu tri obade oziroma ose, ki so jih zamenjali s \xc4\x8debelami.) Poslanik, ki je zagovarjal Galilejev primer, je res pisal v zvezi s tem toskanskemu nadvojvodu, da je na\xc5\xa1el pape\xc5\xbea \xc2\xbbin molta collera\xc2\xab\xc2\xa0(hudo jeznega). Pozabil je tako na omikanost, ko je podprl to obsodbo k molku in preklicu kopernikanskega pogleda na vesolje, ki \xc5\xa1e danes te\xc5\xbei rimsko Cerkev._NEWLINE_Leta 1633 je torej pape\xc5\xbe v Rim na zagovor poklical Galileja, ki se je moral po procesu javno odre\xc4\x8di svojim \xc2\xbbhereti\xc4\x8dnim heliocentri\xc4\x8dnim nazorom\xc2\xab\xc2\xa0in pre\xc5\xbeiveti zadnja leta \xc5\xbeivljenja v hi\xc5\xa1nem priporu.\n_START_SECTION_\nRehabilitacija\n_START_PARAGRAPH_\nPo 350 letih obsodbe Galileo Galileja na molk in preklic, je Cerkev napravila simboli\xc4\x8den korak nazaj 31. oktobra 1992 v zgodovinskem posredovanju Janeza Pavla Velikega. Cerkev je rehabilitirala Galileja in priznala, da \xc2\xbbje bila pogre\xc5\xa1ka njegova obsodba k molku.\xc2\xab\xc2\xa0Pape\xc5\xbe je dodal, da je bilo kaznovanje Galileja storjeno \xc2\xbbin bona fide\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbv dobri veri\xc2\xab)._NEWLINE_Vendar ni po\xc5\xa1teno govorjenje o Galileju, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ga je \xc2\xbbtrpin\xc4\x8dila Cerkev, ki je bila ljubosomna na svoje znanje\xc2\xab. Tudi Galilejevi sodniki imajo pravico, da jih sodimo pravi\xc4\x8dno. Da bi razumeli Galilejev primer, moramo izhajati iz predpostavk njegovega \xc4\x8dasa. Gledati moramo dogodke z o\xc4\x8dmi njegovih sodobnikov. Nemogo\xc4\x8de si je zamisliti, da bi bila sodba nad Galilejem \xc4\x8disto znanstveno vpra\xc5\xa1anje, saj so mu sodili ljudje, ki niso bili zmo\xc5\xbeni razmi\xc5\xa1ljati druga\xc4\x8de kot bogoslovno. Takrat se je \xc5\xa1iril protestantizem tudi s pomo\xc4\x8djo nekatoli\xc5\xa1kega na\xc4\x8dela, da lahko vsak sam razlaga sveto pismo \xe2\x80\x93 brez cerkvenega vodstva \xe2\x80\x93 in v teh napetih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah je bila Galilejeva sicer pravilna razlaga \xe2\x80\x93 vendar razlaga enega laika \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8d kot sumljiva._NEWLINE_Po celih 359 letih, 4 mescih in 9 dneh postaja Galileo Galilei ponovno \xc2\xbbzakonit sin\xc2\xab\xc2\xa0katoli\xc5\xa1ke Cerkve. Jutri (tj. 31. oktobra 1992) bo namre\xc4\x8d Vatikan dokon\xc4\x8dno izbrisal zgodovinsko obsodbo \xc2\xbbk molku\xc2\xab, ki jo je nalo\xc5\xbeil pisanskemu vede\xc5\xbeu 22. junija 1633 Sveti oficij, ki ga je tistihmal vodil kardinal Robert Belarmin.\n_START_SECTION_\nPostopna rehabilitacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce pa pogledamo bolje v zgodovino, bomo videli, da so bolj ali manj uspe\xc5\xa1ni poskusi rehabilitacije obstajali tudi poprej._NEWLINE_Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev ni nikoli razglasila kopernikanske teorije za herezijo, niti ni objavila kakega odloka, ki bi jo lahko \xc5\xa1tel za nepopravljivo. _NEWLINE_1741 je Benedikt XIV. dal Imprimatur za prvo izdajo celotnih Galilejevih del. 1757 je nova izdaja Indexa dovoljevala pisanje, ki je podpiralo Kopernikovo teorijo. _NEWLINE_Istega leta (1757) je Sveti oficij povrnil \xc4\x8dast njegovi osebnosti s priznanjem, da so znanstvene trditve, ki jih je zastopal, resni\xc4\x8dne._NEWLINE_1820 je Pij VII. pooblastil objavo Setteleovih zvezdoznanskih vaj, kanonika, ki je zagovarjal galilejski heliocentrizem. Sveti oficij je prinesel odlok o kon\xc4\x8danem sporu med vero in znanostjo brez kakega hrupa._NEWLINE_Za posredno priznanje Galilejevim pogledom velja tudi u\xc4\x8denje Leona XIII. in Pija XII.; vsekakor pa je glede tega postavil piko na i pape\xc5\xbe Janez Pavel II.. Znanstveni razvoj pa je presegel tako geocentri\xc4\x8dni kot heliocentri\xc4\x8dni sistem. Einsteinova teorija relativnosti je glede pogleda na vesolje in lege Zemlje v njem utrla \xc4\x8disto nova pota._NEWLINE_Vsekakor pa \xc5\xa1e danes velja upo\xc5\xa1tevati Galilejevo mnenje, da sveto pismo ima namen u\xc4\x8diti vero in moralo, ne pa astronomije. Poleg tega je bil Galilei avtor enega prvih na\xc4\x8del relativnosti, ki je v za\xc4\x8detku 20. stoletja privedlo do Einsteinovega pogleda in interpretacije prostora in \xc4\x8dasa.'