b'\n_START_ARTICLE_\nNobelov sklad\n_START_PARAGRAPH_\nNobelov sklad (\xc5\xa1vedsko Nobelstiftelsen) je zasebna ustanova s sede\xc5\xbeem v Stockholmu na \xc5\xa0vedskem, katere glavni dejavnosti sta podeljevanje Nobelovih nagrad in upravljanje s finan\xc4\x8dnimi sredstvi, ki jih je \xc5\xa1vedski izumitelj Alfred Nobel v svoji oporoki namenil za vsakoletno nagrajevanje \xc2\xbbtistih, ki so tekom predhodnega leta napravili najve\xc4\x8djo korist \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu\xc2\xab. Vsota je zna\xc5\xa1ala 31,5 milijona \xc5\xa1vedskih kron, kar bi danes pomenilo pribli\xc5\xbeno 1,5 milijarde kron oz. 167 milijonov evrov (upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d inflacijo). To vsoto, ki predstavlja glavnico, vlaga po svoji presoji in iz obresti od nalo\xc5\xbeb financira denarni del nagrade ter administracijo. Sklad nima nobene vloge pri sami izbiri nagrajencev; to vlogo opravljajo druge organizacije, ki jih je v isti oporoki dolo\xc4\x8dil Nobel in so od sklada popolnoma neodvisne - Kraljeva \xc5\xa1vedska akademija znanosti izbira nagrajence za fiziko in kemijo, Karolinski in\xc5\xa1titut za fiziologijo ali medicino, \xc5\xa0vedska akademija za knji\xc5\xbeevnost in pet\xc4\x8dlanska komisija, ki jo imenuje norve\xc5\xa1ki parlament, za mir._NEWLINE_Sklad sta 29. junija 1900 ustanovila izvr\xc5\xa1itelja oporoke Ragnar Sohlman in Rudolf Lilljeqvist; 1. januarja 1901 je tudi uradno prevzel vlogo upravitelja premo\xc5\xbeenja in tega leta so bile podeljene tudi prve Nobelove nagrade. V letih od Nobelove smrti (1896) do dejanske ustanovitve so morali vpleteni re\xc5\xa1evati \xc5\xa1tevilne konflikte, saj je bila oporoka napisana precej nejasno in Nobel pred smrtjo sploh ni omenil ustanovam, ki podeljujejo nagrade, niti izvr\xc5\xa1iteljema oporoke, da jih je dolo\xc4\x8dil za to vlogo. Poleg tega so veljavnosti oporoke oporekali Nobelovi dedi\xc4\x8di in sprva tudi sam kralj Oskar II., \xc4\x8de\xc5\xa1 da ni dovolj patriotska. Po mediaciji so oporoko najprej sprejele vse omenjene ustanove in 29. junija 1900 je statut potrdil \xc5\xa1e kralj._NEWLINE_Od takrat sklad poleg upravljanja s finan\xc4\x8dnimi sredstvi opravlja razli\xc4\x8dne podporne funkcije, kot so organizacija podelitev, po\xc5\xa1iljanje vpra\xc5\xa1alnikov za nominacije, promocija dogodka itd. Od leta 1965 organizira tudi t. i. Nobelove simpozije, sre\xc4\x8danja na temo prelomnih odkritij v znanosti ali drugih kulturno oz. dru\xc5\xbebeno pomembnih dogajanj v svetu.\n_START_SECTION_\nVodstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSklad vodi \xc5\xa1est\xc4\x8dlanski izvr\xc5\xa1ni odbor, katerega \xc4\x8dlane imenujejo ustanove, ki podeljujejo Nobelove nagrade. V za\xc4\x8detku je bil odbor pet\xc4\x8dlanski, od tega je enega \xc4\x8dlana imenoval \xc5\xa1vedski kralj, trenutna ureditev velja od leta 1995. \xc4\x8clani med seboj izberejo predsednika. Do leta 1960 je bila navada, da prihaja predsednik iz vrst dr\xc5\xbeavnikov. To vlogo so opravljali nekdanji ministrski predsedniki, zunanji ministri \xc5\xa0vedske ipd. Od takrat so predsedniki \xc4\x8dlani ustanov, ki podeljujejo Nobelove nagrade, torej po navadi akademiki._NEWLINE_Drugo vodilno vlogo ima izvr\xc5\xa1ni direktor, prav tako izbran izmed \xc4\x8dlanov odbora, ki je po navadi pravnik z izku\xc5\xa1njami v mednarodnih odnosih in upravljanju. Tradicionalno ima pomembno vlogo tudi namestnik predsednika odbora, ki naj bi bil strokovnjak za finance.'