b'\n_START_ARTICLE_\nJudith Butler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in dose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v Clevelandu, Ohiu. Promovirala je na Univerzi Yale leta 1984 z doktorsko disertacijo, ki je bila kasneje objavljena kot Subjects of Desire: Hegelian Reflections in Twentieth-Century France. Bila je ustanovna direktorica programa kriti\xc4\x8dne teorije na Berkeleyju. Dobila je nagrado Andrew Mellon Award za opazen akademski dose\xc5\xbeek v humanisti\xc4\x8dnih vedah (2009-13). Prejela je tudi nagrado Theodorja Adorna mesta Frankfurt (2012) v \xc4\x8dast njenim prispevkom k feministi\xc4\x8dni in moralni filozofiji, Brudner Prize univerze Yale za \xc5\xbeivljenjski dose\xc5\xbeek v gejevskih in lezbi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah. Nagrajena je bila tudi s priznanjem Research Lecturer na Kalifornijski univerzi Berkley (2005). Prejemala je ve\xc4\x8d \xc5\xa1tipendij: Guggenheim, Rockefeller, Ford, American Council of Learned Societies. Bila je \xc4\x8dlanica In\xc5\xa1tituta za napredne \xc5\xa1tudije na Princetonu in na College des Hautes Etudes v Parizu. Prejela je \xc4\x8dastne diplome Universit\xc3\xa9 Bordeaux-III, Universit\xc3\xa9 Paris-VII, Grinnell College, McGill University, University of St. Andrews, Universit\xc3\xa9 de Fribourg v \xc5\xa0vici, Universidad de Costa Rica, Universidad de Buenos Aires v Argentini in Universit\xc3\xa9 de Li\xc3\xa9ge v Belgiji. Leta 2014 je dobila diplomo Chevalier of the Order of Arts and Letters francoskega kulturnega ministrstva. Leta 2015 je bila izvoljena za pripadajo\xc4\x8do \xc4\x8dlanico Britanske akademije.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni aktivizem\n_START_PARAGRAPH_\nJudith Butler je znana po svojem aktivizmu predvsem na podro\xc4\x8dju feminizma in LGBT pravic. Nekaj \xc4\x8dasa je predsedovala upravnemu odboru IGLHRC (International Gay and Lesbian Human Rights Commission). Aktivna je tudi na podro\xc4\x8dju protivojnega gibanja. Trenutno je izvr\xc5\xa1na \xc4\x8dlanica Fakultete za izraelsko-palestinski mir in D\xc5\xbeenin teatra v Palestini. Je tudi \xc4\x8dlanica svetovalnega odbora Judovskega glasu za mir.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki in dru\xc5\xbebeni spol\n_START_PARAGRAPH_\nDelo Te\xc5\xbeave s spolom (Gender Trouble: Feminism and the Subversion of Identity) je prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1lo leta 1990, ter je eno izmed najbolj vplivnih del na podro\xc4\x8dju kriti\xc4\x8dne teorije spola. Prevedeno je bilo v ve\xc4\x8d jezikov (tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino), prodanih pa je bilo ve\xc4\x8d kot 100.000 izvodov. V njem se nana\xc5\xa1a na predhodna dela Simone de Beauvoir, Julie Kristeve, Sigmunda Freuda, Jacquesa Lacana ter Michela Foucaulta._NEWLINE_Njena glavna teza je, da skladnost kategorij biolo\xc5\xa1kega in dru\xc5\xbebenega spola ter spolnosti ni naravna, temve\xc4\x8d je dru\xc5\xbebeno tvorjena. Dru\xc5\xbebeni spol (ang. gender) za Butler ni posledica biolo\xc5\xa1kega spola (ang. sex), temve\xc4\x8d na\xc4\x8din pojmovanja spolno ozna\xc4\x8denega telesa. Biolo\xc5\xa1ki spol tako ne more obstajati neodvisno od dru\xc5\xbebenega spola. Dru\xc5\xbebeni spol pa se dru\xc5\xbebeno vzpostavi skozi ponavljanja stiliziranih dejanj v \xc4\x8dasu, ki dajejo vtis ontolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xbebenega spola; to Butler imenuje performans oz. performativnost spola._NEWLINE_Prav tako kritizira binarno pojmovanje biolo\xc5\xa1kega spola kot naravne tvorbe, saj je spolno ozna\xc4\x8deno telo vedno dru\xc5\xbebeni produkt regulativnega diskurza. Pojmovanje biolo\xc5\xa1kega spola kot fundamentalne osnove kategorij dru\xc5\xbebenega spola in spolnosti je torej napa\xc4\x8dna, vendar je zaradi domnevne o\xc4\x8ditnosti biolo\xc5\xa1kega spola v dru\xc5\xbebi videna kot naravno dejstvo. Hkrati trdi, da je feministi\xc4\x8dna strategija razlikovanja med biolo\xc5\xa1kim in dru\xc5\xbebenim spolom (sex/gender) v tem pogledu neu\xc4\x8dinkovita za spodbijanje spolne neenakosti in kompulzivne heteroseksualnosti. Pojmovanje identitete kot ne-fiksne in spremenljive ter spola kot dru\xc5\xbebenega konstrukta je eden od temeljev queer teorije.'