b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1ki koridor\n_START_SECTION_\nProjekt\n_START_PARAGRAPH_\nPo razpadu Avstro-ogrske sta vzniknili novi slovanski dr\xc5\xbeav, \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka in Kraljevina Jugoslavija, ki sta bili zainteresirani k maksimalnemu pove\xc4\x8danju ozemlja. Na roko jima je \xc5\xa1lo, da sta Avstrija in Nem\xc4\x8dija pora\xc5\xbeenki prve svetovne vojne in jima zmagovalne dr\xc5\xbeave lahko diktirajo. Poleg tega je konec 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja slovanske narode zajela panslovanska ideologija, ki je krepila ideje o zbli\xc5\xbeevanju Slovanov, v tem primeru tudi geografsko. Avtor projekta \xc4\x8ce\xc5\xa1ko-Jugoslovanskega koridorja je bil \xc4\x8de\xc5\xa1ki sociolog in filozof Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 Garrigue Masaryk, ki je projekt predlagal francoski vladi \xc5\xbee leta 1916. Zanj pa se je na pari\xc5\xa1ki mirovni  konferenci zelo zavzemal tudi slovenski  etnolog in antropolog dr. Niko Zupani\xc4\x8d.  _NEWLINE_Koridor bi potekal kjer je najbli\xc5\xbeja meja med Jugoslavijo (Slovenijo) in \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko (Slova\xc5\xa1ko) oziroma po meji med Avstrijo in Mad\xc5\xbearsko.  Koridor bi bil dolg 200 km in \xc5\xa1irok 80 km. Obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic predloga koridorja. Cilj projekta je bil razdeliti Avstrijo in Mad\xc5\xbearsko s pasom slovanske zemlje, ker pa sta dr\xc5\xbeavi \xc5\xbee bili neodvisni druga od druge, projekt ni dobil podpore. Idejo so podpirali hrva\xc5\xa1ki nacionalisti, ki so hoteli povezati Hrvate, ki so \xc5\xbeiveli na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem (prekmursko Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, nem\xc5\xa1ko Burgenland), ozemlju, kjer bi potekal koridor, z ostalimi ju\xc5\xbenimi Slovani.\n_START_SECTION_\nUtemeljitve\n_START_PARAGRAPH_\nZa oblikovanje koridorja sta slovanski dr\xc5\xbeavi videli mnogo zgodovinskih motivov. Na teritorju, kjer bi potekal koridor, je v 9. stoletju obstajala Blatenska kne\xc5\xbeevina Slovanov, teritorij vzhodne Avstrije pa se je nahajal pod Veliko Moravsko. V tem \xc4\x8dasu je bila slovanska kne\xc5\xbeevina povezava med zahodnimi in ju\xc5\xbenimi Slovani. Kasneje je bila kne\xc5\xbeevina zaradi mad\xc5\xbearskih vpadov uni\xc4\x8dena. Kne\xc5\xbeevina je nastala okoli 839. leta okoli dana\xc5\xa1njega Blatnega jezera. Leta 901 je bilo obmo\xc4\x8dje \xc5\xbee pod nadzorom Mad\xc5\xbearov. Od 10. do 12. stoletja se je ve\xc4\x8dji del mestnega zahodnoslovanskega prebivalstva pomad\xc5\xbearil in v zahodnem delu Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danske (nem\xc5\xa1ko Burgenland) pogermanil, manj\xc5\xa1i del pa je ohranil hrva\xc5\xa1ko identiteto.\n_START_SECTION_\nRazlogi za zavrnitev projekta\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni razlog za zavrnitev projekta je bila etni\xc4\x8dna sestava prebivalstva. \xc4\x8ceprav je bilo obmo\xc4\x8dje v srednjem veku poseljeno s slovanskim prebivalstvo, je bilo obmo\xc4\x8dje v 20. stoletju poseljeno ve\xc4\x8dinoma z mad\xc5\xbearskim in nem\xc5\xa1kim \xc5\xbeivljem, manj\xc5\xa1i odstotek pa se je identificiral tudi za Hrvate.'