b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8casovni roman\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8casovni roman je vrsta dalj\xc5\xa1e pripovedne proze, kjer je v ospredju slika \xc4\x8dasa. V nasprotju z zgodovinskim romanom nima jasne kronolo\xc5\xa1ke linije dogajanja. Nedavne dogodke, v glavnem politi\xc4\x8dne in kulturne narave, predstavlja mozai\xc4\x8dno, monta\xc5\xbeno, v dialogni obliki, v ve\xc4\x8d pramenih, iz razli\xc4\x8dnih perspektiv in praviloma stati\xc4\x8dno. Namesto osrednje osebe postavlja kolektiv, mno\xc5\xbeico oseb, ki vsaka predstavlja svoj tip, zna\xc4\x8dilen za \xc4\x8das. Povrhu so fiktivne osebe rahlo prikriti portreti znanih osebnosti, kar spominja na roman s klju\xc4\x8dem. Socialno kriti\xc4\x8dna besedila \xc4\x8dasovnega romana je v\xc4\x8dasih te\xc5\xbeko razlikovati od tenden\xc4\x8dnega romana. \xc4\x8casovni roman ima tudi svojo trivialno varianto, v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini je to npr. Sir John Retcliffe und seine Schule (Berlin: Erich Schmidt Verlag, 1980). Ker govori o zgodovinskih dogodkih sredi prej\xc5\xa1njega stoletja, bi ga danes lahko brali na na\xc4\x8din zgodovinskega romana, vendar nam literarnozgodovinska vednost \xe2\x80\x94 to je dejstvo, da je nastal tik po dogodkih \xe2\x80\x94 narekuje uvrstitev med oblike reporta\xc5\xbenega romana.\n_START_SECTION_\nZgodovina izraza\n_START_PARAGRAPH_\nPri nas je bil izraz prvi\xc4\x8d uporabljen v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini (Zeitroman) v Laibacher Zeitung 1882 (\xc5\xa1t. 78), v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini pa ga je zapisal Evgen Lampe v Domu in svetu 1901, 4. Njegova raba je sicer redka (Bo\xc5\xbeidar Borko, Jutro 1936, \xc5\xa1t. 181, 4).'