b'\n_START_ARTICLE_\nBrezov ded\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBrezov ded ima svetlo ali temno rjav klobuk, ki je sprva polkro\xc5\xbeen, kasneje pa postaja vse bolj nizko izbo\xc4\x8den in blazinast. Ko\xc5\xbeica je \xc5\xbeametasta, suha in gladka in nikoli ne razpoka. Na spodnji strani klobuka, ki pri odraslih primerkih dose\xc5\xbee premer med 5 in 10 cm, je sprva bela, kasneje pa siva trosovnica, sestavljena iz dolgih cevk z drobnimi luknjicami. Pri starih gobah postanejo temne, v njih pa so podolgovati trosi toba\xc4\x8dno rjave barve._NEWLINE_Bet gobe je visok od 8-15 cm in ima premer od 1-2 cm. Pri starih primerkih je mo\xc4\x8dno hrapavo luskast s temnorjavimi ali \xc4\x8drnimi luskami. Vedno je valjast, poln in trd, proti dni\xc5\xa1\xc4\x8du pa je polagoma nekoliko odebeljen. Star postane precej vitek in olesenel, tako da za u\xc5\xbeivanje ni primeren._NEWLINE_Meso je belkasto do sivkasto, v klobuku postane precej mehko in ima prijeten vonj in okus. Potemni samo v stiku z \xc5\xbeelezovim sulfatom. Takrat postane sivo modre barve.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nBrezovega deda najdemo v listnatih gozdovih, predvsem pod brezami. Pojavljajo se od poletja do jeseni in so dokaj pogosta vrsta, ki raste v ve\xc4\x8djih skupinah._NEWLINE_Brezov ded velja za odli\xc4\x8dno ali dobro gobo, stari primerki pa so pogosto \xc4\x8drvivi in so neuporabni.'