b'\n_START_ARTICLE_\nBielov komet\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nO kometu je prvi pisal Charles Messier v letu 1772. Leta 1805 je o njem pisal tudi Jean-Louis Pons, ki ga pa ni prepoznal kot isto telo._NEWLINE_Wilhelm von Biela ga je opazoval 27. februarja 1826 med pribli\xc5\xbeevanjem prison\xc4\x8dju. Izra\xc4\x8dunal je njegovo tirnico in pri tem ugotovil, da je to periodi\xc4\x8dni komet s periodo 6,6 let. V tistem \xc4\x8dasu je to bil tretji znani periodi\xc4\x8dni komet, razen njega so poznali \xc5\xa1e Halleyjev komet in Enckejev komet.\n_START_SECTION_\nRazpad\n_START_PARAGRAPH_\nKomet se je pojavil tudi leta 1846, ko je razpadel na dva dela. Ponovno so ga opazovali leta 1852, ko sta bila dela \xc5\xbee 2,4 milijona km narazen. Nobenega od delov niso mogli najti v naslednjih letih, ko bi se komet moral pojaviti (1859, 1865, 1872). Opazili pa so \xc4\x8dudoviti meteorski roj leta 1872 (3000 utrinkov na uro), z radiantom na nebu na mestu, ki bi ga moral pre\xc4\x8dkati komet v septembru 1872. Ta meteorski roj imenujemo Andromedidi ali Bielidi. Meteorski roj se je pojavil \xc5\xa1e v ostalem delu 19. stoletja, pozneje pa je oslabel. Predpostavljajo, da je komet 207P/NEAT (NEAT 4) ostanek kometa Biela, ker ima podobno tirnico._NEWLINE_Predpostavlja se, da so ostanki kometa Biela izvor padcev meteoritov na povr\xc5\xa1ino Zemlje. Nekatere drzne teorije povezujejo tudi nastanek nekaterih velikih po\xc5\xbearov (Veliki po\xc5\xbear v Chicagu in po\xc5\xbear v mestu Peshtigo) s padci meteorjev. Te teorije so se pojavile najprej leta 1883, pozneje so jih o\xc5\xbeivili \xc5\xa1e leta 2004._NEWLINE_27. novembra 1885 je padel na severni del Mehike \xc5\xbeelezov meteorit v \xc4\x8dasu mo\xc4\x8dnega meteorskega roja (15000 utrinkov na uro). Ta meteorit (Mazapilov meteorit) pripisujejo kometu, \xc4\x8deprav so to pozneje ovrgli, ker \xc5\xbeelezovo jedro ne bi moglo nastati z diferenciacijo v kometu.'