b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za psihologijo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za psihologijo deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Na oddelku so zastopane vse glavne psiholo\xc5\xa1ke discipline (tako teoreti\xc4\x8dne, kot uporabne). Izobra\xc5\xbeuje diplomante za delo predvsem na podro\xc4\x8dju organizacije dejavnosti in splo\xc5\xa1nega psiholo\xc5\xa1kega svetovanja, torej pri organizaciji dela, vodenju razvojnih projektov, v poklicnem svetovanju, v marketingu, pri vodenju pogovorov (intervjujev), na podro\xc4\x8dju stikov z javnostjo, v zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu in medijih. Izvajajo lahko motivacijske treninge, delajo v podalj\xc5\xa1anem bivanju in varstvu otrok v \xc5\xa1oli, vodijo mladinske delavnice, delajo na telefonu za pomo\xc4\x8d, opravljajo delo z begunci ...\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xa1titut za psihologijo je leta 1951 ustanovil profesor Mihajlo Rostohar. \xc5\xbdelel ga je ustanoviti \xc5\xbee ob ustanovitvi Univerze v Ljubljani, leta 1919, vendar mu je bilo to onemogo\xc4\x8deno. Najve\xc4\x8d psiholo\xc5\xa1kih discplin (ob\xc4\x8do, socialno in razvojno psihologijo, deloma tudi klini\xc4\x8dno) je na za\xc4\x8detku predaval sam ustanovitelj. Za predmete, ki jih sam ni obvladal, je k sodelovanju povabil znanstvenike iz drugih ustanov. Leta 1954 je prof. dr. Zoran Bujas pri\xc4\x8del predavati psihologijo dela in psihometrijo. Predaval je do leta 1978. Njegovo sodelovanje je bilo pomembno za nadaljnji razvoj stroke in in\xc5\xa1tituta. Oddelek je najprej deloval na podstre\xc5\xa1ju Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice, kjer so bile razmere zelo slabe. Predavalnico so si \xc5\xa1tudentje in predavatelji delili z Oddelkom za pedagogiko in Oddelkom za filozofijo. \xc5\xa0tudij je bil empiri\xc4\x8dno usmerjen, zato so bile laboratorijske in terenske vaje pomemben del programa. Zaradi tega so na oddelku potrebovali psiholo\xc5\xa1ke instrumente. Rostoharju je uspelo dobiti sredstva za nakup in izdelavo instrumentov, ki so jih potrebovali. Do leta 1959 je bil Rostohar predstojnik oddelka, predaval pa je do leta 1960. U\xc4\x8denci profesorja Rostoharja (npr. Ivan Toli\xc4\x8di\xc4\x8d, Levin \xc5\xa0ebek in Vid Pe\xc4\x8djak) so po njegovi upokojitvi ve\xc4\x8d let nosili breme razvoja slovenske psihologije._NEWLINE_Leta 1961, se je In\xc5\xa1titut za psihologijo preselil v sedanje prostore Filozofske fakultete in se preimenoval v Oddelek za psihologijo. Ustanovljene so bile katedre kot posebne pedago\xc5\xa1ko-znanstvene enote za posamezna psiholo\xc5\xa1ka podro\xc4\x8dja. Razmere za delo in \xc5\xa1tudij so se mo\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1ale. V tem \xc5\xa1tudijskem letu so Rostoharjevi u\xc4\x8denci prevzeli predavanja psiholo\xc5\xa1kih predmetov. Pridru\xc5\xbeil se jim je dr. Nikola Rota (predaval je socialno psihologijo), ki ga je kasneje zamenjal prof. dr. Per\xc5\xa1i\xc4\x8d. \xc5\xa0tudijskega leta 1961/62 so \xc5\xa1tudij psihologije razdelili v dve smeri. Klini\xc4\x8dno smer in \xc5\xa1tudij psihologije kot A- predmeta. Naslednjega leta so obstajale \xc5\xbee tri smeri: klini\xc4\x8dna, industrijska in \xc5\xa1olska. Leta 1969 so bile opu\xc5\xa1\xc4\x8dene smeri na dodiplomskemu \xc5\xa1tudiju, ki je postal enopredmeten, saj naj bi tako omogo\xc4\x8dili \xc5\xa1ir\xc5\xa1o strokovno razgledanost. Znanje, potrebno za specifi\xc4\x8dne potrebe prakse, naj bi si diplomanti pridobili s specialisti\xc4\x8dnim podiplomskim \xc5\xa1tudijem. Nadaljnji, podiplomski \xc5\xa1tudij izvaja oddelek sistemati\xc4\x8dno in trajno samo na podro\xc4\x8dju klini\xc4\x8dne psihologije na Medicinski fakulteti, na drugih podro\xc4\x8djih pa ne. S \xc5\xa1olskim letom 2009/10 prehaja oddelek na bolonjski program, s triletno prvo stopnjo, dveletno drugo (magistrsko) in triletno tretjo stopnjo (doktorski \xc5\xa1tudij). Od leta 1995 so vsaka \xc5\xa1tiri leta izvajali izredni \xc5\xa1tudij._NEWLINE_Zanimanje za \xc5\xa1tudij zgodovine je \xc5\xbee od vedno veliko. Da ne bi veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tudento preve\xc4\x8d vplivalo na kakovost \xc5\xa1tudija, so leta 1977 sprejeli omejitov vpisa na 60 \xc5\xa1tudentov. \xc5\xa0tevilo se je potem \xc5\xa1e spreminjalo._NEWLINE_Raziskovalno delo je bolj ali manj usmerjeno na vsa pomembna podro\xc4\x8dja psiholo\xc5\xa1ke znanosti in prakse. \xc4\x8clani oddelka sodelujejo pri ve\xc4\x8djih doma\xc4\x8dih in mednarodnih znanstvenoraziskovalnih projektih. Na oddelku obstajata dve uspe\xc5\xa1ni programski skupini. Rezultate svojega dela \xc4\x8dlani oddelka predstavljajo na \xc5\xa1tevilnih znanstvenih in strokovnih sre\xc4\x8danjih doma in v tujini, objavljajo v doma\xc4\x8dih in mednarodnih revijah, monografijah ...\n_START_SECTION_\nDodiplomski \xc5\xa1tudij (od leta 2009/10)\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za psihologijo izvaja univerzitetni program prve stopnje Psihologija. Program traja 3 leta (180 ECTS) organiziranega \xc5\xa1tudija. Po uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju dose\xc5\xbee diplomant psihologije naziv diplomirani psiholog (UN) / diplomirana psihologinja (UN). Ta naziv mu \xc5\xa1e ne omogo\xc4\x8da izvajanja psiholo\xc5\xa1ke dejavnosti, lahko pa deluje na mnogih podro\xc4\x8djih dru\xc5\xbeboslovnega dela.\n_START_SECTION_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nProgram druge stopnje Psihologija traja dve leti (120 ECTS) in usposablja za poklic psihologa. Po uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju dose\xc5\xbee diplomant naziv magister psihologije / magistrica psihologije. Z zaklju\xc4\x8deno prvo in drugo stopnjo \xc5\xa1tudija psihologije (300 ECTS) se lahko magister/magistrica psihologije vklju\xc4\x8di v opravljanje psiholo\xc5\xa1ke dejavnosti (ki jo mora sprva eno leto izvajati \xc5\xa1e pod nadzorom mentorja supervizirane prakse).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij psihologije na tretji stopnji\n_START_PARAGRAPH_\nDoktorski \xc5\xa1tudij poglablja in raz\xc5\xa1irja psiholo\xc5\xa1ka znanja, ki usposabljajo kandidate za raziskovalno delo na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih psiholo\xc5\xa1ke znanosti. \xc5\xa0tudent ali \xc5\xa1tudentka v okviru doktorskega \xc5\xa1tudija razvije in izpopolni raziskovalna znanja, raz\xc5\xa1iri in poglobi metodolo\xc5\xa1ka in specifi\xc4\x8dna strokovno-teoretska znanja, ki so pomembna za razvoj stroke ter razvija sposobnost re\xc5\xa1evanja problemov z uporabo znanstvenih metod. Doktor psihologije je strokovnjak, ki je usposobljen za samostojno teoretsko, empiri\xc4\x8dno ter razvojno znanstvenoraziskovalno delo na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih psiholo\xc5\xa1ke znanosti. Oddelek za psihologijo FF UL ponuja naslednje smeri doktorskega \xc5\xa1tudija v okviru krovnega programa FF Humanistika in dru\xc5\xbeboslovje: Eksperimentalno psihologijo, Psihologijo osebnosti, Razvojnopsiholo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije, Aplikativne psiholo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije. Doktorski \xc5\xa1tudij traja tri leta.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za psihologijo je nastala leta 1951. Od takrat je osrednja knji\xc5\xbenica iz podro\xc4\x8dja psihologije v Sloveniji. Hrani predvsem knji\xc5\xbeno gradivo, ki pomaga pri pedago\xc5\xa1kemu in razikovalnemu delu. Fond knji\xc5\xbeice zajema ve\xc4\x8d kot 17 000 enot. Gradivo v knji\xc5\xbenici zaradi prostorske stiske ni prosto dostopno.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentje imajo svoje dru\xc5\xa1tvo, imenovano Dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa1tudentov psihologije. Izdajajo tudi strokovno revijo Panika. \xc5\xa0tudenti psihologije so se leta 1993 za\xc4\x8deli zdru\xc5\xbeevati pod imenom Zveza \xc5\xa1tudentov psihologije. Marca 1996 so se preimenovali in povezali v samostojno dru\xc5\xa1tvo: Dru\xc5\xa1tvo \xc5\xa1tudentov psihologije Slovenije.'