b'\n_START_ARTICLE_\nPi\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo \xcf\x80 je iracionalno \xc5\xa1tevilo, kar pomeni, da ga ne moremo zapisati kot razmerje dveh celih \xc5\xa1tevil. To zna\xc4\x8dilnost je dokazal leta 1761 Lambert. V bistvu je \xc5\xa1tevilo transcendentno, kar je dokazal leta 1882 Lindemann. To pomeni, da ne obstaja polinom s celimi (ali racionalnimi) koeficienti, katerega koren je \xcf\x80. Zaradi tega ne moremo izraziti \xcf\x80 samo s kon\xc4\x8dnim \xc5\xa1tevilom celih \xc5\xa1tevil, ulomkov ali njihovih korenov. Ta zna\xc4\x8dilnost \xcf\x80 re\xc5\xa1i znameniti starogr\xc5\xa1ki problem kvadrature kroga: samo z uporabo ravnila in \xc5\xa1estila je nemogo\xc4\x8de konstruirati kvadrat, katerega plo\xc5\xa1\xc4\x8dina je enaka plo\xc5\xa1\xc4\x8dini danega kroga. Saj so koordinate vseh to\xc4\x8dk, ki jih lahko skonstruiramo samo z ravnilom in \xc5\xa1estilom posebna algebrska \xc5\xa1tevila.\n_START_SECTION_\nPribli\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg najbolj pogostega pribli\xc5\xbeka 3,14 in malo to\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega pribli\xc5\xbeka 22/7 = 3,14285714 je zelo dober pribli\xc5\xbeek ulomek 355/113 = 3,14159292035. Sam ulomek si zapomnimo takole: zapi\xc5\xa1imo 113355 in zadnje tri \xc5\xa1tevilke delimo s prvimi!\n_START_SECTION_\nTekmovanja v pomnjenju \xc5\xa1tevila \xcf\x80\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2006 naj bi Akira Haraguchi, upokojeni japonski in\xc5\xbeenir, brez napake zrecitiral 100.000 decimalk. Ta rekord \xc5\xa1e ni potrjen in vpisan v Guinnessovo knjigo rekordov. Guinness priznava rekord 67.890 decimalk, ki ga je dosegel Chao Lu, 24-letni podiplomski \xc5\xa1tudent iz Kitajske, 20. novembra leta 2005 Za recitiranje je porabil  24 ur in  4 minut.\n_START_SECTION_\nSlovensko tekmovanje v pomnjenju \xc5\xa1tevila \xcf\x80\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko praznovanje dneva pi se je za\xc4\x8delo leta 2007. Prvi zmagovalec v deklamiranju decimalk \xcf\x80 je bil Simon \xc4\x8copar s 150 decimalkami. Zmagoval je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat, leta 2011 z dose\xc5\xbekom 767 decimalk. Leta 2015 je naslov prvaka in slovenskega rekorderja prevzel \xc5\xa1tudent Nik \xc5\xa0krlec s 1694 decimalkami.\n_START_SECTION_\nTeX\n_START_PARAGRAPH_\nTEXove razli\xc4\x8dice Knuth \xc5\xa1tevil\xc4\x8di takole: 3, 3.1, 3.14, 3.141, razli\xc4\x8dice Metafonta pa \xc5\xa1tevil\xc4\x8di z decimalkami e. Sicer pa opozarja uporabnike njegovih programov:\xc2\xa0\xc2\xbbPazite se hro\xc5\xa1\xc4\x8dev v programu, jaz sem samo dokazal, da deluje pravilno, nisem pa ga preskusil!\xc2\xab'