b'\n_START_ARTICLE_\nRose Ausl\xc3\xa4nder\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRosin o\xc4\x8de Sigmund Scherzer je prihajal iz strogo ortodoksnega judovskega mesta Sadagora, v katerem sta prevladovala hasidizem in mistika vzhodnega judovstva. Kljub temu se je opredelil za bolj svobodomiselno smer. Bil je prokurist uvozno-izvoznega podjetja, kjer je tudi spoznal svojo \xc5\xbeeno Etio Rifke Binder. Rose Scherzer je odra\xc5\xa1\xc4\x8dala v liberalno judovskem domu, odprtega duha, v katerem so ohranjali najpomembnej\xc5\xa1e obi\xc4\x8daje judovske tradicije. Dru\xc5\xbeina je bila zvesta cesarju._NEWLINE_Rose Scherzer je v mestu Czernowitz (\xd0\xa7\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd\xd1\x96\xd0\xb2\xd1\x86\xd1\x96/\xc4\x8cernivci v dana\xc5\xa1nji Ukrajini) \xc5\xbeivela do leta 1916, ko je pred bli\xc5\xbeajo\xc4\x8do se avstrijsko-rusko fronto med prvo svetovno vojno z dru\xc5\xbeino pobegnila v Budimpe\xc5\xa1to. Od tam se je s star\xc5\xa1i preselila na Dunaj, kjer je v \xc5\xa1olskem letu 1919/20 kon\xc4\x8dala enoletno trgovsko \xc5\xa1olo. Ko se je leta 1920 vrnila v tedaj romunsko preimenovano mesto Cern\xc4\x83u\xc8\x9bi, se je zaposlila v odvetni\xc5\xa1ki pisarni in kot gostujo\xc4\x8da \xc5\xa1tudentka \xc5\xa1tudirala knji\xc5\xbeevnost in filozofijo. \xc5\xa0tudij je opustila eno leto po o\xc4\x8detovi smrti. Med drugim se je udele\xc5\xbeila tudi prakti\xc4\x8dno-filozofskega \xe2\x80\x9eeti\xc4\x8dnega seminarja\xe2\x80\x9c Friedricha Kettnerja, kjer so govorili o Costantinu Brunnerju, Spinozi, Platonu in Bibliji._NEWLINE_Po materinem nasvetu je Rose leta 1921 skupaj s svojim prijateljem iz \xc5\xa1tudentskih let zapustila Bukovino in se preselila v ZDA. Tu je delala kot ra\xc4\x8dunovodkinja pri \xc4\x8dasniku Westlicher Herold, za\xc4\x8dela pa je tudi s pisanjem. Vse do leta 1927 je urejala \xc4\x8dasopis Amerika-Herold-Kalender, v katerem so iz\xc5\xa1le njene prve pesmi. 19. oktobra 1923 se je v New Yorku poro\xc4\x8dila z Ignazem Ausl\xc3\xa4nderjem, a se je \xc5\xbee po treh letih lo\xc4\x8dila. Kljub temu je do smrti obdr\xc5\xbeala njegov priimek. V teh letih je prejela tudi ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo in delala nekaj \xc4\x8dasa kot ban\xc4\x8dna uslu\xc5\xbebenka._NEWLINE_Leta 1927 se je za osem mesecev vrnila nazaj v Bukovino, kjer je skrbela za bolno mater. Med tem \xc4\x8dasom je spoznala kulturnega novinarja in grafologa Heliosa Hechta. \xc5\xbde naslednje leto je par odrinil proti New Yorku. Rose Ausl\xc3\xa4nder je v naslednjih letih objavila vrsto pesmi in feljtonov v ameri\xc5\xa1kih \xc4\x8dasopisih, napisanih v nem\xc5\xa1kem jeziku._NEWLINE_Leta 1931 sta se zaljubljenca vrnila v Czernowitz. Rose je svoje pesmi in \xc4\x8dlanke objavljala v \xc4\x8dasopisih, revijah in antologijah. Poleg pisanja se je ukvarjala tudi s prevajanjem, predvsem iz jidi\xc5\xa1a in angle\xc5\xa1\xc4\x8dine. Angle\xc5\xa1\xc4\x8dino je tudi pou\xc4\x8devala in pri \xc4\x8dasopisu Der Tag in delala kot svetovalka. Leta 1934 sta se s Hechtom raz\xc5\xa1la. Istega leta so ji odvzeli ameri\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo, saj je tja ni bilo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot tri leta. Delala je kot korespondentka za tuje jezike za kemijsko tovarno v Bukare\xc5\xa1ti._NEWLINE_Leta 1939 je s posredovanjem Alfreda Margula-Sperberja iz\xc5\xa1la njena prva pesni\xc5\xa1ka zbirka Mavrica (Der Regenbogen), ki je sicer bila dele\xc5\xbena pozitivnih kritik, pri publiki pa je do\xc5\xbeivela neuspeh. Prijatelji iz ZDA so jo opozorili na prete\xc4\x8do politi\xc4\x8dno situacijo v Evropi, zato je istega leta \xc5\xbee drugi\xc4\x8d odpotovala v Ameriko. Kmalu se je zopet vrnila v Czernowitz, da bi skrbela za te\xc5\xbeko bolno mater._NEWLINE_Zaradi posledic pakta med Hitlerjem in Stalinom iz leta 1939 so junija 1940 sovjetske \xc4\x8dete zasedle severno Bukovino. Sovjetska varnostno-obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba NKVD je Rose Ausl\xc3\xa4nder aretirala, saj so jo razglasili za domnevno ameri\xc5\xa1ko vohunko. Po \xc5\xa1tirimese\xc4\x8dnem priporu so jo izpustili in zaposlila se je kot medicinska sestra v o\xc4\x8desni kliniki. Po napadu na Sovjetsko zvezo so z Nem\xc4\x8dijo povezane romunske \xc4\x8dete pod vodstvom Iona Antonescua v za\xc4\x8detku julija 1941 zavzele mesto. Tudi Romuni so preganjali in ubijali Jude. Rose je bila zaprta v mestnem getu, ki ga tudi po njegovi osvoboditvi ni smela zapustiti. Prisilno delo in preganjanje je pre\xc5\xbeivela v kletnem skrivali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Spomladi 1944 je Rde\xc4\x8da armada vkorakala v mesto in osvobodila redke pre\xc5\xbeivele Jude. Rose Ausl\xc3\xa4nder je preko Romunije znova od\xc5\xa1la v New York in spet za\xc4\x8dela delati kot dopisnica \xe2\x80\x93 od leta 1956 je svoje pesmi pisala izklju\xc4\x8dno v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Leta 1957 se je ponovno sre\xc4\x8dala s Paulom Celanom v Parizu. Pod njegovim vplivom se je odmaknila od klasi\xc4\x8dno-ekspresionisti\xc4\x8dnega pisanja in prenovila svoj stil, ki ga je za\xc4\x8dela \xc5\xbee v New Yorku pod vtisom ameri\xc5\xa1ke moderne, predvsem pod vplivom Marianne Moore._NEWLINE_Leta 1964 se je Rose preselila na Dunaj, leto pozneje pa v D\xc3\xbcsseldorf. Kot preganjanka nacionalsocialisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima je dobila od\xc5\xa1kodnino in prejemala rento. Njena druga pesemska zbirka Slepo poletje (Blinder Sommer) iz leta 1965 je pomenila njen preboj, saj ji je prinesla prvo literarno priznanje, Srebrni Heinejev tolar zalo\xc5\xbebe Hoffmann in Campe (Silberner Heinetaler des Verlages Hoffmann und Campe). Nato je Rose od\xc5\xa1la na potovanje po Evropi. Zadr\xc5\xbeevala se je predvsem v Italiji in med letoma 1968 in 1969 \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d obiskala ZDA._NEWLINE_Leta 1972 se je preselila v hi\xc5\xa1o Nelly Sachs, dom za ostarele judovskih ob\xc4\x8danov v D\xc3\xbcsseldorfu. \xc4\x8ceprav je \xc5\xbee dolgo \xc5\xbeivela v Nem\xc4\x8diji, ni bila dovolj znana kot pesnica. To je spremenil \xc5\xa1ele zalo\xc5\xbenik Helmut Braun, ki jo je spoznal leta 1975. Po zlomu kolka, od katerega si ni ve\xc4\x8d opomogla, je Rose leta 1977 sklenila, da ne bo ve\xc4\x8d zapu\xc5\xa1\xc4\x8dala svoje sobe in bo pozornost usmerila le \xc5\xa1e na pisanje. Do svoje smrti leta 1988 je objavila \xc5\xa1tevilne pesni\xc5\xa1ke zbirke, ki so dosegle visoko naklado.'