b'\n_START_ARTICLE_\nSeverna Amerika\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nNahaja se med Atlantskim oceanom na vzhodu in Pacifi\xc5\xa1kim oceanom na zahodu. Na severu je Arkti\xc4\x8dno morje in na jugu meji z Latinsko Ameriko ter Karibskim morjem. Njena povr\xc5\xa1ina je 24.7219.000 kvadratnih kilometrov. Severna Amerika je od drugih celin povezana le z Ju\xc5\xbeno Ameriko in sega vse do Paname. Mnogi sicer Medmorsko Ameriko \xc5\xa1tejejo kot samostojno podro\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZelo pomembna zna\xc4\x8dilnost podnebja je razporeditev padavin in temperatur, katere enakomerno upadajo od juga proti severu. Koli\xc4\x8dina padavin pa se zmanj\xc5\xa1uje v smeri od vzhoda proti zahodu. Na podnebje Severne Amerike vplivajo morski tokovi (hladni Labradorski tok in topli Zalivski tok), relief, potek gorskih verig, uravnano povr\xc5\xa1je v osrednjem delu celine, in oddaljenost od oceanov in Mehi\xc5\xa1kega zaliva. Najve\xc4\x8dji del ozemlja Severne Amerike le\xc5\xbei v zmerno toplem pasu. Severna Amerika obsega ve\xc4\x8d toplotnih pasov, od polarnega, do subtropskega.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZa Severno Ameriko je zna\xc4\x8dilna postindustrijska dru\xc5\xbeba (primarni sektor 3\xc2\xa0%, sekundarni sektor (21\xc2\xa0% - 25\xc2\xa0%), terciarni sektor (70\xc2\xa0%), mehanizacija v kmetijski proizvodnji in avtomatizacija, ki zmanj\xc5\xa1uje ro\xc4\x8dno izdelavo v industriji. Veliko je priseljevanja, tako v zgodovini, kot danes. V ZDA se je preselilo tudi veliko Slovencev, najve\xc4\x8d med letoma 1880 in 1914. Naravne, gospodarske in zgodovinske razmere pa povzro\xc4\x8dajo neenakomerno poseljenost. Kanada velja za de\xc5\xbeelo imigriranja, za kar je zaslu\xc5\xbena politika ve\xc4\x8dkulturnega razvoja (dvojezi\xc4\x8dnost).\n_START_SECTION_\nZgodovina prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki staroselci so Indijanci, ki so se naselili v \xc4\x8dasu zadnje ledene dobe. V tem \xc4\x8dasu so se prav tako naselili Eskimi is Sibirije. Kasneje so se za\xc4\x8deli priseljevati evropejci, predvsem anglosa\xc5\xa1ki narodi. Za razliko od Kanade, kamor so se priseljevali Francozi. Evropejci so se v 17. stoletju pri\xc4\x8deli mno\xc5\xbei\xc4\x8dno preseljevati v Severno Ameriko, kar je vodilo do postopne kolonizacije. Ker so si evropejci prisvajali indijska ozemlja, so za Indijance ustanovili rezervate, kjer bi njihova zemlja bila delno za\xc5\xa1\xc4\x8ditena. Najve\xc4\x8dja etni\xc4\x8dna skupina v Severni Ameriki so bili v\xc4\x8dasih t. i. ameri\xc5\xa1ki \xc4\x8drnci.\n_START_SECTION_\nAmerikanizacija\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikanizacija imenujemo proces asimiliranja priseljencev v skupen narod in odpravljanje racionalnih razlik. Priseljenci sprejmejo jezik, kulturo, na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, ... V proces amerikanizacije niso bili sprejeti indijanci in \xc4\x8drnci, ker jih je dru\xc5\xbeba zavra\xc4\x8dala. \xc5\xa0e vedno pa so prisotne rasne in socialne razlike med ljudmi.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nAmerika je prva kmetijska velesila na svetu, predvsem zaradi produktivnosti in visoke tehnolo\xc5\xa1ke razvitosti. ZDA izvozi pribli\xc5\xbeno tretjino pridelka, Kanada pa kar dve tretjini. Prekomerna produkcija \xc5\xbeivil je pripeljala do resnih okoljevarstvenih problemov.\n_START_SECTION_\nPas ekstenzivne pa\xc5\xa1ne \xc5\xbeivinoreje\n_START_PARAGRAPH_\nPas ekstenzivne pa\xc5\xa1ne \xc5\xbeivine se razteza zahodno od 100. poldnevnika, kjer so suhe stepske pokrajine. Usmerjeno je predvsem v mesno pa\xc5\xa1no govedorejo. Najve\xc4\x8dje so govedorejske farme. Ponekod je mo\xc5\xbeno umetno namakanje.\n_START_SECTION_\nBomba\xc5\xbeni pas\n_START_PARAGRAPH_\nBomba\xc5\xbeni pas se razteza severno od Mehi\xc5\xa1kega zaliva in ju\xc5\xbeno od koruznega pasa. Pojavil se je v obdobju su\xc5\xbeenjstva in zelo spremenil svojo prvotno podobo. Koli\xc4\x8dine bomba\xc5\xbea so se drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ale ob pojavu drugih surovin. Dandanes namesto bomba\xc5\xbea gojijo tobak, ri\xc5\xbe, perutnino, ... Bomba\xc5\xbe uspeva le \xc5\xa1e na obmo\xc4\x8djih, kjer je mo\xc5\xbeno namakanje.\n_START_SECTION_\nKoruzni pas\n_START_PARAGRAPH_\nKoruzni pas se razteza ju\xc5\xbeno in jugovzhodno od mle\xc4\x8dnega pasa. Zaradi majhnih kmetij glede na potrebe trga, so le-te ogro\xc5\xbeene. Kmetije se zdru\xc5\xbeujejo v zadruge in tako skupaj skrbijo za prodajo pridelka. V preteklosti je v koruznem pasu prevladovala koruza, v dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih pa soja, pra\xc5\xa1i\xc4\x8dereja, mesna govedoreja.\n_START_SECTION_\nP\xc5\xa1eni\xc4\x8dni pas\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc5\xa1eni\xc4\x8dni pas se razteza vzhodno od 100. poldnevnika. Prevladujejo prerije v Kanadi in Teksasu. Na tem obmo\xc4\x8dju so zelo velike in povsem tr\xc5\xbeno usmerjene kmetije. Ni suhih pokrajin.\n_START_SECTION_\nMle\xc4\x8dni pas\n_START_PARAGRAPH_\nMle\xc4\x8dni pas se razteza okrog Velikih jezer. Na tem obmo\xc4\x8dju je zelo ugodno podnebje in prevladuje mle\xc4\x8dna govedoreja. Lokalni trg oskrbuje veliko \xc5\xa1tevilo mest. Pogoste so t. i. hobifarme, kjer so lastniki kmetij zaposleni v drugih panogah, ve\xc4\x8dinoma v mestu oz. primestju.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje tropskih in subtropskih kultur\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje tropskih in subtropskih kultur se razteza preko Floride in Mehi\xc5\xa1kega zaliva. Na tem obmo\xc4\x8dju gojijo razli\xc4\x8dne vrste sadja, agrumov, ...\n_START_SECTION_\nObalni pas\n_START_PARAGRAPH_\nObalni pas se razteza ob morju na zahodu. Na tem obmo\xc4\x8dju gojijo zelenjavo, cvetje, sadje, agrume, vinske trte, ... Ukvarjajo se tudi z mle\xc4\x8dno \xc5\xbeivinorejo.'