b'\n_START_ARTICLE_\nMineral\n_START_PARAGRAPH_\nRudnina ali mineral (iz latinske besede za rudnino: minerallis) je naravna spojina z zna\xc4\x8dilno kristalno zgradbo, nastala s pomo\xc4\x8djo geolo\xc5\xa1kih procesov. Pojem mineral ne zajema samo kemijske sestave, ampak tudi zgradbo minerala. Poznamo minerale, sestavljene iz \xc4\x8distega kemijskega elementa (npr. diamant), pa tudi zelo zapletene, ki imajo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih oblik (npr. razni silikati). \xc5\xa0tudij mineralov se imenuje mineralogija. V sedanjosti je po podatkih Mednarodne mineralo\xc5\xa1ke zveze, ki skrbi za dolo\xc4\x8danja in imenovanja mineralov, znanih nekaj ve\xc4\x8d kot 4.000 mineralov._NEWLINE_Pravi mineral je anorganska ali organska trdnina z dolo\xc4\x8deno kemijsko in kristalno strukturo. Snovi, ki jih ni mo\xc4\x8d popolnoma poistovetiti s strogo definicijo minerala, so mineraloidi, vsi ostali materiali naravnega izvora pa sodijo med neminerale. _NEWLINE_Industrijski mineral je gospodarski pojem, ki se nana\xc5\xa1a na gospodarsko pomembne minerale oziroma rudnine._NEWLINE_Kristalna struktura, ki je ena izmed lastnosti mineralov, je geometrijska prostorska razporeditev atomov v notranji strukturi minerala. Obstaja 14 osnovnih kristalnih prostorskih mre\xc5\xbe atomov, razporejenih med 6 kristalnih sistemov. Vse do tega trenutka znane kristalne strukture se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v eno izmed 14 razporeditev. Te razporeditve temeljijo na normalnih postavitvah atomov in ionov, ki mnogokrat ustvarjajo vidno obliko minerala. Tudi v primerih, ko razporeditve ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti zaradi premajhnih mineralnih zrn ali nenormalne zunanje oblike, je mo\xc4\x8d dore\xc4\x8di strukturo s pomo\xc4\x8djo rentgenske analize ali mikroskopije. Kristalna struktura mo\xc4\x8dno vpliva na fizikalne lastnosti mineralov. Tako sta si \xc4\x8disti ogljikovi spojini grafit in diamant zelo dale\xc4\x8d na lestvici trdote, saj je njuna kristalna razporeditev druga\xc4\x8dna._NEWLINE_Za definicijo minerala je pomembna tudi kemijska struktura. Ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih mineralov lahko poseduje isto kemijsko strukturo, a se razlikujejo med seboj v kristalni strukturi (polimorfni minerali). Zaradi tega lahko, za primer, tako pirit kot markazit ozna\xc4\x8dimo za \xc5\xbeelezova sulfida. Podobno pa imajo nekateri minerali razli\xc4\x8dno kemijsko, a enako kristalno strukturo: razli\xc4\x8dni minerali halit (sestavljen iz natrija in klora), galenit (sestavljen iz svinca in \xc5\xbevepla) in periklaz (sestavljen iz magnezija in kisika) si delijo enako razporeditev kristalov.\n_START_SECTION_\nSamorodne prvine\n_START_PARAGRAPH_\nV naravi se samorodno pojavlja okoli 20 elementov. Ti pripadajo kovinam, polkovinam in nekovinam. _NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1e kovine, ki se pojavljajo samorodno, so baker, srebro in zlato. Redkodaj so popolnoma \xc4\x8diste, v\xc4\x8dasih ena vsebuje primesi drugih dveh. V podrejeni koli\xc4\x8dini se v naravi pojavljajo samorodno tudi plemenite kovine, kot so platina, iridij in osmij. Prav tako, vendar zelo redko, so samorodni tudi \xc5\xbeelezo, \xc5\xbeivo srebro in svinec._NEWLINE_Od samorodnih polkovin in nekovin poznamo arzen, antimon in bizmut kot predstavnike arzenove skupine, ogljik v obliki grafita ali diamanta in kon\xc4\x8dno \xc5\xbeveplo, odvisno od razmer in okolja, v katerih nastajajo.\n_START_SECTION_\nNitrati, karbonati in borati\n_START_PARAGRAPH_\nMinerali v tem razredu imajo skupno to, da so si med seboj zelo podobni, saj so atomi kisika v skupinah NO\xe2\x82\x83, CO\xe2\x82\x83 in BO\xe2\x82\x83 razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v ogli\xc5\xa1\xc4\x8dih enakostrani\xc4\x8dnega trikotnika in so trdno vezani z elementom v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Nitrati so soli du\xc5\xa1ikove kisline in so v naravi dokaj redki, izjema je  \xc4\x8dilski soliter._NEWLINE_Karbonati so soli ogljikove kisline in zdru\xc5\xbeujejo tri skupine vodnih ali brezvodnih karbonatov, s tujimi anioni ali brez njih. Zelo raz\xc5\xa1irjena je lakcitova skupina, ki zdru\xc5\xbeuje magnezit, smitsonit, siderit, rodohrozit in kalcit. Sledita dolomitova in aragonitova skupina. V slednji so \xc5\xa1e stroncianit, viterit in cezurit. Azuritova skupina vsebuje azurit, malahit in hidrocinkit._NEWLINE_Borati so soli borove kisline. V naravi so zastopani z nekaj minerali, od katerih so najbolj znani boraks, kolemanit in boracit.\n_START_SECTION_\nSulfati, kromati, molibdati in volframati\n_START_PARAGRAPH_\nTa razred obsega spojine kisika z \xc5\xbeveplom (sulfati), kromom (kromati), molibdenom (molibdati) in volframom (volframati). Med seboj se lo\xc4\x8dijo po razli\xc4\x8dni vsebnosti vode in tujih anionov. Od brezvodnih sulfatov so najpomembnej\xc5\xa1i anhidrit, barit, celestin in anglezit. Od vodnih sulfatov poznamo skupino galic z modro in zeleno galico ter epsomitovo in sadrino skupino. _NEWLINE_Od kromatov (soli kromove kisline) je znan krokoit, od molibdatov vulfenit in od volframatov \xc5\xa1elit.\n_START_SECTION_\nFosfati, arzenati in vanadati\n_START_PARAGRAPH_\nSem uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo spojine razli\xc4\x8dnih kovin s tetraedri PO\xe2\x82\x84, AsO\xe2\x82\x84 ali VO\xe2\x82\x84, nekatere vsebujejo tudi vodo. Ta je lahko vezana na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, in sicer v obliki hidroksida ali kot kristalna voda. V glavnem gre za manj znane minerale, kot so monacit in apatit itd.\n_START_SECTION_\nOrganske spojine\n_START_PARAGRAPH_\nV ta razred uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo minerali, ki so ve\xc4\x8dinoma zgrajeni iz atomov ogljika in vodika ter kisika.\n_START_SECTION_\nMinerali v kamninah\n_START_PARAGRAPH_\nMinerali so kot drobni naravni anorganski delci gradniki kamnin; te so sestavljene iz enega ali ve\xc4\x8d mineralov, lahko pa tudi iz ostankov organskih snovi. Dele\xc5\xbe mineralov v svetovnih kamninah je zelo razli\xc4\x8den. Najbolj pogosto je v njih najti kremenjak, sljudo in ortoklaz ter ve\xc4\x8d drugih, posamezne minerale pa so zasledili le na eni ali dveh lokacijah planeta. Ve\xc4\x8d kot polovica vseh znanih mineralov je tako redkih, da so bili do sedaj odkriti le v posameznih zrnih.'