b'\n_START_ARTICLE_\nSlovanska pisava\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanska pisava je hipoteti\xc4\x8dna pisava, ki naj bi jo uporabljali Slovani pred pokristjanjevanjem in sprejetjem glagolice in cirilice. Ne obstajajo nikakr\xc5\xa1ni fizi\xc4\x8dni dokazi o slovanski pismenosti, vendar omembe lahko zasledimo v srednjeve\xc5\xa1kih virih.\n_START_SECTION_\nPisni viri o obstoju zgodnjih pisav\n_START_PARAGRAPH_\nV 9. stoletju je bolgarski menih \xc4\x8crnorizec Hrabri v svojem delu \xe2\x80\x9cO pismeneh\xe2\x80\x9d kratko omenil, da so Slovani pred sprejetjem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva uporabljali sistem\xc2\xa0\xc2\xbbzarez in \xc4\x8drt\xc2\xab\xc2\xa0(v stari cerkveni slovan\xc5\xa1\xc4\x8dini \xd1\x87\xd1\x80\xd1\x8a\xd1\x82\xd1\x8b \xd0\xb8 \xd1\x80\xd1\xa3\xd0\xb7\xd1\x8b)._NEWLINE_Drugi vir, Thietmar z Merseburga (25. 7. 975 -1. 12. 1018) je opisal hram na otoku R\xc3\xbcgen, kjer je stal slovanski tempelj Arkona, da so imeli idoli na njih napisana imena ("singulis nominibus insculptis" Chronicon 6:23). To \xc5\xa1e ne potrjuje obstoja pisave, ker je vir iz 11. stoletja, govori pa o 8. stoletju._NEWLINE_Ahmed ibn Fadlan je opisal navade Rusov, ki so pri\xc5\xa1li trgovat v Vol\xc5\xa1ko Bolgarijo. Po ritualnem za\xc5\xbeigu ladje skupaj z umrlim so Rusi pustili pismo na grobu,\xc2\xa0\xc2\xbbnato so naredili na mestu, kjer je bila ladja /.../ in na les napisali ime mo\xc5\xa1kega in ime ruskega kneza, nakar so od\xc5\xa1li.\xc2\xab Fadlan ni pustil mnogo namigov o etni\xc4\x8dnem izvoru ljudi, zato se namiguje, da bi lahko celo bili Slovani, Germani ali predniki Fincev.\n_START_SECTION_\nDokazi iz etimologije\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanska beseda pisati\xc2\xa0\xc2\xbbp\xd1\x8csati\xc2\xab\xc2\xa0prihaja iz skupne baltoslovanske besede za slikati, npr. v litvan\xc5\xa1\xc4\x8dini pi\xe1\xba\xbd\xc5\xa1ti, pa\xc4\xa9\xc5\xa1as in ima isto korenino kot staroslovanska beseda p\xd1\x8cstr\xd1\x8a (tudi p\xc4\x9bg\xd1\x8a) v pomenu\xc2\xa0\xc2\xbbbarvni\xc2\xab\xc2\xa0(gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xce\xbf\xce\xb9\xce\xba\xce\xaf\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82), verjetno izhaja iz starej\xc5\xa1ega indoevropskega korena *peik-\xc2\xa0\xc2\xbbbarven\xc2\xab\xc2\xa0(latinsko ping\xc5\x8d). To ka\xc5\xbee, da so slovani poimenovali umetnost pisanja po \xc4\x8drnilu, ki pi\xc5\xa1e oziroma\xc2\xa0\xc2\xbbslika\xc2\xab.'