b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija Ettal\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je ustanovil cesar Ludvik IV. 28. aprila 1330, dan sv. Vitalija, v dolini Graswang kot del zaobljube. Z ustanovitvenimi zaobljubami je bila povezana tudi \xc5\xa1iritev prometne poti na jug in razvoj obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Kot mo\xc5\xbeni Ludvikov utemeljitveni motiv se domneva, da naj bi samostanska fundacija slu\xc5\xbeila poleg odre\xc5\xa1enja cesarja tudi zagotavljanje trgovske poti od Augsburga do Verone (Via Imperii)._NEWLINE_Ludvik je bil v sporu z avignonskim pape\xc5\xbeem Janezom XXII. zaradi vpra\xc5\xa1anja vere, dejansko pa politi\xc4\x8dnega primata. Ko je bil Ludvik v Rimu okronan za cesarja Sciarra Colonna (rimski plemi\xc4\x8d in vodja zveste italijanske stranke), je pape\xc5\xbe to kronanje razglasil za ni\xc4\x8dno, Ludvik pa je napovedal strmoglavljenje pape\xc5\xbea. Zaradi pomanjkanja denarja se je moral Ludvik umakniti iz Rima, kjer je podprl izvolitev pape\xc5\xbea Nikolaja V.. Na poti domov iz Pise v Nem\xc4\x8dijo, tudi mimo sedanjega samostana, je ustanovil samostan novega in nerazumljivega tipa (lat. monasterium nove consuetudinis et acentus inaudite), poleg mo\xc5\xa1kega in \xc5\xbeenskega samostana \xc5\xa1e vite\xc5\xa1ki samostan z dvanajstimi vitezi._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i predan predmet v Ettalu je bil kip Marije, ki so ga prinesli iz Pise, tako imenovana Ettalska Madona. Kmalu je Madona postala mesto romarstva, \xc5\xa1e posebej od baro\xc4\x8dne gradnje samostana. Samostanska cerkev je posve\xc4\x8dena sv. Mariji vnebovzeti.\n_START_SECTION_\nRazvoj samostana\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1330 in 1370 je bila samostanska cerkev zgrajena po dodekagonalnem tlorisu v gotskem slogu, ki jo je 5. maja 1370 posvetil freisin\xc5\xa1ki knezo\xc5\xa1kof Paul.  Samostan ni bil zelo pomemben v prvih \xc5\xa1tirih stoletjih svojega obstoja v primerjavi z velikimi starimi bavarskimi opatijami. V nemirih v \xc4\x8dasu  reformacije so enote volilnega kneza Moritza Sa\xc5\xa1kega maja 1552 povzro\xc4\x8dile veliko \xc5\xa1kodo._NEWLINE_V 17. in 18. stoletju je v Ettalu nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo romanje. Med vojno za \xc5\xa1pansko nasledstvo (1701-1714) je volilni knez Max II. Emanuel vzel podobo Marije, Marijin kip, ki je bil 12. aprila 1704 odpeljan v dvorno kapelo in ga tam \xc4\x8dastil deset dni. Potem je bil v razli\xc4\x8dnih cerkvah v M\xc3\xbcnchnu, 30. junija pa je pri\xc5\xa1el v stolnico v Freising. Spomladi leta 1705 se je vrnil v Ettal._NEWLINE_Dejanski razcvet samostana se je za\xc4\x8del \xc5\xa1ele pod opatom Placidusom Seitzom od leta 1709. 1710 je ustanovil vite\xc5\xa1ko akademijo in tako o\xc5\xbeivil \xc5\xa1olsko tradicijo Ettala. Med imperialno administracijo Kurbayerna so se v Ettalu pou\xc4\x8devale vojne vede, zlasti balisti\xc4\x8dna in voja\xc5\xa1ka in gradbena, ne le teoreti\xc4\x8dno, ampak tudi prakti\xc4\x8dno z gradnjo smu\xc4\x8darskih skakalnic in streli\xc5\xa1\xc4\x8da.  V \xc4\x8dasu po\xc5\xbeara leta 1744 so cerkev in samostan ve\xc4\x8dinoma uni\xc4\x8dili in obnovili v rokoko slogu po na\xc4\x8drtih Enrica Zuccallija Josepha Schmuzerja iz \xc5\xa1ole Wessobrunn. Funkcije vklju\xc4\x8dujejo stranska oltarja in pri\xc5\xbenico, oba delo Johanna Baptista Strauba. Stropne slike so ustvarili Johann Jakob Zeiller, \xc5\xa1tukature Schmuzer in njegov zet Johann Georg \xc3\x9cblh\xc3\xb6r._NEWLINE_Zaradi ugodne lokacije in privla\xc4\x8dnosti romarjev je Ettal postal eden najpomembnej\xc5\xa1ih benediktinskih samostanov v Alpah._NEWLINE_Leta 1790 je opatija ponovno prejela krvno sodstvo, to pomeni, da je bila celotna jurisdikcija dana opatu in njegovemu samostanu. Ne samo ni\xc5\xbeje sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in sodi\xc5\xa1\xc4\x8de druge stopnje, ampak tudi vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de z mo\xc5\xbeno obsodbo smrtne kazni je bilo preneseno v samostan Ettal._NEWLINE_Z sekularizacijo je bila benediktinska opatija 21. marca 1803 ukinjena z odlo\xc4\x8dnim nasprotovanjem opata Alphonsa Hafnerja. Stavbe in posest so bili preneseni na Kraljevino Bavarsko. Leta 1809 je zgradbo kupil Josef Elbing. Leta 1856 ga je od Elbingsovega vnuka Augusta Baur Edmunda von Breitenfelda kupil grofa Alberta von Pappenheim._NEWLINE_Leta 1898 je zgradbo prevzel baron Theodor von Cramer-Klett in ga podaril opatiji Scheyern. 6. avgusta 1900 so se benediktinski menihi ponovno preselili. Sprva je bil del samostana Scheyern, od leta 1907 je Ettal ponovno samostojna opatija. V tradiciji Vite\xc5\xa1ke akademije, ustanovljene leta 1710, so humanisti\xc4\x8dna in jezikovna gimnazija in internat postali ena najpomembnej\xc5\xa1ih nalog benediktincev v Ettalu. Stavbe, ki so bile v \xc4\x8dasu sekularizacije delno poru\xc5\xa1ene, so bile obnovljene ali obnovljene s finan\xc4\x8dno podporo barona Cramer-Kletta._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Benedikt XV. je cerkev 24. februarja 1920 z apostolskim pismom Inter potiora povzdignil v rang manj\xc5\xa1e bazilike. _NEWLINE_V samostanu je tudi pivovarna, destilarna (za proizvodnjo samostanskega likerja in drugih \xc5\xbeganih pija\xc4\x8d, kot je Rak\xc4\xb1), knjigarna, zalo\xc5\xbeba umetnosti, hotel, ve\xc4\x8d gostiln in ve\xc4\x8d malih podjetij. Leta 1994 je bil nekdanji samostan tevtonskega reda Wechselburg na Sa\xc5\xa1kem ponovno naseljen iz Ettala. Tam so menihi poleg pastoralne oskrbe uredili tudi ve\xc4\x8dje gosti\xc5\xa1\xc4\x8de. Danes 55 \xc4\x8dlanov spada v konvencijo Ettaler in Wechselburger._NEWLINE_Samostan Ettal je leta 2018 postavil bavarsko dr\xc5\xbeavno razstavo, ki je bila posve\xc4\x8dena temi Wald, Gebirg und K\xc3\xb6nigstraum \xe2\x80\x93 Mythos Bayern (gozdne, gorske in kraljeve sanje - Mythos Bayern) . Dogodek, ki ga je organizirala Hi\xc5\xa1a bavarske zgodovine, je potekal od 3. maja do 4. novembra 2018. Nacionalna razstava je bila del jubilejnega programa Mythos Bavaria - 100 let svobodne dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nCentralna stavba je bila v \xc4\x8dasu nastanka, visoke gotike, strukturno zelo nenavadna. Baro\xc4\x8dna transformacija po po\xc5\xbearu jo je malo spremenila. Prvotna gotska stavba je dodekagon premera 25,3 metra, ki obdaja dvonadstropni kri\xc5\xbeni hodnik._NEWLINE_Za samostanskim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem se odpira prvo zaklju\xc4\x8deno 1894 do 1901, konveksna zaobljena fasada cerkve. Sedem osi, na katerih se dviguje Zuccallijeva baro\xc4\x8dna kupola, so uokvirjene s stebri. Triaksialni boki imajo konkavne krivulje. Okronala sta jih dva razli\xc4\x8dna stolpa, od katerih je bil severni zaklju\xc4\x8den leta 1853/1854, ju\xc5\xbeni pa le leta 1906/1907. Ju\xc5\xbeno od kupole je zvonik iz leta 1563._NEWLINE_Samostanske zgradbe iz 18. stoletja so bile ve\xc4\x8dinoma odstranjene. Ve\xc4\x8dina zgradb dana\xc5\xa1njega samostana izvirajo iz 20. stoletja\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost rotunde izgleda zelo svetla in barvita. Strukturirana je s pomo\xc4\x8djo pilastrov. Vse se pretaka v ogromno kupolo na Zeillerjevo fresko iz leta 1746. Poka\xc5\xbee nad morjem oblakov zanos in kronanje sv. Benedikta pred prestolom troedinega Boga. Nad kornim lokom je prikazan prizor, ki naj bi pripeljal do ustanovitve samostana: sv. Benedikt se obra\xc4\x8da k  cesarju Ludviku Bavarskem in mu podari Marijino podobo._NEWLINE_Ta beli marmorni kip je v tabernaklju visokega oltarja. Na oltarni sliki Martina Knollerja je upodobljena Marija vnebovzeta, tudi Knollerjeva je slika nad glavnim oltarjem (1786). V ladji je \xc5\xa1est oltarjev Janeza Krstnika Strauba razporejenih v dve skupini, srednji oltar je urejen posebej bogato. Slike so naredili Knoller (3), Scheffler, Zeiller in Hermann.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevalne ustanove\n_START_PARAGRAPH_\nVite\xc5\xa1ka akademija Ettal je obstajala od 1711 do 1744._NEWLINE_Mednarodna poletna akademija Ettal, ustanovljena leta 1977 za usposabljanje mladih glasbenikov, je od leta 2017 organizirana v samostanu Ettal.\n_START_SECTION_\nBenediktinska gimnazija Ettal\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1905 je bila ustanovljena samostanska \xc5\xa1ola kot kraljeva bavarska gimnazija._NEWLINE_Od leta 1938 je nacisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim prepovedal \xc5\xa1oli, da oblikuje nove vstopne razrede, zato se je postopoma zmanj\xc5\xa1eval. 1. septembra 1941 je bila zaprta kot samostanska ustanova in preurejena v nem\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo. Leta 1945 sta se ponovno odprla benediktinska gimnazija in internat._NEWLINE_Leta 1955 je bil ustanovljen Alt-Ettaler Ring, dobrodelna organizacija, ki podpira sedanje ali nekdanje \xc5\xa1tudente in zaposlene v gimnaziji Ettal v stiski._NEWLINE_Sprva je bil \xc5\xa1e vedno internat za fante, zdaj pa so vklju\xc4\x8deni tudi zunanji \xc5\xa1tudenti in dekleta. V letu 2005 je gimnazija imela 335 zunanjih \xc5\xa1tudentov iz okro\xc5\xbeja Garmisch-Partenkirchen in 125 v internatu.'