b'\n_START_ARTICLE_\nUzbekistan\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1je: nizka pe\xc5\xa1\xc4\x8dena pu\xc5\xa1\xc4\x8dava s sipinami; \xc5\xa1iroke, ravninske, intenzivno namakane re\xc4\x8dne doline vzdol\xc5\xbe Amu Darje in Sir Darje; osu\xc5\xa1eno Aralsko jezero; polsuha travi\xc5\xa1\xc4\x8da obdana z goratim Tad\xc5\xbeikistanom in Kirgizistan na vzhodu._NEWLINE_Skoraj \xc5\xa1tiri petine ozemlja Uzbekistana obsegajo pu\xc5\xa1\xc4\x8davska obmo\xc4\x8dja. Na severozahodu, v okolici Aralskega jezera, v pokrajini Karakalpakstan se dviga Turansko ni\xc5\xbeavje s 60 do 90 m n. m. v. Tukaj je tudi delta reke Amu Darje in del Ustjurtske planote. Ni\xc5\xbeavje sega na jugu do pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Kizilkum (uzbe\xc5\xa1ko Qyzylqum in pomeni \xc2\xbbRde\xc4\x8di pesek\xc2\xab), ki se na zahodu spremeni v planoto Ustjurt (regija nizkih grebenov s slanimi mo\xc4\x8dvirji, vrta\xc4\x8dami in jamami). Na JV sega dr\xc5\xbeava do obronkov Pamirja, kjer le\xc5\xbei tudi najvi\xc5\xa1ji vrh v dr\xc5\xbeavi, Ba\xc5\xa1tor (4299 m). Tukaj se nahajajo kotline in \xc5\xa1iroke re\xc4\x8dne doline. Ob vzno\xc5\xbeju gora le\xc5\xbeijo oaze, med njimi dolina reke Zaraf\xc5\xa1on, v kateri se nahajajo najpomembnej\xc5\xa1a Uzbekistanska mesta Samarkand (Samarqand), Buhara (Bukhoro) in \xc5\xa0ahrisabz (Shakhrisabz). Na vzhodu le\xc5\xbei rodovitna Ferganska dolina (Farghona) dolga 320\xc2\xa0km in \xc5\xa1iroka 120\xc2\xa0km. Glavno mesto Ta\xc5\xa1kent (Toshkent) le\xc5\xbei na zahodu dr\xc5\xbeave ob meji s Kazahstanom, ob robu gorovja Tien\xc5\xa1an.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nVelika podro\xc4\x8dja Uzbekistana prekrivajo pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Poletja so dolga, vro\xc4\x8da in suha, zime so mrzle. Padavin je malo, v povpre\xc4\x8dju le 50\xe2\x80\x93200\xc2\xa0mm letno, v gorah do 1000\xc2\xa0mm. Od meseca junija do avgusta zna\xc5\xa1a povpre\xc4\x8dna temperatura 32\xc2\xa0\xc2\xb0C, dnevne temperature zraka v Ta\xc5\xa1kentu in drugod pogosto prese\xc5\xbeejo 40\xc2\xa0\xc2\xb0C. Jeseni se temperature spustijo do ledi\xc5\xa1\xc4\x8da, pozimi pa so kraj\xc5\xa1a obdobja s sne\xc5\xbeenjem in temperaturami precej pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nVode\n_START_PARAGRAPH_\nUzbekistan ima preko 600 rek in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kanalov za namakanje. Najve\xc4\x8dji reki sta Amu Darja (2540\xc2\xa0km) in Sir Darja (3019\xc2\xa0km), pritoka Aralskega jezera. Imata ledeni\xc5\xa1ki vodni re\xc5\xbeim in sta zelo onesna\xc5\xbeeni. Druge ve\xc4\x8dje reke so \xc5\xa1e: Kara Darja, Narin, Chirchik. Zaradi velikega odvzema vode iz rek zaradi namakanja, se je Aralsko jezero skoraj posu\xc5\xa1ilo.\n_START_SECTION_\nOsu\xc5\xa1evanje Aralskega jezera\n_START_PARAGRAPH_\nKatastrofalno iz\xc4\x8drpavanje toka dveh rek Sir Darje in Amu Darje je povzro\xc4\x8dilo velike spremembe v Aralskem jezeru in mo\xc4\x8dno spremenilo tudi delto Amu Darje. Ve\xc4\x8dina krakov delte je usahnila in Aralsko jezero, \xc4\x8detrto najve\xc4\x8dje vodno telo na svetu na kopnem, je od leta 1961 izgubilo ve\xc4\x8d kot tri petine vode in dve petini povr\xc5\xa1ine. V nekaterih krajih se je jezero umaknilo od prvotne obale ve\xc4\x8d kot 120\xc2\xa0km. Na severu in vzhodu so ostale velike plitvine in mrtvi ribniki, lo\xc4\x8deni od glavnega Aralskega jezera s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi barierami, ki so nastale, ko je vodostaj med leti 1961 in 1992 padel za pribli\xc5\xbeno 45 metrov. Prevelik odvzem vode iz obeh rek je kmetijstvu in industriji, ki sta \xc5\xbeiveli od jezera, prinesel izjemno \xc5\xa1kodo. Sir Darja \xc5\xbee od leta 1978 prakti\xc4\x8dno ne prite\xc4\x8de do Aralskega jezera, Amu Darja daje jezeru pi\xc4\x8dlih 1 do 5 km3 vode na leto, v primerjavi z 9,6 km3 v letu 1959. Ju\xc5\xbeni pritoki reke Amu Darja (Surhan in \xc5\xa0erabad, Zeraf\xc5\xa1on in Ka\xc5\xa1ka) prispevajo malo vode, zadnja dva se skoraj porazgubita v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Sir Darja, druga najve\xc4\x8dja reka v Uzbekistanu, nastane s soto\xc4\x8djem rek Narin in Kora Darja. Preusmeritev voda iz Amu Darje in Sir Darje je povzro\xc4\x8dilo intenzivno salinizacijo preostanka Aralskega jezera in mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeenje z insekticidi in kemi\xc4\x8dnimi gnojili, ki so jih reke nanosile iz poljedelskih povr\xc5\xa1in. To kemi\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeenje in padec nivoja vode so uni\xc4\x8dili neko\xc4\x8d cveto\xc4\x8do ribi\xc5\xa1ko industrijo, ve\xc4\x8dina ladij sedaj le\xc5\xbei kot kup \xc5\xbeelezja na obalah Aralskega jezera. S slanim, smrtonosnim prahom, ki ga razna\xc5\xa1a veter, so kontaminirana tudi \xc5\xa1iroka podro\xc4\x8dja okoli jezera. To pa zastruplja zelenjavo in pitno vodo, \xc5\xa1kodljivo vpliva na zdravje in pre\xc5\xbeivetje ljudi okrog Aralskega jezera.\n_START_SECTION_\nRastlinski in \xc5\xbeivalski svet\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo se razlikuje glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Ni\xc5\xbeine na zahodu imajo slabo rastje pu\xc5\xa1\xc4\x8davskega \xc5\xa1a\xc5\xa1a in trav. Najrodovitnej\xc5\xa1a je puhli\xc4\x8dasta prst v kotlinah in re\xc4\x8dnih dolinah, posebej rodovitna je Ferganska kotlina na vzhodu dr\xc5\xbeave. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava je delno pe\xc5\xa1\xc4\x8dena (Kizilkum), delno ilovnata. Visoko predgorje v vzhodnem delu je travnato, gozdovi in grmi\xc4\x8devje se pojavijo \xc5\xa1ele v vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih hribih, nad gozdno mejo pa so gorski pa\xc5\xa1niki. Gozdovi pokrivajo manj kot 12\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Uzbekistana. \xc5\xbdivalstvo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah in ravnicah predstavljajo glodalci, lisice, volkovi in antilope, ob\xc4\x8dasno tudi gazele. V visokogorju \xc5\xbeivijo merjasci, srnjad, medvedi, volkovi in sibiriske koze ter nekaj risov.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo temelji predvsem na kmetijstvu in pridobivanju naravnih virov. Uzbekistan je velika proizvajalka in izvoznica bomba\xc5\xbea kot tudi zemeljskega plina. Je tudi velik izvoznik zlata, urana in drugih strate\xc5\xa1kih mineralov. (Urana najve\xc4\x8d izvozi v ZDA). Pove\xc4\x8duje se industrija zlasti v avtomobilskem sektorju, ki je namenjen predvsem izvozu na ruski trg. Po osamosvojitvi je vlada sledila politiki postopnega prehoda v svobodno tr\xc5\xbeno gospodarstvo, vendar je ve\xc4\x8dina velikih podjetij \xc5\xa1e vedno v dr\xc5\xbeavni lasti ali pod nadzorom._NEWLINE_Zaradi nezanesljivih statisti\xc4\x8dnih podatkov vlade, je te\xc5\xbeko natan\xc4\x8dno oceniti gospodarsko rast v Uzbekistanu. Gospodarska rast je visoka v zadnjih nekaj letih, vendar pa je bogastvo strogo v lasti elite. Po podatkih CIA Factbook World pribli\xc5\xbeno 26% Uzbekov \xc5\xbeivi pod pragom rev\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Vlada izvaja strogo politiko nadome\xc5\xa1\xc4\x8danja uvoza z izvozom in prepre\xc4\x8duje odtok kapitala. Potrebne bodo \xc5\xa1e precej\xc5\xa1nje strukturne reforme, zlasti na podro\xc4\x8dju izbolj\xc5\xa1anja nalo\xc5\xbebenega ozra\xc4\x8dja za tuje investitorje in liberalizaciji kmetijskega sektorja. \xc4\x8ceprav se je vlada zavezala z dolo\xc4\x8dbami Mednarodnega denarnega sklada (IMF) glede konvertibilnosti valute za teko\xc4\x8de poslovanje ra\xc4\x8dunov, v praksi lahko podjetja \xc4\x8dakajo mesece ali celo leta na pretvorbo valute. Konvertibilnostne omejitve, te\xc5\xbeave z dvigovanjem lokalne valute iz ban\xc4\x8dnih ra\xc4\x8dunov in drugi ukrepi za nadzor dr\xc5\xbeavne gospodarske dejavnosti (npr. uvozne in izvozne omejitve in ob\xc4\x8dasno zapiranje meja) so zavrli gospodarsko rast, mednarodnim organizacijam pa onemogo\xc4\x8dajo dajanje posojil._NEWLINE_Kmetijstvo in \xc5\xbeivilsko-predelovalni sektor prispeva okoli 17% BDP. Bomba\xc5\xbe je predstavljal pribli\xc5\xbeno 11% BDP dr\xc5\xbeave v letu 2009. Uzbekistan proizvaja tudi ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine svile, p\xc5\xa1enice, sadja in zelenjave. Skoraj vse je povezano z namakanjem. Leta 2008 je predsednik podpisal odlok o \xc5\xa1iritvi zasebnih kmetij, kar je privedlo do prerazporeditve zemlje malih kmetov v korist velikih kmetij. Kmetje in kmetijski delavci imajo nizke pla\xc4\x8de, ki jih dr\xc5\xbeava le redko redno tudi pla\xc4\x8da. Na splo\xc5\xa1no vlada nadzira kmetijski sektor, narekuje rast kmetij in dolo\xc4\x8da cene surovin, kot sta bomba\xc5\xbe in p\xc5\xa1enica. Ve\xc4\x8dina kmetij seje p\xc5\xa1enico in bomba\xc5\xbe za izpolnitev dr\xc5\xbeavni rezerv in kmetje lahko izgubijo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v zakupu, \xc4\x8de ne izpolnjujejo dr\xc5\xbeavnih kvot._NEWLINE_Zemeljski plin predstavlja najpomembnej\xc5\xa1i devizni prihodek, ocenjen na pribli\xc5\xbeno 24% BDP (stanje 2010). Tudi zlato prina\xc5\xa1a tujo valuto (okoli 7%\xe2\x80\x9310% izvoza vsega blaga). Uzbekistan je sedmi najve\xc4\x8dji proizvajalec zlata na svetu (izkoplje ga okoli 80 ton na leto) in je \xc4\x8detrti imetnik najve\xc4\x8djih rezerv na svetu. Pridobiva tudi nafto a le za doma\xc4\x8do porabo in ima velike zaloge bakra, svinca, cinka, volframm in urana.\n_START_SECTION_\nNacionalna obla\xc4\x8dila\n_START_PARAGRAPH_\nPosebnost obla\xc4\x8dil lokalnih prebivalcev v Uzbekistanu je bila posledica podnebnih in \xc5\xbeivljenjskih pogojev, kot tudi posledica etni\xc4\x8dne tradicije._NEWLINE_Tradicionalna mo\xc5\xa1ka narodna no\xc5\xa1a je sestavljena iz tople, pre\xc5\xa1ite chapan (halje) zvezane z eno ali ve\xc4\x8d rutami, pokrivala tyubeteika (\xc4\x8depica) in para tankih usnjenih \xc5\xa1kornjev. Mo\xc5\xa1ki je nosil ohlapne srajce ter notranji in zunanji pla\xc5\xa1\xc4\x8d. Pla\xc5\xa1\xc4\x8d je lahko lahek ali topel in izdelan iz bomba\xc5\xbea. Na vsaki strani halje je bil razporek, ki je omogo\xc4\x8dal uporabniku, da se je premikal in udobno sedel na tleh._NEWLINE_\xc5\xbdenska narodna no\xc5\xa1a je sestavljena iz halje, funkcionalne ohlapne obleke iz khan-atlasa in ohlapnih tankih hla\xc4\x8d, zo\xc5\xbeenih na dnu. \xc5\xbdenska frizura je sestavljen iz treh glavnih elementov: \xc4\x8depice, rute in turbana. Sve\xc4\x8dana narodna no\xc5\xa1a je druga\xc4\x8dna in odvisna od prilo\xc5\xbenosti, je iz lepe in bogate tkanine, vezenin in drugega okrasja._NEWLINE_Te\xc5\xbeka ali mehka bomba\xc5\xbena \xc4\x8depica, tyubeteika, je ena izmed najbolj priljubljenih in je v Uzbekistanu predmet uporabnih umetnosti. Tyubeterkas (od tur\xc5\xa1ke besede\xc2\xa0\xc2\xbbtyube\xc2\xab, ki pomeni \xc2\xbbvrh\xc2\xab), so postale sestavni del narodne no\xc5\xa1e, zakoreninjene v \xc5\xbeivljenjskih navadah ljudi. Obstajajo posebne vrste tyubeteikas za mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske, otroke in starej\xc5\xa1e ljudi._NEWLINE_Sodobna obla\xc4\x8dila so najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1a. Dana\xc5\xa1nja \xc5\xbeenska obla\xc4\x8dila so postala bolj udobna, kratka in oprijeta. Tak\xc5\xa1na obla\xc4\x8dila ne ovirajo gibanja in so hkrati videti bolj \xc5\xbeenstvena. Sodobna mo\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila so podobna zahodnja\xc5\xa1kim in prilagojena v skladu z nacionalnim okusom in predvsem na pode\xc5\xbeelju obvezno vklju\xc4\x8dujejo haljo in tyubeteika.\n_START_SECTION_\nCestni promet\n_START_PARAGRAPH_\nUzbekistan ima 84.400\xc2\xa0km cest (86% s sodobnim vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki pa je v glavnem zelo po\xc5\xa1kodovano in dotrajano ali makadamsko). Glavna prometna \xc5\xbeila je cesta, ki povezuje Ta\xc5\xa1kent, Samarkand in Buharo z A\xc5\xa1kabatom v Turkmenistanu in je dolga 1179\xc2\xa0km. Cesta je v precej\xc5\xa1njem delu v rekonstrukciji oziroma \xc5\xa1iritvi v \xc5\xa1tiripasovnico (stanje 2012). Zelo slaba je povezava med Hivo in Buharo, ki je tudi v izgradnji (stanje 2012).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki promet\n_START_PARAGRAPH_\nUzbekistan ima 3950\xc2\xa0km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog od tega je elektrificiranih 620\xc2\xa0km. Ve\xc4\x8dina je \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov Sovjetske zveze. Najpomembnej\xc5\xa1a je povezava Turkmenba\xc5\xa1i-Ta\xc5\xa1kent-Almaty v trasi transibirske \xc5\xbeeleznice.\n_START_SECTION_\nLadijski promet\n_START_PARAGRAPH_\nManj\xc5\xa1e ladje izvajajo prevozno dejavnost po Amu Darji, ki je plovna v dol\xc5\xbeini 1100\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nLetalski promet\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna letali\xc5\xa1\xc4\x8da se nahajajo v Ta\xc5\xa1kentu, Samarkadu in Buhari. Sicer pa je v Uzbekistanu 10 letali\xc5\xa1\xc4\x8d ta potni\xc5\xa1ki promet. Imajo tudi svojo letalsko dru\xc5\xbebo Uzbekistan Airways.'