b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc5\xa1ki zbor\n_START_PARAGRAPH_\nZbor (gr\xc5\xa1ko \xcf\x87\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x8c\xcf\x82, lat. chorus) je pri anti\xc4\x8dni drami skupina igralcev, ki s pesmijo komentira dogodke in usodo glavnih junakov.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinar H. D. F. Kitto trdi, da beseda "chorus" namiguje na njegovo delovanje pri igrah v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji: "Gr\xc5\xa1ki glagol choreuo (\'sem \xc4\x8dlan zbora\' pomeni \'sem plesalec\'). Beseda ode ne pomeni nekaj recitirati ali deklamirati, ampak "petje". "Orkestra", prostor, v katerem je bil zbor, je dobesedno pomenila \'plesi\xc5\xa1\xc4\x8de\'."  Iz tega lahko sklepamo, da je zbor plesal in pel pesmi.\n_START_SECTION_\nNastanek in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je imel ples pomembno vlogo pri javnih verskih obredih, ki jih je opravljal zbor. Do arhai\xc4\x8dnega obdobja je zbor pel in plesal tudi pri lirskih pesmih, obi\xc4\x8dajno pod vodstvom vodje. Pomembno vlogo je imel pri tragediji in komediji. Danes je splo\xc5\xa1no priznana teorija, da je ati\xc5\xa1ka tragedija nastala iz zborovske lirike, ki je poznana kot ditiramb in se je pela ob plesu v \xc4\x8dast boga Dioniza, komedija pa naj bi se razvila iz veselih potegav\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so jih pele potujo\xc4\x8de dru\xc5\xbeine v spremstvu Falusa na dionizijskih festivalih.  V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je zbor igral pomembno vlogo v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Po Herodotovi Zgodovini je starogr\xc5\xa1ki pesnik Arion prvi sestavil ditiramb, dal svoji pesmi ime in pou\xc4\x8deval zbor v Korintu. V Sudi (bizantinska enciklopedija) je podatek, da je Arion izumil tragedijo in prvi sestavil zbor, si za zborovsko pesem izmislil naslov in uvedel, da so satiri govorili v verzih. Oba zapisa razlagata, da je Arion za petje ditiramba (ki je obstajal \xc5\xbee pred njim) prvi za \xc4\x8dlane zbora uporabil pelopone\xc5\xa1ke satire, vesele Dionizove spremljevalce. S satiri kot \xc4\x8dlani zbora je tlakoval pot za spremembo ditiramba v satiro, kar je bil korak bli\xc5\xbeje k nastanku tragedije, ker je bil s preobla\xc4\x8denjem \xc4\x8dlanov zbora in prikazovanjem razli\xc4\x8dnih likov ustvarjen dramski u\xc4\x8dinek. _NEWLINE_Zbor je v tragediji in komediji opremljal in vzdr\xc5\xbeeval horeg (\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb7\xce\xb3\xcf\x8c\xcf\x82), njegova slu\xc5\xbeba pa se je imenovala horegija (\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb7\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1). Spadala je k liturgiji oziroma nalogam, ki so jih nase prevzemali bogati me\xc5\xa1\xc4\x8dani namesto dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nZbor v tragediji\n_START_PARAGRAPH_\nZbor je pel lirske dele ob spremljavi frule (pri nekaterih ju\xc5\xbenoslovanskih narodih leseno ljudsko glasbilo, podobno flavti) in kot vsi igralci so tudi \xc4\x8dlani zbora nosili maske, zna\xc4\x8dilne za dionizijske obrede. V tragediji je zbor vedno nastopal kot eden od likov, ki je bil tesno povezan s samo igro. Voditelj zbora, ki se je imenoval \xe1\xbc\xa1\xce\xb3\xce\xb5\xce\xbc\xcf\x8e\xce\xbd ali \xce\xba\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x85\xcf\x86\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82 (zborovodja), se je v\xc4\x8dasih na kratko spu\xc5\xa1\xc4\x8dal v razgovor z igralci. Zbor je najpogosteje nastopal s polo\xc5\xbeaja tradicionalnega dru\xc5\xbebenega razumevanja, kar se vidi po arhai\xc4\x8dni metriki in po eti\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8dih, ki jih je obi\xc4\x8dajno zastopal, pogosto pa tudi po pou\xc4\x8dnih mislih._NEWLINE_Pri Ajshilu je imel zbor 12 \xc4\x8dlanov, horeutov (\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x85\xcf\x84\xce\xb1\xce\xaf), pri Sofokleju pa 15. To \xc5\xa1tevilo se ni ve\xc4\x8d spreminjalo. Zbor 15 \xc4\x8dlanov se je lahko razvrstil v tri kolone (\xcf\x83\xcf\x84\xce\xbf\xe1\xbf\x96\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x82), v vsaki je bilo pet \xc4\x8dlanov oziroma pet vrst (\xce\xb6\xcf\x85\xce\xb3\xcf\x8c\xce\xbd). Zbor je vstopal v orkestro (\xe1\xbd\x80\xcf\x81\xcf\x87\xce\xae\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x81\xce\xb1 \xe2\x80\x93 osrednji del gr\xc5\xa1kega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, okroglo plesi\xc5\xa1\xc4\x8de) z uvodno pesmijo (\xe1\xbc\xa1 \xcf\x80\xce\xac\xcf\x81\xce\xbf\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82), obi\xc4\x8dajno z mestne, tj. gledal\xc4\x8deve desne strani, razvr\xc5\xa1\xc4\x8den v tri kolone ali pet vrst. Na \xc4\x8delu srednje kolone ali vrste je stal zborovodja, katerega vlogo je na odru v\xc4\x8dasih prevzel sam avtor drame. Uvodni pesmi je na koncu sledila izhodna pesem (\xe1\xbc\xa1 \xe1\xbc\x94\xce\xbe\xce\xbf\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x82). Pred zborom je vedno stopal igralec s frulo. V parodi (prihod zbora) in eksodi (zaklju\xc4\x8dni odhod zbora z odra) se je redno uporabljal anapest, ki \xc5\xa1e posebej ustreza korakanju.  Pri stasimonu (stoje\xc4\x8da pesem \xe2\x80\x93 \xcf\x83\xcf\x84\xce\xac\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbc\xce\xbf\xce\xbd), ko so pesmi peli med dialo\xc5\xa1kimi deli (epizodij \xe2\x80\x93 \xe1\xbc\x90\xcf\x80\xce\xb5\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x8c\xce\xb4\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd), niso uporabljali anapestov in trohejev. _NEWLINE_Pri Ajshilu zbor sodeluje v samem dramskem delu in pogosto spodbuja dejanja glavnih junakov, pri Sofokleju jih razlaga in komentira. Evripidov zbor ima vse manj\xc5\xa1o vlogo v samem delu in v glavnem nastopa pri lirskih delih.\n_START_SECTION_\nZbor v komediji\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni komediji je zbor sestavljalo 24 \xc4\x8dlanov in je bil zelo pomemben. Ne samo da se je delo pogosto imenovalo po tistem, kar je prikazoval zbor, npr. Aristofanovi Aharnjani, \xc5\xbdabe, Ose, ampak je bil tudi prihod zbora v orkestro eden od vrhuncev drame. V komediji je zbor poleg parode in eksode pel tudi parabazo (\xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xce\xac\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82 \xe2\x80\x93 \'izstopanje\'), ki je pri\xc5\xa1la za agonom. Za komi\xc4\x8dni zbor je bilo zna\xc4\x8dilno tudi to, da je tudi v delu parabaze razbijal scensko iluzijo in se obra\xc4\x8dal neposredno h gledalcem v imenu avtorja._NEWLINE_\xc5\xbde v Aristofanovih komedijah Zborovalke in Pluto se vloga zbora bistveno zmanj\xc5\xa1a ter v srednji in novi anti\xc4\x8dni komediji (4.\xe2\x80\x933. st. pr. n. \xc5\xa1t.) izgubi vsako organsko povezavo z dramskim delom; pesem zbora \xe2\x80\x93 ki ni bila ve\xc4\x8d vklju\xc4\x8dena niti v besedilo drame \xe2\x80\x93 je postala samo prilo\xc5\xbenostno sredstvo za razdvajanje dveh dejanj komedije. Tudi rimske priredbe gr\xc5\xa1ke tragedije niti fabule paliate (komedija v rimski knji\xc5\xbeevnosti) Plavta in Terencija niso vklju\xc4\x8devale zbora.\n_START_SECTION_\nPo antiki\n_START_PARAGRAPH_\nPo gr\xc5\xa1ki antiki se je zbor le redko pojavljal v drami. Skupinski nastop s pesmijo in plesom se je pojavljal v drugih oblikah, kot sta opera in muzikal. Bili so poskusi, da bi se neka vrsta zbora obnovila kot en igralec komentator, npr. kot igralec, ki govori dodatek v elizabetinski drami (16.\xe2\x80\x9317. stoletje) ali v francoski klasicisti\xc4\x8dni tragediji (sredina 17. stoletja). V 20. stoletju je obnova zbora povezana s pesni\xc5\xa1ko dramo T. S. Eliota ali epskim gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem Bertolta Brechta ali za drame z anti\xc4\x8dnimi vsebinami Eugena O\'Neilla.'