b"\n_START_ARTICLE_\nBama\xc5\xa1ka konvencija\n_START_PARAGRAPH_\nBama\xc5\xa1ka konvencija (s celim imenom Bama\xc5\xa1ka konvencija o prepovedi uvoza v Afriko in nadzoru prehoda in ravnanja z nevarnimi odpadki v Afriki) je pogodba afri\xc5\xa1kih narodov o prepovedi uvoza vseh nevarnih odpadkov vklju\xc4\x8dno z radioaktivnimi snovmi v 'manj razvite dr\xc5\xbeave' sveta. Konvencija je bila sklenjena z dvanajstimi narodi Organizacije afri\xc5\xa1ke enotnosti, v Bamaku (Mali), januarja 1991. V veljavo pa je dogovor stopil leta 1998._NEWLINE_Nujnost bama\xc5\xa1ke konvencije se utemeljuje z dejstvom, da so mnoge razvite dr\xc5\xbeave izva\xc5\xbeale nevarne odpadke v Afriko. Pobuda za bama\xc5\xa1ko konvencijo pa je vzniknila \xc5\xbee na baselski konvenciji leta 1989, kjer so \xc5\xbeeleli dose\xc4\x8di prepoved trgovanja z nevarnimi odpadki z manj razvitimi dr\xc5\xbeavami, a dogovor ni bil sprejet s strani vseh sodelujo\xc4\x8dih dr\xc5\xbeav. Pri tem pa je bilo v specifikacijah baselske konvencije tudi veliko pomanjklivosti. Tako na primer ni bilo vklju\xc4\x8deno ravnanje z radioaktivnimi odpadki._NEWLINE_V seriji dogodkov, ki so vodili do konvencije leta 1989 in kasneje do bama\xc5\xa1ke konvencije leta 1991, se je najbolj poznan zgodil leta 1987. Takrat sta italijanski podjetji Ecomar in Jelly Wax uvozile 18.000 sodov (2,900 m3) nevarnih odpadkov v Nigerijo. Sodi, ki so jih na\xc5\xa1li v lago\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du, so vsebovali poliklorirane bifenile, ki se uporabljajo za elektri\xc4\x8dne napeljave, olja, PVC izdelke, pesticide itd. Shranil jih je lokalni kmet Sunday Nana, za borih 100 dolarjev na mesec. Ko so po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu izvozili te odpadke iz Nigerije nazaj v Italijo, je to spro\xc5\xbeilo proteste in zaprtje treh italijanskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d."