b'\n_START_ARTICLE_\nArt nouveau\n_START_PARAGRAPH_\nArt nouveau je umetnostni slog, ki se je razvil v Evropi med letoma 1890 in 1914  na podro\xc4\x8dju likovnih umetnosti, arhitekture in oblikovanja ter umetne obrti. Francoski izraz \xc2\xbbart nouveau\xc2\xab\xc2\xa0ima v drugih jezikih razli\xc4\x8dna imena. Nemci mu pravijo \xc2\xbbJugendstil\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbslog mladih\xc2\xab), Angle\xc5\xbei \xc2\xbbmodern style\xc2\xab, Italijani \xc2\xbbliberty\xc2\xab, Nizozemci \xc2\xbbnieuwe kunst\xc2\xab, \xc5\xa0panci \xc2\xbbmodernismo\xc2\xab, \xc5\xa0vicarji \xc2\xbbstyle sapin\xc2\xab, Poljaki \xc2\xbbM\xc5\x82oda Polska\xc2\xab, Rusi \xc2\xbbmoderna\xc2\xab, Avstrijci pa so ohranili ime predhodnega obdobja \xc2\xbbSezessionstil\xc2\xab. Ime art nouveau se je prvi\xc4\x8d pojavilo v tisku leta 1884 v zvezi z belgijsko skupino umetnikov Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 des Vingts (ali samo Les Vingt, tudi Les XX) .\n_START_SECTION_\nIzvor in za\xc4\x8detek novega sloga\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz \xc2\xbbart nouveau\xc2\xab\xc2\xa0(francosko nova umetnost) se je prvi\xc4\x8d pojavil leta 1895 v Parizu kot ime trgovine z umetni\xc5\xa1kimi izdelki popolnoma novih oblik. Kmalu se je za\xc4\x8delo ime uporabljati za vse novosti na umetni\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju, predvsem v proizvodnji pohi\xc5\xa1tva in draguljarstva. Kon\xc4\x8dno je bil izraz sprejet kot ime umetnostnega sloga na splo\xc5\xa1no._NEWLINE_Na nastanek sloga je mo\xc4\x8dno vplivalo zgodovinsko gibanje Arts and Crafts, ki se je uprlo industrijski revoluciji tako, da je zagovarjalo izdelke obrtnikov in zavra\xc4\x8dalo industrijsko proizvodnjo. Vrednotenje ljudskih in folklornih okraskov je povzdignilo med umetnike tudi manj talentirane rokodelce, kar je upravi\xc4\x8dilo veliko kritikov, da so novi slog enostavno prezrli ali celo zani\xc4\x8devali._NEWLINE_Art nouveau je dejansko postal umetnost leta 1893, ko je Victor Horta zgradil Maisson Tassel v Bruslju. Takrat je bilo mesto na vi\xc5\xa1ku gospodarske blaginje in premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani, predvsem trgovci, so kar tekmovali v gradnji hi\xc5\xa1 v tem slogu. Vse zgradbe te dobe ka\xc5\xbeejo novo razumevanje prostora, lu\xc4\x8di in barv. Mestna arhitektura se je povsem spremenila in skrb za notranjost bivalnih prostorov je stopila v ospredje._NEWLINE_Pravo priznanje je slog prejel leta 1900 na Svetovni razstavi v Parizu, kjer je prednja\xc4\x8dil v vseh predstavljenih izdelkih. Novi slog je postal trenutna moda in se je takoj uveljavil tudi v industrijski proizvodnji, kar je bilo pravo nasprotje z za\xc4\x8detnimi idejami. S tem je seveda dosegel naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i krog uporabnikov, a tudi najni\xc5\xbejo stopnjo umetnosti. \xc5\xbde po nepolnem desetletju je izginil, kakor je usoda vseh mod.\n_START_SECTION_\nNovi motivi\n_START_PARAGRAPH_\nArt nouveau se je v raznih krajih razli\xc4\x8dno oblikoval in ve\xc4\x8dkrat so si mi\xc5\xa1ljenja njegovih stvariteljev nasprotovala. Kljub temu je bila vsem skupna osnovna ideja, po kateri je narava edini vzor vsakega umetnika. Pri tem pa ni mi\xc5\xa1ljeno dosledno uprizarjanje panorami\xc4\x8dnih perspektiv, temve\xc4\x8d stilizirano upodabljanje drobnih komponent narave, to je posameznih rastlin in \xc5\xbeivali. Umetniki so, posebno na za\xc4\x8detku, dajali prednost tako imenovani ukrivljeni potezi, ki naj bi ponazarjala absolutno lastnost narave, ki ustvarja brez premih \xc4\x8drt. Kmalu pa so nekateri med njimi privedli to stiliziranje prav do samih premih \xc4\x8drt in geometri\xc4\x8dnih likov, v katerih so videli najpopolnej\xc5\xa1e posnemanje narave, ki ga \xc4\x8dlovek lahko dose\xc5\xbee. Pri tem je treba poudariti, da je \xc5\xa1lo za isto vodilno misel art nouveauja, za isto mi\xc5\xa1ljenje in razumevanje umetnosti, \xc4\x8deprav so se umetniki izra\xc5\xbeali s popolnoma nasprotnimi oblikami. _NEWLINE_Prav zaradi teh nasprotujo\xc4\x8dih si na\xc4\x8dinov upodabljanja narave so kritiki zavzeli do art nouveauja prete\xc5\xbeno osebna stali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki \xc5\xa1e danes pogojujejo ve\xc4\x8dino umetnostne kritike. Avstrijci so na primer vse skupaj pripisali secesiji in njenemu iskanju novosti, zaradi \xc4\x8desar \xc5\xa1e danes ni prave razmejitvene \xc4\x8drte med raznimi oblikami secesije in predvsem med mnogimi njenimi posledicami.  Nasprotno pa so Italijani lo\xc4\x8dili ti dve veji art nouveauja v dva samostojna stila: tehnika ukrivljene poteze je znana kot stile liberty, medtem ko spadajo stroge oblike ravnih \xc4\x8drt v art d\xc3\xa9co. Zanimivo je, da se naziv art d\xc3\xa9co za pozni art nouveau uporablja samo v Italiji; drugod je to ime arhitekturnega stila, ki se je razvil med svetovnima vojnama, ko je bil v Italiji v modi tako imenovani stile fascista. Danes sku\xc5\xa1a veliko kritikov zaobjeti vso umetnost dvajsetega stoletja pod modernizem, ki naj bi se bil za\xc4\x8del s secesijo in se nato razvil na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nUkrivljena poteza\n_START_PARAGRAPH_\nZa tehniko ukrivljene poteze je zna\xc4\x8dilno, da morajo biti linije dinami\xc4\x8dne in \xc2\xbbrasto\xc4\x8de\xc2\xab. Primer tega je bi\xc4\x8d, ki se vije v mehkih vijugah in s tem posnema rastline, \xc4\x8deprav ni naraven proizvod, pa\xc4\x8d pa izdelek. Ponavljajo\xc4\x8da se krivulja bi\xc4\x8da je bila ena od glavnih potez art nouveauja. Za \xc5\xa0vicarje, mojstre urarstva, je bilo zanimivej\xc5\xa1e nihanje smrekovih vrhov v vetru (fr. sapin = jelka), zato njihovi motivi navadno ne ponavljajo krivulje, pa\xc4\x8d pa se po prvem zavoju poteza prekine. Nasprotno se ukrivljena poteza nadaljuje do skrajnosti pri drugih dveh prevladujo\xc4\x8dih motivih tega stila, to je pri \xc5\xa1koljki in pri spirali, ki sta vodilni temi ve\xc4\x8dine umetnikov art nouveauja. _NEWLINE_Razen stiliziranih figur rastlin in \xc5\xbeivali je prevladujo\xc4\x8di motiv novih umetnikov predvsem \xc5\xbeenska podoba, pravzaprav idealizirana \xc5\xbeenska podoba, kjer se ukrivljena poteza ujema z obliko telesa in se nadaljuje v bujnih lasi\xc5\xa1\xc4\x8dih in fantasti\xc4\x8dnih gubah obla\xc4\x8dil. Podobe so ve\xc4\x8dinoma simboli\xc4\x8dne, skrivnostne in nedosegljive v svoji veli\xc4\x8dini. Mojster upodabljanja \xc5\xbeenskih figur je bil Alfonz Mucha, ki je posebno v svojih zrelih letih ovekove\xc4\x8dil slovanski tip \xc5\xbeenske.\n_START_SECTION_\nGeometri\xc4\x8dne oblike\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina  prvih umetnikov art nouveauja je menila, da so okraski upravi\xc4\x8deni \xc5\xbee samo zaradi svoje elegance in so torej sami sebi vzrok in opravi\xc4\x8dilo (\xc2\xbblepo zaradi lepega\xc2\xab), v \xc4\x8demer lahko vidimo prve znake poznej\xc5\xa1ega potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva, saj je bila na ta na\xc4\x8din mo\xc5\xbenost prakti\xc4\x8dne uporabe povsem prezrta. Posebno pri izdelavi manj\xc5\xa1ih predmetov za hi\xc5\xa1no uporabo se je ve\xc4\x8dkrat predmet izkazal za popolnoma neuporabnega, \xc4\x8deprav je bil nedvoumno lep in eleganten. Ta pomanjkljivost je seveda odpadla pri tistih umetnikih, ki so stiliziranje narave speljali do skrajnosti, to je do samih premih \xc4\x8drt in geometrijskih oblik. Znana je na primer kategori\xc4\x8dna izjava enega od predstavnikov te skupine, Avstrijca Otto Wagnerja: \xc2\xbbKar ni prakti\xc4\x8dno, ne more biti lepo.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Tako je pozni art nouveau opustil cveto\xc4\x8de veje in vijugaste okraske; edina kriva poteza je bila zaklju\xc4\x8den krog in edini okrasek zaporedje \xc4\x8drt. V arhitekturi so pro\xc4\x8delja postala stroga in enoli\xc4\x8dna, ostre\xc5\xa1ja pa so bila \xc5\xa1e vedno okra\xc5\xa1ena s kipi in predvsem z velikimi stre\xc5\xa1nimi okni in steklenimi stropovi ali kupolami, ki so osvetljevale notranjost.\n_START_SECTION_\nNovi materiali\n_START_PARAGRAPH_\nArt nouveau ni uvedel le novih motivov v umetni\xc5\xa1ko upodabljanje, pa\xc4\x8d pa tudi rabo novih materialov, predvsem \xc5\xbeeleza in stekla. \xc5\xbdelezni izdelki so bili do tedaj izklju\xc4\x8dno uporabni predmeti, kot so ograje, okenske in portalne re\xc5\xa1etke, pa tudi orodje in oro\xc5\xbeje vseh vrst. V preteklih dobah, predvsem v baroku, so kova\xc4\x8di sku\xc5\xa1ali \xc5\xbeelezne izdelke sicer olep\xc5\xa1ati in predstaviti v umetnih oblikah, a to so bili vedno le uporabni predmeti, ki jim je \xc5\xbeelezo zagotavljalo trdnost in trajnost. Po novem pa se je \xc5\xbeelezo uporabljalo kot \xc4\x8dipka, samo za okras. _NEWLINE_Tudi poslikava stekla in keramike ni bila novost, saj so se ohranili mnogi srednjeve\xc5\xa1ki vitraji. Toda art nouveau je prenesel to \xc4\x8dudovito umetnost v zasebne hi\xc5\xa1e in njihove verande, pa tudi v manj\xc5\xa1e, bolj dosegljive predmete, kot so posoda, vaze in lestenci. \xc4\x8ceprav so najfinej\xc5\xa1i izdelki te vrste evropskega porekla, se je na mednarodnem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du najbolj uveljavil Louis Comfort Tiffany iz New Yorka._NEWLINE_Posebej je treba omeniti rabo novih materialov v draguljarstvu, ki je dotlej bilo le obrt, saj se je predmet vrednotil samo po koli\xc4\x8dini dragih kamnov in ne po umetni\xc5\xa1ki izdelavi. Z novimi idejami se je uveljavljal predvsem okus ustvarjalca, ki je znal predstaviti izvirne oblike nakita. Vrednost samega dragulja ni bila ve\xc4\x8d tako pomembna, glavno vlogo je igrala oblika, barva in izdelava predmeta. Tako so draguljarji namesto diamantov  za\xc4\x8deli uporabljati manj dragocene kamne, predvsem opale in ametiste, zaradi njihovih barv. Poslu\xc5\xbeevali so se tudi biserov, ro\xc5\xbeevine in slonovine._NEWLINE_Ta miselnost, ki je dovoljevala rabo novih materialov, se je pozneje izkazala tudi pri ameri\xc5\xa1kih arhitektih, ko so sprejeli jeklo kot nosilni gradbeni material in s tem omogo\xc4\x8dili nastanek neboti\xc4\x8dnikov in moderne arhitekture sploh.\n_START_SECTION_\nNovi poklici in nove umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajva\xc5\xbenej\xc5\xa1a novost, ki jo je \xc2\xbbnova smer umetnosti\xc2\xab\xc2\xa0uvedla, je zahteva po popolni skladnosti med arhitekturo, notranjo poslikavo, pohi\xc5\xa1tvom, osebno opremo in vsemi pritiklinami do najmanj\xc5\xa1ih okraskov. Prvi\xc4\x8d se je pojavil globalni pojem, ki ni delal razlik med klasi\xc4\x8dnimi umetnostmi (slikarstvo, kiparstvo) in tako imenovanimi manj\xc5\xa1imi umetnostmi (poslikava tkanin, umetno kova\xc5\xa1tvo, zlatarstvo) ter je takoj zajel celo najnovej\xc5\xa1i umetni\xc5\xa1ki izraz - fotografijo. Art nouveau je zgodovinsko prvi slog, ki je zavzel vsa podro\xc4\x8dja ustvarjanja in jim dal enak polo\xc5\xbeaj. V tem obdobju so se za\xc4\x8deli pri\xc5\xa1tevati med umetnike dizajnerji, grafiki in mnogi drugi ustvarjalci, ki so bili pred tem le anonimni sodelavci priznanih umetnikov. Nastajali paso  tudi \xc4\x8disto novi poklici, kot na primer modni oblikovalci, frizerski mojstri, ustvarjalci plakatov. Umetnost je stopila v vsakdanje \xc5\xbeivljenje in vplivala na oblike vseh predmetov. _NEWLINE_Nadvse pomembna je doba art nouveauja za nastanek in razvoj stripa. Strip se je odmaknil od slikarstva in je postal samostojna panoga umetnosti, ko je s pomo\xc4\x8djo nove tiskarske tehnologije uvedel postopek \xc2\xbbostrega roba\xc2\xab\xc2\xa0(francosko ligne claire). Ta na\xc4\x8din risanja se razlikuje od umetni\xc5\xa1kega slikarstva preteklosti, ker vidno ozna\xc4\x8duje robove vseh figur (navadno s \xc4\x8drno barvo) in nato obrobljene povr\xc5\xa1ine pobarva, kar je bilo zna\xc4\x8dilno za art nouveau.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti art nouveauja\n_START_PARAGRAPH_\nNajva\xc5\xbenej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost art nouveauja je njegovo splo\xc5\xa1no odprtje novosti in eksperimentiranju. Pri tem torej ne gre samo za nove motive, novo rabo materialov, nove umetni\xc5\xa1ke panoge in nov odnos do upodobljenih tem, temve\xc4\x8d gre predvsem za globoko prepri\xc4\x8danje, da je umetnik v svojem ustvarjanju popolnoma svoboden in neodvisen. V zgodovinskem pogledu se na ta na\xc4\x8din zaklju\xc4\x8di tiso\xc4\x8dletna doba umetnosti \xc2\xbbpo naro\xc4\x8dilu\xc2\xab, ki je bila podvr\xc5\xbeena volji raznih mecenov. Umetnost je spet odvisna samo od njenih ustvarjalcev in njihovega okusa, novi meceni \xe2\x80\x93 kupci ne postavljajo pogojev. Art nouveau je zgodovinsko prvi slog, ki je zavestno predlagal nekaj novega - namenoma je bil \xc2\xbbmoderen\xc2\xab. _NEWLINE_Razen tega je za \xc2\xbbnovi slog\xc2\xab\xc2\xa0zna\xc4\x8dilen subjektiven in celo intimen dostop umetnika do okolja. Ne gre ve\xc4\x8d za upodabljanje vidnih elementov, pa\xc4\x8d pa za poosebljanje pojmov in ob\xc4\x8dutkov. Portreti, ki so bili v prej\xc5\xa1njih dobah glavni slikarski motiv, stopijo v ozadje: malo\xc5\xa1tevilne portretirane osebe so pogosto prikazane v idealiziranih, nerealnih oblikah. Krajinskih slik je prav tako malo in \xc5\xa1e te prikazujejo samo osebni impresionisti\xc4\x8dni pogled. Narava je vedno protagonist, a nikoli ni \xc2\xbbnaravna\xc2\xab. Povsod prevladujeta fantazija in simbolika, ki sta odprli pot poznej\xc5\xa1im umetni\xc5\xa1kim smerem, kot sta na primer abstraktno slikarstvo in kubizem. Zato nekateri umetnostni kritiki obravnavajo art nouveau kot za\xc4\x8detno obdobje modernizma, ki se vse do danes \xc5\xa1e ni iztekel._NEWLINE_Toda najbolj vidna zna\xc4\x8dilnost tega sloga je globalno razumevanje umetnosti. \xc4\x8ce je bilo v preteklih dobah normalno, da je gradbeni slog upo\xc5\xa1teval le zunanjost poslopja in sploh ni vplival na notranjo ureditev prostorov ali celo na njihovo opremo, sedaj to ni bilo ve\xc4\x8d dovoljeno. Novi slog je obravnaval vsako zgradbo kot zaklju\xc4\x8deno harmonijo vseh komponent, od zunanjega videza preko razporeditve prostorov in pohi\xc5\xa1tva, vse do posode, namiznega perila in osebnih predmetov. Nastala je potreba po sodelovanju vseh vrst umetnikov, z nem\xc5\xa1ko besedo Gesamtkunstwerk, ali angle\xc5\xa1ko total work of art. Najizrazitej\xc5\xa1i vpliv novih idej se seveda ka\xc5\xbee v novih oblikah in materialih, enako pomembno je tudi inovativno razumevanje prostora in lu\xc4\x8di. Notranji prostori zgradb ve\xc4\x8dkrat nimajo klasi\xc4\x8dne razporeditve nadstropij, tla prehajajo postopoma na razli\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine. Prav tako se okna ne odpirajo na cesto v enakomernih presledkih in njihove oblike prehajajo od linic in oken normalnih velikosti vse do velikih vitrajev in stre\xc5\xa1nih oken. Vsa ta neenakomernost prispeva k \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1i osvetlitvi notranjosti, za kar so name\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi mnoga zrcala in steklene stene.\n_START_SECTION_\nZaton in ponovno odkritje sloga\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska proizvodnja predmetov art nouveau, ki je sledila za\xc4\x8detnemu navdu\xc5\xa1enju za ta slog, je iznakazila njegov umetni\xc5\xa1ki smisel. Preobilica ponudbe in predvsem zelo skromna kakovost izdelave sta kmalu pogasili zanimanje kupcev. Vendar to ni bil edini vzrok, da se je doba art nouveauja tako naglo zaklju\xc4\x8dila. Izbruh prve svetovne vojne je prekinil vsako umetni\xc5\xa1ko delovanje in novi stil je kmalu postal simbol neokusa in povr\xc5\xa1nosti. Toda najhuj\xc5\xa1i udarec je zadala art nouveauju povojna potreba stanovanjskih prostorov. Hi\xc5\xa1e, ki so bile pred vojno zgrajene v tem slogu, so bile zaklju\xc4\x8dene umetnine, ki se niso dale prikrojiti trenutnim zahtevam. Salonov se ni dalo prezidati v manj\xc5\xa1e sobe, stopni\xc5\xa1\xc4\x8da so zavzemala preve\xc4\x8d prostora, neenakomerna nadstropja niso dovoljevala prizidkov. Takoj je bilo jasno, da je edina re\xc5\xa1itev odstranjevanje \xc2\xbbneokusnih pri\xc4\x8d preteklosti\xc2\xab\xc2\xa0in novogradnja. To je pri\xc5\xa1lo do izraza predvsem v Bruslju, ki je bil zibelka art nouveauja, vendar se je po vojni zna\xc5\xa1el v hudi stanovanjski krizi. Tudi druga svetovna vojna je poru\xc5\xa1ila marsikatero zgradbo._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja je povojna generacija spet odkrila art nouveau, toda rehabilitacija ovr\xc5\xbeenega sloga ni bila hitra. \xc5\xa0ele leta 1986 je UNESCO izdelal na\xc4\x8drt za spodbujanje ohranitve tega arhitektonskega sloga. Projekt se je zaklju\xc4\x8dil leta 1994 v Torinu s Turinsko deklaracijo. V okviru poznej\xc5\xa1ega zanimanja Evropske komisije so osnovali na\xc4\x8drt za petletni projekt \xc2\xbbArt Nouveau & Ecology 2007-2013\xc2\xab. Vzporedno bo potekal od maja 2010 do aprila 2015 belgijski projekt, v katerem sodelujejo \xc3\x85lesund (Norve\xc5\xa1ka), Aveiro (Portugalska), Bad Nauheim (Nem\xc4\x8dija), Barcelona (\xc5\xa0panija), Bruselj (Belgija), Darmstadt (Nem\xc4\x8dija), Helsinki (Finska), Ljubljana (Slovenija), Nancy (Francija), Milano (Italija), Riga (Latvija) in Terrassa (\xc5\xa0panija) s prispevki  Glasgowa (Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo), La Chaux-de-Fondsa (\xc5\xa0vica), Palerma (Italija) in Havane (Kuba).'