b'\n_START_ARTICLE_\nBit\n_START_PARAGRAPH_\nB\xc3\xadt je osnovna in hkrati najmanj\xc5\xa1a enota informacije, ki se uporablja v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvu in teoriji informacij. En bit (ime bit izhaja iz angle\xc5\xa1kega izraza\xc2\xa0\xc2\xbbbinary digit\xc2\xab) predstavlja neko informacijo o opazovanem objektu, ki je lahko 1 (da, angl. true), ali 0 (ne, angl. false), ali katerikoli dve drugi, medsebojno izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8di se, stanji. Bajt (zlog) je skupina bitov; v zgodnej\xc5\xa1ih letih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva je bila velika od 5 do 9 bitov, danes pa je bajt brez izjeme dolg osem bitov. Osembitne bajte ponekod imenujejo tudi oktet. Za ve\xc4\x8dkratnike bitov ali bajtov se uporabljajo predpone SI, npr. kilobit, megabit, gigabit, vendar je pri tem pretvornik 1024 namesto 1000. Ker je sicer izven ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva pretvornik kilo = 1000, je bila predlagana nova re\xc5\xa1itev: kilobit = 1000 bitov in kibibit = 1024 bitov._NEWLINE_Kratica za bit je b._NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjeno tudi mesta v dvoji\xc5\xa1kem zapisu \xc5\xa1tevil imenujemo bit._NEWLINE_V telekomunikacijah ali ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih omre\xc5\xbejih promet navadno merimo v bitih na sekundo. \xc4\x8ce pa uporabimo predpone kilo, mega in druge, pa je pretvornik 1000; tako ima modem z oznako 56 kbps zmore prenesti 56.000 bitov v sekundi._NEWLINE_Predlagani kvantni ra\xc4\x8dunalniki naj bi ra\xc4\x8dunali s kvantnimi sistemi z dvemi stanji, imenovanimi kubit.'