b'\n_START_ARTICLE_\nElektri\xc4\x8dno letalo\n_START_SECTION_\nPrincip delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji problem pri delovanju elektri\xc4\x8dnega letala se ne skriva v motorju ali obliki letala, saj sta nam delovanje elektromotorja in aerodinamika letal znana \xc5\xbee zelo dolgo. Najve\xc4\x8dja te\xc5\xbeava s katero se sre\xc4\x8dujejo izdelovalci letal je od kot \xc4\x8drpati elektri\xc4\x8dno energijo za letala. Poznamo ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov:_NEWLINE_Pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije iz baterij: Princip delovanja tak\xc5\xa1nega letala je preprost, elektromotor pridobiva energijo iz baterije oziroma ve\xc4\x8d akumulatorjev. Te\xc5\xbeava je le v tem da \xc5\xbeelimo zagotoviti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d energije, ne da bi pretirano pove\xc4\x8dali te\xc5\xbeo na\xc5\xa1ega letala. Posledica tega je da se tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din pogona uporablja predvsem v ultralahkih letalih in jadralnih zmajih. To bi se dalo izbolj\xc5\xa1ati z izbolj\xc5\xa1avo akumulatorjev oz. baterij, ki poganjajo na\xc5\xa1a letala. Slabost tak\xc5\xa1nega pridobivanja energije je definitivno v tem da baterije nimajo zadosti energije da bi za tak\xc5\xa1nim letalom lahko preleteli velike razdalje ali da bi lahko z njim prepeljali veliko \xc5\xa1tevilo potnikov. Slovenci smo lahko \xc5\xa1e posebej ponosni na na\xc5\xa1ega izdelovalca letal Iva Boscarola, ki je s svojim elektri\xc4\x8dnim letalom (Taurus G4) prepelje 4 potnike. To letalo nosi na svoje krovu tudi 450 kg litij-polimernih baterij, ki so lahko vnetljive. S tem letalom je podjetje Pipistrel zmagalo na nasinem tekmovanju saj jim je uspelo preleteti ve\xc4\x8d kot 200 milj (320 km), s povpre\xc4\x8dno hitrostjo 100 milj/uro (160 km/h) in porabljeno gorivo ni smelo biti ve\xc4\x8dje kot 1 galon (3,8 l) na potnika.\xe2\x80\x83_NEWLINE_Pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije iz sonca:Princip delovanja tak\xc5\xa1nega letala je podoben kot princip delovanja vrtne svetilke, ki deluje na son\xc4\x8dne celice. Tak\xc5\xa1no letalo ima na zgornji strani kril vgrajene son\xc4\x8dne celice, ki absorbirajo veliko koli\xc4\x8dino son\xc4\x8dne energije, ki se nato pretvori v mehansko energijo. Zanimivo je da lahko v teoriji tak\xc5\xa1no letalo leti po ve\xc4\x8d let naenkrat, saj leti na tak\xc5\xa1ni vi\xc5\xa1ini cca. 30.000 m da nanj vremenski vplivi ne delujejo. Sicer je zelo optimisti\xc4\x8dno re\xc4\x8deno da lahko s tem letalom letimo neskon\xc4\x8dno dolgo ampak rekordi, ki so jih postavila letala na elektri\xc4\x8dni pogon so dokaj impresivni. Najdalj\xc5\xa1i polet letala (brez potnika) je trajal 14 dni, medtem ko je tak\xc5\xa1nemu letalu s potnikom uspelo ostati v zraku kar 26 ur._NEWLINE_Pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije preko brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega prenosa: Princip delovanja, ki je trenutno v uporabi zelo malo ali pa sploh ni\xc4\x8d, bi lahko spremenil ne samo letalstvo ampak promet kot celoto. Celoten na\xc4\x8din delovanja je tak\xc5\xa1en da se na tleh naredi oddajnik, ki kot laser ali brez\xc5\xbei\xc4\x8dni prenos mo\xc4\x8di elektri\xc4\x8dnemu letalu nudi zadostno koli\xc4\x8dino energije. Energija se po\xc5\xa1ilja po zraku, do letala katero je opremljeno s sprejemnikom. Mikrovaloven prenos mo\xc4\x8di je bil prvi\xc4\x8d uporabljen leta 1964 za miniaturni model helikopterja, ki je v zraku zdr\xc5\xbeal kar 10 ur. Nasini raziskovalci so leta 2002, uspe\xc5\xa1no dokazali uporabo reflektorjev in laserskih \xc5\xbearkov za zagotavljanje energije majhnemu letalu brez potnikov.\n_START_SECTION_\nIntegracija letal\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj prevladujo\xc4\x8da oblika elektri\xc4\x8dnega pogona v letalstvu se pojavi v sektorju jadralnih letal. Oba, Pipistrel in Letalstvo Lange sta ustvarila letala, ki lahko z elektri\xc4\x8dno energijo premagata dolge razdalje zaradi svoje lahkosti in nizke vrednosti upora. Velika slabost teh letal pa so stro\xc5\xa1ki za zagotavljanje elektri\xc4\x8dne energije. Naj si gre za baterijo, gorivno celico ali ultra kondenzator je cena veliko vi\xc5\xa1ja kot je cena trenutne dobave goriva. Letalski bencin lahko proizvede pribli\xc5\xbeno 6,0 kW/0,5 kg goriva (6,0 kW/funt goriva), medtem ko so litij-ionske baterije naslednja najbolj u\xc4\x8dinkovit vir energije z minimalno 0,25 kW/0,5 kg goriva (0,25 kW/funt goriva (Collum, 2010)_NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu so podjetja kot je Lange Gradnje letal vgradila module z jadralnimi letali v \xc5\xbee obstoje\xc4\x8d elektri\xc4\x8dni pogon, ki lahko dajo natan\xc4\x8dno oceno trenutne motorne tehnologije v povezavi z operativnimi zmogljivostmi. Z maksimalno te\xc5\xbeo 660,57 kg (1455 funtov) se lahko letalo dviguje z maksimalno 393,16kg (866 funtov) z 42 kW/57 konjskih mo\xc4\x8di DC brezkrta\xc4\x8dnim motorjem z 1700 vrt/min (Agency, 2006). \xc4\x8ce pove\xc5\xbeemo konjsko mo\xc4\x8d z zgoraj omenjenim Raser Technologies motorjem je razvidno, da je potrebna raziskava z ve\xc4\x8djim letalom s trenutnimi napajalniki. _NEWLINE_Nedavno je Boeing predstavil prvo letalo na gorivne celice na svetu. Letalo Diamond Dimona je motorno jadralno letalo, ki je prvi\xc4\x8d poletelo leta 2008. Leti lahko s 101,37 km/h (63 mph) vsaj 20 minut (Boeing, 2008)._NEWLINE_Bok ob boku z Boeingom tekmuje tudi italijansko letalo SkySpark. Letalo na izklju\xc4\x8dno baterijski pogon lahko dose\xc5\xbee hitrost do 248 km/h (154 mph) s 75 kW brezkrta\xc4\x8dnim motorjem in litij-polimer baterijami (Grady, 2010) .Letalske podru\xc5\xbenice sedaj sodelujejo z Digisky in Turin Politehni\xc4\x8dnima univerzama, da bi ustvarili letalo na vodikove gorivne celice in letalo na solarno energijo. _NEWLINE_En izmed nedavnih odkritij na podro\xc4\x8dju elektri\xc4\x8dnih pogonov je poskusno letalo na elektri\xc4\x8dni pogon v kombinaciji s sposobnostmi lebdenja, ki ga izvajajo pri NASI. NASINO letalo Puffin bi lahko letelo 239,6 km/h (149 mph) z najve\xc4\x8djo hitrostjo 479,5 km/h (298 mph). S teoreti\xc4\x8dno dol\xc5\xbeino 80 km lahko motorji poganjajo letalo in enega pilota s samo 60 konjskimi mo\xc4\x8dmi (Branstoff, 2010)_NEWLINE_Bye energy se zavzema za komercializacijo tehnologij alternativne energije. S sestavo Strate\xc5\xa1kega svetovalnega sveta se Bye Energy osredoto\xc4\x8da na alternativna letalska biogoriva in elektri\xc4\x8dni pogon. Novembra 2010 je Bye Energy predstavil najnovej\xc5\xa1i projekt, elektri\xc4\x8dno Cessno 172. Bye Energy uporablja 18-21 kg (40-50 funtov) te\xc5\xbeek elektri\xc4\x8dni motor, da pridobi pribli\xc5\xbeno eno uro letenja v Fazi 1. Podjetje bo potem za\xc4\x8delo s Fazo 2, ki jo izvaja \xc5\xa1est-kraki propeler, son\xc4\x8dni kolektorji in regenerativno vezje, ki pove\xc4\x8duje Cessnin \xc4\x8das letenja na pribli\xc5\xbeno dve uri (Trescott, 2010) Ta projekt je dokaz za delovanje popolnoma elektri\xc4\x8dne Cessne 172. _NEWLINE_Najnovej\xc5\xa1i projekt prihaja iz kitajskega podjetja Yuneec International, ki je razvilo Yuneec dvosed e430, enomotorno elektri\xc4\x8dno letalo. Narejeno za razred lahkih \xc5\xa1portnih letal (LSA) lahko to popolnoma elektri\xc4\x8dno letalo leti med 1,5 in 3 urami, odvisno od konfiguracije letala. Predvidoma bo na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du leta 2011 s ceno 89.000 dolarjev. (Yuneec International, 2010)\n_START_SECTION_\nPrednosti elektri\xc4\x8dnih letal\n_START_PARAGRAPH_\nUporaba elektri\xc4\x8dnih motorjev v letalstvu predstavlja za industrije \xc5\xa1tevilne koristi. Elektri\xc4\x8dni motorji imajo potencial za 95% u\xc4\x8dinkovitost. V primerjavi z motorjem z notranjim zgorevanjem, ki deluje s pribli\xc5\xbeno 18-23% (Choi, 2010)_NEWLINE_Z zvo\xc4\x8dnega vidika elektri\xc4\x8dni motorji na 150 m vi\xc5\xa1ine delujejo na 50 decibelih, kar lahko primerjamo z glasnostjo pogovora. Trenutno so letali\xc5\xa1\xc4\x8da pod strogim nadzorom v \xc4\x8dasu, ko lahko vplivajo na okoli\xc5\xa1ke soseske. Ker so nekatera letali\xc5\xa1\xc4\x8da tehni\xc4\x8dno gledano javna domena, imajo prebivalci blizu letali\xc5\xa1\xc4\x8da vpliv na delovanje letal. In ker veliko letal povzro\xc4\x8da hrup, ki nekatere ljudi moti, morajo letala v\xc4\x8dasih leteti po strogem urniku, ki jim dovoli ali pa ne dovoli leteti._NEWLINE_Drug pomemben dejavnik je ta, da elektri\xc4\x8dni motorji proizvedejo ob\xc4\x8dutno manj toplote kot motorji z notranjim zgorevanjem. To dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anje toplote bi lahko zmanj\xc5\xa1alo sledi letala in tako izbolj\xc5\xa1alo varnost pilota in letala med letenjem nad sovra\xc5\xbenikovim ozemljem. (Choi, 2010)_NEWLINE_Sistemi elektri\xc4\x8dnega pogona so koristni kar se ti\xc4\x8de vzdr\xc5\xbeevanja. Pri motorjih, ki so trenutno v uporabi, so sistemi skupek ve\xc4\x8d gibljivih delov, nadzorov toplote in goriva, zaganjalnikov in vse to je potrebno vzdr\xc5\xbeevati. Pri elektri\xc4\x8dnih motorjih so edini sistemi, potrebni za delovanje, du\xc5\xa1ilka, baterije, upravljalnik in motor. To zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo potrebnih skupnih gibljivih delov in posledi\xc4\x8dno manj menjav delov, manj nadzora, manj to\xc4\x8dk obrabe in manj mo\xc5\xbenosti za odpoved sistema. Pa tudi, \xc4\x8deprav so sedanji motorji enake izdelave in modela, vsak motor deluje druga\xc4\x8de in je, za ohranjanje sinhronega delovanja, sistemu treba dodati nadzor, merilce in ra\xc4\x8dunalnike. V nasprotju lahko z ustreznim vezjem en regulator napetosti nadzoruje ve\xc4\x8d elektri\xc4\x8dnih motorjev. Tako delovanje elektri\xc4\x8dnega motorja zmanj\xc5\xa1a potrebno koli\xc4\x8dino nadzora, merilcev in ra\xc4\x8dunalnikov. Elektri\xc4\x8dni motorji delujejo enostavno v primerjavi s sedanjimi motorji. Ker je uporabljena napetost edina spremenljivka v sistemu, ki regulira delovanje motorja, je edina potrebna sestavina kontrola du\xc5\xa1ilke. To zmanj\xc5\xa1a potrebne sisteme za delovanje motorjev, mo\xc5\xbenosti za odpoved sistema ter zmanj\xc5\xa1a skupne stro\xc5\xa1ke sistema, tako v smislu vzdr\xc5\xbeevanja kot za\xc4\x8detne nalo\xc5\xbebe. _NEWLINE_Za razliko od motorjev z notranjim zgorevanjem, kjer na u\xc4\x8dinkovitost sistema vpliva vnos goriva, vi\xc5\xa1ina, vlaga, temperatura zraka, hitrost letala in drugi pogoji v atmosferi, elektri\xc4\x8dni motor ustvarja mo\xc4\x8d skozi relativno \xc5\xa1irok spekter okoljskih sprememb. To lahko zaradi tega, ker elektri\xc4\x8dni motor deluje enako pri razli\xc4\x8dnih okoljskih spremembah do katerih pride med letom. Elektri\xc4\x8dni motor je zaprt sistem, ki ne porablja zraka in tako omenjene spremenljivke na za\xc4\x8detku tega odstavka ne vplivajo na motor._NEWLINE_Ve\xc4\x8d drugih dejavnikov, ki spodbujajo integracijo elektrike v primerjavi s sedanjo tehnologijo motorjev z notranjim zgorevanjem, vklju\xc4\x8duje izbolj\xc5\xa1ano zanesljivost, varnost in ni\xc5\xbeje skupne stro\xc5\xa1ke prvotnega nakupa in delovanja. Elektri\xc4\x8dni pogon je v primerjavi z motorjem z notranjim zgorevanjem \xc4\x8distej\xc5\xa1i, ekonomi\xc4\x8den in ima \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obzorje za inovativno tehnologijo. (Bye, 2010)_NEWLINE_Najve\xc4\x8d razlogov za vpeljavo alternativnih pogonov je v koli\xc4\x8dini emisij svinca v letalski industriji. Gorivo, ki ga uporabljajo nekatere aplikacije, \xc5\xa1e zmeraj zahteva svin\xc4\x8dev dodatek, ki prepre\xc4\x8di detonacijo motorja. Tetraetil svinec (TEL) se uporablja za pove\xc4\x8danje odpornosti proti detonaciji in omogo\xc4\x8da vi\xc5\xa1jo kompresijo. A zaradi tega svin\xc4\x8devega dodatka se Prijatelji Zemlje, svetovno spo\xc5\xa1tovane progresivne okoljske zagovorni\xc5\xa1ke organizacije, naslovili peticijo na Agencijo za varstvo okolja (EPA) za odpravo svin\xc4\x8devih emisij v ozra\xc4\x8dju, ki jih povzro\xc4\x8da letalstvo (Friends of the Earth, 2010). To bo pahnilo letalske trge kjer so letala edino prevozno sredstvo v ekstremne razmere kot npr. Aljasko in Havaje, in posledice so lahko uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPrihodnost transporta se definitivno navezuje in povezuje z elektri\xc4\x8dno energijo. Ta vir energije je \xc4\x8dist in okolju prijazen. Te\xc5\xbeava je le v tem da se hitro porablja in da \xc4\x8dlovek \xc5\xa1e ni ugotovil kako bi shranil dovolj veliko koli\xc4\x8dino elektri\xc4\x8dne energija, da bi z njo lahko poganjal potni\xc5\xa1ko letalo, kar bi naj bil vrhunec vklju\xc4\x8devanja elektri\xc4\x8dnega pogona v letala. Za potni\xc5\xa1ko, voja\xc5\xa1ko in tovorno letalstvo je skoraj nemogo\xc4\x8de da bi njihov primaren vir energije bila elektrika, \xc4\x8deprav bi to bilo revolucionarno, saj bi s tem zmanj\xc5\xa1ali hrup, onesna\xc5\xbeenje ter porabo fosilnih goriv. Da bi uresni\xc4\x8dili to ideologijo mora \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo najti re\xc5\xa1itev v tem kako zagotoviti zadostno koli\xc4\x8dino elektri\xc4\x8dne energije. Za celoten promet, bi bilo najugodnej\xc5\xa1e oziroma najbolj optimalno, da se pospe\xc5\xa1ijo raziskovanja na podro\xc4\x8dju brez\xc5\xbei\xc4\x8dnega prenosa elektri\xc4\x8dne energije na dolge razdalje, kakor je imel \xc5\xbee to v mislih Nikola Tesla. Znanstveniki \xc5\xbee razvijajo elektri\xc4\x8dno letalo, ki naj bi prebilo zvo\xc4\x8dni zdi.'