b'\n_START_ARTICLE_\nSplo\xc5\xa1na in anorganska kemija\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1na in anorganska kemija:(visoko\xc5\xa1olski u\xc4\x8dbenik) je strokovno delo slovenskih znanstvenikov s podro\xc4\x8dja kemije prof.dr. Franca Lazarinija in Jurija Bren\xc4\x8di\xc4\x8da, ki je iz\xc5\xa1lo leta 1984.\n_START_SECTION_\nO avtorjih\n_START_PARAGRAPH_\nJurij Vinko Bren\xc4\x8di\xc4\x8d se je rodil 18. februarja 1940 na Ptuju in umrl 28. junija leta 2013 v Ljubljani. Zgodnje otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dinoma v kraju Titovo U\xc5\xbeice v Srbiji, kjer je \xc5\xbeivela tudi njegova dru\xc5\xbeina. Leta 1945 so se skupaj vrnili na Ptuj, kjer je obiskoval osnovno in srednjo \xc5\xa1olo. Nad kemijo je bil navdu\xc5\xa1en od trenutka, ko se je z njo seznanil, zato se je kasneje, leta 1958, vpisal na \xc5\xa1tudij kemije Univerze v Ljubljani. Ne le, da je bil odli\xc4\x8den \xc5\xa1tudent, kasneje se je pridru\xc5\xbeil demonstratorjem na oddelku za anorgansko kemijo. Leta 1962 je zaklju\xc4\x8dil dodiplomski \xc5\xa1tudij in nekaj mesecev pozneje postal asistent profesorja na fakulteti kjer je \xc5\xa1tudiral, 3 leta kasneje pa je kon\xc4\x8dal tudi magisterij in tezo o vplivu atmosfere na reakcije med CaCO3-MoO3 itd., za to delo je prejel tudi Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Leta 1967 se je pridru\xc5\xbeil raziskovalni ekipi na In\xc5\xa1titutu za tehnologijo na Cambridgu. Ko se je vrnil iz Amerike je kon\xc4\x8dal svoj doktorski \xc5\xa1tudij in za\xc4\x8del svojo samostojno pot kot profesor na Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo Univerze v Ljubljani in tam pou\xc4\x8deval celotno svojo kariero. Med tem je napisal tudi visoko\xc5\xa1olski u\xc4\x8dbenik Splo\xc5\xa1na in anorganska kemija s svojim dolgoletnim sodelavcem, ki je bil objavljen leta 1984 kot prvi Slovenski univerzitetni kemijski u\xc4\x8dbenik.  Upokojil se je leta 2007._NEWLINE_Franc Lazarini se je rodil leta 1940 in umrl leta 1992, bil je ugleden kemik, redni profesor za anorgansko kemijo in med drugim tudi soavtor edinega slovenskega visoko\xc5\xa1olskega u\xc4\x8dbenika za podro\xc4\x8dji splo\xc5\xa1ne in anorganske kemije\n_START_SECTION_\nZalo\xc5\xbeba ter izdaja\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dbenik je zalo\xc5\xbeila Univerza v Ljubljani, Fakulteta za kemijo in kemijsko tehnologijo. Trenutno je najnovej\xc5\xa1a tretja izdaja.\n_START_SECTION_\nZgradba u\xc4\x8dbenika\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dbenik ima 557 strani. Na za\xc4\x8detku je kazalo, kjer je 32 poglavij razdeljenih \xc5\xa1e na 2 \xe2\x80\x93 9  podpoglavij, ki so ustrezno ozna\xc4\x8dena s \xc5\xa1tevilkami in stranmi._NEWLINE_V predgovoru se avtorja zahvalita vsem, ki so jima pomagali sestaviti in popraviti u\xc4\x8dbenik, da je \xc4\x8dim bol razumljiv in v pomo\xc4\x8d pri u\xc4\x8denju. Posebno v drugi izdaji se zahvaljujeta vsem, ki so jima kriti\xc4\x8dno ocenili u\xc4\x8dbenik in jima predlagali konkretne izbolj\xc5\xa1ave, zahvaljujeta se tudi \xc5\xa1tudentki, ki se je iz tega u\xc4\x8dbenika u\xc4\x8dila in na\xc5\xa1la nekaj napak na katere pri pisanju nista bila pozorna. Povesta tudi, da sta imela pri pisanju kar nekaj te\xc5\xbeav zaradi neskladnosti IUPAC nomenklatur s slovenskimi, ter tudi s tujimi izrazi, ki leta 1984 \xc5\xa1e niso imeli ustrezne slovenske besede. _NEWLINE_Vsako poglavje vsebuje na za\xc4\x8detku kratek oris zgodovine za vsako posamezno tematiko, pri vsaki tematiki, ki vsebuje eksperimente so tudi vsi ti ustrezno predstavljeni z opisom in slikami za la\xc5\xbejo predstavo. Vsaka ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1a tema je sistemati\xc4\x8dno in logi\xc4\x8dno razdeljena na podpoglavja s podnaslovi v katerih je opisan posamezen problem. Na za\xc4\x8detku vsakega novega poglavja pa je po to\xc4\x8dkah opisano, kaj vse lahko bralec izve v poglavju ki sledi. Celoten u\xc4\x8dbenik je popolno opremljen s slikami, risbami, grafi, diagrami, da si bralec la\xc5\xbeje prakti\xc4\x8dno razlo\xc5\xbei prebrano snov in si jo tudi bolj\xc5\xa1e predstavlja. _NEWLINE_Na koncu kot dodatek so navedene fizikalne enote, konstante, tabelo z vsemi elementi v periodnem sistemu in njihovo latinsko poimenovanje, razlo\xc5\xbeena je tudi anorganska kemijska nomenklatura in veliko osnovnih stvari, ki jih potrebujemo za u\xc4\x8denje kemijskega poimenovanja, kot npr. poimenovanje kislin, baz, soli, ionov ter koordinacijskih spojin. Navedena je tudi literatura s katero sta si pomagala pri pisanju u\xc4\x8dbenika, ki pa je predvsem delo ameri\xc5\xa1kih in angle\xc5\xa1kih znanstvenikov, saj v \xc4\x8dasu pisanja u\xc4\x8dbenika v Sloveniji literatura take vrste in s tak\xc5\xa1nim nivojem znanja ni obstajala. Na koncu pa je tudi stvarno kazalo oziroma kazalo pogosto uporabljenih strokovnih izrazov s \xc5\xa1tevilko strani za la\xc5\xbeje in hitrej\xc5\xa1e iskanje.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV celotnem u\xc4\x8dbeniku uporabljata strokovne izraze oz. termine. Delo je napisano v knji\xc5\xbenem jeziku, namenjeno predvsem \xc5\xa1tudentom na Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo, po njunih besedah pa ga lahko uporabljajo vsi \xc5\xa1tudentje smeri na katerih je kemija pomemben predmet. Lahko pa slu\xc5\xbei kot pomo\xc4\x8d u\xc4\x8diteljem kemije v osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah, da bi la\xc5\xbeje zasnovali svoje u\xc4\x8dne enote. _NEWLINE_Zalo\xc5\xbeila Fakulteta za kemijo in kemijsko tehnologijo, Ljubljana 1984-2018'