b'\n_START_ARTICLE_\nDom in svet\n_START_PARAGRAPH_\nDom in svet je bil slovenski literarni mese\xc4\x8dnik, ki je izhajal med letoma 1888 in 1944. Nastal je kot zabavno-pou\xc4\x8dni list za katoli\xc5\xa1ke bralce, pozneje se je razvil v izrazito literarno revijo. V Ljubljani ga je ustanovil filozof in teolog Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Lampe in ga urejal do smrti (1900). Revija je bila izrazito katoli\xc5\xa1ka, a je predstavljala strpnej\xc5\xa1i, predvsem pa umetni\xc5\xa1ko najbolj ustvarjalen del katoli\xc5\xa1ke kulture. Ob ustanovitvi DS je bilo zaznati dolo\xc4\x8dena nesoglasja med ustanoviteljem Fr. Lampetom in urednikom so\xc4\x8dasno nastalega Rimskega katolika Antonom Mahni\xc4\x8dem._NEWLINE_Urednikovanje Izidorja Cankarja (1914\xe2\x80\x931919) pomeni stopnjevanje umetni\xc5\xa1ko-estetske usmeritve DS: iz obzorij katoli\xc5\xa1kega romanti\xc4\x8dnega realizma in doma\xc4\x8dijske literature je revijo dvignil na \xc5\xa1ir\xc5\xa1o in modernej\xc5\xa1o estetsko raven. K pisanju je mdr. pritegnil Ivana Cankarja; likovni del revije so odtlej oblikovali znameniti slovenski likovni umetniki: Ple\xc4\x8dnik, Vurnik idr._NEWLINE_V hudo krizo je revija DS za\xc5\xa1la 1937, ko je Kocbek v njej objavil \xc4\x8dlanek Premi\xc5\xa1ljevanje o \xc5\xa0paniji. V javnosti je nastala ostra polemika, saj je Kocbek opredelil \xc5\xa1pansko levico kot eti\xc4\x8dno \xc4\x8disto in pozitivno stran, \xc4\x8deravno je omogo\xc4\x8dala komunisti\xc4\x8dno revolucijo, medtem ko je desno oz. katoli\xc5\xa1ko stran v \xc5\xa1panskem spopadu opredelil kot fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno, \xc4\x8deravno je bila fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna le ena od desnih frakcij. Ta \xc5\xa1panski razdor je prenesel v slovenski okvir in nakazal, da v Sloveniji obstaja podoben konflikt. Tako je slovensko katoli\xc5\xa1ko stran posredno, toda dovolj razumljivo obto\xc5\xbeil, da je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna. Pri tem je bilo evidentno, da je oznako fa\xc5\xa1izem uporabljal Kocbek tako kakor Kominterna, ko je izoblikovala politi\xc4\x8dni koncept t. i. ljudske fronte: vse, tudi me\xc5\xa1\xc4\x8danske stranke in skupine, ki so ljudsko fronto pod komunisti\xc4\x8dnim vodstvom podpirale, so lahko imele po tej logiki status demokrati\xc4\x8dnih sil; vse druge dru\xc5\xbebene skupine pa so bile ozna\xc4\x8dene kot fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne. Kocbek je bil prvi levo usmerjeni slovenski katoli\xc4\x8dan, ki je to logiko prenesel v slovensko kulturno in duhovno \xc5\xbeivljenje. Ker je za to uporabil ravno revijo DS, je s tem spravil uredni\xc5\xa1tvo in revijo v hudo krizo. Uredni\xc5\xa1tvo z glavnim urednikom Francetom Koblarjem (1933\xe2\x80\x931937) je odstopilo in revija leto dni ni izhajala (april 1937 \xe2\x80\x93 april 1938)._NEWLINE_Nato je revijo urejal dr. Jo\xc5\xbee Debevec, potem Anton Dokler, v za\xc4\x8detku 1939 pa je prevzel uredni\xc5\xa1tvo dr. Tine Debeljak. Revija je po krizi 1937 izgubila ve\xc4\x8d pomembnih sodelavcev, ki so pre\xc5\xa1li h Kocbekovi reviji Dejanje. Med vojno so se slednji zve\xc4\x8dine pridru\xc5\xbeili NOB oz. komunisti\xc4\x8dni revoluciji, mnogi od tistih, ki so po krizi 1937 reviji ostali zvesti, pa so se pridru\xc5\xbeili nasprotnikom revolucije. Razkol, ki je potekal med vojno in revolucijo med slovenskimi katoli\xc4\x8dani, je potekal skorajda po lo\xc4\x8dnici, ki jo je Kocbek zarisal leta 1937 v DS s svojim esejem. Leta 1944 je iz\xc5\xa1el zadnji zvezek DS v uredni\xc5\xa1tvu Tineta Debeljaka. Njegova uredni\xc5\xa1ka usmeritev se je deloma nadaljevala v povojnih kulturnih revijah v zdomstvu, zlasti z revijo Meddobje.'