b'\n_START_ARTICLE_\nVrta\xc4\x8da (Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dica)\n_START_PARAGRAPH_\nVrta\xc4\x8da (Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dica) v Podbel\xc5\xa1\xc4\x8dici, v Karavankah, je manj\xc5\xa1a ravnica (psevdovrta\xc4\x8da) na nadmorski vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 1270 m, pribli\xc5\xbeno 200 m severno od Olipove planine, pribli\xc5\xbeno 130 m nad izvirom \xc4\x8cikla, tik ob vzhodnem robu fosilnega plaza \xc4\x8cikla, ob vzhodnem robu nasutja gru\xc5\xa1\xc4\x8da od hudournika z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice, nad gozdno cesto, ki vodi naprej do Polevca in do planine Stamare.  Vrta\xc4\x8da je bila nekdaj del stare Olipove planine, ki je le\xc5\xbeala v dolini za nekdanjim hribom \xc4\x8cikla in je segala do skalnega praga pred planino Stamare. Takrat ime Vrta\xc4\x8da \xc5\xa1e ni bilo v rabi. Do Vrta\xc4\x8de je nekdaj vodila pomembna pot, zahodni krak Rudne poti. Ta pot je vodila \xc5\xa1e naprej do planine Stamare. Nekdaj pa naj bi tod potekala zgornja karavanska pot (najdbe\xc2\xa0!). Ker je nekdanji hrib \xc4\x8cikla vodam z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice prepre\xc4\x8deval normalno odtekanje v dolino, je voda tekla po dnu omenjene doline in si tu v gru\xc5\xa1\xc4\x8d izvrtala vrta\xc4\x8do, ponikovalnik. Ob ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8dinah  vode je tu nastajalo manj\xc5\xa1e jezero. V \xc4\x8dasu intenzivnega rudarjenja so bili malo nad Vrta\xc4\x8do rudni\xc5\xa1ki rovi, naj bi bili trije pari (?) rovov (rudniki \xc5\xbeelezove rude Olipova planina). Ohranjen je le en slabo ohranjen vhod v rudnik. Ljudsko izro\xc4\x8dilo omenja, da so se rudarji v enem od teh rudni\xc5\xa1kih ja\xc5\xa1kov prebili do velikega podzemnega jezera. Rudarjenje pa je obsegalo zelo raznovrstna opravila. Z rudni\xc5\xa1kim odvalom (jalovino) so delno zasuli povr\xc5\xa1ine ponikovalnika, saj je bilo vode z Bel\xc5\xa1\xc4\x8dice takrat \xc5\xbee zelo malo. Na nasuti povr\xc5\xa1ini so v Vrta\xc4\x8di kuhali oglje, ki so ga potrebovali za pra\xc5\xbeenje rude. Rudo pa naj bi pra\xc5\xbeili nekje ob poti v dolino, verjetno tam, kjer je bila tudi voda (Urbas). Rudo so kopali v \xc2\xbbrudonosnih\xc2\xab\xc2\xa0plasteh ob Ko\xc5\xa1utinem prelomu. To naj bi bil eden od najdlje delujo\xc4\x8dih rudnikov (?), zaprli naj bi ga \xc5\xa1ele leta 1906 (?).'