b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Videm\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBarislovci, Belav\xc5\xa1ek, Berinjak, Dolena, Dravci, Dravinjski Vrh, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, Jurovci, Lancova vas pri Ptuju, Lancova vas, Ljubstava, Majski Vrh, Mala Varnica, Pobre\xc5\xbeje, Popovci, Repi\xc5\xa1\xc4\x8de, Sela, Skori\xc5\xa1njak, Sovi\xc4\x8de, Spodnji Leskovec, Strmec pri Leskovcu, \xc5\xa0turmovci, Trdobojci, Trnovec, Tr\xc5\xbeec, Vareja, Velika Varnica, Veliki Oki\xc4\x8d, Videm pri Ptuju, Zgornja Pristava, Zgornji Leskovec\n_START_SECTION_\nSredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nSredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine je Videm pri Ptuju, ki je gru\xc4\x8dasto naselje, ve\xc4\x8dinoma na levem bregu Dravinje ob krakih lokalnih cest proti Ptuju, Lancovi vasi in Zgornjem Leskovcu. Novej\xc5\xa1i del naselja nastaja v smeri proti Pobre\xc5\xbeju, del naselja je tudi na pobo\xc4\x8djih Haloz. Naselje predstavlja pomemben lokalni center z osnovno \xc5\xa1olo. Danes ima kraj videz mo\xc4\x8dno urbaniziranega naselja, v katerem stari kme\xc4\x8dki domovi izginjajo in jih nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo nove, moderne zgradbe. Kraj je dobil ime po \xc5\xbeupnijski cerkvi sv. Vida, ki je bila zgrajena \xc5\xbee v \xc4\x8dasu [[romanike) romanika) in se prvi\xc4\x8d omenja leta 1320. V sedanji obliki je bila dograjena leta 1445. Ima gotsko jedro, ki je bilo pozneje barokizirano. Hrani pet oltarjev, oltar sv. Roka s plastiko Madone je okoli leta 1750 izdelal J. Straub. V cerkev so vzidani rimski kamni. V bli\xc5\xbeini kraja naj bi stal rimski voja\xc5\xa1ki tabor, iz katerega izvirajo \xc5\xbegani grobovi z velikimi \xc5\xbearami in mno\xc5\xbeico predmetov. V zunanjo steno prezbiterija sta vzidana dva rimska kamna.\n_START_SECTION_\nMeje ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina meji na osem sosednjih ob\xc4\x8din in sicer Mestno ob\xc4\x8dino Ptuj ter ob\xc4\x8dinami Markovci, Gori\xc5\xa1nica, Podlehnik, \xc5\xbdetale, Maj\xc5\xa1perk, Kidri\xc4\x8devo, Hajdina. V dol\xc5\xbeini pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0km pa meji na sosednjo dr\xc5\xbeavo Hrva\xc5\xa1ko, s katero poteka prometna povezava preko malo obmejnega prehoda v Leskovcu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dje industrije v ob\xc4\x8dini Videm ni. Dokaj dobro je razvito podjetni\xc5\xa1tvo in drobno gospodarstvo, predvsem na podro\xc4\x8dju trgovine, storitev, gostinstva in turizma.\n_START_SECTION_\nPoljedelstvo in \xc5\xbeivinoreja\n_START_PARAGRAPH_\nRavninski del ob\xc4\x8dine \xe2\x80\x93 Spodnje Dravsko polje \xe2\x80\x93 ponuja tukaj\xc5\xa1njim ugodne mo\xc5\xbenosti za poljedelstvo in \xc5\xbeivinorejo, medtem ko se prebivalci hribovitih Haloz pona\xc5\xa1ajo s predelavo kakovostnih in priznanih znamk vin. Mo\xc5\xbenosti za tovrstno pridelavo ka\xc5\xbeejo na bogastvo naravnega okolja.\n_START_SECTION_\nZgodovina ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nVidem pri Ptuju se v pisnih virih omenja leta 1355, ko je bil imenovan \xc5\xbeupnik v cerkvi ob Dravinji. Sicer pa se kraj z imenom \xc2\xbbS. Vitus in Tren\xc2\xab\xc2\xa0omenja v listini iz leta 1392._NEWLINE_Matej Slekovec pi\xc5\xa1e v \xc5\xbeupnijski kroniki, da je stal na \xc2\xbbGradi\xc5\xa1\xc4\x8du\xc2\xab, ob izlivu Dravinje v Dravo, na najvi\xc5\xa1jem vrhu, neko\xc4\x8d mogo\xc4\x8dni grad \xc2\xbbTranek\xc2\xab-Dranek-Treum, ki nosi ime po Dravinji. Danes o gradu ni sledu, navedba \xc2\xbbGradi\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0pa je nekoliko vpra\xc5\xa1ljiva. Pisno gradivo pa se je tedaj ohranjalo predvsem v povezavi z gradom Treum. Lastniki halo\xc5\xa1kih posesti so bilin gospodje Drane\xc5\xa1ki, nato so ga odkupili gospodje Ptujski. Kasneje se grad omenja vse do druge polovice 14. stoletja. V bli\xc5\xbeini gradu pa se v za\xc4\x8detku 15. stoletja omenja cerkvica S. Jan\xc5\xbea, ki so jo dali postaviti gospodje Ptujski._NEWLINE_Kraj so pestile razli\xc4\x8dne nesre\xc4\x8de. V letu 1532 so napadli Turki in poru\xc5\xa1ili ve\xc4\x8d gradov in cerkva v Halozah, med njimi najbr\xc5\xbe tudi grad \xc2\xbbTranek\xc2\xab. Cerkev S. Vida so kmalu obnovili, razvaline gradu pa so izginile. V letu 1645 se je kuga raz\xc5\xa1irila iz Ptuja na Videm. Tako je bila meseca julija \xc5\xbee polovica hi\xc5\xa1 zaznamovanih z belim kri\xc5\xbeem- znamenjem kuge. Vendar pa najbr\xc5\xbe ni bila vedno opisana \xc4\x8drna azijska kuga, ampak pogosto druge ku\xc5\xbene bolezni, ki so za\xc4\x8dele razsajati kot posledica naravnih nesre\xc4\x8d. Tako pi\xc5\xa1ejo, da je leta 1762 na te kraje priletelo toliko kobilic, da so kot oblak zasen\xc4\x8dile sonce, nato pa se je raz\xc5\xa1irila ku\xc5\xbena bolezen, ker se je od poginulih kobilic \xc5\xa1iril stra\xc5\xa1en smrad. Verjetno pa bolezni ni povzro\xc4\x8dil razpadajo\xc4\x8di mr\xc4\x8des, ampak je zaradi lakote, ki so jo povzro\xc4\x8dile kobilice s svojim pusto\xc5\xa1enjem, nastopila uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da epidemija kak\xc5\xa1ne sicer ne tako nevarne bolezni. Leta 1645 pa je mogo\xc4\x8de iz opisa bolezni vendarle sklepati, da je razsajala \xc4\x8drna kuga._NEWLINE_Leta 1907 je 3. julija iz zahoda prihrumela stra\xc5\xa1na nevihta, da je bilo temno kot pono\xc4\x8di. Ko je huda ura ponehala, so bile Haloze bele od to\xc4\x8de. Kupi to\xc4\x8de so le\xc5\xbeali ve\xc4\x8d dni po grabah. Leta 1926 in 1927 je poplavila Dravinja in sicer v tak\xc5\xa1nem obsegu, da se kaj tak\xc5\xa1nega niso spominjali niti najstarej\xc5\xa1i ljudje. Vendar pa sedaj zaradi spremembe podnebja, ki je posledica zgorevanja premoga in nafte, Dravinja na tem mestu redno poplavlja._NEWLINE_Videm pri Ptuju se pojavi s svojim imenom v letu 1952, do takrat pa se omenja z imenom Sv. Vid pri Ptuju.\n_START_SECTION_\nPosebnosti ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nV vseh letnih \xc4\x8dasih boste pri nas na\xc5\xa1li kaj zanimivega in posebnega; nekaj tega se skriva tudi v ribi\xc5\xa1tvu in gojenju rib. Ribogojnice so si ljudje uredili v prijaznem okolju narave. Narava je v\xc4\x8dasih skromna, a vendar daje tistim, ki jo znajo spo\xc5\xa1tovati. Ribi\xc4\x8di in gojitelji rib to znajo in zmorejo, zato dober ulov ni redkost v na\xc5\xa1ih krajih._NEWLINE_Potok Hajdinska Studen\xc4\x8dnica, ki te\xc4\x8de vzdol\xc5\xbe vasi Pobre\xc5\xbeje, daje varno zavetje avtohtonim rastlinam, pticam, ribam in drugim \xc5\xbeivalskim vrstam, zato ni ni\xc4\x8d nenavadnega, da so si v tem varnem okolju narave doma\xc4\x8dini uredili manj\xc5\xa1e ribnike. V njih gojijo prete\xc5\xbeno postrvi, ena od va\xc5\xa1kih posebnosti, povezane z ribi\xc5\xa1tvom, pa je \xc2\xbbPobre\xc5\xa1ki ribji piknik\xc2\xab._NEWLINE_Cerkev sv. Dru\xc5\xbeine na Selih je srce kraja. Posve\xc4\x8dena je bila leta 1904, njena cerkvena patrona Ciril in Metod krasita pro\xc4\x8delje cerkve, ki je bila nazadnje obnovljena late 1999. Najve\xc4\x8d vernikov to podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno cerkev \xc5\xbeupnije SV. Vida obi\xc5\xa1\xc4\x8de na Anino nedeljo v juliju, ko je na Selih \xc5\xbeegnanje._NEWLINE_Ena najlep\xc5\xa1ih razglednih to\xc4\x8dk srednjih Haloz je gotovo strmi hrib\xc4\x8dek sv. Avgu\xc5\xa1tin. Visok je samo 506 m, vendar presega vse druge bli\xc5\xbenje gri\xc4\x8de. Na\xc5\xa1i predniki so znali ceniti lepoto Bo\xc5\xbejega stvarstva, zato so na tem obmejnem gri\xc4\x8du v 16. stoletju postavili kar dve cerkvici. \xc5\xbde vrsto let zdru\xc5\xbeujeta vernike s slovenske in hrva\xc5\xa1ke strani dr\xc5\xbeavne meje. Vsako leto v avgustu, na god sv. Avgu\xc5\xa1tina, na strmi hrib\xc4\x8dek prisopiha mnogo romarjev. Avgu\xc5\xa1tin je izredne razgledna to\xc4\x8dka. Cerkvici sta podru\xc5\xbenici \xc5\xbeupnije sv. Andra\xc5\xbea v Leskovcu in so ju temeljito obnovili v letu 1999._NEWLINE_Sem \xc4\x8dastitljiva, sem stara, sem ponosna, ker sem lepa. Da sem stara, pri\xc4\x8data romanika iz 12. in gotika iz 14. stoletja,  nam dandana\xc5\xa1nji pripoveduje Jan\xc5\xbe. Cerkvica je prav gotovo ena najlep\xc5\xa1ih na Slovenskem, njeno bogastvo je v arhitekturi; lepo vidna so tri romanska okna v severni steni, gotsko okno v prezbiteriju in na zunanji severni strani prezbiterija rimska kamna z bogato fuguraliko. Cerkvico sv. Jan\xc5\xbea so obnovili leta 1999.\n_START_SECTION_\nKrajinski park \xc5\xa0turmovci\n_START_PARAGRAPH_\nKrajinski park \xc5\xa0turmovci- ime izvira iz nekdanjega nem\xc5\xa1kega ledinskega imena \xc2\xbbSturmau\xc2\xab. Ime mu lepo pristoji zaradi nenehnega spreminjanja reke in povodenj v preteklosti. \xc5\xa0turmovci le\xc5\xbeijo pod Ptujem, starosto slovenskih mest, med Ptujskim in Dravskim poljem. Z ju\xc5\xbene strani ga omejuje halo\xc5\xa1ki rob, s severne pa Ptujsko jezero._NEWLINE_\xc5\xa0turmovci neko\xc4\x8d:  Levo in desno od glavnega re\xc4\x8dnega korita se je voda pretakala po stranskih koritih, zastajala v mrtvicah, nana\xc5\xa1ala prodi\xc5\xa1\xc4\x8da, jih zapu\xc5\xa1\xc4\x8dala in se \xc4\x8dez desetletja vra\xc4\x8dala. Tako je ustvarila nadvse pester; od \xc4\x8dloveka povsem neodvisen \xc5\xbeivljenjski prostor._NEWLINE_\xc5\xa0turmovci danes: po nastanku akumulacijskega jezera je veliko re\xc4\x8dnih korit ostalo suhih in reka se je spremenila v potok. Od nekdanjega poplavnega gozda je v prvotni funkciji ostalo le nekaj hektarjev loke._NEWLINE_Naravne razmere in vpliv \xc4\x8dloveka so botrovali k temu, da na majhnem prostoru najdemo pravo zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst, rastlin in ka\xc4\x8djih pastirjev, ki so na seznamu redkih in ogro\xc5\xbeenih vrst in so tod na\xc5\xa1le zadnje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nHidroelektrarna\n_START_PARAGRAPH_\nNa potoku Polskava v Tr\xc5\xbecu je zrasla prva mala hidroelektrarna v ob\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nPovorka Fa\xc5\xa1enk na Vidmu\n_START_PARAGRAPH_\nV pustnem \xc4\x8dasu je \xc5\xbee tradicionalna povorka Fa\xc5\xa1enk na Vidmu. Na njej sodelujejo tradicionalne pustne maske: korant iz Lancove vasi z zna\xc4\x8dilnimi rogovi, ora\xc4\x8di iz Haloz, plesa\xc4\x8di in \xc2\xbbrusa\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nMartinovanje v ob\xc4\x8dini Videm\n_START_PARAGRAPH_\nVsako leto je v ob\xc4\x8dini Videm tradicionalno martinovanje, ki ponudi s kopico veselih dogodkov po vsej ob\xc4\x8dini, \xc5\xa1e posebej veselo pa je v vinorodnih Halozah.\n_START_SECTION_\nSimboli ob\xc4\x8dine in ob\xc4\x8dinski praznik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8dit grba je razdeljen na tri polja, zadnje pokriva visoko dno \xc5\xa1\xc4\x8dita; na modrini prvega polja raste iz spodnjega roba zlat \xc5\xbeitni klas, obdan simetri\xc4\x8dno s po enim zrelim \xc5\xbeitnim listom; na zlatu drugega polja le\xc5\xbei konkavno del vinske trte iz katerega raste navzgor zelen vinski list, navzdol rde\xc4\x8d vinski grozd s petnajstimi jagodami; v srebru tretjega polja raste iz valovite modrine v dnu \xc5\xa1\xc4\x8dita zelen lesni most z dvema pokon\xc4\x8dnima opornikoma, od katerih vsaka podpira nanj polo\xc5\xbeeno talno podnico s po enim parom simetri\xc4\x8dnih, levo in desno po\xc5\xa1ev vgrajenih podpornih rok; podnica nosi na treh stebri\xc4\x8dnih dvoramno ograjo mostu; zlat trak, ki ga nosi \xc5\xa1\xc4\x8dit na svojih zunanjih robovih, lahko slu\xc5\xbei le kot grbovni okras; upodobitev grba v narisu, \xc4\x8drno-belem odtisu, v heraldi\xc4\x8dni \xc5\xa1rafuri in barvah, skupaj z barvnimi kodami v prilogi, so sestavni del tega odloka._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Videm vsako leto v mesecu juniju, ko goduje \xc5\xbeupnijski zavetnik Sveti Vid praznuje ob\xc4\x8dinski praznik. Takrat se podeljujejo najvi\xc5\xa1ja ob\xc4\x8dinska priznanja in plakete. V okviru praznika poteka veliko kulturnih in \xc5\xa1portnih prireditev, ki jih organizira ob\xc4\x8dina, \xc5\xa1ola in dru\xc5\xa1tva.'