b'\n_START_ARTICLE_\nKnji\xc5\xbena zbirka \xc4\x8cebelica\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica \xc4\x8cebelica je knji\xc5\xbena zbirka, ki je pri\xc4\x8dela izhajati leta 1953 pri Mladinski knjigi v Ljubljani. Njena prva urednica je bila Kristina Brenk, ki je zbirki izbrala tudi ime._NEWLINE_\xc2\xbbTako kot je neko\xc4\x8d Kranjska \xc4\x8dbelica pomenila rojstvo slovenske umetne besede, je \xc4\x8cebelica od leta 1953 opravila veliko poslanstvo: poslanstvo prvega stika s tiskano besedo, z domi\xc5\xa1ljijsko mo\xc4\x8djo kratke zgodbe, pravljice, pripovedi, ljudske in umetne pesmi, poljudnoznanstvenih zapisov, prevodov iz svetovne knji\xc5\xbeevnosti ...\xc2\xab_NEWLINE_sta o knji\xc5\xbeni zbirki \xc4\x8cebelica ob \xc5\xa1tirideseti obletnici ustanovitve zalo\xc5\xbebe Mladinska knjiga povedala njena dva urednika - Kristina Brenk (1953-1973) in Niko Grafenauer (1974-1993)._NEWLINE_V tem \xc4\x8dlanku je predstavljen uredni\xc5\xa1ki koncept Knji\xc5\xbenice \xc4\x8cebelica od 1974 do 1993. Leto 1993. je bilo namre\xc4\x8d za knji\xc5\xbeno zbirko jubilejno - praznovala je 40 let izhajanja, leta 1974 pa je prevzel uredni\xc5\xa1tvo \xc4\x8cebelice od Kristine Brenkove Niko Grafenauer in je bil njen urednik do jubilejnega leta.\n_START_SECTION_\nPredstavitev\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica \xc4\x8cebelica pomeni tisto zahtevnostno stopnjo otro\xc5\xa1ke slikanice, s katero se otroku nekako od 3., 4. leta starosti naprej odpre razse\xc5\xbeni svet slikanice kot prve prave knjige s tankimi listi in pomeni zahtevnej\xc5\xa1o stopnjo otro\xc5\xa1ke slikanice zaradi zunanje podobe  in predvsem zaradi do\xc5\xbeivljajske zahtevnosti. _NEWLINE_V tej knji\xc5\xbeni zbirki (od 1974 do 1993) obstajajo \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dice leposlovnih slikanic za otroke, prevladujeta pa tipa slikanice, ko sta besedni in likovni ustvarjalec Slovenca (97 \xc4\x8debelic) in slikanica z izvirnim neslovenskim besedilom in slovenskim ilustratorjem (81 \xc4\x8debelic). 10 je \xc4\x8debelic, ko sta besedni in likovni ustvarjalec Neslovenca in ena \xc4\x8debelica z izvirnim slovenskim besedilom in neslovenskim ilustratorjem._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina \xc4\x8debelic sodi glede na ustvarjalni postopek v tip slikanice, ko soavtorja (pisec in ilustrator) nista stalna sodelavca, besedilo in ilustracija pa sta dokaj samostojna elementa. V smer stalnega ustvarjalnega sodelovanja sta bila v zbirki naravnana para Kristina Brenk - An\xc4\x8dka Go\xc5\xa1nik Godec in Kajetan Kovi\xc4\x8d - Jelka Reichman. _NEWLINE_Glede na notranjo urejenost tekstovnega in likovnega dele\xc5\xbea sodijo \xc4\x8debelice v tip klasi\xc4\x8dne slikanice, v kateri se v enakovrednem prostorskem razmerju menjavata celostransko besedilo in celostranska slika. Le v nekaterih \xc4\x8debelicah si tekstovni in likovni dele\xc5\xbe posamezno stran v primernem razmerju tudi delita. _NEWLINE_Od 179 rednih zvezkov (21 izmed njih je ponatisov) je barvno ilustriranih 93, 86 je opremljenih s \xc4\x8drno-belo ilustracijo._NEWLINE__NEWLINE_Do 1989. leta so \xc4\x8debelice izhajale posami\xc4\x8dno enkrat mese\xc4\x8dno, od 1989. leta dalje pa v snopi\xc4\x8dih po 9 \xc4\x8debelic. S \xc4\x8dasom se je spreminjala tudi zunanja podoba \xc4\x8debelic. \xc4\x8cebelice so knji\xc5\xbeice velikosti 16 X 16 cm, 10 ponatisov iz leta 1981 pa 17 X 19 cm. Obsegajo povpre\xc4\x8dno 16 strani. Prvotna zunanja podoba \xc4\x8debelic s celostransko naslovno ilustracijo se je v zadnjih treh zvezkih leta 1985 spremenila: \xc4\x8debelice so dobile barvne plastificirane platnice, posejane z raznobarvnimi pikicami ter v obliki kare uokvirjeno ilustracijo sredi naslovnice. V letu 1989 izide snopi\xc4\x8d devetih \xc4\x8debelic v potiskani platneni torbici, 1990 jih prinese kartonast medved, 1991/92/93 pa izidejo v plasti\xc4\x8dnem paketu z otro\xc5\xa1ko urico._NEWLINE_106 \xc4\x8debelic je tiskanih z malimi tiskanimi \xc4\x8drkami kar precej\xc5\xa1nje velikosti, 73 \xc4\x8debelic pa je tiskanih z velikimi tiskanimi \xc4\x8drkami. V zadnjih treh letnikih prevladujejo \xc4\x8debelice z velikimi tiskanimi \xc4\x8drkami, kar ka\xc5\xbee na to, da so vedno bolj namenjene bralcem v za\xc4\x8detnem bralnem obdobju (v pred\xc5\xa1olski dobi in v prvem razredu osnovne \xc5\xa1ole)._NEWLINE_Od 1974. do 1993. leta se je spreminjalo tudi \xc5\xa1tevilo natisnjenih izvodov \xc4\x8cebelice. Najve\xc4\x8dja je bila naklada v prvih letih izhajanja (1974-1977) - (povpre\xc4\x8dno 21000 izvodov), nato je rahlo upadla v letih od 1978 do 1984 (povpre\xc4\x8dno 17000 izvodov), ob\xc4\x8duten upad do\xc5\xbeivela v letih od 1985 do 1991 (povpre\xc4\x8dno 10000 izvodov), \xc5\xa1e upade v letu 1992 (8500 izvodov) in v letu 1993 (7500 izvodov)_NEWLINE_Izbor besedil v \xc4\x8cebelici omogo\xc4\x8da vpogled v slovenski, evropski in svetovni prostor leposlovne slikanice. 93 \xc4\x8debelic je slovenskih, 86 pa je prevodov del neslovenskih avtorjev. Izvirna slovenska besedila prevladujejo v letih 1974/75/76/77/79/89, neslovenska v prevodih v letih 1987/88/90, izrazito v letih 1986/91/92/93 (le \xc5\xa1e po eno ali dve izvirni slovenski besedili). V letih 1978/81/82/83/84/85 so slovenska in prevedena neslovenska besedila v enakem razmerju. Od 1987. leta dalje je opazna usmeritev urednika k izdaji prevodov neslovenskih slikanic (slovanski, evropski, svetovni prostor)._NEWLINE_Besedila v \xc4\x8debelicah so ljudska/folklorna in umetna/avtorska, tako poezija kot proza. 42 je ljudskih/folklornih proznih besedil (16 slovenskih in 26 neslovenskih del), 5 ljudske/folklorne poezije, torej je pribli\xc5\xbeno ena \xc4\x8detrtina vseh besedil ljudskih/folklornih. 27 je \xc4\x8debelic umetne/avtorske poezije (21 slovenskih in 6 neslovenskih del), 129 pa umetne/avtorske proze (57 slovenskih in 72 neslovenskih del). 5 je \xc4\x8debelic z ugankami razli\xc4\x8dnih slovenskih avtorjev. V 8 \xc4\x8debelicah je \xc5\xa1e beseda o avtorjih in v 1 o knji\xc5\xbeevnem delu ob spremni besedi razli\xc4\x8dnih avtorjev, najpogosteje pa urednika._NEWLINE_Besedila so tako reko\xc4\x8d vseh knji\xc5\xbeevnih vrst: tistih iz tradicionalnih virov, kot so ljudska/folklorna pravljica, pripovedka, bajka, otro\xc5\xa1ka ljudska/folklorna pesem, klasi\xc4\x8dna avtorska pravljica, didakti\xc4\x8dne vrste, kot je uganka, basen itd. Veliko je sodobne otro\xc5\xa1ke poezije, iracionalne in realisti\xc4\x8dne proze z najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1o motiviko in tematiko._NEWLINE_\xc5\xa0e beseda o prevajalcih: Vse neslovenske \xc4\x8debelice so prevedene, pogosto prirejene starostni stopnji na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Vsi prevodi in priredbe so zelo kakovostni, nekateri po \xc5\xbeivosti ali poeti\xc4\x8dnosti jezika prav izstopajo (npr. prevodi Zdenke Jerman in Marjane Samide, Mihe Mateta, Ivana Minattija, Cirila Kosma\xc4\x8da).\n_START_SECTION_\nSlovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska ljudska/folklorna poezija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska otro\xc5\xa1ka ljudska/folklorna poezija v knji\xc5\xbeni zbirki \xc4\x8cebelica obsega kratke, eno do tri kiti\xc4\x8dne, ritmi\xc4\x8dne, rimane pesmi, polne ponavljanj, zvo\xc4\x8dnega barvanja in besedne igre, kar se ka\xc5\xbee \xc5\xbee v naslovih (\xc5\xa0lo je \xc5\xa1lo medvedovo, Tuj\xc4\x8dica, mav\xc4\x8dica) pa tudi v pesmih (Minka-Tinka, Tomdidli daja, Petelin\xc4\x8dek - petelan\xc4\x8dek, Katrca \xc5\xa1katlca itd.). V pesmih je bogato slovensko besedi\xc5\xa1\xc4\x8de, tudi nare\xc4\x8dno (\xc5\xa1krnjajo, ohcet, \xc5\xbeidano, popevala, dozivala, drevenko itd.), saj so to pesmi iz razli\xc4\x8dnih slovenskih pokrajin. Tematizirajo pode\xc5\xbeelsko \xc5\xbeivljenje in naravo, s katero je nelo\xc4\x8dljivo povezano \xc5\xbeivljenje pode\xc5\xbeelskega \xc4\x8dloveka. Tako so pesmi polne motivov iz kme\xc4\x8dkega in pastirskega \xc5\xbeivljenja, \xc5\xbeivljenja pode\xc5\xbeelskega otroka, motivov iz narave, \xc5\xbeivalskega sveta. Ta poezija je vrstno in oblikovno raznolika: obsega vpra\xc5\xa1evalne pesmi (Lastovica, Cici cici, \xc5\xa0krjan\xc4\x8dek poje), pre\xc5\xa1tevalnice (Ura je osem), \xc5\xa1aljive in zbadljive pesmi o \xc5\xbeivalih (Petelin\xc4\x8dek-petelan\xc4\x8dek, \xc5\xbdaba gre v luknjico, A, B, C, Gagaj gagaj gos), osebah (Baba Mara, \xc4\x8cude\xc5\xbe, Tomdidli daja, Minka-Tinka, Katrca \xc5\xa1kateljca), krajih (\xc2\xbbPoto\xc4\x8de - se vse jo\xc4\x8de, Batuje - se vse kuje, Selo je veselo, Prva\xc4\x8dna je la\xc4\x8dna\xc2\xab), pesmi k igram (Dober dan, gospodar, Sonce ja\xc5\xa1e na Zelenku), kratke lirske verzifikacije in malo dalj\xc5\xa1e dialo\xc5\xa1ke pesmi z zaokro\xc5\xbeeno\xc2\xa0\xc2\xbbzgodbo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nNeslovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska ljudska/folklorna poezija\n_START_PARAGRAPH_\nV zbirki so izbrane in prevedene otro\xc5\xa1ke ljudske/folklorne pesmi iz Francije, Italije, Gr\xc4\x8dije, Anglije (Mo\xc5\xbe v mesecu prina\xc5\xa1a same angle\xc5\xa1ke ljudske), Holandske, Norve\xc5\xa1ke, Japonske, Kitajske, Danske, \xc5\xa0vedske, Islandije, ena je Kirgi\xc5\xa1ka. To so otro\xc5\xa1ke pre\xc5\xa1tevalnice (\xc2\xbbEna, dve, tri / v hosto bomo \xc5\xa1li /.../\xc2\xab), pesmi k igram (\xc2\xbbHi, konji\xc4\x8dek, hija-ho / zdaj se v mesto peljemo /.../\xc2\xab), pesmi, v katerih otrok izra\xc5\xbea svoj ljubkovalen odnos do svojih \xc5\xbeivali (\xc2\xbbV hi\xc5\xa1ko daj / kruheka, / zaj\xc4\x8dka \xc5\xbee \xc4\x8dakata:/.../\xc2\xab) ali pa na igriv na\xc4\x8din upovedujejo otro\xc5\xa1ki svet: npr. otro\xc5\xa1ko sladkosnednost (\xc2\xbbDober pek je v Novegradi: / preste pe\xc4\x8de v \xc4\x8dokoladi/.../\xc2\xab); najdemo pa med njimi tudi ne\xc5\xbene uspavanke (\xc2\xbbPun\xc4\x8dka moja, spi, zaspi/.../\xc2\xab)._NEWLINE_Ov\xc4\x8dka Miorica je epska pesem, ki je v \xc4\x8debelici opredeljena kot\xc2\xa0\xc2\xbbromunska ljudska pravljica\xc2\xab. Je zelo stara romunska ljudska/folklorna epska pesem. Izhaja iz starodavnih pastirskih \xc4\x8dasov. To je \xc5\xbealostna zgodba, ki se naplete med tremi pastirji, saj enega od njih zaradi zavisti druga dva hudobno umorita. Lepa je tudi prispodoba nedol\xc5\xbene ov\xc4\x8dke Miorice, ki je obdarjena z nadnaravnimi lastnostmi. Nanjo se pred smrtjo pastir obra\xc4\x8da s svojo oporoko, ki jo odlikujejo izjemno lepa pesni\xc5\xa1ka videnja, v katerih se pastir \xc4\x8duti tudi v smrti do kraja povezanega z naravo._NEWLINE_Tudi neslovenske otro\xc5\xa1ke ljudske/folklorne pesmi so kratke, ritmi\xc4\x8dne, rimane, glasovno barvane, polne ponavljanj in onomatopoije. Tematika je podobna kot v slovenski ljudski/folklorni pesmi.\n_START_SECTION_\nSlovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska umetna/avtorska poezija\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica \xc4\x8cebelica vsebuje slovensko otro\xc5\xa1ko umetna/avtorska poezija Josipa Stritarja, Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, Sre\xc4\x8dka Kosovela, Cvetka Golarja in Manka Golarja, Ljudmile Prunk-Utve, Karla \xc5\xa0iroka, Alojza Gradnika, Iga Grudna, Franceta Bevka, Smiljana Samca, Bojana Piska, Severina \xc5\xa0alija, Mateja Bora, Gitice Jakopin, Ne\xc5\xbee Maurer, Kajetana Kovi\xc4\x8da, Fran\xc4\x8dka Rudolfa in Ervina Fritza; poezijo, ki je nastajala v razdobju ve\xc4\x8d kot stotih let in je tradicionalna in inovativna. V obeh je osrednji literarni lik pode\xc5\xbeelski ali mestni otrok, upesnjen je njegov do\xc5\xbeivljajski svet, otrok v igri in pri u\xc4\x8denju, v o\xc5\xbejem dru\xc5\xbeinskem krogu, s prijatelji v naravi, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in v \xc5\xa1oli. Igra se pojavlja na ravni teme, besed (jezika), oblike._NEWLINE_Tako je v pesmih prikazan svet otrokovih \xc4\x8dustvenih stanj in ob\xc4\x8dutij, kot je strah, jok, bole\xc4\x8dina in spanje, upesnjene so njegove aktivnosti, predvsem raznolike igre: s prstki, iz\xc5\xa1tevanke, spu\xc5\xa1\xc4\x8danje milnatih mehur\xc4\x8dkov, spu\xc5\xa1\xc4\x8danje papirnatega zmaja, igra z raznolikimi igra\xc4\x8dami, kot je leseni konji\xc4\x8dek, vlak-brzovlak, hlod-raketa, \xc5\xbeoga, lesene pu\xc5\xa1ke. V igro je pogosto vklju\xc4\x8dena vsa dru\xc5\xbeina, kajti tudi kak o\xc4\x8dka in stric se \xc5\xa1e rada poigrata. Pode\xc5\xbeelski otrok se rad poigrava z naravo - kli\xc4\x8de murna in ga beza iz luknjice, lovi ribe v potoku in se loti prati pra\xc5\xa1i\xc4\x8dka, priredi \xc5\xbeivalim v mlaki pravi koncert z novo pi\xc5\xa1\xc4\x8daljo, opona\xc5\xa1a let \xc5\xbeivali, poigrava na trobentico in \xc5\xa1teje zvezde, pa jih ne pre\xc5\xa1teje, zaple\xc5\xa1e ob prihodu pomladi in s plesom odganja zimo; mestni otrok pa svojo sobo spremeni v pravo \xc4\x8dude\xc5\xbeno vesolje z raketami in Rimsko cesto, oba pa rada ja\xc5\xa1eta na o\xc4\x8dkovem kolenu ali se vrtita z njim. Najo\xc5\xbeji \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine budno spremljajo tudi njegov razvoj in se veselijo vsakega razvojnega napredka (da shodi, dobi ali izgubi zobek). Od spro\xc5\xa1\xc4\x8dene igre pa je le korak do resnega u\xc4\x8denja za \xc5\xbeivljenje - \xc5\xa1ole branja in \xc5\xa1tetja, ki se pravzaprav za\xc4\x8dne ob igri, ko je \xc5\xa1e \xc4\x8disto majhen, prava \xc5\xa1ola pa prinese skrbi in je v\xc4\x8dasih prav dolgo\xc4\x8dasna._NEWLINE_Zelo obse\xc5\xbena je v \xc4\x8cebelici \xc5\xbeivalska tema in tema narave. \xc5\xbdivali so v\xc4\x8dasih poeti\xc4\x8dno, impresionisti\xc4\x8dno upovedene v naravnem okolju ali pa v obliki verzificirane zgodbe (pravljice), basni, igrive verzifikacije odslikavajo stvarnost. \xc5\xbdivali potujejo kot sodobni turisti po svetu, se napotijo iz vasi v mesto, znajdejo se tudi na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. \xc5\xbdivalski svet ima antropomorfne lastnosti in je v glavnem personificiran; v njem je mogo\xc4\x8de prepoznati otroke in odrasle sredi vsakdanjega \xc5\xbeivljenja (ve\xc4\x8dni lov ma\xc4\x8dk in mi\xc5\xa1i, ljubezenski pripetljaji brezumno zaljubljenih - muca v muco, pa ljubezenski pripetljaji med racami in racaki, obisk in pogostitev race pri raci, kako se muc umiva itd.) V\xc4\x8dasih so \xc5\xbeivali nosilke simbolnega pomena (smrti)._NEWLINE_Narava je v pesmih siva ali \xc5\xbeivopisana in skoraj ni naravnega pojava, ki ne bi bil upesnjen: na impresionisti\xc4\x8den na\xc4\x8din in je pretresljivo lepa slika, ki v otroku vzbuja estetski do\xc5\xbeivljaj, ali pa je narava personificirana in odslikava \xc5\xbeivo dogajanje v njej. Pogosto je vanjo zazrt otrok (ob oknu, ob morju) ali pa se sama s seboj poigrava. Najpogostej\xc5\xa1i motiv je veter, posebno kra\xc5\xa1ka burja, pa tudi ve\xc4\x8der, de\xc5\xbe, jutro._NEWLINE_Zanimivo je, da je ljubezenska tematika bralcu prikupno in igrivo predstavljena ob \xc5\xbeivalski in naravni tematiki: upesnjen je brezglava ljubezen, ki pogublja, vesele priprave na \xc5\xbeenitev, svatba, to\xc5\xbeba nad izgubljeno ljubeznijo, zapoznela snubitev, igriva ljubezen._NEWLINE_V narobe svetu se ka\xc5\xbee smisel v nesmislu, iz nenavadnih povezav izhaja humor._NEWLINE_Delovna pesem je polna delovnega ritma, ki je izra\xc5\xbeen v refrenih, in pre\xc5\xa1erno razigrana je prazni\xc4\x8dna pesem (jurjevska, koledni\xc5\xa1ka, pustna).\n_START_SECTION_\nNeslovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska umetna/avtorska poezija\n_START_PARAGRAPH_\nNeslovenska otro\xc5\xa1ka umetna/avtorska poezija obsega poezijo biv\xc5\xa1ih jugoslovanskih avtorjev: Du\xc5\xa1ana Radovi\xc4\x87a, Branka \xc4\x86opi\xc4\x87a, Grigorja Viteza, Dubravka Horvati\xc4\x87a, Luke Paljetka, Milovana Vitezovi\xc4\x87a, Grigorja Popovskega, Milovana Danojli\xc4\x87a, \xc5\xa0ime E\xc5\xa1i\xc4\x87a, \xc5\xa0tefana Rai\xc4\x8dkovi\xc4\x87a in romska poezija. Tematsko najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i del tudi v tej poeziji obsegajo pesmi z motiviko iz otro\xc5\xa1kega do\xc5\xbeivljajskega sveta in sveta otro\xc5\xa1ke igre, v kateri je osrednji lik predvsem mestni otrok v najo\xc5\xbejem dru\xc5\xbeinskem krogu; v pogovoru z o\xc4\x8detom in dedkom, v igri z bratom ali prijatelji, v navezanosti na mamo, v stiski v neurejenih dru\xc5\xbeinskih razmerah; upesnjene so tipi\xc4\x8dne otro\xc5\xa1ke lastnosti, kot je izbir\xc4\x8dnost pri hrani, da no\xc4\x8dejo zve\xc4\x8der zaspati in njihovo predolgo jutranje spanje. Opazne so izrazito antiavtoritarne pesmi z \xc5\xbeivalsko motiviko. Te \xc5\xbeivali (leva, \xc4\x8dmrlj) so nadrealisti\xc4\x8dne in v njih je krivec za trpljenje otroka kaznovan. Druge upovedene \xc5\xbeivali (\xc5\xbeirafa in krokodili) imajo antropomorfne lastnosti, so personificirane in v obliki kratkih verzificiranih zgodb odslikavajo otro\xc5\xa1ko stvarnost. Nekaj je tudi nesmislic._NEWLINE_V \xc4\x8debelici z naslovom Romska uspavanka je upovedeno romsko \xc5\xbeivljenje in do\xc5\xbeivljajski svet Romov: popotni\xc5\xa1tvo, brezdomstvo, romsko bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, sejem, spomini na dogodke v otro\xc5\xa1tvu. V njej so pesmi z \xc5\xbeivalsko motiviko in motivom iz narave, tudi ne\xc5\xbena uspavanka in iz\xc5\xa1tevanka.\n_START_SECTION_\nUganke\n_START_PARAGRAPH_\nV knji\xc5\xbeni zbirki \xc4\x8cebelica so iz\xc5\xa1le \xc5\xa1tiri zbirke ugank, od ljudskih/folklornih do umetnih/avtorskih: Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, Vere Albreht, Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0mita, Josipa Stritarja, Mateja Bora, Gustava Strni\xc5\xa1e, \xc4\x8crtomira \xc5\xa0inkovca, Valentina Vodnika, Vojana Arharja, Darinke Petkov\xc5\xa1ek, Frana Bel\xc4\x8di\xc4\x8da in Lojzeta Beltrama. V njih otrok oblikuje eidetsko predstavo razli\xc4\x8dnih re\xc4\x8di zunajliterarne stvarnosti na nenavaden in estetsko u\xc4\x8dinkovit na\xc4\x8din: re\xc4\x8di - ura, klopotec, letalo, bombnik, v\xc5\xbeigalice, cigareta, lonec, skleda, kozica, \xc5\xbelica, steklenica, lijak, kruh, malica, metla, frule, note, pismo, knjiga, svin\xc4\x8dnik, radirka, lokomotiva, elektri\xc4\x8dna lokomotova, kljuka, klju\xc4\x8davnica, \xc5\xbeebelj, trobenta, \xc5\xbeoga, o\xc4\x8dala, ogledalo, kozolec, prekla, opeka, radio, kad, pernica; deli telesa - zobje, srce, uho, pet prstov; ime; rastlinski svet - makovo zrno, p\xc5\xa1eni\xc4\x8dno klasje, rde\xc4\x8da redkev, vrba, drevo, gora, solata, son\xc4\x8dnica, bu\xc4\x8de, krompir, borovnice, \xc5\xbeelod, \xc5\xbeir; \xc5\xbeivalski svet - ptica, krt, metulj, je\xc5\xbe, petelin, mi\xc5\xa1ka, pav, kresnica, pti\xc4\x8dek, \xc5\xberebi\xc4\x8dek, \xc5\xbeaba, riba, gozdni lazar, lisica; naravni pojavi - Zemlja, zvezde, mesec, no\xc4\x8d in dan, senca, rosa, strela, oblaki, potok, veter, de\xc5\xbe, voda. V obliki uganke je upesnjen tudi rudar.\n_START_SECTION_\nSlovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska ljudska/folklorna proza\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska otro\xc5\xa1ka ljudska/folklorna proza v \xc4\x8cebelici obsega \xc4\x8dude\xc5\xbene pravljice, v katerih je dogajanje motivirano v glavnem na \xc4\x8dude\xc5\xbeen na\xc4\x8din, in realisti\xc4\x8dne pravljice, bajke, \xc5\xbeivalske pravljice in basni. V knji\xc5\xbeni zbirki so pravljice s prevladujo\xc4\x8do socialno tematiko. Pripovedovalec iz preprostega ljudstva v velikih socialnih razlikah ne vidi razloga, da se revni mladeni\xc4\x8d ne bi poro\xc4\x8dil s kraljevo h\xc4\x8derjo (P\xc5\xa1enica, najlep\xc5\xa1i cvet) in revna \xc4\x8devljarjeva h\xc4\x8di z bogatim gra\xc5\xa1\xc4\x8dinskim sodnikom (O prebrisani deklici), dobra pastorka pa z mladim, po\xc5\xa1tenim in bogatim gospodom (Hudobna ma\xc4\x8deha in dobra pastorka). Tako so nagrajeni za po\xc5\xbertvovalno ljubezen sina do o\xc4\x8deta, za potrpe\xc5\xbeljivost in dobroto, ki jo je izkazala dobra pastorka vili ali ker so re\xc5\xa1ili \xc5\xbeivljenje \xc5\xbeivalim (Ra\xc4\x8dke, mravlje in \xc4\x8debelice). Do premo\xc5\xbeenja pridejo s prebrisanostjo in lastno aktivnostjo. Revni sin je moral re\xc5\xa1iti tri naloge, da je dobil za \xc5\xbeeno kraljevo h\xc4\x8der, prebrisana deklica zapleteno nalogo: h gra\xc5\xa1\xc4\x8dinskemu sodniku je morala priti\xc2\xa0\xc2\xbbne bosa in ne obuta, ne pokrita in ne gologlava, ne pe\xc5\xa1 in ne na konju. Deklica je vzela iz hleva kozli\xc4\x8dka, v \xc5\xbeakelj zavezala ma\xc4\x8dko, obula stare \xc4\x8devlje brez podplatov, na glavo pa dala strgan prti\xc4\x8d.\xc2\xab\xc2\xa0In dobri pastorki je pomagalo re\xc5\xa1evati nenavadne naloge dvanajst personificiranih mesecev._NEWLINE_O \xc4\x8dude\xc5\xbeni lastnosti praprotnega semena na kresno no\xc4\x8d, ko lahko \xc4\x8dlovek razume \xc5\xbeivalsko govorico, \xc4\x8de ima praprotno seme v \xc5\xbeepu, govori bajka Praprotno seme. Dvanajst personificiranih mesecev re\xc5\xa1uje s svojimi naravnimi dobrotami rev\xc5\xa1\xc4\x8dine vdovo z dvanajstimi otroki (Dvanajst ujcev, bajka iz Rezije). Opaziti je, da je zapisovalec \xc5\xbeelel pripoved tudi jezikovno \xc4\x8dim bolj verodostojno zapisati:\xc2\xa0\xc2\xbbJanuar je sedel na klopi kakor jaz nocoj.\xc2\xab\xc2\xa0in Avgust\xc2\xa0\xc2\xbbji je dal, zdi se mi, grozdja.\xc2\xab\xc2\xa0V bajki Burja in Jug sta okarakterizirana dva zelo razli\xc4\x8dna vetrova. Kako je potok, ki te\xc4\x8de pod Bo\xc4\x8dem, dobil ime Topli potok, zakaj ima Ribnica v grbu zlato ribico in od kdaj na Koro\xc5\xa1kem na neko\xc4\x8d poplavljeni zemlji reke Drave rasteta r\xc5\xbe in p\xc5\xa1enica, zvemo v treh razlagalnih bajkah Topli potok, Zlata ribica in Mamica Dravica. Zbadljiva je realisti\xc4\x8dna pravljica Kaj dela \xc5\xbeena, ki ka\xc5\xbee na neenakopravnost med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeenskim delom na poseben na\xc4\x8din. Nikoli ve\xc4\x8d ni namre\xc4\x8d mo\xc5\xbe vpra\xc5\xa1al, kaj dela \xc5\xbeena, odkar je \xc5\xbeena \xc5\xa1la na polje orat in sejat, mo\xc5\xbe pa je imel prilo\xc5\xbenost pospraviti po hi\xc5\xa1i._NEWLINE_Tudi v slovenski ljudski/folklorni prozi je \xc5\xbeivalska tematika obse\xc5\xbena in raznolika. Obsega razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivalske pravljice in basni. Od kdaj je pri nas dosti zajcev, kosmatincev in volkov pa ne ve\xc4\x8d in kako je nekomu lahko\xc2\xa0\xc2\xbbmajhna \xc5\xbeaba mojster\xc2\xab\xc2\xa0in kako lahko koga\xc2\xa0\xc2\xbbsam pogled umori\xc2\xab\xc2\xa0izvemo v razlagalni \xc5\xbeivalski pravljici Dolgouhec in medved, od kdaj vsa pasja \xc5\xbelahta i\xc5\xa1\xc4\x8de pobeglega zajca, pa ga ne more dobiti, pa v razlagalni pravljici Zakaj te\xc4\x8de volk za zajcem. Vsak ima svoj stil in posnemanje ni lepa lastnost in se ti tako vedenje lahko ma\xc5\xa1\xc4\x8duje u\xc4\x8di basen Lisica in je\xc5\xbe; lisica se je dobro opraskala in opekla po gobcu, ko je posnemala je\xc5\xbea pri nabiranju hru\xc5\xa1k. Mi\xc5\xa1ka je \xc5\xa1la k \xc4\x8devljarju je veri\xc5\xbena \xc5\xbeivalska pravljica, ki se za mi\xc5\xa1ko vedno tragi\xc4\x8dno kon\xc4\x8da - razpara si trebu\xc5\xa1\xc4\x8dek, ko leze \xc4\x8dez plot in mora k \xc4\x8devljarju, ki naj bi ji ga za\xc5\xa1il. Sicer pa otrok ob branju te pravljice spozna, kako so stvari na tem svetu soodvisne. Dvakrat so iz\xc5\xa1le v \xc4\x8cebelici slovenske ljudske basni pod naslovom Podkovana \xc5\xbeaba. Nosilci paraboli\xc4\x8dnih zgodb so \xc5\xbeivali, ki izhajajo iz doma\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenjskega okolja in ka\xc5\xbeejo v medsebojnih odnosih na napake posameznika in na odnose v dru\xc5\xbebi nasploh. \xc5\xbdaba je \xc4\x8dastihlepna (Podkovana \xc5\xbeaba), vol je tih gara\xc4\x8d, muha pa se baha z njegovim delom (Muha in vol), ma\xc4\x8dek je samozadosten, koko\xc5\xa1 pa v korist drugim (Ma\xc4\x8dek in koko\xc5\xa1), kozi sta trmoglavi itd. Basni u\xc4\x8de, da je za \xc4\x8dast in slavo treba trpeti, da je mnogo takih, ki se hvalijo s tujim delom, da je\xc2\xa0\xc2\xbbLastna hvala, cena mala.\xc2\xab\xc2\xa0Trmoglavost se hladi v kopeli, pravi basen o dveh trmoglavih kozah in basen Pol\xc5\xbe in kobilica pou\xc4\x8di, da se tudi po\xc4\x8dasi dale\xc4\x8d pride, prevzetnost pa vodi v pogubo; da vse, kar je lepo, \xc5\xa1e ni koristno, zvemo v basni Zajec in je\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nNeslovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska ljudska/folklorna proza\n_START_PARAGRAPH_\nNeslovenska otro\xc5\xa1ka ljudska/folklorna proza obsega \xc4\x8dude\xc5\xbene, realisti\xc4\x8dne pravljice, \xc5\xa1tevilne in raznolike \xc5\xbeivalske pravljice in basni iz tako reko\xc4\x8d vsega sveta: afri\xc5\xa1ke, armenske, kabardinske, nem\xc5\xa1ke, makedonske, mad\xc5\xbearske, japonske, srbske, ruske, francoske, mongolske, karelske, norve\xc5\xa1ke, indijske, kitajske, \xc4\x8de\xc5\xa1ke, albanske in letonske, arabske in pravljice in basni severnoameri\xc5\xa1kih Indijancev._NEWLINE_Po tematiki in motiviki so te pravljice zelo razli\xc4\x8dne: kratke, domiselne, realisti\xc4\x8dne z vzgojno poanto, kot npr. kako je napake te\xc5\xbeko popravljati, kako mora v\xc4\x8dasih \xc5\xbeeni mo\xc5\xbe pokazati njen pravi obraz, kako lahko nepou\xc4\x8dene s prave poti zapelje vsak \xc5\xa1aljivec, ali pa \xc5\xa1ibajo \xc5\xbeensko zanikrnost in lenobo. Precej je \xc4\x8dude\xc5\xbenih pravljic s socialno tematiko, rev\xc5\xa1\xc4\x8dina v njih pa je premagana na \xc4\x8dude\xc5\xbeen na\xc4\x8din ali z lastno aktivnostjo. Motivacija za doseganje ciljev so \xc5\xa1tevilne prerokbe, \xc4\x8daranja, upo\xc5\xa1tevanje ali neupo\xc5\xa1tevanje svaril, re\xc5\xa1evanje nalog in naklju\xc4\x8dja. \xc5\xa0tevilne so pravljice, v katerih dogajanje temelji na ponavljanjih (trije bratje gredo drug za drugim v svet itd.). V pravljicah nastopajo \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dude\xc5\xbene \xc5\xbeivali, ki odlo\xc4\x8dilno posegajo v dogajanja, delijo celo dobro in zlo (veverica, koko\xc5\xa1ka z dvanajstimi pi\xc5\xa1\xc4\x8deti, trije krilati konji, napadalni sokol, krvolo\xc4\x8dni pes, dvoglava ka\xc4\x8da, polpetelin\xc4\x8dek itd.), in \xc4\x8dude\xc5\xbene re\xc4\x8di, s katerimi si revni pridobijo premo\xc5\xbeenje in kralji\xc4\x8dno, ve\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje itd., nagradijo po\xc5\xa1tenost, dobroto, skrb ali pa ti predmeti pogubijo hudobne, pohlepne, grabe\xc5\xbeljive, la\xc5\xbenive: tak je \xc4\x8darobni mlin\xc4\x8dek, \xc4\x8darobna pi\xc5\xa1\xc4\x8dal, \xc4\x8darobni studenec s \xc4\x8darobno vodo, ki \xc4\x8dloveka pomladi, \xc4\x8dude\xc5\xbeni napoj \xc4\x8darobne limone, \xc4\x8dude\xc5\xbena preproga in \xc4\x8darobno ogledalo, \xc4\x8dude\xc5\xbeno modro granatno jabolko, \xc4\x8dude\xc5\xbeni zlati ro\xc5\xbeni grm in \xc4\x8dude\xc5\xbeni otrok. Izpostavili bi za otroka v tem starostnem obdobju\xc2\xa0\xc2\xbbodrasle\xc2\xab\xc2\xa0motive, ki jih sre\xc4\x8dujemo v pravljicah: motiv umora novorojenca, hrepenenje po ve\xc4\x8dni mladosti, dokazovanje o\xc4\x8detovstva, motiv hrepenenja po ve\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju, hrepenenje po rojstvu otroka, \xc5\xa1tevilna juna\xc5\xa1ka dejanja, pobijanja (npr. vseh, ki niso znali povedati pravljice itd.)._NEWLINE_V \xc5\xbeivalskih pravljicah in basnih prevladuje pou\xc4\x8dnost. \xc5\xa0tevilne med njimi so razlagalne (mnoge basni in pravljice severnoameri\xc5\xa1kih Indijancev in druge), veri\xc5\xbeno oblikovane. Otrok v njih spoznava \xc5\xbeivali ter njihove stalne lastnosti iz tujih okolij, nauki pa so iz zgodb lahko prepoznavni ali celo eksplicitno zapisani. V nekaterih \xc5\xbeivalskih pravljicah se otrok zlahka identificira z osrednjim likom, ob drugih, ki so npr. veri\xc5\xbeno grajene, je \xc4\x8dustveno anga\xc5\xbeiran in razmi\xc5\xa1lja o soodvisnosti vsega v svetu, ponavljanja pa umirjajo dramati\xc4\x8dnost dogajanja.\n_START_SECTION_\nSlovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska umetna/avtorska proza\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenski otro\xc5\xa1ki umetna/avtorska proza v knji\xc5\xbeni zbirki \xc4\x8cebelica prevladuje tematika NOB. V izbranih delih prevladuje neheroizirajo\xc4\x8d odnos do partizanstva, izbor motivov pa je tak, da so blizu izku\xc5\xa1enjskemu svetu mlaj\xc5\xa1ega bralca. V ospredju so individualne usode v vojno vpletenih otrok, od pred\xc5\xa1olski do \xc5\xa1olarjev, mladih kurirk, partizanov, partizanskih mater in \xc5\xbeensk. Govore o nasilni lo\xc4\x8ditvi otrok od star\xc5\xa1ev, o vojni siroti, o dobri, pogumni, trpe\xc4\x8di partizanski materi, ki pokon\xc4\x8dno prena\xc5\xa1a kruto trpin\xc4\x8denje za svoje in druge sinove v gozdovih, o spoznanju otroka v vojni o kruti vojni resnici - kruti igri z mladim \xc5\xbeivljenjem, o so\xc5\xbeitju partizanov z naravo (ptice pomagajo preganjati \xc5\xbealost in osamljenost ali pa mladega partizana spomnijo na tragi\xc4\x8den vojni dogodek, ko so mu po\xc5\xbegali dom in se tja ne bo mogel ve\xc4\x8d vrniti, s petjem pomagajo v stiski in re\xc5\xa1ujejo \xc5\xbeivljenje, in ne le ptice, tudi \xc5\xa1tirino\xc5\xbeni prijatelji - pes Runo). V memoarski obliki upovedujejo nekatera izbrana besedila partizansko \xc5\xbeivljenje, pohode, napore ter sre\xc4\x8danje kurirke Kristine Brenkove v okupirani Ljubljani s Pre\xc5\xbeihovim Vorancem. Tipi\xc4\x8dnega \xc4\x8drno-belega slikanja vojnih dogodkov je malo, v ve\xc4\x8dini besedil je prisotna neka globlja psiholo\xc5\xa1ka poanta._NEWLINE_Socialno kriti\xc4\x8dno naravnana so besedila razli\xc4\x8dnih slovenskih avtorjev (Ivana Cankarja, Branka \xc5\xbdu\xc5\xbeka, Mi\xc5\xa1ka Kranjca, Toneta \xc4\x8cufarja, Danila Lokarja, Ludvika Mrzela) in nekatera izmed njih (Mrzela, \xc5\xbdu\xc5\xbeka, \xc4\x8cufarja) predstavljajo pomenljiv vezni \xc4\x8dlen do realisti\xc4\x8dno upovedovanih snovi iz \xc4\x8dasa pred prvo svetovno vojno in \xc5\xbeelijo sodobnemu otro\xc5\xa1kemu bralcu buditi predvsem socialno ob\xc4\x8dutljivost. Vsebujejo napoved velikih stvari v tem stoletju, delavsko revolucijo, ki bo vrnila\xc2\xa0\xc2\xbbzasmehovalcem revnih milo za drago\xc2\xab. Upovedene so tudi razmere v revirjih (Trbovljah) med 1. svetovno vojno, v obliki memoarske proze pa je na kontrasten na\xc4\x8din prikazana sre\xc4\x8da de\xc4\x8dka, ki je \xc5\xbeivel v\xc2\xa0\xc2\xbbkru\xc5\xa1nem raju\xc2\xab, v primerjavi s te\xc5\xbekimi socialnimi razmerami jeseni\xc5\xa1kih delavcev in tabori\xc5\xa1\xc4\x8dnikov med vojno. Beremo lahko tudi o rev\xc5\xa1\xc4\x8dini otrok vini\xc4\x8darjev v Slovenskih goricah, socialno poantirana je Cankarjeva \xc4\x8drtica Pehar suhih hru\xc5\xa1k._NEWLINE_Druga realisti\xc4\x8dna besedila upovedujejo otro\xc5\xa1tvo, do\xc5\xbeivljajski svet otrok in otro\xc5\xa1ke igre: pastirsko \xc5\xbeivljenje in prijateljevanje z \xc5\xbeivalmi, ljubezen do bratca, osamljenost sodobnih otrok, ker so pogosto sami doma, saj so star\xc5\xa1i prezaposleni, in tako premagujejo osamljenost in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo toplino ob\xc2\xa0\xc2\xbbpun\xc4\x8dki z grdimi lasmi\xc2\xab\xc2\xa0ali pri \xc5\xbeivalih. Nekatere je strah kazni zaradi \xc5\xa1olskega neuspeha, drugi pa so v stiski, ker se jim z rojstvom bratca pomenljivo spreminja status v dru\xc5\xbeini._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina kratke realisti\xc4\x8dne proze z iracionalnimi prvinami v knji\xc5\xbeni zbirki \xc4\x8cebelica prislu\xc5\xa1kuje otroku in njegovi potrebi po igri in je tako tematsko aktualna, izvirna in jezikovno poeti\xc4\x8dna, \xc5\xbeiva, igriva in oblikovno inovativna. V njej prevladuje tematika do\xc5\xbeivljajskega sveta in sveta igre sodobnih otrok v urbanem okolju. Tovrstna kratka besedila pi\xc5\xa1ejo v \xc4\x8cebelici Kajetan Kovi\xc4\x8d, Svetlana Makarovi\xc4\x8d, Leopold Suhodol\xc4\x8dan, Ela Peroci, Lojze Kova\xc4\x8di\xc4\x8d, Venceslav Winkler, Branka Jurca, Branko Hofman, Miha Mate, Pavle Zidar-Zdravko Slamnik), Franjo Fran\xc4\x8di\xc4\x8d, Erna Gregori\xc4\x8d. Osrednji literarni lik je sodoben mestni otrok, opazovan in ozna\xc4\x8den v starostnem razponu od pred\xc5\xa1olskega do zgodnjega \xc5\xa1olarskega obdobja, prizori\xc5\xa1\xc4\x8de dogajanja je o\xc5\xbeji in \xc5\xa1ir\xc5\xa1i dru\xc5\xbeinski krog in to prizori\xc5\xa1\xc4\x8de se postopoma razpira v \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dru\xc5\xbebeno okolje: dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, igri\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1ola. Besedila upovedujejo tipi\xc4\x8dne izseke iz otrokovega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja: svet igre in o\xc5\xbeivljenih igra\xc4\x8d v otro\xc5\xa1ki vsakdanjosti ali sanjskem svetu, o\xc5\xbeivljeni drugi predmeti, re\xc4\x8di iz vsakdanjosti, \xc5\xbeivali (pla\xc5\xa1\xc4\x8dek, podobe na novoletnih vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnicah, \xc5\xbeivalske zmerjalke, star avto, pika v pismu). To je svet otro\xc5\xa1kih \xc5\xbeelja, ki se pogosto uresni\xc4\x8duje v igri ali sanjskem svetu: \xc4\x8dim prej bi otroci radi bili veliki, radi bi imeli lep pla\xc5\xa1\xc4\x8dek, rde\xc4\x8de kolo, hi\xc5\xa1o ob morju, sre\xc4\x8do doma\xc4\x8do, sre\xc4\x8do in mir po svetu. \xc4\x8cebelice osvetljujejo specifi\xc4\x8den odnos otrok do sveta odraslih, upovedujejo prvi samostojnej\xc5\xa1i otrokov odhod od doma, kamor ga zvabi svet igre, star\xc5\xa1em pa povzro\xc4\x8di hude skrbi. Pi\xc5\xa1ejo o stiski otroka, ki ima te\xc5\xbeave v \xc5\xa1oli in ga je strah pred kaznijo doma, ter upovedujejo razmere v \xc5\xa1oli, kjer vlada med \xc5\xa1olarji privo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost, \xc4\x8dastihlepnost, pretirana tekmovalnost in kjer nekateri otroci niso dele\xc5\xbeni ne v \xc5\xa1oli ne doma razumevanja in individulne pozornosti, posledica pa je agresivnost in umik v svoj svet. Pi\xc5\xa1ejo o stiski sodobnega otroka, ki hrepeni po o\xc4\x8detu, ker je \xc5\xbee dolgo odsoten zaradi dela, in o razvajenosti sodobnih mestnih otrok, o otro\xc5\xa1ki iznajdljivosti in domiselnosti._NEWLINE_V \xc4\x8cebelici najdemo tudi mladinsko detektivko o burkastih, a domiselnih detektivskih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah Nao\xc4\x8dnika in O\xc4\x8dalnika in humoresko o grozanskem razbojniku Cefizlju ter klasi\xc4\x8dne avtorske pravljice, ki nagrajujejo dobroto in plemenitost._NEWLINE_V poseben tematski sklop sodijo pripovedi z \xc5\xbeivalsko tematiko, med katerimi so \xc5\xa1tevilne pou\xc4\x8dno naravnane pravljice in basni, domiselne so nekatere razlagalne pravljice, pravljice, ki aktualizirajo ekolo\xc5\xa1ko in bivanjsko problematiko mestnega \xc5\xbeivljenja in poeti\xc4\x8dno slikajo v pravlji\xc4\x8dni podobi zimo in pomlad.\n_START_SECTION_\nNeslovenska otro\xc5\xa1ka/mladinska umetna/avtorska proza\n_START_PARAGRAPH_\nV neslovenski otro\xc5\xa1ki umetni/avtorski prozi v knji\xc5\xbeni zbirki \xc4\x8cebelica prevladuje tip iracionalne proze (klasi\xc4\x8dna umetna pravljica) in realisti\xc4\x8dne proze z iracionalnimi elementi ter \xc5\xbeivalska pravljica in basen._NEWLINE_V \xc4\x8cebelici se zvrste besedila avtorjev tako reko\xc4\x8d iz vsega sveta: biv\xc5\xa1ih jugoslovanskih republik, Albanije, Gr\xc4\x8dije, Rusije, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, Mad\xc5\xbearske, Danske, Finske ... in celo daljne Japonske, od starogr\xc5\xa1kega Ezopa do najsodobnej\xc5\xa1ih avtorjev. Zato je stvarni in domi\xc5\xa1ljijski svet v njih izjemno pisan._NEWLINE_V \xc4\x8cebelici so med klasi\xc4\x8dnimi umetnimi/avtorskimi pravljicami naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e socialno poantirane, ki bogato nagrajujejo dobroto in plemenitost, govore pa tudi o zmagi ljubezni nad sebi\xc4\x8dnostjo, nepremagljivi ljubezni, kako plemenitost zmaguje nad o\xc5\xa1abnostjo in prevzetnostjo, kako se spleta prijateljstvo med otroki razli\xc4\x8dnega stanu in pre\xc5\xbeene osamljenost._NEWLINE_Nekatere pravljice govore o tem, kako ima rev\xc5\xa1\xc4\x8dina veliko srce, o nesre\xc4\x8di, ki pre\xc5\xbei na neprevidne in nepreudarne, druge govore o veliki materinski ljubezni in o so\xc5\xbeitju \xc4\x8dloveka z naravo, o staranju in obnavljanju vsega \xc5\xbeivega._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne so sodobne pravljice oz. realisti\xc4\x8dne pripovedi z iracionalnimi elementi, ki upovedujejo do\xc5\xbeivljajski svet sodobnih otrok v urbanem okolju, o\xc5\xbeivljen svet igre, igra\xc4\x8d in drugih predmetov iz vsakdanjega okolja ter otro\xc5\xa1kega sanjskega sveta. Te\xc2\xa0\xc2\xbbpravljice\xc2\xab\xc2\xa0so razli\xc4\x8dno zgrajene, saj imajo v\xc4\x8dasih le realisti\xc4\x8den okvir in vlo\xc5\xbeeno iracionalno pripoved, drugi\xc4\x8d so v realisti\xc4\x8dni pripovedi le posamezni manj\xc5\xa1i iracionalni elementi ali pa v pripovedi prevladujejo iracionalni elementi. Med literarnimi liki so mladi \xc5\xa1olarji, ki se na poti v \xc5\xa1olo ali iz nje zatopijo v svojstven svet sanj in v njih podo\xc5\xbeivljajo svoje velike in majhne vsakdanje probleme. Mednje sodi njihov specifi\xc4\x8den odnos do odraslih in strah zaradi njih (ob\xc4\x8dutek majhnosti in nemo\xc4\x8di v\xc4\x8dasih dobiva \xc5\xbee kar fantasti\xc4\x8dne dimenzije) ali pa so odrasli predstavljeni kot velikani, med katerimi se otroci po\xc4\x8dutijo nemo\xc4\x8dne, po svoje ogro\xc5\xbeene in \xc5\xbeele \xc4\x8dim prej odrasti. V pravljicah so upovedene nenavadne in obi\xc4\x8dajne \xc5\xbeelje sodobnega otroka: za rojstni dan si za\xc5\xbeeli medvedka, nosoroga, risanke in barvice in vse te re\xc4\x8di o\xc5\xbeive: medvedek in nosorog, v sanjah tudi slike, narisane z novimi barvicami, saj so sanje le odraz otrokovega intenzivnega dnevnega do\xc5\xbeivljanja. O\xc5\xbeivi in odleti iz u\xc5\xbealjenosti tudi lastovica na sliki in stoli so v igri konjenica, park, postelja, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, piramide, o\xc5\xbeivijo re\xc4\x8di v \xc5\xa1olski u\xc4\x8dilnici med po\xc4\x8ditnicami, topla voda v kadi postane \xc5\xa1irno morje in otro\xc5\xa1ka soba skoraj ves svet, ko otrok ne sme ven. Igra pa je lahko tudi izgovor za nedelo. Prepoznavna v tovrstnih pravljicah je tudi stiska otrok, ko ni prezaposlene mame doma, ko se vrnejo iz \xc5\xa1ole. V pravljicah so upovedene \xc5\xa1tevilne prevladujo\xc4\x8de lastnosti resni\xc4\x8dnih malih junakov, ki imajo pogosto probleme prav zaradi teh lastnosti: debelost, po\xc4\x8dasnost in zamujanje \xc5\xa1ole ter pozno prihajanje iz \xc5\xa1ole domov itd. Kritike so dele\xc5\xbene babice, ki uni\xc4\x8dujejo zobe s prina\xc5\xa1anjem lizik, in upovedene so ljube\xc4\x8de mame ob pripovedovanju pravljic. Upovedeno je tudi \xc4\x8disto specifi\xc4\x8dno do\xc5\xbeivljanje sveta \xc4\x8disto majhnih otrok, ki je povsem razli\xc4\x8den od sveta odraslih._NEWLINE_Med neslovensko umetno/avtorsko literaturo so tudi \xc5\xa1tiri pripovedi s partizansko tematiko, ki upovedujejo polo\xc5\xbeaj otrok v vojni._NEWLINE_Posebno zgovorno pa odslikavajo vsakdanje \xc5\xbeivljenje \xc5\xbeivalske pravljice in z zgledi u\xc4\x8de basni: da vsak le sebe vidi in kako ima najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vedno prav, da je v slogi mo\xc4\x8d in uspeh, da je \xc5\xa1e najbolj\xc5\xa1a lastna podoba, da leni hitro najde sebi enakega, da lahko z zvitostjo premaga\xc5\xa1 mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega in si re\xc5\xa1i\xc5\xa1 \xc5\xbeivljenje, a med zvitimi je lahko kdo \xc5\xa1e bolj zvit, da veliki ho\xc4\x8dejo vedno vladati malim, a majhnost je lahko kdaj tudi prednost in re\xc5\xa1uje \xc5\xbeivljenje, da je najbolje biti zadovoljen sam s seboj, kajti vsi se \xc4\x8desa boje, in tudi to u\xc4\x8de, da se na vrh povzpne\xc5\xa1 le s premetenostjo; da je\xc2\xa0\xc2\xbbmalo takih, ki cenijo lepo pesem\xc2\xab, da zaupati sovra\xc5\xbeniku je najve\xc4\x8dja zmota, da\xc2\xa0\xc2\xbbNe pamet, delo je tisto, kar nas dela mo\xc4\x8dne. Cilj, h kateremu te\xc5\xbeijo na\xc5\xa1i skupni napori - sre\xc4\x8da vseh - je la\xc5\xbeje dosegljiv s trudom vsakega posebej. Ljudje temu pravijo ideal\xc2\xab. Na zato\xc5\xbeni klopi se znajdejo lenoba in skopost in v \xc5\xbeivljenju se nikogar ve\xc4\x8dno ne dr\xc5\xbei smola. Nekaj je domiselnih pravljic, ki temeljijo na besedni igri, vrsta razlagalnih (zakaj je konj ve\xc4\x8dji in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od osla, zakaj \xc5\xbeirafa toliko ve\xc4\x8dja od mravlje itd.) in veri\xc5\xbena, ki govori o soodvisnosti in slogi v \xc5\xbeivi naravi. --Ko8zolec (pogovor) 12:45, 6. junij 2015 (CEST)--Ko8zolec (pogovor) 12:45, 6. junij 2015 (CEST)'