b"\n_START_ARTICLE_\nLacij\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeela je prepredena z raznimi gorskimi skupinami, ki se postopoma spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo proti Tirenskemu morju, zato je v veliki meri gri\xc4\x8devnata (54\xc2\xa0%) in samo ob obali ravninska (20\xc2\xa0%). Severno hribovje (Vulsini, Cimini, Sabatini in Albani) je vulkanskega izvora in posejano z jezeri (Bolsena 115\xc2\xa0km\xc2\xb2); zapira Maremo (it. Maremma), ob\xc5\xa1irno mo\xc4\x8dvirnato podro\xc4\x8dje med Toskano in Lacijem. Na severovzhodu segajo v de\xc5\xbeelo Apenini (Monte Gorzano 2458 m), ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo do dolin rek Sacco in Liri, poznanih pod skupnim imenom Ciociaria (izg. \xc4\x8co\xc4\x8darija). Vzporedno z Apenini, torej od severozahoda proti jugovzhodu, potekajo manj\xc5\xa1a gorstva na jugu de\xc5\xbeele. Apeninska pobo\xc4\x8dja (Sabini) in ju\xc5\xbene vzpetine (Lepini, Ausoni) so kra\xc5\xa1ka podro\xc4\x8dja. Pontinski otoki na jugu so spet vulkanski. Obalni pas ju\xc5\xbeno od Rima se imenuje Agro Pontino in je mo\xc4\x8dvirnato ozemlje, \xc4\x8digar bonifikacijo so za\xc4\x8deli \xc5\xbee Stari Rimljani in nato pape\xc5\xbe Leon X. v \xc5\xa1estnajstem stoletju, a samo v dvajsetem stoletju ga je bilo mogo\xc4\x8de stalno poseliti: glavno mesto Littoria (danes Latina) je bilo ustanovljeno leta 1932._NEWLINE_Na podnebje vpliva predvsem oddaljenost od morja in nadmorska vi\xc5\xa1ina. V vi\xc5\xa1jih predelih so poletja hladna in zime ostre, medtem ko ni\xc5\xbeja podro\xc4\x8dja mo\xc4\x8dno pogojuje bli\xc5\xbeina Tirenskega morja. Ob obali je srednja januarska temperatura okoli 10\xc2\xa0\xc2\xb0C in se postopoma ni\xc5\xbea proti notranjosti. Padavine so povsod obilne, a poleti pride ve\xc4\x8dkrat do dolgotrajne su\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bilo podro\xc4\x8dje naseljeno \xc5\xbee v zgodnji prazgodovini, se njegovo najslavnej\xc5\xa1e obdobje pri\xc4\x8denja s plemenom Latinov, ki so v osmem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. imeli tukaj \xc5\xbee vsaj tri velika mesta: Rim, Praeneste in Tibur. Medtem ko se je mesto Rim razvijalo v vedno ve\xc4\x8djo enoto, so Latine postopoma premagali Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani. V tej dobi se je za\xc4\x8del razvijati postopek kolonizacije, ki je potem neprenehoma ostal v veljavi vse do razpada Rimskega imperija. V petem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se morali Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani umakniti pred napadi raznih plemen; to so bili predvsem Samniti, pa tudi Ekvi in Volsi, pozneje \xc5\xa1e Sabinci. Med leti 431 pr. n. \xc5\xa1t. in 396 pr. n. \xc5\xa1t. so Latini spet osvojili vse ozemlje in mo\xc4\x8dno utrdili ugled Rima. Toda Rim je \xc5\xbee pisal svojo zgodovino in od leta 338 pr. n. \xc5\xa1t., ko so Rimljani zasedli ves Lacij, se Latini kot politi\xc4\x8dna enota ve\xc4\x8d ne upo\xc5\xa1tevajo. Z Oktavijanovo ureditvijo v zgodnjem prvem stoletju je postal Lacij prima regio ali prva de\xc5\xbeela imperija. Po propadu imperija (476) je de\xc5\xbeela pri\xc5\xa1la v roke raznih gospodarjev. V \xc5\xa1estem stoletju so bila nekatera ozemlja v pape\xc5\xbeevih rokah, a ve\xc4\x8dina je bila pod Bizantinci \xc5\xa1e dve stoletji, nakar je pre\xc5\xa1la pod oblast Cerkve. Razvile so se nekatere mogo\xc4\x8dne dinastije veleposestnikov, ki so pozneje podpirale \xc5\xa1kofe v boju za investiture proti stari aristokraciji. Ko se je v trinajstem stoletju ta dolga borba zaklju\xc4\x8dila, je bil ves Lacij pod pape\xc5\xbeevo oblastjo. Sledilo je obdobje nasprotovanja in bitk predvsem z dinastijo Colonna, a pape\xc5\xbe Pavel II. (1464-1471) je dokon\xc4\x8dno premagal vse nasprotnike. Od tedaj je zgodovina de\xc5\xbeele Lacij del cerkvene zgodovine do zedinjenja Italije (1871).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo Lacija sloni na kmetijstvu in \xc5\xbeivinoreji, a tudi nekatere industrijske panoge so se dobro razvile. Ve\xc4\x8d kot 95\xc2\xa0% celotne povr\xc5\xa1ine je primernih za obdelovanje ali gozdno gospodarstvo. Pridelujejo se najve\xc4\x8d \xc5\xbeita, krompir in povrtnine. Zelo razvito je vinogradni\xc5\xa1tvo (preko 5 milijonov hl vina letno) in gojenje oljke, saj obe kulturi dobro uspevata bodisi na vulkanskih kot na kra\xc5\xa1kih ozemljih. \xc5\xbdivinoreja se bavi z razli\xc4\x8dnimi vrstami \xc5\xbeivine: govedo, pra\xc5\xa1i\xc4\x8di, osli, mule in konji, predvsem pa drobnica (okoli 650.000 ovc in koz). Posebej je treba omeniti izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1tevilnih izvirov mineralnih vod. Industrija je zastopana predvsem z elektrarnami. V zadnjih desetletjih se je razvila tudi \xc5\xbeivilska industrija (obdelovanje sladkorne pese in konzerviranje povrtnin). Dober vir dohodkov je tudi turizem, predvsem v mestu Rimu.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nZ okoli 5.7 milijona prebivalcev, je Lacij tretje najbolj naseljeno obmo\xc4\x8dje v Italiji. Skupna gostota prebivalstva v regiji je 332 preb./km\xc2\xb2. Vendar pa je gostota prebivalstva skoraj 800 preb./km\xc2\xb2 v visoko urbanizirani pokrajini Rim in manj kot 60 preb./km\xc2\xb2 v goratem delu in na pode\xc5\xbeelja (pokrajina Rieti). Od januarja 2010 je italijanski nacionalni in\xc5\xa1titut za statistiko ISTAT ocenil, da 497.940 v tujini rojenih priseljencev \xc5\xbeivi v Laciju, kar predstavlja 8,8\xc2\xa0% celotnega regionalnega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nSpomeniki in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nLacij je ena najpomembnej\xc5\xa1ih pokrajin za italijansko kulturo, Evropo in svet. Zgodovinski, umetnostni, arheolo\xc5\xa1ki, arhitekturni, verski in drugi spomeniki se nahajajo prav v Laciju. Ogromno izredna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina mesta Rim je le ena od ve\xc4\x8d sto to\xc4\x8dk zanimivosti kot so cerkve, samostani, vile, gradovi in drugi tudi naravni spomeniki na razli\xc4\x8dnih lokacijah v pokrajini.\n_START_SECTION_\nSvetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina v Laciju\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Rima sodi med objekte za\xc5\xa1\xc4\x8ditene kot UNESCO-va svetovna kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, poleg tega pa \xc5\xa1e Sveti sede\xc5\xbe in Bazilika svetega Pavla zunaj obzidja. _NEWLINE_Pomembne so \xc5\xa1e Villa Adriana in Villa d'Este v Tivoliju in etru\xc5\xa1\xc4\x8danske nekropole v Cerveteri in Tarkviniji kot najbolj pomembna arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg Rima je turisti\xc4\x8dno \xc5\xa1e posebej privla\xc4\x8dno gri\xc4\x8devje Alban, razli\xc4\x8dno velika vulkanska jezera, od katerih sta Lago di Bracciano in Bolsena v trikotniku Toskana / Umbrija / Lacij najve\xc4\x8dji. V ju\xc5\xbenem Laciju je pomemben samostan Monte Cassino, ki je bil popolnoma uni\xc4\x8dena v drugi svetovni vojni, potem pa so ga obnovili."