b'\n_START_ARTICLE_\nApeirogon\n_START_PARAGRAPH_\nApeirogon je izrojeni mnogokotnik s \xc5\xa1tevno neskon\xc4\x8dnim \xc5\xa1tevilom stranic. Je limitna oblika zaporedja mnogokotnikov z ve\xc4\x8d in ve\xc4\x8d stranicami._NEWLINE_Podobno kot je mnogokotnik zaporedje daljic (robov) in kotov (vogalov). Obi\xc4\x8dajni mnogokotnik nima konca, ker je zaprt. Tudi apeirogon nima konca, ker se nikoli ne da narediti neskon\xc4\x8dno korakov, da se pride do konca v poljubni smeri. Obstajajo tudi zaprti apeirogoni.\n_START_SECTION_\nPravilni apeirogon\n_START_PARAGRAPH_\nPravilni apeirogon ima vse stranice enako dolge in vse kote enako velike. To je podobno kot pri pravilnem mnogokotniku. Schl\xc3\xa4flijev simbol je {\xe2\x88\x9e}. Coxeter-Dinkinov diagram pa je . Simetrijska grupa je neskon\xc4\x8dna diedrska grupa._NEWLINE_Kadar so koti enaki 180\xc2\xb0, apeirogon spominja na premico._NEWLINE_......_NEWLINE_Premico se lahko obravnava kot kro\xc5\xbenico z neskon\xc4\x8dno velikim polmerom.\n_START_SECTION_\nNagnjene oblike\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo so mislili, da obstajajo samo pravilni primerki apeirogonov. Toda matematik Branko Gr\xc3\xbcnbaum (rojen 1929) je odkril \xc5\xa1e dva._NEWLINE_Kadar se koti izmeni\xc4\x8dno spreminjajo, apeirogon spominja na vzorec cik-cak._NEWLINE_......_NEWLINE_\xc4\x8ce bi se vsak kot premaknil iz ravnine prej\xc5\xa1njega kota, bi apeirogon spominjal na trirazse\xc5\xbeno vija\xc4\x8dnico. Tak\xc5\xa1ni mnogokotniki se imenujejo nagnjeni. Risba na desni strani je trirazse\xc5\xbeni pogled na tak\xc5\xa1en nagnjeni apeirogon.'