b'\n_START_ARTICLE_\nFrancoska knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska knji\xc5\xbeevnost zajame celoto knji\xc5\xbeevnosti avtorjev, ki pi\xc5\xa1ejo v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini  oz. ki so francoske narodnosti oz. imajo dr\xc5\xbeavljanstvo Republike Francije.  _NEWLINE_Poleg tega pa zajeme pojem francoske knji\xc5\xbeevnosti tudi avtorje, ki pi\xc5\xa1ejo v jezikih narodnih manj\xc5\xa1in republike Francije (baskov\xc5\xa1\xc4\x8dina, breton\xc5\xa1\xc4\x8dina, oksitan\xc5\xa1\xc4\x8dina idr.)._NEWLINE_\xc4\x8ce sledimo francoski sistematiki, pa zlasti zajame pojem francoske knji\xc5\xbeevnosti poleg tega \xc5\xa1e vse avtorje, ki pi\xc5\xa1ejo v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in ki izvirajo iz vsaj (delno) frankofonskih dr\xc5\xbeav (Belgija, \xc5\xa0vica, Qu\xc3\xa9bec/Kanada, Al\xc5\xbeirija, Maroko, Senegal in druge afri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave itd.)._NEWLINE_Zgodovinsko izvira iz stare, srednjeve\xc5\xa1ke franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in se razvija vse do danes.\n_START_SECTION_\n16. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nGlej tudi: Francoska knji\xc5\xbeevnost 16. stoletja_NEWLINE_Na\xc4\x8dela humanizma globoko zaznamujejo knji\xc5\xbeevnost: vrnitev k anti\xc4\x8dnim besedilom (gr\xc5\xa1kim, latinskim, hebrejskim), \xc5\xbeelja po znanju, jasen epikurizem, obnova oblik in vsebin, ki se razlikujejo od srednjeve\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Med velike pesnike \xc5\xa1tejemo: Cl\xc3\xa9ment Marot, Jean de Sponde, Agrippa d\'Aubign\xc3\xa9,  poleg tega pesnike \xc2\xbbPleiade\xc2\xab\xc2\xa0(Pl\xc3\xa9iade), med katere spadata Ronsard in Du Bellay._NEWLINE_Najbolj zna\xc4\x8dilni romani so ti  Rabelais-ja in  Marguerite de Navarre (1492-1549)._NEWLINE_Eseji Montaigne-ja so pomembno delo med filozofijo in avtobiografijo. Njegovi eseji \xc5\xa1tejejo poleg tega med prve autobiografije v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in tako upirajo pot Rousseauju in \xc5\xa1tevilnim drugim. Samo zamisel \xc2\xbbesejov\xc2\xab, to pomeni poskus odkrivanja samega sebe ampak tudi odkrivanja \xc4\x8dloveka, lahko povezujemo s \xc2\xbbKonfesijami\xc2\xab\xc2\xa0(spovedmi) Jean-Jacquesa Rousseauja, ki sku\xc5\xa1a opisati \xc4\x8dloveka s svojimi dobrimi stranmi ampak tudi z njegovimi napakami.\n_START_SECTION_\n17. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 17. stoletja ima Honor\xc3\xa9 d\xe2\x80\x99Urf\xc3\xa9  veliko uspeha s svojim \xc2\xbbprecioznim\xc2\xab\xc2\xa0romanom \xc2\xbbL\'Astr\xc3\xa9e\xc2\xab, to je pustolovski roman, ki je delno avtobiografski in ki je izhajal med letoma 1607 in 1633. \xc5\xa0teje med najve\xc4\x8dje uspehe stoletja, vendar kasnej\xc5\xa1i \xc2\xbbpastoralni\xc2\xab\xc2\xa0(pastirski) roman ne sledi povsem. Vsekakor je imel pomemben vpliv na francoski roman, na gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (Moli\xc3\xa8re-a), na liri\xc4\x8dno opero in  na miselnost._NEWLINE_V 17. stoletju naletimo na dva velika literarna tokova, ki sta si hkrati konkuren\xc4\x8dna in ki se dopolnjujeta: klasicizem in baro\xc4\x8dna literatura. Konkuren\xc4\x8dna sta si zato, ker bo klasicizem prevladoval nas barokom, vendar tudi komplementarna, ker so bili nekateri avtorji pod vplivom obeh tokov (tako Pierre Corneille). Vendar se \xc5\xbee od konca stoletja pojavlja v knji\xc5\xbeevnosti miselnost, ki najavlja razsvetljenstvo (Lumi\xc3\xa8res) (npr. Jean de La Bruy\xc3\xa8re)._NEWLINE_Velika imena tega obdobja so: Pierre Corneille, Jean Racine, Moli\xc3\xa8re, Blaise Pascal, Fran\xc3\xa7ois de La Rochefoucauld, Jean de La Fontaine, Nicolas Boileau, Jean de La Bruy\xc3\xa8re, Mme de La Fayette, Mme de S\xc3\xa9vign\xc3\xa9, Jean-Fran\xc3\xa7ois Paul de Gondi (Le Cardinal de Retz).\n_START_SECTION_\n18. stoletje - si\xc3\xa8cle des Lumi\xc3\xa8res\n_START_PARAGRAPH_\n18. stoletje oz. francosko razsvetljenstvo se v francoski kulturni zgodovini pojmuje kot stoletje \xc2\xbblu\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0(si\xc3\xa8cle des Lumi\xc3\xa8res). Metafora naj izra\xc5\xbea zmago renesanse in kartezianizma filozofa Francois Descarte-a predhodnega stoletja ter zmago razuma (\xc2\xbbraison\xc2\xab)  nad \xc2\xbbtemnimi verovanji\xc2\xab\xc2\xa0(obskurantizem in predsodki). Razsvetljenstvo je evropski fenomen, vendar prav francoski filozofi najbolj izra\xc5\xbeajo ideje stoletja in nove vrednote, ki bodo \xc5\xa1e preko francoske revolucije zaznamovali Evropo in celi svet. Glavni filozofi francoskega stoletja so: Voltaire, Jean-Jacques Rousseau, Denis Diderot in Montesquieu.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n19. stoletje je pomembno \xc5\xbee samo po velikem \xc5\xa1tevilu mojstrovin francoske knji\xc5\xbeevnosti in nedvomno pomembno obdobje. Vsekakor je, ker nam je \xc5\xa1e tako blizu, tudi v dolo\xc4\x8deni meri preve\xc4\x8d blizu za celostno analizo. \xc5\xa0tevilni literarni zgodovinarji sistematizirajo francosko 19. stoletje v knji\xc5\xbeevnosti  po obdobjih romantike  (najprej Fran\xc3\xa7ois-Ren\xc3\xa9 de Chateaubriand in kasneje Victor Hugo), realizma (Stendhal, Honor\xc3\xa9 de Balzac, Gustave Flaubert) ter naturalizma (\xc3\x89mile Zola)._NEWLINE_Romantika. Razvoj romantike izvira iz nekaterih na\xc4\x8del. Nekateri poudarjajo pomen svobo\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih je zagovarjala francoska revolucija, katerim je sledil nered ter zmeda, ki jo je privedla nestabilnost ter politi\xc4\x8dna negotovost v prvi polovici stoletja. V tej perspektivi je v ospredju pisatelj sam, s svojimi ideali, ki izra\xc5\xbea svoje nasprotje do politi\xc4\x8dnega in socialnega reda. Za druge avtorje je vendar tako, da francoska revolucija in politi\xc4\x8dni nemiri, ki ji sledijo, ne morejo povsem obrazlo\xc5\xbeiti razvoj francoske romantike, \xc4\x8de\xc5\xa1 da sta nastali angle\xc5\xa1ka in nem\xc5\xa1ka romantika \xc5\xbee prej in da obe dr\xc5\xbeavi nista poznali enaki politi\xc4\x8dni in socialni revoluciji. Le-ti poudarjajo pomen prou\xc4\x8devanja angle\xc5\xa1ke in nem\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti za francoske pisatelje._NEWLINE_Realizem je nekoliko bolj nejasen pojem, ki je bil naknadno pripisan na osnovi opredelitev pisatelja \xe2\x80\x93 Champfleury-ja, pri \xc4\x8demer se nahajata Stendhal in Balzac med tokovoma romantike in realizma. Literarni zgodovinar  Gustave Lanson  posve\xc4\x8da v svoji zgodovini francoske knji\xc5\xbeevnosti (Histoire de la litt\xc3\xa9rature fran\xc3\xa7aise, 1894)  pomembne strani Balzacu, kjer opredeljuje dele\xc5\xbe realizma v njegovem delu ter dele\xc5\xbe romantike: \xc2\xbbAinsi, par ses impuissances et par sa puissance, Balzac op\xc3\xa9rait dans le roman la s\xc3\xa9paration du romantisme et du r\xc3\xa9alisme. Il reste cependant dans son \xc5\x93uvre quelque chose d\'\xc3\xa9norme, une surabondance et une outrance qui en trahissent l\'origine romantique\xc2\xab. _NEWLINE_Naturalizem pa je izraz zavestnega razmi\xc5\xa1ljanja in pristopa, ki ga je \xc3\x89mile Zola sam jasno za\xc4\x8drtal.\n_START_SECTION_\nFrankofonska knji\xc5\xbeevnost izven Francije\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbeevnost v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini najdemo v \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah in kontinentih. Le-ta je torej knji\xc5\xbeevnost pisateljev, ki \xc5\xbeivijo v okviru avtohtonih skupnosti in jim je franco\xc5\xa1\xc4\x8dina materin\xc5\xa1\xc4\x8dina ali pa jim je kot drugi ali tretji jezik vsaj izobra\xc5\xbeevalni jezik ter jim je franco\xc5\xa1\xc4\x8dina v dolo\xc4\x8deni meri du\xc5\xa1evni ob\xc4\x8devalni jezik.\n_START_SECTION_\nFrankofoni Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slovenskem sega tradicija frankofonije v \xc4\x8das Ilirskih provinc  (Valentin Vodnik, Miha Andrea\xc5\xa1, Urban Jarnik), kasneje je lahko tudi izraz visoko me\xc5\xa1\xc4\x8danske miselnosti, ki si  z rabo nekdanjega dvorskega jezika \xc5\xbeeli kovati lastni imid\xc5\xbe.    Slovenija ima opazovalni status v mednarodni organizaciji frankofonije (Organisation internationale de la francophonie, OIF)._NEWLINE_V franco\xc5\xa1\xc4\x8dini so pisali in izdali knjige Vladimir Kau\xc4\x8di\xc4\x8d (Jean Vodaine), Veno Pilon, Jo\xc5\xbee Javor\xc5\xa1ek, Evgen Bav\xc4\x8dar, Toma\xc5\xbe Svete, Sonja Stergar\xc5\xa1ek, Antonia Bernard, \xc5\xbdarko Petan, Boris A. Novak, Marina Horak, Mateja Bizjak Petit, Boris Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d, Brina Svit, Madelaine Grize, Tea Marn, Jana Pavli\xc4\x8d, Bojan-Ilija Schnabl.\n_START_SECTION_\nBojan-Ilija Schnabl\n_START_PARAGRAPH_\nMed izvirne sodobne frankofonske avtorje-pesnike lahko \xc5\xa1tejemo avstrijskegadunajskega koro\xc5\xa1kega Slovenca  Bojana-Ilijo Schnabla, ki je obiskoval francosko \xc5\xa1olo na Dunaju in mdr. \xc5\xa1tudiral v Parizu. V Bosni-Hercegovini je leta 2007 iz\xc5\xa1la Schnablova francoska oz. ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dna pesni\xc5\xa1ka zbirka\xc2\xa0\xc2\xbbVoyages d\xe2\x80\x99amour \xe2\x80\x93 Potovanja ljubezni\xc2\xab\xc2\xa0(z izbranimi besedili tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini). V njej sublimira tako svojo francosko kulturno ozadje, kot dunajsko do\xc5\xbeivetje, koro\xc5\xa1ko slovenske inspiracije in bosansko-hercegovska dojemanja okolja. To stori ali v smislu teze in sinteze (pesmi o umetnikih, o umetninah, sentimentalne pesmi, izrazito protivojne pesmi), ali pa nasprotno kot antiteza do\xc5\xbeivetemu (lahkotne pesmi o navidezno povr\xc5\xa1nih temah, ki so pa vendar nastale med ru\xc5\xa1evinami in minskimi polji raznih vrst, ki pa v teh pesmih niso niti tematizirane)._NEWLINE_Francoske pesmi so bile poleg tega objavljene v dunajskem francoskem listu Le Monde des Anciens.    _NEWLINE_Samostojna zbirka francoskih pesmi o notranjem dialogu s slikami velikih mojstrov, umetnostnimi strujami (dadaizem, surealizem) ter o mojstrovinah pokrajinske arhitekture je iz\xc5\xa1la leta 2015 pod naslovom "Tableaux et paysages, Rencontres po\xc3\xa9tiques avec peintres et artistes"'