b'\n_START_ARTICLE_\nDonec\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Don in njegova pomanj\xc5\xa1evalnica Donec izhajata iz iransko-skitske besede d\xc4\x81nu \xe2\x80\x93 reka. Skito-Sarmati so se na ozemlje severno od \xc4\x8crnega morja priselili okrog leta 1100 pr. n. \xc5\xa1t.  in tam \xc5\xbeiveli do zgodnjega srednjega veka._NEWLINE_V 2. stoletju n. \xc5\xa1t. je Ptolemaj reko Don, v katero se izliva Donec, poznal kot Tanait. Don in Donec so poznali tudi v Zahodni Evropi. Donec so imenovali Mali Tanais ali Donec. Italijansko-poljski letopisec Aleksander Guagnini (1538-1614) je zapisal: \xc2\xbbObstaja \xc5\xa1e drug, mali Tanais, ki izvira v Severski kne\xc5\xbeevini in se nad Azovom izliva v veliki Tanais.\xc2\xab_NEWLINE_Slovansko ime Severski Donec izhaja iz dejstva, da izvira na ozemlju Severanov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDonec je kot vir pitne vode in hrane in  pomembna transportna in trgovska pot igral klju\xc4\x8dno vlogo v \xc5\xbeivljenju prvih naseljencev. Prvi arheolo\xc5\xa1ki dokazi o naselitvi \xe2\x80\x93 kamnito orodje (sekire), ki so jih odkrili na bregovih reke pri Izjumu v Harkovski oblasti in v Luganski oblasti, so iz spodnjega paleolitika. Kasneje so se na bregovih reke naselila razli\xc4\x8dna plemena in kulture: musterska, jamska,  katakombska, skitska, alanska, hazarska in nazadnje slovanska.  Veliko plemen, med njimi Kip\xc4\x8daki, Mongoli iz Zlate horde in kasneje Kozaki, je bilo nomadskih. Reka je tekla skozi zgodovinsko ozemlje  Svobodne Ukrajine in ozemlje Donskih Kozakov. Mnogo Kozakov se je kasneje asimiliralo v Carsko Rusijo, ki je obnovila in utrdila  trdnjavo v Belgorodu, in mesta Kijev, Izjum, Lugansk, \xc4\x8cuhujiv in druga, s katerimi je utrdila svojo ju\xc5\xbeno mejo pred vpadi nomadov z jugovzhoda. Obramba pore\xc4\x8dja Donca je kasneje dobila gospodarski pomen. V 18. in 19. stoletju  se je ob reki zgradilo nekaj sto mlinov, katerih jezovi so ovirali plovbo po reki._NEWLINE_V 19. stoletju se je v Donbasu, zlasti v Kijevu, Lugansku in Donecku, za\xc4\x8dela razvijati industrija, ki je bila ogromen porabnik vode. Do pomanjkanja vode je pri\xc5\xa1lo \xc5\xbee v 1930. letih, kar je spro\xc5\xbeilo gradnjo kanalov in akumulacijskih jezer.  Leta 1936 je bilo zgrajeno akumulacijsko jezero Ko\xc4\x8detok, s katerim se je podvojil dotok vode v Harkov.  V 1950. letih je postal Ko\xc4\x8detok nezadosten, zato so v 1960. letih na njegovem mestu zgradili akumulacijsko jezero Pe\xc4\x8denga s kapaciteto 400 milijonov m\xc2\xb3 vode. Pribli\xc5\xbeno tri \xc4\x8detrtine vode porabi Harkov._NEWLINE_Za oskrbo ju\xc5\xbenega Donbasa in Donecka ke bil okrog leta 1958 grajen 130\xc2\xa0km dolg kanal Donec-Donbas, ki se za\xc4\x8denja pri Rajgorodsku. Na severu se je zgradil kanal, ki z vodo iz  Dnjepra preko reke Bereke napaja gornji tok Donca. Pore\xc4\x8dje Donca se je zaradi industrializacije spremenilo v industrijsko naselje. Po razpadu Sovjetske zveze je ve\xc4\x8dina Donbasa pripadla Ukrajini._NEWLINE_Luganska oblast je trenutno zaradi vojne v Donbasu po Doncu  razmejena na Lugansko ljudsko republiko, ki obsega ve\xc4\x8dino ozemlja oblasti ju\xc5\xbeno od Donca, in ozemlje severno od reke, ki je pod ukrajinski oblastjo.\n_START_SECTION_\nPlovnost\n_START_PARAGRAPH_\nDoneck je ploven od izliva v Don do ruskega mesta Doneck v Rostovski oblasti v dol\xc5\xbeini 222\xc2\xa0km. Plovbo v gornjem delu poti omogo\xc4\x8da \xc5\xa1est jezov, zgrajenih v letih 1911-1916. Na vsakem jezu je 100\xe2\x80\x93150 m dolg, 17 m \xc5\xa1irok in 2,5 m dolg prekat za dvigovanje in spu\xc5\xa1\xc4\x8danje plovil. Poskuse v 19. stoletju na za\xc4\x8detku 20. stoletja, da bi izbolj\xc5\xa1ali sistem jezov,  ki ga je zagovarjal tudi Dimitrij Mendelejev, je prekinila prva svetovna vojna, oktobrska revolucija in pomanjkanje sredstev. Zaradi zastarelosti sistema je promet upo\xc4\x8dasnjen in trenutno precej omejen.\n_START_SECTION_\nOkolje\n_START_PARAGRAPH_\nDonec se kot ena od najve\xc4\x8djih rek v Ukrajini zelo intenzivno izkori\xc5\xa1\xc4\x8da v kmetijstvu in industriji. Ukrajina iz njega odvzame ve\xc4\x8d kot 2\xc2\xa0km\xc2\xb3 vode letno. Pribli\xc5\xbeno polovica vode se vanj vrne kot odplaka.  Pretok reke se zato zmanj\xc5\xa1a za 32 m\xc2\xb3/s._NEWLINE_Okolica reke je trpela \xc5\xbee v 18. stoletju, ko so na njenih bregovih posekali stara hrastova drevesa. Industrijski razvoj v 19. stoletju je znatno zni\xc5\xbeal raven podtalnice v celem  pore\xc4\x8dju. Reka je zato postala bolj plitva in plovba po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a. Do sredine 19. stoletja je bilo v reki veliko rib, potem pa je za\xc4\x8delo  njihovo \xc5\xa1tevilo hitro upadati._NEWLINE_Kakovost vode ima oceno IV (onesna\xc5\xbeena) do V (umazana). Glavna onesna\xc5\xbeila so umetna gnojila, naftni derivati, fenoli, cink, krom in baker. V Harkovski oblasti reko onesna\xc5\xbeujejo industrijske in komunalne odplake Belgoroda, Izjuma in \xc5\xa0ebekina, potem pa se voda v Pe\xc4\x8dene\xc5\xa1kem akumulacijskem jezeru nekoliko o\xc4\x8disti. \xc5\xa0tevilo industrijskih obratov po toku navzdol nara\xc5\xa1\xc4\x8da, predvsem okrog Lisi\xc4\x8danska in Sjeverodonecka pribli\xc5\xbeno 400\xc2\xa0km od izliva. Nekateri pritoki, zlasti Kozanji but, Bahmut in Lugan, so tako onesna\xc5\xbeeni, da je ribolov v njih nevaren. Naj\xc4\x8distej\xc5\xa1a odseka Donca sta med njegovim izvirom in Belgorodom  ter Pe\xc4\x8dene\xc5\xa1kim akumulacijskim jezerom in \xc4\x8cugujevom. Povpre\xc4\x8dna slanost vode je 650\xe2\x80\x93750\xc2\xa0mg/L in pozimi naraste na 1000\xc2\xa0mg/L, ve\xc4\x8dinoma zaradi industrijskih odplak.\n_START_SECTION_\nRibe\n_START_PARAGRAPH_\nV Doncu \xc5\xbeivi 44 vrst rib. Prevladujejo majhne ribe kot so  evropski ostri\xc5\xbe, rde\xc4\x8deoka  in rde\xc4\x8deperka. Od srednjih in velikih rib so zastopani plo\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8d,  ostri\xc5\xbe, som in \xc5\xa1\xc4\x8duka. Slednje postajajo vedno bolj redke. Pri Pe\xc4\x8dene\xc5\xa1kem akumulacijskem jezeru \xc5\xbee od leta uspe\xc5\xa1no deluje velika ribogojnica krapov.\n_START_SECTION_\nDvo\xc5\xbeivke in plazilci\n_START_PARAGRAPH_\nNa bregovih reke in zatokih  je obilje \xc5\xbeab, krasta\xc4\x8d ter malih in velikih pupkov. Plazilci, med njimi belou\xc5\xa1ka, kobranka in mo\xc4\x8dvirska sklednica, so manj pogosti.\n_START_SECTION_\nFlora\n_START_PARAGRAPH_\nNa bregovih Donca so bili logi, ki so jih v 18.-19. stoletju posekali. Nekaj lesa so v rusko-tur\xc5\xa1kih vojnah med vladavino Petra Velikega uporabili za gradnjo ladij.  V 20. stoletju so ve\xc4\x8dino travnikov ob reki pretvorili v njive. Ohranilo se je le nekaj starih nasadov, predvsem v Harkovski oblasti. Severno od Izjuma \xc5\xa1e vedno rastejo listnati gozdovi, v okolici \xc4\x8cugujeva pa borovi gozdovi. Na poplavnih mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih je pre\xc5\xbeivelo mnogo vrst divjih rastlin, med njimi vrba, puhasta breza, jel\xc5\xa1a in navadna krhlika. Vzdol\xc5\xbe re\xc4\x8dnih bregov rastejo trstika, mo\xc4\x8dvirska preslica, \xc5\xa1a\xc5\xa1, trsje in druge vrste trav.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nDonec velja za eno od najbolj slikovitih rek Vzhodnoevropski ni\xc5\xbeini. Ob njem so \xc5\xa1tevilne pohodni\xc5\xa1ke in kolesarske poti.  Priljubljeno je \xc4\x8dolnarjenje in splavarjenje, \xc5\xa1e posebej med Zmijevim in Svjatogorskom. Najbolj priljubljeni meseci so od maja do septembra.  Najbolj slikovit del reke je v okolici Izjuma, kjer je narodni park Svete gore. Do Lisi\xc4\x8danska je voda primerna tudi za kopanje. V bli\xc5\xbeini akumulacijskega jezera Pe\xc4\x8denga je ve\xc4\x8d zdravili\xc5\xa1\xc4\x8d.'