b'\n_START_ARTICLE_\nTehnolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut Massachusettsa\n_START_PARAGRAPH_\nTehnolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut Massachusettsa [tehnol\xc3\xb3\xc5\xa1ki in\xc5\xa1tit\xc3\xbat mese\xc4\x8dj\xc3\xbasetsa](angle\xc5\xa1ko Massachusetts Institute of Technology; kratica MIT,  izgovarjava em-aj-ti) je raziskovalna ustanova in univerza v Cambridgeu, Massachusetts, neposredno prek reke Charles River v mestnem predelu Back Bay._NEWLINE_MIT je ena od vodilnih znanstvenih in tehnolo\xc5\xa1kih ustanov na svetu, posebno na podro\xc4\x8djih naravoslovja in tehnologije pa tudi na drugih, kot so: upravljanje, ekonomija, jezikoslovje, politi\xc4\x8dne znanosti in filozofija. Med najobetavnej\xc5\xa1e oddelke in \xc5\xa1ole spadajo Lincolnov laboratorij, Laboratorij za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in umetno inteligenco, MIT-jev medijski laboratorij, In\xc5\xa1titut Whitehead ter Sloanova \xc5\xa1ola managementa.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1861 je zvezna dr\xc5\xbeava Massachusetts odobrila ustanovno pismo za ustanovitev Tehnolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta Massachusettsa in Bostonskega dru\xc5\xa1tva naravoslovne zgodovine, ki ji ga je predlo\xc5\xbeil uveljavljeni naravoslovec William Barton Rogers. Upal je, da je bil to pomemben prvi korak do oblikovanja nove vrste neodvisne izobra\xc5\xbeevalne ustanove, ki bo pomembna za \xc4\x8dedalje bolj industrializirane Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Ko je bilo ustanovno pismo odobreno je Rogers pri\xc4\x8del z zbiranjem denarnih sredstev, razvojem u\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta in iskanjem primernih prostorov. Njegova prizadevanja je ovirala ameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanska vojna, zaradi \xc4\x8desar so prve u\xc4\x8dne ure potekale v najetem prostoru v Mercantilovi stavbi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Bostona leta 1865. _NEWLINE_Prva MIT-jeva stavba je bila zgrajena v bostonskem mestnem predelu Back Bay leta 1866. V naslednjih nekaj letih je in\xc5\xa1titut pridobil velik ugled na podro\xc4\x8dju znanosti in in\xc5\xbeenirstva, vendar je bil to tudi \xc4\x8das finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav. Zaradi teh dveh dejavnikov se je mnogim zdelo, da je MIT idealen kandidat za zdru\xc5\xbeitev z bli\xc5\xbenjo Harvardsko univerzo, ki je bila zelo premo\xc5\xbena, vendar precej \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a na podro\xc4\x8dju in\xc5\xbeenirstva kot pa na podro\xc4\x8dju znanosti. Okoli leta 1900 je bila predlagana spojitev s Harvardom, vendar je bila odpovedana zaradi protestiranja MIT-jevih absolventov. Leta 1916 se je sede\xc5\xbe ustanove preselil na drugo stran reke, v Cambridge, kjer stoji \xc5\xa1e danes._NEWLINE_MIT je sprva v majhni meri izvajal univerzitetni \xc5\xa1tudij tako za mo\xc5\xa1ke kot za \xc5\xbeenske, odkar je sprejel \xc5\xa1tudentko Ellen Swallow Richards leta 1870. V zadnjih nekaj letih pa se je razmerje \xc5\xbeensk proti mo\xc5\xa1kim na dodiplomskem \xc5\xa1tudiju pribli\xc5\xbealo vrednosti 1:1. _NEWLINE_MIT-jev sloves je za\xc4\x8del nara\xc5\xa1\xc4\x8dati po drugi svetovni vojni, ko je ameri\xc5\xa1ka vlada pri\xc4\x8dela s financiranjem raziskav na univerzah z u\xc4\x8dinkom na podro\xc4\x8djih kot so obramba in nacionalna varnost._NEWLINE_Med afero Watergate je bilo razkrito, da je svetovalec predsednika Richarda Nixona, Charles W. Colson, pripravil \xc2\xbbseznam dr\xc5\xbeavnih sovra\xc5\xbenikov\xc2\xab, ki je prikazoval ljudi, ki so sovra\xc5\xbeni do administracije. MIT je imel na seznamu ve\xc4\x8d ljudi kot pa katerakoli druga organizacija, vklju\xc4\x8dno s svojim takratnim predsednikom Jeromeom Wiesnerjem in profesorjem Noamom Chomskym. Dokumenti iz Watergata so razkrili, da je Nixon naro\xc4\x8dil pretrganje denarne pomo\xc4\x8di in\xc5\xa1titutu zaradi Wiesnerjevega \xc2\xbbprotiobrambnega predsodka\xc2\xab._NEWLINE_V svoji zgodovini se je MIT osredoto\xc4\x8dal na podro\xc4\x8dje izumov. Leta 2001 je MIT najavil, da namerava objaviti \xc5\xa1tudijsko gradivo na internetu v skladu s svojim projektom odprtega \xc5\xa1tudija na internetu. Cilj tega projekta je, da bi ves \xc5\xa1tudijski material na MIT-ju tako za dodiplomski kot za podiplomski \xc5\xa1tudij objavili na internetu do leta 2007. Predsednik Charles Vest leta 2001 kot prvi univerzitetni uradnik na svetu, ki je javno priznal, da je njegova ustanova ostro omejevala kariere \xc5\xbeenskega u\xc4\x8dnega osebja, raziskovalk in \xc5\xa1tudentk in da so bile \xc5\xbertve spolnega nadlegovanja in obljubil, da bo te krivice odpravil. Avgusta 2004 je bila Susan Hockfield, molekularna nevrobiologinja, imenovana za prvo \xc5\xbeensko predsednico MIT-ja. Slu\xc5\xbebovati je za\xc4\x8dela 6. decembra 2004.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nMIT je organiziran v pet \xc5\xa1ol in en kolid\xc5\xbe.'