b"\n_START_ARTICLE_\nGregorijanski koledar\n_START_SECTION_\nUvedba\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din, na katerega je bil koledar uveden, je zavezoval samo Rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkev in ozemlja pod neposredno oblastjo pape\xc5\xbea (Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave). V ostalih dr\xc5\xbeavah so morale prenovo sprejeti posvetne oblasti, kar se je dogajalo \xc5\xa1ele postopoma. Druge kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve ga niso prevzele, zato je nastala razlika v praznovanju velike no\xc4\x8di._NEWLINE_Gregorijanski koledar so na datum, opredeljen v buli, uvedli v katoli\xc5\xa1kih \xc5\xa0paniji, na Portugalskem, v Republiki obeh narodov in ve\xc4\x8dini severne Italije, \xc4\x8demur so kmalu sledile \xc5\xa1e druge katoli\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Mesec oktober leta 1582 so 'skraj\xc5\xa1ali' za 10 dni. 4. oktobru leta 1582 je tako sledil 15. oktober leta 1582 in deset manjkajo\xc4\x8dih dni se ni \xc5\xa1telo v izra\xc4\x8dun dni vrnitve dolgov in podobnih izra\xc4\x8dunov. V Avstrijskem cesarstvu - torej tudi v Sloveniji brez Prekmurja - je bil koledar uveden leta 1584. Presko\xc4\x8dili so s 7. na 16. januar. Na Ogrskem (s Prekmurjem) je bil gregorijanski koledar uveljavljen leta 1587._NEWLINE_Pozneje so koledar sprejele tudi protestantske (VB, 1752) ter nekatere neevropske dr\xc5\xbeave (Japonska, 1873) in nazadnje pravoslavne de\xc5\xbeele (Rusija, 1918, Srbija z Makedonijo in \xc4\x8crno goro, 1919, Gr\xc4\x8dija \xc5\xa1ele 1923). Med razlogi za prehod so bili ekonomski, saj je poenotenje datumov olaj\xc5\xa1alo trgovanje.\n_START_SECTION_\nNatan\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nGregorijanski koledar izbolj\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeek z izpustitvijo 3 julijanskih prestopnih dni v vsakem 400. letu kjer je povpre\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina leta 365,2425 srednjih Son\xc4\x8devih dni z napako okoli 1. dneva vsakih 3300 let glede na srednje tropsko leto in manj kot polovi\xc4\x8dno napako glede na tropsko leto pomladnega enakono\xc4\x8dja 365,2424 dni._NEWLINE_Astronomsko gledano, gregorijanski koledar ni bila najbolj\xc5\xa1a izbira (kar je na primer vedel Nikolaj Kopernik), tedaj pa je obstajalo \xc5\xbee nekaj koledarjev, ki so bili \xc5\xa1e natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i - na primer Hajamov Son\xc4\x8dev koledar. \xc5\xbde julija leta 1475 se je Regiomontan odzval vabilu pape\xc5\xbea Siksta IV. (pape\xc5\xbe 1471-1484) in od\xc5\xa1el v Rim, da bi pomagal pri spremembi obstoje\xc4\x8dega julijanskega koledarja, a je leto zatem umrl, ko je bil na vrhu svoje ustvarjalnosti."