b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa1laga\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa1lago so kot Malako okoli leta 770 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovili Feni\xc4\x8dani iz Tira. Ime Malaka oziroma mlk verjetno izhaja iz feni\xc4\x8danske besede za sol, ker so v bli\xc5\xbenjem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du solili ribe. Beseda sol se podobno glasi tudi v drugih semitskih jezikih: v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini \xd7\x9e\xd7\x9c\xd7\x97 - m\xc3\xa9la\xe1\xb8\xa5, v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini pa \xd9\x85\xd9\x84\xd8\xad - mala\xe1\xb8\xa5._NEWLINE_Po karta\xc5\xbeanskem obdobju je Malaka postala del Rimskega imperija. V rimskem obdobju se je mesto, ki so ga preimenovali v Malaco, izjemno razvilo. Preoblikovalo se je v konfederalno mesto, za katero je veljal pooseben zakon Lex Flavia Malacitana. V tem obdobju je bilo zgrajeno tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po propadu Zahodnega rimskega cesarstva so oblast v Malaci prevzeli Vizigoti in za njimi Bizantinci (550-621)._NEWLINE_V 8. stoletju so Iberski polotok osvojili muslimanski Arabci. Mesto so preimenovali v M\xc4\x81laqah (arabsko \xd9\x85\xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x82\xd8\xa9) in ga pretvorili v pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. M\xc4\x81laqah je spra spadala v Kordovski kalifat, po propadu Omajadske dinastije pa je postala prestolnica samostojnega kraljestva, v katerem so vladali Ziridi. Po letu 1025 je bila prestolnica avtonomnega Mala\xc5\xa1kega emirata, dokler je ni leta 1239 zasedel Granadski emirat._NEWLINE_Svetovni popotnik Ibn Batuta, ki je skozi M\xc3\xa1lago potoval okoli leta 1325, jo je opisal kot "eno najve\xc4\x8djih in najlep\xc5\xa1ih mest v Andaluziji, ki zdru\xc5\xbeuje danosti kopnega in morja in je bogato zalo\xc5\xbeeno z \xc5\xbeivili in sadjem". Opeval je njeno grozdje, fige, mandlje in "rubinasta murcijska granatna jabolka, kakr\xc5\xa1nih ni nikjer na svetu". Med mestnimi izvoznimi proizvodi je bila tudi "odli\xc4\x8dno pozla\xc4\x8dena keramika". Mesto je imelo veliko mo\xc5\xa1ejo z "izjemno visokimi pomaran\xc4\x8devci na svojem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du"._NEWLINE_M\xc3\xa1laga je bila eno od iberskih mest, v katerih je muslimanska oblast trajala najdlje, medtem ko je ve\xc4\x8dina Iberskega polotoka \xc5\xbee podlegla rekonkvisti, srednjeve\xc5\xa1ki kr\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1panski vojni za izgon muslimanov. M\xc3\xa1lago je kr\xc5\xa1\xc4\x8danske sile osvojile 18. avgusta 1487. Muslimanski prebivalci so se krepko upirali napadom in topni\xc5\xa1kemu obstreljevanju, dokler jih ni lakota prisilila k vdaji. Skoraj vse me\xc5\xa1\xc4\x8dane so prodali v su\xc5\xbeenjstvo ali jih kot darilo izro\xc4\x8dili drugim kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim vladarjem. Pet let kasneje je padla tudi Granada._NEWLINE_24. avgusta 1704 je ju\xc5\xbeno od mesta potekala tako imenovana bitka pri M\xc3\xa1lagi, ena od najve\xc4\x8djih pomorskih bitk v vojni za \xc5\xa1pansko nasledstvo._NEWLINE_V 19. stoletju je do\xc5\xbeivela hiter razvoj in skupaj z Barcelono postala eno od dveh najbolj industrializiranih mest v \xc5\xa0paniji._NEWLINE_Po dr\xc5\xbeavnem udaru julija 1936 je vlada Druge \xc5\xa1panske republike ohranila oblast v M\xc3\xa1lagi. Njeno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo na za\xc4\x8detku \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne baza \xc5\xa1panske republikanske mornarice, ki je blokirala nacionalisti\xc4\x8dno mornarico v \xc5\xa0panskem Maroku. Med obstrejevanjem z italijanskih vojnih ladij, ki so sodelovale v uni\xc4\x8devanju mesta in republikanske mornarice, je M\xc3\xa1laga utrpela veliko \xc5\xa1kode. Po bitki pri M\xc3\xa1lagi so mesto februarju 1937 zasedli frankisti. V bitkah je bilo ubitih ve\xc4\x8d kot sedem tiso\xc4\x8d ljudi._NEWLINE_Po vojni sta se M\xc3\xa1laga in cela Costa del Sol razvili v pomembno turisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa1laga le\xc5\xbei na Son\xc4\x8dni obali (Costa del Sol) v ju\xc5\xbeni \xc5\xa0paniji na severni obali Sredozemskega morja ob vzno\xc5\xbeju pogorja Montes de M\xc3\xa1laga. Od Gibraltarske o\xc5\xbeine je oddaljena pribli\xc5\xbeno 100 km, od najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e to\xc4\x8dke Evrope, Tarife, pa pribli\xc5\xbeno 130 km.\n_START_SECTION_\nVelemestno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa1laga skupaj s sosednjimi mesti in ob\xc4\x8dinami Rinc\xc3\xb3n de la Victoria, Torremolinos, Benalm\xc3\xa1dena, Fuengirola, Alhaur\xc3\xadn de la Torre, Mijas, Marbella in San Pedro Alc\xc3\xa1ntara tvori urbano obmo\xc4\x8dje, na katerem je leta 2012 na 827,33 kvadratnih kilometrov \xc5\xbeivelo 1.066.532 prebivalcev (1289 prebivalcev/km\xc2\xb2). Urbano obmo\xc4\x8dje se razteza ve\xc4\x8dinoma po ozkem pasu obale. V velemestno obmo\xc4\x8dje M\xc3\xa1lage je vklju\xc4\x8denih tudi nekaj ob\xc4\x8din, ki se nahajajo predvsem v goratem obmo\xc4\x8dju severno od obale: C\xc3\xa1rtama, Pizarra, Co\xc3\xadn, Monda, Oj\xc3\xa9n, Alhaur\xc3\xadn el Grande in Estepona na zahodu, Casabermeja na severu in Total\xc3\xa1n, Algarrobo, Torrox in V\xc3\xa9lez-M\xc3\xa1laga vzhodno od M\xc3\xa1lage. Ob\xc4\x8dine velemestnega obmo\xc4\x8dja so z mestom dobro povezane s cestnim omre\xc5\xbejem in avtocesto.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je sredozemsko (K\xc3\xb6ppnova podnebna klasifikacija CSA) z zelo blagimi zimami in vro\xc4\x8dimi poletji. M\xc3\xa1laga ima skozi vse leto obilo sonca, v povpre\xc4\x8dju okoli 300 dni, in le pribli\xc5\xbeno 50 dni s padavinami na leto. Vetrovi pihajo od ve\xc4\x8dinoma s Sredozemlja, zato so temperature tudi poleti znosne._NEWLINE_M\xc3\xa1laga ima najtoplej\xc5\xa1e zime od vseh evropskih mest z ve\xc4\x8d kot 500.000 prebivalci. \xc4\x8ce vzamemo v po\xc5\xa1tev tudi mesta z ve\xc4\x8d kot 100.000 prebivalci, se ji pridru\xc5\xbeita \xc5\xa1e dve \xc5\xa1panski mesti: Almer\xc3\xada in Alicante. Povpre\xc4\x8dna dnevna temperatura v obdobju od decembra do februarja je 17-18\xc2\xa0\xc2\xb0C. Pozimi pogorje Montes de M\xc3\xa1laga zaustavi hladno vreme s severa. Poletna sezona obi\xc4\x8dajno traja pribli\xc5\xbeno osem mesecev, od aprila do novembra, \xc4\x8deprav tudi v preostalih \xc5\xa1tirih mesecih temperatura v\xc4\x8dasih dose\xc5\xbee okoli 20\xc2\xa0\xc2\xb0C. Povpre\xc4\x8dna letna dnevna temperatura je 23\xc2\xa0\xc2\xb0C in je ena od najvi\xc5\xa1jih v Evropi, no\xc4\x8dna pa 13\xc2\xa0\xc2\xb0C. V najhladnej\xc5\xa1em mesecu januarju je temperatura 12-20\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc4\x8dez dan in 4-13\xc2\xa0\xc2\xb0C pono\xc4\x8di. Povpre\xc4\x8dna temperatura morja je 15-16\xc2\xa0\xc2\xb0C. V najtoplej\xc5\xa1em mesecu uvgustu se temperatura giblje od 26 do 35\xc2\xa0\xc2\xb0C \xc4\x8dez dan in nad 20\xc2\xa0\xc2\xb0C pono\xc4\x8di. Povpre\xc4\x8dna temperatura morja je 23\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Velika nihanja temperature so redka. Doslej najvi\xc5\xa1ja temperatura v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je bila izmerjena 13. avgusta 1881 in je merila 43,3\xc2\xa0\xc2\xb0C. V mesecu avgustu 1881 je bila izmerjena tudi najvi\xc5\xa1ja povpre\xc4\x8dna dnevna temperatura, ki je zna\xc5\xa1ala 34,8\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najni\xc5\xbeja doslej izmerjena no\xc4\x8dna temperatura je bila -0,9\xc2\xa0\xc2\xb0C 19. januarja 1891. Najvi\xc5\xa1jo hitrost vetra doslej, 119 km/h, so izmerili 16. julija 1980. V 20. stoletju je v M\xc3\xa1lagi sne\xc5\xbeilo samo 2. februarja 1954. _NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna letna relativna vla\xc5\xbenost je 66%, od 59% v juniju do 73% v decembru. Son\xc4\x8dnih ur je med 2800 in 3000 na leto: v decembru v povpre\xc4\x8dju 5-6 ur/dan, v juliju pa v povpre\xc4\x8dju 11 ur/dan. Izmerjeni podatki so med najvi\xc5\xa1jimi v Evropi in skoraj dvakrat vi\xc5\xa1ji kot v mestih v severni polovici Evrope (za primerjavo: London - 1461, Var\xc5\xa1ava - 1571, Pariz. - 1630). Po podatkih \xc5\xa1panskega dr\xc5\xbeavnega urada za statistiko (Instituto Nacional de Estad\xc3\xadstica) je bilo v letu 2007 3.059 son\xc4\x8dnih ur. De\xc5\xbeuje predvsem pozimi, poleti pa so obi\xc4\x8dajno suha. Malaga je eno od redkih mest v Evropi, ki je zeleno skozi vse leto.\n_START_SECTION_\nGlavne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nStaro zgodovinsko jedro M\xc3\xa1lage se razteza od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na jugu do vzno\xc5\xbeja Montes de M\xc3\xa1laga, ki so del Betijskih Kodiljer, na severu in do reke Guadalmedina na zahodu. Zahodno od njega te\xc4\x8de skozi mesto tudi reka Guadalhorce._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i arhitekturni ostanek v mestu je obzidje feni\xc4\x8danskega mesta, ki je vidno v kleti Picassovega muzeja (Museo Picasso M\xc3\xa1laga)._NEWLINE_Iz rimskega obdobja se je ohranilo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de iz 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki so ga odkrili leta 1951._NEWLINE_Mavri so zapustili mogo\xc4\x8den grad Gibralfaro, ki je povezan s spodnjo trdnjavo Alcazabo in kraljevo rezidenco. Oba sta bila zgrajena v 11. stoletju v obdobju Mala\xc5\xa1kega emirata (Taifa) in raz\xc5\xa1irjena v nasridskem obdobju v 13. in 14. stoletju. Alcazaba, ki je prvotno branila mesto pred pirati, stoji na hribu, poraslem s palmami in bori. V 11. stoletju je bila med vladavino Hamudidov temeljito obnovljena._NEWLINE_Kot mnoge druge voja\xc5\xa1ke utrdbe, zgrajene v islamski \xc5\xa0paniji, ima tudi mala\xc5\xa1ka Alcazaba mnogokoten tloris. Ima zunanje in notranje obzidje s pravokotnimi stolpi, med katerimi je pokrit hodnik. Enak hodnik vodi tudi po pobo\xc4\x8dju hriba na Gibralfaro in je edina povezava med njima. Zaradi grobega in nedostopnega terena prehod ni slu\xc5\xbeil samo za komunikacijo, ampak tudi za obrambo, in je stanovalcem pala\xc4\x8de zagotavljal popolno zasebnost._NEWLINE_Vhodu v kompleks zapira mogo\xc4\x8den stolp, ki vodi v dodelan, dvakrat zavit hodnik. Za njim je ve\xc4\x8d vrat, odprtih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d z vrtovi, zasajenimi z bori in evkaliptusi, in notranje obzidje, skozi katero vodijo vrata Puerta de Granada. Za njimi je guvernerjava pala\xc4\x8da iz 11. in 14. stoletja, zgrajena okoli pravokotnega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da s trojno obokanim portalom. Nekaj sob se je ohranilo vse do danes. Na ju\xc5\xbeni strani pala\xc4\x8de je obokan belved\xc3\xaare (mirador), ki meri samo 2,5 m\xc2\xb2, s katerega je lep razgled na vrtove in morje. Na severni strani pala\xc4\x8de je bilo vodno kolo, Kiklopski vodnjak, globok 40 metrov, hamam, delavnice in monumentalna vrata Puerta de la Torre del Homenaje, ki stojijo na najbolj severni to\xc4\x8dki notranjega obzidja. Za njimi je prehod v Gibralfaro._NEWLINE_Cerkev sv. Jakoba (Santiago) je primer doma\xc4\x8dega gotskega sloga mud\xc3\xa9jar, ki se je razvil med rekonkvisto in vsebuje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske in islamske elemete. Iz tega obdobja je tudi cerkev sv. Marije (Iglesia del Sagrario ali Iglesia de Santa Mar\xc3\xada del Sagrario), ki so jo zgradili na mestu stare mo\xc5\xa1eje, takoj ko je mesto zasedla kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska. Cerkev se pona\xc5\xa1a z bogato okra\xc5\xa1enim portalom v izabelinsko-gotskem slogu, edinstvenem v mestu._NEWLINE_Stolnica in \xc5\xa1kofovska pala\xc4\x8da sta bili na\xc4\x8drtovani po renesan\xc4\x8dnih arhitekturnih idealih, vendar sta bili zaradi pomanjkanja sredstev dograjeni v baro\xc4\x8dnem slogu._NEWLINE_Bazilika y Real Santuario de Santa Mar\xc3\xada de la Victoria, zgrajena v poznem 17. stoletju, ima kapelo, ki je po vi\xc5\xa1ini zapolnjena z dovr\xc5\xa1enimi baro\xc4\x8dnimi plastikami.'