b'\n_START_ARTICLE_\nCiril Drekonja\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je na Temljinah nad Kne\xc5\xbeo pri Tolminu v bajtarski dru\xc5\xbeini Pri Mretnikovih. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval na Ilovici (1905\xe2\x80\x931911), nato je \xc5\xa1el na u\xc4\x8diteljsko pripravnico v Tolmin (1911\xe2\x80\x931912), zatem pa na mo\xc5\xa1ko u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Gorico (1912\xe2\x80\x931915). \xc5\xbdivel je v veliki rev\xc5\xa1\xc4\x8dini, o\xc4\x8de mu je v Gorici pla\xc4\x8deval le sobo in zajtrk. \xc4\x8ceprav si je pomagal z in\xc5\xa1trukcijami, so se posledice pomanjkanja kmalu poznale tudi na njegovem zdravju. Zaradi 1. svetovne vojne je moral prekiniti \xc5\xa1tudij in je u\xc4\x8diteljsko maturo opravil \xc5\xa1ele leta 1916 v Ljubljani. Vmes je bil vpoklican v vojsko, kjer je kmalu pokazal, kak\xc5\xa1na so njegova domovinska \xc4\x8dustva. \xc5\xbde leta 1916 je bil zaprt na Ljubljanskem gradu. Nato so ga za\xc4\x8dasno oprostili voja\xc5\xa1\xc4\x8dine in je z vmesno prekinitvijo, ko so ga spet vpoklicali, pou\xc4\x8deval na Pe\xc4\x8dinah (1917\xe2\x80\x931919). Kasneje je skoraj celo desetletje (1919\xe2\x80\x931927) u\xc4\x8dil na \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ki Gori, Slapu ob Idrijci in na Pe\xc4\x8dinah (potovalna \xc5\xa1ola). Leta 1927 so ga italijanske \xc5\xa1olske oblasti kot zavednega Slovenca in nacionalno osve\xc5\xa1\xc4\x8denega u\xc4\x8ditelja premestile v Piemont v Italiji. Po nekaj mesecih se je vrnil domov in se do konca 1929. leta posve\xc4\x8dal narodno obrambnemu delu. Bil je marksisti\xc4\x8dno opredeljen, na \xc5\xa0entvi\xc5\xa1ki Gori je vodil Bralno dru\xc5\xa1tvo, v protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnem delovanju je tesno sodeloval z rojakom Zorkom Jelin\xc4\x8di\xc4\x8dem. Zaradi tega je moral konec leta 1929 skupaj z dru\xc5\xbeino zbe\xc5\xbeati v Jugoslavijo. Kasneje je pou\xc4\x8deval v raznih krajih: v Prekmurju, v okolici Maribora, kot \xc5\xa1olski nadzornik je delal v Kamniku. Za zasluge na prosvetnem podro\xc4\x8dju je bil odlikovan z redom Sv. Save na pobudo lendavskega prosvetnega kroga. Ko so Nemci zasedli Slovenijo, so Cirila Drekonjo \xc5\xbee maja 1941 zaprli. Zaprt je bil v Kranju, Begunjah, Celovcu, kjer so ga strahovito mu\xc4\x8dili. Ko je po \xc5\xa1estih mesecih pri\xc5\xa1el iz zapora, je ilegalno takoj spet sodeloval z OF in KPS, \xc4\x8deprav se je okupator zna\xc5\xa1al tudi nad njegovo dru\xc5\xbeino. Hotel je zbe\xc5\xbeati v partizane, a so ga Nemci decembra 1943. leta ponovno aretirali. Najprej je bil zaprt na Jesenicah, nato v Begunjah in v Mauthausnu, od koder so ga skupaj s 25 drugimi talci pripeljali v Slovenijo in ga januarja 1944 leta ustrelili v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani._NEWLINE_Metod Dragonja, slovenski politik in gospodarstvenik, je vnuk Cirila Drekonje.\n_START_SECTION_\nUpornik proti vsemu, kar je ogro\xc5\xbealo slovenskega \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nCirila Drekonjo tako lahko uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med dedi\xc4\x8de in potomce tolminskih puntarjev. Bil je velik borec za narodne in socialne pravice in upornik proti vsemu, kar je ogro\xc5\xbealo slovenskega \xc4\x8dloveka. Cirila Drekonja pa se spominjamo tudi kot pesnika in pisatelja, \xc4\x8deprav mu je ob pou\xc4\x8devanju in aktivisti\xc4\x8dnem delu za literarno ustvarjanje ostalo malo \xc4\x8dasa. Literarno je za\xc4\x8del ustvarjati \xc5\xbee v gori\xc5\xa1kem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du, kasneje je objavljal v Koledarju Gori\xc5\xa1ke Matice. Poleg leposlovja je pisal tudi neleposlovne \xc4\x8dlanke, zlasti veliko s pedago\xc5\xa1kega podro\xc4\x8dja. 1930. leta je pri Gori\xc5\xa1ki Matici v knji\xc5\xbeni obliki iz\xc5\xa1lo njegovo delo Pod doma\xc4\x8dim krovom. V njem je cela vrsta pedago\xc5\xa1kih naukov, a tudi veliko zapisov o ljubezni do rodne grude, kot na primer ta:\xc2\xa0\xc2\xbbPre\xc4\x8dudna mo\xc4\x8d je v zemlji; \xc4\x8dloveka, ki jo obdeluje, priklene nase, da jo vzljubi. Iz truda in znoja, ki ga dajemo grudi, raste ljubezen do nje. V zemlji je ljubezen in lepota ... Ljubezen do doma\xc4\x8dije se ukorenini posebno globoko v otroku. Nobeno domovanje ne nudi toliko doma\xc4\x8dnosti kakor rodna hi\xc5\xa1a in nikjer nam ni po\xc4\x8ditek slaj\xc5\xa1i ko pod rodnim krovom.\xc2\xab\xc2\xa0Ciril Drekonja je pisal pesmi s socialno, vojno, domovinsko in ljubezensko tematiko. Posamezne pesmi je objavljal v revijah, ve\xc4\x8dina pa jih je ostala v rokopisu. Nekatere od teh pesmi je avtor o\xc4\x8ditno pripravljal za knji\xc5\xbeno izdajo, saj jih je o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dil, razporedil in jim dal naslov (Tolminske pesmi, Begunske pesmi). Navezanost na Ba\xc5\xa1ko grapo in te\xc5\xbeko \xc5\xbeivljenje njenih ljudi izra\xc5\xbeajo tudi Drekonjeve pesmi.\n_START_SECTION_\nDrekonja in proza\n_START_PARAGRAPH_\nBolj kot poeziji se je Ciril Drekonja posve\xc4\x8dal prozi. Tudi tu ka\xc5\xbee veliko navezanost na Tolminsko in predvsem Ba\xc5\xa1ko grapo. Tako je objavil povesti Dolg in Beg iz \xc5\xbeivljenja, prozno delo \xc4\x8cuvaj sveta. Precej del je iz\xc5\xa1lo po pisateljevi smrti, za kar ima precej\xc5\xa1nje zasluge France Bevk, s katerim sta bila prijatelja. Kar nekaj Drekonjevih del pa je ostalo v rokopisu. Ciril Drekonja je bil tudi zbiralec narodnega blaga in urednik. K temu delu ga je pritegnil rojak in u\xc4\x8ditelj Josip Kenda. Po Kendovi smrti je s sodelovanjem Ivana \xc5\xa0avlja v Trstu izdal zbirko Tolminske narodne pravljice. Omenjeni knjigi je napisal uvod in prispeval tudi nekaj pravljic, ki jih je sam zbral na Tolminskem.'