b"\n_START_ARTICLE_\nIran\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Iranu je suho subtropsko. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko s hladnimi zimami in vro\xc4\x8dimi poletji na vzhodu. Ob Kaspijskem jezeru je vla\xc5\xbeno subtropsko. Tukaj je tudi najve\xc4\x8d padavin, do 1200\xc2\xa0mm. Sicer je padavin malo, manj kot 200 mm v ni\xc5\xbeinah, do 300 mm v vi\xc5\xa1avju.\n_START_SECTION_\nTla, rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa dnu mnogih kotlin prevladujejo slana tla, ki so nerodovitna, gorska pobo\xc4\x8dja so kamnita. Rodovitna tla so v glavnem na re\xc4\x8dnih naplavinah v dnu dolin in ob obali Kaspijskega jezera. Ve\xc4\x8dina Irana (53\xc2\xa0%) je prekrita z rjavimi pu\xc5\xa1\xc4\x8davskimi tlemi. 27\xc2\xa0% je pa\xc5\xa1nikov, 10\xc2\xa0% je obdelane zemlje (75.620\xc2\xa0km\xc2\xb2 se namakajo), 11\xc2\xa0% je gozd, ki je prekomerno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dan. Ve\xc4\x8dina gozdov se nahaja med gorovjem Elburs in Kaspijskim jezerom. Prevladujejo listavci, nekaj je tudi endemi\xc4\x8dnih vrst (npr. Parrotia caspica). V okviru projekta Parrotia (2001) o Iranu, nem\xc5\xa1ke zvezne agencije za varstvo narave in Fundacije Michael Succow je \xc2\xbbKaspijski gozd\xc2\xab\xc2\xa0priznan kot svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina UNESCO in trajno za\xc5\xa1\xc4\x8diten v skladu s konceptom za za\xc5\xa1\xc4\x8dito in uporabo Kaspijskega gozda._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Iranskega vi\xc5\xa1avja je pu\xc5\xa1\xc4\x8dava ali polpu\xc5\xa1\xc4\x8dava, tukaj uspeva skromno rastje._NEWLINE_Prosto \xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali v Iranu so zelo raznolike in prilagojene na razli\xc4\x8dne vegetacijske cone. \xc5\xbdivali step in polpu\xc5\xa1\xc4\x8dav so gazele in divji osli, tudi divje ovce in koze in druge tipi\xc4\x8dne gorske \xc5\xbeivali. V gozdovih \xc5\xbeivi jelenjad. Nekaj \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bje rjavih medvedov, hijene, gepardi in leopardi so \xc5\xa1e vedno prisotni v oddaljenih obmo\xc4\x8djih, tigri in levi so iztrebljeni. Iran ima ve\xc4\x8d zavarovanih obmo\xc4\x8dij: rezervat Arasbaran, za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje Touran, narodni park Golestan in narodni park Kavir. Na otoku sredi Urmijskega jezera je bil mezopotamski jelen (Dama dama mesopotamica), ki je v divjini izumrl. Edina endemi\xc4\x8dna vrsta ptic v Iranu je perzijska talna \xc5\xa1oja (Podoces pleskei).\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in stari vek\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju Irana, to\xc4\x8dneje v Belud\xc5\xbeistanu, so na\xc5\xa1li ostanke prisotnosti ljudi \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa spodnjega paleolitika, od katerih najstarej\xc5\xa1i datirajo do 800.000 let nazaj. Na severozahodu de\xc5\xbeele ob Kaspijskem jezeru, so na\xc5\xa1li ostanke gospodarske dejavnosti iz obdobja mezolitika. Neolitska nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da ka\xc5\xbeejo na poljedelsko dejavnost izpred okoli 6.000 do 7.000 let v dolini Gorgana, v Tureng-Tapeju, Jarim-Tapeju in v osrednjem delu, v Sialku II (blizu K\xc3\xa3sh\xc3\xa3na)._NEWLINE_Predmete iz bakra in poslikane keramike iz bronaste dobe (pred 4.000 leti) so na\xc5\xa1li v Suzi (pokrajina Huzestan) in Tape-Sialku. \xc5\xa0ele z arheolo\xc5\xa1kimi raziskovanji v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu spoznavamo zelo stare civilizacije ki so na tem mestu gradile mesta pred 5000 leti._NEWLINE_V za\xc4\x8detku tretjega tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t., se v Suzi pojavi oblika pisave, ki je verjetno nastala iz stare sumerske pisave. Elamsko cesarstvo (pred tem je obstajala protoelamitska civilizacija) je postalo nova regionalna mo\xc4\x8d v jugozahodnem Iranu ter svojevrstna konkurenca sosednim cesarstvom Babiloniji in Asiriji. \xc5\xa0ele v drugem tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. pridejo na iranski plato narodi iz srednje Azije. Sredi 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Medijci zbrani v plemenih na severu in severozahodu postanejo samostojna regionalna sila in ustanovijo Medijsko cesarstvo. Ob koncu istega stoletja se Medijci in Babilonci osvobodijo od Asircev, ko zavzamejo Ninive (612. pr. n. \xc5\xa1t.). V tem \xc4\x8dasu viri pi\xc5\xa1ejo o Kiru I., kralju An\xc5\xa1ana in vnuku Ahemena, ustanovitelja prvega perzijskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nStoletni boji z Rimljani so iz\xc4\x8drpavali obe tedanji supersili, kar so izkoristili Arabci zdru\xc5\xbeeni pod islamom in za\xc4\x8deli masovne vojne pohode. Osvajanje Irana so za\xc4\x8deli leta 637 pod vodstvom Abu Bekra. Po zavzetju Ktezifonta, glavnega mesta cesarstva, so muslimani premagali sasanidsko vojsko pri Nihavandi leta 642. Po Iranu se je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti islam, ki je postal ve\xc4\x8dinska religija tri stoletja kasneje v \xc4\x8dasu vladanja dinastije Samanidov. Iran je bil islamiziran, a nikoli arabiziran, za razliko od drugih krajev ki jih je osvojil kalifat. Perzijci so pomembno vplivali na islamsko kulturo, politiko in religijo._NEWLINE_V 8. stoletju, v Horasanu prevzamejo disidentsko \xc5\xa1iitsko doktrino in se osamosvoji od arabske dominacije. Z uporom je bila odstavljena dinastija Umajadov, ki jo je v Bagdadu leta 748 zamenjala Abasidska dinastija. Mo\xc4\x8d kalifov hitro kopni tako da med letoma 820 in 1005 v Iranu nastane mnogo mo\xc4\x8dnih regionalnih dinastij, od katerih so bil pomembni Samanidi. Ti so se pogosto spopadali z Bagdadom in na ta na\xc4\x8din obogatili intelektualno \xc5\xbeivljenje dinastij. Ne samo klasi\xc4\x8dno arabsko kulturo, podpirali so tudi perzijsko knji\xc5\xbeevnost in \xc5\xa1\xc4\x8ditili mislece. Od leta 962 je Horasanu in Pand\xc5\xbeabu vladala dinastija Gaznavidov iz Gaznija. V tem \xc4\x8dasu, pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Mahmuda Gaznija, Firdusi pi\xc5\xa1e\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0ahnamo\xc2\xab\xc2\xa0(Knjiga kraljev), epsko pesnitev z zgodbami iz perzijske mitologije._NEWLINE_Seld\xc5\xbeuki pridejo v regijo v 11. stoletju in premagajo Gaznavide in Samanide. V Iranu se dogaja kulturna in znanstvena renesansa. V Isfahanu je narejena opazovalnica, v kateri je Omar Hajam izdelal nov perzijski koledar s prestopnim letom, ki je \xc5\xa1e danes v uporabi. Ta doba je bila zelo plodna tudi za mnoge druge umetni\xc5\xa1ke dose\xc5\xbeke._NEWLINE_Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki imperij je v 12. stoletju postopoma razpada na manj\xc5\xa1e neodvisne dele. Okoli leta 1150 ve\xc4\x8dino dana\xc5\xa1njega Irana obvladuje seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki sultan Ahmed Sand\xc5\xbear. Zadnji ostanek Seld\xc5\xbeukov na ozemlju dana\xc5\xa1njega Irana uni\xc4\x8dijo Horezmijci pod vodstvom Ala ad-Din Teke\xc5\xa1a leta 1194. Isto\xc4\x8dasno vzhodni predel dana\xc5\xa1njega Irana obvladovladujejo Guridi, ki pa si za te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de delovanja izberejo indijsko podcelino, kjer prodrejo vse do Bengalije. Leta 1220 za\xc4\x8dnejo Mongoli pod vodstvom D\xc5\xbeingiskana  s totalno vojno proti Horezmijcem in jih pre\xc5\xbeenejo proti Levantu. Invazija naredi precej \xc5\xa1kode dr\xc5\xbeavi in prebivalstvu. Uni\xc4\x8dijo \xc5\xa1tevilne namakalne sisteme, s tem pa tudi mre\xc5\xbeo naselij. Uni\xc4\x8dena mesta zamenjajo izolirane oaze, \xc5\xa1tevilo prebivalcev pade. Manj\xc5\xa1e lokalne dinastije vladajo do konca prvega mongolskega obdobja v letu 1335._NEWLINE_Leta 1381 se zgodi ponovna invazija, v kateri Timur v celoti osvoji Iran in postane vladar. Timuridi vladajo do leta 1507 ko uzbe\xc5\xa1ki \xc5\xa0ajbanidi zavzamejo Samarkand, isto\xc4\x8dasno pa v iranskem Azarbajd\xc5\xbeanu nastopi doma\xc4\x8da dinastija Safavidov, ki centralizira iransko ozemlje.\n_START_SECTION_\nSodobni Iran\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi poskusi modernizacije dr\xc5\xbeave so se za\xc4\x8deli \xc5\xbee v \xc4\x8dasu vladanja Nasrudin-\xc5\xa1aha. Reforminan je bil dav\xc4\x8dni sistem, pove\xc4\x8dana je bila kontrola nad administracijo, razvijala se je industrija in trgovina. Zmanj\xc5\xa1al se je vpliv tujih vlad, kot tudi vpliv \xc5\xa1iitske duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Vendar pa so se proti koncu 19. stoletja za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti zahteve po ve\xc4\x8d svobo\xc5\xa1\xc4\x8din. Pod pritiskov \xc5\xa1iitskih verskih vodij so 30.12.1906 dobili prvo ustavo. Iran je postal prva bli\xc5\xbenjevzhodna dr\xc5\xbeava ki je ustavo dobila z revolucijo. Kljub nevtralnosti, sta med 1. svetovno vojno dele iranskega ozemlja zasedla Rusija in Tur\xc4\x8dija, JV del pa Velika Britanija.\n_START_SECTION_\nRodbina Pahlavi\n_START_PARAGRAPH_\n5. junija 1920 so v Azerbajd\xc5\xbeanu razglasili sovjetsko republiko Gilan. 21. februarja 1921 je \xc4\x8dastnik Reza Khan Pahlavi v Iranu izvedel dr\xc5\xbeavni udar, parlament je 31. oktobra 1925 odstavil zadnjega kad\xc5\xbearskega \xc5\xa1aha Mohammada Hassana Mirzo in za novega \xc5\xa1aha imenovali Rezo Khana._NEWLINE_Za\xc4\x8dne se modernizacija Irana: razvoj te\xc5\xbeke industrije, veliki infrastrukturni projekti, gradnja nacionalne \xc5\xbeeleznice, uvedba nacionalnega javnega izobra\xc5\xbeevalnega sistema, reforma sodstva (prej pod nadzorom duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine), oblikovanje iranskega civilnega zakonika, izbolj\xc5\xa1anje zdravstvenega sistema, itd. Posebne pravice, ki so bile pod prej\xc5\xa1njo vlado dodeljene tujcem, so ukinili. Dr\xc5\xbeavo so 21. marca 1935 preimenovali v Iran. \xc5\xbdenskam je bila odsvetovana no\xc5\xa1nja \xc4\x8dadorja, mo\xc5\xa1kim pa ukazano nositi zahodnja\xc5\xa1ke obleke._NEWLINE_Ker je bil Iran v poslih z Veliko Britanijo in Sovjetsko zvezo v mo\xc4\x8dno neenakopravnem polo\xc5\xbeaju, je \xc5\xa1ah postal naklonjen Nemcem, vendar je Iran razglasil za nevtralno dr\xc5\xbeavo in ni podprl nem\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih operacij. Zato sta ZSSR in Britanija avgusta 1941 napadli Iran in prisilili \xc5\xa1aha, da je predal oblast sinu Mohammadu Rezi._NEWLINE_Po vojni so se za\xc4\x8deli pojavljati pozivi k nacionalizaciji iranskih naftnih polj in postopnem izrivanju tujcev. 28. aprila 1951 je Iran pod vodstvom predsednika vlade Mohamada Mosadeka nacionaliziral Anglo-iransko naftno dru\xc5\xbebo. \xc5\xa0ah je bil temu mo\xc4\x8dno nenaklonjen, saj so zahodne dr\xc5\xbeave uvedle embargo na iransko nafto, vendar je bil primoran zapustiti dr\xc5\xbeavo. S pomo\xc4\x8djo udara, ki sta ga organizirali CIA in Britanci, se je \xc5\xa1ah vrnil in 19. avgusta 1953 odstavil Mosadeka. _NEWLINE_V nadaljevanju je \xc5\xa1ah sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z zahodnimi dr\xc5\xbeavami (\xc5\xa1e posebej z ZDA) in za\xc4\x8del z reformami, ki so leta 1963 rezultirale v t. i. Beli revoluciji. Te reforme so vklju\xc4\x8devale obvezno \xc5\xa1olstvo, gradnjo industrije in infrastrukture, oslabitev vpliva veleposestnikov in ve\xc4\x8djo enakopravnost \xc5\xbeensk. To je privedlo k nastanku delavskega razreda in okrepitev srednjega sloja ter nara\xc5\xa1\xc4\x8danje iranske mo\xc4\x8di na Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Veleposestniki in verski voditelji so bili proti reformi, saj je bil njihov vpliv na \xc5\xbeivljenje v Iranu zmanj\xc5\xa1an. Protestom se je pridru\xc5\xbeil tudi del Irancev, ki so z zemlji\xc5\xa1ko reformo dobili izredno malo ali ni\xc4\x8d zemlje, zaradi \xc4\x8desar so se morali znajti druga\xc4\x8de. _NEWLINE_\xc5\xa0ah je v tem \xc4\x8dasu tudi pove\xc4\x8dal svoja pooblastila, kar je kljub mo\xc4\x8dnemu nara\xc5\xa1\xc4\x8danju standarda zaradi reform mnoge ujezilo, zato so se \xc5\xa1tudentje pod vodstvom ajatole Rohollaha Homeinija zdru\xc5\xbeili v uporu proti \xc5\xa1ahu. Ti protesti so bili razgnani, Homeini pa je moral dr\xc5\xbeavo zapustiti in oditi v sosednji Irak._NEWLINE_V 70. letih 20. stoletja je nara\xc5\xa1\xc4\x8danje cen nafte povzro\xc4\x8dilo inflacijo in hitro ve\xc4\x8danje razlik med bogatimi in revnimi. \xc5\xa0ah je za\xc4\x8del z reformami za zmanj\xc5\xa1anje inflacije, kar pa je te\xc5\xbeave in nepriljubljenost njegove vladavine \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo. Za\xc4\x8delo se je obdobje protestov, ki niso ve\xc4\x8d prenehali.\n_START_SECTION_\nIslamska revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nV januarju 1978 je pri\xc5\xa1lo do spopadov med policijo in \xc5\xa1tudenti teologije v mestu Qom. Pri tem je pri\xc5\xa1lo tudi do smrtnih \xc5\xbertev med \xc5\xa1tudenti, kar je opozicija izkoristila za organizacijo protestov po vsej dr\xc5\xbeavi, pri\xc5\xa1lo pa je tudi do zdru\xc5\xbeevanja ve\xc4\x8d opozicijskih gibanj. \xc5\xa0ah je kljub temu nadaljeval s pogajanji in se je vzdr\xc5\xbeal pretirane uporabe sile ter napovedal nadaljevanje reform. _NEWLINE_Vse to pa protestnikov ni ustavilo in v septembru 1978 je izbruhnila splo\xc5\xa1na stavka, ki je mo\xc4\x8dno zavrla \xc5\xbeivljenje v Iranu. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xa1ah pritisnil ira\xc5\xa1ko vlado, naj iz\xc5\xbeene Homeinija. Homeini je nato od\xc5\xa1el v Pariz, kjer je s pomo\xc4\x8djo BBC in ostalih zahodnih medijev uspel \xc5\xa1e bolj u\xc4\x8dinkovito \xc5\xa1iriti propagando. \xc5\xa0ah je ustanovil prehodno vlado in obljubil sodelovanje z opozicijo, kar pa je slednja razumela kot popu\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1ahove mo\xc4\x8di in protesti so se \xc5\xa1e okrepili. Vojska in policija zaradi \xc5\xa1ahovega ukaza po \xc4\x8dimmmanj\xc5\xa1i uporabi sile nista odlo\xc4\x8dneje posredovali._NEWLINE_Januarja 1979 je moral \xc5\xa1ah Reza Pahlavi zapustiti dr\xc5\xbeavo, 1. februarja pa se je v dr\xc5\xbeavo vrnil Homeini. Protestniki so za\xc4\x8deli z zasedbo vladnih objektov, za\xc4\x8dasna vlada pa je 11. februarja odstopila. 1. aprila 1979  je bila razgla\xc5\xa1ena islamska republika. Homeini je postal vrhovni voditelj, oblast je prevzel Revolucionarni svet sestavljen izklju\xc4\x8dno iz verskih voditeljev in takoj obra\xc4\x8dunal s \xc5\xa1ahovimi privr\xc5\xbeenci. Iran je za\xc4\x8del gospodarsko nazadovati, propad pa je pospe\xc5\xa1ila tudi iransko-ira\xc5\xa1ka vojna (1980-1988). Vojno je za\xc4\x8del Irak, da bi zagotovil nadzor nad \xc5\xa0a\xc8\x9b\xc8\x9b al-'Arabom.\n_START_SECTION_\nPo Homeiniju\n_START_PARAGRAPH_\nAjatola Homeini je umrl 3. junija 1989. Nasledil ga je zmernej\xc5\xa1i ajatola Ali Hamenei, predsednik republike pa je leta 1989 postal Ali Akbar Rafsand\xc5\xbeani. Spremenili so ustavo. Revolucionarni zagon se je umiril, prav tako nasprotja s sosednjimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Med Zalivsko vojno leta 1991 je Iran ostal nevtralen (dovolil je le prisotnost ira\xc5\xa1kih letal in vstop ira\xc5\xa1kim beguncem)._NEWLINE_Propad gospodarske politike in modernizacija iranske vlade je imelo za posledico izvolitev Muhameda Hatamija na mesto predsednika v letu 1997. V \xc4\x8dasu njegovega vladanja je bilo precej nesoglasij med tistimi, ki so zahtevali spremembe in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je \xc5\xbeelela zadr\xc5\xbeati svojo mo\xc4\x8d. Julija 1999 so na ulicah Teherana in drugih ve\xc4\x8djih mestih izbruhnili masovni protesti proti oblastem. Hatami je bil ponovno izvoljen leta 2001, vendar so konservativne struje v iranskem parlamentu destabilizirale njegovo reformno politiko._NEWLINE_Leta 2005 je bil na mesto predsednika dr\xc5\xbeave izvoljen Mahmoud Ahmadinejad, konzervativni \xc5\xbeupan Teherana. Za njegov mandat je bil zna\xc4\x8dilen spor z ZDA glede nuklearnega programa in trda zunanja politika.\n_START_SECTION_\nPolitika in uprava\n_START_PARAGRAPH_\nZ ustanovitvijo islamske republike Iran je nastal enkraten sestav oblasti na svetu. Iran je edina uradno \xc5\xa1iitska dr\xc5\xbeava v muslimanskem svetu. Islamska republika Iran je prakti\xc4\x8dno tudi edina teokracija na svetu, in smatra da prihaja oblast od Boga, mo\xc4\x8d pa le\xc5\xbei v rokah duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ta oblika teokracije ima za osnovo na\xc4\x8delo velayat-e faqih (\xd9\x88\xd9\x84\xd8\xa7\xdb\x8c\xd8\xaa \xd9\x81\xd9\x82\xdb\x8c\xd9\x87), ki ga je v 1960 letih teoretiziral ajatolah Ruholah Homeini, prvi Vodja Revolucije.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2013 je imel Iran 79.853.900 prebivalcev, leta 2004 pa 67.503.000. Rast prebivalstva je bila v preteklih desetletjih precej\xc5\xa1nja, v zadnjem desetletju pa se po\xc4\x8dasi umirja. Stopnja rasti je 1,24%, rodnost zna\xc5\xa1a 18,4 rojstev/1000 prebivalcev. Pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba ob rojstvu je popre\xc4\x8dno 70,62 let (\xc5\xbeenske 72,24 let, mo\xc5\xa1ki 69,09 let). Popre\xc4\x8dna starost prebivalcev je 27,8 let._NEWLINE_Mestnega prebivalstva je 69,1% od celotnega prebivalstva. Ve\xc4\x8dja mesta so: Teheran (glavno mesto) 7.190.000, Ma\xc5\xa1had 2.592.000, Isfahan 1.704.000, Kara\xc4\x9f 1.531.000, Tabriz 1.459.000 (stanje 2009). Na Iranskem vi\xc5\xa1avju so prebivalci naseljeni po oazah v kotlinah in dolinah, nekaj je \xc5\xa1e vedno nomadov._NEWLINE_Etni\xc4\x8dne skupine\xc2\xa0: Iranci 61% , Azerbajd\xc5\xbeanci 16% , Kurdi 10% , Luri 6% , Belud\xc5\xbei 2% , Arabci 2% , Turkmenci in tur\xc5\xa1ka plemena 2%, drugi 1%.(stanje 2013)_NEWLINE_Jeziki: indoevropski perzijski jezik (uradni - \xd9\x81\xd8\xa7\xd8\xb1\xd8\xb3\xdb\x8c, farsi) 53% (pisava arabska), poleg tega pa se lokalno uporablja \xc5\xa1e 15 regionalnih uradnih jezikov, med njimi: azerbajd\xc5\xbeanski in druga tur\xc5\xa1ka nare\xc4\x8dja 18\xc2\xa0%, kurdski 10\xc2\xa0% , gila\xc5\xa1ki in mazandaranski 7%, lurski 6%, belu\xc4\x8dijski 2%, arab\xc5\xa1\xc4\x8dina 2%, drugi 2%.(stanje 2013)_NEWLINE_Religije: muslimani (dr\xc5\xbeavna vera) 98% (\xc5\xa1iiti 89%, suniti 9%), drugo (zoroastrska, judovska, kr\xc5\xa1\xc4\x8danska in baha'i) 2%.(stanje 2013)_NEWLINE_Zemljepisni polo\xc5\xbeaj dr\xc5\xbeave, gospodarska in demografska situacija so vzrok da se Iran smatra kot dr\xc5\xbeavo izvora, tranzita in cilja migrantov. \xc4\x8ceprav v dr\xc5\xbeavi trenutno \xc5\xbeivi veliko \xc5\xa1tevilo beguncev, je to dr\xc5\xbeava emigracije in imigracije._NEWLINE_Najve\xc4\x8d beguncev je iz Afganistana in Iraka. Leta 2001 je bilo afganistanskih beguncev okoli 3.809.600, ira\xc5\xa1kih pa 530.100. Pritok beguncev se je za\xc4\x8del v za\xc4\x8detku 1980-ih, razlog pa vojni spopadi na iranskih mejah._NEWLINE_Uradna politika iranske vlade je vra\xc4\x8danje beguncev, od katerih je bilo \xc5\xbee oko 2 milijona vrnjeno, del tudi s pomo\xc4\x8djo Zdru\xc5\xbeenih narodov._NEWLINE_Iranska dijaspora je ocenjena na okoli 4 milijone ljudi, ki so emigrirali v Severno Ameriko, Zahodno Evropo, Ju\xc5\xbeno Ameriko, veliki del po revoluciji leta 1979. Trenutno je vzrok emigraciji (ocena je okoli 40.000 ljudi na leto) gospodarska nestabilnost, politika, izobra\xc5\xbeevanje in nezaposlenost.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIransko gospodarstvo je v zadnjih desetletjih do\xc5\xbeivelo velike pretrese. Veliko rast v 70-ih letih, v 80-h pa izjemen padec zaradi islamske revolucije in vojne z Irakom. Dr\xc5\xbeava obvladuje velik del gospodarstva in banke, sistem je v glavnem odvisen od prihodkov od nafte. Razvoj sicer poteka v smeri tr\xc5\xbenega gospodarstva, ki pa je omejeno na majhne delavnice, kmetijstvo, nekaj proizvodnje in storitev. Bohoti se neformalna dejavnost in korupcija. Razlike med mesti in pode\xc5\xbeeljem se drasti\xc4\x8dno ve\xc4\x8dajo._NEWLINE_Fiskalne in denarne omejitve, kot posledica mednarodnih sankcij proti Iranu, mo\xc4\x8dno ni\xc5\xbeajo prihodke od nafte in silijo dr\xc5\xbeavo k zmanj\xc5\xa1anju javnofinan\xc4\x8dne porabe. Gospodarska rast je postala prvi\xc4\x8d po dveh desetletjih negativna. Inflacija je v letu 2012 zna\xc5\xa1ala 19,9%._NEWLINE_Po podatkih iz leta 2007 je zaposlenost bo dejavnostih naslednja: v kmetijstvu 25%, v industriji 31%, storitve 45%. Stopnja brezposelnosti je v letu 2012 zna\xc5\xa1ala 15,5\xc2\xa0%._NEWLINE_Vodilni iranski trgovinski partnerji so: Kitajska, Nem\xc4\x8dija, Ju\xc5\xbena Koreja, Francija, Japonska, Rusija, Tur\xc4\x8dija in Italija, pove\xc4\x8duje pa se sodelovanje z dr\xc5\xbeavami v razvoju (Sirija, Indija, Venezuela, \xc5\xa0rilanka in Ju\xc5\xbena Afrika)._NEWLINE_Iran sodeluje v naslednjih mednarodnih organizacijah:_NEWLINE_CICA, CP, D-8, ECO, FAO, G-15, G-24, G-77, IAEA IBRD, ICAO, Mednarodno kazensko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (nacionalni odbori ), ICRM, IDA, IDB, IFAD, IFC, IFRCS, IHO, ILO, IMF, IMO, IMSO, Interpol, IOC, IOM, IPU, ISO, ITSO, ITU, MIGA, NAM, Organizacije islamske konference, OPCW, OPEC, PCA, SAARC (opazovalec), SCO (opazovalec), UN, UNAMID, UNCTAD, UNESCO, UNHCR, UNIDO, UNITAR, UNWTO, UPU, WCO, WFTU (NVO), WHO, WIPO, WMO, Svetovna trgovinska organizacija (opazovalec ).\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIran ima 10,05% ozemlja obdelovalnih povr\xc5\xa1in od katerih namakajo 87.000\xc2\xa0km\xc2\xb2, 1,08% trajnih nasadov in 27% pa\xc5\xa1nikov. Te\xc5\xbeave kmetijstvu povzro\xc4\x8dajo ob\xc4\x8dasne su\xc5\xa1e, poplave, nevihte prahu in pe\xc5\xa1\xc4\x8deni viharji._NEWLINE_Kmetijski proizvodi so predvsem: p\xc5\xa1enica, ri\xc5\xbe, druga \xc5\xbeita, sladkorna pesa, sladkorni trs, sadje, ore\xc5\xa1ki, bomba\xc5\xbe, mle\xc4\x8dni izdelki, volna, \xc4\x8daj, kaviar.  Sadjarstvo je zastopano z: pomaran\xc4\x8dami, limonami, mandarinami, pistacijami, mandlji, le\xc5\xa1niki, dateljni, marelicami, jabolki in grozdjem (rozine). Hrane ne pridelajo dovolj za lastne potrebe._NEWLINE_\xc5\xbdivinoreja je najpomembnej\xc5\xa1a izven namakalnih obmo\xc4\x8dij. \xc5\xbdivali ve\xc4\x8dinoma redijo kot pol nomadi. Tako vzredijo 40% koz in ovac, pomembna postaja tudi govedoreja in perutninarstvo._NEWLINE_Ob Kaspijskem jezeru je razvito ribi\xc5\xa1tvo in pridelava kaviarja. Ob Perzijskem zalivu razvijajo ribi\xc5\xa1tvo na odprtem morju.\n_START_SECTION_\nIndustrija, rudarstvo in energetika\n_START_PARAGRAPH_\nIran ima velike zaloge nafte in zemeljskega plina v obmo\xc4\x8dju Huzistana, ob obali in na dnu Perzijskega zaliva. Imeli naj bi 16% znanih zalog zemeljskega plina in 10% zalog nafte. Za proizvodnjo skrbi Iranska dr\xc5\xbeavna naftna dru\xc5\xbeba (NIOC). Zemeljski plin po plinovodih izva\xc5\xbeajo v Tur\xc4\x8dijo, v gradnji so \xc5\xa1e drugi plinovodi._NEWLINE_Iran proizvede 220,3 milijard kWh (2011) elektri\xc4\x8dne energije, porabijo pa jo 182,7 milijard kWh. Razliko izvozijo. Elektriko pridobivajo iz fosilnih goriv (nafta, zemeljski plin), hidro energije (reki Karun in Karhe) ter drugih obnovljivih virov. Najve\xc4\x8dji je dele\xc5\xbe fosilnih goriv (86,2%). (Vsi podatki so za leto 2010)._NEWLINE_Pomembno je pridobivanje kroma, bakra in molibdena, \xc5\xbeelezove rude, cinka in zlata, fosfatov, sadre in kuhinjske soli._NEWLINE_Danes ima Iran razvito doma\xc4\x8do industrijo, mnogo pa se vlaga tudi v znanost kot so nanotehnologija, biotehnologija, farmakologija, vesoljske in nuklearne tehnologije, itd. Iran ima tudi velik turisti\xc4\x8dni potencial glede nato, da se na osnovi atraktivnih naravnih in zgodovinskih lokalitet navaja kot ena izmed prvih 10 turisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav na svetu. Med letoma 2005 in 2010 je Iran za\xc4\x8del proces privatizacije in tako dr\xc5\xbeavni del v bruto doma\xc4\x8dem proizvodu zmanj\xc5\xa1al iz 80% na 40%], in ga namerava \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1ati.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nIranska kultura je bila dolga stoletja dominantna kultura v prostoru Bli\xc5\xbenjega vzhoda in srednje Azije, perzijski jezik je bil jezik intelektualcev. Skoraj vsa filozofska, znanstvena in knji\xc5\xbeevna dela v islamskih cesarstvih so napisana v njem in prevedena v arab\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Za iransko kulturo je zna\xc4\x8dilno mnogo obi\xc4\x8dajev in tradicij, islam v \xc5\xa1iitski obliki, jezik, bogata mitologija, zveza z zoroastrizmom, bogata umetnost, poezija in perzijska, kurdska, azerbejd\xc5\xbeanska in druge knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Zelo pomembna zna\xc4\x8dilnost kulture je tudi perzijska prijaznost tarof (\xd8\xaa\xd8\xb9\xd8\xa7\xd8\xb1\xd9\x81), ki zahteva spo\xc5\xa1tovanje starej\xc5\xa1ih in \xc5\xbeensk, uporabo vljudnega jezika in gostoljubnost napram tujcem.\n_START_SECTION_\nNaravne in kulturne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nBam je mesto v oazi na ju\xc5\xbenem koncu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Da\xc5\xa1t-e-L\xc5\xa9t ob stari trgovski poti proti Indiji. Ob potresu leta 2003 je bilo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano. Je z obzidjem zavarovano srednjeve\xc5\xa1ko mesto (Arg-e-Bam), nad katerim dominira trdnjava iz \xc4\x8dasa Sasanidov. Je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Bisot\xc5\xa9n (tudi Bisitun) je vas v bli\xc5\xbeini Kerm\xc3\xa3n\xc5\xa1\xc3\xa3ha.  Nad reko je v skalno steno vklesan relief Dareja I. iz okoli leta 520 pr.n.\xc5\xa1t., z napisi v staroperzijskem, elamskem in novobabilonskem jeziku. Na osnovi tega spomenika so v 19. stoletju razvozlali klinopis._NEWLINE_\xc4\x8cogh\xc3\xa3 Zambil so razvaline elamske prestolnice Dur Unta\xc5\xa1 (14. - 7. st.pr.n.\xc5\xa1t.). Mesto je bilo obdano s tremi koncentri\xc4\x8dnimi krogi obzidij. Na sredini so ostanki sveti\xc5\xa1\xc4\x8d in pet stopenjski zigurat (stolp) ter ostanki pala\xc4\x8d. Je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Gonbad-e Qab\xc5\xa9s je mesto na SV dr\xc5\xbeave, kjer \xc5\xbeivijo Turkmenci. Ohranjen je iz \xc5\xbegane gline zgrajen mavzolej kneza Qabusa ibn Vu\xc5\xa1mgirja v obliki 55 m visokega stolpa (11. st.)._NEWLINE_Isfahan (Esfah\xc3\xa3n) je mesto ob reki Zayandeh, prestolnica safavidske Perzije (1598 - 1786). V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je 525 x 160 m velik Imamov trg (Maid\xc3\xa3n-e Em\xc3\xa3m), ki je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Tukaj so Imamova mo\xc5\xa1eja (nekdaj kraljeva mo\xc5\xa1eja 1611-1630), mo\xc5\xa1eja \xc5\xa1ejka Lotfoll\xc3\xa3ha (1603-1619), pala\xc4\x8da Ali Qapu (1597 - 1660), za njo pa pala\xc4\x8da \xc4\x8cehel Sot\xc5\xa9n (1647 - 1707). Znamenit je \xc5\xa1e pokriti bazar s Petkovo mo\xc5\xa1ejo (11. - 18. st.), medresa \xc4\x8cah\xc3\xa3r B\xc3\xa3gh (1704 - 1714), \xc5\xa1tirje mostovi iz safavidskega obdobja in armenska \xc4\x8detrt Jolf\xc3\xa3 s katedralo V\xc3\xa3nk (1655 - 1664)._NEWLINE_K\xc3\xa3sh\xc3\xa3n, mesto v oazi blizu Qoma. Iz seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega obdobja je Petkova mo\xc5\xa1eja (11. st.), mo\xc5\xa1eja Masjed-e J\xc3\xa3me (1236 - 1264), bazar, medresa imama Homeinija (19. st.) in vrt B\xc3\xa3gh-e Fin (16. st.)_NEWLINE_Ma\xc5\xa1had je \xc5\xa1iitsko sveto mesto, ki le\xc5\xbei na SV dr\xc5\xbeave in je pomembna romarska pot h grobnici \xc5\xa1iitskega imama Reze (umrl leta 817). Tukaj so sveti\xc5\xa1\xc4\x8da z mavzolejem (11. st.), mo\xc5\xa1eja G\xc3\xb5har \xc5\xa0\xc3\xa3d (1416 - 1418), Sveti muzej in Rezov muzej._NEWLINE_Pasargad (P\xc3\xa3s\xc3\xa3rg\xc3\xa3d), prva prestolnica ahamenidske Perzije (550 - 518 pr.n.\xc5\xa1t.) in le\xc5\xbei blizu Perzepolisa. Tukaj je grobnica Kira Velikega, ostanki njegove pala\xc4\x8de, zakladnice in sveti\xc5\xa1\xc4\x8d. Je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Perzepolis (Taht-e Jam\xc5\xa1\xc4\xa9d) prestolnica ahemenidske Perzije (518 - 331 pr.n.\xc5\xa1t.) in le\xc5\xbei SV od \xc5\xa0iraza na obse\xc5\xbeni umetni terasi velikosti 450 x 300 m. Nanjo vodita z reliefi okra\xc5\xa1eni stopni\xc5\xa1\xc4\x8di, tukaj so ostanki zgradb (z reliefi okra\xc5\xa1ena sprejemna pala\xc4\x8da Apadana, Darejeva in Kserksova pala\xc4\x8da, dvorana stotih stebrov in kraljevska zakladnica) ter v skalo vklesana grobnica Artakserksa I. in III. Je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Qara Kelis\xc3\xa3 (\xc4\x8drna cerkev) je armenski samostan obdan z obzidjem in cerkev sv. Tadeja iz 12. st. Le\xc5\xbei v gorah ju\xc5\xbeno od M\xc3\xa3k\xc5\xa9ja v Azerbejd\xc5\xbeanu._NEWLINE_Qom (tudi Qum) je najpomembnej\xc5\xa1e \xc5\xa1iitsko versko in izobra\xc5\xbeevalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Iranu. Je tudi bo\xc5\xbeja pot h grobu Fatime Masumeh, sestre osmega imama Reze (Hazrat-e Ma'sumeh) -  17.st. Tukaj je \xc5\xa1e mo\xc5\xa1eja Azam ter \xc5\xa1tevilni mavzoleji, najve\xc4\x8d iz 14. st._NEWLINE_Solt\xc3\xa3n\xc4\xa9ye (tudi Sultaniye) je manj\xc5\xa1e mesto blizu Qazvina. Bila je poletna rezidenca mongolske rodbine Ilhanidov. Delno je ohranjena trdnjava iz 14. st., iz opeke zgrajen osemkotni mavzolej kana Uljajtuja (vladal 1304 - 1314). Je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_\xc5\xa0iraz (\xc5\xa0ir\xc3\xa3z) je kulturno in gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ju\xc5\xbenega Irana. Le\xc5\xbei v kotlini v gorovju Zagros na nmv. 1540 m. Tukaj sta mavzoleja pesnikov Hafisa (zgrajen 1936 - 38) in Saadija (1952). Pokriti bazar Vak\xc4\xa9l s karavanserajem (1871) in Vak\xc4\xa9lova mo\xc5\xa1eja (1773), mavzolej \xc5\xa1aha \xc4\x8cer\xc3\xa3gha (12. st.), Stara petkova mo\xc5\xa1eja (9. - 14. st.), pala\xc4\x8da B\xc3\xa3gh-e Nazar (18. st.) s Parsijskim muzejem, Oran\xc5\xbeni vrt (B\xc3\xa3gh-e Nerenjest\xc3\xa3n - 19. st.) in Rajski vrt (B\xc3\xa3gh-e Eram) zdaj botani\xc4\x8dni vrt._NEWLINE_Tabriz (T\xc3\xa3br\xc4\xa9z) je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de iranskega dela Azerbejd\xc5\xbeana in le\xc5\xbei na nmv. 1340 m. Znamenita je Modra mo\xc5\xa1eja z mozaiki iz kerami\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic iz leta 1465, trdnjava iz 14. st., armenska Marijina cerkev (1785) in Azerbajd\xc5\xbeanski muzej._NEWLINE_Taht-e Soleim\xc3\xa3n je nekdanje zoroastrsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de iz 13. st., ki le\xc5\xbei ob gorskem jezeru ju\xc5\xbeno do Azerbejd\xc5\xbeana. Sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ognja  (6. - 7. st.) in druge verske stavbe le\xc5\xbeijo znotraj obzidja.  Je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Teheran (Tehr\xc3\xa3n) je glavno mesto od leta 1786. Le\xc5\xbei ob vzno\xc5\xbeju gorovja Elburs na nmv. 1190 m. Znamenitosti so pala\xc4\x8da Golestan (19. st.), velik pokriti bazar, mo\xc5\xa1eja \xc5\xa0ahid Motahhari (1878 - 90). Na ju\xc5\xbenem robu mesta stoji Homeinijev mavzolej, na severu pa pala\xc4\x8da Saadabad, poletna rezidenca zadnjega \xc5\xa1aha, danes muzej. Iranski narodni muzej, Iranski muzej stekla in keramike, Narodni muzej draguljev, Muzej preprog in drugi prikazujejo zgodovino te starodavne dr\xc5\xbeavne tvorbe._NEWLINE_Yazd je mesto ob stari trgovski poti med Isfahanom in Kermanom. Je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zoroastrske vere s Sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem ognja (Ate\xc5\xa1kade). Druge znamenitosti so \xc5\xa1e: Petkova mo\xc5\xa1eja (12. st.), grobna mo\xc5\xa1eja dvanajstih imamov (12. st.), vrt B\xc3\xa3gh-e Dowlat s pala\xc4\x8dami iz 18. st., v bli\xc5\xbeini so tudi stolpi ti\xc5\xa1ine in zoroastrsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de ognja \xc4\x8cak \xc4\x8cak."