b'\n_START_ARTICLE_\nFrithjof Schuon\n_START_SECTION_\nFrithjof Schuon\n_START_PARAGRAPH_\nFrithjof Schuon, *18. junij 1907, Basel; \xe2\x80\xa05. maj 1998, Bloomington, Indiana, US, filozof, metafizik, slikar in pesnik nem\xc5\xa1kega porekla. Frithjof Schuon je deloval predvsem na orientalskem podro\xc4\x8dju filozofije. Njegov opus odlikuje mojstrsko ravnovesje objektivnosti in strogosti, s katerim odgovori na vpra\xc5\xa1anja sodobnega \xc4\x8dloveka, ki se pojavijo ob novih odkritjih znanosti in nihilizmu, ki ga je obkro\xc5\xbeal.S svojim ob\xc5\xa1irnim poznavanjem filozofskih, verskih in \xc5\xa1e posebej misti\xc4\x8dnih tradicij sveta, je le te lahko primerjal in jih postavil v celovit splo\xc5\xa1en kontekst.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJEPIS\n_START_PARAGRAPH_\nFrithjof Schuon se je rodil 18. junija 1907 v Baslu v \xc5\xa0vici o\xc4\x8detu Nemcu in materi iz Alzacije. \xc5\xbde kot mlad se je po smrti o\xc4\x8deta z materjo in bratom preselil v Francijo, kjer je dobil tudi francosko dr\xc5\xbeavljanstvo. Tako je \xc5\xbee kot mlad obvladal tako nem\xc5\xa1\xc4\x8dino kot franco\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_\xc5\xbde od rane mladosti je iskal metafizi\xc4\x8dno resnico sveta. To ga je tudi privedlo do branja hinduisti\xc4\x8dnih spisov in del francoskega filozofa Reneja Guenona. Po odslu\xc5\xbeeni 18-mese\xc4\x8dni voja\xc5\xa1ki obveznosti se je preselil v Pariz, kjer se je za\xc4\x8del u\xc4\x8diti arabsko. V tridesetih letih 20. stoletja je obiskal ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav severne Afrike: Maroko, Al\xc5\xbeirijo in Egipt. Leta 1939 je obiskal tudi Indijo, njegov obisk pa je prekinil izbruh prve svetovne vojne. Moral se je vrniti v Francijo, ker je bil vpoklican v vojsko. Med vojno so ga ujeli Nemci, uspelo pa mu je pobegniti v \xc5\xa0vico, kjer je dobil azil. V \xc5\xa0vici je nato \xc5\xbeivel \xc5\xa1e 40 let. Poro\xc4\x8dil se je leta 1949 s podobnomisle\xc4\x8do \xc5\xa1vicarsko Nemko._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je sprejel vabilo na obisk v ZDA, kjer je nekaj mesecev \xc5\xbeivel med Indijanci. Z \xc5\xbeeno sta veliko potovala, Frithjof pa je medtem pisal svoja dela. Ta so bila ve\xc4\x8dinoma verske vsebine, postal pa je tudi duhovni vodja Tradicionalisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole. Ve\xc4\x8dkrat so ga obiskali tudi ve\xc4\x8dji misleci z Daljnega vzhoda. \xc5\xbdivljenje je posvetil devici Mariji, o kateri je bilo veliko njegovih del, saj je bil \xc4\x8dlovek, ki ga je navdihovala molitev_NEWLINE_Leta 1980 je emigriral v ZDA, kjer si je dopisoval s somi\xc5\xa1ljeniki, u\xc4\x8denci in bralci njegovih del._NEWLINE_Umrl je 5. maja 1998.\n_START_SECTION_\nPOGLEDI IN PREPRI\xc4\x8cANJA\n_START_PARAGRAPH_\n- Enotnost ver: okrog leta 1920 je postal tradicionalist, zagovarjal je tezo, da ima vsaka religija poleg dobesednega pomena tudi ezoteri\xc4\x8dno dimenzijo, ki je klju\xc4\x8dna in univerzalna: Menil je, da je Bog sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vsega in da vse poti vodijo k Bogu._NEWLINE_- Frithjof najbolj obogati orientalsko filozofijo. V njegovih delih lahko opazimo, da radikalno kritizira individualizem, racionalizem, empirizem, skepticizem in naturalizem ter ignorira metafizi\xc4\x8dne principe, tradicionalna znanja in prezira zasu\xc5\xbenjevanje \xc4\x8dloveka z lastnimi \xc4\x8duti. Frithjof je verjel, da je edino pravilno tisto, kar misli on. Huston Smith je njegovo mi\xc5\xa1ljenje razlo\xc5\xbeil kot prepri\xc4\x8danje, da je vsak \xc4\x8dlovek \xc4\x8dudo, ki ustvarja svojo lastno religijo in, da se mu noben od danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih mislecev ne upa postaviti po robu, saj je Frithjof Schuon pri svoji odgovorih na vpra\xc5\xa1anja ignoriral pomen, vrednote in splo\xc5\xa1ni kontekst._NEWLINE_- Metafizika: Frithjof je \xc4\x8drpal snov iz hinduisti\xc4\x8dnih spisov, zagovarjal pa je tezo, da obstaja o\xc4\x8dem skrito splo\xc5\xa1no dorbo in neskon\xc4\x8dno._NEWLINE_- Duhovna pot: Ljudje morajo spoznati resnico in nato ljubiti \xc2\xa8lepo\xc2\xa8 in naravo. To je poimenoval \xc2\xa8Metafizi\xc4\x8dna transparentnost fenomenov\xc2\xa8. Ta teza se je tudi ujemala z originalnim muslimanskim pojmovanjem boga._NEWLINE_- Kritika sodobnosti: Frithjof je sodobnost kritiziral zaradi nezavedanja o obstoju relativne dimenzije, kar je pojasnjeval s tem, da je verjel v reinkarnacijo. Kritiziral je tudi Freuda, ker so se mu njegova prepri\xc4\x8danja zdela preve\xc4\x8d nekonvencionalna.\n_START_SECTION_\nNAJPOMEMBNEJ\xc5\xa0A DELA\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo prvo delo\xc2\xa0\xc2\xbbDe l\' Unite Transcendante des Religions\' (1961)\xc2\xab\xc2\xa0je \xc5\xa1e danes za mnoge eno izmed najbolj impresivnih del primerjalnih \xc5\xa1tudij orientalske in zahodne religije. Kot nam pove naslov je tema knjige enotnost religiozne modrosti, enotnost pa je edinstvena. Pri tem je potrebno poudariti, da je enotnost transcendentna, kar pomeni, da enotnost ka\xc5\xbee v duhu. Bistvo te knjige je, da obstaja ena in edina resnica, vsaka religija pa veruje v to, da ima ona edino pravilno resnico tj. resnica je ena in edina, obstaja pa veliko razli\xc4\x8dnih odtenkov le te. Vsi odtenki so razli\xc4\x8dni, a hkrati enakovredni, pri \xc4\x8demur ne moremo izbrati edinega pravilnega._NEWLINE_Drugo pomembno delo\xc2\xa0\xc2\xbbSurvey of metaphysics and esoterism (1986)\xc2\xab, je zbirka esejev, ki re\xc5\xa1uje problem protislovja med intelektualnostjo in prepri\xc4\x8danji. Schuon v nje dolo\xc4\x8da temeljna na\xc4\x8dela metafizike in kozmologije, nato pa obravnava tradicionalno ortodoksijo. Na koncu knjige Frithjof obravnava tudi domeno du\xc5\xa1e, \xc5\xbeivljenjskih preizku\xc5\xa1enj in sre\xc4\x8de._NEWLINE_Naslednje pomembno delo\xc2\xa0\xc2\xbbComprendre l\'Islam (1963)\xc2\xab\xc2\xa0se za\xc4\x8dne z besedami kot so\xc2\xa0\xc2\xbbIslam je sre\xc4\x8danje Boga kot takega in \xc4\x8dloveka kot takega .... Islam se sre\xc4\x8duje s tem, kar je v Bogu nespremenljivo s tem, kar je trajno v \xc4\x8dloveku." Delo je danes klasi\xc4\x8dno delo islama, morda tudi eno izmed najbolj napa\xc4\x8dno interpretiranih. Cilj knjige ni opisati islam, temve\xc4\x8d poiskat njegovo globoko versko osnovo. Schuon odpira nove poglede in razkrije ezoteri\xc4\x8dno razse\xc5\xbenost, ki je jedro muslimanske duhovnosti. Znak avtorjeve perspektive je intelektualna univerzalnost, ki pri preu\xc4\x8devanju dolo\xc4\x8denega verskega okvira zlahka opozarja na vzporednice in koncepte iz drugih tradicij. Zaklju\xc4\x8dimo lahko s citatom\xc2\xa0\xc2\xbbkar potrebujemo danes in v vsem preteklem \xc4\x8dasu od za\xc4\x8detka razodetja, je ... ponovno odkritje resnice, napisane v ve\xc4\x8dnem slogu, v bistvu \xc4\x8dlovekovega duha"._NEWLINE_\xc2\xbb\xc3\x89tudes Traditionnelles (janvier-f\xc3\xa9vrier etmars-avril, 1964)\xc2\xab\xc2\xa0je zbirka esejev, ki preu\xc4\x8dujejo duhovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc4\x8dloveka. Eseji kriti\xc4\x8dno obravnavajo zgodovino in interpretirajo duhovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc4\x8dloveka na podlagi tradicionalnega pogleda na svet. Eseji imajo neenakovreden pomen znotraj dela, saj so nekateri izmed njih odve\xc4\x8dni, v drugih pa Schuon doka\xc5\xbee vso svojo mojstrstvo. Najbolj pomembni so naslednji \xc5\xa1tirje eseji: - "Regards sur les mondes anciens" (1964) [Svetloba anti\xc4\x8dnih svetov]_NEWLINE_- "Chute et D\xc3\xa9ch\xc3\xa9ance" (1961) [padec in zaplen]_NEWLINE_- "Dialogues entre Hell\xc3\xa9nistes et Chr\xc3\xa9tiens" (1962) [Dialog med helenisti in kristjani]_NEWLINE_- "Propos sur la na\xc3\xafve" (1964) [O naivnem]_NEWLINE_Delo vnese nov element brezkompromisne resnice, ki razkrije delovanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega sistema, kjer se njegovi \xc4\x8dlani neprestano \xc2\xa0\xc2\xbbobra\xc4\x8dajo po vetru\xc2\xab._NEWLINE_Naslednje Schuonovo delo\xc2\xa0\xc2\xbbSpiritual Perspectives and Human Facts (1969)\xc2\xab\xc2\xa0pripoveduje klasi\xc4\x8dne duhovne perspektive in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka dejstva filozofije. Schuon kot vodilni predstavnik perenialisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole primerjalnih religij razglablja o omejitvah moderne dru\xc5\xbebe in njenem razmi\xc5\xa1ljanju, vlogi simbolizma in estetike v umetnosti in naravi, ter obrvema motiv ljubezni in znanja v dolo\xc4\x8deni religiji. Motiv ljubezni, znanja in obi\xc4\x8dajev so med seboj povezani v\xc2\xa0\xc2\xbbspiralo\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nDELA, PREVEDENA V SLOVEN\xc5\xa0\xc4\x8cINO\n_START_PARAGRAPH_\nLogika in transcendenca. Slu\xc5\xbeabnik in zedinjenje (2013) Religija srca (2013) Prese\xc5\xbena enotnost religij (2012)\n_START_SECTION_\nDODATNA BIBLIOGRAFIJA IN NJEGOVA DELA:\n_START_PARAGRAPH_\nDostopno na: https://de.wikipedia.org/wiki/Frithjof_Schuon\n_START_SECTION_\nVIRI IN LITERATURA\n_START_PARAGRAPH_\nWikipedia, the free encyclopedia. Frithjof Schuon. [internet].[citirano 30.11.2017]. Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Frithjof_Schuon_NEWLINE_Wikipedia, die freie Enzyklopadie. Frithjof Schuon. [internet]. [citirano 22.1.2018]. Dostopno na naslovu: https://de.wikipedia.org/wiki/Frithjof_Schuon_NEWLINE_Frithjof Schuon. [internet]. [citirano 22.1.2018]. Dostopno na naslovu: http://www.frithjof-schuon.com/start.htm_NEWLINE_Schuon, F. 1975. Logic and transcendence. Perennial Books._NEWLINE_Frithjof Schuon. [internet]. [citirano 22.1.2018]. Dostopno na naslovu: http://www.worldwisdom.com/public/authors/Frithjof-Schuon.aspx'