b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Nikolaja, Novo mesto\n_START_SECTION_\nSkopi podatki o zgodovini zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje na levem bregu Krke, kjer stoji cerkev, je sprva spadalo pod prafaro Mirna Pe\xc4\x8d. Na gri\xc4\x8du nad zavojem reke je tedaj stala pristava sti\xc5\xa1kega samostana Gradec. Prvo zidano cerkev so na tej lokaciji verjetno zgradili potem, ko je leta 1365 tamkaj\xc5\xa1nji trg z ustanovno listino habsbur\xc5\xa1kega vojvode Rudolfa IV. dobil mestne pravice. Dobljeni privilegiji so me\xc5\xa1\xc4\x8danom omogo\xc4\x8dili hitrej\xc5\xa1i gospodarski razvoj in Novo mesto (sprva Rudolphswerth) je postalo vodilno na Dolenjskem._NEWLINE_\xc5\xbdupnija sv. Nikolaja se v listinah prvi\xc4\x8d omenja leta 1428. V naslednjem letu, 1429, je zabele\xc5\xbeena posvetitev prezbiterija in glavnega oltarja cerkve. Za njen nadaljnji razvoj je najbolj pomembna letnica 1493, ko je bil pri tej cerkvi z listino cesarja Friderika III. ustanovljen kolegiatni kapitelj s pro\xc5\xa1tom in z dvanajstimi kanoniki (pridru\xc5\xbeen ljubljanskemu kapitlju). Ustanovitev je leto kasneje potrdil pape\xc5\xbe Aleksander VI. in leta 1509, z novo ustanovno listino, tudi cesar Maksimilijan I., naslednik Friderika III._NEWLINE_\xc5\xbdal pa v listinah ni nobenega podatka o cerkveni zgradbi in njenem razvoju. Mnenja strokovnjakov o tem so bila in so \xc5\xa1e deljena. Edini zanesljivej\xc5\xa1i podatek o razvoju zgradbe je leta 1937 prineslo odkritje zazidanih \xc5\xa1ilastih gotskih oken s fragmenti krogovi\xc4\x8dij v obeh stranskih stenah dana\xc5\xa1nje ladje. Odkritje napeljuje na misel, da se podatek o posvetitvi iz leta 1429 najverjetneje nana\xc5\xa1a na starej\xc5\xa1i, manj\xc5\xa1i prezbiterij in da je tedaj v osnovi \xc5\xbee stala sedanja cerkvena ladja v gotski izvedbi. Stal je tudi zvonik, katerega spodnji del, preprost pokon\xc4\x8den kvader, je verjetno obrambni stolp cistercijanske pristave. Sprva je stal samostojno, potem pa so do njega podalj\xc5\xa1ali ladjo._NEWLINE_Potreba po ve\xc4\x8djem prezbiteriju, dolgem koru, se je za gotovo pojavila ob ustanovitvi kapitlja z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom duhovnikov. Tedaj so pri\xc4\x8deli z gradnjo pro\xc5\xa1tije, verjetno pa so se odlo\xc4\x8dili tudi za gradnjo nove cerkve. Uspeli so zgraditi le sedanji prezbiterij, nadaljevanje gradnje pa so morali opustiti, najverjetneje zaradi poslab\xc5\xa1anja gospodarskih razmer (tur\xc5\xa1ki vpadi\xc2\xa0!). Namero o gradnji popolnoma nove cerkve potrjuje \xc5\xbee zgrajena osnova za nov zvonik ju\xc5\xbeno od prezbiterija in dejstvo, da se pri gradnji prezbiterija niso dr\xc5\xbeali prvotne cerkvene osi (ki od vzhodne smeri odstopa za 19 stopinj proti jugu) ampak so jo (verjetno tudi zaradi nagnjenosti terena) za 16 stopinj zmaknili proti severu in jo tako dokaj natan\xc4\x8dno usmerili proti vzhodu.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nDolgi kor so zgradili v gotskem slogu in ga od zunaj podprli z dvakrat stopnjevanimi oporniki. Spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di se teren je bil verjetno tudi razlog, da so prezbiterij podkletili s kripto, kar v \xc4\x8dasu gotike ni bilo ve\xc4\x8d obi\xc4\x8dajno. Na ju\xc5\xbeni strani cerkve so na stiku med prezbiterijem in ladjo zgradili dvoeta\xc5\xbeni prizidek s kvadratnim tlorisom, katerega mo\xc4\x8dni zidovi ka\xc5\xbeejo, da so bili predvideni za ve\xc4\x8djo obte\xc5\xbebo in so bili najverjetneje zgrajeni kot zametek novega zvonika. Prizidek slu\xc5\xbei sedaj v zgornji eta\xc5\xbei za zakristijo, v spodnji pa za preddverje kripte._NEWLINE_Prezbiterij, vzdol\xc5\xbeno zasnovan prostor v katerega vodi iz ladje vrsta stopnic, so obokali s kri\xc5\xbenorebrastim obokom. Obok je razdeljen na tri obo\xc4\x8dne pole in petosminski zaklju\xc4\x8dek. Rebra oboka se zdru\xc5\xbeujejo v slu\xc5\xbenike, ki slonijo na zidnih konzolah, v zaklju\xc4\x8dku prezbiterija pa segajo vse do tal. Prostor osvetljujejo \xc5\xa1tiri \xc5\xa1ilasta okna v petosminskem zaklju\xc4\x8dku in eno v severni steni. Rebra so razmeroma \xc5\xa1ibka, u\xc4\x8dinkujejo bolj dekorativno, imajo globoko \xc5\xbelebasti profil in se stikajo brez sklepnikov. Slu\xc5\xbeniki so poligonalno prirezani in prehajajo v rebra brez cezur. Konzole so preproste, geometri\xc4\x8dne._NEWLINE_Kripta pod prezbiterijem je nizek dvoranski prostor s kri\xc5\xbenorebrastimi oboki, ki po\xc4\x8divajo na \xc5\xa1tirih parih deloma kamnitih, deloma ope\xc4\x8dnatih osmerokotnih stebrov s kamnitimi kapiteli in bazami. Dostop v kripto vodi iz ladje skozi \xc5\xa1ilast portal in po stopnicah navzdol skozi preddverje v spodnji eta\xc5\xbei prizidka, ki je tudi kri\xc5\xbenorebrasto obokano. Kripta se osvetljuje skozi nizka \xc5\xa1ilasta okna s profiliranim ostenjem. _NEWLINE_Kdaj je bil prezbiterij zgrajen, ni pojasnjeno. Vsekakor v 16. stoletju. Leta 1497 so za\xc4\x8deli graditi pro\xc5\xa1tijo in verjetno kmalu za tem tudi cerkev. Stavbar se je o\xc4\x8ditno zgledoval po \xc5\xa1entruperski cerkvi. Prvi novome\xc5\xa1ki pro\xc5\xa1t ja bil \xc5\xa1entrupertski \xc5\xbeupnik Jakob Turja\xc5\xa1ki (1474-1499), ki bi lahko bil naro\xc4\x8dnik gradnje. Tudi nekateri kamnose\xc5\xa1ki znaki v spodnjih delih prezbiterija, kripte in zakristije so podobni znakom v oboku \xc5\xa1entruperske cerkvene ladje, ki je bil zgrajen leta 1497. Po drugi strani v Novem mestu ne zasledimo figuralnega okrasja, zna\xc4\x8dilnega za \xc5\xa1entruperskega mojstra. Vsekakor je neznank \xc5\xa1e veliko. Parezbiterij bi lahko bil zgrajen kmalu po letu 1500, slogovne zna\xc4\x8dilnosti, ki so brez gotske napetosti, pa ne izklju\xc4\x8dujejo tudi kasnej\xc5\xa1e gradnje in dokon\xc4\x8danje dana\xc5\xa1njega oboka prezbiterija \xc5\xa1ele po velikem po\xc5\xbearu v Novem mestu leta 1576.\n_START_SECTION_\nCerkvena ladja\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja, izrazito podol\xc5\xbena ladja, ki ima baro\xc4\x8dni izgled, tako po zgradbi kot po opremi, je morala imeti burno zgodovino. Sprva je imela lesen, raven strop. Ko so jo pokrili z zidanim, baro\xc4\x8dno banjastim obokom, ki ga stari gotski zidovi niso mogli nositi, so ob notranjih straneh obeh vzdol\xc5\xbenih sten dozidali tri pare slopov in nanje naslonili obo\xc4\x8dne loke. Med slopi je tako nastal prostor za dve vrsti stranskih kapel, kakr\xc5\xa1ne imajo cerkve jezuitskega tipa. _NEWLINE_Ladja se asimetri\xc4\x8dno stika z zvonikom. Oba portala, severni in ju\xc5\xbeni, ta nosi letnico 1621, sta \xc5\xa1ilasto oblikovana in s tem \xc5\xa1e ohranjata povezavo z gotiko. Ob zahodni steni ladje stoji pevski kor. Okna, ki so na sredinah kapel, so polkro\xc5\xbeno zaklju\xc4\x8dena. \xc4\x8cas tak\xc5\xa1nega oblikovanja ladje morda bele\xc5\xbei letnica na ju\xc5\xbenem stranskem vhodu v ladjo; to je bil \xc4\x8das prehoda v barok, ki se je v Novem mestu morda dogodil zgodaj tudi pod vplivom sti\xc5\xa1kega samostana._NEWLINE_Ob popravilu strehe v \xc4\x8dasu regotizacije (1860) so zunanje stene ladje dvignili za poldrugi meter.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnji del zvonika, preprost pokon\xc4\x8dni kvader, je verjetno \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasa sti\xc5\xa1ke pristave. Nad njim se oblika stolpa spremeni v osmerostrano prizmo, ki je v spodnjem delu \xc5\xa1e gotska, vrhnji del pa so nadzidali v \xc4\x8dasu regotizacije. Prvotno gotsko streho v obliki osmerostrane piramide je v baroku (leta 1658 ali 1667) zamenjala \xc4\x8debulasta streha, ob regotizaciji v \xc5\xa1estdesetih letih 19. stoletja pa ponovno gotska s kritino iz skrila. Leta 1878 so kritino zamenjali z bakreno, ki pa jo je vzela prva svetovna vojna. Danes se ka\xc5\xbee zvonik na zunaj v psevdogotski preobleki, njegova odlika pa je v dimenzijah, s katerimi premaguje prostor in mu daje kar se da opazen pe\xc4\x8dat.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nPo velikem po\xc5\xbearu v Novem mestu leta 1576 je cerkev dobila novo baro\xc4\x8dno opremo. Umetnostno razgledani pro\xc5\xa1t Polidor de Montagnana je okrog leta 1582 pridobil za veliki oltar sliko manieristi\xc4\x8dnega slikarja Jacopa Robusti Tintoretta Poveli\xc4\x8danje sv. Nikolaja s sv. Mohorjem in Fortunatom._NEWLINE_Iz 18. stoletja so se ohranile slike Janeza Valentina Metzingerja na stranskih oltarjih, ki jih je leta 1733 pri njem naro\xc4\x8dil pro\xc5\xa1t Jurij Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Ksaver de Marotti  in korne klopi z intarziranimi upodobitvami apostolov (1738) ter fragmenti poslikave ob vhodu v kripto. Cerkev je dobila baro\xc4\x8dne orgle (1775-89)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu regotizacije je pro\xc5\xa1t Jernej Arko (1852-1868), ki je dal po novi modi preoblikovati zvonik, poskrbel tudi za nov glavni oltar, ki ga je naro\xc4\x8dil pri podobarju iz \xc5\xa0entvida nad Ljubljano, Matev\xc5\xbeu Tomcu. Novogotski oltar je bil posve\xc4\x8den leta 1868, vendar ni bil dobro sprejet. Slikar Janez Wolf je naslikal sliko za enega od stranskih oltarjev (1872-75)._NEWLINE_Umetnostno dejaven je bil spet pro\xc5\xa1t dr. Sebastijan Elbert (1898-1924). Prezbiterij je tako leta 1900 dobil nova okna, poslikana z zgodovinsko vsebino. Slikar Matija Ko\xc5\xbeelj je naslednje leto poslikal prezbiterij z rastlinsko ornamentiko. V prezbiteriju so postavili nov krstni kamen in predelali veliki oltar. Naredili so nova vrata v zakristijo in timpanon okrasili z mozaikom Dobrega pastirja. Leta 1904 je dobila nova okna tudi ladja, to pot slogovno neopredeljena, in nove orgle, ki so jih postavili v staro baro\xc4\x8dno omaro. Pro\xc5\xa1t Elbert je imel tudi na\xc4\x8drte za popolnoma novo ladjo, \xc5\xa1ir\xc5\xa1o in poravnano s prezbiterijem, ki bi uresni\xc4\x8dila trajno \xc5\xbeeljo novome\xc5\xa1kega kapitlja, a je bil projekt o\xc4\x8ditno predrag.'