b'\n_START_ARTICLE_\nEulerjev diagram\n_START_PARAGRAPH_\nEulerjev diagram je pripomo\xc4\x8dek, ki omogo\xc4\x8da prikazovanje mno\xc5\xbeic in njihovih odnosov. Prvo uporabo teh diagramov pripisujejo \xc5\xa1vicarskemu matematiku, fiziku in astronomu Leonhardu Eulerju (1707 \xe2\x80\x93 1783). Nekateri jih imenujejo Eulerjevi krogi._NEWLINE_Diagrami so tesno povezani z Vennovimi diagrami. Eulerjevi diagrami so zgrajeni iz enostavnih zaprtih krivulj (obi\xc4\x8dajno so to krogi), ki predstavljajo mno\xc5\xbeice. Velikost in oblika krivulj nista pomembni. Pomembno pa je, kako se diagrami prekrivajo. _NEWLINE_Vsaka Eulerjeva krivulja deli ravnino na dve podro\xc4\x8dji. Prvo podro\xc4\x8dje je notranje, ki predstavlja elemente mno\xc5\xbeice. Drugo podro\xc4\x8dje je zunanje, ki predstavlja vse elemente, ki niso elementi mno\xc5\xbeice. Krivulje, katerih notranja podro\xc4\x8dja se ne sekajo, predstavljajo disjunktno mno\xc5\xbeico. Krivulje, katerih notranja podro\xc4\x8dja se sekajo, predstavljajo mno\xc5\xbeice, ki imajo skupne elemente. Krivulja, ki se nahaja v celoti, v notranjem podro\xc4\x8dju drugega podro\xc4\x8dja, se imenuje njena podmno\xc5\xbeica._NEWLINE_Vennovi diagrami so bolj omejeni kot Eulerjevi diagrami. Vennovi diagrami morajo vsebovati vsa mo\xc5\xbena podro\xc4\x8dja, ki se prekrivajo. V Eulerjevih diagramih pa lahko nekatera podro\xc4\x8dja manjkajo.'