b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Brvar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAndrej Brvar se je rodil v \xc4\x8ca\xc4\x8dku, ker so Nemci na za\xc4\x8detku druge svetovne vojne izgnali njegovo takrat \xc5\xa1e neporo\xc4\x8deno mamo in o\xc4\x8deta. Star\xc5\xa1a sta zaradi rojstva Andrejeve sestre pa tudi zaradi o\xc4\x8detove zaposlitve (kot profesor glasbe je kar dobro zaslu\xc5\xbeil) ostala v Srbiji vse do leta 1956, sedemletnega Andreja pa sta poslala k babici (o\xc4\x8detova mama, po rodu Primorka, h\xc4\x8di vipavskega pesnika in odrskega pisca Franca Radoslava Silvestra) v Maribor, da bi hodil v slovensko \xc5\xa1olo. Babica mu je kar \xc5\xa1tiri leta nadome\xc5\xa1\xc4\x8dala mamo, njena vzgoja je bila po Andrejevem pripovedovanju\xc2\xa0\xc2\xbbstroga in prav ni\xc4\x8d raz\xc4\x8dustvovana.\xc2\xab_NEWLINE_V gimnazijskih letih je bil sprva prepri\xc4\x8dan, da bo \xc5\xa1olanje nadaljeval na akademiji za likovno umetnost, saj je \xc5\xbee kot otrok opazil, da vidne vtise zaznava in do\xc5\xbeivlja veliko mo\xc4\x8dneje kot drugi. Toda mo\xc4\x8d besede ga je po\xc4\x8dasi, a vztrajno za\xc4\x8dela privla\xc4\x8devati bolj kot risba in barva, zato se je po maturi vpisal na Filozofsko fakulteto v Ljubljani, smer primerjalna knji\xc5\xbeevnost in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina. Likovna umetnost je ostala do danes njegov vzporedni medij, slika pa tudi temeljni element njegove poezije._NEWLINE_\xc5\xa0tudentska leta v Ljubljani je pre\xc5\xbeivel zelo intenzivno, ob danes \xc5\xbee legendarnem profesorju Du\xc5\xa1anu Pirjevcu je prvi\xc4\x8d na\xc5\xa1el svoje\xc2\xa0\xc2\xbbmesto znotraj takratne literature in mi\xc5\xa1ljenja.\xc2\xab\xc2\xa0Leta 1966 mu je osupljiva druga\xc4\x8dnost pesni\xc5\xa1ke zbirke Poker Toma\xc5\xbea \xc5\xa0alamuna odprl povsem nov, osvobajajo\xc4\x8d pogled na svet in literaturo, z navdu\xc5\xa1enjem je sodeloval v avantgardnem Gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Pupilije Ferkeverk in tudi pri \xc5\xa1tudentskih nemirih oziroma zasedbi filozofske fakultete ter seveda pisal poezijo._NEWLINE_Po diplomi se je odlo\xc4\x8dil za vrnitev v Maribor, ker so ga na Dravo in mestno okolico vezala mnoga temeljna do\xc5\xbeivetja, ki so oblikovala njegovo osebnost in \xc5\xbee takrat na\xc5\xa1la odsev v njegovi poeziji. Zavzemal se je za regionalno dru\xc5\xbebeno ureditev Slovenije, ki naj bi kljub razpr\xc5\xa1enosti omogo\xc4\x8dala bistveno ve\xc4\x8djo kreativnost; za to so se zavzemali \xc5\xa1e drugi in skupaj z njim je bila to mariborska peterica (Brvar, France Forstneri\xc4\x8d, Drago Jan\xc4\x8dar, Marijan Kramberger in Tone Partlji\xc4\x8d), skupaj so leta 1973 izdali znameniti zbornik Skupaj. Z njim so \xc5\xbeeleli\xc2\xa0\xc2\xbbna manifestiven na\xc4\x8din pokazati, da se da dobro in sodobno pisati tudi izven nacionalnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da...\xc2\xab, kjer je po Brvarjevem mnenju \xc5\xa1e danes prevelika koncentracija literatov in intelektualcev._NEWLINE_V Mariboru je Andrej do leta 1989 slu\xc5\xbeboval kot lektor v Mariborski knji\xc5\xbenici, nato kot urednik za izvirno leposlovje in humanistiko pri Zalo\xc5\xbebi Obzorja, po izgubi njene samostojnosti oziroma ste\xc4\x8daju se je leta 2002 skupaj z zbirko Zbrana dela slovenskih pesnikov in pisateljev preselil v uredni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1tudentske zalo\xc5\xbebe Litera, kjer je zaposlen \xc5\xa1e danes._NEWLINE_V zadnji pesni\xc5\xa1ki zbirki (Naplavine) je razkril, da je pognal korenine v \xc5\xa1tajerski prestolnici tudi ali pa morda predvsem zaradi mame, ki mu je v daljni Srbiji s hrepene\xc4\x8dim pripovedovanjem o Mariboru pri\xc4\x8darala\xc2\xa0\xc2\xbbmili otro\xc5\xa1ki privid\xc2\xab, za katerim hodi \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Brvar pa Maribora ni zapisal v slovensko duhovno zgodovino samo z mnogimi pesmimi, na kar bodo Maribor\xc4\x8dani neko\xc4\x8d gotovo \xc5\xa1e bolj ponosni, ampak tudi z ureditvijo Mariborske knjige (1999), v kateri so zbrani literarni odlomki in pri\xc4\x8devanja razli\xc4\x8dnih avtorjev o zgodovini in zna\xc4\x8daju mesta, dodana pa jim je \xc5\xa1e Brvarjeva poglobljena in kriti\xc4\x8dna zgodovinsko-sociolo\xc5\xa1ka spremna \xc5\xa1tudija Mesto spodrezanih korenin, ki je imela v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i strokovni javnosti velik odziv._NEWLINE_Brvar je poleg drugih nagrad dobil 2014 mariborsko Glazerjevo nagrado (za \xc5\xbeivljenjsko delo), 7. februarja 2015 so mu podelili Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo, leta 2017 pa je prejel Zlatnik poezije, priznanje za \xc5\xbeivljenjski pesni\xc5\xa1ki opus in za ustvarjalno po\xc5\xbelahtnjenje slovenskega jezika in kulture.\n_START_SECTION_\nBrvarjeva poezija in njen slog (citirano po: Tri pesnitve. Spremna beseda Darka Tancer-Kajnih. Maribor: Litera, 2007)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav lahko podatke o pesniku najdemo v vseh pomembnej\xc5\xa1ih slovenskih knji\xc5\xbeevnih pregledih in \xc4\x8deprav je njegova poezija uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v \xc5\xa1tevilne antologije ter \xc5\xa1olska berila in je bila tudi nagrajena z uglednimi nagradami: Kajuhova nagrada (1988), nagrada Pre\xc5\xa1ernovega sklada in Glazerjeva listina (1991) ter ponovno Glazerjeva listina (2001), po mnenju dobrih poznavalcev njegove literature njegova poezija \xc5\xa1e vedno ni dobila ustreznega mesta v slovenski literarni vedi. Morda zato, ker je njegovo poezijo, ki naj bi predstavljala svojevrstni spoj modernizma z realizmom te\xc5\xbeko\xc2\xa0\xc2\xbbspredal\xc4\x8dkati\xc2\xab, saj je vedno mo\xc4\x8dno odstopala od so\xc4\x8dasnih literarnih tokov. Zelo posebna je \xc5\xbee zaradi izjemno rado\xc5\xbeivega odnosa do \xc5\xbeivljenjske stvarnosti in izrazito akcijskega vzdu\xc5\xa1ja, kar je seveda povezano z Brvarjevim izjemnim vitalizmom, ki pa ga ne smemo preprosto ena\xc4\x8diti z njegovim zna\xc4\x8dajem. Brvar je \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat pojasnil, da se njegova poezija poraja iz njegove\xc2\xa0\xc2\xbbkar naprej ponavljajo\xc4\x8de se presunjenosti oziroma \xc4\x8dudenja nad eksistenco sveta, \xc4\x8dloveka in samega sebe kot samosvoje, enkratne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke identitete\xc2\xab._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8de slogovno sredstvo Brvarjeve poezije ni priljubljena metafora, temve\xc4\x8d metonimija. Zna\xc4\x8dilna je tudi dokumentarnost oziroma vna\xc5\xa1anje zelo vsakdanjih in izrazito osebnih izku\xc5\xa1enj iz najbli\xc5\xbejega, pogosto dru\xc5\xbeinskega okolja. Brvarjevo najprepoznavnej\xc5\xa1e pesni\xc5\xa1ko izrazno sredstvo je seveda slika oziroma podoba iz objektivnega sveta. Podobe (najpogosteje zelo neposredni prerisi iz obdajajo\xc4\x8dega sveta, lahko pa so tudi asociativni preskoki) se mu v ustvarjalnem postopku obi\xc4\x8dajno nanizajo v\xc2\xa0\xc2\xbbslikovne monta\xc5\xbee\xc2\xab, v zadnjih zbirkah pa se mu vedno pogosteje razvijajo v\xc2\xa0\xc2\xbbzgodbe kot globalne metafore\xc2\xab\xc2\xa0o nekem bivanjskem problemu. Brvar pravi: \xc2\xabSvet moje poezije je \xc5\xbee od nekdaj svet \xc4\x8dudenja nad tem, kar vidim, \xc4\x8dutim, voham, se pravi nad tem, da ves realni, objektivni svet preprosto je oziroma da je, kakr\xc5\xa1en je... S svojo poezijo preprosto ho\xc4\x8dem biti pri\xc4\x8da svojemu \xc5\xbeivljenju, pri\xc4\x8da temu, da sem in da sem, kakr\xc5\xa1en sem.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nAvtorjev mladinski opus (citirano po: Tri pesnitve. Spremna beseda Darka Tancer-Kajnih. Maribor: Litera, 2007)\n_START_PARAGRAPH_\nV letu, ko se je Andreju Brvarju zaokro\xc5\xbeil \xc5\xa1tirideseti \xc5\xbeivljenjski jubilej, nas je presenetil z Doma\xc4\x8do nalogo, svojo prvo knjigo za mlade bralce,ki je iz\xc5\xa1la pri zalo\xc5\xbebi Partizanska knjiga, v zelo nevsakdanji slikani\xc5\xa1ki izdaji(z Jerajevimi gva\xc5\xa1i in pobarvanimi grafiti \xc5\xa1olskih klopi ter lepopisom Evite Luke\xc5\xbe). Leta 1988 je ista zalo\xc5\xbeba izdala \xc5\xa1e dve Brvarjevi knjigi, ki sta skupaj s prvo sklenili\xc2\xa0\xc2\xbbtrilogijo, kakr\xc5\xa1nih ne pomnimo v slovenski knji\xc5\xbeevnosti za mladino.\xc2\xab\xc2\xa0(Ve\xc4\x8der, 8. 3. 1989) Vse tri knjige je ilustriral in likovno opremil mednarodno uveljavljen akademski slikar in fotograf Zmago Jeraj, ki se - prav tako kot njegov prijatelj Brvar, kateremu je opremil ve\xc4\x8dino pesni\xc5\xa1kih zbirk - do takrat in tudi kasneje ni posve\xc4\x8dal ustvarjanju za otroke. Za Malo odisejo, v bistvu pa za trilogijo v celoti, sta ustvarjalca leta 1989 prejela Kajuhovo nagrado zalo\xc5\xbebe Borec. \xc5\xbdirija je v utemeljitvi zapisala, da sta oba avtorja s tem ciklusom\xc2\xa0\xc2\xbbv slovensko knji\xc5\xbeno produkcijo za otroke in mladino prispevala pomemben inovativen dele\xc5\xbe tako na tekstovni kot na vizualni sporo\xc4\x8dilni ravni.\xc2\xab_NEWLINE_Tudi v \xc4\x8dasopisih in revijah objavljene kritike so opozarjale na vsebinsko in oblikovno sve\xc5\xbeino ter izjemno estetsko dognanost vseh treh knji\xc5\xbeic, zaradi \xc4\x8desar so posebej poudarjale njihovo univerzalnost oz. zanimivost tudi za odrasle, celo literarno zahtevnej\xc5\xa1e bralce._NEWLINE_Za vsa tri Brvarjeva pesni\xc5\xa1ka besedila se je uveljavila literarnovrstna oznaka pesnitev ali poema. Bistvene lastnosti Brvarjeve trilogije dobro povzema definicija Borisa A. Novaka: \xc2\xab\xc5\xbde sano ime te pesni\xc5\xa1ke oblike govori, da gre za kri\xc5\xbeanje poezije in proze, za kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de metafori\xc4\x8dnega jezika in proznega stavka, za ljubezenski objem poeti\xc4\x8dne ob\xc4\x8dutljivosti in prozne pripovedi. Ta dvojna narava pesmi v prozi se ka\xc5\xbee tudi v mnogih drugih razse\xc5\xbenostih, saj gre za obliko, ki imenitno kombinira navidezno nasprotujo\xc4\x8de si lastnosti: liri\xc4\x8dnost in humor, dramati\xc4\x8dno zgo\xc5\xa1\xc4\x8denost kratke zgodbe in meditativno zazrtost k poslednjim re\xc4\x8dem. Vse ka\xc5\xbee, da pesem v prozi s svojo fragmenatrnostjo \xc5\xa1e posebej ustreza duhu modernega \xc4\x8dasa, ko je celota sveta razpadla na \xc4\x8drepinje.\xc2\xab\xc2\xa0(Oblike srca, str. 165)\n_START_SECTION_\nAnaliza mladinskih pesmi\xc2\xa0: Doma\xc4\x8da naloga, Mala odiseja ter Zimska romanca\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8da naloga in Mala odiseja upesnjujeta do\xc5\xbeivljaje in do\xc5\xbeivljanje otroka, Zimska romanca pa mladostnika v srednje\xc5\xa1olskem obdobju._NEWLINE_Prva pripoveduje o potepu dveh prijateljev, ki sta vabljivo son\xc4\x8den dan namesto v \xc5\xa1oli raziskovalno in u\xc5\xbeiva\xc5\xa1ko, \xc4\x8deprav zaradi misli na u\xc4\x8ditelja ne povsem spro\xc5\xa1\xc4\x8deno, pre\xc5\xbeivela v bli\xc5\xbenjem mestnem parku, \xc4\x8demur je nato sledil u\xc4\x8diteljev obisk na pripovedoval\xc4\x8devem domu in posledi\xc4\x8dno \xc5\xa1e o\xc4\x8detova poni\xc5\xbeujo\xc4\x8da telesna kazen._NEWLINE_Mala odiseja pripoveduje o prvem samostojnem potovanju devetinpolletnega de\xc4\x8dka iz Maribora v \xc4\x8ca\xc4\x8dak, o njegovem soo\xc4\x8danju z nepredvidenimi te\xc5\xbeavami, samozaupanju in pozitivni izku\xc5\xa1nji s povsem neznanimi sopotniki na tej zelo dolgi vo\xc5\xbenji z vlakom._NEWLINE_Zimska romanca pa upesnjuje prvo resno ljubezensko razo\xc4\x8daranje, ki ga nesre\xc4\x8dni mladeni\xc4\x8d neko popoldne utaplja z alkoholom v naklju\xc4\x8dni pijanski dru\xc5\xbebi izku\xc5\xa1enih mo\xc5\xa1kih, nato zaradi slabosti in strahu pred strogim o\xc4\x8detom tava po pravlji\xc4\x8dno zasne\xc5\xbeenem ve\xc4\x8dernem mestu, ob prihodu domov pa presene\xc4\x8den do\xc5\xbeivi pravi mo\xc5\xa1ki pogovor z nepri\xc4\x8dakovano razumevajo\xc4\x8dim o\xc4\x8detom. Vse tri zgodbe so v bistvu preproste in vsakdanje, a zaradi Brvarjevega daru za izjemno poeti\xc4\x8dno videnje in opisovanje najmanj\xc5\xa1ih podrobnosti objektivnega sveta ter vzgibov v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki du\xc5\xa1i za\xc5\xbearijo v neponovljivi lepoti._NEWLINE_Avtorjevo iz \xc4\x8disto posebnih ob\xc4\x8dutij stkano pesni\xc5\xa1ko spominjanje na dogodke iz lastnega otro\xc5\xa1tva pa nudi tudi globlji, lahko bi rekli kar arhetipski uvid v nekatera temeljna bivanjska vpra\xc5\xa1anja. Doma\xc4\x8da naloga na otro\xc5\xa1ko neposreden na\xc4\x8din spregovori o \xc4\x8dlovekovi ve\xc4\x8dni \xc5\xbeelji po \xc4\x8dim svobodnej\xc5\xa1em, elementarnej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju oziroma o vsaj ob\xc4\x8dasnih uporih, pobegih pred ute\xc4\x8denimi dnevnimi obveznostmi, bremeni in omejitvami, ki utesnjujejo, ukalupljajo (\xc5\xbee otro\xc5\xa1ko) du\xc5\xa1o._NEWLINE_Za Malo odisejo je bilo v utemeljitvi nagrade zapisano, da\xc2\xa0\xc2\xbbiz tenko\xc4\x8dutno zabele\xc5\xbeenih opisov na videz marginalnih drobcev potovanja raste globalna metafora odisejstva kot usodne \xc4\x8dlovekove vr\xc5\xbeenosti v viharno morje negotovega sveta in njegove ve\xc4\x8dne gnanosti, da v njem najde svojo Itako, svoj dom.\xc2\xab\xc2\xa0Na znameniti starogr\xc5\xa1ki juna\xc5\xa1ki ep spominja tudi \xc5\xa1tetje verzov, ki naj bi zaradi dol\xc5\xbeine besedila bilo v pomo\xc4\x8d bralcem._NEWLINE_Zimska romanca na\xc4\x8denja eno najbolj nedoumljivih in za iskanje \xc4\x8dlovekove sre\xc4\x8de najusodnej\xc5\xa1ih skrivnosti \xc5\xbeivljenja, to je ljubezenski odnos med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeensko, ki mu je Brvar v svoji poeziji zmeraj namenjal veliko pozornosti. Konec pesmi lahko razumemo kot mladostnikovo ob\xc5\xbealovanje, da ga je o\xc4\x8de posvetil v svet odraslosti in seveda mo\xc5\xa1kosti s povsem demitiziranim pogledom na \xc5\xbeensko. Brvar je v svojih ljubezenskih pesmih na \xc5\xa1iroko odprl vrata prav vsem registrom tega zelo zapletenega med\xc4\x8dlove\xc5\xa1kega razmerja, pa vendar se zdi, da je ljub o\xc4\x8detovemu poznavalskemu poduku in svoji rado\xc5\xbeivi prizemljenosti ostal v odnosu do \xc5\xbeenske in ljubezni oziroma do najgljoblje odprtosti skrivnostim \xc5\xbeivljenja svojevrsten romantik._NEWLINE_Vse tri pesnitve so zapisane v prvoosebni obliki in v dramati\xc4\x8dnem sedanjiku, pogosto se v njih pojavlja notranji monolog, ki premore zelo \xc5\xa1irok, \xc4\x8dustevno mo\xc4\x8dno nabit razpon (od najsubtilnej\xc5\xa1ih opazovanj narave, ljudi in dogodkov do \xc5\xbeelje po nasilju, ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju in celo misli na samomor), pogosto meh\xc4\x8dan z igrivim humorjem. Brvar uporablja moderno pesni\xc5\xa1ko dikcijo, ki vklju\xc4\x8duje pogovorni jezik, tudi simpati\xc4\x8dno slab\xc5\xa1alne besede in besedne zveze (npr. sklizniti ven, sakramenski vlak, lolek saprabolski), pa kletvice in druge neprijetno grobe formulacije, ki pa so pravilno odraz junakove notranje stiske in nemo\xc4\x8di (npr. zvrni to prekleto invalidsko stra\xc5\xa1ilo), splo\xc5\xa1no znana rekla (npr. ne bev ne mev), neko\xc4\x8d priljubljene\xc2\xa0\xc2\xbbjugoslavizme\xc2\xab\xc2\xa0(npr. bolje i\xc5\xa1ta nego ni\xc5\xa1ta), \xc5\xa1tevilne primere (npr. in ribnik je tak, kot da ima o\xc5\xa1pice), duhovite, liri\xc4\x8dne in nenavadne \xc4\x8dutnonazorne predstave ter domislice (npr. vlak di\xc5\xa1i po Srbiji), ponavljanja, zna\xc4\x8dilno otro\xc5\xa1ko mnogovezje in poosebitve._NEWLINE_Trilogija je kmalu po izidu do\xc5\xbeivela ekranizacijo. Vse tri filme (imajo enake naslove kot pesnitve), ki so nastali v uredni\xc5\xa1tvu otro\xc5\xa1kega in mladinskega programa TV Slovenija, je z velikim posluhom za Brvarjevo poetiko re\xc5\xbeiral Igor Pedi\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nBrvarjeva novej\xc5\xa1a mladinska poezija\n_START_PARAGRAPH_\nV avtorjevi novej\xc5\xa1i poeziji lahko najdemo \xc5\xa1e nekaj pesmi, ki bi jih lahko zaradi tematsko-oblikovnih zna\xc4\x8dilnosti lahko namenili tudi mladim bralcem (npr. Klemen, Kanglica, Rakovica, Na\xc5\xa1 Darko, Mama, se spominja\xc5\xa1?) Obstajajo pa tudi pesmi, ki sicer vsebujejo motiviko otroka in otro\xc5\xa1kega sveta, a so umetni\xc5\xa1ko tako kompleksne, da so dostopne samo zrelej\xc5\xa1im bralcem z bogatej\xc5\xa1imi \xc5\xbeivljenjskimi in literarnimi izku\xc5\xa1njami. Ena takih je nedvomno pesem O\xc4\x8detje in sinovi.'