b"\n_START_ARTICLE_\nLiterarni impresionizem\n_START_PARAGRAPH_\nLiterarni impresionizem je umetni\xc5\xa1ka smer, ki se je pojavila v evropski literaturi v drugi polovici 19. stoletja. Impresionizem je v osnovi slikarsko gibanje, ki se je raz\xc5\xa1irilo na poezijo. Razvilo se je v Parizu, poimenovano je bilo po sliki Clauda Moneta Impression, soleil levant ('Impresija, vzhajajo\xc4\x8de sonce'), ki je nastala v letih 1872-1873. Nekateri predstavniki impresionizma v pesni\xc5\xa1tvu so Paul Verlaine, Arthur Rimbaud, St\xc3\xa9phane Mallarm\xc3\xa9 in Maurice Maeterlinck (dramatika), na Slovenskem pa Josip Murn - Aleksandrov, Dragotin Kette, Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d in Sre\xc4\x8dko Kosovel._NEWLINE_Impresionizem izra\xc5\xbea negativno reakcijo na obdobje realizma in naturalizma (literarni obdobji, ki prikazujeta realnost tak\xc5\xa1no, kot v resnici je), ter se usmerja k \xc4\x8dustvom, \xc4\x8dutom ter intuiciji \xe2\x80\x93 gre torej za upodabljanje trenutnih vtisov posameznika, ne da bi zraven dodajali karkoli drugega, poudarek je na trenutnosti. Zvrst, ki v literarnem impresionizmu izstopa je pesni\xc5\xa1tvo, saj so impresionisti \xc5\xbeeleli poudariti enkratne prizore iz \xc5\xbeivljenja in njihove trenutne vtise, zanimanje je bilo usmerjeno v posameznika, kar on \xc4\x8duti in misli, to pa jim je najbolj uspelo z liriko. Pesnike je zanimalo neraziskano du\xc5\xa1evno podro\xc4\x8dje posameznika. Osrednji pojem postane razpolo\xc5\xbeenje, pojavijo pa se tudi ob\xc4\x8dutki odtujenosti, osamljenosti, melanholije (zna\xc4\x8dilni so predvsem za Murna). Pokrajina postane osrednji motiv tako v literaturi, kot v slikarstvu (npr. Murn \xe2\x80\x93 Pesem o ajdi). Avtorji so se izra\xc5\xbeali z nenavadnim besednjakom in ustvarjali nove, pogosto simboli\xc4\x8dne zveze med besedami in dogodki.\n_START_SECTION_\nSlovenski impresionizem\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski impresionizem se je, tako kot tudi drugi evropski impresionizmi, ki so posnemali francoskega, uveljavil z zamikom. Najprej se je pojavil na prvi slikarski razstavi Slovenskega umetni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva, ki se je odvijala leta 1900 v Ljubljani, dve leti pozneje je sledila druga razstava, ki sicer ni bila uspe\xc5\xa1na, a od takrat lahko govorimo o slovenski impresionisti\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v slikarstvu, ki se prenese na literaturo. _NEWLINE_V obdobju moderne (od 1899\xe2\x80\x931918) so se poleg realizma, naturalizma razvile tudi smeri, kot so nova romantika, dekadenca in simbolizem. Te smeri trajajo po koncu slovenske moderne \xc5\xa1e naprej. V prvem desetletju 20. stoletja najdemo impresionizem v okviru moderne tudi ponekod v slovenski glasbi, ka\xc5\xbee se v pove\xc4\x8dani barvitosti in \xc4\x8dutnosti skladb.\n_START_SECTION_\nJosip Murn - Aleksandrov\n_START_PARAGRAPH_\nMurn velja za enega naj\xc4\x8distej\xc5\xa1ih slovenskih lirikov. Pesmi z ljubezensko tematiko je malo, te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de Murnovega ustvarjanja je podajanje trenutnega razpolo\xc5\xbeenja (npr. pesem Nebo, nebo ali Sneg). Ob\xc4\x8dutje \xc5\xbeivljenja je pri Murnu izrazito impresionisti\xc4\x8dno (zajame trenuten vtis) v pravem pomenu besede, saj je upesnjeval odtujenost, osamljenost in melanholijo. Motivno je njegova poezija naslonjena predvsem na naravo. V zadnjem obdobju tudi na simboliko kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja. Njegov pesni\xc5\xa1ki izraz je impresionisti\xc4\x8den kadar gre za podajanje vtisov iz narave._NEWLINE_Sneg_NEWLINE_Brez konca pada\xc5\xa1, drobni sneg,_NEWLINE__NEWLINE_na tihi gozd in na poljano,_NEWLINE__NEWLINE_nekje kragulj\xc4\x8dki, hitri beg,_NEWLINE__NEWLINE_spet molk za mano in pred mano._NEWLINE__NEWLINE_Kaj mo\xc4\x8d mi, \xc4\x8das, kaj si mi dan?_NEWLINE__NEWLINE_Kar bilo \xe2\x80\x93 kot v sneg zakopano!_NEWLINE__NEWLINE_Kar bode \xe2\x80\x93 kot ta tiha plan_NEWLINE__NEWLINE_brez konca \xc5\xa1iri se pred mano._NEWLINE_Sneg je verjetno nastal leta 1900. Gre za kratko, zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno pesem in je ena najglobljih Murnovih izpovedi. Prva kitica podaja impresijo zimske pokrajine, ki jo zasipava sneg, druga kitica pa je refleksija, v kateri se pesnik spra\xc5\xa1uje o smislu \xc5\xbeivljenja in sveta._NEWLINE_Pesem o ajdi_NEWLINE_Kakor bela grud_NEWLINE__NEWLINE_gorka od krvi_NEWLINE__NEWLINE_mlade radosti_NEWLINE__NEWLINE_v cvetju ajda di\xc5\xa1i._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xbde vsa polna medu_NEWLINE__NEWLINE_zacvetela je,_NEWLINE__NEWLINE_pala k nogam ko v snu_NEWLINE__NEWLINE_ji \xc4\x8debela je!_NEWLINE__NEWLINE_Grut prostrana jo_NEWLINE__NEWLINE_napojila je._NEWLINE__NEWLINE_z bo\xc5\xbejo pomo\xc4\x8djo_NEWLINE__NEWLINE_vase skrila je._NEWLINE__NEWLINE_Zdaj stoji, di\xc5\xa1i,_NEWLINE__NEWLINE_na daljave ble\xc5\xa1\xc4\x8di,_NEWLINE__NEWLINE_ko golob mi upira_NEWLINE__NEWLINE_v svet rde\xc4\x8de o\xc4\x8di._NEWLINE__NEWLINE_Kadar klas \xc5\xa1umi,_NEWLINE__NEWLINE_kmet po\xc4\x8dije se,_NEWLINE__NEWLINE_kadar ajda di\xc5\xa1i,_NEWLINE__NEWLINE_ji odkrije se!_NEWLINE__NEWLINE_Pla\xc4\x8da se ves trud_NEWLINE__NEWLINE_z medom kdo, s krvjo?_NEWLINE__NEWLINE_Ktera druga grut_NEWLINE__NEWLINE_ne\xc5\xbena je tako?_NEWLINE__NEWLINE_Ah, \xc5\xbee skoro bo pri\xc5\xa1la_NEWLINE__NEWLINE_mrzla in hladna \xe2\x80\x93 _NEWLINE__NEWLINE_na ves svet_NEWLINE__NEWLINE_legla je \xc4\x8darovnica._NEWLINE_Pesem je verjetno nastala pred letom 1900 in sodi med tako imenovane \xc2\xbbkme\xc4\x8dke pesmi\xc2\xab. Slednje je Murn napisal ob stiku s kme\xc4\x8dkim \xc5\xbeivljenjem, kakr\xc5\xa1no je do\xc5\xbeivel dvakrat zapored na po\xc4\x8ditnicah. Pesem podaja impresijo ajdovega polja, me\xc5\xa1ajo se polja, me\xc5\xa1ajo se vonji, barve in gibanje, na koncu pa se impresija izte\xc4\x8de v simboliko smrti (zima).\n_START_SECTION_\nDragotin Kette\n_START_PARAGRAPH_\nKljub kratkemu \xc5\xbeivljenju je Kette zapustil precej literarnih besedil \xe2\x80\x93 najve\xc4\x8dji del je  bil posve\xc4\x8den poeziji, kjer prevladuje ljubezenska tematika. Kette je avtor sedmih sonetnih ciklov in velja po Pre\xc5\xa1ernu za najpomembnej\xc5\xa1ega sonetista. Za Kettejevo pesni\xc5\xa1tvo je zna\xc4\x8dilen tudi lahkoten humor, s katerim je obarval \xc5\xa1tevilne, zlasti ljubezenske motive. _NEWLINE_Na trgu_NEWLINE_no\xc4\x8d trudna_NEWLINE__NEWLINE_mol\xc4\x8di,_NEWLINE__NEWLINE_nezamudna_NEWLINE__NEWLINE_be\xc5\xbei_NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8dez mestni trg lina sanjava._NEWLINE__NEWLINE_Vse v mraku_NEWLINE__NEWLINE_mirno,_NEWLINE__NEWLINE_na vodnjaku_NEWLINE__NEWLINE_samo_NEWLINE__NEWLINE_tih vetrc z vodo poigrava._NEWLINE__NEWLINE_Vodice_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa1ume_NEWLINE__NEWLINE_in rosice_NEWLINE__NEWLINE_pr\xc5\xa1e_NEWLINE__NEWLINE_brez konca v broneno kotanjo_NEWLINE__NEWLINE_brezdanj je_NEWLINE__NEWLINE_ta vir,_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa1epetanje,_NEWLINE__NEWLINE_nemir_NEWLINE__NEWLINE_brezkon\xc4\x8dna, kot misli so nanjo._NEWLINE__NEWLINE_Pa blizi_NEWLINE__NEWLINE_ni cest_NEWLINE__NEWLINE_ah, v Eliziji_NEWLINE__NEWLINE_do zvezd_NEWLINE__NEWLINE_ne morete kaplje \xc5\xa1ume\xc4\x8de._NEWLINE__NEWLINE_in smele_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xbeelje_NEWLINE__NEWLINE_do Angele_NEWLINE__NEWLINE_moje_NEWLINE__NEWLINE_hitite zaman hrepene\xc4\x8de \xe2\x80\xa6_NEWLINE__NEWLINE_No\xc4\x8d trudna_NEWLINE__NEWLINE_mol\xc4\x8di,_NEWLINE__NEWLINE_nezamudna_NEWLINE__NEWLINE_be\xc5\xbei_NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8dez mestni trg luna sanjava,_NEWLINE__NEWLINE_ki ru\xc5\xa1i_NEWLINE__NEWLINE_pokoj_NEWLINE__NEWLINE_moji du\xc5\xa1i_NEWLINE__NEWLINE_nocoj,_NEWLINE__NEWLINE_brezskrbno pa deklica spava._NEWLINE_Pesem Na trgu je nastala poleti 1897. V razli\xc4\x8dici, ki jo je pesnik poslal Murnu, ima naslov Na novome\xc5\xa1kem trgu. Snovno je v celoti vezana na novome\xc5\xa1ko okolje, na tamkaj\xc5\xa1nji trg z vodnjakom in  na nesre\xc4\x8dno ljubezensko razmerje do h\xc4\x8dere tamkaj\xc5\xa1njega sodnega svetnika Angele Smoletove. Pesem je tipi\xc4\x8dna podoknica (serenada), tako po motivu no\xc4\x8dne ljubezenske to\xc5\xbebe pod dekletovim oknom kot zaradi spevnosti, ki jo je pesnik dosegel s posebno razvrstitvijo zvo\xc4\x8dnih in kompozicijskih u\xc4\x8dinkov. Sodi med najbolj\xc5\xa1e Kettejeve ljubezenske pesmi.\n_START_SECTION_\nOton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nOton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d je hodil na sprehode na Ljubljansko polje z Matijem Jamom (slikarskim predstavnikom impresionizma), ki je pesnika uvedel v impresionisti\xc4\x8dno do\xc5\xbeivljanje pokrajine. \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deva za\xc4\x8detna zbirka \xc4\x8ca\xc5\xa1a opojnosti je najbli\xc5\xbeje impresionisti\xc4\x8dnemu mi\xc5\xa1ljenju, saj je polna mladostni\xc5\xa1kega zagona in vitalizma. Ena najpomembnej\xc5\xa1ih pesmi v tej zbirki je \xc4\x8ca\xc5\xa1a opojnosti._NEWLINE_Ti skrivnostni moj cvet_NEWLINE_Ti skrivnostni moj cvet, ti ro\xc5\xbea mogota,_NEWLINE__NEWLINE_jaz sem te iskal,_NEWLINE__NEWLINE_mimo tebe sem \xc5\xa1el in pogledal sem te_NEWLINE__NEWLINE_in sem ves vztrepetal._NEWLINE__NEWLINE_In moje srce zaslutilo je_NEWLINE__NEWLINE_tvojo tajno mo\xc4\x8d,_NEWLINE__NEWLINE_in moje srce za\xc4\x8dutilo je,_NEWLINE__NEWLINE_da jasni se no\xc4\x8d._NEWLINE__NEWLINE_In v moji du\xc5\xa1i vzcvetelo je_NEWLINE__NEWLINE_zakladov nebroj,_NEWLINE__NEWLINE_vse bitje mi zahrepenelo je_NEWLINE__NEWLINE_za teboj, za teboj,_NEWLINE__NEWLINE_ti skrivnostni moj cvet, ti ro\xc5\xbea mogota \xe2\x80\xa6_NEWLINE__NEWLINE_O, jaz sem bogat \xe2\x80\x93_NEWLINE__NEWLINE_pomagaj, pomagaj mi dvigniti,_NEWLINE__NEWLINE_moje du\xc5\xa1e zaklad._NEWLINE_Pesem Ti skrivnostni moj cvet, je bila napisana 1898, prvi\xc4\x8d pa je iz\xc5\xa1la v Ljubljanskem zvonu 1899 in sicer pod naslovom Rosa mystica. Pesem ima vse zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devega prvega obdobja: \xc4\x8dustveno vznesenost, poudarjen subjektivizem, ki se naslaja nad \xc4\x8dutno lepoto in nad bogastvom lastne du\xc5\xa1e, zlasti pa je zna\xc4\x8dilen osrednji simbol ro\xc5\xbee mogote (je \xc4\x8darobna triglavska ro\xc5\xbea, ki ima \xc4\x8dudodelno mo\xc4\x8d), ki meri na poezijo in ljubezen; oboje pa je predvsem lepo.\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nImpresionizem se pojavi tudi v prozi, \xc4\x8deprav ga je veliko manj kot v liriki. Glavna impresionisti\xc4\x8dna lastnost je, da opisuje dani, hipni trenutek, tega pa je te\xc5\xbeko ujeti v dolgo pripovedno prozo \xe2\x80\x93 roman. Pripoved si namre\xc4\x8d jemlje veliko sklenjenega \xc4\x8dasa, zahteva pregledno razporeditev snovi in je vse prej kot izraz hipa, trenutka \xe2\x80\x93 zna\xc4\x8dilen je predvsem impresionisti\xc4\x8dni pripovedni tok.  Kljub temu je impresionisti\xc4\x8den roman prisoten._NEWLINE_V \xc4\x8dasu impresionizma na Slovenskem se pojavijo tudi kratka pripovedna proza \xe2\x80\x93  \xc4\x8drtice kot nov \xc5\xbeanr na prelomu stoletja, ter na primer Cankarjeve in Me\xc5\xa1kove razpolo\xc5\xbeenjske novele.\n_START_SECTION_\nIvan Cankar \xe2\x80\x93 Nina\n_START_PARAGRAPH_\nTipi\xc4\x8den slovenski predstavnik impresionisti\xc4\x8dne proze je Ivan Cankar z romanom Nina. Za slednjega je zna\xc4\x8dilna nejasnost, meglenost, nepreglednost, kaos. Cankar je \xc5\xbeelel ujeti trenutna \xc4\x8dustva in misli oz. \xc2\xbbtok zavesti\xc2\xab, na to pa kritiki/bralci tistega \xc4\x8dasa \xc5\xa1e niso bili pripravljeni, zato je do\xc5\xbeivel precej slab odziv. V romanu se pojavijo epski monologi (dolgi pogovori osebe same s seboj), epski \xc4\x8das in nedolo\xc4\x8dljiv prostor, glavne osebe dolo\xc4\x8da razdrobljena zavest, ki daje ob\xc4\x8dutek stiske in tesnobe."