b'\n_START_ARTICLE_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo\n_START_SECTION_\nPravoslavna cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nPri evharistiji uporabljajo kva\xc5\xa1en kruh in rde\xc4\x8de vino_NEWLINE_Pravoslavna Cerkev je sestavljena iz narodnih Cerkva, ki so avtokefalne, tj. vsaka od njih sama izbira in potrjuje svojega patriarha in samostojno ureja notranje zadeve. \xc4\x8castno mesto med patriarhi ima carigrajski patriarh, vrhovno oblast nad vsemi cerkvami pa pravoslavni vesoljni cerkveni zbor. V primerjavi s katoli\xc5\xa1tvom odklanjajo verski resnici o Marijinem brezmade\xc5\xbenem spo\xc4\x8detju in vnebovzetju, v svojih molitvah in bogoslu\xc5\xbeju pa obe resnici dejansko priznavajo in gojijo prisr\xc4\x8dno \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje Marije (Bogorodice). Odklanjajo pape\xc5\xa1ko prvenstvo nad vesoljno Cerkvijo in nezmotno u\xc4\x8diteljstvo, priznavajo pa vseh sedem zakramentov (tajne): krst (s trojno potopitvijo ali oblivanjem), birmo (podeljuje se neposredno po krstu, redni delivec je duhovnik), evharistijo (zaradi simbolike uporabljajo kva\xc5\xa1en kruh in rde\xc4\x8de vino; obhajilo delijo pod obema podobama \xe2\x80\x93 z \xc5\xbeli\xc4\x8dko), zakrament sprave (je predvsem zdravljenje, izbri\xc5\xa1e ne le grehe in ve\xc4\x8dne kazni, temve\xc4\x8d tudi vse \xc4\x8dasne kazni; pokora zato nima zado\xc5\xa1\xc4\x8devalnega, temve\xc4\x8d le vzgojni zna\xc4\x8daj), bolni\xc5\xa1ko maziljenje, sv. red (tri stopnje: diakonat, prezbiterat in episkopat; bistveni del obreda je polaganje desne roke) in sveti zakon (delivec je duhovnik, ne zaro\xc4\x8denca sama kot v katoli\xc5\xa1ki Cerkvi; zaradi nekaterih razlogov dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo razvezo zakona). Bogoslu\xc5\xbeje je v bizantinskem obredu in v narodnem jeziku. Velik pomen ima \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje ikon, tj. svetih podob Kristusa, Marije in svetnikov, ter meni\xc5\xa1tvo (glavno meni\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je gora Atos v Gr\xc4\x8diji). \xc5\xa0kofje se izbirajo izmed menihov, duhovniki pa so lahko poro\xc4\x8deni.\n_START_SECTION_\nEvangeli\xc4\x8danska cerkev (tudi Luteranska Cerkev)\n_START_PARAGRAPH_\nPri njenem vodstvu sodeluje demokrati\xc4\x8dno izvoljeno predsedstvo_NEWLINE_Evangeli\xc4\x8danska Cerkev spada med protestantske cerkve, ki delujejo po u\xc4\x8denju Martina Luthra. V ospredju je teologija kri\xc5\xbea: opravi\xc4\x8denje, ki ga prina\xc5\xa1a Jezus Kristus po svojem kri\xc5\xbeu. Verujejo, da je za opravi\xc4\x8denje potrebna zaupna vera, ki jo utrjuje bo\xc5\xbeja beseda in zakramenta \xe2\x80\x93 krst in spomin Gospodove ve\xc4\x8derje, ki pa sta odre\xc5\xa1ilna le, \xc4\x8de ju \xc4\x8dlovek sprejema v veri. Izvir prave teologije je Sveto pismo. Glede evharistije Luther zagovarja realno Kristusovo navzo\xc4\x8dnost, nekateri poznej\xc5\xa1i protestanti pa le duhovno ali simboli\xc4\x8dno. Protestantsko bogoslu\xc5\xbeje je naslonjeno predvsem na bo\xc5\xbejo besedo \xe2\x80\x93 branje Svetega pisma in pridigo, ob\xc4\x8dasno pa tudi spomin svete ve\xc4\x8derje, ki obsega tudi obhajilo pod obema podobama. Spo\xc5\xa1tujejo, vendar ne vselej in povsod enako, tudi druge obrede: konfirmacijo (potrditev), spoved (navadno s skupno odvezo), molitve nad bolnikom, ordinacijo duhovnikov ter zakon s poro\xc4\x8dnim blagoslovom (v skladu s Svetim pismom poudarjajo vrednoto trdnega zakona, a v skrajnem primeru dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo lo\xc4\x8ditev zakona in ponovno poroko). Cerkev mora biti urejena demokrati\xc4\x8dno. Pri njenem vodstvu sodelujejo demokrati\xc4\x8dno izvoljeno predsedstvo (senior in in\xc5\xa1pektor laik), zbor duhovnikov ali prezbiterij (predsedstva posameznih cerkvenih ob\xc4\x8din) ter ob\xc4\x8dni zbor, ki je najvi\xc5\xa1je cerkveno telo (prezbiterij in delegati posameznih cerkvenih ob\xc4\x8din). Katoli\xc5\xa1ka Cerkev priznava evangeli\xc4\x8danski in vsem drugim veljaven krst, \xc4\x8de ga le pravilno podeljujejo.\n_START_SECTION_\nSvobodne cerkvene skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8dujejo samo odrasle, s potapljanjem_NEWLINE_Pripadnost Cerkvi je po njihovem stvar svobodne osebne odlo\xc4\x8ditve polnoletnega \xc4\x8dloveka. Prototip tak\xc5\xa1nih skupnosti so bile skupine prekr\xc5\xa1\xc4\x8devalcev (anabaptistov; lat. anabaptizo, ponovno krstim) iz \xc4\x8dasa reformacije, ki niso priznavale krsta otrok in so zahtevale vnovi\xc4\x8dni krst odraslih. Poznajo krst in Gospodovo ve\xc4\x8derjo, ki ju nekatere skupnosti pojmujejo kot zakramenta (katoli\xc5\xa1ka Cerkev priznava njihov krst, \xc4\x8de ga pravilno podeljujejo). Poleg sebe priznavajo kot legitimne tudi druge cerkvene skupnosti in so v tem smislu ekumensko odprte v nasprotju s sektami, ki zatrjujejo, da so edine v posesti resnice, zato odklanjajo stike navzven ali pa delujejo samo misijonarsko.\n_START_SECTION_\nBinko\xc5\xa1tniki\n_START_PARAGRAPH_\nBinko\xc5\xa1tniki obsegajo razli\xc4\x8dne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske skupnosti, ki poudarjajo \xc2\xbbkrst v Svetem Duhu\xc2\xab, ki prina\xc5\xa1a dar jezikov (glosolalija) in druge karizme. Skupaj z drugimi kristjani verujejo v Sveto trojico in v Kristusa Odre\xc5\xa1enika, priznavajo izvirni greh, pri\xc4\x8dakujejo drugi Kristusov prihod in zahtevajo \xc5\xbeivljenje po evangeliju. Kot protestanti priznavajo Sveto pismo za edino in najvi\xc5\xa1je vodilo \xc5\xbeivljenja, vendar pa ga razlagajo bolj po \xc4\x8drki. Obhajajo tudi sveto ve\xc4\x8derjo pod obema podobama, ki pa jo pojmujejo le kot spomin in simbol povezanosti s Kristusom. Kr\xc5\xa1\xc4\x8dujejo samo odrasle, in to s potapljanjem, krst pa jim je le simbol, znamenje odgovora na bo\xc5\xbeji klic. Na zborovanjih mnogi ob molitvi in polaganju rok pri\xc4\x8dakujejo ozdravljenja. Nekateri verujejo v bli\xc5\xbenje tiso\xc4\x8dletno Kristusovo kraljevanje. Vsaka krajevna binko\xc5\xa1tna Cerkev si imenuje pastorja (duhovnika ali duhovnico) in je avtonomna. Pastorji s svojimi pomo\xc5\xbenimi pridigarji iz vseh krajevnih Cerkva sestavljajo sinodo, s stare\xc5\xa1instvom vseh cerkvenih ob\xc4\x8din pa skup\xc5\xa1\xc4\x8dino. Sinoda izvoli za dobo treh let predstojni\xc5\xa1tvo, to pa iz svojih \xc4\x8dlanov predstojnika. Za povezavo vseh krajevnih Cerkva skrbijo skupna narodna in svetovna zborovanja. Prave enotnosti pa med raznimi binko\xc5\xa1tnimi gibanji ni.\n_START_SECTION_\nBaptisti\n_START_PARAGRAPH_\nBaptisti (lat. baptizare - krstiti) - veliko vlogo ima v njihovem \xc5\xbeivljenju krst, ki ga podeljujejo le odraslim. Glede nauka med seboj niso enotni. Zelo spo\xc5\xa1tujejo svobodo vesti in osebno izkustvo. Nagla\xc5\xa1ajo potrebo notranjega spreobrnjenja in vere pred krstom, zato kr\xc5\xa1\xc4\x8dujejo le odrasle - s potapljanjem. Priznavajo Sveto Trojico in imajo Sveto pismo za edini vir razodetja. Zakramentov v katoli\xc5\xa1kem smislu nimajo. Krst jim je le izraz ljubezni do Kristusa in pripravljenosti \xc5\xbeiveti po njegovem nauku, Gospodova ve\xc4\x8derja pa duhovno sre\xc4\x8danje s Kristusom. Cerkev kot institucijo odklanjajo, pomeni jim le svobodno bratsko zdru\xc5\xbeenje. Cerkvene avtoritete ne priznavajo, poznajo pa slu\xc5\xbebo pastorja, stare\xc5\xa1ine in diakona. Radi napovedujejo skoraj\xc5\xa1nji Kristusov prihod, njegovo tiso\xc4\x8dletno kraljestvo na zemlji in vesoljno sodbo.\n_START_SECTION_\nAdventisti\n_START_PARAGRAPH_\nAdventisti (lat. adventus - prihod) imajo ime zaradi velikega pri\xc4\x8dakovanja skoraj\xc5\xa1njega drugega Kristusovega prihoda, ki naj bi se zgodil leta 1843 oz. 1844, po besedah Ellen White, ki je ustanovila adventisti\xc4\x8dno Cerkev sedmega dne, pa naj bi Kristus leta 1844 za\xc4\x8del soditi mrtve; za njimi pridejo na vrsto \xc5\xbeivi, sledi konec sveta. Gospodov dan je namesto nedelje sobota, sicer pa se adventisti dr\xc5\xbeijo nauka protestantskih Cerkva. Krst, edini zakrament, ki ga priznavajo, je mogo\xc4\x8de prejeti le po spreobrnjenju in izpri\xc4\x8dani veri, v starosti vsaj 15 let. Du\xc5\xa1a po njihovem ni nesmrtna. Nesmrtnosti bodo dele\xc5\xbeni samo pravi\xc4\x8dni ob drugem Kristusovem prihodu, kon\xc4\x8dno o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje vesolja pa bo uresni\xc4\x8deno s popolnim uni\xc4\x8denjem gre\xc5\xa1nikov in satana. Pri sobotnem bogoslu\xc5\xbeju (podobno protestantskemu) obhajajo na tri mesece spomin zadnje ve\xc4\x8derje, ki je zanje le simbol. Prej si med seboj umivajo noge. S polaganjem rok posve\xc4\x8dujejo pastorje, stare\xc5\xa1ine in diakone. Roke polagajo tudi na bolnike. Ob poroki dajejo zaro\xc4\x8dencem blagoslov.\n_START_SECTION_\nKristusova cerkev bratov\n_START_PARAGRAPH_\nKristusova cerkev bratov je manj\xc5\xa1a kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost; nauk je podoben baptisti\xc4\x8dnemu. Ime bratje je nastalo kot dokaz, da v bo\xc5\xbeji skupnosti ni vi\xc5\xa1jih in ni\xc5\xbejih. Spo\xc5\xa1tujejo Sveto pismo, kr\xc5\xa1\xc4\x8dujejo le odrasle s potapljanjem. Pri spominskem obhajanju Gospodove ve\xc4\x8derje se spominjajo Kristusove \xc5\xbertve na kri\xc5\xbeu. \xc5\xbdivijo preprosto, strogo, oznanjajo mir, prijateljstvo in bratstvo. Vsaka cerkvena ob\xc4\x8dina je samostojna, med seboj se povezujejo. Ni skupnega poglavarja.\n_START_SECTION_\nPojav kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva\n_START_PARAGRAPH_\nPalestina v 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, ko je bil upravitelj te pokrajine Poncij Pilat. Za za\xc4\x8detek kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva lahko \xc5\xa1tejemo Jezusovo javno delovanje, okoli leta 33 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Po Jezusovi smrti so njegov nauk \xc5\xa1irili njegovi u\xc4\x8denci - apostoli. Toda verjetno bi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ostalo nepomembna judovska lo\xc4\x8dina, \xc4\x8de se ne bi sveti Pavel (imenovan tudi Savel iz Tarza) odlo\xc4\x8dil, da novo vero odpre \xc5\xa1irokim ljudskim mno\xc5\xbeicam (kozmopolitizem).\n_START_SECTION_\nSorodna verstva\n_START_PARAGRAPH_\nJezusa Kristusa in Sveto pismo uporabljajo kot temelj verovanja tudi cerkve, ki se z dopolnilnimi razodetji in teologijo oddaljujejo od kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, na primer Cerkev Jezusa Kristusa in svetih poslednjih dni (mormonska cerkev). Samostojno svetovno verstvo je Islam, \xc4\x8deprav priznava Jezusa Kristusa kot enega izmed prerokov in upo\xc5\xa1teva sorodnost \xc5\xbeidovstva, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in islama, ki so verovanja \xc2\xbbknjige\xc2\xab\xc2\xa0(Svetega pisma), ter njihov skupni izvor v Abrahamovem (Ibrahimovem) monoteizmu, vendar daje najve\xc4\x8djo veljavo kasnej\xc5\xa1emu razodetju po preroku Mohamedu.\n_START_SECTION_\nStarokr\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nStarokr\xc5\xa1\xc4\x8dansko umetnost je opredeljevalo predvsem slikanje v katakombah in na sarkofagih ter monumentalna arhitektura (bazilika).'