b'\n_START_ARTICLE_\nDupondij\n_START_PARAGRAPH_\nDupondij (latinsko dvpondivs - dvofuntnik) je bil medeninast kovanec Rimske republike in Rimskega cesarstva, ki je veljal 2 asa ali \xc2\xbd sesterca ali 1/8 denarija._NEWLINE_Dupondij so uvedli v Rimski republiki kot velik ulit kovanec, ki je \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku tehtal manj kot dva funta. Na prednji strani kovancev je bila podoba boginje vojne Rome, na zadnji strani pa kolo s \xc5\xa1estimi naperami._NEWLINE_Po Avgustovi denarni reformi okoli leta 23, sta se sesterc in dupondij izdelovala in zlato rumene medenine, imenovane orihalcum (zlati baker), kovanci manj\xc5\xa1e vrednosti pa iz rde\xc4\x8dega bakra. Pod Avgustom se je nekaj dupondijev namesto iz medenine izdelovalo tudi iz bakra, pod Neronov pa nekaj manj vrednih asov iz medenine namesto iz bakra. Slednji so bili ustrezno manj\xc5\xa1i od bakrenih._NEWLINE_Dupondiji so se od podobno velikih asov razlikovali po \xc5\xbearkasti kroni na doprsni podobi cesarja, ki so jo za\xc4\x8deli dodajati med vladanjem ceesarja Nerona leta 66. \xc5\xbdarkasto krono kot simbol za dvojno vrednost so uporabljali tudi na dvojnih denarijih \xe2\x80\x93 antoninijanih in dvojnih sestercih. Ker so se dupondiji kovali \xc5\xbee pred Neronovo vladavino in med njo, prilo\xc5\xbenostno pa tudi pod kasnej\xc5\xa1imi cesarji, je bilo kovance z \xc5\xbearkasto krono zaradi obrabe in patine, ki je potemnila prvotno barvo, te\xc5\xbeko razlikovati od kovancev brez nje.'