b'\n_START_ARTICLE_\nNimfej\n_START_PARAGRAPH_\nNimfej  (starogr\xc5\xa1. \xce\xbd\xcf\x85\xce\xbc\xcf\x86\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xce\xbd), v klasi\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, posve\xc4\x8deno nimfam. Nimfeje so gradili v jamah, v gozdovih in ob izvirih, ter prvotno niso imeli arhitektonskega okrasja. Najstarej\xc5\xa1i znani nimfej je bil na ju\xc5\xbeni strani Atenske akropole. V rimskem obdobju nimfej ozna\xc4\x8duje razko\xc5\xa1ne fontane, okrasne vrtove in dele kopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Najrazko\xc5\xa1nej\xc5\xa1i rimski nimfej je dal zgraditi leta 153 Herod Ati\xc5\xa1ki v Olimpiji. Sloveniji najbli\xc5\xbeji ohranjen primerek nimfeja se nahaja v Vara\xc5\xbedinskih toplicah, v rimskem termalnem kopali\xc5\xa1\xc4\x8du (Aquae Iasae). Zgrajen je bil v cesarskem obdobju in okra\xc5\xa1en z reliefnimi podobami nimf ter prizori drugih mitolo\xc5\xa1kih tem.'