b'\n_START_ARTICLE_\nLjudstvo Nami\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTiso\xc4\x8de let so Kojsani v Ju\xc5\xbeni Afriki in ju\xc5\xbeni Namibiji \xc5\xbeiveli kot nomadi._NEWLINE_Od leta 1904 do 1907 so se Nemci, ki so kolonizirali dana\xc5\xa1njo Namibijo, vojskovali proti Namom in Hererom, kar je povzro\xc4\x8dilo genocid nad njimi. Umrlo je najmanj 80\xc2\xa0% Namov in Hererov.  Nem\xc5\xa1ka \xc5\xbeelja po vzpostavitvi uspe\xc5\xa1ne kolonije je zahtevala izgon avtohtonih prebivalcev z njihovih kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Zasegli so velike \xc4\x8drede goveda, Nami in Hereri pa so morali v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, nekateri pa v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da ob obali, na primer na Shark Island. Poleg tega so morali opravljati su\xc5\xbeenjsko delo pri gradnji \xc5\xbeeleznic in kopanju diamantov v obdobju diamantne mrzlice._NEWLINE_Leta 1920 so odkrili diamante ob ustju reke Oranje. Iskalci so se za\xc4\x8deli premikati tja. Zgradili so mesti Alexander Bay in Port Nolloth. To je pospe\xc5\xa1ilo prila\xc5\xa1\xc4\x8danje tradicionalnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ki se je za\xc4\x8delo \xc5\xbee na za\xc4\x8detku kolonialnega obdobja. Pod apartheidom so preostale pastirje spodbujali, naj opustijo svoj tradicionalni na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja v prid va\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Nami so izvorno \xc5\xbeiveli okoli reke Oranje na jugu Namibije in v severnem delu Ju\xc5\xbene Afrike. Zgodnji kolonialisti so jih imenovali Hotentoti, Kojkoji. Njihovo drugo zgodovinsko ime Namaqua je nastalo z dodajanjem kojkonske kon\xc4\x8dnice "-qua/khwa", kar pomeni "ljudje" (je tudi v imenih drugih ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, kot je Griqua)._NEWLINE_Leta 1991 je bil del Namije (angl. Namaqualand) (eno zadnjih obmo\xc4\x8dij prave divjine v Ju\xc5\xbeni Afriki) imenovano narodni park Richtersveld. Decembra 2002 so zemljo prednikov skupaj s parkom vrnili v last skupnosti. Vladi v Ju\xc5\xbeni Afriki in Namibiji sta za\xc4\x8deli ustanavljati \xc4\x8dezmejni park od zahodne obale Ju\xc5\xbene Afrike v notranjost pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Danes je narodni park Richtersveld eden redkih krajev, v katerem prvotni Nami \xc5\xbeivijo tradicionalno glede na letni \xc4\x8das in govorijo svoj jezik. Tradicionalna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da \xe2\x80\x93 |haru oms ali prenosna kupolasta ko\xc4\x8da (podobna \xc5\xa1otoru) \xe2\x80\x93 jih \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred \xc5\xbeare\xc4\x8dim soncem in so enostavna za premikanje, ker so pa\xc5\xa1niki postali redki._NEWLINE_Ob zori 19. stoletja je ljudstvo Orlam poseglo v Namijo in Damaraland. So tudi potomci avtohtonih Kojkojev, vendar so skupina, ki se je me\xc5\xa1ala s su\xc5\xbenji iz Madagaskarja, Indije in Indonezije.  Po dveh stoletjih asimilacije imajo danes mnogi Orlami kojkoj\xc5\xa1\xc4\x8dino (Damari/Nami) za svoj materni jezik. Razlika med Nami in Orlami je postopoma izginila in danes veljajo za eno etni\xc4\x8dno skupino, ki izhaja iz razli\xc4\x8dnih okolij.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNa splo\xc5\xa1no imajo Nami komunalno lastni\xc5\xa1tvo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Glasba, poezija in pripovedovanje zgodb so zelo pomembni zanje in \xc5\xa1tevilne zgodbe so znane zaradi ustnega izro\xc4\x8dila generacij._NEWLINE_Nami imajo bogato kulturo zaradi glasbenih in literarnih sposobnosti svojih ljudi. Tradicionalna glasba, ljudske pripovedke, pregovori in hvalnice so bile podlaga za velik del njihove kulture. Znani so po obrti, ki vklju\xc4\x8duje usnjene pla\xc5\xa1\xc4\x8de karosses in preproge, glasbene instrumente (kot so trstenke), nakit, glinene lonce in posode iz \xc5\xbeelvovine._NEWLINE_Tradicionalna obleka \xc5\xbeensk je sestavljena iz dolge, uradne obleke, ki spominja na viktorijansko tradicionalno modo. Dolge, opletajo\xc4\x8de obleke so se razvile po zgledu misijonarjev v 1800-ih in so danes sestavni del njihove kulture._NEWLINE_Svojo tradicionalno religijo so ve\xc4\x8dinoma opustili zaradi dolgotrajnega prizadevanja spreobra\xc4\x8danja v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo (in zdaj v islam). Ve\xc4\x8dina Namov v Namibiji so danes kristjani z majhno muslimansko manj\xc5\xa1ino.\n_START_SECTION_\nPoro\xc4\x8dni obred\n_START_PARAGRAPH_\nNami imajo zapleten poro\xc4\x8dni obred. Najprej mo\xc5\xa1ki omeni svoje namere svoji dru\xc5\xbeini. \xc4\x8ce se strinjajo, mu svetujejo, kako vpra\xc5\xa1ati nevestino dru\xc5\xbeino, nato pa ga spremljajo v kraj, v katerem \xc5\xbeivi. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de na nevestinem domu pripravijo pred prihodom dru\xc5\xbeine prihodnjega mo\xc5\xbea, \xc5\xbeivalske ko\xc5\xbee dajo v kote za razli\xc4\x8dne skupine, v katerih sedijo in razpravljajo._NEWLINE_\xc5\xbdeninova dru\xc5\xbeina prosi, da se vrata odprejo. Nato \xc5\xbeenin postavlja vpra\xc5\xa1anja o podrobnostih, povezanih z nevesto, tudi o okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah njunega prvega sestanka, o posebnostih njenega telesa, ki bodo zagotavljale, da se bosta dobro poznala. \xc4\x8ce je nevesta nose\xc4\x8da ali \xc5\xbee ima otroke svojega prihodnjega mo\xc5\xbea ali koga drugega, opravi obred "vrata \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja" \xe2\x80\x93 (zakol in zau\xc5\xbeitje sne\xc5\xbeno bele koze). Po nekaj dneh se poro\xc4\x8dni obred nadaljuje v obratnem vrstnem redu; nevestina dru\xc5\xbeina obi\xc5\xa1\xc4\x8de klan \xc5\xbeenina. \xc4\x8ce sta klana zadovoljna, se napove zaro\xc4\x8dni dan._NEWLINE_Pri zaroki \xc5\xbeenina dru\xc5\xbeina prina\xc5\xa1a \xc5\xbeive \xc5\xbeivali za \xc5\xbeenski del hi\xc5\xa1e. \xc5\xbdivali zakoljejo, obesijo na tri palice in vsak del je darilo za nevestino dru\xc5\xbeino. Drugi predmeti, kot so vre\xc4\x8dke sladkorja ali moke, so samo po dve ali \xc5\xa1tiri, kar pomeni, da bo vedno obilo hrane. To se odvije tudi v domu mo\xc5\xa1kega. Na hi\xc5\xa1ah obeh dru\xc5\xbein so name\xc5\xa1\xc4\x8dene bele zastave, ki se ne smejo sneti, lahko pa jih odpihne veter._NEWLINE_Priprave na poroko lahko trajajo do enega leta. \xc5\xbdeninova dru\xc5\xbeina pripravi darilo za nevestino mater, kravo in tele, kajti ona je vzredila nevesto na prsih. Pogajanje spremljajo darila in lahko traja tedne. Na poro\xc4\x8dni dan dru\xc5\xbeini prineseta \xc5\xbeivali in drugo hrano na nevestin dom. Poroka je v cerkvi. Slovesnosti trajajo \xc5\xa1e nekaj dni. Prvo no\xc4\x8d po poroki par pre\xc5\xbeivi lo\xc4\x8deno, naslednje jutro pa se odpravi v svoj dom.'