b'\n_START_ARTICLE_\nMihael Fidel Sre\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc5\xa1 se je rodil v Bratoncih v trdni \xc5\xa1est\xc4\x8dlanski kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini. Rojstna vas in \xc5\xbeupnija je bila narodno zavedna. Mihaela - Mi\xc5\xa1ka so poslali star\xc5\xa1i v (mad\xc5\xbearsko) me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo v Lendavo, kar je bila takrat v teh krajih prva stopnja \xc5\xa1olanja pred gimnazijo. Leta 1900 je kon\xc4\x8dal me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo, nato je od\xc5\xa1el v Sombathely k premontrejcem. Tisti, ki so se posvetili pouku, so postali profesorji in tudi kanoniki (kanoni\xc5\xa1ki red)._NEWLINE_Po maturi je vstopil v premontrejski red, \xc5\xa1tudiral teologijo in na pe\xc5\xa1tanski univerzi matematiko in fiziko ter postal profesor. Sprejel je redovno ime Fidel (lat. Fidelis - zvesti), priimek pa so mu pomad\xc5\xbearili v Szanto (ora\xc4\x8d). Kot narodno zaveden Slovenec je pozneje, ko je slu\xc5\xbeboval na Slova\xc5\xa1kem, zopet uporabljal prvotni priimek Sre\xc5\xa1._NEWLINE_Slu\xc5\xbeboval je v God\xc3\xb6ll\xc3\xb6yju pri Budimpe\xc5\xa1ti, v Jasovcu in v Ko\xc5\xa1icah na Slova\xc5\xa1kem (kjer je bil kasneje vrsto let tudi ekonom redovnih posestev za Slova\xc5\xa1ko) in kjer so ga kot panslavista l. 1945 internirali. Po izpustitvi iz zapora se je za\xc4\x8del vra\xc4\x8dati k sorodnikom in prijateljem v Ljubljano, Bratonce, Mursko Soboto. Zaradi posledic tabori\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja je njegovo srce zgodaj omagalo. Umrl je v Ko\xc5\xa1icah, kjer je tudi pokopan.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc5\xa1 se je odlikoval po \xc5\xa1irokem kulturnem obzorju. Prijateljeval  in sodeloval je s \xc5\xa0tevanom K\xc3\xbcharjem, Avgustom Pavlom, Ivanom Ba\xc5\xa1o, dekanom Ivanom Jeri\xc4\x8dem, pisal je poljudne \xc4\x8dlanke iz svoje stroke v pe\xc5\xa1tanski reviji za naravoslovje Urania. V te\xc5\xbekih povojnih razmerah se je izgubila tudi njegova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina, predvsem korespondenca s \xc5\xa0. K\xc3\xbcharjem, Avgustom Pavlom in \xc5\xa1tevilnimi njegovimi prijatelji, ki so skrbeli za kulturni razvoj dana\xc5\xa1njega Prekmurja.'