b"\n_START_ARTICLE_\nCvinger (arhitektura)\n_START_PARAGRAPH_\nCvinger (medzidje) je odprt prostor, ki se nahaja med dvema obzidjema in slu\xc5\xbei za obrambo.  V srednjem veku v za\xc4\x8detku novega veka so bile ob cvingerju zgrajena razna poslopja kot okrepitev grajskega in mestnega obzidja. Izraz je nem\xc5\xa1ki in se ga praviloma ne prevaja. Beseda je povezana s zwingen \xe2\x80\x93 'na silo', morda zato, ker je cvinger prisilil sovra\xc5\xbenika, da se je pogajal preden je napadel glavno obrambno \xc4\x8drto.\n_START_SECTION_\nGrajski cvinger\n_START_PARAGRAPH_\nGrajski cvinger je bil ume\xc5\xa1\xc4\x8den pred glavno obzidje in je bil zaprt na zunanji strani z drugim, spodnjim obzidjem, ki je znano kot cvinger obzidje (Zwingermauer). \xc4\x8ce so napadalci uspeli premagati cvinger obzidje, so bili ujeti v cvingerju in lahka tar\xc4\x8da za branilce na glavnem obzidju (Hauptmauer). Nadaljnje napredovanje je bilo tako mo\xc4\x8dno ovirano._NEWLINE_V srednji Evropi je bila ve\xc4\x8dina cvingerjev zgrajena pred starej\xc5\xa1imi grajskimi obzidji kot poznej\xc5\xa1i dodatek in okrepitev obrambe.\n_START_SECTION_\nCvinger pred mestnimi vrati\n_START_PARAGRAPH_\nCvinger pred mestnimi vrati je utrjena povr\xc5\xa1ina med glavnimi vrati in zunanjimi vrati srednjeve\xc5\xa1kega sistema mestnega vhoda. Mestna vrata so bila pogosto zgrajena v obliki vhodnega stolpa, z drugimi in v\xc4\x8dasih celo tretjimi vrati pred njim (tako imenovani dvojni ali trojni sistem vrat). Pred obzidjem v obmo\xc4\x8dju mestnih vrat je bilo obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1e eno obzidje, v katerem so se nahajala zunanja vrata. Sovra\xc5\xbenik, ki je prebil zunanja vrata in prodrli v cvinger, bi se na\xc5\xa1el v zaprtem prostoru z zelo malo mo\xc5\xbenostmi, da izkoristi svoj za\xc4\x8detni uspeh. Po drugi strani pa bi lahko branilci z glavnega obzidja enostavno napadli sovra\xc5\xbenike pod njim in jih potolkli na obmo\xc4\x8dju cvingerja._NEWLINE_Barbakan temelji na podobnem konceptu prehoda v cvinger in se nahaja pred glavnim obzidjem, vendar je od njega lo\xc4\x8den z dodatnim jarkom._NEWLINE_V husitskem obdobju (okoli 1420/30) so bili zgrajeni impresivni primeri, ki so bili namenjeni predvsem kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred zgodnjim strelnim oro\xc5\xbejem._NEWLINE_Odprta povr\xc5\xa1ina cvingerja je bila v miru uporabljena kot pa\xc5\xa1nik za \xc5\xbeivali ali vrt. Ko je njegova obrambna funkcija postala odve\xc4\x8d, so v mnogih primerih v cvinger postavili skednje, hleve in zgradbe za skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje._NEWLINE_Zwinger pri Dresdnu je dobil svoje ime iz starega zwinger pred Kronskimi vrati (Kronentor) v zunanjem obzidju trdnjave. Nikoli ni bil mi\xc5\xa1ljen kot utrdba, pa vendar je bil zasnovan kot zunanje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de nove pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj cvingerja do danes ni dobro raziskan. Od petega stoletja je bil v celoti razvit cvinger zgrajen pred bizantinskim obzidjem Konstantinopla._NEWLINE_V zgodnjem srednjem veku fortificiranja je tudi mogo\xc4\x8de videti zaporedje obzidij. \xc5\xa0e posebej v \xc4\x8dasu ogrskih vpadov, so bili obrambni gradovi za\xc5\xa1\xc4\x8diteni z nasipi in zunanjim obzidjem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred napadi ogrske konjenice. To ni bil cvinger v pravem pomenu besede, pogosto je vmesni jarek lo\xc4\x8dil linije obrambe. Tak jarek je bil v poznem srednjem veku tudi pogosto del cvingerja._NEWLINE_Ob\xc4\x8dasno so ozka obzidja, kot pri gradu Habsburg (Aargau) ali Alt-Bolanden (Porenje-Pfal\xc5\xa1ko), ki datirata v pozno 10. in v za\xc4\x8detek 11. stoletja, videti kot zgodnji cvinger. Ti utrdbeni elementi nimajo nobenih neposrednih naslednikov._NEWLINE_V srednji Evropi se je cvinger prvi\xc4\x8d pojavil v prvi polovici 13. stoletja pred kro\xc5\xbenimi obzidji majhnih utrdb. Proti koncu tega stoletja se je obrambna sposobnost gradov veliko bolj pogosto okrepila na ta na\xc4\x8din, na primer na gradu Gnandstein na Sa\xc5\xa1kem ali Ch\xc3\xa2teau du Landsberg in Ch\xc3\xa2teau d'Andlau v Alzaciji. V ju\xc5\xbeni Franciji je bil zgrajen mo\xc4\x8dno obnovljen cvinger v mestni utrdbi Carcassonne. Sprva so bile stene cvingerja zelo blizu glavnega obzidja._NEWLINE_V 14. stoletju je prvo strelno oro\xc5\xbeje povzro\xc4\x8dilo nadaljnjo rast \xc5\xa1tevila cvingerjev. \xc5\xa0tevilni primeri so bili zgrajeni zlasti v 15. in 16. stoletju. V Frankovski so utrdbe poznega srednjeve\xc5\xa1kega mesta ve\xc4\x8dinoma ohranjene. V N\xc3\xbcrnbergu na primer, je bil nizek cvinger zgrajen pred starej\xc5\xa1im kro\xc5\xbenim obzidjem._NEWLINE_Prvi cvingerji visokega srednjega veka obi\xc4\x8dajno niso bili za\xc5\xa1\xc4\x8diteni s stolpi. Topni\xc5\xa1ke utrdbe v poznem srednjem veku so se namre\xc4\x8d branile s \xc5\xa1tevilnimi spremljajo\xc4\x8dimi rondeli ali baterijskimi stolpi (ve\xc4\x8dnadstropen, navadno polkro\xc5\xbeen stolp z mo\xc4\x8dnimi zidovi in podestom ali teraso za postavljanje topov, ki streljajo iz topovskih lin)._NEWLINE_Cvingerji majhne skupine gradov v frankovskih Ha\xc3\x9fberge datirajo v obdobje Husitov. Kot drugod so se tudi tukaj fevdalci odzivali na resnost gro\xc5\xbenje upornikov iz bli\xc5\xbenje \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Cvingerji na gradovih Altenstein, Rauheneck in Schmachtenberg so dobro ohranjeni. Na gradu Rauheneck je bila obramba okrepljena z dvema bret\xc3\xa8che (majhen balkon podoben ma\xc5\xa1ikuli). Ti elementi in hurde (Kampfh\xc3\xa4user - zunanji leseni obrambni hodnik na obzidju ali grajski stavbi) je mogo\xc4\x8de videti tudi v okviru drugih cvingerjev._NEWLINE_Husitsko obdobje je prineslo \xc5\xa1tevilnim gradovom na ogro\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8djih novosti, ki so jih razvili sami Husiti. Zelo nazoren primer je mestna utrdba v ju\xc5\xbeni \xc4\x8ce\xc5\xa1ki v mestu T\xc3\xa1bor. Deli cvingerja pred glavnimi vrati so ohranjeni \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no je cvingerjevo zidovje bistveno manj\xc5\xa1e in manj debelo da pravih obro\xc4\x8dnih zidov. Pogosto je bil okoli na\xc4\x8drtovanega prostora za ubijanje postavljen le parapet. Ob\xc4\x8dasno je bila na notranji strani zidu zgrajena pokrita ali odprta bojna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, kot na gradu Trausnitz, Landshut, Bavarska. Celo v kletnem delu zidov so bile topovske strelnice za ro\xc4\x8dne pi\xc5\xa1tole, kot na primer na gradu Hochhaus pri N\xc3\xb6rdlingenu._NEWLINE_Cvingerjevo obzidje je lahko popolnoma obkro\xc5\xbealo utrdbo ali pa samo posebej ranljiv del. Pred njim je bil pogosto jarek tako da je cvingerjev zid deloval tudi kot bre\xc5\xbeina jarka. Pri gradovih na hribu je bil obzidje cvingerja podporni zid in pogosto zelo visok, da je zagotavljal stati\xc4\x8dno stabilnost celotnega objekta._NEWLINE_Pogosto so majhna, skrita vrata ali poterna omogo\xc4\x8dila neposreden boj s sovra\xc5\xbenikom v obmo\xc4\x8dju jarka. Obmo\xc4\x8dje cvingerja je bilo pogosto dostopno tudi preko takih skritih vrat.\n_START_SECTION_\nZgodnje srednjeve\xc5\xa1ka poslopja v cvingerju v Sveti de\xc5\xbeeli\n_START_PARAGRAPH_\nKrak des Chevaliers vite\xc5\xa1kega reda svetega Janeza na splo\xc5\xa1no velja kot sinonim za kri\xc5\xbearski grad. Tik pred letom 1170 je bil ob glavnega krila zgrajen prvi majhen cvinger. Ta presenetljivo zgodnji cvinger je bil sredi 13. stoletja nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z dana\xc5\xa1njo zunanjo utrdbo. To cvinger je tudi eden najstarej\xc5\xa1ih primerov te vrste. Napis na stavba pravi, da je grajski upravitelj, Nicolas Lorgne, zgradil barbakan - skoraj gotovo se nana\xc5\xa1a na cvinger. Ta vir govori o drugem cvingerju kot Crac, ki je datiran okrog 1250._NEWLINE_Cvinger Krak des Chevaliersa je bil podalj\xc5\xa1an okoli leta 1270. Kljub tej okrepitvi so Muslimani pod sultanom Baibarsom I. uspeli trdnjavo leta 1271 zajeti po samo \xc5\xa1tirih tednih obleganja._NEWLINE_Drugi veliki kri\xc5\xbearski gradovi so tudi obdani z velikimi sistemi cvingerjev. Zunanje obzidje gradu Tartus (Sirija) bi lahko bilo zgrajeno v istem \xc4\x8dasu kot cvinger v Krak, torej sredi 13. stoletja. Malo pred 1168 so vitezi svetega Janeza za\xc4\x8deli s preoblikovanjem gradu Belvoir v dana\xc5\xa1njem Izraelu. Zunanja utrdba s svojimi vogalnimi stolpi deluje kot \xc2\xbbvelik cvinger\xc2\xab\xc2\xa0(U. Grossmann).\n_START_SECTION_\nDvojno obzidje v Walesu iz 13. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nVali\xc5\xbeanska gradova Harlech in Beaumaris (1295 za\xc4\x8det, vendar nedokon\xc4\x8dani) imata dvojne obrambne zidove, zunanje obzidje obdaja notranje kro\xc5\xbeno krilo na kratki razdalji. Zunanja utrdba v Beaumarisu je s svojimi okroglimi stolpi \xc5\xa1e posebej masivna in primerljiva z Krak des Chevaliers."