b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0empeter v Savinjski dolini\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v bronasti dobi je skozi dolino vodila jantarska pot iz Baltika v Italijo. Pozneje je skozi \xc5\xa0empeter vodila rimska cesta, katere ostanki so na vzhodni strani vasi vidni \xc5\xa1e danes. Tam je ohranjena rimska cesta, ob kateri so obnovljeni tlorisi grobnic in manj\xc5\xa1ih grobov. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa0empetra je arheolo\xc5\xa1ki park Rimska nekropola, v katerem so vidne najlep\xc5\xa1e rimske grobnice v Sloveniji. Rimljani so imeli navado pokopavati mrtve ob cestah zunaj utrjenih mest. Grobnice v \xc5\xa0empetru predstavljajo ostanke celjske mestne elite. Grobi\xc5\xa1\xc4\x8de so naklju\xc4\x8dno odkrili 1952 pri kopanju gramoza. Del grobi\xc5\xa1\xc4\x8da je okoli leta 166 n. \xc5\xa1t. spodkopala Savinja in nato s peskom prekrila grobnice in nagrobnike. Prva izkopavanja so potekala v letih 1952\xe2\x80\x941956._NEWLINE_Dokon\xc4\x8dana pa so bila v letih 1964\xe2\x80\x941967. Po kon\xc4\x8danih izkopavanjih so na\xc5\xa1teli \xc4\x8dez 600 arheolo\xc5\xa1ko pomembnih predmetov in preko 100 grobnic dru\xc5\xbein, katerih \xc4\x8dlani so v bli\xc5\xbenjem Celju opravljali pomembne slu\xc5\xbebe. Najbolj impresivne so grobnice izklesane iz pohorskega marmorja. Najve\xc4\x8dja grobnica, je grobnica dru\xc5\xbeine Spektacijev in meri v vi\xc5\xa1ino 8,25 m._NEWLINE_Cerkev sv. Petra so v 2. polovici 18. stoletja preuredili v baro\xc4\x8dnem slogu. Dragocen je predvsem kip Device Marije z za\xc4\x8detka 14. stoletja. V cerkvi so Brollove freske._NEWLINE_V preteklosti, so v razvoju prometa pomembno vlogo odigrali tudi furmani. S to dejavnostjo so se ukvarjali predvsem kmetje. \xc5\xa0empeter je slu\xc5\xbeil kot nekak\xc5\xa1no po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de saj so pri gosti\xc5\xa1\xc4\x8dih in pri po\xc5\xa1tnem objektu prepregali konje ter se okrep\xc4\x8dali za nadaljnje potovanje. Poslopje stare po\xc5\xa1te je \xc5\xa1e ohranjeno._NEWLINE_Kot povsod drugod, se je tudi v \xc5\xa0empetru ustanovila \xc5\xa1ola. Za\xc4\x8detki pouka segajo v konec 18. stoletja, ko je Marija Terezija uvedla reforme. Najstarej\xc5\xa1e \xc5\xa1olsko poslopje so zgradili leta 1818. \xc5\xa0ola je stala severno od cerkve ob glavni cesti in je bila enonadstropna. Takrat ni bilo veliko \xc5\xa1oloobveznih otrok, tako da je bilo to dovolj. Pozimi je bilo v u\xc4\x8dilnici zelo vla\xc5\xbeno. Kmalu so \xc5\xa1olo raz\xc5\xa1irili \xc5\xa1e za eno u\xc4\x8dilnico, saj se je \xc5\xa1tevilo otrok ve\xc4\x8dalo. Pouk se je za\xc4\x8denjal ob 9.00 in trajal do 12.00, nato se je nadaljeval popoldne od 13.00 do 16.00 Ena \xc5\xa1olska ura je trajala kar 60 min. _NEWLINE_Za\xc4\x8detki lokalne samouprave v \xc5\xa0empetru segajo v sredino 19. stoletja, ko prvi\xc4\x8d postane samostojna upravna enota kot ob\xc4\x8dina, s takratnim imenom Sveti Peter ob Savinji. Vklju\xc4\x8devala je naslednje kraje: Dobrte\xc5\xa1a vas, Sv. Peter, Spodnje Roje, Zgornje Roje, Podlog, Zalog, Spodnje Gru\xc5\xa1ovlje in Zgornje Gru\xc5\xa1ovlje. Leta 1941 je bila ob\xc4\x8dina Sv. Peter ukinjena, s tem, saj jo je nem\xc5\xa1ki okupator priklju\xc4\x8dil ob\xc4\x8dini \xc5\xbdalec.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0empeter danes\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji \xc5\xa0empeter je samostojna krajevna skupnost, ki jo tvorijo naslednje vasi: Ju\xc5\xbeno, v smeri reke Savinje le\xc5\xbeijo Zgornje in Spodnje Roje, na severu pa so \xc5\xa1e naselja Podlog, Zgornje in Spodnje Gru\xc5\xa1ovlje, Zalog in Kale. Danes v je v \xc5\xa0empetru ve\xc4\x8d podjetij, med katerimi je najve\xc4\x8dji SIP, AERO in ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih podjetij. Dobro \xc5\xbeivijo tudi znani gostinski lokali, kot je Salsa in Nekropolis. Danes ob \xc5\xa0empetru potekajo pomembne prometne povezave. \xc4\x8cez krajevno skupnost poteka \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava med rudarskim in industrijskim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Velenjem in najve\xc4\x8djim mestom v Savinjski dolini - Celjem. Verjetno najpomembnej\xc5\xa1a prometna povezava je avtocesta, ki povezuje severovzhodno in jugozahodno Slovenijo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijski urad Sv. Peter\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0empeter je samostojna fara s cerkvijo Sv. Petra. \xc5\xbdupnija je najverjetnje nastala \xc5\xbee pred letom 1256. Od leta 1783 je \xc5\xbeupinja samostojna._NEWLINE_Cerkev je romanksa. V obdobju gotike so ji prizidali zvonik, v drugi polovici 18. stoletja pa so jo barokizirali in ji prizidali ro\xc5\xbeenvensko kapelo. V cerkvi je kip Marije, ki izhaja iz prve polovice 14. stoletja. Cerkev so dodatno pozidali \xc5\xa1e leta 1767 in leta 1880,  ko sta bili prizidani dve kapeli. Cerkev so dokon\xc4\x8dali leta 1913, ko je bila narejena zadnja sprememba. Takrat so namre\xc4\x8d dozidali zakrstija in podalj\xc5\xa1ali prezbiterij.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nJama Pekel_NEWLINE_Jama Pekel le\xc5\xbei pet kilometrov iz \xc5\xa0empetra. Sodi med kra\xc5\xa1ke jame. Stara je ve\xc4\x8d kot 3 milijone let. Je ena izmed najve\xc4\x8djih kra\xc5\xa1kih jam na \xc5\xa1tajerskem, urejena za turiste. Kan\xc4\x8dek domi\xc5\xa1ljije nad vhodom v jamo razkrije podobo hudi\xc4\x8da. Pozimi, ko je zunanja temperatura ni\xc5\xbeja od temperature v jami, se iz vhoda v\xc4\x8dasih kadi. Zato so se ljudje v preteklosti jame bali in ji nadeli ime jama Pekel. Jamo je izdobel potok Ponikvica, ki prej jamo ponikne, in iz nje pa prite\xc4\x8de kot Peklen\xc5\xa1\xc4\x8dica. Jama je dolga 1159 metrov. V njej lahko najdemo razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivalske in rastlinske vrste. Tako v jami \xc5\xbeivijo pajki, pol\xc5\xbeki, raki. Od rastlin pa lahko najdemo alge, mahove, li\xc5\xa1aje._NEWLINE_Rimska Nekropola_NEWLINE_Rimska nekropola spada med najpomembnej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke spomenike v Sloveniji. Le\xc5\xbei v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa0empetra in je lepo urejena in dostopna. Rimska nekropola je grobi\xc5\xa1\xc4\x8de starih Rimljanov. Rimsko nekropolo so odkrili po naklju\xc4\x8dju leta 1952. Dokon\xc4\x8dno so jo odkopali leta 1956 in leta 1960 je bil park odprt. Odkopanih je bilo ve\xc4\x8d kot 100 grobov; le-ti so bogato okra\xc5\xa1eni z reliefi.'