b'\n_START_ARTICLE_\nTapiserija iz Bayeuxa\n_START_PARAGRAPH_\nTapiserija iz Bayeuxa (francosko Tapisserie de Bayeux) je vezenina iz  leta 1077 narejena v Bayeuxu, Spodnja Normandija, na kateri je upodobljena zgodba o bitki pri Hastingsu (iz leta 1066). Tapiserijo je dal izdelati \xc5\xa1kof Odo iz Bayeuxa. Prvotno so tapiserijo hranili v mestni stolnici, danes pa je na ogled v posebnem muzeju.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPlatno je bilo ponovno najdeno na koncu 17. stoletja v Bayeuxu. Med francosko revolucijo so borci za republiko nameravali s tapiserijo prekriti vozove z oro\xc5\xbejem in strelivo, a je k sre\xc4\x8di neki pravnik, ki se je zavedal vrednosti umetnine, tapiserijo zamenjal z nekim drugim platnom. Leta 1803 je dal Napoleon prepeljati tapiserijo v Pariz, nanjo je gledal kot navdih za napad na Anglijo. Potem se je tapiserija vrnila v Bayeux, med drugo svetovno vojno so jo skrivali v kleti Louvra.\n_START_SECTION_\nZgodba na tapiseriji\n_START_PARAGRAPH_\nTapiserija je v bistvu neke vrste srednjeve\xc5\xa1ki strip, ki pripoveduje o dogodkih, ki so pripeljali do bitke pri Hastingsu in o bitki sami. Kralj Edvard (1003-1066), ki ni imel potomcev, po\xc5\xa1lje plemi\xc4\x8da Harolda Godwinsona v Normandijo k Viljemu, da bi mu povedal, da so ga izbrali za naslednjega angle\xc5\xa1kega kralja. Na poti Harolda ujamejo Galci. Na Viljemovo posredovanje ga izpustijo in Viljem ga povabi s seboj v bitko. Ko pre\xc5\xbeeneta napadalce gradu, Harold pri svetih relikvijah prise\xc5\xbee, da bo podpiral Viljema pri prizadevanjih za angle\xc5\xa1ki prestol. Ko se Harold vrne v Anglijo, mu Edvard pod pritiskom prepusti prestol. Tedaj se na nebu prika\xc5\xbee Halleyev komet, ki je znanilec nesre\xc4\x8de. Ko Viljem sli\xc5\xa1i, da ga je Harold izdal, zbere ladjevje in napade Anglijo s pribli\xc5\xbeno 7000 mo\xc5\xbemi. Pred bitko z Viljemom Harold premaga \xc5\xa1e enega kandidata za prestol, Vikinga Harolda Hardraadaja. Med tem Normani plenijo po vaseh. Kon\xc4\x8dno, 14. oktobra 1066 se vojski Harolda in Viljema spopadeta. Mo\xc4\x8di so izena\xc4\x8dene, najprej napadejo lokostrelci, nato pa \xc5\xa1e vitezi. Govori se, da je Viljem padel, vendar si sname \xc4\x8delado in se razkrije svojim vojakom, ki jim tako vlije nove mo\xc4\x8di. Angle\xc5\xbei so premagani, Harold je ubit, Normani so zmagovalci.\n_START_SECTION_\nNadaljevanje\n_START_PARAGRAPH_\nViljem Osvajalec je bil kronan na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni dan istega leta. Ko so ljudi vpra\xc5\xa1ali, \xc4\x8de ga sprejmejo za kralja, so pritrdili s tako mo\xc4\x8dnim glasom, da so normanski vitezi mislili, da so Viljema napadli in so za\xc5\xbegali hi\xc5\xa1e okrog cerkve. Tako je bil Viljem kronan sredi zmede brez prisotnih pri obredu.\n_START_SECTION_\nIzvedba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se imenuje tapiserija, je pravzaprav izvezena tkanina izdelana z volneno nitjo v barvi na beljenem lanenem platnu. Tkanina je okra\xc5\xa1ena z vezenjem v osmih barvah, ki prikazujejo normansko osvajanje Anglije. Prizori so nanizani horizontalno, iz leve na desno in obrobljeni s \xc5\xa1irokim robnim trakom na vrhu in pri dnu, s prikazom \xc5\xbeivali (ptice, psi, jeleni, petelini in dr.) ter simboli\xc4\x8dnimi opravili (lov s psi in podobno); spremlja jih tudi latinski tekst, s katerim je pojasnjeno opravilo in liki._NEWLINE_Tapiserija vsebuje 626 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih figur, 731 \xc5\xbeivali, 376 ladij in 70 objektov in dreves. Tak obseg vezenja je verjetno delo ve\xc4\x8d mojstrov-umetnikov, ter zgodovinarjev, ki so iz\xc4\x8drpno opisali vse dogodke. Tako so dogodki opisani na tapiseriji predvsem zgodovinski in prikazujejo dogodke z normanskega vidika. \xc4\x8ceprav latinski napisi dodatno opisujejo slike, je ve\xc4\x8dina dogodkov prikazana samo vizualno, mnogi detajli so ostali skrivnostni._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ni podatkov o imenih umetnikov, so verjetno delale dvorjanke, ki su obi\xc4\x8dajno delale take vezenine. Nekateri znanstveniki menijo, da je bila delana za stolnico v Bayeuxu v Normandiji._NEWLINE_Gladka povr\xc5\xa1ina lanenega platna je v kontrastu z grobim vezenjem. Za prikaz valov, vrvi, pramenov konjske grive in obris vseh likov je uporabljena posamezna nit. Vsak lik je obrobljen s temno nitjo, povr\xc5\xa1ine med linijami pa so izpolnjene z eno barvo. Vsi prizori so izvezeni z vezom v osmih barvah, liki so plo\xc5\xa1\xc4\x8dati, izvedba kompozicije in detajlov sledi zakonu romanskega oblikovanja, s tem da, \xc4\x8deprav jo je v\xc4\x8dasih mo\xc5\xbeno zaslediti, ni prostorske dispozicije (perspektive). Tla so nazna\xc4\x8dena z vijugasto horizontalno linijo. Razen ob\xc4\x8dasnega preklopa likov, ni te\xc5\xbenje za prikazom tridimenzionalnega prostora. Tapiserija ima jasno \xc4\x8dasovno dimenzijo nizanja dogodkov (kot strip). Narativno nizanje detajlov se lo\xc4\x8di le z razlikovanjem kompozicijskega ustroja vsakega prizora. Kronolo\xc5\xa1ki zapis dogodkov in gibanje so poudarjeni s pogostim ponavljanjem podobnih oblik.'