b'\n_START_ARTICLE_\nVinska regija \xc5\xa0ampanja\n_START_PARAGRAPH_\nVinska regija \xc5\xa0ampanja (francosko Vignoble de Champagne] je vinska regija v zgodovinski pokrajini \xc5\xa0ampanji na severovzhodu Francije. Obmo\xc4\x8dje je najbolj znano po proizvodnji pene\xc4\x8dega belega vina, ki nosi ime regije. Zakonodaja EU in zakoni ve\xc4\x8dine dr\xc5\xbeav rezervirajo izraz \xc5\xa1ampanjec izklju\xc4\x8dno za vina, ki prihajajo iz te regije, ki le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 160 km vzhodno od Pariza. Vinogradni\xc5\xa1ke meje \xc5\xa0ampanje (appellation d\'origine contr\xc3\xb4l\xc3\xa9e \xe2\x80\x93 AOC \xe2\x80\x93 za\xc5\xa1\xc4\x8ditena oznaka porekla) so pravno opredeljene in razdeljene na pet vinogradni\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij v zgodovinski pokrajini: Aube, C\xc3\xb4te des Blancs, C\xc3\xb4te de S\xc3\xa9zanne, Montagne de Reims in Vall\xc3\xa9e de la Marne. Mesti Reims in \xc3\x89pernay sta trgovska centra tega obmo\xc4\x8dja. Reims je znan po svoji stolnici, kraju kronanja francoskih kraljev in Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Zgodovina \xc5\xa1ampanjske vinske regije na severnih robovih Francije, je imela pomembno vlogo pri razvoju tega edinstvenega okoli\xc5\xa1a. Bli\xc5\xbeina obmo\xc4\x8dja Pariza je spodbudila gospodarski uspeh regije v trgovini z vinom, so pa so vasi in vinogradi postavljeni na poti voja\xc5\xa1kih pohodov v francosko prestolnico. Kljub pogostosti teh voja\xc5\xa1kih spopadov je regija v zgodnjem srednjem veku razvila sloves kakovostne proizvodnje vina in je lahko nadaljevala s tem ugledom, saj so proizvajalci v regiji za\xc4\x8deli s pene\xc4\x8dim vinom s prihodom velikih \xc5\xa1ampanjskih hi\xc5\xa1 v 17. in 18. stoletju. stoletja. Glavno grozdje, ki se prideluje v regiji je chardonnay, modri pinot (Pinot noir) in pinot meunier. Modri pinot je najbolj raz\xc5\xa1irjeno grozdje v regiji Aube in zelo dobro raste v Montagne de Reims. Pinot Meunier je prevladujo\xc4\x8de grozdje v regiji Vall\xc3\xa9e de la Marne. C\xc3\xb4te des Blancs je skoraj izklju\xc4\x8dno namenjen chardonnayju.\n_START_SECTION_\nGeografija in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nProvinca \xc5\xa0ampanja le\xc5\xbei blizu severnih meja vinskega sveta ob 49. vzporedniku. Velika nadmorska vi\xc5\xa1ina in povpre\xc4\x8dna letna temperatura 10 \xc2\xb0 C ustvarja te\xc5\xbeko okolje za vino, ki polno dozori. Zorenje podpira prisotnost gozdov, ki pomagajo stabilizirati temperature in ohranjajo vlago v tleh. Hladne temperature omogo\xc4\x8dajo visoko stopnjo kislosti v nastalem grozdju, ki je idealna za pene\xc4\x8de vino. _NEWLINE_Med rastno dobo je srednja julijska temperatura 18 \xc2\xb0 C. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je 630 mm in 45 mm v \xc4\x8dasu \xc5\xbeetve v mesecu septembru. Skozi vse leto se morajo pridelovalci zavedati nevarnosti glivi\xc4\x8dnih bolezni in zgodnje spomladanske zmrzali. _NEWLINE_Starodavni oceani so za sabo pustili usedline s kredo, ko so se umaknili pred 70 milijoni let. Potresi, ki so to obmo\xc4\x8dje pretresali pred ve\xc4\x8d kot 10 milijoni let, so potisnili morske usedline belemitnih fosilov na povr\xc5\xa1je, da bi ustvarili belemitni teren. Belemniti v tleh omogo\xc4\x8dajo, da tla absorbirajo toploto sonca in jo postopoma spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo pono\xc4\x8di, kot tudi dobro drena\xc5\xbeo. Ta zemlja prispeva k lahkotnosti in finosti, ki je zna\xc4\x8dilna za vina \xc5\xa0ampanje. Obmo\xc4\x8dje Aube je izjema s prete\xc5\xbeno glinastimi tlemi. Kreda se uporablja tudi pri gradnji podzemnih kleti, ki omogo\xc4\x8dajo, da se vina ohladijo skozi proces zorenja v steklenicah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObdobju Karolingov je bilo obdobje blagostanja za regijo \xc5\xa0ampanjo, ki se je za\xc4\x8dela s spodbudo Karla Velikega, da za\xc4\x8dne obmo\xc4\x8dje saditi vinsko trto in to nadaljevati s kronanjem njegovega sina Ludvika Pobo\xc5\xbenega v Reimsu. Tradicija kronanja kraljev v Reimsu je prispevala k ugledu vin, ki so prihajala s tega obmo\xc4\x8dja.  Grofje \xc5\xa0ampanje so vladali na tem obmo\xc4\x8dju kot samostojna grofija od leta 950 do 1316. Leta 1314 je zadnji \xc5\xa1ampanjski grof prevzel prestol kot francoski kralj Ludvik X. in je regija postala del kronskih ozemelj.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ki spopadi\n_START_PARAGRAPH_\nLokacija \xc5\xa0ampanje je imela pomembno vlogo v njenem zgodovinskem pomenu, saj je slu\xc5\xbeila kot kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de voja\xc5\xa1kih in trgovskih poti. Zaradi tega je bilo obmo\xc4\x8dje odprto za opusto\xc5\xa1enja in uni\xc4\x8devanja med voja\xc5\xa1kimi spopadi, ki so se pogosto dogajali na tem obmo\xc4\x8dju. Leta 451 so v bli\xc5\xbeini Ch\xc3\xa2lons-en-Champagne Atila in Huni porazili rimske legije z zavezniki Franki in Vizigoti. Ta poraz je bil prelomnica v invaziji Hunov na Evropo. _NEWLINE_V stoletni vojni so ozemlje ve\xc4\x8dkrat opusto\xc5\xa1ile in uni\xc4\x8dile bitke. Opatija Hautvillers, vklju\xc4\x8dno z vinogradi, je bila uni\xc4\x8dena leta 1560 med versko vojno med hugenoti in katoli\xc4\x8dani. Sledili so konflikti med tridesetletno vojno in dr\xc5\xbeavljansko vojno Fronda, kjer so vojaki in pla\xc4\x8danci dr\xc5\xbeali obmo\xc4\x8dje v okupaciji. \xc5\xa0ele v 1660-ih, v \xc4\x8dasu vladanja Ludvika XIV., je ta regija do\xc4\x8dakala dovolj miru, da je omogo\xc4\x8dil napredek pri proizvodnji pene\xc4\x8dih vin.\n_START_SECTION_\nZgodovina pridelave vina\n_START_PARAGRAPH_\nUgled regije za proizvodnjo vina sega v srednji vek, ko je pape\xc5\xbe Urban II. (vladal 1088-1099), doma\xc4\x8din iz \xc5\xa0ampanje, izjavil, da je vino iz kraja A\xc3\xbf v departmaju Marne najbolj\xc5\xa1e vino, proizvedeno na svetu. Nekaj \xc4\x8dasa je bil A\xc3\xbf uporabljen kot stenografska oznaka za vina iz celotne regije \xc5\xa0ampanja, podobno kot uporaba Beaune za vina iz Burgundije.  Delo pesnika Henryja d\'Andelija La Bataille des Vins je vina iz mest Epernay, Hautvillers in Reims ocenilo kot ene najbolj\xc5\xa1ih v Evropi. Ko se je regiji pove\xc4\x8dal ugled, so pape\xc5\xbei in plemi\xc4\x8di iskali lastne dele zemlje, na primner pape\xc5\xbe Leon X., kralj Franc I., \xc5\xa1panski kralj Karel V. in angle\xc5\xa1ki kralj Henrik VIII., ki so imeli v tej regiji vinogradni\xc5\xa1ko zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Serija vin iz A\xc3\xbfa, ki jo je leta 1518 prejel kancler Henrika VIII., kardinal Thomas Wolsey, je prvi zabele\xc5\xbeen izvoz vina iz regije \xc5\xa0ampanja v Anglijo. _NEWLINE_V Parizu so vina s tega obmo\xc4\x8dja zelo cenjena pod poimenovanjem vins de la rivi\xc3\xa8re (\'vina rek\') in vins de la montagne (\'vina gora\') glede na gozdni teren in reko Marno, ki je vina prenesla do Sene in v Pariz.  Regija je tekmovala s Burgundijo za trgovino s flamskimi vini in posku\xc5\xa1ala izkoristiti lokacijo Reimsa na trgovski poti iz Beaunea. V 15. stoletju so na tem obmo\xc4\x8dju mo\xc4\x8dno zasadili modri pinot. Nastalo rde\xc4\x8de vino je imelo te\xc5\xbeave v primerjavi z bogastvom in obarvanostjo burgundskih vin, kljub dodajanju bezga za poglobitev barve. To je privedlo do ve\xc4\x8dje osredoto\xc4\x8denosti na bela vina._NEWLINE_\xc5\xa0ampanjska hi\xc5\xa1a Gosset je bila ustanovljena leta 1584 kot proizvajalec vina in je najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1ampanjska hi\xc5\xa1a, ki \xc5\xa1e danes deluje. Ruinart je bil ustanovljen leta 1729 in kmalu so mu sledili Chanoine Fr\xc3\xa8res (1730), Taittinger (1734), Mo\xc3\xabt et Chandon (1743) in Veuve Clicquot (1772)._NEWLINE_V 19. stoletju je pri\xc5\xa1lo do eksplozivne rasti proizvodnje \xc5\xa1ampanjca z regionalno proizvodnjo 300.000 steklenic leta 1800 na 20 milijonov steklenic leta 1850.\n_START_SECTION_\nRivalstvo z Burgundijo\n_START_PARAGRAPH_\nVelik vpliv na proizvodnjo vina v \xc5\xa0ampanji je imelo stoletja staro rivalstvo med regijo in Burgundijo. Od klju\xc4\x8dnega pari\xc5\xa1kega trga do pala\xc4\x8de Ludvika XIV. v Versaillesu bodo zagovorniki \xc5\xa0ampanje in Burgundije tekmovali za prevlado. Ve\xc4\x8dji del svojega \xc5\xbeivljenja je Ludvik XIV. ob podpori svojega zdravnika Antoina d\'Aquina, ki je zagovarjal pija\xc4\x8do \xc5\xa0ampanje z vsakim obrokom v dobro svojega zdravja, pil samo vino iz \xc5\xa0ampanje. Ko je kralj ostarel in so se njegove bolezni pove\xc4\x8dale, so konkuren\xc4\x8dni zdravniki predlagali alternativno zdravljenje z alternativnimi vini, da bi pomirili kraljeve bolezni. Eden od teh zdravnikov, Guy-Crescent Fagon, se je dogovoril s kraljevo ljubico, da je izklju\xc4\x8dil d\'Aquina in se sam imenoval za kraljevega zdravnika. Fagon je kralju hitro pripisal bolezen vinu iz \xc5\xa0ampanje in odredil, da se za kraljevsko mizo pije samo burgundsko vino. _NEWLINE_Ta razvoj je vplival na celotno regijo in na pari\xc5\xa1ke trge. Tako \xc5\xa0ampanja kot Burgundija sta bili globoko zaskrbljeni zaradi "zdravilnih" ugledov svojih vin, tudi \xc4\x8de bi pla\xc4\x8devali \xc5\xa1tudente medicine, da bi napisali teze, ki se ukvarjajo z zdravstvenimi koristmi njihovih vin. Te teze so bile nato uporabljene kot reklamne bro\xc5\xa1ure, ki so bile poslane trgovcem in strankam. Medicinska fakulteta v Reimsu je objavila ve\xc4\x8d dokumentov, s katerimi je zavrnila trditev Fagona, da je burgundsko vino bolj zdravo kot \xc5\xa1ampanjsko. V odgovor so burgundski vinarji najeli zdravnika Jean-Baptistea de Salinsa, dekana medicinske \xc5\xa1ole v Beauneu, da bi govoril v dvorani na pari\xc5\xa1ki medicinski fakulteti. Salins je pozitivno govoril o temni in mo\xc4\x8dni naravi burgundskega vina in jo primerjal z bledo rde\xc4\x8do barvo \xc5\xa1ampanjskega in "nestabilnostjo" vina, da bi potoval na velike razdalje in pomanjkljivosti mehur\xc4\x8dkov, ko bi pri\xc5\xa1lo do sekundarne fermentacije. Besedilo njegovega govora je bilo objavljeno v \xc4\x8dasopisih in letakih po vsej Franciji in je imelo \xc5\xa1kodljiv u\xc4\x8dinek na prodajo \xc5\xa1ampanjca. _NEWLINE_Vojna besed se je nadaljevala \xc5\xa1e 130 let z neskon\xc4\x8dnimi komentarji zdravnikov, pesnikov, dramatikov in avtorjev, ki so zagovarjali, da se njihova priljubljena regija in njihova polemika ponavljajo v oglasih za Burgundijo in \xc5\xa0ampanjo. Nekajkrat sta bili regiji na robu dr\xc5\xbeavljanske vojne. Prelomnica se je zgodila, ko je ve\xc4\x8d proizvajalcev \xc5\xa1ampanjskih vin opustilo prizadevanja za proizvodnjo rde\xc4\x8dega vina v prid osredoto\xc4\x8danju na izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xa1ume\xc4\x8de narave pene\xc4\x8dega \xc5\xa1ampanjca. Ker so mehur\xc4\x8dki postajali bolj priljubljeni, so zdravniki po vsej Franciji in Evropi komentirali zdravstvene koristi pene\xc4\x8dih mehur\xc4\x8dkov, ki naj bi zdravili malarijo. Ker so vinarji \xc5\xa0ampanje za\xc4\x8deli s tem novim in povsem druga\xc4\x8dnim vinom, se je rivalstvo s Burgundijo meh\xc4\x8dalo in nazadnje oslabilo.\n_START_SECTION_\nKlasifikacija in predpisi o vinogradih\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1927 so bile vinogradni\xc5\xa1ke meje \xc5\xa0ampanje pravno opredeljene in razdeljene na pet vinogradni\xc5\xa1kih okro\xc5\xbeij - Aube, C\xc3\xb4te des Blancs, C\xc3\xb4te de S\xc3\xa9zanne, Montagne de Reims in Vall\xc3\xa9e de la Marne. To obmo\xc4\x8dje obsega 33.500 hektarjev vinogradov okoli 319 vasi, v katerih \xc5\xbeivi 5000 pridelovalcev, ki proizvajajo svoje vino in 14.000 pridelovalcev, ki prodajajo le grozdje. Regija naj bi se v bli\xc5\xbenji prihodnosti raz\xc5\xa1irila in vklju\xc4\x8dila 359 vasi. _NEWLINE_Razli\xc4\x8dni okraji proizvajajo grozdje z razli\xc4\x8dnimi zna\xc4\x8dilnostmi, ki jih me\xc5\xa1anice \xc5\xa1ampanjskih hi\xc5\xa1 ustvarjajo v razli\xc4\x8dnih hi\xc5\xa1nih slogih. Pinoti Montagne de Reims, ki so zasajeni na severnih pobo\xc4\x8djih, so znani po visoki vsebnosti kisline in rahlosti, ki jo dodajo me\xc5\xa1anici. Grozdje na jug obrnjenem pobo\xc4\x8dju daje ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di in narave. Grozdje po okro\xc5\xbeju prispeva k vonju in okusu. Izobilje ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8dij v Vall\xc3\xa9e de la Marne proizvaja zrela vina s polno aromo. Grozdje C\xc3\xb4te des Blancs je znano po svoji finosti in sve\xc5\xbeini, ki jo dodajajo me\xc5\xa1anicam s podalj\xc5\xa1kom bli\xc5\xbenje C\xc3\xb4te de S\xc3\xa9zanne, ki ponuja podobne, vendar nekoliko manj zna\xc4\x8dilne lastnosti._NEWLINE_Leta 1942 je bil ustanovljen Comit\xc3\xa9 Interprofessionnel du Vin de Champagne (CIVC), katerega namen je bil za\xc5\xa1\xc4\x8dititi ugled in tr\xc5\xbeno mo\xc4\x8d \xc5\xa0ampanje ter vzpostaviti in spremljati predpise za proizvodnjo vinogradov in metode vinifikacije. \xc5\xa0ampanja je edino obmo\xc4\x8dje, ki lahko iz svojih etiket izklju\xc4\x8di AOC ali Appellation d\'Origine Contr\xc3\xb4l\xc3\xa9e (\'za\xc5\xa1\xc4\x8ditena ozna\xc4\x8dba porekla\xe2\x80\x99)._NEWLINE_Za vsako letnik je CIVC ocenil vasi na obmo\xc4\x8dju glede na kakovost grozdja in vinogradov. Ocena je bila nato uporabljena za dolo\xc4\x8ditev cene in odstotka cene, ki jo dobijo pridelovalci. Vinogradi z oznako Grand Cru so prejeli 100-odstotno oceno, ki je pridelovalcu dodelila 100\xc2\xa0% cene. Premier Crus so bili vinogradi z oceno 90\xe2\x80\x9399\xc2\xa0%, medtem ko je Deuxi\xc3\xa8me Crus prejel 80\xe2\x80\x9389\xc2\xa0% ocen. Po pravilih navajanja je mogo\xc4\x8de stisniti okrog 4000 kilogramov grozdja, da se ustvari do 673 galon (2,550 L ali 3 060 L) taille. Prvih 541 galon (2.050 L ali 2.460 L) so cuv\xc3\xa9e, naslednjih 132 galon (500 L ali 600 L) pa predhodno dovoljeno. Za vintage \xc5\xa1ampanjec mora 100\xc2\xa0% grozdja izvirati iz tega letnika, medtem ko je nevintage, me\xc5\xa1anica letnikov. Vintage \xc5\xa1ampanjec mora pre\xc5\xbeiveti najmanj tri leta staranja. Ni predpisov o tem, kako dolgo mora biti na svojih dro\xc5\xbeeh, vendar pa nekatere premier \xc5\xa1ampanjske kleti zadr\xc5\xbeujejo svoja vina na dro\xc5\xbeeh za ve\xc4\x8d kot pet do deset let. \xc5\xa0ampanjec, ki ni staran, mora imeti najmanj 15 mesecev staranja, vendar najmanj 12 mesecev na dro\xc5\xbeeh. Ve\xc4\x8dina \xc5\xa1ampanjskih hi\xc5\xa1 obdr\xc5\xbei svoja vina na dro\xc5\xbeeh skozi ves \xc4\x8das staranja, saj je to zato steklenica dra\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nProizvodnja, razen penin\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav v regiji dominira proizvodnja \xc5\xa1ampanjca, to ni edini izdelek, ki je narejen iz grozdja v regiji. Nepene\xc4\x8da vina, kot so tista, narejena okoli vasi Bouzy, se prodajajo pod oznako Coteaux Champenois. V regiji je tudi ozna\xc4\x8dba Ros\xc3\xa9 des Riceys. Regionalni liker se imenuje Ratafia de Champagne. Ker je dobi\xc4\x8dek pri proizvodnji pene\xc4\x8dega \xc5\xa1ampanjca iz grozdja v regiji veliko ve\xc4\x8dji, je proizvodnja teh penin in alkoholiziranih vin zelo majhna._NEWLINE_Tropine iz stiskanja grozdja se uporabljajo za izdelavo \xc5\xbeganja Marc de Champagne, v tem primeru proizvodnja ne konkurira proizvodnji \xc5\xa1ampanjca, saj so tropine stranski proizvod pridelave vina.'