b'\n_START_ARTICLE_\nBolezen modrikastega jezika\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen modrikastega jezika (BT) je nalezljiva bolezen, za katero obolevajo predvsem ovce in govedo, pa tudi drugi doma\xc4\x8di in divji parkljarji. Povzro\xc4\x8da jo virus iz dru\xc5\xbeine Reoviridae, katerega prena\xc5\xa1ajo krvosesne mu\xc5\xa1ice. Raz\xc5\xa1irjena je po velikem delu sveta, prakti\xc4\x8dno na skoraj vseh celinah. Po merilih Svetovne organizacije za zdravje \xc5\xbeivali (OIE) se bolezen uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v skupino bolezni, ki povzro\xc4\x8dajo veliko gospodarsko \xc5\xa1kodo in se med dovzetnimi gostitelji hitro \xc5\xa1iri.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen je raz\xc5\xa1irjena v Afriki, Aziji, obeh Amerikah, Avstraliji ter v mediteranskem delu Evrope, po\xc4\x8dasi pa se \xc5\xa1iri tudi v ostale predele Evrope. Avgusta leta 2006 so odkrili oku\xc5\xbeene ovce in goveda na Nizozemskem, v Belgiji, Nem\xc4\x8diji, Franciji in Luksemburgu, leto zatem so potrdili prve primere oku\xc5\xbeb tudi na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in Danskem ter v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu in \xc5\xa0vici, jeseni leta 2008 na ju\xc5\xbenih delih \xc5\xa0vedske in februarja 2009 tudi na Norve\xc5\xa1kem. Novembra 2015 je analiza potrdila oku\xc5\xbebo dveh krav v Sloveniji s serotipom 4, zaradi \xc4\x8desar je Uprava RS za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin dolo\xc4\x8dila obmo\xc4\x8dja z omejitvami premikov \xc5\xbeivali, ki zajemajo Celje, Maribor, Mursko Soboto in Ptuj. Serotip 4 se je sicer raz\xc5\xa1iril iz Gr\xc4\x8dije in preko Romunije ter Bolgarije na Mad\xc5\xbearsko, Hrva\xc5\xa1ko ter ostale dr\xc5\xbeave zahodnega dela Balkana. V Italiji se soo\xc4\x8dajo s serotipom 1, v dr\xc5\xbeavah severnega in zahodnega dela Evrope pa so se soo\xc4\x8dali s serotipom 8; odkar so omenjene dr\xc5\xbeave uvedle program cepljenje leta 2008, so bila obmo\xc4\x8dja z omejitvami ukinjena. Na ju\xc5\xbenem delu Evrope obmo\xc4\x8dja z omejitvami \xc5\xa1e vedno veljajo.\n_START_SECTION_\nRazvoj bolezni in klini\xc4\x8dna slika\n_START_PARAGRAPH_\nVirus se razmno\xc5\xbeuje v bezgavkah in celicah endotelija, tj. notranje plasti \xc5\xbeil. Posledi\xc4\x8dno se tvorijo krvni strdki (trombi), ki zama\xc5\xa1ijo \xc5\xbeile in povzro\xc4\x8dijo krvavitve. Virus se \xc5\xa1iri s krvjo po celotnem telesu in oku\xc5\xbei bele krvni\xc4\x8dke (predvsem makrofage in limfocite), celice entodelija ter celice v kostnem mozgu. Pri brejih samicah virus prehaja tudi v posteljico (placento) in oku\xc5\xbei plod ter povzro\xc4\x8di razvojne nepravilnosti._NEWLINE_Klini\xc4\x8dna slika se razlikuje med vrstami in pasmami \xc5\xbeivali, v nekaterih primerih se bolezen klini\xc4\x8dno ne izrazi (tj. latentna oku\xc5\xbeba). Pri ovcah se ka\xc5\xbee kot vro\xc4\x8dina, splo\xc5\xa1no slabo stanje, dehidracija ter huj\xc5\xa1anje, pordelost in razjede na smr\xc4\x8dku, ustnicah in sluznicah, pik\xc4\x8daste krvavitve na \xc5\xbee opisanih mestih ter na o\xc4\x8desni veznici (pordelost se \xc5\xa1iri pozneje tudi na pazduhe in zadnje medno\xc5\xbeje), solzenje, vnetje ko\xc5\xbee, ki se ka\xc5\xbee z odpadanjem volne, simptomi bole\xc4\x8dine (npr. pogosto namakanje smr\xc4\x8dka v vodo, neprestano \xc5\xbeve\xc4\x8denje, ote\xc5\xbeeno hranjenje), otekline obraza, vek, u\xc5\xa1es in jezika, ki postane zaradi zastajanja krvi pomodrel in moli iz gobca, vodeni izcedek iz nosu, ki s\xc4\x8dasoma postane gnojen, ter ote\xc5\xbeena hoja; smrtnost je do 30\xc2\xa0%, nastopi v roku enega tedna. Pri govedu je slika podobna, vendar se pojavlja nekoliko redkeje in je manj o\xc4\x8ditna. Pri kozah je klini\xc4\x8dna slika nezna\xc4\x8dilna in redko o\xc4\x8ditna.\n_START_SECTION_\nDiagnoza in preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nDiagnostika bolezni temelji na entomolo\xc5\xa1kih preiskavah mu\xc5\xa1ic ter laboratorijskih preiskavah krvi, tj. serolo\xc5\xa1kih preiskavah (dokazovanje protiteles) ter neposrednem prepoznavanju virusa in njegovega seva z metodo veri\xc5\xbene reakcije s polimerazo (PCR)._NEWLINE_U\xc4\x8dinkovitega zdravila za bolezen ni. Bistvena je preventiva, ki se osredoto\xc4\x8da na cepljenje ter nadzor na vektorji. \xc5\xa0irjenje bolezni lahko prekinemo ali vsaj omejimo z neposrednim uni\xc4\x8devanjem (insekticidi, izsu\xc5\xa1evalni ukrepi) in varovanjem bivali\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xbeivali (npr. goste mre\xc5\xbee na oknih). Na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du so trenutno na voljo cepiva proti serotipom 2, 4 in 8. Indijski strokovnjaki razvijajo petvalentno cepivo.'