b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Lukovica\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce omenim za\xc4\x8detek ideje razvoja ob\xc4\x8din predstavlja pomemben mejnik razvoja krajevnih ob\xc4\x8din revolucija v marcu leta 1848, ki je tudi Avstro - Ogrski monarhiji prinesla spremembe. Naslednje leto je v dr\xc5\xbeavi, ki je vladala tudi na\xc5\xa1emu ozemlju, za\xc4\x8del veljati zakon o krajevnih ob\xc4\x8dinah v katerem so zapisali, da je svobodna ob\xc4\x8dina temelj svobodne dr\xc5\xbeave. Tako so z manj\xc5\xa1im \xc4\x8dasovnim zamikom tudi v \xc4\x8crnem grabnu v letu 1850 nastale Ob\xc4\x8dina Kra\xc5\xa1nja, \xc4\x8ce\xc5\xa1njice, \xc5\xa0ento\xc5\xbebolt, Zlato Polje, Rafol\xc4\x8de, Spodnje Koseze, Prevoje. Ve\xc4\x8dina teh krajev se je pod ob\xc4\x8dino Lukovica zdru\xc5\xbeila v letu 1934. _NEWLINE_Zapisi o ob\xc4\x8dini Lukovica, ki segajo v leto 1900 pravijo, da so takrat za \xc5\xbeupana izvolili Luka Mlakarja. V tem \xc4\x8dasu je ob\xc4\x8dina \xc5\xbee obsegala Lukovico, Brdo, \xc4\x8ceplje in Prapre\xc4\x8de. Imela je 59 hi\xc5\xa1 in je merila 586 ha._NEWLINE_Politi\xc4\x8dni in sodni okraj za to podro\xc4\x8dje je imel sede\xc5\xbe na Brdu. Brdo pri Lukovici je danes poznano zaradi Janka Kersnika, pisca romana Agitator, povesti Jara gospoda in kraj\xc5\xa1ih pripovedi o kme\xc4\x8dkem \xc5\xbeivljenju imenovanih Kmetske slike, ki so med leti 1887 \xe2\x80\x93 1890 izhajale v Ljubljanskem Zvonu._NEWLINE_OB\xc4\x8cINSKE UPRAVE OD LETA 1934 DO OKUPACIJE_NEWLINE_Stopnjevanje gospodarske krize leta 1930 so spremljali tudi gospodarski problemi. Ljudje niso bili zadovoljni z uvedbo diktature kralja Aleksandra, zato se tudi niso udele\xc5\xbeevali volitev. Po znanih podatkih se je volitev v narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino\xc2\xa0 z dne 8. novembra 1931 v Blagovici udele\xc5\xbeila samo tretjina (tj. 102 od 318) volivcev. Slovenska ljudska stranka se je volitev vzdr\xc5\xbeala, blagovi\xc5\xa1ki \xc5\xbeupan Janez \xc5\xa0trekar pa je bil zaradi neudele\xc5\xbebe na volitvah razgla\xc5\xa1en za \xc2\xbbvladnega nezaupnika\xc2\xab\xc2\xa0ter razre\xc5\xa1en svoje funkcije \xc5\xbeupana._NEWLINE_Na ob\xc4\x8dinskih volitvah 5. avgusta 1934 v Blagovici je kljub hudemu nasprotovanju Jugoslovanske nacionalne stranke (JNS) v Blagovici ve\xc4\x8dino glasov dobila Slovenska ljudska stranka (SLS), ki je bila v opoziciji. Za \xc5\xbeupana je bil ponovno izvoljen \xc5\xa0trekar. Novi ob\xc4\x8dinski svet z \xc5\xbeupanom \xc5\xa0trekarjem na \xc4\x8delu ni bil po godu vrhovnim politikom. Ti so poskrbeli, da se je ob\xc4\x8dina Blagovica leta 1934 zdru\xc5\xbeila z ob\xc4\x8dino Lukovica. Tema dvema se je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e ob\xc4\x8dina \xc5\xa0ento\xc5\xbebolt. V \xc5\xa0t. Vidu je 15. avgusta 1934 ob 15. uri zaprisegel nov lukov\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dinski odbor. Predsednik odbora in \xc5\xbeupan zdru\xc5\xbeene ob\xc4\x8dine Lukovica je bil Ivan Novak \xe2\x80\x93 Pevc iz \xc5\xa0t. Vida. Odborniki so prihajali iz Blagovice, Kra\xc5\xa1nje, Trnov\xc4\x8d, Rafol\xc4\x8d, \xc5\xa0t. Vida, s Hriba, iz Vrbe, Blagovice, z Brda, s Prevoj, iz Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da, iz Spodnjih in Zgornjih Lok. Njihovo veliko \xc5\xa1tevilo in kraji, ki so jih zastopali ka\xc5\xbee na velik obseg ob\xc4\x8dine Lukovica. Po podatkih Staneta Stra\xc5\xbearja so se pod ob\xc4\x8dino Lukovica ostale ob\xc4\x8dine zdru\xc5\xbeile zaradi politi\xc4\x8dnih trenj. _NEWLINE_Jo\xc5\xbee Kenda je po sklepu ob\xc4\x8dnega zbora zahteval, da dohodki od sejmov ostanejo v korist biv\xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Lukovica. Podobne zahteve pa so imeli tudi \xc5\xbeupani opu\xc5\xa1\xc4\x8denih ob\xc4\x8din. \xc5\xbdupan nove ob\xc4\x8dine Lukovica, Ivan Novak \xe2\x80\x93 Pevc, je imel pisarno pri Tomcu v \xc5\xa0t. Vidu, tajnik je bil Lovrenc Mav, uradnica pa Ivanka Pelanova. Po nekaj mesecih se je pisarna preselila k Urankarjevim v Lukovico, zaradi prevelikih stro\xc5\xa1kov pa 1. marca v Pungartnikovo hi\xc5\xa1o. _NEWLINE_Nov ob\xc4\x8dinski odbor je 22. julija 1935 prisegel v navzo\xc4\x8dnosti sreskega na\xc4\x8delnika Kosija. \xc4\x8clani odbora so se skoraj v celoti zamenjali, za predsednika oz. \xc5\xbeupana pa je bil izvoljen Anton Kersnik z Brda. Ta je bil v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupanovanja Ivana Novaka \xe2\x80\x93 Pevca \xc4\x8dlan odbora in je zastopal kraj Brdo. Podpredsednik je postal Jo\xc5\xbee Pozni\xc4\x8d \xe2\x80\x93 \xc4\x8cesen iz Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da. Ko so Kersnika izvolili za poslanca je 30. novembra 1935 vlogo \xc5\xbeupana prevzel on. Ob\xc4\x8dino je vodil vse do nem\xc5\xa1ke okupacije. V \xc4\x8dasu njegovega mandata so v ob\xc4\x8dini popravili ve\xc4\x8d cest, zgradili nove mostove, napeljali elektriko. V tem \xc4\x8dasu si je odbornik Franc Blatnik mo\xc4\x8dno prizadeval, da bi ob\xc4\x8dina odkupila Slaparjeve prostore in jih preuredila za svoje potrebe. _NEWLINE_Vzhodni del ob\xc4\x8dine, ki je bil sestavljen iz starih ob\xc4\x8din, ki so s silo pristale na zdru\xc5\xbeitev pod ob\xc4\x8dino Lukovica,\xc2\xa0 si je ves \xc4\x8das prizadeval za samostojnost, da bi postali samostojna ob\xc4\x8dina. Uspeli so \xc5\xa1ele po padcu \xc5\xbdivkovi\xc4\x87eve diktature. Po odredbi takratnega\xc2\xa0 notranjega ministra dr. Antona Koro\xc5\xa1ca je 24. junija 1963 nastala samostojna ob\xc4\x8dina Blagovica s sede\xc5\xbeem v Blagovici. Zdru\xc5\xbeevala je nekdanjo ob\xc4\x8dino \xc4\x8ce\xc5\xa1njice, \xc5\xa0ento\xc5\xbebolt in Blagovico. Na volitvah je za listo JRZ (Jugoslovanska radikalna zajednica) z \xc5\xbeupanskim kandidatom Janezom \xc5\xa0trekarjem glasovalo 201 od 317 volivcev. _NEWLINE_VPLIV VOLITEV IN POLITI\xc4\x8cNIH RAZMER V OBDOBJU STARE JUGOSLAVIJE_NEWLINE_Ob razpadu Avstro \xe2\x80\x93 Ogrske monarhije je dne 1. decembra 1918 nastala Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev. Pomembni osebnosti, ki sta izhajali iz vrst Slovencev in sta delovali v politi\xc4\x8dnih krogih ter se zavzemali za nastanek jugoslovanske dr\xc5\xbeave, sta bila dr. Janez Evangelist Krek (do 1917) in nato dr. Anton Koro\xc5\xa1ec. Kraljevina SHS se je leta 1929 preimenovala v Kraljevino Jugoslavijo. _NEWLINE_Na prvih volitvah v ustavodajno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino leta 1920 je v Lukovici zmagala Samostojna kme\xc4\x8dka stranka, sledila je Slovenska ljudska stranka, Jugoslovanska demokratska stranka, Socialisti\xc4\x8dna, Komunisti\xc4\x8dna stranka in na koncu \xc5\xa1e Narodno socialisti\xc4\x8dna stranka. Komunisti\xc4\x8dni stranki so istega leta prepovedali propagandno dejavnost in jo nedolgo za tem razpustili. Do leta 1941 je delovala v ilegali; na volitvah ni ve\xc4\x8d nastopala samostojno, temve\xc4\x8d zdru\xc5\xbeena z raznimi delavskimi strankami. _NEWLINE_Na naslednjih volitvah leta 1923 je v Lukovici zmagala SLS, v letu 1925 pa je na volitvah kot kandidat SLS v ob\xc4\x8dini Lukovica in Blagovica skoraj vse glasove dobil dr. Anton Koro\xc5\xa1ec. Do tridesetih let je na volitvah v teh krajih \xc5\xa1e zmagovala SLS, dokler kralj Aleksander 6. januarja 1929 ni razpustil skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in uveljavil diktaturo. Odgovor na to je bil tudi v ob\xc4\x8dini Lukovica tak kot drugje po dr\xc5\xbeavi. Volivci so volitve v narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino 8. novembra 1931 bojkotirali. _NEWLINE_Po atentatu na kralja Aleksandra in njegovi smrti leta 1934 je re\xc5\xbeim jugoslovanske nacionalne stranke ostal na oblasti do prihodnjega leta. Zadnje volitve v narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino so v stari Jugoslaviji potekale 4. maja 1935. V \xc4\x8crnem grabnu so najve\xc4\x8d volili Antona Kersnika, ki je bil uradno na vladni Jevti\xc4\x87evi listi, a je veljal kot kandidat opozicije. Tako je vodstvo v \xc4\x8crnem grabnu prevzela SLS. Kersnik je blagovi\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini v \xc4\x8dasu ko je ta prisilno bila del ob\xc4\x8dine Lukovica obljubil, da jim bo pomagal priti do samostojnosti. Obljubo je tudi dr\xc5\xbeal. _NEWLINE_KOMUNISTI\xc4\x8cNA STRANKA V OB\xc4\x8cINI LUKOVICA_NEWLINE_Ideje komunisti\xc4\x8dnih strank so na\xc5\xa1e kraje dosegle preko oktobrske revolucije, ki se je zgodila v Rusiji. Prinesli so jih vojaki, ki so se po drugi svetovni vojni vra\xc4\x8dali domov iz ruskega ujetni\xc5\xa1tva. Pomembno vlogo za \xc5\xa1iritev komunisti\xc4\x8dne ideologije so v ob\xc4\x8dini Lukovica imele Prevoje. To je bila majhna vas, ki je z razvojem industrije ob Kamni\xc5\xa1ki Bistrici hitro prerasla v naselje poseljeno s kme\xc4\x8dkim prebivalstvom na eni strani in s poceni delavsko silo na drugi strani._NEWLINE_Po letu 1930 se je gospodarska kriza v dr\xc5\xbeavi stopnjevala. Rev\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila vedno ve\xc4\x8dja, pla\xc4\x8de nizke, brezposelnost se je \xc5\xa1irila, davki so bili vedno ve\xc4\x8dji, ve\xc4\x8dalo se je \xc5\xa1tevilo zadol\xc5\xbeenih kmetij. Partija je nezadovoljstvo ljudi izkoristila za \xc5\xa1irjenje svoje ideologije. Komunizem je imel velik vpliv v sosednji ob\xc4\x8dini Dob, kjer so Komunisti imeli celo svojega \xc5\xbeupana. Od tu se je \xc5\xa1iril v \xc4\x8crni graben in na Prevojah postal zelo priljubljen. Po letu 1934 so komunisti na Prevojah postali bolj enotni in aktivni. Svoj glas jim je uspelo raz\xc5\xa1iriti tudi med kmete in sicer po tem, ko se je Viktor Avbelj zaposlil v prevojski mlekarni in navezal stike z njimi. Svoj slu\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj je izkoristil za posredovanje komunisti\xc4\x8dne literature, tovrstno literaturo je po\xc5\xa1iljal tudi pripadnikom SLS. Avbelj je tudi zapisal kako je potekalo ustanavljanje partijske celice na Prevojah. Ustanovitev je med leti 1934/35 vodil Mirko Ko\xc5\xa1ir, kasnej\xc5\xa1i organizacijski sekretar CK KPJ, ki je bil po drugi svetovni vojni obsojen na dachauskih procesih. \xc4\x8clani prevojske komunisti\xc4\x8dne celice so se povezovali z mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o dobsko, delavcem na Koli\xc4\x8devem pa se tudi pomagali v \xc4\x8dasu velike stavke leta 1935. _NEWLINE_KRAJEVNI LJUDSKI ODBORI_NEWLINE_Krajevni ljudski odbori v Lukovici so za\xc4\x8deli delovati takoj po osvoboditvi (po drugi svetovni vojni). Ponekod so te odbore z drugim imenom imenovali tudi narodnoosvobodilni odbori, nekateri med njimi so bili izvoljeni \xc5\xa1e v \xc4\x8dasu vojne. Njihove glavne naloge so bile skrb za obvezne oddaje pridelkov (npr. \xc5\xbeivine za zakol, mleka, krompirja..), ki so predstavljale veliko breme za kmeta. Odbori v Lukovici do delovali pod vodstvom Okrajnega ljudskega odbora iz Kamnika._NEWLINE_V ob\xc4\x8dini Lukovica so delovali naslednji krajevni odbori: Prevoje (1944 - 1952), Kra\xc5\xa1nja, Lukovica. V nekaterih vaseh so ljudje po osvoboditvi te\xc5\xbeko dobili svoj odbor. Najpogosteje je ta zdru\xc5\xbeeval ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih vasi. Krajevni ljudski odbor Lukovica, ki je poleg Lukovice obsegal \xc5\xa1e kose\xc5\xa1ko in zlatopoljsko obmo\xc4\x8dje, je svoje prostore imel v Pungartnikovi hi\xc5\xa1i. Za prvega predsednika je bil izvoljen Ovinkarjev Pavle, sledil je Janez Kokalj in nato Janez Mo\xc4\x8dnik.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Lukovica v letih 1952 - 1955\n_START_PARAGRAPH_\nS prenehanjem delovanja Okrajnega ljudskega odbora Kamnik, so prenehali delovati krajevni odbori. Odbori v Lukovici, na Prevojah in v Kra\xc5\xa1nji so se zdru\xc5\xbeili, za predsednika je bil 1. decembra 1952 izvoljen Martin Andrejka, ki je prej \xc5\xbee predsedoval odboru na Prevojah. Podpredsednik je postal Janez Fajfar, tajnik Miha Po\xc5\xbear in blagajnik Ivan Poto\xc4\x8dnik. Ob\xc4\x8dina Lukovica je obstajala \xc5\xa1e do leta 1955, ko se je zdru\xc5\xbeila z ob\xc4\x8dino Dom\xc5\xbeale._NEWLINE_\xc4\x8cRNI GRABEN V OB\xc4\x8cINI DOM\xc5\xbdALE_NEWLINE_V letu 1955 so se ob\xc4\x8dine v \xc4\x8crnem grabnu (Lukovica, Blagovica in tudi del Trojan) priklju\xc4\x8dile ob\xc4\x8dini Dom\xc5\xbeale. Obmo\xc4\x8dja nekdanjih ob\xc4\x8din so najprej zastopali voljeni odborniki, pozneje pa delegati. Izkazalo se je da nekaj odbornikov in more zastopati in nadzorovati tako velika obmo\xc4\x8dja, zato so \xc5\xbee istega leta skoraj povsod ustanovili va\xc5\xa1ke ali krajevne odbore. Tako so npr. 26. maja 1963 volivci \xc4\x8crnega grabna v skup\xc5\xa1\xc4\x8dino ob\xc4\x8dine Dom\xc5\xbeale za obmo\xc4\x8dje Lukovica izvolili Antona Mava, za Kra\xc5\xa1njo Ivana \xc4\x8cebulja, za Prevoje Franca Lipov\xc5\xa1ka\xe2\x80\xa6 \xc5\xa0tevilo delegatov, ki so v ob\xc4\x8dini Dom\xc5\xbeale zastopali \xc4\x8crni graben se je z leti pove\xc4\x8devalo. Tako je na volitvah 14. marca 1982 v zbor krajevnih skupnosti ob\xc4\x8dine Dom\xc5\xbeale in \xc4\x8crnega grabna bilo izvoljenih \xc5\xbee 65 delegatov iz \xc4\x8crnega grabna. S pove\xc4\x8danjem njihovega \xc5\xa1tevila so se pove\xc4\x8dale tudi mo\xc5\xbenosti za odlo\xc4\x8danje._NEWLINE_KRAJEVNE SKUPNOSTI_NEWLINE_Krajevne skupnosti so delovale v prid svojih okrajev. Skrbele so za infrastrukturo npr. popravljanje mostov, javno razsvetljavo, okrajno proizvodnjo kme\xc4\x8dkih produktov npr. mlekarne, pa tudi za razvoj in ohranjanje kulture, dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne organizacije, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de\xe2\x80\xa6 _NEWLINE_Krajevna skupnost Lukovica je zdru\xc5\xbeevala obmo\xc4\x8dje Lukovice, Brda, \xc4\x8cepelj, Trnjave, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da, Spodnjih in Zgornjih Prapre\xc4\x8d, Preserij, Vidma in Spodnjih Kosez. Ustanovljena je bila 11. novembra 1964 na zboru volivcev v Lukovici in sicer z namenom, da bi organizirala gradnjo in skrbela za vzdr\xc5\xbeevanje komunalnih, stanovanjskih, gospodarskih, zdravstvenih in drugih naprav za potrebe krajanov. _NEWLINE_Prvi predsednik Krajevne skupnost v Lukovici je bil Franc Sto\xc5\xa1icky. V letih delovanja organizacije so dobili vodovod, zgradili ve\xc4\x8d mostov in transformatorskih postaj z nizkonapetostnimi omre\xc5\xbeji, raz\xc5\xa1irili so telefonsko napeljavo in javno razsvetljavo, obnovili so ve\xc4\x8d cest in jih nekaj tudi asfaltirali. Krajevne skupnosti po vplivale in pospe\xc5\xa1evale napredek in razvoj kraja, ve\xc4\x8d o tem sledi v nadaljevanju. Krajevna skupnost v Lukovici je delovala do leta 1981.\n_START_SECTION_\nZdravstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Lukovica je svojega zdravnika Mihaela Taboreta, ki je poleg lukovi\xc5\xa1kih skrbel \xc5\xa1e za prebivalce ob\xc4\x8dine \xc5\xa0ento\xc5\xbebolt, dobila leta 1831, ko je na Hrva\xc5\xa1kem morila kolera in so se oblasti zbale, da bi bolezen pri\xc5\xa1la tudi v na\xc5\xa1e kraje. Okoli leta 1845 se je v Lukovici naselil zdravnik Lovro Rus. Ta se je ukvarjal tudi z gradnjami in tako obogatel, ter si kupil Rusovo doma\xc4\x8dijo, ki jo ob glavni cesti, ki povezuje \xc5\xa0entvid in Lukovico, vidimo tudi danes. Kraj je bil ves \xc4\x8das razmeroma preskrbljen z zdravni\xc5\xa1ko oskrbo, prihajali so tudi zdravniki iz \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Ve\xc4\x8dji problem zdravstvene oskrbe na obmo\xc4\x8dju \xc4\x8crnega grabna je predstavljalo samo zadnje desetletje 19. stoletja, ko od Ljubljane do \xc5\xbdalca v razdalji 40 km ni bilo nobenega zdravnika. Najdlje je kot zdravnik v Lukovici slu\xc5\xbeboval Ciril Komotar in sicer med leti 1928 \xe2\x80\x93 1958._NEWLINE_ZDRAVSTVENI DOM V LUKOVICI_NEWLINE_Lukovica je spadala med pode\xc5\xbeelske kraje, kjer so bile na za\xc4\x8detku 20. stoletja \xc5\xa1e precej neurejene zdravstvene razmere. Pogosto so se pojavljale epidemije tifusa, gri\xc5\xbee in druge nalezljive bolezni. Kraj je bil brez javnega vodovoda, brez zdrave pitne vode, ni bilo kanalizacij, greznic\xe2\x80\xa6 Neurejena strani\xc5\xa1\xc4\x8da in gnoji\xc5\xa1\xc4\x8da so bila pogosto vzrok za oku\xc5\xbebe pitne vode iz vodnjakov. Tako je bil 28. oktobra 1924 v Lukovici sklican sestanek za asanacijo kraja. Sestanek je za\xc4\x8del in vodil takratni \xc5\xbeupan Anton Kersnik. _NEWLINE_Dogovorili so se, da bodo najprej zgradili kanalizacijo, vsaka hi\xc5\xa1a naj bi dobila svojo greznico, gnoji\xc5\xa1\xc4\x8da bi kmetje na lastne stro\xc5\xa1ke morali zgraditi vsaj 10 m stran od stanovanjskih poslopij, na ra\xc4\x8dun dr\xc5\xbeave naj bi celo zgradili javno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Najprej so se odlo\xc4\x8dili za asanacijo, potem pa \xc5\xa1e za gradnjo vodovoda. Predra\xc4\x8dun za gradnjo 13 greznic, 9 gnoji\xc5\xa1\xc4\x8d, 9 gnojnih jam, za ureditev obcestnih jarkov, struge potoka, kanalizacije s priklju\xc4\x8dki, zdravstvenega doma in gradnjo vodovoda je zna\xc5\xa1al 550. 000 din._NEWLINE_Namesto kopali\xc5\xa1\xc4\x8da je ministrstvo odlo\xc4\x8dilo, da je treba zgraditi zdravstveni dom. Odprli so ga 24. oktobra 1926. Z izgradnjo tega so se higienske in zdravstvene razmere v Lukovici precej izbolj\xc5\xa1ale. Smrtnost dojen\xc4\x8dkov se je iz 8 zmanj\xc5\xa1ala na 4, otroke je redno pregledoval zdravnik ali sestra, u\xc5\xa1ivost otrok se je iz 22% zmanj\xc5\xa1ala na 2%, v desetih letih pa je popolnoma izginila, \xc5\xa1oloobvezni otroci so bili pregledani dvakrat na leto._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo za narodovo zdravje je revnej\xc5\xa1im otrokom priskrbelo brezpla\xc4\x8dna zdravila, toplo obleko in malico. V zdravstvenem domu je bila po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ka kolonija za slabotne \xc5\xa1olarje iz Ljubljane, v njegovih prostorih pa so potekale tudi \xc5\xa1tevilne delavnice in predavanja o prepre\xc4\x8devanju \xc5\xa1tevilnih bolezni in zdravljenju. _NEWLINE_Za hiter napredek zdravstvene postaje v Lukovici ima velike zasluge tudi medicinska sestra Jelka Reven, poro\xc4\x8dena Komotar. Tu je slu\xc5\xbebovala od leta 1928 do svoje smrti leta 1966. Med okupacijo so partizani zdravstveni dom za\xc5\xbegali, po osvoboditvi pa so ga doma\xc4\x8dini obnovili, tako da je leta 1946 v njem \xc5\xbee delovala javna ambulanta. Organizirana sta bili tudi babi\xc5\xa1ka in patrona\xc5\xbena slu\xc5\xbeba, ki sta skrbeli za \xc4\x8crni graben in Morav\xc5\xa1ko dolino. _NEWLINE_Leta 1955 so se zdravstvene ustanove v ob\xc4\x8dini Dom\xc5\xbeale zdru\xc5\xbeile v Zdravstveni dom Dom\xc5\xbeale. Od leta 1961 spada k zdravstveni postaji Lukovica tudi pomo\xc5\xbena ambulanta v Blagovici. _NEWLINE_Babi\xc5\xa1tvo je sprva delovalo zunaj zidov zdravstvenega doma. Ker so \xc5\xbeenske rojevale doma so v vasi za to bile usposobljene \xc5\xbeenske, brez posebne babi\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Dru\xc5\xbeine so bile takrat velike, imele so po \xc5\xa1tirinajst otrok. V 20. stoletju so \xc5\xbee skoraj vse babice imele opravljeno babi\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo in so babi\xc5\xa1tvo opravljale kot poklic._NEWLINE_Zanimiva tema v tem sklopu je tudi rejni\xc5\xa1tvo, ki je v ob\xc4\x8dini Lukovica precej raz\xc5\xa1irjeno \xc5\xa1e danes. V\xc4\x8dasih je ve\xc4\x8dina rejencev pri\xc5\xa1la iz Trsta, leta 1931 je bilo v \xc4\x8crnem grabnu v reji od 20 do 35 otrok. \xc5\xa0tevilo je po drugi svetovni vojni \xc5\xa1e naraslo. Ob izdaji knjige \xc4\x8crni graben leta 1985 je centralno \xc5\xa1olo na Brdu pri Lukovici obiskovalo 36 rejencev, podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne \xc5\xa1ole pa 20._NEWLINE_Naj v tem sklopu omenim \xc5\xa1e, da se je med leti 1961 in 1991 po podatkih SURS prebivalstvo Slovenije pove\xc4\x8dalo skoraj za \xc4\x8detrtino (24%), vendar je v zadnjih letih 20. stoletja \xc5\xbee stagniralo. Ob popisu prebivalstva leta 1991 je bila poseljena samo \xc5\xa1estina celotne povr\xc5\xa1ine na\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave. Tega leta je bilo 3% ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk kot mo\xc5\xa1kih. Za vse popise v Sloveniji je zna\xc4\x8dilno, da je ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk kot mo\xc5\xa1kih. Prebivalstvo Slovenije je po raziskavah sode\xc4\x8d \xc5\xbee vrsto let staro (najve\xc4\x8d ljudi je starih okoli 65 let), zaradi po\xc4\x8dasne rasti prebivalstva se ta trend \xc5\xa1e pove\xc4\x8duje.\xc2\xa0 Leta 1995 je bila gostota prebivalstva v osrednjeslovenski regiji kamor spada tudi ob\xc4\x8dina Lukovica 189, 8 prebivalcev na kvadratni kilometer povr\xc5\xa1ine, kar je najve\xc4\x8d v primerjavi z ostalimi slovenskimi regijami.\n_START_SECTION_\nOrganizacije v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nZAPOSLOVANJE IN NASTANEK DELAVSTVA_NEWLINE_Skozi \xc4\x8crni graben je \xc5\xbee v anti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih potekal \xc5\xbeivahen promet saj je po tem obmo\xc4\x8dju od nekdaj tekla pomembna trgovska pot. Ljudje in kmetje, ki so iskali dodaten zaslu\xc5\xbeek, so se ukvarjali s prevozni\xc5\xa1tvom, ve\xc4\x8dinoma so bili to kaj\xc5\xbearji, ki so imeli veliko delovne sile. Ta sloj prebivalstva je prizadela izgradnja \xc5\xbeeleznice, ki je stekla mimo \xc4\x8crnega grabna po Zasavju. Veliko mladih fantov in deklet iz \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeine je zato od\xc5\xa1lo v tujino ali v bli\xc5\xbenja mesta po zaslu\xc5\xbeek. Zanimivo je dejstvo, da delavski razred pred prvo svetovno vojno v Lukovici ni bil razvit. Po besedah Roze Kurent sta takrat samo Kveder\xc4\x8dkovi Polonca in Ivanka hodili na delo v tovarno v Dom\xc5\xbeale. _NEWLINE_Situacija se je mo\xc4\x8dno spremenila v obdobju med obema vojnama, saj se je prej najbolj kaj\xc5\xbearska vas Prevoje spremenila v mo\xc4\x8dno delavsko obmo\xc4\x8dje z \xc5\xbeivahnim delavskim gibanjem._NEWLINE_Zanimivo je dejstvo, da so ljudje mlade svarili naj ne hodijo v Ameriko. Dejstvo je, da so \xc5\xa1tevilni otroci zaradi odhoda o\xc4\x8deta v Ameriko, ki se je tja odpravil po zaslu\xc5\xbeek, bili oropani otro\xc5\xa1tva. \xc5\xa0tevilni o\xc4\x8detje se nikoli niso vrnili, zgodilo se je, da so preprosto nehali po\xc5\xa1iljati pisma in denar domov, dru\xc5\xbeine pa najve\xc4\x8dkrat nikoli niso izvedele kaj se je zgodilo z njimi._NEWLINE_JAVNA VARNOST: ORO\xc5\xbdNIKI IN ORO\xc5\xbdARNE_NEWLINE_Lukovica je \xc5\xbee v 19. stoletju imela svojo oro\xc5\xbeni\xc5\xa1ko postojanko. V \xc4\x8dasu okupacije se je oro\xc5\xbeni\xc5\xa1ka postaja nekaj \xc4\x8dasa nahajala v Zdravstvenem domu, kasneje pri Urankarju v bunkerju iz \xc5\xbeeleza in betona._NEWLINE_Ko se je leta 1954 uprava ob\xc4\x8dine Lukovica preselila iz Pungartnikove hi\xc5\xa1e v prostore zadru\xc5\xbenega doma v Lukovici, se je v Pungartnikovo hi\xc5\xa1o naselila postaja milice iz Kra\xc5\xa1nje. V Lukovici je bila po osvoboditvi Narodna za\xc5\xa1\xc4\x8dita in nekaj \xc4\x8dasa milica. Leta 1954/55 se je z lukovi\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeila \xc5\xa1e postaja milice iz Trojan. Nazadnje je milica svoj sede\xc5\xbe imela v zadru\xc5\xbenem domu._NEWLINE_FINAN\xc4\x8cNA KONTROLA_NEWLINE_V Lukovici, natan\xc4\x8dneje v Pungartnikovi hi\xc5\xa1i, je delovala finan\xc4\x8dna kontrola. Obsegala je po tri ali \xc5\xa1tiri uslu\xc5\xbebence. Leta 1930 je finan\xc4\x8dna kontrola prevzela tudi skrb za morav\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje. Kontrola je obstajala tudi med okupacijo. V tem obdobju so \xc5\xa1e posebej pazili, da so ljudje prijavili vsako kuhanje \xc5\xbeganja, kotli za kuhanje tega so bili druga\xc4\x8de zape\xc4\x8dateni._NEWLINE_MATI\xc4\x8cNI URADI_NEWLINE_Splo\xc5\xa1no so na slovenskem ozemlju mati\xc4\x8dne knjige: krstne, poro\xc4\x8dne, mrli\xc5\xa1ke knjige za\xc4\x8deli voditi v za\xc4\x8detku 17. stoletja. Za kraj Lukovica so bile cerkvene matrike vodene na Brdu, saj Lukovica nikoli ni bila \xc5\xbeupnija, niti ni imela svoje cerkve. Vse do nem\xc5\xa1ke okupacije (razen med francosko okupacijo) so mati\xc4\x8dne knjige vodili \xc5\xbeupnijski uradi. _NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so vodenje prevzeli za to usposobljeni mati\xc4\x8dni uradi pri okrajnih ljudskih odborih. Za kraj Lukovica je bilo poskrbljeno na mati\xc4\x8dnem uradu v Kamniku, vendar pa je bilo to zaradi prevelike razdalje med krajema zelo zamudno in neprakti\xc4\x8dno. Tako je bil 1. junija 1947 v Lukovici ustanovljen mati\xc4\x8dni urad za \xc4\x8crni graben, ki je deloval do leta 1968. Civilne poroke so izvajali do leta 1966. Leta 1968 sta se lukov\xc5\xa1ki in tudi blagovi\xc5\xa1ki mati\xc4\x8dni urad zdru\xc5\xbeila z dom\xc5\xbealskim._NEWLINE_PO\xc5\xa0TA V LUKOVICI_NEWLINE_Prva redna pe\xc5\xa1 po\xc5\xa1ta (Fusslaufende Ordinari Post) iz 16. stoletja, ki je povezovala Ljubljano in Gradec je imela svojo postojanko tudi v Podpe\xc4\x8di pri Lukovici. Po\xc5\xa1tni sli so po\xc5\xa1to prena\xc5\xa1ali vsake \xc5\xa1tiri dni, menjali so se tudi na postaji v Podpe\xc4\x8di pri Lukovici. Pe\xc5\xa1ce je s\xc4\x8dasoma zamenjala hitrej\xc5\xa1a po\xc5\xa1ta na konjih, ki pa je zaradi slabih cest, pomankanja mostov, roparjev itd. imela \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave. Razvoj po\xc5\xa1te, ki je tekla tudi skozi ob\xc4\x8dino Lukovica ima zanimivo in pestro zgodovino, opisal jo je tudi Valvasor. _NEWLINE_Ministrstvo za trgovino je 8. avgusta 1867 dovolilo premestitev po\xc5\xa1te iz Podpe\xc4\x8di v Lukovico. Po\xc5\xa1tarji so po\xc5\xa1to do Dom\xc5\xbeal preva\xc5\xbeali s konji, \xc5\xa1ele 1939 je bila vpeljana po\xc5\xa1tna zveza z avtobusom. Zanimivo je, da je bilo veliko \xc5\xbeenski, ki so opravljale delo po\xc5\xa1taric, tako je npr. omenjena Marija Turk, ki je kot po\xc5\xa1tarica delovala v \xc4\x8dasu okupacije. Takrat je bilo prena\xc5\xa1anje po\xc5\xa1te prepovedano, zna\xc4\x8dilno pa je, da je lukov\xc5\xa1ka po\xc5\xa1ta kljub prepovedi razposlala veliko paketov internirancem v Zlatem polju in okolici._NEWLINE_Od leta 1894 je v Lukovici \xc5\xbee deloval tudi brzojavni urad, ki je zamrl pred drugo svetovno vojno. Lukovi\xc5\xa1ka po\xc5\xa1ta je imela do leta 1970 ro\xc4\x8dno telefonsko centralo za 20 priklju\xc4\x8dkov, naro\xc4\x8denih je bilo 13. Po tem letu so zaradi povpra\xc5\xa1evanja nekajkrat morali pove\xc4\x8dati \xc5\xa1tevilo priklju\xc4\x8dkov, imeli so tudi javne govorilnice.\n_START_SECTION_\nRazvoj infrastrukture\n_START_PARAGRAPH_\nCESTE_NEWLINE_Skozi \xc4\x8crni graben je \xc5\xbee od nekdaj tekla pomembna trgovska pot, kasneje je povezovala Trst in Dunaj. Vzdr\xc5\xbeevanje ni bilo poceni, cesto je bilo potrebno ve\xc4\x8dkrat temeljito popraviti. Te\xc5\xbeave so povzro\xc4\x8dale predvsem poplave in potok Radomlja, katere struga je bila v obse\xc5\xbenih delih urejena leta 1888. _NEWLINE_Pred prvo svetovno vojno, v \xc4\x8dasu med obema vojnama in po osvoboditvi so za ceste v Lukovici skrbeli cestarji. Gramoz za njihovo vzdr\xc5\xbeevanje so vozili furmani iz Mihelnovega in Luk\xc4\x8devega kamnoloma. Zaradi vedno ve\xc4\x8djega tovornega in avtomobilskega prometa so bila potrebna tudi vedno ve\xc4\x8dja obnovitvena dela. Precej obse\xc5\xbena popravila so za\xc4\x8deli izvajati v letu 1946._NEWLINE_V letu 1934 so od Kanala pri Lukovici do Gradi\xc5\xa1\xc4\x8d zgradili cesto. Denar zanjo so dobili od dr\xc5\xbeave, most pa so morali popraviti va\xc5\xa1\xc4\x8dani sami. Leta 1984 so to cesto od Lukovice do Gradi\xc5\xa1\xc4\x8d raz\xc5\xa1irili, utrdili in asfaltirali. _NEWLINE_Leta 1958 so za\xc4\x8deli graditi posamezne dele obvoznic do naselij v ob\xc4\x8dini Lukovica. Zaradi gradnje ceste so morali poru\xc5\xa1iti tudi nekaj hi\xc5\xa1, med njimi tudi 600 let staro Mihelnu\xc4\x8devo hi\xc5\xa1o v Kompoljah. Aprila 1959 so priklju\xc4\x8dke obvoznic povezali s staro cesto in polo\xc5\xbeili asfaltni tlak. Pri gradnji ceste so sodelovala gradbena podjetja Slovenijaceste, Gradis in Primorje. Poleg delavcev iz vseh republik so cesto gradili \xc5\xa1e pripadniki mladinskih delovnih brigad. Slavnostna otvoritev ceste Ljubljana \xe2\x80\x93 Maribor, ki je tekla tudi skozi Lukovico, se je zgodila 30. septembra 1959._NEWLINE_Do leta 1978 so bile v Lukovici in okoli\xc5\xa1kih vaseh zgrajene \xc5\xa1tevilne ceste. Finan\xc4\x8dna sredstva so prispevale krajevne skupnosti, ob\xc4\x8dina Dom\xc5\xbeale, Gozdno gospodarstvo Ljubljana, veliko dela pa je bilo opravljenega prostovoljno s sodelovanjem doma\xc4\x8dinov in s prostovoljnimi prispevki. _NEWLINE_AVTOMOBILSKI PROMET, AVTOBUSNE POVEZAVE IN \xc5\xbdELEZNICA_NEWLINE_Prvi avtomobili so v Lukovico pripeljali leta 1912. V tem obdobju so gostilni\xc4\x8darji zbrali denar in kupili tri avtobuse, ki so povezali Ljubljano in Celje. Pred prvo svetovno vojno je bila avtobusna povezava prekinjena in znova vzpostavljena po vojni. Leta 1975 je skozi \xc4\x8crni graben proti Ljubljani peljalo 45 avtobusov. Vozili so v obe smeri. _NEWLINE_Zanimiv je \xc5\xa1e podatek, da je od leta 1936 Rudi Cerar iz Lukovice opravljal delo taksista z osebnim avtomobilom. To slu\xc5\xbebo je opravljal \xc5\xa1e med vojno, do leta 1963. _NEWLINE_Pred letom 1945 so na\xc4\x8drtovali \xc5\xbeeleznico, ki bi potekala po \xc4\x8crnem grabnu: Celje \xe2\x80\x93 Vransko \xe2\x80\x93 Trojane \xe2\x80\x93 Dom\xc5\xbeale \xe2\x80\x93 Ljubljana. Kasneje so na\xc4\x8drte spremenili in stekla je \xc5\xbeeleznica skozi Kamnik. _NEWLINE_VODOVOD_NEWLINE_Gradnja vodovodov je bila pomembna saj je predstavljala pomemben gradbeni napredek. Vodovodi so pripomogli k izbolj\xc5\xa1anju zdravstvenega stanja prebivalcev, higiene in ve\xc4\x8dji po\xc5\xbearni varnosti. Pomembni so bili predvsem za hribovite predele kjer poleti zaradi su\xc5\xa1e ni bilo vode ali pa so imeli samo nepitno. _NEWLINE_Prebivalci Lukovice so \xc5\xbee leta 1912 dali izdelati na\xc4\x8drt za vodovod. Gradnjo je prepre\xc4\x8dila prva svetovna vojna. Ker so bile stalno prisotne epidemije je bila njegova izgradnja nujna. Za\xc4\x8dela se je oktobra 1926, zanj si je najbolj prizadeval in tudi veliko prispeval Franc Pungartnik. Leta 1927 je bila osnovana Vodovodna zadruga Lukovica._NEWLINE_Zanimiv je podatek, da so leta 1982 pri kopanju jarka za kanalizacijske cevi pri Zdravstvenem domu na\xc5\xa1li star lesen vodovod, ki se ga \xc5\xbee takrat noben od prebivalcev Lukovice ni spominjal. Najverjetneje je napajal pivovarno, ki se je nahajala v kasnej\xc5\xa1i Pungartnikovi hi\xc5\xa1i._NEWLINE_ELEKTRIFIKACIJA_NEWLINE_V letu 1924 so na pobudo Antona Stra\xc5\xbearja potekale razprave o postavitvi elektrarne za potrebe Lukovice. Poganjala naj bi jo Radomlja, vendar na\xc4\x8drta niso uresni\xc4\x8dili. _NEWLINE_Leta 1931 so v \xc4\x8crnem grabnu za\xc4\x8deli z gradnjo 60 \xe2\x80\x93 kilovatnega daljnovoda, ki je skupaj z razdelilno transformatorsko postajo \xc4\x8crnu\xc4\x8de za\xc4\x8del obratovati 3. januarja 1932. Ob\xc4\x8dinski odbor Lukovica je o elektrifikaciji razpravljal na seji 11. februarja 1939. _NEWLINE_Druga svetovna vojna je mo\xc4\x8dno zavrla razvoj elektrifikacije. Najve\xc4\x8dji problem je predstavljalo pomankanje materiala. Do Lukovice so leta 1940 elektriko napeljali iz transformatorske postaje na Brdu. V letih 1946/47 je skupaj z obnovitvenimi deli na obmo\xc4\x8dju po\xc5\xbeganih vasi v Zlatem polju potekala gradnja daljnovoda od Lukovice do Zlatega polja. _NEWLINE_V lukov\xc5\xa1kem kamnolomu so leta 1971 drobilne in sejalne naprave uredili na elektri\xc4\x8dni pogon. Zato so v istem letu pri kamnolomu zgradili jamborsko transformatorsko postajo. Zidana transformatorska postaja v Lukovici za nemoteno obratovanje tovarne obutve Mojca je bila zgrajena okoli leta 1974. Zaradi izgradnje trgovsko stanovanjske zgradbe je bila tudi v Lukovici nujna izgradnja transformatorske postaje. Leta 1978 jo je postavila Elektro Ljubljana okolica. Prostovodno nizkonapetostno omre\xc5\xbeje je bilo zamenjano s kabelskim. _NEWLINE_PLINOVOD_NEWLINE_Plinovod v \xc4\x8crnem grabnu so za\xc4\x8deli graditi leta 1977. Ob gradnji so imeli prebivalci veliko \xc5\xa1kode, danes pa jih ovira pri gradnjah in uporabi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Plinovod vzdr\xc5\xbeuje Petrol Ljubljana.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKMETIJSTVO_NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje \xc4\x8drnega grabna pokrivajo \xc5\xa1tevilne njive in travniki. Polja v ravninskih predelih so mo\xc4\x8dvirnata, zato so su\xc5\xa1na obdobja prina\xc5\xa1ala ve\xc4\x8d pridelka, obdelovanje povr\xc5\xa1in v hribovitih delih pa je te\xc5\xbeavno. Prebivalci so tako \xc5\xbee od nekdaj iskali dodaten vir zaslu\xc5\xbeka s prevozni\xc5\xa1tvom, dodatnim delom v tujini ali doma\xc4\x8di industriji._NEWLINE_Po navedbah Staneta Stra\xc5\xbearja je bil zaradi drobljenja kmetij in kmetijskih povr\xc5\xa1in s strani skup\xc5\xa1\xc4\x8dine v ob\xc4\x8dini Dom\xc5\xbeale leta 1978 sprejet odlok o za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih kmetijah. Ta prepoveduje delitev kmetij, ki zagotavljajo lastniku s kmetijsko dejavnostjo primerno \xc5\xbeivljenje. Gre za kmetije, ki imajo povr\xc5\xa1ino nad 3 ha obdelovalne zemlje in naslednika._NEWLINE_V Lukovici so \xc5\xa1e na za\xc4\x8detku 20. stoletja v veliki meri vzrejali \xc5\xbeivinorejo. Prirejali so tudi sejme in razstave \xc5\xbeivine v Lukovici._NEWLINE_Na Prevojah je bila tudi zadru\xc5\xbena mlekarna kamor so mleko pred drugo svetovno vojno oddajali kmetje iz vseh okoli\xc5\xa1kih vasi (Lukovica, Prapre\xc4\x8de, Imovica\xe2\x80\xa6). Delovala je do leta 1943, po tem pa je bila samo \xc5\xa1e zbiralnica mleka. Mlekarno je med leti 1952 \xe2\x80\x93 1958 o\xc5\xbeivila Kmetijska zadruga Lukovica. _NEWLINE_AGRARNA REFORMA_NEWLINE_Agrarna reforma iz leta 1945 je imela povsem politi\xc4\x8dni pomen. Zase\xc5\xbeena so bila cerkvena in gra\xc5\xa1\xc4\x8dinska posestva ter razdeljena med upravi\xc4\x8dence. \xc5\xa0e vrsto let so zaradi tega obstajali spori med o\xc5\xa1kodovanci in prejemniki novih posesti._NEWLINE_OBNOVITVENA DELA PO DRUGI SVETOVNI VOJNI_NEWLINE_Po vojni se pojavi potreba po obnavljanju po\xc5\xbeganih vasi, doma\xc4\x8dini so se vra\xc4\x8dali iz vojne, zgraditi so morali zasilna stanovanja, veliko izseljencev in internirancev se je naselilo v Lukovici in okolici._NEWLINE_Tako je leta 1945 bila ustanovljena Obnovitvena zadruga Zlato polje v Lukovici. _NEWLINE_KMETIJSKO NABAVNO-PRODAJNA ZADRUGA LUKOVICA_NEWLINE_Ustanovljena je bila 20. julija 1947. Njena naloga je bila, da je organizirala trgovske poslovalnice ter razvoj in odkup poljskih pridelkov. Ker je obsegala preveliko obmo\xc4\x8dje se je leta 1948 preimenovala v Kmetijsko zadrugo Lukovica. Imela je ve\xc4\x8d odsekov; lesni, sadjarski, \xc5\xbeivinorejski, odsek za odkup in oskrbo s semeni. Spodbujala je uporabo gnojil med kmeti, tako da se je zemlja precej izbolj\xc5\xa1ala. Zadruga je imela v lasti tudi traktor. Z njim je pomagala kmetom pri obdelovanju zemlje. V Dom\xc5\xbealah je odprla poslovalnico in kraj oskrbovala z mlekom, mle\xc4\x8dnimi izdelki ter kruhom iz lukovi\xc5\xa1ke pekarne. Poslovalnica je delovala do leta 1961._NEWLINE_Dne 24. marca 1949 so v Lukovici ustanovili zadru\xc5\xbeno ekonomijo, ki je prevzela ve\xc4\x8dino zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d splo\xc5\xa1nega ljudskega premo\xc5\xbeenja. Ker jih ni zmogla primerno obdelovati in opravljati svoje naloge je propadla. _NEWLINE_Dne 1. januarja 1961 so iz osmih zadrug nastali dve, v Lukovici in Dom\xc5\xbealah. 30. junija se je lukov\xc5\xa1ki pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e dom\xc5\xbealska in nastala je Kmetijska zadruga Lukovica za vso ob\xc4\x8dino Dom\xc5\xbeale. Leta 1964 je prenehala delovati._NEWLINE_Sledila je kmetijska in \xc5\xbeivinorejska pospe\xc5\xa1evalna slu\xc5\xbeba, ki je od razpustitve zadruge delovala v okviru Kooperacije Dom\xc5\xbeale skladi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kmete je oskrbovala z gradbenim materialom, krmili, z za\xc5\xa1\xc4\x8ditnimi sredstvi proti \xc5\xa1kodljivcem. V lasti je imela traktor in \xc5\xa1tevilne priklju\xc4\x8dke s katerimi je kmetom olaj\xc5\xa1ala delo. V njenih okvirih deluje tudi aktiv kme\xc4\x8dkih \xc5\xbeena, pozimi organizira predavanja za kmete, poleti pa organizira strokovne ekskurzije. _NEWLINE_SADOVNJAK NA BRDU_NEWLINE_Pomemben pa ob\xc4\x8dino Lukovica je tudi sadovnjak, ki so ga leta 1954 posadili na Brdu. Ta v pove\xc4\x8dani in modernizirani obliki stoji in obratuje \xc5\xa1e danes._NEWLINE_PRIZADEVANJA ZA NAPREDEK GOSPODARSTVA, \xc5\xa0OLANJE_NEWLINE_V Zdravstvenem domu v Lukovici se je odvilo ve\xc4\x8d te\xc4\x8dajev in izobra\xc5\xbeevanj. Tako je npr. leta 1936 tu potekal trimese\xc4\x8dni kmetijski in gospodinjski te\xc4\x8daj. Podoben te\xc4\x8daj se je odvijal tudi leta 1948, ob koncu so dekleta opravljala tudi izpit. V letu 1961 je v Lukovici potekal \xc5\xa1e krojni te\xc4\x8daj in kuharski, ki se je osredoto\xc4\x8dil na vlaganje sadja. _NEWLINE_Dejavnosti, ki v ob\xc4\x8dini Lukovica intenzivno potekajo tudi danes so sadjarstvo, \xc4\x8debelarstvo, ribi\xc5\xa1tvo, gostinstvo. Pomembne gostilne, ki so pozitivno vplivale na razvoj kraja so gostilna Furman v okviru katere poteka proizvodnja piva Rokovnja\xc4\x8d, Bevc. V\xc4\x8dasih je bila prepoznavna Slaparjeva gostilna pri kateri so se ustavljale tudi vse pomembne osebnosti, ki so potovale skozi \xc4\x8crni graben. Ljudje se spomnijo \xc5\xa1e gostilen Pri Kokalju, Smerkolju, Razbor\xc5\xa1tniku in Koritniku._NEWLINE_OBRT IN RAZVOJ TRGOVINE PO OSVOBODITVI_NEWLINE_V Lukovici so v \xc4\x8dasu med obema vojnama in tudi kasneje delovali mesarija, \xc5\xa1iviljstvo, \xc4\x8devljarstvo, mizarstvo\xe2\x80\xa6 Pomembna je bila in je \xc5\xa1e danes tudi pe\xc4\x8darska obrt, usnjarstvo, \xc5\xbeagarstvo\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Trgovino je v Pungartnikovem skladi\xc5\xa1\xc4\x8du odprla zadruga NAPROZA. Leta 1958 je trgovino prevzel Napredek iz Dom\xc5\xbeal. \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 _NEWLINE_POMEMBNA KRAJEVNA PODJETJA IN KNJIGOVODSKI CENTER_NEWLINE_Po vojni je nastalo ve\xc4\x8d krajevnih podjetij, med njimi tudi Knjigovodski center krajevnih podjetij. Gostilne so leta 1949 zdru\xc5\xbeili v Krajevno gostinsko podjetje Lukovica. V okviru zdru\xc5\xbeenih podjetij so delovali \xc5\xa1e Lukov\xc5\xa1ki kamnolom, mesarije, Pekarija Lukovica, \xc4\x8cevljarska delavnica. \xc4\x8cevljarna Lukovica je bila ustanovljena leta 1955._NEWLINE_Obrtno podjetje Remont Lukovica je bilo leta 1954 ustanovljeno za gradnjo novih objektov, poslopij. Kamnolom v Lukovici je Lukovico oskrboval s peskom za posipanje in urejanje cest. Pred okupatorjevim prevzemom je bil v lastni Kersnikovih, po agrarni reformi je bil nacionaliziran._NEWLINE_Tovarna obutve Mojca Lukovica se je sprva imenovala \xc4\x8cevljarska delavnica Lukovica. V letu 1969 so zaposlili okrog 40 mladih delavk, nastopile so \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave. Leta 1976 se je tovarna zdru\xc5\xbeila s Planiko. _NEWLINE_Poskusi industrializacije Lukovice se ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1e v obratovanju pivovarne v Pungartnikovi hi\xc5\xa1i. Lukovico so obiskali tudi \xc5\xa0vedi, ki so tu \xc5\xbeeleli postaviti tovarno v\xc5\xbeigalic.\n_START_SECTION_\nSamostojna ob\xc4\x8dina Lukovica\n_START_PARAGRAPH_\nZAKON O SAMOUPRAVI_NEWLINE_Po podatkih statisti\xc4\x8dnega urada RS je bilo od leta 1990 do 1994 v Sloveniji 62 ob\xc4\x8din, imenovanih tudi komune. Povezane so bile v 12 medob\xc4\x8dinskih skupnosti. \xc5\xbde ime samo nakazuje, da so bile \xc5\xbee takrat te\xc5\xbenje po zdru\xc5\xbeevanju manj\xc5\xa1ih v ve\xc4\x8dje teritorialne enote. Konec leta 1994 je bila ob\xc4\x8dinska mre\xc5\xbea preoblikovana in ustanovljenih je bilo 147 ob\xc4\x8din._NEWLINE_Dne 29. decembra 1993 je predsednik Republike Slovenije Milan Ku\xc4\x8dan razglasil zakon o lokalni samoupravi, ki ga je na seji dne 21. decembra 1993 sprejel Dr\xc5\xbeavni zbor Republike Slovenije. Po letu 1955 je tako ob\xc4\x8dina Lukovica zopet postala samostojna. _NEWLINE_ZA\xc4\x8cETKI DELOVANJA_NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Lukovica je postala samostojna lokalna skupnost z reorganizacijo lokalne samouprave leta 1995 in geografsko zajema obmo\xc4\x8dje \xc4\x8crnega grabna. Prvi \xc5\xbeupan je postal Anastazij \xc5\xbdivko Burja, ki je za dom\xc5\xbealski \xc4\x8dasopis Slamnik spregovoril tudi o na\xc4\x8drtih mlade ob\xc4\x8dine. Sam si je zadal, da jo bo postavil na zdrave temelje, najpomembnej\xc5\xa1e vodilo mu je predstavljalo po\xc5\xa1tenje. Zatrdil je tudi, da bo storil vse, da bodo dosegli kar so obljubili v predvolilnem \xc4\x8dasu. Novemu \xc5\xbeupanu je eno pomembnej\xc5\xa1ih stvari predstavljala podpora mladih, podjetnih ljudi. \xc5\xbdelel si je, da ne bi odhajali na delo v druge kraje temve\xc4\x8d da bi imeli mo\xc5\xbenost dobiti delovno mesto v ob\xc4\x8dini. Zavzemal se je \xc5\xa1e za razvoj trgovskega omre\xc5\xbeja, kme\xc4\x8dkega turizma, kmetijstva in pa raz\xc5\xa1iritev telefonskega omre\xc5\xbeja. Ob\xc4\x8dina Lukovica je namre\xc4\x8d bila ob\xc4\x8dina z najmanj telefoni na sto prebivalcev. _NEWLINE_Z nastankom ob\xc4\x8dine Lukovica je za\xc4\x8delo delovati tudi osem krajevnih skupnosti: Blagovica, Lukovica, Trojane, Prevoje, \xc4\x8ce\xc5\xa1njice, Zlato Polje, Kra\xc5\xa1nja Rafol\xc4\x8de. Ena izmed prvih sprememb, ki so jih krajevne skupnosti \xc5\xbeelele izvesti je bila ureditev komunalne infrastrukture in popravilo cest. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dinski svet ob\xc4\x8dine Lukovica se je na seji prvi\xc4\x8d sestal 22. decembra 1994. Prisotnih je bilo vseh 14 izvoljenih svetnikov. Lado Gori\xc4\x8dan, predsednik Ob\xc4\x8dinske volilne komisije ob\xc4\x8dine Lukovica, je predstavil predlog za\xc4\x8dasnega poslovnika, ki bi skliceval ob\xc4\x8dinski svet. Za\xc4\x8dasno je bila ta vloga dodeljena \xc5\xbeupanu. Izvolili so Komisijo za mandatna vpra\xc5\xa1anja in potrdili mandate svetnikom ter \xc5\xbeupanu Anastaziju \xc5\xbdivku Burji. Za razpolaganje s sredstvi je bil dolo\xc4\x8den \xc5\xbeupan. Ta je na pobudo urada RS za prostorsko planiranje pri Ministrstvu za okolje in prostor \xc5\xbee sklical sestanek, na katerem so strokovnjaki poro\xc4\x8dali o dosedanji pripravi lokacijskega na\xc4\x8drta za avtocesto na odseku \xc5\xa0entjakob \xe2\x80\x93 Blagovica \xe2\x80\x93 Vransko ter predstavili strokovne re\xc5\xa1itve avtoceste in druge posege, potrebne za graditev avtoceste._NEWLINE_Najve\xc4\x8djo skrb so na prvi seji namenili re\xc5\xa1itvi prostorskega vpra\xc5\xa1anja saj Ob\xc4\x8dina Lukovica \xc5\xa1e ni imela svojih prostorov v katerih bi lahko nemoteno opravljala svoje delo.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBlagovica, Brdo pri Lukovici, Brezovica pri Zlatem Polju, Br\xc5\xa1lenovica, Dupeljne, \xc4\x8ceplje, \xc4\x8ce\xc5\xa1njice, Gabrje pod \xc5\xa0pilkom, Gol\xc4\x8daj, Gorenje, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de pri Lukovici, Hribi, Imovica, Javorje pri Blagovici, Jel\xc5\xa1a, Kompolje, Koreno, Korpe, Krajno Brdo, Kra\xc5\xa1nja, Lipa, Log, Lukovica pri Dom\xc5\xbealah, Mala La\xc5\xa1na, Mali Jelnik, Obr\xc5\xa1e, Podgora pri Zlatem Polju, Podmilj, Podsmre\xc4\x8dje, Poljane nad Blagovico, Preserje pri Lukovici, Preserje pri Zlatem Polju, Prevalje, Prevoje pri \xc5\xa0entvidu, Prevoje, Prilesje, Prvine, Rafol\xc4\x8de, Selce, Spodnje Koseze, Spodnje Loke, Spodnje Prapre\xc4\x8de, Spodnji Petelinjek, Stra\xc5\xbea, Su\xc5\xa1a, \xc5\xa0entvid pri Lukovici, Trnjava, Trnov\xc4\x8de, Trojane, U\xc4\x8dak, V Zideh, Veliki Jelnik, Videm pri Lukovici, Vo\xc5\xa1ce, Vranke, Vrba, Vrh nad Kra\xc5\xa1njo, Vrhovlje, Zavrh pri Trojanah, Zgornje Loke, Zgornje Prapre\xc4\x8de, Zgornji Petelinjek, Zlatenek, Zlato Polje, \xc5\xa0ento\xc5\xbebolt, \xc5\xbdirov\xc5\xa1e\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam dru\xc5\xa1tev v ob\xc4\x8dini Lukovica'