b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki mo\xc5\xbegani\n_START_SECTION_\nTelencefalon\n_START_PARAGRAPH_\nTelencefalon obsega mo\xc5\xbeganski hemisferi. Povezuje ju kalozni korpus (corpus callosum). Hemisfero gradita siva mo\xc5\xbeganovina (mo\xc5\xbeganska skorja in bazalni gangliji) in bela mo\xc5\xbeganovina (\xc5\xbeiv\xc4\x8dno nitje). \xc5\xbdiv\xc4\x8dne celice so ve\xc4\x8dinoma v mo\xc5\xbeganski skorji, katere debelina zna\xc5\xa1a do 0,5 cm. \xc5\xa0tevilni brazde (sulci) jo delijo v vijuge (gyri). Zaradi nagubanosti zna\xc5\xa1a njena povr\xc5\xa1ina skoraj \xc2\xbd m\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nNevrokirur\xc5\xa1ka delitev\n_START_PARAGRAPH_\nNevrokirur\xc5\xa1ki koncept deli mo\xc5\xbegane na 7 re\xc5\xbenjev. Poleg vseh zgoraj na\xc5\xa1tetih opredeljuje \xc5\xa1e osrednji in limbi\xc4\x8dni re\xc5\xbeenj._NEWLINE_Strukturno in funkcionalno podobnost predelov, ki tvorijo posamezen re\xc5\xbeenj, bolj\xc5\xa1e zajema nevrokirur\xc5\xa1ki koncept._NEWLINE_Mo\xc5\xbegani so dinami\xc4\x8dna funkcionalna enota. V njej se povezujejo mnogi podsistemi, ki presegajo umetno dolo\xc4\x8dene meje re\xc5\xbenjev. Anatomski sistemi in podsistemi, katerih povezave so znane ali pa tudi ne, so dinami\xc4\x8dna struktura. Tvorijo jo skupine (pools) nevronov in nevroglije.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8celni (frontalni) re\xc5\xbeenj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8celni ali frontalni re\xc5\xbeenj zajema sprednji, najve\xc4\x8dji del hemisfere. Naloga prefrontalnih delov je nadzor nad izvr\xc5\xa1evanjem opravil, kot so na\xc4\x8drtovanje, abstraktno mi\xc5\xa1ljenje, dolo\xc4\x8danje prednosti, zaviranje impulzivnosti, presojanje in pozornost. Njegov vpliv na motoriko je majhen.\n_START_SECTION_\nOsrednji (centralni) re\xc5\xbeenj\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednji ali centralni re\xc5\xbeenj sestavljajo pre-, post- in paracentralne vijuge. Pomemben je za motoriko.\n_START_SECTION_\nTemenski (parietalni) re\xc5\xbeenj\n_START_PARAGRAPH_\nTemenski ali parietalni re\xc5\xbeenj je pomemben za senzoriko. V primarni senzori\xc4\x8dni skorji potekajo procesi zaznavanja dotika in njegovega povezovanja z vidnimi ali slu\xc5\xa1nimi ob\xc4\x8dutki. Zato se \xc4\x8dlovek zaveda telesa in svojega polo\xc5\xbeaja v prostoru. Dominantna stran je pomembna za razumevanje govora. Nedominantna povezuje vidne in proprioceptivne ob\xc4\x8dutke. Ti omogo\xc4\x8dajo upravljanje telesa in predmetov.\n_START_SECTION_\nSen\xc4\x8dni (temporalni) re\xc5\xbeenj\n_START_PARAGRAPH_\nV sen\xc4\x8dnem ali temporalnem re\xc5\xbenju le\xc5\xbei primarno slu\xc5\xa1no podro\xc4\x8dje in podro\xc4\x8dje za razumevanje govora (Wernickovo podro\xc4\x8dje). Skupaj s temenskim re\xc5\xbenjem integrirata slu\xc5\xa1ne, vidne in somatske podatke, ki se spremenijo v misli in v spomin.\n_START_SECTION_\nZatilni (okcipitalni) re\xc5\xbeenj\n_START_PARAGRAPH_\nV zatilnem ali okcipitalnem re\xc5\xbenju le\xc5\xbei podro\xc4\x8dje, odgovorno za vid. Omogo\xc4\x8da, da si \xc4\x8dlovek vidne informacije predstavlja in jih interpretira.\n_START_SECTION_\nInsula ali insularni re\xc5\xbeenj\n_START_PARAGRAPH_\nInsula ali insularni re\xc5\xbeenj je predel skorje, ki je ugreznjen v globino. Prekrivajo ga sosednji re\xc5\xbenji - \xc4\x8delni, temenski in sen\xc4\x8dni. Insula obsega ve\xc4\x8d vijug. Od drugih re\xc5\xbenjev jo razmejuje sulcus circularis.\n_START_SECTION_\nLimbi\xc4\x8dni re\xc5\xbeenj\n_START_PARAGRAPH_\nLimbi\xc4\x8dni re\xc5\xbeenj tvorijo deli orbitalne skorje \xc4\x8delnega re\xc5\xbenja, obro\xc4\x8dasta vijuga, istmus, hipokampalna vijuga, uncus in primarna vohalna skorja. Sem sodijo tudi cingulum, septalna jedra, hipokampus in amigdala. Povezan je z mamilarnimi telesci in retikulatno formacijo mezencefalona. Njegova funkcija je uravnavati delovanje mo\xc5\xbeganov, povezano z visceralno aktivnostjo, s \xc4\x8dustvi in spominom.'