b'\n_START_ARTICLE_\nBukva\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBukva je riba z vretenastim telesom, ki ima olivno siv do olivno zelen hrbet, trebuh pa je bele barve. Po bokih se horizontalno od \xc5\xa1kr\xc5\xbenega poklopca pa vse do repa vle\xc4\x8dejo od 3 do 4 zlatorumene proge. Bukva zraste do 35\xc2\xa0cm in lahko tehta do pol kilograma. Zna\xc4\x8dilne zanjo so velike o\xc4\x8di, po katerih je dobila latinsko ime Boops, kar bi lahko prevedli kot\xc2\xa0\xc2\xbbvolook\xc2\xab._NEWLINE_Prehranjuje se s planktonom in drobnimi \xc5\xbeivalicami, ki \xc5\xbeivijo na algah. Drsti se spomladi.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nBukva je pela\xc5\xa1ka riba obalnega pasu, ki se po navadi zadr\xc5\xbeuje do 50 metrov globine, poleti pa se lahko umakne tudi do 100 metrov globoko. Zime pre\xc5\xbeivljajo jate bukev bli\xc5\xbeje obali, poleti pa se umaknejo na odprto morje. Raz\xc5\xa1irjena je po Sredozemskem morju, tudi v Jadranu, najti pa jo je mogo\xc4\x8de tudi v \xc4\x8crnem morju. Pogosta je tudi v vzhodnem Atlantiku od \xc5\xa0kotske do Norve\xc5\xa1ke na severu, pa vse do Angole in Azorov na jugu._NEWLINE_Bukva ne predstavlja gospodarsko zelo pomembne vrste, lovijo pa jo najve\xc4\x8d pono\xc4\x8di ob lu\xc4\x8deh z velikimi mre\xc5\xbeami za sardele ali celo v mre\xc5\xbee vle\xc4\x8dnice. V ribarnicah je pogosta, vendar ne preve\xc4\x8d priljubljena vrsta, saj ima njeno meso izrazit vonj po jodu. Kulinari\xc4\x8dno sodi med tretjerazredne ribe, ki jih po ve\xc4\x8dini pripravljajo na \xc5\xbearu ali kuhane.'