b'\n_START_ARTICLE_\nDrago Poto\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPoto\xc4\x8dnik je leta 1923 v Ljubljani dokon\xc4\x8dal gimnazijo in nato 5 semestrov Ekonomsko komercialne visoke \xc5\xa1ole v Zagrebu. Med leti bil 1925\xe2\x80\x931941 je bil zaposlen pri \xc4\x8dasopisu kjer je bil urednik gospodarske rubrike. Leta 1942 je postal tajnik Pokrajinske zveze delodajalcev v Ljubljani; od junija 1945 je bil tajnik Zdru\xc5\xbeenja denarnih in zavarovalnih zavodov v Ljubljani in od 1947 honorarni predavatelj na gospodarski fakulteti. Poto\xc4\x8dnik je deloval tudi v novinarskih strokovnih organizacijah, tako 1928\xe2\x80\x931941 kot blagajnik ljubljanske sekcije Jugoslovanskeha novinarskega dru\xc5\xa1tva, 1931\xe2\x80\x931945 kot podpredsednik stavbne in gospodarske zadruge Novinarski dom in kot \xc4\x8dlan Socialno ekonomskega in\xc5\xa1tituta od njega ustanovitve._NEWLINE_Poto\xc4\x8dnikov pomen je v tem, da se je postopoma razvil v enega na\xc5\xa1ih najpomembnej\xc5\xa1ih gospodarskih publicistov tistega \xc4\x8dasa. V \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dlankih in razpravah, ki jih je priob\xc4\x8deval je bil od 1930 do 1932 tudi urednik rubrike Ekonomski pregled, kjer je obdeloval probleme iz podro\xc4\x8dja financ, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva in industrije, gospodarske statistike in gospodarske zgodovine. Njegovi \xc4\x8dlanki so bili napisani z veliko spretnostjo in strokovnim znanjem. Va\xc5\xbene so njegove razprave o zgodovini slovenskih bank, ki so prikazale razvoj ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva do 1918. Razprave so iz\xc5\xa1le v ve\xc4\x8d nadaljevanjih pod naslovom Iz zgodovine slovenskih bank, za \xc4\x8das od 1918\xe2\x80\x931938 pod naslovom Slovensko denarni\xc5\xa1tvo in za \xc4\x8das 1941\xe2\x80\x931945 v razpravi Na\xc5\xa1e denarstvo in zavarovalstvo za \xc4\x8dasa okupacije, ki jo je izdalo 1945 kot posebno bro\xc5\xa1uro Zdru\xc5\xbeenje denararnih in zavarovalnih zavodov v Ljubljani._NEWLINE_Pomemben je tudi Poto\xc4\x8dnikov Statisti\xc4\x8dni pregled (1939) v katerem je zbral vse razpolo\xc5\xbeljive podatke iz gospodarske statistike Slovenije v letih 1918\xe2\x80\x931938. Ob stoletnici vev\xc5\xa1kih papirnic 1943 je spisal (anonimno) bro\xc5\xa1uro o nastanku in razvoju tega industrijskega podjetja. Med manj\xc5\xa1imi \xc4\x8dlanki velja omeniti: Stanje ruskega gospodarstva in vpra\xc5\xa1anje priznanja Rusije (1924) v katerem se je zavzemal za to, da Jugoslavija nave\xc5\xbee diplomatske stike s Sovjetsko zvezo, kar je spro\xc5\xbeilo polemiko z dr. Ehrlichom v \xc4\x8casu (1923/24, \xc5\xa1t. 204, 217, 294); Stanje industrije v Sloveniji (1925); Statisti\xc4\x8dni doneski k industriji ljubljanskega trgovstva (1931); Privilegirani denarni zavodi v na\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavi (1933); \xc5\xbdelezarstvo na Gorenjskem (1937); Na\xc5\xa1a te\xc5\xbeka industrija (1937); Na\xc5\xa1e rudarstvo (1939); Investicijska delavnost v na\xc5\xa1i dr\xc5\xbeavi (1939); Podatki poklicne statistike pri nas in drugod (1940).'