b'\n_START_ARTICLE_\nOziris\n_START_SECTION_\nUpodobitev\n_START_PARAGRAPH_\nUpodabljajo ga kot v belo zavito mumijo, ki ima razkrit obraz s faraonsko brado. Na glavi ima krono, ki je podobna kroni Gornjega Egipta in ima ob straneh dve nojevi peresi. Ko\xc5\xbea je zeleno obarvana, kar je znak ponovnega rojstva ali \xc4\x8drno obarvana, kar je znak rodovitne zemlje oz. plodnosti. Roki ima prekri\xc5\xbeani na prsih. V eni roki dr\xc5\xbei ukrivljeno palico, v drugi bi\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOzirisov mit\n_START_PARAGRAPH_\nMit o Ozirisu je najnatan\xc4\x8dneje opisal Plutarh v delu Izis in Oziris napisanem leta 120 pr.n.\xc5\xa1t. Po tem mitu naj bi Set ubil in razkosal truplo svojega brata Ozirisa. Dele telesa je raztrosil po celem in Egiptu in tako onemogo\xc4\x8dil, da bi bil Oziris pravilno pokopan. Izis, Ozirisova sestra in \xc5\xbeena, je za\xc4\x8dela zbirati posamezne dele telesa. Zbrala je vse dele trupla, razen penisa, ki ga je pojedla riba. S svojo \xc4\x8dude\xc5\xbeno mo\xc4\x8djo zdravljenja je Ozirisa ponovno o\xc5\xbeivela. Ob tem je z njim tudi zanosila in pozneje rodila boga Hora, ki vlada \xc5\xbeivemu Egiptu. Po ponovnem rojstvu se je Oziris umaknil v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo in postal bog mrtvih. _NEWLINE_Napetosti med bratoma pogosto razlagajo kot napetost med urejenim, rodovitnim Egiptom (Oziris) in kaoti\xc4\x8dnim, nerodovitnim podro\xc4\x8djem pu\xc5\xa1\xc4\x8dave (Set); ali pa kot nasprotje med poplavami (Oziris) in viharji (Set).\n_START_SECTION_\nTemplji\n_START_PARAGRAPH_\nOzirisa so \xc4\x8dastili v mnogih manj\xc5\xa1ih sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih, skupaj z lokalnimi bogovi. Obstajala pa sta dva pomembna templja posve\xc4\x8dena prav Ozirisu in sicer v mestu Busiris v Nilovi delti in v Abydosu. Ohranjen je samo tempelj v Abydosu. Tam so Ozirisa \xc4\x8dastili \xc5\xbee v prvi dinastiji; v dvanajsti dinastiji pa so sveti\xc5\xa1\xc4\x8de obnovili in kraj je postal cilj \xc5\xa1tevilnih romanj. Ljudje so prisostvovali obredom in se poklonili kipom Ozirisa, ali pa so se poklonili mahat - zidu iz opeke iz blata, na katerih je bila stela posve\xc4\x8dena Ozirisu. Veljalo je, da mora Stari Egip\xc4\x8dan vsaj enkrat v \xc5\xbeivljenju poromati v Abydos. \xc4\x8ce mu to v \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja ni uspelo, se je na romanje lahko odpravil tudi po smrti. V ta namen so v grobnice umrlih dodajali makete ladij, ki so umrlega lahko pripeljale na kraj romanja. Najlep\xc5\xa1o mahat v Abidosu je postavil Seti I., faraon zgodnje Devetnajste dinastije. Iz upodobitev se je dalo razbrati, kak\xc5\xa1ni so bili obredi v \xc4\x8dast Ozirisa in kak\xc5\xa1en je mit o Ozirisu. Seti je pogosto ob svoje ime (katerega izvor je v imenu hudobnega brata Seta) postavil ime Ozirisa.'