b'\n_START_ARTICLE_\nArzava\n_START_PARAGRAPH_\nArzava je bila regija in politi\xc4\x8dna entiteta (kraljestvo ali zveza lokalnih dr\xc5\xbeavic) v zahodni Anatoliji  v drugi polovici 2. tiso\xc4\x8dletja n. \xc5\xa1t. (pribli\xc5\xbeno od 15. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. do za\xc4\x8detka 12. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.). Domneva se, da je bilo jedro dr\xc5\xbeave ob reki Kestos (tur\xc5\xa1ko K\xc3\xbc\xc3\xa7\xc3\xbck Menderes). Njena prestolnica je bila Apasa, kasnej\xc5\xa1i Efez. Ko so Arzavo podjarmili Hetiti, so jo razdelili v tri province. Ju\xc5\xbena provinca ob reki  Meander se je imenovala Mira in kasneje Karija. Provinca ob reki Gediz se je imenovala De\xc5\xbeela ob reki Seha in kasneje Lidija. Vzhodna provinca se je imenovala Hapala._NEWLINE_Predhodnico Arzave Asuvo, v katero so bili vklju\xc4\x8deni tudi deli zahodne Anatolije, so podjarmili Hetiti kralja Tudhalije I. okoli leta 1400 pr. n. \xc5\xa1t. Arzava je bila zahodna hetitska soseda in tekmica Srednjega in Novega hetitskega kraljestva. V hetitskih besedilih je omenjena kot tesna zaveznica Ahijave, ki ustreza Ahajcem v mikenski Gr\xc4\x8diji. Ahajci in Arzava so v ve\xc4\x8d obdobjih sklenili zvezo proti Hetitom.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nBritanska odprava v Beycesultan v notranji zahodni Anatoliji leta 1954 je odkrila, da je imel lokalni kralj v svoji hi\xc5\xa1i centralno ogrevanje, ki ga je ponovno odkril Gaj Sergij Orata v anti\xc4\x8dnem Rimskem cesarstvu okoli leta 80 pr. n. \xc5\xa1t.'