b'\n_START_ARTICLE_\nPaulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nPaulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo je pomembno v mnogih fizikalnih pojavih. Eno od najpomembnej\xc5\xa1ih je elektronsko lupinska zgradba atomov. Za ta primer je na\xc4\x8delo izvirno tudi dolo\xc4\x8deno. Elektri\xc4\x8dno nevtralen atom vsebuje mejne elektrone, katerih \xc5\xa1tevilo je enako \xc5\xa1tevilu protonov v atomskem jedru. Ker so elektroni fermioni, jim Paulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo prepoveduje, da bi zasedli ista kvantna stanja._NEWLINE_Poglejmo na primer nevtralni helijev atom, ki ima dva mejna elektrona. Oba od njiju lahko zasedeta stanja z najni\xc5\xbejo energijo (1s), kjer pridobita razli\xc4\x8dna spina. To ne kr\xc5\xa1i Paulijevega izklju\xc4\x8ditvenega na\xc4\x8dela, ker je spin del kvantnega stanja elektrona in s tem elektrona zasedata dve razli\xc4\x8dni kvantni stanji. Vendar ima lahko spin le dve razli\xc4\x8dni vrednosti (oziroma lastni vrednosti). V litijevem atomu, ki vsebuje tri mejne elektrone, tretji elektron ne more zasesti stanja z najni\xc5\xbejo energijo (1s) in mora namesto tega zasesti prvo vi\xc5\xa1je stanje 2s. Podobno imajo zaporedni elementi zaporedne lupine vi\xc5\xa1jih energij. Kemi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti elementov so v veliki meri odvisne od \xc5\xa1tevila elektronov na najbolj oddaljeni lupini. Ta zna\xc4\x8dilnost pojasni tudi periodno preglednico elementov._NEWLINE_Paulijevo na\xc4\x8delo je odgovorno tudi za stabilnost snovi v velikem merilu. Molekul ne moremo poljubno stiskati skupaj, ker mejni elektroni vsake molekule ne morejo preiti v ista stanja kot elektroni drugih molekul. To je vzrok za odbojni \xc4\x8dlen r\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xc2\xb2 v Lennard-Jonesovemu potencialu. Zaradi Paulijevega na\xc4\x8dela ne pademo skozi tla._NEWLINE_V astronomiji lahko najdemo \xc5\xa1e najbolj nenavaden prikaz tega pojava v obliki zvezd belih pritlikavk in nevtronskih zvezd. V obeh primerih atomsko zgradbo raztrgajo velike gravitacijske sile. Na snov deluje\xc2\xa0\xc2\xbbdegeneriran tlak\xc2\xab, ki ga dolo\xc4\x8da Paulijevo izklju\xc4\x8ditveno na\xc4\x8delo. Ta nenavadna oblika snovi je znana kot degenerirana snov. V belih pritlikavkah degeneriran tlak elektronov raztegne atome narazen. V nevtronskih zvezdah, kjer so \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje gravitacijske sile, se elektroni spojijo s protoni in tvorijo nevtrone, kar proizvede \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji degeneriran tlak._NEWLINE_Ni pa \xc5\xa1e jasno, zakaj Paulijevo na\xc4\x8delo velja in kje so fizikalne meje njegove veljavnosti.'