b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdvi\xc5\xbega\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nIzvor izraza\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8d izhaja iz piska pi\xc5\xa1\xc4\x8dalke, ki ga sodnik uporablja za ozna\xc4\x8devanje nezakonite ali grobe igre ter policist v opozorilo javnosti in ostalim \xc4\x8dlanom policije ob kriminalnih dejanjih. Izraz je leta 1970 skoval Ralph Nader, da bi se izognil negativnim konotacijam, prisotnih v izrazih kot je npr. ovaduh ali informator. Izraz je bil prvi\xc4\x8d javno uporabljen leta 1963, ko je Otto Otopeka posredoval zaupne dokumente o varnostnih tveganjih v novi ameri\xc5\xa1ki administraciji.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni avtorji se strinjajo o mnogih zna\xc4\x8dilnostih \xc5\xbevi\xc5\xbeganja, a kljub temu ne obstaja enotna definicija . Ve\xc4\x8dina definicij \xc5\xbevi\xc5\xbeganje opredeljuje kot poro\xc4\x8danje o vpra\xc5\xa1ljivi moralnosti in/ali neprimernemu po\xc4\x8detju, ki ni zakonito.\n_START_SECTION_\nPogoste reakcije in odnos do \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8dev\n_START_PARAGRAPH_\nMnenja o \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8dih so zelo razli\xc4\x8dna. Po eni strani so \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8di zaznani kot obve\xc5\xa1\xc4\x8devalci, ki izdajo kolege in organizacijo, v kateri delajo, in ki si prizadevajo izklju\xc4\x8dno za lastno slavo ali pa jih motivira pohlep, po drugi pa ljudje \xc5\xbevi\xc5\xbeganje zaznavajo kot eti\xc4\x8dno in celo hvalevredno dejanje, \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8de pa kot nesebi\xc4\x8dne posameznike, ki delujejo za javni interes in se trudijo za odgovorno delo v organizaciji. Slednji pogled je tudi prevladujo\xc4\x8d. Nekateri akademiki, kot na primer Thomas Alured Faunce, menijo, da si \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8di zaslu\xc5\xbeijo vsaj pravico do domneve, da so posku\xc5\xa1ali ravnati v skladu z eti\xc4\x8dnimi na\xc4\x8deli ter da bi bilo \xc5\xbevi\xc5\xbeganje bolj spo\xc5\xa1tovano, \xc4\x8de bi imelo trdnej\xc5\xa1o akademsko eti\xc4\x8dno podlago v vladnih sistemih upravljanja._NEWLINE_Verjetno je, da veliko ljudi sploh ne pomisli na prijavo domnevnih kr\xc5\xa1itev, ne samo zaradi strahu pred povra\xc4\x8dilnimi ukrepi, ampak tudi zaradi strahu pred izgubo odnosov na delovnem mestu in zunaj dela. Slednje je tudi vzrok, da pregon \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8dev postaja velik problem v veliko delih sveta:_NEWLINE_Zaposleni v akademskih krogih, gospodarstvu in vladi bi se lahko za\xc4\x8deli zavedati resnih tveganj za zdravje in okolje, vendar bi notranje politike lahko zagrozile s povra\xc4\x8dilnimi ukrepi tistim, ki poro\xc4\x8dajo o zgodnjih opozorilih. \xc5\xa0e posebej so v nevarnosti zaposleni v zasebnih podjetjih, saj obstaja mo\xc5\xbenost, da so odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni, degradirani ali ne dobijo povi\xc5\xa1ice zaradi poro\xc4\x8danja o okoljskih tveganjih ustreznim avtoritetam. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8di pogosto za\xc5\xa1\xc4\x8diteni z zakonodajo, pa jih delodajalci vseeno pogosto kaznujejo za prijavo nepravilnosti pri delu. Ukrepi so najpogosteje odpustitev, suspendiranje, degradacija delovnega mesta, zaseg pla\xc4\x8de in/ali neprijetno ravnanje drugih zaposlenih do \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8dev. Kot odziv na slednje, je veliko zasebnih organizacij oblikovalo podporne skupine ali sklade za prijavitelje nepravilnosti (npr. National Whistleblowers Center ter Whistleblowers UK v ZDA in Public Concern at Work v Veliki Britaniji). Podporni ukrepi so oblikovani ravno zaradi tega, ker so \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8di pogosto izlo\xc4\x8deni s strani sodelavcev, diskriminirani s strani bodo\xc4\x8dih zaposlovalcev ali odpu\xc5\xa1\xc4\x8deni iz svoje organizacije. Na ta na\xc4\x8din sku\xc5\xa1ajo organizacije prepre\xc4\x8diti mobing, ki je skrajna oblika trpin\xc4\x8denja na delovnem mestu, in se dogaja, kadar se skupina ljudi obrne proti izlo\xc4\x8denemu posamezniku.\n_START_SECTION_\nEti\xc4\x8dne dileme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdvi\xc5\xbeganje vklju\xc4\x8duje konflikte lojalnosti (zvestobe), pravice do svobode govora in eti\xc4\x8dne dileme, ki se delijo na proceduralne in substantivne. Proceduralne vklju\xc4\x8dujejo pomembnost problema, motivacijo, (ne)anonimnost, primerno publiko in vpra\xc5\xa1anje, ali bo dejanje \xc5\xbevi\xc5\xbeganja vredno svojih posledic. Nekateri avtorji menijo, da je glavna eti\xc4\x8dna dilema \xc5\xbevi\xc5\xbeganja koflikt, ki se pojavi pri uravnote\xc5\xbeevanju vrednost, multiplih lojalnosti in dol\xc5\xbenosti do organizacije, splo\xc5\xa1ne javnosti, profesionalnih zdru\xc5\xbeenj, dru\xc5\xbeine, prijateljev in sebe. Jensen tudi predpostavlja, da \xc5\xbevi\xc5\xbeganje spremeni predvidevanja o tem, kaj je dobro za organizacijo in kaj za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost ter da je pripadnost/zvestoba skupini medkulturno razli\xc4\x8dna._NEWLINE_Bernstein in sodelavci  menijo, da je kr\xc5\xa1enje profesionalnih standardov najpogostej\xc5\xa1i vzrok \xc5\xbevi\xc5\xbeganja. Napetost med potrebo po prepre\xc4\x8devanju zlorab in ohranjanju zaupanja, je po njihovem mnenju pomembna to\xc4\x8dka napetosti in neodlo\xc4\x8denosti pri poro\xc4\x8danju. Laframboise  je predlagal, je \xc5\xbevi\xc5\xbeganje zaznano kot bolj upravi\xc4\x8deno, kadar je sporno dejanje v nasprotju z vrednotami skupine sodelavcev, kot kadar je dejanje zaznano kot ilegalno ali neprimerno. Vendar pa v nekaterih primerih vrednote skupine sprejemajo vedenje, ki je \xc5\xa1kodljivo posameznikom, manj\xc5\xa1inskim skupinam in/ali okolju, zato je potrebno, da ga \xc5\xbevi\xc5\xbeganje izzove/izpostavi. Obstaja pa tudi napetost med posledi\xc4\x8dno (osnovano na verjetnih posledicah) in deontolo\xc5\xa1ko (osnovano na intrinzi\xc4\x8dni moralnosti dejanja) etiko, npr. ali so manj\xc5\xa1a neprimerna dejanja lahko upravi\xc4\x8dena, ker prepre\xc4\x8dujejo resne posledice._NEWLINE_Veliko avtorjev poudarja vrednost lojalnosti zaposlitveni organizaciji in preu\xc4\x8duje konflikte med to lojalnostjo in dol\xc5\xbenostmi do \xc5\xa1ir\xc5\xa1e skupnosti. Nekateri teoretiki verjamejo v popolnoma lojalne zaposlene, ki nimajo konfliktov med osebnimi in organizacijskimi cilji, medtem ko drugi zagovarjajo pluralne/mno\xc5\xbeinske lojalnosti kot jamstvo pred izgubo kriti\xc4\x8dne presoje v prid sledenju \xc5\xa1irokim organizacijskim ciljem. Nekateri mened\xc5\xbeerji menijo, da je dol\xc5\xbenost varovanja zaupnosti pomembnej\xc5\xa1a od eti\xc4\x8dnih pomislekov in da bi zaposleni z eti\xc4\x8dnimi pomisleki morali dati odpoved, kar pa je te\xc5\xbeko za osebe z velikimi finan\xc4\x8dnimi obveznostmi in za finan\xc4\x8dno vzdr\xc5\xbeevane osebe.\n_START_SECTION_\nTeorije \xc5\xbevi\xc5\xbeganja\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina razliskovanja na podro\xc4\x8dju \xc5\xbevi\xc5\xbeganja je ali opisnega ali pa ne zajame vseh karakteristik \xc5\xbevi\xc5\xbeganja. Miethe in sodelavci predlagajo, da bi teorije morale upo\xc5\xa1tevati osebnostne lastnosti opazovalca, situacijski kontekst in organizacijsko strukturo. Vrsto in resnost dejavnosti/kr\xc5\xa1itve avtorji obravnavajo kot dodatni lo\xc4\x8deni kategoriji, za razlago pojava \xc5\xbevi\xc5\xbeganja pa predlagajo socialno u\xc4\x8denje, socialne vezi in teorijo racionalne izbire.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8dev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdvi\xc5\xbega\xc4\x8di so pogosto na\xc4\x8delni posamezniki z mo\xc4\x8dnimi moralnimi prepri\xc4\x8danji, z visoko stopnjo moralnega razvoja, z univerzalnimi standardi pravi\xc4\x8dnosti in samou\xc4\x8dinkovitosti ter visoko ravnjo notranje kontrole. Miceli s sodelavci pravi, da so pogosto bolj zadovoljni s svojo slu\xc5\xbebo, a ne nujno s svojo pla\xc4\x8do. \xc5\xbdvi\xc5\xbega\xc4\x8di, ki nepravilnosti razkrijejo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti, imajo tudi malenkost ve\xc4\x8dje zaupanje v univerzalne standarde in so se pripravljeni \xc5\xbertvovati za splo\xc5\xa1no dobro. Alford  trdi, da jih lahko motivira tudi potreba, da njihova javna podoba ne bi bila zaznamovana z nepravilnim po\xc4\x8detjem ali pa jih motivira \xc5\xbeelja po ohranitvi samopodobe moralnega \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Avtorji Bjorkelo, Einarsen in Matthiesen  navajajo, da so \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8di tudi zelo ekstravertni, dominantni in nizko sprejemljivi ljudje._NEWLINE_Nekatere raziskave nakazujejo, da se \xc5\xbeenske redkeje pojavijo v vlogi \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8dev kot mo\xc5\xa1ki, saj se bolj podredijo mnenju ve\xc4\x8dine. Vsekakor pa imajo \xc5\xbeenske pogosto manj varne in ni\xc5\xbeje statusne polo\xc5\xbeaje kot mo\xc5\xa1ki in so zato lahko bolj ranljive za povra\xc4\x8dilne ukrepe.\n_START_SECTION_\nPodpora\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbeni viri podpore vklju\xc4\x8dujejo strokovna dru\xc5\xa1tva, novinarje, zakonodajalce, verske voditelje/skupnosti ter \xc5\xa1ir\xc5\xa1o skupnost.'