b'\n_START_ARTICLE_\nFranjo Kogoj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMedicino je \xc5\xa1tudiral v Gradcu in Pragi, kjer je leta 1920 diplomiral. Bil je na specializaciji v Pragi, izpopolnjeval se je v Brnu, Wroclawu, Strasbourgu in Parizu. Od leta 1926 je \xc5\xbeivel in delal v Zagrebu kot predstojnik Klinike za ko\xc5\xbene in spolne bolezni ter redni profesor za dermatovenerologijo Univerze v Zagrebu. Na tem mestu je ostal s prekinitvijo med 2. svetovno vojno vse do upokojitve leta 1965. V letih 1955 - 1964 je strokovno vodil Dermatovenerolo\xc5\xa1ko kliniko v Ljubljani, v letih 1967\xe2\x80\x931974 pa je kljub upokojitvi \xc5\xa1e vodil In\xc5\xa1titut za klini\xc4\x8dnomedicinsko raziskovanje v Zagrebu. Bil je redni \xc4\x8dlan Hrva\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti in tudi njen predsednik, dopisni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (od 29. marca 1953), ter \xc4\x8dlan Srbske akademije znanosti in umetnosti, Akademije znanosti in umetnosti Bosne in Hercegovine, Nem\xc5\xa1ke akademija znanosti Leopoldina, \xc5\xa1vicarske akademije medicinskih znanosti in avstrijskega znanstvenega dru\xc5\xa1tva. Bil je \xc4\x8dastni ali dopisni \xc4\x8dlan 24 znanstvenih dematolo\xc5\xa1kih dru\xc5\xa1tev po svetu in \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan slovenskega zdravni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva. Dobil je naslov \xc4\x8dastnega doktorja univerze v Ljubljani (1961), Gradcu (1962), Zagrebu (1968) in Voja\xc5\xa1ke medicinske akademije JLA v Beogradu (1970). Napisal je okoli 230 strokovnih in znanstvenih \xc4\x8dlankov, monografij in u\xc4\x8dbenikov. Njegova znanstvena dela so bila objavljena v priznanih svetovnih strokovnih revijah.'