b'\n_START_ARTICLE_\nRastline\n_START_SECTION_\nKaj je rastlina\n_START_PARAGRAPH_\nAristotel je razdelil vsa \xc5\xbeiva bitja na \xc5\xbeivali, ki se lahko premikajo, da si ulovijo hrano in rastline, ki se na splo\xc5\xa1no ne premikajo ali imajo \xc4\x8dutne organe. V von Linn\xc3\xa9jevem sistemu so postale rastline kraljestvo Vegetabilia (kasneje Metaphyta ali Plantae). Od takrat naprej je bilo jasno, da so Plantae, kakor so bile dolo\xc4\x8dene na za\xc4\x8detku, vsebovale razli\xc4\x8dne nesorodne skupine, glive ter razli\xc4\x8dne skupine alg, ki so bile prestavljene v nova kraljestva. Vseeno jih pogosto obravnavajo kot rastline v razli\xc4\x8dnih sobesedilih.\n_START_SECTION_\nTranspiracija in osmoza\n_START_PARAGRAPH_\nTranspiracija je izhlapevanje vode iz listov rastlin skozi listne re\xc5\xbee. Da rastlina med izparevanjem vode to izgubo nadomesti, se s pomo\xc4\x8djo transpiracije (izhlapevanja) ta voda dviguje iz korenin navzgor. Temu pravimo transpiracijski tok. Voda se skozi rastlino pretaka z osmozo. Osmoza je pretakanje vode iz \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e raztopine v mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o. Voda v rastlinskih celicah je \xc5\xa1ibka raztopina mineralnih snovi. Ko v listnih celicah izhlapi, postane raztopina v njih mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, tako da se voda pretaka vanje iz bli\xc5\xbenjih celic. To povzro\xc4\x8da veri\xc5\xbeno reakcijo skozi vse celice rastlin.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dutljivost rastlin\n_START_PARAGRAPH_\nRastline so ob\xc4\x8dutljive za razli\xc4\x8dne dra\xc5\xbeljaje \xe2\x80\x93 na primer za svetlobo \xe2\x80\x93 in se nanje tudi odzivajo. Na\xc4\x8dinu, kako se rastline obra\xc4\x8dajo ali rastejo proti dra\xc5\xbeljajem (ali pro\xc4\x8d od njih), pravimo tropizem._NEWLINE_\xc4\x8ce rastlino postavimo na primer na son\xc4\x8dno okensko polico, se po nekaj dneh ve\xc4\x8dina njenih listov obrne proti svetlobi. Tak\xc5\xa1ni reakciji pravimo fototropizem. Hidrotropizem je rast korenin proti vodi, geotropizem pa je reakcija rastlin na zemeljsko te\xc5\xbenost, ko korenine rastejo navzdol.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje rastlin\n_START_PARAGRAPH_\nRastline se razmno\xc5\xbeujejo na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Cvetnice na primer se razmno\xc5\xbeujejo z razvijanjem semen. Temu pravimo spolno razmno\xc5\xbeevanje, saj se semena oblikujejo tedaj, ko se zdru\xc5\xbeita mo\xc5\xa1ka in \xc5\xbeenska spolna celica v zigoto. Pri nekaterih cvetnicah poznamo tudi nespolno razmno\xc5\xbeevanje.\n_START_SECTION_\nPridelovanje semen\n_START_PARAGRAPH_\nCvetovi vsebujejo razmno\xc5\xbeevalne organe, se pravi dele, ki razvijajo mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske celice. Delom, ki vsebujejo mo\xc5\xa1ke celice, pravimo pra\xc5\xa1niki, tistim, ki vsebujejo \xc5\xbeenske celice, pa plodni listi. Nekatere rastline imajo le po en plodni list v vsakem cvetu. Druge, kot na primer zlatica, jih imajo ve\xc4\x8d. Znotraj vsakega plodnega lista je plodnica, ki vsebuje eno ali ve\xc4\x8d plodnih zasnov, to je \xc5\xbeenskih celic, vsak plodni list ima lepljiv vrh, ki mu pravimo brazda. V pra\xc5\xa1nikih nastaja na tiso\xc4\x8de manj\xc5\xa1ih zrn, ki jim pravimo pelod, in vsako zrno vsebuje mo\xc5\xa1ko celico. Peclji pra\xc5\xa1nikov se imenujejo pra\xc5\xa1ne niti, vrhovi pa pra\xc5\xa1nice. V pra\xc5\xa1nicah so pelodne vre\xc4\x8dice, v katerih nastaja cvetni prah, ko je ta nared, se vre\xc4\x8dice razpo\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nOpra\xc5\xa1itev\n_START_PARAGRAPH_\nZa nastanek semena mora pelod potovati od pra\xc5\xa1nikov do brazde drugega cveta istega tipa. Temu pravimo opra\xc5\xa1itev. Pelod od cveta do cveta lahko prena\xc5\xa1ajo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, netopirji, ptice ali veter. \xc5\xbdu\xc5\xbeelke obiskujejo cvetove, da zbirajo nektar, sladko teko\xc4\x8dino, ki nastaja na dnu ven\xc4\x8dnih listov. Ko pristanejo na cvetu, se pelod prilepi nanje. Ko obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo naslednji cvet, se pelod otre na brazdi, se pravi na vrhu plodnega lista. Za cvetove, ki jih opra\xc5\xa1ijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, so bolj ali manj zna\xc4\x8dilni \xc5\xbeivobarvni ven\xc4\x8dni listi in vonj, ki \xc5\xbeu\xc5\xbeelke privla\xc4\x8di. Ven\xc4\x8dni listi imajo pogosto vzorce, ki usmerjajo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke k nektarju, in jim pravimo medeni vodniki. Cvetovi, ki jih opra\xc5\xa1i veter, na primer cvetovi evkalipta, imajo ven\xc4\x8dne liste in ne izlo\xc4\x8dajo nektarja ali vonja. Njihov pelod je droben in gladek in pra\xc5\xa1niki visijo zunaj cvetov, tako da pelod zlahka odpihne \xc5\xbee rahel veter.\n_START_SECTION_\nOploditev\n_START_PARAGRAPH_\nKo zrnce peloda pristane na brazdi, razvije cev navzdol, skozi plodni list do semenskih zasnov, tako da se lahko zdru\xc5\xbeita mo\xc5\xa1ka in \xc5\xbeenska celica. Temu pravimo oploditev, zdru\xc5\xbeenim celicam pa zigota. Po oploditvi plodnica zraste in se razvije v plod. Oblikujejo se semena. Rastlina ne potrebuje ve\xc4\x8d svojih preostalih cvetnih delov, tako da ti ovenijo in odmrejo. Vsako seme vsebuje kal\xc4\x8dek, ki se bo razvil v novo rastlinico, in hrano imenovano endosperm, ki zagotavlja energijo za rast nove rastline.\n_START_SECTION_\nPlodovi in semena\n_START_PARAGRAPH_\nCvetnice se razmno\xc5\xbeujejo z razvijanjem semen. Semena \xc5\xa1\xc4\x8ditijo plodovi, ki imajo bodisi debela in v mnogih primerih okusne mesnate plasti, ali pa le suhe lupine ali ovoji s semeni znotraj njih. Vsako seme vsebuje kal, iz katerega se bo v ustreznih razmerah razvila nova rastlina.\n_START_SECTION_\nPlod\n_START_PARAGRAPH_\nKo se znotraj cveta oblikujejo semena, se deli cveta razvijejo v plod. Poznamo \xc5\xa1tevilne vrste in oblike plodov. Nekateri izmed njih, ki sodijo k zelenjavi \xe2\x80\x93 na primer paradi\xc5\xbenik \xe2\x80\x93 so pravzaprav sade\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjanje semen\n_START_PARAGRAPH_\nRastline so se razvile na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov za razna\xc5\xa1anje svojih semen, tako da ne tekmujejo z mati\xc4\x8dno rastlino za prostor, svetlobo in vodo. Temu pravimo raz\xc5\xa1irjanje semen. Semena lahko raznosijo \xc5\xbeivali, veter ali voda, ali pa se raz\xc5\xa1irijo naokrog potem, ko se sade\xc5\xbe razpo\xc4\x8di. Semena, ki jih razpr\xc5\xa1i veter, so zelo lahka in imajo dla\xc4\x8dice ali tanka, papirju podobna krila, da jih veter la\xc5\xbeje nosi po zraku. Razpr\xc5\xa1ena semena se razvijejo v strokih. Potem, ko se stroki posu\xc5\xa1ijo, se hipoma odprejo, tako da se semena raztresejo pro\xc4\x8d od mati\xc4\x8dne rastline. Semena, ki jih raz\xc5\xa1iri voda, na primer kokosovi orehi, imajo nepremo\xc4\x8dljive lupine. Kokosovi orehi so semena kokosove palme. Plavajo na rekah ali morju, dokler jih voda ne naplavi na obre\xc5\xbeje. Mesnate plodove s semeni, kot na primer jagode, jedo ptice in druge \xc5\xbeivali, ki semena potem izlo\xc4\x8dijo s svojimi iztrebki. Semena s kavlji, kakr\xc5\xa1na ima na primer repinec, se oprijemajo \xc5\xbeivalskega ko\xc5\xbeuha, le\xc5\xa1nika in zrna pa lahko \xc5\xbeivali odnesejo dale\xc4\x8d pro\xc4\x8d in zakopljejo.'