b'\n_START_ARTICLE_\nRiccardo Patrese\n_START_SECTION_\nShadow in Arrows (1977 - 1981)\n_START_PARAGRAPH_\nPatrese je v Formuli 1 debitiral v sezoni 1977 z zasebno britansko ekipo Shadow, ki se je v tistem letu zna\xc5\xa1la v hudi finan\xc4\x8dni krizi, zato je bila prisiljena zamenjati dirka\xc4\x8de po polovici sezone. Ekipo je prevzel Arrows, ki je po domnevni goljufiji tudi prevzela "Sen\xc4\x8dino" \xc5\xa1asijo in motor. Patrese je v ekipi vseeno ostal, bil je tudi blizu zmage na Veliki nagradi Ju\xc5\xbene Afrike 1978, vendar mu je odpovedal motor 15 krogov pred koncem dirke. Kasneje istega leta je bil vpleten v mno\xc5\xbei\xc4\x8dno nesre\xc4\x8do na Veliki nagradi Italije, \xc5\xbertev nesre\xc4\x8de pa je bil Ronnie Peterson. Nekaj \xc4\x8dasa je bil tudi v igri za mo\xc5\xbenega povzro\xc4\x8ditelja nesre\xc4\x8de (najbolj pa ga je krivil James Hunt, v katerega je Patrese tudi tr\xc4\x8dil), grozila mu je tudi kazen prepovedi nastopa na eni dirki, vendar so vse obto\xc5\xbebe kasneje odvrgli.\n_START_SECTION_\nBrabham (1982 - 1983)\n_START_PARAGRAPH_\nPred sezono 1982 je prestopil v Brabham, kjer si je po spletu sre\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din (de\xc5\xbene razmere) privozil prvo zmago v Monaku, vendar \xc5\xa1ele v zadnjem krogu dirke. Zmagal je tudi na dirki za Veliki nagradi Ju\xc5\xbene Afrike v naslednji sezoni 1983. Vodil je tudi na dirki na Veliki nagradi San Marina, vendar jo je zaradi tr\xc4\x8denja kon\xc4\x8dal. Sezono 1983, je kot mo\xc5\xa1tveni kolega Nelsona Piqueta, ki je postal svetovni prvak, kon\xc4\x8dal na solidnem 9. mestu.\n_START_SECTION_\nAlfa Romeo (1984 - 1985)\n_START_PARAGRAPH_\nAlfa Romeo je bila v sezoni 1984 povpre\xc4\x8den dirkalnik, Patrese pa je osvojil ene stopni\xc4\x8dke na dirki za Veliko nagrado Italije, sezono pa skupno 8 to\xc4\x8dkami.\n_START_SECTION_\nBrabham (1986 - 1987)\n_START_PARAGRAPH_\nPatrese je znova prestopil v Brabham, vendar pa mo\xc5\xa1tvo ni ve\xc4\x8d toliko vlagalo v zmage na dirkah. Uporabljalo je motorje BMW, ki so veljali za najzmogljivej\xc5\xa1e motorje v Formuli 1. Vendar motorji se niso obnesli, Patrese pa je padel v sivo povpre\xc4\x8dje, mnogi so ga tudi kritizirali.\n_START_SECTION_\nWilliams (1987 - 1992)\n_START_PARAGRAPH_\nNa koncu sezone 1978, so ga po po\xc5\xa1kodbi Nigela Mansella, poklicali v mo\xc5\xa1tvo Williams kot zamenjavo za zadnje tri dirke sezone. Patrese je navdu\xc5\xa1il in mo\xc5\xa1tvo mu je ponudilo nekajletno pogodbo. Mo\xc5\xa1tvo je po odhodu Honde vzelo nekonkuren\xc4\x8dne motorje proizvajalca Judd. Z mo\xc5\xa1tvenim kolegom Thierryjem Boutsenom sta se bila zmo\xc5\xbena boriti le za to\xc4\x8dke svetovnega prvenstva. Patresejeva tretja zmaga je pri\xc5\xa1la v sezoni 1990 na dirki za Veliko nagrado San Marina, \xc5\xbee z Renaultovimi motorji, sezono pa je kon\xc4\x8dal na 7. mestu._NEWLINE_Williams je postal zelo konkuren\xc4\x8den dirkalnik, Patrese pa je kot drugi voznik mo\xc5\xa1tva (ob Nigelu Mansellu), dosegel v sezonah 1991 in 1992 tri zmage (VN Mehike (1991), VN Portugalske (1991) in VN Japonske (1992)).\n_START_SECTION_\nBenetton (1993)\n_START_PARAGRAPH_\nWilliams je postal vabljivo ime za dobre dirka\xc4\x8de, predvsem za Ayrtona Senno in Alaina Prosta, Patrese pa je bil prisiljen mo\xc5\xa1tvo zapustiti. Prestopil je v Benetton, dosegel nekaj solidnih rezultatov, vendar pa se ni moral kosati s talentiranim Michaelom Schumacherjem, zato se je odlo\xc4\x8dil, da po koncu sezone kon\xc4\x8da kariero dirka\xc4\x8da F1.\n_START_SECTION_\nPo upokojitvi\n_START_PARAGRAPH_\nPatrese je po upokojitvi postal \xc4\x8dlan oz. kapetan nogometnega kluba dirka\xc4\x8dev formule 1, t. i. "Nazionale Piloti", kjer dirka\xc4\x8di z igranjem zbirajo denar za dobrodelne namene._NEWLINE_Leta 2002, mu je njegov nekdanji delodajalec Williams ponudil nekaj krogov testne vo\xc5\xbenje._NEWLINE_Zadnji nepremagani rekord v F1 je bilo \xc5\xa1tevilo prevo\xc5\xbeenih dirk, ki ga je imel v lasti Patrese (256). Prvi, ki ga je presegel je bil Brazilec Rubens Barrichello na VN Tur\xc4\x8dije leta 2008, kasneje po povratku leta 2010 pa tudi Michael Schumacher, ki je na VN Belgije 2012 slavil (neuradno) 300. dirko.'