b'\n_START_ARTICLE_\nAlpska konvencija\n_START_PARAGRAPH_\nAlpska konvencija je mednarodna pogodba za varstvo naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in trajnostni razvoj v Alpah. Alpska konvencija je pogodba za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dolo\xc4\x8denega ozemlja \xe2\x80\x93 alpskega loka. Cilj Alpske konvencije je dolgoro\xc4\x8dno ohranjanje naravnega alpskega ekosistema in trajnostni razvoj ter varovanje gospodarskih interesov alpskega prebivalstva. Konvencija izhaja iz dejstva, da lahko nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc4\x8dlovekovo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje prostora vse bolj ogrozi alpski svet in njegovo ekolo\xc5\xa1ko vlogo, pri tem pa le usklajevanje gospodarskih interesov z ekolo\xc5\xa1kimi zahtevami lahko prepre\xc4\x8di \xc5\xa1kodo, ki bi jo morebiti odpravili ali omilili le z izredno velikimi stro\xc5\xa1ki in zapravljanjem \xc4\x8dasa._NEWLINE_Na podlagi teh ugotovitev so se dr\xc5\xbeave Alpskega loka prvi\xc4\x8d sestale decembra 1989 v kraju Berchtesgaden in se dogovorile, da bodo sklenile Konvencijo za varstvo Alp, ki je za\xc4\x8dela veljati novembra 1995. Sede\xc5\xbe Stalnega sekretariata je v Innsbruck-u (Tirolska) in izpostava v mestu Bolzano/Bozen (Ju\xc5\xbena Tirolska)._NEWLINE_Okvirna konvencija je bila sprejeta s strani Evropske unije in osmih dr\xc5\xbeav pogodbenic (Avstrija, Nem\xc4\x8dija, Francija, Italija, Liechtenstein, Monako, Slovenija in \xc5\xa0vica). Alpska konvencija je bila podpisana leta 1991 in jo sestavljajo Okvirna konvencija, protokoli in dve deklaraciji. V veljavo je stopila leta 1995 in prispeva k ohranjanju kvalitet in posebnih zna\xc4\x8dilnosti Alp, ne ozirajo\xc4\x8d se na dr\xc5\xbeavne meje ter spodbuja mednarodno sodelovanje.\n_START_SECTION_\nGeografsko obmo\xc4\x8dje Alpske konvencije\n_START_PARAGRAPH_\nGeografsko obmo\xc4\x8dje Alpske konvencije obsega 190.717\xc2\xa0km\xc2\xb2, povr\xc5\xa1je na katerem le\xc5\xbei 5867 ob\xc4\x8din (podatek iz 2013). Alpski lok, kot je definiran s strani Alpske konvencije, se razprostira preko 1.200\xc2\xa0km, \xc4\x8dez osem dr\xc5\xbeav, z naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1im delom med Bavarsko in severno Italijo, ki je \xc5\xa1irok 300\xc2\xa0km. V obmo\xc4\x8dje Alpske konvencije sta prav tako vklju\xc4\x8deni ozemlji Monaka in Liechtensteina. Ozemlji Avstrije in Italije predstavljata ve\xc4\x8d kot 55\xc2\xa0% obmo\xc4\x8dja Alpske konvencije. Skupaj z obmo\xc4\x8djem Alp v Franciji, te tri dr\xc5\xbeave predstavljajo tri \xc4\x8detrtine obmo\xc4\x8dja Alpske konvencije. Glede na podatke iz leta 2013, se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev tega obmo\xc4\x8dja pribli\xc5\xbeevalo 15 milijonom .\n_START_SECTION_\nStalni odbor\n_START_PARAGRAPH_\nStalni odbor je izvr\xc5\xa1ilni organ Alpske konference. Sestavljajo ga delegacije vseh dr\xc5\xbeav pogodbenic, ki zagotavljajo, da se izvajajo dolo\xc4\x8dila in zasledujejo cilji Alpske konvencije. Stalni odbor se praviloma sestaja dvakrat letno, opravlja oa zlasti naslednje naloge: preu\xc4\x8duje informacije, ki jih pogodbenice posredujejo za poro\xc4\x8dila na Alpski konferenci in glede na izvajanje Alpske konvencije; vsebinsko pripravlja zasedanja Alpske konference in oblikuje predloge to\xc4\x8dk dnevnega reda; dolo\xc4\x8da delovne skupine za izdelavo protokolov in priporo\xc4\x8dil ter usklajuje njihove dejavnosti; preverja in usklajuje vsebino osnutkov protokolov in jih predlaga Alpski konferenci.\n_START_SECTION_\nOdbor za preverjanje\n_START_PARAGRAPH_\nOdbor za preverjanje izvajanja Alpske konvencije je organ, ki preverja, ali se v praksi izvajajo obveznosti in zaveze, ki izhajajo iz Alpske konvencije. Pogodbenice morajo vsakih deset leta predlo\xc5\xbeiti poro\xc4\x8dilo o upo\xc5\xa1tevanju Alpske konvencije in njenih protokolov. Prvo poro\xc4\x8dilo je bilo sprejeto na X. Alpski konferenci (marec 2009).\n_START_SECTION_\nStalni sekretariat\n_START_PARAGRAPH_\nKot podpora izvajanju pogodbe, ki pokriva obmo\xc4\x8dje Alp, deluje Stalni sekretariat Alpske konvencije, ustanovljen leta 2003, z glavno pisarno v Innsbruck-u, v Avstriji in izpostavo v mestu Bolzano/Bozen, v Italiji. Vloga stalnega sekretariata je podpora organom Alpske konvencije, zagotavljanje strokovne, logisti\xc4\x8dne in administrativne pomo\xc4\x8di ter pomo\xc4\x8di dr\xc5\xbeavam pri izvajanju dejavnosti, ki jih zahteva Alpska konvencija in njeni protokoli. Sekretariat vodi generalni sekretar Markus Reiterer.'