b"\n_START_ARTICLE_\nNorve\xc5\xa1ka gozdna ma\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nNorve\xc5\xa1ka gozdna ma\xc4\x8dka ali Norsk Skogkatt je avtohtona pasma doma\xc4\x8dih ma\xc4\x8dk skandinavskega polotoka. Ta vrsta ma\xc4\x8dk je zelo popularna na Norve\xc5\xa1kem, \xc5\xa0vedskem, Islandiji in Franciji. \xc5\xbdivljenjska doba Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke je 14 do 16 let. Po svoji obliki je zelo podobna ameri\xc5\xa1ki pasmi ma\xc4\x8dk Maine coon. Tu se je pojavila pred ve\xc4\x8d kot 500 leti. Zgodovina jo povezuje z Vikingi. Dejansko zgleda, da je ljudstvo udoma\xc4\x8dilo mo\xc4\x8dno gozdno muco in jo vzdr\xc5\xbeevalo v bli\xc5\xbeini svojih domov in kmetij, da bi branila hi\xc5\xa1no shrambo pred lakoto nenasitljivih mi\xc5\xa1i. Zaradi istega razloga so Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke sledile Vikingom tudi med plovbo po severnih morjih, da bi branile dragoceno hrano pred sovra\xc5\xbenimi glodalci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTo popolnoma naravno pasmo omenja tudi nordijska mitologija. Skandinavska boginja ljubezni in plodnosti Freyja je tavala po svetu in iskala svojega mo\xc5\xbea \xc3\x93\xc3\xb0ka. Med tavanjem se je vozila na vozu, ki sta ga vlekli dve srebrni dolgodlaki Norve\xc5\xa1ki gozdni ma\xc4\x8dki._NEWLINE_Skandinavski bog groma, Thor, pa je meril svojo mo\xc4\x8d z vzdigovanjem te velike in te\xc5\xbeke ma\xc4\x8dke._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d je Norve\xc5\xa1ko gozdno ma\xc4\x8dko omenil danski duhovnik in naturalist Peter Clausson Friis leta 1559, ko je opravljal raziskavo z namenom da razdeli rise v tri skupine: ris volk, ris lisica in ris ma\xc4\x8dka._NEWLINE_Leta 1835 je iz\xc5\xa1la zbirka povesti in pesmi Norske Folkeeventyr (norve\xc5\xa1ke ljudske pravljice), ki sta jo zbrala pisatelj Peter Christen Asbj\xc3\xb8rnsten in pesnik J\xc3\xb8rgen Moe. V to zbirko sta prepisala starodavne folkloristi\xc4\x8dne skandinavske legende, v katerih se pogostoma pojavi ma\xc4\x8dka Norve\xc5\xbeanka._NEWLINE_Najsme\xc5\xa1nej\xc5\xa1a, verodostojna novica o tej ma\xc4\x8dji pasmi se nana\xc5\xa1a na u\xc5\xbeivanje zaupanja pri danski vladi. Dejansko so do leta 1965, ko so iz uradnih registrov zbrisali ma\xc4\x8dje storitve, bile Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke zaposlene pri danski po\xc5\xa1ti, kjer so stra\xc5\xbeile v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih in na ladjah ob prevozu visoko vrednega blaga._NEWLINE_Norve\xc5\xa1ka gozdna ma\xc4\x8dka je od leta 1965 pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito norve\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, saj so do takrat prosto \xc5\xbeive\xc4\x8de ma\xc4\x8dke pobijali zaradi kvalitetnega krzna.\n_START_SECTION_\nNorve\xc5\xbeani se zaved\xc3\xb2 njihove posebne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1930 so zaradi zapustitve pode\xc5\xbeelja in udoma\xc4\x8ditve Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke prebivalci skandinavskega polotoka opazili, da so se iz parjenja z navadnimi hi\xc5\xa1nimi ma\xc4\x8dkami kotili samo kratkodlaki mladi\xc4\x8di. To zato, ker je gen kratkodlakega ko\xc5\xbeuha dominanten. Tipi\xc4\x8den ko\xc5\xbeu\xc5\xa1\xc4\x8dek Norve\xc5\xbeanke je postajal zaradi teh genetskih faktorjev vedno redkej\xc5\xa1i._NEWLINE_\xc5\xbde pred drugo svetovno vojno so Norve\xc5\xbeani predstavili na razstavi v Oslu leta 1938 enega izmed predstavnikov njihove gozdne muce. Po vojni je nekaj ob\xc4\x8dudovalcev na\xc4\x8drtno nadaljevalo z dejanji za ohranitev pasme. Uporabili so najbolj primerne in najbolj\xc5\xa1e muce ki so jih imeli na razpolago._NEWLINE_Vzreja te izjemno inteligentne, velike muce se je za\xc4\x8dela leta 1973, ko so se Norve\xc5\xbeani odlo\xc4\x8dili za programirano parjenje muce Pippe z ma\xc4\x8dkonom gospe Else Nylund, Pan's Trulsom. Leta 1975 se je skupina prvih vzrediteljev zdru\xc5\xbeila in ustanovila prvi kro\xc5\xbeek, Norsk Skogkattring, za programirano vzrejo pasme. Kon\xc4\x8dno so Norve\xc5\xbeani leta 1977 predstavili na nazstavi ma\xc4\x8dk v Oslu 150 ma\xc4\x8dk katere so imele tri rodovni\xc5\xa1ke generacije. Mednarodna Felinolo\xc5\xa1ka Organizacija FIF\xc3\xa9 (F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale F\xc3\xa9line) je ob tej prilo\xc5\xbenosti poslala mednarodnega sodnika, da bi registriral in sporo\xc4\x8dal o fenotipu te nove pasme. Novembra istega leta je FIF\xc3\xa9 priznala na generalnem sestanku, ki je potekal v Parizu Pan's Trulsa, kot prvega predstavnika Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTelo Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke je mo\xc4\x8dno in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dasto. Odrasli samci tehtajo od 6 do 8 kg, samice pa od 4 do 6 kg. Njene zadnje ta\xc4\x8dice so nekoliko vi\xc5\xa1je od sprednjih. Izjemno mo\xc4\x8dni kremplji omogo\xc4\x8dajo spretno plezanje po drevesih. Glava Norve\xc5\xbeanke je v obliki enakostrani\xc4\x8dnega trikotnika. Muca ima mo\xc4\x8dno brado in dolg raven gr\xc5\xa1ki profil. \xc4\x8celo je visoko, nekoliko zaokro\xc5\xbeeno. U\xc5\xa1esa so velika, zunanja stranica trikotnika (glave) se nadaljuje z zunanjo stranico u\xc5\xa1esa. Na vrhu u\xc5\xa1es so razviti \xc4\x8dopki. U\xc5\xa1esa so obrnjena nekoliko v naprej. O\xc4\x8di so izrazite, velike, v obliki mandeljna, diagonalno postavljene. Ko\xc5\xbeuh Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke je srednje dol\xc5\xbeine. Zna\xc4\x8dilna sta njegova vodotesna povr\xc5\xa1ina in gosta, topla poddlaka. Ta izredna vrsta ko\xc5\xbeuha jo \xc5\xa1\xc4\x8diti pred mrzlo severno zimo. Rep je dolg in ko\xc5\xa1at. Okoli vratu se ji oblikuje dolga ovratnica in na zadnjih ta\xc4\x8dkah se v zimskih mesecih pojavijo lepe vre\xc4\x8daste hla\xc4\x8de._NEWLINE_Priznane barve Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke so: bela, \xc4\x8drna, rde\xc4\x8da, krem, modra, srebrna, zlata, dim, \xc5\xbeelvovinasta, z razli\xc4\x8dnimi tigrastimi vzorci in kombinacije z belo. Barva o\xc4\x8di se mora ujemati z barvo ko\xc5\xbeuha. Nekatere muce lahko imajo o\xc4\x8di dveh razli\xc4\x8dnih barv._NEWLINE_Njen zna\xc4\x8daj je prijazen in \xc5\xbeivahen. Zelo rada se igra. Zaradi teh lastnosti z lahkoto \xc5\xbeivi v stanovanju. Nave\xc5\xbee se na gospodarja in mu sledi. Ljubi otroke in \xc4\x8de je v dru\xc5\xbeini tudi ku\xc5\xbea, se tudi z njim rada igra. Poskrbeti je le treba, le ima na voljo dovolj igra\xc4\x8d ter plezalnih in praskalnih povr\xc5\xa1in. Njenega srednjedolgega ko\xc5\xbeuha ni treba dnevno krta\xc4\x8diti. Ve\xc4\x8dinoma ga povsem dobro vzdr\xc5\xbeuje sama. Pred razstavo pa je potrebno, da jo okopamo, tako da se lahko primerno predstavlja sodnikom in ob\xc4\x8dinstvu.\n_START_SECTION_\nBolezni Norve\xc5\xa1ke gozdne ma\xc4\x8dke\n_START_PARAGRAPH_\nPri Norve\xc5\xa1ki gozdni ma\xc4\x8dki se opa\xc5\xbeajo bolezni srca in ledvic. Prav tako lahko ta pasma ma\xc4\x8dk zboli za vsemi boleznimi, kot ostale pasme ma\xc4\x8dk.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nNorve\xc5\xa1ko ime muce je Norsk Skogkatt in izvira iz norve\xc5\xa1kih besed Norsk - Norve\xc5\xa1ka, skog - gozd in katt muca._NEWLINE_Norve\xc5\xbeanka je edina muca ki se vra\xc4\x8da iz drevesa z glavo navzdol. To ji omogo\xc4\x8da njen dolgi rep, ki nastopa kot dvokraki vzvod."