b'\n_START_ARTICLE_\nLjudevit Pivko\n_START_SECTION_\nMlada leta\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval pri Sv. Marku. Z enajstimi leti je \xc5\xa1el na gimnazijo v Vara\xc5\xbedin, nato pa jo je obiskoval na Ptuju. Vi\xc5\xa1jo gimnazijo je obiskoval v Mariboru, kjer je leta 1900 maturiral. V Pragi je \xc5\xa1tudiral slavistiko in germanistiko ter se navdu\xc5\xa1il nad panslavizmom. Leta 1905 je doktoriral na Dunaju. Tam je opravil profesorski izpit in nastopil slu\xc5\xbebo suplenta na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Mariboru. Dijaki so ga kot profesorja zelo hvalili._NEWLINE_Leta 1906 se je poro\xc4\x8dil s \xc4\x8cehinjo Ljudmilo Mu\xc5\xbeikovo, h\xc4\x8derjo ravnatelja hranilnice. V zakonu se jima je rodilo sedem otrok. _NEWLINE_Istega leta se je pridru\xc5\xbeil soustanoviteljem Sokolskega dru\xc5\xa1tva v Mariboru. Postal je odli\xc4\x8den telovadec, spodbujevalec sokolske narodnoobrambne ideje in eden najpomembnej\xc5\xa1ih sokolskih voditeljev. Pisal je pod psevdonimoma Pavel Poljanec in Janko Osojnik. Njegova zamisel je bila knji\xc5\xbenica Mariborskega Sokola, ustanovljena za krepitev narodne zavesti. Politi\xc4\x8dno je bil radikalno liberalno usmerjen.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna (1914\xe2\x80\x931918)\n_START_PARAGRAPH_\nOb za\xc4\x8detku vojne leta 1914 je bil poslan na \xc4\x8drnogorsko boji\xc5\xa1\xc4\x8de. Tam je posku\xc5\xa1al navezati stike s sovra\xc5\xbeniki Avstrije, vendar mu to ni uspelo. Bil je poveljnik bosansko-hercegovskega polka, ki je bil leta 1916 prestavljen nad Tolmin. Pivko se je tam odlo\xc4\x8dil, da se pove\xc5\xbee z Italijani. Ru\xc5\xa1enje Avstro-Ogrske je postalo njegov \xc5\xbeivljenjski cilj._NEWLINE_V no\xc4\x8di z 17. na 18. september 1917 je s sodelavci spustil juri\xc5\xa1ne oddelke skozi avstrijske polo\xc5\xbeaje. To dejanje je na\xc5\xa1lo prostor v \xc5\xa1tevilnih knjigah o 1. svetovni vojni, \xc5\xbee med vojno pa je odmevalo kot nekaj izjemnega. \xc4\x8cesa podobnega ni storil nih\xc4\x8de drug v vsej avstro-ogrski armadi.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 je bil med soustanovitelji mariborske Jugoslovansko-\xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke lige in pozneje predsednik. Bil je predsednik Slovenske \xc5\xa1olske matice, odbornik Zveze kulturnih dru\xc5\xa1tev, \xc4\x8dlan vodstva mariborske Posojilnice Narodnega doma in tajnik Narodnega sveta za \xc5\xa0tajersko. Kot liberalec je bil \xc4\x8dlan Jugoslovanske demokratske stranke (kasneje SDS). Kandidiral je na prvih volitvah v konstituanto 28. novembra 1920, a  ni bil izbran. Leto kasneje je kandidiral na ob\xc4\x8dinskih volitvah, tudi brez uspeha. Kot poslanec v beograjski skup\xc5\xa1\xc4\x8dini je ve\xc4\x8dkrat interveniral v zvezi z gospodarskimi vpra\xc5\xa1anji, ki so pestila predvsem slovenske kmete, obrtnike in u\xc4\x8ditelje. _NEWLINE_Leta 1927 je bil izvoljen kot poslanec in nosilec Zdru\xc5\xbeene slovenske gospodarske liste. Zopet je dobil poslanski mandat. Leta 1930 je bil imenovan v novonastali svet Dravske banovine, kot eden izmed treh zastopnikov mesta Maribor. Tam ni ostal dolgo, saj je \xc5\xbee naslednje leto je dobil poslanski mandat.\n_START_SECTION_\nNa koncu \xc5\xbeivljenjske poti\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1935 se je za kratek \xc4\x8das zaposlil na mariborski realni gimnaziji. Leta 1936 je hudo zbolel bil operiran v Zagrebu. Slu\xc5\xbebovati je za\xc4\x8del ponovno 1937. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du na Pobre\xc5\xbeju, njegov grob pa je nekaj metrov stran od generala Maistra.'