b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entanski rudnik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0entanski rudnik je bil rudnik \xc5\xbeivega srebra pri zaselku Lajbe nad Podljubeljem v ob\xc4\x8dini Tr\xc5\xbei\xc4\x8d._NEWLINE_Cinabarit - \xc5\xbeivosrebrno rudo - so v okolici Podljubelja odkrili okoli leta 1560. Dne 12. oktobra 1670 je bilo javljeno, da so maja istega leta na\xc5\xa1li nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de cinabarita v Lajbah. Vzorce rude so poslali v pregled in ugotovili, da je ruda vsebovala kar 0,50% \xc5\xbeivega srebra. Idrijski rudarji so pri\xc5\xa1li v Podljubelj, si ogledali nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de v Lajbah in ga ozna\xc4\x8dili z idrijskim rudarskim znakom. Rudi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo kasneje razgla\xc5\xa1eno za dr\xc5\xbeavno last._NEWLINE_Obratovanje rudnika in njegovo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje se je skozi \xc4\x8das ve\xc4\x8dkrat spreminjalo. Rudnik je obratoval s presledki. Imel je tudi talilnico, a je bila njena proizvodnja majhna, 1891 je dosegla le 12 ton letne priizvodnje. Zadnji lastnik je bil baron Julij Born, ki pa je leta 1897 nenadoma umrl. Po njegovi smrti so si lastnino rudnika razdelili njegovi dedi\xc4\x8di. Rudnik je nehal obratovati leta 1902. Viri navajajo, da je bilo v \xc4\x8dasu obratovaja izkopanih okoli 60.000 ton rude, iz katere so pridobili okoli 180 ton \xc5\xbeivega srebra._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je vojska potrebovala velike koli\xc4\x8dine \xc5\xbeivega srebra, zato se je Avstro-Ogrska voja\xc5\xa1ka uprava odlo\xc4\x8dila, da obnovi izkop v \xc5\xa0entanskem rudniku. Rudnik naj bi pri\xc4\x8del ponovno obratovati leta 1917. Ker pa so med tem \xc4\x8dasom odkrili nove materiale, ki so uspe\xc5\xa1no nadomestili \xc5\xbeivo srebro, je voja\xc5\xa1ka uprava izgubila interes za rudarjenje v Lajbi._NEWLINE_Med obema vojnama se proizvodnja zaradi skoraj povsem iz\xc4\x8drpanega rudi\xc5\xa1\xc4\x8da ni ve\xc4\x8d obnavljala. Na petem obzorju pa je za obiskovalce odprt \xc2\xbbAntonov rov\xc2\xab, katerega vhod je viden tudi s ceste, ki pelje proti Ljubelju.'