b'\n_START_ARTICLE_\nArpanet\n_START_PARAGRAPH_\nArpanet (angle\xc5\xa1ko ARPANET; kratica za Advanced Research Projects Agency Network, dobesedno Omre\xc5\xbeje agencije za napredne projekte) je bilo prvo delujo\xc4\x8de omre\xc5\xbeje na osnovi preklapljanja paketov na svetu in eden temeljev za nastanek interneta. Razvili sta ga skupini iz podjetja BBN (Cambridge, Massachusetts) in z Agencije za napredne obrambne analize (DARPA) v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike._NEWLINE_Preklapljanje paketov, ki je bil za tiste \xc4\x8dase povsem nov koncept, je danes osnova prakti\xc4\x8dno vseh svetovnih sistemov digitalne komunikacije.\n_START_SECTION_\nIdeja o nastanku\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt se je za\xc4\x8del med hladno vojno, ko so ZDA potrebovale zanesljivo komunikacijsko omre\xc5\xbeje. V letu 1950, ko so ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki tehniki potrebovali zanesljivo omre\xc5\xbeno povezavo, so za\xc4\x8deli z razvojem projekta. V tistem \xc4\x8dasu je bilo malo zmogljivih ra\xc4\x8dunalnikov, ki pa so bili razporejeni po vsej dr\xc5\xbeavi in niso imeli omogo\xc4\x8dene medsebojne povezave. Nastala je ideja o povezavi, s katero bi bili lahko vsi ra\xc4\x8dunalniki povezani drug z drugim, povezava pa se ne bi prekinila, \xc4\x8de bi se kateri izmed ra\xc4\x8dunalnikov pokvaril._NEWLINE_Joseph C. R. Licklider in Bob Taylor sta bila med znanstveniki, ki so imeli glavno vlogo pri razvijanju tehnologije. Taylor je imel v svoji pisarni tri ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke terminale, ki so bili povezani vsak na svoj ra\xc4\x8dunalnik. Pri tem je ugotavljal, kako bi povezave lahko najbolje delovale. Po razmi\xc5\xa1ljanju se mu je utrnila ideja, da bi bilo la\xc5\xbeje, \xc4\x8de bi bili vsi ra\xc4\x8dunalniki povezani na en terminal, saj bi na ta na\xc4\x8din informacije la\xc5\xbeje prehajale. Tako je odkril nekaj, kar so kasneje poimenovali paketno preklapljanje. Omre\xc5\xbeje ARPANET je bilo primarno voja\xc5\xa1ko komunikacijsko omre\xc5\xbeje, vendar je Taylor trdil, da celoten namen izumitve ARPANETA ni bil voja\xc5\xa1ki, temve\xc4\x8d znanstveni._NEWLINE_Tudi Paul Baran je raziskoval sisteme, ki bi pre\xc5\xbeiveli nuklearno vojno. Kot rezultat teh raziskovanj je prav tako predstavil paketno preklapljanje._NEWLINE_Frank Heart in njegova ekipa BBN je sledila Taylorjevi teoriji in ARPA na\xc4\x8drtu. Tako so oblikovali koncept usmerjevalnikov. Naredili so na\xc4\x8drt, ki ima na vsaki strani funkcijo preklapljanja data-set (modemov), med njimi pa so bili usmerjevalniki. Zasnovali so sistem z modemi, usmerjevalniki, strojno opremo in programsko opremo za paketno preklapljanje.\n_START_SECTION_\nPrvo uspe\xc5\xa1no sporo\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo uspe\xc5\xa1no sporo\xc4\x8dilo prek ARPANETA je poslal \xc5\xa1tudent programerstva Charley Kline, 29. oktobra 1969 ob 10.30 uri. Sporo\xc4\x8dilo je bilo poslano z univerze UCLA na raziskovalni in\xc5\xa1titut v Standford. Vsebovalo naj bi besedico LOGIN, vendar sta zaradi sesutja sistema do prejemnika pri\xc5\xa1li le \xc4\x8drki L in O. Ko so napako odpravili, je po eni uri do prejemnika pri\xc5\xa1lo celotno sporo\xc4\x8dilo.\n_START_SECTION_\nNadaljnji razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj se je nadaljeval in marca leta 1970 je ARPANET prispel do vzhodne obale ZDA, saj se je BBM iz Cambridgea, Massachusetts, povezal na omre\xc5\xbeje. Omre\xc5\xbeje je postopoma raslo, do leta 1981 pa je bilo nanj povezanih \xc5\xbee 213 ra\xc4\x8dunalnikov. \xc5\xa0tevilo povezanih ra\xc4\x8dunalnikov je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo vsak mesec._NEWLINE_Leta 1973 se je na omre\xc5\xbeje povezal norve\xc5\xa1ki satelit NORSAR, s tem pa je Norve\xc5\xa1ka postala prva dr\xc5\xbeava izven ZDA na omre\xc5\xbeju ARPANET._NEWLINE_Septembra 1984 je bilo delo kon\xc4\x8dano. ARPANET ni bil ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje, saj je vojska dobila novega, imenovanega MILNET.\n_START_SECTION_\nKomunikacija\n_START_PARAGRAPH_\nProtokol 1822 je bil izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za komunikacijo na ARPANETU. Sporo\xc4\x8dila, ki so se po\xc5\xa1iljala s pomo\xc4\x8djo tega protokola, so bila sestavljena iz vrste sporo\xc4\x8dila, naslova gostitelja in podatkovnega naslova gostitelja. Za po\xc5\xa1iljanje sporo\xc4\x8dila na drugi naslov je bilo treba poznati destinacijo prejemnika. Podatki so bili nato poslani prek strojne opreme vmesnika protokola 1822. Ko je bilo sporo\xc4\x8dilo dostavljeno na cilj, je po\xc5\xa1iljatelj poslal novo sporo\xc4\x8dilo. Protokol 1822 je bil prvotno zasnovan za informiranje po\xc5\xa1iljateljevega ra\xc4\x8dunalnika o tem, ali je bilo sporo\xc4\x8dilo dostavljeno ali pa se je izgubilo na poti. Leta 1983 je TCP/IP protokol nadomestil predhodnega in takrat je ARPANET postal ena izmed komponent za\xc4\x8detnega interneta.'