b'\n_START_ARTICLE_\nDenudacija\n_START_PARAGRAPH_\nDenudacija je preoblikovalni proces, ki preko ploskovnega odna\xc5\xa1anja prepereline zni\xc5\xbeuje nagnjeno povr\xc5\xa1je. Eksogeni preoblikovalni procesi, kakr\xc5\xa1ni so delovanje vode, ledu in vetra, so glavni povzro\xc4\x8ditelji denudacije. Denudacija povzro\xc4\x8di tudi erozijo, ko se ploskovno odna\xc5\xa1anje materiala spremeni v stalno linijsko odna\xc5\xa1anje, navadno z vodnim tokom, kakr\xc5\xa1en je potok. Geomorfolo\xc5\xa1ka veda pojem denudacija uporablja od zgodnjega 19. stoletja dalje, ko so z njim ozna\xc4\x8devali kakr\xc5\xa1no koli odna\xc5\xa1anje prepereline oziroma razkrivanje kamninske podlage._NEWLINE_Temeljni dejavniki pri jakosti denudacije so topografija, zna\xc4\x8dilnosti kamninske podlage in prepereline, podnebje, tektonske zna\xc4\x8dilnosti, aktivnost \xc4\x8dloveka ter \xc5\xbeivali in prisotnost rastlinske odeje.\n_START_SECTION_\nDenudacijski procesi\n_START_PARAGRAPH_\nDenudacijo povzro\xc4\x8dajo trije razmeroma samostojni preoblikovalni procesi, in sicer udarjanje de\xc5\xbenih kapljic, povr\xc5\xa1insko odtekanje in spiranje ter odtekanje skozi preperelino._NEWLINE_Pomemben del prepereline s pobo\xc4\x8dij odnesejo de\xc5\xbene kaplje. Velikost slednjih se razteza med 0,2 in 5 mm, njihova hitrost pa dosega 4-6 m/s. Le majhen del kineti\xc4\x8dne energije de\xc5\xbenih kapelj je uporabljen za premikanje talnega materiala, a je ta vendarle zaslu\xc5\xbena za razbijanje prepereline na manj\xc5\xa1e delce, premikanje teh, ma\xc5\xa1enje por v tleh s finim materialom in povzro\xc4\x8danje ve\xc4\x8djega povr\xc5\xa1inskega odtekanja ter odna\xc5\xa1anje finih delcev po povr\xc5\xa1ju, s \xc4\x8dimer se pove\xc4\x8da dele\xc5\xbe ve\xc4\x8djih delcev, ki zaradi gravitacije hitreje polzijo po pobo\xc4\x8dju. Tako lahko le ena poletna nevihta na golem obmo\xc4\x8dju 1 ha premakne do 225 ton materiala._NEWLINE_Povr\xc5\xa1insko spiranje materiala se dogaja pred zdru\xc5\xbeenjem \xc5\xa1irokega toka v linijo, tj. erozijski tok. Delci tu s pobo\xc4\x8dja potujejo po povr\xc5\xa1ini s pomo\xc4\x8djo vode. Najve\xc4\x8dkrat so to fini ali suspenzijski delci, saj voda nima velike kineti\xc4\x8dne energije za odnos ve\xc4\x8djih snovi. Kako intenzivno je povr\xc5\xa1insko spiranje materiala, v veliki meri dolo\xc4\x8da podnebni pas, ki vpliva na koli\xc4\x8dino padavin, rastlinske odeje in jakost preperevanja. Tako obmo\xc4\x8dja s polarnim podnebjem kljub skorajda ni\xc4\x8delnemu rastju zaznamuje zelo skromna denudacija, saj so padavine redke. Nekoliko bolj opazna, a \xc5\xa1e vedno na nizki ravni, je denudacija v zmerno toplem podnebju (do 0,03 mm/leto), kjer preperelino varuje ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina rastja in humusa. V polsuhih in savanskih svetovih gre govoriti o razmeroma mo\xc4\x8dni denudaciji (2-8 mm/leto); rastje je namre\xc4\x8d skromno, med drugim tudi zaradi po\xc5\xbearov, ob\xc4\x8dasni nalivi pa so mo\xc4\x8dni. Suho, pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje zaradi redkih padavin ni mo\xc4\x8dno okrnjeno z denudacijo. Zato pa je slednja izrazita v ekvatorialnem podnebju (5-15 mm/leto), kjer so talni ostanki rastja redki, nalivi pa stalni in mo\xc4\x8dni. Med denudacijske procese pa sodi tudi linijsko povr\xc5\xa1insko odtekanje, kadar prihaja do nestalnih tokov, ki menjavajo svoj polo\xc5\xbeaj in zatorej s kon\xc4\x8dnim rezultatom delujejo ploskovno._NEWLINE_Denudacijo povzro\xc4\x8da tudi odtekanje skozi preperelino. V tem pogledu je denudacijo mo\xc4\x8d lo\xc4\x8diti na lateralno izpiranje in nastajanje podzemnih kanalov. Lateralno izpiranje je proces, v katerem voda skozi preperelino z veliko infiltracijsko kapaciteto odna\xc5\xa1a fine materiale. Ta voda na ni\xc5\xbejih delih pobo\xc4\x8dja mnogokrat pride na dan, zaradi \xc4\x8desar se delci ne spirajo le v ni\xc5\xbeje horizonte prepereline, temve\xc4\x8d tudi navzdol po pobo\xc4\x8dju. Zaenkrat natan\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki lateralnega izpiranja \xc5\xa1e niso dodobra raziskani. Do nastajanja podzemnih kanalov pa pride, ko se odtekajo\xc4\x8da voda pod povr\xc5\xa1jem zdru\xc5\xbei v kanale. Ti so nestalni in majhni, a se v nekaterih primerih raz\xc5\xa1irijo do 0,5 metra. Povzro\xc4\x8dajo posedanje tal nad njimi in posledi\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeevanje povr\xc5\xa1inske vode v koncentriran tok.'