b'\n_START_ARTICLE_\nGuarino Guarini\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGuarini se je rodil v Modeni. Leta 1639 je bil sprejet med Teatince in pre\xc5\xbeivel noviciat v samostanu San Silvestro al Quirinale v Rimu, ter se leta 1647 vrnil v Modeno, kjer je bil leta 1648 posve\xc4\x8den. V hierarhiji Teatincev je hitro napredoval, postal prvi revizor, potem superintendent za delo, blagajnik, predavatelj filozofije, prokurator in kon\xc4\x8dno leta 1654 pro\xc5\xa1t. Princ Alfonz je podprl drugega kandidata in Guarinija kmalu zamenjal tako, da je moral zapustiti Modeno. Naslednjih nekaj let je slabo dokumentiranih. Leta 1656 je postal \xc4\x8dlan teatincev v Parmi in o\xc4\x8ditno obiskal Prago in Lizbono pred objavo njegovega predvajanje La Pieta trionfante v Messini leta 1660, kjer je bil profesor matematike. _NEWLINE_Napisal je \xc5\xa1tiri matemati\xc4\x8dne knjige tako v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, od katerih je Euclides adauctus delo o opisno geometriji. Leta 1665 je izdal matemati\xc4\x8dno-filozofsko razpravo Placita Philosophica, ki brani geocentri\xc4\x8dno vesolje proti Koperniku in Galileu._NEWLINE_Zasnoval je veliko \xc5\xa1tevilo javnih in zasebnih zgradb v Torinu, vklju\xc4\x8dno pala\xc4\x8de Karla Emanuela II., vojvode Savojskega (kot tudi njegove sestre Louise Christine Savojske), kraljevo cerkev sv. Lovrenca (1666-1680), ve\xc4\x8dino kapele sv. Prta (hi\xc5\xa1a  Torinskega prta; gradnjo je za\xc4\x8del leta 1668 Amedeo di Castellamonte), Palazzo Carignano (1679-85), grad Racconigi in mnoge druge javne in cerkvene zgradbe v Modeni, Messini, Veroni, na Dunaju, v Pragi, Lizboni in Parizu. Palazzo Carignano velja za eno izmed najlep\xc5\xa1ih mestnih pala\xc4\x8d iz druge polovice 17. stoletja v Italiji. Zdi se, da je bil Guarini pod vplivom Borrominija. Med letoma 1657 in 1659 je ostal v \xc5\xa0paniji, kjer je \xc5\xa1tudiral mavrsko arhitekturo, kar je vplivalo na slog nekaterih njegovih zgradb v Torinu._NEWLINE_Guarini je umrl v Milanu. V arhitekturi so njegovi nasledniki Filippo Juvarra in Juvarrov u\xc4\x8denec Bernardo Vittone. Slednji je objavil svoje na\xc4\x8drte v Architettura Civile.\n_START_SECTION_\nV popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nGuarino Guarini je predmet dkladbe Guarini, Master, napisane leta 2004, delo italijanskega skladatelja Lorenza Ferrero.'