b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0enttoma\xc5\xbe pri Celovcu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0enttoma\xc5\xbe pri Celovcu (nare\xc4\x8dno: \xc2\xa0predvajaj\xc2\xa0, nem. St. Thomas am Zeiselberg) je vas, nekdanja samostojna istoimenska politi\xc4\x8dna ob\xc4\x8dina ter istoimenska \xc5\xbeupnija, hkrati je nekdanji sede\xc5\xbe dveh pomembnih slovenskih ustanov v osrednje-severnem delu  Celov\xc5\xa1kega polja v tr\xc5\xbeni ob\xc4\x8dini \xc5\xa0talenska gora na avstrijskem ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem severovzhodno od  Celovca v politi\xc4\x8dnem okraju  Celovec-de\xc5\xbeela.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO zgodovini \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega podro\xc4\x8dja in zaselka samega v rimskem \xc4\x8dasu pri\xc4\x8dajo nekateri umetni\xc5\xa1ko izklesani rimski kamni, ki so vzidani v \xc5\xbeupnijsko cerkev. Od karantanske dobe sta celotno obmo\xc4\x8dje in vas tesno povezani s slovensko kulturno zgodovino, saj je skoraj da vsaka vas stare ob\xc4\x8dine \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe kose\xc5\xa1kega izvora in tako povezana z obredom ustoli\xc4\x8devanja, ki je potekal, od trenutka, ko se govori o sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini (oz. njenih starej\xc5\xa1ih oblikah), v  sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Zlasti so se ohranili pomembni pravno-zgodovinski elementi iz karantanske dobe, avtonomno kose\xc5\xa1ko sodstvo, iz katerega so se razvile najprej teritorialne sodne in potem dav\xc4\x8dne enote ter posledi\xc4\x8dno nekatere izredno in nesistemsko majhne katastrske ob\xc4\x8dine na obmo\xc4\x8djih starih politi\xc4\x8dnih ob\xc4\x8din \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe in Pokr\xc4\x8de. Ohranjena je tudi dvorska kapela iz 12. stoletja nekdanjega dvorca Partovca, ki stoji neposredno v kose\xc5\xa1ki tradiciji, saj so se Partov\xc4\x8dani povzpeli med plemstvo. O njihovem privilegiju se\xc5\xbeiganja pi\xc5\xa1e tudi renesan\xc4\x8dni zgodovinopisec Hieronim Megiser. Partov\xc4\x8dani pa so bili neposredni sosedi vojvodskega kmeta v Bla\xc5\xbenji vasi, ki je vodil obred ustoli\xc4\x8devanja. _NEWLINE_Za upravno zgodovino je pomembno leto 1850, ko je bila ustanovljena skupaj z vsemi drugimi, ob\xc4\x8dina \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe pri Celovcu. V veliki ob\xc4\x8dinski reformi leta 1972/73 pa sta bili stari ob\xc4\x8dini \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe in Otmanje zdru\xc5\xbeeni v novo ob\xc4\x8dino \xc5\xa0talenska gora. _NEWLINE_Za novej\xc5\xa1o slovensko kulturno zgodovino sta pomembni letnici 1910, ko sta bili ustanovljeni Slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Edinost \xc5\xa0t. Toma\xc5\xbe ter Hranilnica in posojilnica \xc5\xa0t. Toma\xc5\xbe ter leto 1912/13, ko je bil zgrajen dru\xc5\xa1tveni dom Edinost. Za \xc4\x8dasa nacizma je sicer sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina bila prepovedana, vendar so se prisiljeni delavci, zlasti slovanskega porekla, \xc5\xa1e vedno nau\xc4\x8dili najprej sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je bila povsem obi\xc4\x8dajna v kraju. Vendar so bile na vrhuncu nacisti\xc4\x8dne strahovlade 14. aprila leta 1942  deportirane \xc5\xa1tevilne slovenske dru\xc5\xbeine v nacisti\xc4\x8dna tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Trajna povojna kolektivna travmatizacija pa ni ve\xc4\x8d dovoljevala razcveta kolektivnega dru\xc5\xa1tvenega in kulturnega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnija je prvi\xc4\x8d omenjena v listini iz leta 1306 in je neko\xc4\x8d bila podru\xc5\xbenica pro\xc5\xa1tije v Gospe Sveti. Leta 1616 je dobila stare \xc5\xbeupnijske pravice ter je samostojna \xc5\xbeupnija (fara) od leta 1776 dalje. Po cerkvenem \xc5\xa1ematizmu iz leta 1917/18 je \xc5\xbeupnija, ki do danes pripada dekaniji Tinje, veljala za slovensko. Enako velja za njene podru\xc5\xbenice Trdnja vas (\xc5\xa0marjeta), \xc5\xa0entlovrenc pri \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu ter grajska kapela v Partovci.  Z nacisti\xc4\x8dno nem\xc5\xa1ko strahovlado je bila prepovedana raba sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine ter kaznovana. Po vojni \xc5\xbeupnija ni ve\xc4\x8d imela slovenskega ali dvojezi\xc4\x8dnega bogoslu\xc5\xbeja. Vsekakor do danes doma\xc4\x8dini tu in tam prirejajo prilo\xc5\xbenostne slovenske (ali dvojezi\xc4\x8dne) ma\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska cerkev \xc5\xa0enttoma\xc5\xbe pri Celovcu\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je zgrajena na krnu \xc4\x8cilberka nad \xc5\xa0enttoma\xc5\xbekim poljem in je bila neko\xc4\x8d taborska utrdba. Obdana je z va\xc5\xa1kim pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem ter nekaterimi hi\xc5\xa1ami (\xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem, staro osnovno \xc5\xa1olo ter kulturnim in dru\xc5\xa1tvenim domom, ki ga je zgradilo doma\xc4\x8de slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Edinost \xc5\xa0t. Toma\xc5\xbe v letih 1912/13).\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nPoznogotska stavba ima mogo\xc4\x8den severni stolp oz. zvonik (ki je morda v jedru \xc5\xa1e romani\xc4\x8den) z gotskimi zvo\xc4\x8dnimi okni ter visoko streho s \xc4\x8delnimi zatrepi.  Ni\xc5\xbeji kor ima tri strani. Leta 1996 je bila streha zvonika na novo pokrita._NEWLINE_Na zidovih kora in ladje najdemo stopni\xc4\x8daste opornike. Na ju\xc5\xbeni strani je prizidana zakristija. Zahodna vhodna lopa ima sedlasto streho. Pod njo se nahaja poznogotski, profiliran  portal s \xc5\xa1ilastim ramenskim lokom. Nad timpanonom zahodnega portala je delno ohranjena poznogotska freska nevernega Toma\xc5\xbea, ki se je zopet pojavila v okviru restavracijskih del leta 1972. V stranskem zidu vhodne lope je tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da na padle iz Prve svetovne vojne, na kateri so nekatera doma\xc4\x8da imena zapisana v gajici oz. s slovenskim pravopisom in s \xc5\xa1umniki, kar je izraz mlaj\xc5\xa1e lokalne oz. regionalne kulturne zgodovine._NEWLINE_Na zunanjem ju\xc5\xbenem zidu se nahaja mo\xc4\x8dno zbledela baro\xc4\x8dna slika sv. Kri\xc5\xa1tofa. Na raznih mestih pa so vgrajeni rimski kmani: na ju\xc5\xbenem zunanjem zidu zakristije je nagrobna stela z napisom ter portretom v vdolbini oz. ni\xc5\xa1i za vojaka Aureliusa Secundianusa, ki je umrl pri 30ih letih v vojni: na vzhodnem zunanjem zidu zvonika se nahaja fragment kasetiranega stropa nagrobne stavbe; na zahodnem zunanjem zidu je fragment nagrobne stavbe z upodobitvijo piseca._NEWLINE_Na notranji strani severnega obzidja pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da se nahajajo po novem trije nagrobni kamni oz. epitafi gosposke Gundrskega gradu v Gundrski vasi. Gre za \xc4\x8dlane rodbin baronov Sternberg in \xc5\xa0lojsnik. Med njimi mati in sestra barona Janeza Nepomuka \xc5\xa0lojsnika, de\xc5\xbeelnega glavarja Koro\xc5\xa1ke od leta 1849 dalje.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost tvorita prostorna ladja ter kor, ki ni povsem v njeni osi. Strop zaznamujejo sosvodnice v obokih ter mali, ornamentirani zaklju\xc4\x8dni kamni na konzolah, na katerih so reliefi. Zidana galerija za pevce sloni na dveh okroglih stebrih ter ima ko\xc5\xa1arasti obok. Nad \xc5\xa1ilastim slavolokom je zapisana letnica 1545. Na severnozahodni strani kora je \xc5\xa1ilast in profiliran vhod v zvonik. Okna so prav tako \xc5\xa1ilasta ter imajo ornamentalna okna iz \xc4\x8dasa okoli 1900.\n_START_SECTION_\nOprema notranjosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar je iz \xc4\x8dasa okoli 1740. Na njemu so kipi sv. Toma\xc5\xbea, Petra in Pavla, nad njimi pa bog o\xc4\x8de in sin ter kip Neomade\xc5\xbeevane Marije iz 19. stoletja. Stranska oltarja sta iz leta 1711. V levem stranskem oltarju (oznaka 1803 se nana\xc5\xa1a na restavriranje) se nahaja kip Marije z otrokom na prestolu iz 17. stoletja, dodatki pa so iz 18. stoletja. Desni stranski oltar, z letnico 1711, krasi slika sv. Marije Magdalene. Krstni kamen je iz marmorja, vendar je novej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nFarov\xc5\xbe in kulturni dom Edinost\n_START_PARAGRAPH_\nDvonadstropni farov\xc5\xbe je prizidan na vzhodno obzidje pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Verjetno je v jedru iz 16. stoletja ter ima \xc4\x8dopasto streho._NEWLINE_Severno od farov\xc5\xbea stoji kulturni dom, ki je bil zgrajen v letih 1912/13. Iniciativo za gradnjo doma je treba pripisati tedanjemu \xc5\xbeupniku Ivanu Brabenecu (21.8.1871 Heraldec (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka) \xe2\x80\x93 1940; od leta 1896 provizor v \xc5\xa0enttoma\xc5\xbeu, od leta 1900 \xc5\xbeupnik fare ter od oktobra 1929 pro\xc5\xa1t v Podkrnosu pri \xc5\xbdrelcu) in \xc4\x8dlanom slovenskega prosvetnega dru\xc5\xa1tva Edinost \xc5\xa0t. Toma\xc5\xbe. S\xc3\xa1mo dru\xc5\xa1tvo je bilo ustanovljeno leta 1910 kot reakcija na vse nasilnej\xc5\xa1i ponem\xc4\x8devalni pritisk. Razvilo je izredno \xc5\xa1iroko in bogata kulturna dejavnost (te\xc4\x8daji, knji\xc5\xbenica, (gledali\xc5\xa1ke) igre, kot so slednje imenovali tudi doma\xc4\x8di nem\xc5\xa1kutarski nasprotniki, tambura\xc5\xa1tvo, zborovsko petje itd.). Hranilnica in posojilnica \xc5\xa0t. Toma\xc5\xbe je popolnjevala dru\xc5\xbebeno ponudbo. Dne 3. marca 1912 je prosvetno dru\xc5\xa1tvo, ki je takrat imelo 120 \xc4\x8dlanov, na svoji seji odlo\xc4\x8dilo gradnjo kulturnega doma. 13. maja 1913 je bilo vlo\xc5\xbeeno dovoljenje za gradnjo, 9. novembra 1913 pa je ob\xc4\x8dina zaprosila, naj bo prireditvena dvorana uporabna tudi pozimi. Oba slovenska dru\xc5\xa1tva sta uporabljala poslopje do nacisti\xc4\x8dne strahovlade. Med vojno in potem kulturno \xc5\xbeivljenje ni ve\xc4\x8d za\xc5\xbeivelo, saj tudi uporaba poslopja ni bila ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8da. Po letu 1955, torej \xc5\xbee v Drugi Republiki, ko bi naj veljalo dolo\xc4\x8dilo \xc4\x8dlena 7 ADP je bil odstranjen slovenski zunanji napis dru\xc5\xa1tva. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu je po dolgih letih kulturnega molka, lokalno dru\xc5\xa1tveno \xc5\xbeivljenje zopet za\xc5\xbeivelo in tako je stavba zopet uporabljena v svoje prvotne kulturne namene.\n_START_SECTION_\nRu\xc5\xa1evina gradu \xc4\x8cilberk\n_START_PARAGRAPH_\nZahodno od \xc5\xa0enttoma\xc5\xbea se nahaja na vzpetini nad vasjo \xc4\x8cilberk istoimenska ru\xc5\xa1evina gradu, ki nadgleda \xc4\x8cilber\xc5\xa1ko polje. Grad se prvi\xc4\x8d omenja v neki listini iz leta 1250. Gre za pomemben grad ministerialov, ki ga je dal zgraditi Albert, sin Hainricusa Ziesela v drugi polovici 13. stoletja. Vendar je grad bil zru\xc5\xa1en po obleganju \xc5\xbee konec 13. stoletja v okviru zatiranja upora proti Habsbur\xc5\xbeanom. Jedro gradu za\xc5\xa1\xc4\x8diti na severni in na zahodni strani mogo\xc4\x8den jarek. Kro\xc5\xbeno obzidje ima jaj\xc4\x8dasti tloris. Ob vzhodni strani se je nahajalo stanovanjsko poslopje. Originalno zidovje je ve\xc4\x8dinoma ohranjeno le do vi\xc5\xa1ine kolen. Lokalno dru\xc5\xa1tvo si prizadeva raziskovanje in rabo ru\xc5\xa1evine.'