b'\n_START_ARTICLE_\nKemijska ena\xc4\x8dba\n_START_PARAGRAPH_\nKemijska ena\xc4\x8dba je zapis kemijske reakcije. Na levi strani ena\xc4\x8dbe so reaktanti - snovi, ki v kemijsko reakcijo vstopajo, na desni strani pa produkti - snovi, ki med reakcijo nastajajo. Reaktanti in produkti so zapisani s svojimi simboli (elementi) ali kemijskimi formulami (spojine). Za njimi so lahko v oklepajih podatki o njihovem agregatnem stanju (s, l, g, aq). Koeficienti pred simboli elementov in formulami spojin povedo, koliko atomov oziroma molekul posamezne snovi v reakcijo vstopa oziroma nastaja._NEWLINE_Leva in desna stran ena\xc4\x8dbe sta lo\xc4\x8deni s pu\xc5\xa1\xc4\x8dico (\xe2\x86\x92), ki simbolizira kemijsko spremembo in nakazuje smer, v katero reakcija te\xc4\x8de. Povratne (reverzibilne) reakcije so ozna\xc4\x8dene z dvema nasprotnima pu\xc5\xa1\xc4\x8dicama. Nad pu\xc5\xa1\xc4\x8dico ali pod njo so, predvsem v oganski kemiji, neobvezni podatki o reakcijskih pogojih, na primer temperatura, pritisk, svetloba (h\xce\xbd), katalizator..._NEWLINE_Prvo kemijsko ena\xc4\x8dbo je kot shemo napisal Jean Beguin leta 1615.\n_START_SECTION_\nRedoks ena\xc4\x8dbe\n_START_PARAGRAPH_\nRe\xc5\xa1evanje redoks ena\xc4\x8db je malo bolj zapleteno, ker je treba poleg zakona o ohranitvi mase upo\xc5\xa1tevati tudi zakon o ohranitvi naboja. Redoks ena\xc4\x8dbe so lahko zapisane tudi kot ionske ena\xc4\x8dbe.'