b"\n_START_ARTICLE_\nAvstralija\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavna valuta je avstralski dolar. Avstralija je ena izmed gospodarskih velesil sveta, vendar pa je po sami zasnovi svojega gospodarstva med velesilami edinstvena. Ve\xc4\x8d kot 60\xc2\xa0% vsega njenega izvoza namre\xc4\x8d predstavljajo kmetijski izdelki in surovine._NEWLINE_Dandanes sta rudarstvo in energetika pri izvozu pomembnej\xc5\xa1a od kmetijstva, vendar pa so velikega pomena tudi nekateri kmetijski izdelki, \xc5\xa1e posebej volna (v Avstraliji je okoli 170 milijonov ovac) in govedina. Avstralija je v svetu na prvem mestu po pridelavi boksita, svinca in diamantov, na drugem mestu po pridelavi \xc5\xbeeleza, cinka in urana in na tretjem mestu po pridelavi zlata in srebra._NEWLINE_Avstralija je doma\xc4\x8de gospodarstvo dolgo \xc5\xa1\xc4\x8ditila z visokimi carinami za tuje izdelke, po odpravi le-teh pa so za\xc4\x8deli na njihov trg vedno bolj vdirati izdelki\xc2\xa0\xc2\xbbMalih azijskih tigrov\xc2\xab. Njihov najpomembnej\xc5\xa1i trgovski partner je Japonska. Avstralci izva\xc5\xbeajo surovino za izdelavo aluminija boksit in mle\xc4\x8dne ter mesne izdelke.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nAvstralija je najbolj ravna celina na svetu; najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je Mount Kosciusko, visok 2228 m, v Novem Ju\xc5\xbenem Walesu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nNa severu je podnebje savansko. V osrednjem in zahodnem delu celine je podnebje pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko zaradi \xc4\x8desar rastja ni veliko, izjema je evkalipt. Na skrajnem jugu je podnebje sredozemsko, rastje je tipi\xc4\x8dno mediteransko (pogoste oljke, agrumi, ipd). Na vzhodu je podnebje prete\xc5\xbeno celinsko, zaradi \xc4\x8desar uspeva travni\xc5\xa1ko rastlinstvo.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeave in teritoriji\n_START_PARAGRAPH_\nAvstralijo sestavlja \xc5\xa1est dr\xc5\xbeav, dva ve\xc4\x8dja zemeljska teritorija in ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih teritorijev._NEWLINE_(Seznam dr\xc5\xbeav z glavnimi mesti in teritoriji)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredstava o neznani ju\xc5\xbeni celini (terra australis incognita) sega v \xc4\x8das anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije. Zgodnji raziskovalci in zemljepisci so bili prepri\xc4\x8dani, da obstaja nekje na jugu velika celina, ki \xc4\x8daka, da jo bodo odkrili. V resnici je bila de\xc5\xbeela \xc5\xbee poseljena, saj so jo odkrili \xc5\xbee pred ve\xc4\x8d kot 40.000 leti. Domnevajo, da so poleg doma\xc4\x8dinov prvi pristali na neznani celini Bugi \xe2\x80\x93 trgovci in pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki z otoka Sulavesi (Celebes) v Indoneziji. Nizozemski kapitani so vnesli na zemljevide velike dele obale med obdobjem velikih odkritij v 17. in 18. stoletju. Eden od njih, Abel Tasman, je leta 1642 odkril Tasmanijo. Britanec Kapitan James Cook je na krovu ladje Endeavour leta 1770 odkril jugovzhodno obalo Avstralije. Jadral je proti severu in se za kratek \xc4\x8das ustavil v zalivu Botany (Botany Bay), ki je danes del Sydneyja, nato pa razvil britansko zastavo na rtu York. Vso vzhodno obalo je proglasil za britansko in ji dal ime Novi Ju\xc5\xbeni Wales._NEWLINE_Ko je Britanija izgubila ameri\xc5\xa1ke kolonije, je morala najti drug kraj, kjer bi lahko naselila svoje kaznjence. Britanska kazenska zakonodaja je bila namre\xc4\x8d zelo stroga in zato so bili zapori v Veliki Britaniji prenapolnjeni. Za novo kazensko kolonijo so izbrali zaliv Botany na vzhodni obali, in leta 1787 se je kapitan Arthur odpravil na pot s pribli\xc5\xbeno 730 kaznjenci ter ve\xc4\x8d kot 200 vojaki na krovu. Nekatere vojake so spremljale tudi \xc5\xbeene in otroci._NEWLINE_Osemmese\xc4\x8dno potovanje se je kon\xc4\x8dalo v velikem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du pribli\xc5\xbeno 11\xc2\xa0km severno od zaliva Botany. Razvili so britansko zastavo in 26. januarja 1788 dali zalivu ime Sydney._NEWLINE_Prvi naseljenci so morali na za\xc4\x8detku premagovati hude te\xc5\xbeave. Letina je bila slaba, doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali so izginjale v go\xc5\xa1\xc4\x8davju, in priseljenci, ki so vedeli o poljedelstvu le malo ali skoraj ni\xc4\x8d, so ve\xc4\x8dkrat stradali, saj so morali \xc4\x8dakati na naslednjo ladjo ve\xc4\x8d kot dve leti. \xc5\xbdiveli so na razmeroma majhnem prostoru ob obali ob vzno\xc5\xbeju mogo\xc4\x8dnih Modrih gora vse do leta 1813, ko so trije podjetni raziskovalci, Gregory Blaxland, William Lawson in William Wentworth, kon\xc4\x8dno le odkrili pot \xc4\x8dez gore ter pri\xc5\xa1li do prostranih ravnin, ki so vodile v notranjost de\xc5\xbeele.\n_START_SECTION_\nAvstralski doma\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8dini, znani tudi kot aborigini, so pri\xc5\xa1li v Avstralijo verjetno pred ve\xc4\x8d kot 40.000 leti iz Azije. Med plovbo s kanuji iz lubja so se domnevno izkrcali na tropskem severu Avstralije. S seboj so pripeljali divje pse, prednike dana\xc5\xa1njih dingov. Ti kamenodobski lovci in nabiralci sicer niso imeli loka in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, pri lovu pa sta jim pomagali dobro premi\xc5\xa1ljeni pripravi: bumerang in woomera, posebno lu\xc4\x8dalo kopja. Ko so na avstralski obali leta 1788 pristali prvi Evropejci, da bi ustanovili kazensko kolonijo, je \xc5\xbeivelo na vsej celini pribli\xc5\xbeno 300.000 doma\xc4\x8dinov, ki so govorili 200 razli\xc4\x8dnih nare\xc4\x8dij. \xc5\xbdiveli so v popolnem so\xc5\xbeitju z naravo in vsemi \xc5\xbeivimi bitji, prepri\xc4\x8dani, da zemlja ne more biti nikogar\xc5\xa1nja last. Narava, ki jim je dajala vodo in hrano, je bila po njihovem mnenju dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki so jo zapustili njihovi predniki vsem.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nAvstralija \xc5\xa1e vedno ohranja trdne vezi z nekdanjo mati\xc4\x8dno de\xc5\xbeelo, Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom. Avstralci vozijo po levi strani ceste, angle\xc5\xa1\xc4\x8dina pa je de facto uradni jezik. \xc5\xa0e danes je tudi v mestih pogost pozdrav \xc2\xbbG'day, mate\xc2\xab\xc2\xa0(dober dan tovari\xc5\xa1), pozdrav, ki je spomin na pionirske \xc4\x8dase, ko naseljenci v negostoljubni, sovra\xc5\xbeni de\xc5\xbeeli drug brez drugega ne bi mogli pre\xc5\xbeiveti.((cn)) Od mest oddaljene dru\xc5\xbeine \xc5\xa1olajo otroke doma, kasneje jih po\xc5\xa1ljejo v mesta v izpopolnitev izobrazbe. Le malo Avstralcev \xc5\xbeivi izven urbanih obmo\xc4\x8dij, a tudi ti najpogosteje izberejo dom v rudarskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOtroci obiskujejo v glavnem \xc5\xa1ole, ki jih financira dr\xc5\xbeava, pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtina vseh \xc5\xa1oloobveznih otrok pa se \xc5\xa1ola v katoli\xc5\xa1kih ali drugih zasebnih \xc5\xa1olah, kjer pla\xc4\x8dujejo \xc5\xa1olnino. Mnogi prebivalci redkeje poseljenih obmo\xc4\x8dij se \xc5\xa1olajo na daljavo ali doma. V ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav velja \xc5\xa1olska obveznost od 5.-15. leta.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nV Avstraliji sta med najpomembnej\xc5\xa1imi \xc5\xa1porti kriket ter avstralski nogomet, avstralski \xc5\xa1portniki so pogosto uspe\xc5\xa1ni tudi na jadralnih ter plavalnih prvenstvih. Avstralci so nastopali na vseh poletnih olimpijskih igrah moderne dobe, od katerih je Avstralija gostovala dve: leta 1956 v Melbournu in leta 2000 v Sydneyju. Med odmevnej\xc5\xa1imi mednarodnimi \xc5\xa1portnimi dogodki sta \xc5\xa1e vsakoletna Odprto prvenstvo Avstralije v tenisu in Velika nagrada Avstralije (Formula 1).\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nAvstralija je edina celina, ki je od ostalih celin fizi\xc4\x8dno lo\xc4\x8dena. Zaradi tega se je na njej razvilo popolnoma svojevrstno rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo, kakr\xc5\xa1nega ne najdemo nikjer drugje. Okoli 85% vrst semenk, 84% sesalcev, ve\xc4\x8d kot 45% ptic ter 89% priobalnih vrst rib je endemnih in jih najdemo samo v Avstraliji. K raznolikosti \xc5\xbeivljenja prispeva dejstvo, da obsega zelo raznolike habitate, \xc4\x8deprav je podnebje v ve\xc4\x8djem delu dr\xc5\xbeave suho ali polsuho.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSever je ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8den s savano, medtem ko je na skrajnem severu prisoten tropski de\xc5\xbeevni gozd. Ve\xc4\x8dina gozdov je zimzelenih, prevladuje evkalipt. Osrednji, ju\xc5\xbeni in zahodni del so neporasli oz. je rastje skromno, v teh okoljih prevladujejo akacije. Na jugovzhodu in jugozahodu je rastlinstvo mediteransko. Tu gojijo vinsko trto in agrume.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSvojevrstnost avstralskega \xc5\xbeivalstva je najbolj o\xc4\x8ditna skozi veliko \xc5\xa1tevilo vrst vre\xc4\x8darjev, ki tam prebivajo. Najbolj znani med njimi so kenguruji, koale, tasmanski vragi, vombati ter numbati in oposumi. Tudi ostali razredi \xc5\xbeivali so se razvili lo\xc4\x8deno. Med najbolj znanimi so tjulnji in kiti. Pomembni sta tudi edini vrsti sesalcev, ki le\xc5\xbeeta jajca: kljunati je\xc5\xbeki in kljuna\xc5\xa1i. Opazen je vpliv \xc4\x8dloveka na sestavo favne: po mnenju nekaterih paleontologov so prvi naseljenci pred pribli\xc5\xbeno 46.000 leti povzro\xc4\x8dili izumrtje mnogih predstavnikov avstralske megafavne in mo\xc4\x8dno spremenili ekosistem. Nekatere druge vrste, kot je tasmanski tiger, so izumrle po prihodu evropskih naseljencev.\n_START_SECTION_\nPlazilci\n_START_PARAGRAPH_\nTudi avstralski plazilci so se razvili lo\xc4\x8deno od ostalih vrst plazilcev po svetu, vendar se od ostalih po videzu ne lo\xc4\x8dijo tako o\xc4\x8ditno kot sesalci, zato so v splo\xc5\xa1nem manj poznani. S 755 znanimi vrstami, od katerih je 82\xc2\xa0% endemnih, ima Avstralija najbolj pestro favno plazilcev med vsemi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Najbolj poznane so avstralske strupene ka\xc4\x8de. Tu \xc5\xbeivi 10 najbolj strupenih ka\xc4\x8d na svetu, kljub temu pa v Avstraliji zaradi velikosti in neposeljenosti dr\xc5\xbeave ter dobre zdravni\xc5\xa1ke oskrbe zaradi ugriza ka\xc4\x8d umre zelo malo ljudi.\n_START_SECTION_\nPtice\n_START_PARAGRAPH_\nZa mnoge avstralske ptice je zna\xc4\x8dilna neobi\xc4\x8dajna velikost, saj kazuarji (predvsem emu) krepko presegajo na\xc5\xa1e predstave o velikosti ptic. Te ptice prav zaradi svoje velikosti nimajo naravnih plenilcev, ali pa so plenilke kar same._NEWLINE_V avstraliji domuje veliko vrst papig, na primer kakaduji in skob\xc4\x8devke, pa tudi mnoge\xc2\xa0\xc2\xbbvodne\xc2\xab\xc2\xa0ptice, na primer pingvini in vodomci."