b'\n_START_ARTICLE_\nBabilonski vise\xc4\x8di vrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonski vise\xc4\x8di vrtovi so bili eno od sedmih \xc4\x8dudes anti\xc4\x8dnega sveta in edino, katerega lokacija \xc5\xa1e ni bila dokon\xc4\x8dno dokazana._NEWLINE_Navadno pravijo, da so bili zgrajeni v starodavnem mestu Babilon, v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega Hillah, provinca Babil v Iraku. Babilonski duhovnik Berossus je zapisal pribli\xc5\xbeno 290 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in ga je kasneje citiral Josephus, pripisuje vrtove Novobabilonskemu kralju Nebukadnezarju II., ki je vladal med letoma 605 in 562 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ni veljavnega babilonskega besedila, ki bi omenjalo vrtove in nobenih dokon\xc4\x8dnih arheolo\xc5\xa1kih dokazov, da je bilo to v Babilonu. _NEWLINE_Ena legenda pravi, da je vise\xc4\x8de vrtove Babilona ustvaril cesar Nebukadnezar II., babilonski kralj, za svojo perzijsko \xc5\xbeeno, kraljico Amytis, da bi pozabila na zelene hribe in doline domovine. Nebukadnezar II. je zgradil tudi veli\xc4\x8dastno pala\xc4\x8do, ki je znana tudi kot "\xc4\x8cudo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva" (Al A\'akheed vach altira\'av chad)._NEWLINE_Zaradi pomanjkanja dokazov je bilo predlagano, da so vise\xc4\x8di vrtovi zgolj legendarni in jih najdemo v starih gr\xc5\xa1kih in rimskih zapisih piscev Strabona, Diodor Sicilskega in Quintus Curtiusov Rufusa. Ti opisi predstavljajo romanti\xc4\x8dni ideal Vzhodnega rajskega vrta. \xc4\x8ce so zares obstajali, so bili uni\xc4\x8deni nekje po prvem stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. _NEWLINE_Druga mo\xc5\xbenost je, da so izvirni vrtovi, ki so bili dobro dokumentirani tisti, ki jih je zgradil asirski kralj Sanherib (704-681 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) v svoji prestolnici Ninive ob reki Tigris v bli\xc5\xbeini modernega mesta Mosul.\n_START_SECTION_\nStarodavna besedila\n_START_PARAGRAPH_\nV starih spisih je Babilonske vise\xc4\x8de vrtove prvi opisal Berossus, babilonski duhovnik boga Marduka okoli leta 290 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, \xc4\x8deprav so njegove knjige znane le iz od kasnej\xc5\xa1ih avtorjev (npr. Jo\xc5\xbeef Flavij). Obstaja pet glavnih piscev (vklju\xc4\x8dno z Berossusom), katerih opisi Babilona so se v neki obliki ohranili do danes. Ti pisci se ukvarjajo z velikostjo Vise\xc4\x8dih vrtov, zakaj in kako so bili zgrajeni in kako so vrtove namakali._NEWLINE_Jo\xc5\xbeef Flavij (ca. 37-100 n. \xc5\xa1t.) je citiral Berossusa, ko je opisal vrtove. [ 7] Berossus je opisal vladavino Nebukadnezarja II. in je edini pisec, ki je nakazal, da je kralj zgradil Vise\xc4\x8de vrtove._NEWLINE_V tej pala\xc4\x8di je postavil zelo visoke sprehajalne poti podprte s kamnitimi stebri in zasajene z rastlinjem, kar je imenoval vise\xc4\x8di paradi\xc5\xbe in jo obnavljal z vsemi vrstami dreves v upanju, da natan\xc4\x8dno spominjajo na gorske dr\xc5\xbeave. To je storil, da bi zadovoljil svojo kraljico, ker je bila ona vzgajana v takih krajih in navdu\xc5\xa1ena nad gorsko pokrajino. _NEWLINE_Diodor Sicilski (aktiven okoli 60-30 pr. n. \xc5\xa1t.) naj bi se zgledoval pri besedilih iz zgodnjega 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pisca Ktezija in njegovega opisa Vise\xc4\x8dih vrtov._NEWLINE_Sli\xc5\xa1ati je bilo tudi, da so zraven akropole Vise\xc4\x8di vrtovi, kot se imenujejo, ki so bili zgrajeni ne od Semiramide, ampak pozneje od sirskega kralja, da bi ustregel eni od njegovih prile\xc5\xbenic, ona, pravijo, da je bila perzijskega rodu in naj bi hrepenela po travnikih v njenih gorah in je prosila kralja, naj jih posnema, skozi umetno zasajen vrt, zna\xc4\x8dilno krajino Perzije. Park je raz\xc5\xa1iril za \xc5\xa1tiri plethrone (starodavna mera in je enako 100 gr\xc5\xa1kih \xc4\x8devljev (pous / \xcf\x80\xce\xbf\xe1\xbf\xa6\xcf\x82) - je pribli\xc5\xbeno tipi\xc4\x8dna \xc5\xa1irina atletske teka\xc5\xa1ke steze) na vsaki strani in izvedel po\xc5\xa1evni pristop na kot bre\xc5\xbeino in ve\xc4\x8d delov konstrukcije zgradil eno nad drugo kot terase, kar je dalo videz podoben tistemu iz gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Ko so bile zgrajene nadstropne terase, so bile zgrajene galerije in zasajene kot vrt eno nad drugo do najvi\xc5\xa1je galerije, ki je bila petdeset komolcev visoko, kar je ustvarilo najve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino parka, in je bil obdal s kro\xc5\xbenim parapetom. Poleg tega so bili zidovi, ki so bili zgrajeni z visokimi stro\xc5\xa1ki, dvaindvajset \xc4\x8devljev debeli, medtem ko je bil prehod poti med zidovoma deset \xc4\x8devljev \xc5\xa1irok. Streha nad zidovoma je imela prvo plast trstike, zvezane z veliko koli\xc4\x8dino bitumna, \xc4\x8dez to dva sloja \xc5\xbegane opeke vezane s cementom in kot tretja plast obloga iz svinca na koncu, da vlaga iz tal morda ne bi prodrla pod. Na vse to je bila spet nakopi\xc4\x8dena zemlja dovolj na debelo za korenine najve\xc4\x8djih dreves, tla so bila gosto posajena z drevesi vseh vrst, ki bi lahko po svoji velikosti ali drugih \xc4\x8darih dajala veselje gledalcu. Ker so galerije stale zamaknjeno druga nad drugo, so vse prejemale svetlobo. Vsebovale so \xc5\xa1tevilne kraljeve prostore razli\xc4\x8dnih vsebin. Ena galerija je vsebovala odprtine, ki so vodile iz najvi\xc5\xa1jega nivoja in stroje ter opremo za oskrbo vrtov z vodo, stroje za dvig vode v velikih koli\xc4\x8dinah iz reke, \xc4\x8deprav pa nih\xc4\x8de ni mogel od zunaj videti je zadeva delovala. Ta park, kot sem \xc5\xbee dejal, je bil kasneje zgrajen. _NEWLINE_Kvint Kurcij Ruf (Quintus Curtius Rufus) (aktiven v 1. st. n. \xc5\xa1t.) iz pisanja Klitarha, ki je bil v 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem zgodovinar Aleksandra Velikega, ko je pisal svojo lastno zgodovino Aleksandra Velikega:_NEWLINE_Babilonci so imeli tudi citadelo dvajset nivojev na obodu. Temelji vsakega stolpi\xc4\x8da so potonili trideset \xc4\x8devljev v tla in utrdba se je dvigala osemdeset \xc4\x8devljev nad njo na najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki. Na vrhu so vise\xc4\x8di vrtovi, znamenito \xc4\x8dudo kot so rekli Grki. Bili so tako visoki, kot najvi\xc5\xa1ji zid in dolgujejo svoj \xc4\x8dar senci \xc5\xa1tevilnih visokih dreves. Stolpi, ki podpirajo celotno zgradbo so zgrajeni iz kamna in na njih je ravna povr\xc5\xa1ina iz kvadratnega kamna dovolj mo\xc4\x8dnega, da nosi globoko plast zemlje in vodo, ki se uporablja za namakanje. Kako krepka so drevesa ki so podpirala strukturo, da so njihova debla osem komolcev debela in je njihova vi\xc5\xa1ina petdeset \xc4\x8devljev; obrodila so sadove tako obilno, kot \xc4\x8de bi rastla v svojem naravnem okolju. In \xc4\x8deprav je \xc4\x8das s svojimi postopnimi propadajo\xc4\x8dimi procesi uni\xc4\x8dil del \xc4\x8dlovekove narave, pa je ta stavba pre\xc5\xbeivela nepo\xc5\xa1kodovana, kljub temu, da je bila izpostavljena pritisku toliko drevesnih korenin in te\xc5\xbee tako velikega gozda. Konstrukcija zidov je dvajset \xc4\x8devljev debela z enajstimi intervali, tako da od dale\xc4\x8d daje vtis vise\xc4\x8dega gozda kot na pravi gori. Menijo, da je delo sirskega kralja, ki je vladal iz Babilona. Gradil jih je so iz ljubezni do svoje \xc5\xbeene, ki je pogre\xc5\xa1ala gozdove v tej ravninski dr\xc5\xbeavi in je prepri\xc4\x8dala svojega mo\xc5\xbea, da posnema lepoto narave s strukturo te vrste._NEWLINE_Strabo (okoli 64 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 21 n. \xc5\xa1t.) opisuje Vise\xc4\x8de vrtove na osnovi izgubljenega zapisa Onesikrita iz 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem:_NEWLINE_Babilon le\xc5\xbei v ravnini; njegovo kro\xc5\xbeno zidovje je 385 stadijev. Debelina sten je dvaintrideset \xc4\x8devljev; vi\xc5\xa1ina med stolpi je petdeset komolcev; stolpov je \xc5\xa1estdeset komolcev; prehod na vrhu zidu je tak\xc5\xa1en, da se lahko voza s \xc5\xa1tirivprego enostavno sre\xc4\x8data; na ta ra\xc4\x8dun so ti vise\xc4\x8di vrtovi imenovani kot eno izmed sedmih \xc4\x8dudes sveta. Vrt je \xc5\xa1tirikotne oblike, vsaka stran je \xc5\xa1tiri plethrone dolga. Sestoji iz obokov, ki se nahajajo eden nad drugim na razgibanih, kockastih temeljih. Temelji, ki so votli, so tako globoko v zemlji, kot najve\xc4\x8dja drevesa, ki so bila zgrajena iz \xc5\xbegane opeke in asfalta - temeljeni sami in oboki in loki. Vzpon na najvi\xc5\xa1jo teraso je izdelan s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem in poleg teh stopnic je vijak, preko katerega je bila speljana voda, ki je bila nenehno dovajana gor v vrt iz Evfrata, ki te\xc4\x8de po sredi mesta; in vrt je na bregu reke". _NEWLINE_Filon iz Bizanca, "Paradoxographer" (pisal v 4. - 5. stoletju), katerega seznam sedmih \xc4\x8dudes anti\xc4\x8dnega sveta uporabljamo \xc5\xa1e danes,  je bil zaslu\xc5\xbeen za naslednji opis:_NEWLINE_Tako imenovani Vise\xc4\x8di vrtovi imajo rastline nad zemljo in se gojijo v zraku, s koreninami dreves nad (normalno) obdelano zemljo, ki tvorijo streho. \xc5\xa0tirje kamniti stebri so spodaj tako, da je celoten prostor skozi izrezljane stebre na umetnih tleh. Palme so na vrhu stebrov, druga poleg druge kot \xc5\xbearki in je ostalo zelo malo prostora vmes. Ta les ne gnije, za razliko od drugih, ko se namo\xc4\x8di in pod pritiskom nabrekne in neguje rast iz korenin, saj vklju\xc4\x8duje v medprostor, kar je zasajeno z njo od zunaj. Mednje pa so posadili \xc5\xa1tevilne sorte dreves in vse vrste cveto\xc4\x8dih rastlin, vsega skratka, da je najbolj veselo in prijetno za gledalca. Kraj se goji kot \xc4\x8de bi bila (normalno) obdelana zemlja in rast novih poganjkov mora biti obrezana skoraj toliko kot v normalnem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du. Te (umetne) njive so nad glavami tistih, ki se sprehajajo skozi stebre. Ko je zgornja povr\xc5\xa1ina pohojena, zemlja na strehi ostane trdna in nemotena tako kot (normalni) kraj z globoko zemljo. Vodovodi vsebujejo vodo, ki te\xc4\x8de iz vi\xc5\xa1jih mest; delno tok te\xc4\x8de naravnost navzdol, nazaj gor pa so jo potiskali na silo s pomo\xc4\x8djo vijaka, s pomo\xc4\x8djo mehanskega pritiska so prisilili vrtenje spirale. Odvajali so jo v velike cisterne in jo v celoti rabili za zalivanje celega vrta, in zalivali korenine rastlin so njihovih globin in vzdr\xc5\xbeevali mokro obdelovalno zemljo, tako da je prav tako kot zimzeleni travnik in listi dreves so bili vedno rosni.\n_START_SECTION_\nVise\xc4\x8di vrtovi v Ninivah ("drugi Babilon")\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Sanherib je Vise\xc4\x8de vrtove imenoval "\xc4\x8dudo sveta", ne samo zaradi svoje lepote - celoletna oaza bujnega zelenja v pra\xc5\xa1ni poletni pokrajini - ampak tudi zaradi \xc4\x8dudovitega podviga vodnega in\xc5\xbeenirstva, ki vzdr\xc5\xbeuje vrt. _NEWLINE_Gradnja asirskih kraljevih vrtov je bila tradicija. Kralj Asurnasirpal II. (883-859 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) je zapisal:_NEWLINE_"Jaz izkopal kanal od (reke) Zgornji Zab, rezal skozi gore in jo imenoval Kanal obilja. Sem zalival travnike Tigrisa in posadil sadovnjake z vsemi vrstami sadnih dreves v okolici. Sem posadil semena in rastline, ki sem jih na\xc5\xa1el v dr\xc5\xbeavah, skozi katere sem korakal in v vi\xc5\xa1avju, ki sem ga prekri\xc5\xbearil: borovce razli\xc4\x8dnih vrst, ciprese in brinje razli\xc4\x8dnih vrst, mandlje, dateljne, ebenovino, palisander, oljke, hrast, tamarisko, oreh, pistacije in jesen, jelko, granatno jabolko, hru\xc5\xa1ke, kutine, fige, vinsko trto .... Vodni kanal udari od zgoraj na vrt; vonj preveva poti, potoki so tako \xc5\xa1tevilni kot zvezde na nebu vrtu v u\xc5\xbeitek .... Kot veverica vzamem sadje na vrtu dobrot ... "_NEWLINE_Senaherib je le Mezopotamski kralj, ki je zapustil evidenco o svoji ljubezni do \xc5\xbeene - klju\xc4\x8dni del romanti\xc4\x8dne klasi\xc4\x8dne zgodbe:_NEWLINE_"In za Tashmetu-sharrat \xc5\xbeensko pala\xc4\x8do, mojo ljubljeno \xc5\xbeeno, ki je dosegla zna\xc4\x8dilnost "ljubice bogov" nad vsemi drugimi \xc5\xbeenskami, sem zgradil pala\xc4\x8do ljubkosti, veselja in radosti..."_NEWLINE_Sanheribova pala\xc4\x8da je po velikosti primerljiva gradu Windsor v Angliji. Posebej omenja ogromne apnen\xc4\x8daste bloke, ki krepijo obrambo pred poplavami. Dele pala\xc4\x8de so izkopali Austin Henry Layard sredi 19. stoletja. Njegova na\xc4\x8drt citadele ka\xc5\xbee obrise, ki bi bili skladni s Sanheribovim vrtom, vendar njegov polo\xc5\xbeaj ni bil potrjen. Na \xc5\xbealost je bilo obmo\xc4\x8dje uporabljano kot voja\xc5\xa1ka baza v zadnjem \xc4\x8dasu, tako da jo je te\xc5\xbeko dodatno raziskati._NEWLINE_Dodelan stenski panel Asurbanipala prikazuje vrt v svoji zrelosti. Obstaja \xc5\xa1e en izvirni panel  in risba drugega  v Britanskem muzeju, \xc4\x8deprav ni javno razgrnjen. \xc5\xa0tevilne lastnosti, ki jih klasi\xc4\x8dni avtorji omenjajo, so opazne na teh sodobnih slikah._NEWLINE_Namakanje takega vrta je zahtevalo nadgrajeno oskrbo z vodo v mestu Ninive. Kanali so se raztezali nad 50 km v gore. Sanherib je bil ponosen na tehnologijo in jo opisuje v nekaterih podrobnostih v svojih napisih. Na primer:_NEWLINE_Ob veliki vodi od Bavian (Khinnis)  njegov napis omenja avtomatske zapornice, vendar ne pove, kako so delale:_NEWLINE_"Zapornico tega kanala odpre brez lopate in vam omogo\xc4\x8da vodni tok:. odpiranje zapornice ni delo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok, ampak po volji bogov."_NEWLINE_Ogromen vodovod, ki pre\xc4\x8dka dolino pri Jerwanu, je bil zgrajen z ve\xc4\x8d kot 2 milijona oblo\xc5\xbeenih kamnov. Uporabili so kamnite oboke in vodotesen cement.  Na nih pi\xc5\xa1e:_NEWLINE_"Senaherib kralj sveta, kralja Asirije. \xc4\x8cez velike razdalje sem pripeljal vodotok usmerjen v okolico Ninive, in ga spojil z vode .... Nad strme doline, sem napel akvadukt iz belega apnenca, Naredil sem to, da voda te\xc4\x8de preko njega."_NEWLINE_On trdi, da je treba najprej uporabiti novo tehniko preoblikovanja v procesu "izgubljeni vosek" za svoje monumentalne (30 ton) bronaste odlitke in opisuje izdelavo svojih vodnih vijakov:_NEWLINE_" V nekdanjih \xc4\x8dasih so kralji, moji predniki, ustvarili bronaste kipe, ki posnemajo realne oblike \xc5\xbeivljenja in jih postaviti na ogled v notranjosti templjev, vendar so pri njihovem na\xc4\x8dinu dela iz\xc4\x8drpali vse obrtnike, zaradi pomanjkanja znanja in nerazumevanje na\xc4\x8dela, ki je potrebovalo toliko olja, vosek in loj za delo, da je povzro\xc4\x8dilo primanjkljaj v svojih dr\xc5\xbeavah - Jaz Sanherib, vodja vseh knezov, z znanjem za vse vrste dela, daje veliko nasvetov in globoke misli za vse vrste dela ... . Ustvaril sem glinene kalupe, kot za bo\xc5\xbeansko inteligenco za jeklenke in vijake ... Da bi tekla voda ves dan, sem imel vrvi, bronaste \xc5\xbeice in bronaste verige. In namesto lopat sem uporabil valje in vijake iz bakra nad cisternami .... Sem dvignil vi\xc5\xa1ino okolice pala\xc4\x8de, da bi ustvaril \xc4\x8cudo za vse narode ...Visok vrt s posnemanjem gore Amanus sem naredil ob njem, z vsemi vrstami aromati\xc4\x8dnih rastlin, sadovnjak sadnih dreves, drevesa, ki bogatijo ne le gorsko dr\xc5\xbeavo, temve\xc4\x8d tudi Kaldejo (Babilonijo), kot tudi drevesa, ki nosijo volno, zasajene v njem "_NEWLINE_Sanherib bi lahko pripeljal vodo v svoj vrt na vi\xc5\xa1jo raven, ker je izvirala iz gore. Nato je dvignil vodo \xc5\xa1e vi\xc5\xa1je z razvijanjem svojega novega vijaka. To je pomenilo, da bi lahko zgradil vrt, ki bi rastel kvi\xc5\xa1ku v nebo z velikimi drevesi na vrhu terase - omamni umetni\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinek, ki je presegel tiste od svojih predhodnikov in ki utemeljuje njegovo trditev, da je zgradil "\xc4\x8cudo za vsa ljudstva".'