b"\n_START_ARTICLE_\nVinica, \xc4\x8crnomelj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkolica Vinice je bila poseljena \xc5\xbee v prazgodovini, ko je nastalo gradi\xc5\xa1\xc4\x8de na hribu \xc5\xa0lemine nad dana\xc5\xa1njo vasjo. V \xc4\x8dasu starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe je bila naselbina povezana s t. i. Dolenjsko skupino, v mlaj\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi pa je tukaj prevladalo prebivalstvo japodskega zna\xc4\x8daja. Z uni\xc4\x8denjem Japodov v letu 35 pr. n. \xc5\xa1t. in padcu bli\xc5\xbenjega Metula je tudi obmo\xc4\x8dje Vinice postalo del rimskega imperija. Staro gradi\xc5\xa1\xc4\x8de na \xc5\xa0leminah je bilo zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno, nova manj\xc5\xa1a rimska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da pa so nastala ob vzno\xc5\xbeju nekdanjega japodskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Rimsko poselitev se opa\xc5\xbea do \xc4\x8dasa pozne antike, ko je bilo to obmo\xc4\x8dje zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno. _NEWLINE_Slovani so naselili obmo\xc4\x8dje najverjetneje \xc5\xbee po 7. stoletju, ko so nastale vasi z imeni rastlinskega izvora: Vinica, Drenovec in Hrast. Bli\xc5\xbenje vasi Golek in Ogulin, kakor pri\xc4\x8dajo imena, pa so nastale za \xc4\x8dasa srednjeve\xc5\xa1ke kolonizacije. Do za\xc4\x8detka 13. stoletja je kot najve\xc4\x8dja vas obveljala Vinica, kjer je bila \xc5\xa1e pred 1228 postavljena cerkev sv. Kri\xc5\xbea. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dji fevdalni posestniki na Vinici so bili gospodje Semeni\xc4\x8di, ki so dr\xc5\xbeali vas in trg vse do 1602, drobce posesti pa \xc5\xa1e pozneje. Nagli razvoj Vinice se opa\xc5\xbea v \xc4\x8dasu 15. stoletja, ko je bila postavljena kapela sv. Katarine, konec stoletja pa tudi grad Vinica. Trg Vinica je prvi\xc4\x8d omenjen leta 1500 njegov nastanek pa je rezultat postavitve tabora v \xc4\x8dasu med 1478-1500, ki je okoli\xc5\xa1kemu prebivalstvu nudil varnost, saj je ravno poleg Vinice tekla ena izmed tur\xc5\xa1kih vpadnih poti. _NEWLINE_\xc4\x8cas 17. in 18. stoletja je bil \xc4\x8das nazadovanja tr\xc5\xa1ke naselbine in podelitev tr\xc5\xa1kega privilegija leta 1795 ni zadr\xc5\xbeala nazadovanja naselbine na raven vasi.  _NEWLINE_Leta 1880 je Vinica \xc5\xa1tela 48 hi\xc5\xa1 in 284 prebivalcev, \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in ljudsko \xc5\xa1olo. Osem let pozneje je trg povsem pogorel, kar je skupaj s trtno u\xc5\xa1jo mo\xc4\x8dno povzro\xc4\x8dilo izselitev precej\xc5\xa1njega dela prebivalstva. Leta 1910 tako najdemo skorajda enako naselbino z 59 hi\xc5\xa1ami in 306 prebivalci.\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski ob\xc4\x8dnoimenski pomen vinica, kot ga navaja M. Pleter\xc5\xa1nik, je 'vinska klet.' Krajevno ime je lahko izpeljano neposredno od tod, \xc4\x8deprav se zdi bolj verjetno, da vsaj delno odseva neki starej\xc5\xa1i, danes pri nas pozabljen pomen, povezan z gojenjem trte in pridelavo vina, morda prvotno v\xc3\xadn\xd1\x8cnica, 'vinska gorica, vinoroden kraj', kar se ohranja npr. v polj\xc5\xa1\xc4\x8dini winica 'vinograd'. Krajevna imena enakega izvora so znana tudi hr., srb. V\xc3\xacnica, mak. Vinica in \xc4\x8de\xc5\xa1. Vinice."