b"\n_START_ARTICLE_\nJohn Colet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Colet se je rodil leta 1467 v Londonu in je bil najstarej\xc5\xa1i sin premo\xc5\xbenega trgovca, ki je bil svoj \xc4\x8das tudi \xc5\xbeupan Londona. Sprva se je \xc5\xa1olal v Londonu na St. Anthony's School, kasneje pa na Univerzi v Oxfordu, kjer je \xc5\xa1tudiral matematiko in filozofijo. Med \xc5\xa1tudijem je od\xc5\xa1el v tujino, in sicer v Francijo in Italijo, kjer se je spoznal z renesan\xc4\x8dnim humanizmom, kar je vplivalo na njegovo nadaljnje \xc5\xbeivljenje, ko se je ravnal po na\xc4\x8delih le-tega. V Anglijo se je vrnil leta 1496, kjer je bil posve\xc4\x8den za diakona, kmalu zatem pa \xc5\xa1e za duhovnika. Pou\xc4\x8deval je na Oxfordu, kjer je kot eden prvih prevajal Biblijo za svoje u\xc4\x8dence in se tako odklonil na\xc4\x8delom katoli\xc5\xa1ke vere v tistem \xc4\x8dasu. Odmevalo je tudi njegovo prijateljstvo s pomembnim kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim humanistom Erazmom Rotterdamskim. Leta 1504 je postal dekan Katedrale Sv. Pavla v Londonu, kjer je postal tudi duhovni svetovalec Thomasa Mora, vodilnega predstavnika angle\xc5\xa1kega renesan\xc4\x8dnega humanizma. Po smrti o\xc4\x8deta je podedoval ogromno bogastvo, ki ga je v ve\xc4\x8dini namenil financiranju javnih zadev, za \xc5\xa1olstvo, cerkev idr. Svoje \xc5\xbeivljenje je posvetil vodenju katedrale, leta 1509 pa je ustanovil svojo \xc5\xa1olo z namenom, da bi naprej \xc5\xa1iril verske resnice. Vodenje je sicer predal drugim, je pa sam nadzoroval delovanje \xc5\xa1ole, napisal je celo nekaj u\xc4\x8dbenikov. \xc5\xa0ola deluje \xc5\xa1e danes, ampak so jo iz o\xc5\xbejega Londona premestili v predmestje Hammersmith. Umrl je 18. septembra 1519, pokopan pa je v katedrali Sv. Pavla v Londonu.\n_START_SECTION_\nPridige\n_START_PARAGRAPH_\nColet je kot duhovnik ve\xc4\x8dkrat pridigal. Svojo najbolj znano pridigo je imel na zboru canterburyjske duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine v Londonu 6. februarja 1512, v njej je jasno izrazil svojo skrb glede trenutnih razmer v Cerkvi in njene prihodnosti. Ostro je kritiziral \xc5\xbeivljenjski slog takratne duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je ostalim vernikom postavil vse prej kot dober zgled. V svoji pridigi, pred kraljevim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem leta 1513, je odlo\xc4\x8dno nastopil proti novi vojni s Francijo. Vojno je obsodil ter pozval kristjane naj se borijo le za Kristusa.\n_START_SECTION_\nRenesan\xc4\x8dni humanizem\n_START_PARAGRAPH_\nColet je vseskozi deloval v duhu renesan\xc4\x8dnega humanizma, kar je vidno tudi v njegovih delih. Preu\xc4\x8deval je mnoge anti\xc4\x8dne in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske filozofe, med drugim Avgu\xc5\xa1tina iz Hipona, Janeza Zlatoustega in Laktancija. V svojih delih se je pogosto nana\xc5\xa1al na italijanske renesan\xc4\x8dne humaniste, kot sta bila Marsilio Ficino in Giovanni Pico della Mirandola.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj z Erazmom Roterdamskim, Johnom Lylyem in Thomasom Wolseyem je Colet napisal Latinsko slovnico, ki se je v Angliji uporabljala ve\xc4\x8d let. Ve\xc4\x8dina njegovih del ni bila izdanih do 19. stoletja, ko je to storil Joseph H. Lupton. Njegova dela \xc5\xa1e niso bila prevedena v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nColet je mo\xc4\x8dno vplival na Erazma Rotterdamskega, katerega je usmeril v \xc5\xa1tudij Biblije ter ga s tem spremenil v pravega teologa."