b'\n_START_ARTICLE_\nRotunda, Selo\n_START_SECTION_\nZgodovina in opis\n_START_PARAGRAPH_\nPo svoji kulturno-zgodovinski pri\xc4\x8devalnosti je cerkev romanska rotunda iz prve polovice 13. stoletja. Vizitacijski zapiski iz leta 1698 poro\xc4\x8dajo, da so jo zgradili templarji. Vendar je bila ta zgodnje srednjeve\xc5\xa1ka stavba v letih 1845 in 1846 bistveno prezidana. _NEWLINE_Provincialno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za materialni nastanek Selanske rotunde daje tej stavbi poleg turni\xc5\xa1kega in domanj\xc5\xa1evskega primera sloves najstarej\xc5\xa1e stavbe v Sloveniji. _NEWLINE_Do leta 1864 je v apsidi selanske rotunde stal poznogotski krilni oltar iz okrog leta 1490, a je bil nato prenesen v Budimpe\xc5\xa1to. Rotundni prostor najprej ni bil poslikan in ga je o\xc5\xbeivljala le prosevajo\xc4\x8da ope\xc4\x8dna struktura. \xc5\xbde v prvi polovici 14. stoletja pa je bila za staro osnovo poslikana severna stena pod kupolo z motivi Poklona treh kraljev. Gre za zgodnjegotski risarski stil, katerega zna\xc4\x8dilnost je \xc5\xa1iroka \xc4\x8drna risba, zapolnjena s ploskovno izrabo barv. Te\xc5\xbenje po slikarskem modeliranju \xc5\xa1e ni zaznati. _NEWLINE_Okrog leta 1400 je bila vsa notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina znova prevle\xc4\x8dena s tanko plastjo ometa in poslikana. Na severni steni se je ponovil ikonografski prizor Treh kraljev, medtem ko je na ju\xc5\xbeni steni naslikano nadaljevanje Pasijona, ki se pri\xc4\x8denja v spodnjem pasu kupole. Ta pas lo\xc4\x8di od vrha kupole naslikana cikcakasta tra\xc4\x8dna ornamentika. Centralno mesto na vrhu kupole zavzema \xc4\x8dez ves obok razpeta elipsasta mavri\xc4\x8dna avreola (mandorla), v kateri se nahajata sv. Trojica in Kristus. Izven mandorle so razporejeni simboli evangelistov. V spodnjem pasu kupole se v pravokotnih poljih zvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo prizori iz Kristusovega trpljenja, ki se nato nadaljujejo v logi\xc4\x8dnem zaporedju na spodnjem delu stene. Ciklus pasijona se pri\xc4\x8dne tik nad vhodnim oknom s prizorom Kristusa v predpeklu, ki ga nakazuje poosebljena po\xc5\xa1ast z Adamom v \xc5\xberelu. Stilno sodijo te slikarije v gotski idealisti\xc4\x8dno-plasti\xc4\x8dni stil. _NEWLINE_Spodnji del stene z ni\xc5\xa1ami je br\xc5\xbekone poslikal drug mojster. Vidijo se \xc5\xa1e ostanki svetni\xc5\xa1kih figur, ki pa so razen nekaterih, (cerkveni patron sveti Nikolaj, sveta Doroteja, sveta Marjeta, sv. Magdalena) skoraj povsem uni\xc4\x8dene._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ne poznamo imena selanskih slikarjev, govori njihovo delo o kvalitetah, ki presegajo slikarske zmogljivosti martjanskega, turni\xc5\xa1kega in velemerskega mojstra Janeza Aquile.'