b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cedad\n_START_SECTION_\nEtimologija in poimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskih \xc4\x8dasih je bilo ime dana\xc5\xa1njega mesta Forum Iulii ali Gens Iulia, morda kot poklon Gaju Juliju Cezarju ali zaradi tukaj\xc5\xa1nje prisotnosti velikega \xc5\xa1tevila pripadnikov rodu Julijcev. Od osmega stoletja dalje se je naselbina imenovala Civitas Forum Iulii, se pravi, da je postala "mesto". Zgodovinar Pavel Diakon ga imenuje Civitas vel Castrum Foroiulianum (mesto ali utrdba Julijskega trga). Ko so Franki leta 776 dokon\xc4\x8dno porazili Langobarde, je mesto dobilo ime Civitas Austriae, kar pomeni \xc2\xbbMesto na vzhodu\xc2\xab, saj je le\xc5\xbealo v vzhodnem delu frankovskega cesarstva. Poljudno se je uporabljalo skraj\xc5\xa1anje na Civitate, lokalno Sividat in \xc4\x8cividat, dokler se ni v petnajstem stoletju ustalilo dana\xc5\xa1nje poimenovanje Cividale del Friuli - Cividat - \xc4\x8cedad.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cedad le\xc5\xbei v neposredni bli\xc5\xbeini slovensko-italijanske meje in je 17 km oddaljen od Vidma (Udine). S cesto je preko mejnega prehoda Robi\xc4\x8d povezan s Kobaridom. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se ocenjuje na 11.355, od tega kar okrog 30% predstavljajo Slovenci, saj je mesto zgodovinsko, gospodarsko in  kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Bene\xc5\xa1kih Slovencev v Terski dolini.\n_START_SECTION_\nRimski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno keltsko naselje (\xc5\xa1e iz \xc5\xbeelezne dobe, je v \xc4\x8detrtem stoletju pr. n. \xc5\xa1t.) zaradi svojega strate\xc5\xa1kega pomena okoli leta 56 pr. n. \xc5\xa1t. postalo rimski kastrum (voja\xc5\xa1ka utrdba), ki ga je Julij Cezar kmalu povi\xc5\xa1al v forum (trg). V kratkem je postal municipium in kon\xc4\x8dno okoli leta 7 n. \xc5\xa1t. civitas romana (rimsko mesto). V petem stoletju, po opusto\xc5\xa1enju Ogleja s strani Hunov, je \xc4\x8cedad postal prestolnica Furlanije in sede\xc5\xbe Desete regije (Regio X Venetia et Histria).\n_START_SECTION_\nVojvodina Furlanija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cedad je po padcu rimskega imperija najprej pripadel Odoakru in nato Ostrogotskemu kraljestvu in bizantinskemu cesarstvu. Po langobardski osvojitvi Furlanije leta 568 je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de furlanskega vojvodstva, prve stalne samoupravne skupnosti Langobardov. V 7. in 8. stoletju so sledili vdori Obrov in Slovanov, zato se je okoli 705-720 ob langobardskem obrambnem pasu ustalila romansko-slovenska jezikovna meja, ki obstoja \xc5\xa1e danes. Zaradi bizantinskih napadov na Oglej je leta 737 oglejski patriarh Kalist celo prenesel sede\xc5\xbe patriarhata v \xc4\x8cedad. _NEWLINE_Leta 775 so Langobarde premagali Franki, ki so s presledki vladali \xc4\x8cedadu do leta 1077. V tem obdobju je mo\xc4\x8dno narasla mo\xc4\x8d patriarhov, ki so kon\xc4\x8dno ustanovili na obse\xc5\xbenem ozemlju dana\xc5\xa1nje Furlanije novo dr\xc5\xbeavo Patrie dal Fri\xc3\xbbl, ki je bila svobodni vazal Svetega Rimskega cesarstva in je obstajala do leta 1419, ko so Bene\xc4\x8dani zagrozili z napadom.\n_START_SECTION_\nBene\xc5\xa1ka republika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cedad se je kot prvi od furlanskih mest brezpogojno zavezal nadvladi Bene\xc4\x8danov in sklenil z njimi zavezni\xc5\xa1tvo. Isto je kmalu storila preostala Patrie dal Fri\xc3\xbbl, s \xc4\x8dimer si je zagotovila celo nadaljnje delovanje svojega parlamenta. Leta 1516 je bila podpisana Noyonska pogodba kot zaklju\xc4\x8dek Cambraiske vojne in s tem je Bene\xc5\xa1ka republika morala Avstriji odstopiti \xc4\x8dedadsko Tolminsko gastaldijo, s katero je bilo povezano izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje Idrijskega rudnika. \xc4\x8cedad si od tega udarca ni ve\xc4\x8d opomogel, ne samo ekonomsko, temve\xc4\x8d predvsem strate\xc5\xa1ko, saj je mesto ostalo prakti\xc4\x8dno brez zaledja. Sledile so si razne interne fajde in spopadi s sosednjimi mesti, ki so propadanje le pospe\xc5\xa1ili. Z ukinitvijo Bene\xc5\xa1ke republike leta 1797 je \xc4\x8cedad postal del Svetega rimskega cesarstva in nato Avstrijskega cesarstva, sestavni del kraljevine Italije pa je bil od leta 1866 do 1946.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nMed prvo svetovno vojno je bilo mesto takoj za prvo linijo so\xc5\xa1ke fronte. S \xc4\x8dude\xc5\xbeem pri Kobaridu so mesto zasedli Avstrijci do leta 1918, ko so se vrnili Italijani.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nDruga svetovna vojna je bila za mesto \xc4\x8cedad posebno te\xc5\xbeka. Na \xc4\x8cedajskem se ni odvijala samo splo\xc5\xa1na dr\xc5\xbeavljanska vojna, temve\xc4\x8d tudi dramati\xc4\x8dni boj med partizani (liberalci, katoli\xc4\x8dani, monarhisti) in garibaldinci (komunisti in socialisti s podporo jugoslovanskega Devetega korpusa). Partizani so bili pripadniki brigad Osoppo-Friuli. Garibaldinci so se tako imenovali, ker so sestavljali Prvo Italijansko divizijo "Garibaldi". \xc4\x8ceprav je bila za obe strani najpomembnej\xc5\xa1a borba proti fa\xc5\xa1izmu, to v\xc4\x8dasih ni bilo dovolj za sodelovanje, niti za medsebojno razumevanje.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cedad danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je \xc4\x8cedad pomembno gospodarsko, upravno in cerkveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Furlanije. Na razvoj \xc4\x8cedada sta vplivali predvsem trgovina med hribovitim in ravninskim svetom ter bli\xc5\xbeina prehoda med Furlansko ravnino in So\xc5\xa1ko dolino.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV starem mestnem jedru je omembe vreden trg Piazza del Duomo. Tukaj je Pretorska pala\xc4\x8da ali Palazzo dei Provveditori Veneti, katere izvedbo pripisujejo Andrea Palladiu in je bila zgrajena med letoma 1565-1586. Od leta 1990 je v njej Narodni arheolo\xc5\xa1ki muzej \xc4\x8cedada, v katerem so Reichenauski rokopisi, ki so na UNESCO-vem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Katedrala Santa Maria Assunta je triladijska dvoranska cerkev. Prva cerkev na tem mestu sega v osmo stoletje, postaviti jo je dal patriarh Callistus. V sredini petnajstega stoletja je bila zaupana Bartolomeu delle Cisterne, ki jo je obnovil v bene\xc5\xa1kem gotskem slogu. Dela so trajala dlje \xc4\x8dasa, arhitekt je umrl leta 1480, stavba je ostala nedokon\xc4\x8dana. Do leta 1502 je velik del propadel. Rekonstrukcija je bila zaupana Pietru Lombardu, ki je zgradil sedanjo katedralo v me\xc5\xa1anem slogu bene\xc5\xa1ke, gotske in renesan\xc4\x8dne arhitekture. Ob koncu osemnajstega stoletja sta arhitekta Giorgio Massari in Bernardina Maccaruzzi izvedla veliko notranjo rekonstrukcijo._NEWLINE_Glavni oltar krasi srednjeve\xc5\xa1ka oltarna podoba, ki jo podaril patriarh Pilgrim II. (1195-1204) in ka\xc5\xbee Marijo z Jezusom obdano z nadangeli in \xc5\xa1tevilnimi svetniki. Srebrn, delno pozla\xc4\x8den reliefni portret je okoli en meter vidok in dva metra \xc5\xa1irok pravokotnik, ki visi nad glavnim oltarjem v prezbiteriju. Oltarna podoba je razdeljena na \xc5\xa1tiri dele: center je triptih, ki prikazuje Marijo kot Bo\xc5\xbejo Mater (Latin Mater Dei) z otrokom Jezusom v naro\xc4\x8dju, od leve proti desni sta nadangel Mihael in Gabriel. Triptih obdajata na vsaki strani odseka, kjer je skupno 25 mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskih svetnikov, ki stojijo drug poleg drugega v treh vodoravnih vrstah. Vsi razen Jezusa so opisani z imeni. V spodnjem delu kle\xc4\x8di Pilgrim II, ozna\xc4\x8den s spremnim napisom donatorja oltarja. Latinski napis je bil to\xc4\x8dkovno vgraviran 200 let pred iznajdbo tiska,_NEWLINE_Ob stolnici je Museo Cristiano, v katerem med drugim hranijo langombardski prestol in Krstilni kamen. Tukaj si tudi freske in sgraffito podobe \xc5\xbeivljenja Langombardov._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini je Mestna hi\xc5\xa1a zgrajena leta 1565. Pred njo stoji bronast kip Julija Cezarja._NEWLINE_Preko reke Nadi\xc5\xbee vodi Hudi\xc4\x8dev most, znamenitost mesta z znano legendo o paktu s hudil\xc4\x8dem, ki je zaviral gradnjo. Na bregu je obok naslonjen v skalo, znano kot keltski Hypog\xc3\xa4um (latinsko Hypogeum, gr. hyp\xc3\xb3geion iz hypo - "pod" in ge "zemlja", "podzemna jama"), rimska je\xc4\x8da ali langombardski zapor. _NEWLINE_Cerkvica Santa Maria v Valle iz 8. stoletja stoji v bli\xc5\xbeini reke v stari langombardski \xc4\x8detrti in je bila morda lagobardska kapela. Zato se imenuje tudi Tempietto Longobardo. _NEWLINE_Nad mestom na vzhodu, tik ob slovenski meji, je cerkev Madonna del Monte._NEWLINE_Mesto je znano tudi po vinorodni okolici Collio, ki je del Brd._NEWLINE_\xc4\x8cedad je mesto v okviru projekta Longobardi v Italiji in je bil junija 2011 vklju\xc4\x8den na seznam kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO.'