b'\n_START_ARTICLE_\nVi\xc5\xa1egrajsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo prav tu \xc5\xbee v 13. stoletju, obnovljeno pa je bilo leta 1869. Leta 1887 so bile na severnem in zahodnem robu pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da zgrajene neorenesan\xc4\x8dne arkade. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je izjema med pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di v Pragi, saj je bil leta 1785 sprejet poseben odlok, ki je dovoljeval pokope, \xc4\x8deprav so bila ob cerkvah v mestu \xc5\xa1e druga pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Med letoma 1889 in 1893 je bila po projektu Antonina Wiehla oblikovana skupna grobnica  Slavin, zgrajena za najpomembnej\xc5\xa1e osebnosti \xc4\x8de\xc5\xa1ke kulture, umetnosti, znanosti in tehnologije (Wiehl je tudi avtor neorenesan\xc4\x8dnih arkad). Skulpture so delo kiparja Josefa Mauderja. Preobrazba pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da v "narodno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de" je zasluga Franti\xc5\xa1ka Ladislava Riegerja, pomagal pa je predvsem Vaclav \xc5\xa0tulc.'