b"\n_START_ARTICLE_\nMartin Walser\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWalserjevi star\xc5\xa1i so imeli v lasti \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko restavracijo in trgovino s premogom v Wasserburgu pri Bodenskem jezeru. Okolje njegovega otro\xc5\xa1tva dobro prikazuje roman Izvirajo\xc4\x8di vodnjak (nem. Ein springender Brunnen). Od leta 1938 do 1943 je obiskoval vi\xc5\xa1jo realko v Lindauu in bil pozvan v vojsko kot pomo\xc4\x8dnik protiletalske obrambe. Po dokumentaciji Berlinskega zveznega arhiva je Walser zapisan v centralni datoteki Nacionalne-socialisti\xc4\x8dne delovne stranke Adolfa Hitlerja, z vstopnim datumom 30. januar 1944. Ampak Walser zanika, da bi kdajkoli izpolnil prijavnico za vstop v stranko. Po odslu\xc5\xbeeni voja\xc5\xa1ki obveznosti je do\xc4\x8dakal konec 2. svetovne vojne kot vojak nem\xc5\xa1ke armade. Po koncu vojne je leta 1946 v Lindauu na gimnaziji Bodensee-Gymnasium naredil maturo in \xc5\xa1tudiral na univerzah v Regensburgu in T\xc3\xbcbingenu literarno vedo, zgodovino in filozofijo. Z disertacijo o Franzu Kafki je leta 1951 v T\xc3\xbcbingenu doktoriral._NEWLINE_Med \xc5\xa1tudijem je Walser delal kot poro\xc4\x8devalec za radijsko postajo S\xc3\xbcddeutscher Rundfunk in pisal prve radijske igre. Skupaj s Helmutom Jedelejem je bil jedro radijske \xc2\xbbgenialne ekipe\xc2\xab. Leta 1950 se je poro\xc4\x8dil s Katharino \xc2\xbbK\xc3\xa4the\xc2\xab\xc2\xa0Neuner-Jehle. Iz tega zakona so h\xc4\x8derke Franziska, Alissa, Johanna in Theresia; iz razmerja z Mario Carlsson, kasnej\xc5\xa1o \xc5\xbeeno ustanovitelja Spiegla Rudolfa Augsteina pa sin Jakob._NEWLINE_Od leta 1953 so Walserja redno vabili na sre\xc4\x8danja \xc2\xbbSkupine 47\xc2\xab, ki ga je leta 1955 tudi odlikovala za njegovo pripoved Templonov konec (Templons Ende). Njegov prvi roman Poroke v Philippsburgu (Ehen in Philippsburg) je iz\xc5\xa1el leta 1957 in postal velika uspe\xc5\xa1nica. Od tedaj je Walser \xc5\xbeivel s svojo dru\xc5\xbeino kot svobodni pisatelj, najprej v Friedrichshafnu in potem v Nu\xc3\x9fdorfu pri Bodenskem jezeru._NEWLINE_V 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja se je Walser, tako kot \xc5\xa1tevilni drugi levi\xc4\x8darski intelektualci (G\xc3\xbcnter Grass idr.), zavzemal za izvolitev Willya Brandta za zveznega kanclerja. Leta 1964 je bil poslu\xc5\xa1alec pri procesu o Auschwitzu v Frankfurtu. Bil je proti vojni v Vietnamu, odpotoval je v Moskvo in veljal v 60-ih in 70. letih (tudi v o\xc4\x8deh svojega zalo\xc5\xbenika Siegfrieda Unselda) za simpatizerja Nem\xc5\xa1ke komunisti\xc4\x8dne stranke, v katero pa ni bil nikoli v\xc4\x8dlanjen. Prijateljeval je z Ernstom Blochom, Robertom Steigerwaldom in drugimi._NEWLINE_Leta 1988 je imel Walser v okviru cikla \xc2\xbbGovori o lastni dr\xc5\xbeavi\xc2\xab\xc2\xa0govor, v katerem je pojasnil, da ob\xc4\x8duti delitev Nem\xc4\x8dije kot bole\xc4\x8do praznino, s katero se ne bo sprijaznil. To snov je preoblikoval tudi v temo svoje pripovedi Dorle in volk (Dorle und Wolf). \xc4\x8ceprav Walser jasno poudarja, da se njegova dr\xc5\xbea tekom \xc4\x8dasa ni spremenila, nekateri opazovalci govorijo o spremembi avtorjevih stali\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Klavzula, nenavadna za zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke pogodbe, je Walserju omogo\xc4\x8dila, da je po smrti Siegfrieda Unselda z vsemi svojimi deli leta 2004 zamenjal zalo\xc5\xbebo Suhrkamp za zalo\xc5\xbebo Rowohlt. Pri tem je igralo veliko vlogo preve\xc4\x8d zadr\xc5\xbeano stali\xc5\xa1\xc4\x8de zalo\xc5\xbebe v konfliktu glede njegovega spornega romana Smrt kritika (Tod eines Kritikers)._NEWLINE_Walser je \xc4\x8dlan Akademije umetnosti v Berlinu, Sa\xc5\xa1ke akademije umetnosti, Nem\xc5\xa1ke akademije za jezik in knji\xc5\xbeevnost (Darmstadt) in \xc4\x8dlan nem\xc5\xa1kega P.E.N.-a. Leta 2007 je revija Cicero sestavila seznam 500-ih najpomembnej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kogovore\xc4\x8dih intelektualcev. Po tem seznamu je Martin Walser, za pape\xc5\xbeem Benediktom XVI., na drugem mestu, pred G\xc3\xbcnterjem Grassom._NEWLINE_Za\xc4\x8dudenje leve scene, ki je na Walserja dolgo \xc4\x8dasa gledala kot na enega izmed svojih, se je spremenilo v protest, ko je Walser ob podelitvi Nagrade za mir, ki jo podeljujejo nem\xc5\xa1ki zalo\xc5\xbeniki, 11. oktobra 1998 v frankfurtski cerkvi sv. Paula, imel govor, v katerem je zavrnil \xc2\xbbinstrumentalizacijo holokavsta\xc2\xab._NEWLINE_Walserjeve izjave, ki so jih \xc5\xa1tevilni videli kot jezikovno zahtevne, so bile ve\xc4\x8dkrat interpretirane slede\xc4\x8de: Nacisti\xc4\x8dne zlo\xc4\x8dine so nekateri uporabili za namen, da bi Nemcem prizadejali bole\xc4\x8dino ali za krepitev politi\xc4\x8dnih zahtev. Posameznik, ki te zlo\xc4\x8dine stalno tematizira, se \xc4\x8duti bolj\xc5\xa1ega od svojih soljudi. Tema Auschwitza pa, prav zaradi svoje velike pomembnosti, ne bi smela delovati kot \xc2\xbbmoralna gorja\xc4\x8da\xc2\xab._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem govoru je bil Walser, kakor so pokazali televizijski posnetki, dele\xc5\xbeen vsesplo\xc5\xa1nega aplavza prisotnih, z izjemo Ignatza Bubisa in njegove \xc5\xbeene. Predstojnik Centralnega sveta Judov v Nem\xc4\x8diji je Walseru o\xc4\x8dital izmikanje. Walserju so tudi o\xc4\x8ditali, da so se nanj sklicevali desni\xc4\x8darski revizionisti, ki so zavra\xc4\x8dali to aktualno temo. Walser se je tej kritiki uprl, \xc4\x8des da ni imel v mislih politi\xc4\x8dne instrumentalizacije svojega \xc2\xbbzelo osebnega mnenja\xc2\xab, ampak, da je govoril samo o svojih osebnih ob\xc4\x8dutkih._NEWLINE_V odprtem pismu, naslovljenem na Ignatza Bubisa, 12. januarja 1999 v \xc4\x8dasopisu Schweizer Wochenzeitung, navaja G\xc3\xbcnter Amendt anekdoto iz leta 1978. V tem letu je G\xc3\xbcnter Amendt na povabilo organizatorja koncerta spremljal Boba Dylana in njegovo skupino. Prav tako se je \xc5\xbee veliko let ukvarjal z recepcijo Dylanovih del v zahodnonem\xc5\xa1kih medijih, pri tem zlasti s poudarkom antisemitskega stereotipa. Po koncu turneje naj bi v uredni\xc5\xa1tvu Konkret naletel na Martina Walserja. Ta naj bi z nekoliko agresivnim podtonom vpra\xc5\xa1al, \xc2\xbbkaj je pravzaprav posebnega na temu 'naokolipotepajo\xc4\x8demu se Izraelcu'?\xc2\xab._NEWLINE_Domnevna ali dejanska Walserjeva naklonjenost me\xc5\xa1\xc4\x8danski strani je znova postala javna tema, ko je na zasedanju stranke CDU za zaprtimi vrati v Wildbad Kreuthu nastopil kot \xc4\x8dastni govorec. Ko je v svojem klju\xc4\x8dnem romanu Smrt kritika (Tod eines Kritikers), ki je iz\xc5\xa1el leta 2002, kritiziral literarnega kritika Marcela Reicha-Ranickega, po eni strani kot osebo, po drugi kot simbol nepo\xc5\xa1tene kulturne scene, so se spet protesti. Frank Schirrmacher pa mu je posledi\xc4\x8dno o\xc4\x8dital \xc5\xa1e antisemitizem._NEWLINE_Spomenik holokavstu v Berlinu je Walser zani\xc4\x8devalno ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbno\xc4\x8dno moro v velikosti nogometnega igri\xc5\xa1\xc4\x8da v srcu glavnega mesta\xc2\xab\xc2\xa0in kot \xc2\xbbodlagali\xc5\xa1\xc4\x8de vencev\xc2\xab; nasprotno pa ima Walser dandanes do spomenika pozitiven odnos."