b'\n_START_ARTICLE_\nSolkan\n_START_SECTION_\nZgodovina kraja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba Solkana sega v leto 1001, ko je bil omenjen poleg naselbine Gorica v listini cesarja Otona III. Gorica je omenjena kot \xc2\xbbvilla quae Sclavorum lingua vocatur Goriza\xc2\xab, kastel Solkan v isti listini pa \xc2\xbbcastellum Siliganum\xc2\xab. Verjetno za\xc4\x8detki kastela Solkana sodijo \xc5\xbee v langobardsko dobo in je imel takrat ve\xc4\x8dji pomen kot Gorica, kajti kot kastel je zdru\xc5\xbeeval voja\xc5\xa1ke, upravne, sodne in cerkvene funkcije prostora spodnje Vipavske doline ob izhodu v Furlanijo._NEWLINE_Gori\xc5\xa1ki grofje, nasledniki Spanheimov se od srede 12. stoletja za\xc4\x8dnejo imenovati po Gorici. To ozemlje so obvladovali do svojega izumrtja leta 1500, ko je pri\xc5\xa1lo pod Habsbur\xc5\xbeane. Habsbur\xc5\xbeani so nato obvladovali ozemlje do razpada monarhije oz. prve svetovne vojne, ko je pri\xc5\xa1lo do izseljevanja prebivalstva in italijanske zasedbe ter skoraj popolnega poru\xc5\xa1enja kraja. Leta 1544 je bila posve\xc4\x8dena cerkev na Sveti Gori oz. Skalnici. V Solkanu so leta 1597 za\xc4\x8deli voditi krstne knjige.\xc2\xa0 Konec 17. stoletja je tudi ta kraj prizadela kuga in umrlo je kar 112 ljudi, kar je za tako majhen kraj velik podatek. Prvi resni podatki o prebivalstvu v kraju so bili objavljeni z novim katastrom leta 1830, ki je ponudil \xc5\xa1irok opis kraja, ki je imel 1165 prebivalcev. Med njimi je bilo 586 mo\xc5\xa1kih in 579 \xc5\xbeensk, ki so \xc5\xbeiveli v 123 hi\xc5\xa1ah. Dru\xc5\xbein je bilo sicer 242. Kraj je imel tudi dve cerkvi, v okolici pa je bilo \xc5\xa1e 50 hi\xc5\xa1 in cerkev na Sveti Gori (681m nmv). To je spadalo pod zemlji\xc5\xa1ko gospostvo Grafenberg._NEWLINE_Solkan je bil prizadet predvsem v prvi svetovni vojni, ko je bil kraj skoraj popolnoma poru\xc5\xa1en in prebivalstvo ve\xc4\x8dinoma izseljeno. Z veliko vojno so zaznamovani tudi okoli\xc5\xa1ki hribi - Sabotin, \xc5\xa0kabrijel in Skalnica oz. Sveta Gora. Na hribu Sabotin, kjer stojijo ostanki cerkvice sv.Valentina, je bil v zadnjem \xc4\x8dasu dourejen "Park miru". Tukaj\xc5\xa1nja flora in fauna bistveno ozna\xc4\x8dujeta tako kulturne, kot tudi podnebne spemembe. Pristnost sredozemskega, alpskega in kra\xc5\xa1kega sveta, tako pomembno definirajo tukaj\xc5\xa1nje \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina Solkan\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1848 so se tudi tukaj pojavile zahteve po ob\xc4\x8dinah in lokalni samoupravi, Solkanci so vzpostavili narodno stra\xc5\xbeo in uporabljali slovensko trobojnico. Ob\xc4\x8dine so bile v Habsbur\xc5\xa1ki monarhiji uvedene z oktroirano\xc2\xa0 mar\xc4\x8dno ustavo \xe2\x80\x93 4. Marca 1849. Ustava, ki jo je s cesarskim patentom izdal cesar Franc Jo\xc5\xbeef je vsebovala dolo\xc4\x8dila o \xc2\xbbneodstopnih temeljnih pravicah ob\xc4\x8dine\xc2\xab. Ob\xc4\x8dina je postala temelj nove ureditve kot samostojna in samoupravna oblast na prvi stopnji. Dr\xc5\xbeavne izpostave so bile okrajna glavarstva z okrajnimi sodi\xc5\xa1\xc4\x8di, vi\xc5\xa1ja stopnja upravne oblasti pa so bila okro\xc5\xbeja. Po mar\xc4\x8dni ustavi so imele vse ob\xc4\x8dine pravico: voliti svoje predstavnike; sprejemati nove \xc4\x8dlane v ob\xc4\x8dino; samostojno opravljati svoje naloge; javno predstaviti ob\xc4\x8dinsko gospodarjenje; javno delovanje ob\xc4\x8dinskih predstavnikov. V ustavi je bilo tudi dolo\xc4\x8dilo o natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih pravilih za ob\xc4\x8dine, ki bodo zapisana v posebnem ob\xc4\x8dinskem zakonu. Ob\xc4\x8dine so postale temeljne za takratno dr\xc5\xbeavno ureditev, najve\xc4\x8dja novost pa je bila relativno samostojen polo\xc5\xbeaj. V mestih se je preoblikovalo obstoje\xc4\x8de stanje, na pode\xc5\xbeelju, kjer je bila patrimonialna ureditev v kateri je imel odlo\xc4\x8dilno vlogo zemlji\xc5\xa1ki gospod, pa so ob\xc4\x8dine prinesle povsem nekaj novega. Celotno ozemlje cesarstva se je razdelilo na ob\xc4\x8dine._NEWLINE_Solkan je spadal pod Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1\xc4\x8dansko in tam so bile ob\xc4\x8dine oblikovane leta 1850. Za njih so uporabljali v zakonodaji in literaturi izraz \xc2\xbb\xc5\xbeupanije\xc2\xab\xc2\xa0in so bile sestavljene iz dav\xc4\x8dnih oz. katastrskih ob\xc4\x8din. Prve ob\xc4\x8dine so bile relativno velike, tudi 3-4 katastrske ob\xc4\x8dine skupaj (ob\xc4\x8dino Solkan so sestavljale tri katastrske ob\xc4\x8dine - Kromberk, Loke in Solkan). Leta 1850 je bilo na Gori\xc5\xa1ko-Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danskem \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din 102. Pred uvedbo komunalnega sistema leta 1819 je bilo tukaj le 53 glavnih ob\xc4\x8din, ob razpadu monarhije 1918 pa je \xc5\xa1tevilo naraslo na 146. Zanimivo je, da je bilo ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din na obmo\xc4\x8dju, kjer je bilo ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo slovensko, na obmo\xc4\x8dju z italijansko ve\xc4\x8dino pa so bile ob\xc4\x8dine ve\xc4\x8dje in jih je bilo manj. Slovenci so imeli ve\xc4\x8dino na obmo\xc4\x8djih okrajnih glavarstev Gorica, Se\xc5\xbeana in Tolmin. Pod okrajno glavarstvo Gorica so spadali sodni okraji Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina, Gorica in Kanal, pod okrajnim glavarstvom Se\xc5\xbeana sta bila sodna okraja Komen in Se\xc5\xbeana pod tolminskim okrajnim glavarstvom pa so bili sodni okraji Bovec, Cerkno, Kobarid in Tolmin (pod tolminskim okrajnim glavarstvom je bilo ve\xc4\x8d sodnih okrajev prav gotovo zaradi razgibanega reliefa, ki je onemogo\xc4\x8dal u\xc4\x8dinkovito upravljanje). Na tem podro\xc4\x8dju je bilo najprej ustanovljenih 58 ob\xc4\x8din, nato pa so nastale \xc5\xa1e dodatne 43, najve\xc4\x8d leta 1866. Ob\xc4\x8dina Solkan je spadala pod sodni okraj Gorica. Pod ta okraj je leta 1904 spadalo kar 22 ob\xc4\x8din, v osnovi leta 1850 pa jih je bilo 13 oz. skupaj z mestom Gorica 14. Nove ob\xc4\x8dine so ustanavljali zaradi gospodarskih razmer, oddaljenosti od sede\xc5\xbea ob\xc4\x8dine, visokega dele\xc5\xbea pri davkih, velikokrat pa so bili razlog tudi medkrajevni spori. Ti spori so bili sicer bolj pogosti na Tolminskem. Kljub temu, da je de\xc5\xbeelni zbor leta 1867 sprejel zakon o zdru\xc5\xbeitvi malih ob\xc4\x8din, so ob\xc4\x8dine temu nasprotovale in je bilo udejanjanje zakona odlo\xc5\xbeeno. Zanimiva je primerjava z italijanskimi ob\xc4\x8dinami, okrajno glavarstvo Gradi\xc5\xa1ka je imelo leta 1850 samo 15 ob\xc4\x8din, pozneje so nastale \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri. V okrajnem glavarstvu Tr\xc5\xbei\xc4\x8d (Monfalcone) pa je bilo leta 1850 \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din 26 in se je pozneje zaradi zdru\xc5\xbeevanja \xc5\xa1e zni\xc5\xbealo za dve._NEWLINE_\xc4\x8ce gledamo imena teh ob\xc4\x8din iz srede 19. stoletja in jih primerjamo z dana\xc5\xa1njo velikostjo krajev, ki se verjetno ni dosti spremenila, ugotovimo, da je bila prakti\xc4\x8dno vsaka vas samostojna ob\xc4\x8dina in so bile ob\xc4\x8dine res majhne.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni podatki ob\xc4\x8dine Solkan z dne 31. decembra 1880 (povzeto po Posebnem krajevnem imeniku za Primorje izdanem l. 1885)\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini Solkan je konec leta 1880 \xc5\xbeivelo 2188 prebivalcev v 330 hi\xc5\xa1ah. \xc5\xbdensk je bilo 1045, mo\xc5\xa1kih pa skoraj sto ve\xc4\x8d oz. 1143. Prav vsi prebivalci so bili katoli\xc5\xa1ke vere, kot ob\xc4\x8devalni jezik je ve\xc4\x8dina navedla sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino - 2133. Petnajst prebivalcev je govorilo italijansko, 14 pa nem\xc5\xa1ko, ob se\xc5\xa1tevku ljudi z ob\xc4\x8devalnim jezikom zmanjka 26 ljudi, ki se o\xc4\x8ditno niso hoteli opredeliti. Pod ob\xc4\x8dino Solkan so spadale tri katastrske ob\xc4\x8dine - Kromberk, Loke in Solkan. _NEWLINE_Katastrska ob\xc4\x8dina Kromberk je \xc5\xa1tela 498 prebivalcev, med katerimi je bilo 274 mo\xc5\xa1kih in 224 \xc5\xbeensk. Vsi so bili katoli\xc4\x8dani in navedeno je, da jih je 497 govorilo slovenski ob\xc4\x8devalni jezik (takrat v popisih niso spra\xc5\xa1evali po maternem, ampak po ob\xc4\x8devalnem jeziku). Na obmo\xc4\x8dju te katastrske ob\xc4\x8dine je bilo 72 hi\xc5\xa1, kar pomeni v povpre\xc4\x8dju 6,916 prebivalca na hi\xc5\xa1o. _NEWLINE_Najmanj\xc5\xa1a katastrska ob\xc4\x8dina so bile Loke. Tam je v 29 hi\xc5\xa1ah \xc5\xbeivelo samo 179 prebivalcev. \xc5\xbdensk je bilo 83, mo\xc5\xa1kih pa 96. Vsi so bili katoli\xc5\xa1ke vere in govorili slovenski jezik. V povpre\xc4\x8dju je \xc5\xbeivelo tukaj 6,17 prebivalca na hi\xc5\xa1o._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja pa je bila katastrska ob\xc4\x8dina Solkan, ki je \xc5\xa1tela 1511 du\xc5\xa1 v 229 hi\xc5\xa1ah. Med njimi je bilo 738 \xc5\xbeensk in 773 mo\xc5\xa1kih. Vsi so bili katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, pri ob\xc4\x8devalnem jeziku pa je opaziti razlike, ve\xc4\x8dina jih je seveda govorila slovensko - 1457, vendar se jih je 14 opredelilo za nem\xc5\xa1ko in 15 za italijansko govore\xc4\x8de. Do 1511 prebivalcev jih je v tem se\xc5\xa1tevku zmanjkalo 25, ki se o\xc4\x8ditno o ob\xc4\x8devalnem jeziku niso opredelili, ali pa je bila v uradni statistiki storjena kak\xc5\xa1na napaka. V katastrski ob\xc4\x8dini Solkan je \xc5\xbeivelo v povpre\xc4\x8dju 6,6 prebivalca na hi\xc5\xa1o, kar je blizu povpre\xc4\x8dja celotne ob\xc4\x8dine, ki je zna\xc5\xa1alo 6,6. _NEWLINE_V katastrski ob\xc4\x8dini Kromberk sta pod institucijami navedena vikariat in ljudska \xc5\xa1ola, v Solkanu (katastrska ob\xc4\x8dina) pa so bile \xc5\xbeupnija, ljudska \xc5\xa1ola in po\xc5\xa1ta. _NEWLINE_Za primerjavo si oglejmo podatek o prebivalstvu in hi\xc5\xa1ah v mestnem okraju Gorica. V 1388 hi\xc5\xa1ah je \xc5\xbeivelo 20920 prebivalcev, med njimi 10525 mo\xc5\xa1kih in 10395 \xc5\xbeensk. To pa pomeni 15,6 prebivalca na hi\xc5\xa1o.\n_START_SECTION_\nStatistika ob\xc4\x8dine Solkan 31. decembra 1890 (Specialni repertorij krajev na Avstrijsko-Ilirskem Primorju izdan 1894)\n_START_PARAGRAPH_\nV krajevnem repertoriju objavljenem leta 1894 je kot novost podana tudi skupna povr\xc5\xa1ina ob\xc4\x8dine, ki je zna\xc5\xa1ala 19,11 km\xc2\xb2. \xc5\xa0tevilo hi\xc5\xa1 se je pove\xc4\x8dalo za 31 na 361, prebivalcev pa je bilo 245 ve\xc4\x8d, se pravi 2433. \xc5\xa0e vedno so prevladovali mo\xc5\xa1ki - 1259, \xc5\xbeensk pa je bilo 1174. Vsi razen dveh ob\xc4\x8danov so se izrekli za katoli\xc4\x8dane, dva pa sta bila druge veroizpovedi. Velika ve\xc4\x8dina je uporabljala slovenski ob\xc4\x8devalni jezik - 2376, 28 ob\xc4\x8danov je govorilo italijansko, 16 pa nem\xc5\xa1ko. Tako nekje "zmanjka" 13 ljudi, ki ali se niso izrekli o ob\xc4\x8devalnem jeziku, ali pa jih statistika tukaj nekako ni zaznala. Zanimiv je podatek o povpre\xc4\x8dnem \xc5\xa1tevilu prebivalcev na hi\xc5\xa1o, ki se je pove\xc4\x8dal na 6,74, na km\xc2\xb2 pa je bilo v povpre\xc4\x8dju 127,31 prebivalcev. \xc5\xa0e vedno so ob\xc4\x8dino sestavljale tri katastrske ob\xc4\x8dine. _NEWLINE_Katastsrska ob\xc4\x8dina Kromberk je imela 531 prebivalcev, med njimi je bilo 282 mo\xc5\xa1kih in 249 \xc5\xbeensk. \xc5\xbdiveli so v 79 hi\xc5\xa1ah, kar je pomenilo 6,72 prebivalca na hi\xc5\xa1o. Vsi so bili katoli\xc4\x8dani. 529 jih je uporabljalo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, eden nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, en prebivalec pa o\xc4\x8ditno ni bil zabele\xc5\xbeen ali opredeljen. V tej katastrski ob\xc4\x8dini sta omenjena vikariat in ljudska \xc5\xa1ola._NEWLINE_Katastrska ob\xc4\x8dina Loke se je malenkostno pove\xc4\x8dala za eno hi\xc5\xa1o na 30 in za 10 prebivalcev na 189. Kar 110 je bilo mo\xc5\xa1kih, samo 79 pa \xc5\xbeensk. Vsi so bili katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, povpre\xc4\x8dno pa je v hi\xc5\xa1i \xc5\xbeivelo 6,3 osebe. V Lokah ni bilo za uradno avstrijsko statistiko nobene omembe vredne infrastrukture. _NEWLINE_V katastrski ob\xc4\x8dini Solkan je bilo takrat 1713 prebivalcev. \xc5\xbdensk je bilo 846, mo\xc5\xa1kih pa 867. Vsi razen 12 so bili katoli\xc4\x8dani, za teh 12 pa je podatek zgolj, da so bili druge veroizpovedi. \xc5\xa0e vedno je velika ve\xc4\x8dina govorila slovensko - 1638, sicer pa je bilo 15 nem\xc5\xa1ko in 28 italijansko govore\xc4\x8dih ob\xc4\x8danov. Do skupnega \xc5\xa1tevila prebivalcev tukaj zmanjka 32 oseb. V Solkanu je bilo 252 hi\xc5\xa1, kar pomeni v povpre\xc4\x8dju 6,8 prebivalcev na hi\xc5\xa1o. \xc5\xa0e vedno so bile pomembne institucije \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, ljudska \xc5\xa1ola in po\xc5\xa1ta. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Solkan je spadala pod sodni okraj Gorica (okolica, mestni okraj mesta z lastnim statutom je bil poseben okraj), ki je \xc5\xa1tel 37579 prebivalcev. Ve\xc4\x8d je bilo mo\xc5\xa1kih - 19160, \xc5\xbeensk pa je bilo 18419. V tem okraju je bilo 6671 hi\xc5\xa1, kar je pomenilo 5,63 osebe na hi\xc5\xa1o. Samo mesto Gorica pa je imelo leta 1890 - 21852 prebivalcev, ki so \xc5\xbeiveli v 1603 hi\xc5\xa1ah, to pomeni 13,63 prebivalca na hi\xc5\xa1o. Bolj zanimiv pa je podatek o \xc5\xa1tevilu prebivalcev na km\xc2\xb2, ki v primeru mesta Gorica zna\xc5\xa1a 928,7, za ob\xc4\x8dino Solkan pa 127,3. Razlika med urbanim naseljem in predmestno ob\xc4\x8dino je o\xc4\x8ditna. Glede na to da je imel Solkan \xc5\xbeupnijo, \xc5\xa1olo in po\xc5\xa1to lahko sklepamo, da je bil nekako pol-urbano naselje.\n_START_SECTION_\nStatistika ob\xc4\x8dine Solkan z dne 31. decembra 1900 (Leksikon ob\xc4\x8din je bil izdan leta 1906)\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Solkan je bila pod zaporedno \xc5\xa1tevilko 15 v drugem dav\xc4\x8dnem okraju gori\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je iz 2433 povzpelo na 2807, \xc5\xa1tevilo hi\xc5\xa1 pa iz 361 na 422. \xc5\xa0e vedno je bilo ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih kot \xc5\xbeensk, mo\xc5\xa1kih je bilo 1473, \xc5\xbeensk pa 1334. Vsi razen 6 prebivalcev so bili katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, teh \xc5\xa1est pa je navedenih pod ostalo. Velika ve\xc4\x8dina je uporabljala sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino - 2746, 14 jih je govorila nem\xc5\xa1ko, 17 italijansko, 4 pa so se opredelili, da govorijo drug jezik, ki pa ni bil srbo-hrva\xc5\xa1ki, kajti pod to kategorijo ni bilo nikogar. Kljub temu pa pri podatkih o jeziku ponovno zmanjka 26 oseb. Povr\xc5\xa1ina ob\xc4\x8dine je bila tokrat izra\xc5\xbeena v hektarjih, in sicer 1912 ha. To pa je pomenilo 6,65 osebe na hi\xc5\xa1o oz. 146,8 prebivalca/km\xc2\xb2. _NEWLINE_Katastrska ob\xc4\x8dina Kromberk se je malce pove\xc4\x8dala, \xc5\xa1tevilo hi\xc5\xa1 je narastlo na 89, prebivalcev pa na 566. Med njimi je bilo 294 mo\xc5\xa1kih in 272 \xc5\xbeensk, ki so bili vsi katoli\xc5\xa1ke vere. Dva prebivalca sta imela kot ob\xc4\x8devalni jezik italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, vsi ostali pa sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. \xc5\xa0tevilo prebivalcev na hi\xc5\xa1o se je iz 6,72 deset let pred tem zni\xc5\xbealo na 6,36. Pod pomembno infrastrukturo oz. institucijami so omenjeni grad na 164 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, ena babica, vikariat, ljudska \xc5\xa1ola (verjetno z enim razredom). Omenjene so \xc5\xa1e samotna hi\xc5\xa1a na vi\xc5\xa1ini 132 m, ter dve kapeli ali podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni cerkvi v kraju Pod Sv. Trojico (124 m) in na hribu Sv. Katarina (307 m)._NEWLINE_V Lokah se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev zvi\xc5\xa1alo na 218. \xc5\xa0e vedno je bilo ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih - 125, \xc5\xbeensk pa je bilo 93. \xc5\xbdiveli so v 32 hi\xc5\xa1ah, vsi so bili katoli\xc4\x8dani in govorili slovenski jezik. V povpre\xc4\x8dju je \xc5\xbeivelo 6,8 prebivalca na hi\xc5\xa1o. Pod institucijami je omenjena kapelica ali podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev na vi\xc5\xa1ini 208 m. _NEWLINE_V katastrski ob\xc4\x8dini Solkan se je prebivalstvo povi\xc5\xa1alo na 2023, \xc5\xa1tevilo hi\xc5\xa1 pa na 301. Ve\xc4\x8d je bilo mo\xc5\xa1kih - 1054, \xc5\xbeensk pa je bilo 969. 2017 jih je bilo katoli\xc4\x8danov, \xc5\xa1est ob\xc4\x8danov pa je bilo druge veroizpovedi. Ve\xc4\x8dina je uporabljala sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, in sicer 1964, 15 jih je govorilo nem\xc5\xa1ki jezik, 14 italijanski, 4 pa so se opredelili za drug jezik (ni opredeljen v obrazcu, recimo srbo-hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila takrat mo\xc5\xbena opcija). Povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo prebivalcev na hi\xc5\xa1o je zna\xc5\xa1alo 6,72, se pravi malce nad povpre\xc4\x8djem celotne ob\xc4\x8dine. Solkan je bil gotovo napram Lokam in Kromberku bolj urbaniziran, to nam dokazujejo razne institucije, ki so delovale v kraju. To so bile farna cerkev in podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev, ljudska \xc5\xa1ola III. (verjetno s tremi razredi), otro\xc5\xa1ki vrtec, kova\xc4\x8d, hranilnica in posojilnica (sistem Sparkasse), po\xc5\xa1tni urad, telegrafska postaja in tri babice. Posebej se omenja "Monte Santo" oz. Sveta Gora, kjer sta fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan in romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na vi\xc5\xa1ini 681 m. Leta 1900 je bila v Solkanu ustanovljena tudi mizarska zadruga.\n_START_SECTION_\nKatastrska razdelitev ob\xc4\x8dine Solkan konec leta 1900\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina je imela skupno povr\xc5\xa1ino 1912 ha oz. 19,12 km\xc2\xb2. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dja katastrska ob\xc4\x8dina po povr\xc5\xa1ini je bila Kromberk, ki je merila 891 ha oz. 8,91 km\xc2\xb2. Od tega je bilo po katastru obdav\xc4\x8denih 862 ha. Najve\xc4\x8dji odstotek so predstavljali pa\xc5\xa1niki s 399 ha, najmanj\xc5\xa1i pa vrtovi s 3,76 ha. 203 ha je bilo travnikov, 148 ha pa vinogradov. Gozd je predstavljal okoli 10% obdav\xc4\x8denih povr\xc5\xa1in in sicer 68 ha, njiv pa je bilo samo 40 ha. Skoraj 97% zemlje je bilo tako ali druga\xc4\x8de namenjeno kmetijski dejavnosti in toliko manj bivanju. Gostota prebivalstva je zna\xc5\xa1ala 63,5/km\xc2\xb2. O\xc4\x8ditno sta bili v tej katastrski ob\xc4\x8dini najpomembneji\xc5\xa1i panogi \xc5\xbeivinoreja in vinogradni\xc5\xa1tvo. Omenjena je tudi ena veleposest. _NEWLINE_Katastrska ob\xc4\x8dina Loke je merila 348 ha, od katerih je bilo 93% obdav\xc4\x8dene zemlje. Od teh 324 ha, je bilo 13,5% njiv, vrtov je bilo samo 0,02 ha, gozd je prekrival skromnega pol hektarja. Kar 41% so prekrivali travniki in 37% pa\xc5\xa1niki. Vinogradov je bilo 27 ha oz. pribli\xc5\xbeno 8%. Tudi v Lokah je bila ena veleposest. Verjetno so bli tudi v Lokah prete\xc5\xbeno \xc5\xbeivinorejci. Gostota prebivalstva pa je tukaj \xc5\xa1e ni\xc5\xbeja, in sicer 62,6 prebivalca/km\xc2\xb2. _NEWLINE_Po prebivalstvu najve\xc4\x8dja je bila katastrska ob\xc4\x8dina Solkan, ki pa je bila povr\xc5\xa1insko v zlati sredini s 671 hektarji. To pomeni gostoto prebivalstva 301,5/km\xc2\xb2, kar je precej ve\xc4\x8d kot pri ruralnih sosednjih katastrskih ob\xc4\x8dinah in ka\xc5\xbee na nekak\xc5\xa1no pol-urbanost kraja. Recimo dana\xc5\xa1nja (1. junija 2016) gostota prebivalstva v Republiki Sloveniji zna\xc5\xa1a 101,8 prebivalca/km\xc2\xb2. V katastru obdav\xc4\x8dene povr\xc5\xa1ine je bilo 623 ha oz. 92,8%. Od tega je bilo 43% oz. 269 ha njiv, 197 ha oz. 31,6% pa\xc5\xa1nikov, sledijo pa gozdovi z malce nad 100 ha in vinogradi, ki jih je bilo 44 ha. Najmanj je bilo travnikov - 33 ha, in vrtov - 8,5 ha. Obstajala je tudi ena veleposest in dve "fabriki", ki pa ju je te\xc5\xbeko natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti, kaj sta dejansko bili, verjetno so bile to kak\xc5\xa1ne zadru\xc5\xbene mizarske delavnice. _NEWLINE_Za celotno ob\xc4\x8dino so bili podani podatki o glavah \xc5\xbeivine. Najve\xc4\x8d je bilo goveda - 705 glav, sledijo svinje s 505 glavami. Veliko manj - 76, je bilo konjev, ki so bili \xc5\xa1e vedno uporabno prevozno sredstvo (\xc5\xbeeleznica je v Solkan pri\xc5\xa1la leta 1906). Ovac pa je bilo samo 10. Za primerjavo lahko vzamemo hribovsko ob\xc4\x8dino Trebu\xc5\xa1a, kjer so imeli 305 glav goveda, 303 ovce, 31 svinj in nobenega konja. Od okoli\xc5\xa1kih ob\xc4\x8din je imelo ve\xc4\x8d konj samo mesto Gorica in sicer 715, goveda pa so imeli recimo 700 glav. Gorica je bila urbano naselje, ampak \xc5\xbeivina je bila takrat \xc5\xa1e vedno pomembna za pre\xc5\xbeivetje ipd., konje so uporabljali za transport, koristili so vojski in drugim dr\xc5\xbeavnim institucijam.\n_START_SECTION_\nStatistika ob\xc4\x8dine Solkan 31. decembra 1910 (po Specialnem repertoriju za Avstrijsko-Ilirsko Primorje izdanem l. 1918)\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina ob\xc4\x8dine se ni spremenila, \xc5\xa1tevilo prebivalcev in hi\xc5\xa1 pa se je precej povi\xc5\xa1alo. Prebivalstvo je naraslo na 3875, od tega je bilo 2093 mo\xc5\xa1kih in 1782 \xc5\xbeensk. \xc5\xa0tevilo hi\xc5\xa1 pa je naraslo iz 422 na 548. Ve\xc4\x8dina prebivalcev je bila katoli\xc5\xa1ke vere, samo 14 se jih je opredelila za drugo veroizpoved. Zanimivo je povi\xc5\xa1anje nem\xc5\xa1ko-govore\xc4\x8dih, ki jih je bilo leta 1900 le 14 oz. 0,5%, leta 1910 pa kar 159 oz. 4,1%. Kar 44 so se opredelili za drug jezik, 47 pa je bilo tujih dr\xc5\xbeavljanov. Kljub temu je se\xc5\xa1tevek vseh po ob\xc4\x8devalnem jeziku za 91 ni\xc5\xbeji od celotnega \xc5\xa1tevila prebivalstva. Gostota prebivalstva celotne ob\xc4\x8dine je zna\xc5\xa1ala 202,9/km\xc2\xb2. _NEWLINE_V katastrski ob\xc4\x8dini Kromberk se je prebivastvo povi\xc5\xa1alo iz 566 na 601, \xc5\xa1tevilo hi\xc5\xa1 pa iz 89 na 101. Mo\xc5\xa1kih je bilo 318, \xc5\xbeensk pa 283. Prav vsi so bili katoli\xc5\xa1ke vere. Razen enega, ki je govoril srbo-hrva\xc5\xa1ko, so vsi govorili slovensko. Ob upo\xc5\xa1tevanju velikosti katastrske ob\xc4\x8dine (ki sicer tukaj ni navedena, ampak se verjetno ni spremenila), je gostota prebivalstva 67,5/km\xc2\xb2, oz. 5,95 na hi\xc5\xa1o. Na Damberju je delovala babica, omenjen je tudi grad na 164 m vi\xc5\xa1ine, vikariat, ljudska \xc5\xa1ola I (verjetno en razred). Pod Sveto Trojico (123 m) in na Sveti Katarini (307 m) sta omenjeni podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni cerkvi. Najbli\xc5\xbeja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja je bila uro hoda stran. _NEWLINE_V Lokah je \xc5\xa1tevilo prebivalcev celo padlo iz 218 na 199. \xc5\xbdensk je bilo 84, mo\xc5\xa1kih pa 115.Kot pri prej\xc5\xa1njih popisih so tudi tokrat bili vsi katoli\xc4\x8dani in govorili slovensko. Glede na prej\xc5\xa1nje podatke o povr\xc5\xa1ini ob\xc4\x8dine, ki se prav gotovo niso spreminjali je gostota prebivalstva 57,2/km\xc2\xb2 . \xc5\xa0tevilo hi\xc5\xa1 je ostalo pri 32, kar pomeni 6,2 prebivalca povpre\xc4\x8dno na hi\xc5\xa1o. Oddaljenost od \xc5\xbeeleznice je\xc2\xa0bila uro in pol hoda. Sicer pa je omenjena v Lokah kapela na nadmorski vi\xc5\xa1ini 206 m._NEWLINE_Veliko pove\xc4\x8danje prebivalstva pa se je zgodilo v Solkanu. Iz 2017 se je dvignilo \xc5\xa1tevilo kar na 3075. Zgradilo se je tudi ve\xc4\x8d kot sto novih hi\xc5\xa1. \xc5\xbdensk je bilo 1415, mo\xc5\xa1kih pa kar 1660. Skoraj vsi prebivalci razen 14 so se izrekli za katoli\xc4\x8dane. Impresivno je predvsem pove\xc4\x8danje nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih iz 14 na 159, vsi nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di so bili torej v Solkanu, kar pomeni 5% prebivalstva tega kraja. 48 ljudi je govorilo italijansko, 47 pa je bilo tujih dr\xc5\xbeavljanov. V 415 hi\xc5\xa1ah je \xc5\xbeivelo v povpre\xc4\x8dju po 7,4 ljudi, gostota prebivalstva pa je narasla na 458 prebivalcev/km\xc2\xb2._NEWLINE_Za leto 1910 pa je kar precej ve\xc4\x8d podatkov o institucijah v Solkanu. Kot prvi sta navedeni \xc5\xbeupnijska cerkev in podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev, ki sta bili na nadmorski vi\xc5\xa1ini 108 oz. 101 m. V Solkanu je delovala tudi babica, za pred\xc5\xa1olske otroke pa so imeli otro\xc5\xa1ki vrtec. Zanimivo je, da sta posebej omenjeni posojilnica in hranilnica ter \xc2\xbbSystem Raiffeisen\xc2\xab, ki je bil prakti\xc4\x8dno posojilni zavod predvsem za kme\xc4\x8dko prebivalstvo. V glavnem \xc5\xa1lo je vsaj za en ali celo dva denarna zavoda oz. zadruge za posojila gospodarstvu in kmetom. Malce nerazumno bi bilo, da se stvar pi\xc5\xa1e dvakrat, \xc4\x8de je to ista stvar. Pri nobeni, niti pri simbolu, niti pri kratici ni zraven nobene \xc4\x8drke, ki bi pomenila nacionalno pripadnost (d. \xe2\x80\x93 nem\xc5\xa1ko, it. \xe2\x80\x93 italijansko, kroat. \xe2\x80\x93 hrva\xc5\xa1ko, slow. \xe2\x80\x93 slovensko). V Solkanu je deloval naprej po\xc5\xa1tni urad in tudi telegrafska postaja. Na posebnem mestu je \xc2\xbbMonte Santo\xc2\xab, tam je bil fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan in romarski kraj na 682 metrih. Imeli pa so tudi po\xc5\xa1tni predal\xc4\x8dnik z naslovom Sveta Gora pri Gorici._NEWLINE_V predelu kraja v repertoriju imenovanem Rusi\xc4\x8d je bil oddelek finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbee. Naslednja stvar so mizarji oz. mizarske delavnice. Na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja pa je delovala ljudska \xc5\xa1ola, ob simbolu je tudi rimska \xc5\xa1tevilka IV, kar verjetno pomeni \xc5\xa1tiri razrede. Vendar pa to ni bila edina \xc5\xa1ola, v Solkanu so imeli tudi obrtno izobra\xc5\xbeevanje oz. izobra\xc5\xbeevanje vajencev, to je bilo prav gotovo povezano z mizarstvom._NEWLINE_To je bila zadnja statistika ob\xc4\x8dine Solkan v Habsbur\xc5\xa1ki oz. Avstro-Ogrski monarhiji. Med prvo svetovno vojno so kraj avgusta 1916 prvi\xc4\x8d zasedle italijanske \xc4\x8dete, ve\xc4\x8dina prebivalstva je bila razseljena in kraj precej poru\xc5\xa1en. Italijani so se umaknili konec oktobra 1917, vrnili pa so se z okupacijsko oblastjo novembra 1918. Po rapalski pogodbi novembra 1920 je bilo to ozemlje formalno priklju\xc4\x8deno Italiji, dokler ni bila uveljavljena pari\xc5\xa1ka mirovna pogodba (podpisana 10. februarja 1947) po drugi svetovni vojni \xe2\x80\x93 15. septembra 1947.\n_START_SECTION_\nSolkan pod Italijansko dr\xc5\xbeavo (1918-1947)\n_START_PARAGRAPH_\nItalijani po rapalski pogodbi s Kraljevino SHS sklenjeni 12. novembra 1920 anektirali obse\xc5\xbeno ozemlje nekdanjega Avstrijskega Primorja. Politi\xc4\x8dno in upravno enoto so preimenovali v Julijsko Krajino oz. Venezia-Giulia, na \xc4\x8delu te pa je bil politi\xc4\x8dni komisar v Trstu. Prvotno so obdr\xc5\xbeali avstrijski sistem uprave in dolo\xc4\x8deno de\xc5\xbeelno avtonomijo, predvsem s prihodom fa\xc5\xa1istov in Musollinija na oblast konec leta 1922 so se za\xc4\x8dele ve\xc4\x8dje spremembe. Na tem obmo\xc4\x8dju je tako ostalo 154 slovenskih ob\xc4\x8din. V gori\xc5\xa1kem okraju jih je bilo 46. Po \xc5\xa1tetju prebivalstva 1. decembra 1921 je ob\xc4\x8dina Solkan \xc5\xa1tela 3406 prebivalcev. Italijanski sistem je za\xc4\x8del ob\xc4\x8dine prilagajati svojim potrebam. Najprej so ostali \xc5\xbeupani, potem pa so jih zamenjali s civilnimi ob\xc4\x8dinskimi komisarji, ki so bili voja\xc5\xa1ki oficirji. Zamenjave so bile posebej aktualne leta 1922, kjer so menjali tudi v istem letu izvoljene ob\xc4\x8dinske organe. Januarja 1922 je zmagala v Solkanu komunisti\xc4\x8dna lista in \xc5\xbeupan je postal Anton Poberaj. Te volitve so bile izvedene po ve\xc4\x8dinskem sistemu, kjer je zmagovalna lista dobila 4/5 mest. Na Gori\xc5\xa1kem so Slovenci kar v 64 ob\xc4\x8dinah dobili vsa mesta, v 27 ob\xc4\x8dinah ve\xc4\x8dino (4/5), v 11 pa so dobili petino mest. \xc5\xbdupani so bili voljeni iz ob\xc4\x8dinskega sveta, po navadi pa je vsaka katastrska ob\xc4\x8dina imela pod\xc5\xbeupana._NEWLINE_Konec leta 1922 je pri\xc5\xa1lo do nove razdelitve na province \xe2\x80\x93 Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko, Puljsko in Videmsko, ki so jim na\xc4\x8delovali prefekti. V nobeni pokrajini Slovenci in Hrvati niso imeli ve\xc4\x8dine, to je veljalo do leta 1926, ko so ustanovili \xc5\xa1e Gori\xc5\xa1ko pokrajino. Kraljevi odlok 4. februarja 1926 je odpravil vse izvoljene sindake/\xc5\xbeupane in izvoljene ob\xc4\x8dinske svete v ob\xc4\x8dinah z manj kot 5000 prebivalci. Na \xc4\x8delo ob\xc4\x8din so postavili ob\xc4\x8dinske komisarje, ki so bili imenovani s kraljevim odlokom in tako je pri\xc5\xa1lo do kon\xc4\x8dne odprave lokalne samouprave. Ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine so sicer dobile poleg komisarjev ob\xc4\x8dinski svet, ki pa je bil imenovan in imel zgolj vlogo posvetovalnega telesa (consulta comunale). Preko ob\xc4\x8dinskih komisarjev \xe2\x80\x93 podestajev so izvajali tudi raznarodovanje Slovencev. V letih 1927 in 1928 so izvedli komasacije ob\xc4\x8din. Tako je bila tudi ob\xc4\x8dina Solkan leta 1927 priklju\xc4\x8dena k ob\xc4\x8dini Gorica._NEWLINE_Zanimivo je, da je bil kljub prihodu fa\xc5\xa1izma na oblast in umikanju slovenskih \xc5\xbeupanov in ob\xc4\x8dinskih svetov leta 1924 kot poslanec komunisti\xc4\x8dne stranke izvoljen Solkanec Jo\xc5\xbee Srebrni\xc4\x8d (poznej\xc5\xa1i narodni heroj). Organiziran odpor med drugo svetovno vojno se je za\xc4\x8del v drugi polovici leta 1941. Prebivalci Solkana so umirali na razli\xc4\x8dnih straneh, 61 jih je padlo med partizani, 12 jih je padlo v italijanski vojski, 25 borcev in aktivistov je umrlo v koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih. Umrlo je tudi 9 civilistov in 7 krajanov je bilo obsojenih na smrt oz. likvidiranih zaradi sodelovanja s protipartizansko stranjo. Partizani so prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1li v Solkan 9. septembra 1943, to je tudi praznik krajevne skupnosti Solkan. Kraj je bil osvobojen 30. aprila 1945 in 4. maja so izvolili Krajevni Narodnoosvobodilni odbor in Krajevni odbor OF.\n_START_SECTION_\nPriklju\xc4\x8ditev k Jugoslaviji\n_START_PARAGRAPH_\nSolkan je bil 15. septembra 1947 priklju\xc4\x8den k mati\xc4\x8dni domovini oz. Jugoslaviji. Ker je bilo mesto Nova Gorica \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detni fazi gradnje in\xc2\xa0 je Primorska oz. Gori\xc5\xa1ka ostala brez Gorice in tako pravega centra, so politi\xc4\x8dni in upravni organi gori\xc5\xa1kega okraja gostovali prav v Solkanu._NEWLINE_Do leta 1952 je deloval Mestni ljudski odbor Solkan, ki se je sicer med letoma 1944 in 1947 imenoval Krajevni NOO Solkan, od 1947 pa Krajevni ljudski odbor Solkan, na koncu pa Mestni ljudski odbor. Pokrajinski arhiv v Novi Gorici hrani gradivo tega odbora, ki obsega 2 teko\xc4\x8da metra oz. 18 \xc5\xa1katel in 7 knjig. To je fond PANG 114. Fond obsega zapisnike sej med letoma 1945 in 1951, mati\xc4\x8dne izpiske med letoma 1948 in 1950, evidence kmetijstva, papirje o gradnji in obnovi po vojni 1948-1951. Ljudski odbor se je ukvarjal tudi s stanovanjskimi zadevami, stanji dru\xc5\xbein leta 1947, socialno pomo\xc4\x8djo, finan\xc4\x8dnimi evidencami, dav\xc4\x8dnimi razporedi ipd._NEWLINE_Leta 1952 je bil Solkan sestavni del ob\xc4\x8dine Nova Gorica kot samostojno naselje. Nato pa je z uvedbo komunalnega sistema 1955 postal sestavni del naselja Nova Gorica in je tako kraj uradno izgubil ime. To se je popravilo leta 1988, ko je ob\xc4\x8dinska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Nove Gorice Solkanu ob krajevnem prazniku 9. septembra sprejela sklep, da bo Solkan ponovno naselje. Konec leta 1966 so krajani sprejeli sklep o ustanovitvi Krajevne skupnosti Solkan, ki je nato za\xc5\xbeivela leta 1967. Od leta 1991 je bil Solkan del ob\xc4\x8dine Nova Gorica, ki je leta 1994 postala mestna ob\xc4\x8dina._NEWLINE_V okraju Gorica je bilo z uvedbo ob\xc4\x8din po zakonu leta 1952 vzpostavljenih 19 ob\xc4\x8din. Solkan je spadal pod Novo Gorico, ki je imela takrat 6886 prebivalcev (Solkan jih je imel pod Italijo nekaj preko 3000). Temeljni organi ljudske samouprave so bili \xc5\xbee imenovani ljudski odbori. Ljudski odbori so bili najvi\xc5\xa1ji organi oblasti ob\xc4\x8din, mest in okrajev, samostojno pa so opravljali vse zadeve, razen tistih, ki jih je ustava dodeljevala zveznim in republi\xc5\xa1kim oblastnim organom._NEWLINE_Leta 1955 so uvedli komunalni sistem, ob\xc4\x8dina je dobila polo\xc5\xbeaj komune kot celice bodo\xc4\x8de socialisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. To je ozna\xc4\x8devalo dru\xc5\xbebenoekonomsko in dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dno enoto, v katero so bili povezani proizvajalci in ob\xc4\x8dani. Teorijo za to je razvil Kardelj, ki je izhajal iz Marxovih tez o pari\xc5\xa1ki komuni in jih prilagajal tedanjim razmeram. Ob\xc4\x8dine so pove\xc4\x8dali z zdru\xc5\xbeevanjem, pod okrajem Gorica je bilo tedaj 12 ob\xc4\x8din. Solkan je spadal pod Novo Gorico, ki je imela takrat 14700 prebivalcev._NEWLINE_Solkan ima od leta 1967 krajevno skupnost. Krajevne skupnosti so bile kot neobvezne uvedene z ustavo leta 1963, ustava 1974 pa jih je uzakonila oz. postavila kot enega izmed temeljev socialisti\xc4\x8dnega samoupravljanja. Krajevne skupnosti naj bi bile bolj specifi\xc4\x8dne interesne skupnosti, ki bi poleg temeljnih organizacij zdru\xc5\xbeenega dela predstavljale temelje in izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za neposredno in skupno delegatsko odlo\xc4\x8danje v samoupravnih komunah in \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih skupnostih. Krajevna skupnost naj bi prevzela komunalne, socialne, vzgojene, kulturne, zdravstvene, dru\xc5\xa1tvene dejavnosti itd. prakti\xc4\x8dno na vseh podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja. Tako naj bi skrbeli za interese in potrebe prebivalstva in izbolj\xc5\xa1ali \xc5\xbeivljenjske razmere.Krajevna skupnost (KS) se je oblikovala na podlagi razprave, stali\xc5\xa1\xc4\x8d in dogovora v organizacijah SZDL. Postopki za ustanavljanje so bili dolo\xc4\x8deni z zakonom in statuti ob\xc4\x8din, KS pa je bila po ustavi pravna oseba, prav tako so bila po ustavi dolo\xc4\x8dena dolo\xc4\x8dila o statutu KS. Nekatere KS so bile tudi notranje raz\xc4\x8dlenjene na manj\xc5\xa1e va\xc5\xa1ke odbore ipd. da so lahko posamezna naselja ali obmo\xc4\x8dja imela svoje zastopstvo. KS je imela ve\xc4\x8d organov, osrednji organ je bila skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, v manj\xc5\xa1ih pa svet KS. Kot izvr\xc5\xa1ilni organ je deloval svet KS, ki je imel stalna ali ob\xc4\x8dasna delovna telesa za izvr\xc5\xa1evanje sklepov skup\xc5\xa1\xc4\x8dine o raznih projektih in nalogah. Po zakonu o samoupravnih sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih iz leta 1977 je morala imeti vsaka KS tudi poravnalni svet, ki je bil poseben organ. Volila ga je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina KS izmed uglednih in spo\xc5\xa1tovanih ob\xc4\x8danov. Posredoval je lahko v vseh sporih, razen kadar je \xc5\xa1lo za zahtevke, s katerimi stranke niso mogle razpolagati. Udele\xc5\xbeba v postopku je bila prostovoljna in postopki so bili brezpla\xc4\x8dni. Predlog za poravnavo so lahko spro\xc5\xbeile stranke same, lahko pa tudi pravdno ali kazensko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ker je bila KS \xc4\x8dlen v delegatskem sistemu, so volili svoje delegacije za delegiranje delegatov v skup\xc5\xa1\xc4\x8dine dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih skup\xc5\xa1\xc4\x8din, npr. v zbore ob\xc4\x8din. V ob\xc4\x8dini Nova Gorica je bilo kar 42 krajevnih skupnosti, veliko izmed teh je bilo recimo v obdobju Habsbur\xc5\xa1ke monarhije ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nSolkan danes\n_START_PARAGRAPH_\nPopis prebivalstva iz leta 2002 nam pove, da je v naselju Solkan bivalo 3272 ljudi. Ve\xc4\x8d je bilo \xc5\xbeensk in sicer 1685, mo\xc5\xa1kih pa 1587. V 1226 gospodinjstvih je \xc5\xbeivelo povpre\xc4\x8dno po 2,7 ljudi. Podatek o dru\xc5\xbeinah je 953, se pravi manj dru\xc5\xbein kot gospodinjstev. Stanovanj pa je bilo 1259 v 836 stavbah, kar pomeni 1,5 stanovanja na objekt s stanovanji. \xc4\x8ce bi Solkanu dodali \xc5\xa1e kraja Kromberk, ki je imel 1820 prebivalcev in Loke \xe2\x80\x93 256, pridemo do vsote 5348 prebivalcev, kar bi teoreti\xc4\x8dno zadostovalo za ustanovitev ob\xc4\x8dine, \xc4\x8de bi zadostili \xc5\xa1e vsem ostalim pogojem._NEWLINE_Po podatkih statisti\xc4\x8dnega urada iz 1. januarja 2013 je Solkan opredeljen kot mestno obmo\xc4\x8dje oz. mestno naselje. V kraju je prebivalo 3317 oseb, med katerimi jih je 1249 spadalo pod aktivno prebivalstvo._NEWLINE_Zanimiv je podatek o tem, da se kraj smatra kot mestno naselje. Seveda je kraj urbaniziran in bolj poseljen kot prej. Ima po\xc5\xa1to, \xc5\xa1olo in vrtec, ve\xc4\x8d vrst trgovin. V kraju so tudi gostinski lokali in bencinska \xc4\x8drpalka. Ob torkih, sredah in petkih po pet ur obratuje podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica._NEWLINE_Kraj se lahko pohvali kar z nekaj kulturno-zgodovinskimi znamenitostmi, med katerimi je prav gotovo najbolj znan Solkanski most. Na Sveti Gori oz. Skalnici je \xc5\xa1e vedno fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski samostan in romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V kraju so recimo tudi muzej mizarstva, Vojni muzej Solkan (zasebni), Vila Bartolomei, ki spada pod Gori\xc5\xa1ki muzej. Sicer nepopolno ohranjeno je voja\xc5\xa1ko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de ob reki So\xc4\x8di. Prav reka So\xc4\x8da je navdih za t.i. \xc5\xa1portni turizem, v Solkanu imajo tudi hotel in ve\xc4\x8d gostinskih lokalov v katerih lahko poskrbijo za turiste. Poleg tega je v obrtno-industrijski coni livarna in \xc5\xa1e nekaj podjetij._NEWLINE_Kraj oz. naselje je prakti\xc4\x8dno spojeno z dana\xc5\xa1njo Novo Gorico, tako da potrebe po samostojni ob\xc4\x8dini gotovo ni. Je pa zaradi bogate zgodovine prav, da kraj ohranja svoje ime in krajevno skupnost v okviru mestne ob\xc4\x8dine Nova Gorica. Solkan recimo nima zdravstvenega doma, tam je recimo samo \xc5\xa1olska zobna ambulanta. Kot je bilo omenjeno se naselje smatra kot urbano, lahko bi rekli, da je bolj predmestno, ker prevladujejo hi\xc5\xa1e s po enim ali nekaj stanovanji. V Novi Gorici kot mestnem naselju pa recimo prevladujejo bloki z ve\xc4\x8d stanovanji. Razdalje pa so tako majhne in predmestje spojeno z mestom, tako da \xc4\x8de nismo pozorni recimo na arhitekturno spremembo imamo lahko ob\xc4\x8dutek, da smo v istem kraju. Kraj kljub temu, da \xc5\xbee od leta 1927 ni ve\xc4\x8d samostojna ob\xc4\x8dina raste oz. se razvija in se je iz ruralnega razvil v urbani kraj.'