b'\n_START_ARTICLE_\nKrkav\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nLega vasi\n_START_PARAGRAPH_\nLe\xc5\xbeijo na \xc5\xa0avrinskem gri\xc4\x8devju (191 m). Na ju\xc5\xbeni strani vasi se pobo\xc4\x8dje spusti vse do reke Dragonje, ki danes predstavlja mejo med Hrva\xc5\xa1ko in Slovenijo. _NEWLINE_\xc5\xa0avrinsko gri\xc4\x8devje sestavlja neprepusten fli\xc5\xa1. To je razlog, da je geografsko mo\xc4\x8dno razgibano. Podnebje je sredozemsko. Zato so poletja vro\xc4\x8da in suha, zime pa mile in vla\xc5\xbene. _NEWLINE_H Krkav\xc4\x8dam pri\xc5\xa1tevamo tudi zaselke Abrami, Draga, Gri\xc4\x8di, nenaseljeni Ma\xc4\x8dkuljek, Hrib, Glavini, Rov, Sveti Maver, \xc5\xa0karljevac in nenaseljeni vabi.\n_START_SECTION_\nPodnebje in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi takega podnebja je tudi rastje izrazito sredozemsko. Uspevajo ve\xc4\x8dinoma vse glavne istrske vrtnine, kot so oljka, vinska trta, granatno jabolko, smokva in murva, ter veliko razli\xc4\x8dnih vrst sadnega drevja. O mediteranskega rastja pa med drevesi in grmi\xc4\x8devjem ve\xc4\x8dinoma uspevajo \xc4\x8drni hrast, cipresa, kostanj, akacija, ruj in brnistra. _NEWLINE_Vas je znana tudi po zdravilnih rastlinah in za\xc4\x8dimbah, ki so jih dodajali istrskim kuharskim specialitetam. Tako so v\xc4\x8dasih doma\xc4\x8dini gojili pu\xc5\xa1pan, pelin, rudo, \xc5\xa1ipek in sivko ter za\xc4\x8dimbe sladki jane\xc5\xbe, kepra, majaron in baziliko. _NEWLINE_Ker so severna pobo\xc4\x8dja ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z listnatim drevjem, pridelki uspevajo le na ju\xc5\xbenih in zahodnih terasah, kjer so oblikovana pobo\xc4\x8dja in doline.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa nekem Istrskem zemljevidu so Krkav\xc4\x8de vpisane kot Carcauec. V drugi polovici 16. stoletja pa zasledimo ime Chercauz. Kasneje se je ime \xc5\xa1e veliko spreminjalo. Italjani so jo imenovali Carcase. Po drugi svetovni vojni pa jo prepoznamo pod imenom Krkav\xc4\x8de, ali Krku\xc4\x8de, kot jo imenujejo doma\xc4\x8dini. _NEWLINE_O zgodovini Krkav\xc4\x8d vemo zelo veliko, ker imamo zelo veliko arheolo\xc5\xa1ko vrednih predmetov iz daljne preteklosti. Ostanki ve\xc4\x8dinoma obsegajo kose dobro \xc5\xbegane opeke, ostanki odvodnih korit, glinasti elementi in druge stvari. _NEWLINE_Eno izmed najzanimivej\xc5\xa1ih odkritij je kamen, ki stoji na gradi\xc5\xa1\xc4\x8du nad Krkav\xc4\x8dami, vzhodneje od pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Doma\xc4\x8dini mu pravijo \xc2\xbbbeli kamen\xc2\xab, \xc2\xbbkamen troglav\xc2\xab\xc2\xa0ali enostavno \xc2\xbbkamen\xc2\xab. Struktura je pribli\xc5\xbeno \xc4\x8dlovekove velikosti. Na \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih straneh je vidna podoba stoje\xc4\x8dega \xc4\x8dloveka s prekri\xc5\xbeanimi nogami in raz\xc5\xa1irjenimi rokami. Kamen naj bi izhajal iz keltsko-latenske dobe (2. ali 1. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.)._NEWLINE_Ena izmed zanimivej\xc5\xa1ih najdb je tudi zbirka \xc5\xbeigov iz rimske dobe. V tistem \xc4\x8dasu naj bi na tem obmo\xc4\x8dju nastala tudi glavna cesta med Koprom in notranjostjo Istre. _NEWLINE_V preteklosti je bil ta del Istre zelo mikaven za veliko ljudstev, zato so se ljudje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno naseljevali. Tako je nastalo veliko bli\xc5\xbenjih zaselkov. Nastajala so postopoma in vsak je znan po svojem zna\xc4\x8daju, saj so se v vsak zaselek naselili ljudje iz drugih obmo\xc4\x8dij in z drugimi obi\xc4\x8daji. \xc4\x8cez \xc4\x8das so se te razlike zakrile, ker so se ljudje preseljevali in poro\xc4\x8dali med seboj. _NEWLINE_Rimljani so na tem obmo\xc4\x8dju pustili mo\xc4\x8den pe\xc4\x8dat. Za njimi so tu vladali Goti, Bizantinci in Franki, ki so v zaledje Istrskih mest za\xc4\x8deli vseljevati Slovane. Franki so zgradili Krkav\xc5\xa1ki grad ali utrdbo, ki jih je varovala pred napadi sovra\xc5\xbenikov. Nad utrdbo je bil izvir s kristalno \xc4\x8disto vodo. Okoli njega so bile dobre razmere za gojenje oljk in vinskih trt._NEWLINE_Vas je v drugi polovici 13. stoletja pri\xc5\xa1la pod Bene\xc5\xa1ko oblast. V tem obdobju je bil viden velik napredek. Gradile so se nove hi\xc5\xa1e in postavljena je bila tudi cerkev. Ohranjenih je veliko zanimivih pisnih virov. _NEWLINE_Med letoma 1797 in 1918 je imela Avstro-Ogrska oblast nad Istrskimi vasmi. Po vojni so v vas napeljali elektriko in z asvaltirano cesto se je vas \xc5\xa1e bolj pribli\xc5\xbeala mestu. Ljudje so se za\xc4\x8deli izseljevati v mesta. Izseljevanje \xc5\xbee kmalu ustavilo, saj so ljudje spoznali, da je stara vasica ve\xc4\x8d kot primerna za lepo \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo, obrt in trgovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalstvo vasi se je \xc5\xbee v zgodovini ukvarjalo z kmetijstvom. Temeljno kmetijsko panogo je predstavljalo poljedelstvo. Razvita pa je bila tudi \xc5\xbeivinoreja. Redili so ve\xc4\x8dinoma ovce, govedo in pra\xc5\xa1i\xc4\x8de. Med kmetijstvom je prevladovalo gojenje oljk, poznali pa so tudi vinsko trto, sadno drevje, zelenjavo, razne polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in \xc5\xbeito. _NEWLINE_Tam, kjer ju\xc5\xbena lega ni bila zelo izrazita je bilo razvito vinogradni\xc5\xa1tvo. Tak primer je okolica zaselka Rov. Razne polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in zelenjavo so gojili na bolj polo\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih, kjer so bile terase \xc5\xa1ir\xc5\xa1e. Na ju\xc5\xbenem delu so bili v\xc4\x8dasih sadjarski nasadi. Danes so ti \xc5\xbee zelo opu\xc5\xa1\xc4\x8deni._NEWLINE_Po zadnji vojni je bilo gojenje oljk zelo opu\xc5\xa1\xc4\x8deno. Kljub temu so obnovili eno izmed starih oljarn v modernej\xc5\xa1o stiskalnico olja. Oljarne so bile takrat znane pod imenom torklja. Razvito je bilo tudi mlinarstvo. Ri\xc5\xbeanski mlini so bili kvalitetnej\xc5\xa1i in bolj\xc5\xa1i od tistih na Dragonji, zato so va\xc5\xa1\xc4\x8dani hodili mlet \xc5\xbeito v Ri\xc5\xbeanske mline le ob posebnih prilo\xc5\xbenostih._NEWLINE_Trgovali so ve\xc4\x8dinoma z \xc4\x8de\xc5\xa1njami, mlekom, drvi, oljem, vinom, kruhom in zelenjavo. Trgovske poti so ve\xc4\x8dinoma vodile v Trst ali druga obalna mesta. Med vojnama je bilo v vasi raz\xc5\xa1irjeno pranje perila, kot vir dodatnega zaslu\xc5\xbeka. \xc5\xbdenske so predvsem za tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine vsak dan hodile prati k reki ali kar v vodnjakih na vasi. To delo je trajalo vse do leta 1945. V preteklosti je bila poglavitna gospodarska panoga kmetijstvo, danes pa najve\xc4\x8d dobi\xc4\x8dka prina\xc5\xa1ajo dru\xc5\xbebenogospodarske panoge.'