b'\n_START_ARTICLE_\nPresaditev jeter\n_START_PARAGRAPH_\nPresaditev jeter (ali transplantacija jeter) je kirur\xc5\xa1ki postopek prenosa jeter v drug organizem. Gre za standardno obliko zdravljenja akutne in kroni\xc4\x8dne jetrne odpovedi razli\xc4\x8dnih etiologij. Pre\xc5\xbeivetje po enem letu po presaditvi je 96-odstotno, po 10 letih pa 71-odstotno. Ve\xc4\x8dina presaditev jeter opravijo z organi umrlih darovalev, mo\xc5\xbena pa je tudi presaditev dela organa \xc5\xbeivega darovalca.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo presaditev jeter pri \xc4\x8dloveka je leta 1963 izvedel kirurg Thomas Starzl s svojim timom v Denverju v ZDA. Starzl je v naslednjih letih opravil \xc5\xa1e ve\xc4\x8d presaditev jeter, leta 1967 pa je pri bolniku prvi\xc4\x8d dosegel enoletno pre\xc5\xbeivetje. Kljub razvoju kirur\xc5\xa1kih tehnik je v 70-ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja presajanje jeter \xc5\xa1e vedno veljalo za eksperimentalni poseg, ki je bolnikom omogo\xc4\x8dal enoletno pre\xc5\xbeivetje le v 25\xc2\xa0% primerov. Izide je bistveno izbolj\xc5\xa1ala uvedba imunosupresivnega zdravila ciklosporina in v 80-ih letih se je presajanje jeter uveljavilo kot standardna oblika zdravljenja pri dolo\xc4\x8denih jetrnih obolenjih tako pri odraslih kot otrocih._NEWLINE_S pomo\xc4\x8djo novih protizavrnitvenih zdravil, izbolj\xc5\xa1av kirur\xc5\xa1kih tehnik in zgodnje prepoznavanje ter zdravljenje zapletov se je povpre\xc4\x8dno pre\xc5\xbeivetje do danes mo\xc4\x8dno podalj\xc5\xa1alo, indikacije za presaditev jeter pa so se raz\xc5\xa1irile, kar pa na drugi strani prina\xc5\xa1a te\xc5\xbeavo s pomanjkanjem razpolo\xc5\xbeljivih organov.\n_START_SECTION_\nIndikacije\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je potencialni kandidat za presaditev jeter vsak bolnik z akutno ali kroni\xc4\x8dno jetrno boleznijo, ki mu onemogo\xc4\x8da normalno kakovost \xc5\xbeivljenja ter vodi v \xc5\xbeivljenjsko ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8de zaplete. Pri tem je pomembno, da lahko presaditev jeter pri bolniku podalj\xc5\xa1a pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo ali lahko izbolj\xc5\xa1a bolnikovo kakovost \xc5\xbeivljenja. Bolnik, ki je kandidat za presaditev jeter, ima pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo manj kot eno leto ali pa je njegova kakovost \xc5\xbeivljenja nesprejemljivo zmanj\xc5\xa1ana._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1e indikacije so napredovala jetrna bolezen zaradi kroni\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe s hepatitisom C, alkoholne ciroze, hepatitisa B, primarne biliarne ciroze, avtoimunskega ali nejasnega vzroka. Poleg napredovalih kroni\xc4\x8dnih jetrnih bolezni je lahko indikacija tudi akutna odpoved ledvic, na primer pri fulminantnem hepatitisu.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cakalna lista\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se zdravni\xc5\xa1ki konzilij odlo\xc4\x8di, da je bolnik ustrezen kandidat za presaditev jeter, ga uvrstijo na tako imenovano \xc4\x8dakalno listo, ki pa je razdeljena v prvo in drugo kategorijo. V prvo kategorijo se uvrstijo bolniki z akutno jetrno odpovedjo, ki potrebujejo organ v nekaj dneh do nekaj tednih ter na presaditev \xc4\x8dakajo v bolni\xc5\xa1nici. Druga kategorija je namenjena pacientom, ki so uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni na \xc4\x8dakalno listo in na transplantacijo \xc4\x8dakajo doma. Vsak pacient uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na \xc4\x8dakalno listo, \xc4\x8daka donorska jetra. \xc4\x8cas, ki je za to potreben, je razli\xc4\x8dno dolg, od nekaj dni do tudi nekaj let. \xc4\x8cakalna doba je odvisna od krvne skupine ter od resnosti bolezni.\n_START_SECTION_\nZapleti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina zapletov po presaditvi nastaja ali kmalu po operaciji ali v prvem letu. Delimo jih na zgodnje in pozne. Zgodnji zapleti so ali kirur\xc5\xa1ki (krvavitev, tromboze, zatekanje \xc5\xbeol\xc4\x8da, kolekcije teko\xc4\x8din) ali vezani na osnovno bolezen, oku\xc5\xbebe, imunosupresijo ali zavrnitev. Pozni zapleti so prav tako lahko kirur\xc5\xa1ki (strikture, fistule, holangitisi, pozne tromboze), ali pa internisti\xc4\x8dni v zvezi z virusnimi reinfekcijami, zavrnitvijo in imunosupresijo ali \xc5\xbee prej prisotno patologijo.\n_START_SECTION_\nZavrnitvena reakcija\n_START_PARAGRAPH_\nZavrnitvena reakcija je normalen pojav po presaditvi, saj se imunski sistem brani pred tujimi snovmi kot so virusi, bakterije in seveda tudi tuji organi, kot so na primer presajena jetra. Kljub uporabi protzavrnitvenih zdravil se lahko pojavi kadarkoli po presaditvi, najpogosteje pa v prvih \xc5\xa1tirih do \xc5\xa1estih mesecih po presaditvi. Za\xc4\x8detna zavrnitev se ka\xc5\xbee le v nekoliko nenormalnih laboratorijskih vrednostih jetrnih testov. Pomembna je pravo\xc4\x8dasna prepoznava zavrnitvene reakcije ter njeno agresivno zdravljenje.\n_START_SECTION_\nOku\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnje oku\xc5\xbebe v manj kot enem mesecu po presaditvi so najpogosteje bakterijske, vendar je tudi tveganje za glivno oku\xc5\xbebo visoko. Gre za obdobje, ko je bolnik najbolj podvr\xc5\xbeen imunosupresiji. Obi\xc4\x8dajno gre za bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe, kot jih sre\xc4\x8dujemo pri drugih bolnikih po kirur\xc5\xa1kih posegih. Povzro\xc4\x8dijo lahko povi\xc5\xa1ano telesno temperaturo, bole\xc4\x8dino v trebuhu in zlatenico, zaradi mo\xc4\x8dno zavrtega imunskega sistema pa lahko pa gre tudi za povsem brezsimptomni potek oku\xc5\xbebe. V obdobju enega do \xc5\xa1est mesecev po presaditvi so najpogostej\xc5\xa1e oku\xc5\xbebe zaradi virusov (najpogostej\xc5\xa1a je oku\xc5\xbeba s citomegalovirusom) ali prilo\xc5\xbenostnih povzro\xc4\x8diteljev, po pol leta pa je tveganje za oku\xc5\xbebe podobno kot pri splo\xc5\xa1nem prebivalstvu.'