b'\n_START_ARTICLE_\nBritanski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nBritanski imperij je poimenovanje za politi\xc4\x8dno in ekonomsko skupnost kolonialnih dr\xc5\xbeav in ozemelj pod vlado angle\xc5\xa1ke, nato britanske, kraljevine. Sestavljali so ga Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo ter kolonije, dominioni, protektorati in druga ozemlja pod nadzorom. V \xc4\x8dasu najve\xc4\x8djega obsega je bil Britanski imperij najve\xc4\x8dji imperij v zgodovini; leta 1920 je zdru\xc5\xbeeval 23% takratnega svetovnega prebivalstva  in 24\xc2\xa0% svetovne kopne povr\xc5\xa1ine. Tudi zanj je veljalo geslo \xc5\xa0panskega imperija, da v imperiju \xc2\xbbsonce nikdar ne zaide\xc2\xab, saj je vedno sijalo vsaj v eni izmed kolonij. Trajal je od leta 1607 do leta 1997.\n_START_SECTION_\nVrste odvisnih ozemelj\n_START_PARAGRAPH_\nAdministracija odvisnih ozemelj Britanskega imperija, ki jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v splo\xc5\xa1ni izraz kolonije, je bila zelo zapletena in raznolika zaradi neenotne sestave priklju\xc4\x8denih teritorijev. \xc5\xa0e danes potekajo razprave o \xc5\xa1tevilu in lastnostih raznih na\xc4\x8dinov uprave, saj so bile nekatere kolonije tako edinstvene, da bi jih te\xc5\xbeko vklju\xc4\x8dili v neki standard. Razen tega je treba tudi upo\xc5\xa1tevati, da se je status priklju\xc4\x8denih ozemelj spreminjal v teku \xc4\x8dasa. V grobih obrisih se dajo britanske kolonije razdeliti v \xc5\xa1tiri skupine: kronske kolonije, dominioni, pogodbene kolonije, Indija.\n_START_SECTION_\nDominioni\n_START_PARAGRAPH_\nDominion (dominion) je sprva bilo nekak\xc5\xa1no privilegirano poimenovanje za kolonijo Virginijo za njeno zvestobo kraljevini (1651), vendar ji to ni prineslo nikake avtonomije. Pozneje se je to poimenovanje uporabljalo za kolonije, ki so postopoma dosegle priznanje "razsodne vlade" (responsible government), nato samostojnost v notranji politiki in po letu 1945 popolno avtonomijo. Dominioni so po tem postali neodvisni \xc4\x8dlani Commonwealtha, na primer Kanada, Avstralija, Ju\xc5\xbena Afrika.\n_START_SECTION_\nPogodbene kolonije\n_START_PARAGRAPH_\nPogodbene kolonije (charter colony) so bila ozemlja, ki jih je vezala na Anglijo oz. Veliko Britanijo pogodba o sodelovanju (charter). Ustvarjene so bile s pisnimi pogodbami med britansko vlado in privatniki (proprietary colony) ali med britansko vlado in privilegiranimi trgovskimi dru\xc5\xbebami (chartered colony). Podeljevale so koristnikom dejansko neomejeno oblast ob formalnem spo\xc5\xa1tovanju odvisnosti od kralja. Pogodbe s privatniki so bile v glavnem vladne koncesije ali kraljeva darila sorodnikom in ustanovam. Kot privatne pogodbene kolonije so nastale na primer severnoameri\xc5\xa1ke kolonije, ki so po osamosvojitvi postale Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1e so bile pogodbene kolonije, ki jih je vlada dodelila privilegiranim trgovskim dru\xc5\xbebam: pogodbe so dolo\xc4\x8dale teritorialne meje in obveznosti, ki so jih morale trgovske dru\xc5\xbebe spo\xc5\xa1tovati pri poslovanju, kar jim je podeljevalo dejansko neomejeno oblast pod dr\xc5\xbeavnim pokroviteljstvom. Glavna britanska privilegirana dru\xc5\xbeba je bila Britanska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba.\n_START_SECTION_\nIndija\n_START_PARAGRAPH_\nPosebej se obravnava najve\xc4\x8dja in najpomembnej\xc5\xa1a britanska kolonija Indija, ki je pri\xc5\xa1la pod nadzor Britanske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe v prvi polovici 19. stoletja. Prebivalstvo se je leta 1857 uprlo evropskim hegemonisti\xc4\x8dnim na\xc4\x8drtom (prva indijska vojna za neodvisnost), vendar neuspe\xc5\xa1no, zato je celotna Indija pre\xc5\xa1la pod britansko nadoblast: del Indije je bil pod neposredno upravo Velike  Britanije pod imenom Britanska Indija (British India), ostalo so upravljale lokalne oblasti pod nadzorstvom Britancev (princely states); vse skupaj se je formalno imenovalo British Ray ali Indijski imperij (Indian Empire), ker je bila dejansko Indija s povezanimi ozemlji pravi imperij pod nadzorstvom Britanskega imperija. To stanje je trajalo do leta 1947, ko se je ozemlje razdelilo na Indijski dominion in Pakistanski dominion, neodvisni dr\xc5\xbeavi v sklopu Commonwealtha. Republika Indija je nastala leta 1950 z izdajo samostojne ustave. Pakistan se je leta 1956 proglasil za Islamsko republiko.\n_START_SECTION_\nDruga odvisna ozemlja\n_START_PARAGRAPH_\nPodobna kolonijam so \xc5\xa1e ozemlja imenovana protektorati (protectorate); od kolonij se razlikujejo, v kolikor je interna administracija popolnoma prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena lokalnim oblastem, ki so \xc5\xa1e pred prihodom Britancev uspe\xc5\xa1no upravljale dr\xc5\xbeavo, na primer Swaziland ("indirect rule")._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni so bili ustvarjeni \xc5\xa1e mandati (mandate), nekdanje ne-britanske kolonije, ki jih je Velika Britanija upravljala v imenu Dru\xc5\xa1tva narodov. Pozneje so ve\xc4\x8dinoma pre\xc5\xa1li pod neposredno upravo Zdru\xc5\xbeenih narodov in/ali so dosegli neodvisnost (Kamerun, Somalija).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBritanski imperij se je pri\xc4\x8del z osvajanjem prekomorskih ozemelj v \xc4\x8dasu evropske dobe odkritij, to je v \xc4\x8das globalnih pomorskih odprav \xc5\xa0panije in Portugalske v poznem 15. stoletju. Po njunem zgledu je tudi Anglija sku\xc5\xa1ala pridobiti ameri\xc5\xa1ka ozemlja, vendar Cabotovemu odkritju Nove Fundlandije 1497. ni sledila takoj\xc5\xa1nja kolonizacija. Prvi koloniji sta bili vzpostavljene \xc5\xa1ele v zadnjih dveh desetletjih 16. stoletja (St. John\'s na Novi Fundlandiji 1583. in Roanoke na obali dana\xc5\xa1nje Severne Karoline 1587.), a sta zaradi nezadostne povezave z Evropo propadli in koloni so se verjetno asimilirali z doma\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nPrvo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nImperij se je za\xc4\x8del izoblikovati z intenzivno kolonizacijo severne Amerike in predvsem z nastankom privatnih organizacij, ki so z nadzorom britanskega prekomorskega trgovanja prevzele tudi upravljanje kolonij. Glavno vlogo je imela pri tem Britanska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba, ki je imela v lasti obse\xc5\xbena ozemlja ju\xc5\xbene in vzhodne Azije. Po mnenju nekaterih zgodovinarjev naj bi to obdobje predstavljalo Prvi britanski imperij, ki je trajal do leta 1783, ko je bila priznana osamosvojitev prvih kolonij na ameri\xc5\xa1kih tleh. _NEWLINE_S podpisom Pari\xc5\xa1ke mirovne pogodbe (1783) je Britanski imperij izgubil ve\xc4\x8d ozemelj. Trinajst severnoameri\xc5\xa1kih kolonij je osnovalo ZDA in ozemlje med Aligeni in Misisipijem je postalo obmejni pas med ZDA in \xc5\xa1panskimi posestvi; po Misisipiju so smele pluti britanske in ameri\xc5\xa1ke ladje. Britanci so odstopili Franciji otok Tobago in voja\xc5\xa1ke postojanke v Senegalu; \xc5\xa0paniji in Nizozemski so povrnili Florido in ostale kolonije, ki so jima prej pripadale.\n_START_SECTION_\nDrugo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo izgubi trinajstih kolonij v Severni Ameriki je Adam Smith objavil tezo, da je merkantilizem zastaran na\xc4\x8din trgovanja, ki ga je treba nadomestiti s politiko proste trgovine. Po tej teoriji naj bi bila kolonizacija nepotrebna, saj bi jo zelo ugodno zamenjala trgovina brez carinskih dajatev s prekomorskimi de\xc5\xbeelami.  V o\xc4\x8deh konservativnih britanskih politikov in ekonomistov je ta teza odzvenela kot \xc2\xbbkislo grozdje\xc2\xab\xc2\xa0Ezopove basni in sploh ni bila vzeta v po\xc5\xa1tev. Kljub porastu trgovanja z biv\xc5\xa1imi ameri\xc5\xa1kimi kolonijami po njihovi osamosvojitvi, je Velika Britanija nadaljevala kolonialno osvajanje na drugi strani sveta. Britanski imperij se je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti na pacifi\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje, Avstralijo, Novo Zelandijo, Azijo in Afriko, \xc4\x8demur je industrijska revolucija osemnajstega stoletja bistveno pripomogla. To obdobje se obravnava kot Drugi britanski imperij._NEWLINE_Po ve\xc4\x8d vojnah s Francijo, Nizozemsko in \xc5\xa0panijo na koncu 18. in v za\xc4\x8detku 19. stoletja je Britanski imperij, predvsem po zaslugi svoje mornarice, brez ve\xc4\x8djih pretresov ohranil prominenten polo\xc5\xbeaj v svetovni politiki do za\xc4\x8detka 1. svetovne vojne. Razni zgodovinarji obravnavajo Drugi britanski imperij, to je dobo pomorske hegemonije Britancev skozi vse 19. stoletje, kot dobo miru in napredka (pax britannica), vendar dana\xc5\xa1nje razumevanje zgodovine ne more mimo dejstva, da so bili v tem obdobju miru podjarmljeni Indija, velik del Afrike in tudi druga ozemlja \xc5\xa1irom sveta. V jugovzhodni Aziji in ju\xc5\xbeni Ameriki sta britanska pax in njen nadzor gospodarstva prinesla dolo\xc4\x8deno emancipacijo prebivalstva, vendar tudi njegovo politi\xc4\x8dno vzgojo. Doba britanskega miru pa ni v nobeno od kolonij prinesla ekonomske blaginje.\n_START_SECTION_\nSvetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 20. stoletja so ZDA postale pomemben ekonomski tekmec Britancev, medtem ko se je v Evropi zoperstavila britanski gospodarski hegemoniji Nem\xc4\x8dija, kar je v kratkem spro\xc5\xbeilo tudi voja\xc5\xa1ko nasprotovanje, v katero se pa ZDA niso vklju\xc4\x8dile. V letih 1904/1907 so Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Francija in Rusija sklenile voja\xc5\xa1ko zvezo (antanto) proti zvezi centralnih sil, to je Nem\xc4\x8dije in Avstro-Ogrske iz leta 1879. To je dovedlo do prve svetovne vojne. Na izid vojne je mo\xc4\x8dno vplivalo aktivno sodelovanje kolonij, kar je pripomoglo tudi do ozemeljske \xc5\xa1iritve. Versajska mirovna pogodba je odvzela Nem\xc4\x8diji velike posesti v Evropi in v kolonijah. Od teh je Britanski imperij pridobil, v obliki mandatov Dru\xc5\xa1tva narodov, Nem\xc5\xa1ko vzhodno Afriko za Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Samoo za Novo Zelandijo in ostale posesti v Tihem oceanu ju\xc5\xbeno od ekvatorja za Avstralijo. Tako je po koncu vojne Britanski imperij dosegel svoj najve\xc4\x8dji obseg, saj je leta 1921 zajemal 458 milijonov ljudi in se je raztezal \xc4\x8dez okoli 33 milijonov km\xc2\xb2. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo je po koncu vojne sicer ohranilo vsa svoja posestva, vendar je bilo v vojni finan\xc4\x8dno, industrijsko in voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8dno iz\xc4\x8drpano. Ugled velikega imperija je za\xc4\x8del upadati._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku druge svetovne vojne je Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo napovedalo vojno Nem\xc4\x8diji, kar je avtomatsko vklju\xc4\x8dilo v vojno Indijo in kronske kolonije, ne pa dominionov Britanskega imperija. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in ZDA sta podpisala tudi atlantsko listino, kar pa ni potegnilo ZDA v vojno. V listini je bila med drugim omenjena pravica dr\xc5\xbeav po izbiri lastne oblike vladavine, kar je kasneje mo\xc4\x8dno vplivalo na okrepitev te\xc5\xbeenj po osamosvojitvi kolonij. _NEWLINE_Leta 1941 so britanske kolonije v Jugovzhodni Aziji zasedli Japonci, kar je za Britance pomenilo hud poraz. _NEWLINE_Sledili so razni japonski napadi, med drugim Pearl Harbor, ki je bil povod za vstop Ameri\xc4\x8danov v vojno. Predsednik Winston Churchill je zatrdil, da je ameri\xc5\xa1ki poseg v vojno zagotovilo britanske zmage, vendar je prav o\xc4\x8ditna nezadostnost njegove vojske dokon\xc4\x8dno spodkopala sloves imperija. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo je sicer v vojni zmagalo, a njegov mednarodni ugled je bil mo\xc4\x8dno omajan: celo Avstralija in Nova Zelandija sta raje navezali tesnej\xc5\xa1e stike z ZDA. Razen tega je bilo kraljestvo v hudi finan\xc4\x8dni stiski, kakor sicer vsa ostala Evropa. Zato je uvedlo politiko postopnega umika iz kolonij, ki so za\xc4\x8dele pridobivati samostojnost.\n_START_SECTION_\nOsamosvojitev kolonij\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde z ustanovitvijo dominionov 1907. je bilo odlo\xc4\x8deno, da Kanada, Avstralija, Nova Zelandija,  Nova Fundlandija, pozneje \xc5\xa1e Ju\xc5\xbena Afrika in Svobodna irska dr\xc5\xbeava postanejo samostojne dr\xc5\xbeave znotraj britanskega imperija, kar je pomenilo, da so lahko oblikovale svoje zakone in vodile neodvisno notranjo in zunanjo politiko._NEWLINE_Nato je v obdobju med svetovnima vojnama pri\xc5\xa1lo do te\xc5\xbeenj po osamosvojitvi Indije in Irske. Leta 1922 je iz Britanskega imperija izstopil Egipt (\xc4\x8deprav je \xc5\xa1e ostal podrejen imperiju), leta 1932 se je osamosvojil tudi Irak. Problemi so nastopili v Palestini, kjer so se po objavi Balfourjeve deklaracije pri\xc4\x8deli spori med Judi in Arabci. _NEWLINE_Druga svetovna vojna, ki jo je sicer Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo zaklju\xc4\x8dilo na strani zmagovalcev, je bila dokon\xc4\x8dni udarec Britanskemu imperiju. Takoj po koncu vojne se je pri\xc4\x8del proces osamosvojitve Indije, temu je sledila osamosvojitev Palestine. V 60. letih 20. stoletja se je pri\xc4\x8delo tudi osamosvajanje afri\xc5\xa1kih kolonij in dr\xc5\xbeav v Karibskem morju. _NEWLINE_Leta 1931 je bila z vestminstrskim statutom predvidena Skupnost narodov (Commonwealth of Nations), pozneje formalno ustanovljena z Londonsko deklaracijo leta 1949, ki je ozna\xc4\x8dila vse \xc4\x8dlanice kot \xc2\xbbsvobodne in enakopravne\xc2\xab\xc2\xa0(free and equal). S tem se je tudi Britanski imperij preimenoval v Commonwealth.'