b'\n_START_ARTICLE_\nFranz Xaver von Wulfen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Beogradu, kjer je bil nastanjen njegov o\xc4\x8de, Christian Friedrich Wulfen, \xc4\x8dastnik v avstrijski vojski._NEWLINE_Po \xc5\xa1tudiju v Ko\xc5\xa1icah na Slova\xc5\xa1kem je 14. oktobra 1745 vstopil v noviciat pri Dru\xc5\xbebi Jezusovi (Jezuitih). V skladu s jezuitsko tradicijo se je izobra\xc5\xbeeval v jezuitskih kolegijih (Gy\xc3\xb6r, Dunaj, Gradcu)._NEWLINE_Svojo u\xc4\x8diteljsko pot je pri\xc4\x8del leta 1755 na Jezuitskem kolegiju v Gorici, kjer je pou\xc4\x8deval gramatiko. \xc5\xbde naslednje leto se je preselil na Terezijansko voja\xc5\xa1ko akademijo, kjer je isto pou\xc4\x8deval gramatiko. Leta 1761 se je vrnil v Gorico in predaval matematiko; zopet je ostal le eno leto, saj je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Ljubljano, kjer je sprva pou\xc4\x8deval logiko in metafiziko, leta 1763 pa je pou\xc4\x8deval Newtonovo fiziko. Leta 1764 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Celovec; tu je to leto pou\xc4\x8deval fiziko, v letih 1765-1766 matematiko, med letoma 1767 in 1768 pa celoten predmetnik (studia superioria). Leta 1769 je prenehal pou\xc4\x8devati._NEWLINE_Leta 1750 se je navdu\xc5\xa1il za botaniko in se pri\xc4\x8del samostojno izobra\xc5\xbeevati (\xc5\xa1tudiral je Linnejeva dela). Odkril je mnogo novih rastlinskih vrst, po njem imenovanih wulfenii. Po njem je poimenovan tudi rod rastlin Wulfenia in Wulfenov jegli\xc4\x8d (Primula wulfeniana). Poleg tega je deloval tudi na podro\xc4\x8dju mineralogije, kjer je imel bogato zbirko mineralov. Po njem je tako poimenovan mineral vulfenit (svin\xc4\x8dena ruda).'