b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Gorup\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 6. aprila 1834 v Slavini  pri Postojni. Gimnazijo je naprej  obiskoval v Gorici nato pa v Ljubljani, kjer je leta 1854 tudi maturiral. Do petega razreda kot otrok revnih star\xc5\xa1ev v gimnaziji ni pla\xc4\x8deval \xc5\xa1olnine. Po o\xc4\x8detovi smrti ga je denarno podprl bogati stric Janez Kalister iz Trsta, z upanjem, da se bo po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju pri njem zaposlil, kar se tudi zgodilo. Stric ga je zaposlil kot kontoarista v svojem podjetju v Trstu. Leta 1862 je postal glavni prokurist in je vodil gradnjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Maribor\xe2\x80\x94Celovec. Po stri\xc4\x8devi smrti leta 1864 je prevzel vodenje podjetja Kalister & dedi\xc4\x8di. Gorup se je takrat zna\xc5\xa1el med odborniki slovenske Narodne \xc4\x8ditalnice v Trstu.\n_START_SECTION_\nPoslovni uspeh\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1871 je na Reki zgradil prvo \xc5\xa1tirinadstropno stavbo. Reka se je takrat naglo razvijala, saj je postala glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de ogrske polovice cesarstva in je tekmovala z avstrijskim Trstom. Isto\xc4\x8dasno je na  Mlaki (re\xc5\xa1ka \xc4\x8detrt) zgradil dru\xc5\xbeinsko hi\xc5\xa1o in konju\xc5\xa1nico. Ko je bila kon\xc4\x8dana, se je s \xc5\xa1tevilno dru\xc5\xbeino za stalno naselil na Reki. Kljub temu ni nikoli pretrgal stikov s Trstom, slovenskimi de\xc5\xbeelami, Istro in bli\xc5\xbenjimi avstrijskimi in italijanskimi pokrajinami, kamor so segale njegove trgovske povezave._NEWLINE_Po razdru\xc5\xbeitvi podjetja je leta 1876 ustanovil lastno podjetje, ki se je ukvarjalo s finan\xc4\x8dnimi posli, zakupom davkov, hotelirstvom, izvajanjem ve\xc4\x8djih javnih del. Svoj kapital je nalo\xc5\xbeil v \xc5\xa1tevilna podjetja s podro\xc4\x8dja pomorstva, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva, zavarovalni\xc5\xa1tva..._NEWLINE_Na rivi, glavni promenadi ob morju, je zgradil velikanski Grand Hotel Europa, ki je \xc5\xa1e danes simbol Reke. Zelo je cenil vse vrste likovne umetnosti pa tudi arhitekturne dose\xc5\xbeke, kar je upo\xc5\xa1teval tudi pri opremljanju poslopij, ki jih je zgradil. Leta 1897 je hotel Evropa prodal podjetniku Florijanu Rossbacherju._NEWLINE_S\xc4\x8dasoma je postal eden najbogatej\xc5\xa1ih Slovencev in je po nekaterih ocenah najbogatej\xc5\xa1i Slovenec vseh \xc4\x8dasov. Zaradi uspehov na finan\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju mu je s\xc4\x8dasoma uspelo uvrstiti se v sam vrh poslovnega sveta tedanje Avstro-Ogrske. V doma\xc4\x8dih in mednarodnih fina\xc4\x8dnih krogih je u\xc5\xbeival velik ugled, zato ga so v svoja vodstva volila \xc5\xa1tevilna podjetja, zlasti tista z Reke. Tako je bil podpredsednik Ogrsko-hrvatske parobrodne dru\xc5\xbebe, ravnatelj Hrvatske \xc5\xa1tedionice i banke ter Banca Fiumana, upravni svetnik dru\xc5\xa1tva Societ\xc3\xa0 fiumana del Dock ter glavni delni\xc4\x8dar avstrijskega Lloyda in Ungaro Croate._NEWLINE_Pozneje pa s sinovoma tudi delni\xc4\x8dar znanih ladjarskih zdru\xc5\xbeenj in lastnik ladij. Z ladjarstvom so se ukvarjali na Malem Lo\xc5\xa1inju, na Reki in v Trstu. Kot \xc4\x8dlan konzorcija dru\xc5\xa1tva Sigismunda Kopajti\xc4\x87a Antunova je bil lastnik ladje na vijak Re\xc4\x8dina z 2355 tonami nosilnosti in 20 \xc4\x8dlani posadke. Leta 1905 je Gorup, tedaj \xc5\xbee znan kot eden najve\xc4\x8djih lastnikov ladij, za\xc4\x8del v Izoli pripravljati teren za ladjedelnico, kjer bi  gradili manj\xc5\xa1e ladje za obalno plovbo._NEWLINE_Bil je najbogatej\xc5\xa1i prebivalec Reke. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani Reke so ga zaradi njegovega bogastva klicali tudi slovenski Rothschild (bogata bankirska dru\xc5\xbeina nem\xc5\xa1kega porekla). Njegovo premo\xc5\xbeenje je bilo v premi\xc4\x8dninah in nepremi\xc4\x8dninah vredno 40 milijonov avstrijskih kron. Bil je lastnik hi\xc5\xa1 in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d na Reki, v Trstu, Miljah, Ljubljani, Opatiji in drugod. V Ljubljani je imel v lasti premo\xc5\xbeenje v predmestju Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, Rimski in sedanji Gorupovi ulici in v Kapucinskem predmestju._NEWLINE_Gorup bil tudi med ustanovitelji predilnice v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini in Kranjske stavbne dru\xc5\xbebe v Ljubljani. Domoljubno se je priklju\xc4\x8dil slovenskim in slovanskim gospodarstvenikom v Avsto-Ogrski, ki so se hoteli gospodarsko postaviti na lastne noge, da bi tako ubla\xc5\xbeili velikonem\xc5\xa1ke pritiske na Slovence. Tako je bil eden od poverjenikov \xc4\x8de\xc5\xa1ke banke Slavije, ki je \xc5\xbeelela zdru\xc5\xbeiti vse slovansko zavarovalno ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo. Sodeloval je tudi pri neuspelem poskusu ustanovitve Ljubljanske ob\xc4\x8dne banke, Ljubljanska kreditna banka pa je nastala pod njegovim posrednim vplivom._NEWLINE_Od leta 1889 do 1891 je bil poslanec v De\xc5\xbeelnem zboru Kranjske, kjer je zastopal volilne okraje Postojna, Vrhnika in Lo\xc5\xbe. Bil je tudi \xc4\x8dlan finan\xc4\x8dnega odseka, odseka za dr\xc5\xbeavno Hipotekarno banko in odseka za dolenjsko \xc5\xbeeleznico. S polo\xc5\xbeaja je odstopil ker poslanci po njegovem  mnenju niso imeli pojma o dobrem gospodarjenju.\n_START_SECTION_\nMecenstvo in  filantropija\n_START_PARAGRAPH_\nKot mecen in dobrotnik je podpiral veliko ljudi in institucij, posebej vnet pa je bil za izobra\xc5\xbeevanje mladine. Podpiral je dijake in \xc5\xa1tudente pod okriljem kluba Radogoj, ki ga je ustanovil sam, \xc5\xa1e zlasti pa je bil naklonjen izobra\xc5\xbeevanju deklet._NEWLINE_Leta 1876 je za\xc4\x8del pogosteje sodelovati s poznej\xc5\xa1im ljubljanskim \xc5\xbeupanom Ivanom Hribarjem. Z njim se je dobival v kavarni svojega hotela Evropa, kjer sta debatirala o politiki, kulturi in slovenskih nacionalnih vpra\xc5\xa1anjih. Kot velika domoljuba sta iskala na\xc4\x8din kako se upreti vse ve\xc4\x8djemu nem\xc5\xa1kemu pritisku na slovenstvo v tistem \xc4\x8dasu. Re\xc5\xa1itev sta videla predvsem v \xc5\xa1olstvu._NEWLINE_Ob enem takih pogovorov leta  1886 je Gorup Hribarju dejal, da je vse premalo sistemati\xc4\x8dnega dela pri vzgoji slovenske akademske mladine. Menil je, da se mu zdi ta vzgoja veliko bolj pomembna, kot delovanje Dru\xc5\xbebe Sv. Cirila in Metoda. Predlagal je, da bi bilo treba za visoko\xc5\xa1olce, ki so ve\xc4\x8dinoma revni, v Ljubljani ustanoviti dru\xc5\xa1tvo kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za vso podporno akcijo za visoko\xc5\xa1olce. Tako bi bilo mo\xc5\xbeno vzgojiti veliko zna\xc4\x8dajnih akademikov. Za to je bil pripravljen prispevati 5000 goldinarjev._NEWLINE_Prvi \xc5\xa1tipendijski sklad za ljubljanske dijake in dijakinje pa je ustanovil leta 1888. Z glavnico 30.000 goldinarjev je ustanovil tudi sklad, ki je podpiral slovenske \xc5\xa1tudente na trgovskih akademijah v Gradcu, Pragi in na pomorski akademiji v Trstu. V rojstni vasi je dal zgraditi novo osnovno \xc5\xa1olo in ustanoviti sklade za \xc5\xbeivinorejce slavinske ob\xc4\x8dine. \xc5\xa0tipendiral je tudi hrva\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudente in dijake._NEWLINE_Prav tako je leta 1888 ob jubileju 40 let vladanja Franca Jo\xc5\xbeefa Hribarja poklical na Reko in mu povedal, da je pripravljen ob cesarjevem jubileju darovati 200.000 goldinarjev za narod._NEWLINE_Ker je takrat de\xc5\xbeela Kranjska prodajala posestvo nekdanje de\xc5\xbeelne bolni\xc5\xa1nice ob Dunajski cesti, je Hribar sklenil priporo\xc4\x8diti Gorupu, naj kupi to posestvo in polovico podari ljubljanski mestni ob\xc4\x8dini za stavbo vi\xc5\xa1je dekli\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. Hribar mu je \xc5\xa1e svetoval, naj daruje 50.000 goldinarjev za ustanove srednje\xc5\xa1olskih dijakov. Gorup je predloge v celoti odobril._NEWLINE_Tako je v Ljubljani podprl  ustanovitev dekli\xc5\xa1kega liceja, kupil je zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in ga podaril mestu, nato pa \xc5\xa1e finan\xc4\x8dno podprl gradnjo na novi lokaciji. Licej so zgradili po na\xc4\x8drtih slovenskega arhitekta Maksa Fabianija. Zgradba, znana pod imenom sosednjega internata Mladika, je danes sede\xc5\xbe slovenskega zunanjega ministrstva._NEWLINE_Skupaj je Ljubljani poklonil 300.000 kron, zato je bil leta 1888 razgla\xc5\xa1en za \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana. Po ljubljanskem potresu leta 1895 je ob Rimski cesti zgradil za uradnike 4 velike stanovanjske stavbe._NEWLINE_Zaradi svoje dobrodelnosti in mecenstva, je bil za \xc4\x8dastnega ob\xc4\x8dana progla\xc5\xa1en kar v 53 mestih in ob\xc4\x8dinah, 22 knji\xc5\xbeevnih, dobrodelnih in drugih dru\xc5\xa1tev pa ga je razglasilo za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana. Tudi Avstro-Ogrska mu je podarila priznanje, saj ga je cesar leta 1898 odlikoval z vite\xc5\xa1kim kri\xc5\xbecem reda Franca Jo\xc5\xbeefa in ga leta 1903 povzdignil v dedni vite\xc5\xa1ki stan, dobil je pravico do uporabe de Slavinski oz. plemeniti Slavinski._NEWLINE_Podpiral je tudi pesnika Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da. Za prvi zvezek njegovih Poezij mu je izpla\xc4\x8dal honorar v vi\xc5\xa1ini 6000 kron, drugi in tretji zvezek pa je zalo\xc5\xbeil in pla\xc4\x8dal 3000 kron honorarja. S tem denarjem se je Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d znebil dolgov in kupil posestvo na Gradi\xc5\xa1\xc4\x8du. V znak hvale\xc5\xbenosti je Gorupu pesnik posvetil dve svoji pesmi._NEWLINE_Umrl je 25. aprila 1912 na Reki. Njegovega pogreba se je udele\xc5\xbeila mno\xc5\xbeica ljudi in veljakov iz vse Avstro-Ogrske. Njegova dru\xc5\xbeinska grobnica na re\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Kozala je danes za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in je turisti\xc4\x8dna znamenitost mesta._NEWLINE_Gorup jo je dal zgraditi potem, ko je dve leti po zadnjem porodu umrla njegova prva \xc5\xbeena Ana in mu zapustila osem mladoletnih otrok. U\xc5\xbealo\xc5\xa1\xc4\x8deni soprog je na\xc4\x8drt veli\xc4\x8dastne grobnice zaupal v Benetkah in Firencah \xc5\xa1olanemu hrva\xc5\xa1kemu kiparju Ivanu Rendi\xc4\x87u._NEWLINE_Grobnica, ki visoka je kar osem metrov, krasi pa jo kapela s kupolo v neoromanskem in bizantinskem slogu. V kapeli nad oltarno mizo je figuralni relief s pretresljivo upodobitvijo lo\xc4\x8ditve o\xc4\x8deta in osmih otrok od matere, ki jo dva angela nosita v nebo.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1866 se je prvi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil z avstrijsko plemkinjo Anno Pergh\xc3\xb6fer iz Celovca, rodila mu je osem otrok. Leta 1883 se je Gorup drugi\xc4\x8d poro\xc4\x8dil, ker mu je umrla prva \xc5\xbeena. Poro\xc4\x8dil se je z mlado Ljubljan\xc4\x8danko Klavdijo Keesbacher, ta mu je rodila \xc5\xa1est otrok. Skupaj se mu je rodilo kar 14 otrok, od katerih samo eden ni do\xc4\x8dakal polnoletnosti. Med njegovimi vnukinjami je bila Ksenija Gorup-Hribar, \xc5\xbeena Rada Hribarja._NEWLINE_Kljub velikemu bogastvu je \xc5\xbeivel skromno. \xc5\xa0ele deset let po zgraditvi njegove re\xc5\xa1ke vile, ko se je leta 1887 rodil njegov 12. otrok, so zgradili pralnico in konju\xc5\xa1nice. V pritli\xc4\x8dju hi\xc5\xa1e so leta 1886 preuredili znano Bukovnikovo kavarno.'