b'\n_START_ARTICLE_\nKlosterneuburg\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKlosterneuburg le\xc5\xbei ob reki Donavi, severno od Dunaja, od katerega ga lo\xc4\x8dita hriba Kahlenberg in Leopoldsberg. Od sestrskega mesta Korneuburg ga od poznega srednjega veka lo\xc4\x8di Donava. Del ob\xc4\x8dine obsega naravni park hrastovega gozda. Najvi\xc5\xa1ja vzpetina v mestu je Exelberg s 515 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine. Najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka je Sch\xc3\xbcttau s 161 metri nadmorske vi\xc5\xa1ine. Na vzhodu sega tudi \xc4\x8dez reko Donavo, saj ob\xc4\x8dinska meja poteka po levem bregu. Tudi severni del otoka Donauinsel, vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8dem, je znotraj mestnih meja.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i sledovi poselitve v Klosterneuburgu segajo v neolitik.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo stalno naselje se je za\xc4\x8delo razvijati sredi 1. stoletja z ustanovitvijo rimskega voja\xc5\xa1kega tabora za pomo\xc5\xbene \xc4\x8dete zahodne province Panonije. \xc5\xa0tevilne arheolo\xc5\xa1ke izkopanine pri\xc4\x8dajo o \xc5\xbeivljenju Rimljanov in kolonizaciji kraja do 5. stoletja. O imenu te utrdbe so bile v preteklosti razvite razli\xc4\x8dne teorije, vendar so \xc5\xa1e vedno nejasnosti.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nKo je frankovski cesar Karel Veliki dokon\xc4\x8dno premagal Avare, je bilo ustanovljeno naselje Omundesdorf v Vzhodni marki, ki je bilo verjetno na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Klosterneuburga, dvorec s cerkvijo svetega Martina.  Ve\xc4\x8dje naseljevanje planote se je spet za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele v 11. stoletju._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni zapis kot Nivvenburc (Neuburg) je iz leta 1108 v knjigi samostana Klosterneuburg. Velik pomen je imelo mesto okoli leta 1113, ko je mejni grof Leopold III. tukaj ustanovil ugleden kraljevi sede\xc5\xbe. Leopold III., ki je bil poro\xc4\x8den z Agnes, h\xc4\x8derko cesarja Henrika IV., je zgradil na robu Gornjega mesta novo prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je ustrezalo polo\xc5\xbeaju cesarskega kneza. Leta 1114 je Leopold III. slovesno postavil temelje za novo monumentalno samostansko cerkev. Cerkev je bila prvotno kolegijska za posvetne kanonike, leta 1133 pa je bila preoblikovana v avgu\xc5\xa1tinsko kanoni\xc4\x8dno cerkev. Neuburg je bil takrat \xc5\xbee stoletja staro naselje. Donava je bila velika nevarnost za prebivalce tega naselja, hkrati pa tudi izredno pomembna, saj je bil velik del blaga prepeljan po plovni poti. Pogoste poplave so silile stanovalce ob Donavi bolj in bolj v notranjost, tako da sta se na za\xc4\x8detku 13. stoletja dve okro\xc5\xbeji lo\xc4\x8dili od Neuburga. Nastali sta dve polovici Klosterneuburg in Korneuburg. Ta naravna delitev je prinesla velike te\xc5\xbeave, ki jih je opazil tudi Albert I., ki je leta 1288 zgradil nov grad kot prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v Neuburgu. Leta 1298 je Albert I. lo\xc4\x8dil obe polovici mesta in dal Neuburgu samostansko polovico, ki je bila starej\xc5\xa1e naseljeno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, in novo mestno listino._NEWLINE_Mesto je imelo slabo za\xc5\xa1\xc4\x8dito, zato je te\xc5\xbeko branilo Spodnje mesto (dana\xc5\xa1nji mestni trg in okro\xc5\xbeje Martin), ki je bilo ve\xc4\x8dkrat izpostavljeno sovra\xc5\xbenemu obleganju. Ve\xc4\x8dkrat je bilo oropano in uni\xc4\x8deno, medtem ko je prebivalstvo na\xc5\xa1lo varstvo v mo\xc4\x8dno utrjenem Gornjem mestu. Med tur\xc5\xa1kimi obleganji leta 1529 in 1683 je mesto kljub svojim \xc5\xa1ibkim silam vztrajalo do konca in zato pomembno varovalo bok, ko so se pribli\xc5\xbeale zavezni\xc5\xa1ke kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vojske za pomo\xc4\x8d Dunaju, kar je bila predvsem zasluga dveh kanonikov in mo\xc4\x8dne solidarnosti med samostanom in mestom.\n_START_SECTION_\nSodobni \xc4\x8dasi\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1763 je Wilhelm Freiherr von Rudolph Ripke ustanovil ladjedelnico Klosterneuburg, ki je bila prva avstrijska ladjedelnica. V 18. stoletju je \xc5\xbeelel cesar Karel VI. samostan Klosterneuburg obnoviti in zgraditi avstrijski El Escorial, tj. veli\xc4\x8dastno samostansko prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po smrti Karla VI. se je projekt ustavil in bolj po\xc4\x8dasi nadaljeval v naslednjih desetletjih, dokler ni bila leta 1842 obnova prekinjena. Kon\xc4\x8dani so bili le eno od \xc5\xa1tirih na\xc4\x8drtovanih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d in le dve od devetih kupol. Slednje je mogo\xc4\x8de videti od dale\xc4\x8d in predstavljajo cesarsko krono ter simbolizirajo naslove vladanja habsbur\xc5\xa1ke dinastije._NEWLINE_Leta 1805 in 1809 so mesto zasedli francoski vojaki. 20. decembra 1805 je Napoleon nekaj \xc4\x8dasa ostal v samostanu Klosterneuburg._NEWLINE_V sredini 19. stoletja je bil Klosterneuburg \xc5\xa1e vinogradni\xc5\xa1ko mesto s samo 5000 prebivalci. S \xc5\xa1irjenjem prometnih povezav do Dunaja je veliko dunajskih uradnikov in delavcev izbralo Klosterneuburg za novo prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Od 1908 do 1919 je vozil elektri\xc4\x8dni trolejbus med \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo Klosterneuburg-Weidling in krajem Weidling, kar je bil eden prvih trolejbusov v Avstriji. Leta 1930 je imel Klosterneuburg okoli 15.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nObdobje nacionalsocializma\n_START_PARAGRAPH_\nZ an\xc5\xa1lusom nem\xc5\xa1kega rajha leta 1938 je ne le Avstrija, tudi Klosterneuburg izgubil svojo neodvisnost. Mesto je bilo 15. oktobra 1938 vklju\xc4\x8deno v Veliki Dunaj in s kraji Gugging, Kierling, H\xc3\xb6flein der Donau, Kritzendorf, Weidling in Weidlingbach oblikoval 26. okro\xc5\xbeje Dunaja.\n_START_SECTION_\nDruga republika\n_START_PARAGRAPH_\nJulija 1946 se je nacionalni svet odlo\xc4\x8dil za ponovno vklju\xc4\x8ditev Klosterneuburga in preostalih 80 ob\xc4\x8din v Spodnjo Avstrijo. Zavezni\xc5\xa1ka komisija pa je zavrnila ta zakon, tako da je bila ponovna zdru\xc5\xbeitev \xc5\xa1ele 1. septembra 1954. Celotna povr\xc5\xa1ina do 15. oktobra 1938 neodvisnih skupnosti Gugging, Kierling, H\xc3\xb6flein, Kritzendorf, Weidling in Weidlingbach je bila vklju\xc4\x8dena v mestno ob\xc4\x8dino Klosterneuburg. Tako je Klosterneuburg postal tretje najve\xc4\x8dje mesto v Spodnji Avstriji.\n_START_SECTION_\nUniverzitetne ustanove\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 In\xc5\xa1titut za znanost in tehnologijo Avstrije (IST Avstrija) \xe2\x80\xa2 In\xc5\xa1titut Konrada Lorenza za razvoj in biolo\xc5\xa1ke raziskave (KLI)\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xbeenirska \xc5\xa1ola v Magdebur\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1nici; odgovorna za raziskave ter izobra\xc5\xbeevanje in usposabljanje in\xc5\xbeenirstva celotne zvezne vojske\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nV Klosterneuburg se lahko pripeljemo z avtomobilom z Dunaja po glavni cesti B14. Med Klosterneuburgom in zveznim glavnim mestom vozijo tudi redni vlaki \xc3\x96BB in avtobusi._NEWLINE_S hitrim vlakom (Rapid Transit S 40) se lahko vsakih 30 minut peljemo v smeri Tulln ob Donavi ali v St. P\xc3\xb6lten do postaje Franz Josef na Dunaju s postaje Klosterneuburg-Kierling. Tudi s kolesom se lahko hitro pripeljemo v Klosterneuburg po Donavski kolesarski poti ob severnem in ju\xc5\xbenem obre\xc5\xbeju. Poleg tega je trajekt v Korneuburgu, do koder se pride po avtocesti.'