b'\n_START_ARTICLE_\nPelegrin I.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nPatriarh Peregrin I. je gospodaril Furlanski grofiji in Kranjski mejni grofiji, kar vse je prevzel po svojem predhodniku Gerardu in kar vse mu je potrdil pape\xc5\xbe Inocenc II. leta 1132. Peregrin je bil zvesti podpornik cesarja Konrada III. in Friderika I. Barbarosse v njihovem boju proti rimskemu pape\xc5\xbeu. Hkrati pa je Peregrin I. imel dobre odnose s taktratnim pape\xc5\xbeem Inocencem II., ki mu je leta 1132 podelil metropolitsko oblast \xc4\x8dez \xc5\xa1estnajst \xc5\xa1kofij in sedem opatij. Ko je pape\xc5\xbe Inocenc II. leta 1135 sklical sinodo v Pisi, se je je udele\xc5\xbeil patriarh Peregrin s svojimi sufragani. Ob bivanju cesarja Lotarja III. v jeseni leta 1136 v severni Italiji, sta ga spremljala oglejski patriarh Peregrin I. in koro\xc5\xa1ki vojvoda Ulrik , prav tako sta ob cesarju naslednjega leta v ju\xc5\xbeni Italiji, kot tudi ob njegovi poti nazaj v Nem\xc4\x8dijo jeseni 1137._NEWLINE_S salzbur\xc5\xa1kim nad\xc5\xa1kofom Konradom (umrl 1147) je hitro dosegel dogovor o "miru in prijateljstvu" (pax et amicitia), v katerem je ta pristal pla\xc4\x8dati desetino Ogleju za posesti, ki jih ima nad\xc5\xa1kofija v patriarhatu. Konradov primer so sledili tudi drugi, ki so se zavezali pla\xc4\x8dati svojo desetino drugim prisotnim ko je bil dose\xc5\xbeen dogovor na Binko\xc5\xa1ti._NEWLINE_Leta 1146 je patriarh Peregrin I. interveniral pri pape\xc5\xbeu Evgenu III. v Brescia. Ob vra\xc4\x8danju cesarja Konrada III. iz Palestine spomladi leta 1149 ga je v Ogleju sprejel Peregrin, ki ga je pospremil skupaj z drugimi odli\xc4\x8dniki preko Humina v \xc5\xa0entvid na Koro\xc5\xa1kem. Patriarh Peregrin je spremljal tudi naslednjega cesarja Friderika I. na poti v Rim novembra 1154. Leta 1158 je Peregrin spremljal cesarja Friderika Barbarosso na dr\xc5\xbeavnem zboru v Roncaglia, sklican blizu Piacenze. Peregrin je bil s cesarjem Friderikom Barbaroso. ko se je ta vojskoval z mestom Milano leta 1158. Avgusta 1158 so \xc4\x8dete oglejskega patriarha  oblegale Milano, patriarh Peregrin I. pa se je skupaj z bamber\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom Eberhardom pogajal z Milan\xc4\x8dani o miru. Septembra 1159 je pri\xc5\xa1lo do izvolitve dveh pape\xc5\xbeev. Zato je cesar sklical sinodo v Paviji, kjer se je patriarh Peregrin I. s svojimi sufragani opredelil za Protipape\xc5\xbea Viktorja IV. (1159\xe2\x80\x931164);  za Aleksandra III. kot pape\xc5\xbea pa sta se opredelila salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Eberhard in kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Roman. Patriarh Peregrin I. je s svojimi \xc4\x8detami pomagal cesarju \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d oblegati Milano junija 1161 a je potem 8. avgusta umrl; pokopan je v stolni cerkvi v Ogleju.\n_START_SECTION_\nCerkvena in posvetna dejavnost na slovenskem narodnem obmo\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\nOglejski patriarhi so takrat imeli cerkveno oblast nad vsemi slovenskimi pokrajinami ju\xc5\xbeno od Drave, pod posvetno pa velik del Kranjske in del Primorske. Desetino, katero sta salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof in kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof odtegnila patriarhu Gerardu, sta brez ugovora priznala Peregrinu (\xc5\xa1t.112)_NEWLINE_Leta 1136 je patriarh Peregrin I. ustanovil samostan Sti\xc4\x8dna. V ta namen so trije bratje plemi\xc4\x8di Henrik, Dietrik in Majnhalm svoje posestvo v Sti\xc4\x8dni izro\xc4\x8dili Oglejski cerkvi. Prvi menihi iz reda sv. Benedikta so pri\xc5\xa1li iz Runskega samostana in v Sti\xc4\x8dni postavili cerkev sv. Ivana. (\xc5\xa1t.691). Prvi opat v tem samostanu je bil Vincenc, ki se omenja leta 1136. Ob ustanovitvi je patriarh samostanu podelil nekaj kmetij in desetin (\xc5\xa1t.130). Obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a je bila patriarhova daritev samostanu leta 1145. Sti\xc5\xa1kim menihom je podelil Litijo, \xc5\xa1tiri vasi pri \xc5\xa0entvidu pri Sti\xc4\x8dni, pet kmetij v Dobu. (\xc5\xa1t.312) Takrat je podelil tudi dve kmetiji v Cerknici na Notranjskem. Leta 1139 je patriarh podelil dve kmetiji pri Tolminu samostanu sv. Marije v Ogleju. (\xc5\xa1t. 152,153)_NEWLINE_Leta 1140 je patriarh Peregrin I. med ustanovitelji benediktinskega samostana v Gornjem gradu in je za zidavo prispeval 30 mark (\xc5\xa1t. 157). Plemi\xc4\x8d Dietbald Kager je tega leta prepustil svoj grad in ogromno posest v gornji Savinjski dolini Oglejski cerkvi z namenom, da se v Gornjem Gradu ustanovi benediktinski samostan. Grad in k njemu spadajo\xc4\x8di dvor ter precej\xc5\xa1en del drugih posesti je obdr\xc5\xbeala oglejska cerkev oziroma patriarh Peregrin I., ostalo pa je dobil samostan. (\xc5\xa1t. 157) S to listino je podelil dva dela desetin po Gornjegrajski in Braslov\xc5\xa1ki fari samostanu. Peregrin je dodal \xc5\xa1e deset kmetij V Furlaniji v vasi Budrio in pet v vasi Kozica med Bene\xc5\xa1kimi Slovenci. (\xc5\xa1t. 157,210, 223) Kralj Konrad III. je leta 1147 potrdil samostanu njegova posestva (\xc5\xa1t. 228) Prvi opat v tem samostanu je bil Bertold. (\xc5\xa1t. 210)_NEWLINE_Okoli leta 1145 je bil patriarh v hudih sporih glede oglejske posesti z za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikom in advokatom Oglejskega patriarhata gori\xc5\xa1kim grofom Engelbertom II.. Ko je patriarh dal poklicati Engelbert predse, je ta pri\xc5\xa1el z vojaki in ga dal v je\xc4\x8do, od koder so ga kasneje re\xc5\xa1ili drugi patriarhovi vazali. Pomirila sta se \xc5\xa1ele leta 1150. (\xc5\xa1t.267) . Leta 1146 je patriarh Peregrin I. za neki grad v Furlaniji prepustil koro\xc5\xa1kemu grofu Bernardu in njegovi \xc5\xbeeni med drugim desetine v Konji\xc5\xa1ki prafari   in dva dela desetin v Slivni\xc5\xa1ki in Ho\xc5\xa1ki fari. (\xc5\xa1t.222)_NEWLINE_Leta 1154 je patriarh Peregrin I. prepustil cerkev v Mo\xc5\xa1njah pri Lescah trevi\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu Ulriku, ki je bil brat grofa Majnharda iz \xc5\xa0umberka. Istega leta je cerkev v Preddvoru, tri njene kmetije in podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno cerkev v Tupali\xc4\x8dah z desetinami prepustil Vetrinjskemu samostanu. (\xc5\xa1t.336) Temu samostanu je prepustil tudi desetino v Preddvoru (\xc5\xa1t. 323). Leta 1154 je patriarh podelil samostanu v Dobrli vasi del desetin od vina in drugih stvari v \xc5\xa0kalski fari pri \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju, korarskemu zboru v Dobrli vasi pa potrdil faro v Libeli\xc4\x8dah z dvema kapelama v Lokovici oziroma Mo\xc5\xbeici. Dolo\xc4\x8dil je, da naj kanoniki \xc5\xbeive kot redovniki po redu sv. Avgu\xc5\xa1tina. Za vzdr\xc5\xbeevanje samostana jim je potrdil Dobrlave\xc5\xa1ko faro z vsemi kapelami ter kapelo sv. Jurija na \xc5\xa0entjurski gori blizu Klopinjskega jezera. (\xc5\xa1t. 327)'