b"\n_START_ARTICLE_\nMaks Fabiani\n_START_SECTION_\nMladost, \xc5\xa1olanje in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nMaks Fabiani je bil rojen v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini v Kobdilju pri \xc5\xa0tanjelu na Krasu. Bil je eden najmlaj\xc5\xa1ih od \xc5\xa1tirinajstih otrok, sedmih fantov in sedmih deklet. Po kon\xc4\x8dani ljudski \xc5\xa1oli v doma\xc4\x8dem kraju je sedem let obiskoval realko v Ljubljani. Maturiral je leta 1883. Bil je med najbolj\xc5\xa1imi u\xc4\x8denci svoje generacije na tej \xc5\xa1oli. Med njegovimi so\xc5\xa1olci je bil leto starej\xc5\xa1i Albin Belar. V srednji \xc5\xa1oli je Maks izpopolnil znanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, ob tem italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, kakor pri\xc4\x8dajo izpisi v objavljenih \xc5\xa1olskih poro\xc4\x8dilih (Jahresbericht, 1883). Po maturi je na Dunaju, na tehni\xc5\xa1ki fakulteti \xc5\xa1tudiral arhitekturo. Izkazal se je s svojim vsestranskim znanjem ter kasneje z doktoratom za urbanisti\xc4\x8dne dose\xc5\xbeke (Ljubljana, Bielsko). Njegov doktorat je bil prvi tovrstni doktorat na Dunaju. Po zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju in voja\xc5\xa1ki obveznosti se je s \xc5\xa1tipendijo za tri leta napotil na \xc5\xa1tudijsko potovanje skozi Gr\xc4\x8dijo do Male Azije (1892\xe2\x80\x931894). Potoval je tudi po zahodni Evropi, vse do Belgije.\n_START_SECTION_\nDunajsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPostal je ugleden dunajski ustvarjalec, priljubljen v dvornih krogih. Sodeloval je kot svetovalec prestolonaslednika Franca Ferdinanda. Zanj je urejal \xc4\x8de\xc5\xa1ki grad Konopi\xc5\xa1te, zlasti vrtove.  Njegove pala\xc4\x8de na Dunaju stojijo ve\xc4\x8dinoma na zelo elitnih lokacijah: Artaria (delno predelano pritli\xc4\x8dje), historicisti\xc4\x8dna Urania (kasneje prizidan nov vhod), secesijska Portois&Fix. V Trstu so po njegovih na\xc4\x8drtih zgradili nasproti borze bogato okra\xc5\xa1eno Casa Bartoli in v jedru mesta slovenski Narodni dom (za\xc5\xbegan 13. julija 1920), ki je bil njegova klju\xc4\x8dna pala\xc4\x8da z obliko, opremo in vsebino.\n_START_SECTION_\nVrnitev na Kras\n_START_PARAGRAPH_\nPred koncem prve svetovne vojne je ob izteku leta 1917, v 53. letu starosti, od\xc5\xa1el z Dunaja, kjer je zapustil ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8do univerzitetno kariero, mednarodno slavo, velemestne udobnosti in nem\xc5\xa1ke nacionalisti\xc4\x8dne pritiske, zna\xc4\x8dilne posebej za \xc4\x8das vojne. Vrnil se je na Kras in se zaradi navezanost na rodne kraje in dru\xc5\xbeino, posebej mater, za\xc4\x8del ukvarjati s prenovo vasi na Krasu in v Furlaniji. Oktobra 1918 je bil imenovan za predstojnika Urada za obnovo stavb Gorice in Gradi\xc5\xa1ke in pred marcem 1919, ko je bil urad razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, je ob rekonstrukciji stavb gori\xc5\xa1kega gradu dodal kamnitega bene\xc5\xa1kega leva nad  vhodni portal gradu, kjer ga prej ni bilo. Istega leta je bil imenovan za profesorja na gimnaziji v Gorici. _NEWLINE_Fabiani je zelo zgodaj in naivno sprejel fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno ideologijo in se maja 1921 v Gorici v\xc4\x8dlanil v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno stranko, \xc4\x8deprav so prav fa\xc5\xa1isti nekaj mesecev prej uni\xc4\x8dili njegov Narodni dom v Trstu in so mu te oblasti prepre\xc4\x8devale ustrezno zaposlitev. Morda je upal, da bo odnos do njegove arhitekture zato druga\xc4\x8den. Udele\xc5\xbeeval se je nekaterih fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnih manifestacij in proslav v strankarski uniformi. Vpisan je bil v voja\xc5\xa1ko vejo fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke (MVSN), kjer je 15. 5.1921 postal celo vodja fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne \xc5\xa1kvadre. Te so na Primorskem tega leta pobile \xc5\xbee 12 upornih Slovencev. Bil je aktiven v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnem sindikatu in\xc5\xbeenirjev in arhitektov. Sodeloval je  na sejah na prefekturi v Gorici, kjer je tekla beseda o poitalijan\xc4\x8devanju Slovencev. Trikrat je bil sprejet pri Mussoliniju v zvezi z obravnavo politi\xc4\x8dnih zadev na Primorskem. Leta 1935 ga je gori\xc5\xa1ki prefekt imenoval za podest\xc3\xa0 (\xc5\xbeupana) ob\xc4\x8dine \xc5\xa0tanjel. Fabiani je prejel odlikovanje viteza italijanskega kraljestva (Cavaliere del Regno d'Italia), nagrado, ki so jo za usluge re\xc5\xbeimu in domovini prejeli le redki. Trgovski dom v Gorici, ki je bil zgrajen leta 1903 po njegovem na\xc4\x8drtu in je bil namenjen slovenskim organizacijam, so oblastniki spremenili v Casa del fascio. Fabiani je organiziral nekaj proslav, kjer je v sodelovanju s tajnikom fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke, imel govore v slavo re\xc5\xbeima in domovine. Ostareli \xc5\xbeupan je bil formalni vodja oddelka fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne milice \xc5\xa1e v obdobju, ko so ti mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pretepali in mu\xc4\x8dili ljudi, jih aretirali in po\xc5\xa1iljali v zapore in italijanska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1928 so oblastniki v Kobdilju aretirali tudi Fabianijevega sina, ki ni odobraval tega fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega terorja, in ga odpeljali v konfinacijo. Ko se je 1942 na Primorskem za\xc4\x8delo razvijati partizanstvo, so \xc5\xa1kvadristi napadali  Slovence, plenili in se\xc5\xbeigali hi\xc5\xa1e ter ubijali civiliste. Po bitki pri mostu nad Branico so \xc5\xa1kvadristi pobili 7 civilistov iz \xc5\xa0tjaka in okolice, za\xc5\xbegali veliko hi\xc5\xa1 in pregnali prebivalce. Fabiani naj bi po nekaterih nezanesljivih virih od vstopa v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno stranko prekinil stike s Slovenci in bil do konca zvest fa\xc5\xa1izmu. Dejstva ka\xc5\xbeejo, da je arhitekt v tem \xc4\x8dasu oblikoval tudi nagrobnik za svojo mater; nagrobnik ima ob nem\xc5\xa1kem in italijanskem napisu tudi slovensko besedilo, kar je bilo tedaj zelo redko. _NEWLINE_Manj\xc5\xa1i arhitektonski projekt, ki ga je Fabiani izvr\xc5\xa1il kot podest\xc3\xa0, je bila hi\xc5\xa1a Casa del Fascio v \xc5\xa0tanjelu. Za pospe\xc5\xa1itev italijanizacije doma\xc4\x8dega prebivalstva so si oblastniki zamislili nadstropno fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno hi\xc5\xa1o s prostori za organizacijo dopolavoro, povr\xc5\xa1inami za \xc5\xa1port in zborovanja (adunate). Arhitekti so sprejeli Fabianijev na\xc4\x8drt in ga odobrili. Hi\xc5\xa1a je bila odprta septembra 1941, z veliko fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno manifestacijo na Krasu. Po koncu vojne starega gospoda zaradi njegovih uniform ali govorov ni nih\xc4\x8de preganjal. Fabianiju ni uspelo zavarovati \xc5\xa0tanjela niti njegove lastne hi\xc5\xa1e z bogatim arhivom v Kobdilju, ki so jo po\xc5\xbegali._NEWLINE_Maks Fabiani je umrl leta 1962 v Gorici v pozni starosti. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du rodne vasi, pri sv. Gregorju.\n_START_SECTION_\nArhitekt in urbanist\n_START_PARAGRAPH_\nFabiani je bil eden najpomembnej\xc5\xa1ih urbanistov avstrijske monarhije in inovator v arhitekturi na prehodu iz 19. v 20. stoletje. Bil je profesor na dunajski tehni\xc5\xa1ki univerzi, umetnostni svetovalec Franca Ferdinanda, neformalno tudi ljubljanskega \xc5\xbeupana Hribarja. Za sodelavca ga je k sebi povabil Otto Wagner. Skupaj sta napisala odmevno knjigo o moderni arhitekturi; vodilni in podpisani avtor je ostal Wagner. Knjiga je po letu 1895 do\xc5\xbeivela vrsto ponatisov in prevodov. V intervjuju za italijansko revijo La Nazione, ki je bil objavljen leta 1966 (posthumno), je arhitekt izjavil, da je pred prvo svetovno vojno v njegovem ateljeju na Dunaju kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das delal Adolf Hitler, ki ga je odpustil zaradi premajhne nadarjenosti in nezavzetosti pri delu. Ni dokumentarnih dokazov, da se je to res zgodilo, tako da je zgodba, v\xc4\x8dasih provokativnega Fabianija, morda legenda. Njegovo najbolj znano delo na Dunaju je ve\xc4\x8dnamenska pala\xc4\x8da z observatorijem  Urania (1909 -1910), ki stoji ob robu Ringa, pri donavskem kanalu.\n_START_SECTION_\nFabianijeva arhitektura v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljubljanskem potresu leta 1895 je Fabiani izdelal nov urbanisti\xc4\x8dni na\xc4\x8drt za Ljubljano in ga tri leta kasneje samozavestno predstavil v posebni bro\xc5\xa1uri. Na podlagi tega na\xc4\x8drta, povzetega v mestni na\xc4\x8drt, je nastajalo dana\xc5\xa1nje mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de med Masarykovo, Njego\xc5\xa1evo, Ro\xc5\xa1ko, Karlov\xc5\xa1ko, A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo in Pre\xc5\xa1ernovo ter vzdol\xc5\xbe parka Tivoli. Vse ceste je arhitekt na\xc4\x8drtoval, preden je v mesto zapeljal prvi avtomobil. _NEWLINE_Bil je avtor sinteznega, sprejetega regulacijskega na\xc4\x8drta popotresne Ljubljane in pomembnih, vzor\xc4\x8dnih stavb in ureditev na klju\xc4\x8dnih to\xc4\x8dkah mesta. To so: \xc5\xa0entjakobsko \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de ob Gornjem trgu in dekli\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola na robu Starega trga (zlasti kasneje delno uni\xc4\x8dena ureditev pro\xc4\x8delij). Zgradbi sta posegli v o\xc5\xbeje srednjeve\xc5\xa1ko jedro Ljubljane, postavili nove gabarite in tlorisne sheme. Krisperjeva in Kleinmayr Bambergova hi\xc5\xa1a stojita ob dveh vogalih novo zasnovane Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8deve ceste, prva ob Slovenskem trgu nasproti Sodne pala\xc4\x8de,  druga ob Dalmatinovi ulici. Hribarjeva pala\xc4\x8da z antikizirajo\xc4\x8dima pro\xc4\x8deljema in skrbno oblikovano streho stoji na Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini in sooblikuje njene gabarite. Ob Pre\xc5\xa1ernovi in \xc5\xa0ubi\xc4\x8devi stoji nekdanji dekli\xc5\xa1ki licej (zidava v dveh fazah) z dodanim internatom Mladika (arh. C. M. Koch). Sedaj obe stavbi zaseda Ministrstvo za zunanje zadeve. Na klju\xc4\x8dno to\xc4\x8dko mesta je Fabiani dal postaviti Pre\xc5\xa1ernov spomenik; tedaj sporni kip je izdelal kipar Ivan Zajec._NEWLINE_Fabiani je zasnoval posodobljeno mre\xc5\xbeo ulic znotraj tega obmo\xc4\x8dja, posebej neposredne povezave Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8deve ter Resljeve ceste z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo in dana\xc5\xa1nji, tako imenovani notranji ring, ki jih obdaja. Delno po ringu delno po vzporednih ulicah je na\xc4\x8drtoval kro\xc5\xbeno progo tramvaja. Zaklju\xc4\x8dek obvoznega ringa je bil pred kratkim postavljeni dvoeta\xc5\xbeni most pri Cukrarni (2012). Kro\xc5\xbene proge tramvaja ali drugega javnega prevoza po ringu v Ljubljani \xc5\xa1e danes ni. Na\xc4\x8drtoval je trge, postavitve spomenikov na njih in stavbe.\n_START_SECTION_\nArhitektonsko urejanje \xc5\xa0tanjela\n_START_PARAGRAPH_\nPo vrnitvi na Kras ob koncu leta 1917 je Fabiani v \xc5\xa0tanjelu na\xc4\x8drtoval prakti\xc4\x8dno vse, kar je bilo tam zgrajenega med obema vojnama. Nekateri na\xc4\x8drti za \xc5\xa0tanjel, podobno za \xc5\xa1tevilne vasi in mesta vse do roba Furlanije, so v tistem \xc4\x8dasu predstavljali konceptualne novosti na podro\xc4\x8dju evropskega na\xc4\x8drtovanja. Zelo inovativne in ob\xc4\x8dudovanja vredne so njegove vodovodne naprave z zbiralniki za vilo Ferrari in terasast vrt pod njo. _NEWLINE_Po\xc5\xbeig Kobdilja ob koncu vojne, lastninjenje vile po osamosvojitvi Slovenije in slabo upravljanje \xc5\xa0tanjela so dolgo zakrivali pravo vrednost razglednega kra\xc5\xa1kega vrta, njegovih teras in obhodne poti. V obnovljenem \xc5\xa1tanjelskem gradu, ki je po velikosti in obsegu preka\xc5\xa1al vse druge Fabianijeve stavbe na Krasu, je \xc5\xbeupan Fabiani uredil ob\xc4\x8dinski urad, osnovno \xc5\xa1olo, zdravstveni center, kinodvorano, veliko plesno dvorano, poslikano s freskami ter ob\xc4\x8dinsko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de. Umestitev razli\xc4\x8dnih javnih programov lokalnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v prenovljeni grad ima malo primerjav v evropskem prostoru. Fabiani pa je v \xc5\xa0tanjelu nadaljeval sistem povezanih namembnosti, ki ga je uveljavil v Uraniji in v Narodnem domu v Trstu. Grad, kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1ola in ob\xc4\x8dinski urad vasi, je bil pred koncem vojne po\xc5\xbegan. Zgorel je tudi Fabianijev arhiv.\n_START_SECTION_\nPomen Fabianijeve arhitekture\n_START_PARAGRAPH_\nNa pomen Fabianija kot urbanista in sodobnega arhitekta v Sloveniji in posebej v Ljubljani je prvi opozoril Nace \xc5\xa0umi, ob njem v ve\xc4\x8d zapisih Marjan Mu\xc5\xa1i\xc4\x8d. Isti je bil klju\xc4\x8dni avtor prve ve\xc4\x8dje razstave v Narodni galeriji \xc5\xbee leta 1966. Arhitekta je natan\xc4\x8dno znanstveno ovrednotil, posebej njegove posege na Dunaju in v Trstu, Marko Pozzetto. Vsi kasnej\xc5\xa1i pisci so povzemali njegove raziskave. Opozoril je na desetine urbanisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8drtov, ki jih je Fabiani izdelal za razli\xc4\x8dna naselja v Furlaniji, poru\xc5\xa1ena med prvo svetovno vojno. Le malo teh na\xc4\x8drtov je Fabiani podpisal, zato natan\xc4\x8dnega pregleda njegovega urbanisti\xc4\x8dnega dela \xc5\xa1e ni. Ve\xc4\x8d arhitektur na Dunaju, v Trstu in Ljubljani so degradirali z dozidavami, nadzidavami in spremembami funkcij. Zgledno nadgradnjo je izpeljal arhitekt Jurij Kobe za Dekli\xc5\xa1ki licej v kompleksu Mladika._NEWLINE_\xc5\xa0ele danes Fabianiju stroka priznava, da sta skupaj z njegovim sodobnikom Jo\xc5\xbeetom Ple\xc4\x8dnikom postavila temelje moderne arhitekture na Slovenskem."