b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko ime Bo\xc5\xbei\xc4\x8d za praznik Jezusovega rojstva izhaja iz pomena "mali bog". _NEWLINE_Praslovani so namre\xc4\x8d ob zimskem son\xc4\x8dnem obratu praznovali rojstvo Svaro\xc5\xbei\xc4\x8da, Svarogovega sina, ki je poosebljal mlado sonce, ki v tem \xc4\x8dasu dose\xc5\xbee svojo najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko na obzorju. Drugo ime, poznano za to praznovanje je koleda, ki je poznano tudi zahodnim in vzhodnim Slovanom. Ime prihaja iz osnove krog - letni cikel. V predkr\xc5\xa1\xc4\x8danskem \xc4\x8dasu je bil namre\xc4\x8d \xc4\x8das razumljen cikli\xc4\x8dno in ne linearno, kakor danes. Iz besede koledo izhaja tudi kolednica, za ljudske pesmi, ki so se tradicionalno pele v \xc4\x8dasu bo\xc5\xbei\xc4\x8da in za \xc5\xa1ego koledovanja, ki je \xc5\xa1e danes poznana. Tretje ime poznano vsem Slovanom je kra\xc4\x8dun, ki po prvi teoriji pomensko pomeni "kratki". V Sloveniji se je spomin na praznik kra\xc4\x8duna ohranil med drugim v priimkih. Druga teorija izvora imena kra\xc4\x8dun pravi, da pomeni "prihod", kar ustreza latinskemu "adventus". Drugo ime, ki je poznano Slovanom je \xc5\xa1\xc4\x8dodry ve\xc4\x8der (v razli\xc4\x8dnih oblikah pri vzhodnih in zahodnih Slovanih) v pomenu radodarni ali velikodu\xc5\xa1ni ve\xc4\x8der.\n_START_SECTION_\nDatum kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega bo\xc5\xbei\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nDatum rojstva Jezusa Kristusa ni znan. Praznovanje Jezusovega rojstva so postavili na prej\xc5\xa1nji staroverski praznik rojstva novega sonca - zimskega son\xc4\x8dnega obrata._NEWLINE_Nekateri menijo, da je datum izbral cesar Konstantin, da se je ujemal z rimskim praznovanjem boga Sonca. _NEWLINE_Drugi menijo, da je pape\xc5\xbe Julij I. dolo\xc4\x8dil bo\xc5\xbei\xc4\x8d kot praznik Jezusovega rojstva na dan 25. decembra. _NEWLINE_Koptska, jeruzalemska, ruska, srbska in gruzijska pravoslavna Cerkev praznujejo bo\xc5\xbei\xc4\x8d 7. januarja, ker \xc5\xa1e vedno uporabljajo julijanski koledar.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPraznovanje korenini \xc5\xa1e iz predkr\xc5\xa1\xc4\x8danskih \xc4\x8dasov, ko so mnoga ljudstva \xc4\x8dastila nastop zimskega solsticija, ko se dan za\xc4\x8dne ponovno dalj\xc5\xa1ati in tako simbolizira zmago dobrega nad zlim. \xc4\x8cas torej, ko zima res za\xc5\xbeivi v vsem svojem sijaju in sonce zmaga nad temo, je \xc5\xa1irom sveta \xc5\xbee dolgo \xc4\x8das praznovanja.\n_START_SECTION_\nPredkr\xc5\xa1\xc4\x8danska poganska \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d stoletij pred Jezusovim rojstvom, so pogani na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Evrope \xc4\x8dastili svetlobo in rojstvo v najtemnej\xc5\xa1ih dneh zime. Veselili so se zimskega solsticija, ker so se lahko nadejali dalj\xc5\xa1ih dni in toplote, ki jim jo bo naklonilo sonce . _NEWLINE_V Skandinaviji so severnjaki (Skandinavci) slavili Yule oz. zimski solsticij, in sicer vse od 21. decembra ter skozi ves januar. O\xc4\x8detje in sinovi so kot priznanje, da se je sonce naposled vrnilo, nanosili drv in kuriva, ki so jih potem seveda se\xc5\xbegali. Ljudje so se nato gostili in praznovali vse dotlej, dokler ni ogenj dogorel oz. je zmanjkalo kuriva, kar je v\xc4\x8dasih trajalo tudi do 12 dni. Severnjaki so verjeli, da vsaka iskra ognja predstavlja novega pujska ali teli\xc4\x8dka, ki se bo skotil v prihajajo\xc4\x8dem letu._NEWLINE_Konec decembra je bil idealen \xc4\x8das za praznovanje v drugih predelih Evrope. V tem \xc4\x8dasu leta so zaklali ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivine, ki jim je tako pozimi ne bi bilo treba krmiti. Za mnoge je to bil edini \xc4\x8das v letu, ko so imeli na razpolago zaloge sve\xc5\xbeega mesa. Poleg tega je to bil tudi \xc4\x8das, ko je ve\xc4\x8dina vina in piva, ki so ga proizvedli \xc4\x8dez leto, fermentirala in so ga kon\xc4\x8dno lahko zlili po \xc5\xbeejnih grlih._NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji so ljudje v \xc4\x8dasu praznika sredi zime \xc4\x8dastili poganskega boga Odina. Ljudje so se tega boga nadvse bali, saj so verjeli, da je pono\xc4\x8di na svojih "preletih" opazoval ljudi in se potem odlo\xc4\x8dal, koga bo nagradil in koga kaznoval. Zaradi njegove no\xc4\x8dne prisotnosti so mnogi raje ostajali v varnem zavetju svojih hi\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nTradicionalne \xc5\xa1ege\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji in na Hrva\xc5\xa1kem je poznana \xc5\xa1ega kurjenja velikega kosa lesa, \xc4\x8doka, panja oziroma badnjaka, ki je moral goreti \xc4\x8dim dlje. \xc5\xa0ega je bila \xc5\xbeiva dokler so v hi\xc5\xa1ah obstajala odprta ognji\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc4\x8cok je bil neke vrste hi\xc5\xa1ni bog, saj so mu darovali vino, hrano in so iz njega tudi prerokovali _NEWLINE_Tako, kot kupalski kresovi, so bili \xc5\xa1e v 20. stoletju \xc5\xbeivi tudi tradicionalni zimski kresovi ob bo\xc5\xbei\xc4\x8du. \xc5\xa0ega izvira iz praznovanja zimskega son\xc4\x8dnega obrata, ki je bilo naravna meja v tradicionalnem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja. Kresovi na naravne meje, bo\xc5\xbei\xc4\x8d, kupalo (kresni ve\xc4\x8der), Jurjevo itd. so pre\xc5\xbeitek iz predkr\xc5\xa1\xc4\x8danske dobe._NEWLINE_Podobne obrede so opravljali tudi v drugih krajih Evrope; v Litvi \xc5\xa1e danes imenujejo bo\xc5\xbei\xc4\x8d kal\xc4\x97dos, ki dobesedno pomeni \xe2\x80\x9cno\xc4\x8d debla\xe2\x80\x9d,  in ki zelo spominja na slovenski izraz \xe2\x80\x9ckoledovanje\xe2\x80\x9d. Koledovanje je \xc5\xa1e danes poznano na pode\xc5\xbeelju. Vesela dru\xc5\xbeba s petjem in plesom obiskuje domove, na kar jim doma\xc4\x8dini dajo darove. Pesmi, ki se pojejo v zimskem \xc4\x8dasu od bo\xc5\xbei\xc4\x8da in Novega leta do konca zime imenujemo kolednice. Ponekod so bili koledniki tudi na\xc5\xa1emljeni._NEWLINE_Oj kole \xe2\x80\x93 kole \xe2\x80\x93 koledo_NEWLINE_Leto lepo mlado!_NEWLINE_Da bi nam pomno\xc5\xbeilo_NEWLINE_Na\xc5\xa1o ov\xc4\x8djo stado!_NEWLINE_Oj kole \xe2\x80\x93 kole \xe2\x80\x93 koledo!\n_START_SECTION_\nVsebina rodnovernega bo\xc5\xbei\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nSlovanski rodnoverci praznujejo v \xc4\x8dasu bo\xc5\xbei\xc4\x8da zimski son\xc4\x8dni obrat, ki ga imenujejo z razli\xc4\x8dnimi tradicionalnimi imeni, koleda, kra\xc4\x8dun, zimski kres, Svaro\xc5\xbei\xc4\x8d ali pri ju\xc5\xbenih Slovanih, bo\xc5\xbei\xc4\x8d. Pri rodnovernih praznovanjih gre skozi sodobno interpretacijo za nadaljevanje predkr\xc5\xa1\xc4\x8danske tradicije. Pavel Medve\xc5\xa1\xc4\x8dek je na podlagi ljudskega izro\xc4\x8dila ugotovil, da so se na Banj\xc5\xa1ki planoti, v Poso\xc4\x8dju in Slovenski Istri staroverski obredi opravljali \xc5\xa1e vse do prve svetovne vojne; bili so strogo tajni, saj je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo staroverce preganjalo, zato so tudi staroverci na zunaj \xc5\xbeiveli kot kristjani.\n_START_SECTION_\nVsebina ameri\xc5\xa1kega bo\xc5\xbei\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu se pri nas uveljavlja tudi druga oblika praznovanja bo\xc5\xbei\xc4\x8da, ki ni povezana s kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom. Ker gre za nov pojav, \xc5\xa1e nima uradnega imena. Imenujmo ga ameri\xc5\xa1ki bo\xc5\xbei\xc4\x8d, ker je k nam pri\xc5\xa1el iz Amerike. _NEWLINE_Osrednja osebnost te oblike praznovanja bo\xc5\xbei\xc4\x8da je Bo\xc5\xbei\xc4\x8dek, ki prina\xc5\xa1a darila. (Bo\xc5\xbei\xc4\x8dek v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu sploh ne obstaja in je svojo vizualno podobo dobil z oglasom Coca-Cole). V praksi je ameri\xc5\xa1ki bo\xc5\xbei\xc4\x8d zelo potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko usmerjen praznik, povezan s kupovanjem velike koli\xc4\x8dine daril, s pisanjem \xc4\x8dim ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila vo\xc5\xa1\xc4\x8dilnic, s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djo bo\xc5\xbei\xc4\x8dno jelko in z veliko okraski._NEWLINE_Nekateri Evropejci niso navdu\xc5\xa1eni nad ameri\xc5\xa1kim potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko usmerjenim bo\xc5\xbei\xc4\x8dem in si prizadevajo vrniti bo\xc5\xbei\xc4\x8du evropsko podobo. V nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih de\xc5\xbeelah so v ta namen ustanovili gibanje _NEWLINE_"Weihnachtsmannfreie Zone" - gibanje za obmo\xc4\x8dje brez Bo\xc5\xbei\xc4\x8dka._NEWLINE_Zve\xc4\x8der imajo ve\xc4\x8derjo, grejo spat, zjutraj pa dobijo darila.'