b'\n_START_ARTICLE_\nVranski priorat\n_START_PARAGRAPH_\nVranski priorat, dr\xc5\xbeavno-pravni institut na obmo\xc4\x8dju hrva\xc5\xa1ko-ogrskega kraljestva._NEWLINE_Vranski priorat je imel v lasti \xc5\xa1tevilne cerkvene in posvetne posesti, raztresene po vsej Dalmaciji, srednjeve\xc5\xa1ki Hrva\xc5\xa1ki in Slavoniji. Posesti so bile izvzete iz upravnih in sodnih oblasti lokalnih gospodarjev. Upravljal jih je prior, ki je imel tudi vrhovno sodno oblast. Sprva je bil vranski prior kar predstojnik meni\xc5\xa1kega reda, kasneje pa ga je postavljal hrva\xc5\xa1ki kralj ob predhodnem soglasju pape\xc5\xbea. Hrva\xc5\xa1ki kralji so \xc4\x8dast priorja pogosto zdru\xc5\xbeevali s \xc4\x8dastjo bana. Priorji so imeli kot visoki dr\xc5\xbeavni uradniki mo\xc5\xbenost pridobivati nove posesti; od prvotnega posestva v Vrani (v 12. stoletju) se je njihovo \xc5\xa1tevilo do 16. stoletja pove\xc4\x8dalo na kakih 50 ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih posesti, med njimi so bila tudi mesta. V 16. stoletju so posesti za\xc4\x8dele vse bolj prehajati v last dr\xc5\xbeavne blagajne in posameznih plemi\xc4\x8dev. V 18. stoletju so preostanek posesti priklju\xc4\x8dili zagreb\xc5\xa1kemu stolnemu kapitlju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1076 je hrva\xc5\xa1ki kralj Zvonimir daroval pape\xc5\xbeu Gregorju VII. samostan in kastrum Vrana blizu Vranskega jezera v Dalmaciji. Posest so sprva upravljali benediktinci, od leta 1136 pa vitezi templjarji. Ko je pape\xc5\xbe Klemen V. leta 1312 razpustil red templjarjev, so vranski priorat prevzeli ivanovci. Svoje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga imeli dotlej v Mar\xc4\x8di pri Klo\xc5\xa1tar Ivani\xc4\x87u, so prestavili v Vrano. Pod njihovim upravljanjem si je priorat pridobival vedno nova cerkvena in posvetna ozemlja, najve\xc4\x8d kot darila kralja in plemi\xc4\x8dev. Ve\xc4\x8dina ozemelj je bila v srednjeve\xc5\xa1ki Slavoniji, zato so ivanovci svoj sede\xc5\xbe prenesli iz Vrane v Pakrac, ime Vranski priorat pa so ohranili. Posest v Vrani je leta 1409 pri\xc5\xa1la pod oblast Bene\xc5\xa1ke republike, leta 1537 pa so jo zavzeli Turki._NEWLINE_Z ve\xc4\x8danjem gospodarske mo\xc4\x8di priorata je rasel tudi njegov politi\xc4\x8dni vpliv. Vranskim priorjem so postale dostopne najvi\xc5\xa1je slu\xc5\xbebe v dr\xc5\xbeavi. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku 13. stoletja jih najdemo kot kraljeve namestnike, hrva\xc5\xa1ke hercoge in bane. S pristankom pape\xc5\xbea so s \xc4\x8dasom za\xc4\x8deli imenovati priorje hrva\xc5\xa1ki kralji, ki so zaradi prakti\xc4\x8dnosti in v izogib sporom za\xc4\x8deli \xc4\x8dast priorja povezovati s \xc4\x8dastjo bana. Pape\xc5\xbei so sekularizacijo polo\xc5\xbeaja priorja na\xc4\x8delno podpirali, ker so ra\xc4\x8dunali na bolj\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito posesti, ki so bile vse pogosteje \xc5\xbertve raznih vojn._NEWLINE_Vranski piror, ki je prvi opravljal tudi javno-pravne funkcije, je bil Petar Cornuto (1336-1347). Hrva\xc5\xa1ki kralji so kasneje na ta polo\xc5\xbeaj postavljali predvsem doma\xc4\x8de ljudi. Ivan iz Pali\xc5\xbene (1378-1391), ki je bil tudi dalmatinsko-hrva\xc5\xa1ki in slavonski ban, je postal najbolj poznan kot vodja upora proti ogrsko-hrva\xc5\xa1ki kraljici Mariji in njeni materi-regentki Elizabeti. Banske slu\xc5\xbebe so opravljali vranski priorji Matko in Ivan Talovec (bana v \xc4\x8dasu 1436-39 in 1439-45), Bartol Berislavi\xc4\x87 (prior nekako v obdobju 1475-1517, tudi ban banovine Jajce), Petar Berislavi\xc4\x87 (hrva\xc5\xa1ko-dalmatinski in slavonski ban v letih 1514-20). Opravljanje dr\xc5\xbeavnih upravnih slu\xc5\xbeb je dalo priorjem mo\xc5\xbenost, da so pridobivali nove posesti. Tako je v obdobju med 12. in 16. stoletjem pod vranski priorat spadalo okrog 50 ve\xc4\x8djih in manj\xc5\xa1ih posesti, od katerih so bile najpomembnej\xc5\xa1e: v Dalmaciji Klis, Novigrad, Ostrovica, Sinj, \xc5\xa0ibenik in dr.; v srednjeve\xc5\xa1ki Hrva\xc5\xa1ki in Slavoniji Apatovac (Kri\xc5\xbeevci), Bela (Vara\xc5\xbedin), Bo\xc5\xbejakovina (Dugo Selo), \xc4\x8cakovec, Gacka in Modru\xc5\xa1a (Lika), Glogovnica (Kri\xc5\xbeevci), Grabrovnica (\xc4\x90ur\xc4\x91evac), Ivanec, Pakrac, Slavonska Po\xc5\xbeega, Spasovac (Senj), Susedgrad (Zagreb) in dr.; v Bosni Dubica na Uni in dr._NEWLINE_Potem pa je za\xc4\x8dela mo\xc4\x8d priorata slabeti. Posesti so za\xc4\x8dele vse bolj prehajati pod okrilje dr\xc5\xbeavne blagajne in v roke posameznih plemi\xc4\x8dev. Zlasti po reorganizaciji Vojne krajine (1737) so se dohodki priorata zelo zmanj\xc5\xa1ali. Slu\xc5\xbeba priorja je postajala vse bolj le \xc4\x8dastni naziv brez materialnih koristi. Nazadnje so \xc4\x8dast vranskega priorja zdru\xc5\xbeili s \xc4\x8dastjo pro\xc5\xa1ta zagreb\xc5\xa1kega stolnega kapitlja.'