b'\n_START_ARTICLE_\nFran Petre\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je slavistiko na Filozofski fakulteti \xe2\x80\x93 leta 1934 je diplomiral, leta 1938 pa doktoriral z disertacijo Vrazova gra\xc5\xa1ka dela. Izpopolnjeval se je v Parizu (1935\xe2\x80\x931936) in v Pragi (1938\xe2\x80\x931940). Od leta 1928 do leta 1930 je bil re\xc5\xbeiser in upravnik Delavskega odra, eno leto je bil urednik lista Akademski glas in od leta 1935 do leta 1938 upravnik \xc4\x8dasopisa Sodobnost. Zaradi sodelovanja z Osvobodilno fronto je bil med vojno zaprt v koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih Rab in Visco. V letih od 1946 do 1949 je bil izredni profesor na novoustanovljeni univerzi v Skopju, od 1950 do 1975 pa univerzitetni profesor katedre za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti v Zagrebu. Bil je tudi sourednik revije Umjetnost rije\xc4\x8di in zbornika Uvod v knji\xc5\xbeevnost, po letu 1970 pa je bil \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tva Slavisti\xc4\x8dne revije. Po letu 1975 je delal v Ljubljani na ZRC SAZU._NEWLINE_Petre je iz\xc5\xa1el iz pozitivisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole (Ivan Prijatelj, France Kidri\xc4\x8d), kar se ka\xc5\xbee v njegovih zgodnej\xc5\xa1ih razpravah in monografiji Poizkus ilirizma pri Slovencih, objavljeni leta 1939. Po vojni se je ukvarjal  z novej\xc5\xa1o slovensko knji\xc5\xbeevnostjo, zlasti z moderno in ekspresionizmom, pisal pa je tudi o starej\xc5\xa1ih obdobjih slovenske knji\xc5\xbeevnosti. Pod vplivom zagreb\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole literarne vede je pre\xc5\xa1el na obmo\xc4\x8dje interpretacijske metode  (razprave o slovenski moderni in ekspresionizmu). Pomembna je njegova vloga pri krepitvi ju\xc5\xbenoslovanskih stikov \xe2\x80\x93 Makedoncem je predstavil Cankarjeva, Pre\xc5\xa1ernova in \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deva dela in pripravil antologijo makedonske poezije za Slovence, med delovanjem na zagreb\xc5\xa1ki univerzi pa je pisal o slovenskem ekspresionizmu in slovenskem romanu. Veliko je prispeval  tudi k uveljavljanju slovenistike na ju\xc5\xbenoslovanskih univerzah \xe2\x80\x93 bil je soustanovitelj in predstojnik katedre za slovanske jezike in kni\xc5\xbeevnosti v Skopju. Od leta 1974 je z Alfonzom Gspanom pripravljal Slovenski biografski leksikon. Ker je ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeivel in delal v neslovenskem okolju, njegov literarnoznanstveni opus \xc5\xa1e vedno ni natan\xc4\x8dno raziskan in ovrednoten.'