b'\n_START_ARTICLE_\nCT slikanje z uporabo \xc5\xa1opastega izvora \xc5\xbearkov\n_START_PARAGRAPH_\nCT slikanje z uporabo \xc5\xa1opastega izvora \xc5\xbearkov (tudi CBCT - Cone Beam Computed Tomography) je ena izmed vrst CT - Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke tomografije pri kateri izhajajo \xc5\xbearki v obliki sto\xc5\xbeca(cone) - divergentni \xc5\xbearki. To je tudi poglavitna razlika ki ga lo\xc4\x8duje od navadnega CT, ki za slikanje uporablja precej vzporedne \xc5\xbearke. Za pacienta je tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din slikanja bolj\xc5\xa1i od navadnega CT slikanja, ker prejme manj\xc5\xa1o dozo sevanja. Zaenkrat se tako slikanje najbolj uporablja v zobozdravstvu.\n_START_SECTION_\nOsnove\n_START_PARAGRAPH_\nDa lahko razumemo delovanje CBCT, moramo najprej vedeti, kako deluje rentgensko slikanje in Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija_NEWLINE_Princip rentgenskega slikanja\xc2\xa0: Na eni strani tkiva imamo izvor rentgenskih \xc5\xbearkov, ki sevajo skozi tkivo, na drugi strani pa detektorje, ki te \xc5\xbearke zajamejo. Kjer bo tkivo elektronsko bolj gosto (npr. kosti in zobje), bo do detektorja pri\xc5\xa1lo manj \xc5\xbearkov in bo zato slika tam temnej\xc5\xa1a, kjer pa bo tkivo bolj elektronsko redko (mehka tkiva), bo do detektorja pri\xc5\xa1lo ve\xc4\x8d \xc5\xbearkov ter bo slika posledi\xc4\x8dno tam svetlej\xc5\xa1a. To sliko potem razvijemo ali digitaliziramo za opazovanje na monitorju._NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija\xc2\xa0: Pri CT(computed tomography) slikanju posnamemo ve\xc4\x8d rezin tkiva tako, da so senzorji razporejeni v loku. Posamezno rezino posnamemo tako da se izvor rentgenskih \xc5\xbearkov in njihovi detektorji nahajajo vsak na nasprotni strani tkiva ter se su\xc4\x8dejo okoli slikane rezine. Na ta na\xc4\x8din dobimo dvodimenzionalno rezino tkiva. Nato vse skupaj premaknemo za majhno dol\xc5\xbeino in ponovimo proces. S tem pridobimo ogromno 2D slik, ki jih nato ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko sestavimo v trodimenzionalno podobo opazovanega tkiva.\n_START_SECTION_\nOpis delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od CT slikanja, kjer se uporablja vzporedni \xc5\xbearek in so detektorji postavljeni le v \xc4\x8drti, so pri slikanju s \xc5\xa1opastim izvorom \xc5\xbearkov senzorji postavljeni v ravnini in zato pri enem slikanju zajamejo ve\xc4\x8d \xc5\xbearkov, kar nam omogo\xc4\x8da, da z manj opravljenimi slikanji dobimo enako dobro sliko. To je pomembno zaradi opazne razlike v prejeti dozi sevanja, ki jo sprejme pacient, ter zmanj\xc5\xa1anem \xc4\x8dasu slikanja. Pri navadnem CT slikanju je prejeta doza sevanja ve\xc4\x8dja tudi, ker je (s trenutnimi izvori rentgenskih \xc5\xbearkov) prakti\xc4\x8dno nemogo\xc4\x8de ustvariti popolnoma vzporedno linijo sevanja, zato jih pri vsaki sliki nekaj uide detektorjem in zato predstavljajo nepotrebno sevanje telesu, ki ni\xc4\x8desar ne pripomorejo k sliki.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologija CBCT je v primerjavi s CT in rentgenskim slikanjem relativno nova, saj je bila prvi\xc4\x8d predstavljena na evropskem trgu 1996, na ameri\xc5\xa1kem pa 2001.\n_START_SECTION_\nKritike uporabe CBCT\n_START_PARAGRAPH_\nSevanje pri enem CBCT slikanju je odvisno od ob\xc4\x8dutljivosti senzorjev, pri napravah srednjega razreda pa se giblje okoli 0,1 mSv. Pri navadnem CT je ta vrednost mnogokrat vi\xc5\xa1ja - okoli 2 mSv. Vseeno pa so prejete doze ve\xc4\x8dje kot pri navadnem 2D slikanju - okoli 0,01mSv (odvisno od \xc5\xa1tevila slik potrebnih za diagnozo), zato CBCT slikanje pri neodgovorni uporabi lahko predstavlja nepotrebno tveganje za pacienta.'