b'\n_START_ARTICLE_\nMirna Pe\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nOpis in lega\n_START_PARAGRAPH_\nStaro jedro Mirne Pe\xc4\x8di le\xc5\xbei v dolini na levem bregu ponikalnice Temenice ob regionalni cesti Trebnje \xe2\x80\x93 Novo mesto. Jedro kraja tvori ulica imenovana Trg. Z naseljem je povezana tudi ulica, nekdaj samostojna vas, Ivanja vas. Ro\xc5\xbena ulica, Vihre in Prisojna pot sodijo med mlaj\xc5\xa1e ulice v naselju. V kraju je sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine, \xc5\xbeupnije, po\xc5\xa1te, zdravstvenega in gasilskega doma._NEWLINE_Novej\xc5\xa1i del je pomaknjen severno-vzhodno na gri\xc4\x8d, po katerem je speljana \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga. Tam so ulice Postaja, Marof, Ravne in \xc4\x8ce\xc5\xa1ence. Ob njih vodi povezovalna cesta na avtocesto A2, v kraju sta tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja in osnovna \xc5\xa1ola. V industrijski coni se nahajajo ulice Ob avtocesti, Industrijska cesta, Brezence, Borovje in Na hrib._NEWLINE_Na jugu-vzhodu ob cesti proti Novemu mestu se nahajata Rogovila in \xc5\xa0ranga, ulici, ki prav tako sodita k naselju Mirna Pe\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nMirna Pe\xc4\x8d je ime dobila po reki Temenici, ki te\xc4\x8de skozi kraj. Prvotno poimenovanje \xc2\xbbNirna Pe\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0izvira iz slovanskega glagola \xc2\xbbnyrati\xc2\xab, ki je pomenil \xc2\xbbprihajati iz zemlje\xc2\xab; pe\xc4\x8d pa se nana\xc5\xa1a na pe\xc4\x8dino v Zijalu nad Mirno Pe\xc4\x8djo, izpod katere ponikalnica pride na dan._NEWLINE_Po ljudskem izro\xc4\x8dilu se izvor imena Mirna Pe\xc4\x8d pogosto pojavlja v razli\xc4\x8dnih zgodbah. Hudomu\xc5\xa1ne\xc5\xbei pravijo, da sta se nekega ve\xc4\x8dera nemirna hlapec in dekla na pe\xc4\x8di prepirala, ko je gospodar izza mize dejal: \xc2\xbbMir na p\xc3\xaa\xc4\x8d!\xc2\xab\xc2\xa0Drugi razlagajo, da so v pe\xc4\x8dini v Zijalu bivale divje \xc4\x8debele. Imele naj bi dosti medu, a ker nih\xc4\x8de ni mogel ponj, se je ta razlival po skalah v reko in tako je dolina dobila ime \xc2\xbbMedna Pe\xc4\x8d\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina in antika\n_START_PARAGRAPH_\nMirna Pe\xc4\x8d z okolico je bila poseljena \xc5\xbee v \xc4\x8dasu starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe. Severno od kraja, pri vasi Vrhpe\xc4\x8d, se nahajajo ostanki gomilnega in planega grobi\xc5\xa1\xc4\x8da ter nasipa iz 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki je obdajal tamkaj\xc5\xa1nje ilirsko gradi\xc5\xa1\xc4\x8de. Med pomembnej\xc5\xa1e izkopanine sodijo predvsem ostanki keramike, obmo\xc4\x8dje pa je od leta 1992 uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno med kulturne spomenike. Najdbe iz bakrene dobe zahodno od Mirne Pe\xc4\x8di na gri\xc4\x8du Mali vrh nad Srednjim Globodolom prav tako pri\xc4\x8dajo o zgodnji poselitvi kraja._NEWLINE_Ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo arheolo\xc5\xa1kih ostankov se je ohranilo iz anti\xc4\x8dne dobe. Ju\xc5\xbeno od Mirne Pe\xc4\x8di, med Gorenjim in Dolenjim Globodolom, so odkrili zgodnjerimsko nekropolo, rimski nagrobnik je vzidan tudi v eno izmed hi\xc5\xa1 v Gorenjem Globodolu. Po najdbah zlatih in bronastih rimskih kovancev severno od Mirne Pe\xc4\x8di v okolici hriba Sveta Ana je mo\xc4\x8d sklepati, da je tam stalo manj\xc5\xa1e rimsko opori\xc5\xa1\xc4\x8de bli\xc5\xbenjega voja\xc5\xa1kega tabora Praetorium Latobicorum (Trebnje). Streljaj od Mirne Pe\xc4\x8di je potekala glavna rimska cesta Emona (Ljubljana) \xe2\x80\x93 Siscia (Sisak), ki je predstavljala pomembno trgovsko povezavo med rimskim cesarstvom in vzhodom. Ob tej cesti so vzhodno od Mirne Pe\xc4\x8di pri vasi Dolenje Kamenje izkopali dva rimska milnjika iz 2. stoletja.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPo veliki selitvi narodov in pokristjanjevanju je Mirna Pe\xc4\x8d postala \xc5\xbeupnija v za\xc4\x8detku 12. stoletja. Najverjetneje jo je ustanovil oglejski patriarh, saj je bilo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje svetega Kancijana, po katerem je \xc5\xbeupnijska cerkev dobila ime, v Ogleju mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjeno. Prvi\xc4\x8d je v zgodovinskih listinah Mirna Pe\xc4\x8d omenjena leta 1135, ko je oglejski arhidiakon Ulrik daroval \xc5\xbeupnijo in njene podlo\xc5\xbenike \xe2\x80\x93 imenuje jih \xc2\xbbplebs H\xc3\xb6nichsteini\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 samostanu v Ro\xc5\xbeacu. Nem\xc5\xa1ka oblika imena \xe2\x80\x93 H\xc3\xb6nigstein (medeni kamen) \xe2\x80\x93 se je obdr\xc5\xbeala tudi kasneje, viri prvi\xc4\x8d zapi\xc5\xa1ejo slovensko ime za kraj kot Medna Pe\xc4\x8d._NEWLINE_V srednjem veku je bila prafara Mirna Pe\xc4\x8d med pomembnej\xc5\xa1imi na Dolenjskem. \xc5\xbdupnija je obsegala obmo\xc4\x8dje vse do reke Krke, kjer je potekala meja s \xc5\xa1mihelsko prafaro. Tudi vikariat v Novem mestu je vodil mirnope\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnik. Najprej se je od mirnope\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije odcepila Soteska, leta 1493 pa tudi Novo mesto s Pre\xc4\x8dno._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino posesti v Mirni Pe\xc4\x8di in okolici so si v tistem \xc4\x8dasu lastili plemi\xc4\x8di z bli\xc5\xbenjega gradu Hmeljnik (Hopfenbach). Grad so postavili grofje vi\xc5\xa1njegorski v 12. stoletju, kar ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med starej\xc5\xa1e gradove na Dolenjskem. Kasneje so grad s posestmi v last dobili gori\xc5\xa1ki grofje, leta 1339 pa je pri\xc5\xa1el v roke turja\xc5\xa1kih grofov Auerspergov, najvplivnej\xc5\xa1e plemi\xc5\xa1ke rodbine na Slovenskem. V srednjem veku zgodovinski zapisi navajajo tudi nekaj svobodnih kosezov \xe2\x80\x93 redkih posameznikov, ki niso bili podrejeni fevdalni ali cerkveni oblasti. Ti so bivali na podro\xc4\x8dju Gori\xc5\xa1ke vasi, ju\xc5\xbeno od Mirne Pe\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nVladavina Habsbur\xc5\xbeanov\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vse pogostej\xc5\xa1ih tur\xc5\xa1kih vpadov je okoli leta 1500 je dal habsbur\xc5\xa1ki cesar Maksimilijan I. vas utrditi in iz nje narediti tabor. V taki obliki je kraj narisan tudi na prvi znani risbi iz leta 1603. Do leta 1856 je bilo \xc5\xa1e mogo\xc4\x8de videti ostanke obzidja, nato pa so iz kamenja za\xc4\x8deli graditi prvo \xc5\xa1olo v kraju._NEWLINE_Poleg Turkov je kraj ve\xc4\x8dkrat zajel ogenj, raz\xc5\xa1irila se je kuga, kasneje tudi kolera. Da je bila vas pogosto podvr\xc5\xbeena nesre\xc4\x8dam, poro\xc4\x8da tudi Valvasor. V svojem delu iz leta 1689 opisuje, kako so se mirnope\xc5\xa1ki kmetje po neurju s to\xc4\x8do, ki je uni\xc4\x8dilo njihov pridelek, spravili na \xc5\xbeupnika, da je ta moral iz vasi za nekaj \xc4\x8dasa celo pobegniti._NEWLINE_\xc5\xbde v srednjem veku je skozi Mirno Pe\xc4\x8d potekala glavna pot iz Ljubljane proti Karlovcu, leta 1588 pa je bila skozi vas speljana tudi redna po\xc5\xa1tna povezava med obema mestoma, kar je povzro\xc4\x8dilo pravi razcvet kraja. Pove\xc4\x8dala se je trgovina in v vasi je nastalo ve\xc4\x8d furmanskih gostiln._NEWLINE_Leta 1849 z uveljavitvijo habsbur\xc5\xa1kega odloka o ustanovitvi ob\xc4\x8din je Mirna Pe\xc4\x8d prvi\xc4\x8d postala samostojna samoupravna enota. S pridru\xc5\xbeitvijo ob\xc4\x8dine \xc5\xa0entjurij (najverjetneje leta 1951) so se ob\xc4\x8dinske meje prekrile z \xc5\xbeupnijskimi. Ob\xc4\x8dina s sede\xc5\xbeem v Mirni Pe\xc4\x8di je obsegala pet dav\xc4\x8dnih enot, sedaj katarskih ob\xc4\x8din: Hmelj\xc4\x8di\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Hmeltschitz, Mirna Pe\xc4\x8d \xe2\x80\x93 H\xc3\xb6nigstein, Zagorica \xe2\x80\x93 Sagoritz, Golobinjek \xe2\x80\x93 Taubenberg in Globodol \xe2\x80\x93 Tiefenthal. Okro\xc5\xbena in okrajna uprava je bila v Novem mestu._NEWLINE_Mirna Pe\xc4\x8d je dobila \xc5\xa1olsko poslopje, v katerem se je pouk za\xc4\x8del novembra 1858. Nad vasjo je bila leta 1894 speljana \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga. Oro\xc5\xbeni\xc5\xa1ka postaja je bila ustanovljena leta 1900, dve leti kasneje pa tudi gasilsko dru\xc5\xa1tvo.  Gasilski dom so sezidali leta 1908. Prva hranilnica in posojilnica je bila ustanovljena leta 1902, \xc5\xa1tiri leta kasneje pa se je ta preoblikovala v zadrugo. Kraj je pred vojno ostal pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, saj so bile v njem vsaj tri trgovine in je letno prirejal pet ve\xc4\x8djih sejmov._NEWLINE_Prvi poizkus razvoja industrije sega v leto 1904, ko so ob Temenici blizu Malenske vasi postavili \xc5\xbeago in mlin s petimi kamni na motorni pogon. Predvsem zaradi slabe izkori\xc5\xa1\xc4\x8denosti \xc5\xbeage je \xc2\xbbFabrika\xc2\xab, kot so jo imenovali doma\xc4\x8dini, kmalu propadla in stroje so leta 1917 prodali v Ljubljano.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Mirne Pe\xc4\x8di vojna ni neposredno dosegla, a vseeno pustila velik pe\xc4\x8dat pri prebivalcih. Dan po 28. juliju 1914, ko je Avstro-Ogrska razglasila vojno Kraljevini Srbiji in carski Rusiji, so prvi fantje iz Mirne Pe\xc4\x8di in okolice za\xc4\x8deli odhajati na boji\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d jih je od\xc5\xa1lo leto kasneje, po vstopu Italije v vojno in odprtju so\xc5\xa1ke fronte._NEWLINE_Leta 1915 so ustanovili odbor, ki je po hi\xc5\xa1ah pobiral baker, medenino in bron. Hi\xc5\xa1e so ostale brez okovja, kljuk, kovinskih posod, kotlov za kuhanje \xc5\xbeganja in drugih kovinskih orodji. Dve leti kasneje so iz streh in zvonikov pobrali tudi ves baker. V poslopje osnovne \xc5\xa1ole so nastanili 65 begunskih otrok s Primorske. Hrane je primanjkovalo, saj so kmetom med vojno pobirali \xc5\xbeito, krompir in ostale pridelke. _NEWLINE_Zgodovinar Pust je v svojih zapiskih zbral 72 imen doma\xc4\x8dinov, ki so padli v vojni. Ve\xc4\x8dina je umrla na vzhodni fronti v Galiciji ter na bli\xc5\xbenji so\xc5\xa1ki fronti. Spomenika padlim v Mirni Pe\xc4\x8di ni.\n_START_SECTION_\nMed obema vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nKraj se je med obema vojnama po\xc4\x8dasneje razvijal. Po\xc5\xa1ta je dobila brzojavno povezavo leta 1925. Naselja okoli Hmelj\xc4\x8di\xc4\x8da so prva v ob\xc4\x8dini zgradila vodovod leta 1933. Ob koncu leta 1938 so stanovanja v Mirni Pe\xc4\x8di in okoli\xc5\xa1kih vaseh dobila tudi elektriko._NEWLINE_Leta 1925 je zasebnik iz Mirne Pe\xc4\x8di pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji postavil prvo parno \xc5\xbeago, a je ta kmalu zaradi drage oskrbe z vodo prenehala z delovanjem. Leta 1934 so v kraju pognali ve\xc4\x8dji mizarski obrat, ki je v Mirni Pe\xc4\x8di deloval ve\xc4\x8d kot 50 let._NEWLINE_V Mirni Pe\xc4\x8di je za\xc5\xbeivelo tudi dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje. Leta 1921 je kraj dobil prvo ob\xc4\x8dinsko stavbo ob glavni cesti.  Dve leti poprej, leta 1919, so zgradili leseno, s slamo krito dvorano, ki se slu\xc5\xbeila kot prosvetni dom. V njem so poleg dru\xc5\xa1tvenih nastopov prirejali strokovna predavanja in organizirali kmetijske razstave. Leta 1924 je bilo v Mirni Pe\xc4\x8di ustanovljeno klerikalno telovadno dru\xc5\xa1tvo Orel, ki se je kasneje preimenovalo v Zvezo fantovskih odsekov in dekli\xc5\xa1kih kro\xc5\xbekov. Kmalu za tem je v kraju nastalo tudi liberalno usmerjeno gimnasti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Sokol, ki je tesno sodelovalo z leta 1934 ustanovljenim Dru\xc5\xa1tvom kme\xc4\x8dkih fantov in deklet. Dru\xc5\xa1tva so odigrala pomembno vlogo pri aktiviranju svojih \xc4\x8dlanov med drugo svetovno vojno.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nV Mirni Pe\xc4\x8di je v \xc4\x8dasu med vojno in neposredno po njej izgubilo \xc5\xbeivljenje 392 doma\xc4\x8dinov. \xc5\xbdrtve obele\xc5\xbeujeta spomenik padlim v NOB v jedru Mirne Pe\xc4\x8di in spominsko obele\xc5\xbeje \xc5\xbertvam revolucije na va\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_13. aprila 1941 so Mirno Pe\xc4\x8d dosegli prvi nem\xc5\xa1ki vojaki in brez upora prodrli proti Novemu mestu. Italijani so pri\xc5\xa1li pet dni kasneje. Najprej so zasedli \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo, nato pa tudi jedro vasi. V Mirni Pe\xc4\x8di so zgradili devet mo\xc4\x8dnih bunkerjev, izkopali strelske jarke, naredili barikade iz lesa, okoli naselja pa postavili gosto mre\xc5\xbeo iz bode\xc4\x8de \xc5\xbeice ter vas pono\xc4\x8di razsvetlili z mo\xc4\x8dnimi lu\xc4\x8dmi. Zamenjali so takratnega \xc5\xbeupana in uvedli liro kot pla\xc4\x8dilno sredstvo._NEWLINE_\xc5\xbde konec leta 1941 je bila v okolici Svete Ane pri Mirni Pe\xc4\x8di konferenca zastopnikov Slovenske legije na Dolenjskem, na kateri so \xc4\x8dlani Slovenske ljudske stranke in Zvez fantovskih odsekov sku\xc5\xa1ali vzpodbuditi skupno organizacijo v dolenjskih ob\xc4\x8dinah. Pomembno vlogo pri povezovanju prvih belogardistov v Mirni Pe\xc4\x8di je imel takratni kaplan Anton \xc5\xa0inkar, ki se je redno sestajal s \xc4\x8dlani Fantovskega odseka. Maja 1942 je \xc5\xa1la prva skupina Mirnope\xc4\x8danov skupaj z njim v belo gardo najprej v okolico Novega mesta, kasneje Stopi\xc4\x8d. Nekaj mo\xc5\xbe se je po prvih bojih z Italijani in partizani vrnilo domov, nadomestili so jih drugi._NEWLINE_Od okupacije Italijanov naprej so se na razli\xc4\x8dnih mestih v Mirni Pe\xc4\x8di redno sestajali tudi doma\xc4\x8dini, ki so bili \xc4\x8dlani Dru\xc5\xa1tva kme\xc4\x8dkih fantov in deklet ter Sokolskega dru\xc5\xa1tva. Ve\xc4\x8dkrat se jim je pridru\xc5\xbeil Viktor Avbelj, takratni vodja okro\xc5\xbenega komiteja KPS. Marca 1942 je iz Mirne Pe\xc4\x8di od\xc5\xa1lo v partizane 16 fantov na Frato nad Globodolom, kjer je taborila 3. \xc4\x8deta Dolenjskega bataljona. Ti so k Globodol\xc4\x8danom hodili po hrano, zato je italijanska \xc4\x8deta iz Mirne Pe\xc4\x8di ve\xc4\x8dkrat naredila obhod po dolini. 11. junija 1942 so italijanska letala Globodol bombardirala iz zraka, dober mesec kasneje so Italijani odpeljali od doma vse mo\xc5\xa1ke med 18. in 50. letom starosti. Po zasli\xc5\xa1evanju v Novem mestu so nekatere izpustili, druge pa odpeljali v internacijo na otok Rab._NEWLINE_Druga skupina Mirnope\xc4\x8danov je prav tako marca 1942 od\xc5\xa1la v partizane v gozd nad Hmeljnikom. Nudili so pomo\xc4\x8d pri prehodu partizanskih enot s Trebelnega v Ko\xc4\x8devje in onemogo\xc4\x8dali infrastrukturo: sekali so drevje na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo in glavno cesto proti Novem mestu. V no\xc4\x8di na 9. maj 1942 so vdrli v grad Hmeljnik, izpraznili zaloge hrane ter ga pod\xc5\xbegali. Ogenj je uni\xc4\x8dil bogato grajsko knji\xc5\xbenico ter umetnine v njem. Ostale predmete so iz gradu odnesli doma\xc4\x8dini. Julija ista leta je italijanska vojska bombardirala \xc5\xa0entjurij in okoli\xc5\xa1ke kraje. Novembra 1942 so Italijani v pripor odpeljali fante in mo\xc5\xa1ke, ki so \xc5\xbeiveli od Kamenja do Dolenje vasi ter v dolini reke Temenice. Skupaj je bilo v 1942 iz Mirne Pe\xc4\x8di in okolice interniranih 115 ljudi._NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1943 je italijanska vojska nadaljevala s topni\xc5\xa1kimi napadi na okoli\xc5\xa1ke vasi: januarja so obstreljevali Globodol, februarja Bi\xc5\xa1ko vas, marca je sledil napad na Jablan, Mali vrh in Podbor\xc5\xa1t. Prva posadka va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee je v Mirno Pe\xc4\x8d pri\xc5\xa1la aprila 1943 in se nastanila v z \xc5\xbeico obdanem delu vasi._NEWLINE_7. septembra 1943 so partizani zavzeli italijansko postojanko na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji v Mirni Pe\xc4\x8di. Dan kasneje je Italija kapitulirala in vojska je zapustila Mirno Pe\xc4\x8d. Isto no\xc4\x8d so neznanci vdrli v ob\xc4\x8dinsko pisarno in pobrali ves denar, hranilne knji\xc5\xbeice in arhivske dokumente.  12. septembra je Mirna Pe\xc4\x8d pre\xc5\xa1la pod partizansko oblast. Ta je zamenjala \xc5\xbeupana in preselila sede\xc5\xbe uprave na Podbor\xc5\xa1t. \xc4\x8clani va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee so se umaknili proti Gorjancem, kjer so se jim pridru\xc5\xbeili fantje, ki so se vrnili iz internacije, in mobiliziranci, ki so prebegnili od partizanov. Sestavili so 32. \xc4\x8deto Slovenskega domobranstva, imenovano tudi mirnope\xc5\xa1ka \xc4\x8deta._NEWLINE_28. oktobra 1943 je sledila ofenziva nem\xc5\xa1ke vojske, v kateri so se s partizani spopadli v Globodolu. Pogorela je polovica vasi Gorenjega Globodola. 11. novembra je v Mirno Pe\xc4\x8d pri\xc5\xa1la Cankarjeva brigada, a se je deset dni kasneje po prihodu Nemcev iz Novega mesta umaknila skozi Bi\xc5\xa1ko vas. Nemci so zamenjali \xc5\xbeupana ter ob\xc4\x8dinski urad preselili v Novo mesto. Decembra je nem\xc5\xa1ka oblast ujela in ubila takratnega upravitelja osnovne \xc5\xa1ole v Mirni Pe\xc4\x8di._NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1i spopadi so se v Mirni Pe\xc4\x8di za\xc4\x8deli 12. maja 1944, ko je VII. partizanski korpus za\xc4\x8del z obstreljevanjem nem\xc5\xa1ke in domobranske postojanke v kraju. Ta se je teden dni kasneje umaknila v Novo mesto. Topolske krogle so mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovale cerkev Sv. Kancijana in del Ivanje vasi. Nemci so postojanko ponovno ustanovili \xc5\xa1ele septembra v naselju Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de nad Mirno Pe\xc4\x8djo. Marca leta 1945 so jo vrnili v jedro Mirne Pe\xc4\x8di, a le do 8. maja, ko je nem\xc5\xa1ka vojska zapustila kraj._NEWLINE_Po koncu vojne sta bila progla\xc5\xa1ena za narodna heroja Stane Poto\xc4\x8dar \xe2\x80\x93 Lazar in Ivan Kova\xc4\x8di\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Efenka, po katerem se je nekaj \xc4\x8dasa imenovala tudi osnovna \xc5\xa1ola v kraju. Ve\xc4\x8d odlikovanj sta dobili tudi doma\xc4\x8dinki Zora Rupena \xe2\x80\x93 Katja in Mara Rupena Osolnik.\n_START_SECTION_\nJugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nZ bole\xc4\x8do izku\xc5\xa1njo vojne in izgradnjo hitre ceste med Ljubljano in Zagrebom, ki je bila dokon\xc4\x8dana leta 1960 in je Mirno Pe\xc4\x8d ob\xc5\xa1la, je vas po vojni skoraj utonila v pozabo._NEWLINE_Kmalu po maju 1945 so ob\xc4\x8dine ukinili in Mirno Pe\xc4\x8d priklju\xc4\x8dili okrajnem ljudskem odboru v Novem mestu. Ob\xc4\x8dinski ljudski odbor je bil v Mirni Pe\xc4\x8di zopet ustanovljen leta 1952, a se je leta 1956 priklju\xc4\x8dil ob\xc4\x8dini Novo mesto. Leta 1970 je bila v Mirni Pe\xc4\x8di ustanovljena krajevna skupnost. Vasi Gorenje Karteljevo, Dolenje Karteljevo, Gorenje Kamenje, Novo mesto in Dolenje Kamenje, Novo mesto so se pridru\xc5\xbeile krajevni skupnosti Bu\xc4\x8dna vas._NEWLINE_Kulturna dvorana je bila v Mirni Pe\xc4\x8di pozidana leta 1953, ob njej je bila leta 1958 zgrajena zdravstvena ambulanta. Prvi asfalt v kraju je bil polo\xc5\xbeen na cesti Bi\xc5\xa1ka vas \xe2\x80\x93 \xc5\xa0ranga leta 1973 in leto kasneje je kraj dobil tudi avtobusno povezavo s Trebnjim in Novim mestom. Mirna Pe\xc4\x8d je vodovod dobila leta 1979, telefonske priklju\xc4\x8dke pa so prva gospodinjstva dobila v letu 1980. Vrtec Cepetav\xc4\x8dek je bil v kraju ustanovljen leta 1984._NEWLINE_\xc4\x8cevljarski obrat v Mirni Pe\xc4\x8di je deloval med letoma 1946 in 1954. Tkalnica (kasneje obrat metli\xc5\xa1ke Beti) je za\xc4\x8dela z delom leta 1958 in delovala do leta 2002.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1993 je bila urejena \xc4\x8distilna naprava, leto kasneje pa tudi ve\xc4\x8dnamenska stavba, v kateri so sedaj prostori Ob\xc4\x8dine Mirna Pe\xc4\x8d._NEWLINE_Leta 1999 je Mirna Pe\xc4\x8d ponovno postala sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine in leta 2010 je kraj z avtocesto povezal novozgrajeni priklju\xc4\x8dek.\n_START_SECTION_\nCerkev svetega Kancijana\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev sv. Kancijana je bila sprva zgrajena v romanskem slogu, prvi\xc4\x8d pa jo zgodovinski viri omenjajo leta 1433. V letih 1460\xe2\x88\x921470 so jo poru\xc5\xa1ili in postavili novo gotsko cerkev, katere prezbiterij je ohranjen do danes kot stranska kapela. Leta 1500 so cerkvi dodali obrambni zid, v 17. stoletju je bila cerkev delno barokizirana. Leta 1915 so dokon\xc4\x8dali tretjo celostno prenovo objekta po na\xc4\x8drtih sarajevskega arhitekta Josipa Vanca\xc5\xa1a. Od stare cerkve je bil ohranjen poleg prezbiterija \xc5\xa1e zvonik, ki pa so ga leta 2007 pove\xc4\x8dali._NEWLINE_Tloris cerkve je preprosta enoladijska dvorana. Vhodno pro\xc4\x8delje krasi novogotski portal z okra\xc5\xa1eno luneto, ki predstavlja Kristusa na prestolu, obdanega s simboli evangelistov. Prezbiterij z rebrastimi oboki je sklenjen poligonalno. Glavni oltar je kamnit, krasita ga kipa dveh angelov. Na vitra\xc5\xbeih so upodobljeni razli\xc4\x8dni svetniki in svetnice.\n_START_SECTION_\nLjudsko izro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nPravijo, da nad Zijalom, v hrib Sv. Ane, pogosto udarijo strele, ker naj bi bilo tam zakopano zlato tele. Vsako, ki ga je sku\xc5\xa1al najti, je do\xc5\xbeivel kup neprijetnosti -- od tega, da so se mu prikazovale po\xc5\xa1asti in je zblaznel, do tega, da je umrl v nepojasnjenih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah._NEWLINE_Knji\xc5\xbeevnik Tone Pav\xc4\x8dek, rojen v \xc5\xa0entjurju pri Mirni Pe\xc4\x8di, v svoji pesmi \xc2\xbbCvet v Ajdovski jami\xc2\xab\xc2\xa0zapi\xc5\xa1e, da po ljudskem izro\xc4\x8dilu v Ajdovski jami nad \xc5\xa0entjurijem biva grozna po\xc5\xa1ast. \xc4\x8cisto na koncu te kra\xc5\xa1ke jame naj bi rasel bel cvet, ki ima mo\xc4\x8d, da vsakega bolnega ozdravi in vsakega nesre\xc4\x8dnega osre\xc4\x8di. A kdorkoli je \xc5\xa1el v jamo po cvet, se iz nje ni vrnil \xc5\xbeiv._NEWLINE_Starej\xc5\xa1i doma\xc4\x8dini pravijo, da naj bi ljudska pesem\xc2\xa0\xc2\xbbV dolini tihi je vasica mala\xc2\xab, ki jo je prvi uglasbil in posnel Lojze Slak, rojen v Jordankalu pri Mirni Pe\xc4\x8di, izhajala iz okolice Mirne Pe\xc4\x8di.'