b'\n_START_ARTICLE_\nPredelava papirja\n_START_SECTION_\nRazlogi za recikliranje\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijska pridelava papirja ima velik vpliv na okolje. Vpliva na porabo naravne surovine (les) in na volumen deponij. Odpadni papir po te\xc5\xbei predstavlja kar 35% vseh trdnih komunalnih odpadkov (pred recikliranjem). Danes je 90% papirne mase iz lesa. Papirna proizvodnja 35% svojih surovin pridobi iz sve\xc5\xbee podrtih dreves in predstavlja 1,2% celotne svetovne gospodarske proizvodnje. Recikliranje 1 tone starega \xc4\x8dasopisnega papirja prihrani okoli tono lesa, medtem ko recikliranje 1 tone starega papirja iz na\xc5\xa1ih tiskalnikov prihrani nekoliko ve\xc4\x8d kot 2 toni. Primerjava v smislu koliko dreves posekamo za pridelavo 1 tone papirja je nesmiselna, saj je velikost posameznega drevesa razli\xc4\x8dna. Kar 16% surovine pridobimo iz namenskih drevesnih nasadov, le 9% lesa je iz naravnih gozdov, ki so druge, tretje ali \xc5\xa1e stareje\xc5\xa1e generacije. Les iz naravnih gozdov se pridobiva pod strogim nadzorom strokovnih slu\xc5\xbeb. Vsa se\xc4\x8dnja je opravljena z namenom obnovitve in vzdr\xc5\xbeevanja gozda. Z recikliranjem polovice svetovnega odpadnega papirja bi se izognili se\xc4\x8dnji cca. 20 mio. hektarjev lesa letno.\n_START_SECTION_\nEnergija\n_START_PARAGRAPH_\nRecikliranje omogo\xc4\x8da bistveno zni\xc5\xbeanje porabe energije. Glede vi\xc5\xa1ine zni\xc5\xbeanja pa stroka ni enotna, ocena je med 40% in 64% . Nekateri izra\xc4\x8duni ka\xc5\xbeejo, da z recikliranjem ene tone \xc4\x8dasopisnega papirja prihranimo pribli\xc5\xbeno 4000kWh (14 GJ ) elektri\xc4\x8dne energije. To je dovolj elektri\xc4\x8dne energije za dru\xc5\xbeino v 3-sobnem stanovanju za celo leto.\n_START_SECTION_\nVoda in onesna\xc5\xbeevanje zraka\n_START_PARAGRAPH_\nUnited States Environmental Protection Agency (EPA) je ugotovila, da se z recikliranjem papirja onesna\xc5\xbeenje vode zmanj\xc5\xa1a za 35% in zraka kar za 74%. V postopku recikliranja se pri pridelavi bele celuloze uporabljajo kemilkalije, kot so: vodikov peroksid in natrijev hidrosulfit. Vendar se pri beljenju reciklirane papirne ka\xc5\xa1e ve\xc4\x8dinimoa uporabljajo postopki brez uporabe klora. Res pa je, da je stranski produkt recikliranja blato, ki lahko dose\xc5\xbee tudi do 22% te\xc5\xbee recikliranega papirja. Blato je stranski produkt postopka odstranjevanja tiskarske barve.\n_START_SECTION_\nRecikliranje, dejstva in \xc5\xa1tevilke\n_START_PARAGRAPH_\nV sredini 19. stoletja se je pove\xc4\x8dalo povpra\xc5\xa1evanje po knjigah in pisemskem papirju. Do takrat so proizvajalci papirja uporabljali kot surovino za proizvodnjo zavr\xc5\xbeen teksil, vendar ponudba ni dr\xc5\xbeala koraka s pove\xc4\x8danim povpra\xc5\xa1evanjem. V ZDA so kupovali prve stare knjige na dra\xc5\xbebah z namenom recikiranja \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 19. stoletja. Pribli\xc5\xbeno ena tretjina odpadnega papirja izvira iz kategorije \xe2\x80\x9cpo uporabi\xe2\x80\x9d in kar polovica iz kategorije \xe2\x80\x9cpred uporabo\xe2\x80\x9d uporabnika (npr. embala\xc5\xbea, neprebrane revije, etc.\n_START_SECTION_\nRecikliranje papirja v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nRecikliranje papirja v Evropi ima dolgo zgodovino in je zrasel v zrelo organizacijo. Evropska papirna industrija izpolnjuje zahteve Evropske komisije sicernalnih vlad. Njihov cilj je zmanj\xc5\xa1anje vpliva na okolje, v smislu koli\xc4\x8dine odpadkov med proizvodnjo in predelavo. Evropa \xc5\xbeeli zagotoviti optimalno in okolju prijazno recikliranje odpadega papirja in izdelkov iz kartona. V letu 2004 je bila stopnja recikliranja papirja v Evropi 54,6% , v letu 2007 64,5%, kar potrjuje, da je Evropa na poti uresni\xc4\x8devanja prostovoljnega cilja in sicer 66% recikliranega papirja v letu 2010.\n_START_SECTION_\nLo\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nPapir primeren za recikliranje mora biti brez primesi, kot so plastika, kovina, ali katerekoli druge nesnage, ki ote\xc5\xbeuje proces recikliranja. Odpadni papir, ki ga ni mogo\xc4\x8de reciklirati se kompostira, za\xc5\xbeiga ali odlaga na deponijah nenevarnih odpadkov. Recikliranje se pri\xc4\x8dne v sortirnici. Karton in ostali papir se reciklira lo\xc4\x8deno.\n_START_SECTION_\nKuhanje\n_START_PARAGRAPH_\nOdpadni papir gre najprej v neke vrste razpu\xc5\xa1\xc4\x8devalnik. V njem je voda, kemikalije in naprava, ki trga papir na majhne kosce. Z ogrevanjem te mase se papir po\xc4\x8dasi razpusti v drobna vlakna celuloze,(organski rastlinski material). Rezultat je mehka celulozna go\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ci\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\n1.faza: celulozno go\xc5\xa1\xc4\x8do precedimo skozi vibracijska sita razli\xc4\x8dnih gostot. S tem se o\xc4\x8disti raznih primesi, kot so plastika, steklo etc. 2.faza: celulozno go\xc5\xa1\xc4\x8do centrifugiramo z namenom izlo\xc4\x8ditve trdih delcev. Masa se vrti okoli sto\xc5\xbe\xc4\x8dastih valjev. Primesi, ki so te\xc5\xbeje od celulozne ka\xc5\xa1e npr. sponke, pristanejo zaradi centrifugalne sile na zunanji strani valja in zdrsnejo ven skozi dno posode.\n_START_SECTION_\nOdstranjevanje tiskarske barve in lepljivih primesi\n_START_PARAGRAPH_\n1.faza: manj\xc5\xa1e delce \xc4\x8drnila se spira z vodo. 2.faza: ve\xc4\x8dji delce tiskarskega \xc4\x8drnila in nalepk se odstranjuje s postopkom\xc2\xa0\xc2\xbbflotacije\xc2\xab. V dno posode celulozne go\xc5\xa1\xc4\x8de se vpihuje zrak in kemikalije, ki imajo u\xc4\x8dinek milnice. Na mehur\xc4\x8dke, ki se dvigujejo na povr\xc5\xa1je, se ve\xc5\xbee tiskarska barva. Po kon\xc4\x8danem postopku se na povr\xc5\xa1ju pojavi pena s tiskarskim \xc4\x8drnilom in ostanki lepil, na dnu posode pa ostane pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena celulozna go\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nRafiniranje, beljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV tej fazi se papirnato ka\xc5\xa1o "pretepe", da reciklirana vlakna nabreknejo, snopi celuloznih vlaken pa se lo\xc4\x8dijo na posamezna vlakna. Pri predelavi obarvanega papirja se dodaja kemikalije za odstranitev barvil. V kolikor \xc5\xbeelimo kot kon\xc4\x8den produkt bel papir, je potrebno izvesti beljenje, za kar se uporablja vodikov peroksid, klorov dioksid, ali kisik. (klorovega dioksida se ve\xc4\x8dina papirnic pri recikla\xc5\xbei izogiba, zaradi onesna\xc5\xbeenja vode) Za rjav recikliran papir, kot so npr. industrijske papirnate brisa\xc4\x8de, beljenje ni potrebno.\n_START_SECTION_\nIzdelava papirja\n_START_PARAGRAPH_\nSedaj je celulozna ka\xc5\xa1a pripravljena za kon\xc4\x8dno izdelavo papirja. \xc4\x8ce potrebujemo vi\xc5\xa1jo kvaliteto recikliranega papirja dodamo celulozni ka\xc5\xa1i neobdelana celulozna vlakna (les). Ka\xc5\xa1i se doda voda in kemikalije. Dele\xc5\xbe vode je 99.5%. Teko\xc4\x8da brozga se nanese na valje, kjer jo oblikujejo in iztisnejo odve\xc4\x8dno vodo. Nanosi celulozne mase potujejo skozi su\xc5\xa1ilce. Na koncu su\xc5\xa1enja dobimo recikliran papir, ki ga navijejo v bale. Tik predno po\xc5\xa1ljejo papir v tiskarne ali nadaljnjo obdelavo (kuverte etc), ga nare\xc5\xbeejo na \xc5\xbeelene dimenzije.\n_START_SECTION_\nAli lahko recikliramo ves odpadni papir?\n_START_PARAGRAPH_\nKar 80% odpadnega papirja se lahko uporabi v procesu recikliranja. Odpadni papir lahko vsebujejo vlakna, ki so \xc5\xbee bila reciklirana! Lesna vlakna je mogo\xc4\x8de reciklirati 5-7 krat, potem postanejo prekratka za ponovno predelavo.\n_START_SECTION_\nKaj se zgodi s \xc4\x8drnilom, ko odstranijo iz papirja?\n_START_PARAGRAPH_\nV fazi flotacije je \xc4\x8drnilo ujeto v peni. Peno se zbira in voda odstrani. Del tega materiala se ponovno porabi pri recikla\xc5\xbei. Ostalih 30% do 50% vode, ki pa vsebuje zelo drobna celulozna vlakna, lahko po izlo\xc4\x8ditvi vode uporabimo kot energent, kompostiramo ali odlo\xc5\xbeimo na deponijo nenevarnih odpadkov. Lahko pa se uporabi za izdelavo betona in gramoza za ceste. Na\xc4\x8din uporabe je odvisen od vsebine materiala.'