b'\n_START_ARTICLE_\nKa\xc4\x8dji pastirji\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo razmeroma velike \xc5\xbeu\xc5\xbeelke (med 20 in 135\xc2\xa0mm dol\xc5\xbeine), nekatere vrste so zelo pisanih barv in jih je po vzorcih mo\xc5\xbeno tudi prepoznavati, vendar barva ni povsem zanesljiv dolo\xc4\x8devalni znak. Glede na telesno zgradbo jih lahko jasno lo\xc4\x8dimo v dva podredova, enakokrile in raznokrile ka\xc4\x8dje pastirje, tretji podred pa v Evropi ne nastopa._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji del glave zasedajo velike sestavljene o\xc4\x8di, ki so lahko pri raznokrilih ka\xc4\x8djih pastirjih sestavljene tudi iz 30.000 omatidijev in se na vrhu glave stikajo. Enakokrili ka\xc4\x8dji pastirji imajo manj\xc5\xa1e, polkro\xc5\xbene o\xc4\x8di, postavljene \xc5\xa1iroko vsaksebi. Obustni aparat je izoblikovan kot mo\xc4\x8dno grizalo, usmerjeno navzdol, na glavi pa so poleg njih \xc5\xa1e majhne, neopazne tipalnice. Glava je nasajena na zelo gibljivem vratu in jo lahko ka\xc4\x8dji pastirji prosto obra\xc4\x8dajo. Prvi \xc4\x8dlen oprsja (predprsje) je majhen in razlo\xc4\x8den, zadnja dva, ki nosita krila, pa sta zlita skupaj v izrazit pterotoraks (dobesedno \xc2\xbbkriloprsje\xc2\xab). Ta se je z razvojem mo\xc4\x8dno zakrivil nazaj - spodnja povr\xc5\xa1ina, kjer izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo noge je tako nagnjena naprej, zgornja, iz katere izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo krila, pa nazaj. Navzgor in nazaj podalj\xc5\xa1an del sredoprsja tako tvori zna\xc4\x8dilen \xc2\xbb\xc5\xa1\xc4\x8dit\xc2\xab\xc2\xa0pred krili. Nagnjenost spodnje povr\xc5\xa1ine pa povzro\xc4\x8di, da sta zadnja dva para nog pomaknjena naprej, skupaj s sprednjim parom tvorijo nekak\xc5\xa1no ko\xc5\xa1aro. To omogo\xc4\x8da ka\xc4\x8djim pastirjem, da v letu zagrabijo plen in ga po\xc5\xberejo. Pove\xc4\x8dana prostornina oprsja pa vsebuje letalne mi\xc5\xa1ice. Oba para kril sta si med seboj podobna; krila enakokrilih ka\xc4\x8djih pastirjev imajo zna\xc4\x8dilen ozek pecelj, pri raznokrilih pa je zadnji par nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od sprednjega. Polo\xc5\xbeaj glavnih \xc5\xbeil je pri vseh ka\xc4\x8djih pastirjih podoben, omre\xc5\xbeje pre\xc4\x8dnih \xc5\xbeil pa je pri raznokrilih ka\xc4\x8djih pastirjih mnogo bolj razvito kot pri enakokrilih. Enakokrili ka\xc4\x8dji pastirji krila med mirovanjem dr\xc5\xbeijo navpi\xc4\x8dno nad telesom ali rahlo razprta, raznokrili pa vedno povsem razprta. Vsako krilo ima neodvisno o\xc5\xbeiv\xc4\x8denje, zato jih lahko premikajo nesinhrono. Blizu konca kril imajo skoraj vsi ka\xc4\x8dji pastirji odebeljeno, obarvano celico, pterostigmo. Zadek je dolg in ozek, v splo\xc5\xa1nem pri raznokrilih ka\xc4\x8djih pastirjih bolj \xc4\x8dokat. Zgrajen je iz desetih izrazitih \xc4\x8dlenov z ostanki enajstega. Samci imajo par dobro razvitih okon\xc4\x8din na desetem \xc4\x8dlenu, od vseh drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk pa se lo\xc4\x8dijo po posebnih spolnih organih na drugem in tretjem \xc4\x8dlenu zadka. Samice nekaterih vrst imajo ovipozitor na osmem in devetem \xc4\x8dlenu zadka, mnoge samice raznokrilih ka\xc4\x8djih pastirjev pa tako kot samci tudi okon\xc4\x8dine na desetem \xc4\x8dlenu._NEWLINE_Imajo nepopolno preobrazbo - li\xc4\x8dinke so zelo podobne odraslim \xc5\xbeivalim, le brez kril in genitalij. \xc5\xbdivijo pod vodo, kjer dihajo s pomo\xc4\x8djo trahealnih \xc5\xa1krg - tankih plo\xc5\xa1\xc4\x8d kutikule z gostim omre\xc5\xbejem vzdu\xc5\xa1nic, ki so pri li\xc4\x8dinkah raznokrilih ka\xc4\x8djih pastirjev skrite znotraj gub zadka, pri li\xc4\x8dinkah enakokrilih pa \xc5\xa1trlijo nazaj z zadnjega \xc4\x8dlena zadka. Spodnja ustna (labium) je preoblikovana v pripravo za lovljenje plena - je podalj\xc5\xa1ana z zgibom v sredini, na koncu pa je par palpov, preoblikovanih v premi\xc4\x8dne kle\xc5\xa1\xc4\x8de. Med mirovanjem je zlo\xc5\xbeena pod glavo in pokriva ve\xc4\x8dino obraza, zaradi \xc4\x8desar ji pravimo obrazna maska._NEWLINE_Ka\xc4\x8dje pastirje zaradi zna\xc4\x8dilne telesne zgradbe te\xc5\xbeko zamenjamo s katero drugo \xc5\xbeu\xc5\xbeelko; podobni so jim kve\xc4\x8djemu volkci, ki sodijo med mre\xc5\xbeekrilce. Tudi li\xc4\x8dinke lahko na podlagi obrazne maske enostavno lo\xc4\x8dimo od vodnih li\xc4\x8dink drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamice, ki imajo ovipozitor, z njim prere\xc5\xbeejo rastlinsko tkivo in izle\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca v notranjost, ostale pa jih bodisi raztrosijo po povr\xc5\xa1ini vode, bodisi vstavljajo posami\xc4\x8d pod gladino sladkovodnih vodotokov ali jezer. Li\xc4\x8dinke so brez izjeme plenilske, plen ujamejo tako, da bliskovito iztegnejo spodnjo ustno in ga nabodejo na zobce. Dol\xc5\xbeina stadija li\xc4\x8dinke je v veliki meri odvisna od temperature vode in dostopnosti hrane. V splo\xc5\xa1nem li\xc4\x8dinke vseh enakokrilih ka\xc4\x8djih pastirjev odrastejo v enem letu, razvoj raznokrilih ka\xc4\x8djih pastirjev pa traja od enega do pet let, lahko tudi dlje. Ve\xc4\x8dinoma se levijo devet- do dvajsetkrat, po vsaki levitvi so ve\xc4\x8dje in bolj podobne odraslim \xc5\xbeivalim. Tik pred zadnjo levitvijo se li\xc4\x8dinka splazi na breg ali steblo vodne rastline. Kmalu po\xc4\x8di ko\xc5\xbea na sprednjem delu telesa in odrasla \xc5\xbeival se izvle\xc4\x8de iz leva z glavo naprej, nato pa se ji po\xc4\x8dasi razprejo krila, pred tem zgubana znotraj kutikule._NEWLINE_Mladi odrasli se zadr\xc5\xbeujejo blizu vodotokov, kjer so se izlegli, mnogo njih ostane tam do konca \xc5\xbeivljenja. Prehranjujejo se z manj\xc5\xa1imi mu\xc5\xa1icami in komarji. So dnevne \xc5\xbeivali, pri lovu se v celoti zana\xc5\xa1ajo na vid. Njihove velike sestavljene o\xc4\x8di so zelo ob\xc4\x8dutljive na premike in jim omogo\xc4\x8dajo, da z mo\xc4\x8dnimi nogami lovijo druge \xc5\xbeu\xc5\xbeelke v letu. Vsako od kril je neodvisno o\xc5\xbeiv\xc4\x8deno, zaradi \xc4\x8desar jih lahko premikajo lo\xc4\x8deno od ostalih, to pa jim omogo\xc4\x8da prave akrobacije v zraku, vklju\xc4\x8dno z lebdenjem in letenjem nazaj. Raznokrili ka\xc4\x8dji pastirji so eni najbolj\xc5\xa1ih letalcev med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, enakokrili pa so \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i letalci, ti pogosto ne lovijo plena v zraku, temve\xc4\x8d ga pobirajo z rastlinja. Raznokrili ka\xc4\x8dji pastirji ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivijo v zraku; na kopnem, najve\xc4\x8dkrat na navpi\xc4\x8dnih steblih rastlin, samo po\xc4\x8divajo, zaradi polo\xc5\xbeaja nog namre\xc4\x8d ne morejo hoditi po ravnem. Znani so tudi po tem, da vzpostavijo teritorij, s katerega preganjajo druge ka\xc4\x8dje pastirje. Teritorialnost se zmanj\xc5\xa1a samo v obdobju parjenja, vendar samo v odnosu do osebkov nasprotnega spola._NEWLINE_Pred parjenjem prenese samec spermo iz genitalne odprtine na desetem \xc4\x8dlenu zadka na spolne organe na drugem in tretjem \xc4\x8dlenu zadka. Ko najde ustrezno samico, jo z okon\xc4\x8dinami na koncu zadka zagrabi za vrat, ona pa zvije zadek in s konico pobere spermo z njegovega. Temu polo\xc5\xbeaju pravimo koleselj. Par lahko v tem polo\xc5\xbeaju tudi leti, ve\xc4\x8dinoma pa med parjenjem mirujeta na rastlinju. Po parjenju lahko samice letijo s samcem v "tandemu" (ko jo on \xc5\xa1e dr\xc5\xbei za vrat), pri nekaterih vrstah enakokrilih ka\xc4\x8djih pastirjev pa samica v tem polo\xc5\xbeaju \xc5\xbee pri\xc4\x8dne odlagati jaj\xc4\x8deca._NEWLINE_V obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem \xc5\xbeivijo odrasli do deset tednov. Prezimijo najve\xc4\x8dkrat kot li\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dinoma so tropske \xc5\xbeivali, saj se morajo za delovanje mo\xc4\x8dnih letalnih mi\xc5\xa1ic dovolj ogreti. Kljub temu mnogo vrst \xc5\xbeivi tudi v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem, najve\xc4\x8dje med njimi pa po velikosti ne zaostajajo veliko za najve\xc4\x8djimi tropskimi._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke ka\xc4\x8djih pastirjev z redkimi izjemami \xc5\xbeivijo v sladkih vodah - najraje imajo stoje\xc4\x8de ali po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8de vode, kjer se prehranjujejo z manj\xc5\xa1imi nevreten\xc4\x8darji, ve\xc4\x8dje pa napadejo tudi \xc5\xbeabje paglavce in majhne ribe. Omenjene redke izjeme \xc5\xbeivijo bodisi v somornicah, v tropih pa najdemo tudi nekaj vrst, ki \xc5\xbeivijo v fitotelmatih, majhnih vodnih "otokih" na velikih tropskih listih ali delih dreves. _NEWLINE_Odrasle \xc5\xbeivali pogosto najdemo blizu vod, kjer so se preobrazile iz li\xc4\x8dink oz. vod, kjer bodo njihove samice odlo\xc5\xbeile jajca. Predvsem raznokrili ka\xc4\x8dji pastirji pa so mo\xc4\x8dni letalci, ki jih lahko najdemo tudi dale\xc4\x8d od vode. Vsi ka\xc4\x8dji pastirji pa se kmalu po preobrazbi za \xc4\x8das dozorelosti umaknejo od vode in se zate\xc4\x8dejo na odprte travnate habitate, rob gozda ipd. Kot plenilci so pomembni za reguliranje populacij manj\xc5\xa1ih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, kot so npr. komarji, muhe, obadi, s \xc4\x8demer koristijo tudi \xc4\x8dloveku. Njihovi naravni sovra\xc5\xbeniki so njihovi plenilci - predvsem ptice in pajki, pa tudi mravlje, prisoten pa je tudi kanibalizem. Li\xc4\x8dinke pa so pogosto plen rib in dvo\xc5\xbeivk._NEWLINE_Ka\xc4\x8dji pastirji so zaradi vezanosti li\xc4\x8dink na vodno okolje in strukturo obvodnega habitata pomembni bioindikatorji pri ugotavljanju stanja vodotokov - upo\xc5\xa1tevata jih saprobni indeks ter bioti\xc4\x8dni indeksi, a so nekatere vrste ka\xc4\x8djih pastirjev razmeroma neob\xc4\x8dutljivi na onesna\xc5\xbeenost, zato odsotnost tisth vrst pomeni, da je vodotok \xc5\xbee zelo onesna\xc5\xbeen ali reven s kisikom. Kot pokazatelji saprobnosti in toksi\xc4\x8dnosti so tako manj uporabni, bolj pa kot pokazatelji krajinsko-ekolo\xc5\xa1kega stanja okolja zaradi vsestranskih zahtev do dolo\xc4\x8denih struktur okolja (sestava substrata, pora\xc5\xa1\xc4\x8denost, vrstna sestava plena in plenilcev, bli\xc5\xbeina gozdnih struktur itd.) in velike mobilnosti. \xc5\xa0e posebej so kot bioindikatorji primerni, ker jih je razmeroma enostavno najti in dolo\xc4\x8diti.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno vsaka \xc5\xa1esta vrsta ka\xc4\x8djega pastirja (tj. 16\xc2\xa0%) je v Evropi po kategoriji Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (angl. International Union for the Conservation of Nature and Natural Resources, IUCN) ogro\xc5\xbeena (angl. threatened) \xe2\x80\x93 vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d kategorije redkih, prizadetih in ranljivih vrst. \xc5\xa0e dodatnih 11\xc2\xa0% pa velja za potencialno ogro\xc5\xbeenih (angl. near threatened, NT). Dele\xc5\xbe v primerjavi s preostalo favno zagotovo ni zanemarljiv. Ogro\xc5\xbeene vrste so tiste, katerih \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost se zmanj\xc5\xa1uje ali pa se zmanj\xc5\xa1uje njihovo obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti. V Evropi ima 24\xc2\xa0% vrst ka\xc4\x8djih pastirjev negativen trend rasti populacije, 10\xc2\xa0% pozitivnega, dobra polovica stabilnega, za preostalih 12\xc2\xa0% pa je za oceno na voljo premalo informacij._NEWLINE__NEWLINE_V zmerno toplem pasu sta se \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost in raz\xc5\xa1irjenost mnogih vrst ka\xc4\x8djih pastirjev od druge polovice 20. stoletja dalje dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ali. Ponekod v Evropi ju je sicer ubla\xc5\xbeilo bolj\xc5\xa1e upravljanje z vodami v 90. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Kalkman in sod. so za Evropo navedli dejavnike ogro\xc5\xbeanja ka\xc4\x8djih pastirjev, tako za ogro\xc5\xbeene kot druge vrste, od tistih, ki ogro\xc5\xbeajo ve\xc4\x8d vrst, do tistih, ki ogro\xc5\xbeajo manj vrst: jezovi in druga vodna upravljanja, gospodinjsko in urbano onesna\xc5\xbeenje, su\xc5\xa1e, onesna\xc5\xbeenje zaradi kmetijstva, turizem in rekreacijski razvoj, kmetijstvo, urbanizacija, industrijsko onesna\xc5\xbeenje, motnje \xc4\x8dloveka, po\xc5\xbeari, ostale ekosistemske spremembe, gozdno in lesno gospodarjenje, \xc5\xbeivinoreja, sprememba habitatov zaradi klimatskih sprememb, industrijski in drug razvoj, neznani razlogi, temperaturni ekstremi, prisotnost alohtonih vrst, akvakultura, prisotnost problemati\xc4\x8dnih domorodnih vrst. Obenem so ugotovili, da so vrste, vezane na teko\xc4\x8de vode (reofilne vrste), bolj ogro\xc5\xbeene od preostalih. Opazili so tudi regijske razlike, saj navajajo, da so vrste, vezane na sredozemske predele, bolj ogro\xc5\xbeene. Podobno kot drugod tudi v Sloveniji ka\xc4\x8dje pastirje ogro\xc5\xbeajo uni\xc4\x8devanje in izsu\xc5\xa1evanje stoje\xc4\x8dih voda, predvsem mo\xc4\x8dvirij in manj\xc5\xa1ih stoje\xc4\x8dih vod, regulacija vodotokov, fragmentacija habitatov, evtrofikacija, prekomerno naseljevanje rib, odstranjevanje vodne in obre\xc5\xbene vegetacije, posegi v gozdne potoke in odstranjevanje gozdov v bli\xc5\xbeini vod ter neprimerno strojno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje vodotokov. \xc4\x8cetudi so v Sloveniji mokri\xc5\xa1\xc4\x8da zakonsko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena, izvajanje zakonodaje \xc5\xbeal neredko ni uspe\xc5\xa1no.'