b'\n_START_ARTICLE_\nLignji\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorna lupina mehku\xc5\xbecev je pri lignjih reducirana in se je ohranila samo kot hitinasto\xc2\xa0\xc2\xbbpero\xc2\xab\xc2\xa0(lat. gladius) vzdol\xc5\xbe notranjosti telesa. Lignje je od sip mogo\xc4\x8de enostavno lo\xc4\x8diti po dol\xc5\xbeini plavuti, ki pri sipah sega po dol\xc5\xbeini vzdol\xc5\xbe celega telesa, pri ve\xc4\x8dini lignjev pa samo vzdol\xc5\xbe zadnje tretjine. Ve\xc4\x8dina lignjev ima podolgovato telo s koni\xc4\x8dastim zadnjim delom; hidrodinami\xc4\x8dna oblika v navezi z nekaterimi drugimi prilagoditvami jim omogo\xc4\x8da, da dosegajo pod vodo najvi\xc5\xa1je hitrosti med vodnimi nevreten\xc4\x8darji. Podobno kot sipe imajo\xc2\xa0\xc2\xbbreaktivni pogon\xc2\xab\xc2\xa0- ob nevarnosti ali v drugih situacijah, kjer je potrebna hitrost, iztisnejo vodo iz mi\xc5\xa1i\xc4\x8daste gube pla\xc5\xa1\xc4\x8da skozi poseben sifon, ki se odpira ob ustih, kar jih po\xc5\xbeene nazaj. Pri lignjih gubo stiska poseben tip mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih vlaken in lahko dose\xc5\xbeejo tudi do 40 km/h._NEWLINE_Okoli ust je obro\xc4\x8d 10 lovk v petih parih, ki so se razvile iz noge izvornih mehku\xc5\xbecev. Na notranji povr\xc5\xa1ini imajo priseske, ki so pogosto nazob\xc4\x8dani po robu. \xc4\x8cetrti par lovk je podalj\xc5\xa1an in ima priseske samo na splo\xc5\xa1\xc4\x8denem koncu. Ligenj lahko ti dve izredno hitro iztegne in z njima zagrabi plen, ostale lovke pa ga ovijejo in dr\xc5\xbeijo medtem ko ga ligenj razkosava z zelo gibljivo, kljunu podobno \xc4\x8deljustjo. Nekaterih lignji imajo namesto priseskov na lovkah kavlje._NEWLINE_Podobno kot sipe in hobotnice imajo kompleksno razvite o\xc4\x8di, ki verjetno posredujejo v centralno \xc5\xbeiv\xc4\x8devje razmeroma natan\xc4\x8dno sliko okolice, vendar oko lignjev \xc5\xa1e nima razvite ro\xc5\xbeenice, torej je notranjost o\xc4\x8desne votline v stiku z morsko vodo. Zenica je okrogla. Zna\xc4\x8dilnost \xc5\xbeiv\xc4\x8devja je mo\xc4\x8dna centraliziranost - gangliji okrog ust so zra\xc5\xa1\xc4\x8deni in iz njih potekajo nevroni v vse dele telesa. Mi\xc5\xa1ice pla\xc5\xa1\xc4\x8da o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo t. i. orja\xc5\xa1ki aksoni, ki so urejeni tako, da pripotuje \xc5\xbeiv\xc4\x8dni impulz do vseh delov hkrati, kar pove\xc4\x8da u\xc4\x8dinkovitost iztiskanja vode skozi sifon. Njihova priro\xc4\x8dna velikost (v premeru lahko merijo tudi do 1 mm) je v 1940. letih omogo\xc4\x8dila razjasnitev enega klju\xc4\x8dnih nevrobiolo\xc5\xa1kih pojavov - vzdra\xc5\xbenosti. Tudi lignji lahko spreminjajo svojo barvo s spreminjanjem oblike kromatofor v ko\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nMed parjenjem se osebka oprimeta z lovkami, nato pa samec z v ta namen prilagojeno lovko, poimenovano hektokotil, prenese spermatofor neposredno v sami\xc4\x8dino pla\xc5\xa1\xc4\x8devo votlino ali v posebno shrambo v gubi pod usti. Samice bento\xc5\xa1kih lignjev prilepijo jaj\xc4\x8deca v skupkih na dno in jih prezra\xc4\x8dujejo, jaj\xc4\x8dne mase pela\xc5\xa1kih lignjev pa so prosto plavajo\xc4\x8de. Samica pogine kmalu po izleganju jaj\xc4\x8dec, torej imajo lignji kratko \xc5\xbeivljenjsko dobo, ki ne presega nekaj let. Li\xc4\x8dinke so podobne odraslim \xc5\xbeivalim in so tik po izvalitvi planktonske._NEWLINE_O \xc5\xbeivljenjskem krogu globokomorskih in drugih manj poznanih vrst lignjev ni znanega skoraj ni\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nLignji so priljubljena jed v \xc5\xa1tevilnih svetovnih kuhinjah, od kitajske, italijanske, \xc5\xa1panske, korejske, indijske idr. Pripravljajo se celi oz. narezani na ko\xc5\xa1\xc4\x8dke ali kolobarje, u\xc5\xbeitne pa so tudi lovke in \xc4\x8drnilo. V Sloveniji in tudi angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah se jedi iz lignjev pogosto ogla\xc5\xa1ujejo pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbkalamari\xc2\xab\xc2\xa0(calamari), kar je italijanski izraz za lignja._NEWLINE_Komercialni lov na lignje se v zadnjih desetletjih pove\xc4\x8duje, verjetno na ra\xc4\x8dun upada ribjih populacij zaradi prekomernega ribolova. Po podatkih Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo je leta zna\xc5\xa1al ulov lignjev 2,18 milijonov ton, najve\xc4\x8d identificiranega ulova so predstavljale vrste Illex argentinus, Todarodes pacificus in Dosidicus gigas (vse iz dru\xc5\xbeine Ommastrephidae).'