b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za azijske \xc5\xa1tudije, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za azijske \xc5\xa1tudije je bil ustanovljen leta 1995 in deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Izobra\xc5\xbeuje strokovne profile zlasti za poklice na podro\xc4\x8dju prevajalstva, kulture, novinarstva, podjetni\xc5\xa1kega svetovanja, zunanje trgovine in politike, raziskovalne dejavnosti, in za predavatelj/ice v srednjih \xc5\xa1olah ter v zasebnem jezikovnem \xc5\xa1olstvu. Po kon\xc4\x8dani diplomi pridobi diplomant/ka naziv dipl.sinolog/inja, dipl. japonolog/inja ali dipl. kulturolog/inja Vzhodne Azije. Japonologija in sinologija sta kompleksni vedi, ki sodita h kulturolo\xc5\xa1kim disciplinam in z uporabo interdisciplinarnih metodolo\xc5\xa1kih postopkov obravnavata kulturo, zgodovino, sociologijo, jezik, miselnost in politi\xc4\x8dne sisteme Japonske in L. R. Kitajske, Tajvana ter drugih dr\xc5\xbeav, ki sodijo v kitajsko kulturno in jezikovno obmo\xc4\x8dje. Na obeh katedrah je cilj \xc5\xa1tudijskega programa posredovati \xc5\xa1tudentkam in \xc5\xa1tudentom znanje, ki obsega strukture aktualnih dru\xc5\xbebenih stvarnosti navedenega kulturno-civilizacijskega podro\xc4\x8dja, kot tudi specifiko tradicionalnih razvojev, skupaj s kompleksnostjo medsebojnih povezav obeh navedenih elementov. \xc5\xa0tudentom omogo\xc4\x8da obvladovanje mati\xc4\x8dnih jezikov regij, na katere je osredoto\xc4\x8dena raziskovalna dejavnost oddelka.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofska fakulteta Univerze v Ljubljani je program Oddelka za azijske \xc5\xa1tudije sprejela v Ljubljani novembra leta 1993, znanstveno pedago\xc5\xa1ki svet Univerze v Ljubljani pa je oddelek odobril aprila leta 1994. Oddelek tako sodi k mlaj\xc5\xa1im strokam Filozofske fakultete. Sistem \xc5\xa1tudija na Dunaju je slu\xc5\xbeil kot osnova sinolo\xc5\xa1kega kurikuluma, katerega je Jana S. Ro\xc5\xa1ker poznala iz lastnih izku\xc5\xa1enj, saj je poleg dotlej \xc5\xa1tiriletnega \xc5\xa1tudijskega izpopolnjevanja na Kitajskem redno do\xc5\xa1tudirala in pridobila doktorat iz sinologije prav na dunajski univerzi.\xc2\xa0 Dr. Jana S. Ro\xc5\xa1ker je prva slovenska sinologinja in ustanoviteljica sinologije ter avtorica prvih \xc5\xa1tudijskih programov te stroke v Sloveniji. Dr. Andrej Beke\xc5\xa1 si je v \xc4\x8dasu svojega podiplomskega \xc5\xa1tudija in dela na ve\xc4\x8d japonskih univerzah pridobival veliko izku\xc5\xa1enj in le-te svoje bogate izku\xc5\xa1nje tudi upo\xc5\xa1teval pri sami sestavi \xc5\xa1tudijskega programa japonologije. Ustanovitelji oddelka so dunajski kurikulum precej modernizirali in ga prilagodili strokovnim specializacijam obstoje\xc4\x8dega strokovnega kadra v Sloveniji. Od ustanovitve naprej si oddelek prizadeva obogatiti pedago\xc5\xa1ki proces z gostujo\xc4\x8dimi u\xc4\x8ditelji in lektorji in rezultat teh prizadevanj je viden v vsakoletnih blokih intenzivnih predavanj gostujo\xc4\x8dih profesorjev ter v rednem kro\xc5\xbeenju gostujo\xc4\x8dih lektorjev na vsaki dve leti. Tekom let pa so pridobili tudi vrsto slovenskih sodelavcev in sodelavk. Po dveh letih delovanja oddelka so morali zaradi kadrovskih omejitev in nadpovpre\xc4\x8dnega zanimanja za \xc5\xa1tudij japonologije in sinologije omejiti vpis na 50 novih \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk._NEWLINE_Leta 2009 sicer oddelek \xc5\xa1teje svojo \xc5\xa1tirinajsto obletnico obstoja, vendar se je v srcih ustanoviteljev in ustanoviteljic rodil \xc5\xbee pred sedemindvajsetimi leti v osr\xc4\x8dju Azije. Rojstni kraj oddelka \xc5\xbee po svojem osrednjem poslanstvu povezuje de\xc5\xbeelico Evrope z jeziki in kulturami onkraj evropskih meja. Hkrati pa je tudi rojstni kraj Konfucija - u\xc4\x8ditelja, ki predstavlja simbol posredovanja znanja starej\xc5\xa1ih generacij mlaj\xc5\xa1im. \xc5\xa0e v svojih \xc5\xa1tudentskih letih so prvi bodo\xc4\x8di profesorji in profesorice v mestecu Qufu, ki predstavlja zibelko Kitajske, organizirali prvi slovenski simpozij, posve\xc4\x8den vzhodnoazijskim \xc5\xa1tudijam. Na tem simpoziju so si med seboj vzajemno predstavili najvidnej\xc5\xa1e in najzanimivej\xc5\xa1e rezultate njihovega dotedanjega strokovnega in raziskovalnega dela. S tem simpozijem pa so \xc5\xbeeleli, da bi se zapisal v zgodovino, kot prvi korak na poti zbli\xc5\xbeevanja na\xc5\xa1e majhne Slovenije z zakladnico znanja o tradicijah in sodobni stvarnosti azijskih dr\xc5\xbeav. To jim je tudi uspelo. Seveda pa ustanavljanje celotnega samostojnega oddelka ni bila lahka naloga. Prvo desetletje razvoja discipline je bilo kot vsaka pionirska vloga opredeljeno z nujo pridobivanja, sestave oziroma izdelave osnovnega vsebinskega in metodolo\xc5\xa1kega orodja, ki je potrebno za delovanje te discipline. Od vsega za\xc4\x8detka usmeritve Oddelka za azijske \xc5\xa1tudije je osnovna metodolo\xc5\xa1ka in vsebinska usmeritev temeljila na iskanju razumevanja med razli\xc4\x8dnimi kulturami._NEWLINE_Oddelek se je leta 2015 preimenoval iz Oddelka za azijske in afri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije v Oddelek za azijske \xc5\xa1tudije.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nTako japonologijo kot sinologijo je bilo v okviru starih \xc5\xa1tiriletnih \xc5\xa1tudijskih programov mogo\xc4\x8de do vklju\xc4\x8dno \xc5\xa1tudijskega leta 2008/2009 \xc5\xa1tudirati dvopredmetno. Tako sta se lahko japonologija kot sinologija navezali na \xc5\xa1tudijske programe v okviru kateregakoli oddelka na fakulteti. Pogostej\xc5\xa1e in bolj smiselne so bile kombinacije s sorodnimi smermi na istem oddelku, pa tudi s filolo\xc5\xa1kimi in kulturolo\xc5\xa1kimi smermi, s klasi\xc4\x8dno humanistiko ter dru\xc5\xbeboslovjem. Lahko pa so drugi predmet v okviru dvopredmetnega \xc5\xa1tudija izbrali tudi iz kak\xc5\xa1ne druge fakultete in ne samo Filozofske._NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 2009/2010 je zaradi bolonjske reforme pri\xc5\xa1lo do prenove \xc5\xa1tudijskih programov, ki se niso delili na smeri ali module. Samo \xc5\xa1e japonologijo je bilo mogo\xc4\x8de vpisati kot dvopredmetni \xc5\xa1tudij. Dodan je bil prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Kulture Vzhodne Azije. Dodiplomski programi trajajo tri leta (\xc5\xa1est semestrov), podiplomski programi pa dve leti (\xc5\xa1tiri semestre).\n_START_SECTION_\nDodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nPrvostopenjski univerzitetni enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Sinologija_NEWLINE_Prvostopenjski univerzitetni enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Sinologija obsega skupaj 180 kreditnih to\xc4\x8dk. Diplomant/ka pridobi strokovni naziv: diplomirani sinolog UN oziroma diplomirana sinologinja UN. \xc5\xa0tudentje/ke pridobijo sposobnost razumevanja in aktivne uporabe kitajskega jezika in pisave, ter splo\xc5\xa1no poznavanje kulturolo\xc5\xa1kih vsebin, povezanih s kitajskim kulturno-civilizacijskim prostorom._NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 2015/2016 je na\xc4\x8drtovana uvedba novega dvodisciplinarnega programa Sinologija kot smeri v okviru \xc5\xa1tudijskega programa Kulture Vzhodne Azije._NEWLINE_Prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Kulture Vzhodne Azije_NEWLINE_Prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Kulture Vzhodne Azije obsega skupaj 90 kreditnih to\xc4\x8dk. Diplomant/ka pridobi strokovni naziv: diplomirana kulturologinja Vzhodne Azije in diplomirana ... (UN). oz. diplomirani kulturolog Vzhodne Azije in diplomirani ... (UN), pri \xc4\x8demer je polni naslov odvisen od vsakokratnega individualnega izbora druge \xc5\xa1tudijske discipline. \xc5\xa0tudentje/ke si pridobijo osnovno poznavanje jezika obravnavane regije ter splo\xc5\xa1no poznavanje kulturolo\xc5\xa1kih vsebin, povezanih z odgovarjajo\xc4\x8dim kulturno-civilizacijskim prostorom._NEWLINE_V \xc5\xa1tudijskem letu 2015/2016 je na\xc4\x8drtovan prenovljen \xc5\xa1tudijski program, ki se bo delil na dve smeri: Koreanistiko in dvopredmetno Sinologijo._NEWLINE_Prvostopenjski univerzitetni enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija_NEWLINE_Prvostopenjski univerzitetni enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija obsega skupaj 180 kreditnih to\xc4\x8dk. Diplomant/ka pridobi strokovni naziv: diplomirani japonolog UN oziroma diplomirana japonologinja UN. \xc5\xa0tudentje pridobijo osnove aktivnega in pasivnega, pisnega in ustnega komuniciranja v japon\xc5\xa1\xc4\x8dini in splo\xc5\xa1no poznavanje kulturolo\xc5\xa1kih vsebin povezanih z Japonsko._NEWLINE_Prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija_NEWLINE_Prvostopenjski univerzitetni dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija obsega skupaj 90 kreditnih to\xc4\x8dk. Diplomant/ka pridobi strokovni naziv: diplomirana japonistka (UN) in diplomirana ... (UN). oz. diplomirani japonist (UN) in diplomirani ... (UN), pri \xc4\x8demer je polni naslov odvisen od vsakokratnega individualnega izbora druge \xc5\xa1tudijske discipline. \xc5\xa0tudentje/ke pridobijo osnove japonskega jezika, ki jim omogo\xc4\x8da vpogled v japonsko stvarnost, \xc5\xa1e posebej na podro\xc4\x8dju druge izbrane discipline, in sposobnost kriti\xc4\x8dnega soo\xc4\x8danja z drugimi kulturami.\n_START_SECTION_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij se je na oddelku za\xc4\x8del izvajati s \xc5\xa1tudijskim letom 2012/2013._NEWLINE_Drugostopenjski magistrski enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija_NEWLINE_Drugostopenjski magistrski enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija obsega skupaj 120 kreditnih to\xc4\x8dk. Diplomant/ka pridobi strokovni naziv: magister japonologije oziroma magistrica japonologije (mag. jpn). Drugostopenjski program omogo\xc4\x8da \xc5\xa1tudentom poglobljeno poznavanje jezika v razli\xc4\x8dnih kontekstih rabe, hkrati nudi tudi obvladovanje aktivnega in pasivnega, tako pisnega kot tudi ustnega komuniciranja v japonskem jeziku ter poglobljeno poznavanje klju\xc4\x8dnih kulturolo\xc5\xa1kih in dru\xc5\xbeboslovnih vsebin, povezanih z Japonsko._NEWLINE_Drugostopenjski magistrski dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija_NEWLINE_Drugostopenjski magistrski dvodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Japonologija obsega skupaj 60 kreditnih to\xc4\x8dk. Polni naslov diplomant/ke je odvisen od posameznikovega izbora druge \xc5\xa1tudijske discipline. Strokovni naziv se tako glasi: magister japonologije in ... oz. magistrica japonologije in ... (mag. jpn). Drugostopenjski program kot nadgradnja prvostopenjskega programa Japonologije omogo\xc4\x8da \xc5\xa1tudentom bolj \xc5\xa1irok in strukturiran interdisciplinarni pogled na japonsko stvarnost. Poglobijo jezikoslovna, dru\xc5\xbeboslovna in kulturolo\xc5\xa1ka vedenja o Japonski. Zaradi poglobljenega poznavanja jezika je pri prou\xc4\x8devanju vsebin poudarek na rabi japonskih primarnih virov._NEWLINE_Drugostopenjski magistrski enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Sinologija_NEWLINE_Drugostopenjski magistrski enodisciplinarni \xc5\xa1tudijski program Sinologija obsega skupaj 120 kreditnih to\xc4\x8dk. Diplomant/ka pridobi strokovni naziv: magister sinologije oziroma magistrica sinologije (mag. sin). Do \xc5\xa1tudijskega leta 2013/2014 se je program delil na humanisti\xc4\x8dno in dru\xc5\xbeboslovno smer. Od akademskega leta 2014/2015 program nima ve\xc4\x8d smeri. Program nudi \xc5\xa1tudentom utrjevanje, razvoj, nadgradnjo in specializacijo sposobnosti razumevanja in aktivne uporabe kitajskega jezika in pisave, ter splo\xc5\xa1no poznavanje kulturolo\xc5\xa1kih oziroma dru\xc5\xbeboslovnih vsebin.\n_START_SECTION_\nRaziskovalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clani oddelka delujejo v programski skupini Jeziki in kulture Azije in Afrike. Na Znanstvenem in\xc5\xa1titutu Filozofske fakultete delujejo na podro\xc4\x8dju jezikoslovja, filozofije, literarnih ved, sociolo\xc5\xa1kih raziskav in kulturologije. V sklopu uradnega znanstvenoraziskovalnega sodelovanja med Slovenijo, Kitajsko in Japonsko so \xc4\x8dlani oddelka pri dvostranskih raziskovalnih projektih delovali kot nosilci in izvajalci. Aktivno objavljajo izsledke svojih raziskav v doma\xc4\x8dih in tujih znanstvenih monografijah, v prispevkih na mednarodnih konferencah ter v univerzitetnih u\xc4\x8dbenikih. Prvi vodja programske skupine je bil dr. Andrej Beke\xc5\xa1, ki ga je nasledila Jana S. Ro\xc5\xa1ker , ki je poleg tega tudi vodja vrste nacionalnih in mednarodnih znanstveno raziskovalnih projektov. V sklopu oddelka sta bili v letu 2013 in 2014 ustanovljeni tudi mednarodni akademski zvezi EAAA (European Association for Asian Art and Archeology, ustanoviteljica Dr. Nata\xc5\xa1a Vampelj Suhadolnik) in EACP (European Association for Chinese Philosophy, ustanoviteljica Dr. Jana S. Ro\xc5\xa1ker).\n_START_SECTION_\nPublikacije\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek je za\xc4\x8del leta 1997 izdajati strokovno znanstveno revijo Azijske in afri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije, posve\xc4\x8deno problematiki azijskih in afri\xc5\xa1kih jezikov, kulturi in dru\xc5\xbebi. Leta 2010 se je uredni\xc5\xa1ki odbor revije odlo\xc4\x8dil, da bo za\xc4\x8del posebej izdajati revijo za podro\xc4\x8dje azijskega jezikoslovja v elektronski obliki. Revija Azijske in afri\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije, ki ima od leta 2010 tudi spletno izdajo s prostim dostopom, se je z letom 2013 preimenovala v Azijske \xc5\xa1tudije oz. Asian Studies.\n_START_SECTION_\nRevija Azijske \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nPublikacija objavlja znanstvene prispevke doma\xc4\x8dih in tujih strokovnjakov in s podro\xc4\x8dja medkulturnih \xc5\xa1tudij. Uporablja interdisciplinarne pristope, s katerimi se osredoto\xc4\x8da na medkulturno metodologijo, literaturo, antropologijo, zgodovino, sociologijo, politologijo, umetnostno zgodovino in filozofijo v Aziji. Objavljeni prispevki se nana\xc5\xa1ajo predvsem na kitajske, japonske, korejske in indijske kulture, tradicije, zgodovine in sodobne dru\xc5\xbebene sisteme. Revija slu\xc5\xbei tudi kot dopolnilni vir za \xc5\xa1tudij ter zaradi svoje interdisciplinarnosti predstavlja pomemben vir vsem znanstvenikom in strokovnjakom s podro\xc4\x8dja azijskih \xc5\xa1tudij ter sorodnih podro\xc4\x8dij. Izhaja dvakrat letno in poleg znanstvenih \xc4\x8dlankov v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki tvorijo ve\xc4\x8dino objav, vsebuje tudi rubriko "Asian studies in Slovenia", kjer so objavljeni tudi \xc4\x8dlanki v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Glavna urednica revije je Dr. Jana S. Ro\xc5\xa1ker, tehni\xc4\x8dna urednica pa Dr. Nata\xc5\xa1a Viso\xc4\x8dnik. Revija je indeksirana v vrsti pomembnih mednarodnih baz, kot so na primer Scopus, Web of Science in Erich+ in sodi med vrhunske znanstvene revije v Sloveniji, saj je po faktorju vpliva uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v tretjo \xc4\x8detrtino kategorizacije akademskih revij na svetu. Revija izhaja tako v tiskani, kot tudi v spletni obliki.\n_START_SECTION_\nRevija Acta Linguistica Asiatica\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2013 je Acta Linguistica Asiatica interdisciplinarna znanstveno-strokovna revija, ki objavlja \xc4\x8dlanke s podro\xc4\x8dja azijskega jezikoslovja, prevodoslovja, didaktike azijskih jezikov, recenzije reprezentativnih del in poro\xc4\x8dil o odmevnih dogodkih. Z obve\xc5\xa1\xc4\x8danjem in obravnavanjem aktualnega dogajanja in problematike, povezovanjem teorije in prakse ter povezovanjem jezikovnih strok se aktivno udejstvuje na podro\xc4\x8djih, ki jih obravnava. Do leta 2014 so jo izdajali trikrat letno, kjer sta bila prva dva izvoda \xc5\xa1tevilke v letu v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, tretji izvod pa je bil lahko tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Sedaj ima revija letni in zimski izvod. Prvi glavni urednik je bil dr. Andrej Beke\xc5\xa1, prva tehni\xc4\x8dna urednica pa dr. Mateja Petrov\xc4\x8di\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nMonografska zbirka Studia Humanitatis Asiatica\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2015 je bila pri Znanstveni zalo\xc5\xbebi FF UL ustanovljena knji\xc5\xbena zbirka Studia Humanitatis Asiatica (glavna urednica Dr. Jana S. Ro\xc5\xa1ker), ki v glavnem objavlja prevode pomembnih virov v azijskih jezikih. V sklopu te zbirke so doslej iz\xc5\xa1le \xc5\xa1tiri znanstvene monografije s podro\xc4\x8dja azijskih \xc5\xa1tudij.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica oddelka\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica deluje v okviru Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice. Fond je za\xc4\x8dela pridobivati od \xc4\x8dlanov Slovenskega orientalisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva, \xc4\x8dlanov te\xc4\x8daja kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dine in japon\xc5\xa1\xc4\x8dine, sedanjih \xc4\x8dlanov Oddelka azijskih \xc5\xa1tudij ter razli\xc4\x8dnih simpatizerjev Kitajske, Japonske ter ostale Azije. Knjige so na za\xc4\x8detku v Ljubljano iz Kitajske po\xc5\xa1iljali z ladijsko po\xc5\xa1to. Od ustanovitve oddelka dotok gradiva nenehoma nara\xc5\xa1\xc4\x8da z darovi Japonske fundacije, Kitajske vlade, Korejske fundacije, Indijske in Iranske ambasade v Sloveniji, privatnih donatorjev iz Slovenije, Japonske ter ostale Evrope. Veliko knjig so prispevali \xc4\x8dlani (sedanji in biv\xc5\xa1i) oddelka in tudi \xc5\xa1tudenti oddelka. V svojih za\xc4\x8detkih je imela knji\xc5\xbenica dogovor z antikvariati, da gradivo z oddel\xc4\x8dnega podro\xc4\x8dja rezervirajo za njih, kar je nato knji\xc5\xbenica kupila._NEWLINE_Pokriva v glavnem humanistiko in s svojim gradivom podpira raziskovalno in pedago\xc5\xa1ko delo na oddelku. Je ena redkih specializiranih knji\xc5\xbenic za podro\xc4\x8dje jugovzhodne Azije in ostale Azije ter kot taka slu\xc5\xbei kot osnovna knji\xc5\xbenica vsem \xc5\xa1tudentom oddelka ter drugim raziskovalcem v Sloveniji. Prizadeva si za pridobitev vsega gradiva s podro\xc4\x8dja azijskih \xc5\xa1tudij, izdanega v Sloveniji. Na 45 m\xc2\xb2 je v osnovi razdeljena na japonolo\xc5\xa1ki in sinolo\xc5\xa1ki del, obsega tudi veliko zbirko knjig s podro\xc4\x8dja korejskih \xc5\xa1tudij. Hrani tudi nekaj gradiva za podro\xc4\x8dje Indije, Afrike in Zahoda._NEWLINE_Fond knji\xc5\xbenice obsega okoli 17.000 enot knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva, od tega je najve\xc4\x8d monografij. \xc5\xa0tudentom in strokovnim delavcem nudi tudi strokovne in znanstvene \xc4\x8dasopise. Pribli\xc5\xbeno 2/3 gradiva je v japon\xc5\xa1\xc4\x8dini in kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dini, ostalo je v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, korej\xc5\xa1\xc4\x8dini ter drugih evropskih in azijskih jezikih.'