b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0\xc4\x8davnica\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8davnica izvira v gozdu pod vasjo Zgornja Velka kot neznaten poto\xc4\x8dek, te\xc4\x8de sprva proti severu, a se kmalu obrne proti jugovzhodu in nato proti vzhodu. Malo nad Spodnjo \xc5\xa0\xc4\x8davnico se skoraj povsem pribli\xc5\xbea Apa\xc5\xa1kemu polju, od katerega jo lo\xc4\x8di manj kot kilometer \xc5\xa1irok in nekaj deset metrov visok hrbet. V tem delu se ji iz kratkih stranskih dolin pridru\xc5\xbei ve\xc4\x8d podobnih poto\xc4\x8dkov in \xc5\xbee nekaj kilometrov ni\xc5\xbee te\xc4\x8de po 200\xe2\x80\x93500 m \xc5\xa1iroki naplavni ravnici v naravno vijugasti strugi, obra\xc5\xa1\xc4\x8deni z grmi\xc4\x8djem in majhnimi gozdi\xc4\x8dki.  Pri Spodnji \xc5\xa0\xc4\x8davnici zavije proti jugovzhodu in te\xc4\x8de v tej smeri vse do Ljutomera po ve\xc4\x8d kot kilometer \xc5\xa1iroki, neko\xc4\x8d mokrotni \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ki dolini, od tu vse do izliva po umetno regulirani strugi; od nekdanje vijugaste struge sta ostala le kratka odseka pri  O\xc4\x8deslavcih in \xc5\xbdihlavi. Ves ta del doline je bil v preteklosti mokroten, zato je dolinsko dno skoraj neposeljeno, razlo\xc5\xbeene vasi so na obrobju doline na neizrazitih re\xc4\x8dnih terasah. Pri Gaj\xc5\xa1evcih se \xc5\xa0\xc4\x8davnica steka v umetno Gaj\xc5\xa1evsko jezero, ki je bilo zasnovano kot zadr\xc5\xbeevalnik poplavnih voda._NEWLINE_Pod jezerom se v \xc5\xa0\xc4\x8davnico izliva najve\xc4\x8dji pritok Turja, nato pa se reka obrne proti vzhodu in te\xc4\x8de skozi Ljutomer, kjer vstopi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o ravnino Murskega polja. Mo\xc4\x8dno nasipanje Mure v zadnji ledeni dobi jo je potisnilo povsem na ju\xc5\xbeni rob ravnine, tik ob vzno\xc5\xbeje gri\xc4\x8devja, tako da te\xc4\x8de skozi Razkri\xc5\xbeje in se malo naprej pri Gibini izliva v Muro.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovci menijo, da bi lahko ime reke nastalo na dva na\xc4\x8dina: ali iz besede \xc5\xa1\xc4\x8davje, ki po Slovarju slovenskega knji\xc5\xbenega jezika pomeni \xc2\xbbnizko, neurejeno, gosto razra\xc5\xa1\xc4\x8deno malo vredno rastlinje\xc2\xab, ali pa iz starej\xc5\xa1e slovanske besede \xc5\xa1\xc4\x8d\xc3\xa1va, ki bi lahko pomenila izvir mineralne ali kalne vode. V prid prvi domnevi je zelo podobno ime dveh rek na Slova\xc5\xa1kem z imenom \xc5\xa0tiavnica, za drugo razlago pa govorita \xc4\x8de\xc5\xa1ka beseda \xc5\xa1\xc5\xa5\xc3\xa1va (sok) in poljska beseda szczawa (mineralna voda, slatina), saj je v \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ki dolini ve\xc4\x8d poznanih izvirov slatine._NEWLINE_V starej\xc5\xa1ih virih se ime reke pojavlja v razli\xc4\x8dnih oblikah, mdr. kot Stewitzen (1280\xe2\x80\x9395, 1300), Stewitz (1290), Stencz (1324, 1419), Staentz (1336), Czeynitz (1368), Zainnitz (1383) idr. V nem\xc5\xa1kem jeziku se reka imenuje Stainz.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot sosednja reka Pesnica je bila tudi \xc5\xa0\xc4\x8davnica pred regulacijami zna\xc4\x8dilna ni\xc5\xbeinska reka z majhnim strmcem in po\xc4\x8dasnim tokom, tako da je v ve\xc4\x8djem delu toka vijugala sem in tja po poplavni ravnici. \xc4\x8ceprav je ve\xc4\x8dino leta razmeroma majhna reka oziroma ve\xc4\x8dji potok, se ji ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih padavinah pretok pove\xc4\x8da in zato je neko\xc4\x8d pogosto poplavljala obse\xc5\xbene dele dolinskega dna. Ima neizrazit de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim s prvim vi\xc5\xa1kom v novembru in decembru ter drugim vi\xc5\xa1kom marca. Zna\xc4\x8dilno je izrazito in dolgotrajno obdobje nizkih pretokov v poletnih mesecih (od maja do oktobra), ko ob dalj\xc5\xa1ih su\xc5\xa1nih obdobjih po njeni strugi te\xc4\x8de komaj \xc5\xa1e nekaj deset litrov vode na sekundo. Zaradi gri\xc4\x8devnatega povr\xc5\xa1ja in polo\xc5\xbenih pobo\xc4\x8dij ima zelo majhen specifi\xc4\x8dni odtok_NEWLINE_(7,7 l/s/km\xc2\xb2; vodomerna postaja Pristava) in odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik (25,4\xc2\xa0%; vodomerna postaja Pristava)._NEWLINE_Zaradi regulacij in melioracij v srednjem in spodnjem toku se je \xc5\xa0\xc4\x8davnici precej spremenil tudi re\xc4\x8dni re\xc5\xbeim, saj v poletnih su\xc5\xa1nih obdobjih skorajda presahne. V obdobju 1981\xe2\x80\x932010 so na vodomerni postaji pri Pristavi zabele\xc5\xbeili najmanj\xc5\xa1e pretoke septembra 1992 (0,034 m\xc2\xb3/s); najve\xc4\x8dji pretok v istem obdobju so izmerili 8. februarja 2009 (49,6 m\xc2\xb3/s). Pred regulacijami je bilo dolinsko dno pogosto poplavljeno, predvsem ob jesenskih de\xc5\xbeevjih in mo\xc4\x8dnih poletnih neurjih, ko lahko \xc5\xa0\xc4\x8davnica \xc5\xa1e vedno zelo hitro naraste. Poplavno obmo\xc4\x8dje razli\xc4\x8dne \xc5\xa1irine se je pred regulacijami sklenjeno vleklo skoraj od izvira do izliva v Muro. Tudi na opozorilni karti poplav Agencije Republike Slovenije za okolje (ARSO) je poplavno obmo\xc4\x8dje zelo redkih poplav ozna\xc4\x8deno od Dra\xc5\xbeen Vrha do Bolehne\xc4\x8dicev, vendar v najni\xc5\xbejih delih dolinskega dna poplave tudi po regulacijah in melioracijah niso tako zelo redke._NEWLINE_Ene najhuj\xc5\xa1ih poplav v \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ki dolini so bile 11. in 12. novembra 1925, ko je bila pod vodo skoraj celotna dolina. Tudi regulacije ne zmorejo povsem obvladovati naravnih razmer, saj se kljub velikim posegom poplave \xc5\xa1e vedno ob\xc4\x8dasno pojavljajo. 6. in 7. februarja 2009 je reka poplavila polja in travnike v najni\xc5\xbejih delih doline ter ogro\xc5\xbeala tudi ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1, 8. februarja zve\xc4\x8der pa je v Pristavi dosegla najvi\xc5\xa1ji pretok 49,6 m\xc2\xb3/s. Najni\xc5\xbeji deli doline so bili ponovno poplavljeni konec marca 2013._NEWLINE_V okviru regulacij in melioracij so za zadr\xc5\xbeevanje poplavne vode zgradili suhi zadr\xc5\xbeevalnik pri Bolehne\xc4\x8dicih, ve\xc4\x8dnamenski zadr\xc5\xbeevalnik Gaj\xc5\xa1evsko jezero in novo strugo po severni strani Ljutomera, tako da nekdanja struga skozi mesto slu\xc5\xbei zgolj kot razbremenilnik poplavnih voda.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nKer ima \xc5\xa0\xc4\x8davnica zlasti poleti zelo majhen pretok in po\xc4\x8dasen tok, njivske povr\xc5\xa1ine pa segajo takoreko\xc4\x8d skoraj do struge, reka nima posebno \xc4\x8diste vode, \xc4\x8deprav se v zadnjih letih stanje rahlo izbolj\xc5\xa1uje. \xc5\xa0e nekaj let nazaj je bila zelo onesna\xc5\xbeena zlasti v spodnjem toku, saj so se vanjo stekale vse komunalne in velik del industrijskih odplak Ljutomera, po izgradnji centralne \xc4\x8distilne naprave Ljutomer (2006) pa se je stanje mo\xc4\x8dno popravilo. Po uradnih podatkih ARSO je \xc5\xa0\xc4\x8davnica v ve\xc4\x8djem delu toka v dobrem kemijskem in ekolo\xc5\xa1kem stanju, vendar pa v poletnem \xc4\x8dasu nizkih pretokov stanje ni posebej ugodno, saj se voda zaradi skromne grmovne in drevesne vegetacije na bre\xc5\xbeinah pretirano segreva. Precej\xc5\xa1en onesna\xc5\xbeevalec vode je tudi intenzivno kmetijstvo, saj se s polj v neposredni bli\xc5\xbeini reke vanjo stekajo ostanki herbicidov in pesticidov ter precej\xc5\xa1nje koli\xc4\x8dine nitratov in fosfatov.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8davnica je danes povsem druga\xc4\x8den vodotok, kot je bila \xc5\xa1e pred nekaj desetletji, saj so melioracijska in regulacijska dela povsem spremenila njeno zunanjo podobo in tudi hidrolo\xc5\xa1ke ter biolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti. V zgornjem toku, do Spodnje \xc5\xa0\xc4\x8davnice, je sicer ostala v bolj ali manj naravnem stanju in do neke mere ohranila prvotno podobo, \xc4\x8deprav segajo tudi v tem delu njive marsikje povsem do re\xc4\x8dne struge._NEWLINE_Od Spodnje \xc5\xa0\xc4\x8davnice pa vse do izliva v Muro je \xc5\xa0\xc4\x8davnica zaradi regulacije in obse\xc5\xbenih melioracij v 80. letih prej\xc5\xa1njega stoletja povsem spremenjena na dol\xc5\xbeini ve\xc4\x8d kot 40\xc2\xa0km. Nekdanje mokrotne travnike so spremenili v njive in hkrati izvedli tudi komasacije, s katerimi so tedanjo razdrobljeno zemlji\xc5\xa1ko posest zdru\xc5\xbeili v ve\xc4\x8dje parcele. To je nesporno vplivalo na pove\xc4\x8danje kmetijske pridelave (koruza, p\xc5\xa1enica, krmne rastline in predvsem sladkorna pesa za takratno tovarno sladkorja v Ormo\xc5\xbeu), ni pa takrat nih\xc4\x8de razmi\xc5\xa1ljal o negativnih u\xc4\x8dinkih takih posegov na okolje in o vrednosti mokri\xc5\xa1\xc4\x8d v \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ki dolini. Nastali so sedanji obse\xc5\xbeni njivski kompleksi, izginile so \xc5\xbeive meje in vijugaste struge potokov, posekali so ve\xc4\x8dino \xc5\xa1e preostalega gozda, iztrebili obvodno rastje. Od nekdanje zavite struge \xc5\xa0\xc4\x8davnice je ostalo le nekaj drobcev, namesto nje so izkopali povsem umetno strugo z enoli\xc4\x8dnim trapezastim profilom, utrjenimi bre\xc5\xbeinami, dolgimi protipoplavnimi nasipi tik ob strugi in skromno obre\xc4\x8dno vegetacijo. S temi posegi je reka izgubila svojo nekdanjo ekolo\xc5\xa1ko, gospodarsko in tudi krajinsko-estetsko funkcijo. \xc4\x8ceprav ne gre zanikati pozitivnih gospodarskih u\xc4\x8dinkov pridobitve novih povr\xc5\xa1in za intenzivno kmetijstvo, je dana\xc5\xa1nja \xc5\xa0\xc4\x8davnica v srednjem in spodnjem toku izrazito osiroma\xc5\xa1ena in neprivla\xc4\x8dna._NEWLINE_\xc4\x8cetudi neko\xc4\x8d ni bila posebej bogata z vodo, je bilo ob celotnem toku \xc5\xa0\xc4\x8davnice kar precej mlinov in nekaj manj\xc5\xa1ih \xc5\xbeag; edini mlin, ki nadaljuje staro tradicijo, vendar z elektri\xc4\x8dnim pogonom, je Ro\xc5\xbemanov mlin v Zgornji \xc5\xa0\xc4\x8davnici._NEWLINE_Gaj\xc5\xa1evsko jezero, skozi katerega te\xc4\x8de \xc5\xa0\xc4\x8davnica, naj bi bilo po na\xc4\x8drtih ve\xc4\x8dnamenska akumulacija s primarno nalogo zadr\xc5\xbeevanja poplavnih voda in varovanja Ljutomera pred poplavami, poleg tega naj bi slu\xc5\xbeilo \xc5\xa1e pove\xc4\x8devanju minimalnih pretokov reke, ribi\xc5\xa1tvu in tudi rekreaciji lokalnega prebivalstva. Jezero se je v nekaj letih spremenilo v bogat vodni habitat, saj so ga naselile \xc5\xa1tevilne ptice in druge \xc5\xbeivalske vrste, bre\xc5\xbeine v zahodnem delu jezera pa je zaraslo bujno obvodno rastje. V ostalem delu obdaja jezero nekaj metrov visok nasip, pora\xc5\xa1\xc4\x8den zgolj s travnim rastjem in kot tak malo privla\xc4\x8den za obiskovalce, z izjemo ribi\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nMelioracije in regulacije so povsem spremenile rastlinski in \xc5\xbeivalski svet \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ke doline. Ni ve\xc4\x8d nekdanjih mokrotnih travnikov in majhnih zaplat ni\xc5\xbeinskega gozda, tudi umetna struga \xc5\xa0\xc4\x8davnice ne premore ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1ne biolo\xc5\xa1ke pestrosti kot jo je nekdanja vijugasta in z obvodnim rastlinjem obrasla reka. \xc4\x8ceprav je Gaj\xc5\xa1evsko jezero umetnega nastanka, pomembno prispeva k biolo\xc5\xa1ki pestrosti \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ke doline z bogato pti\xc4\x8djo favno, vendar pa izkazuje voda precej visoke vsebnosti fosforja in du\xc5\xa1ika ter pesticidov zaradi intenzivnega kmetijstva._NEWLINE_V \xc5\xa0\xc4\x8davni\xc5\xa1ki dolini je ostalo relativno malo ohranjene narave, najve\xc4\x8d v zgornjem delu doline, kjer je kot naravna vrednota lokalnega pomena zavarovana struga \xc5\xa0\xc4\x8davnice od izvira do Spodnje \xc5\xa0\xc4\x8davnice. Podoben varstveni status imata tudi ostanek stare struge \xc5\xa0\xc4\x8davnice pri \xc5\xbdihlavi in Gaj\xc5\xa1evsko jezero, dobra dva kilometra ohranjene stare struge \xc5\xa0\xc4\x8davnice pri nekdanjem Tothovem mlinu v O\xc4\x8deslavcih pa sta zavarovana kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena. Posebnost zgornjega dela doline so \xc5\xa1tevilni izviri slatine, ki so prav tako zavarovani kot lokalne naravne vrednote (mdr. Ivanj\xc5\xa1evska, Matja\xc5\xbeeva, Leljakova, Radvenska slatina)._NEWLINE_Nekatere ribje vrste so se uspele prilagoditi spremenjenim razmeram v reki \xc5\xa0\xc4\x8davnici, \xc4\x8deprav je umetna struga zanje neugoden \xc5\xbeivljenjski prostor. Ogro\xc5\xbeajo jih tudi tujerodne ribje vrste, predvsem psevdorazbora (Pseudorasbora parva) in babu\xc5\xa1ka (Carassius gibelio). Od doma\xc4\x8dih vrst so mdr. prisotni pezdirk (Rhodeus amarus), navadni globo\xc4\x8dek (Gobio obtrusirostris), pisanec (Phoxinus phoxinus), klen (Squalius cephalus) in zelenika (Alburnus alburnus). Na nekaterih odsekih \xc5\xbeivita v reki tudi vidra (Lutra lutra) in bober (Castor fiber).'