b'\n_START_ARTICLE_\nSahure\n_START_SECTION_\nStar\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nIzkopavanja v Sahurejevem piramidnem kompleksu v Abusirju pod vodstvom Miroslava Vernerja in  Tarek El-Awadyja v 2000. letih, so dala vpogled v vladarske dru\xc5\xbeine v zgodnji Peti dinastiji. Reliefi na  pe\xc5\xa1poti, ki povezuje dolinski tempelj s piramidnim kompleksom, razkrivajo, da je bila Sahurejeva mati kraljica Neferhetepes II. Neferhetepes je bila \xc5\xbeena faraona Userkafa, kar dokazujeta njen naziv \xc2\xbbkraljeva mati\xc2\xab in polo\xc5\xbeaj njene piramide tik ob  Userkafovi piramidi. Iz tega sledi, da je bil Sahurejev o\xc4\x8de najverjetneja faraon Userkaf. Trditev dodatno potrjuje odkritje Sahurejeve kartu\xc5\xa1e v njegovem pogrebnem templju v Sakari, ki ka\xc5\xbee, da je on dokon\xc4\x8dal gradnjo, ki jo je najverjetneje za\xc4\x8del njegov o\xc4\x8de. _NEWLINE_Omenjena odkritja so v nasprotju s starej\xc5\xa1imi teorijami, da je bil Sahure sin kraljice Kentkaus I., ki naj bi bila \xc5\xbeena zadnjega faraona iz predhodne \xc4\x8cetrte dinastije \xc5\xa0epseskafa, in brat ali Userkafa ali Neferirkareja. Po Vernerjevih in El-Awadyjevih odkritjih v Abusirju je ta teorija zastarela.\n_START_SECTION_\nOtroci\n_START_PARAGRAPH_\nSahureja je nasledil Neferirkare Kakai, prestolnim (vladarskim) imenom, razli\xc4\x8dnim od rojstnega imena.}} za karerega je do leta 2005 veljalo, da je bil njegov brat. Tega leta sta Miroslav Verner in Tarek El-Awady odkrila relief, ki je prvotno krasil  pe\xc5\xa1pot do  Sahurejeve piramide, na katerem je upodobljen Sahure, sede\xc4\x8d pred svojima sinovoma Reneferjem in Ne\xc4\x8derirenrejem. Ob Raneferjevem imenu je napis \xc2\xbbNeferirkare Kakai, kralj Gornjega in Spodnjega Egipta\xc2\xab, ki ka\xc5\xbee,   da je bil Ranefer Sahurejev sin, ki je po o\xc4\x8detovi smrti vladal kot Neferirkare Kakai. Ker sta se Ranefer in  Ne\xc4\x8derirenre naslavljala s \xc2\xbbkraljev najstarej\xc5\xa1i sin\xc2\xab,  Verner in  El-Awady \xc5\xa1pekulirata, da bi lahko bila dvoj\xc4\x8dka, Ranefer pa starej\xc5\xa1i od njiju. Oba egiptologa domnevata, da si je Ne\xc4\x8derirenre kasneje priastil prestol in zelo malo \xc4\x8dasa vladal pod imenom \xc5\xa0epseskare. Njuna domneva ostaja samo domneva.  Na istem reliefu je upodobljena tudi kraljica Meretnebti, ki je bila zelo verjetno Sahurejeva \xc5\xbeena in Raneferjeva in Ne\xc4\x8derirenrejeva mati.  Na reliefu v Sahurejevem posmrtnem templju so \xc5\xa1e trije njegov sinovi \xe2\x80\x93 Kakare, Horemsaf in Nebankre. Identiteta njihove matere ni znana._NEWLINE_Ne\xc4\x8derirenre je imel ve\xc4\x8d verskih naslovov, primernih njegovim visokim  polo\xc5\xbeajem na dvoru, ki ka\xc5\xbeejo, da je bil morda o\xc4\x8detov vezir. Michel Baud  poudarja, da so bili v tistem \xc4\x8dasu princi verjetno vsaj delno, \xc4\x8de \xc5\xbee ne  povsem izvzeti z vezirskih polo\xc5\xbeajev, zato je slednja domneva sporna.\n_START_SECTION_\nKronologija\n_START_PARAGRAPH_\nRelativna kronologija Sahurejevega vladanja je dobro dolo\xc4\x8dena z zgodovinskimi viri in izvirnimi artefakti, ki ka\xc5\xbeejo, da je nasledil Userkafa in prestol predal Neferirkare Kakaiu. Torinski seznam kraljev, napisan v zgodnjem ramze\xc5\xa1kem obdobju obdobju Devetnajste dinastije (1292\xe2\x80\x931189 pr. n. \xc5\xa1t.),  mu pripisuje 12  let, 5 mesecev in 12 dni vladanja. Kamen iz Palerma, napisan skoraj so\xc4\x8dasno s Peto dinastijo, omenja samo drugo, tretje, peto, \xc5\xa1esto in zadnje leto njegovega vladanja in celo datum njegove smrti: 28. \xc5\xa1emuja II., ki ustreza koncu devetega meseca. Dokument omenja \xc5\xa1est ali sedem \xc5\xa1tetij \xc5\xbeivine, kar bi pomenilo najmanj dvanajst polnih let vladanja, ker se je v Starem kraljestvu \xc5\xbeivina \xc5\xa1tela vsako drugo leto. \xc4\x8ce je predpostavka to\xc4\x8dna, je Sahure umrl v 13. letu svojega vladanja. Vladal naj bi 13 let, 5 mesesev in 12 dni, kar je samo eno leto ve\xc4\x8d kot omenja Torinski seznam kraljev.  Pribli\xc5\xbeno trinajst let vladanja mu pripisuje tudi Manetonova Egiptiaka (Zgodovina Egipta), napisana v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Sahure je omenjen v \xc5\xa1e dveh zgodovinskih zapisih: v 3. vnosu Karna\xc5\xa1kega seznama kraljev, sestavljenem med vladanjem Tutmoza III. (1479\xe2\x80\x931425 pr. n. \xc5\xa1t.). in 26. vnosu Sakarskega seznama kraljev iz obdobja Ramzesa II. (1279\xe2\x80\x931213 pr. n. \xc5\xa1t.). Noben omenjen vir ne navaja dol\xc5\xbeine njegovega vladanja. _NEWLINE_Absolutno datiranje Sahurejeve vladavine ni zanesljivo. Ve\xc4\x8dina znanstvenikov ga ume\xc5\xa1\xc4\x8da v prvo polovico 25. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Bil je prvi faraon, ki je imel prestolno ime (prenomen), razli\xc4\x8dno od rojstnega imena (nomen).\n_START_SECTION_\nDejavnosti v Egiptu\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina Sahurejevih dejavnosti v Egiptu, opisanih na Kamnu iz Palerma, ima versko vsebino. V petem letu vladanja je samo na tem kamnu omenjena gradnja bo\xc5\xbeanske barke, morda v Heliopolisu. Na njem so zapisane natan\xc4\x8dne koli\xc4\x8dine kruha in piva, ki so jih vsak dan v vladarjevem imenu darovali Raju, Hator, Nekbet in Vad\xc5\xbeet in posesti, ki jih je daroval razli\xc4\x8dnim templjem._NEWLINE_Sahure je tudi reorganiziral kult svoje matere Neferhetepes II. Njen pogrebni kompleks v Sakari je zgradil faraon Userkaf. Kompleksu je dodal portik s \xc5\xa1tirimi stebri, tako da vhod ni bil ve\xc4\x8d obrnjen proti Userkafovi piramidi. _NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo, da so bile o\xc4\x8detove gradbene dejavnosti osredoto\xc4\x8dene predvsem na Abusir, kjer je zgradil piramido in zgradbe v njeni neposredni okolici, med katerimi je bil verjetno tudi njegov son\xc4\x8dev tempelj. Son\xc4\x8dev tempelj, drugi v Peti dinastiji, \xc5\xa1e ni bil odkrit. Znan je samo iz zapisa na Kamnu iz Palerma, na katerem se imenuje  Sekhet Re \xe2\x80\x93 Rajevo polje.  Nekaj blokov apnenca z reliefi, ki so krasili son\xc4\x8dev tempelj, je vgrajenih v zidove pokopali\xc5\xa1kega kompleksa Sahurejevega \xc4\x8detrtega naslednika  Njuserreja.  To lahko pomeni, da so bili bloki ostanki gradnje templja, ali pa da je Njuserre nedokon\xc4\x8dan Sahurejev tempelj uporabil kot kamnolom za svoj pokopali\xc5\xa1ki kompleks.  _NEWLINE_Sahurejeva pala\xc4\x8da se je imenovala Uetjes Neferu Sahure \xe2\x80\x93 Sahurejev sijaj sega do neba. Znana je iz napisa na posodah za mast, odkritih februarja 2011 v Neferefrejevem pogrebnem templju. Pala\xc4\x8da je stala najverjetneje na obali Abusirskega jezera. Leta 2015 so odkrili fragment kipa s Sahurejevim imenom v El Kabu._NEWLINE_Na jugu Egipta so stelo s Sahurejevim imenom odkrili v kamnolomih diorita v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi severno od Abu Simbela v Spodnji Nubiji. Sahurejevo kartu\xc5\xa1o so odkrili tudi bolj ju\xc5\xbeno na grafitih v Buhenu na drugem Nilovem kataraktu.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nSahure je za gradnjo svojega piramidnega kompleksa izbral Abusir in ne Sakare in Gize, kjer so bile prej\xc5\xa1nje kraljevske nekropole. K temu ga je morda spodbudil Userkafov son\xc4\x8dev tempelj.\n_START_SECTION_\nPogrebni tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nSahurejev pogrebni tempelj je bil izredno okra\xc5\xa1en. Ocenjuje se, da je bilo na njegovih zidovih okoli 10.000 m\xc2\xb2 finih reliefov. Iz njihovih ohranjenih fragmentov je razvidno, da so bili mnogo bolj dodelani kot reliefi v starej\xc5\xa1ih templjih. Ve\xc4\x8d reliefov iz templja in dostopne poti je edinstvenih v egip\xc4\x8danski umetnosti. Mednje spadajo relief, na katerem faraon v svoji pala\xc4\x8di pred celo dru\xc5\xbeino neguje drevo mire, relief s podobami rjavih medvedov in relief, na katerem po koncu gradnje kompleksa na glavno piramido postavljajo piramidion.  Na drugih reliefih je upodobljeno na primer \xc5\xa1tetje tujcev pred boginjo Se\xc5\xa1at in vrnitev egip\xc4\x8danskega ladjevja iz Azije, morda iz Biblosa. Nekaj nizkih reliefov na rde\xc4\x8dem granitu e vedno stoji na prvotnih mestih. Reliefi z zgornjega dela dostopne poti prikazujejo  procesijo ve\xc4\x8d kot 150 poosebljenih posmrtnih domen, ustvarjenih za Sahurejev posmrtni kult. Reliefi dokazujejo obstoj dodelanega gospodarskega sistema, povezanega s faraonovim posmrtnim kultom. _NEWLINE_V pogrebnem templju so bili prvi\xc4\x8d postavljeni masivni granitni palmiformni stebri, pre\xc4\x8dniki, popisani s Sahurejevimi titulami in prevle\xc4\x8deni z bakrom,  \xc4\x8drne bazaltne talne obloge in granitni podzidovi.\n_START_SECTION_\nPiramida\n_START_PARAGRAPH_\nSahurejeva piramida je bila visoka 47 m in zato  mnogo manj\xc5\xa1a od piramid faraonov iz \xc4\x8cetrte dinastije. Jedro piramide je bilo zgrajeno iz grobo obdelanih stopni\xc4\x8dasto zlo\xc5\xbeenih kamnitih blokov, na \xc5\xa1tevilnih mestih povezanih z debelim slojem  blatne malte. Tak\xc5\xa1na gradnja je bila mnogo hitrej\xc5\xa1a in cenej\xc5\xa1e od tehnike gradnje v \xc4\x8cetrti dinastiji, zaradi nje pa je Sahurejeva piramida zdaj ve\xc4\x8dinoma poru\xc5\xa1ena. Od nje je ostalo samo jedro, izpostavljeno vremenu, potem ko so \xc5\xbee v starem veku pokradli njeno oblogo._NEWLINE_Med gradnjo jedra piramide so pustili odprt prehod do ja\xc5\xa1ka, v katerem je bila zgrajena pogrebna komora. Komoro so kasneje prekrili s kamnitimi bloki in kr\xc5\xa1jem. Tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din gradnje je opazen tudi v kasnej\xc5\xa1ih nedokon\xc4\x8danih piramidah, zlasti v Neferefrejevi. Tak\xc5\xa1no tehniko so uporabljali \xc5\xbee v Tretji dinastiji, graditelji velikih piramid v Dah\xc5\xa1urju in Gizi v \xc4\x8cetrti dinastiji pa so jo o\xc4\x8ditno opustili._NEWLINE_Vhod v piramido je na njeni severni strani. Kratkemu spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8demu se  prehodu, oblo\xc5\xbeenemu  z rde\xc4\x8dim granitom, sledi hodnik, ki se kon\xc4\x8da s pogrebno komoro s stropom iz velikih apnen\xc4\x8dastih pre\xc4\x8dnikov.  Pre\xc4\x8dniki so po\xc5\xa1kodovani, kar slabi  zgradbo piramide. John Shae Perring  je ob prvem vstopu v komoro sredi 19. stoletja v njej odkril fragmente sarkofaga. _NEWLINE_Ogromni stropni bloki Sahurejevega pogrebnega templja so po Perringovi oceni tehtali ve\xc4\x8d kot 200 ton. Velikost najve\xc4\x8djih blokov je ocenil na 10,7 x 2,7 x 3,7 m. Bloki so na eni strani priostreni, zato je njihovo prostornino ocenil na 95 m\xc2\xb3 in maso na 240 ton. V pogrebnem kompleksu je tik ob glavni piramidi tudi mnogo manj\xc5\xa1a piramida, zgrajena verjetno za faraonovo Ka.\n_START_SECTION_\nV Srednjem kraljestvu\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku Srednjega kraljestva  je faraon  Senusret I. (1971\xe2\x80\x931926 pr. n \xc5\xa1t.) iz zgodnje Dvanajste dinastije  (1991\xe2\x80\x931802 pr. n. \xc5\xa1t.) naro\xc4\x8dil izdelavo Sahurejevega kipa. Kip je stal v templju v Karnaku in je verjetno spadal v skupino portretov pokojnih faraonov. V skupini je bil tudi Intef starej\xc5\xa1i._NEWLINE_Sahurejev kip je zdaj v Egip\xc4\x8danskem muzeju v Kairu (katalo\xc5\xa1ka \xc5\xa1tevilka CG 42004). Izdelan je iz \xc4\x8drnega granita in visok 50 cm. Faraon sedi na prestolu, oble\xc4\x8den v plisirano krio in pokrit z okroglo skodrano lasuljo. Na obeh straneh prestola so napisi, ki pri\xc4\x8dajo, da gre za Sahureja in da je kip naro\xc4\x8dil Senusret I._NEWLINE_Drug dokaz, da Sahure v Srednjem kraljestvu  ni utonil v pozabo, je Westcarjev papirus, napisan v Dvnajasti dinastiji. Popirus pripoveduje mitolo\xc5\xa1ko zgodbo o izvoru Pete dinastije. Userkafa, Sahureja in Neferirkare Kakaia predstavlja kot brate, sinove Raja in matere z imenom Reded\xc5\xbeet.\n_START_SECTION_\nV Novem kraljestvu in kasneje\n_START_PARAGRAPH_\nSahure je kot pokojni faraon prejemal verske darove \xc5\xa1e v Novem kraljestvu. Trditev najbolje dokazuje Karna\xc5\xa1ki seznam kraljev, seznam predhodnikov Tutmoza III. iz Osemnajste dinastije, napisan na zidovih templja v Karnaku. Seznam se od drugih seznamov razlikuje po tem, da ni napisan po njihovem  \xc4\x8dasovnem zaporedju, ker je bil njegov namen zgolj verski in ne zgodovinski._NEWLINE_V Devetnajsti dinastiji se je princ Kaemvaset, sin Ramzesa II., lotil obnove poru\xc5\xa1enih piramid in templjev po celem Egiptu. Napisi na kamniti oblogi Sahurejeve piramide ka\xc5\xbeejo, da je bila v tem \xc4\x8dasu obnovljena tudi njegova piramida. Razlog za obnovo je verjetno ta, da je njegov mrtva\xc5\xa1ki tempelj od sredine Osemnajste dinastije slu\xc5\xbeil kot sveti\xc5\xa1\xc4\x8de boginje Sekmet. _NEWLINE_V drugi polovici Osemnajste dinastije in v Devetnajsti dinastiji so po stelah in kipih v templju za\xc4\x8deli pisati \xc5\xa1tevilni obiskovalci. Navada se je o\xc4\x8ditno obdr\xc5\xbeala, saj so v templju tudi grafiti iz \xc5\xa0estindvajsete dinastije (664\xe2\x80\x93525 pr. n. \xc5\xa1t.) in vse do Ptolemajskega obdobja (332\xe2\x80\x9330 pr. n. \xc5\xa1t.).'