b'\n_START_ARTICLE_\nProtestantska \xc5\xbeupnijska cerkev svete Marije, Sibiu\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSibiu je bil stoletja religiozno in politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de transilvanskih Sasov. Sredi 16. stoletja je cerkveni reformator Johannes Honterus prevzel protestantsko vero. Prvotna (predreformacijska) cerkev svete Marije je bila zgrajena v treh fazah pribli\xc5\xbeno sredi 14. stoletja na ostankih romanske bazilike. Leta 1448 je bila na zahodni strani dodana tako imenovana Ferula (in kasneje raz\xc5\xa1irjena). Danes so v njej razstave ali glasbene predstave._NEWLINE_\xc5\xbde od leta 1910 ima cerkev elektri\xc4\x8dno razsvetljavo in gretje._NEWLINE_Protestantska cerkev augsbur\xc5\xa1ke veroizpovedi v Romuniji je protestantska \xe2\x80\x93 luteranska verska in jezi\xc4\x8dna manj\xc5\xa1inska cerkev, ki ima zdaj le pribli\xc5\xbeno 13.300 \xc4\x8dlanov (od leta 2010 ), ki v glavnem vklju\xc4\x8duje nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de protestante v Transilvaniji in Bukare\xc5\xa1ti. \xc5\xa0kofija je v Sibiuju. Reinhart Guib je od leta 2010 protestantski \xc5\xa1kof. Protestanska \xc5\xbeupnijska cerkev ima tudi Bachov pevski zbor.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijska cerkev je v Zgornjem mestu starega mesta Sibiu in je obdana s trgom Huet in dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem Brukenthalove pala\xc4\x8de, na sredini katere stoji spomenik \xc5\xa1kofa Teutscha. S trgov, ki obkro\xc5\xbeajo cerkev, so prehodi na Mali in Veliki trg ter stopnice v Spodnje mesto.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nZunaj sta portala postavljena znotraj na ju\xc5\xbeni in severni strani. Ju\xc5\xbeni portal je starej\xc5\xa1i, narejen je bil leta 1457. Na severu je kamnosek Nicolaus leta 1509 kon\xc4\x8dal verando po zgledu z juga._NEWLINE_Na severovzhodu so dostopna vrata do zakristije, ki imajo nad nadstre\xc5\xa1nim okvirjem podrobnosti renesan\xc4\x8dnih vrat, verjetno iz hi\xc5\xa1e Alberta Hueta, katerih okrasje je datirano v leto 1595._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem pro\xc4\x8delju kora je nad gotskimi vrati relief s temo molitve na Oljski gori. \xc4\x8ceprav je bilo delo dele\xc5\xbeno precej korenitih posegov, je viden prizor, v katerem Jezus v su\xc5\xa1ni pokrajini kle\xc4\x8di pred kelihom. Relief pripisujejo lokalni delavnici, ki jo je navdihnila srednjeevropska gotika iz zadnje \xc4\x8detrtine 15. stoletja.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nV notranjosti obok severne stranske ladje po\xc4\x8diva na konzolah z rastlinskimi motivi, ena od njih je okra\xc5\xa1ena s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko masko. Na sklepnikih so Marija in Jezus in simboli evangelistov Luke in Marka. Ve\xc4\x8dina izjemnih kiparskih elementov je v ju\xc5\xbeni ladji. Tu so sklepniki okra\xc5\xa1eni s figurativno podobo Jezusa Kristusa, jagnjez Agnus Dei in Jezus s knjigo v roki. _NEWLINE_Na severni steni kora je lepa freska, ki predstavlja Kri\xc5\xbeanje, obdana z arhitekturnim okrasjem s \xc5\xa1tevilnimi svetopisemskimi in zgodovinskimi liki. Slika je ro\xc4\x8dno delo slikarja Johannesa de Rosenaua iz leta 1445, domnevno je bil po rodu iz Avstrije. Jasno je, da  njegov na\xc4\x8din slikanja nosi odtis posebnega kraja izvora in v smislu ikonografije se lahko \xc4\x8dutijo italijanski vplivi. Slika je bila obnovljena med letoma 1989 in 1990._NEWLINE_Posebej dragocen je bogat inventar, ki pa ni javno dostopen.\n_START_SECTION_\nSauerjeve orgle\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1350 so bile v cerkvi orgle, od takrat pa v cerkvi ni bilo nobenega instrumenta. Sedanje orgle je v letih 1914 in 1915 namestilo podjetje W. Sauer Orgelbau. Z 78 registri na \xc5\xa1tirih manualih in pedalom je najve\xc4\x8dji instrument v Transilvaniji. Leta 1998 so bile popolnoma obnovljene.\n_START_SECTION_\nHahnove orgle\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni empori so \xc5\xa1e ene orgle, ki jih je leta 1748 izdelal transilvanski izdelovalec orgel Johannes Hahn. Prvotno so bile namenjene cerkvi v Michelsdorfu (okoli Boarta), nato so jih leta 1948 prinesli iz Brukenthalske \xc5\xa1ole. Leta 1988 so jih odstranili, Hermann Binder pa jih je leta 2008/09 spet namestil in se danes redno uporabljajo za koncerte.\n_START_SECTION_\nPosebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV glavni ladji cerkve so \xc5\xa1tevilni epitafi, med njimi tudi Samuela von Brukenthala. Poleg tega so poleg "novega" glavnega oltarja ohranjeni tudi deli srednjeve\xc5\xa1kih oltarjev v spremenjeni obliki. Pomembna je tudi Rosenauerjeva freska iz leta 1445 (Johannes von Rosenau), ki predstavlja \xc5\xbdivljenje, pasijon in Kristusovo vnebovzetje._NEWLINE_Bronast krstilnik naj bi bil izdelan iz osmanskega topa.'