b'\n_START_ARTICLE_\nLudvik Pu\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1 je bil od leta 1922 do 1932 zaposlen na Kmetijski \xc5\xa1oli v Novem mestu ter nato v Ljudski posojilnici v Ljubljani. Kot \xc4\x8dlan glavnega odbora Kme\xc4\x8dke zveze se je leta 1936 \xc5\xa1tudijsko mudil v zahodni Evropi, kjer se je med drugim pobli\xc5\xbeje seznanil s flamsko Kme\xc4\x8dko zvezo (Boerenbond). Leta 1940 je na Filozofski fakulteti v Ljubljani diplomiral in prav tam 1941 tudi doktoriral iz pedagogike, vmes pa je bil od leta 1937 do 1945 zaposlen na banski upravi v Ljubljani. Leta 1945 je od\xc5\xa1el v tujino in se 1949 naselil v New Yorku ter postal tajnik Slovenske ljudske stranke v izeljenstvu in slovenski predstavnik Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko demokratske zveze za srednjo Evropo._NEWLINE_Pu\xc5\xa1 je pisal \xc4\x8dlanke, razprave in polemi\xc4\x8dne spise iz politi\xc4\x8dnega, gospodarskega in narodstnega \xc5\xbeivljenja Slovencev ter jih objavljal v listih Svobodna Slovenija in Ameri\xc5\xa1ka domovina ter zborniku Svobodna Slovenija. Poleg literarnega dela se je Pu\xc5\xa1 ukvarjal tudi z sociologijo. Objavil je dve sociolo\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudiji: leta 1939 Kme\xc4\x8dki stan, 1941 pa O kme\xc4\x8dki du\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je bro\xc5\xa1uro Svoboda v polmraku (New Jersey, 1967), ter avtobiografska dela: Podobe iz otro\xc5\xa1tva Mandr\xc5\xa1kega Ludveta (Celovec, 1969), Klasje iz viharja (New York, 1970) in Dolga pot (Buenos Aires, 1971).'