b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Inkret\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je o\xc4\x8detu Francu in materi Ani, rojeni Bel\xc5\xa1ak. Med letoma 1950 in 1958 je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo, od leta 1958 do 1962 pa gimnazijo, obe v Celju. Po maturi se je vpisal na Akademijo za igralsko umetnost, danes Akademija za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, radio, film in televizijo, na \xc5\xa1tudijski program dramaturgija. \xc5\xa0tudij je zaklju\xc4\x8dil leta 1968 z diplomo iz prou\xc4\x8devanja drame in gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Dominika Smoleta, Primo\xc5\xbea Kozaka in Petra Bo\xc5\xbei\xc4\x8da. Po diplomi je bil honorarno zaposlen kot dramaturg v Drami SNG, med letoma 1970 in 1980 pa kot novinar v kulturni redakciji Dela. Leta 1980 je bil izvoljen v docenta na AGRFT in leta 1985 doktoriral na temo Predmet in princip dramaturgije, leto kasneje je postal izredni profesor, leta 1991 pa redni profesor za dramaturgijo in scenaristiko. Med letoma 1991 in 1999 je bil dekan na AGRFT. Oktobra 2006 se je upokojil. Leta 2003 je postal izredni, 2009 pa redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti; od leta 2010 do smrti je bil tudi tajnik II. razreda SAZU (za filolo\xc5\xa1ke in literarne vede). 1981 je prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada in istega leta \xc5\xa1e jugoslovansko Sterijino nagrado.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nUstvarjalno pot je za\xc4\x8del v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija, ko se je udejstvoval kot \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tva \xc5\xa1tudentskega \xc4\x8dasopisa Tribuna, revij Perspektive in Problemi. Leta 1968 je objavil prvo samostojno delo Esej o dramah Dominika Smoleta, nato pa nadaljeval svoje delo kot urednik knji\xc5\xbenih izdaj, pisec spremnih besedil, esejev in literarnih kritik del svojih sodobnikov, kot so Edvard Kocbek, Du\xc5\xa1an Pirjevec, Vitomil Zupan, Pavle Zidar, Marjan Ro\xc5\xbeanc, Rudi \xc5\xa0eligo, Du\xc5\xa1an Jovanovi\xc4\x87, Drago Jan\xc4\x8dar, Lojze Kova\xc4\x8di\xc4\x8d, Ivo Svetina, Bojan \xc5\xa0tih \xe2\x80\xa6 Izbor nekaterih svojih prispevkov je objavil leta 1990 pod imenom Izbranci. Pred tem je objavil tri monografije \xe2\x80\x93 Gledali\xc5\xa1ki feljtoni (1972), Milo za drago (1978) in Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke kritike (1987) \xe2\x80\x93, ki so se dotikale njegovega sprotnega spremljanja gledali\xc5\xa1kega dogajanja pri nas in v tujini. Ob zaklju\xc4\x8dku pisanja ocen gledali\xc5\xa1kih predstav, ki jih je ustvarjal ve\xc4\x8d kot trideset let, je leta 2000 objavil monografijo Za Hekubo, ki predstavlja obse\xc5\xbeno zbirko "empiri\xc4\x8dnih ugotovitev in singularnih kriti\xc4\x8dnih presoj" slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da med letoma 1978 in 1999. V dveh zbirkah \xe2\x80\x93 Spomini na branje (1977) in Novi spomini na branje (1980) \xe2\x80\x93 je objavil literarne ocene, ki jih je pisal za Na\xc5\xa1e razglede. Leta 1981 je za zbirko Novi spomini na branje prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada._NEWLINE_Teoriji gledali\xc5\xa1\xc4\x8da se je posve\xc4\x8dal v doktorski disertaciji, v razpravi Drama in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je iz\xc5\xa1la v okviru zbirke Literarni leksikon leta 1986, in v razpravi Korun & Cankar, ki je iz\xc5\xa1la leta 2002 v jubilejnem zborniku Mile Korun._NEWLINE_Kot literarni zgodovinar je za\xc4\x8del z razpravama Janko Kersnik in za\xc4\x8detki slovenske proze (1969) in Jovan Vesel Koseski \xe2\x80\x93 vpra\xc5\xa1anje literarne zgodovine (1971). Leta 1985 je komentiral Mussetovo dramo Lorenzaccio, leta 2005 pa prevedel Glembajeve Miroslava Krle\xc5\xbee. Za zbirko Zbrana dela slovenskih pisateljev je urejal Edvarda Kocbeka, o katerem je napisal tudi monografijo oz. biografijo (In stoletje bo zardelo, 2011)._NEWLINE_Njegove esejisti\xc4\x8dne knjige so Vro\xc4\x8da pomlad 1964, skupaj z Ro\xc5\xbean\xc4\x8devo Toplo gredo leta 1990, zbirka esejev o razmerah v Sloveniji med jesenjo 1989 in pomladjo 1992, ki jo je naslovil Na robu in je iz\xc5\xa1la leta 1993, ter Melanholi\xc4\x8dna razmerja, dnevni\xc5\xa1ki zapiski od 5. decembra 1992 do 27. decembra 1995._NEWLINE_Dramatiziral je Jur\xc4\x8di\xc4\x8devega Desetega brata, Kersnikova Ciklamen in Agitator in pripravljal oddaje o sodobnih slovenskih igralcih za RTV Slovenija_NEWLINE_Svoja dela je objavljal tudi pod psevdonimom Vido Korar in \xc5\xa1ifro A. I.'