b'\n_START_ARTICLE_\nGospod Verdoux\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se je ban\xc4\x8dni uslu\xc5\xbebenec Henri Verdoux izkazal za zvestega in spodobnega, so ga po trideset letih dela odpustili. Da bi lahko pre\xc5\xbeivljal \xc5\xbeeno in otroka (ki ju resni\xc4\x8dno ljubi), poro\xc4\x8da in mori vrsto bogatih vdov. S\xc4\x8dasoma ga oblasti pregona odkrijejo in obsodijo za umor na giljotino, toda sam zavra\xc4\x8da ubijanje pe\xc5\xa1\xc4\x8dice, za kar je bil obsojen, da ni ni\xc4\x8d slab\xc5\xa1e kot ubijanje mno\xc5\xbeic v vojni, za kar so bili drugi nagrajeni.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno idejo za film je izdelal Orson Welles, ki je pripravljal lastni film in si \xc5\xbeelel Chaplina v vlogi lika, temelje\xc4\x8dega na Landruju; toda Chaplin se je v zadnji minuti umaknil, saj ni \xc5\xbeelel igrati pod drugim re\xc5\xbeiserjem. Welles je razkril, da je Chaplin od njega odkupil scenarij in na novo napisal ve\xc4\x8d pomembnih delov, tudi konec in, kar ozna\xc4\x8di kot\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj sme\xc5\xa1en prizor v Verdouxu\xc2\xab; edini preostali Wellesov prizor je za\xc4\x8detni. Dodal je tudi Chaplinove trditve, da se ni spominjal prejema scenarija od Wellesa, ter da v tem pogledu Chaplinu verjame. Sam je verjel, da bi bila njegova razli\xc4\x8dica filma bolj\xc5\xa1a, saj je imel Chaplina za\xc2\xa0\xc2\xbbgenija\xc2\xab\xc2\xa0kot igralca, toda ne posebej dodelanega re\xc5\xbeiserja; toda Welles je nujno potreboval denar, zato je prodal pravice nad scenarijem._NEWLINE_Po drugi razli\xc4\x8dici dogodkov je Welles, \xc5\xa1e preden je napisal scenarij, ponudil Chaplinu glavno vlogo. Ta mu je odvrnil, da si ne \xc5\xbeeli pisati scenarija skupaj z njim ter\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce \xc5\xa1e ni napisan, me ne zanima.\xc2\xab\xc2\xa0Po ogledu filma je Welles vztrajal, da mora biti v filmu omenjeno, da je zgodba njegova ideja._NEWLINE_Glavni lik mori za denar, zato (v svojih o\xc4\x8deh) ni morilec. Ker gre za zvo\xc4\x8dni film, je nekaj komi\xc4\x8dnosti v dialogih in nekaj v situacijski komiki. Chaplin je delal s skupino igralcev, ki so igrali izklju\xc4\x8dno v njegovih filmih. Toda v filmu Gospod Verdoux nastopa tudi nekaj znanih hollywoodskih igralcev, kot so Martha Raye, William Frawley in Fritz Leiber starej\xc5\xa1i. Po govoricah naj bi Chaplinova glavna igralka med letoma 1915 in 1923 Edna Purviance tudi nastopila v filmu. Toda Chaplinov biograf David Robinson je zapisal, da se je res za kratko vrnila v Chaplinov studio in se pripravljala za manj\xc5\xa1o vlogo, toda ni stopila pred kamere.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nTo je bil Chaplinov prvi celove\xc4\x8derni film, v katerem njegov lik ni niti malo spominjal za njegovega znamenitega Potepuha (v Velikem diktatorju ni nastopal Potepuh, toda \xc5\xbeidovski brivec je spominjal nanj) in posledi\xc4\x8dno je bil film ob premiernem prikazovanju v ZDA slabo sprejet. Bil pa je uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i v Evropi. Mra\xc4\x8dne teme filma se niso izkazale za primerne za ameri\xc5\xa1ko politi\xc4\x8dno in kulturno klimo tistega \xc4\x8dasa (manj kot dve leti po koncu druge svetovne vojne). Chaplinovo priljubljenost in javno podobo so nepopravljivo okrnili \xc5\xa1tevilni \xc5\xa1kandali in politi\xc4\x8dne polemike pred izidom filma._NEWLINE_Dele\xc5\xbeen je bil tudi nenavadno sovra\xc5\xbene obravnave medijev ob promociji filma, med njegovim kratkim \xc4\x8dasom predvajanja je bilo ve\xc4\x8d bojkotov. Na eni od novinarskih konferenc ob promociji filma je imel Chaplin svoj nagovor, nato pa napovedal vpra\xc5\xa1anja novinarjev z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbbZa\xc4\x8dnite z mesarjenjem\xc2\xab. Od tedaj je pridobil dovolj privr\xc5\xbeencev, da velja za kultni film._NEWLINE_Kljub slabim kritikam in finan\xc4\x8dnemu neuspehu pa je bil film nominiral za Oskarja za najbolj\xc5\xa1i izvirni scenarij.'