b'\n_START_ARTICLE_\nLojze Kastelic\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLojze Kastelic se je rodil 18. januarja 1923 na Malem Vrhu pri Mirni Pe\xc4\x8di. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Mirni Pe\xc4\x8di, ki je v tistem \xc4\x8dasu gostovala v gasilskem domu. Po \xc5\xa1tirih razredih osnovne \xc5\xa1ole je opravil tudi ni\xc5\xbejo gimnazijo v Novem mestu, po opravljeni mali maturi pa se je vpisal v peti razred na be\xc5\xbeigrajsko gimnazijo v Ljubljani. Tam mu je bil razrednik arheolog, akademik Sre\xc4\x8dko Brodar, ki ga je z raziskovanjem Poto\xc4\x8dke zijalke navdu\xc5\xa1il za \xc5\xa1tudij arheologije. Arheologija ga je zanimala tudi zaradi legend o zakopanem zlatem teletu in zaradi izkopanin v doma\xc4\x8dem kraju, ko so doma\xc4\x8dini pri cerkvi sv. Mateja ob kopanju kamenja za va\xc5\xa1ko cesto na\xc5\xa1li del obzidja in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kosti. Zaradi izbruha vojne je bil Lojze Kastelic prikraj\xc5\xa1an za \xc5\xa1tudij areholo\xc5\xa1kih ved, a ga misel na arheolo\xc5\xa1ko bogastvo Mirne Pe\xc4\x8di ni zapustila niti do smrti. Nenehno je pisal koncepte in na\xc4\x8drtoval izkopavanja, ki bi potrdila njegovo tezo o zakopanem zakladu Mirne Pe\xc4\x8di. Z dru\xc5\xbeino si je pod \xc5\xa0marno Goro na Gorenjskem ustvaril dom in dru\xc5\xbeino pre\xc5\xbeivljal s \xc4\x8debelarjenjem. Leta 1944 je v zameno za velikono\xc4\x8dno \xc5\xa1unko dobil svoje prve \xc4\x8debele, ki so ga pritegnile za u\xc4\x8denje o \xc4\x8debelarstvu. \xc4\x8cebelarstva se je u\xc4\x8dil pod mentorstvom antropozofa Rudolfa Steinerja in zaradi njegovega navdiha razmi\xc5\xa1ljal o novi filozofski smeri, ki jo je imenoval apizofija. Po upokojitvi je \xc4\x8debelarstvo preselil nazaj v Mirno Pe\xc4\x8d, nad pe\xc4\x8dino v dolini reke Temenice, kjer je 18. januarja 2010 tudi umrl.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1961 je sodeloval z Zavodom za \xc4\x8debelarstvo in pozneje z Agromelom, po njegovem propadu pa z Medexom. Od leta 1965 je bil kooperant Medexa, v tistem \xc4\x8dasu pa je bil tudi eden najve\xc4\x8djih pridelovalcev mati\xc4\x8dnega mle\xc4\x8dka v Jugoslaviji. Bil je eden izmed pobudnikov \xc4\x8cebelarskega centra Slovenije in predstavnik modernega \xc4\x8debelarjenja. O \xc4\x8debelarjenju je predaval v \xc4\x8debelarskih dru\xc5\xa1tvih v Sloveniji in Jugoslaviji, so\xc4\x8dasno pa je objavljal \xc4\x8dlanke v Slovenskem \xc4\x8debelarju in drugih publikacijah. O inovacijah v \xc4\x8debelarstvu je razmi\xc5\xa1ljal pred svojim \xc4\x8dasom. \xc5\xbde pred smrtjo je raziskoval o apiterapiji in o apisariju, vdihovanju vonja iz \xc4\x8debeljega panja preko cevi, kar pa \xc5\xa1ele dandanes postaja predmet \xc5\xa1tevilnih raziskav. Na podlagi poglobljenega raziskovanja \xc4\x8debelarjenja in svojih bogatih izku\xc5\xa1enj je napisal knjigi Korenine umnega \xc4\x8debelarjenja in Hiperborejci v na\xc5\xa1ih krajih. Za svoj prispevek k razvoju slovenskega \xc4\x8debelarstva pa je prejel najvi\xc5\xa1ja \xc4\x8debelarska odli\xc4\x8dja in priznanja._NEWLINE_Petdeset let je bil \xc4\x8dlan \xc4\x8cebelarskega dru\xc5\xa1tva Tacen, zadnja leta tudi \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan. \xc4\x8castni \xc4\x8dlan je bil tudi v \xc4\x8cebelarskem dru\xc5\xa1tvu Trebnje in \xc4\x8cebelarskem dru\xc5\xa1tvu Krka. Bil je \xc4\x8dlan sekcije za apiterapijo \xc4\x8cebelarskega dru\xc5\xa1tva Slovenije, ki deluje \xc5\xa1e danes.'