b'\n_START_ARTICLE_\nPiksodar\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nPiksodar je bil najmlaj\xc5\xa1i sin Hekatomna, ki je leta 391 pr. n. \xc5\xa1t. postal satrap perzijske satrapije Karije. Nasledil ga je najstarej\xc5\xa1i sin Mavzol, njega njegova sestra in \xc5\xbeena Artemizija II. in njo brat Idriej. Slednji je pred smrtjo leta 344 pr. n. \xc5\xa1t. za naslednico imenoval svojo \xc5\xbeeno in sestro Ado. Perzijski cesar Artakserks III. jo je uradno priznal za satrapinjo, najmlaj\xc5\xa1i brat Piksodar pa se zaradi lastne \xc5\xbeelje po oblasti s tem ni strinjal. Po \xc5\xa1tirih letih sporov je Piksodar sestro izgnal, verjetno v Alindo, in postal karijski satrap. Domneva se, da so v prevratu sodelovali tudi zunanji dejavniki, najverjetneje Mentor z Rodosa, gr\xc5\xa1ki pla\xc4\x8danec in poveljnik perzijske vojske v Mali Aziji.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPiksodar ni bil politi\xc4\x8dni za\xc4\x8detnik. Atenski pesnik Epigen omenja, da je Hekatomen poslal svojega mladega sina kot veleposlanika v Atene, kar se je zagotovo zgodilo pred Hekatomnovo smrtjo leta 377 pr. n. \xc5\xa1t.. V naslednjih 37 letih Piksodarja ne omenja noben zapis. Sestra Ada je po izgonu in Piksodarjevem prihodu na oblast ohranila podporo ve\xc4\x8dine prebivalstva v obrobnih pokrajinah Karije, sama pa je \xc5\xbeivela v trdnjavi Alindi. Zapleteno politi\xc4\x8dno stanje v satrapiji se je izkazalo a problemati\xc4\x8dno med invazijo makedonskega generala Parmeniona, saj Piksodar kljub pozivom ni mogel poslati svoje vojske na pomo\xc4\x8d vojski drugih perzijskih satrapij._NEWLINE_Piksodar je posku\xc5\xa1al navezati prijateljske stike z Makedonijo in leta 337 pr. n. \xc5\xa1t. ponudil roko svoje h\xc4\x8derke makedonskemu princu Arideju. Filip II. je njegov predlog podprl, Filipov sin in naslednik Aleksander pa je v poslal v Halikarnas svojo zasebno delegacijo in zase zaprosil roko karijske princese. Njegova poteza je Filipa razbesnila. Sledila je kazen in makedonsko-karijsko sodelovanje se je kon\xc4\x8dalo._NEWLINE_Jeseni 336 pr. n. \xc5\xa1t. je Aleksander nasledil svojega o\xc4\x8deta na mestu makedonskega kralja in s Parmenionom krenil na vojni pohod proti Perzijskemu cesarstvu v Mali Aziji. Makedonci so v bitki pri Graniku porazili maloazijsko perzijsko vojsko, nadaljevali pohod proti jugu in zavzeli Sard in Milet. Pribli\xc5\xbeno takrat je Piksodar umrl.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPo Piksodarjevi smrti leta 334 pr. n. \xc5\xa1t. je na mesto karijskega satrapa pri\xc5\xa1el njegov zet Orontobat, ki se je o\xc4\x8ditno poro\xc4\x8dil s karijsko princeso, namenjeno Arideju oziroma Aleksandru. Poroka je bila verjetno pred Piksodarjevo smrtjo. \xc4\x8ce bi se zgodila po njegovi smrti, bi moral cesar Darej III. oblast v Kariji prepustiti Adi, to pa se o\xc4\x8ditno ni zgodilo. Aleksander Veliki je po prihodu v Karijo za\xc4\x8del oblegati Halikarnas in Ado ponovno imenoval za satrapinjo, ona pa ga je v zameno posinovila, s \xc4\x8dimer je po svoji smrti nanj prenesla oblast v Kariji. Orontobatova usoda ni znana.'