b'\n_START_ARTICLE_\nVatroslav Oblak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nOblak, sin podobarja Ignacija Oblaka, je ljudsko \xc5\xa1olo obiskoval v Celju, gimnazijo od 1874 v Celju, ponavljal je 1., 2. in 4. razred, pozneje pa dobro napredoval. Po kon\xc4\x8danem 7. razredu je zbolel za su\xc5\xa1ico in za eno leto prenehal z u\xc4\x8denjem; jeseni 1885 je vstopil v 8. razred v Celju, bil pa 26. novembra izklju\xc4\x8den iz vseh avstrijskih gimnazij, ker je so\xc5\xa1olce nagovoril, da so cesarsko himno peli v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, zato se je nato preselil v Zagreb, kjer je 1886 maturiral. Na jesen je od\xc5\xa1el na Dunaj, kjer je \xc5\xa1tudiral slovansko filologijo in primerjalno knji\xc5\xbeevnost. Dne 11. marca 1891 je bil promoviran za doktorja, dobil isto leto od dunajske univerze Linsbergovo \xc5\xa1tipendijo in v novembru odpotoval v Makedonijo, kjer je najve\xc4\x8d \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v Solunu, da bi tam prou\xc4\x8deval makedonska nare\xc4\x8dja. Ker so ga Turki imeli za vohuna, so ga v za\xc4\x8detku marca 1892 zaprli, ga po posredovanju avstrijskega konzula izpustili; moral pa je nemudoma zapustiti Makedonijo in Tur\xc4\x8dijo. Po kratkem bivanju na Dunaju in v Celju je maja 1892 odpotoval na dalmatinske otoke \xc5\xa1tudirat \xc4\x8dakavsko nare\xc4\x8dje; na Jadranu se je mudil nekako do konca avgusta. Po vrnitvi se je potegoval za slovenski lektorat v Gradcu, se junija 1893 v Gradcu habilitiral za jugoslovansko filologijo; v zimskem semestru 1893/1894 je za\xc4\x8del predavati. Jeseni 1895 se mu je zdravje mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1alo, tako da je \xc5\xbee te\xc5\xbeko predaval. Dne 12. marca 1896 ga je gra\xc5\xa1ka filozofska fakulteta predlagala za izrednega profesorja slovanske filologije s posebnim ozirom na sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, toda imenovanja ni ve\xc4\x8d do\xc4\x8dakal.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPo vpisu na univerzo je za\xc4\x8del objavljati v znanstvenem \xc4\x8dasopisu Archiv f\xc3\xbcr slaviche Philologie in v manj kot 10 letih napisal okoli 150 \xc4\x8dlankov in razprav. Prou\xc4\x8deval je zgodovino slovenskega jezika in njegova nare\xc4\x8dja (Koro\xc5\xa1ka, Bela krajina, Prekmurje, Vipavska dolina), nare\xc4\x8dja hrva\xc5\xa1kega jezika, zlasti \xc4\x8dakav\xc5\xa1\xc4\x8dino (otok Lastovo), makedonska in bolgarska nare\xc4\x8dja. Na podro\xc4\x8dju ju\xc5\xbenoslovanske dialektologije je postal mednarodno priznan stokovnjak. Da bi dokazal makedonski izvor stare cerkvene slovan\xc5\xa1\xc4\x8dine, v nasprotju s Kopitarjevo in Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8devo panonsko teorijo, je 1891/1892 raziskoval nare\xc4\x8dja severno od Soluna in o njih napisal obse\xc5\xbeno razpravo Macedonische Studien, ki je eno temeljnih del o makedonskih nare\xc4\x8djih._NEWLINE_Oblak je v zgodovini slovenskega jezika in dialektologiji prvi predhodnik Frana Ramov\xc5\xa1a. Obravnaval je jezik slovenskih protestantov 16. stoletja. Spremljal je tudi vse raziskovalno dogajanje v slavistiki ter v delu Archiv f\xc3\xbcr slavische Philologie in drugod objavil na desetine ocen in kriti\xc4\x8dnih razprav.'