b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Lothar Wegener\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nWegener je leta 1905 doktoriral iz astronomije na Univerzi v Berlinu._NEWLINE_Leta 1912 si je zamislil teorijo o premikanju celin na Zemlji, ki so ga pozneje ugotovili in potrdili. Ugotovil je, da se obalni \xc4\x8drti obeh strani Atlantskega oceana pribli\xc5\xbeno ujemata in da trikotna oblika ju\xc5\xbenih celin, vklju\xc4\x8dno z Avstralijo s Tasmanijo in Indijo, ka\xc5\xbee na to, da so bili neko\xc4\x8d spojeni v enotno kopensko maso. Umrl je na Grenlandiji, kamor je vodil odpravo, ki naj bi pokazala, da se Grenlandija \xc5\xa1e vedno pomika proti vzhodu, pro\xc4\x8d od Severne Amerike._NEWLINE_Njegovih zamisli najprej niso upo\xc5\xa1tevali in so jih celo zasmehovali saj so ga imeli za norega. Njegova teorija je bila 40 let pozabljena. Njegove zamisli so postale osnova teorije o tektoniki plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Trdil je, da celine potujejo po Zemljini povr\xc5\xa1ini in da so neko\xc4\x8d vse sestavljale veliko celino, ki jo je imenoval Pangea ali Vsezemlja. Zemlja je nastala pred pribli\xc5\xbeno 4.600 milijoni let. Najstarej\xc5\xa1e znane kamnine zemeljske skorje, ki so jih na\xc5\xa1li na Grenlandiji, so stare pribli\xc5\xbeno 3.800 milijonov let. Od tega \xc4\x8dasa pa do konca arhaika se je izoblikovala zemeljska skorja. Celine so se verjetno za\xc4\x8dele premikati pred pribli\xc5\xbeno 3.700 milijoni let. Na za\xc4\x8detku kambrija pred 570 milijoni leti je le\xc5\xbeala ve\xc4\x8dina celin ju\xc5\xbeno od ekvatorja in obdana s Tetido (Tetisom). Kasneje se je za\xc4\x8del del, ki vklju\xc4\x8duje tudi ozemlje dana\xc5\xa1njega Britanskega oto\xc4\x8dja in Severno Evropo pomikati proti severu. Pangea je razpadla na danes znanih 5 celin. Na splo\xc5\xa1no je veljalo, da je pred karbonom obstajala samo Pangea. Zamisel o bo\xc4\x8dnem premikanju celin pripisujejo tudi Franku Bursleyju Taylorju (1860-1938) in Howard B. Bakerju (1908). Zamisel je \xc5\xbee leta 1858 objavil tudi Antonio Snider-Pellegrini. Tudi Abraham Ortelius (1527-1598) je leta 1596 razmi\xc5\xa1ljal o tem, da sta bili Ameriki neko\xc4\x8d dale\xc4\x8d stran od Evrope in Afrike. Wegener pa je svojo teorijo objavil leta 1915._NEWLINE_Leta 1960 so nova spoznanja napotila geologe v Angliji in Avstraliji, da so znova sprejeli njegovo teorijo. Natan\xc4\x8dno so preiskali magnetizem kamnin in izra\xc4\x8dunali polo\xc5\xbeaj magnetnega pola vse do 500 milijonov let nazaj. Meritve so pokazale, da se pol stalno premika. To samo po sebi ne bi bilo \xc5\xa1e ni\xc4\x8d razburljivega. \xc5\xa0ok je pri\xc5\xa1el \xc5\xa1ele, ko so svoje podatke primerjali s tistimi z drugih celin. Po njih so kamnine posameznih zemeljskih delov kazale razli\xc4\x8dne pole, \xc4\x8deprav so se \xc4\x8dasovno ujemale. Za to je bila le ena razlaga. Niso se premikali zemeljski poli, ampak posamezni deli Zemlje glede na magnetni pol. Vsi niso bili prepri\xc4\x8dani o tem, vendar pa naj bi bil magnetizem dokon\xc4\x8dni dokaz za premikanje celin. \xc4\x8ce se celine oddaljujejo druga od druge, na primer Ju\xc5\xbena Amerika in Afrika, potem nastane nova kamnina nekje vmes, v tem primeru sredi Tihega oceana. To teorijo je leta 1960 razvil Harry Hammond Hess, potrdila pa sta jo leta 1963 Drummond Hoyle Matthews in njegov u\xc4\x8denec Frederick John Vine. Tako je Wegenerjeva teorija s teorijo o tektoniki plo\xc5\xa1\xc4\x8d postala osnovni del sodobne geologije._NEWLINE_Wegener je pomemben tudi s svojimi raziskavami arkti\xc4\x8dnih vremenskih pogojev.'