b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc5\xbeevni gozd\n_START_SECTION_\nKro\xc5\xbeenje hranilnih snovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrst de\xc5\xbeevnega gozda ima razmeroma slabo hranilnost, je rde\xc4\x8de in rumene barve, le-to ji dajejo oksidi \xc5\xbeeleza in aluminija. Prekriva jo tanka plast humusa. Prispeva k prisotnosti sterilnih kaolinit mineralov, ki se zlahka izperejo iz tal. Zimzeleni gozd sam poskrbi za popolno kro\xc5\xbeenje hranljivih snovi. Mrtvi listi, veje in mrtve \xc5\xbeivali zaradi podnebja hitro razpadejo in ponovno vstopijo v kro\xc5\xbeenje hranilnih snovi. Kljub bujni rasti rastlin v tropskem de\xc5\xbeevnem gozdu je kakovost tal pogosto zelo slaba. Bakterijska gniloba prepre\xc4\x8duje kopi\xc4\x8denje humusa. Ve\xc4\x8dina dreves ima korenine blizu povr\xc5\xa1ine, saj ni veliko hranilnih snovi pod tlemi, ve\xc4\x8dina mineralov prihajajo iz vrhnje plasti razpadajo\xc4\x8dih listov in \xc5\xbeivali. Zaradi mineralov zlasti vulkanskega izvora so lahko tropska tla zelo rodovitna.\n_START_SECTION_\nSestava\n_START_PARAGRAPH_\nTropski de\xc5\xbeevni gozd lahko razdelimo na zna\xc4\x8dilne dele, kro\xc5\xa1nje visokih dreves, kro\xc5\xa1nje srednje visokih dreves in podrast.\n_START_SECTION_\nKro\xc5\xa1nje ekstremno visokih dreves\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere vrste dreves zrastejo zelo visoko, od 45 do 55 m, nekatere izjemno visoko, te dose\xc5\xbeejo celo od 70 do 80 m vi\xc5\xa1ine. Ta imajo \xc5\xa1e posebno odporne kro\xc5\xa1nje na visoke temperature in mo\xc4\x8dne vetrove. V visokih kro\xc5\xa1njah dreves najdejo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de mnoge \xc5\xbeivalske vrste, kot so plenilske ptice, netopirji, metulji. Tako visoko se zadr\xc5\xbeujejo tudi opice, ki so dobri plezalci.\n_START_SECTION_\nKro\xc5\xa1nje srednje visokih dreves\n_START_PARAGRAPH_\nTa drevesa dose\xc5\xbeejo povpre\xc4\x8dje od 30 do 45 m. Tu najdemo najve\xc4\x8d vrst \xc5\xbeivali in rastline,ki ne rastejo iz zemlje ampak iz drugih rastlin. Imenujemo jih epifiti.Te rastline za rast izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo fotosintezo, vlago pa dobivajo iz zraka. To niso zajedalske rastline, gostitelja uporabljajo samo za oporo. Ker rastejo dokaj visoko dobijo dovolj svetlobe in se lahko zelo razrastejo, s tem pa oporno rastlino lahko celo uni\xc4\x8dijo. Najbolj poznani epifiti so orhideje.\n_START_SECTION_\nPodrast\n_START_PARAGRAPH_\nV podrasti najdemo ve\xc4\x8dinoma plazilce kot so ka\xc4\x8de, razni ku\xc5\xa1\xc4\x8darji, tu se zadr\xc5\xbeujejo tudi jaguarji in leopard. Svetlobe do tu pride malo, samo okrog 5\xc2\xa0%, listi rastlin imajo zna\xc4\x8dilno ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino, da vsrkajo dovolj svetlobe za rast.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali in rastline v de\xc5\xbeevnem gozdu\n_START_PARAGRAPH_\n80\xc2\xa0% biomase se ustvari v kro\xc5\xa1njah dreves, zato ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivali \xc5\xbeivi v kro\xc5\xa1njah, le redke \xc5\xbeivijo v tleh. Podrast je ve\xc4\x8dinoma skromna, saj je zaradi velikih kro\xc5\xa1enj dreves onemogo\xc4\x8den dostop svetlobe. Tam kjer sonce dose\xc5\xbee tla za\xc4\x8dne hitro uspevati nizko grmovje,razne trte,majhna drevesa.Temu pravimo d\xc5\xbeungla, katera je te\xc5\xbeko prehodna.Do tal pride v povpre\xc4\x8dju 2\xc2\xa0% son\xc4\x8dne svetlobe,\xc4\x8de ni v bli\xc5\xbeini vode, uspevajo na takih obmo\xc4\x8djih le dobro prilagojene rastline. Zaradi pestrosti rastlinskih vrst predstavlja de\xc5\xbeevni gozd zakladnico naravnih zdravil. V gozdu najdemo ve\xc4\x8d kot polovico vseh \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrst \xc5\xbeivali na svetu.Za razmno\xc5\xbeevanje imajo odli\xc4\x8dne pogoje mnoge vrste sesalcev, ptic, plazilcev in nevreten\xc4\x8darjev.Red sesalcev zastopa veliko vrst opic. Plazilcev je v gozdu mnogo vrst, sem pri\xc5\xa1tevamo kameleone, ka\xc4\x8de, \xc5\xbeelve.Za dobro rast primerne pogoje imajo tudi mnoge gobe.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost de\xc5\xbeevnega gozda\n_START_PARAGRAPH_\nIzginila je \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot polovica de\xc5\xbeevnih gozdov. Zna\xc4\x8dilni primer je Brazilija. De\xc5\xbeevni gozd so plju\xc4\x8da planeta. S kr\xc4\x8denjem pospe\xc5\xa1ujemo toplogredni u\xc4\x8dinek. Leta 2004 so v Braziliji uni\xc4\x8dili ve\xc4\x8d kot 26.000 km\xc2\xb2 de\xc5\xbeevnega gozda. Z golosekom zaradi hitrega dobi\xc4\x8dka so ogro\xc5\xbeene \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeivalske in rastlinske vrste. De\xc5\xbeevni gozd tudi po\xc5\xbeigajo, da bi pridobili povr\xc5\xa1ine za kmetovanje. Te povr\xc5\xa1ine so po nekaj setvah osiroma\xc5\xa1ene. Les dreves de\xc5\xbeevnega gozda je zelo dragocen. Drevesa rastejo v specifi\xc4\x8dni klimi in so zelo odporna na vremenske spremembe.Za zunanjo uporabo je primeren mahagonij in tikov les, medtem ko se za izdelavo glasbil uporablja les palisandra in ebenovina.\n_START_SECTION_\nVarovanje de\xc5\xbeevnega gozda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne organizacije posku\xc5\xa1ajo za\xc5\xa1\xc4\x8dititi de\xc5\xbeevne gozdove in prepre\xc4\x8diti nezakonito se\xc4\x8dnjo na splo\xc5\xa1no. Poleg tega omogo\xc4\x8dajo, da lahko vsak uporabnik spleta, prispeva majhen znesek k varovanju de\xc5\xbeevnih gozdov. Obstaja mo\xc5\xbenost, da se opusti se\xc4\x8dnja plemenitega lesa, saj se ga uporabi le 5\xc2\xa0% od podrtega drevesa. Ostalo se zelo redko uporabi, ali pa se sploh ne. Vsak dan o\xc4\x8distijo povr\xc5\xa1ino, ki obsega velikost 5.760 nogometnih igri\xc5\xa1\xc4\x8d! Varovanje de\xc5\xbeevnih gozdov je zelo pomembno iz ve\xc4\x8d razlogov. Nekateri strokovnjaki menijo, da so najve\xc4\x8dja lekarna na svetu. Doslej je bilo raziskanih le majhen del zdravilnih rastlin. \xc4\x8ce se bo de\xc5\xbeevni gozd \xc5\xa1e naprej kr\xc4\x8dil v tako dramati\xc4\x8dnem obsegu kot v preteklosti, bo veliko naravnih sredstev izgubljenih za vedno, \xc5\xa1e preden bomo ugotovili da obstajajo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ka uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nTropski de\xc5\xbeevni gozdovi so vir lesa in nekaterih proizvodov \xc5\xbeivalskega izvora, kot so meso in ko\xc5\xbee. So zanimiva turisti\xc4\x8dna destinacija. Veliko \xc5\xbeivil je prvotno pri\xc5\xa1lo iz tropskih gozdov. Nekatera \xc5\xbeivila sedaj gojijo na planta\xc5\xbeah, kjer je bil prej prvotni gozd. Iz rastlin se pridobivajo zdravila, ki so jih uporabljali za kugo, glivi\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe, opekline, prebavne te\xc5\xbeave, bole\xc4\x8dine, te\xc5\xbeave z dihanjem in zdravljenje ran.'