b"\n_START_ARTICLE_\nCerkev Svetega Duha, Heidelberg\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Svetega Duha je najve\xc4\x8dja in najpomembnej\xc5\xa1a cerkev v Heidelbergu, v Nem\xc4\x8diji. Stoji na trgu v starem delu mesta, nedale\xc4\x8d od gradu Heidelberg. Njen zvonik vlada, skupaj z osmerokotnim zvonikom gradu, nad mestom. Zgrajena iz rde\xc4\x8dega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka iz doline Neckar, je gotska dvoranska cerkev z baro\xc4\x8dno streho in baro\xc4\x8dnim zvonikom ter velja za \xc2\xbbedinstven spomenik visoke umetni\xc5\xa1ke kakovosti\xc2\xab. _NEWLINE_Cerkev je bila zgrajena v letih 1398-1515 in je bila na\xc4\x8drtovana kot grobnica volilnih knezov Palatina in kot predstavnik Bo\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e reziden\xc4\x8dnega mesta. V devetletni vojni je bilo uni\xc4\x8denih ve\xc4\x8dina kne\xc5\xbejih grobov, tako da je danes v cerkvi le grob graditelja kora, volilnega kneza Ruperta III. oziroma Ruperta I. nem\xc5\xa1kega kralja. Cerkev Svetega Duha je znana tudi kot nekdanja mestna Bibliotheca Palatina (Knji\xc5\xbenica Palatina, Heidelberg) in zato tesno povezana z versko zgodovino Heidelberga. Od 1706-1936 je bila cerkev deljena s predelno steno v dva dela. Ladja je imela protestantski in katoli\xc5\xa1ki kor. Od leta 1936 je celotna cerkev pripadla Evangeli\xc4\x8danski cerkvi iz Badna.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev Svetega Duha je bila prvotno podrejena cerkvi sv. Petra kot kapela. Volilni knez Rupert III. je dosegel v zvezi z ustanovitvijo univerze pri pape\xc5\xbeu, da je cerkev Svetega Duha oprostil odvisnosti od svetega Petra in jo povzdignil v samostojno cerkev. Razli\xc4\x8dne beneficije, prvotno sprejete v drugih cerkvah, so bile prenesene na cerkev Svetega Duha in je slu\xc5\xbeila za financiranje mlade univerze. Profesorji do bili tudi kanoniki cerkve Svetega Duha. Ustanovitev kolegijskega samostana je bila kon\xc4\x8dana leta 1413. Hkrati je cerkev Svetega Duha slu\xc5\xbeila kot \xc5\xbeupnijska cerkev za staro mesto, medtem ko je sveti Peter slu\xc5\xbeil kot \xc5\xbeupnijska cerkev za novo mesto (po \xc5\xa1iritvi mesta leta 1392). Volilni knez Ottheinrich je po prevzemu polo\xc5\xbeaja, prenesel beneficije na univerzo in cerkev Svetega Duha je postala protestantska cerkev.\n_START_SECTION_\nArhitekturna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev v Heidelbergu, posve\xc4\x8dena Svetemu Duhu, je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1239 v listini samostana Sch\xc3\xb6nau.  Druga omemba je sledila v letih 1353 in 1358. _NEWLINE_Leta 1239 je nastala pozno romanska bazilika, od katere so leta 1936 izkopali apsido. Verjetno \xc5\xbee okoli 1300 (1278-1288) je bila predelana v triladijsko pozno romansko ali \xc5\xbee gotsko cerkev. Ta cerkev je bila pol tako dolga kot dana\xc5\xa1nja, kar je dokumentirano z izkopavanji v letih 1886 in 1936-1942. Razlog za to spremembo je bil verjetno po\xc5\xbear ali poplava._NEWLINE_Volilni knez Rupert III. je zgradil velik in svetel kor namesto nekdanjega iz 1398. Ker je Heidelberg pod vladavino Ruperta I. izpodrinil stare centre Bacharach, Alzey in Neustadt in postal edina rezidenca Palatina, naj bi glede na status dobil veliko in reprezentativno cerkev, v prihodnosti tudi grob volilnih knezov. Ta reprezentativna funkcija je postala \xc5\xa1e bolj pomembna, saj je Rupert III. postal nem\xc5\xa1ki kralj in kor v cerkvi naj bi bil neko\xc4\x8d grob kralja. Kor je bil verjetno \xc5\xbee leta 1410 na pogrebu Ruperta III. zaklju\xc4\x8den._NEWLINE_Prvotno gradnja nove ladje ni bila predvidena. Kombinacijo visokega, veli\xc4\x8dastnega kora s starej\xc5\xa1o in manj\xc5\xa1o ladjo je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de najti v cerkvi Sebald v N\xc3\xbcrnbergu. Volilni knez Ludvik III. je nato za\xc4\x8del z gradnjo nove ladje, ki je bila kon\xc4\x8dana leta 1441 in tako visoka kot kor. Kor in ladja od zunaj tvorita enoto. Zahodni stolp se je za\xc4\x8del graditi okoli 1441. Delo je moralo biti prekinjeno do 1508. Verjetno je bil zaklju\xc4\x8den 1515 - takrat s koni\xc4\x8dastim gotskim zaklju\xc4\x8dkom._NEWLINE_Kot \xc2\xbbmojster graditelj\xc2\xab\xc2\xa0je zapisan Arnold Rype, ki je bil takrat \xc5\xbeupan Heidelberga. Kot arhitekt je znan Hans Marx, ki je delal do leta 1426 in J\xc3\xb6rg, ki je bil odgovoren leta 1439. Oba sta verjetno nadzirala delo na ladji. Pod Fridrikom dem Siegreichenom, je znani specialist za zvonike, Nicklaus Eseler iz Mainza, verjetno opravil glavnino dela na stolpu cerkve Svetega Duha, toda kon\xc4\x8dana je bila \xc5\xa1ele v zaklju\xc4\x8dnih fazah gradnje pod Lorenzom Lechlerjem._NEWLINE_22. maja 1693 je bila cerkev med devetletno vojno hudo po\xc5\xa1kodovana. Francoski vojaki so jo vanjo zaprli ljudi in jo za\xc5\xbegali. \xc5\xa0ele, ko so se \xc5\xbee podrli zvoniki, gredi in deli obokov, so na zahtevo mladega reformiranega pastorja Johanna Daniela Schmidta odprli vrata. Med pobegom iz cerkve je bilo veliko ljudi poteptanih, druge so francoski vojaki, ki so ropali cerkev, zlorabljali. _NEWLINE_V letih 1698-1700 je bila obnovljena streha, v takratni maniri. Streha je ena najzgodnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1e vedno v celoti ohranjenih mansardnih streh v Nem\xc4\x8diji.  Leta 1709 je dobil zvonik baro\xc4\x8dno konico. Medtem pa so bile zgrajene tudi stranske kapele._NEWLINE_Od leta 1978 do leta 1985 je bila cerkev ponovno obnovljena.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilnost zunanjosti cerkve Svetega Duha je gotovo monumentalnost arhitekturne in podrobnosti. Na severni strani prezbiterija je zakristija z naslikano Marijo na severovzhodnem vogalu kot edini okras. Slika je iz poznega srednjega veka in je bila obnovljena v 19. stoletju in v letu 1987._NEWLINE_Iz tega obdobja so trije naknadno izdelani portali na severni in ju\xc5\xbeni strani. V srednjem portalu na severni strani je grb volilnega kneza Johanna Wilhelma in njegove \xc5\xbeene Anne Marie Luise de'Medici. V tem obdobju je bila cerkev popravljena. Baro\xc4\x8dni glavni portal je bil narejen leta 1967. Na severni strani ob ribji tr\xc5\xbenici, je majhen z ribo okra\xc5\xa1en vodnjak. Kljukica ozna\xc4\x8duje nivo visoke vode leta 1784._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dne za cerkev Svetega Duha so majhne prodajalne, vstavljene med opornike. Medtem ko so bile v\xc4\x8dasih cvetli\xc4\x8darna, \xc4\x8devljar in pek, so danes predvsem spominske stojnice in manj\xc5\xa1e knjigarne. Na ju\xc5\xbeni strani je v zidu prikazanih simbolov: presta in hlebec. Ti simboli so iz 15. stoletja in ka\xc5\xbeejo pravo velikost, tako da bi lahko kupci preverili ali so preste in kruh, ki jih peki prodajajo ustrezne velikosti.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost cerkve Svetega Duha je ena od najbolj impresivnih pozno-gotskih cerkvenih notranjost v ju\xc5\xbeni Nem\xc4\x8diji. Zna\xc4\x8dilna je razlika med difuzno svetlobo v ladji in sevalno svetlost prezbiterija. Ladja in prezbiterij sta lo\xc4\x8dena s slavolokom._NEWLINE_Prvotna bogata notranjost cerkve z veli\xc4\x8dastnimi oltarji, svetimi podobami, krstilnikom in orglami je bila med dvema ikonoklazmoma in pod Otto Heinrich Friderikom III. odstranjena in uni\xc4\x8dena, kar je nenadomestljiva izguba za umetnost. Dana\xc5\xa1nja pusta notranjost zato ne ustreza prvotnemu stanju.\n_START_SECTION_\nSlike in sklepniki\n_START_PARAGRAPH_\nNa stropu glavne in stranskih ladij so listi in barvni sklepniki. Slika iz 15. stoletja, v obokanem stropu ladje predstavlja koncert angelov: osem angelov z razli\xc4\x8dnimi glasbenimi instrumenti. Med obnovo leta 1950, je heidelber\xc5\xa1ki slikar Harry MacLean dodal fagot kot opozorilo o prisotnosti angela. V notranjem koru so na\xc5\xa1li sklepnik s cesarskim orlom in drugimi Palatinskimi grbi. Sklepnik v nekdanji Marijini kapeli v zadnjem oboku ju\xc5\xbenega hodnika je obdan s sliko iz 15. stoletja. Od leta 1950 je Harry MacLean popravil stanje, ki prikazuje tri mo\xc5\xbee v ognjeni pe\xc4\x8di._NEWLINE_Na zahodni steni ju\xc5\xbeno od kornega hodnika se nahaja iz poznega 15. stoletja in leta 1936 spet popravljen, friz grbov z grbi Kraichgauerjev, Oderw\xc3\xa4lderjev -  (skupnosti vite\xc5\xa1kih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein) in cesarskih vitezov Porenja. Levo zgoraj je Sv. Jurij kot zavetnik vitezov, ki kle\xc4\x8di pred Marijinem prestolom. Razporejeni v \xc5\xa1tirih vrstah, niso vsi grbi \xc4\x8ditljivi. Med bolj berljivimi so grbi Helmstatt, Neipperg, Gemmingen Venningen, Sickingen Landschad von Steinach, Hirschhorn, Rodenstein, Rosenberg, Handschuhsheim, Mentzingen, Erlickheim, R\xc3\xbcdt von Collenberg, Adelsheim in Stettenberg. Z izjemo Stettenberg so vse dru\xc5\xbeine v dru\xc5\xbebi z osli.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nOd bogatega baro\xc4\x8dnega okrasja prej katoli\xc5\xa1kega kora, je ostala samo pri\xc5\xbenica iz 1731, ki so jo lahko, zaradi njene dimenzije, namestili le ob okrogel steber kora Svetega Duha. V koru so na\xc5\xa1li epitaf v izgnanstvu umrlega francoskega generala Joseph Palamede de Forbin-Janson (1726-1809), deda \xc5\xa1kofa Charles-Auguste-Marie-Joseph de Forbin-Jansona (1785-1844), ustanovitelja pape\xc5\xa1ke otro\xc5\xa1ke dobrodelne ustanove. _NEWLINE_Nekdanja neogotska pri\xc5\xbenica v ladji je bila odstranjena po letu 1945. Oltar iz leta 1949 in krstilnik iz leta 1967 so, kot tudi timpanon nad zahodnimi vrati, delo heidelber\xc5\xa1kega kiparja Edzarda Hobbinga.\n_START_SECTION_\nKraljevi grobovi\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na funkcijo grobnice volilnih knezov je bilo v koru cerkve Svetega Duha skupno 54 krst in sarkofagov iz obdobja 1410-1685. \xc5\xa0e posebej \xc4\x8dudovita je renesan\xc4\x8dna grobnica Ottoheinricha, narejena \xc5\xbee v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja - zaradi liberalnih \xc5\xbeenskih figur je bila pregre\xc5\xa1na, tako da jo je Ottoheinrich pokrival s krpami. Tudi grobnici Ludvika VI. in Friderika IV. sta dovr\xc5\xa1eno oblikovani in reprezentativni. Karl Ludvik in Karel II. sta bila pokopana v preprostih krstah._NEWLINE_V devetletni vojni so bili skoraj vsi grobovi po\xc5\xbegani in izropani. Le grobna plo\xc5\xa1\xc4\x8da volilnega kneza Ruperta III. oziroma Ruperta I., nem\xc5\xa1kega kralja in njegove \xc5\xbeene Elizabete Hohenzollern, so ostale. Predstavlja pomembno kiparsko delo, narejeno v visoko gotskem slogu. Obrazi so idealizirani, kralj je prikazan z \xc5\xbeezlom, krono in obkro\xc5\xbeen kot znak njegovega dostojanstva. Suho telo je zavito v te\xc5\xbeka in bogata obla\xc4\x8dila, prepredena z gubami. Obrazi so bili leta 1693 po\xc5\xa1kodovani in kasneje popravljeni. Ob nogah kralja le\xc5\xbei lev kot simbol mo\xc4\x8di, ob vzno\xc5\xbeju kraljice pa pes kot znak zvestobe. V tem \xc4\x8dasu je bila grobna plo\xc5\xa1\xc4\x8da na steni pregrade, od leta 1936 je na sedanji lokaciji._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem hodniku je \xc5\xa1e nekaj grobnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d volilnih mentorjev in profesorjev univerze iz 15. stoletja, z jasnimi sledovi ognja iz leta 1693.\n_START_SECTION_\nVitraji\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjeve\xc5\xa1ki vitraji so bili v po\xc5\xbearu leta 1693 uni\xc4\x8dena. Kasneje so name\xc5\xa1\xc4\x8dena okna po\xc4\x8dila v pi\xc5\xa1u, ki je bil ustvarjen v \xc4\x8dasu ru\xc5\xa1enja starega mostu marca 1945. Zato so vsi sedanji vitraji iz obdobja po drugi svetovni vojni._NEWLINE_Najzahodnej\xc5\xa1a steklena okna v ju\xc5\xbeni ladji so bila zgrajena leta 1984. Od oken, ki naj bi odra\xc5\xbeala odnos sodobnega sveta in znanosti, je bilo samo okno fizike realizirano. To ka\xc5\xbee, med drugim, slavno Einsteinovo ena\xc4\x8dbo E = mc2 in datum, ko je bila vr\xc5\xbeena atomska bomba na Hiro\xc5\xa1imo. Pet oken v severni ladji je iz let 1999 - 2001, avtorica Hella Santarossa. Okensko steklo na zahodni galeriji je od Gottfrieda von Stockhausena iz leta 1967 in prikazuje jagnje na knjigi s sedmimi pe\xc4\x8dati Razodetja. Najlep\xc5\xa1i pogled nanj je le v ve\xc4\x8dernem soncu.\n_START_SECTION_\nGlasba v cerkvi Svetega Duha\n_START_PARAGRAPH_\nNa orglah v cerkvi Svetega Duha je igral leta 1763 Wolfgang Amadeus Mozart, leta 1837 Felix Mendelssohn Bartholdy in v letih 1929, 1932, 1949 Albert Schweitzer._NEWLINE_V katoli\xc5\xa1kem koru se je od leta 1705 izvajala zahtevna cerkvena glasba z zborom in orkestrom. V cerkvi so v tistem \xc4\x8dasu delali sodobni skladatelji, kot sta bila Giovanni Battista Pergolesi in Johann Christian Bach. Leta 1801 je bila cerkvena glasba prilagojena stro\xc5\xa1kovnih mo\xc5\xbenostim._NEWLINE_Od 1783-1793 je kot u\xc4\x8ditelj in organist delal Pixis. Njegovo polno ime in datumi iz njegovega \xc5\xbeivljenja niso znani._NEWLINE_Kot najve\xc4\x8dja cerkev v Heidelbergu, je imela pomembno vlogo pri igranju cerkvene glasbe. Poleg glasbe ob cerkveni slu\xc5\xbebi, so glasbeni dogodki potekali okoli univerze in reformacijskih obletnic. \xc5\xbde od 19. stoletja so potekali orgelski in zborovski koncerti. Leta 1950 je Bruno Penzien ustanovil Heidelber\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudentski zbor, ki ima svoje koncerte v cerkvi Svetega Duha._NEWLINE_V decembru 1954 so igrali Berlinski filharmoniki pod taktirko Eugena Jochuma za pogrebom Wilhelma Furtw\xc3\xa4nglerja._NEWLINE_Od leta 1970 do 1998 je delal Peter Schumann kot kantor in organist. Poseben poudarek je dal avantgardni in eksperimentalni glasbi. Njegov naslednik Christoph Andreas Sch\xc3\xa4fer je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji poudarek dajal jazzu, rocku in popu._NEWLINE_Leta 1972 je Werner Pieper organiziral rock koncert s skupino Quintessence iz Anglije, kjer se je z velikim navdu\xc5\xa1enjem sre\xc4\x8dal s \xc5\xa1tudenti in tako imenovanimi hipiji. V konservativnih cerkvenih krogih so bili do tega dogodka bolj kriti\xc4\x8dni.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkvi Svetega Duha je bilo od ustanovitve vsaj 13 orgel. Zaradi spreminjajo\xc4\x8de zgodovine cerkve so bile na razli\xc4\x8dnih krajih: na ju\xc5\xbeni galeriji, zahodni galerija (romanti\xc4\x8dne Sauer orgle 1901-1938), v koru in v nekdanji delilni steni med ladjo in prezbiterijem. Slednje so bile  pripravljene za igranje na obeh straneh. _NEWLINE_Dana\xc5\xa1nje glavne orgle, ki so v pevskem koru in so bile zgrajene v letih 1980-1993 kot Opus 2354, ki jih je izdelala dru\xc5\xbeba Steinmeyer & Co iz Oettingen. Instrument ima 61 registrov na treh manualih in pedal in dve cimbelsterne."