b'\n_START_ARTICLE_\nEstonija\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nEstonija le\xc5\xbei na severu Evrope, na vzhodni obali Balti\xc5\xa1kega morja ter na prehodu iz celinskega v oceansko podnebje. Zahvaljujo\xc4\x8d Severno-Atlantskemu toku ima Estonija dosti bolj milo podnebje kot pa na primer Severna Amerika._NEWLINE_Estonija je majhna dr\xc5\xbeava. Povr\xc5\xa1je  (45.227\xc2\xa0km\xc2\xb2) je podobno nizozemskemu, medtem ko je \xc5\xa1tevilo prebivalcev precej manj\xc5\xa1e v primerjavi z Nizozemsko (1.439.197 ljudi leta 2000). Estonija ima naslednje sosede: Rusijo na vzhodu, Latvijo na jugu, \xc5\xa0vedsko na zahodu in Finsko na severu. Skupna dol\xc5\xbeina celotne meje je 645\xc2\xa0km, polovica jih poteka ob rekah. Estonija ima kopensko mejo samo z Rusijo in Latvijo s preostalimi pa ima dogovorjeno mejo na morju._NEWLINE_Estonija ima dober politi\xc4\x8dno-geografski polo\xc5\xbeaj saj jo obkro\xc5\xbeajo svetovne velesile. To sta Rusija in Nem\xc4\x8dija. Z vidika ekonomske - gospodarske geografije Estoniji njena lega ob Baltskem morju prina\xc5\xa1a pomorsko povezavo z drugimi dr\xc5\xbeavami, \xc5\xa1e posebej pa z baltskimi._NEWLINE_Ekonomsko gospodarski polo\xc5\xbeaj Estonije se je s\xc4\x8dasoma spreminjal. Estonija je \xc5\xbee postala \xc4\x8dlanica Evropske Unije, zato so njene gospodarske partnerice predvsem dr\xc5\xbeave, ki so \xc4\x8dlanice EU. Povezava z ostalimi Baltskimi dr\xc5\xbeavami je postala sekundarnega pomena.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nEstonija le\xc5\xbei kot smo \xc5\xbee omenili na prehodu iz celinskega v oceansko podnebje. Na estonsko podnebje najbolj vpliva Atlantski ocean, ki navsezadnje vpliva na podnebje celotne Evrope. Aktivni cikloni v severnemu delu Atlantskega oceana (Islandski minimum) povzro\xc4\x8dajo, da je vreme v Estoniji spremenljivo, pogosti pa so tudi mo\xc4\x8dni vetrovi in nihanje temperatur. Zahodni vetrovi prina\xc5\xa1ajo vla\xc5\xbeen zrak globoko v notranjost kontinenta. Pozimi povzro\xc4\x8dajo toplej\xc5\xa1e vreme, poleti pa povzro\xc4\x8dajo nekoliko milej\xc5\xa1e vreme._NEWLINE_V Estoniji prevladujejo zmerne oceanske in celinske zra\xc4\x8dne mase. Celinske zra\xc4\x8dne mase so bolj pogoste v drugi polovici zime, spomladi ter v prvi polovici poletja. Do vdora suhih in mrzlih polarnih zra\xc4\x8dnih mas prihaja redkeje, ve\xc4\x8dinoma jeseni ter pozimi._NEWLINE_Glavni razlog za razlike v temperaturah med razli\xc4\x8dnimi regijami v Estoniji je Balti\xc5\xa1ko morje. Pozimi povzro\xc4\x8da, da so obalni predeli toplej\xc5\xa1i od tistih v notranjosti dr\xc5\xbeave. Povpre\xc4\x8dna temperatura v januarju je od -6\xc2\xa0\xc2\xb0C do -7\xc2\xa0\xc2\xb0C v notranjosti in vzhodu Estonije, medtem ko je na zahodu Estonije povpre\xc4\x8dna temperatura -2\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najhladnej\xc5\xa1i mesec je februar._NEWLINE_Spomladi se notranjost segreje hitreje od obalnih predelov zato so le ti hladnej\xc5\xa1i od ostalih predelov v Estoniji. Razlike v povpre\xc4\x8dni temperaturi v maju presegajo 3,5\xc2\xa0\xc2\xb0C. Poleti so te razlike zanemarljive. Povpre\xc4\x8dna temperatura se poleti giblje nekje med 16\xc2\xa0\xc2\xb0C in 17,4\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najhladnej\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja so v vi\xc5\xa1avjih,  najtopleje pa je recimo v okolici mesta P\xc3\xa4rnu na zahodu dr\xc5\xbeave. Jeseni se notranjost dr\xc5\xbeave ohlaja po\xc4\x8dasneje od obalnih predelov._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna temperatura v Estoniji je nekje med 4,3\xc2\xa0\xc2\xb0C in 6,5\xc2\xa0\xc2\xb0C. Najve\xc4\x8djo temperaturo so izmerili leta 1992 in je zna\xc5\xa1ala 35,6\xc2\xa0\xc2\xb0C, najni\xc5\xbeja temperatura pa je bila izmerjena leta 1940 in je zna\xc5\xa1ala -45,5\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna hitrost vetra je v notranjosti Estonije 4\xc2\xa0m/s medtem ko je ob obalnih predelih 6\xc2\xa0m/s._NEWLINE_Estonija le\xc5\xbei na obmo\xc4\x8dju kjer je podnebje vla\xc5\xbeno. Povpre\xc4\x8dna relativna vla\xc5\xbenost zna\xc5\xa1a 80\xe2\x80\x9383\xc2\xa0%. Vi\xc5\xa1ja je pozimi, najmanj\xc5\xa1a pa maja, ko zna\xc5\xa1a 70\xc2\xa0%. Povpre\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin v Estoniji se giblje med 550 in 800\xc2\xa0mm. Obalni predeli so bolj namo\xc4\x8deni od tistih v notranjosti dr\xc5\xbeave. Obmo\xc4\x8dja z ve\xc4\x8d padavinami so v vi\xc5\xa1jih predelih ter v pasu 30\xe2\x80\x9360\xc2\xa0km od obale._NEWLINE_Sne\xc5\xbena obleka se obdr\xc5\xbei v povpre\xc4\x8dju 75\xe2\x80\x93135 dni. Najdlje na vi\xc5\xa1avjih medtem ko najkraj\xc5\xa1i \xc4\x8das na otokih na vzhodu.\n_START_SECTION_\nTla in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nKvartarne kamnine vplivajo na zna\xc4\x8dilnosti estonske pokrajine. So primarni izvor zemlje ter pomembno vplivajo na vodne zna\xc4\x8dilnosti in kemi\xc4\x8dno sestavo vode._NEWLINE_Kvartarne kamnine so se formirale po zadnji ledeni dobi. Debelina kvartarnih kamnin je na severu in osrednji Estonijo od 2\xe2\x80\x933 m medtem ko je na jugu od 5\xe2\x80\x9310 m. Na apnen\xc4\x8dastih planotah kvartarnih kamnin ve\xc4\x8dinoma ni. Najve\xc4\x8djo debelino teh kamnin pa lahko zaznamo v starih re\xc4\x8dnih dolinah._NEWLINE_Po umiku ledu so bile kvartarne kamnine ni\xc5\xbeavij ustvarjene s pomo\xc4\x8djo morja. V vi\xc5\xa1avjih, ki niso bila pod vplivom morja so bile te kamnine ustvarjene z erozijo ali akumulacijo. Sedimenti, ki so nastali po poledenitvi so druga\xc4\x8dnega izvora. Pesek in prod sta morskega izvora._NEWLINE_Prst se v Estoniji zelo razlikuje predvsem zaradi razli\xc4\x8dnega materiala ter razli\xc4\x8dnih vodnih razmer. V Estoniji lahko najdemo pribli\xc5\xbeno 10 vrst prsti, ki se med sabo razlikujejo po sestavi, lastnostih itd._NEWLINE_Apnen\xc4\x8daste rendzine je prisotna na severu in zahodu Estonije. Ta prsti vsebujejo veliko humusa in hranljivih snovi toda so precej skalnate in ob\xc4\x8dutljive na su\xc5\xa1o. Najpogostej\xc5\xa1e naravno raste na takih prsteh so gozdovi in travniki. Prizadevajo si, da bi take prsti bile \xc4\x8dim bolj nedotaknjene s strani \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Prodaste rendzine lahko prav tako najdemo na severu in zahodu dr\xc5\xbeave. Take prsti vsebujejo veliko humusa in hranljivih snovi ter precej apnen\xc4\x8dastih kamnov. Take prsti so v Estoniji mo\xc4\x8dno obdelane za razliko od prej\xc5\xa1njih prsti. Tam kjer pa je na teh prsteh \xc5\xa1e vedno naravno rastje, lahko najdemo gozdove in travnike._NEWLINE_Podzoli so prsti sive barve, ki jih najdemo v borovih gozdovih. V teh prsteh humus ni prisoten. Zna\xc4\x8dilnost te vrste prsti je obstoj zeleno-belega eluvialnega horizonta ter pod njim rde\xc4\x8de-rjavega iluvialnega horizonta bogatega z aluminijem in \xc5\xbeelezom._NEWLINE_Psevdoglejena tla so prisotna na jugu ter v osrednji Estoniji. Prisotnost omenjenih tal je odvisna od gline. Zna\xc4\x8dilnosti teh prsti je sezonska stagnacija koli\xc4\x8dine vode \xc5\xa1e posebej jeseni. Vsebujejo tudi humus vendar v majhnih koli\xc4\x8dinah. Take prsti v Estoniji uporabljajo za obdelovanje. Tam kjer je \xc5\xa1e vedno prisotno naravno rastje pa rastejo gozdovi._NEWLINE_V Estoniji do tudi prsti za katere je zna\xc4\x8dilen zeleno-moder horizont, ki je nastal v pogojih visoke vsebnosti vode v prsti. Na povr\xc5\xa1ju pa je horizont, ki vsebuje humus. Na teh prsteh rastejo borovi gozdovi. Take soli so nastale v apnen\xc4\x8dastem okolju. Na zahodu dr\xc5\xbeave lahko na teh prsteh opazimo obdelovalne povr\xc5\xa1ine._NEWLINE_\xc5\xa0otne prsti zasedajo pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino estonskega povr\xc5\xa1ja in se nahajajo tam kjer so mo\xc4\x8dvirja._NEWLINE_Te prsti so zgrajene iz 30\xc2\xa0cm debele plasti \xc5\xa1ote pod \xc5\xa1oto pa so podzoli._NEWLINE_Re\xc4\x8dne prsti se pojavljajo na podro\xc4\x8djih, kjer vode poplavljajo. Dandanes je ve\xc4\x8dina rek \xc5\xbee zajezenih ali obdanih z nasipi tako, da so poplave redke in taka obmo\xc4\x8dja po\xc4\x8dasi izginjajo._NEWLINE_Vrhovi in pobo\xc4\x8dja hribov v Estoniji so prekriti z erozijsko prstjo, kjer je plast humusa izredno tanka zaradi erozije ali pa sploh ni prisotna.\n_START_SECTION_\nVodovje\n_START_PARAGRAPH_\nV Estoniji je veliko rek. Poleti v mnogih rekah voda izhlapi, spomladi pa so pogoste poplave (poplavlja reka Emaj\xc3\xb5gi, reka Kasari). Reka Emaj\xc3\xb5gi, ki povezuje dve najve\xc4\x8dji jezeri je edina reka v Estoniji, ki je plovna po celotni dol\xc5\xbeini prav tako je tudi najdalj\xc5\xa1a (209\xc2\xa0km). Najdalj\xc5\xa1a reka v osr\xc4\x8dju Estonije se imenuje P\xc3\xa4rnu in je dolga 153\xc2\xa0km (3. najdalj\xc5\xa1a reka v Estoniji). 2. najdalj\xc5\xa1a reka pa je V\xc3\xb5handu in je dolga 159\xc2\xa0km.V Estoniji je pribli\xc5\xbeno 1200 naravnih jezer, ki imajo povr\xc5\xa1ino ve\xc4\x8djo od enega hektarja. Ve\xc4\x8dina jezer se je izoblikovala v \xc4\x8dasu, ko se je topil celinski led. Veliko se jih nahaja v vi\xc5\xa1avjih na severu Estonije, na nizkih obalah na zahodu dr\xc5\xbeave (morenska pokrajina) - za morensko pokrajino so zna\xc4\x8dilna mo\xc4\x8dvirja (pribli\xc5\xbeno 20.000 mo\xc4\x8dvirij, barja in plitva jezera). Danes je v Estoniji pribli\xc5\xbeno 150 umetnih jezer. Z namenom spreminjanja pokrajine nastajajo vedno nova umetna jezera.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Estoniji \xc5\xbeivi ok. 1,3 milijona prebivalcev, od tega ok. 0,9 milijona Estoncev. 25% prebivalcev Estonije je Rusov.\n_START_SECTION_\nPolitika Estonije\n_START_PARAGRAPH_\nEstonija je parlamentarna republika. Najvi\xc5\xa1ja funkcija v dr\xc5\xbeavi je funkcija predsednika, med tem ko ima najve\xc4\x8d pristojnosti predsednik vlade, kot predstavnik izvr\xc5\xa1ilne veje oblasti. Estonija je od 1. maja 2004 \xc4\x8dlanica Evropske unije, prav tako je del evroobmo\xc4\x8dja. Prav tako leta 2004 je Estonija vstopila v zvezo NATO.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no\n_START_PARAGRAPH_\nKljub hitri rasti ekonomije v zadnjih petih letih, ima Estonija \xc5\xa1e vedno za pribli\xc5\xbeno polovico manj\xc5\xa1i BDP od dr\xc5\xbeav Zahodne Evrope._NEWLINE_Estonci zaslu\xc5\xbeijo pribli\xc5\xbeno polovico evropskega povpre\xc4\x8dnega dohodka, \xc4\x8deprav je bila gospodarska rast v zadnjih letih hitra in so razlike za\xc4\x8dele po\xc4\x8dasi izginjati. \xc4\x8ceprav je obse\xc5\xbenih gospodarskih reform ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbee konec, so spremembe, ki jih do\xc5\xbeivlja Estonija, bolj dramati\xc4\x8dne od tistih v dr\xc5\xbeavah Zahodne Evrope. K bolj uravnote\xc5\xbeenemu gospodarskemu razvoju so prispevale tudi mirnej\xc5\xa1e razmere v Evropi._NEWLINE_Estonsko gospodarstvo je raznoliko. Tako industrija, transport in trgovina so enako pomembni. Zaradi velikih zalog lesa - dr\xc5\xbeava ima obse\xc5\xbene gozdove, estonsko gospodarstvo temelji ve\xc4\x8dinoma na panogah, ki so povezane z lesom. Estonski energijski sektor temelji na nafti, ki jo pridobivajo iz skrilavca, ki je zelo redka surovina. Finska in \xc5\xa0vedska sta najpomembnej\xc5\xa1i estonski trgovinski partnerici. Na rast gospodarstva pa veliko vpliva tudi ve\xc4\x8d kot 2 milijona turistov, ki obi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeavo vsako leto._NEWLINE_Gospodarske reforme so povzro\xc4\x8dile pove\xc4\x8danje brezposelnosti v 90. letih. Stanje se dandanes \xc5\xbee po\xc4\x8dasi izbolj\xc5\xa1uje in nezaposlenost se je zmanj\xc5\xa1ala za 10\xc2\xa0%, \xc5\xa1tevilo zaposlenih pa nara\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Od leta 1992 je bila estonska nacionalna valuta estonska krona. Krona je bila sprva fiksirana na nem\xc5\xa1ko marko (1 marka = 8 kron), po uvedbi evra pa so krono fiksirali na evro (pribli\xc5\xbeno 15,645 kron). Monetarne reforme so povzro\xc4\x8dile hitre spremembe v celotnem finan\xc4\x8dnem sektorju. Zelo hitro se je razmahnilo internetno ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo. 1. januarja 2010 je Estonija vstopila v evroobmo\xc4\x8dje in prevzela evro za svojo valuto.\n_START_SECTION_\nGozdarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGozdovi so v Estoniji najpomembnej\xc5\xa1e naravno bogastvo. V gozdarstvu je zaposlenih samo 1,5\xc2\xa0% vsega estonskega prebivalstva. Proizvede pribli\xc5\xbeno 2\xc2\xa0% celotne estonske proizvodnje toda obenem gozdarstvo prispeva pomembno surovino za lesno, papirno in pohi\xc5\xa1tveno industrijo, kjer pa je zaposlenega 6\xc2\xa0% celotnega prebivalstva._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del proizvedenih izdelkov industrij, ki so povezane z gozdarstvom je namenjenih v izvoz. Izvoz pohi\xc5\xa1tva ter lesenih hi\xc5\xa1 nara\xc5\xa1\xc4\x8da hitro. Dr\xc5\xbeave v katere izva\xc5\xbeajo tovrstne izdelkov so \xc5\xa0vedska, Finska, Nem\xc4\x8dija, Norve\xc5\xa1ka in Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo. Podjetja so razpr\xc5\xa1ena po celotni Estoniji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivilska industrija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivilska industrija je do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8dje spremembe v zadnjih nekaj letih. Estonci obo\xc5\xbeujejo doma\xc4\x8do hrano, ker menijo, da je bolj\xc5\xa1e kvalitete. Na primer, v zgodnjih 90. letih so ve\xc4\x8dino sladoleda uvozili, toda danes je dele\xc5\xbe uvoza padel na 14,5\xc2\xa0% kar je posledica tega, da so proizvodnje metode postale bolj moderne._NEWLINE_Estonsko mle\xc4\x8dno in mesno industrijo sestavljajo tako majhna kot velika podjetja. Privatno lastni\xc5\xa1tvo je najbolj raz\xc5\xa1irjeno, nekatera podjetja pa pripadajo tudi trgovskim zdru\xc5\xbeenjem. V Estoniji so najbolj priljubljene sladkarije podjetja Kalev. Podjetje je bilo ustanovljeno leta 1921.\n_START_SECTION_\nLahka industrija\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 90-ih let je ve\xc4\x8dina tekstilnih tovarn v Estoniji delalo za tuja podjetja. Izku\xc5\xa1nje so se z leti nakopi\xc4\x8dile in zdaj je situacija obratna. V druge dr\xc5\xbeave zdaj izvozijo samo dizajn (Finska, \xc5\xa0vedska, medtem ko izdelke izdelajo doma. Estonska podjetja imajo stranske pogodbe sklenjene s podjetji iz Litve, Latvije, Ukrajine, Rusije in celo Kitajske (podizvajalci) - v teh podjetjih delajo sestavne dele za izdelke, ki jih nato izdelajo v Estoniji. Estonske trgovske znamke so dandanes \xc5\xbee precej uveljavljene v tujini (Monton, Baltman)\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dna industrija\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarske spremembe so v 90. letih \xc5\xa1e posebej prizadele kemi\xc4\x8dno industrijo, saj je bilo ve\xc4\x8dino podjetij navezanih na voja\xc5\xa1ko industrijo Sovjetske Zveze, ki pa ni ve\xc4\x8d potrebovala izdelkov Estonije, ko se je le ta osamosvojila. V gospodarskem kaosu, ki je vladal v Rusiji so estonska podjetja izgubila pogodbe z ruskimi podjetji. Kemi\xc4\x8dna podjetja so se iz te zagate re\xc5\xa1ila tako, da je poiskala nove partnerje, trge in tudi nove izdelke s katerimi je bilo mo\xc4\x8d prodreti na trg. Estonska kemi\xc4\x8dna podjetja proizvajajo gnojila, kemikalije itd.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nEstonijo obi\xc5\xa1\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno 3,3 milijonov turistov vsako leto. Ve\xc4\x8dina turistov prihaja iz Finske. Ti v Estoniji ostanejo le kratek \xc4\x8das predvsem zaradi tega ker razdalje niso velike (trajekti). \xc5\xa0tevilo turistov iz Nem\xc4\x8dije in \xc5\xa0vedske konstantno nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Pomembno je glavno mesto Talin, ki ga vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de preko 200.000 obiskovalcev iz razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav (ZDA, VB)._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo turistov, ki se odpravijo v Estonijo z namenom, da bi nakupovali se je v zadnjih letih precej zmanj\xc5\xa1alo, predvsem zaradi dviga cen razli\xc4\x8dnih dobrin. Turisti, ki prihajajo z ladjami ali trajekti se nastanijo ve\xc4\x8dinoma v glavnem mestu Talin in drugih obalnih mestih. Ljudje, ki pridejo v Estonijo za dalj \xc4\x8dasa pa si pridejo ogledati naravne parke itd._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino iztr\xc5\xbeka od turizma gre v roke turisti\xc4\x8dnim in potovalnim agencijam. Ker ve\xc4\x8dji del turistov pride v Estonijo zaradi nakupovanja, le ti povzro\xc4\x8dajo velik dohodek tudi trgovinam. 10\xc2\xa0% estonskega gospodarstva je posredno in neposredno povezano s turizmom.\n_START_SECTION_\nTrgovina in storitve\n_START_PARAGRAPH_\nVse ve\xc4\x8dje nakupovanje postaja vse ve\xc4\x8dja te\xc5\xbeava toda ljudje so druga\xc4\x8dnega mnenja in nadaljujejo z velikim zapravljanjem, kljub temu da pla\xc4\x8de nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo po\xc4\x8dasi cene pa hitro. V zadnjih letih je opaziti ve\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila velikih trgovskih centrov, ki izpodrivajo majhne trgovinice. Dr\xc5\xbeavo so preplavila trgovska podjetja iz Finske, \xc5\xa0vedske pa tudi iz Latvije._NEWLINE_Preskrba z razli\xc4\x8dnimi storitvami \xe2\x80\x93 od osebnih storitev pa do rekreacije in zabave \xe2\x80\x93 nara\xc5\xa1\xc4\x8da zelo hitro.\n_START_SECTION_\nNepremi\xc4\x8dninski sektor\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja stavb je dobila zalet \xc5\xa1ele v zadnjih nekaj letih. Ljudje enostavno niso imeli denarja poleg tega pa je bilo priti do posojila precej te\xc5\xbeko. Dandanes gradijo ljudje hi\xc5\xa1e ne samo v glavnem mestu, ampak tudi v drugih ve\xc4\x8djih mestih. Sanje vsakega povpre\xc4\x8dnega Estonca so, da bi \xc5\xbeivel na pode\xc5\xbeelju blizu mesta v veliki hi\xc5\xa1i. Mesta so se morala raz\xc5\xa1iriti ravno zaradi pritiska novih priseljencev. \xc5\xa0e vedno pa ljudje se najve\xc4\x8d denarja zapravijo za obnovo starih objektov._NEWLINE_Olaj\xc5\xa1ana pridobitev posojila je spodbudila Estonce, da so za\xc4\x8deli kupovati novo pohi\xc5\xa1tvo in drugo opremo za svoja stanovanja. Cene nepremi\xc4\x8dnin se precej razlikujejo. Najvi\xc5\xa1je so cene v samem centru Talina ter ob obali.\n_START_SECTION_\nTelekomunikacije\n_START_PARAGRAPH_\nTelekomunikacije se v zadnjem \xc4\x8dasu razvijajo zelo hitro, kar je Estonijo povzpelo med prve v Evropi po razvitosti telekomunikacij. Napredek ni potekal tako gladko. Probleme so predstavljale in \xc5\xa1e vedno predstavljajo cene ra\xc4\x8dunalnikov, ki so za nekatere Estonce \xc5\xa1e vedno previsoke. Visoke so tudi cene internetnih priklju\xc4\x8dkov._NEWLINE_Estonci so hitro sprejeli mobilne telefone. Procent uporabnikov je \xc5\xbee presegel 65\xc2\xa0%. To razlaga tudi pove\xc4\x8danje razli\xc4\x8dnih mobilnih storitev (pla\xc4\x8devanje z mobitelom). V tem lahko i\xc5\xa1\xc4\x8demo razlog za upad prisotnosti stacionarnih telefonov v domovih Estoncev._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 45\xc2\xa0% celotnega prebivalstva ima dostop do interneta. Med njimi prevladujejo mladi ljudje. Raziskave so pokazale, da kar 80\xc2\xa0% tistih, ki so stari do 20 let uporablja internet. Predvidevajo, da ima skoraj 50\xc2\xa0% dru\xc5\xbein z otroki doma ra\xc4\x8dunalnik. Uporaba interneta je kljub temu v domovih manj\xc5\xa1a, ve\xc4\x8dja pa je v \xc5\xa1olah, podjetjih..._NEWLINE_Storitve, ki temeljijo na internetu in druge elektronske storitve so dosegle hitro rast (vra\xc4\x8danje dohodnine\xe2\x80\xa6)_NEWLINE_Ra\xc4\x8dunalniki so osvojili prakti\xc4\x8dno vsa podjetja. Parlamentarna zasedanja npr. uporabljajo namesto papirja ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke zaslone itd. Estonci druga\xc4\x8de niso ravno navdu\xc5\xa1eni nad internetnim nakupovanjem tako, da nakupuje preko interneta samo 7\xc2\xa0% Estoncev.\n_START_SECTION_\nTrg delovne sile\n_START_PARAGRAPH_\nZaposlenost_NEWLINE_Okoli 62\xc2\xa0% Estoncev dela v razli\xc4\x8dnih panogah storitvenega sektorja, pribli\xc5\xbeno 32\xc2\xa0% je zaposlenih v industriji medtem ko se s kmetijstvom, ribi\xc5\xa1tvom in gozdarstvom ukvarja 6\xc2\xa0% prebivalstva. Kmetijstvo zaposluje pribli\xc5\xbeno 5\xc2\xa0% delavne sile, kar je majhna \xc5\xa1tevilka, \xc4\x8de jo primerjamo z drugimi tranzicijskimi dr\xc5\xbeavami (dr\xc5\xbeave Vzhodne Evrope). V predelovalnih industrijah dela petina ljudi v lahki industriji, enako \xc5\xa1tevilo tudi v lesni in papirni industriji. 16\xc2\xa0% ljudi je zaposlenih v \xc5\xbeivilski industriji, 12\xc2\xa0% v kovinski industriji itd._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 92\xc2\xa0% estonske delovne sile predstavljajo zaposleni delavci, dele\xc5\xbe samozaposlenih zna\xc5\xa1a 5\xc2\xa0%. \xc5\xa0tevilo privatnih podjetnikov s pla\xc4\x8danimi zaposlenimi je 16 tiso\xc4\x8d kar zna\xc5\xa1a 3\xc2\xa0% populacije._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 44\xc2\xa0% estonske delavne sile je na\xc5\xa1lo delo v Talinu ali okolici. Z razliko od drugih dr\xc5\xbeav ima Estonija velik dele\xc5\xbe zaposlenih \xc5\xbeensk._NEWLINE_Nezaposlenost_NEWLINE_Z gospodarskimi reformami je mnogo ljudi izgubilo slu\xc5\xbebo, obenem pa so bila ustvarjena tudi nova delovna mesta. Kljub temu je brezposelnost za\xc4\x8dela nara\xc5\xa1\xc4\x8dati in v letu 2000 je bilo brezposelnih \xc5\xbee 13,6\xc2\xa0% ljudi. Zdaj se brezposelnost zni\xc5\xbeuje in se vrti okrog 10\xc2\xa0%._NEWLINE_Kot povsod po svetu tudi v Estoniji, mladi te\xc5\xbeko pridejo do slu\xc5\xbeb. Problem predstavlja obvladanje jezika in zaradi tega je opazen ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe brezposelnosti med rusko govore\xc4\x8dim prebivalstvom. Tisti, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo slu\xc5\xbebo se v zadnjem \xc4\x8dasu priseljujejo v mesta, ki nudijo ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za zaposlitev._NEWLINE_Nezaposlenost se je za\xc4\x8dela zvi\xc5\xa1evati v mestih, medtem ko se je na pode\xc5\xbeelju zmanj\xc5\xa1ala. Kar precej\xc5\xa1en dele\xc5\xbe zaposlenih ljudi v vaseh in manj\xc5\xa1ih mestih \xe2\x80\x93 cestni delavci, gozdarji \xe2\x80\x93 delajo dale\xc4\x8d od svojih domov. Nezaposlenost med mo\xc5\xa1kimi, ki je bila nekdaj visoka, se zmanj\xc5\xa1uje zaradi gradenj cest itd. kjer se zaposlujejo nekdanji kmetje\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Poznamo ve\xc4\x8d vzrokov za nezaposlenost, ve\xc4\x8dina je povezana z  pomanjkanjem izobrazbe. Starej\xc5\xa1i ljudje trpijo pomanjkanje razli\xc4\x8dnih novih ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ljudje niso pripravljeni presedlati na novo podro\xc4\x8dje ali pa prestati ustrezno izobra\xc5\xbeevanje \xe2\x80\x93 urjenje, izobra\xc5\xbeevanje je pogosto predrago za nezaposleno osebo._NEWLINE_Veliko \xc5\xa1tevilo nezaposlenih je povezano s pomanjkanjem usposobljene delavne sile \xe2\x80\x93 vzrok zakaj pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0% podjetnikov ne more pove\xc4\x8dati svoje proizvodnje.\n_START_SECTION_\nPla\xc4\x8de in drugi prihodki\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna pla\xc4\x8da v Estoniji zna\xc5\xa1a 430 evrov kar je malo v primerjavi z razvitimi dr\xc5\xbeavami. Pla\xc4\x8de so sicer rasle zelo hitro.Npr. leta 1992 je bila povpre\xc4\x8dna pla\xc4\x8da v Estoniji 350 evrov. Pla\xc4\x8de so najbolj pomemben vir prihodkov estonskih dru\xc5\xbein (pribli\xc5\xbeno 65\xc2\xa0%), sledijo pokojnine (18\xc2\xa0%) in razli\xc4\x8dne ugodnosti (7\xc2\xa0%). Individualno delo (predvsem kmetijstvo) da 5\xc2\xa0% celotnega prihodka. Povpre\xc4\x8dna pokojnina v Estoniji zna\xc5\xa1a 125 evrov kar je 40\xc2\xa0% povpre\xc4\x8dne estonske pla\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nCene in inflacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so povpre\xc4\x8dne cene v Estoniji v primerjavi z razvitimi dr\xc5\xbeavami ni\xc5\xbeje, so ene vi\xc5\xa1jih med dr\xc5\xbeavami Vzhodne in Srednje Evrope. Dana\xc5\xa1nje razlike niso tako drasti\xc4\x8dne \xe2\x80\x93 storitve v Estoniji so relativno poceni toda cena mnogih dobrin je primerljiva z evropskim povpre\xc4\x8djem. Obenem obstaja blago, ki ima ni\xc5\xbejo ceno od blaga v Latviji in Litvi, kjer so druga\xc4\x8de cene ni\xc5\xbeje._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji skok cen je bil v \xc4\x8dasu ko so se za\xc4\x8dele izvajati gospodarske reforme. Drugi razlog pa je bilo pomanjkanje blaga, kot posledica prekinitve starih proizvodnih stikov. Danes je mo\xc5\xbeno zaznati padanje rasti cen (v letu 2003 je bila inflacija 1.3\xc2\xa0%, kar je manj kot v EU \xe2\x80\x93 2\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nZunanja trgovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzvoz_NEWLINE_33\xc2\xa0% izvoza predstavljajo storitve (transportne in turisti\xc4\x8dne storitve). Pomembno vlogo v transportu igra pomorski promet \xe2\x80\x93 prevoz turistov ter blaga._NEWLINE_Raznolikost izvo\xc5\xbeenega blaga je precej\xc5\xa1nja \xe2\x80\x93 od hrane do elektronskih izdelkov. Velik del blaga izvo\xc5\xbeenega iz Estonije je izdelanega doma tudi tako, da druga podjetja dobavljajo surovine oz. sestavne dele (podizvajalci). Stroji in tehni\xc4\x8dna oprema igrajo najpomembnej\xc5\xa1o vlogo v estonskem izvozu. Sledi les in razli\xc4\x8dni izdelki izdelani iz lesa (papir, pohi\xc5\xa1tvo, lesene hi\xc5\xa1e). Estonija izva\xc5\xbea tudi kovinske izdelke, kemi\xc4\x8dne proizvode, razli\xc4\x8dne izdelke lahke industrije (obleke, obutev), hrano in gradbeni material._NEWLINE_Ko se je Estonija osamosvojila, je preusmerila svoje gospodarske stike iz Vzhoda na Zahod Evrope. Prvi gospodarski stiki so bili vzpostavljeni s \xc5\xa1vedskimi in finskimi podjetji. Trgovina z Latvijo in Litvo ni bila tako aktivna zaradi podobne strukture gospodarstva, kot posledica sovjetskega gospodarskega sistema tako, da te tri dr\xc5\xbeave niso imele s \xc4\x8dim trgovati. Skozi \xc4\x8das je Estonija oblikovala tesnej\xc5\xa1e stike s podjetji Zahodne Evrope._NEWLINE_Finska in \xc5\xa0vedska dr\xc5\xbeita pomembno pozicijo v estonskem izvozu. Pomemben dele\xc5\xbe izvoza pa gre tudi v druge evropske dr\xc5\xbeave, \xc5\xa1e posebej v Nem\xc4\x8dijo, VB, Dansko in Nizozemsko._NEWLINE_Tehni\xc4\x8dni izdelki ter stroji dolo\xc4\x8dajo glavni dele\xc5\xbe blaga izvo\xc5\xbeenega v Finsko, \xc5\xa0vedsko in Nem\xc4\x8dijo._NEWLINE_Vloga Rusije v estonskem izvozu je zanemarljiva in predstavlja samo 4\xc2\xa0% vsega izvoza. Eno tretjino izvoza predstavljajo kemi\xc4\x8dni izdelki, 1/5 predstavljajo prevozna sredstva (vozila kupljena od Estonije). Pomemben del izvoza v Rusijo so tudi visoko kvalitetna goriva, tehni\xc4\x8dni izdelki ter stroji. V Ukrajino izvozi Estonija pribli\xc5\xbeno 1,8\xc2\xa0% vsega svojega izvoza (ve\xc4\x8dinoma ribji izdelki)._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 7\xc2\xa0% estonskega izvoza gre v Litvo in pribli\xc5\xbeno 4\xc2\xa0% v Latvijo. Od Estonije dobita \xc5\xbeivilske izdelke, kemi\xc4\x8dne izdelke, kovine in kovinske izdelke, tehni\xc4\x8dne izdelke, obleke (Latvija) ter tudi elektriko (Litva)._NEWLINE_Uvoz_NEWLINE_Odstotek storitev v uvozu Estonije zna\xc5\xa1a 1/5 celotnega uvoza. Razli\xc4\x8dne transportne in turisti\xc4\x8dne storitve so najpomembnej\xc5\xa1e v uvozu. Transportne storitve so v ve\xc4\x8dji meri odvisne od konkurence ter gospodarskega razvoja medtem ko npr. estonski letalski prevoznik zmanj\xc5\xa1uje pomen drugih letalskih prevoznikov iz tujine._NEWLINE_Estonija uva\xc5\xbea razli\xc4\x8dno tehni\xc4\x8dno opremo, stroje, vozila, ki dosegajo visok odstotek v uvozu Estonije. Pomemben dele\xc5\xbe dosega tudi najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1i surov material (kovine, les, gorivo). Estonija uva\xc5\xbea tudi vse druge vrste potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kih dobrin oz. blaga, obleke, gospodinjske aparate ter doma\xc4\x8do elektroniko (doma ne proizvajajo). Z raznovrstnostjo estonskega gospodarstva se je uvoz najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega blaga precej zmanj\xc5\xa1al toda pogosto so cene izdelkov, ki so izdelani v Estoniji dra\xc5\xbeji od uvo\xc5\xbeenih izdelkov._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina izdelkov Estonija uva\xc5\xbea iz Evropske Unije (Finska). Veliko finskih podjetij je raz\xc5\xa1irilo svoje poslovanje v Estonijo zato veliko blaga in surovin pride iz Finske._NEWLINE_Razen Rusije in Ukrajine, Estonija blago uva\xc5\xbea tudi iz Belorusije in dr\xc5\xbeav Centralne Azije. Uvoz goriv iz Rusije po\xc4\x8dasi a vztrajno pada in je zdaj padel \xc5\xbee na 30\xc2\xa0%. Obenem pa se je pove\xc4\x8dal uvoz lesa, prevoznih sredstev (vlaki), kovin in kemi\xc4\x8dnih izdelkov._NEWLINE_Namesto Rusije zdaj dobiva Estonija ve\xc4\x8dina goriv iz Latvije, kjer obratuje rafinerija. Latvija zalaga Estonijo tudi z razli\xc4\x8dnimi prehrambnimi izdelki in kemi\xc4\x8dnimi izdelki medtem ko Litva prispeva les ter razli\xc4\x8dne tehni\xc4\x8dne izdelke in stroje.'