b'\n_START_ARTICLE_\nCorreggio\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAntonio Allegri se je rodil v Correggiu v Italiji, majhnem mestecu v bli\xc5\xbeini Reggio Emilia. Datum rojstva je negotov (okoli 1489). Njegov o\xc4\x8de je bil najbr\xc5\xbe trgovec. Sicer je o Correggiovem zgodnjem \xc5\xbeivljenju ali usposabljanju malo znanega. Pogosto domnevajo, da je prvo umetni\xc5\xa1ko izobrazbo dobil od o\xc4\x8detovega brata, slikarja Lorenza Allegri. _NEWLINE_V letih 1503 - 1505 je bil vajenec pri Francescu Bianchi Ferrariju v Modeni, kjer se je verjetno seznanil z umetnikoma kot sta bila Lorenzo Costa in Francesco Francia. Dokaz o tem lahko najdemo v njegovih prvih delih. Po potovanju v Mantovo leta 1506, se je vrnil v Correggio, kjer je ostal do leta 1510. V tem obdobju je naslikal \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje otroka s sveto Elizabeto in Janezom, ki ka\xc5\xbee jasne vplive Coste in Andrea Mantegna. Leta 1514 se je verjetno kon\xc4\x8dal tri tonde (renesan\xc4\x8dni izraz za okroglo umetni\xc5\xa1ko delo) za cerkev Sant\' Andrea v Mantovi in se nato vrnil v Correggio, kjer je, kot neodvisen in bolj znan umetnik, podpisal pogodbo za oltar Matere bo\xc5\xbeje v tamkaj\xc5\xa1njem samostanu Svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka (zdaj v Gem\xc3\xa4ldegalerie, Dresden).\n_START_SECTION_\nDelo v Parmi\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1516 je bil Correggio v Parmi, kjer je pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino preostanka svoje kariere. Tu se je spoprijateljil Michelangelom Anselmijem, vidnim manieristi\xc4\x8dnim slikarjem. Leta 1519 se je poro\xc4\x8dil z Girolamo Francesco di Braghetis, ki je umrla leta 1529. Eden njegovih sinov, Pomponio Allegri je postal nepomemben slikar. Iz tega obdobja so Marija in dete z mladim sv. Janezom in Kristusom, ki zapu\xc5\xa1\xc4\x8da mater in izgubljeno delo Marija Albinea._NEWLINE_Correggio je kot prvo ve\xc4\x8dje naro\xc4\x8dilo izdelal (februar-september 1519) dekoracijo stropa zasebne jedilnice predstojnice (Giovanna Piacenza) samostana Sv. Pavla, imenovano Camera di San Paolo v Parmi. Tu je naslikal vrtno uto odprto pogledom igrivih kerubov. Pod okulusom so lunete s podobami z navidezno enobarvnega marmorja. Kamin ima fresko s podobo Diane. Ikonografija sistema je kompleksna in zdru\xc5\xbeuje slike klasi\xc4\x8dnega marmorja z muhasto pisanimi bambini. Medtem ko se sklicuje na posvetne freske v pala\xc4\x8di Villa Farnesina v Rimu, je prav presenetljiva nova oblika notranje opreme._NEWLINE_Nato je naslikal iluzionisti\xc4\x8dno Vizija sv. Janeza na Patmosu (1520-1521) za kupolo cerkve San Giovanni Evangelista. Tri leta kasneje je okrasil kupolo katedrale v Parmi z osupljivo podobo Marijino vnebovzetje, natrpan s plastmi umikajo\xc4\x8dih likov v perspektivi Melozzo (Sotto in su - Iluzionisti\xc4\x8dno slikarstvo).  Ti dve deli predstavljata zelo sve\xc5\xbe iluzionisti\xc4\x8dni sotto in su uporabljen pri izbo\xc4\x8deni dekoraciji, ki sta imeli velik vpliv na mnoge prihodnje umetnike fresk ( Carlo Cignani v svoji freski Marijino vnebovzetje v stolni cerkvi Forl\xc3\xac, Emilia-Romagna, Gaudenzio Ferrari v svojih freskah v kupoli Santa Maria dei Miracoli v Saronno, Lombardija, Il Pordenone v svoji zdaj \xc5\xbee izgubljeni freski iz Trevisa, Bene\xc4\x8dija in baro\xc4\x8dnih primerih Lanfranca in Baciccia v rimskih cerkvah). Slikar ustvarja pripoved in dekoracijo z iluzionisti\xc4\x8dno zabrisano arhitekturno stre\xc5\xa1no ravnino in s perspektivo potisne k bo\xc5\xbeanski neskon\xc4\x8dnosti. Recesija in gibanje sta vsebovana v likih s slutnjo dinamike, ki bi zaznamovala baro\xc4\x8dno slikarstvo._NEWLINE_Druge mojstrovine so \xc5\xa1e \xc5\xbdalovanje in Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo \xc5\xa1tirih svetnikov (Martirio di quattro santi), obe v Galleria Nazionale v Parmi. \xc5\xbdalovanje predstavlja redkost v italijanskem slikarstvu pred tem \xc4\x8dasom. Mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo je tudi izjemno kot primer vpliva na kasnej\xc5\xa1e baro\xc4\x8dne kompozicije, kot so Berninijeve Resnica je in Ercole Ferrata Smrt v Saint Agnes, ki prikazuje navdu\xc5\xa1enega svetnika pri vstopu v mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nMitolo\xc5\xa1ka serija temelje\xc4\x8da na Ovidovih Metamorfozah\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg svojih verskih upodobitev je Correggio naslikal sedaj znani niz slik, ki prikazujejo Ljubezen Jupitra, kot je opisano v Ovidovih Metamorfozah. Seksapilna serija je bila izdelana po naro\xc4\x8dilu Federica II. Gonzage iz Mantove in je verjetno krasila zasebno Ovidovo sobo v Palazzo Te. Ob obisku svetega rimskega cesarja Karla V. so zapustile Italijo v letih po njihovem dokon\xc4\x8danju._NEWLINE_Slika Leda z labodom, zdaj v Staatliche Museen v Berlinu , je povzro\xc4\x8dila razburjenje: v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du slike Leda dr\xc5\xbei v naro\xc4\x8dju laboda, in na desni srame\xc5\xbeljiva a zadovoljna devica. Danaja, zdaj v Galeriji Borghese v Rimu, prikazuje dekle, ki jo obliva zavesa pozla\xc4\x8denega bo\xc5\xbejega de\xc5\xbeja. Njen spodnji del trupa je delno zakrit z listi, Danaja se zdi bolj skromna in navdu\xc5\xa1ena kot Tizianova razli\xc4\x8dica iz leta 1545 na isto temo, kjer je de\xc5\xbe prikazan bolj natan\xc4\x8dno. Sliko, ki so neko\xc4\x8d imenovali Antiopa in satir, je zdaj pravilno prepoznana kot Venera in Kupid s satirom._NEWLINE_Slika Ganimeda ugrabi orel prikazuje mladeni\xc4\x8da, ki se dviga v vi\xc5\xa1ino v med ljubezenskim letom. Nekateri so to interpretirali kot zvezo mo\xc5\xa1kega in orla ali kot metaforo za evangelista Janeza. Vendar pa, glede na to eroti\xc4\x8dno ozadje te in drugih slik, se to ne zdi verjetno. Ta slika in mojstrovina Jupiter in Io, sta v Kunsthistorisches Museum na Dunaju.\n_START_SECTION_\nVrednotenje\n_START_PARAGRAPH_\nCorreggia se spomnjajo njegovi sodobniki kot tema\xc4\x8dnega, melanholi\xc4\x8dnega in introvertiranega. Enigmati\xc4\x8den in eklekti\xc4\x8den umetnik se zdi, da se je pojavil brez ve\xc4\x8djega usposabljanja. Poleg vpliva Coste, je nanj precej vplival slog Mantegne, od katerega je prevzel in zanimanje za iluzionizem. Vpliv Leonarda da Vincija pa je bila uporaba u\xc4\x8dinkov sfumata -gradacije barv in tonov. Njegova dela danes \xc5\xa1tejejo kot revolucionarna in vplivna na naslednje umetnike. Pol stoletja po njegovi smrti je dela dobro poznal Vasari, ki je menil, da ni imel dovolj "rimskega", da bi bil bolj\xc5\xa1i slikar. V 18. in 19. stoletju so njegova dela pogosto opazili tuji obiskovalci v Italiji, kar je vodilo k prevrednotenju njegove umetnosti v obdobju romantike. Let Matere bo\xc5\xbeje v kupoli katedrale v Parmi je navdihnila mnoge scenografske dekoracije v posvetnih in verskih pala\xc4\x8dah v tem obdobju._NEWLINE_Corregiovi iluzionisti\xc4\x8dni poskusi, v katerih nami\xc5\xa1ljeni prostori nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo resni\xc4\x8dne, se zdi, da so predvideli \xc5\xa1tevilne elemente manieristi\xc4\x8dnega in baro\xc4\x8dnega sloga. Videti je, da so spodbudili tudi vnuka, Giovannino di Pomponio Allegri (1521-1593). Corregio ni imel nobenih neposrednih u\xc4\x8dencev izven Parme, kjer je vplival na delo umetnikov: Giovanni Maria Francesca Rondani, Parmigianino, Bernardo Gatti, Francesco Madonnina in Giorgio Gandini del Grano.'