b"\n_START_ARTICLE_\nLudvik XIV. Francoski\n_START_SECTION_\nFrancija pred Ludvikom XIV.\n_START_PARAGRAPH_\nPo frondi je kardinal Mazarin, ki je vladal namesto mladega Ludvika XIV., prisilil \xc5\xa0panijo, da je podpisala pirenejski mir (1659). Francija je s tem mirom pridobila nekaj ozemlja na jugu, trdno mejo v Pirenejih in \xc5\xbeenitno pogodbo med Ludvikom XIV. in najstarej\xc5\xa1o h\xc4\x8derko \xc5\xa1panskega kralja Filipa IV\n_START_SECTION_\nLudvik XIV. pride na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nPo Mazarinovi smrti (1661) je pri\xc5\xa1el na oblast Ludvik XIV. ter nadaljeval absolutisti\xc4\x8dno politiko svojih predhodnikov. Obnovil je vladarske predpravice, odpravil polo\xc5\xbeaj prvega ministra, visoko plemstvo je zadol\xc5\xbeil za razne slu\xc5\xbebe na dvoru ali pa mu je dajal denarne podpore, tako da je postalo popolnoma odvisno od njegove milosti, ter utrjeval svoj polo\xc5\xbeaj kralja po bo\xc5\xbeji pravici, son\xc4\x8dnega kralja. \xc5\xa0kof Bossuet je v Razpravi o svetovni zgodovini in v spisu Politika, teoreti\xc4\x8dno upravi\xc4\x8dil in utemeljil veljavnost bo\xc5\xbeanskega poslanstva son\xc4\x8dnega kralja.\n_START_SECTION_\nPopolna vladavina Ludvika XIV.\n_START_PARAGRAPH_\nPo t. i. frondi je bilo v Franciji naslednje stoletje zelo malo uporov. Nobenega med plemi\xc4\x8di, le en protestantski in nekaj kme\xc4\x8dkih uporov. Namesto tega je kralj spodbujal vero v svoj polbo\xc5\xbeanski polo\xc5\xbeaj. Ve\xc4\x8dina monarhov celinske Evrope je imela Ludvika za mojstra vladarskih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Vendar tudi Ludvikova vladavina ni bila popolna. Za bli\xc5\xa1\xc4\x8dem in dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kimi uspehi so se skrivali problemi v notranji strukturi dr\xc5\xbeave, duhovna nesvoboda, razmajane dr\xc5\xbeavne finance in nazadovanje v gospodarstvu. Ob gradnji pala\xc4\x8de v Versaillesu je postala zelo o\xc4\x8ditna Ludvikova mo\xc4\x8d, ki se je kazala tudi v pravilih vedenja in \xc5\xbeivljenja na dvoru. Ludvik je zopet vpeljal intendante ter z njimi okrepil civilno oblast. Zdaj je lahko kralj posegal v vsakdanje \xc5\xbeivljenje navadnih ljudi. Kaj takega je bilo prej nepredstavljivo. Zdaj so imeli natan\xc4\x8dno predpisane obleke, pla\xc4\x8de, vedenje in verovanje. Mo\xc4\x8d Ludvika XIV. je postala tako reko\xc4\x8d absolutna. Dr\xc5\xbeave ni ve\xc4\x8d delil z vrhovnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, plemi\xc4\x8di ali protestanti. To povejo tudi besede, ki mu jih pripisujejo:\xc2\xa0\xc2\xbbL'etat, c'est moi\xc2\xab\xc2\xa0-\xc2\xa0\xc2\xbbDr\xc5\xbeava, to sem jaz.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ki absolutizem\n_START_PARAGRAPH_\nAbsolutizem je bil najbolj viden v voja\xc5\xa1kih zadevah. Ludvik XIV. je veliko raziskoval. Vsaki\xc4\x8d si je Francija mo\xc4\x8dneje utrdila meje in se bolj zavarovala pred tujimi vpadi. Toda za to je bila potrebna vedno ve\xc4\x8dja armada.\n_START_SECTION_\nIzvor vzdevka\n_START_PARAGRAPH_\nLudvika XIV. so poimenovali Son\xc4\x8dni kralj (fr. Le Roi Soleil). Vzdevek dolguje vlogi Sonca, ki jo je igral pri petnajstih letih v Baletu no\xc4\x8di, kjer je na glavi nosil ogromno masko sonca. V \xc4\x8dasu njegovih sodobnikov ni bilo nenavadno, da so se kralji ukvarjali z baletom. Med drugim je v njih rad plesal njegov o\xc4\x8de Ludvik XIII."