b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Pliski\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Nikifor I. leta 802 zasedel bizantinski prestol, je nameraval celotno ozemlje Bolgarije ponovno priklju\xc4\x8diti k svojemu cesarstvu. Na prvem pohodu leta 807 je zaradi zarote v prestolnici pri\xc5\xa1el samo do Odrina in ni dosegel nobenega voja\xc5\xa1kega uspeha. Njegov napad je dal bolgarskemu kanu Krumu dober povod za napad na Bizantinsko cesarstvo, katerega glavni cilj je bil raz\xc5\xa1iritev dr\xc5\xbeave proti jugu in jugozahodu. Naslednje leto so Bolgari prodrli v dolino reke Strume in porazili Bizantince. Zaplenili so 1.100 litrov zlata in pobili veliko nasprotnikovih vojakov, med njimi tudi vse stratege in ve\xc4\x8dino komandantov. Leta 809 je Krum osebno oblegal mo\xc4\x8dno utrjeno Sofijo in jo osvojil, potem pa pobil celoten garnizon 6.000 vojakov.\n_START_SECTION_\nPriprave na napad\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 811 je bizantinski cesar Nikifor I. organiziral velik vojni pohod, na katerem bi enkrat za vselej osvojil in pokoril Bolgare. Zbral je ogromno vojsko iz anatolskih in evropskih tem in svoje osebne stra\xc5\xbee. Vojski so se pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1tevilne iregularne \xc4\x8dete, ki so pri\xc4\x8dakovale hitro zmago in obilen plen. Lahko zmago je pri\xc4\x8dakoval tudi Nikifor, zato ga je spremljala ve\xc4\x8dina visokih dr\xc5\xbeavnih uradnikov in plemstvo, vklju\xc4\x8dno s sinom Stavrakijem in svakom Mihaelom Rangabom.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem, ko je Nikifor s svojo vojsko plenili po bolgarski prestolnici, je Krum mobiliziral prebivalstvo, tudi \xc5\xbeenske, in avarske najemnike, in pripravljal pasti in zasede na gorskih prelazih. Nikifor je prvotno nameraval nadaljevati pohod skozi Mezijo do Serdice in se \xc5\xa1ele nato vrniti v Konstantinopel, ko je izvedel za priprave na bitko pa je svojo odlo\xc4\x8ditev spremenil in za vrnitev izbral najkraj\xc5\xa1o pot. \xc5\xa0e vedno pretirano samozavestnemu cesarju se ni zdelo potrebno, da bi pred glavnino vojske poslal izvidnico. 25. julija je njegova vojska vstopila v Vrbi\xc5\xa1ki prelaz in konjeniki so mu sporo\xc4\x8dili, da je pot zaprta z debelimi lesenimi pregradami in da jih v vseh okoli\xc5\xa1kih vzpetin opazujejo Krumovi izvidniki. Cesar je postal pani\xc4\x8den in \xc5\xa1e preden so se Bizantinci lahko umaknili, so Bolgari zaprli tudi vhod v dolino._NEWLINE_Nikifor, ki ni zmogel \xc4\x8delno napasti ene od palisad, se je, kljub pro\xc5\xa1njam njegovih generalov, preprosto utaboril. Morala Bizantincev se je v treh dneh mo\xc4\x8dno zrahljala, ker so bolgarski vojaki stalno udarjali po svojih \xc5\xa1\xc4\x8ditih in jih zasmehovali._NEWLINE_Tretjo no\xc4\x8d so Bolgari zbrali svoje \xc4\x8dete in stisnili obro\xc4\x8d okoli ujetega nasprotnika. Ob zori so navalili nanje in za\xc4\x8deli pobijati pani\xc4\x8dne in popolnoma zmedene Bizantince. Najprej so napadli cesarske gardiste, ki so se brezuspe\xc5\xa1no upirali, dokler jih niso pobili. Ko so druge enote videle njihov propad, so pobegnile z boji\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Bizantinska vojska je na begu proti jugu naletela na kalno reko, ki jo je bilo te\xc5\xbeko pre\xc4\x8diti. Ker niso dovolj hitro na\xc5\xa1li primerne plitvine, je mnogo vojakov popadalo v reko in utonilo. Prednji oddelki konjenice so obti\xc4\x8dali v re\xc4\x8dnem blatu, tako da so jih tisti, ki so prihajali za njimi, poteptali. Re\xc4\x8dno korito se je napolnilo s trupli in Bolgari so kar po njih pre\xc4\x8dili reko in nadaljevali z zasledovanjem. Bizantinci, ki so uspeli priti preko reke, so naleteli na visoko in debelo leseno pregrado. Mnogo vojakov, ki je preplezalo pregrado, je popadalo v globok jarek, ki je bil izkopan na drugi strani pregrade in se ubilo ali polomilo in kasneje umrlo od \xc5\xbeeje in lakote. Vojaki so se posku\xc5\xa1ali prebiti tudi tako, da so na ve\xc4\x8d mestih za\xc5\xbegali pregrado, vendar so med prerivanjem pri prehodu \xc4\x8deznjo skupaj z gore\xc4\x8do pregrado popadali v jarek. Bizantinska vojska je bila popolnoma uni\xc4\x8dena._NEWLINE_Poraz je pre\xc5\xbeivelo samo nekaj udele\xc5\xbeencev in ve\xc4\x8dina njih je kmalu po vrnitvi domov umrla. Najbolj slavna \xc5\xbertev je bil seveda cesar Nikifor I., ki je po pri\xc4\x8devanju zgodovinarjev umrl na kupu gnoja dan po bitki. Izro\xc4\x8dilo pravi, da so njegovo glavo nataknili na kopje in iz nje naredili \xc4\x8da\xc5\xa1o za vino. Nikiforjevega sina Stavrakija, ki je bil ranjen v vrat in paraliziran, je re\xc5\xa1ila cesarjeva telesna stra\xc5\xbea. \xc5\xa0est mesecev kasneje je zaradi posledic umrl.'