b'\n_START_ARTICLE_\nSne\xc5\xbenik\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbenik\xc2\xa0(1796 m) je \xc5\xa1iroka, velika\xc2\xa0kra\xc5\xa1ka\xc2\xa0planota\xc2\xa0(85\xc2\xa0km\xc2\xb2), ki proti severozahodu preide v\xc2\xa0Javornike, proti jugovzhodu v\xc2\xa0Gorski kotar, na severozahodni meji na Zgornjo\xc2\xa0Pivko, na jugozahodu na dolino\xc2\xa0Reke, na vzhodu na\xc2\xa0Babno polje\xc2\xa0in\xc2\xa0Lo\xc5\xa1ko dolino.Vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de Sne\xc5\xbenik pribli\xc5\xbeno 50.000 turistov.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1je je mo\xc4\x8dno zakraselo, prevladuje kredni apnenec, na vrhu Sne\xc5\xbenika je precej jurskega apnenca, ki se pojavlja tudi na obmo\xc4\x8dju Gomanc. Dolomita je malo. Sne\xc5\xbenik ima narivno zgradbo, \xc4\x8delo nariva poteka po ju\xc5\xbeni strani planote od Kne\xc5\xbeaka do dr\xc5\xbeavne meje in \xc5\xa1e \xc4\x8dez._NEWLINE_Prevladujejo vi\xc5\xa1ine 800\xe2\x80\x931400 m, osrednja gmota Sne\xc5\xbenika z Velikim Sne\xc5\xbenikom (1796 m) in Malim Sne\xc5\xbenikom (1694 m) se vzpenja vi\xc5\xa1je, medtem ko je izven osrednje gmote najvi\xc5\xa1ja Travica (1503 m) v bli\xc5\xbeini Jelenove lu\xc5\xbee v jugozahodnem delu planote, ki je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i slovenski tiso\xc4\x8dpetstotak. V zadnji ledeni dobi je dele Sne\xc5\xbenika zajela poledenitev. Na ve\xc4\x8d mestih so nastale neizrazite morene ali pobo\xc4\x8dna meli\xc5\xa1\xc4\x8da. Najve\xc4\x8d ledenodobnih usedlin je ohranjenih na Gomancah. Tam so se v jezeru za moreno odlo\xc5\xbeili peski, mivka in pasovite gline. Kra\xc5\xa1ko povr\xc5\xa1je pa je poleg pleistocenske poledenitve oblikovalo predvsem kemi\xc4\x8dno raztapljanje apnenca. Pokrajina je v grobem uravnana, v drobnem pa razjedena. Povr\xc5\xa1inske kra\xc5\xa1ke oblike so velike, tudi nad 100 m globoke kra\xc5\xa1ke doline (Leskova dolina, Ma\xc5\xa1un, Grda draga). Svet je te\xc5\xbeko prehoden, ve\xc4\x8dje in manj\xc5\xa1e vrta\xc4\x8de se pojavljajo precej na gosto, na povr\xc5\xa1ju je veliko \xc5\xbelebi\xc4\x8dev, \xc5\xa1kavnic in \xc5\xa1krapelj. Znanih je okrog 300 kra\xc5\xa1kih jam in brezen, najgloblje je Brezno Bogomila Brin\xc5\xa1ka (506 m).\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nKljub veliki namo\xc4\x8denosti je planota brez povr\xc5\xa1inskih vod. Del padavin odteka proti izvirom Reke, v Piv\xc5\xa1ko kotlino, na Lo\xc5\xa1ko polje, del pa proti \xc4\x8cabranki, Kolpi in Rije\xc4\x8dini. Zaradi nenaseljenosti je voda Bistrice, Podstenj\xc5\xa1ka in Obrha primerna za vodno oskrbo._NEWLINE_Sne\xc5\xbenik spada med najbolj namo\xc4\x8dene dele v Sloveniji, letno pade do 3000\xc2\xa0mm padavin,na obmo\xc4\x8dju Gomanc tudi do 4000\xc2\xa0mm letno  Najve\xc4\x8d padavin je v hladni polovici leta, predvsem novembra, decembra in januarja, najmanj pa julija in avgusta. Ve\xc4\x8dina zimskih padavin je v obliki snega, ki oble\xc5\xbei v globljih vrta\xc4\x8dah in kra\xc5\xa1kih kotanjah do poletja. Najve\xc4\x8d snega so izmerili leta 1976, in sicer 178\xc2\xa0cm. Zaradi vi\xc5\xa1ine in obilnih padavin so temperature ni\xc5\xbeje, k sve\xc5\xbeini prispeva znatna prevetrenost, precej\xc5\xa1nja obla\xc4\x8dnost, veliko \xc5\xa1tevilo de\xc5\xbeevnih dni in manj son\xc4\x8dnega obsevanja. Na meteorolo\xc5\xa1ki postaji Gomance je srednja letna temperatura 6,7\xc2\xa0\xc2\xb0C, julijska okrog 15,5\xc2\xa0\xc2\xb0C, januarska pa -3,5\xc2\xa0\xc2\xb0C. Na leto je 127 dni s povpre\xc4\x8dnimi temperaturami pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Pogosto se pojavlja \xc5\xbeled.\n_START_SECTION_\nPrst, flora in favna\n_START_PARAGRAPH_\nNa apnencu je nastala tenka in nesklenjena odeja prsti, prevladuje kamnito povr\xc5\xa1je, ve\xc4\x8d prsti je na morenah in gru\xc5\xa1\xc4\x8du v dnu ve\xc4\x8djih kotanj. Na jugozahodne strani med Zgornjo Pivko in dolino Reke so bili gozdovi izkr\xc4\x8deni v obse\xc5\xbene pa\xc5\xa1nike za pa\xc5\xa1o drobnice. Pasli so tudi po gozdovih do vrha Velikega Sne\xc5\xbenika. V sklenjenih gozdovih prevladuje dinarski gozd bukve in jelke, zlasti v nadmorski vi\xc5\xa1ini 700\xe2\x80\x931200 m. Pora\xc5\xa1\xc4\x8da ve\xc4\x8dji del planote, na severni strani sega do dolin, ni\xc5\xbeje preide v dinarske podgorske bukove sestoje. V vi\xc5\xa1inah 1400\xe2\x80\x931600 m so zelo raz\xc5\xa1irjene zdru\xc5\xbebe visokogorskih bukovih gozdov, ki segajo do gozdne meje. Najvi\xc5\xa1je vrhove Sne\xc5\xbenika pora\xc5\xa1\xc4\x8da ru\xc5\xa1je ali trava._NEWLINE_Nenaseljenost in te\xc5\xbeka dostopnost zaradi drobne povr\xc5\xa1inske raz\xc4\x8dlenjenosti sta dolgo ovirali izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje lesnega bogastva, zato so  marsikje  ohranjene avtohtone gozdne zdru\xc5\xbebe. V 20. stoletje se je s prometom po \xc5\xbeeleznici odprlo \xc5\xa1iroko tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de in za\xc4\x8delo intenzivnej\xc5\xa1e izrabljanje. Za ohranitev dinarskih visokogorskih bukovih gozdov je bil ustanovljen gozdni rezervat \xc5\xbddrocle, ki le\xc5\xbei na obronkih Sne\xc5\xbenika v nadmorski vi\xc5\xa1ini od 1300 do 1478 m. Gosta mre\xc5\xbea gozdnih cest omogo\xc4\x8da odva\xc5\xbeanje lesa v lesnopredelovalne obrate na obrobju planote._NEWLINE_Flora sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote je srednjeevropska, z mo\xc4\x8dno primesjo ju\xc5\xbenoevropskih vrst, nad gozdno mejo je visokogorska. Sestavljajo jo vrste iz Alp in z Balkanskega polotoka, zlasti iz Dinarskega gorstva. Geobotani\xc4\x8dno je zanimiv vegetacijski obrat v ulekninah in kra\xc5\xa1kih kotanjah na severni strani planote. Robove kotanj prera\xc5\xa1\xc4\x8da bukovje, ni\xc5\xbeje prevladujejo \xc4\x8disti smrekovi sestoji, ki jim proti dnu sledi ru\xc5\xa1je in trava. V obse\xc5\xbenih gozdovih \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeivalske vrste, tudi velike zveri (volk, ris, rjavi medved). \xc4\x8cezmerno namno\xc5\xbeena srnjad in jelenjad ter ponovno naseljeni mufloni delajo v gozdovih z objedanjem vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkov precej\xc5\xa1njo \xc5\xa1kodo.\n_START_SECTION_\nRegijski park Sne\xc5\xbenik\n_START_PARAGRAPH_\nPredvideni regijski park naj bi obsegal dele osmih ob\xc4\x8din: Bloke, Cerknica, Ilirska Bistrica, Logatec, Lo\xc5\xa1ka dolina, Lo\xc5\xa1ki potok, Pivka in Postojna._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju predvidenega parka so \xc5\xa1tevilne ogro\xc5\xbeene in endemi\xc4\x8dne vrste rastlin, redke in endemi\xc4\x8dne vrste \xc5\xbeivali, klasi\xc4\x8dna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeivali ter edina gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da v Sloveniji._NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina predvidenega parka je pribli\xc5\xbeno 1000\xc2\xa0km\xc2\xb2, na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeivi 12.000 ljudi v 100 vaseh._NEWLINE_Zato, ker je bilo treba \xc5\xa1\xc4\x8dititi naravno okolje, je bilo obmo\xc4\x8dje Malega in Velikega Sne\xc5\xbe\xc2\xadnika leta 1964 razgla\xc5\xa1eno za naravni rezervat.\n_START_SECTION_\nUNESCO-va dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nNa 41. zasedanju UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki se je odvijalo v Krakovu na Poljskem med 2. in 12. julijem 2017 je bil del Sne\xc5\xbenik (\xc5\xbddrocle)(45\xc2\xb057\xe2\x80\xb227\xe2\x80\xb3N 14\xc2\xb046\xe2\x80\xb241\xe2\x80\xb3E) dodan kot \xc4\x8dezmejna raz\xc5\xa1iritev obmo\xc4\x8dja svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc2\xbbprvotnih bukovih gozdov Karpatov in drugih regij Evrope\xc2\xab\xc2\xa0(Nem\xc4\x8dija, Slova\xc5\xa1ka, Ukrajina) (Primeval Beech Forests of the Carpathians and Other Regions of Europe), ki se sedaj razteza \xc4\x8dez 12 dr\xc5\xbeav (Albanija, Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrva\xc5\xa1ka, Nem\xc4\x8dija, Italija, Poljska, Romunija, Slova\xc5\xa1ka, Slovenija, \xc5\xa0panija, Ukrajina).'