b'\n_START_ARTICLE_\nOlomuc\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustnem izro\xc4\x8dilu naj bi na prostoru Olomuca stala rimska trdnjava Iuliomontium, vendar o njej ni nobenega pisnega dokaza. Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so odkrila ostanke rimskega voja\xc5\xa1kega tabora iz \xc4\x8dasa markomanskih vojn v poznem 2. stoletju n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV 6. stoletju so se v regijo priselili Slovani. V sedanji mestni \xc4\x8detrti Povel ju\xc5\xbeno od mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da se je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku 7. stoletja razvilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di. Okoli leta 810 je lokalnega slovanskega vladarja porazila vojska velikomoravskih vladarjev in uni\xc4\x8dila naselje Olomuc-Povel._NEWLINE_Novo utrjeno leseno naselje, v katerem je bila rezidenca velikomoravskega guvernerja, se je razvilo v sedanjih P\xc5\x99edhrad\xc3\xadh. Naselje je pre\xc5\xbeivelo propad Velikomoravske leta 907 in postopoma preraslo v prestolnico province Moravske._NEWLINE_Leta 1063 je bila ustanovljena olomu\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija. \xc5\xa0kofija je bila morda ponovno ustanovljena, ker polo\xc5\xbeaja moravskih \xc5\xa1kofov v 10. stoletju iz obstoje\xc4\x8dih dokumentov ni mogo\xc4\x8de zanesljivo ugotoviti. \xc4\x8ce niso bili samo misijonarski \xc5\xa1kofi, ampak predstavniki ostankov neke regularne cerkvene organizacije, so zelo verjetno imeli sede\xc5\xbe prav tu. \xc5\xa0kofija je bila leta 1777 povi\xc5\xa1ana v nad\xc5\xa1kofijo. \xc5\xa0kofje so po poru\xc5\xa1enju cerkve sv Petra leta 1141 svoj sede\xc5\xbe preselili v cerkev sv. Ven\xc4\x8deslava. Datum selitve je sporen, ker bi se selitev lahko zgodila tudi leta 1131 ali 1134 med \xc5\xa1kofovanjem Jind\xc5\x99icha Zd\xc3\xadka. \xc5\xa0kofova pala\xc4\x8da je bila zgrajena v romanskem slogu. \xc5\xa0kofje so posedovali velike zemlji\xc5\xa1ke posesti, zlasti v severni Moravski, in so bili eni od najbogatej\xc5\xa1ih posestnikov v regiji._NEWLINE_Olomuc se je razvil v eno od najpomembnej\xc5\xa1ih naselij na Moravskem s sede\xc5\xbeem vlade P\xc5\x99emyslov in apana\xc5\xbeo enega od princev. Leta 1306 se je v mestu ustavil kralj Ven\xc4\x8deslav III. na svojem pohodu na Poljsko, kjer je nameraval spopasti z Vladislavom I. Poljskim za poljsko krono. Kralj je bil na pohodu umorjen in dinastija P\xc5\x99emyslov je izumrla._NEWLINE_Mesto Olomuc je bilo uradno ustanovljeno sredi 13. stoletja in postalo eno od najpomembnej\xc5\xa1ih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d in sredi\xc5\xa1\xc4\x8d politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di v regiji. V srednjem veku je bil najve\xc4\x8dje mesto na Moravskem in z Brnom tekmoval za polo\xc5\xbeaj moravske prestolnice. Svoj polo\xc5\xbeaj je dokon\xc4\x8dno izgubil med tridesetletno vojno, ko so ga od leta 1642 do 1650 okupirali \xc5\xa0vedi._NEWLINE_Leta 1235 so Evropo napadli Mongoli. Po bitki pri Legnici na Poljskem so se za\xc4\x8deli njihovi roparski pohodi na Moravsko. Ko so bili pri Olomucu dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeeni, so napadli in porazili Ogrsko._NEWLINE_Leta 1454 so v valu antisemitizma, podobnem tistemu v \xc5\xa0paniji in na Portugalskem, iz Olomuca izgnali Jude. Druga polovica 15. stoletja se \xc5\xa1teje za zlato dobo Olomuca. V mestu je bilo ve\xc4\x8d sre\xc4\x8danj kraljev, leta 1469 so za \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja izvoljen Matija Korvin, leta 1479 pa sta \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Ven\xc4\x8deslav II. in Matija Korvin sklenila Olomu\xc5\xa1ki sporazum o delitvi dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed reformacijo je Moravska postala ve\xc4\x8dinoma protestantska. Med tridesetletno vojno so Olomuc leta 1640 okupirali \xc5\xa0vedi in ostali v njem osem let. Mesto so zapustili v ru\xc5\xa1evinah in glavno vlogo na Moravskem je prevzelo Brno._NEWLINE_Leta 1740 so mesto za nekaj \xc4\x8dasa zasedli Prusi. Marija Terezija ga je med vojnami s Friderikom II. Velikim utrdila. Pruski kralj ga je leta 1758 sedem tednov neuspe\xc5\xa1no oblegal. Leta 1848 je v Olomucu abdiciral cesar Ferdinand I. Dve leti kasneje so avstrijski in pruski dr\xc5\xbeavniki sklicali konferenco, imenovano Olomu\xc5\xa1ka punktacija, s katero so obnovili Nem\xc5\xa1ko konfederacijo pod avstrijskom vodstvom._NEWLINE_Leta 1746 je bilo v Olomucu kot prvo v dr\xc5\xbeavi avstrijskih Habsbur\xc5\xbeanov ustanovljeno akademsko dru\xc5\xa1tvo z imenom Societas eruditorum incognitorum in terris Austriacis (Dru\xc5\xbeba anonimnih u\xc4\x8denjakov v avstrijskih de\xc5\xbeelah), katere naloga je bila \xc5\xa1irjenje idej razsvetljenstva. Dru\xc5\xbeba je izdajala mese\xc4\x8dnik Olm\xc3\xbctzer Monathlichen Ausz\xc3\xbcge Alt- und neuer Gelehrter Sachen (Olomu\xc5\xa1ki mese\xc4\x8dni izvle\xc4\x8dki iz stare in nove u\xc4\x8denosti), prvi znanstveni \xc4\x8dasopis v habsbur\xc5\xa1kem imperiju._NEWLINE_Na mesto je imela \xc5\xbee od srednjega veka velik vpliv nem\xc5\xa1ka kultura, ve\xc4\x8dinoma zaradi cerkvenih stikov z Avstrijo, zlasti s Salzburgom. Narodnostno sestavo mestnega prebivalstva do prvega popisa prebivalstva je mogo\xc4\x8de ugotoviti samo iz drugih dokumentov. Statut mestne cerkve, zapisniki mestne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in v mestu tiskane pesmarice sredi 16. stoletja in v 17. stoletju so napisane v \xc4\x8de\xc5\xa1kem jeziku. Prva razprava o glasbi na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem je bila objavljena v Olomucu sredi 16. stoletja. Politi\xc4\x8dne in socialne spremembe po tridesetletni vojni so pove\xc4\x8dale vpliv dvorne habsbur\xc5\xa1ke in avstrijsko/nem\xc5\xa1ke jezikovne kulture. Ponem\xc4\x8denje mesta je bilo zelo verjetno posledica njegove kozmopolitske narave. Mesto je kot kulturno, upravno in versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de privla\xc4\x8dilo uradnike, glasbenike in trgovce iz cele Evrope._NEWLINE_V mestu je kljub temu prevladoval \xc4\x8de\xc5\xa1ki jezik, \xc5\xa1e posebej v cerkvenih publikacijah v celem 17. in 18. stoletju. Ko je v Avstriji rojen komponist in glasbenik Philip J. Rittler dobil slu\xc5\xbebo v olomu\xc5\xa1ki stolnici, je \xc4\x8dutil potrebo, da se nau\xc4\x8di \xc4\x8de\xc5\xa1kega jezika. S prevlado Habsbur\xc5\xbeanov in stalnim priseljevanjem etni\xc4\x8dnih Nemcev se je raba \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine v regiji zmanj\xc5\xa1ala. Do 19. stoletja je postalo \xc5\xa1tevilo etni\xc4\x8dnih Nemcev trikrat ve\xc4\x8dje od \xc5\xa1tevila \xc4\x8cehov._NEWLINE_Po mar\xc4\x8dni revoluciji leta 1848 je vlada preklicala odlok o izgonu Judov iz leta 1454. Judje so se vrnili v mesto in leta 1897 zgradili mestno sinagogo. Lela 1900 je v mestu \xc5\xbeivelo 1.676 Judov._NEWLINE_Olomuc je obdr\xc5\xbeal svoje mestno obzidje skoraj do konca 19. stoletja. Ru\xc5\xa1enje je prepre\xc4\x8deval mestni svet, ker bi se s tem omogo\xc4\x8dila \xc5\xa1iritev mesta in spodbudilo priseljevanje \xc4\x8cehov iz bli\xc5\xbenjih vasi. Mestnemu svetu je bolj ustrezalo majhno in prete\xc5\xbeno nem\xc5\xa1ko mesto. Mesto se je za\xc4\x8delo na veliko \xc5\xa1iriti po prvi svetovni vojni in ustanovitvi \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke republike. Leta 1919 so k Olomucu priklju\xc4\x8dili dve bli\xc5\xbenji mesti in enajst vasi, s \xc4\x8dimer je dobil prostor za \xc5\xa1iritev in razvoj._NEWLINE_Med obema svetovnima vojnama so bile med etni\xc4\x8dnimi \xc4\x8cehi in Nemci v mestu resne napetosti. Med drugo svetovno vojno se je ve\xc4\x8dina lokalnih Nemcev postavila na stran nacistov. Nem\xc5\xa1ki mestni svet je glavni mestni trg z imenom predsednika republika T.G. Masaryka preimenoval v Trg Adolfa Hitlerja. Druga svetovna vojna je prinesla tudi val antisemitizma in napadov na Jude, enak tistemu v Nem\xc4\x8diji. V Kristalni no\xc4\x8di 10. novembra 1938 so me\xc5\xa1\xc4\x8dani poru\xc5\xa1ili sinagogo. Marca 1939 je policija aretirala 800 Judov in jih nekaj deportirala v koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau. Leta 1942-1943 so Nemci preostale Jude izselili v Theresienstadt in nem\xc5\xa1ka koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v okupirani Poljski. Holokavst je pre\xc5\xbeivelo manj kot 300 mestnih Judov._NEWLINE_Po osvoboditvi so \xc4\x8cehi mestnemu trgu vrnili prvotno ime. Ko so se Nemci umikali skozi Olomuc, so streljali v znano mestno uro iz 15. stoletja in jo popolnoma uni\xc4\x8dili. Njeni ostanki so razstavljeni v mestnem muzeju. V petdesetih letih minulega stoletja je bila ura pod vplivom sovjetske vlade rekonstruirana. Ura zdaj prikazuje procesijo delavcev in ne svetnikov. Po vojni so bili Nemci skladno s Potsdamskim sporazumom izgnani iz dr\xc5\xbeave, \xc4\x8deprav so nekatere dru\xc5\xbeine \xc5\xbeivele v regiji ve\xc4\x8d kot dvesto let._NEWLINE_Mesta Olomuc turisti kljub njegovemu \xc5\xa1armu \xc5\xa1e niso odkrili, kot se je to zgodilo v Pragi, \xc4\x8ceskem Krumlovu in Karlovih Varih. Notranje mesto je za Prago drugi najve\xc4\x8dji ohranjeni zgodovinski spomenik na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nMestne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Olomucu je ve\xc4\x8d velikih trgov. Na Gornjem trgu (Horn\xc3\xad n\xc3\xa1m\xc4\x9bst\xc3\xad) je Steber Svete trojice, ku\xc5\xbeno znamenje, ki je na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Steber, zgrajen v letih 1716-1754, je visok 35 m._NEWLINE_V mestu je tudi veliko zgodovinskih verskih zgradb. Najslavnej\xc5\xa1a je stolnica sv. Ven\xc4\x8deslava, zgrajena pred letom 1107 v okviru olomu\xc5\xa1kega gradu. Konec 19. stoletja je bila obnovljena v novogotskem slogu. Cerkev je kljub temu obdr\xc5\xbeala veliko prej\xc5\xa1njih zna\xc4\x8dilnosti: romansko kripto, gotsko kolonado in baro\xc4\x8dne kapele. Najvi\xc5\xa1ji od treh koni\xc4\x8dastih zvonikov je visok 100 m in je za zvonikom stolnice sv. Bartolomeja v Plznu drugi najvi\xc5\xa1ji na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. Ob stolnici je romanska pala\xc4\x8da \xc5\xa1kofa Zdika, znana tudi kot P\xc5\x99emyslovska pala\xc4\x8da, ki jo je po letu 1141 zgradil \xc5\xa1kof Henrik Zdik. Pala\xc4\x8da spada med najdragocenej\xc5\xa1e spomenike v Olomucu, ker je edina \xc5\xa1kofovska pala\xc4\x8da iz tega obdobja v Evropi. Pala\xc4\x8da je med vladavino P\xc5\x99emyslov slu\xc5\xbeila kot rezidenca olomu\xc5\xa1kih vojvod._NEWLINE_Cerkev sv. Mavricija je \xc4\x8dudovita gotska zgradba iz 15. stoletja, ki ima \xc5\xa1este najve\xc4\x8dje cerkvene orgle v Evropi._NEWLINE_Pomembna je tudi cerkev sv. Mihaela. Na mestu nekdanje mestne je\xc4\x8de stoji novobaro\xc4\x8dna kapela sv. Janeza Sarkanderja. Na za\xc4\x8detku tridesetletne vojne je bil v tamkaj\xc5\xa1nji je\xc4\x8di katoli\xc5\xa1ki duhovnik Janez Sarkander, obto\xc5\xbeen za sodelovanje s sovra\xc5\xbenikom. Zaradi spovedne mol\xc4\x8de\xc4\x8dnosti med mu\xc4\x8denjem ni nikogar izdal in umrl. Natezalnica in Sarkanderjev nagrobnik sta se ohranila. Pape\xc5\xbe Janez Pavel II. ga je med obiskom Olomuca leta 1995 kanoniziral._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je obiskal tudi Svat\xc3\xbd Kope\xc4\x8dek (Sveti gri\xc4\x8d) s cerkvijo Vizitacije Device Marije, ki gleda na mesto. Pape\xc5\xbe je cerkev povi\xc5\xa1al v malo baziliko (basilica minor). V mestu je tudi ve\xc4\x8d samostanov, med njimi Hradisko in Konvent dominikanskih sester._NEWLINE_Pomembni zanimivosti sta tudi olomu\xc5\xa1ka pravoslavna cerkev, posve\xc4\x8dena sv. Gorazdu, in Mavzolej jugoslovanskih vojakov. Spomenik je postavljen v \xc4\x8dast 1.188 v prvi svetovni vojni ranjenim jugoslovanskim vojakom, ki so umrli v lokalnih bolni\xc5\xa1ncah._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a posvetna zgradba je mestna hi\xc5\xa1a iz 15. stoletja. K njej je prizidana gotska kapela, v kateri je zdaj Olomu\xc5\xa1ki muzej umetnosti. Njen zvonik je visok 76 m in okra\xc5\xa1en z astronomsko uro v nenavadnem socialisti\xc4\x8dnem slogu. Ker je bila prvotna ura na koncu druge svetovne vojne uni\xc4\x8dena, so v letih 1947-1955 vgradili novo. Arhitekt Karel Svolinsk\xc3\xbd je v duhu takratnega \xc4\x8dasa svetnike v uri zamenjal z delavci._NEWLINE_Olomuc je zelo ponosen na svoje \xc5\xa1tevilne baro\xc4\x8dne fontane, ki so se ohranile samo zaradi pozornosti mestnih svetov. V ve\xc4\x8dini evropskih mest so po izgradnji mestnega vodovodnega omre\xc5\xbeja stare fontane odstranili, Olomouc pa se je odlo\xc4\x8dil, da jih bo ohranil kot vodne rezervoarje za morebitno ga\xc5\xa1enje po\xc5\xbearov. Na fontanah so anti\xc4\x8dni rimski motivi. Na petih so podobe rimskih bogov Jupitra, Merkurja, Tritona, Neptuna in Herkula. Na enem je upodobljen legendarni ustanovitelj mesta Julij Cezar. V 21. stoletju so na glavnem mestnem trgu postavili Arionovo fontano, ki se je zgledovala po stari._NEWLINE_Na najve\xc4\x8djem olomu\xc5\xa1kem trgu (Horn\xc3\xad n\xc3\xa1m\xc4\x9bst\xc3\xad, Gornji trg) je pred astronomsko uro bronasta maketa celega mesta.\n_START_SECTION_\nUniverza\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza Palackega je najstarej\xc5\xa1a na Moravskem in druga najstarej\xc5\xa1a v \xc4\x8ce\xc5\xa1ki republiki. Ustanovljena je bila leta 1573 kot del poskusa, da bi v dr\xc5\xbeavi ponovno uvedli katoli\xc5\xa1tvo. V tistem \xc4\x8dasu je bilo devet od desetih prebivalcev \xc4\x8de\xc5\xa1kih kronskih de\xc5\xbeel protestantov. V 1850. letih je habsbur\xc5\xa1ki re\xc5\xbeim ve\xc4\x8dino njenih fakultet zaprl, ker so tako profesorji kot \xc5\xa1tudentje podprli mar\xc4\x8dno revolucijo leta 1848 in \xc4\x8de\xc5\xa1ko narodno o\xc5\xbeivitev. Univerza je bila leta 1946 v celoti prenovljena in preimenovana v Univerzo Palackega v Olomucu._NEWLINE_Univerza igra zelo pomembno vlogo v mestnem \xc5\xbeivljenju. Na njej \xc5\xa1tudira ve\xc4\x8d kot 25.200 \xc5\xa1tudentov, kar je najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo na prebivalca mesta v Srednji Evropi._NEWLINE_Zgradbe univerze tvorijo pribli\xc5\xbeno tretjino starega mestnega jedra. Med najpomembnej\xc5\xa1imi sta Univerzitetno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de umetnosti in tako imenovana Oro\xc5\xbearna, v katreri je zdaj Centralna knji\xc5\xbenica.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu domujeta Moravsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in Moravska filharmonija. Olomuc je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Hanakije (\xc4\x8de\xc5\xa1ko Han\xc3\xa1 ali Han\xc3\xa1cko), etni\xc4\x8dne regije v centralni Moravski.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nJavni prevoz v mestu opravljajo avtobusi in tramvaji._NEWLINE_Mesto je tudi pomembno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de. Prvi vlak je v Olomuc pripeljal z Dunaja 17. oktobra 1841. Na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje so bili sprva priklju\xc4\x8deni tudi omnibusi, katere so leta 1899 zamenjali tramvaji. Iz Olomuca vodijo proge v Prago, Ostravo, Brno, Zl\xc3\xadn in B\xc5\x99eclav. Na glavni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji se ustavljajo vsi vlaki \xc4\x8ce\xc5\xa1kih \xc5\xbeeleznic, RegioJet in LEO Express.'