b'\n_START_ARTICLE_\nFunkcionalna analiza dela\n_START_PARAGRAPH_\nFunkcionalna analiza dela integrira analizo sistema dela in analizo nalog pri oblikovanju in urejanju delovnih mest , njen namen je objektivnost, zanesljivost in veljavnost opisov delovnih mest. Koncept funkcionalne analize dela je v poznih \xc5\xa1tiridesetih letih 20. stoletja razvil Sidney A. Fine, zaradi potrebe po izbolj\xc5\xa1avah v Slovarju poklicev (Dictionary of occupational titles), ki je bil dolgo \xc4\x8dasa glavni vir informacij pristojne institucije Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike - United states Training and employment service . V \xc5\xa1estdesetih letih so njene koncepte izbolj\xc5\xa1ali in razvili v orodje za analizo delovnih mest .\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nFunkcionalna analiza dela je konceptualni sistem, ki definira dimenzije delovnih aktivnosti (podatki, ljudje, stvari) in podro\xc4\x8dja izvedbe dela (kognitivni, afektivni, psihomotori\xc4\x8dni) ter oboje ohranja v medsebojnem odnosu. Je metoda opazovanja, s katero lahko opazujemo in bele\xc5\xbeimo delo posameznikov in je metoda analize, ki povezuje rezultate dela s cilji delovne organizacije ter s spretnostmi, z znanjem in s stali\xc5\xa1\xc4\x8di delavcev. Pri vsem tem je osnovna enota dela in s tem analize naloga . Slednjo definiramo kot dejanje ali niz dejanj, ki vodijo k dolo\xc4\x8denemu kon\xc4\x8dnemu rezultatu ali cilju in temeljijo na dolo\xc4\x8deni ravni delovanja. Akcija ali niz akcij, potrebne za izvedbo naloge, so lahko v osnovi fizi\xc4\x8dne narave (npr. delo z elektronskim pisalnim strojem), mentalne (npr. analiziranje podatkov) in/ali medosebne (npr. posvetovanje z drugo osebo) _NEWLINE_Funkcionalno analizo dela uporabljamo za analizo razli\xc4\x8dnih delovnih mest na vseh ravneh spretnosti v vladnih in neprofitnih organizacijah ter zasebni industriji . Funkcionalna analiza dela delovna mesta analizira na podlagi preu\xc4\x8devanja nalog, saj se enake ali podobne naloge pojavljajo znotraj razli\xc4\x8dnih delovnih mest in so relativno stabilne v \xc4\x8dasu. Naloga predstavlja klju\xc4\x8dni povezovalni \xc4\x8dlen med delavcem in delovnim mestom . Obi\xc4\x8dajno ta pristop uporabljamo so\xc4\x8dasno za eno delovno mesto, pri \xc4\x8demer je osnova funkcionalne analize dela seznam nalog, ki jih neko delo zahteva ._NEWLINE_Delovno mesto je sestavljeno iz niza nalog, za izvedbo katerih se delavci usposabljajo, njihova uspe\xc5\xa1nost je odvisna od tega, kako dobro jih opravijo. Pridobivanje kadrov in selekcijski kriteriji so odvisni od zahtev ali kvalifikacij, ki jih delavec potrebuje za opravljanje dolo\xc4\x8denih nalog. Kompleksnost nalog dolo\xc4\x8da klasifikacijo del, vsebina nalog dolo\xc4\x8da oceno potrebnih zalog in zahtev za razli\xc4\x8dne tipe poklicev. Naloge so osnovna enota na\xc4\x8drta dela, delovne u\xc4\x8dinkovitosti in upravljanja dela. Vsaka naloga, ki jo analiziramo, izhaja iz dolo\xc4\x8denega cilja dela. Kadar delavec nalogo ustrezno opravi, postane rezultat te naloge izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de doseganja dolo\xc4\x8denega cilja .\n_START_SECTION_\nLestvice\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj te metode so razvili merske lestvice, ki ocenjujejo razli\xc4\x8dne elemente, s katerimi so preko uporabe lastnih spretnosti in zmo\xc5\xbenosti na podro\xc4\x8dju kognitivnega, medosebnega in fizi\xc4\x8dnega delovanja delavci na svojih delovnih mestih v stiku. Ti objekti so: podatki, osebe in stvari . Funkcionalne lestvice podatkov, ljudi in stvari definirajo funkcionalne/vedenjske stopnje, ki so stopnje spretnosti .\n_START_SECTION_\nPrednosti in pomanjkljivosti analize dela\n_START_PARAGRAPH_\nFunkcionalna analiza dela je le ena od metod, s katerimi analiziramo delovna mesta, zato v nadaljevanju navajam prednosti in slabosti celotnega podro\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nUporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza dela nam daje podrobne informacije o nalogah in aktivnostih dolo\xc4\x8denega delovnega mesta. Zajema vsebino delovnih mest, ki je opisana na dolo\xc4\x8deni to\xc4\x8dki v \xc4\x8dasu. Te\xc5\xbeave nastanejo zaradi hitrega spreminjanja delovnih mest in maksimalne prilagodljivosti, ki jo organizacije potrebujejo. Analiza dela je uporabna, \xc4\x8de imajo organizacije delovna mesta, ki so strukturirana glede na specifi\xc4\x8dne naloge in razmeroma stabilna, lahko pa uporabljajo modificirane pristope k analizi dela. Namen analize dela, opisan zgoraj, ostaja enak kot je bil neko\xc4\x8d, le da nam danes analiza dela da veliko ve\xc4\x8d informacij. \xc5\xa0e vedno pa so potrebne izbolj\xc5\xa1ave .'