b'\n_START_ARTICLE_\nVodikova vez\n_START_PARAGRAPH_\nVodikova vez je \xc5\xa1ibka kemijska vez, ki nastane v nekaterih spojinah, ki vsebujejo vodik, vezan na elektronegativen atom (O-H ali N-H skupino). \xc4\x8ce vodik le\xc5\xbei med dvema mo\xc4\x8dno elektronegativnima elementoma, je z enim povezan s kovalentno polarno vezjo, z drugim pa z vodikovo vezjo. Vodikova vez je najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a izmed medmolekulskih vezi. Povzro\xc4\x8da, da pride do anomalij v sicer pri\xc4\x8dakovanih lastnostih spojin, pri katerih nastopa ta vrsta vezi, na primer zvi\xc5\xa1ano vreli\xc5\xa1\xc4\x8de. Primeri nastopa vezi so voda, amonijak, vodikov fluorid, zmes alkohola in vode._NEWLINE_Ker je vodikova vez precej mo\xc4\x8dna, je to spojino te\xc5\xbeko razstaviti na ve\xc4\x8d elementov. Posledi\xc4\x8dno tako te\xc5\xbeje pridemo do vreli\xc5\xa1\xc4\x8da te spojine._NEWLINE_V organskih spojinah imamo najve\xc4\x8dkrat opravka z [[vodik]]ovimi vezmi med naslednjimi atomi: O-H -> O, O-H -> N, N-H -> O in N-H -> N._NEWLINE_Zahteva po to\xc4\x8dni medsebojni legi dveh molekul, da med njima nastane vodikova vez, daje vodikovi vezi posebno vlogo pri tvorbi specifi\xc4\x8dnih medmolekulskih struktur v biolo\xc5\xa1kih sistemih._NEWLINE_Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i primer je vez med bazama dveh nukleinskih kislin v deoksiribonukleinski kislini.'