b'\n_START_ARTICLE_\nIzrael\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\n._NEWLINE_V zadnjih tri tiso\xc4\x8d letih pomeni Izrael v splo\xc5\xa1nem in religioznem smislu tako obmo\xc4\x8dje Izraela kot celoten judovski narod. Prva zgodovinska omemba besede Izrael je na zmagoslavni granitni plo\xc5\xa1\xc4\x8di faraona  Merneptaha iz poznega 13. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ki je vladal Egiptu od leta 1213 do 1203 p.n.\xc5\xa1. Zadnji dve vrsti hieroglifov se nana\xc5\xa1ata na njegovo zmagovito bojevanje v Kananu. Merneptah navaja, da je med drugim porazil A\xc5\xa1kelon, Gezer, Yanoam in Izrael. Omenjeno je, da je po voja\xc5\xa1kem pohodu ostal Izrael opusto\xc5\xa1en in brez semen (nara\xc5\xa1\xc4\x8daja). Plo\xc5\xa1\xc4\x8da je bila odkrita leta 1896 v Tebah. Nerazjasnjeno ostaja, ali se hieroglifski napis Izrael ("yzyrjAr", v angle\xc5\xa1ki transkripciji "Ysyriar") na njej nana\xc5\xa1a na ljudstvo ali na domovino. Merneptahova plo\xc5\xa1\xc4\x8da je sedaj v Egiptovskem muzeju v Kairu znana tudi kot Izraelska plo\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_V prvi Mojzesovi knjigi dobi o\xc4\x8dak Jakob po borbi z Bo\xc5\xbejim angelom novo ime "Izrael". Ocenjuje se, da izvira beseda iz hebrejskega glagola \xc5\x9barar ("vladati, biti mo\xc4\x8dan, imeti oblast") in torej pomeni "Bog vlada" oziroma "Bog sodi". Jakob (kasneje Izrael) naj bi imel dvanajst sinov, katerih imena je nosilo dvanajst izraelskih rodov._NEWLINE_Ime sodobne dr\xc5\xbeave je Medinat Yisrael ali Dr\xc5\xbeava Izrael, potem ko so bila zavrnjena druga imena, kot Eretz Israel (de\xc5\xbeela Izrael), Zion in Judeja. V prvih tednih po razglasitvi neodvisnosti ga je izbrala vlada in formalno objavil minister za zunanje zadeve Moshe Sharett.\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeela Izrael predstavlja Judom sveto obmo\xc4\x8dje \xc5\xbee iz bibli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov. Tora razodeva, da je Bog ozemlje namenil trem o\xc4\x8dakom judovskega ljudstva, kot njihovo domovino. \xc4\x8cas razodetja je ocenjen na drugo tiso\xc4\x8dletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V 11. stoletju pr. n \xc5\xa1. so bile ustanovljene prve izraelske kraljevine in dr\xc5\xbeave, ki so s prekinitvami vladale obmo\xc4\x8dju okoli tiso\xc4\x8d let. Na obmo\xc4\x8dju tedanjih kraljestev se nahajajo v judaizmu najsvetej\xc5\xa1e kulturno-zgodovinske to\xc4\x8dke._NEWLINE_Po obdobjih izraelskih kraljevin in pred pri\xc4\x8detkom islamskih osvajanj, so si ozemlje za razli\xc4\x8dna \xc4\x8dasovna obdobja lastili Asirci, Babilonci, Perzijci, Grki, Rimljani, Sasanidi in Bizantinci._NEWLINE_\xc5\xa0tevil\xc4\x8dna prisotnost Judov je pri\xc4\x8dela upadati po neuspe\xc5\xa1ni voja\xc5\xa1ki ubranitvi pred Rimljani leta 132 pr. n. \xc5\xa1t. Med letoma 628 in 629 je bizantinski kralj Heraklej vodil masovni poboj Judov na obmo\xc4\x8dju Judeje ter zaukazal njihov izgon.  V tem \xc4\x8dasu je judovska skupnost dosegla najni\xc5\xbejo \xc5\xa1tevilo v zgodovini. Ve\xc4\x8dji del preostale skupnosti se je preselil na obmo\xc4\x8dje Galileje, del pa je nadaljeval naseljevanje Judeje. V obdobju 7. stoletja sta bili na obmo\xc4\x8dju napisani dve izmed svetih del judovske kulture: Mi\xc5\xa1na in del Talmuda. Leta 636 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, so obmo\xc4\x8dje Bizantincem prevzeli islamski osvajalci. Abasidi, Omajadi in kri\xc5\xbearji so zavzemali nadzor nad de\xc5\xbeelo v prihodnjih \xc5\xa1estih stoletjih, dokler te leta 1260 niso osvojili Mameluki iz Egipta. Leta 1516 je obmo\xc4\x8dje Izraela postalo del Otomanskega cesarstva vse do 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detni sionizem in britanski mandat\n_START_PARAGRAPH_\nV disapori \xc5\xbeive\xc4\x8di Judje so si dlje \xc4\x8dasa prizadevali za ponovno naselitev ozemlja Izraela. \xc5\xbdelja in hrepenenje sta zapisana v Bibliji in nastopata kot osrednji motiv v judovskem molitveniku. V 12. stoletju so zaradi katoli\xc5\xa1kih preganjanj v Evropi Judje pri\xc4\x8deli \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e naseljevati Sveto de\xc5\xbeelo. \xc5\xa0tevilo judovskih priseljencev na obmo\xc4\x8dje Izraela je vidno naraslo po izgonu Judov iz \xc5\xa0panije leta 1492. V 16. stoletju so ve\xc4\x8dje skupine pri\xc4\x8dele naseljevati \xc5\xa1tiri sveta mesta v judovski kulturi, v 18. stoletju pa so celotne skupnosti Hasidijskih Judov pri\xc4\x8dele naseljevati ozemlje Izraela. _NEWLINE_Prvi ve\xc4\x8dji moderni val judovskih imigracij, znan tudi pod imenom Prva Alija, se je pri\xc4\x8del leta 1881 kot posledica pogromov nad Judi v vzhodni Evropi. V tem \xc4\x8dasu je Theodor Hertzl pri\xc4\x8del gibanje mednarodnega politi\xc4\x8dnega sionizma, nacionalisti\xc4\x8dnega gibanja, ki si je prizadevalo za ustanovitev judovske dr\xc5\xbeave. V letu 1896 je objavil delo Judovska dr\xc5\xbeava, istega leta pa je organiziral prvi svetovni sionisti\xc4\x8dni kongres._NEWLINE__NEWLINE_Druga Alija je bila organizirana po pogromih v Ki\xc5\xa1injevu, ko je v Sveto de\xc5\xbeelo prispelo okoli 40.000 Judov. Tako v prvem, kot tudi v drugem valu imigracij, je bila ve\xc4\x8dina pripadnikov ortodoksnega Judaizma, a je drugi val naselitve vklju\xc4\x8deval tudi socialisti\xc4\x8dne aktiviste, ki so \xc5\xa1irom Izraela pri\xc4\x8deli ustanavljati kibuce._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je bila v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu podpisana Balfourjeva deklaracija, listina, ki je sogla\xc5\xa1ala z ustanovitvijo judovske domovine. V tem \xc4\x8dasu je v de\xc5\xbeeli organizirano delovalo ve\xc4\x8d sionisti\xc4\x8dnih skupnosti, ki so temeljile na prostovoljcih. Nasprotovanje Arabcev judovskim imigrantom je vodilo do nasilnih izgredov med 4. in 7. majem 1920, ko so muslimani napadli ve\xc4\x8d judovskih naselbin. Ubitih je bilo 5 Judov, ranjenih 218, okoli 300 pa se jih je moralo preseliti. Pasivna reakcija in ukrepi britanskih oblasti so vodili do nastanka organizacije Hagana. Incident je pomenil spodkopavanje zaupanja med Judi, Arabci in Britanci._NEWLINE_Leta 1922 je Dru\xc5\xa1tvo narodov Veliki Britaniji zagotovilo nov mandat nadzora in upravljanja nad Palestino. Takrat je bila etni\xc4\x8dna sestava ozemlja me\xc5\xa1ana; ve\xc4\x8dje naselbine kot so Jeruzalem, so bile ve\xc4\x8dinsko judovske._NEWLINE_Pogromi, omejitev priseljevanja Judov v ZDA in ekonomska kriza v Evropi so vodili do tretje (1919 - 1923) in \xc4\x8detrte (1924 - 1929) Alije, ko je v Sveto de\xc5\xbeelo imigriralo okoli 100.000 Judov. Od leta 1921 so Britanci pri\xc4\x8deli omejevati \xc5\xa1tevilo judovskih priseljencev, ozemlje predvideno za judovsko domovino, pa so preselili na obmo\xc4\x8dje za reko Jordan. _NEWLINE_Vzpon nacizma v Nem\xc4\x8diji je vodil do pete Alije (1929 - 1939), ko je na ozemlje Palestine prispelo okoli 250.000 Judov, ve\xc4\x8dina od teh je bila prebe\xc5\xbenikov iz nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije. V teh letih so Judje pri\xc4\x8deli z industrializacijo Palestine, kjer je do tedaj prevladovalo kmetijstvo. Imigracije so vodile do upora s strani Arabcev, najve\xc4\x8dji nemiri so potekali med letoma 1936 in 1939. Velika Britanija je v izogib konfliktom leta 1939 podpisala sporazum, s katerim je dovoljevala imigracijo 75000 Judov v petih letih, nadaljnje imigradije pa bi lahko potekale le ob soglasju Arabcev. V prvih letih 2. svetovne vojne so se Britanci zbali nem\xc5\xa1kega prodora skozi Severno Afriko, zato so pri\xc4\x8deli s podporo Hagane, ustanovili pa so tudi judovsko brigado, ki se je borila v Afriki in kasneje v Italiji._NEWLINE_Ko je med obdobjem holokavsta ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav zavra\xc4\x8dala judovske begunce, so organizirano potekale ilegalne imigracije, s katerimi so \xc5\xbeelel re\xc5\xa1iti Jude pred nacisti in fa\xc5\xa1isti. Kljub prizadevanju judovskih organizacij je v tem obdobju iz Evrope uspelo zbe\xc5\xbeati relativno majhnemu \xc5\xa1tevilu Judov.  Kasnej\xc5\xa1a izraelska ministrica in premierka Golda Meir je v knjigi Moje \xc5\xbeivljenje opisovala lastne diplomatske napore, da bi katerakoli izmed evropskih ali ameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav sprejela judovske begunce, katerim zaradi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne letne kvote, ni bilo dovoljeno oditi v Palestino, \xc4\x8detudi jim je grozila smrt. Izmed ve\xc4\x8d kot stotih diplomatov, predloga ni podprl niti eden posameznik. Ob koncu 2. svetovne vojne je kljub britanski blokadi priseljevanja judovska skupnost sestavljala \xc5\xbee 33\xc2\xa0% izraelske populacije.\n_START_SECTION_\nNeodvisnost in prva leta\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1945 so se pri\xc4\x8deli intenzivnej\xc5\xa1i konflikti med judovsko in britansko stranjo. Ti so bili pred tem zaradi malo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti Judov in strahu pred nem\xc5\xa1kim vdorom (kot posledica morebitnega poraza Britancev na Bli\xc5\xbenjem vzhodu) redki. Po koncu 2. svetovne vojne se je selitev Judov pove\xc4\x8dala, kar je povzro\xc4\x8dilo nezadovoljstvo arabskega prebivalstva in britanske oblasti. Britanci so izvajali \xc5\xa1iroke ukrepe, ki naj bi prepre\xc4\x8devali preveliko migracijo, tako v evropskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih, kot tudi v vzhodnem Sredozemlju. Sistem kvot priseljevanja je ostal, ve\xc4\x8dino prestre\xc5\xbeenih Judov pa so namestili v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du na Cipru. Kljub temu pa Britancem ni uspelo zaustaviti \xc5\xa1tevilnih ilegalnih migracij in tihotapljenja oro\xc5\xbeja na ozemlje Palestine. Sionisti\xc4\x8dne milice Irgun, Hagana in Lehi so kljub preteklemu zavezni\xc5\xa1tvu z Britanci za\xc4\x8deli izvajati teroristi\xc4\x8dne akcije proti britanskim silam in pri tem napadale policijske postaje, naftne rafinerije ter cestne in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave. Britanci so se odzvali z obse\xc5\xbenimi preiskavami v ve\xc4\x8djih mestih in kibucih, v katerih so aretirali ve\xc4\x8d pripadnikov skrajnih judovskih skupin in zasegli ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine oro\xc5\xbeja._NEWLINE_Nasilje je doseglo vrhunec v letu 1946 z bombnim napadom na sede\xc5\xbe britanske uprave v hotelu King David v Jeruzalemu, ki ga je izvedel Irgun. V napadu je umrlo 91 ljudi, \xc5\xa1e 46 pa je bilo ranjenih. Zaradi smrti mnogih javnih uslu\xc5\xbebencev in uni\xc4\x8denja \xc5\xa1tevilnih pisarn in arhivov pa je bilo vodenje Palestine precej ote\xc5\xbeeno do konca mandata. Britanci so posledi\xc4\x8dno uvedli stroge ukrepe, ki pa so postali predmet kritike ZDA. Te so celo zagrozile z zamrznitvijo kreditov, ki so re\xc5\xa1evali zaradi vojne oslabljeno Veliko Britanijo. Dodaten problem so Britancem predstavljale tudi sabota\xc5\xbee judovskih oboro\xc5\xbeenih skupin, ki so se infiltrirale tudi v britanske vrste in tako dobivale pravo\xc4\x8dasne informacije o na\xc4\x8drtovanih akcijah britanskih sil. Britanske sile so se posledi\xc4\x8dno umaknile v varovana obmo\xc4\x8dja, ki pa niso bila popolna za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred napadi. Ve\xc4\x8dina protiteroristi\xc4\x8dnih akcij zaradi mednarodnih kritik, slabe gospodarske situacije doma in nekooperativnega prebivalstva Palestine, ni bila uspe\xc5\xa1nih. Irgun in Lehi sta v letih 1946 in 1947 preko svojih celic izvedla bombni napad na britansko ambasado v Rimu, nekaj bombnih napadov pa je bilo izvedenih tudi v Londonu, kar je Britance \xc5\xa1e dodatno demoraliziralo._NEWLINE_V letu 1947 je bilo v Palestini stacioniranih \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 10% voja\xc5\xa1kih sil britanskega imperija, kar je Palestino spremenilo v policijsko dr\xc5\xbeavo, stro\xc5\xa1ki vodenja Palestine pa so vrtoglavo narastli. Velika Britanija je \xc5\xbee oktobra 1946 za\xc4\x8dela z na\xc4\x8drtom prenosa palestinskega vpra\xc5\xa1anja na OZN in za\xc4\x8dela z evakuacijo nenujnega osebja iz Palestine. Kot razlog za to je navedla neuspeh v mirovnih pogajanjih med Judi in Arabci Novonastala Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov je 29. novembra 1947 sprejela lo\xc4\x8ditveni na\xc4\x8drt, ki je ozemlje Izraela razdelil na dve dr\xc5\xbeavi: eno judovsko in eno arabsko v razmerju velikosti 56%\xc2\xa0: 44%. V izogib konfliktu glede statusa mesta Jeruzalem, je OZN kraj predvidel kot mednarodno nevtralno obmo\xc4\x8dje, s posebnim politi\xc4\x8dnim nadzorom. Judovska stran je na\xc4\x8drt sprejela, medtem ko je arabska stran na\xc4\x8drt zavrnila._NEWLINE_1. decembra 1947 je arabski politi\xc4\x8dni vrh razglasil trodnevni protest. Med tem \xc4\x8dasom so oboro\xc5\xbeene arabske tolpe napadale judovske tar\xc4\x8de. Ko je judovska stran ob napadih pri\xc4\x8dela z obrambnimi napadi, je pri\xc5\xa1lo do dr\xc5\xbeavljanske vojne med Arabci in Judi. Vrhovni jeruzalemski mufti, Haj Amin al-Husseini je arabske Palestince ob tem pozval k sveti vojni: \xe2\x80\x9eRazgla\xc5\xa1am sveto vojno, bratje muslimani! Pobijte Jude! Vse jih pobijte!\xe2\x80\x9c. S tem se je v Palestini za\xc4\x8dela petmese\xc4\x8dna palestinska dr\xc5\xbeavljanska vojna med Judi in lokalnim arabskim prebivalstvom, kasneje pa so se v spopade vklju\xc4\x8dili tudi prostovoljci iz arabskih dr\xc5\xbeav. Med tem \xc4\x8dasom se je zaradi akcij judovskih milic in pomanjkanja sredstev za uspe\xc5\xa1en odpor 250.000 Arabcev izselilo ali pa je bilo med dr\xc5\xbeavljansko vojno izseljenih. Britanske sile, ki so bile uradno dolo\xc4\x8dene za zagotavljanje reda in miru v Palestini, so spopade prepre\xc4\x8devale le v manj\xc5\xa1i meri; ve\xc4\x8dino aktivnosti so vlo\xc5\xbeile v postopen umik osebja iz Palestine._NEWLINE_14. maja 1948, dan pred zaklju\xc4\x8dkom britanskega mandata na ozemlju Izraela, je Judovska agencija razglasila neodvisnost de\xc5\xbeele. Istega dne je bilo dolo\xc4\x8deno ime de\xc5\xbeele, ki je bilo prej zaradi nasprotujo\xc4\x8dih si predlogov nejasno. Zadnje britanske sile so Izrael zapustile 30. junija 1948._NEWLINE_Naslednjega dne je pet arabskih dr\xc5\xbeav \xe2\x80\x93 Egipt, Jordanija, Sirija, Libanon in Irak - napadlo Izrael in pri\xc4\x8delo Arabsko-Izraelsko vojno. Sudan, Jemen in Saudska Arabija so v vojno vklju\xc4\x8denim arabskim de\xc5\xbeelam poslale svoje voja\xc5\xa1ke enote. Po letu dni voja\xc5\xa1kega bojevanja je bilo sklenjenih ve\xc4\x8d sporazumov, ki so dolo\xc4\x8dili za\xc4\x8dasne dr\xc5\xbeavne meje Izraela. Zahodni breg in arabska stran Jeruzalema sta bili priklju\xc4\x8deni Jordaniji, Egipt pa je prevzel za\xc4\x8dasni nadzor nad Gazo. Ozemlje Izraela se je pove\xc4\x8dalo za tretjino. 11. maja 1949 je bil Izrael sprejet v svet Zdru\xc5\xbeenih narodov. Med vojno je bilo iz obmo\xc4\x8dja Izraela izseljenih okoli 711.000 Arabcev. Status palestinskih beguncev danes ostaja glavno jedro spora v izraelsko-palestinskem konfliktu_NEWLINE__NEWLINE_V prvih letih obstoja dr\xc5\xbeave Izrael je dominantno vlogo v izraelski notranji politiki odigrala Delavska sionisti\xc4\x8dna stranka, pod vodstvom 1. predsednika Izraela Davida Ben Guriona. V istem obdobju so sledile masovne imigracije Judov pre\xc5\xbeivelih v holokavstu in v arabskih dr\xc5\xbeavah \xc5\xbeive\xc4\x8dih Judov, kjer so se po ustanovitvi dr\xc5\xbeave pri\xc4\x8deli vrstiti napadi na tam \xc5\xbeive\xc4\x8de Jude. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je iz 800.000 leta 1948, pove\xc4\x8dalo na dva milijona v letu 1958. Ve\xc4\x8dina priseljencev je bila beguncev brez materialne imovine, kateri so bili nastanjeni v za\xc4\x8dasnih kampih \xe2\x80\x93 leta 1952 je v teh \xc5\xbeivelo preko 10% prebivalcev. Potreba po re\xc5\xa1itvi socialno-ekonomske stiske je vodila do podpisa sporazuma med Nem\xc4\x8dijo in Izraelom. Ta je dolo\xc4\x8dal finan\xc4\x8dno nadomestilo za 500.000 pre\xc5\xbeivelih judovskih beguncev, ki so po nacisti\xc4\x8dnih razlastninjenjih ostali brez domov in materialne posesti. _NEWLINE_Izraelske oblasti so dodale, da finan\xc4\x8dno popla\xc4\x8dilo za \xc5\xa1est milijonov \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev, ne bo mogo\xc4\x8de nikoli in v nobeni obliki. Sodelovanje med nem\xc5\xa1kimi in izraelskimi oblastmi je povzro\xc4\x8dilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dne proteste med Judi v Izraelu in po svetu. Ti so nasprotovali kakr\xc5\xa1nikoli ideji sodelovanja z Nemci ter nasprotovali nem\xc5\xa1kemu finan\xc4\x8dnemu popla\xc4\x8dilu._NEWLINE_V obdobju petdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja je Izrael postal pogosta tar\xc4\x8da palestinskih skrajne\xc5\xbeev, ki so nasilne akcije izvajali po vzoru gverilcev. V letu 1956 se je Izrael pridru\xc5\xbeil tajni zvezi s Francijo in Veliko Britanijo, cilj pa je bil ponoven nadzor nad Sue\xc5\xa1kim prekopom. Tega so nacionalizirali Egip\xc4\x8dani in med drugim za\xc4\x8deli s prepovedjo plovbe izraelskih ladij skozi prekop ter s tem odrezali izraelsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Eilat na jugu dr\xc5\xbeave. Pod pritiskom Sovjetske zveze in Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike se je bil Izrael prisiljen umakniti s Sue\xc5\xa1kega prekopa, kar je sprostilo mednarodni plovni promet po Rde\xc4\x8dem morju in Sue\xc5\xa1kem kanalu._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih letih je Izrael pod okriljem obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe Mosad ujel nacisti\xc4\x8dnega zlo\xc4\x8dinca Adolfa Eichmanna, ki je odlo\xc4\x8dilno sodeloval pri organizacijski izvedbi holokavsta in se je po 2. svetovni vojni skrival v Argentini. Sojenje je imelo pomemben vpliv na javno obravnavo holokavsta \xc5\xa1irom dr\xc5\xbeav po svetu. Do danes Eichmann ostaja edina oseba usmr\xc4\x8dena s strani izraelskih oblasti.\n_START_SECTION_\nKonflikti in mirovni procesi\n_START_PARAGRAPH_\nArabski nacionalisti pod vodstvom  Jaserja Arafata so neprekinjeno zavra\xc4\x8dali priznanje dr\xc5\xbeave Izrael in pozivali k njenemu uni\xc4\x8denju. Leta 1967 so Egipt, Sirija in Jordanija namestile \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne voja\xc5\xa1ke enote ob mejo z Izraelom, izgnale mirovne sile Zdru\xc5\xbeenih narodov in blokirale izraelski dostop do Rde\xc4\x8dega morja. Uradni Izrael je dejanja sosed prepoznal kot potencialno voja\xc5\xa1ko nevarnost in na njih odgovoril z voja\xc5\xa1ko opozorilno akcijo. Ta je pomenil za\xc4\x8detek \xc5\xa1estdnevne vojne, kjer je Izrael dosegel odlo\xc4\x8dilno zmago, saj je tekom voja\xc5\xa1ke akcije zavzel Sinajski polotok, Gazo, Zahodni Breg in Golansko planoto._NEWLINE_Zelena linija, dolo\xc4\x8dena leta 1949, je postala administrativna meja med Izraelom in okupiranim ozemljem. Meje Jeruzalema so bile raz\xc5\xa1irjene, po vojni so vklju\xc4\x8devale tudi vzhodni del mesta. Leta 1980 v Jeruzalemu sprejet zakon je ponovno dolo\xc4\x8dil predhodno mejo in pri\xc4\x8del mednarodni spor glede statusa mesta Jeruzalem._NEWLINE_Neuspeh zdru\xc5\xbeenih arabskih sil v voja\xc5\xa1kih akcijah zoper Izrael, je vodil v porast nasilnih dejanj separatisti\xc4\x8dnih sil in posameznih aktivistov. Ena opaznej\xc5\xa1ih je bila  Palestinska osvobodilna organizacija (PLO), ki se je zavzemala za \xc2\xbboboro\xc5\xbeen boj, kot edini na\xc4\x8din osvoboditve ozemlja\xc2\xab. V \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih so palestinske oboro\xc5\xbeene skupine spro\xc5\xbeile val napadov na izraelske tar\xc4\x8de po svetu, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d umor izraelskih tekmovalcev na olimpijskih poletnih igrah 1972 v M\xc3\xbcnchnu. Na umor 11 atletov je Izrael odgovoril z voja\xc5\xa1ko akcijo, kjer je izsledil odgovorne za napad in nanje izvr\xc5\xa1il atentat. Med letoma 1969 in 1970 je bil Izrael vpleten v vojno z Egiptom._NEWLINE_6. oktobra 1973, na praznik Jom Kipur, ki velja za najsvetej\xc5\xa1i dan v judovski kulturi, so egiptovske in sirijske voja\xc5\xa1ke sile presenetile z mo\xc4\x8dnim oboro\xc5\xbeenim napadom na Izrael. Vojna se je zaklju\xc4\x8dila 26. oktobra, ko je Izrael uspe\xc5\xa1no premagal ter porazil vojski obeh dr\xc5\xbeav, a utrpel mo\xc4\x8dne civilne izgube. Notranja preiskava je zavrnila mo\xc5\xbenost krivde oblasti za vojno, a je nejevolja javnosti zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih izgub, prisilila takratno izraelsko premierko Goldo Meir v odstop._NEWLINE_Demokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeavne volitve v izraelski parlament (kneset) leta 1977 so pomenile poglaviten preobrat v zgodovini izraelske notranje politike, saj si je ve\xc4\x8dino glasov in s tem politi\xc4\x8dno oblast v dr\xc5\xbeavi pridobil Likud, stranka s politi\xc4\x8dne desnice. Istega leta je egip\xc4\x8danski predsednik Anwar El Sadat obiskal Izrael in spregovoril pred parlamentom, kar je pomenilo prvo priznanje dr\xc5\xbeave Izraela s strani katere od arabskih dr\xc5\xbeav. V naslednjih dveh letih sta egiptovski predsednik in Menachem Begin, takratni izraelski premier, podpisala dogovor in mirovno pogodbo. Izrael je v sklopu dogovora umaknil svoje sile s Sinajskega polotoka in se strinjal za za\xc4\x8detek pogajanj za avtonomijo Palestine, ki je bila ob zadnji vojni dolo\xc4\x8dena z mirovno \xc4\x8drto. Slednja \xc5\xa1e ni bila izvr\xc5\xa1ena._NEWLINE_7. junija 1981 je Izrael z bombardiranji onemogo\xc4\x8dil delovanje nuklearnih reaktorjev v Iraku. Obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna agencija Mosad je pred tem prejela podatke, da naj bi Irak obmo\xc4\x8dje uporabljal za razvoj voja\xc5\xa1kih sredstev zoper Izrael. Leta 1982 je Izrael posegel v libanonsko dr\xc5\xbeavljansko vojno ter uni\xc4\x8dil voja\xc5\xa1ke baze, s katerih je palestinska osvobodilna fronta izstreljevala rakete na sever Izraela. Posredovanje je pomenilo za\xc4\x8detek prve libanonske vojne, ki je potekala med Libanonom in Izraelom. Po tej se je Izrael umaknil z ve\xc4\x8dine libanonskih obmo\xc4\x8dij, do leta 2000 pa vztrajal pri obmejni varnostni coni na jugu Libanona. Leta 1987 se je pri\xc4\x8dela Prva intifada, palestinska vstaja zoper Izrael. \xc5\xa0tevilo nasilnih akcij je bilo v visokem porastu zlasti na okupiranih obmo\xc4\x8djih. V naslednjih \xc5\xa1estih letih je bilo ubitih ve\xc4\x8d kot 1000 ljudi, ve\xc4\x8dina od teh Palestincev v medsebojnih notranjih spopadih. Med Zalivsko vojno leta 1991 je ve\xc4\x8dina Palestincev s palestinsko osvobodilno fronto na \xc4\x8delu, podpirala re\xc5\xbeim Sadama Husseina in ira\xc5\xa1ke zra\xc4\x8dne napade na Izrael._NEWLINE_Leta 1992 je novi izraelski premier postal levi\xc4\x8darski politik Jicak Rabin in skupaj s Delavsko stranko promoviral mirovne procese in kompromise s sosednjimi dr\xc5\xbeavami. Istega leta sta predsednik Izraela \xc5\xa0imon Peres in predsednik palestinske fronte Mahmoud Abbas, v Oslu podpisala mirovni sporazum, ki je zagotavljal palestinsko politi\xc4\x8dno avtonomijo v Gazi in na Zahodnem bregu. Sporazum je s strani Palestincev pomenil priznanje izraelske dr\xc5\xbeave in njene pravice do obstoja ter kon\xc4\x8danje terorizma. Leta 1994 sta mirovni sporazum podpisala tudi Izrael in Jordanija, s \xc4\x8dimer je Jordanija postala druga arabska dr\xc5\xbeava, ki je normalizirala odnose z Izraelom._NEWLINE_Za\xc4\x8detno arabsko odobravanje ob podpisu sporazuma je bilo na\xc4\x8deto z incidentom v Hebronu, kjer je izraelski ekstremist v mo\xc5\xa1eji (nekdanji sinagogi) ubil ve\xc4\x8d ljudi. Neodobravanje se je stopnjevalo s slab\xc5\xa1anjem ekonomskih razmer v dr\xc5\xbeavi ter nadaljevanjem naseljevanj judovskih obmo\xc4\x8dij na obmo\xc4\x8dju Zahodnega brega in Gaze. Na drugi strani pa je izraelsko odobravanje splahnelo z nadaljevanjem palestinskih samomorilnih akcij. V teh je med letom 1992 in 1999 umrlo preko 135 judovskih civilistov. Med zapu\xc5\xa1\xc4\x8danjem mirovnega shoda novembra 1995 je mladi judovski ekstremist Yigal Amir streljal na Jicaka Rabina in ga ubil. Atenat je \xc5\xa1okiral izraelsko javnost._NEWLINE_Konec devetdesetih let se je Izrael pod vodstvom Benjamina Netanyaha umaknil iz Hebrona. Ob tem je bil podpisan sporazum, ki je na obmo\xc4\x8dju dajal polno avtoriteto palestinski strani. Leta 1999 izbran premier Ehud Barak, je umaknil voja\xc5\xa1ke sile z juga Libanona in nadaljeval pogajanja s palestinsko stranjo, pod vodstvom Jaserja Arafata. Leta 2000 se je z njim sestal tedanji ameri\xc5\xa1ki predsednik Bill Clinton. Izraelska stran je takrat ponudila predlog ustanovitve neodvisne palestinske dr\xc5\xbeave, kar pa je Arafat zavrnil. Po neuspelih pogajanjih se je pri\xc4\x8dela Druga intifada, ko se je \xc5\xa1tevilo palestinskih samomorilnih napadov znatno pove\xc4\x8dalo._NEWLINE_Na izrednih volitvah leta 2001 je bil za premierja izvoljen Ariel Sharon. Ta je pri\xc4\x8del z dokon\xc4\x8dnim enostranskim umikom izraelskih sil z obmo\xc4\x8dja Gaze. V istem \xc4\x8dasu se je pri\xc4\x8dela gradnja varnostnega zidu med Zahodnim bregom in izraelskim teritorijem. Julija 2006 je Hezbollah pri\xc4\x8del z obstreljevanjem in raketiranjem judovskih naseljih na severu Izraela, pri \xc4\x8demer sta bila ubita dva \xc4\x8dloveka. Incident je zanetil mesec dni trajajo\xc4\x8do Drugo libanonsko vojno._NEWLINE_Maja 2008 je Izrael javno oznanil, da \xc5\xbee leto dni te\xc4\x8dejo mirovna pogajanja s Sirijo s posredni\xc5\xa1tvom Tur\xc4\x8dije. Po \xc2\xbbkon\xc4\x8danju ognja\xc2\xab\xc2\xa0med Izraelom in palestinsko stranjo, je Hamas julija 2008 enostransko prekinil in pri\xc4\x8del z raketiranjem judovskih naselij na osrednjem delu Izraela v bli\xc5\xbeini Gaze. Izrael je na napade odgovoril z ofenzivo Gaze, ki je trajala med decembrom 2008 in januarjem 2009. V pri\xc4\x8detku januarja je Izrael napovedal obse\xc5\xbeno akcijo na obmo\xc4\x8dju Gaze, kjer so uni\xc4\x8dili glavne voja\xc5\xa1ke postojanke Hamasa ter zajeli ve\xc4\x8d pomembnih pripadnikov Hamasovih sil. V slede\xc4\x8dih dneh se je Izrael pri\xc4\x8del umikati z obmo\xc4\x8dja Gaze.\n_START_SECTION_\nGeografija/LEGA\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael le\xc5\xbei ob vzhodnem delu Sredozemskega morja in meji na Libanon na severu, na Jordanijo na vzhodu, Sirijo na severovzhodu in na Egipt na jugozahodu. Celoten teritorij, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d zasedena obmo\xc4\x8dja med \xc5\xa1estdnevno vojno, meri 20.770\xc2\xa0km\xc2\xb2. 2\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine prekriva voda. Celoten pravni teritorij z Golansko planoto in vzhodnim Jeruzalemom, zna\xc5\xa1a 22.072\xc2\xa0km\xc2\xb2. Skupna povr\xc5\xa1ina izraelskega teritorija in Zahodnega brega ter Gaze \xe2\x80\x93 slednja premoreta lastno samoupravo, zna\xc5\xa1a 27.799\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Kljub majhni povr\xc5\xa1ini, Izrael premore razli\xc4\x8dna naravno-geografska podro\xc4\x8dja. Jug dr\xc5\xbeave zavzema pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Negev, medtem ko se na severu nahajajo hribovita in gorska obmo\xc4\x8dja Golanske planote, Galieje in Karmela. Zahod dr\xc5\xbeave meji na sredozemsko morje; ob obali \xc5\xbeivi preko 70% izraelske populacije. Vzhod dr\xc5\xbeave meji na ni\xc5\xbeinsko raven na meji z Jordanijo. Obmo\xc4\x8dje je del 6.500 kilometrov dolge tektonske prelomnice, ki ob Mrtvem morju tvori najni\xc5\xbejo kopensko to\xc4\x8dko na Zemlji ve\xc4\x8d kot 400 metrov pod obi\xc4\x8dajno morsko gladino. Jug de\xc5\xbeele se zaklju\xc4\x8di z Akabskim zalivom, ki je del Rde\xc4\x8dega morja._NEWLINE_V Izraelu in na Sinaju so edinstveni erozijski krogi (hebrejsko makhteshim), ki tvorijo obse\xc5\xbene zemeljske kraterje. Najve\xc4\x8dji med njimi, Makhtesh Ramon v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Negev, obsega 40 kilometrov dolgo in 8 kilometrov \xc5\xa1iroko obmo\xc4\x8dje. Naravovarstveno poro\xc4\x8dilo navaja, da ima Izrael najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo rastlinskih posebnosti v svetu, neozirajo\xc4\x8d se na velikost de\xc5\xbeele._NEWLINE_Temperature v Izraelu mo\xc4\x8dno nihajo, zlasti tekom zime. Hribovita in gorska obmo\xc4\x8dja takrat premorejo nizke temperature, izrazit veter, ve\xc4\x8dkrat tudi sneg. Na tem obmo\xc4\x8dju se nahaja ve\xc4\x8dje zimsko smu\xc4\x8darsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V Jeruzalemu v povpre\xc4\x8dju sne\xc5\xbei vsaj enkrat med zimo. Obalni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di, Tel Aviv in Haifa, imata izrazito sredozemsko podnebje z zmerno hladnimi, de\xc5\xbeevnimi zimami in dolgimi, vro\xc4\x8dimi poletji. Najvi\xc5\xa1ja temperatura v Aziji (53,7\xc2\xb0C) je bila izmerjena v Izraelu leta 1942, na severu jordanske ni\xc5\xbeine. Med majem in septembrom je de\xc5\xbe redek. Ob nezadostnih koli\xc4\x8dinah pitne vode je Izrael razvil ve\xc4\x8d var\xc4\x8devalnih tehnik na ra\xc4\x8dun kori\xc5\xa1\xc4\x8denja vode. Ena od teh je kaplji\xc4\x8dna tehnika namakanja obdelovalnih povr\xc5\xa1in. Velik del Izraelcev son\xc4\x8dno energijo izkori\xc5\xa1\xc4\x8da za solarno ogrevanje bivalnih povr\xc5\xa1in, s \xc4\x8dimer je Izrael vodilen med de\xc5\xbeelami v svetu po izkoristku son\xc4\x8dne energije na prebivalca.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael deluje v okviru parlamentarnega sistema kot demokrati\xc4\x8dna republika s splo\xc5\xa1no volilno pravico. Predsednik Izraela je glavni voditelj v dr\xc5\xbeavi, a so njegove dol\xc5\xbenosti omejene in ve\xc4\x8dinoma le protokolarnega zna\xc4\x8daja. Parlamentarni poslanec (navadno vodja najve\xc4\x8dje stranke), ki ga podpre ve\xc4\x8dina v parlamentu, je izvoljen za premierja. Premier je voditelj vlade in dr\xc5\xbeavnega kabineta. Izrael zastopa 120 poslancev, ki zasedajo v Knesetu. Sede\xc5\xbei v Knesetu se proporcionalno razdelijo po volitvah, kjer sta za vstop stranke v parlament potreben minimum 2% glasov._NEWLINE_Parlamentarne volitve se izvedejo vsaka \xc5\xa1tiri leta; toliko traja posami\xc4\x8den mandat. Neuspe\xc5\xa1na tvorba koalicije ali izglasovanje nezaupnice pogosto predhodno razre\xc5\xa1ita parlament, nakar so izvedene pred\xc4\x8dasne volitve. Povpre\xc4\x8dno trajanje mandata izraelskega parlamenta zna\xc5\xa1a 22 mesecev. Mirovni procesi, vloga religije v dr\xc5\xbeavi in politi\xc4\x8dni \xc5\xa1kandali so povzro\xc4\x8dili \xc5\xbee \xc5\xa1tevilne razpade koalicij in ponovne predhodne volitve.  Temeljno pravo Izraela sestavlja nepisana ustava. V letu 2003 je Kneset pri\xc4\x8del osnovati pisano in kodificirano ustavo._NEWLINE_Izrael ima tri stopenjsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Najni\xc5\xbeja so okrajna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, locirana v ve\xc4\x8dini mest po dr\xc5\xbeavi. Nad njimi so okro\xc5\xbena sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki slu\xc5\xbeijo kot prizivna sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in prvostopenjska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Nahajajo se v \xc5\xa1estih dr\xc5\xbeavnih okro\xc5\xbejih. Tretje in najvi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de predstavlja vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de s sede\xc5\xbeem v Jeruzalemu. Ima dvojno vlogo: najprej je najvi\xc5\xa1je in vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave. Drugo, kot sodi\xc5\xa1\xc4\x8de zadnje stopnje, dovoljuje posameznikom; dr\xc5\xbeavljanom in nedr\xc5\xbeavljanom, vlaganje pro\xc5\xa1nje oziroma ponovnih zahtev sodnih postopkov zoper dr\xc5\xbeavne oblasti._NEWLINE_Izraelski pravni sistem zdru\xc5\xbeuje angle\xc5\xa1ko pravo, civilno pravo in judovsko pravo. Temelji na na\xc4\x8delu stare decisis (precedens) in na adverzialnem sistemu, kjer obe strani predlo\xc5\xbeita dokaze pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Sodbo dolo\xc4\x8dijo profesionalni razsodniki in izvedenci in ne porota civilnih dr\xc5\xbeavljanov. Poroke in lo\xc4\x8ditve sodijo pod pristojnost verskih sodi\xc5\xa1\xc4\x8d: judovskih, muslimanskih, kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih in za Druze. Odbori in komisije, katere predstavljajo \xc4\x8dlani kneseta, vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc4\x8dlani sodi\xc5\xa1\xc4\x8d izberejo sodnike._NEWLINE_Temeljno pravo, ki se nana\xc5\xa1a na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dostojanstvo in svobodo, \xc5\xa1\xc4\x8diti in varuje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke pravice in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine. Glede na upo\xc5\xa1tevanje \xc4\x8dlovekovih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din in politi\xc4\x8dnih pravic, je bil Izrael s strani mednarodne organizacije Freedom House ocenjen kot \xc2\xbbsvobodna de\xc5\xbeela\xc2\xab, obmo\xc4\x8dja pod nadzorom palestinskih oblasti pa so bila ocenjena kot \xc2\xbbnesvobodna\xc2\xab. \xc4\x8clovekoljubne organizacije, kot je Amnesty International, pogosto kritizirajo Izrael v primeru vojnih stanj med Izraelom in sosednjimi de\xc5\xbeelami. Svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine omogo\xc4\x8dajo ustanovitve neodvisnih skupin, ki kriti\xc4\x8dno obravnavajo morebitne kr\xc5\xa1itve demokrati\xc4\x8dnih na\xc4\x8del. Ena od teh je B\'Tselem, izraelska organizacijo za \xc4\x8dlovekove pravice.\n_START_SECTION_\nUpravna okro\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael je razdeljen na \xc5\xa1est glavnih upravnih obmo\xc4\x8dij, znanih tudi pod imenom mehozot; okro\xc5\xbeja Center, Haifa, Jeruzalem, Sever, Jug in Tel Aviv. Ta so nadaljnje individualno razdeljena na petnajst okrajev. Skupno devetdeset okrajev se naravno deli na petdeset naravno-geografskih regij. _NEWLINE_V statisti\xc4\x8dnem smislu je dr\xc5\xbeava razdeljena na tri metropolitska obmo\xc4\x8dja; Tel Aviv in Gush Dan (3.150.000 milijona prebivalcev), Haifa (1.000.000 prebivalcev) in Beer \xc5\xa0eva (531.600 prebivalcev). Najve\xc4\x8dje mesto v dr\xc5\xbeavi, tako v smislu prebivalstva kot po velikosti obmo\xc4\x8dja, je Jeruzalem s 732.100 prebivalci. Razteza se na 126\xc2\xa0km\xc2\xb2. Sledijo Tel Aviv (384.6000), Haifa (267.000) in Ri\xc5\xa1on le Sion (222.3000).\n_START_SECTION_\nZasedena obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1967, med \xc5\xa1estdnevno vojno, je Izrael prevzel nadzor nad Zahodnim bregom, vzhodnim delom Jeruzalema, Gazo in Golansko planoto. Prevzet je bil tudi za\xc4\x8dasen nadzor nad Sinajskim polotokom, ki pa je bil vrnjen Egiptu leta 1979 v sklopu mirovne pogodbe._NEWLINE_Med zasedbo teritorijev so na vsakem od ozemelj nastale judovske naselbine, naseljene z izraelskimi prebivalci. Izrael je na obmo\xc4\x8dju Golanske planote in vzhodnega Jeruzalema uveljavil civilen zakonik, s katerim je omenjena ozemlja uradno priklju\xc4\x8dil kot del dr\xc5\xbeave in ponudil tamkaj\xc5\xa1njim prebivalcem (tako Judom kot ostalim) mo\xc5\xbenost pridobitve dr\xc5\xbeavljanstva, v kolikor so za to zaprosili. Nasprotno je Zahodni breg ostal pod voja\xc5\xa1kim nadzorom, medtem ko so Palestinci in mednarodna skupnost na obmo\xc4\x8dju Gaze videli mo\xc5\xbenost nastanka neodvisne dr\xc5\xbeave. Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov je polnopravno priklju\xc4\x8deni obmo\xc4\x8dji ozna\xc4\x8dila za neveljavni ter jih \xc5\xa1e danes priznava kot okupirana obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Status vzhodnega dela mesta Jeruzalem predstavlja eno od glavnih ovir nadaljevanja mirovnih procesov med uradnim Izraelom in predstavniki palestinske oblasti. Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov je sporna obmo\xc4\x8dja uvrstila v varnostno resolucijo, katera od Izraela zahteva umik izraelskih sil s teritorijev. To naj bi po sklepu omogo\xc4\x8dilo normaliziranje odnosov z arabskimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Zahodni breg je bil priklju\xc4\x8den Jordaniji leta 1948, \xc4\x8demur je sledila arabska zavrnitev mo\xc5\xbenosti oblikovanja dveh neodvisnih dr\xc5\xbeav na obmo\xc4\x8dju: judovske in arabske. To priklju\xc4\x8ditev je priznala le Velika Britanija, po tej pa so politi\xc4\x8den nadzor nad obmo\xc4\x8djem dobile palestinske sile. Zahodni breg je Izrael okupiral leta 1967 med \xc5\xa1estdnevno vojno. Ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo predstavljajo arabski Palestinci, kar vklju\xc4\x8duje begunce, ki so domove zapustili ali bili primorani zapustiti med vojno leta 1948. Od izraelske okupacije leta 1967 do leta 1993 so bili prebivalci pod izraelsko voja\xc5\xa1ko oblastjo. Od mirovnega dogovora leta 1993 pa je nadzor nad ve\xc4\x8dino krajev na Zahodnem bregu prevzela Izrael od takrat ohranja le delen voja\xc5\xa1ki nadzor, ki se je v preteklosti okrepil med obdobji vojn in palestinskih nasilnih vstaj. V odgovor na pove\xc4\x8dane nasilne akcije s strani palestinskih skrajne\xc5\xbeev zoper izraelske civiliste tekom Druge intifade se je pri\xc4\x8del graditi varnostni zid, ki lo\xc4\x8duje Izrael od Zahodnega brega. Ta je zgrajen delno, v prekinjenih fazah._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Gaze je bilo s strani Egipta okupirano med letoma 1948 in 1967, med letoma 1967 in 2005 pa je nadzor nad obmo\xc4\x8djem prevzel Izrael. Leta 2005 je Izrael v sklopu mirovnega dogovora z obmo\xc4\x8dja Gaze pri\xc4\x8del izseljevati izraelske dr\xc5\xbeavljane in prazniti judovske naselbine. Umaknjene so bile tudi izraelske voja\xc5\xa1ke sile. Ohranja pa nadzor nad zra\xc4\x8dnimi in pomorskimi silami na obmo\xc4\x8dju Gaze ter ob\xc4\x8dasno tja po\xc5\xa1ilja voja\xc5\xa1ke enote. Sporazum med Izraelom, Evropsko unijo, Egiptom in palestinskimi oblastmi je predvideval odprtje meje med Gazo in Egiptom. Izvolitev radikalne palestinske politi\xc4\x8dne stranke Hamas, je uresni\xc4\x8ditev sporazuma ote\xc5\xbeila, zaradi \xc4\x8desar je meja med Egiptom in Gazo ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa ostala zaprta. Notranji nadzor, od prvih samostojnih volitev v Gazi, ohranja Hamas. Ta je ostale politi\xc4\x8dne stranke prepovedal, zaradi \xc4\x8desar Hamas ohranja popoln politi\xc4\x8dni nadzor v tej palestinski entiteti.\n_START_SECTION_\nMednarodni odnosi\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael ima vzpostavljene diplomatske odnose s 161 dr\xc5\xbeavami sveta ter ima 94 diplomatskih misij po svetu. Od dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic arabske lige imajo le tri normaliziran odnos z Izraelom; Egipt in Jordanija s podpisom mirovnega sporazuma leta 1979 oziroma leta 1994, ter Mavretanija, ki se je  leta 1999 odlo\xc4\x8dila za poln diplomatski stik. Dve ostali \xc4\x8dlanici arabske lige, Maroko in Tunizija, ohranjata delne diplomatske stike z Izraelom. Ti so bili zaostreni ob za\xc4\x8detku Druge intifade leta 2000. Od leta 2003 so vezi z Marokom okrepljene, dr\xc5\xbeavo pa je obiskal tudi izraelski zunanji minister._NEWLINE_Zaradi vojne v Gazi leta 2009, so Mavretanija, Katar, Bolivija in Venezuela zamrznile politi\xc4\x8dne in ekonomske vezi z Izraelom. Po izraelskem pravu, so Libanon, Sirija, Saudska Arabija, Irak in Jemen, pojmovane kot ne-prijateljske dr\xc5\xbeave. Teh izraelski dr\xc5\xbeavljani ne morejo obiskati brez pritrditve notranjega ministrstva. Od leta 1995 je Izrael \xc4\x8dlan skupine za Mediteranski dialog, katere cilj je pospe\xc5\xa1evanje sodelovanja med sedmimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Zunanji odnosi z ZDA, Tur\xc4\x8dijo, Nem\xc4\x8dijo, Veliko Britanijo in Indijo so za Izrael politi\xc4\x8dno in ekonomasko zelo pomembni. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so kot prve priznale Izrael kot neodvisno dr\xc5\xbeavo, \xc4\x8demur je sledila Sovjetska zveza. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave na obmo\xc4\x8dju bli\xc5\xbenjega vzhoda ohranjajo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e vezi z Izraelom, zaradi \xc2\xbbskupnih demokrati\xc4\x8dnih vrednot, verskih sorodnosti in varnostnih interesov\xc2\xab.  Obojestranski dobri odnosi in skupni interesi so zastopani na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih, ZDA pa nastopajo kot posrednik v mirovnih dialogih med izraelsko in arabsko stranjo. Pogledi med dr\xc5\xbeavama se najbolj razhajajo v nekaterih spornih vpra\xc5\xa1anjih, med katere sodijo status Golanske planote, status mesta Jeruzalem in judovskih naselij na zasedenih obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Izrael in Tur\xc4\x8dija sta vzpostavila polne diplomatske odnose leta 1991, \xc5\xbee od razglasitve neodvisnosti Izraela pa je Tur\xc4\x8dija sodelovala z dr\xc5\xbeavo. Muslimanske dr\xc5\xbeave v regiji, s katerimi ima Tur\xc4\x8dija dober prijateljski odnos, so v preteklosti ve\xc4\x8dkrat od Tur\xc4\x8dije zahtevale oslabitev stikov z Izraelom. Po vojni v Gazi leta 2009 so se odnosi med dr\xc5\xbeavama nekoliko ohladili._NEWLINE_Nem\xc4\x8dija in Izrael trdno sodelujeta na znanstvenem in izobra\xc5\xbeevalnem podro\xc4\x8dju, ohranjata pa tudi tesne vezi na gospodarskem in voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju. Indija je vzpostavila poln diplomatski stik z Izraelom leta 1992. Dr\xc5\xbeavi od takrat sodelujeta na kulturnem in voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju. Velika Britanija ohranja mo\xc4\x8dne diplomatske odnose z Izraelom vse od njegove ustanovitve dalje. Leta 2007 sta Izrael dvakrat obiskala visoka predstavnika britanske vlade. Odnosi med dr\xc5\xbeavama so se okrepila v \xc4\x8dasu mandata Tonya Blaira, ki si je prizadeval za ureditev vpra\xc5\xa1anja razglasitve neodvisne palestinske dr\xc5\xbeave. Razlog za \xc4\x8dvrstost odnosov med dr\xc5\xbeavama se lahko pripisuje britanskemu mandatu nad Palestino pred razglasitvijo neodvisne de\xc5\xbeele Izrael. _NEWLINE_Iran je z Izraelom ohranjal diplomatski stik le dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. Po Iranski revoluciji je Iran preklical priznanje obstoja izraelske dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nIzraelske obrambne sile sestavljajo tri osrednje enote: vojska, zra\xc4\x8dne sile in mornarica. Obrambne sile so bile ustanovljene leta 1948, med Arabsko-Izraelsko vojno, z zdru\xc5\xbeenjem dveh obrambnih sil, ki sta delovali pred razglasitvijo dr\xc5\xbeave. IDF je povezan z voja\xc5\xa1kim obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnim uradom, kateri deluje z Mosadom. Obrambne sile so v svoji kratki zgodovini obstoja posredovale v ve\xc4\x8d vojnah in konfliktih ob mejnih obmo\xc4\x8djih. \xc5\xa0tevilo in uspe\xc5\xa1nost voja\xc5\xa1kih posredovanj izraelske obrambne sile uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v vrh najbolj izurjenih in uspe\xc5\xa1nih voja\xc5\xa1kih sil sveta._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Izraelcev vstopi v vojsko z dopolnjenim osemnajstim letom starosti. Mo\xc5\xa1ki slu\xc5\xbeijo tri leta, \xc5\xbeenske pa dve leti obveznega voja\xc5\xa1kega roka. Po odslu\xc5\xbeenem roku imajo mo\xc5\xa1ki status rezervista, s \xc4\x8dimer so vsako leto primorani izpolniti nekaj tednov voja\xc5\xa1ke obveznosti. Status rezervista preneha po dopolnjenem \xc5\xa1tiridesetem letu starosti. Nasprotno je med \xc5\xbeenskami, kjer je ve\xc4\x8dina opro\xc5\xa1\xc4\x8dena statusa rezervistke. Arabski dr\xc5\xbeavljani (z izjemo Druzov) in tisti, ki neprenehoma opravljajo verske \xc5\xa1tudije (ortodoksni Judje), so opro\xc5\xa1\xc4\x8deni slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka. Status ortodoksnih Judov, ki praviloma ne opravljajo voja\xc5\xa1kega slu\xc5\xbeenja, je predmet \xc5\xa1tevilnih polemik. Vsi tisti, ki so opro\xc5\xa1\xc4\x8deni slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka, lahko tega nadomestijo s slu\xc5\xbeenjem v bolni\xc5\xa1nicah, \xc5\xa1olah, dobrodelnih organizacijah in ostalih ustanovah. S tovrstnim programom imajo obrambne sile pribli\xc5\xbeno 168.000 aktivnih vojakov in 408.000 rezervistov._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavne voja\xc5\xa1ke sile slonijo na visoko razvitem tehnolo\xc5\xa1kem voja\xc5\xa1kem sistemu, izdelanem v glavnem v Izraelu, nekaj oro\xc5\xbeja pa je tudi uvo\xc5\xbeenega. Najpomembnej\xc5\xa1i voja\xc5\xa1ki sponzor uvoza voja\xc5\xa1ke opreme so ZDA. Med letoma 2008 in 2017 bodo ZDA po pri\xc4\x8dakovanjih Izraelu namenile 30 milijard dolarjev voja\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di.  Dr\xc5\xbeava premore najbolj razvit voja\xc5\xa1ki sistem zra\xc4\x8dnih izstrelkov. Po jomkipurski vojni je Izrael razvil mre\xc5\xbeo obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnih satelitov, katerih namen je pridobivanje strate\xc5\xa1ko pomembnih informacij. Sistem teh je eden izmed skupno sedmih uspe\xc5\xa1no delujo\xc4\x8dih na svetu. Izrael je razvil glavni bojni tank Merkavo. Vse od ustanovitve dalje, je Izrael vlagal znaten dele\xc5\xbe bruto doma\xc4\x8dega proizvoda v namen obrambe. Leta 1984 je bilo v voja\xc5\xa1ke namene zagotovljenih 24% celotnega BDP-ja, do danes pa je \xc5\xa1tevilo padlo na 7,3\xc2\xa0%._NEWLINE_V mednarodni politi\xc4\x8dni javnosti se pojavljajo ugibanja, ali Izrael poseduje jedrsko oro\xc5\xbeje. Dr\xc5\xbeava namre\xc4\x8d ni podpisnik Pogodbe o ne\xc5\xa1irjenju jedrskega oro\xc5\xbeja. Zoper jedrskih zmogljivosti ohranja lastno politiko nadzora._NEWLINE_Po Zalivski vojni leta 1991, ko je Irak zra\xc4\x8dno napadel Izrael, je v veljavo stopil zakon, ki gospodinjstva obvezuje, da je vsaj ena izmed sob neprepustna za kemi\xc4\x8dne in biolo\xc5\xa1ke substance.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael velja za eno najrazvitej\xc5\xa1ih azijskih dr\xc5\xbeav v ekonomskem in industrijskem smislu. V zahodnem delu Azije zaseda tretje mesto po vi\xc5\xa1ini BDP na prebivalca (za Tur\xc4\x8dijo in Saudsko Arabijo: izvoznico nafte). Ima drugo najvi\xc5\xa1je \xc5\xa1tevilo mladih inovativnih podjetij (takoj za ZDA). Premore tudi najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo podjetij izven Severne Amerike, ki kotirajo na ameri\xc5\xa1ki borzi._NEWLINE_V letu 2008 je imel Izrael \xc5\xa1tirideseti najvi\xc5\xa1ji BDP na globalni ravni ter dvaindvajseti najvi\xc5\xa1ji BDP v razmerju na prebivalca. Skupni doma\xc4\x8di proizvod je dosegel 232,7 milijard dolarjev, kar na prebivalca v letnem razmerju zna\xc5\xa1a 33.299 dolarjev. V letu 2007 je bil Izrael povabljen v Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki podpira sodelovanje med dr\xc5\xbeavami, ki si prizadevajo za demokrati\xc4\x8dna na\xc4\x8dela in delujejo v sklopu svobodnega trga. Nacionalna valuta, izraelski novi \xc5\xa0ekel, je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med sedemnajst prosto konvertibilnih valut._NEWLINE_Ob skromnih naravnih virih je Izrael razvil mo\xc4\x8dan agrikulturni in industrijski sektor. \xc5\xbde od za\xc4\x8detka je zlasti kmetijska pridelava usmerjena v izrazito samooskrbno pridelavo (kibuci). Najpomembnej\xc5\xa1i uvozni izdelki v Izrael so fosilna goriva, razli\xc4\x8dne surovine ter voja\xc5\xa1ka oprema. Skupni uvoz je v letu 2006 dosegel 47,8 milijard dolarjev. Glavni izvoz predstavljajo sadje, zelenjava, farmacevtski izdelki, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka oprema, kemikalije, voja\xc5\xa1ka tehnologija in diamanti. Skupni izvoz je leta 2006 dosegel 42,86 milijard dolarjev._NEWLINE_Izrael je globalno najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a dr\xc5\xbeava v ohranjanju voda in v uporabi geotermalne energije.  Po razvijanju tehnologije, katera temelji na nizki porabi energije, po uspe\xc5\xa1nem razvijanju komunikacijskih sredstev ter software opreme ter znanosti, je Izrael primerljiv s t. i. Silicijevo dolino v Kaliforniji. Prvi Inteloviin Microsoftovi raziskovalni in razvojni centri, postavljeni izven ZDA, so bili zgrajeni v Izraelu. Podjetjema je sledilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih uglednih (Motorola, IBM, Cisco Sytems,...), ki so v Izraelu zgradili podjetja pod lastnim okriljem. Leta 2007 je podjetje ameri\xc5\xa1kega milijarderja Warrena Buffeta kupilo izraelsko podjetje Iscar v vrednosti 4 milijarde dolarjev._NEWLINE_Od sedemdesetih let dalje Izrael prejema ekonomsko podporo ZDA. V letu 2007 so ZDA odobrile posojilo v vrednosti 30 milijard dolarjev za dobo naslednjih desetih let.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem, zlasti verski turizem, tvori pomembno vejo nacionalne industrije. Ugodne klimatske temperature, v povezavi z mediteranskimi pla\xc5\xbeami, ki so v glavnem pe\xc5\xa1\xc4\x8dene, tvorijo drug pomemben dejavnik, ki privablja turiste. Med pomembnej\xc5\xa1e motive za turisti\xc4\x8dni obisk de\xc5\xbeele sodijo \xc5\xa1e bogata arheolo\xc5\xa1ka sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, kulturno-zgodovinska in verska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ter \xc5\xa1iroka geografska razprostranost. Varnostne te\xc5\xbeave pogosto vodijo do upada \xc5\xa1tevila tujih turistov, a je v zadnjih letih \xc5\xa1tevilo turistov ponovno v porastu. V letu 2008 je Izrael obiskalo nekaj ve\xc4\x8d kot tri milijone tujih turistov.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael ima 18.096 kilometrov asfaltiranih cest in 2,4 milijona registriranih osebnih vozil, kar je relativno malo, primerjajo\xc4\x8d z ostalimi razvitimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_ Na rednih avtobusnih progah vozi 5715 avtobusov. Skupna dol\xc5\xbeina \xc5\xbeeleznic je 949 kilometrov, te pa so v lasti dr\xc5\xbeave._NEWLINE_V Izraelu se nahajata dve mednarodni letali\xc5\xa1\xc4\x8di. Najve\xc4\x8dje in najpomembnej\xc5\xa1e je Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ben Gurion, v bli\xc5\xbeini Tel Aviva. Leta 2008 je slednje \xc5\xa1telo preko 11,5 milijona potnikov, izbrano pa je bilo za najbolj\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de na obmo\xc4\x8dju Bli\xc5\xbenjega vzhoda.  Drugo mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Ovda, opazno manj\xc5\xa1e, se nahaja na jugu v okolici Eilata. \xc5\xa0irom dr\xc5\xbeave se nahaja ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih letali\xc5\xa1\xc4\x8d, ki slu\xc5\xbeijo za notranji zra\xc4\x8dni promet. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Haifa je najstarej\xc5\xa1e na sredozemski obali, medtem ko je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Ashdod eno redkih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d z izrazito poglobljenim morskim dnom, ki je bilo zgrajeno na odprtem morju. Nekoliko manj\xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Eilat se nahaja na jugu dr\xc5\xbeave ob Rde\xc4\x8dem morju in slu\xc5\xbei zlasti za trgovanje z daljnim vzhodom.\n_START_SECTION_\nZnanost in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael ima v povpre\xc4\x8dju najdalj\xc5\xa1o obdobje \xc5\xa1olanja na prebivalca v regiji jugozahodne Azije. Skupaj z Japonsko zaseda drugo mesto (za Ju\xc5\xbeno Korejo) v celotni azijski regiji po najdalj\xc5\xa1em obdobju \xc5\xa1olanja.  V regiji ima Izrael najvi\xc5\xa1jo stopnjo pismenosti.  Dr\xc5\xbeavni zakon o izobra\xc5\xbeevanju, izdan leta 1953, priznava pet tipov \xc5\xa1ol: javne sekularne, javne verske, ultra ortodoksne, arabske \xc5\xa1ole ter \xc5\xa1ole, ki se nahajajo v zunanjih naselbinah. Najve\xc4\x8djo skupino tvorijo javne sekularne \xc5\xa1ole, katere obiskuje ve\xc4\x8dina judovskih in ne-arabskih otrok. Ve\xc4\x8dina Arabcev v Izraelu po\xc5\xa1ilja otroke v arabske \xc5\xa1ole, kjer pouk poteka v arab\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevanje je zakonsko obvezno med tretjim in osemnajstim letom starosti.  \xc5\xa0olanje je razdeljeno na tri stopnje: osnovno \xc5\xa1olanje (prvi do \xc5\xa1esti razred), srednjo \xc5\xa1olo (sedmi do deveti razred) ter vi\xc5\xa1jo \xc5\xa1olo (deseti do dvanajsti razred). Vi\xc5\xa1ja \xc5\xa1ola se zaklju\xc4\x8di z nacionalnim \xc5\xa1olskim preizkusom (Bagrut). Obvezni predmeti za preizkus vklju\xc4\x8dujejo matematiko, religiozni pouk, hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino in literaturo, angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, zgodovino in dr\xc5\xbeavljansko vzgojo. V muslimanskih in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih \xc5\xa1olah ter v \xc5\xa1olah Druzov je religiozni pouk ustrezno prirejen. V letu 2003 je ve\xc4\x8d kot polovica tistih, ki so zaklju\xc4\x8devali \xc5\xa1olanje, opravila nacionalni preizkus._NEWLINE_Osem javnih izraelskih univerz je lo\xc4\x8denih od dr\xc5\xbeave. Hebrejska univerza v Jeruzalemu je izraelska najstarej\xc5\xa1a in vsebuje nacionalno in univerzitetno knji\xc5\xbenico, ki premore najve\xc4\x8djo zbirko del pomembnih za razumevanje judovske zgodovine, religije in dru\xc5\xbebe. Jeruzalemska univerza se redno uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med sto najbolj\xc5\xa1ih na svetu. Ostala pomembnej\xc5\xa1a univerzitetna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so Technicon, In\xc5\xa1titut za znanost Weizmann, Univerza v Tel Avivu, Univerza Ball-Llan, Univerza v Haifi in Univerza Ben Gurion v Negevu. Sedem izraelskih univerz se redno uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najbolj\xc5\xa1e ocenjenih 500 univerz na svetu. Izrael se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na prvo mesto v svetu po \xc5\xa1tevilu univerzitetnih diplom v razmerju na prebivalca; univerzitetno izobrazbo ima namre\xc4\x8d preko 24% prebivalcev._NEWLINE_ Od leta 2002, je pet Izraelcev prejelo Nobelovo nagrado. Po \xc5\xa1tevilu izdanih znanstvenih del (v razmerju na prebivalca) sodi Izrael na prvo mesto v svetu._NEWLINE_Izraelske univerze se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med najbolj\xc5\xa1ih sto v svetu na podro\xc4\x8dju matematike (Univerza v Tel Avivu, Technicon in Hebrejska univerza v Jeruzalemu), fizike in kemije (Univerza v Tel Avivu, Hebrejska univerza in In\xc5\xa1titut za znanost Weizmman), ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke znanosti (Univerza v Tel Avivu, Hebrejska univerza, In\xc5\xa1titut za znanost Weizmman, Univerza Ball-Llam) in Technicon) ter ekonomije (Univerza v Tel Avivu ter Hebrejska univerza)._NEWLINE_V letu 2009 se je Izrael uvrstil na drugo mesto v svetu na podro\xc4\x8dju vesoljne znanosti. Od leta 1988 je izraelska zra\xc4\x8dna industrija razvila in zgradila preko dvanajst komercialnih in vohunskih satelitov, kateri so bili poslani v vesolje iz izraelskega zra\xc4\x8dnega prostora. Izraelski sateliti so ocenjeni kot eni najbolj naprednih v svetu. V letu 2003 je Ilan Ramon postal prvi izraelski astronavt ki je poletel v vesolje v raketoplanu Columbia._NEWLINE_V Izraelu je bil razvit sistem kori\xc5\xa1\xc4\x8denja son\xc4\x8dne energije, izraelski in\xc5\xbeenirji pa na tem podro\xc4\x8dju konstantno delujejo v korist zmanj\xc5\xa1evanja porabe energije ter v tovrstnih podjetjih v tujini. Ve\xc4\x8d kot 90\xc2\xa0% izraelskih gospodinjstev uporablja son\xc4\x8dno energijo za segrevanje vode, kar je najvi\xc5\xa1ji odstotek med dr\xc5\xbeavami v svetu. Dr\xc5\xbeava na ra\xc4\x8dun izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja son\xc4\x8dne energije prihrani 8\xc2\xa0% elektri\xc4\x8dne energije na leto. Uporabo in razvoj son\xc4\x8dne energije je omogo\xc4\x8dilo ugodno podnebje s precej\xc5\xa1njim \xc5\xa1tevilom son\xc4\x8dnih dni. V pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Negev je bilo zgrajenih ve\xc4\x8d raziskovalnih in razvojnih centrov na podro\xc4\x8dju razvoja te energije.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2008 je Izrael \xc5\xa1tel 7,28 milijona prebivalcev. Uradna jezika sta hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina in arab\xc5\xa1\xc4\x8dina. Temeljni jezik je hebrejski, katerega kot maternega govori ve\xc4\x8dina prebivalcev. Arabski jezik je uporabljen med arabsko manj\xc5\xa1ino in med Judi, ki so imigrirali iz arabskih de\xc5\xbeel (arabski Judje in njihovi potomci tvorijo pribli\xc5\xbeno 40% dr\xc5\xbeavne populacije). Leta 2008 je arabska manj\xc5\xa1ina predstavljala preko 20  % prebivalstva._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Izraelcev dobro govori angle\xc5\xa1ki jezik, med televizijskimi programi v Izraelu so \xc5\xa1tevilni v angle\xc5\xa1kem jeziku. Ve\xc4\x8dina \xc5\xa1ol pri\xc4\x8dne z u\xc4\x8denjem angle\xc5\xa1\xc4\x8dine zgodaj; najkasneje v \xc4\x8detrtem razredu osnovne \xc5\xa1ole. Posledica masovnih imigracij iz razli\xc4\x8dnih del sveta, je opazna raznovrstnost govorjenih jezikov. Posledica mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih priselitev sovjetskih Judov v devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je raz\xc5\xa1irila uporabo ru\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ve\xc4\x8d kot milijon ruskih imigrantov je pove\xc4\x8dalo prebivalstvo Izraela za 20\xc2\xa0%. Ocenjeno je, da 300.000 prebivalcev ruskega porekla ni Judov._NEWLINE_Etiopski Judje, ki kot ena zadnjih mno\xc5\xbei\xc4\x8dno priseljenih skupnosti tvori 120.000 prebivalcev, uporabljajo za prvi jezik zlasti amhar\xc5\xa1\xc4\x8dino. Med pogostimi tujimi uporabljenimi jeziki so tudi franco\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xc5\xa1tevil\xc4\x8dna judovska skupnost iz Francije), polj\xc5\xa1\xc4\x8dina, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina in razni jeziki judovskih etni\xc4\x8dnih podskupin (npr. ladino in jidi\xc5\xa1)._NEWLINE_V zadnjem desetletju je sledil mo\xc4\x8dan porast tuje delovne sile v dr\xc5\xbeavi. Za\xc4\x8dasni delavci prihajajo zlasti iz Romunije, Tajske, Kitajske in \xc5\xa1tevilnih afri\xc5\xa1kih in ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel. \xc5\xa0tevilni imigranti so v Izraelu nastanjeni ilegalno, zaradi \xc4\x8desar je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna ocena te\xc5\xbeja, ocenjuje pa se da je teh preko 200.000. Izrael je v zadnjih sprejel ve\xc4\x8d kot 16.000 afri\xc5\xa1kih imigrantov, ve\xc4\x8dinoma beguncev iz Darfurja v Sudanu._NEWLINE_V zadnjem desetletju se je v Izrael priselilo ve\xc4\x8d palestinskih homoseksualnih parov, ki jim je v konzervativnem islamskem okolju grozila kazenska sankcija. Izrael je vodilna dr\xc5\xbeava v svetu po javni podpori istospolnih porokam: te podpira  preko 61\xc2\xa0% prebivalcev. Podpore posvojitev otrok istospolnih parov podpira 60\xc2\xa0% Izraelcev._NEWLINE_Emigracije iz Izraela, zlasti v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike in v Kanado, so ocenjene kot skromne. Kljub temu uradni organi ve\xc4\x8dkrat izpostavljajo problem emigracij, saj te predstavljajo resno gro\xc5\xbenjo prihodnosti Izraela. Zunaj dr\xc5\xbeave naj bi \xc5\xbeivelo med 600.000 in 750.000 Izraelcev; najve\xc4\x8d v ZDA in v Kanadi. Leta 2007 je Izrael zapustilo okoli 20.000 prebivalcev, priselilo pa se jih je okoli 14.500. Izselitev je prvi\xc4\x8d po dvajsetih letih (po ekonomski krizi v osemdesetih) presegla \xc5\xa1tevilo priseljencev._NEWLINE_Leta 2009 je v naseljih na Zahodnem bregu \xc5\xbeivelo okoli 300.000 izraelskih dr\xc5\xbeavljanov. Ve\xc4\x8dina teh \xc5\xbeivi v naseljih, ki so bila ustanovljena pred razglasitvijo neodvisnosti, najve\xc4\x8dje med temi je Hebron. Okoli 18.000 Judov \xc5\xbeivi na obmo\xc4\x8dju Golanske planote. Leta 2006 je 250.000 Judov \xc5\xbeivelo na obmo\xc4\x8dju vzhodnega Jeruzalema. Skupno \xc5\xa1tevilo izraelskih naseljencev na bli\xc5\xbenjem obmo\xc4\x8dju je okoli 500.000 (6,5\xc2\xa0% celotne izraelske populacije). Okoli 7.800 Izraelcev je \xc5\xbeivelo na obmo\xc4\x8dju Gaze, dokler niso bili leta 2005 preme\xc5\xa1\xc4\x8deni v sklopu mirovnega na\xc4\x8drta s Palestino.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael je bil ustanovljen kot domovina Judov z vsega sveta, zato je pogosto oklican kot \xe2\x80\x9eJudovska dr\xc5\xbeava\xe2\x80\x9c. Zakon o vrnitvi, daje pravico vsem Judom in osebam z judovskimi predniki (vsaj eden od starih star\xc5\xa1ev mora biti Jud) pridobitev izraelskega dr\xc5\xbeavljanstva. 75,5 odstotka izraelske populacije predstavljajo Judje razli\xc4\x8dnih etni\xc4\x8dnih in verskih judovskih lo\xc4\x8din. Okoli 68\xc2\xa0% izraelskih Judov je rojenih v Izraelu, 22\xc2\xa0% je imigrantov iz Evrope in z Amerike ter 10\xc2\xa0% iz Azije in z Afrike (vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d arabski svet). Verska opredelitev izraelskih Judov je raznolika: 55\xc2\xa0% se jih opisuje za tradicionalne Jude, 20\xc2\xa0% za sekularne, 17\xc2\xa0% za pravoverne Jude in 8\xc2\xa0% za Haredi Jude._NEWLINE_Z 16\xc2\xa0% predstavljajo muslimani najve\xc4\x8djo versko manj\xc5\xa1ino v dr\xc5\xbeavi. Okoli 2\xc2\xa0% prebivalstva predstavljajo kristjani in 1,5\xc2\xa0% Druzi. Med kristjane se \xc5\xa1tejejo tako arabski kristjani, kot mesijanski Judje. Ostale verske skupnosti, kot na primer Budisti in Hindujci so zastopani v \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno manj\xc5\xa1ih skupnostih._NEWLINE_Mesto Jeruzalem nosi posebno vlogo tako v judovski, islamski, kot tudi v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski kulturi. Ve\xc4\x8dina pomembnih kulturno-zgodovinskih to\xc4\x8dk se nahaja v starem Jeruzalemu. V judaizmu nosi najve\xc4\x8djo vlogo Zid \xc5\xbealovanja, v islamu je pomembna mo\xc5\xa1eja Al Aksa, v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu pa zlasti Bazilika Svetega groba. Preostala pomembna verska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da se nahajajo zlasti na Zahodnem bregu. Pomembnej\xc5\xa1a med temi so kraj Jezusovega rojstva, Jama Patriarhov ter grobnica Jo\xc5\xbeefa in Rachel._NEWLINE_Svetovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de bahajske vere predstavlja bahajski center v Haifi. Duhovni vodja in za\xc4\x8detnik religije je pokopan v Akru. Z izjemo osebja, ki vzdr\xc5\xbeuje objekt, v Izraelu ni prisotnih \xc4\x8dlanov bahajske skupnosti. Center predstavlja kraj rednega romanja bahajskih vernikov.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nUradna jezika Republike Izraela sta Hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina in Arab\xc5\xa1\xc4\x8dina. Kljub temu, je ve\xc4\x8dina uradnih napisov zapisana tudi v angle\xc5\xa1kem jeziku. Novembra 2009 so v Izraelu razpravljali, ali je lahko tujim podjetjem dovoljeno izpolnjevanje uradnih listin tudi v angle\xc5\xa1kem jeziku.  Za gluhoneme osebe so uradni in ban\xc4\x8dni dokumenti dostopni v znakovnem jeziku.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nIzraelska kulturna raznolikost izhaja iz pestre sestave prebivalstva: Judje iz vsega sveta po prihodu v Izrael nadaljujejo z lokalno prirejenimi kulturnimi tradicijami, ki so se razvijale znotraj skupnosti skozi stoletja. Izrael je tako postal dom domala vseh judovskih lo\xc4\x8din in njihovih obi\xc4\x8dajev. Izrael je edina de\xc5\xbeela na svetu, ki se \xc4\x8dasovno orientira po hebrejskem koledarju. Delo in \xc5\xa1olske po\xc4\x8ditnice potekajo v \xc4\x8dasu judovskih praznikov, uradni dan tedenskega po\xc4\x8ditka pa je \xc5\xa0abat, kar pa ne velja za ne-Judovske prebivalce Izraela.  Izraelska arabska manj\xc5\xa1ina pu\xc5\xa1\xc4\x8da vidne sledove v izraelski kulturi na arhitekturnem, glasbenem in kulinari\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_V literaturi se praviloma uporablja moderna hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina, vendar pomemben dele\xc5\xbe judovske literature izhaja tudi v jidi\xc5\xa1u in v ostalih manj\xc5\xa1ih etni\xc4\x8dnih judovskih jezikih, katerih populacije govorcev je sicer mo\xc4\x8dno skr\xc4\x8dil holokavst. Del literarnih del je objavljen tudi v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini. Po zakonu, morata dve kopiji vsake izdane knjige v Izraelu biti shranjeni v judovski nacionalni in univerzitetni knji\xc5\xbenici v Jeruzalemu. Od leta 2001 zakon vsebuje dodatek, ki navaja da morajo biti shranjeni tudi vsi javno objavljeni avdio in video posnetki ter ostala izdana gradiva.  V letu 2006 je bilo 85\xc2\xa0% gradiv izdanih in shranjenih v hebrejskem jeziku. Teden hebrejske knjige, najve\xc4\x8dji izraelski knji\xc5\xbeni sejem, poteka vsako leto v juniju._NEWLINE_Izraelska glasba vsebuje \xc5\xa1tevilne kulturne vplive; od sefardske glasbe, hasidskih melodij, gr\xc5\xa1ke romaniotske glasbe ter modernih zvrsti, kot sta pop in rock. Tradicionalna ljudska glasba, znana pod imenom \xe2\x80\x9ePesmi de\xc5\xbeele Izrael\xe2\x80\x9c, kot najpogostej\xc5\xa1o tematiko izra\xc5\xbea te\xc5\xbenjo po judovski domovini. Izraelski filharmoni\xc4\x8dni orkester deluje ve\xc4\x8d kot sedemdeset let in letno izvede ve\xc4\x8d kot dvesto koncertov.  Iz Izraela prihaja tudi nekaj mednarodno priznanih glasbenikov, kot so Itzhak Perlman, Ofra Haza ter Dana International. De\xc5\xbeela je trikrat slavila na Pesmi Evrovizije; leta 1978, 1979 ter leta 1998. Na tekmovanju sicer Izrael sodeluje od leta 1973, festival pa je kot zmagovalna dr\xc5\xbeava gostil dvakrat._NEWLINE_Zelo obiskovana so tudi gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in teatri, ki nadaljuje mo\xc4\x8dno tradicijo jidi\xc5\xa1 teatrov iz vzhodne Evrope. Najstarej\xc5\xa1e gledali\xc5\xa1\xc4\x8de deluje v Tel Avivu od leta 1918._NEWLINE_Izraelski muzeji tvorijo eno najpomembnej\xc5\xa1ih kulturnih institucij v dr\xc5\xbeavi. Glede na \xc5\xa1tevilo prebivalcev, ima Izrael najvi\xc5\xa1je \xc5\xa1tevilo muzejev v svetu. Izraelski muzej v Jeruzalemu hrani obse\xc5\xbeno zbirko judovskih eksponatov in predmetov evropske umetnosti. Jad Va\xc5\xa1em, muzej holokavsta, hrani najve\xc4\x8djo zbirko dokumentov na to temo. Poleg osrednjih muzejev v ve\xc4\x8djih mestih, se priznane kulturne ustanove nahajajo tudi v kibucih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0port v tradicionalni judovski kulturi ni imel pomembne vloge, kar izvira iz tretjega stoletja p.n.\xc5\xa1., ko so Grki vladali v de\xc5\xbeeli Izrael. Atletske ideale spo\xc5\xa1tovane pri starih Grkih so konzervativnej\xc5\xa1i Judje razumeli kot vpliv tuje kulture in neza\xc5\xbeelen vpliv helenisti\xc4\x8dnih vrednot. Judje so se redko udele\xc5\xbeevali olimpijskih iger, saj so takrat udele\xc5\xbeenci prina\xc5\xa1ati darove gr\xc5\xa1kemu bogu Herkulu. Pri Rimljanih je bil \xc5\xa1port povezan s krutostjo in nasiljem gladiatorskih borb. \xc4\x8cetudi je Herod po de\xc5\xbeeli gradil stadione in spodbujal tekmovanja v boksu, lokostrelstvu, tekih in v gladiatorskih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah, to ni bistveno spremenilo stali\xc5\xa1\xc4\x8da do \xc5\xa1porta. Negativno mnenje o \xc5\xa1portu je med nekaterimi ultra ortodoksnimi judovskimi skupnostmi ostalo do danes._NEWLINE_Ne oziraje se na tradicionalna gledanja na \xc5\xa1port je rabin, zdravnik in filozof Mojzes Maimonides \xc5\xbee v 12. stoletju poudarjal pomen telesnih aktivnosti in ohranjanja telesne forme. Tak\xc5\xa1no stali\xc5\xa1\xc4\x8de je dobilo nov zagon v 19. stoletju s kampanjo telesne kulture zdravnika, pisca in politi\xc4\x8dnega voditelja Maxa Nordaua, soustanovitelja svetovne sionisti\xc4\x8dne organizacije. V za\xc4\x8detku 20. stoletja je glavni palestinski rabin Abraham Isaac Kook razgla\xc5\xa1al, da \xc2\xbbtelo slu\xc5\xbei du\xc5\xa1i in samo zdravo telo lahko zagotavlja zdravega duha\xc2\xab._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 20. stoletja je bilo v Evropi ustanovljeno Makabsko gibanje. Poimenuje se po svetopisemskem junaku Judi Makabejcu. Ker so atletske igre in tekmovanja pod vplivom gr\xc5\xa1ke kulture v Jeruzalem pripeljali njegovi nasprotniki, proti katerim se je boril, jih je ukinil takoj, ko je prevzel nadzor nad mestom._NEWLINE_Do leta 1914 je bilo v Evropi ustanovljenih ve\xc4\x8d kot sto makabskih in podobnih klubov. Najve\xc4\x8dji med njimi so ustvarili nekatere najbolj\xc5\xa1e dr\xc5\xbeavne ekipe, vklju\xc4\x8dno z nogometnimi, ki so igrale v najvi\xc5\xa1jih nacionalnih ligah._NEWLINE_Leta 1932 so organizirali prve Makabske igre oziroma Makabijada, ki imajo svoj vzor v modernih olimpijskih igrah. Sedaj jih v Izraelu organizirajo vsaka \xc5\xa1tiri leta. Glede na \xc5\xa1tevilo udele\xc5\xbeencev so med petimi najve\xc4\x8djimi \xc5\xa1portnimi dogodki na svetu. Mednarodni olimpijski komite jih priznava kot regionalne igre. Na sedemnajsti Makabijadi leta 2005 je bilo ve\xc4\x8d kot 7.700 udele\xc5\xbeencev iz 55 dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Med rekreativnimi \xc5\xa1porti je zelo priljubljeno plavanje, jogging, kolesarjenje in pohodni\xc5\xa1tvo. Na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih pla\xc5\xbeah igrajo Matkot; igro s kratkimi lesenimi reketi in enako \xc5\xbeogico kot pri squashu. Igra je tako priljubljena, da ji pravijo neuradni nacionalni \xc5\xa1port. V zadnjih letih nara\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo igralcev odbojke na mivki. V hokeju na ledu, ki ga igrajo od leta 1986 imajo tiso\xc4\x8d igralcev, prav toliko kot v baseballu._NEWLINE_Danes sta najbolj priljubljena \xc5\xa1porta nogomet in ko\xc5\xa1arka. Ligat ha\'Al je prva dr\xc5\xbeavna nogometna liga, Ligat Winner pa prva dr\xc5\xbeavna ko\xc5\xa1arkarska liga. Ko\xc5\xa1arkarski klub Maccabi Tel Aviv je petkratni zmagovalec Evrolige. Nacionalni \xc5\xa1ahovski center Beer \xc5\xa0eva, kjer \xc5\xa1ah u\xc4\x8dijo \xc5\xbee v otro\xc5\xa1kih vrtcih, je dom \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1ahovskih prvakov iz nekdanje Sovjetske zveze in prizori\xc5\xa1\xc4\x8de svetovnega ekipnega \xc5\xa1ahovskega prvenstva leta 2005. Leta 2007 je Izraelec Boris Gelfand dosegel drugo mesto na svetovnem \xc5\xa1ahovskem prvenstvu. \xc5\xa0portniki so dosegli vidne rezultate tudi v rokometu, atletiki in drugje. Priljubljenost tenisa nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Tenisa\xc4\x8dica Shahar Pe\'er je bila leta 2007 petnajsta na WTA lestvici. V Izraelu deluje 60 nacionalnih \xc5\xa1portnih zvez._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo arabskih \xc5\xa1portnikov nara\xc5\xa1\xc4\x8da. Eden najbolj\xc5\xa1ih izraelskih nogometa\xc5\xa1ev, Abbas Suan je izraelski Arabec._NEWLINE_Izrael je v svetovnem vrhu na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1portne rehabilitacije. \xc5\xa0tevilni \xc5\xa1portni klubi s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1porta pomagajo invalidom pri aktivnem \xc5\xbeivljenju. Na paraolimpijskih igrah so osvojili izraelski \xc5\xa1portniki \xc5\xa1tevilne medalje._NEWLINE_Leta 1972 je enajst izraelskih \xc5\xa1portnikov umrlo kot \xc5\xbertve oboro\xc5\xbeenega napada na olimpijskih igrah v M\xc3\xbcnchnu. Doslej so izraelski olimpijci osvojili \xc5\xa1est olimpijskih medalj na letnih olimpijskih igrah. Prvo medaljo je osvojil Yael Arad leta 1992 v Judu. Leta 2004 je Gal Fridman osvojil prvo zlato medaljo v surfanju na vodi._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini Netanye deluje izraelski nacionalni institut za \xc5\xa1port s 37 vrhunskimi \xc5\xa1portnimi objekti in napravami.'