b"\n_START_ARTICLE_\nArthur Norman Prior\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrior se je rodil v Mastertonu, Nova Zelandija, 4. decembra 1914 kot edini otrok v Avstraliji rojenih star\xc5\xa1ev Normana Henryja Priorja (1882-1967) in Elizabeth Munton Rothesay Teague (1889-1914). Njegova mati je umrla manj kot 3 tedne po njegovem rojstvu, zato je zanj skrbela njegova teta po o\xc4\x8detovi strani. Njegov o\xc4\x8de, praktikant splo\xc5\xa1ne medicine, se je ponovno poro\xc4\x8dil leta 1920 in je imel \xc5\xa1e tri otroke._NEWLINE_Prior se je \xc5\xa1olal izklju\xc4\x8dno v Novi Zelandiji, kjer je imel sre\xc4\x8do, da je pri\xc5\xa1el pod okrilje Johna Niemeyerja Findlaya. \xc4\x8ceprav je poznal le splo\xc5\xa1no matematiko je leta 1946 pri\xc4\x8del pou\xc4\x8devati filozofijo in logiko na Univerzo Canterbury v Christchurchu in tako zapolnil mesto nastalo, ko je Karl Popper dal odpoved. Profesor je postal leta 1953. Za njegova priporo\xc4\x8dila je zaslu\xc5\xbeen predvsem Gilbertu Rylu, ki je Priorja spoznal leta 1954 v Novi Zelandiji in mu omogo\xc4\x8dil, da je na dopustu leta 1956 pou\xc4\x8deval na Univerzi Oxford. Tam je imel predavanja o Johnu Locku. Ta so bila pozneje objavljena kot \xc4\x8cas in modaliteta (1957). To je klju\xc4\x8den prispevek k preu\xc4\x8devanju \xc4\x8dasovne logike in metafizike \xc4\x8dasa, v katerem je Prior zagovarjal teoreti\xc4\x8dni pogled, ki pravi, da so preteklost, sedanjost in prihodnost temporalne modalitete osnovne ontolo\xc5\xa1ke kategorije klju\xc4\x8dnega pomena za na\xc5\xa1e razumevanje \xc4\x8dasa in sveta. Med njegovim \xc4\x8dasom v Oxfordu je Prior spoznal Petra Geacha in Williama Knealea, vplival na Johna Lemmona in si dopisoval z mladoletnim Saulom Kripkejem. Logika je bila takrat v Zdru\xc5\xbeenem Kraljestvu na precej slabem mestu in obstaja prepri\xc4\x8danje, da jo je Prior s svojim navdu\xc5\xa1enjem ob\xc4\x8dutno pomagal spet o\xc5\xbeiveti. Od 1959 do 1966 je bil profesor filozofije na Univerzi v Manchesteru, kjer je mdr. Osmunda Lewryja, ki se je specializiral za raziskovanje srednjeve\xc5\xa1ke logike in filozofije jezika. Od 1966 pa do njegove smrti je bil predavatelj in mentor filozofije na Balliol Collegu na Oxfordu. Njegovi u\xc4\x8denci so bili Max Cresswell, Kit Fine in Robert Bull._NEWLINE_Skoraj povsem samouk v moderni formalni logiki je Prior leta 1952 objavil svoj prvi prispevek o logiki, takrat star \xc5\xbee 38 let, po tem, ko je odkril poljsko logi\xc4\x8dno \xc5\xa1olo, ki sta jo zastopala J\xc3\xb3zefa Marie Boche\xc5\x84skega in Jana \xc5\x81ukasiewicza, katerih delo skoraj ni bilo prevedeno v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Kasneje je tudi uporabljal poljsko logi\xc4\x8dno notacijo. Prior v delu Formalna logika (Formal Logic, 1955) povzema veliko svojega zgodnjega pou\xc4\x8devanja logike v Novi Zelandiji. Priorjevo delo o \xc4\x8dasovni logiki omogo\xc4\x8da sistemati\xc4\x8dno in poglobljeno obrambo pojmovanja realnosti, v kateri so materialni objekti zgrajeni kot tridimenzionalne kontinuante, ki so prisotne v vsakem trenutku njihove eksistence._NEWLINE_Prior je izstopal s svojim mo\xc4\x8dnim zanimanjem za zgodovino logike. Bil je eden izmed prvih angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih logikov, ki so cenili naravo in obseg logi\xc4\x8dnega dela Charlesa Sandersa Peirca in razlikovanje v de dicto in de re v modalni logiki. Prior je pou\xc4\x8deval in raziskoval modalno logiko preden je Kripke predlagal svojo semantiko mo\xc5\xbenih svetov v \xc4\x8dasu, ko je za modaliteto in intencionalnost veljalo majhno zanimanje in jo je kritiziral celo uveljavljeni ameri\xc5\xa1ki logik Willard Van Orman Quine._NEWLINE_Prior velja za predhodnika ti. hibridne logike. V enem od poglavij dela Preteklost, sedanjost in prihodnost (Past, Present and Future, 1967) predlaga zdru\xc5\xbeitev dvo\xc4\x8dlenih (npr. ''od-do'') in eno\xc4\x8dlenih (npr. ''bo vedno'') \xc4\x8dasovnih operatorjev v en sistem \xc4\x8dasovne logike. Prior je s temporalno logiko nena\xc4\x8drtovano postavil osnovo za kasnej\xc5\xa1e hibridne jezike v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem programiranju. Njegovo delo \xc4\x8cas in modalnost (Time and Modality, 1957) raziskuje uporabo logike, da razlo\xc5\xbei problem praznih imen brez referenta. Priorjevo delo je bilo tako filozofsko kot formalno logi\xc4\x8dno dodelano. Naravni jezik zanj predstavlja obmo\xc4\x8dje mo\xc5\xbenih zmot in dvoumnosti kot tudi nekoliko ironi\xc4\x8dno modrost na\xc5\xa1ih predhodnikov."