b'\n_START_ARTICLE_\nNo\xc4\x8d in dan\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nLjubljan\xc4\x8dan Jo\xc5\xa1t Koder \xc5\xbeivi z o\xc4\x8detom Petrom in materjo Ano. V pismih opisuje pripetljaje kolesarskega dru\xc5\xa1tva sedmih prijateljev: Poldeta Petka, Vinka Prelca, Jo\xc5\xa1ta Kodra, Silva Ma\xc4\x8dka, Svetozarja Malika, Matja\xc5\xbea An\xc5\xbeura in Ljuba Vesela. Zaljubil se je v Milko, ki ga je na zahtevo svojega o\xc4\x8deta zapustila in se poro\xc4\x8dila z drugim, nekak\xc5\xa1no uteho najde v Barbari. S prijatelji skozi zgodbo odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo, spopadajo se s prvo ljubeznijo, z izgubo, z vojsko. Ob napadu Nem\xc4\x8dije na Jugoslavijo gredo fantje med prostovoljce za obrambo domovoine, vendar Kraljevina Jugoslavija v desetih dnevih razpade, razdelijo si jo Nemci, Italijani, Mad\xc5\xbeari in Bolgari, pojavi se tudi dr\xc5\xbeava Hrva\xc5\xa1ka. Muc ga neko\xc4\x8d vpra\xc5\xa1a, \xc4\x8de so ga \xc5\xbee povabili v Osvobodilno fronto. Barbara je zanjo no\xc4\x8d in dan na nogah, teka s sestanka na sestanek. Nekega jo primejo in odpeljejo v zapor, kjer naj bi storila samomor. Njena prijateljica Veronika se oglasi pri Jo\xc5\xa1tu, oba sta prepri\xc4\x8dana, da je Barbaro nekdo izdal. Boji se ravnatelja An\xc5\xbeura, ki je odklonil povabilo, da bi se pridru\xc5\xbeil Osvobodilni fronti. Jo\xc5\xa1t \xc4\x8duti, da bi ob Veroniki imel vse: ljubezen, razum, prijateljstvo. Jo\xc5\xa1ta s prijatelji odpeljejo v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, od koder jih osem uide skozi rov, ki so ga izkopali sami. Veronika mu sporo\xc4\x8di, da je obiskala njegovo mater, ko je izvedela, da so ga odpeljali v Italijo. Pi\xc5\xa1e mu tudi mati, da sta z o\xc4\x8detom dobro. Prepeljejo ga v voja\xc5\xa1nico v Monigu. Veronika mu pi\xc5\xa1e, da se je vrnil o\xc4\x8de njenega otroka. Ne dolgo zatem prispe novica, da je Mussolini zaprt, in \xc4\x8dez dva dni jih transportirajo domov._NEWLINE_Jo\xc5\xa1t se iz italijanskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da vrne v Ljubljano z vlakom. Naslednji dan ga dodelijo \xc5\xbdelezni\xc4\x8darski brigadi in po\xc5\xa1ljejo v Novo mesto. Borijo se z Italijani, domobranci in Nemci. Osvobodijo grad Turjak in italijanske ujetnike pospremijo na vlak v Ko\xc4\x8devje. Odpravijo se proti Gorenjski na novo nalogo. Jo\xc5\xa1t je v napadu na belogardisti\xc4\x8dni bunker ranjen. Ko okreva, se vrne v doma\xc4\x8di kraj, kjer do\xc4\x8daka osvoboditev Ljubljane. Nemci odpeljejo njegovo izvoljenko Miro in jo utopijo v Ljubljanici. Jo\xc5\xa1t sre\xc4\x8da mnoge pre\xc5\xbeivele prijatelje iz \xc4\x8det, med njimi tudi o\xc4\x8deta, vendar ostaja zagrenjen. Bremeni ga namre\xc4\x8d spomin na svojo pokojno Miro.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\n"No\xc4\x8d in dan je, kot preberemo \xc5\xbee v prvem stavku, sestavljen kot "pismo", dolga vrsta pisem mrtvemu dekletu; in tudi na zadnji strani je mogo\xc4\x8de prebrati: "Jaz z \xc5\xbealostjo pestujem v srcu dekle, /ki ni do\xc4\x8dakala \xc5\xa1opka in svobode." Vendar iz romana ni zmerom povsem jasno, kdo pi\xc5\xa1e ta pisma, osrednji junak Jo\xc5\xa1t Koder ali pisatelj sam?" (Inkret)_NEWLINE_"Vodilna misel Zupan\xc4\x8di\xc4\x8deve zgodbe je preprosta in jasna: to je misel o slovenskem osvobajanju in socializaciji, o napornem, toda skoz in skoz zanosnem prehajanju iz no\xc4\x8di v dan, iz stiske in nesre\xc4\x8de v eno samo svetlo, neskon\xc4\x8dno veselje v katerem kopitlja bel \xc5\xberebec, ki ga mno\xc5\xbeica \xe2\x80\xa6 posipava s cvetjem /in obdaja s tiso\xc4\x8derimi znamenji/ \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sre\xc4\x8de." (Inkret)_NEWLINE_"Zupan\xc4\x8di\xc4\x8dev roman-epopeja se za\xc4\x8denja v prozi in zaklju\xc4\x8duje v himni\xc4\x8dnih stilih." (Inkret)_NEWLINE_"Roman vsebuje tudi dokumentarne prvine v zvezi z voja\xc5\xa1kimi spopadi in politi\xc4\x8dnimi dogodki, ki pa ob zgodbah posameznih ali skupinskih usod nimajo tako pomembne vloge v samem romanu, da bi besedilo opredeljevali kot zgodovinski ali izrazito vojni roman." (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d)\n_START_SECTION_\nPonatis\n_START_PARAGRAPH_\nRoman je bil ponatisnjen leta 1980, gre za skraj\xc5\xa1ano verzijo romana z 846 strani na 558 strani. Izdan je bil ob 35-letnici osvoboditve.'