b'\n_START_ARTICLE_\nZvezda orjakinja\n_START_PARAGRAPH_\nZv\xc3\xa9zda orj\xc3\xa1kinja je zvezda, ki je po velikosti v primerjavi s Son\xc4\x8devim premerom veliko ve\xc4\x8dja, vendar tudi veliko redkej\xc5\xa1a (tiso\xc4\x8dkrat manj gostej\xc5\xa1a kot Zemljino ozra\xc4\x8dje ob morski gladini). Najve\xc4\x8dja zvezda Regor (\xce\xb3\xc2\xb2 Jadra, \xce\xb3\xc2\xb2 Vel) je Wolf-Rayetova zvezda \xc2\xbbbli\xc5\xa1\xc4\x8dnica\xc2\xab, ki ima ogromen absolutni izsev in velikost pribli\xc5\xbeno 528 premerov Sonca. Druge pomembne orjakinje so tudi: Antares (\xce\xb1 \xc5\xa0korpijona, \xce\xb1 Sco), ki je bila \xc5\xa1e do nedavnega najve\xc4\x8dja znana zvezda, Betelgeza (\xce\xb1 Oriona, \xce\xb1 Ori) Deneb (\xce\xb1 Laboda, \xce\xb1 Cyg) in druge._NEWLINE_Zvezda orjakinja je po masi masivnej\xc5\xa1a kot Sonce, vendar razlike niso tako velike, kot je to pri velikosti. Gibljejo se med 10 in 100 masami Sonca._NEWLINE_V teh zvezdah je temperatura v njihovih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih dovolj visoka, da se zliva helij v \xc5\xa1e te\xc5\xbeje, stabilne elemente (kisik, vodik, ogljik, \xc5\xbeveplo, silicij, ...). Te zvezde so nekak\xc5\xa1ni\xc2\xa0\xc2\xbbplav\xc5\xbei Vesolja\xc2\xab. Zaradi ve\xc4\x8dje temperature se zvezda napihne v bolj ali manj stabilno stanje in se pove\xc4\x8da._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu domnevajo, da so prve zvezde, ki so nastale, imele maso celo od 200 do 500 Son\xc4\x8devih mas, kar pomeni, da so svoje gorivo porabile v rekordnem \xc4\x8dasu milijonu let. Iz teh so se razvile t. i. \xc2\xbbhipernove\xc2\xab, iz katerih so nastale velike \xc4\x8drne luknje v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih galaksij.'