b'\n_START_ARTICLE_\nAtlas (luna)\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nLuno Atlas je odkril Richard John Terrile v letu 1980 na slikah, ki jih je posnela sonda Voyager 1. Dobila je za\xc4\x8dasno oznako S/1980 S 28 . V letu 1983 je dobila uradno ime po Titanu Atlasu iz gr\xc5\xa1ke mitologije. Znana je tudi kot Saturn XV.\n_START_SECTION_\nTirnica\n_START_PARAGRAPH_\nLuna Atlas ima kro\xc5\xbenico zelo blizu zunanjega roba obro\xc4\x8da A. Dolgo so mislili, da je Atlas pastirski satelit, ker je zunanji rob obro\xc4\x8da A zelo oster. Pozneje so ugotovili, da so delci na zunajem robu obro\xc4\x8da A v orbitalni resonanci 7\xc2\xa0: 6 z bolj oddaljenima in ve\xc4\x8djima lunama Janus in Epimetej . V letu 2004 so v tirnici Atlasa odkrili \xc5\xa1ibek obro\xc4\x8d, ki je dobil za\xc4\x8dasno oznako R/2004 S 1 . Luna Atlas obkro\xc5\xbea Saturn na razdalji 137.670 km. Obkro\xc5\xbei ga v pribli\xc5\xbeno 14 urah in 36 minutah po tirnici, ki le\xc5\xbei skoraj v ekvatorialni ravnini Saturna. Na luno mo\xc4\x8dno vpliva luna Prometej in v manj\xc5\xa1i meri tudi Pandora. Njeno kro\xc5\xbeenje je sinhrono (so\xc4\x8dasno), kar pomeni, da podobno kot Luna ka\xc5\xbee vedno isto stran proti Zemlji, ka\xc5\xbee tudi Atlas vedno isto stran proti Saturnu.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAtlas ima zelo nepravilno obliko z izrazitim robom od ekvatorju. Verjetno se je okoli ekvatorja nabrala ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina prahu, kar daje luni tako nenavadno obliko. Njene mere so 37 \xc3\x97 34,4 \xc3\x97 27 km  Gostota je samo 0,44 g/cm\xc2\xb3, kar pomeni, da je v glavnem sestavljena iz vodnega ledu. Njen albedo je 0,4.'