b'\n_START_ARTICLE_\nSwakopmund\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nHereri so kraj imenovali Otjozondjupa.  Ime mesta izhaja iz besede v namskem jeziku tsoakhaub (odprtje iztrebkov ali anus), reka Swakop nosi v svoji strugi razli\xc4\x8dne stvari, tudi mrtve \xc5\xbeivali, ko poplavlja, ter jih odlo\xc5\xbei v Atlantski ocean. Peter Raper, \xc4\x8dastni profesor za jezikoslovje na Univerzi svobodne dr\xc5\xbeave (University of the Free State) pa poudarja, da ime za Swakopmund izvira iz jezika ljudstva San, in sicer iz besed xwaka (nosorog) in "ob" (reka).  Nem\xc5\xa1ki naseljenci so ime spremenili v Swachaub in ko so leta 1896 okraj uradno razglasili, je nastala razli\xc4\x8dica Swakopmund (nem\xc5\xa1ko ustje Swakopa).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKapitan Curt von Fran\xc3\xa7ois je ustanovil Swakopmund leta 1892 kot glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za cesarskonem\xc5\xa1ke kolonije \xe2\x80\x93 globokomorsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Walvis Bayu je namre\xc4\x8d pripadalo Britancem. Datum ustanovitve je bil 8. avgust, ko je posadka topnja\xc4\x8de Hy\xc3\xa4ne postavila na obali dva svetilnika. Swakopmund je bil izbran zaradi razpolo\xc5\xbeljivosti pitne vode in ker so  ugotovili, da so druga mesta bolj severno, kot je Cape Cross, neprimerna. Lega pa ni zagotavljala naravne za\xc5\xa1\xc4\x8dite ladjam ob obali, kar je pogosta geografska zna\xc4\x8dilnost ob obali Namibije._NEWLINE_Ko je prvih 120 vojakov nem\xc5\xa1kih kolonialnih sil (Schutztruppe) in 40 naseljencev pristalo v Swakopmundu, so morali za zavetje skopati jame v pesek. Ladje so raztovarjali pripadniki plemena Kru iz Liberije, ki so uporabljali posebne \xc4\x8dolne. Woermann-Linie, upravljavec plovne poti v Nem\xc4\x8dijo, je imel v tistem \xc4\x8dasu zaposlenih 600 Krujev._NEWLINE_Swakopmund je hitro postal glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za uvoz in izvoz za celotno ozemlje ter bil eno od \xc5\xa1estih mest, ki so leta 1909 dobili status ob\xc4\x8dine. Veliko vladnih slu\xc5\xbeb Nem\xc5\xa1ke Jugozahodne Afrike je imelo pisarne v Swakopmundu. Med hererskimi vojnami je bilo tu koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de za ujete Herere. Zaporniki so bili prisiljeni v su\xc5\xbeenjstvo, pribli\xc5\xbeno 2000 Hererov je umrlo._NEWLINE_Kmalu je pristani\xc5\xa1\xc4\x8de zgradilo valobran in leta 1905 so za\xc4\x8deli delo na lesenem pomolu, ki pa se je dolgoro\xc4\x8dno pokazal kot neustrezen. Zato so leta  1914 za\xc4\x8deli graditi jeklen pomol, ostanke je mogo\xc4\x8de videti \xc5\xa1e danes. Po prvi svetovni vojni je pomol postal pe\xc5\xa1pot. S\xc4\x8dasoma je postal nevaren in bil sedem let zaprt. Leta 2006 so kon\xc4\x8dali obnovo z betonskimi stebri ter dodali restavracijo in su\xc5\xa1i bar. Nova lesena pe\xc5\xa1pot je bila dodana tudi na obstoje\xc4\x8di jekleni konstrukciji, jekleni del pomola je bil ponovno odprt za javnost konec leta 2010._NEWLINE_Trgovske in ladijske dru\xc5\xbebe so v Swakopmundu ustanovile podru\xc5\xbenice. \xc5\xa0tevilne zgradbe so \xc5\xa1e vedno vidne. Potem ko je leta 1915 Nem\xc5\xa1ko Jugozahodno Afriko prevzela Zveza Ju\xc5\xbene Afrike, so vse pristani\xc5\xa1ke dejavnosti preselili iz Swakopmunda v Walvis Bay. Ve\xc4\x8d storitev centralne vlade je prenehalo, podjetja so zaprli, \xc5\xa1tevilo prebivalcev se je zmanj\xc5\xa1alo in mesto je postalo manj uspe\xc5\xa1no. Toda naravne danosti Swakopmunda so ostale in letovi\xc5\xa1\xc4\x8de je ostalo in se \xc5\xa1e razvijalo. Danes so storitve, povezane s turizmom, pomemben del mestnega gospodarstva._NEWLINE_Po namibijski neodvisnosti leta 1990 so veliko nem\xc5\xa1kih in nekaj afrikanskih imen ulic spremenili zaradi spo\xc5\xa1tovanja do prete\xc5\xbeno temnopolte namibijske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Leta 2001 je na primer takratni predsednik Namibije Sam Nujoma sebi v \xc4\x8dast glavno ulico (Kaiser-Wilhelm-Stra\xc3\x9fe) preimenoval v avenijo Sama Nujome sebi v \xc4\x8dast.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je obdano s pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Namib s treh strani in hladnimi vodami Atlantskega oceana na zahodu, zato ima blago pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje (BWn v skladu z uvrstitvijo po K\xc3\xb6ppnovi podnebni klasifikaciji). Povpre\xc4\x8dna temperatura je med 15 \xc2\xb0C do 25 \xc2\xb0C. Padavin je manj kot 20 mm letno, zaradi \xc4\x8desar so \xc5\xbelebovi in odto\xc4\x8dne cevi na zgradbah redkost. Hladen Benguelski tok prina\xc5\xa1a zaloge vlage v obliki megle, ki lahko se\xc5\xbee do 140 km  v notranjost. Megla, ki izvira iz morja ob trku hladnega Benguelskega toka in toplega zraka iz Hadleyjeve celice, ustvari pas megle, ki pogosto ovija dele pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Namib. Obalne regije imajo do ve\xc4\x8d kot 180 dni letno gosto meglo.  Medtem ko je megla  zelo nevarna za ladje, ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d razbitin le\xc5\xbei na Obali okostij, je pomemben vir vlage za pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko \xc5\xbeivljenje. Rastline in \xc5\xbeivali so se ji prilagodili in je zanje vir vlage.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nSwakopmund vodi ob\xc4\x8dinski svet, ki ima deset sede\xc5\xbeev. _NEWLINE_Okro\xc5\xbeja in manj\xc5\xa1e upravne enote so: Mestno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, Vineta, Meile 4, Vogelstrand, Waterfront, Mondesa, Tamariskia in Demokrati\xc4\x8dno naseljena skupnost (je neuradno naselje, ustanovljeno leta 2001 kot za\xc4\x8dasno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de za ljudi, ki \xc4\x8dakajo na subvencionirana stanovanja v mestu).  _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalcev mesta \xc5\xbeivi v predmestjih Vineta, Tamariskia, Mondesa in Vogelstrand. Vsi, temnopolti in belci, ve\xc4\x8dinoma dobro \xc5\xbeivijo v Vineti. Tamariskia je bila prvotno soseska za temnopolte ljudi, zgrajena v za\xc4\x8detku 1970-ih. Mondesa je \xc5\xbee od leta 1960 in je soseska za temnopolte, v prvih letih je bila precej oddaljena od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta.\n_START_SECTION_\nRudarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOdkritje urana na R\xc3\xb6ssingu, 70 km zunaj mesta, je pripomoglo k razvoju najve\xc4\x8djega odprtega rudnika urana na svetu. To je zelo vplivalo na vse vidike \xc5\xbeivljenja v Swakopmundu, kot so potrebne \xc5\xa1iritve infrastrukture mesta, da bi postalo eno najsodobnej\xc5\xa1ih mest v Namibiji.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je polno kavarn, no\xc4\x8dnih klubov, barov in hotelov. Ponujajo polete z balonom, padalstvo, vo\xc5\xbenje s \xc5\xa1tirikolesniki, tudi majhna morska kri\xc5\xbearjenja. Padalski klub je na letali\xc5\xa1\xc4\x8du od svoje ustanovitve leta 1972._NEWLINE_Avgusta 2008 se je v Swakopmundu, na AMC-televiziji, za\xc4\x8delo snemanje serije Zapornik (The Prisoner) z igralcema Jimom Caviezelom in sirom Ianom McKellenom. V Swakopmundu so snemali film Vas (The Village).\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 2000 je bil podpisan sporazum med vladama Namibije in Ljudske republike Kitajske za gradnjo postaje za satelitsko sledenje v Swakopmundu. Gradnja je bila kon\xc4\x8dana julija 2001 v mestu severno od Swakopmunda in vzhodno od ceste Henties Bay\xe2\x80\x93Swakopmund ter nasproti swakopmundskih solin. Tu so jo zgradili zato, ker je bil to kraj na orbiti vesoljskega vozila s posadko ob ponovnem vstopu. Stala je 12 milijonov namibijskih dolarjev. Kompleks zajema 150 x 85 m. Opremljen je s pet- in devetmetrskimi satelitskimi kro\xc5\xbeniki.\n_START_SECTION_\nKultura in znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSwakopmundski muzej hrani eksponate o arheologiji, mineralogiji, botaniki, prazgodovini in zgodnji zgodovini ter nem\xc5\xa1ki kolonialni zgodovini. Na voljo je tudi razstava o ljudeh Namibije. Nedale\xc4\x8d stran je svetilnik kot mejnik v mestu._NEWLINE_Kopanje v bli\xc5\xbenjem ju\xc5\xbenem Atlantiku je mogo\xc4\x8de, vendar je priporo\xc4\x8dljivo le za posebej izurjene \xc5\xa1portnike, saj zaradi hladnega Benguelskega toka temperatura vode redko presega 15 \xc2\xb0C. Kljub temu nekateri vsak dan zjutraj u\xc5\xbeivajo v veli\xc4\x8dastnih valovih._NEWLINE_Druge znamenitosti so: pomorski spomenik, stari zapor, staro okro\xc5\xbeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (1906), nekdanje okro\xc5\xbeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in dana\xc5\xa1nja poletna rezidenca namibijskega predsednika, galerija kristalov (novozgrajeni muzej mineralov), nakupovalne arkade na aleji Sama Nujome, hi\xc5\xa1a Hohenzollern, voja\xc5\xa1nica iz leta 1905 in nekdanja voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica na isti cesti, Woermannova hi\xc5\xa1a, zgrajena leta 1906 z vidnim stolpom, v njej sta zdaj javna knji\xc5\xbenica in stara postaja iz leta 1901, tudi za nem\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke sile (Schutztruppe) v slogu takrat funkcionalne stavbe, vendar je bila spremenjena v luksuzni hotel in je danes sredi\xc5\xa1\xc4\x8de igralnice in zabavi\xc5\xa1\xc4\x8de. Poleg tega sta v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta Narodni pomorski akvarij Namibije in park ka\xc4\x8d (Living Desert)._NEWLINE_Zanimiva sta tudi leta 1911 zgrajena cerkev in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de nem\xc5\xa1ke protestantske cerkve v neobaro\xc4\x8dnem slogu. Ob nedeljah imajo obrede v nem\xc5\xa1kem jeziku._NEWLINE_Na vzhodnem obrobju, v bli\xc5\xbeini ceste B 2, je stara Lokomobila (parna lokomotiva) iz leta 1896. Namenjena je bila preva\xc5\xbeanju zalog v notranjost. Zaradi pomanjkanja vode in verjetno tudi zaradi tehni\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav so jo ustavili na obrobju. Prislu\xc5\xbeila si je ime Martin Luter, ki je rekel v dr\xc5\xbeavnem zboru v Wormsu: "Tukaj stojim, ne morem pomagati." Nad Lokomobilo so po obnovi zgradili posebno dvorano._NEWLINE_Zunaj mesta je eno od petih golfi\xc5\xa1\xc4\x8d na svetu (Rossmund Desert Golf Course) v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, ki so v celoti zatravljena. V bli\xc5\xbeini je kamelja kmetija,   parna lokomotiva Martina Lutra pa je v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi.'