b'\n_START_ARTICLE_\nEksistencializem\n_START_SECTION_\nKierkegaard in drugi filozofi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce bi eksistencialisti\xc4\x8dno misel posku\xc5\xa1ali predstaviti kot veliko drevo, potem bi ogromen del stebla pripadel prav Kierkegaardu. Nanj so se naslonili zlasti tako imenovani kr\xc5\xa1\xc4\x8danski eksistencialisti, med katere sodi Karl Jaspers, manj pa je bil pomemben pri tako imenovaneih ateisti\xc4\x8dnih filozofih eksistencialistih, kot sta Martin Heidegger in Jean-Paul Sartre._NEWLINE_Kierkegaard je \xc5\xbee v svojem delu Ali-ali protestiral zoper esencialisti\xc4\x8dno metafiziko torej tisto filozofijo, za katero je bilo klju\xc4\x8dna abstraktna celota in zamisli, in se zavzel za vidik, da je prav \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka eksistenca, obstoj posameznega, osamljenega bitja pravi predmet spoznanj. Pri tem je eksistenca mi\xc5\xa1ljena kot polo\xc5\xbeaj, v katerem \xc4\x8dlovek odlo\xc4\x8da, da eksistira kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bitje, pri \xc4\x8demer so mo\xc5\xbenosti za vsakega posameznika razli\xc4\x8dne. Karl Jaspers je nadaljeval in nadgradil njegovo filozofijo._NEWLINE_Martin Heidegger pa je br\xc5\xbekone tisti, ki je najbolj globoko razvil principe filozofije eksistence in jo zgradil kot fenomenolo\xc5\xa1ko ontologijo. Med bolj pomembnimi spoznanji je to, da je obstoj \xc4\x8dloveka v \xc4\x8dasu klju\xc4\x8dna karakteristika \xc4\x8dloveka kot bitja, pri \xc4\x8demer je njegova bodo\xc4\x8dnost klju\xc4\x8dna dimenzija, saj je bistvo \xc4\x8dloveka tisto, kar lahko postane, in ne tisto, kar je \xc5\xbee postal. Najbolj znani prakti\xc4\x8dni zaklju\xc4\x8dek te filozofije pa je \xc4\x8dlovekovo sprejemanje smrti._NEWLINE_Jean-Paul Sartre je mnogo na\xc4\x8del sprejel, \xc5\xa1tevilne pa je nadgradil in odpeljal v druga\xc4\x8dno smer. On je izhajal iz stali\xc5\xa1\xc4\x8da, da boga ni in da je \xc4\x8dlovek bitje, ki je povsem svobodno in da ustvarja samega sebe. Od tod njegova maksima, da\xc2\xa0\xc2\xbbeksistenca predhodi esenci\xc2\xab. Prav Sartre je tisti, ki je skoval tako poimenovanje te smeri filozofije, \xc4\x8deprav je Jaspers \xc5\xbee govoril o\xc2\xa0\xc2\xbbfilozofiji eksistence\xc2\xab._NEWLINE_Mnogi filozofi, ki jih pri\xc5\xa1tevajo v to gibanje, sami tega br\xc5\xbekone ne bi storili, saj so si predstavniki med seboj sila razli\xc4\x8dni. Kierkegaard je bil zaprise\xc5\xbeeni kristjan, Friedrich Wilhelm Nietzsche je bil ateist, Sartre marksist, Heidegger za kratko nacist. Toda vsem je skupna skrb za posameznika in obravnavanje posameznikove odgovornosti.'