b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Rutar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini. Kot zaveden Slovenec se je po fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni ukinitvi slovenskih prosvetnih dru\xc5\xa1tev in \xc5\xa1ol predal boju proti nasilnemu fa\xc5\xa1izmu. Leta 1926 se je v rojstnem kraju pridru\xc5\xbeil tajni celici, ki je po tolminskih vaseh delila slovenske \xc5\xa1olske knjige, \xc4\x8dasopise in drugo prepovedano literaturo. Z bratom Jakobom sta iz Vol\xc4\x8d v \xc4\x8cadrg prinesla ciklostilni in pisalni stroj, po aretaciji brata Antona aprila 1930, pa je oba stroja s \xc5\xa1e nekaterimi drugimi tigrovci odnesel v Jugoslavijo, da ju je organizacija TIGR v Ljubljani v hi\xc5\xa1i Danila Zelena uporabljala pri ilegalnem delu._NEWLINE_Ob aretaciji brata Jakoba je postavil zasedo v Koritih reke Tolminke in golorok napadel dva karabinjerja, re\xc5\xa1il brata, karabinjerja pa sta pani\xc4\x8dno zbe\xc5\xbeala v Tolmin. Isto no\xc4\x8d sta brata zbe\xc5\xbeala v Jugoslavijo. Drugo jutro je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna policija preiskala njuno doma\xc4\x8dijo v \xc4\x8cadrgu, odpeljala brata Jo\xc5\xbeefa in dva ne\xc4\x8daka v Tolmin, a so jih po zasli\xc5\xa1anju izpustili. Tudi naslednje dni so v \xc4\x8cadrgu preiskovali vse hi\xc5\xa1e, senike in okoli\xc5\xa1ke gozdove ter vse hi\xc5\xa1e s priimkom Rutar v \xc4\x8cadrgu in bli\xc5\xbenjih zaselkih V Borgu, Dolenjem Koncu in Na Kri\xc5\xbeu. Po neuspe\xc5\xa1nem iskanju so policisti vsak dan prihajali in nadlegovali dru\xc5\xbeino pobeglih, vse dokler na po\xc5\xa1ti v Tolminu niso zasegli njune dopisnice poslane iz Ljubljane. Brata sta na Jesenicah sodelovala s tigrovci in nosila po\xc5\xa1to na mejo kjer so jo prevzemali tigrovci s Primorske. Po enem letu sta dobila zaposlitev v jeseni\xc5\xa1ki \xc5\xbeelezarni. Ob napadu na Jugoslavijo sta se pridru\xc5\xbeila So\xc5\xa1ki legiji. Po kapitulaciji pa sta se vrnila na Jesenice in se kot progovna delavca zaposlila na \xc5\xbeeleznici in sodelovala z narodnoosvobodilno borbo. Kasneje je gestapo Rutarja aretiral. V begunjskih zaporih so ga hudo mu\xc4\x8dili ter nato poslali v Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau. Po osvoboditvi se je bolan vrnil in se zaposlil v jeseni\xc5\xa1ki \xc5\xbeelezarni. Bil je invalidsko upokojen, \xc5\xbeiv\xc4\x8dna bolezen ga je gnala v obup, nazadnje si je sam vzel \xc5\xbeivljenje.'