b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. \xc5\xa0tefana, Dunaj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje, ki ga je pozneje zasedla stolnica svetega \xc5\xa0tefana, je le\xc5\xbealo vzhodno od rimskega legijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Vindobona na obmo\xc4\x8dju canabae legiones, predmestja tabora. Tabor je bil od 1. do 3. stoletja obkro\xc5\xbeen z zgradbami in ulicami, vendar so ga v 3. in 4. stoletju zamenjali grobovi in grobnice. Na obmo\xc4\x8dju Stock-im-Eisen-Platzes so bile od 1690 znova najdena grobi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Do srede 12. stoletja je Dunaj postal pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de germanske civilizacije in \xc5\xa1tiri obstoje\xc4\x8de cerkve, vklju\xc4\x8dno z eno samo \xc5\xbeupnijsko cerkvijo, niso ve\xc4\x8d zadovoljevale mestnih verskih potreb. Leta 1137 sta passavski \xc5\xa1kof Reginmar in mejni grof Leopold IV. podpisala Mauternsko pogodbo, ki je Dunaj prvi\xc4\x8d navedla kot civitas, pa tudi \xc5\xbeupnijske pravice, da je \xc5\xa1kofu omogo\xc4\x8dilo, da je zgradil zunaj takratnega mesta cerkev, posve\xc4\x8deno sv. \xc5\xa0tefanu, zavetniku \xc5\xa1kofije v Passau. V skladu s pogodbo je mejni grof Leopold IV. od \xc5\xa1kofa dobil tudi raz\xc5\xa1irjeno ozemlje \xc4\x8dez mestno obzidje, z izjemo ozemlja, dodeljenega novi \xc5\xbeupnijski cerkvi, ki bo s\xc4\x8dasoma postala stolnica svetega \xc5\xa0tefana. \xc4\x8ceprav je prej veljalo, da je bila zgrajena na prostem pred mestnim obzidjem, je bila nova \xc5\xbeupnijska cerkev dejansko zgrajena na starodavnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du iz anti\xc4\x8dnih rimskih \xc4\x8dasov. Izkopi za ogrevalni sistem leta 2000 so razkrili grobove 2,5 metra pod povr\xc5\xa1jem, ki so bili s karbonsko datacijo ume\xc5\xa1\xc4\x8deni v 4. stoletje. To odkritje ka\xc5\xbee, da je bila na tem mestu \xc5\xa1e starej\xc5\xa1a verska zgradba kot cerkev sv. Ruperta, ki velja za najstarej\xc5\xa1o cerkev na Dunaju._NEWLINE_Delno zgrajena romanska cerkev, ustanovljena leta 1137 po Mauternski pogodbi, je bila leta 1147 slovesno posve\xc4\x8dena svetemu \xc5\xa0tefanu v navzo\xc4\x8dnosti Konrada III. Nem\xc5\xa1kega, \xc5\xa1kofa Otisa iz Freisinga in drugih nem\xc5\xa1kih plemi\xc4\x8dev, ki naj bi se podali na drugi kri\xc5\xbearski pohod. \xc4\x8ceprav je bila prva konstrukcija dokon\xc4\x8dana leta 1160, so ve\xc4\x8dje obnove in \xc5\xa1iritve trajale do leta 1511, projekti pa se s popravili in obnovami nadaljujejo do danes. _NEWLINE_Od leta 1230 do 1245 se je prvotna romanska zgradba raz\xc5\xa1irila proti zahodu; iz tega obdobja izhaja dana\xc5\xa1nja zahodna stena in rimska stolpa. Leta 1258 pa je velik po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil velik del prvotne stavbe. Nad ru\xc5\xa1evinami stare cerkve so pod novim vladarjem Otokarjem II. P\xc5\xa1emislom postavili ve\xc4\x8djo nadomestno strukturo, prav tako romansko v slogu in ponovno uporabili oba stolpa ter jo posvetili 23. aprila 1263.  Obletnica tega drugega posve\xc4\x8denja vsako leto obele\xc5\xbeujejo z redkim zvonjenjem Pummerinovega zvona tri minute zve\xc4\x8der. Leta 1276 je izbruhnil \xc5\xa1e en po\xc5\xbear, ki je po\xc5\xa1kodoval kor, vendar ni vplival na zahodno pro\xc4\x8delje in zahodno galerijo. Zahodno pro\xc4\x8delje je \xc5\xa1e vedno ohranjeno in ga sestavljata dva Poganska stolpa in med njima Velika vrata. Poganska stolpa lahko izvirata iz kamnov, ki so prihajali iz starodavnih rimskih ru\xc5\xa1evin, morda iz dveh predstav nekr\xc5\xa1\xc4\x8danskih simbolov plodnosti falusa in vulve, ki kronata dva stebra zahodne stene pod stolpoma. Po legendi ime Velika vrata temelji na velikanski mamutovi kosti, obe\xc5\xa1eni nad vrati ali velikanu, ki je pomagal pri gradnji. Nad vrati je bila cesarska empora s stolom podobnim tistemu Karla Velikega v Aachnu._NEWLINE_Leta 1304 je kralj Albert I. vzhodno od cerkve naro\xc4\x8dil, da se vzpostavi gotski triladijski kor, ki bo dovolj \xc5\xa1irok, da zapolni stare transepte. Pod sinom, vojvodom [Albert II. Avstrijski|Albertom II.]] se je nadaljevalo delo na Albertinskem koru, ki je bil leta 1340 posve\xc4\x8den ob 77-letnici prej\xc5\xa1nje posvetitve. Srednja ladja je v veliki meri posve\xc4\x8dena sv. \xc5\xa0tefanu in Vsem svetnikom, severna in ju\xc5\xbena ladja pa sta posve\xc4\x8deni sveti Mariji in apostolom. Vojvoda Rudolf IV., sin Alberta II., je znova raz\xc5\xa1iril kor za pove\xc4\x8danje dunajskega verskega vpliva. 7. aprila 1359 je Rudolf IV. postavil temelj za gotski prizidek Albertinskega kora na zahodu v bli\xc5\xbeini sedanjega ju\xc5\xbenega stolpa. Ta \xc5\xa1iritev bi s\xc4\x8dasoma zajela celotno staro cerkev, leta 1430 pa je bila zgradba stare cerkve odstranjena od znotraj, ko so dela potekala na novi stolnici. Ju\xc5\xbeni stolp je bil dokon\xc4\x8dan leta 1433, oboke ladje so delali od 1446 do 1474. Temelj severnega stolpa je bil postavljen leta 1450, gradnja pa se je za\xc4\x8dela z mojstrom Lorenzom Spenningom, vendar je bila njegova gradnja opu\xc5\xa1\xc4\x8dena, ko so se ve\xc4\x8dja dela na stolnici leta 1511 nehala._NEWLINE_Leta 1365, samo \xc5\xa1est let po za\xc4\x8detku gotskega prizidka Albertinskega kora, Rudolf IV. ni upo\xc5\xa1teval statusa svetega \xc5\xa0tefana kot zgolj \xc5\xbeupnijske cerkve in domnevno ustanovil kapitelj kanonikov, ki ustreza veliki stolnici. Ta korak je bil le prvi korak pri izpolnitvi dolgotrajne \xc5\xbeelje Dunaja, da bi pridobil svojo \xc5\xa1kofijo; leta 1469 je cesar Friderik III. vplival na pape\xc5\xbea Pavla II., da je Dunaju podelil svojo \xc5\xa1kofijo, \xc5\xa1kofa pa je  imenoval cesar. Kljub dolgoletnemu odporu passavskih \xc5\xa1kofov, ki niso \xc5\xbeeleli izgubiti nadzora nad obmo\xc4\x8djem, je bila dunajska \xc5\xa1kofija kanoni\xc4\x8dno ustanovljena 18. januarja 1469, stolnica sv. \xc5\xa0tefana pa je bila mati\xc4\x8dna cerkev. Leta 1722, v \xc4\x8dasu vladavine Karla VI., jo je pape\xc5\xbe Inocenc XIII. povzdignil v nad\xc5\xa1kofijo._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno se je stolnica re\xc5\xa1ila pred namernim uni\xc4\x8denjem zaradi umika nem\xc5\xa1kih sil, ko kapitan Wehrmachta Gerhard Klinkicht ni upo\xc5\xa1teval ukazov mestnega poveljnika "Seppa" Dietricha, da \xc2\xbbizstrelijo sto granat in jo pustijo v ru\xc5\xa1evinah in pepelu.\xc2\xab\xc2\xa012. aprila 1945 so civilni roparji podtaknili po\xc5\xbeare v bli\xc5\xbenjih trgovinah, ko je sovjetska armada vstopila v mesto. Veter je ogenj zanesel v stolnico, kjer je mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval streho, zaradi \xc4\x8desar se je zru\xc5\xa1ila. Na sre\xc4\x8do so za\xc5\xa1\xc4\x8ditne ope\xc4\x8dne lupine, zgrajene okoli pri\xc5\xbenice, grobnice Friderika III. in drugih zakladov, zmanj\xc5\xa1ale \xc5\xa1kodo na najdragocenej\xc5\xa1ih umetninah. Vendar pa Rollingerjevih kornih klopi, izrezljanih leta 1487, ni bilo mogo\xc4\x8de re\xc5\xa1iti. Obnova se je za\xc4\x8dela takoj po vojni, z omejenim ponovnim odprtjem 12. decembra 1948 in popolnim ponovnim odpiranjem 23. aprila 1952.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila posve\xc4\x8dena svetemu \xc5\xa0tefanu, tudi zavetniku \xc5\xa1kofovske stolnice v Passauu in tako je bila na njegov prazni\xc4\x8dni dan 26. decembra usmerjena proti son\xc4\x8dnemu vzhodu, kot je bilo v letu, ko se je gradnja za\xc4\x8dela. Stolnica je zgrajena iz apnenca, dolga je 107 metrov, \xc5\xa1iroka 40 metrov in najvi\xc5\xa1ja 136 m. Skozi stoletja so jo saje in druge oblike onesna\xc5\xbeevanja zraka, ki se nabirajo na cerkvi, obarvale v \xc4\x8drno, vendar so nedavni obnovitveni projekti znova vrnili nekatere dele stavbe v prvotno belo barvo.\n_START_SECTION_\nStolpi\n_START_PARAGRAPH_\nStolp je visok 136 metrov in ga prebivalci mesta ljubkovalno imenujejo "Steffl" (pomanj\xc5\xa1ava \'\xc5\xa0tefan\'), masiven ju\xc5\xbeni stolp stolnice je njegova najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka in prevladujo\xc4\x8da zna\xc4\x8dilnost dunajskega obzorja. Njegova gradnja je trajala 65 let, od 1368 do 1433. Med obleganjem Dunaja leta 1529 in ponovno med bitko za Dunaj leta 1683 je slu\xc5\xbeil kot glavno opazovalno in poveljni\xc5\xa1ko mesto za obrambo obzidanega mesta, vsebuje pa celo stanovanje za stra\xc5\xbearje, ki so do leta 1955 pono\xc4\x8di oskrbovali stolp in zvonili na zvonove, \xc4\x8de so v mestu opazili po\xc5\xbear. Na vrhu stolpa stoji cesarski dvojni orel z grbom rodbine Habsbur\xc5\xa1ko-Lotarin\xc5\xa1ke na prsih, prese\xc5\xbeen z dvokapnim apostolskim kri\xc5\xbeem, ki se nana\xc5\xa1a na apostolsko veli\xc4\x8danstvo, carski slog ogrskih kraljev. Ta emblem je nadomestil prej\xc5\xa1nji polmesec in \xc5\xa1estkraki zvezdni emblem. Izvirni grb, pa tudi nekaj poznej\xc5\xa1ih, je danes mogo\xc4\x8de videti v dunajskem mestnem muzeju._NEWLINE_Severni stolp je bil prvotno mi\xc5\xa1ljen kot zrcalna podoba ju\xc5\xbenega stolpa, vendar se je oblikovanje izkazalo za preve\xc4\x8d ambiciozno, saj se je doba gotskih stolnic bli\xc5\xbeala koncu, gradnja pa je bila ustavljena leta 1511. Leta 1578 je bil stolp dopolnjen z renesan\xc4\x8dno kapico, ki so jo Dunaj\xc4\x8dani poimenovali \'vodni stolp\'. Stolp zdaj stoji visok 68 metrov, kar je pribli\xc5\xbeno polovico vi\xc5\xa1ine ju\xc5\xbenega stolpa._NEWLINE_Glavni vhod v cerkev nosi ime Velika vrata ali Riesentor, ki se nana\xc5\xa1a na stegnenico mastodona, ki je visela nad njimi desetletja, potem ko so ga leta 1443 odkopali, ko so kopali temelje severnega stolpa. Timpanon nad velikanskimi vrati prikazuje Kristusa Pantokratorja, ki ga obdajata dva krilata angela, na levi in desni strani pa sta rimska stolpa ali Heident\xc3\xbcrme, ki sta visoka pribli\xc5\xbeno 65 metrov. Ime stolpov izhaja iz dejstva, da sta bila zgrajena iz ru\xc5\xa1evin starih struktur, ki so jih Rimljani zgradili (nem\xc5\xa1ko Heiden, kar pomeni ajdi ali pogani) med okupacijo obmo\xc4\x8dja. Kvadrat ob vzno\xc5\xbeju in osmerokotna nad stre\xc5\xa1no \xc4\x8drto sta prvotno imela zvonove; tisti v ju\xc5\xbenem stolpu so bili izgubljeni med drugo svetovno vojno, severni stolp pa ostaja operativen zvonik. Rimska stolpa sta skupaj z Velikimi vrati najstarej\xc5\xa1i deli cerkve.\n_START_SECTION_\nStreha\n_START_PARAGRAPH_\nSlava stolnice svetega \xc5\xa0tefana je njena okra\xc5\xa1ena, bogato obarvana streha, dolga 111 metrov in prekrita z 230.000 glaziranimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami. Nad korom na ju\xc5\xbeni strani stavbe plo\xc5\xa1\xc4\x8dice tvorijo mozaik dvoglavega orla, ki je simbol cesarstva, ki mu je z Dunaja vladala rodbina Habsburg. Na severni strani sta upodobljena grba mesta Dunaj in Republike Avstrije. Leta 1945 je po\xc5\xbear, ki ga je povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1koda v drugi svetovni vojni na bli\xc5\xbenjih zgradbah, sko\xc4\x8dil na severni stolp stolnice in uni\xc4\x8dil leseni okvir strehe. Pona\xc5\xa1anje prvotne opornice za tako veliko streho (dviga se 38 metrov nad tlemi) bi bilo stro\xc5\xa1kovno omejujo\xc4\x8de, zato je bilo namesto tega uporabljenih ve\xc4\x8d kot 600 metri\xc4\x8dnih ton oplemenitenja jekla. Streha je tako strma, da jo dovolj o\xc4\x8disti samo de\xc5\xbe in jo redko prekriva sneg.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nSkladatelj Ludwig van Beethoven je odkril celotno svojo gluhost, ko je videl ptice, ki so letale iz zvonika zaradi zvonjenja zvonov, vendar zvokov ni mogel sli\xc5\xa1ati. Stolnica sv. \xc5\xa0tefana ima skupno 23 zvonov. Najve\xc4\x8dji je uradno poimenovan po Sveti Mariji, obi\xc4\x8dajno pa se imenuje Pummerin in visi v severnem stolpu. Z 20.130 kilogrami je najve\xc4\x8dji v Avstriji in drugi najve\xc4\x8dji nihajni zvon v Evropi po 23.500 kg te\xc5\xbekem Petru v k\xc3\xb6lnski stolnici. Prvotno ulit leta 1711 iz 300 topov, zajetih muslimanskim napadalcem med drugim tur\xc5\xa1kim obleganjem Dunaja, je bil prenovljen (delno iz svoje prvotne kovine) leta 1951, potem ko je strmoglavil na tla med po\xc5\xbearom 1945, ko je zgorela njegova lesena konstrukcija. Novi zvon ima premer 3,14 metra in je bil darilo pokrajine Zgornja Avstrija. Vsako leto se sli\xc5\xa1i le nekaj posebnih prilo\xc5\xbenosti, vklju\xc4\x8dno s prihodom novega leta. V tem stolpu sta tudi dva (prej trije) starej\xc5\xa1a zvonova, ki se ne uporabljata ve\xc4\x8d: Kleine Glocke (\'majhen zvon\', 62 kg), ki je bil odlit okoli 1280; Speisglocke (\'zvonec za ve\xc4\x8derjo\', 240 kg) je iz leta 1746 in Z\xc3\xbcgenglocke (\'procesijski zvon\', 65 kg) ulit leta 1830. Kleine Glocke je bil leta 2017 obnovljen v livarni Grassmayr v Innsbrucku in preusmerjen v severni rimski stolp._NEWLINE_V dvigajo\xc4\x8dem se ju\xc5\xbenem stolpu visi \xc5\xa1opek enajstih zvonov z elektri\xc4\x8dnim pogonom, ki je bil odlit leta 1960. Zamenjava za druge starodavne zvonove, izgubljene tudi v po\xc5\xbearu leta 1945, uporabljajo se pri ma\xc5\xa1ah v stolnici: \xc5\xa1tirje se uporabljajo za navadno ma\xc5\xa1o, koli\xc4\x8dina se pove\xc4\x8da na kar deset za ve\xc4\x8djo prazni\xc4\x8dno ma\xc5\xa1o, enajsti in najve\xc4\x8dji pa se doda, ko je prisoten dunajski nad\xc5\xa1kof kardinal. Od najve\xc4\x8djih do najmanj\xc5\xa1ih jih imenujejo sv. \xc5\xa0tefan (5700 kg), sv. Leopold (2300 kg), sv. Kristofer (1350 kg), sv. Leonard (950 kg), sv. Jo\xc5\xbeef (700 kg), sv. Peter Canisius (400 kg), sv. Pij X. (280 kg), vsi svetniki (200 kg), sv. Klement Maria Hofbauer (120 kg), sv. Mihael (60 kg) in sv. Tarsicij (35 kg). Tudi v tem najvi\xc5\xa1jem stolpu sta Primglocke (prenovljen leta 1772) in Uhrsch\xc3\xa4lle (ulit leta 1449), ki ozna\xc4\x8dujeta minute._NEWLINE_Na severnem rimskem stolpu je \xc5\xa1est zvonov, od katerih so bili leta 1772 odstranjeni \xc5\xa1tirje, namenjeni ve\xc4\x8dernim molitvam in pla\xc4\x8danim pogrebom. Delujo\xc4\x8di zvonovi in njihova imena po navadi spominjajo na prvotno uporabo: Feuerin (\'po\xc5\xbearni alarm\', ki se zdaj uporablja kot poziv k ve\xc4\x8dernim molitvam) in je bil ulit leta 1879, Kantnerin (kli\xc4\x8de kantavtorje (glasbenike) k ma\xc5\xa1i), Feringerin (uporablja se za velike ma\xc5\xa1e ob nedeljah), Bieringerin (\'pivsko zvonjenje\' za zadnji klic v gostilnah), Uboge du\xc5\xa1e (pogrebni zvon), Churp\xc3\xb6tsch (ki ga je darovala lokalna kurija v \xc4\x8dast ikone Marije P\xc3\xb6tsch) in Kleine Glocke (ulit leta 1280 in je najstarej\xc5\xa1i zvon v stolnici).\n_START_SECTION_\nOprema na zunanjih stenah\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku so imela ve\xc4\x8dja mesta svoj nabor mer in javna dostopnost teh standardov je gostujo\xc4\x8dim trgovcem omogo\xc4\x8dala spo\xc5\xa1tovanje lokalnih predpisov. Uradna dunajska standardna dol\xc5\xbeina ell - dve kovinski palici - za preverjanje mere razli\xc4\x8dnih tipov tkanin, je vgrajena v zid stolnice, levo od glavnega vhoda. Na levi strani nad ellom je v zidu kro\xc5\xbena vdolbina, ki je po legendi slu\xc5\xbeila kot merilo \xc5\xa1truce hleba. V resnici je \xc5\xa1lo le za poslab\xc5\xa1anje pritrditve vrat, saj so bila glavna vrata stolnice do druge polovice 19. stoletja zaprta z rokoko re\xc5\xa1etko, ki so se odpirala navzven in bila pritrjena s kavlji na zunanji steni. Na desni strani vrat je krog enake velikosti, na katerem je razvidno iz kovinskih ostankov na sredini, da je bil pritrjen kavelj._NEWLINE_Spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da podrobno prikazuje odnos Wolfganga Amadeusa Mozarta s stolnico, vklju\xc4\x8dno z dejstvom, da je bil tik pred smrtjo tukaj imenovan za samostojnega glasbenega direktorja. To je bila njegova \xc5\xbeupnijska cerkev, ko je \xc5\xbeivel v Figaro haus in je bil tukaj poro\xc4\x8den, dva njegova otroka sta bila tukaj kr\xc5\xa1\xc4\x8dena, pogreb pa je potekal v kapeli Kri\xc5\xbea v notranjosti._NEWLINE_Ob vhodu v katakombo je Capistranova, pri\xc5\xbenica (zdaj na prostem), iz katere sta sveti Johan Capistrano in mad\xc5\xbearski general Johan Hunyadi leta 1456 pridigala kri\xc5\xbearjem, da bi odvrnili muslimanske vdore v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko Evropo. Baro\xc4\x8dni kip iz 18. stoletja prikazuje fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega brata pod ekstravagantnim son\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom, ki udriha po pretepenem Turku. To je bila prvotna pri\xc5\xbenica stolnice v notranjosti, dokler je leta 1515 ni nadomestila pri\xc5\xbenica Niclaesa Gerhaerta van Leydena. _NEWLINE_Kristusovo figuro, ki jo Dunaj\xc4\x8dani ljubkovalno poznajo kot Kristus z zobobolom, zaradi trpe\xc4\x8dega izraza obraza, razna spominska obele\xc5\xbeja iz \xc4\x8dasa, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in pred kratkim obnovljeno son\xc4\x8dno uro iz 15. stoletja na lo\xc4\x8dnem oporniku, je mogo\xc4\x8de videti v jugozahodnem kotu.\n_START_SECTION_\nOltarji\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni del cerkve vsebuje 18 oltarjev, z ve\xc4\x8d v razli\xc4\x8dnih kapelah. Visoka oltarja (HA) in Wiener Neust\xc3\xa4dter Oltar (WNA) sta najbolj znana._NEWLINE_Prva osrednja to\xc4\x8dka vsakega obiskovalca je oddaljen visoki oltar, zgrajen v sedmih letih od 1641 do 1647 kot del prve prenove stolnice v baro\xc4\x8dnem slogu. Oltar je postavil Tobias Pock v re\xc5\xbeiji dunajskega \xc5\xa1kofa Filipa Friedricha Grafa Breunerja z marmorjem iz Poljske, \xc5\xa0tajerske in Tirolske. Visoki oltar predstavlja kamenjanje zavetnika cerkve svetega \xc5\xa0tefana. Uokvirjen je s figurami zavetnikov iz okoli\xc5\xa1kih krajev - svetniki Leopold, Florijan, Sebastijan in Rohus - in nadgrajen s kipom svete Marije, ki pritegne pogled gledalca do neba, kjer Kristus \xc4\x8daka \xc5\xa0tefana (prvega mu\xc4\x8denika) ), da se dvigne._NEWLINE_Oltar Wiener Neust\xc3\xa4dter na \xc4\x8delu severne ladje je leta 1447 naro\xc4\x8dil cesar Friderik III., katerega grobnica je v nasprotni smeri. Na predeli je njegov znameniti A.E.I.O.U. podpis. Friderik jo je naro\xc4\x8dil za cistercijsko opatijo Vetrinj (Stift Viktring) (v bli\xc5\xbeini Celovca), kjer je ostal, dokler ni bila opatija leta 1786 zaprta kot del protiklerikalnih reform cesarja Jo\xc5\xbeefa II. Nato so ga poslali v cistercijanski samostan svetega Bernarda Clairvauxa (ustanovil ga je cesar Friderik III.) v Dunajskem novem mestu (Wiener Neustadt), nazadnje pa so ga leta 1885 prodali stolnici svetega \xc5\xa0tefana, ko je bil samostan v Wiener Neustadt zaprt po zdru\xc5\xbeitvi s samostanom Heiligenkreuz._NEWLINE_Wiener Neust\xc3\xa4dter Oltar je sestavljen iz dveh triptihov, zgornji je \xc5\xa1tirikrat vi\xc5\xa1ji od spodnjega. Ko se odprejo spodnje plo\xc5\xa1\xc4\x8de, se razkrije gotska re\xc5\xa1etka nekdanjega relikviarija nad oltarjem. V delovnih dneh se \xc5\xa1tiri plo\xc5\xa1\xc4\x8de zaprejo in prika\xc5\xbeejo dolgo\xc4\x8dasno poslikan prizor z 72 svetniki. V nedeljo se odprejo plo\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerih so pozla\xc4\x8dene lesene figure, ki prikazujejo dogodke iz \xc5\xbeivljenja Device Marije. Restavriranje se je za\xc4\x8delo ob njegovi 100. obletnici, leta 1985 in trajalo je 20 let, delalo je 10 restavratorjev umetnosti, 40.000 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih ur, stalo je 1,3 milijona evrov, predvsem zaradi velike povr\xc5\xa1ine 100 kvadratnih metrov.\n_START_SECTION_\nIkona M\xc3\xa1riap\xc3\xb3cs\n_START_PARAGRAPH_\nIkona Marije iz P\xc3\xb6tscha je ikona svete Marije z otrokom Jezusom v bizantinskem slogu. Ikona je dobila ime po mad\xc5\xbearskem bizantinskem katoli\xc5\xa1kem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du M\xc3\xa1riap\xc3\xb3cs (izgovorjeno Poach), od koder je bila prinesena na Dunaj. Na sliki je prikazana Devica Marija, ki ka\xc5\xbee na otroka (ozna\xc4\x8duje On je pot) in otroka, ki ima ro\xc5\xbeico s tremi stebli (ki simbolizira Sveto Trojico) in nosi okoli vratu pradavni kri\xc5\xbe. Ikono 50 x 70 cm je naro\xc4\x8dil leta 1676 slikar Istv\xc3\xa1n Papp L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 Csigri ob izpustitvi kot vojnega ujetnika pred Turki, ki so takrat vdrli na Mad\xc5\xbearsko. Ker Csigri ni mogel pla\xc4\x8dati 6-forintov pristojbine, je ikono kupil L\xc5\x91rinc Hurta, ki jo je podaril cerkvi v P\xc3\xb3cs._NEWLINE_Po trditvah dveh \xc4\x8dude\xc5\xbenih incidentov leta 1696 z materjo na sliki, ki naj bi to\xc4\x8dila resni\xc4\x8dne solze, jo je cesar Leopold I. ukazal pripeljati v stolnico svetega \xc5\xa0tefana, kjer bi bila varna pred muslimanskimi vojskami, ki so \xc5\xa1e vedno nadzirale ve\xc4\x8dji del Mad\xc5\xbearske. Po prihodu po zmagoslavnem petmese\xc4\x8dnem potovanju leta 1697 je cesarica Eleonora Magdalena zanjo naro\xc4\x8dila \xc4\x8dudovit pokrov Rosa Mystica in ogrodje (zdaj eno izmed ve\xc4\x8d), cesar pa je osebno naro\xc4\x8dil ikono postaviti blizu Visokega oltarja, kjer je vidno stala od 1697 do 1945. Od takrat je bila v druga\xc4\x8dnem okviru, nad oltarjem pod srednjeve\xc5\xa1kim kamnitim baldahinom v bli\xc5\xbeini jugozahodnega vogala ladje - kjer \xc5\xa1tevilne gore\xc4\x8de sve\xc4\x8de ka\xc5\xbeejo na obseg \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, zlasti Mad\xc5\xbearov. Po prihodu slike ni bilo ve\xc4\x8d videti joka, temve\xc4\x8d so ji pripisani drugi \xc4\x8dude\xc5\xbei in odgovarjajo\xc4\x8de molitve, vklju\xc4\x8dno z zmago princa Eugena Savojskega nad Turki pri Zenti nekaj tednov po namestitvi ikone v stolnici._NEWLINE_Prebivalci P\xc3\xb3csa so \xc5\xbeeleli, da bi se njihova sveta \xc4\x8dude\xc5\xbena slika vrnila, a jim je cesar namesto nje poslal kopijo. Od tedaj poro\xc4\x8dajo, da je kopija jokala resni\xc4\x8dne solze in delala \xc4\x8dude\xc5\xbee, zato je vas spremenila ime iz P\xc3\xb3cs v M\xc3\xa1riap\xc3\xb3cs in postala pomembno romarsko mesto .\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKamnita pri\xc5\xbenica je mojstrsko delo poznogotskega kiparstva. Danes velja za delo Niclaesa Gerhaerta van Leydena, dolgo pa je bila pripisana Antonu Pilgramu. Da bi verniki bolje sli\xc5\xa1ali lokalno jezikovno pridigo, pri\xc5\xbenica stoji ob stebru zunaj v ladji, namesto pri koru._NEWLINE_Strani pri\xc5\xbenice izbruhnejo kot stilizirani cvetni listi s stebla, ki jo podpira. Na teh gotskih cvetnih listih so reliefni portreti \xc5\xa1tirih izvirnih cerkvenih u\xc4\x8diteljev (Avgu\xc5\xa1tin iz Hipona, Ambro\xc5\xbe Milanski, sv. Gregor Veliki in Sveti Hieronim), vsak od njih v enem od \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih temperamentov in v enem od \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivljenjskih obdobij. Na ograji stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se ukrivi skozi steber od tal do pri\xc5\xbenice, so fantasti\xc4\x8dni okraski krasta\xc4\x8d in ku\xc5\xa1\xc4\x8darjev, ki se grizejo med seboj, kar simbolizira boj dobrega proti zlu. Na vrhu stopnic kamniti ku\xc5\xbeek \xc5\xa1\xc4\x8diti pridigarja pred vsiljivci._NEWLINE_Pod stopnicami je eden najljub\xc5\xa1ih simbolov stolnice: kamnit avtoportret neznanega kiparja, ki bulji (nem\xc5\xa1ko gucken) skozi okno (nem\xc5\xa1ko fenster) in po tem znan kot Fenstergucker. Dleto v motivu osebe in kamnose\xc5\xa1ko znamenje na \xc5\xa1\xc4\x8ditu nad oknom sta spro\xc5\xbeila ugibanja, da bi lahko \xc5\xa1lo za avtoportret kiparja.\n_START_SECTION_\nGrobnice, katakombe in kripte\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica je \xc5\xbee od svojih najstarej\xc5\xa1ih dni obdana s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di iz rimskih \xc4\x8dasov in je zavetje trupel znamenitih prebivalcev in drugih. Vedno je bilo \xc4\x8dast biti pokopan v cerkvi, blizu fizi\xc4\x8dne prisotnosti svetnikov, katerih relikvije so tam ohranjene. Tisti manj \xc4\x8dastni so bili pokopani v bli\xc5\xbeini cerkve, a zunaj nje._NEWLINE_Znotraj stolnice so grobnice princa Eugena Savojskega, poveljnika cesarskih sil med vojno za \xc5\xa1pansko nasledstvo v kapeli Kri\xc5\xbea (severozahodni vogal stolnice) in svetega rimskega cesarja Friderika III., pod vladanjem katere je bila dunajska \xc5\xa1kofija kanoni\xc4\x8dno vzpostavljena 18. januarja 1469 v Apostolskem koru (jugovzhodni vogal stolnice)._NEWLINE_Gradnja groba cesarja Friderika je trajala ve\xc4\x8d kot 45 let, za\xc4\x8den\xc5\xa1i pa 25 let pred njegovo smrtjo. Impresivni sarkofag je izdelan iz nenavadno rde\xc4\x8dega kamna podobnega marmorju, ki so ga na\xc5\xa1li v kamnolomu Adnet. Izdelal ga je Niclaes Gerhaert van Leyden, na pokrovu nagrobnika prikazuje cesarja Frederika v svojih regalijah, obkro\xc5\xbeen z grbi vseh njegovih oblasti. Telo grobnice ima 240 kipov in je slava srednjeve\xc5\xa1ke kiparske umetnosti._NEWLINE_Ko so leta 1735 zaradi izbruha bubonske kuge zaprli kostnico in osem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d ob bo\xc4\x8dni in zadnji steni stolnice, so kosti prenesli v katakombe pod cerkvijo. Pogrebi neposredno v katakombah so se vr\xc5\xa1ili do leta 1783, ko je nov zakon prepovedal ve\xc4\x8dino pokopov znotraj mesta. Posmrtni ostanki ve\xc4\x8d kot 11.000 oseb so v katakombah (ki jih je mogo\xc4\x8de obiskati)._NEWLINE_V kleti stolnice so tudi kripte \xc5\xa1kofov, pro\xc5\xa1tov in vojvod. Najnovej\xc5\xa1i pokop v \xc5\xa1kofovi kripti, dokon\xc4\x8dan leta 1952 pod ju\xc5\xbenim korom, je bil 98-letni kardinal Franz K\xc3\xb6nig leta 2004. Pro\xc5\xa1ti stolnice so pokopani v drugi sobi. Drugi \xc4\x8dlani stolni\xc4\x8dnega kapitlja so zdaj pokopani v posebnem oddelku v Zentralfriedhofu_NEWLINE_Vojvodska kripta pod prezbiterijem hrani 78 bronastih posod s telesi, srci ali organi 72 \xc4\x8dlanov habsbur\xc5\xa1ke rodbine. Pred smrtjo leta 1365 je vojvoda Rudolf IV. naro\xc4\x8dil kripto, ki je bila zgrajena za njegove ostanke v novi stolnici, ki jo je naro\xc4\x8dil. Do leta 1754 je bila majhna pravokotna komora prenatrpana z 12 sarkofagi in 39 \xc5\xbearami, zato se je obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irilo z ovalno komoro, ki je bila dodana na vzhodni konec. Leta 1956 sta bili izvedeni dve prenovi, vsebina pa preurejena. Sarkofaga vojvode Rudolfa IV. in njegove \xc5\xbeene sta bila postavljeni na podstavek in 62 \xc5\xbear, ki so vsebovale organe, so bile iz dveh vrst polic okoli nove komore premaknjene v prvotne omare.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica svetega \xc5\xa0tefana ima staro tradicijo orgel. Prve orgle se omenja leta 1334.  Po po\xc5\xbearu leta 1945 je Michael Kauffmann leta 1960 dokon\xc4\x8dal velike orgle s 125 registri in 4 manuali, financirane z javnimi donacijami.  Leta 1991 je avstrijska dru\xc5\xbeba Rieger obnovila orgle na prevski empori. So mehanske, s 56 registri in 4 manuali.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjanje in popravilo srednjeve\xc5\xa1ke stolnice je bil v stolnici svetega \xc5\xa0tefana neprekinjen proces \xc5\xbee od prvotne gradnje leta 1147._NEWLINE_Porozni apnenec je izpostavljen vremenskim vplivom, vendar bi obloga s tesnilnim sredstvom, kot je silikon, preprosto zaprla vlago v kamen in povzro\xc4\x8dila, da bi se hitreje pokvaril, ko bi voda zmrznila. Stalni Dombauh\xc3\xbctte (gradbeni oddelek) uporablja najnovej\xc5\xa1e znanstvene tehnike (vklju\xc4\x8dno z laserskim \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denjem ob\xc4\x8dutljivih lastnosti na kamnose\xc5\xa1tvu) in preiskuje postopek, ki bi vdolbine znotraj kamna prepojil z ne\xc4\x8dim, kar bi prepre\xc4\x8dilo, da bi vanj pronicala voda._NEWLINE_Trenutno najbolj viden projekt sanacije je ve\xc4\x8dletna prenova visokega ju\xc5\xbenega stolpa, za katerega so postavljeni odri. Pristojbine za ogla\xc5\xa1evanje na in ob gradbenem odru so nadomestile nekatere stro\xc5\xa1ke dela, vendar je bil koncept tak\xc5\xa1nega ogla\xc5\xa1evanja sporen in je bil ukinjen. Od decembra 2008 je bila ve\xc4\x8dina obnov na ju\xc5\xbenem stolpu kon\xc4\x8dana, ve\xc4\x8dina odrov pa odstranjena._NEWLINE_Sistemati\xc4\x8dno \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje notranjosti poteka postopoma okrog sten, obnavlja se tudi zunanji Kristusov relief v Gethsemaneju_NEWLINE_Pred kratkim je bil kon\xc4\x8dan ve\xc4\x8dji projekt, na katerega so obiskovalci in verniki v stolnici svetega \xc5\xa0tefana \xc4\x8dakali od leta 1147: bolj\xc5\xa1e ogrevanje cerkve pozimi. Prej\xc5\xa1nji sistemi, vklju\xc4\x8dno s kamini, so na umetnino le nalo\xc5\xbeili saje in ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe, novi sistem pa uporablja aparate na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih lokacijah, tako da je malo gibljivega pretoka zraka za prenos \xc5\xa1kodljivih delcev. Cerkev je zdaj ogreta na pribli\xc5\xbeno 10 \xc2\xb0 C._NEWLINE_Nekatere arhitekturne risbe izvirajo iz srednjega veka in so na papirju dolge 15 \xc4\x8devljev in preve\xc4\x8d krhke. Laserske meritve starodavne stolnice so zdaj narejene tako, da obstaja digitalni tridimenzionalni virtualni model v njenih ra\xc4\x8dunalnikih, podrobni sodobni na\xc4\x8drti pa se lahko prika\xc5\xbeejo po volji. Ko je treba popravljeno kamnino popraviti ali zamenjati, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki sistem lahko ustvari modele v velikosti, s katerimi bo na delavnicah na kraju samem usmeril devet polnoletnih kamnosekov na severno steno stolnice._NEWLINE_29. marca 2014 je 37-letni ganski iskalec azila po\xc5\xa1kodoval notranjost stolnice, tako da je iz njenega marmornega podstavka odrinil kip svetega Jude Thaddeusa. [16\n_START_SECTION_\nStephansdom v popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nKot znamenitost Dunaja je stolnica sv. \xc5\xa0tefana predstavljena v medijih, vklju\xc4\x8dno s filmi, video igrami in televizijskimi oddajami. Sem spadata The Third Man in Burnout 3. Stolnica je upodobljena tudi na avstrijskih kovancih za 10 centov in na embala\xc5\xbei poslastica Manner-Schnitten. Dunajska nad\xc5\xa1kofija je podjetju Manner dovolila, da je stolnico uporabil kot svoj logotip v zameno za financiranje pla\xc4\x8d enega kamnoseka, ki je opravil popravila na stolnici.  Leta 2008 je Sarah Brightman izvedla koncert s promocijo svojega zadnjega albuma Symphony, ki je bil posnet za televizijsko oddajo in nadaljnjo izdajo DVD-ja konec septembra.'