b'\n_START_ARTICLE_\nMikenska doba\n_START_SECTION_\nDoba ja\xc5\xa1kastih grobnic (okoli 1600\xe2\x80\x931450 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nMikenska civilizacija izvira in se je razvijala iz dru\xc5\xbebe in kulture v zgodnjem in srednjem heladskem obdobju na celinski Gr\xc4\x8diji pod vplivi minojske Krete. [24] Proti koncu srednje bronaste dobe (okoli 1600 pr. n. \xc5\xa1t.) sta se zelo pove\xc4\x8dali \xc5\xa1tevilo prebivalcev in \xc5\xa1tevilo naselij. V ju\xc5\xbeni celinski Gr\xc4\x8diji, kjer je prevladovala bojevni\xc5\xa1ka elitna dru\xc5\xbeba, so se pojavili \xc5\xa1tevilni centri mo\xc4\x8di. Zna\xc4\x8dilno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de tistega \xc4\x8dasa je zgodnji tip megarona. Nekatere zapletenej\xc5\xa1e strukture so predhodniki poznej\xc5\xa1ih pala\xc4\x8d. V \xc5\xa1tevilnih mestih so postavili tudi obzidje._NEWLINE_Vmes so odkrili nove vrste pokopa in ve\xc4\x8d grobov z veliko razli\xc4\x8dnimi luksuznimi predmeti. Med razli\xc4\x8dnimi vrstami pokopov je bil ja\xc5\xa1kasti grob najpogostej\xc5\xa1a oblika elitnega pokopa, kar je dalo ime zgodnjemu obdobju mikenske Gr\xc4\x8dije. Med mikensko elito so umrlim mo\xc5\xa1kim v grob dodali zlato masko in nagrobni oklep, \xc5\xbeenskam pa zlato krono in ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da obla\xc4\x8dila z zlatimi okraski. Kraljevi ja\xc5\xa1kasti grobovi poleg akropole v Mikenah, zlasti kro\xc5\xbena grobova A in B, ka\xc5\xbeeta mo\xc4\x8d gr\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de kraljeve dinastije, katere gospodarska mo\xc4\x8d je bila odvisna od pomorske trgovine na dolge razdalje._NEWLINE_V tem obdobju so imela mikenska mesta veliko stikov z zunanjim svetom in \xc5\xa1e posebej s Kikladi in minojskimi mesti na otoku Kreta. Mikensko prisotnost dokazuje tudi freska v Akrotiriju na otoku Tera, ki prikazuje \xc5\xa1tevilne bojevnike v \xc4\x8deladah iz \xc4\x8dekanov divjega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da, kar je bila zna\xc4\x8dilnost mikenskega vojskovanja. V za\xc4\x8detku 15. stoletja se je okrepilo poslovanje z mikensko lon\xc4\x8denino, ki je seglo na zahodno obalo Male Azije, tudi v Milet in Trojo, Ciper, Libanon, Palestino in Egipt._NEWLINE_Na koncu dobe ja\xc5\xa1kastih grobnic se je pojavila nova, veli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a vrsta elitnega pokopa, tolos: velika kamnita kro\xc5\xbena grobna komora z visokim obokanim stropom in ravnim vstopnim hodnikom.\n_START_SECTION_\nObdobje koine (okoli 1450\xe2\x80\x931250 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nIzbruh Tere, ki je bil po arheolo\xc5\xa1kih podatkih okoli 1500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je povzro\xc4\x8dil upad minojske civilizacije na Kreti. Ta razvoj dogodkov je bila prilo\xc5\xbenost, da so Mikenci za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti svoj vpliv ob celotnem Egejskem morju. Okrog 1450 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so nadzirali tudi Kreto s Knososom in kolonizirali ve\xc4\x8d drugih egejskih otokov vse do Rodosa. Tako so Mikenci postali glavna sila v regiji, kar ozna\xc4\x8duje za\xc4\x8detek mikenskega obdobja koine (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine: \xce\x9a\xce\xbf\xce\xb9\xce\xbd\xce\xae \xe2\x80\x93 \'skupen\'), zelo enotna kultura, ki se je raz\xc5\xa1irila po celinski Gr\xc4\x8diji in Egejskem morju._NEWLINE_V zgodnjem 14. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je po minojskem propadu mikenska trgovina za\xc4\x8dela izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati nove mo\xc5\xbenosti v Sredozemlju. Trgovske poti so \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irili in dosegli Ciper, Aman na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, Apulijo v Italiji in \xc5\xa0panijo. V tistem \xc4\x8dasu (okoli 1400 pr. n. \xc5\xa1t.) je pala\xc4\x8da Knosos prinesla najzgodnej\xc5\xa1e zapise v gr\xc5\xa1ki linearni pisavi B, ki je temeljila na prej\xc5\xa1nji linearni pisavi A Minojcev. Uporaba nove pisave se je raz\xc5\xa1irila po celinski Gr\xc4\x8diji in daje dragocen vpogled v upravno mre\xc5\xbeo mest. Odkriti zapisi so preve\xc4\x8d razdrobljeni za politi\xc4\x8dno obnovo bronaste dobe v Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Izkopavanja na Miletu v jugozahodni Mali Aziji ka\xc5\xbeejo na obstoj mikenskega naselja \xc5\xbee od okoli 1450 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ki je nadomestilo starej\xc5\xa1e minojsko. Tu je bilo veliko in uspe\xc5\xa1no mikensko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de do 12. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Poleg arheolo\xc5\xa1kih dokazov je to potrjeno tudi v hetitskih zapisih, ki ka\xc5\xbeejo, da je bil Milet (Milavata pri Hetitih) najpomembnej\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mikenske dejavnosti v Mali Aziji. Mikenci so bili tudi v sosednjih mestih Jazos in Efez._NEWLINE_Medtem so bile v glavnih mikenskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih na celini zgrajene veli\xc4\x8dastne pala\xc4\x8de. Zgodnje pala\xc4\x8de so bile grajene kot megaroni, na primer Menelajon v \xc5\xa0parti, Lakonija. Pala\xc4\x8de datirajo v okoli 1400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko so v Mikenah in bli\xc5\xbenjem Tirintu postavili kiklopske utrdbe. Druge pala\xc4\x8de so bile zgrajene v Mideji in Pilosu na Peloponezu, v Atenah, Elevzini, Tebah in Orhomenu v osrednji Gr\xc4\x8diji in Jolku v Tesaliji, pri \xc4\x8demer je bila slednja najsevernej\xc5\xa1e mikensko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Knosos na Kreti je postal mikensko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je nekdanji minojski kompleks do\xc5\xbeivel \xc5\xa1tevilne prilagoditve, dodana je bila tudi prestolna dvorana. Mesta so imela togo omre\xc5\xbeje birokracije, upravne pristojnosti so bile razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v razli\xc4\x8dne oddelke in pisarne v skladu s specializacijo dela in poslovanja. Na \xc4\x8delu te dru\xc5\xbebe je bil kralj, znan kot anaks (linearna pisava B: wa-na-ka) v mikenski gr\xc5\xa1\xc4\x8dini. Imel je vsa pooblastila kot glavni lastnik ter duhovni in voja\xc5\xa1ki vodja. Hkrati je bil podjetnik in trgovec z mre\xc5\xbeo visokih uradnikov.\n_START_SECTION_\nPrisotnost v Mali Aziji\n_START_PARAGRAPH_\nV razli\xc4\x8dnih hetitskih besedilih od okoli 1400 do 1220 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bila prisotnost Ahijave v zahodni Anatoliji omenjena. Ahijava je splo\xc5\xa1no sprejet hetitski prevod mikenske Gr\xc4\x8dije (Ahajcev v homerski gr\xc5\xa1\xc4\x8dini), a natan\xc4\x8dna geografska opredelitev pojma ni mogo\xc4\x8da. V tem \xc4\x8dasu so bili kralji Ahijave o\xc4\x8ditno sposobni, da so sodelovali s sorodnimi hetitskimi kralji na diplomatski in voja\xc5\xa1ki ravni. Poleg tega je bila dejavnost Ahijavancev vme\xc5\xa1avanje v anatolske zadeve s pomo\xc4\x8djo protihetitskih uporov ali lokalnih vazalov, ki jih je ahijavanski kralj uporabljal kot sredstvo za raz\xc5\xa1iritev svojega vpliva._NEWLINE_Hetitski zapisi iz okoli 1400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem omenjajo voja\xc5\xa1ke dejavnosti ahijavanskega vojskovodje Atarsija, morebitni hetitski na\xc4\x8din pisanja gr\xc5\xa1kega imena Atrej, ki je napadel hetitske vazale v zahodni Anatoliji. Okoli 1315 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil hetitski interes v regiji ponovno ogro\xc5\xbeen zaradi protihetitskega upora pri Arzavi (ime regije ali kraljestva v zahodni Anatoliji). Zdi se, da je nadzor nad \xc5\xa1tevilnimi otoki v Egejskem morju pripadel Ahijavi, kar so potrdila arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja. Ko je vladal hetitski kralj Hatusili III. (okoli 1267\xe2\x80\x931237 pr. n. \xc5\xa1t.), je bil kralj Ahijave priznan kot veliki kralj in imel enak polo\xc5\xbeaj kot drugi sodobni veliki bronastodobni vladarji Egipta, Babilonije in Asirije. Takrat je izbruhnilo \xc5\xa1e eno protihetitsko gibanje, ki ga je vodil Pijama-Radu in ga je podprl kralj Ahijave. Pijama-Radu je povzro\xc4\x8dil velik nemir v regiji Vilu\xc5\xa1a in nato napadel otok Lezbos, ki je nato pripadel Ahijavi. _NEWLINE_Hetitsko-ahijavanski spor v Vilu\xc5\xa1i, verjetno hetitsko ime za Trojo, je morda zgodovinski temelj za trojanske vojne. Posledica te nestabilnosti je bila, da si je hetitski kralj z dopisovanjem prizadeval prepri\xc4\x8dati ahijavanskega kralja, da je potrebna ponovna vzpostavitev miru v regiji. Zapis v hetit\xc5\xa1\xc4\x8dini omenja Tavagalavo, morda je to hetitski prevod gr\xc5\xa1kega imena Eteokles, ki je bil brat kralja Ahijave.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detni padec in o\xc5\xbeivitev\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 1250 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil o\xc4\x8ditno prvi val uni\xc4\x8denja v razli\xc4\x8dnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih celinske Gr\xc4\x8diji iz razlogov, ki jih arheologi ne znajo pojasniti. V Beociji so v tem letu ali nekoliko pozneje Tebe pogorele do tal. V bli\xc5\xbeini Orhomena je bil tudi po\xc5\xbear, medtem ko je bila beocijska utrdba Gla zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Na Peloponezu so napadli in za\xc5\xbegali \xc5\xa1tevilne stavbe, ki so obkro\xc5\xbeale citadelo Miken. _NEWLINE_Vse to je verjetno spodbudilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno krepitev in \xc5\xa1iritev utrdb na razli\xc4\x8dnih krajih. V nekaterih primerih so bili zgrajeni tudi podzemni rovi, ki so vodili do podzemnih cistern. Tirint, Mideja in Atene so raz\xc5\xa1irili svojo obrambo z novimi kiklopskimi zidovi.  Pri \xc5\xa1iritvi Miken so skoraj podvojili utrjeno obmo\xc4\x8dje citadele. V tem \xc4\x8dasu so zgradili tudi veli\xc4\x8dastna levja vrata, glavni vhod v mikensko akropolo._NEWLINE_Prvemu valu uni\xc4\x8denja je sledila kratka doba o\xc5\xbeivitve mikenske kulture. Mikenska Gr\xc4\x8dija se \xc5\xa1e vedno pojavlja v mednarodnih dogodkih, zlasti v hetitskih zapisih. Okoli 1220 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je kralj Ahijave ponovno poro\xc4\x8dal, da so bili vpleteni v protihetitski upor v zahodni Anatoliji. Druga hetitska poro\xc4\x8dila navajajo, da so se ahijavanske ladje izognile asirskim nadzorovanim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem kot del trgovinskega embarga. V drugi polovici 13. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo trgovanje v vzhodnem Sredozemlju v zatonu, najverjetneje zaradi nestabilnega politi\xc4\x8dnega okolja.\n_START_SECTION_\nKon\xc4\x8dni propad\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se, da dokon\xc4\x8dnega uni\xc4\x8denja in propada mikenske dr\xc5\xbeave ni prepre\xc4\x8dil noben obrambni ukrep. Drugo uni\xc4\x8denje je prizadelo Mikene okoli 1190 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem ali kmalu za tem. Ta dogodek je zaznamoval konec Miken kot velike sile. Bile so sicer obnovljene, vendar v manj\xc5\xa1em obsegu. Pala\xc4\x8da Pilos je bila uni\xc4\x8dena okoli 1180 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Na\xc5\xa1li so arhive v linearni pisavi B, ohranjene zaradi ognja, ki je uni\xc4\x8dil pala\xc4\x8do; omenjene so nepremi\xc5\xa1ljene priprave obrambe, a ni nobenih podrobnosti o napadalcih. _NEWLINE_Posledica te krize je bila dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila prebivalcev na posebnih obmo\xc4\x8djih celinske Gr\xc4\x8dije, predvsem v Beociji, Argolidi in Meseniji. Mikenski begunci so se preselili na Ciper in v Levant. Druge regije na robu mikenskega sveta, kot so Jonski otoki, severozahodni Peloponez, deli Atike in \xc5\xa1tevilni egejski otoki, so \xc5\xa1e vedno uspevale. Akropola v Atenah ni bila uni\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nHipoteze o mikenskem propadu\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveniki \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivahno razpravljajo o koncu mikenske kulture, a ni zadovoljive razlage za propad mikenskih sistemov pala\xc4\x8d. Dve najpogostej\xc5\xa1i teoriji sta gibanje prebivalstva in notranji spori. Prva pripisuje uni\xc4\x8denje mikenskih mest vdoru drugih ljudstev. _NEWLINE_Morda je dorska selitev, znana iz gr\xc5\xa1ke mitologije, povzro\xc4\x8dila konec mikenske Gr\xc4\x8dije, kar podpirajo sporadi\xc4\x8dni arheolo\xc5\xa1ki dokazi, kot so nova vrsta pokopa, zlasti kamniti \xc5\xa1katlasti grobovi, in uporaba novih nare\xc4\x8dij (dorsko nare\xc4\x8dje). Zdi se, da so se Dorci preselili na jug postopoma v ve\xc4\x8d letih in uni\xc4\x8devali ozemlje, dokler jim ni uspelo, da so zasedli mikenska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Pojavila se je tudi nova vrsta keramike, imenovana "barbarska posoda", ker je bila pripisana pri\xc5\xa1lekom s severa. Po drugi strani pa se je propad mikenske Gr\xc4\x8dije ujemal z dejavnostjo morskih ljudstev v vzhodnem Sredozemlju. Povzro\xc4\x8dili so obse\xc5\xbeno uni\xc4\x8denje v Anatoliji in Levantu ter dokon\xc4\x8dno premagali faraona Ramzesa III. okoli 1175 pr. n. \xc5\xa1t. Ena od etni\xc4\x8dnih skupin, ki so jo sestavljali ti ljudje, so bili Ekve\xc5\xa1, ime, ki se zdi, da ga je treba povezati z Ahijavo iz hetitskih zapisov. _NEWLINE_Po drugih teorijah je bil padec mikenske Gr\xc4\x8dije posledica notranjih nemirov, ki so povzro\xc4\x8dili dr\xc5\xbeavljansko vojno med mikenskimi dr\xc5\xbeavami ali civilne nemire v \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah kot posledice strogega hierarhi\xc4\x8dnega dru\xc5\xbebenega sistema in ideologije anaks. Zaradi nejasne arheolo\xc5\xa1ke slike v 12., 11. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v Gr\xc4\x8diji je \xc5\xa1e vedno nesoglasje med znanstveniki o tem, ali so bili dru\xc5\xbeba, ki je nasledila mikenske pala\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave, novinci ali prebivalstvo, ki je \xc5\xbee \xc5\xbeivelo v mikenski Gr\xc4\x8diji. Nedavne arheolo\xc5\xa1ke najdbe so v prid slednji teoriji. Druge teorije se nana\xc5\xa1ajo na naravne dejavnike, kot so podnebne spremembe, tudi su\xc5\xa1e in potresi.  Obdobje po koncu mikenske Gr\xc4\x8dije, okoli 1100\xe2\x80\x93800 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem se obi\xc4\x8dajno imenuje gr\xc5\xa1ka temna doba ali gr\xc5\xa1ki srednji vek.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nMikenske pala\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave ali centralno organizirane pala\xc4\x8de \xe2\x80\x93 delujo\xc4\x8di polisi so evidentirani v gr\xc5\xa1ki literaturi in mitologiji (npr. Iliada, katalog ladij) in potrjeni z odkritji sodobnih arheologov, kot je Heinrich Schliemann. Vsako mikensko kraljestvo je bilo vodeno iz pala\xc4\x8de, ki je imela nadzor nad ve\xc4\x8dino, \xc4\x8de ne nad vsemi dejavnostmi v svojem kraljestvu. Pala\xc4\x8dno ozemlje je bilo razdeljeno na ve\xc4\x8d podobmo\xc4\x8dij, vsako vodeno kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province. Vsaka provinca je bila nadalje razdeljena na manj\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja, da-mo. \xc5\xa0tevilne pala\xc4\x8de in utrdbe so bile del \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega kraljestva. Na primer Gla v regiji Beocija je pripadala bli\xc5\xbenjemu Orhomenu. Poleg tega je pala\xc4\x8da v Mikenah vladala ozemlju, ki je bilo dva do trikrat ve\xc4\x8dje od drugih pala\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav v bronastodobni Gr\xc4\x8diji. Mikene so obvladovale tudi sosednja sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, tudi Tirint in Navplion, kjer so prepri\xc4\x8dljivo vladali \xc4\x8dlani mikenske vladajo\xc4\x8de dinastije. _NEWLINE_Odkrita besedila v linearni pisavi B so preve\xc4\x8d razdrobljena za obnovo politi\xc4\x8dnega prizori\xc5\xa1\xc4\x8da mikenske Gr\xc4\x8dije in ne podpirajo obstoja ve\xc4\x8dje mikenske dr\xc5\xbeave.  Po drugi strani pa sodobni hetitski in egip\xc4\x8danski zapisi ka\xc5\xbeejo prisotnost posamezne dr\xc5\xbeave v okviru velikega kralja. Druga mo\xc5\xbenost, ki temelji na arheolo\xc5\xa1kih podatkih, se zdi nekak\xc5\xa1na konfederacija med \xc5\xa1tevilnimi pala\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami. \xc4\x8ce je nekak\xc5\xa1en enoten politi\xc4\x8dni subjekt obstajal, je bilo prevladujo\xc4\x8de sredi\xc5\xa1\xc4\x8de verjetno v Tebah ali Mikenah, slednje pa so bile najbolj verjetno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba in uprava\n_START_PARAGRAPH_\nNeolitska agrarna vas (6000 pr. n. \xc5\xa1t.) je bila temelj bronastodobne politi\xc4\x8dne kulture v Gr\xc4\x8diji. Velika ve\xc4\x8dina ohranjenih zapisov linearne pisave B prikazuje upravna vpra\xc5\xa1anja in daje vtis, da je bila pala\xc4\x8dna uprava zelo poenotena pri uporabi istega jezika, terminologije, dav\xc4\x8dnega sistema in distribucije. Glede tega je arhiv Pilosa najbolje ohranjen v mikenskem svetu in sprejet kot vzorec._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavi je vladal kralj anaks (\xcf\x9d\xce\xac\xce\xbd\xce\xb1\xce\xbe), katerega naloga je bila verska in morda tudi voja\xc5\xa1ka in sodna.  Nadziral je prakti\xc4\x8dno vse pore pala\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja, od verskega slavja in razporejanja blaga, obrtnike in vojake. Pod njim je bil l\xc4\x81v\xc4\x81get (\'vodja ljudi\'), katerega vloga je bila predvsem verska. Njegove dejavnosti so se lahko prekrivale s kraljevimi in je bil kot drugi poveljnik. Oba sta bila na \xc4\x8delu voja\xc5\xa1ke aristokracije, znane kot eketa ( \'tovari\xc5\xa1i\' ali \'privr\xc5\xbeenci\'). Posesti, ki jih je imel anaks, so se imenovala temeno (te-me-no). Enkeljavon je bil oseba, ki je omenjena v zapisu iz Pilosa in ga sodobni strokovnjaki obravnavajo kot kralja.  \xc5\xa0tevilni lokalni uradniki, ki jih je postavljal anaks, so bili odgovorni za okro\xc5\xbeja, kot so ko-re-te (koreter, \'guverner\'), po-ro-ko-re-te (prokoreter, \'namestnik\') in da-mo-ko-ro (damokor, \'tisti, ki skrbi za damos\'), slednji je bil verjetno imenovan, da prevzame odgovornost za ob\xc4\x8dine. Imeli so tudi svet stare\xc5\xa1in, ke-ro-si-ja (\xce\xb3\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x85\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1, gerous\xc3\xada). Bazilej je bilo v zadnji gr\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi ime kralja, ki se nana\xc5\xa1a na ob\xc4\x8dinske uradnike._NEWLINE_Zdi se, da je bila mikenska dru\xc5\xbeba razdeljena v dve skupini svobodnih mo\xc5\xa1kih: kraljevo spremstvo, ki je imelo upravne naloge v pala\xc4\x8di, in ljudi da-mo. Slednje so nadzorovali kraljevi agenti in so morali opravljati zanje naloge in pla\xc4\x8devati davke. V pala\xc4\x8di so lahko bili visoki uradniki, ki so verjetno \xc5\xbeiveli v velikih stanovanjih, najdenih v bli\xc5\xbeini mikenske pala\xc4\x8de, pa tudi drugi, povezani z delom za pala\xc4\x8do in ne nujno \xc4\x8dlani da-mo, obrtniki, kmetje in morda trgovci. Ni\xc5\xbejo stopnico dru\xc5\xbebene lestvice so zasedali su\xc5\xbenji, do-e-ro, (\xce\xb4\xce\xbf\xe1\xbf\xa6\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82, do\xc3\xbalos). Ti so omenjeni v besedilih kot delavci v pala\xc4\x8di ali za posamezna bo\xc5\xbeanstva.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8dne strukture v Mikenah, Tirintu in Pilosu so stale na vrhovih hriba ali na skalnatih izdankih in so se dvigale nad neposredno okolico. Najbolje ohranjena je v Pilosu in Tirintu, medtem ko sta v Mikenah in Menelajonu le delno ohranjeni. V osrednji Gr\xc4\x8diji sta bili pala\xc4\x8di v Tebah in Orhomenu le delno odkriti. Pala\xc4\x8da, zgrajena na Akropoli v Atenah, je bila skoraj popolnoma uni\xc4\x8dena. Velik objekt je v Diminiju v Tesaliji, morda stari Jolk, za katerega \xc5\xa1tevilni arheologi verjamejo, da je bil pala\xc4\x8da. Mikenska pala\xc4\x8da je bila odkrita tudi v Lakoniji, v bli\xc5\xbeini sodobne vasi Hirokambi._NEWLINE_Pala\xc4\x8dne strukture celinske Gr\xc4\x8dije imajo veliko skupnih zna\xc4\x8dilnosti. Osrednja to\xc4\x8dka dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnega vidika mikenske pala\xc4\x8de je megaron, prestolna soba. Zgrajena je bila okrog kro\xc5\xbenega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da in obdana s \xc5\xa1tirimi stebri. Prestol je bil navadno na desni strani ob vstopu v sobo, medtem ko je bila notranjost bogato okra\xc5\xa1ena s slikami, namenjenimi prikazu politi\xc4\x8dne in verske mo\xc4\x8di vladarja. Dostop do megarona je bil zagotovljen z dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, na katero se je pri\xc5\xa1lo iz propilej. Ikonografija pala\xc4\x8dnih prostorov je bila enotna po vsej Gr\xc4\x8diji. Na primer v Pilosu in Tirintu so slike osredoto\xc4\x8dene na morske motive, kot so upodobitve hobotnice, rib in delfinov. Okoli megarona je bila skupina dvori\xc5\xa1\xc4\x8d, vsako odprto v ve\xc4\x8d prostorov razli\xc4\x8dnih velikosti, kot so shrambe in delavnice, pa tudi sprejemne dvorane in bivalni prostori. Mikenske pala\xc4\x8de so dale veliko artefaktov in fragmentarnih fresk._NEWLINE_Dodatna skupna zna\xc4\x8dilnost je veliko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki le\xc5\xbei neposredno pred osrednjim megaronom, medtem ko je drugi, manj\xc5\xa1i megaron, tudi znotraj teh struktur. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8da v pala\xc4\x8di v Pilosu ka\xc5\xbeejo, da so imele pala\xc4\x8de dve nadstropji. Zasebni prostori \xc4\x8dlanov kraljeve dru\xc5\xbeine so bili najbr\xc5\xbe v drugem nadstropju.\n_START_SECTION_\nUtrdbeni objekti\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja obrambnih struktur je bila tesno povezana z vzpostavitvijo pala\xc4\x8de v celinski Gr\xc4\x8diji. Glavna mikenska mesta so bila dobro utrjena in so bila obi\xc4\x8dajno na dvignjenem terenu, kot je Akropola v Atenah, Tirintu in Mikenah ali na obalni ravnici, kot je Gla. Mikenski Grki so cenili simboliko vojne, kar je izra\xc5\xbeeno v obrambni arhitekturi in ka\xc5\xbee vizualno veli\xc4\x8dastnost utrdb._NEWLINE_Izraz kiklopski se obi\xc4\x8dajno uporablja za zna\xc4\x8dilnosti zidanih mikenskih sistemov obrambe in opisuje zidove, zgrajene iz velikih, surovih balvanov, ki so debeli ve\xc4\x8d kot 8 m in tehtajo ve\xc4\x8d ton. So grobo name\xc5\xa1\xc4\x8deni brez uporabe malte ali gline, medprostore pa so zapolnili z manj\xc5\xa1imi kamni iz apnenca. Njihova postavitev je oblikovala poligonalni vzorec, ki je dal zidu neurejen, a mogo\xc4\x8den videz. Na vrhu bi bil dovolj \xc5\xa1irok za hodnik z ozkim parapetom na zunanjem robu in prsobranom. Izraz kiklopski so uporabljali v gr\xc5\xa1ki klasi\xc4\x8dni dobi, ko so verjeli, da so le mitski velikani, kiklopi, lahko izdelali take megalitske strukture. Klesane kamne so uporabljali samo pri vratih in okoli njih. Druga zna\xc4\x8dilnost mikenske megalitske gradnje je bila uporaba nepravega oboka nad hodnikom; odprtina, pogosto trikotne oblike, namenjena za zmanj\xc5\xa1anje te\xc5\xbee nad preklado. Prostor je bil napolnjen z nekaj la\xc5\xbejimi kamni._NEWLINE_Kiklopske utrdbe so bile zna\xc4\x8dilne za mikenske zidove, zlasti na citadeli v Mikenah, Tirintu, Argosu, Hrisu in Atenah, medtem ko manj\xc5\xa1e skale najdemo v Mideji in velike apnen\xc4\x8daste plo\xc5\xa1\xc4\x8de v kraju Gla. V mikenskih naseljih v Epiru in na Cipru so tudi kiklopski zidovi, pa tudi v zahodni Anatoliji. Poleg citadele so bile posamezne utrdbe postavljene tudi na razli\xc4\x8dnih strate\xc5\xa1kih legah. Sistemi utrdb so imeli tudi tehni\xc4\x8dne izbolj\xc5\xa1ave, kot so tajne cisterne, galerije, tajna vrata in bastijone za za\xc5\xa1\xc4\x8dito vhodnih vrat. \xc4\x8ceprav je bil Pilos pomemben center mo\xc4\x8di, ni imel obzidja.\n_START_SECTION_\nPosode\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem mikenskem obdobju (1400\xe2\x80\x931200 pr. n. \xc5\xa1t.) je bila mikenska posoda/keramika raz\xc5\xa1irjena na velikem obmo\xc4\x8dju vzhodnega Sredozemlja (tj. od Levanta do Sicilije) in morda ka\xc5\xbee obliko ekonomske in politi\xc4\x8dne unije s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Mikenah. Keramika na Kreti pa je v tem \xc4\x8dasu ostala lo\xc4\x8dena in ozna\xc4\x8duje stopnjo avtonomije na otoku. Mikenski Grki so v velikih koli\xc4\x8dinah izdelovali razli\xc4\x8dne posode, kot so vr\xc4\x8di s stremenastimi ro\xc4\x8daji, velike sklede, alabastron (posode za di\xc5\xa1ave), kraterji in kiliksi, posode, podobne \xc4\x8da\xc5\xa1am za \xc5\xa1ampanjec._NEWLINE_Vr\xc4\x8de s stremenastimi ro\xc4\x8daji (linearna pisava B: ka-ra-re-u, khlareus; \'posoda za olje\') so prvi izumili na otoku Kreta v 16. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in so se pogosto uporablja med Mikenci od 1400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem dalje za prevoz in shranjevanje vina in olja; vr\xc4\x8di so bili obi\xc4\x8dajno hru\xc5\xa1kaste ali kroglaste oblike. Posodice (kiliks) so se razvile iz efirskih \xc4\x8da\xc5\xa1, veliko so jih odkrili na kraju, imenovanem "lon\xc4\x8darska trgovina" v Zigurisu. Mikenske posode za pitje, kot so kiliksi, imajo posamezne okrasne motive, kot so \xc5\xa1koljke, hobotnice ali cvetlice, naslikane na strani, obrnjeni stran od pitnika. Mikenski Grki so na svojih posodah poslikali tudi celotne scene (slikovni slog), ki prikazujejo bojevnike, vozove, konje in bo\xc5\xbeanstva, ki spominjajo na dogodke, ki so opisani v Homerjevi Iliadi. Drugi predmeti, ki so jih razvili Mikenci, so glinene svetilke in kovinske posode, kot so bronast trino\xc5\xbeni kotel (ali banja). Znane so tudi posode iz fajanse in slonovine.\n_START_SECTION_\nFigure in figurine\n_START_PARAGRAPH_\nMikensko obdobje ni poznalo velikih kipov. Kipi iz tega obdobja so ve\xc4\x8dinoma majhne glinene figurice in jih najdemo v skoraj vsakem mikenskem mestu na celinski Gr\xc4\x8diji, v grobnicah, ostankih naselij ter ob\xc4\x8dasno v kultnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih (Tirint, Agios Konstantinos na Metani). Ve\xc4\x8dina teh figuric so \xc5\xbeenske in antropomorfne ali zoomorfne. \xc5\xbdenske figurice, ki so bile priljubljene v razli\xc4\x8dnih obdobjih, lahko razdelimo v tri skupine: zgodnje so vrste fi, ki spominjajo na gr\xc5\xa1ko \xc4\x8drko fi, njihove roke dajejo zgornjemu telesu figure okroglo obliko; vrste psi, videti so kot gr\xc5\xa1ka \xc4\x8drka psi: ti imajo v vi\xc5\xa1ino iztegnjene roke in zadnji (12. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) so vrste tau: videti so v obliki gr\xc5\xa1ke \xc4\x8drke tau s prekri\xc5\xbeanimi rokami pravokotno na telo. Ve\xc4\x8dina figuric ima na glavi velik klobuk polos. Pobarvane so s progami ali kri\xc5\xbeastim vzorcem, tako kot sodobna lon\xc4\x8denina in so verjetno delo istih lon\xc4\x8darjev. Njihov namen je nejasen, vendar pa bi lahko bili votivni predmeti ali igra\xc4\x8de. Nekaj jih najdemo v otro\xc5\xa1kih grobovih, velika ve\xc4\x8dina pa so fragmenti iz doma\xc4\x8dih smeti. Mnogo figuric so na\xc5\xa1li na krajih, na katerih je bilo bogoslu\xc5\xbeje v arhai\xc4\x8dnih in klasi\xc4\x8dnih obdobjih (okoli 200 pod sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem Aten, Delfov, templjem Afaja v Egini, v Apolonovem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du Maleatas nad Epidavrom in v kraju Amikle blizu \xc5\xa0parte), kar ka\xc5\xbee, da so mnoge religiozne narave, morda kot votivne, lahko pa so se uporabljale tudi pozneje v mikenskem obdobju v molilnicah._NEWLINE_Ve\xc4\x8dje mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske ali \xc5\xbeivalske terakotne figure so veliko redkej\xc5\xa1e. Pomembna skupina je bila najdena v templju v Mikenah skupaj z zvito glineno ka\xc4\x8do, medtem ko so druge na\xc5\xa1li v Tirintu in v vzhodnih in zahodnih sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih na Filakopi na otoku Melos.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nNa mikenske slike je precej vplivala minojska umetnost. Fragmente stenskih poslikav so na\xc5\xa1li v pala\xc4\x8di ali okoli nje (Pilos, Mikene, Tirint) in v doma\xc4\x8dih okoljih (Zigures). Najve\xc4\x8dja popolna stenska slika upodablja tri \xc5\xbeenske figure, verjetno boginje, v tako imenovanem kultnem centru v Mikenah. Slike predstavljajo razli\xc4\x8dne teme: lov, skok \xc4\x8dez bika, bojne prizore, procesije itd. Nekateri prizori so lahko del mitolo\xc5\xa1ke pripovedi, a njihov pomen v resnici ni znan. Druge freske vklju\xc4\x8dujejo geometrijske ali stilizirane motive, ki so se uporabljali tudi na poslikani lon\xc4\x8denini.'