b'\n_START_ARTICLE_\nDona\xc4\x8dka gora\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGora je na grebenu zgrajena iz apnencev in kremenovih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov, podno\xc5\xbeje pa sestavljajo mehke terciarne kamnine, prete\xc5\xbeno lapor. Pora\xc5\xa1\xc4\x8dena je prete\xc5\xbeno z bukovim gozdom. Od \xc5\xbeivali pa najdemo srnjad, divje pra\xc5\xa1i\xc4\x8de, gamse in najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e ptice._NEWLINE_V podno\xc5\xbeju Dona\xc4\x8dke gore se nahaja okoli 40 opu\xc5\xa1\xc4\x8denih kamnolomov kremenovega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, ki so ga v preteklih stoletjih uporabljali pri gradnji hi\xc5\xa1 (portali, stopnice), kapel in za izdelavo kipov, iz njega pa so izdelovali tudi bruse, kar je bila pomembna dejavnost \xc5\xa1e v prej\xc5\xa1njem stoletju. Po letu 1956 je ta dejavnost zamrla.\n_START_SECTION_\nNaravni rezervat\n_START_PARAGRAPH_\nNa severni strani Dona\xc4\x8dke gore, na nadmorski vi\xc5\xa1ini 600\xe2\x80\x93884 m, je ohranjen bukov gozd s pragozdnim zna\xc4\x8dajem. Pragozd je zavarovan od leta 1965 in obsega 27,78 ha veliko povr\xc5\xa1ino. Je nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de ogro\xc5\xbeene rastline Juvanov netresk (Sempervivum juvanii), ki uspeva na skalnih stenah prisojne strani gore in je v Sloveniji edino znano nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de. Tu uspeva tudi ogro\xc5\xbeeni Hoppejev klin\xc4\x8dek (Dianthus hoppei). Poleg navedenih pa najdemo tudi divji klin\xc4\x8dek, di\xc5\xa1e\xc4\x8di \xc5\xbeebnik in hrva\xc5\xa1ko peruniko ter mnoge druge rastline.\n_START_SECTION_\nArheologija in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV naseljih pod Dona\xc4\x8dko goro so \xc5\xa1tevilne arheolo\xc5\xa1ke najdbe, ki pri\xc4\x8dajo o stari naselitvi: kamnite sekire in drugo orodje iz mlaj\xc5\xa1e kamene dobe, bronasto sekiro iz okoli leta 1000 pr.n.\xc5\xa1t., keltske novce in drugo. Na terasi pod vrhom Dona\xc4\x8dke gore so odkrili del poznoanti\xc4\x8dne nekropole s sarkofagi. Dona\xc4\x8dko goro so Rimljani imenovali Mons Claudii po znanem vojskovodji. Tam, kjer danes stoji kri\xc5\xbe, je stal tempelj sonca._NEWLINE_Kasneje je na vrhu stala lesena cerkvica sv. Donata, ki je v za\xc4\x8detku 18. stoletja pogorela. Vrh je v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov slu\xc5\xbeil kot stra\xc5\xbea, z njega so s kresovi opozarjali na nevarnost.\n_START_SECTION_\nPlaninske poti\n_START_PARAGRAPH_\ndr. Ernest Fr\xc3\xb6lich je pred ve\xc4\x8d kot 150 leti na Dona\xc4\x8dko goro nadelal prvo ozna\xc4\x8deno planinsko pot v Sloveniji. Dostopov na goro je ve\xc4\x8d: iz Narapelj, iz \xc5\xbdetal (Pot Jo\xc5\xbeeta \xc5\xbdetalskega urejena leta 1975), iz Stoperc (po Stoper\xc5\xa1ki poti), iz Rogatca od koder pripelje asfaltirana cesta do Rudijevega doma na nmv 590 m - 6\xc2\xa0km), na sedlu med \xc5\xbden\xc4\x8dajem in Dona\xc4\x8dko goro._NEWLINE_Od Rudijevega doma vodi planinska pot v klju\xc4\x8dih po obmo\xc4\x8dju pragozda na greben in vrh z 10 m visokim kri\xc5\xbeem, ki je bil prvi\xc4\x8d postavljen leta 1934, leta 1952 razstreljen in leta 1992 obnovljen. Hoje je za okoli ene ure. Pot se preko grebena nadaljuje bodisi proti Maceljski gori ali pa se s pomo\xc4\x8djo nekaj jeklenice po zavarovani poti vrne nazaj planinskemu domu.'