b'\n_START_ARTICLE_\nKatarina Marin\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nS svojimi romani nadaljuje tradicijo me\xc5\xa1\xc4\x8danskega dru\xc5\xbeinskega romana, ki ga je zdru\xc5\xbeila s slogovnimi lastnostmi modernizma, delno tudi postmodernizma. Roman Tereza (1989) je dru\xc5\xbeinska saga. Mati v njem je dale\xc4\x8d od cankarjanske podobe matere, saj je sebi\xc4\x8dna in zapusti otroka. Nastopi tudi lik \xc5\xbeenske, ki je povsem vdana mo\xc5\xa1kemu in za\xc5\xbeivi le v gospodinjsko-materinskem \xc5\xbeivljenju. \xc5\xbdenska se tudi pojavlja v vlogi spakljive in brezdelne salonske dame. Njen drugi roman Ro\xc5\xbeni vrt (1992) parodira ljubezenski roman. Marin\xc4\x8di\xc4\x8deva karikira \xc5\xbeensko miselnost. V romanu so ki\xc4\x8daste \xc5\xbeenske, ki hrepenijo po \xc5\xbeivljenju vzorne gospodinje. So nesamostojne in hrepene\xc4\x8de po mo\xc5\xbeu.'