b'\n_START_ARTICLE_\nTrening vedenjskega modeliranja na delu\n_START_PARAGRAPH_\nTrening vedenjskega modeliranja (\xc2\xbbBehavior modeling training\xc2\xab) je v tujini ena izmed najbolj uporabljenih metod za usposabljanje ali razvoj specifi\xc4\x8dnih spretnosti na delu. Posebnost omenjene metode je v na\xc4\x8dinu, kako zdru\xc5\xbeuje "znanje o" ter "izku\xc5\xa1nje z". Oba elementa sta namre\xc4\x8d bistvenega pomena za u\xc4\x8dinkovito usposabljanje zaposlenih, saj morajo ti najprej pridobiti dolo\xc4\x8deno znanje, potem pa ga \xc5\xa1e preizkusiti v praksi.  Treningi vedenjskega modeliranja tako zaposlenim v organizaciji omogo\xc4\x8dijo, da se u\xc4\x8dijo v socialnem okolju, s tem ko opazujejo in posnemajo vedenje drugih.  Kadar govorimo o modeliranju, lahko govorimo tudi o mentorstvu, saj velikokrat bolj izku\xc5\xa1eni delavci (po navadi so to nadrejeni) s pomo\xc4\x8djo treninga prikazujejo, kako se mora zaposleni vesti v razli\xc4\x8dnih situacijah. V organizaciji tako mentorji postavljajo zgled svojim zaposlenim in nezavedno slu\xc5\xbeijo kot model. Pri tem je pomembno, da se mentorji vedno poslu\xc5\xbeujejo primernega vedenja, stojijo za tistim, kar se jim zdi prav in svojim zaposlenim ka\xc5\xbeejo, kako morajo delati in se razvijati. Kadar pri vedenjskem modeliranju trener naredi napako, je to potrebno vzeti kot u\xc4\x8dno situacijo. Tako je v takem primeru dobro oblikovati skupinsko diskusijo, kjer zaposleni v skupini preu\xc4\x8dijo situacijo in dolo\xc4\x8dijo na\xc4\x8dine, kako bi lahko v prihodnosti v podobnih situacijah reagirali druga\xc4\x8de. _NEWLINE_Najbolj osnovna uporaba treningov vedenjskega modeliranja je ta, da se trenerji sre\xc4\x8dajo z zaposlenimi in jim fizi\xc4\x8dno poka\xc5\xbeejo ustrezne na\xc4\x8dine opravljanja delovnih nalog. Namesto, da jim o tem samo pripovedujejo in dajejo navodila, si trenerji vzamejo \xc4\x8das, da jim sami poka\xc5\xbeejo to delo pred njimi ali pa jih dajo v pare z izku\xc5\xa1enej\xc5\xa1im delavcem. Trening vedenjskega modeliranja tako omogo\xc4\x8da delavcem, da na danem mestu postavljajo vpra\xc5\xa1anja in tako pridobijo bolj\xc5\xa1i vpogled v te izku\xc5\xa1nje iz prve roke. Zaposleni se tako s posnemanjem trenerjev lahko npr. nau\xc4\x8dijo, da je dobro priti prej v slu\xc5\xbebo, v\xc4\x8dasih oditi nekoliko kasneje, kako si vzeti dobro premi\xc5\xa1ljene odmore in kako se izogniti videti razne projekte kot mo\xc5\xbenost nezdravega tekmovanja. Med drugim se zaposleni lahko nau\xc4\x8dijo tudi profesionalnega govorjenja (\xc5\xa1e posebej v konfliktnih situacijah) in kako se je potrebno vesti do strank in do drug drugega in jih spo\xc5\xa1tovat. Med drugim je pomembna tudi iskrenost, saj \xc4\x8de so modeli/trenerji usmerjeni k iskrenosti na delovnem mestu, to delavci vidijo in posnemajo. \xc4\x8ce trenerji vedno naredijo, kar so obljubili, priznajo svoje napake in v\xc4\x8dasih tudi prosijo druge za pomo\xc4\x8d, je ve\xc4\x8dja verjetnost, da bodo zaposleni to vedenje posnemali.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi trening, pri katerem so uporabili tehnike vedenjskega modeliranja v industriji, je leta 1970 opravil Mel Sorcher v podjetju General Electric. Cilj tega prvega\xc2\xa0\xc2\xbbte\xc4\x8daja\xc2\xab\xc2\xa0je bil pomagati delavcem, ki opravljajo zelo te\xc5\xbeko delo, pri prilagajanju in spoprijemanju z delom. En del delavcev ter supervizorji/trenerji so imeli trening, kjer so se nau\xc4\x8dili dajati in sprejemati konstruktivne kritike, vpra\xc5\xa1ati in ponuditi pomo\xc4\x8d ter vzpostaviti vzajemno zaupanje in spo\xc5\xa1tovanje. Po \xc5\xa1estih mesecih treninga, so ugotovili, da je na tem delovnem mestu od 39 delavcev, ki so opravili trening vedenjskega modeliranja, ostalo 72\xc2\xa0% delavcev, med delavci, ki treninga niso opravili, pa jih je na delovnem mestu ostalo le 28\xc2\xa0% od 25 delavcev. Goldstein in Sorcher sta nato sintetizirala pomembnost elementov treninga vedenjskega modeliranja in od takrat dalje je ta trening uporabljen na veliko podro\xc4\x8djih za razvoj interpersonalnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nNamen treninga vedenjskega modeliranja\n_START_PARAGRAPH_\nTrening vedenjskega modeliranja se lahko uporablja pri kariernem razvoju zaposlenih ali njihovem usposabljanju za delo. Prav tako pa modeliranje vedenja zaposlenim pomaga pri izpolnjevanju vsakodnevnih delovnih nalog. Globlje implikacije ima tudi za razvoj in izbolj\xc5\xa1anje organizacijske kulture. _NEWLINE_Treningi vedenjskega modeliranja se lahko uporabljajo tudi pri razvoju delovne etike zaposlenih (zaposleni lahko tako modelirajo vedenje svojih nadrejenih v razli\xc4\x8dnih situacijah, kot na primer \xc4\x8de so vodje zgodaj na delovnem mestu, gredo pozno iz dela, imajo smiselne premore med nalogami, projekte vodijo do zaklju\xc4\x8dkov\xe2\x80\xa6). Prav tako se lahko delavci preko treninga nau\xc4\x8dijo dobrih komunikacijskih ve\xc5\xa1\xc4\x8din, saj so komunikacijski stili nadrejenih pogosto posnemani s strani njihovih podrejenih. Ko nadrejeni govorijo profesionalno, \xc5\xa1e posebej v konfliktnih situacijah, je ve\xc4\x8dja verjetnost, da bodo zaposleni to vedenje posnemali in posledi\xc4\x8dno bolj spo\xc5\xa1tovali stranke ter drug drugega. Tudi pri iskrenosti je podobno, saj nadrejeni s svojim vedenjem predstavljajo model za svoje zaposlene, tako, da delujejo v s skladu s svojimi besedami in na\xc4\x8deli, izpolnjujejo obljube zaposlenim, priznajo svoje napake in prosijo druge za nasvete.\n_START_SECTION_\nPotek izvedbe\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi korak treninga je natan\xc4\x8dna razlaga in opis vedenja ter ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ki jih bodo morali udele\xc5\xbeenci v samem treningu dose\xc4\x8di. Teorijo o \xc5\xbeelenem vedenju se razdeli v serijo u\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk, ki skupaj sestavljajo celotno \xc5\xbeeleno vedenje. U\xc4\x8dne to\xc4\x8dke tako za udele\xc5\xbeence predstavljajo opise vedenj, ki jim pomagajo razumeti, iz katerih elementov je to vedenje sestavljeno, in kaj je pri uporabi vedenja najbolj pomembno.  Te u\xc4\x8dne to\xc4\x8dke se v treningu vedenjskega modeliranja izvajajo po to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denem zaporedju, saj ima tako trening najve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek. _NEWLINE_V grobem trening vedenjskega modeliranja nato poteka po naslednjih korakih: modeliranje, igra vlog, povratna informacija in izpeljava. _NEWLINE_1. Modeliranje: Po teoreti\xc4\x8dni razlagi se udele\xc5\xbeencem najprej predstavi nek model. Ta model prikazuje u\xc4\x8dinkovito rabo vedenja, katerega \xc5\xbeelimo nau\xc4\x8diti udele\xc5\xbeence. Tako se v fazi modeliranja udele\xc5\xbeencem poka\xc5\xbee video posnetek, kjer model izvaja \xc5\xbeeleno vedenje, lahko pa udele\xc5\xbeenci model opazujejo tudi v realni situaciji. _NEWLINE_2. Igra vlog: Udele\xc5\xbeenci nato dobijo prilo\xc5\xbenost, da svoje znanje uporabijo tudi v praksi. Trener skupaj z udele\xc5\xbeenci \xc5\xa1e enkrat pregleda in predela u\xc4\x8dne to\xc4\x8dke in predebatira o razlogih za vsako to\xc4\x8dko oziroma klju\xc4\x8dno vedenje. Pri tem se pogovorijo tudi o vedenju modela. Po kon\xc4\x8dani diskusiji vsak udele\xc5\xbeenec treninga z drugim udele\xc5\xbeencem odigra prej videno situacijo, pri \xc4\x8demer uporabi \xc5\xbeeleno vedenje. _NEWLINE_3. Povratna informacija: Po kon\xc4\x8dani igri vlog, sledi faza podajanja povratne informacije. Najprej vsak udele\xc5\xbeenec poda povratno informacijo o lastni izvedbi, nato pa \xc5\xa1e ostali \xc4\x8dlani in mentor podajo svoje mnenje \xe2\x80\x93 kaj je bilo dobro in kako bi \xc5\xa1e lahko pri\xc5\xa1li do izbolj\xc5\xa1av. Pomembno je, da se nau\xc4\x8deno vedenje oziroma pridobljeno znanje nato tudi prenese v resni\xc4\x8dno situacijo oziroma na samo delovno mesto. _NEWLINE_4. Izpeljava: V zadnji fazi se delavce spodbuja, da pri svojem delu vadijo in uporabijo na novo nau\xc4\x8deno vedenje. V nekaterih programih vedenjskega modeliranja se udele\xc5\xbeenci kasneje spet dobijo v skupini ter diskutirajo o problemih in uspehih, ki so jih imeli ob uporabi na teh spretnosti. _NEWLINE_Trening vedenjskega modeliranja se najpogosteje izvaja na na\xc4\x8din, da udele\xc5\xbeenci treninga pridejo v prostor, kjer se skupaj u\xc4\x8dijo ter vadijo \xc5\xbeeleno vedenje. Vendar lahko trening poteka tudi z rotacijo zaposlenih na delovnem mestu. Tako zaposleni delajo z razli\xc4\x8dnimi supervizorji oziroma mentorji. S tem se preko opazovanja nau\xc4\x8dijo, kako razmi\xc5\xa1ljati in se vesti kot nadrejeni, ki so mu v danem trenutku dodeljeni, izku\xc5\xa1nje pa dobijo na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih ter z razli\xc4\x8dnimi modeli.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinkovitost metode\n_START_PARAGRAPH_\nTaylor, Russ-Eft in Chan  so z metaanalizo 66 \xc5\xa1tudij preu\xc4\x8devali u\xc4\x8dinke samega treninga vedenjskega modeliranja. Na podlagi rezultatov so ugotovili, da ima trening najve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek na trenutno znanje, torej, da si udele\xc5\xbeenci treninga najbolj zapomnejo informacije, ki so jih pridobili na samem treningu. Hkrati so ugotovili, da je razvoj spretnosti najbolj\xc5\xa1i, kadar je trening izpeljan z u\xc4\x8dnimi to\xc4\x8dkami (razlage posameznih delov vedenj) ter kadar so si scenarije situacij izmislili sami udele\xc5\xbeenci (in ne samo trenerji). Najmanj\xc5\xa1i u\xc4\x8dinek pa se je pokazal na rezultatu pri delu, torej udele\xc5\xbeenci kljub pridobljenem znanju le-tega ne znajo toliko u\xc4\x8dinkoviti uporabiti na samem delovnem mestu. Kljub temu so avtorju ugotovili, da je lahko u\xc4\x8dinek treninga vi\xc5\xa1ji, \xc4\x8de si udele\xc5\xbeenec sam dolo\xc4\x8di cilje kje in kdaj bo pridobljene spretnosti uporabil._NEWLINE_Posamezne raziskave so med drugim pokazale, da zaposleni, ki so opravili trening vedenjskega modeliranja bolje opravljajo dolo\xc4\x8dene delovne naloge na svojem delovnem mestu. Tako je Robert F. Burnaska po enomese\xc4\x8dnem opazovanju in primerjavi mened\xc5\xbeerjev delavcev v podjetju General Electric ugotovil, da so mened\xc5\xbeerji, ki so opravili trening, bolje nastopili pri re\xc5\xa1evanju dolo\xc4\x8denih te\xc5\xbeav in delovnih diskusijah kot mened\xc5\xbeerji, ki treninga niso opravili. Po petih mesecih se je ta razlika \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala. Tudi Frank W. Bonheim, podpredsednik podjetja Levitz Furniture Corporation, je ugotovil, da je trening, ki je bil osredoto\xc4\x8den na prodajo, izbolj\xc5\xa1al same rezultate prodaje v organizaciji. Preston E. Smith iz IBM-ja, pa je pri\xc5\xa1el do ugotovitev, da je trening mo\xc4\x8dno vplival na izbolj\xc5\xa1anje spretnosti mened\xc5\xbeerjev, saj so bili le-ti po treningu ocenjeni bolje, kot pred treningom, hkrati pa se je zvi\xc5\xa1alo tudi zadovoljstvo strank in prodaja izdelkov.  Meyer in Raich pa sta ugotovila, da so prodajalci elektronike (radio, televizija\xe2\x80\xa6), ki so opravili trening vedenjskega modeliranja izbolj\xc5\xa1ali prodajo za 7\xc2\xa0% v obdobju \xc5\xa1estih mesecev, medtem ko je kontrolna skupina v istem \xc4\x8dasu zni\xc5\xbeala prodajo za 3\xc2\xa0%.'