b'\n_START_ARTICLE_\nPrirodopis\n_START_PARAGRAPH_\nPrirodopis oz. prirodoslovje (lat. Historia Naturalis) je od 17. do 19. stoletja ozna\xc4\x8deval vedo o naravi in naravnih pojavih. Glavne definicije vklju\xc4\x8dujejo raziskovanje ne\xc5\xbeivih (mineralogija) in \xc5\xbeivih bitij (botanika, zoologija, somatologija, teorija evolucije), pogosto ga raz\xc5\xa1irjajo \xc5\xa1e na predmetna podro\xc4\x8dja dana\xc5\xa1nje paleontologije, ekologije, geologije, v\xc4\x8dasih pa celo astronomije, fizike in meteorologije._NEWLINE_Prirodopis je kot splo\xc5\xa1na kategorija pokrival vsakr\xc5\xa1no tedanjo znanstveno obravnavo narave (z izjemo medicine in njene tedanje poddiscipline fiziologije), \xc4\x8deprav dolgo \xc4\x8dasa ni bil uveljavljena samostojna disciplina, ki bi jo denimo pou\xc4\x8devali na univerzah. V tem smislu je bil poglavitni kriterij razlikovanje glede na politi\xc4\x8dno ali cerkveno zgodovino. Tak\xc5\xa1na ob\xc5\xa1irna oznaka se \xc5\xa1e danes uporablja za muzeje ali dru\xc5\xa1tva, npr. Prirodoslovni muzej Slovenije, Prirodoslovno dru\xc5\xa1tvo Slovenije. Bolj natan\xc4\x8dna dolo\xc4\x8ditev prirodopisa pa zoperstavlja njegov prete\xc5\xbeno deskriptivni zna\xc4\x8daj tedanji filozofiji narave, ki si je kot cilj zastavljala razlago pojavov._NEWLINE_\xc5\xbdivahni razvoj znanosti in znanstvenih metod v 19. stoletju je s seboj prinesel vrsto novih disciplin, ki so po\xc4\x8dasi izpodrivale stare. Vzporedno s tem, se je prirodopis kot generi\xc4\x8dni termin umikal terminu naravoslovje. V Sloveniji se je kot \xc5\xa1olski predmet ohranil vse do polovice 20. stoletja.'