b'\n_START_ARTICLE_\nBrooklynski most\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Brooklynski most tehni\xc4\x8dno vise\xc4\x8di most , je hibrid, saj  uporablja tudi kable. Piloni so zgrajeni iz apnenca, granita in Rosendale cementa. Granitne kocke so bile pridobljene in oblikovane na otoku Vinalhaven, Maine, na podlagi pogodbe z dru\xc5\xbebo Bodwell Granit in pripeljane v New Yorku z dvojamborniki. _NEWLINE_Most je bil zgrajen s \xc5\xa1tevilnimi prehodi in predelki v sidri\xc5\xa1\xc4\x8dih. New Yorkje oddajal v najem velike oboke pod mostom na Manhattanski strani sidri\xc5\xa1\xc4\x8da za financiranje mostu. Odprti leta 1876 so bili oboki uporabljeni za shranjevanje vina, saj je bilo tam vedno okoli 16 \xc2\xb0C. Imenovali so jih "Blue Grotto" zaradi Marijinega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da poleg vhodne odprtine. Ko je \xc4\x8dasopis New York obiskal eno od kleti 102 leti kasneje, leta 1978, je odkril na steni slabo viden napis: "Kdor ne ljubi vina, \xc5\xbeensk in pesmi, bo ostal bedak celo svoje \xc5\xbeivljenje." _NEWLINE_Pred za\xc4\x8detkom gradnje je bila ustanovljena Dru\xc5\xbeba New York Bridge Company. Stro\xc5\xa1ki projekta so bili ocenjeni na 5 mio dolarjev, o tega naj bi dve tretjini prispevalo mesto Brooklyn, eno tretjino pa mesto New York.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja mostu se je za\xc4\x8dela leta 1869. Zasnoval ga je nem\xc5\xa1ki priseljenec John Augustus Roebling, ki je pred tem zasnoval in izdelal nekaj kraj\xc5\xa1ih vise\xc4\x8dih mostov, kot je Delaware akvadukt v Lackawaxenu, Pennsylvania, vise\xc4\x8di most Waco v Teksasu in John A. Roeblingov vise\xc4\x8di most v Cincinnatiju, Ohio. Med izvajanjem raziskav za projekt mostu si je Roebling po\xc5\xa1kodoval nogo, ko ga je trajekt pritisnil ob pilot. Po amputaciji zdrobljenih prstov se je razvila oku\xc5\xbeba tetanusa, ki ga je onesposobila in kmalu po tem, ko je za projekt zadol\xc5\xbeil svojega 32-letnega sina Washingtona Roeblinga, umrl. _NEWLINE_Washington Roebling je kmalu po za\xc4\x8detku gradnje 3. januarja 1870 tudi utrpel po\xc5\xa1kodbe, ki so bile posledica dekompresijske bolezni. To stanje je najprej imenoval zdravnik Andrew Smith kot "kesonska bolezen", za katero so zboleli mnogi delavci, ki so delali v kesonih. Roeblingovo iz\xc4\x8drpavajo\xc4\x8de stanje je pustilo posledice, da ni mogel fizi\xc4\x8dno nadzorovati gradnje._NEWLINE_Nadzor nad izvedno je opravljal iz svojega stanovanja s pogledom na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de, oblikoval in preoblikoval je kesone in drugo opremo. Pomagala mu je \xc5\xbeena Emily Warren Roebling, ki je bila pisna zveza med mo\xc5\xbeem in in\xc5\xbeenirji na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du. Pod vodstvom svojega mo\xc5\xbea je Emily \xc5\xa1tudirala vi\xc5\xa1jo matematiko, izra\xc4\x8dunavala vozne krivulje, prednosti materialov, specifikacije mostu in zapletenost kabelske gradnje. Naslednjih 11 let je asistirala Washingtonu Roeblingu in pomagala nadzorovati gradnjo mostu.  Ko je \xc5\xbeelezna sonda pod kesonom za Manhattanski pilon pri\xc5\xa1la do temeljnih tal, je bila globlje, kot je bilo pri\xc4\x8dakovano, zato je Roebling ustavil gradnjo zaradi pove\xc4\x8danega tveganja dekompresijske bolezni. Kasneje je obveljalo, da je agregat 9 m pod predvidenim nivojem dovolj za podporo baze pilona in gradnja nadaljevala._NEWLINE_Gradnja Brooklynskega mostu je podrobno opisana v knjigi The Great Bridge Davida McCullougha (1972 ) in Brooklyn Bridge (1981), prvi PBS dokumentarni film doslej je posnel Ken Burns. Burns je za film uporabil McCulloughovo knjigo in ga uporabil kot pripovedovalca.  Opisan je tudi v Sedmih \xc4\x8dudesih industrijskega sveta, BBC Dokudrama seriji s spremljajo\xc4\x8do knjigo.\n_START_SECTION_\nOtvoritev\n_START_PARAGRAPH_\nMost je bil predan v uporabo 24. maja 1883. Otvoritvene slovesnosti se je udele\xc5\xbeilo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi in veliko ladij v East Bayu. Predsednik Chester Alan Arthur in \xc5\xbeupan Franklin Edson sta pre\xc4\x8dkala most v spremstvu salv iz topov in pozdravila \xc5\xbeupana Brooklyna Setha Lowa, ko sta dosela Brooklynski pilon. Arthur se je rokoval z Roeblingom na njegovem domu po slovesnosti. Roebling se ni mogla udele\xc5\xbeiti slovesnosti, vendar je imel slavnostni banket v svoji hi\xc5\xa1i na dan otvoritve mostu._NEWLINE_Na ta prvi dan je pre\xc4\x8dkalo most skupno 1.800 vozil in 150.300 ljudi. Emily Warren Roebling je prva pre\xc4\x8dkala most. Glavni razpon \xc4\x8dez East River je 486,3 m dolg. Most je stal US $ 15.500.000 dolarjev (danes pribli\xc5\xbeno US $ 379.661.000). Ocenjeno \xc5\xa1tevilo umrlih med njegovo gradnjo je 27 ljudi._NEWLINE_30. maja 1883, \xc5\xa1est dni po odprtju, so se za\xc4\x8dele govorice, da se bo most zru\xc5\xa1il, kar je povzro\xc4\x8dilo stampedo, pri \xc4\x8demer je bilo najmanj dvanajst ljudi zme\xc4\x8dkanih in ubitih.  17. maja 1884 je P.T. Barnum pomagal razbliniti dvome o stabilnosti  mostu, in s svojim slavnim cirkusom, oziroma slonom Jumbom vodil parado 21 slonov \xc4\x8dez Brooklynski most. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je bil odprt in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d naslednjih let, je bil najdalj\xc5\xa1i vise\xc4\x8di most na svetu. Od leta 1980 je bil pono\xc4\x8di osvetljen in izpostavljal svoje arhitekturne zna\xc4\x8dilnosti. Arhitekturni slog je neogotski, z zna\xc4\x8dilnimi ostrimi loki nad prehode preko kamnitih pilonov. Barva shema mostu je "Brooklyn Bridge Tan" in "Silver", \xc4\x8deprav nekateri trdijo, da je bila prvotna barva "Rawlins Red"._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je bil zgrajen most, se aerodinamika objekta ni izdelala. Mostovi niso bili preizku\xc5\xa1eni v vetrovniku do leta 1950, tudi po razpadu prvega mostu Tacoma Narrows (galopirajo\xc4\x8da Gertie) leta 1940. Zaradi tega je sre\xc4\x8da, da je struktura podpore vozi\xc5\xa1\xc4\x8dne konstrukcije po svoji naravi manj podvr\xc5\xbeena aerodinami\xc4\x8dnim problemom. Roebling je zasnoval most in nosilni sistem, ki je bil \xc5\xa1estkrat predimenzioniran. Zaradi tega Brooklynski most \xc5\xa1e vedno stoji, ko so \xc5\xa1tevilni mostovi zgrajeni v pribli\xc5\xbeno istem \xc4\x8dasu izginili v zgodovino in bili zamenjani.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nPo poru\xc5\xa1itvi I-35W avtocestnega mostu v mestu Minneapolis v letu 2007, se je pove\xc4\x8dala pozornosti javnosti na stanje mostov po vsej ZDA. Poro\xc4\x8dali so, da je pristopna rampa na Brooklynski most prejela oceno "slaba". NYC Department of Transport se je odlo\xc4\x8dil, da slaba boniteta pomeni potrebno prenovo. US $ 549.397.000 vreden projekt prenove se je za\xc4\x8del v letu 2010, polna prenova mostu se je za\xc4\x8dela spomladi 2011 in kon\xc4\x8dala nekoliko kasneje od planirane, do aprila 2015. _NEWLINE_Kot del tega projekta sta bili raz\xc5\xa1irjeni pristopni rampi iz enega pasu na dva z novo monta\xc5\xbeno rampo; razdalja nad vzhodno Interstate 278 na York Street, na dvonivojsko Brooklyn-Queens avtocesto, se bo pove\xc4\x8dala; izvedena je tudi potresna naknadna vgradnja, zamenjava zarjavelih ograj in varnostnih pregrad in zamenjava vozi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDostop za pe\xc5\xa1ce in vozila\n_START_PARAGRAPH_\nMost je bil prvotno namenjen konjski vpregi in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kemu prometu, z lo\xc4\x8deno povi\xc5\xa1ano pe\xc5\xa1potjo v sredini za pe\xc5\xa1ce in kolesa. Od leta 1950 je glavna cesta s \xc5\xa1estimi prometnimi pasovi namenjena avtomobilskemu prometu. Glede na vi\xc5\xa1ino nad vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem (3,4 m) in nosilnost 2,7 t omejitve, velja prepoved zao gospodarska vozila in avtobuse.'