b'\n_START_ARTICLE_\nMaastricht\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Maastricht izhaja iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine Trajectum ad Mosam (ali Mosae Trajectum), kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbprehod na Meuse\xc2\xab, in se nana\xc5\xa1a na most, ki so ga zgradili Rimljani. Latinsko ime se prvi\xc4\x8d pojavi v srednjeve\xc5\xa1kih dokumentih [13] in ni znano, ali je bilo to tudi uradno ime v rimskih \xc4\x8dasih. Prebivalci Maastrichta se imenuje Maastrichtenaar medtem ko so v lokalnem nare\xc4\x8dju bodisi Mestreechteneer ali pogovorno, Sjeng (izhaja iz prej priljubljenega francoskega imena Jean).\n_START_SECTION_\nNajstarej\xc5\xa1e mesto na Nizozemskem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e vedno se razpravja o tem ali je Maastricht najstarej\xc5\xa1e mesto na Nizozemskem. Nekateri menijo da je Nijmegen najstarej\xc5\xa1i, predvsem zato, ker je bil prva naselbina na Nizozemskem, ki je dobila rimske mestne pravice. Maastricht jih ni, a je kot naselje starej\xc5\xa1i. Poleg tega je Maastricht neprekinjeno poseljen \xc5\xbee od rimskih \xc4\x8dasov kar potrjuje veliko \xc5\xa1tevilo arheolo\xc5\xa1kih najdb, Nijmegen pa ima vrzel v svoji zgodovini - prakti\xc4\x8dno ni dokazov o bivanju v zgodnjem srednjem veku.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOstanke Neandertalcev so na\xc5\xa1li na zahodu Maastrichta (nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de Belv\xc3\xa9d\xc3\xa8re). Poznej\xc5\xa1i so ostanki iz paleolitika, stari med 8.000 in 25.000 let. Kelti so \xc5\xbeiveli tukaj okoli 500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, na mestu, kjer je bila reka Meuse plitva in enostavna za pre\xc4\x8dkanje._NEWLINE_Ni znano kdaj so v Maastricht pri\xc5\xa1li Rimljani ustanovili naselje. Rimljani so zgradili most \xc4\x8dez Meuse v 1. stoletju, v \xc4\x8dasu vladavine cesarja Avgusta. Most je bil pomemben \xc4\x8dlen na glavni rimski cesti med Bavayem in K\xc3\xb6lnom. Rimski Maastricht je bil verjetno relativno majhen. Ostanki rimske ceste, most, versko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, rimska kopel, ka\xc5\xa1\xc4\x8da, nekatere hi\xc5\xa1e in stene in vrata kastruma iz 4. stoletja, je bilo izkopano. Fragmenti lokalnih rimskih kipov, pa tudi kovanci, nakit, steklo, keramika in drugi predmeti iz rimskega Maastrichta so na ogled na razstavnem prostoru javne mestne knji\xc5\xbenice (Center C\xc3\xa9ramique)._NEWLINE_Po legendi naj bi, v Armeniji rojen sveti Servacij, \xc5\xa1kof iz Tongerena, umrl v Maastrichtu leta 384 in bil tam pokopan ob rimski cesti, izven kastruma. Po navedbah Gregorja Tourskega, je \xc5\xa1kof Monulph, okoli 570 zgradil prvo kamnito cerkev na Servacijevem grobu, dana\xc5\xa1nja bazilika svetega Servacija. Mesto je postalo zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1kofij, dokler ni v za\xc4\x8detku 8. stoletja izgubila tega statusa zaradi bli\xc5\xbenjega Li\xc3\xa8ga.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem srednjem veku je bil Maastricht del osrednjega karolin\xc5\xa1kega cesarstva skupaj z Aachnom in okolico Li\xc3\xa8ga. Mesto je bilo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za trgovino in proizvodnjo. Merovin\xc5\xa1ki kovanci, kovani v Maastrichtu, so se zna\xc5\xa1li v mnogih krajih po vsej Evropi. V 10. stoletju je Maastricht na kratko postal glavno mesto vojvodstva Spodnje Lorene._NEWLINE_V 12. stoletju je mesto kulturno cvetelo. Upravniki cerkve sv. Servacija so imeli v tem obdobju pomembne polo\xc5\xbeaje v Svetem rimskem cesarstvu. Mesto je imelo dve glavni cerkvi, obe v veliki meri obnovljeni in preurejeni. Maastrichtske rimske kamnite skulpture veljajo za enega od vrhuncev mozanske umetnosti. Pomembni maastrichtski slikarji so hvalili Wolframa von Eschenbacha in njegovega Parzivala. Pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu je pesnik Henric van Veldeke napisal legendo o sv. Servaciju, eno prvih del v nizozemski literaturi._NEWLINE_Kmalu po 1200 je mesto dobilo dvojno oblast, knezo\xc5\xa1kofa iz Li\xc3\xa8ga in vojvode iz Brabanta, ki sta skupaj vladala mestu. Maastricht je dobil mestne pravice leta 1204, kmalu zatem pa je bil zgrajen prvi obro\xc4\x8d srednjeve\xc5\xa1kega obzidja. Ves srednji vek je mesto ostalo center za trgovino in proizvodnjo volne in usnja, a je postopoma gospodarsko nazadovalo. Po kratkem obdobju gospodarskega razcveta v 15. stoletju, je gospodarstvo mesta trpelo v \xc4\x8dasu verskih vojn v 16. in 17. stoletju in ni okrevalo vse do industrijske revolucije v za\xc4\x8detku 19. stoletja.\n_START_SECTION_\n16. do 19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna strate\xc5\xa1ka lokacija Maastrichta je v tem obdobju povzro\xc4\x8dila gradnjo impresivne palete utrdb okoli mesta. \xc5\xa0panska in nizozemska garnizija je postala pomemben dejavnik v gospodarstvu mesta. Leta 1579 je mesto oplenila \xc5\xa1panska vojska pod vodstvom generala Alexandra Farneseja, vojvode iz Parme (Obleganje Maastrichta (1579)). Po ve\xc4\x8d kot petdeset letih \xc5\xa1panske krone je prevzel oblast vojvoda Brabanta kot skupno suverenosti nad Maastrichtom. Leta 1632 je mesto zavzel princ Friderik Henrik Oranski in nizozemska kraljevina je zamenjala \xc5\xa1pansko krono v skupni vladi Maastrichta._NEWLINE_Drugo obleganje Maastrichta (1673) se je dogajalo v francosko-nizozemski vojni. V juniju 1673 je Ludvik XIV. oblegal mesto, ker so bile francoske bojne linije ogro\xc5\xbeene. Med obleganjem je Vauban, slavni francoski voja\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir, razvila novo strategijo, in razgradil mo\xc4\x8dne utrdbe okoli Maastrichta. Njegov sistemati\xc4\x8den pristop ostaja standardna metoda za napad trdnjave do 20. stoletja. 25. junija 1673, medtem ko se je pripravljala nevihta nad mestom, je bil kapetan-poro\xc4\x8dnik Charles de Batz de Castelmore, znan tudi kot Comte d\'Artagnan, ubit z mu\xc5\xa1keto zunaj Tongerse Poort. Ta dogodek je bil opisan v Dumasovem romanu Vicomte de Bragelonne, del D\'Artagnanovih romanc. Francoske \xc4\x8dete so zasedale Maastricht od 1673 do 1678._NEWLINE_Leta 1748 so Francozi znova zavzeli mesto v drugem francoskem obleganju Maastrichta, v \xc4\x8dasu vojne za avstrijsko nasledstvo. Francozi so mesto zadnji\xc4\x8d zasedli leta 1794, ko je bil kondominij ukinjen in je bil Maastricht prilo\xc5\xbeen k prvemu francoskemu cesarstvu (1794-1814). Za dvajset let je bil Maastricht glavno mesto francoskega departmaja Meuse-Inf\xc3\xa9rieure._NEWLINE_Po Napoleonovi dobi je Maastricht leta 1815 postal del Kraljevine zdru\xc5\xbeene Nizozemske. Imenovano je bilo glavno mesto novoustanovljene province Limburg (1815-1839). Ko so se ju\xc5\xbene pokrajine novoustanovljenega kraljestva odcepila leta 1830 (Belgijska revolucija), je nizozemska posadka v Maastrichtu ostala zvest nizozemskemu kralju Viljemu I. Nizozemskem, tudi takrat, ko je ve\xc4\x8dina prebivalcev mesta in okolice enostransko potegnila z belgijskimi revolucionarji. Leta 1831 je arbitra\xc5\xbea s strani velesil dodela mesto Nizozemski. Vendar se niti Nizozemci, niti Belgijci s tem niso strinjali in dogovor ni bil izveden do leta 1839 oziroma Londonske pogodbe. V tem obdobju izolacije se je Maastricht razvil v zgodnje industrijsko mesto._NEWLINE_Zaradi svoje ekscentri\xc4\x8dne lokacije v jugovzhodni Nizozemski in geografske in kulturne bli\xc5\xbeine Belgije in Nem\xc4\x8dije, integracija Maastrichta in Limburga v Nizozemsko ni bila lahka. Maastricht je ohranil izrazito ne-nizozemski videz ve\xc4\x8dji del 19. stoletja in do prve svetovne vojne mesto ni iskalo smisla proti severu.\n_START_SECTION_\n20. stoletje in do danes\n_START_PARAGRAPH_\nZgodaj v drugi svetovni vojni so mesto zavzeli Nemci v bitki za Maastricht maja 1940. 13. in 14. septembra 1944 je bilo to prvo nizozemsko mesto, osvobojeno od zavezni\xc5\xa1kih sil. Trije mostovi preko Meuse so bili v vojni uni\xc4\x8deni ali mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovani. Kot drugod na Nizozemskem, je ve\xc4\x8dina maastrichtskih Judov umrla v nacisti\xc4\x8dnih koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih. _NEWLINE_V drugi polovici stoletja se je tradicionalna industrija (znana maastrichtska keramika) zmanj\xc5\xa1ala in mesto se je preusmerilo v storitveno gospodarstvo. Univerza v Maastrichtu je bila ustanovljena leta 1976. Ve\xc4\x8d evropskih institucij je na\xc5\xa1la svojo bazo v Maastrichtu. Leta 1992 je bila tukaj podpisana Maastrichtska pogodba, ki je vodila k oblikovanju Evropske unije in evra._NEWLINE_Velik del mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bil saniran, vklju\xc4\x8dno okolica glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje, glavna nakupovalna ulica Entre Deux in nakupovalni center Mosae forum, Maasboulevard - promenada ob reki Meuse. Poleg tega je bila zgrajena nova \xc4\x8detrt (nov Bonnefanten muzej, javna knji\xc5\xbenica, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in ve\xc4\x8d stanovanjskih blokov), vse so oblikovali mednarodni arhitekti, na nekdanjih C\xc3\xa9ramique potteries v bli\xc5\xbeini centra mesta. Maastricht izgleda zlasti modernej\xc5\xa1i. Nadaljnji obse\xc5\xbeni projekti, kot je sanacija obmo\xc4\x8dij Sphinx in Belvedere, so v teku.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nMaastricht le\xc5\xbei na jugovzhodu Nizozemske med Belgijo in Nem\xc4\x8dijo, na obeh straneh reke Meuse, kot tudi v bli\xc5\xbeini obeh enako govore\xc4\x8dih Flandrije in valonske regije. Maastricht, ne samo od pogodbe dalje, velja za Evropski balkon. [3] Da je mesto na obrobju Nizozemske je \xc4\x8dutiti v \xc5\xa1tevilnih krajih. \xc5\xa0e posebej v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta s svojim francoskim slogom trgovin, sla\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8darn ali hotelov z imeni, kot so les Charmes ali H\xc3\xb4tel de l\'empereur, se \xc4\x8duti vpliv Valonije._NEWLINE_Mesto meji na zahodu z belgijskima ob\xc4\x8dinama Lanaken in Riemst, na jugu na Vise in na vzhodu na nizozemske ob\xc4\x8dine Meerssen, Valkenburg aan de Geul in Eijsden-Margraten.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMaastricht ima isto klimo kot ve\xc4\x8dina na Nizozemske (Cfb, oceansko podnebje), vendar so zaradi lokacije med hribi, poletja po navadi toplej\xc5\xa1a (zlasti v dolini reke Meuse, ki le\xc5\xbei 70 metrov ni\xc5\xbeje od meteorolo\xc5\xa1ke postaje) in zime nekoliko hladnej\xc5\xa1e, \xc4\x8deprav je razlika minimalna.\n_START_SECTION_\nLadijski promet\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo zgodovinsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Maastricht se je preoblikovalo iz marine (\'t Bassin), ki jo je bilo mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di preko Zuid-Willemsvaart ali preko zapornice na Meuse._NEWLINE_Drugih nekdanjih doki so zasedeni z bivalnimi ladjami ali niso ve\xc4\x8d v uporabi. Ena zapornica povezuje ta nekdanji del pristani\xc5\xa1\xc4\x8da s kanalom "Zuid Willhelmu Vaart" in Meuse. Del nekdanje zapornice sv. Peter se uporablja kot marina. Voda je ve\xc4\x8dinoma zamuljena in plitva. Druge marine se nahajajo tako v obmo\xc4\x8dju mesta kot tudi v okolici. Industrijsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Maastrichtu je Beatrix pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, ki le\xc5\xbei na kanalu Juliana.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki promet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja Maastricht je povezana z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kimi povezavami v Eindhoven in Venlo preko Sittarda in Roermonda in z Liegem (linija Li\xc3\xa8ge-Maastricht); \xc4\x8dez Heerlen v Aachen. Avtobusna linija je tudi med glavno postajo (Centraal Station) in aachensko glavno postajo._NEWLINE_Od konca leta 2006 do za\xc4\x8detka leta 2012 je bila vzpostavljena povezava s hitrimi vlaki iz Maastrichta preko Li\xc3\xa8ge v Bruselj.\n_START_SECTION_\nCestni promet\n_START_PARAGRAPH_\nNa vzhodu se razteza avtocesta A2, ki povezuje Maastricht z Amsterdamom in Li\xc3\xa8gem, A79 z Heerlenom in v nadaljevanju po A76 / A 4 (D) v Aachen. A2 je vzhodno od starega mesta na razdalji 1,5 km povezana z N2, ki ni avtocesta. Ta pot bo zgrajena do konca leta 2016 skozi predor kralja Viljema Aleksandra, ki naj bi izbolj\xc5\xa1al vsakdanje te\xc5\xbeave v prometu.\n_START_SECTION_\nLetalski promet\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 10 kilometrov severno od centra mesta je mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Maastricht Aachen .'