b'\n_START_ARTICLE_\nFanny Susan Copeland\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBila je prvi otrok iz drugega zakona astronoma in slovanofila Ralpha Copelanda (1837\xe2\x80\x931905) z Ano Teodoro Berto, roj. Berkley (1847\xe2\x80\x931938). Zaradi o\xc4\x8detove slu\xc5\xbebe se je dru\xc5\xbeina pogosto selila po Irski in \xc5\xa0kotski. Ko je pri 13 letih od\xc5\xa1la v Berlin  na vi\xc5\xa1jo dekli\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, se je dru\xc5\xbeina preselila v Edinbourgh, kjer je o\xc4\x8de zasedel mesto kraljevega astronoma. Poleg pridobivanja splo\xc5\xa1ne izobrazbe je postala tudi iz\xc5\xa1olana pevka. Poro\xc4\x8dila se je s 14 let starej\xc5\xa1im skladateljem in profesorjem glasbe Johnom Edmundom Barkworthom (1858\xe2\x80\x931929). Rodili so se jima trije otroci: Ralph (1895\xe2\x80\x931979) in dvoj\xc4\x8dka Harold (1896\xe2\x80\x931965) in Lilian (1896\xe2\x80\x931973)._NEWLINE_Leta 1908 sta se z mo\xc5\xbeem raz\xc5\xa1la, pustila je glasbo ter za\xc4\x8dela pisati. Govorila je ve\xc4\x8d jezikov: nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, dan\xc5\xa1\xc4\x8dino, norve\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, srb\xc5\xa1\xc4\x8dino, prevajala je tudi bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dino in ru\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V letih 1915\xe2\x80\x931919 je v Londonu delala v jugoslovanskem odboru in pri srbskem tiskovnem predstavni\xc5\xa1tvu, nato je na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci prevajala za delegacijo Kraljevine SHS kot Trumbi\xc4\x87eva osebna tajnica._NEWLINE_Leta 1921 je postala pogodbena lektorica za angle\xc5\xa1ki jezik in literaturo na Filozofski fakulteti univerze Kraljevine SHS v Ljubljani. Pogodbo so ji podalj\xc5\xa1evali, tako da je bilo v pribli\xc5\xbeno 50 letih njenega pou\xc4\x8devanja dele\xc5\xbeno preko 1500 \xc5\xa1tudentov. Predavala je o zgodovini angle\xc5\xa1ke literature in poskrbela za nastanek ter bogatitev fakultetne angle\xc5\xa1ke knji\xc5\xbenice._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila izgnana v  Italijo v vas Bibbiana pri Arezzu. Leta 1953 ji je uspelo dobiti vizum za Jugoslavijo, vrnila se je v Slovenijo in bila vse do visoke starosti nastanjena v podstre\xc5\xa1ni sobici hotela Slon._NEWLINE_Bila je pionirka angle\xc5\xa1ko-slovenskega prijateljstva. S \xc4\x8dlanki v angle\xc5\xa1kih \xc4\x8dasopisih je veliko prispevala k popularizaciji Slovenije v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. Objavljala jih je v revijah Time and Tide, Graphic, The Observer, Discovery, European Commercial, London Mercury, The Near East and India, The Scotsman, Alpine Journal itd._NEWLINE_Kot velika ljubiteljica slovenskih gora in \xc4\x8dlanica turisti\xc4\x8dnega kluba Skala je po 2. svetovni vojni predvsem z Miro Marko Debelak Der\xc5\xbeaj ter Edom Der\xc5\xbeajem osvojila vse najvi\xc5\xa1je slovenske vrhove. Zadnji\xc4\x8d ji je uspelo priti na vrh Triglava po Tomin\xc5\xa1kovi poti skupaj z Jo\xc5\xbeo \xc4\x8copom pri 88 letih. V rokopisu je ostala njena avtobiografija. Pokopana je na Dovjem pri Mojstrani.'