b'\n_START_ARTICLE_\nSre\xc4\x8dko Katanec\n_START_SECTION_\nKlubska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nKatanec se je rodil v Ljubljani hrva\xc5\xa1kim star\xc5\xa1em iz Me\xc4\x91imurja. Pri sedmih letih je za\xc4\x8del igrati nogomet pri NK Ljubljana. Leta 1981 je prestopil k mestnemu tekmecu Olimpiji, leta 1985 je od\xc5\xa1el k zagreb\xc5\xa1kemu Dinamu, \xc5\xbee naslednje leto pa k beograjskemu Partizanu in z njim leta 1987 osvojil naslov dr\xc5\xbeavnega prvaka. V sezoni 1988/89 je prestopil v nem\xc5\xa1ki Stuttgart in se z njim uvrstil v finale pokala UEFA, kjer je njegovo mo\xc5\xa1tvo klonilo proti italijanskemu Napoliju. \xc5\xbde naslednjo sezono je prestopil v genovsko Sampdorio in \xc5\xa1e v isti sezoni z njo osvojil pokal pokalnih zmagovalcev (v finalu so bili bolj\xc5\xa1i od bruseljskega Anderlechta). Leta 1991 je v dresu Sampdorie osvojil "scudetto" (naslov dr\xc5\xbeavnega prvaka v Italiji), naslednje leto se je z istim mo\xc5\xa1tvom uvrstil v finale lige prvakov, njegovo mo\xc5\xa1tvo pa je v podalj\xc5\xa1ku klonilo proti Barceloni. S Sampdorio je leta 1994 osvojil \xc5\xa1e italijanski superpokal.\n_START_SECTION_\nReprezentan\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nZa jugoslovansko reprezentanco je zaigral \xc5\xbee na evropskem prvenstvu leta 1984 v Franciji, istega leta je z reprezentanco na olimpijskih igrah v Los Angelesu osvojil bronasto kolajno. V kvalifikacijskem ciklu za svetovno prvenstvo 1990 v Italiji je uspe\xc5\xa1no igral za jugoslovansko reprezentanco in z njo kot tretji Slovenec nastopil na svetovnem prvenstvu. _NEWLINE_Za Slovenijo je odigral eno samo uradno tekmo in to svojo zadnjo. To je bila tekma proti Italiji v okviru kvalifikacij za evropsko prvenstvo 1996 v Angliji, dne 7. septembra 1994 v Mariboru, kon\xc4\x8dala pa se je z za nas sanjskim rezultatom 1:1. Ker se je Katancu ravno v tistih dneh iztekla pogodba s Sampdorio, je kon\xc4\x8dal s kariero igralca, v kateri je za jugoslovansko reprezentanco odigral 31 tekem in dosegel 5 zadetkov, za slovensko reprezentanco pa je s prijateljskimi tekmami vred odigral 5 tekem in enkrat zatresel nasprotnikovo mre\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nTrenerska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nTrenersko pot je za\xc4\x8del leta 1996 v strokovnem vodstvu reprezentanc in skupaj z Dragom Kostajn\xc5\xa1kom vodil mlado reprezentanco do 21 let. Vmes je kon\xc4\x8dal vi\xc5\xa1jo trenersko \xc5\xa1olo in leta 1998 za kratek \xc4\x8das sedel tudi na trenersko klop kluba ND Gorica, 1. julija tega leta pa je bil imenovan za selektorja slovenske reprezentance._NEWLINE_\xc5\xbde v svojem prvem kvalifikacijskem ciklu je uspel Slovenijo popeljati na evropsko prvenstvo leta 2000 v Belgiji in na Nizozemskem in s tem spro\xc5\xbeil pravo nogometno evforijo v domovini. Tam je Slovenija pod njegovo taktirko iztr\xc5\xbeila neodlo\xc4\x8dena izida proti takratni ZR Jugoslaviji in Norve\xc5\xa1ki ter nesre\xc4\x8dno izgubila proti \xc5\xa0paniji. V naslednjem kvalifikacijskem ciklu je ponovil podvig in se s slovensko izbrano vrsto uvrstil na svetovno prvenstvo 2002 na Japonskem in v Ju\xc5\xbeni Koreji. Tam je Slovenija izgubila vse tri tekme proti \xc5\xa0paniji, Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki republiki in Paragvaju, \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje razo\xc4\x8daranje od teh rezultatov pa je prinesel izbruh hudega spora med njim in prvim zvezdnikom reprezentance, Zlatkom Zahovi\xc4\x8dem, ki se je sicer za\xc4\x8del nakazovati \xc5\xbee takoj po evropskem prvenstvu leta 2000._NEWLINE_Zaradi teh dogodkov je takoj po svetovnem prvenstvu odstopil s selektorskega mesta in 2. novembra sedel na klop pirejskega Olympiakosa. Verjetno je pri tem precej\xc5\xa1njo vlogo odigralo dejstvo, da se je tri leta pred tem s tem klubom sprl tudi Zahovi\xc4\x8d. Katanec je v Pireju zdr\xc5\xbeal le tri mesece, uprava ga je zaradi ne najbolj\xc5\xa1ih rezultatov in zaradi hude kritike razmer v klubu odslovila 7. februarja 2003._NEWLINE_Leta 2004 je bil resen kandidat (s podporo Nogometne zveze Hrva\xc5\xa1ke) za mesto hrva\xc5\xa1kega selektorja, vendar je tik pred koncem zaradi nasprotovanja vplivnih trenerjev in managerjev odstopil od kandidature in je tako bil izbran Zlatko Kranj\xc4\x8dar. _NEWLINE_Februarja 2006 je postal selektor Makedonije. Tudi tam se je sprl z glavnim zvezdnikom mo\xc5\xa1tva Pandevom, nato pa se je zaradi slabih rezultatov moral poslovit. _NEWLINE_Junija 2009 je prevzel vodenje Zdru\xc5\xbeenih Arabskih Emiratov. Po neuspehu na Azijskem prvenstvu, kjer je osvojil zadnje mesto v skupini brez dose\xc5\xbeenega gola je pri\xc5\xa1el pod plaz kritik, vendar je ostal na mestu selektorja. Kljub temu se rezultati niso izbolj\xc5\xa1ali, zato je po porazih najprej proti Kuvajtu (2:3) in nato \xc5\xa1e proti Libanonu (1:3) moral oditi._NEWLINE_31. decembra 2012 je drugi\xc4\x8d prevzel vodenje Slovenske nogometne reprezentance. Pogodba je vezana do 30. novembra 2015. Finan\xc4\x8dne podrobnosti niso bile znane, znano pa je bilo, da ni najdra\xc5\xbeji selektor v zgodovini Slovenske nogometne reprezentance.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2015 je bil sprejet v Hram slovenskih \xc5\xa1portnih junakov. Leta 2017 je prejel Bloudkovo nagrado za \xc2\xbbizjemen prispevek k razvoju slovenskega \xc5\xa1porta\xc2\xab.'