b'\n_START_ARTICLE_\nBrglez\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nEvroazijski brglez je dolg 13,5\xe2\x80\x9315\xc2\xa0cm z razponom kril od 16\xe2\x80\x9318\xc2\xa0cm in okvirno te\xc5\xbei 20-24 g. Takoj ga lahko prepoznamo po spotegnjeni obliki zaradi dolge glave in kljuna. Zgoraj je modrosiv, spodaj oran\xc5\xbeno drap in izrazito \xc4\x8drno o\xc4\x8desno progo. Rep je kratek in raven, krila sive barve pa so zaobljene. Samec, samica in mladi\xc4\x8di so med seboj zelo podobni._NEWLINE_Po telesnih zna\xc4\x8dilnostih je podoben skalnem brglezu.\n_START_SECTION_\nGnezdenje\n_START_PARAGRAPH_\nGnezdijo v naravnih drevesnih duplinah, tudi v starih duplih detlov. Vhod vanje obzidajo z blatom, velikost luknje na za\xc4\x8detku pa je ravno tolik\xc5\xa1na, da lahko gre ve\xc4\x8dkrat notri in ven, ko je blato \xc5\xa1e vla\xc5\xbeno, in jo s tem tudi oblikuje do premera 32\xc2\xa0mm. Najverjetnej\xc5\xa1i razlog za to je prepre\xc4\x8devanje prevzema gnezda ve\xc4\x8djih ptic, kot so \xc5\xa1korci. Gnezdo je rahel kup ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov lesa in drevesnega lubja. Ima eno ali dve legli s 6-9 belimi jajci z rde\xc4\x8dimi pegami, v \xc4\x8dasu od meseca aprila do maja. Mladi\xc4\x8di so gnezdomci in valjenci, vzletijo pa po 23-25 dneh.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi v glavnem po vsej Evropi, Tur\xc4\x8diji, na Kavkazu in ve\xc4\x8djem delu azijskega dela Rusije, odsotni so le na severu Skandinavije in na Irskem. Je prebivalec listnatih in me\xc5\xa1anih gozdov, \xc5\xbeivih mej, vrtov, sadovnjakov ter parkov. Evropsko populacijo ocenjujejo na 6-8 milijonov gnezditvenih parov, od tega jih je 130.000 v Veliki Britaniji, ve\xc4\x8dinoma v Angliji in Walesu._NEWLINE_Je izredno spreten plezalec, ki edini od na\xc5\xa1ih ptic lahko pleza v vse smeri, tudi z glavo navzdol Zimo pre\xc5\xbeivijo v parih v svojih teritorijih. Pogosto se zdru\xc5\xbeujejo v jate skupaj z velikimi sinicami in dolgoprstimi plezal\xc4\x8dki. V povpre\xc4\x8denem spomladanskem dnevu svoj \xc4\x8das ve\xc4\x8dinoma porabi za iskanje hrane, po\xc4\x8ditek in petje. Ogla\xc5\xa1a se prek vsega leta, pri \xc4\x8demer je petje, podobno cikovtu, ponavljajo\xc4\x8di chit-chit-chit-chit ali vivivi, klici so pa \xc5\xbevi\xc5\xbegajo\xc4\x8di tui-tui-tui. Aktiven je samo podnevi.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPri iskanju hrane evroazijski brglez pretakne vse \xc5\xa1pranje, v katerih i\xc5\xa1\xc4\x8de pajke in \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Od jeseni naprej zbira le\xc5\xa1nike, \xc5\xbeelode in \xc5\xbeir. Zagozdi jih v primerno luknjo in jih nato odpira z mo\xc4\x8dnim kljunom, pri \xc4\x8demer lahko glasno kljuvanje zamenjamo z detlovim. Nekaj hrane spravi v primerne \xc5\xa1pranje za poznej\xc5\xa1e \xc4\x8dase, najpogosteje za lubjem okoli\xc5\xa1kih dreves. So tudi pogosti obiskovalci krmi\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer jedo orehova jedrca ali surove neslane ara\xc5\xa1ide, son\xc4\x8dni\xc4\x8dna semena in pti\xc4\x8dje poga\xc4\x8de. Priljubljena hrana je tudi mast, namazana na drevesno deblo.'