b'\n_START_ARTICLE_\nRozeta (arhitektura)\n_START_PARAGRAPH_\nOkno rozeta (tudi Katarinino okno) se pogosto uporablja kot splo\xc5\xa1en izraz za okroglo okno, vendar se uporablja zlasti za tista, ki so v cerkvah zgrajenih v gotskem slogu in so razdeljena na segmente s kamnitimi okenskimi kri\xc5\xbei in krogovi\xc4\x8djem. Ime "rozeta" ni bilo uporabljeno pred 17. stoletjem. Skladno z Oxford English Dictionary, beseda izhaja iz angle\xc5\xa1kega imena za "cvet vrtnice". _NEWLINE_Izraz "kolo" se pogosto uporablja za okna, razdeljena z enostavnimi naperami radialno iz osrednje izbokline ali odprtine, medtem ko se izraz "rozeta" uporablja izklju\xc4\x8dno za okna, v\xc4\x8dasih zelo kompleksne zasnove, v katerih je mogo\xc4\x8de videti podobnost s cvetnimi listi vrtnice. Rozete imenujemo tudi Katarinino okno po sv. Katarini Aleksandrijski, ki je bila obsojena in usmr\xc4\x8dena na kolesu z ostrimi no\xc5\xbei. Kro\xc5\xbena okna brez krogovi\xc4\x8dja, kot jih najdemo v \xc5\xa1tevilnih italijanskih cerkvah, se imenujejo o\xc4\x8desna okna ali oculus._NEWLINE_Rozete so \xc5\xa1e posebej zna\xc4\x8dilne za gotsko arhitekturo in jih lahko opazimo v vseh ve\xc4\x8djih gotskih stolnicah v zahodni Evropi. Njihovi za\xc4\x8detki segajo \xc5\xbee v romaniko in rozete se lahko ka\xc5\xbeejo v razli\xc4\x8dnih oblikah v celotnem srednjem veku. Njihova priljubljenost je bila o\xc5\xbeivljena z drugimi srednjeve\xc5\xa1kimi funkcijami v \xc4\x8dasu preporoda v 19. stoletju, tako da jih lahko vidimo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih cerkvah po vsem svetu.\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor rozet je mogo\xc4\x8de najti v rimskem oculusu. Te velike okrogle odprtine so slu\xc5\xbeile kot vir svetlobe in zraka. Najbolj znana je na vrhu kupole Panteona v Rimu._NEWLINE_V zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski in bizantinski arhitekturi obstajajo primeri uporabe kro\xc5\xbenega o\xc4\x8desa. Obi\xc4\x8dajno se pojavijo bodisi okoli kupole, kot v baziliki Bo\xc5\xbejega groba v Jeruzalemu ali visoko na koncu zatrepa v klasi\xc4\x8dni obliki pedimenta, kot v Sant\'Agnese fuori le mura v Rimu in v stolnici Torcello._NEWLINE_Okno iz 8. stoletja, zdaj se nahaja v Benetkah, je izklesano iz enega samega kosa je sestavljeno izmeni\xc4\x8dno iz elementov krogovi\xc4\x8dja, kot sestavnih delov dveh ravni \xc5\xa1tirih lancet, lo\xc4\x8denih s tremi o\xc4\x8desi. Veliko polkro\xc5\xbenih oken s preluknjanim krogovi\xc4\x8djem je nastalo med 6. in 8. stoletjem, kasneje pa v Gr\xc4\x8diji. _NEWLINE_Majhna kro\xc5\xbena okna, kot je v S. Agnese in Torcellu, kakor tudi neglazirane dekorativne okrogle vdolbine so najprej uporabljali v cerkvah v Italiji, vse ve\xc4\x8djo popularnost pa so dosegla v kasnej\xc5\xa1em obdobju romanike._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka umetnostni zgodovinar Otto von Simson je menil, da je izvor okna rozeta v oknu s \xc5\xa1estimi oblikovanimi rozetami in osmerokotniku, ki krasi zunanjo steno pala\xc4\x8de Omajadov Khirbat al-Mafjar (ali arabsko \xd9\x82\xd8\xb5\xd8\xb1 \xd9\x87\xd8\xb4\xd8\xa7\xd9\x85\xe2\x80\x8e Qa\xe1\xb9\xa3r Hish\xc4\x81m), zgrajena v Jordaniji med letoma 740 in 750. Ta teorija zagovarja, da so zasnovo tega privla\xc4\x8dnega okna v Evropo prinesli kri\xc5\xbearji in ga uvedli v cerkveno arhitekturo.\n_START_SECTION_\nOkna Oviedo\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini Ovieda v \xc5\xa0paniji je ve\xc4\x8d cerkva iz poznega 9. do zgodnjega 10. stoletja, ki prikazujejo izjemen niz oken, ki vsebujejo najzgodnej\xc5\xa1e primere krogovi\xc4\x8dja zunaj Bizantinskega cesarstva. Motivi so zelo podobni bizantinskim okraskom, ki so slu\xc5\xbeili za razbremenitev marmorja sarkofagov, pri\xc5\xbenic in tudi glav in preluknjanih dekoracij zaslonov oken v Raveni in Carigradu. Cerkev San Pedro ima pravokotno okno s preluknjano dekoracijo v dveh prekrivajo\xc4\x8dih se krogih, zgornja vsebuje gr\xc5\xa1ki kri\xc5\xbe, okno pa se deli s krogi in kraki kri\xc5\xbea v \xc5\xa1tevilnih delih, kot krogovi\xc4\x8dje lu\xc4\x8di. _NEWLINE_V cerkvi San Miguel de Lillo je prvi znan primer osno postavljenega oculusa s krogovi\xc4\x8djem.\n_START_SECTION_\nRomanska kro\xc5\xbena okna\n_START_PARAGRAPH_\nKro\xc5\xbena okna in okrasne kro\xc5\xbene vdolbine so zna\xc4\x8dilnost \xc5\xa1tevilnih romanskih cerkva in stolnic, zlasti v Nem\xc4\x8diji in Italiji, kjer je slog obstajal dalj\xc5\xa1e obdobje in se prekrival z razvojem gotike v Franciji ter prihodom francoskih arhitektov v Anglijo. _NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji, stolnica v Wormsu, je okno kolo na koncu pedimenta ladje in zatrepa, zelo podobno zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danski baziliki S. Agnese v Rimu. Apsidalni zahodni konec ima okno z manj\xc5\xa1im oculusom na vsaki strani. Cerkev apostolov v K\xc3\xb6lnu ima paleto obeh o\xc4\x8des in oblikovana okna, ki imajo dekorativno funkcijo v zatrepu in pod Renskim zvonikom. Osmerokotna kupola ima obro\xc4\x8d oculusov z dvema v vsaki od ukrivljenih ploskev._NEWLINE_V T\xc5\x99eb\xc3\xad\xc4\x8du, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka republika je bazilika sv. Prokopa iz 12. in 13. stoletja zgrajena v romanskem slogu z apsidalnimi okni, podobne tistim v Wormsu, vendar so v tem primeru odprtine napolnjene s krogovi\xc4\x8djem v gotskem slogu, kar jasno ozna\xc4\x8duje prehod v nov slog._NEWLINE_V Italiji je bila uporaba kro\xc5\xbenih motivov v razli\xc4\x8dnih materialih zna\xc4\x8dilnost cerkvene fasade, ki se pojavlja na zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske dobe, romanike, gotike, renesanse in baroka. Znani primer so tisti veliki krogi iz ve\xc4\x8dbarvnega marmorja, ki dopolnjujejo osrednje kro\xc5\xbeno okno na Albertijevi zgodnje renesan\xc4\x8dni fasadi v Santa Maria Novella v Firencah.  Oculi so obi\xc4\x8dajno uporabljali kot zgornjo svetlobo v osmerokotnih krstilnicah kot je tista v Cremoni._NEWLINE_Romanske fasade z oculijem imajo San Miniato al Monte, Firence iz 11. stoletja, San Michele v Pavii iz okoli leta 1117 in stolnica Pistoia iz leta 1150. Ko so se okna pove\xc4\x8dala v kasnej\xc5\xa1em obdobju romanike, so kolesna okna postala standardna lastnost, s \xc5\xa1tevilnimi izvrstnimi primeri v baziliki san Zeno v Veroni in stolnici v Monzi._NEWLINE_Na romansko pro\xc4\x8delje stolnice v Spoletu je mno\xc5\xbeica vgrajenih okroglih oken s krogovi\xc4\x8djem, ki obdajajo osrednjo rozeto, ki sedi v kvadratu pod velikim mozaikom iz leta 1207._NEWLINE_V Angliji obstaja pet romanskih oken koles, omeniti je potrebno tisto na \xc5\xbeupnijskih cerkvah v Barfrestonu in na gradu Hedingham.\n_START_SECTION_\nSt. Denis, Chartres, Mantes, Laon in Pariz\n_START_PARAGRAPH_\nPrehod iz romanskega sloga v gotiko ni bil jasen tudi v opatiji St Denis na severu Pariza, kjer je Opat Suger, med letoma 1130 in 1144 zbral razli\xc4\x8dne novo nastajajo\xc4\x8de zna\xc4\x8dilnosti gotike v eni sami stavbi, s \xc4\x8dimer se je "oblikoval" gotski slog. _NEWLINE_Sugerjevo originalna rozeta v prototipu gotske fasade St. Denis je verjetno predhodnica mnogih ostalih okroglih oken v romanskih stavbah, kot so tiste v Angliji, na T\xc5\x99eb\xc3\xad\xc4\x8du ter Spoletu in v fasadi v Speyeru._NEWLINE_Sugerjevo okno po svojem videzu ni bilo izrazito gotsko. Nima ve\xc4\x8d svoje prvotne oblike, ampak obliko iz sredine 19. stoletja, ki jo je izdelal restavrator Viollet-le-Duc. Ima zelo veliko oko na sredini, steklo je podprl z \xc5\xbeeleznim obro\xc4\x8dem in obdal z enostavnim polkro\xc5\xbenim vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkom izrezanim iz ravnega kamna, znano kot "plo\xc5\xa1\xc4\x8dato krogovi\xc4\x8dje". Okno ima zdaj gotsko krogovi\xc4\x8dje, ki ga je morda dodal Viollet-le-Duc, ki je bil zelo zaskrbljen zaradi pomanjkanja stabilnosti celotne fasade in potem obnovljenega stolpa._NEWLINE_Skupaj s preprostimi kolesnimi okna iz poznega normanskega obdobja v Angliji, Nem\xc4\x8diji in Italiji, veliko okno iz poznega 12. stoletja \xc5\xa1e vedno obstaja na stolnici v Chartresu. To izjemno okno zdru\xc5\xbeuje veliko rondelo v centru z \xc5\xbearkastimi naperami kolesa, obdano z obro\xc4\x8dem manj\xc5\xa1ih "plo\xc5\xa1\xc4\x8dato krogovi\xc4\x8dij" \xc5\xa1koljkastih oblik. Okno, ki prikazuje Poslednjo sodbo, vsebuje svoj prvotni na\xc4\x8drt zasteklitve in ohranja veliko prvotnega stekla iz leta 1215, kljub temu, da je utrpelo \xc5\xa1kodo med drugo svetovno vojno. _NEWLINE_Po vzoru zahodnega okna v Chartresu, so bolj drzna gotska okna izdelali na cerkvi Notre-Dame v Mantesu in dinami\xc4\x8dno kiparsko fasado stolnice Laon (ki je prav nenavadna, ima rozeto v vzhodnem delu kot tudi v transeptu). Ta okna dajejo veliko svetlobe, ki jih omogo\xc4\x8da krogovi\xc4\x8dje v polkro\xc5\xbeni obliki, kot se prekrivajo ven\xc4\x8dni listi._NEWLINE_Okno, ki je klju\xc4\x8dnega pomena za dobro znano gotsko fasado Notre Dame v Parizu, ima \xc5\xa1e bolj izrazit gotski videz, z okenskim kri\xc5\xbeem v dveh pasovih, ki izhajajo iz centralnega rondela, vsak se kon\xc4\x8duje s koni\xc4\x8dastimi loki. To okno, ki je bilo kon\xc4\x8dano okoli leta 1225, je postal vzorec za mnoge druge rozete, vklju\xc4\x8dno s tistimi v St. Denis in velikansko in zapleteno okno v ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji v Notre Dame.. _NEWLINE_V Chartresu so rozete v transeptih v slogu izvirnega 12. stoletja. Ju\xc5\xbena rozeta zdru\xc5\xbeuje kolo s krogi in polkrog, medtem ko je na severu s kvadratnimi elementi pove\xc4\x8dana svetloba, ki se vrti okrog sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Vse so dolo\xc4\x8dene pod razli\xc4\x8dnimi koti, kar ustvarja kalejdoskopski u\xc4\x8dinek z veliko energije.\n_START_SECTION_\nNadaljnji razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPo vzoru iz Chartresa so se dimenzije rozete za\xc4\x8dele pove\xc4\x8devati z razvojem okenski stilov, povezanih z gotsko arhitekturo. Do sredine 13. stoletja je rozeta dosegla najve\xc4\x8djo mo\xc5\xbeno velikost - celotno \xc5\xa1irino glavne ali pre\xc4\x8dnih ladij, kot je razvidno pri rozeti v transeptu v St. Denis v Parizu._NEWLINE_Na pro\xc4\x8deljih St. Denis, Chartres, Mantes, Laon in Pariz, je bila rozeta vstavljena pod kro\xc5\xbeni lok. Naslednji pomemben razvoj je bil v skladu s koni\xc4\x8dastim obokom, kot je bilo storjeno v Notre-Dame de Reims (po letu 1241), v pre\xc4\x8dnih ladjah, kakor tudi v kasnej\xc5\xa1ih rozetah na fasadi. Ta oblika je verjetno izhajala iz zdaj uni\xc4\x8dene St. Nicaise, tudi v Reimsu._NEWLINE_Rozeta je pogosto postavljena nad zaporedjem vertikalnih oken kot teme kompozicije._NEWLINE_Zadnji korak v evoluciji gotskega sloga je bila dolo\xc4\x8ditev rozete v sklop vertikalnih oken, za dodajanje vi\xc5\xa1ine, tako da je postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ogromnega okna, ki pokriva celotno steno ladje, kot je to v Rouenu ali stolnici Beauvais. To vrsto sestave je mogo\xc4\x8de videti tudi na vzhodnem koncu milanske stolnice._NEWLINE_Rozete so bile vgrajene tudi v kvadratnih oknih, pri \xc4\x8demer so razliko napolnili z manj\xc5\xa1imi okenci kot v Parizu leta 1257 ali z neprebodeno skulpturo, obliki bolj pogosti v Italiji (Spoleto) in videna tudi v severni pre\xc4\x8dni ladji v Westminstrski opatiji in stolnici v Strasbourgu.\n_START_SECTION_\nOculi (o\xc4\x8desna okna)\n_START_PARAGRAPH_\nTo so lahko odprta ali slepa, lahko zastekljena ali polnjena s tankim alabastrom. V pozni gotiki so bila zelo velika o\xc4\x8desna okna pogosta v Italiji, in so se uporabljala namesto krogovi\xc4\x8dij. Lahko so jih napolnili s slikami v vitra\xc5\xbeu, ki se je izoblikoval v poznem srednjem veku in zgodnji renesansi (oblikovalci Duccio, Donatello, Uccello in Ghiberti).\n_START_SECTION_\nOkno v obliki kolesa\n_START_PARAGRAPH_\nTa okna so imela preprosto krogovi\xc4\x8dje iz naper speljanih bodisi iz osrednje izbokline ali iz osrednje rondele. Priljubljena so bila v \xc4\x8dasu romanike in gotike v Italiji, so se kasneje uporabljala po vsej Evropi, predvsem v Nem\xc4\x8diji. Pojavijo se tudi v romansko o\xc5\xbeivljenih zgradbah iz 19. in 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nPlo\xc5\xa1\xc4\x8dato krogovi\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nRozete s prebodenimi odprtinami namesto krogovi\xc4\x8dja se pojavijo na prehodu med romaniko in gotiko, predvsem v Franciji in predvsem v Chartres. Najbolj znan primer v Angliji je rozeta v severnem transeptu, znana kot Dekanovo oko (Dean Eye) v stolnici v Lincolnu. Ta okna so v\xc4\x8dasih o\xc5\xbeivljali v stavbah iz 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodnja gotika\n_START_PARAGRAPH_\nRozete s krogovi\xc4\x8djem, ki vsebuje prekrivajo\xc4\x8de loke kot cvetje, okroglih in kvadratnih oblik. Ta oblika se pojavlja v severni Franciji, zlasti na stolnici Laon, v Italiji in Angliji. Ta slog okna je priljubljena pri kasnej\xc5\xa1em o\xc5\xbeivljanju gotske arhitekture zaradi pomena, ki ga ima cvet z ozirom na Marijo ro\xc5\xbenega venca.\n_START_SECTION_\nRayonnant gotika\n_START_PARAGRAPH_\nRozeta, deljena z okenskim kri\xc5\xbeem iz centralnega rondela, se prekriva v kompleksno obliko, vsako novo okno se kon\xc4\x8da s koni\xc4\x8dastim obokom in je pogosto prepredeno s \xc5\xa1tiriperesno deteljico in drugimi tovrstnimi oblikami. Mnoge izmed najve\xc4\x8djih rozet v Franciji so take, predvsem tiste v Parizu in v ladjah St. Denisa. Zelo znan primer v Angliji je v severni pre\xc4\x8dni ladji Westminstrske opatije. Ta slog se pojavlja pogosto v gotskih cerkvah in ima tudi veliko posnemovalcev v gotsko o\xc5\xbeivljenih stavbah.\n_START_SECTION_\nDekorativna gotika\n_START_PARAGRAPH_\nSlog je ozna\xc4\x8den z S-krivuljo v krogovi\xc4\x8dju, kar povzro\xc4\x8da da vsako steklo za\xc5\xbeari in daje razposajeno obliko. Velika okna so sestavljena iz dokaj ponavljajo\xc4\x8dih, bogato oblikovanih  stekel, odvisno od mno\xc5\xbeine delov. Dobri primeri so na stolnici Beauvais in Sainte-Chapelle v Parizu. Nekatere poznogotske rozete so izredno kompleksno oblikovane, pogosto so uporabljeni elementi gotskega sloga na nepri\xc4\x8dakovane na\xc4\x8dine. Veli\xc4\x8dasten je primer fasade stolnice v Amiensu. \xc4\x8ceprav zasnova obi\xc4\x8dajno iz\xc5\xbeareva iz osrednje to\xc4\x8dke, ne sme biti simetri\xc4\x8dna okrog vseh osi. To lahko vidimo v oknu imenovanem \xc5\xa1kofovo oko na Lincolnski stolnici, katerega oblika ima obliko dveh u\xc5\xa1es p\xc5\xa1enice.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nRenesansa predstavlja prelom z gotskim slogom in vrnitev h klasiki. Preprosto o\xc4\x8desno okno je bilo v\xc4\x8dasih dodano bodisi v klasi\xc4\x8dni pediment  ali okrog kupole kot na kapeli Pazzi v Firencah.\n_START_SECTION_\nBarok\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dni slog veliko ve\xc4\x8d uporablja o\xc4\x8desna okna, ki niso bila vedno okrogla, pogosto so ovalna ali bolj kompleksnih oblik. Bila so brez krogovi\xc4\x8dja ali z okenskim kri\xc5\xbeem v zelo preprosti obliki, pogosto obdana z bogato okra\xc5\xa1eno rezbarijo. Namen teh oken je subtilna osvetlitev notranjih prostorov, brez zatekanja k velikim oknom, ki ponujajo zunanje podobe. Le redko predstavljajo prevladujo\xc4\x8di vizualni element, bodisi na fasadi ali v notranjosti. Vendar pa obstaja nekaj opaznih izjem, zlasti slavni izbruh svetlobe, ki se prelije skozi ovalno alabastrno okno, ki prikazuje Svetega Duha v ozadju glavnega oltarja bazilike svetega Petra v Rimu.\n_START_SECTION_\nModerna\n_START_PARAGRAPH_\nSodobne rozete so pogosto preproste vrste okularja, imajo eklekti\xc4\x8dno paleto vplivov, ki vklju\xc4\x8duje abstraktno umetnost, portale ladje in neglazirane kro\xc5\xbene odprtine orientalske arhitekture.\n_START_SECTION_\nSimbolizem\n_START_PARAGRAPH_\nV gotskih stolnicah in cerkvi, kjer je rozeto pogosto najdemo predvsem v zahodni steni, je najpogostej\xc5\xa1i predmet vitra\xc5\xbe, ki jih vsebuje Poslednjo sodbo, ki je z dolgoletno tradicijo upodobljena bodisi v zidano ali stekleno zahodno steno stavbe.  V takem oknu je Kristusa prikazan sede\xc4\x8d v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du in okoli njega so simboli \xc5\xa1tirih evangelistov, apostoli, preroki, svetniki in angeli. Nekatera okna ka\xc5\xbeejo Bo\xc5\xbejo oblast nad nebesi in zemljo, z zodiakalnimi znaki in delom v prihodnjih mesecih. _NEWLINE_Ko so rozete uporabljali na koncu transepta, je bilo eno od teh oken pogosto posve\xc4\x8deno Mariji, kot je Jezusovi materi. V sodobni katoli\xc5\xa1ki misli, je rozeta pogosto povezana z Devico Marijo, ker je eden od njenih naslovov, na katere se sklicuje Sv. Bernard iz Clairvauxa,  \xc2\xbbMisti\xc4\x8dna ro\xc5\xbea". Specifi\xc4\x8dna asociacija Marije z rozeto ni iz srednjega veka, ker je bil izraz "rozeta" ni bil skovan do 17. stoletja, v \xc4\x8dasu, ko so bile konstruirana taka stekla. Se pa, z vrnitvijo gotskega sloga v 19. in 20. stoletju, veliko vitra\xc5\xbeev, ki so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v rozete, tako v novih cerkva kot pri obnovi starih, posvetili Devici Mariji.\n_START_SECTION_\nAvstralija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne avstralske stolnice imajo rozeto v slogu o\xc5\xbeivljene gotike, tudi tri Williama Wardella v stolnici St. Mary\'s v Sydneyu in St. Patrick\'s v Melbourneu, katere oblika je zgornji del zelo velikega  sedem okenskega zahodnega konca.\n_START_SECTION_\nEkvador\n_START_PARAGRAPH_\nDva \xc4\x8dudovita primera rozet sta v dr\xc5\xbeavni baziliki v Ekvadorju, zgrajeni leta 1893 in v cerkvi Santa Teresa, zgrajeni leta 1934. V  Cuenci v ju\xc5\xbenem delu Andov ima stolnica opazno rozeto.\n_START_SECTION_\nAnglija\n_START_PARAGRAPH_\nV Angliji je bila uporaba rozet pogosto omejena na pre\xc4\x8dne ladje, nekatere velikih razponov pa so zgrajene v zahodnem delu (Byland Abbey) in v vzhodnem delu (stolnica Old St. Paul v Londonu)._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ke rozete so na stolnicah v Yorku, Lincolnu, Canterburyu, Durhamu in Oxfordu._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ka Beverley Minster je lep primer zgodnje gotskega okna kolesa z desetimi naperami, vsaka svetloba se kon\xc4\x8duje z vr\xc5\xa1i\xc4\x8dkom trilistne deteljice in je obkro\xc5\xbeena z dekorativnim plo\xc5\xa1\xc4\x8datim krogovi\xc4\x8djem._NEWLINE_Novej\xc5\xa1a okna na kapeli Abney Park v Londonu, izdelana 1838 - 1840, William Hosking FSA; Holy Trinity Church, Barnes, London; St. Nicholas, Richmond in stolnica St. Albans, Georga Gilberta Scotta._NEWLINE_Na Christ Church Appleton-le-Moors v Yorkshireu se zdi, da je imel arhitekt J.L.Pearson iz 19. stoletja kot navdih regionalni cvetli\xc4\x8dni simbol White Rose. To nenavadno plo\xc5\xa1\xc4\x8dato krogovi\xc4\x8dje iz leta 1860 je bilo zasnovano s petimi dvojnimi deli, kot so dvodelno cvetni listi vrtnice._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja rozeta v Angliji je bila vgrajena v kapeli Lancing College leta 1978, s premerom 32 metrov.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nFrancija ima veliko \xc5\xa1tevilo srednjeve\xc5\xa1kih rozet, ki vsebujejo \xc5\xa1tevilna starodavna stekla. V severni Franciji, je rozeta obi\xc4\x8dajno osrednja zna\xc4\x8dilnost fasade. Tudi fasade pre\xc4\x8dnih ladij pogosto vsebujejo rozete. Primeri so: Notre-Dame v Parizu, bazilika Saint Denis, stolnica v Chartresu, katedrala v Reimsu, Amiensu in stolnica v Strasbourgu.\n_START_SECTION_\nItalija\n_START_PARAGRAPH_\nV Italiji so rozeto arhitekti Lombardije posebej uporabljali. Znane so v San Zeno v Veroni, v stolnici v Modeni in v toskanski gotskih cerkvah, kot so stolnica v Siena in Orvietu. Odli\xc4\x8den primer rozete je trinajst kraka v manj\xc5\xa1i baziliki v Larinu, Molisu (1312). Druge so \xc5\xa1e Bazilika svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega in Santa Maria di Collemaggio (1289) v L\'Aquili\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dni oculus brez krogovi\xc4\x8dja ali vitra\xc5\xbea je mogo\xc4\x8de videti v misijonu San Jose v San Antoniu v Teksasu, ki so ga ustanovili fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani leta 1718-31._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja rozeta v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je Velika Ro\xc5\xbea nad glavnimi vrati stolnice svetega Janeza Divine v New Yorku. Zasnovana je v slogu o\xc5\xbeivljene gotike in narejena iz ve\xc4\x8d kot 10.000 kosov vitra\xc5\xbea._NEWLINE_Washington National Cathedral ima tri velike rozete, ki predstavljajo Stvarjenje, Poslednjo sodbo in Slavo Boga._NEWLINE_Leta 1954 je francoski umetnik Henri Matisse ustvaril Abby Aldrich Rockefeller spominsko rozeto na vzhodni steni Union Church of Pocantico Hills v New Yorku.'