b'\n_START_ARTICLE_\nKroni\xc4\x8dna vnetna \xc4\x8drevesna bolezen\n_START_PARAGRAPH_\nKroni\xc4\x8dna vnetna \xc4\x8drevesna bolezen (KV\xc4\x8cB) je bolezen prebavil, ki jo delimo na Crohnovo bolezen in ulcerozni kolitis. Pri pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% razmejitev med boleznima ni mo\xc5\xbena (intermediarni kolitis). Bolezen poteka kroni\xc4\x8dno in obi\xc4\x8dajno do\xc5\xbeivljenjsko, s poslab\xc5\xa1anji in izbolj\xc5\xa1anji. Zna\xc4\x8dilno zanjo je vnetje na razli\xc4\x8dnih mestih prebavnega trakta, zaradi \xc4\x8desar se pojavita driska (diareja) in bole\xc4\x8dina v trebuhu. Bolezen se lahko pojavi v katerikoli starosti, najpogosteje pa med 20. in 30. letom.\n_START_SECTION_\nPogostost\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA in v zahodni Evropi je na 100.000 prebivalcev 80-120 obolelih za ulceroznim kolitisom (prevalenca), medtem ko je letna obolevnost 10 oseb na 100.000 prebivalcev (incidenca). Crohnova bolezen se pojavlja nekoliko redkeje kot ulcerozni kolitis, se je pa njena pogostnost v zadnjih 20 letih pove\xc4\x8dala za 2- do 3- krat._NEWLINE_V Sloveniji je incidenca ulceroznega kolitisa 5/100.000, Crohnove bolezni pa 3,6/100.000._NEWLINE_Bolezni se pojavljata pogosteje pri belcih, najpogosteje pri \xc5\xbdidih. Pogosteje se pojavljata tudi v nekaterih dru\xc5\xbeinah in pri enojaj\xc4\x8dnih dvoj\xc4\x8dkih. Dru\xc5\xbeinska nagnjenost je ve\xc4\x8dja pri Crohnovi bolezni. Zdi se, da kajenje cigaret pospe\xc5\xa1i nastanek in poslab\xc5\xa1anje Crohnove bolezni, medtem ko zmanj\xc5\xa1a tveganje za ulcerozni kolitis. Nesteroidna protivnetna zdravila (NSAID) lahko poslab\xc5\xa1ajo obe bolezni.\n_START_SECTION_\nEtiopatogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nVnetje je posledica aktivacije imunskega sistema v sluznici prebavil. Natan\xc4\x8den vzrok ni poznan, vendar domnevajo, da normalna bakterijska flora spro\xc5\xbei imunski odziv pri posameznikih, ki imajo dolo\xc4\x8deno genetsko nagnjenost (ki morda vklju\xc4\x8dujejo nenormalno epitelijsko pregrado in imunski sistem v sluznici). Do sedaj niso odkrili nobenega okoljskega, prehrambenega ali ku\xc5\xbenega (infektivnega) dejavnika za nastanek bolezni.\n_START_SECTION_\nIzven\xc4\x8drevesna prizadetost\n_START_PARAGRAPH_\nPri obeh oblikah KV\xc4\x8cB so v 10-15\xc2\xa0% lahko poleg prebavil prizadeti \xc5\xa1e drugi organi. Najpogosteje so prizadeti sklepi (artritis, ankilozirajo\xc4\x8di spondilitis), ko\xc5\xbea (nodozni eritem, gangrenozna pioderma) in o\xc4\x8di (episkleritis, iritis, uveitis). Pri nekaterih so lahko prizadeta tudi jetra (blag hepatitis, zama\xc5\xa1\xc4\x8denost, ...)._NEWLINE_Prizadetost sklepov je pogosta in sovpada z aktivnostjo bolezni. Ka\xc5\xbee se z bole\xc4\x8dino in omejeno gibljivostjo (jutranja okorelost) velikih in malih sklepov, predvsem kolena, gle\xc5\xbenja in zapestja. Zna\xc4\x8dilne so tudi bole\xc4\x8dine v kri\xc5\xbeu._NEWLINE_Zaradi vnetega ali skraj\xc5\xa1anega \xc4\x8drevesa (po operaciji) lahko pride do slab\xc5\xa1e absorpcije (malabsorpcije) in posledi\xc4\x8dno do pomanjkanja vitaminov in mineralov. Posledi\xc4\x8dno se razvijejo anemija, pomanjkanje kalcija in magnezija, motnje strjevanja krvi, motnje v kostni gostoti, upo\xc4\x8dasnjena rast pri otrocih, itd.\n_START_SECTION_\nDiagnoza in terapija\n_START_PARAGRAPH_\nLaboratorijske preiskave so pri KV\xc4\x8cB precej nezna\xc4\x8dilne. Za diagnozo je potrebna endoskopija (kolonoskopija) oz. rentgenska kontrastna preiskava, \xc4\x8de kolonoskopija ni mogo\xc4\x8da ali je kontraindicirana. Radioizotopna preiskava z ozna\xc4\x8denimi levkociti je dopolnilna preiskava, s katero se oceni mesto, jakost in raz\xc5\xa1irjenost vnetja ter prisotnost ognojkov._NEWLINE_Zdravljenje je usmerjeno v zmanj\xc5\xa1evanje vnetja. Poleg podpornega zdravljenja (prehrana) se uporabljajo \xc5\xa1e 5-aminosalicilna kislina (sulfasalazin, mesalazin), kortikosteroidi (budenozid), imunosupresivi (azatioprin, metotreksat), biolo\xc5\xa1ka zdravila (infliximab) in antibiotiki (metronidazol). Redko je potrebno kirur\xc5\xa1ko zdravljenje (odstranitev obolelega dela \xc4\x8drevesa).\n_START_SECTION_\nKV\xc4\x8cB in nose\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nKV\xc4\x8cB je lahko vzrok slab\xc5\xa1e plodnosti pri obeh spolih. Bolezen sama po sebi ni kontraindikacija za nose\xc4\x8dnost ali indikacija za splav, je pa priporo\xc4\x8dljivo, da oboleli na\xc4\x8drtujejo dru\xc5\xbeino. Najprimerneje je, da bolnica zanosi v \xc4\x8dasu izbolj\xc5\xa1anja bolezni in ko ne jemlje ve\xc4\x8d zdravil. V ve\xc4\x8dini primerov se otroci rodijo zdravi, nekateri imajo manj\xc5\xa1o porodno te\xc5\xbeo, nekateri pa se rodijo prezgodaj. Med nose\xc4\x8dnostjo lahko bolezen ostane nespremenjena, lahko se izbolj\xc5\xa1a ali poslab\xc5\xa1a. Mo\xc5\xbeno je tudi, da se bolezen prvi\xc4\x8d pojavi v nose\xc4\x8dnosti ali kmalu po porodu.\n_START_SECTION_\nPotek in prognoza\n_START_PARAGRAPH_\nPotek bolezni je kroni\xc4\x8den in le redki ozdravijo. Popolno izbolj\xc5\xa1anje (remisijo) nam uspe dose\xc4\x8di pri 90%, vendar so izbolj\xc5\xa1anja razli\xc4\x8dno dolga. Potek bolezni je lahko zelo razli\xc4\x8den in nepredvidljiv, vendar nikakor ni brezupen. Pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba je sicer nekoliko kraj\xc5\xa1a v primerjavi z zdravimi ljudmi, vendar ve\xc4\x8dina bolnikov zelo dolgo opravlja svoje obi\xc4\x8dajno delo.'