b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc4\x8dek (film, 1921)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nNeporo\xc4\x8dena \xc5\xbeenska (Edna Purviance) zapusti dobrodelno bolni\xc5\xa1nico s svojim novorojencem. Na fotografiji ima verjetnega o\xc4\x8deta (Carl Miller). Ko ji ta pade v kamin, jo najprej pobere, nato pa vr\xc5\xbee nazaj, da zgori. Odlo\xc4\x8di se zapustiti svojega otroka na zadnjem sede\xc5\xbeu dragega avtomobila s sporo\xc4\x8dilom, ki napro\xc5\xa1a najditelja naj skrbi za otroka in ga ima rad. Toda avtomobil ukradeta tatova, ki otroka pustita na ulici. Najde ga Potepuh (Charlie Chaplin), ki najprej ne \xc5\xbeeli poskrbeti zanj, toda s\xc4\x8dasoma se omeh\xc4\x8da in ga poimenuje John. Mine pet let in otrok postane Potepuhov pomo\xc4\x8dnik pri manj\xc5\xa1ih zlo\xc4\x8dinih, z metanjem kamenja razbija \xc5\xa1ipe, ki jih nato Potepuh kot steklar popravlja. Medtem je \xc5\xbeenska postala bogata zvezda. Udejstvuje se v dobrodelnem delu, da bi zapolnila praznino ob izgubi otroka. Po naklju\xc4\x8dju sre\xc4\x8da svojega otroka, toda ne prepoznata se._NEWLINE_Ko otrok zboli, ga na domu pregleda zdravnik, ki odkrije, da Potepuh ni njegov o\xc4\x8de. Ta mu poka\xc5\xbee sporo\xc4\x8dilo matere, toda zdravnik ga le vzame in obvesti oblasti. Dva mo\xc5\xa1tva prideta, da bi odpeljala de\xc4\x8dka v siroti\xc5\xa1nico, toda po pretepu in lovljenje de\xc4\x8dek in Potepuh uspeta pobegniti. Ko se \xc5\xbeenska vrne, da bi se prepri\xc4\x8dala, kako je z otrokom, ji zdravnik pove kaj se je zgodilo in ji poka\xc5\xbee sporo\xc4\x8dilo, ki ga prepozna._NEWLINE_Ube\xc5\xbenika no\xc4\x8d pre\xc5\xbeivita v sobi s skupnimi le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di, toda upravnik (Henry Bergman - ni naveden), ki je prebral o 1000 $ nagrade za otroka, ga odpelje na policijsko postajo, kjer je ponovno zdru\xc5\xbeen s presre\xc4\x8dno materjo. Ko se Potepuh zbudi, mrzli\xc4\x8dno i\xc5\xa1\xc4\x8de de\xc4\x8dka, nato pa se vrne in zadrema pred njunem, zdaj zaklenjenem, domu. V spanju vstopi v \xc2\xbbsanjski svet\xc2\xab, kjer \xc5\xbeivijo angeli in hudi\xc4\x8devi vsiljivci. Zbudi ga policist, ki ga z avtomobilom odpelje do hi\xc5\xa1e. Ko se odprejo vrata, se pojavita \xc5\xbeenska in John, ki je tako ponovno zdru\xc5\xbeen z vzhi\xc4\x8denim nadomestnim o\xc4\x8detom. Policist se, vesel za dru\xc5\xbeino, rokuje s Potepuhom in odide, nato \xc5\xbeenska povabi Potepuha v svoj dom.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc4\x8dek je pomemben zaradi kombiniranja komedije in drama. Kot je zapisano v uvodnem naslovu: \xc2\xbbFilm z nasme\xc5\xa1kom-in morda, solzo\xc2\xab. Najbolj znan in dolg prizor filma je Potepuhovo obupno sledenje agentom, ki sta odpeljala otroka iz siroti\xc5\xa1nice, na strehi in njuno \xc4\x8dustveno ponovno sre\xc4\x8danje._NEWLINE_Film je Coogana, ki je bil vodvilski igralec, spremenil v prvega velikega filmskega otro\xc5\xa1kega zvezdnika. Mnogi Chaplinovi biografi prikazan odnos v filmu pripisujejo smrti Chaplinovega prvorojenca tik pred pri\xc4\x8detkov produkcije. Prikaz rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in krutosti zdravstvenih delavcev sta neposredna navezava na Chaplinovo lastno otro\xc5\xa1tvo v Londonu. Ve\xc4\x8d uli\xc4\x8dnih prizorov so posneli na ulici Olvera Street v Los Angelesu skoraj deset let preden je ta postala turisti\xc4\x8dna atrakcija v mehi\xc5\xa1kem slogu._NEWLINE_Po zaklju\xc4\x8dku produkcije leta 1920 je bil film vpet v lo\xc4\x8ditveni postopek Chaplinove prve \xc5\xbeene Mildred Harris, ki je zahtevala Chaplinovo premo\xc5\xbeenje. S sodelavci je uspel pretihotapiti filmski negativ v Salt Lake City (domnevno v posodah za kavo) in ga v tamkaj\xc5\xa1nji hotelski sobi montiral. Pred izdajo filma je Chaplin od distribucijske hi\xc5\xa1e First National Corporation izpogajal bolj\xc5\xa1i finan\xc4\x8dni dogovor, ki je bil odvisen od uspeha filma. Leta 1971 je film ponovno montiral in ga izdal opremljenega z glasbeno podlago._NEWLINE_Lita Grey, ki je v filmu igrala angela, je bila Chaplinova druga \xc5\xbeena med letoma 1924 in 1927. Glavna igralca Chaplin in Coogan sta se zadnji\xc4\x8d sre\xc4\x8dala leta 1972, ko se je Chaplin za kratek \xc4\x8das vrnil v ZDA za sprejem \xc4\x8dastnega Oskarja.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nDecembra 2011 je bil film s strani kongresne knji\xc5\xbenice izbran za ohranitev v okviru Narodnega filmskega registra. V registru so film ozna\xc4\x8dili za \xc2\xbbdomiselno me\xc5\xa1anico drame, socialne sporo\xc4\x8dilnosti in izvirne komedije\xc2\xab\xc2\xa0ter pohvalili Chaplinovo spodobnost, da je \xc2\xbbohranjal svojo mojstrstvo preko dol\xc5\xbeine svojih obi\xc4\x8dajnih kratkih filmov in uspel pri gledalcih spretno izzvati vrsto \xc4\x8dustev z ve\xc5\xa1\xc4\x8dim dodajanjem elementov \xc4\x8dustvene note v burlesko.\xc2\xab'