b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Kuralt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nStopil je v cistercijanski samostan v Sti\xc4\x8dni, kjer je leta 1759 prejel ni\xc5\xbeje redove. V ma\xc5\xa1nika je bil posve\xc4\x8den leta 1762 v Ljubljani. V sti\xc5\xa1kem samostanu je bil profesor moralike. Leta 1765 je pristopil k duhovni\xc5\xa1ki bratov\xc5\xa1\xc4\x8dini v Meng\xc5\xa1u. Bil je jo\xc5\xbeefinec, zato je pri\xc5\xa1el s sti\xc5\xa1kimi sobrati v navzkri\xc5\xbeje in bil relegiran v cistercijanski samostan v Schlierbach na Gornjem Avstrijskem. Tu je dovr\xc5\xa1il spis o cerkvenem pravu, od\xc5\xa1el v lilienfeldski samostan na Dunaj, da svoje delo natisne, in prosil Kaunitza za kako stolico cerkvenega prava. Kaunitz je predlagal septembra 1781 Jo\xc5\xbeefu II., naj bi dal Kuraltu na kaki univerzi stolico kanonskega prava, za\xc4\x8dasno pa, da bi mogel dovr\xc5\xa1iti svoje delo, bi ga lahko rabili pri cenzurni komisiji. Kuraltovo delo je po Kaunitzevi sodbi temeljito in odkrito ter zlasti primerno, da doka\xc5\xbee javnosti vzroke in pravi\xc4\x8dnost vseh \xc5\xbee izdanih in bodo\xc4\x8dih odredb v cerkvenih stvareh, tudi zavra\xc4\x8da vse predsodke o jo\xc5\xbeefinskih reformah in zato naj bi se Kuraltu zagotovilo bivanje na Dunaju. Kuralta zasledujejo zaradi tega, ker sumijo, da bo zagovarjal v svojem delu druga na\xc4\x8dela, kakor so med menihi splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena._NEWLINE_Jo\xc5\xbeef II. je Kaunitzev predlog odklonil, vendar je iz\xc5\xa1lo Kuraltovo delo, ki vsebuje obrambo jo\xc5\xbeefinskih cerkvenih naredb, 1781 na Dunaju: Genuina totius iurisprudentiae sacrae principia nova, concinna, facilique methodo pertractata in leto pozneje nem\xc5\xa1ki prevod A. Kreila: Rechte Grunds\xc3\xa4tze d. ganzen Kirchenrechtsgelehrsamkeit (2 Thle, Wien 1782)._NEWLINE_Kdaj se je vrnil Kuralt v Sti\xc4\x8dno, ni znano, septembra 1782 je bil \xc5\xa1e v Schlierbachu (podatki p. Edmunda Spreitza), ob razpustu sti\xc5\xa1kega samostana leta 1784 je bil bibliotekar in je bival morda nekaj \xc4\x8dasa na Sapu pri \xc5\xa0marju, kjer je pou\xc4\x8deval po ustnem izro\xc4\x8dilu beli menih p. Robert mladega M. Kra\xc4\x8dmana v orglanju. Decembra leta 1784 je bil zopet v Schlierbachu. V Linzu je izdal 1793 Praktische Religion Jesu Christi zur Bef\xc3\xb6rderung des Christenthums \xe2\x80\xa6 (COBISS) (tudi digitalizirano).'