b'\n_START_ARTICLE_\nInterferenca\n_START_SECTION_\nOpti\xc4\x8dna interferenca\n_START_PARAGRAPH_\nInterferen\xc4\x8dni pojav pri svetlobi je te\xc5\xbeko opazovati zaradi kratke valovne dol\xc5\xbeine (vidna svetloba ima valovno dol\xc5\xbeino 400 - 700 nm)._NEWLINE_Prvi je pojav opti\xc4\x8dne interference pokazal Thomas Young leta 1801. Pokazal je, da svetloba, ki vpade na dve vzporedni re\xc5\xbei, interferira. Na zaslonu tako nastane vzorec, sestavljen iz oja\xc4\x8ditev in oslabitev. Sicer pa navadno za doseganje koherentnega izvora svetlobe uporabimo laser, ki ima to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno valovno dol\xc5\xbeino in polarizacijo. Svetlobni curek usmerimo na re\xc5\xbei, ki slu\xc5\xbeita kot razdelilnik. Pred izumom laserja so uporabljali svetilke z natrijevimi ali \xc5\xbeivosrebrnimi parami, saj so za ta elementa zna\xc4\x8dilne ozke spektralne \xc4\x8drte, ki prav tako omogo\xc4\x8dajo interferenco.\n_START_SECTION_\nOpti\xc4\x8dna interferometrija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1801 je Young z uporabo dvojne re\xc5\xbee dosegel interferenco. To je slu\xc5\xbeilo kot mo\xc4\x8dan dokaz v prid valovne narave svetlobe. Z interferenco je Young izmeril tudi valovne dol\xc5\xbeine razli\xc4\x8dnih barv vidnega spektra._NEWLINE_Na podlagi rezultatov Michelson-Morleyjevega poskusa, ki za svoje delovanje uporablja interferenco dveh laserskih snopov, so ovrgli obstoj etra in potrdili Einsteinovo splo\xc5\xa1no teorijo relativnosti._NEWLINE_Interferenca je slu\xc5\xbeila tudi pri definiciji in kalibraciji dol\xc5\xbeinskih standardov. Leta 1960 je bil meter v novem SI sistemu definiran kot 1 650 763,73 valovnih dol\xc5\xbein oran\xc5\xbeno-rde\xc4\x8de emisijske \xc4\x8drte v elektromagnetnem spektru kriptona 86 v vakuumu. Leta 1983 so definicijo metra nadomestili z razdaljo, ki jo prepotuje svetloba v vakuumu v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasovnem intervalu._NEWLINE_Interferometrija se danes uporablja za to\xc4\x8dne meritve razdalj in dolo\xc4\x8danje kristalnih struktur. Uporablja se tudi za testiranje opti\xc4\x8dnih komponent.\n_START_SECTION_\nRadijska interferometrija\n_START_PARAGRAPH_\nRadijska interferometrija se uporablja v astronomiji. Niz paraboli\xc4\x8dnih kro\xc5\xbenikov ali anten postavijo na na\xc4\x8din, ki omogo\xc4\x8di medsebojno interferenco signalov. S tem se signal oja\xc4\x8da in izbolj\xc5\xa1a lo\xc4\x8dljivost signala.\n_START_SECTION_\nAkusti\xc4\x8dna interferometrija\n_START_PARAGRAPH_\nAkusti\xc4\x8dni interferometer je in\xc5\xa1trument za merjenje fizikalnih zna\xc4\x8dilnosti zvo\xc4\x8dnih valovanj v plinu ali kapljevini. Uporablja se za merjenje hitrosti, valovne dol\xc5\xbeine in absorpcije zvo\xc4\x8dnih valovanj.'