b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Danijela, Celje\n_START_SECTION_\nKapela \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nKapela predstavljala zakladnico slikarskih in kamnose\xc5\xa1kih del povezanih z rodbino Celjskih grofov. Je zelo kvalitetna arhitektura klasi\xc4\x8dne gotike. Prostor je enoten, vzdol\xc5\xbeno zasnovan, tristrano zaklju\xc4\x8den, s termi \xc5\xa1ilastolo\xc4\x8dnimi okni, s \xc5\xa1tirimi polami kri\xc5\xbenega oboka in bogatim kamnose\xc5\xa1kim okrasjem: slu\xc5\xbeniki, bogatimi konzolami in kamnitimi baldahini ob stenah. Ob straneh so v stenah \xc5\xa1tiri ni\xc5\xa1e obrobljene s kamnose\xc5\xa1kim okrasjem, krabami in fialami. Ob vhodu so molilni pulti in klopi. Ob velikem oltarju sta bili menzi, nad njima pa freske. Za ni\xc5\xa1ama je izklesan sedile (v steno poglobljena omara z odstavno polico in petimi kovanimi vratci, za katerimi je prosto za ma\xc5\xa1no posodje). Kamnose\xc5\xa1ko okrasje je filigransko izdelano. Nad temi se v vi\xc5\xa1ini okoli tri metre nahaja niz figuralnih konzol iz 17. stoletja s kipi apostolov in Marijo Salomo in Marijo Kleopovo. Nad svetniki so klesane fiale. Na konzolah so motivi iz srednjeve\xc5\xa1ke knjige o \xc5\xbeivalih, in sicer: krilata morska deklica, krilata fantazijska figura, pelikan z mladi\xc4\x8di, poprsje angela, s trto obrasla glava \xc5\xbeenske, dve novej\xc5\xa1i geometri\xc4\x8dni konzoli, golobradi obraz, \xc4\x8depe\xc4\x8di angel, noj z mladi\xc4\x8dema, \xc5\xbeena s pti\xc4\x8djim trupom, kle\xc4\x8de\xc4\x8di golobradec, kle\xc4\x8de\xc4\x8di menih in poprsje lete\xc4\x8dega angela (vrstni red od leve proti desni). Gre za zahtevno ikonografijo, ki ni enozna\xc4\x8dna. Prvotno je bila kapela poslikana od vrha do tal. Ohranjene so le freske na stropu: prestol milosti, Bog O\xc4\x8de na prestolu, ob njem je Sveti Duh kot bel golob in razni simboli evangelistov, cerkveni o\xc4\x8detje, z Arma Christi. Na oltarju stoji gotska pieta (okoli 1415), tudi delo salzbur\xc5\xa1kih mojstrov, in velja za eno najlep\xc5\xa1ih v tem prostoru. Vitra\xc5\xbei so novej\xc5\xa1i in so delo Staneta Kregarja.\n_START_SECTION_\nCerkvena ladja in prezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nV gotskem slogu iz 15. stoletja sta poslikana strop glavne cerkvene ladje in dolgi kor. V enem od sklepnikov kri\xc5\xbenorebrastega oboka prezbiterija se nahaja grb Celjskih grofov._NEWLINE_Do sredine 16. stoletja je bila cerkev ve\xc4\x8dkrat prezidana in dobila sedanjo obliko. Povi\xc5\xa1ali so stranski ladji do vi\xc5\xa1ine srednje, v baroku pa dodali \xc5\xa1e dve stranski kapeli. Bene\xc5\xa1ki glavni oltar je iz leta 1743. Stranski oltar svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija je bil prizidan v baroku leta 1743. Oltar je izdelal baro\xc4\x8dni mojster Ferdinand Gallo leta 1769. Prezbiterij so uredili po na\xc4\x8drtih arhitekta Zazule._NEWLINE_Starej\xc5\xa1e freske v prezbiteriju so prenovljene, najstarej\xc5\xa1i je fragment s Kristusom iz sredine 14. stoletja. Posebnost so slab\xc5\xa1e ohranjeni prizori s pohodom in poklonom svetih Treh kraljev. Strokovnjaki to pripisujejo krogu umetnikov iz Sela v Prekmurju (1410). Ob koncu 15. stoletja je del stare freske prekrila novej\xc5\xa1a z motivom Marijine smrti, vnebovzetja in kronanja v nebesih. Te freske pripisujejo Pisanemu mojstru iz Istre in drugim freskantom._NEWLINE_Del cerkvenih poslikav je izdelal Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Jelov\xc5\xa1ek (okoli 1743), vendar so jih konec 19. stoletja med regotizacijo cerkve uni\xc4\x8dili.  Pri\xc5\xbenico je izdelal Mihael Rosenberger leta 1851. Cerkev so po letu 1858 regotizirali._NEWLINE_Ob prenovi jeseni leta 1963 so v cerkev in kapelo \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje dodali barvna okna po na\xc4\x8drtih Staneta Kregarja._NEWLINE_V cerkev in zunanje stene je vzidanih ve\xc4\x8d srednjeve\xc5\xa1kih in renesan\xc4\x8dnih nagrobnikov iz 15., 16. in 17. stoletja. Pred glavnim vhodom v cerkev so leta 1996 odkrili spomenik bla\xc5\xbeenemu \xc5\xa1kofu Antonu Martinu Slom\xc5\xa1ku, delo kiparke Karle Bulovec, odlitek pa je izdelal Momo Vukovi\xc4\x87.'