b'\n_START_ARTICLE_\nApollo 1\n_START_SECTION_\nCilji odprave\n_START_PARAGRAPH_\nAS-204 naj bi bil prvi polet s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko Komandnega in Servisnega modula (CSM) na Zemljin tir s pomo\xc4\x8djo rakete nosilke Saturn IB. CM-012 Komandni modul Apolla 1 je bila konstrukcija Block I za vesoljski polet, vendar ne za Luno ker ni imel potrebne spajalne opreme._NEWLINE_Za Apollom 1 sta bili na\xc4\x8drtovana \xc5\xa1e dva poleta Apolla poleti in pozno jeseni 1967. Prva odprava bi ponesla Block II Komandno-servisnega modula v raketi Saturn IB skupaj z Lunarnim modulom na drugi raketi Saturn IB. Obe raketi bi se dvignili na nizek Zemljin tir, kjer bi se CSM in LM sre\xc4\x8dala in spojila. Druga odprava bi ponesla skupaj CSM in LM na raketi nosilki Saturn V na visok Zemljin tir. Obe odpravi so preklicali zaradi po\xc5\xbeara Apolla 1, vendar so ju izpeljali na nekoliko druga\xc4\x8den na\xc4\x8din v odpravah Apollo 7, Apollo 8 in Apollo 9._NEWLINE_Odpravo AS-204 so na\xc4\x8drtovali za prvo \xc4\x8detrtino 1967, saj so zamudili ciljni datum za zadnjo \xc4\x8detrtino 1966. S poletom bi preskusili\xc2\xa0\xc2\xbbstartne operacije, sledenje s povr\xc5\xa1ja in nadzorne zmo\xc5\xbenosti, ter delovanje izstrelitvenega sistema Apollo-Saturn\xc2\xab. Trajal bi do dva tedna, kar je bilo odvisno od tega kako bi ladja delovala. Grissom je sklenil obdr\xc5\xbeati AS-204 na tiru celih 14 dni, \xc4\x8de bi bilo mo\xc5\xbeno.'