b'\n_START_ARTICLE_\nMojster Eckhart\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nEckhart je bil verjetno rojen v vasi Tambach, v bli\xc5\xbeini mesta Gotha, v De\xc5\xbeelni grofiji Turingija, nekje med 1250 in 1260. Prej je veljalo, da je bil rojen v plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini lastnikov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, vendar to izvira iz napa\xc4\x8dne razlage arhiva iz tistega obdobja. V resnici je malo znanega o njegovi dru\xc5\xbeini in njegovem za\xc4\x8detku \xc5\xbeivljenja. Njegovo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ime je Eckhart, njegov priimek pa von Hoccheim, iz Hoccheima._NEWLINE_Eckhart se je pridru\xc5\xbeil dominikancem v Erfurtu, verjetno ko je bil star okoli osemnajst let in se domneva, da je \xc5\xa1tudiral v K\xc3\xb6lnu. Morda je tudi \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Parizu, pred ali po njegovem \xc4\x8dasu v K\xc3\xb6lnu._NEWLINE_Prvi trdni dokazi za njegovo \xc5\xbeivljenje so, ko 18. aprila 1294, ko je s pridigo opravil baklaverat oziroma diplomiral na temo Lombardovih Sentenc. Z uspe\xc5\xa1nim zagovorom diplome (in kan\xc4\x8dkom plemi\xc5\xa1kega porekla) mu je bil zaupan poklic opata v Erfurtu in provinciala za Turingijo. zagotovilo mesto V poznih 1294, je bil Eckhart tudi v Turingiji. Njegovo prvo delo v maternem jeziku je bilo\xc2\xa0\xc2\xbbRazgovori o pou\xc4\x8devanju\xc2\xab\xc2\xa0(Reden der Unterweisung) , vrsta navodil za dominikanske novice, ki so se odlo\xc4\x8dali za meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. Leta 1302 je bil poslan v Pariz. Tam je ostal do 1303. Kratka Pari\xc5\xa1ka vpra\xc5\xa1anja izvirajo iz tega \xc4\x8dasa._NEWLINE_V poznih 1303 se je Eckhart vrnil v Erfurt. Tako je bil kot provincial odgovoren za sedemin\xc5\xa1tirideset samostanov v tej regiji. Na njegovo vodenje in delo so za\xc4\x8deli leteti razni o\xc4\x8ditki, ki pa jih je (\xc5\xa1e) zlahka zavrnil. Mojster domninikanskega reda Ajmerik iz Piacenze imenoval za generalnega in\xc5\xa1pektorja pristojnega za \xc4\x8ce\xc5\xa1ko z nalogo, da v red spravi tamkaj\xc5\xa1nje samostane. Do leta 1311 je bil \xc5\xa1e provincial Sa\xc5\xa1ke, ki je upravno pokrivala skoraj celotno severno Nem\xc4\x8dijo. Na Sa\xc5\xa1kem ustanovil tri samostane za \xc5\xbeenske._NEWLINE_Na sinodi v Neaplju je bil dne 14. maja, 1311 je bil imenovan za profesorja na Pari\xc5\xa1ki univerzi. Biti \xc4\x8dastno povabljen nazaj v Pariz kot magister je bil velik privilegij, katerega je imel prej le Toma\xc5\xbe Akvinski. Eckhart je ostal v Parizu dve \xc5\xa1olski leti, do poletja 1313, in je \xc5\xbeivel v isti hi\xc5\xa1i, kot protitempljarski inkvizitor Vilijem Pari\xc5\xa1ki._NEWLINE_Nato pa sledi dolgo obdobje, za katerega je znano le, da je pre\xc5\xbeivel del \xc4\x8dasa v Strasbourgu. Ni zanesljivih podatkov, kaj je tam po\xc4\x8del, zdi pa se da se je predvsem ukvarjal z duhovnim vodstvom in pridiganjem v dominikanskih samostanih._NEWLINE_Odlomek neke kronike iz leta 1320, v veljavi v rokopisu govori o Eckhartu, priorja opatije v Frankfurtu, ki je bil osumljen krivoverstva. Nenavadno bi bilo, da bi bil \xc4\x8dlovek, ki je bil obsojen krivoverstva imenovan za u\xc4\x8ditelja v eni izmed najbolj znanih \xc5\xa1ol v redu. Njegov nenavaden slog pou\xc4\x8devanja pa bi lahko vzeli pod drobnogled \xc5\xbee njegovi fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskih nasprotniki, ki jih je z dominikanci vezalo intelektualno rivalstvo._NEWLINE_Leta 1320 ga je k\xc3\xb6lnski nad\xc5\xa1kof Henrik iz Virneburga obto\xc5\xbeil herezije. Izmikanje ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de, ko je leta 1329 je Janez XXII. v buli In Agro Dominico v tezah obsodil Mojstrova u\xc4\x8denja za krivoverska. Dve leti pred sodbo je Mojster Eckhart izginil in do \xc4\x8dasa izreka sodbe verjetno umrl. Dominikanski meni\xc5\xa1ki red si danes prizadeva za popolno rehabilitacijo obsojenih tez in za razglasitev Mojstra Eckharta kot bla\xc5\xbeenega.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov opus lahko razdelimo na teolo\xc5\xa1ki del namenjen izvedencem v teologiji in pridigarskega namenjen \xc4\x8dlanom dominikanskega reda. Teolo\xc5\xa1ke razprave je pisal v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, skozi zgodovino se je ohranilo le malo teh razprav. \xc5\xa0ir\xc5\xa1i dominikanski skupnosti je namenjal pridige v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki so najpomembnej\xc5\xa1i ohranjeni vir njegovih idej.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\nEckhart je eden izmed najbolj vplivnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih novoplatonistov\xc2\xa0 13. stoletja, nadaljevalcev tradicije zgodnjih novoplatonistov Psevdo-Dionizija in Prokla \xc2\xa0iz 5. stoletja. Kljub obsodbi so dominikanci in kartuzijani nadaljevali z branjem njegovih del. do poznega srednjega veka. Neposredno je vplival na Nikolaja Kuzanskega, ki je zbral njegova dela, velik vpliv pa ima tudi na porensko misti\xc4\x8dno \xc5\xa1olo Prijatelji Boga s predstavnikoma Janezom Taulerjem in Henrikom Suzonom.'