b'\n_START_ARTICLE_\nDravograd\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Dravograd le\xc5\xbei na soto\xc4\x8dju rek Drave, Me\xc5\xbee in Mislinje na nadmorski vi\xc5\xa1ini 362 m, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja, vsekana v strmo je\xc5\xbeo, pa na 346 m. Skozi mesto te\xc4\x8deta dve glavni cesti: pomembnej\xc5\xa1a pride iz opu\xc5\xa1\xc4\x8denega mejnega prehoda Vi\xc4\x8d, ki je oddaljen le dobre 3,5 km in se nadaljuje v smeri Maribora, druga pa od tu proti Slovenj Gradcu. Skozi ju\xc5\xbeno obrobje mesta te\xc4\x8de \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Maribor-Prevalje-Celovec. Proga Dravograd-Oti\xc5\xa1ki Vrh je ostanek leta 1899 zgrajene in leta 1968 odstranjene proge proti Velenju. Odstranjena pa je bila tudi proga proti Labotni\xc5\xa1ki dolini (1964)._NEWLINE_Naselje se nahaja na obeh bregovih Drave. Starej\xc5\xa1i del le\xc5\xbei na pleistocenski terasi na orografsko levem bregu in je sestavljen iz zaselkov Pod gradom in Robindvor, na desnem bregu pa sta zaselek na Me\xc5\xbei in Brod, kjer stoji cestni most, ki zdru\xc5\xbeuje mesto. Pred izgradnjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge je bilo na Brodu pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za splave in \xc5\xa1ajke. V bli\xc5\xbeini cestnega mostu \xc5\xa1e stojijo ostanki starega mostu po katerem je tekla \xc5\xbeeleznica proti Labotni\xc5\xa1ki dolini._NEWLINE_Dravograd obkro\xc5\xbeajo hribi: proti severu Ko\xc5\xa1enjak, proti zahodu Strojna, proti vzhodu se za\xc4\x8denja Pohorje.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKraj je bil obljuden \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih, saj je na tem mestu Dravo pre\xc4\x8dkala cesta iz Colatia in se razcepila proti Dravski in Labotski dolini. Prvi lastniki obmo\xc4\x8dja so bili Spanheimi, za njimi pa \xc5\xa1entpavelski benediktinski samostan iz Koro\xc5\xa1ke (ustanovljen leta 1091). Dravograjski gospodje (Ortolf Tru\xc5\xa1enjski) so na samostanskem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du postavili grad, ki je omenjen leta 1177 kot castrum Trahburck.  Tu se je razvila sejemska vas, zgradil pa se je tudi most, ki je prispeval k razvoju kraja._NEWLINE_Leta 1185 se \xc5\xbee omenja kot trg. Med letoma 1193 in 1220 se dana\xc5\xa1nji Dravograd omenja kot urbem forum Traberch, torej kot grajski trg. V kraju sta se razvijali obrt in trgovina (sol in les), zaradi prehoda skozi trg in prek reke so pobirali mitnino in mostnino in pa brodarino. Trg je bil utrjen, vstop vanj je bil skozi dvoje vrat. Dravograd nikoli v zgodovini ni postal mesto vse do 22. decembra 2005. _NEWLINE_Dravograd so ogro\xc5\xbeali Turki in ogrska vojska. V 16. stoletju se je ve\xc4\x8dina prebivalcev odlo\xc4\x8dila za protestantsko vero. _NEWLINE_Sredi 17. stoletja je bilo znotraj obzidja in v okolici \xc5\xbee 70 hi\xc5\xa1 in pribli\xc5\xbeno 450 prebivalcev.  Leta 1782 je grad prevzel verski sklad (Religionsfond), leta 1846 ga je zapustil zadnji lastnik, posestnik Dumreicher in za\xc4\x8del je propadati. _NEWLINE_V 18. in 19. stoletju so reforme in industrijska revolucija prinesli precej sprememb. Pojavila so je prva industrija, po letu 1848 je Dravograd dobil lastno ob\xc4\x8dino. Leta 1863 je bila dokon\xc4\x8dana \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Maribor \xe2\x80\x93 Dravograd \xe2\x80\x93 Celovec, nato pa \xc5\xa1e odcepa proti Vol\xc5\xa1perku (Wolfsbergu) in Celju. Dravograd je postal pomembno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko in cestno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de z velikim re\xc4\x8dnim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_Po bojih za severno mejo je bil Dravograd dokon\xc4\x8dno vklju\xc4\x8den v kraljevino SHS. Tudi v 2. svetovni vojni Dravogradu, kot obmejnemu naselju, ni bilo prizaneseno._NEWLINE_Tik pod naseljem je bila v letih med 1941, ko so jo za\xc4\x8deli graditi Nemci za potrebe voja\xc5\xa1ke industrije, do 1944 zgrajena hidroelektrarna Dravograd. Aprila 1945 je bila v bombardiranju po\xc5\xa1kodovana, dokon\xc4\x8dno obnovljena pa leta 1955.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev sv. Vida, Dravograd je bila zgrajena med letoma 1167 in 1171. Prvi\xc4\x8d je omenjena leta 1177. Pri njej je bil ustanovljen kapitelj leta 1218. Leta 1237 je postala sede\xc5\xbe pra\xc5\xbeupnije, leta 1245 pa povzdignjena v pro\xc5\xa1tijo. Zgradba ima romansko zasnovo, pravokotno ladjo in zvonik. Tega so v pozni renesansi dvignili. Prezbiterij je pravokoten, prvotni raven strop ladje so leta 1600 obokali s pali\xc4\x8dasto profilacijo._NEWLINE_Razvalina gradu Dravograd  _NEWLINE_Razvalina gradu Puk\xc5\xa1tanj v Bukovju  _NEWLINE_Baro\xc4\x8dni dvorec v Bukovju   z muzejsko zbirko iz osamosvojitvene vojne, stalno razstavo o baronih Kometrih ter ob\xc4\x8dasnimi razstavami._NEWLINE_Cerkev sv. Janeza Evangelista so zgradili, ko je cerkev Svetega Vida postala premajhna. Je sicer poznogotska arhitektura, ki pa je bila v 16. stoletju predelana. Leta 1386 so vanjo prenesli kapiteljski in \xc5\xbeupnijski sede\xc5\xbe. Cerkev je v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov pogorela. Kasneje so jo na novo pozidali._NEWLINE_Staro mestno jedro s prvotno srednjeve\xc5\xa1ko podobo._NEWLINE_Muzejska zbirka v kleti ob\xc4\x8dinske uprave v kateri so ohranjeni gestapovski zapori. O tem pri\xc4\x8da tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Ribi\xc5\xa1ki muzej v Ribi\xc5\xa1kem domu._NEWLINE_\xc4\x8crne\xc5\xa1ko jezero (tudi Dravograjsko jezero) je akumulacijsko jezero nad hidroelektrarno Dravograd (glej tudi \xc4\x8crne\xc4\x8de). Je pomembno naravovarstveno obmo\xc4\x8dje vklju\xc4\x8deno v Naturo 2000._NEWLINE_Proti severu se razprostira krajinski park Ko\xc5\xa1enjak \xe2\x80\x93 Velka. Pri\xc4\x8denja se takoj nad mestom pri starem gradu in sega preko Ojstrice in Gori\xc5\xa1kega Vrha do Ko\xc5\xa1enjaka, ki je najvi\xc5\xa1ji vrh ob\xc4\x8dine in Kobanskega.'