b"\n_START_ARTICLE_\nOriana Fallaci\n_START_SECTION_\nOdporni\xc5\xa1ko gibanje\n_START_PARAGRAPH_\nFallaci se je rodila v Firencah v Italiji 29. junija 1929. Njen o\xc4\x8de Edoardo Fallaci je bil politi\xc4\x8dni aktivist, ki se je boril za kon\xc4\x8danje fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne diktature. Med drugo svetovno vojno se je kljub mladosti pridru\xc5\xbeila italijanskemu antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnemu gibanju Giustizia e Libert\xc3\xa0, delu Resistenza. Kasneje je prejela certifikat za udele\xc5\xbebo v partizanih od italijanske vojske.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek novinarske kariere\n_START_PARAGRAPH_\nFallaci je za\xc4\x8dela svojo novinarsko kariero \xc5\xa1e kot najstnica, ko je postala posebna poro\xc4\x8devalka za italijanski \xc4\x8dasopis Il mattino dell'Italia centrale leta 1946. V za\xc4\x8detku leta 1967 je delala kot vojna poro\xc4\x8devalka iz Vietnama, indijsko-pakistanske vojne, srednjega vzhoda in ju\xc5\xbene Amerike.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0estdeseta leta\n_START_PARAGRAPH_\nMnogo let je bila Fallacijeva posebna poro\xc4\x8devalka za politi\xc4\x8dno revijo L'Europeo in je pisala za mnogo vodilnih \xc4\x8dasopisih. Med Tlatelolco pokolom pred poletnimi olimpijskimi igrami 1968 je bila Fallacijeva trikrat ustreljena, nato so jo Mehi\xc5\xa1ke varnostne sile za lase vlekli navzdol po stopnicah in jo pustili da umre. Zaradi tega so se ji Mehi\xc4\x8dani zamerili, kar je ve\xc4\x8dkrat izrazila tudi kasneje. _NEWLINE_Imigrantske demonstracije v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah v zadnjih nekaj mesecih so se ji zagnusile, \xc5\xa1e posebej ko so protestniki razvili mehi\xc5\xa1ko zastavo. \xe2\x80\x9cNe ljubim Mehi\xc4\x8danov\xe2\x80\x9d, je dejala Fallacijeva in se spomnila grdega ravnanja mehi\xc5\xa1ke policije leta 1968. \xe2\x80\x9c\xc4\x8ce bi mi na glavi dr\xc5\xbeali pi\xc5\xa1tolo in rekli izberite slab\xc5\xa1ega med Muslimani in Mehi\xc4\x8dani bi za trenutek oklevala. Potem bi izbrala Muslimane, ker so mi razbili jajca .\n_START_SECTION_\nSedemdeseta leta\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku sedemdesetih let je Fallacijeva imela razmerje z enim od svojih intervjuvancev, Alexandrosom Panagoulisom, ki je bil leta 1967 del gr\xc5\xa1kega odpora proti diktaturi in nato ujet, mu\xc4\x8den in zaprt. Panagoulis je umrl leta 1976 v kontroverznih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah v prometni nesre\xc4\x8di. Fallacijeva je v svoji knjigi Un Uomo (\xc4\x8clovek), ki je bila napisana po Panagouliusovemu \xc5\xbeivljeju trdila, da je Panagoulisa umorila gr\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka hunta._NEWLINE__NEWLINE_Med intervjujem z Kissingerjem leta 1972 je Kissinger rekel, da je bila Vietnamska vojna nepotrebna.  Kissinger je kasneje napisal, da je to bil\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj katastrofalen pogovor s katerimkoli predstavnikom medijev\xc2\xab\xc2\xa0._NEWLINE_Med intervjujem Homeinija leta 1979, ga je naslovila\xc2\xa0\xc2\xbbtiran\xc2\xab\xc2\xa0in se uspela osvoboditi \xc5\xbeenskega muslimanskega pokrivala \xc4\x8dadorja:_NEWLINE_Oriana Fallaci: \xc5\xa0e vedno vas moram vpra\xc5\xa1ati mnogo stvari. O \xc4\x8dadorju na primer, ki sem ga morala oble\xc4\x8di, da sem pri\xc5\xa1la k vam za intervju in ki ga morajo imeti Iranke. [...] Ne mislim samo na obleko, temve\xc4\x8d tudi na to, kar predstavlja, mislim na apartheid iranskih \xc5\xbeensk, da ne morejo delati skupaj z \xc5\xbeenskami, ne morejo plavati v morju ali v bazenu skupaj z mo\xc5\xa1kimi. Vse morajo delati posebej oble\xc4\x8dene v\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dador\xc2\xab. Mimogrede, kako lahko plava\xc5\xa1 v\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dadorju\xc2\xab?_NEWLINE_Ruhulah Homeini: Ni\xc4\x8d od tega se ne ti\xc4\x8de vas, na\xc5\xa1e navade se ne ti\xc4\x8dejo vas. \xc4\x8ce vam ni v\xc5\xa1e\xc4\x8d islamska obleka jo niste dol\xc5\xbeni nositi, ker je za mlada dekleta in spo\xc5\xa1tovane gospe. Oriana Fallaci: To je zelo lepo od vas, Imam, ker ste mi to povedali, bom nemudoma slekla s sebe to srednjeve\xc5\xa1ko cunjo. Tukaj! .\n_START_SECTION_\nKot umetnica\n_START_PARAGRAPH_\nOriana Fallaci je ustvarjala tudi kot umetnica pod imenom Beulah Gordon.\n_START_SECTION_\nUpokojitev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivela je v New Yorku, predavala je na Univerzi v Chicagu, na Yale Univerzi, Harvard Univerzi in Columbia Univerzi.\n_START_SECTION_\nPo 9/11\n_START_PARAGRAPH_\nPo teroristi\xc4\x8dnih napadih na ZDA 11. Septembra 2001 je Fallacijeva napisala tri kriti\xc4\x8dne knjige o islamskih teroristih in islamu na splo\xc5\xa1no ter v knjigah in intervjujih opozarjala, da je bila Evropa preve\xc4\x8d strpna do Muslimanov. Prva knjiga je bila Bes in ponos (sprva \xc5\xa1tiristranski \xc4\x8dlanek v Corriere della Sera, najve\xc4\x8djem nacionalnem \xc4\x8dasniku v Italiji). V intervjuju za Wall Street Journal leta 2005 je povedala, da Evropa ni ve\xc4\x8d Evropa, temve\xc4\x8d \xe2\x80\x9cEurabia\xe2\x80\x9d. \xe2\x80\x9eBes in ponos\xe2\x80\x9d ter \xe2\x80\x9eThe Force of Reason\xe2\x80\x9d sta obe postali najbolj prodajni knjigi._NEWLINE_Njene knjige so bile prevedene v 21. Jezikov, vklju\xc4\x8dno z angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino, polj\xc5\xa1\xc4\x8dino, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino, hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, romun\xc5\xa1\xc4\x8dino, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, srb\xc5\xa1\xc4\x8dino, perzij\xc5\xa1\xc4\x8dino, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, dan\xc5\xa1\xc4\x8dino in bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nFallacijeva je umrla 15. septembra 2006 v rodnih Firencah zaradi raka. Celo \xc5\xbeivljenje je bila strastna kadilka, vendar je zaradi raka krivila svoje bivanje v Kuvajtu leta 1991, ko je Saddam Hussein odlo\xc4\x8dil, da so za\xc5\xbegali naftna polja. Upepeljena je bila na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Cimitero Evangelico degli Allori v Florencah poleg dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov in napisana poleg Alexandrosa Panagoulisa, njenega \xc5\xbeivljenjskega prijatelja.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nOriana Fallaci je dvakrat prejela nagrado St. Vincent za novinarstvo (1967, 1971), kot tudi nagrado Bancarella (1970) za \xe2\x80\x9cNothing, and So Be It\xe2\x80\x9d, nagrado Viareggio (1979) za knjigo Un uomo: Romanzo in Prix Antibes, 1993, za Inshallah. Prejela je doktorat od Columbia College v Chicagu._NEWLINE_30. novembra 2005 je v New Yorku prejela priznanje Annie Taylor za pogum od \xe2\x80\x9eCenter for the Study of Popular Culture\xe2\x80\x9d. Nagrajena je bila za \xe2\x80\x9cherojstvo in vrednote\xe2\x80\x9d pri borbi proti islamskemu fa\xc5\xa1izmu. Opisali so jo kot \xe2\x80\x9eGeneral v borbi za svobodo\xe2\x80\x9d. Prejela je tudi nagrado Jan Karski Eagle._NEWLINE_Italijanski predsednik Carlo Azeglio Ciampi je Oriano Fallaci 14. 12. 2005 nagradil z zlato medaljo za kulturni prispevek (Benemerita della Cultura). Zdravstveno stanje ji ni omogo\xc4\x8dalo, da bi se udele\xc5\xbeila podelitve nagrade. Leta 2010 je dobila posthumano spominsko nagrado America od Italy-USA Foundation.\n_START_SECTION_\nKontroverznost\n_START_PARAGRAPH_\nFallacijeva je dobila mnogo javne pozornosti zaradi njenega kontroverznega pisanja o islamu in evropskih muslimanih. Pozitivne in negativne kritike so bile objavljene v italijanskih \xc4\x8dasopisih (med drugim La Repubblica in Corriere della Sera). Podprl jo je tudi David Holcberg pri Ayn Rand Institute._NEWLINE_Fallacijine knjige so se v Italiji prodale v ve\xc4\x8d kot milijon izvodih ._NEWLINE_Ve\xc4\x8dkrat so jo muslimani to\xc5\xbeili zaradi njenega pisanja. Leta 2002 jo je to\xc5\xbeil Islamski center v \xc5\xa0vici in \xc5\xa1e nekateri drugi zaradi rasizma v knjigi Bes in ponos. \xc5\xa0vicarsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de jo je obsodilo in prosilo italijansko dr\xc5\xbeavo za izro\xc4\x8ditev ali njeno obsodbo. Italijanski minister za pravosodje Roberto Castelli je zavrnil pro\xc5\xa1njo na ozemlju Italije zaradi varovanja svobode govora ._NEWLINE_V Franciji so arabski muslimani, organizacije, kot je Ligue des Droits de l'Homme, za\xc4\x8deli pregon proti Oriani Fallaci zaradi knjige Bes in ponos in druge knjige The Force of Reason (La Rage et l'Orgueil in La Force de la Raison v francoski izdaji) zaradi \xe2\x80\x9enapadalnosti do islama\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9erasizma\xe2\x80\x9d. 27. avgusta 2005 je imela Fallacijeva privatno avienco z [[Pape\xc5\xbe Benedikt XVI. | Pape\xc5\xbeem Benediktom XVI.]]. \xc4\x8ceprav ateistka, je Fallacijeva imela veliko spo\xc5\xa1tovanje do pape\xc5\xbea. \xc4\x8ceprav je bila ateistka, se je v knjigi The Force of Reason izrekla za kristjanko ."