b'\n_START_ARTICLE_\nSkupinsko postopno gospodarjenje\n_START_SECTION_\nIzbira gospodarjenja\n_START_PARAGRAPH_\nVelik vpliv na izbiro gospodarjenja z gozdom ima kakovost rasti\xc5\xa1\xc4\x8da. Rasti\xc5\xa1\xc4\x8de je opredeljeno,kot skupek klimatskih, edafskih (talnih) in biolo\xc5\xa1kih vplivov na rast drevja. V splo\xc5\xa1nem drevesa na kakovostnih rasti\xc5\xa1\xc4\x8dih dosegajo dolo\xc4\x8dene premere in vi\xc5\xa1ine prej, kot na nekakovostnih. V posameznih primerih, ko imamo opraviti z genetsko slabo populacijo dreves (slabo seme) pa rasti\xc5\xa1\xc4\x8de ni odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8di dejavnik dol\xc5\xbeine proizvodne dobe dreves. Proizvodna doba je obdobje, v katerem drevo priraste do dimenzij, ko se ga ekonomsko spla\xc4\x8da posekati. \xc4\x8ce zavla\xc4\x8dujemo, tvegamo, da bo les razvrednoten zaradi starostnih pojavov in vplivov oku\xc5\xbeb s patogenimi glivami in insekti. \xc4\x8ce smo prezgodnji, nismo izkoristili maksimalnega prirastnega potenciala dreves.\n_START_SECTION_\nTehnika SPG\n_START_PARAGRAPH_\nS se\xc4\x8dnjo za\xc4\x8dnemo v gozdu, kjer je drevje se\xc4\x8dno zrelo. SPG je zelo primerno za razmere, kjer je ve\xc4\x8dja povr\xc5\xa1ina gozda razdrobljena na ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih povr\xc5\xa1inic, ki se medsebojno razlikujejo po starosti drevja ali pa po kakovosti rasti\xc5\xa1\xc4\x8da. Nekje je lahko denimo skupina drevja mlaj\xc5\xa1a ( fiziolo\xc5\xa1ka ali dejanska starost) in v povpre\xc4\x8dju vi\xc5\xa1ja, kot drugje, kjer je drevje dejansko starej\xc5\xa1e toda ni\xc5\xbeje, ker je rasti\xc5\xa1\xc4\x8de slab\xc5\xa1e. Konkretno to pomeni, da dolo\xc4\x8deno drevo v enakem \xc4\x8dasovnem obdobju zraste vi\xc5\xa1je, kot drevo iste vrste na slab\xc5\xa1em rasti\xc5\xa1\xc4\x8du. Pravimo, da drevo razvojno zaostaja. Podobno, kot pri ljudeh. \xc4\x8clovek star 18 let je razvojno naprednej\xc5\xa1i (pametnej\xc5\xa1i), od nekega drugega \xc4\x8dloveka enake starosti. Le da je pri ljudeh odlo\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i genetski faktor, pri drevesih pa je to faktor rasti\xc5\xa1\xc4\x8da. Kot re\xc4\x8deno, drevje za\xc4\x8dnemo sekati v manj\xc5\xa1ih skupinicah, za katere ugotovimo, da so se\xc4\x8dno zrele. Okoli\xc5\xa1ko drevje je manj\xc5\xa1ih dimenzij in po\xc4\x8daka, da se bomo \xc4\x8dez nekaj let vrnili in raz\xc5\xa1irili rob skupinice. Preden se lotimo se\xc4\x8dnje skupinice, moramo zagotoviti, da pade dovolj semena iz katerega bo zrasla naslednja generacija gozda. Skozi leta s pametnim izborom za\xc4\x8detnih skupinic pomladimo celotni gozd. Tam, kjer smo za\xc4\x8deli s se\xc4\x8dnjo, pa lahko \xc5\xbee imamo se\xc4\x8dno zrel gozd. Navadno v praksi temu ni tako, saj na\xc4\x8drtovanje ni tako \xc5\xa1ablonsko, ampak je prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno uvidu gozdarja v gozd. Skupinice, \xc4\x8de je mo\xc5\xbeno, \xc5\xa1irimo v smeri, ki je nasprotna smeri prevladujo\xc4\x8dih vetrov. \xc5\xa0irimo jih tudi tako, da so po\xc5\xa1kodbe pri spravilu posekanega lesa minimalne. Vedno vla\xc4\x8dimo les skozi gozd, ki je dimenzijsko dovolj mo\xc4\x8dan, da ga ne uni\xc4\x8dimo. Skozi razvojne faze vznika, mladja, go\xc5\xa1\xc4\x8de in letvenjaka ( od 0 pa do okoli 20 let star gozd v povpre\xc4\x8dju ), ne vla\xc4\x8dimo lesa. Najbolj ugodno je za\xc4\x8deti s se\xc4\x8dnjami v sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih dveh vlak na pobo\xc4\x8dju, kjer kasneje z leti \xc5\xa1irimo pomlajevalno povr\xc5\xa1ino med vlakama naprej.'