b'\n_START_ARTICLE_\nTobija Gruber\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nTobija Gruber, polbrat Gabriela Gruberja, je po enem letu v noviciatu na Dunaju (1761 - 1762), l. 1763 v Leobenu \xc5\xa1tudiral humanistiko, od 1764 do 1765 v Gradcu filozofijo, l. 1766 na Dunaju ponavljal snov s \xc5\xa1tudenti jezikov, l. 1767 predaval gramatiko v Passau, od 1768 do 1773 na Dunaju ponavljal snov s \xc5\xa1tudenti matematike in \xc5\xa1tudiral bogoslovje, od l. 1774 do 1777 je bil v Temi\xc5\xa1varu navigacijski ravnatelj, od l. 1780 do1806 v Pragi ravnatelj dr\xc5\xbeavnih (kameralnih) posesti na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in predsedovatelj \xc4\x8ce\xc5\xa1ke znanstvene dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Tobija je stopal po poti svojega veliko bolj slavnega polbrata Gabriela, ki mu je tudi priskrbel slu\xc5\xbebo v Temi\xc5\xa1varu, saj bi sicer lahko zabredel v te\xc5\xbeave po kon\xc4\x8danih \xc5\xa1tudijih pri pravkar prepovedanem jezuitskem redu. Tako sta polbrata do l. 1777 obvladovala velik del trgovine v monarhiji. Ko je dunajsko upravo le-tega nadomestila ogrska, se je za nekaj let preselil k bratoma in materi v Ljubljano. Na Kranjskem in sosednjem Bene\xc5\xa1kem si je utrdil zdravje, obenem pa je opravil temeljne raziskave krasa. Ob ogledih Cerkni\xc5\xa1kega jezera je Tobija Gruber nad njegovo povr\xc5\xa1ino opazil fata morgano. Odkritje ga je tako privabilo, da je kot prvi na svetu postavil laboratorijski poskus za preu\xc4\x8devanje fata morgane. V Pragi je Tobija Gruber kmalu postal vodilni u\xc4\x8denjak in umetni\xc5\xa1ki strokovnjak, tako da so mu poverili vodenje \xc4\x8ce\xc5\xa1ke znanstvene dru\xc5\xbebe. Med trikratnim predsedovanjem znanstveni dru\xc5\xbebi je Tobija Gruber objavil \xc5\xa1tevilne razprave, ki so pogosto odsevale fizikalne ideje njegovega polbrata, \xc4\x8deprav je njuno znanstveno sodelovanje mogo\xc4\x8de dokazati predvsem pri objavi dunajskih pisem s hidrografsko in fizikalno vsebino l. 1781 na Dunaju, z dvema nadaljevanjema l. 1784 in 1785, prav tako kot v razpravi, v kateri je Tobija uporabil znanje in izku\xc5\xa1nje z na\xc4\x8drtovanjem rek polbrata Gabriela Gruberja, ki je v Ljubljani pou\xc4\x8deval mapiranje. \xc5\xa0e dolgo po tej prvi objavi se je ukvarjal s postopki za izdelavo \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1ih zemljevidov rek, svoja odkritja pa objavlil pri \xc4\x8ce\xc5\xa1ki znanstveni dru\xc5\xbebi l. 1785 in 1795._NEWLINE_L. 1795 je objavil razpravo o prednostih hidrografskih zemljevidov, pri risanju pa upo\xc5\xa1teval tudi izvire, maso vode in podzemne tokove, ki so bili na kra\xc5\xa1kih podro\xc4\x8djih \xc5\xa1e posebej pomembni. Prvi je na\xc5\xa1tel pet elementov, ki jih mora imeti dober zemljevid reke: vsebovati mora podatke o obliki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, petrografske, mineralo\xc5\xa1ke, hidrotehni\xc4\x8dne in fizikalne lastnosti re\xc4\x8dnega korita, ob upo\xc5\xa1tevanju zgradbe zemlje, vrste plinov v spodnjih legah in na vi\xc5\xa1inah. Posebej je tudi raziskal in izpostavil podzemne tokove na Kranjskem in jih primerjal s Tirolskimi. Vsa ta nova jezuitska geodetska spoznanja so prevzele predvsem armade, saj je cesar Jo\xc5\xbeef II. kmalu po Gruberjevi objavi naro\xc4\x8dil vojakom izdelavo zemljevidov celotne monarhije._NEWLINE_Po nalogu grofa Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Sternberga je Tobija Gruber zadnja leta \xc5\xbeivljenja posvetil predvsem nabavam umetnin in starinskih kovancev za novo pra\xc5\xa1ko galerijo.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskoval je kranjska gorovja, da bi dopolnil tedanjo teorijo razvoja povr\xc5\xa1ja Zemlje. V svojih preu\xc4\x8devanjih se je opiral na Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87evo teorijo povr\xc5\xa1ine Zemlje, prednico sodobnega opisa geoida. Svoja dognanja je objavil v knji\xc5\xbeni izdaji kranjskih pisem mineralogu Ignacu Bornu, ki jim je dodal \xc5\xa1e dve nadaljevanji priob\xc4\x8deni v njegovem naravoslovnem prostozidarskem dunajskem glasilu. Nato se je lotil fosilnih ostankov \xc5\xbeivali, ki so domnevno \xc5\xbeivele v globinah nekdanjih morij, podrobno opisal nekdanje Panonsko morje - postregel je s \xc5\xa1tevilnimi podrobnimi opisi kamnin in voda v Banatu, opisal ostanke \xc5\xa1koljk na nekdanjem morskem dnu ob Donavi, nadalje je raziskoval nastajanje \xc5\xbelahtnih kovin, vpliv podzemnih hlapov in par na podnebje, v krasoslovju pa je pionir udorne teorije. Ukvarjal se je z mineralogijo - predvsem z apnencem in bazaltom, s toplotnimi pojavi v razred\xc4\x8denem zraku, adiabatnimi pojavi, specifi\xc4\x8dno toploto plinov, kemijskimi analizami zdravilnih vod ..._NEWLINE_Tobijeva znanstvena dela so bila tako odmevna, da je bil trikrat izbran za predsednika \xc4\x8ce\xc5\xa1ke znanstvene dru\xc5\xbebe, prednice dana\xc5\xa1nje \xc4\x8ce\xc5\xa1ke akademije; do konca \xc5\xbeivljenja pa je bil njen tajnik.\n_START_SECTION_\nIzumiteljstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTobija Gruber, ki je poleg vsega raziskoval tudi ekspanzijo plinov v prazen prostor, je zaslovel z izumi na tem podro\xc4\x8dju kemije in fizike - izumi vakuumskih merilnih naprav.\n_START_SECTION_\nHidrografska in fizikalna pisma s Kranjske\n_START_PARAGRAPH_\nDunajska prostozidarska lo\xc5\xbea "Pri pravi slogi" barona Ignaca Edlerja von Borna, katere \xc4\x8dlan je bil Tobija Gruber, pa tudi Jurij Vega, je med letoma 1783 do 1788 izdajala strokovno revijo za naravoslovje Physikalische Arbeiten der eintr\xc3\xa4chtigen Freunde in Wien, zadnja dva letnika z Gruberjevima razpravama na prvih straneh. Prostozidarska narava revije je bila vzrok, da Gabriel Gruber tam ni objavljal (pod lastnim imenom). Pri Bornu so, s \xc5\xa1tirimi stranmi njegovega uvoda, l. 1781 iz\xc5\xa1la Hidrografska in fizikalna pisma s Kranjske (Herrn Tobias Grubers - Briefe hydrographischen und physikalischen Inhalts aus Krain) v katerih Tobija opravi\xc4\x8duje dela svojega polbrata na ljubljanskem prekopu v pismih, ki so bila datirana v Ljubljani, Postojni in Cerknici od februarja do novembra l. 1779. Pisma obravnavajo ljubljanske vode, kra\xc5\xa1ke jame in Cerkni\xc5\xa1ko jezero._NEWLINE_Kot prva je, po napa\xc4\x8dnih razlagah Kircherja, Sch\xc3\xb6nlebna, Valvasorja in Steinberga, pravilno pojasnil fenomen Cerkni\xc5\xa1kega jezera - da gre za ravnovesje med dotokom padavin iz ozra\xc4\x8dja in odtokom reke proti morju. Za razlago pojavov, povezanih s presihajo\xc4\x8dim jezerom, so uporabljane prispodobe: zdelo se mu je podobno delovanju hidravli\xc4\x8dnega stroja, modelu Heronovega reakcijskega gorilnika ter na\xc4\x8delu sifona, pri \xc4\x8demer je zavrnjena Steinbergova teza o povezanih sifonih. Podzemni pretoki so razlo\xc5\xbeeni kot naravni vzvod brez ventilov in pip._NEWLINE_V letu 2016, ob 210. obletnici smrti Tobije Gruberja, pripravlja Knji\xc5\xbenica Jo\xc5\xbeeta Udovi\xc4\x8da Cerknica izdajo prevoda njegovih pisem v slovenskem jeziku.'