b'\n_START_ARTICLE_\nZemeljski plaz\n_START_PARAGRAPH_\nZemeljski plaz je nekontroliran premik ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine zemlje, blata, kamenja in drobirja po pobo\xc4\x8dju hriba navzdol. _NEWLINE_Plaz je posledica fizikalnih in kemijskih sprememb, ki nastanejo zaradi ve\xc4\x8d dejavnikov, kot so potresi, vulkanske aktivnosti, erozija rek ali ledenikov, delovanje morskih valov, tresenje zemlje zaradi prometa, ve\xc4\x8djih strojnih del, ve\xc4\x8djih nenadnih prekomernih zbiranj vode, ki so posledica mo\xc4\x8dnih padavin (de\xc5\xbeja ali snega). Ti dejavniki vplivajo na spremembo sil, predvsem na silo te\xc5\xbee. Posledica je, da nestabilne sestave zdrsijo v ugodnej\xc5\xa1i stabilen polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nElementi plazu\n_START_PARAGRAPH_\nPri plazu lo\xc4\x8dimo:_NEWLINE_Zgornji del, ki se imenuje odlomni rob, in je po navadi strm in izrazit, v\xc4\x8dasih tudi previsen, lahko ima polkro\xc5\xbeno ali nepravilno obliko._NEWLINE_V nadaljevanju je plaz razli\xc4\x8dnih oblik: vbo\xc4\x8den, izbo\xc4\x8den ali premo\xc4\x8drten; plaze\xc4\x8d material je razli\xc4\x8dnih oblik v odvisnosti od oblike podlage, vrste plasti\xc4\x8dnosti, trdnosti in namo\xc4\x8denosti materiala._NEWLINE_Stranski odlomni robovi so odvisni od oblike povr\xc5\xa1ja in hitrosti in na\xc4\x8dina premikanja plaze\xc4\x8de mase._NEWLINE_Spodnji del plazu imenujemo \xc4\x8delo. Tu se gradivo kopi\xc4\x8di, nastanejo tudi razpoke. Oblikuje se narivni rob. \xc4\x8celo se obi\xc4\x8dajno oblikuje v pahlja\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nPlazovi v Sloveniji in po svetu\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji so zemeljski plazovi v najve\xc4\x8dji meri posledica ve\xc4\x8djih prekomernih zbiranj vode (ve\xc4\x8ddnevnega obilnega de\xc5\xbeevja). Zemeljski plaz tako nastane na strmem pobo\xc4\x8dju ali pe\xc4\x8dini, kjer je zemlja zelo vla\xc5\xbena, hkrati pa ni dreves, ki bi plaz zaustavila. Spro\xc5\xbei se takrat, kadar postane zrahljana vrhnja plast nestabilna. Vrhnja plast zemlje zgrmi po pobo\xc4\x8dju in zasipa oz. podre vse, kar ji je na poti._NEWLINE_V Sloveniji naj bi bilo \xc5\xbee med 7000 in 10.000 zemeljskih plazov, kar \xc4\x8detrtina jih ogro\xc5\xbea prometno infrastrukturo ali druge objekte. Do leta 2005 je bil zaklju\xc4\x8den popis plazov in vzpostavljena baza podatkov. Stanje ni dokon\xc4\x8dno, saj se vsako leto po obilnej\xc5\xa1em de\xc5\xbeevju, spro\xc5\xbeijo novi plazovi._NEWLINE_Med najhuj\xc5\xa1e plazove v Sloveniji \xc5\xa1tejemo zemeljski plaz Sto\xc5\xbee nad Logom pod Mangartom 15. in 17. novembra leta 2000. Umrlo je 7 ljudi, veliko hi\xc5\xa1 je bilo poru\xc5\xa1enih in zasutih. Drugi veliki plazovi v Sloveniji so \xc5\xa1e: Macesnikov plaz izpod Ol\xc5\xa1eve, Slano blato nad Lokavcem v Vipavski dolini, Strug (tudi Kose\xc4\x8d) nad Kose\xc4\x8dem v Dre\xc5\xbeni\xc5\xa1kem kotu, plaz nad Podrago v Vipavski dolini, plaz Rebernice izpod Nanosa, Treti\xc4\x8dnikov plaz v Podvolovljeku, plaz v Raduhi._NEWLINE_Eden najhuj\xc5\xa1ih plazov v svetovnem merilu se je zgodil v Venezueli, ko se je leta 1999, po dveh tednih neprestanega de\xc5\xbeevja zru\xc5\xa1ila gora, plazovi so s seboj odnesli ve\xc4\x8d naselij in terjali 15 000 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji znani plaz v Sloveniji je Ilirskobistri\xc5\xa1ki fosilni plaz, ki se je spro\xc5\xbeil pred pribli\xc5\xbeno dvema milijonoma let na obmo\xc4\x8dju med Ilirsko Bistrico in Volovjo rebrijo. Gre za plaz izjemnih razse\xc5\xbenosti. Zdrsnil je rob Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ke planote povr\xc5\xa1ine pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0km\xc2\xb2, debeline med 200 in 250 m in prostornine okoli 5 milijard m\xc2\xb3. Plaz je leta 2011 odkril geolog Ladislav Placer. Ker je plaz dobro ohranjen in je med najve\xc4\x8djimi na svetu, predstavlja vrhunsko geolo\xc5\xa1ko in geomorfolo\xc5\xa1ko naravno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino svetovnega formata.'