b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Heidegger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Heidegger se je rodil 26. septembra 1889 v Me\xc3\x9fkirchu, kot prvi izmed treh otrok Fredricha in Johanne Heidegger. O\xc4\x8de, sodar in cerkovnik, je umrl leta 1924 in ni nikoli do\xc5\xbeivel sinovega filozofskega preboja. Mati mu je umrla leta 1927. Martin Heidegger ji je na smrtno posteljo polo\xc5\xbeil izvod svojega ravno tedaj izdanega dela Biti in \xc4\x8das.\xc2\xa0 Svoje \xc5\xa1olanje je za\xc4\x8del na gimnaziji v mestu Konstanz, a se je kasneje pre\xc5\xa1olal na gimnazijo v Freibergu. Ker njegova dru\xc5\xbeina ni imela dovolj denarja, da bi ga poslala na \xc5\xa1tudij filozofije, se je nameraval preko \xc5\xa1olanja pri jezuitskemu redu v Tisisu v Avstriji pridru\xc5\xbeiti omenjenemu redu, a so njegovo pro\xc5\xa1njo so zavrnili. Odlo\xc4\x8dil se je za \xc5\xa1tudij teologije na Univerzi Alberta-Ludwiga v Freiburgu. Med \xc5\xa1tudijem je za\xc4\x8del predavati in objavljati dela, prvi\xc4\x8d pa se je tudi sre\xc4\x8dal z deli Edmunda Husserla. Predstojniki so mu svetovali naj raje kot teologijo \xc5\xa1tudira matematiko in filozofijo. V Freiburgu in na omenjeni univerzi je ostal do konca \xc5\xbeivljenja ter vztrajno zavra\xc4\x8dal ugodnej\xc5\xa1e ponudbe za profesuro na eminentnej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih univerzah.\xc2\xa0 Marca leta 1917 se je poro\xc4\x8dil z Elfride Petri, kmalu za tem pa se je pridru\xc5\xbeil nem\xc5\xa1ki vojski. Vpoklicali so ga in ga poslali na voja\xc5\xa1ko usposabljanje v bli\xc5\xbeino rodnega mesta Ma\xc3\x9fkircha. V desetih mesecih je bil povi\xc5\xa1an v desetarja, a je moral vojsko kmalu zapustiti zaradi zdravstvenih razlogov._NEWLINE_Leta 1919 je postal Husserlov asistent in uspel kot profesor filozofije. Predaval je s kolegom Karlom Jaspersom, s katerim je \xc5\xa1e vrsto let ohranil stike. V tem \xc4\x8dasu se mu je rodil drugi sin Hermann, privzdignjen pa je bil v izrednega \xc4\x8dlana Univerze v Marburgu, kjer je leta 1927 napisal prvi del svojega najbolj znanega dela Bit in \xc4\x8das (drugi del ni nikoli iz\xc5\xa1el). Heidegger je bil prisiljen k nagli izdaji knjige, da bi obdr\xc5\xbeal svoj polo\xc5\xbeaj na marbur\xc5\xa1ki univerzi.\xc2\xa0 Tam je prav tako spoznal \xc5\xa1tudentko Hannah Arendt, s katero sta pozneje postala ljubimca. Svojo ljubezensko afero je kasneje priznal \xc5\xbeeni. Vendar se je Hanna, katero je imel Heidegger za strast njegovega \xc5\xbeivljenja, kasneje zapletla v razmerje z drugimi mo\xc5\xa1kimi, in s tem se je njuna skupna pot kon\xc4\x8dala.\xc2\xa0 Leta 1933 je bil Heidegger imenovan za rektorja na Freibur\xc5\xa1ki univerzi. Leto pozneje je odstopil od poklica zaradi spora z osebjem in nacisti\xc4\x8dnimi uradniki. Prav tako je bil od leta 1933 do 1945 vklju\xc4\x8den v Nacisti\xc4\x8dno stranko, \xc4\x8deprav njegova vloga v tej stranki \xc5\xa1e ni povsem jasna. Njegov u\xc4\x8ditelj Husserl pa je bil Jud, ali vsaj na pol Jud, zato se mu je Heidegger javno odrekel. Leta 1945 je francoska vojna vlada Heideggerju prepovedala predavanje ali u\xc4\x8diteljevanje na kateri koli univerzi in s tem je bilo njegove u\xc4\x8diteljske poti konec. \xc4\x8ceprav je \xc5\xa1e naprej pisal in nastopal, je leta 1946 do\xc5\xbeivel \xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom in se leta 1952 upokojil._NEWLINE_Po prepovedi u\xc4\x8diteljevanja je spoznal \xc5\xa1vicarskega psihoanalitika in psihiatra Medarda Bossa, s katerim je zasnoval eksistencialisti\xc4\x8den osnutek psihoterapije, ti. Daseinsanalyse. Heidegger je upal, da bo z Bossovo prizadevnostjo njegovo filozofijo v psihologiji lahko predstavil \xc5\xa1ir\xc5\xa1i mno\xc5\xbeici in jim s tem pomagal pri te\xc5\xbeavah ter iskanju re\xc5\xa1itev.\xc2\xa0 Zaradi Heideggerjevega razmi\xc5\xa1ljanja o \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, smrti, ni\xc4\x8du in pristnosti, ga je mno\xc5\xbeica asociirala z eksistencializmom. Vendar je kasneje za\xc4\x8del zavra\xc4\x8dati tak\xc5\xa1no \xc5\xa1abloniziranje. Po letu 1960 se je njegov vpliv na filozofijo raz\xc5\xa1iril po celotni Evropi.\xc2\xa0 Heidegger je umrl 26. maja 1976 v Freiburgu.\n_START_SECTION_\nUmestitev Heideggrove filozofije\n_START_PARAGRAPH_\nKljub svoji navezanosti na fenomenologijo veljata Heidegger in njegova filozofija za temelj naslednjih filozofskih smeri: eksistencializem, dekonstruktivizem, hermenevtika in postmodernizem. Izven Evrope je preko japonskih \xc5\xa1tudentov, ki so \xc5\xa1tudirali pri njem, vplival na Kjotsko zen budisti\xc4\x8dno \xc5\xa1olo druge generacije. Pri njem so se izpopolnjevali Kuki \xc5\xa0uzo, Miki Kijo\xc5\xa1i in Ni\xc5\xa1itani Keid\xc5\xbei. Heidegger je ustvaril filozofijo, v kateri trdi, da narava \xc4\x8dlovekovega obstoja vklju\xc4\x8duje njegovo aktivno delovanje v svetu. Posku\xc5\xa1al je tudi preusmeriti zahodno filozofijo stran od metafizi\xc4\x8dnih in epistemolo\xc5\xa1kih vpra\xc5\xa1anj in bolj poudarjati ontolo\xc5\xa1ka vpra\xc5\xa1anja, kot je recimo vpra\xc5\xa1anje\xc2\xa0\xc2\xbbbiti\xc2\xab\xc2\xa0oziroma najvi\xc5\xa1jega pomena obstoja. Vpra\xc5\xa1anje biti je namre\xc4\x8d temeljno vpra\xc5\xa1anje, v katerem se su\xc4\x8de mi\xc5\xa1ljenje\xc2\xa0\xc2\xbbzahodnega\xc2\xab\xc2\xa0sveta, njegovi za\xc4\x8detki pa segajo \xc5\xbee v \xc4\x8das Starih Grkov, predvsem Parmenida, ki se je prvi vpra\xc5\xa1al po biti in tudi opozoril na njeno sopripadnost z mi\xc5\xa1ljenjem. Posledi\xc4\x8dno se je izoblikovala ontolo\xc5\xa1ka diferenca med bitjo in bivajo\xc4\x8dim, ki se pozneje usodno vgradila v na\xc5\xa1e\xc2\xa0\xc2\xbbzahodne\xc2\xab\xc2\xa0metafizi\xc4\x8dne jezike. Ker pa je v 19. in predvsem v 20. stoletju postala bit ne-bistvena, je postalo ne-bistveno tudi mi\xc5\xa1ljenje in s tem sama govorica. To se je zgodilo z Georgom Heglom, ki je mi\xc5\xa1ljenje in bit ponesel v absolutno sopripadnost. Od za\xc4\x8detka 19. stoletja dalje se filozofi niso ve\xc4\x8d vpra\xc5\xa1evali po biti, bit je dokon\xc4\x8dno postala nekaj odve\xc4\x8dnega, nekaj ne-bistvenega. Danes se filozofske debate, v veliki meri prav po zaslugi Heideggra, tako vedno bolj su\xc4\x8dejo okoli problema, kako naj se re\xc5\xa1imo iz tega\xc2\xa0\xc2\xbbdogodja\xc2\xab\xc2\xa0(das Ereignis) ne-bistva biti, kako se naj torej re\xc5\xa1imo iz prazne in totalizirajo\xc4\x8de biti, ki nas je v 20. stoletju popeljala v najhuj\xc5\xa1e strahote in katastrofe, povzro\xc4\x8dene prav od modernega \xc4\x8dloveka. Kako naj se dana\xc5\xa1nje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo sploh re\xc5\xa1i nove nevarnosti, v kateri smo se zna\xc5\xa1li. Nevarnost, ki se je pojavila kot\xc2\xa0\xc2\xbbpostavje\xc2\xab\xc2\xa0(das Gestell), kot sebe za(s)tirajo\xc4\x8di izziv, ta nevarnost namre\xc4\x8d ni ni\xc4\x8d bivajo\xc4\x8dega, je zgolj posledica\xc2\xa0\xc2\xbbdogodja\xc2\xab\xc2\xa0(Ereignis). Je posledica stoletnega, pravzaprav tiso\xc4\x8dletnega raznosa, kot kro\xc5\xbeenja biti in bivajo\xc4\x8dega, \xc5\xa1ele tako smo namre\xc4\x8d lahko pri\xc5\xa1li tudi do ne-bistva biti in celo ne-bistva govorice, ki temeljno dolo\xc4\x8da \xc4\x8dloveka. Zna\xc5\xa1li smo se v veliki nevarnosti, ki pa se je \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo (\xc5\xa1e vedno) ne zaveda._NEWLINE_Heidegger danes velja za enega najvplivnej\xc5\xa1ih in najpomembnej\xc5\xa1ih filozofov 20. stoletja, ki presega pomen same filozofije, saj je vplival tudi na psihologijo, teologijo, literarno teorijo ter ostalo humanistiko, hkrati pa tudi za eno najbolj spornih oseb med filozofi. O njem kro\xc5\xbei ogromno napa\xc4\x8dnih govoric, kot je na primer, da je Heidegger mislec oziroma filozof biti. Heidegger je mislec, ki je opozoril na ne-bistvo biti po dovr\xc5\xa1itvi metafizike. Misleci biti so po Heideggru vsi filozofi od starih Grkov pa do Hegla in Nietzscheja. V slednjem vidi Heidegger skrajno dovr\xc5\xa1itev metafizike, prestop njene notranje meje v mi\xc5\xa1ljenju Biti kot volje do mo\xc4\x8di. Nietzsche je tako igral klju\xc4\x8dno vlogo v Heideggrovi ocene sodobnosti kot dobi prevladovanja tehnike (postavja) in njenega preboletja.\n_START_SECTION_\nHeidegger na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nEden izmed prvih mislecev, ki je v Slovenski filozofski prostor uvedel Heideggrovo misel, je bil poleg Vanje Sutli\xc4\x87a in jugoslovanske filozofske skupine Praxis literarni teoretik Du\xc5\xa1an Pirjevec. Filozofa Tine Hribar in Ivo Urban\xc4\x8di\xc4\x8d veljata za najpomembnej\xc5\xa1a predstavnika slovenske recepcije Heideggrove misli. Prvi je tematiziral zlasti problem ontolo\xc5\xa1ke diference, razlike med Bitjo in bivajo\xc4\x8dim, ki bi jo naj zgodovina metafizike zastrla. Paradigma te pozabe je Toma\xc5\xbe Akvinski, ki je izena\xc4\x8dil bit z vrhovnim bivajo\xc4\x8dim, Bogom. V obdobju po osamosvojitvi je ve\xc4\x8dina Hribarjevih filozofskih razmislekov posve\xc4\x8dena svetosti \xc5\xbeivljenja, pustiti Biti kot izstopom iz nasilja metafizike ter refleksiji slovenske zgodovine. Ivo Urban\xc4\x8di\xc4\x8d (tako kot deloma tudi Hribar) preu\xc4\x8duje predvsem dvoumno razmerje med Heideggrom in Nietzschejem, filozofsko in tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e politi\xc4\x8dno so odmevni njegovi razmisleki o sedanjosti v horizontu Heideggrovih pojmov tehnike ter Nietzschejevega Zaratustre._NEWLINE_Dean Komel, naprepoznavnej\xc5\xa1i predstavnik srednje generacije slovenskih heideggerjancev, v svojem delu problematizira dana\xc5\xa1nji status humanistike ter filozofije. Pomembne teme njegovega mi\xc5\xa1ljenja so tudi sodobnost kot taka, govorica in hermenevti\xc4\x8dna razdelava evropske kulture skoz pojem vmesnosti._NEWLINE_Heidegger je po zaslugi uveljavljenosti fenomenologije na oddelku za filozofije Filozofske fakultete v Ljubljani naletel na velik odziv tudi med mlaj\xc5\xa1imi slovenskimi filozofi. Jan Bednarik se ukvarja z italijansko recepcijo Heideggra (s \xc5\xa1ibko mislijo Giannija Vattima), Janko Lozar z razmerjem med Nietzschejem in Heideggrom ter afektivnostjo, Branko Klun s teolo\xc5\xa1kimi navezavami na Heideggra.'