b'\n_START_ARTICLE_\nOlga Vipotnik \xc4\x8cervan\n_START_SECTION_\nPartizani in NOB\n_START_PARAGRAPH_\nMed 2. svetovno vojno je bila po okupaciji leta 1941 v Ljubljani aktivistka NOB (\xc4\x8dlanica SKOJ od 1941. leta). Julija 1942 je od\xc5\xa1la v partizane, septembra 1942 je bila sprejeta v KPS v Gub\xc4\x8devi brigadi, v kateri je bila politkomisarka \xc4\x8dete, namestnica politkomisarja bataljona in sekretarka SKOJ (1942\xe2\x80\x931943). Tedaj je urejala mladinsko glasilo Gub\xc4\x8deve brigade Mladi tovari\xc5\xa1 in v njem objavljala \xc4\x8dlanke pod psevdonimi Jelka, Branka in Olga._NEWLINE_Julija 1943 je bila pri napadu na \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk ranjena. Od septembra 1944 je bila organizacijska sekretarka oblastnega komiteja za Koro\xc5\xa1ko._NEWLINE_Leta 1947 se je poro\xc4\x8dila z Janezom Vipotnikom in z njim \xc5\xbeivela vse do njegove smrti leta 1998. Imata tri otroke: Janez Vipotnik (mlaj\xc5\xa1i) - Nano (nekdanji direktor Iskre ter poslovne\xc5\xbe, zdaj direktor Iskra Agency v Londonu), Miha Vipotnik (akademski slikar in pionir slovenske videoumetnosti) in Mi\xc4\x8da Vipotnik (urednica v \xc4\x8dasopisni hi\xc5\xa1i Dnevnik)._NEWLINE_Nekaj mesecev po njeni smrti (posthumno) izide avtobiografija oziroma njen osebni dnevnik z naslovom Partizanka, ki jo je zalo\xc5\xbeil Vojni muzej Logatec. O knjigi se razpi\xc5\xa1eta tudi Nedeljski dnevnik in \xc5\xbdurnal. Spomine je v tajnosti, brez vednosti dru\xc5\xbeine in v dogovoru z Olgo Vipotnik, uredil Janez J. \xc5\xa0vajncer.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanki o partizanskih spominih\n_START_PARAGRAPH_\nPartizanske spomine je objavila v \xc4\x8dlankih, npr. Gub\xc4\x8deva v \xc5\xa0kocjanu (SPor 1950, \xc5\xa1t. 206), Spomini partizanke (Mladina 1952, \xc5\xa1t. 15), Namesto zaklju\xc4\x8dka ob tednu otroka (Delo 1976, \xc5\xa1t. 237; o partiz. bolnici Jelenbreg na Rogu), Gub\xc4\x8devci nismo dobili \xc5\xbeenske \xc4\x8dete (Delo 1978, \xc5\xa1t. 52).\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dno delo\n_START_PARAGRAPH_\nOlga Vipotnik je bila dejavna na dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju v nekdanji Jugoslaviji in v Sloveniji, predvsem na podro\xc4\x8dju vzgoje otrok in mladine. Bila je predsednica Zveze prijateljev mladine Slovenije in kasneje tudi predsednica Zveze prijateljev mladine Jugoslavije (1959 - 1964), predsednica Sveta za vzgojo otrok Jugoslavije (1964 \xe2\x80\x93 1973), podpredsednica mestne konference SZDL Ljubljana, \xc4\x8dlanica Sveta SR Slovenije in dolgoletna urednica revije Otrok in dru\xc5\xbeina._NEWLINE_Udele\xc5\xbeila se je \xc5\xa1tevilnih mednarodnih konferenc o vzgoji otrok - denimo VII. mednarodne konference \xc5\xbeupanov mest v Milanu leta 1979 z referatom Ljubljana in njena skrb za otroka (The child and the city, Milano 1980)._NEWLINE_V 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja je bila v okviru Zveze prijateljev mladine Slovenije tvorec ideje o vrtcih. S pomo\xc4\x8djo samoprispevkov so zgradili in ustanovili \xc5\xa1tevilne vrtce v Ljubljani in okolici.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nOdlikovanja: red za hrabrost (1946), red bratstva in enotnosti II (1950), red zaslug za narod s srebrnimi \xc5\xbearki (1968), zlati znak OF (1973) in \xc5\xa1tevilna druga priznanja \xe2\x80\x93 denimo dva priznanja Jugoslavije za delo z mladino \xe2\x80\x94 kipca kurir Jovica (1973) in Kekec (1974).'