b'\n_START_ARTICLE_\nDelazmo\xc5\xbenost\n_START_SECTION_\nNamen in cilj ocenjevanja delazmo\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\nNamen ocenjevanja delazmo\xc5\xbenosti je usklajevanje biolo\xc5\xa1kih karakteristik organizma, z zahtevami delovnega mesta. Gre za postopek, ki nam omogo\xc4\x8da, da na delovno mesto, s stali\xc5\xa1\xc4\x8da varovanja zdravja, postavimo pravo osebo._NEWLINE_Cilj ocenjevanja delazmo\xc5\xbenosti je ohranjanje zdravja delavcev in njihove delazmo\xc5\xbenosti. Povedano druga\xc4\x8de, cilj predstavlja prepre\xc4\x8devanje invalidnosti, nastanka poklicnih bolezni v o\xc5\xbejem ali \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu, po\xc5\xa1kodb pri delu ter pove\xc4\x8danja produktivnosti dela. Poleg omenjenega je cilj ocenjevanja delazmo\xc5\xbenosti tudi omogo\xc4\x8danje bolj\xc5\xa1e poklicne orientacije in selekcije delavcev.\n_START_SECTION_\nModela ocenjevanja delazmo\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\nFatur Videti\xc4\x8d (2009) izpostavlja, da rezultati raziskav ka\xc5\xbeejo na to, da pri odlo\xc4\x8danju o vrnitvi na delo medicinski model ni najustreznej\xc5\xa1a re\xc5\xa1itev. Po medicinskem modelu velja, da je, ko je diagnoza enkrat postavljena, postopek odlo\xc4\x8danja za ve\xc4\x8dino bolnikov z enako diagnozo bolj ali manj jasen. Ob postavitvi delovno/zaposlitvene diagnoze za posameznega bolnika pa podatkov ne primerjamo s skupino, ki ji pripada, ravno nasprotno na\xc4\x8drtovanje vrnitve na delo ugotavljamo za vsake posameznika posebej. Predlaga, da bi bilo za ocenjevanje delovne zmo\xc5\xbenosti in s tem ustvarjanje potrebnih pogojev za bolnikovo vrnitev na delo ob zaklju\xc4\x8dku zdravljenja in rehabilitacije, ustreznej\xc5\xa1a, \xc4\x8de bi v klini\xc4\x8dno prakso uvedli \xc5\xa1ir\xc5\xa1i bio-psiho-socialni model. Ta model je definirala ter utemeljila Mednarodna klasifikacija funkcioniranja, zmanj\xc5\xa1ane zmo\xc5\xbenosti in zdravja. Zajema vsa podro\xc4\x8dja \xc4\x8dlovekovega zdravja in z zdravjem povezanih stanj,ki jih lahko sistemati\xc4\x8dno opi\xc5\xa1emo kot motnjo v zgradbi ali funkciji posameznih organskih sistemov. Na ravni posameznika lahko opi\xc5\xa1emo njegove u\xc4\x8dinkovitosti in zmogljivosti njegovega delovanja in sodelovanja, poleg tega definira pa tudi dejavnike okolja in s tem omogo\xc4\x8di ocenjevanje pozitivnega in negativnega vpliva le-teh. Dinami\xc4\x8dno povezovanje vseh omenjenih kategorij lahko predstavlja osnovo za bio-psiho-socialno ocenjevanje bolnikove delovne zmo\xc5\xbenosti ter uresni\xc4\x8devanje pogojev za njegovo vrnitev na delo._NEWLINE_Bilban (2013) pa predstavi Holisti\xc4\x8den model ocenjevanja delovne zmo\xc5\xbenosti, ki ga je razvil finski in\xc5\xa1titut za zdravje pri delu. Le ta temelji na ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu raziskav ter razvojnih projektov o dobrem po\xc4\x8dutju na delovnem mestu, na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih industrije ter med razli\xc4\x8dnimi starostnimi skupinami. Sestavljajo ga lastnosti posameznika ter dejavnikov povezanih z delovnim mestom, delom in okoljem zunaj delovnega mesta. Bilban (2013) je dimenzije delovne zmo\xc5\xbenosti ponazoril v obliki nadstropij hi\xc5\xa1e in okolja. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du strukture delovne zmo\xc5\xbenosti so prva tri nadstropja hi\xc5\xa1e, ki predstavljajo posameznikove lastnosti. Prvo nadstropje predstavljajo lastnosti kot so zdravje ter fizi\xc4\x8dna, psihi\xc4\x8dna in socialna zmogljivost. Posledica mo\xc4\x8dnih temeljev je bolj\xc5\xa1a delovna zmo\xc5\xbenost posameznika. Drugo nadstropje predstavljajo znanja in spretnosti ter njihovo stalno izpopolnjevanje (vse\xc5\xbeivljenjsko u\xc4\x8denje), tretje nadstropje sestavljajo notranje vrednote do dela, razlogi za motivacijo v karieri in podobno. Najvi\xc5\xa1je, \xc4\x8detrto nadstropje pa predstavlja delo v vseh dimenzijah. Je najve\xc4\x8dje in hkrati najte\xc5\xbeje nadstropje, ki dolo\xc4\x8da standarde za vsa ni\xc5\xbeje nadstropja. \xc4\x8ce so lastnosti posameznika v ravnote\xc5\xbeju, usklajena s \xc4\x8detrtim nadstropjem, bo tudi posameznikova delovna zmo\xc5\xbenost ostala dobra, v nasprotnem primeru pa se bo le ta zmanj\xc5\xa1ala V neposredno bli\xc5\xbeino hi\xc5\xa1e je umestil organizacije, ki delo podpirajo. Primer take organizacije je zdravstveno varstvo pri delu, sem pa spadajo tui dru\xc5\xbeina, sorodniki, prijatelji. Najbolj zunanjo plast sheme pa predstavlja dru\xc5\xbeba katere infrastruktura, politika ter storitve na podro\xc4\x8dju sociale, zdravstva in dela tvorijo marko okolje delazmo\xc5\xbenosti. Poudarja, da je z vidika ohranjanja delovne zmo\xc5\xbenosti, nujno prizadevanje zdravega in varnega ravnote\xc5\xbeja med \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi lastnostmi, zna\xc4\x8dilnosti ter delom samim.\n_START_SECTION_\nVloga psihologov pri ocenjevanju delazmo\xc5\xbenosti\n_START_PARAGRAPH_\nPri medicini dela ima v postopku ocenjevanja delazmo\xc5\xbenosti za dolo\xc4\x8dena dela, pomembno vlogo tudi psiholo\xc5\xa1ki pregled. Pomemben je predvsem pri delih pri katerih obstaja ve\xc4\x8dja nevarnosti po\xc5\xa1kodb, nesre\xc4\x8d, pri katerih se od delavca zahteva vi\xc5\xa1ja raven pozornosti, kontinuirano spremljanje dogajanj v delovnem procesu ali pa je narava dela tak\xc5\xa1na, da lahko delavec s svojim neprilagojenim vedenjem ogrozi svojo varnost, varnost drugih ali okolje. Molan in Arneri\xc4\x87 (2000) izpostavljata, da obseg in vsebina preventivnega pregleda delavcev nista natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena v veljavni zakonodaji in pravilnikih. Dolo\xc4\x8dene so le osnovne usmeritve, konkreten obseg in vsebino pregleda pa dolo\xc4\x8di analiza delovnega mesta V na\xc5\xa1em prostoru najpogosteje uporabljamo Ocenjevalno analizo delovnega mesta, avtorja J. Su\xc5\xa1nika (1983)._NEWLINE_Su\xc5\xa1nik (1983) je opozoril na to, da je za ocenjevanje delazmo\xc5\xbenosti potrebno poznati obstoje\xc4\x8de telesne in du\xc5\xa1evne zmo\xc5\xbenosti \xc4\x8dloveka, kot njihovo prognozo, na drugi strani pa zahteve, obremenitve ter tveganja na delovnem mestu, ki je definiran kot skupek vseh opravil in nalog, ki jih delavce opravlja v dolo\xc4\x8denem okolju, z dolo\xc4\x8denimi sredstvi za delo. Vloga psihologa pri oceni delazmo\xc5\xbenosti je zgolj konzultivna. Psiholog pred nastopom dela preiskuje delavce po naro\xc4\x8dilu zdravnika, ta pa njegovo mnenje v oceno vklju\xc4\x8di po svoji presoji.'