b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Roman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRoman se je rodil pred letom 850 v Galleseju blizu Civita Castellana, Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, Frankovsko cesarstvo, danes: Italija. Bil je sin Konstantina (Constantino). Iz njegovega cerkvenega \xc5\xbeivljenja je znano, da je bil kardinal-duhovnik pri San Pietro in vincoli (Sveti Peter v vezeh - kardinalski naslov). Za kardinala ga je imenoval v svojem tretjem konsistoriju 867 pape\xc5\xbe Nikolaj I.. Nekateri viri omenjajo, da je bil brat, po drugih ne\xc4\x8dak, Marina I.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nMalo verjetno je poro\xc4\x8dilo, ki ga prina\xc5\xa1a Platina  v 15. stoletju, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se je izrekel zoper \xc5\xa0efana VI.. Izgleda, da so ga odstavili (po nekih virih zastrupili) pripadniki neke rimske stranke, ki se jim je z ne\xc4\x8dim zameril; njegov naslednik Teodor II. se je v svojem izredno kratkem pape\xc5\xbeevanju odlikoval ravno s tem, da je vrnil \xc4\x8dast spominu Formoza in prenesl njegovo truplo k Sv. Petru. Zato je mo\xc5\xbeno, da je Romana odstavila ista stranka, ki ga je postavila, in sicer zaradi njegovega zadr\xc5\xbeanja, ki ni bilo dovolj odlo\xc4\x8dno v prid Formozu.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbea Romana so odstavili novembra 897. Ni poro\xc4\x8dil glede njegove usode; zato lahko sklepamo, da so ga prisilili oble\xc4\x8di meni\xc5\xa1ko kuto, kar je bilo enako odstavitvi \xe2\x80\x93 in je verjetno potem \xc5\xa1e precej \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel; po drugih virih pa naj bi ga zastrupili in je umrl \xc5\xbee novembra 897.    _NEWLINE__NEWLINE_Pokopali so ga v staro Baziliko sv. Petra.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nZa pape\xc5\xbee je bilo 10. stoletje zares tema\xc4\x8dno in ga po pravici imenujemo mra\xc4\x8dno stoletje. Brez cesarske za\xc5\xa1\xc4\x8dite so bili nemo\xc4\x8dni in prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni muham rimskega in italijanskega plemstva, ki si je nadzor nad Cerkvijo pridobivalo tako, da je na njene polo\xc5\xbeaje nastavljalo svoje sorodnike ali politi\xc4\x8dne somi\xc5\xa1ljenike. Kronika, ki jo je napisal nem\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Liutprand, slika posvetnost na pape\xc5\xbeevem dvoru; vendar jo je treba brati s pridr\xc5\xbekom, saj je bil pisec zelo protirimsko razpolo\xc5\xbeen in je zato dvomno, da je pisal nepristransko.'