b'\n_START_ARTICLE_\nMetilfenidat\n_START_SECTION_\nMehanizem delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDelovanje metilfenidata je povezano z zaviranjem ponovnega privzema dopamina in noradrenalina v presinapti\xc4\x8dne nevrone v prefrontalnem korteksu, zato je posledi\xc4\x8dno pove\xc4\x8dana koncentracija monoaminov (dopamina in noradrenalina) v zunajnevronskem prostoru (sinapti\xc4\x8dni \xc5\xa1pranji).\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nMetilfenidat je psihostimulans, ki deluje tako, da pove\xc4\x8duje aktivnost osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. Povzro\xc4\x8da pove\xc4\x8dano budnost in pozornost ter zmanj\xc5\xa1a utrujenost. Kratkoro\xc4\x8dne koristi zdravljenja in stro\xc5\xa1kovna u\xc4\x8dinkovitost so izkazane. Uporablja se za zdravljenje motnje aktivnosti in pozornosti pri otrocih, starih \xc5\xa1est let ali ve\xc4\x8d. Uporablja se kot del celovitega programa zdravljenja motnje, kadar samo korektivni ukepi ne zadostujejo. Celovit program obi\xc4\x8dajno vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1e psiholo\xc5\xa1ke, izobra\xc5\xbeevalne in socialne ukrepe. Nenamensko se uporablja tudi za zdravljenje bipolarne motnje in hude depresivne motnje, ki se ne odzivata na druge oblike zdravljenja._NEWLINE_Metaanalize in sistemski pregledi slik z magnetno resonanco, so pokazali tudi na dolgoro\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke zdravljenja motnje aktivnosti in pozornosti s psihostimulansi, kot so amfetamini in metilfenidat. Zmanj\xc5\xa1ajo se namre\xc4\x8d anomalije v strukturi in delovanju mo\xc5\xbeganov, zna\xc4\x8dilne za bolnike s to boleznijo. Pregledi raziskav so nadalje ugotovili varnost in u\xc4\x8dinkovitost dolgotrajne uporabe psihostimulansov pri motnji aktivnosti in pozornosti. V nadzorovanih klini\xc4\x8dnih raziskavah je uporaba amfetaminov in metilfenidata pokazala u\xc4\x8dinkovitost in varnost tudi pri neprekinjeni ve\xc4\x8dletni uporabi zdravila._NEWLINE_Metilfenidat je izkazal tudi u\xc4\x8dinkovitost pri narkolepsiji, ki spada med kroni\xc4\x8dne motnje spanca. U\xc4\x8dinkovito pove\xc4\x8da budnost, pozornost in zmogljivost. Kljub u\xc4\x8dinkovitosti pa zmogljivosti bolnikov ne pove\xc4\x8da na raven posameznikov, ki nimajo narkolepsije.\n_START_SECTION_\nNe\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nPogosti kratkotrajni ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki metilfenidata so motnje spanja, pomanjkanje teka, neje\xc5\xa1\xc4\x8dnost ter zmanj\xc5\xa1anje telesne te\xc5\xbee, manj pogosti pa tahikardija, pove\xc4\x8danje krvnega tlaka, glavobol in prebavne motnje. Pri bolnikih s sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilnimi boleznimi se uporaba stimulansov ne priporo\xc4\x8da, razen v primerih, kadar korist presega tveganje. Metilfenidat lahko poslab\xc5\xa1a tudi nekatere psihiatri\xc4\x8dne motnje, na primer depresijo, samomorilne misli, sovra\xc5\xbenost, psihoze in manijo.'