b'\n_START_ARTICLE_\nNova vas nad Dragonjo\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nVas so v novej\xc5\xa1e zgodovinske listine, v zemljevide in razne opise, ve\xc4\x8dinoma vpisovali z italijanskim  imenom \xc2\xbbVillanova di Pirano\xc2\xab. Ker je bilo v Istri in Sloveniji ve\xc4\x8d krajev z istim imenom, so vasi v povojnem obdobju zaradi razlo\xc4\x8devanja dodali \xc5\xa1e opisni pridevnik \xc2\xbbnad Dragonjo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina Nove vasi\n_START_PARAGRAPH_\nPrva pisna omemba Nove vasi naj bi po nekaterih zgodovinskih virih segala v leto 1028, ko naj bi vas z ozemljem vred rimsko-nem\xc5\xa1ki cesar Konrad II. podaril puljskim \xc5\xa1kofom. Villa Noua se ve\xc4\x8dkrat omenja tudi v seznamu vasi v koprskih statutih in je bila vrisana tudi na zemljevidu Istre, ki ga je leta 1525 izdelal izolan Pietro Coppo. Z imenoma Villa Noua ali Villa Nuova se vas v zgodovinskih virih omenja \xc5\xbee od leta 1300 dalje. Po ustnem izro\xc4\x8dilu naj bi prvotna vas le\xc5\xbeala nekoliko ju\xc5\xbeneje od dana\xc5\xa1nje, o \xc4\x8demer naj bi pri\xc4\x8dale tudi nekatere arheolo\xc5\xa1ke najdbe.  Vas, ki je v zgodovini spadala pod piransko ob\xc4\x8dino, so imele v fevdu koprske plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Sabini, Vergerio in Grisoni. Vas je po kugi, ki je v letih 1630-1631 morila po Istri, popolnoma opustela, zato je bene\xc5\xa1ka oblast tukaj naselila nekaj dru\xc5\xbein iz Dalmacije._NEWLINE_V svoji knjigi \xc2\xbbCerkveni krajepis\xc2\xab, ki je iz\xc5\xa1la leta 1700, koprski \xc5\xa1kof Paolo Naldini  opisuje vas kot Vilo novo, imenovano tudi Valmorasina. \xc5\xbde v \xc4\x8dasov stare Avstrije in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije je izpri\xc4\x8dano, da je bila vas povsem slovenska, po zapisu v krkav\xc5\xa1ki \xc5\xbeupnijski kroniki tudi edina vas, kjer se nikoli ni prepevalo italijansko, najmanj pa  v cerkvi. Med drugo svetovno vojno so Nemci iz vasi odpeljali pet  mladih fantov in jih ustrelili. Padlim \xc5\xbertvam nacizma v spomin so va\xc5\xa1\xc4\x8dani postavili spomenika.\n_START_SECTION_\nNova vas danes\n_START_PARAGRAPH_\nKmetijstvo, vinogradni\xc5\xa1tvo in oljkarstvo niso ve\xc4\x8d glavne zaposlitvene panoge, saj so danes v ospredju druge storitvene in gospodarske panoge, ve\xc4\x8dina prebivalcev je zaposlenih v obalnih mestih. Izseljevanje se je ustavilo, saj ima vas urejene \xc5\xbeivljenjske razmere in osnovno infrastrukturo._NEWLINE_Povojno obdobje je v vas prineslo veliko novosti tudi v stavbarstvo. Hi\xc5\xa1e, ki so bile tradicionalno grajene iz istrskega kamna, so bile po vojni ve\xc4\x8dinoma obnovljene. Mnogi deli stavbne opreme so za\xc4\x8deli izginjati, tako ni ve\xc4\x8d ohranjenih veliko ognji\xc5\xa1\xc4\x8d. Skoraj izginile so tredicionalne skrinje, stare omare, orodja in posode. Pobo\xc4\x8dje pod vasjo je \xc5\xa1e danes obdelano z vinogradi in ponekod pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z oljkami, v vasi delujejo tudi tri oljarne za olj\xc4\x8dno olje ali po doma\xc4\x8de torklje, zato je tudi Nova vas vklju\xc4\x8dena v\xc2\xa0\xc2\xbbOlj\xc4\x8dno pot\xc2\xab\xc2\xa0po Slovenski Istri. Obnovljen je star vodni vir \xc2\xbbStudenec\xc2\xab, ki je bil zgrajen leta 1874.\n_START_SECTION_\nVa\xc5\xa1ka cerkev in zvonik\n_START_PARAGRAPH_\nV enem od dokumentov, ki se hranijo v Piranskem arhivu, se Marijina cerkev v Novi vasi omenja \xc5\xbee leta 1470. V vizitacijskem poro\xc4\x8dilu iz leta 1579 veronski \xc5\xa1kof Agostino Valeri navaja cerkev S. Maria della Villa Morta, kar daje slutiti, da je bila vas po kugi opustela. Cerkev so 17. maja 1665 preimenovali in posvetili Ro\xc5\xbenovenski Materi Bo\xc5\xbeji, tudi \xc5\xa1kof Naldini je zapisal, da je vas strnjena okoli cerkve Presvetega ro\xc5\xbenega venca z dvojnim oltarjem. V drugi polovici 18. stoletja je vas imela tudi svojega duhovnika \xe2\x80\x93 kaplana, ki je izpri\xc4\x8dan kot Don Giorgio Zajaz di Villanova. Nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal naj bi \xc5\xbeupnika v Novi vasi in Padni pri nujnih verskih opravilih (verouk, pogrebi), imel pa je tudi \xc5\xa1kofova pooblastila za oddajanje cerkvenega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da v najem. Pre\xc5\xbeivljal se je zgolj iz dele\xc5\xbea sredstev, pridobljenega od najemnin. _NEWLINE_Leta 1763 so cerkev podalj\xc5\xa1ali, naredili pevski kor, gotski prezbiterij so delno poru\xc5\xa1ili in cerkev v celoti nadzidali, tak\xc5\xa1no podobo pa je cerkev ohranila vse do danes. V prvi polovici 19. stoletja so odstranili lesena oltarja in postavili le en kamniti oltar z marmornima stebroma, s korintskimi kapitlji. Ob straneh in nad atiko so oltar u\xc5\xa1esasto zaklju\xc4\x8dili z lesenimi elementi. _NEWLINE_Leta 1896 so va\xc5\xa1\xc4\x8dani pod vodstvom \xc5\xbeupana Mihaela Gorela in s pomo\xc4\x8djo ob\xc4\x8dine Piran, pri cerkvi zgradili mogo\xc4\x8den samostoje\xc4\x8di zvonik, visok 26,5 m, za katerega je na\xc4\x8drte izdelal piranski arhitekt Giuseppe Moso. Na vrh zvonika so postavili kamnit kip sv. Jo\xc5\xbeefa. Ustno ljudsko izro\xc4\x8dilo pravi, da so novova\xc5\xa1\xc4\x8dani gradnjo zvonika financirali s prodajo \xc4\x8desna.\n_START_SECTION_\nStavbna zasnova\n_START_PARAGRAPH_\nHi\xc5\xa1a se nahaja ob glavni va\xc5\xa1ki ulici, vpeta je v stavbni niz, ki poteka v smeri pribli\xc5\xbeno vzhod-zahod. O nastanku in razvoju objekta ni podatkov, domneva se, da stavbna zasnova sega v 15., morda celo  v 14. stoletje. _NEWLINE_Po na\xc4\x8dinu gradnje je mo\xc4\x8d sklepati, da je bil objekt prvotno prili\xc4\x8den, kasneje nadzidan v prvo nadstropje z nizkim podstre\xc5\xa1jem in \xc5\xa1ele v kon\xc4\x8dni fazi je bilo dodano \xc5\xa1e drugo nadstropje. Hi\xc5\xa1a je enoceli\xc4\x8dna, obodna, s tlorisom nepravilnega pravokotnika. Zaradi strmega terena je spodnja eta\xc5\xbea s severne strani vkopana v teren. Vhod v kletno eta\xc5\xbeo (stari vhod v hi\xc5\xa1o) je iz dvori\xc5\xa1\xc4\x8da na ju\xc5\xbeni strani, od leta 1948 pa v stanovanjski del vodi vhod iz severne, uli\xc4\x8dne strani. Ohranjen je tudi tradicionalni prizidek za ognji\xc5\xa1\xc4\x8de, spahnjenka oz. kavada, iz \xc4\x8dasov nadzidave na za\xc4\x8detku 19. stoletja. Stavbni razvoj se je zaklju\xc4\x8dil v obdobju med obema vojnama ali najkasneje sredi 20. stoletja. Socialne razmere lastnice so doprinesle k dejstvu, da se hi\xc5\xa1a po letu 1948 ni ve\xc4\x8d spreminjala. V letu 2005 je bila v celoti obnovljena in namenjena za oglede.\n_START_SECTION_\nStavbna oprema in etnografska zbirka\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja kvaliteta hi\xc5\xa1e je povsem ohranjena notranjost, z vso stanovanjsko opremo in predmeti vsakdanje rabe, ki pa izhajajo iz razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasovnih obdobij in predstavljajo pravo etnografsko zbirko. Zadnja lastnica Ana Gazi\xc4\x8d (An\xc4\x8dka Kapeluca), je hi\xc5\xa1o uporabljala vse do svoje smrti leta 1987, zato so hi\xc5\xa1o poimenovali po njej.\n_START_SECTION_\nKulturni dom\xc2\xa0\xc2\xbbZmaga\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nVa\xc5\xa1ki kal oz. lokev, ki je v preteklosti slu\xc5\xbeila za napajanje \xc5\xbeivine, so v petdesetih letih preteklega stoletja zasuli in na tem mestu leta 1953 zgradili dom kulture \xc2\xbbZmaga\xc2\xab. Notranjost doma krasijo poslikave doma\xc4\x8dina Emila Gazi\xc4\x8da, ki prikazujejo kme\xc4\x8dka opravila, vas in njene prebivalce.\n_START_SECTION_\nGospodarske dejavnosti neko\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so prebivalci Nove vasi ukvarjali z poljedelstvom in \xc5\xbeivinorejo, nekateri pa tudi z obrtjo. Pridelovali so olj\xc4\x8dno olje, gojili vinsko trto, sadno drevje, zgodnjo zelenjavo in razne polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, posebej je bila vas znana po pridelavi \xc4\x8desna. _NEWLINE_Nekateri va\xc5\xa1\xc4\x8dani \xc5\xa1e vedno pridelujejo olj\xc4\x8dno olje, zaradi novej\xc5\xa1ih metod je sedanji pridelek ve\xc4\x8dji, vendar kot zmeraj v\xc4\x8dasih negotov._NEWLINE_Va\xc5\xa1\xc4\x8dani, posebej \xc5\xbeenske so s plinjerji, \xc5\xa1irokimi pletenimi ko\xc5\xa1arami iz vrbe, so neko\xc4\x8d veliko odhajali v obalna mesta, kjer so prodajali in  izmenjevali pridelke.  _NEWLINE_Kmetje so v\xc4\x8dasih njive obdelovali ro\xc4\x8dno in z bo\xc5\xa1karini (istrsko govedo), danes pa to delo opravljajo z motornimi frezami (prekopalniki). \xc5\xbdito kmetje \xc5\xa1e danes sejejo ro\xc4\x8dno, ker je tako la\xc5\xbeje, zaradi razdrobljenih obdelovalnih povr\xc5\xa1in. S kombajni in kosilnicami so skoraj v celoti zamenjali ro\xc4\x8dno \xc5\xbeetev s srpom in ko\xc5\xa1njo s koso. Neko\xc4\x8d so gojili predvsem govedo, svinje, konje in osle, pa tudi perutnino. Govedo in osle so vpregali v vozove, krave pa so jim slu\xc5\xbeile za pridobivanje mleka. \xc5\xbdenske se niso ukvarjale z obrtjo. Ve\xc4\x8dinoma so le nosile pridelke in jih prodajale, ter pazile na otroke.\n_START_SECTION_\nGlasba, petje in ples\n_START_PARAGRAPH_\nV Novi vasi so poznali dve vrsti godcev. Glasbenikov (muzikarjev), ki so igrali na pihala, je bilo ve\xc4\x8d, zingarji, ki jih je bilo obi\xc4\x8dajno pet, so igrali na godala. Tak\xc5\xa1ni godci so ve\xc4\x8dinoma igrali na plesih, ob cerkvenih procesijah (\xc5\xa1agrah), pa tudi ob pogrebih. _NEWLINE_Zelo raz\xc5\xa1irjeno je bilo tudi petje, saj so fantje vsako soboto hodili po vasi in prepevali pozno v no\xc4\x8d. Znanih je tudi veliko tradicionalnih plesov. Do danes so se ohranili dopa\xc5\xa1i, \xc5\xa1epeta\xc5\xa1i, val\xc4\x8dek, polka in \xc5\xa1picpolka. Zanimivo je, da je tango vedno veljal za pohuj\xc5\xa1ljiv ples in ga niso dovolili gledati otrokom.'