b'\n_START_ARTICLE_\nZemeljsko povr\xc5\xa1je\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc3\xaameljsko pov\xc5\x95\xc5\xa1je (z\xc3\xa9meljsko ~) je zunanja meja zemeljske skorje oziroma litosfere. Je podro\xc4\x8dje stika med slednjo in ozra\xc4\x8djem, torej med tlemi in atmosfero planeta, pa tudi prvobitno \xc5\xbeivljenjsko okolje \xc4\x8dloveka, tj. antroposfera. Slednje velja le za kopno povr\xc5\xa1je Zemlje, ki prekriva 29 odstotkov celote, medtem ko povr\xc5\xa1je na dnu svetovnih oceanov zavzema 71\xc2\xa0% celotne povr\xc5\xa1ine. S preu\xc4\x8devanjem povr\xc5\xa1ja Zemlje se ukvarja geografska znanost._NEWLINE_Povr\xc5\xa1je Zemlje je skupek raznolikih povr\xc5\xa1inskih oblik, ki so jih oblikovali mnogi procesi tako v geolo\xc5\xa1ki preteklosti kot v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu. Skoraj v celoti med te procese sodijo eksogeni (zunanji oziroma zni\xc5\xbeevalni) procesi, kot so razli\xc4\x8dne vrste preperevanja in denudacije, pretakanja povr\xc5\xa1inskih in podzemnih voda, delovanja ledenikov in vetra, ter endogeni (notranji oziroma zvi\xc5\xa1evalni) procesi, kot sta tektonika in ognjeni\xc5\xa1ka aktivnost. Posamezne predele povr\xc5\xa1ja sicer v veliki meri zaznamuje ena skupina preoblikovalnih procesov, a svojo vlogo pri dovr\xc5\xa1itvi kon\xc4\x8dne podobe povr\xc5\xa1ja, z izjemo povr\xc5\xa1ja pod oceani, igrajo tudi mnogi drugi procesi. Iz tega izhaja pomembno dejstvo, da je vsak predel povr\xc5\xa1ja na planetu vsota zelo razli\xc4\x8dnih dejavnikov, katerih razumevanje terja poznavanje mnogih na\xc4\x8del preoblikovalnih sil ter \xc4\x8dim bolj verjetno predvidevanje procesov v preteklosti. Ta vpra\xc5\xa1anja preu\xc4\x8duje geomorfologija._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina raziskav, ki se nana\xc5\xa1ajo na oblikovanje povr\xc5\xa1ja Zemlje, se dr\xc5\xbei nekaterih na\xc4\x8del oziroma predpostavk. Prva izmed teh je uniformitarianizem, tj. sklepanje, da so pravila, veljavna v sedanjosti, dr\xc5\xbeala tudi v preteklosti, procesi naj bi torej potekali na enak na\xc4\x8din; ker ta trditev ne velja za vse primere, je potrebna previdnost pri sklicevanju na to na\xc4\x8delo. Druga predpostavka je sistem ekvilibrija, ki je povezava mno\xc5\xbeice kontrolnih dejavnikov za nadzor dolo\xc4\x8denih (naravnih) razmer. Ti dejavniki vzpostavljajo naravno ravnovesje, ob vdoru zunanjih dejavnikov in posledi\xc4\x8dnem poru\xc5\xa1enju ravnovesja pa se spro\xc5\xbei veri\xc5\xbena reakcija prilagajanja kontrolnih dejavnikov z namenom vnovi\xc4\x8dne vzpostavitve ravnovesja. Je torej negativna reakcija sistema, in sicer v smislu te\xc5\xbeenja k ponovnemu ravnovesju. Tretja predpostavka, ki je mnogokrat prisotna v \xc5\xa1tudijah oblikovanja zemeljske povr\xc5\xa1ine, pa je nasprotna prej\xc5\xa1nji, in sicer pozitivna reakcija sistema na okoljsko spremembo._NEWLINE_Vpogled v lastnosti povr\xc5\xa1ja Zemlje razkriva, da med povr\xc5\xa1jem planeta na celinskem delu (del povr\xc5\xa1ja, ki le\xc5\xbei na celinski skorji ali sialu) ter povr\xc5\xa1jem pod oceani (del povr\xc5\xa1ja, ki le\xc5\xbei na oceanski skorji ali simi) obstaja ve\xc4\x8d bistvenih razlik. Gre namre\xc4\x8d za dve reliefno popolnoma razli\xc4\x8dni obmo\xc4\x8dji, saj slednjega zaznamuje razmeroma malo preoblikovalnih procesov, medtem ko je prvi prizori\xc5\xa1\xc4\x8de prepletanja u\xc4\x8dinkov \xc5\xa1tevilnih procesov, med drugim vse bolj tudi tak\xc5\xa1nih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega izvora.\n_START_SECTION_\nSkrajne to\xc4\x8dke povr\xc5\xa1ja\n_START_PARAGRAPH_\nKer Zemlja nima povsem pravilne oblike krogle ali elipsoida (glej Oblika Zemlje), se Zemljinemu sredi\xc5\xa1\xc4\x8du najbli\xc5\xbeja to\xc4\x8dka na povr\xc5\xa1ju ne nahaja v Marianskem jarku, ki je najgloblje mesto glede na morsko gladino, pa\xc4\x8d pa je to to\xc4\x8dko (od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da oddaljeno pribli\xc5\xbeno 6.353\xc2\xa0km) po strokovnih ugibanjih najti nekje na dnu 4 kilometre globokega Arkti\xc4\x8dnega oceana blizu geografskega severnega pola. Tudi vrh Mount Everesta, ki je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka povr\xc5\xa1ja nad gladino morja (8.848 m), ni najbolj oddaljena to\xc4\x8dka povr\xc5\xa1ine od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da planeta. Ta je namre\xc4\x8d vrh ognjenika Chimborazo v Ekvadorju, ki je visok 6.267 metrov, od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da planeta pa je oddaljen 6.384,4 kilometrov.\n_START_SECTION_\nKopno povr\xc5\xa1je Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nDel Zemljinega povr\xc5\xa1ja, ki je kopen, je obmo\xc4\x8dje, na katerega nenehno delujejo eksogeni preoblikovalni procesi, pa tudi kraj \xc4\x8dlovekovega bivanja in delovanja, zaradi \xc4\x8desar je v \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8dji meri zaznamovano tudi s slednjim. Za podobo kopnega povr\xc5\xa1ja so pomembne nekatere velike oblike oziroma makroenote. Najve\xc4\x8dji del predstavljajo akumulacijske ravnine, sledijo erozijske ravnine in planote v sedimentnih kamninah, kristalinski \xc5\xa1\xc4\x8diti (kratoni) ali najstarej\xc5\xa1i deli zemeljskega povr\xc5\xa1ja, stara, mo\xc4\x8dno erodirana gorstva iz paleozoika ter mlada nagubana gorstva iz terciarja, ki se razvijajo \xc5\xa1e danes. Posamezne predele pa zavzemajo ognjeni\xc5\xa1ki platoji._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina izmed geomorfnih oblik na kopnem je delo eksogenih preoblikovalnih procesov, torej tistih, ki delujejo od zunaj in ne iz notranjosti Zemlje ter povr\xc5\xa1je zni\xc5\xbeujejo. Najbolj zna\xc4\x8dilen, fluvialni, kopenski relief povzro\xc4\x8da delovanje povr\xc5\xa1inskih vodnih (re\xc4\x8dnih) procesov, preostali tipi reliefov pa nastajajo ob delovanju tektonskih premikov, ledenikov, obalnih procesov, vetra ter podzemnih voda. Bolj ali manj vsepovsod prisoten preoblikovalni proces pa je preperevanje podlage in posledi\xc4\x8dno denudacija oziroma erozija.'