b'\n_START_ARTICLE_\nPlameni\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPlameni\xc5\xa1\xc4\x8de  vnetljive teko\xc4\x8dine je najni\xc5\xbeja temperatura, pri kateri je nad teko\xc4\x8dino ravno dovolj hlapov, da se zmes hlapov in zraka v stiku z odprtim plamenom vname. Ko se plamen odstrani, gorenje preneha. Plameni\xc5\xa1\xc4\x8de je ena od lastnosti, ki slu\xc5\xbei za ocenjevanje vnetljivosti teko\xc4\x8din, na primer teko\xc4\x8dih goriv._NEWLINE_Plameni\xc5\xa1\xc4\x8de se meri v standardiziranem aparatu po metodi, ki je predpisana z ASTM D93 oziroma ISO 2719._NEWLINE_Plameni\xc5\xa1\xc4\x8da se ne sme zamenjati z vneti\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki je obi\xc4\x8dajno precej vi\xc5\xa1je od plameni\xc5\xa1\xc4\x8da. Pri temperaturi vneti\xc5\xa1\xc4\x8da gorenje po odstranitvi izvora gorenja ne preneha.\n_START_SECTION_\nPrincip merjenja\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka vnetljiva teko\xc4\x8dina ima parni tlak, ki je odvisen od temperature. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do temperaturo parni tlak raste, vzporedno z njim pa raste tudi koncentracija vnetljive pare v zraku nad teko\xc4\x8dino. Ko je koncentracija pare v zraku dovolj velika, se v prisotnosti odprtega plamena zmes vname.\n_START_SECTION_\nMerjenje\n_START_PARAGRAPH_\nZa ugotavljanje plameni\xc5\xa1\xc4\x8da obstojata dve osnovni metodi: metoda z odprto in metoda z zaprto \xc4\x8da\xc5\xa1o. _NEWLINE_V aparatih z odprto \xc4\x8da\xc5\xa1o se kovinska \xc4\x8da\xc5\xa1a z vzorcem in vstavljenim termometrom po\xc4\x8dasi segreva, z vgrajenim plinskim gorilnikom pa se ob\xc4\x8dasno preverja, ali je temperatura plameni\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbee dose\xc5\xbeena. Na to\xc4\x8dnost meritve zelo vplivata hitrost segrevanja in vi\xc5\xa1ina plamena. \xc4\x8ce je vi\xc5\xa1ina plamena prevelika, se lahko zgodi, da izmerjena temperatura ni plameni\xc5\xa1\xc4\x8de, ampak vneti\xc5\xa1\xc4\x8de. Najbolj\xc5\xa1i znani aparat z odprto \xc4\x8da\xc5\xa1o je COC (Cleveland open cup), ki je lahko ro\xc4\x8den ali samodejen._NEWLINE_Za metodo z zaprto \xc4\x8da\xc5\xa1o obstojata dve vrsti aparatov: neravnote\xc5\xbeni, na primer Pensky-Martens, v katerem para ni v temperaturnem ravnote\xc5\xbeju s teko\xc4\x8dino, in ravnote\xc5\xbeni, na primer SetaFlash, v katerem je para domnevno v temperaturnem ravnote\xc5\xbeju s teko\xc4\x8dino. \xc4\x8ca\xc5\xa1i sta v obeh primerih zaprti s pokrovom, skozi katerega se vstavi izvor plamena. _NEWLINE_Plameni\xc5\xa1\xc4\x8da, izmerjena v zaprti \xc4\x8da\xc5\xa1i, so praviloma 5-10\xc2\xa0\xc2\xb0C ni\xc5\xbeja od tistih, ki so bila izmerjena v odprti \xc4\x8da\xc5\xa1i in so bli\xc5\xbee temperaturi, pri kateri parni tlak teko\xc4\x8dine dose\xc5\xbee spodnjo mejo vnetljivosti. _NEWLINE_Plameni\xc5\xa1\xc4\x8de je bolj empiri\xc4\x8den kot fundamentalen fizikalni parameter. Meritev je zelo odvisna od opreme in merilnega protokola, v katerega spada hitrosti segrevanja, razpolo\xc5\xbeljivi \xc4\x8das za vzpostavljanje ravnote\xc5\xbeja, volumen vzorca in me\xc5\xa1anje. _NEWLINE_Metode za dolo\xc4\x8danje plameni\xc5\xa1\xc4\x8da so predpisane s \xc5\xa1tevilnimi standardi. Testiranje po Pensky-Martensu v zaprti \xc4\x8da\xc5\xa1i je predpisano z ASTM D93, IP34, ISO 2719, DIN 51758, JIS K2265 in AFNOR M07-019. Dolo\xc4\x8danje plameni\xc5\xa1\xc4\x8da na majhnih vzorcih v zaprti \xc4\x8da\xc5\xa1i je predpisano z ASTM D3828 in D3278, EN ISO 3679 in 3680 ter IP 523 in 524.'