b'\n_START_ARTICLE_\nLabotska dolina\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi Labotsko dolino te\xc4\x8de reka Labotnica v dol\xc5\xbeini 64 km s severa proti jugu. Izvor reke se nahaja na mejnem obmo\xc4\x8dju med avstrijsko Koro\xc5\xa1ko in avstrijsko zgornjo \xc5\xa0tajersko na gori Zirbitzkogel ter se izliva pri Labotu v Dravo._NEWLINE_Dolina se deli na Zgornjo Labotsko dolino, ki le\xc5\xbei severno od Tvimber\xc5\xa1kega grabna (Twimberger Graben), in ju\xc5\xbeno le\xc5\xbee\xc4\x8do Spodnjo Labotsko dolino. V svojem \xc5\xa1ir\xc5\xa1em ju\xc5\xbenem delu se dolina razrostira med Golico (Koralpe) in Svin\xc5\xa1ko planino (Saualpe). Na severu le\xc5\xbei dolina med Pako (Packalpe) in Jezerskimi Alpami (Seetaler Alpen)._NEWLINE_Labotska dolina tvori ve\xc4\x8dji del politi\xc4\x8dnega okraja Vol\xc5\xa1perk (Wolfsberg).\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKlima Labotske doline je dokaj suha, saj ima le okoli 800 mm letnih padavin. V zimskem delu leta je pogosta inverzija, ki povzro\xc4\x8da meglo v ni\xc5\xbeinskih predelih ter ve\xc4\x8djo obremenjenost s \xc5\xa1kodljivimi snovmi. Srednji vi\xc5\xa1inski predeli med 800 do 1000 m so klimatsko ugodnej\xc5\xa1i, saj imajo ve\xc4\x8d sonca in so toplej\xc5\xa1i kot ni\xc5\xbeinski predeli.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV ni\xc5\xbeinskih predelih doline prevladujejo pridelovanje koruze, svinjereja in reja koko\xc5\xa1i. V Spodnji Labotski dolini ter v dolini Granici (Granitztal) pridelujejo sadje, zlasti jabolka za proizvodnjo mo\xc5\xa1ta in \xc5\xbeganja; tu je tudi \xc5\xa1e veliko sadovnjakov. Posebnost je gojenje belu\xc5\xa1ev. V labotski dolini se nahaja tudi dober del koro\xc5\xa1kih vinogradov._NEWLINE_Na vi\xc5\xa1inskih predelih v Zgornji Labotski dolini prevladujejo travi\xc5\xa1\xc4\x8da. Dokaj pomembna je tudi pridelava lesa z velikimi povr\xc5\xa1inami jelk na Golici in na Svin\xc5\xa1ki planini.\n_START_SECTION_\nUmetnost in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti znanimi umetniki je zlasti treba omeniti pisateljico Christine Lavant. Osrednja zgodovinska kulturna ustanova doline je Benediktinski samostan svetega Pavla, kjer je \xc5\xa1e danes bogata samostanska zbirka, gimnazija in kjer redno prirejajo razstave nadregionalnega pomena._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni predeli doline, kakor tudi obronki Svin\xc5\xa1ke planine in \xc5\xa0entpavelskega gri\xc4\x8devja, so dolgo, nekateri deli delno do danes, ohranili del slovenske identitete. Zgodovinsko pripadajo, kar se ti\xc4\x8de sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, podjunskemu nare\xc4\x8dju.'