b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Glavi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je leta 1940 v Ljubljani. Gimnazijo je obiskoval v Ljubljani in kasneje diplomiral iz kemijske tehnologije na tedanji ljubljanski Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo. Preden je pri\xc5\xa1el na mariborsko univerzo je po\xc4\x8del vrsto stvari. Na In\xc5\xa1titutu Jo\xc5\xbeefa \xc5\xa0tefana v Ljubljani, ki se je takrat imenoval Nuklearni in\xc5\xa1titut Jo\xc5\xbeef \xc5\xa0tefan je ob delu \xc5\xa1tudiral kemijo, ki je naravoslovna veda v primerjavi s kemijsko tehnologijo, ki je tehni\xc4\x8dna veda. Leta 1968 je doktoriral s temo o hidrazinijevem fluoridu. Na in\xc5\xa1titutu je opravljal raziskave o brezvodnem hidrazinu in uranovih fluoridih v njem, pri tem pa je nastal kot stranski proizvod hidrazinijev fluorid (hidrazinijev ion N2H5+ in F- se ve\xc5\xbeeta in nastane enostavna sol). Napravil je dolo\xc4\x8dene eksperimentalne naprave s katerimi je produkt uspel izolirati iz snovi in dolo\xc4\x8dil njegove zna\xc4\x8dilnosti, kar je bila tudi tema \xc2\xa0njegovega doktorata._NEWLINE_Zatem je dejal, da mora svoje znanje preizkusiti \xc5\xa1e v praksi. Odpravil se je na \xc5\xa0tajersko, kjer je pre\xc5\xbeivel velik del svojega \xc5\xbeivljenja. Delati je za\xc4\x8del v sladkogorski tovarni papirja Paloma, kjer je prvih 5 let pre\xc5\xbeivel kot vodja laboratorija, \xc2\xa0kasneje pa kot vodja proizvodnje. Takrat se mu je zdelo pomembno, da napravi \xc5\xa1e diplomo iz ekonomije, kar\xc2\xa0 mu je tudi uspelo. Zatem je izziv na\xc5\xa1el v Tovarni du\xc5\xa1ika Ru\xc5\xa1e, kjer je bil vodja slu\xc5\xbebe za kontrolo kvalitete in izvajal raziskave na razli\xc4\x8dnih produktih kot so gnojila, pesticidi, \xc5\xbeelezove zlitine, plini. Z njegovo pomo\xc4\x8djo so \xc2\xa0modernizirali laboratorij, ki je bil za tiste \xc4\x8dase najbolj znan v Jugoslaviji. Danes je ta tovarna na \xc5\xbealost propadla.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno udejstvovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo osamosvojitvi je bil dejaven v parlamentu in opozarjal na hude te\xc5\xbeave po njej ter da bo potrebno veliko \xc5\xbertvovati za ohranitev mo\xc4\x8dnih jeder podjetij. Sam pravi, da dober gospodar ne prodaja, temve\xc4\x8d kupuje. Na \xc5\xbealost se ni izteklo po njegovih zamislih. Tako je kar nekaj velikih podjetij propadlo ali pa so bila prodana tujim investitorjem. S tem so \xc5\xa1la v tujino tudi najbolj\xc5\xa1a delovna mesta kot so vodstvo, razvojni oddelki, investiranje in dobi\xc4\x8dki, ki so s tem povezani. Vsa ta dejanja so izredno vplivala na usodo okoli\xc5\xa1kih krajev in njenih prebivalcev. Kot sam pravi mu je \xc5\xbeal, da je izstopil iz parlamenta, saj meni, da bi lahko prepre\xc4\x8dil gospodarske konflikte.'