b'\n_START_ARTICLE_\nMiran \xc5\xa0tuhec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je kon\xc4\x8dal v Mariboru. Leta 1977 je diplomiral iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in sociologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani in tam  leta 1984 tudi magistriral. Po opravljenem magisteriju ga je za\xc4\x8dela privla\xc4\x8diti zagreb\xc5\xa1ka literarnoteoreti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola. Po \xc5\xa1tudiju sodobnih evropskih literarnih teoretikov in zgodovinarjev je leta 1988 na Filozofski fakulteti v Zagrebu zaprosil za odobritev doktorske teme. Doktoriral je leta 1992 pri prof. dr. Kre\xc5\xa1imirju Nemcu (Poetika pripovedne proze Pavleta Zidarja). _NEWLINE_\xc4\x8crpa iz literarne teorije predhodnih teoretikov R. Barthesa, A. J. Greimasa, F. Stanzla, M. Bala, G. Genetta, A. Flakerja, S. Lasi\xc4\x87a, J. Derridaja in drugih. Nove teoretske osnove i\xc5\xa1\xc4\x8de v delih V. Bitija, A. Gibsona, S. L. Lanserja, M. Currie, Ch. Nasha itd._NEWLINE_Poklic u\xc4\x8ditelja slovenskega jezika je opravljal na srednji gradbeni \xc5\xa1oli med dijaki Prve gimnazije v Mariboru. V \xc5\xa1olskem letu 1993/94 je bil vklju\xc4\x8den v projekt poskusne mature._NEWLINE_Zdaj je redni profesor za knji\xc5\xbeevnost na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti Filozofske fakultete v Mariboru.\n_START_SECTION_\nRaziskovalna podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ir\xc5\xa1e raziskovalno podro\xc4\x8dje Mirana  \xc5\xa0tuhca je slovenska proza 19. in 20. stoletja. Do sedaj je z naratolo\xc5\xa1kega aspekta obravnaval nekatera klju\xc4\x8dna pripovedna dela slovenske knji\xc5\xbeevnosti ter izbrane razprave slovenskega zgodovinopisja. Rezultati, objavljeni v monografijah in doma\xc4\x8dih ter tujih revijah (Slavisti\xc4\x8dna revija, Semiotische Berichte, Rije\xc4\x87 itd.), prina\xc5\xa1ajo spoznanja o tipologiji pripovedovalca, o fokalizacijskem kodu, o aktantskem vpra\xc5\xa1anju ter o problematiki avtorjevega glasu. Drugo podro\xc4\x8dje raziskav je slovenska miselna proza, \xc5\xa1e posebej esejistika. Po literarnozgodovinski sintezi povojne slovenske esejistike je njegova raziskovalna pozornost namenjena esejistiki do leta 1950 (razprave Estetski nazor Iva Brni\xc4\x8da, Esejistika Ivana Cankarja, Miselna proza Vladimirja Bartola). Miran \xc5\xa0tuhec je vodja slovenskega dela bilateralnega sporazuma Hrva\xc5\xa1ka in slovenska knji\xc5\xbeevnost kot sosednji knji\xc5\xbeevnosti ter \xc4\x8dlan komisije za ocenjevanje mednarodnih raziskovalnih projektov.'