b'\n_START_ARTICLE_\nTaja Kramberger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNa ljubljanski Filozofski fakulteti je leta 1997 diplomirala iz zgodovine in absolvirala \xc5\xa1tudij arheologije. Med letoma 1998 in 2006 je prejela ve\xc4\x8d tujih \xc5\xa1tudijskih in raziskovalnih \xc5\xa1tipendij v Franciji (MSH, EHESS, Erasmus, Proteus) in na Mad\xc5\xbearskem (junior fellow na Collegium Budapest). Iz zgodovine in zgodovinske antropologije je doktorirala na Fakulteti za humanisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije v Kopru._NEWLINE_Na isti fakulteti je bila kot predavateljica zaposlena v letih 2004-2010. V tem \xc4\x8dasu je z Dragom Bracom Rotarjem pripravila celotni program zgodovinske antropologije (12 predmetov), ki je bil akreditiran s strani ustreznih dr\xc5\xbeavnih organov. Dve leti je vodila fakultetni kolegij za kulturne in intelektualne prireditve Collegium artium (2007-2009). V njegovem okviru je bilo izpeljanih prek 100 dogodkov. Odpu\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila leta 2010 med t. i. kadrovsko racionalizacijo. Med letoma 2011 in 2014 je bila sodelavka raziskovalnega projekta na Pedago\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu v Ljubljani. V letih 2001-2010 je bila odgovorna urednica znanstvene revije Monitor ZSA, revije za zgodovinsko, socialno in druge antropologije (med 2001 in 2004 imenovane Monitor ISH)._NEWLINE_Objavila je enajst pesni\xc5\xa1kih zbirk, med njimi leta 2004 tudi ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dno zbirko Mobilizacije, ki je bila ponatisnjena leta 2011. O njeni zbirki Z roba klifa (2011) v recenziji beremo:_NEWLINE_Njena poezija je pogumna, neposredno odprta v detektiranju in razkrivanju slabega. V tak\xc5\xa1ni obliki oz. vsebini je ni mogo\xc4\x8de najti v slovenski poeziji \xe2\x80\x93 v tem ostaja osamljena. Da ne bo pomote, govorim o poeziji, ki je uporna in osebna, hkrati pa je tudi univerzalna. Avtorica natan\xc4\x8dno ve, da\xc2\xa0\xc2\xbbosebno je politi\xc4\x8dno\xc2\xab, in to zapi\xc5\xa1e v pesmi Zadnja diploma: navodilo za uporabo barab. Vendar je tudi res, da poezije ni mogo\xc4\x8de pritrditi na oglasno desko, ni je mogo\xc4\x8de izkri\xc4\x8dati z oblastni\xc5\xa1kih odrov. Tu je prese\xc5\xbeek._NEWLINE_Njena dela so prevedena v ve\xc4\x8d jezikov, v knji\xc5\xbeni obliki so izbori njene poezije iz\xc5\xa1li v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini, nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini, franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prevaja poezijo in strokovna besedila iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Ve\xc4\x8dkrat je bila nominirana za literarne nagrade, leta 2007 je za pesni\xc5\xa1ko zbirko Vsakdanji pogovori prejela Veronikino nagrado._NEWLINE_Med 1995 in 2013 je gostovala na \xc5\xa1tevilnih mednarodnih literarnih festivalih po svetu, nekaj jih je organizirala ali vodila tudi sama (leta 2001 prvi eksperimentalni pesni\xc5\xa1ko-prevajalski projekt Razli\xc4\x8dni jeziki/Linguaggi di-versi in leta 2006 mednarodni literarni projekt Morske linije/Sealines). Leta 2012 je bila gostja svetovnega pesni\xc5\xa1kega sre\xc4\x8danja Poetry Parnassus v Londonu v organizaciji Southbank Centre kot edina udele\xc5\xbeenka iz Slovenije._NEWLINE_Leta 2011 je bila Taja Kramberger pobudnica zasebne Mednarodne literarne nagrade KONS\xc2\xae za katero je pripravila vse ustanovne akte in organizacijsko omre\xc5\xbeje. Nagrada se podeljuje za socialno in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ob\xc4\x8dutljiv ter v umetni\xc5\xa1ko-izrazni govorici transformativen literarni opus. Je tudi priznanje za integralno pokon\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenjsko dr\xc5\xbeo ter anga\xc5\xbemaje pesnic/pesnikov in pisateljic/pisateljev v skupno dobro vseh ljudi. K nagradi je sprva povabila dve pesnici in prevajalki Tatjano Jamnik in Barbaro Korun, od katerih je druga leta 2014 na lastno pobudo in zaradi temeljnih razhajanj v literarni orientaciji in v koncepciji delovanja nagrade izstopila iz projekta._NEWLINE_Leta 2012 je zapustila Slovenijo in zdaj \xc5\xbeivi, dela in dalje ustvarja v Parizu.'