b'\n_START_ARTICLE_\nArequipa\n_START_PARAGRAPH_\nArequipa je prestolnica regije Arequipa v Andih, na jugu Peruja, v Ju\xc5\xbeni Ameriki in je politi\xc4\x8dno, gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ju\xc5\xbenega Peruja._NEWLINE_Mesto ima 844.407 prebivalcev (2012). UNESCO je leta 2000 sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta Arequipa razglasil za svetovno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nArequipa le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2300 metrov. V bli\xc5\xbeini mesta se nahajajo aktivni vulkani: 5822 m visok sto\xc5\xbe\xc4\x8dasti Misti, 6057 m visok Chachani ter 5665 m visoki Pichu Pichu._NEWLINE_Nedale\xc4\x8d od Arequipe se nahajata kanjona Cotahuasi in Colca, slednji je s 3000 m globine eden najglobljih na svetu._NEWLINE_Arequipo krasi naziv "belo mesto" in se najbr\xc5\xbe nana\xc5\xa1a na beli kamen Sillar, ki je vulkanskega izvora in iz katerega je zgrajeno veliko starih zgodovinskih stavb v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, morda pa tudi na svetlej\xc5\xa1o barvo ko\xc5\xbee nekdanjih v \xc5\xa0paniji rojenih prebivalcev, ki so doma\xc4\x8dinom prepovedali \xc5\xbeiveti v centru mesta._NEWLINE_Od Pacifi\xc5\xa1ke obale je oddaljena 75\xc2\xa0km zra\xc4\x8dne \xc4\x8drte, zato ima mesto skozi vse leto blago in son\xc4\x8dno podnebje._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je podvr\xc5\xbeeno mo\xc4\x8dnim potresom, ki se pojavljajo tudi ve\xc4\x8dkrat na dan. Uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di za mesto so bili v letih 1608, 1687, 1784, 1868, 1958 in 1960. 23. junija 2001 je potres z magnitudo 8,4 po Richterjevi lestvici mo\xc4\x8dno stresel regijo, pri \xc4\x8demer je bil zru\xc5\xa1en tudi eden od dveh zvonikov katedrale na glavnem trgu. Obnovili so jo leta 2004. Vulkan Misti, ki je hi\xc5\xa1na gora Arequipe, je \xc5\xa1e vedno aktiven. Naselja ob vzno\xc5\xbeju vulkana ogro\xc5\xbeajo piroklasti\xc4\x8dni tokovi in laharji.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Arequipi je toplo in suho, zime niso zelo mrzle in poletja ne prevro\xc4\x8da, obi\xc4\x8dajno se temperatura poleti ne dvigne nad 25\xc2\xa0\xc2\xb0C in le redko pade pod 10\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna vla\xc5\xbenost je 46\xc2\xa0%, v poletnih mesecih lahko dose\xc5\xbee 70%, pozimi, jeseni in spomladi pa je najni\xc5\xbeja, to je 27\xc2\xa0%. De\xc5\xbeevna sezona traja od meseca januarja do marca._NEWLINE_Son\xc4\x8dnega sevanja ima Arequipa med 850 in 950 vatov na kvadratni meter, kar je visoko.\n_START_SECTION_\nVulkani v okolici\n_START_PARAGRAPH_\nVsi vulkani so stratovulkani._NEWLINE_80\xc2\xa0km od mesta Arequipa je oddaljen vulkan Ampato in se \xc5\xa1teje za neaktivnega. Njegova najve\xc4\x8dja nadmorska vi\xc5\xa1ina je 6318 m._NEWLINE_Vulkan Chachani se nahaja 55\xc2\xa0km od mesta Arequipa in je visok 6057 m. Imena izvira iz besede Chachani Aymara kar pomeni "pogumen". Vulkan je aktiven._NEWLINE_Vulkan Coropuna je najvi\xc5\xa1ji v Peruju z vi\xc5\xa1ino 6425 m in le\xc5\xbei 150\xc2\xa0km izven mesta Arequipa, njegovo ime v jeziku Ke\xc4\x8dua pomeni "odsev na planoti". Je neaktiven vulkan. Na nejm so na\xc5\xa1li obla\xc4\x8dila kulture Inkov._NEWLINE_Vulkan Hualca Hualca je visok 6025 m in je verjetno nastal \xc5\xbee v za\xc4\x8detku pliocena in kvartara._NEWLINE_Vulkan Misti je najbolj impozanten s svojo lego nad mestom. 5 izbruhov je bilo v 20. stoletju in je enden od redkih zelo aktivnih v okolici Arequipe. Na njem so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne ostanke inkovske kulture kot so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka okostja. Visok je 5822 m, njegovo ime v jeziku Ke\xc4\x8dua pomeni "gospodar ki prihaja"._NEWLINE_Pichu Pichu je vulkan, ki le\xc5\xbei najbli\xc5\xbeje mestu in je oddaljen le 32\xc2\xa0km, ima vi\xc5\xa1ino 5664 m, ime najvi\xc5\xa1jega vrha je Coronado. \xc5\xbde nekaj \xc4\x8dasa ni aktiven._NEWLINE_Sabancaya je zelo aktiven vulkan, nazadnje je izbruhnil leta 2003, v glavnem bruha plin. Njegova vi\xc5\xa1ina je 5975 m, vsebuje mezozojske in kenozojske kamnine. Ime v jeziku Ke\xc4\x8dua pomeni "ogenj ki prihaja".\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i sledovi poselitve so datirani v \xc4\x8das med letoma 8000 in 6000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Do sedaj so na\xc5\xa1li ve\xc4\x8d kot 400 arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d, vklju\xc4\x8dno z risbami, najdenimi v jamah v kraju Sumbay in Pampa Colorado._NEWLINE_Okoli leta 1250 so Inki zavzeli okolico Arequipe, ki je ostala pod njihovim vplivom do leta 1537. Prva naselja je ustanovil Inka Mayta C\xc3\xa1pac v dolini reke Chili in sicer Yanahuara Tiabaya, Paucarpa ta, Characato Socabaya in drugi._NEWLINE_Najprej sta nato pri\xc5\xa1la dominikanca Pedro de Ulloa in Diego Manso y Bartolom\xc3\xa9 de Ojeda, nato pa je \xc5\xa1panski konkvistador Diego de Almagro el Viejo dokon\xc4\x8dno osvojil te kraje. Garc\xc3\xad Manuel de Carbajal (poro\xc4\x8dnik Francisca Pizarra) je 15. avgusta 1540 ustanovil mesto Villa de Nuestra Se\xc3\xb1ora de la Asunci\xc3\xb3n del Valle Hermoso de Arequipa kot \xc5\xa1pansko naselje, pozneje skraj\xc5\xa1ano v Arequipa._NEWLINE_Ime mesta izhaja iz jezika Ke\xc4\x8dua "are quepay\xe2\x80\x9c (pomeni "ostani tukaj"), kar naj bi izrekel Inca Mayta, ko je pri\xc5\xa1el v dolino reke Chili. 7. oktobra 1541 je mesto od \xc5\xa1panskega kralja Karla V. prejelo mestne pravice in grb v katerem so: vulkan Misti, drevesa in reka, na obeh straneh pa dva zlata leva, vse na rde\xc4\x8dem polju, okoli pa osem lilij in zlata obroba,nad tem je zaprta \xc4\x8delada ter Griffin z rde\xc4\x8do zastavo v rokah, na kateri je napisano ime kralja z modro in zlato barvo._NEWLINE_V kolonialnem obdobju je bila Arequipa mirna in zvesta \xc5\xa1panska metropola, saj je imela najve\xc4\x8djo koncentracijo belega prebivalstva, celo ve\xc4\x8djo kot Lima. V obdobju vladavine podkralja Gila y Lemosbila je imela 37.000 prebivalcev, od tega 22.000 \xc5\xa0pancev, 6000 Indijancev, 5000 Mesticev, 2500 osvobojeni su\xc5\xbenjev \xc4\x8drncev in 1200 su\xc5\xbenjev. V Limi je bilo od 62.000 prebivalcev, nekaj ve\xc4\x8d kot 18.000 \xc5\xa0pancev._NEWLINE_Arequipa se je nato razvila v trgovsko mesto med obalo in Andi. Posebej pomembna je bila dolina reke Colca, v kateri je dobro razvito kmetijstvo. Na obmo\xc4\x8dju je bilo razvito tudi rudarstvo in proizvodnja vina in volne. S prihodom \xc5\xbeeleznice v letu 1870 iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Matarani in v letu 1904 s povezavo z mesti Cuzco in Puno, je Arequipa pove\xc4\x8dala pomen kot trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nDemografski kazalci Arequipe so vedno nad dr\xc5\xbeavnim povpre\xc4\x8djem. Tako je bila v obdobju 1995 - 2000 stopnja umrljivosti dojen\xc4\x8dkov 33/1000 \xc5\xbeivorojenih otrok (v primerjavi z 42 na nacionalni ravni), pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba ob rojstvu je bila 74,5 let za \xc5\xbeenske (v primerjavi s 70 na dr\xc5\xbeavni ravni) in 69,5 pri mo\xc5\xa1kih (65,9 na dr\xc5\xbeavni ravni), itd.._NEWLINE_Nepismenost, ki je v letu 1993 zna\xc5\xa1ala 9,4\xc2\xa0% prebivalstva, je padla na 6,4\xc2\xa0% v letu 2000. Po zadnjem popisu prebivalstva (1993), je 46,8\xc2\xa0% prebivalcev Arequipe zaklju\xc4\x8dilo osnovno \xc5\xa1olo, 29,5\xc2\xa0% pa dokon\xc4\x8dalo srednjo \xc5\xa1olo, 8,2\xc2\xa0% ima nedokon\xc4\x8dano univerzo. V celotni provinci je 91,8\xc2\xa0% strokovnjakov skoncentriranih v mestu._NEWLINE_Dober indeks za merjenje zdravstvenega stanja prebivalstva je kroni\xc4\x8dna podhranjenost otrok. Po popisu prebivalstva, ki ga je izvedlo ministrstvo za \xc5\xa1olstvo v letu 1999, je imela Arequipa 15\xc2\xa0% otrok podhranjenih (v letu 1993 jih je bilo 23,2\xc2\xa0%). Dostop do pitne vode ima 84,9\xc2\xa0%. Kljub temu pa je skoraj 1/4 prebivalstva nima zagotovljenih osnovnih \xc5\xbeivljenjskih pogojev (neustrezna nastanitev, ni odvoza odpadkov, prezasedenost stanovanj, itd.).\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta Arequipa, zgrajeno iz vulkanskih kamnin, predstavlja integracijo evropskih in doma\xc4\x8dih gradbenih tehnik in zna\xc4\x8dilnosti, vidnih v ob\xc4\x8dudovanja vrednem delu kolonialnih gospodarjev, Kreolov in indijanskih zidarjev. Ta kombinacija vplivov se vidi iz mestnih zidov, obokov in lokov, dvori\xc5\xa1\xc4\x8d in odprtih prostorov ter v zapleteno izdelanih baro\xc4\x8dnih fasadah.\n_START_SECTION_\nStolnica\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica v Arequipi je edinstvena po velikosti, saj zaseda celotno stran trga Plaza de Armas. Njena gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1629, dana\xc5\xa1njo kon\xc4\x8dno obliko pa je dobila leta 1844, ko se je zaklju\xc4\x8dila obnova po po\xc5\xbearu. V mo\xc4\x8dnem potresu leta 1868 je bila ponovno zelo po\xc5\xa1kodovana. Potres leta 2001 je zru\xc5\xa1il zvonik, ki je bil na novo zgrajen leta 2004. Ob koncu 19. stoletja je bila v stolnico iz Francije prinesena pri\xc5\xbenica in iz Belgije pa orgle. Pri gradnji so uporabljali marmor iz Italije. Stolnica v Arequipi je tudi ena od manj kot 100 cerkva po svetu, ki imajo dovoljenje izobesiti zastavo Vatikana.\n_START_SECTION_\nSamostan Santa Catalina\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan Santa Catalina je eden od najpomembnej\xc5\xa1ih verskih objektov iz kolonialne dobe. Nahaja se v bli\xc5\xbeini centra mesta in je bil zgrajen leta 1579 po sklepu mestnega sveta, namesto treh obstoje\xc4\x8dih samostanov. Veliko bogatih \xc5\xa1panskih dru\xc5\xbein je v preteklosti poslalo svojo drugo h\xc4\x8derko v samostan. Za stenami samostana Santa Catalina le\xc5\xbei obmo\xc4\x8dje veliko 20.426 m\xc2\xb2. Bil je samozadosten. V njem je \xc5\xbeivelo do 150 nun skupaj s svojimi slu\xc5\xbeabnicami. Vsaka 4 leta je pri\xc5\xa1lo 8 novink, ki so morale imeti zagotovljeno doto najmanj 1000 zlatih pesosov za vzdr\xc5\xbeevanje samostana. Po reformi leta 1871 je samostan sprejemal tudi novinke brez dote. To je trajalo vse do leta 1970, ko so samostan obnovili in ga, na pobudo preostalih nun, del odprli za javnost. Tukaj je mogo\xc4\x8de ob\xc4\x8dudovati predmete, ki so pripadali opremi nun: angle\xc5\xa1ke preproge, \xc5\xa1panske svilene zavese, flamska obla\xc4\x8dila iz \xc4\x8dipke, oblazinjene stole iz damasta, fini porcelan in srebrno posodje. V samostanu se zdi, kot da se je \xc4\x8das ustavil leta 1579, razen \xc5\xa1kode, nastale zaradi potresa in predstavlja obnovljeni del.\n_START_SECTION_\nLa Compa\xc3\xb1ia\n_START_PARAGRAPH_\nIglesia de la Compania je cerkev na spodnjem koncu trga Plaza de Armas. Zgrajena je bila v letih 1595-1698 za jezuite in je dober primer kombinacije baroka in arhitekturnega sloga mesticev. Fasada ka\xc5\xbee \xc5\xa1tevilne elemente avtohtone kot tudi \xc5\xa1pansko-katoli\xc5\xa1ke kulture. \xc5\xa0ele od leta 1950, ko je bila ponovno obnovljena zakristija, je na ogled._NEWLINE_\xc5\xa0e mnogo drugih cerkva po mestu je pomembnih po svojih zbirkah in knji\xc5\xbenicah. Tako je na primer v Iglesia y Convento La Merced ohranjena dragocena knji\xc5\xbenica in slike. Tudi Iglesia de San Francisco ima knji\xc5\xbenico ve\xc4\x8d kot 20.000 knjigami in galerijo slik.\n_START_SECTION_\nMuzej Santuarios Andinos\n_START_PARAGRAPH_\nMuzej Santuarios Andinos ima eno od najpomembnej\xc5\xa1ih arheolo\xc5\xa1kih zbirk v Ju\xc5\xbeni Ameriki. V septembru 1995 je \xc4\x8dlan ameri\xc5\xa1ke odprave arheolog Johan Reinhard na vrhu vulkana Ampato na\xc5\xa1el mumijo mlade inkovske \xc5\xbeenske in jo imenoval Juanita. Od zaklju\xc4\x8dka znanstvenih \xc5\xa1tudij je na ogled obiskovalcem muzeja. Mumija se nahaja v klimatizirani stekleni vitrini. Poleg te so razstavljena tudi obla\xc4\x8dila in darila iz drugih grobnic iz \xc4\x8dasov pred prihodom Kolumba.\n_START_SECTION_\nTr\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nMercado San Camillo je tr\xc5\xbenica v bli\xc5\xbeini centra mesta in ena najbolj znanih tr\xc5\xbenic v mestu. Tukaj je mogo\xc4\x8de najti vse kar se potrebuje za vsakodnevno \xc5\xbeivljenje, od hrane do drugih dobrin. Streho tr\xc5\xbenice je gradil Gustave Eiffel.\n_START_SECTION_\nFestivali\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednji praznik je 15. avgust, rojstni dan mesta. Arequipa je leta 2007 praznovala 467 let. Vsako leto imajo ne\xc5\xa1teto dogodkov in pisane procesije vodijo skozi mesto. Tradicionalne plese predstavljajo lokalne \xc5\xa1ole, vojska, pridejo pa tudi iz oddaljenih krajev, kot so jezero Titicaca ali iz amazonskih predelov.\n_START_SECTION_\nKanjon Colca\n_START_PARAGRAPH_\nKanjon Colca je najlep\xc5\xa1a in najbolj zanimiva atrakcija v bli\xc5\xbeini Arequipe. Dolina je del gorskega obmo\xc4\x8dja Andov in ustvari s 3000 m globine ednega najglobljih kanjonov na svetu.\n_START_SECTION_\nNarodni rezervat Salinas y Aguada Blanca\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovljen je bil 8. avgusta 1979 z vrhovnim odlokom \xc5\xa1t. 07079AA in obsega 366.936 hektarjev in spada v provinci Arequipa in Caylloma. Ustanovljen je bil z namenom ohranjanja flore in ptic. Vklju\xc4\x8duje obmo\xc4\x8dje reke Colce, kjer obstaja ve\xc4\x8d kot 155 vrst ptic in zanimiva visoka andska pokrajina s svojo edinstveno geolo\xc5\xa1ko sestavo._NEWLINE_S povpre\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino 3700 m se rezervat nahaja na vzhodnem delu mesta Arequipa. Dostopen je po cesti, ki vodi do doline reke Colca ali iz Puna. Salinas y Aguada Blanca je dobil ime po obmo\xc4\x8dju reke Blanco, ki namaka ravnine Majes in Sihuas. Rezervat je velik in v njem je geologija najbolj atraktivna. Znotraj obmo\xc4\x8dja so vulkani Misti, Pichu Pichu in Chachani in velika planota Ca\xc3\xb1ahuas Pampa._NEWLINE_De\xc5\xbeela vulkanov, globoki kanjoni in izviri tople vode so idealen habitat za kondorje, vikunje, lisice, gvanake in plamence, ki so \xc5\xa1e posebej \xc5\xa1tevilni v lagunah Salinas.\n_START_SECTION_\nMokri\xc5\xa1\xc4\x8de Lagunas de Mej\xc3\xada\n_START_PARAGRAPH_\nPark je bil ustanovljen 24. februarja 1984 z odlokom \xc5\xa1t. 01584AG. To so obalna mokri\xc5\xa1\xc4\x8da na povr\xc5\xa1ini 609,6 hektarjev in spadajo v provinco Islay v Arequipi. Glavni cilji njenega nastanka so reziden\xc4\x8dne ptice selivke in za\xc5\xa1\xc4\x8dita ogro\xc5\xbeenih vrst, ohranitev habitatov za ogro\xc5\xbeene endemi\xc4\x8dne vrste ter ohranjanje prosto \xc5\xbeive\xc4\x8dih \xc5\xbeivalskih vodnih ekosistemov ob obali, kot tudi spodbujanju turizma v regiji._NEWLINE_Mokri\xc5\xa1\xc4\x8de Lagunas de Mej\xc3\xada na izlivu reke Tambo je dom 84 vrst tukaj \xc5\xbeive\xc4\x8dih ptic in pomembno obmo\xc4\x8dje za prelet vsaj 57 drugih ptic selivk, ki imajo tukaj edino postajo na ve\xc4\x8d kot 2000 kilometrov dolgi poti med rekama Pisco in Huasco v \xc4\x8cilu. Stoje\xc4\x8de vode omogo\xc4\x8dajo razvoj bogate flore, ki jo sestavljajo predvsem Scirpus sp in Typho sp. Najdemo pa tukaj tudi plazilce in male sesalce._NEWLINE_Mokri\xc5\xa1\xc4\x8de je na seznamu Ramsarske konvencije od leta 1986.'