b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Urban VII.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nNobena stvar ni mogla zlomiti \xc5\xbeilavosti podjetnega in strogega pape\xc5\xbea Siksta, razen komarja. Hotel se je zdraviti z vinom po ljudskem izro\xc4\x8dilu, vendar ga je malarija sredi avgusta 1590 vrgla v posteljo; 26. avgusta je pono\xc4\x8di besnel stra\xc5\xa1en vihar nad Rimom; pape\xc5\xbea so zvijali kr\xc4\x8di in \xc5\xa1e iste no\xc4\x8di je na Kvirinalu proti jutru umrl. Njegovi sovra\xc5\xbeniki so raz\xc5\xa1irili govorico, da je vihar pomenil pape\xc5\xbeev boj s hudi\xc4\x8dem in praznoverno ljudstvo je to verjelo zaradi njegove strogosti; zategadelj je hotelo razdreti njegov marmornat spomenik.   _NEWLINE__NEWLINE_Nad Sveti sede\xc5\xbe so se zgrnili hudi \xc4\x8dasi. V dveh letih so \xc5\xa1li v grob \xc5\xa1tirje pape\xc5\xbei. Po smrti Siksta V. je sledilo pravo ropanje zaklada, ki ga je on spravil skupaj s tolikim trudom, var\xc4\x8dnostjo in skrbnostjo. Bene\xc5\xa1ki odposlanec pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbV Angelskem gradu so poleg tistih treh milijonov zlatnikov, ki jih je po Sikstovi volji bilo mo\xc5\xbeno uporabiti le v najhuj\xc5\xa1i stiski, na\xc5\xa1li \xc5\xa1e 1.150.000 zlatih skudov, ki so bili na prosto uporabo naslednjemu pape\xc5\xbeu. V \xc4\x8dasu ene ure pa so kardinali razdelili denar: 400.000 Rimljanom, 500.000 raznim mestom v Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi za nakup \xc5\xbeita, 200.000 pa so obdr\xc5\xbeali za pokritje stro\xc5\xa1kov konklava\xe2\x80\xa6 Tako je bil zadosti en sam dan za dosego popolne zme\xc5\xa1njave.\xc2\xab\xc2\xa0Pape\xc5\xbeu Sikstu V. naklonjeni kardinali so hoteli izvoliti njegovega ne\xc4\x8daka Michaela Peretti-Montalta; ve\xc4\x8dina pa je odlo\xc4\x8dila druga\xc4\x8de. _NEWLINE__NEWLINE_54 kardinalov je torej vstopilo v konklave 7. septembra v Vatikanu, in so 15. septembra 1590 izvolili \xe2\x80\x93 pod vplivom \xc5\xa0panije per acclamationem \xe2\x80\x93 kardinala Castagna za novega pape\xc5\xbea, ki niti ni skrival svoje naklonjenosti do katoli\xc5\xa1kega \xc5\xa1panskega kraljestva. Novica o njegovi izvolitvi se je hitro raz\xc5\xa1irila in povzro\xc4\x8dila med ljudstvom splo\xc5\xa1no veselje. Novega pontifika niso spo\xc5\xa1tovali le zaradi njegove pobo\xc5\xbenosti in u\xc4\x8denosti, ampak zlasti zategadelj, ker je \xc5\xbee kot nad\xc5\xa1kof, kardinal in nuncij pokazal izredno preudarnost in upravno sposobnost. Izvolil si je ime Urban iz naklonjenosti do latinskega pomena urbanus, ki pomeni sicer me\xc5\xa1\xc4\x8danski, vendar tudi uglajen, olikan, prijazen in ljudomil; ime naj bi ga stalno opominjalo na prijaznost do podlo\xc5\xbenikov.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nEden od prvih njegovih dejanj je bilo sestavljenje seznama vseh rimskih reve\xc5\xbeev, da bi jim lahko olaj\xc5\xa1al bedo. Dal je milo\xc5\xa1\xc4\x8dino tistim \xc5\xa1krlatnikom, ki so imeli ni\xc5\xbeje dohodke; pla\xc4\x8dal je tudi dolgove montes pietatis (hranilnic in posojilnic) v Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi ter zapovedal rimskim pekom, naj pe\xc4\x8dejo ve\xc4\x8dje in cenej\xc5\xa1e \xc5\xa1truce, s tem da jim je primanjkljaj povrnil iz svojega. Na dvoru je prepovedal no\xc5\xa1njo svilenih oblek, da ne bi \xc5\xbealil reve\xc5\xbeev. Nadaljeval je z gradbenimi deli svojega prednika, da bi dal delo nezaposlenim. _NEWLINE__NEWLINE_Le nekaj dni po svoji izvolitvi pa je hudo zbolel. Verniki so se zdru\xc5\xbeili v molitvah za njegovo zdravje s pro\xc5\xa1njimi procesijami, molitvami pred izpostavljenim Najsvetej\xc5\xa1im in drugimi pobo\xc5\xbenostmi. Pape\xc5\xbe se je v bolezni vsak dan spovedal in obhajal. Izrazil je \xc5\xbeeljo, da bi se preselil na Kvirinal, kjer je bil zrak bolj \xc4\x8dist in zdrav; ko so mu pa rekli, da ni navada, da bi se pape\xc5\xbe pred svojim kronanjem pokazal v mestu, je ostal v Vatikanu. Tam je tudi umrl 27. septembra 1590, \xc5\xa1e preden je bil ustoli\xc4\x8den in kronan. _NEWLINE__NEWLINE_Po sklepih rimske sinode je Nikolaj II. izdal bulo In nomine Domini z dne 12. aprila 1059; v njej je dolo\xc4\x8deno, da pape\xc5\xbe prejme oblast z izvolitvijo, \xc4\x8detudi bi zaradi kakih razlogov ne bil ustoli\xc4\x8den in kronan.  To je potrdila tudi apostolska konstitucija (odlok) Pavla VI. z dne 1. oktobra 1975 O volitvah rimskega pape\xc5\xbea\n_START_SECTION_\nNastop zoper kajenje tobaka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je Urban VII. vladal najkraj\xc5\xa1e v zgodovini pape\xc5\xbeev, je znan kot prvi, ki je v zgodovini nastopil zoper kajenje tobaka. Zagrozil je celo z izob\xc4\x8denjem tistim, ki bi u\xc5\xbeivali tobak v preddverju ali znotraj cerkve, ali pa bi ga \xc5\xbeve\xc4\x8dili, kadili s pipo ali njugali kot prah skozi nos _NEWLINE_Tudi pozneje so pape\xc5\xbei nastopali zoper kajenje, zlasti v cerkvah in na javnih mestih. Tako je Urban VIII. objavil 1624 bulo zoper kajenje. V njej je zagrozil z izob\xc4\x8denjem laikom in duhovnikom, ki bi vna\xc5\xa1ali tobak v cerkve. Tej buli je dala povod prito\xc5\xbeba seviljskega stolnega kapitlja, ki je potarnal pape\xc5\xbeu, da duhovniki z njuhanjem in kihanjem tobaka motijo vzvi\xc5\xa1enost obredov. Inocenc XII. je potrdil bulo Urbana VIII. zoper kajenje v cerkvah; Benedikt XIII. pa je odpravil sleherno prepoved, saj je bil tudi sam strasten zasvojenec nikotina.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nUrban VII. je umrl v Rimu 27. septembra 1590 malo pred polno\xc4\x8djo za malarijo. Svoje prihranke \xe2\x80\x93 30. 000 zlatih skudov \xe2\x80\x93 je zapustil Urban VII. nadbratov\xc5\xa1\xc4\x8dini Marijinega oznanjenja, da bi jih uporabili za doto revnim dekletom. _NEWLINE__NEWLINE_Najprej je bil pokopan v Baziliki sv. Petra; 22. septembra 1606 pa so njegove ostanke prenesli v baziliko Santa Maria sopra Minerva v Rimu, kjer so postavili v njegovo \xc4\x8dast veli\xc4\x8dasten nagrobnik.\n_START_SECTION_\nDe rore coeli\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o pape\xc5\xbeu Urbanu VII., da izhaja Od nebe\xc5\xa1ke rose (latinsko De rore coeli; angle\xc5\xa1ko From the dew of the sky). Temu sledi razlaga, da je bil nad\xc5\xa1kof v Rossanu v Kalabriji, kjer so nabirali mano. (latinsko Qui fuit Archiepiscopus Rossanensis in Calabria, ubi manna colligitur; angle\xc5\xa1ko Who was Archbishop of Rossano in Calabria, where manna is collected.). Bil je nad\xc5\xa1kof Rossana, kjer nabirajo iz drevesa \xc4\x8drni jesen smolo oziroma sok, imenovan v prevodu nebe\xc5\xa1ka rosa (latinsko Fraxinus ornus).'