b'\n_START_ARTICLE_\nMoses Mendelssohn\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nMosesova mama je bila Rachel Sara Wahl (1685-1756). Njegov o\xc4\x8de pa je bil Mandel Heymann (1683-1766), zanj pa je izbral priimek Mendelssohn ("Mendlov sin"). Mendel je bil osiroma\xc5\xa1en pisar - pisatelj iz Torah - in njegov sin Moses je imel \xc5\xbee v svojem otro\xc5\xa1tvu te\xc5\xbeave z ukrivljeno hrbtenico. Za njegovo vzgojo je skrbel njegov o\xc4\x8de in lokalni rabin David Fr\xc3\xa4nkel, ki mu predstavi filozofijo Maimonidesa. Fr\xc3\xa4nkel je leta 1743 dobil klic iz Berlin, kamor se je odselil. Nekaj mesecev kasneje mu je v Berlin sledil \xc5\xa1e Moses. V Berlinu se je u\xc4\x8dil tudi nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in angle\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Tam se je u\xc4\x8dil matematike, mladi judovski zdravnik pa ga je u\xc4\x8dil latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Vendar pa je bil kljub temu predvsem samouk. Nau\xc4\x8dil se je pisati in filozofirati hkrati (po besedah zgodovinarja Graetza). S svojim skromnim zaslu\xc5\xbekom je kupil latinsko kopijo knjige Johna Locke-ja \xc2\xbbO \xc4\x8dlovekovem razumevanju\xc2\xab in jo prebral s pomo\xc4\x8djo latinskega slovarja. Nato se je seznanil z Aaronom Solomonom Gumperzom, ki ga je u\xc4\x8dil osnove francoskega in angle\xc5\xa1kega jezika. Leta 1750 ga je bogat trgovec s svilo, Isaac Bernhard, imenoval za u\xc4\x8denje svojih otrok. Mendelssohn je kmalu dobil zaupanje Bernharda, ki je mladega \xc5\xa1tudenta zaposlil kot svojega knjigovodja in poslovnega partnerja.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detna doba kot filozof in kritik\n_START_PARAGRAPH_\nMendelssohn je postal vodilna osebnost pomembnih literarnih skupin Friedricha Nicolaja, Bibliothek in Literaturbriefe, in tvegal s kritiziranjem pesmi kralja Prusije, kar je omilila Friedrichova dobra narava. Leta 1762 se je poro\xc4\x8dil z Fromet Guggenheim, ki ga je pre\xc5\xbeivela, oziroma je \xc5\xbeivela \xc5\xa1estindvajset let ve\xc4\x8d kot on. V njunem zakonu se jima je rodilo deset otrok, a le \xc5\xa1est od njih je do\xc4\x8dakalo odraslost. V letu po njegovi poroki je Mendelssohn dobil nagrado Berlinske akademije za esej \xc2\xbbO dokazih v metafizi\xc4\x8dnih znanostih\xc2\xab. Med konkurenti za osvojitev nagrade sta bila tudi Thomas Abbt in Immanuel Kant (ki je bil drugi). Oktobra 1763 je kralj odobril Mendelssohnu , privilegij za\xc5\xa1\xc4\x8ditenega Juda (Schutzjude), s \xc4\x8dimer mu je zagotovil pravico do nemotenega bivanja v Berlinu. To pa je zagotovil le njemu, ne pa tudi njegovi \xc5\xbeeni in otrokom.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1e ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nMendelssohn je zaradi svoje korespondence z Abbtom za\xc4\x8del pisati o nesmrtnosti du\xc5\xa1e. Materialisti\xc4\x8dni pogledi so bili popularni in modni, vera v nesmrtnost pa je bila na nizki ravni. Na tej ugodni to\xc4\x8dki se je pojavil \xc2\xbbPhaedo, O nesmrtnosti du\xc5\xa1\xc2\xab\xc2\xa0(1767). Phaedo je bila takoj\xc5\xa1en uspeh in poleg tega, da je ena od najbolj raz\xc5\xa1irjenih branih knjig svojega \xc4\x8dasa v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini je bila hitro prevedeno v ve\xc4\x8d evropskih jezikov, vklju\xc4\x8dno z angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Avtor je bil klican kot "nem\xc5\xa1ki Platon" ali "nem\xc5\xa1ki Socrates"; kraljevi in drugi aristokratski prijatelji so mu namenili pozornost._NEWLINE_Do takrat je Mendelssohn svoje talente posvetil filozofiji in kritiki. \xc5\xa0ele takrat pa se je usmeril v problematiko judovstva. Aprila 1763 je Johann Kaspar Lavater, mlad \xc5\xa1tudent teologije iz Z\xc3\xbcricha, od\xc5\xa1el v Berlin, kjer je obiskal \xc5\xbee znane judovske filozofe in nekatere njihove somi\xc5\xa1ljenike. \xc5\xbdeleli so, da jim Mendelssohnu predstavi svoj pogled na Jezusa. Od njega so uspeli pridobiti tudi izjavo, da bo "spo\xc5\xa1toval moralo Jezusovega zna\xc4\x8daja" pod pogojem, da se je zgodovinski Jezus dr\xc5\xbeal samega sebe ter svoje teologije strogo znotraj okvirov ortodoksnega judovstva. \xc5\xa0est let pozneje, oktobra leta 1769, je Lavater poslal Mendelssohnu svoj nem\xc5\xa1ki prevod eseja Charlesa Bonneta \xc2\xbbO kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih dokazih\xc2\xab, z namenom javno izpodbiti Mendelssohna. _NEWLINE_Lavater je kasneje opisal Mendelssohna v svoji knjigi o fiziognomiji, "Fiziognomische Fragmente zur Bef\xc3\xb6rderung der Menschenkenntnis und Menschenliebe" (1775-1778), kot \xc2\xbbspremljevalna, briljantna du\xc5\xa1a, s prebadajo\xc4\x8dimi o\xc4\x8dmi, telesom Aesopa s \xc4\x8dudovitim okusom in \xc5\xa1iroko odkritostjo\xc2\xab\xc2\xa0Svojo javno hvalo zaklju\xc4\x8dil z \xc5\xbeeljo, da se Mendelssohna prepozna kot enakovrednega Platonu in Mojzesu ... s kri\xc5\xbeano slavo Kristusa. Ko so leta 1775 \xc5\xa1vicarsko-nem\xc5\xa1ki Judje, ki so se soo\xc4\x8dili z gro\xc5\xbenjo izgona, obrnili na Mendelssohna in ga prosili, naj v njihovem imenu poprosi "svojega prijatelja" Lavatra za pomo\xc4\x8d.Po prejemu Mendelssohnovega pisma je Lavater nemudoma in u\xc4\x8dinkovito zagotovil njihovo nadaljnjo bivanje.\n_START_SECTION_\nBolezen\n_START_PARAGRAPH_\nMarca 1771 se je Mendelssohnovo zdravje tako poslab\xc5\xa1alo, da se je Marcus Elieser Bloch, njegov zdravnik, odlo\xc4\x8dil, da se mora njegov pacient vsaj za\xc4\x8dasno odpovedati filozofiji. Njegovo stanje se je tako poslab\xc5\xa1alo, da se je neke no\xc4\x8di po kratkem nemirnem spanju prebudil popolnoma negiben in z ob\xc4\x8dutkom kot da bi ga nekdo z vro\xc4\x8dimi palicami, oziroma iglami, zbadal v vrat. Srce mu je silno razbijalo, mu\xc4\x8dil pa ga je ob\xc4\x8dutek silne tesnobe in zaskrbljenosti. Pri vseh teh ob\xc4\x8dutjih pa je bil pri polni zavesti. Takrat se mu je trenutno stanje izbolj\xc5\xa1alo, a so se mu napadi \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat ponovili. Vzrok njegove bolezni je bil pripisan du\xc5\xa1evnemu stresu zaradi njegovega teolo\xc5\xa1kega spora z Lavaterjem. Vendar se je ta vrsta napadov v milej\xc5\xa1i obliki domnevno zgodila \xc5\xbee mnogo let prej. Bloch je diagnosticiral razlog bolezni zaradi "zastojev krvi v mo\xc5\xbeganih" (nesmiselna diagnoza v sodobni medicinski praksi, ker je taka prezasedenost anatomsko nemogo\xc4\x8da), po dolo\xc4\x8deni polemiki pa je to diagnozo sprejel tudi znani sodni zdravnik iz Hannovra Johann Georg Ritter von Zimmermann, ob\xc4\x8dudovalec Mendelssohna. V ospredju je bila njegova bolezen diagnosticirana kot problem sr\xc4\x8dnega ritma in/ali blage oblike dedne bolezni \xc5\xbeiv\xc4\x8devja, katera onemogo\xc4\x8da nemoten razvoj simpati\xc4\x8dnega in parasimpati\xc4\x8dnega \xc5\xbeiv\xc4\x8devja. Pogosto pa se izra\xc5\xbea v obliki ukrivljenosti hrbtenice in epilepsije ter podobnih simptomov v \xc4\x8dasu stresa._NEWLINE_Mendelssohn je bil zdravljen s kitajskim lubjem, pijavkami, ki so mu jih dajali na u\xc5\xa1esa, klistirjem, kopeljo stopal, limonado ter predvsem z vegetarijansko hrano. Posebno pa mu je bilo naro\xc4\x8deno: "Nobenega du\xc5\xa1evnega stresa".\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nMendelssohn je umrl 4. januarja 1786. Glede na takratne domneve naj bil umorjen. Pokopan je na judovskem grobi\xc5\xa1\xc4\x8du v Berlinu. Na njegovem nagrobnem kamnu pa je zapis v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini s podatki o njegovem rojstvu in smrti. \xc4\x8ceprav je bilo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc4\x8dasu nacizma ve\xc4\x8dinoma uni\xc4\x8deno, se je po zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dije v obdobju 2007-2008 ponovno vzpostavilo spomenik njegovi preteklosti, vklju\xc4\x8dno z rekonstrukcijo nagrobnega kamna Mendelssohna.\n_START_SECTION_\nNjegovo delo\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je Moses Mendelssohn za\xc4\x8del spopadati z boleznijo se je odlo\xc4\x8dil, da bo v preostanku svojega \xc5\xbeivljenja posku\xc5\xa1al narediti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d za svoje otroke in narod, kateremu je \xc5\xbeelel \xc4\x8dim bolj pribli\xc5\xbeati judovstvo. Velik korak k uresni\xc4\x8ditvi njegovih ideja pa je predstavljal tudi ponoven prevod Svetega pisma. Mendelssohn je uspel prevesti le del tega. V \xc5\xbeelji, da bi Judje izbolj\xc5\xa1ali svoje znanje nem\xc5\xa1\xc4\x8dine je bil prevod pisan v knji\xc5\xbeni nem\xc5\xa1\xc4\x8dini (Hochdeutsch). Mosesa Mendelssohna pa se smatra tudi kot klju\xc4\x8dnega pri ustanovitvi prve moderne judovske \xc5\xa1ole, v kateri so pou\xc4\x8devali o obeh religijah in posvetne predmete. Ustanovil jo je namre\xc4\x8d eden od njegovih najbolj zagnanih u\xc4\x8dencev, David Friedl\xc3\xa4nder. Leta 1781 je prepri\xc4\x8dal Christiana Wilhelma von Dohm v izdajo dela v katerem je predstavil judovske pravice in prepri\xc4\x8danja, kar je bistveno spremenilo pogled ljudi na Jude. V nem\xc5\xa1\xc4\x8dino je Mendelssohn prevedel delo Vindiciae Judaeorum judovskega pisatelja in rabina Manassehna Bena Israela. Mosesovo najbolj slavno in uspe\xc5\xa1no delo pa je Jerusalem (1783). _NEWLINE_Moses je zapisal: \xcb\x9dBratje, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo spo\xc5\xa1tovanje, ne smemo hliniti strinjanja, da je raznolikost ljudi na\xc4\x8drt in namen bo\xc5\xbeje previdnosti. Nih\xc4\x8de od nas namre\xc4\x8d ne razmi\xc5\xa1lja in \xc4\x8duti enako kot njegov bli\xc5\xbenji, torej zakaj goljufamo drug drugega z iluzornimi besedami?\xcb\x9d\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8dastitev\n_START_PARAGRAPH_\nV Dessau so leta 1890 postavili velik bronast spomenik (doprsni kip) in s tem po\xc4\x8dastili velikega filozofa. Kip je bil izdelan po predlogi kiparja Heinza Hoffmeisterja in arhitekta Heinricha St\xc3\xb6ckhardta. 1933-ega leta so Nacisti spomenik odpravili. Ponovno je bil postavljen spomenik, po predlogi kiparja Gerharda Geyerja, leta 1979. Od leta 1994 podeljuje Moses-Mendelssohn-Zentrum medalje evro-judskim \xc5\xa1tudijam s podro\xc4\x8dja filozofije, zgodovine, vere, literature, politike in dru\xc5\xbebenih ved.'