b'\n_START_ARTICLE_\nRavne na Koro\xc5\xa1kem\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nDo pridobitve statusa mesta leta 1952 so se imenovale Gu\xc5\xa1tanj.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v razgibani pokrajini spodnje Me\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline, stisnjene v \xc5\xa1iroko kotlino, ki jo obrobljajo bogati gozdovi, z ju\xc5\xbene strani pa stoji v ozadju Ur\xc5\xa1lja Gora. To je najbolj poseljen del Koro\xc5\xa1ke, kjer se mesto Ravne \xc5\xbee stika s sosednjimi Prevaljami. Danes so Ravne upravno, gospodarsko, izobra\xc5\xbeevalno, \xc5\xa1portno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Me\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkolica Raven je bila poseljena \xc5\xbee v antiki, saj je skozi kraj vodila rimska cesta. _NEWLINE_Na mestu \xc5\xbeelezarne so na\xc5\xa1li rimsko keramiko, mozai\xc4\x8dne kamen\xc4\x8dke, opeko in denar. Prvi\xc4\x8d se Ravne omenjajo  leta 1248 kot Guttenstein, kot trg pa leta 1317. V 14. stoletju postane Gu\xc5\xa1tanj de\xc5\xbeelno kne\xc5\xbeji trg in je dobil pravico do \xc5\xa1tirih letnih sejmov in do pobiranja sejmnine._NEWLINE_Od konca 16. stoletja je trg imel grb in uradni pe\xc4\x8dat zelene barve, ki predstavlja drevo s tremi kro\xc5\xa1njami. Tr\xc5\xbeani so bili osebno svobodni, toda tr\xc5\xa1ka samouprava ni bila popolna. Gu\xc5\xa1tanj je bil trgovsko in obrtno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de (\xc4\x8devljarji, kova\xc4\x8di, lon\xc4\x8darji, usnjarji, barvarji, rokavi\xc4\x8darji, glavni\xc4\x8darji). Kroja\xc5\xa1ki ceh je v Gu\xc5\xa1tanju deloval od  leta  1749. V 16. in 17. stoletju je trg pridobil pravice do novih treh letnih sejmov, ki so pospe\xc5\xa1evali razvoj trgovine in obrti. _NEWLINE_Za\xc4\x8detki \xc5\xbeelezarstva segajo v leto 1620. Po letu 1774 se je za\xc4\x8dela industrijska izdelava \xc5\xbeeleza, ko so ob reki Me\xc5\xbei delovale prve kova\xc4\x8dnice in \xc5\xbeebljarne. Leta 1807 so fu\xc5\xbeinske obrate kupili grofje Thurni, ki so do konca stoletja \xc5\xa1irili izdelavo \xc5\xbeeleznih in jeklenih izdelkov. Leta 1848 je v premogovnikih in \xc5\xbeelezarskih delavnicah v Gu\xc5\xa1tanju, na Prevaljah, \xc4\x8crni, Me\xc5\xbeici in na Le\xc5\xa1ah delalo ve\xc4\x8d kot  1200 delavcev. Leta 1863 je kraj dobil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo, ki je omogo\xc4\x8dila nagel gospodarski razvoj v drugi polovici 19. stoletja .  Osnova za razvoj je bilo jeklarstvo, ki je \xc5\xa1ele s propadom fu\xc5\xbeinarstva v \xc4\x8crni, Me\xc5\xbeici in na Prevaljah  dobilo mo\xc5\xbenost za nadaljnji razvoj. \xc5\xbde pred prvo svetovno vojno so kvalitetno ravensko jeklo prodajali na Bli\xc5\xbenji in Daljni vzhod ter v Rusijo. _NEWLINE_Konec tridesetih let so za\xc4\x8deli v \xc5\xbeelezarni razen plemenitih jekel izdelovati tudi kon\xc4\x8dne izdelke za potrebe kmetijstva, prometa in \xc5\xbeeleznice. Zaradi razvoja jeklarstva je na Ravnah zaostala druga gospodarska dejavnost, zlasti obrt. Razvoj  ravenske  \xc5\xbeelezarne  sta pospe\xc5\xa1ili obe svetovni vojni, ko je delovala kot vojno podjetje. Odlo\xc4\x8dilni razvoj se je za\xc4\x8del z letom 1946, ko so zgradili livarno in valjarno kvalitetnega jekla, mehani\xc4\x8dno delavnico za pnevmati\xc4\x8dna kladiva in kova\xc4\x8dnico. Ko so \xc5\xbeelezarno v celoti elektrificirali, so dogradili \xc5\xa1e valjarno, halo za izdelavo industrijskih no\xc5\xbeev, kalilnico, lu\xc5\xbeilnico in kemijski laboratorij. Z razvojem jeklarske industrije se je izredno hitro razvijal tudi kraj, ki je leta 1952 postal mesto in spremenil ime iz Gu\xc5\xa1tanja v Ravne na Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nNa Ravnah je mogo\xc4\x8de igrati od nogometa, do namiznega tenisa, plavanja, kolesarjenja, skratka pogoji za rekreacijo na Ravnah so nadpovpre\xc4\x8djem marsikaterih slovenskih mest. Ob pomo\xc4\x8di \xc5\xbdelezarne Ravne je bil zgrajen DTK (Dom Telesne Kulture), v katerem je zimski bazen, savne, fitnes, dvorana za namizni tenis, dve majhni telovadnici in moderno keglji\xc5\xa1\xc4\x8de. Zraven DTK-ja je stadion, ki omogo\xc4\x8da vadbo prakti\xc4\x8dno vseh olimpijskih disciplin. Zraven stadiona je tudi moderen olimpijski bazen, ob njem pa novo nogometno igri\xc5\xa1\xc4\x8de z umetno travo. Nad stadionom se dviga smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Poseka z vle\xc4\x8dnico, ki ima dve progi, pozimi pa ga tudi umetno zasne\xc5\xbeujejo. Grajski park, v katerem najdemo mnoge, tudi neavtohtone vrste dreves, nudi mnogo mo\xc5\xbenosti za oddih in rekreacijo. Ob parku so tudi 3 igri\xc5\xa1\xc4\x8da za tenis, odbojka na mivki, ko\xc5\xa1arkarsko igri\xc5\xa1\xc4\x8de in malo nogometno igri\xc5\xa1\xc4\x8de z umetno travo. Za parkom je tudi trim steza.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nRavne so poznane tudi po odli\xc4\x8dnem jazzu. Preko celega leta poteka abonma Jazz Ravne, jeseni vsako leto pa Festival slovenskega jazza._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo koro\xc5\xa1kih likovnikov (ustanovljeno 1977) zdru\xc5\xbeuje \xc4\x8dlane (umetnik, kipar, slikar, rezbar, fotograf, dizajner...) koro\xc5\xa1ke regije, \xc5\xa1ir\xc5\xa1e po Sloveniji in delu avstrijske Koro\xc5\xa1ke tako na ljubiteljski kot profesionalni ravni.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nOgrodje turisti\xc4\x8dne ponudbe tvori \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje Ur\xc5\xa1lje gore z Rimskim vrelcem, Pre\xc5\xbeihovino, Ivar\xc4\x8dkim jezerom in smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dem Poseka v \xc5\xa1portnem parku na Ravnah. Poudarek je na izletni\xc5\xa1kem turizmu s poudarkom na predstavitvi kulturno-zgodovinske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine (muzej \xc5\xbeelezarstva, dvorec Ravne) in naravnih zanimivosti (Votla pe\xc4\x8d, Ur\xc5\xa1lja gora), ponudba \xc5\xa1portno-rekreativnih aktivnosti v naravi (Ivar\xc4\x8dko, O\xc5\xa1ven, \xc5\xa1portni park Ravne) ter turizem na pode\xc5\xbeelju oz. ponudba turisti\xc4\x8dnih kmetij.'