b'\n_START_ARTICLE_\nBloudkova velikanka\n_START_SECTION_\n1930: Prva skakalnica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde okrog leta 1930 je bila v Planici zgrajena 20-meterska skakalnica, locirana tik ob cesti, pribli\xc5\xbeno na pol poti med Bloudkovo velikanko in skakalnicama v Rate\xc4\x8dah. Obrisi le te so vidni \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\n1931: Izgradnja Doma Ilirija\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detek in sloves Planice po vsem svetu se lahko zahvalimo \xc5\xa1portnemu delavcu Josu Gorcu iz Ljubljane, idejnemu o\xc4\x8detu, ki je takoreko\xc4\x8d ustvaril Planico. V tistem \xc4\x8dasu je bil generalni sekretar Jugoslovanske smu\xc4\x8darske zveze in \xc4\x8dlan \xc5\xa1portnega dru\xc5\xa1tva Ilirija iz Ljubljane. Je najbolj zaslu\xc5\xbeen \xc4\x8dlovek da so pri Mednarodni smu\xc4\x8darski zvezi smu\xc4\x8darske polete priznali kot novo samostojno disciplino. Entuziast in vizionar, kakr\xc5\xa1en je bil je hotel narediti Slovenijo prepoznavno po vsem svetu in tako se mu je porodila ideja o gradnji najve\xc4\x8dje skakalnice na svetu._NEWLINE_V letu 1931 so na tako na njegovo pobudo v Planici za tiste \xc4\x8dase zgradili moderen Dom Ilirija, danes znan kot Dom Planica, s teni\xc5\xa1kim igri\xc5\xa1\xc4\x8dem in bazenom. Gorec je hotel iz Planice oz. doline Tamar narediti moderno zimsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n1932: Bloudkov na\xc4\x8drt propade\n_START_PARAGRAPH_\nTako je Gorec leta 1932 poprosil svojega klubskega kolega iz Ilirije, in\xc5\xbeenirja Stanka Bloudka, da izri\xc5\xa1e na\xc4\x8drt za veliko skakalnico. Narisal je na\xc4\x8drte za 80-metersko skakalnico, saj FIS takrat ni dovoljevala ve\xc4\x8djih naprav. Bloudek je v spremstvu Gorca poiskal idealno lokacijo na kateri skakalnica stoji \xc5\xa1e danes in traso tudi zakoli\xc4\x8dil. Z gradnjo je komajda dobro za\xc4\x8del, a jo moral kmalu prekiniti, saj je med tem Ivan Ro\xc5\xbeman, ljubljanski stavbar in lastnik gradbenega podjetja, ki je gradilo v Planici, narisal na\xc4\x8drt za novo ve\xc4\x8djo 90-metersko skakalnico. Gorec je tako opustil Bloudkov na\xc4\x8drt in se zato raje odlo\xc4\x8dil za Ro\xc5\xbemana.\n_START_SECTION_\n1933: Nov na\xc4\x8drt in izgradnja Ivana Ro\xc5\xbemana\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Ro\xc5\xbeman je tako na isti lokaciji kot jo je \xc5\xbee prej zakoli\xc4\x8dil Stanko Bloudek z gradnjo za\xc4\x8del oktobra 1933 in zaklju\xc4\x8dil decemra 1933, kar je za dana\xc5\xa1nje \xc4\x8dase nepojmljivo, ter jo tudi v celoti financiral. Vendar pa so bili z gradnjo zaradi lastnikov zemlje problemi \xc5\xbee v tistih \xc4\x8dasih, saj doma\xc4\x8dini iz Rate\xc4\x8d svoje zemlje, na katero so bili zelo navezani, takrat niso hoteli prodati. Tako je moral posredovati \xc5\xbeupnik iz Rate\xc4\x8d, ki je ljudem pri ma\xc5\xa1i pridigal in jih karal, da morajo vendar le dovoliti napredek in razvoj tega revnega in prete\xc5\xbeno \xc5\xbeivinorejskega obmo\xc4\x8dja. Po tej zapovedi so kmetje naposled le prodali zemljo.\n_START_SECTION_\n1934: Otvoritev in prva mednarodna tekma\n_START_PARAGRAPH_\n4. februarja 1934 so tako slovesno odprli po krivici poimenovano Bloudkovo velikanko (namesto Ro\xc5\xbemanovo) z dr\xc5\xbeavnim prvenstvom Kraljevine Jugoslavije na katerem je zmagal doma\xc4\x8din Franc Palme. Z 55 metri je postavil prvi rekord skakalnice in z 60 metri \xc5\xa1e drugega ter hkrati nov dr\xc5\xbeavni rekord. 25. marca 1934 so organizirali \xc5\xa1e prvo mednarodno tekmovanje na katerem je Birger Ruud z 92 metri postavil prvi svetovni rekord dose\xc5\xbeen v Planici. Kasneje je njegov brat pristal pri 94 metrih, dol\xc5\xbeini novega svetovnega rekorda, a \xc5\xbeal podrsal.\n_START_SECTION_\n1935: Taktirko prevzame Bloudek\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1935 je zaradi krivi\xc4\x8dnega poimenovanja skakalnice pri\xc5\xa1lo do velikega spora Ivana Ro\xc5\xbemana z Gorcem in Bloudkom, o tem kdo je pravi avtor Bloudkove velikanke. Tako je v javnosti dolga leta veljalo zmotno mnenje, da je prvi zgradil skakalnici Stanko Bloudek. To je Ro\xc5\xbemana tako ujezilo, da je samo leto dni po otvoritvi svoje skakalnice za vedno izstopil iz Planice, saj s tem ni hotel imeti ve\xc4\x8d ni\xc4\x8desar. To gre pripisati tudi temu, da je bil Gorec bolj naklonjen Bloudku, s katerim sta bila klubska, pa tudi sicer velika prijatelja. \xc4\x8ceprav je Gorec seveda vedel, kdo je pravi avtor, je Bloudku po tihem dajal potuho. Bloudek o tem za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja tudi ni nikoli govoril. Tako je kot Bloudek kot konstruktor v svoje roke prevzel nadaljnjo kostruiranje, obnovo in pove\xc4\x8devanje te naprave vse do svoje smrti. Pod njegovo roko je bilo postavljenih kar 12 svetovnih rekordov, tudi tisti prvi polet \xc4\x8dez 100 metrov v zgodovini. V bli\xc5\xbeini Doma Ilirija so zaradi premalo no\xc4\x8ditvenih kapacitet zgradili \xc5\xa1e depandanso.\n_START_SECTION_\n1936: Prvi polet \xc4\x8dez 100 metrov\n_START_PARAGRAPH_\n15. marca 1936 je avstrijski skakalec Sepp Bradl kot prvi \xc4\x8dlovek preletel takrat magi\xc4\x8dno mejo 100 metrov in to pred o\xc4\x8dmi objokanih norve\xc5\xbeanov. Sko\xc4\x8dil je 101,5 metra in postavil nov svetovni rekord, a so mu tabli kjer so objavljali daljave pripisali samo 101 meter, saj je bilo na tabli prostora samo za tri \xc5\xa1tevilke. S tem dnem se je pravzaprav rodila nova disciplina, smu\xc4\x8darski poleti.\n_START_SECTION_\n1938: Dva svetovna rekorda\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1938 je Sepp Bradl z 107 metri \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d izbolj\xc5\xa1al svetovni rekord. Tega leta je namesto Bloudka, ki ni hotel ali upal zagovarjati svojih na\xc4\x8drtov, na kongres FIS v Helsinki od\xc5\xa1el kar Joso Gorec, ki se je z FIS ostro pogajal da uradno priznajo polete kot novo disciplino, vendar so bili vodilni mo\xc5\xbeje zelo proti temu. Na sre\xc4\x8do je imel mo\xc4\x8dno podpora mo\xc5\xbea kot je Sir Arnold Lunn, avtor pravil sodobnega slaloma in smuka in ki je dejal da tekmovanj v poletih nikakor ne bodo mogli prepre\xc4\x8diti. Lunn je imel tudi sam probleme z FIS, pri priznanju slaloma in smuka. Gorec je opozoril FIS, da \xc5\xa1e zmeraj niso sprejeli pravilnika za skakalnice ve\xc4\x8dje od 80 metrov. Pri tej pobudi se je Gorcu pridru\xc5\xbeil in ga podprl tudi Reinhard Straumann. FIS je tako kon\xc4\x8dno dovolila in priznala polete, vendar le v \xc5\xa1tudijske namene.\n_START_SECTION_\n1939: Nihalna vzpenja\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1939 je Stanko Bloudek postavil prvo preprosto nihalno vzpenja\xc4\x8do z dvema 300 metrov dolgima vzorednima progama na meli\xc5\xa1\xc4\x8du na poti iz Planice proti Tamarju.\n_START_SECTION_\n1941: Pet svetovnih rekordov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1941 so Nemci zgradili Nem\xc5\xa1ki stolp, ki stoji \xc5\xa1e danes saj, je spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8diten in se ga ne more podreti. Vendar pa je bil stolp \xc5\xbee ob sami izgradnji prakti\xc4\x8dno neuporaben, saj je bil zgrajen prakti\xc4\x8dno pod nivojem hrbti\xc5\xa1\xc4\x8da skakalnice, tako da na njo skorajda nisi videl. Pri tem stolpu je \xc5\xa1lo bolj za nem\xc5\xa1ko propagando, kot kaj drugega. Marca tega leta se je odvijalo tudi mednarodno tekmovanje na katerem je bilo dose\xc5\xbeenih kar 5 svetovnih rekordov, najdalj\xc5\xa1i skok dolg 118 metrov je uspel nemcu Rudi Geringu._NEWLINE_Zaradi druge svetovne vojne med letoma 1942 in 1946 tam ni bilo nobenih tekmovanj.\n_START_SECTION_\n1947: Prvi\xc4\x8d po vojni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1947 se tekmovanje znova vrne z zmagovalcem Rudi Fin\xc5\xbegarjem, bolj znanim kot soustanoviteljem podjetja Elan.\n_START_SECTION_\n1948: Zadnji svetovni rekord\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1948 je bil na tej skakalnica postavljen zadnji, trinajsti svetovni rekord, ki ga je z 120 metri postavil \xc5\xa1vicar Fritz Tschannen. Na\xc5\xa1 Janez Polda je pri 120 metrih padel, prav tako pa \xc5\xa1vicar Charles Blum pri 121 metrih.\n_START_SECTION_\n1950: Konec prevlade\n_START_PARAGRAPH_\nPlanica je leta 1950 prvi\xc4\x8d po \xc5\xa1tirinajstih letih izgubila svetovni rekord. Tega leta se je na bloudkovi velikanki tudi zadnji\xc4\x8d pred prenovo odvijala tekma, saj so takrat prav tako takrat sami vase zru\xc5\xa1ili leseni temelji hrbti\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\n1952: Skakalnice Plani\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1952 je prav tako Stanko Bloudek skonstruiral tri majhne skakalnice "Plani\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole", ki so jih poru\xc5\xa1ili leta 2013 in jih na istem mestu nadomestili s tremi novimi malimi skakalnicami.\n_START_SECTION_\n1954: Podrtje, prenova, nov sodni\xc5\xa1ki stolp\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1951\xe2\x88\x921953 se zato na tej skakalnici sploh ni skakalo. Lotili so se temeljite obnove same skakalnice ter pripadajo\xc4\x8dih objektov. Pod vodstvom in\xc5\xbeenirja Bloudka so zgradili povsem nov sodni\xc5\xa1ki in televizijski RTV stolp z novim profilom skakalnice. Lesene temelje hrbti\xc5\xa1\xc4\x8da so nadomestili z betonskimi, ki so nato zdr\xc5\xbeali skoraj 50 let preden so se ponovno poru\xc5\xa1ili sami vase. Bloudek je skakalnico obnavljal in vzdr\xc5\xbeeval vse do svoje smrti leta 1959.\n_START_SECTION_\n1952-1956: Izgradnja vzpenja\xc4\x8de Hugo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1952 ali 1956 so tik ob Bloudkovi velikanki zgradili tirno vzpenja\xc4\x8do "Hugo", ki jo skonstruiral Stanko Bloudek, svojemu namenu pa je kot glavno prevozno sredstvo skakalcev na vrh vseh skakalnic v Planici, slu\xc5\xbeila vse do leta 2009 ko so zraven zgradili novo moderno sede\xc5\xbenico.\n_START_SECTION_\n1980: Svetovni pokal prvi\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPrva tekma za svetovni pokal na Bloudkovi velikanke se je odvila v krstni sezoni leta 1980, na kateri je zmagal avstrijec Hubert Neuper. Dvakrat v letih 1983 in 1988 je na tej napravi na tekmah za svetovni pokal zmagal tudi Primo\xc5\xbe Ulaga in je edini slovenski zmagovalec svetovnega pokala na Bloudkovi velikanki doslej. Bloudkova velikanka je postala stalnica v svetovnem pokalu in se je vse do leta 1998 izmenjevala z Letalnico bratov Gori\xc5\xa1ek in 90-metrsko skakalnico.\n_START_SECTION_\n1992: Prva ekipna tekma\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1992 je Planica prvi\xc4\x8d gostila ekipno tekmo svetovnega pokala, sicer pa je bila to druga ekipna tekma za svetovni pokal v zgodovini smu\xc4\x8darskih skokih, na kateri je zmagala Avstrija. Leta 1996 je na tej napravi potekala mednarodna ekshibicijska tekma na kateri je zmagal na\xc5\xa1 Primo\xc5\xbe Peterka. To je bilo edino leto ko Planica ni gostila tekem za svetovni pokal ali svetovnega prvenstva v poletih.\n_START_SECTION_\n1998: Drugi kristalni globus Peterke\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1998 je bila na tej originalni napravi zadnja tekma za svetovni pokal, kjer se je na sobotni tekmi tekmi zbralo kar 26.000 gledalcev. A odlo\xc4\x8dilna tekma za skupni se\xc5\xa1tevek je bila v nedeljo, kjer je Primo\xc5\xbe Peterka na veselje doma\xc4\x8dih gledalcev \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d v karieri osvojil veliki kristalni globus. Na tej tekmi je Noriaki Kasai z 147,5 metri dosegel rekord skakalnice, ki bo ostal za ve\xc4\x8dno. Tisti \xc4\x8das je bil to tudi neuradni svetovni rekord med velikimi skakalnicami oziroma takoj za vsemi letalnicami. Naslednje tekme svetovnega pokala so se na to popolnoma prenovljeno napravo vrnile \xc5\xa1ele leta 2014.\n_START_SECTION_\n2001: Hrbti\xc5\xa1\xc4\x8de se sesuje\n_START_PARAGRAPH_\nBloudkova velikanka v stari obliki se je podrla sama vase 16. decembra 2001, ko so se zru\xc5\xa1ili betonski temelji ter leseno hrbti\xc5\xa1\xc4\x8de. Zadnje mednarodno tekmovanje in sploh zadnji skok na stari napravi se je zgodil prav tega leta. Za tem so vsako leto obljubljali obnovo skakalnice, a se kar deset let ni zgodilo ni\xc4\x8d. V tem obdobju Slovenija \xc5\xbeal ni imela nobene 120-meterske skakalnice in s tem slab\xc5\xa1e pogoje za trening, kar se poznalo tudi na rezultatih. Vsakokrat so morali na trening v tujino, kar pa je povezano tudi s stro\xc5\xa1ki. Leta 2009 so morali zaradi zahteve Mednarodne smu\xc4\x8darske zveze zgraditi novo sede\xc5\xbenico, sicer bi lahko Planica izgubila tekme najvi\xc5\xa1jega ranga. Sede\xc5\xbenica je nadomestila zastarelo Bloudkovo tirno vzpenja\xc4\x8do, imenovano tudi Hugo, ki ni ve\xc4\x8d zadostovala FIS standardom.\n_START_SECTION_\n2011-12: Prenova\n_START_PARAGRAPH_\nRepublika Slovenija in Nordijski center Planica sta leta 2011 podpisala pogodbo o temeljiti prenovi nordijskega centra in vseh skakalnic. Predsednik nordijskega centra je postal Jelko Gros, nekdanji trener Primo\xc5\xbea Peterke, ki bdi nad vsem kar se ti\xc4\x8de prenove v Planici. Tako so po 10 letih kon\xc4\x8dno za\xc4\x8deli s celovito prenovo. _NEWLINE_Julija 2011 so za\xc4\x8deli z ru\xc5\xa1enjem televizijskega in sodni\xc5\xa1kega stolpa ter ru\xc5\xa1itvijo naleta Bloudkove velikanke. Pustili pa so Nem\xc5\xa1ki stolp, saj je le ta pod spomeni\xc5\xa1kim varstvom. Ker je spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena os in hrbti\xc5\xa1\xc4\x8de Bloudkove skakalnice, povsem nova velika skakalnica velikosti HS139 stoji povsem na istem mestu kot stara naprava, arhitekti pa so pri na\xc4\x8drtovanju ohranili tudi tipi\xc4\x8den Bloudkov lok hrbti\xc5\xa1\xc4\x8da. Zraven nje se so prvi\xc4\x8d na tej lokaciji zgradili sredno HS104 napravo, ki je nadomestila 90-metrsko, ki je neko\xc4\x8d stala le dobrih 100 metrov stran od te. Skakalnici sta bili slovesno odprti 14. oktobra 2012 z dr\xc5\xbeavnim prvenstvom na plastiki. _NEWLINE_Projektant krivulje obeh skakalnic je Klemen Kobal, ohranili pa so zna\xc4\x8dilen Bludkov lok hrbti\xc5\xa1\xc4\x8da. Gradnja obeh skakalnic je trajala 15 mesecev, od julija 2011 do oktobra 2012. _NEWLINE_Slovesna otvoritev je bila 14. oktobra 2012. Uvodni skok na Bloudkovi velikanki je pripadel Ale\xc5\xa1u Hlebanji, saj je njegova babica iz Rate\xc4\x8d kot prva prodala zemljo v obmo\xc4\x8dju skakalnic, na srednji skakalnici pa Primo\xc5\xbeu Peterki, ko sta s so\xc4\x8dasnima skokoma slovesno odprla skakaknici. Sledila je tekma za dr\xc5\xbeavne naslove na Bloudkovi velikanki HS139. Prvi zmagovalec na novi napravi in novi dr\xc5\xbeavni prvak je postal Jurij Tepe\xc5\xa1, na drugo mesto se je zavihtel Jaka Hvala, na tretje pa Matja\xc5\xbe Pungertar. _NEWLINE_V letu 2013 so poru\xc5\xa1ili in zgradili tudi povsem nov ve\xc4\x8dji servisni objekt \xc4\x8caplja, ki je nadomestil starega in stoji na istem mestu kot stara \xc4\x8caplja. V letu 2014 pa bodo predvidoma odprli restavrirano in obnovljeno Bloudkovo tirno vzpenja\xc4\x8do Hugo, saj je tudi ta spomeni\xc5\xa1ko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena.\n_START_SECTION_\n2014: Svetovni pokal in rekord\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2014 se je po dolgih 16 letih tekmovanje za svetovni pokal vrnilo na Bloudkovo velikanko in na kateri so v tem letu organizirali vsega skupaj kar 6 tekem za svetovni pokal, 3 za \xc5\xbeenske in 3 za mo\xc5\xa1ke. Prvi\xc4\x8d pa je Planica organizirala tudi \xc5\xbeenske tekme svetovnega pokala. 25-ega in 26-ega januarja sta bili tu na srednji skakalnici HS 104 izvedeni dve posami\xc4\x8dni \xc5\xbeenski tekmi svetovnega pokala, obe pa je dobila avstrijka Daniela Iraschko-Stolz. Marca pa so na sporedu kar \xc5\xa1tiri tekme svetovnega pokala na veliki HS 139 skakalnici, tri za mo\xc5\xa1ke in ena \xc5\xbeensko. Na prvi mo\xc5\xa1ki posami\xc4\x8dno je zmagal nemec Severin Freund, v Planici tokrat prvi\xc4\x8d prirejeno tekmovanje na veliki skakalnici tudi za \xc5\xbeenske je dobila japonka Sara Takana\xc5\xa1i, ekipno tekmo pa so dobili avstrijci. Zadnjo tekmo sezone je dobil Peter Prevc z novim rekordom velike skakalnice ko je v finalni seriji pristal pri 142 metrih.  _NEWLINE_An\xc5\xbee Lani\xc5\xa1ek je z 149 metrov dolgim skokom , ki ga je dosegel na Dr\xc5\xbeavnem prvenstvu v nordijski kombinaciji konec marca 2014 dr\xc5\xbei absolutni rekord te naprave.\n_START_SECTION_\nDruga SP kandidatura\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 2014 je Planica v Barceloni \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d kandidirala za SP v nordijskem smu\xc4\x8danju 2019. a tudi tokrat ji je spodletela Prvi\xc4\x8d je Planica za SP v nordijskem smu\xc4\x8danju 2017 neuspe\xc5\xa1no kandidirala \xc5\xbee maja 2012 v Ju\xc5\xbeni Koreji, saj so bili pri glasovanju na drugem mestu, zmago pa jim je tik pred nosom speljal Lahti.\n_START_SECTION_\n2015: Rekonstrukcija vzpenja\xc4\x8de Hugo\n_START_PARAGRAPH_\nKer je ta vzpenja\xc4\x8da, ki jo je v 1950ih skonstruiral Stanko Bloudek, bila potrebna prenove so jo podrli. Ker pa je pod spomeni\xc5\xa1kim varstvom so jo rekonstruirali natan\xc4\x8dno tako kot je bila prvotno, na povsem enakem mestu, na isti osi, enaki dol\xc5\xbeini in z istimi materiali.'