b'\n_START_ARTICLE_\nPrabolgarski koledar\n_START_PARAGRAPH_\nPrabolgarski koledar je pojem, s katerim se ozna\xc4\x8duje hipoteti\xc4\x8dni koledarski sistem, ki so ga uporabljali Prabolgari, polnomadsko ljudstvo po poreklu iz Srednje Azije, ki je od 2. stoletja dalje prebivalo v evrazijskih stepah severno od Kavkaza in ob reki Volgi.\n_START_SECTION_\nVir\n_START_PARAGRAPH_\nEdini dokument, v katerem so podatki o hipoteti\xc4\x8dnem koledarskem sistemu, je Imenik bolgarskih kanov. V tem kratkem besedilu iz 15. stoletja je deset parov besed, ki so nedvomno koledarski izrazi. Povezavo teh podatkov z resni\xc4\x8dnimi dogodki so omogo\xc4\x8dili zapisi bizantinskih zgodovinarjev o vladarjih iz Imenika._NEWLINE_Enak sistem datiranja se pojavlja tudi v obrobnih pripombah v rokopisu meniha Tudorja Doskova iz 10. stoletja in \xc4\x8catalarskem napisu bolgarskega vladarja Omurtaga iz 9. stoletja, na katerem je tudi ekvivalentno bizantinsko cesarsko datiranje.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija koledarja\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza razpolo\xc5\xbeljivih podatkov je pokazala, da so Prabolgari uporabljali 12 letni cikli\xc4\x8dni koledar, podoben koledarjem, ki so ga tur\xc5\xa1ka ljudstva povzela po kitajskem koledarju. Imena let in \xc5\xa1tevilke mesecev so v prabolgarskem jeziku. Na\xc4\x8din branja je skupaj z razlago cikli\xc4\x8dnega koledarja prvi predlagal finski slavist Jooseppi Julius Mikkola leta 1913. Razlaga je kasneje do\xc5\xbeivela veliko sprememb in obdelav, za katere so najzaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1i G\xc3\xa9za Feh\xc3\xa9r, Omeljan Pritsak, Mosko Moskov in drugi. Petar Dobrev, ki podpira novo "iransko" teorijo o poreklu Bolgarov, trdi, da tur\xc5\xa1ka imena \xc5\xbeivali ka\xc5\xbeejo na to, da so si tur\xc5\xa1ka ljudstva te besede sposodila od iranskih Bolgarov._NEWLINE_Prabolgarski koledar je imel 12 mesecev s fiksnim \xc5\xa1tevilom dni (8 mesecev po 30 in 4 mesece po 31) in dva dodatna dneva: igna\xc5\xbeden ali edna\xc5\xbeden (22. december), ki je veljal za prvi dan v letu, in enovden (22. junij), ki se je dodajal samo v prestopnih letih. Prestopna leta, pribli\xc5\xbeno vsako \xc4\x8detrto leto, so se dolo\xc4\x8dala iz bolj zapletenih ciklov. Po mnenju nekaterih raziskovalcev so datumi vsako leto padli na isti dan v tednu zato sta bila potrebna dva dodatna dneva na koncu meseca ali tedna. Koledarski sistem je imel poleg letnega ciklusa tudi dvanajstletni ciklus, ki se je dolo\xc4\x8dal na podlagi abstraktnega gibanja \xc5\xbeelvjega oklepa preko ozvezdjih z imeni doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali.'