b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jerneja, Bre\xc5\xbee\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1187. V karolin\xc5\xa1ki dobi je tu verjetno \xc5\xbee stala cerkev. Prvi dekan je bil leta 1215 imenovan Konrad iz Disentisa v Graub\xc3\xbcndnu. Cerkev je bila po ve\xc4\x8d po\xc5\xbearih v svoji zgodovini (1298, 1557, 1582, 1673, 1804 in 1895) precej spremenjena. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de okoli cerkve je bilo leta 1785 opu\xc5\xa1\xc4\x8deno, romanska kostnica pa podrta leta 1845.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika z mogo\xc4\x8dnima stolpoma na westwerku  (zahodni zgradbi) je bila zgrajena v 12. stoletju, dolgi kor pa v prvi \xc4\x8detrtini 14. stoletja. Svetlobno nadstropje bazilikalne ladje je bilo zajeto s streho visokih stranskih ladij, narejenih v 17. stoletju. Stene ladje so prebodene v dveh nadstropjih z lo\xc4\x8dnimi okni._NEWLINE_Obokan dolg kor s 5/8 zaklju\xc4\x8dkom ima pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1irino ladje, vendar je vi\xc5\xa1ji. Vzhodni korni obok ima proti zahodu stre\xc5\xa1nega jezdeca s koni\xc4\x8dastim zaklju\xc4\x8dkom. Stene kora podpirajo trojni oporniki in so prebodene z visokimi \xc5\xa1ilastimi okni z izvirnimi krogovi\xc4\x8dji. Severno od kora je zakristija._NEWLINE_Zahodna zgradba je enake \xc5\xa1irine kot ladja. Nad tristopenjskim stopni\xc4\x8dastim portalom je v baroku narejeno gotsko okno z velikim lokom. Ob strani zahodne fasade do vi\xc5\xa1ine stre\xc5\xa1ne kapi ladje so tri stenske re\xc5\xbee. Nad njimi se dvigata trinadstropna stolpa, dvoj\xc4\x8dka. Po po\xc5\xbearu severnega stolpa leta 1804 je po po\xc5\xbearu spremenjen baro\xc4\x8dni ju\xc5\xbeni stolp s \xc4\x8debulasto streho in romanskimi okenskimi odprtinami dobil ravno piramidasto streho. Po po\xc5\xbearu leta 1895 sta bila stolpa po zasnovi Raimunda Jeblingerja obnovljena v neoromanskem slogu. Od leta 1896 do leta 1912 so zgradili ogromno dvostolpno fasado v slogu renske romanike. Stolpa imata na treh straneh zgoraj bifore, v sredini po dve preprosti okni in spodaj po eno biforo. Na dveh nasprotnih straneh je zaradi strehe ladje samo zgornja vrsta oken z dvema biforama. Stolpa sta okronana s koni\xc4\x8dasto streho. Na stebru severno od cerkve je rimski relief, plo\xc5\xa1\xc4\x8da z Minervo.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost ladje je triladijska bazilika, ladjo nosijo okrogli obokani stebri z arkadami. Tako je romanska struktura \xc5\xa1e vedno jasno prepoznavna. Med kapiteli stenskih stebrov so nosilci. Z reliefi okra\xc5\xa1eni romanski imposti na severozahodu ladijskih stebrov ka\xc5\xbeejo po\xc5\xa1asti in mitolo\xc5\xa1ka bitja. Osrednja ladja je na zahodni strani bistveno dalj\xc5\xa1a od stranskih ladij in tudi s \xc5\xa1irino glavne ladje 10,6 metra in celotno \xc5\xa1irino 21,3 metra presenetljivo \xc5\xa1iroka. Prvotno je imela raven strop, leta 1441 je bila rebrasto obokana, oboki nad stranskima ladjama pa dodani v drugi polovici 17. stoletja. Tudi v 17. stoletju so bile nad stranskima ladjama dodane baro\xc4\x8dne empore, katerih odprtine so spremenili leta 1896 v neoromanskem slogu. Na stiku reber in obokov ladje so sklepniki z glavami in grbi. Okroglo obokan tridelni steber z obokom podpira zahodno emporo, katere balustrada je sestavljena s krogovi\xc4\x8djem. Na sprednji strani empore je mogo\xc4\x8de videti Marijino smrt. Koni\xc4\x8dast lok slavoloka je iz konca 15. stoletja in povezuje ladjo s korom. Kor z zgodnjegotskim rebrastim obokom je dal med 1326 in 1333 zgraditi pro\xc5\xa1t Gerold, ki je pozneje postal kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof. Obok sloni na konzoli prek slu\xc5\xbenika, ki je prekinjen v spodnji tretjini stene s konzolo. Na njih so prikazani angelske glave in listje. Glave in listje so tudi motivi na okroglih sklepnikih. Na severni strani kora dr\xc5\xbei s koni\xc4\x8dastim lokom profiliran portal z \xc5\xbeelezom okovana vrata zakristije.\n_START_SECTION_\nOkna\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8djega pomena so srednjeve\xc5\xa1ki vitraji. Vitraji so poznoromanski, na sever obrnjenih kornih oknih, naslikani so bili okoli 1270\xe2\x80\x931280. Leta 1838 so jih prenesli iz tukaj\xc5\xa1nje dominikanske cerkve in leta 1890 dopolnili. Na desetih steklih so podobe Pametnih in nespametnih devic._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem zadnjem kornem oknu, ki prikazuje vitraj iz 1325\xe2\x80\x931338, je 12 stekel s prizori iz Kristusovega \xc5\xbeivljenja. Leta 1838 so bila obnovljena iz razli\xc4\x8dnih kornih oken. Tri majhne steklene slike v severovzhodnem oknu stranske ladje so bile izdelane leta 1661. Prvo okno v ju\xc5\xbeni stranski ladji prikazuje grb. Sliko je leta 1565 podaril nad\xc5\xa1kof Johann Jakob Khuen-Belasi. Velika obokana okna nad orglami je leta 1995 zasteklila Rudolfine P. Rossmann. Kro\xc5\xbena okna svetlobnega nadstropja ladje so slepa zaradi strehe stranske ladje.\n_START_SECTION_\nGlavni oltar\n_START_PARAGRAPH_\nPrecej veli\xc4\x8dasten in enoten je \xc4\x8drno-zlat glavni oltar v kombinaciji z dvonadstropno zgradbo iz leta 1679. Na glavnem oltarju je podoba vnebovzetja, nad njo pa mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva svetega Jerneja. Na vrhu sliko na levi spremlja kip svetega Ulrika in desno svetega Ruperta. Tabernakelj in angeli so iz poznega baroka.\n_START_SECTION_\nStranski oltarji\n_START_PARAGRAPH_\nMarijin oltar v severni ladji je bil prvotno postavljen v nekdanji podru\xc5\xbeni\xc4\x8dni cerkvi svetega Janeza v Sankt Salvatorju. Oltar s kipom Marije kraljice nebes je nastal okoli leta 1700. V ju\xc5\xbeni stranski ladji je oltar Srca Jezusovega iz 19. stoletja. Na stebrih srednje ladje je Marijin oltar, narejen okoli leta 1900, in ju\xc5\xbeno Jo\xc5\xbeefov oltar iz leta 1710 s sliko v bogato izrezljanem okvirju iz akantovih listov.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nPoznobaro\xc4\x8dno pri\xc5\xbenico, narejeno okoli leta 1790, pripisujejo Johannu Reiterju. Na ko\xc5\xa1u pri\xc5\xbenice sedijo kipi evangelistov, na akusti\xc4\x8dnem pokrovu keruba s simboli takrat znanih \xc5\xa1tirih celin, kot so krona, turban, perjanica in \xc5\xbeivali, kot so konji, lev in anatomsko ne \xc4\x8disto pravilen slon.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg tega je na konzolah v koru in v ladji 12 v naravni velikosti izrezljanih kipov apostolov iz prve polovice 18. stoletja. Poznobaro\xc4\x8dna kipa konzole Marije in Janeza sta bila del skupine Kri\xc5\xbeanje, dva neznana svetnika sta pod emporo. Dve sliki iz 18. stoletja v severni ladji prikazujeta sveto Barbaro in svetega Jo\xc5\xbeefa Kalasanca. Od leta 2000 so v cerkvi ene najpomembnej\xc5\xa1ih novih orgel na Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nNagrobniki\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dja nagrobnika sta kot relief zasnovan nagrobnik \xc5\xa1kofa Gerolda iz Bre\xc5\xbe iz leta 1333 in veli\xc4\x8dasten nagrobnik iz ro\xc5\xbenatega marmorja iz leta 1553 pro\xc5\xa1ta Georga Vischla.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nNa trgu pred cerkvijo stoji romanski portal nekdanje kostnice. Je iz zadnje \xc4\x8detrtine 12. stoletja in prikazuje timpanon z reliefi Kristusa. Preden je bil postavljen sem, je bil v ob\xc4\x8dinski pisarni Bre\xc5\xbee.'