b'\n_START_ARTICLE_\nDeir al-Kamar\n_START_PARAGRAPH_\nDeir al-Kamar (arabsko \xd8\xaf\xd9\x8a\xd8\xb1 \xd8\xa7\xd9\x84\xd9\x82\xd9\x85\xd8\xb1, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbblunin samostan\xc2\xab) je mestece na pobo\xc4\x8dju libanonskega pogorja \xc5\xa0uf in se nahaja pribli\xc5\xbeno 45 km jugovzhodno od Bejruta. Prete\xc5\xbeno je poseljeno z maroniti in druzi. Danes se pona\xc5\xa1a z najbolje ohranjeno pode\xc5\xbeelsko arhitekturo 17. in 18. stoletja v Libanonu. V tem \xc4\x8dasu je veljalo tudi za eno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de arabske knji\xc5\xbeevnosti._NEWLINE_Ko je ozemlje dana\xc5\xa1njega Libanona pri\xc5\xa1lo v sklop Otomanskega imperija, je bilo razdeljeno na ve\xc4\x8d fevdov, ki so jih upravljali emirji. \xc5\xa0ufski emir Fakhreddine je konec 16. stoletja zdru\xc5\xbeil ve\xc4\x8d fevdov v enega in zavladal obmo\xc4\x8dju, ki se pribli\xc5\xbeno ujema z dana\xc5\xa1njim Libanonom. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je spo\xc4\x8detka bilo v Baklinu, vendar ga je zaradi pomanjkanja vode kmalu prestavil v Deir al-Kamar, kjer se je obdr\xc5\xbealo vse do poznega 18. stoletja. V tem obdobju je nastala ve\xc4\x8dina zgodovinskih stavb, ki se razprostirajo okoli glavnega mestnega trga z vodnjakom._NEWLINE_Na zahodnem koncu trga stoji majhna Fakhredinova mo\xc5\xa1eja z osemkotnim minaretom iz leta 1493 , ki je bila pod Fakhreddinom prenovljena. Danes velja za najstarej\xc5\xa1o \xc5\xa1e stoje\xc4\x8do mo\xc5\xa1ejo v Libanonu. Za mo\xc5\xa1ejo stoji nekdanji suk (tr\xc5\xbenica), nad njim pa pala\xc4\x8da Fakhredinovega brata Junesa Maana, ki je vladal v obdobju med 1613 in 1618, ko je bil Fakhredine izgnan v Italijo. V pala\xc4\x8di je danes muzej hologramov._NEWLINE_Ob severni stranici trga stoji kopleks (zgrajen leta 1595) skladi\xc5\xa1\xc4\x8d svile, ki so jo nekdaj predelovali v regiji) in hana, kjer so se ustavljali in preno\xc4\x8devali trgovci s svilo. Danes so v tej stavbi prostori francoskega kulturnega centra._NEWLINE_Kompleksa skladi\xc5\xa1\xc4\x8d in hana se dr\xc5\xbei Fakhredinova pala\xc4\x8da, kjer je bila emirjeva rezidenca. Zgrajena je bila leta 1620, ko se je vrnil iz izgnanstva v Italiji. Po legendi naj bi bila zgrajena iz kamnov trdnjave tripolijskega pa\xc5\xa1e v Akarju. Taisti pa\xc5\xa1a je namre\xc4\x8d med izgnanstvom se\xc5\xbegal prvotno Fakhrednovo pala\xc4\x8do. Leta 1925 je pala\xc4\x8do pridobila rodbina Baz in v nekdanjih prostorih harema je danes urejen mozej vo\xc5\xa1\xc4\x8denih lutk\xc2\xa0\xc2\xbbMarie Baz\xc2\xab\xc2\xa0prete\xc5\xbeno z libanonskimi zgodovinskimi in politi\xc4\x8dnimi osebnostmi._NEWLINE_Nad skladi\xc5\xa1\xc4\x8di se nahaja zgradba nekdanje jezuitske \xc5\xa1ole, poleg nje je sinagoga iz 17. stoletja, poleg sinagoge pa je pala\xc4\x8da pesnika Nicolasa el-Turqa._NEWLINE_Ob vzhodnem koncu trga stoji pala\xc4\x8da Ahmada \xc5\xa0ehaba, \xc4\x8dlana rodbine emirja Ba\xc5\xa1irja \xc5\xa0ihaba II. Pala\xc4\x8da je bila zgrajena leta 1755 na zahtevo Ahmadove \xc5\xbeene, ki ni ve\xc4\x8d hotela \xc5\xbeiveti v svojem prvotnem domu, kjer sta umrla dve njena sinova. Leta 1784 je v pala\xc4\x8di \xc5\xbeivel Ibrahim Pa\xc5\xa1a in koordiniral upor proti Otomanski nadvladi. Danaes je pala\xc4\x8da v zasebni lasti dru\xc5\xbeine Baz._NEWLINE_Ob ju\xc5\xbeni stranici trga, ob kateri tudi te\xc4\x8de glavna cesta med Damourjem in Beit ed-Dinom, si od vzhoda sledijo najprej zgradba lokalne maronitske verske skupnosti, restavracija ter Seraj Jusefa \xc5\xa0ehaba. V tej stavbi je prvotno bilo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, na kar \xc5\xa1e danes opozarjata dva izklesana leva nad glavnim vhodom. V notranjosti je lepo okra\xc5\xa1eno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Stavba danes slu\xc5\xbei kot mestna hi\xc5\xa1a._NEWLINE_Pod prostori maronitske skupnosti se nahaja maronitska cerkev Saidet et-Tall\xc3\xa9 (na\xc5\xa1a Gospa s hriba). Prvotna cerkev je zelo verjetno bila zgrajena leta 451 na mestu, kjer je prej stal tempelj boginje Astarte. Dana\xc5\xa1njo podobo je dobila v 16. stoletju. Cerkev je prizori\xc5\xa1\xc4\x8de velikega praznika device Marije, ki se dogaja vsako prvo avgustovsko nedeljo. Poleg cerkve stojita \xc5\xa1e maronitski samostan ter spomenik mu\xc4\x8denikov, posve\xc4\x8den ubitim v pokolu leta 1860._NEWLINE_Navzdol po pobo\xc4\x8dju, ju\xc5\xbeno od glavnega trga se nahajata \xc5\xa1e dve omembe vredni cerkvi: cerkev na\xc5\xa1e Gospe ro\xc5\xbenega venca iz 17. stoletja ter cerkev sv. Elije iz 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nGrad Musa\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Musa (oz. Moussa) (arabsko \xd9\x82\xd9\x84\xd8\xb9\xd8\xa9 \xd9\x85\xd9\x88\xd8\xb3\xd9\x89, kalat musa) je sodoben grad \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dega istoimenskega lokalnega poslovne\xc5\xbea z o\xc4\x8ditnimi vplivi Disneylanda ali gradu Hearst. Nahaja se pribli\xc5\xbeno 1 kilometer iz Deir al-Kamarja ob glavni cesti proti Beit ed-Dinu. Lastnik je bil v \xc5\xa1oli ve\xc4\x8dkrat tepen zaradi sanjarjenja o \xc5\xbeivljenju v gradu. Ko je kot poslovne\xc5\xbe obogatel, je uresni\xc4\x8dil sanje in si postavil grad z muzejem figur (nekatere se tudi mehani\xc4\x8dno premikajo), ki ponazarjajo razli\xc4\x8dne prizore iz libanonske zgodovine. Grad je danes priljubljena turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka.'