b'\n_START_ARTICLE_\nMare Cestnik\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nProza Mareta Cestnika je neogibno zaznamovana z raziskovanjem in oku\xc5\xa1anjem sveta, torej s potovanji, kar jasno odseva \xe2\x80\x93 prek dveletnega pomorskega sta\xc5\xbea in sezonskih del \xe2\x80\x93 \xc5\xbee v njegovem prvencu, prozni zbirki Praznovanje korakov (Hotenja, 1987). Njegova naslednja knjiga, Hi\xc5\xa1a za goste (Pre\xc5\xa1ernova dru\xc5\xbeba, 1994), je klasi\xc4\x8den potopis s poti po oto\xc4\x8dju Kiribati v osr\xc4\x8dju Tihega oceana. Cestnikova rasto\xc4\x8da literarna ambicija je za\xc4\x8dela v potopisni \xc5\xbeanr vna\xc5\xa1ati samosvoje leposlovne poteze in ga s tem prera\xc5\xa1\xc4\x8dati, kar dokazujejo knjige Nasmej se mi s po\xc5\xa1evnimi o\xc4\x8dmi (Pre\xc5\xa1ernova dru\xc5\xbeba, 1998) s poti po Kitajski, Samotarjeva obla\xc4\x8dila ali poletje ima velike o\xc4\x8di (Pre\xc5\xa1ernova dru\xc5\xbeba, 2004) s potovanja po Novi Zelandiji, ter zbirka dvajsetih izbranih popotnih pripovedi z naslovom Motnje v raju (Didakta, 2009). Svojevrstno potopisno rde\xc4\x8do nit vsebuje tudi doslej edina Cestnikova knjiga za otroke, pripoved Stopinje po ma\xc4\x8dje (Litera, 2009). Kot samosvoj odgovor lastnim potopisom, ki izvirajo iz potovanj po tako imenovanih eksoti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah, se je Cestnik obrnil tudi k svetu, ki mu je kot Slovencu in slovensko pi\xc5\xa1o\xc4\x8demu avtorju prostorsko najbli\xc5\xbeji. Tako je nastala prozna zbirka pripovedi o poteh in bivanjih po okolju, ki ga imenuje Brezmejne bli\xc5\xbeine, kar je tudi naslov knjige (Dru\xc5\xa1tvo 2000, 2004). V teh pripovedih, zapisanih tako v obliki literariziranih reporta\xc5\xbe kot deloma fiktivnih zgodb, izpoveduje svojo povezanost z naravo ter jo brez moraliziranja in v izbru\xc5\xa1enem pesni\xc5\xa1kem jeziku tudi zagovarja. Naslednja osrednja tema Cestnikovega literarnega opusa je ljubezenski odnos med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeensko, in sicer tako v dra\xc5\xbei medsebojnega do\xc5\xbeivljanja u\xc5\xbeitka kot v problematikah razli\xc4\x8dnosti, nepovezljivosti in manipulacije. Pridih erotike je pri tem ve\xc4\x8d kot o\xc4\x8diten, najsibo v poeti\xc4\x8dno poudarjenem slogu ali v brezkompromisnih rezih v spolne prakse. Vse to je zna\xc4\x8dilno \xc5\xbee za roman Maja (Mondena, 1996), kvalitativni vrhunec Cestnikove proze pa brez dvoma predstavljata zbirki Odstavitev glavne junakinje (Litera, 2002) ter Postaja (Mladinska knjiga, 2009). Cestnikova kritika predsodkov, nenaravnosti in dvoli\xc4\x8dnosti, ki spremljajo dru\xc5\xbebeno uravnilovko dvojne morale in cinizma, je ostra in razlo\xc4\x8dna, vendar ne moralizatorska, smelo pa razgalja predvsem verske sisteme, veroizpovedni\xc5\xa1ke nesmisle ter komercialno duhovnost novodobni\xc5\xa1tva. Mare Cestnik je soustanovitelj literarne revije Vpogled iz \xc5\xbdalca, kjer je moral svojo uredni\xc5\xa1ko vlogo zaradi lokalisti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeenj sodelavcev opustiti. Leta 2008 je z nekaj somi\xc5\xa1ljeniki ustanovil literarno gibanje in revijo Oto\xc4\x8dje, ki jo vodi kot glavni in odgovorni urednik. S potovanj v eksoti\xc4\x8dne prekomorske dr\xc5\xbeave se preusmerja na bli\xc5\xbeje de\xc5\xbeele, predvsem gr\xc5\xa1ke otoke, \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, Bosno in Hercegovino in Makedonijo. Ni \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev in je formalno brez vsakr\xc5\xa1nega statusa. Literarni izraz Mareta Cestnika je v besede spremenjeno \xc4\x8dutenje tak\xc5\xa1nega tukaj\xc5\xa1njega, kakr\xc5\xa1no ima opredelitveno ime, a se izmika vsakr\xc5\xa1nim mejam \xe2\x80\x93 njegova bivanjska dr\xc5\xbea pa se ena\xc4\x8di z odgovornim dojemanjem svobode ter vitalisti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenjsko radostjo.'