b'\n_START_ARTICLE_\nVampirski ligenj\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV dol\xc5\xbeino zraste najve\xc4\x8d do 30 cm, samo telo je dolgo 15 cm in je obarvano \xc5\xbeametno \xc4\x8drno do bledo rde\xc4\x8dkasto, kar je med drugim odvisno od mesta prebivanja in umetne osvetljave med opazovanjem \xc5\xbeivali. Med osmimi lovkami je napeta tanka ko\xc5\xbea, tako da ima sprednji del telesa videz\xc2\xa0\xc2\xbbpla\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab. O\xc4\x8di so obarvane rde\xc4\x8de ali modro, kar je zopet odvisno od umetne osvetljave. Eden od parov lovk je tekom razvoja zakrnel in se preobrazil v par nitastih lovk, ki delujeta kot \xc4\x8dutilo za dotik (taktilni organ). Zaradi tega se vampirskega lignja uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v poseben red Vampyromorphida in ne med lignje, navkljub imenu. Premika se s pomo\xc4\x8djo para plavuti, ki se nahajata na zgornji strani telesa._NEWLINE_Po temni obarvanosti telesa, sprednjemu dela telesa, ki spominja na pla\xc5\xa1\xc4\x8d, in rde\xc4\x8de obarvanih o\xc4\x8deh je vampirski ligenj tudi dobil svoje ime._NEWLINE_Vampirski ligenj ima na telesu dobro razvite fotofore, svetlobne organe, ki so sposobni oddajati lastno svetlobo; fenomen je znan pod imenom bioluminiscenca in je prisoten pri mnogih glavono\xc5\xbecih, predvsem pri lignjih. Ti organi so \xc5\xa1e posebej dobro razviti na koncih lovk in bazi plavuti. Za obrambo pred plenilci izlo\xc4\x8da me\xc5\xa1anico luminiscen\xc4\x8dnih kemi\xc4\x8dnih spojin ali bakterijskega mulja, podobno kakor uporabljajo drugi mehku\xc5\xbeci \xc4\x8drnilo za pobeg pred plenilci. Kromatofore so slabo razvite, vendar tovrstna kamufla\xc5\xbea zaradi globine bivanja nima velikega pomena.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nVampirski ligenj prebiva v afoti\xc4\x8dnem, tj. neosvetljenem delu oceanov na globinah od 600-900 m ali celo ve\xc4\x8d, do 3.000 m. V tem obmo\xc4\x8dju je nasi\xc4\x8denost vode s kisikom zelo nizka zaradi aerobne bakterijske razgradnje organskih delcev in posledi\xc4\x8dne porabe kisika. Kljub temu vampirski ligenj lahko prebiva v okolju, kjer je nasi\xc4\x8denost kisika komajda 3\xc2\xa0%. To mu omogo\xc4\x8da nizka presnovna (metabolna) aktivnost, ki je med vsemi glavono\xc5\xbeci najni\xc5\xbeja. V primerjavi z ostalimi glavono\xc5\xbeci hemocianin, dihalni pigment, ki po krvi prena\xc5\xa1a kisik, u\xc4\x8dinkoviteje ve\xc5\xbee in prena\xc5\xa1a kisik po krvi, poleg tega je povr\xc5\xa1ina \xc5\xa1krg dosti ve\xc4\x8dja, s \xc4\x8dimer je izmenjava dihalnih plinov olaj\xc5\xa1ana._NEWLINE_Kljub \xc5\xa1ibkemu mi\xc5\xa1i\xc4\x8dju se brez te\xc5\xbeav premika in ohranja plovnost zaradi dovr\xc5\xa1enih statocist, s katerimi zaznava ravnote\xc5\xbeje, in \xc5\xbeelatinastega opornega tkiva, bogatega z amonijakom zaradi izena\xc4\x8denja gostote telesa z obdajajo\xc4\x8do morsko vodo._NEWLINE_V nasprotju z ostalimi glavono\xc5\xbeci, ki so plenilski organizmi, se vampirski ligenj hrani s t. i. morskim snegom, tj. organskim drobirjem, razpadajo\xc4\x8dimi delci odmrlih \xc5\xbeivali in planktonom._NEWLINE_V primeru kontakta s plenilcem, ki ga zazna predvsem s preobra\xc5\xbeenima taktilnima lovkama, je zmo\xc5\xbeen hitrega premikanja, tudi do dvakratne dol\xc5\xbeine telesa na sekundo. Intenzivna aktivnost lignja sicer hitro iz\xc4\x8drpa zaradi \xc5\xa1ibkega mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja, tako da mora pri obrambi uporabljati razli\xc4\x8dne taktike, med drugim uporabo svetle\xc4\x8dih koncev lovk, ki jih dvigne in zbere skupaj nad telesom, nenadne gibe in izlo\xc4\x8danje obrambnega svetle\xc4\x8dega mulja. Poleg tega lahko izviha sprednji del pla\xc5\xa1\xc4\x8da, s \xc4\x8dimer navidezno pove\xc4\x8da telo in poka\xc5\xbee trnaste izrastke (cirije), ki so sicer nenevarni.'