b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetit\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetit je najbolj magneten od vseh poznanih mineralov na Zemlji. Naravno namagneteni kosi magnetita, imenovani magnetovec, so se uporabljali kot prvi magnetni kompas. Magnetit je zna\xc4\x8dilen nosilec dominantnega magnetnega zapisa v kamninah, zato je klju\xc4\x8dno orodje v paleomagnetizmu, zanosti ki je pomembna za odkrivanje in razumevanje tektonike plo\xc5\xa1\xc4\x8d in kot zgodovinski podatek za magnetohidrodinamiko in druga podro\xc4\x8dja znanosti. Podrobno so se preu\xc4\x8devale tudi povezave med magnetitom in drugimi \xc5\xbeelezovimi oksidnimi minerali, na primer ilmenitom, hematitom in ulvospinelom, ker zapletene reakcije med temi minerali in kisikom vplivajo na to, kako in kdaj bo magnetit ohranil zapis o Zemljinem magnetnem polju._NEWLINE_Magnetit je zelo pomemben za razumevanje pogojev, v katerih so se tvorile in razvijale kamnine. Magnetit reagira s kisikom in tvori hematit, oba skupaj pa tvorita pufer, ki lahko regulira fugasnost kisika. Magmatske kamnine obi\xc4\x8dajno vsebujejo zrna dveh trdnih raztopin: magnetita in ulvospinela ter ilmenita in hematita. Sestava obeh raztopin se uporablja za izra\xc4\x8dunavanje, kako oksidirajo\xc4\x8da je bila magma, se pravi za izra\xc4\x8dun fugasnosti kisika v magmi. V magmah so odkrili vrsto oskidacijskih pogojev, oksidacijsko stanje pa pomaga dolo\xc4\x8diti, kako bi se magme lahko razvile s frakcionirno kristalizacijo._NEWLINE_Drobna zrna magnetita se pojavljajo v skoraj vseh magmatskih in metamorfnih kamninah in mnogih sedimentnih kamninah. V mnogih magmatskih kamninah so se iz magme skupaj izlo\xc4\x8dala zrna bogata z magnetitom, in zrna bogata z ilmenitom. Magnetit nastaja tudi s serpentinizacijo peridotitov in dunitov._NEWLINE_Magnetit je pomembna sestavina \xc5\xbeelezovih rud.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetit se v\xc4\x8dasih v velikih koli\xc4\x8dinah pojavlja v obalnih pe\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Tak\xc5\xa1ni tako imenovani \xc4\x8drni, mineralni ali \xc5\xbeelezovi peski so na ve\xc4\x8d mestih v Kaliforniji in na zahodni obali Nove Zelandije. Magnetit so na obalo prinesle reke, valovi in morski tokovi pa so ga skoncentrirali na posameznih mestih._NEWLINE_Velike koli\xc4\x8dine magnetita so tudi v pasnatih \xc5\xbeelezovih rudah. Te sedimentne kamnine so v zemeljski zgodovini bla\xc5\xbeile spremembe vsebnosti kisika v atmosferi._NEWLINE_Velika le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da magnetita so v Atacami v \xc4\x8cilu, Kiruni na \xc5\xa0vedskem, Pilbari v zahodni Avstraliji in Adirondacku v ZDA. Le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da magnetita so tudi na Norve\xc5\xa1kem, v Nem\xc4\x8diji, Italiji, \xc5\xa0vici, Ju\xc5\xbeni Afriki, Indiji, Mehiki in nekaterih dr\xc5\xbeavah ZDA. Leta 2005 so odkrili velika nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da magnetitnega peska v Peruju. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dine imajo povr\xc5\xa1ino 250\xc2\xa0km\xc2\xb2. Najdebelej\xc5\xa1i sloj je debel ve\xc4\x8d kot 2000 m. Pesek vsebuje 10\xc2\xa0% magnetita.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ka nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nKristale magnetita so odkrili v nekaterih bakterijah, na primer v magnetospirillum magnetotacticum, in mo\xc5\xbeganih \xc4\x8debel, termitov, rib, nekaterih pti\xc4\x8dev, na primer golobov, in \xc4\x8dloveka. Kristali so najbr\xc5\xbe vklju\xc4\x8deni v magnetorecepcijo, se pravi v sposobnost ob\xc4\x8dutka za polarnost ali inklinacijo zemeljskega magnetnega polja oziroma sposobnost za orientacijo._NEWLINE_Nekateri hitoni imajo zobe na strga\xc4\x8dah iz magnetita, kar je izjemen primer v \xc5\xbeivalskem svetu. Njihove strga\xc4\x8de so zato izjemno abrazivne in primerne za strganje hrane s kamnin._NEWLINE_Preu\xc4\x8devanje biomagnetizma se je za\xc4\x8delo z odkritji paleoekologa Heinza A. Lowenstama na Kalifornijskem in\xc5\xa1titutu za tehnologijo v 1960. letih.\n_START_SECTION_\nPriprava magnetita kot ferofluida\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetit kot ferofluid se lahko pripravi laboratorijsko po Massartovi metodi z me\xc5\xa1anjem \xc5\xbeelezovega(II) klorida (FeCl\xe2\x82\x82) in \xc5\xbeelezovega(III) klorida (FeCl\xe2\x82\x83) v prisotnosti natrijevega hidroksida (NaOH)._NEWLINE_Magnetit se lahko pripravi tudi s kemi\xc4\x8dnim soobarjanjem iz zmesi 0,1 M raztopine FeCl\xe2\x82\x83\xe2\x80\xa26H\xe2\x82\x82O in FeCl\xe2\x82\x82\xe2\x80\xa24H\xe2\x82\x82O med intenzivnim me\xc5\xa1anjem s pribli\xc5\xbeno 2000 obrati na minuto. Molsko razmerje FeCl\xe2\x82\x83:FeCl\xe2\x82\x82 je lahko 2:1. Raztopino se segreje na 70 \xc2\xb0C, \xc5\xa1tevilo obratov me\xc5\xa1ala takoj pove\xc4\x8da na 7500/min in hitro doda 10 vol% amonijev hidroksid (NH\xe2\x82\x84OH). Po dodatku amonijevega hidroksida se tvori temna oborina nanodelcev magnetita.\n_START_SECTION_\nUporaba magnetita kot sorbenta\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetitni prah u\xc4\x8dinkovito odstrani arzenove(III) in arzenove(V) ione iz vode. Zmanj\xc5\xa1anje velikosti delcev s 300 na 12\xc2\xa0nm pribli\xc5\xbeno dvesto krat pove\xc4\x8da njegovo u\xc4\x8dinkovitost. Z arzenom kontaminirana pitna voda je velik problem, ki bi se lahko odpravil z uporabo magnetita kot sorbenta.\n_START_SECTION_\nUporaba v industriji\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetit se zaradi stabilnosti pri visokih temperaturah uporablja kot prevleka cevi v parnih kotlih. Magnetitni sloj se tvori po kemi\xc4\x8dni obdelavi na primer s hidrazinom.'