b'\n_START_ARTICLE_\nSvjatoslav I. Kijevski\n_START_SECTION_\nVladanje Svjatoslavove matere Olge\n_START_PARAGRAPH_\nKot privo\xc5\xa1\xc4\x8dljivo pripoveduje prva vzhodnoslovanska kronika Zgodovina minulih let, ki prepleta resnico z legendo, se je Olga kruto ma\xc5\xa1\xc4\x8devala za mo\xc5\xbeevo smrt. Dvajset odposlancev, ki so pri\xc5\xa1li prosit za odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje in ji ponudit svojega kneza za mo\xc5\xbea, naj bi dala \xc5\xbeivih zakopati. Potem naj bi se \xc5\xa1e nekajkrat neusmiljeno ma\xc5\xa1\xc4\x8devala. Po enem letu obleganja pa naj bi njena vojska z zvija\xc4\x8do zavzela drevljansko glavno mesto Korosten, ga po\xc5\xbegala, veliko prebivalcev pobila, nekatere odpeljala v su\xc5\xbeenjstvo, ostalim pa nalo\xc5\xbeila te\xc5\xbeak davek._NEWLINE_Svjatoslav je pustil materi, da je vlada doma tudi potem, ko je postal polnoleten, sam pa se je odpravil na vojne pohode. Zdi se, da je imela Olga ves \xc4\x8das dobre odnose z Bizantinskim cesarstvom. Nekako leta 955 se je dala v Kijevu krstiti. Leta 957 je odpotovala v Konstantinopel, kjer je bila gostja na cesarjevem dvoru._NEWLINE_Olga je umrla leta 969. Bila je izjemna osebnost. \xc5\xa0e pred vzhodnim razkolom je bila progla\xc5\xa1ena za svetnico Olgo Prelepo in zato njeno svetni\xc5\xa1tvo priznava tudi rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev.\n_START_SECTION_\nSvjatoslav, neustra\xc5\xa1eni bojevnik\n_START_PARAGRAPH_\nSvjatoslav je bil rojen bojevnik. Njegova vojska je potovala brez voz, \xc5\xa1otorov in kotlov za kuhanje hrane; jezdeci so shajali s tem, kar so lahko nosili na konjih. Meso so meh\xc4\x8dali pod sedli. Svjatoslav se je prehranjeval enako kot njegovi borci in spal na prostem, tako kot oni._NEWLINE_Svjatoslav je svoj prvi pohod usmeril proti Hazarom in takoj zavzel njihovo glavno mesto Biograd na Donu. Potem je nadaljeval do kavka\xc5\xa1kih planin, kjer si je pokoril plemeni Jasi (kavka\xc5\xa1ki Osetini) in Kosogi (\xc4\x8cerkezi). S tem ko je uni\xc4\x8dil imperij Hazarov, je odprl pot mnogo nevarnej\xc5\xa1im Pe\xc4\x8denegom, ki so takoj za\xc4\x8deli vdirati na kijevsko ozemlje._NEWLINE_Svjatoslavov najve\xc4\x8dji podvig je bil pohod na Balkan, nad Bolgarijo, leta 968. Bolgari so tedaj pritiskali na Bizantinsko cesarstvo in ker je imel bizantinski cesar Nikeforos II. Fokas probleme tudi drugje, je prosil za pomo\xc4\x8d ruskega kneza; gr\xc5\xa1ki zgodovinar Leon Diakonos poro\xc4\x8da, da je Svjatoslavu za uni\xc4\x8denje Bolgarov ponudil 1500 funtov zlata._NEWLINE_Svjatoslav je Bolgare s svojimi 60.000 mo\xc5\xbemi hitro premagal in zavzel severovzhodni del Bolgarije (Dobrud\xc5\xbeo). Ker pa se po zavzetju ni hotel umakniti, je bilo zavezni\xc5\xa1tva med Rusi in Bizantinci konec. Bizantinci so podkupili Pe\xc4\x8denege, da so napadli Kijev. Olga je \xc5\xbee razmi\xc5\xa1ljala o predaji, ko je enemu od njenih vojskovodij vendarle uspelo odvrniti napadalce, dokler jih Svjatoslav, ki se je vrnil iz Bolgarije, ni pregnal._NEWLINE_Naslednje leto se je Svjatoslav odlo\xc4\x8dil, da bo prestolnico kijevske dr\xc5\xbeave prenesel v Perejaslavec v ustju Donave, od koder bi la\xc5\xbee obvladoval trgovino s Sredozemljem. Odlo\xc4\x8ditev, ki je napovedovala spopad z Bizantinci, je zelo prizadela njegovo mater, ki je tedaj umrla. Svjatoslav je upravljanje kijevske dr\xc5\xbeave razdelil med svoje tri sinove, Jaropolka, Olega in Vladimirja in leta 969 ponovno zavzel Bolgarijo._NEWLINE_Novi bizantinski cesar Ivan I. Cimiskes, ki je med tem ubil prej\xc5\xa1njega cesarja in zasedel njegovo mesto, je pozval Svjatoslava, naj se dr\xc5\xbei dogovora in mu prepusti ozemlje Bolgarije. Svjatoslav se je odzval tako, da je zasedel Trakijo, za\xc4\x8del oblegati Adrianopolis (Odrin) in zagrozil z zavzetjem Konstatinopla. Vendar ga je bizantinski cesar uspel z zmago pri Arkadiopolisu (leta 970, danes L\xc3\xbcleburgaz) zaustaviti. Naslednje leto je cesar pri\xc5\xa1el na Balkan z veliko vojsko in preko gorskih prelazov zavzel Perejaslavec. Svjatoslav se je z vojsko umaknil v mesto Dorostol (danes Silistra). Po trimese\xc4\x8dnem obleganju je bil prisiljen pristati na zelo neugodne mirovne pogoje, v katerih se je moral obvezati, da bo zapustil Bolgarijo in da ne bo nikdar ve\xc4\x8d napadel Bizantinskega cesarstva, ampak bo sodeloval v njegovi obrambi. V prisegi, s katero je potrdil pogodbo, se je skliceval na svoje oro\xc5\xbeje in bogova Peruna in Volosa. Svjatoslav je do konca ostal pogan._NEWLINE_Na poti domov je Svjatoslavova vojska padla v zasedo: med prena\xc5\xa1anjem ladij okrog dnjeperskih slapov so Ruse napadli Pe\xc4\x8dengi in vse pobili. Nepojasnjeno je ostalo, ali so pri\xc5\xa1li Pe\xc4\x8denegi tja po dogovoru z Bizantinci ali na svojo pobudo._NEWLINE_Rusko pripovedni\xc5\xa1tvo opisuje Svjatoslava kot hrabrega bojevnika, ki ga ni bilo mogo\xc4\x8de prestra\xc5\xa1iti. Njegov veren opis daje tudi Leon Diakonos (\xe2\x80\xa0 okrog 1000), ko opisuje Svjatoslavovo sre\xc4\x8danje z bizantinskim cesarjem Ivanom Cimiskesem leta 972:\xc2\xa0\xc2\xbb\xe2\x80\xa6\xe2\x80\xa6. opazili so Svjatoslava, ki je v obi\xc4\x8dajni skitski ladji veslal skupaj z ostalimi vesla\xc4\x8di. Bil je srednje rasti, ne previsok, ne premajhen; imel je splo\xc5\xa1\xc4\x8den nos, modre o\xc4\x8di, goste obrvi, redko bradico, ko\xc5\xa1ate brke. Lase je imel ostri\xc5\xbeene, razen \xc4\x8dopa, ki je dokazoval plemenitost njegovega rodu. Imel je debel vrat, \xc5\xa1iroke prsi, bil je zelo razvit. V njegovi zunanjosti je bilo nekaj mra\xc4\x8dnega in surovega. V enem u\xc5\xa1esu je imel uhan z rde\xc4\x8dim kamnom in dvema biseroma. Njegova bela obleka se ni v ni\xc4\x8demer razlikovala od oblek ostalih Skitov, razen po \xc4\x8disto\xc4\x8di. Ne da bi se dvignil s klopi svoje ladje, se je kratek \xc4\x8das pogovarjal s cesarjem o miru, potem pa se je odpravil nazaj.\xc2\xab_NEWLINE_O Svjatoslavovih \xc5\xbeenah v kronikah ni podatkov. Znano je le, da sta bila Jaropolk in Oleg njegova zakonska sinova, Vladimir pa nezakonski sin, katerega mati je bila slu\xc5\xbeabnica ali dvorna dama kneginje Olge._NEWLINE_Po Svjatoslavovi smrti so se njegovi sinovi spopadli za oblast. Zmagal je Vladimir in si do leta 980 utrdil oblast v Kijevski Rusiji.'