b'\n_START_ARTICLE_\nDouglas Engelbart\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nEngelbart se je rodil v Portlandu v Oregonu 30. januarja 1925, Carlu Louisu Engelbartu in Gladys Charlotte Amelii Munson Engelbart. Njegovi predniki so bili nem\xc5\xa1kega, \xc5\xa1vedskega in norve\xc5\xa1kega porekla._NEWLINE_Rodil se je drugi izmed treh otrok, s sestro Dorianne (tri leta starej\xc5\xa1a) in bratom Davidom (14 mesecev mlaj\xc5\xa1i). Dru\xc5\xbeina je v zgodnjih letih \xc5\xbeivela v Portlandu v Oregonu in se preselila v okolico ob Johnsonu Creeku, ko je imel Douglas 8 let. Njegov o\xc4\x8de je umrl eno leto kasneje. 1942 je diplomiral iz Portlandske Franklinske visoke \xc5\xa1ole._NEWLINE_Na polovici svojega \xc5\xa1tudija na Oregon State College v Corvallisu, blizu konca druge svetovne vojne, je bil pozvan k slu\xc5\xbeenju mornarici Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike. Tam je slu\xc5\xbeil 2 leti kot radarski tehnik na Filipinih. Na majhnem otoku, v drobni ko\xc4\x8di na podstre\xc5\xa1ju, je prebral \xc4\x8dlanek Vannevarja Busha z naslovom "Kakor si mislimo", ki ga je mo\xc4\x8dno navdihnil. Vrnil se je na Oregon State College in leta 1948 diplomiral iz elektrotehnike. Medtem ko je bil na Oregon State Collegu, je bil \xc4\x8dlan socialnega bratstva Sigma Phi Epsilon. Najet je bil v Nacionalnem svetovalnem odboru za aeronavtiko v Amesovem raziskovalnem centru, kjer je vzdr\xc5\xbeeval vetrne tunele. V prostem \xc4\x8dasu je u\xc5\xbeival v pohodni\xc5\xa1tvu, kampiranju in ljudski plesih. Tam je sre\xc4\x8dal Ballardo Fish (18. avgust 1928 - 18. junij 1997), ki je \xc5\xa1ele dokon\xc4\x8devala usposabljanje v smeri poklicne terapevtke. Poro\xc4\x8dila sta se 5. maja 1951 v dr\xc5\xbeavnem parku Portola. Kmalu zatem je Engelbart zapustil Ames, da bi doktoriral na UC Berkeleyju.\n_START_SECTION_\nSRI in Raz\xc5\xa1iritveni raziskovalni center\n_START_PARAGRAPH_\nEngelbart je zasedel mesto na SRI International (znan kot Stanford Research Institute) v Menlo Parku v Kaliforniji leta 1957. Delal je za Hewitt Crane za magnetne naprave in miniaturizacijo elektronike; Engelbart in Crane sta postala tesna prijatelja. V SRI je Engelbart kmalu pridobil ducat patentov in do leta 1962 pripravil poro\xc4\x8dilo o svoji viziji in predlagal raziskovalni program z naslovom Pove\xc4\x8danje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega razumevanja: konceptualni okvir. Med drugim je poudaril, da je bil v tem dokumentu uveden "informacijsko modeliranje stavb", ki ga je s\xc4\x8dasoma sprejela arhitekturna in in\xc5\xbeenirska praksa (najprej kot "parametri\xc4\x8dna zasnova") v devetdesetih in pozneje._NEWLINE_To je privedlo do financiranja DARPA za za\xc4\x8detek njegovega dela. Engelbart je zaposlil raziskovalno skupino v svojem novem Raz\xc5\xa1irjenem raziskovalnem centru (ARC, laboratorij, ki ga je ustanovil na SRI). Engelbart je v svoj laboratorij vgradil niz organizacijskih na\xc4\x8del, ki jih je ozna\xc4\x8dil kot strategijo zagona. Zasnoval je strategijo za pospe\xc5\xa1itev stopnje inovativnosti svojega laboratorija._NEWLINE_ARC je postal gonilna sila zasnove in razvoja sistema oN-Line (NLS). Z grafi\xc4\x8dnim uporabni\xc5\xa1kim vmesnikom je z njim razvil elemente ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega vmesnika, kot so bitmapirani zasloni, mi\xc5\xa1, hipertekst, orodja za sodelovanje in predhodnice. Zasnoval in razvil je veliko idej za uporabni\xc5\xa1ki vmesnik sredi \xc5\xa1estdesetih let, veliko pred revolucijo osebnega ra\xc4\x8dunalnika, v \xc4\x8dasu, ko je bila ve\xc4\x8dina ra\xc4\x8dunalnikov nedostopna posameznikom, ki so lahko prek ra\xc4\x8dunalnikov uporabljali le ra\xc4\x8dunalnike (glej obdelavo serij) in ko je bila programska pisna oprema za vertikalne aplikacije v lastni\xc5\xa1kih sistemih._NEWLINE_Engelbart je leta 1967 zaprosil za patent in jo prejel leta 1970 za leseno \xc5\xa1koljko z dvema kovinskima kolesoma (ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka mi\xc5\xa1ka - US Patent 3,541,541), ki ga je razvil z Billom English, njegovim vodilnim in\xc5\xbeenirjem pred letom 1965. V patentni prijavi je opisan kot "kazalnik polo\xc5\xbeaja X-Y za prikazni sistem". Njegova skupina je pozval kurzor na zaslonu tudi "bug", vendar ta izraz ni bil \xc5\xa1iroko sprejet._NEWLINE_Za iznajdbo mi\xc5\xa1ke nikoli ni dobil licen\xc4\x8dnin. Med intervjujem je dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbSRI je patentiral mi\xc5\xa1ko, vendar res nimam pojma o njegovi vrednosti. Nekaj let kasneje je izvedel, da je licencirala to dru\xc5\xbebi Apple Computer za pribli\xc5\xbeno 40.000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev.\xc2\xab\xc2\xa0[30] Engelbart je predstavil strnjeno tipkovnico in \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d njegovih izumov ARC leta 1968 v The Mother of All Demos.\n_START_SECTION_\nZadnja leta in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nEngelbart se je udele\xc5\xbeil konference Program za prihodnost leta 2010, kjer se je v muzeju Tech v San Joseju in na spletu pogovarjalo na stotine ljudi, ki so se pogovarjali o tem, kako si lahko prizadevajo za pove\xc4\x8danje kolektivne inteligence_NEWLINE_Najbolj popoln obseg Engelbartovih zagonskih idej najdemo v podpiranju na\xc5\xa1ega kolektivnega IQ Douglas C. Engelbart, 1995. To vklju\xc4\x8duje tri klju\xc4\x8dne dokumente podjetja Engelbart, ki so jih v knjigo oblikovali Yuri Rubinsky in Christina Engelbart, da bi se spomnili predstavitve SoftQuadove spletne nagrade za leto 1995 Dougu Engelbartu na konferenci o svetovnem spletu v Bostonu decembra 1995. Natisnjene so bile le 2.000 softcover kopij, in 100 trdih platnic, o\xc5\xa1tevil\xc4\x8deni in podpisani s strani Engelbarta in Tim Berners-Lee. Engelbartovo knjigo zdaj revidira In\xc5\xa1titut Doug Engelbart._NEWLINE_V ob\xc5\xa1irni zgodovini Engelbartovega laboratorija in dela so v What Dormouse Said: Kako si je \xc5\xa1estdesetih protikulturnih organizacij oblikoval John Markoff in dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino inovacij: SRI v prvem pol stoletja Donald Neilson. Druge knjige o Engelbartu in njegovem laboratoriju vklju\xc4\x8dujejo: Bootstrapping: Douglas Engelbart, Coevolution in Origins of Personal Computing v Thierryju Bardiniju in Hipotezi Engelbarta: Dialogi z Douglasom Engelbartom, Valerie Landau in Eileen Clegg v pogovoru z Douglasom Engelbartom. Vse \xc5\xa1tiri od teh knjig temeljijo na intervjujih z Engelbartom in drugim sodelavcem v njegovem laboratoriju._NEWLINE_Engelbart je imel \xc5\xa1tiri otroke, Gerda, Diana, Christina in Norman s svojo prvo \xc5\xbeeno Ballard, ki je po 47 letih poroke umrl leta 1997. 26. januarja 2008 se je ponovno poro\xc4\x8dil pisatelju in producentu Karenu O\'Learyju Engelbartu. V Tehnolo\xc5\xa1kem muzeju inovacij je potekala praznovanje 85. rojstnega dne. Engelbart je umrl v svojem domu v Athertonu, Kalifornija 2. julija 2013, zaradi odpovedi ledvic. Po mnenju In\xc5\xa1tituta Doug Engelbart je njegova smrt pri\xc5\xa1la po dolgem boju z Alzheimerjevo boleznijo, ki mu je bil diagnosticiran leta 2007.Engelbart je bil 88 let in je pre\xc5\xbeivel njegova druga \xc5\xbeena, \xc5\xa1tirje otroci iz prvega zakona in devet vnukov.'