b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska potica\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska potica je eno od izvirnih in najbolj znanih slovenskih prete\xc5\xbeno prazni\xc4\x8dnih peciv (poga\xc4\x8da), z razli\xc4\x8dnimi nadevi.  _NEWLINE_Glede na mo\xc5\xbene nadeve se pri poimenovanju pogosto uporablja tudi zveza, ki ozna\xc4\x8duje vrsto nadeva. Najbolj raz\xc5\xa1irjena in znana je orehova potica, uradno \xc2\xbbslovenska potica - orehova ali orehov nadev\xc2\xab, medena potica, uradno \xc2\xbbslovenska potica - medena ali medeni nadev\xc2\xab, pehtranova potica, uradno \xc2\xbbslovenska potica - pehtranov nadev ali pehtranka\xc2\xab\xc2\xa0idr.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska potica je z razli\xc4\x8dnimi sladkimi ali slanimi nadevi namazan zvitek iz razvaljanega kva\xc5\xa1enega testa, z luknjo v sredini, pe\xc4\x8den v okroglem lon\xc4\x8denem, porcelanastem ali kovinskem peka\xc4\x8du poti\xc4\x8dniku, ki ima obodno steno gladko ali narebreno, z navpi\xc4\x8dno stoje\xc4\x8dimi rebri, ravnim dnom, v sredini pa prirezani sto\xc5\xbeec.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme potica za posebno sladico je izrazito slovensko in ima svoj etimolo\xc5\xa1ki razvoj iz zgodnej\xc5\xa1ih slovenskih oblik kot so povitica, povtica, potvica. To je povezano tudi z razvojem na\xc4\x8dinov izdelave potic od srednjega veka (pred 15. stoletjem) do za\xc4\x8detkov 20. stoletja, ko se je razvoj ustalil, enotno poimenovanje potica pa se je uveljavilo od 18. stoletja. Izraz slovenska potica se je za\xc4\x8del uporabljati od 2. polovice 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a pisna omemba potice, in sicer \xc5\xa1e v razvojnem poimenovanju \xc2\xbbpovitica\xc2\xab, je v delih Primo\xc5\xbea Trubarja iz let 1575 in 1577. _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i recept za potico je objavil Janez Vajkard Valvasor, v \xc5\xa1esti in sedmi knjigi svojega dela Slava vojvodine Kranjske iz leta 1689. Poleg podrobnega opisa na\xc4\x8dina izdelave potice je zapisal tudi razlikovanje potice od kola\xc4\x8da, presneca in poga\xc4\x8de. _NEWLINE_Poznej\xc5\xa1i avtorji do konca 19. stoletja ( Anton Toma\xc5\xbe Linhart, Valentin Vodnik, Balthasar Hacquet, Janez Trdina, Jo\xc5\xbeef Pajek) \xc5\xbee dosledno uporabljajo naziv potica. Do 19. stoletja sta \xc5\xbee  znana dva na\xc4\x8dina peke potice, in sicer kot pol\xc5\xbeasto zavit zvitek namazanega testa ali kot kola\xc4\x8d z luknjo v sredini. Slednja oblika prevlada na prehodu iz 19. v 20. stoletje, pol\xc5\xbeasti na\xc4\x8din pa se ohrani ve\xc4\x8dinoma v zahodnjem delu Slovenije._NEWLINE_V prvi kuharski knjigi v slovenskem jeziku iz 1799, delo Valentina Vodnika, je navedena tudi potica in sicer kot na\xc4\x8din oblikovanja razvaljanega kva\xc5\xa1enega peciva z razli\xc4\x8dnimi nadevi.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPrve slovenske potice so bile sadne, z nadevom iz zdrobljenega suhega sadja (krhlji jabolk, hru\xc5\xa1k, \xc4\x8de\xc5\xa1pelj) in medu. Suho sadje za potice so na pe\xc4\x8di ali v pe\xc4\x8di posu\xc5\xa1ili in v mo\xc5\xbenarjih ali v mlinskih stopah zdrobili v moko. Sladkali so z medom. Poleg sadja so kot nadev uporabljali \xc5\xa1e orehe, le\xc5\xa1nike, bu\xc4\x8dna semena, pehtran, rozine pa so na kmete pri\xc5\xa1le zelo pozno. Nadev potice je lahko tudi slan in tako so nastale ocvirkovka, \xc5\xa1pehovka, drobnjakova in druge slane potice.\n_START_SECTION_\nSlovenska potica danes in njena za\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko potico \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa poznajo skoraj povsod po svetu, kamor so jo zanesli slovenski izseljenci. Nekateri jo ozna\xc4\x8dujejo tudi kot \xc2\xbbambasadorko Slovenije\xc2\xab._NEWLINE_Slovenska potica je tudi po zaslugi pape\xc5\xbea Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka in Melanije Trump postala mednarodno prepoznavna, zato se je pristopilo k postopku za\xc5\xa1\xc4\x8dite zajam\xc4\x8dene tradicionalne posebnosti v okviru EU, skupno vlogo so vlo\xc5\xbeile Kmetijsko gozdarska zbornica Slovenije, Zbornica kmetijskih in \xc5\xbeivilskih podjetij pri GZS in Obrtno-podjetni\xc5\xa1ka zbornica Slovenije. Na spletni strani Ministrstva za kmetijstvo in v Uradnem listu RS je objavljen Pravilnik o Slovenski potici, s specifikacijo za predhodno nacionalno za\xc5\xa1\xc4\x8dito.\n_START_SECTION_\nDrugi vidiki za\xc5\xa1\xc4\x8dite\n_START_PARAGRAPH_\nEtnolog Janez Bogataj poudarja, da ima Slovenija \xc5\xa1tevilne zgodovinske argumente za za\xc5\xa1\xc4\x8dito, pomembno je tudi dejstvo, da je v Sloveniji okoli pet prireditev, posve\xc4\x8denih potici, pa tudi ocenjevanja kvalitete. Slovenski rokodelci in obrtniki ter proizvajalci bodo morali ponuditi dovolj peka\xc4\x8dev poti\xc4\x8dnikov z gladkim obodom ali z navpi\xc4\x8dnimi rebri, vse kar je na poti\xc4\x8dniku po\xc5\xa1evno, je germanska kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, opozarja Bogataj.'