b'\n_START_ARTICLE_\nPrislovno dolo\xc4\x8dilo \xc4\x8dasa\n_START_PARAGRAPH_\nPrislovno dolo\xc4\x8dilo \xc4\x8dasa je eden od stav\xc4\x8dnih \xc4\x8dlenov, ki izra\xc5\xbea \xc4\x8das dejanja. V stavku ga ozna\xc4\x8dujemo s pod\xc4\x8drtanjem s po\xc5\xa1evnimi \xc4\x8drticami (,,,,,,,,,,,,,,)._NEWLINE_Po prislovnem dolo\xc4\x8dilu \xc4\x8dasa se vpra\xc5\xa1amo z vpra\xc5\xa1alnicami kdaj, ob kateri uri, od/do kdaj ali koliko \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nPrimer\n_START_PARAGRAPH_\nV soboto gremo na morje._NEWLINE_V zgornjem stavku je prislovno dolo\xc4\x8dilo \xc4\x8dasa v soboto in povedek gremo. Po prislovnem dolo\xc4\x8dilu \xc4\x8dasa se vpra\xc5\xa1amo: Kdaj gremo na morje?._NEWLINE__NEWLINE_Prislovno dolo\xc4\x8dilo \xc4\x8dasa je lahko golo, \xc4\x8de je sestavljeno le iz ene polnopomenske besede (npr. v soboto v stavku V soboto gremo na morje.), ali pa je zlo\xc5\xbeeno, \xc4\x8de ga sestavljata dve ali ve\xc4\x8d polnopomenskih besed (na primer naslednjo soboto). Zlo\xc5\xbeeno prislovno dolo\xc4\x8dilo \xc4\x8dasa je lahko priredno zlo\xc5\xbeeno, \xc4\x8de so vse polnopomenske besede v enakovrednem odnosu (na primer v soboto in nedeljo); pri podredno prislovnem dolo\xc4\x8dilu \xc4\x8dasa (na primer naslednjo soboto) je ena beseda nadrejena drugi - nadrejeno besedo imenujemo jedro, podrejeno pa prilastek. V prej\xc5\xa1njem primeru je soboto jedro prislovnega dolo\xc4\x8dila \xc4\x8dasa, naslednjo pa prilastek.'