b"\n_START_ARTICLE_\nKarantanija\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme Karantanija je nedvomno predslovanskega izvora, o njem pa sta mo\xc5\xbeni dve razlagi. Po prvi razlagi je ime izpeljano iz predindoevropske besede *karra v pomenu 'skala', po drugi razlagi pa je ime keltskega izvora in izpeljano iz besede *karantos v pomenu 'prijatelj'._NEWLINE_Karantanija je latinizirana oblika imena, ki se je uporabljalo v takratnih virih. O tem pri\xc4\x8da \xc5\xbee kon\xc4\x8dnica -ija, ki je v taki obliki povsem tuja izvornim slovenskim toponimom (izraz \xc2\xbbSlovenija\xc2\xab\xc2\xa0je u\xc4\x8dena beseda, ki je nastala \xc5\xa1ele v 19. stoletju). Po drugi strani pa je zelo malo verjetno, da so slovanski naseljenci izraz vzeli neposredno iz keltskih jezikov; najverjetneje je bila staroslovenska oblika imena Korotan (*kor\xc7\xabtan\xd1\x8a) prevzeta iz latinskega *carantanum. Iz te osnove se je kasneje (najverjetneje v visokem srednjem veku) razvilo sodobno ime pokrajine Koro\xc5\xa1ke (< praslovansko *kor\xc7\xabt\xe2\x80\x99\xd1\x8csko). Kljub temu se je vse do 19. stoletja ohranilo tudi staro ime, Korotan, ki po vsej verjetnosti izvira neposredno iz doma\xc4\x8dega staroslovanskega imena za Karantanijo.\n_START_SECTION_\nOd izgube zunanje do izgube notranje samostojnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Karantanci okrog leta 743 Bavarce zaprosili za pomo\xc4\x8d v obrambi pred Avari, so morali priznati njihovo nadoblast ter jim za talca poslati Gorazda, ki je bil sin kneza Boruta, in knezovega ne\xc4\x8daka Hotimira, ki so ju Bavarci pokristjanili. Boruta je leta 749 nasledil Gorazd, ki pa je umrl \xc5\xbee po treh letih vladanja; nasledil ga je bratranec Hotimir. Z vladanjem kneza Hotimirja leta 751 se je za\xc4\x8delo pokristjanjevanje Karantancev, ki so ga pod vodstvom karantanskega pokrajinskega \xc5\xa1kofa Modesta vodili irski misijonarji iz Salzburga. Pokristjanjevanje je spro\xc5\xbeilo tri neuspele upore. Prvi se je za\xc4\x8del po Modestovi smrti (763), drugi 765, vendar je knez oba hitro zatrl. Zadnji upor se je za\xc4\x8del po smrti kneza Hotimirja, leta 769, in je trajal vse do posega bavarskega kneza Tasila III. leta 772. V tem \xc4\x8dasu je nov knez postal Valtunk, nadaljeval pa se je tudi salzbur\xc5\xa1ki misijon. Prav z delovanjem misijonarjev v Karantaniji je mogo\xc4\x8de povezati nastanek slovanskih liturgi\xc4\x8dnih besedil, ki so bila pozneje (ob koncu 10. in v za\xc4\x8detku 11. stoletja) zapisana v Bri\xc5\xbeinskih spomenikih._NEWLINE_Po porazu in odstavitvi upornega bavarskega kneza Tasila III. leta 788 je bila v frankovsko dr\xc5\xbeavo Karla Velikega skupaj z Bavarsko vklju\xc4\x8dena tudi Karantanija. Po uni\xc4\x8denju avarskega kaganata 796 in reorganizaciji teritorialne ureditve frankovskih mejnih podro\xc4\x8dij (najkasneje 803) je Karantanija postala del Bavarske vzhodne krajine, vendar je \xc5\xa1e ohranila plemensko notranjo ureditev. Najkasneje v tem \xc4\x8dasu se je na njenem jugu razvila \xc5\xa1e ena slovanska kne\xc5\xbeevina: Karniola.  Po Valtunku so Karantaniji vladali doma\xc4\x8di vladarji Pribislav, Semik, Stojmir in Etgar. _NEWLINE_Ko je knez slavonskih Slovanov Ljudevit Posavski leta 819 zaradi nezadovoljstva s frankovskim furlanskim mejnim grofom Kadolahom za\xc4\x8del upor, se mu je pridru\xc5\xbeil tudi del Karantancev. Ob reki Dravi so se v letih 819 in 820 spopadli s Franki in leta 820 po\xc5\xbegali samostan v bavarskem Bischofshofnu. Vendar jih je istega leta porazil furlanski mejni grof Balderik in Karantanija je bila nato nekaj let podrejena furlanskim kraji\xc5\xa1nikom. Po dokon\xc4\x8dni zadu\xc5\xa1itvi Ljudevitovega upora leta 823 so Franki leta 828 reorganizirali upravo in v mejnih plemenskih kne\xc5\xbeevinah so doma\xc4\x8de slovanske kneze zamenjali frankovski grofje. Zadnjega karantanskega kneza Etgarja je zamenjal grof z Bavarske, Helmwin.\n_START_SECTION_\nSpor o ozemeljskem obsegu slovanske Karantanije\n_START_PARAGRAPH_\nAndrej Pleterski zagovarja stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je bila Karantanija okrog leta 800 v resnici precej manj\xc5\xa1a, kot so domnevali starej\xc5\xa1i zgodovinarji, in sicer naj bi bila osredoto\xc4\x8dena le na osrednji in ju\xc5\xbeni del dana\xc5\xa1nje Koro\xc5\xa1ke. V vzhodnoalpskem prostoru naj bi tedaj poleg te male Karantanije in poleg \xc5\xa1e bolj ju\xc5\xbene Karniole obstajala vsaj \xc5\xa1e ena kne\xc5\xbeevina na zahodnem in severozahodnem delu vzhodnoalpskega prostora, ki naj bi nosila ime Liburnija. Do takega sklepa je Pleterski pri\xc5\xa1el predvsem na podlagi nove interpretacije tistega dela razprave Conversio Bagoariorum et Carantanorum, ki govori o posvetitvi treh cerkva v vzhodnoalpskem prostoru. Po njegovem moramo besedilo brati tako, da se nana\xc5\xa1a na neko obmo\xc4\x8dje v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini Karantancev, ne pa na Karantance , pri \xc4\x8demer ime Liburnija razlaga kot ime te pokrajine, ki se razteza na severovzhod vsaj do Ad Undrimas (Ingeringa). Pleterski se pri svoji hipotezi opira tako na novej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke raziskave o manj\xc5\xa1em ozemeljskem obsegu stare Karantanije, kot tudi na povezovanje Bri\xc5\xbeinskih spomenikov z \xc5\xbeensko samostansko skupnostjo v Milstattu, domnevnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Liburnije. Po njegovem knez Domicijan v Konverziji pri navajanju karantanskih knezov ni bil omenjen prav zaradi tega, ker pa\xc4\x8d ni bil karantanski, ampak liburnijski knez. _NEWLINE_Pleterski dopu\xc5\xa1\xc4\x8da mo\xc5\xbenost, da je ob srednji Muri obstajala \xc5\xa1e ena, po imenu neznana kne\xc5\xbeevina, ki bi jo lahko nakazovala skupina cerkva na tem podro\xc4\x8dju. Tako bi se na podro\xc4\x8dju, ki ga obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8dujemo za karantansko, nahajale tri slovanske kne\xc5\xbeevine. Hipoteza o ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu kne\xc5\xbeevin na vzhodnoalpskem podro\xc4\x8dju pa ni naletela na ugoden odmev med ostalimi zgodovinarji. Peter \xc5\xa0tih se v svoji kritiki osredoto\xc4\x8da na to, da Pleterski napa\xc4\x8dno razlaga sporni odlomek iz Konverzije in da sta Liburnija in Ad Undrimas ume\xc5\xa1\xc4\x8dena znotraj karantanske kne\xc5\xbeevine. Konverzija civitas dosledno uporablja za kraj, ne pa za de\xc5\xbeelo, poleg tega pa je v \xc4\x8dasu pisanja Konverzije po njegovem mnenju domnevna Liburnija o\xc4\x8ditno \xc5\xbee spadala v okvir Karantanije. Igor Grdina pa je kritiziral predvsem ideje Pleterskega o liburnijski \xc5\xbeenski samostanski skupnosti in njeni povezavi z Bri\xc5\xbeinskimi spomeniki.\n_START_SECTION_\nKarolin\xc5\xa1ka Karantanija med 820/828-900\n_START_PARAGRAPH_\nMorda \xc5\xbee po uporu Ljudevita Posavskega,  najkasneje pa s frankovsko upravno reformo iz leta 828, do katere je pri\xc5\xa1lo  predvsem zaradi bolgarske nevarnosti, so s Helmwinom, ki sta mu sledila Albgar in Pabo, na oblast pri\xc5\xa1li vojvode bavarskega rodu (duces Bagoarii). Le-ti so imeli de\xc5\xbeelo v grofovski upravi (in comitatum). Med zgodovinarji prevladuje teorija, da so Karantanci leta 820 oziroma najkasneje leta 828 svoje kneze in notranjo samostojnost zgubili, in da je prav tedaj tuji grof Helmwin zamenjal odstavljenega slovanskega kneza Etgarja. Na to lahko sklepamo iz dveh posrednih dokazov. Kot prvo se po Ljudevitovem uporu Karantanci, Karniolci in Avari kot (notranje) samostojni narodi ne omenjajo ve\xc4\x8d, kot drugo pa se v Karantaniji \xc5\xbee leta 822 pojavi prvi zabele\xc5\xbeeni frankovski fevd. Pojavljajo pa se tudi lo\xc4\x8dena mnenja. Manj radikalno je npr. mnenje Herwiga Wolframa, da darovanje Bavarca Matherija \xc5\xa1e ne predstavlja padca rodovne kne\xc5\xbeevine, ampak pomeni \xc5\xa1ele pripravljanje terena za kasnej\xc5\xa1o uvedbo grofovske uprave. Bolj radikalna, a na splo\xc5\xa1no nesprejeta hipoteza pa pravi, da so ti vojvode bavarskega rodu (duces Bagoarii) pravzaprav karantanski (in ne bavarski) vojvode, ki so v svoji de\xc5\xbeeli Karantaniji poleg vojvodske oblasti dobili \xc5\xa1e grofovsko upravo. Toda prav uvajanje grofovske uprave, ki je institucija frankovske dr\xc5\xbeave za urejanje notranjih razmer, je neposredni dokaz, da sta Karantanija in Karniola izgubili notrano samostojnost z gentilno upravo, in da sta bili o\xc4\x8ditno vklju\xc4\x8deni v frankovsko dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Kakorkoli \xc5\xbee, Karantanija je bila vsaj od leta 828 naprej vse bolj trdno vpeta v frankovski upravni in fevdalni sistem. Karantanija, ki so ji vladali grofje bavarskega rodu, je bila obenem \xc5\xbee od leta 828 del frankovske Vzhodne prefekture, ki je zajemala tudi obmo\xc4\x8dja Zgornje Panonije, Spodnjo Panonijo in Karniole. Frankovski vladar Ludvik Nem\xc5\xa1ki je spoznal, da velika Vzhodna prefektura ustvarja uporne prefekte, zato je iz prefekture izlo\xc4\x8dil Spodnjo Panonijo in Karantanijo. Preostanek prefekture je leta 854 prepustil v upravo svojemu sinu Karlmanu. Toda tudi Karlman se je \xc5\xbee kmalu uprl svojemu o\xc4\x8detu, tako da je med letoma 857 in 861 pregnal Ludviku zvestega grofa v Karantaniji, verjetno pa tudi spodnjepanonskega grofa Koclja. Tako je Karlman Vzhodni prefekturi zagotovil meje v starem obsegu. Odtlej pa do leta 887 je bil prefekt hkrati tudi karantanski grof. Zdru\xc5\xbeitev obeh oblasti v isti osebi je imelo pomembne posledice v karantanski etnogenezi, saj se je ime Karantanija kmalu raz\xc5\xa1irilo na celotno Vzhodno prefekturo. Vzhodna prefektura-Karantanija je vklju\xc4\x8devala celotno ozemlje Alpskih Slovanov, s tem pa se je hitro raz\xc5\xa1irila tudi karantanska etni\xc4\x8dna pripadnost, med drugim tudi zaradi tega, ker je bila plast fevdalcev \xc5\xa1e pre\xc5\xa1ibka in so se oblastniki morali naslanjati na slovansko plemensko tradicijo. _NEWLINE_Karlman ni imel zakonitih sinov, zato je nezakonskemu sinu Arnulfu posku\xc5\xa1al omogo\xc4\x8diti \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti za dru\xc5\xbebeni vzpon: omogo\xc4\x8dil mu je, da so mu Franki priznali fiktivni status polnopravnega Karolinga, tako da je dobil tudi naziv sin iz kraljevske dru\xc5\xbeine (filius regalis). Ko je Karlman leta 876 zavladal nad Bavarsko, Karantanijo in vso (tudi Kocljevo) Panonijo, je \xc5\xbee leta 876 Karantanijo in Panonijo dodelil kot\xc2\xa0\xc2\xbbRegnum Carantanum\xc2\xab\xc2\xa0(izraz regnum- \xc2\xbbkraljestvo\xc2\xab\xc2\xa0- je tedaj ozna\xc4\x8deval vplivno vojvodsko obmo\xc4\x8dje in ne kraljevine) za svojega nezakonskega sina Arnulfa. Ko je Karlman leta 880 umrl, je Karlmanov brat Ludvik III. ne\xc4\x8daku Arnulfu \xc5\xa1e naprej pustil njegov \xc2\xbbregnum\xc2\xab. Le-ta je obsegal obmo\xc4\x8dje Karantanije, Zgornje in Spodnje Panonije ter grofijo ob Savi. Darovnice iz tistih \xc4\x8dasov ka\xc5\xbeejo, da je imel Arnulf v Karantanskem \xc2\xbbregnumu\xc2\xab\xc2\xa0celo kraljevske prerogative podeljevanja fevdov, kar ka\xc5\xbee na notranjo samostojnost tega obmo\xc4\x8dja. Po smrti strica Ludvika III. leta 882 se je Arnulfov polo\xc5\xbeaj \xc5\xa1e okrepil, saj je najkasneje v tem \xc4\x8dasu postal zelo dejaven v bavarski politiki, kjer je tega leta \xc5\xbee nastopal tudi kot bavarski voditelj (princeps Baiovariorum). V letih med 882 in 887 se omenja tudi Regnum Arnulfi, kjer pa hkratno omenjanje Bavarcev in Slovanov daje slutiti, da gre za novi regnum, ki vklju\xc4\x8duje tako Bavarsko kot dotedanji Karantanski regnum. Arnulf v tem \xc4\x8dasu v odnosu do frankovskega kraljestva dose\xc5\xbee skoraj popolno notranjo in zunanjo samostojnost: sam podeljuje kraljeve posesti, sam imenuje upravitelje pokrajin, se na lastno pest vojskuje z velikomoravskim knezom Svetopolkom in z njim neodvisno od ostalih Frankov sklepa premirje.  Karantanski regnum in bavarsko-karantanski Regnum Arnulfi sta leta 887 omogo\xc4\x8dila, da se je na dr\xc5\xbeavnem zboru v Triburu/Trieru pojavil tudi Arnulf z vojsko Bavarcev in karantanskih Slovanov in osvojil frankovsko oblast. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu Arnulfove vladavine so bila karantanska obmo\xc4\x8dja v panonskem ni\xc5\xbeavju izpostavljena napadom Velikomoravske. Velikomoravski vladar Svetopolk je zbral vojsko se v letih 882-884 zelo uspe\xc5\xa1no bojeval z Arnulfom: Panonija je bila tedaj opusto\xc5\xa1ena, mnogi podlo\xc5\xbeniki pobiti, voditelji bodisi odvedeni v ujetni\xc5\xa1tvo bodisi iznaka\xc5\xbeeni in zatem vrnjeni (nekaterim so odsekali roko, drugim jezik, tretjim spolovila). Na vzhodu usodno oslabljena Karantanija je kmalu zatem do\xc4\x8dakala invazijo Mad\xc5\xbearov. Ironija usode je, da je prav Arnulf, ki se je hotel ma\xc5\xa1\xc4\x8devati Velikomoravcem, leta 892 kot svoje zaveznike v boju z njimi poklical Mad\xc5\xbeare; ko pa je leta 894 Svetopolk umrl, so se Mad\xc5\xbeari obrnili proti Arnulfu in vdrli v Panonijo. Mad\xc5\xbeare je tedaj vodil  \xc3\x81lmo\xc5\xa1, napade pa je nadaljeval njegov sin \xc3\x81rp\xc3\xa1d. Da bi se ubranil pred mad\xc5\xbearskim navalom, se je Arnulf obrnil na vazalnega slavonskega kneza Braslava in mu prepustil podro\xc4\x8dje Spodnje Panonije z Blatenskim kostelom. S tem je bilo iz obmo\xc4\x8dja (nekdanjega) Karantanskega regnuma izlo\xc4\x8deno veliko podro\xc4\x8dje. Tako je pod oblast Braslava za zelo kratek \xc4\x8das pri\xc5\xa1lo tudi obmo\xc4\x8dje okrog Ptuja. Toda boj Braslava proti Mad\xc5\xbearom je bil brezupen. Braslav se po letu 896 ne omenja ve\xc4\x8d. Poleg opusto\xc5\xa1ene Panonije je bil splo\xc5\xa1ni razlog za \xc5\xa1ibkost frankovskega sveta proti Mad\xc5\xbearom, da \xc5\xa1tevilna mesta in gradi\xc5\xa1\xc4\x8da niso imela dovoljenja za utrditev. Mad\xc5\xbeari pa so v Evropo prinesli uporabo konjskega stremena, ki ga Evropejci dotlej niso poznali, in ki je omogo\xc4\x8dalo spretno premikanje na plemenitih jahalnih konjih, nenadne napade, hlinjenje pobegov in pripravljanje zased, zato so Mad\xc5\xbeari kot konjeni\xc5\xa1ko ljudstvo zlahka obvladali panonske stepe. Panonijo so zasedli \xc5\xbee najkasneje v letih 899/900. V letu 899 je umrl tudi Arnulf.; najkasneje leta 900 so Mad\xc5\xbeari Panonijo povsem opusto\xc5\xa1ili in zasedli.\n_START_SECTION_\nPretapljanje starega reda v klasi\xc4\x8dno Koro\xc5\xa1ko\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e preden je bila Karantanija tako ali druga\xc4\x8de lo\xc4\x8dena od Bavarske, je do\xc5\xbeivela drugo in zadnjo kratkotrajno veliko ozemeljsko raz\xc5\xa1iritev. Leta 952 je namre\xc4\x8d svetorimski cesar Oton I. njenemu ozemlju dodal severnoitalijansko podro\xc4\x8dje s celotno Veronsko krajino. Starej\xc5\xa1e slovensko zgodovinopisje zato govori tudi o nastanku tim. \xc2\xbbVelike Karantanije\xc2\xab, vendar se pridevnik \xc2\xbbvelika\xc2\xab\xc2\xa0tedaj ni uporabljal. Karantanija je bila ozemeljsko okrepljena zato, da bi se po eni strani na vzhodu la\xc5\xbeje branila proti vpadom Mad\xc5\xbearov, po drugi strani pa je na jugu omogo\xc4\x8dila stik nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave z Apeninskim polotokom. Njena mejna podro\xc4\x8dja proti Apeninskemu polotoku in proti Panoniji so bila oblikovana v krajine (mejne grofije)._NEWLINE_Karantanija oziroma Koro\xc5\xa1ka, kakor jo od tega obdobja naprej obi\xc4\x8dajno imenujemo, je leta 976 po dolgem \xc4\x8dasu imela vladarja, ki ni bil bavarski vojvoda, toda vojvodina je bila v letih 983-985 in 989-1002 v obliki personalne unije \xc5\xa1e dvakrat zdru\xc5\xbeena z Bavarsko, \xc5\xa1ele nato pa se je razvoj obeh de\xc5\xbeel dokon\xc4\x8dno lo\xc4\x8dil. \xc4\x8ceprav se je tej ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dni in polietni\xc4\x8dni vojvodini Koro\xc5\xa1ki morda obetala lepa prihodnost, so tak\xc5\xa1ne upe pokopali dinasti\xc4\x8dni spori med oblastniki. Proces razpadanja enotne vojvodine se je tako pri\xc4\x8del \xc5\xbee kmalu po njeni veliki ozemeljski raz\xc5\xa1iritvi. Ozemeljsko mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dana Koro\xc5\xa1ka tako obvelja za slaboten fevdalni okvir vrste vse bolj samostojnih pokrajin. \xc5\xbde leta 995 je zaradi rivalstva za oblast odpadla zelo velika Veronska krajina, ki je bila nato od leta 1002 s Koro\xc5\xa1ko sicer v personalni uniji (koro\xc5\xa1ki vojvoda je bil namre\xc4\x8d hkrati tudi veronski mejni grof). Leta 1002 je zaradi politi\xc4\x8dnih trenj cesar od Koro\xc5\xa1ke odcepil tudi Karantansko krajino (kasnej\xc5\xa1o \xc5\xa0tajersko), Podravsko krajino, Savinjsko krajino in \xc5\xa1e Kranjsko krajino. Ostanki de\xc5\xbeele so tako naglo dobivali teritorialno podobo dana\xc5\xa1nje Koro\xc5\xa1ke. V latinskih poimenovanjih namesto starega izraza \xc2\xbbKarantanija\xc2\xab\xc2\xa0(Carantania) sicer v 11. stoletju povsem prevlada izraz \xc2\xbbKoro\xc5\xa1ka\xc2\xab\xc2\xa0(Carinthia). Kljub temu \xc5\xa1e v 12. stoletju pri nekem prepisovalcu starih listin najdemo ena\xc4\x8denje razli\xc4\x8dic obeh nazivov. _NEWLINE_Zaradi lo\xc4\x8devanja s starej\xc5\xa1o zgodovino mnogi \xc5\xbee za obdobje po letu 976 uporabljajo izraz vojvodina Koro\xc5\xa1ka. Pojavlja se tudi mnenje, da je bil koro\xc5\xa1ki vojvoda v teh \xc4\x8dasih v glavnem cesarjev uradnik in ne ve\xc4\x8d predstavnik klasi\xc4\x8dne plemenske vojvodine (\xc4\x8deprav je bilo ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo v njej \xc5\xa1e slovansko). Tudi na tedanjem ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem (skoraj celotna dana\xc5\xa1nja Slovenija) se okrog leta 1000 namre\xc4\x8d naglo ra\xc5\xa1irijo zemlji\xc5\xa1ka gospostva, tako, da oslanjanje na staro slovansko tradicijo ni bilo ve\xc4\x8d potrebno. Sama karantanska etni\xc4\x8dna pripadnost se je pri\xc4\x8dela razkrajati z razkrajanjem ozemeljsko pove\xc4\x8dane Koro\xc5\xa1ke, k temu pa je pripomoglo \xc5\xa1e okrepljeno neslovansko plemstvo, ki zaradi utrditve svojega zemlji\xc5\xa1kega gospostva (in to na vsem vzhodno-alpskem prostoru) ni ve\xc4\x8d potrebovalo plemenske vojvodine. Ne glede na to so ostanki karantanske (oziroma koro\xc5\xa1ke) posebne identitete pre\xc5\xbeiveli \xc5\xa1e vse do za\xc4\x8detka 16. stoletja. Potomci karantanske etni\xc4\x8dne skupnosti iz 9. in 10. stoletja so bili naslednja stoletja zgolj \xc5\xa1e Slovani (\xc2\xbbSlovenci\xc2\xab), v 19. stoletju pa se je med njimi izoblikovala slovenska narodna identiteta. Mehanicisti\xc4\x8dna delitev na karantansko (pred letom 976) in koro\xc5\xa1ko obdobje (po letu 976) je zaradi opisanih zveznih procesov sicer poenostavljanje, dejstvo pa je, da se nekje v drugi polovici 10. stoletja naglo izoblikujejo zna\xc4\x8dilnosti klasi\xc4\x8dne koro\xc5\xa1ke politi\xc4\x8dne organizacije brez pomembnih elementov karantanske plemenske grofije/vojvodine.\n_START_SECTION_\nSlovanska dru\xc5\xbebena ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nNa vrhu karantanske dru\xc5\xbebe je bil knez s pripadniki svoje rodbine, ki so morda s \xc5\xa1e nekaterimi drugimi odli\xc4\x8dnikipredstavljali privilegiran sloj, to je karantansko plemstvo. Kne\xc5\xbeja dru\xc5\xbeina je imela sredi 8. stoletja \xc5\xbee zagotovljeno dedno oblast, knez je opravljal funkcijo vrhovnega sodnika, zastopnika za zunanje zadeve, pripadale so mu nekatere javnopravne dajatve, opiral pa se je tudi na svoje lastne voja\xc5\xa1ke sile.  V povezavi z oblastnikom je tudi pravni institut, ki se imenuje pojezda. Pojezda pomeni, da je oblastnik, ki je jezdil od kraja do kraja, na licu mesta izvr\xc5\xa1eval svojo oblast. Za vzdr\xc5\xbeevanje tak\xc5\xa1nega potujo\xc4\x8dega dvora so morali poskrbeti prebivalci, ki so \xc5\xbeiveli na obmo\xc4\x8dju, kjer se je knez mudil._NEWLINE_Vir iz 9. stoletja poleg kneza in njegove dru\xc5\xbeine omenja visoke upravne funkcionarje. Slovanskega naziva zanje ne poznamo, vir pa jih imenuje \xc2\xbbprvaki\xc2\xab\xc2\xa0(princeps) oziroma \xc2\xbbvisoki upravitelji- knezi/grofje\xc2\xab\xc2\xa0(comites).  Na Karantanskem ozemlju je \xc5\xbeivela vrsta plemen, \xc4\x8deprav med njimi po imenu danes poznamo le dve: Hrvate in Dudlebe, \xc4\x8ce lahko Dudlebe tako ali druga\xc4\x8de povezujemo  z Germani, saj se pri njih pojavlja osebno ime *Deudo- (npr. v obliki Dietleip, Ditlef),   je etnonim Hrvat precej tr\xc5\xa1i oreh in etimologi glede njegovega izvora niso pri\xc5\xa1li do splo\xc5\xa1no sprejete razlage. Izvor imena Hrvat med drugim lahko i\xc5\xa1\xc4\x8demo v izposojenki iz germanskega izraza za bojno opravo (*hurwa), v domnevni obliki rogatih hrva\xc5\xa1kih \xc4\x8delad (*k\xd1\x8aerv- \xc2\xbbrogat\xc2\xab), nekateri ime razlagajo z iranskim izrazoslovjem, drugi pa ga iz tak\xc5\xa1ne ali druga\xc4\x8dne perspektive (keltske, iranske, skitske\xe2\x80\xa6) izvajajo iz iste osnove, ki je podlaga za etnonim Srb._NEWLINE_Lokalni patriarhalni voditelji (verjetno na ravni zadru\xc5\xbenih vasi) so se imenovali \xc5\xbeupani. Pod \xc5\xbeupani so vsaj ponekod poznali ni\xc5\xbeje vodstvene polo\xc5\xbeaje- tako nek vir omenja \xc5\xbeupana (jopan), ki je imel vodilno vlogo tudi na obmo\xc4\x8dju, kjer sta delovala dva njegova upravitelja (actores) \xc5\xbdupane so nekateri imeli za potomce nad Slovani gospodujo\xc4\x8de tur\xc5\xa1ko-tatarske plasti, vendar pa obrska nasilja niso vodila k nastanku razredne dr\xc5\xbeave, institut \xc5\xbeupana pa se pojavlja zgolj pri Ju\xc5\xbenih Slovanih. V \xc4\x8dasu razseljevanja so bile \xc5\xbeupe verjetno na krvnem sorodstvu utemeljene skupnosti ljudi \xe2\x80\x93 po naselitvi pa je \xc5\xbeupa postala teritorialna enota. _NEWLINE_Karantanski knez naj bi imel oblast nad plemensko vojsko. Poleg plemenske vojske pa je imel knez na razpolago koseze ali kosaze. Koseze nem\xc5\xa1ki viri prevajajo z izrazom Edling, kar ozna\xc4\x8duje bodisi dru\xc5\xbeinike bodisi plemstvo. \xc5\xa0e v 12. in 13. stoletju so kosezi imeli polo\xc5\xbeaj ni\xc5\xbejih plemi\xc4\x8dev, ki je bil enakovreden polo\xc5\xbeaju ministerialov. Kosezi so kot poseben karantanski dru\xc5\xbebeni sloj obstajali \xc5\xbee sredi 8. stoletja. V njih nemara lahko prepoznamo dru\xc5\xbeinike  oziroma vsaj neko voja\xc5\xa1ko silo (verjetno konjeni\xc5\xa1ko), ki je bila povezana s knezom. V kosezih je zato mo\xc4\x8d videti tudi nastajajo\xc4\x8de plemstvo.  Kar lahko z gotovostjo trdimo je, da gre za privilegiran voja\xc5\xa1ki sloj, saj so kosezi \xc5\xbeiveli izven sistema \xc5\xbeup, imeli so svoje lastne posesti in svojo lastno organizacijo, podrejeni pa so bili zgolj knezu. V Karantaniji kot jo poznamo iz pisnih virov so se na ve\xc4\x8di zbirali le \xc5\xa1e kosezi in ne ve\xc4\x8d celotno ljudstvo.  Ve\xc4\x8do lahko opredelimo kot obliko kolegialnega organa in je pomenila zbor dolo\xc4\x8dene skupine ljudi. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina slovanskega ljudstva je pripadala obi\xc4\x8dajnim svobodnjakom. Ta naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i sloj prebivalstva je \xc5\xbeivel v okviru \xc5\xbeup. Kljub temu so v Karantaniji poznali tudi su\xc5\xbenje, ki pa so verjetno izvirali predvsem iz vrst vojnih ujetnikov in so bili obi\xc4\x8dajno zaposleni na velikih kne\xc5\xbejih dvorih, morda pa tudi na manj\xc5\xa1ih kose\xc5\xa1kih dvorih.  V viru iz 9. stoletja so omenjeni kot su\xc5\xbenji (servi). Status staroselcev ali Vlahov v karantanski dru\xc5\xbebi pa ni jasen. Prav tako je te\xc5\xbeko opredeljevati tudi vlogo poganskih duhovnov.\n_START_SECTION_\nFrankovska dru\xc5\xbebena ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nZ nastopom Frankov  se v karantanski dru\xc5\xbebi pri\xc4\x8denja uvajati tudi frankovska dru\xc5\xbebena ureditev. Ta ureditev je predpostavljala uvajanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, kar je prizadelo predvsem poganske duhovnike.  Franki so vpeljali svoj upravni sistem, ki je temeljil na uvajanju grofovske uprave, grofijam pa so na\xc4\x8delovali visoki upravitelji-grofje. Grof je bil voja\xc5\xa1ki poveljnik, obenem pa je na\xc4\x8deloval tudi zborom svobodnjakov. Ob mejah so Franki vzpostavljali mejne grofije (ali krajine), ki so jim na\xc4\x8delovali mejni grofje. Te mejne grofe so vzhodno-alpski Slovani poimenovali kar s svojim izrazom knez.  Frankovski kralj je po mejnih grofijah po\xc5\xa1iljal svoje kraljeve odposlance (missi dominici)- po enega za posvetne in po enega za cerkvene zadeve.  _NEWLINE_Franki so v Karantanijo pri\xc4\x8deli uvajati fevdalizem.  Najprej so tak\xc5\xa1no usodo do\xc5\xbeivele pokrajine, ki so se nahajale v karantanski sose\xc5\xa1\xc4\x8dini- npr. v Istra \xc5\xbee leta 804 sre\xc4\x8dujemo trenja med istrskim oblastnikom in Slovani.  Do pojava fevdalnih odnosov je prihajalo tudi v sami Karantaniji. Tako je leta 822 Bavarec Matheri podaril svojo posest bri\xc5\xbeinskemu samostanu. De\xc5\xbeelno-kne\xc5\xbeje cerkve so po odstranitvi doma\xc4\x8dih knezov v obdobju 820-828 o\xc4\x8ditno pre\xc5\xa1le na krono, saj so z darovnico krone leta 860 dve tak\xc5\xa1ni cerkvi postali salzbur\xc5\xa1ki.  Zemlji\xc5\xa1ka gospostva so na podro\xc4\x8dju vzhodno-alpskih Slovanov sicer nastajala zaporedoma: \xc5\xbee okrog leta 800 na podro\xc4\x8dju Vzhodne krajine ob Donavi, okrog 840 v Spodnji Panoniji. Vladarjevo poklanjanje fevdov je bilo \xc5\xa1e posebej izrazito v \xc4\x8dasu vladavine Arnulfa.  Naj ju\xc5\xbenem karantanskem ozemlju (dana\xc5\xa1nja Slovenija) \xc5\xa1ele ponovna uvedba mejnih grofij po mad\xc5\xbearskih vpadih ter ustanavljanje novih zemlji\xc5\xa1kih gospostev v zgornjem Posavju in ob Poso\xc4\x8dju \xc5\xa1ele okrog leta 1000 vzpostavijo pogoje za dokon\xc4\x8dno prevlado zahodnoevropskega fevdalnega reda. _NEWLINE_Franki oziroma Nemci so sicer obdr\xc5\xbeali mnoge institute karantanske plemenske dr\xc5\xbeave- npr. pojem vojvodstva, stare dvore, koseze, \xc5\xbeupane in celo del visokega plemstva. Zaradi uvajanja fevdalnih procesov pa so najkasneje v \xc4\x8dasu vladavine Karlmana ali njegovega sina Arnulfa Koro\xc5\xa1kega  kot simbol fevdalne oblasti v Karantaniji sicer postavili tim.\xc2\xa0\xc2\xbbVojvodski prestol\xc2\xab- slu\xc5\xbeil je poklonitvi fevdalcev novemu kralju, \xc4\x8deprav je imel morda \xc5\xbee kmalu dodan tudi zahodni sede\xc5\xbe, na katerem je sedel (kose\xc5\xa1ki) sodnik. To kljub vsemu pri\xc4\x8duje o krepitvi fevdalnega sistema v Karantaniji. Vojvodski stol bi po mnenju Koro\xc5\xa1\xc4\x8deve sicer lahko nastal tudi okrog leta 800, ko naj bi frankovsko upravo v de\xc5\xbeeli namesto doma\xc4\x8dega kneza pri\xc4\x8del izvajati grof, zahodni sede\xc5\xbe pa naj bi po njenem mmenju dal okrog leta 1000 postaviti \xc5\xa1ele palatinski grof.\n_START_SECTION_\nPogansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nVir iz okrog  leta 800 za vzhodno-alpske Slovane pravi, da so \xc4\x8dastili gore, drevesa, studence, reke, \xc5\xbeivali, obenem pa so ti Slovani prerokovali prihodnost. Arheolo\xc5\xa1ko je potrjeno, da so ti Slovani globoko verovali v zagrobno \xc5\xbeivljenje. Poslanica bavarskemu knezu Tasilu o vzhodno-alpskih Slovanih omenja, da le-ti ne verujejo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega Boga, pa\xc4\x8d pa molijo malike. Grafenauer na osnovi primerjave s Prokopijevim besedilom o slovanskem bogu stvarniku bliska in s kasnej\xc5\xa1imi ljudskimi \xc5\xa1egami, pravi, da so vzhodno-alpski Slovani poznali mnogobo\xc5\xa1tvo, med temi bogovi pa je eden zavzemal osrednje mesto. O imenih teh starih karantanskih in karniolskih bo\xc5\xbeanstev \xc5\xbeal nimamo ohranjenih pisnih virov. _NEWLINE_V slovenskih ljudskih pripovedih se je zelo dobro ohranil predvsem lik son\xc4\x8dnega junaka Kresnika, \xc4\x8deprav njegovega imena iz poganskega obdobja ne poznamo. Kljub nekaterim druga\xc4\x8dnim mnenjem je Zmago \xc5\xa0mitek v ob\xc5\xa1irni analizi pokazal, da je junak Kresnik zelo verjetno predelava slovanskega bo\xc5\xbeanstva Svaro\xc5\xbei\xc4\x8da. Po ruski mitologiji naj bi bil Svaro\xc5\xbei\xc4\x8d sin Svaroga. Na nekdanje \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Svaroga (ali vsaj Svaro\xc5\xbei\xc4\x8da?) bi na Slovenskem lahko kazali toponimi kot so Twaroch, Svare in Svarje in ime kmetije Svaro\xc5\xa1ek. Zelo pogosto je na Slovenskem \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den tudi Zeleni Jurij, ki morda predstavlja (sicer pod o\xc4\x8ditnimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vplivi) predelano slovansko bo\xc5\xbeanstvo, ki se drugod pojavlja z imenoma Jarilo in Jarovit. _NEWLINE_Obstaja verjetnost, da so Karantanci \xc4\x8dastili Peruna, Velesa  in Moko\xc5\xa1. Ti trije bo\xc5\xbeanski liki so bili gotovo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8deni v karantanski okolici (dana\xc5\xa1nja Mad\xc5\xbearska, Hrva\xc5\xa1ka\xe2\x80\xa6). V ljudskem jeziku in pripovedi se je od Prekmurja do Ptuja v zvezi z gromom ohranil izraz perun, ime Velesa je verjetno povezano s \xc2\xbbSvetim Velkom\xc2\xab\xc2\xa0iz slovenske obredne pesmi, ohranjena pa je tudi pripovedka o \xc4\x8darovnici Moko\xc5\xa1ki. Na osnovi arheolo\xc5\xa1kega raziskovanja in z uporabo primerjalne metode je Pleterski  tudi za obmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1nje  Avstrije in Slovenije potrdil  slovanska kultna mesta, ki med seboj sestavljajo kot 23-24 stopinj (naklon ekliptike glede na ekvator). V takem obrednem kotu na enem koncu stoji kultno mesto nebe\xc5\xa1kega bo\xc5\xbeanstva, na drugem zemeljskega bo\xc5\xbeanstva, na tretjem pa nekega \xc5\xbeenskega bo\xc5\xbeanstva. Osnovni prototip bo\xc5\xbeanstev, ki so bila \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dena na teh mestih, Pleterski vidi prav v Perunu, Velesu in v Moko\xc5\xa1, \xc4\x8deprav dopu\xc5\xa1\xc4\x8da veliko verjetnost, da so tak obredni kot sestavljala tudi kultna mesta trojic drugih bo\xc5\xbeanstev. Vlado Nartnik je posku\xc5\xa1al dokazovati astronomske povezave med slovenskimi in slovanskimi bajeslovnimi bitji in nekaterimi astronomskimi kategorijam, pri tem pa je v neki manj ambiciozni analizi primerjal slovensko ljudsko pesem  o Svetem Valentinu in Svetem Peregrinu, v kateri naj bi po njegovem prvotno nastopala Veles in Perun. _NEWLINE_Poleg slovanskih vplivov so med ljudmi neslovanskega rodu raz\xc5\xa1irjala tudi druga verovanja. Z gotovostjo lahko trdimo, da kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo na vzhodno-alpskem podro\xc4\x8dju v 7. in 8. stoletju ni povsem zamrlo. Etnolog Slavko Ciglene\xc4\x8dki pa je z uporabo primerjalne metode pokazal na nekatere povezave med Kurentom in anti\xc4\x8dnim kultom Kibele, kar bi lahko kazalo na vpliv starih anti\xc4\x8dnih poganskih predstav.  _NEWLINE_Ko se je v Karantaniji od srede 8. stoletja pri\xc4\x8delo uveljavljati kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, je slovansko staroverstvo do\xc5\xbeivelo zaton. Prva desetletja uvajanja kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva so bila dokaj neuspe\xc5\xa1na. Nek vir za leto 790 za Alpske Slovane sporo\xc4\x8da, da so to \xc2\xbbgrozoviti pogani\xc2\xab.  Ko se je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo le uveljavilo, je poganstvo sprva \xc5\xbeivelo skrito za zunanjim kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim videzom. To se ka\xc5\xbee v poganskem na\xc4\x8dinu pokopa Karantancev, ki se je obdr\xc5\xbeal vse do za\xc4\x8detka 10. stoletja, \xc5\xa1e bolj pa verjetno na panonskem ozemlju, kjer so preostali Slovani po prihodu Mad\xc5\xbearov opustili kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in se vrnili k poganstvu- na to ka\xc5\xbee skupen pokop \xc5\xbeene ob umrlem mo\xc5\xbeu (za pogansko Slovanko namre\xc4\x8d po mo\xc5\xbeevi smrti \xc5\xbeivljenje ni imelo smisla). Osrednja Karantanija bi lahko bila precej poganska \xc5\xa1e v prvi polovici 11. stoletja, v kolikor o tem pri\xc4\x8dujejo slovanska (nekr\xc5\xa1\xc4\x8danska) osebna imena. Kakorkoli \xc5\xbee, pa se v velikem delu Karantanije zavestno poganstvo med 9. in 11. stoletjem umika,  ohranili pa so se stari obredi, \xc5\xa1ege in zagovori.\n_START_SECTION_\nZmaga kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva\n_START_PARAGRAPH_\nPotem, ko sta postala kristjana kneza Gorazd in Hotimir, si je nova vera pri\xc4\x8dela utirati pot v Karantaniji. Okrog 757 je v tej dr\xc5\xbeavi pri\xc4\x8del delovati pokrajinski \xc5\xa1kof Modest. Pri uvajanju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva je na za\xc4\x8detku prihajalo do velikih uporov, najhuj\xc5\xa1i pa je bil leta 772, saj je moral karantanski dvor, ki sam upora ni zmogel zatreti, na pomo\xc4\x8d poklicati Bavarce. Franki in Bavarci so za prisvajanje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d poganskih Slovanov v severni Karantaniji izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali predpis iz leta 777, ki je veleval izgon tamkaj\xc5\xa1njih slovanskih poganov. Zaradi \xc5\xa1ibkosti pape\xc5\xbeevega polo\xc5\xbeaja je bilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo orodje manipulacije v rokah posvetnega frankovskega vladarja, zato prakti\xc4\x8dno ni bilo mo\xc5\xbenosti, da bi se pri vzpostavljanju cerkvene oblasti nad Vzhodno-alpskimi Slovani oglejski patriarh lahko kosal s salzbur\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom. V ve\xc4\x8djem delu Karantanije je na sre\xc4\x8do prevladovala salzbur\xc5\xa1ka cerkvena politika z irskim na\xc4\x8dinom misijona, ki je poudarjal miroljubno \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in pomen pridobivanja zaupanja med plemenskimi voditelji poganskih ljudstev. Medtem, ko je frankovski na\xc4\x8din misijona uporabljal nasilje in kaznovanje udele\xc5\xbebe v poganskih obredih z zaplembo premo\xc5\xbeenja in odvzemom osebne svobode, je irski misijon upo\xc5\xa1teval poganske \xc5\xa1ege in obi\xc4\x8daje in jih na\xc4\x8deloma niso nasilno zatirali, ampak so jim posku\xc5\xa1ali dati novo, kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vsebino.  V praksi pa se tudi na obmo\xc4\x8dju irskega na\xc4\x8dina misijonarjenja pri pokristjanjevanju niso izgonili dolo\xc4\x8deni prisili in pritiskom, saj je poslu\xc5\xa1nost duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini prina\xc5\xa1ala cerkvene prihodke. Pri obredju so misijonarji uporabljali doma\xc4\x8di slovanski jezik, od konca 8. stoletja dalje pa so bile ma\xc5\xa1e v latinskem jeziku, medtem, ko so predma\xc5\xa1ne molitve in oblike pokore ostale v slovanskem jeziku. V to starej\xc5\xa1e obdobje pokristjanjevanja lahko postavimo nastanek predlog za verske obrazce, ki so bili zapisani veliko kasneje (Rate\xc5\xa1ki rokopis, Celov\xc5\xa1ki rokopis, morda Bri\xc5\xbeinski spomeniki)._NEWLINE_Po ukazu Karla Velikega so mejo med pristojnostjo salzbur\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa in oglejskega patriarha leta 803 dolo\xc4\x8dili po reki Dravi tudi v sami Karantaniji, ki je bila doslej v celoti pod vplivom salzbur\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije. Oglejski misijon je bil manj zagnan- \xc5\xa1e leta 800 je bil njihov misijonar Blandricus, ki je potoval med vzhodno-alpske Slovane in v Panonijo, na svojem misijonu neuspe\xc5\xa1en zaradi nepoznavanja slovanskega jezika. Pokrajinski \xc5\xa1kofi, ki so po pooblastilu salzbur\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa delovali v Karantaniji, so imeli do leta 803 enake pristojnosti kot pravi \xc5\xa1kofje v Salzburgu, v letih 803 in nato 829 pa so bile njihove pristojnosti omejene. Z osvojitvijo avarskega ozemlja (frankovska Zgornja in Spodnja Panonija) je pri\xc5\xa1lo do spremembe tudi pri frankovskem na\xc4\x8dinu misijona, saj so tudi tam na podlagi izku\xc5\xa1nje s poganskimi Sasi ugotovili, da ima nasilje pri uspe\xc5\xa1nem pokristjanjevanju svoje meje. V praksi je pokristjanevanje v frankovskem na\xc4\x8dinu misijona \xc5\xa1e naprej povzro\xc4\x8dalo prisilo, \xc5\xa1e naprej pa je veljala tudi dolo\xc4\x8dba, da se zapleni vsako naselje, kjer prebivalstvo opravlja poganske obrede. Kjer je prihajalo do nasilnega pokristjanjevanja z izganjanjem, je pri\xc5\xa1lo do selitev slovanskega prebivalstva, Tudi upor Ljudevita Posavskega je bil \xc5\xa1e povezan tudi s protikr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi ob\xc4\x8dutji. Tako je bila leta 822 ponovno po\xc5\xbegana celica Sv. Maksimilijana v Bischofshofnu. Po letu 820 pa v Karantaniji ni bilo ve\xc4\x8d uporov, povezanih s pokristjanjevanjem.  _NEWLINE_Neavtonomna vloga karantanske cerkve je spodbujala karantanske te\xc5\xbenje k cerkveni avtonomiji. Z urejanjem razmer so si namre\xc4\x8d salzbur\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje, ki so leta 799 v Karantaniji obnovili institut pokrajinskih \xc5\xa1kofov, \xc5\xbeeleli ve\xc4\x8d neposredne cerkvene oblasti, zato je bil polo\xc5\xbeaj pokrajinskega \xc5\xa1kofa Osvalda vsaj po letih 845-850 prakti\xc4\x8dno brez pomena. Pokrajinski \xc5\xa1kof Osvald je okrog leta 860 neuspe\xc5\xa1no posredoval pri pape\xc5\xbeu Nikolaju I. , ki pa ni dovolil nastanka karantanske cerkvene avtonomije. Darovnice kraljevih posesti v Karantaniji Salzburgu v letu 860 lahko opazujemo v lu\xc4\x8di salzbur\xc5\xa1kih te\xc5\xbeenj po krepitvi neposredne cerkvene oblasti. Posledica teh trenj je bila, da se je po Osvaldovi smrti med letoma 863 in 773 prekinila veriga karantanskih pokrajinskih \xc5\xa1kofov. Karantanska cerkev je do\xc5\xbeivela dodaten pretres, ko je velikomoravski vladar Rastislav k sebi povabil bizantinska misijonarja Cirila in Metoda, saj je imel Metod vpliv tudi na upornega spodnjepanonskega kneza Koclja, vendar pa so zahodni kristjani s propadom Koclja zmagali. V spodnji Panoniji so v \xc4\x8dasu Kocljeve neodvisnosti uveljavili slovanski bogoslu\xc5\xbeni jezik, med tem, ko so na zahodu tedaj uporabljali le latinsko bogoslu\xc5\xbeje. Po letu 874 je na verskem podro\xc4\x8dju zavladal mir, nov udarec pa je karantansko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo do\xc5\xbeivelo z nastopom Mad\xc5\xbearov, saj na njihovem ozemlju \xc5\xbee leta 900 ni bilo ve\xc4\x8d sledu o kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu. V 10. stoletju je bilo karantansko kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo zlasti na jugu potrebno organizirati na novo, sicer pa o posebnostih tedanjega razvoja nimamo posebnih podatkov."