b'\n_START_ARTICLE_\nStara nova sinagoga, Praga\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSinagoga se je sprva imenovala Nova ali Velika sinagoga. Pozneje, ko so v 16. stoletju zgradili novej\xc5\xa1o, je postala znana kot Stara nova sinagoga. Druga razlaga izhaja iz hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine \xd7\xa2\xd6\xb7\xd7\x9c \xd7\xaa\xd6\xb0\xd6\xbc\xd7\xa0\xd6\xb7\xd7\x90\xd7\x99 (al tnay) , kar pomeni "v kondiciji" in zveni enako kot jidi\xc5\xa1 alt-nay ali staro-novo. Po legendi so angeli za gradnjo sinagoge v Pragi prinesli kamne iz templja v Jeruzalemu "pod pogojem", da bodo vrnnjeni, ko pride mesija, se pravi, ko bo tempelj v Jeruzalemu obnovljen in bodo potrebni kamni.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nDevet stopnic vodi iz ulice v ve\xc5\xbeo, iz katere se odpirajo vrata v dvojno ladjo s \xc5\xa1estimi obokanimi polami. Dvojna ladja je bila verjetno prilagojena na\xc4\x8drtom samostanov in kapelic kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih arhitektov.  Obro\xc4\x8di na timpanonu vhoda imajo obliko dvanajstih trt in dvanajstih grozdov, ki predstavljajo dvanajst rodov Izraela.  Dva velika stebra, usklajena od vzhoda do zahoda, na sredini vsake ladje podpirata notranje kote \xc5\xa1tirih obokov. Pole imajo dve ozki gotski okni ob straneh, skupaj dvanajst, kar je spet dvanajst rodov. Ozka okna so verjetno odgovorna za \xc5\xa1tevilne starej\xc5\xa1e opise stavbe kot temne; zdaj je osvetljena z ve\xc4\x8d elektri\xc4\x8dnimi lestenci._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Obokanje na \xc5\xa1est pol ima pet reber namesto obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1tirih ali \xc5\xa1estih. Menijo, da je bil to poskus, da bi se izognili zdru\xc5\xbeenju s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim kri\xc5\xbeem. Mnogi u\xc4\x8denjaki izpodbijajo to teorijo in opozarjajo na sinagoge s \xc5\xa1tirimi rebri in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske stavbe, ki imajo nenavadno obliko s petimi rebri. _NEWLINE_Bema, s katere se bere tora, je med dvema stebroma. Njena osnova se ponavlja z dvanajstimi trtnimi motivi, ki jih najdemo na timpanonu. Aron hakode\xc5\xa1, skrinja, v kateri so shranjeni rokopisi tore, je v sredini vzhodne stene. Pet stopnic vodi do skrinje in dva okrogla vitraja sta na obeh straneh nad njo. Govorni\xc5\xa1ki pult pred skrinjo ima predprostor nekaj centimetrov pod glavnim nadstropjem za tistim, ki vodi obred in stoji._NEWLINE_Dvanajst \xc5\xa1ilastih (gotskih) oken usmerja svetlobo proti bemi, o\xc4\x8ditno se primerja s Salomonovim templjem._NEWLINE_Sinagoga je ortodoksno oblikovana z lo\xc4\x8denimi sede\xc5\xbei za mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske med molitvijo. \xc5\xbdenske sedijo v zunanjem prostoru z majhnimi okni, ki gledajo v glavno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Okvir strehe, zatrep in del stene datirajo v srednji vek._NEWLINE_V ladji sinagoge je ob zahodnem stebru velika rde\xc4\x8da zastava. V sredini zastave je Davidova zvezda, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zvezde je klobuk v slogu, ki so ga nosili judje v 15. stoletju. Klobuk in zvezda sta izvezena v zlatu. V zlatu sta tudi besedi: \xc5\xa0ema Izrael. Ferdinand III., sveti rimski cesar, je podelil judovski skupnosti prapor v priznanje za njena prizadevanja pri obrambi Prage med tridesetletno vojno. Prapor, ki je danes na ogled, je sodobna reprodukcija.\n_START_SECTION_\nGolem v Pragi\n_START_PARAGRAPH_\nPravijo, da telo golema (delo rabina Juda ben Bezalela) le\xc5\xbei na podstre\xc5\xa1ju, na katerem je geniza pra\xc5\xa1ke skupnosti.  (Geniza je skladi\xc5\xa1\xc4\x8dni prostor v judovski sinagogi ali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du za za\xc4\x8dasno skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje izrabljenih hebrejskih knjig in \xc4\x8dlankov o religioznih temah pred pravim pokopom na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du.) Legenda pripoveduje o nacisti\xc4\x8dnem agentu med drugo svetovno vojno, ki je odprl genizo, a je kmalu zatem umrl. Gestapo o\xc4\x8ditno med vojno ni brskal na podstre\xc5\xa1ju in stavba ni bila  uni\xc4\x8dena. Najni\xc5\xbeji trije metri stopnic, ki vodijo na podstre\xc5\xa1je od zunaj, so bili odstranjeni in mansarda ni odprta za javnost.'