b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Simona in Juda Tadeja, Goslar\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev, znana kot stolnica v Goslarju, je bila kolegijska cerkev svetega Simona in svetega Jude v mestu Goslar v Nem\xc4\x8diji. Zgrajena je bila med letoma 1040 in 1050 kot del obmo\xc4\x8dja kraljeve pfalce. Cerkev je bila poru\xc5\xa1ena leta 1819\xe2\x80\x931822; danes je ohranjena samo veranda severnega portala. Bila je cerkev benediktinskih kanonikov. Izraz Dom v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki se uporablja za kolegijske cerkve in stolnice, se pogosto enako prevaja kot \xc2\xbbstolnica\xc2\xab\xc2\xa0v druge jezike, \xc4\x8deprav ta kolegijska cerkev ni bila nikoli sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\nKolegijska cerkev je bila zgrajena vzhodno od kraljeve pfalce (Kaiserpfalz). Tako je bila tesno povezana z drugimi stavbami na obmo\xc4\x8dju, kot sta Aula regia (cesarska dvorana ali Kaiserhaus), Marijina cerkev (poru\xc5\xa1ena), kapela svetega Ulricha in stavbe kurije. Tako ob kolegijski cerkvi so bili kri\xc5\xbeni hodnik in refektorij, kapitelj in granarium (ka\xc5\xa1\xc4\x8da)._NEWLINE_Cerkev je bila zgrajena po standardni izvedbi v obliki triladijske bazilike , sprva z ravno streho, z ritmi\xc4\x8dno ("rensko") izmenjavo slopov in stebrov. Stene so bile izdelane iz apnen\xc4\x8dastih blokov. Imela je westwerk z dvema nizkima, osmerokotnima stolpoma in glavnim vhodom ter tremi vzhodnimi apsidami. Kripta je bila pod korom. Nad kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem ladje in transepta je bil \xc5\xa1e en stolp. Zasnova kolegijske cerkve je bil prototip za \xc5\xa1tevilne poznej\xc5\xa1e srednjeve\xc5\xa1ke cerkvene zgradbe._NEWLINE_Med opremo kolegijske cerkve sta bila \xc5\xa1e bronast Rodov oltar in cesarski prestol iz 11. stoletja, ki sta se ohranila do danes._NEWLINE_Ravno streho so v 12. stoletju zamenjali z obokano. Severna veranda, ki je zdaj edini ohranjen del stavbe, je bila dodana okrog leta 1200 in tu je bil ponovno postavljen glavni vhod. V gotskem obdobju so cerkev podalj\xc5\xa1ali na severu s \xc4\x8detrto ladjo, spremenjena pa je bila korna pregrada.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Goslar se prvi\xc4\x8d omenja pod vladavino cesarja Otona II. Leta 979; zaradi bli\xc5\xbenjih rudnikov srebra Rammelsberg se je hitro razvil v eno najpomembnej\xc5\xa1ih srednjeve\xc5\xa1kih mest v nastajajo\xc4\x8dem nem\xc5\xa1kem kraljestvu. Pribli\xc5\xbeno leta 1005 je kralj Henrik II. Nem\xc5\xa1ki imel tukaj prvo pfalco, ki so jo obnovili in znatno pove\xc4\x8dali njegovi salijski nasledniki. Kolegijska cerkev je bila postavljena na ukaz cesarja Henrika III. 2. julija 1051 jo je posvetil nad\xc5\xa1kof Hermann iz K\xc3\xb6lna. Takrat je bila najve\xc4\x8dja romanska cerkev vzhodno od Rena._NEWLINE_Cerkev je bila posve\xc4\x8dena apostoloma Simonu in Judi, katerih praznik 28. oktobra je padel na rojstni dan cesarja Henrika III., ki je pogosto bival v Goslarju. Pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu je njegova soproga Agnes Poitou ustanovila kolegijsko cerkev svetega Petra v Goslarju, ki ni ohranjena. Leta 1056 sta se v Goslarju sre\xc4\x8dala pape\xc5\xbe Viktor II. in cesar Henrik III. ter obiskala cerkev. Ko je Henrik istega leta umrl, je bilo njegovo srce pokopano znotraj zidov stolnice Goslar._NEWLINE_Ob Binko\xc5\xa1tih 1063 je v cerkvi izbruhnil Goslarski upor, ko se je ob priliki Hoftaga v prisotnosti mladega kralja Henrika IV. pojavil oboro\xc5\xbeen spopad okoli sede\xc5\xbenega reda na ve\xc4\x8derji med \xc5\xa1kofom Hezilom iz Hildesheima in opatom Fulde. \xc5\xa0kof je svojega sledilca Egberta iz Braunschweiga odpeljal iz cerkve, oboro\xc5\xbeen konflikt, ki je sledil, pa je zahteval nekaj smrtnih \xc5\xbertev. Po navedbah srednjeve\xc5\xa1kega kronista Lamberta iz Hersfelda se je na oltarju prelilo veliko krvi, medtem ko so kraljevi pozivi za zmernost postali neusli\xc5\xa1ani. Dogodek je postal znan tudi kot Goslarjeve krvave binko\xc5\xa1ti._NEWLINE_Pod vladavino kralja  Friderika I. Barbarosse je Hildesheimski klerik Rainald of Dassel leta 1154 prevzel vodstvo. _NEWLINE_Po posredovanju nekdanjega  svobodnega cesarskega mesta Goslar je leta 1819 kolegijska cerkev propadla in je bila zaradi pomanjkanja sredstev za popravilo na dra\xc5\xbebi prodana obrtniku, ki jo je uporabljal kot "kamnolom" in jo v veliki meri poru\xc5\xa1il do leta 1822. Ohranjen je bil samo vhodni del. Temelji cerkve danes le\xc5\xbeijo pod velikim parkiri\xc5\xa1\xc4\x8dem, tloris pa je ozna\xc4\x8den v tlaku._NEWLINE_Poleti leta 2018 je bilo na strehi stolnice odkrito ustekleni\xc4\x8deno pisano sporo\xc4\x8dilo z dne 26. marca 1930, ki so ga podpisali \xc5\xa1tirje krovci, ki so ob\xc5\xbealovali gospodarsko stanje v dr\xc5\xbeavi. Steklenico je odkril krovec, ki je bil vnuk enega od podpisnikov, ki je bil leta 1930 18-letni vajenec. Goslarjev \xc5\xbeupan je steklenico zamenjal s kopijo sporo\xc4\x8dila iz leta 1930 in dodal svoje zaupno sporo\xc4\x8dilo.'