b'\n_START_ARTICLE_\nPropileje, M\xc3\xbcnchen\n_START_PARAGRAPH_\nPropileje na zahodni strani m\xc3\xbcnchenskega K\xc3\xb6nigsplatza je zgradil Leo von Klenze v imenu kralja Ludvika I. Bavarskega v obliki vhoda v tempelj (propileje). Poleg obeliska na Karolinenplatzu so edina zgradba Lea von Klenzeja, ki mu jo je Ludvik I. zaupal v mestu M\xc3\xbcnchen.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStavbo, zgrajeno v dorskem slogu, je leta 1862 dokon\xc4\x8dal Leo von Klenze in spominja na monumentalni vhod Propileje na Atensko akropolo. Vrata so nastala kot spomin na prestol Otona Gr\xc5\xa1kega, sina bavarskega kralja Ludvika I.._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1816 so bile Propileje v zgodnji fazi na\xc4\x8drtovanja, vendar je minilo 30 let, preden je bilo izdano naro\xc4\x8dilo za njihovo gradnjo. Klenze je naslikal podobo na\xc4\x8drtovanih propilej, da bi promoviral projekt. Po odstopu kralja Ludvika I. leta 1848 je bil projekt postavljen pod vpra\xc5\xa1aj, saj do takrat M\xc3\xbcnchen ni potreboval ve\xc4\x8d mestnih vrat. Kon\xc4\x8dno je Ludvik I. gradnjo financiral iz svojih zasebnih virov, kot simbol prijateljstva med Gr\xc4\x8dijo in Bavarsko, pa tudi spomenik gr\xc5\xa1ki vojni za neodvisnost. _NEWLINE_Propileje so bile odprta tik pred odstopom kralja Otona kot bavarskega kralja Gr\xc4\x8dije. Med obiskom Peloponeza leta 1862 se je v Gr\xc4\x8diji za\xc4\x8del dr\xc5\xbeavni udar, nastala je za\xc4\x8dasna vlada. Ambasadorji velikih sil so kralja Otona pozvali, naj se ne upre, kralj in kraljica pa sta se zatekla na britansko vojno ladjo in se vrnila na Bavarsko. Propileje so tako tudi spomenik propadlega secundogeniture Wittelsbacha.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPropileje so zadnja, \xc4\x8disto klasicisti\xc4\x8dna stavba v M\xc3\xbcnchnu. Leo von Klenze jih je oblikoval po vzorcu propilej na Atenski akropoli._NEWLINE_Zgrajene so bile skoraj brezhibno iz velikih kvadrov in zaklju\xc4\x8dile zasnovo K\xc3\xb6nigsplatza. Tako je bil zaklju\xc4\x8den obstoje\xc4\x8di klasi\xc4\x8dni kanon: jonsko Gliptoteko in korintsko Dr\xc5\xbeavno zbirko starin in Propileje s svojimi dorskimi stebri._NEWLINE_V pripravah je Klenze uporabljal dokumentacijo o propilejah v Atenah in pregledal \xc2\xbb\xc5\xa1e vedno stoje\xc4\x8da Messinska vrata\xc2\xab. Potem se je odlo\xc4\x8dil, da bo\xc4\x8dno obda mestna vrata z dvema stolpoma. Poleg tega so bila mestna vrata obrobljena desno in levo s tremi dorskimi stebri. Ti stebri so na dvignjeni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi in nosijo trikotni timpanon, ki ga je Ludwig von Schwanthaler okrasil s figuriranim frizom. Schwanthaler je oblikoval tudi relief na stenah stolpov._NEWLINE_Vsak od obeh stolpov je mogo\xc4\x8den kuboid z velikim portalom in odprtim prostorom zgoraj. Dva portala stolpov sta slu\xc5\xbeila tovornemu prometu. Monumentalna vrata sredi Propilej so bila rezervirana za kolesarje in ko\xc4\x8dije. Spodnja stran streh stolpov je bila zasnovana kot kasetiran strop. \xc4\x8ce bi se \xc5\xbeeleli dvigniti med stolpe, bi se morali vzpeti \xc4\x8dez ograjo do ravne strehe spodnjega srednjega dela. Tam je treba najti za\xc5\xa1\xc4\x8dito v primeru obrambe za spodnjo steno._NEWLINE_Medtem ko je zunaj mogo\xc4\x8de najti dorske stebre, jonski stebri nosijo stre\xc5\xa1ne tramove Propilej. Poleg tega tloris kot tudi prerez vrat ka\xc5\xbeeta, da je klet zgradbe mogo\xc4\x8de pre\xc4\x8dkati po stopnicah, plo\xc5\xa1\xc4\x8dadih in prehodih._NEWLINE_Takratni klasi\xc4\x8dni arhitekti so vedeli, da so bili gr\xc5\xa1ki templji pobarvani. Na \xc5\xbealost ni bilo znano, kako je anti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija uspela zagotoviti marmorne povr\xc5\xa1ine s svetlimi barvami. Leo von Klenze je hotel zgraditi \xc4\x8dudovito barvno shemo, vendar ni na\xc5\xa1el re\xc5\xa1itve za uporabo barv. Namesto tega je na\xc4\x8drtoval plasti\xc4\x8dne okraske Propilej.'