b'\n_START_ARTICLE_\nBraslav (panonski knez)\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj kneza Braslava\n_START_PARAGRAPH_\nDelovanje kneza Braslava opisujejo Fuldski anali. Kot knez oziroma kot vojvoda (dux Brazlavo) je vladal regnumu med Dravo in Savo (regnum inter Dravo et Savo flumina). Izraz regnum ne smemo prevajati kot kraljestvo; v frankovskem imperiju so se namre\xc4\x8d pojavili trije tipi regna. Prvi tip ozna\xc4\x8duje celoten frankovski imperij, drugi tip ozna\xc4\x8duje frankovsko podkraljestvo, tretji tip pa politi\xc4\x8dno in regionalno entiteto, ki so ji ime izbrali lokalni prebivalci; prvima dvema tipoma regna so vladali kralji (rex), tretjemu tipu pa so lahko vladali kraljevi sinovi (s titulo kralja ali brez nje) ali celo princi, ki niso bili iz kraljeve dru\xc5\xbeine. Naziv knez/vojvoda (dux Brazlavo, Brazlavone duce) ka\xc5\xbee, da je Braslavov regnum pripadal tretjemu politi\xc4\x8dnemu tipu.\n_START_SECTION_\nVladavina kneza Braslava\n_START_PARAGRAPH_\nBraslavova oblast se je na za\xc4\x8detku razprostirala na podro\xc4\x8dju ju\xc5\xbenega dela stare Spodnje Panonije- tam, kjer je na za\xc4\x8detku 9. stoletja vladal spodnje-panonski knez Ljudevit Posavski, torej na obmo\xc4\x8dju stare Slavonije. Zato so ga imenovali tudi vojvoda panonski. Fuldski anali pravijo, da se je njegovo obmo\xc4\x8dje razprostiralo med Dravo in Savo ter med reko Kolpo in Odogro ter po Savi navzdol do Bolgarov. O za\xc4\x8detku Braslavove vladavine ne vemo ni\xc4\x8desar. Najkasneje leta 884 ga najdemo kot kneza oziroma kot vojvodo na podro\xc4\x8dju kasnej\xc5\xa1ega kajkavskega govora med Dravo in Savo (dux Brazlavo). Na tem podro\xc4\x8dju je imel tedaj celo \xc5\xbee svoj lasten klientelni regnum.  Prva omemba v Fuldskih analih se navezuje na spopade v vzhodnem delu Karantanskega regnuma, v katere sta se zapletla Karoling Arnulf Koro\xc5\xa1ki in velikomoravski knez Svetopolk. Svetopolkov voja\xc5\xa1ki prodor v Arnulfov Karantanski regnum je tako ali druga\xc4\x8de vplival tudi na Braslava; Braslav se tedaj znajde v Konigsstadtu, kjer se pokloni frankovskemu cesarju Karlu Debelemu in mu obljubi zvestobo, ki je s Svetopolkom tedaj sklenil premirje. Leta 892 pa Braslav v novi vojni z Velikomoravci sodeluje na strani Arnulfa Koro\xc5\xa1kega. V isti vojni so bili Arnulfovi zavezniki Mad\xc5\xbeari, leta 894 pa so se slednji obrnili proti Arnulfu._NEWLINE_V veliko bli\xc5\xbeino meja Braslavove de\xc5\xbeele so Mad\xc5\xbeari pri\xc5\xa1li \xc5\xbee leta 889, ko so poselili podro\xc4\x8dje med Tiso in Donavo. Da bi se ubranil pred mad\xc5\xbearskim navalom, se je Arnulf leta 896 obrnil na vazalnega slavonskega kneza Braslava in mu prepustil podro\xc4\x8dje Spodnje Panonije z Blatenskim kostelom. Tako je pod oblast Braslava za zelo kratek \xc4\x8das pri\xc5\xa1lo tudi obmo\xc4\x8dje okrog Ptuja. Toda boj Braslava proti Mad\xc5\xbearom je bil brezupen; Braslav se po letu 896 ne omenja ve\xc4\x8d. Splo\xc5\xa1ni razlog za \xc5\xa1ibkost frankovskega sveta proti Mad\xc5\xbearom je bil, da \xc5\xa1tevilna mesta in gradi\xc5\xa1\xc4\x8da niso imela dovoljenja za utrditev. Mad\xc5\xbeari pa so v Evropo prinesli uporabo konjskega stremena, ki ga Evropejci dotlej niso poznali, in ki je omogo\xc4\x8dalo spretno premikanje na plemenitih jahalnih konjih, nenadne napade, hlinjenje pobegov in pripravljanje zased, zato so Mad\xc5\xbeari kot konjeni\xc5\xa1ko ljudstvo zlahka obvladali panonske stepe. Panonijo so zasedli \xc5\xbee najkasneje v letih 899/900. \xc4\x8ceprav je to podro\xc4\x8dje ves \xc4\x8das ostajalo pod mad\xc5\xbearskim vplivom, je nad njim \xc5\xbee kmalu raz\xc5\xa1irila svoj vpliv stara Hrva\xc5\xa1ka, s katero si odtlej trajno deli skupno zgodovino.'