b'\n_START_ARTICLE_\nBudanje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a znana pisna omemba Budanj sega v leto 1499. Takrat je bila v vipavskem urbarju omenjena vas, njeni prebivalci in cerkev sv. Nikolaja kot "sand Niclas chirchen zu Boldanach". Prva naselitev na obmo\xc4\x8dju vasi je \xc5\xa1e starej\xc5\xa1a, saj so arheologi na obmo\xc4\x8dju imenovanem Pod Gori\xc4\x8dico na\xc5\xa1li ostanke prazgodovinske naselbine._NEWLINE_Kot ve\xc4\x8dina primorskih vasi so tudi Budanje v zadnjih 150 letih bile del Avstro-Ogrske, Kraljevine Italije, Nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije in SFR Jugoslavije, kar je pustilo dolo\xc4\x8dene kulturne posledice (npr. na nare\xc4\x8dju).\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nObstajata dve teoriji o izvoru imena Budanje. Po prvi naj bi ime dobile po ogrskem plemi\xc4\x8du Budi, ki naj bi nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel v najstarej\xc5\xa1em zaselku Brithu, po drugi pa naj bi se ime razvilo iz imena Vodanje, ki naj bi ga vas dobila zaradi svojih treh potokov; \xc5\xa0umljaka, Zalega potoka in Grabna (zanega tudi kot Stegovnik ali Dupeljski potok).\n_START_SECTION_\nMetli\xc4\x8darstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBudanjci so si vzdevek metli\xc4\x8darji zaslu\xc5\xbeili z izdelavo sirkovih krta\xc4\x8d in metlic. Z njimi so si majhni kmetje in bajtarji, ob \xc5\xa1tevilnih drugih rokodelskih dejavnostih, prislu\xc5\xbeili dodaten denar za pre\xc5\xbeivetje. To rokodelsko dejavnost so pred leti o\xc5\xbeivili iz skoraj\xc5\xa1nje pozabe in danes je metlica simbol vasi.\n_START_SECTION_\nPetje\n_START_PARAGRAPH_\nV vasi je petje dobro zastopano, predvsem mo\xc5\xa1ko. Leta 2014 je iz\xc5\xa1la knji\xc5\xbeica Pesem je zaklad v kateri so doma\xc4\x8dini popisali in posneli ljudske pesmi lokalnega izvora. V letu 2017 je iz\xc5\xa1lo \xc5\xa1e nadaljevanje z naslovom Tudi pevec je zaklad, kjer je predstavljena zgodovina petja in lokalni zborovodje.\n_START_SECTION_\nSadjarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Budanjah imata sadjarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo \xc5\xbee dolgo tradicijo, saj so budanjske marelice, \xc4\x8de\xc5\xa1nje, hru\xc5\xa1ke in grozdje v\xc4\x8dasih v jerbasih romali do Gorice, Ljubljane, Trsta in Idrije. Budanjci sadja niso zgolj pridelovali, pa\xc4\x8d pa so ga najbolj podjetni \xc5\xbee na za\xc4\x8detku 19. stoletja odkupovali po vsej Vipavski dolini ter ga nato na mulah in oslih tovorili v Ljubljano. Sadje je bilo zlo\xc5\xbeeno v posebne \xc5\xa1katle ovalne oblike s pokrovi, ki so jih izdelovali Ribni\xc4\x8dani. Pokrovi so bili \xc5\xbeigosani z za\xc4\x8detnicami lastnika in hi\xc5\xa1no \xc5\xa1tevilko. Tako se je budanjskih trgovcev oprijelo ime \xc5\xa1katlarji._NEWLINE_Zaradi aromati\xc4\x8dne sorte imenovane budanjska marelica so Budanje znane tudi kot de\xc5\xbeela marelic.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola in vrtec\n_START_PARAGRAPH_\nNa zaselku Pir\xc4\x8devska je podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna osnovna \xc5\xa1ola, ki jo obiskujejo tudi otroci iz Dolge Poljane. Pouk od 6. razreda naprej se nadaljuje na Osnovni \xc5\xa1oli \xc5\xa0turje. V pritli\xc4\x8dju \xc5\xa1ole deluje tudi oddelek Otro\xc5\xa1kega vrtca Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nProsti \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nNad zaselkom Brith je \xc5\xa0portni park Ravne, kjer so igri\xc5\xa1\xc4\x8da za futsal, ko\xc5\xa1arko in odbojko, nad njimi pa je \xc5\xa1e balini\xc5\xa1\xc4\x8de, otro\xc5\xa1ko igri\xc5\xa1\xc4\x8de in brunarica. Ob \xc5\xa1portnem parku se nahaja tudi lokostrelsko streli\xc5\xa1\xc4\x8de ekipe Budanjski lokostrelci._NEWLINE_Poleg podru\xc5\xbeni\xc4\x8dne \xc5\xa1ole se nahaja telovalnica, ki se uporablja v \xc5\xa1olske namene, za kulturna sre\xc4\x8danja, rekreacijo in zimsko lokostrelstvo._NEWLINE_Nad Budanjami, pri vrhu hriba Kovka se nahaja lahko dostopno padalsko in zmajarsko vzleti\xc5\xa1\xc4\x8de. Pristajali\xc5\xa1\xc4\x8de se nahaja na polju poleg Picerije Anje, med Budanjami in Dolgo Poljano.\n_START_SECTION_\nPohod na Kovk\n_START_PARAGRAPH_\nLokalna krajevna skupnost vsako leto, zadnjo nedeljo v avgustu od leta 1986 organizira tradicionalni pohod na bli\xc5\xbenji hrib Kovk (natan\xc4\x8dneje Son\xc4\x8dnico). Od leta 2005 se isto\xc4\x8dasno organizira tudi gorski tek.'