b"\n_START_ARTICLE_\nDi\xc5\xa1e\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDi\xc5\xa1e\xc4\x8dnik je listopaden srednje velik grm, ki zraste do 3 m v vi\xc5\xa1ino. Starej\xc5\xa1a rastlina tvori zelo gosto kro\xc5\xa1njo. Poganjki so gosto dlakavi, brsti drobni in skoraj neopazni. Di\xc5\xa1ijo vsi deli rastline (od tod njeno ime) \xe2\x80\x93 cvetovi, listi, korenine, les in skorja. Predvsem v ve\xc4\x8dernem \xc4\x8dasu se okoli njega lahko zazna prijeten vonj po sadju ali po kafri. Nekateri pravijo, da di\xc5\xa1i po jagodah in klin\xc4\x8dkih oziroma cimetu. Listi so \xc5\xa1iroko elipti\xc4\x8dni, dolgi od 5 do 12 cm, zgoraj temno zeleni, spodaj svetlej\xc5\xa1i, sivkasto zeleni in dlakavi. Jeseni so listi zlato rumeni. Cvetovi so zelo vpadljivi, z mnogimi ven\xc4\x8dnimi listi, rjavkaste ali rde\xc4\x8de barve, kar je odvisno od vrste. Obstaja tudi sorta z belimi cvetovi. Cvetovi se na dozorelem lesu pojavljajo od maja do konca julija. Je enodomna rastlina. Plod je vr\xc4\x8dast, do 7 cm dolg suh ore\xc5\xa1ek, ki pa se pri nas razmeroma redko razvije._NEWLINE_\xc5\xbdlahtnitelji so razvili tudi \xc5\xbee nekaj sort. Sorta 'Athens' se mo\xc4\x8dno razveji \xc5\xbee pri tleh in ima bele cvetove in jeseni zlato listje, 'Michael Lindsey' ima intenzivno di\xc5\xa1e\xc4\x8de cvetove in lepe ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de liste. Listi sorte 'Purpureus' so na spodnji strani \xc5\xa1krlatni.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nDi\xc5\xa1e\xc4\x8dnik je lahko gojiti, odpornej\xc5\xa1i je od ve\xc4\x8dine znanih grmovnic. Razmno\xc5\xbeevanje je preprosto, saj ga lahko mno\xc5\xbeimo s semeni (v Sloveniji redko semeni), grobanjem, z delitvijo ali s potaknjenci. Polzrele potaknjence sadimo poleti v hladno gredo._NEWLINE_Za rast di\xc5\xa1e\xc4\x8dnika so primerna vsaka vrtna tla, ki so primerno vla\xc5\xbena in dobro odcedna. Uspeva na soncu ali svetli senci. Potrebuje malo nege in je izredno odporen proti boleznim in \xc5\xa1kodljivcem. Pri nas je ve\xc4\x8dinoma prezimno trden in nizke temperature ga navadno ne po\xc5\xa1kodujejo. Obrezovanje di\xc5\xa1e\xc4\x8dnika ni potrebno. Spomladi obre\xc5\xbeemo odmrle ali po\xc5\xa1kodovane veje.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNaravno raste v vla\xc5\xbenih gozdovih na jugovzhodu Severne Amerike, kjer je ogro\xc5\xbeena vrsta. V Evropi ga najve\xc4\x8dkrat sadimo kot okrasno rastlino, in sicer najpogosteje floridski di\xc5\xa1e\xc4\x8dnik (Calycanthus floridus) in zahodni di\xc5\xa1e\xc4\x8dnik (Calycanthus occidentalis).\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nDi\xc5\xa1e\xc4\x8dnik kot okrasna rastlina se uporablja kot soliterna rastlina ali v skupinskih zasaditvah. Posu\xc5\xa1ene di\xc5\xa1e\xc4\x8de liste, skorjo (lubje), cvetove in poganjke, zaradi prijetnega di\xc5\xa1e\xc4\x8dega vonja, uporabljajo za potpuri. Pri izbiri rastline je dobro upo\xc5\xa1tevati, da se intenzivnost vonja od primerka do primerka mo\xc4\x8dno razlikuje, eni di\xc5\xa1ijo bolj, drugi skoraj ne di\xc5\xa1i. Poleg tega je znano, da starej\xc5\xa1i cvetovi di\xc5\xa1ijo mo\xc4\x8dneje kot mlaj\xc5\xa1i. Izvle\xc4\x8dki iz skorje, med njimi strihninu podoben alkaloid kalikantin, so uporabni pri izdelovanju zdravil. Ekstrakt Floridskega di\xc5\xa1e\xc4\x8dnika so \xc4\x8ceroki indijanci uporabljali kot za\xc4\x8dimbo in kot zdravilo pri obolenju ledvic in se\xc4\x8dnih poti."