b'\n_START_ARTICLE_\nLedavsko jezero\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v jezeru\n_START_PARAGRAPH_\nJezero je bogato z ribami in dvo\xc5\xbeivkami. Prera\xc5\xa1\xc4\x8deni deli so odli\xc4\x8den \xc5\xbeivljenjski prostor 25-im razli\xc4\x8dnim vrstam ptic, ki jih marsikje po Sloveniji ne sre\xc4\x8damo ve\xc4\x8d. Ekosistem pa odgovarja tudi vidri, ki  tu \xc5\xbeivi in se uspe\xc5\xa1no razmno\xc5\xbeuje. Znano je, da je na Gori\xc4\x8dkem najbolj ohranjena populacija vidre Sloveniji. Tukaj sre\xc4\x8damo tudi 44 razli\xc4\x8dnih vrst ka\xc4\x8djih pastirjev, kar predstavlja 3/5 vseh slovenskih vrst. Jezero se z okoli\xc5\xa1kimi gozdovi in obdelano Gori\xc4\x8dko pokrajino staplja v \xc4\x8dudovito panoramo kulturne krajine. Pri\xc4\x8da ohranjenosti narave in lepih okoli\xc5\xa1kih gozdov so prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de lisice, jeleni, srne in divji zajci. Na Ledavskem jezeru so pri\xc4\x8deli domovati labodi, ki so se, kot ka\xc5\xbee, naselili za stalno.\n_START_SECTION_\nAkcija \xc2\xbbPozor \xc5\xbeabe na cesti\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nVsako pomlad in jesen Javni zavod Krajinki park Gori\xc4\x8dko s prostovoljci organizira akcijo, namen katere je spraviti dvo\xc5\xbeivke (\xc5\xbeabe, krasta\xc4\x8de idr.) \xc4\x8dez cesto, ne da bi jih vozniki povozili. Z namenom ohranjanja \xc5\xbeivljenja dvo\xc5\xbeivk so bile v letu 2004 v cesto polo\xc5\xbeene cevi - podhodi za prehajanje \xc5\xbeivali iz ene na drugo stran ceste. \xc5\xbdal usmerjevalne ograje do "tunel\xc4\x8dkov" niso bile postavljene, zato se v pomladni akciji te za\xc4\x8dasno postavijo v skupni dol\xc5\xbeini ve\xc4\x8d kot 2500 m in se po koncu selitve ponovno odstranijo. Dvo\xc5\xbeivke se namre\xc4\x8d spomladi selijo iz kopnega v jezero zaradi razmno\xc5\xbeevanja. Odrasli osebki se vrnejo na kopno takoj po odlaganju mresta, mladi osebki se selijo prezimovat v okoli\xc5\xa1ki gozd jeseni. \xc5\xa0tevil\xc4\x8dnost poulacije dvo\xc5\xbeivk v zadnjih letih mo\xc4\x8dno upada, pri \xc4\x8demer je velik krivec poleg onesna\xc5\xbeevanja tudi promet. Pri tem lahko pomagamo edino ljudje, tako, da v \xc4\x8dasu mno\xc5\xbei\xc4\x8dne selitve dvo\xc5\xbeivk k vodam, te obdr\xc5\xbeimo pri \xc5\xbeivljenju. Akcija poteka tako, da se ustavljene \xc5\xbeivali ob usmerjevalnih ograjah pobere v vedra in se jih prenese na drugo stran ceste, kjer se jih izpusti, nakar \xc5\xbeivali same varno nadaljujejo pot do vode. Prena\xc5\xa1anje se izvaja v jutranjih in ve\xc4\x8dernih urah. Na ta na\xc4\x8din ljudje preselijo nekaj tiso\xc4\x8d \xc5\xbeab. V letu 2011 je bilo prenesenih 11.700 \xc5\xbeivali. Na tem obmo\xc4\x8dju so prvi\xc4\x8d opazili zeleno krasta\xc4\x8do in \xc4\x8desnovko.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV teh krajih je vredno opazovati son\xc4\x8dni zahod, po njem pa prisluhniti pesmi velikega skovika in \xc4\x8duka, ki ne naznanjata smrti, kot so prepri\xc4\x8dani mnogi, ampak opozarjata, da je na Gori\xc4\x8dkem \xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje, saj se njuna pesem drugje po Sloveniji sli\xc5\xa1i vse redkeje. Kot zanimivost \xc5\xa1e povejmo, da se v bli\xc5\xbeini jezera nahaja opu\xc5\xa1\xc4\x8den peskokop, v katerem so leta 1993 izkopali mle\xc4\x8dni zob dinoterja, ki je bil prednik mastodonta, ta pa dana\xc5\xa1njega slona. Zob hranijo v Prirodoslovem muzeju v Ljubljani.'