b'\n_START_ARTICLE_\nGregory Bateson\n_START_SECTION_\nOsebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNa Batesonovo \xc5\xbeivljenje je mo\xc4\x8dno vplivala smrt njegovih dveh bratov. V prvi svetovni vojni je bil ubit John Bateson (1898-1918), ki je bil najstarej\xc5\xa1i od treh. Martin Bateson (1900-1922), drugi brat, pa je storil samomor. Po smrti dveh sinov so Williamova in Beatriceova ambiciozna pri\xc4\x8dakovanja padla na Gregoryja, njujinega edinega pre\xc5\xbeivelega sina._NEWLINE_Batesonova prva \xc5\xbeena, s katero se je poro\xc4\x8dil leta 1936, je bila ameri\xc5\xa1ka kulturna antropologinja Margaret Mead. Bateson in Mead sta imela h\xc4\x8der, Mary Catherine Bateson (rojena leta 1939), ki je prav tako postala antropologinja. Bateson se je lo\xc4\x8dil od Meada leta 1950. Leta 1951 se je poro\xc4\x8dil s svojo drugo \xc5\xbeeno Elizabeth Betty Sumner (1919-1992). Imela sta sina Johna Sumnerja Batesona (1951-2015), pa tudi dvoj\xc4\x8dka, ki sta umrla kmalu po rojstvu leta 1953. Bateson in Sumner sta se lo\xc4\x8dila leta 1957, po \xc4\x8demer se je Bateson leta 1961 poro\xc4\x8dil s svojo tretjo \xc5\xbeeno, terapevtko in socialno delavko Loisom Cammackom (rojena 1928). Imela sta eno h\xc4\x8der, Noro Bateson (rojena leta 1969)._NEWLINE_Bateson je bil vse\xc5\xbeivljenski ateist._NEWLINE_Roman Euphoria, ki ga je Lily King napisala leta 2014, je domi\xc5\xa1ljiski prikaz Batesonovih odnosov z Meadom in Reo Fortune v New Yorku pred drugo svetovno vojno.\n_START_SECTION_\nZgodnje delo\n_START_PARAGRAPH_\nBateson je najprej potoval na Novo Gvinejo, kjer je preu\xc4\x8deval posledice kontakta med domorodnim prebivalstvom in belci. Z opazovanjem je dognal koncept shizmogeneze, ki opisuje \xe2\x80\x9cza\xc4\x8daran krog\xe2\x80\x9d, kjer dejanje ene osebe vplivajo na drugo osebo, katere dejanja potem vplivajo na prvo osebo. Leta 1936 je tako izdal knjigo z naslovom Naven: A Survey of the Problems suggested by a Composite Picture of the Culture of a New Guinea Tribe drawn from Three Points of View. _NEWLINE_Za tem je Bateson odpotoval na Bali skupaj z novo \xc5\xbeeno Margaret Mead. Na Baliju je za preu\xc4\x8devanje veliko uporabljal film. Pri ljudstvu Bajoeng Gede je opazil, da ve\xc4\x8dkrat ignorirajo \xc4\x8dustva drugih ljudi, ter tako ne sledijo konceptu shizmogeneze.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9cDouble bind\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo je razvil leta 1956 skupaj s svojimi sodelavci Donaldom Jacksonom, Jay Haley in John Weaklandom. Teorija \xe2\x80\x9cDouble bind\xe2\x80\x9d opisuje razmerja med ljudmi, kjer ima nekdo avtoriteto, drugi pa mu sledi. Za nastanek \xe2\x80\x9cDouble bind\xe2\x80\x9d je potrebna paradoksi\xc4\x8dna komunikacija, v kateri avtoriteta po\xc5\xa1lje dve nasprotujo\xc4\x8di si sporo\xc4\x8dili. Ker se sporo\xc4\x8dili negirata, druga oseba situacije ne more razre\xc5\xa1iti. Meta komunikacija ne sme biti mogo\xc4\x8da, neupo\xc5\xa1tevanje sporo\xc4\x8dil pa se kaznuje. Primer tega je lahko mama, ki otroku re\xc4\x8de, da ga ima rada, vendar pa njena telesna govorica pravi druga\xc4\x8de. Otrok tako ne more razre\xc5\xa1iti situacije, vendar pa je odvisen od mame, zato ne more prekiniti razmerja.\n_START_SECTION_\nEkolo\xc5\xa1ka antropologija in kibernetika\n_START_PARAGRAPH_\nV svoji knjigi Steps to an Ecology of Mind je Bateson povezal kibernetiko z ekolo\xc5\xa1ko antropologijo in konceptom homeostaze. Svet je videl kot niz sistemov, ki vsebuje posameznike, dru\xc5\xbebo in ekosisteme. Bateson je bil mnenja, da sistemi posameznika, dru\xc5\xbebe in ekosistema skupaj tvorijo del vrhovnega kiberneti\xc4\x8dnega sistema, ki kontrolira vse. Ta vrhovni kiberneti\xc4\x8dni sistem (\xe2\x80\x9csupreme cybernetic system\xe2\x80\x9d) presega posameznika in ga lahko ena\xc4\x8dimo z Bogom, \xc4\x8deprav se je Bateson nanj nana\xc5\xa1al z besedo Um (\xe2\x80\x9cMind\xe2\x80\x9d). Bateson trdi, da je zavest most med kiberneti\xc4\x8dno mre\xc5\xbeo posameznika, dru\xc5\xbebe in ekosistema in da neusklajenost med sistemi vodi v degradacijo celotnega vrhovnega kiberneti\xc4\x8dnega sistema oz. Uma.\n_START_SECTION_\nAbdukcija\n_START_PARAGRAPH_\nAbdukcija je vrsta logi\xc4\x8dnega sklepanja, ki se za\xc4\x8dne z opazovanjem dogajanja ter iskanjem najbolj verjetnej\xc5\xa1e razlage dogodka. Tako sklepanje ne poda dejanske razlage za dogodek, le najbolj verjetno. Abdukcijsko sklepanje tako vedno nosi negotovost in dvom.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nKjer bi drugi lahko videli niz nerazlo\xc5\xbeljivih podrobnosti, je Bateson zaznal preproste odnose. V "From Versailles to Cybernetics," Bateson trdi, da je zgodovino dvajsetega stoletja mogo\xc4\x8de zaznati kot zgodovino nepravilnega odnosa. Versajska mirovna pogodba po njegovem mnenju ponazarja celoten vzorec \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih odnosov, ki temeljijo na izdaji in sovra\xc5\xa1tvu. Zato trdi, da sta Versajska pogodba in razvoj kibernetike, kar je za njega predstavljalo mo\xc5\xbenost izbolj\xc5\xa1anja odnosov, edina pomembna dogodka v 20. stoletju.'