b'\n_START_ARTICLE_\nPetar Matas proti Hrva\xc5\xa1ki\n_START_SECTION_\nOzadje primera\n_START_PARAGRAPH_\nPetar Matas (v nadaljevanju to\xc5\xbenik) je v Splitu od dr\xc5\xbeave leta 2001 kupil stavbo, katere uporaba ni bila nikakor omejena, da bi jo uporabljal v poslovne namene. Dve leti kasneje je splitska\xc2\xa0\xc2\xbbUprava za za\xc5\xa1\xc4\x8dito kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine\xc2\xab\xc2\xa0izdala sklep o za\xc5\xa1\xc4\x8diti potencialne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe2\x80\x93 njegove stavbe in mu s tem omejila pravico do proste uporabe za tri leta, dokler se ne ugotovi dokon\xc4\x8dna kulturna vrednost stavbe. O tem sklepu to\xc5\xbenika niso niti obvestili._NEWLINE_Leta 2007 po poteku zakonskega \xc4\x8dasa za\xc5\xa1\xc4\x8dite, uprava \xc5\xa1e vedno ni imela dokon\xc4\x8dne ocene vrednosti in je za stavbo zopet izdala sklep o triletni za\xc5\xa1\xc4\x8diti. Tudi tokrat to\xc5\xbenika niso obvestili._NEWLINE_To\xc5\xbenik je ugotovil sam iz zapisa v zemlji\xc5\xa1ki knjigi in se je na sklep prito\xc5\xbeil Ministrstvu za kulturo republike Hrva\xc5\xa1ke. Trdil je, da je drugi sklep nezakonit, saj je najdalj\xc5\xa1e trajanje za\xc5\xa1\xc4\x8dite v zakonu omejeno na tri leta. Zanimal se je tudi za od\xc5\xa1kodnino (nadomestilo) glede na omejitev uporabe svoje lastnine. Uprava pa je ministrstvu pojasnila svoje ravnanje s tem, da ni uspela dobiti zemlji\xc5\xa1ko knji\xc5\xbenega izpisa za zadevno stavbo. Ministrstvo je prito\xc5\xbebo zavrnilo s pojasnilom, da je neutemeljena, saj zakon ne prepoveduje ponovne triletne za\xc5\xa1\xc4\x8dite. To\xc5\xbenik se je po zavrnitvi prito\xc5\xbeil na Upravno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de zaradi kr\xc5\xa1itve njegove lastninske pravice in zahteval od\xc5\xa1kodnino zaradi poslovne \xc5\xa1kode. Na odlo\xc4\x8ditev je \xc4\x8dakal 3 leta. V \xc4\x8dasu \xc4\x8dakanja na odlo\xc4\x8ditev, je leta 2010 Uprava umaknila za\xc5\xa1\xc4\x8dito stavbe z ugotovitvijo, da stavba ni del kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Upravno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de pa je leta 2011 njegovo prito\xc5\xbebo zavrnilo kot neutemeljeno. To\xc5\xbenik se je nato prito\xc5\xbeil \xc5\xa1e na Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je prito\xc5\xbebo prav tako zavrnilo. S tem je iz\xc4\x8drpal pravne mo\xc5\xbenosti za za\xc5\xa1\xc4\x8dito njegovih pravic v okviru dr\xc5\xbeavnega pravnega sistema.\n_START_SECTION_\nPostopek\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc5\xbenik se je prito\xc5\xbeil na Evropsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlovekove pravice (ES\xc4\x8cP) zaradi kr\xc5\xa1itve prvega \xc4\x8dlena dodatnega protokola Evropske konvencije \xc4\x8dlovekovih pravic, ki zagotavlja posamezniku pravico do mirnega u\xc5\xbeivanja svojega premo\xc5\xbeenja. ES\xc4\x8cP je prito\xc5\xbebo sprejelo v obravnavo, saj je v dr\xc5\xbeavi izkoristil vsa pravna sredstva. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je odgovarjalo na \xc5\xa1tiri klju\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja. Ali je bila lastnikova posest motena? Ugotovilo je, da je bila, kar je priznala tudi vlada. Ali je za motenje zakonska podlaga? V zakonu o varovanju kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je uporabljena za\xc5\xa1\xc4\x8dita dovoljena in je bil sprejet ukrep zakonit. Ali je motenje upravi\xc4\x8deno z legitimnim ciljem? Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je ugotovilo, da je varovanje kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine legitimen cilj. Ali je konkretno motenje posesti sorazmerno s ciljem? Pri tehtanju sorazmernosti je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de vzelo v ozir dva vidika ravnanja uradnih organov. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je ugotovilo, da je \xc5\xa1est let za ugotavljanje vrednosti objekta z vidika kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine odlo\xc4\x8dno preve\xc4\x8d, \xc5\xa1e posebej glede na razloge za tak\xc5\xa1no trajanje. Dr\xc5\xbeavljan ima pravico do dobro delujo\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, kar od organov zahteva u\xc4\x8dinkovitost, primernost in konsistenco. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je ugotovilo tudi grobe proceduralne napake pri obravnavi zadevnega primera. To\xc5\xbenika niso obve\xc5\xa1\xc4\x8dali o postopkih, niso mu omogo\xc4\x8dili izraziti svoje vidike o zadevi, pri obravnavah na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih niso upo\xc5\xa1tevali njegovih argumentov, omejevali so se le na vidik javnega interesa, niso upo\xc5\xa1tevali principa sorazmernosti in niso upo\xc5\xa1tevali to\xc5\xbenikovih kritik o pasivnosti organov pri re\xc5\xa1evanju njegovih te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nOdlo\xc4\x8ditev ES\xc4\x8cP\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zgoraj na\xc5\xa1tetih ugotovitev je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de sklenilo, da so bile to\xc5\xbeniku kr\xc5\xa1ene \xc4\x8dlovekove pravice po Konvenciji. Pri uporabi 41. \xc4\x8dlena Konvencije pa je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ugotovilo, da to\xc5\xbenik ni pravo\xc4\x8dasno in ustrezno specificiral svojih zahtev po pravi\xc4\x8dni od\xc5\xa1kodnini in mu le te ni dodelilo._NEWLINE_Za sprejeto odlo\xc4\x8ditev kr\xc5\xa1itve prvega \xc4\x8dlena dodatnega protokola Konvencije je glasovalo sedem sodnikov. Sodbo je potrdilo pet sodnikov, dva pa sta bila proti.'