b"\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xb8benhavn\n_START_SECTION_\nIme mesta\n_START_PARAGRAPH_\nIme mesta izhaja iz besede K\xc3\xb8bmannahavn/Kj\xc3\xb8bmandehavn (srednjeve\xc5\xa1ko starodansko K\xc3\xb8pmann\xc3\xa6hafn, latinsko hafnia), kar pomeni 'trgovsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de'. Tako so mesto imenovali \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih - Portus Mercatorum.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od dobe Vikingov je na obmo\xc4\x8dju, kjer je danes K\xc3\xb8benhavn, obstajala ribi\xc5\xa1ka vas z imenom Havn, kar pomeni 'pristani\xc5\xa1\xc4\x8de'. A nastanek mesta se povezuje s \xc5\xa1kofom Absalonom, kateremu je kralj Valdemar I. (1131-1182), naro\xc4\x8dil zgraditi mesto na vzhodni strani Zelandije. S tem je kralj \xc5\xbeelel za\xc5\xa1\xc4\x8diti trgovske poti, ki so potekale po \xc3\x98resundu._NEWLINE_V \xc4\x8dasu od 1160 do 1167 je \xc5\xa1kof Absalon gradil utrdbo na otoku Slotsholmen, da bi obvaroval novonastalo naselje. Letnica izgradnje utrdbe, 1167, velja za uradno leto nastanka K\xc3\xb8benhavn. Naselje je hitro rastlo in postajalo vse pomembnej\xc5\xa1e. K temu je veliko pripomoglo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, saj se je naselje razvilo v pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1254, ko je Kopenhagnu predsedoval \xc5\xa1kof Jakob Erlandsen, je mesto dobilo ustanovno listino. Hanzeatska liga, ki je mesto neprestano napadala, je leta 1369 do tal poru\xc5\xa1ila utrdbo, ki jo je zgradil \xc5\xa1kof Absalon. Ostanke utrdbe so na\xc5\xa1li leta 1907 pod temelji sedanjega gradu Christiansborg._NEWLINE_Kraljica Margareta I. Danska (1353-1412), ki je s poroko z norve\xc5\xa1kim kraljem H\xc3\xa5kanom VI. Magnussonom (1343-1380) postala vladarica Danske, \xc5\xa0vedske in Norve\xc5\xa1ke, je leta 1397 ustanovila Kalmarsko unijo._NEWLINE_K\xc3\xb8benhavn je postal glavno mesto Danske leta 1443, pred tem je to funkcijo imelo mesto Roskilde. Prvi kralj, ki je bil kronan v novem glavnem mestu, je bil Kristijan I. Danski (1426-1481) leta 1449. Kristijan I. je bil tudi ustanovitelj prve danske univerze - K\xc3\xb8benhavns Universitet. Danes ima mesto osem univerz._NEWLINE_Do \xc4\x8dasa vladavine Kristijana III. (1503-1559) je bila danska uradna vera rimokatoli\xc5\xa1ka. Leta 1536 pa je protestantska reformacija dosegla Dansko in evangeli\xc4\x8danska cerkev je postala dr\xc5\xbeavna cerkev, kar je \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Leto 1596 je zaznamovalo kronanje Kristijana IV. (1577-1648), poimenovanega 'arhitetski kralj'. V \xc4\x8dasu njegove vladavine je bilo zgrajenih mnogo izmed k\xc3\xb8benhavnskih najlep\xc5\xa1ih zgradb, kot so grad Rosenborg, stolp Rundet\xc3\xa5rn, deli gradu Christiansborg, borza B\xc3\xb8rsen ter mestnih predelov, kot sta Nyboder in Christianshavn. Leta 1611 je naznanil vojno s \xc5\xa0vedsko, poimenovano kalmarska vojna. Vojna je trajala le do leta 1613 z zmago Danske, a zakoreninila je sovra\xc5\xa1tvo med dr\xc5\xbeavama, saj so med 1643 in 1658 potekali mnogi boji med \xc5\xa0vedsko in Dansko, pri katerih je Danska izgubila mnogo ozemlja._NEWLINE_Leta 1711 je v mestu izbruhnila bubonska kuga, ki je terjala smrt skoraj ene tretjine prebivalstva. Leta 1728 in kasneje leta 1795 je mesto utrpelo dva uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da po\xc5\xbeara. Pri obnovitvi mesta so nizke lesene hi\xc5\xa1e zamenjale kamnite._NEWLINE_V letih 1801 in 1807 je britanska mornarica dvakrat napadla K\xc3\xb8benhavn. Za obe bombardiranji je bil povod vstop Danske v Ligo oboro\xc5\xbeene nevtralnosti skupaj z Rusijo, \xc5\xa0vedsko in Francijo.  Velika Britanija se je zaradi tega po\xc4\x8dutila ogro\xc5\xbeeno in odlo\xc4\x8dila napasti K\xc3\xb8benhavn. Po prvem bombardiranju leta 1801 se je danski kralj Friderik VI. Danski (1768-1839) vdal, ampak po \xc5\xa1estih letih so se Britanci spet vrnili, da bi prepre\xc4\x8dili nadzor Francozov nad dansko mornarico. Pri obeh bombardiranjih je bilo mesto hudo po\xc5\xa1kodovano._NEWLINE_9. aprila 1940 so Nemci okupirali mesto brez ve\xc4\x8djega udpora Dancev. Pod nem\xc5\xa1ko okupacijo je ostalo do konca 2. svetovne vojne, ko so mesto osvobodile britanske enote pod poveljstvom mar\xc5\xa1ala Bernarda Montgomeryja 4. maja 1945._NEWLINE_1. julija 2000 je bil uradno odprt most \xc3\x98resund, ki povezuje K\xc3\xb8benhavn s \xc5\xa1vedskim mestom Malm\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei na vzhodni obali otoka Zelandija, deloma pa tudi na otoku Amager.  Na vzhodu K\xc3\xb8benhavn gleda proti \xc3\x98resundu, o\xc5\xbeini, ki lo\xc4\x8duje Dansko od \xc5\xa0vedske in povezuje Severno morje z Baltskim. Na \xc5\xa1vedski strani o\xc5\xbeine le\xc5\xbeita mesti Malm\xc3\xb6 in Landskrona. K\xc3\xb8benhavn je del regije \xc3\x98resund, ki je sestavljena iz  vzhodnega dela Zelandije ter Danske in zahodnega dela Skanije in \xc5\xa0vedske.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo in dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV urbani regiji, imenovani Stork\xc3\xb8benhavn, \xc5\xbeivi 1.211.000 ljudi. Mesto se pre\xc5\xbeivlja s trgovino, turizmom in ostalimi storitvami. Industrija \xc5\xa1e posebej sloni na hrani, hotelih, telefonskih storitvah, farmaciji in biotehnologiji.  V regiji je tudi nekaj tujih podjetij. Mestni svet je eden najve\xc4\x8djih zaposljevalcev na svetu. Sestavljen iz 55 \xc4\x8dlanov, katere se voli na vsaka 4 leta.\n_START_SECTION_\nGlasba, zabava in muzeji\n_START_PARAGRAPH_\nPoleti se dogaja Jazz festival, ki je vsakoletni popularni dogodek in je rezultat prepoznavne jazz scene, ki obstaja \xc5\xbee mnogo let. \xc5\xa0e posebej se je razvil, ko so v \xc5\xa1estdesetih letih pri\xc5\xa1li v mesto \xc5\xbeivet ameri\xc5\xa1ki glasbeniki, na primer: Ben Webster, Thad Jones, Richard Boone, Ernie Wilkins, Kenny Drew, Ed Thigpen, Bob Rockwell, Link Wray \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Za brezpla\xc4\x8dno zabavo je priporo\xc4\x8dljiv sprehod po Str\xc3\xb8getu, sploh med Nytorvom in H\xc3\xb8jbro Pladsom. Pozno popoldan in zve\xc4\x8der po Str\xc3\xb8getu nastopa improviziran cirkus s \xc4\x8darovniki, glasbeniki, \xc5\xbeonglerji in ostalmi pouli\xc4\x8dnimi umetniki._NEWLINE_Tu so: \xc5\xa1tevilni muzeji (npr.: Narodni muzej, Muzej umetne obrti, Dr\xc5\xbeavni muzej umetnosti, umetnostna galerija Ny Carlsberg, Zoolo\xc5\xa1ki muzej), zabavi\xc5\xa1\xc4\x8dni park Tivoli (odprt od leta 1843), pala\xc4\x8da Amalienborg (kraljeva rezidenca od 1794), grad Christiansborg (od 1918 sede\xc5\xbe parlamenta), grad Rosenborg, mestna hi\xc5\xa1a (1892-1905), Marmornata cerkev (zgrajena 1794 po zgledu cerkve svetega Petra v Rimu).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xb8benhavn ima  \xc5\xa1iroko paleto \xc5\xa1portnih mo\xc5\xa1tev. Dve glavni danski nogometni ekipi (Br\xc3\xb8ndby IF in FC K\xc3\xb8benhavn) sta osnovani v K\xc3\xb8benhavnu in v njegovih predmestjih._NEWLINE_Ima 3 hokejska dru\xc5\xa1tva:  R\xc3\xb8dovre Mighty Bulls, Herlev Hornets and Nordsj\xc3\xa6lland Cobras. Mo\xc5\xa1ka in \xc5\xbeenska ekipa odbojke igrata v najvi\xc5\xa1ji ligi. Obe ekipi ima v lasti FC K\xc3\xb8benhavn, imajo isti logotip in ime. V danski prestolnici igrajo tudi rugby, z ekipami: CSR-Nanok, Copenhagen Scrum, Exiles, Froggies and Rugbyklubben Speed. K\xc3\xb8benhavn je tudi dom 40 let starega kriket kluba ter treh uglednih paintball ekip (Copenhagen Ducks, The Ugly Ducklings in Copenhagen Berserks).\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nNa voljo je veliko restavracij in kioskov s sendvi\xc4\x8di (re\xc4\x8de se jim \xe2\x80\x99sm\xc3\xb8rrebr\xc3\xb8d'). K\xc3\xb8benhavn je znan po svojih hot-dog stojnicah, ki jih najdemo vsepovsod po mestu. Veliko je tudi pekarn in sla\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8darn._NEWLINE_Mesto ponuja restavracije z desetimi Michelinovimi zvezdicami. Restavracija Noma je bila nedavno izglasovana za petnajsto najbolj\xc5\xa1o restavracijo na svetu. Priseljenci iz Srednjega vzhoda, Tur\xc4\x8dije in Azije so prinesli hitro prehrano kot sta kebab in falafel.\n_START_SECTION_\nPrevozi\n_START_PARAGRAPH_\nJavni prevoz je sestavljen iz vlakov (imenujejo se S-vlaki), avtobusov in metroja. Vozovnice so prenosljive z ene vrste transporta na drugega (na primer z vlaka na avtobus). Mesto ima ogromno kolesarskih poti, mestna uprava pa organizira in promovira uporabo javnih  koles."