b'\n_START_ARTICLE_\nProkone\xc5\xa1ki marmor\n_START_SECTION_\nGeografski opis\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Marmara, v antiki imenovan Proconnesos, le\xc5\xbei v Marmarskem morju, nasproti polotoka Kapida\xc4\x9f, v dana\xc5\xa1nji Tur\xc4\x8diji. Polotok je s celino povezana z ozkim pasom kopnega, na katerem so bile odkrite ru\xc5\xa1evine anti\xc4\x8dnega mesta Kyzikos, ki je v antiki najverjetneje predstavljalo upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kamnoloma. Zaradi izjemne geografske lege na prehodu med \xc4\x8crnim in Egejskim morjem in enostavnega transporta po morju je bil prokone\xc5\xa1ki marmor v antiki eden ekonomsko najugodnej\xc5\xa1ih in zato eden najbolj raz\xc5\xa1irjenih tipov marmorja.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nV geolo\xc5\xa1ki sestavi otoka prevladujejo predpermske metamorfne kamnine. Stopnja metamorfoze ni enotna, ampak nara\xc5\xa1\xc4\x8da od severne proti ju\xc5\xbeni strani otoka. Severni del otoka je tako iz marmorja, medtem ko ju\xc5\xbeni del tvorijo skrilavci. Poleg metamorfnih kamnin se v osrednjem delu otoka pojavljajo bazaltne predornine, ki so nastale med alpidsko orogenezo, v terciarju. Kljub \xc5\xa1iroki razprostranjenosti marmorja je njegova sestava dokaj enotna, le dele\xc5\xbe dolomita se zmanj\xc5\xa1uje od zahoda proti vzhodu._NEWLINE_Struktura prokone\xc5\xa1kega marmorja je srednje do grobozrnata in v primerjavi z nekaterimi drugimi vrstami marmorja (npr. carrarski marmor) izrazito heterogena. Kristale po velikosti lo\xc4\x8dimo v dva razreda, pri \xc4\x8demer je velikost ve\xc4\x8djih zrn med 2,0 in 3,5 mm (graf 1 in 2)._NEWLINE_Na grafu 3 so prikazane vrednosti stabilnih izotopov za nekatere glavne vrste marmorja. Za prokone\xc5\xa1ki marmor so bile v zadnjem \xc4\x8dasu dokazane vrednosti, ki se pojavljalo izven njegovega osnovnega polja (graf 4).\n_START_SECTION_\nKamnolom in \xc4\x8das izrabe\n_START_PARAGRAPH_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danje marmorja \xc5\xa1e danes predstavlja osnovno gospodarsko panogo otoka, ki velja za eno najve\xc4\x8djih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d marmorja na svetu. Vzporedno \xc5\xbee ve\xc4\x8d desetletij potekajo arheolo\xc5\xa1ke raziskave pod vodstvom istanbulskega Arheolo\xc5\xa1kega muzeja. Na podro\xc4\x8dju velikem 40 km\xc2\xb2, v okolici mesta Saraylar na severovzhodu otoka, je bilo tako odkritih ve\xc4\x8d anti\xc4\x8dnih kamnolomov, ki so bili prekriti z obse\xc5\xbenimi deponijami odpadnega materiala. Po zaslugi tur\xc5\xa1ke arheologinje N. Asgari in ob pomo\xc4\x8di delavcev v kamnolomu, ki so se nau\xc4\x8dili prepoznavati anti\xc4\x8dne ostanke, so bila ta obmo\xc4\x8dja o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena, najdbe pa zbrane in urejene v arheolo\xc5\xa1kih parkih na prostem._NEWLINE_Odkriti kamnolomi so se obi\xc4\x8dajno nahajali na podro\xc4\x8djih, ki so le\xc5\xbeala nekoliko oddaljena od obale (npr. Mandira, Dogu \xc3\x87amlik in Silinte). Zakaj niso raje izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d enako kvalitetnega marmorja ob obali ostaja do danes nepojasnjeno (prim. taso\xc5\xa1ki marmor)._NEWLINE_Za\xc4\x8detek izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja prokone\xc5\xa1kih kamnolomov sega \xc5\xbee v predrimski \xc4\x8das. Po pri\xc4\x8devanju Vitruvija (Vitr., 10. 7. 15; 2. 8. 10) in Plinija Starej\xc5\xa1ega (Plin., N. h. 36.46) naj bi bil prokone\xc5\xa1ki marmor uporabljen pri gradnji dveh izmed sedmerih svetovnih \xc4\x8dudes: Artemisionu iz Efeza (6. stol. pr. n. \xc5\xa1t.) in Mavzoleju iz Halikarnasa (4. stol. pr. n. \xc5\xa1.). Njune navedbe ostajajo do danes nepotrjene. Zagotovo pa je uporaba prokone\xc5\xa1kega marmorja dokazana pri gradnji pergamonskega kompleksa (pergamonski oltar, friz Demetrinega templja itd.) v za\xc4\x8d. 3. stol. pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_V Avgustejskem \xc4\x8dasu so \xc5\xa1tevilni kamnolomi marmorja pri\xc5\xa1li v cesarjevo last. Tega sicer za kamnolome prokone\xc5\xa1kega marmorja ni mogo\xc4\x8de trditi, kljub temu pa je bil pogosto uporabljen v okviru cesarskih gradbenih projektov. V Italiji ga prvi\xc4\x8d zasledimo v flavijskem \xc4\x8dasu. Iz njega so bili izdelani kapiteli Venerinega templja v Pompejih, ki je bil obnovljen po potresu l. 62 n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Masovni izvoz prokone\xc5\xa1kega marmorja se je za\xc4\x8del v 2. pol. 2. stol. Takrat so bile v mnogih provincialnih mestih zgrajene razko\xc5\xa1ne stavbe iz marmorja, ki so v arhitekturnem slogu posnemale maloazijska mesta. Poleg arhitekturnih \xc4\x8dlenov so prokone\xc5\xa1ke delavnice v tem \xc4\x8dasu masovno izdelovale tudi sarkofage. Izvoz izdelkov, ki je bil pred tem omejen na Malo Azijo in Italijo, se je raz\xc5\xa1iril po provincah Trakije, Mezije in Dalmacije ter v Sirijo in ob obalah Afrike._NEWLINE_V \xc4\x8dasu pozne antike in bizantinskega cesarstva se je izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje prokone\xc5\xa1kih kamnolomov nadaljevalo, \xc4\x8deprav so izdelke izva\xc5\xbeali le proti vzhodu. Vlogo trgovskega centra je prevzel Konstantinopel.'