b'\n_START_ARTICLE_\nPavel \xc5\xa0ivic\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg germanistike na univerzi je \xc5\xa1tudiral tudi na ljubljanskem konservatoriju - kompozicijo pri Slavku Ostercu in klavir pri Janku Ravniku. \xc5\xa0tudij kompozicije in klavirja je kon\xc4\x8dal leta 1931. Nato se je izpopolnjeval na glasbenem konservatoriju v Pragi iz klavirja (prof. Vil\xc3\xa9m Kurz) in kompozicije (Josef Suk in Alois Haba)._NEWLINE_Njegov skladateljski slog je izhajal iz neoklasicisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole Slavka Osterca in pra\xc5\xa1kega modernizma. Pou\xc4\x8deval je na ljubljanskem konservatoriju, pozneje pa na Akademiji za glasbo v Ljubljani (1946\xe2\x80\x931978). Med 2. svetovno vojno je bil najprej v nem\xc5\xa1kem in italijanskem ujetni\xc5\xa1tvu, potem pa je od\xc5\xa1el v partizane. \xc5\xa0ivic je bil ena poslednjih vsestranskih glasbenih osebnosti v Sloveniji: skladatelj, pianist, dru\xc5\xbebeni delavec, predvsem pa izjemno razgledan intelektualec, ki se je umetni\xc5\xa1ko odzival tako na sodobne glasbene tokove kot na dru\xc5\xbebene probleme svojega \xc4\x8dasa. Do leta 1960 je sledil tedanjim trendom sodobnega komponisti\xc4\x8dnega sloga, nato pa ustvarjal v konservativnej\xc5\xa1em tonu. Bil je dolgoletni glasbeni kritik za \xc4\x8dasopis Delo in za Radio Slovenija._NEWLINE_Zapustil je bogat opus scenskih del (med drugim pretresljivo opero Cortesova vrnitev po drami Andreja Hienga, opero Samorog po predlogi Gregorja Strni\xc5\xa1e in baletno glasbo Dogodek v mestu Gogi), \xc5\xa1tevilna orkestralna dela (med najvidnej\xc5\xa1imi so Med\xc5\xbeimursko kolo, Alternacije, Dialogi za oboo in godala, koncerti za klavir, violino in klarinet) ter veliko kantat, zborovska in komorna dela. Posebno mesto med njimi ima glasba za klavir, saj je bil \xc5\xa0ivic sam mojster na tem glasbilu.'