b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee Munda\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je slavistiko v Ljubljani, kjer je s svojimi izjavami zbujal pozornost pri mlaj\xc5\xa1ih generacijah. Diplomiral je leta 1957. Od leta 1958 je bil zaposlen pri slovenskem centru Jugoslovanskega leksikografskega zavoda. 1969\xe2\x80\x931979 je vodil bibliografski oddelek v NUK. Od leta 1979 do upokojitve leta 1993 je bil v literarnem in\xc5\xa1titutu SAZU strokovni svetnik in glavni urednik Slovenskega biografskega leksikona. Delal je v strokovnih dru\xc5\xa1tvih in organizacijah ter med letoma 1969\xe2\x80\x931980 predaval bibliografijo na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti. Kot avtor in urednik je sodeloval pri osrednjih slovenskih in jugoslovanskih bibliografskih izdajah. Urejal je teko\xc4\x8do bibliografijo. Sestavljal je osebne, strokovne in tematske bibliografije, bibliografska kazala in kataloge. Vodil je delo Slovenskega biografskega leksikona in uredil njegove zadnje zvezke. Bil je urednik zbranih del slovenskih klasikov in pisal prispevke za enciklopedi\xc4\x8dne izdaje.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNajobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a so Mundova bibliografska kazala in bibliografije zalo\xc5\xbeb, ki so zahtevali pregled in opis izjemno obse\xc5\xbenega gradiva ter domiselno ureditev. Te bibliografije se odlikujejo po zanesljivosti, vseobse\xc5\xbenosti, sistemati\xc4\x8dnosti in ustreznih bibliografskih prijemih: Bibliografsko kazalo Ljubljanskega zvona (1962), bibliografije Slovenske matice (1964, 1984), Dr\xc5\xbeavne zalo\xc5\xbebe Slovenije (1965\xe2\x80\x931985) in Cankarjeve zalo\xc5\xbebe (1975\xe2\x80\x931985), Gore v besedi, podobi in glasbi (1965), Bibliografija slovenskega marksisti\xc4\x8dnega tiska (1969), bibliografski kazali Slavisti\xc4\x8dne revije (1977) in Jezika in slovstva (1985), Miniaturna knjiga. Osebne bibliografije, ki so zahtevale veliko \xc4\x8dasa, strokovnega znanja in potrpe\xc5\xbeljivega zbiranja, so osebne bibliografije, bodisi da gre za monografske predstavitve ali kraj\xc5\xa1e preglede, ki zajemajo samo del posameznikove ustvarjalnosti so: bibliografije Bratka Krefta (1961), Cvetka Golarja (1963), Toneta Seli\xc5\xa1karja (1964), Mateja Bora (1966), Iva Grahorja (1968), Vladimirja Bartola (1976), Borisa Paternuja (1986), Franceta Bernika (1987, 1997). Med njegovo delo sodi mno\xc5\xbeica bibliografskih pregledov slovenskih prevodov nobelovcev, med njimi Leksikon nobelovcev in poglavje Nobelovci v Nobelovcih, 1986._NEWLINE_Objavljal je prispevke v Bibliografiji rasprava i dela iz slovenske i indoevropske filologije za obdobje 1962\xe2\x80\x931977, ki je izhajala v Ju\xc5\xbenoslovenskem filologu, nato pa v delu Oktobarska socijalisti\xc4\x8dka revolucija (1967). Poleg \xc4\x8dlankov je objavil \xc5\xa1e samostojno publikacijo Knjiga (1983, 22. zvezek Literarnega leksikona), v kateri je pisal o bibliotekarstvu ter pojasnil najpomembnej\xc5\xa1e bibliografske pojme. Knjiga je postala pomememben priro\xc4\x8dnik za \xc5\xa1tudente._NEWLINE_Deloval je kot leksikograf in s svojimi prispevki kot literarni zgodovinar sodeloval v Enciklopediji Jugoslavije (prav tako v slovenski izdaji), Leksikonu pisaca Jugoslavije, v Slovenskem biografskem leksikonu in Enciklopediji Slovenije. Njegova ostala literarnozgodovinska dela so \xc5\xa1e: Cankarjeva pisma Kraigherju (SR, 1969), Cankarjeva \xc4\x8drtica\xc2\xa0\xc2\xbbPokojne du\xc5\xa1e\xc2\xab (Sd, 1976), Ju\xc5\xa1 Kozak in\xc2\xa0\xc2\xbbSlovenske poti\xc2\xab (Razprave SAZU, II.r., 1989). Pri Cankarjevih Zbranih delih je uredil in z opombami oskrbel zadnjih pet zvezkov. Z opombami je uredil Zbrano delo Ju\xc5\xa1a Kozaka.'