b'\n_START_ARTICLE_\nAbraham Fjodorovi\xc4\x8d Joffe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJoffe je leta 1902 diplomiral na Tehnolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu v Sankt Peterburgu. Zatem je bil dve leti R\xc3\xb6ntgenov asistent v njegovem laboratoriju v M\xc3\xbcnchnu. Leta 1905 je Joffe doktoriral na Univerzi v M\xc3\xbcnchnu._NEWLINE_Leta 1906 je delal na Politehni\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu v Sankt Peterburgu, kjer je kasneje postal profesor. Leta 1918 je postal vodja fizikalnega in tehnolo\xc5\xa1kega oddelka na Dr\xc5\xbeavnem in\xc5\xa1titutu za rentgenologijo in radiologijo. Ta oddelek je pozneje postal Joffejev fizikalno-tehni\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut (\xd0\xa4\xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe-\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x85\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x83\xd1\x82 \xd0\xb8\xd0\xbc. \xd0\x90. \xd0\xa4. \xd0\x98\xd0\xbe\xd1\x84\xd1\x84\xd0\xb5) Ruske akademije znanosti (\xd0\xa4\xd0\xa2\xd0\x98 \xd0\xa0\xd0\x90\xd0\x9d) v Sankt-Peterburgu._NEWLINE_Joffe je bil dober prijatelj Paula Ehrenfesta, saj je Ehrenfest svoje zadnje pismo pred samomorom naslovil tudi nanj._NEWLINE_Joffe je raziskoval na podro\xc4\x8dju elektromagnetizma, radiologije, lastnosti kristalov, fizike visokih energij, termoelektrike, fotoelektrike. Bil je gonilna sila pri izgradnji novih raziskovalnih laboratorijev za radioaktivnost, superprevodnost in jedrsko fiziko. Veliko teh laboratorijev je kasneje postalo neodvisnih._NEWLINE_Joffe je zavrnil mesto vodje sovjetskega projekta za izdelavo jedrske bombe. Videl je, da je mladi Igor Vasiljevi\xc4\x8d Kur\xc4\x8datov zelo obetal, zato ga je leta 1942 postavil za vodjo prvega jedrskega laboratorija._NEWLINE_Leta 1950 so ga odstavili z mesta predstojnika in\xc5\xa1tituta. Veliko je prispeval k razvoju ruske fizikalne \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje krater Joffe na Luni in asteroid glavnega pasu 5222 Joffe..'