b'\n_START_ARTICLE_\nTurska avtocesta\n_START_PARAGRAPH_\nTurska avtocesta A10 je pomembna prometna os sever-jug v Avstriji. Od razcepa Salzburg na zahodni avtocesti (A1) vodi \xc4\x8dez Visoke Ture do razcepa Beljak z ju\xc5\xbeno avtocesto (A2) in se izte\xc4\x8de v Karavan\xc5\xa1ko avtocesto (A11). Turska avtocesta tvori eno od treh najpomembnej\xc5\xa1ih osi sever-jug in avstrijskih alpskih tranzitnih poti, drugi dve sta avtocesta Inntal \xe2\x80\x93 Brenner (A12 / A13) in Pyhrnska avtocesta (A9). Vzdol\xc5\xbe celotne poti A10 poteka evropska cesta E55 (Danska \xe2\x80\x93 Gr\xc4\x8dija), pa tudi v ju\xc5\xbenem delu zahodno-vzhodna alpska tranzitna os evropska cesta E66 (Ju\xc5\xbena Tirolska - jugovzhodna Mad\xc5\xbearska)._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina je pribli\xc5\xbeno 194 km, od tega 24 km v \xc5\xa1tirinajstih predorih. Najbolj znana sta predor Tauern in predor Katschberg._NEWLINE_Danes je Turska avtocesta ena najpomembnej\xc5\xa1ih povezav sever-jug \xc4\x8dez Alpe, na kateri so pogosti  prometni zastoji ob mo\xc4\x8dnih po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih vikendih poleti. Junija 2011 je bila spro\xc5\xa1\xc4\x8dena druga cev predora Tauern, ki je po 40 letih \xc4\x8dakanja po celotni dol\xc5\xbeini avtoceste \xc5\xa1tiripasovna.\n_START_SECTION_\nPotek\n_START_PARAGRAPH_\nA10 se za\xc4\x8dne zahodno od mesta Salzburg, vzhodno od nekdanje mejne postaje Walserberg, kjer se odcepi na razcepu Salzburg od zahodne avtoceste (A1). Nato te\xc4\x8de proti jugu, skozi Flachgau in Tennengau pri Halleinu. Na prelazu Lueg premaga prvi prelaz, med Hagengebirge in Tennengebirge, z dvema predoroma (Ofenauertunnel, Hieflertunnel). Na Razcepu Pongau, blizu Bischofshofna, se Pinzgauerska cesta (B311) odcepi proti zahodu proti Zell am See in Tirolski._NEWLINE_Nato zavije proti vzhodu v Fritztal in v Eben im Pongau, kjer se spet obrne proti jugu. V obmo\xc4\x8dju Altenmarkt / Radstadt se cesta Ennstal (B320) odcepi proti vzhodu proti Schladmingu in Pyhrnski avtocesti (A9)._NEWLINE_Preko Flachautala Turska avtocesta pelje spet proti jugu skozi zdaj tudi dvocevni, 6,4 km dolg predor Tauern, ki vodi pod Radstadtskimi Turami skozi Lungau pri sv. Mihaelu, in na 1340 m nadmorske vi\xc5\xa1ine (ju\xc5\xbeni portal) predstavlja vrh Turske avtoceste. Sledi predor Katschberg, dolg 5,9 km; v njem je tudi de\xc5\xbeelna meja med Salzburgom in Koro\xc5\xa1ko. Odsek med predoroma je cestninska cesta._NEWLINE_Ko gremo vzhodno od Maltatala, A10 dose\xc5\xbee razcep \xc5\xa0pital/Mil\xc5\xa1tatsko jezero (Spittal / Millst\xc3\xa4tter See), kjer se avtocesta mimo Milptatskega jezera obrne na vzhod v Dravsko dolino proti Beljaku._NEWLINE_Skozi Dravsko dolino, v jugovzhodni smeri, vodi do okro\xc5\xbeja Villach-Land. Turska avtocesta obide mesto Beljak v 4,3 km dolgem predoru Oswaldibergtunnel in se kon\xc4\x8da na izhodu iz spodnje Dravske doline (Unterdrautal), vzhodno od mesta Beljak na razcepu Beljak z ju\xc5\xbeno avtocesto (A2) in se izte\xc4\x8de v Karavan\xc5\xa1ko avtocesto (A11).\n_START_SECTION_\nPosebna cestnina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju predora Tauern in Katschberg  je avtocesta cestninska. Na tem podro\xc4\x8dju se za motorna vozila do 3,5 tone ne zahteva vinjeta, ampak je treba pla\xc4\x8dati cestnino. Cestnino se lahko pla\xc4\x8da v gotovini, s kreditno kartico, kartico za gorivo ali Maestro kartico (debetno kartico) na cestninski postaji. Cestnino se lahko pla\xc4\x8da tudi vnaprej prek sistema Videomaut. Pogosti vozniki imajo tudi mo\xc5\xbenost nakupa letne karte. Doma\xc4\x8di vozniki ne pla\xc4\x8dujejo cestnine._NEWLINE_Obveznost vinjet se uporablja samo med priklju\xc4\x8dnimi to\xc4\x8dkami posebne cestnine. Vo\xc5\xbenja po drugih delih Turske avtoceste je brez vinjete kazniva. Trenutno (od leta 2019) vo\xc5\xbenja skozi predora Tauern in Katschberg stane 12,00 evrov za avto. Kdor zapusti avtocesto na izvozu St. Michael im Lungau ali se tukaj nanjo priklju\xc4\x8di, pla\xc4\x8da polovico zneska, to je 6 evrov._NEWLINE_Motorna vozila s te\xc5\xbeo nad 3,5 tone pla\xc4\x8dajo cestnino prek GO Box avstrijskega cestninskega sistema.\n_START_SECTION_\nOmejitve hitrosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa prvi odsek na obmo\xc4\x8dju Salzburga velja Immissionsschutzgesetz - Luft (IG-L) in je omejen na 100 km / h. Nekateri odseki v de\xc5\xbeeli Salzburg so omejeni na 110 km / h pono\xc4\x8di zaradi varovanja pred hrupom.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8den potek Turske avtoceste je bil \xc5\xbee dolo\xc4\x8den v letih 1938 do 1942 in v bistvu nadome\xc5\xa1\xc4\x8da Katschbergstra\xc3\x9fe, v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu pa temelji na rimski cesti Virunum \xe2\x80\x93 Iuvavum (dana\xc5\xa1nji Salzburg). S slovesnostjo 15. maja 1939, so se gradbena dela za\xc4\x8dela v Salzburgu in v Spittalu, s predorom Wolfsberg v bli\xc5\xbeini \xc5\xa0pitala in z gradnjo \xc5\xa1tevilnih priklju\xc4\x8dnih cest. Leta 1942 je bila zaradi druge svetovne vojne gradnja ustavljena._NEWLINE_Z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim turizmom se je znova za\xc4\x8dela leta 1958 s podrobnim na\xc4\x8drtovanjem. Medtem ko so se  zatekli k \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dim strukturam, zaradi novih tehnologij v predoru, cestogradnja ni bila povsem identi\xc4\x8dna s prvotnim na\xc4\x8drtom, kot je na primer polo\xc5\xbeaj predora Katschberg._NEWLINE_Leta 1968 je bila pot uradno vklju\xc4\x8dena na seznam avtocest. Ustanovljena je bila hipotekarna Turska avtocestna dru\xc5\xbeba (TAAG)._NEWLINE_Gradnja najte\xc5\xbejih odsekov, odsek med spodnjimi Turami in Katschbergom, se je za\xc4\x8del 28. januarja 1971: tu so vzhodne Alpe premagali s 6.4 km dolgim Turskim predorom in 5,4 km dolgem predoru skozi Katschberg. Leta 1974 je bil celoten severni del, vklju\xc4\x8dno s predorom Katschberg, odprt za promet. Odsek Salzburg do Ennstala (nekdanja evropska cesta E5), glavna tranzitna pot tujih delavcev in turisti\xc4\x8dnega prometa na Balkan in v Gr\xc4\x8dijo in Tur\xc4\x8dijo, ki je postala problem leta 1969, je do\xc4\x8dakala olaj\xc5\xa1anje._NEWLINE_16. maja 1975 se je ju\xc5\xbeno od Gm\xc3\xbcnda del cestnega viadukta \xc4\x8dez Liesertal v gradnji, zlomil. 280-tonski tovornjak je strmoglavil ob 3:30 uri, skupaj z enajstimi delavci pribli\xc5\xbeno 50 metrov v reko Lieser. En delavec je pre\xc5\xbeivel nesre\xc4\x8do hudo po\xc5\xa1kodovan, preostalih deset pa je bilo mrtvih._NEWLINE_Odprtje ju\xc5\xbene plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi je bila 28. junija 1980. V tem delu 12 km avtoceste je bilo zgrajenih skupno 254 do 83,7 m visokih stebrov; na Pressingbergu je bil zgrajen takrat z 2,6 km najdalj\xc5\xa1i viadukt v Evropi. Tako je bila zaklju\xc4\x8dena 146,5 km dolga cesta od Salzburga do \xc5\xa0pitala. Od leta 1983 je bila avtocesta raz\xc5\xa1irjena \xc5\xa1e skozi Dravsko dolino do Beljaka.\n_START_SECTION_\nPrometni zastoji in gradnja predorov\n_START_PARAGRAPH_\nKer je Turska avtocesta glavna os od Nem\xc4\x8dije do Italije (Jadransko morje), so se na za\xc4\x8detku in koncu po\xc4\x8ditnic, pa tudi v \xc4\x8dasu dalj\xc5\xa1ih praznikov, pred predoroma Tauern ali Katschberg redno nabirale kilometrske kolone vozil. Da bi pove\xc4\x8dali pretok prometa, se redno aktivira izmeni\xc4\x8dno enosmerni promet._NEWLINE_Najdalj\xc5\xa1i prometni zastoj pred predorom Tauern s 40 kilometri je bil 2. avgusta 2008 na ju\xc5\xbeni strani. \xc5\xbde ob polno\xc4\x8di je bil promet usmerjan v blokih - pot je trajala do \xc5\xa1est ur. _NEWLINE_Od leta 2005 sta bila oba predora opremljena z drugo cevjo in po zaklju\xc4\x8dku sanirana tudi stara cev, med tem je promet potekal skozi novo cev. Od 30. aprila 2009 je bil predor Katschberg prevozen po obeh ceveh, predor Tauern pa od 30. junija 2011. Skupni stro\xc5\xa1ki za raz\xc5\xa1iritev obeh predorov so zna\xc5\xa1ali 324 milijonov EUR._NEWLINE_30. julija 2011 je pred predorom Oswaldibergtunnel, severna obvoznica Beljaka, pri\xc5\xa1lo na 60 kilometrov dolgega prometnega zastoja. Po zaklju\xc4\x8dku druge cevi predora Tauern gre zdaj na jug veliko ve\xc4\x8d avtomobilov v kraj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu. Razcep Beljak, ki je imel le en prometni pas v smeri Italije ali Slovenije, ni zmogel velikega obsega prometa.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita pre hrupom\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru druge cevi Turskega predora so se v kraju Zederhaus izvedla dela na za\xc5\xa1\xc4\x8diti proti hrupu s pokritim ukopom. Ta kraj je v ozki dolini in je izjemno obremenjen z velikim prometom. Avtocesta poteka skozi dolgo raztegnjeno naselje na vi\xc5\xa1ini hi\xc5\xa1 v le nekaj deset metrov oddaljenosti. To ni bilo mogo\xc4\x8de zadovoljivo re\xc5\xa1iti niti s protihrupnimi ograjami. Zaradi pri\xc4\x8dakovanega pove\xc4\x8danja prometa zaradi izgradnje drugih cevi predorov je bila dogovorjena gradnja pokritih vkopov.\n_START_SECTION_\n160 km/h\n_START_PARAGRAPH_\nOd 2. maja do 30. junija 2006 je bila dovoljena najve\xc4\x8dja hitrost 160 km / h med \xc5\xa0pitalom in Paternionom. To so spremljali s sekcijskim nadzorom. 160 km / h je bilo spro\xc5\xa1\xc4\x8deno samo podnevi od 5.00 do 22.00 ure pod optimalnimi pogoji. \xc4\x8ce pogoji niso bili optimalni, je bila navedena ni\xc5\xbeja najve\xc4\x8dja hitrost. V zelo slabih pogojih je bila hitrost zni\xc5\xbeana na 80 km / h. V no\xc4\x8dnih urah med 22.00 in 5.00 je bila omejitev 110 km / h. 6. novembra 2006 so v hladni sezoni za\xc4\x8deli testiranje 160 km / h._NEWLINE_Ta potez se je imenoval \xc2\xbbtestna steza 160\xc2\xab, ker ste \xc5\xbeeleli izvedeti ali je primerno dovoliti vi\xc5\xa1je hitrosti od 130 km / h. Projekt je v glavnem vodil takratni minister za promet Hubert Gorbach, ki je pri\xc4\x8dakoval ve\xc4\x8djo pro\xc5\xbenost in manj nesre\xc4\x8d od hitrosti navzgor in navzdol. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d, s sprostitvijo hitrosti navzgor se mora pove\xc4\x8dati sprejemanje voznikov za ni\xc5\xbeje meje. Hubert Gorbach je prejel veliko kritik svojega ravnanja za ta projekt. Ker pa je so mislili, da je za njim tiha ve\xc4\x8dina, se je Gorbach dr\xc5\xbeal svojih na\xc4\x8drtov. Tudi minister za promet je bil dele\xc5\xbeen kritik iz vlade, kot je takratni minister za okolje Josef Pr\xc3\xb6ll ali takratni koro\xc5\xa1ki prometni svetovalec Landrat Gerhard D\xc3\xb6rfler, ki se je kasneje izrekel za test._NEWLINE_Naslednik Huberta Gorbacha kot ministra za promet Wernerja Faymanna ni nadalje obravnaval teme \xc2\xbbTempo 160\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dje zapore in nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno ob 4:35 uri, 30. septembra 1988, je tanker v bli\xc5\xbeini predora Kroislerwand v smeri Salzburga zadel neosvetljeno prikolico. Pet Italijanov, starih od 19 do 23 let, je bilo ubitih, 18-letnik pa je pre\xc5\xbeivel hudo ranjen. 22-letni voznik tovornjaka, ki je izjavil, da je vzrok nesre\xc4\x8de ker je za sekundo zaspal, je bil nepo\xc5\xa1kodovan. _NEWLINE_Maja 1999 je pri\xc5\xa1lo do nesre\xc4\x8de in velikega po\xc5\xbeara v predoru Tauern, v katerem je bilo mrtvih dvanajst ljudi - pred tem je bil marca istega leta v predoru Mont Blanc podoben uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d po\xc5\xbear. Mese\xc4\x8dna zapora je vplivala na promet, rezultat je bil zelo velik obvoz za tovornjake. Ob nesre\xc4\x8di se je za\xc4\x8dela gradnja druge predorske cevi in popravljeni varnostni standardi - po odprtju je bil predor Tauern eden najvarnej\xc5\xa1ih predorov v Evropi._NEWLINE_Kmalu pred 4. uro, 2. novembra 2004, je iz voznega pasu na razcepu avtoceste Salzburg pri\xc5\xa1el hrva\xc5\xa1ki voznik, ki se je zaletel v drevo. Medtem ko se je voznik uspel osvoboditi te\xc5\xbeko po\xc5\xa1kodovan, so dva od potnikov v razbitinah umrla. Ob 4.45 uri je pri\xc5\xa1el na obmo\xc4\x8dju pri\xc5\xa1lo do nove nesre\xc4\x8de, ko se je mad\xc5\xbearski zgibni tovornjak pripeljal do pred njim stoje\xc4\x8dega tur\xc5\xa1kega polpriklopnika. Dva voznika mad\xc5\xbearskega te\xc5\xbekega tovornega vozila sta bila mrtva, tur\xc5\xa1ki voznik pa je bil po\xc5\xa1kodovan. _NEWLINE_Oktobra 2006 je bil most Altersberg med \xc5\xa0pitalom in Gm\xc3\xbcndom mo\xc4\x8dno preoblikovan po prehodu prete\xc5\xbekega tovornjaka, po katerem je bila avtocesta na tem odseku ve\xc4\x8d tednov blokirana._NEWLINE_Po poplavah v srednji Evropi leta 2013 je bila Turska avtocesta zaprta zaradi plazu.'