b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Martina, Martjanci\n_START_SECTION_\nZgodovina cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nKakor poro\xc4\x8dajo zgodovinski viri, je \xc5\xbee pred letom 1392, ko so pozidali in poslikali sedanjo cerkev, stala v Martjancih sv. Martinu posve\xc4\x8dena cerkev.  To je razvidno iz popisa gornjelendavskega gospostva iz leta 1366, kjer omenja v \xc5\xbeupniji sv. Martina 18 vasi. To ka\xc5\xbee na njeno pomembnost in na to, da ni mogla nastati preko no\xc4\x8di. Njeno zgodovino je mo\xc4\x8d razbrati iz treh zapiskov \xc5\xa1kofijskih vizitacij. Te so bile v letih 1627, 1698 in 1756. Prva ne navaja o cerkvi ni\xc4\x8d podrobnega, drugi dve pa sta zato toliko zgovornej\xc5\xa1i. V obse\xc5\xbenem latinskem besedilu opisujeta stavbo in  njeno opremo, ki je o\xc4\x8ditno pre\xc5\xbeivela nemirne \xc4\x8dase verskih bojev. Stavbo opisuje kot trdno in prostorno, zvonik je zidan iz kamna in pokrit z \xc5\xbelebnjaki, prav tako kot ostali del cerkve. Takrat sta bila v zvoniku dva zvonova. V luteranskem obdobju okoli leta 1700 je bil mecen cerkve Peter pl. Berke. \xc4\x8cas po prvi svetovni vojni je martjanska cerkev do\xc4\x8dakala z gotsko arhitekturo in baro\xc4\x8dno opremo, ki je bila \xc5\xbee zelo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena in okrnjena. Enoladijska cerkev iz leta 1392 ima obokani gotski prezbiterij, poslikan po ikonografskem sistemu \xc2\xbbkranjskega prezbiterija\xc2\xab\xc2\xa0(J. Aquila, 1392).  _NEWLINE_Leta 1925 so odstranili \xc5\xbee mo\xc4\x8dno spremenjeni baro\xc4\x8dni veliki oltar in ga nadomestili z novim marmornatim po na\xc4\x8drtu arhitekta Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika. Na novo oltarno menzo so postavili marmornat kip sv. Martina.\n_START_SECTION_\nZunanjost cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjost cerkve je stroga in resna. Podobna je vsem srednjeve\xc5\xa1kim pode\xc5\xbeelskim cerkvam. Na zahodu je zvonik, ki mu sledi pravokotna ladja, tej pa na vzhodni strani prezbiterij. Ob njem je  na severni strani zakristija z banjastim obokom, ki sodi k prvotni zasnovi cerkve._NEWLINE_Zvonik je eden najlep\xc5\xa1ih gotskih zvonikov na Slovenskem.'