b'\n_START_ARTICLE_\nKje ste, Lamutovi\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nPrvoosebni pripovedovalec Marko Lamut pripoveduje o svoji dru\xc5\xbeini, dru\xc5\xbeini Lamutovih - popisuje dogajanje vse od odhoda v tujino do svoje smrti v Franciji._NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de, Luka Lamut, \xc5\xbeivi na Strmcu z \xc5\xbeeno Rozo in otroki: Markom, \xc5\xa0tefko in najmlaj\xc5\xa1im, Petr\xc4\x8dkom. Kljub \xc5\xbeeninim pro\xc5\xa1njam, naj ostane na kmetiji, se Luka zaposli v rudniku na Podlogu. \xc5\xbdeni, ki je doma z Motnika, mo\xc5\xbeev odhod v rudnik vzbuja neprijetne ob\xc4\x8dutke, saj se zaveda, da ga v Podlog poleg dela v rudniku vle\xc4\x8de tudi mlada vdova Molanka, s katero ima Luka nezakonskega otroka Nej\xc4\x8dka._NEWLINE_Marko s petnajstimi leti z o\xc4\x8detom odide na delo v rudnik, kjer pa zaslu\xc5\xbeita zelo malo. Pozneje zaradi udejstvovanja v rudarski stavki celo izgubita delo. Marko se zatorej z botrom Amonom odpravi s trebuhom za kruhom. Za bolj\xc5\xa1o prihodnost, pravi. Prav tako si \xc5\xbeeli najti o\xc4\x8deta, ki ga oro\xc5\xbeniki odpeljejo v zapor zaradi eksplozije\xc2\xa0\xc2\xbbpeklenskega stroja\xc2\xab, nato pa se, po osvoboditvi, odlo\xc4\x8di za odhod v tujino._NEWLINE_Z Amonom najprej prideta v Avstrijo, nato pa \xc5\xa1e v Vestfalijo, kjer Marko zaman i\xc5\xa1\xc4\x8de o\xc4\x8deta. Kljub neuspehom doma\xc4\x8dim ves \xc4\x8das vestno pi\xc5\xa1e pisma, v katerih jih obve\xc5\xa1\xc4\x8da o o\xc4\x8detu, ki naj bi ga, po pismih sode\xc4\x8d, \xc5\xbee kmalu po prihodu na\xc5\xa1el. La\xc5\xbei se poslu\xc5\xbeuje predvsem, ker jim \xc5\xbeeli prihraniti skrbi. V pismih dru\xc5\xbeini po\xc5\xa1ilja tudi denar._NEWLINE_Po prihodu v Francijo Marko o\xc4\x8deta najde v Merlewaldu z Molanko in dvema nezakonskima otrokoma. Prepri\xc4\x8da ga, da se odpove dekletu, nakar skupaj pi\xc5\xa1eta materi. Marko ves ta \xc4\x8das dela v razli\xc4\x8dnih rudnikih, ko pa dela zmanjka, se pre\xc5\xbeivlja s prilo\xc5\xbenostnimi deli. Roman popisuje tudi njegova edinstvena eroti\xc4\x8dna do\xc5\xbeivetja._NEWLINE_Mati se z otroki preseli na sever, v Alpe, kjer nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivijo vsi skupaj, vendar postaja situacija vse te\xc5\xbeja. Zmanjkuje jim denarja, nato o\xc4\x8de zboli in za\xc4\x8dne \xc5\xa1e piti. Kmalu zatem umre. Pozneje Marko sre\xc4\x8da svojo staro ljubezen Marto, s katero se poro\xc4\x8dita in dobita otroka. Zaradi vojne je situacija vse slab\xc5\xa1a. Marko se v jami ponesre\xc4\x8di. Marta umre. Marko se pridru\xc5\xbei partizanom in pade v bitki.\n_START_SECTION_\nKritika in literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Ingoli\xc4\x8d si je v romanu Kje ste, Lamutovi izbral zapleteno epsko temo. Stopil je na \xc4\x8disto nov teren, saj slovenska literatura \xc5\xa1e ni poznala besedila, ki bi uspe\xc5\xa1no obdelal izseljensko tematiko. Ta tema ne prina\xc5\xa1a samo \xc5\xa1irokih zemljepisnih dimenzij, temve\xc4\x8d tudi obilico psiholo\xc5\xa1kih, eti\xc4\x8dnih in dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnih neznank. Nove snovi se je Ingoli\xc4\x8d lotil z njemu lastno zbirateljsko natan\xc4\x8dnostjo in med vestnim raziskovanjem izseljenske usode izpisal kartoteko doslej malo znanih ali celo neznanih dejstev. Poleg tega je dogajanju dodal nenavadno \xc5\xa1irok \xc4\x8dasovni in zemljepisni okvir: junake popelje skozi tri zgodovinsko izredno razgibana desetletja in preko meja \xc5\xa1tevilnih evropskih dr\xc5\xbeav. Dozdeva se, da je nameraval Ingoli\xc4\x8d s to raz\xc5\xa1iritvijo teme \xc5\xbee pri prvem poskusu njeno vsebino tudi iz\xc4\x8drpati in ustvariti ep ali sago o izseljenski tragiki. Hkrati se porodi domneva, da je bil ta poskus nekoliko nepremi\xc5\xa1ljen in da bi lahko pisatelj snov bolje porazdelil med kraj\xc5\xa1e epske enote, saj so, na primer, nekateri odlomki (sprehodi s psom Neronom ali Markovo ljubezensko do\xc5\xbeivetje v Alpah) \xc5\xbee zdaj samostojne novele in za celoto neobvezne. Ti pomisleki pa ne ovr\xc5\xbeejo dejstva, da je Ingoli\xc4\x8d s pri\xc4\x8dujo\xc4\x8dim romanom prinesel v slovensko prozo novo, v vseh pogledih zanimivo temo in precej na novo odkritih histori\xc4\x8dnih, sociolo\xc5\xa1kih in psiholo\xc5\xa1kih podatkov. Ingoli\xc4\x8deve osebe so \xc5\xbeive, izvirne in nazorne, lok njihovih usod je krepko napet, kar delajo, po\xc4\x8dno v glavnem naravno in prepri\xc4\x8dljivo. Le poredkoma pa zazvenijo intimni toni, ki bi podarili junakom \xc4\x8dar enkratne individualnosti in prisr\xc4\x8dneje vezali bralca nanje. V Ingoli\xc4\x8devem romanu je torej premalo nerazlo\xc5\xbeljivih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih situacij in skrivnostnih du\xc5\xa1evnih prelivov in zato je tekst za zahtevnega bralca preve\xc4\x8d jasen, do kraja razlo\xc4\x8den in teko\xc4\x8d. Kljub tem pripombam pa velja, kar je bilo o Lamutovih \xc5\xbee zapisano: da so morda najbolje komponirani Ingoli\xc4\x8dev tekst. \xe2\x80\x9eSploh je treba roman uvrstiti med bolj\xc5\xa1a Ingoli\xc4\x8deva dela - kljub \xc5\xa1tevilnim pomislekom! Nikakor ne samo zaradi izvirnega motiva. Ingoli\xc4\x8d je z Lamutovimi ustvaril razgiban, teko\xc4\x8d in dobro zgrajen epski tekst in takih ob\xc5\xa1irnih besedil slovenska proza ne premore veliko.\xe2\x80\x9c (Mejak 1958: 1122) Avtor je v delu uporabil spremenjena krajevna imena, ki pa \xc5\xa1e vseeno dovolj spominjajo na resni\xc4\x8dne kraje, da si bralec lahko zami\xc5\xa1lja, kje je avtor dobil zgled. Zanimivo je, da se je odlo\xc4\x8dil za tak\xc5\xa1no potezo, saj bi omemba dejanskih krajev delu dodala verodostojnosti, tako pa mu je le-ta delno odvzeta. Pa vendar je o\xc4\x8ditno, da je avtor to storil namerno, da se je namerno odmaknil od resni\xc4\x8dnosti in delu pridal kan\xc4\x8dek romanti\xc4\x8dnosti. (Mejak 1985)_NEWLINE_\xe2\x80\x9eIngoli\xc4\x8d je pognal iz tiste posebne prsti slovenskega realizma, ki ga lahko imenujemo kriti\xc4\x8dni ali socialni, in ne iz tiste pisateljske opredelitve, ki je zmerom upo\xc5\xa1tevala, v poudarjeni ali zastrti obliki, tudi namembnost pisanja, ki naj bi bilo vedoma osve\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8de, zavezano pravi\xc4\x8dnosti in uperejno proti krivicam, ki jih je v slehernem obdobju ne glede na politi\xc4\x8dne in dru\xc5\xbebene razmere ve\xc4\x8d kot dovolj, na izbiro tudi za sleherni pisatelji okus, zlasti \xc4\x8de gre za nadarjenega pripovedovalca, kot je v vseh svojih knjigah Anton Ingoli\xc4\x8d.\xe2\x80\x9c (Zlobec 1992: 353)_NEWLINE_\xe2\x80\x9eAnton Ingoli\xc4\x8d se zadnje \xc4\x8dase pe\xc4\x8da z izseljenskimi problemi, vendar ostaja shemati\xc4\x8den in narejen.\xe2\x80\x9c (Detela 1961: 313) \xe2\x80\x9eAnton Ingoli\xc4\x8d se je spoprijel z izseljenskimi problemi, ki pa ostajajo prikazani grobo naturalisti\xc4\x8dno, nestvarno in suhoparno reporta\xc5\xbeno.\xe2\x80\x9c (Detela 1963: 106) Ingoli\xc4\x8d se je prvi\xc4\x8d lotil izseljeni\xc5\xa1kega problema v romanu Kje ste, Lamutovi? V delu je problematiko slovenskih izseljencev zelo poenostavil in jo zo\xc5\xbeil v glavnem na tuje izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje in na eroti\xc4\x8dno iz\xc5\xbeivljanje. Za Ingoli\xc4\x8da je tujina ma\xc4\x8deha, ki brez usmiljenja izkori\xc5\xa1\xc4\x8da slovenske rudarje, daje jim silikozo (kljub temu pa se skoraj nobeden no\xc4\x8de vrniti domov, kakor ka\xc5\xbee pisatelj v Lamutovih)._NEWLINE_\xe2\x80\x9cNjegovi ljudje \xc5\xbeive samo telesno, nagonsko, edini namen jim je eroti\xc4\x8dno iz\xc5\xbeivljanje. Vsi ti ljudje so izkrivljeni, \xc5\xa1e od dale\xc4\x8d ni zadel bistvenih potez slovenskih izseljencev. Pripovedovanje je zelo naturalisti\xc4\x8dno.\xe2\x80\x9d (Jevnikar 1961: 236)_NEWLINE_Nova oblast ob koncu devetnajstega stoletja zahteva od vsakega podanika mehani\xc4\x8dno su\xc5\xbeenjsko pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ljudje nimajo ve\xc4\x8d izbire med dobrim in slabim. Evropa je postala nekak\xc5\xa1na kitajska kolonija. \xc5\xbde dobrega pol stoletja pozneje pa se polo\xc5\xbeaj spremeni. Anton Ingoli\xc4\x8d leta 1958 v popolnoma druga\xc4\x8dnem, dru\xc5\xbebeno naprednem romanu Kje ste, Lamutovi poda analizo preprostih Slovencev, \xe2\x80\x9eki so zapustili domovino in se izgubili na delu v tujini.\xe2\x80\x9c V ospredju tako ni ve\xc4\x8d domovinska, temve\xc4\x8d predvsem izseljenska tematika. (Detela 2010)_NEWLINE_\xe2\x80\x9eIngoli\xc4\x8deva pisateljska prizadevanja so kronana s petindvajseto knjigo, z romanom iz rudarskega \xc5\xbeivljenja: Kje ste, Lamutovi. \xe2\x80\x9cKonjar meni, da pisatelj v omenjenem delu ni storil ni\xc4\x8d bistveno novega, da je v vseh komponentah ostal zvest sebi in svojemu dosedanjemu delu. Nobenega dvoma ni, da je Ingoli\xc4\x8d pripovednik, da zna fabulirati, da mu \xc5\xbeivljenje na eni in zakoni pisateljevanja na drugi strani niso tuji. Vse to je res, a vse to tudi \xc5\xa1e ni dovolj, da bi njegovo pisanje za\xc5\xbeivelo v umetni\xc5\xa1ko polnem zagonu, da bi vsebovalo osrednjo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko idejo, ki bi pre\xc5\xbeela celotno dogajanje. \xe2\x80\x9dIngoli\xc4\x8du gre bolj za snov in za zunanji splet dogodkov kot za umetni\xc5\xa1ko upodobitev nekega ambienta in nekega osebnega do\xc5\xbeivetja, ki bi mu bilo, zainteresiranemu predvsem za dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja, do\xc5\xbeivetje dru\xc5\xbebe kot take. \xe2\x80\x9cV omenjenem romanu je avtor svoj realisti\xc4\x8dni \xc4\x8dut preusmeril v naturalisti\xc4\x8dno neprizadet pristop k pisanju. (Konjar 1985)_NEWLINE_Franc Zadravec pravi, da Marko \xc5\xbee z uvodnimi besedami opi\xc5\xa1e celoten socialni model svoje in romaneskne zgodbe drugih. \xe2\x80\x9ePoznal sem \xc5\xbee lakoto in \xc5\xbeejo, videl sem, da so na svetu ljudje, ki imajo vsega v izobilju in se jim godi dobro, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d pa je takih, ki \xc5\xbeive v pomanjkanju, v tak\xc5\xa1nem kakr\xc5\xa1nem smo \xc5\xbeiveli pri nas doma, in \xc5\xa1e huj\xc5\xa1em.\xe2\x80\x9c (Zadravec 1997:258; Zadravec 2005: 343) V teh uvodnih besedah opisuje razdeljeno \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo a bogate in revne, ki je tudi jedro romana o dveh Lamutovih dru\xc5\xbeinah. \xe2\x80\x9eIzseljeni\xc5\xa1ka pot se pred Markom odpre, ko se o\xc4\x8de zaljubi v drugo, ko neha biti ko\xc4\x8dar in gre za rudarja, \xc5\xbeeno zanemari, sina pa zasovra\xc5\xbei. Sovra\xc5\xa1tvo raztrga dru\xc5\xbeinske vezi, otroku spodmakne varnost in ga nazadnje po\xc5\xbeene v tujino.\xe2\x80\x9d (Zadravec 1997:258; Zadravec 2005: 343) Za vse rodove je zna\xc4\x8dilna socialna ogro\xc5\xbeenost, neustaljenost in gara\xc5\xa1tvo, ki posameznika oblikuje v moralno trdnega ali pa ga uni\xc4\x8di. Zadravec omenja tudi Amonovo pesem, kot u\xc4\x8dinkovito lirsko sestavino zgodbenega sestava, namen pesmi je tudi pove\xc4\x8devanje tragi\xc4\x8dnosti izseljenskega \xc5\xbeivljenja. \xe2\x80\x9eV velikem in v drobcu je stil romana realisti\xc4\x8den. Avtor Marka nikoli ne povzdiguje v juna\xc5\xa1kega voditelja, njegovo revolucionarnost sporo\xc4\x8da le z nekaj dialo\xc5\xa1kimi besedami.\xe2\x80\x9c (Zadravec 1997: 259) Ingoli\xc4\x8d vztraja pri podrobnem opisu rudnika, strojev, okolja, dogajalnega prostora. V nasprotju s tem, pa so dialogi kratki. \xe2\x80\x9eV poetiko romana sega dru\xc5\xbeinska razseljenost. Povezujo\xc4\x8de sredstvo je pismo, Marko pi\xc5\xa1e pisma materi in doma\xc4\x8diji, ta pa njemu; pismo je stvarno sredstvo, ki jam\xc4\x8di za resni\xc4\x8dnost, o kateri govori. Je torej logi\xc4\x8dni sooblikovalec izseljenskega romana. Kot prvoosebna oblika pa obenem popolnoma sovpada s prvoosebno romaneskno pripovedjo.\xe2\x80\x9c (Zadravec 1997: 259) \xe2\x80\x9eModelsko stvarnost namre\xc4\x8d \xe2\x80\x9evodi\xe2\x80\x9c z idejo, spremlja pa jo s \xc4\x8dustvom in pesmijo. Realist se ne odpove \xc4\x8dustvenemu sobitju z modelom, je in ho\xc4\x8de biti prizadet \xe2\x80\x9esocius\xe2\x80\x9c lamutovskih nesre\xc4\x8d. Tak\xc5\xa1en prepri\xc4\x8dljiveje vpisuje tragiko v izseljenska \xc5\xbeivljenja.\xe2\x80\x9d (Zadravec 1997: 259)'