b'\n_START_ARTICLE_\nTelesna razmerja\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko obstajajo znatne razlike v anatomskih razmerjih med ljudmi, je veliko informacij o dele\xc5\xbeih telesa, ki naj bi bili kanoni\xc4\x8dni, bodisi v umetnosti, merjenju ali medicini._NEWLINE_Pri merjenju se razmerja pogosto uporabljajo za povezavo dveh ali ve\xc4\x8d meritev na telesa. Kubit na primer, naj bi bil dolg \xc5\xa1est dlani. Razpon je 9 cm in se je v\xc4\x8dasih \xc5\xa1tel kot pol komolca. Medtem ko je prikladno, to razmerje morda ne odra\xc5\xbeajo fizionomskih razlik posameznikov, ki jih uporabljajo._NEWLINE_Podobno je v umetnosti, razmerja telesa so preu\xc4\x8devali med \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi ali \xc5\xbeivalskimi deli telesa, med seboj in v celoti. Ta razmerja se uporabljajo v veristi\xc4\x8dnih prikazih figure in postanejo tudi del estetskega kanona v kulturi.\n_START_SECTION_\nRazmerje noge-telo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudija s poljskimi udele\xc5\xbeenci, ki jo je izvedel Sorokowski, je ugotovila, da je 5% dalj\xc5\xa1ih nog kot so referen\xc4\x8dne, najbolj privla\xc4\x8dne.  \xc5\xa0tudija zaklju\xc4\x8duje, da bi ta prednost lahko izhajala iz vpliva dolgonogih modelov. \xc5\xa0tudija Sorokowskega je bila kritizirana zaradi uporabe slike iste osebe z digitalno spremenjenimi dol\xc5\xbeinami nog, ki jih je izdelal Marco Bertamini._NEWLINE_Druga \xc5\xa1tudija, ki je uporabljala britanske in ameri\xc5\xa1ke udele\xc5\xbeence, je dala srednjo stopnjo razmerja med nogo in telesom. _NEWLINE_Swamijeva \xc5\xa1tudija na ameri\xc5\xa1kih mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah je pokazala, da imajo mo\xc5\xa1ki z dolgimi nogami prednost pred ostalimi deli telesa in \xc5\xbeenske s 40% dalj\xc5\xa1imi nogami kot preostalimi deli telesa.  Raziskovalec je ugotovil, da lahko na to prednost vpliva ameri\xc5\xa1ka kultura, v kateri so dolgonoge \xc5\xbeenske predstavljene kot bolj privla\xc4\x8dne. Tudi ta \xc5\xa1tudija je bila kritizirana zaradi uporabe slike iste osebe z digitalno spremenjenimi dol\xc5\xbeinami nog._NEWLINE_Druga pogosta meritev, povezana z razmerjem med nogo in telesom in razmerjem med vi\xc5\xa1ino pri sedenju. Razmerje vi\xc5\xa1ine sedenja je razmerje med dol\xc5\xbeino hrbtenice in celotne vi\xc5\xa1ine, ki je mo\xc4\x8dno povezana z razmerjem med nogo in telesom. Ugotovljeno je bilo, da je ta dol\xc5\xbeina zelo razli\xc4\x8dna med posamezniki razli\xc4\x8dnih prednikov. Poro\xc4\x8dali so, da imajo posamezniki z afri\xc5\xa1kimi predniki v povpre\xc4\x8dju dalj\xc5\xa1o dol\xc5\xbeino nog, to je ni\xc5\xbeji vi\xc5\xa1ino pri sedenju kot posamezniki evropskega porekla. \xc5\xa0tudija v letu 2015 je pokazala, da je ta razlika v glavnem posledica genskih razlik, razlika med afri\xc5\xa1kimi in evropskimi posamezniki pa je enaka 1 standardnemu odklonu.\n_START_SECTION_\nMi\xc5\xa1i\xc4\x8dasti mo\xc5\xa1ki in drobne \xc5\xbeenske\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudiji iz leta 1999 je bilo ugotovljeno, da so se\xc2\xa0\xc2\xbbaktivne figure v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju pove\xc4\x8dale bolj mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno, pri \xc4\x8demer \xc5\xa1tevilne sodobne figure bolj presegajo mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnost celo najve\xc4\x8djih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bodybuilderjev\xc2\xab, ki odra\xc5\xbea ameri\xc5\xa1ki kulturni ideal super mi\xc5\xa1i\xc4\x8dastega \xc4\x8dloveka.  Tudi \xc5\xbeenske lutke odra\xc5\xbeajo kulturni ideal tanj\xc5\xa1anja pri \xc5\xbeenskah._NEWLINE_In art[edit]\n_START_SECTION_\nV umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavni gr\xc5\xa1ki kipar Poliklet (c.450-420 pr. n. \xc5\xa1t.), znan po njegovem idealnem razmerju med bronastim Kopjenoscem, je napisal vplivni kanon, kjer je opisal dele\xc5\xbee, ki jih je treba upo\xc5\xa1tevati v kiparstvu.  Kanon uporablja osnovne matemati\xc4\x8dne pojme gr\xc5\xa1ke geometrije, kot so razmerje, dele\xc5\xbei in simetrija (gr\xc5\xa1ko za "harmoni\xc4\x8dne dele\xc5\xbee"), ki ustvarjajo sistem, ki lahko opisuje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko obliko skozi neprekinjeno geometri\xc4\x8dno vrsto. Poliklet uporablja majhen prst kot osnovni modul za dolo\xc4\x8danje razmerja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa, s \xc4\x8dimer se ta dol\xc5\xbeina ve\xc4\x8dkrat pove\xc4\x8da za \xe2\x88\x9a 2, da se dose\xc5\xbee idealna velikost drugih prstov, roke, podlakti in nadlakti. _NEWLINE_Leonardo da Vinci je verjel, da so idealna \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka razmerja dolo\xc4\x8dena s harmoni\xc4\x8dnimi razmerji, za katere je verjel, da jih ureja vesolje, tako da bi se idealen \xc4\x8dlovek \xc4\x8disto prilegal krogu, kot je prikazano v njegovi slavni risbi Vitruvijevega \xc4\x8dloveka.'