b'\n_START_ARTICLE_\nElektrika in magnetizem\n_START_PARAGRAPH_\nEl\xc3\xa9ktriko \xc3\xadn magnet\xc3\xadzem se obravnava skupaj, saj so elektri\xc4\x8dni in magnetni pojavi povezani. Veja fizike, ki se ukvarja z njimi, se v\xc4\x8dasih imenuje tudi elektrodinamika. Preu\xc4\x8duje elektromagnetno valovanje, elektri\xc4\x8dno in magnetno polje ter pripadajo\xc4\x8de potenciale, ter dinamiko elektri\xc4\x8dno nabitih teles. Osnova tem pojavom je elektromagnetna sila, ki \xe2\x80\x93 poleg mo\xc4\x8dne jedrske sile, \xc5\xa1ibke jedrske sile in te\xc5\xbenosti \xe2\x80\x93 spada med \xc5\xa1tiri osnovne sile v naravi._NEWLINE_Beseda elektromagnetizem izvira iz dveh gr\xc5\xa1kih izrazov, \xe1\xbc\xa4\xce\xbb\xce\xb5\xce\xba\xcf\x84\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd: \xc4\x93lektron \xe2\x80\x93 jantar in \xce\xbc\xce\xb1\xce\xb3\xce\xbd\xe1\xbf\x86\xcf\x84\xce\xb9\xcf\x82 \xce\xbb\xce\xaf\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82: magn\xc4\x93tis lithos, kar pomeni magnenski kamen, to je vrsto \xc5\xbeelezove rude. Elektromagnetni pojavi so posledica u\xc4\x8dinkovanja elektromagnetne sile, imenovane tudi Lorentzeve sile, ki vklju\xc4\x8duje tako elektriko kot magnetizem kot razli\xc4\x8dni manifestaciji istega pojava._NEWLINE_Elektromagnetna sila igra pomembno vlogo, kar se ti\xc4\x8de zna\xc4\x8dilnosti ve\xc4\x8dine predmetov, ki se sre\xc4\x8dujejo v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Snov v njih oblikujejo elektromagnetne sile med posameznimi atomi in molekulami v njej, pa tudi med jedri atomov v njej in oblaki elektronov, ki jedra obdajajo. Elektromagnetna sila ve\xc5\xbee elektrone na atomska jedra, oblika oblaka elektronov in njihov vpliv na bli\xc5\xbenje atome pa je odlo\xc4\x8dilno vpliva na zna\xc4\x8dilnosti snovi.  _NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tevilni matemati\xc4\x8dni opisi elektromagnetnega polja. V klasi\xc4\x8dni elektrodinamiki so elektri\xc4\x8dna polja opisana kot elektri\xc4\x8dni potencial in elektri\xc4\x8dni tok. V Faradayevem zakonu so magnetna polja povezana z elektromagnetno indukcijo in magnetizmom, Maxwellove ena\xc4\x8dbe kon\xc4\x8dno pa opisujejo, kako elektri\xc4\x8dna in magnetna polja nastajajo in se spreminjajo pod medsebojnim vplivom, vplivom nabojem in vplivom tokov_NEWLINE_Teoreti\xc4\x8dne posledice elektromagnetizma, zlasti dolo\xc4\x8ditev hitrosti svetlobe, ki temelji na zna\xc4\x8dilnostih \xc2\xbbmedija\xc2\xab\xc2\xa0raz\xc5\xa1irjanja (prepustnost in pro\xc5\xbenost), je pripeljala do razvoja Einsteinove posebne teorije relativnosti leta 1905. \xc4\x8ceprav se elektromagnetizem \xc5\xa1teje za eno od \xc5\xa1tirih glavnih sil, se pri visoki energiji \xc5\xa1ibka sila in elektromagnetna sila zdru\xc5\xbeita v enop samo, tako imenovano elektro\xc5\xa1ibko silo.'