b'\n_START_ARTICLE_\nAs (rimski kovanec)\n_START_PARAGRAPH_\nAs (latinsko as, mn. ases, v\xc4\x8dasih tudi assarius, prevedeno v gr\xc5\xa1\xc4\x8dino kot \xe1\xbc\x80\xcf\x83\xcf\x83\xce\xac\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd [ass\xc3\xa1rion]), je bil bronast, kasneje bakren kovanec Rimske republike in Rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nObdobje Rimskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo Avgustovi denarni reformi leta 23 pr. n. \xc5\xa1t. se as ni ve\xc4\x8d koval iz brona, ampak iz \xc4\x8distega bakra. Sesterc, ki je bil pred tem vreden 2,5 asa, je bil zdaj vreden 4 ase, dupondij pa 2 asa. Oba sta se izdelovala iz zlato rumene medenine, ki je med numizmatiki znana kot orihalcum. Tak\xc5\xa1en as so kovali do 3. stoletja n. \xc5\xa1t.. Bil je kovanec z najmanj\xc5\xa1o vrednostjo, ki so ga redno izdajali v Rimskem cesarstvu. Semis in kvadrans so izdajali redko, med vladavino v pa sploh ne. Zadnje ase sta izdajala verjetno Avrelijan v obdobju 270-275 in na za\xc4\x8detku svojega vladanja Dioklecijan.\n_START_SECTION_\nBizantinsko cesarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRimski as z gr\xc5\xa1kim imenom assarion je ponovno uvedel bizantinski cesar Andronik II. Paleolog (vladal 1282\xe2\x80\x931328). V prvi polovici 14. stoletja so ga kovali v velikih koli\xc4\x8dinah. Bil je bakren kovanec slabe kakovosti, ki je tehtal 3-4 grame in imel najni\xc5\xbejo vrednost med takratnimi bizantinskimi  kovanci. Zlati hiperpiron je bil vreden 768 asov. Izgleda, da so as vsako leto spremenili, ker obstaja zelo veliko \xc5\xa1tevilo njegovih razli\xc4\x8dic. Leta 1367 so ga zamejnali z dvema drugima bakrenima kovancema \xe2\x80\x93 tornozom in folisom.'