b'\n_START_ARTICLE_\nTermiti\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDelitev dela se odra\xc5\xbea tudi v telesni zgradbi osebkov. Specializirana je za dolo\xc4\x8deno funkcijo, ki jo osebek v koloniji opravlja (socialni polimorfizem)._NEWLINE_V splo\xc5\xa1nem so majhne do srednje velike \xc5\xbeu\xc5\xbeelke z mehkim telesom blede barve, zaradi \xc4\x8desar jih imenujejo tudi \xc2\xbbbele mravlje\xc2\xab, \xc4\x8deprav je med njimi in mravljami mnogo razlik. Glava je edini trdnej\xc5\xa1i del telesa. Vojaki imajo razmeroma veliko, podolgovato glavo, ostale kaste pa majhno, okroglasto. Nosi mo\xc4\x8dno grizalo, podobno tistemu pri \xc5\xa1\xc4\x8durkih, majhne sestavljene o\xc4\x8di, ki so lahko pri dolo\xc4\x8denih kastah tudi reducirane in razmeroma kratke nitaste tipalnice. Najopaznej\xc5\xa1i del oprsja je pronotum, njegova oblika je pomemben taksonomski znak. Krila, kadar so prisotna, so \xc5\xa1tiri, med seboj so si zelo podobna. Na njih je fino omre\xc5\xbeje drobnih \xc5\xbeil in \xc5\xbeilam podobnih gub, sprednji rob je odebeljen. Pri mirovanju segajo dale\xc4\x8d preko zadka, nosijo jih plosko ob telesu. Na mehkem zadku je par kratkih cerkov._NEWLINE_Po telesnih zna\xc4\x8dilnostih so najbolj podobni mravljam, zaradi \xc4\x8desar so tudi dobili ime \xc2\xbbbele mravlje\xc2\xab. Vendar pa jih od mravelj lo\xc4\x8di ve\xc4\x8d lahko opaznih zna\xc4\x8dilnosti: mehko telo svetle barve, krila, ki jih dr\xc5\xbeijo plosko ob telesu in zadek, ki se na \xc5\xa1iroko stika z oprsjem._NEWLINE_Imajo nepopolno preobrazbo - li\xc4\x8dinke so podobne odraslim \xc5\xbeivalim, so le manj\xc5\xa1e. Z vsako levitvijo so ve\xc4\x8dje in bolj podobne odraslim.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna zna\xc4\x8dilnost \xc5\xbeivljenja termitov je to, da tvorijo ogromne kolonije, v katerih prihaja do delitve dela (evsocialnost) in s tem povezano razli\xc4\x8dno telesno zgradbo posameznih osebkov (socialni polimorfizem). Po njihovi vlogi v koloniji jih delimo v \xc2\xbbkaste\xc2\xab; razvoj v pripadnika dolo\xc4\x8dene kaste je pogojen s hormoni, ki jih izlo\xc4\x8da kraljica ob izleganju jaj\xc4\x8dec, in pogoji v gnezdu. Za razliko od mravelj nastajajo spolno, v gnezdu so zastopani tako samci kot samice.\n_START_SECTION_\nKralji in kraljice\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeujejo se le redki osebki (\xc2\xbbkralji\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbkraljice\xc2\xab), ki jih od ostalih najla\xc5\xbee lo\xc4\x8dijo po prisotnosti kril; kolonijo za\xc4\x8dneta tak\xc5\xa1na samec in samica, ki po dvorjenju poi\xc5\xa1\xc4\x8deta ustrezno jamico v zemlji, kjer bosta osnovala novo kolonijo, odvr\xc5\xbeeta krila in si zgradita \xc2\xbbporo\xc4\x8dno kamrico\xc2\xab. Tam se sparita in kmalu po tem za\xc4\x8dne samica izlegati jaj\xc4\x8deca. Prve li\xc4\x8dinke hranita sama z na pol prebavljeno hrano, ko pa odrastejo, prevzamejo vlogo delavk in vojakov, ona dva pa skrbita samo \xc5\xa1e za zarod. Kraljica je izredno plodna - zaradi jaj\xc4\x8dec ji mo\xc4\x8dno nabrekne zadek, pri nekaterih vrstah izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8dece vsakih nekaj minut. Izraz \xc2\xbbkralj in kraljica\xc2\xab\xc2\xa0je nekoliko zavajajo\xc4\x8d, saj implicira, da je v koloniji vedno en sam par monogamnih spolno aktivnih osebkov, katerega potomci so vsi ostali. To ne dr\xc5\xbei vedno, saj je lahko v koloniji ve\xc4\x8d takih parov, poleg njih pa \xc5\xa1e ve\xc4\x8d spolno zrelih osebkov, ki se ne razmno\xc5\xbeujejo. Ti prevzamejo vlogo dodatnih delavcev in se ob morebitni smrti kralja in kraljice pri\xc4\x8dnejo razmno\xc5\xbeevati sami. V ugodnih delih leta se jih rodi veliko, nakar rojijo in v parih poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo mesto za nastanek nove kolonije.\n_START_SECTION_\nDelavci\n_START_PARAGRAPH_\nDelavci predstavljajo veliko ve\xc4\x8dino (do 95\xc2\xa0%) osebkov v koloniji. So osebki z nedokon\xc4\x8danim ontogenetskim razvojem - ne razvijejo se jim genitalije, poleg tega pa so delavci mnogih vrst tudi brez o\xc4\x8di. Skrbijo za iskanje in shranjevanje hrane, zarod in gradnjo ter vzdr\xc5\xbeevanje gnezda. Poleg tega pa so edina kasta, ki prebavlja celulozo. S snovmi, ki nastanejo ob razgradnji celuloze, prehranjujejo kralja, kraljico, li\xc4\x8dinke in vojake, ki se samostojno ne morejo prehranjevati. Temu pojavu pravimo trofalaksa. Pri nekaterih primitivnih vrstah kasta delavcev ne obstaja; njihovo vlogo prevzamejo li\xc4\x8dinke s hormonalno zavrtim razvojem.\n_START_SECTION_\nVojaki\n_START_PARAGRAPH_\nPri tej obliki termitov se izrazijo \xc5\xa1tevilne morfolo\xc5\xa1ke in vedenjske prilagoditve, ki slu\xc5\xbeijo predvsem obrambi termitnjaka proti mravljam. Vojaki se ne razvijejo pri vseh taksonih termitov, kadar pa so prisotni, se od delavcev razlikujejo po ve\xc4\x8djem telesu, predvsem po zelo veliki glavi z raznolikimi oblikami \xc4\x8deljusti ali kljuncem, skozi katerega izlo\xc4\x8dajo snovi neprijetnega vonja. Oblika glave vojakov tistih vrst, ki vrtajo po suhem lesu, se natan\xc4\x8dno ujema z obliko tunelov, z njo lahko tako blokirajo tunel in prepre\xc4\x8dijo dostop mravljam do kolonije. Kadar je tunel \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od vojakove glave, se ve\xc4\x8d njih postavi v formacijo, podobno falangi in za\xc4\x8dne na slepo gristi pred seboj ter izlo\xc4\x8dati repelente. Tako kot delavci so tudi vojaki pri ve\xc4\x8dini vrst slepi.\n_START_SECTION_\nTermitnjak\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivijo izklju\xc4\x8dno pod povr\xc5\xa1jem. Za prebivanje si gradijo posebne strukture iz pre\xc5\xbeve\xc4\x8denega blata in izlo\xc4\x8dkov posebne \xc5\xbeleze na glavi. Termitnjaki so lahko pod zemljo, v drevesnih kro\xc5\xa1njah ali v \xc5\xa1torih, najimpozantnej\xc5\xa1i pa so ogromni samostoje\xc4\x8di termitnjaki, ki jih nekatere vrste zgradijo nad tlemi, in tvorijo pravi ekosistem v malem. Imajo za vrsto zna\xc4\x8dilne oblike. Med najbolj znanimi so termitnjaki klinaste oblike, ki jih gradita \xc2\xbbkompasna\xc2\xab\xc2\xa0termita Amitermes meridionalis in A. laurensis. Njihova dalj\xc5\xa1a stranica je skoraj to\xc4\x8dno v smeri sever-jug, kar pripomore k termoregulaciji kolonije. Dosegajo lahko ogromne velikosti, pri nekaterih vrstah iz rodu Macrothermes tudi do 1000 m\xc2\xb3. Poleg zagotavljanja ustrezne mikroklime za razvoj in \xc5\xbeivljenje termitov slu\xc5\xbeijo tudi kot skladi\xc5\xa1\xc4\x8de ter obrambni sistem pred plenilci._NEWLINE_Termitnjaki nimajo izhodov na prosto, temve\xc4\x8d proti virom hrane in vode vodijo pokriti hodniki, prav tako narejeni iz zemlje in telesnih izlo\xc4\x8dkov delavcev.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nTermiti so izvorno tropske \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in samo dve vrsti sta avtohtoni v Sloveniji: rumenovrati termit (Kalotermes flavicollis) in zemeljski termit (Reticulitermes lucifugus). V splo\xc5\xa1nem jih najdemo med 50 stopinjami severne in ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine, najve\xc4\x8d vrst pa najdemo v tropih ter Mediteranu. Najve\xc4\x8djo vrstno pestrost, okoli 50-80 vrst na hektar, dosegajo v ni\xc5\xbeinskih tropskih gozdovih. V ekosistemu pomembno sodelujejo pri kro\xc5\xbeenju snovi, tvorbi prsti, njihova gnezda predstavljajo \xc5\xbeivljenjski prostor mnogim zajedavcem, prisklednikom in simbiontom, oni sami (predvsem krilati osebki) pa pomemben vir hrane za druge \xc5\xbeivali. Omembe vredna je tudi simbioza z mikrobi, ki naseljujejo zadnji del njihovih prebavil in slu\xc5\xbeijo za razgrajevanje celuloze. V prebavilih termitov \xc5\xbeivi prava skupnost, ki jo sestavlja okoli 200 vrst bakterij in protistov - te z encimi celulazami razgrajujejo celulozo v enostavnej\xc5\xa1e sladkorje, stranski produkt \xc4\x8desar je vodik. Po novej\xc5\xa1ih spoznanjih pa ima ve\xc4\x8dina vrst tudi lastne celulaze in so sposobni razgrajevati celulozo brez simbiontov._NEWLINE_Nekatere vrste termitov v svojih termitnjakih gojijo glive, z micelom in s sporami katerih se prehranjujejo ter tako tvorijo svojevrstno so\xc5\xbeitje z njimi, podobno kot \xc4\x8dlovek in kulturne rastline. Glive iz rodu Termitomyces so specializirane na so\xc5\xbeitje s termiti - njihove spore lahko vzkalijo \xc5\xa1ele takrat, ko pridejo skozi prebavilo termita._NEWLINE_Glavni plenilci termitov so mravlje, za obrambo pred katerimi se je razvilo mnogo od prilagoditev termitov.\n_START_SECTION_\nRastlinska obramba pred termiti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi \xc5\xa1kode, ki jo termiti povzro\xc4\x8dajo rastlinam, so te razvile obrambne mehanizme v obliki sekundarnih metabolitov, ki odganjajo termite. To so najve\xc4\x8dkrat olja, smole in lignin, ki zmanj\xc5\xa1ujejo sposobnost prebave celuloze. Ve\xc4\x8dina rastlin, ki jih napadajo termiti, ima tudi izredno gost ksilem. V naravi obstaja ravnote\xc5\xbeje med rastjo rastlin in prehranjevanjem termitov.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nTermiti so zelo u\xc4\x8dinkoviti razkrojevalci odmrlega lesa, zato lahko povzro\xc4\x8dajo veliko \xc5\xa1kode na lesenih zgradbah. Zaradi svoje \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti lahko na primer poru\xc5\xa1ijo leseno hi\xc5\xa1o v vsega nekaj dneh. Ker tudi skozi napaden les ne izvrtajo lukenj na povr\xc5\xa1je, jih je te\xc5\xbeko pravo\xc4\x8dasno odkriti; najhitreje jih izdajo hodniki, ki vodijo iz okolice proti zgradbi. Zato je potrebno na obmo\xc4\x8djih, kjer so termiti \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni (tropska in subtropska), previdno izbirati mesta za gradnjo in prepre\xc4\x8diti dostop termitov do lesenih delov zgradb. V zelo ogro\xc5\xbeenih naseljih ve\xc4\x8dkrat letno zaplinijo vse zgradbe. Odstranjevanje termitnjakov je te\xc5\xbeavno, saj so zgrajeni izredno kompaktno. Pri tem uporabljajo celo eksploziv. _NEWLINE_Vrsti, ki \xc5\xbeivita v Sloveniji, nimata bistvenega pomena za ljudi; \xc5\xbeivita le v ozkem pasu ob morju, kjer je ve\xc4\x8dina hi\xc5\xa1 iz kamna in opeke, zato delata \xc5\xa1kodo kve\xc4\x8djemu na drevju.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i znani fosili, ki jih lahko nedvoumno uvrstimo med termite, datirajo v kredo, vendar pa po raznolikosti termitov iz krede ocenjujejo, da so nastali \xc5\xbee v juri. Splo\xc5\xa1no je sprejeto, da so bli\xc5\xbenji sorodniki \xc5\xa1\xc4\x8durkov in posnemalcev, s katerimi tvorijo nadred Dictyoptera. Po novej\xc5\xa1ih spoznanjih so termiti pravzaprav zelo specializirani socialni \xc5\xa1\xc4\x8durki, ki se prehranjujejo z lesom. Eden od rodov \xc5\xa1\xc4\x8durkov, Cryptocercus, je namre\xc4\x8d po \xc5\xa1tevilnih zna\xc4\x8dilnostih, tako morfolo\xc5\xa1kih kot vedenjskih, bolj podoben termitom kot drugim \xc5\xa1\xc4\x8durkom. Poleg tega pa ima primitivna vrsta termitov Mastotermes darwiniensis ve\xc4\x8d zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xa1\xc4\x8durkov. Zdaj obravnavamo termite kot ni\xc5\xbeji red Isoptera ali epidru\xc5\xbeino Termitoidae, s \xc4\x8demer se ohranja obstoje\xc4\x8da hierarhija dru\xc5\xbein termitov. Preu\xc4\x8devanje evolucije termitov je te\xc5\xbeavno, saj se zaradi mehkega telesa pogosto ohranijo le fragmenti._NEWLINE_Danes poznamo okoli 2800 vrst termitov, ki jih razvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v 7 dru\xc5\xbein, te pa dalje v 282 rodov.'