b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan dominikank Studenice\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPred letom 1237 je vdovela Zofija Roga\xc5\xa1ka ustanovila hospital, ki je postal omenjenega leta bogatej\xc5\xa1i za 20 kmetij, darilo njene sestre Rikarde  . Ta je bil sprva namenjen oskrbi popotnikov in romarjev ter onemoglih doma\xc4\x8dinov. Do leta 1245 je Zofija Roga\xc5\xa1ka skupaj s sestro Rikardo Kumper\xc5\xa1ko na mestu hospitala ustanovila \xc5\xbeenski samostan, s soglasjem oglejskega patriarha Bertolda Ande\xc5\xa1kega._NEWLINE_Do leta 1249 je imel po kraju ime tudi samostan, ki je bil z dovoljenjem oglejskega patriarha prekr\xc5\xa1\xc4\x8den v \xc2\xbbFons Gracie\xc2\xab._NEWLINE_Kmalu po letu 1277 je Zofija Roga\xc5\xa1ka umrla, pred svojo smrtjo pa je z oporoko poskrbela za razvoj samostana. Nedvomno je bila Zofija predstojnica studeni\xc5\xa1kega samostana , \xc4\x8deprav jo dokumenti iz naslednjih let omenjajo zgolj kot redovnico. Studeni\xc5\xa1ke nune so kasneje na lastno \xc5\xbeeljo prevzele pravila drugega reda, namre\xc4\x8d dominikanskega, po katerem so se ravnale nune  samostana Adergas (ustanovljenega 1238) in marenber\xc5\xa1kega samostana, (ustanovljenega 1251). Studeni\xc5\xa1ke redovnice so se o\xc4\x8ditno ravnale po dominikanskih konstitucijah, zato so se \xc5\xbeelele povsem pridru\xc5\xbeiti dominikanskemu redu. Inkorporacijo v dominikanski red s strani vrhovne redovne uprave je studeni\xc5\xa1ki samostan dosegel \xc5\xa1ele leta 1287._NEWLINE_S \xc5\xa1iritvijo so se ve\xc4\x8dale tudi potrebe po novih prostorih. Leta 1277 je bila posve\xc4\x8dena cerkev Marijinega oznanjenja (najverjetneje je bila dozidana k prvotno stoje\xc4\x8di cerkvi iz okoli leta 1220). V samostan so vstopale predvsem h\xc4\x8dere iz bogatih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein._NEWLINE_Z letom 1468 se je pri\xc4\x8delo obdobje najhuj\xc5\xa1ih tur\xc5\xa1kih vpadov na slovensko ozemlje, ko so Turki opusto\xc5\xa1ili tudi posesti studeni\xc5\xa1kega samostana, kar je povzro\xc4\x8dilo gospodarsko stagnacijo samostana. Ko se je leta 1487 tu ustavilo odposlanstvo oglejskega patriarha, je Paolo Santonino v svoj popotni dnevnik (COBISS) zapisal, da je \xc5\xa1kof Peter iz Caorle na novo posvetil od Turkov oskrunjeno cerkev, dva oltarja in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de.  Adolf Hytrek je zapisal, da so v tem \xc4\x8dasu izginili tudi posmrtni ostanki ustanoviteljic samostana Zofije Roga\xc5\xa1ke in Rikarde Kumper\xc5\xa1ke, ker so na\xc5\xa1li njuni grobnici odprti in prazni. Ne izklju\xc4\x8duje se dejstva, da so Turki izpraznili grobnici, ker so iskali morebitne dragocenosti, mo\xc5\xbeno pa je tudi, da so nune pred vpadom Turkov same prestavile njune posmrtne ostanke na drugi kraj. V eni od knjig studeni\xc5\xa1ke kronike naj bi bilo celo zapisano, da sta pokopani pri Treh Kraljih na Pohorju, vendar se o tem ni ohranilo nobenih pisnih ali stvarnih dokazov. Do konca stoletja so bili v samostanu navzo\xc4\x8di spori, \xc5\xa1irile so se govorice o neprimernem \xc5\xbeivljenju, kar je privedlo do odstavitve priorice leta 1495.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\n16. stoletje, zlasti \xc5\xa1e njegova druga polovica, je pomenila za studeni\xc5\xa1ki samostan \xc4\x8das krize redovnega \xc5\xbeivljenja, kar je bil odraz krize verskega in cerkvenega \xc5\xbeivljenja nasploh. Redovna disciplina je propadla do te mere, da je postal vpra\xc5\xa1ljiv sam obstoj samostana._NEWLINE_Pred letom 1526 so v Studenicah pomrle vse redovnice, zato je cesar Ferdinand I. pripomogel, da so v Studenice preselile redovnice drugih dominikanskih samostanov, najverjetneje iz velesovskega in marenber\xc5\xa1kega. Zaradi klavrnih razmer v samostanu po letu 1570, so dve priorici zaprli, leta 1572 pa je bila za upraviteljico imenovana Marjeta Harder, priorica gra\xc5\xa1kega samostana._NEWLINE_V \xc4\x8dasu katoli\xc5\xa1ke verske prenove na za\xc4\x8detku 17. stoletja so se razmere izbolj\xc5\xa1ale tudi v studeni\xc5\xa1kem samostanu. Leta 1634 so se spet pri\xc4\x8deli kme\xc4\x8dki nemiri, ki so se v naslednjem letu sprevrgli v vsesplo\xc5\xa1ni kme\xc4\x8dki upor. Uporni kmetje so samostan oropali in uni\xc4\x8dili inventar. Z grofico Ur\xc5\xa1ulo Pata\xc4\x8di\xc4\x87 pl. Zajezda je prihajalo v Studenice vse ve\xc4\x8d h\xc4\x8dera iz ogrsko-hrva\xc5\xa1kega plemstva, medtem ko so bile ostale iz notranjeavstrijskih de\xc5\xbeel. Razdelitev redovnic na dve strani glede na narodno pripadnost, je povzro\xc4\x8dilo 25-letne spore in sovra\xc5\xa1tvo v samostanu. V \xc4\x8dasu prioric Ur\xc5\xa1ule Pata\xc4\x8di\xc4\x87 in Helene Mirkovi\xc4\x87 sta bili pozidani cerkev sv. Lucije na gri\xc4\x8du nasproti samostana in cerkev sv. Treh kraljev v Je\xc5\xa1ovcu. Po smrti priorice Helene nekdanji prepiri niso ve\xc4\x8d razjedali redovnega \xc5\xbeivljenja v konvertu. Ker si je svetna oblast prizadevala, da bi bile izvoljene za predstojnice nune s smislom za gospodarstvo, je bil nov zagon dose\xc5\xbeen tudi na tem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 18. stoletja so v studeni\xc5\xa1kem samostanu uredili dve \xc5\xa1oli, in sicer t. i. samostansko dekli\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo ter \xc2\xbbdelovno \xc5\xa1olo\xc2\xab. Nekateri viri poro\xc4\x8dajo, da je bila v samostanu ustanovljena prva \xc5\xa1ola \xc5\xbee leta 1556._NEWLINE_Leta 1788 je studeni\xc5\xa1ki trg skupaj z nekdanjim samostanom s cerkvijo in \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem zajel po\xc5\xbear. Raz\xc5\xa1iril se je tudi na okoli\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e ter grad. Ju\xc5\xbeni in vzhodni trakt samostana so po njem odstranili, ostale stavbe pa postopoma popravili._NEWLINE_Leta 1826 se je dr\xc5\xbeava odlo\xc4\x8dila za odprodajo samostana. Studeni\xc5\xa1ko posest brez posesti Fraj\xc5\xa1tajn je od verskega sklada leta 1827 kupil Martin Linner, a jo \xc5\xa1e istega leta prodal Alojzu \xc5\xa0parovcu, po smrti njegovega dedi\xc4\x8da Ludovika jo je leta 1876 kupil Anton Papst. Leta 1882 je postal lastnik ing. Franc Egger.\n_START_SECTION_\nMagdalenke\n_START_PARAGRAPH_\nDuhovnik Adolf Hytrek, kasnej\xc5\xa1i spiritual pri studeni\xc5\xa1kih nunah, je iskal za samostan sester magdalenk primeren kraj za naselitev. Ker jim je lokacija ustrezala, so magdalenke iz Laubana v \xc5\xa0leziji (danes Poljska), iz nad\xc5\xa1kofije Wroclaw, posest leta 1885 odkupile. Tamkaj\xc5\xa1nji samostan magdalenk je bil ustanovljen \xc5\xbee leta 1230  .V Studenicah se je leta 1885 naselilo 19 magdalenk s priorico, ki so se odcepile od samostana v Lubanu in so v Studenice prispele preko Czrnowanza, Ribnika (Poljska) in Zagreba._NEWLINE_Nemci so 17. julija 1941 magdalenske redovnice izselili in posest zasegli, samostan pa je bil med vojno po\xc5\xbegan s strani partizanov.\n_START_SECTION_\nNacionalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni so se sicer redovnice vrnile, vendar le do leta 1949, ko je bil ta nacionaliziran. Po nacionalizaciji so pravico do uporabe samostana in pripadajo\xc4\x8dih okoli\xc5\xa1kih povr\xc5\xa1in prejeli Kmetijski kombinat Slovenska Bistrica, Agrokombinat Maribor, Gozdno gospodarstvo Maribor, Cestno podjetje Maribor, Lovska dru\xc5\xbeina Polj\xc4\x8dane in Krajevna skupnost Studenice._NEWLINE_Samostan je bil po nacionalizaciji naseljen z razli\xc4\x8dnimi stanovalci, zadnja leta je bil v propadajo\xc4\x8dem stanju, z denacionalizacijo pa je bil vrnjen Cerkvi leta 2000. \xc5\xa0tiri leta kasneje se je za\xc4\x8dela obnova objektov, ki sta jo sofinancirala Rimskokatoli\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija Maribor in Ministrstvo za kulturo, vendar le-ta ni bila dokon\xc4\x8dana. V delno prenovljenem najve\xc4\x8djem objektu je \xc5\xa1kofija na\xc4\x8drtovala ustanovitev doma za ostarele ob\xc4\x8dane, ki bi ga upravljala \xc5\xa1kofijska \xc5\xa1kofijska Karitas, vendar je bil ta na\xc4\x8drt za\xc4\x8dasno zavrnjen, ker ni uspela pridobitev dr\xc5\xbeavne koncesije._NEWLINE_Medtem med konventom magdalenk oziroma mariborsko nad\xc5\xa1kofijo kot pravno naslednico in Republiko Slovenijo poteka to\xc5\xbeba, ki gre po\xc4\x8dasi h koncu. Predmet spora je ravno samostan Studenice, ki ga je dr\xc5\xbeava vrnila Cerkvi konec leta 2000, ta pa sedaj terja \xc5\xa1e od\xc5\xa1kodnino za \xc4\x8das nezmo\xc5\xbenosti uporabe. Za mariborsko nad\xc5\xa1kofijo kot pravno naslednico je namre\xc4\x8d sporno obdobje od uveljavitve zakona o denacionalizaciji decembra 1991 do decembra 2000, ko je dr\xc5\xbeava konvektu magdalenk vrnila samostan, saj bi v tem \xc4\x8dasu lahko nad\xc5\xa1kofija prostore dajala v najem in zanje zara\xc4\x8dunavala najemnino.'