b'\n_START_ARTICLE_\nKosezi\n_START_PARAGRAPH_\n\'iz\'Kosezi je naziv za pripadnike srednjeve\xc5\xa1kega dru\xc5\xbebenega sloja pri [[Slovencih(vendih) ] [[], ki se je \xc5\xbee v karantanski dobi povzpel nad svobodnjake._NEWLINE_Kosezi predstavljajo poseben, zelo ob\xc4\x8dutljiv in \xc5\xa1e ne razre\xc5\xa1en problem dru\xc5\xbebene zgodovine Slovencev So izrazita posebnost tega ozemlja, saj se kraji, kjer so \xc5\xbeiveli, ali naselbine, ki s svojim imenom spominjajo nanje, nahajajo med zgornjo Ani\xc5\xbeo na severu in Kolpo na jugu, torej na prostoru [ki \xc5\xbee od nekdaj nakazuje,izpri\xc4\x8duje na korenine slovenskega naroda\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nTeorije povezujejo izvor kosezov kot dru\xc5\xbebenega sloja z naselitvijo Obrov, z ostanki Gotov, z razvojem alpskih Slovanov, s priselitvijo "Hrvatov" (ne Hrvatov v sodobnem etni\xc4\x8dnem smislu) ter z vplivom Langobardov ali Frankov. V pisnih virih se pojavijo relativno pozno. Najstarej\xc5\xa1a navedba Kosentzes je iz srede 10. stoletja pri bizantinskem cesarju Konstantinu Porfirogenetu. Nemci so ta dru\xc5\xbebeni sloj poimenovali z Edlinger (plemeniti ljudje), omenjajo pa se tudi kot arimanni, libertini, nobiles, rustici, liberti. Vsa imena pri\xc4\x8dajo o tem, da je moralo iti za privilegirano staroslovansko dru\xc5\xbebeno skupino, pri \xc4\x8demer ni sporen samo njihov izvor, ampak tudi izvor in pomen njihovega imena._NEWLINE_Franki so ob uvedbi svojega reda sprejeli koseze v svojo ureditev kot izjemno skupino med fevdalci in navadnimi svobodnjaki. V prvem razdobju fevdalne dru\xc5\xbebe, so bili osebno svobodni, ter hkrati niso bili vklju\xc4\x8deni v fevdalna zemlji\xc5\xa1ka gospostva, imeli so pravico do oro\xc5\xbeja, dedovanja in prodaje svoje kme\xc4\x8dke posesti. Bivali so na lastnem posestvu, ki so ga svobodno darovali ali zamenjavali.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena vloga\n_START_PARAGRAPH_\nV gospodarskem pogledu so bili ve\xc4\x8dinoma kmetje. \xc5\xbdiveli so v skupinah, ki so jih povezovala posebna \xc2\xbbkose\xc5\xa1ka sodi\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab. Kmet, ki je v poznem srednjem veku ustoli\xc4\x8deval koro\xc5\xa1kega vojvodo, je bil kosez. Kosez je bil torej ustoli\xc4\x8devalec in \xc2\xbbobredni nosilec\xc2\xab, in sicer najstarej\xc5\xa1i mo\xc5\xa1ki \xc4\x8dlan iz kose\xc5\xa1ke rodbine vojvodskega kmeta iz Bla\xc5\xbenje vasi, ki je sede\xc4\x8d na kne\xc5\xbejem kamnu, dr\xc5\xbeal z eno roko marogastega bika in z drugo kobilo enake barve. Koseze lahko opredelimo kot nastajajo\xc4\x8de doma\xc4\x8de plemstvo, lahko pa jih ena\xc4\x8dimo z dru\xc5\xbeiniki, verjetno so bili to oboro\xc5\xbeeni knezovi spremljevalci, katerim je knez v zameno za voja\xc5\xa1ko spremstvo podelil zemlji\xc5\xa1ko posest.\n_START_SECTION_\nPolo\xc5\xbeaj skozi stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nKosezi so vse do 13. stoletja zavzemali posebno mesto sredi med fevdalci in podlo\xc5\xbeniki in bili v tem \xc4\x8dasu sloj povsem svojski za slovensko fevdalno dru\xc5\xbebo. Od fevdalcev jih je delilo to, da niso imeli zemlji\xc5\xa1kega gospostva, od podlo\xc5\xbenikov pa da v ta gospostva niso bili vklju\xc4\x8deni. Pa tudi navadni svobodnjaki niso bili, ker so imeli svojo posebno sodstvo, torej tudi pravo ter svoje posebne voja\xc5\xa1ke dol\xc5\xbenosti in bili izredno tesno povezani z vojvodo._NEWLINE_Toda odkar jim lahko od visokega srednjega veka dalje sledimo v virih, je to skupina, ki neprestano izgublja svoj star dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj. V listinah 12. stoletja, so kosezi enakovredni z vi\xc5\xa1jimi ministeriali, do srede 13. stoletja so se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dali in bili izena\xc4\x8deni z ministeriali in vitezi. V 14. stoletju pa je zaradi razkroja uradov del kosezov pre\xc5\xa1el med ni\xc5\xbeje plemstvo, del med me\xc5\xa1\xc4\x8dane, del pa med podlo\xc5\xbenike. Tako so bili v poznem srednjem veku preostali kosezi samo \xc5\xa1e kmetje z nekaterimi privilegiji._NEWLINE_Koseze poznamo na Slovenskem do srede 16. stoletja, v nekaterih osamljenih primerih tudi \xc5\xa1e nekaj dlje. Njihov obstoj dokazujejo  \xc5\xa1tevilni kraji z imenom Koseze ali Edling (ohranjenih 29) na Koro\xc5\xa1kem, \xc5\xa0tajerskem in deloma tudi na Kranjskem (na Gorenjskem in Dolenjskem).'