b'\n_START_ARTICLE_\nCh\xc3\xa2teau de Villandry\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa gradu se je 1189 Henrik II. Plantagenet s Filipom Avgustom pogajal za mir. V srednjem veku je pripadal dru\xc5\xbeini Colombiers, 1532 pa ga je kupil tajnik dr\xc5\xbeavne zakladnice, Jean Breton, ki je bil 1527 skupaj s Francem I. zajet pri Pavii. Breton je dal grad pove\xc4\x8dati in pregraditi po renesan\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih, a je pri tem z dveh strani ohranil jarek z vodo, tako da se na osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de dostopa po mostu z umetnega oglatega otoka, ki je z vseh strani obdan z vodo. Grad je ohranil tudi stari bivalno-obrambni grad (predelan v 14. stoletju), ki je v novi zasnovi postal vogalni stolp. Opazen je vpliv gradov Chambord in Blois, predvsem pa pala\xc4\x8de Fontainebleau in Ecouen. 1754 je grad kupil markiz Castellanski in ga na zunaj prenovil v klasicisti\xc4\x8dnem slogu. Na vrh bivalno-obrambnega gradu je postavil okrogli stolpi\xc4\x8d ter vrtove preuredil v predromanti\xc4\x8dnem rousseaujevskem duhu. Grad je leta 1906 brez ve\xc4\x8djih sprememb in v zelo slabem stanju kupil \xc5\xa1panski zdravnik Joachim Carvallo. Preuredil ga je skladno z na\xc4\x8drti iz 16. stoletja ter po predlogi kro\xc5\xbenikov Jacquesa Androueta du Cerceauja iz 1576 in 1579 znova vzpostavil renesan\xc4\x8dne vrtove. Okolica gradu z gospodarskimi poslopji je ostala v obliki, kakr\xc5\xa1no je zapustil markiz Castellanski. Dvorec je Ministrstvo za kulturo Francije leta 1934 razglasilo za "Zgodovinski spomenik" (Monument historique).\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec ima obliko \xc4\x8drke U, tako da se veliko tlakovano dvori\xc5\xa1\xc4\x8de odpira v dolino. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni videz je kljub opazni trodelnosti (razlike v okrasju oken stranskih in osrednjega krila, stranske arkade) razmeroma enoten. Na zunanji strani je starej\xc5\xa1e osrednje krilo preprostej\xc5\xa1e od stranskih, ki sta \xc4\x8dlenjeni z ven\xc4\x8dnimi zidci in pilastri - oboji poudarjajo umestitev oken v stavbni pla\xc5\xa1\xc4\x8d, prav tako ju podarjajo \xc5\xa1e velike izstopajo\xc4\x8de fr\xc4\x8dade z enako velikim oknom kot v ni\xc5\xbejih nadstropjih in enakostranim trapeznim zaklju\xc4\x8dkom. Stranski krili sta bili na temelju prvotnega gradu pozidani z ostanki Colombiersa in se malce razlikujeta v izmeri, imata jasno oddeljen \xc4\x8detverokotni zaklju\xc4\x8dek s piramidasto streho istih razse\xc5\xbenosti kot vezni del. Vi\xc5\xa1ina slemena je enaka pri vseh krilih, naklon stre\xc5\xa1ine pa je pri stranskih krilih ve\xc4\x8dji kot pri osrednjem, zato je drugo nadstropje stranskih kril \xc5\xbee podstre\xc5\xa1no, pri osrednjem krilu pa ne in ima \xc5\xa1e dodatne male podstre\xc5\xa1ne fr\xc4\x8dade.\n_START_SECTION_\nFrancoski park\n_START_PARAGRAPH_\nVillandryjski park je vzor\xc4\x8den primer francoskih parkov: pretanjeno izdelan vrtni na\xc4\x8drt zdru\xc5\xbeuje tradicijo \xc2\xbbgotskih\xc2\xab\xc2\xa0zeli\xc5\xa1\xc4\x8dnih, zelenjadnih in cvetli\xc4\x8dnih samostanskih vrtov ter umetelno oblikovanih italijanskih vrtov, ki so jih Francozi spoznali med vojnami v Italiji. Tako presegajo potrebe grajske kuhinje in imajo skrbno zami\xc5\xa1ljen vrtni na\xc4\x8drt, pa tudi estetski, filozofski in simbolni namen in pomen; so prava likovna umetnina, delujejo kot zunanja preproga pred gradom. Prvi vrt je okrasni geometrijski vrt za osrednjim krilom z visoko stri\xc5\xbeenimi pu\xc5\xa1panovimi obrobami: v \xc5\xa1tirih kvadratih predstavlja tragi\xc4\x8dno ljubezen, nestanovitno ljubezen, rahlo\xc4\x8dutno ljubezen in ljubezensko blaznost. Drugi vrt je na oni strani obrambnega jarka, zelenjadni vrt v 9 kvadratih (3 x 3) z ni\xc5\xbejimi pu\xc5\xa1panovimi obrobami razli\xc4\x8dnih oblik, znotraj katerih v monokulturi raste okoli 20 rastlin (zlasti kri\xc5\xbenice), zna\xc4\x8dilnih za \xc4\x8das Jeana Bretona; te gredice lo\xc4\x8duje s peskom posuta pot z ob\xc4\x8dasnimi vazami, grmi, visokostebelnimi vrtnicami, ozelenjenimi sen\xc4\x8dnicami in kri\xc5\xbenimi plotovi. Od tod 4 stopni\xc5\xa1\xc4\x8da vodijo na dvignjeno raven s tremi velikimi kvadrati s po sredinskim \xc4\x8detverokotnim vodometom; tu rastejo aromati\xc4\x8dne in zdravilne zeli. Dolge stopnice z zeleno obrobo, postavljene pre\xc4\x8dno na os omenjenih 4 stopni\xc5\xa1\xc4\x8d, vodijo dalje na drevoredno pot z dostopom do vodnega vrta. Le-ta je zasnovan somerno okrog velikega osrednjega bazena s polkro\xc5\xbenim zaklju\xc4\x8dkom \xe2\x80\x93 levo in desno od njega je po osem zaplat trate s po sredinskima kro\xc5\xbenima vodozbiroma. Celoto obroblja oglato pristri\xc5\xbeeno drevje.'