b"\n_START_ARTICLE_\nJulien Offray de La Mettrie\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini me\xc5\xa1\xc4\x8danskih trgovcev s tekstilom. Najprej je \xc5\xbeelel \xc5\xa1tudirati teologijo, vendar se je njegov interes kmalu preusmeril v zanimanje za filozofijo in naravoslovne znanosti. Po kon\xc4\x8danju \xc5\xa1tudija na kolegiju d'Harcourt ga je dru\xc5\xbeinski prijatelj in kasnej\xc5\xa1i akademik Fran\xc3\xa7ois-Joseph Hunauld spodbudil v \xc5\xa1tudij medicine._NEWLINE_Po petih letih \xc5\xa1tudija se je odlo\xc4\x8dil za izpopolnjevanje medicinske prakse pri slovitem nizozemskem zdravniku Hermanu Boerhaaveju v mestu Leiden. Njegovo izpopolnjevnje je bilo kratko, toda za\xc4\x8dasen umik iz francoskih u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer je prevladoval vpliv kartezijanstva, na Nizozemsko, ga je odtrgal vplivu filozofske spekluacije na razumevanje anatomije \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa. Po vrnitvi v doma\xc4\x8di kraj je prevajal Boerhaavejeva medicinska dela, vmes se je leta 1739 poro\xc4\x8dil in tri leta kasneje z dru\xc5\xbeino odpotoval v Pariz, kjer je dobil slu\xc5\xbebo zdravnika v enem od regimentov Francoske Garde in se udele\xc5\xbeil nekaterih bitk v vojni za avstrijsko nasledstvo. Kadar ni bilo spopadov, je ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8dasa prebil v Parizu, kjer se je dru\xc5\xbeil z intelektualci med drugimi z matematikoma Maupertiusom in markizo du Ch\xc3\xa2telet. Izguba pokrovitelja in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika vojvode Garmontskega v eni od bitk ga je zelo pretresla._NEWLINE_V Parizu je leta 1745 objavil svoje prvo delo\xc2\xa0\xc2\xbbNaravna zgodovina du\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0(Histoire naturelle de l'\xc3\xa2me), v kateri je izhajal iz materializma delovanja telesnih stanj, ki pogojujejo \xc4\x8dlovekovo du\xc5\xa1evnost. Pri vro\xc4\x8dinski bolezni, ki jo je tisto leto prebolel, je postal pozoren na povezavo in pogojenost med telesnim in du\xc5\xa1evnim stanjem. Du\xc5\xa1evnost je za razliko od takrat prevladujo\xc4\x8dih kartezijancev, ki so zagovarjali samobitnost tako telesa kot du\xc5\xa1e, podrejal fiziologiji telesa. Zaradi objave tega dela je bil izlo\xc4\x8den iz pari\xc5\xa1ke znanstvene skupnosti, ki je njegovo delo interpretirala v teolo\xc5\xa1kem smislu in v njem odkrivala razne herezije avtorja. Vrhu tega je izgubil \xc5\xa1e slu\xc5\xbebo zdravnika in se bil zato primoran umakniti v izgnanstvo v Leiden na Nizozemsko. Zaradi nestalnega \xc5\xbeivljenja je trpelo tudi njegovo dru\xc5\xbeinsko \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbb\xc4\x8clovek-stroj\xc2\xab\xc2\xa0(L'homme machine)\n_START_PARAGRAPH_\nNa Nizozemskem je leta 1748 kon\xc4\x8dal svoje najpomembnej\xc5\xa1e delo\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8clovek-stroj\xc2\xab, v katerem je \xc4\x8dlovekovo fiziologijo vklju\xc4\x8dno z njegovo du\xc5\xa1evnostjo interpretiral v strogo materialisti\xc4\x8dnem smislu. Filozofsko je raz\xc5\xa1iril Descartesovo razumevanje telesa kot stroja s tem, da je v korist monizma telesne substance zanikal Descartesovo dimenzijo duhovne substance in s tem vzpostavil prvenstvo v prou\xc4\x8devanju \xc4\x8dlovekovega telesa kot anatomsko-fizikalnega dejstva pred du\xc5\xa1o, ki je pogojena s fiziolo\xc5\xa1kimi procesi. Du\xc5\xa1a je po La Mettrieju zgolj ob\xc4\x8dutljiv del mo\xc5\xbeganov, ne pa substancialna resni\xc4\x8dnost po sebi._NEWLINE_Objava dela \xc4\x8clovek-stroj je poleg objav \xc5\xa1e nekaterih polemi\xc4\x8dnih satir, v katerih je sme\xc5\xa1il zastarele zdravni\xc5\xa1ke prakse njegovih sodobnikov, je tudi v sicer tolerantni Nizozemski povzro\xc4\x8dila burne odzive in La Mettrie je moral \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d v izgnanstvo. Zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de mu je ponudil razsvetljeni absolutisti\xc4\x8dni pruski kralj Friderik II., ki je dajal zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de mnogim preganjanim mislecem \xc5\xa1irom Evrope. Odnos med njima je bil precej vzpodbuden in prijateljski. La Mettrie je bil sprejet v Prusko akademijo znanosti in s tem je prejel do\xc5\xbeivljenjsko rento. Ponovno je pozornost preusmeril od filozofije nazaj k raziskovanju bolezni v zdravni\xc5\xa1ki praksi in napisal razpravi o gri\xc5\xbei in o astmi. Leta 1751 se je po \xc5\xa1ele treh letih bivanja v Berlinu pri neki jedi zastrupil, hudo zbolel in umrl. Glavni vir za obnovo njegovega \xc5\xbeivljenja predstavlja nagrobni govor Friderika II..\n_START_SECTION_\nVplivi\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti je v okviru francoskega razsvetljenstva ve\xc4\x8dinoma ostajal pozabljen in potisnjen na obrobje zagovornika hedonizma, ki ga je zagovarjal v poznem delu\xc2\xa0\xc2\xbbRazprava o sre\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0(Discours sur le bonheur, 1748). Izjema je mogo\xc4\x8de francoski razsvetljenjski materialist Cabanis, ki z La Mettriejem ka\xc5\xbee mnoge vzoprednice v materialisti\xc4\x8dno filozofskih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Zanimanje zanj se je v okviru \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega zanimanja za zgodovino materializma ponovno prebudilo \xc5\xa1ele z izidom dela nem\xc5\xa1kega novokantovskega filozofa Friedricha Alberta Langeja\xc2\xa0\xc2\xbbZgodovina materializma\xc2\xab, ki je iz\xc5\xa1lo leta 1866. Kasneje je bil rehabilitiran \xc5\xa1e znotraj marksizma."