b'\n_START_ARTICLE_\nIgnac Kamenik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKamenik je za\xc4\x8del svoje \xc5\xa1olanje na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani, nato izgubil mo\xc5\xbenost nadaljnjega izobra\xc5\xbeevanja, bil vpoklican v nem\xc5\xa1ko vojsko, iz katere je pobegnil na Pohorje med partizane. Nato se je po koncu vojne predal tistemu, kar ga je prevzemalo od malega \xe2\x80\x93 slovenski umetni\xc5\xa1ki besedi. Po opravljeni maturi na mariborski klasi\xc4\x8dni gimnaziji je \xc5\xa1tudiral slovenistiko na Filozofski fakulteti v Ljubljani in leta 1954 tudi diplomiral. Od leta 1956 do leta 1962 je bil v doma\xc4\x8di Slovenski Bistrici profesor in tudi ravnatelj osemletke, ki so jo takrat teoreti\xc4\x8dno utemeljili. Leta 1962 je eno leto pou\xc4\x8deval na mariborski Prvi gimnaziji, nato pa se je preusmeril v knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo. Postal je katalogizator in klasifikator v Mariborski \xc5\xa0tudijski knji\xc5\xbenici (1963 \xe2\x80\x93 19567), ki se je takrat oblikovala v osrednjo knji\xc5\xbenico porajajo\xc4\x8dega se mariborskega visokega \xc5\xa1olstva. Leta 1967 ga je zvabilo poklicno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de: Drama SNG Maribor. Toda mehanizem poklicnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da ga ni zadovoljil, zato je leta 1969sprejel vznemirljivo nalogo \xe2\x80\x93 kot ravnatelj Mariborske mestne knji\xc5\xbenice izvesti njeno zdru\xc5\xbeitev z Delavsko knji\xc5\xbenico, v novi, Mariborski knji\xc5\xbenici pa osredi\xc5\xa1\xc4\x8diti knji\xc5\xbeni\xc4\x8darske dejavnosti ter z mati\xc4\x8dno slu\xc5\xbebo povezati v enovit knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni sistem krajevne in dru\xc5\xa1tvene knji\xc5\xbenice. Z njegovo pomo\xc4\x8djo je leta 1974 potujo\xc4\x8da knji\xc5\xbenica dobila nov bibliobus, ki so ga izdelala doma\xc4\x8da podjetja. Ta je svoja izposojevali\xc5\xa1\xc4\x8da raztresel ne samo po krajih mariborske ob\xc4\x8dine, pa\xc4\x8d pa tudi po \xc5\xa1tevilnih drugih. Kamenik je sodeloval pri trojici, ki je v letih 1974 -1979 urejala osrednjo slovensko strokovno revijo Knji\xc5\xbenica. Kot \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva slovenskih knji\xc5\xbeevnikov je sodeloval v njegovih akcijah in bil v uredni\xc5\xa1kem odboru revije Dialogi. Od leta 1977do 1981 je bil vodja bibliotekarskega strokovnega in znanstvenoraziskovalnega centra NUK, 1981 do 1984 vodja kulturnovzgojnega programa Cankarjevega doma ter od 1984 do 1085 svetovalec Zavoda SR Slovenije za \xc5\xa1olstvo. Za delo na podro\xc4\x8dju knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva je prejel \xc4\x8copovo diplomo.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevno delo\n_START_PARAGRAPH_\nV dramskem delu si je prizadeval oblikovati soo\xc4\x8denja svojih junakov z dru\xc5\xbebenim dogajanjem. Like obravnava zve\xc4\x8dine sociolo\xc5\xa1ko in filozofsko, zelo blizu je literarni smeri eksistencializma. Napisal je:\xc2\xa0\xc2\xbbtrpko komedijo\xc2\xab\xc2\xa0Postaja ob veliki cesti (1959) in drame Dvajset let kasneje (1965), Marionete (1968) in Galebi (1971).\n_START_SECTION_\nStrokovno delo\n_START_PARAGRAPH_\nKamenik je objavljal strokovne \xc4\x8dlanke in razprave o organiziranosti knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstva, zlasti splo\xc5\xa1nih javnih in \xc5\xa1olskih knji\xc5\xbenic, o liku knji\xc5\xbeni\xc4\x8darja, o zaslu\xc5\xbenih knji\xc5\xbeni\xc4\x8darjih ter o izobra\xc5\xbeevanju in raziskovalnem delu v knji\xc5\xbeni\xc4\x8darski stroki.'