b"\n_START_ARTICLE_\nRoman v snopi\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nRoman v snopi\xc4\x8du (tudi trafikarski roman, nem\xc5\xa1ko 'Heftroman', angle\xc5\xa1ko 'dime novel', rus. \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xb2\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd) je oblika popularne literature, ki je izhajala v serijah v zvezkovnem formatu in bila na prodaj tudi zunaj knjigarn (v trafikah, trgovinah, pri kolporterjih).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnik romana v snopi\xc4\x8dih je feljtonski roman, ki se je v 30. letih 19. stoletja razvil v Franciji (Sue, Hugo, Dumas, Balzac, Nodier). Trafikarski roman se je izoblikoval po letu 1945 in v njem so bili zdru\xc5\xbeeni \xc5\xa1tevilni \xc5\xbeanri. Na ta na\xc4\x8din je dosegel veliko popularnost, saj so se bralci na\xc5\xa1li v zgodbah o pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dinah, kriminalu, grozljivih dogodkih (ugrabitev, smrt, umor otroka, posilstvo, pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tvovanje, skrivne dru\xc5\xa1\xc4\x8dine ipd.), ki jih je ponavadi do\xc5\xbeivel socialno \xc5\xa1ibek junak. Hkrati s popularnostjo romana v snopi\xc4\x8dih se je krepil tudi vpliv televizije, stripov, radia in revij, je tematika v vseh medijih podobna. Prav s trafikarskim romanom nekateri literarni zgodovinarji datirajo za\xc4\x8detek trivialne literature, saj poanta literature ni ve\xc4\x8d upor proti dru\xc5\xbebi, ampak harmonizacija z njo. Posameznik se ni ve\xc4\x8d upiral tehnologiji, ampak je bil nad njo navdu\xc5\xa1en in je podpiral njen razvoj. \xc5\xbdanri, ki so se osredoto\xc4\x8dali predvsem na potrebe \xc4\x8dloveka po razmerjih (ljubezen, u\xc5\xbeitki, stik s so\xc4\x8dlovekom), pa so \xc5\xa1e vedno navidez zadovoljevali njegove \xc5\xbeelje (npr. ljubezenski roman). _NEWLINE_V Nem\xc4\x8diji je iz\xc5\xa1lo tudi 370 milijonov izvodov letno. Avtorji so bili pripadniki srednjega sloja in so z zalo\xc5\xbebami imeli sklenjene pogodbe, ki so dolo\xc4\x8devale stil pisanja. V tega je zalo\xc5\xbenik lahko tudi posegel in ga objavil pod drugim naslovom. Pogodba je dolo\xc4\x8devala tudi znesek pla\xc4\x8dila, ki pa avtorjem ni omogo\xc4\x8dal bogastva. Med bralci so se izvajale tudi ankete o uspe\xc5\xa1nosti zgodb in odgovorom ustrezno so zalo\xc5\xbeniki pripravljali serije._NEWLINE_Zaradi vpliva drugih medijev se je porast trafikarskega romana v 60. letih zmanj\xc5\xa1ala, zadnjih 20 let pa se jih skorajda ne proizvaja ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOblika\n_START_PARAGRAPH_\nZunanja oblika zvezkov je skrbela za bralsko prepoznavnost, kar se je doseglo z barvno opremo, fontom naslova, avtorjevim psevdonimom, naslovno sliko in napisom pod njo, slabim papirjem. \xc5\xa0tevilo strani v zvezku je bilo zaradi najcenej\xc5\xa1e metode tiskanja ve\xc4\x8dkratnik \xc5\xa1tevila 16 (najpogosteje gre za 64 ali 96 strani), prodajal pa se je po tretjini cene najcenej\xc5\xa1e knjige. Na nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem podro\xc4\x8dju je zato poimenovan tudi Groschenroman,  pri nas pogro\xc5\xa1na literatura 'literatura za en gro\xc5\xa1'. Jezik je nezahteven: jedrnat, ne vsebuje zlo\xc5\xbeenih povedi, dolo\xc4\x8dene besede pa se ves \xc4\x8das ponavljajo._NEWLINE_Sheme se dr\xc5\xbeijo tudi literarne osebe in dogajanje samo. Stalne osebe so dober junak, hudoben nasprotnik, dobra, mila \xc5\xbeenska in njena zlobna, seksualna nasprotnica. V zgodbi sledimo boju med zlim in dobrim, slednje vedno zmaga in v svetu zavlada harmonija._NEWLINE_Romani v snopi\xc4\x8du so privla\xc4\x8dili predvsem bralce med 16. in 29. letom, mo\xc5\xa1ki berejo predvsem pustolovske \xc5\xbeanre, \xc5\xbeenske pa ljubezenske in kriminalne romane.\n_START_SECTION_\nSlovenci in roman v snopi\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nNa Slovenskem so predhodniki romana v snopi\xc4\x8du podlistki takratnih \xc4\x8dasopisov, kot so Slovenski narod, Slovenec, Jutro in Ljubljanski list, v katerem je leta 1885 izhajal roman Prokleta avtorja \xc3\x89mila Richebourga. Ta je dosegel tako veliko popularnost, da ga je nekaj let kasneje ponatisnil Viljem Po\xc5\xbegaj v 8 snopi\xc4\x8dih. Povesti o Usnjeni nogavici (angle\xc5\xa1ko Leatherstocking Tales) avtorja Jamesa Cooperja je leta 1900 v \xc5\xa1estih zvezkih izdal Janez Giontini. _NEWLINE_Leta 1956 se je pojavila zbirka Belo-\xc4\x8drni zvezki, v kateri so izhajala dela Michela Z\xc3\xa9vaca, Alexandra Dumasa in Pierra Souvestra. Zvezki so bili natisnjeni v Mariboru. V 70. letih so tedensko izhajali doktor romani v 35.000 izvodih. Ljubezenski romani so izhajali v zbirki Ljubezenske zgodbe, za obstoj romana v 80. letih pa je skrbela Cankarjeva zalo\xc5\xbeba. Samostojnih divjezahodnih, znanstvenofantasti\xc4\x8dnih in stripovskih serij Slovenci zaradi malo\xc5\xa1tevilnosti nismo imeli, bili pa so dostopni v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prodajali so se po trafikah, od tod oznaka trafikarski roman. Danes trafikarskih romanov skoraj ni ve\xc4\x8d."