b'\n_START_ARTICLE_\nOpra\xc5\xa1evanje\n_START_PARAGRAPH_\nOpra\xc5\xa1evanje ali polinacija je prenos pelodnih zrn iz pra\xc5\xa1nikov, kjer nastane, na brazdo pesti\xc4\x8da kritosemenk ali na semenske zasnove golosemenk. Ta prenos je klju\xc4\x8den za spolno razmno\xc5\xbeevanje rastlin, saj s tem pridejo mo\xc5\xa1ke spolne celice v bli\xc5\xbeino \xc5\xbeenskih, \xc4\x8demur sledi oploditev. Poznamo tri glavne na\xc4\x8dine opra\xc5\xa1evanja, in sicer opra\xc5\xa1evanje s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeivali (zoogamija), opra\xc5\xa1evanje z vetrom (anemogamija) in opra\xc5\xa1evanje z vodo (hidrogamija ali hidrofilija).\n_START_SECTION_\nOpra\xc5\xa1evanje s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nOpra\xc5\xa1evanje s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeivali je poseben primer so\xc5\xbeitja (simbioze), kjer rastlina vzpodbudi \xc5\xbeival da pride v bli\xc5\xbeino njenih spolnih organov z\xc2\xa0\xc2\xbbnagrado\xc2\xab\xc2\xa0- nektarjem. Rastline so se tekom razvoja prilagodile na dolo\xc4\x8deno vrsto opra\xc5\xa1evalcev in obratno - pogosto obiskujejo opra\xc5\xa1evalci zelo ozek nabor rastlin (lahko tudi samo eno vrsto), na katere so se prilagodili. Pri opra\xc5\xa1evanju je zelo pomembna oblika cveta saj prihaja med opra\xc5\xa1evalcem in cvetom do neposrednega stika.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdu\xc5\xbeelke\n_START_PARAGRAPH_\nVsak cvet, ki ga opra\xc5\xa1uje \xc5\xbeu\xc5\xbeelka, ima \xc5\xbeleze, ki proizvajajo nektar, in di\xc5\xa1e\xc4\x8de snovi, ki privabljajo \xc5\xbeu\xc5\xbeelko. V risbi ven\xc4\x8dnih listov pri ve\xc4\x8dini cvetov je vzorec, ki nakazuje pot do medi\xc4\x8dine, v\xc4\x8dasih je \xc4\x8drn in usmerja \xc5\xbeu\xc5\xbeelko, ki nabira nektar, v tiste dele cveta, ki jih je treba oploditi. Enostavni cvetovi, ki so odprti in oblikovani kot kro\xc5\xbenik, imajo medi\xc4\x8dino ali nektar v sredini cveta na bazi ven\xc4\x8dnih listov, tako da jih lahko opra\xc5\xa1i vsaka \xc5\xbeu\xc5\xbeelka. Bolj zamotano zgrajeni cvetovi imajo obliko cevi, ki je najpogosteje primerna le za to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den tip ali vrsto \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, tako da \xc5\xbeu\xc5\xbeelka obri\xc5\xa1e cvetni prah s telesom._NEWLINE_Med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, ki opra\xc5\xa1ujejo rastline, so na prvem mestu prav \xc4\x8debele. Najpomembnej\xc5\xa1e so za opra\xc5\xa1evanje sadnega drevja, saj opra\xc5\xa1ijo kar 70\xe2\x80\x9380\xc2\xa0% cvetov, ta odstotek pa se zaradi vse intenzivnej\xc5\xa1e kmetijske proizvodnje \xc5\xa1e pove\xc4\x8duje. \xc4\x8cebele se usmerijo na tisti vir, cvetni prah ali nektar, ki ga v dolo\xc4\x8denem trenutku najbolj potrebujejo._NEWLINE_Rod ma\xc4\x8dje uho (Ophrys) ima poseben sistem opra\xc5\xa1evanja. Opra\xc5\xa1evalce privla\xc4\x8dijo kemikalije v vonju cveta, ki so podobne tistim, ki jih izlo\xc4\x8dajo spolno zrele samice nekaterih vrst \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Ma\xc4\x8dje uho cveti spomladi preden so samice os ali divjih \xc4\x8debel spolno zrele. Samci priletijo na cvet zaradi oblike in predvsem zaradi vonja in se posku\xc5\xa1a potem s cvetom pariti. Med premikanjem se nanj nalo\xc5\xbei veliko peloda, ki ga prenese na drug cvet, kjer se pritrdi na brazdo. Ker je brazda lepljiva, pelod ostane na njej, ko samec odleti. Da je prevara popolnej\xc5\xa1a, vsak cvet\xc2\xa0\xc2\xbbdi\xc5\xa1i\xc2\xab\xc2\xa0malo druga\xc4\x8de od prej\xc5\xa1njega, sicer bi si samec prevaro trajno zapomnil in opra\xc5\xa1itve ne bi bilo ve\xc4\x8d._NEWLINE_Nekateri dolgocevni cvetovi so specializirani tako, da do njih lahko pridejo le dnevni in no\xc4\x8dni metulji z dolgim sesalom, pti\xc4\x8di z dolgim zakrivljenim kljunom in celo netopirji.\n_START_SECTION_\nPti\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPti\xc4\x8di so pomembni opra\xc5\xa1evalci rastlin. Ptice opra\xc5\xa1evalke imajo dolg kljun, s katerim dose\xc5\xbeejo dno dolgega cevastega venca, kjer je nektar. Pri tem opravilu niso tekmeci \xc5\xbeu\xc5\xbeelkam, ker imajo slabo razvit vonj, zato pa od njih mnogo bolje vidijo. Taki cvetovi so brez vonja. Rastline, ki so prilagojene na pti\xc4\x8dje opra\xc5\xa1evanje, imajo cvetove obarvane rde\xc4\x8de ali rumeno, saj te barve pti\xc4\x8di najbolje vidijo. Cvetovi morajo biti tudi ve\xc4\x8dji in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, saj je pti\xc4\x8d mnogo te\xc5\xbeji od \xc5\xbeu\xc5\xbeelke._NEWLINE_Medarji (Meliphagidae) so dru\xc5\xbeina 10 \xe2\x80\x93 45\xc2\xa0cm velikih ptic pevk iz Avstralije, Polinezije, ju\xc5\xbene Afrike, zahodne Nove Gvineje in Nove Zelandije. Imajo dolg in tanek, v\xc4\x8dasih ukrivljen kljun, jezik je dolg in na koncu \xc5\xa1\xc4\x8detinast. Hranijo se z medi\xc4\x8dino in cvetnim prahom. So opra\xc5\xa1evalci npr. evkaliptovih dreves.\n_START_SECTION_\nSesalci\n_START_PARAGRAPH_\nCvetovi, ki jih opra\xc5\xa1ujejo netopirji, se odpirajo pono\xc4\x8di, saj so netopirji no\xc4\x8dne \xc5\xbeivali. Obi\xc4\x8dajno imajo izjemno ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de cvetove, vidne pono\xc4\x8di, ki se tudi odprejo pono\xc4\x8di, ter oddajajo mo\xc4\x8dan neprijeten vonj, ki privla\xc4\x8di netopirje. Cvetovi so veliki in dovolj mo\xc4\x8dni, da prenesejo obiske teh lete\xc4\x8dih sesalcev. Vrsta netopirjev, lete\xc4\x8di psi, so neprecenljivi opra\xc5\xa1evalci kaktusov v pu\xc5\xa1\xc4\x8davah. Tudi vse vrste banan v naravi opra\xc5\xa1ijo netopirji.\n_START_SECTION_\nOpra\xc5\xa1evanje z vetrom\n_START_PARAGRAPH_\nVetrocvetke, ki jih opra\xc5\xa1uje veter, imajo sorazmerno majhne cvetove. Pra\xc5\xa1niki so dolgi in imajo ne\xc5\xbene pra\xc5\xa1ne niti, ki jih strese \xc5\xbee rahel veter in otrese cvetni prah (npr. trave). Brazde pesti\xc4\x8dev so ve\xc4\x8dinom zunaj cveta, mo\xc4\x8dno podalj\xc5\xa1ane, tako da lahko ulovijo pelodna zrna. ko se pelod enkrat sprosti, je verjetnost pristanka posameznega pelodnega zrna na ustrezni brazdi majhna. zato morajo vetrocvetke izdelati veliko peloda. Na splo\xc5\xa1no imajo vetrocvetke ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d posameznih drobnih cvetov. Cvetovi so obi\xc4\x8dajno zdru\xc5\xbeeni v socvetja._NEWLINE_Vetrocvetke so skoraj vse trave, \xc5\xbeita, ostri\xc4\x8devke, iglavci, ve\xc4\x8dina slovenskih listavcev, od zeli\xc5\xa1\xc4\x8d pa hmelj, koprive, konopnice, ...\n_START_SECTION_\nOpra\xc5\xa1evanje z vodo\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere kritosemenke imajo potopljene cvetove, ki pelod spustijo v vodo. Opra\xc5\xa1evanje z vodnim tokom (hidrogamija, hifrofilija) se pojavlja pri podvodnih rastlinah (npr. pri rogolistu Ceratophyllum, podvodnici Najas, morski travi Zostera, ...)._NEWLINE_Prava morska trava ima zelo dolga in tanka pelodna zrna, ki jih vodni tok nosi po gladini dokler jih ne ujamejo podalj\xc5\xa1ane brazde.\n_START_SECTION_\nSamoopra\xc5\xa1evanje\n_START_PARAGRAPH_\nSamoopra\xc5\xa1evanje (avtogamija: iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine autos = sam in gameo = \xc5\xbeenim se, samooploditev) je opra\xc5\xa1itev pesti\xc4\x8da s pelodom istega cveta iste rastline. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa pri\xc5\xa1tevajo k samoopra\xc5\xa1evanju tudi sosedno opra\xc5\xa1evanje ali geitonomijo (iz gr. geiton = sosed) - to je opra\xc5\xa1evanje s pelodnimi zrni drugih cvetov iste rastline. Rezultat samoopra\xc5\xa1evanja so potomci z manj genotipi, kot jih nastane pri navzkri\xc5\xbenem opra\xc5\xa1evanju. To zmanj\xc5\xa1uje njihovo sposobnost prilagajanja spremenjenim razmeram v okolju._NEWLINE_V sadjarstvu se semoopra\xc5\xa1evanje imenuje tudi opra\xc5\xa1evanje s pelodnimi zrni drugih dreves iste sorte, ker se sadne sorte ve\xc4\x8dinoma razmno\xc5\xbeujejo vegetativno s cepljenjem in je zaradi tega ena sorta kot en osebek z enakimi dednimi lastnostmi._NEWLINE_Samoopra\xc5\xa1evanje se pojavlja pri paradi\xc5\xbeniku, p\xc5\xa1enici, je\xc4\x8dmenu, grahu, lanu, vijolicah, arniki, pri mnogih sortah breskev, .... Samoplodne so tudi nekatere sorte jablan in hru\xc5\xa1k. Pri nekaterih rastlinah (npr. pri son\xc4\x8dnicah lahko nastopi samoopra\xc5\xa1evanje zaradi mraza in pomanjkanja \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Pri arniki se brazde pesti\xc4\x8da zavihajo navzdol in tako zajamejo pelodna zrna lastnega cveta._NEWLINE_Nekatere vrste (vijolica, mrtva kopriva, nedotika, ..) so razvile ekstremno avtogamijo saj se opra\xc5\xa1evanje opravi \xc5\xbee v popku in se zaradi tega cvetovi sploh ne odpirajo._NEWLINE_Biolo\xc5\xa1ko samoopra\xc5\xa1evanje v ve\xc4\x8dini primerov ni ugodno, saj zmanj\xc5\xa1uje biolo\xc5\xa1ko variabilnost in semenke so razvile mnogo mehanizmov za njeno prepre\xc4\x8devanje. Kljub temu pa predstavlja mo\xc5\xbenost samoopra\xc5\xa1itve prednost v primeru, ko je gostota osebkov na nekem obmo\xc4\x8dju majhna in s tem tudi verjetnost za navzkri\xc5\xbeno opra\xc5\xa1itev.'