b'\n_START_ARTICLE_\nKlimatologija\n_START_PARAGRAPH_\nKlimatologija (iz stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xce\xba\xce\xbb\xce\xaf\xce\xbc\xce\xb1, klima:\xc2\xa0\xc2\xbbkraj, cona\xc2\xab\xc2\xa0in -\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1, -logia:\xc2\xa0\xc2\xbbveda, znanost\xc2\xab) je znanstvena veda, ki se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem podnebja. To pomeni, da se ukvarja s preu\xc4\x8devanjem dolgoro\xc4\x8dnih vzorcev v ozra\xc4\x8dju v \xc4\x8dasovnem merilu nekaj desetletij in ve\xc4\x8d na regionalni ali globalni ravni, po \xc4\x8demer se razlikuje od meteorologije, ki se ukvarja z napovedovanjem kratkoro\xc4\x8dnega dogajanja v ozra\xc4\x8dju. Je ena od ved o Zemlji._NEWLINE_Znanstvenik, ki deluje na podro\xc4\x8dju klimatologije, je klimatolog. Zaradi narave dela zahteva izrazito interdisciplinarno izobrazbo in znanje s podro\xc4\x8dij fizike, matematike, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva ter sorodnih ved o Zemlji. V Sloveniji je predmet Klimatologija del univerzitetnega \xc5\xa1tudija krajinske arhitekture na Biotehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani in fizike na Fakulteti za matematiko in fiziko v Ljubljani. V tujini, predvsem ZDA, ponujajo univerze tudi samostojne \xc5\xa1tudijske programe klimatologije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nJe razmeroma mlada veda; sistemati\xc4\x8dno so se z vzroki za podnebne vzorce pri\xc4\x8deli ukvarjati posamezniki sredi 19. stoletja, ko so geologi odkrili dokaze o ledenih dobah in podobnih velikih motnjah v geolo\xc5\xa1kem zapisu. Za pionirje veljajo kemik Svante Arrhenius, geolog Thomas Chamberlin, in\xc5\xbeenir Guy Callendar in drugi, ki so objavili prva dela, ki so posegala na to podro\xc4\x8dje. Do konca prve polovice 20. stoletja so se redki znanstveniki, ki so se specializirali za to podro\xc4\x8dje, ukvarjali predvsem z urejanjem podatkov in opisovanjem\xc2\xa0\xc2\xbbnormalnega\xc2\xab\xc2\xa0stanja podnebja ter grobim napovedovanjem vremenskih vzorcev s statisti\xc4\x8dno obdelavo preteklih. Klimatologija je v veliki meri stagnirala in niti ni imela ugleda prave znanstvene discipline._NEWLINE_\xc5\xa0ele raziskovalci, kot je Vilhelm Bjerknes, so razvili prve grobe fizikalne modele dogajanja v ozra\xc4\x8dju. Aktivnost na tem podro\xc4\x8dju se je skoncentrirala v ZDA takoj po drugi svetovni vojni, ko se je mnogo strokovnjakov iz\xc5\xa1olalo za napovedovanje vremena v voja\xc5\xa1ke namene, cilj, ki je ostal aktualen tudi kasneje med hladno vojno. Na \xc4\x8delu te renesanse je bila skupina na Univerzi v Chicagu pod vodstvom Carla-Gustava Rossbyja, ki je prva za\xc4\x8dela s sistemati\xc4\x8dnim razvojem modelov. Razvoj je pospe\xc5\xa1il tudi bliskovit napredek tehnike v tem obdobju (npr. razvoj vremenskih radarjev), ki je izjemno olaj\xc5\xa1ala zbiranje podatkov, in napredek sorodnih podro\xc4\x8dij, predvsem geofizike. Po drugi strani izvirajo iz obdobja hladne vojne tudi zamisli o na\xc4\x8drtnem spreminjanju podnebja._NEWLINE_Nov pretres je pri\xc5\xa1el v naslednjih desetletjih, ko je postalo jasno, da podnebje ni stati\xc4\x8den, temve\xc4\x8d spremenljiv sistem. Narava je enega za drugim razveljavila statisti\xc4\x8dne koncepte, kot so\xc2\xa0\xc2\xbbstoletne poplave\xc2\xab, okrog katerih je bilo skoncentrirano dotakratno delo. Razvoj vremenskih satelitov je takrat omogo\xc4\x8dil spremljanje pojavov na globalni, ne samo regionalni ravni, in v 1970. letih so, zahvaljujo\xc4\x8d napredku ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva, nastali prvi uporabni modeli celotnega ozra\xc4\x8dja. Po\xc4\x8dasi se je uveljavilo spoznanje, da je dogajanja na taki ravni mo\xc5\xbeno razlagati samo s kompleksnim spletom dejavnikov, in razkrilo nujnost interdisciplinarnega pristopa. Takrat so prvi\xc4\x8d za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o vplivu ekosistema in konkretno \xc4\x8dloveka na podnebje._NEWLINE_Zahvaljujo\xc4\x8d obilnemu financiranju vlad, ki so se zavedle pomembnosti podnebja za dobrobit prebivalstva, je bilo konec 20. stoletja zagnanih ve\xc4\x8d mednarodnih interdisciplinarnih projektov. Nastal je tudi Medvladni odbor za podnebne spremembe (IPCC), ki je postal osrednje svetovalno telo za koordinacijo. V za\xc4\x8detku 21. stoletja so raziskave privedle do zaklju\xc4\x8dka, da je za globalno segrevanje, kot ga opazujemo danes, v dolo\xc4\x8deni meri odgovorna tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka aktivnost. Ta zaklju\xc4\x8dek je zaradi implikacij za ekonomsko politiko in sam na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja sodobnega \xc4\x8dloveka pritegnil veliko pozornost naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e javnosti.'