b'\n_START_ARTICLE_\nBlejski vintgar\n_START_PARAGRAPH_\nBlejski vintgar, tudi samo Vintgar, je 1,6 km dolga soteska na Gorenjskem, skozi katero te\xc4\x8de reka Radovna. Stene korita so visoke od 50 do 100 m, vi\xc5\xa1ina pobo\xc4\x8dja pa je 250 m. V soteski so skoki, tolmuni, brzice, draslje in druge korozijske oblike delovanja vode. Na koncu Vintgarja pada preko praga 13-meterski slap Vintgarski \xc5\xa0um._NEWLINE_Soteska je bila za turisti\xc4\x8dni obisk opremljena z galerijami in mostovi \xc5\xbee leta 1893. Poti so nekajkrat propadle in bile spet obnovljene. Ob koncu soteske je zajezitev za hidroelekrarno Vintgar. Korita pre\xc4\x8dka \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Jesenice-Most na So\xc4\x8di. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki most v Blejskem vintgarju je najve\xc4\x8dji v celoti ohranjeni kamniti \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki lo\xc4\x8dni most v Sloveniji. Zgrajen je bil iz rezanega kamna v letih 1904 in 1905 po na\xc4\x8drtih arhitekta Roberta Schonhoferja._NEWLINE_To so na\xc5\xa1a prva turisti\xc4\x8dno urejena korita, ki so dala ime tudi drugim soteskam ("vintgar") in so za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot naravni spomenik.\n_START_SECTION_\nNastanek soteske\n_START_PARAGRAPH_\nReka Radovna je pred ledeno dobo tekla proti vzhodu. Bohinjski ledenik jo je nato zagradil z ledom in morenskim gradivom, tako, da je nastalo jezero, reka pa si je poiskala pot proti severovzhodu \xc4\x8dez pas srednje triasnega temnega apnenca z ro\xc5\xbeenci med Poljano (884 m) in Homom (844 m) proti dolini Save Dolinke. _NEWLINE_Razlikujemo ve\xc4\x8d vrezovalnih faz Radovne. Hkrati se je neotektonsko dvigal ves blok apnencev. Slap \xc5\xa0um je nastal in \xc5\xa1e nastaja z retrogardno erozijo ob stiku z glino zgornje oligocenske starosti.'