b'\n_START_ARTICLE_\nPumapunku\n_START_PARAGRAPH_\nPumapunku ali Puma Punku [p\xc3\xbamap\xc3\xbanku] (ajmarsko in ke\xc4\x8duansko puma - kuguar, puma + punku - vrata, po\xc5\xa1panjeno Puma Puncu) je del velikega tempeljskega kompleksa ali spomeni\xc5\xa1ke skupine ju\xc5\xbeno od arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Tivanaku na nadmorski vi\xc5\xa1ini 3850\xc2\xa0m v zahodni Boliviji._NEWLINE_Tivanaku je v inkovski tradiciji pomemben, ker naj bi tu bilo obmo\xc4\x8dje, kjer je bil ustvarjen svet. V ajmar\xc5\xa1\xc4\x8dini Puma Punku pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbPumina vrata\xc2\xab. Pumapunkujev kompleks sestavljajo: neobzidano zahodno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, osrednja neobzidana esplanada, terasasti platformski nasip oblo\xc5\xbeen z velikimi kamnitimi kladami in obzidano vzhodno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Pumapunku je terasasti prsteni nasip oblo\xc5\xbeen z megalitskimi kladami. Njegova \xc5\xa1irina vzdol\xc5\xbe severno-ju\xc5\xbene osi je 167,36\xc2\xa0m, dol\xc5\xbeina vzdol\xc5\xbe vzhodno-zahodne osi pa je 116,7\xc2\xa0m. Na severnem in ju\xc5\xbenem vogalu Pumapunkuja sta 20\xc2\xa0m \xc5\xa1iroki izbo\xc4\x8dini, ki se \xc5\xa1irita 27,6\xc2\xa0m severno in ju\xc5\xbeno od pravokotnega nasipa. Vzhodni rob Pumapunkuja zavzema\xc2\xa0\xc2\xbbPlataforma L\xc3\xadtica\xc2\xab, ki jo sestavlja kamnita terasa z izmerami 6,75 krat 38,72\xc2\xa0m. Terasa je tlakovana z ve\xc4\x8d ogromnimi kamnitimi kladami. Vsebuje najve\xc4\x8djo kamnito plo\xc5\xa1\xc4\x8do najdeno tako v Pumapunkuju kot v najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Tivanaku. Ta kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da je dolga 7,81\xc2\xa0m, \xc5\xa1iroka 5,17\xc2\xa0m, njena povpre\xc4\x8dna debelina pa je 1,07\xc2\xa0m. Glede na specifi\xc4\x8dno te\xc5\xbeo rde\xc4\x8dega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, iz katerega je ta kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8da izrezana, so njeno maso ocenili na 131 ton._NEWLINE_Drugi kamnose\xc5\xa1ki in oblagalni predmeti v Pumapunkuju vsebujejo me\xc5\xa1anico andezita in rde\xc4\x8dega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Jedro vsebuje glino. Plast pod nekaterimi deli na robu Pumapunkuja namesto gline vsebuje re\xc4\x8dni pesek in prodnik. Izkopavanja v Pumapunkuju so odkrila tri glavna gradbena obdobja z nekaterimi manj\xc5\xa1imi popravki in predelavami._NEWLINE_Na svojem vi\xc5\xa1ku naj bi bil Pumapunku\xc2\xa0\xc2\xbbnepredstavljivo osupljiv\xc2\xab. Okra\xc5\xa1en je bil z zglajenimi kovinskimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, svetloobarvanim kerami\xc4\x8dnim in tkaninskim okrasjem. Po njem so se sprehajali me\xc5\xa1\xc4\x8dani v lepih obla\xc4\x8dilih, dovr\xc5\xa1eno oble\xc4\x8deni duhovniki in izbranci okra\xc5\xa1eni z eksoti\xc4\x8dnim nakitom. Na\xc5\xa1e trenutno razumevanje tega kompleksa je omejeno zaradi njegove starosti, pomanjkanja pisnih virov, trenutnega slabega stanja struktur zaradi lova na zaklade, ropanja, izrabe kamna v gradbene namene in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega gramoza, ter naravnega preperevanja._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje znotraj enega kilometra, ki lo\xc4\x8duje kompleksa v Pumapunkuju in Kalasasaji, so pregledali z georadarjem, magnetometri\xc4\x8dno, inducirano elektri\xc4\x8dno prevodnostjo in magnetno susceptibilnostjo. Geofizikalni podatki zbrani iz teh pregledov in izkopavanj so razkrili prisotnost ve\xc4\x8d struktur, ki jih je izdelal \xc4\x8dlovek. Med njimi so: zidni temelji zgradb in poslopij, vodni kanali, oblike podobne bazenom, za\xc5\xa1\xc4\x8ditni zidovi, terase, stanovanjska poslopja in razprostrani prodni tlakovi, ki sedaj vsi le\xc5\xbeijo zakopani in skriti pod sedanjim talnim povr\xc5\xa1jem.\n_START_SECTION_\nStarost\n_START_PARAGRAPH_\nDolo\xc4\x8devanje starosti kompleksa Pumapunku je bila ena glavnih tem raziskovalcev od odkritja najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Tivanaku. Kot je poudaril Isbell, strokovnjak za Ande in profesor antropologije na Univerzi v Binghamtonu, je datiranje z radioaktivnim ogljikom izvedel Vranich iz organskega materiala iz najni\xc5\xbeje in najstarej\xc5\xa1e plasti nasipne oblike Pumapunkuja. Ta plast se je nalo\xc5\xbeila med prvim gradbenim obdobjem, tako da za\xc4\x8detna gradnja Pumapunkuja se\xc5\xbee v \xc4\x8das med letoma 536 in 600 (1510 \xc2\xb1 25 BP C14, kalibrirani datum). Ker datum dolo\xc4\x8den na ta na\xc4\x8din izhaja iz te plasti, ki le\xc5\xbei pod andezitnimi in pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi strukturami, so te strukture nastale po tem \xc4\x8dasu. Vranichevi izkopni jarki ka\xc5\xbeejo, da glinasta, pe\xc5\xa1\xc4\x8dena in prodna plast le\xc5\xbei neposredno na neplodnih srednje pleistocenskih usedlinah. Ti izkopni jarki so tudi pokazali odsotnost kak\xc5\xa1nih zgodnje predandovskih kulturnih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d znotraj obmo\xc4\x8dja najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Tivanaku v bli\xc5\xbeini kompleksa Pumapunku.\n_START_SECTION_\nTehnika\n_START_PARAGRAPH_\nMasa najve\xc4\x8dje od teh kamnitih klad je pribli\xc5\xbeno 131 ton. Dol\xc5\xbeina druge najve\xc4\x8dje kamnite klade v Pumapunkuju je 7,90\xc2\xa0m, \xc5\xa1irina 2,50\xc2\xa0m in povpre\xc4\x8dna debelina 1,86\xc2\xa0m. Njena masa je ocenjena na 85,12 ton. Obe kladi sta del Plataforme L\xc3\xadtice in ju sestavlja rde\xc4\x8di pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak. Iz podrobnih petrografskih in kemijskih analiz vzorcev iz obeh posameznih klad in znanih kamnolomskih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d so arheologi sklepali, da sta ti dve kladi in druge klade iz rde\xc4\x8dega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka prenesli po strmem vzponu iz kamnoloma blizu jezera Titikaka pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0km stran. Manj\xc5\xa1e andezitne klade, ki so slu\xc5\xbeile za kamnite obloge in rezbarjenje, izhajajo iz kamnolomov s polotoka Copacabana pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0km stran in \xc4\x8dez jezero Titikaka iz Pumapunkuja in drugod iz najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Tivanaku._NEWLINE_Arheologi si niso enotni ali so te klade prena\xc5\xa1ali ljudje iz starodavnega Tivanakuja. Predlagali so ve\xc4\x8d teorij o prena\xc5\xa1anju teh klad z delovno silo, vendar ostajajo nepotrjene. Med predlogi so raba vrvi iz ko\xc5\xbe lam ali raba klan\xc4\x8din in nagnjenih povr\xc5\xa1in._NEWLINE_Pri sestavljanju zidov v Pumapunkuju so vsako klado lepo odrezali, da se je trdno spela s sosednjimi kladami. Klade so se skupaj prilegale kot sestavljanka. Spajale so jih samonosilne vezi brez uporabe malte. Ve\xc4\x8d klad so odrezali na vrhu pod dolo\xc4\x8denim kotom, na njih pa so polagali klade odrezane spodaj pod enakim kotom. To\xc4\x8dnost s katero so uporabili kote za spojne vezi ka\xc5\xbee na visoko razvito znanje rezanja kamna in temeljito znanje opisne geometrije. Mnogo vezi je tako to\xc4\x8dnih, da med njimi ni prostora niti za rezilo britve. Za te zidane strukture so zna\xc4\x8dilne to\xc4\x8dno rezane ravne klade. Te so tako enoli\xc4\x8dne, da so med seboj izmenljive - pri tem se ohranjajo vi\xc5\xa1ine ploskev in celo vezi. Klade so odrezane tako to\xc4\x8dno, da so jih verjetno izdelovali vnaprej in mno\xc5\xbei\xc4\x8dno, kar je zna\xc4\x8dilno le za veliko bolj razvite tehnologije inkovskih potomcev v Tivanakuju stoletja kasneje. Tivana\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirji so bili izku\xc5\xa1eni tudi pri razvoju mestne infrastrukture v tem kompleksu, kjer so gradili funkcionalne namakalne sisteme, hidravli\xc4\x8dne mehanizme in vodoodporne kanalizacijske sisteme.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPumapunku je bila velika prstena nasipna plo\xc5\xa1\xc4\x8dad s tremi nivoji kamnitih podpornih zidov. Njegov tloris je imel verjetno obliko kvadrata. Da so vzdr\xc5\xbeevali maso teh masivnih struktur, so bili tivana\xc5\xa1ki arhitekti pri gradnji temeljev zelo pikolovski. Ve\xc4\x8dkrat so prilegali kamne neposredno v \xc5\xbeivo skalo ali pa so izkopali to\xc4\x8dne jarke in jih pazljivo napolnjevali s plastenimi usedlinskimi kamni kot podporo velikim kamnitim kladam. Sodobni in\xc5\xbeenirji dvomijo, da je bila osnova templja v Pumapunkuju zgrajena s pomo\xc4\x8djo tehnike plastenja in odlaganja. Z izmenjevanjem plasti peska iz notranjosti in plasti sestavin iz zunanjosti bi se polnitve pri vezeh prekrivale, kar bi dejansko izravnavalo sti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke, osnova pa bi postala mo\xc4\x8dna._NEWLINE_Znane oblike v Pumapunkuju so arhitektonske spone v obliki \xc4\x8drke I. Sestavlja jih edinstvena baker-arzen-nikljeva bronasta zlitina. Te spone so uporabljali tudi v delu kanala, najdenega pri osnovi piramide Akapana v Tivanakuju. Spone so dr\xc5\xbeale klade, ki so sestavljale zidove in dno s kamnom oblo\xc5\xbeenih kanalov, ki so namakali potopljena dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Spone neznane sestave so uporabljali za spajanje masivnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so tvorile pumapunkujeve \xc5\xa1tiri velike plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi. V ju\xc5\xbenem kanalu v Pumapunkuju so bile spone odlite na mestu. V akapanskem kanalu pa so jih oblikovali s hladnim kovanjem ingotov iz baker-arzen-nikljeve bronaste zlitine. Tak\xc5\xa1no zlitino so na\xc5\xa1li tudi v kovinskih artefaktih v obmo\xc4\x8dju med Tivanakujem in San Pedrom de Atacama v poznem srednjem horizontu med letoma 600\xe2\x80\x93900.\n_START_SECTION_\nKulturni in duhovni pomen\n_START_PARAGRAPH_\nKompleks Pumapunku in okoli\xc5\xa1ki templji, piramida Akapana, Kalasasaja, Putuni in Kerikala so verjetno slu\xc5\xbeili kot duhovna in obredna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da za Tivanaku. Morda je predstavljal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de andskega sveta, kamor so se od dale\xc4\x8d zgrinjali romarji in ob\xc4\x8dudovali njegovo lepoto. Te strukture so preoblikovale tukaj\xc5\xa1njo pokrajino. Pumapunku je bil namenoma strnjen z goro Illimani, svetim vrhom, za katerega so v Tivanakuju verjeli, da predstavlja domovanje duhov njihovih umrlih. Za to obmo\xc4\x8dje so verjeli, da je obstajalo med nebesi in Zemljo. Duhovni pomen in smisel \xc4\x8duda sta se oja\xc4\x8devala\xc2\xa0\xc2\xbbz izkustvom, ki je izbolj\xc5\xa1evalo razum in spreminjalo \xc5\xbeivljenje\xc2\xab\xc2\xa0s pomo\xc4\x8djo rabe halucinogenih rastlin. Pregledi vzorcev las ka\xc5\xbeejo ostanke psihoaktivnih snovi v mnogih mumijah najdenih v tivana\xc5\xa1ki kulturi iz severnega \xc4\x8cila, celo otrok do 1 leta starosti, kar ka\xc5\xbee na pomembnost teh snovi za Tivanaku._NEWLINE_Kot je bilo zna\xc4\x8dilno za tedanje civilizacije so v tivana\xc5\xa1ko kulturo dejavno vklju\xc4\x8devali \xc5\xbertvovanje ljudi. Po celotnem obmo\xc4\x8dju so na\xc5\xa1li razkosana telesa. Na kerami\xc4\x8dnih artefaktih so prikazani voj\xc5\xa1\xc4\x8daki zamaskirani z lobanjami pum, ki obglavljajo svoje sovra\xc5\xbenike in dr\xc5\xbeijo trofejne lobanje, ter okra\xc5\xa1eni s pasovi iz \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih glav z iztrganimi jeziki. Son\xc4\x8deva vrata so bila zaradi dolo\xc4\x8denih oznak na kamnih najdenih v Pumapunkuju verjetno izvirno del Pumapunkuja.\n_START_SECTION_\nVrhunec, upad in zaton\n_START_PARAGRAPH_\nTivana\xc5\xa1ka civilizacija in raba teh templjev je cvetela v obdobju med letoma 700 in 1000. V tem \xc4\x8dasu je v templjih in okoli\xc5\xa1kem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeivelo pribli\xc5\xbeno 400.000 pebivalcev. Do tedaj so zgradili obse\xc5\xbeno infrastrukturo z zapletenim namakalnim sistemom, ki se je raztezal ve\xc4\x8d kot 80 km\xc2\xb2, in vzdr\xc5\xbeeval nasade krompirja, kvinoje, koruze in drugih razli\xc4\x8dnih posevkov. V svojem vrhuncu je tivana\xc5\xa1ka kultura prevladovala na obmo\xc4\x8dju celotne kotline jezera Titikaka ter tudi v delih Bolivije in \xc4\x8cila._NEWLINE_Kultura je verjetno razpadla nenadoma okoli leta 1000, raziskovalci pa \xc5\xa1e vedno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo odgovore na vpra\xc5\xa1anje zakaj. Po verjetnem scenariju je bil vzrok v spremembi okolja, ki je vklju\xc4\x8devala veliko su\xc5\xa1o. Ker tivana\xc5\xa1ka kultura ni bila sposobna vzdr\xc5\xbeevati mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih pridelkov posevkov nujnih za svojo veliko prebivalstvo, se je verjetno razpr\xc5\xa1ila po krajevnih gorskih verigah in kmalu zatem izginila. Pumapunku so verjetno zapustili \xc5\xa1e preden je bil dokon\xc4\x8dan.\n_START_SECTION_\nV medijih\n_START_PARAGRAPH_\nPumapunku je bil prikazan v 38-i oddaji Skrivnost Puma Punkuja (The Mystery of Puma Punku) televizijske dokumentarne serije Starodavni vesoljci (Ancient Aliens) 16. marca 2012 na programu History.'