b'\n_START_ARTICLE_\nJos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Morelos\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvih \xc4\x8drk se je nau\xc4\x8dil od matere, nato pa se je sam u\xc4\x8dil gramatike. V mladosti se je odpravil delat na manj\xc5\xa1e posestvo San Rafael Tahuejo (Par\xc3\xa1cuaro, Michoac\xc3\xa1n), ki je bilo last njegovega strica, da je lahko pomagal vzdr\xc5\xbeevati svojo dru\xc5\xbeino po smrti o\xc4\x8deta. Ne samo zaradi globoke vere, ampak tudi iz ekonomskih razlogov pa je leta 1789 vstopil v \xc5\xa1olo San Nicol\xc3\xa1s, v Valadollidu, da bi postal duhovnik. U\xc4\x8dil se je gramatike in latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Seznanil se je z Miguelom Hidalgom, takratnim rektorjem \xc5\xa1ole. Dve leti kasneje je vstopil v semeni\xc5\xa1\xc4\x8de v Valladolidu, kjer je bil leta 1797 tudi posve\xc4\x8den v duhovni\xc5\xa1ki poklic pred podobo Marije Guadalupe. Svoje poslanstvo je sprva opravljal v revnih indijanskih \xc5\xbeupnijah Michoac\xc3\xa1n, obmo\xc4\x8dje Tierra Caliente, znano po te\xc5\xbekih delavnih pogojih, kjer je navezal zelo tesne stike z indijanskim prebivalstvom.\n_START_SECTION_\nBoj za mehi\xc5\xa1ko neodvisnost\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1808 je v Novi \xc5\xa0paniji izbruhnila nova politi\xc4\x8dna kriza kot posledica dogajanja na Iberskem polotoku, ki so ga zasedle francoske \xc4\x8dete. Karl IV in Ferdinand VII sta se odpovedala prestolu. V Novi \xc5\xa0paniji so \xc5\xa1panski kroni o\xc4\x8ditali, da je brez boja predala oblast Napoleonu Bonaparteju, ki je na prestol postavil svojega brata. Nezadovoljstvo je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in se 15. septembra 1810 sprevrglo v vstajo, ki je izbruhnila pod vodstvom Miguela Hidalga.\n_START_SECTION_\nPrva kampanja\n_START_PARAGRAPH_\nMorelos se je 20. oktobra 1810 odlo\xc4\x8dil sestati s svojim u\xc4\x8diteljem Miguelom Hidalgom, ki se je tedaj nahajal s svojo uporni\xc5\xa1ko vojsko v vasi Charo, v bli\xc5\xbeini Valladolida. \xc5\xbdelel se je pridru\xc5\xbeiti vstajnikom, vendar je nazadnje na Hidalgovo pobudo sprejel veliko pomembnej\xc5\xa1o nalogo, ki mu je bila zaupana: voditi vstajo na jugu Mehike. Zasedba pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Acapulco je bila klju\xc4\x8dnega pomena zaradi strate\xc5\xa1ke lege, vendar mu je podvig februarja 1811 spodletel. Njegova prva voja\xc5\xa1ka kampanja, ki je trajala vse do avgusta 1811, pa je bila kljub temu uspe\xc5\xa1na, saj je uspel nadzorovati skoraj celotno ozemlje na jugu Mehike.\n_START_SECTION_\nDruga kampanja\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova druga voja\xc5\xa1ka kampanja je potekala med novembrom 1811 in majem 1812. Svojo vojsko je zbral v Chiautlu in jo razdelil na tri enote. F\xc3\xa9lix Mar\xc3\xada Calleja, podkralj Nove \xc5\xa0panije, ki je v \xc4\x8dasu svojega vladanja izvr\xc5\xa1eval velik pritisk, da bi zadu\xc5\xa1il vstajo, je spomladi leta 1812 skoraj popolnoma porazil Morelosove \xc4\x8dete, ki so se v mestu Cuautla Amilpa pripravljale na napad na Ciudad de M\xc3\xa9xico. Morelos se je s svojimi \xc4\x8detami \xc5\xa1e pravo\xc4\x8dasno umaknil, vendar je njegova vojska utrpela velike izgube.\n_START_SECTION_\nTretja kampanja\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov najve\xc4\x8dji podvig je predstavljala tretja kampanja. Morelos je 25. novembra 1812 zavzel Oaxaco, pomembno mesto na jugu Mehike, kar mu je povrnilo ugled in njegovim privr\xc5\xbeencem okrepilo samozavest.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrta kampanja\n_START_PARAGRAPH_\nNato je vse svoje mo\xc4\x8di usmeril v zasedbo Acapulca, kar mu je v njegovi prvi kampanji spodletelo. Po ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirih mesecih obleganja, je avgusta 1813 strate\xc5\xa1ko pomembno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de pristalo v rokah upornikov, vendar se je nazadnje izkazalo za manj pomembno pridobitev.\n_START_SECTION_\nKongres v Chilpancingu\n_START_PARAGRAPH_\nMorelos je za\xc4\x8dasno zapustil bojne linje, da bi organiziral kongres v Chilpacingu, poznan tudi pod imenom kongres v An\xc3\xa1huacu. Osrednja naloga kongresa je bila vzpostavitev vlade. Kongres je za\xc4\x8del delovati 14. septembra 1813. Morelos, ki je dobil pooblastilo kot izvr\xc5\xa1ilni vodja, se je poimenoval za slu\xc5\xbeabnika naroda in 14. septembra 1813 predstavil dokument \xc4\x8custva naroda (Sentimientos de la Naci\xc3\xb3n), v katerem je izpostavil tako ideal neodvisnosti od \xc5\xa1panske krone, kot tudi ideal enakosti med vsemi prebivalci. Njegov politi\xc4\x8dni program je vklju\xc4\x8deval neodvisnost Mehike (razgla\xc5\xa1ene 6. novembra 1813), parlamentarni sistem vlade, delitev oblasti na tri veje, ve\xc4\x8d socialnih reform, ki so vklju\xc4\x8devale odpravo davkov, su\xc5\xbeenjstva, kastnega sistema itd. V nasprotju s svojim u\xc4\x8diteljem Miguelom Hidalgom, ki je verjel v monarhijo, pa je Morelos odrekel zvestobo \xc5\xa1panskemu kralju in zahteval Katoli\xc5\xa1ko Republiko. S svojim politi\xc4\x8dnim programom je \xc5\xbeelel pridobiti tudi ve\xc4\x8djo podporo kreolov, vendar je ni uspel.\n_START_SECTION_\nPeta kampanja\n_START_PARAGRAPH_\nMorelosova zadnja kampanja je potekala med septembrom 1813 in novembrom 1815. Morelos se je decembra 1813 odlo\xc4\x8dil za napad na svoj rojstni kraj, Valladolid, kjer je nameraval vzpostaviti glavno mesto upornikov, vendar je bila vojska realistov v premo\xc4\x8di, kar je povzro\xc4\x8dilo razpr\xc5\xa1itev Morelosovih \xc4\x8det. Uporni\xc5\xa1ki kongres je ve\xc4\x8dji del leta 1815 pre\xc5\xbeivel na begu pred realisti. Tako voja\xc5\xa1ka kot tudi politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d Morelosa, je za\xc4\x8dela pe\xc5\xa1ati, kongres mu je odvzel poveljstvo nad vojsko in finan\xc4\x8dna sredstva ter mu pustil vodenje le manj\xc5\xa1e, nepomembne \xc4\x8dete. Zvrstili so se \xc5\xa1tevilni porazi, ki so vodili do odlo\xc4\x8dilnega \xe2\x80\x93 5. novembra 1815, ko je kongres pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Morelosa pre\xc4\x8dkal ozemlje realistov, so Morelosa ujeli.\n_START_SECTION_\nSojenje in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nIz Tazmalace, v Puebli, je bil 22. novembra 1815 priveden v Ciudad de M\xc3\xa9xico, kjer se je zvrstilo ve\xc4\x8d sojenj. Sodila mu je tako inkvizicija, kot tudi voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, obsojen je bil na smrt. Zagro\xc5\xbeeno mu je bilo, da bo pokopan brez zakramentov, \xc4\x8de se ne pokesa nad svojim revolucionarnim \xc5\xbeivljenjem. Ni se branil, ampak je sprejel obsodbo, razkril je mesta, kjer je bilo skrito oro\xc5\xbeje in na dan usmrtitve prisostvoval obredu svoje degradacije iz duhovnika v Katoli\xc5\xa1ki Cerkvi. Nato so ga 22. decembra 1815 odvedli v majhno mesto San Crist\xc3\xb3bal Escat\xc3\xa9pec, severno od Ciudad de M\xc3\xa9xico, kjer je na zadnjo \xc5\xbeeljo prejel spoved, z apetitom pojedel juho iz \xc4\x8di\xc4\x8derike, pokadil pipo in bil nato odveden na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je bil ustreljen s \xc5\xa1tirimi streli.'