b'\n_START_ARTICLE_\nPirotit\n_START_SECTION_\nKristalna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nPirotit ima ve\xc4\x8d politipov heksagonalne ali monoklinske kristalne simetrije, pogosto tudi v istem primerku. Kristalna struktura ima osnovno celico nikljevega arzenida (NiAs), v kateri ima \xc5\xbeelezo oktaedri\xc4\x8dno koordinacijo, anioni pa trikotno prizmati\xc4\x8dno razporeditev. Pomembna zna\xc4\x8dilnost strukture je njena zmo\xc5\xbenost, da izpu\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeelezove atome vse do ulomka 1/8, pri \xc4\x8demer nastajajo praznine. Ena od struktur je pirotit-4C (Fe\xe2\x82\x87S\xe2\x82\x88). Oznaka 4 pomeni, da \xc5\xbeelezove praznine tvorijo super mre\xc5\xbeo, ki je \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8dja kot v smeri C v osnovni celici. Smer C je po dogovoru vzporedna z glavno simetrijsko osjo kristala. Med druge politipe spadajo pirohit-5C (Fe\xe2\x82\x89S\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80), 6C (Fe\xe2\x82\x81\xe2\x82\x81S\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82), 7C (Fe\xe2\x82\x89S\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80) in 11C (Fe\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80S\xe2\x82\x81\xe2\x82\x81). Vsak politip ima lahko monoklinsko (M) ali heksagonalno (H) simetrijo, zato se v nekaterih virih namesto na primer oznake 6C uporabljata oznaki 6H ali 6M, odvisno od simetrije. Monoklinske oblike so obstojne do temperature 254 \xc2\xb0C. Nad to temperaturo so obstojne heksagonalne oblike. Izjema so oblike z visoko vsebnostjo \xc5\xbeeleza, ki so blizu troilitu (47-50 azomskih\xc2\xa0% \xc5\xbeeleza), ki imajo heksagonalno simetrijo.\n_START_SECTION_\nMagnetne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nIdealna mre\xc5\xbea FeS, kakr\xc5\xa1no ima troilit, ni magnetna. Magnetne lastnosti se spreminjajo z vsebnostjo \xc5\xbeeleza. Z \xc5\xbeelezom bogatej\xc5\xa1i heksagonalni pirohiti so antiferomagnetni, z \xc5\xbeelezom revnej\xc5\xa1i monoklinski Fe\xe2\x82\x87S\xe2\x82\x88 pa je ferimagneten. Feromagnetizem v pirohitu se zato pripisuje relativno visoki koncentraciji \xc5\xbeelezovih praznin (do 20\xc2\xa0%) v kristalni strukturi, ki zmanj\xc5\xa1ujejo kristalno simetrijo. Monoklinske oblike pirohita so na splo\xc5\xa1no bogatej\xc5\xa1e z defekti kot bolj simetri\xc4\x8dne heksagonalne oblike in so zato bolj magnetne.  S segrevanjem na 320 \xc2\xb0C pirohit izgubi svoj magnetizem in se hkrati za\xc4\x8dne pretvarjati magnetit. Nasi\xc4\x8denost magnetizacije pirohita je 0,12 tesla.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPirotit je precej pogosta sledilna sestavina mafi\xc4\x8dnih magmatskih kamnin, predvsem noritov. Skupaj z pentlanditom, halkopiritom in drugimi sulfidi se pojavlja kot lo\xc4\x8dilni depozit v slojastih intruzijah. Je pomembna sestavina Sudburyjskega bazena v Kanadi, drugega najve\xc4\x8djega meteorskega kraterja na Zemlji, kjer se pojavlja v masah, povezanih z mineralizacijo bakra in niklja. Pojavlja se tudi v pegmatitih in kontaktnih metamorfnih conah. Pogosto ga spremljajo pirit, markazit in magnetit. Mineral nima uporabne vrednosti. Rudari se predvsem kot spremljajo\xc4\x8di mineral pentlandita, ki vsebuje znatne koli\xc4\x8dine niklja in kobalta.'