b'\n_START_ARTICLE_\nSardinija (de\xc5\xbeela)\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danje rudnikov, ki je bilo v preteklosti glavni vir dohodkov, je v dvajsetem stoletju postopoma izgubilo na pomenu. Tudi kmetijstvo, ki je \xc5\xa1e leta 1951 zaposlovalo 52\xc2\xa0% prebivalstva, ni bilo donosno, saj ni pokrivalo niti notranjih potreb. Zaradi tega se je mlaj\xc5\xa1a generacija izselila, kar je pomenilo, da so ob\xc5\xa1irna poljedelska podro\xc4\x8dja ostala v rokah malo\xc5\xa1tevilnih starej\xc5\xa1ih obdelovalcev. Zaradi pomanjkanja iniciative in sredstev se ni razvila nobena industrijska panoga. Izjema so \xc5\xa1tevilne hidroelektrarne, ki so bile zgrajene na vseh ve\xc4\x8djih rekah in ki so med najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi v dr\xc5\xbeavi. Energija je sicer pospe\xc5\xa1ila nastanek dolo\xc4\x8denega \xc5\xa1tevila industrijskih obratov, ki pa delujejo skoraj izklju\xc4\x8dno za notranje potrebe. Izhod iz krize je de\xc5\xbeela na\xc5\xa1la v turizmu, ki je danes glavna gospodarska dejavnost otoka. Z dohodki od turizma je bilo mogo\xc4\x8de izbolj\xc5\xa1ati prometne povezave, predvsem letalske in cestne. Ker je edinstvena narava otoka dovolila razvoj predvsem elitnega turizma, si je povsem nepri\xc4\x8dakovano opomogla tudi \xc5\xbeivinoreja, v kateri so bogati obiskovalci videli "povratek v naravo". Danes se redijo predvsem konji in ve\xc4\x8d kot 80\xc2\xa0% italijanskih \xc5\xberebet prihaja iz Sardinije. Spet je donosna tudi reja drobnice (35\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnega bogastva) in z njo povezana proizvodnja sirov. Zaradi onesna\xc5\xbeenja italijanskih morij je vedno ve\xc4\x8d povpra\xc5\xa1evanja po sardinskih ribah in \xc5\xa1koljkah, kar je pospe\xc5\xa1ilo nastanek zadevnih gospodarstev. Omembe vreden je podatek, da se ve\xc4\x8dina ulovljenih tun izvozi po hitrem postopku na Japonsko, kjer so \xc5\xbee tretji dan po ulovu na razpolago porabnikom.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nStalni prebivalci Sardinije so vsi dvojezi\xc4\x8dni. Ve\xc4\x8dina, okoli 1.300.000 oseb, govori sardin\xc5\xa1\xc4\x8dino, okoli 300.000 jih pa uporablja nare\xc4\x8dja, ki so sardinska le glede na ozemlje, a izhajajo iz korzi\xc5\xa1\xc4\x8dine. De\xc5\xbeelna zakona 26/1997 in 345/2001 sta priznala sardin\xc5\xa1\xc4\x8dino za drugi uradni jezik de\xc5\xbeele in popolnoma enakopravno z italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, razen v sodnih listinah, kjer je pravno veljavna samo italijanska verzija. Od skupnih 377 ob\xc4\x8din, jih dr\xc5\xbeava uradno priznava jezikovni manj\xc5\xa1ini kar 205._NEWLINE_V mednarodnem pogledu je sardin\xc5\xa1\xc4\x8dina registrirana pod ISO 639 s kodeksoma sc (ISO 639-1: Alpha-2 code) in srd (ISO 639-2: Alpha-3 code). Zanimivo pa je, da v praksi sploh \xc5\xa1e ni dolo\xc4\x8deno, katero od sardinskih nare\xc4\x8dij je treba jemati za sardinski jezik. Zaradi zapletene politi\xc4\x8dne zgodovine otoka, predvsem pa zaradi osamljenosti posameznih predelov vsled pomanjkanja prometnih zvez, so se razvila razna nare\xc4\x8dja sardin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Glavna dva sta logudorese v osrednji in severni Sardiniji (okoli 400.000 govorcev) in campidanese v ju\xc5\xbeni polovici otoka (okoli 900.000 govorcev). Ker ni bilo mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti, katero od dveh naj se smatra za uradno sardin\xc5\xa1\xc4\x8dino, je de\xc5\xbeela leta 2001 ustanovila posebno komisijo za preu\xc4\x8ditev problema. Leta 2006 je bil sprejet koncept splo\xc5\xa1ne sardin\xc5\xa1\xc4\x8dine (srd.: limba sarda unificada), ki povezuje obe nare\xc4\x8dji. Eksperimentalno je bila splo\xc5\xa1na sardin\xc5\xa1\xc4\x8dina sprejeta kot uradni sardinski jezik, a vpra\xc5\xa1anje je \xc5\xa1e odprto.'