b"\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89tienne Gilson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x89tienne Gilson se je rodil v Parizu 13. junija 1884 v katoli\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini._NEWLINE_Pri osemnajstih letih je za\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem filozofije na Liceju Henrika IV.. \xc5\xa0tiri leta kasneje se je na sorbonski univerzi za\xc4\x8del seznanjati z Descartesom in vplivi sholastike prisotne pri njem, \xc4\x8deprav ga je kasneje pritegnila filozofija Toma\xc5\xbea Akvinskega in srednji vek, ki se mu je posvetil v svoji dolgoletni karieri. Na Coll\xc3\xa9ge de France je bil njegov u\xc4\x8ditelj Henri Bergson, ki ga je Gilson zelo spo\xc5\xa1toval in cenil. _NEWLINE_Po 1906 se je kot mlad filozof prvi\xc4\x8d preizkusil v vlogi profesorja, saj je predaval na razli\xc4\x8dnih licejih v Franciji (Bourg-en-Bresse, Rochefort, Tours, Saint-Quentin in Angers)._NEWLINE_V letu 1913 je, medtem ko je pou\xc4\x8deval na Univerzi v Lilleju, je obranil doktorsko disertacijo z naslovom Descartesova svoboda in teologija, s \xc4\x8dimer se je usmeril v srednjeve\xc5\xa1ko miselnost in filozofijo. Ob izbruhu prve svetovne vojne je bil poslan v francosko armado kot vi\xc5\xa1ji narednik. Bojeval se je v bitki pri Verdunu, kjer so ga Nemci zajeli in poslali v ujetni\xc5\xa1tvu. \xc4\x8cas ujetni\xc5\xa1tva, ki je trajal dve leti, je porabil za premi\xc5\xa1ljevanje o svoji filozofiji, duhovnosti Svetega Bonaventure ter se za\xc4\x8del u\xc4\x8diti rusko. Kasneje je bil nagrajen s priznanjem Croix de Guerre za pogumno vodstvo francoske vojske._NEWLINE_Med letoma 1921 in 1932 je predaval srednjeve\xc5\xa1ko filozofijo na univerzah v Strasbourgu in Parizu, vmes pa ve\xc4\x8dkrat od\xc5\xa1el v ZDA in Kanado, kjer je kot gostujo\xc4\x8di profesor predaval na univerzah v Montrealu, Virginiji in na Harvardu. Leta 1929 je ustanovil Pape\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut srednjeve\xc5\xa1kih miselnosti v sodelovanju s kolid\xc5\xbeem Svetega Mihaela na torontski univerzi, ki obstaja \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Kot prvi je z Jacquesom Maritainom prejel \xc4\x8dasten doktorat iz filozofije s strani papa\xc5\xa1ke univerze Angelicum v Rimu leta 1930. \xc4\x8casten doktorat ali, bolje re\xc4\x8deno, diploma je priznanje, ki ga lahko prejme nekdo za poseben dose\xc5\xbeek, v tem primeru iz srednjeve\xc5\xa1ke kr\xc5\xa1\xc4\x8danske miselnosti, pa \xc4\x8deprav univerze ni obiskoval._NEWLINE_Leta 1946 je postal \xc4\x8dlan Acad\xc3\xa9mie fran\xc3\xa7aise, kjer je zasedel sede\xc5\xbe \xc5\xa1t. 23. Bil je tudi francoski predstavnik v Unescu, za katerega je napisal del temeljne listine. Tri leta pozneje ga je zelo pretresla smrt \xc5\xbeene Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se Ravis\xc3\xa9, zato je opustil pou\xc4\x8devanje na Coll\xc3\xa9ge de France._NEWLINE_Njegova dela je kriti\xc4\x8dno preu\xc4\x8deval ameri\xc5\xa1ki filozof Richard McKeon, nominiran pa je bil tudi za Nobelovo nagrado za knji\xc5\xbeevnost. Umrl je v 94. letu starosti leta 1978 v Auxerru v Franciji.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nGilson je bil z Jacquesom Maritainom na \xc4\x8delu obuditve tomizma v 20. stoletju ter eden glavnih predstavnikov novotomizma. Za Gilsona tomizem ni identi\xc4\x8den sholasticizmu v slab\xc5\xa1alnem smislu, temve\xc4\x8d gradi proti njemu. Velja za enega najve\xc4\x8djih zgodovinarjev srednjeve\xc5\xa1ke filozofije. Njegove raziskave so se osredoto\xc4\x8dale na Toma\xc5\xbea Akvinskega in njegove predhodnike ter sodobnike, kot so Sveti Avgu\xc5\xa1tin, Sveti Bonaventura in Janez Duns Skot. Nasprotoval je trditvam, da se med anti\xc4\x8dno filozofijo in Descartesom ni zgodilo ni\xc4\x8d filozofsko pomembnega. Pokazal je, da je srednjeve\xc5\xa1ka filozofija \xc4\x8drpala iz gr\xc5\xa1ke anti\xc4\x8dne filozofije, a opozoril, da je vendarle nekaj bistveno drugega kot le komentar antike, tomizem pa ni \xc2\xbbpokristjanjeni aristotelizem\xc2\xab. Toma\xc5\xbea Akvinskega je analiziral tudi v eksistencialisti\xc4\x8dnem pogledu, saj je opozarjal na njegovo spra\xc5\xa1evanje po biti, ne le po bistvu. Bil je zagovornik zamisli o kr\xc5\xa1\xc4\x8danski filozofiji in tako trdil, da se filozofija ter kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo med sabo ne izklju\xc4\x8dujeta._NEWLINE_Obravnaval je tudi problem \xc4\x8dlovekovega spoznanja. Nasprotno od Descartesa je zagovarjal zamisel, da je prva pri spoznanju \xc4\x8dutna narava, in se tu zgledoval po Akvinskem._NEWLINE_Gilson je bil zelo plodovit pisec. Brani in obravnavani so \xc5\xa1tevilni njegovi spisi v povezavi s srednjim vekom, izmed njegovih knjig pa je npr. znamenita L'esprit de la philosophie m\xc3\xa9di\xc3\xa9vale. Je univerzalno priznan kot mojster zgodovine srednjeve\xc5\xa1ke misli."