b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenski znakovni jezik\n_START_SECTION_\nZgodovina slovenskega znakovnega jezika\n_START_PARAGRAPH_\nZnakovni jezik se je razvil iz potrebe gluhih ljudi po tem, da ostalim izrazijo svoje \xc5\xbeelje in misli. Velja za najstarej\xc5\xa1o obliko sporazumevanja. Za\xc4\x8detke znakovnega jezika je opisal \xc5\xbee Platon._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1840 je bil v Gorici ustanovljen slovensko-italijanski zavod za gluhe otroke in je deloval do prve svetovne vojne. Druga \xc5\xa1ola za gluhe je bila samostanska \xc5\xa1ola v \xc5\xa0mihelu, kjer je pouk potekal po oralni metodi, kretanje pa je bilo prepovedano. Vse do osemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja so strokovnjaki zagovarjali u\xc4\x8denje sporazumevanja v govornem jeziku in branja z ustnic. V osemdesetih letih se je tudi v Sloveniji raz\xc5\xa1irila uporaba kretenj._NEWLINE_Prve te\xc4\x8daje znakovnega jezika je organizirala Zveza gluhih in naglu\xc5\xa1nih. Leta 1990 je bil izdan prvi del priro\xc4\x8dnika za u\xc4\x8denje kretalnega jezika, kasneje pa \xc5\xa1e drugi del._NEWLINE_Leta 2002 je bil sprejet Zakon o uporabi slovenskega znakovnega jezika.\n_START_SECTION_\nOblike znakovnega jezika v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji poznamo tri oblike znakovnega jezika: slovenski znakovni jezik, znakovno podprt slovenski jezik in natan\xc4\x8dno kretano sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Slovenski znakovni jezik je pogovorni jezik gluhih. Pri le-tem se pojavlja problem standardizacije, saj se znotraj znakovnega jezika pojavljajo generacijske in regionalne razlike._NEWLINE_Znakovno podprt slovenski jezik je dobeseden prevod slovenskega jezika. Uporablja se ga predvsem v javnih institucijah, a ima manj\xc5\xa1o sporo\xc4\x8dilnost kot slovenski znakovni jezik._NEWLINE_Natan\xc4\x8dno kretana sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina je razli\xc4\x8dica, ki se uporablja pri \xc5\xa1olskem delu. Sledi slovenskemu besednemu redu z dodajanjem kon\xc4\x8dnic in sklonov s pomo\xc4\x8djo enoro\xc4\x8dne prstne abecede. Natan\xc4\x8dno kretana sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina se ne uporablja v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje tolma\xc4\x8dev in \xc5\xa0ola za tolma\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nIzobra\xc5\xbeevanje za tolma\xc4\x8da znakovnega jezika poteka na ve\xc4\x8d stopnjah, na koncu pa mora kandidat za tolma\xc4\x8da znakovnega jezika opraviti izpit._NEWLINE_Te\xc4\x8daje znakovnega jezika organizirata Zavod gluhih in naglu\xc5\xa1nih Ljubljana in Zdru\xc5\xbeenje tolma\xc4\x8dev za slovenski znakovni jezik. Obsegajo pet stopenj: za\xc4\x8detna te\xc4\x8daja I. in II. stopnje in nadaljevalni te\xc4\x8daj III., IV. in V. stopnje. Posamezna stopnja traja 40 ur, ob koncu vsake stopnje pa mora kandidat opraviti preizkus znanja pred komisijo._NEWLINE_Te\xc4\x8daje znakovnega jezika izvajajo tudi na nekaterih fakultetah. \xc5\xa0ola za tolma\xc4\x8de je dvoletni program, ki ga organizira Zavod za zdru\xc5\xbeenje tolma\xc4\x8dev slovenskega znakovnega jezika. Obiskovanje \xc5\xa1ole za tolma\xc4\x8de ni pogoj za opravljanje tolma\xc5\xa1kega izpita. Pogoj za vpis v \xc5\xa0olo za tolma\xc4\x8de je kon\xc4\x8dana srednje\xc5\xa1olska splo\xc5\xa1na ali strokovna izobrazba in znanje znakovnega jezika na nivoju kon\xc4\x8danega nadaljevalnega te\xc4\x8daja.\n_START_SECTION_\nPoklic tolma\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZa poklic tolma\xc4\x8da je potrebno opraviti zaklju\xc4\x8dni izpit pred komisijo, na katerem se tolma\xc4\x8di kretnje neke gluhe osebe v govorni jezik in obratno. Poleg izpita pa se od kandidata za tolma\xc4\x8da zahteva tudi zdravni\xc5\xa1ko potrdilo in izkazane dolo\xc4\x8dene psiho-fizi\xc4\x8dne lastnosti: strpnost, veselje do dela z ljudmi, sposobnost v\xc5\xbeivljanja v druge (empatija), spo\xc5\xa1tovanje \xc4\x8dlovekovega dostojanstva, sprejemanje druga\xc4\x8dnih, \xc4\x8dustvena in osebnostna stabilnost itd. Danes je v Sloveniji 45 tolma\xc4\x8dev slovenskega znakovnega jezika.'