b'\n_START_ARTICLE_\nNogoprelci\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNogoprelci so majhne do srednje velike \xc5\xbeu\xc5\xbeelke rjavkaste barve s podolgovatim telesom in mehkim zunanjim skeletom. Prognatna glava je tako \xc5\xa1iroka kot trup, na njej so naprej usmerjene obustne okon\xc4\x8dine izoblikovane v grizalo. Samice se od samcev razlikujejo med drugim po ostrej\xc5\xa1ih zobcih grizala, kar nakazuje na razli\xc4\x8dne prehranjevalne navade. Odrasli samci nekaterih vrst se sploh ne prehranjujejo. Poleg obustnih okon\xc4\x8din so na glavi \xc5\xa1e normalno razvite sestavljene o\xc4\x8di (ocelov nimajo) in razmeroma kratke nitaste tipalnice._NEWLINE_Samice nogoprelcev nimajo kril, v\xc4\x8dasih so brez njih tudi samci. Kadar so prisotna, so krila temnorjava in porasla s finimi dla\xc4\x8dicami, oba para sta enaka. So slabi letalci, latinsko ime so dobili po \xc5\xbeivahnem prhutanju kril med letom. Zna\xc4\x8dilnost nogoprelcev so nabrekli tarzalni \xc4\x8dleni sprednjega para nog, kjer se nahajajo enoceli\xc4\x8dne \xc5\xbeleze, s katerimi predejo svilnate niti. Te spletejo v svilene cevke v skrivali\xc5\xa1\xc4\x8dih pod kamni, v zemlji ali lesu; ob nevarnosti se hitro umaknejo vanje, dlje stran od njih gredo samo samci med paritvenim obdobjem. Pogosto \xc5\xbeivijo v skupinah po nekaj 10 osebkov; \xc4\x8deprav ne poznajo delitve dela in tako niso prave socialne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, jim prepletene mre\xc5\xbee verjetno nudijo dodatno za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred plenilci kot so stonoge. Na zadku je par kratkih cerkov, ki sta pri samcih asimetri\xc4\x8dna in uporabna pri dolo\xc4\x8danju vrst. Sestavljena sta iz dveh \xc4\x8dlenov in sta zelo ob\xc4\x8dutljiva na dotik._NEWLINE_Jaj\xc4\x8deca so razmeroma velika, odlagajo jih v svoje rove. Samice skrbijo za zarod. Imajo nepopolno preobrazbo, li\xc4\x8dinke samic se razen po odsotnosti genitalij prakti\xc4\x8dno ne razlikujejo od odraslih, li\xc4\x8dinke samcev pa se od odraslih razlikujejo \xc5\xa1e po odsotnosti kril, seveda pri tistih vrstah, kjer odrasli samci imajo krila. Za eno od sredozemskih vrst je znano, da se lahko razmno\xc5\xbeuje partenogenetsko.\n_START_SECTION_\nSistematika in ekologija\n_START_PARAGRAPH_\nNogoprelci nedvomno tvorijo monofiletsko skupino na podlagi sposobnosti tvorbe svile z \xc5\xbelezami v nogah. Po genetskih zna\xc4\x8dilnostih tvorijo sestrski red posnemalcev, \xc4\x8deprav so po nekaterih morfolo\xc5\xa1kih znakih bolj podobni vrbnicam. Razmerja znotraj redu so v glavnem \xc5\xa1e neraziskana, prve raziskave pa nakazujejo, da je del dru\xc5\xbein parafiletski._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino vrst najdemo v obmo\xc4\x8djih s tropskim podnebjem. V Evropi \xc5\xbeivi manj kot 10 vrst, v ZDA pa 11, od tega tri vne\xc5\xa1ene z druge strani Atlantika. V Sloveniji \xc5\xbeivi le najbolj raz\xc5\xa1irjena evropska vrsta, Haploembia solieri, druge so omejene na ju\xc5\xbene dele celine. Prehranjujejo se v glavnem z odmrlim rastlinskim materialom, zato imajo v talnem ekosistemu vlogo razkrojevalcev.'