b'\n_START_ARTICLE_\nHenslova utrdba\n_START_SECTION_\nUtrdba\n_START_PARAGRAPH_\nUtrdba je bila zgrajena na mestu stare utrdbe, ki je bila poru\xc5\xa1ena v \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn. Pomen te utrdbe je v naslednjih letih nekoliko upadel, ko je Avstrija po izgubljeni vojni s Prusijo, Italiji morala prepustiti Bene\xc4\x8dijo (Italija je bila takrat zaveznica Prusije). Nova meja je dobesedno presekala Kanalsko dolino pri kraju Tablja (Pontafel, Pontebba), ki je bil od utrdbe oddaljen le skromnih 12\xc2\xa0km. S tem je ozemlje Trbi\xc5\xbea skupaj z \xc5\xbeeleznico postalo strate\xc5\xa1ko izredno pomembno._NEWLINE_V drugi polovici 19. stoletja je bila utrdba \xc5\xbee zastarela, zato se je vrhovno poveljstvo odlo\xc4\x8dilo za njeno posodobitev. Za gradnjo so namenili 520.413 goldinarjev in 79 krajcarjev. Nova zapora je bila zasnovana kot kompleks dveh s podzemskim prehodom povezanih utrdb. Gradnja se je za\xc4\x8dela 2. aprila 1881 in se kon\xc4\x8dala 18. septembra 1883. Tehni\xc4\x8dni prevzem je bil opravljen 11. novembra 1883, v uporabo pa je bila predana \xc5\xa1ele julija 1884. Posadka je \xc5\xa1tela dva \xc4\x8dastnika, zdravnika in 238 mo\xc5\xbe celov\xc5\xa1kega 1. gorskega strelskega in 104 topni\xc4\x8darjev 4. bataljona trdnjavskega topni\xc5\xa1tva. Na za\xc4\x8detku vojne ji je poveljeval nadporo\xc4\x8dnik Karl Ebner iz 2. osvetljevalnega oddelka 4. bataljona trdnjavskega topni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Utrdba je bila sestavljena iz dveh delov. Spodnja utrdba, poimenovana Werk B, je bila namenjena topni\xc5\xa1kemu boju, zato so jo oboro\xc5\xbeili z osmimi 12\xc2\xa0cm topovi M. 80. Dva para sta bila v dveh, 71 tonah te\xc5\xbekih, lito\xc5\xbeeleznih, povr\xc5\xa1insko kaljenih kupolah M. 80. Preostali \xc5\xa1tirje topovi pa so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v oklepnih kazematnih baterijah v prednjem delu utrdbe. Zgornjo utrdbo Werk A, ki se je nahajala kakih 50 metrov vi\xc5\xa1je na pobo\xc4\x8dju \xc4\x8calabaja, sta sestavljali kasarna, urejena za obrambo in rondel. Naloga te utrdbe je bila obramba zadnje strani in boka zapore. Oboro\xc5\xbeena je bila z dvema 12\xc2\xa0cm topovoma M. 61, dvema 15\xc2\xa0cm topovoma M. 59, dvema gladkocevnima 17\xc2\xa0cm mo\xc5\xbenarjema in dvema 10,5\xc2\xa0cm poljskima topovoma M. 63._NEWLINE_22. maja 1897 je utrdba do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e eno posodobitev. Dobila je \xc5\xa1tiri oklepne opazovalnice, poleg tega so jo elektrificirali in opremili z elektri\xc4\x8dnimi \xc5\xbearometi. Na novo so zgradili pokrite pehotne polo\xc5\xbeaje in z betonom oja\xc4\x8dali stropove na najbolj izpostavljenih objektih. Posodobili so tudi oboro\xc5\xbeitev. Zgornja utrdba je dobila dve 10\xc2\xa0cm oklepni havbici M. 5 in \xc5\xa1tiri 9\xc2\xa0cm topove M. 4 za minimalne strelne line. Kasneje je dobila \xc5\xa1e oboro\xc5\xbeitev sedmih mitraljezov Schwarzlose M. 7.\n_START_SECTION_\nUtrdba v \xc4\x8dasu vojne\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot vse koro\xc5\xa1ke utrdbe je bila tudi Henslova utrdba pred za\xc4\x8detkom prve svetovne vojne \xc5\xbee zastarela, zato so se v poveljstvu odlo\xc4\x8dili, da jo razoro\xc5\xbeijo. 12. marca 1915 so iz spodnje utrdbe odpeljali vse \xc5\xa1tiri 12\xc2\xa0cm topove, nato pa so zazidali in zasuli \xc5\xa1iroko odprtino baterije v zgornji prednji strani utrdbe. V levi in desni kupoli so odstranili po enega od dveh vgrajenih 12\xc2\xa0cm topov._NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku vojne je frontna \xc4\x8drta potekala le 2 do 4\xc2\xa0km pred utrdbo. Italijanske priprave za napad na utrdbo so se za\xc4\x8dele \xc5\xbee zelo zgodaj. Avgusta 1914 so v dolini Dunje (Dogna) italijanski alpini za\xc4\x8deli graditi voja\xc5\xa1ko cesto. Italijansko vrhovno poveljstvo je vedelo, da je mo\xc5\xbeno iz Dunjske doline zelo u\xc4\x8dinkovito obstreljevati Henslovo utrdbo. Gradnja ceste se je zaklju\xc4\x8dila aprila 1915. Do 10. junija so Italijani pri vasi Plekce (Pleziche) namestili \xc5\xa1tiri mo\xc5\xbenarje 210 A, pri vasi Chiout pa \xc5\xa1tiri topove 149 A. Do junija se je \xc5\xa1tevilo topov pri Plekcah pove\xc4\x8dalo na deset. Zadnje dni julija so Italijani skoraj brez boja zasedli greben Dveh \xc5\xa0pic (Zweispitze, Due Pizzi), Piparjev in Poldna\xc5\xa1nje \xc5\xa1pice (Mittagskofel, J\xc3\xb4f di Miezegnot) ter tako v roke dobili odli\xc4\x8dno topni\xc5\xa1ko opazovalnico._NEWLINE_Prva granata je bila proti utrdbi izstreljena 12. junija to\xc4\x8dno ob 10. uri zjutraj. Prvi italijanski zadetek je bila gradbena lopa, v kateri je bilo uskladi\xc5\xa1\xc4\x8denih 800 granat. Po zadetku je pri\xc5\xa1lo do tako mo\xc4\x8dne eksplozije, da so prebivalci Trbi\xc5\xbea mislili, da je eksplodirala celotna utrdba. Eksplozija ni povzro\xc4\x8dila velike \xc5\xa1kode niti ni terjala \xc5\xbertev, je pa povzro\xc4\x8dila gozdni po\xc5\xbear, ki ga je posadka utrdbe gasila ve\xc4\x8d ur._NEWLINE_Italijanskim 149 in 210 milimetrskim granatam so se kmalu pridru\xc5\xbeile tudi granate 305\xc2\xa0mm, ki so na utrdbi povzro\xc4\x8dile ogromno \xc5\xa1kode. Obstreljevanje se je vse bolj stopnjevalo. V prvih osmih dneh vojne je posadka na\xc5\xa1tela 1.000 eksplozij italijanskih granat. Dne 22. junija je Trbi\xc5\xbe obiskal prestolonaslednik Karel, kar je topni\xc4\x8darje v utrdbi spodbudilo, da so poizku\xc5\xa1ali zadeti italijansko opazovalnico, vendar brez uspeha. Italijani so vrnili udarec in trdnjavo zasuli s te\xc5\xbekimi granatami. 305\xc2\xa0mm granata je prebila strop in \xc5\xa1e dve nadstropji ter eksplodirala v prostorih za mo\xc5\xa1tvo. Eksplozija je terjala \xc5\xbeivljenje poro\xc4\x8dnika, poveljnika spodnje utrdbe, kadeta in 17 topni\xc4\x8darjev, iz ru\xc5\xa1evin pa je re\xc5\xa1evalni ekipi uspelo re\xc5\xa1iti pet hudo ranjenih topni\xc4\x8darjev. Po tem dogotku je ve\xc4\x8dina posadke utrdbo zapustila, ostala je le \xc5\xa1e de\xc5\xbeurna posadka._NEWLINE_Do sredine avgusta je bilo na utrdbo izstreljenih ve\xc4\x8d kot 4.500 granat, od katerih jih je pribli\xc5\xbeno 200 zadelo objekt. Dne 30. avgusta 1915 je poveljstvo nad utrdbo prevzel nadporo\xc4\x8dnik Hans Marckhgott, ki je bil pred tem poveljnik utrdbe A. Predhodni poveljnik pa je prevzel poveljstvo Bov\xc5\xa1ke zapore. Italijani vse do 9. novembra niso ve\xc4\x8d obstreljevali. Marca 1916 je posadka utrdbe iz oklepne kupole odnesla havbico. Medtem pa je preostali top v kupoli streljal vse do 19. marca 1916. Prav tistega dne je bil smrtno ranjen tudi poveljnik utrdbe A, poro\xc4\x8dnik Sedlaka. 26. marca je posadka odnesla top \xc5\xa1e iz druge oklepne kupole in po tem dokon\xc4\x8dno zapustila utrdbo.'