b'\n_START_ARTICLE_\nKristina \xc5\xa0uler\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrve pesmi je napisala v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, ko je bila stara \xc5\xa1tirinajst let. Najbolj plodovito obdobje njenega ustvarjanja je bil \xc4\x8das, ko je pou\xc4\x8devala v Bohinjski Bistrici. Takrat sta na njeno poezijo vplivala Bohinj in dru\xc5\xbeenje z Medvedom, Fin\xc5\xbegarjem ter Vido Jeraj. Zna\xc4\x8dilne so liri\xc4\x8dne podobe, ki jih je jemala iz narave. Pesmi je objavljala v Ljubljanskem Zvonu, Domu in svetu, Slovenki in Planinskem vestniku, prva objavljena je bila Bohinjski Savi. Med takratnim bralstvom in izobra\xc5\xbeenstvom je skupaj z Vido Jeraj slovela kot najbolj\xc5\xa1a slovenska pesnica in je do\xc5\xbeivela veliko odobravanja, kljub mnogim moralisti\xc4\x8dnim opazkam glede erotike v njeni poeziji. V tem \xc4\x8dasu so bili njeni znanci tudi Anton A\xc5\xa1kerc, Ivan Cankar, Engelbert Gangl, Lojz Kraigher, Dragotin Kette, Ljudmila Poljanec, Zofka Kveder, Josip Murn, Henrik Tuma in Ivan Lah._NEWLINE_Glavna tematika njene poezije je ves \xc4\x8das ostajala hrepenenje po ljubezni in izgubljeni mladosti, prisoten pa je tudi vpogled v problematiko \xc5\xbeenske tedanjega \xc4\x8dasa in tragedije ljudi v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne._NEWLINE_Njene pesmi je med prvo svetovno vojno \xc5\xbeelel urediti in izdati Ivan Lah, vendar so mu jih avstrijske oblasti zaplenile, ko so ga zaprle. Prav tako propade tudi poskus izdaje zbirke po drugi svetovni vojni in tako so njene pesmi takrat ostale v rokopisu ter omenjenih revijah tistega \xc4\x8dasa. Leta 2008 pa pod uredni\xc5\xa1kim delom Emila Cesarja izidejo izbrane pesmi, z naslovom \xc4\x8ce\xc5\xa1nja pod mojim oknom.'