b"\n_START_ARTICLE_\nSkrinja zaveze\n_START_PARAGRAPH_\nSkrinja zaveze (hebrejsko \xd7\x90\xd6\xb8\xd7\xa8\xd7\x95\xd6\xb9\xd7\x9f \xd7\x94\xd6\xb8\xd7\x91\xd6\xb0\xd7\xa8\xd6\xb4\xd7\x99\xd7\xaa \xc4\x80r\xc5\x8dn H\xc4\x81b\xe2\x80\x99r\xc4\xabt [modern pron. Aron Habrit]; arabsko \xd8\xaa\xd8\xa7\xd8\xa8\xd9\x88\xd8\xaa \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb9\xd9\x87\xd8\xaf T\xc4\x81b\xc5\xabt Al-\xca\xbfahd) je najve\xc4\x8dja relikvija stare zaveze Svetega pisma. V bistvu gre za zaboj, v katerem so Mojzes in njegovo ljudstvo shranili dve kamniti plo\xc5\xa1\xc4\x8di z vklesanimi desetimi Bo\xc5\xbejimi zapovedmi, skupaj z Aronovo palico in mano. Gleda na peterokni\xc5\xbeje je bila skrinja narejene na povelje Boga v skladu z Mojzesovo prero\xc5\xa1ko vizijo prejeto na gori Sinaj v Arabiji Gal 4:25. Bog je rekel da se bo tam shajal z Mojzesom in mu bo govoril iznad spravnega pokrova 2. Mz 25:22 med keruboma ki sta na skrinji zaveze. Skrinja in njeno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de sta obravnavana kot 'Izraelova slava' \xc5\xbdal 2:1._NEWLINE_Skrinjo so Judje prena\xc5\xa1ali s seboj, po postavitvi templja, pa je dobila svoje mesto v najsvetej\xc5\xa1em prostoru. Dostop do nje in s tem neposreden stik z Bogom je imel le posve\xc4\x8deni veliki duhovnik, ki pa je moral ob tej priliki nositi posebno obla\xc4\x8dilo in varovalni naprsnik. Za skrinjo se je vsaka sled izgubila po poru\xc5\xa1enju templja. Zadnji zapis o skrinji zaveze v Svetem pismu najdemo v 2. Kroni\xc5\xa1ki knjigi 2. Krn. 35 ko kralj Jo\xc5\xa1ija uka\xc5\xbee prenesti skrinjo v Salomonov tempelj. 35 let po tem dogodku so Babilonci odnesli tempeljske dragocenosti in na podrobnem seznamu 2 Kr 25:13-17 ni skrinje, kot je tudi ni na podrobnem seznamu vrnjenih tempeljskih predmetov Ezr 1:7-11. Da bi skrinjo uni\xc4\x8dili ni mogo\xc4\x8de saj je bila 'Izraelova slava'. Povsem mogo\xc4\x8de je, da so jo v \xc4\x8dasu obleganja in razdejanja Jeruzalema ter templja preventivno skrili. Prostor kjer je bila skrinja so imenovali tudi Presveto ali Najsvetej\xc5\xa1e in je bil je v shodnem \xc5\xa1otoru (kasneje v templju) za zagrinjalom. V Stari zavezi je bila kri tista ki je zadostila za storjene grehe in s katero so po\xc5\xa1kropili spravni pokrov skrinje zaveze 3. Mz 16:15. Danielov zapis Dan 9:24 v Stari zavezi govori o preroku (Jezusu) ki bo 'zadostil za krivdo in vpeljal ve\xc4\x8dno pravi\xc4\x8dnost' ter 'da se mazili Presveto'. Povzemimo: za dosego ve\xc4\x8dne pravi\xc4\x8dnost in zado\xc5\xa1\xc4\x8dene krivde bi morala Jezusova kri maziliti Skrinjo zaveze. Toda Sveto pismo ob \xc4\x8dasu Jezusovega kri\xc5\xbeanja ne omenja skrinje zaveze."