b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Pavla, Mdina\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo izro\xc4\x8dilu je pred stolnico stala pala\xc4\x8da, ki je pripadala svetemu Publiju, rimskemu guvernerju Melite, ki je na Malti pozdravil apostola Pavla po njegovem brodolomu. Po Apostolskih delih je Pavel ozdravil Publijevega o\xc4\x8deta in mnoge druge bolne ljudi na otoku [28: 1\xe2\x80\x9310]. Prebivalstvo Malte se je kasneje spreobrnilo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in Publij je postal prvi \xc5\xa1kof Malte ._NEWLINE_Prva stolnica, ki je stala na tem kraju, naj bi bila posve\xc4\x8dena sveti Mariji, vendar je v arabskem obdobju  propadala  (cerkve v Melitu so bile oplenjene po vdoru Aglabidov leta 870). _NEWLINE_Po vdoru Normanov leta 1091 se je na malte\xc5\xa1kih otokih kot prevladujo\xc4\x8da vera ponovno uveljavilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Stolnica, posve\xc4\x8dena svetemu Pavlu, je bila zgrajena v 12. in 13. stoletju v romanskem in gotskem slogu, ve\xc4\x8dkrat je bila raz\xc5\xa1irjena in spremenjena._NEWLINE_Leta 1679 sta se \xc5\xa1kof Miguel Jer\xc3\xb3nimo de Molina in stolni kapitelj odlo\xc4\x8dila za zamenjavo srednjeve\xc5\xa1kega kora z baro\xc4\x8dnim, arhitekt Lorenzo Gaf\xc3\xa0 pa je bil imenovan za na\xc4\x8drtovanje in nadzor nad gradnjo. Stolnica je bila \xc4\x8dez nekaj let po\xc5\xa1kodovana ob potresu na Siciliji leta 1693, a nekateri deli  stavbe so se ohranili. 11. aprila 1693 je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev, da se stara stolnica podre in se zgradi nova v baro\xc4\x8dnem slogu po zasnovi Gafe. Kor in zakristija, ki sta pre\xc5\xbeivela potres, sta bila vklju\xc4\x8dena v novo stolnico. Dela so se za\xc4\x8dela leta 1696, stavba pa je bila do leta 1702 skoraj kon\xc4\x8dana. Posvetil jo je \xc5\xa1kof Davide Cocco Palmieri 8. oktobra 1702. Stolnica je bila povsem dokon\xc4\x8dana 24. oktobra 1705, ko je bila kon\xc4\x8dana  kupola.  Stavba velja za Gafovo mojstrovino._NEWLINE_V poznih 1720-ih so bile poru\xc5\xa1ene nekatere srednjeve\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e na jugu stolnice, da bi pri\xc5\xa1li do trga, \xc5\xa1kofijske pala\xc4\x8de in semeni\xc5\xa1\xc4\x8da (zdaj stolni\xc4\x8dni muzej). Trg pred stolnico je bil raz\xc5\xa1irjen v za\xc4\x8detku 19. stoletja po ru\xc5\xa1enju nekaterih srednjeve\xc5\xa1kih zgradb. _NEWLINE_Stolnica je bila po\xc5\xa1kodovana v drugem potresu leta 1856, ko so bile uni\xc4\x8dene freske na kupoli iz 18. stoletja._NEWLINE_Danes je stolnica ena glavnih turisti\xc4\x8dnih znamenitosti Mdine.  Je dr\xc5\xbeavni spomenik in je na seznamu kulturnih znamenitosti malte\xc5\xa1kih otokov.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica svetega Pavla je zgrajena v baro\xc4\x8dnem slogu z nekaterimi vplivi mati\xc4\x8dne malte\xc5\xa1ke arhitekture. Glavna fasada je na Trgu svetega Pavla (malte\xc5\xa1ko Pjazza San Pawl ali Misra\xc4\xa7 San Pawl) na nizkem prostoru pred cerkvijo, do nje vodijo tri stopnice. Fasada je razdeljena na tri dele s pilastri v korintskem in kompozitnem redu. Srednja tretjina je postavljena naprej in ima glavna vrata, nad katerimi so grbi mesta Mdina, velikega mojstra Ramona Perellosa y Roccafula in \xc5\xa1kofa Davida Cocca Palmierija, ki jih je oblikoval Giuseppe Darmanin. Barvni grb sedanjega nad\xc5\xa1kofa (Charles Scicluna) je tik pod grbom Mdine. V zgornjem nadstropju je okno s polkro\xc5\xbenim zgornjim delom, nad njim pa trikotni pediment. Zvoniki, ki so imeli prvotno \xc5\xa1est zvonov, so na obeh straneh fasade.  Cerkev ima osmerokotno kupolo z osmimi kamnitimi okrasnimi elementi nad visokim bobnom, ki vodi do lanterne.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica ima tloris  latinskega kri\xc5\xbea, sestavljen iz obokane glavne ladje, dveh stranskih ladij in dveh stranskih kapelic. Ve\xc4\x8dina stolnice je sestavljena iz intarziranih nagrobnih spomenikov ali spominskih marmornatih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, podobnih tistim, ki jih najdemo v sostolnici svetega Janeza v Valletti in stolnici Marijinega vnebovzetja (Viktorija) na otoku Gozo. V stolnici so pokopani ostanki ve\xc4\x8d \xc5\xa1kofov in kanonikov ter laikov iz plemenitih dru\xc5\xbein._NEWLINE_Na stropu so freske, ki prikazujejo \xc5\xbeivljenje svetega Pavla. V poznem 18. stoletju so jih naslikali sicilijanski slikarji Vincenzo, Antonio in Francesco Manno. Bratje Manno so naslikali tudi freske na kupoli, vendar so jih po potresu leta 1856 med obnovo uni\xc4\x8dili. Nova freska na kupoli je delo Giuseppeja Galluccija iz  leta 1860, ki jo je obnovil Giuseppe Cal\xc3\xac. Galluccijeve in Calijeve poslikave so bile uni\xc4\x8dene zaradi nujnih popravil leta 1927, nadomestili so jih s fresko Svetni\xc5\xa1ki sij svetega Petra in svetega Pavla, ki je delo Maria Caffarja Roreja. Strop je obnovil Samuel Bugeja leta 1956. Cerkev je osvetljena s tremi vitra\xc5\xbenimi okni, ki so bili izdelani v delavnici Victorja Geste v poznem 19. stoletju. _NEWLINE_Mnogi predmeti iz stolnice pred letom 1693 so pre\xc5\xbeiveli potres in so jih ponovno uporabili za okrasitev nove stolnice. Med njimi so poznogotski zgodnjerenesan\xc4\x8dni krstilnik iz leta 1495,  glavna vrata stare stolnice, ki so bila izdelana leta 1530, nekaj kornih klopi iz 15. stoletja, pa tudi \xc5\xa1tevilne slike. _NEWLINE_V stranski ladji, kapelah in zakristiji je ve\xc4\x8d slik in fresk, med njimi dela Mattie Pretija in Francesca Grandija, Domenica Bruschija, Pietra Gagliardija, Bartolomea Garagone, Vincenza Francesca Zahre, Luigija Moglie in Alessia Erardija. Titularna oltarna slika prikazuje Spreobrnitev svetega Pavla na cesti v Damask, tudi to je delo Mattije Pretija. _NEWLINE_Nekaj marmorja, uporabljenega za okrasitev stolnice, je z rimskih ru\xc5\xa1evin iz Kartagine in Melite. Kiparji in drugi umetniki, katerih delo krasi stolnico, so Giuseppe Valenti, Francesco Zahra, Claudio Durante, Alessandro Algardi in Vincent Apap.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nStolni\xc4\x8dni muzej je bil ustanovljen leta 1897, prvotno pa je bil v nekaterih dvoranah ob stolnici. Leta 1969 je bil muzej premaknjen v nekdanjo semeni\xc5\xa1\xc4\x8de na Trgu nad\xc5\xa1kofa (malte\xc5\xa1ko Pjazza tal-Ar\xc4\x8bisqof ali Misra\xc4\xa7 l-Ar\xc4\x8biqof), ki gleda na stranski vhod stolnice. Semeni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zgrajeno med letoma 1733 in 1742 v baro\xc4\x8dnem slogu.  Pripisujejo ga arhitektoma Giovanniju Barbari ali Andrei Belliju, \xc4\x8deprav je bil Barbara mrtev, ko se je za\xc4\x8dela gradnja, tako da je Belli verjetnej\xc5\xa1i avtor. _NEWLINE_Zbirko muzeja sestavljajo umetnine, ki so bile prej v stolnici, kot so kovanci, srebrnina, verska obla\xc4\x8dila in nekateri lesorezi Albrechta D\xc3\xbcrerja.'