b'\n_START_ARTICLE_\nAl-Bitrud\xc5\xbei\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAl-Bitrud\xc5\xbei je bil Ibn Tufajlov u\xc4\x8denec in Ibn Ru\xc5\xa1dov sodobnik. Bil je najve\xc4\x8dji med zadnjimi \xc5\xa1panskimi astronomi arabskega rodu. Deloval je v Sevilji v Andaluziji._NEWLINE_Njegovo delo Knjiga o astronomiji (Kitab al-Haj\xc2\xb4ah, arabsko \xd9\x83\xd8\xaa\xd8\xa7\xd8\xa8 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xad\xd9\x8a\xd8\xa7\xd8\xa9) o razporeditvi (konfiguraciji) nebesnih teles so imenovali tako, ker je posku\xc5\xa1alo o\xc5\xbeiviti na spremenjen na\xc4\x8din napa\xc4\x8dno teorijo homocentri\xc4\x8dnih krogel. Posku\xc5\xa1al se je ogniti tako epiciklov kot ekscentrov. Knjigo so iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine prevedli v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino in nato v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Latinska izdaja je iz\xc5\xa1la leta 1531 na Dunaju. \xc4\x8ceprav ga smatrajo kot predstavnika nove astronomije, je v bistvu ponovil Aristotelov sestav in povzel delo Ibn Bad\xc5\xbee in Ibn Tufajla. Njegov sistem gibanja planetov je bil manj to\xc4\x8den od Ptolemejeva, ker je ve\xc4\x8dinoma sledil Aristotelovi sliki popolnega kro\xc5\xbenega gibanja. Njegovo delo ozna\xc4\x8duje vi\xc5\xa1ek muslimanskega protiptolemejevskega gibanja. Njegova teorija homocentri\xc4\x8dnih krogel je imela velik vpliv na arabske in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske u\xc4\x8denjake._NEWLINE_Arabski astronomi so zapustili nesmrtne sledi svoje marljivosti o nebu, ki jih danes z lahkoto razpoznamo. Ve\xc4\x8dina imen zvezd v evropskih jezikih je arabskega izvora, npr. \xce\xb2 \xc5\xa0korpijona, Akrab (\xc2\xb4qrab, \xc5\xa1korpijon), \xce\xb1 Kozoroga, Algedi (al-jadi, kozli\xc4\x8d), \xce\xb1 Orla, Atair (al-ta\xc2\xb4ir, pti\xc4\x8d, letalec), \xce\xb1 Laboda, Deneb (dhanab, rep), \xce\xb3 Malega medveda, Ferkad (farkad, tele), \xce\xb1 Bika, Aldebaran (al-dabaran, sledilec), \xce\xb1 Lire, Vega (al-Nasr (an-Nasr) al-Waqi (al-Vaki), padajo\xc4\x8di orel), \xce\xb1 Oriona, Betelgeza (bat al-jauza, rame velikana), in tudi veliko \xc5\xa1tevilo tehni\xc4\x8dnih nazivov, npr. azimut (al-sumut, poti), podno\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de (nadir) (nadir, nazir (es-semt)), nadglavi\xc5\xa1\xc4\x8de (zenit) (al-samt, (al-semt) (ar-ras), pot (nad glavo), teme), astrolab (asturlab, gr\xc5\xa1ko astrolabon, jemanje zvezde), tabela (al-zid\xc5\xbe), geometrija (d\xc5\xbeumatrija, gr\xc5\xa1ko geometrein, zemljemerstvo), geografija (d\xc5\xbeighrafijah, gr\xc5\xa1ko geographein, zemljepis), eter (athir, gr\xc5\xa1ko aither, zgornji zrak, latinsko aether, nebo), alkemija (al-kimija (al-kimia)), koledar, zbornik, almanah (al-manakh). Ti izrazi pri\xc4\x8dajo o bogati islamski zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini kr\xc5\xa1\xc4\x8danski Evropi. V trigonometriji sinus (latinsko sinus) je prav tako prevod arabske besede \xc5\xbeep (jajb), ki je spet predelava sanskrtske (d\xc5\xbeive (d\xc5\xbejae)). Robert je prvi uporabil to besedo. V Evropi pa je prvi uporabil funkcijo sinus in prvi sestavil trigonometri\xc4\x8dne tabele za vrednosti sinusov von Peurbach. Njegove trigonometri\xc4\x8dne tabele je pozneje leta 1464 v prvem delu v zgodovini, ki je posve\xc4\x8deno izklju\xc4\x8dno trigonometriji, O poljubnem trikotniku (De triangulis omnimodis) raz\xc5\xa1iril njegov pisar in u\xc4\x8denec, Regiomontan, verjetno najpomembnej\xc5\xa1i evropski matematik 15. stoletja._NEWLINE_Poleg izposojenk kot so znane almukabala, algebra in algoritem, ki so jih \xc5\xbee prej citirali, so kasneje v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedli veliko arabskih izrazov, ki jih \xc5\xa1e danes uporabljamo v matematiki. Iz algebre, ki so jo Arabci v \xc5\xa0paniji izgovarjali pribli\xc5\xbeno kot al-gabr so izvedli besedo brivec, ki so ga imenovali algebrist, to je tisti, ki popravlja zlomljeno in lepilec. Aritmetiko so prevedli v arithmatiki, (gr\xc5\xa1ko (he) arithmetike (techne), (umetnost) ra\xc4\x8dunanja)._NEWLINE_Fibonacci, ki se je kakor al-Karad\xc5\xbei mo\xc4\x8dno zgledoval po Abu Kamilu, je leta 1202 v delu Knjiga o abaku (Liber Abbaci) opisal iracionalne ena\xc4\x8dbe in ra\xc4\x8dunanje z njimi. Algebrsko iracionalno \xc5\xa1tevilo, imenovano surd, ki so ga Fibonacci in pozneje v 16. stoletju Stiefel in drugi izpeljali iz latinskega numerus surdus - iracionalen, s pomenom gluho \xc5\xa1tevilo, je prevod arabske besede iracionalni koren (d\xc5\xbeidr (jadhr) asamm (asanum)).'