b'\n_START_ARTICLE_\nProsto plezanje\n_START_PARAGRAPH_\nProsto plezanje se imenuje na\xc4\x8din plezanja, pri katerem uporablja plezalec za napredovanje (plezanje navzgor, pre\xc4\x8denje, sestopanje) samo svojo mo\xc4\x8d, znanje, naravne raz\xc4\x8dlembe (oprimke, stope, po\xc4\x8di, ...) ter trenje, ki ga omogo\xc4\x8da skala oziroma stena. Vsi tehni\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dki (klini, vponke, zati\xc4\x8di, metulji, ...) slu\xc5\xbeijo izklju\xc4\x8dno samo za varovanje. Prosto plezanje je edini dovoljeni na\xc4\x8din plezanja pri \xc5\xa1portnem plezanju, v zadnjem \xc4\x8dasu pa prevladuje tudi v alpinizmu.\n_START_SECTION_\nZgodovina prostega in \xc5\xa1portnega plezanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni pa so alpinisti plezali ve\xc4\x8dinoma tehni\xc4\x8dne smeri. Tako je bilo ob pomo\xc4\x8di \xc2\xbbpretiranega\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1tevila klinov preplezanih veliko previsnih sten. To je plezanje prignalo do absurda, saj so si smeri postajale vse podobnej\xc5\xa1e in dolgo\xc4\x8dasnej\xc5\xa1e, plezanje pa je postajalo stereotipno in monotono. Alpinisti so kmalu ugotovili, da to ni najbolje za razvoj alpinizma oziroma plezanja nasploh, zato so se za\xc4\x8deli nagibati k na\xc4\x8dinu, ki so ga iz ZDA prinesli najbolj\xc5\xa1i plezalci - to je bil tako imenovani \xc2\xbbclean climbing\xc2\xab\xc2\xa0(\xc4\x8disto plezanje). Medtem ko so na eni strani alpinisti \xc2\xbbclean climbing\xc2\xab\xc2\xa0pojmovali bolj kot na\xc4\x8din, da se med plezanjem ne po\xc5\xa1koduje stene, pa se je na drugi strani za\xc4\x8del razvijati povsem nov na\xc4\x8din skalnega plezanja, imenovan \xc2\xbbfree climbing\xc2\xab\xc2\xa0ali prosto plezanje._NEWLINE_Prosto plezanje se je razvilo ob koncu devetnajstega in v za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja._NEWLINE_Takrat se je pozomost alpinistov preusmerila s \xc4\x8distih prvenstvenih vzponov na vrhove in s smeri po grebenih in la\xc5\xbejih stenah na plezanje dotlej \xc5\xa1e nepreplezanih vzhodnoalpskih sten. Prvi poskusi v teh strmih stenah so bili na Bavarskem, Tirolskem in v italijanskih Dolomitih. Skoraj hkrati pa se je prosto plezanje razvijalo v pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakih ob reki Labi in na balvanih pari\xc5\xa1kega parka Fontainebleu ter onkraj Atlantika. _NEWLINE_\xc5\xa0portno plezanje se je razvilo iz prostega plezanja in je najvamej\xc5\xa1a oblika prostega plezanja. Gre za podobno dejavnost, morda je razlika le v tem, da se \xc5\xa1portno pleza ve\xc4\x8dinoma v ni\xc5\xbejih stenah in kraj\xc5\xa1ih plezalnih smereh oziroma na urejenih plezali\xc5\xa1\xc4\x8dih ter na tekmovanjih, na umetno postavljenih stenah, pri \xc4\x8demer je za varnost najve\xc4\x8dkrat poskrbljeno s posebnimi vijaki - svedrovci, ki zdr\xc5\xbee tudi ve\xc4\x8d sto kilogramov obremenitve. Razvijati se je za\xc4\x8delo v labskih pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakih \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Vzhodne Nem\xc4\x8dije, v Bolgariji, v 70-ih pa \xc5\xa1e v ZDA, Franciji, Zahodni Nem\xc4\x8dji in Angliji. V ZDA so v prvih letih plezali predvsem s sprotnim name\xc5\xa1\xc4\x8danjem varoval, kot so zati\xc4\x8di in metulji; zatikali so jih v skalne razpoke in raz\xc4\x8dlembe, da bi ob morebitnem padcu prepre\xc4\x8dili telesne po\xc5\xa1kodbe. Tako je leta 1979 Toni Yaniro, eden najbolj\xc5\xa1ih ameri\xc5\xa1kih plezalcev tistega \xc4\x8dasa, preplezal znamenito smer Grand lllusion, ocenjeno s 5.13c, kar je bila takrat najte\xc5\xbeja prosto preplezana smer na svetu. V Evropi lahko imamo za o\xc4\x8deta \xc5\xa1portnega plezanja Kurta Alberta, ki si je zamislil in uveljavil oznako rde\xc4\x8da pika. Tradicijo plezanja z rde\xc4\x8do piko je nadaljeval \xc2\xbbnjegov u\xc4\x8denec\xc2\xab\xc2\xa0in pozneje eden najbolj\xc5\xa1ih \xc5\xa1portnih plezalcev vseh \xc4\x8dasov, Wolfgang Guellich. V Evropi so v za\xc4\x8detku osemdesetih let dvajsetega stoletja klasi\xc4\x8dne kline nadomestili svedrovci. Urejati so za\xc4\x8deli varna naravna plezali\xc5\xa1\xc4\x8da, namenjena izklju\xc4\x8dno \xc5\xa1portnemu plezanju. Smeri so tako postajale varnej\xc5\xa1e, varovanje preprostej\xc5\xa1e, te\xc5\xbeavnostna stopnja se je zvi\xc5\xa1ala, \xc5\xa1portno plezanje in zanimanje zanj pa sta se za\xc4\x8dela razvijati tako bliskovito, kot so pri\xc4\x8dakovali le redki._NEWLINE_V Slovenijo sta prosto plezanje prinesla Iztok Tomazin in Borut Bergant. Leta 1978 sta kot gosta ameri\xc5\xa1kega planinskega dru\xc5\xa1tva (American Alpine Club) obiskala Ameriko in se v 38 dneh, kolikor je trajal njun obisk, seznanila s takrat najbolj\xc5\xa1imi ameri\xc5\xa1kimi prostimi plezalci, s plezalno tehniko in etiko, ki ima pri prostem plezanju poseben pomen. Bergant se je pozneje posvetil zgolj alpinizmu, Tomazina pa je na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja ameri\xc5\xa1kih plezalcev tako prevzel, da je zamisel o prostem plezanju \xc5\xa1iril po Sloveniji, zato ga lahko imamo za pionirja prostega plezanja pri nas. Z Matja\xc5\xbeem Ivnikom sta opravila \xc5\xa1tevilne prve proste ponovitve v na\xc5\xa1ih Alpah. Tomazin je bil tudi prvi Slovenec, ki mu je v tistem \xc4\x8dasu uspelo prosto preplezati smer, ocenjeno s VII+, danes ocenjeno celo z VIII-. Takrat so se s prostim plezanjem ukvarjali \xc5\xa1e Lidija Painkiher, Nu\xc5\xa1a Romih, Ines Bo\xc5\xbei\xc4\x8d, Jelka Tajnik, \xc5\xbdeljko Perko, Fran\xc4\x8dek Knez, Janez Skok, Tadej Slabe, Igor \xc5\xa0kamperle, Bojan Leskov\xc5\xa1ek, Rok Kolar, Andrej Kokalj, Sre\xc4\x8do Rehberger, Tomo \xc4\x8cesen, Albin Simoni\xc4\x8d in drugi. Za\xc4\x8deli so urejati prva plezali\xc5\xa1\xc4\x8da (\xc4\x8crni Kal, Osp, Dov\xc5\xbeanova soteska, Vipava ...) in prirejati tekmovanja._NEWLINE_Prvo mednarodno tekmovanje je bilo leta 1985 v Bardonecchi pri Torinu. Na njem so nas zastopali Vili Gu\xc4\x8dek, Metod \xc5\xa0karja in Cveto Jagodic. Kljub ugovorom nekaterih starej\xc5\xa1ih plezalcev, \xc4\x8de\xc5\xa1 da gre za amerikanizacijo plezanja, je \xc5\xa1lo prosto plezanje povsem svojo pot. To, da ostaja nelo\xc4\x8dljiv del alpinizma, sta po neposrednem televizijskem prenosu dokazala Sre\xc4\x8do Rehberger in Tadej Slabe, ki sta leta 1986 v Ospu prosto preplezala smer Goba. To je bila medijsko najodmevnej\xc5\xa1a predstavitev prostega plezanja pri nas in celo v Evropi. Prvo uradno dr\xc5\xbeavno prvenstvo v \xc5\xa1portnem plezanju (v takratni skupni dr\xc5\xbeavi Jugoslaviji), ki je bilo organizirano po pravilih UIAA in je potekalo v Sloveniji, je bilo leta 1988 v Ospu. Udele\xc5\xbeilo se ga je 60 tekmovalcev. Najvi\xc5\xa1ji mesti sta dosegla Simona \xc5\xa0karja in Vili Gu\xc4\x8dek. Pozneje so se za\xc4\x8dela tekmovanja po\xc4\x8dasi umikati v pokrite dvorane, na umetne plezalne stene. \xc5\xa0portno plezanje je postalo zanimiv, privla\xc4\x8den in predvsem varen \xc5\xa1port, za katerega se je odlo\xc4\x8dalo vse ve\xc4\x8d mladih._NEWLINE_Tako so se po osamosvojitvi Slovenije navrhu najbolj\xc5\xa1ih slovenskih \xc5\xa1portnih plezalcev za\xc4\x8dela vrstiti povsem nova imena (Aljo\xc5\xa1a Grom, Matej Mejov\xc5\xa1ek, Jure Golob, Toma\xc5\xbe Valjavec, Luka Zazvonil, Klemen Be\xc4\x8dan, Urh \xc4\x8cehovin, Matej Sova, Bla\xc5\xbe Rant, Uro\xc5\xa1 Perko, Albin Simoni\xc4\x8d, Metka Lukan\xc4\x8di\xc4\x8d, Martina \xc4\x8cufar, Natalija Gros, Nastja Guzzi, Maja Vidmar, Katja Vidmar, Sa\xc5\xa1a Truden, Eva Tu\xc5\xa1ar, Lu\xc4\x8dka Franko, Katja Planinc...). Od predhodnikov so se razlikovali predvsem po tem, da njihova temeljna dejavnost ni bil alpinizem, temve\xc4\x8d samo \xc5\xa1portno plezanje. Z uvedbo tekmovalnega sistema za dr\xc5\xbeavno prvenstvo v mlaj\xc5\xa1ih, srednjih in \xc4\x8dlanskih kategorijah, z na\xc4\x8drtnim delom z mladimi ter z dobro in sistemati\xc4\x8dno vadbo se je za\xc4\x8del rojevati nov rod plezalcev. _NEWLINE_Potrditev, da spada Slovenija v sam svetovni vrh \xc5\xa1portnega plezanja, je bila zmaga Martine \xc4\x8cufar leta 2001 v Kranju. Leta 2002 sta se ji z odli\xc4\x8dnim drugim in \xc4\x8detrtim mestom pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e Natalija Gros in Maja Vidmar. V letu 2003 so slovenske plezalke in plezalci z nekaj izvrstnimi uvrstitvami dokazali, da resni\xc4\x8dno spadajo v sam vrh \xc5\xa1portnega plezanja. Leto 2004 je bilo zaznamovano z odli\xc4\x8dnim plezanjem Natalije Gros. Leta 2005 je z odli\xc4\x8dnimi nastopi navdu\xc5\xa1ila Maja Vidmar.'