b'\n_START_ARTICLE_\nSneg\n_START_SECTION_\nSne\xc5\xbeinke\n_START_PARAGRAPH_\nMasa ledenih kristalov se z rastjo pove\xc4\x8duje in kristali za\xc4\x8dnejo padati. Med padanjem lahko tr\xc4\x8dijo v druge ledene kristale ali v obla\xc4\x8dne kapljice. Pri trkih majhni delci kristala odletijo in za\xc4\x8dnejo rasti. \xc5\xa0tevilo ledenih kristalov hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8da, kot pri veri\xc5\xbeni reakciji. Pri padanju se ledeni kristali med seboj tudi sprimejo in nastanejo sne\xc5\xbeinke._NEWLINE_Sne\xc5\xbeinke so v obliki razli\xc4\x8dnih kristalnih zvezdic, ki pa so tudi pome\xc5\xa1ane z navadnimi ledenimi kristali. Pri temperaturi zraka, ki je vi\xc5\xa1ja od -10\xc2\xa0\xc2\xb0C, se ti kristali navadno spajajo v obliki kosmov. Njihova velikost je razli\xc4\x8dna, vendar imajo redkokdaj ve\xc4\x8dji premer kakor od 3 do 4\xc2\xa0cm. Na velikost sne\xc5\xbeink vpliva predvsem temperatura zraka. \xc4\x8cim ni\xc5\xbeja je temperatura, tem manj\xc5\xa1e so sne\xc5\xbeinke. Velike sne\xc5\xbeinke ali kosmi pa nastajajo, \xc4\x8de vodna para kondenzira pri temperaturi, ki ni znatno pod 0\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nSne\xc5\xbene padavine\n_START_PARAGRAPH_\nSne\xc5\xbene padavine so mogo\xc4\x8de pri temperaturi zraka od -40\xc2\xa0\xc2\xb0C do +10\xc2\xa0\xc2\xb0C. V zmernih geografskih \xc5\xa1irinah najpogosteje sne\xc5\xbei pri temperaturi od -4\xc2\xa0\xc2\xb0C do +2\xc2\xa0\xc2\xb0C. Take temperature so v prizemnih plasteh zraka, ne pa v oblakih, v katerih se padavine oblikujejo._NEWLINE_Padavine v zmernih geografskih \xc5\xa1irinah imajo skoraj vedno najprej obliko snega, tudi poleti. \xc4\x8ce je plast zraka med oblakom in tlemi dovolj topla, se sne\xc5\xbeinke stajajo in pri tleh de\xc5\xbeuje.\n_START_SECTION_\nVrste snega\n_START_PARAGRAPH_\nAgencija Republike Slovenije za okolje lo\xc4\x8di naslednje vrste snega:\n_START_SECTION_\nSne\xc5\xbeene nevarnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dasno je vi\xc5\xa1ina novega snega tako velika, da ohromi promet, da sneg lomi drevje in trga elektri\xc4\x8dne vode (snegolom). Zima 1951/52 je bila zelo sne\xc5\xbeena, \xc5\xbee konec januarja je bilo v Ljubljani 80\xc2\xa0cm snega. Med 13. in 15.februarjem 1952 je po ni\xc5\xbeinah Slovenije zapadlo najve\xc4\x8d snega od za\xc4\x8detkov merjenj, ki so se za\xc4\x8dela sredi 19.stoletja. Sne\xc5\xbeilo je nepretrgoma ve\xc4\x8d dni skupaj in na koncu je bilo v Ljubljani 146\xc2\xa0cm snega, v Rate\xc4\x8dah 240\xc2\xa0cm in v Bovcu 188\xc2\xa0cm. Prenehali so voziti vlaki, cestni promet je bil popolnoma ohromljen, dolina reke So\xc4\x8de je bila cele tedne odrezana od drugih krajev. Uvedena je bila splo\xc5\xa1na mobilizacija._NEWLINE_V gorah vsako zimo pade ve\xc4\x8d sneg kot v ni\xc5\xbeinah, saj je v gorah hladneje, pogosto tudi vetrovno, zato nastajajo sne\xc5\xbeni viharji. \xc4\x8ce so v sne\xc5\xbeni odeji plasti le rahlo povezane, potem se ob motnji zgornja plast odtrga in zdrkne po pobo\xc4\x8dju navzdol. Sne\xc5\xbeni plaz uni\xc4\x8duje vse pred seboj, lahko polomi drevje, poru\xc5\xa1i hi\xc5\xa1e, zasuje ceste in seveda ogro\xc5\xbea \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc5\xbeivljenja. Med sne\xc5\xbeenjem pogosto piha veter in prena\xc5\xa1a sneg. Tam kjer je veter mo\xc4\x8dan, sneg odna\xc5\xa1a, v zavetrju pa ga odlaga. Tako nastajajo zameti snega. Zbiti skorji napihanega snega re\xc4\x8demo klo\xc5\xbea, zametom, ki se kot balkoni pojavijo na grebenih, pa opasti. Klo\xc5\xbee so pogosto slabo povezane s podlago in so zato na strmej\xc5\xa1ih pobo\xc4\x8djih \xc5\xa1e posebno nevarne za plazove._NEWLINE_Sneg odbija pribli\xc5\xbeno 90% ultravijoli\xc4\x8dne svetlobe, kar lahko povzro\xc4\x8di zelo bole\xc4\x8do sne\xc5\xbeno slepoto, zlasti v polarnih obmo\xc4\x8djih in v gorah. Na vsakih 300 m nadmorske vi\xc5\xa1ine se jakost UV \xc5\xbearkov pove\xc4\x8da za 4%.\n_START_SECTION_\nSne\xc5\xbeni \xc5\xa1porti in zabava\n_START_PARAGRAPH_\nSneg obi\xc4\x8dajno ne povzro\xc4\x8da pretiranih te\xc5\xbeav. Prina\xc5\xa1a veselje otrokom in zaslu\xc5\xbeek v turizmu, saj omogo\xc4\x8da smu\xc4\x8danje, sankanje, snowboarding, snowskating, in podobne dejavnosti. Sneg se lahko naredi tudi umetno s pomo\xc4\x8djo sne\xc5\xbenih topov, taka vrsta snega se imenuje kompaktni sneg in na\xc4\x8deloma ni tako kvaliteten kot naravni.'