b'\n_START_ARTICLE_\nStridulacija\n_START_PARAGRAPH_\nStridulacija je proizvajanje zvoka ali vibracij podlage z drgnjenjem dveh trdih, a pro\xc5\xbenih delov telesa med seboj. To je eden od osnovnih na\xc4\x8dinov proizvajanja zvoka pri majhnih \xc5\xbeivalih, predvsem \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah, kjer je tudi najbolje poznan. Opisan je vsaj pri sedmih razli\xc4\x8dnih redovih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, znotraj katerih se je razvil ve\xc4\x8dkrat lo\xc4\x8deno in na razli\xc4\x8dnih delih telesa, poleg njih pa ga uporabljajo vsaj \xc5\xa1e pajki, ribe, ka\xc4\x8de, pti\xc4\x8di in sesalci._NEWLINE_\xc5\xbdivali, ki stridulirajo, imajo obi\xc4\x8dajno posebej prilagojene strukture na telesu, t. i. stridulatorne organe, ki jih drgnejo s posebej prilagojenim vzorcem mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne aktivnosti. Posebej pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah so te strukture izredno raznolike in se lahko nahajajo prakti\xc4\x8dno na vsakem paru anatomskih struktur, ki jih je mo\xc5\xbeno prekri\xc5\xbeati. V osnovi so ti organi sestavljeni tako, da je na enem delu prisoten oja\xc4\x8dan greben (plectrum), na drugem pa vrsta zobcev oz. pila (pars stridens). Ob drgnjenju teh dveh struktur med seboj greben zadene ob vsakega ob zobcev, pri \xc4\x8demer strukturi zaradi pro\xc5\xbenosti zanihata in nastane serija kratkih vibracijskih pulzov. \xc4\x8ce je s stridulatornim organom mehansko sklopljena dovolj velika struktura, ki oddaja vibracijsko energijo v zrak (pri \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah ji pravimo ogledalce), nastane zvok, sicer pa le vibracije, ki se prek nog prena\xc5\xa1ajo na podlago. Z vsakim potegom grebena prek zobcev nastane serija pulzov, povezana v enoto zvoka, ki ji v bioakustiki pravijo\xc2\xa0\xc2\xbbzlog\xc2\xab, zaporedje zlogov pa je\xc2\xa0\xc2\xbbfraza\xc2\xab, oboje prevzeto iz glasbenega izrazja. Frekven\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti dolo\xc4\x8dajo mehanske lastnosti udele\xc5\xbeenih struktur in hitrost drgnjenja, dol\xc5\xbeino zloga pa tudi \xc5\xa1tevilo zobcev v vrsti. Splet teh dejavnikov je edinstven za vsako \xc5\xbeivalsko vrsto in pogosto tudi za spol, kar pomeni, da so tudi nastale vibracije ali zvoki edinstveni, to pa omogo\xc4\x8da prepoznavanje. Posledi\xc4\x8dno so tako udele\xc5\xbeene strukture kot tudi sami zvoki uporabni v taksonomiji._NEWLINE_Funkcija stridulacije je raznolika. Po \xc4\x8dirikanju, ki nastane zaradi stridulacije, so br\xc5\xbekone najbolj znane kobilice. Kratkotipal\xc4\x8dnice stridulirajo z drgnjenjem pile na zadnjih nogah ob otrdelo \xc5\xbeilo na sprednjem krilu, dolgotipal\xc4\x8dnice, med katere spadajo tudi po ogla\xc5\xa1anju dobro znani murni, pa z drgnjenjem kril med seboj. Ti signali slu\xc5\xbeijo za prepoznavanje in privabljanje spolnega partnerja. Podobno je pri \xc5\xa1kr\xc5\xbeatih, ki so sicer bolj poznani po ogla\xc5\xa1anju s timbalom, a ga nekatere vrste kombinirajo tudi s stridulacijo. Mravlje delavke stridulirajo z drgnjenjem zobcev na zadku ob greben na oprsju, to po\xc4\x8dnejo za rekrutiranje drugih delavk. Pri vreten\xc4\x8darjih velja stridulacija za bolj eksoti\xc4\x8den na\xc4\x8din proizvajanja zvoka; po njej so recimo znane klopota\xc4\x8de, kjer je stridulatorni organ v obliki ro\xc5\xbeenih obro\xc4\x8dkov na konici repa, ki se ob tresenju drgnejo med seboj.'