b'\n_START_ARTICLE_\nAristarh\n_START_SECTION_\nVelikost Lune\n_START_PARAGRAPH_\nAristarh je opazoval gibanje Lune skozi Zemljino senco med Luninim mrkom. Ocenil je, da je premer Zemlje enak 3 kratnemu premeru Lune. Z uporabo Eratostenovega izra\xc4\x8duna velikosti obsega Zemlje (42000\xc2\xa0km), je zaklju\xc4\x8dil, da je obseg Lune 14.000\xc2\xa0km. V resnici je njen obseg pribli\xc5\xbeno 10.916\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nDolgo leto in dol\xc5\xbeina meseca\n_START_PARAGRAPH_\nArhimed in sodobni znanstveniki ob\xc4\x8dudujejo Aristarha zaradi njegove daljnovidnosti o velikosti Vesolja. Aristarh je predlagal tudi najdalj\xc5\xa1o \xc4\x8dasovno periodo anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije, \xc2\xbbdolgo leto\xc2\xab\xc2\xa04868 Son\xc4\x8devih let, v trajanju 270 sarojev po 18. Kalipovih let in 10 2/3 stopinj. Njegov cikel mrkov s 4267 meseci je navajal Ptolemaj kot izredno to\xc4\x8den babilonski mesec, ki je bil to\xc4\x8den pod sekundo, in so ga na\xc5\xa1li na klinopisnih tablicah iz \xc4\x8dasa malo pred letom 200 pr. n. \xc5\xa1t. Dolgo leto je vsebovalo dol\xc5\xbeino meseca, ki se je ujemala z babilonsko vrednostjo na 1/10.000, desetletja prej preden so ga v Babiloniji sploh uporabljali. Aristarhovo delo predstavlja korak v znanosti v ve\xc4\x8d ozirih. Prej\xc5\xa1nje ocene dol\xc5\xbeine meseca so imele napako 114 sekund (Meton, 432 pr. n. \xc5\xa1t.) in 22 sekund (Kalip, 330 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nPrecesija enakono\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nV Vatikanu sta se ohranila dva starove\xc5\xa1ka rokopisa z ocenami dol\xc5\xbeine leta. Edini anti\xc4\x8dni znanstvenik, ki je naveden, da je podal dve razli\xc4\x8dni vrednosti, je Aristarh. Morda gre za najzgodnej\xc5\xa1i primer izrazov z veri\xc5\xbenimi ulomki. S \xc5\xa1tevili iz rokopisov je to mo\xc4\x8d to\xc4\x8dno izra\xc4\x8dunati. Vrednosti sta Aristarhovi leti 365 1/152 dni in 365 - 15/4868 dni, ki predstavljata sideri\xc4\x8dno in me\xc5\xa1\xc4\x8dansko leto, verjetno tropsko. Oba imenovalca se lahko pove\xc5\xbee z Aristarhom, po katerem je bil poletni Son\xc4\x8dev obrat 152 let po Metonovem, in njegovo dolgo leto je trajalo 4868 let. Razlika med sideri\xc4\x8dnim in tropskim letom je enaka precesiji enakono\xc4\x8dij. Prva vrednost je to\xc4\x8dna na nekaj sekund, druga pa na nekaj minut. Obe sta blizu vrednostim, ki sta jih kasneje uporabljala Hiparh in Ptolemaj. Precesija je skoraj natanko 1 stopinjo na stoletje in malo premajhna. Na \xc5\xbealost so vrednost 1 stopinje na stoletje uporabljali kasnej\xc5\xa1i astronomi vse do arabskih. Pravilna vrednost v Aristarhovem \xc4\x8dasu je bila pribli\xc5\xbeno 1,38\xc2\xb0 na stoletje.\n_START_SECTION_\nKoledar\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri viri nakazujejo, da je Aristarh razdelal julijanski koledar \xc5\xbee nekako 200 let pred Sosigenom, ki je leta 46 pr. n. \xc5\xa1t. pomagal pri prenovi zastarelega gr\xc5\xa1kega koledarja za \xc4\x8dasa Julija Cezarja, kar pa se zdi malo verjetno.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater na Luni Aristarh s koordinatama 23,7\xc2\xb0 severno; 47,4\xc2\xb0 zahodno, premerom 40 km in globino 3,7\xc2\xa0km, ter asteroid glavnega pasu 3999 Aristarh (3999 Aristarchus), ki ga je odkril Takuo Kod\xc5\xbeima leta 1989. Po njem se imenuje tudi letali\xc5\xa1\xc4\x8de na Samosu.'