b'\n_START_ARTICLE_\nKongresni trg\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno in ju\xc5\xbeno stran zapirajo zgradbe. Na trg se iztekajo tudi Wolfova in Vegova ulica ter Gosposka ulica, Gerberjevo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in Gledali\xc5\xa1ka Stolba. Pomembnej\xc5\xa1e stavbe na trgu so Kazina, Slovenska filharmonija, stavba Slovenske matice, Cerkev sv. Trojice ali Ur\xc5\xa1ulinska cerkev s samostanom, v katerem sta \xc5\xa1e Gimnazija Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika in \xc5\xa0olski muzej, ter Kranjski de\xc5\xbeelni dvorec, sede\xc5\xbe Univerze v Ljubljani, neorenesan\xc4\x8dno stavbo dunajskega arhitekta Josipa Hudetza._NEWLINE_V parku Zvezda je soha z repliko Emonca, ki so jo na\xc5\xa1li leta 1836 pri kopanju temeljev Kazine in je bila del nagrobnika, spomenik \xc5\xbeenskam, ki so protestirale proti italijanskem ravnanju z ujetniki med drugo svetovno vojno, delo Bo\xc5\xbea Pengova ter glasbeni paviljon. V parku se nahaja tudi spomenik Sidro, ki je bil po zaslugi slovenskega kapitana Branka Velkaverha na to mesto postavljen leta 1954 kot obele\xc5\xbeje priklju\xc4\x8ditvi Primorske k mati\xc4\x8dni domovini, na njem je tudi letnica 510, ki predstavlja prihod Slovanov na to podro\xc4\x8dje. Pred tem je na istem mestu okoli leto dni (1940-41) stal bronast konjeni\xc5\xa1ki spomenik jugoslovanskemu kralju Aleksandru I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87u, konjenik je delo Lojzeta Dolinarja, ki so ga Italijani leta 1941 odstranili po zasedbi Ljubljane med drugo svetovno vojno. Obstaja tudi mit, da naj bi bilo razstavljeno sidro z italijanske \xc4\x8dezoceanke Rex, ki so jo ob koncu vojne potopili ob slovenski obali, vendar to ne dr\xc5\xbei._NEWLINE_Ob preureditvi trga je Ple\xc4\x8dnik pred Ur\xc5\xa1ulinsko cerkev dogradil stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in postavil steber sv. Trojice - ku\xc5\xbeno znamenje, ki je prej stalo na Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini. Steber je delo baro\xc4\x8dnega kiparja Luke Misleja, figure pa verjetno delo Francesca Robbe._NEWLINE_Na jugozahodni strani Kongresnega trga, pod in ob Slovenski cesti so odkrili severna emonska vrata in jih preuredili v galerijo Emonska vrata. Ju\xc5\xbeni rob trga ka\xc5\xbee potek zimskega obzidja, potek srednejve\xc5\xa1kega obzidja pa ozna\xc4\x8duje fasada nekdanjega De\xc5\xbeelnega dvorca, dana\xc5\xa1njega sede\xc5\xbea Univerze v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSam trg je bil delno odprt prostor ob nekdanjem jarku ob severni strani obzidja okrog Novega trga, \xc5\xbee v \xc4\x8dasu baroka. Za potrebe kongresa Svete alianse, ki je potekal v Ljubljani, so jarek zasuli, obstoje\xc4\x8di Kapucinski trg raz\xc5\xa1irili in preuredili na prostoru podrtega kapucinskega samostana; posledi\xc4\x8dno so po kongresu tudi preimenovali trg v Kongresni trg. Parkovne povr\xc5\xa1ine so uredili leta 1824 po naro\xc4\x8dilu \xc5\xbeupana Hradeckega, ko so zasadili drevored. Sedanjo ureditev s platanami je predlagal Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik pred drugo svetovno vojno. Po njegovih na\xc4\x8drtih so tlakovali odprt prostor, ki je bil nato preurejen v parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del prostora danes zavzema Park Zvezda. Na ju\xc5\xbenem delu trga, med Ur\xc5\xa1ulinsko cerkvijo, parkom Zvezda, Filharmonijo in pala\xc4\x8do Univerze v Ljubljani ter nizom hi\xc5\xa1 roba trga, je bilo ve\xc4\x8dje javno parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga leta 2011 preuredili v povr\xc5\xa1ino za pe\xc5\xa1ce. Parkirna mesta je nadomestila gara\xc5\xbena hi\xc5\xa1a, zgrajena pod trgom; slednja lahko v petih podzemnih eta\xc5\xbeah sprejme 720 avtomobilov (od tega 34 za voznike invalide). Med prenovo trga so gradbinci odstranili nekaj prvotnih Ple\xc4\x8dnikovih platan ter drugim odrezali koreninski sistem ter veje; v \xc4\x8dasu gradnje pa so zaradi gradbenih del pri\xc4\x8dele pokati tudi bli\xc5\xbenje stare zgradbe._NEWLINE_Prenovljeni trg je bil uradno odprt 3. julija 2011 z izvedbo Mahlerjeve Simfonije tiso\xc4\x8dev, zdru\xc5\xbeena orkestra SF iz Ljubljane in Zagreba ter pevske zbore je vodil dirigent Valerij Gergijev, sodelovalo je ve\xc4\x8d kot 1.100 slovenskih, hrva\xc5\xa1kih in ruskih glasbenikov._NEWLINE_Slabe tri mesece po odprtju prenovljenega trga so se na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi pri\xc4\x8dele pojavljati razpoke; slednje so posledice spremembe tehnologije tlakovanja in morebitnega prehitrega su\xc5\xa1enja betona.\n_START_SECTION_\nPark Zvezda\n_START_PARAGRAPH_\nPark Zvezda je bil urejen leta 1984. Na tem prostoru je do polovice 19. stoletja stal kapucinski samostan z vrtovi. Ime je dobil zaradi simetri\xc4\x8dne, zvezdaste razporeditve poti, ki te\xc4\x8dejo \xc4\x8dez celoten park. To je bil prvi javni mestni park. Zvezdasta zasnova je bila tedaj v Evropi zelo pogosta oblika parkov, uveljavili pa so jo Francozi. Najprej so park zasadili z jagnedi, ki pa nimajo dolge \xc5\xbeivljenjske dobe. Kasneje so zasadili divje kostanje. Med vojnama je Ple\xc4\x8dnik tlakoval Kongresni trg, park obdal s kamnitimi stebri\xc4\x8dki, kostanje v parku pa zamenjal s platanami, ki stojijo \xc5\xa1e danes. V parku stoji vodnjak, na mestu, kot je stal v \xc4\x8dasu kapucinskega samostana. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dene poti, izdelane po prenovi, so povzete po osnovni, parkovni funkciji tega prostora.'