b'\n_START_ARTICLE_\nAlojzija \xc5\xa0tebi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAlojzija \xc5\xa0tebi se je po maturi na u\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8du zaposlila leta 1903 kot u\xc4\x8diteljica v trirazredni javni \xc5\xa1oli v Tinjah na Koro\xc5\xa1kem. Tam je slovenske otroke pou\xc4\x8devala v slovenskem duhu do konca marca 1904, ko je postala najprej u\xc4\x8diteljica suplentka, nato pa redna u\xc4\x8diteljica \xc5\xa1tirirazredne \xc5\xbeenske \xc5\xa1ole v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, pozneje v Radovljici, v Mav\xc4\x8di\xc4\x8dah in v Kokri, kjer je ostala do leta 1914. Zaradi stalnih te\xc5\xbeav z oblastmi, ker ni hotela stopiti v u\xc4\x8diteljsko organizacijo Slom\xc5\xa1kova zveza, ker je bila naro\xc4\x8dena na \xc4\x8dasnik Rde\xc4\x8di prapor in Na\xc5\xa1e zapiske, ker ni hodila k nedeljski ma\xc5\xa1i, skratka, ker je bila socialistka, je odpovedala dr\xc5\xbeavno slu\xc5\xbebo in se zaposlila v uredni\xc5\xa1tvu socialisti\xc4\x8dnega dnevnika Zarja (od 1912 do 1915). S tem se je kon\xc4\x8dala njena poklicna kariera u\xc4\x8diteljice, ostala pa je vse \xc5\xbeivljenje mnogim ne le vzornica, ampak tudi u\xc4\x8diteljica._NEWLINE_V dr\xc5\xbeavni slu\xc5\xbebi se je ponovno zaposlila leta 1918, toda do dokon\xc4\x8dne upokojitve leta 1950 je bila \xc5\xa1e dvakrat upokojena. Prvi\xc4\x8d se je to zgodilo leta 1927 iz politi\xc4\x8dnih razlogov, zato je potem od\xc5\xa1la v Beograd, drugi\xc4\x8d pa leta 1940 zaradi bolezni (do 1945)._NEWLINE_Alojzija \xc5\xa0tebi je imela izreden \xc4\x8dut za socialne probleme. Leta 1912 je stopila v Jugoslovansko socialdemokratsko stranko (JSDS). Med njenimi prijatelji in vzorniki je bil Ivan Cankar, ki je bil dru\xc5\xbeinski prijatelj dru\xc5\xbeine \xc5\xa0tebi._NEWLINE_Ves \xc4\x8das se je prizadevala za pravice \xc5\xbeensk in otrok. Vsa leta, kar je delovala kot urednica in javna delavka, je objavljala \xc4\x8dlanke na to temo v razli\xc4\x8dnih revijah in publikacijah. Leta 1911 je v Na\xc5\xa1ih zapiskih sodelovala s prispevki o \xc5\xbeenskih vpra\xc5\xa1anjih, naslednje leto pa je objavila \xc4\x8dlanek Socijalizem in moderno \xc5\xbeensko gibanje. Leta 1918 je iz\xc5\xa1la njena verjetno najpomembnej\xc5\xa1a publikacija Demokratizem in \xc5\xbeenstvo, v katerem je jasno za\xc4\x8drtala program \xc5\xbeenskega gibanja. \xc5\xa0tebijeva je bila prepri\xc4\x8dana, da bi \xc5\xbeenske za dosego svojih pravic morale imeti organizacijo, ki bi zdru\xc5\xbeevala \xc5\xbeenske razli\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danj, za dosego politi\xc4\x8dnih pravic pa bi delovale v politi\xc4\x8dnih strankah._NEWLINE_Za razvoj \xc5\xbeenskega gibanja so bile razmere po prvi svetovni vojni izrazito neugodne, saj je bila Jugoslavija sestavljena iz pokrajin, ki so se zelo razlikovale v svojem kulturnem in gospodarskem razvoju. Zelo te\xc5\xbeko je bilo povezati \xc5\xbeenske iz vseh razli\xc4\x8dnih okolij. Obstajala je bojazen, do bodo v novi dr\xc5\xbeavi prevladovali srbski zakoni, ki bi prinesli \xc5\xbeenskam slab\xc5\xa1i socialni in civilnopravni polo\xc5\xbeaj, kot so ga imele v avstrijski dr\xc5\xbeavi. Leta 1925 je dvanajst \xc5\xbeenskih dru\xc5\xa1tev na pobudo Narodne \xc5\xbeenske zveze v Beogradu in Splo\xc5\xa1nega slovenskega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva v Ljubljani priredilo javni shod vseh \xc5\xbeensk ne glede na politi\xc4\x8dno pripadnost ali stan za izena\xc4\x8denje dednega prava za mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske sorodnike ter protestiralo proti \xc5\xa1irjenju srbskega dednega prava na vso dr\xc5\xbeavo. Zahtevale so \xc5\xbeensko volilno pravico._NEWLINE_Kot vodja \xc5\xbeenskega gibanje je \xc5\xa0tebijeva na \xc5\xa1tevilnih zborovanjih sodelovala s svojimi govori in predavanji. Maja 1924 je bila v Rimu na mednarodnem \xc5\xbeenskem kongresu za \xc5\xbeensko volilno pravico. Leta 1925 se je v Washingtonu udele\xc5\xbeila Mednarodnega \xc5\xbeenskega kongresa. V \xc4\x8dasu bivanja v Ameriki si je jugoslovanska delegacija ogledala nekatere ustanove in se seznanila z delom ameri\xc5\xa1kih \xc5\xbeena. Spoznale so Nacionalno ligo \xc5\xbeenskih volivcev, Urad za \xc5\xbeenske in Urad za otroke. Spoznala pa je tudi svojo veliko vzornico Jane Addams._NEWLINE_Bila je ena prvih \xc4\x8dlanov Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. V \xc5\xa1tevilnih slovenskih \xc4\x8dasopisih je objavljala svoje \xc4\x8dlanke in bila vrsto let urednica razli\xc4\x8dnih revij.'