b'\n_START_ARTICLE_\nKne\xc5\xbeji kamen\n_START_PARAGRAPH_\nKn\xc3\xa9\xc5\xbeji k\xc3\xa1men (nem\xc5\xa1ko F\xc3\xbcrstenstein) je obrnjen spodnji del rimskega stebra. Izklesana je baza in del debla s kanelurami. Kamen je prvotno stal pri Krnskem gradu (avstrijska Koro\xc5\xa1ka). _NEWLINE_Na njem je v srednjem veku potekal del ume\xc5\xa1\xc4\x8danja za karantanske kneze in pozneje koro\xc5\xa1ke vojvode (ustoli\xc4\x8devanje koro\xc5\xa1kih vojvod). Ume\xc5\xa1\xc4\x8danju je sledila ma\xc5\xa1a v cerkvi Gospe Svete in nato \xc5\xa1e ume\xc5\xa1\xc4\x8danje na vojvodski prestol, kjer je vojvoda zaprisegel v nem\xc5\xa1kem jeziku in prevzel oblast. _NEWLINE_Steber najverjetneje izvira iz bli\xc5\xbenjega rimskega mesta Virunum, ki je bil prestolnica rimske province Norik. V srednjem veku je bil na povr\xc5\xa1ino kamna vrezan grb Vojvodine Koro\xc5\xa1ke. Do leta 1862, ko je bil kamen prestavljen v pala\xc4\x8do de\xc5\xbeelnih stanov, Landhaus, se je kamen nahajal severozahodno od kraljeve pfalce, ki jo je zgradil Arnulf Koro\xc5\xa1ki, na Krnskem Gradu. Po tem pa je bil prenesen v Koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni muzej v Celovcu. Iz ve\xc5\xbee muzeja so ga leta 2005 na pobudo tedanjega de\xc5\xbeelnega glavarja J\xc3\xb6rga Haiderja za\xc4\x8dasno prenesli v preddverje pala\xc4\x8de koro\xc5\xa1ke de\xc5\xbeelne vlade, pozneje pa v grbovno dvorano de\xc5\xbeelnega zbora, kjer stoji \xc5\xa1e danes. _NEWLINE_Kne\xc5\xbeji kamen je upodobljen na slovenskem evrskem kovancu za 2 centa._NEWLINE_V Sloveniji je postavljenih ve\xc4\x8d replik Kne\xc5\xbejega kamna. Ustoli\xc4\x8devanje je naslikano na stenskih okrasih slovenskega parlamenta, na slikah Antona Gojmira Kosa in drugje.'