b'\n_START_ARTICLE_\nLudvik Zadnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo poklicu je bil kroja\xc5\xa1ki pomo\xc4\x8dnik. Po koncu 1. svetovne vojne je bil zaposlen na ljubljanskem magistratu (paznik javnih nasadov); upokojen januarja 1946. V delavskem gibanju je sodeloval \xc5\xbee od 1879 kot \xc4\x8dlan ljubljanskega delavsko izobra\xc5\xbeevalnega dru\xc5\xa1tva, v letih 1881\xe2\x80\x931883 je bil \xc4\x8dlan enakega dru\xc5\xa1tva v Innsbrucku, ko je bil tam na delu, od septembra 1883 pa ponovno \xc4\x8dlan ljubljanskega dru\xc5\xa1tva. Zadnik je pripadal zmerni struji in jo vodil, zato so ga konec januarja 1884, ko se je dru\xc5\xa1tvo radikaliziralo, izklju\xc4\x8dili. Poleti 1890 je zalo\xc5\xbeil politi\xc4\x8dno bro\xc5\xa1uro Osemurni delavni \xc4\x8das, avgusta 1890 je \xc5\xbeelel v Ljubljani izdajati Delavski list, a mu oblasti niso dovolile. Pa\xc4\x8d pa je v Trstu, kamor se je preselil, od 20. oktobra 1890 do 29. aprila 1891 urejal polmese\xc4\x8dni \xc2\xbb\xc4\x8dasopis za interese slovenskega delavskega ljudstva\xc2\xab\xc2\xa0Delavski list, od februarja 1898 pa je bil urednik Delavca in Svobode. Leta 1897 je sodeloval na delavskih shodih po Kranjskem. Na 2. zboru Jugoslovanske socialnodemokratske stranke (JSDS) v decembru 1897, je bil izvoljen v izvr\xc5\xa1ni odbor JSDS in postal celo njegov predsednik. Maja 1898 je bil odstranjen iz vodatva JSDS. Leta 1909 se je za nekaj \xc4\x8dasa priklju\xc4\x8dil liberalni Narodni delavski organizaciji, 1919-1920 je bil prista\xc5\xa1 levice JSDS, pre\xc5\xa1el nato k socialdemokratom, po sprejemu obznane pa se ni ve\xc4\x8d ukvarjal s politiko.'