b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdivi ogenj\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi ogenj v kme\xc4\x8dki kulturi Slovanov ogenj, ki je ustvarjen na star na\xc4\x8din drgnjenja lesa ob les (rusko vytirat ogonj, serbsko vaditi, izvijati vatru) s ciljem o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja od bolezni pri epidemijah \xc5\xbeivine . Podobni obredi so poznani pri gorskih \xc5\xa0kotih v 17. stoletju za prvomajski ogenj (keltski praznik\xc2\xa0\xc2\xbbbeltane\xc2\xab\xc2\xa0 in Tatarih v 19. stoletju . Pogosto je bil tak na\xc4\x8din pri\xc5\xbeiganja ognja za bo\xc5\xbei\xc4\x8dni kres, velikono\xc4\x8dne krese ali kupalske kresove pri mnogih evropskih narodih.\n_START_SECTION_\nSlovanska poimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj so raz\xc5\xa1irjena imena \xc5\xbeivi, novi, mladi, bo\xc5\xbeji, sveti (redko divji) ogenj. Bolgarsko \xc5\xbeiv, nov, poljsko \xc5\xbcywy (ogie\xc5\x84), rusko novyj ogonj, ju\xc5\xbeno slovansko, belorusko svet, karpatsko \xc5\x9bwicnly ogie\xc5\x84, \xc4\x8de\xc5\xa1ko, poljsko karpatsko bo\xc5\xbcy ogie\xc5\x84, slovensko in bolgarsko tudi divji ogenj.\n_START_SECTION_\nUstvarjanje ognja\n_START_PARAGRAPH_\nSposobnost pridobivanja \xc5\xbeivega ognja je iz kosa suhega lesa, veje s pomo\xc4\x8djo trenja. V\xc4\x8dasih s pomo\xc4\x8djo pripomo\xc4\x8dkov, npr. loka ali velikega drevesa, ki se ga vrsti s pomo\xc4\x8djo vrvi (belorusko agnevica). Iz drevja se pogosto vzame hrast, jesen, breza, v\xc4\x8dasih tudi brin in bor. \xc5\xbdivi ogenj se je pogosto dobivali ob magi\xc4\x8dnemu \xc4\x8dasu, ob polno\xc4\x8di,\xc2\xa0\xc2\xbbgluhem \xc4\x8dasu\xc2\xab, zarji itd. Predstave o vsakoletni obnovitvi ognja so naredila obi\xc4\x8daje pri\xc5\xbeiganja \xc5\xbeivega ognja ob koledarskih praznikih. Pri Bolgarih so zamenjali\xc2\xa0\xc2\xbbstari\xc2\xab\xc2\xa0ogenj za novi\xc2\xab\xc2\xa0na Gore\xc5\xa1\xc4\x8dnik, prvi maj, v nekaterih regijah pa na Koledo, kupalo, jurjevo ali na dan sv. Pantelejmona (27.VII.).'