b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Martelanc (publicist)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nObiskoval je osnovno \xc5\xa1olo in nem\xc5\xa1ko gimnazijo v rojstnem kraju, zadnje dva razreda gimnazije kon\xc4\x8dal v Kranju in Ljubljani, maturiral pa 1923 v Idriji. Leta 1922 se je pridru\xc5\xbeil komunisti\xc4\x8dnemu gibanju v krogu uredni\xc5\xa1tva tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega \xc4\x8dasopisa Delo in \xc5\xa1e isto leto postal poverjenik mladinske komunisti\xc4\x8dne zveze za Julijsko krajino. Oktobra 1923 se je vpisal na Visoko \xc5\xa1olo za svetovno trgovino na Dunaju in se tu zaposlil kot dopisnik iz Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev v tiskovni agenciji Sovjetske zveze. Avgusta 1925 ga je avstrijska policija izgnala iz dr\xc5\xbeave. Do januarja 1930 je politi\xc4\x8dno deloval v Trstu, pisal \xc4\x8dlanke in bil ve\xc4\x8dkrat aretiran. Januarja 1930 je od\xc5\xa1el v Baku, tu se je zaposlil kot delavec v mehani\xc4\x8dni delavnici, 1932 je od\xc5\xa1el na delo v neki sovhoz v Ba\xc5\xa1kortostan, od 1933 pa je bil zaposlen kot finan\xc4\x8dni strokovnjak za investicije v \xc5\xbeitnem kombinatu v Donbasu, nato v ljudskem komisariatu za sovhoze v Moskvi ter ponovno v Donbasu v zvezi zadrug. V \xc4\x8dasu Stalinovih \xc4\x8distk, ga je maja 1937 oblast izgnala iz Sovjetske zveze. Ker ni dobil italijanskega potnega lista je ilegalno od\xc5\xa1el v Francijo, kjer ga je julija 1938 francoska policija aretirala in predala italijanskim oblastem. 14. februarja 1939 je bil pred posebnim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave obsojen na 5 let strogega zapora. Po italijanski kapitulaciji se je vrnil v Trst, kjer ga je gestapo februarja 1944 aretiral in poslal najprej v Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau, od tam pa v Koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Natzweiler-Struthof, kjer je aprila 1944 umrl._NEWLINE_Martelanc je prve \xc4\x8dlanke objavil pri 17-tih letih. V publicisti\xc4\x8dni dejavnosti se je posve\xc4\x8dal literarni zgodovini, eseju in dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dni problematiki. Zastopal je na\xc4\x8delo o brezpogojni pravici Slovencev do samostojne dr\xc5\xbeave, vklju\xc4\x8dno z odcepitvijo in ustanovitvijo samostojne republike. Njegove teze dodelane tudi v obse\xc5\xbenih poro\xc4\x8dilih Centralnega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije Italije, je italijanska partija potrdila na svojem III. kongresu leta 1926. V \xc4\x8dasu, ko je \xc5\xbeivel v Sovjetski zvezi ni ve\xc4\x8d politi\xc4\x8dno deloval, posvetil se je esejistiki, prevajanju marksisti\xc4\x8dne literature v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in pisanju biografij slovenskih osebnosti za Malo sovjetsko enciklopedijo.'