b'\n_START_ARTICLE_\nGlasbeni klasicizem\n_START_PARAGRAPH_\nKlasicizem je glasbeni slog v evropski resni glasbi. V klasicizmu prevladuje polifonija oz. ve\xc4\x8dglasje. Kronolo\xc5\xa1ko ga okvirno  ume\xc5\xa1\xc4\x8damo med letnici Bachove (1750) in Beethovnove smrti (1827), \xc4\x8deprav potekata prehoda iz baroka v klasicizem in iz klasicizma v romantiko dlje \xc4\x8dasa. Izraz klasicizem v slovenskem jeziku pogosto dvoumno poimenujemo s splo\xc5\xa1nej\xc5\xa1im pojmom klasika, ki ima ve\xc4\x8d pomenov (od starogr\xc5\xa1ke in rimske umetnosti pa do sinonima resni\xc4\x8dno, lepo, razumljivo, vzorno; za slog ustaljenih zna\xc4\x8dilnosti neke kulture). _NEWLINE_V dobi klasicizma je dru\xc5\xbebeni razvoj potekal od fevdalizma k me\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, ki se je porajalo kot nov, napredni dru\xc5\xbebeni sloj in si za\xc4\x8delo ustvarjati svoj lastni slog \xc5\xbeivljenja. Ta prehod se je kazal tudi v umetnosti, ki vselej reagira na premike v razvoju \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Za razliko od prej\xc5\xa1njih obdobij, ko je bila umetna posvetna glasba izvajana le v zaprtih krogih premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ega sloja, je me\xc5\xa1\xc4\x8danstvo prineslo demokratizacijo z odpiranjem javnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d in koncertnih dvoran. S pridobitvijo novega ob\xc4\x8dinstva je bilo \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu krogu ljudi omogo\xc4\x8deno aktivno sodelovanje pri oblikovanju nove umetnosti. Prvi javni koncerti so se za\xc4\x8deli v Londonu leta 1714, v Parizu leta 1725, na Dunaju pa sredi 18. stoletja._NEWLINE_Klasicizem, ki se nana\xc5\xa1a na o\xc5\xbeivitev anti\xc4\x8dnih idealov, se je najmo\xc4\x8dneje izrazil v glasbeni umetnosti, ker so druge (predvsem upodabljajo\xc4\x8de) umetnosti tovrsten preporod do\xc5\xbeivele \xc5\xbee v renesansi in so se lahko opirale na bogatej\xc5\xa1o tradicijo. Glasba antike \xc5\xbeal ni ohranjena in zaradi pomanjkanja konkretnih vzgledov je za glasbenike preteklo ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, kot za tvorce drugih umetni\xc5\xa1kih zvrsti. _NEWLINE_Glasbo, ki je \xc5\xa1ele s klasicizmom dosegla razmerje med vsebino in obliko, so skladatelji usmerjali k naravni preprostosti, spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti in optimizmu (pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0% Mozartove glasbe je napisane v durovi tonaliteti. Trije stebri tega obdobja so skladatelji Mozart, Haydn in Beethoven, obdobje s\xc3\xa0mo pa je bilo poimenovano \xc5\xa1ele po Beethovnovi smrti. Ker so vsi delovali tudi na Dunaju, jih ozna\xc4\x8dujemo kot dunajske klasike._NEWLINE_Novi \xc5\xbeivljenjski pogledi porajajo\xc4\x8de se me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe, ki jih je v miselnosti zdru\xc5\xbeil Rousseau z geslom \xc2\xbbNazaj k naravi!\xc2\xab\xc2\xa0so bili med drugim usmerjeni tudi h kulturnemu u\xc5\xbeitkarstvu. Na vokalnem in vokalno-instrumentalnem podro\xc4\x8dju je izbruhnil odpor proti baro\xc4\x8dni glasbeni miselnosti, kjer je po vsej Evropi prevladovala italijanska baro\xc4\x8dna opera z zgodovinskimi in mitolo\xc5\xa1kimi temami. Me\xc5\xa1\xc4\x8dansko ob\xc4\x8dinstvo je \xc5\xbeelelo na odru videti sebe in svoje probleme tudi v kriti\xc4\x8dni lu\xc4\x8di. Opera, tedaj najpopularnej\xc5\xa1a glasbena zvrst, je na\xc5\xa1la nove obraze v operi buffi (Italija), Siengspielu (Nem\xc4\x8dija) in v bera\xc5\xa1ki operi (Anglija). _NEWLINE_Razvile so se tudi nove glasbene oblike: z razvojem sonatnega stavka godalni kvartet in simfonija; svobodne variacije itd.'