b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Mlakar (geolog)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMlakarju so star\xc5\xa1i namenili duhovni\xc5\xa1ki poklic in ga \xc5\xbee zgodaj dali v dija\xc5\xa1ki dom k lazaristom v Ljubljani, kjer je kon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo in kot vsi gojenci obiskoval klasi\xc4\x8dno gimnazijo v Ljubljani. Zaradi spremenjenih razmer po vojni, se je njegova \xc5\xbeivljenjska pot obrnila druga\xc4\x8de. Po maturi leta 1951 je vpisal geologijo na Univerzi v Ljubljani, kjer je leta 1957 diplomiral z nalogo O idrijski stratigrafici in tektoniki. \xc5\xa0e istega leta se je zaposlil na rudnik \xc5\xbeivega srebra v Idriji kot rudni\xc5\xa1ki geolog. Leta 1968 je postal vodja Geolo\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe in opravljal to dol\xc5\xbenost do leta 1976. Na rudniku je ostal kot glavni geolog do leta 1977. Po zaprtju idrijskega rudnika se je zaposlil na Geolo\xc5\xa1kem zavodu Slovenije, na Oddelku za ekonomsko geologijo kot raziskovalec, kjer je delal do upokojitve leta 1991. Leta 1981 mu je bil na Univerzi v Ljubljani na podlagi opravljenega dela podeljen naziv doktorja naravoslovnih znanosti za tri temeljne \xc4\x8dlanke o geologiji idrijskega rudi\xc5\xa1\xc4\x8da in idrijskega ozemlja.\n_START_SECTION_\nStrokovno delo\n_START_PARAGRAPH_\nStrokovna in znanstvena pot Ivana Mlakarja se je pri\xc4\x8dela v Idriji z diplomskim delom, ko se je seznanil z vpra\xc5\xa1anji stratigrafije in tektonike idrijskega ozemlja. Takoj po nastopu slu\xc5\xbebe je sodeloval pri kartiranja rudi\xc5\xa1\xc4\x8da in okolice, ki ga je opravljal Geolo\xc5\xa1ki zavod Ljubljana pod vodstvom Borisa Berceta in svoje takratne ugotovitve objavil v \xc4\x8dlanku Geolo\xc5\xa1ke razmere idrijskega rudi\xc5\xa1\xc4\x8da in okolice (1959), kjer je v idrijskem rudi\xc5\xa1\xc4\x8du med drugim dokazal pet stratigrafskih nivojev dolomita (zgornjepermskega, spodnjeskitskega, zgornjeskitskega, anizi\xc4\x8dnega in nori\xc5\xa1kega) glede na prej\xc5\xa1njega enega, anizi\xc4\x8dnega. Sledilo je znamenito delo Vloga postrudne tektonike pri iskanju novih orudenih con na obmo\xc4\x8dju Idrije (1964), v katerem je razlo\xc5\xbeil odkritje ljubev\xc5\xa1kega rudi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki predstavlja del idrijskega rudi\xc5\xa1\xc4\x8da odrezanega z Idrijskim prelomom. Ker so nekateri predhodni geologi slednji prelom razlagali kot normalni prelom, so geologi po drugi svetovni vojni iskanje morebitnega manjkajo\xc4\x8dega dela rudi\xc5\xa1\xc4\x8da sprva usmerili na drugo stran prelomne cone nasproti starega rudi\xc5\xa1\xc4\x8da. S \xc5\xa1tudijem strukture \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja pa je Mlakar preusmeril raziskave z globinskim vrtanjem proti jugovzhodu in leta 1962 odkril manjkajo\xc4\x8di del rudi\xc5\xa1\xc4\x8da. Tako je prvi dokazal desni zmik ob Idrijskem prelomu in ocenil dol\xc5\xbeino premika na okoli 2 km. Za ta uspeh je leta 1964 dobil nagrado Kidri\xc4\x8devega sklada za enkratne znanstvene dose\xc5\xbeke._NEWLINE_Ivan Mlakar je za\xc4\x8detnik mednarodno znane t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbidrijske geolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole.\xc2\xab'