b'\n_START_ARTICLE_\nViktorin Ptujski\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nViktorina so mnogo \xc4\x8dasa imeli za \xc5\xa1kofa mesta Poitiers v Akvitaniji v Franciji. Temu je botrovalo napa\xc4\x8dno branje pridevka Petavionensis, kakor ga je zapisal \xc5\xbee sveti Hieronim, saj so ga razumeli kot Pictavionensis (piktavijski), torej iz galskega mesta Pictavium (dana\xc5\xa1nji Poitiers). Zagato je re\xc5\xa1il francoski duhovnik, teolog in zgodovinar Jean de Launoy (1603\xe2\x80\x931678), ki je leta 1653 objavil razpravo De Victorino episcopo et martyre dissertatio in v njej kriti\xc4\x8dnoznanstveno pojasnil pomoto zapisovanja pridevka. \xc4\x8ceprav je razpravo sprejela ve\xc4\x8dina strokovnjakov, se je kljub temu napaka pojavljala \xc5\xa1e vse v 19. stoletje. Danes je splo\xc5\xa1no sprejeto, da je bil \xc5\xa1kof mesta Poetovio (danes Ptuj).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nViktorin je bil, kakor navaja Hieronim, po rodu Grk. Njegov rojstni kraj ostaja neznan. Ferdinand Reisp (1818\xe2\x80\x931898), oskrbnik Ptujskega gradu in pisec knjige o zgodovini mesta, kot edini omenja, da je bil Viktorin doma iz Aten, vendar pa ta podatek ostaja nepotrjen, zato kot tak ni zanesljiv. Nekateri zgodovinarji, med njimi France M. Dolinar, so mnenja, da je bil Viktorin doma\xc4\x8din iz Poetovija. Po pri\xc4\x8devanju Kasiodorja (okoli 485 \xe2\x80\x93 okoli 585), rimskega pisatelja, je bil Viktorin najprej govornik, preden je postal \xc5\xa1kof._NEWLINE_Za \xc5\xa1kofa ga je najverjetneje imenoval metropolit Sirmiuma (danes Sremska Mitrovica), pod \xc4\x8digar jurisdikcijo je spadala celotna Panonija in del Norika. Po propadu Sirmijske nad\xc5\xa1kofije v za\xc4\x8detku 5. stoletja, je njeno ozemlje pre\xc5\xa1lo pod jurisdikcijo Oglejskega nad\xc5\xa1kofa. Sirmium je leta 293, ko je cesar Dioklecijan uvedel tetrarhijo \xc5\xa1tirih socesarjev, postal ena izmed \xc5\xa1tirih prestolnic. Viktorin je \xc5\xa1kofovsko slu\xc5\xbebo je opravljal v 2. polovici 3. stoletja in je bil eden redkih, ki so zaradi rimskega preganjanja delovali in literarno ustvarjali v tem obdobju. Po danes znanih podatkih je Viktorin prvi po imenu znani poetovijski \xc5\xa1kof, \xc4\x8deprav je zelo verjetno pred njim bil \xc5\xa1e kak\xc5\xa1en. Martine Dulaey utemeljeno domneva, da je Viktorin potoval na Vzhod v Jeruzalem, kjer se je seznanil z bogato knji\xc5\xbenico tamkaj\xc5\xa1njega \xc5\xa1kofa Aleksandra. V svojem Kronolo\xc5\xa1kem fragmentu se namre\xc4\x8d poslu\xc5\xbeuje podatkov, ki so bili dostopni le v njej._NEWLINE_Hieronim Viktorina omenja na ve\xc4\x8d mestih. Nekajkrat mu pravi celo na\xc5\xa1 Viktorin (Victorinus noster), s \xc4\x8dimer je najbr\xc5\xbe hotel poudariti, da oba prihajata iz istega dela cesarstva (Hieronimov rojstni kraj je bil Stridon, ki je domnevno le\xc5\xbeal na Krasu). Omenja tudi, da \xc2\xbbni znal enako dobro latinsko kot gr\xc5\xa1ko. Zato so njegova dela sicer velika v mislih, zdijo pa se manjvredna zaradi na\xc4\x8dina pisanja.\xc2\xab\xc2\xa0Izjava potrjuje, da je Viktorin kot intelektualec iz gr\xc5\xa1kega sveta, ki je kulturno spadal k vzhodnemu delu cesarstva, pri\xc5\xa1el v Poetovio, ki je spadal k zahodnemu delu in kjer je bila doma\xc4\x8da latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki se je je moral \xc4\x8dimbolje privaditi. Hieronim pravi \xc5\xa1e, da je Viktorin imel veliko voljo do u\xc4\x8denosti, ne pa tudi u\xc4\x8denosti same. Mihael Napotnik v svoji Viktorinovi biografiji zavra\xc4\x8da misel, da naj bi to pomenilo, da je bil Viktorin neizobra\xc5\xbeen, saj njegova dela pri\xc4\x8dujejo o teolo\xc5\xa1ko izjemno izobra\xc5\xbeenemu \xc4\x8dloveku. Spri\xc4\x8do tega sklepa, da se omenjeni citat nana\xc5\xa1a le na odnos posvetnih znanosti napram teolo\xc5\xa1kim. \xc5\xa0e bolj verjetna se zdi razlaga, da Viktorin samo ni imel formalne izobrazbe, niti posvetne niti teolo\xc5\xa1ke. To bi dejansko pomenilo, da se je v teolo\xc5\xa1ke vode podal kot samouk. Ne glede na te dokaj kriti\xc4\x8dne izjave, je Hieronim Viktorina izjemno cenil. Napotnik celo pravi, da je Hieronim izmed vseh cerkvenih o\xc4\x8detov in pisateljev nedvomno najbolje poznal prav Viktorina. Hieronim ga v apologiji zoper oglejskega duhovnika Rufina omenja kot stebra Cerkve (columna Ecclesiae) poleg \xc5\xa1kofov Hilarija iz Poitiersa in Ambro\xc5\xbea Milanskega._NEWLINE_Kdaj, kje in na kak\xc5\xa1en na\xc4\x8din je Viktorin umrl, ostaja neznanka. Gotovo je le, da je umrl mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti, domnevno z obglavljenjem. Datum smrti je pri najve\xc4\x8d avtorjih naveden kot 2. november 303, kar sovpada z Dioklecijanovimi preganjanji kristjanov.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ce\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nPtujski nad\xc5\xbeupnik in dekan Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Ignacij grof Inzaghi je leta 1768 prosil pape\xc5\xbea, da bi odobril posebno \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje mestnega zavetnika, vendar je bila ta pro\xc5\xa1nja zavrnjena. Na ponovno pro\xc5\xa1njo \xc5\xa1kofa Antona Martina Slom\xc5\xa1ka je bilo \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje odobreno za celotno Lavantinsko \xc5\xa1kofijo. Tako se Viktorinov god, ki se tradicionalno obele\xc5\xbeuje 2. novembra, obhaja dan kasneje, 3. novembra, to pa zaradi dejstva, ker se 2. novembra obhaja pomemben praznik vernih du\xc5\xa1 v vicah._NEWLINE_Sveti Viktorin je obi\xc4\x8dajno upodobljen v \xc5\xa1kofovski obleki z me\xc4\x8dem in palmovo vejo v roki ter knjigo v naro\xc4\x8dju. S temi atributi je upodobljen tudi na freski \xc5\xbeupnijske cerkve v Novi Cerkvi. Leta 2003 so na Ptuju med Cerkvijo sv. Jurija, gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem in mestnim stolpom postavili kip svetega Viktorina, ki ga je izdelal Viktor Gojkovi\xc4\x8d. Na Ptuju se po njem imenuje Ulica Viktorina Ptujskega (prej Pletarska ulica) ter Minoritski samostan sv. Viktorina Ptuj. V okviru Teolo\xc5\xa1ke fakultete Univerze v Ljubljani deluje tudi In\xc5\xa1titut za patristi\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije Victorinianum._NEWLINE_V Sloveniji ne obstaja kak\xc5\xa1na cerkev, ki bi bila posve\xc4\x8dena svetemu Viktorinu. Stranski oltar z njegovim patrocinijem se nahaja v ptujski cerkvi in v Cerkvi sv. Alojzija v Mariboru.'