b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Rakovec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRakovec je diplomiral leta 1926 na Filozofski fakuleteti v Ljubljani, kasneje pa je na isti fakulteti \xc5\xa1e doktoriral z disertacijo Doneski h geomorfologiji Ljubljanske kotline. Leta 1933 je postal docent, leta 1939 bil izvoljen za izrednega, leta 1946 pa za rednega profesorja geologije in paleontologije na Filozofski fakuleteti v Ljubljani (kasneje na Oddelku za geologijo Fakultete za naravoslovje in tehnologijo - FNT ljubljanske univerze do upokojitve 1971). Za dopisnega (izrednega) \xc4\x8dlana SAZU je bil izvoljen leta 1946, za rednega \xc4\x8dlana 1949. Kasneje je postal \xc5\xa1e dopisni \xc4\x8dlan JAZU in SANU (1969)._NEWLINE_Obenem je postal eden od ustanoviteljev Geolo\xc5\xa1kega zavoda v Ljubljani ter In\xc5\xa1tituta za geologijo (1949; od 1966 Paleontolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut) pri Slovenski akademiji znanosti in umetnosti, ki ga je kot upravnik vodil med leti 1950 in 1983 in je bil po njegovi smrti tudi poimenovan po njem (Paleontolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut Ivana Rakovca ZRC SAZU). V za\xc4\x8detkih svoje karire se je posve\xc4\x8dal predvsem geomorfologiji, stratigrafiji in paleogeografiji, kasneje pa se je bolj posvetil paleontologiji in dosegel tudi veliko priznanje za svoje delo v tujini. Postal je eden vidnej\xc5\xa1ih strokovnjakov za pleistocenske sesalce v mednarodnem merilu ter ve\xc4\x8d kot 20 let predsednik Medakademijskega odbora za floro in favno Jugoslavije. Leta 1957 je prejel Kidri\xc4\x8devo nagrado za delo Geolo\xc5\xa1ka zgodovina ljubljanskih tal._NEWLINE_V svojem \xc5\xbeivljenju je napisal 210 znanstvenih in strokovnih razprav, \xc4\x8dlankov in veliko \xc5\xa1tevilo poljudnoznanstvenih prispevkov, najve\xc4\x8d za Proteus.'