b'\n_START_ARTICLE_\nBabilonski koledar\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonski koledar je bil lunisolarni koledar. Leto je imelo dvanajst lunarnih mesesev (ar\xe1\xb8\xabu), ki so se za\xc4\x8denjali z dnem, ko se je po son\xc4\x8dnem zahodu nad zahodnim obzorjem prvi\xc4\x8d pojavil srp mlade lune. Lunarnim mesecem so po potrebi z odlokom dodali prestopni mesec. Koledar, ki je temeljil na starem sumerskem koledarju (Ur III), se je ohranil v \xc5\xa0ulgijevem umskem koledarju (okoli 21. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nDnevi\n_START_PARAGRAPH_\nBabilonci so vsak sedmi dan, \xc5\xa1tet od mlaja, praznovali kot\xc2\xa0\xc2\xbbsvet dan\xc2\xab. Imenovali so ga tudi\xc2\xa0\xc2\xbbzloben dan\xc2\xab, se pravi neprimeren za prepovedane dejavnosti. Na te dneve so bile za uradnike prepovedane nekatere dejavnosti, obi\xc4\x8dajnim prebivalcem pa je bilo prepovedano\xc2\xa0\xc2\xbbizrekanje \xc5\xbeelja\xc2\xab, se pravi darovanje. Najmanj vsak 28. dan je bil\xc2\xa0\xc2\xbbdan po\xc4\x8ditka\xc2\xab. Vsak sedmi dan so darovali bogovom in boginjam, verjetno po son\xc4\x8dnem zahodu, da bi ne kr\xc5\xa1ili omenjene prepovedi. Na 7. dan so darovali Merodahu in I\xc5\xa1tar, na 14. dan Ninlilu in Nergal, na 21. dan Sinu in \xc5\xa0ama\xc5\xa1u in na 28. dan Enkiju in Mahu. Tablice iz 6. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., napisane med vladavino Kira Velikega in Kambiza, ka\xc5\xbeejo, da so bili datumi v\xc4\x8dasih pribli\xc5\xbeni. Lunin cikel je imel tri sedemdnevne tedne in zadnji teden z osmimi ali devetimi dnevi, ki so prekinili sedemdnevni cikel._NEWLINE_Med teorijami o nastanku \xc5\xa1abata Univerzalna judovska enciklopedija podpira teorijo asiriologov, na primer Friedricha Delitzscha da je \xc5\xa1abat nastal iz lunarnega cikla, sestavljenega iz \xc5\xa1tirih tednov, ki so se kon\xc4\x8dali na \xc5\xa1abat, in enega ali dveh prestopnih dni mese\xc4\x8dno. Med te\xc5\xbeave v tej teoriji sodita usklajevanje razlike med neprekinjenim tednom in lunarnim tednom in odsotnost besedila v katerem koli jeziku, ki bi lunarni teden imenovalo \xc5\xa1abat._NEWLINE_Iz rekonstruiranih besedil na odlomkih tablic je razvidno, da so za polno luno redko uporabili besedo sapatum ali sabatum. Beseda je sorodna ali se je zdru\xc5\xbeila s hebrejskim izrazom \xc5\xa1abat, vendar je povezana z mese\xc4\x8dnim in ne s tedenskim ciklom. Omenja se tudi kot oblika sumerskega izraza sa-bat (sredi po\xc4\x8ditka), ki je dokazano enakovreden akadskemu um nuh libi (dan sredi po\xc4\x8divanja ali mirovanja). Po mnenju Marcella Craverija je \xc5\xa1abat skoraj zagotovo nastal iz babilonskega \xc5\xa1abatu, praznika na polno luno, vendar so se vsi sledovi njegovega nastanka izgubili. Hebrejci ga pripisujejo svetopisemski legendi._NEWLINE_Babilonci so vsak 19. dan v mesecu praznovali kot\xc2\xa0\xc2\xbbgre\xc5\xa1ni dan\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbdan jeze\xc2\xab, ker je bil pribli\xc5\xbeno 49. dan, \xc5\xa1tet od prvega dne preteklega meseca, in zadnji dan\xc2\xa0\xc2\xbbtedna tednov\xc2\xab, se pravi sedmega tedna. Dan so posvetili Guli in darovali Ninurti. Na ta dan so bile prepovedi verjetno \xc5\xa1e stro\xc5\xbeje.'