b'\n_START_ARTICLE_\nIvo Brn\xc4\x8di\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil pri Sv. Trojici v Slovenskih goricah (od 1952 do 1992 se je naselje imenovalo Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de v Slovenskih goricah), kjer je bila doma njegova mati, vendar je dru\xc5\xbeina \xc5\xbeivela v Bregih nad Opatijo, od koder je bil o\xc4\x8de. Njegovo otro\xc5\xa1tvo je zaznamovala prva svetovna vojna, v kateri je po nesre\xc4\x8dnem naklju\xc4\x8dju izgubil mater. Po njeni smrti je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel pri sorodnikih, po italijanski zasedbi Istre pa se je dru\xc5\xbeina preselila v Ljubljano, kjer se je vpisal na realko, leta 1929 pa na slavistiko v Ljubljani. \xc5\xa0tudij je leta 1935 dokon\xc4\x8dal v Zagrebu. Ker je bil osumljen komunisti\xc4\x8dnega delovanja, so ga po vrnitvi v Ljubljano za dva meseca zaprli. Nato je prosil za slu\xc5\xbebo v Kranju, vendar so mu oblasti zaradi njegove politi\xc4\x8dne "nezanesljivosti" dekret preklicale, \xc5\xa1e preden je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati._NEWLINE_\xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem ga je Bratko Kreft pritegnil h Knji\xc5\xbeevnosti, sodeloval pa je tudi v drugih slovenskih, hrva\xc5\xa1kih in srbskih naprednih revijah. Ker po vrnitvi iz zapora ni mogel dobiti slu\xc5\xbebe, ga je Ju\xc5\xa1 Kozak pritegnil k Ljubljanskemu zvonu kot sourednika. Leta 1940 je zaprosil za slu\xc5\xbebo v banovini Hrvatski in po posredovanju prijateljev dobil mesto na me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Drni\xc5\xa1u, majhnem kraju ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Knin\xe2\x80\x93\xc5\xa0ibenik. Pred za\xc4\x8detkom vojne so ga poklicali na voja\xc5\xa1ke vaje v Slovenijo, po vrnitvi v Drni\xc5\xa1 pa so ga leta 1941 mobilizirali kot rezervnega oficirja v domobranske \xc4\x8dete NDH in ga premestili na Pale pri Sarajevu. Njegova enota je navezala stike s partizani, vendar jim prebeg ni uspel, ker so prepozno dobili zvezo. Na procesu v Sarajevu so jih oprostili. Brn\xc4\x8di\xc4\x87a so leta 1942 premestili v Zavidovi\xc4\x87e. Delal je v \xc5\xa1tabni pisarni in \xc5\xa1e naprej vzdr\xc5\xbeeval stik s partizani ter jim posredoval domobranske prepustnice. Spomladi 1943 so njegovo enoto poslali v boj proti partizanom. V manj\xc5\xa1ih skupinah so se posku\xc5\xa1ali prebiti do njihovih polo\xc5\xbeajev, pri tem pa so nekje ob Drini, v bli\xc5\xbeini Vlasenice, padli v zasedo. Pobili so jih in za njimi se je izgubila vsaka sled._NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil z Vero Brn\xc4\x8di\xc4\x87._NEWLINE__NEWLINE_Po njem je poimenovana ulica v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nBrn\xc4\x8di\xc4\x87 je za\xc4\x8del pisati v dija\xc5\xa1kih letih, dela je objavljal v razli\xc4\x8dnih revijah. Na univerzi je postal \xc4\x8dlan akademskega dru\xc5\xa1tva Mladi Triglav, povezal se je tudi z marksisti\xc4\x8dno usmerjenimi knji\xc5\xbeevniki. Ves \xc4\x8das je \xc5\xa1tudiral in se izobra\xc5\xbeeval. Temeljito je poznal francosko literaturo, zanimal se je za estetiko in filozofijo, za nove dose\xc5\xbeke v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, likovni umetnosti in arhitekturi, spremljal je umetni\xc5\xa1ke struje v Sovjetski zvezi, \xc5\xa1tudiral teoretike marksizma Lukacsa, Mehringa in Plehanova, za\xc4\x8detnike sociologije in individualne psihologije. \xc5\xa0tudiral je iz zelo razli\xc4\x8dnih in pome\xc5\xa1anih virov, ve\xc4\x8dinoma neprevedenih. Brn\xc4\x8di\xc4\x87eva literarna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina je zelo obse\xc5\xbena. Ukvarjal se je s poezijo, prozo, dramatiko in esejistiko, ki predstavlja najbolj dognan del njegovega ustvarjanja.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nPrva pesem je bila objavljena v dija\xc5\xa1kem listu Mentor 1928\xe2\x80\x9329, zadnja pesem pa v Ljubljanskem zvonu tik pred za\xc4\x8detkom vojne. V razponu trinajstih let je objavil 54 pesmi, ohranjeni zapisi v Mentorju pa dokazujejo, da jih je v dija\xc5\xa1kih letih napisal precej ve\xc4\x8d, a mu vseh niso objavili in so se izgubile. Kljub temu da je poleg slovenskega obvladal tudi srbohrva\xc5\xa1ki jezik, je ve\xc4\x8dino svojih del napisal v slovenskem jeziku._NEWLINE_Prve pesmi so nastale pod vplivom ekspresionizma. V ospredju so problemi osamljenosti, onemoglosti in iskanja nove poti (Ko zrem v veli\xc4\x8dastni neba svod, Sonet, V no\xc4\x8di, Dal sem vzdihe idr.). Impresionisti\xc4\x8dno ob\xc4\x8dutje in nekak\xc5\xa1en panteizem se menjavata s poglabljanjem v biblijske motive in z iskanjem razodetja (Pomlad, V spominsko knjigo, Rast iz no\xc4\x8di, Onemoglost). Iz osamljenosti se je odprl \xc5\xbeivljenju, sre\xc4\x8di in ljubezni. Po letu 1931, ki pomeni v njegovem ustvarjanju prelom, njegove pesmi pa je napolnila pretresljiva izpovednost (Samotno okno). Spet sta v njem za\xc4\x8deli nara\xc5\xa1\xc4\x8dati tesnoba in negotovost, oglasila se je slutnja smrti (Umiranje pod nebom, Vi\xc4\x91enje, Posmrtna pesem). Iznaka\xc5\xbeenost \xc5\xbeivljenja je ponekod dosegla Grumovo Gogo (Mrtvo mesto, Galeje v no\xc4\x8di, Smrt nad mestom). Ljudje so izob\xc4\x8denci in ostajajo sami tudi po smrti (Pesem o izob\xc4\x8dencih, Trohnoba). Iz mra\xc4\x8dnih misli ga je za trenutek iztrgal spomin na njegovo o\xc5\xbejo domovino Istro (Slovena\xc4\x8dka brda Jadranu, Istri, Kvarner). V njih je izpovedoval vero v zmago in osvoboditev Istre ter misel o medsebojni povezanosti jugoslovanskih narodov. V teh pesmih se je odpiral socialni problematiki ter opise rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in obupa dru\xc5\xbeil s prividi orja\xc5\xa1kih znamenj na nebu, ki napovedujejo svobodo in sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1e \xc4\x8dase (Kvarner). Po letu 1932 je spregovoril o boju proletariata doma in na tujem, obsodil je njegovo na\xc4\x8drtno zatiranje in njegovo brezpravnost v \xc5\xbeivljenju in smrti (Dunajska balada). Ustavil se je ob krsti delavskega otroka, ki ni poznal otro\xc5\xa1tva (Delavski otrok je umrl), in ob rudarjih, ki vsak dan nosijo samega sebe na pokop (Rov)._NEWLINE_Pesmi iz zadnjega obdobja Brn\xc4\x8di\xc4\x87evega \xc5\xbeivljenja (1938\xe2\x80\x9341) predstavljajo idejni in estetski vrh v njegovem ustvarjanju. Vpra\xc5\xa1anja vojne, ljubezni, smrti in \xc5\xbeivljenja so se izostrila. V njem je rasla zavest o nujnosti revolucije. V zadnjih pesmih je zdru\xc5\xbeil dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja z osebno problematiko in izbrusil izraz ljubezenskih pesmi. Spregovoril je o ljubljeni \xc5\xbeeni, o sebi in o spremembah, ki jih je \xc4\x8das spro\xc5\xbeil v ljudeh (Tako si dale\xc4\x8d, \xc5\xa0tirje soneti, Ujetniki, Izgnanci). Iz njegovih verzov vejeta obup in nekak\xc5\xa1na neodvrnljiva gotovost, da vojne ne bo pre\xc5\xbeivel (Rde\xc4\x8di oblaki, Balada). Zadnje \xc4\x8dlovekove trenutke, ko sam oble\xc5\xbei sredi blatnega polja, ko je zaman vsak upor, ker je svoj boj s smrtjo \xc5\xbee izgubil, je vizionarsko opisal v Baladi. Iz obupa ga re\xc5\xa1uje panteisti\xc4\x8dna misel, da je s tovari\xc5\xa1i \xc5\xbertvoval svoje \xc5\xbeivljenje za lep\xc5\xa1o prihodnost. V tem \xc4\x8dasu se je v njegovih pesmih pojavil tudi motiv talcev (Matere, ljubice, \xc5\xbeene)._NEWLINE_Slovenska pesni\xc5\xa1ka tradicija se je pri Brn\xc4\x8di\xc4\x87u prepletala z novimi vplivi, z motivi zemlje in mesta, ter ga v \xc4\x8dasu tik pred drugo svetovno vojno povezala na eni strani s Pre\xc5\xa1ernovo svobodoljubno pesmijo, po drugi strani pa s Kosovelovo in Kajuhovo prero\xc5\xa1ko izpovedjo. Ekspresionisti\xc4\x8dni izraz in kr\xc5\xa1\xc4\x8danska simbolika sta se polagoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8dala s prvinskim odnosom do narave in s panteisti\xc4\x8dnim sprejemanjem \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nVerzne in kiti\xc4\x8dne oblike\n_START_PARAGRAPH_\nV Brn\xc4\x8di\xc4\x87evih pesmih najdemo jambske, trohejske in daktilske verze (Ko zrem v veli\xc4\x8dastni neba svod, Sonet, V spominsko knjigo, Istri, \xc5\xa0tirje soneti; Vernikom materije, Slovena\xc4\x8dka brda Jadranu, Pesem o izob\xc4\x8dencih, Tako si dale\xc4\x8d, Pismo, MCMXL; V no\xc4\x8di, Onemoglost, Mesto v de\xc5\xbeju, Matere, ljubice, \xc5\xbeene). Pogosto ima v eni pesmi tudi ve\xc4\x8d vrst stopic, ki menjavajo ritem. Kljub vsemu pa pri njegovih pesmih ne moremo govoriti o metri\xc4\x8dni shemi. Ve\xc4\x8dina pesmi je napisana v prostem verzu, \xc4\x8deprav je pogosto uporabil tudi ustaljeno \xc5\xa1tevilo stopic in kiti\xc4\x8dno obliko (Rde\xc4\x8di oblaki, Tako si dale\xc4\x8d, Pismo, MCMXL, Matere, ljubice, \xc5\xbeene, Balada). Precej je tudi sonetov, vendar to ni ve\xc4\x8d klasi\xc4\x8dni sonet, v katerem je tercetni del antiteza kvartetnega. Brn\xc4\x8di\xc4\x87 svojo misel v tercetnem delu samo nadaljuje. Verz je 5-stopi\xc4\x8dni jamb, menjava akatalekti\xc4\x8dnega in hiperkatalekti\xc4\x8dnega, rima pa je a b b a; c d c, d e d. Pomemben element njegovih pesmi je tudi enjambement, ki ga je v kratkih verzih moral uporabiti, najdemo pa ga tudi v pesmih z dolgim pripovednim stihom. Metaforo gradi na kontrastih in nenavadnih povezavah, velikokrat uporablja primero in metonimijo. S pridevniki je izrazil vso skalo svojih \xc4\x8dustev od najve\xc4\x8djega veselja do brezmejnega obupa, hkrati pa se je v vsakem trenutku opredelil do sveta. Pogosta pri njem je tudi igra glagolov, ki stopnjujejo ritem (Rde\xc4\x8di oblaki). Kljub temu da se izraz ni iztrgal zaklju\xc4\x8deni stav\xc4\x8dni obliki, je sve\xc5\xbe in nov: izrazi ekspresionisti\xc4\x8dne poetike so ohranili poeti\xc4\x8dnost in povednost, odlo\xc4\x8dilno pa je k temu pripomogla tudi Brn\xc4\x8di\xc4\x87eva \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka prizadetost._NEWLINE_V nekaj njegovih pesmi sodi v vrh slovenske predvojne lirike (Rov, Trohnoba, Mesto v de\xc5\xbeju, Matere, ljubice, \xc5\xbeene, Balada, Rde\xc4\x8di oblaki).\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo prozno delo obsega 12 novel, ki jih je objavil med letoma 1928 in 1940 v Mentorju, Knji\xc5\xbeevnosti ali Ljubljanskem zvonu. Generacijski problem je povezal z motivom mladih, iztirjenih ljudi v vrsti za\xc4\x8detnih novel (Kasijan, Prvi upor, Sin, Smrt Jurija Mo\xc5\xbeine), v dveh pa se je podrobneje ustavil ob razmerju star\xc5\xa1i\xe2\x80\x93h\xc4\x8di (Lenica, Obisk v ordinaciji). Okolje pritiska na ljudi in prepre\xc4\x8duje razmah ustvarjalni energiji posameznika. Podobno problematiko sta pred njim obdelovala \xc5\xbee Bratko Kreft v romanu \xc4\x8clovek mrtva\xc5\xa1kih lobanj in Miran Jarc v romanu Novo mesto. Brn\xc4\x8di\xc4\x87 je ta dela gotovo poznal, vendar so njegove novele nastale predvsem na podlagi osebnih izku\xc5\xa1enj. Svojo mladost je opisal v dveh novelah \xe2\x80\x93 \xc4\x8carobni krog in K o\xc4\x8detu \xe2\x80\x93 v katerih je sku\xc5\xa1al prodreti v otro\xc5\xa1ki svet do\xc5\xbeivljanja in spoznavanja novih stvari, vendar mu to ni povsem uspelo. Leta 1938 je v Ljubljanskem zvonu objavil \xc5\xa1e na pol esejisti\xc4\x8den Dnevnik iz jetni\xc5\xa1nice, vrh njegovega proznega ustvarjanja pa predstavlja novela Moji konji, ki jo je objavil v Ljubljanskem zvonu leta 1940.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nDrama Med \xc5\xa1tirimi stenami je bila deloma objavljena v Ljubljanskem zvonu leta 1937, konec istega leta pa je bilo delo uprizorjeno v Slovenskem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani, kjer je do\xc5\xbeivelo \xc5\xa1e pet ponovitev. Leto dni kasneje so ga igrali v Osijeku, leta 1962 pa je spet v Ljubljani kot predstavo \xc5\xa1tudentov 8. semestra AIU in leta 1967 kot predstavo Slovenskega stalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da iz Trsta na gostovanju v Ljubljani. Leta 1975 je drama do\xc5\xbeivela premiero \xc5\xa1e v Slovenskem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Nova Gorica._NEWLINE_Osnutek za dramo predstavljajo novele, ki jih je po letu 1934 objavljal v Knji\xc5\xbeevnosti in Ljubljanskem zvonu (Prvi upor, Sin, Lenica, Smrt Jurija Mo\xc5\xbeine). Po pri\xc4\x8devanju Bratka Krefta je hotel Brn\xc4\x8di\xc4\x87 napisati roman, vendar je ostal samo pri odlomkih. Delo je izrazit prvenec, \xc4\x8deprav originalen in nadpovpre\xc4\x8den. Ocenjevalci drame so avtorju o\xc4\x8ditali ohlapnost dejanja in melodramati\xc4\x8dnost, priznali pa so mu dobre dialoge. Delo je na oder prineslo more\xc4\x8de vzdu\xc5\xa1je malome\xc5\xa1\xc4\x8danskih stanovanj, razkol med o\xc4\x8deti in sinovi, med starimi in novimi nazori; kot posledico pa je spet orisal nevroti\xc4\x8dnost mladih ljudi, ki jo je ve\xc4\x8dkrat opisal \xc5\xbee v novelah. V tekstu so tudi avtobiografski elementi, druga\xc4\x8de pa se odra\xc5\xbeata predvsem dva vpliva: po Krle\xc5\xbei je sprejel del obravnavane snovi, probleme in tudi na\xc4\x8din njihove obdelave, verjetno pa je nanj vplival tudi Ibsen z enotnostjo kraja, \xc4\x8dasa in dejanja, ki jo je ravno po njem sprejela od klasi\xc4\x8dne tudi me\xc5\xa1\xc4\x8danska psiholo\xc5\xa1ko-konverzacijska drama 19. stoletja. O nagibih in o motivih svoje drame je Brn\xc4\x8di\xc4\x87 spregovoril dvakrat \xe2\x80\x93 prvi\xc4\x8d v Gledali\xc5\xa1kem listu, nato pa \xc5\xa1e v pogovoru v Jutru. Poudaril je potrebo po razkrivanju in osve\xc5\xa1\xc4\x8danju dru\xc5\xbebe, obenem pa je sku\xc5\xa1al \xc4\x8dloveka pokazati kot dru\xc5\xbebeno bitje.'