b'\n_START_ARTICLE_\n253 Matilda\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid je odkril Johann Palisa (1848 \xe2\x80\x93 1925) 12. novembra 1885. Johann Palisa je odkril 122 asteroidov. Ime Matilda je predlagal Lebeuf. Imenuje pa se po Matildi, \xc5\xbeeni francoskega astronoma Mauricea Leowija, namestnika predstojnika Observatorija v Parizu .\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Matilda obkro\xc5\xbei Sonce v 4,31 letih. Njegova tirnica ima izsrednost 0,266, nagnjena pa je za 6,738\xc2\xb0 proti ekliptiki. Okrog svoje osi pa se zavrti v 17,41 dneh. Pri vrtenju okoli svoje osi je torej zelo po\xc4\x8dasen asteroid._NEWLINE_Matilda je izredno temen asteroid. Izgleda kot, da ima enako sestavo kot meteoriti iz skupine ogljikovih hondritov CI1 in CM2, ki imajo na povr\xc5\xa1ini filosilikatne minerale ._NEWLINE_Asteroid ima veliko kraterjev, med njimi so nekateri izredno veliki. Imenujejo se po podro\xc4\x8djih bogatih s premogom na Zemlji ._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja kraterja sta I\xc5\xa1ikari (premer 29,3\xc2\xa0km) in Karoo (premer 33,4\xc2\xa0km). Oba sta velika kot je povpre\xc4\x8den polmer samega asteroida . Pri udarcu telesa v asteroid je bil velik del asteroida zdrobljen, kar ka\xc5\xbeejo tudi navpi\xc4\x8dne stene kraterjev . V kraterjih ne opazimo razli\xc4\x8dno obarvanih podro\xc4\x8dij, v notranjosti pa se prav tako ne vidijo razli\xc4\x8dne plasti materiala. Zaradi tega se predvideva, da je notranjost homogena. Gostota, ki so jo dolo\xc4\x8dili iz poslanih podatkov, ka\xc5\xbee, da je ta okoli 1,3\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3. To je manj kot polovica gostote pri zna\xc4\x8dilnih ogljikovih hondritih. Verjetno je asteroid gru\xc4\x8da manj\xc5\xa1ih kosov materiala, ki so zdru\xc5\xbeeni zaradi privla\xc4\x8dnih sil ]]. Podobno velja tudi za nekatere asteroide tipa C, ki so jih prou\xc4\x8devali s pomo\xc4\x8djo teleskopov na povr\xc5\xa1ini Zemlje in z uporabo adaptivne optike. Tak\xc5\xa1ni primeri so 45 Evgenija, 90 Antiopa, 87 Silvija in 121 Hermiona. Ocenjujejo, da je do 50% notranjosti asteroida Matilda praznina. Kljub temu pa ka\xc5\xbee okoli 20\xc2\xa0km dolga strma stena, da ima asteroid tudi svojo trdnost oziroma da ima v notranjosti ve\xc4\x8djo trdno komponento . Nizka gostota v notranjosti ne more prene\xc5\xa1ati udarcev trka in so zaradi tega na povr\xc5\xa1ini ostale nekatere zna\xc4\x8dilne oblike tudi po trku . _NEWLINE_Tirnica asteroida Matilda ima veliko izsrednost. Na svoji poti pride tudi do zunanjega dela astroidnega pasu. Le\xc5\xbei pa med tirnicama Marsa in Jupitra. Ima tudi zelo dolgo vrtilno dobo, ki je med asteriodnimi med dalj\xc5\xa1imi (ve\xc4\x8dina asteroidov se zavrti okoli svoje osi v 2 do 24 urah) ._NEWLINE_Zaradi tega je sonda NEAR Shoemaker lahko posnela samo 60% povr\xc5\xa1ine. Niso na\xc5\xa1li lune, ki bi bila ve\xc4\x8dja od 10\xc2\xa0km .\n_START_SECTION_\nRaziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa osnovi raziskav s povr\xc5\xa1ine Zemlje so leta 1995 ugotovili, da spada asteroid Matilda med asteroide tipa C in da ima nenavadno dolgo vrtilno dobo ._NEWLINE_Vesoljska sonda NEAR Shoemaker je na svoji poti proti asteroidu Erosu 27. junija 1997 letele tudi mimo asteroida Matilda na razdalji 1212\xc2\xa0km s hitrostjo 9,93\xc2\xa0km/s. Pri tem je posnela \xc4\x8dez 500 slik povr\xc5\xa1ine Matilde ._NEWLINE_Na osnovi podatkov, ki jih je sonda poslala na Zemljo, so lahko tudi precej natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dili maso in velikost ,_NEWLINE_\xc4\x8deprav je sonda lahko med potjo posnela samo eno poloblo asteroida ._NEWLINE_To je bil tretji asteroid, ki je bil posnet z manj\xc5\xa1e oddaljenosti (pred njim 951 Gaspra in 243 Ida).'