b'\n_START_ARTICLE_\nRunski koledar\n_START_PARAGRAPH_\nRunski koledar (tudi runska palica ali runski almanah) je ve\xc4\x8dni koledar, katerega razli\xc4\x8dice so se rabile v Severni Evropi do 19. stoletja._NEWLINE_Koledar temelji na 19-letnem Metonovem ciklu, ki povezuje navidezni gibanji Sonca in Lune. Runske koledarje so pisali na pergament ali pa so jih rezljali na pre\xc4\x8dke iz lesa, kosti ali rogov. Najstarej\xc5\xa1i znani runski koledar in edini iz srednjega veka je palica iz Nyk\xc3\xb6pinga. Verjetno izhaja iz 13. stoletja. Ve\xc4\x8dina od ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d koledarjev, ki so se ohranili, so leseni koledarji iz 16. in 17. stoletja. V 18. stoletju so runski koledarji do\xc5\xbeiveli obnovitev. Okoli leta 1800 so tak\xc5\xa1ne koledarje izdelovali v obliki toba\xc4\x8dnih \xc5\xa1katel iz medenine._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dni runski koledar so sestavljale vodoravne vrstice simbolov, nanizane ena nad drugo._NEWLINE_Posebni dnevi, kot so Son\xc4\x8deva obrata (solsticija), enakono\xc4\x8dji (ekvinokcija) in praznovanja (vklju\xc4\x8dno s kr\xc4\x8danskimi prazniki in slavnostmi), so bili ozna\xc4\x8deni z dodatnimi vrsticami simbolov._NEWLINE_V koledarju ni znana dol\xc5\xbeina tropskega leta ali pojavljanje prestopnih let. Za\xc4\x8detek leta se dolo\xc4\x8di z opazovanjem prve polne lune po zimskem obratu. Prva polna luna ozna\xc4\x8duje tudi datum distinga, poganskega slavja in sejemskega dneva.\n_START_SECTION_\nZnaki\n_START_PARAGRAPH_\nV eni vrstici je bilo prikazanih 52 tednov s 7. dnevi z 52-imi ponovitvami prvih sedem run mlaj\xc5\xa1ega futharka. Rune odgovarjajo vsakemu dnevu v tednu, razli\xc4\x8dnemu za vsako leto posebej._NEWLINE_V drugi vrstici je bilo mnogo dnevov ozna\xc4\x8denih z enim od 19-ih simbolov, ki je predstavljalo 19 zlatih \xc5\xa1tevil, let Metonovega cikla. V zgodnjih koledarjih je vsakemu od 19-ih let cikla odgovarjala runa \xe2\x80\x93 prvim 16-im letom je odgovarjalo 16 run mlaj\xc5\xa1ega futharka z dodatnimi runami za preostala tri leta: arlaug (zlato \xc5\xa1tevilo 17), tvimadur (zlato \xc5\xa1tevilo 18) in belgthor (zlato \xc5\xa1tevilo 19). Nova luna naj bi bila na ta dan med tem letom cikla. Na primer: v 18-em letu cikla bi nove lune nastopile na vse datume ozna\xc4\x8dene s tvimadurjem, simbolom za 18-to leto cikla. Kasnej\xc5\xa1i kolendarji so za vrednosti 1\xe2\x80\x9319 rabili pentadi\xc4\x8dne \xc5\xa1tevke._NEWLINE_Razli\xc4\x8dica z latinsko abecedo za dneve v tednu in arabskimi \xc5\xa1tevilkami za zlata \xc5\xa1tevila je bila tiskana leta 1498 kot del Breviarium Scarense.\n_START_SECTION_\nDodatne rune\n_START_PARAGRAPH_\nKer je sistem potreboval 19 run za predstavitev 19 zlatih \xc5\xa1tevil, ki so dala 19 let cikla ve\xc4\x8dnega koledarja, je bil zapis v mladem futharku, runski abecedi nezadosten, saj je imel le 16 znakov. Tako so dodali tri posebne rune za predstavitev \xc5\xa1tevil nad 16: arlaug (17), tvimadur (tv\xc3\xadma\xc3\xb0ur, 18) in belgthor (19).\n_START_SECTION_\nPrimstav\n_START_PARAGRAPH_\nPrimstav (prevod: glavna palica) je anti\xc4\x8dna norve\xc5\xa1ka koledarska palica. Na palicah so bile vrezane podobe namesto run. Podobe so prikazovale razli\xc4\x8dne neprestavljive religijske praznike. Najstarej\xc5\xa1i primstav je iz leta 1457 in je raztavljen v Norsk Folkemuseumu na Bygd\xc3\xb8yu v Oslu.\n_START_SECTION_\nSodobna raba\n_START_PARAGRAPH_\nPrivr\xc5\xbeenci estonske etni\xc4\x8dne poganske religije (maausk) so objavili runske koledarje (estonsko sirvilauad) vsako leto od leta 1978. Med sovjetsko nadvlado je bila to ilegalna publikacija samizdata.'