b'\n_START_ARTICLE_\nPrvotna akumulacija kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nPod pojem prvotna akumulacija spadajo metode akumulacije kapitala, ki ne izhajajo iz izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja mezdnega dela oziroma produkcije prese\xc5\xbene vrednosti. Prvotna akumulacija tako pomeni akumulacijo kapitala, ki ne izhaja iz kapitala samega, ampak je rezultat zunanjih vplivov. _NEWLINE_Da se lahko kapital kopi\xc4\x8di (akumulira) tudi zaradi drugih dru\xc5\xbebenih dogodkov, je pomembno iz dveh razlogov. Prvi\xc4\x8d: za obrazlo\xc5\xbeitev zgodovinskega nastanka kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije. Drugi\xc4\x8d: ker na podoben na\xc4\x8din poteka tako imenovana akumulacija z razlastitvijo.\n_START_SECTION_\nZgodovinski nastanek kapitalizma\n_START_PARAGRAPH_\nKapitalizem zgodovinsko ni nastal na osnovi izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja mezdnega dela, ampak je moral pogoj, da je mezdno delo prevladujo\xc4\x8d produkcijski odnos, \xc5\xa1ele ustvariti. Kapitalizem se je zgodovinsko namre\xc4\x8d razvil na osnovi fevdalnih produkcijskih odnosov, za katere pa je zna\xc4\x8dilna kme\xc4\x8dka (delav\xc4\x8deva) privatna lastnina. Pogoji za mezdno delo, nujni element kapitalizma, s tem niso bili izpolnjeni; najpomembnej\xc5\xa1a naloga prvotne akumulacije je tako bila lo\xc4\x8diti producenta od njegovih produkcijskih sredstev, druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno kmeta od kmetije in zemlje.\n_START_SECTION_\nKritika\xc2\xa0\xc2\xbbekonomskega prvotnega greha\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dna ekonomija, kot na primer pri Adamu Smithu, sicer vsebuje koncept prvotne akumulacije, s katero pojasnjuje nastanek kapitalisti\xc4\x8dnih razrednih struktur (tj. nastanek bur\xc5\xbeoazije in proletariata), a je njeno pojmovanje prvotne akumulacije bistveno druga\xc4\x8dno kot pri marksizmu. Po tej perspektivi je prvotna akumulacija nastala zaradi razlike med ekonomsko racionalno elito, ki je bila marljiva in var\xc4\x8dna na eni strani ter mno\xc5\xbeico lenuhov, ki so poleg tega \xc5\xa1e\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeiveli preko svojih zmo\xc5\xbenosti\xc2\xab\xc2\xa0na drugi strani. Slednji naj bi zaradi svojih nespametnih \xc5\xbeivljenjskih odlo\xc4\x8ditev postali zadol\xc5\xbeeni pri ekonomsko racionalni eliti, s \xc4\x8dimer si je ta tudi nakopi\xc4\x8dila bogastvo, ki ga poseduje do dana\xc5\xa1njih dni. Podobno nastanek kapitalizma pojmuje tudi Weber, ki trdi, da je ta nastal zaradi mentalitete, ki jo je diktiral protestantizem._NEWLINE_Marx v Kapitalu tak\xc5\xa1ni verziji nastanka kapitalizma o\xc4\x8dita, da je\xc2\xa0\xc2\xbbplehka otro\xc4\x8darija\xc2\xab\xc2\xa0in zgodovinsko nepravilna. Opisano je namre\xc4\x8d dokaj idili\xc4\x8dno okolje, dejanski potek zgodovine pa ni bil idili\xc4\x8den. Ta je vklju\xc4\x8deval zelo nasilna obdobja, kot na primer vojne, upore in roparska plenjenja; to nasilje je bilo pomemben vzvod tako za koncentracijo bogastva v rokah novonastale bur\xc5\xbeoazije kot za nastanek proletariata.\n_START_SECTION_\nNastanek proletariata\n_START_PARAGRAPH_\nPri preobrazbi kmeta v mezdnega delavca sta klju\xc4\x8dno vlogo igrala dva vzvoda. Prvi vzvod je bil ekonomski, drugi pa politi\xc4\x8dni in voja\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nEkspropriacija kme\xc4\x8dkega prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nPri kme\xc4\x8dki privatni lastnini je treba dodati, da ve\xc4\x8dina kmetov ni bila svobodnih, ampak so bili podlo\xc5\xbeniki; zemlja ni bila v njihovi lasti, ampak v lasti fevdalca. Ko si je bur\xc5\xbeoazija prisvajala fevdalno in cerkveno zemljo, se je spremenil tudi pristop do kmetov, ki so na tej zemlji \xc5\xbeiveli. _NEWLINE_Za fevdalca so ti kmetje bili vir bogastva, saj je fevdalec prese\xc5\xbeni produkt \xc4\x8drpal iz kmetov v obliki dajatev in tlake. Za nove zemlji\xc5\xa1ke posestnike, ki so neredko bili \xc5\xa1pekulanti, so kmetje bili breme. Za kakr\xc5\xa1nokoli ekonomsko (npr. postavitev manufakture ali gojenje drobnice) ali pa zgolj luksuzno dejavnost (npr. lovljenje lisic) je zemlji\xc5\xa1ki posestnik moral kmete nagnati z njihove zemlje. _NEWLINE_Tak\xc5\xa1na lo\xc4\x8ditev kmeta od produkcijskih sredstev je imela tri posledice. Prva posledica je bila migracija prebivalstva (biv\xc5\xa1ih kmetov) iz pode\xc5\xbeelja v mesta, kjer so se pridru\xc5\xbeili mno\xc5\xbeicam mezdnih delavcev. Druga posledica je bila dodatna koncentracija produkcijskih v rokah nastajajo\xc4\x8de bur\xc5\xbeoazije, saj je kmet za seboj pustil produkcijska sredstva, ki so bila vezana na njegovo kmetijo (ali pa jih je prodal za drobi\xc5\xbe). Tretja posledica je bila vzpostavitev notranjega trga za industrijski kapital; kmet, ki je bil prej ve\xc4\x8dinoma samozadosten, je zdaj kot mezdni delavec \xc5\xbee za pridobitev osnovnih \xc5\xbeivljenjskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din postal vezan na trg.\n_START_SECTION_\nSpremembe v dajatvah\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna sprememba, ki je kmeta silila v blagovno gospodarstvo (tj. da je produciral za trg), je bila spremenjena oblika dajatev. Te so prvotno bile v naturalni obliki; fevdalec je pobral del kmetovega pridelka (sem spadajo tudi \xc5\xbeivina in ro\xc4\x8dni izdelki), ki ga je bodisi sam porabil bodisi prodal. Ko pa je potro\xc5\xa1nja fevdalca postajala vezana na trgovino z mestom, je rasla tudi njegova potreba po denarju; fevdalec tako od kmeta ni ve\xc4\x8d zahteval naturalne, ampak denarno dajatev (rento). _NEWLINE_Blagovna menjava obstaja tudi pod kme\xc4\x8dko privatno lastnino. Kljub temu pa zanjo ni zna\xc4\x8dilno blagovno gospodarstvo, saj ve\xc4\x8dina produkcije ni namenjena prodaji na trgu, ampak lastni porabi. S pretvorbo naturalne v denarno dajatev pa mora del kme\xc4\x8dke produkcije vedno biti namenjena prodaji na trgu, saj je to edini na\xc4\x8din, da kmet pride do denarja, ki ga potrebuje za pla\xc4\x8dilo denarne rente._NEWLINE_Pretvorba naturalne v denarno rento dodatno izpostavi razredna nasprotja, ki obstajajo znotraj kme\xc4\x8dkega prebivalstva. Razlika je postala najbolj razvidna pri na\xc4\x8dinu odpla\xc4\x8devanja zahtevane rente. Premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i kmetje (kulaki) so najemali dodatno delovno silo; ta je pri\xc5\xa1la iz vrst revnej\xc5\xa1ih kmetov, ki so s tem postali dninarji oziroma kme\xc4\x8dki proletariat.\n_START_SECTION_\nTekmovanje z manufakturo in strojno produkcijo\n_START_PARAGRAPH_\nManufaktura in nadalje strojna produkcija nista vedno bili v sovra\xc5\xbenem odnosu z ro\xc4\x8dnimi delavci. V najbolj zgodnjih obdobjih industrijske revolucije je uvedba strojev v dru\xc5\xbeinske delavnice (tipi\xc4\x8dno predkapitalisti\xc4\x8dno produkcijsko enoto) celo izbolj\xc5\xa1ala polo\xc5\xbeaj ro\xc4\x8dnega delavca. Temu se je zaradi uporabe strojev pove\xc4\x8dala produktivnost, polo\xc5\xbeaj ro\xc4\x8dnega delavca pa sta za\xc4\x8dasno varovala dva dejavnika. _NEWLINE_Prvi\xc4\x8d: strojna produkcija \xc5\xa1e ni bila dovolj uveljavljena, da bi trg preplavila z blagom (in mu s tem zbila ceno). Drugi\xc4\x8d: trg je bil \xc5\xa1e vedno razdrobljen; ker \xc5\xa1e ni bilo nacionalnega trga, je tudi bilo manj konkurence med posameznimi produkcijskimi obrati, ki so zalagali predvsem svojo lastno okolico (npr. vas). _NEWLINE_Drugi pogoj je bil odpravljen z razvojem prometne infrastrukture ter koncentracijo trgovskega kapitala. Prvi pogoj je bil odpravljen z vzpostavitvijo ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila manufaktur. Z njihovo preobrazbo v strojno produkcijo se je polo\xc5\xbeaj obrtnikov \xc5\xa1e dodatno poslab\xc5\xa1al; njihovi manj\xc5\xa1i stroji na ro\xc4\x8dni so bili v konkurenci z velikimi stroji na vodni ali parni pogon neuporabni. Tako jim ni preostalo drugega kot da so prodali svoje zastarele stroje in postali mezdni delavci._NEWLINE_Podobna usoda je doletela majhne samostojne kmete, ki niso mogli tekmovati s kapitalisti\xc4\x8dnimi zakupniki iz dveh razlogov. Prvi\xc4\x8d: ker so slednji razpolagali z bistveno ve\xc4\x8djim ozemljem in delovno silo.  Produkcija kapitalisti\xc4\x8dnega zakupnika je bila vodena kot kolektivna celota; s tem se pove\xc4\x8da produktivnost dela tudi v primeru enostavne kooperacije (tj. da delavci/kmetje opravljajo isto delo, ampak so organizirani kot celota). Malega svobodnega kmeta, za katerega je zna\xc4\x8dilen precej stati\xc4\x8den razvoj produkcije, ni doletel isti razvoj produkcije; poleg tega, da ta ni bil ekonomi\xc4\x8den glede na dani obseg produkcije (dru\xc5\xbeinska kmetija), osnovni smoter kme\xc4\x8dke privatne lastnine ostaja naturalno gospodarstvo (tj. produkcija za lastne potrebe), kar je tudi materialna podlaga za konzervativni pristop do ve\xc4\x8djih izbolj\xc5\xa1av v produkciji (uvedba denarne rente, opisana zgoraj, je bila tranzicijsko obdobje iz fevdalizma v kapitalizem; temelji kme\xc4\x8dke privatne lastnine so \xc5\xa1e vedno temeljili na lastni konsumpciji). To je bila materialna podlaga za drugi razlog; premo\xc4\x8d v produktivnosti, ki je mali kmet ni zmogel dohajati.\n_START_SECTION_\nKolonializem in trgovski monopoli\n_START_PARAGRAPH_\nProdukcija prese\xc5\xbene vrednosti oziroma izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje razreda mezdnih delavcev pojasnjuje akumulacijo dru\xc5\xbebenega bogastva v rokah bur\xc5\xbeoazije, ko je kapitalisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din produkcije \xc5\xbee uveljavljen. Za sam obstoj kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije pa je potreben monopol bur\xc5\xbeoazije nad dru\xc5\xbebenimi produkcijskimi sredstvi; kapitalizem tako \xc5\xbee za svoj obstoj zahteva koncentracijo dru\xc5\xbebenega bogastva v rokah bur\xc5\xbeoazije. Te koncentracije, tega monopola nad dru\xc5\xbebeno produkcijo, pa ne moremo pojasniti s produkcijo prese\xc5\xbene vrednosti, saj je ravno bur\xc5\xbeoazni monopol nad produkcijskimi sredstvi pogoj zanjo. _NEWLINE_Koncentracijo bodo\xc4\x8dega kapitala, ki se zgodi pred dejansko kapitalisti\xc4\x8dno produkcijo, tako ne moremo pojasniti z zakonitostmi kapitalisti\xc4\x8dne produkcije, ampak z razvojem zgodovinskih dogodkov. Druga\xc4\x8de: moramo raziskati metode koncentracije bogastva, ki ne izhajajo iz kapitalizma; na politi\xc4\x8dnem in voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju je pomembno plenjenje kolonij, na ekonomskem podro\xc4\x8dju pa so pomembni vzvod koncentracije bogastva monopoli._NEWLINE_\xc5\xbde sam kolonialni odnos je pomemben vzvod koncentracije bogastva v rokah vladajo\xc4\x8dega razreda. Po eni strani je to \xc5\xbee zaradi samega zna\xc4\x8daja kolonialne trgovine, ki temelji na uvozu poceni surovin iz kolonij, ki spodbujajo ekonomski razvoj v kolonialisti\xc4\x8dni de\xc5\xbeeli (zaradi ugodnih tr\xc5\xbenih razmer). Po drugi strani je pomemben faktor prvotne akumulacije plenjenje in ropanje na novo odkritih ozemelj. To ima za posledico koncentracijo plemenitih kovin, kot na primer srebra in zlata; ker so te kovine igrale vlogo denarja (tj. splo\xc5\xa1nega ekvivalenta), je to pomenilo tudi koncentracijo denarja, ene izmed oblik kapitala._NEWLINE_Dodaten vzvod koncentracije bogastva so bili trgovski monopoli. Monopole, ki so bili pomembni za prvotno akumulacijo, ne smemo zame\xc5\xa1ati s kapitalisti\xc4\x8dnimi monopoli. Slednji izhajajo iz monopola nad produkcijo v dolo\xc4\x8deni sferi; trgovski monopoli izhajajo iz monopola nad trgovskimi potmi. Tak\xc5\xa1en monopol je mogo\xc4\x8d, dokler obstaja svetovna trgovina v smislu, da obstaja trgovina med oddaljenimi de\xc5\xbeelami, ne pa tudi v smislu, da je trg med temi de\xc5\xbeelami trajno vzpostavljen in stvar vsakdana. V tak\xc5\xa1nih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah je blago iz oddaljenih krajev eksoti\xc4\x8dna dobrina, pe\xc5\xa1\xc4\x8dica trgovcev pa ima monopol nad pretokom teh dobrin; zaradi tega imajo ti trgovci ugoden polo\xc5\xbeaj, ki ga izkoristijo za vi\xc5\xa1je profite in s tem koncentracijo dru\xc5\xbebenega bogastva v njihovih rokah._NEWLINE_V obeh primerih koncentracija dru\xc5\xbebenega bogastva ne izhaja iz sistemati\xc4\x8dne ekonomske eksploatacije; kolonialno plenjenje je prilo\xc5\xbenostno nasilno ropanje, trgovski monopoli pa izhajajo iz iz\xc4\x8drpavanja trgovskih partnerjev (kar lahko storijo zaradi ugodnega tr\xc5\xbenega polo\xc5\xbeaja). Klju\xc4\x8dni trenutek za razvoj kapitalizma je preusmeritev tega nakopi\xc4\x8denega bogastva v dru\xc5\xbebeno produkcijo, kot na primer v postavitev manufaktur. Za evropski razvoj kapitalizma je trgovska in kolonialna prvotna akumulacija igrala pomembno vlogo, a le, \xc4\x8de se je opisana trgovska premo\xc4\x8d pretvorila v produkcijsko premo\xc4\x8d. Kot povedano, se po tem kapitalisti\xc4\x8dni monopoli razlikujejo od merkantilisti\xc4\x8dnih monopolov. V kapitalizmu se trgovski monopoli vzpostavijo zaradi monopola v produkciji; pri prvotni akumulaciji nasprotno trgovski monopoli preidejo v produkcijski monopol.\n_START_SECTION_\nAkumulacija z razlastitvijo\n_START_PARAGRAPH_\nVsi elementi prvotne akumulacije imajo skupno lastnost, da glavni vir akumulacije dru\xc5\xbebenega bogastva ne izhaja iz izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja mezdnih delavcev, ampak je posledica \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih dru\xc5\xbebenih premikov. Akumulacija z razlastitvijo (v izvirniku: "accumulation by dispossession") ima zelo podobno zna\xc4\x8dilnost, a s to pomembno razliko, da se ne omejuje na razlastitev kme\xc4\x8dkega prebivalstva, ampak vklju\xc4\x8duje tudi ostale ukrepe, ki prena\xc5\xa1ajo dru\xc5\xbebeno bogastvo v roke bur\xc5\xbeoazije. _NEWLINE_Akumulacija z razlastitvijo je koncept, ki se uporablja ve\xc4\x8dinoma v kontekstu neoliberalizma in se nana\xc5\xa1a na privatizacijo, ki spremlja razgradnjo socialne demokracije, kar se deli na dve ve\xc4\x8dji kategoriji. Prva kategorija je razgradnja socialne dr\xc5\xbeave, iz \xc4\x8desar sledi privatizacija storitev, kot na primer \xc5\xa1olstva in zdravstva. Druga kategorija je privatizacija klju\xc4\x8dnih sektorjev dru\xc5\xbebene ekonomije, kot na primer bank, infrastrukture (vklju\xc4\x8dno telekomunikacijske) in ostalih klju\xc4\x8dnih ekonomskih sektorjev (kot npr. klju\xc4\x8dnih surovin ali izvoznih artiklov). Zgodovinsko je pomemben element socialne demokracije dr\xc5\xbeavno lastni\xc5\xa1tvo omenjenih ekonomskih sektorjev; ekonomski sistem, kjer so nekateri klju\xc4\x8dni sektorji v dr\xc5\xbeavni lasti, ostalo pa je \xc5\xa1e vedno podrejeno zakonom kapitalisti\xc4\x8dne privatne lastnine in tr\xc5\xbenega gospodarstva, se imenuje me\xc5\xa1ana ekonomija. Neoliberalizem, ki nasprotuje dr\xc5\xbeavni intervenciji v dru\xc5\xbebeni ekonomiji (razen, ko mora \xc5\xa1\xc4\x8dititi interese bur\xc5\xbeoazije), tak\xc5\xa1nemu modelu nasprotuje in posledi\xc4\x8dno zahteva privatizacijo ne le javnih storitev, ampak tudi ostalih ekonomskih sektorjev v dr\xc5\xbeavni lasti; oboje je pomemben vir akumulacije z razlastitvijo._NEWLINE_Akumulacija z razlastitvijo ima tri ve\xc4\x8dje vire delovanja. Prvi vir je razgradnja socialne demokracije v obstoje\xc4\x8dih kapitalisti\xc4\x8dnih de\xc5\xbeelah. Primer tega je privatizacija britanskih \xc5\xbeeleznic in dr\xc5\xbeavnih stanovanj v Veliki Britaniji pod mandatom Margaret Thatcher. Drugi vir je nasilna uveljavitev neoliberalizma; toliko bolj, \xc4\x8de je de\xc5\xbeela, ki je tar\xc4\x8da akumulacije z razlastitvijo, na poti k uvedbi socialne demokracije ali celo socializma (kot na primer v \xc4\x8cilu). Tretji vir je mno\xc5\xbei\xc4\x8dna privatizacija dr\xc5\xbeavne lastnine ob propadu socialisti\xc4\x8dnih re\xc5\xbeimov. Zgodovinski primer procesa je privatizacija v dr\xc5\xbeavah biv\xc5\xa1e Sovjetske Zveze (ter preostalega Vzhodnega bloka), kjer so biv\xc5\xa1a dr\xc5\xbeavna podjetja bila zelo ugodno privatizirana (za kupce); zaradi silovitosti procesa se je v tak\xc5\xa1nem kontekstu uveljavil tudi izraz\xc2\xa0\xc2\xbbdoktrina \xc5\xa1oka\xc2\xab._NEWLINE_Pomembno orodje akumulacije z razlastitvijo je tako imenovana financializacija oziroma prodor finan\xc4\x8dnih trgov ter njihova agresivna \xc5\xa1iritev. Finan\xc4\x8dni trgi (oziroma fiktivni kapital) temeljijo na projiciranem dobi\xc4\x8dku, torej na prese\xc5\xbeni vrednosti, ki se bo \xc5\xa1ele ustvarila, kar ima dve posledici. Prvi\xc4\x8d: s tem parazitirajo na produktivnem kapitalu, saj si s tem v obliki dividend prila\xc5\xa1\xc4\x8dajo velik dele\xc5\xbe dru\xc5\xbebenega dohodka. Drugi\xc4\x8d: ko nastopi kriza, se finan\xc4\x8dna pomo\xc4\x8d nameni re\xc5\xa1evanju finan\xc4\x8dnih trgov, ki s tem dobijo dodatno mo\xc4\x8d nad preostankom dru\xc5\xbebene ekonomije (sama kriza se tako uporabi kot vzvod za akumulacijo z razlastitvijo). Ker je kriza tudi obdobje propada kapitalov, je isto\xc4\x8dasno mo\xc4\x8dno orodje koncentracije kapitala (z zelo ugodnim odkupom propadajo\xc4\x8dih podjetij, kar tudi zmanj\xc5\xa1uje konkurenco); tak\xc5\xa1na dinamika je splo\xc5\xa1na zna\xc4\x8dilnost kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina produkcije._NEWLINE_Dodaten pomemben element akumulacije z razlastitvijo je dr\xc5\xbeavni dolg, ki je uporabljen kot vzvod za vsiljevanje kapitalu naklonjene ekonomske politike. Ukrepi, kot na primer privatizacija in nadaljnje zagotavljanje\xc2\xa0\xc2\xbbugodne poslovne klime\xc2\xab\xc2\xa0(kot npr.\xc2\xa0\xc2\xbbfleksibilna\xc2\xab\xc2\xa0delavska zakonodaja in omejena rast minimalne pla\xc4\x8de), so pogosto postavljeni kot zahteva za odobritev podalj\xc5\xa1anja kredita, s \xc4\x8dimer je zadol\xc5\xbeena dr\xc5\xbeava potisnjena v zelo nemo\xc4\x8den pogajalski polo\xc5\xbeaj. Primer so dr\xc5\xbeave Latinske Amerike, ki so od predhodnih voja\xc5\xa1kih diktatur podedovale velik dr\xc5\xbeavni dolg, ta dolg pa je tudi dolo\xc4\x8dal njihovo nadaljnjo ekonomsko politiko.'