b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki Novgorod\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNovgorod je eno najstarej\xc5\xa1ih mest vzhodnih Slovanov. Sofijina Prva kronika ga prvi\xc4\x8d omenja leta 859, novgorodska Prva kronika pa leta 862, ko naj bi bilo naselje najve\xc4\x8dja postaja na trgovski poti od Baltika do Bizanca. Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja iz sredine in druge polovice 20. stoletja so odkrila kulturne plasti samo do poznega 10. stoletja, se pravi do obdobja, ko je pri\xc5\xa1lo do pokristjanjenja Rusov in kak\xc5\xa1nih sto let potem, ko naj bi bilo naselje ustanovljeno. Ugotovitve ka\xc5\xbeejo na to, da so bile njegove omembe v kronike vne\xc5\xa1ene kasneje._NEWLINE_Skandinavske sage postavljajo varja\xc5\xa1ko mesto Holmg\xc3\xa5rd, Holmgar\xc3\xb0r ali Holmgar\xc3\xb0ir v \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e obdobje, vendar se zgodovinskih dejstev ne da razlo\xc4\x8diti od legend. Holmg\xc3\xa5rd se je prvotno nana\xc5\xa1al samo na utrdbo Rurikovo Gorodi\xc5\xa1\xc4\x8de jugovzhodno od dana\xc5\xa1njega mesta. Arheolo\xc5\xa1ki podatki ka\xc5\xbeejo, da je Gorodi\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem je bila rezidenca knjaza (knez, germansko: konung), iz sredine 9. stoletja, medtem ko je mesto samo s konca 10. stoletja. Odtod tudi ime Novgorod (Novo mesto).\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeevina Kijevske Rusije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 882 je Rurikov naslednik Oleg (Helgi) Novgorodski zasedel Kijev in ustanovil Kijevsko Rusijo. Novgorod je zaradi svoje velikosti, pa tudi zaradi politi\xc4\x8dnega, gospodarskega in kulturnega vpliva postal drugo mesto Kijevske Rusije, kateremu je po tradiciji vladal najstarej\xc5\xa1i sin vladajo\xc4\x8dega kijevskega velikega kneza. \xc4\x8ce vladajo\xc4\x8di knez ni imel primernega sina, je mestu vladal posadnik (\xc5\xbeupan). Najbolj znani novgorodski posadniki so bili: Gostomisl, Dobrinja, Konstantin in Ostromir._NEWLINE_V skandinavskih sagah je mesto omenjano kot prestolnica Gardarike, se pravi vzhodnoslovanskih ozemelj in kar \xc5\xa1tirje vikin\xc5\xa1ki kralji \xe2\x80\x93 Olaf I. Norve\xc5\xa1ki, Olaf II. Norve\xc5\xa1ki, Magnus I. Norve\xc5\xa1ki in Harald Haardraade \xe2\x80\x93 so se pred doma\xc4\x8dimi sovra\xc5\xbeniki zatekli v Novgorod. Po smrti Olafa II. in njegovi kanonizaciji je minilo samo nekaj desetletij, da so leta 1028 v Novgorodu zgradili njemu posve\xc4\x8deno cerkev svetega Olafa. _NEWLINE_Me\xc5\xa1\xc4\x8dani Novgoroda so od vseh svojih knezov najbolj cenili Jaroslava Modrega, ki jim je vladal, ko je bil veliki kijevski knez njegov o\xc4\x8de Vladimir Veliki. Jaroslav je razglasil prve pisane zakone vzhodnih Slovanov, ki so bili kasneje vgrajeni v zakonik Ruskaja pravda (Ruska resnica). Mestu je podelil \xc5\xa1tevilne svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine in privilegije, ki so bili v kasnej\xc5\xa1ih stoletjih precendensi, na katere so se sklicevali v svojih odnosih z drugimi knezi. Jaroslavov sin Vladimir je bil pokrovitelj graditve katedrale svete Sofije, natan\xc4\x8dneje katedrale svete Modrosti, ki stoji \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nNovgorod v zdru\xc5\xbeeni ruski dr\xc5\xbeavi\n_START_PARAGRAPH_\nZ nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila prebivalcev je mesto pri nabavi \xc5\xbeita postajalo vedno bolj odvisno od Vladimiro-Suzdalske regije. Mesti Moskva in Tver sta izkoristili nastalo stanje in Ivan III. Moskovski je leta 1471 Novgorod priklju\xc4\x8dil Veliki moskovski kne\xc5\xbeevini. Novgorod je bil v 1550. letih tretje najve\xc4\x8dje mesto v kne\xc5\xbeevini s pribli\xc5\xbeno 5300 kme\xc4\x8dkimi gospodarstvi in 25-30.000 prebivalci. V 60. letih 16. stoletja je bila v mestu velika lakota, leta 1570 pa je mesto izropal Ivan Grozni in pobil veliko prebivalcev. Mestno trgovsko elito in plemstvo je pregnal v Moskvo, Jaroslavl in druga mesta._NEWLINE_Po smrti zadnjega ruskega carja iz dinastije Rurikov Fjodorja I. Ivanovi\xc4\x8da leta 1598, se je za\xc4\x8delo Obdobje nemirov (rusko: \xd0\xa1\xd0\xbc\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd1\x8f, Smutnoje vremja), ki je trajalo do leta 1613, ko so na oblast pri\xc5\xa1la dinastija Romanov. V tem \xc4\x8dasu poljsko-litovske okupacije, uporov in nasilnih prevzemov oblasti so se prebivalci Novgoroda poleti 1611 vdali \xc5\xa1vedski vojski pod poveljstvom Jakoba De la Gardie. \xc5\xa0est let kasneje je Novgorod s Stolbovsko mirovno pogodbo ponovno pripadel Rusiji in si do konca stoletja opomogel. V tem \xc4\x8dasu je mesto zgradilo katedralo in samostan Vja\xc5\xbei\xc4\x8di. V letih 1648-1652 je bil novgorodski metropolit slavni ruski patriarh Nikon._NEWLINE_Leta 1227 je Novgorod postal upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Novgorodske gubernije in obdr\xc5\xbeal tak polo\xc5\xbeaj do leta 1927. V letih 1927 do 1944 je mesto spadalo v Leningrajsko oblast, potem pa je postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de novoustanovljene Novgorodske oblasti. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je 15. avgusta 1941 mesto okupirala nem\xc5\xa1ka armada, ki je sistemati\xc4\x8dno uni\xc4\x8dila vse zgodovinske spomenike. Ko je Rde\xc4\x8da armada 19. januarja 1944 mesto osvobodila, je od predvojnih 2.536 zidanih zgradb stalo samo \xc5\xa1e nekaj manj kot \xc5\xa1tirideset. Po vojni si je mesto postopoma opomoglo. Njegove najve\xc4\x8dje znamenitosti so bile leta 1992 razgla\xc5\xa1ene za svetovno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1998 se je preimenovalo v Veliki Novgorod in si delno povrnilo svoj srednjeve\xc5\xa1ki naziv \xc2\xbbGospod Veliki Novgorod\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nMestne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNovgorod ima mnogo raznolikih srednjeve\xc5\xa1kih spomenikov, s katerimi se ne more primerjati nobeno drugo rusko in ukrajinsko mesto. Najbolj znana je katedrala svete Sofije (svete Modrosti), ki je bila zgrajena v letih 1045-1050 pod pokroviteljstvom Vladimirja Jaroslavi\xc4\x8da, sina Jaroslava Modrega. V katedrali sta pokopana Vladimir in njegova mati Ana. Katedrala je ena od najbolje ohranjenih cerkva iz 11. stoletja in ena od najstarej\xc5\xa1ih zgradb v Rusiji, ki se \xc5\xa1e uporabljajo. Cerkev je prva zgradba, ki je zgrajena v izvirnem ruskem slogu z zna\xc4\x8dilnimi kamnitimi zunanjimi zidovi in petimi \xc4\x8deladam podobnimi kupolami. Prvotne freske so bile naslikane v 12. stoletju po naro\xc4\x8dilu \xc5\xa1kofa Nikite (umrl 1108), stranske kapele pa so bile poslikane leta 1144 po naro\xc4\x8dilu nad\xc5\xa1kofa Nifonta. Freske so bile v naslednjih stoletjih nekajkrat obnovljene, nazadnje v 19. stoletju. Katedrala ima mogo\xc4\x8dna bronasta vrata, ki so zdaj vgrajena na zahodnem vhodu in so bila po nekaterih podatkih izdelana v Magdeburgu leta 1156 (drugi viri trdijo, da so bila ulita v Plocku na Poljskem) in leta 1187 odne\xc5\xa1ena iz \xc5\xa1vedskega mesta Sigtuna. Zadnje raziskave ka\xc5\xbeejo, da so bila vrata verjetno izdelana sredi 15. stoletja po naro\xc4\x8dilu nad\xc5\xa1kofa Evfemija II. (1429-1458), ki je bil velik ljubitelj zahodne umetnosti in arhitekture. _NEWLINE_V Novgorodskem Kremlju s tradicionalnim imenom Detinec je najstarej\xc5\xa1a pala\xc4\x8da v Rusiji, imenovana Dvorana faset, iz leta 1433, ki je slu\xc5\xbeila za velika zborovanja nad\xc5\xa1kofov, najstarej\xc5\xa1i ruski zvonik iz sredine 15. stoletja in najstarej\xc5\xa1i ruski urni stolp iz leta 1673. Pa\xc4\x8da\xc4\x8da faset in oba stolpa so bili zgrajeni po naro\xc4\x8dilu nad\xc5\xa1kofa Evfimija II.. Urni stolp se je v 17. stoletju poru\xc5\xa1il in so ga zgradili znova. Med kasneje zgrajenimi pala\xc4\x8dami je najpomembnej\xc5\xa1a kraljeva pala\xc4\x8da (1771) in bronast spomenik Tiso\xc4\x8dletje Rusije (1862), na katerem so prikazane najpomembnej\xc5\xa1e osebnosti in de\xc5\xbeelne zgodovine._NEWLINE_Izven kremeljskega obzidja so tri velike cerkve, zgrajene med vladanjem Mstislava Velikega. V katedrali sv. Nikolaja (1113-1123) na Jaroslavskem trgu so freske Mstislavove dru\xc5\xbeine. V Jurijevem samostanu, ki je eden najstarej\xc5\xa1ih v Rusiji (1030), je visoka katedrala s tremi kupolami iz leta 1119, ki sta jo zgradila Mstislavov sin  Vsevolod in opat samostana Kjurik. Podobna katedrala s tremi kupolami iz leta 1117 je tudi v Antonijevem samostanu, ki je verjetno delo istih mojstrov. Katedrala je bila zgrajena po naro\xc4\x8dilu ustanovitelja samostana Antonija. _NEWLINE_V mestu in bli\xc5\xbenji okolici je \xc5\xa1e okoli petdeset cerkva iz srednjega in zgodnjega novega veka. Nekatere od njih so med vojno razstrelili nacisti in so bile kasneje obnovljene. Najstarej\xc5\xa1e zgled arhitekture cerkva so cerkve sv. Petra in Pavla (Lastovi\xc4\x8dji hrib, 1185-1192), Oznanenja (Mja\xc4\x8dino, 1179), Vnebovzetja (Volotovsko polje, 1180. leta) in svete Paraskeve-Pjatnice (Jaroslavski trg, 1207). Najve\xc4\x8dja mojstrovina zgodnje novgorodske arhitekture je cerkev Na\xc5\xa1ega odre\xc5\xa1enika v Neredici (1198)._NEWLINE_V 13. stoletju so bile v modi majhne troladijske cerkve. Tak\xc5\xa1na je kapelica v samostanu Perin (1230. leta) in cerkev sv. Nikolaja na otoku Lipnja (1292), ki je poznana tudi po freskah iz 14. stoletja. _NEWLINE_V 14. stoletju sta se razvila dva nova cerkvena sloga. Eden od njiju je dosegel svoj vi\xc5\xa1ek v cerkvi sv. Teodorja (1360-1361) s freskami iz 1380. let, drugi pa v cerkvi Na\xc5\xa1ega odre\xc5\xa1enika (1374) s poslikavami Feofana Greka iz leta 1378. Cerkev Na\xc5\xa1ega odre\xc5\xa1enika v Kavalevem (1345), ki je bila med vojno poru\xc5\xa1ena, so prvotno poslikali srbski mojstri. Cerkev je bila kasneje znova pozidana, freske pa niso bile obnovljene. _NEWLINE_V zadnjem stoletju Novgorodske republike je bilo zgrajenih nekaj cerkva, ki so bile posve\xc4\x8dene sv. Petru in Pavlu (Slavna, 1367, Ko\xc5\xbeevniki, 1406), Kristusovemu rojstvu (pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, 1387), sv. Janezu apostolu (1384), Dvanajstim apostolom (1455), sv. Dimitriju (1467) sv. Simeonu (1462) in drugim svetnikom. Novej\xc5\xa1e cerkve niso bile tako izvirne kot tiste iz prej\xc5\xa1njih obdobij. Nekatera sveti\xc5\xa1\xc4\x8da iz 12. stoletja, na primer v Opokih, so  bila sredi 15. stoletja natan\xc4\x8dno razstavljena in zatem ponovno natan\xc4\x8dno zgrajena. Obnovo je vodil nad\xc5\xa1kof Evfimij II., ki je bil verjetno najve\xc4\x8dji pokrovitelj arhitekture v srednjeve\xc5\xa1kem Novgorodu. _NEWLINE_Po Ivanovi osvojitvi Novgoroda leta 1478 se je mestna arhitektura povsem spremenila. Velika naro\xc4\x8dila so od takrat dalje dobivali moskovski mojstri, ki so se zgledovali po katedralah in poslikavah iz moskovskega Kremlja. V tem slogu so zgrajene katedrala Na\xc5\xa1ega odre\xc5\xa1enika v samostanu Kutin (1515), katedrala Matere bo\xc5\xbeje v Signu (1668) in katedrala sv. Nikolaja v samostanu Vja\xc5\xbei\xc4\x8di (1685). Nekatere farne cerkve so se \xc5\xa1e vedno gradile v skladu z lokalno tradicijo. Tak\xc5\xa1ni sta, na primer, cerkvi Prina\xc5\xa1alk mitre (1510) in sv. Borisa in Gleba (1586)._NEWLINE_V Vitoslavlici ob reki Volhov in jezeru Mja\xc4\x8dino je v bli\xc5\xbeini samostana Jurjev slikovit muzej lesene arhitekture, ki je bil ustanovljen leta 1964. V muzeju je ve\xc4\x8d kot dvajset lesenih cerkva, hi\xc5\xa1 in mlinov iz 14. do 19. stoletja, ki so neko\xc4\x8d stali v okolici Novgoroda.\n_START_SECTION_\nMedkrajevni promet\n_START_PARAGRAPH_\nNovgorod je povezan z Moskvo (531\xc2\xa0km) in Sankt Petersburgom preko avtoceste M10. Do Sankt Petersburga in drugih oddaljenih krajev je urejen prevoz z avtobusi._NEWLINE_\xc5\xbdele\xc5\xbeni\xc5\xa1ki potni\xc5\xa1ki promet je urejen do Moskve (do Leningrajskega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega terminala z no\xc4\x8dnimi vlaki), Sankt Petersburga (do Moskovskega in Vitebskega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega terminala s podzemno \xc5\xbeeleznico) ter do drugi ve\xc4\x8djih mest na severozahodu Rusije, kot sta Pskov in Murmansk._NEWLINE_Na mestnih letali\xc5\xa1\xc4\x8dih Yurievo in Krechevitsy se redni poleti ne izvajajo od sredine 90.-ih let prej\xc5\xa1njega stoletja. Najbli\xc5\xbeje letali\xc5\xa1\xc4\x8de Pulkovo se nahaja v Sankt Petersburgu, 180\xc2\xa0km severno od Novgoroda.\n_START_SECTION_\nLokalni promet\n_START_PARAGRAPH_\nLokalni promet sestavlja omre\xc5\xbeje avtobusov in trolejbusov. Omre\xc5\xbeje trolejbusov, ki trenutno deluje na petih linijah, je za\xc4\x8delo delovati leta 1995 in je hkrati tudi prvo omre\xc5\xbeje trolejbusov, ki je za\xc4\x8delo delovati po razpadu Sovjetske zveze.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo mestu je poimenovan pritlikavi planet 3799 Novgorod, ki ga je leta 1979 odkril ruski astronom Nikolaj Stepanovi\xc4\x8d \xc4\x8cernih.'