b'\n_START_ARTICLE_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nSmrt (latinsko mors) je nepovratno prenehanje biolo\xc5\xa1kih procesov, ki vzdr\xc5\xbeujejo organizem pri \xc5\xbeivljenju, torej konec \xc5\xbeivljenja. Natan\xc4\x8dno pa pojava \xc5\xa1e ne znamo opredeliti, saj je nelo\xc4\x8dljivo povezan z definicijo \xc5\xbeivljenja, ki prav tako ni dolo\xc4\x8dena. Pri sesalcih se ob smrti zaustavi srce, preneha dihanje in prekine se aktivnost osrednjega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Temu hitro sledi proces razkroja organskih snovi, ki ga sestavljajo. Vendar denimo zaustavitev delovanja srca in dihanja ne pomeni nujno smrti \xc4\x8dloveka - klini\xc4\x8dna smrt, kot ji pravimo, na ra\xc4\x8dun sodobnih tehnik o\xc5\xbeivljanja ni vedno nepovratna. V medicini tako razglasijo smrt \xc4\x8dloveka \xc5\xa1ele po dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu od trenutka smrti, ko je jasno, da je prenehanje \xc5\xbeivljenjskih funkcij nepovratno - torej \xc2\xbbza nazaj\xc2\xab. Smrt je lahko posledica naravnih procesov staranja, bolezni ali hude po\xc5\xa1kodbe._NEWLINE_Zavedanje lastne umrljivosti \xc5\xbee od pradavnine buri \xc4\x8dlovekovo domi\xc5\xa1ljijo in ima osrednje mesto v umetnosti ter religijah. Vsaka kultura ima obi\xc4\x8daje ravnanja z ostanki umrlih, ki izkazujejo njen odnos do smrti - razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine pokopa, kremacije idr. Sode\xc4\x8d po arheolo\xc5\xa1kih ostankih segajo ti obi\xc4\x8daji vsaj 70.000 let v zgodovino, v srednji paleolitik, in zaznamujejo za\xc4\x8detek simbolnega razmi\xc5\xa1ljanja pri sodobnem \xc4\x8dloveku. Po razli\xc4\x8dnih prepri\xc4\x8danjih se du\xc5\xa1a oz. zavest ob smrti lo\xc4\x8di od materialnega telesa, nakar se bodisi vrne v novo telo (reinkarnacija), bodisi zdru\xc5\xbei z bogom ali pa preneha obstajati. Smrt so zahodni umetniki od nekdaj upodabljali kot okostnjaka s koso, v\xc4\x8dasih pa je bil okostnjak oble\xc4\x8den v kuto s kapuco preko glave. Motiv mrtva\xc5\xa1kega plesa simboli\xc4\x8dno sporo\xc4\x8da, da je smrt za vsakogar enaka, ne glede na status, ki ga je u\xc5\xbeival za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nKaj je smrt\n_START_PARAGRAPH_\nKako te\xc5\xbeko je opisati za vsa \xc5\xbeiva bitja pojem smrti, je najbolje videti na razliki med smrtjo enoceli\xc4\x8dnega organizma in smrtjo sesalca. V prvem primeru pomeni smrt nepovratno izgubo celi\xc4\x8dne neokrnjenosti (razpad celi\xc4\x8dne membrane) ali zmo\xc5\xbenosti delitve (uni\xc4\x8denje genoma).  V drugem primeru gre za ireverzibilni razpad vitalnih organov, kot so srce in o\xc5\xbeilje ter osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje (mo\xc5\xbegani in hrbtenja\xc4\x8de), za kar je vzrok smrt posameznih celic. Umiranje je proces, tako da je le redko mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti \xc4\x8das, kdaj smrt nastopi. Smrt je stanje, ko organizem preneha \xc5\xbeiveti; ne gre je zamenjavati z umiranjem ali izku\xc5\xa1njami bli\xc5\xbeajo\xc4\x8de se ali blizke smrti, ki so del na\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nPovezani izrazi\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept in simptomi smrti ter razli\xc4\x8dne stopnje tanko\xc4\x8dutnosti, ki se uporabljajo v javnosti, so ustvarili veliko \xc5\xa1tevilo znanstvenih, zakonskih in dru\xc5\xbebeno sprejemljivih izrazov ali evfemizmov za smrt. Ko oseba umre, se re\xc4\x8de tudi, da je preminula, obstaja pa tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo dru\xc5\xbebeno spremejemljivih, verskih, \xc5\xbeargonskih ali nespo\xc5\xa1tljivih izrazov. Oropan \xc5\xbeivljenja mrtva oseba tako postane truplo, kadaver, telo, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki ostanki in kon\xc4\x8dno okostje. Uporabi se lahko tudi izraz mrhovina, \xc4\x8deprav ta izraz namiguje na \xc5\xbeivalske, ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ostanke.\n_START_SECTION_\nSmrt v biolo\xc5\xa1kem smislu\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj vse \xc5\xbeivali, ki pre\xc5\xbeivijo zunanje nevarnosti, prej ali slej umrejo zaradi biolo\xc5\xa1kega staranja (senesence). Ena izmed najbolj poznanih izjem je meduza Turritopsis nutricula za katero velja, da je v bistvu nesmrtna. Nenaravni vzroki smrti vklju\xc4\x8dujejo samomor in umor. Zaradi razli\xc4\x8dnih vzrokov umre dnevno po svetu pribli\xc5\xbeno 150.000 ljudi. Od teh dve tretjini umre posredno ali neposredno zaradi biolo\xc5\xa1kega staranja, toda v razvitih industrializiranih dr\xc5\xbeavah, kot so ZDA, Velika Britanija in Nem\xc4\x8dija, se stopnja pribli\xc5\xbea 90\xc2\xa0%, tj. pribli\xc5\xbeno devet od desetih smrti je povezana s staranjem._NEWLINE_Danes razumemo fiziolo\xc5\xa1ko smrt kot proces: pogoji, za katere je v\xc4\x8dasih veljalo, da so zna\xc4\x8dilni za smrt, so danes reverzibilni. Kje v tem procesu je meja med \xc5\xbeivljenjem in smrtjo je odvisno od faktorjev onstran prisotnosti ali odsotnosti \xc5\xbeivljenjskih znakov. Na splo\xc5\xa1no velja, da klini\xc4\x8dna smrt ni ne nujna, ne zadostna za ugotovitev za zakonsko razglasitev smrti. Pacienta z delujo\xc4\x8dim srcem in plju\xc4\x8di, za katerega se ugotovi, da je mo\xc5\xbegansko mrtev, se lahko razglasi za uradno mrtvega brez pojava klini\xc4\x8dne smrti. Paradoksno postaja to\xc4\x8dna medicinska definicija smrti vse bolj problemati\xc4\x8dna z razvojem znanosti in medicine.'