b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Dra\xc4\x8du (1081)\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nNormani so pri\xc5\xa1li v ju\xc5\xbeno Italijo iz severne Francije leta 1015 kot najemniki langobardskih posestnikov za borbo proti Bizantinskemu cesarstvu. Za pla\xc4\x8dilo so dobili zemljo in kmalu so postali dovolj mo\xc4\x8dni, da so se uprli pape\xc5\xbeu Leonu IX. (1002\xe2\x80\x931054). Leta 1054 so ga porazili v bitki pri Civitatu in ga prisilili, da je priznal njihovo oblast. Leta 1059 je pape\xc5\xbe Robertu Guiscardu Hautevillskemu podelil naslov vojvode Apulije, Karabrije in Sicilije, \xc4\x8deprav so ve\xc4\x8dini Apulije in Kalabrije vladali Bizantinci, Siciliji pa Saraceni._NEWLINE_Leta 1071 sta Robert Guiscard in njegov brat Rogerij zavzela zadnjo bizantinsko utrdbo v Italiji \xe2\x80\x93 Bari. Naslednje leto sta zavzela \xc5\xa1e Sicilijo in muslimanskega Sicilskega emirata je bilo konec. Leta 1073 je bizantinski cesar Mihael VII. Dukas (1071\xe2\x80\x931078) ponudil roko svojega sina Konstantina Robertovi h\xc4\x8derki Heleni. Robert je ponudbo sprejel in h\xc4\x8derko poslal v Bizanc. Ker je Nikefor III. Botanijat (1078\xe2\x80\x931081) leta 1078 vrgel Mihaela s prestola, je Helena izgubila vse mo\xc5\xbenosti, da postane bizantinska cesarica. Mihaelova odstavitev je bila zato za Roberta ravno pravi izgovor, da napade Bizantinsko cesarstvo, zaradi upora v Italiji pa je moral napad za nekaj \xc4\x8dasa odlo\xc5\xbeiti._NEWLINE_Robert je v vojsko vpoklical vse mo\xc5\xa1ke, ki so bili sposobni za boj. Na bizantinski dvor je poslal svojega ambasadorja z zahtevo, da ustrezno uredi polo\xc5\xbeaj njegove h\xc4\x8derke Helene, tako da bo imela prednost pred drugim kandidatom za cesarski prestol - Aleksejem I. Komnenom. Rezultati pogajanj niso znani, med ambasadorjevim vra\xc4\x8danjem v Italijo pa je Aleksej uspe\xc5\xa1no izvedel dr\xc5\xbeavni udar in vrgel Nikefor III. s prestola._NEWLINE_Ko se je ambasador vrnil v Italijo, je Robertu predlagal, naj z Aleksejem sklene premirje, ker to \xc5\xbeeli tudi Aleksej. Robert se za nasvete ni zmenil, pa\xc4\x8d pa je v Gr\xc4\x8dijo poslal predhodnico svoje vojske z ne\xc4\x8dakom Bohemondom na \xc4\x8delu. Predhodnica se je izkrcala v Aulonu, kmalu za njo pa \xc5\xa1e Robert.\n_START_SECTION_\nPriprave\n_START_PARAGRAPH_\nNormansko ladjevje, ki je \xc5\xa1telo 150 ladij s 60 ladjami za prevoz konj, je odplulo iz Italije proti Avaloni (Vlor\xc3\xab v dana\xc5\xa1nji Albaniji) maja 1081. Vojska je \xc5\xa1tela 30.000 mo\xc5\xbe in 1.300 normanskih vitezov. V Avaloni se jim je pridru\xc5\xbeilo nekaj ladij iz Dubrovni\xc5\xa1ke republike, ki je bila nasprotnica Bizantinskega cesarstva._NEWLINE_Robert je kmalu zapustil Avalono in odplul proti Krfu, ki se mu je zaradi majhne voja\xc5\xa1ke posadke takoj vdal. Krf je postal odli\xc4\x8dno mosti\xc5\xa1\xc4\x8de za prihod okrepitev iz Italije. Robert je nato  za\xc4\x8del prodirati proti Dra\xc4\x8du, glavnemu mestu in najve\xc4\x8djemu pristani\xc5\xa1\xc4\x8du v bizantinski provinci Iliriji. Mesto je imelo dobro obrambo. Stalo je na dolgem ozkem polotoku, ki je bil vzporeden z obalo, od obale pa so ga lo\xc4\x8devala obse\xc5\xbena mo\xc4\x8dvirja. Robert je z vojsko prodrl na polotok in se utaboril pred mestom. Njegovo ladjevje je v neurju izgubilo ve\xc4\x8d ladij._NEWLINE_Ko je Aleksej izvedel, da Normani pripravljajo invazijo na njegovo cesarstvo, je poslal k bene\xc5\xa1kemu do\xc5\xbeu Domenicu Selvu ambasadorja s pro\xc5\xa1njo za pomo\xc4\x8d. V zameno mu je ponudil trgovinske ugodnosti. Ko je do\xc5\xbe izvedel, da Normani nadzirajo Otrantska vrata, je na jug takoj poslal bene\xc5\xa1ko vojno ladjevje, ki je napadlo normansko ladjevje pod Bohemondovim poveljstvom. Normani so se \xc5\xbeilavo upirali, zaradi premajhnih izku\xc5\xa1enj v pomorskem vojskovanju pa so jih Bena\xc4\x8dani porazili in zapluli  v dra\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nObleganje Dra\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nRobert je kljub porazu na morju za\xc4\x8del oblegati Dra\xc4\x8d. Voja\xc5\xa1ki posadki v mestu je poveljeval izku\xc5\xa1en general Jurij Paleolog, ki je imel Aleksejev ukaz, da obdr\xc5\xbei mesto za vsako ceno, dokler mu sam ne pride na pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Medtem je v Dra\xc4\x8d priplulo bizantinsko ladjevje. Skupaj z Bene\xc4\x8dani so na morju napadli Normane  in jih ponovno porazili. Mesto se je Robertovim napadom s katapulti, balistami in oblegovalnimi stolpi upiralo celo poletje. Posadka je stalno delala izpade iz mesta. V enem od izpadov se je Paleolog cel dan bojeval s konico pu\xc5\xa1\xc4\x8dice v glavi, v drugem pa so uni\xc4\x8dili Robertov oblegovalni stolp._NEWLINE_Robertov tabor je nato prizadela bolezen. Zgodovinarka tistega \xc4\x8dasa Ana Komnena je zapisala, da je zaradi bolezni umrlo ve\xc4\x8d kot 10.000 mo\xc5\xbe, med katerimi je bilo 500 vitezov. Polo\xc5\xbeaj v mestu je bil kljub temu vsak dan huj\xc5\xa1i. Aleksej je z vojsko takoj krenil iz Soluna proti Dra\xc4\x8du.  Ana Komnena pravi, da je njegova vojska \xc5\xa1tela 20.000 mo\xc5\xbe (zgodovinar John Haldon pravi, da 18.000-20.000 mo\xc5\xbe) Vojsko so sestavljale tra\xc4\x8danske in makedonske  tagme, ki so \xc5\xa1tele okrog 5.000 mo\xc5\xbe, cesarjeva dvorna garda (ekskubitorji), ki je \xc5\xa1tela okrog 1.000 mo\xc5\xbe, 2.800 manihejcev (bogomilski heretiki, ki so bili organizirani v voja\xc5\xa1ke enote), tesalska konjenica, prisilno rekrutirani vojaki z Balkana, armenski pe\xc5\xa1ci in druge lahko oboro\xc5\xbeene voja\xc5\xa1ke enote.  Bizantincem se je pridru\xc5\xbeilo tudi 2.000 tur\xc5\xa1kih in 1.000 frankovskih najemnikov, okrog 1.000 Varjagov in 7.000 Turkov iz Seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega sultanata Rum. Aleksej je odpoklical tudi tagme iz preostalih bizantinskih posesti v Mali Aziji in Malo Azijo na milost in nemilost prepustil Turkom.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detni premiki\n_START_PARAGRAPH_\nAleksej se je 15. oktobra 1081 z vojsko utaboril ob reki Harzanes (Erzeni) v bli\xc5\xbeini Dra\xc4\x8da. Sklical je vojni svet in se posvetoval s svojimi \xc4\x8dastniki. Med udele\xc5\xbeenci je bil tudi  Jurij Paleolog, kateremu se je uspelo izmuznti se iz mesta. Ve\xc4\x8dina visokih \xc4\x8dastnikov, vklju\xc4\x8dno s Paleologom, je cesarja pozivala k previdnosti, ker situacija ni bila njemu v prid. Alekseju je bil ljub\xc5\xa1i  takoj\xc5\xa1nji napad, ker je upal, da bo Guiscarda napad v hrbet presenetil. Aleksej je premaknil svojo vojsko v hribe nasproti mesta in nameraval napasti \xc5\xbee naslednji dan._NEWLINE_Robert Guiscard je vedel za Aleksejev prihod, zato je pono\xc4\x8di 17. oktobra umaknil svojo vojsko s polotoka na celino. Ko je Aleksej izvedel za Guiscardov premik, je spremenil na\xc4\x8drt bitke. Vojsko je razdelil na tri oddelke: levemu krilu je poveljeval Gregor Pakurian,  desnemu Nikefor Melisen, centru pa cesar Aleksej. Desnemu krilu Guiscardove vojske  je poveljeval grof Giovinazza, levemu Bohemond, centru pa Robert Guiscard._NEWLINE_Varjagi so imeli nalogo, da se razporedijo pred glavno frontno linijo. Pred Varjage bi se moral postaviti mo\xc4\x8dan oddelek lokostrelcev, izstreliti salvo pu\xc5\xa1\xc4\x8dic in se potem umakniti Varjagom za hrbet.  Lokostrelci so ponavljali opisani manever, dokler se nista vojski pribli\xc5\xbeali druga drugi._NEWLINE_Guiscard je nato poslal oddelek konjenice, ki je fingiral napad na center bizantinske vojske. Upal je da bo fingirani napad zvabil Varjage proti njegovim polo\xc5\xbeajem, toda na\xc4\x8drt ni uspel, ker so lokostrelci prisilili konjenico k umiku. Takrat je napadlo normansko desno krilo in svoj napad usmerilo na levi bok Varjagov. Varjagi so vzdr\xc5\xbeali napad Normanov, potem pa je bizantinsko levo krilo in del Aleksejevih elitnih enot iz centra napadlo prodirajo\xc4\x8de Normane. Normanske vrste so razpadle in Normani so se umaknili proti obali. Be\xc5\xbee\xc4\x8de Normane je  zbrala Guiscardova \xc5\xbeena Sikelgajta in skupaj z njimi krenila v protinapad. Ana Komnena jo je opisala kot \xc2\xbbdrugi Pallas, \xc4\x8de ne druga Atena\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZlom Bizantincev\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem sta se z Normani spopadla tudi levo krilo in center bizantinske vojske. Po zlomu levega krila je normanskim vitezom grozila obkolitev. Takrat so se Varjagi, v glavnem anglosaksonci, ki so po normanski invaziji zapustili Anglijo, pridru\xc5\xbeili napadu na normansko desno krilo. S te\xc5\xbekimi bojnimi sekirami so napadli normanske viteze, ki so se pani\xc4\x8dno umaknili, Varjagi pa so jih zasledovali in se lo\xc4\x8dili od glavnine. Guiscard je nanje  poslal svoje kopjanike in samostrelce, ki so Varjagom zadali velike izgube. Ostanki Varjagov so se zatekli v cerkev Nadangela Mihaela, cerkev pa so Normani za\xc5\xbegali in vsi Varjagi so v po\xc5\xbearu umrli._NEWLINE_Situacijo je poskusil re\xc5\xa1iti Jurij Paleolog z izpadom iz Dra\xc4\x8da, na \xc5\xbealost pa je Aleksejev vazal Konstantin Bodin iz Zete Alekseja izdal, njemu pa so sledili \xc5\xa1e Turki seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kega sultana Sulejmana I. in dezertirali._NEWLINE_Po izdaji in zlomu levega krila bizantinske vojske je Guiscard s te\xc5\xbeko konjenico napadel njihov center. Bizantinsko vojsko je razbil na manj\xc5\xa1e skupine in jih za\xc4\x8del uni\xc4\x8devati. Napad je razbil bizantinske vrste in jih pregnal v brezglav beg. Normani so osvojili tudi cesarjev tabor, ki je ostal brez branilcev._NEWLINE_Aleksej se je s svojo gardo dolgo \xc4\x8dasa upiral, potem pa se je moral umakniti. Med umikom so ga napadli normanski vojaki in ga ranili v \xc4\x8delo, tako da je izgubil mnogo krvi. Nazadnje se je umaknil v Ohrid, kjer je ponovno uredil svojo vojsko.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nBitka je bila velik Aleksejev poraz. Zgodovinar Jonathan Harris trdi, da je bil poraz \xc2\xbbenako resen kot poraz pri Manzikertu leta 1071\xc2\xab. Aleksej je izgubil pribli\xc5\xbeno 5.000 vojakov in ve\xc4\x8dino Varjagov. Normanske izgube niso znane, toda John Haldon sklepa, da so bile precej\xc5\xa1nje, ker sta se obe krili normanske vojske zlomili in pobegnili. Zgodovinar Robert Holmes pripisuje zmago novemu na\xc4\x8dinu vojskovanja: \xc2\xbbVitezi so uporabili novo taktiko: sulico so trdno stiskali pod roko in tako zdru\xc5\xbeili udarno mo\xc4\x8d \xc4\x8dloveka in konja - in zmagali.\xc2\xab_NEWLINE_Juriju Paleologu umik v mesto po bitki ni uspel in z glavnino vojske se je umaknil v Ohrid. Obramba citadele je bila prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena Bene\xc4\x8danom, obramba mesta pa Albancem iz klana Komiskortes. Februarja 1082 je Dra\xc4\x8d padel, ker so Bene\xc4\x8dani ali Amalfijci Normanom odprli mestna vrata. Normanska vojska je zatem brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav osvojila ve\xc4\x8dino severne Gr\xc4\x8dije.  _NEWLINE_Ko je bil Guiscard v Kastoriji, je dobil iz Italije sporo\xc4\x8dilo, da so se Apulija, Kalabrija in Kampanija uprle, cesar Svetega Rimskega cesarstva Henrik IV. pa je v Rimu oblegal normanskega zaveznika, pape\xc5\xbea Gregorja VII. Aleksej je namre\xc4\x8d medtem s cesarjem Henrikom sklenil zavezni\xc5\xa1tvo in mu zato pla\xc4\x8dal 360.000 zlatnikov. Guiscard se je nahitro vrnil v Italijo in vojsko prepustil ne\xc4\x8daku Bohemondu._NEWLINE_Aleksej je zaradi pomanjkanja denarja ukazal zaplembo vsega cerkvenega premo\xc5\xbeenja. S tem denarjem je v bli\xc5\xbeini Soluna zbral novo vojsko in napadel Bohemonda. Bohemond je Alekseja kar dvakrat premagal v bitkah pri \xc3\x81rti in Io\xc3\xa1nnini,  obdr\xc5\xbeal oblast v Makedoniji in skoraj celi Tesaliji in z vojsko odkorakal proti Larisi. Medtem je Aleksej zbral novo vojsko in s 7.000 Seld\xc5\xbeuki, ki mu jih je dal na razpolago sultan Ruma, pri Larisi napadel Normane in jih porazil. Demoralizirana in nepla\xc4\x8dana normanska vojska se je vrnila na obalo in odplula v Italijo._NEWLINE_Aleksej je Bene\xc4\x8danom za njihovo pomo\xc4\x8d v bojih z Normani dovolil ustanovitev trgovske kolonije v Bizancu in jih oprostil pla\xc4\x8devanja trgovskih pristojbin. Bene\xc4\x8dani so za protiuslugo osvojili Dra\xc4\x8d in otok Krf in ju vrnili Bizantinskemu cesarstvu. S tema dvema zmagama se je cesarstvo vrnilo v stanje, kakr\xc5\xa1no je bilo pred invazijo Normanov in za\xc4\x8dela se je tako imenovana Komnenska restavracija.'