b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Pobre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Pobre\xc5\xbeje je bila ena izmed \xc5\xa1estih ob\xc4\x8din, ki so tvorile mesto Maribor. Sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dine se je nahajal na Cesti XIV. divizije 36 na Pobre\xc5\xbeju v Mariboru.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina je bila ustanovljena leta 1980, ko so ob\xc4\x8dani na referenumu podprli ustanovitev \xc5\xa1estih mariborskih mestnih ob\xc4\x8din in ena izmed njih je bila tudi Maribor-Pobre\xc5\xbeje. Pred tem je obmo\xc4\x8dje novoustanovljene ob\xc4\x8dine spadalo v veliko ob\xc4\x8dino Maribor, v obdobju 1955 do 1967 pa v ob\xc4\x8dino Maribor-Tezno. Ob\xc4\x8dina je prenehala z delovanjem 15. 4. 1990, ko se je ob\xc4\x8dina skladno z\xc2\xa0Zakonom o zdru\xc5\xbeitvi mariborskih ob\xc4\x8din ponovno zdru\xc5\xbeila v enotno ob\xc4\x8dino Maribor.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine je obsegal urbanizirani del mesta (Pobre\xc5\xbeje, Melje, Brezje, Greenwich, Male\xc4\x8dnik), kot tudi bli\xc5\xbenje okoli\xc5\xa1ke kraje. Povr\xc5\xa1ina ob\xc4\x8dine je merila 94 kvadratnih kilometrov.\n_START_SECTION_\nUpravno-politi\xc4\x8dna razdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina je bila razdeljena na petnajst krajevnih skupnosti, ki jih lahko delimo na urbane in primestne: Urbane so bile: Avgust Majeri\xc4\x8d, Draga Kobala, Greenwich, Heroja Vojka in Tone \xc4\x8cufar (vse spadajo v dana\xc5\xa1njo M\xc4\x8c Pobre\xc5\xbeje), Jo\xc5\xbee Lacko (danes M\xc4\x8c Brezje-Dogo\xc5\xa1e-Zrkovci), Melje (danes spada v M\xc4\x8c Center) in Male\xc4\x8dnik. Primestne so bile: Dvorjane, Korena, Pernica, Ruper\xc4\x8de, Spodnji Duplek, Vurberk in Zgornji Duplek.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1981 je imela ob\xc4\x8dina 30.904 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrija je bila koncentrirana v Melju, kjer je bilo kar 82\xc2\xa0% vseh delovnih mest v ob\xc4\x8dini. Leta 1983 je bilo delovno aktivnih 14.783 prebivalcev, s kmetijstvom pa se je ukvarjalo 1.597 prebivalcev. V ob\xc4\x8dini je bilo istega leta 15.096 zaposlenih.'