b'\n_START_ARTICLE_\nSpodnja Avstrija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLe\xc5\xbei vzhodno od Gornje Avstrije. Ime je dobila po reki Donavi, ki te\xc4\x8de od zahoda proti vzhodu, dolvodno. Spodnja Avstrija ima  414 km dolgo mejo s \xc4\x8ce\xc5\xa1ko republiko (v glavnem z ju\xc5\xbeno Moravsko) in Slova\xc5\xa1ko. De\xc5\xbeela ima drugo najdalj\xc5\xa1o zunanjo mejo od vseh avstrijskih zveznih de\xc5\xbeel. Prav tako meji na druge avstrijske de\xc5\xbeele, Gornja Avstrija, \xc5\xa0tajerska in Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danska, ter tudi okolico Dunaja._NEWLINE_Spodnja Avstrija je razdeljena na \xc5\xa1tiri regije, znane kot Viertel (\xc4\x8detrtine):_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Weinviertel ali Terciarna ni\xc5\xbeina (pod Manhartsberg)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Waldviertel ali \xc4\x8ce\xc5\xa1ki plato (nad Manhartsberg)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Mostviertel (nad Dunajskim gozdom)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Industrieviertel (pod Dunajskim gozdom)._NEWLINE_Te regije imajo razli\xc4\x8dno geografsko strukturo. Medtem ko v Mostviertlu prevladuje vzno\xc5\xbeje apnen\xc4\x8dastih Alp z gorami do 2000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, je ve\xc4\x8dina Waldviertla granitna planota. Hriboviti Weinviertel le\xc5\xbei na severovzhodu in se spu\xc5\xa1\xc4\x8da na ravnice Marchfeld na vzhodu dr\xc5\xbeave ter se lo\xc4\x8di od Donave z Dunajsko kotlino na jugu, ki pa je lo\xc4\x8dena od Dunajskega gozda s \xc4\x8drto, termalnih vrelcev (Thermenlinie), ki poteka od severa proti jugu.\n_START_SECTION_\nReke\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj vso Spodnjo Avstrijo odmaka Donava. Edina reka, ki se izliva v Severno morje (prek Vltave in Labe) je Lainsitz v severnem Waldviertlu._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e reke severno od Donave (na levem bregu) so  Ysper, Kamp, Krems, Lainsitz, March and Thaya. Ju\xc5\xbeno od Donave (na desnem bregu) so Enns, Ybbs, Erlauf, Melk, Pielach, Traisen, Schwechat, Fischa, Schwarza, Triesting, Pitten in Leitha.\n_START_SECTION_\nAdministrativna delitev\n_START_PARAGRAPH_\nSpodnja Avstrija je razdeljena na \xc5\xa1tiri regije: Waldviertel, Mostviertlu, Industrieviertel in Weinviertel. Dolina Wachau, ki le\xc5\xbei med Melkom in Kremsom v regiji Mostviertel, slovi po svoji krajini, kulturi in vinu. Decembra 2000 je bila vpisana na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kot \xc2\xbbkulturna krajina Wachau\xc2\xab, kot priznanje njene arhitekturne in kmetijske zgodovine._NEWLINE_Upravno je dr\xc5\xbeava razdeljena na 21 okro\xc5\xbeij (Bezirke) in \xc5\xa1tiri neodvisna mesta (Statutarst\xc3\xa4dte). Ima 573 ob\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Spodnji Avstriji te\xc4\x8de meja med dvema regijama flore, ki pripadata rastlinskemu kraljestvu Holarctic. Zahodni del dr\xc5\xbeave pripada tako kot skoraj vse v Avstriji v srednjeevropsko rastlinsko regijo, medtem ko so vinorodni okoli\xc5\xa1, vzhodni rob regije Waldviertel, ju\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja Wachaua, hribi med St. P\xc3\xb6ltnom in kotlino Tulln, Dunajska kotlina, gore Hainburger in obrobna regija Leithagebirge vklju\xc4\x8dene v panonsko rastlinsko regijo, ki je najbolj zahodni del ju\xc5\xbenosibirske-pontic-panonske rastlinske regije. Zunaj Spodnje Avstrije je v Avstriji edina druga taka Gradi\xc5\xa1\xc4\x8danska in del Dunaja. Ta regija se razteza od ju\xc5\xbene Sibirije prek Ukrajine, Transilvanije, Vojvodine in mad\xc5\xbearske ni\xc5\xbeine do obrobja Alp. Iz navedenega razloga se rastlinstvo v vzhodnem delu dr\xc5\xbeave zelo razlikuje od zahodnega; na vzhodnem delu raste veliko vrst, ki so edinstvene v Avstriji in zato vredne za\xc5\xa1\xc4\x8dite.  Ve\xc4\x8d vrst dose\xc5\xbee v Spodnji Avstriji svojo zahodno mejo raz\xc5\xa1irjenosti, kot je Crambe tataria (t\xc3\xa1tarsko morsko zelje) in Artemisia pancicii (vrsta pelina)._NEWLINE_Spodnja Avstrija je tudi zaradi svojega dele\xc5\xbea v dveh rastlinskih regijah najbogatej\xc5\xa1a de\xc5\xbeela: 2369 polno statusnih rastlinskih vrst med 2498 znanimi taksoni. 96 vrst s polnim statusom in 110 Elementartaxa je le v Spodnji Avstriji. Nekatere vrste so endemi\xc4\x8dne tudi za Spodnjo Avstrijo kot najbolj ogro\xc5\xbeene Cochlearia macrorrhiza.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni samostani in opatije so vedno delovali kot kulturni centri Spodnje Avstrije. Najbolj znani so samostan Melk (od leta 1089), samostan Klosterneuburg (od leta 1114; sede\xc5\xbe vojvode pred Dunajem) in samostan Heiligenkreuz (od leta 1133). Poleg teh so \xc5\xa1e opatije Altenburg, D\xc3\xbcrnstein, Geras, G\xc3\xb6ttweig, Herzogenburg, Lilienfelda, Seitenstetten in Zwettl._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina enkratnih aristokratskih gradov so zdaj znamenitosti, gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in koncertne dvorane, na primer: Schallaburg in Schloss Hof, pa gradovi Grafenegg, Th\xc3\xbcrntal, Wilfersdorf, Artstetten, Rosenau, Greillenstein, Eckartsau, Niederweiden, Laxenburg, Rohrau in Rosenburg am Kamp._NEWLINE_Pomembni muzeji Spodnje Avstrije so Landesmuseum, na novo zgrajen v St. P\xc3\xb6ltnu, Sammlung Essl, Kunstmeile Krems s  Kunsthalle in na novo zgrajen Muzej karikatur, rimske izkopanine v Arheolo\xc5\xa1kem parku Carnuntum, muzej Egona Schieleja v Tullnu, Kokoschka Haus v P\xc3\xb6chlarnu, Muzej prazgodovine in Heldenberg. Vsako drugo leto de\xc5\xbeelna vlada organizira veliko nacionalno razstavo._NEWLINE_Z veliko ambicijo de\xc5\xbeela vodi na novo zgrajeno Festspielhaus v St. P\xc3\xb6ltnu s programom vse leto. Predstave ponuja tudi Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v St. P\xc3\xb6ltnu in Badnu. Poleg tega so poletni festivali Berndorf, Stockerau, Langenlois, Felsenb\xc3\xbchne Staatz, Wei\xc3\x9fenkirchen in der Wachau in v Burg Liechtensteinu, pa \xc5\xa1e letni Donaufestival.'