b'\n_START_ARTICLE_\nSladilo\n_START_PARAGRAPH_\nSladila so naravne ali sinteti\xc4\x8dne spojine, ki imajo v primerjavi z belim sladkorjem na\xc4\x8deloma bistveno ve\xc4\x8djo sladilno mo\xc4\x8d in manj\xc5\xa1o energijsko vrednost. Sladkost posameznih sladkorjev je odvisna od zgradbe molekul. Pri ve\xc4\x8danju koncentracije ve\xc4\x8dine sladil se sladilna mo\xc4\x8d ve\xc4\x8da do dolo\xc4\x8dene meje. Ko se ta meja prese\xc5\xbee, se sladilna mo\xc4\x8d ne pove\xc4\x8duje ve\xc4\x8d, nakar jo lahko pove\xc4\x8damo samo \xc5\xa1e z uporabo ve\xc4\x8d sladil hkrati.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nZakonodaja na podro\xc4\x8dju aditivov v prehrani je v Sloveniji urejena s Pravilnikom o aditivih za \xc5\xbeivila. V Uradnem listu RS, \xc5\xa1t.43/2004, so v tretjem \xc4\x8dlenu podane definicija ter vrste in lastnosti posameznega aditiva. Iz tretjega \xc4\x8dlena, osme to\xc4\x8dke sledi:_NEWLINE_sladila so snovi, ki dajejo \xc5\xbeivilu sladek okus, vendar ne \xc5\xbeivila s sladilnimi lastnostmi. (npr. sladkor, med ipd.).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti sladil\n_START_PARAGRAPH_\nBeCl\xe2\x82\x82 in BeSO\xe2\x82\x84 sta sladka, ampak tudi zelo toksi\xc4\x8dna. _NEWLINE_Fruktoza se pridobiva iz sadja in ima enako energijsko vrednost kot saharoza. V\xc4\x8dasih se dovoljuje tudi diabetikom, ker se absorbira po\xc4\x8dasneje kot glukoza ter s tem posledi\xc4\x8dno povzro\xc4\x8da po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i dvig nivoja glukoze v krvi. Tako saharoza kot tudi fruktoza se presnavljata in imata energijsko vrednost. Zato ju uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med t. i. energijska sladila. U\xc5\xbeivanje ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din fruktoze naenkrat lahko povzro\xc4\x8di diarejo._NEWLINE_Polioli so derivati monosaharidov (sorbitol, manitol, ksilitol, eritritol), disaharidov (laktitol, maltitol, isomalt) in polisaharidov (maltitol sirup). Sladkorni polioli imajo podobno sladkost kot saharoza, a se iz \xc4\x8drevesja ne absorbirajo v popolnosti, zato so slab\xc5\xa1e dostopni kot vir energije oz.imajo majhen kalorijski u\xc4\x8dinek. Prekomerna koli\xc4\x8dina lahko povzro\xc4\x8da diarejo- ve\xc4\x8d kot 50 g/dan sorbitola in ve\xc4\x8d kot 20 g/dan manitola. Ker za svojo razgradnjo ne potrebujejo inzulina so polivalentni alkoholi primerni tudi za diabetike. Raziskuje se prebioti\xc4\x8den efekt poliolov. Ti prebiotiki so kratkoveri\xc5\xbeni ogljikovi hidrati, ki so odporni na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke prebavne encime in dose\xc5\xbeejo debelo \xc4\x8drevo, kjer pozitivno vplivajo na mikrobakterije v kolonu. Zaradi svojo strukture, bi polioli lahko slu\xc5\xbeili kot substrat za te bakterije. V in vitro \xc5\xa1tudijah se je izkazalo da D-tagatoza stimilura bakterijsko fermentacijo in produkcijo kratkoveri\xc5\xbenih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin in bi potencialno lahko imela prebioti\xc4\x8den efekt. _NEWLINE_Sladila sinteznega izvora in proteini sladkega okusa imajo ve\xc4\x8djo sladkost kot saharoza, zato jih potrebujemo manj in zaradi tega so tudi manj kalori\xc4\x8dna. Najpogosteje jih najdemo v \xc5\xbeivilih za dietno prehrano ali v \xc5\xbeivilih z zmanj\xc5\xa1ano kalori\xc4\x8dno vrednostjo. Tako hrano proizvajalci ogla\xc5\xa1ujejo z napisi \xc2\xbbmanj sladkorja, brez sladkorja, malo kalorij, neredilno, lahko\xe2\x80\xa6\xc2\xabZraven tega so pomembne pomo\xc5\xbene snovi pri izdelavi farmacevtskih oblik, kot so tablete, pra\xc5\xa1ki in vitaminski pripravki. _NEWLINE_Neenergijska sladila brez hranilne vrednosti prakti\xc4\x8dno ne prispevajo k vnosu energije, saj izkazujejo zelo intenziven sladek okus in jih je zato potrebno dodajati v minimalnih koli\xc4\x8dinah. Oboji- polioli in neenergijska sladila lahko nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo sladkor in se zato imenujejo nadomestki sladkorja, alternativna sladila ali \xc5\xa1e kako druga\xc4\x8de._NEWLINE_Proteine sladkega okusa so odkrili v plodovih nekaterih rastlin, ki rastejo v tropskem pasu. Ti proteini so 100-1000 krat bolj sladki od saharoze. Komercialno se danes uporablja samo taumatin. Rastlina rodi plod samo v svojem naravnem okolju. Zato bi bilo pridobivanje z izolacijo iz plodov koli\xc4\x8dinsko premajhno za tr\xc5\xbeenje. Re\xc5\xa1itev lahko najdemo v rekombinantni DNA tehnologiji._NEWLINE_Trend je v me\xc5\xa1anju neenergijskih sladil z energijskimi in tudi neenergijskimi. Tako dobimo nove profile sladkega okusa, lahko pa pride tudi do sinergizma v sladkosti- kombinacija je bolj sladka kot \xc4\x8de bi imeli samo posamezne komponente. Zgled: zmesi acesulfama-K z aspartamom (1:1) so v taki kombinaciji slaj\xc5\xa1e kot \xc4\x8de se pojavlja vsako sladilo posebej. S kombiniranjem sladil tudi izbolj\xc5\xa1amo okus in podalj\xc5\xa1amo obstojnost sladil.\n_START_SECTION_\nOtroci\n_START_PARAGRAPH_\nOtroci lahko varno u\xc5\xbeivajo hranljiva sladila. V pravilniku o aditivih za \xc5\xbeivila, v 20.\xc4\x8dlenu je navedeno, da se umetna sladila ne smejo uporabljati v \xc5\xbeivilih za dojen\xc4\x8dke in male otroke, \xc4\x8de ni s posebnimi predpisi druga\xc4\x8de dolo\xc4\x8deno. Znanstvena dognanja o razvoju otrok so pokazala, da do tretjega oziroma \xc4\x8detrtega leta starosti otrok \xc5\xa1ele razvija svoj lasten sistem presnove in obrambe, zato bi kemikalije in neprimerni dodatki v hrani lahko ranili \xc5\xa1e rasto\xc4\x8di organizem in ogrozili zdravje (Svetovna zdravstvena organizacija - WHO definira otroka do 9. leta starosti). Na splo\xc5\xa1no je namre\xc4\x8d koli\xc4\x8dina umetnih sladil, ki jih je dovoljeno dodajati \xc5\xbeivilom, izra\xc4\x8dunana za povpre\xc4\x8dnega odraslega porabnika in je tako neprimerna za otroke.\n_START_SECTION_\nSladila in motnje v obna\xc5\xa1anju\n_START_PARAGRAPH_\nTrditve o povezavi med sladili (zlasti aspartamom) in hiperaktivnostjo niso bile znanstveno dokazane.\n_START_SECTION_\nSladila in hiperlipidemija\n_START_PARAGRAPH_\nZ njo so povezana energijska sladila. Fruktoza bolj izkazuje ta efekt v primerjavi s saharozo. Ti dve zvi\xc5\xa1ata koncentracijo LDL in TAG.'