b'\n_START_ARTICLE_\nZven\n_START_PARAGRAPH_\nZv\xc3\xa8n je zvo\xc4\x8dni pojav, ki nastane ob pravilnem in periodi\xc4\x8dnem nihanju pro\xc5\xbene snovi \xe2\x80\x93 strune, ko\xc5\xbee ali opne, lesene ali kovinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de ali zra\xc4\x8dnega stebra. Z nihanjem ne oblikuje sinusne krivulje, zato ne nastane ton, ampak obarvani tok \xe2\x80\x93 zven. Barva zvoka je tisto, zaradi \xc4\x8desar lo\xc4\x8dimo enako visok zvok pri violini od tistega pri flavti. Je osnovni glasbeni pojem. Barvo zvoka dolo\xc4\x8da dele\xc5\xbe vi\xc5\xa1jeharmonskih frekvenc, ki jih lahko zasli\xc5\xa1imo hkrati z danim tonom. Te frekvence imenujemo tudi alikvotni toni. Po vrsti razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene frekvence spominjajo na logaritemsko funkcijo, prvih 6 frekvenc pa tvori intervalno razmerje durovega akorda (v spodnjem primeru: c-e-g)._NEWLINE_Spekter zvena je \xc4\x8drtast z ve\xc4\x8d sinusnimi sestavinami, katerih frekvence so celo\xc5\xa1tevil\xc4\x8dni mnogokratniki frekvence osnovnega tona.'