b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tevilo alef\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilo alef se v teoriji mno\xc5\xbeic imenujejo \xc5\xa1tevila v zaporedju \xc5\xa1tevil, ki predstavljajo kardinalnosti neskon\xc4\x8dnih mno\xc5\xbeic. Ime izvira iz prve \xc4\x8drke hebrejske abecede, ki ga zapi\xc5\xa1emo kot , in se tudi uporablja za ozna\xc4\x8devanje._NEWLINE_Kardinalnost naravnih \xc5\xa1tevil ozna\xc4\x8dujemo z  (beri alef ni\xc4\x8d). Po velikosti naslednjo kardinalnost ozna\xc4\x8dujemo z  (beri alef ena), naslednja oznaka je  (alef dva)._NEWLINE_Na ta na\xc4\x8din lahko ozna\xc4\x8dimo kardinalno \xc5\xa1tevilo  za poljubno ordinalno \xc5\xa1tevilo ._NEWLINE_Pojem je vpeljal nem\xc5\xa1ki matematik Georg Ferdinand Cantor (1845 \xe2\x80\x93 1918), ki je prvi vpeljal pojem kardinalnosti in je tudi ugotovil, da imajo neskon\xc4\x8dne mno\xc5\xbeice razli\xc4\x8dne kardinalnosti.\n_START_SECTION_\nAlef ena\n_START_PARAGRAPH_\nOzna\xc4\x8duje se z ._NEWLINE_To je kardinalnost vseh \xc5\xa1tevnih ordinalnih \xc5\xa1tevil (oznaka  ali )._NEWLINE_Definicija  ka\xc5\xbee na to, da ni kardinalnih \xc5\xa1tevil med  in . \xc4\x8ce uporabimo aksiom izbire, ugotovimo, da je razred kardinalnih \xc5\xa1tevil polno urejen in je  drugo najmanj\xc5\xa1e neskon\xc4\x8dno kardinalno \xc5\xa1tevilo.'