b'\n_START_ARTICLE_\nMenkauhor\n_START_SECTION_\nZgodovinski viri\n_START_PARAGRAPH_\nMenkauhor je dokazan v treh hieroglifskih virih, vseh iz mnogo kasnej\xc5\xa1ega obdobja Novega kraljestva. Njegovo ime je v 32. vnosu Abido\xc5\xa1kega seznama kraljev, ki je bil napisan na stene templja med vladanjem Setija I.  (1290\xe2\x80\x931279 pr. n. \xc5\xa1t.). Omenjen je tudi v 30. vnosu Sakarskega seznama kraljev in v 23. vrstici tretjega stolpca Torinskega seznama kraljev. Slednja sta bila napisana med vladanjem Ramzesa II. (1279\xe2\x80\x931213 pr. n. \xc5\xa1t.). Torinski seznam mu pripisuje osem let vladanja. Vsi viri omenjajo, da je bil njegov predhodnik Njuserre Ini, naslednik pa D\xc5\xbeedkare Isesi._NEWLINE_Menkauhor je bil verjetno omenjen tudi v Egiptiaki, zgodovini Egipta, ki jo je v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. napisal egip\xc4\x8danski sve\xc4\x8denik Maneton. Izvirno besedilo Egiptiake  se ni ohranilo. Znana je samo  preko kasnej\xc5\xa1ih spisov Seksta Julija Afri\xc4\x8dana in Evzebija. Afri\xc4\x8dan na osnovi Egiptiake pi\xc5\xa1e, da se je sedmi faraon iz Pete dinastije imenoval Mencher\xc3\xaas, se pravi Menkauhor. Pripisuje mu devet let vladanja, kar se dosti dobro ujema z osmimi leti na Torinskem seznamu kraljev. Nekateri egiptologi domnevajo, da je bolj verjeten slednji podatek.\n_START_SECTION_\nPrimarni viri\n_START_PARAGRAPH_\nIz Menkauhorjeve vladavine se je v primerjavi z drugimi vladarji iz Pete dinastije ohranilo zelo malo najdb. Menkauhorjevo ime je kljub temu dobro dokazano v imenih in naslovih sve\xc4\x8denikov in uradnikov iz Pete dinastije in imenih zemlji\xc5\xa1kih posesti, ki so pripadale njegovemu kultu.   Med izvirne najdbe spadata dve kamniti posodi z njegovim imenom, najdeni v Neferefrejevem pogrebnem templju. Posodi sta bili morda Menkauhorjevo darilo Neferefrejevemu kultu. V istem templju in na prostoru v Abusirju, znanem kot D\xc5\xbeedkarejevo dru\xc5\xbeinsko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, so odkrili tudi nekaj pe\xc4\x8datov. Odtise njegovega valjastega pe\xc4\x8datnika, na katerem je Menkauhorjevo Horovo ime kot del imena njegove piramide, so odkrili tudi v pokopali\xc5\xa1kem kompleksu Njuserre Inija in v nekropolah v Gizi in Gebeleinu._NEWLINE_Zlat valjast pe\xc4\x8datnik z Menkauhorjevo kartu\xc5\xa1o kot delom imena njegove piramide in serekom D\xc5\xbeedkare Isesija je razstavljen v Museum of Fine Arts v Bostonu.  Pe\xc4\x8datnik naj bi odkrili v dolini reke Pactola (tur\xc5\xa1ko Sart \xc3\x87ay\xc4\xb1) v zahodni Anatoliji, kar bi lahko dokazovalo \xc5\xa1iroke trgovske stike v \xc4\x8dasu Pete dinastije, vendar porekla pe\xc4\x8datnika ni mogo\xc4\x8de preveriti._NEWLINE_Edina  ohranjena zanesljivo  Menkauhorjeva upodobitev je grob, morda nedokon\xc4\x8dan kipec iz alabastra. Menkauhor, sede\xc4\x8d na prestolu, nosi tesno oprijeta obredna obla\xc4\x8dila za praznik Heb-sed.  Kipec so odkrili v komori, zgrajeni v poznem Novem kraljestvu pod tlemi sobe zahodno od svetega jezera v Ptahovem templju v Memfisu. Egiptolog Jocelyn Berlandini domneva, da je Menkauhorjev tudi kip, ki se obi\xc4\x8dajno pripisuje faraonu Tetiju iz \xc5\xa0este dinastije. _NEWLINE_Na spomenikih je Menkauhor dokazan samo na skalnem napisu v vadiju Maghara na Sinajuehu na Sinaju, na katerem je njegov titularij, in grobi steli iz Mastabe 904 v Sakari, na kateri je njegova kartu\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nMenkauhorjevo ime se lahko prevede kot Ve\xc4\x8dna je Horova Ka. Ime odstopa od imen drugih faraonov iz Pete dinastije, saj je bil edini edini faraon v 80 letih, v katerega imenu se ne omenja bog sonca Ra. Zanimivo je, da se ime Menkauhor pojavlja med princi iz Pete dinastije. Sin Njuserre Inija, na primer, se je imenoval Kentikauhor, kar pomeni Horove sile so v ospredju,  sin D\xc5\xbeedkare Isesija pa  Neserkauhor.\n_START_SECTION_\nSorodstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMenkauhorjevega sorodstva z njegovim predhodnikom Njuserrejem in naslednikom D\xc5\xbeedkarejem zaradi pomanjkanja primarnih virov ni mogo\xc4\x8de zanesljivo potrditi. Menkauhor bi lahko bil Njuserrejev sin. Za Njuserreja je znano, da je bil o\xc4\x8de princa Kentikauhorja, ki je omenjen na reliefu v pogrebnem kompleksu Njuserrejeve matere,  kraljice Kentkaus II. Podobnost imen Kentikauhor in Menkauhor je egiptologa Miroslava Vernerja in Vivienne Callender privedla do domneve, da bi lahko bila ista oseba. Hipoteza je morda kontradiktorna z napisom, odkritim leta 2008 v mastabi Verkaureja, najstarej\xc5\xa1ega sina neimenovanega vladarja. Napis omenja Menkauhorja, vendar mu ne pripisuje nobenih vladarskih atributov. Egiptologa Hana Vymazalov\xc3\xa1 in Filip Coppens domnevata, da gre morda za Menkauhorja, ko je bil \xc5\xa1e princ. To hkrati pomeni, da sta bila Menkauhor in Kentikauhor razli\xc4\x8dni osebi, morda celo brata, sinova Njuserre Inija._NEWLINE_Enako nezanesljivo je prepoznavanje Menkauhorjeve matere. Januarja 2015 je ekipa \xc4\x8de\xc5\xa1kih arheologov v okolici Neferefrejeve piramide v Abusirju odkrila grobnico Kraljeve soproge in Kraljeve matere Kentkaus III. Blatni pe\xc4\x8dati v grobnici so pokazali, da je bila Kentkaus III. pokopana med vladanjem Njuserre Inija. Ker je bila kraljica Kentkaus II. zanesljivo  Njuserrejeva mati, je odkritje pokazalo, da je bila Menkauhorjeva mati kraljica Kentkaus III. Polo\xc5\xbeaj njene grobnice tik ob Neferefrejevi piramidi bi lahko pomenil, da je bila  Neferefrejeva \xc5\xbeena, Neferefre pa Menkauhorjev o\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nSoproge\n_START_PARAGRAPH_\nNobene Menkauhorjeve soproge/kraljice ni mo\xc4\x8d zanesljivo prepoznati. Egiptolog Wilfried Seipel je predlagal, da je bila Menkauhorjeva soproga kraljica Kuit I. Svoj predlog je utemeljeval z datiranjem grobnic, ki obdajajo Kuitino grobnico. Kraljica naj bi \xc5\xbeivela sredi Pete dinastije. S postopkom eliminacije je vsaki znani kraljici pripisal ustreznega faraona, tako da je kot edini kandidat za njenega faraona ostal Menkauhor.  Njegovo sklepanje je ovrgel egiptolog Michel Baud z argumentom, da je lahko vsak faraon imel ve\xc4\x8d kot eno kraljico. _NEWLINE_Za njegovo kraljico je bila predlagana tudi Meresank IV. Predlog je temeljil na polo\xc5\xbeaju njene grobnice v Sakari. Mogo\xc4\x8de je tudi, da je bila Meresank IV. soproga D\xc5\xbeedkare Isesija.\n_START_SECTION_\nPotomci\n_START_PARAGRAPH_\nHipoteze, da je bil Menkauhorjev naslednik D\xc5\xbeedkare Isesi njegov sin, ni mogo\xc4\x8de niti potrditi niti ovre\xc4\x8di. Iz lokacije in datiranja grobnic v Sakari je mogo\xc4\x8de sklepati, da je imel Menkauhor dva sinova: princa Raemkaja in Kaem\xc4\x8denenta.   Oba princa sta bila sinova  Meresank IV., vendar bi lahko bila tudi sinova D\xc5\xbeadkare Isesija.\n_START_SECTION_\nTrajanje\n_START_PARAGRAPH_\nEgiptologi so na osnovi zgodovinskih virov ugotovili, da je vladal osem ali devet let. Majhen Menkauhorjev kip, na katerem je v opravi za festival Sed, namiguje, da je vladal morda dlje, ker so se festivali Sed prirejali po trideset letih vladanja. Egiptolog Hartwig Altenm\xc3\xbcller trdi, da je to malo verjetno, ker festival Sed ni vedno pomenil dolgega vladanja. Podobno opravljen je na primer tudi faraon Sahure na reliefu v njegovem pogrebnem templju,  \xc4\x8deprav je vladal manj kot \xc5\xa1tirinajst polnih let.\n_START_SECTION_\nDejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi pomanjkanja najdb in napisov, povezanih z njegovim vladanjem, je znanih samo nekaj Menkauhorjevih dejavnosti. V Vadi Maghara na Sinaju je poslal odpravo, ki naj bi raziskala tamkaj\xc5\xa1nje rudnika bakra in turkiza. Odpravo dokazuje po\xc5\xa1kodovan skalni napis z Menkauhorjevim titularijem, Rudniki na Sinaju so se izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali \xc5\xbee od Tretje dinastije (2686-2613 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nGradnje\n_START_PARAGRAPH_\nMenkauhor je naro\xc4\x8dil gradnjo dveh velikih spomenikov: templja sonca za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje boga Raja in pogrebne piramide, znane kot Brezglava piramida.\n_START_SECTION_\nStaro kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nMenkauhorjev pogrebni kult  s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v njegovem piramidnem kompleksu je trajal najmanj do druge polovice \xc5\xa0este dinastije, se pravi skoraj 150 let. Vzdr\xc5\xbeeval se je s pridelki in dohodki zemlji\xc5\xa1kih posesti,  ki jih je pred smrtjo ustanovil Menkauhor. Poosebljene podobe njegovih posesti so prikazane na zidovih mastab njegovih sve\xc4\x8denikov. Ve\xc4\x8dina mastab je v severni Sakari blizu D\xc5\xbeoserjevega piramidnega kompleksa. Nekaj jih je tudi v Abusirju in Gizi._NEWLINE_Znana so imena najmanj sedmih Menkauhorjevh domen.\n_START_SECTION_\nNovo kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nMenkauhorjev kult je ponovno o\xc5\xbeivel v Novem kraljestvu (1550\xe2\x80\x931077 pr. n. \xc5\xa1t.). Menkauhorja so pob\xc3\xb3\xc5\xbeili v lokalnega boga sakarske nekropole  in ga poimenovali Mo\xc4\x8dan vladar Dveh de\xc5\xbeel, Menkauhor upravi\xc4\x8deni. Kult je dokazan na reliefih v grobnicah predstojnika umetnikov in draguljarjev Amenemineta in zdravnika Tutuja v severni Sakari. Oba sta \xc5\xbeivela v obdobju Osemnajste dinastije (1550\xe2\x80\x931292 pr. n. \xc5\xa1t.) med vladavinami Tutankamona, Aja in Horemheba._NEWLINE_Na  kamnite bloku iz poznega ramze\xc5\xa1kega obdobja (1292\xe2\x80\x931077 pr. n. \xc5\xa1t.), ki ga je odkril Lepsius v Abusirju,  je Menkauhor upodobljen sede\xc4\x8d na prestolu ob \xc5\xa1tirih drugih pob\xc3\xb3\xc5\xbeenih faraonih iz Starega kraljestva: prvi je verjetno Sneferu, kateremu sledijo D\xc5\xbeedefre, Menkaure, Menkauhor in Neferkare. Lastnik grobnice stoji pred njimi in moli. Podoben prizor je tudi na drugem reliefu iz istega obdobja. Na njem so upodobljeni faraoni D\xc5\xbeoser, Teti, Userkaf in Menkauhor. _NEWLINE_Vzrok za obstoj Menkauhorjevega kulta v pozni Osemnajsti in Devetnajsti dinastiji je morda lega njegove piramide, ki je stala na poti do nekropole svetih bikov Apisov, ki je kasneje postala serapejon.'