b'\n_START_ARTICLE_\nDeizem\n_START_PARAGRAPH_\nDeizem (iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine deus - bog) je versko-racionalisti\xc4\x8dni nazor, ki sprejema vero v boga le kot v neosebno stvariteljsko po\xc4\x8delo. Deizem na prvo mesto postavlja boga razuma pred boga vere, zato zavra\xc4\x8da razodetje in personalisti\xc4\x8dno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje, ki izhaja iz razodetja in ga ni mogo\xc4\x8de pojasniti racionalno. Raz\xc5\xa1irjen je bil predvsem v obdobju razsvetljenstva._NEWLINE_Tako deizem zavra\xc4\x8da vero v razodetje, osnovni element kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Prav tako zavra\xc4\x8da povezanost med cerkvijo in veroizpovedjo. Vera, ki jo zagovarja deizem je pod mo\xc4\x8dnim vplivom verskega racionalizma in se mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iri v \xc4\x8dasu razsvetljenstva, \xc5\xa1e posebej v Angliji. Poleg Anglije so mo\xc4\x8dna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da deizma \xc5\xa1e ZDA in Francija in Nem\xc4\x8dija._NEWLINE_Utemeljitelj deizma je angle\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavnik in filozof lord Edward Herbert of Cherbury, ki je v svojih delih postavil temelje tej religiji, po kateri je biblijska vera v celoti podrejena razumnosti posameznika, ki naj bi bil po njegovem tudi najvi\xc5\xa1ja pravna instanca v vseh svojih odlo\xc4\x8ditvah. Razum naj bi bil po njegovem \xc4\x8dlovekov najvi\xc5\xa1ji nagon, ki je enak pri vseh posameznikih._NEWLINE_Za temeljno delo deizma pa velja knjiga Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo brez skrivnosti angle\xc5\xa1kega filozofa Johna Tolanda, ki je iz\xc5\xa1la anonimno leta 1696. V njej Toland zavra\xc4\x8da vse nerazumno v religiji. Po njegovem mnenju ni\xc4\x8d v evangeliju ne nasprotuje razumu in ga ne presega.'