b'\n_START_ARTICLE_\nFran Gestrin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGestrin je na Dunaju \xc5\xa1tudiral pravo ter nadaljeval \xc5\xa1tudij zgodovine in zemljepisa v Gradcu. Kot srednje\xc5\xa1olski profesor je pou\xc4\x8deval v Gorici in Mariboru ter zaradi tuberkoloze prenehal slu\xc5\xbebovati in nato do smrti \xc5\xbeivel v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nGestrin se je z globoko ob\xc4\x8duteno ljubezensko in slutenjsko poezijo pribli\xc5\xbeal pesni\xc5\xa1kemu svetu moderne. Njegovo pesni\xc5\xa1ko do\xc5\xbeivetje je pristno in se razodeva tudi v krepkem izrazu. Slutnjo bli\xc5\xbeajo\xc4\x8de se smrti je izrazil v pretresljivih baladah: Balada o smrti, Balada o prepelici, Balada o zvon\xc4\x8dkih. Napisal je tudi ve\xc4\x8d novel. Kot pripovednik pa je uvajal v slovensko knji\xc5\xbeevnost naturalizem (povest Iz arhiva), kjer je upodobil zabave in ljubezenske zaplete tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega izobra\xc5\xbeenstva; povest je sicer napisana v Kersnikovem stilu, a naznanja \xc5\xbee\xc2\xa0\xc2\xbbnovo strujo\xc2\xab, ker je Gestrin sku\xc5\xa1al globlje prodreti v du\xc5\xa1evnost svojih oseb. Prevajal je iz \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine.'