b'\n_START_ARTICLE_\nBotanika\n_START_PARAGRAPH_\nBot\xc3\xa1nika je znanstvena veda, panoga biologije, ki se ukvarja s prou\xc4\x8devanjem rastlin. Znanstvenik, ki deluje na podro\xc4\x8dju botanike, je botanik. Izraz "botanika" izvira iz anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x84\xce\xac\xce\xbd\xce\xb7 (botan\xc4\x93) , ki pomeni "pa\xc5\xa1o", "travo", ali "krmo"; koren samostalnika \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x84\xce\xac\xce\xbd\xce\xb7 pa je glagol \xce\xb2\xcf\x8c\xcf\x83\xce\xba\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbd (boskein), "pasti se".Botanika se ukvarja s podro\xc4\x8djem narave, katerega imenujemo tudi flora, to je rastlinstvo in vse kar je povezano z njegovim razvojem in obstojem. Razpoznavanje rastlin, predvsem koristnih (tistih, ki jih uporablja za hrano, in zdravilnih) in \xc5\xa1kodljivih (plevelov in strupenih rastlin), je pomembno za \xc4\x8dloveka \xc5\xbee od pradavnine, zato je botanika ena najstarej\xc5\xa1ih znanstvenih ved. Preu\xc4\x8devanje teh rastlin in njihovega pomena za \xc4\x8dloveka je \xc5\xa1e vedno pomemben del botanike, skupno pa zajema preu\xc4\x8devanje okrog 400.000 znanih vrst rastlin (260,000 od njih so cevnice, 248,000 pa cvetnice), njihovo zgradbo (anatomijo in morfologijo), fiziologijo, genetiko, ekologijo ter druge vidike._NEWLINE_Botanika v tradicionalnem smislu vklju\xc4\x8duje tudi preu\xc4\x8devanje skupin organizmov, ki jih danes ne obravnavamo ve\xc4\x8d kot rastline, npr. glive in modrozelene cepljivke. Tak\xc5\xa1na opredelitev izhaja iz \xc4\x8dasov, ko so ves \xc5\xbeivi svet delili na rastlinsko in \xc5\xbeivalsko kraljestvo, danes pa se s temi skupinami ukvarjajo lo\xc4\x8dene vede (npr. mikologija z glivami)._NEWLINE_Botanika ima korenine v prazgodovinskem zeli\xc5\xa1\xc4\x8darstvu, ko so prvi ljudje sku\xc5\xa1ali prepoznati - in kasneje gojiti - u\xc5\xbeitne, zdravilne in strupene rastline. Botanika je tako ena najstarej\xc5\xa1ih vej znanosti. Na srednjeve\xc5\xa1kih vrtovih, pogosto povezanih s samostani, so rasle pomembne zdravilne rastline. Ti vrtovi so bili predhodniki prvih botani\xc4\x8dnih vrtov v okviru univerz, ki so nastajale od leta 1540. Eden prvih je bil botani\xc4\x8dni vrt v Padovi. Ti vrtovi so omogo\xc4\x8dali akademsko raziskovanje rastlin. Prizadevanja, da se te zbirke katalogizirajo in opi\xc5\xa1ejo, predstavljajo za\xc4\x8detke rastlinske taksonomije, dosegla so svoj vrhunec leta 1753 z binominalnim sistemom Carla Linnaeusa, ki se uporablja \xc5\xa1e dandanes._NEWLINE_V 19. in 20. stoletju so razvili nove tehnike za \xc5\xa1tudij rastlin, med drugim za opti\xc4\x8dno mikroskopijo in opazovanje \xc5\xbeivih celic, elektronsko mikroskopijo, analiza \xc5\xa1tevila kromosomov, rastlinsko kemijo ter strukturo in delovanje encimov in drugih proteinov. V zadnjih dveh desetletjih 20. stoletja so botaniku tehnike molekularne genetske analize, kot so genomika, proteomika in sekvenciranje DNK omogo\xc4\x8dile \xc5\xa1e natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje rastlin._NEWLINE_Sodobna botanika je obse\xc5\xbeno, multidisciplinarno podro\xc4\x8dje, ki zdru\xc5\xbeuje prispevke z ve\xc4\x8dine drugih podro\xc4\x8dij znanosti in tehnologije. Raziskovalna podro\xc4\x8dja so preu\xc4\x8devanje strukture rastlin, njih rasti in diferenciacije,njih reprodukcije, biokemije in primarnega metabolizma, kemi\xc4\x8dnih izdelkov, razvoja, bolezni, sorodstvenih odnosov, sistematike in rastlinske taksonomije. Prevladujo\xc4\x8de teme v 21. stoletju rastlinskih ved sta molekularna genetika in epigenetika, ki se ukvarja z mehanizmi in nadzorom genske ekspresije pri diferenciaciji rastlinskih celic in tkiv. Botani\xc4\x8dne raziskave imajo razli\xc4\x8dne vloge pri zagotavljanju osnovnih \xc5\xbeivil in snovi, kot so les, olje, gume, vlakna in zdravila, v sodobnem vrtnarstvu, kmetijstvu in gozdarstvu, prav tako v razmno\xc5\xbeevanju rastlin, njih vzreji in genskih prilagoditvah, v sintezi kemikalij in surovin za gradnjo in proizvodnjo energije, na podro\xc4\x8dju urejanja okolja in ohranjanja biotske raznovrstnosti.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nBotani\xc4\x8dna klasifikacija je metoda, s katero botaniki razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo in kategorizirajo organizme glede na biolo\xc5\xa1ki tip, kot sta to rod ali vrsta. Biolo\xc5\xa1ka klasifikacija je oblika znanstvene taksonomije. Moderna taksonomija ima svoje korenine v delu prirodoslovca Carla Linnaeusa, ki je razvrstil vrste glede na skupne fizi\xc4\x8dne lastnosti. Te razvrstitve se bile od takrat popravljene z namenom bolj\xc5\xa1ega ujemanja z Darwinovim na\xc4\x8delom skupnega prednika - razvrstitev organizmov glede na prednike in ne glede na zunanje lastnosti. \xc4\x8ceprav se znanstveniki ne strinjajo vedno, kako razvrstiti organizme, je molekularna filogenetika, ki za podatke uporablja zaporedja DNK, prispevala veliko nedavnih revizij po u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ih, evolucijskih linijah. Botani\xc4\x8dna klasifikacija spada v znanost sistematike rastlin. Prevladujo\xc4\x8di klasifikacijski sistem se imenuje Linnejeva taksonomija. Vklju\xc4\x8duje kategorije in dvo\xc4\x8dlensko poimenovanje. Klasifikacijo, taksonomijo in poimenovanje botani\xc4\x8dnih organizmov ureja Mednarodni kodeks nomenklature za alge, glive in rastline (ICN)._NEWLINE_Kraljestvo Plantae pripada domeni Eukarya in je rekurzivno raz\xc4\x8dlenjena dokler ni vsaka vrsta klasificirana lo\xc4\x8deno. Vrstni red je: kraljestvo; deblo; razred; red; dru\xc5\xbeina; rod; vrste. Znanstveno ime organizma se tvori iz rodu in vrste, kar za organizem tvori unikatno poimenovanje v svetovnem merilu. Na primer, kranjska lilija je poimenovana kot Lilium carniolicum. Lilium je rod in carniolicum specifi\xc4\x8dni vzdevek. Pri pisanju znanstvenega imena organizma je pravilno, da je prva \xc4\x8drka v rodu velika za\xc4\x8detnica, specifi\xc4\x8dni vzdevek pa ima malo za\xc4\x8detnico. Poleg tega je celoten izraz napisan s po\xc5\xa1evno pisavo ali pod\xc4\x8drtan. Filogenetika je \xc5\xa1tudija o podobnostih med razli\xc4\x8dnimi vrstami._NEWLINE_Botanika preu\xc4\x8duje tudi vidike evolucije med rastlinami. Botaniki so sprva ugotavljali tudi optimalne pogoje za rast glede na \xc5\xa1ir\xc5\xa1e rastje in druge okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine (kislost in druge lastnosti prsti, temperatura, vla\xc5\xbenost, vpliv koledarja) in tako ocenjujejo trpe\xc5\xbenost rastline in ugotavljajo morebitne pozitivne ali negativne interakcije z drugimi bitji. Takoimenovana rastlinska ekologija je kaj kmalu postala manj pomembna ob izumu mikroskopa in ugotovitev, ki so bile dostopne zaradi vpogleda v celi\xc4\x8dno zgradbo rastlin. Preu\xc4\x8devanje je tako napravilo pomembne skoke tako v genetiki drugih poljih botanike in biologije._NEWLINE_Odkritja celi\xc4\x8dne zgradbe in poskusi na rastlinah so dolo\xc4\x8dili kemi\xc4\x8dno sestavo rastlin. Preu\xc4\x8devanje funkcij rastlin in njihovo kri\xc5\xbeanje, cepljenje in negovanje, pa je prineslo nove vrste.'