b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svete Barbare, Kutn\xc3\xa1 Hora\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGraditelj stolnice svetega Vida Peter Parler je za\xc4\x8del prva dela verjetno pod vodstvom sina Jana Parlerja, ki je zgradil najstarej\xc5\xa1i del stavbe z vencem, ki obdaja kapelico, po zgledu francoskih stolnic. Prvotno zgrajena triladijska cerkev je bila kmalu raz\xc5\xa1irjena s \xc5\xa1irokima zunanjima ladjama, vendar je bilo delo zaradi husitskih vojn prvi\xc4\x8d prekinjeno za 60 let. Ko je srednja ladja dosegla skoraj polovico sedanje vi\xc5\xa1ine, ni bila obokana. Pred gradnjo leta 1547 so jo obokali, saj ni bila zavarovana pred de\xc5\xbejem. Delo so ponovno za\xc4\x8deli leta 1482 lokalni gradbeniki in so gradnjo nadaljevali, kot jo je na\xc4\x8drtoval Jan Parler. Zgrajena je bila iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka iz bli\xc5\xbenjih kamnolomov._NEWLINE_Od 1489 do svoje smrti leta 1506 je cerkev sku\xc5\xa1al dokon\xc4\x8dati Matej Rejsek. Zgradil je kor, triforij, cone bazilikalnih oken, bogato oblikovan rebrast obok (dokon\xc4\x8dan leta 1499) in ustrezen del zunanjega sistema podpor. Njegovi gradbeni posegi ka\xc5\xbeejo zna\xc4\x8dilno uporabo \xc5\xa1tevilne, zelo bogate poznogotske dekoracije. Po njegovem predlogu so se dela nadaljevala do leta 1509._NEWLINE_Da bi lahko uporabljali cerkev, je bilo treba najprej kon\xc4\x8dati bazilikalno ladjo z nadvi\xc5\xa1anjem. Zamisel arhitekta Benedikta Rejta leta 1512 pa je pomenila korenito spremembo. Rejt je razen v zgornjem delu glavne ladje zgradil \xc5\xa1e dve enako visoki bo\xc4\x8dni ladji, ki sta nad obmo\xc4\x8djem arkad odprti v glavno ladjo kot empora na 1,15 metra ni\xc5\xbeje od ravni triforija, kar skupaj z njim in celotnim zgornjim delom deluje kot samostojna enota. Nastala je nova, poznogotska dvoranska cerkev z obokanim rebrastim obokom in mo\xc4\x8dno osvetljena z veliko okni. Iluzija "cerkve nad cerkvijo" so poudarile precej nenavadne lokacije oltarjev v drugem nadstropju cerkve._NEWLINE_V skladu z Rejtovim projektom so se dela nadaljevala tudi po njegovi smrti leta 1534, vendar je s postopnim upadom srebrnega rudnika znova zmanjkalo finan\xc4\x8dnih sredstev. Delo je bilo dokon\xc4\x8dno ustavljeno leta 1558 brez dograditve zadnjega dela ladje, verjetno obsega nadaljnjih 4\xe2\x80\x936 obo\xc4\x8dnih pol. Zadnje spremembe so bile kon\xc4\x8dane leta 1905.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nTo je petladijska cerkev, prvotno zasnovana kot triladijska, ki sta ji bili \xc5\xbee na za\xc4\x8detku gradnje dodani dve zunanji ladji. Strukturno je skelet. Stebri zunanjih ladij izhajajo iz oboda. V primerjavi s prvotnimi na\xc4\x8drti so stranske ladje povi\xc5\xa1ali na vi\xc5\xa1ino glavne ladje, zgoraj ustvarili arkade in nato kot celoto zajeto s trojno \xc5\xa1otorasto streho. S pove\xc4\x8danjem so spremenili cerkev v dvoransko baziliko. Na vzhodu je cerkev zaklju\xc4\x8dil podolgovat prezbiterij s poligonalno apsido, ki ima v spodnji polovici ambulatorij s kapelicami. Kapele imajo \xc4\x8dopasto streho in sestavljajo enoten blok. Ladje in kor so lo\xc4\x8deni z velikimi stebri, ki so simetri\xc4\x8dno razporejeni na isti vi\xc5\xa1ini, iz katerih umetelno izhajajo rebra, ki se zaklju\xc4\x8dijo v cvet. Sklepnik je v podobi figuralne grimase. V zadnji obo\xc4\x8dni poli je transept, enako visok in \xc5\xa1irok kot hodnik s kapelami, poravnan z zunanjimi ladjami. Vhodna fasada je petdelna, psevdogotska. Na vrhu so tri visoka okna, dopolnjena s koni\xc4\x8dastim lokom in okraski. Njihovo simetrijo moti postavitev oken na dnu.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nLadjo, transept in kor v prvem obdobju zamejujejo arkade iz profiliranih lokov na gladkih poligonskih stebrih s kapiteli, iz katerih se izvijajo rebra brez podpor. Nad polico arkadne orbite je ozek pas odprte stene, ki se kon\xc4\x8da na vrhu z ograjo, za katero je pot. Njena stena je odprta z velikimi okni s krogovi\xc4\x8djem. Transept in pevski kor sta povezana prek dveh vretenastih stopni\xc5\xa1\xc4\x8d. Tudi pevski kor je obokan. Ladja je obokana s poznogotskim rebrastim obokom prek sedmih polj (6 in 1 prvotnega videza), katerega avtor je bil verjetno Benedikt Rejt. Notranja stran ladje je prav tako rebrasto obokana, enakega vzorca. \xc4\x8ceprav vzorec reber oboka vizualno spominja na obok Vladislavove dvorane na pra\xc5\xa1kem gradu, je konstrukcija druga\xc4\x8dna. Ker je obok v Barbarini cerkvi narejen na subtilnih stebrih in zunanji podporni sistem podpira le oboke stranskih ladij, je morala biti glavna ladja obokana lahkotneje kot v Vladislavovi dvorani, ki ima debele stene in kjer je bilo mogo\xc4\x8de podpreti loke z oporniki. Kutnogorski obok je v svoji obliki bogatej\xc5\xa1i in razvija osnovni motiv vzorca oboka iz Prage. Baro\xc4\x8dna arhitektura je zelo pomembna, saj je ta rebrasti obok o\xc4\x8ditno videl Jan Santini Aichel pred za\xc4\x8detkom obnovitvenih del baro\xc4\x8dne cistercijanske samostanske cerkve v bli\xc5\xbenjem Sedlcu.\n_START_SECTION_\nDekoracija\n_START_PARAGRAPH_\nV prezbiteriju je poznogotski tabernakelj (gr\xc5\xa1ko pastoforium) iz delavnice Matiasa Rejska iz leta okoli 1510. Korne klopi krasijo rezbarije mojstra Jakuba Nymburskega iz let 1480\xe2\x80\x931490._NEWLINE_Izjemen in edinstven primer srednjeve\xc5\xa1ke umetnosti so ohranjene poznogotske freske na temo rudarstva v nekaterih kapelah. V Ha\xc5\xa1pl\xc3\xad\xc5\x99ski kapeli je na primer na slikah prikazano delo z vitlom. V Kapeli kovancev je na stenah upodobljena srednjeve\xc5\xa1ka tehnika kovanja kovancev. Najbolj enkratne slikarske dekoracije pa so v Sm\xc3\xad\xc5\xa1kovski kapeli (1485\xe2\x80\x931492), ki tipolo\xc5\xa1ko prikazujejo prizore Kraljica iz Sabe gre h kralju Salomonu, Trajanovo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, Tiburske Sibile in Kri\xc5\xbeanje. Na dnu kapele dopolnjujejo te prizore izjemne slike "litterati", priprava liturgi\xc4\x8dnih instrumentov za bogoslu\xc5\xbeje. Slikar ni bil samo zelo sposoben ustvarjalec, ampak je bil tudi dobro seznanjen s sodobnim italijanskim slikarstvom. Arhitekturno najlep\xc5\xa1i deli so v kamnu in rezbarije v najvi\xc5\xa1jem delu stavbe, predvsem na podporah. Poleg omenjenih fial s cvetovi so \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne upodobitve \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst, satiri\xc4\x8dne figure, demoni in mitska bitja.'