b"\n_START_ARTICLE_\nWernher von Braun\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kot otrok se je von Braun zanimal za glasbo in naravoslovje. Navdu\xc5\xa1enje za astronomijo mu je vzbudila mati, ki mu je za konfirmacijo podarila teleskop. S trinajstimi leti je v berlinskem \xc5\xbeivalskem vrtu eksperimentiral z raketami za ognjemete. Ko je prebral knjigo Raketa za planetarni prostor (Die Rakete zu den Planetenr\xc3\xa4umen) Hermanna Obertha, so se utopije Julesa Verna in Kurda La\xc3\x9fwitza spremenile v nekaj resni\xc4\x8dnega. Da pa bi la\xc5\xbeje razumel to strokovno knjigo, je moral izbolj\xc5\xa1ati svoje do tedaj povpre\xc4\x8dno razumevanje matematike. Navdahnila ga je tudi knjiga Problem vo\xc5\xbenje po vesolju slovenskega astronoma in astrofizika Hermana Poto\xc4\x8dnika (izdana konec leta 1928 pod psevdonimom Hermann Noordnung). Po letu 1929 je skupaj s Hermannom Oberthom in \xc4\x8dlani dru\xc5\xa1tva za vesoljske polete razvijal rakete z motorji na teko\xc4\x8de gorivo._NEWLINE_Zaradi svojega dobrega \xc5\xa1olskega uspeha je lahko \xc5\xbee z osemnajstimi leti pred\xc4\x8dasno opravil maturo na \xc5\xa1oli Hermanna Lietza na Spiekeroogu (ust. 1928). Od leta 1930 Von Braun je \xc5\xa1tudiral na Visoki \xc5\xa1oli za tehniko v Berlinu-Charlottenburg in na \xc5\xa0vicarski dr\xc5\xbeavni tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli Z\xc3\xbcrich (ETH Z\xc3\xbcrich). Leta 1932 je pridobil naziv diplomiranega in\xc5\xbeenirja mehanike na Visoki \xc5\xa1oli za tehniko v Berlinu in s pomo\xc4\x8djo Walterja Dornbergerja pristopil k raketnemu programu slu\xc5\xbebe za voja\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje (Heereswaffenamt). Svoje poskuse je izvajal na testnem obmo\xc4\x8dju urada za voja\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje v kraju Kummersdorf-Gut, ki le\xc5\xbei okoli 30 kilometrov ju\xc5\xbeno od Berlina. Leta 1934 je promoviral na Univerzi Friedricha Wilhelma v Berlinu, z delom O konstruktivnih, teoreti\xc4\x8dnih in poskusnih prispevkih k problemu rakete na teko\xc4\x8de gorivo (Konstruktive, theoretische und experimentelle Beitr\xc3\xa4ge zu dem Problem der Fl\xc3\xbcssigkeitsrakete). Istega leta je raketa A-2, ki jo je zasnoval von Braun, vzletela z vzleti\xc5\xa1\xc4\x8da na otoku Borkum in dosegla vi\xc5\xa1ino 2200 metrov. Med letoma 1935 in 1937 je von Braun skupaj z ekipo Ernsta Heinkla in testnim pilotom Erichom Warsitzom razvijal raketni motor, ki so ga sprva testirali v Kummersdorfu in kasneje v Neuhardenbergu na letalu Heinkel He 112.\n_START_SECTION_\nPeenem\xc3\xbcnde\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1937 in 1945 je bil Wernher von Braun tehni\xc4\x8dni direktor voja\xc5\xa1kega poskusnega centra v kraju Peenem\xc3\xbcnde na otoku Usedom, kjer je med drugim vodil tudi razvoj velike rakete na teko\xc4\x8de gorivo, imenovane agregat 4 (A-4). Leta 1943 je raketa pre\xc5\xa1la v serijsko izdelavo, po njenih prvih napadih na London pa so jo preimenovali v V-2 (Vergeltungswaffe 2 - ma\xc5\xa1\xc4\x8devalno oro\xc5\xbeje 2). A-4 je bila ena izmed prvih uporabnih raket zemlja-zemlja s pogonom na teko\xc4\x8de gorivo. Novost na tej raketi je bila tudi povezava mo\xc4\x8dnega motorja z giroskopom, kar je prvi\xc4\x8d omogo\xc4\x8dilo stabilizacijo tira in avtomati\xc4\x8dno popravljanje odstopanj._NEWLINE_Leta 1942 je prototip presegel vi\xc5\xa1ino 80\xc2\xa0km, 1945 pa je raketa dosegla okoli 200\xc2\xa0km. Tako je raketa A-4 postala prvo telo v vesolju, ki ga je izdelal \xc4\x8dlovek.\n_START_SECTION_\nPolitika in tehnologija\n_START_PARAGRAPH_\n1. decembra 1938 se je Braun pridru\xc5\xbeil nacionalsocialisti\xc4\x8dni nem\xc5\xa1ki delavski stranki (NSDAP) in  1. maja 1940 postal \xc4\x8dlan SS (SS \xc5\xa1t. 185068), kjer se je do 28. junija 1943 povzpel do \xc4\x8dina Sturmbannf\xc3\xbchrerja. Zgodovinsko dokazano je tudi to, da je bil von Braun marca 1944 v zaporu. Po Himmlerjevem naro\xc4\x8dilu ga je gestapo aretiral zaradi izdaje, dezerterstva in na\xc4\x8drtovanega bega v Anglijo, za kar bi ga lahko kaznovali s smrtno kaznijo. Ker je bil izjemno pomemben za raketni program, sta Speer in Dornberger Hitlerja prepri\xc4\x8dala, naj ga izpusti._NEWLINE_29. oktobra 1944 sta Braun in Walter Dornberger za uporabo rakete V-2 na zahodni fronti prejela vojno odlikovanje._NEWLINE_Osebni cilj Wernherja von Brauna so bili vesoljski poleti, kar dokazujejo zasnutki agregatov 9 do 12, ki so vsebovali kapsule za astronavte._NEWLINE_Von Braun je kontroverzna oseba, ker je po naro\xc4\x8dilu vojske delal na oro\xc5\xbeju, ki je s takrat neprekosljivim dometom in hitrostjo lahko na cilj dostavila tono razstreliva. Prav tako se je s svojim kasnej\xc5\xa1im delovanjem v ZDA na lastno pobudo vklju\xc4\x8dil v oboro\xc5\xbeevalno tekmo in med drugim pomagal razviti prvo ameri\xc5\xa1ko jedrsko raketo srednjega dometa, imenovano Redstone.\n_START_SECTION_\nDora-Mittelbau\n_START_PARAGRAPH_\nPri serijski izdelavi raket V-2 so bili udele\xc5\xbeeni ujetniki koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Dora-Mittelbau, ki so svoje delo morali opravljati v ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih pogojih. Zgodovinarji gledajo zelo kriti\xc4\x8dno na ta del Braunovega \xc5\xbeivljenja, saj je odgovornost za tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din proizvodnje lahko le ste\xc5\xbeka zanikal. Drugi mu o\xc4\x8ditajo, da je bil oportunist._NEWLINE_V dopisu 12. novembra 1943 je tako zahteval 1350 delavcev, ki so v njegovem \xc4\x8dasu vedno bili ujetniki iz koncentracijskih tabori\xc5\xa1\xc4\x8d. Nekateri ujetniki so kasneje trdili, da so ga videli, ko si je ogledoval delovi\xc5\xa1\xc4\x8de. Von Braun pa je trdil, da o trpljenju prisilnih delavcev ni vedel ni\xc4\x8d in da zanje ni bil odgovoren. Vendar je v intervjuju leta 1969 povedal, da so bili prisilni delavci v \xc2\xbbusmiljenja vrednem stanju\xc2\xab, kar je nanj naredilo vtis, zaradi katerega bi \xc2\xbbvsakega dostojnega \xc4\x8dloveka pekla vest\xc2\xab. Po nekaterih navedbah naj bi se sramoval dejstva, da se je kaj takega lahko dogajalo v Nem\xc4\x8diji, vojni situaciji navkljub._NEWLINE_Nobenih neposrednih dokazov ni, da je Wernher von Braun delal v okviru tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Dora-Mittelbau, vendar lahko iz pisma Albinu Sawatzkemu, ki je bil odgovoren za na\xc4\x8drtovanje in upravljanje proizvodnje V-2 raket, razberemo, da je bil von Braun v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Buchenwald, kjer je lastnoro\xc4\x8dno izbiral ujetnike. Leta 1944 je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel v kraju Bleicherode, ki je od tabori\xc5\xa1\xc4\x8da Dora-Mittelbau oddaljen 20 kilometrov._NEWLINE_Pri gradnji objekta Dora-Mittelbau in med proizvodnjo raket A-4 ter drugega oro\xc5\xbeja je po uradnem \xc5\xa1tetju umrlo okoli 12 000 prisilnih delavcev. Uporaba oro\xc5\xbeja pa je zahtevala okoli    8 000 \xc5\xbeivljenj, med katerimi je bilo najve\xc4\x8d civilistov. Raketa V-2 je bila tako edino oro\xc5\xbeje, ki je zahtevalo ve\xc4\x8d \xc5\xbeivljenj pri proizvodnji kot pri uporabi.\n_START_SECTION_\nUporaba raket V-2 in konec vojne\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojno je bilo uporabljenih 3000 raket V-2, tretjino zoper London, prav toliko zoper Antwerpen, ki je bil zaradi svojega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da velikega pomena za zavezni\xc5\xa1ko preskrbo. Tar\xc4\x8da napada je postal tudi Pariz, ki so ga zavezni\xc5\xa1ke sile osvobodile. Skupna ru\xc5\xa1ilna mo\xc4\x8d vseh izstreljenih raket V-2 je le malo presegala mo\xc4\x8d enega samega bombnega napada med drugo svetovno vojno. U\xc4\x8dinek je bil psiholo\xc5\xa1ki, saj pred tak\xc5\xa1nim oro\xc5\xbejem ni bilo za\xc5\xa1\xc4\x8dite in ne opozorila, vendar pa v voja\xc5\xa1kem smislu ni bilo pomembno._NEWLINE_11. aprila 1945 so ameri\xc5\xa1ke sile zasedle proizvodnjo v kraju Bleicherode, t. i. Mittelwerk. Sto raket A-4 so prepeljali v ZDA, kjer so postale temelj ameri\xc5\xa1kega raketnega programa._NEWLINE_Nekaj dni pred tem so se raketni pionirji Wernherja von Brauna in generala Walterja Dornbergerja umaknili in se naselili po hotelih in voja\xc5\xa1nicah v okolici kraja Oberammergau na jugu Nem\xc4\x8dije, da bi u\xc5\xa1li sovjetskim okupatorjem. Po tem, ko so ameri\xc5\xa1ke sile zasedle Zgornjo Bavarsko, je Wernherjev angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di brat Magnus von Braun navezal stike z Ameri\xc4\x8dani, ki so \xc5\xbee med vojno vneto iskali nem\xc5\xa1ke znanstvenike, da bi se polastili njihovega znanja. Brata sta bila prepri\xc4\x8dana, da bo njuno poznavanje raket pri njih vzbudilo zanimanje. 2. maja 1945 se je Wernher skupaj z drugimi znanstveniki iz svoje ekipe v Oberjochu predal ameri\xc5\xa1kim silam._NEWLINE_Ameri\xc4\x8dani so Wernherja von Brauna pozimi 1945/46 nastanili v kraju Bad Kissingen, kjer je bilo tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de operacije Overcast in zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za mnoge znanstvenike. Spomladi 1946 so znanstvenike prepeljali v ZDA, medtem ko so \xc5\xbee leta 1945 ve\xc4\x8d kot sto znanstvenikov poslali v ZDA, v sklopu operacije Overcast, ki so jo marca 1946 preimenovali v operacijo Paperclip. Tudi Walter Dornenberg iz urada za voja\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje je leta 1947 v ZDA na\xc5\xa1el novo delovno okolje. Von Braun je bil sprva zaposlen v Fort Bliss, pod nadzorom ameri\xc5\xa1kih oboro\xc5\xbeenih sil, po letu 1950 pa je vodil skupino ve\xc4\x8d kot stotih raziskovalcev ameri\xc5\xa1ke vojske. Njegovo nacisti\xc4\x8dno preteklost so velikodu\xc5\xa1no prezrli.\n_START_SECTION_\nNASA\n_START_PARAGRAPH_\nVon Braun je postal strokovni svetovalec v ameri\xc5\xa1kem raketnem programu, nadaljeval pa je tudi delo v kraju White Sands v Novi Mehiki leta 1945 umrlega raketnega pionirja Roberta Goddarda. Od leta 1950 dalje je delal v Huntsvillu kot vodja razvoja rakete Redstone, jedrske rakete kratkega dometaa, ki jo je uporabljala ameri\xc5\xa1ka vojska._NEWLINE_Svoje ideje o vesoljskih poletih s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko je 12. oktobra 1951 lahko predstavil na prvem simpoziju vesoljskih poletov (First Symposium on Space Flight), ki se je odvijal v planetariju Hayden v New Yorku. Med marcem 1952 in aprilom 1954 je skupaj z drugimi avtorji objavil vrsto \xc4\x8dlankov v reviji Collier's Weekly in s tem \xc5\xa1ir\xc5\xa1i ameri\xc5\xa1ki javnosti pokazal, da so vesoljski poleti s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko tehni\xc4\x8dno izvedljivi._NEWLINE_8. maja 1952 se mu je rodila h\xc4\x8di Margrit Cecile, 14. aprila 1955 pa je von Braun postal ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan. 17. februarja 1958 je krasil naslovnico revije TIME, kjer je bil poimenovan kot raketni mo\xc5\xbe (missileman). 21. oktobra 1959 so ga uradno premestili v NASO, tik po tem, ko se je vodstvo odlo\xc4\x8dilo zgraditi novo nosilno raketo, kasneje imenovano Saturn V._NEWLINE_2. junija 1960 je na svet prijokal njegov sin Peter Constantin, istega leta pa je von Braun postal direktor vesoljskega centra Marshall Space Flight Center v Alabami, kjer je ostal do leta 1970 in igral odlo\xc4\x8dilno vlogo pri uspe\xc5\xa1no izvedenih projektih Mercury, Gemini in Apollo. Vodil je razvoj prve stopnje nosilne rakete Saturn V, ki so jo prvi\xc4\x8d preizkusili 27. oktobra 1961._NEWLINE_Njegov najve\xc4\x8dji uspeh in izpolnitev njegovih dolgoletnih sanj je bil pristanek na Luni s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko leta 1969. Njegov sovjetski tekmec, Sergej Pavlovi\xc4\x8d Koroljov, o\xc4\x8de sovjetskih vesoljskih poletov, tega dogodka ni do\xc5\xbeivel, umrl je namre\xc4\x8d \xc5\xbee leta 1966. Von Braun je za Koroljeva prvi\xc4\x8d sli\xc5\xa1al \xc5\xa1ele po njegovem dr\xc5\xbeavnem pogrebu, saj so bile podrobnosti o sovjetskem vesoljskem programu uradna skrivnost._NEWLINE_Med letoma 1970 in 1972 je Wernher von Braun deloval kot namestnik direktorja NASE ter se zavzemal za nadaljevanje projektov, med njimi tudi za misijo na Mars s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko posadko. Ker je ameri\xc5\xa1ki kongres mo\xc4\x8dno zni\xc5\xbeal prora\xc4\x8dun NASE, je leta 1972 razo\xc4\x8daran zapustil svoje delovno mesto in postal podpredsednik letalskega in vesoljskega koncerna Fairchild._NEWLINE_31. decembra 1976 se je Wernher von Braun upokojil, 16. junija 1977 pa je v Aleksandriji, Virginija, umrl za posledicami ledvi\xc4\x8dnega raka. Pokopan je na tamkaj\xc5\xa1njem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Ivy Hillside Cemetery. Na nagrobniku je njegovo ime, leto rojstva in smrti, prav tako pa tudi psalm 19, 1: \xc2\xbbNebesa pripovedujejo o Bo\xc5\xbeji slavi, nebesni svod sporo\xc4\x8da o delu njegovih rok.\xc2\xab\xc2\xa0Von Braun je bil evangeli\xc4\x8danske veroizpovedi.\n_START_SECTION_\nNadaljnje branje\n_START_PARAGRAPH_\nPoto\xc4\x8dnik, Herman. Problem vo\xc5\xbenje po vesolju: raketni motor. Kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropskih vesoljskih tehnologij. Ljubljana, 2010."