b'\n_START_ARTICLE_\nHidroelektrarna\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xaddroelektr\xc3\xa1rna je elektrarna, ki izrablja mo\xc4\x8d vodnega padca za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije. Razpolo\xc5\xbeljiva mo\xc4\x8d je odvisna od vodnega padca in pretoka vode. Tako obstajajo hidroelektrarne z majhnim instaliranim pretokom (nekaj 10 m\xc2\xb3/s), a velikim padcem (nekaj 100 m), kakor tudi elektrarne z velikim instaliranim pretokom (nekaj 1000 m\xc2\xb3/s), a majhnim padcem. _NEWLINE_Hidroelektrarne so lahko ume\xc5\xa1\xc4\x8dene neposredno v re\xc4\x8dni strugi ali pa v umetnem kanalu, ki dovaja vodo iz re\xc4\x8dne struge. V primerih velikih padcev in manj\xc5\xa1ih pretokov je voda do elektrarne pogosto speljana po podzemnem rovu._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina proizvedene energije oziroma trenutna mo\xc4\x8d elektrarne je odvisna od padca in pretoka vode. Ta je v rekah odvisen od naravnega dotoka. Kjer to dopu\xc5\xa1\xc4\x8da oblika terena in naravovarstvene zahteve, lahko pove\xc4\x8damo regulacijsko sposobnost elektrarne tako, da je njena mo\xc4\x8d manj odvisna od trenutnega dotoka: pred elektrarno ustvarimo akumulacijsko jezero. V njem se v \xc4\x8dasu manj\xc5\xa1e potro\xc5\xa1nje elektri\xc4\x8dne energije oziroma ve\xc4\x8djega naravnega dotoka zbira voda, ki jo lahko koristno uporabimo za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije v \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dje porabe oziroma manj\xc5\xa1ih naravnih dotokov reke.\n_START_SECTION_\nHidroenergija v svetu\n_START_PARAGRAPH_\nHidroelektrarne so trenutni najve\xc4\x8dji proizvajalec obnovljive energije na svetu. Generirajo 16\xc2\xa0% globalne elektrike (3 427 teravat-ur), drugi vir veter pa 2,5\xc2\xa0% v letu 2010. Predvidevajo 3,1% rast proizvedene energije za naslednjih 25 let. Najve\xc4\x8dji proizvajalec hidroenergije je Kitajska z 721 TWh, ki ima v gradnji veliko novih jezov, tako da se bo ta \xc5\xa1tevilka \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala._NEWLINE_Brazilija in Norve\xc5\xa1ka dobita \xc4\x8dez 80\xc2\xa0% porabe elektri\xc4\x8dne energije iz vodnih virov._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje hidroelektrarne na svetu so Jez Treh sotesk na Kitajskem z 22\xc2\xa0500 MW, jez Itaipu na brazilsko-paragvajski meji s 14\xc2\xa0000 MW in jez Guri v Venezueli z 10\xc2\xa0235 MW. V primeru izgradnje novega jezu Inga na reki Kongo bi slednji imel precej ve\xc4\x8djo kapaciteto in sicer 39\xc2\xa0000 MW, proizvedel bi 370 TWh._NEWLINE_Hidroenergija je eden izmed najcenej\xc5\xa1ih virov elektrike, sicer precej odvisno od primera. Cena na kilovatno uro se giblje od 3 do 5 centov \xe2\x82\xac. Hidroenenergija prakti\xc4\x8dno ne povzro\xc4\x8da nobenih emisij toplogrednih plinov.\n_START_SECTION_\nPreto\xc4\x8dne hidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nDelujejo na principu sorazmerno velikega toka in majhne nato\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine. Ponavadi se nahajajo na re\xc4\x8dnih strugah ali kanalih. _NEWLINE_Imajo majhen rezervoar ali pa ga sploh nimajo. \xc4\x8ce je pretok vode ve\xc4\x8dji, kot ga elektrarna potrebuje, mora preostali del vode neovirano obte\xc4\x8di elektrarno._NEWLINE_Te hidroelektrarne (zaradi nizkega padca) uporabljajo Kaplanove turbine, ki so lahko z navpi\xc4\x8dno gredo, ali pa cevne turbine.\n_START_SECTION_\nBibavi\xc4\x8dne hidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nZa generiranje elektrike izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo princip plimovanja. Plimo in oseko se da to\xc4\x8dno predvideti, kar je ugodno za predvidevanje kapacitete. Na svetu je malo mest, kjer je plimovanje dovolj veliko za uspe\xc5\xa1no delovanje elektrarne. Prvi\xc4\x8d so ta sistem za generiranje mo\xc4\x8di uporabili v 19. stoletju. Prva elektrarna pa je bila zgrajena v Franciji, La Rance leta 1966.\n_START_SECTION_\nAkumulacijske hidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nTe hidroelektrarne potrebujejo za svoje delovanje zbirni bazen ali dolinsko pregrado (jez), kjer se nabira padavinska voda.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crpalne akumulacijske hidroelektrarne\n_START_PARAGRAPH_\nPosebno izvedbo hidroelektrarne predstavlja \xc4\x8drpalna elektrarna, ki je poleg proizvodnje elektri\xc4\x8dne energije tudi sposobna s pomo\xc4\x8djo elektri\xc4\x8dne energije iz omre\xc5\xbeja \xc4\x8drpati vodo v vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de akumulacijsko jezero. V \xc4\x8drpalni elektrarni v obdobjih nizke cene elektri\xc4\x8dne energije \xc4\x8drpajo vodo iz ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dega v vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de akumulacijsko jezero, v obdobju visoke cene pa proizvajajo elektri\xc4\x8dno energijo z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem padca vode iz vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dega akumulacijskega jezera v ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8de. Razlike v cenah elektri\xc4\x8dne energije na trgu so tolik\xc5\xa1ne, da se kljub nizkemu izkoristku (\xc4\x8cHE Av\xc4\x8de dosega okoli 77% izkoristek) elektrarne v \xc4\x8drpalnem re\xc5\xbeimu opisani postopek shranjevanja energije ekonomsko izpla\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nNizkotla\xc4\x8dni postroji\n_START_PARAGRAPH_\nPadec vode v teh hidroelektrarnah je manj\xc5\xa1i od 25 m. Tu se uporabljajo Kaplanove turbine.\n_START_SECTION_\nSrednjetla\xc4\x8dni postroji\n_START_PARAGRAPH_\nPadec vode v teh hidroelektrarnah je med 25 in 100 m. Tu se uporabljajo Francisove turbine. Ta tip hidroelektrarn je najbolj pogost.\n_START_SECTION_\nVisokotla\xc4\x8dni postroji\n_START_PARAGRAPH_\nPadec vode v teh hidroelektrarnah je ve\xc4\x8dji od 100 m. V hidroelektrarnah, ki imajo padec vode med 100 in 400 m, se uporabljajo Francisove turbine, medtem ko se za padec vode, ki presega 400 m, uporabljajo Peltonove turbine.\n_START_SECTION_\nVplivi na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nTa vrsta elektrarne proizvaja energijo, ki je obnovljiva, vendar ni ekolo\xc5\xa1ko neopore\xc4\x8dna, saj pomembno vpliva in spreminja vodno floro in favno, kakor tudi naravno okolje. Izgradnja velikih hidroelektrarn je pogosto povezana z ustvarjanjem velikih umetnih akumulacijskih jezer, ki lahko potopijo velike povr\xc5\xa1ine zemlje ali celo vplivajo na lokalno mikroklimo. Nihanje vodne gladine lahko povzro\xc4\x8da erozijo bre\xc5\xbein reke ali jezera. Ob jezovih elektrarn se voda umiri. Iz nje se na dno usedajo usedline, ki jih je neko\xc4\x8d reka odna\xc5\xa1ala s seboj. Izgradnja jezov onemogo\xc4\x8di naravne selitvene poti vodnih \xc5\xbeivali.'