b'\n_START_ARTICLE_\nZdravje\n_START_PARAGRAPH_\nZdravje je stanje telesnega, du\xc5\xa1evnega in socialnega blagostanja, in ne le odsotnost bolezni ali napake. Po novej\xc5\xa1ih spoznanjih in stali\xc5\xa1\xc4\x8dih Svetovne zdravstvene organizacije je zdravje celovit in dinami\xc4\x8den sistem, ki je sposoben prilagajanja vsem vplivom okolja ter omogo\xc4\x8da posamezniku in skupnosti opravljati vse biolo\xc5\xa1ke, socialne in poklicne funkcije in prepre\xc4\x8devati bolezen, onemoglost in prezgodnjo smrt. Sodobna definicija zato opredeljuje zdravje kot splo\xc5\xa1no vrednoto in bistveni vir za produktivno in kakovostno \xc5\xbeivljenje slehernega posameznika in skupnosti kot celote. Zdravje je po tej definiciji dinami\xc4\x8dno ravnovesje telesnih, du\xc5\xa1evnih, \xc4\x8dustvenih, duhovnih, osebnih in socialnih prvin, ki se ka\xc5\xbee v zmo\xc5\xbenosti neprestanega opravljanja funkcij in prilagajanja okolju. V tem smislu zdravje in skrb zanj ni le interes posameznika, medicinskih strok ali institucij zdravstvenega varstva, marve\xc4\x8d odgovornost celotne dru\xc5\xbebene skupnosti. Mnogi to odgovornost in uresni\xc4\x8devanje teh dol\xc5\xbenosti skrb za javno zdravje, kar je \xc5\xa1e posebej vidno pri nalezljivih boleznih._NEWLINE_Zdravje je temelj socialnega in gospodarskega razvoja in odsev razmer v dru\xc5\xbebi v posameznem zgodovinskem obdobju. Je odsev preteklih in sedanjih dogajanj, u\xc4\x8dinkov dednosti in okolja ter \xc4\x8dlovekovega odzivanja. Na zdravje vplivajo biolo\xc5\xa1ke, socialne, kulturne, tehnolo\xc5\xa1ke, psiholo\xc5\xa1ke, demografske, politi\xc4\x8dne in civilizacijske razmere ter odzivanje zdravstvenega sistema na zdravstvene potrebe ljudi._NEWLINE_Zdravje in zdravstvene kondicije \xc5\xa1e ni mogo\xc4\x8de neposredno kvantitativno meriti, zato so v zdravstveni praksi uporabljani posredni kazalniki: integriteta organizma, njegova funkcionalnost in sposobnost prilagajanja ter subjektivno do\xc5\xbeivljanje zdravja. Lahko pa se zdravstvena kondicija posamezne populacije ocenjuje s pomo\xc4\x8djo kazalcev zdravstvene statistike. Pri ocenjevanju zdravstvenega stanja prebivalstva se raziskuje med drugim tudi rodnost, obolevnost, invalidnost, umrljivost, povpre\xc4\x8dno pri\xc4\x8dakovano trajanje \xc5\xbeivljenja, kulturna kondicija, ekonomsko stanje ...\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski standard je pomemben dejavnik zdravja, vendar do neke meje. V razvitih dr\xc5\xbeavah se namre\xc4\x8d zdi, da ima izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskih standardov majhen vpliv na zdravje. Ko dose\xc5\xbeejo prag, ki zagotavlja osnovni materialni standard za vse, premo\xc5\xbenost dr\xc5\xbeave ne vpliva ve\xc4\x8d na izbolj\xc5\xa1evanje temeljnega zdravja ljudi. Nekatere bolezni postanejo med premo\xc5\xbenej\xc5\xa1im prebivalstvom redkej\xc5\xa1e, druge pa lahko postanejo pogostej\xc5\xa1e. V Sloveniji, na primer, je bila prezgodnja umrljivost v obdobju 2004\xe2\x80\x932008 v ob\xc4\x8dinah s slab\xc5\xa1im socialno-ekonomskim stanjem (ob\xc4\x8dine severovzhodne Slovenije) tudi do 60 odstotkov vi\xc5\xa1ja kot v ob\xc4\x8dinah z bolj\xc5\xa1im (ob\xc4\x8dine osrednje in zahodne Slovenije), umrljivost zaradi mo\xc5\xbegansko-\xc5\xbeilnih bolezni (npr. mo\xc5\xbeganska kap, mo\xc5\xbeganska krvavitev) in umrljivost zaradi samomora pa sta bili vi\xc5\xa1ji skoraj za dvakrat.\n_START_SECTION_\nSocialna opora\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna omre\xc5\xbeja so pomemben dejavnik zdravja. Socialna opora, ki jo omre\xc5\xbeja nudijo, spada po opredelitvi Svetovne zdravstvene organizacije med pomembne opredeljivke zdravja. Pripadnost socialnim omre\xc5\xbejem, v katerih potekata komunikacija in medsebojna opora, omogo\xc4\x8da ljudem ob\xc4\x8dutek, da so sprejeti in cenjeni. Socialna opora deluje tako na individualni kot na dru\xc5\xbebeni ravni. V dru\xc5\xbebah z visoko stopnjo socialne izolacije in izklju\xc4\x8denosti je prisotna visoka stopnja prezgodnje smrti in slab\xc5\xa1e mo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetja npr. po sr\xc4\x8dni kapi. Ljudje, ki dobivajo manj opore od drugih, so bolj verjetno depresivni, imajo ve\xc4\x8d tveganja za zaplete in ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav zaradi kroni\xc4\x8dnih bolezni. Slaba socialna opora zelo negativno vpliva tako na du\xc5\xa1evno kot na telesno zdravje.\n_START_SECTION_\nVzdr\xc5\xbeevanje zdravja\n_START_PARAGRAPH_\nDoseganje in vzdr\xc5\xbeevanje zdravja je nenehni proces aktivnosti in prizadevanja, ki je odvisen tudi od razvoja zdravstvenih sistemov, znanja, ki ga ponujajo zdravstveni delavci pacientom in osebnih strategij posameznikov pri skrbi za svoje zdravje.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPomemben dejavnik osebnega zdravja je tudi izbira zdrave prehrane. Primerna izbira hranil za telo nudi pomembno oporo za zdravega posameznika in je osnova za urejanje telesnih procesov, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja, okostja in krvnega tlaka. Osnova za zdravo prehrano je \xc5\xa1e vedno prehrambena piramida. Nezdravo prehranjevanje pospe\xc5\xa1uje mo\xc5\xbenost raka in zlahka pomeni te\xc5\xbeave s preveliko telesno maso.\n_START_SECTION_\nTelesna vadba\n_START_PARAGRAPH_\nTelesna vadba, rekreacija in vzdr\xc5\xbeevanje telesne pripravljenosti pove\xc4\x8duje ali vzdr\xc5\xbeuje tudi odpor proti stresu. Mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno telo izbolj\xc5\xa1uje telesno presnovo in izbolj\xc5\xa1uje tudi delovanje obto\xc4\x8dil in srca. Telesna dejavnost pomaga tudi pri la\xc5\xbejem spanju.\n_START_SECTION_\nVloga znanosti\n_START_PARAGRAPH_\nMedicinske znanosti, socialne slu\xc5\xbebe in zdravstvena zavarovanja zbirajo pomembne informacije v zvezi z zapleti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa v razli\xc4\x8dnih okoljih in dru\xc5\xbebi. Odkrivanje, prepre\xc4\x8devanje in zdravljenje bolezni, po\xc5\xa1kodb pa tudi du\xc5\xa1evnih motenj je lahko za mnoge velik izziv. Pri teh prizadevanjih se uporablja znanosti tako fizike, biologije, biokemije, epidemiologije, farmacije. Dr\xc5\xbeava in slu\xc5\xbebe se prizadevajo za zdravstveno izobra\xc5\xbeevanje, javno zdravstvo in upo\xc5\xa1tevanje novih dognanj v praksah. Postopki in na\xc4\x8dela zdravstvenih ved se tako upo\xc5\xa1tevajo tako pri zdravstveni negi, medicini, prehrani, farmaciji, socialnemu delu, psihologiji, delovni terapiji, fizioterapiji in drugih zdravstvenih in javnozdravstvenih poklicih. Klini\xc4\x8dno delovanje re\xc5\xa1uje posami\xc4\x8dne zdravstvene primere, javne zdravstvene ustanove pa skrbijo za zdravstvene primere svoje skupnosti in prebivalstva. Nekatera podjetja ponujajo zaposlenim dolo\xc4\x8dene storitve, ki se prekrivajo z zdravstvenimi in tako ponujajo re\xc5\xa1itve, ki so \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1e ali celo organizirajo prevencijske zdravstvene preglede ali znotraj podjetja organizirano varstvo otrok.\n_START_SECTION_\nSamooskrbne strategije\n_START_PARAGRAPH_\nOsebno zdravje je deloma odvisno tudi od zgleda, namigov in aktivnosti, ki jih osebe prepoznajo v svoji okolici. Mnoge aktivnosti, kot so redno kopanje, nega zob z nitjo in \xc5\xa1\xc4\x8detkanjem, umivanje nog in rok z milom, pa tudi primerna izbira obrokov na dolgi rok vplivajo tudi na samo zdravje. Pomembni so nasveti glede spanja, mnoge osebe potrebujejo nasvet ali pogovor glede navad, povezanih s sprehodi, telesno vadbo, skrbjo za pravilno hranjenje hrane, da ji ne pote\xc4\x8de rok ali je primerno ohlajena. Osebno zdravje je velikokrat odvisno \xc5\xa1e od dru\xc5\xbebene strukture \xc5\xbeivljenja neke osebe. Vzdr\xc5\xbeevanje rednih socialnih stikov, prostovoljstvo, razli\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene aktivnosti so povezane z izbolj\xc5\xa1anim du\xc5\xa1evnim zdravjem in doseganjem ve\xc4\x8dje starosti. Sodelovanje in aktivno \xc5\xbeivljenje izbolj\xc5\xa1uje telesne procese, zmanj\xc5\xa1a razdra\xc5\xbeljivost in pove\xc4\x8da dru\xc5\xbeabnost starej\xc5\xa1ih, poleg tega je lahko celo dejavnik, ki prepre\xc4\x8duje depresijo.'