b'\n_START_ARTICLE_\nSekvani\n_START_PARAGRAPH_\nSekvani (latinsko: Sequani), galsko ljudstvo, ki je bilo naseljeno v zgornjem pore\xc4\x8dju reke Saone (Arar), dolini Doubs in Jurskem pogorju. Njihovo ozemlje ustreza sedanji regiji Franche-Comt\xc3\xa9 v vzhodni Franciji in delu Burgundije.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Sekvani so skovali Rimljani, najverjetneje na osnovi podobno zvene\xc4\x8dega doma\xc4\x8dega imena, ki ni zanesljivo poznano. Ime je podobno imenu Sekvana, ki ga je Cezar uporabljal za Seno, toda dr\xc5\xbeava Sekvana ni le\xc5\xbeala v pore\xc4\x8dju Sene. Za ljudsko etimolo\xc5\xa1ko povezavo je odgovoren Strabon, ki je napa\xc4\x8dno domneval, da Sekvana te\xc4\x8de preko sekvanskega ozemlja. Tudi francosko ime reke Saone - Sa\xc3\xb4ne, ki je tvorila zahodno mejo sekvanskega ozemlja, ni nastalo iz imena Sekvani, pa\xc4\x8d pa iz njenega keltskega imena Souconna. Rimljani so jo imenovali Arar. Leksikograf William Smith (1813\xe2\x80\x931893) je domneval, da sta bili imeni Sekvani in Souconna kljub temu sorodni.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Sekvanov je mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti iz poro\xc4\x8dil anti\xc4\x8dnih piscev. Sekvane je od Helvetov na vzhodu lo\xc4\x8devalo Jursko pogorje, ki je spadalo k Sekvaniji. K njej je spadal tudi ozek prehod med Rono in \xc5\xbdenevskim jezerom. Soto\xc4\x8dja Saone in Rone Sekvani niso zasedli, ker so tamkaj\xc5\xa1nje ozemlje Eduov stalno ropali Helveti. Ju\xc5\xbena meja Sekvanije je bila podalj\xc5\xa1ana \xc4\x8drta grebena Jure proti zahodu do M\xc3\xa2cona, M\xc3\xa2con sam pa je pripadal Eduom. Strabon pravi, da Arar lo\xc4\x8duje Sekvane od Eduov in Lingonov, kar pomeni, da so Sekvani prebivali samo na vzhodnem bregu Saone. Severovzhodni kot dr\xc5\xbeave je segal do Rena.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPred Cezarjevim prihodom v Galijo so se Sekvani na arvernski strani vojskovali proti njihovim tekmecem Eduom in leta 71 pr. n. \xc5\xa1t. najeli Ariovistove Svebe z druge obale Rena, da so jim pri\xc5\xa1li na pomo\xc4\x8d. Z njihovo pomo\xc4\x8djo so porazili Edue, polo\xc5\xbeaj pa se jim je po vojni \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1al, ker je Ariovist zasedel tretjino njihovega ozemlja in jim grozil, da bo zasedel \xc5\xa1e drugo tretjino in jih poni\xc5\xbeal na polo\xc5\xbeaj polsu\xc5\xbenjev._NEWLINE_Sekvani so se zato prito\xc5\xbeili Cezarju, ki je leta 58 pr. n. \xc5\xa1t. pregnal germanskega poglavarja preko Rena, za kar so mu morali Sekvani predati vse, kar so dobili od Eduov. To jih je tako razka\xc4\x8dilo, da so se leta 52 pr. n. \xc5\xa1t. pridru\xc5\xbeili Vercingetoriksovi vstaji in bili skupaj z njim pora\xc5\xbeeni v bitki pri Aleziji. Pod cesarjem Avgustom je bilo okro\xc5\xbeje, poznano kot Sekvanija, sestavni del Belgike. Po smrti cesarja Vitelija leta 69 se Sekvani niso pridru\xc5\xbeili galskemu uporu proti Rimu na pobudo Gaja Julija Civilisa in Julija Sabina in celo pregnali Sabina, ki je vdrl na njihovo ozemlje. Tej zmagi je morda posve\xc4\x8den slavolok zmage v Vesontiu (Besan\xc3\xa7on), ki so ga zgradili Rimljani kot povra\xc4\x8dilo za njihove zasluge._NEWLINE_Dioklecijan je k Sekvaniji priklju\xc4\x8dil Helvetio in del Gornje Germanije (Germania Superior) in jo preimenoval v Veliko sekvansko provinco (Provincia Maxima Sequanorum). Vesontio je dobil polo\xc5\xbeaj metropole (Metropolis civitas Vesontiensium). Petdeset let kasneje (leta 355) so Galijo preplavili barbari in oplenili Vesontio. Pod cesarjem Julijanom je mesto pridobilo nekaj svojega prej\xc5\xa1njega pomena kot utrjeno mesto in je bilo zmo\xc5\xbeno odbiti napade Vandalov. Kasneje, ko Rim ni bil ve\xc4\x8d zmo\xc5\xbeen za\xc5\xa1\xc4\x8dititi prebivalcev Galije, so se Sekvani pridru\xc5\xbeili novoustanovljenemu Burgundskem kraljestvu.'