b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je leta 1886, kot Josip Ribi\xc4\x8di\xc4\x87, v Ba\xc5\xa1ki na otoku Krku, Avstro-Ogrska (sedaj Hrva\xc5\xa1ka), materi Slovenki Mariji Ribi\xc4\x8di\xc4\x87 (rojeni Kri\xc5\xbeni\xc4\x8d) iz Gorenje vasi pri Kanalu ob So\xc4\x8di in o\xc4\x8detu Hrvatu Juraju Ribi\xc4\x8di\xc4\x87u iz Dalmacije. Mati je bila gospodinja in zavedna Slovenka, o\xc4\x8de je bil avstro-ogrski uradnik. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli se je vpisal na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Koper, kjer je leta 1909 maturiral. Pou\xc4\x8deval je v Murovcih na Gori\xc5\xa1kem (1909\xe2\x80\x931911), nato pri Sv. Jakobu v Trstu (1911\xe2\x80\x931912), v Krminu (1912\xe2\x80\x931915) in spet v Trstu (1915\xe2\x80\x931925). Po vojni je bil zaposlen na Ministrstvu za prosveto v Ljubljani do leta 1949._NEWLINE_Josip Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d je pomemben na treh podro\xc4\x8djih: na pedago\xc5\xa1ko-u\xc4\x8diteljskem, uredni\xc5\xa1ko-organizacijskem in na literarno-ustvarjalnem. Je utemeljitelj slovenske moderne pravljice, katero je kot pisec popeljal v sodobni evropski vrh. S svojim delom urednika je utemeljitelj slovenskega mladinskega periodi\xc4\x8dnega tiska in vsebinske zasnove slovenskega zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Bil je urednik tr\xc5\xa1kega Novega Rodu (1923\xe2\x80\x931925), Na\xc5\xa1ega Roda (1929\xe2\x80\x931941), Pionirja in Cicibana (1945\xe2\x80\x931948), deloval je v raznih kulturnih, dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih organizacijah. Bil je ustanovitelj nove zalo\xc5\xbebe Mladinska knjiga in mladinskega lista Kurir\xc4\x8dek (1961) od leta 1991 poimenovanega kot Kekec._NEWLINE_Njegov sin je bil politik Mitja Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKraljestvo \xc4\x8debel (1912) je pisateljevo prvo tiskano in mladinsko delo. Nastalo v \xc4\x8dasu, ko se je za\xc4\x8dela uveljavljati slovenska moderna pravljica. V njej se je sku\xc5\xa1al znebiti motivov ljudskega izro\xc4\x8dila in ljudske pravljice ter posku\xc5\xa1al uveljaviti otro\xc5\xa1ki svet skozi \xc5\xbeivalske like. Snov za svoja dela je, kot re\xc4\x8deno, zajemal iz \xc5\xbeivalskega sveta in iz NOB. Za njegove \xc5\xbeivalske pravljice (Mi\xc5\xa1kolin) je zna\xc4\x8dilno prikazovanje stvarnega otro\xc5\xa1kega sveta v \xc5\xbeivalskih osebah, v katerih se zlahka prepoznajo mladi bralci. Njegova proza je tudi vzgojna (Koko\xc5\xa1ji rod) in potopisna (Nana, mala opica). V proznih delih s snovjo iz NOB (Rde\xc4\x8da pest) prikazuje otro\xc5\xa1ko do\xc5\xbeivljanje vojne in sodelovanje v njej. V mladinski dramatiki povezuje pravlji\xc4\x8dno snov z elementi groteske (V kraljestvu pal\xc4\x8dkov, Kraljica pal\xc4\x8dkov). Njegovo slovstveno delo, v katerem so vplivi \xcb\x9dmoderne\xcb\x9d, je bilo v prvi vrsti namenjeno mladini; izjema so Razvaline, zbirka vojnih \xc4\x8drtic (Trst 1917), in humoreske ter satire. V njegovih mladinskih spisih prevladuje domi\xc5\xa1ljija, opirajo\xc4\x8da se na stvarni pogled na svet, naravoslovje in zdravstvo. Vse to vsebujejo satiri\xc4\x8dne podobe \xc5\xbeivalskega sveta in pravljica. Najve\xc4\x8d ugleda je prinesla Ribi\xc4\x8di\xc4\x8du povest za otroke, Mi\xc5\xa1kolin. Njegovo zadnje delo je knjiga spominov: Moja mlada leta._NEWLINE_Izbrana dela Josipa Ribi\xc4\x8di\xc4\x8da so iz\xc5\xa1la pri Mladinski knjigi v Ljubljani leta 1976 v sedmih knjigah na 1.298 straneh. Izdal je preko \xc5\xa1tirideset izvirnih knjig za mladino (\xc4\x8drtice, igrice, slikanice, povesti, potopise). Velja pa omeniti \xc5\xa1e obse\xc5\xbeno knjigo spisov otrok o letih (1941-1945), zbranih med otroki iz vse Slovenije, izdano pod naslovom \xc5\xa0e pomnite tovari\xc5\xa1i?. Knjiga je bila odmevna in je iz\xc5\xa1la kar v dveh delih, in sicer\xc2\xa0: Otrok med bojem (spisi do deset let starih otrok, prvi del), Uporna srca (spisi mladine, drugi del). Pisatelj je prav tako sodeloval od leta 1946 pa 1967 pri berilih za osnovne in strokovne \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1955 je dobil Levstikovo nagrado za povest Rde\xc4\x8da pest.'