b'\n_START_ARTICLE_\nAbisalna ravnina\n_START_PARAGRAPH_\nAbisalna ravnina je ravno ali zelo polo\xc5\xbeno obmo\xc4\x8dje na dnu oceanske kotline. Spada med najbolj uravnane in zglajene predele zemeljskega povr\xc5\xa1ja ter je tudi najmanj raziskano. Abisalne ravnine sestavljajo okoli 40 odstotkov dna oceanov in jih je najti v globinah med 2.200 in 5.500 metri. Praviloma le\xc5\xbeijo med vzno\xc5\xbejem kontinentalnega pobo\xc4\x8dja in vzno\xc5\xbejem srednjeoceanskega hrbta. Njihovo skalno dno je prekrito z abisalnimi sedimenti in sedimenti tokov, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo z vi\xc5\xa1jih kontinentalnih pobo\xc4\x8dij._NEWLINE_Abisalna ravnina nastane z dvigovanjem magme iz pla\xc5\xa1\xc4\x8da na povr\xc5\xa1je planeta skozi odprtine, navadno ognjenike na srednjeoceanskih hrbtih, tj. stikih litosferskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Iz strjene magme nastane nova oceanska skorja z grobo topografijo, ki je odvisna od hitrosti nastajanja skorje. Ta hitrost je najve\xc4\x8dkrat razdeljena na tri stopnje, in sicer hitro ob \xc5\xa1irjenju hrbta za ve\xc4\x8d kot 100 milimetrov letno, srednjo ob \xc5\xa1irjenju za okoli 60 mm/leto in po\xc4\x8dasno stopnjo ob \xc5\xa1irjenju hrbta za manj od 20 mm. Po\xc4\x8dasneje nastajajo\xc4\x8de oceansko dno ima bolj grobo topografijo. Novonastalo dno prekrijejo sedimenti in nastane zglajena ravnina._NEWLINE_Koli\xc4\x8dina sedimentov je zlasti manj\xc5\xa1a v Tihem oceanu, saj se tam zaradi mo\xc4\x8dnih vodnih tokov velik dele\xc5\xbe nanosov ujame v globokomorske jarke.'