b'\n_START_ARTICLE_\nVelikomoravska\n_START_PARAGRAPH_\nVelikom\xc3\xb3ravska (latinsko Moravia Magna) je bila slovanska dr\xc5\xbeava, ki je med letom 833 in zgodnjim 10. stoletjem obstajala na ozemlju dana\xc5\xa1nje Moravske (del \xc4\x8ce\xc5\xa1ke) in Slova\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nBoj za osvoboditev izpod frankovske nadvlade\n_START_PARAGRAPH_\nMoravani so bili v virih prvi\xc4\x8d omenjeni leta 822, ko so se udele\xc5\xbeili dr\xc5\xbeavnega zbora v Frankfurtu. V tem \xc4\x8dasu so bili \xc5\xa1e zagotovo odvisni od Frankov, \xc4\x8deprav je bila njihova oblast nad Moravani tedaj dokaj ohlapna, kar se ka\xc5\xbee v \xc5\xa1irjenju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in gradnji cerkva. Vloga kneza in velika\xc5\xa1ev se je dvigala nad plemensko ureditvijo._NEWLINE_Moravski knez Mojmir je leta 833 ob zdru\xc5\xbeevanju Moravanov pregnal kneza Pribino iz Nitre na sedanjem Slova\xc5\xa1kem, kjer je bil sede\xc5\xbe druge kne\xc5\xbeevine na tem obmo\xc4\x8dju. Pribina je imel dobre odnose s Franki, ki so mu kasneje, leta 840, podelili velik fevd ob reki Zali, imenovan Spodnja Panonija. V mo\xc4\x8dvirju ob Blatnem jezeru je zgradil svojo prestolnico Blatenski kostel (Blatograd). Leta 847 so mu Franki posestva podelili celo v last (alod), saj se je pri kolonizaciji in organizaciji cerkve pod vodstvom salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije mo\xc4\x8dno izkazal._NEWLINE_Glej Spodnja Panonija._NEWLINE_Franki so zaradi upora leta 846 kneza Mojmira odstranili s polo\xc5\xbeaja in namesto njega ustoli\xc4\x8dili Rastislava, vendar to slovanskih te\xc5\xbeenj po samostojnosti ni ustavilo, saj je novi knez po\xc4\x8dasi in previdno nadaljeval predhodnikov boj za osamosvojitev. Velikomoravska je postala sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zbiranja nezadovoljne\xc5\xbeev nad Franki in leta 853 so se pri sicer neuspe\xc5\xa1nemu napadu na Franke Moravanom pridru\xc5\xbeili tudi Bolgari. Nov upor, v katerem se je na Rastislavovi strani boril celo frankovski vzhodni prefekt Ratbod, se je za\xc4\x8del \xc5\xbee naslednjega leta. Frankovskemu kralju Ludviku Nem\xc5\xa1kemu se ga ni posre\xc4\x8dilo v celoti zatreti, polo\xc5\xbeaj se je zanj celo slab\xc5\xa1al. Prefektu je kasneje odvzel veliko mero oblasti in Ratboda zamenjal. Oblast nad vzhodnim delom dr\xc5\xbeave je leta 856 podelil sinu Karlmanu, sam pa se je bolj posvetil zadevam na zahodni strani dr\xc5\xbeave. Karlman je stopil v zavezni\xc5\xa1tvo z Rastislavom in si prisvojil oblast nad vso nekdanjo vzhodno prefekturo.\n_START_SECTION_\nObdobje samostojnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 860-864 je bila Velikomoravska brez frankovske nadvlade._NEWLINE_Leta 862 sta se Ludvik Nem\xc5\xa1ki in Karlman pobotala. Tako je Rastislav ostal brez zaveznika, njegovo dr\xc5\xbeavo pa je ogro\xc5\xbeala zdru\xc5\xbeena frankovsko-bolgarska vojska, zato je sklenil, da bo posku\xc5\xa1al pridobiti zavezni\xc5\xa1tvo Bizantincev. Cesarju Mihaelu III. je poslal pismo s pro\xc5\xa1njo za zavezni\xc5\xa1tvo, obenem pa tudi za \xc5\xa1kofa, ki naj bi sodeloval pri vzpostavitvi samostojne velikomoravske cerkve, saj se je Rastislav sku\xc5\xa1al \xc4\x8dim bolj znebiti frankovskega vpliva. \xc5\xbde leta 861 je prosil za \xc5\xa1kofa osebno pape\xc5\xbea, vendar je ta pro\xc5\xa1njo zavrnil._NEWLINE_Bizantinci so pro\xc5\xa1nji samo deloma ugodili. Zavezni\xc5\xa1tvo so sicer sprejeli, namesto \xc5\xa1kofa pa so, ker niso najbolj zaupali v tedanje negotove razmere na Velikomoravskem, poslali brata misijonarja Cirila in Metoda. Najve\xc4\x8dja razlika med bogoslu\xc5\xbejem zahodne in vzhodne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve je bila, da je vzhodna poudarjala pomen verskih obredov v doma\xc4\x8dem jeziku. Tako je Ciril \xc5\xbee pred prihodom na Velikomoravsko prevedel osnovne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske knjige v makedonsko nare\xc4\x8dje iz okolice Soluna, ki je postalo znano kot jezik stara cerkvena slovan\xc5\xa1\xc4\x8dina. Na Velikomoravsko sta Ciril in Metod pri\xc5\xa1la spomladi leta 864, nadaljevala za\xc4\x8deto knji\xc5\xbeevno delo, izobra\xc5\xbeevala svoje u\xc4\x8dence in utrjevala kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.\n_START_SECTION_\nKonec samostojnosti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde avgusta tega leta je Ludvik Nem\xc5\xa1ki ponovno napadel Velikomoravsko in oblegal mesto Dev\xc3\xadn. Rastislav je moral priznati njegovo nadvlado in samostojnost dr\xc5\xbeave je bila izgubljena. Misijonarsko delovanje Cirila in Metoda je bilo s tem ote\xc5\xbeeno, saj so frankovski duhovniki mo\xc4\x8dno nasprotovali uvedbi slovanskega jezika v bogoslu\xc5\xbeju, dol\xc5\xbeili pa so ju celo krivoverstva, zato sta se odlo\xc4\x8dila, da bosta Velikomoravsko zapustila in preko Benetk odpotovala v Carigrad.\n_START_SECTION_\nPonoven vzpon Velikomoravske\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 869 je izbruhnil nov upor Velikomoravcev proti Frankom, v katerem se jim je pridru\xc5\xbeil tudi spodnjepanonski knez Kocelj. Pri njem so sodelovali tudi Polabski Slovani, \xc4\x8cehi in karantanski grof Gundakar. Upor je uspel samo pri Velikomoravski in Spodnji Panoniji - Velikomoravska je ponovno pridobila samostojnost, Spodnja Panonija pa se je pod vladavino kneza Koclja, sina Pribine, prav tako osvobodila frankovske nadvlade. _NEWLINE_Rastislav, njegov ne\xc4\x8dak Svetopolk in Kocelj so po uspelem uporu pape\xc5\xbea Hadrijana II. zaprosili, naj jim po\xc5\xa1lje Metoda za \xc5\xa1kofa, ki bo odvisen le od Rima, saj so se \xc5\xbeeleli znebiti frankovskega vpliva tudi na cerkvenem podro\xc4\x8dju. Pape\xc5\xbe jim je ugodil in Metod je prispel \xc5\xbee v 2. polovici leta 869 s pooblastili, ki so mu dovoljevala cerkveno organizacijo Panonije in Velikomoravske. Spodnja Panonija je kasneje na Kocljevo pobudo postala celo sede\xc5\xbe obnovljene sirmijske nad\xc5\xa1kofije, kar je bilo za salzbur\xc5\xa1ko zelo mote\xc4\x8de. Nem\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje in fevdalci so se na vso mo\xc4\x8d borili za ponovno pridobitev vpliva na izgubljenih obmo\xc4\x8djih. Zaradi Svetopolkovega izdajstva jim je leta 870 uspelo ujeti Rastislava, ki je po mu\xc4\x8denju umrl v je\xc4\x8di. Metoda so obsodili na samostansko je\xc4\x8do, Svetopolku pa so odredili hi\xc5\xa1ni pripor na Karlmanovem dvoru._NEWLINE_Na Velikomoravskem je leta 871 ponovno izbruhnil upor proti Frankom. Ti so na pohod proti upornikom vzeli tudi Svetopolka, ki je prebegnil na nasprotno stran in porazil Franke. Vsi kasnej\xc5\xa1i frankovski napadi na Svetopolka, ki je prevzel oblast na Velikomoravskem, so bili neuspe\xc5\xa1ni. Leta 874 se je Ludvik Nem\xc5\xa1ki tako moral pogajati in priznati svobodo Velikomoravske, istega leta pa so Franki ponovno osvojili Spodnjo Panonijo ter odstranili Koclja. Metod se je umaknil na Velikomoravsko. Svetopolk je sicer vse do leta 882 pla\xc4\x8deval tribut in priznaval vpliv salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije. Leta 887, dve leti po Metodovi smrti (leta 885), je Svetopolk pregnal Metodove u\xc4\x8dence iz svojega ozemlja._NEWLINE_Po koncu Kocljeve vladavine v Spodnji Panoniji je popolno oblast nad vzhodnim delom frankovske dr\xc5\xbeave znova prevzel Karlman, ki je oblast nad delom tega obmo\xc4\x8dja leta 876 podelil svojemu sinu Arnulfu. Ta je leta 887 postal vzhodnofrankovski kralj, urediti pa je moral odnose s Spodnjo Panonijo. Sprva prijateljski odnosi s Svetopolkom so se leta 881 sprevrgli v vojno, v kateri so se Mad\xc5\xbeari in Velikomoravci borili proti Frankom. Mad\xc5\xbeari so se potem naselili na obmo\xc4\x8dju med Velikomoravsko, Karantanijo in bolgarsko dr\xc5\xbeavo, od koder so vpadali na sosednja ozemlja. V letih 882-884 je skupaj z njimi Svetopolk vpadal v Panonijo.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 892 se je Arnulf povezal z nekaterimi Mad\xc5\xbeari in Slavonci, da bi porazil Svetopolka, vendar mu je uspelo samo opleniti del dr\xc5\xbeave. Svetopolk je leta 894 umrl, kar je povzro\xc4\x8dilo za\xc4\x8detek propadanja Velikomoravske. Njegova sinova sta leta 898 za\xc4\x8dela boj za oblast, v katerem so mlaj\xc5\xa1ega od njiju podpirali Franki. _NEWLINE_Mad\xc5\xbearom je do leta 906 uspelo uni\xc4\x8diti Velikomoravsko.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNa Velikomoravskem je nastala prva znana slovanska \xc5\xa1ola, Velikomoravska akademija (najverjetneje v Dev\xc3\xadnu leta 863) in prva znana kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev zahodnih in vzhodnih Slovanov v Nitri. Tej dr\xc5\xbeavi lahko pripisujemo zasluge za za\xc4\x8detek delovanja Cirila in Metoda in posledi\xc4\x8dno za nastanek njunih del. Bizantinski dvojni kri\xc5\xbe, ki sta ga prinesla s seboj, \xc5\xa1e danes ostaja simbol Slova\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nLjudje\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalce Velikomoravske so imenovali Slovenci[1], Sloveni. Zgodovinskega imena Sloveni, Sclavi, Slavi (Sloveni) ne smemo me\xc5\xa1ati s Slovani (angl. Slavs), ki so jih slavenski[2] u\xc4\x8denjaki okrog Josefa Dobrovskega umetno izumili ob koncu 18. stoletja (saj prej niso obstajali), da bi vpeljali splo\xc5\xa1no ime za vsa slavenska ljudstva. Imena Sloveni, Slovenci, Slovinci, Sclavi, Slavi, (Sloveni, Slovaki), Slovenia, Sclavenia (Slovenija) lahko najdemo v kronikah v dana\xc5\xa1njih  Sloveniji, Avstriji, Slova\xc5\xa1ki, Mad\xc5\xbearski, Slavoniji, Dalmaciji, Hrva\xc5\xa1ki, Bosni in Srbiji. Po bene\xc5\xa1kih virih so Hrvate nedvoumno imenovali kot Hrvate, toda v istem \xc4\x8dasu so na istem ozemlju pisali tudi o Sclavenih, Slavih (Slovenih). To vodi do sklepa, da so se Bolgari, Hrvatje, Srbi in Mad\xc5\xbeari naselili med Slovene in jih postopoma vsrkali, razen v Sloveniji in na Slova\xc5\xa1kem._NEWLINE__NEWLINE_Zadnji ostanki prvotnega imena Sloveni pri dana\xc5\xa1njih Slovencih (na primer Sloven(c)i, slovensko ime za Slovence, Slovenijo) in Slovakih (na primer Slovensko, slova\xc5\xa1ko ime Slova\xc5\xa1ke), so vsekakor izpeljani iz korena Sloveni. Enako ime so uporabljali predniki Slavoncev do 18. stoletja, medtem ko je ime Slavonija ostalo iz latinskega zapisa Sclavonia/Slavonia. Latinsko ime Sclavonia izvira iz staroselskega imena Slovenija (de\xc5\xbeela Slovenov), tako so tudi dana\xc5\xa1njo Slovenijo imenovali Sclavonia/Slavonia/Slavija._NEWLINE__NEWLINE_Zapisovanje Stara cerkvena slovan\xc5\xa1\xc4\x8dina je sodobna predruga\xc4\x8ditev izvirnega zapisa slovenski jezik (\xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\xa3\xcc\x81\xd0\xbd\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd1\x8a, slovenski, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina). Eden najve\xc4\x8djih jezikoslovcev Franc Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8d s \xc5\xa1irokim znanjem vseh slavenskih in drugih balkanskih jezikov je dokazal, da je stara cerkvena sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina najbli\xc5\xbeja jeziku karantanskih in panonskih Slovenov._NEWLINE__NEWLINE_Ljudem v Velikomoravski se v slavenskih besedilih v\xc4\x8dasih pripisuje \xc2\xbbMoravski ljudje\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbSclavi\xc2\xab\xc2\xa0(kar naj bi pomenilo Slaveni? [3]), \xc2\xbbWinidi\xc2\xab\xc2\xa0(Wendi, drugo ime za Slavene?), \xc2\xbbMoravski Slaveni\xc2\xab? ali \xc2\xbbMoravci\xc2\xab\xc2\xa0v latinskih besedilih._NEWLINE__NEWLINE_Kot v vseh srednjeve\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelah je \xc5\xbeivljenje v Velikomoravski te\xc5\xbeko primerjati s sodobnimi standardi: 40 odstotkov mo\xc5\xa1kih in 60 odstotkov \xc5\xbeensk je umrlo, ne da bi do\xc4\x8dakali \xc5\xa1tirideset let. Velikomoravska pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da vsekakor pri\xc4\x8dajo o bogati prehrani in napredni zdravstveni negi. Prebivalci Velikomoravske so imeli celo bolj\xc5\xa1e zobovje kot dana\xc5\xa1nji ljudje: tretjina pregledanih okostij ni imela niti kariesa, niti manjkajo\xc4\x8dih zob._NEWLINE__NEWLINE_Ko so muslimanski zemljepisci opisovali prebivalce Velikomoravske, so omenili,da so \xc5\xa1tevilno ljudstvo, njihova obla\xc4\x8dila pa so podobna arabskim, sestojijo iz turbana, srajce in pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Obdelali so de\xc5\xbeelo, gojili semena in negovali vinograde (...) Trdijo, da jih je ve\xc4\x8d kot v Rumu, in da so posebno ljudstvo. Veliko jih trguje z Arabijo. Ahmad Ibn Rustah _NEWLINE_[1]  Slovenci dejansko \xc5\xa1ele po Trubarju._NEWLINE__NEWLINE_[2]  namesto \xc2\xbbslovanski\xc2\xab\xc2\xa0uporabljam za obdobja po 18. stoletju imenovanje slavenski._NEWLINE__NEWLINE_[3] nedvomno bi morali pisati Sloveni, kar je takrat pomenil izraz Slaveni/Sclaveni (op. prevajalca).'