b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x89tienne Bonnot de Condillac\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nCondillac je pomemben kot filozof, ki je francoskim filozofom sistemati\xc4\x8dno predstavil Lockovo filozofijo, \xc4\x8deprav je \xc5\xa1ele Voltaire bil tisti, ki je prispeval k vsesplo\xc5\xa1ni popularizaciji Lockove filozofije in psihologije v Franciji._NEWLINE_V svojem prvem delu Esej o nastanku \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega zavedanja se je zelo zgledoval po svojem angle\xc5\xa1kem u\xc4\x8ditelju. Sprejel je njegovo idejo o tem da znanje dobimo iz dveh virov: \xc4\x8dutnega in miselnega._NEWLINE_V svoji naslednjem delu Razprava o sistemih je kritiziral novove\xc5\xa1ke racionaliste: Descartesa, Spinozo, Leibniza in Malebrancha, ki so po njegovem zgrajeni na abstraktnih na\xc4\x8delih in neutemeljenih hipotezah. Polemiziral je glede Descartesovih vrojenih idej, Malebarnchovega okazionalizma, Leibnizove monadologij in Spinozove substance._NEWLINE_Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je zagotovo Razprava o ob\xc4\x8dutkih (Trait\xc3\xa9 des sensations), v kateri na svoj na\xc4\x8din obravnava psihologijo. Spra\xc5\xa1eval se je o Lockovi doktrini , ki pravi da nam dajo ob\xc4\x8dutki intuitivno znanje o objektih. Oko torej oceni obliko, razdalje, pozicije, velikosti\xe2\x80\xa6 Condillac pa je verjel, da moramo \xc4\x8dute in \xc4\x8dutila preu\xc4\x8devati lo\xc4\x8deno, da ugotovimo, katere ideje stojijo za vsakim \xc4\x8dutom, kako so pogojeni s fiziologijo in kako se usklajujejo med seboj. Verjel je, da so vse \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zmo\xc5\xbenosti in spoznanje pridobljena in pogojena izklju\xc4\x8dno s \xc4\x8duti(li). Ni verjel v ostale principe, na primer mo\xc4\x8d mi\xc5\xa1ljenja, ki bi delovalo samo po sebi._NEWLINE_V enem od miselnih eksperimentov si Condillac predstavlja kip z du\xc5\xa1o, ki \xc5\xa1e ni prejel nobene ideje. \xc4\x8cute odpira enega za drugim. Za\xc4\x8dne z vonjem, saj ta k \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu znanju pripomore najmanj. Nadaljuje s spominom. S tem se spominja ob\xc4\x8dutkov pri vonjanju. Nato za\xc4\x8dne bitje primerjati. S tem se v njem vzbudi tudi sojenje, saj brez enega ni drugega. Iz spomina, primerjav in sodbe, se rodi sla. \xc5\xbdelje nato vzbudijo strasti. Vse to pa so zgolj preoblikovane zaznave._NEWLINE_To idejo je nato razvijal \xc4\x8dez ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih primerov glede na \xc4\x8dutila. V vsakem je imelo njegovo\xc2\xa0\xc2\xbbbitje\xc2\xab\xc2\xa0le en \xc4\x8dut in nato spoznava svet. To pa se spremeni v drugem delu, ko da Condillac svojemu bitju \xc4\x8dut in znanje o obliki objektov. Proti koncu pa je obravnaval \xc5\xa1e povezave med raznimi \xc4\x8duti. Opazovanje kon\xc4\x8da z opisom\xc2\xa0\xc2\xbbdivjega otroka\xc2\xab, ki je bil najden v gozdovih v Litvi._NEWLINE_Zaklju\xc4\x8dek celotnega dela je, da ima narava vseh stvari vir v ob\xc4\x8dutjih. Ta vir pa ni enak pri vseh ljudeh, saj imamo razli\xc4\x8dne ob\xc4\x8dutke. Meni tudi, da \xc4\x8dlovek ni ni\xc4\x8d razen tega, kar je dobil s \xc4\x8dutenjem.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nCondillac je obravnaval jezik kot orodje, s katerim so \xc4\x8dustva in zaznave spremenjena v vi\xc5\xa1je du\xc5\xa1evne oblike. Verjel je, da struktura jezika odra\xc5\xbea strukturo misli ter je primerjal misli zvokom \xc4\x8dembala. Njegove teorije so imele velik vpliv na razvoj lingvistike._NEWLINE_Conddillac je spodbujal senzualizem, teorijo, ki pravi, da vse znanje prihaja iz \xc4\x8dutil in da ne obstajajo prirojene ideje. Jezik ni produkt nekega bo\xc5\xbeanskega stanja vrojenosti idej, vsaka konceptualizacija je vezana na predhodno zaznavo.\n_START_SECTION_\nEkonomija\n_START_PARAGRAPH_\nCondillacovo delo Trgovina in vladanje (Le Commerce et le Gouvernement) je bilo objavljeno leta 1776, istega leta kot\xc2\xa0\xc2\xbbBlaginja narodov\xc2\xab\xc2\xa0Adama Smitha. Condillac je prijateljeval z vodilnim predstavnikom ekonomskega fiziokratizma Francoisom Quesnayjem, zato je v svojih ekonomskih pogledih prete\xc5\xbeno sledil idejam fiziokratov, predvsem kar zadeva analize strukture obdav\xc4\x8ditve in predlogov za o\xc5\xbeivitev ekonomije. Toda za razliko od fiziokratov je v svojo ekonomsko teorijo vklju\xc4\x8dil teroijo koristi. Ve\xc4\x8dina fiziokratov je zavra\xc4\x8dala korist in ideja je bila prezrta do njenega ponovnega odkritja, ko sta jo v ospredje postavila ekonomista Stanley Jevons in Carl Meneger, obba istega leta, vsak v svojem delu in pod vplivom Condillaca._NEWLINE_V njegovi teoriji\xc2\xa0\xc2\xbbvrai prix\xc2\xab\xc2\xa0(prava cena), je Condillac predlagal teorijo o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini razdeljeni na dve fazi: napredek in nazadovanje. Napredek je ozna\xc4\x8den z racionalnim razvojem in uporabo virov; nazadovanje pa spro\xc5\xbei razsipnost vi\xc5\xa1jega razreda, ki nato vpliva na slabo stanje proizvajalnih razredov. Condillac je na\xc5\xa1el re\xc5\xa1itev v\xc2\xa0\xc2\xbbvrai prix\xc2\xab, pravi ceni ustvarjeni z neovirano interakcijo med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem, ki dose\xc5\xbee popolno deragulacijo. Ljudi bi nau\xc4\x8dili, kako delati v njihov interes na odprtem trgu skozi preoblikovanje njihovega na\xc4\x8dina dojemanja. Z zagovarjanjem svobodnega tr\xc5\xbenega gospodarstva, v nasprotju s prevladujo\xc4\x8do ekonomsko politiko francoske dr\xc5\xbeave, je Condillac vplival na klasi\xc4\x8dno liberalno ekonomijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCondillacovi\xc2\xa0\xc2\xbbHistoire ancienne\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbHistoire moderne\xc2\xab\xc2\xa0(1758\xe2\x80\x931767) sta dokazali, kako izku\xc5\xa1nje in opazovanje preteklosti pomagajo \xc4\x8dloveku. Zgodovina ni samo pripovedovanje preteklosti, ampak vir informacij in tudi navdiha. Razum in kriti\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje lahko izbolj\xc5\xa1ata \xc4\x8dloveka ter uni\xc4\x8dita vra\xc5\xbeeverje in fanatizem. Zgodovina torej slu\xc5\xbeil kot moralni, politi\xc4\x8dni in filozofski u\xc4\x8dbenik, ki u\xc4\x8di \xc4\x8dloveka \xc5\xbeiveti bolje. Tako ti dve zgodovini predstavljata osnovni program razsvetljenstva v naj\xc4\x8distej\xc5\xa1i obliki.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKot se je spodobilo za privr\xc5\xbeenca Locka, so imele Condillacove ideje povraten vpliv na angle\xc5\xa1ko miselnost. S svojo dedukcijo u\xc5\xbeitkov, bole\xc4\x8dine, idej, miselnih procesov je vplival na mnogo kasnej\xc5\xa1ih filozofov kot na primer na Jamesa in Johna Stuarta Milla, Alexandra Baina in Herberta Spencerja, vendar so bili kriti\xc4\x8dni do njegove metode abstrakcije med \xc4\x8dutenjem in miselnimi procesi. Condillacova filozofija in psihologija sta bili aktualni \xc5\xa1e kak\xc5\xa1nih 50 let po njegovi smrti. je bila_NEWLINE_Zbrana dela so bila objavljena v 23 knjigah leta 1798. Zadnja izdaja je iz\xc5\xa1la leta 1822.'