b'\n_START_ARTICLE_\nNorik (rimska provinca)\n_START_SECTION_\nRimska provinca\n_START_PARAGRAPH_\nNorik je bil do vklju\xc4\x8ditve v Rimsko cesarstvo neodvisna dr\xc5\xbeava, v kateri so vladali doma\xc4\x8di knezi in je trgovala z Rimljani. V dr\xc5\xbeavljanski vojni med Julijem Cezarjem in Pompejem leta 48 pr. n. \xc5\xa1t. so bili na Cezarjevo stran. Leta 16  pr. n. \xc5\xa1t. so skupaj s Panonci napadli Histrijo, kjer jih je porazil prokonzul Ilirika Publij Silij. Rimljani so po zmagi razglasili Norik za svojo provinco, vendar je obdr\xc5\xbeal status tributarnega kraljestva. Obdr\xc5\xbeal je svojo organizacijo in celo naziv Regnum Noricum (Nori\xc5\xa1ko kraljestvo), vendar je bil pod nadzorom rimskega prokurista. _NEWLINE_Med vladavino cesarja Klavdija I. (vladal 41-54) so Rimljani, o\xc4\x8ditno brez upiranja, Nori\xc5\xa1ko kraljestvo priklju\xc4\x8dili k svojemu cesarstvu. Zgodovinarji domnevajo, da je bila ta sprememba le formaliziranje nekaj let prej nastalega dejanskega stanja. _NEWLINE_Med vladavino Antonina Pija (vladal 138-161) se je v Noriku nastanila rimska II. legija Pia, kasneje preimenovana v Italica. Njen poveljnik je bil isto\xc4\x8dasno tudi guverner province. _NEWLINE_Z Dioklecijanovi dr\xc5\xbeavnimi reformami je bila provinca Norik razdeljana na Obre\xc5\xbeni Norik (Noricum ripense), ki je obsegal severni Norik ju\xc5\xbeno od Donave, in Notranji ali Sredozemski Norik (Noricum mediterraneum), ki je obsegal ju\xc5\xbeni, bolj gorat del Norika. Meja med njima je potekala po grebenu Vzodnih Alp. Oba Norika sta upravljala praesesa. Oba sta spadala v diocezo Ilirik v pretorski prefekturi Italiji.  _NEWLINE_V 2. stoletju n. \xc5\xa1t. so Norik ogro\xc5\xbeale markomanske vojne, kar je privedlo do propada ali zmanj\xc5\xa1anja pomena nekaterih mest. Rimske upravne strukture so se ohranile tudi po propadu Rimskega imperija in so propadle \xc5\xa1ele ob naselitvi Slovanov in Avarov. Na ozemlju Norika je ostal precej\xc5\xa1en del staroselcev. V zgodnjem srednjem veku se je v ju\xc5\xbenem delu nekdanjega Norika razvila slovenska plemenska kne\xc5\xbeevina Karantanija.\n_START_SECTION_\nGlavna mesta\n_START_PARAGRAPH_\nRimske kolonije in glavna mesta v Noriku so bila Virunum na Gosposvetskem polju severno od Celovca,  Teurnia pri \xc5\xa0pitalu ob Dravi, Flavia Solva pri Lipnici na \xc5\xa0tajerskem v ju\xc5\xbeni Avstriji, Celeia (Celje), Juvavum (Salzburg) ter Ovilava (Wels) in Lauriacum (Lorch) v Gornji Avstriji.'