b'\n_START_ARTICLE_\nMelanholija\n_START_PARAGRAPH_\nMelanhol\xc3\xadja (gr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x87\xce\xbf\xce\xbb\xce\xaf\xce\xb1: melanchol\xc3\xada, dobesedno iz m\xc3\xa9las - \xc4\x8drn + khol\xc3\xa9 - \xc5\xbeol\xc4\x8d) je v splo\xc5\xa1nem stanje du\xc5\xa1evne potrtosti, malodu\xc5\xa1nosti oz. mra\xc4\x8dnega razpolo\xc5\xbeenja. V modernem kontekstu se nana\xc5\xa1a samo na du\xc5\xa1evne ali \xc4\x8dustvene simptome depresije, nekdaj pa se je melanholija prakti\xc4\x8dno uporabljala kot sopomenka za depresijo. Koncept melanholije kot psiholo\xc5\xa1ke nagnjenosti ali bolezni se je torej v 20. stoletju zamenjal z depresijo. \xc4\x8clovek s tak\xc5\xa1nim temperamentom se imenuje melanholik. Melanholija ima sicer razli\xc4\x8dne pomene v medicini, psihologiji, filozofiji, teologiji in umetnosti.'