b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Urban I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je vodil v \xc4\x8dasu cesarja Aleksandra Severa (222\xe2\x80\x93235), ki je bil ves \xc4\x8das svojega vladanja pod mo\xc4\x8dnim vplivom matere Julije Mameje. Ta je bila povezana z rimskim duhovnikom in pisateljem Hipolitom,ter aleksandrijskim u\xc4\x8denjakom Origenom. Cesar je po pri\xc4\x8devanju spisa Historia Augusta \xc2\xbbJudom ohranil posebne pravice, s kristjani pa je potrpel, da so\xc2\xab. _NEWLINE_\xc4\x8cas njegovega vladanja lahko to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dimo. Zanj imamo dva trdna vira: \xe2\x80\x9eCerkveno zgodovino\xe2\x80\x9d zgodnjega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva zgodovinarja Evzebija ter napis na Coemeterium Callisti (Kalistovem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Rimskih katakombah), kjer je omenjeno njegovo ime.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nMu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo je pretrpel leta 230 za \xc4\x8dasa cesarja Aleksandra Severa. Ta cesar sicer ni preganjal kristjanov. Caesarotti razlaga, kako je pri\xc5\xa1lo do mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva. Ko je cesar bil odsoten iz Rima, so kristjanom sovra\xc5\xbeni ugledni pogani nahujskali mno\xc5\xbeice ne le zoper pape\xc5\xbea, ampak tudi zoper druge kristjane. _NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjenost Urbanovega \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja med ljudstvom ima svoje korenine najbr\xc5\xbe v alzacijskih vinogradnih goricah. Tam so v 9. stoletju ustanovili nunski samostan v Ersteinu v \xc4\x8dast Siksta in Cecilije; v njem so hranili Urbanove relikvije. Od tam se je \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje \xc5\xa1irilo v Francijo in Nem\xc4\x8dijo ter sosednje slovenske in ogrske pokrajine.\n_START_SECTION_\nLegende in obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nOkrog osebe pape\xc5\xbea Urbana I. je ljudsko izro\xc4\x8dilo spletlo skozi zgodovino mnogo legend.\n_START_SECTION_\nMu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo svete Cecilije\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere postavljajo pape\xc5\xbea Urbana I. v zvezo z mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvom svete Cecilije, device in mu\xc4\x8denke. On je krstil mnogo odli\xc4\x8dnih Rimljanov, med njimi tudi sveto Cecilijo in njenega mo\xc5\xbea Valerijana. Nekateri zgodovinarji za Cecilijino mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo navajajo druge datume, ki se ne ujemajo z Urbanovim pontifikatom. _NEWLINE_Giovanni Battista de Rossi posku\xc5\xa1a na primer dokazati, da je Cecilija umrla precej pred Urbanovim pape\xc5\xbeevanjem, pod cesarjem Avrelijem.\n_START_SECTION_\nLeseni, srebrni in zlati kelihi\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Urban I. je dolo\xc4\x8dil, da morajo biti vse posode, ki se uporabljajo pri svetih skrivnostih, iz srebra. Ne presene\xc4\x8da pa, da so srebrne kelihe uporabljali \xc5\xbee pred tem pontifikatom. Novaes nam v zvezi s tem poro\xc4\x8da naslednjo anekdoto: Ko so svetega Bonifacija (680-755) vpra\xc5\xa1ali, kako da je bilo nekdaj dopustno ma\xc5\xa1evati s posodami iz lesa, je odgovoril: \xe2\x80\x9ePoprej so zlati duhovniki uporabljali lesene kelihe; zdaj pa leseni duhovniki uporabljajo zlate kelihe.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinarji se strinjajo v tem, da je pape\xc5\xbe Urban I. pokopan v Rimskih katakombah; razli\xc4\x8dnega mnenja pa so, v katerih: ali v Kalistovih katakombah ali v Pretekstatovih (Catacomb of Praetextatus). Po De Rossijevem mnenju je v Kalistovih katakombah pokopan rimski \xc5\xa1kof, medtem ko je v Pretekstatovih \xc5\xa1kof od nekod drugod._NEWLINE_Podobne nejasnosti so tudi glede njegovega mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva. Zato se od 1969 ne slavi ve\xc4\x8d kot mu\xc4\x8denec in tudi ni ve\xc4\x8d obvezni god. _NEWLINE_Nekateri zgodovinarji menijo, da izhajajo dolo\xc4\x8dbe o uporabi srebrnega in zlatega posodja iz poznej\xc5\xa1ega obdobja; drugi pa menijo, da so tako posodje uporabljali \xc5\xbee prej. _NEWLINE_Nekateri menijo, da je \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje Urbana na nekaterih vinorodnih podro\xc4\x8djih zamenjalo rimski oziroma gr\xc5\xa1ki kult vinskega boga Dioniza oziroma Bakha (Bacchus)._NEWLINE_Nekatere ljudske \xc5\xa1ege na Urbanovo torej izvirajo \xc5\xa1e iz poganske dobe. To ka\xc5\xbeejo tudi na\xc4\x8dini, kako so ravnali ponekod z Urbanovim kipom ali sliko, \xc4\x8de vreme ni ustrezalo prosilcem; sem spada tudi ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnost, ki mu jo ponekod pripisujejo. Take lastnosti namre\xc4\x8d nimajo ni\xc4\x8d opraviti s svetnikom Urbanom in nasprotujejo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu pojmu svetosti, za katero je zna\xc4\x8dilna ljubezen do bli\xc5\xbenjega ter vdanost v Bo\xc5\xbejo voljo.'