b'\n_START_ARTICLE_\nDalmacija (rimska provinca)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Dalmacije je bilo od 4. st. pr. n. \xc5\xa1t. do ilirskih vojn, ki so se za\xc4\x8dele v 220. letih pr. n. \xc5\xa1t., severni del Ilirskega kraljestva. Leta 168 pr. n. \xc5\xa1t. je ozemlje ju\xc5\xbeno od Neretve postalo protektorat Rimske republike. Ozemlje severno od Neretve je prehajalo v rimsko posest postopoma, dokler ni bila v letih 32-27 pr. n. \xc5\xa1t. uradno ustanovljena rimska provinca Ilirik._NEWLINE_Dalmatinska regija je postala del Ilirika. Od leta 6 do 9 so se Dalmati, skupaj s Panonci, ve\xc4\x8dkrat uprli rimski oblasti in bili leta 10 dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeeni. Provinca Ilirik se je zatem razdelila na provinci Panonijo in Dalmacijo, ki se je raz\xc5\xa1irila v notranjost in zajela celotno Dinarsko gorstvo in ve\xc4\x8dino vzhodne jadranske obale._NEWLINE_Zgodovinar Theodore Mommsen v svojem delu Province Rimskega cesarstva pi\xc5\xa1e, da je bila Dalmacija do 4. stoletja popolnoma romanizirana z latin\xc5\xa1\xc4\x8dino kot uradnim jezikom. Analize arheolo\xc5\xa1kih odkritij iz tistega obdobja ka\xc5\xbeejo, da je bil proces romanizacije precej selektiven. Mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, tako na obali kot v notranjosti, so bila skoraj popolnoma romanizirana, medtem ko je bilo stanje na pode\xc5\xbeelju popolnoma druga\xc4\x8dno. Iliri so kljub mo\xc4\x8dnemu procesu romanizacije govorili svoj jezik, \xc4\x8dastili svoje bogove in obdr\xc5\xbeali svoje obi\xc4\x8daje. Svojo socialno-politi\xc4\x8dno plemensko organizacijo so prilagodili rimski upravni in politi\xc4\x8dni strukturi samo na najbolj nujnih podro\xc4\x8djih. Po razpadu Zahodnega rimskega cesarstva leta 476 in na za\xc4\x8detku preseljevanja narodov so Dalmaciji do leta 535 vladali Goti, potem pa je Justinijan I. Dalmacijo priklju\xc4\x8dil Bizantinskemu cesarstvu.\n_START_SECTION_\nPomembne osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV Dalmaciji je bil rojen rimski cesar Dioklecijan, ki je po umiku s polo\xc5\xbeaja cesarja v bli\xc5\xbeini Salone (v sedanjem Splitu) zgradil Dioklecijanovo pala\xc4\x8do.'