b'\n_START_ARTICLE_\nTurkiz\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNaj\xc4\x8distej\xc5\xa1i turkizi dose\xc5\xbeejo maksimalno trdoto malo pod 6, se pravi da so malo tr\xc5\xa1i od okenskega stekla. Je kriptokristalini\xc4\x8den mineral, zato skoraj nikoli ne tvori monokristalov, njegove lastnosti pa so zato zelo spremenljive. Da kristalizira v triklinskem kristalnem sistemu, je bilo dokazano z rentgensko difrakcijo. Z majhno trdoto sta povezani tudi majhna specifi\xc4\x8dna te\xc5\xbea (2,60-2,90) in ve\xc4\x8dja poroznost. Vse te lastnosti so odvisne od velikosti zrn. Sijaj minerala je obi\xc4\x8dajno vo\xc5\xa1\xc4\x8den do podsteklast. Turkiz je obi\xc4\x8dajno neprozoren, tanke rezine pa so polprosojne. Njegova barva je lahko zelo razli\xc4\x8dna, od bele do svetlo modre in sinje in od modrozelene do rumenkasto zelene. Modra barva se pripisuje idiokromatskemu bakru, medtem ko je zelena barva posledica ali one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja z \xc5\xbeelezom, ki v strukturi zamenja aluminij, ali izgube kristalno vezane vode._NEWLINE_Lomni koli\xc4\x8dnik turkiza, merjen z natrijevo svetlobo z valovno dol\xc5\xbeino 589,3 nm, je pribli\xc5\xbeno 1,61 ali 1,62. Meritve so bile opravljene na gemolo\xc5\xa1kem refraktometru. Na redkih monokristalih so bile izmerjene vrednosti 1,62 do 1,65 (dvolomnost 0,040, dvoosno pozitivna). Absorpcijski spekter, katerega je mogo\xc4\x8de posneti tudi z ro\xc4\x8dnim spektrometrom, odkriva \xc4\x8drto pri 432 nm in \xc5\xa1ibak pas pri 460 nm, ki je najbolj viden z mo\xc4\x8dno odbito svetlobo. Pod dolgovalovno ultravijoli\xc4\x8dno svetlobo lahko turkiz v\xc4\x8dasih zeleno, rumeno ali svetlo modro fluorescira. V kratkovalovni ultravijoli\xc4\x8dni in rentgenski svetlobi je inerten._NEWLINE_Turkiz je netopen v vseh kislinah razen v vro\xc4\x8di klorovodikovi kislini. Barva \xc4\x8drte je bledo modrikasto bela, njegov prelom pa \xc5\xa1koljkast in ima vo\xc5\xa1\xc4\x8den lesk. Mineral se kljub majhni trdoti v primerjavi z drugimi dragimi kamni dobro polira. Lahko je tudi posut z made\xc5\xbei pirita ali prepleten s temnimi \xc5\xbeilami limonita.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nTurkiz je sekundarni mineral, ki je nastal domnevno s pronicanjem vodnih raztopin klorovodikove kisline med preperevanjem in oksidacijo pred tem obstoje\xc4\x8dih mineralov. Baker, na primer, bi lahko zviral iz primarnih bakrovih sulfidov kot je halkopirit ali sekundarnega karbonatnega malahita ali azurita. Aluminij bi lahko izviral iz glinencev, fosfor pa iz apatita. Pomembno vlogo so o\xc4\x8ditno imeli vremenski vplivi, saj so tipi\xc4\x8dna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da turkiza praviloma su\xc5\xa1ne regije. Mineral je zapolnil luknje ali razpoke v tipi\xc4\x8dno zelo preperelih vulkanskih kamninah, pogosto povezanih z limonitom in drugimi \xc5\xbeelezovimi oksidi. V jugozahodnih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike je turkiz skoraj vedno povezan s produkti preperevanja skladov bakrovega sulfida ali porfiritskimi intruzijami, bogatimi s kalijevimi glinenci. V nekaterih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dih alunita (kalijev aluminijev sulfat) je prevladujo\xc4\x8d sekundarni mineral. Tipi\xc4\x8dna turkizova mineralizacija je omejena na relativno majhne globine, manj\xc5\xa1e od 20 m. \xc4\x8ce so sekundarne raztopine lahko prodrle globlje, na primer po globokih razpokah, se pojavlja tudi v ve\xc4\x8djih globinah._NEWLINE_\xc4\x8ceprav nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da turkiza ka\xc5\xbeejo na njegov sekundarni ali supergeni izvor, nekateri viri omenjajo tudi njegov hipogeni izvor. Hipogenska teorija trdi, da so vodne raztopine nastale na ve\xc4\x8dji globini s hidrotermalnimi procesi. Na za\xc4\x8detku zelo vro\xc4\x8de raztopine so prodirale navzgor in izlu\xc5\xbeile esencialne elemente iz pred tem nastalih mineralov. Po ohladitvi se je iz raztopin oboril turkiz in zapolnil odprtine in razpoke v okoli\xc5\xa1ki kamnini. S tak\xc5\xa1nimi hipogenimi procesi je mogo\xc4\x8de razlo\xc5\xbeiti nastanek skladov bakrovega sulfida, z njimi pa je te\xc5\xbeko razlo\xc5\xbeiti raznolikost depozitov turkiza._NEWLINE_Turkiz je skoraj vedno kriptokristalen ali masiven in nima dolo\xc4\x8dene zunanje oblike. Kristali so tudi na mikroskopski ravni izredno redki. Obi\xc4\x8dajno ima obliko \xc5\xbeil ali prelomov v katerih je nastal. Lahko je tudi grudast ali grozdast ali celo v obliki kapnika. Turkiz lahko psevdomorfno nadomesti \xc5\xbeivec, apatit in druge minerale ali celo fosile. Odontolit je fosilizirana kost ali slonovina, za katero se je tradicionalno domnevalo, da je osnovno gradivo zamenjal turkiz ali podoben fosfatni mineral, na primer \xc5\xbeelezov fosfat vivianit. Pogosta je tudi me\xc5\xa1ana rast z drugimi bakrovimi minerali, na primer s hrizokolo.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nTurkiz je bil med prvimi dragimi kamni, ki se je rudaril. Veliko zgodovinskih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d je iz\xc4\x8drpanih, nekatera pa so \xc5\xa1e aktivna. Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da so praviloma majhna, rudarjenje pa zaradi omejenega povpra\xc5\xa1evanja in oddaljenosti depozitov pogosto sezonsko. Ve\xc4\x8dino dela se opravlja ro\xc4\x8dno. V velikih rudnikih bakrove rude, predvsem v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, je stranski proizvod pogosto turkiz.\n_START_SECTION_\nIran\n_START_PARAGRAPH_\nIran je \xc5\xbee najmanj 2000 let pomemben vir turkizov. Iranci so ga imenovali piruzeh \xe2\x80\x93 zmaga, Arabci so ga preimenovali v firuzeh. V iranski arhitekturi se je turkiz uporabljal za oblaganje kupol in pala\xc4\x8d, ker je s svojo modro barvo simboliziral nebo na zemlji._NEWLINE_Iranski turkizi so modre barve, s segrevanjem pa zaradi odcepljanja kristalno vezane vode pozelenijo. Najbolj znano nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de je na 2.012 m visoki gori Ali-mersai pri Ma\xc5\xa1hadu, glavnem mestu province Horasan. Turkiz se nahaja v preperelih in razklanih skladih trahita, in situ med skladi limonita in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in v meli\xc5\xa1\xc4\x8dih ob vzno\xc5\xbeju gore. Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de je ob tistem na Sinajskem polotoku najstarej\xc5\xa1e znano nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de. V Iranu so nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da turkiza tudi v provincah Semnan in Kerman.\n_START_SECTION_\nSinaj\n_START_PARAGRAPH_\nNa Sinaju so Stari Egip\xc4\x8dani rudarili turkize \xc5\xbee v \xc4\x8dasu prve dinastije (3000 pr. n. \xc5\xa1t.), verjetno pa \xc5\xbee prej. Domorodni Monituji so regijo imenovali De\xc5\xbeela turkizov. Na polotoku je \xc5\xa1est rudnikov. Vsi so na njegovi jugozahodni obali na ozemlju, ki meri okrog 650 km\xc2\xb2. Najve\xc4\x8dja in zgodovinsko najpomembnej\xc5\xa1a sta bila rudnika Serabit el-Khadim in Wadi Maghareh, za katera se domneva, da sta med najstarej\xc5\xa1imi znanimi rudniki. Rudnik Wadi Maghareh je pribli\xc5\xbeno 4 km od starodavnega templja boginje Hator.\n_START_SECTION_\nDruga nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da turkiza so v jugozahodnih dr\xc5\xbeavah Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike: Arizoni, Kaliforniji (San Bernardino, Imperial, Inyo counties), Koloradu (Conejos, El Paso, Lake, Saguache counties), Novi Mehiki (Eddy, Grant, Otero, Santa Fe) in Nevadi (Clark, Elko, Esmeralda County, Eureka, Lander, Mineral County in Nye counties). V Kaliforniji in Novi Mehiki so domorodci rudarili turkize \xc5\xbee v predkolumbovskem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da na Kitajskem so omejen vir turkizov \xc5\xbee najmanj 30000 let. Turkizi visoke kakovosti se v obliki kompaktnih grud nahajajo v razdrobljenem siliciranem apnencu v Yunxianu in Zhushanu v provinci Hubei. Marko Polo je poro\xc4\x8dal, da so turkizi prihajali tudi iz sedanje province Se\xc4\x8duan. Ve\xc4\x8dina kitajskih turkizov se je izvozila. Obstaja nekaj graviranih izdelkov iz turkiza, podobnih izdelkom iz \xc5\xbeada._NEWLINE_V Tibetu so nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da turkiza, primernega za izdelavo nakita, v gorovju Derge in Nagari-Khorsum na vzhodu oziroma zahodu pokrajine._NEWLINE_Druga pomembna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da turkiza so v Afganistanu, Avstraliji (Victoria in Queensland), severni Indiji, severnem \xc4\x8cilu (Chuquicamata), Cornwallu, Sa\xc5\xa1ki, \xc5\xa0leziji in Turkestanu.'