b"\n_START_ARTICLE_\nRenkovci\n_START_SECTION_\nZgodovina Renkovcev\n_START_PARAGRAPH_\nEno od prvotnih ime za kraj je bilo Renkocz (podatki iz leta 1698). Popis prebivalstva iz leta 1718 nam govori, da so v Renkovcih \xc5\xbeiveli 303 ljudje. Do konca druge svetovne vojne so bili Renkov\xc4\x8dani dale\xc4\x8d znani nakupovalci jajc in perutnine._NEWLINE_Renkovci imajo tudi bogato zgodovino mlinarstva. Vzdol\xc5\xbe Ledave so znani mlini \xc5\xbee vse od srednjega veka. Iz leta 1524 sta znana mlinarja v Renkovcih Matej Kavas in Jurij Refft. Istega leta bele\xc5\xbeijo vzdol\xc5\xbe potoka Ledava od Ivancev do Doline preko 20 mlinov. Leta 1759 bele\xc5\xbeijo danes stoje\xc4\x8di mlin kot Lovrencsicsev mlin (danes naj bi bil v zasebni lasti Tivadarjevih iz Renkovcev). Pred leti so v njem posneli del Pickove bande za film Strici so mi povedali._NEWLINE_Omenjen mlin je \xc5\xa1e pred nekaj desetletji poganjala voda Male Ledave, ko pa so ob potoku izvedli melioracijska dela, je gladina potoka upadla in z njo tudi nivo podtalnice. Danes je Mala Ledava pora\xc5\xa1\xc4\x8dena, mlin pa stoji. V mlinu lahko \xc5\xa1e danes najdemo staro oljarno s kotli, ki so rabili za pridobivanje bu\xc4\x8dnega olja.\n_START_SECTION_\nIzvor krajevnega imena\n_START_PARAGRAPH_\nSode\xc4\x8d po srenjeve\xc5\xa1kih zapisih, se je prvotno krajevno ime glasilo Vrankovci, kar je izpeljano iz osebnega imena Vranko, ki se ohranja tudi v priimkih Uranko, Ranko in Renko. Krajevno ime torej prvotno pomeni 'prebivalci Vrankovega naselja'. V starih listinah se kraj omenja leta 1322 Rancouc, 1379 Rancauc, 1381 Renkolch in 1428 kot Frankolch.\n_START_SECTION_\nKupinarstvo v Renkovcih\n_START_PARAGRAPH_\nKupinarstvo [izg. kupin\xc3\xa1rstvo], trgovanje z jajci in perutnino, je ena izmed mnogih panog ljudske trgovine, ki se je najbolj zasidrala prav v Renkovcih (tako kot npr. lon\xc4\x8darstvo v sosednjih Filovcih in \xc4\x8devljarstvo v \xc5\xbee omenjenem Turni\xc5\xa1\xc4\x8du). Ljudje so se s takim trgovanjem bili prisiljeni ukvarjati zaradi slabih \xc5\xbeivljenjskih razmer._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1885 so pri\xc5\xa1li v te kraje kupinarji iz Soprona na Mad\xc5\xbearskem, da bi kupovali jajca in perutnino. Kupinarstvo so prenesli tudi na doma\xc4\x8de, takrat ve\xc4\x8didel \xc5\xa1e nepismeno, prebivalstvo. Pojavili so se prvi doma\xc4\x8dini p\xc3\xbctarji (p\xc3\xbcta = brenta), ki so z leseno p\xc3\xbcto oz. z nekak\xc5\xa1nim lesenim zabojem hodili po ve\xc4\x8d kilometrov dnevno in nabirali jajca in perutnino. _NEWLINE_Kupinarji so bili mali kmetje s po tri do \xc5\xa1tiri orali (1 oral = 57,55 arov) zemlje. V nekaterih dru\xc5\xbeinah so se s kupinarstvom ukvarjale kar \xc5\xa1tiri generacije. Glavna oprema kupinarjev so bili vozovi. Z eno vo\xc5\xbenjo so nabrali 20 do 30 tiso\xc4\x8d jajc v sezoni (eno potovanje in nabiranje jajc je trajalo 5 do 6 dni). Potovali so moje, ki so s seboj vzeli \xc5\xbeeno ali sina. Ko so bili vozovi prazni, so spali v hlevih, ko pa so jih napolnili, pa so spali kar ob njih v slami. Kupinar je moral imeti vsaj voz in enega konja. Glavni kupinar v Renkovcih je bil Martin Koren, ki je imel svoj voz. Zanj je nabiralo 20 do 25 nosa\xc4\x8dev (tr\xc3\xb3ugarov). Postojanke kupinarjev so bile najve\xc4\x8dkrat gostilne, mimo katerih so potovali. Ve\xc4\x8dji denar so skrivali v \xc5\xa1kornje. Kupinarji so opozarjali nase s posebnimi vzkliki, kakr\xc5\xa1en je tudi tale:_NEWLINE_Cene jajc v 30. letih 20. stoletja so bile od 3 do 3,5 filerjev (filer = kovanec v vrednosti 1/100 forinta). Jajca so ra\xc4\x8dunali po 6 skupaj (v vsaki roki po tri). V zaboje so polagali jajca v vrstah in mednje trosili rezano slamo. V manj\xc5\xa1e zaboje (\xc2\xbblada\xc2\xab) je bilo mogo\xc4\x8de spraviti 3 do 3,5 tiso\xc4\x8d jajc, v ve\xc4\x8dje pa 7 tiso\xc4\x8d jajc. Jajca so shranjevali tudi v sodih, ki pa so jih imeli doma (sodi niso bili primerni za preva\xc5\xbeanje jajc). Nekatere hi\xc5\xa1e so imele posebne kleti, kamor so dajali pod lu\xc4\x8djo pregledana jajca. Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de za prvo- in drugorazredna jajca je bil Dunaj, tretjerazredna pa so prodajali v Budimpe\xc5\xa1to._NEWLINE_Na Dunaj in v Budimpe\xc5\xa1to so vozili jajca predvsem za \xc4\x8dasa avstro-ogrske monarhije. Takrat je Prekmurje spadalo pod ogrski del monarhije in je bilo povezano z Budimpe\xc5\xa1to z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo._NEWLINE_Pred prvo svetovno vojno je bilo kupinarstvo svobodna trgovina in je oblasti niso preganjale. Med prvo svetovno vojno je ta trgovina potekala v manj\xc5\xa1em obsegu. Veliko pomanjkanje in rev\xc5\xa1\xc4\x8dina po prvi svetovni vojni je botrovalo raz\xc5\xa1irjanju kupinarstva. V tem \xc4\x8dasu se je kupinarstvo najprej razmahnilo v Renkovcih, nato pa se je \xc5\xa1irilo \xc5\xa1e v okoli\xc5\xa1ke kraje (Gomilice, Odranci, Gan\xc4\x8dani, V\xc3\xa9lika Polana, Dobrovnik, Strehovci, Ivanci itd.). Od krajev na Gori\xc4\x8dkem so pomembnej\xc5\xa1i: Fokovci, Vu\xc4\x8dja Gomila, \xc4\x8cike\xc4\x8dka vas, Selo, Rankovci._NEWLINE_Zaradi nastanka nove dr\xc5\xbeavne meje se je prekinila direktna trgovina kupinarjev (Gradec, Dunaj in Budimpe\xc5\xa1ta niso bila ve\xc4\x8d glavna tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da za Prekmurje). \xc5\xa0tevilo kupinarjev je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, s \xc4\x8dimer je nara\xc5\xa1\xc4\x8dala tudi konkurenca med njimi. Glavni odkupovalci blaga od kupinarjev so postali \xc5\xbdidi (npr. Vajda /\xc4\x8cakovec/, L\xc3\xb6bel /\xc4\x8cakovec/, Reinhard /Ptuj/). Glavne uvoznice jajc in perutnine so postale \xc5\xa0vica,, Nem\xc4\x8dija in Avstrija. Vse do leta 1926-27 je trajala huda konkurenca in v tem \xc4\x8dasu je ve\xc4\x8dina kupinarjev propadla. Kupinarstvo so re\xc5\xa1ile velike koli\xc4\x8dine posajenega prosa, ki je bilo krma za perutnino. Ko so se \xc5\xbdidi umaknili, so se za\xc4\x8deli uveljavljati novi trgovci (\xc2\xbbeksporterji\xc2\xab), ki so blago izva\xc5\xbeali v \xc5\xa0vico in Nem\xc4\x8dijo. \xc2\xbbEksporterji\xc2\xab\xc2\xa0so zdaj postali glavni odjemalci kupinarskega blaga, ki pa je zaradi izvoza v omenjeni de\xc5\xbeeli moralo biti zelo kvalitetno. Renkov\xc4\x8dani in okoli\xc5\xa1ki va\xc5\xa1\xc4\x8dani so svoje blago prodajali predvsem trgovcu Abtu iz Maribora. Za kupinarje so pri\xc5\xa1le novosti. Iz nosa\xc4\x8dev (p\xc3\xbctarjev) so se razvili nakupovalci, ki pa niso hodili ve\xc4\x8d pe\xc5\xa1, ampak so se vozili s kolesi. _NEWLINE_Kupinarstvo ni bilo ve\xc4\x8d tako dobi\xc4\x8dkonosno kot na za\xc4\x8detku, a so se z njim ljudje lahko \xc5\xa1e vedno pre\xc5\xbeivljali. Kupinarji so bili na\xc4\x8deloma mo\xc5\xbeje in fantje, vsi ostali dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani pa  so obdelovali zemljo in skrbeli za dom. \xc5\xbdenske so se s kupinarstvom za\xc4\x8dele ukvarjati \xc5\xa1ele po prvi svetovni vojni. Blago so nabirale v svoji vasi in v bli\xc5\xbenjih vaseh (jajca so dajale v jerbase, perutnino pa v ko\xc5\xa1are). Enkrat ali dvakrat na teden je pri\xc5\xa1el kupinar z vozom in odpeljal blago. _NEWLINE_Po \xc4\x8dasu neorganiziranega kupinarstva je nastopilo organizirano, ki se je kazalo v vnaprej\xc5\xa1nji postavitvi neke cene za blago. Dogovorili so se za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das prevzema in se ga potem tudi dr\xc5\xbeali. V letih 1936-37 so kvaliteto jajc, ki so morala biti sve\xc5\xbea, merili s t. i. \xc2\xbbrinkanjem\xc2\xab. Jajca so dajali skozi 41-milimetrski krog. Jajca, ki so bila manj\xc5\xa1a od 41 milimetrov, so \xc5\xa1la skozi in so predstavljala drugo kvaliteto, tista, ki niso \xc5\xa1la skozi, so bila prve kvalitete. Sami izvozniki so preverjali kvaliteto jajc z osvetljevanjem. V leseno \xc5\xa1katlo z dvema luknjama v _NEWLINE_velikosti jajca so postavili petrolejko, ki je jajce osvetlila. \xc4\x8ce je bilo jajce staro, se je za\xc4\x8delo su\xc5\xa1iti. \xc4\x8ce jajca niso bila sve\xc5\xbea, so odbijali pri ceni. Pred drugo svetovno vojno so jajca tudi tehtali (pribli\xc5\xbeno 18 velikih jajc je tehtalo 1 kilogram)._NEWLINE_Trgovina kupinarjev se je na za\xc4\x8detku druge svetovne vojne prekinila za pribli\xc5\xbeno dva tedna (ko je \xc5\xa1la mimo vojska). Po tej prekinitvi so Renkov\xc4\x8dani nadaljevali s kupinarstvom. Tokrat so blago kupovali po Gori\xc4\x8dkem in po Me\xc4\x91zimurju ter ga vozili v Zalaszentiv\xc3\xa1n, kjer je bila dru\xc5\xbeba \xc2\xbbZalaexport\xc2\xab\xc2\xa0(lastniki so bili Binder, Toplak, Mraz). Imeli so svoj tovornjak in so kupinarjem priskrbeli potrebna potrdila, ki so jih pokazali \xc5\xbeandarjem. Leta 1942 so jim Mad\xc5\xbeari odvzeli tovornjak in kupinari so morali trgovati spet po starem.Iz Zalaszentiv\xc3\xa1na so po\xc5\xa1iljali blago v Nem\xc4\x8dijo. \xc5\xa0tevilo kupinarjev je za\xc4\x8delo v letih 1941-43 upadati zaradi vpoklica v vojsko. Veliko jih je padlo na fronti, bombardirali pa so tudi vlake in trgovanje ni bilo ve\xc4\x8d varno. V Prekmurje so hodile tudi \xc2\xbbkofe\xc2\xab\xc2\xa0-  branjevke iz Mad\xc5\xbearske in kupovale jajca. Nosile so jih na glavi v posebnih ko\xc5\xa1arah, ki so jih imenovale \xc2\xbbkorbla\xc4\x8de\xc2\xab. Kupinarji so ve\xc4\x8dji del blaga za\xc4\x8deli prodajati v Soboto in Lendavo. Kupinarstvo se je oktobra 1944, ko je nastopila splo\xc5\xa1na mobilizacija vseh mo\xc5\xa1kih (od 16. do 60. leta), kon\xc4\x8dalo. Nadaljevalo se je tihotapstvo, \xc4\x8deprav je zaradi vsesplo\xc5\xa1nega pomanjkanja bilo hrane \xc4\x8dedalje manj._NEWLINE_Tihotapstvo je po vojni zopet o\xc5\xbeivelo (tudi tihotapstvo moke, masti, ka\xc5\xa1e idr.). Ker je ljudem v mestih primanjkovalo hrane, ljudem na pode\xc5\xbeelju pa obleke, so ljudje s pode\xc5\xbeelja prodajali hrano za obleko. Po enem letu tak\xc5\xa1nega stanja se je ponovno razvila kupinarska trgovina, ki pa je bila direktna (blago, kupljeno po prekmurskih vaseh so vozili v ve\xc4\x8dja mesta kot so Ljubljana, Maribor, Tr\xc5\xbei\xc4\x8d)._NEWLINE_Najve\xc4\x8djo konkurenco samostojnim renkovskim kupinarjem je predstavljal zastopnik podjetja Perutnina s Ptuja v Soboti Koblenzar, ki je v letih 1946-47 tudi sam trgoval s kupinarskim blagom. Oblast ga je podpirala, ker je hotela uni\xc4\x8diti samostojne kupinarje, ki naj bi po mnenju oblasti s svojimi klici spominjali na bera\xc4\x8de, kar pa je bilo za novo dru\xc5\xbebo nesprejemljivo. Ob koncu leta 1947 so kupinarjem blago ve\xc4\x8dkrat zaplenili in jim ga pla\xc4\x8dali po ni\xc5\xbeji ceni, kar je kupinarje sililo k prenehanju s trgovanjem. Leta 1948 so edino kupinarju Francu Magdi\xc4\x8du dovolili trgovati s podjetjem Gostinstvo iz Ljubljane. Nekateri kupinarji so se re\xc5\xa1ili tako, da so pristopili k podjetju Perutnina Ptuj (nastalo je 1905. leta), ki je postalo izvoznik jajc, po letu 1954 pa tudi perutnine._NEWLINE_Naslednji ve\xc4\x8dji udarec za kupinarje je bila \xc2\xbbkurja kuga\xc2\xab, ki je v letih 1946\xe2\x88\x9249 pomorila tudi polovico perutnine. \xc4\x8cakovsko podjetje Vajda se je ukvarjalo s kupinarstvom in blago tudi izva\xc5\xbealo. Njihovi nabiralci so prihajali v Prekmurje (v Beltincih so imeli svojo izpostavo). Prav Vajda je vzpodbudila Perutnino Ptuj, da je poleg jajc za\xc4\x8dela izva\xc5\xbeati tudi perutnino. Ker je Perutnina Ptuj rabila kupinarje, so renkovski kupinarji zopet dobili delo, ki so ga lahko opravljali vse do leta 1956, ko so se pojavile zadruge in so morali kupinaji dokon\xc4\x8dno prekiniti z delom."