b"\n_START_ARTICLE_\nKurilsko oto\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nKurilsko oto\xc4\x8dje (rusko \xd0\x9a\xd1\x83\xd1\x80\xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xbe\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xcc\x81, Kuril'skie ostrov, japonsko \xe5\x8d\x83\xe5\xb3\xb6\xe5\x88\x97\xe5\xb3\xb6, Chishima rett\xc5\x8d) je skupina 56 vulkanskih otokov, ki se nahajajo severovzhodno od japonskega otoka Hokkaido in ju\xc5\xbeno od ruske Kam\xc4\x8datke. Oto\xc4\x8dje je last Rusije in spada pod Sahalinsko oblast. Rusi so otoke zasedli proti koncu druge svetovne vojne v skladu s skrivnim dogovorom med zavezniki. Japonci okupacije otokov ne priznavajo, kar je povod za \xc5\xa1tevilna politi\xc4\x8dna trenja med dr\xc5\xbeavama.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKurilsko oto\xc4\x8dje je nastalo kot posledica vulkanske dejavnosti ob t. i. ognjenem obro\xc4\x8du (tihomorska tektonska plo\xc5\xa1\xc4\x8da), ki obkro\xc5\xbea Tihi ocean. Otoki so vrhovi podvodnih vulkanov, ki se strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo na morsko dno. Oto\xc5\xa1ka veriga ima 100 vulkanov od katerih jih je 40 \xc5\xa1e vedno aktivnih, veliko je tudi gejzirjev in toplih vrelcev. Zaradi tektonskih premikov so otoki neprestano izpostavljeni potresni dejavnosti, ki ob\xc4\x8dasno dose\xc5\xbee tudi magnitudo 8.5. Najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki v celotnem oto\xc4\x8dju sta 2.339 m visok vulkan na otoku Atlasov, na severnem koncu oto\xc4\x8dja in 1.819 m visok vulkan na otoku Kunashir, na ju\xc5\xbenem koncu oto\xc4\x8dja._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina otokov je posejana z ognjeni\xc5\xa1kimi kraterji ter vulkanskimi jezeri. Povr\xc5\xa1ina je kamnita, tam, kjer to teren dopu\xc5\xa1\xc4\x8da, tla prera\xc5\xa1\xc4\x8da trava in grmi\xc4\x8devje, na jugu pa tudi gozdovi. Preko strmih vulkanskih pobo\xc4\x8dij in pe\xc4\x8din se v morje izliva ne\xc5\xa1teto potokov in manj\xc5\xa1ih rek. Obala se razlikuje od otoka do otoka, ta je ve\xc4\x8dinoma skalnata, marsikateri otok obdajajo visoke pe\xc4\x8dine._NEWLINE_Podnebje je ostro z dolgimi in ostrimi zimami ter kratkimi in meglenimi poletji. \xc4\x8cez leto zapade med 760 in 1.000 mm padavin, ve\xc4\x8dina teh pade v obliki snega. Nizke temperature vplivajo tudi na vegetacijo. Tako na severnih otokih prevladuje ve\xc4\x8dinoma tundra, na ju\xc5\xbenih pa uspevajo tudi iglavci in listavci. Zaradi vulkanskega pepela in pti\xc4\x8djega gvana je zemlja izredno rodovitna, zato na njej uspevajo tudi nekatere kulturne rastline.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo zgodovinskih virih so bili prvi prebivalci otokov ljudstvo Ainu. \xc5\xa0e danes zaradi pomanjkanja dokazov ni popolnoma pojasnjeno, kako so pri\xc5\xa1li tja. Otoki so pod japonsko upravo pri\xc5\xa1li v 17. stoletju \xc4\x8deprav so Japonci za njihov obstoj vedeli \xc5\xbee vsaj 400 let prej. V tem obdobju so se za otoke za\xc4\x8deli zanimati tudi Rusi, ki so v njihovo okolico za\xc4\x8deli po\xc5\xa1iljati lovske in raziskovalne odprave. Vendar te odprave nikoli niso plule ju\xc5\xbeneje od otoka Urup. V 18. stoletju so Rusi postavili svojo postojanko na otoku Iturup, da bi tujcem prepre\xc4\x8dili vstop na severni del Kurilskih otokov. Leta 1811 je pri\xc5\xa1lo do incidenta v katerem so japonski samuraji zajeli posadko ruske raziskovalne ladje, Rusi pa so kot povra\xc4\x8dilo zajeli japonske trgovce. Ta incident je spodbudil obe strani, da sta se za\xc4\x8deli pogajati o poteku meje, ki do takrat \xc5\xa1e ni bila dolo\xc4\x8dena. Meja je bila dolo\xc4\x8dena leta 1855 med otokoma Iturup in Urup, otoka Sahalin pa je bilo nekak\xc5\xa1no nevtralno obmo\xc4\x8dje med obema dr\xc5\xbeavama . To se je spremenilo leta 1875, ko se je Japonska odpovedala po ozemeljskih zahtevah Sahalina v zameno pa je dobila vso Kurilsko oto\xc4\x8dje._NEWLINE_Med rusko-japonsko vojno je v okolici otokov pri\xc5\xa1lo do manj\xc5\xa1ih bojev. Ko se je vojna kon\xc4\x8dala so Japonci v skladu z mirovnim dogovorom in dogovorom o ribi\xc5\xa1kih pravicah dobili pravico do ribolova v ruskih vodah. Po koncu prve svetovne vojne leta 1918 so japonske sil skupaj z Ameri\xc4\x8dani okupirale ju\xc5\xbeni del Kam\xc4\x8datke. Okupacija je trajala do leta 1925._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je Kurilsko oto\xc4\x8dje igralo pomembno vlogo pri obrambi japonskega oto\xc4\x8dja. Na \xc5\xa1tevilnih otokih so bila mo\xc4\x8dno utrjena japonska voja\xc5\xa1ka opori\xc5\xa1\xc4\x8da. Novembra 1941 je admiral Isoroku Yamamoto na otoku Iturup skril svojo floto pred napadom na Pearl Harbor. Med vojno so bili otoki iz strani Ameri\xc4\x8danov tar\xc4\x8da \xc5\xa1tevilnih bombnih napadov, okoli njih pa so delovale tudi ameri\xc5\xa1ke podmornice. Ko se je vojna bli\xc5\xbeala koncu so Ameri\xc4\x8dani s pove\xc4\x8dano dejavnostjo okoli Kurilskih otokov poizku\xc5\xa1ali Japonce prepri\xc4\x8dati, da bo glavni napad na Japonsko pri\xc5\xa1el iz severa, zato so ti posadko na otokih iz 8.000 vojakov pove\xc4\x8dali na 41.000. Rusi so otoke napadli avgusta 1945. Po zavzetju je bila, leta 1946, celotna japonska populacija izgnana._NEWLINE_Kmalu po koncu vojne so se \xc5\xbee za\xc4\x8deli kazati prvi znaki hladne vojne. Med avgustom in septembrom 1945 so ameri\xc5\xa1ka letala ve\xc4\x8dkrat preletela Kurilske otoke, rusko letalstvo je ameri\xc5\xa1ka letala prestreglo ter jih prisililo pristati ali pa jih je nagnalo iz ruskega zra\xc4\x8dnega prostora.\n_START_SECTION_\nTrenutno stanje in ekonomija\n_START_PARAGRAPH_\nPo statisti\xc4\x8dnih podatkih iz leta 2003 na otokih \xc5\xbeivi med 16.000 in 17.000 ljudi razli\xc4\x8dnih narodnosti. Pribli\xc5\xbeno polovica teh \xc5\xbeivi pod pragom rev\xc5\xa1\xc4\x8dine. Po razpadu Sovjetske zveze so se gospodarske razmere na otokih drasti\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ale, zato se je veliko ljudi odselilo. Otoke je zapustila tudi vojska, z njo pa so od\xc5\xa1le \xc5\xa1tevilne dru\xc5\xbeine in gospodarska dejavnost vezana na vojsko. V novem tiso\xc4\x8dletju so se gospodarske razmere v Rusiji za\xc4\x8dele po\xc4\x8dasi izbolj\xc5\xa1evati, kar se je pokazalo tudi na Kurilskih otokih. V nekaj letih so bile zgrajene \xc5\xa1tevilne nove stavbe in ceste. Ribi\xc5\xa1tvo je na otokih glavna industrijska dejavnost. Zaradi redkih kovin in ribolovnih podro\xc4\x8dij imajo otoki izredno pomemben gospodarski pomen. V zadnjem \xc4\x8dasu je zanimivo postalo tudi pridobivanje geotermalne energije._NEWLINE_Od leta 1951, ko je Japonska v San Franciscu podpisala mirovni sporazum in se s tem odrekla otokom, otoki predstavljajo jabolko spora med Japonsko in Rusijo saj Japonci ne priznavajo ruske suverenosti nad vsemi otoki v arhipelagu. Prva pogajanja o vrnitvi otokov so se za\xc4\x8dela leta 1956 s podpisom mirovnega sporazuma med Japonsko in Sovjetsko zvezo. V \xc4\x8dasu hladne vojne so pogajanja nekoliko zamrla Kurilski otoki pa so postali t. i. zaprto obmo\xc4\x8dje in so bili pod strogim nadzorom Rde\xc4\x8de armade. Po razpadu Sovjetske zveze sta se javnost in politika ponovno za\xc4\x8deli zanimati za otoke. V zadnjih letih so pogajanja ob tuji pomo\xc4\x8di postala nekoliko bolj intenzivna vendar sta obe strani \xc5\xa1e vedno dale\xc4\x8d od re\xc5\xa1itve spora."