b"\n_START_ARTICLE_\nStari Egipt\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nEgipt ima subtropsko podnebje z zelo malo padavinami. Libijska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, na primer, je ena od najbolj suhih pokrajin na svetu. V prazgodovini je podnebje nihalo od zmerno vla\xc5\xbenega do izredno suhega, kakr\xc5\xa1no je zdaj. V pu\xc5\xa1\xc4\x8davah je bilo nekaj naseljenih oaz. Kmetijstvo, od katerega je \xc5\xbeivelo prebivalstvo starega Egipta, je bilo odvisno od letnih poplav Nila, ki so se praviloma za\xc4\x8dele v juliju in trajale obi\xc4\x8dajno okoli sto dni. V zelo ugodnem letnem obdobju so dajale vso potrebno koli\xc4\x8dino vlage za rast polj\xc5\xa1\xc4\x8din in omogo\xc4\x8dale velike prese\xc5\xbeke pridelkov. Tega so se Egip\xc4\x8dani zavedali \xc5\xbee v zelo zgodnjem obdobju. Starogr\xc5\xa1ki zgodovinar Herodot je Egipt imenoval \xc2\xbbdar Nila\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNil je bil ve\xc4\x8dino \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgodovine \xc5\xbeivljenjska \xc5\xbeila za pokrajine ob njem. Rodovitne poplavne ravnice so dale ljudem mo\xc5\xbenost za stalno naselitev, razvoj kmetijstva in razvoj bolj dovr\xc5\xa1ene centralizirane dru\xc5\xbebe, ki je postala temelj egip\xc4\x8danske civilizacije.  Nomadski lovci in nabiralci so se v dolini Nila za stalno naselili proti koncu srednje ledene dobe pred pribli\xc5\xbeno 120.000 leti. V pozni kameni dobi je su\xc5\xa1no podnebje severne Afrike postajalo \xc5\xa1e bolj vro\xc4\x8de in suho, kar je prisililo prebivalce tega obmo\xc4\x8dja, da so se selili k reki.\n_START_SECTION_\nPreddinasti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV preddinasti\xc4\x8dnem in zgodnjem dinasti\xc4\x8dnem obdobju je bilo podnebje v Egiptu veliko manj su\xc5\xa1no, kot je danes. Velik del dr\xc5\xbeave so pokrivale obse\xc5\xbene savane s \xc4\x8dredami kopitarjev. Rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo sta bili v vseh okoljih veliko bolj bogati, ob Nilu pa so bile velike populacije vodnih ptic. Lov je bil za Egip\xc4\x8dane pomembna dejavnost. V tem obdobju se je udoma\xc4\x8dilo tudi veliko doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali._NEWLINE_Okoli leta 5500 pr. n. \xc5\xa1t. so majhna plemena iz pore\xc4\x8dja Nila razvila ve\xc4\x8d kultur, ki ka\xc5\xbeejo na obvladovanje kmetijstva in \xc5\xbeivinoreje ter prepoznavno lon\xc4\x8denino in osebne predmete kot so glavniki, zapestnice in koralde. Najve\xc4\x8dja od teh zgodnjih kultur v Gornjem (ju\xc5\xbenem) Egiptu je bila badarska kultura, ki je nastala verjetno v zahodni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Znana je po visokokakovostni keramiki, kamnitem orodju in uporabi bakra. Badarski kulturi sta sledili amra\xc5\xa1ka kultura (Nakada I) in gerze\xc5\xa1ka kultura (Nakada II) ki sta prinesli \xc5\xa1tevilne tehnolo\xc5\xa1ke izbolj\xc5\xa1ave. Egip\xc4\x8dani so \xc5\xbee v preddinasti\xc4\x8dnem obdobju amra\xc5\xa1ke kulture iz Etiopije uva\xc5\xbeali obsidian za izdelavo ostrih rezil in drugih predmetov. V obdobju Nakada II so imeli Egip\xc4\x8dani prve dokazane stike z Bli\xc5\xbenjim vzhodom, zlasti s Kanaanom in Biblosom na sredozemski obali. Kultura Nakada II, ki se je za\xc4\x8dela v nekaj majhnih poljedelskih skupnostih, se je v tiso\xc4\x8d letih razvila v mo\xc4\x8dno civilizacijo, katere voditelji so popolnoma obvladovali prebivalstvo in vire v dolini Nila._NEWLINE_Z vzpostavitvijo centra mo\xc4\x8di v Hierakonpolisu in kasneje v Abidosu so voditelji v obdobju Nakada III raz\xc5\xa1irili svojo oblast ob Nilu navzdol. Trgovali so tudi z Nubijo na jugu, oazami v zahodni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi ter kulturami vzhodnega Sredozemlja in Bli\xc5\xbenjega vzhoda. V nubijskih kraljevih grobovih v Qustulu so odkrili predmete z najstarej\xc5\xa1imi znanimi egip\xc4\x8danskimi dinasti\xc4\x8dnimi simboli, kot sta bela krona Gornjega Egipta in sokol._NEWLINE_Nakadska kultura je prinesla \xc5\xa1tevilne in raznolike dobrine, kar ka\xc5\xbee na vse ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d in bogastvo elite, kot tudi predmetov za osebno rabo, kot so glavniki, kipci, poslikana keramika, dekorativne kamnite vaze visoke kakovosti, kozmeti\xc4\x8dne palete in nakit iz zlata, lapisa lazuli in slonovine. Razvila je tudi kerami\xc4\x8dno glazuro, znano kot fajansa, ki se je uporabljala tudi v rimskem obdobju za kra\xc5\xa1enje skodelic, amuletov in figuric. V zadnji preddinasti\xc4\x8dni fazi nakadske kulture so se za\xc4\x8deli uporabljati pisni simboli, ki so se s\xc4\x8dasoma razvili v sistem hieroglifov za pisanje staroegip\xc4\x8danskega jezika.\n_START_SECTION_\nDrugo vmesno obdobje (1674\xe2\x80\x931549 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1785 pr. n. \xc5\xa1t. je mo\xc4\x8d faraonov Srednjega kraljestva tako oslabela, da so semitski kanaaski Hiksi iz Avarisa v vzhodni Nilovi delti prevzeli oblast v severnem Egiptu in prisilili centralno vlado na umik v Tebe. Faraona so obravnavali kot svojega vazala in pri\xc4\x8dakovali, da jim bo pla\xc4\x8deval davek. Hiksi (iz gr\xc5\xa1kega hyxos, tuji vladarji) so obdr\xc5\xbeali egip\xc4\x8danski model vladanja in naziv faraon in v svojo kulturo vgradili egip\xc4\x8danske elemente. Oni in drugi zavojevalci z vzhoda so v Egipt so prinesli nova oro\xc5\xbeja, med katerimi sta bila najpomembnej\xc5\xa1a kompozitni lok in bojni voz s konjsko vprego._NEWLINE_Avtohtoni tebanski kralji so se po svojem umiku zna\xc5\xa1li ujeti med kanaanskimi Hiksi na severu in njihovimi nubijskimi zavezniki Ku\xc5\xa1iti na jugu. Po letih vazalstva so Tebe zbrale dovolj mo\xc4\x8di, da so za\xc4\x8dele vojno s Hiksi, ki je trajala ve\xc4\x8d kot 30 let do leta 1555 pr. n. \xc5\xa1t. Faraonoma Sekenenreju Taoju II. in Kamoseju je nazadnje uspelo premagati Nubijce na jugu, ne pa tudi Hiksov. Ta nalogo je opravil Kamosejev naslednik  Ahmose I., ki je v vrsti uspe\xc5\xa1nih akcij za vedno izkoreninil Hikse v Egiptu in ustanovil novo vladarsko dinastijo. V Novem kraljestvu, ki je sledilo, je osrednja prednostna naloga faraonov postala vojska, s katero so nameravali raz\xc5\xa1iriti meje Egipta in posku\xc5\xa1ali pridobiti nadvlado nad Bli\xc5\xbenjim vzhodom.\n_START_SECTION_\nNovo Kraljestvo (1549\xe2\x80\x931069 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nFaraoni Novega Kraljestva so z zavarovanjem meja in utrditvijo diplomatskih zvez s svojimi sosedi, vklju\xc4\x8dno z Mitanskim kraljestvom, Asirijo in Kanaanom, vzpostavili obdobje izjemne blaginje. Vojni pohodi Tutmoza I. in njegovega vnuka Tutmoz III. so raz\xc5\xa1irili vpliv faraonov do najve\xc4\x8djega obsega ozemlja v zgodovini Egipta. Faraonka Ha\xc4\x8depsut je med svojo vladavino spodbujala mir in obnovila trgovske poti, izgubljene med okupacijo Hiksov, in jih raz\xc5\xa1irila na nove regije. Ob smrti Tutmozisa III. leta 1425 pr. n. \xc5\xa1t. se je Egipt raztezal od Nije v severozahodni Siriji do \xc4\x8detrtega katarakta Nila v Nubiji. Faraon je razen tega utrdil zavezni\xc5\xa1tva in odprl dostop do kriti\xc4\x8dnih uvoznih surovin kot sta bila bron in les._NEWLINE_Faraoni Novega Kraljestva so za\xc4\x8deli graditi velike zgradbe v \xc4\x8dast boga Amona. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de njegovega kulta je bilo v Karnaku. Gradili so tudi spomenike, ki so poveli\xc4\x8devali njihove resni\xc4\x8dne in izmi\xc5\xa1ljene dose\xc5\xbeke. Tempelj v Karnaku je najve\xc4\x8dji, ki so ga kdaj zgradili v Egiptu. Tak\xc5\xa1ne pretirane in veli\xc4\x8dastne zgradbe je v svoji skoraj dvaindvajsetletni vladavini gradila tudi faraonka Ha\xc4\x8depsut. Njena vladavina je bila zelo uspe\xc5\xa1na, zaznamovana z dolgim obdobjem miru in bogastva, gradnjami, trgovskimi odpravami v Punt, obnovo tujih trgovskih mre\xc5\xbe ter velikimi gradbenimi projekti, vklju\xc4\x8dno z elegantnim pogrebnim templjem, ki je bil konkuren\xc4\x8den gr\xc5\xa1ki arhitekturi tiso\xc4\x8d let kasneje, nekaj ogromnimi obeliski in kapelo v Karnaku. Amenhotep II., naslednik H\xc4\x8depsutiniga na\xc4\x8daka in pastorka Tutmozisa III., je proti koncu o\xc4\x8detovega vladanja posku\xc5\xa1al izbrisati njeno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino in si prilastil veliko njenih dose\xc5\xbekov. Posku\xc5\xa1al je tudi spremeniti mnoge uveljavljene dose\xc5\xbeke, ki so se razvili skozi stoletja. Nekateri egiptologi v njegovem omejevanju vpliva \xc5\xbeensk vidijo jalov poskus, da bi \xc5\xbeenskam onemogo\xc4\x8dil priti na egip\xc4\x8danski prestol._NEWLINE_Okoli leta 1350 pr. n. \xc5\xa1t. je stabilnost Novega kraljestva mo\xc4\x8dno ogrozil Amenhotep IV., ki je po prihodu na prestol uvedel vrsto korenitih in kaoti\xc4\x8dnih reform. Preimenoval se je v Ehnatona in kot vrhovnega in edinega uvedel do takrat nejasnega son\xc4\x8dnega boga Atona. Zatrl je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje ve\xc4\x8dine drugih bo\xc5\xbeanstev in napadel mo\xc4\x8d duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, v kateri so dominirali po njegovem mnenju korumpirani \xc4\x8dastilci boga Amona v Tebah. Prestolnico je preselil v na novo zgrajeno mesto Ahetaton (Atonovo mesto, sodobna Amarna) in se ni odzval na dogodke na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, kjer so oblast prevzeli zdru\xc5\xbeeni Hetiti, Mitanci in Asirci. Bil je povsem predan novi religiji in novemu umetni\xc5\xa1kemu slogu._NEWLINE_Boga Atona so upodabljali kot son\xc4\x8dni disk in v njegovo \xc4\x8dast napisali Himno son\xc4\x8dnemu bo\xc5\xbeanstvu. Himno je napisal verjetno sam Ehnaton. Po njegovi smrti se je Atonov kult hitro opustil. Amonovi sve\xc4\x8deniki so kmalu ponovno dobili prej\xc5\xa1njo mo\xc4\x8d in prestolnico preselili nazaj v Tebe. Njegovi nasledniki Tutankamon, Aj in Horemheb so pod vplivom Amonovih sve\xc4\x8denikov posku\xc5\xa1ali zbrisati vse sledove Ehmatonove herezije, znane kot amarnsko obdobje._NEWLINE_Okoli leta 1279 pr. n. \xc5\xa1t. je pri\xc5\xa1el na prestol faraon Ramzes II., znan tudi kot Ramzes Veliki, ustanovitelj Devetnajste dinastije. Zgradil je ve\xc4\x8d templjev, postavil najve\xc4\x8d kipov in imel ve\xc4\x8d otrok kot kateri koli faraon v egip\xc4\x8danski zgodovini. Z dvema \xc5\xbeenama in prile\xc5\xbenicami iz svojega harema je imel ve\xc4\x8d kot sto otrok. Bil je drzen voja\xc5\xa1ki poveljnik, ki se je spopadel s Hetiti v slavni bitki pri Kade\xc5\xa1u v sodobni Siriji. Po neodlo\xc4\x8denem izidu bitke je okoli leta 1258 pr. n. \xc5\xa1t. s hetitskim kraljem Hatu\xc5\xa1ilijem III. sklenil mirovni sporazum, prvi v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini. Egipt in Hetitsko cesarstvo nista bila sposobna vzpostaviti nadoblasti eden nad drugim, oba pa sta se bala vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega Srednjega asirskega cesarstva. Egip\xc4\x8dani so se po bitki umaknili s skoraj celega Bli\xc5\xbenjega vzhoda, Hetiti pa niso bili dovolj mo\xc4\x8dni, da bi tekmovali z mo\xc4\x8dnimi Asirci in novimi pri\xc5\xa1leki Frigijci._NEWLINE_Bogastvo Egipta je bilo vabljiva tar\xc4\x8da za napadalce, zlasti libijske Berbere na zahodu, in \xc2\xbbljudstvo z morja\xc2\xab, verjetno konfederacija pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov z Egejskega morja. Egipt je sprva odbijal napade vsiljivcev, potem pa je s\xc4\x8dasoma izgubil nadzor nad svojim preostalim ozemljem v ju\xc5\xbenem Kaananu. Veliko tega ozemlja so osvojili Asirci. U\xc4\x8dinke zunanjih gro\xc5\xbeenj so \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ali notranji problemi, kot so korupcija, ropanje grobov in nemiri. Visoki duhovniki v Amonovem templju v Tebah so po ponovni pridobitvi mo\xc4\x8di pridobili tudi ogromne zemlji\xc5\xa1ke posesti in bogastvo in njihova mo\xc4\x8d je v Tretjem vmesnem obdobju razbila egip\xc4\x8dansko dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nTretje vmesno obdobje (1069\xe2\x80\x93653 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Ramzesa XI. leta 1078 pr. n. \xc5\xa1t. je oblast v severnem delu Egiptu prevzel Smendes in vladal iz Tanisa. Ju\xc5\xbeni del Egipta so trdno nadzirali visoki Amonovi sve\xc4\x8deniki iz Teb, ki so Mendesa kot vladarja priznavali samo po imenu. V tem \xc4\x8dasu so se v zahodni Nilovi delti naselila berberska plemena iz sedanje Libije  in zaradi \xc5\xa1ibke dr\xc5\xbeave za\xc4\x8deli krepiti svojo avtonomijo. Libijski knezi pod \xc5\xa0o\xc5\xa1enkom I. so leta 945 pr. n. \xc5\xa1t. prevzeli oblast v delti in ustanovili libijsko berbersko Bubastitsko dinastijo, ki je vladala pribli\xc5\xbeno 200 let. \xc5\xa0o\xc5\xa1enk I. je z imenovanjem svojih dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov na pomembne duhovni\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje dobil oblast tudi nad ju\xc5\xbenim Egiptom. _NEWLINE_Sredi  9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je Egipt poskusil ponovno osvojiti Bli\xc5\xbenji vzhod, vendar mu to ni uspelo. Faraon Osorkon II. se je s \xc5\xa1tevilnimi zavezniki, med njimi tudi Perzijci, Izraelci, Hamati, Feni\xc4\x8dani/Kanaanci, Arabci, Aramejci in Hetiti, leta 853 pr. n. \xc5\xa1t. v bitki pri Karkarju spopadel z mo\xc4\x8dnim asirskim kraljem \xc5\xa0almaneserjem III. Egip\xc4\x8danska velika koalicija je razpadla in Novoasirsko cesarstvo je \xc5\xa1e naprej dominiralo v zahodni Aziji. _NEWLINE_Oblast libijskih Berberov v delti je za\xc4\x8dela spodkopavati doma\xc4\x8da dinastija iz Leontopolisa (sedanje arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de in naselje Tell el-Muqdam). Na jugu so Egpit \xc5\xa1e vedno ogro\xc5\xbeali nubijski Ku\xc5\xa1iti. Stanje v Egiptu je spodbudilo ku\xc5\xa1itskega kralja Pijeja, da je leta 727 pr. n. \xc5\xa1t. napadel Egipt. Pije je zlahka prevzel oblast v Tebah in jo postopoma raz\xc5\xa1iril do Nilove delte. Osvajanje je opisal na svoji steli zmage in postavil temelje za kasnej\xc5\xa1o Petindvajseto egip\xc4\x8dansko dinastijo.  Faraon Taharka iz te dinastije je ponovno zdru\xc5\xbeil Dve de\xc5\xbeeli, se pravi Spodnji in Gornji Egipt. Kraljestvo v dolini Nila je postalo tako veliko kot v Novem kraljestvu. _NEWLINE_S Petindvajseto dinastijo je Egipt do\xc5\xbeivel nov preporod. Vera, umetnost in arhitektura so ponovno dosegle slavo iz \xc4\x8dasov Starega, Srednjega in Novega kraljestva. Faraoni, med njimi tudi Taharka, so na veliko gradili ali obnavljali sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in spomenike po vsej dolini Nila, vklju\xc4\x8dno z Memfisom, Karnakom, Kavo, Jebel Barkalom in drugimi mesti. V tem \xc4\x8dasu so se po Srednjem kraljestvu prvi\xc4\x8d ponovno za\xc4\x8dele na \xc5\xa1iroko graditi piramide, mnoge tudi v sodobnem Sudanu._NEWLINE_Pije je ve\xc4\x8dkrat neuspe\xc5\xa1no poskusil raz\xc5\xa1iriti egip\xc4\x8danski vpliv na Bli\xc5\xbenji vzhod, ki je bil pod asirsko oblastjo. Leta 720 pr. n. \xc5\xa1t. je z vojsko v podprl upor proti Asiriji v Filisteji in Gazi. V vojni s Sargonom II. je bil pora\xc5\xbeen in upor je propadel. Leta 711 pr. n. \xc5\xa1t. je Pije ponovno podprl upor proti Asircem, ki so ga tokrat vodili Izraelci iz A\xc5\xa1doda, in bil ponovno pora\xc5\xbeen in prisiljen na umik z Bli\xc5\xbenjega vzhoda._NEWLINE_Od 10. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. dalje je Asirija posku\xc5\xa1ala prevzeti oblast tudi nad ju\xc5\xbenim Levantom. Mesta in kraljestva iz ju\xc5\xbenega Levanta so zato ve\xc4\x8dkrat prosila Egipt za pomo\xc4\x8d v bojih z mo\xc4\x8dno asirsko vojsko. Bli\xc5\xbenji vzhod je posku\xc5\xa1al osvojiti tudi faraon Taharka, ki je sprva imel nekaj uspehov. Med Sanheribovim obleganjem Jeruzalema je podprl judovskega kralja Ezekija in Asirci so se umaknili. Vzrok za njihov umik je \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Eden od mogo\xc4\x8dih vzrokov je umik pred premo\xc4\x8dno egip\xc4\x8dansko/ku\xc5\xa1itsko vojsko, drugi pa bolezen. Henry Aubin trdi, da je ku\xc5\xa1itsko/egip\xc4\x8danska vojska ubranila Jeruzalem pred Asirci in prepre\xc4\x8dila njihovo vrnitev ves preostanek Sanheribovega \xc5\xbeivljenja (20 let). Senaheribovi letopisi kljub temu pi\xc5\xa1ejo, da je Senaherib prisilil Jude k pla\xc4\x8devanju davka._NEWLINE_Sanheriba so po njegovem uni\xc4\x8denju uporni\xc5\xa1kega Babilona, svetega mesta vseh Mezopotamcev, tudi Asircev, ubili njegovi sinovi. Leta 674 pr. n. \xc5\xa1t. je njegov naslednik  Esarhadon posku\xc5\xa1al z majhno vojsko vdreti v Egipt, vendar je Taharka napad odbil. Leta 671 pr. n. \xc5\xa1t. je poskus ponovil s celo vojsko. Del vojske je pustil zadaj, da je obra\xc4\x8dunal z uporniki v Feniciji in Izraelu, z glavnino pa je od\xc5\xa1el na jug do Rapihuja, pre\xc4\x8dkal Sinaj in vdrl v Egipt, kjer je odlo\xc4\x8dilno premagal Taharko in zasedel Memfis, Tebe in vsa druga ve\xc4\x8dja mesta v Egiptu. Taharka se je moral umakniti domov v Nubijo. Esarhadon se je razglasil za \xc2\xbbkralja Egipta, Patrosa in Ku\xc5\xa1a\xc2\xab in se z bogatim plenom umaknil iz Egipta. Ob odhodu je v severnem Egiptu postavil Stelo zmage, na kateri je napisal, da so \xc2\xbbvsi Etiopci (Nubijci/Ku\xc5\xa1iti) pred njim zbe\xc5\xbeali iz Egipta, da ni ostal niti eden, da bi se mu priklonil\xc2\xab, in v Ninivah paradiral z ujetim princem, Taharkovim sinom U\xc5\xa1anhurujem. V Egiptu je pustil majhno vojsko in po celem Egiptu namestil doma\xc4\x8de egip\xc4\x8danske prince, ki so vladali v njegovem imenu. Esarhadonova osvojitev Egipta je pomenil konec kratko\xc5\xbeivega Ku\xc5\xa1istkega cesarstva._NEWLINE_Avtohtoni egip\xc4\x8danski vladarji, ki jih je instaliral Esarhadon, niso bili sposobni za dolgo ohraniti oblasti nad celo dr\xc5\xbeavo. Dve leti kasneje se je Taharka vrnil iz Nubije in osvojil Egipt do Memfisa na severu. Esarhadon se je pripravljal na nov pohod v Egipt, vendar je zbolel in v Ninivah umrl \xc5\xa1e preden je zapustil Asirijo. Njegov naslednik Asurbanipal je poslal v Egipt svojega generala \xc5\xa0anabu\xc5\xa1uja z majhno, vendar dobro izurjeno vojsko, ki je v Memfisu dokon\xc4\x8dno premagala Taharko in ga ponovno prisilila na beg v Nubijo, kjer je dve leti kasneje umrl._NEWLINE_Njegov naslednik Tanutamon je posku\xc5\xa1al ponovno zasesti Egipt, vendar mu to ni uspelo. Premagal je samo domorodnega marionetnega vladarja Nehoja, Asurbanipalovega vazala v Tebah. Asirci so nato proti njemu poslali veliko vojsko, ki ga je uni\xc4\x8dila in prisilila na beg v Nubijo. Asirska vojska je zatem tako izropala Tebe, da se niso nikoli ve\xc4\x8d povsem opomogle. Na egip\xc4\x8danski prestol je pri\xc5\xa1el Psametik I., ki je vladal kot Asurbanipalov vazal. Nubijci niso nikoli ve\xc4\x8d ogrozili niti Asirije niti Egipta.\n_START_SECTION_\nPozno obdobje (672\xe2\x80\x93332 pr. n. \xc5\xa1t.)\n_START_PARAGRAPH_\nAsirci so opustili na\xc4\x8drte za \xc5\xa1irjenje svojega imperija in oblast v Egiptu prepustili vazalom, kasneje znanim kot Saitska ali \xc5\xa0estindvajseta dinastija. Leta 653 pr. n. \xc5\xa1t. je faraon Psametik I. izkoristil asirsko vojno za osvojitev Elama, zaradi katere je v Egiptu ostalo samo nekaj asirskih voja\xc5\xa1ih enot, in se s pomo\xc4\x8djo lidijskih in gr\xc5\xa1kih najemnikov razmeroma mirno osvobodil asirskega vazalstva. Psametik in njegovi nasledniki so kljub temu vzdr\xc5\xbeevali miroljubne odnose z Asirijo. Ko je mesto Naukratis postalo dom gr\xc5\xa1kih priseljencev v Nilovi delti, se je gr\xc5\xa1ki vpliv v Egiptu mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal. _NEWLINE_Leta 609 pr. n. \xc5\xa1t. je faraon Neho II. za\xc4\x8del vojno z Babilonci, Kaldejci, Medijci in Skiti, s katero je posku\xc5\xa1al osvoboditi Asirijo, ki so jo po krvavi dr\xc5\xbeavljanski vojni opusto\xc5\xa1ila omenjena ljudstva. Poskus mu ni uspel. Egip\xc4\x8dani so z napadom predolgo odla\xc5\xa1ali, zato so Ninive \xc5\xbee padle, kralj Sin-\xc5\xa1ar-i\xc5\xa1kun pa je bil mrtev. Neho je kljub temu napadel in zlahka obra\xc4\x8dunal z izraelsko vojsko kralja Josiaha, potem pa je pri Haranu skupaj z Asirci izgubil bitko proti Babiloncem, Medijcem in Skitom. Neho II. in A\xc5\xa1ur Ubalit sta bila dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeena pri Arameji v sedanji Siriji leta 605 pr. n. \xc5\xa1t. Egip\xc4\x8dani so ostali na Bli\xc5\xbenjem vzhodu \xc5\xa1e nekaj desetletij in se spopadali z Babilonci kraljev Nabopolasarja in Nebukadnezarja II. za oblast v delih nekdanjega Asirskega imperija v Levantu, potem pa so bili prisiljeni na umik v Egipt. Nebukadnezar II. je leta 567 pr.n. \xc5\xa1t. celo na kratko napadel Egipt.  Saitski kralji so za svojo prestolnico izbrali Sais in do\xc5\xbeiveli kratek, vendar \xc5\xbeivahen preporod gospodarstva in kulture, dokler niso leta  525 pr. n. \xc5\xa1t. Egipta napadli Perzijci pod poveljstvom Kambiza II. Po zajetju faraona Psametika III. v bitki pri Peluziju je Kambiz II. prevzel vlogo faraona Egipta, vendar je sklenil, da mu bo vladal iz Suse v Perziji. Egipt je pretvoril v perzijsko satrapijo. V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se Egip\xc4\x8dani nekajkrat uprli Perzijcem, vendar se niso mogli dokon\xc4\x8dno otresti perzijske nadoblasti._NEWLINE_Po priklju\xc4\x8ditvi k Perziji se je Egipt pridru\xc5\xbeil Cipru in Feniciji (sodobni Libanon) v \xc5\xa0esti satrapiji Ahemenidskega cesarstva. Prvo obdobje perzijske vladavine je znano tudi kot Sedemindvajseta egip\xc4\x8danska dinastija, ki se je po ve\xc4\x8d kot sto letih vladavine kon\xc4\x8dala leta 402 pr. n. \xc5\xa1t. Od leta 380 do 343 pr. n. \xc5\xa1t. je vladala zadnja domorodna vladarska Trideseta dinastija, ki se je kon\xc4\x8dala z Nektanebom II.   Kratkotrajna ponovna vzpostavitev perzijske oblasti, v\xc4\x8dasih imenovana Enaintrideseta dinastija, se je za\xc4\x8dela leta 343 pr. n. \xc5\xa1t. in se kon\xc4\x8dala leta 332 pr. n. \xc5\xa1t., ko je faraon Mazaces brez odpora predal Egipt makedonskemu vladarju Aleksandru Velikemu.\n_START_SECTION_\nUprava in trgovina\n_START_PARAGRAPH_\nFaraon je bil absolutni vladar v dr\xc5\xbeavi in imel, vsaj teoreti\xc4\x8dno, popolno oblast nad dr\xc5\xbeavo in njenimi viri. Bil je vrhovni voja\xc5\xa1ki poveljnik in glava oblasti, ki jo je izvajala velika vojska dr\xc5\xbeavnih uradnikov. Za dr\xc5\xbeavno upravo je bil poobla\xc5\xa1\xc4\x8den vezir, drugi mo\xc5\xbe v dr\xc5\xbeavi in faraonov namestnik, ki je koordiniral razdeljevanje zemlje, dr\xc5\xbeavno blagajno, gradbene projekte, pravni sistem in arhive. _NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je bila razdeljena na 42 upravnih enot \xe2\x80\x93 nomov, ki so jih upravljali vezirju sodno odgovorni nomarhi. Hrbtenico dr\xc5\xbeavnega gospodarstva so tvorili tamplji, ki niso bili zadol\xc5\xbeeni samo za verske zadeve, ampak tudi za zbiranje in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje dobrin. Templji so imeli dodelan sistem \xc5\xbeitnic in zakladnic. Sistem so nadzirali nadzorniki, ki so hkrati skrbeli za razdeljevanje \xc5\xbeita in drugih dobrin._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina gospodarsva je bila centralizirana in strogo nadzirana. \xc4\x8cetudi so Egip\xc4\x8dani za\xc4\x8deli uporabljati denar \xc5\xa1ele v Poznem obdobju,  so imeli nekak\xc5\xa1en denarno- menjalni\xc5\xa1ki sistem. Menjalni enoti sta bili  standardna vre\xc4\x8da \xc5\xbeita in deben, ki je ustrezal pribli\xc5\xbeno trem un\xc4\x8dam (91 g) bakra ali srebra. Delavci so bili pla\xc4\x8dani v \xc5\xbeitu. Delavec je za nezahtevno delo dobil 7\xc2\xbd vre\xc4\x8d (250 kg) \xc5\xbeita na mesec. Cene so bile v celi dr\xc5\xbeavi enake in zaradi la\xc5\xbejega trgovanja napisane na cenikih. Platnena srajca, na primer, je stala 5  debenov bakra, krava pa 140 debenov bakra. Z \xc5\xbeitom se je lahko prosto trgovalo po predpisanih cenikih.   Kovan denar je v Egipt pri\xc5\xa1el iz tujine sredi 5. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Prvi kovanci niso bili pravi kovanci, ampak kosi plemenitih kovin s standardizirano maso. V naslednjih stoletjih se je za\xc4\x8del kovati pravi denar.\n_START_SECTION_\nSocialni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8danska dru\xc5\xbeba je bila zelo razslojena z jasno izoblikovanimi dru\xc5\xbebenimi polo\xc5\xbeaji._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske iz vseh dru\xc5\xbebenih razredov, razen su\xc5\xbenjev, so bili pred zakonom enaki. Pravico do prito\xc5\xbebe vezirju in nadomestilo \xc5\xa1kode je imel tudi kmet iz najni\xc5\xbejega dru\xc5\xbebenega razreda. Mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske so imeli pravico do prodaje svoje lastnine, sklepanja pogodb, sklepanja zakonske zveze in razveze, dedovanja in vodenja sodnih sporov. Premo\xc5\xbeenje zakonskih parov je bilo skupno. Zakonca sta svoje interese pred poroko za\xc5\xa1\xc4\x8ditila s poro\xc4\x8dno pogodbo, s katero sta dolo\xc4\x8dila vzajemne obveznosti in obveznosti do njunih otrok po morebitni razvezi zakona. V primerjavi s svojimi dvojnicami v Gr\xc4\x8diji, Rimu in celo v sodobnem svetu, so imele \xc5\xbeenske v Starem Egiptu na razpolago \xc5\xa1ir\xc5\xa1o paleto osebnih izbir in prilo\xc5\xbenosti za dosego osebnih ciljev. \xc5\xbdenske, na primer Ha\xc4\x8depsut in Kleopatra VII, so postale celo faraonke, druge pa so dosegle mo\xc4\x8d kot bo\xc5\xbeanske Amonove \xc5\xbeene. \xc5\xbdenske kjub svojim pravicam niso imele pomembne vloge v dr\xc5\xbeavni upravi. Zasedale so samo drugorazredne polo\xc5\xbeaje v sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih in zelo verjetno niso bile tako izobra\xc5\xbeene kot mo\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nPlemstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa vrhu dru\xc5\xbebene lestvice je bil faraon kot najpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1i \xc4\x8dlovek v dr\xc5\xbeavi, ki je bila njegova osebna last. Svoje premo\xc5\xbeenje je ve\xc4\x8dal s pobiranjem davkov in osvajalnimi voja\xc5\xa1kimi pohodi. Plemi\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj so razen njega imeli \xc5\xa1e vsi \xc4\x8dlani njegove dru\xc5\xbeine, visoki in srednji uradniki, sve\xc4\x8deniki in voja\xc5\xa1ki \xc4\x8dastniki. Stari Egip\xc4\x8dani so verjeli da je faraon \xc5\xbeiv bog in so ga temu primerno po bo\xc5\xbeje \xc4\x8dastili. _NEWLINE_Pod plemstvom so bili sve\xc4\x8deniki, zdravniki in in\xc5\xbeenirji s posebnimi znanji na svojih podro\xc4\x8djih. Plemstvo je imelo velik ugled, mo\xc4\x8d in premo\xc5\xbeenje, ki ga je ve\xc4\x8dalo z vojnim plenom, pla\xc4\x8dili v zlatu za voja\xc5\xa1ko in uradni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo in pridobivanjem zemlji\xc5\xa1kih posesti.\n_START_SECTION_\nPisarji, uradniki, umetniki in obrtniki\n_START_PARAGRAPH_\nPisarji in uradniki so tvorili vi\xc5\xa1ji razred egip\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe, imenovan razred belih kril, ker so kot znak svojega polo\xc5\xbeaja nosili bela platnena obla\xc4\x8dila. Gornji dru\xc5\xbebeni razred je svoj dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj razkazoval v umetnosti in knji\xc5\xbeevnosti. _NEWLINE_Umetniki in obrtniki, predvsem zidarji, stavbeniki, brodarji, tkalci, steklarji, lon\xc4\x8darji, mizarji in zlatarji, so imeli vi\xc5\xa1ji dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj kot kmetje, vendar so bili tudi oni pod dr\xc5\xbeavnim nadzorom. Delali so v delavnicah ob templjih in bili pla\xc4\x8dani neposredno iz dr\xc5\xbeavne blagajne, pla\xc4\x8devali davke in slu\xc5\xbeili v vojski.\n_START_SECTION_\nKmetje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino prebivalstva so tvorili kmetje. Delili so se na male lastnike zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so bili samostojni gospodarji, vendar so morali dr\xc5\xbeavi pla\xc4\x8devati visoke davke, in odvisne kmete, ki so obdelovali kraljeva, voja\xc5\xa1ka in tempeljska posestva. Ves njihov pridelek je bil last lastnika zemlje. Za svoje delo so dobivali pla\xc4\x8dilo v pridelkih. Vezani so bili na zemljo, vendar niso bili su\xc5\xbenji, saj jih ni bilo mogo\xc4\x8de prodati. Odsvojiti se jih dalo samo skupaj z zemljo. Opro\xc5\xa1\xc4\x8deni so bili voja\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe, kadar dela na polju niso bila mogo\xc4\x8da ali potrebna, pa so morali opravljati javna dela, med katera so spadala dela na namakalnih sistemih in gradbena dela.  Njihove \xc5\xbeene so opravljale la\xc5\xbeja dela na polju in skrbele za dru\xc5\xbeino.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbenji\n_START_PARAGRAPH_\nV Starem Egiptu so imeli tudi su\xc5\xbeenjstvo, katerega obseg in pomen nista povsem jasna. Su\xc5\xbenji so imeli vsekakor najni\xc5\xbeji polo\xc5\xbeaj v egip\xc4\x8danski dru\xc5\xbebi. Med njimi so bili predvsem vojni ujetniki in s pogodbo vezani hi\xc5\xa1ni slu\xc5\xbeabniki, ki so lahko prodajali in odkupovali svojo su\xc5\xbenost in bili na delovnem mestu upravi\xc4\x8deni do zdravni\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di. Zaposleni so bili pri kme\xc4\x8dkih ali obrtnih delih in opravljali te\xc5\xbeka dela v rudnikih in kamnolomih. Smeli so se poro\xc4\x8dati in imeti otroke. Nekateri su\xc5\xbenji so postali celo faraonovi spremljevalci in imeli visoke dvorne polo\xc5\xbeaje.\n_START_SECTION_\nPravni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc4\x8delu pravnega sistema je bil uradno faraon, ki je bil odgovoren za udejanjanje zakonov, deljenje pravice in vzdr\xc5\xbeevanje reda in miru, koncept, ki so ga Egip\xc4\x8dani pripisovali boginji Ma'at. \xc4\x8ce3tudi se noben egip\xc4\x8danski zakonik ni ohranil, dvorni dokumenti pri\xc4\x8dajo, da je egip\xc4\x8dansko sodstvo temeljilo predvsem na splo\xc5\xa1nem ob\xc4\x8dutku za dobro in zlo. Prednost je dajalo sklepanju sporazumov in re\xc5\xa1evanje sporov na preprost na\xc4\x8din in ne doslednemu presojanju po zapletenem sistemu pisanih zakonov.  Manj\xc5\xa1e zahtevke in spore so presojali lokalni sveti stare\xc5\xa1in, v Novem kraljestvu znani kot kenbet.  Za resnej\xc5\xa1e primere, vklju\xc4\x8dno z umori, velikimi posli z zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di in ropanjem grobov, so bili zadol\xc5\xbeeni veliki kenbeti, ki jim je predsedoval vezir ali celo faraon. Vsi udele\xc5\xbeenci v procesu so morali prise\xc4\x8di, da bodo pred sodi\xc5\xa1\xc4\x87em govorili resnico. V nekaterih primerih je to\xc5\xbeilca in sodnika prevzela dr\xc5\xbeava in za dosego kriv\xc4\x8devega priznanja zlo\xc4\x8dina in imen morebitnih sostorilcev lahko uporabila tudi mu\xc4\x8denje. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da so zaradi morebitnih kasnej\xc5\xa1ih ugovorov ne glede na te\xc5\xbeo prestopka dokumentirala obto\xc5\xbenico, izpovedi pri\xc4\x8d in razsodbo._NEWLINE_Kazni za manj\xc5\xa1e prestopke so bile globa, bi\xc4\x8danje, pohabljenje obraza ali izgon. Za te\xc5\xbeka kazniva dejanja, na primer umor in ropanje grobov, je bila zagro\xc5\xbeena smrtna kazen z obglavljenjem, utopitvijo ali se\xc5\xbeigom na grmadi. Kazen se je lahko raz\xc5\xa1irila tudi na kriminal\xc4\x8devo dru\xc5\xbeino.  _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku Novega kraljestva so imela veliko vlogo v pravnem sistemu prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so delila pravico tako v civilnih kot kriminalnih zadevah. V postopku se je za razsodbo z da ali ne spra\xc5\xa1evalo boga. Odgovor je pomenil pozitiven ali negativen zaklju\xc4\x8dek sodne zadeve. Bog, katerega je nosilo ve\xc4\x8d sve\xc4\x8denikov, je na vpra\xc5\xa1anje odgovoril tako, da je pokazal, pokimal ali premaknil ko\xc5\xa1\xc4\x8dek papirusa ali \xc4\x8drepinje, na katerem je bil napisan odgovor.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nK uspehom staroegip\xc4\x8dnske kulture je pripomogla tudi geografska lega dr\xc5\xbeave. Najpomembnej\xc5\xa1i \xc4\x8dinitelj je bila rodovitna zemlja kot posledica vsakoletnih poplav Nila. Egip\xc4\x8dani so na njej lahko pridelali obilo hrane, ki je omogo\xc4\x8dila, da so se posve\xc4\x8dali tudi tehnologiji, kulturi in umetnosti. Za egip\xc4\x8dansko gospodarstvo je bilo klju\xc4\x8dno upravljanje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ker so vsi davki in takse temeljili na velikosti zasebnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Kmetovanje je bilo odvisno od letnega cikla Nila. Egip\xc4\x8dani so poznali tri letna \xc4\x8dase: akhet (poplave), peret (setev) in shemu (\xc5\xbeetev). Poplave so trajale od junija do septembra in za seboj pustile vsedline, bogate z minerali, idealnimi za bujno rast pridelka. Sledila je sezona oranja in setve, ki je se je za\xc4\x8dela z umikom vode in je trajala od oktobra do februarja. Kmetje so po setvi polja namakali s sistemom jarkov in kanalov. Egipt je imel malo padavin, zato so se lahko zana\xc5\xa1ali samo na vodo iz Nila. Od marca do maja so kmetje s srpi po\xc5\xbeeli \xc5\xbeito in ga omlatili. Vi\xc5\xa1ke pridelka so vskladi\xc5\xa1\xc4\x8dili. _NEWLINE_Stri Egip\xc4\x8dani so pridelovali dvoredno p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen in ve\xc4\x8d drugih \xc5\xbeitaric, iz katerih so predvsem pekli kruh in varili pivo. Za izdelavo obla\xc4\x8dil so uporabljali lan, katerega so populili pred cvetenjem. Stebla so razcepili po do\xc5\xbeini, s \xc4\x8dimer so dobili za predenje primerna vlakna. Papirus, ki je rasel na bregovih Nila, so uporabljali za izdelavo papirja. Na vrtovih v bli\xc5\xbeini hi\xc5\xa1 in vi\xc5\xa1jih mestih, ki jih niso dosegle poplave, so goliji zelenjavo in sadje. Zelenjavo, vklju\xc4\x8dno s porom, \xc4\x8desnom, melonami, bu\xc4\x8dami, stro\xc4\x8dnicami, solato in drugim, so namakali ro\xc4\x8dno. Grozdje so predelovali v vino.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8dani so verjeli, da je ravnote\xc5\xbeje med ljudmi in \xc5\xbeivalmi bistven element vesoljnega reda. Ljudje, \xc5\xbeivali in rastline so bili zanje deli ene same celote. \xc5\xbdivali, udoma\xc4\x8dene in divje, so bile zanje kriti\xc4\x8den vir duhovnosti, dru\xc5\xbeabni\xc5\xa1tva in pre\xc5\xbeivetja. Najpomembnej\xc5\xa1e je bilo  govedo. Dr\xc5\xbeava je pobirala davke na \xc5\xbeivino na rednih \xc5\xa1tetjih \xc5\xbeivine. Velikost \xc4\x8drede je odra\xc5\xbeala tudi presti\xc5\xbe in pomembnost posestva ali sveti\xc5\xa1\xc4\x8da kot njenega lastnika. Razen govedi so gojili tudi ovce, koze in pra\xc5\xa1i\xc4\x8de. Ptice, med njimi race, gosi in golobe, so lovili v mre\xc5\xbee in jih doma pitali do primerne te\xc5\xbee. Nil je bil bogat vir rib. Najmanj od Starega kraljestva so se ukvarjali tudi s \xc4\x8debelami, ki so dajale med in vosek._NEWLINE_Za oranje in tovorjenje so uporabljali osle in vole. Klanje rejenih volov je bilo osrednji del obreda darovanja bogovom. Konje so v Egipt pripeljali Hiksi v drugem vmesnem obdobju. Od Novega kraljestva so poznega obdobja so se za oranje in vleko uporabljale tudi kamele in sloni. Slone so zaradi pomanjkanja pa\xc5\xa1nikov zelo kmalu opustili. Med hi\xc5\xa1ne ljubljen\xc4\x8dke so spadali predvsem psi, ma\xc4\x8dke in opice. Eksoti\xc4\x8dne \xc5\xbeivali iz podsaharske Afrike, predvsem levi, so bili rezervirani samo za vladarje._NEWLINE_Herodot je zapisal, da so Egip\xc4\x8dani edino njemu znano ljudstvo, ki \xc5\xbeivi s svojimi \xc5\xbeivalmi v isti hi\xc5\xa1i. _NEWLINE_V preddinasti\xc4\x8dnem in poznem obdobju je bilo izjemno priljubljeno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje bogov v \xc5\xbeivalski podobi. Mednje sta spadala boginja ma\xc4\x8dka Bastet in bog ibis Tot. Ma\xc4\x8dke in ibise, namenjene \xc5\xbetrvovanju bogovom, so v velikem \xc5\xa1tevilu gojili na farmah.\n_START_SECTION_\nNaravni viri\n_START_PARAGRAPH_\nEgipt je bil bogat s kamnom za gradbeni\xc5\xa1tvo in okrasje, bakrovo in svin\xc4\x8devo rudo, zlatom in poldragimi kamni. Ti naravni viri so prebivalcem omogo\xc4\x8dili gradnjo veli\xc4\x8dastnih zgradb, kipov, orodij in nakita. Za mumificiranje pokojnikov so se uporabljale soli iz vadija Natrun, kjer so pridobivali tudi sadro za proizvodnjo mavca. Rudi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila v oddaljenih in neprijaznih presu\xc5\xa1enih re\xc4\x8dnih koritih v Vzhodni pu\xc5\xa1\xc4\x8davi in na Sinaju. Za njihovo odkritje so bile potrebne velike odprave pod pokroviteljstvom dr\xc5\xbeave. Veliki rudniki zlata so bili v Nubiji. Eden od prvih znanih zemljevidov je bil prav zemljevid zlatih rudnikov v tej pokrajini. Vadi Hammamat je bil pomemben vir granita, sivega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in zlata. Prvi mineral, ki se je uporabljal za izdelavo orodij in sekir je bil kremen. Uporabljali so ga \xc5\xbee najstarej\xc5\xa1i naseljenci doline Nila. Nodule kremena so skrbno razklali v rezila in konice pu\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki so jih zaradi trdote in trajnosti uporabljali tudi po odkritju bakra.  Stari Egip\xc4\x8dani so bili med prvimi, ki so v kozmeti\xc4\x8dnih preparatih uporabljali \xc5\xbeveplo._NEWLINE_Na Gebel Rosas so bila nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da svin\xc4\x8deve rude galenita. Svinec se je uporabljal za izdelavo ute\xc5\xbei za ribi\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee in trnke in majhnih figuric. Baker je bil najpomembnej\xc5\xa1a surovina za orodja. Proizvajali so ga iz sinajskega malahita v majhnih metalur\xc5\xa1kih pe\xc4\x8deh. Zlato se je pridobivalo s spiranjem naplavin ali z drobljenjen in izpiranjem zlatonosnega kvarcita. Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeelezove rude v Gornjem Egiptu so za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati \xc5\xa1ele v poznem obdobju. Zelo kakovosten kamen za gradbeni\xc5\xa1tvo je bil na razpolago po celem Egiptu. Apnenec se je lomil po celi dolini Nila, granit v Asuanu, bazalt in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak pa v vadijih Vzhodne pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Dekorativni kamen, na primer porfirit, sivi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak, alabaster in karneol, je bil iz Vzhodne pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. V ptolomejskem in rimskem obdobju so rudarili tudi smaragd v Vadi Sikaitu in ametist v Vadi el-Hudiju.\n_START_SECTION_\nTrgovina\n_START_PARAGRAPH_\nStari Egip\xc4\x8dani so s trgovanjem, predvsem s svjojimi sosedi, dobivali redke in eksoti\xc4\x8dne dobrine, ki jih sami niso imeli. V preddinasti\xc4\x8dnem obdobju so vzpostavili trgovske stike z Nubijo, kjer so kupovali zlato in kadilo. Trgovali so tudi s Palestino, kar dokazujejo vr\xc4\x8di za olje v palestinskem slogu iz grobnic faraonov Prve dinastije. Egip\xc4\x8danska kolonija v Kanaanu je bila ustanovljena malo pred Prvo dinastijo. Med Narmerjevo vladavino se je uva\xc5\xbeala egip\xc4\x8danska lon\xc4\x8denina, proizvedena v Kanaanu._NEWLINE_Najkasneje v Drugi dinastiji je Egipt trgoval z Biblosom kot kju\xc4\x8dnim virom kakovostnega lesa, ki ga v Egiptu ni bilo. V Peti dinastiji je Egipt trgoval s Puntom, kjer je kupoval zlato, aromati\xc4\x8dne smole, slonovino, ebenovino in divje \xc5\xbeivali, na primer male opice in pavijane.  Iz Anatolije sta prihajala kositer in baker, klju\xc5\xbeni surovini za proizvodnjo brona. Modri lapis lazuli je prihajal iz zelo oddaljenega Afganistana. Med pomembnimi egip\xc4\x8danskimi sredozemskimi trgovskimi partnerji so bili Grki s Krete, ki so dobavljali predvsem olivno olje. V zameno za luksuzne predmete in surovine je Egipt ponujal \xc5\xbeito, zlato, lan in papirus in izdelke iz stekla in kamna.\n_START_SECTION_\nGlasovi in slovnica\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8dan\xc5\xa1\xc4\x8dina je imela 25 soglasnikov, podobnih tistim v drugih afroazijskih jezikih, tri dolge in tri kratke samoglasnike, ki so se kasneje raz\xc5\xa1irili na pribli\xc5\xbeno devet. Osnovna beseda je imela, podobno kot v semitskih in berberskih jezikih, trozlo\xc5\xbeni ali dvozlo\xc5\xbeni koren soglasnikov in polsoglasnikov. Besede so se tvorile z dodajanjem pripon. Spreganje glagolov je bilo odvisno od osebe. Primer: soglasni\xc5\xa1ko ogrodje treh soglasnikov S-\xe1\xb8\x8e-M je semanti\xc4\x8dno jedro besede sli\xc5\xa1ati. Njen osnovni sklon je  s\xe1\xb8\x8fm, (on) sli\xc5\xa1i. \xc4\x8ce je osebek znan, se glagolu pripone ne dodajajo. Izraz \xc5\xbeenska sli\xc5\xa1i, na primer, se zapi\xc5\xa1e s s\xe1\xb8\x8fm \xe1\xb8\xa5mt._NEWLINE_Pridevniki so bili izpeljani iz samostalnikov v procesu, ki ga egiptologi zaradi podobnosti z arab\xc5\xa1\xc4\x8dino imenujejo nisbacija. V verbalnih in pridevnih povedih je vrstni red besed povedek-predmet, v nominalnih in prislovnih povedih pa predmet-povedek. \xc4\x8ce je poved dolga, se osebek lahko prestavi na za\xc4\x8detek povedi. Osebku v tem primeru sledi zaimek. Glagoli in samostalniki se negirajo s \xc4\x8dlenkom n, povedi pa s \xc4\x8dlenkom nn. Poudarek je na zadnjem ali predzadnjem zlogu, ki je lahko odprt ali zaprt.\n_START_SECTION_\nPisava\n_START_PARAGRAPH_\nHieroglifska pisava je nastala okoli leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t. Sestavljena je iz ve\xc4\x8d sto znakov, ki lahko pomenijo besedo, zlog, glas ali pojem. Isti simbol ima v razli\xc4\x8dnih kontekstih lahko razli\xc4\x8dne pomene. Hieroglifi so bili uradna pisava, ki se je uporabljala predvsem na kamnitih spomenikih, v grobnicah, sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih in papirusih z versko vsebino in je pogosto imela umetni\xc5\xa1ki videz. V vsakdanjem \xc5\xbeivljenju so pisarji uporabljali kurzivno ali hireatsko pisavo , ki je bila za pisanje hitrej\xc5\xa1a in enostavnej\xc5\xa1a. Uradni hieroglifi so se lahko pisali v vrsticah ali stolpcih v vseh smereh, vendar so se obi\xc4\x8dajno pisali z desne na levo. Hieratska pisava se je obi\xc4\x8dajno pisala v vodoravnih vrsticah in vedno z desne na levo. Nazadnje je za\xc4\x8dela prevladovati nova demotska ali ljudska pisava, s katero so sprva pisali predvsem pravne dokumente. Z demotsko pisavo, hieroglifi in gr\xc5\xa1kim alfabetom je napisano besedilo na Kamnu iz Rosette. Obe izpeljanki sta zlogovni pisavi._NEWLINE_Okoli 1. stoletja n. \xc5\xa1t. se je od demotski pisavi za\xc4\x8del uporabljati koptski alfabet, ki je bil kopt\xc5\xa1\xc4\x8dini  prilagojen gr\xc5\xa1ki alfabet, kateremu so dodali nekaj demotskih znakov. Hieroglifi so se v ceremonialni vlogi uporabljali do 4. stoletja, vendar jih je takrat znalo brati in pisati samo \xc5\xa1e zelo malo sve\xc4\x8denikov. Po uveljavitvi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva so bila vsa stara verstva prepovedana in razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena, poznavanje hieroglifov pa povsem izgubljeno. Prvi poskusi njihovega de\xc5\xa1ifriranja segajo v bizantinsko in zgodnje islamsko obdobje Egipta. Po odkritju Kamna iz Rosete in ve\xc4\x8dletnih raziskavah sta  Thomas Young in Jean-Fran\xc3\xa7ois Champollion  leta 1822  hieroglife skoraj v celoti razvozlala.\n_START_SECTION_\nVsakdanje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nStari Egip\xc4\x8dani so bili ve\xc4\x8dinoma kmetje, vezani na zemljo. V njihovih hi\xc5\xa1ah so \xc5\xbeiveli praviloma samo \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine. Hi\xc5\xa1e so bile zgrajene iz zidakov iz su\xc5\xa1eneg blata in so bile zato podnevi hladne. Vsako hi\xc5\xa1a je imela kuhinjo z odprto streho, \xc5\xbermljami za mletje \xc5\xbeita in majhno pe\xc4\x8djo za pe\xc4\x8denje kruha. Stene so bile pobeljene in oblo\xc5\xbeene z obarvanimi preprogami iz trsti\xc4\x8dja. Na tleh so bile preproge iz trsti\xc4\x8dja. K pohi\xc5\xa1tvu so spadala samo le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, nizki leseni stoli in mizice._NEWLINE_Egip\xc4\x8dani so veliko pozornosti posve\xc4\x8dali osebni higieni in videzu. Ve\xc4\x8dina se je umivala v Nilu z mazavim milom, pripravljenim iz \xc5\xbeivalske masti in krede. Mo\xc5\xa1ki so se zaradi higiene brili po celem telesu. Neprijetne vonjave so prikrivali s parfumi in aromati\xc4\x8dnimi olji, ki so hkrati umirjala ko\xc5\xbeo. Nosili so enostavna bela lanena obla\xc4\x8dila. \xc5\xbdenske in mo\xc5\xa1ki iz vi\xc5\xa1jih razredov so nosili lasulje in nakit in se li\xc4\x8dili. Otroci pribli\xc5\xbeno do dvanajstega leta so bili goli. Fante so takrat obrezali in jim obrili glave. Za otroke so skrbele \xc5\xbeenske, mo\xc5\xa1ki pa so skrbeli za dru\xc5\xbeinske dohodke._NEWLINE_Za tiste, ki so si lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili, sta bila priljubljena zabava glasba in ples. Med prvimi glasbenimi instrumenti so bile flavte in harfe. Kasneje so postala priljubljena glasbila, podobna trobenti, oboi  in dudam. V Novem kraljestvu so za\xc4\x8deli igrati na zvon\xc4\x8dke, cimbale, tambourine, bobne ter lutnje in lire, ki so pri\xc5\xa1le iz Azije. V verskih obredih je bil zelo pomemben ropotulji podoben instrument sistrum._NEWLINE_Egip\xc4\x8dani so v prostem \xc4\x8dasu u\xc5\xbeivali v razli\xc4\x8dnih dejavnostih, vklju\xc4\x8dno z igrami in glasbo. \xc5\xbde zelo zgodaj je bila priljubljena namizna iga senet, v kateri so se figurice premikale naklju\xc4\x8dno. Podobna igra je bila mehen, ki se je igrala na spiralni igralni deski. Pri otrocih so bili priljubljeni \xc5\xbeongliranje in igre z \xc5\xbeogo. V grobnici pri Beni Hasanu je dokumentitana tudi rokoborba. Egip\xc4\x8danska elita je u\xc5\xbeivala v lovu in \xc4\x8dolnarjenju._NEWLINE_Izkopavanja delavskega naselja Deir el-Madinah so dala enega od najbolj dokumentiranih vpogledov v vsakdanje \xc5\xbeivljenje staroegip\xc4\x8danske skupnosti v obdobju skoraj \xc5\xa1tiristo let. Organizacije, socialnih odnosov ter delovnih in \xc5\xbeivljenjskih pogojev v skupnosti ni bilo mogo\xc4\x8de tako podrobno preu\xc4\x8diti na nobenem drugem primerljivem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8danska kuhinja je bila ves \xc4\x8das skoraj nespremenjena. Nekaj njenih sledi se je ohranilo tudi v kuhinji sodobnih gip\xc4\x8danov. Osnovna prehrana je bila sestavljena iz kruha in piva, dopolnjenena z zelenjavo, kot sta \xc4\x8debula in \xc4\x8desen, in sadjem, kot so datlji in fige. Vino in meso so u\xc5\xbeivali samo ob praznikih, zgornji dru\xc5\xbebeni razredi pa bolj pogosto. Ribe, meso in perutnino so kuhali, pra\xc5\xbeili in pekli ali nasolili in posu\xc5\xa1ili za kasnej\xc5\xa1o rabo.\n_START_SECTION_\nPogrebni obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nStari Egip\xc4\x8dani so imeli dodelan niz pogrebnih obi\xc4\x8dajev, ki so bili po njihovem prepri\xc4\x8danju potrebni za zagotovitev nesmrtnosti. Mednje so spadali mumificirajne trupel, opravljanje pogrebnih slovesnosti in prilaganje dobrin, ki jih bo pokojni potreboval v posmrtnem \xc5\xbeivljenju. V Starem kraljestvu so trupla pokopavali v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem pesku, kjer so se ohranila zaradi naravne izsu\xc5\xa1itve. Revni prebivalci, ki si niso mogli privo\xc5\xa1\xc4\x8diti drage mumifikacije, so tak\xc5\xa1ne pokope opravljali skozi celo zgodovino egip\xc4\x8danskega kraljestva. Bogati Egip\xc4\x8dani so za\xc4\x8deli pokopavati svoje mrtve v kamnitih grobnicah in uporabljati umetno mumifikacijo, ki je vklju\xc4\x8devala odstranjevanje notranjih organov, zavijanje telesa v platnene trakove in pokop v pravokotnem kamnitem sarkofagu ali leseni krsti. Od \xc4\x8cetrte dinastije so nekatere organe hranili lo\xc4\x8deno v kanopskih vr\xc4\x8dih._NEWLINE_V Novem kraljestvu so Egip\xc4\x8dani izpopolnili umetnost mumificiranja. Najbolj\xc5\xa1i postopek je trajal sedemdeset dni in je vklju\xc4\x8deval odstranjevanje notranjih organov, odstranjevanje mo\xc5\xbeganov skozi nos in su\xc5\xa1enje trupla v zmesi soli, imenovani natron. Truplo se je zatem zavilo v platno, v katero so se zavili tudi za\xc5\xa1\xc4\x8ditni amuleti, in polo\xc5\xbeilo v okra\xc5\xa1eno, po \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem telesu oblikovano krsto. V poznem obdobju so se mumije polagale tudi v skrinje, izdelane iz platna ali papirusa, povezanega z mavcem. Nanje se je pogosto naslikal tudi pokojnikov portret. V ptolomejskem in rimskem obdobju se je mumificiranje za\xc4\x8delo opu\xc5\xa1\xc4\x8dati, hkrati pa se je vedno bolj poudarjal zunanji videz mumij, ki so jih za\xc4\x8deli krasiti._NEWLINE_Premo\xc5\xbene Egip\xc4\x8dane so pokopavali z veliko luksuznimi predmeti. Med grobne pridatke so, ne glede na socialni polo\xc5\xbeaj pokojnika, spadale stvari, ki bi jih pokojni lahko potreboval v posmrtnem \xc5\xbeivljenju. V Novem kraljestvu so v grob za\xc4\x8deli prilagati tudi knjigo mrtvih in u\xc5\xa1abtije, za katere so verjeli, da bodo namesto pokojnega opravljali ro\xc4\x8dna dela. Pogreb so spremljali obredi magi\xc4\x8dne reanimacije pokojnega. Po pogrebu so od pokojnikovih svojcev pri\xc4\x8dakovali, da bodo na grob ob\xc4\x8dasno prina\xc5\xa1ali hrano in v njegovem imenu molili.\n_START_SECTION_\nVojska\n_START_PARAGRAPH_\nVojska je bila zadol\xc5\xbeena za obrambo Egipta pred tujimi napadalci in vzdr\xc5\xbeevanje dominacije Egipta na Bli\xc5\xbenjem vzhodu. V Starem kraljestvu je \xc5\xa1\xc4\x8ditila rudarske odprave na Sinaj, v prvem in drugem vmesnem obdobju pa se je bojevala v dr\xc5\xbeavljanslih vojnah. Zadol\xc5\xbeena je bila tudi za vzdr\xc5\xbeevanje utrdb ob pomembnih trgovskih poteh. Tak\xc5\xa1no nalogo je imela na primer posadka trdnjave Buhen na poti v Nubijo. Nekatere trdnjave so bile zasnovane kot voja\xc5\xa1ke baze. Tak\xc5\xa1na je bila na primer trdnjava Sile, ki je bila izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za operacije in pohode v Levant. V Novem kraljestvu je ve\xc4\x8d faraonov uporabilo redno vojsko za osvojitev Ku\xc5\xa1a in dele Levanta._NEWLINE_V vojski so slu\xc5\xbeili vsi svobodni mo\xc5\xa1ki razen sve\xc4\x8denikov. Vrhovni poveljnik vojske je bil faraon, njegov namestnik pa vezir. Njemu so sledili vi\xc5\xa1ji in ni\xc5\xbeji \xc4\x8dastniki. Najmanj\xc5\xa1a enota je \xc5\xa1tela 50 mo\xc5\xbe. V Novem kraljestvo, \xc5\xa1e bolj pa kasneje, je dr\xc5\xbeava za\xc4\x8dela vojake najemati, predvsem v Nubiji, Ku\xc5\xa1u in Libiji._NEWLINE_Med tipi\xc4\x8dno voja\xc5\xa1ko opremo so spadali loki in pu\xc5\xa1\xc4\x8dice in okrogli \xc5\xa1\xc4\x8diti iz \xc5\xbeivalskih ko\xc5\xbe, napetih preko lesenega okvirja. V Novem kraljestvu je vojska za\xc4\x8dela uporabljati bojne vozove, ki so jih uvedli Hiksi. Z uvedbo brona se je oro\xc5\xbeje posodobilo: \xc5\xa1\xc4\x8diti so se za\xc4\x8deli izdelovati iz trdnega lesa in brona, kopja so dobila bronaste konice, od azijskih vojakov pa je vojska prevzela hope\xc5\xa1 (ali hepe\xc5\xa1), srpu podoben me\xc4\x8d, ki se je razvil iz bojne sekire. _NEWLINE_Faraone so v knji\xc5\xbeevnosti in umetnosti obi\xc4\x8dajno upodobljali na \xc4\x8delu njihove vojske. Dokazano je, da je bilo tak\xc5\xa1nih vsaj nekaj faraonov, med njimi Sekenenre Tao II. in njegovi sinovi. Obstajajo tudi zapisi, ki pravijo, da \xc2\xbbkralji v tem obdobju niso delovali kot voja\xc5\xa1ki poveljniki na fronti in se niso borili skupaj s svojimi vojaki\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nTehnologija, medicina in matematika\n_START_PARAGRAPH_\nTehnologija, medicina in matematika starih Egip\xc4\x8danov so dosegli dokaj visoko raven. Ustvarili so tudi svojo pisavo in sistem ulumljenih \xc5\xa1tevil.\n_START_SECTION_\nFajansa in steklo\n_START_PARAGRAPH_\nStari Egip\xc4\x8dani so \xc5\xbee pred Starim kraljestvom razvili steklasto snov, znano kot fajansa, katero so imeli za nekak\xc5\xa1en umeten poldrag kamen. Fajansa je keramika brez gline, podobna steklu, narejena iz kremena, nekaj apna in sode in barvil, obi\xc4\x8dajno bakra. Iz fajanse so izdelovali koralde, plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, kipce in majhno posodo. Za proizvodnjo fajanse so poznali ve\xc4\x8d metod. Najpogosteje so upra\xc5\xa1ene surovine v obliki paste nanesli na jedro iz gline in jih nato \xc5\xbegali. Na podoben na\xc4\x8din so proizvajali pigment egip\xc4\x8dansko modro ali modra frita, tako da so talili (ali sintrali)  zmes kremena, bakra, apna in alkalij, na primer natrona. Proizvod so nato zmleli in ga uporabljali kot pigment._NEWLINE_Egip\xc4\x8dani so z veliko spretnostjo izdelovali tudi razli\xc4\x8dne predmete iz stekla, ki ni bilo povsem prozorno. Za steklo \xc5\xa1e vedno ni jasno ali so ga proizvajali sami ali so ga kupovali v obliki ingotov, ki so jih nato stalili in oblikovali v kon\xc4\x8dne proizvode. Ne glede na to so se dobro spoznali na barvanje stekla z dodajanjem sledov elementov. Proizvajali so \xc5\xa1iroko paleto obarvanih stekel, vklju\xc4\x8dno z rumenim, rde\xc4\x8di, zelenim, modrim, \xc5\xa1krlatnim in belim steklom. Stekla so bila prozorna ali prosojna.\n_START_SECTION_\nMedicina\n_START_PARAGRAPH_\nZdravstvene te\xc5\xbeave starih Egip\xc4\x8danov so bile neposredno povezane z \xc5\xbeivljenjskim okoljem. \xc5\xbdivljenje in delo ob Nilu je bilo nevarno zaradi malarije in shistosomoznih parazitov, ki so povzro\xc4\x8dali okvare jeter in \xc4\x8drevesja. Ljudi so ogro\xc5\xbeale tudi vodne \xc5\xbeivali, predvsem krokodili in nilski konji. Dolgoletno delo na poljih in gradbenih delih je povzro\xc4\x8dalo okvare sklepov in hrbtenice. Nevarne so bile tudi po\xc5\xa1kodbe pri delu in v vojnah. Prah in zrnca peska so povzro\xc4\x8dala prekomerno obrabo zob, da so bili dovzetni za abscese, \xc4\x8deprav je bil karies redek._NEWLINE_Prehrana premo\xc5\xbenih je bila bogata s sladkorji, ki so pospe\xc5\xa1evali bolezni zob.  Lepe poslikave na stenah grobnic dajejo la\xc5\xbeno sliko o zdravstvenem stanju Egip\xc4\x8danov. Veliko \xc5\xa1tevilo mumij Egip\xc4\x8danov iz vi\xc5\xa1jih dru\xc5\xbebenih razredov dokazuje prekomerno te\xc5\xbeo in posledice prekomernega u\xc5\xbeivanja hrane. Pri\xc4\x8dakovana starost odraslih mo\xc5\xa1kih je bila pribli\xc5\xbeno 35 let, \xc5\xbeensk pa pribli\xc5\xbeno 30 let. V ranem otro\xc5\xa1tvu je umrla pribli\xc5\xbeno tretjina otrok._NEWLINE_Staroegip\xc4\x8danski zdravniki so zaradi svojih spretnosti sloveli po celem Bli\xc5\xbenjem vzhodu. Nekateri, med njimi Imhotep, ki je \xc5\xbeivel okoli 2880 pr. n. \xc5\xa1t., so ostali slavni \xc5\xa1e dolgo po smrti. Herodot je poudaril, da je med egip\xc4\x8danskimi zdravniki veliko specialistov. Nekateri so zdravili samo glavo ali \xc5\xbeelodec, drugi pa samo o\xc4\x8di ali zobe.  \xc5\xa0olanje zdravnikov je potekalo v Per Ankh \xe2\x80\x93 Hi\xc5\xa1i \xc5\xbeivljenja. V Novem kraljestvu je bila najbolj znana \xc5\xa1ola v Per-Bastertu, v poznem obdobju pa v Abidosu in Saisu. Medicinski papirusi ka\xc5\xbeejo empiri\xc4\x8dno poznavanje anatomije, po\xc5\xa1kodb in njihovega zdravljenja._NEWLINE_Rane so zdravili z oblaganjem s surovim mesom, povijanjem s platnenimi povoji, \xc5\xa1ivanjem, mre\xc5\xbeicami, blazinicami in tamponi, namo\xc4\x8denimi v med, da bi prepre\xc4\x8dili oku\xc5\xbebo. Za laj\xc5\xa1anje bole\xc4\x8din so uporabljali opij in beladono._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1i zapisi o zdravljenju opeklin opisujejo zdravljenje z mlekom mater sinov. Ob tem so molili k boginji Izidi. Za prepre\xc4\x8devanje vnetij opeklin zaradi umazanije so uporabljali plesniv kruh, med in bakrove soli.  \xc4\x8cesen in \xc4\x8debula, ki sta bila del vsakodnevne prehrane, naj bi krepila zdravje in laj\xc5\xa1ala simptome astme. Egi\xc4\x8danski kirurgi so \xc5\xa1ivali rane, ravnali zlomljene kosti in amputirali bolne ude. \xc4\x8ce je bilo zdravstveno stanje bolnika preve\xc4\x8d resno, so poskrbeli za njegovo udobje do smrti.\n_START_SECTION_\nAstonomija in astrologija\n_START_PARAGRAPH_\nPoznali so prve koledarje, ki so temeljili na Son\xc4\x8devem letu. Kmalu so za\xc4\x8deli opazovati nebo, tako da se je razvila astrologija in posledi\xc4\x8dno tudi prvi horoskopi. Pokazali so se tudi prvi zametki astronomije, saj so \xc5\xbee znali izra\xc4\x8dunati Son\xc4\x8deve in Lunine mrke, poznali pa so tudi 5 planetov in 36 zvezd. Opazovalnice so imeli v sveti\xc5\xa1\xc4\x8dih.\n_START_SECTION_\nLadjedelni\xc5\xa1tvo in pomorstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8dani so \xc5\xbee okoli leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t. znali zgraditi ladijski trup iz lesenih desk in obvladovali napredne oblike ladjedelni\xc5\xa1tva. Ameri\xc5\xa1ki arheolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut je objavil, da so najstarej\xc5\xa1e znane tovrstne ladje tako imenovane  abido\xc5\xa1ke ladje.  Na ladjah, ki jih je v Abidosu odkril egiptolog David O'Connor iz Univerze v New Yorku, so bile deske na rebra privezane s pletenimi usnjenimi trakovi, prostor med njimi pa je bil zatesnjen s trsjem ali travo. Ker so bile ladje pokopane skupaj ali blizu mrtva\xc5\xa1nice faraona Kasekemvija, se domneva, da so bile njegove. Ena od \xc5\xa1tirinajstih ladij je bila iz obdobja okoli leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t., keramika, pokopana skupaj z ladjami, pa je \xc5\xa1e starej\xc5\xa1a. Ladja iz leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t. je bila dolga 23 m in je morda pripadala enemu od prvih faraonov, morda Ahu._NEWLINE_Za sestavljanje lesenih delov so uporabljali tudi trne dreves, za tesnenje stikov pa smolo. Kufujeva ladja je bila 43,6 m dolgo plovilo v realni velikosti, zazidano v jamo ob vzno\xc5\xbeju Velike piramide v kompleksu piramid v Gizi. Izdelana je bila v \xc4\x8cetrti dinastiji okoli leta 2500 pr. n. \xc5\xa1t., verjetno kot simbolna son\xc4\x8dna ladja. Leseni elementi so bili spojeni s \xc4\x8depi in utori._NEWLINE_Velike ladje za plovbo po morju so Egip\xc4\x8dani na veliko uporabljali za trgovanje z mestnimi dr\xc5\xbeavami v vzhodnem Sredozemlju, predvsem z Bilosom v sedanjem Libanonu, in ve\xc4\x8d odprav po Rde\xc4\x8dem morju navzdol do Punta. Eden od najstarej\xc5\xa1ih egip\xc4\x8danskih izrazov za ladje za plovbo po morju je bil biblo\xc5\xa1ka ladja, kar jasno pove njen namen. Proti koncu Starega kraljestva je izraz za\xc4\x8del veljati za vse ladje ne glede na cilj njihove plovbe._NEWLINE_Leta 2011 so arheologi iz Italije, ZDA in Egipta izkopali osu\xc5\xa1eno lagunsko obmo\xc4\x8dje, znano kot Mersa Gawasis, in odkrili sledi starodavnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, iz katerega je odplula Ha\xc4\x8depsutina odprava v Punt. Odprava velja za prvo organizirano odpravo po odprtem morju Med najdragocenej\xc5\xa1e dokaze o plovbi Egip\xc4\x8danov po morju spadajo tudi stotine metrov vrvi iz papirusa, zvite v velike sve\xc5\xbenje. Leta 2013 je skupina egiptovskih in francoskih egiptologov pri Wadi el-Jarfu pribli\xc5\xbeno 110 km ju\xc5\xbeno od Sueza na Rde\xc4\x8dem morju odkrila domnevno najstarej\xc5\xa1e pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu, staro okoli 4500 let._NEWLINE_Leta 1977 so odkrili umetni kanal iz Srednjega kraljestva, ki je povezoval jezera Ballah na severu z jezerom Timsah na jugu. Datiranje je rezultat \xc4\x8dasovne ekstrapolacije datumov gradnje mest ob omenjenem kanalu.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nKultura in spomeniki starodavnega Egipta so pustili trajne sledove v celemu svetu. Vpliv Egipta se je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti \xc5\xbee v starem veku. Ko so v Rim pripeljali egip\xc4\x8danske obeliske in druge artefakte, je v Rimskem cesarstvu postal priljubljen kult boginje Izide. Rimljani so iz Egipta za\xc4\x8deli uva\xc5\xbeati tudi gradiva za postavljanje egip\xc4\x8danskim podobnih zgradb. Za Egipt so se za\xc4\x8deli zanimati in o njem pisati Zgodovinarji Herodot, Strabon in Diodor Sicilski, tako da je za Rimljane postal nekak\xc5\xa1na skrivnostna de\xc5\xbeela._NEWLINE_V srednjem veku in renesansi je poganska egip\xc4\x8danska kultura za\xc4\x8dela umirati zaradi \xc5\xa1irjenja  kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in islama, zanimanje zanjo pa se je nadaljevalo v spisih srednjeve\xc5\xa1kih u\xc4\x8denjakov, med katerimi sta bila tudi islamski mistik in asket nubijskega porekla Dhul-Nun al-Misri in egip\xc4\x8danski zgodovinar Al-Makrizi.  V 17. in 18. stoletju so evropski popotniki in turisti za\xc4\x8deli iz Egipta prina\xc5\xa1ati antikvitete in pisati svoje potopise, kar je v Evropi spro\xc5\xbeilo val egiptomanije. V Egipt so za\xc4\x8deli odhajati zbiralci, ki so ukradli, kupili ali dobili veliko dragocenih antikvitet._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je evropska kolonialna okupacija Egipta uni\xc4\x8dila velik del njegove zgodovinske dedi\xc5\xa1\xc4\x87ine, je nekaj posameznikov le pustilo bolj pozitiven vtis. Napoleon, na primer, je v Egipt pripeljal 150 znanstvenikov in umetnikov, ki so opravili prve znanstvene \xc5\xa1tudije in v Description de l'\xc3\x89gypte (Opis Egipta) objavili njegovo zgodovino._NEWLINE_V 20. stoletju sta egiptovska vlada in arheologi prepoznali pomen kulturnega spo\xc5\xa1tovanja in integritete pri izkopavanjih. Vrhovni svet za starine zdaj odobrava in nadzira vsa izkopavanja, katerih namen je najti podatke in ne zakladov. Svet nadzira tudi muzeje in programe obnov in rekonstrukcij, namenjene ohranjanju zgodovinske zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine Egipta."