b'\n_START_ARTICLE_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nSr\xc3\xa9dnji v\xc3\xa9k je v evropski zgodovini obdobje od konca antike v 5. in 6. stoletju do za\xc4\x8detka novega veka v drugi polovici 15. stoletja. Obi\xc4\x8dajno se deli na tri obdobja: zgodnji, visoki in pozni srednji vek._NEWLINE_V zgodnjem srednjem veku se je v Evropi odvijalo intenzivno preseljevanje ljudstev, predvsem Germanskih. Veliko ve\xc4\x8dino Vzhodne Evrope so poselili Slovani. Frankovsko cesarstvo je pod rodbino Karolingov postalo velesila, vendar se je kmalu razcepilo na Zahodno Frankovsko (kasnej\xc5\xa1o Francijo) in Vzhodno Frankovsko (kasnej\xc5\xa1e Rimsko-nem\xc5\xa1ko cesarstvo)._NEWLINE_Do za\xc4\x8detka visokega srednjega veka se je izoblikovala fevdalna ureditev. V njej so najve\xc4\x8djo oblast nosili visoki plemi\xc4\x8di z velikimi zemlji\xc5\xa1kimi posestmi, ki jim jih je podelil kralj v zameno za voja\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo. Pri\xc4\x8del se je velik demografski porast, mesta so spet postala pomembna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. S kolonizacijo se je \xc5\xa1iril obseg obdelovanih povr\xc5\xa1in._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku poznega srednjega veka je Evropo hudo prizadela \xc4\x8crna smrt, epidemija bubonske kuge. Pozni srednji vek je obdobje gospodarske krize in voja\xc5\xa1kih spopadov. Med srednjim vekom in novim vekom ni ve\xc4\x8djih prelomov, opaziti je mogo\xc4\x8de le postopne prehode v \xc5\xa1iritvi renesanse, pomorskemu odkrivanju ipd.\n_START_SECTION_\nTerminologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz medium tempus ("srednji \xc4\x8das") je prvi uporabil Petrarca leta 1373. Renesan\xc4\x8dni u\xc4\x8denjak Flavio Biondo ga je uporabil v delu Historiarum ab inclinatione romanorum imperii decades iz leta 1483. Z njim je ozna\xc4\x8dil stoletja med klasiko in renesanso, ki jih je smatral za prehodno zgodovinsko obdobje. Po njegovem mnenju je bil srednji vek popolnoma negativno obdobje, kar se v\xc4\x8dasih odra\xc5\xbea \xc5\xa1e v sedanji miselnosti.\n_START_SECTION_\nZgodnji srednji vek (pribli\xc5\xbeno 5. - 12. stol.)\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji srednji vek je zaznamovan z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim preseljevanjem ljudstev in z razpadom antike. Celoten rimski imperij, ki je bil v petem stoletju dejansko me\xc5\xa1anica latinske, galske, keltske in gr\xc5\xa1ke kulture ter mo\xc4\x8dno pre\xc5\xbeet s kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvom, je bil \xc5\xbee nekaj stoletij pred razpadom zahodne polovice ogro\xc5\xbeen zaradi vpadov \xc2\xbbbarbarskih\xc2\xab\xc2\xa0ljudstev kot so: Huni, Avari, Slovani, Franki, Germani, Teutoni, Alemani, Angli, Sasi, Vandali, Svebi, Vikingi, Ostrogoti in Vizigoti. Marsikatero od teh ljudstev je dalo ime sodobnim dr\xc5\xbeavam._NEWLINE_Med 5. in 8. stoletjem so ta ljudstva preplavila celotno podro\xc4\x8dje Zahodnorimskega imperija in si uredila povsem druga\xc4\x8den na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nVisoki srednji vek (1050 - 1150/1200)\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih imenovan tudi \xc4\x8das zmagovite cerkve. Pomeni tudi \xc4\x8das urbanizacije Evrope, kajti nastanejo \xc5\xa1tevilna mesta, trgovska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, nekatera od teh pa so \xc5\xbee kmalu imela (ok. 1100) javne \xc5\xa1ole, ki so bile podlaga za kasnej\xc5\xa1e univerze - intelektualni sloj raste. Je tudi \xc4\x8das voja\xc5\xa1ke ekspanzije in kri\xc5\xbearskih vojn, v katerih je na novo povezana kr\xc5\xa1\xc4\x8danska Evropa sku\xc5\xa1ala prevzeti od doma\xc4\x8dinov Jeruzalem in Palestino. \xc4\x8cas zaznamujejo tudi vpadi Mad\xc5\xbearov in Vikingov, prebivalstvo se pove\xc4\x8da. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je povezalo evropske de\xc5\xbeele, kr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkvena organizacija pa se je \xc5\xa1irila z ustanovitvijo meni\xc5\xa1kih redov. Po benediktinskemu redu so se ustanovili \xc5\xa1e nekateri drugi, med temi sta bila tudi precej stro\xc5\xbeja cistercijanski in kartuzijanski meni\xc5\xa1ki red. V slovenskem prostoru smo dobili prvo cisterco v Sti\xc4\x8dni, ustanovljena je bila leta 1135 in je bila prva cisterca, ustanovljena ju\xc5\xbeno od Alp, kartuzija \xc5\xbdi\xc4\x8de pa je bila ustanovljena okoli 1160 in je dolgo \xc4\x8dasa predstavljala sede\xc5\xbe reda za nem\xc5\xa1ke pokrajine. Prav s tema dvema redovoma so na slovensko ozemlje v tistem \xc4\x8dasu pri\xc5\xa1li prvi indici romanske umetnosti, ki se je pri\xc4\x8dela oblikovati v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih obeh redov v Franciji.Za\xc4\x8dnejo se kri\xc5\xbearske vojne.\n_START_SECTION_\nPozni srednji vek (pribli\xc5\xbeno 14., 15. stol.)\n_START_PARAGRAPH_\nPozni srednji vek se velikokrat ozna\xc4\x8duje kot \xc2\xbbmra\xc4\x8dno\xc2\xab\xc2\xa0obdobje srednjega veka, ki je vrglo temno senco na celotno in zelo dolgo tiso\xc4\x8dletno obdobje, ki ga ozna\xc4\x8dujemo za srednji vek. Po celi Evropi, Sredozemlju in celo na obmo\xc4\x8dju Rusije ter Afrike je za\xc4\x8dela razsajati kuga, imenovana\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8drna smrt\xc2\xab. Prebivalstvo je bilo zdesetkano. Delovati je za\xc4\x8dela srednjeve\xc5\xa1ka inkvizicija, najprej kot \xc5\xa1kofovska inkvizicija (118-1230) in kasneje pod pokroviteljstvom pape\xc5\xbea (Pape\xc5\xa1ka inkvizicija, od l. 1230.). S tem orodjem je uradna cerkev sku\xc5\xa1ala onemogo\xc4\x8diti druga\xc4\x8de misle\xc4\x8de ter izkoreniniti ponekod zelo mo\xc4\x8dne verske lo\xc4\x8dine (Katare, Valden\xc5\xbeane)._NEWLINE_Razvnela se je tudi stoletna vojna med Anglijo in Francijo, nastal je mit o Ivani Orleanski. Zaradi kuge in vojn so ljudje umirali zelo mladi in s tem so povezane tudi poroke otrok, te\xc5\xbeave z dedovanjem ozemelj in te\xc5\xbenje po spremembi. Nezadovoljstvo ljudstva se je kazalo \xc5\xa1irom po Evropi v obliki kme\xc4\x8dkih uporov, puntov. Razvila se je tudi kriti\xc4\x8dna me\xc5\xa1\xc4\x8danska srednjeve\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost, razvijalo se je gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Misli se po\xc4\x8dasi obra\xc4\x8dajo k \xc4\x8dloveku kot individumu, kar bo vodilo v renesanso. Miselna obzorja so se \xc5\xa1irila s spoznavanjem antike, najve\xc4\x8d s posredovanjem Arabcev v kulturnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih arabske \xc5\xa0panije ter muslimanskih in judovskih spisov.  Konec poznega srednjega veka zaznamuje tudi izum tiskarskega stroja s premi\xc4\x8dnimi \xc4\x8drkami leta 1455 (Gutenberg), ki je omogo\xc4\x8dil mno\xc5\xbei\xc4\x8dno informiranje. \xc5\xbdelja po begu iz mra\xc4\x8dnega sveta, po ugledu in avanturah je nekatere ljudi vabila stran z evropskih tal. Za\xc4\x8dela so se velika raziskovanja sveta. Kri\xc5\xa1tof Kolumb je odkril Ameriko leta 1492.Pojavijo se pirati. _NEWLINE_\xc5\xa0tirideset let prej, leta 1453, so Turki po dolgoletnih obleganjih zavzeli Konstantinopel in s tem se je \xc5\xa1e formalno zru\xc5\xa1il Vzhodnorimski imperij. To je dobilo nov polet \xc5\xbee od 13. stoletja dalje obstoje\xc4\x8demu osmanskemu cesarstvu, ki je vedno bolj prodiralo na zahod._NEWLINE_Vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e zaverovanje \xc4\x8dloveka samega vase, odkrivanje anatomije, sveta in vesolja, pojenjanje slepega verovanja in dvomi v verske dogme, kritiziranje oblasti, porast me\xc5\xa1\xc4\x8danske kulture in zaton fevdalnega \xc5\xbeivljenja vodijo v novo dobo, renesanso.\n_START_SECTION_\nKulturno \xc5\xbeivljenje v poznem srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nSredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropske omike je v 13. stoletju v Parizu. Toma\xc5\xbe Akvinski in Abelard sta pou\xc4\x8devala v \xc5\xa1tudijskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du na gri\xc4\x8du Svete Genovefe blizu Pariza, katero so obiskovali kr\xc5\xa1\xc4\x8danski u\xc4\x8denci iz vse Evrope. Iz me\xc5\xa1anice gr\xc5\xa1ke filozofije in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere nastane koncepcija podobe sveta. Njegova podlaga je realizem, ki pravi, da ni\xc4\x8d ni tisto, kar se zdi, ampak je samo simbol vi\xc5\xa1je resni\xc4\x8dnosti. Na u\xc4\x8dni sistem vplivajo gr\xc5\xa1ko-klasi\xc4\x8dni sistem, arabska miselnost, saj so bili pove\xc4\x8dini Arabci tisti, ki so zbirali in komentirali gr\xc5\xa1ka filozofska dela ter \xc5\xa1e druga. Janez Salisbur\xc5\xa1ki, William Ockhamski, Duns Scot in Roger Bacon so pou\xc4\x8devali na Sorboni. Bili so pomembni znanstveniki iz cele Evrope. Leta 1292 je pape\xc5\xbe Nikolaj IV. dal posebne pravice magistrom pari\xc5\xa1ke univerze, dovoljenje, da lahko u\xc4\x8dijo povsod brez podrejanja lokalnim oblastem._NEWLINE_Teologija in filozofija_NEWLINE_V 13. stoletju so zbirali vse znanje tistega \xc4\x8dasa in ga zdru\xc5\xbeili v enciklopedije s teolo\xc5\xa1kim stali\xc5\xa1\xc4\x8dem. Sumne se nana\xc5\xa1ajo na logiko in upodabljajo\xc4\x8do umetnost, ki je vsebovala plastike velikih katedral. Vse ima svoj predal: svet je zajet v formulah in definicijah, bogastvo je opisano in klasificirano, \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo se deli glede na dejavnosti in teolo\xc5\xa1ki spisi ali ciklusi podob opisujejo \xc4\x8dlovekovo stvarjenje. Albert Veliki in Toma\xc5\xbe Akvinski sta najve\xc4\x8dja sholastika v Franciji. Vplivala sta na zahodno mi\xc5\xa1ljenje do za\xc4\x8detka renesanse. V 14. stoletju pa jih je do\xc4\x8dakala nova smer, mistika. Mistika poudarja osebno spoznanje Boga, medtem ko zavra\xc4\x8da znanstven pristop. Angle\xc5\xbei se zgledujejo po Francozih, po Viljemu Osvajalcu je postane franco\xc5\xa1\xc4\x8dina uradni dvorski jezik. V Oxfordu in Cambridgeu so ustanovili univerzi, podobni Sorboni.'