b'\n_START_ARTICLE_\nKoro\xc5\xa1ki Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nKor\xc3\xb3\xc5\xa1ki Slov\xc3\xa9nci (nem\xc5\xa1ko K\xc3\xa4rntner Slowenen) so Slovenci in slovensko govore\xc4\x8di prebivalci avstrijske Koro\xc5\xa1ke, oziroma te sedanje avstrijske zvezne de\xc5\xbeele oz. na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem. Status manj\xc5\xa1ine je na\xc4\x8deloma zagotovljen z ustavo in z mednarodnim zakonom.\n_START_SECTION_\nDoba selitev\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko govorno podro\xc4\x8dje se je izoblikovalo ob koncu dobe selitev v Evropi. Med drugimi so to podro\xc4\x8dje poselili Zahodni in Ju\xc5\xbeni Slovani, slednji so predstavljali prevladujo\xc4\x8do skupino. Izoblikovala se je alpska praslovan\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki je bila ju\xc5\xbenoslovanski jezik z nekaterimi zahodnoslovanskimi vplivi. Po razpadu Samove plemenske zveze je nastala slovanska kne\xc5\xbeevina Karantanija, prednica kasnej\xc5\xa1e Vojvodine Koro\xc5\xa1ke. Raztezala se je dale\xc4\x8d od sedanjih meja pokrajine, njeno politi\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pa je bilo Sven\xc5\xa1ko ali Gosposvetsko polje v Celov\xc5\xa1ki kotlini.\n_START_SECTION_\nSrednji in novi vek\n_START_PARAGRAPH_\nPo priklju\xc4\x8ditvi Karantanije frankovskemu cesarstvu se je v de\xc5\xbeeli krepil sloj nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega plemstva, medtem ko je ostalo prebivalstvo ve\xc4\x8dinoma slovensko govore\xc4\x8de. Staro slovensko plemstvo se je tekom stoletij deloma germaniziralo, veliko pa ga je ostalo tudi slovensko govore\xc4\x8dega - eden od dokazov za to so tako imenovane Slovenske fevdne prisege  oz. Juramentum Sclauonicum, s katerimi so aktualnemu avstrijskemu cesarju in cerkveni oblasti na Koro\xc5\xa1kem \xc5\xa1e v 17. in 18. stoletju zaprisegali slovensko govore\xc4\x8di fevdniki. Prav tako so se v pravni ureditvi vojvodine Koro\xc5\xa1ke \xc5\xa1e dolgo v novi vek ohranili mnogi pomembni dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ki obredi in zakoni, ki so nakazovali na slovanske korenine de\xc5\xbeele._NEWLINE_Narodnostna in jezikovna sestava Koro\xc5\xa1ke se je pri\xc4\x8dela najbolj spreminjati v dobi velike nem\xc5\xa1ke kolonizacije, ki je zajela vse obrobne pokrajine na vzhodu in jugu Svetega Rimskega cesarstva, od Pomorjanske do Polabja, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, \xc5\xa0lezije in Avstrije. Ve\xc4\x8dina novih naseljencev je pri\xc5\xa1la na Koro\xc5\xa1ko z Bavarske in poselila do tedaj redko naseljena gozdnata podro\xc4\x8dja in visokogorske doline. Zaradi nizke gostote slovanskih naselbin na dana\xc5\xa1njem Gornjem \xc5\xa0tajerskem, Gornjem Koro\xc5\xa1kem in v Spodnji Avstriji, so se v teh predelih Slovani ve\xc4\x8dinoma asimilirali in stopili z novimi nem\xc5\xa1kimi sosedi najkasneje do 13. stoletja. Do organiziranih preganjanj Slovanov naj ne bi prihajalo. _NEWLINE_Najgostej\xc5\xa1a koncentracija slovenskega \xc5\xbeivlja severno od Karavank pa se je ohranila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du nekdanje Karantanije, v Celov\xc5\xa1ki kotlini na jugu dana\xc5\xa1nje zvezne de\xc5\xbeele Koro\xc5\xa1ke. Tu so Slovenci predstavljali zelo homogeno in kompaktno ve\xc4\x8dino prebivalstva vse do sredine 19. stoletja. Takrat je slovensko govorila okoli ena tretjina celotnega prebivalstva Koro\xc5\xa1ke. Tudi Celovec, kot ve\xc4\x8dinsko nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de mesto, je bil iz vseh strani obkro\xc5\xbeen s slovensko govore\xc4\x8dimi naselji in je postal v \xc4\x8dasu slovenskega narodnega preporoda sredi\xc5\xa1\xc4\x8de slovenske knji\xc5\xbeevnosti ( Mohorjeva dru\xc5\xbeba)._NEWLINE_Slovensko-nem\xc5\xa1ka jezikovna meja na \xc4\x8drti \xc5\xa0mohor - Dobra\xc4\x8d - Beljak - Osojske Ture - Krnski grad - Djek\xc5\xa1e - Pustrica - Labot, ki je veljala sredi 19. stoletja, naj bi po mnenju uradne zgodovine obstajala prakti\xc4\x8dno nespremenjena vse od srede 15. stoletja, ko se je srednjeve\xc5\xa1ka nem\xc5\xa1ka kolonizacija kon\xc4\x8dala. Ravno zato je zanimiva navedba kanclerja  oglejske kurije iz poznega 15. stoletja, Paola Santonina, ki v svojih Popotnih dnevnikih pravi, da prebivalstvo \xc5\xa1e leta 1485 vse od fare Sv. Danijela (dana\xc5\xa1nja ob\xc4\x8dina Dellach, 25 km zahodno od \xc5\xa0mohorja) pa do izliva Zilje v Dravo, govori oba jezika, tako slovensko kot nem\xc5\xa1ko. Iz tega podatka bi bilo mo\xc5\xbeno sklepati, da se je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina na Koro\xc5\xa1kem med 15. in 19. stoletjem govorila tudi izven uradno sprejetega slovenskega jezikovnega podro\xc4\x8dja, da je tudi v novem veku torej soobstajala z nem\xc5\xa1\xc4\x8dino ne le v Celov\xc5\xa1ki kotlini in spodnji Ziljski dolini, pa\xc4\x8d pa tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\n19. in  20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nZ nastopom nacionalizma kot prevladujo\xc4\x8de ideologije po vsej Evropi, se je za\xc4\x8dela asimilacija koro\xc5\xa1kih Slovencev na\xc4\x8drtno pospe\xc5\xa1evati s strani nem\xc5\xa1kih organizacij , kot sta bili S\xc3\xbcdmark in Deutscher Schulverein. Otroci koro\xc5\xa1kih Slovencev so bili prisiljeni obiskovati \xc5\xa1ole v nem\xc5\xa1kem pogovornem jeziku, vedno bolj se je pod vplivom velikonem\xc5\xa1kega kapitala in vladajo\xc4\x8de politike uveljavljalo na\xc4\x8delo enojezi\xc4\x8dne, nem\xc5\xa1ke Koro\xc5\xa1ke. Kot rezultat take politike je dele\xc5\xbe slovensko govore\xc4\x8dih Koro\xc5\xa1cev konstantno upadal vse od sredine 19. stoletja dalje. Posledi\xc4\x8dno se je konflikt med obema narodoma, ki sta dolga stoletja mirno \xc5\xbeivela in delala eden ob drugem, poglobil in zaostril._NEWLINE_Narodnostna nasprotja so po 1. svetovni vojni pripeljala do koro\xc5\xa1kega plebiscita. Slovenija, kot del novoustanovljene Kraljevine SHS si je prizadevala, da bi bilo k matici priklju\xc4\x8deno vse ozemlje ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke, za katerega so popisi prebivalstva iz sredine 19. stoletja - torej iz obdobja pred pospe\xc5\xa1eno germanizacijo Koro\xc5\xa1ke -izpri\xc4\x8devali slovensko ve\xc4\x8dino. To je bila celotna pokrajina med Dravo in Karavankami, Ziljska dolina, ju\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja Svin\xc5\xa1ke planine do Djek\xc5\xa1, Celovec z okolico in za slovensko zgodovino izjemno pomembno Gosposvetsko polje  s Kne\xc5\xbejim kamnom, kot kraj  ustoli\xc4\x8devanja starodavnih karantanskih knezov in vojvod._NEWLINE_Po vpadu vojske Kraljevine SHS na ju\xc5\xbeno Koro\xc5\xa1ko in mednarodni arbitra\xc5\xbei, se je sporno obmo\xc4\x8dje (brez Ziljske doline) razdelilo na dve coni, v katerih naj bi se prebivalstvo na plebiscitu odlo\xc4\x8dilo o bodo\xc4\x8di politi\xc4\x8dni pripadnosti tega dela de\xc5\xbeele. V coni A, ki je imela okoli 70% slovensko govore\xc4\x8dega prebivalstva, se je 59% odstotkov prebivalstva izreklo za obstanek v Avstriji. V kampanji pred plebiscitom se je de\xc5\xbeelna vlada Koro\xc5\xa1ke sicer obvezala, da bo podpirala in pospe\xc5\xa1evala obstoj slovenske kulture in jezikovne samobitnosti. Pod vplivom takih obljub, kakor tudi v strahu pred gospodarsko in politi\xc4\x8dno nestabilnostjo novoustanovljene multinacionalne Kraljevine SHS, se je okoli 40% koro\xc5\xa1kih Slovencev iz ve\xc4\x8dinsko slovensko govore\xc4\x8de cone A torej izreklo za Avstrijo. Treba pa je povedati, da so bili rezultati plebiscita regionalno gledano zelo razli\xc4\x8dni in da so se v \xc5\xa1tevilnih ob\xc4\x8dinah ljudje skoraj soglasno izrekali za pripojitev h Kraljevini SHS. _NEWLINE_Koro\xc5\xa1ki Slovenci so imeli vse do Anschlussa Avstrije k Tretjemu Rajhu leta 1938 na papirju zagotovljene vse pravice narodnostne manj\xc5\xa1ine. V prvih letih po plebiscitu so tako \xc5\xa1e obstajale dvojezi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole, \xc5\xbeupnije, \xc4\x8dasopisi, dru\xc5\xa1tva, banke in politi\xc4\x8dni zastopniki v ob\xc4\x8dinskih in de\xc5\xbeelnem svetu. Politi\xc4\x8dne napetosti med Avstrijo in Kraljevino SHS (kasnej\xc5\xa1o Kraljevino Jugoslavijo) pa so povzro\xc4\x8dale vse ve\xc4\x8djo zapostavljenost koro\xc5\xa1kih Slovencev. Kot povsod po Evropi se je v obdobju med obema vojnama tudi v Avstriji krepil nacionalizem. Dane obljube so bile prelomljene, asimilacija se je spodbujala in pospe\xc5\xa1evala. Velikonem\xc5\xa1ki ideologi in zgodovinarji so tako umetno ustvarili tako imenovano vindi\xc5\xa1arsko teorijo, ki jo je utemeljil avstrijski zgodovinar Martin Wutte. \xc5\xbde tako oslabljene koro\xc5\xa1ke Slovence je vindi\xc5\xa1arska teorija \xc5\xa1e dodatno razdelila na Slovence in Vindi\xc5\xa1arje in celo zanikala, da bi bil jezik koro\xc5\xa1kih Slovencev dejansko slovenski. Tovrstna \xc5\xa1ikaniranja so dosegla svoj vrh za \xc4\x8dasa Tretjega rajha, ko so postali koro\xc5\xa1ki Slovenci odkrita in neposredna tar\xc4\x8da napadov in preganjanj. V tem obdobju se je izpostavila bistvena razlika med Vindi\xc5\xa1arji, ki so bili v o\xc4\x8deh velikonem\xc5\xa1kih nacisti\xc4\x8dnih ideologov primerni za nadaljnjo asimilacijo in kon\xc4\x8dno germanizacijo, in Slovenci, ki naj bi se deportirali iz Koro\xc5\xa1ke v Vzhodno Evropo ali pa v notranjost Rajha. Mnogi koro\xc5\xa1ki Slovenci so se pridru\xc5\xbeili partizanom in se uprli, kar je predstavljalo edini organizirani oboro\xc5\xbeeni upor proti nacisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu na ozemlju Tretjega rajha za \xc4\x8dasa 2. svetovne vojne. Njihov upor je bistveno prispeval tudi k odlo\xc4\x8ditvi Zaveznikov, da so po koncu vojne Avstrijo obravnavali kot napadeno dr\xc5\xbeavo in ne kot dr\xc5\xbeavo agresorko ter jo obnovili v njenih predvojnih mejah. _NEWLINE_Slovenski partizani so ob koncu 2. svetovne vojne prodrli visoko na ju\xc5\xbeno Koro\xc5\xa1ko in za kratek \xc4\x8das zasedli Celovec, Gosposvetsko polje in ostale zgodovinsko slovenske dele Koro\xc5\xa1ke. Ob prodiranju britanskih \xc4\x8det in na njihovo zahtevo so se slovenske enote z zasedenih ozemelj umaknile, saj niso \xc5\xbeelele tvegati oboro\xc5\xbeenega spopada s svojimi zavezniki. Ti dogodki in ponovne zahteve Jugoslavije po priklju\xc4\x8ditvi ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke so povzro\xc4\x8dali zelo napete odnose med slovensko in nem\xc5\xa1ko skupnostjo na ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem. _NEWLINE_15. maja 1955 je bila podpisana Avstrijska dr\xc5\xbeavna pogodba, v katere 7. \xc4\x8dlenu so bile opredeljene vse pravice slovenske in hrva\xc5\xa1ke manj\xc5\xa1ine v Avstriji. V letih neposredno po 2. svetovni vojni in nekaj let po podpisu dr\xc5\xbeavne pogodbe so bile na dvojezi\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih obvezne dvojezi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole, dvojezi\xc4\x8dno uradovanje, dvojezi\xc4\x8dni javni napisi... Ko je postalo jasno, da se bo Avstrija ohranila kot samostojna dr\xc5\xbeava, so se vse te pridobitve slovenske manj\xc5\xa1ine za\xc4\x8dele bolj ali manj pospe\xc5\xa1eno ukinjati.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ki Slovenci govorijo razli\xc4\x8dna koro\xc5\xa1ka nare\xc4\x8dja slovenskega jezika.\n_START_SECTION_\nNare\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ka nare\xc4\x8dna skupina slovenskega jezika se razteza preko dana\xc5\xa1njih meja avstrijske zvezne de\xc5\xbeele Koro\xc5\xa1ke. Koro\xc5\xa1ka slovenska nare\xc4\x8dja se govorijo po celotni slovenski Koro\xc5\xa1ki (Me\xc5\xbei\xc5\xa1ka dolina, Mislinjska dolina, Kobansko), segajo pa tudi na severno Pohorje in po dolini Drave na slovensko \xc5\xa0tajersko. Poleg tega se koro\xc5\xa1ko-slovensko nare\xc4\x8dje govori tudi na skrajnem severozahodu Gorenjske, blizu meje z Italijo v Rate\xc4\x8dah in Gozd Martuljku, medtem ko se v bli\xc5\xbenji Kranjski Gori govori posebno prehodno nare\xc4\x8dje, ki predstavlja most med koro\xc5\xa1ko in gorenjsko nare\xc4\x8dno skupino._NEWLINE_Koro\xc5\xa1ki Slovenci tradicionalno govorijo \xc5\xa1tiri od skupno \xc5\xa1estih koro\xc5\xa1kih nare\xc4\x8dij slovenskega jezika. To so: podjunsko nare\xc4\x8dje, ro\xc5\xbeansko nare\xc4\x8dje, ziljsko nare\xc4\x8dje in obirsko nare\xc4\x8dje. Slednje, ki sicer izkazuje nekatere posebnosti gorenjskega nare\xc4\x8dja, se v\xc4\x8dasih obravnava tudi kot posebna podskupina podjunskega nare\xc4\x8dja. Preostali dve koro\xc5\xa1ki nare\xc4\x8dji, me\xc5\xbei\xc5\xa1ko in severnopohorsko-rem\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko, se govorita ve\xc4\x8dinoma v slovenskem delu Koro\xc5\xa1ke, na severnem Pohorju in po ju\xc5\xbenih obronkih Golice. Koro\xc5\xa1ka nare\xc4\x8dja so znotraj slovenskega jezika \xc5\xa1e posebej \xc4\x8dista in izvorna, v\xc4\x8dasih starinska. Tudi v delih Koro\xc5\xa1ke, ki so danes nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di, vse do skrajnega severozahoda in Visokih Tur, je mo\xc5\xbeno relativno zlahka dokazati slovanske oz. slovenske korene mnogih krajevnih imen. Tudi koro\xc5\xa1ka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, predvsem na pode\xc5\xbeelju, vsebuje mnoge vsakdanje izraze slovenskega izvora, \xc4\x8deprav se dana\xc5\xa1nji nem\xc5\xa1ki govorci tega ne zavedajo. Dobro raziskan primer tovrstnega prepletanja obeh jezikov na Koro\xc5\xa1kem je nem\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dje v odmaknjeni ob\xc4\x8dini Lesna dolina (Lesachtal), ki le\xc5\xbei izven tradicionalno pojmovanega dvojezi\xc4\x8dnega ozemlja, na skrajnem zahodu okraja \xc5\xa0mohor ob de\xc5\xbeelni meji s Tirolsko, in ki vsebuje precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo zna\xc4\x8dilno slovenskih besed  Na sploh sta nem\xc5\xa1\xc4\x8dina in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina na Koro\xc5\xa1kem skozi stoletja obojestransko vplivali ena na drugo, tako v tonaliteti kot v besedi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_(Glej tudi: slovenska nare\xc4\x8dja.)\n_START_SECTION_\nLiteratura Koro\xc5\xa1kih Slovencev po 2. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1981 je v nem\xc5\xa1kem prevodu Petra Handkeja iz\xc5\xa1el roman Zmote dijaka Tja\xc5\xbea koro\xc5\xa1ko-slovenskega pisatelja Florjana Lipu\xc5\xa1a, zaradi \xc4\x8desar je dunajski \xc4\x8dasnik Wiener Extrablatt Handkeja razglasil za "poosebljenje 7. \xc4\x8dlena". Poleg Lipu\xc5\xa1a je Handke kasneje prevajal tudi Gustava Janu\xc5\xa1a. \xc4\x8ceprav sta Lipu\xc5\xa1 in Janu\xc5\xa1 zaradi te povezave s Handkejem morda najbolj znana koro\xc5\xa1ko-slovenska avtorja, pa slovenska literatura na Koro\xc5\xa1kem \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni omejena samo na njiju. Del tradicije so Mirko Kumer, Kristo Srienc in Valentin Polan\xc5\xa1ek, medtem ko je Janko Messner ob Lipu\xc5\xa1u del manj\xc5\xa1e, bolj inovativne skupine avtorjev, ki pa je \xc5\xa1e vedno zavezana koro\xc5\xa1ki literarni tradiciji. Sam Lipu\xc5\xa1 se je razvil v izjemnega knji\xc5\xbeevnika. Med mlaj\xc5\xa1imi avtorji proze velja omeniti Jo\xc5\xbeeta Blajsa, Martina Kuchlinga, Kristijana Mo\xc4\x8dilnika in mednarodno poznanega Janka Ferka. Med Koro\xc5\xa1kimi Slovenci obstaja precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo lirskih pesnikov, od katerih morda odstopa Milka Hartmann. Del te generacije je tudi Anton Kuchling. Gustav Janu\xc5\xa1, Andrej Kokot in nekateri drugi lirski pesniki, ki trenutno ne ustvarjajo, recimo Erik Prun\xc4\x8d in Karel Smolle, predstavljajo naslednjo generacijo. Skupina, ki vklju\xc4\x8duje Janka Ferka, Majo Haderlap, Franca Merka\xc4\x8da, Janija Oswalda, Vincenca Gotthardta, Fabjana Hafnerja in Cvetko Lipu\xc5\xa1 se je v glavnem oblikovala okoli literarnega \xc4\x8dasnika Mladje in prena\xc5\xa1a tradicijo koro\xc5\xa1ke lirske pesmi v 21. stoletje. Najmlaj\xc5\xa1o generacijo predstavljata Rezka Kanzian in Tim O. W\xc3\xbcster. Slovenska literatura na Koro\xc5\xa1kem je po 2. svetovni vojni izpri\xc4\x8dala jasno voljo do \xc5\xbeivljenja; na za\xc4\x8detku 21. stoletja je to samostojna in samosvoja literatura, osvobojena vsakr\xc5\xa1nega provincializma. Posebne zasluge za literaturo Koro\xc5\xa1kih Slovencev ima tudi Johann (Janez) Strutz, \xc5\xa1e posebej z vidika sociologije, teorije in literarne zgodovine. Njegova knjiga Profili nove slovenske literature na Koro\xc5\xa1kem/Profile der neuen slowenischen Literatur in K\xc3\xa4rnten, izdana leta 1998 v raz\xc5\xa1irjeni ina\xc4\x8dici, je zelo spo\xc5\xa1tovano delo in standard za preu\xc4\x8devanje literature Koro\xc5\xa1kih Slovencev. V najnovej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu je med koro\xc5\xa1ko-slovenskimi literati \xc5\xa1e posebej zablestela Maja Haderlap. V svojem romanu Engel des Vergessens/Angel pozabljenja se je spopadla z zelo pomembno, pogosto zamol\xc4\x8dano in redko obdelano temo: edinim organiziranim oboro\xc5\xbeenim odporom proti nacizmu na podro\xc4\x8dju Avstrije za \xc4\x8dasa 2. svetovne vojne, ki so ga izvedli Koro\xc5\xa1ki Slovenci. Roman osvetljuje preganjanje slovenske manj\xc5\xa1ine na Koro\xc5\xa1kem za \xc4\x8dasa nacizma, kot ene od ne-judovskih \xc5\xbertev holokavsta. Maja Haderlap je za roman Engel des Vergessens/Angel pozabljenja na 35. festivalu nem\xc5\xa1ke literature v Celovcu leta 2011 prejela presti\xc5\xbeno nagrado "Ingeborg Bachmann".\n_START_SECTION_\nEnciklopedija slovenske kulturne zgodovine na Koro\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nEnciklopedija slovenske kulturne zgodovine na Koro\xc5\xa1kem, od za\xc4\x8detkov do leta 1942 izdajateljev Katje Sturm-Schnabl in Bojana-Ilije Schnabla je sodobno interdisciplinarno in medkulturno znanstveno delo o regionalnih slovenskih in medkulturnih procesih, magnum opus in monumentalno delo evropskega slovesa, ki je napisano v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Vsebuje nad 1.000 gesel ter skupaj s konceptualnimi oz. redakcijskimi kazalkami nad 2.200 vnosov ve\xc4\x8d kot 160 avtorjev in avtoric z razli\xc4\x8dnih znanstvenih podro\xc4\x8dij in kulturnih ozadji in dr\xc5\xbeav (Avstrija, Slovenija, Italija, Nem\xc4\x8dija, Francija, Rusija in ZDA). _NEWLINE_V njej so objavljeni tako zapisi inovativnih terenskih raziskav, novih temeljnih raziskav s podro\xc4\x8dja kulturne zgodovine, kot znanstvene analize in sinteze, mdr. povezane s terminologijo, pravno oz. zlasti ustavno in dr\xc5\xbeavno ter srednjeve\xc5\xa1ko zgodovino. V njej najdemo tudi sodobna dela o toponomastiki (vklju\xc4\x8dno s konceptom slovenskih regionalnih endonimov); najdemo pa tudi etnolo\xc5\xa1ke raziskave in raziskave glasbene zgodovine, dela o jezikoslovju, dialektologiji in s podro\xc4\x8dja sodobne sociolingvistike. Dodatno enciklopedija vsebuje analize zgodovinske knji\xc5\xbeevnosti in nova dognanja (tako analiza slovenskih nagrobnih napisov kot posebne literarne zvrsti na Koro\xc5\xa1kem). Posebne pozornosti dele\xc5\xbena je tudi splo\xc5\xa1na kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in umetnostna zgodovina. \xc5\xa0tevilne nove biografije \xc5\xa1tevilnih kulturnih aktivistov omogo\xc4\x8dajo novo razumevanje dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih procesov. _NEWLINE_Enciklopedija obsega tri zvezke s skupno 1603 strani velikega formata in je opremljena s \xc5\xa1tevilnimi slikami, dodatne dimenzije branja pa ponujajo sodobne QR-kode. Iz\xc5\xa1la je leta 2016 pri avstrijsko-nem\xc5\xa1ki zalo\xc5\xbebi B\xc3\xb6hlau Verlag'