b"\n_START_ARTICLE_\nLeksem\n_START_PARAGRAPH_\nLeks\xc3\xa9m je poimenovalna enota jezikovnega sistema, ki zajema (izrazno) besedo in stalno besedno zvezo. Dolo\xc4\x8den je s poimenovanjem denotata (predmetnosti)._NEWLINE_Nabor leksemov dolo\xc4\x8denega jezika predstavlja njegov slovar/leksikon, ki ga v leksikologiji uporabljamo v pomenu dinami\xc4\x8dnega odprtega sistema poimenovalnih prvin \xe2\x80\x93 leksemov oz. zbirke leksemov \xe2\x80\x93 leksike, \xc2\xbbki je v zavesti dolo\xc4\x8dene dru\xc5\xbebene skupnosti in se glede na posamezno govorno dejanje lahko ustrezno aktualizira.\xc2\xab\xc2\xa0(Vir: Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 18).\n_START_SECTION_\nRazmerje med pojmoma leksem in beseda\n_START_PARAGRAPH_\nTermin leksem je s stali\xc5\xa1\xc4\x8da zgradbe poimenovalne enote nadpomenka pojma beseda, saj zajema tudi stalne besedne zveze (\xc5\xa0tumberger 2015, str. 1), \xc2\xbbnpr. vrstne (generi\xc4\x8dne) pojme, kot so beli medved, rde\xc4\x8di bor, \xc4\x8de\xc5\xa1ko pivo ipd.\xc2\xab\xc2\xa0(Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 17) in krati\xc4\x8dna poimenovanja ter simbole. Leksem s stali\xc5\xa1\xc4\x8da leksikalizacije pa je o\xc5\xbeji kot beseda \xe2\x80\x93 zajema le besede/stalne besedne zveze, ki so del jezikovne skupnosti \xe2\x80\x93 so leksikalizirane (\xc5\xa0tumberger 2015, str. 1) (njihov izraz in pomen se ustalita). Iz te mno\xc5\xbeice izpadejo prilo\xc5\xbenostnice (okazionalizem), besede, ki so tvorjene za dolo\xc4\x8deno prilo\xc5\xbenost in zato omejene na rabo v dolo\xc4\x8denem besedilu ter kot take \xc5\xa1e niso sestavni del ustaljenega besedi\xc5\xa1\xc4\x8da jezika. Prilo\xc5\xbenostnice v nasprotju z leksemi ne izhajajo iz poimenovalne potrebe \xe2\x80\x93 za njihov slovarski denotat \xc5\xbee obstoji poimenovanje._NEWLINE_Ker je pojme beseda in besedi\xc5\xa1\xc4\x8de/besedje/besedni zaklad te\xc5\xbeko opredeliti, so v leksikologiji za poimenovalno enoto jezika uvedli termin leksem, termin leksika pa za zbirko leksemov dolo\xc4\x8denega jezika. \xc5\xa0e najnatan\xc4\x8dnej\xc5\xa1o definicijo besede lahko oblikujemo z upo\xc5\xa1tevanjem njene izrazne podobe (\xc2\xbbbeseda je tisto, kar se nahaja v zapisu med dvema presledkoma\xc2\xab), vendar v okviru leksikologije raje govorimo o besedi kot pomenski enoti. Ker pa opredelitev besede kot pomenske enote ni popolnoma prekrivna z definicijo besede kot izrazne pojavnosti (npr. Jutri bo de\xc5\xbeevalo; besedi \xc2\xbbbo\xc2\xab\xc2\xa0manjka lastnost \xc2\xbbpomensko samostojne enote stav\xc4\x8dne povedi\xc2\xab\xc2\xa0(Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d 2004, str. 104), uvedemo pojem leksem. Z leksemom kot poimenovalno prvino se ukvarja leksikologija, izrazna plat besede pa zanima oblikoslovje._NEWLINE_Primer: \xc2\xbbV MGL so v\xc4\x8deraj premierno uprizorili B\xc3\xbcchnerjevo dramo.\xc2\xab_NEWLINE_Leksemi v stav\xc4\x8dni povedi: (1) MGL =  krati\xc4\x8dno poimenovanje (leksem) ('Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ljubljansko'); (2) so uprizorili = leksem uprizoriti; (3) v\xc4\x8deraj; (4) premierno = leksem premierni; (5) B\xc3\xbcchnerjevo = leksem B\xc3\xbcchnerjev; (6) dramo = leksem drama.\n_START_SECTION_\nRaziskovalna podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nVeda, ki preu\xc4\x8duje leksiko oz. slovar v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu, je leksikologija (slovaroslovje), njena spoznanja pa v posamezen tip slovarja aplicira  leksikografija (slovaropisje). Na podro\xc4\x8dje leksikologije, ki se ukvarja z leksikalnim pomenoslovjem, spadata tudi besedotvorje in frazeologija, \xc2\xbbsaj gre v obeh primerih za poimenovalno vlogo jezika.\xc2\xab\xc2\xa0(Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 20) Besedotvorje se ukvarja z enobesednimi (tvorjenimi), frazeologija pa z ve\xc4\x8dbesednimi leksemi (frazemi).\n_START_SECTION_\nIzrazna podoba leksema\n_START_PARAGRAPH_\nIzrazna podoba leksema torej ni prekrivna s pojmom besede, saj leksemi poleg besed zajemajo tudi stalne besedne zveze in leksikalizirane kraj\xc5\xa1ave (krati\xc4\x8dna poimenovanja, simboli), ki so lahko nastala iz besede ali besedne zveze, npr. S 'stavek', NUK (Narodna in univerzitetna knji\xc5\xbenica)._NEWLINE_Samostalni\xc5\xa1ki leksem je tako glede na njegovo izrazno podobo mogo\xc4\x8de \xc4\x8dleniti na kraj\xc5\xa1ana poimenovanja iz besede ali besedne zveze; besede na tvorjene in netvorjene; nestav\xc4\x8dne besedne zveze pa na tiste z levim ali desnim prilastkom (Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 26)._NEWLINE_Kot leksemi se pojavljajo le tiste besedne zveze, ki so nestav\xc4\x8dne in stalne; saj samo te poimenujejo isti tip denotata kot ga tudi izrazno (eno)besedni leksemi. Te besedne zveze so avtomatizirane \xe2\x80\x93 po govornem dejanju ne razpadejo in so kot take del slovarja. (Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 27) Aktualizirane besedne zveze, ki pa niso leksikalizirane, po govornem dejanju dosledno razpadejo \xe2\x80\x93 npr. beli medved\xc2\xa0: (nosila je) belo obleko (Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 27).\n_START_SECTION_\nZgradba leksema\n_START_PARAGRAPH_\nLeksem kot poimenovalna prvina jezika je po zgradbi lahko beseda ali stalna besedna zveza. Besede so zgrajene iz morfemov, stalne besedne zveze pa iz besed.\n_START_SECTION_\nMorfemska zgradba besede\n_START_PARAGRAPH_\nMorfemi so najmanj\xc5\xa1e, tj. nedeljive pomenske enote jezika. Na\xc4\x8deloma se nahajajo znotraj besede, kot njene sestavine; v tem primeru govorimo o vezanih morfemih, npr. obrazilnih (miz \xe2\x80\x93 ica) in kon\xc4\x8dni\xc5\xa1kih (miz \xe2\x80\x93 a), \xc2\xbblahko pa so tudi nevezani, izrazno prekrivni z besedo, npr. predlogi ali prosti glagolski morfemi, tip (sesti) po, in nekateri vezniki, \xc4\x8dlenki.\xc2\xab\xc2\xa0(Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 27). Glede na vrsto pomena jih delimo na korenske in slovni\xc4\x8dne, oboji se kot obrazilne pretvorbe pojavljajo \xc5\xa1e pri tvorjenkah. \xc2\xbbPri tvorjenkah je torej glede na netvorjenke nujno ra\xc4\x8dunati \xc5\xa1e na dodatni (besedotvorni) pomen, katerega nosilci so obrazila, se pravi pretvorjeni korenski in slovni\xc4\x8dni morfemi ali samo slovni\xc4\x8dni morfemi.\xc2\xab\xc2\xa0(Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 27). (Tu se podro\xc4\x8dje besedotvorja povezuje s pomenotvorjem: razli\xc4\x8dna obrazila ustaljenemu pomenu leksema dodajajo nove pomene, ki so z osnovnim pomenom povezani preko leksikalizirane metafore ali metonimije: npr. je\xc5\xbe-0, je\xc5\xbe-ek 'majhen je\xc5\xbe/sladica')._NEWLINE_Izrazna podoba morfema je lahko glasovna ali glasovna prazna (tudi ni\xc4\x8dti morfem), \xc2\xbbko morfemsko funkcijo opravlja mesto znotraj leksema v nasprotju z glasovno zasedenim mestom. Razvrstitev glasovno praznih morfemov je omejena: od slovni\xc4\x8dnih so lahko kon\xc4\x8dni\xc5\xa1ki, npr. (korak)-0, med obrazilnimi pa medponski, npr. (ananas)-0-(liker), in priponski, npr. (pek)-0; glasovno prazni torej ne morejo biti korenski in predponski morfemi\xc2\xab\xc2\xa0(Vidovi\xc4\x8d Muha 2013, str. 28)."