b'\n_START_ARTICLE_\nMaglev\n_START_PARAGRAPH_\nVlak na magnetni blazini ali maglev (okraj\xc5\xa1ava za magnetno levitacijo) je hiter vlak, ki lebdi na mo\xc4\x8dnem magnetnem polju. Tega ustvarijo superprevodni magneti v tra\xc4\x8dnici. Za pogon in pospe\xc5\xa1evanje uporablja linearni motor, pri katerem se magnetno polje giblje neposredno pred vlakom. Zaradi odsotnosti fizi\xc4\x8dnega stika med progo in vozilom se edino trenje odvija med vozilom in zrakom. Pogon takega vlaka je zato ekonomi\xc4\x8den, obenem pa mu omogo\xc4\x8da doseganje visokih hitrosti. Zato lahko maglevi dose\xc5\xbeejo zelo visoke hitrosti z zmerno porabo energije in stopnjo hrupa. Tak\xc5\xa1ne vlake so za\xc4\x8deli razvijati na Japonskem v 70. letih, danes pa jih razvijajo tudi v Evropi, posebno v Nem\xc4\x8diji. Z njimi dosegajo hitrosti okrog 500\xc2\xa0km/h, tako da se na srednje dolgih progah lahko u\xc4\x8dinkovito kosajo z letali. Na\xc4\x8drtujejo vlake, ki bi lahko vozili do 650 km/h, kar je precej hitreje, kot je prakti\xc4\x8dno mogo\xc4\x8de z navadnim \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim transportom. \xc4\x8ceprav lahko maglevi zaradi zelo visokih hitrosti tekmujejo z letalskimi prevozi na marsikateri progi, je izgradnja tovrstne proge \xc5\xa1e vedno izjemno draga.\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nOdbojna sila med superprevodnimi magneti in elektromagneti v tra\xc4\x8dnici dvigne vlak nad tra\xc4\x8dnico. S spreminjanjem mo\xc4\x8di in polaritete elektromagnetov v tra\xc4\x8dnici je mogo\xc4\x8de vlak poganjati tudi v vzdol\xc5\xbeni smeri.\n_START_SECTION_\nSistemi magleva\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo dva tipa sistemov maglev:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Elektromagnetno vzmetenje (EMS) - elektronsko nadzorovani elektromagneti v vlaku privabljajo vlak k magnetno prevodni tir (navadno iz jekla). Vlak lebdi nad jekleno progo, medtem ko so elektromagneti, pritrjeni vlak, usmerjeni proti progi. Sistem ima obi\xc4\x8dajno obliko \xc4\x8drke C; zgornji del roke je pritrjen na vlak, spodnji notranji rob pa vsebuje magnete. Proga je ume\xc5\xa1\xc4\x8dena med zgornjim in spodnjim robom roke._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Elektrodinami\xc4\x8dno vzmetenje (EDS) \xe2\x80\x93 uporabljajo se trajni magneti, ki ustvarijo magnetno polje, katero povzro\xc4\x8da tokove v bli\xc5\xbeini kovinskih prevodnikov, ko pride do relativnega momenta, ki potisne vlak stran od proge._NEWLINE_Obstaja \xc5\xa1e eksperimentalna tehnologija, ki je sicer \xc5\xbee oblikovana, matemati\xc4\x8dno potrjena, patentirana, pregledali so jo strokovnjaki, ni pa \xc5\xa1e zgrajena. Gre za tako imenovano Magnetno-dinami\xc4\x8dno vzmetenje (MDS), ki uporablja privla\xc4\x8dno magnetno silo iz trajnega magnetnega polja v bli\xc5\xbeini jeklene proge in da dvigne vlak ter ga zadr\xc5\xbei v zraku.\n_START_SECTION_\nProge s tehnologijo maglev\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno obstajata samo dva komercialno delujo\xc4\x8da vlaka maglev; dva \xc5\xa1e gradijo. Leta 2004 je v \xc5\xa0anghaju za\xc4\x8del delovati visokohitrostni Transrapid (nem\xc5\xa1ki), leta 2005 pa na japonskem za\xc4\x8del delovati HSST-jev\xc2\xa0\xc2\xbbLinimo\xc2\xab. Oba sta po\xc5\xbeela velike uspehe. Nastajata pa \xc5\xa1e progi v Pekingu in na letali\xc5\xa1\xc4\x8du In\xc4\x8deon v Seulu. Maglevov prevoz odlikujeta predvsem visoka zanesljivost in nizki vzdr\xc5\xbeevalni stro\xc5\xa1ki.'