b'\n_START_ARTICLE_\nTeodor iz Mopsuestije\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTeodor se je rodil v premo\xc5\xbeni in vplivni dru\xc5\xbeini v Antiohiji, kjer se je skupaj s svojim prijateljem in vrstnikom (Teodor je bil le nekaj let mlaj\xc5\xa1i) Janezom Krizostomom udele\xc5\xbeeval predavanj priznanega gr\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja retorike Libanija. Sprva se je nameraval predati asketskemu \xc5\xbeivljenju, vendar pa se je kasneje, kot poro\xc4\x8da Sozomen, zaljubil v filozofsko izobrazbo in \xc5\xbee se je zdelo, da se bo prepustil posvetnim re\xc4\x8dem. To je privedlo Krizostoma, da je napisal pismo \xc2\xbbAd Theodorum lapsum\xc2\xab\xc2\xa0(Teodorju glede njegovega padca) in Teodorja s tem pregovoril, da se raje posveti meni\xc5\xa1tvu. _NEWLINE__NEWLINE_V svojih zgodnjih dvajsetih letih je napisal prvo delo, in sicer komentar k Psalmom, kjer se \xc5\xbee vidi njegovo dobesedno razumevanje in razlaga Svetega pisma, ki je bilo sicer splo\xc5\xa1no prisotno v antiohijski \xc5\xa1oli, vendar pa pri Teodorju celo preve\xc4\x8d poudarjeno. Pravoverni Antiohijci so od Teodorja zahtevali, da svoje mladostni\xc5\xa1ko delo za\xc5\xbege, a se je temu uspel izogniti. _NEWLINE__NEWLINE_V letih 383 \xe2\x88\x92 386 ga je v duhovnika posvetil antiohijski \xc5\xa1kof Flavijan, prijatelj Diodorja (\xc5\xa1kof v Tarzu in Teodorjev u\xc4\x8ditelj). Diodor je gotovo imel velike zasluge, da je bil Teodor leta 392 postavljen za \xc5\xa1kofa v Mopsuestiji. _NEWLINE_Teodorjevo \xc5\xa1kofovanje, ki je trajalo 36 let, je potekalo v miru. Njegova pisma so bila zbrana v knjigo, ki so jo Sirci poimenovali Knjiga biserov, ki pa je danes \xc5\xbeal izgubljena. Na neki sinodi l. 394 v Carigradu, kjer so razpravljali o \xc5\xa1kofijskem sede\xc5\xbeu Bostra (del antiohijskega patriarhata), je Teodor imel prilo\xc5\xbenost pridigati ob prisotnosti rimskega cesarja Teodozija I. Teodozij I. je bil nad Teodorjem navdu\xc5\xa1en in je svoje navdu\xc5\xa1enje prenesel tudi na svojega vnuka Teodozija II., ki je nekajkrat Teodorju tudi pisal. _NEWLINE__NEWLINE_Nekaj malega iz \xc4\x8dasa Teodorjevega \xc5\xa1kofovanja lahko izvemo tudi iz Krizostomovih pisem, ki jih je pisal med svojim izgnanstvom. Teodor je vedno ostal zvest svojemu dolgoletnemu prijatelju in ga je ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1al re\xc5\xa1iti. _NEWLINE__NEWLINE_Teodor pa se je v svoji \xc5\xa1kofiji predvsem zavzemal za pravovernost, saj je ve\xc4\x8dina njegovih del namenjena proti herezijam in sicer proti origenizmu, arianizmu, evnomejcem, apolinarizmu, \xc2\xbb\xc4\x8darodejem\xc2\xab\xc2\xa0ter Julijanu Apostatu. Sozomen ga zaradi njegovega raznolikega pisanja imenuje \xc2\xbbPolyhistor\xc2\xab. Poleg tega, da je bil dober \xc5\xa1kof za svojo \xc5\xa1kofijo, je pomagal tudi oddaljenim Cerkvam in jim pisal navodila ter nasvete. Skratka za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja so ga vsi priznavali kot pravovernega. _NEWLINE__NEWLINE_Vendar pa je Teodorjevo \xc5\xbeivljenje ob izteku postalo vedno bolj zapleteno. Najprej ga je leta 418 obiskal Julijan Eklanski z ostalimi pelagijanci, ki so s svojimi dogmati\xc4\x8dnimi zmotami gotovo vplivali na Teodorja. L. 428 - v zadnjem letu njegovega \xc5\xbeivljenja - pa ga je obiskal njegov mlaj\xc5\xa1i bratranec Nestorij, za kateraga Evagrij Sholastik pravi, da je od Teodorja prevzel seme zmote, ki je kasneje zraslo v toliko gorja (nestorianizem). _NEWLINE__NEWLINE_Teodor je leta 428. umrl v Mopsuestiji v spravi s Cerkvijo.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNajpopolnej\xc5\xa1i seznam Teodorjevih del (v sirskem jeziku) je ohranjen po zaslugi nestorijanskega \xc5\xa1kofa Ebedjesuja iz Sobe.\n_START_SECTION_\nKanon in hermenevtika\n_START_PARAGRAPH_\nKanon Stare zaveze je prevzel od Jo\xc5\xbeefa Flavija. Za nekanoni\xc4\x8dne je ozna\xc4\x8dil Jobovo knjigo, Visoko pesem, Ezrovo knjigo in pa devterokanoni\xc4\x8dne knjige. _NEWLINE__NEWLINE_Iz Nove zaveze je odstranil vsa katoli\xc5\xa1ka pisma (razen 1. Petrovega in 1. Janezovega pisma) ter Razodetje. Teodorjeva razlaga Svetega pisma je po vzoru antiohijske \xc5\xa1ole prevladujo\xc4\x8de zgodovinska in po \xc4\x8drki. Med vsemi Psalmi je na primer na\xc5\xa1el le \xc5\xa1tiri z resni\xc4\x8dnim mesijanskim tekstom, medtem ko je Visoko pesem razglasil za vulgarno svatbeno poezijo.\n_START_SECTION_\nAntropologija ter nauk o opravi\xc4\x8denju\n_START_PARAGRAPH_\nTeodorjev nauk o opravi\xc4\x8denju je v zgodovini prebudil mnogo polemik. Pravi, da je Adam s svojim grehom sebe in \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo pahnil v stanje spremenljivosti oz. nestabilnosti, ki je stanje umrljivosti, smrti. Medtem ko je bila za Adama spremenljivost posledica greha, je za ostalo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo ravno to stanje vzrok za greh. \xc4\x8clove\xc5\xa1tvo more torej po odre\xc5\xa1enjskem dogodku Jezusa Kristusa prestopiti nazaj v stanje nespremenljivosti in neumrljivosti. Kristus nam je pri tem bil za zgled, in sicer v osnovi preko enosti z Logosom (v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem pomenu), v ve\xc4\x8dji meri pri krstu v Jordanu ter v polnosti pri vstajenju. \xc4\x8clovek se preko krsta zdru\xc5\xbei s Kristusom, pri \xc4\x8demer (1) so mu izbrisani vsi osebni grehi, (2) mu je podeljena Kristusova milost. Pri krstu otrok se zgodi le slednje. _NEWLINE__NEWLINE_Ne moremo zanikati, da je Teodorjev nauk zelo podoben osnovam nauka pelagianizma, vendar pa je te\xc5\xbeko re\xc4\x8di, ali je Teodor vplival na Pelagija ali obratno.\n_START_SECTION_\nKristologija\n_START_PARAGRAPH_\nTeodorjeva kristologija je dokaj neposredno vplivala na njegovega \xc2\xbbu\xc4\x8denca\xc2\xab\xc2\xa0Nestorija. V svoji zagnanosti proti arianizmu in apolinarizmu je antiohijska \xc5\xa1ola (Diodor, Teodor, Nestorij) mo\xc4\x8dno poudarjala popolno bo\xc5\xbeansko ter neprikraj\xc5\xa1ano \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko naravo Jezusa Kristusa, ki so ju posku\xc5\xa1ali med seboj \xc4\x8dim bolj lo\xc4\x8diti. Teodor je tako pri neki pridigi v Antiohiji silovito napadel izraz Theotokos (Bogorodnica), ki so v cerkveni terminologiji pripisovali Mariji \xc5\xbee kak\xc5\xa1no stoletje. Po svoji naravi dobesednega razumevanja je zagovarjal, da bi morali za Marijo uporabljati izraz anthropotokos (\xc4\x8dlovekorodica), saj je bila Marija samo posredno tudi Theotokos. Teodor je kasneje svoje besede preklical in popravil, vendar pa je nedvomno ravno ta stroga delitev dveh narav povzro\xc4\x8dila kasnej\xc5\xa1o kristolo\xc5\xa1ko zmoto nestorianizem. Vedel je namre\xc4\x8d, da je treba lo\xc4\x8diti dve naravi v Kristusu, vendar pa pojma narava in oseba \xc5\xa1e nista bila dore\xc4\x8dena in je zato v govoru o dveh naravah prihajalo do uporabe izrazov, ki lahko nakazujejo na dve osebi. Kljub temu je Teodor \xc5\xa1e vedno govoril o eni osebi v Kristusu in posledi\xc4\x8dno zagovarjal communicatio idiomatum.'