b'\n_START_ARTICLE_\nPolarnost\n_START_PARAGRAPH_\nPol\xc3\xa1rnost kovalentne vezi je pojav, ko si dva ali ve\xc4\x8d atomov, povezanih s kovalentno vezjo,\xc2\xa0\xc2\xbbnepravi\xc4\x8dno\xc2\xab\xc2\xa0oz. neenakomerno izmenjujeta skupni elektronski par. Molekula je navzven nevtralna oziroma nepolarna, tudi \xc4\x8de so vezi v njej polarne, a to je mo\xc5\xbeno le, \xc4\x8de je molekula simetri\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nPolarnost kovalentne vezi\n_START_PARAGRAPH_\nKovalentna vez je polarna, \xc4\x8de se s kovalentno vezjo pove\xc5\xbeeta dva ali ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih atomov. Atom, ki ima ve\xc4\x8djo elektronegativnost, privla\xc4\x8di skupni elektronski par mo\xc4\x8dneje kot drugi atom. Posledica tega je nastanek dipolnega momenta. Ker en atom privla\xc4\x8di skupni elektronski par mo\xc4\x8dneje kot drugi atom, se skupni elektronski par okoli prvega atoma zadr\xc5\xbeuje ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa, kot okoli drugega, kar povzro\xc4\x8di rahel negativni elektri\xc4\x8dni naboj pri prvem in rahel pozitivni elektri\xc4\x8dni naboj pri drugem atomu._NEWLINE_Kovalentna vez je nepolarna, \xc4\x8de se s kovalentno vezjo pove\xc5\xbeeta dva ali ve\xc4\x8d enakih atomov. Vsi imajo enako elektronegativnost, vsi privla\xc4\x8dijo elektronski par z enako mo\xc4\x8djo, torej se ta zadr\xc5\xbeuje na obeh koncih molekule enako dolgo.\n_START_SECTION_\nPolarnost molekule\n_START_PARAGRAPH_\nPolarnost molekule ni odvisna le od polarnosti vezi, temve\xc4\x8d tudi od dipolnih momentov._NEWLINE_\xc4\x8ce so vse vezi v molekuli nepolarne, potem je tudi celotna molekula nepolarna (npr. molekula joda - I2)._NEWLINE_\xc4\x8ce so vezi znotraj nje polarne, potem je lahko molekula nepolarna (molekula je simetri\xc4\x8dna, dipolni momenti se med seboj popolnoma izni\xc4\x8dijo; npr. borov trifluorid - BF3) ali pa polarna (molekula je najve\xc4\x8dkrat nesimetri\xc4\x8dna, dipolni momenti se med seboj ne izni\xc4\x8dijo; npr. voda - H2O ali cianovodik - HCN).'