b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Foerster\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc5\xbejo gimnazijo je kon\xc4\x8dal v mestu Mlad\xc3\xa1 Boleslav, vi\xc5\xa1jo pa v \xc4\x8ce\xc5\xa1kih Budejovicah v ju\xc5\xbeni \xc4\x8ce\xc5\xa1ki. Tu se je razvil v pevca tenorista. Po maturi je kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das pre\xc5\xbeivel v cistercijanskem samostanu Vy\xc5\xa1\xc5\xa1\xc3\xad Brod, kjer se je posve\xc4\x8dal glasbenemu \xc5\xa1tudiju in kjer je ustvaril tudi prvo ohranjeno skladbo (samospev Isti \xc5\xbeal). Od tam je od\xc5\xa1el v Prago na pravno fakulteto in jo leta 1863 kon\xc4\x8dal. Nato je dobil slu\xc5\xbebo doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja. Na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem si je Foerster pridobil osnovno glasbeno znanje. Odlo\xc4\x8dilen vpliv na njegov glasbeni razvoj je imel skladatelj Bed\xc5\x99ich Smetana, pri katerem se je izpopolnjeval v kompoziciji in klavirski igri. V letih od 1865 do 1867 je deloval v hrva\xc5\xa1kem Senju kot mestni organist in ravnatelj stolnega kora. Za\xc4\x8del je skladati ma\xc5\xa1e v staroslovanskem, hrva\xc5\xa1kem in latinskem jeziku in postavil zametke mestne godbe. Po uspe\xc5\xa1nem delu v Senju je leta 1867 pri\xc5\xa1el v Ljubljano, kjer je sprva deloval kot kapelnik in klavirski spremljevalec pri Dramati\xc4\x8dnem dru\xc5\xa1tvu, bil je pevovodja Narodne \xc4\x8ditalnice, poleg tega je pou\xc4\x8deval v Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8du, semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, vi\xc5\xa1ji gimnaziji in vi\xc5\xa1ji realki. Bil je regens chori in organist ljubljanske stolnice. Sodeloval je z Glasbeno matico in bil urednik prilog Cerkvenega glasbenika. Znan in cenjen je bil tudi kot pedagog. V Ljubljani je ustanovil orglarsko \xc5\xa1olo Cecilijinega dru\xc5\xa1tva, ki jo je vodil od leta 1877 do 1908 in vzgojil v njej veliko slovenskih organistov._NEWLINE_Med vojno se je leta 1917, star osemdeset let, preselil v Novo mesto, kjer je 1926. leta umrl. Pokopan je v Ljubljani._NEWLINE_Je stric skladatelja Josefa Bohuslava Foersterja.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDeloval je na podro\xc4\x8dju cerkvene glasbe v duhu cecilijanstva in tudi kot skladatelj posvetne glasbe, njegov glasbeni opus pa obsega \xc5\xa1e dela za orkester in skladbe za klavir. Foerster je eden na\xc5\xa1ih najpomembnej\xc5\xa1ih romanti\xc4\x8dnih skladateljev v drugi polovici 19. stoletja, \xc5\xa1e posebno zaradi \xc5\xa1e danes priljubljene komi\xc4\x8dne opere Gorenjski slav\xc4\x8dek (1872) (sprva je bila opereta, ki pa jo je skladatelj predelal v opero 1895). Zlo\xc5\xbeil je \xc5\xa1e opero Dom in rod (1920\xe2\x80\x931923), ki jo je v izvedbo ponudil ljubljanski operi, vendar vse do danes \xc5\xa1e ni bila uprizorjena. Uglasbil je kar nekaj pesmi slovenskih pesnikov, svojih sodobnikov (Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d, Jenko, Stritar)._NEWLINE_Napisal je tudi \xc5\xa1tiri pedago\xc5\xa1ke priro\xc4\x8dnike (npr. Teoreti\xc4\x8dno-prakti\xc4\x8dna pevska \xc5\xa1ola \xe2\x80\xa6).'