b"\n_START_ARTICLE_\nMadaba\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMadaba izhaja iz srednje bronaste dobe._NEWLINE_Neko\xc4\x8d je bilo moabitsko obmejno mesto, omenjeno v Bibliji v Num 21,30 in Jo\xc5\xa1ui Joz 13,9)._NEWLINE_Med vladavino rimskega in bizantinskega cesarstva od 2. do 7. stoletja je mesto tvorilo del province Arabia Petraea, ki jo je rimski cesar Trajan ustanovil za nadomestno Nabatejsko kraljestvo Petra._NEWLINE_Prvi dokazi za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko skupnost v mestu, ki ima svojega \xc5\xa1kofa, najdemo v Aktih Kalcedonskega koncila iz leta 451, kjer je Konstantin, metropolitanski nad\xc5\xa1kof Bosre (prestolnica province) podpisal v imenu Gaiana, \xc5\xa1kofa v Medabeni._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine islamskega kalifata Omajadov je bil del ju\xc5\xbenega okro\xc5\xbeja Jund Filastin znotraj province Bilad al \xc5\xa0am._NEWLINE_S poseljevanjem mestnih ru\xc5\xa1evin 90 arabskih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih dru\xc5\xbein iz Al-Karaka na jugu, ki sta jih leta 1880 vodila dva italijanska duhovnika latinskega patriarhata Jeruzalem, so se za\xc4\x8dele arheolo\xc5\xa1ke raziskave. To je v bistvu dopolnilo malo razpolo\xc5\xbeljive dokumentacije._NEWLINE_Seznam titularjev Katoli\xc5\xa1ke cerkve uporablja \xc4\x8drkovanje 'Medaba', tradicionalno glede na starodavno \xc5\xa1kofijo, ki je osredoto\xc4\x8dena na to mesto, hkrati pa navaja moderno mesto kot 'Madaba'._NEWLINE_V svojih spominih nem\xc5\xa1ki grof von Rantzau poro\xc4\x8da o svojem prijatelju sultanu Gin-Achmedu, kraljevemu madabskem princu , oba sta se leta 1729 u\xc4\x8dila na univerzi Helmstedt v Nem\xc4\x8diji in se deset let pozneje spet sre\xc4\x8dala v Parizu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nMadaba ima mediteransko podnebje z vro\xc4\x8dimi poletji (K\xc3\xb6ppnova klasifikacija Csa). Najve\xc4\x8d de\xc5\xbeja pade pozimi. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura v Madabi je 16,4 \xc2\xb0 C. Letno pade pribli\xc5\xbeno 346 mm padavin\n_START_SECTION_\nArheologija Khirbat Ataruza\n_START_PARAGRAPH_\nAtaruz (Ataroth) je omenjen na Me\xc5\xa1evi steli. Mesto je osvojil izraelski kralj Omri, o \xc4\x8demer pi\xc5\xa1e na steli, Num 32) in 2Kr 3,4-27). Najstarej\xc5\xa1i napis v moabitskem jeziku je bil napisan v poznem 9. ali za\xc4\x8detku 8. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem pri Khirbat Ataruzu.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe v mestu Madaba\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi mozaiki so bili odkriti med gradnjo novih hi\xc5\xa1 z uporabo opeke iz starej\xc5\xa1ih stavb. Novi prebivalci Madabe so se zavedali pomena mozaikov s strani svojih duhovnikov in poskrbeli, da so jih ohranili ko so pri\xc5\xa1li na svetlo._NEWLINE_Severni del mesta se je izkazal za obmo\xc4\x8dje z najve\xc4\x8djo koncentracijo mozaikov. V bizantinsko-omajadskem obdobju je to severno obmo\xc4\x8dje, ki ga je pre\xc4\x8dkala rimska cesta s kolonado, videl stavbo cerkve na zemljevidu, dvorec Hipolit, cerkev Device Marije, cerkev preroka Ilije s kripto, cerkev svetih mu\xc4\x8dencev (Al-Khadir), po\xc5\xbegano pala\xc4\x8do, cerkev dru\xc5\xbeine Sunna in cerkev dru\xc5\xbeine Salaita._NEWLINE_Mozaik zemljevida iz Madabe je bil odkrit leta 1896, najdbe pa so bile objavljene leto kasneje. To odkritje je pritegnilo pozornost znanstvenikov po vsem svetu. Pozitivno je vplivalo tudi na prebivalce, ki so delili nalezljivo strast F. Giuseppeja Manfredija, ki je ponovno odkril ve\xc4\x8dino mestnih mozaikov. Madaba je v Jordaniji postala znana kot mesto mozaikov._NEWLINE_Mozai\xc4\x8dni zemljevid iz Madabe je zemljevid regije iz 6. stoletja in ohranjen v nadstropju gr\xc5\xa1ke pravoslavne bazilike svetega Jurija, ki se v\xc4\x8dasih imenuje Cerkev zemljevida. Zemljevid iz dveh milijonov ko\xc5\xa1\xc4\x8dkov barvnega kamna prikazuje hribe in doline, vasi in mesta v Palestini in delto Nila. Mozaik vsebuje najstarej\xc5\xa1o predstavitev bizantinskega Jeruzalema, ki je bil ozna\xc4\x8den kot 'Sveto mesto'. Zemljevid vsebuje pomembne podrobnosti o njegovih znamenitostih v 6. stoletju, s karto ali osrednjo kardo ulico s kolonado in cerkvijo Bo\xc5\xbejega groba. Ta zemljevid je klju\xc4\x8d pri razvijanju znanstvenega znanja o fizi\xc4\x8dni postavitvi Jeruzalema po njegovem uni\xc4\x8denju in obnovi v letu 70 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja._NEWLINE_Druge mozai\xc4\x8dne mojstrovine, ki jih najdemo v cerkvi Device in apostolov ter v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju, prikazujejo obilico cvetov in rastlin, ptic in rib, \xc5\xbeivali in eksoti\xc4\x8dnih zveri, pa tudi prizore iz mitologije in vsakdanjih aktivnosti lova, ribolova in kmetovanja. Na stotine drugih mozaikov od 5. do 7. stoletja je raztresenih po Madabi._NEWLINE_Univerza v Torontu izkopava v Madabi od leta 1996 do danes. Njihova prizadevanja so se osredoto\xc4\x8dila predvsem na zahodno akropolo, kjer je odprto polje omogo\xc4\x8dilo dostop do razkritja celotnega zaporedja zasedbe na Madabi od sodobnega obdobja do ravni zgodnje bronaste dobe. Najbolj vidna zna\xc4\x8dilnost tega obmo\xc4\x8dja je 7,5 metra \xc5\xa1irok obrambni zid, zgrajen nekje v 9. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, s poznej\xc5\xa1imi prezidavami v vsej svoji zgodovini. Na dnu obrambnega obzidja so tudi ostanki dobro ohranjene hi\xc5\xa1e iz bizantinske dobe._NEWLINE_Leta 2010 so v Khirbat 'Atarozu blizu Mabade odkrili 3000 let star tempelj iz \xc5\xbeelezne dobe, ki vsebuje ve\xc4\x8d figuric anti\xc4\x8dnih bo\xc5\xbeanstev in kro\xc5\xbenih glinenih posod, ki so se uporabljale v moabskih verskih obredih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola mozaikov\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xa1titut za mozai\xc4\x8dno umetnost in restavriranje je bil ustanovljen leta 1992 kot \xc5\xa1ola mozaikov Madaba, financirala pa ga je italijanska vlada. To je bila srednja \xc5\xa1ola, ki je ponudila Tawjihi, jordanski ekvivalent srednje\xc5\xa1olske diplome. Leta 2007 je ministrstvo za turizem in starine v okviru Oddelka za antiko sodelovalo pri USAID-ovem projektu razvoja turizma Siyaha in pomladilo italijansko zavezo, da bo zavod za\xc4\x8del delovati kot dvoletni program post Tawjihi. Cilj in\xc5\xa1tituta je biti center odli\xc4\x8dnosti v regiji in usposobiti doma\xc4\x8dine na znanstveni ravni za ohranjanje in obnovo \xc5\xa1tevilnih starodavnih mozaikov, ki so ohranjeni v Jordaniji. \xc5\xa0tudentje se u\xc4\x8dijo tudi tradicionalnih in sodobnih metod izdelave mozaikov, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprtega oblikovanja (CAD), arab\xc5\xa1\xc4\x8dine, angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, geologije in kemije. Kmalu bodo \xc5\xa1tudentje lahko svoje znanje prenesli tudi na univerzo Yarmouk in kon\xc4\x8dali diplomo iz arheologije z nadaljnjima dvema letoma \xc5\xa1tudija. [10]_NEWLINE_In\xc5\xa1titut je med centrom za obiskovalce Madaba in Arheolo\xc5\xa1kim parkom Madaba.\n_START_SECTION_\nBani Hamida\n_START_PARAGRAPH_\nProjekt tkanja je leta 1985 za\xc4\x8delo dvanajst \xc5\xbeensk iz plemena in od takrat je Bani Hamida zaslovel s proizvodnjo tkanih predmetov v tradicionalno svetlih barvah. Za tkanje se uporabljajo tradicionalne talne statve, sestavljeni s kamenja in palic, izdelki pa so naprodaj na \xc5\xa1tevilnih prodajnih mestih v Jordaniji in tujini. Obiskovalci se lahko ustavijo v tkalnicah, ki so v vasi Mukavir in si ogledajo, kako nastajajo preproge. \xc5\xbdenske izdelujejo tudi okrasne sve\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nNov razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nMadaba je bila izbrana za umestitev novih univerz (Ameri\xc5\xa1ka univerza v Madabi), nova naselitev nedale\xc4\x8d od zgodovinskega mesta pa bo imela ve\xc4\x8d kot 600 vil. Kuvajtske korporacije zdaj financirajo gradnjo novih poslovnih zgradb, ki bodo zgrajene na Madabi.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna atrakcija Madabe so njeni bizantinski mozaiki, ki pritegnejo \xc5\xa1tevilne obiskovalce, \xc5\xa1e posebej od nastanka arheolo\xc5\xa1kega parka. Pokrivajo tla hi\xc5\xa1 in cerkva, ki izhajajo iz najzgodnej\xc5\xa1ega obdobja naselitve._NEWLINE_Bli\xc5\xbenje mesto Umm ar-Rasas, jugovzhodno od Madabe na robu polsu\xc5\xa1ne stepe, se je za\xc4\x8delo kot rimsko voja\xc5\xa1ko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de in postalo mesto od 5. stoletja. Ima tudi zelo velike in dobro ohranjene mozaike._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem vhodu v Madabo, blizu kraljeve ceste, je cerkev Apostolov. Razvaline te bizantinske cerkve segajo v leto 578 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in se trenutno obnavljajo. Tu je mozaik, znan kot 'personifikacija morja', ki prikazuje \xc5\xbeensko, ki izhaja iz morja, obkro\xc5\xbeena z mitskimi vodnimi bitji in me\xc5\xa1anico ovnov, bikov, papig in eksoti\xc4\x8dne vegetacije. Mozaik je podpisal mojster imenovan Salamanios."