b"\n_START_ARTICLE_\nGeorge Boole\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBoole se je rodil 2. novembra 1815 v Lincolnu v Angliji in bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den dan po svojem rojstvu kot slaboten otrok. S\xc4\x8dasoma pa je postal mo\xc4\x8dan, zdrav in pameten. Bil je prvi otrok o\xc4\x8deta Johna Boolea in matere Mary Ann Joyce. O\xc4\x8de je bil po poklicu \xc4\x8devljar in tako predstavnik najrevnej\xc5\xa1ega sloja. Kasneje je dobil \xc5\xa1e sestro Mary Ann in dva brata, Charlesa in Williama. George je z dvema letoma za\xc4\x8del hoditi v \xc5\xa1olo za otroke trgovcev. Zaradi pomanjkanja denarja je moral George obiskovati ljudske \xc5\xa1ole, v katerih so poleg katekizma otroke ve\xc4\x8dinoma u\xc4\x8dili le \xc5\xa1e poni\xc5\xbenosti in poslu\xc5\xa1nosti. Da bi si omogo\xc4\x8dil lep\xc5\xa1o prihodnost, se je George na vsak na\xc4\x8din hotel nau\xc4\x8diti klasi\xc4\x8dnih jezikov. O\xc4\x8detov prijatelj, lastnik knjigarne, mu je pomagal pri osnovah latinske slovnice. Naprej si je moral George pot utirati sam. Ko je do dobra osvojil znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, se je sam za\xc4\x8del u\xc4\x8diti \xc5\xa1e gr\xc5\xa1ko. Pri komaj dvanajstih letih mu je v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino uspelo prepesniti eno od Horacijevih Od. Prevod je bil o\xc4\x8detu tako v\xc5\xa1e\xc4\x8d, da ga je takoj objavil v krajevnem \xc4\x8dasopisu. Njegova nadarjenost je bila tako velika, da \xc5\xa1tevilni krajevni profesorji niso mogli verjeti dejstvu, da lahko otrok s samo dvanajstimi leti pi\xc5\xa1e s tako globino. Zato je bil prevod dele\xc5\xbeen \xc5\xa1tevilnih kritik._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je Boole obiskoval trgovsko akademijo v Lincolnu, ki pa mu ni omogo\xc4\x8dala tak\xc5\xa1ne izobrazbe, kot si jo je sam \xc5\xbeelel. Bila pa je najve\xc4\x8d, kar so mu lahko star\xc5\xa1i s svojim finan\xc4\x8dnim stanjem omogo\xc4\x8dili. Sam se je nau\xc4\x8dil tudi nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. S \xc5\xa1estnajstim letom se je George zaposlil kot pomo\xc5\xbeni u\xc4\x8ditelj na dveh osnovnih \xc5\xa1olah v Doncastru in tako finan\xc4\x8dno pripomogel dru\xc5\xbeini, v kateri je predstavljal edini vir denarja, saj je o\xc4\x8detov posel propadel. \xc5\xa0e zmeraj je obdr\xc5\xbeal zanimanje za jezike, hkrati pa se je za\xc4\x8del resno ukvarjati z matematiko. Nekaj \xc4\x8dasa je sodeloval tudi v krajevnem in\xc5\xa1titutu za mehaniko. Noben od na\xc5\xa1tetih poklicev pa ni bil dobi\xc4\x8dkonosen, zato se je, kljub temu da je imel le devetnajst let, odlo\xc4\x8dil odpreti zasebno \xc5\xa1olo v Lincolnu in za\xc4\x8deti pou\xc4\x8devati. Po smrti Roberta Hola, voditelja akademije v Waddingtonu, je bil George pozvan, da prevzame vodstvo nad akademijo, od koder se je leta 1840 vrnil v Lincoln, kjer je vodil internatsko \xc5\xa1olo._NEWLINE_Boole je v tem \xc4\x8dasu preu\xc4\x8deval dela takrat \xc5\xbee priznanih matematikov in delal zapiske, ki so kasneje predstavljale osnovo njegovih prvih matemati\xc4\x8dnih del. Velik vpliv na Georga je imel urednik matemati\xc4\x8dnega \xc4\x8dasopisa na Cambridgeu. Ta je Georgea spodbudil, da je za\xc4\x8del preu\xc4\x8devati algebro in objavljati svoje \xc4\x8dlanke v omenjenem \xc4\x8dasopisu._NEWLINE_Leta 1849 je dobil mesto profesorja matematike na Queen's Collegeu na Irskem. Pri \xc5\xa1tiridesetih letih se je poro\xc4\x8dil z ne\xc4\x8dakinjo profesorja gr\xc5\xa1\xc4\x8dine na Queen's Collegeu, Mary Everest, ki je postala njegova zvesta u\xc4\x8denka in \xc5\xbeivljenjska sopotnica. Z Mary je imel pet otrok. Boole se je pozimi leta 1864 hudo prehladil, ko je po hudem de\xc5\xbeju prehodil pet kilometrov dolgo razdaljo od doma do univerze. Mary je menila, da bo v izvoru bolezni na\xc5\xa1la zdravilo, zato ga je polo\xc5\xbeila v posteljo in ga polivala z vodo. Prehlad je prerasel v plju\xc4\x8dnico, zaradi katere je 8. decembra 1864 tudi umrl. Pokopan je bil v Blackrocku, poleg cerkve, v kateri se nahaja tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc5\xa1tudiju matematike \xc5\xbee v \xc4\x8dasu vodenja lastne \xc5\xa1ole je Boole naletel na veliko neodgovorjenih problemov in odprtih vpra\xc5\xa1anj. Nekatera od njih je uspe\xc5\xa1no re\xc5\xa1il sam, najve\xc4\x8d na podro\xc4\x8dju variacijskega ra\xc4\x8duna. Svoja prva dela je objavljal v znanstveni reviji Cambridge Mathematical Journal. S tega podro\xc4\x8dja je kasneje objavil \xc5\xa1e dve deli, Differential Equations (Diferencialne ena\xc4\x8dbe) leta 1859 in Finite Differences (Kon\xc4\x8dne razlike) leta 1860, ki obravnavata diferencialne ena\xc4\x8dbe in diferen\xc4\x8dni ra\xc4\x8dun._NEWLINE_Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je knjiga An Investigation of the Laws of Thought, on which are founded the Mathematical Theories of Logic and Probabilities (Raziskava zakonov mi\xc5\xa1ljenja, na katerih temeljita matemati\xc4\x8dni teoriji logike in verjetnosti), ki je iz\xc5\xa1la leta 1847. Z njo je Boole logi\xc4\x8dne probleme prevedel na obravnavo algebrskih struktur posebne vrste, danes znanih pod pojmom Booleova algebra. Ta v osnovi deluje na na\xc4\x8delu operacij IN (AND) \xe2\x80\x93 konjunkcija, ALI (OR) \xe2\x80\x93 disjunkcija, NERESNI\xc4\x8cNO (NOT) \xe2\x80\x93 negacija, kot tudi drugih ra\xc4\x8dunskih operacij, kot so unija, presek, komplement. Vrata IN bodo pokazala pravilen rezultat (dvoji\xc5\xa1ko 1), samo \xc4\x8de so vsi vhodi tudi sami 1. Vrata ALI bodo pokazala pravilen rezultat, \xc4\x8de je vsaj en vhod enak 1. Vrata NE imajo le en vhod, rezultat pa je vedno nasproten vhodu (\xc4\x8de je vrednost vhod 1, je rezultat na izhodu 0 in obratno). Iz teh osnovnih operacij so nato izvedene kompleksnej\xc5\xa1e, na primer NITI, NITI (NOR) \xe2\x80\x93 inkompatibilnost, VKLJU\xc4\x8cUJO\xc4\x8c ALI (XOR) \xe2\x80\x93 disjunkcija. Del knjige, ki se ukvarja z verjetnostjo, je osnova dana\xc5\xa1nji aksiomati\xc4\x8dni zasnovi verjetnostnega ra\xc4\x8duna. Z objavo te knjige je postal znan in spo\xc5\xa1tovan matematik tistega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nNagrade in ve\xc4\x8dji uspehi\n_START_PARAGRAPH_\nBoole je za svoje delo On A General Method of Analysis leta 1844 prejel kraljevo medaljo od Kraljeve dru\xc5\xbebe in bil izvoljen za \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe. Dublinska univerza ter Univerza v Oxfordu sta mu zaradi dose\xc5\xbekov podarili \xc4\x8dastno diplomo doktorja prava.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPo Georgeu Booleu je poimenovana Booleova algebra, prav tako pa udarni krater Boole na Luni. V programskih jezikih in informatiki Booleov podatkovni tip predstavlja podatkovni tip z dvema vrednostma (dr\xc5\xbei in ne dr\xc5\xbei). Po Booleu je v Angliji poimenovana tudi knji\xc5\xbenica, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in raziskovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na podro\xc4\x8dju informatike na univerzi University College Cork. Booleove raziskave in dognanja so bili temelj za nadaljnje raziskave ostalih logikov, matematikov in filozofov \xc5\xbee v 19. stoletju. Sprva njegova dela niso imela uporabe v in\xc5\xbeenirstvu, dokler ni Claude Shannon leta 1937 ob \xc5\xa1tudiju Booleove logike v svojem magistrskem delu pojasnil uporabnost le-te v dizajnu elektromehanskih relejev. Dokazal je tudi, da lahko taki releji re\xc5\xa1ujejo probleme po Booleovi algebri. Razumevanje delovanja takih elektronskih stikal pa je bilo klju\xc4\x8dno za nadaljnji razvoj vseh modernih elektronskih digitalnih naprav."