b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Jerneja, Li\xc3\xa8ge\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnico dana\xc5\xa1nje cerkve je v za\xc4\x8detku 11. stoletja ustanovil Godescalc de Morialm\xc3\xa9, pro\xc5\xa1t Lambertske stolnice v Li\xc3\xa8gu. Bila je kolegijska cerkev za prvotno dvanajst kanonikov. Po letu 1025 se je \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo na dvajset, leta 1043 celo na trideset._NEWLINE_Inavguracijo cerkve, ki je bila takrat \xc5\xa1e vedno izven mestnega obzidja, sta leta 1015 vodila knezo\xc5\xa1kof Li\xc3\xa8ga Balderich II. in Heribert, nad\xc5\xa1kof iz K\xc3\xb6lna. Od te prve stavbe ni bilo ohranjeno ni\xc4\x8d. Vendar pa arheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo, da je ta cerkev verjetno imela zunanjo kripto, vzhodno od kora, podobno kot bazilika sv. Amelberga v Susternu._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i del sedanje cerkve je kvadratni kor na vzhodu cerkve iz konca 11. stoletja. Za razliko od preostale cerkve je zgrajen v temnega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Transept in ladja sta iz 12. stoletja. Z dokon\xc4\x8danjem westwerka je bila gradnja ve\xc4\x8dinoma kon\xc4\x8dana leta 1180._NEWLINE_V 18. stoletju so v cerkvi dodali \xc5\xa1e dve stranski ladji, tako da je zdaj skupno pet ladij. Kasneje v tem stoletju so leta 1782 v westwerk prebili neoklasicisti\xc4\x8dni portal. Nekatera okna so bila verjetno zazidana, na portalu je bil dodan okulus._NEWLINE_V 19. stoletju sta stolpa dobila svojo sedanjo rombasto obliko, ki je tipi\xc4\x8dna za Porenje (Opatija Maria Laach, cerkev sv. Apostolov v K\xc3\xb6lnu). Med letoma 1999 in 2005 je bila cerkev prebarvana po vzoru Limburg\xc5\xa1ke stolnice.\n_START_SECTION_\nWestwerk\n_START_PARAGRAPH_\nWestwerk (zahodna fasada) cerkve je visok 22 metrov, \xc5\xa1irok 28 metrov in globok 12 metrov. Sestavljen je iz treh nadstropij enake vi\xc5\xa1ine. Spodnji in zgornji nadstropji sta okra\xc5\xa1eni s lizenami in obokanimi frizi. V srednjem nadstropju so slepe arkade na majhnih stebrih iz apnenca. Dva kvadratna stolpa se dvigata iz westwerka in sta prav tako razdeljena z lizenami in obokanimi frizi._NEWLINE_V notranjosti je westwerk razdeljen na tri sobe: osrednje sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je obdano z dvema manj\xc5\xa1ima, pravokotnima sobama, lo\xc4\x8deni v prvem nadstropju s tremi okroglimi loki iz zahodnega kora. Za razliko od \xc5\xa1tevilnih drugih westwerkov v regiji (Marijina bazilika in Bazilika svetega Servacija v Maastrichtu), v notranjosti ni nobenega osrednjega prostora ali kapele._NEWLINE_Kljub temu je podobnost westwerka z baziliko sv. Servacija zelo dobra. Proporci, oblika in okras so skoraj enaki. Zaradi ve\xc4\x8dje starosti slednje je o\xc4\x8ditno, da je slu\xc5\xbeila kot model.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost cerkve je bila v 18. stoletju predelana v baro\xc4\x8dnem slogu (\xc5\xa1tukature, pozlata, namestitev novega glavnega oltarja), s \xc4\x8dimer se je ohranila menjava stebrov. Na obmo\xc4\x8dju westwerka so bili med zadnjo obnovo v veliki meri odstranjeni baro\xc4\x8dni dodatki._NEWLINE_Orgle so bile zgrajene med leti 1848 in 1851, zgradilo jih je podjetje Merklin & Sch\xc3\xbctze (Bruselj). Instrument ima 40 registrov na treh manualih in pedale. Orgle so bile obse\xc5\xbeno obnovljen leta 2014, cilj je bila ustrezna zvo\xc4\x8dna estetika. \xe2\x80\x99\n_START_SECTION_\nKrstilnik\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana umetnina v cerkvi je bronast krstilnik Reinera Huya, umetnika, ki je \xc5\xbeivel v 1. \xc4\x8detrtini 12. stoletja v Li\xc3\xa8gu. Krstilnik, ki ga je dobil okoli 1107-1125 opat Hellinus za cerkev Notre-Dame-aux-Font v Li\xc3\xa8gu, je od leta 1803 v cerkvi sv. Jerneja in je edino potrjeno umetnikovo delo. V obliki \xc4\x8da\xc5\xa1e, okra\xc5\xa1en s krstnimi prizori, podpira 10 (prvotno dvanajst) volov. Pokrov, verjetno s podobami apostolov in prerokov, se je izgubil v 18. stoletju, ko je bilo treba krstilnik za\xc5\xa1\xc4\x8dititi pred francoskimi revolucionarnimi silami._NEWLINE_Posamezni krstni prizori so lo\xc4\x8deni s slikami dreves. Eden prikazuje Jezusov krst v reki Jordan, pridigo Janeza Krstnika v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, krst dveh katehumen, krst rimskega stotnika Korneliusa in krst gr\xc5\xa1kega filozofa Kratona._NEWLINE_Plasti\xc4\x8dna, monumentalna izdelava in realisti\xc4\x8dno prikazovanje gibanja, ka\xc5\xbee na vpliv anti\xc4\x8dne umetnosti. Krstilnik je vrhunec mozanske umetnosti in model za  visoko srednjeve\xc5\xa1ko renesanso. V 1970-ih je bil uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med "Sedem \xc4\x8dudes Belgije". Poleg tega krstilnik \xc5\xa1e danes izpolnjuje svojo funkcijo pri krstu.'