b'\n_START_ARTICLE_\nMeduza (zoologija)\n_START_PARAGRAPH_\nMeduza je prostoplavajo\xc4\x8da \xc5\xbeivljenjska oblika predstavnikov nekaterih skupin o\xc5\xbeigalkarjev, konkretno klobu\xc4\x8dnjakov, kubomeduz in trdo\xc5\xbeivnjakov, ki se razmno\xc5\xbeuje spolno. Nasprotje je polip, pritrjena \xc5\xbeivljenjska oblika, ki tvori nove meduze z brstenjem._NEWLINE_Meduze so radialno simetri\xc4\x8dne, imajo izbo\xc4\x8den zgornji del (exumbrella) in spodnji del (subumbrella), kar jim daje videz zvonca ali de\xc5\xbenika. Usta se nahajajo v sredini spodnjega dela, ki je lahko delno zaprt z membrano (velum), ki se razteza od roba. Prebavno votlino sestavlja ustna votlina, iz katere se \xc5\xbearkasto proti robu razprostirajo slepi prebavni kanali. Ti so lahko enostavni ali razvejani, njihovo \xc5\xa1tevilo se razlikuje med skupinami. Na robu diska se nahajajo \xc4\x8dutilni organi in lovke z o\xc5\xbeigalkami. Po splo\xc5\xa1ni telesni zgradbi sta si polip in meduza zelo podobna, glavna razlika je, da je polip pritrjen z usti navzgor, meduza pa obi\xc4\x8dajno plava z usti navzdol. Izraz \xc2\xbbmeduza\xc2\xab\xc2\xa0je izbral \xc5\xa1vedski naravoslovec Carl Linnaeus, saj ga je zaokro\xc5\xbeen klobuk z lovkami spomnil na gr\xc5\xa1ko mitolo\xc5\xa1ko bitje Meduzo, ki ima na glavi ka\xc4\x8de namesto las._NEWLINE_Plavajo z ritmi\xc4\x8dnim kr\xc4\x8denjem mi\xc5\xa1ic ob robu klobuka, ki skr\xc4\x8dijo klobuk in iztisnejo vodo v eni smeri, to pa po zakonu o vzajemnem u\xc4\x8dinku potisne meduzo naprej. Kljub temu, da njihovo \xc5\xbeiv\xc4\x8devje sestavlja le enostavna mre\xc5\xbea nevronov, so meduze izjemno u\xc4\x8dinkoviti plavalci, saj izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo pro\xc5\xbenost svojih tkiv in vodne vrtince da pridobijo nazaj del energije vsakega kr\xc4\x8denja. Po merilu porabe energije na hitrost premikanja so celo naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i plavalci med vsemi \xc5\xbeivalmi. Vendar pa se obi\xc4\x8dajno premikajo zgolj na kratke razdalje znotraj vodnega stolpca, zato jih kljub sposobnosti aktivnega plavanja uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med zooplankton._NEWLINE_Pri ve\xc4\x8dini o\xc5\xbeigalkarjev se tekom \xc5\xbeivljenjskega kroga izmenjata obe obliki. Oplojeno jaj\xc4\x8dece se razvije v li\xc4\x8dinko, ki se pritrdi kot polip in nespolno tvori nove polipe, ob ustreznih razmerah pa pri\xc4\x8dne tvoriti meduze. Te prosto plavajo okrog in ko dose\xc5\xbeejo spolno zrelost, pri\xc4\x8dnejo izlo\xc4\x8dati spolne celice (jaj\xc4\x8deca in semen\xc4\x8dice). Krog se tako zaklju\xc4\x8di. Pri razli\xc4\x8dnih skupinah o\xc5\xbeigalkarjev pa je z evolucijo pri\xc5\xa1lo do sprememb v \xc5\xbeivljenjskem krogu, odvisno od pogojev v okolju in strategije pre\xc5\xbeivetja. Pri klobu\xc4\x8dnjakih meduza mo\xc4\x8dno prevladuje, tako po dolgo\xc5\xbeivosti kot po velikosti. Polipi kubomeduz ne brstijo, temve\xc4\x8d se neposredno preobrazijo v meduze. V nasprotju s klobu\xc4\x8dnjaki pri trdo\xc5\xbeivnjakih polipi mo\xc4\x8dno prevladujejo in pri nekaterih so meduze v celoti odsotne. Posebnost so pecljati klobu\xc4\x8dnjaki, ki \xc5\xbeivijo samo kot meduze, vendar so te pritrjene.'