b'\n_START_ARTICLE_\nBernard \xc4\x8ceferin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo in filozofijo je obiskoval v rojstnem kraju (1641-1648), vstopil 3. oktobra 1648 na Dunaju v jezuitski red in po opravljenem noviciatu dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij filozofije na dunajski Univerzi (1652-1654), dosegel doktorat iz filozofije, ter nadaljeval s \xc5\xa1tudijem bogoslovja (1654-1658). Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je od\xc5\xa1el na Reko, kjer je pou\xc4\x8deval v vi\xc5\xa1jih razredih gimnazije (1658-1660) in od tam misijonaril po Dalmaciji, najve\xc4\x8d po otokih okoli Zadra. Potem je bil profesor matematike in etike na Univerzi v Trnavi (1661-1662), retorike na akademiji v Zagrebu (1662-1664) in filozofije na dunajski Univerzi (1664-1666). Leta 1666 je bil skupaj z avstrijskim poslanikom poslan na sa\xc5\xa1ki dvor, a ko se 1673 vrnil v Gorico je tu te\xc5\xbeko bolan pre\xc5\xbeivel zadnja leta. V latin\xc5\xa1\xc4\x8dini sta bili objavljeni njegovi naslednji deli: Ephemerides Tyrnavienses (Trnava, 1662) in Quaestiones controversiarum (Rim, 1680).'