b'\n_START_ARTICLE_\nGizela \xc5\xa0uklje\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nGizela \xc5\xa0uklje se je po kon\xc4\x8dani ljubljanski \xc5\xbdenski realni gimnaziji kot ena redkih \xc5\xbeensk vpisala na \xc5\xa1tudij arhitekture. Diplomirala je novembra 1932 na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani kot prva Ple\xc4\x8dnikova \xc5\xa1tudentka. Po uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju v Ljubljani se je kot \xc5\xa1tipendistka francoske vlade od novembra 1933 leto dni izpopolnjevala na pari\xc5\xa1kem In\xc5\xa1titutu za umetnost in arheologijo in hkrati delala pri arhitektu Augustu Perretu. V Parizu je \xc5\xa1tudirala hkrati kot arhitekta Milan Sever in Juraj Neidhardt ter arhitektka Du\xc5\xa1ana \xc5\xa0antel, pravnik Jo\xc5\xbea Vilfan, zgodovinar Fran Zwitter in jezikoslovec Anton Grad. Po povratku v Ljubljano novembra 1934 je postala asistentka volonterka na ljubljanskem oddelku za arhitekturo. Vse od povratka iz Pariza do junija 1946 je delala v ateljeju Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika. Leta 1946 je postala profesorica tipografije, dekorativnega risanja in zgodovine pohi\xc5\xa1tva na \xc5\xa0oli za oblikovanje in fotografijo v Ljubljani, kjer je kot pedagog in ravnateljica delovala polnih 25 let (1946 - 1972).  Vse znanje in izku\xc5\xa1nje, ki jih je pridobila pri Ple\xc4\x8dniku v ve\xc4\x8d kot dvajsetih letih je prenesla na svoje u\xc4\x8dence.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV Ple\xc4\x8dnikovem ateljeju so pod njenimi rokami nastajali na\xc5\xa1rti za cerkev Matere bo\xc5\xbeje Lur\xc5\xa1ke v Zagrebu, za vilo Epos na Bledu, prvi projekti za \xc5\xbdale v Ljubljani, na\xc4\x8drti za obnovo NUK, detalji za cerkev sv. Antona v Beogradu, na\xc4\x8drti za Jezuitski samostan v Osijeku in drugi._NEWLINE_Medtem, ko je notranjo opremo snovala predvsem za svoje bli\xc5\xbenje in sorodnike, se po ugotovitvah strokovnjakov za novej\xc5\xa1o slovensko arhitekturo \xc5\xa0ukljetin \xc5\xbear in ustvarjalnost najbolj izrazito ka\xc5\xbeeta v knji\xc5\xbeni opremi. Njena risba je izredno ne\xc5\xbena in subtilna, hkrati pa me\xc5\xa1ana s Ple\xc4\x8dnikovo odlo\xc4\x8dnostjo. Bila je mojstrica grafi\xc4\x8dnega oblikovanja, pretanjeno pa se je lotevala \xc5\xa1e vsega drugega kot npr.: ureditev vrtov Metli\xc5\xa1kega gradu ali pa partizanskih spomenikov v Beli krajini.'