b'\n_START_ARTICLE_\nInstitucije Evropske unije\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina institucij EU je bila ustanovljenih z Evropsko skupnostjo leta 1958. Ve\xc4\x8dina sprememb od takrat je \xc5\xa1la v smeri podeljevanja ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di Evropskemu parlamentu in manj Svetu. Vloga Komisije je pogosto bila posredovanje med dvema in je slu\xc5\xbeila kot jezi\xc4\x8dek na tehtnici. _NEWLINE_Vendar Komisija postaja \xc4\x8dedalje bolj odgovorna Parlamentu: leta 1999 je parlament izsilil odstop Santerja Commissioneja in Barrosovo komisijo leta 2004 prisilil k spremembam pri predlaganih kandidatih. _NEWLINE_Razvoj institucij s postopnimi spremembami pogodb in dogovorov, je dokaz, da je strukturna evolucija EU bila brez "dokon\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta". Nekateri glede institucij trdijo podobno, kot Tom Reid, novinar pri Washington Postu, ki je dejal, da "ne bi nih\xc4\x8de namerno oblikoval tako zapletene in odve\xc4\x8dne vlade, kot jo ima EU".\n_START_SECTION_\nRazvoj s Pari\xc5\xa1ko pogodbo\n_START_PARAGRAPH_\nPrve institucije so bile ustvarjene na za\xc4\x8detku petdesetih let 20. stoletja, z nastankom Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ), ki je temeljila na Schumanovi deklaraciji, med \xc5\xa1estimi dr\xc5\xbeavami podpisnicami. Cilj ESPJ je bil, da zdru\xc5\xbei premogovno in jeklarsko industrijo, ki igrata pomembno vlogo v vojni, pod nadzor supranacionalisti\xc4\x8dne oblasti s ciljema zagotavljanja miru in gospodarskega napredka. Ustanovljene so bile prve institucije. Osrednja institucija je bila "Visoka oblast" s supranacionalnimi mo\xc4\x8dmi v skupnosti. Zakonodaja, ki jo je uveljavljala ta institucija, je bila opazovana s strani Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Evropskih skupnosti, ki je zagotavljalo, da se je spo\xc5\xa1tovala, in ki je o njej razsojalo._NEWLINE_Med pogajanji sta bili ustanovljeni \xc5\xa1e dve nadzorni\xc5\xa1ki instituciji, ki bi naj slu\xc5\xbeili kot protiute\xc5\xbe Visoki oblasti. "Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina", kot jo je predlagal Jean Monnet, bi spremljala in nadzirala Visoko oblast. Da bi imela demokrati\xc4\x8dno legitimnost, je bila sestavljena iz 78 nacionalnih poslancev. Druga institucija je bila Svet Ministrov, za katero so se zavzemale predvsem manj\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave. Predstavljala naj bi intragovernmentalisti\xc4\x8dni del in bi skrbela za ve\xc4\x8dje usklajevanje med nacionalnimi zakonodajami ter tistimi, ki so bile predlagane s strani Visoke Oblasti.\n_START_SECTION_\nUstanovitev in spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1957 je Rimska pogodba vzpostavila dve podobni skupnosti za ustvarjanje enotnega skupnega trga (Evropska gospodarska skupnost) in za sodelovanje pri jedrski energiji (EURATOM). Te tri institucije so si delile Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Evropskih skupnosti, vendar so imele lo\xc4\x8dene svete in Visoke oblasti, ki so se v teh skupnostih imenovale komisije. Francoska vlada je postajala skepti\xc4\x8dna glede supranacionalizma in je \xc5\xbeelela omejiti mo\xc4\x8d Visoke oblasti v novih skupnostih. To so \xc5\xbeeleli dose\xc4\x8di tako, da bi dali svetu ve\xc4\x8djo vlogo pri nadzoru izvr\xc5\xa1evanja._NEWLINE_Tri skupnosti so se z Zdru\xc5\xbeitveno pogodbo, podpisano leta 1967, zdru\xc5\xbeile v Evropske skupnosti. Institucije so se prenesle iz Evropske gospodarske skupnosti (tako je komisija te skupnosti postala neposredni predhodnik trenutne komisije). _NEWLINE_S podpisom Rimske pogodbe, bi skup\xc5\xa1\xc4\x8dina (ki se je sprva preimenovala v Parlamentarno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, kasneje pa v Evropski parlament), naj bila izvoljena, a je Svet uspel to prelo\xc5\xbeiti vse do leta 1979. Od takrat je pridobil ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di z nasledstvenimi pogodbami. Maastrichtska pogodba je ravno tako pove\xc4\x8dala mo\xc4\x8d Sveta in mu dala klju\xc4\x8dno vlogo v tristebrnem sistemu EU, ki je temeljil na intergovernmentalnih principih._NEWLINE_Lizbonska pogodba, ki je v veljavo vstopila leta 2009, je zdru\xc5\xbeila skoraj vsa podro\xc4\x8dja (vklju\xc4\x8dno s prora\xc4\x8dunom) s postopkom soodlo\xc4\x8danja (preimenovan "obi\xc4\x8dajni zakonodajni postopek") in na ta na\xc4\x8din pove\xc4\x8dala mo\xc4\x8d Parlamenta. Pravila porazdelitve sede\xc5\xbeev v parlamentu so se tudi spremenila v formuliran sistem. Mesto Visokega predstavnika se je zdru\xc5\xbeilo z mestom  Evropskega komisarja za zunanje zadeve in se pridru\xc5\xbeilo Komisiji. Imenovanje Predsednika Komisije je tako postalo odvisno od zadnjih volitev v EU. Svet ministrov je sprejel dolo\xc4\x8dbe, kjer je bolj \xc5\xa1tela kvalificirana ve\xc4\x8dina, Evropski svet pa je postal lo\xc4\x8dena institucija s stalnim predsednikom. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8du Evropskih skupnosti so v manj\xc5\xa1i meri spremenili ime ter izvedli nekatere manj\xc5\xa1e prilagoditve, Centralna banka pa je postala polnopravna institucija.\n_START_SECTION_\nSeznam\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo tri politi\xc4\x8dne institucije, ki imajo izvr\xc5\xa1ilno in zakonodajno mo\xc4\x8d v Uniji. Svet Evropske unije predstavlja vlade, Parlament predstavlja dr\xc5\xbeavljane in Evropska komisija zastopa evropske interese. Dejansko Svet Evropske unije, evropski Parlament ali kdo drug, predlaga zahtevo za zakonodajo Komisiji. Komisija nato ustvari osnutek zakonodaje in ga predstavi Parlamentu in Svetu Evropske unije, ki morata v ve\xc4\x8dini primerov dati svoje soglasje. \xc4\x8ceprav je narava tega odvisna od zakonodajnega postopka v uporabi, ko je potrjena in podpisana s strani obeh teles, postane zakon. Komisija ima dol\xc5\xbenost, da zagotovi, da se ta zakonodaja izvaja, da skrbi za dnevne posle Unije ter da v primeru da nekdo kr\xc5\xa1i zakonodajo, to zadevo preda Sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Izdaja Uradnega imenika Evropske Unije leta 2014 ka\xc5\xbee, da je 33% uradnikov na vi\xc5\xa1jih stopnjah \xc5\xbeensk.\n_START_SECTION_\nSodi\xc5\xa1\xc4\x8de pravice Evropske unije\n_START_PARAGRAPH_\nSodi\xc5\xa1\xc4\x8de pravice Evropske Unije (Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Evropske unije) predstavlja sodno vejo oblastu EU. Odgovorno je za interpretacijo prava EU in pogodb. Sestavljajo ga: Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de pravice, Splo\xc5\xa1no sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za uslu\xc5\xbebence EU._NEWLINE_Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de se nahaja v Luksemburgu.'