b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga Vi\xc5\xbemarje\xe2\x80\x93\xc4\x8crnu\xc4\x8de\xe2\x80\x93Laze\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga Vi\xc5\xbemarje - \xc4\x8crnu\xc4\x8de - Laze je nekdanja ljubljanska severna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka obvoznica, ki je obratovala v \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1ke okupacije med letoma 1942 in 1945.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKo so med 2. svetovno vojno sile osi zasedle Jugoslavijo, je ve\xc4\x8dji del Ljubljane pripadel Italiji, severna predmestja pa Tretjemu rajhu. To je pomenilo tudi, da so se proge iz Jesenic, Kamnika in Zidanega Mosta, ki so ve\xc4\x8didel vodile po ozemlju pod nem\xc5\xa1ko zasedbo, stikale v Ljubljani pod italijansko zasedbo. Kljub sporazumu o \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem prometu \xc4\x8dez prehode v Bohinjski Bistrici, Vi\xc5\xbemarjah in \xc4\x8crnu\xc4\x8dah, ki sta ga okupacijski sili sklenili 4. novembra 1941 in 20. decembra istega leta dopolnili, so se Nemci zaradi bojazni pred dolgotrajnimi italijanskimi carinskimi postopki odlo\xc4\x8dili \xc2\xbbsvoje\xc2\xab\xc2\xa0dele prej omenjenih prog povezati s t. i. Obvozno progo. Obenem so ljubljanska severna predmestja povezali tudi s cestami (del te cestne obvoznice predstavlja Obvozna cesta, \xc5\xa1e danes znana tudi kot Nem\xc5\xa1ka cesta). _NEWLINE_Glavni mejni prehod je bil na postaji Vi\xc5\xbemarje,  ki so jo raz\xc5\xa1irili in postavili dodatne barake za obmejne in carinske slu\xc5\xbebe. Hkrati so v \xc4\x8crnu\xc4\x8dah na mestu postajali\xc5\xa1\xc4\x8da zgradili postajo. Delovno silo so si zagotovili s propagandno akcijo \xc2\xbbpravica do dela\xc2\xab. Mo\xc5\xa1ki, ki so zaradi razmejitve izgubili delo, so se tako morali zglasiti na uradu za delo, ki jih je lahko brez njihove privolitve poslal delat kamorkoli._NEWLINE_Zahodni del trase med Vi\xc5\xbemarjami in \xc4\x8crnu\xc4\x8dami je bil odprt 5. oktobra 1942, dalj\xc5\xa1i vzhodni del od \xc4\x8crnu\xc4\x8d do Laz pa 15. avgusta 1943. 18.035 km dolga proga je bila enotirna, vendar je bil spodnji ustroj grajen tudi za morebitni drugi tir. Najve\xc4\x8dja dopustna hitrost je bila 100 km/h, najmanj\xc5\xa1i krivinski radij je zna\xc5\xa1al 550m, najve\xc4\x8dji vzpon pa 6,5\xe2\x80\xb0.  Ob novozgrajeni progi so postavili \xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo Beri\xc4\x8devo (nem\xc5\xa1ko F\xc3\xb6rtschach) in nedale\xc4\x8d od nje \xc5\xa1e nakladali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Promet na progi je bil ustavljen 8. maja 1945, takoj po nem\xc5\xa1kem umiku iz Ljubljane. Najprej je bil demontiran vzhodni del, kjer je ostal le industrijski tir od \xc4\x8crnu\xc4\x8d do industrijske cone ob Brn\xc4\x8di\xc4\x8devi cesti. Preostali tiri so bili prepeljani v Bosno, kjer se je udarni\xc5\xa1ko gradila proga med Br\xc4\x8dkom in Banovi\xc4\x87i. Odsek med Vi\xc5\xbemarjami in Kle\xc4\x8dami pri Savljah je nekaj \xc4\x8dasa slu\xc5\xbeil kot industrijski tir za potrebe Gradisove gramoznice, preostanek trase do \xc4\x8crnu\xc4\x8d pa kot \xc2\xbbparkiri\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0za pokvarjene vagone. Do leta 1947 so odmontirali tudi zahodni del proge in gramoz odpeljali na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de proge med Dutovljami in Se\xc5\xbeano._NEWLINE_Komaj je proga bila demontirana, so leta 1948 pri\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o ureditvi ljubljanskega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega vozli\xc5\xa1\xc4\x8da. Predvidena je bila obnova te proge ter njen 9 km dolg podalj\xc5\xa1ek od Vi\xc5\xbemarij do Vi\xc4\x8da. Ker so obvoznico pri\xc4\x8deli graditi med pripravami na V. kongres KPJ, so jo poimenovali\xc2\xa0\xc2\xbbProga V. kongresa\xc2\xab. Leta 1949 so vsa dela nenadoma ustavili in jih niso ve\xc4\x8d nadaljevali.\n_START_SECTION_\nOstanki\n_START_PARAGRAPH_\nNa progo nas \xc5\xa1e danes spominja nekaj ostankov ob trasi, denimo industrijski tir s postaje \xc4\x8crnu\xc4\x8de do industrijske cone ob Brn\xc4\x8di\xc4\x8devi ulici, Zasavska cesta do Podgore ali glede na dejanski pomen kraja dokaj velika \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja v Lazah. _NEWLINE_Zelo malo slabo vidnih ostankov se je ohranilo na zahodnem delu trase med Vi\xc5\xbemarjami in \xc4\x8crnu\xc4\x8dami. Zato pa jih je toliko ve\xc4\x8d vidnih na skrajnem vzhodnem delu. Most \xc4\x8dez Savo pri Lazah je bil resda zgrajen po demonta\xc5\xbei proge, vendar stoji natanko na mestu nekdanjega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega. \xc5\xbde z mosta je mogo\xc4\x8de v go\xc5\xa1\xc4\x8davi videti sicer zara\xc5\xa1\xc4\x8dene nosilce nekdanjega 60-metrskega mosta \xc4\x8dez Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dico pri Dolskem. Na drugi strani Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice je \xc5\xa1e ohranjen del nasipa, ki danes slu\xc5\xbei kot prilo\xc5\xbenostni peskokop. Ob pre\xc4\x8dkanju trase \xc4\x8dez lokalno cesto med Dolskim in Kle\xc4\x8dami pri Dolu so \xc5\xa1e vidni betonski temelji \xc4\x8duvajnice, od tam naprej do bencinske \xc4\x8drpalke v Podgori pa je trasa dobro vidna kot zara\xc5\xa1\xc4\x8den greben. Ohranjena je tudi stavba \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje v Beri\xc4\x8devem kot tudi ostanki bli\xc5\xbenje nakladalne rampe in \xc4\x8duvajnica.'