b"\n_START_ARTICLE_\nAfri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji v Latinski Ameriki\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega su\xc5\xbeenjstva v Hispanoameriki\n_START_PARAGRAPH_\nPo odkritju novega sveta, Amerike, so konkvistadorji zasu\xc5\xbenjili njene avtohtone prebivalce (los ind\xc3\xadgenas), hkrati pa so pri\xc4\x8deli z uva\xc5\xbeanjem su\xc5\xbenjev, katere so zajeli ali odkupili v Afriki. Kmalu po zasu\xc5\xbenjenju avtohtonih prebivalcev, so se jim pridru\xc5\xbeili afri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji, kateri so kaj kmalu tvorili sestavni del ameri\xc5\xa1ke populacije. Afri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji so kot su\xc5\xbenji ostali tudi po tem, ko se je kolonialno obdobje \xc5\xbee kon\xc4\x8dalo, kar je trajalo skoraj tristo let. Na pravice, katere so jih ena\xc4\x8dile z belo raso, pa so \xc4\x8dakali vse do 60. let 20. stoletja. _NEWLINE_Kralj Ndongo, Ngola Kiluanji, je bil sprva proti zasu\xc5\xbenjenju \xc4\x8drnega ljudstva, kmalu pa so mu koristi, ki jih je od tega imel, pretehtale njegovo neodobravanje, in je v trgovanju s su\xc5\xbenji tudi sam prisostvoval. Njegova h\xc4\x8di, Nzinga (\xc5\xa1panci jo poznajo pod imenom Ginga), je bila kr\xc5\xa1\xc4\x8dena v Lizboni in preimenovana v dono Ano de Souso (do\xc3\xb1a Ana de Sousa), Po vrnitvi v Afriko, leta 1624, so jo imenovali za kraljico. Kraljica Ginga se je odpovedala kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, saj se je borila za osvoboditev Angole, kateri so zavladali Evropejci, a je bila pora\xc5\xbeena. Evropejci so tako za novega kralja dolo\xc4\x8dili Kiluanji-ja II, kateri je kraljeval dr\xc5\xbeavi po navodilih Evropejcev. Tako je bilo omogo\xc4\x8deno mno\xc5\xbei\xc4\x8dno su\xc5\xbeenjstvo afri\xc5\xa1kega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nPred odkritjem Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je \xc5\xa1panska velesila odkrila novi svet, t. i. Ameriko, so bili afri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji \xc5\xbee primorani delati in bili dojeti kot pomembna delovna sila v \xc5\xa0paniji. Ekonomsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje kolonij in upor avtohtonega prebivalstva proti prisilnemu delu, je bilo povod za \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje in intenzivno trgovanje s su\xc5\xbenji. _NEWLINE_Su\xc5\xbenji so prisostvovali pri prvih odpravah in ekspedicijah v novi svet, bili so glavni postre\xc5\xa1\xc4\x8dki konkvistadorjev  na njihovih odkrivanjih sveta. \xc2\xbb\xc4\x8crno\xc2\xab\xc2\xa0su\xc5\xbeenjstvo je bilo odlo\xc4\x8dilnega pomena za ekonomsko delovanje v novem svetu. Na Kubi in v Braziliji so predstavljali glaven vir delovne sile in dohodka za vi\xc5\xa1ji sloj. Kuba je bila ena izmed prvih kolonij, kamor so uvozili \xc4\x8drnske su\xc5\xbenje, zaradi pomanjkanja delovne sile, saj so zasu\xc5\xbenjeni avtohtoni prebivalci hitro umirali zaradi nemogo\xc4\x8dih razmer v katerih so \xc5\xbeiveli in krutega iz\xc5\xbeivljanja nad njimi. Ker jim je delovna sila prehitro umirala, so se morali spomniti u\xc4\x8dinkovite re\xc5\xa1itve, ki je bila uvoz \xc4\x8drnskih su\xc5\xbenjev na Karibe.\n_START_SECTION_\nAfri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji na Karibih\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se prvi\xc4\x8d pojavile prve planta\xc5\xbee sladkorja v 16. stoletju v Portoriku oziroma po vseh Karibih, sta sladkor in su\xc5\xbeenjstvo postala sinonima . V Portoriku je bilo v drugi polovici 19. stoletja na\xc5\xa1tetih najve\xc4\x8d afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev, leta 1846, je bilo okoli 51.216 zasu\xc5\xbenjene afri\xc5\xa1ke delovne sile. Su\xc5\xbenji so bili ugrabljeni ali pa odkupljeni v Afriki, nato pa so bili v nevzdr\xc5\xbenih pogojih prepeljani preko Atlantskega oceana. \xc4\x8ceprav je su\xc5\xbeenjstvo poznano \xc5\xbee od pamtiveka, so ga formalno potrdili kot legalnega \xc5\xa1ele 12. 2. 1528, katerega je potrdil kralj Karel V Habsbur\xc5\xa1ki (Carlos I y V del Sacro Imperio Romano Germ\xc3\xa1nico)._NEWLINE_Prve su\xc5\xbenje so pripeljali na Espa\xc3\xb1olo (danes Haiti in Dominikanska Republika), Portoriko in Kubo, zaradi porasta smrtnosti avtohtonih prebivalcev in \xc5\xbeelje po novih odkritjih, \xc5\xa1e neosvojene in neodkrite zemlje.\n_START_SECTION_\nPrihod su\xc5\xbenjev v 'novi svet' in te\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nPrihod tolik\xc5\xa1nega \xc5\xa1tevila afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev, je predstavljalo kar nekaj te\xc5\xbeav. Glavna te\xc5\xbeava je bila pokristjanjevanje. Su\xc5\xbenji, pripeljani z zahoda Afrike, so govorili razli\xc4\x8dne jezike in dialekte, prav tako so bili del razli\xc4\x8dnih kultur. Druga izmed te\xc5\xbeav je bila najti in nau\xc4\x8diti dovolj\xc5\xa1no \xc5\xa1tevilo tolma\xc4\x8dev. Za Afri\xc4\x8dane, je bilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo nekaj popolnoma neznanega, prav tako jim je bilo o veri zelo te\xc5\xbeko govoriti zaradi prej omenjenih razlogov. Misijonarji so zato mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pokristjanjevali su\xc5\xbenje, saj jim je bilo to opravilo najla\xc5\xbeje izvedeno. Tretja te\xc5\xbeava, ki je pestila \xc5\xa1panske uradnike v kolonialnem \xc4\x8dasu, je bilo \xc5\xa1tevilo su\xc5\xbenjev in organizacija trgovine. _NEWLINE_\xc5\xa0panija je po pogodbi nadzorovala \xc5\xa1tevilo afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev, ki so jih preva\xc5\xbeali preko Atlantika. Prav tako je podeljevala dovoljenja dru\xc5\xbebam, za prevoz \xc4\x8drnske delavne sile, katere so su\xc5\xbenje naprej prodajali po Ameriki. Prva dovoljenja so bila uradno izdana leta 1518 in \xc5\xbee prvih osem let, se je v Ameriko prepeljalo preko 4.000 su\xc5\xbenjev. Leta 1528 je \xc5\xa0panija izdala potrdilo samo eni dru\xc5\xbebi in s tem uvedla monopol. Ker \xc5\xa1panska krona ni imela v Afriki nobenih kolonij, je bil trg s su\xc5\xbenji nadzorovan s strani tujih dru\xc5\xbeb, najpomembnej\xc5\xa1a med njimi pa je bila britanska South Sea Company (Compa\xc3\xb1\xc3\xada de los mares del sur, Dru\xc5\xbeba ju\xc5\xbenih morj\xc3\xa1), katera je postala glavna uvoznica su\xc5\xbenjev leta 1713. V Afriki so kupovali vojne zapornike in Afri\xc4\x8dane, katere so zasu\xc5\xbenjili \xc5\xbee Arabci.\n_START_SECTION_\nTrgovanje s su\xc5\xbenji (trata africana)\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovina s su\xc5\xbenji je trajala skoraj \xc5\xa1tiri stoletja. \xc4\x8crnske su\xc5\xbenje so v ladjah prepeljali \xc4\x8dez Atlantik, v nemogo\xc4\x8dih pogojih. Na za\xc4\x8detku 18. stoletja je bilo 'normalno' da je kar 20% tovora umrlo. Trgovina s su\xc5\xbenji je bila kar nekaj \xc4\x8dasa v rokah Portugalcev in Arabcev, ki so su\xc5\xbenje prepeljevali tudi v Azijo._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo zasu\xc5\xbenjenih Afri\xc4\x8danov variira, po razli\xc4\x8dnih ugibanjih, naj bi bilo med 15. in 19. stoletjem prepeljanih med 10.000.000 in 60.000.000 Afri\xc4\x8danov. Med njimi \xc5\xa1tejemo tudi su\xc5\xbenje prepeljane v Indijo ter tiste, ki so kot su\xc5\xbenji ostali v Afriki. Preko 100.000 Afri\xc4\x8danov, pa je bilo prepeljanih vsako leto v su\xc5\xbeenjstvo. Ko so afri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji prispeli v novi svet, so jih zaprli v karanteno, da bi prepre\xc4\x8dili bolezni, nato so bili o\xc5\xbeigosani in pripravljeni za prodajo . _NEWLINE_Kraji, kamor je bilo prodanih najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo su\xc5\xbenjev, so bile geografsko gledano ni\xc5\xbeine, kjer je prevladovalo tropsko podnebje, torej vro\xc4\x8di kraji z nerazgibanim reliefom. Glavni kraji so bile obale Karibov, obale Atlantika, kjer so se razvijale tropske planta\xc5\xbee. _NEWLINE_Su\xc5\xbenji so bili izpostavljeni preobremenjenemu delu in trpin\xc4\x8denju s strani lastnikov. Su\xc5\xbenji za njih niso bili osebe, pa\xc4\x8d pa stvari, katere so lahko kupovali in prodajali, stvari brez pravic. Su\xc5\xbeenj, ki je bil prepeljan v Ameriko, je predstavljal delovno silo vse do svoje smrti, enakega odnosa in polo\xc5\xbeaja pa so bili dele\xc5\xbeni tudi njihovi potomci. Zaradi nevzdr\xc5\xbenih pogojev za \xc5\xbeivljenje, je bilo njihovo \xc5\xbeivljenje tako kratko, in ker je bila rodnost afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev bore majhna, je bila nujno potrebna konstantna vpeljava novih su\xc5\xbenjev.\n_START_SECTION_\nTrikotni trg\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot tri stoletja, je trikotni trg predstavljal ilegalen trg, ki se je razvil med Evropo, Afriko in Ameriko. Trg je omogo\xc4\x8dal bogatim \xc5\xa1e bolj obogateti, saj so kopi\xc4\x8dili svoj kapital s pomo\xc4\x8djo sladkornega trga in prodaje afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev na Karibih, Haiti je bilo njihovo glavno 'skladi\xc5\xa1\xc4\x8de' ._NEWLINE_Slika ob strani predstavlja trgovanje treh celin in sicer: V Evropi so gradili tovarne blaga, kjer so delavce \xc5\xa1ivali blago iz bomba\xc5\xbea, kar so kasneje z barkami prepeljali v Afriko. V Zahodni Afriki so blago menjali za su\xc5\xbenje, katere so natrpali v barke in jih prepeljali v Ameriko. Tam so bili su\xc5\xbenji prodani lastnikom planta\xc5\xbe, kateri so jih uporabili kot zastonj delovno silo, da so gojili bomba\xc5\xbe, sladkor in tobak. Z zaslu\xc5\xbeenim denarjem od proizvoda so trgovci kupili barke, katere so bile polne bomba\xc5\xbea, sladkorja in tobaka. Vse to so prepeljali v Evropo, kjer so to tudi prodali in ustvarili ogromen zaslu\xc5\xbeek za trgovce.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbeenj kot pomembno delovna sila\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xbenji so pod prisilo delali: _NEWLINE_1. V rudnikih srebra v Peruju in Mehiki. Do\xc5\xbeiveli so veliko \xc5\xa1tevilo nesre\xc4\x8d med delom, zaradi neznosnih pogojev v rudnikih, jih je tam ogromno preminilo. Afri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji so se le ste\xc5\xbeka privadili klimi, prav tako, pa so bili \xc5\xbertve mnogoterih bolezni. _NEWLINE_2. V rudnikih zlata v Novi Granadi, Antioqu\xc3\xad-ji, Popay\xc3\xa1n-u in Choc\xc3\xb3-ju_NEWLINE_3. V poljedelstvu, kjer so bili kot pomembna delovna sila v sladkorni industriji v Mehiki in ob obali Peruja, kjer so pridelovali sladkor, p\xc5\xa1enico in vino. Prav tako so pridelovali kakav v Venezueli in Quito-ju. Bili so zadol\xc5\xbeeni tudi za pa\xc5\xa1njo \xc5\xbeivine v Urugvaju in Paragvaju._NEWLINE_4. Kot gospodinje in postre\xc5\xa1\xc4\x8dki na domovih vi\xc5\xa1jega sloja.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbeenjstvo kot urbana institucija\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xbenji so v mestu glede na spol opravljali razli\xc4\x8dna dela. \xc5\xbdenske so bile zadol\xc5\xbeene za \xc4\x8disto\xc4\x8do v hi\xc5\xa1i, za kuhanje in vzgojo otrok. Mo\xc5\xa1ki so bili zaposleni na vrtu, polirali so bronaste predmete, skrbeli za konje in vozili ko\xc4\x8dije. Su\xc5\xbenji so bili pogostokrat prodajalci sadja in raznih predmetov, prav tako so pogosto delali v tekstilnih delavnicah. Su\xc5\xbenji so pogosto postali specializirani obrtniki, \xc5\xa1ivali so obleke, izdelovali \xc4\x8devlje, predmete iz \xc5\xbeeleza in pohi\xc5\xa1tvo. \xc5\xbdenske so bile primorane v prostitucijo, denar, ki so za to zaslu\xc5\xbeile so morale dajati svojim gospodarjem. Afri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji so bili nepogre\xc5\xa1ljivi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbebe ter gospodarske ekonomije. Su\xc5\xbeenjstvo se je prelevilo v navado oziroma tradicijo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje afri\xc5\xa1kih su\xc5\xbenjev, grozljiva realnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenje su\xc5\xbenjev je bilo zaznamovano s te\xc5\xbekim delom in konstantnim trpin\xc4\x8denjem. Bi\xc4\x8danje, okovi in ostali pripomo\xc4\x8dki za trpin\xc4\x8denje su\xc5\xbenjev so bili del njihovega vsakdana. _NEWLINE_Spali so na leseni deski v baraki za glavno hi\xc5\xa1o. Jedli so \xc5\xa1e cenej\xc5\xa1o hrano, kot jo je bilo mogo\xc4\x8de dobiti v trgovini. Su\xc5\xbenji, ki so \xc5\xbeiveli na obalah, so morali sami kultivirati, oziroma pridelovati svojo hrano. Oble\xc4\x8deni so bili v raztrgana in revna obla\xc4\x8dila, katera so menjali najve\xc4\x8dkrat dvakrat letno. Zdravni\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di so bili dele\xc5\xbeni le, ko je bilo to res nujno, a v \xc5\xa1tevilnih primerih, je pomo\xc4\x8d pri\xc5\xa1la prepozno. Ve\xc4\x8dino gospodarjev je smatralo, da si su\xc5\xbenje lastijo, zato je bilo za njih logi\xc4\x8dno, da si lastijo tudi Afri\xc4\x8danke, katere so posiljevali, kar pojasni porast mulatske rase v kolonialnem obdobju.\n_START_SECTION_\nZakoni\n_START_PARAGRAPH_\nZakoni so gospodarju su\xc5\xbenja nalagali, da ga mora pokristjaniti, z njim ravnati primerno in jih spodbujati v zakon. Kljub temu, da je bil zakon jasen, je bil zelo kratek in nenatan\xc4\x8den. Kljub temu, da je bilo su\xc5\xbenje prepovedano usmrtiti, pa se je njihovim lastnikom podeljevala popolna oblast nad njimi. \xc5\xbdivljenje su\xc5\xbenjev ni bilo toliko odvisno od zakona, kot pa od osebnosti njihovega gospodarja ter socialne in ekonomske pozicije, ki je mo\xc4\x8dno variirala. V predelih z rudniki in planta\xc5\xbeah, je bilo \xc5\xbeivljenje su\xc5\xbenjev neznosno te\xc5\xbeko, medtem ko so v urbanih predelih, kjer so se ukvarjali z delom po domovih (kjer so \xc4\x8distili, vozili ko\xc4\x8dije), imeli malce olaj\xc5\xa1ano \xc5\xbeivljenje, a jih je bilo v teh predelih zelo malo.\n_START_SECTION_\nManifestacije\n_START_PARAGRAPH_\nAfri\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji so bili vpleteni v pogoste upore, ve\xc4\x8dino izmed njih pa se je resigniralo (vdalo v usodo). Prav tako je pomembno to, da so bili su\xc5\xbenji med seboj pogosto rivali, saj so izhajali iz razli\xc4\x8dnih plemen, kateri so bili med seboj sovra\xc5\xbeniki, zato je med njimi te\xc5\xbeko zaslediti kakr\xc5\xa1nokoli povezanost, unijo, bratstvo, kar lahko pove\xc5\xbeemo s pogostimi neuspelimi upori._NEWLINE_Dve najpogostej\xc5\xa1i vrsti manifestaciji: Prvo bi lahko kvalificirali kot pasivni upor, ko so su\xc5\xbenji navodila svojega gospodarja razumeli \xc5\xbee prvi\xc4\x8d, pa so se delali, kot da jih ne razumejo, prav tako so pogosto 'izgubljali' orodja, ali pa so svojo nalogo opravili zelo slabo. Kazen za to je bilo bi\xc4\x8danje ali pa so bili sam okarani, odvisno od gospodarja. Drugo pa lahko kvalificiramo kot su\xc5\xbenji, ki so zbe\xc5\xbeali, da bi se osvobodili. Ube\xc5\xbenikom se je reklo \xc2\xbbcimarrones\xc2\xab, nekateri izmed njih so tudi uspe\xc5\xa1no zbe\xc5\xbeali v anonimno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so za svoje delo dobivali pla\xc4\x8dilo. V nekaterih predelih so se zbirali v zdru\xc5\xbeenja imenovala \xc2\xbbpalenques\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbcumbes\xc2\xab\xc2\xa0s ciljem, da bi dosegli pomo\xc4\x8d in tovari\xc5\xa1tvo. Ta zdru\xc5\xbeenja pa zaradi malo\xc5\xa1tevilnosti, za belo raso, niso predstavljala nikakr\xc5\xa1ne gro\xc5\xbenje. Su\xc5\xbenji, ki niso uspe\xc5\xa1no zbe\xc5\xbeali in so jih ujeli ter pripeljali nazaj, so bili lahko pohabljeni ali usmr\xc4\x8deni. Ponekod so vzpostavili civilno za\xc5\xa1\xc4\x8dito imenovano Santa hermandad (slo. Sveto bratstvo, ang. holy brotherhood), katera je lovila ube\xc5\xbenike ter jih pripeljala nazaj k njihovim gospodarjem.\n_START_SECTION_\nOsvoboditev ali libreto\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xbeenj se je lahko osvobodil le preko \xc2\xbbmanumisi\xc3\xb3n\xc2\xab, ko mu je gospodar podaril svobodo, le-to pa si je tudi sam lahko kupil ter se razglasil za svobodnega (liberto). Cerkev je gospodarjevo odlo\xc4\x8ditev, da su\xc5\xbenja osvobodi, mo\xc4\x8dno hvalisala. Posledi\xc4\x8dno se je za osvoboditev su\xc5\xbenjev odlo\xc4\x8dilo kar nekaj gospodarjev, saj so bili prepri\xc4\x8dani, da bodo s tem re\xc5\xa1ili svojo du\xc5\xa1o pred peklom . _NEWLINE_Ameri\xc4\x8dani so prisotnost Afri\xc4\x8danov za\xc4\x8deli po\xc4\x8dasi sprejemati  ter jih asimilirati v svojo dru\xc5\xbebo, ki je bila kasneje bolj tolerantna, prav tako so jim omogo\xc4\x8dili nekaj nazivov kot na primer obrtnik in \xc4\x8dlan nacionalne garde. Vseeno pa je bilo v dru\xc5\xbebi te\xc5\xbeko izni\xc4\x8diti ve\xc4\x8d stoletij trajajo\xc4\x8do pozicijo Afri\xc4\x8danov kot su\xc5\xbenjev. Proti ljudem, s temnej\xc5\xa1o barvo polti, se je \xc5\xa1e vedno ohranilo ogromno predsodkov, prav tako so v preteklosti te\xc5\xbeje na\xc5\xa1li primerno zaposlitev. \xc5\xa0olanje za ta sloj ljudi je bil na sekundarni stopnji tako reko\xc4\x8d neobstoje\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOdprava su\xc5\xbeenjstva\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu upada \xc5\xa1panske prevlade v svetu, so su\xc5\xbeenjstvo v Argentini in \xc4\x8cilu odpravili, saj tam nikoli ni bil pomemben. V Venezueli in Peruju, kjer je bilo su\xc5\xbeenjstvo \xc5\xa1e vedno prisotno, so ga odpravili \xc5\xa1ele nekje v sredini 19. stoletja. Na obalah Karibov, predvsem na Kubi in Portoriku, kjer je bilo su\xc5\xbeenjstvo glavnega pomena in gonilna sila za delovanje trga, so su\xc5\xbeenjstvo odpravili \xc5\xa1ele leta 1886."