b'\n_START_ARTICLE_\nStanis\xc5\x82aw Lem\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLem se je rodil v kraju Lvov na Poljskem (sedaj del Ukrajine) materi Sabini Woller in o\xc4\x8detu Samuelu Lemu, premo\xc5\xbenemu zdravniku specialistu, ki je sprva delal za Avstro-ogrsko vojsko. Kljub judovskim koreninam je bil Lem v mladosti kristjan, kasneje pa je zaradi \xc2\xbbmoralnih razlogov\xc2\xab\xc2\xa0postal ateist. Medicino je \xc5\xa1tudiral na Lvovski univerzi (1939\xe2\x80\x931941). 2. svetovno vojno in nacisti\xc4\x8dno okupacijo Poljske je pre\xc5\xbeivel s ponarejenimi dokumenti. Slu\xc5\xbeil je kot avtomehanik in varilec, postal pa je dejaven tudi v odporni\xc5\xa1kem gibanju. Leta 1946 je vzhodni del Poljske, imenovan Kresy, pripadel Sovjetski Ukrajini, zato se je njegova dru\xc5\xbeina, kot veliko drugih Poljakov, preselila v Krakov, kjer je Lem nadaljeval \xc5\xa1tudij medicine. \xc5\xa0tudija ni dokon\xc4\x8dal, saj se ni strinjal s prilagajanjem njegovih odgovorov v skladu s takrat prevladujo\xc4\x8do politiko. Ker ni mogel postati voja\xc5\xa1ki zdravnik, je postal mladi raziskovalec, v prostem \xc4\x8dasu pa je za\xc4\x8del pisati zgodbe._NEWLINE_Lem se je v svetu literature prvi\xc4\x8d pojavil leta 1946 kot pesnik, v tistem \xc4\x8dasu pa je napisal tudi nekaj pogro\xc5\xa1nih romanov. V za\xc4\x8detku tega leta je izdal svoj prvi znanstvenofantasti\xc4\x8dni roman \xc4\x8clovek z Marsa (Cz\xc5\x82owiek z Marsa), ki so ga po delih objavljali v poljski reviji Novi svet do\xc5\xbeivetij (Nowy \xc5\x9awiat Przyg\xc3\xb3d). Med letoma 1947 in 1950 je nadaljeval svoje delo kot raziskoval\xc4\x8dev asistent, objavljal pesmi, kratke zgodbe in znanstvene eseje. V \xc4\x8dasu stalinizma so morala biti vsa objavljena dela neposredno pregledana in potrjena s strani komunisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima. Lem je kon\xc4\x8dal delno avtobiografski roman Szpital Przemienienia leta 1948, vendar tega cenzorji niso odobrili, dokler leta 1955 ni napisal nadaljevanja, ki je bilo mnogo bolj pozitivno do doktrine socializma. Oblasti so mu leta 1951 naro\xc4\x8dile objavo mladinske znanstvenofantasti\xc4\x8dne knjige Astronauci, v katero je bil prisiljen vklju\xc4\x8diti veliko sklicevanja na krasno prihodnost komunizma. Roman je avtor kasneje kritiziral (prav tako kot nekaj drugih zgodnjih del) za preve\xc4\x8d poenostavljenega; kljub temu pa ga je njegova objava prepri\xc4\x8dala, da je postal pisatelj._NEWLINE_Doba reform v letu 1956 (ko je W\xc5\x82adys\xc5\x82awa Gomu\xc5\x82ko zamenjal Boles\xc5\x82aw Bierut na \xc4\x8delu Zdru\xc5\xbeene Poljske delavske partije) je Poljski prinesla ve\xc4\x8djo svobodo govora in tiska. Lem je takrat za\xc4\x8del svojo kariero kot resen pisec znanstvene fantastike. V naslednjih nekaj letih je napisal 17 knjig, ki so se dobro prevajale predvsem v de\xc5\xbeelah ti. Vzhodnega bloka. Filozofski deli Dialogi (1957) in Summa Technologiae (1964) predstavljata najbolj znani nefantasti\xc4\x8dni deli. V Summa Technologiae Lem na filozofski na\xc4\x8din razpravlja o posledicah napredka tehnike in biologije na dru\xc5\xbebo, ki so bile za takratni \xc4\x8das popolnoma nepredstavljive, vendar pa danes dobivajo velik pomen \xe2\x80\x93 na primer, umetna inteligenca, navidezna resni\xc4\x8dnost in nanotehnologija. V naslednjih desetletjih je izdal \xc5\xa1e mnogo knjig, tako znanstvenofantasti\xc4\x8dnih kot filozofsko/futuristi\xc4\x8dnih. Po nekaterih mnenjih je avtorju v 80. letih 20. stoletja zaradi starosti padel nivo pisanja._NEWLINE_Humoristi\xc4\x8dne kratke zgodbe o avtomatiziranem vesolju, nadzorovanem z roboti, zbrane v delu Cyberiada, so Lemu prinesle mednaroden sloves. Za njegove najbolj znane romane veljajo Solaris (1961), G\xc5\x82os pana (1983) in Fiasco (1987), ki opisuje jalovost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih poskusov spoznavanja nezemljanov. Po Solarisu je bil leta 1972 pod vodstvom ruskega re\xc5\xbeiserja Andreja Tarkovskega posnet film, ki je prejel posebno nagrado \xc5\xbeirije na Mednarodnem filmskem festivalu v Cannesu istega leta. Lem, ki je bil dobro poznan kot kritik filmov, temelje\xc4\x8dih na njegovem delu, je film ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbZlo\xc4\x8din in kazen v vesolju\xc2\xab, zaradi tega je bila leta 2002 narejena \xc5\xa1e hollywoodska poustvaritev re\xc5\xbeiserja Stevena Soderbergha._NEWLINE_Po uveljavitvi voja\xc5\xa1ke vlade leta 1982 na Poljskem se je Lem preselil v Zahodni Berlin, kjer je postal \xc4\x8dlan In\xc5\xa1tituta za napredne \xc5\xa1tudije (Wissenschaftskolleg zu Berlin). Do vrnitve v domovino leta 1988 je \xc5\xbeivel tudi na Dunaju._NEWLINE_Lem je umrl 27. marca 2006 v Krak\xc3\xb3wu, star 84 let, po dolgi bitki s sr\xc4\x8dno boleznijo.\n_START_SECTION_\nKontroverznost SFWA\n_START_PARAGRAPH_\nLem je leta 1973 postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan zdru\xc5\xbeenja ameri\xc5\xa1kih piscev znanstvene fantastike (SFWA). Zaradi kritike ameri\xc5\xa1ke ZF literature, katera naj bi stremela bolj k avanturi kot razvijanju novih literarnih oblik, so nekateri \xc4\x8dlani zdru\xc5\xbeenja dosegli razveljavitev njegovega \xc4\x8dlanstva. Leta 1976 so mu nato ponudili redno \xc4\x8dlanstvo, katerega pa je zavrnil.\n_START_SECTION_\nVplivnost\n_START_PARAGRAPH_\nS prevodi v 41 jezikov in naklado ve\xc4\x8d kot 20 milijonov kopij velja Lem za najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ega in plodovitega poljskega avtorja. Kljub temu je bil njegov komercialni uspeh omejen, saj so njegova dela nastajala v komunisti\xc4\x8dni Poljski in zaradi omejitev je smel knjige prodajati le v manj\xc5\xa1ih nakladah. Edino v Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji je Lem u\xc5\xbeival, tako literarno-kriti\xc4\x8dni in komercialni uspeh, v zadnjih letih letih njegovega \xc5\xbeivljenja pa so teme postajale aktualne in pove\xc4\x8dalo se je tudi povpra\xc5\xa1evanje.'