b"\n_START_ARTICLE_\nHidrija (posoda)\n_START_PARAGRAPH_\nHidrija (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbd\x91\xce\xb4\xcf\x81\xce\xaf\xce\xb1, hydria) je vrsta posode za prena\xc5\xa1anje vode v keramiki in kovini anti\xc4\x8dne Gr\xc4\x8dije. Ima tri ro\xc4\x8daje. Dva horizontalna ro\xc4\x8daja na obeh straneh trupa so uporabljali za dviganje in prena\xc5\xa1anje posode. Tretji ro\xc4\x8daj, navpi\xc4\x8den, ki je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du drugih dveh ro\xc4\x8dajev, so uporabljali za nalivanje. \xc4\x8ce tretji ro\xc4\x8daj manjka, se posoda imenuje kalpis. Na\xc5\xa1li so jo v rde\xc4\x8defiguralni in \xc4\x8drnofiguralni tehniki. Pogosto so upodobljeni prizori iz gr\xc5\xa1ke mitologije, ki ka\xc5\xbeejo moralne in socialne obveznosti._NEWLINE_Hidrije so uporabljali tudi za shranjevanje pepela v grobovih in zbiranje glasovnic na volitvah. _NEWLINE_V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so gr\xc5\xa1ki obrtniki ustvarjali tudi hidrije iz brona. Nekatere so bile bogato okra\xc5\xa1ene s podrobnimi figurami. Eno iz 6. stoletja hranijo v Zgodovinskem muzeju v Bernu.  Take posode so znane tudi iz minojskega obdobja._NEWLINE_Regina vasorum ('Kraljica vaz') je znana hidrija iz poznega 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ki jo hranijo v Ermita\xc5\xbeu. Najdena je bila v Italiji."