b"\n_START_ARTICLE_\nSimtokha dzong\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTemelje dzonga ali trdnjave je leta 1629 dal postaviti butanski religiozni in voja\xc5\xa1ki voditelj \xc5\xbdabdrung Ngavang Namgjal, ki je ozemeljsko zdru\xc5\xbeil sodobni Butan. Dzong je prvi in najstarej\xc5\xa1i dzong, ki ga je postavil na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du treh zahodnih butanskih provinc: \xc5\xa0a (Vangdi P'odrang), Vang (Thimphu) in Pa (Paro). Graditelj je bil Tango \xc4\x8coje Mipham \xc4\x8cevang Tenzin. Gradnji je nasprotovalo pet skupin lam in sicer Lhapas, Barawas, Katogpas, Njenjingpas in \xc4\x8cagzampas. Pod vodstvom nasprotnika lame Paldena je pri\xc5\xa1lo do bitke, v kateri je padel tudi vodja nasprotnikov. Dzong je bil dokon\xc4\x8dan leta 1631 in je pre\xc5\xbeivel do dana\xc5\xa1njih dni._NEWLINE_Namgjel je s tem dzongom v Butanu prvi\xc4\x8d uvedel koncept trdnjave in samostana v enem kompleksu. Jedro dzonga ima dvanajst stranic, kar pomeni, da je dzong po obliki dodekahedron, kar je razlika od vseh drugih dzongov v Butanu. Je tudi eden od prvih, ki ima v notranjem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du najve\xc4\x8dji kip Je\xc5\xa1ej Gonpo (Mahakala). Glavna kapela (lhakhang) ima kip Siddh\xc4\x81rtha Gautama, \xc5\xa0akja Gd\xc5\xbealpo ('Buda so\xc4\x8dutja') z osmimi bodhisatvami na obeh straneh. V drugi kapeli je kip boga So\xc4\x8dutja (Chenrezi, Avalokite\xc5\x9bvara). Templje krasijo tiso\xc4\x8dere poslikave Bude na zidovih. Napisi Kand\xc5\xbeur (prevodov besed Bude) in Bum (prad\xc5\xbenaparamita) se smatrajo kot enkratni in posebni na tem dzongu. Napisi teh besedil so se pri\xc4\x8deli izdelovati za \xc4\x8dasa drugega Desi (drugi regent), La Ngonpa Tenzin Drugda leta 1656 ter bili kon\xc4\x8dani za \xc4\x8dasa 4. Desi, Tenzin Rabgjala leta 1674. Tu je tudi 21 izrezljanih kipov Tare (dolma), osem prikazovanj guruja (guru Tsengje), osem Mahasidha \xe2\x80\x93 boga Modrosti (D\xc5\xbeampeljang), kar vse je dal postaviti \xc4\x8cogjal Mind\xc5\xbeur Tenpa leta 1671. Zidove dzonga krasijo tudi poslikave ciklov rojstva in ponovnega rojstva.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV kompleksu so tudi lo\xc4\x8deni objekti za bivanje \xc5\xa0abdrung Ngawang Namgyela oziroma njegova pala\xc4\x8da. Kip \xc5\xa0abdrunga je podaril peti butanski kralj Jigme Khesar Namgyel Vang\xc4\x8duck. V dzongu so tudi prostori prednikov nasledstvenih butanskih kraljev iz novej\xc5\xa1e zgodovine. Leta 1961 so sem preselili \xc5\xa1olo Rigney (\xc5\xa1olo klasi\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij in religije). Prvo prezidavo  je izvedel \xc5\xbee \xc4\x8cogjal Minjur Tenpa leta 1671. Dzong je raz\xc5\xa1iril in nadomestil vse lesene zidove. \xc5\xa0ele leta 1970 so bila izvr\xc5\xa1ena manj\xc5\xa1a obnovitvena dela. Leta 1984 je bila do dzonga zgrajena dovozna cesta. Trenutno \xc5\xa1e vedno potekajo generalna obnovitvena dela pri\xc4\x8deta leta 2002._NEWLINE_Danes so na dzongu prostori komore Lame, oro\xc5\xbearna, skladi\xc5\xa1\xc4\x8da in samostanska \xc5\xa1ola. Je danes ena od glavnih turisti\xc4\x8dnih znamenitosti \xe2\x80\x93 kot najstarej\xc5\xa1i dzong. _NEWLINE_Okoli 500 metrov nad dzongom so vidne ru\xc5\xa1evine razglednega stolpa (Ta Dzong); 100 m levo pa je vodna trdnjava (Chu Dzong), ki se danes uporablja kot molilnica za \xc5\xa1tudente."