b'\n_START_ARTICLE_\nMuavija II.\n_START_SECTION_\nRojstvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nMuavija II. je bil sin umajadskega kalifa Jezida I.. Mati je bila iz plemena Kuraj\xc5\xa1ev iz Hid\xc5\xbeaza in h\xc4\x8derka guvernerja Basre Abu Ha\xc5\xa1ima ibn Utba ibn Rabija. Bil je najstarej\xc5\xa1i od \xc5\xa1estih bratov in neznanega \xc5\xa1tevila sestra. _NEWLINE_Muavija je bil prvi princ iz umajadske dinastije, ki je odrasel izklju\xc4\x8dno na kalifovem dvoru, kjer so ga budno varovali pred morebitnimi morilci. Bil je tudi prvi, ki je imel na razpolago zasebne u\xc4\x8ditelje in u\xc4\x8denjake. Dejstvo, da Jezid  svojega sina ni poslal na \xc5\xa1olanje v Meko ali Medino, je pri muslimanih naletelo na negativen odziv.  Jezidova nepriljubljenost se je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala med vojnimi pohodi proti Huseinu Ibn Aliju in Ibnu al-Zubejru. V naslednji vojni, v kateri je bila osvojena Medina, in med obleganjem Meke je njegova nepriljubljenost \xc5\xa1e bolj narasla.  Jezid I. je na sre\xc4\x8do Arabskega cesarstva kmalu zatem leta 683 umrl. Nasledil ga je sin Muavija II..\n_START_SECTION_\nPrihod na oblast\n_START_PARAGRAPH_\nMuavija je ob prihodu na oblast naletel na ravnodu\xc5\xa1nost in zaskrbljenost muslimanov, ker ga zaradi njegovega zaprtega \xc5\xbeivljenja na dvoru sploh niso poznali. Ko je zatem razglasil, da morajo sprte strani skleniti premirje, je naletel na skoraj splo\xc5\xa1no odobravanje, saj bi se s tem kon\xc4\x8dala vojna v Svetih mestih. Vojno za Meko in Medino je razglasil za nespametno in bogokletno, uni\xc4\x8denje Kaabe pa za svetoskrunstvo. Zaradi razglasitve premirja je postal priljubljen celo med nekaterimi prista\xc5\xa1i Ibna al-Zubejra.  Drugi al-Zubejrovi  prista\xc5\xa1i so zahtevali prekininev premirja, ker da je fant \xc5\xa1e golobrad in se boji boja in ga bodo zato zlahka porazili. Premirje je uradno trajalo nekaj mesecev, \xc4\x8deprav je bilo v Meki tudi med premirjem nekaj posami\xc4\x8dnih spopadov.\n_START_SECTION_\nOsebnost in dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarni viri in sodobne zgodovine vladavino Muavije II. obi\xc4\x8dajno obravnava bolj povr\xc5\xa1no. Kalif naj bi bil  neodlo\xc4\x8den, toda dobrodu\xc5\xa1en. Podobno govori o njem tudi ljudsko izro\xc4\x8dilo, kar pa ni povsem res. _NEWLINE_Ko je izvedel za o\xc4\x8detovo smrt, se je zgrozil, ker bo moral zasesti polo\xc5\xbeaj, ki ga ni \xc5\xbeelel. Bil je celo pripravljen sklicati svet muslimanskih skupnosti (\xc5\xa1ura), da izbere novega kalifa in s tem ponovno vzpostavi nededno tradicijo kalifata. _NEWLINE_Muavijeve poroke so bile sporne in problemati\xc4\x8dne. Njegov ded Muavija I. je \xc5\xbeelel, da se poro\xc4\x8di z nevesto iz drugega plemena in s tem okrepi mo\xc4\x8d dinastije. Muavija je izpolnil njegovo \xc5\xbeeljo, vendar mu je \xc5\xbeena \xc5\xbee leta 677 umrla. Leta 678 in 680 se je ponovno poro\xc4\x8dil. Ker z nobeno od \xc5\xbeena ni imel otrok, se je leta 682 od obeh lo\xc4\x8dil. Jezid ga je zatem prisilil, da se je leta 683 \xc5\xa1e \xc4\x8detrti\xc4\x8d poro\xc4\x8dil, tokrat s tujo princeso. Re\xc4\x8deno je bilo, da je \xc4\x8detrto \xc5\xbeeno preziral, zato se je po Jezidovi smrti lo\xc4\x8dil tudi od nje.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nMuavija ni imel nobenega zanimanja za politiko. Govoril je, da je postal kalif pomotoma zaradi dednega na\xc4\x8dela in da pod druga\xc4\x8dnimi pogoji na ta polo\xc5\xbeaj nikoli ne bi bil izbran. Na polo\xc5\xbeaju naj bi ostal zaradi prepri\xc4\x8devanja dvorjanov, da bi kot dober \xc4\x8dlovek lahko storil  nekaj krepostnih del, ali morda zato, ker so si dvorjani s tem podalj\xc5\xa1evali svoj polo\xc5\xbeaj. Mo\xc5\xbeno je tudi, da bil nehvale\xc5\xbeen, \xc4\x8de bi zavrnil polo\xc5\xbeaj, ki mu ga je dal Bog.  _NEWLINE_Ko je bilo leta 683 vzpostavljeno premirje, se je Muavija obrnil k notranjim zadevam. Ve\xc4\x8d mesecev se ni zapletal v spore z al-Zubejrom, \xc4\x8detudi so se spopadi nadaljevali, in celo takrat, ko je bilo premirje o\xc4\x8ditno prelomljeno. Sprejel je tri zakone, ki so bili po njegovem mnenju zelo potrebni: za\xc5\xa1\xc4\x8ditil je pravice \xc5\xbeensk, ukinil smrtno kazen za povzro\xc4\x8ditelje kaznivih dejanj in uvedel davek za financiranje dobrih del. Zakoni so bili po njegovi smrti preklicani. _NEWLINE_Perzijski zgodovinar al-Tabari pravi, da je Muavija II. vladal samo \xc5\xa1tirideset dni.\n_START_SECTION_\nSpor z Abdulahom Ibn al-Zubejrom\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku leta 684 so se odnosi z Ibn al-Zubejrom poslab\xc5\xa1ali in Muavija je moral svojo pozornost preusmeriti na ju\xc5\xbeno Arabijo. Meko in Medino je razglasil za sveti mesti in prepovedal napade nanju. Namesto vojske je k Ibn al-Zubejru poslal svoje ambasadorje s ponudbo, da je lahko on Muavijev naslednik, ker sam nima nobenega sina. Al-Zubejr je ponudbo zavrnil, ker je vedel, da je Muavija dovolj mlad, da bi lahko imel \xc5\xa1e veliko otrok. V svojem odgovoru je rekel, da "ne namerava biti pestunja"._NEWLINE_Ambasadorje je dal zapreti in spor se je nadaljeval. Muavija mu je poslal \xc5\xa1e eno skupino ambasadorjev s predlogom, da se lahko umakne s polo\xc5\xbeaja kalifa in ga prepusti al-Zubejru, \xc4\x8de mu al-Zubejr zagotovi varnost. Izgleda, da so tudi te ambasadorje zaprli. _NEWLINE_Dva tedna pred smrtjo je Muavija izjavil, da bo odstopil, \xc4\x8de\xc5\xa1 da raje izgubi svoje \xc5\xbeivljenje kot da bi zanj v dr\xc5\xbeavljanski vojni \xc5\xbeivljenja izgubljali drugi.\n_START_SECTION_\nPogledi \xc5\xa1iitov na njegov odstop in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nJunija 684 je Muavija odstopil. \xc5\xa0iitski muslimani verjamejo, da je pred odstopom prestopil v \xc5\xa1iitski islam z besedami, "da lahko s svojega trona zavoha kri Ehli Bejta".  To je pomenilo, da je imel svoje prednike za morilce dru\xc5\xbeine preroka Mohameda._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no velje prepri\xc4\x8danje, da je Muavija odstopil in mesec kasneje umrl.'