b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za etnologijo in kulturno antropologijo, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za etnologijo in kulturno antropologijo deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Nahaja se na Zaveti\xc5\xa1ki ulici 5 v Ljubljani in ne na mati\xc4\x8dnem naslovu Filozofske fakultete (A\xc5\xa1ker\xc4\x8deva 2, 1000 Ljubljana).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEtnologija oziroma kulturna antropologija ima v Sloveniji zgledno zgodovino. Seminar za etnografijo so zasnovali \xc5\xbee leta 1919, ob ustanovitvi ljubljanske univerze, in ga vklju\xc4\x8dili v organizacijsko strukturo\xc2\xa0Filozofske fakultete. Redni \xc5\xa1tudij\xc2\xa0\xc2\xbbetnologije z etnografijo\xc2\xab\xc2\xa0se je za\xc4\x8del v \xc5\xa1tudijskem letu 1940/41. Predmetnik, ki ga je zasnoval prvi visoko\xc5\xa1olski u\xc4\x8ditelj etnologije/kulturne antropologije na Slovenskem prof. dr. Niko Zupani\xc4\x8d, je bil izrazito antropolo\xc5\xa1ki. Katedro za etnologijo je leta 1957 prevzel prvi doktorand etnologije na Slovenskem, prof. dr. Vilko Novak, ki je posebno pozornost namenil tudi predstavitvi in prikazom slovanskih in slovenske ljudske kulture, poleg predavanj o ob\xc4\x8di etnologiji pa je Vilko Novak uvedel \xc5\xa1e sistemati\xc4\x8dna prikaza etnologije Ju\xc5\xbenih Slovanov in narodov Evrope. Pomemben del vseh predmetnikov od samega za\xc4\x8detka \xc5\xa1tudija etnologije (kulturne antropologije) na ljubljanski univerzi so terenske oz.\xc2\xa0\xc2\xbbseminarske vaje\xc2\xab\xc2\xa0(tudi v obliki ekskurzij) in\xc2\xa0\xc2\xbbpo\xc4\x8ditni\xc5\xa1ka praksa\xc2\xab, kot so jo imenovali v \xc4\x8dasih Vilka Novaka. Novaku je sledil prof. dr. Slavko Kremen\xc5\xa1ek in na eni strani opustil ozko razumevanje ljudske kulture, ki so ga dotlej povezovali le s pode\xc5\xbeeljem, in za\xc4\x8del preu\xc4\x8devati delavsko in urbano kulturo, na drugi strani pa se je naslonil na izrazito historicisti\xc4\x8dno metodolo\xc5\xa1ko paradigmo. Njegovo delo na oddelku in v slovenski etnologiji je bilo povezano s pomembnimi premiki na podro\xc4\x8dju metodologije in predmeta etnolo\xc5\xa1kega raziskovanja. Do naslednjega ve\xc4\x8djega premika je pri\xc5\xa1lo v akademskem letu 1990/91, ko se je kulturna antropologija eksplicitno pojavila v imenu oddelka in smo kmalu zatem ob dotedanjem dvopredmetnem \xc5\xa1tudiju uvedli tudi samostojni \xc5\xa1tudij etnologije in kulturne antropologije. Tak razvoj je spremljala \xc5\xbeivahna, ob\xc4\x8dasno kar \xc5\xbeol\xc4\x8dna razprava v strokovnih in znanstvenih glasilih. Z vidika razvoja oddelka je po skoraj dveh desetletjih o\xc4\x8ditno, da je bilo ponovno vklju\xc4\x8devanje primerjalnih in antropolo\xc5\xa1kih razse\xc5\xbenosti raziskovalnega in pedago\xc5\xa1kega dela na oddelku izjemno u\xc4\x8dinkovito in plodno. Od takrat lahko govorimo o novem razcvetu etnologije/kulturne antropologije v kadrovskem in raziskovalnem pomenu. Uresni\xc4\x8ditev takratnih na\xc4\x8drtov in intenzivnej\xc5\xa1e delo na oddelku je omogo\xc4\x8dila tudi selitev oddelka iz pretesnih prostorov mati\xc4\x8dne hi\xc5\xa1e na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi 2 v prostore na Zaveti\xc5\xa1ki 5, kamor se je oddelek preselil v \xc5\xa1tudijskem letu 1992/93._NEWLINE_Oddelek za etnologijo in kulturno antropologijo (OEKA) na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani je mati\xc4\x8dni in edini univerzitetni oddelek v Sloveniji, ki usposablja strokovnjake za etnologijo kot pomembno nacionalno in primerjalno vedo. Zaradi izjemno bogate tradicije, raziskovalnih izku\xc5\xa1enj in gosto spletene mre\xc5\xbee mednarodnih povezav je OEKA osrednja etnolo\xc5\xa1ka in kulturno antropolo\xc5\xa1ka institucija na Slovenskem. Na oddelku danes delujejo vodilni slovenski strokovnjaki na podro\xc4\x8djih mitologije, folkloristike, etnolo\xc5\xa1ke muzeologije in konservatorstva, urbane in transnacionalne antropologije, antropologije migracij itd.\n_START_SECTION_\nSodelovanje s tujimi fakultetami\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za etnologijo in kulturno antropologijo je bil na za\xc4\x8detku 21. stoletja zelo aktiven v mednarodnem in interdisciplinarnem sodelovanju. Njegovi sodelavci in sodelavke so sodelovali v mednarodnih raziskovalnih projektih v okviru 6. in 7. okvirnega programa EU ter v \xc5\xa1tevilnih aplikativnih, bilateralnih in drugih projektih._NEWLINE_Od leta 2001 je vklju\xc4\x8den v mednarodno izmenjavo v okviru programa Erasmus. Oddelek ima sklenjenih ve\xc4\x8d kot 40 bilateralnih sporazumov s partnerji iz skoraj vseh evropskih dr\xc5\xbeav. Od leta 2003 sodeluje v tematski mre\xc5\xbei srednjeevropskega sodelovanja Ceepus s partnerji iz jugovzhodne Evrope. Od leta 2004 je tudi del mre\xc5\xbee Border Crossings Network in sodeluje tudi pri izvedbi poletne \xc5\xa1ole v gr\xc5\xa1ki Konitsi._NEWLINE_Vsako leto oddelek gosti okoli 30 tujih \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk, nekaj manj pa jih vsako leto odhaja na \xc5\xa1tudijsko izmenjavo v tujino._NEWLINE_Od leta 2007 izvaja oddelek, skupaj s partnerji z univerz na Dunaju, v Stockholmu, Barceloni, Lyonu in Maynoothu, skupni magistrski program iz kulturne in socialne antropologije Kreol (Creole) \xe2\x80\x93 Kulturna raznolikost in transnacionalni procesi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudenti in \xc5\xa1tudentke\n_START_PARAGRAPH_\nDo sredine petdesetih let, ko je bilo mogo\xc4\x8de \xc5\xa1tudirati samostojno \xc2\xbbetnologijo z etnografijo\xc2\xab, je bilo vpisanih \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk sorazmerno malo. Ob uvedbi dvopredmetnega \xc5\xa1tudija pa je od konca petdesetih let za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati \xc5\xa1tevilo vpisanih \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk._NEWLINE_Generacije \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk se sre\xc4\x8dujejo na terenskih vajah in zunaj \xc5\xa1tudijskega procesa. Med najbolj trajne oblike samoorganizacije \xc5\xa1tudentskega \xc5\xbeivljenja sodi brucevanje, ki je doslej potekalo na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih lokacijah v Sloveniji. Nekatere generacije se odlo\xc4\x8dijo tudi za organizacijo absolventskega izleta._NEWLINE_Odkar se je oddelek preselil na Zavetni\xc5\xa1ko 5, je na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du mogo\xc4\x8de organizirati tudi razli\xc4\x8dne prireditve, med katerimi sta postali stalnica jesenski kostanjev piknik in spomladansko sre\xc4\x8danje pod nazivom Etno je fletno._NEWLINE_Poleg institucionaliziranega avtonomnega sodelovanja v \xc5\xa0tudentskem svetu FF in \xc5\xa0tudentski organizaciji Univerze v Ljubljani, sodelujejo tudi v stanovskih dru\xc5\xa1tvih in v okviru neformalnih skupin. Od leta 1975 so aktivno delovali v okviru \xc5\xa1tudentske sekcije Slovenskega etnolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva, leta 2005 pa so ustanovili Slovensko etnolo\xc5\xa1ko in antropolo\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeenje Kula._NEWLINE_Na oddelku so tudi ustanovili klub diplomantov in diplomantk, z generacijami, ki so kon\xc4\x8dale \xc5\xa1tudij v zadnjem \xc4\x8dasu. Skupaj primerjajo redna letna sre\xc4\x8danja. V zadnjih letih se etnologi in etnologinje ter kulturni antropologi in antropologinje uspe\xc5\xa1no vklju\xc4\x8dujejo v delo v drugih institucijah na podro\xc4\x8dju kulture in dru\xc5\xbebenih dejavnosti, prav tako tudi v upravnih, vladnih in nevladnih, gospodarskih in izobra\xc5\xbeevalnih institucijah na podro\xc4\x8djih, ki zadevajo poznavanje procesov in sestavin vsakdanjega \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nOddel\xc4\x8dna knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Oddelka za etnologijo in kulturno antropologijo deluje skupaj z Oddelkom od leta 1945. Leta 1992 se je z Oddelkom preselila na\xe2\x86\xb5Zaveti\xc5\xa1ko 5, ki je nasproti Gimnazije Vi\xc4\x8d. Deluje v okviru Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice. Zbirka po podatkih iz leta 2015 \xc2\xa0obsega nekaj manj kot 20.000 enot doma\xc4\x8dih in tujih monografskih in serijskih publikacij s podro\xc4\x8dja etnologije, socialne in kulturne antropologije ter folkloristike. Poleg slovenske etnolo\xc5\xa1ke in antropolo\xc5\xa1ke literature hrani tudi tuja temeljna dela za podro\xc4\x8dje Balkana, Evrope in neevropskih de\xc5\xbeel. Letno prejema preko 80 naslovov doma\xc4\x8dih in tujih specializiranih serijskih publikacij. Hrani ve\xc4\x8d kot 3500 doktorskih disertacij, magistrskih, diplomskih in seminarskih del \xc5\xa1tudentov oddelka._NEWLINE_Do leta 2000 je bil omogo\xc4\x8den prosti dostop do knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva, vendar so med inventuro ugotovili da 9% gradiva manjka, zato so kasneje prosti dostop omejili. Knji\xc5\xbenica se soo\xc4\x8da tudi s prostorsko stisko. Trudijo se imeti vsaj 2 izvoda obvezne \xc5\xa1tudijske literature, rezervacija knjig ni mogo\xc4\x8da._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica vsebuje listkovni abecedno-imenski katalog, ki ga ne dopolnjujejo ve\xc4\x8d od leta 2013. Listkovni tematski katalog pa so opustili konec leta 1998, ko se je knji\xc5\xbenica vklju\xc4\x8dila v sistem COBISS. \xc2\xa0Danes je v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem katalogu COBIB pribli\xc5\xbeno 2/3 vsega gradiva. V za\xc4\x8detku leta 2000 so knji\xc5\xbenico preuredili , tako da ima knji\xc5\xbenica \xc4\x8ditalnico z 32-imi sede\xc5\xbei, kjer je na voljo 6 ra\xc4\x8dunalnikov, ki omogo\xc4\x8dajo dostop do interneta in shranjevanje podatkov. Knji\xc5\xbenica je polnopravna \xc4\x8dlanica sistema COBISS, kar pomeni, da kreira zapise v vzajemno bibliografsko bazo podatkov COBIB in hkrati gradi svojo lokalno bazo podatkov v tem sistemu._NEWLINE_Na oddelku pa izdajajo tudi knji\xc5\xbeno zbirko Zupan\xc4\x8di\xc4\x8deva knji\xc5\xbenica, v kateri je od za\xc4\x8detka leta 2009 iz\xc5\xa1lo 40 knjig. Med njimi zborniki prispevkov z razli\xc4\x8dnih mednarodnih znanstvenih sre\xc4\x8danj v angle\xc5\xa1kem in slovenskem jeziku. Oddelek izdaja tudi zbirko \xc5\xa1tudentskih del Etno je fletno (doslej so iz\xc5\xa1le tri monografije), zbirko AE Gradiva in zbirko Kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki izhaja v elektronski obliki.\n_START_SECTION_\nOpis dokumentacije in etnolo\xc5\xa1kega informacijskega laboratorija\n_START_PARAGRAPH_\nNaloga in poslanstvo etnografske dokumentacije\xc2\xa0 na Oddelku za etnologijo in kulturno antropologijo, je zbiranje, urejanje, hranjenje in trajno varovanje najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih zvrsti gradiva, ki je bilo zbrano v okviru terenskega dela oziroma raziskovalnega dela na terenu \xe2\x80\x93 dokumentov v pisni, vizualni in zvo\xc4\x8dni obliki._NEWLINE_Zbrano gradivo predstavlja neprecenljivo etnografsko dokumentarno bogastvo predvsem z vidika ohranjanja kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ima znanstveni in strokovni pomen ne samo za slovenski kulturni, temve\xc4\x8d tudi za evropski in svetovni prostor, kar je zlasti pomembno v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu globalizacijskega razvoja dru\xc5\xbebe in kulture._NEWLINE_Dokumentacija Oddelka za etnologijo in kulturno antropologijo je za\xc4\x8dela nastajati \xc5\xbee leta 1956, ko je prof. Vilko Novak v okviru pedago\xc5\xa1kega in raziskovalnega dela za\xc4\x8del ustvarjati fotote\xc4\x8dno in diate\xc4\x8dno zbirko._NEWLINE_Etnografsko gradivo je bilo zbrano in se \xc5\xa1e zbira v okviru terenskega dela, ki poteka v okviru nekaterih \xc5\xa1tudijskih predmetov (pedago\xc5\xa1ko delo), raziskovalnih taborov, etnolo\xc5\xa1kih, antropolo\xc5\xa1kih delavnic in\xc2\xa0 raziskovalnih projektov in programov\xc2\xa0 (znanstvenoraziskovalno delo), ki jih izvajajo u\xc4\x8ditelji, asistenti, raziskovalci in zunanji sodelavci oddelka.\xc2\xa0 Etnografska dokumentacija po svoji\xc2\xa0 vsebini predstavlja tudi informacijsko osnovo za nadaljnja raziskovanja in izobra\xc5\xbeevanja.\n_START_SECTION_\nEtnoinfolab\n_START_PARAGRAPH_\nPodatkovna baza ETNOINFOLAB, ki je za\xc4\x8dela nastajati leta 2006, vsebuje\xc2\xa0 popis\xc2\xa0 zbirk s podatki, ki pokrivajo celotno slovensko in\xc2\xa0 slovensko etni\xc4\x8dno zamejsko obmo\xc4\x8dje, Hrva\xc5\xa1ko, Bosno in Hercegovino, Makedonijo, in pokrivajo teme iz materialne, dru\xc5\xbebene in duhovne kulture, ter predstavlja \xc4\x8dasovno obdobje od konca 19. stoletja do danes._NEWLINE_Gradivo, je dostopno naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1emu krogu prebivalcev, za raziskovalne, \xc5\xa1tudijske ali splo\xc5\xa1no izobra\xc5\xbeevalne namene._NEWLINE_Podatkovna baza in brskalnik EtnoInfoLab kot tudi\xc2\xa0 vsebina z vsemi tekstovnimi, slikovnimi in drugimi oblikami podatkov, je last Oddelka za etnologijo in kulturno antropologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani in je avtorsko za\xc5\xa1\xc4\x8diteno. Nadaljnja uporaba vsebine brskalnika Etnoinfolab (v smislu razli\xc4\x8dnih oblik komercialnih uporab) je brez privolitve Oddelka za etnologijo in kulturno antropologijo strogo prepovedano.\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\n-Zbirka Ivana (Juan) Benigarja (1883-1950)_NEWLINE_-Zbirka Boruta Brumna_NEWLINE_-Zbirka prof. dr. Joel-a M. Halperna_NEWLINE_-Zbirka prof. dr. Vekoslava Kremen\xc5\xa1ka_NEWLINE_-Zbirka prof. dr. Vilka Novaka_NEWLINE_-Fototeka_NEWLINE_-Videoteka_NEWLINE_-Audioteka_NEWLINE_-Mediateka_NEWLINE_\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPredstojniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xb7 Dr. Niko Zupani\xc4\x8d_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Vilko Novak_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Vekoslav Kremen\xc5\xa1ek_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Zmago \xc5\xa0mitek_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Janez Bogataj_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Bo\xc5\xbeidar Jezernik_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Rajko Mur\xc5\xa1i\xc4\x8d_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Mirjam Mencej_NEWLINE_\xc2\xb7 Dr. Vito Hazler'