b'\n_START_ARTICLE_\nGora\n_START_PARAGRAPH_\nGora je izrazita vzpetina na Zemljinem povr\xc5\xa1ju, ki se dviga visoko nad okolico. Gora je vi\xc5\xa1ja od hriba in gri\xc4\x8da, a enotno sprejete meje med hribom in goro ni.\n_START_SECTION_\nNastanek gora\n_START_PARAGRAPH_\nGore nastajajo ob premikanju litosferskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Procese delimo na endogene ali notranje (seizmi\xc4\x8dna in vulkanska aktivnost) in egzogene ali zunanje (erozija, denudacija, korozija). Procese nastajanja gora oziroma gorovij imenujemo orogeneza in epirogeneza. Nekateri osamelci so nastali z ognjeni\xc5\xa1kim delovanjem._NEWLINE_Ko se oceanska plo\xc5\xa1\xc4\x8da podvija pod kontinentalno, se za\xc4\x8dnejo kamnine taliti saj tonejo v globino v toplej\xc5\xa1i del zemlje, del teh staljenih kamnin pa se pretvori v niz vulkanov na povr\xc5\xa1ini. Tako nastali vulkani tvorijo venec mlaj\xc5\xa1ih gora, kot na primer Andi na zahodni obali Ju\xc5\xbene Amerike. Isto\xc4\x8dasno se kontinentalna plo\xc4\x8da, ki je nasedla na oceansko nariva na robu in tako tudi nastanejo nove gore. Ob stiku dveh kontinentalnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d nastane nagubano gorstvo. Vsa velika svetovna gorstva so nastala z velikim gubanjem in prevra\xc4\x8danjem kamnin. Intenziteta gubanja je manj\xc5\xa1a glede na oddaljenost od cone stika, zato tu nastajajo manj nagubana gorstva._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje in med mlaj\xc5\xa1imi je pogorje Himalaja, ki se \xc5\xa1e vedno dviga zaradi podrivanja indijske tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de pod evrazijsko. Najvi\xc5\xa1ja gora na svetu je Mount Everest v Himalaji, ki se dviga 8.848 metrov nad morsko gladino._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja znana gora v na\xc5\xa1em oson\xc4\x8dju je ognjenik Olympus Mons na Marsu, ki se dviga 27 kilometrov nad povpre\xc4\x8dno vi\xc5\xa1ino povr\xc5\xa1ja planeta._NEWLINE_V Sloveniji je najvi\xc5\xa1ji Triglav z 2864 m n. m._NEWLINE_Gorovje je stalno podvr\xc5\xbeeno eroziji vode, vetra, ledu in te\xc5\xbee, ki zni\xc5\xbeuje nastale vzpetine, predvsem tiste iz manj odpornih kamnin. Zato so stara gorovja manj ostrih oblik, saj so obi\xc4\x8dajno zgrajena iz odpornih metamorfnih kamnin.\n_START_SECTION_\nVrste\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na nastanek in obliko poznamo naslednje vrste gora: ognjeniki, tektonski \xc4\x8doki ali grudaste gore, mizaste gore in osamelci.\n_START_SECTION_\nOgnjenik\n_START_PARAGRAPH_\nOgnjeniki nastanejo, ko se ena tektonska plo\xc5\xa1\xc4\x8da potisne pod drugo ali na sredi oceanov na grebenu vro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk. Na globini okoli 100 km se pojavlja taljenje kamnin in se oblikuje magma, ki nato dose\xc5\xbee povr\xc5\xa1ino. Ko magma dose\xc5\xbee povr\xc5\xa1ino se navadno zgradi vulkanska gora ali stratovulkan. Primer takega vulkana sta Fuji na Japonskem in Pinatubo na Filipinih. \xc4\x8ce magma ne morajo prrodreti na povr\xc5\xa1ino, da bi ustvarili goro in se strdi pod zemljo, \xc5\xa1e vedno lahko ustvari kupolo gore, kot so to Navaho Mountain v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike.\n_START_SECTION_\nTektonski \xc4\x8dok/horst\n_START_PARAGRAPH_\nGibanje litosferskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d na stiku povzro\xc4\x8da tonjenje ene plo\xc5\xa1\xc4\x8de na drugo. Celinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de so manj odporne, zato se la\xc5\xbeje deformirajo in tvorijo gorovja. Posledica orogenega gubanja so tudi sinklinale (ni\xc5\xbeinske, vbo\xc4\x8dene gube) in antiklinale (vi\xc5\xa1inske, izbo\xc4\x8dene gube)._NEWLINE_Grudasta gorstva se \xc5\xbee na prvi pogled razlikujejo od nagubanih v tem, da nimajo nikakr\xc5\xa1ne slemenitve. Dvignjene dele povr\xc5\xa1ja v grudastih gorstvih imenujemo gorski \xc4\x8doki, ugreznjene dele pa kotline in tektonski jarki.\n_START_SECTION_\nMizasta gora\n_START_PARAGRAPH_\nOblika mizaste gore je predvsem posledica sestave kamnik in erozijskih procesov. Znana je mizasta gora Tafelberg na Kapskem polotoku in mizaste gore v Venezueli (primer Roraima).\n_START_SECTION_\nOsamelec\n_START_PARAGRAPH_\nJe osamljena vzpetina sredi ve\xc4\x8dje uravnave in je lahko posledica razli\xc4\x8dnih geolo\xc5\xa1kih procesov. Znan osamelec je Uluru v Avstraliji.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v gorah se spreminja tako z vi\xc5\xa1ino, oblikovanostjo (nagib in orientacija terna), vrsto in pora\xc5\xa1\xc4\x8denostjo tal, eventualne bli\xc5\xbeine morja ter na\xc4\x8dina, kako sonce segreva povr\xc5\xa1ino Zemlje. Lahko je zelo lokalno spremenljivo. Z vi\xc5\xa1ino pada temperatura zraka in to pribli\xc5\xbeno 5,5 \xc2\xb0C na 1000 m. Kot se pove\xc4\x8duje nadmorska vi\xc5\xa1ina, se spreminja oblika padavin; iz de\xc5\xbeja postane sneg in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i so vetrovi. Glede na bli\xc5\xbeino morja se spreminja tudi intenziteta in vi\xc5\xa1ina padavin.\n_START_SECTION_\nGore kot \xc5\xbeivljenjsko okolje\n_START_PARAGRAPH_\nGore s svojo vi\xc5\xa1ino segajo v vi\xc5\xa1je, hladnej\xc5\xa1e plasti ozra\xc4\x8dja, zato so pogoji za pre\xc5\xbeivetje ljudi, \xc5\xbeivali in rastlin ostrej\xc5\xa1i. Najvi\xc5\xa1je gore so v obmo\xc4\x8dju ve\xc4\x8dnega snega in ledu, poleg tega pa je v teh vi\xc5\xa1inah zrak \xc5\xbee bistveno redkej\xc5\xa1i in na povr\xc5\xa1ini prakti\xc4\x8dno ni \xc5\xbeivljenja. Nenazadnje pa so strma pobo\xc4\x8dja toliko bolj izpostavljena eroziji in je tam prst tanj\xc5\xa1a ali je sploh ni, kar dodatno omejuje \xc5\xbeivljenjski prostor._NEWLINE_Rastline in \xc5\xbeivali, ki so prilagojene na gorske habitate, so odporne na mraz in pomanjkanje hrane. Vi\xc5\xa1inske cone obi\xc4\x8dajno sledijo tipi\xc4\x8dnim vzorcem. Na najvi\xc5\xa1jih legah drevesa ne morejo rasti, prisotne so alpske vrste, ki spominjajo na tundro. Tik pod gozdno mejo najdemo subalpinske gozdove._NEWLINE_Gorski ekosistemi so zaradi ob\xc4\x8dutljivega ravnovesja med bolj ranljivimi ekosistemi na Zemlji.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nGore so na splo\xc5\xa1no manj primerne za bivanje kot ni\xc5\xbeine, zaradi te\xc5\xbekih vremenskih razmer in malo ravninskega terena, primernega za kmetijstvo. Na 7\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Zemlje, ki le\xc5\xbei nad 2500 m, \xc5\xbeivi le 140 milijonov ljudi; in le 20\xe2\x80\x9330 milijonov ljudi \xc5\xbeivi nad 3000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Z vi\xc5\xa1ino se zmanj\xc5\xa1uje atmosferski tlak kar pomeni, da je na voljo manj kisika za dihanje in je za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred son\xc4\x8dnim sevanjem (UV) manj\xc5\xa1a. Znano stalno bivali\xc5\xa1\xc4\x8d na svetu je na 5100 m, najvi\xc5\xa1ja trajno dopustna vi\xc5\xa1ina za bivanje je na 5950 m. [36] Nad 8000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine ni ve\xc4\x8d dovolj kisika za nomalno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. To je znano kot\xc2\xa0\xc2\xbbcona smrti\xc2\xab._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno polovica prebivalcev \xc5\xbeivi v goratih Andih, v osrednji Aziji in Afriki. Prebivalci v gorah imajo manj\xc5\xa1e pridelke, kot na ni\xc5\xbejih nadmorskih vi\xc5\xa1inah. Minerali, ki se pogosto nahajajo v gorah so pomembni za rudarstvo in predstavljajo pomemben del gospodarstva teh dru\xc5\xbeb. Vse bolj je za gorske skupnosti pomemben turizem, saj se v gorah obi\xc4\x8dajno nahajajo nacionalni parki ali smu\xc4\x8darska letovi\xc5\xa1\xc4\x8da. Pribli\xc5\xbeno 80\xc2\xa0% gorskih prebivalcev \xc5\xbeivi pod pragom rev\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Iz gorskih virov se napaja ve\xc4\x8dina svetovnih rek. Ve\xc4\x8d kot polovica \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva je odvisna vode iz gora._NEWLINE_Planinarjenje, gorsko plezanje ali alpinizem je za mnogo prebivalcev planeta \xc5\xa1port, hobi ali poklic.'