b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Novo Celje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec Novo Celje je dal postaviti Anton grof Gaisruck, zaupnik in dvorni funkcionar takratne cesarice Marije Terezije, ki je leta 1752 odkupil zemlji\xc5\xa1ko posestvo Prunberg (Plumberg). Obstoje\xc4\x8di dvorec je bil v slabem stanju, zato ga je dal podreti in vzporedno postaviti novega. Na\xc4\x8drte zanj je naredil arhitekt Matija Persky, gradnjo je vodil stavbni mojster Lovrenc Prager, pri gradnji in opremljanju pa so sodelovali \xc5\xa1tevilni umetniki. Naro\xc4\x8dnik ga je dal postaviti kot reprezentan\xc4\x8dno pode\xc5\xbeelsko bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki bi ponazarjalo njegov dru\xc5\xbebeni status, pri tem pa je prekora\xc4\x8dil svoje finan\xc4\x8dne zmo\xc5\xbenosti in zapadel v dolgove. Gradnja se je zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov zavlekla vsaj do leta 1763. Ne naro\xc4\x8dnik, ne arhitekt izgradnje nista do\xc4\x8dakala, saj sta umrla v za\xc4\x8detku 1760. let, nakar je stavbo in dolgove podedoval Antonov brat, Janez Karel grof Gaisruck. Ta je dvorec opremljal \xc5\xa1e vse do svoje smrti leta 1770._NEWLINE_V prvi polovici 19. stoletja je rodbina Gaisruck obubo\xc5\xbeala, nakar je posest ve\xc4\x8dkrat menjala lastnike. Nekaj \xc4\x8dasa je bil njen lastnik Jo\xc5\xbeef Ludvik Hausmann, v dvorcu je takrat \xc5\xbeivela tudi njegova h\xc4\x8di Fany Hausmann, prva slovenska pesnica. Kasneje so na njenih posestvih za\xc4\x8deli gojiti hmelj po zgledu ju\xc5\xbenonem\xc5\xa1ke de\xc5\xbeele Baden-W\xc3\xbcrttemberg, kar je bil za\xc4\x8detek hmeljarstva na Slovenskem.  Leta 1930 je lastni\xc5\xa1tvo pre\xc5\xa1lo na Dravsko banovino, ki ga je preuredila v umobolnico. Prej\xc5\xa1nji lastnik, baron Turkovi\xc4\x8d, je \xc5\xbee pred tem razprodal ve\xc4\x8dino inventarja, ob preurejanju pa je bil odstranjen velik del bogate stavbne opreme, del katere je kon\xc4\x8dal v Narodnem muzeju._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je nem\xc5\xa1ka vojska odpeljala in likvidirala paciente, dvorec pa spremenila v lazaret za lastne potrebe. Tudi po vojni je bil dom raznih zdravstvenih ustanov, leta 1983 pa ga je prevzela organizacija Hmezad Agrina \xc5\xbdalec, od katere ga je leta 1995 odkupila \xc5\xbealska ob\xc4\x8dina, ki ga od takrat postopoma obnavlja. Leta 1998 je bil razgla\xc5\xa1en za kulturni spomenik lokalnega pomena.'