b'\n_START_ARTICLE_\nLazar Koli\xc5\xa1evski\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je leta 1914 v Sveti Nikoli, tedanji Kraljevini Srbiji. Njegova dru\xc5\xbeina je bila revna. Mama je bila Aromunka in o\xc4\x8de Bolgar. Leta 1915 je v prvi svetovni vojni regijo zasedla Kraljevina Bolgarija in njegov o\xc4\x8de je bil mobiliziran v vojsko. Konca vojne star\xc5\xa1a nista pre\xc5\xbeivela. Ko je po vojni zapustil siroti\xc5\xa1nico, obmo\xc4\x8dje je bilo ponovno pod Srbijo, so ga vzeli v rejo \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine po materini strani v Bitoli, kjer je kon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo. Kasneje se je \xc5\xa1olal v tehni\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v Kragujevcu. Lazar je za\xc4\x8del slediti politiki in spoznavati komunizem. Zaradi politi\xc4\x8dnih dejavnosti je bil aretiran in izgnan iz tovarne streliva, kjer je delal. V tridesetih letih je postal pomemben aktivist jugoslovanske komunisti\xc4\x8dne partije.\n_START_SECTION_\n2. svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nKo so nacisti\xc4\x8dne sile vstopile v Beograd aprila 1941, je Bolgarija, nem\xc5\xa1ki zaveznik v vojni, prevzela nadzor nad vzhodnim delom nekdanje Vardarske Makedonije, zahodna mesta Tetovo, Gostivar in Debar pa so bila priklju\xc4\x8dena italijanski coni v Albaniji. Po bolgarski okupaciji je pokrajinski sekretar Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije Metodi \xc5\xa0atorov - \xc5\xa0arlo pre\xc5\xa1el pod okrilje Bolgarske komunisti\xc4\x8dne partije. Medtem ko so se bolgarski komunisti izogibali organizaciji mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega oboro\xc5\xbeenega upora proti oblastem, so jugoslovanski komunisti vztrajali pri oboro\xc5\xbeenem odporu. Zaradi nem\xc5\xa1ke invazije na ZSSR in po odlo\xc4\x8ditvi Kominterne in Stalina, so bili makedonski komunisti ponovno vklju\xc4\x8deni v KPJ, ob \xc4\x8demer je Koli\xc5\xa1evski postal sekretar pokrajinskega odbora Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije za Makedonijo. Za\xc4\x8del je preganjati simpatizerje \xc5\xa0atorova in organiziral nekaj manj\xc5\xa1ih oboro\xc5\xbeenih konfliktov v boju proti bolgarskim oblastem in njihovim lokalnim privr\xc5\xbeencem. Konec leta 1941 so ga aretirali in obsojeni na smrt na bolgarskem voja\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du. Napisal je dve prito\xc5\xbebi za pomilostitev bolgarskemu carju in obrambnemu ministru, v katerih ob\xc5\xbealuje svoj prestopek in se sklicuje na svoje bolgarsko poreklo. Kasneje je bila po posredovanju vojnega ministra carju njegova smrtna kazen spremenjena v dosmrtno zaporno kazen, Koli\xc5\xa1evskega pa so poslali v zapor v Pleven v Bolgarijo._NEWLINE_Konec leta 1944 je Koli\xc5\xa1evskega osvobodila nova bolgarska prokomunisti\xc4\x8dna vlada in kmalu je znova prevzel vodstvo makedonskih komunistov (od 1945 Komunisti\xc4\x8dne partije Makedonije v okviru Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije). Ob koncu vojne je Koli\xc5\xa1evski postal predsednik vlade Makedonije, zvezne enote Demokrati\xc4\x8dne federativne Jugoslavije in s tem najvi\xc5\xa1ja oblast v jugoslovanski zvezni enoti Makedoniji. Za svoje zasluge v vojni je bil nagrajen z redom narodnega heroja Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nJugoslavija\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je Koli\xc5\xa1evski postal politi\xc4\x8dno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a oseba v Makedoniji. Pod njegovim vodstvom je med kolegialisti med 7. in 9. januarjem 1945 umrlo na stotine ljudi bolgarskega rodu. Tiso\xc4\x8di drugih, ki so ohranili svoje bolgarofilske simpatije, so utrpeli resno zatiranje. Kolisevski je mo\xc4\x8dno podprl spodbujanje izrazite etni\xc4\x8dne makedonske identitete in jezika v SR Makedoniji. Takrat so si nekateri krogi prizadevali \xc4\x8dim bolj zrahljati vezi z Jugoslavijo in spodbuditi neodvisnost Makedonije, medtem ko je Lazar Koli\xc5\xa1evski vodil politiko, ki je v celoti izvajala pro-jugoslovansko linijo in je sprejela stroge ukrepe proti opoziciji. Za\xc4\x8del je tudi z velikimi gospodarskimi in socialnimi reformami. Koli\xc5\xa1evski je kon\xc4\x8dno prinesel industrijsko revolucijo v Makedonijo. Do leta 1955 je glavno mesto Skopje postalo eno najhitreje rasto\xc4\x8dih mest v regiji in postalo tretje najve\xc4\x8dje mesto v Jugoslaviji. Zahvaljujo\xc4\x8d reformam Koli\xc5\xa1evskega je bila majhna republika, ki je bila leta 1945 najrevnej\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje Jugoslavije, zdaj najhitreje rasto\xc4\x8de gospodarstvo. Po drugem petletnem gospodarskem na\xc4\x8drtu je gospodarstvo Makedonije hitro napredovalo._NEWLINE_19. decembra 1953 se je Koli\xc5\xa1evski oklical za predsednika vlade Makedonije in prevzel funkcijo predsednika Ljudske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine, na kateri imel manj neposredne politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, vendar pa je ostal vpliven kot sekretar Zveze komunistov Makedonije in v Zvezi komunistov Jugoslavije, kjer je bil \xc4\x8dan o\xc5\xbejega vodstva (izvr\xc5\xa1nega komiteja CK). Bil je \xc5\xa1e vedno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i v Republiki zaradi svojega vpliva v jugoslovanski komunisti\xc4\x8dni partiji. S po\xc4\x8dasnim umikanjem iz makedonske politike je za\xc4\x8del potovati v druge dr\xc5\xbeave kot jugoslovanski diplomat. Veliko potovanj je opravil v poznih 50. in 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja v dr\xc5\xbeave, kot so Egipt, Indija, Indonezija in druge, ki bi naj pomagale oblikovati skupnost neuvr\xc5\xa1\xc4\x8denih narodov. Ta diplomatska potovanja so pokazala, da je u\xc5\xbeival zaupanje jugoslovanskega voditelja Josipa Broza Tita. Tudi po tem, ko je Tito obra\xc4\x8dunal z nekaterimi najbli\xc5\xbejimi sodelavci, je Koli\xc5\xa1evski ostal v njegovi ekipi._NEWLINE_Ko je bila sprejeta jugoslovanska ustava iz leta 1974, je Koli\xc5\xa1evski pridobil vpliv v jugoslovanskem politi\xc4\x8dnem vrhu. Nova ustava je predvidela rotacijsko funkcijo (pod)predsednika, Koli\xc5\xa1evski je bil izbran iz makedonskega vodstva za makedonskega predstavnika v predsedstvu. Koli\xc5\xa1evski je bil 15. maja 1979 izvoljen za podpredsednika predsedstva Jugoslavije. Za novo leto 1980 je Tito zbolel, Koli\xc5\xa1evski pa je imel vlogo predsedujo\xc4\x8dega v njegovi odsotnosti. Tito je umrl pet mesecev kasneje, 4. maja 1980. Koli\xc5\xa1evski je \xc5\xa1e deset dni opravljal funkcijo predsednika predsedstva Jugoslavije, preden jo je predal Cvijetinu Mijatovi\xc4\x87u. \xc4\x8clan predsedstva je ostal do upokojitve 1984. Bil je narodni heroj, junak socialisti\xc4\x8dnega dela in \xc4\x8dlan sveta federacije.\n_START_SECTION_\nMakedonija\n_START_PARAGRAPH_\nPo razpadu Jugoslavije je \xc5\xbeivel v Skopju, glavnem mestu neodvisne Republike Makedonije, proti koncu anti-srbske in probolgarske politike vladajo\xc4\x8de desni\xc4\x8darske stranke VMRO-DPMNE konec devetdesetih let. Umrl je 6. julija 2000, leta 2002 pa mu je lokalna levi\xc4\x8darska vlada postavila spomenik.'