b'\n_START_ARTICLE_\nInterferometrija\n_START_PARAGRAPH_\nInterferometr\xc3\xadja je dru\xc5\xbeina tehnik v kateri se valovanje, po navadi elektromagnetno, polo\xc5\xbei eno na drugo (superponira) za pridobivanje informacij o valovanju. Interferometrija je pomembna raziskovalna tehnika na podro\xc4\x8dju astronomije, vlakenske optike (elektrooptike), tehni\xc5\xa1ke in opti\xc4\x8dne metrologije, oceanografije, seizmologije, spektroskopije (in njenih uporabah v kemiji), kvantne mehanike, jedrske fizike in fizike delcev, fizike plazme, zaznavanja na daljavo, biomolekularnih interakcijah, profiliranja povr\xc5\xa1in, mikrofluidike, meritev mehanske napetosti in velocimetrije. Z interferometri\xc4\x8dnimi meritvami se lako najbolj to\xc4\x8dno merijo razdalje. Na ta na\xc4\x8din so leta 1960 premerili prameter z valovno dol\xc5\xbeino oran\xc5\xbenorde\xc4\x8de svetlobe kriptona \xe2\x81\xb8\xe2\x81\xb6Kr, ter tako definirali meter._NEWLINE_Interferom\xc3\xa9ter je opti\xc4\x8dna naprava sestavljena iz opti\xc4\x8dnih elementov, ki omogo\xc4\x8dajo interferenco. Interferometri se veliko rabijo v znanosti in industriji za merjenje majhnih premikov, spremembah lomnega koli\xc4\x8dnika in nepravilnostih na povr\xc5\xa1inah. V analiti\xc4\x8dni znanosti se rabijo v zvezni valovni spektroskopiji s Fourierjevo transformacijo za analizo svetlobe, ki vsebuje zna\xc4\x8dilnosti absorpcije ali emisije, povezane s snovjo ali me\xc5\xa1anico. Astronomski interferometri so sestavljeni iz dveh ali ve\xc4\x8d teleskopov, ki zdru\xc5\xbeujejo svoje signale, in omogo\xc4\x8dajo lo\xc4\x8dljivost, enakovredni teleskopu s premerom enakim najve\xc4\x8djemu razmiku med posameznimi elementi.\n_START_SECTION_\nRazvrstitve\n_START_PARAGRAPH_\nInterferometre in interferometri\xc4\x8dne tehnike se lahko razvrsti z ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi kriteriji:'