b'\n_START_ARTICLE_\nGrad svetega Justa\n_START_PARAGRAPH_\nGrad svetega Justa (italijansko Castello di San Giusto) je grad, ki se nahaja v Trstu. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1368 in se kon\xc4\x8dala leta 1630. Friderik III. Habsbur\xc5\xa1ki dal zgraditi osrednji del gradu (1470 - 1), Bene\xc5\xa1ka republika okrogli bastion (1508 - 9) in tako dalje. Danes je grad urejen kot muzej._NEWLINE_Kakor pri\xc4\x8dajo ostanki raznih zgradb iz rimske dobe (bazilika, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, vodovod), je Trst verjetno \xc5\xbee takrat bil ve\xc4\x8dje naselje, saj bi zakotna vas ne potrebovala tako velikih poslopij in naprav. Lahko govorimo celo o mestu, saj ga je dal \xc5\xbee leta 33 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem cesar Oktavijan obzidati, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da Rikardov portal v starem delu mesta. Zato lahko sklepamo, da se je na gri\xc4\x8du Svetega Justa poleg bazilike nahajal tudi tempelj in kak voja\xc5\xa1ki objekt, vsaj opazovalna to\xc4\x8dka. Iz gri\xc4\x8da je namre\xc4\x8d mo\xc5\xbeen razgled dale\xc4\x8d na morje, kar je za takratne pojme veljalo za strate\xc5\xa1ko prednost. Prisotnost templja se da slutiti zaradi propileja, ki naj bi vodil do njega, medtem ko o prisotnosti voja\xc5\xa1kega opazovali\xc5\xa1\xc4\x8da lahko samo ugibamo. Nikakr\xc5\xa1nih podatkov ni o taki zgradbi vse do leta 1368, ko so Bene\xc4\x8dani po zavzetju mesta zgradili dva gradi\xc4\x8da. Prvi, imenovan Amarina, je bil postavljen na obali (a marina = na obali) in je vklju\xc4\x8deval tri stra\xc5\xbene stolpe obstoje\xc4\x8dega obzidja. Drugi grad je bil leta 1371 dokon\xc4\x8dan na gri\xc4\x8du Svetega Justa. Toda oba gradi\xc4\x8da sta bila poru\xc5\xa1ena, ko je leta 1380 Genova premagala Benetke in s tem osvojila tudi Trst.\n_START_SECTION_\nZgodovinski podatki\n_START_PARAGRAPH_\nDejansko so prva poro\xc4\x8dila o trdnjavi na gri\xc4\x8du \xc5\xa1ele iz petnajstega stoletja. Habsbur\xc5\xbean Friderik III., pod \xc4\x8digar oblast je mesto pri\xc5\xa1lo v petnajstem stoletju, ni podprl Tr\xc5\xbea\xc4\x8danov v vojni proti Benetkam, kar je prepri\xc4\x8dalo me\xc5\xa1\xc4\x8dane, da so si sami svoji gospodje. Tega pa seveda cesar ni mogel sprejeti in jih je hudo kaznoval: leto 1469 je v zgodovini zapisano kot \xc2\xbbuni\xc4\x8denje Trsta\xc2\xab. Poleg avstrijskega napada in umorov, plenitve in kuge, ki so mu sledili, so me\xc5\xa1\xc4\x8dani morali prenesti tudi cesarjevo kazen. Zgraditi so morali na lastne stro\xc5\xa1ke trdnjavo za zmagovalce._NEWLINE_Tako je bila na ru\xc5\xa1evinah biv\xc5\xa1ega bene\xc5\xa1kega gradi\xc4\x8da postavljena prva podoba trdnjave; to je bilo dvonadstropno poslopje in \xc5\xa1irok kvadratni stolp. Zgradba ni bila lepa, ni bila umetni\xc5\xa1ka, ni bila zanimiva. Bila je samo utrdba, voja\xc5\xa1ka postojanka._NEWLINE_Ko je v prvih letih \xc5\xa1estnajstega stoletja mesto spet pre\xc5\xa1lo za\xc4\x8dasno pod Bene\xc4\x8dane, je bila ta prvotna zgradba obdana z visokim obzidjem, ki je tvorilo del trdnjave same. Po vrnitvi Cesarstva so se dela nadaljevala, a sorazmerno po\xc4\x8dasi. Najprej je bil dozidan ju\xc5\xbeni del (1551), nato \xc5\xa1e jugovzhodna konica, \xc2\xbbbastione Lalio\xc2\xab, ki je dobila ime po gradbeniku, ki je prvi na\xc4\x8drtoval tako obzidje (1561). Severni del, ki so ga bili zasnovali \xc5\xbee Bene\xc4\x8dani, je bil dokon\xc4\x8dan \xc5\xa1ele leta 1595. Zadnja konica, \xc2\xbbbastione Pomis\xc2\xab, je iz leta 1630._NEWLINE_Kakor izhaja iz na\xc4\x8drtov, ki se \xc5\xa1e hranijo v Ljubljani, je bila v sedemnajstem stoletju predvidena globalna prezidava trdnjave, ki se je zdela za tiste \xc4\x8dase premajhna in neprimerna za obrambo mesta. Nova trdnjava bi bila morala segati preko vsega gri\xc4\x8da, kar je predpostavljajo celo poru\xc5\xa1enje katedrale. O tem pri\xc4\x8dajo izkopanine temeljev za \xc4\x8detrti vogal trdnjave, ki ni bil nikoli sezidan. Po francoskem bombardiranju Trsta iz leta 1702 je postalo jasno, da ogromna trdnjava na vrhu gri\xc4\x8da svetega Justa pa\xc4\x8d nima smisla._NEWLINE_\xc5\xa0ele leta 1930 so Italijani zaslutili turisti\xc4\x8dno vrednost kraja in trdnjava je postala grad. Bil je obnovljen in je zadobil dana\xc5\xa1njo obliko._NEWLINE_Dejansko je voja\xc5\xa1ka plat gradu pri\xc5\xa1la do izraza samo dvakrat v zgodovini. Prvi\xc4\x8d leta 1813, ko so avstrijske, angle\xc5\xa1ke in neapeljske mornarice oblegale Napoleonovo vojsko, ki se je v trdnjavi dva tedna zaman branila. Drugi\xc4\x8d pa, ko so leta 1945 nem\xc5\xa1ki vojaki v njej pri\xc4\x8dakali osvobodilno vojsko.\n_START_SECTION_\nKratek opis\n_START_PARAGRAPH_\nV grad vodi skromen dvi\xc5\xbeni most, ki pa ni prvotni srednjeve\xc5\xa1ki dostop. Tega lahko vidimo takoj na levi ob vhodu. Grad je prepoln raznih spominskih kamnov in plo\xc5\xa1\xc4\x8d in \xc5\xbee v vhodnem prostoru opazimo med nekaterimi voja\xc5\xa1kimi grbi skupino grbov tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein. Na levi je hodnik do starih strelnih postojank, na desni hodnik do muzeja te\xc5\xbekega strelnega oro\xc5\xbeja in do biv\xc5\xa1e stra\xc5\xbearnice. Po stopnicah pridemo do okrogle razgledne terase in dalje do velikega odprtega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer se poleti vrstijo razne kulturne prireditve. Ob robu dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, ozka stopni\xc5\xa1\xc4\x8da vodijo na sam vrh obzidja, od koder je \xc4\x8dudovit razgled na tiste predele mesta, ki jih iz razgledne terase ni mo\xc4\x8d videti. Zelo zanimivi so tudi podzemski rovi trdnjave, ki pa niso vsi na ogled obiskovalcem, saj nekatere \xc5\xa1e raziskujejo. V eni izmed kleti, ki ima dostop tudi izven obzidja, ima \xc5\xbee desetletja sede\xc5\xbe ob\xc4\x8dinska restavracija visoke kategorije.'