b'\n_START_ARTICLE_\nSotla\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nSotla te\xc4\x8de ves \xc4\x8das pre\xc4\x8dno na glavne tektonske strukture, ki potekajo v smeri zahod\xe2\x80\x93vzhod, in prek zelo razli\xc4\x8dnih kamnin. Zato se v dolini hitro menjavajo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i odseki v manj odpornih kamninah, kjer so ob reki tudi ve\xc4\x8dje naplavne ravnice, in o\xc5\xbeji deli, zarezani v tr\xc5\xa1e kamnine. Prvih nekaj kilometrov te\xc4\x8de neznaten potok po ozki, skoraj povsem neposeljeni dolini z gozdnatimi pobo\xc4\x8dji do vasi Trli\xc4\x8dno, kjer vstopi v neizrazito Roga\xc5\xa1ko podolje in se obrne proti zahodu. Pri Dobovcu se dolina nekoliko odpre, a le malo naprej se ponovno zo\xc5\xbei in reka tu napravi dva izrazita zavoja. Skozi Rogatec te\xc4\x8de po nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i dolini, zavije proti jugozahodu in nato proti jugu. V tem delu se vse do Pod\xc4\x8detrtka hitro menjavajo o\xc5\xbeji in nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1i odseki; v enem tak\xc5\xa1nih je opu\xc5\xa1\xc4\x8den zadr\xc5\xbeevalnik Vonarje (Vonarsko jezero). Nekoliko ni\xc5\xbee se ji z desne pridru\xc5\xbei Mestinj\xc5\xa1\xc4\x8dica in tu stoji v dolinskem dnu vodni park Aqualuna (Terme Olimia). Pod Pod\xc4\x8detrtkom reka v kratki in o\xc5\xbeji dolini prebije apnen\xc4\x8dasto-dolomitni hrbet Rudnice, ki se na hrva\xc5\xa1ki strani nadaljuje v Desini\xc4\x87ko goro._NEWLINE_Dolvodno od te zo\xc5\xbeitve Sotla v izrazitih meandrih vijuga po dober kilometer \xc5\xa1irokem dolinskem dnu, ki je deloma izpostavljeno poplavam, zato so se naselja na obeh straneh meje odmaknila na obrobje dolinskega dna (Imeno, Prelasko na slovenski, Miljana in Plavi\xc4\x87 na hrva\xc5\xa1ki strani) ali na vi\xc5\xa1jo teraso Sedlarjevo. Sledi nov o\xc5\xbeji odsek v nekoliko tr\xc5\xa1ih miocenskih kamninah in na drugi strani Sotla prite\xc4\x8de v majhno, a izrazito Bistri\xc5\xa1ko kotlinico ob severnem vzno\xc5\xbeju Orlice. Po njenem mokrotnem dnu, polnem opu\xc5\xa1\xc4\x8denih meandrov, te\xc4\x8de proti jugovzhodu, naselja so odmaknjena na rob ravnine (Bistrica ob Sotli na slovenski in Kumrovec na hrva\xc5\xa1ki strani)._NEWLINE_Pri Kun\xc5\xa1perku se zna\xc4\x8daj doline Sotle na mah spremeni. Reka si je v apnen\xc4\x8dasto-dolomitni hrbet Orlica\xe2\x80\x93Cesargrajska gora izdelala 2\xc2\xa0km dolgo, a izrazito in ozko sotesko Zelenjak s strmimi gozdnatimi pobo\xc4\x8dji, v kateri je komaj prostora za reko, cesto in zaenkrat zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Imeno-Savski Marof._NEWLINE_Od izstopa iz soteske do izliva postane Sotla prava ni\xc5\xbeinska reka: te\xc4\x8de po \xc5\xa1iroki naplavni ravnici, po kateri je neko\xc4\x8d neutrudno vijugala sem in tja (njen nekdanji tok ozna\xc4\x8duje zelo vijugast potek dr\xc5\xbeavne meje), re\xc4\x8dni tok pa so ve\xc4\x8dinoma speljali v izravnano umetno strugo. Dolinsko dno je deloma izpostavljeno poplavam in neposeljeno, vasi so se pribli\xc5\xbeale reki na nizkih terasah ali kjer se reka dotakne gri\xc4\x8devnatega obrobja. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i, povsem neposeljen del so mokrotni Jovsi na slovenski strani, zavarovani kot naravni spomenik in del obmo\xc4\x8dja Natura 2000. Med Dobovo in \xc5\xa0enkovcem se raven svet ob Sotli zdru\xc5\xbei z ravnino na levem bregu Save, Sotla pa pod vasjo Klju\xc4\x8d Brdove\xc4\x8dki zapusti staro strugo in se po novi strugi dobra 2\xc2\xa0km dolvodno pridru\xc5\xbei Savi.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena reke ni znan. V antiki je bila to verjetno reka z imenom Santula ali Sontula, vendar tudi to ni povsem zanesljivo. Iz tega se je verjetno razvilo slovansko ime reke Sot\xd1\x8ala,  nato pa slovensko ime Sotla in hrva\xc5\xa1ko Sutla. V starej\xc5\xa1ih pisnih virih se reka omenja z razli\xc4\x8dnimi imeni, mdr. Zotle (1016), Zotel (1130), Satel (1303), Zatel (1309), Zotla (1322, 1475), Zatl (1495).\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi majhnega pretoka poleti, po\xc4\x8dasnega toka, industrije, kmetijstva in \xc5\xa1tevilnih naselij je bila Sotla v preteklosti mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeena reka in je vrsto let spadala v najslab\xc5\xa1o, 4. kategorijo, s precej\xc5\xa1njo vsebnostjo te\xc5\xbekih kovin, fenolov in pesticidov. Onesna\xc5\xbeena voda je bila tudi eden od razlogov za izpraznitev Vonarskega jezera leta 1986. V zadnjih letih so se razmere sicer precej izbolj\xc5\xa1ale, tako da je njeno kemijsko stanje ve\xc4\x8dinoma dobro, ekolo\xc5\xa1ko stanje pa je v zgornjem delu dobro, po toku navzdol pa se nekoliko izbolj\xc5\xa1uje in je v spodnjem toku dobro do zelo dobro.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nSotla je bila stoletja mejna reka med avstrijskim in ogrskim delom habsbur\xc5\xa1kega imperija, vendar za doma\xc4\x8dine nikoli ni bila pregrada, ki bi lo\xc4\x8devala slovenski \xc5\xbeivelj na desnem bregu od Zagorcev na levem, hrva\xc5\xa1kem bregu reke. Toda reka za ljudi ob njej ni bila posebno prijazna, saj je zelo pogosto poplavljala, tako da so \xc5\xbee ob koncu 19. stoletja zahtevali od dr\xc5\xbeave, da vsaj na najbolj kriti\xc4\x8dnih mestih izravna in uredi reko, tako da kmetom ne bo ve\xc4\x8d delala tako velike \xc5\xa1kode, predvsem na travnikih. V 20. stoletju so na kraj\xc5\xa1ih odsekih sicer izvedli nekaj regulacijskih del, predvsem v zvezi z izgradnjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Stranje\xe2\x80\x93Imeno\xe2\x80\x93Kumrovec\xe2\x80\x93Savski Marof._NEWLINE_Sotla kot ni\xc5\xbeinska reka v preteklosti ni bila posebej primerna za pogon mlinov in \xc5\xbeag, raj\xc5\xa1i so jih postavljali v o\xc5\xbejih dolinah ob pritokih, kjer je bil ve\xc4\x8dji padec. Do leta 1930 je na celotni reki delovalo na slovenski in hrva\xc5\xa1ki strani vsega skupaj 14 mlinov: \xc5\xa1tirje v zgornjem toku do Vonarij, med Vonarji in sotesko Zelenjak devet in eden v soteski._NEWLINE_Izviri naravne tople vode s temperaturo 30\xe2\x80\x9337\xc2\xa0\xc2\xb0C v naplavni ravnici ob Sotli blizu Pod\xc4\x8detrtka so bili poznani \xc5\xbee pred ve\xc4\x8d stoletji, leta 1935 pa so na pobudo doma\xc4\x8dega \xc5\xbeupnika Friderika Strnada dokazali zdravilne u\xc4\x8dinke termalne vode. Leta 1966 so uradno odprli t. i. Atomske toplice, ki so dobile ime zaradi rahlo naravno radioaktivne vode, ob katerih je s\xc4\x8dasoma zraslo dana\xc5\xa1nje termalno zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de Terme Olimia._NEWLINE_Z geografskega vidika je zanimivo, da pore\xc4\x8dje Sotle ne predstavlja neke enotne pokrajine, ki bi bila bolj ali manj jasno omejena proti sosednjim pokrajinam. Sicer se ob\xc4\x8dasno pojavljajo pokrajinska imena, kot so npr. Posotelje, Sotelsko ali redkeje Obsotelje, vendar ta imena nimajo nobene osnove niti v ljudskem poimenovanju niti v obstoje\xc4\x8di regionalni \xc4\x8dlenitvi. \xc5\xa0e najpogosteje se za opis pokrajine ob Sotli uporablja pokrajinsko ime Posotelje, vendar ga obi\xc4\x8dajno delimo na tri dele: Zgornje Posotelje (do kratke soteske nad Pod\xc4\x8detrtkom), Srednje Posotelje (med Pod\xc4\x8detrtkom in sotesko Zelenjak) ter Spodnje Posotelje (od izstopa iz soteske Zelenjak do izliva). Z izjemo Rogatca se v dolini Sotle tudi ni razvilo nobeno izrazitej\xc5\xa1e centralno naselje in vse to se danes ka\xc5\xbee tudi v razdelitvi doline med ve\xc4\x8d ob\xc4\x8din, tako na slovenski kot na hrva\xc5\xa1ki strani._NEWLINE_Tudi s prometnega vidika dolina Sotle danes nima posebne veljave, kar je gotovo posledica mejne lege in odmaknjenosti od glavnih prometnih poti. Sicer potekajo ceste po slovenski in hrva\xc5\xa1ki strani doline, vendar pa je izrazita razlika med Zgornjim Posoteljem, po katerem pelje glavna cesta Celje\xe2\x80\x93\xc5\xa0entjur\xe2\x80\x93mejni prehod Dobovec in naprej proti Krapini v smeri zahod\xe2\x80\x93vzhod, ter Srednjim in Spodnjim Posoteljem z regionalno cesto Mestinje\xe2\x80\x93Bistrica ob Sotli\xe2\x80\x93\xc4\x8cate\xc5\xbe ob Savi od severa proti jugu. Podobna situacija je tudi pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem omre\xc5\xbeju: po dolini ob zgornji Sotli poteka proga Grobelno\xe2\x80\x93Roga\xc5\xa1ka Slatina\xe2\x80\x93Rogatec\xe2\x80\x93Krapina (zgrajena 1903 do Rogatca in 1930 do Krapine), ob srednji in spodnji Sotli pa \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Stranje\xe2\x80\x93Imeno\xe2\x80\x93Kumrovec\xe2\x80\x93Savski Marof (zgrajena 1956\xe2\x80\x931960). Nobena od teh prog ni upravi\xc4\x8dila pri\xc4\x8dakovanj, saj nikoli nista igrali pomembnej\xc5\xa1e vloge, zdaj pa na hrva\xc5\xa1ki strani sploh nista v uporabi, na slovenski strani pa po njih poteka lokalni potni\xc5\xa1ki promet do Rogatca oziroma do Imenega in skromen tovorni promet._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 70. let prej\xc5\xa1njega stoletja so nad izlivom Mestinj\xc5\xa1\xc4\x8dice zgradili pregrado, za katero naj bi nastalo Vonarsko jezero (tudi Sotelsko jezero; hrv. Sutlansko jezero), ki bi slu\xc5\xbeilo zadr\xc5\xbeevanju visokih voda in protipoplavni za\xc5\xa1\xc4\x8diti dolvodnih delov doline, oskrbi s pitno vodo, turizmu in ribi\xc5\xa1tvu. Jezero naj bi bilo 6\xc2\xa0km dolgo in imelo povr\xc5\xa1ino 166 hektarov ter prostornino 12 mil. m\xc2\xb3. Zaradi premajhnega dotoka vode in onesna\xc5\xbeene vode so morali leta 1986 jezero izprazniti, odtlej pa je na njegovem mestu nastalo pomembno mokri\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga le ob\xc4\x8dasno zalijejo poplavne vode. Ob\xc4\x8dina Roga\xc5\xa1ka Slatina ima v na\xc4\x8drtu ponovno ojezeritev opu\xc5\xa1\xc4\x8denega jezera in izgradnjo manj\xc5\xa1ega turisti\xc4\x8dno-rekreacijskega centra, vendar je zamisel zaenkrat \xc5\xa1ele v fazi na\xc4\x8drtov.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nReka in naplavna ravnica ob njej sta na dveh odsekih vklju\xc4\x8deni v obmo\xc4\x8dji Natura 2000, in sicer od nekoliko gorvodno od Imenega do izstopa iz soteske Zelenjak (ta del sodi v Kozjanski regijski park) ter ob spodnjem toku med Gregovcami in Velikim Obre\xc5\xbeem Jovsi. Na hrva\xc5\xa1ki strani je v Naturo 2000 vklju\xc4\x8den kraj\xc5\xa1i odsek Sotle z bli\xc5\xbenjo okolico pod vasjo Razvor tik severno od Kumrovca._NEWLINE_V Sotli kot izrazito ni\xc5\xbeinski reki \xc5\xbeivijo predvsem ribe iz dru\xc5\xbeine krapovcev, mdr. krap (Cyprinus carpio), klen (Leuciscus cephalus) in mrena (Barbus barbus), iz drugih dru\xc5\xbein pa tudi \xc5\xa1\xc4\x8duka (Esox lucius) in evropski som (Silurus glanis).'