b'\n_START_ARTICLE_\nLatrodektizem\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade \xc4\x8drnih vdov\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crne vdove so dnevne \xc5\xbeivali. Rade se zadr\xc5\xbeujejo v suhih in/ali temnih kotih in \xc5\xa1pranjah. V splo\xc5\xa1nem velja, da se izogibajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d, navkljub temu pa se zadr\xc5\xbeujejo tudi v prostorih, kot so gara\xc5\xbee, pa tudi v temnej\xc5\xa1ih prostorih znotraj hi\xc5\xa1e. Za ugrize so pove\xc4\x8dini so odgovorne samice pajkov, ki so \xc5\xa1e posebej agresivne, ko \xc5\xa1\xc4\x8ditijo svoja jajca, velikokrat pa zaidejo tudi v obla\xc4\x8dila in obuvala, zaradi \xc4\x8desar pride do ugriza pri obla\xc4\x8denju oz. obuvanju. V skladu s tem so najpogosteje prizadete roke, stopala in prsni ko\xc5\xa1. Redkokdaj so za ugrize odgovorni tudi samci in mladi osebki._NEWLINE_Sloveniji najbli\xc5\xbeja vrsta je L. tredecimguttatus, ki prebiva na Hrva\xc5\xa1kem, od Istre do \xc4\x8drnogorskega Primorja. \xc5\xbdivi na \xc5\xbeitnih poljih, zato \xc4\x8dloveka najpogosteje ugrizne ob \xc5\xbeetvi v podlaket, ko objame snop.\n_START_SECTION_\nPatogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nResnost ugriza je na\xc4\x8deloma odvisna od velikosti pajka, \xc5\xa1tevila ugrizov, letnega \xc4\x8dasa (pogostej\xc5\xa1i so v toplej\xc5\xa1ih mesecih) in koli\xc4\x8dine vnesenega toksina. Glede na to, da so obravnavani pajki majhne velikosti, se ugriza pogosto ne za\xc4\x8duti, poleg tega pa redkokdaj ostane ugriznina. Po ugrizu se toksin hitro raz\xc5\xa1iri po telesu preko limfnega sistema, iz katerega preide v kri. Po krvi se nato prenese do \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih kon\xc4\x8di\xc4\x8dev, \xc5\xa1e posebej do motori\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. Sam strupeni izlo\xc4\x8dek je kompleksna me\xc5\xa1anica latrotoksina ter encimov in drugih nebeljakovinskih sestavin, ki olaj\xc5\xa1ajo raz\xc5\xa1irjanje toksina._NEWLINE_Na \xc5\xbeiv\xc4\x8dne kon\xc4\x8di\xc4\x8de deluje tako, da povzro\xc4\x8di spro\xc5\xa1\xc4\x8danje \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih prena\xc5\xa1alcev (nevrotransmiterjev), in sicer acetilholina, noradrenalina in GABA, kar povzro\xc4\x8di klini\xc4\x8dne znake zastrupitve. Pojavi se torej tetanija, tj. neprestano, mo\xc4\x8dno in bole\xc4\x8de kr\xc4\x8denje mi\xc5\xa1ic. Sprva so prizadete le obmo\xc4\x8dne skupine mi\xc5\xa1ic v okolici ugriza, po raz\xc5\xa1iritvi toksina pa tudi trebu\xc5\xa1ne in hrbtne mi\xc5\xa1ice ter mi\xc5\xa1ice spodnjega uda. Kljub vsemu se razli\xc4\x8dni ljudje razli\xc4\x8dno odzovejo na delovanje toksina; pri manj\xc5\xa1em dele\xc5\xbeu ljudi se znaki zastrupitve sploh ne pojavijo.\n_START_SECTION_\nDiagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nZnaki in simptomi se pojavijo po pol ure do \xc5\xa1est ur, v povpre\xc4\x8dju po dveh urah. Za latrodektizem je zna\xc4\x8dilna omejena bole\xc4\x8dina v mi\xc5\xa1icah (mialgija), ki se raz\xc5\xa1irja proksimalno po prizadetem udu, redkeje po trupu. Velikokrat so prisotni mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni kr\xc4\x8di v trebu\xc5\xa1nih in hrbtnih mi\xc5\xa1icah ter v mi\xc5\xa1icah spodnjega uda. Poleg tega se v omejenem obsegu pojavijo rde\xc4\x8dina (eritem), oteklina (edem), piloerekcija in \xc4\x8dezmerno znojenje (diaforeza), lahko tudi slabost, glavobol in bruhanje. Pri ve\xc4\x8dini prizadetih so prisotni samo lokalni znaki zastrupitve, medtem ko so sistemski znaki prisotni manj pogosto, in vklju\xc4\x8dujejo povi\xc5\xa1an krvni tlak (hipertenzijo), ote\xc5\xbeeno dihanje (dispnejo), vro\xc4\x8dino, hudo tesnobo (agitacijo), priapizem (bole\xc4\x8da erekcija brez libida), parestezije, omedlevico, fascikulacije (majhne, omejene in nehotene mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne kontrakcije, vidne skozi ko\xc5\xbeo), paralize ter povi\xc5\xa1ano ali zni\xc5\xbeano frekvenco srca (tahi- ali bradikardijo). Pri otrocih so najpogostej\xc5\xa1i sistemski znaki razdra\xc5\xbeljivost, hipertenzija in znojenje. Obstajajo primeri bolnikov, pri katerih se je pojavljala kroni\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina po ve\xc4\x8d dnevih ali tednih, kljub zdravljenju s protistrupom._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjsko ogro\xc5\xbeujo\xc4\x8da stanja se pojavijo predvsem pri otrocih, starej\xc5\xa1ih in ljudeh s kroni\xc4\x8dnimi boleznimi. V nekaterih primerih lahko bole\xc4\x8dina v trebuhu posnema vnetje slepi\xc4\x8da (apendicitis) ali zaplete z \xc5\xbeol\xc4\x8dnikom, prsno bole\xc4\x8dino pa se lahko zamenja z infarktom._NEWLINE_Laboratorijske preiskave krvi ne poka\xc5\xbeejo nobenih nepravilnosti, razen bla\xc5\xbeje levkocitoze (povi\xc5\xa1ano \xc5\xa1tevilo levkocitov). Radiografija prsnega ko\xc5\xa1a prav tako ne poka\xc5\xbee posebnosti._NEWLINE_Smrt nastopi zelo redko; v Avstraliji po 50. letih prej\xc5\xa1njega stoletja niso imeli primerov smrti zaradi latrodektizma.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nStandardno zdravljenje latrodektizma vklju\xc4\x8duje simptomati\xc4\x8dno zdravljenje ter aplikacijo analgetikov (\xc5\xa1e posebej opiatov, kot je morfin), mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih relaksantov (diazepam ali metokarbamol) ter antivenina (protistrupa oz. antidota proti \xc5\xbeivalskim strupom). Na\xc4\x8din zdravljenja \xc5\xa1e vedno ni poenoten v svetu. Kalcijev glukonat se je v preteklosti intravensko apliciral zaradi laj\xc5\xa1anja mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih bole\xc4\x8din in kr\xc4\x8dev, vendar se ga v zadnjem \xc4\x8dasu opu\xc5\xa1\xc4\x8da, saj naj ne bi bistveno izbolj\xc5\xa1al simptome zastrupitve. V ZDA se protistrup ne aplicira rutinsko zaradi domnevnih preob\xc4\x8dutljivostnih reakcij, v Avstraliji pa se aplicira redno v primeru znakov in simptomov sistemske zastrupitve, bole\xc4\x8dine, ki je ne olaj\xc5\xa1ajo obi\xc4\x8dajni analgetiki ali pri bolniki, ki potrebujejo ve\xc4\x8d zaporednih doz opiatov. V vsakem primeru je priporo\xc4\x8dljivo aplicirat protistup pri otrocih, starej\xc5\xa1ih in nose\xc4\x8dih \xc5\xbeenskah in drugih ogro\xc5\xbeenih ljudeh, kot so bolniki s kroni\xc4\x8dnimi boleznimi._NEWLINE_Uporaba protistrupa lahko povzro\xc4\x8di preob\xc4\x8dutljivostno reakcijo pri poznej\xc5\xa1i uporabi antivenina proti ugrizu klopota\xc4\x8de. Zaradi tega je potrebno upo\xc5\xa1tevati \xc5\xbeivljenjski prostor in navade bolnike v povezavi z morebitnim ugrizom ka\xc4\x8de. Po drugi strani so ugrizi \xc4\x8drnih vdov mnogo pogostej\xc5\xa1i napram ugrizom klopota\xc4\x8d. Serumska bolezen, ki jo ozna\xc4\x8dujejo ko\xc5\xbene lezije, vro\xc4\x8dina, bole\xc4\x8dina v sklepih (artralgija) in pove\xc4\x8dane bezgavke, je pri aplikaciji antivenina proti \xc4\x8drnim vdovam redka._NEWLINE_Pri diagnosticiranju je pomembno upo\xc5\xa1tevati tudi druge ugrize pajkov, ki lahko povzro\xc4\x8dajo podoben sindrom. Tak\xc5\xa1ni pajki so Steatoda grossa in S. capensis in sivi hi\xc5\xa1ni pajek (Achaearaneae trepidariorum). Ugriz slednjega povzro\xc4\x8di le omejeno bole\xc4\x8dino, medem ko lahko ugriz S. grossa oz. S. capensis povzro\xc4\x8di tudi sistemsko zastrupitev, ki je podobna latrodektizmu, in jo imenujemo steatodizem. Zna\xc4\x8dilnost tega je tudi neuspe\xc5\xa1no zdravljenje z antiveninom proti \xc4\x8drni vdovi.'