b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Klekl (politik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova star\xc5\xa1a sta bila \xc5\xa0tevan Klekl in Terezija \xc5\xa0alman. \xc5\xa0tevan je bil brat Andra\xc5\xa1a (Andreja) Klekla, o\xc4\x8de pisatelja in novinarja Jo\xc5\xbeefa Klekla. Predniki dru\xc5\xbeine Klekl so \xc5\xbeiveli v Melu (Prlekija). Okoli leta 1830 je Anton Klekl, o\xc4\x8de \xc5\xa0tevana in Andra\xc5\xa1a Klekla, pri\xc5\xa1el na Ogrsko._NEWLINE_Klekl je 1897 v Sombotelu na Mad\xc5\xbearskem kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij bogoslovja. Kot kaplan (1897-1905) in \xc5\xbeupnik (1905-1910) je opravljal duhovni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo v ve\xc4\x8d krajih. Kaplanoval je v Ti\xc5\xa1ini, v Inc\xc3\xa9du, v \xc4\x8cren\xc5\xa1ovcih in \xc5\xbeupnikoval v Pe\xc4\x8darovcih. Leta 1910 se je upokojil in naselil v \xc4\x8cren\xc5\xa1ovcih._NEWLINE_Klekl je decembra 1904 za\xc4\x8del izdajati katoli\xc5\xa1ki mese\xc4\x8dnik Marijin list, ki je dobil v letih od 1932 do 1940 \xc5\xa1e otro\xc5\xa1ko prilogo Marijikin ogra\xc4\x8dek. Leta 1913 je ustanovil in izdajal tednik Novine. Leta 1918 je nameraval organizirati avtonomno pokrajino - Slovensko krajino, ki bi bila del Dr\xc5\xbeave Slovencev, Hrvatov in Srbov. Klekl je poznal Antona Koro\xc5\xa1ca, Jo\xc5\xa1ka Godino, Ivana Jeri\xc4\x8da in Mihaela Kuharja, ki so tudi podpirali to idejo. V letih od 1920 do 1929 je bil poslanec SLS za lendavski okraj. Po koncu 1. svetovne vojne je v Prekmurju sodeloval v agrarni reformi, se zavzemal za siroma\xc5\xa1ne kmete, ustanovil hranilnico in agrarno zadrugo v \xc4\x8cren\xc5\xa1ovcih. Med 2. svetovno vojno je bil interniran._NEWLINE_V 1960-ih letih so je uveljavilo mnenje, da je bil Klekl samozvani voditelj Prekmurja, mad\xc5\xbearski propagandist in da za priklju\xc4\x8ditev ogrskih Slovencev k Jugoslaviji ni storil ni\xc4\x8desar. Vilko Novak je temu nasprotoval, vendar se takrat njegovo mnenje ni uveljavilo.'