b'\n_START_ARTICLE_\nAdis Abeba\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPolo\xc5\xbeaj in ime mesta je izbrala itege (cesarica) Taitu Betul, mesto samo pa je leta 1887 (po drugih virih 1896) ustanovil njen mo\xc5\xbe, negusa negesti Menelik II. Menelik II. je najprej zapustil Entoto, kjer je bilo le voja\xc5\xa1ko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. Dve ve\xc4\x8dji cerkvi iz opeke, Mariama in Ragvele, \xc5\xa1e danes stojita tam. Mesto opravlja vlogo prestolnice od leta 1893._NEWLINE_Tradicionalno so se negu\xc5\xa1i in hatseji selili iz kraja v kraj glede na strate\xc5\xa1ke in prehranjevalne razmere. Preden so preselili prestolnico, je \xc5\xbeivelo na Entotu 50.000 prebivalcev. Neugodno podnebje, pomanjkanje vode in lesa ter ravnega prostora za zidavo je postalo glavna ovira za nadaljnji razvoj mesta. _NEWLINE_Mesto Adis Abeba je dobilo ime po cveto\xc4\x8dih mimozah na tem podro\xc4\x8dju. \xc5\xbde od nekdaj so etiopski veljaki radi zahajali v Filvoho, toplice v bli\xc5\xbeini, okrog katerih se je oblikovalo mesto, na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du severnih in ju\xc5\xbenih etiopskih pokrajin in prastarih karavanskih poti. Mesto le\xc5\xbei tudi dovolj visoko, da v njem ni tropskih bolezni. Z razvojem mesta je seveda prihajalo do pomanjkanja lesa. Ko\xc5\xa1ate zigbe, ki so prej krasile gozdnato pokrajino, so hitro porabili za gradnjo in kurjavo. Tako je bil Menelik II. prepri\xc4\x8dan da bo moral mesto zapustiti. Leta 1900 je 20.000 prostovoljcev v Adis Alemu (Novi svet), zahodno od Adis Abebe, gradilo novo pala\xc4\x8do. Diplomati in plemstvo, ki so bili ustaljeni v Adis Abebi, niso zaupali hatseju, da se ne bi selil \xc5\xa1e v kak Adis. \xc4\x8ceprav je bilo Etiopcem v krvi da so menjali prestolnice po potrebah, se je Menelik II. vdal njihovemu nasprotovanju in je gradnjo ustavil. Poleg tega so na golem obmo\xc4\x8dju pogozdili avstralski evkalipt (bahr zaf - prekomorsko drevo), ki se je dobro prijel. Zato bi lahko imenovali Adis Abebo tudi Evkaliptovo mesto._NEWLINE_Mesto so med 2. italijansko-abesinsko vojno v letih 1936 in 1939 zasedle italijanske zasedbene sile in nad prebivalstvom izvajale krvave represalije. 5. aprila 1941 so Adis Abebo osvobodile enote Zdru\xc5\xbeenega kraljestva in etiopskih partizanskih sil. Natanko naslednji mesec se je zadnji etiopski negu\xc5\xa1 negasti vrnil na prestol za 33 let.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nVredno je omeniti, da mestne ulice nimajo imen. V mesto pono\xc4\x8di iz okolice prihajajo hijene, ki igrajo vlogo \xc4\x8distilcev. Ker le\xc5\xbei mesto precej ju\xc5\xbeno in visoko, je vreme skozi leto zelo blago.'