b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za slavistiko, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_SECTION_\nPoslanstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoslanstvo Oddelka za slavistiko je zagotavljati poznavanje slovanskih jezikov in kultur in raziskovanje njihove vpetosti v dru\xc5\xbebene in kulturne stvarnosti preteklosti, v sedanjem trenutku in perspektivah prihodnjega razvoja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za slavistiko deluje na Filozofski fakulteti od \xc5\xa1tudijskega leta 2002/2003. Ob razdru\xc5\xbeitvi Oddelka za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti delujeta nova samostojna oddelka, Oddelek za slavistiko in Oddelek za slovenistiko. Ohranjenih je nekaj skupnih organizacijskih oblik delovanja (knji\xc5\xbenica, pisarna, predstojni\xc5\xa1ka soba, predavalnice). Oddelek za slavistiko je ohranil vse dotedanje oblike pou\xc4\x8devanja in preu\xc4\x8devanja slovanskih jezikov in knji\xc5\xbeevnosti ter primerjalnega slovanskega jezikoslovja. Oddelek se je poleg tega ustanovil tri nove katedre za zahodnoslovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti, in sicer \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine, polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in slova\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek knji\xc5\xbenice Oddelka za slovenistiko in Oddelka za slavistiko oziroma knji\xc5\xbenice takratnega seminarja za slovansko filologijo je tesno povezan z ustanovitvijo ljubljanske univerze leta 1919. Nakup knji\xc5\xbenice gra\xc5\xa1kega profesorja slovanske filologije dr. Gregorja Kreka in ob\xc4\x8dasni darovi raznih profesorjev (Pleter\xc5\xa1nik, Nahtigal, Ramov\xc5\xa1, Kidri\xc4\x8d idr.) ter volila (Slovenska matica, ljubljanski \xc5\xbeupan Ivan Hribar idr.) so omogo\xc4\x8dili delo seminarja in s tem tudi oddel\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice. Prve knjige je katalogiziral dr. Avgust Pirjevec, ki je kasneje deloval v dr\xc5\xbeavni licejski knji\xc5\xbenici, za nji je bil za knji\xc5\xbeni\xc4\x8darja imenovan \xc5\xa1tudent slavistike Rudolf Kolari\xc4\x8d, po letu 1929 pa je njegovo delo nadaljeval asistent Zvonko A. Bizjak. Po drugi svetovni vojni je v njej delala cela vrsta mladih asistentov na Oddelku za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. Leta 1954 je dobila svojo prvo bibliotekarko, Irmo Mari\xc4\x8di\xc4\x8d (O\xc5\xbebolt). Za njo je knji\xc5\xbenico do konca leta 1996 uspe\xc5\xa1no vodil vi\xc5\xa1. bibl. specialist Marko Kranjec. Danes je knji\xc5\xbenici zaposlenih pet bibliotekark z ustrezno strokovno izobrazbo._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica, ki je skupna za \xc5\xa1tudente in raziskovalce oddelka za slovenistiko in oddelka za slavistiko, naro\xc4\x8da, obdeluje in hrani gradivo (monografije, serijske publikacije in neknji\xc5\xbeno gradivo) s podro\xc4\x8dja zahodno-(polj\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina, slova\xc5\xa1\xc4\x8dina, lu\xc5\xbei\xc5\xa1ka srb\xc5\xa1\xc4\x8dina), vzhodno-(ru\xc5\xa1\xc4\x8dina, ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina, beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina) in ju\xc5\xbenoslovanskih (sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina, srb\xc5\xa1\xc4\x8dina, bosan\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8drnogor\xc5\xa1\xc4\x8dina, bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina) jezikov in knji\xc5\xbeevnosti. Vsebuje tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo publikacij s podro\xc4\x8dij, ki so interdisciplinarno povezana s pedago\xc5\xa1kim in raziskovalnim delom na obeh oddelkih. Uporabniki nimajo prostega dostopa, ker je le to shranjeno v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du ter razporejeno po strokovnih skupinah, ozna\xc4\x8denih z okraj\xc5\xa1avami latinskih nazivov, znotraj teh skupin pa postavljeno po teko\xc4\x8dih \xc5\xa1tevilkah. Uporabnikom sta na voljo klasi\xc4\x8dni listkovni in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki katalog (COBBISS/OPAC). Redko in dragoceno gradivo, enciklopedije, slovarje in periodiko uporabniki lahko pregledujejo le v prostorih knji\xc5\xbenice ali skupni \xc4\x8ditalnici (klet 015), enako velja tudi za posebno gradivo (diplomske naloge, magisterije in doktorate). [2] \xc4\x8ceprav si knji\xc5\xbenica prizadeva, da bi hranila vse gradivo na enem mestu, to zaradi prostorske stiske ni mogo\xc4\x8de. Dodatne prostore ima v oddaljenem depoju na Karlov\xc5\xa1ki, vendar pa se zaposlene v knji\xc5\xbenici trudijo, da uporabnik tudi gradivo, ki je hranjeno tam dobi \xc4\x8dim prej._NEWLINE_Poleg teh osnovnih nalog je knji\xc5\xbenica informacijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za vse, ki se ukvarjajo s podro\xc4\x8dja slovanske filologije, informacijsko opismenjuje uporabnike, omogo\xc4\x8da dostop do elektronskih virov, posreduje bibliografske in druge informacijske storitve ter skrbi za bibliografije raziskovalcev na slovenistiki in slavistiki.\n_START_SECTION_\nBolonjski \xc5\xa1tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 2004 so se katedre z vizijami prihodnjega razvoja posameznih strok in prilagajanjem programov novim zahtevam lotile bolonjske prenove. Od \xc5\xa1tudijskega leta 2009/2010 \xc5\xbee deluje bolonjski \xc5\xa1tudijski program.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudentska skupnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentje slavistike imajo razmeroma pestre in bogate ob\xc5\xa1tudijske dejavnosti. Vse katedre vsako leto organizirajo brucovanje. Ju\xc5\xbenoslovanske katedre vsako leto ob zaklju\xc4\x8dku poletnega semestra prirejajo Slovanske ve\xc4\x8dere, na katerih sodelujejo vse slavisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudijske smeri, zadnje leto pa so se jim pridru\xc5\xbeili tudi slovenisti. Katedra za zahodnoslovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti je uvedla redna predbo\xc5\xbei\xc4\x8dna sre\xc4\x8danja z dru\xc5\xbebenim in glasbenim programom. Prav tako pa je uvedla tudi \xc4\x8detrtkove filmske ve\xc4\x8dere ter ob\xc4\x8dasne literarne pogovore z ustvarjalci iz srednje Evrope in priznanimi slovenskimi prevajalci. Na ruski katedri pa \xc5\xbee od leta 2000 deluje pevski zbor, ki tudi nastopa na raznih prireditvah. Vse katedre vsako leto organizirajo \xc5\xa1tudijske ekskurzije, ki jih imajo ve\xc4\x8dinoma predvidene v \xc5\xa1tudijskih programih.'