b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Leon Serdo\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini izdelovalca sodov Franca in gospodinje Ivanke Serdo\xc4\x8d rojene \xc4\x8cekada. Star\xc5\xa1a sta se na za\xc4\x8detku 20. stoletja izselila v Argentino. Novi dom sta si ustvarila v Mendozi. Tam je o\xc4\x8de \xc5\xbee pred sinovim rojstvom umrl. Mladi Serdo\xc4\x8d se je \xc5\xa1olal v Mendozi, Rodeu del Medio in Bernalu, kjer se je leta 1919 pridru\xc5\xbeil dru\xc5\xbebi sv. Janeza Boska. V letih 1919\xe2\x88\x921923 je opravil obvezno vzgojno prakso ter \xc5\xa1tudiral filozofijo in u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de. S \xc5\xa1tudijem bogoslovja je v letih 1923-1927 nadaljeval v Torinu in ga zaklju\xc4\x8dil z doktoratom. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je v Torinu navezal tesne stike s slovenskimi so\xc5\xa1olci. Na \xc5\xa1olske po\xc4\x8ditnice je hodil v Dolenje pri Jel\xc5\xa1anah, mamin rojstni kraj. Pred povratkom v Argentino je pel novo ma\xc5\xa1o v Jel\xc5\xa1anah, kar je bil za kraj velik dogodek._NEWLINE_Po vrnitvi v Argentino je opravljal u\xc4\x8diteljski poklic. U\xc4\x8dil je na \xc5\xa1olah raznih stopenj v raznih krajih (npr. Rosario, Vignaud) ter v teh krajih imel isto\xc4\x8dasno tudi vodillne slu\xc5\xbebe v redovni skupnosti. Dalj\xc5\xa1e obdobje je deloval v mestu Mendoza (1934-1944). Tu je obnovil zavod Don Bosco. Za u\xc4\x8dence je za\xc4\x8del izdajati in urejati mese\xc4\x8dnik Don Bosco. Iz Mendoze je od\xc5\xa1el v Tucamon, kjer je vodil vzgojno izobra\xc5\xbeevalni zavod General Belgrano (1943-1949) ter tu v tem \xc4\x8dasu zgradil nov in sodobnim pedago\xc5\xa1kim zahtevam ustrezen \xc5\xa1olsko vzgojni zavod. Dobra pedago\xc5\xa1ka izobrazba mu je pri delu zagotovila uspeh. V vseh u\xc4\x8dnih zavodih je moral re\xc5\xa1evati te\xc5\xbeko gospodarsko stanje in urejati njihovo poslovanje. V vsakem pa je poleg arhiva uredil tudi knji\xc5\xbenico. Po letu 1949 je vse do smrti opravljal le manj\xc5\xa1e \xc5\xa1olske obveznosti, isto\xc4\x8dasno pa se posvetil zbiranju gradiva za onomatolo\xc5\xa1ki slovar, ki ga je izdal leta 1952. V njem je analiziral ve\xc4\x8d kot 2.500 lastnih imen. Slovar je bil med strokovnjaki sprejet z veliko naklonjenostjo.'