b'\n_START_ARTICLE_\nDvorec Linderhof\n_START_PARAGRAPH_\nLinderhof je grad oziroma dvorec v dolini Graswangtal v severozahodni Bavarski, v bli\xc5\xbeini samostana Ettal. Zgraditi ga je dal bavarski kralj Ludvik II. Bavarski na obmo\xc4\x8dju kraljeve hi\xc5\xa1e svojega o\xc4\x8deta Maksimiljana II. Bavarskega. Gre za najmanj\xc5\xa1i ter hkrati edini grad Ludvika II., ki je bil v \xc4\x8dasu njegovega \xc5\xbeivljenja dokon\xc4\x8dan.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju gradu je neko\xc4\x8d stala tako imenovana Kraljeva hi\xc5\xa1ica (K\xc3\xb6nigsh\xc3\xa4uschen), kjer se je mlad Ludvik pogosto mudil s svojim o\xc4\x8detom. Sprva je dal Ludvik hi\xc5\xa1o leta 1869 obnoviti, \xc5\xbee naslednje leto pa dograditi vzhodno krilo dana\xc5\xa1njega dvorca. Vzhodno krilo je bilo sprva mi\xc5\xa1ljeno kot samostojna zgradba, saj Ludvik \xc5\xa1e ni imel v na\xc4\x8drtu gradnje celotnega dvorca._NEWLINE_Leta 1871 je naro\xc4\x8dil gradnjo zahodnega krila in kraljeve spalnice, ki je povezovala obe krili. Spalnico je dal zgraditi po vzoru spalnice son\xc4\x8dnega kralja - Ludvika XIV. _NEWLINE_Leta 1873 so dvorec obdali s kamnitim obzidjem ter obnovili streho. Naslednje leto so kraljevo hi\xc5\xa1ico premestili na mesto, oddaljeno okoli dvesto metrov od dvorca - tam je \xc5\xa1e danes. Dogradili so \xc5\xa1e ju\xc5\xbeno krilo dvorca ter osrednje stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je nadomestilo prvotno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du vzhodnega krila. Med letoma 1885 in 1886 je bila po zadnji adaptaciji dokon\xc4\x8dana tudi spalnica in dvorec je dobil dana\xc5\xa1njo podobo._NEWLINE_Do leta 1880 so ob dvorcu uredili park, v katerem je vodnjak z 22 m visokim vodometom, terasa z Venerinim sveti\xc5\xa1\xc4\x8dem, Neptunov vodnjak, Mavrski kiosk, Venerina jama, Maro\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a, glasbeni paviljon, ..._NEWLINE_V dvorcu je Ludvik pre\xc5\xbeivel veliko svojega \xc4\x8dasa, skupno 8 let. Posebej rad se je pono\xc4\x8di sprehajal po parku.\n_START_SECTION_\nDvorana zrcal\n_START_PARAGRAPH_\nTa prostor je kralj uporabljal kot nekak\xc5\xa1no dnevno sobo. U\xc5\xbeival je sedeti v ni\xc5\xa1i, v\xc4\x8dasih celo no\xc4\x8d. Ker je Ludvik II. spal podnevi in pono\xc4\x8di ostal buden, so zrcala zanj ustvarila nepredstavljiv u\xc4\x8dinek, ko so tiso\xc4\x8dkrat odsevala svetlobo sve\xc4\x8d. Vzporedno ume\xc5\xa1\xc4\x8danje nekaterih ogledal vzbuja iluzijo neprekinjene poti._NEWLINE_Oprema: Srednja miza ima plo\xc5\xa1\xc4\x8do z lapis-lazulija, ametistom in vlo\xc5\xbekom iz kalcedona in prikazuje bavarski grb v steklenem mozaiku. Preproga je iz nojevega perja. Kandelabra v ni\xc5\xa1i sta iz slonovine s 16 vejami. Dva kamina, oble\xc4\x8dena v lapis-lazuli, okra\xc5\xa1ena s pozla\xc4\x8denimi bronastimi okraski.\n_START_SECTION_\nVzhodna in zahodna soba tapiserij\n_START_PARAGRAPH_\nObe tapiseriji sta skoraj identi\xc4\x8dni in nimata posebne funkcije. Zahodna se v\xc4\x8dasih imenuje "glasbena soba" zaradi aeolodiina (instrument, ki zdru\xc5\xbeuje klavir in harmonij). Samo zavese in obloge na pohi\xc5\xa1tvu so pravi izdelki pari\xc5\xa1ke Gobelin Manufactory. Prizori na stenah so poslikani na grobem platnu, da bi posnemali prave tapiserije.\n_START_SECTION_\nSprejemna soba\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemna soba je zahodno od pala\xc4\x8de in obkro\xc5\xbeena z rumenim in lila kabinetom. Uporabljala sta se le kot predprostora. Ludvik II. te sobe ni nikoli uporabil za sprejemnico. To bi bilo v nasprotju z zasebnim zna\xc4\x8dajem Linderhofa in soba je bila za to preve\xc4\x8d majhna. Raje jo je uporabil kot studio, kjer je razmi\xc5\xa1ljal o novih gradbenih projektih. Toda v Linderhofu sicer je sprejemnica, vendar nas spominja na zahtevo kralja glede absolutne monarhije._NEWLINE_Dve okrogli mizi z malahitnimi povr\xc5\xa1inami, darilo Velike vojvodinje Marije Aleksandrovne Ruske kralju Ludviku II. Kraljevi baldahin s \xc5\xa1opi nojevega perja (kot orientalski simbol kraljevske mo\xc4\x8di).\n_START_SECTION_\nJedilnica\n_START_PARAGRAPH_\nTa soba je na vzhodu in ob robu ro\xc5\xbenatega in modrega kabineta. Ro\xc5\xbenat kabinet, za razliko od drugih, je imel resni\xc4\x8dno funkcijo. Kralj je to uporabljal kot sobo za obleke. Jedilnica je znana po izginjajo\xc4\x8dem nemem natakarju, imenovanem "Tischlein deck dich". Ta miza je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena tako, da bi Ludvik lahko jedel sam. Osebje je moralo pripraviti mizo za vsaj \xc5\xa1tiri osebe, ker so rekli, da je kralj v \xc4\x8dasu obeda govoril z nami\xc5\xa1ljenimi ljudmi, kot je Ludvik XV., Madame de Pompadour ali Marie Antoinette. Ludvik II. je u\xc5\xbeival v dru\xc5\xbebi teh ljudi in jih ob\xc4\x8dudoval. Portrete so v kabinetih in prizori njihovega \xc5\xbeivljenja povsod v prostorih pala\xc4\x8de._NEWLINE_Meissenov porcelan s kitajskim cvetjem je na sredini.\n_START_SECTION_\nSpalnica\n_START_PARAGRAPH_\nModel za to sobo ni bila postelja Ludvika XIV. v Versaillesu, ampak spalnica Reichen Zimmer v m\xc3\xbcnchenski Rezidenci. Ta soba je bila popolnoma obnovljena leta 1884 in je bila dokon\xc4\x8dana dve leti kasneje po kraljevi smrti. Polo\xc5\xbeaj postelje na stopnicah v ni\xc5\xa1i, ki jo zapira pozla\xc4\x8dena balustrada, daje videz oltarja in s tem poveli\xc4\x8da Ludvika II., ko je spal \xc4\x8dez dan._NEWLINE_Steklen kandelabra ima 108 sve\xc4\x8d. Dve konzolni mizi iz meissenskega porcelana (ki je bil najljub\xc5\xa1i kraljev porcelan.\n_START_SECTION_\nPark\n_START_PARAGRAPH_\nLinderhof ima v primerjavi z drugimi pala\xc4\x8dami precej zasebno vzdu\xc5\xa1je. Pravzaprav so samo \xc5\xa1tiri sobe, ki imajo resni\xc4\x8dno funkcijo._NEWLINE_Vrtovi, ki obkro\xc5\xbeajo pala\xc4\x8do Linderhof, veljajo za eno najlep\xc5\xa1ih stvaritev historicisti\xc4\x8dnega vrtnega oblikovanja, ki ga je zasnoval dvorni vrtnar Carl von Effner. Park zdru\xc5\xbeuje formalne elemente baro\xc4\x8dnega sloga ali italijanske renesan\xc4\x8dne vrtove z urejenimi odseki, ki so podobni angle\xc5\xa1kemu vrtu.\n_START_SECTION_\nLinderhofska lipa ali stara "K\xc3\xb6nigslinde"\n_START_PARAGRAPH_\nIzhajajo\xc4\x8d iz romanti\xc4\x8dne podobe animirane narave, so Ludvika o\xc4\x8darala drevesa. Zato je bilo dovoljeno, da je v formalnih vrtovih ostala visoka 300 let stara lipa, \xc4\x8deprav je motila njeno simetrijo. Zgodovinski posnetki ka\xc5\xbeejo sede\xc5\xbe v njem, kjer je Ludvik neko\xc4\x8d "zajtrkoval" ob son\xc4\x8dnem zahodu, skrit pred pogledi. V nasprotju s splo\xc5\xa1nim razumevanjem drevo pala\xc4\x8di ni dalo imena. Pri\xc5\xa1lo je iz dru\xc5\xbeine, imenovane "Linder", ki je neko\xc4\x8d obdelovala kmetijo (nem\xc5\xa1ko Hof = kmetija), ki je bila skozi stoletja v kraju, kjer je danes pala\xc4\x8da Linderhof.'