b'\n_START_ARTICLE_\nGospodin Franjo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodin Franjo je zgodovinski roman pisatelja Frana Maslja-Podlimbarskega iz leta 1913. Je odli\xc4\x8den opis razmer v Bosni po avstro-ogrski zasedbi._NEWLINE_Gospodin Franjo je Masljevo najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1e in najbolj znano delo. V idealnem slovenskem in\xc5\xbeenirju Francetu Vilarju, ki vodi sekanje gozdov na Konj-planini, je upodobil samega sebe; njegov junak je zaklju\xc4\x8dena in \xc5\xbee dograjena osebnost, ki se ne razvija ve\xc4\x8d. Z nadrobnim orisom bossenskih razmer je pokazal na zlo avstrijske okupacije ter razkrival svoje politi\xc4\x8dne in socialne ideje, strastno vero v slovanstvo in protiavstrijsko miselnost._NEWLINE_Zaradi te knjige je bil avtor leta 1915 obsojen veleizdaje, vzeli so mu \xc4\x8dastni\xc5\xa1ki \xc4\x8din. Naslednje leto so ga prisilno premestili v Ober-Hollabrunn in nato v Pulkau, kjer je umrl leta 1917. Knjigo so oblasti zaplenile, izdajateljico, Slovensko matico pa razpustile ter ji zaplenile premo\xc5\xbeenje.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni junak je France Vilar. Ko Vilar do\xc5\xa1tudira in za\xc4\x8dne iskati slu\xc5\xbebo, ga kot rezervnega poro\xc4\x8dnika vpokli\xc4\x8dejo in sodeluje pri avstro-ogrski zasedbi Bosne._NEWLINE_Po zasedbi dobi slu\xc5\xbebo v Bosni kot in\xc5\xbeenir v Tuzli. Spoznavati za\xc4\x8dne vse plati bosanskega prebivalstva: kulturonosce (\xc2\xbbKulturtr\xc3\xa4gerje\xc2\xab) in doma\xc4\x8dine med katerimi zija nepremostljiv prepad, korumpiranost oblasti in njenih sodelavcev in bedo bosanskega ljudstva. Glavni liki so: okrajni na\xc4\x8delnik, dunajski \xc5\xbeid, ki zapeljuje \xc5\xbeeno svojega uradnika in izgubi glavo; Poljak Hvalibogovski, ki ho\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbpanslovanom\xc2\xab\xc2\xa0in Bosancem natakniti na glavo lon\xc4\x8dene klobuke; odpadnik Buzduga; tur\xc5\xa1ki ovaduh Atif Sarajlija; nenasitni iz\xc5\xbeemalec gozdar Bierkof; \xc5\xbeidovski trgovec Blaustift; paznik Gajer; slovenski bojazlivec in petolizec Hren - ti spadajo v protiljudski tabor. Doma\xc4\x8dine predstavljajo: uradnik Baji\xc4\x87 z nezvesto \xc5\xbeeno Ljubico, koketno sestro Katico in dobro materjo; nemirni agitator, pobegli menih Jovica Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 in njegova sestra Danica, ki vzljubi in\xc5\xbeenirja; de\xc4\x8dek Vasko; vedno la\xc4\x8dni Bobojedec._NEWLINE_Zatiranim delavcem \xc5\xbeeli pomagati, kar mu vsaj delno uspe. Hvale\xc5\xbeni ljudje ga za\xc4\x8dnejo klicati Gospodin Franjo. Vendar se prepad med njim in predstavniki oblasti poglablja. Spozna mlado Bosanko in se zaljubi vanjo, ona mu ljubezen vra\xc4\x8da._NEWLINE_Konflikt med njim in oblastjo se posebno zaostri med bosansko vstajo leta 1882. Zaradi njegove dejavnosti in spleta dogodkov ga zaprejo in obto\xc5\xbeijo veleizdaje._NEWLINE_Kon\xc4\x8dno se njegova zgodba sre\xc4\x8dno izte\xc4\x8de in zdru\xc5\xbei se s svojo ljubo.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je zanimivo kot zgodovinski dokument, umetni\xc5\xa1ko pa je prmala strnjeno. Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d je menil, da je Podlimbarski res imel nekaj povedati, a da se mu v pripovedovanju nikamor ne mudi, zato roman nima vrhuncev, ni jedrnat in ekonomi\xc4\x8den.'