b'\n_START_ARTICLE_\nAtlantski jeseter\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantski jeseter ima klinasto oblikovano glavo z dolgim gobcem, pod katerim ima ob\xc4\x8dutljive izrastke za tipanje. Hrbtna plavut le\xc5\xbei v zadnji polovici hrbta, vzdol\xc5\xbe telesa pa poteka pet vrst okostenelih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. Trebuh je rumene barve, hrbet pa je sivo-rjav._NEWLINE_V dol\xc5\xbeino lahko atlantski jeseter dose\xc5\xbee do 6 m in lahko tehta do 400 kg, obi\xc4\x8dajno pa te ribe dosegajo dol\xc5\xbeino do okoli 1,25 m. Vrsta lahko dose\xc5\xbee starost do 100 let. Samci spolno dozorijo med 12. in 14. letom, samice pa \xc5\xa1ele med 16. in 18. letom.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nAtlantski jeseter je neko\xc4\x8d poseljeval vode vzhodnega Atlantika, severnega Sredozemskega morja (tudi Jadransko morje), \xc4\x8crno morje, Severno morje in Baltik, drstila pa se je v rekah in pritokih rek, ki so se izlivale v ta morja. Danes se vrsta drsti le \xc5\xa1e v francoski reki Garonne._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu posku\xc5\xa1ajo vrsto ponovno naseliti v evropske reke, prve mladice so v naravo iz umetnih goji\xc5\xa1\xc4\x8d izpustili leta 1995. Leta 2012 so v Ren v bli\xc5\xbeini nizozemskega mesta Nijmegen izpustili novih 50 atlantskih jesetrov._NEWLINE_Atlantski jeseter je talna vrsta, ki se hrani z mehku\xc5\xbeci in raki, ki jih i\xc5\xa1\xc4\x8de s pomo\xc4\x8djo izrastkov pod gobcem._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 19. stoletja so atlantskega jesetra mno\xc5\xbei\xc4\x8dno lovili za proizvodnjo visoko kakovostnega kaviarja, od leta 1982 pa je vrsta v Evropi za\xc5\xa1\xc4\x8ditena. Tudi v Sloveniji je uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na Seznam zavarovanih \xc5\xbeivalskih vrst.'