b'\n_START_ARTICLE_\nLouvrska pala\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nKompleks\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja pala\xc4\x8da je obse\xc5\xbeen kompleks kril in paviljonov na \xc5\xa1tirih glavnih ravneh, ki je, \xc4\x8deprav je videti enotna, rezultat mnogih faz gradnje, predelave, uni\xc4\x8denja in obnove. Pala\xc4\x8da stoji na desni obali Sene med Rue de Rivoli na severu in Quai Fran\xc3\xa7ois Mitterrand na jugu. Na zahodu je Jardin des Tuileries in na vzhodu Rue de l\'Amiral de Coligny, kjer najdemo najbolj arhitektonsko znano fasado, Louvrsko kolonado in Place du Louvre. Kompleks zaseda pribli\xc5\xbeno 40 hektarjev in tvori dva glavna \xc5\xa1tirikotnika, ki zajemata dve veliki dvori\xc5\xa1\xc4\x8di: dvori\xc5\xa1\xc4\x8de Cour Carr\xc3\xa9e (kvadratno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de), zgrajeno pod Napoleonom I. in ve\xc4\x8dje Cour Napol\xc3\xa9on (dvori\xc5\xa1\xc4\x8de Napoleon) z Cour du Carrousel na zahodu, zgrajeno pod Napoleon III. Cour Napol\xc3\xa9on in Cour du Carrousel sta lo\xc4\x8dena z ulico Place du Carrousel._NEWLINE_Kompleks Louvra lahko razdelimo na "Stari Louvre": srednjeve\xc5\xa1ki in renesan\xc4\x8dni paviljon ter krila, ki obkro\xc5\xbeajo Cour Carr\xc3\xa9e, in Grande Galerie, ki se razteza proti zahodu vzdol\xc5\xbe obale Seine; in "Novi Louvre": paviljoni in krila iz 19. stoletja, ki se raztezajo vzdol\xc5\xbe severne in ju\xc5\xbene strani Cour Napol\xc3\xa9on, skupaj s podalj\xc5\xa1anji na zahodu (severno in ju\xc5\xbeno od Cour du Carrousel), ki so bili prvotno del Palais des Tuileries (Tuilerijska pala\xc4\x8da), zgorela v Pari\xc5\xa1ki komuni leta 1871._NEWLINE_V kompleksu pala\xc4\x8de je pribli\xc5\xbeno 51.615 kvadratnih metrov namenjenih za javne razstavne povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\n"Stari Louvre"\n_START_PARAGRAPH_\nStari Louvre zavzema mesto gradu Louvre, trdnjave iz 12. stoletja, ki jo je zgradil kralj Filip II. August, imenovan tudi Louvre. Njeni temelji so vidni v kleti kot oddelek \xc2\xbbsrednjeve\xc5\xa1ki Louvre\xc2\xab. To strukturo je leta 1546 kralj Franc I. poru\xc5\xa1il v korist ve\xc4\x8dje kraljeve rezidence, ki so jo dograjevali skoraj vsi naslednji francoski monarhi. Kralj Ludvik XIV., ki je prebival v Louvru do odhoda v Versailles leta 1678, je kon\xc4\x8dal Cour Carr\xc3\xa9e, ki je bil na mestni strani zaprt s kolonado. Stari Louvre je \xc5\xa1tirikotnik pribli\xc5\xbeno 160 m na strani, ki jo sestavlja 8 ailes (kril), ki so artikulirana s 8 pavillons (paviljoni). Za\xc4\x8den\xc5\xa1i na severozahodnem vogalu in se gibljejo v smeri urinega kazalca, so paviljoni sestavljeni iz: Pavillon de Beauvais, Pavillon de Marengo, severovzhodni paviljon, osrednji paviljon, jugovzhodni paviljon, Pavillon des Arts, Pavillon du Roi in Pavillon Sully (prej Pavillon de l\'Horloge). Med Pavillon du Roi in Pavillon Sully je Aile Lescot (krilo Lescot): zgrajeno med 1546 in 1551, je najstarej\xc5\xa1i del vidnih zunanjih vi\xc5\xa1in in je bil pomemben pri oblikovanju kalupa za kasnej\xc5\xa1i francoski arhitekturni klasicizem. Med Pavillon Sully in Pavillon de Beauvais je Aile Lemercier (Lemercier Wing): zgrajen leta 1639 pod Ludvikom XIII. in kardinalom Richelieujem, je simetri\xc4\x8den podalj\xc5\xa1ek Lescotovega krila v istem renesan\xc4\x8dnem slogu. S tem so bile poru\xc5\xa1eni zadnji zunanji ostanki srednjeve\xc5\xa1kega Louvra.\n_START_SECTION_\n"Novi Louvre"\n_START_PARAGRAPH_\nNovi Louvre je ime, ki se pogosto uporablja za krila in paviljone, ki podalj\xc5\xa1ujejo pala\xc4\x8do za pribli\xc5\xbeno 500 m  proti severu (Napoleon I. in Napoleon III. sledita \xc4\x8detrt milje dolgi Henrika IV. Seine Riverside Grande Galerie) in na ju\xc5\xbeni (Napol\xc3\xa9on III.) strani Cour Napol\xc3\xa9on in Cour du Carrousel. Napol\xc3\xa9on III. je kon\xc4\x8dno povezal severni konec Tuileriijske pala\xc4\x8de z Louvrom v 1850-ih in tako dokon\xc4\x8dno dosegel Grand Dessein (Veliki dizajn), ki ga je prvotno predvidel kralj Henrik IV. v 16. stoletju. Ta gradnja je trajala le nekaj let, ko je bila leta 1871 Tuilerijska pala\xc4\x8da po\xc5\xbegana in leta 1883 kon\xc4\x8dno uni\xc4\x8dena. Severni del novega Louvra je sestavljen (od vzhoda proti zahodu) iz treh velikih paviljonov vzdol\xc5\xbe Rue de Rivoli: Pavillon de la Biblioth\xc3\xa8que, Pavillon de Rohan in Pavillon de Marsan. Na notranji strani (dvori\xc5\xa1\xc4\x8dna stran) Pavillon de la Biblioth\xc3\xa8que so trije paviljoni; Pavillon Colbert, Pavillon Richelieu in Pavillon Turgot; ti paviljoni in njihova krila opredeljujejo tri h\xc4\x8derinska dvori\xc5\xa1\xc4\x8da, od vzhoda proti zahodu: Cour Khorsabad, Cour Puget in Cour Marly._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni del novega Louvra je sestavljen (od vzhoda do zahoda) iz petih velikih paviljonov ob Quai Fran\xc3\xa7ois Mitterrand (in obali Sene): Pavillon de la Lesdiguieres, Pavillon des Sessions, Pavillon de la Tremoille, Pavillon des \xc3\x89tats in Pavillon de Flore. Na severni strani so trije notranji  paviljoni (Pavillon Daru, Pavillon Denon in Pavillon Mollien) in njihova krila opredelili \xc5\xa1e tri h\xc4\x8derinska dvori\xc5\xa1\xc4\x8da: Cour du Sphinx, Cour Visconti in Cour Lefuel._NEWLINE_Kitajsko-ameri\xc5\xa1ki arhitekt I. M. Pei je bil leta 1983 izbran za zasnovo projekta Grand Louvre Fran\xc3\xa7oisa Mitterranda (1981\xe2\x80\x932002). Podzemni kompleks pisarn, trgovin, razstavnih prostorov, skladi\xc5\xa1\xc4\x8d, parkiri\xc5\xa1\xc4\x8d, avditorij, turisti\xc4\x8dna avtobusna postaja in kavarna je bil zgrajen pod Cour Napol\xc3\xa9on in Cour du Carrousel. Pritli\xc4\x8dni vhod v ta kompleks je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Cour Napol\xc3\xa9on in je okronan z vidno jekleno-stekleno piramido (1989), najbolj znanim elementom, ki ga je oblikoval Pei._NEWLINE_V predlogu Kennetha Carboneja je bila nomenklatura kril Louvra leta 1987 poenostavljena, da bi odra\xc5\xbeala organizacijo Grand Louvre. V skladu s tremi paviljoni, skozi katere mora prestopiti javnost, da bi dosegli muzej iz glavnega sprejemnega prostora pod stekleno piramido, se severni del kompleksa zdaj imenuje Richelieujevo krilo, vzhodno kot krilo Sully in na jugu, kot krilo Denon.  To prilo\xc5\xbenostnemu obiskovalcu omogo\xc4\x8da, da se (v dolo\xc4\x8deni meri) izogne temu, da se popolnoma zmede ob \xc4\x8dudoviti paleti imenovanih kril in paviljonov.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena Louvre je nejasen. Francoski zgodovinar Henri Sauval, ki je verjetno pisal v 1660-ih, je izjavil, da je videl \xc2\xbbv starem latinsko-saksonskem glosarju, Leouar preveden v grad\xc2\xab\xc2\xa0in tako vzel Leouar kot izvor Louvra. Po Keithu Briggsu se Sauvalova teorija pogosto ponavlja, tudi v najnovej\xc5\xa1ih knjigah, toda ta glosar ni bil nikoli ve\xc4\x8d viden, Sauvalova ideja pa je zastarela. Briggs predlaga, da je predlog J. J. Wolfa iz leta 1969, da je Louvre iz latinskega Rubras, kar pomeni \'rde\xc4\x8da zemlja\', bolj verjeten. David Hanser pa po drugi strani poro\xc4\x8da, da lahko ta beseda izvira iz francoske louveterie, \'kraj, kjer so ps\' trenirali za lovljenje volkov\'.\n_START_SECTION_\nKraljeva rezidenca\n_START_PARAGRAPH_\nRast mesta in prihod stoletne vojne sta Etienna Marcela, predstojnika pari\xc5\xa1kih trgovcev, pripeljala do gradnje zemeljskega obzidja pred Filipovim obzidjem (1356\xe2\x80\x931358). Novo obzidje je bilo nadgrajeno pod Karlom V. Ostanke Karlovega zidu se lahko vidi v dana\xc5\xa1nji Galeriji du Carrousel v Louvru. Od njegove najbolj zahodne to\xc4\x8dke na Tour du Bois, se je novo obzidje raz\xc5\xa1irilo vzhodno vzdol\xc5\xbe severnega brega Sene do starega obzidja, obdajalo je Louvre in mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo njegovo voja\xc5\xa1ko izpostavljenost. _NEWLINE_Po poni\xc5\xbeanju, ki ga je utrpel Karel v Palais de la Cit\xc3\xa9, se je odlo\xc4\x8dil, da jo bo zapustil in naredil Louvre za kraljevo rezidenco. Preobrazba iz trdnjave v pala\xc4\x8do je potekala od 1360 do 1380. Kurtina je bila predrta z okni, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so bila dodana nova krila, na vrhu pa so izdelani dimniki, stolpi\xc4\x8di in fiale. Poznano kot joli Louvre (ljubek Louvre), Karlova pala\xc4\x8da u\xc5\xbeitka je vidna na ilustraciji za Mesec oktober iz Duc du Berryjevega Tr\xc3\xa8s Riches Heres.\n_START_SECTION_\nRenesan\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1528, po vrnitvi iz ujetni\xc5\xa1tva v \xc5\xa0paniji, je Franc I. naro\xc4\x8dil ru\xc5\xa1enje don\xc5\xbeona. V pala\xc4\x8di Fontainebleau je Franc pridobil, kar je postalo jedro Louvrske posesti. Ta pridobitev je vklju\xc4\x8devala tudi Da Vincijevo Mono Lizo. Leta 1546 je arhitektu Lescotu in kiparju Jeanu Goujonu naro\xc4\x8dil, da Louvre posodobita v renesan\xc4\x8dno pala\xc4\x8do. Lescot je prej delal na dvorcih v dolini Loire in je bil sprejet kot projektni arhitekt. Francova smrt je leta 1547 prekinila delo, vendar se je nadaljevalo pod Henrikom II. leta 1549._NEWLINE_Lescot je poru\xc5\xa1il zahodno krilo starega Louvra in ga ponovno zgradil (zdaj znano kot Lescotovo krilo), dodal pa je tudi strop Henrika II. spalnice v Pavillon du Roi, ki se je oddaljilo od tradicionalnega sloga in namestil Salle des Caryatides, v kateri so bile narejene kariatide na osnovi gr\xc5\xa1kih in rimskih del.  Umetnostni zgodovinar Anthony Blunt se sklicuje na Lescotovo delo \xc2\xbbkot oblika francoskega klasicizma, ki ima svoja na\xc4\x8dela in svojo harmonijo\xc2\xab. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladavine Franca II. in Karla IX. (1559-1567) je Lescot poru\xc5\xa1il ju\xc5\xbeno krilo starega Louvra in ga nadomestil s podvajanjem Lescotovega krila. Predvideva se, da naj bi se ustvaril \xc5\xa1tiristranski dvor, enake velikosti kot stari Louvre in podoben Ch\xc3\xa2teau d\'\xc3\x89couen, z enakim tretjim krilom na severu in spodnjim, vhodnim krilom na vzhodu. _NEWLINE_Lescot je oblikoval tudi Petite Galerie, ki je potekala od jugozahodnega vogala Louvra do Sene. Vendar so se vsa dela ustavila v poznih 1560-ih zaradi verskih vojn. _NEWLINE_Medtem je Katarina Medi\xc4\x8dejska za\xc4\x8dela leta 1564 voditi gradnjo dvorca proti zahodu, zunaj obzidja Karla V. Postala je znana kot Tuilerijska pala\xc4\x8da, ker je bila zgrajena na mestu stare tovarne plo\xc5\xa1\xc4\x8dic (tuileries). Projekt je za\xc4\x8del njen arhitekt Philibert de l\'Orme, ki ga je po njegovi smrti leta 1570 zamenjal Jean Bullant._NEWLINE_ _NEWLINE_Bourboni so leta 1589 prevzeli nadzor nad Francijo. Med svojo vladavino (1589\xe2\x80\x931610) je Henrik IV. za\xc4\x8del svoj "Grand Design", da bi odstranil ostanke srednjeve\xc5\xa1ke trdnjave, pove\xc4\x8dal obmo\xc4\x8dje Cour Carr\xc3\xa9e in ustvaril povezavo med Tuilerijsko pala\xc4\x8do in Louvrom. Povezavo sta preko Grande Galerie zaklju\xc4\x8dila arhitekta Jacques II. Androuet du Cerceau in Louis M\xc3\xa9tezeau._NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot \xc4\x8detrt milje dolg in sto metrov \xc5\xa1irok, je bil ta ogromen dodatek zgrajen vzdol\xc5\xbe brega Sene; v \xc4\x8dasu dokon\xc4\x8danja je bila najdalj\xc5\xa1a stavba te vrste na svetu. Henrik IV., promotor umetnosti, je povabil na stotine umetnikov in obrtnikov, da so \xc5\xbeiveli in delali na spodnjih nadstropjih stavbe. (Ta tradicija se je nadaljevala \xc5\xa1e 200 let, dokler je Napoleon III. ni kon\xc4\x8dal).\n_START_SECTION_\n17.\xe2\x80\x9318. stoletje =\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 17. stoletja je Ludvik XIII. za\xc4\x8del podvajati dol\xc5\xbeino krila Lescot na severu. Njegov arhitekt Jacques Lemercier je oblikoval in dopolnil krilo okoli leta 1642. Njegov osrednji paviljon je kasneje postal znan kot Pavillon de l\'Horloge, ko mu je bila leta 1857 dodana ura. Lemercier je prav tako za\xc4\x8del z gradnjo prvega dela severnega krila, ki je vodil proti vzhodu. [23]_NEWLINE_Leta 1659 je Ludvik XIV. z arhitektom Louisom Le Vaujem in slikarjem Charlesom Le Brunom spro\xc5\xbeil novo fazo gradnje. Le Vau je nadziral preoblikovanje in dokon\xc4\x8danje Tuilerijske pala\xc4\x8de, v Louvru pa dokon\xc4\x8danje strukture severnega krila, podvojitev dol\xc5\xbeine ju\xc5\xbenega krila, dekoracijo Pavillon du Roi, nastanek Grand Cabinet du Roi (nova galerija vzporedno s Petite Galerijo) in kapelo. Le Brun je okrasil Galerie d\'Apollon. Krajinski arhitekt Andr\xc3\xa9 le Notre je preoblikoval park v Tuileriejah v francoskem slogu, ki ga je leta 1564 ustvarila Katarina Medi\xc4\x8dejska v italijanskem slogu._NEWLINE_Cabinet du Roi je obsegal sedem prostorov zahodno od Galerie d\'Apollon v zgornjem nadstropju prenovljene galerije Petite Galerie. Veliko kraljevih slik je bilo v teh prostorih razstavljeno leta 1673, ko je postala umetni\xc5\xa1ka galerija, ki je bila dostopna nekaterim ljubiteljem umetnosti kot nekak\xc5\xa1en muzej. Leta 1681, potem ko se je dvor preselil v Versailles, je bilo tja preneseno 26 slik, kar je nekoliko zmanj\xc5\xa1alo zbirko, vendar je omenjena v pari\xc5\xa1kih vodi\xc4\x8dih iz leta 1684 in je bila predstavljena veleposlanikom iz Siama leta 1686. _NEWLINE_Po naro\xc4\x8dilu Ludvika XIV. je odbor arhitektov, Petit Conseil, ki so ga sestavljali Le Vau, Le Brun in Claude Perrault, oblikoval vzhodno fasado Louvra, za\xc4\x8detek leta 1668 in kon\xc4\x8danje okoli 1680, v \xc4\x8dasu vladanja Ludvika XIV, vendar krilo za njim ni bilo dokon\xc4\x8dano do 19. stoletja in prihoda Napoleona. Dokon\xc4\x8dna zasnova je pripisana Perraultu, ki je naredil kon\xc4\x8dne spremembe, ki so bile potrebne, da se sprejme odlo\xc4\x8ditev o podvojitvi \xc5\xa1irine ju\xc5\xbenega krila._NEWLINE_Vzhodna fasada je okrnjena z brezkompromisno italijansko balustrado vzdol\xc5\xbe izrazito nefrancoske ravne strehe, ki je bila revolucionarna odprava v francoski arhitekturi. Oblikovanje je bilo izbrano po zasnovi velikega italijanskega arhitekta Berninija, ki se je posebej odpravil v Pariz, da bi delal v Louvru. Perrault je rimskega arhitekta Vitruvija prevedel v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. Zdaj Perrultovi ritmi\xc4\x8dni parni stebri tvorijo sen\xc4\x8deno kolonado z osrednjim visokim triumfalnim lokom na vhodu pod pedimentom, s precej nevpadujo\xc4\x8do bazo, v zadr\xc5\xbeani klasi\xc4\x8dni baro\xc4\x8dni maniri, ki je stoletja zagotavljala model za velike zgradbe v Evropi in Ameriki. Metropolitanski muzej v New Yorku na primer, odra\xc5\xbea Perraultov dizajn v Louvru._NEWLINE_ _NEWLINE_Perrault je bil odgovoren tudi za podvojitev \xc5\xa1irine ju\xc5\xbenega krila, ki je zajemala prvotno Le Vaujevo ju\xc5\xbeno fasado in oblikovanje nove ju\xc5\xbene fasade, ki je bolj zdru\xc5\xbeljiva z vzhodno fasado. Oblikoval je tudi fasado na severni strani krila in naj bi bil odgovoren za oblikovanje severne, vzhodne in ju\xc5\xbene fasade Cour Carr\xc3\xa9e.\n_START_SECTION_\nGrand Louvre in piramida\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1983 je francoski predsednik Fran\xc3\xa7ois Mitterrand predlagal na\xc4\x8drt Grand Louvre za obnovo stavbe in premestitev finan\xc4\x8dnega ministrstva iz Richelieuovega krila, kar je omogo\xc4\x8dilo uporabo celotne stavbe za razstave. Ameri\xc5\xa1ki arhitekt I. M. Pei je zmagal na nate\xc4\x8daju in predlagal modernisti\xc4\x8dno stekleno piramido za osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Piramida in njeno podzemno preddverje sta bila odprta za javnost 29. marca 1989.  Sporna pred za\xc4\x8detkom je postala sprejeta pari\xc5\xa1ka arhitekturna znamenitost.  Druga faza na\xc4\x8drta Grand Louvre, La Pyramide Invers\xc3\xa9e (Obrnjena piramida), je bila dokon\xc4\x8dana leta 1993. _NEWLINE_V okviru projekta Grand Louvre je bila pala\xc4\x8da Louvre razdeljena na tri geografska obmo\xc4\x8dja (ali krila), poimenovana po paviljonih, skozi katere se vstopa iz recepcije pod piramido v Cour Napol\xc3\xa9on: krilo Sully na vzhodu ( \xe2\x80\x9estari\xe2\x80\x9c Louvre, ki obkro\xc5\xbea Cour Carr\xc3\xa9e, krilo Richelieu na severu (na ulici Rivoli) in krilo Denon na jugu (meji na Seno).\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2003 je nacionalna komisija za obnovo Tuilerij predlagala obnovo Tuilerijske pala\xc4\x8de. Od uni\xc4\x8denja leta 1883 se slavna perspektiva Elizejskih poljanic, ki se je kon\xc4\x8dala na fasadi pala\xc4\x8de, zdaj kon\xc4\x8da na Slavoloku zmage, ki zdaj zaseda velik prazen prostor. Louvre, s svojo piramido na eni strani in Axe historique na Place de la Concorde-Champs-\xc3\x89lys\xc3\xa9es-Arc de Triomphe na drugi strani, niso poravnani na isti osi. Tuilerijska pala\xc4\x8da, ki je bila na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du teh dveh diverzantnih osi, je pomagala prikriti ta upogib osi._NEWLINE_Prav tako je poudarjeno, da mora muzej Louvre raz\xc5\xa1iriti svoj tloris, da bi ustrezno prikazal vse svoje zbirke, in \xc4\x8de bi bila Tuilerijska pala\xc4\x8da obnovljena, bi se Louvre lahko raz\xc5\xa1iril vanjo. Predlaga se tudi obnova dr\xc5\xbeavnih stanovanj drugega cesarstva, kot so jih imeli leta 1871, saj so vse pohi\xc5\xa1tvo in slike iz pala\xc4\x8de pre\xc5\xbeivele ogenj iz leta 1871, ker so bile odstranjene leta 1870 na za\xc4\x8detku francosko-pruske vojne in shranjene na varne lokacije. Danes so pohi\xc5\xa1tvo in slike \xc5\xa1e vedno shranjeni v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih in zaradi pomanjkanja prostora v Louvru niso javno razstavljeni. Trdijo so, da bi ponovna izgradnja dr\xc5\xbeavnih stanovanj v Tuilerijah omogo\xc4\x8dila prikaz teh zakladov drugega imperija, ki so trenutno skriti.'