b'\n_START_ARTICLE_\nSlonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni stolp\n_START_PARAGRAPH_\nSlonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni stolp je izraz iz Svetega pisma, kjer v Visoki pesmi slu\xc5\xbei kot primera za lepoto. Danes ima negativen prizvok, saj najve\xc4\x8dkrat pomeni izolacijo, vzvi\xc5\xa1enost nad realnim, akademski elitizem, samozadostnost, neuporabno \xc5\xbelahtnost.\n_START_SECTION_\nModerna raba\n_START_PARAGRAPH_\nV druga\xc4\x8dnem kontekstu je frazo zapisal pesnik in kritik Charles-Augustin Saint-Beuve (1804-1869), ki je uporabil izraz "tour d\xe2\x80\x99ivoire" za opis sobe v grajskem stolpu, v katerem je njegov znanec, pisatelj Alfred de Vigny, delal in pisal. Saint-Beuve je pri tem namigoval na \xc4\x8dlovekovo fizi\xc4\x8dno in tudi \xc4\x8dustveno osamitev. V prvotnem pomenu (slonova kost kot dragocenost, nekaj lepega) je pojem zopet uporabil ameri\xc5\xa1ki pisatelj Henry James, ki je tako naslovil svoj roman, ki je iz\xc5\xa1el posthumno leta 1917. Slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deni stolp kot simbol \xc5\xbeenske lepote so v anglosa\xc5\xa1kem leposlovju na za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja uporabili tudi nekateri drugi avtorji.'