b'\n_START_ARTICLE_\nFeljtonski roman\n_START_PARAGRAPH_\nFeljtonski roman (tudi feljtonisti\xc4\x8dni, podlistkarski, \xc4\x8dasnikarski roman ipd.) je roman, objavljen v nadaljevanjih pod \xc4\x8drto na dnu strani dnevnoinformativnega tiska, tj. \xc4\x8dasnikov.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa te romane so zna\xc4\x8dilne objave v nadaljevanjih, obi\xc4\x8dajno gre za eno nadaljevanje na vsako \xc5\xa1tevilko informativnega tiska. V za\xc4\x8detnih letih pogosto sku\xc5\xa1ajo bralce usmeriti v politi\xc4\x8dne in ideolo\xc5\xa1ke nazore publikacije, hkrati pa je pomembna popularnost romanov, oziroma, kot pravi Bachleitner: \xc2\xbbsredstvo kratko\xc4\x8dasenja, ki naj bi privabljalo nove bralce.\xc2\xab\xc2\xa0 Vzbujajo napetost z uporabo napetih zaklju\xc4\x8dkov tik pred razpletom (cliffhangerjev) in s tem, da se za\xc4\x8dnejo ali prekinejo tik pred obnovitvijo naro\xc4\x8dnin in tako zavle\xc4\x8dejo zaklju\xc4\x8dek romana v novo naro\xc4\x8dnino, zato so zelo u\xc4\x8dinkoviti kot ogla\xc5\xa1evalsko sredstvo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLiberalizacija v 19. stoletju je bila zelo pomembna za popularizacijo feljtonskega romana, najbolj vplivna na tem podro\xc4\x8dju je bila Francija, v kateri je za\xc4\x8del nastajati popularni roman. Tam se feljtonski roman prvi\xc4\x8d pojavi oktobra 1836, ko je za\xc4\x8del izhajati roman Honor\xc3\xa9ja de Balzaca z naslovom Stara devica. Ve\xc4\x8djo priljubljenost in vplivnost v drugih dr\xc5\xbeavah so do\xc5\xbeiveli romani Alexandra Dumasa (Grof Monte Cristo) in Eug\xc3\xa8na Sueja (Pari\xc5\xa1ke skrivnosti, Ve\xc4\x8dni Jud). Za njihov razcvet so bile pomembne revolucije leta 1848, ki so veliko \xc4\x8dasnikov osvobodile cenzure, sicer je veliko dr\xc5\xbeav \xc5\xbee prej poznalo tak\xc5\xa1no ali podobno obliko objavljanja leposlovja. Francoski feljtonski romani so vplivali na nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost, v kateri je prvi tak\xc5\xa1en roman \xc5\xbdivljenje in dejanja slove\xc4\x8dega viteza Schnapphahnskega, ki ga je napisal Georg Weerth v letih 1848/49. V letih 1850/51 je Karl Gutzkow izdajal roman Vitezi duha, prvi nem\xc5\xa1ki roman, ki je posnemal obliko francoskih feljtonskih romanov. V Avstriji je imel pomembno vlogo \xc4\x8dasnik Presse, ustanovljen leta 1848, eden pomembnej\xc5\xa1ih avstrijskih feljtonskih romanov je Oba Grasla pisatelja Eduarda Breierja. V Angliji so se \xc5\xbee med letoma 1712 in 1714 v serijskih publikacijah pojavljala prozna dela v nadaljevanjih (Klate\xc5\xbe, Robinson Crusoe). Tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din izdajanja je ostal popularen tudi v 19. stoletju, a ve\xc4\x8dinoma v mese\xc4\x8dnih in ob\xc4\x8dasno tedenskih izdajah v snopi\xc4\x8dih, kar je podobno feljtonskim izdajam, a izhajajo v samostojnih zvezkih. Najpomembnej\xc5\xa1e delo je roman Charlesa Dickensa Pickwickovci iz leta 1836. Romani v snopi\xc4\x8dih so bili popularni tudi v \xc5\xa0paniji, tu \xc5\xbee v 18. stoletju najdemo predhodnike feljtonskega romana, imenovane novela folletinesca, na primer Maro\xc5\xa1ka pisma Joseja Cadalsa y Vazqueza. Italija je feljtonski roman dobila \xc5\xa1ele v \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih 19. stoletja, \xc4\x8deprav je bilo tam \xc5\xbee od dvajsetih let raz\xc5\xa1irjeno popularno pripovedni\xc5\xa1tvo. Prvi pomembnej\xc5\xa1i avtor feljtonskega romana je Francesco Mastriani z romanom Slepa iz Sorenta (1852). Liberalizacija se je v Rusiji za\xc4\x8dela v \xc5\xa1estdesetih letih 19. stoletja, od preloma stoletja naprej so izhajali romani v snopi\xc4\x8dih, od pribli\xc5\xbeno leta 1880 naprej pa v podlistkih. V prehodu v 20. stoletje je bila ve\xc4\x8dina prebivalstva nepismena, zato so bili bralci romanov ve\xc4\x8dinoma plemi\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nSlovenski feljtonski roman\n_START_PARAGRAPH_\nMed 1873 in 1918 je na straneh slovenskih \xc4\x8dasnikov iz\xc5\xa1lo okrog 250 feljtonskih romanov, skoraj polovica med izseljenci v Severni Ameriki. Produkcija se je strmo vzpenjala, \xc4\x8dasniki, avtorji in prevajalci so bili bodisi liberalsko (Slovenski narod, Edinost, Clevelandska Amerika) bodisi katoli\xc5\xa1ko (Slovenec, So\xc4\x8da, Domoljub, Amerikanski Slovenec) opredeljeni in tej nazorski lo\xc4\x8dnici se je s svojim sporo\xc4\x8dilom podrejalo tudi romanopisje; nekje vmes je bil le ameri\xc5\xa1ki Glas naroda. Dele\xc5\xbe izvirne produkcije je bil \xc4\x8detrtinski (po zaslugi mati\xc4\x8dnih liberalskih \xc4\x8dasnikov) in rasto\xc4\x8d, med jeziki, iz katerih so romane prevajali, pa je bila na prvem mestu franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, potem angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina in ru\xc5\xa1\xc4\x8dina; za\xc4\x8detno zanimanje za prevajanje iz slovanskih jezikov je usihalo. _NEWLINE_Prvi feljtonski roman na Slovenskem je bil nem\xc5\xa1ki (Jakob Ale\xc5\xa1ovec, Laibacher Mysterien, Laibacher Zeitung 1868), prvi slovenski je iz\xc5\xa1el leta 1873 (Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, Ivan Erazem Tatanbah, Slovenski narod). Najpogosteje je bil objavljan avtor vite\xc5\xa1kih zgodovinskih romanov in urednik Slovenskega naroda Miroslav Malovrh, med prevedenimi je bil na prvem mestu Henryk Sienkiewicz, sledijo Karl May, Alexandre Dumas in August \xc5\xa0enoa. Feljtonski romani so bili takoj po objavi v \xc4\x8dasniku ponatisnjeni v knjigi, redke izjeme brez knji\xc5\xbenega ponatisa pa so se izgubile iz literarnozgodovinske zavesti (Anton Mahni\xc4\x8d, Zadnji samotar, Josip Vandot, Begunci, Zofka Kveder, Na kmetih). V ameri\xc5\xa1kih slovenskih \xc4\x8dasnikih je za razliko od mati\xc4\x8dne periodike do prvih objav izvirnih romanov pri\xc5\xa1lo redko (slovenske avtorje so le ponatiskovali), pa\xc4\x8d pa je po zaslugi urednikov (Janeza Tr\xc4\x8dka, ki je bil med prevajalci najplodnej\xc5\xa1i, Louisa J. Pirca in Berta P. Laknerja) prineslo veliko novih prevodov, ki sploh \xc5\xa1e niso bibliografsko registrirani: potopisne romane Karla Maya, socialne romane Victorja Hugoja in \xc3\x89mila Zolaja, protivojni roman Berthe von Suttner itd.; v Sloveniji je bil najplodnej\xc5\xa1i prevajalec Peter Miklavec. Imena avtorjev in prevajalcev so ob naslovu romanov pogosto umanjkala ali pa so bila nadome\xc5\xa1\xc4\x8dena s kraticami oz. psevdonimi. Repertoar objavljenih avtorskih imen je nacionalno specifi\xc4\x8den in le delno primerljiv z drugimi literaturami._NEWLINE_V spletni obliki serijskega romana se je 2014 preizkusil Feri Lain\xc5\xa1\xc4\x8dek, ki je leta 2014 Strah za metulje v nevihti: Spletni roman v nadaljevanjih objavljal na Facebooku.'