b'\n_START_ARTICLE_\nToma Preljubovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo nasilni o\xc4\x8detovi smrti je hotel Toma prevzeti oblast v Tesaliji, do katere je imela pravico njegova mati Irena, vendar se je moral pred vojsko Nekeforja II. Orsinija leta 1356 umakniti v Srbijo. V Srbiji se je Irena poro\xc4\x8dila z vladarjem Edese Radoslavom Hlapenom, ki je vzel Toma pod svoje okrilje._NEWLINE_Novi tesalski vladar Simeon Uro\xc5\xa1 Paleolog je bil leta 1359-1360 v Epirju, zato je Hlapen izkoristil prilo\xc5\xbenost in napadel Tesalijo in jo poskusil osvojiti v korist svojega pastorka. Simeonu Uro\xc5\xa1u je uspelo zaustaviti invazijo, vendar je moral Tomi prepustiti Kastorijo in z njim poro\xc4\x8diti svojo h\xc4\x8derko Marijo. V naslednjih nekaj letih je Simeon Uro\xc5\xa1 spoznal, na ne more u\xc4\x8dinkovito obvladovati celotnega Epirja, zato je Arto in Angelokastron prepustil lokalnim albanskim poglavarjem. Leta 1366 so ga prebivalci Janine, zadnje ve\xc4\x8dje trdnjave, ki je \xc5\xa1e bila pod njegovo oblastjo, prosili, naj imenuje guvernerja, ki jih bo u\xc4\x8dinkovito za\xc5\xa1\xc4\x8ditil pred napadi albanskih plemen._NEWLINE_Simeon Uro\xc5\xa1 je za guvernerja izbral Tomo, ki je pri\xc5\xa1el v Janino leta 1366 ali 1367. Njegovo vladanje v Epirju je podrobno opisano v Janinski kroniki, v kateri je prikazan kot krut in svojeglav vladar. Janinski cerkvi je zaplenil veliko premo\xc5\xbeenja in z njim nagradil svoje srbske pla\xc4\x8dance._NEWLINE_Leta 1382 je bil za lokalnega nad\xc5\xa1kofa imenovan Matej, ki je v imenu bizantinskega cesarja Ivana V. Paleologa Tomi podelil naslov despota. Toma se je kljub temu z nad\xc5\xa1kofom kasneje sprl in ga izgnal iz Janine._NEWLINE_Toma je preganjal tudi lokalno plemstvo, kar je povzro\xc4\x8dilo vrsto uporov. Za\xc4\x8del je pleniti cerkveno in privatno lastnino, uvedel nove davke in monopole na razne dobrine, med katerimi so bile tudi ribe in sadje. Pri tem se je zana\xc5\xa1al na svojo vojsko, s katero se je stalno vojskoval tudi z lokalnimi albanskimi plemeni in vladarji Arte in Angelokastrona._NEWLINE_Kmalu po prevzemu oblasti je Janino neuspe\xc5\xa1no oblegal Peter Ljo\xc5\xa1a Artski. Spor se je kon\xc4\x8dal s poroko Tomove h\xc4\x8derke Irene s Petrovim sinom Ivanom. Ko je Ivan Bua \xc5\xa0pata Angelokastronski osvojil Arto, se je ponovno vnela vojna, ki se je kon\xc4\x8dala z Ivanovo poroko s Tomovo polsestro Heleno. Tudi ta sporazum ni trajal dolgo in Albanci so leta 1377 in 1379 dvakrat neuspe\xc5\xa1no napadli Janino. Toma je zato zaprosil za pomo\xc4\x8d frankovske in nato \xc5\xa1e osmanske sosede. Osmani so se takoj odzvali in mu leta 1381 poslali na pomo\xc4\x8d svojo vojsko. Toma je vojsko dobro izkoristil in do leta 1384 osvojil mnogo sovra\xc5\xbenih trdnjav. Za svoje brezobzirne uspehe si je zaslu\xc5\xbeil ne\xc4\x8dastni nadimek "Ubijalec Albancev" (gr\xc5\xa1ko: \xce\x91\xce\xbb\xce\xb2\xce\xb1\xce\xbd\xce\xbf\xce\xba\xcf\x84\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82, Albanoktonos)._NEWLINE_Toma je imel slabe odnose tudi s svojo \xc5\xbeeno Marijo, ki je zato sodelovala v zaroti proti svojemu mo\xc5\xbeu. Toma je 23. decembra 1384 ubila njegova osebna stra\xc5\xbea. Navdu\xc5\xa1ena mno\xc5\xbeica prebivalcev Janine je prisegla zvestobo njegovi vdovi Mariji in povabila njenega brata Ivana Uro\xc5\xa1a Dukasa Paleologa za vladinega svetovalca.'