b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni mravljin\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot ostali predstavniki rodu Myrmecophilus (dobesedno \xc2\xbbljubitelj mravelj\xc2\xab) ima ve\xc4\x8d prilagoditev na \xc5\xbeivljenje v mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dih. Najopaznej\xc5\xa1a je majhna telesna velikost, odrasli namre\xc4\x8d dose\xc5\xbeejo 1,5 do 3,5 mm v dol\xc5\xbeino, s \xc4\x8demer so dale\xc4\x8d najmanj\xc5\xa1i predstavniki evropske favne kobilic. Poleg tega so brez kril in se ne ogla\xc5\xa1ajo, za razliko od \xc5\xa1tevilnih drugih kratkotipal\xc4\x8dnic, ki proizvajajo zvok s stridulacijo. Zna\xc4\x8dilna sta tudi svetlej\xc5\xa1a obro\xc4\x8da okrog telesa in par velikih cerkov na koncu zadka, s katerima tipajo._NEWLINE_Za vrsto so znane le samice, ki se razmno\xc5\xbeujejo partenogenetsko. Jaj\xc4\x8deca odlagajo med marcem in oktobrom v prst pod gnezdom, pozimi pa hibernirajo. Nimfe lahko razlo\xc4\x8dimo od odraslih \xc5\xbeivali le po mikroskopskih znakih, kot je dol\xc5\xbeina leglice, \xc5\xa1tevilo dla\xc4\x8dic na cerkih in \xc5\xa1tevilo trnov na nogah.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivijo v gnezdih (mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dih) razli\xc4\x8dnih vrst mravelj iz rodov Myrmica, Lasius, Formica in Tetramorium. Njihov odnos z mravljami je prete\xc5\xbeno zajedavski in v manj\xc5\xa1i meri inkvilin. Prehranjujejo se najve\xc4\x8dkrat tako, da pri bli\xc5\xbenjih delavkah spro\xc5\xbeijo trofalakso \xe2\x80\x93 prenos delno prebavljene hrane z usti, kakor delavke sicer hranijo razvijajo\xc4\x8de se mravlje in matice. Poleg tega pogosto li\xc5\xbeejo druge mravlje po povr\xc5\xa1ini skeleta. Na ta na\xc4\x8din privzamejo tudi zna\xc4\x8dilne spojine, s katerimi se mravlje prepoznavajo, zaradi \xc4\x8desar jih delavke ne prepoznajo kot tujke._NEWLINE_Mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de najdejo tako, da sledijo feromonskim sledem, s katerimi delavke mravelj ozna\xc4\x8dujejo pot.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRaz\xc5\xa1irjenost je zaradi majhne velikosti in prikritega \xc5\xbeivljenjskega sloga slabo poznana; najve\xc4\x8d znanih podatkov je iz Srednje Evrope, v Ju\xc5\xbeni Evropi pa poznavanje ote\xc5\xbeujejo sorodne vrste, ki so po telesni zgradbi zelo podobne in jih je zaradi neraziskanosti te\xc5\xbeko lo\xc4\x8diti med seboj.'