b'\n_START_ARTICLE_\nDragotin Cvetko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDragotin Cvetko, brat Cirila Cvetka, je \xc5\xa1tudiral na glasbenem konzervatoriju in na Filozofski fakulteti v Ljubljani, iz kompozicije se je izpopolnjeval \xc5\xa1e v Pragi. Leta 1938 je doktoriral z disertacijo Problemi ob\xc4\x8dega muzikalnega vzgajanja ter izobra\xc5\xbeevanja. V letih 1938\xe2\x88\x921943 in 1945-1962 je bil docent, izredni in redni profesor na ljubljanski Akademiji za glasbo. Kot odposlanec se je udele\xc5\xbeil Zbora odposlancev slovenskega naroda v Ko\xc4\x8devju. Od 1944-1945 je bil \xc4\x8dlan kolegija Zanstvenega in\xc5\xa1tituta pri Slovenskem narodnoosvobodilnem svetu. V letih 1962\xe2\x88\x921981 je bil profesor za zgodovino slovenske in novej\xc5\xa1e svetovne glasbe in predstojnik oddelka za muzikologijo (njegov ustanovitelj) na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Leta 1982 mu je Univerza v Ljubljani podelila naslov zaslu\xc5\xbenega profesorja in 1990 \xc4\x8dastni doktorat. Bil je podpredsednik Mednarodnega muzikolo\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva (1967-72), od leta 1967 dopisni (oz. izredni), 1970 pa redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti, od leta 1968 dopisni \xc4\x8dlan Srbske akademije znanosti in umetnosti, od 1979 Hrva\xc5\xa1ke akademije znanosti in umetnosti ter od 1978 \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Hrvatskega glasbenega zavoda. Prejel je Pre\xc5\xa1ernovo nagrado (1961) za Zgodovino glasbene umetnosti na Slovenskem, Herderjevo nagrado (1972), nagrado Avnoja (1982) in Kidri\xc4\x8devo nagrado (1988)._NEWLINE_Sprva se je zanimal za probleme glasbene teorije in vzgoje, \xc5\xbee kmalu po 1945 pa se je osredoto\xc4\x8dil na glasbeno zgodovino. Z obse\xc5\xbenimi deli, ki temeljijo na kriti\xc4\x8dnem \xc5\xa1tudiju virov in upo\xc5\xa1tevajo problematiko glasbenega stila, je postavil trdne temelje slovenski glasbeni zgodovini in dal pobudo za nastajanje sorodnih del pri drugih jugoslovanskih narodih. Izredno so pomembne njegove kriti\xc4\x8dne izdaje kompozicij, prve te vrste na Slovenskem (Skladatelji Gallus, Plautzius, Dolar in njihovo delo, 1963; J. Gallus Carniolus, Harmoniale morales, 1966; J. Gallus Carniolus, Moralia, 1968). V jugoslovanskih in tujih revijah je objavil \xc5\xa1tevilne razprave. Sodeloval je na mednarodnih muzikolo\xc5\xa1kih kongresih in simpozijih ter predaval na raznih univerzah, znanstvenih ustanovah in radijskih oddajah. Po letu 1945 se je zavzel za \xc5\xa1tudij muzikologije v Sloveniji in Jugoslaviji. Rezultat njegovih prizadevanj je bila 1962 ustanovitev oddelka za muzikologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Leta 1965 je za\xc4\x8del izdajati Muzikolo\xc5\xa1ki zbornik s prispevki doma\xc4\x8dih in tujih strokovnjakov. Leta 1972 je utemeljil Muzikolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut SAZU, ki je za\xc4\x8del delovati leta 1980.'