b'\n_START_ARTICLE_\nVodni viri\n_START_PARAGRAPH_\nVodni viri so vode, ki so na zemeljski povr\xc5\xa1ini ali pod njo, v obliki in koli\xc4\x8dini, ki je dosegljiva ali potencialno dosegljiva kot pitna voda, kot voda za kmetijstvo, voda za tehnolo\xc5\xa1ke procese, voda za rekreacijo ali kot voda, ki ima pomembno ekolo\xc5\xa1ko vlogo._NEWLINE_Vodne vire \xe2\x80\x93 vode na povr\xc5\xa1ini zemlje poimenujemo razli\xc4\x8dno, glede na njihov na\xc4\x8din in mesto pojavnosti in glede na njihove zna\xc4\x8dilnosti in namen rabe. Glede na na\xc4\x8din in mesto pojavnosti vode poimenujemo kot\xc2\xa0: padavinske vode-de\xc5\xbeevnica , ledeni\xc5\xa1ke vode, izvirske vode, re\xc4\x8dne, jezerske vode in mo\xc4\x8dvirne vode, somornico in morske vode . Na\xc5\xa1tete vode poimenujemo z eno besedo -povr\xc5\xa1inske vode. Poleg njih se v vodonosnikih pod zemeljsko povr\xc5\xa1ino nahaja \xc5\xa1e podzemna voda. Vode razli\xc4\x8dno poimenujemo tudi glede na njihove zna\xc4\x8dilnosti\xc2\xa0: zdravilne , termalne, mineralne vode, ter glede na njihovo namensko rabo: kopalne vode, tehnolo\xc5\xa1ke vode, sive vode - odpadne vode iz gospodinjstva, namenjene ponovni uporabi, odpadne vode._NEWLINE_Vode lo\xc4\x8dimo tudi glede na zna\xc4\x8dilnosti njihovega vodnega re\xc5\xbeima, to je glede na njihove naravne ali po \xc4\x8dloveku povzro\xc4\x8dene hidrolo\xc5\xa1ke in hidravli\xc4\x8dne lastnosti. Tako lo\xc4\x8dimo teko\xc4\x8de vode na hudourni\xc5\xa1ke in ni\xc5\xbeinske vodotoke, jezera na preto\xc4\x8dna, stoje\xc4\x8da in presihajo\xc4\x8da, podzemne vode pa se med seboj razlikujejo glede na hitrost pretoka skozi vodonosnike, pri \xc4\x8demer so posebnost kra\xc5\xa1kih vodonosnikov podzemne reke (reka Reka) ter tudi glede na pritisk, ki prevladuje na obmo\xc4\x8dju vodonosnikov -arte\xc5\xa1ki vodni viri.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1inske vode\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1inske vode so teko\xc4\x8de in stoje\xc4\x8de vode, ki se nahajajo na celini- celinske vode, ter morje in somornice. Povr\xc5\xa1inske vode, so na povr\xc5\xa1ini med seboj povezane v pore\xc4\x8dja (geografsko obmo\xc4\x8dje, iz katerega se ve\xc4\x8d reke in jezer izliva v skupno reko ali jezero) in povodja (geografsko obmo\xc4\x8dje, iz katerega se celinske vode izlivajo v morje).\n_START_SECTION_\nTeko\xc4\x8de vode\n_START_PARAGRAPH_\nTeko\xc4\x8de vode so naravni vodotoki- reke in potoki, grajeni vodotoki- kanali, mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki imajo stalen ali ob\xc4\x8dasen pretok vode. Teko\xc4\x8de vode tvorijo hidrografsko mre\xc5\xbeo, ki ka\xc5\xbee na njihovo lego in dol\xc5\xbeino na zemeljski povr\xc5\xa1ini.\n_START_SECTION_\nStoje\xc4\x8de vode\n_START_PARAGRAPH_\nStoje\xc4\x8de vode so naravna in umetno nastala jezera, v katera se zbira padavinska voda iz prispevnega obmo\xc4\x8dja (zbiralniki) ali pa vanje doteka stalen ali ob\xc4\x8dasen dotok teko\xc4\x8de ali podzemne vode (zadr\xc5\xbeevalniki/ presihajo\xc4\x8da jezera, ribniki, mokri\xc5\xa1\xc4\x8da).\n_START_SECTION_\nMorje\n_START_PARAGRAPH_\nMorske vode so vode, ki se od celinskih voda lo\xc4\x8dijo po svoji kemijski sestavi in kot take zagotavljajo edinstveno okolje za obstoj raznovrstnih morskih organizmov. Na zemeljski povr\xc5\xa1ini so med seboj povezane preko morij in oceanov, preko somornic pa imajo stik tudi s celinskimi vodami. Morske vode kro\xc5\xbeijo, pri \xc4\x8demer se tvorijo horizontalni in vertikalni morski tokovi morski tok, kar pomembno vpliva na ekologijo morskega okolja. Morske vode so pomembne zaradi njihove rabe- pomorski promet in ribi\xc5\xa1tvo. Rabo morij zaradi njihove globalne razse\xc5\xbenosti ureja mednarodno pomorsko pravo . V Sloveniji rabo morja ureja Pomorski zakonik , pravni re\xc5\xbeim vodnega in priobalnega zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da morja in varstvo morja pa Zakon o vodah  .\n_START_SECTION_\nSomornica\n_START_PARAGRAPH_\nSomornica je povr\xc5\xa1inska voda na obmo\xc4\x8dju re\xc4\x8dnih ustij. Primer somornice je izliv reke So\xc4\x8de v Jadransko morje, ki je zaradi vpliva morske vode delno slana in kot taka predstavlja poseben in omejen habitat flori in favni (Se\xc4\x8doveljske soline, Strunjan, \xc5\xa0kocjanski zatok).\n_START_SECTION_\nRazporeditev povr\xc5\xa1inskih voda v rede\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1inske vode v Sloveniji so po pomenu, ki ga imajo za urejanje, rabo in varstvo voda v povodju razporejene v dva reda (1.in 2.red ). Vode 1.reda so Jadransko morje, Blejsko jezero, Bohinjsko jezero, Cerkni\xc5\xa1ko jezero, Sava Dolinka, Sava Bohinjka, Sava, Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ka Bistrica, Kokra, Sel\xc5\xa1ka Sora, Poljanska Sora, Kamni\xc5\xa1ka Bistrica, Ljubljanica, Savinja, Paka, Mirna (na Dolenjskem), Krka, Sotla, Kolpa, Drava, Me\xc5\xbea z Mislinjo, Dravinja, Pesnica, Mura, Ledava, \xc5\xa0\xc4\x8davnica, Ri\xc5\xbeana, Reka, So\xc4\x8da, Idrijca, Vipava, Dragonja, Nadi\xc5\xbea, Idrija in ostale tiste reke, ki tvorijo ali pre\xc4\x8dkajo dr\xc5\xbeavno mejo. Vse ostale povr\xc5\xa1inske vode so vode 2.reda.\n_START_SECTION_\nPodzemne vode\n_START_PARAGRAPH_\nPodzemne vode so vode, ki se nahajajo v zasi\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju vodonosnikov pod povr\xc5\xa1ino tal ali v neposrednem stiku s tlemi. Za rabo pomembne koli\xc4\x8dine podzemne vode se nahajajo v vodonosnikih , to so plasti kamenin ali drugih geolo\xc5\xa1kih plasti pod povr\xc5\xa1ino tal, ki zaradi svoje propustnosti in poroznosti omogo\xc4\x8dajo pomemben tok podzemne vode. V Sloveniji podzemne vode predstavljajo pomemben vir pitne vode in kot tak predmet posebnega varstva .\n_START_SECTION_\nVodna telesa\n_START_PARAGRAPH_\nVodna telesa so pomembni in razpoznavni deli voda, ki se jih dolo\xc4\x8di zaradi ohranitve in doseganja ciljnega stanja voda.\n_START_SECTION_\nStanje vodnih teles\n_START_PARAGRAPH_\nCiljno stanje povr\xc5\xa1inskih voda je dolo\xc4\x8deno glede na referen\xc4\x8dne razmere posameznega tipa povr\xc5\xa1inskih voda (reke, jezera, somornice), kot dobro stanje, oziroma kot dober ekolo\xc5\xa1ki potencial. Stanje se dolo\xc4\x8da za posamezno vodno telo. Dobro stanje je dose\xc5\xbeeno ko sta ekolo\xc5\xa1ko in kemijsko stanje, glede na predpisane mejne vrednosti vsaj dobra._NEWLINE_Ciljno stanje podzemnih voda je dolo\xc4\x8deno glede na referen\xc4\x8dne razmere posameznega vodonosnika, kot dobro stanje. To je dose\xc5\xbeeno, ko sta kemijsko in koli\xc4\x8dinsko stanje, glede na predpisane mejne vrednosti vsaj dobra.'