b'\n_START_ARTICLE_\nKuala Lumpur\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto so v 1850. letih ustanovili kitajski delavci, ki jih je najel malajski vladar Rad\xc5\xbea Abdullah da bi tam odprli nove rudnike kositra. Pristali so na soto\xc4\x8dju rek Gombak in Klang ter poimenovali naselbino Pengkalan Lumpu (dobesedno sve\xc5\xbeenj blata). Naselje je kmalu postalo pomembna obmejna trgovska postojanka, a so ga pestile \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave - dr\xc5\xbeavljanska vojna in pogoste poplave ter po\xc5\xbeari._NEWLINE_Ko je okrog leta 1870 Yap Ah Loy postal vodja lokalne kitajske skupnosti, je uvedel sistemati\xc4\x8dne ukrepe za razvoj mesta, ki se je pri\xc4\x8delo hitro \xc5\xa1iriti in postalo leta 1880 prestolnica de\xc5\xbeele Selangor. Naslednje leto sta hud po\xc5\xbear in kmalu za njim \xc5\xa1e poplava uni\xc4\x8dila lesene temelje mesta, zato je bil sprejet odlok, da morajo biti novozgrajene hi\xc5\xa1e iz opek. Po dograditvi \xc5\xbeeleznice konec 19. stoletja se je Kuala Lumpur \xc5\xa1iril \xc5\xa1e hitreje in postal ve\xc4\x8detni\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kamor so leta 1896 preselili sede\xc5\xbe novoustanovljene federacije malajskih de\xc5\xbeel pod britansko kolonialno oblastjo._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so mesto zavzele japonske sile in ga nadzorovale do japonske vdaje leta 1945, ko je pri\xc5\xa1lo nazaj pod britansko oblast. Tudi po tistem je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mnogih pomembnih dogodkov v zgodovini Malezije, med njimi osamosvojitve malezijskih de\xc5\xbeel izpod Zdru\xc5\xbeenega kraljestva leta 1957 in nastanka dr\xc5\xbeave leta 1963. 13. maja 1969 je pri\xc5\xa1lo v mestu do rasnih izgredov med Malajci in Kitajci, v katerih je \xc5\xbeivljenje izgubilo okrog 200 ljudi._NEWLINE_Kuala Lumpur je dobil status mesta leta 1974, dve leti kasneje pa je postal zvezni teritorij pod neposredno upravo malezijske vlade. Leta 1990 so v mestu praznovali stoto obletnico lokalnih oblasti, takrat sta bili sprejeti sedanji zastava in himna mesta. 1. februarja 2001 so sede\xc5\xbe vlade preselili v novozgrajeno mesto Putrjaya, v Kuala Lumpurju pa je ostala glavna rezidenca malajskega kralja in nekateri vladni uradi.'