b'\n_START_ARTICLE_\nGenetski kod\n_START_PARAGRAPH_\nGenetski kod oz. genski kod je skupek pravil, po katerih \xc5\xbeive celice informacije, zapisane v genetskem materialu (zaporedja DNK in mRNK), prevajajo v zaporedje aminokislin, ki gradijo beljakovine. Nukleinske kisline so zgrajene iz zaporedja nukleotidov, ki se razlikujejo po vsebovani du\xc5\xa1ikovi bazi. Pri DNK so to adenin, gvanin, timin in citozin, pri RNK pa namesto timina nastopa uracil. Kombinacija treh zaporednih baz, ki ji pravimo kodon, se s pomo\xc4\x8djo prevajalnega sistema v ribosomih prevede v eno aminokislino.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po odkritju zgradbe DNK je George Gamow objavil predpostavko, da mora biti koda za kodiranje aminokislin sestavljena iz treh znakov. Pri zaporedju \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih baz je namre\xc4\x8d 3 najmanj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo ponovitev, ki da s permutacijami ve\xc4\x8d kot 20 kombinacij, kot je aminokislin, ki gradijo beljakovine. Leta 1961 sta Francis Crick in Sydney Brenner dokazala, da je temu res tako. Uporabila sta proflavin, ki se vriva med baze v nukleinski kislini in s tem povzro\xc4\x8di premik bralnega okvirja za prevajanje. Le kadar so bile v zaporedje vrinjene natanko tri molekule proflavina je bila nastala beljakovina spet funkcionalna._NEWLINE_Istega leta sta Marshall Nirenberg in Heinrich J. Matthaei razvozlala prvi kodon. Uporabila sta izolirano zaporedje RNK, sestavljeno iz samih uracilov (UUUUUU...) in ugotovila, da je polipeptid, ki nastane, zgrajen samo iz fenilalanina. S kombinacijami baz sta Nirenberg in Philip Leder razvozlala \xc5\xa1e nadaljnjih 53 od 64 kodonov. Z delom je nadaljeval Har Gobind Khorana, ki je razvozlal preostale. Za to odkritje so Nirenberg, Matthaei in Khorana leta 1968 prejeli Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino.'