b'\n_START_ARTICLE_\nPitagorejci\n_START_SECTION_\nViri o Pitagorovem \xc5\xbeivljenju\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dnih podatkov o njegovem \xc5\xbeivljenju je tako zelo malo, da je vsaka informacija o njem sila nezanesljiva in vpra\xc5\xa1ljiva, tako je te\xc5\xbeko izvedeti kaj ve\xc4\x8d kot le najbolj osnovne detajle njegovega \xc5\xbeivljenja. Njegovi sodobniki o njem tudi niso kaj prida pisali, saj se je okoli njega in celotnega gibanja dvigovala tan\xc4\x8dica skrivnosti. Informacije o njem so bile iskane predvsem s strani Neoplatonikov, ki so tudi temeljni vir za sodobno dojemanje Pitagore, vendar pa so bili v svojem pisanju nekriti\xc4\x8dni do vsega, kar je bilo povezano z bogovi in z vsem bo\xc5\xbeanskim svetom. Kar se ti\xc4\x8de biografskih podatkov se lahko, z izjemo nekaterih omemb s strani Ksenofana, Heraklita, Herodota, Platona, Aristotela in Izokrata, zana\xc5\xa1amo predvsem na Diogna Laertskega in Porfirijeta Tirskega. Aristotel mu je tudi posvetil celotno delo, a se do danes ta knjiga \xc5\xbeal ni ohranila, njegovi privr\xc5\xbeenci so tudi pisali o Pitagori, njihovo delo je slu\xc5\xbeilo kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za Porfirijeta Tirskega, ki pa je sam dodal \xc5\xa1e nekatere mitolo\xc5\xa1ke prvine in njegova lastna dognanja. Zgodovinarji so tako prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni tavanju v temi in izlo\xc4\x8devanju malo verjetnih informacij. \xc4\x8ce so vse informacije dotikajo\xc4\x8de Pitagore resni\xc4\x8dne, potem je le ta imel izjemen spekter dejavnosti in aktivnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je okoli leta 570 pr. n. \xc5\xa1t na Samosu, gr\xc5\xa1kem otoku v vzhodnem delu Egejskega morja, o\xc4\x8detu Mnesarkusu, ki se je ukvarjal z graviranjem dragih kamnov oz. s prodajo. Njegovo ime se lahko razlo\xc5\xbei takole\xc2\xa0: Govoril je (agor-) resnico ni\xc4\x8d manj kot delfijski orakelj (Pyth-), delfijski orakelj naj bi tudi napovedal Pitagorovi materi, da bo ta rodila prelepega, pametnega otroka, ki bo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu prinesel veliko koristi. Letnico njegovega rojstva so izra\xc4\x8dunali na podlagi podatka s strani Aristoksena iz Tarenta, ki pravi, da naj bi Pitagora zapustil Samos in se preselil V Korotan pri svojih 40-ih letih. Tekom mladosti, naj bi ga u\xc4\x8dilo veliko razli\xc4\x8dnih u\xc4\x8diteljev, nekateri viri mu pripisujejo izklju\xc4\x8dno gr\xc5\xa1ko izobrazbo, drugi pa trdijo, da naj bi ga pou\xc4\x8devali izklju\xc4\x8dno Egip\xc4\x8dani. Njegovi u\xc4\x8ditelji naj bi bili med drugimi tudi Tales, Anaksimander in Ferekid, takratna delfijska sve\xc4\x8denica pa naj bi ga seznanila s svetom etike. Egip\xc4\x8dani naj bi ga nau\xc4\x8dili geometrijo, Fene\xc4\x8dani aritmetiko in Kaldejci astronomijo. Izmed vseh omenjenih u\xc4\x8diteljev se najbolj pogosto omenja Ferekid. Diogen Laertski omenja Pitagorova ob\xc5\xa1irna potovanja v Egipt in med Kaldejce, katerih namen je bilo nabiranje vseh razpolo\xc5\xbeljivih informacij, \xc5\xa1e posebej tistih, ki so se nana\xc5\xa1ale na skrivnosti misti\xc4\x8dnih kultov bogov. Plutarh je v delu: Izida in Oziris celo zatrjeval, da je Pitagora prejemal navodila s strani egip\xc4\x8danskega sve\xc4\x8denika, drugi anti\xc4\x8dni pisci pa zatrjujejo, da ga je v Egipt privabila radovednost. Te\xc5\xbeko je z gotovostjo trditi v kolik\xc5\xa1ni meri so na Pitagoro vplivali egip\xc4\x8danski sve\xc4\x8deniki, oziroma \xc4\x8de sploh kaj, v njegovem simbolizmu namre\xc4\x8d ni mo\xc4\x8d zaznati kak\xc5\xa1nih posebnih egip\xc4\x8danskih vplivov. Skrivnostni obredi Pitagorejcev niso prikazovali ni\xc4\x8desar drugega, kot pa dele, ki so bili najverjetneje prevzeti s strani gr\xc5\xa1ke kulture in religije. Celo anti\xc4\x8dna oblast je opazila podobnosti med versko in asketsko nenavadnostjo gibanja in kretskimi skrivnostmi ter orakljem iz Delfija. Izjemno malo je tudi dokazov o tem, kak\xc5\xa1no znanje ter koliko znanja je pridobil tekom potovanj ter kako je le-to vplivalo na njegove kasnej\xc5\xa1e filozofsko udejstvovanje. Platon in Aristotel sta vso znanje Pitagore pripisala, ne njemu, temve\xc4\x8d celotnemu gibanju pitagorejstva. Heraklit navaja, da je bil Pitagora \xc4\x8dlovek \xc5\xa1irnega znanja. Ksenofan pa je zapisal, da je Pitagora verjel v transmigracijo du\xc5\xa1, neko\xc4\x8d naj bi celo pomagal psu, ki so ga pretepali, saj je v njegovem cvile\xc5\xbeu prepoznal preminulega prijatelja. Trdil naj bi celo, da je bil v prej\xc5\xa1njem \xc5\xbeivljenju med drugim tudi junak Euforb, ki je umrl na strani Trojancev v Trojanski vojni, bil pa naj bi tudi prodajalec, sodnik... Filostrat je celo zapisal, da Pitagora ni bil le oseba, ki je vedel kdo je, temve\xc4\x8d tudi kdo je bil. Veliko matemati\xc4\x8dnih in naravoslovnih odkritij je bilo pripisanih Pitagori, med njimi je najbolj znan Pitagorov izrek. Odlikoval pa se je tudi na podro\xc4\x8dju glasbe, astronomije in medicine. Kljub vsemu na\xc5\xa1tetemu, pa je najgloblji vtis na sodobnike pustil predvsem skozi prizmo svojega verskega udejstvovanja. Ljudje Krotana so ga tako celo ena\xc4\x8dili z bogom Apolonom, prakticiral pa naj bi tudi vede\xc5\xbeevanje in prero\xc5\xa1tvo. Med njegovimi obiski po razli\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih mestih, je bil vedno viden v svoji sve\xc4\x8deni\xc5\xa1ki obleki, drugod pa je deloval tudi kot zakonodajalec. Po njegovih potovanjih pa se je leta 530 pr.n.\xc5\xa1t preselil v Kroton v Magna Graeciji, saj mu je na rodnem otoku vladavina tirana Polikrata prepre\xc4\x8devala udejstvovanje njegovega na\xc4\x8drta. Nekateri celo pravijo, da je to storil, ker je bil preobremenjen z javnimi dol\xc5\xbenostmi, saj so njegovo visoko-lete\xc4\x8de cilje omejevali njegovi sokrajani. Kmalu po svojem prihodu, si je pridobil ugled ter s tem vpliv, tako je pridobil veliko novih somi\xc5\xa1ljenikov. Kasnej\xc5\xa1i biografi fanati\xc4\x8dno pripovedujejo o u\xc4\x8dinku, ki ga je imel njegov govor, ta je privedel do tega, da so tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci opustili svoje koruptivno in luksuzno \xc5\xbeivljenje ter se prepustili \xc4\x8distej\xc5\xa1emu sistemu, ki ga je osnoval Pitagora sam. Njegovi sledilci so vzpostavili ekskluzivno bratstvo, nekak\xc5\xa1en klub z namenom sledenja verskim in asketskim nazorom, ki se jih je domislil njihov idejni vodja. Vse dogajanje znotraj kroga je bila velika skrivnost, informacije so se lahko pretakale le znotraj same \xc5\xa1ole. Ezoteri\xc4\x8den pouk je morda zadeval znanost in matematiko ali pa skrivnostne verske doktrine, vse to je bilo najverjetneje v povezavi s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem Apolona. Striktna vzdr\xc5\xbenost zdru\xc5\xbeenja na mnogih podro\xc4\x8dij je privedla do nestrinjanja piscev o tem ali so bili Pitagorejci med drugim tudi neomajni vegaterijanci, mnogi pravijo, da jim je bilo dovoljeno jesti dolo\xc4\x8dene vrste mesa. Klub je bil hkrati filozofska \xc5\xa1ola, verska bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina in politi\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeenje. Tak\xc5\xa1en aristokratski in ekskluziven klub pa je kaj kmalu privedel lokalno prebivalstvo do zavidanja, sovra\xc5\xbenosti in nastrojenosti. Okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine so sicer nejasne, konflikt naj bi izbruhnil med mestoma Kroton in Sibaris, krotonskim \xc4\x8detam je poveljeval pitagorejec Milo, ostali \xc4\x8dlani pa naj bi pri tem tudi nezanemarljivo aktivno sodelovali. Po odlo\xc4\x8dilni zmagi je pri\xc5\xa1lo do predloga za vzpostavitev bolj demokrati\xc4\x8dne ustave, \xc4\x8demur pa so Pitagorejci nasprotovali. Njihova najve\xc4\x8dja nasprotnika sta bila Kilon in Ninon, ki sta bil razdra\xc5\xbeena zaradi izklju\xc4\x8ditve iz presti\xc5\xbenega zdru\xc5\xbeenja. Tako sta naprtila razhudeno ljudstvo nad svoje nekdanje brate. Napad je bil izvr\xc5\xa1en, med zasedanjem \xc5\xa1ole na domu Mila, oziroma kak\xc5\xa1nem drugem zbirali\xc5\xa1\xc4\x8du. Ve\xc4\x8dina zbranih je preminula, le tisti nekoliko mlaj\xc5\xa1i in fizi\xc4\x8dno aktivnej\xc5\xa1ih so uspeli zbe\xc5\xbeati iz gore\xc4\x8de stavbe, podobni dogodki so se vr\xc5\xa1ili po celotni Magna Graeciji, kjer so imeli Pitagorejci svoje klube. Od tedaj je bilo bratstvo povsod zatrto in potisnjeno v ozadje, gibanje si ni nikoli ve\xc4\x8d opomoglo, od takrat naprej je delovalo le v obliki nekak\xc5\xa1ne skrivnostne sekte, katere \xc4\x8dlani so \xc5\xa1e naprej ohranjali religijozna na\xc4\x8delom ter znanstvene izsledke. Ob\xc4\x8dasno pa so tudi posamezniki pridobili znaten politi\xc4\x8dni vpliv (npr Arhit). Kar se ti\xc4\x8de usode Pitagore, so mnenja deljena, nekateri pravijo da je umrl skupaj s svojimi somi\xc5\xa1ljeniki, med samim napadom medtem ko drugi zagovarjajo teorijo o njegovem prebegu, najprej v Tarant, nato pa v Metapont, kjer naj bi se izstradal do smrti. Za \xc4\x8dasa Cicerona so tam razkazovali grobnico, ki naj bi pripadala Pitagori. Za \xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja naj bi bil Pitagora o\xc5\xbeenjen s Teano, skupaj pa naj bi imela tudi 4 otroke, enega sina in tri h\xc4\x8dere\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nDo sedaj se ni se ohranilo niti eno delo, ki bi ga spisal Pitagora sam. Ohranilo se je le nekaj ponaredb v njegovem imenu, te so naokoli kro\xc5\xbeile \xc5\xbee v antiki. Kriti\xc4\x8dni viri (npr: Aritotel in Aristoksen iz Tarenta) so \xc5\xbee tedaj podali senco dvoma nad pristnostjo teh del. Stari Pitagorejci so ve\xc4\x8dinoma citirali doktrine svojega voditelja, reko\xc4\x8d: Autos ephe (on je tako rekel), s tem so poudarili esencialnost ustnega u\xc4\x8denja s strani Pitagore.\n_START_SECTION_\nPitagorov izrek\n_START_PARAGRAPH_\nPitagora je najbolj prepoznan ravno po znamenitem izreku, Pitagorovem izreku, ki velja za enega najpomembnej\xc5\xa1ih izrekov v matematiki. Pitagori pa ga priznavajo vse od 4 st.n.\xc5\xa1t, Pitagorov izrek je izrek v ravninski geometriji, ki pravi, da je vsota povr\xc5\xa1in kvadratov nad katetama v pravokotnem trikotniku enaka povr\xc5\xa1ini kvadrata nad hipotenuzo, torej najdalj\xc5\xa1o stranico v pravokotnem trikotniku. Kljub temu, da so sam izrek pred tem uporabljali \xc5\xbee Babilonci in Indijci, pa le ti niso skovali dokaza, ki bi dokon\xc4\x8dno potrdil resni\xc4\x8dnost izreka, \xc4\x8deprav pa je mo\xc4\x8d sklepati, da so poznali osnovno na\xc4\x8delo in verjetno tudi dokaz, ki pa ga do sedaj \xc5\xa1e niso odkrili. Zaradi skrivnostnih na\xc4\x8del pitagorejske \xc5\xa1ole, tudi ne moramo z gotovostjo trditi, da je izrek resni\xc4\x8dno delo Pitagore. Med drugim tudi ni trdnega dokaza, ki bi pri\xc4\x8dal, da je Pitagora sploh sodeloval pri nastanku izreka. Nekateri to pripisujejo skrbno na\xc4\x8drtovanemu mitu, ki so ga okoli Pitagore spletli sledilci Platona, ve\xc4\x8d kot 2 stoletij po njegovi smrti. Ta prispevek matematiki, je obstal na svetu vse do moderne dobe. Prvo povezavo tega izreka s Pitagoro pa sta prva omenila Ciceron in Plutarh, ve\xc4\x8d kot 5 stoletij po Pitagorovi smrti.\n_START_SECTION_\nGlasbene teorije in \xc5\xa1tevila\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda pravi, da naj bi Pitagora dognal, da bi lahko bile note prevedene v matemati\xc4\x8dne izraze, medtem ko je nekega dne \xc5\xa1el mimo kova\xc4\x8da, zamislil si je da so zvoki, ki so izhajali iz kova\xc4\x8devega nakovala, lepi in harmoni\xc4\x8dni. Sklepal je, da kakr\xc5\xa1enkoli je ta naravoslovni zakon, mora biti v povezavi z matematiko. Tako se je zopet vrnil h kova\xc4\x8du, kjer je \xc5\xbeelel izvedeti, kako so proizvedeni zvoki, to je storil z opazovanjem kova\xc4\x8devih orodij. Dognal je, da so bila razli\xc4\x8dno te\xc5\xbeka kladiva v sorazmerju, npr 1:2, 2:3.... Prav tako pa zvoki, ki jih ti oddajajo. To spoznanje je Pitagoro globoko prevzelo, zato je trdil, da je \xc5\xa1tevilo izvor vseh stvari. Po Pitagorovem mnenju so fizi\xc4\x8dni predmeti nekako podobni \xc5\xa1tevilom ter jih opona\xc5\xa1ajo, od tod tudi izvira zanimanje Pitagorejcev za raziskovanje matematike, zlasti aritmetike. Vendar pa se je izkazalo, da je legenda izmi\xc5\xa1ljena, upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d dejstva, da so taka razmerja resni\xc4\x8dna le pri dol\xc5\xbeini strune, ne pa pri te\xc5\xbei kladiva. Kljub vsemu pa je morda resni\xc4\x8dno to, da je Pitagora odkril to lastnost, odvisno od dol\xc5\xbeine strune. Pitagorejci so tudi razlo\xc5\xbeili teorijo \xc5\xa1tevil, katere pomen pa je \xc5\xa1e danes nejasen. Nekateri menijo, da je Pitagora razvil glasbo sfer. Planeti in zvezde so se po nebu gibale v skladu z matemati\xc4\x8dnimi ena\xc4\x8dbami, kar je sovpadalo z glasbenimi notami ter tako proizvedlo simfonijo. Po prepri\xc4\x8danju Pitagorejcev naj bi si bila liha in soda \xc5\xa1tevila postavljena kvalitativno nasproti, \xc5\xa1tevili 1 in 2, ki sta prvi v nizu, pa naj bi predstavljali nekaj ve\xc4\x8d ter bili bolj izvorni od ostalih \xc5\xa1tevil. Nauk pitagorejstva se naslanja na tradicionalno dojemanje \xc5\xa1tevil, a mu hkrati dodaja filozofski smisel, \xc5\xa1tevila ter odnosi med njimi so postali temelj za razlaganje delovanja celotnega sveta.\n_START_SECTION_\nTetrakts\n_START_PARAGRAPH_\nPitagora naj bi tudi osnoval tetraktis, ki je trikotne oblike, sestoji iz \xc5\xa1tirih vrstic, pikice v vsaki od teh vrst pa privedejo do se\xc5\xa1tevka popolne \xc5\xa1tevilke- \xc5\xa1tevila 10. Kot misti\xc4\x8den simbol je znotraj pitagorejstva nosil zelo pomembno vlogo, pitagorejci naj bi celo prisegali zaobljube ob njem.\n_START_SECTION_\nReligija in znanost\n_START_PARAGRAPH_\nPo Pitagorovem mnenju sta religija in znanost nelo\xc4\x8dljivo povezani. Pitagorejska \xc5\xa1ola je prav tako upo\xc5\xa1tevala nauke o du\xc5\xa1i, nesmrtnosti in etiki, verjeli so v transmigracijo du\xc5\xa1, nekak\xc5\xa1no reinkarnacijo po smrti v razli\xc4\x8dne osebe, \xc5\xbeivali ali rastline, vse dokler ni du\xc5\xa1a postala nesmrtna. Obstajalo naj bi kro\xc5\xbeno gibanje dogodkov, vsa \xc5\xbeiva bitja pa so si med sabo v sorodstvu, ideje je prinesel iz Egipta ali Mezopotamije, morda pa celo iz bolj oddaljenih krajev. Pitagora naj bi celo trdil, da se detajlno spominja \xc5\xa1tirih preteklih \xc5\xbeivljenj, v enem izmed njih naj bi bil prelepa kurtizana.\n_START_SECTION_\nIzro\xc4\x8dilo\n_START_PARAGRAPH_\nPitagora je postal predmet mnogih legend in pripovedi, dotikajo\xc4\x8dih njegove zgodovinske osebnosti. Aristotel ga je opisal kot \xc4\x8dudodelca, celo kot nekak\xc5\xa1no nadnaravno figuro. Pripisovali so mu tudi bo\xc5\xbeanske lastnosti, med drugimi tudi zlato stegno. Uvajala pa naj bi ga celo egip\xc4\x8danski bog znanja Toth in gr\xc5\xa1ki bog Hermes. Po Aristotelu naj bi nekateri celo verjeli, da je imel zmo\xc5\xbenost potovanja skozi \xc4\x8das in prostor, sposoben pa naj bi bil celo komunicirati z \xc5\xbeivalmi in rastlinami. Svoje zlato stegno naj bi tudi razkazoval na olimpijskih igrah. Druga legenda govori o tem, da naj bi Pitagora celo \xc5\xbeelel pisati na Luno.\n_START_SECTION_\nPitagorejci\n_START_PARAGRAPH_\nPlaton in Izokrat se oba strinjata, da so bili Pitagorejci znani predvsem po svojem zloglasnem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, za seboj so namre\xc4\x8d pustili svoje staro \xc5\xbeivljenje ter se prepustili asketstvu. Porfirjet Tirski je v svojem delu podal natan\xc4\x8dne informacije o sami organizaciji, \xc4\x8deprav zgodovinska natan\xc4\x8dnost ni bila njegov primarni namen, temve\xc4\x8d prikaz Pitagore kot svetovljanske in bo\xc5\xbeanske osebnosti, ki je bila na Zemljo poslana s strani bogov, da bi pripomogla \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu. Pitagora je tako ustanovil organizacijo, ki ni bila le \xc5\xa1ola, temve\xc4\x8d tudi bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina (vanj pa so bile vklju\xc4\x8dene tudi predstavnice ne\xc5\xbenej\xc5\xa1ega spola) in hkrati tudi nekak\xc5\xa1en samostan. Zgrajena je bila na temeljih Pitagorovih verskih prepri\xc4\x8danj, njeno delovanje pa je bilo zelo skrivnostno. Njegovi privr\xc5\xbeenci so bili zavezani z zaobljubo Pitagori ter tudi med njimi samimi, z namenom sledenja in spo\xc5\xa1tovanja asketstva in vere, ter sledenju in prou\xc4\x8devanju Pitagorovih teorij. Dogovor znotraj same sekte je privedel do tega, da je bilo vse, kar se je tam dogajalo, zaprto pred zunanjim svetom. Porfirjet je celo zapisal da ta ti\xc5\xa1ina ni bila nikakor obi\xc4\x8dajne vrste. Kandidati so morali opraviti preizku\xc5\xa1evalno obdobje, tekom katerega so preverjali predvsem njihovo sposobnost mol\xc4\x8de\xc4\x8dnosti, obenem pa tudi njihov temperament, nrav in mentalno kapaciteto. Tekom tega pa je potekala tudi gradacija med samimi \xc4\x8dlani. Sledili so stari Pitagorovi maksimi, ki pravi, da vsaka stvar ni za u\xc5\xa1esa vsakogar, zato so bili znotraj gibanja razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v 2 skupini, na notranji krog mathematikoi (u\xc4\x8denci) in zunanji krog akousmatikoi (poslu\xc5\xa1alci). Upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d stopnjo medsebojnega zaupanja s Pitagoro, naj bi si \xc4\x8dlani kroga mathematikoi (u\xc4\x8denci) u\xc4\x8dili bolj dovr\xc5\xa1ene detajlne in poglobljene informacije, medtem ko so bili pripadniki kroga akousmatikoi dele\xc5\xbeni le povzetkov Pitagorovih del, brez kak\xc5\xa1ne poglobljene razlage. Prakticirali so aketstvo in z njim povezane navade, ve\xc4\x8dina teh pa je nosila simbolni pomen. Nekateri predstavljajo Pitagoro kot striktno osebo, izdal naj bi prepoved nad u\xc5\xbeivanjem vse \xc5\xbeivalske hrane, svetoval naj bi dieto, ki bi temeljila na osnovi rastlin, prepovedal pa naj bi tudi u\xc5\xbeivanje stro\xc4\x8dnic. Vse to verjetno kot posledica njegovih verskih nazorov. Drugi avtorji (Aristoksen) pa zatrjujejo, da naj bi Pitagora dovoljeval prehranjevanje z vsemi vrstami mesa, z izjemo mesa bikov, ki so jih izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali pri plu\xc5\xbeenju, ter ovnovega mesa. Podobne neskladnosti se pojavljajo tudi pri prepovedi u\xc5\xbeivanja rib in stro\xc4\x8dnic. Imeli naj bi tudi skupne obroke, ki so spominjali na \xc5\xa1partanski sistem, sestajali so se v skupinah po deset. Znotraj gibanja sta imeli pomembno vlogo glasba in gimnastika, bili sta del dnevne rutine Pitagorovih privr\xc5\xbeencev. V virih je mo\xc5\xbeno razbrati dnevno rutino samega gibanja, vidnih je veliko podobnosti s \xc5\xa0parto. \xc4\x8clani sekte so izkazovali medsebojno naklonjenost, po drugi strani pa izlo\xc4\x8ditev vseh, ki niso pripadali njihovi zdru\xc5\xbebi. Obstajajo celo pripovedi o skrivnih simbolih, s katerimi so se lahko pripadniki med seboj prepoznavali, pa \xc4\x8deprav se do takrat \xc5\xa1e nikoli niso sre\xc4\x8dali. Bistvena novost pitagorejstva je v tem, da je problematika na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja, vpra\xc5\xa1anj etike in problemov smisla \xc4\x8dlovekovega bivanja, postala enakopravna teorijskim in prete\xc5\xbeno kozmolo\xc5\xa1kim vpra\xc5\xa1anjem, znotraj pitagorejstva je pri\xc5\xa1lo o sinteze med obojim. Prav tako je mo\xc4\x8d pri Pitagori zaznati filozofski pogled, katerega cilj je vzgoja, vodenje in usmerjanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, torej na pogled, ki spoznavanje in predpostavke o naravi sveta in dogodkov v njem neposredno povezuje s poskusi, da bi dosegli sre\xc4\x8do, mo\xc4\x8d in popolnost. Najbolj\xc5\xa1i na\xc4\x8din za doseganje sre\xc4\x8de naj bi bilo ukvarjanje s spekulativno dejavnostjo, skozi ukvarjanje s teorijo \xc4\x8dlovek postaja podoben bogu. \xc4\x8clovek opazuje skladnost in red v svetu, s tem pa sam postaja podoben temu, kar opazuje, tako se v njegovi du\xc5\xa1i vzpostavljata harmonija in red. Skozi ta proces njegova du\xc5\xa1a pridobi lastnosti, ki po naravi pripadajo temu, kar je bo\xc5\xbeanske narave, tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja je naprej razvijal Platon.\n_START_SECTION_\nPredstavniki\n_START_PARAGRAPH_\nMed njegove neposredne u\xc4\x8dence (tudi t. i. starej\xc5\xa1i pitagorejci) se pri\xc5\xa1tevajo: Petron iz Himere, Hipasos Metapontski, Heraklit Efe\xc5\xa1ki, Alkmeon, Aeasara iz Lukanije, Damo (Pitagorova h\xc4\x8di), Timika, ... Le-ti so zvesto sledili Pitagori in se niso oddaljevali od njegovih naukov._NEWLINE_Druga skupina, ki je delovala nekako isto\xc4\x8dasno s prvo, je bila t. i. skupina mlaj\xc5\xa1ih pitagorejcev, ki pa je\xc2\xa0\xc2\xbbpu\xc5\xa1\xc4\x8dala fizikalna spoznanja starej\xc5\xa1ih ob strani in sku\xc5\xa1ala po goli \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni \xc5\xa1pekulaciji najti odgovor o stvarstvu\xc2\xab. Med njih uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo Filolaja, Arhita, Hiketa in Ekfanta._NEWLINE_Tretja skupina pa spada \xc5\xbee pod neopitagorejstvo, ki je bilo raz\xc5\xa1irjeno med 2. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. in 2. stoletjem n. \xc5\xa1t. Med njih se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo: Ocellus Lucanus, Timaeus Locrus, Apolonij iz Tjana, ...\n_START_SECTION_\nNa Platona\n_START_PARAGRAPH_\nPitagorejci so imeli pomemben vpliv na Platonovo delo. Po teoriji angle\xc5\xa1kega filozofa R.M. Hare-ja, lahko ta vpliv razdelimo na 3 dele: - Platonova dr\xc5\xbeava, v njej naj bi bil viden vpliv ideje tesno povezane skupnosti, ki so jo vzpostavili Pitagora in njegovi privr\xc5\xbeenci - Obstajajo dokazi o tem, da je Platon od Pitagore prevzel idejo o tem, da sta matematika in abstraktno mi\xc5\xa1ljenje temeljna za filozofsko mi\xc5\xa1ljenje. - Oboji si delijo misti\xc4\x8den pristop k dojemanju du\xc5\xa1e ter njenega polo\xc5\xbeaja v materialisti\xc4\x8dnem svetu. Aristotel je v svojem delu izpostavil, da je filozofija Platona zelo blizu temu, kar so pou\xc4\x8devali Pitagorejci. Isto navaja tudi Ciceron. Bertrand Russell je v svojem delu Zgodovina zahodne filozofije, celo zatrdil, da je vpliv Pitagore na Platona in druge tako velik, da bi ga morali smatrati kot najbolj vplivnega filozofa celotne Zahodne filozofije.\n_START_SECTION_\nNa Znanost\n_START_PARAGRAPH_\nPitagora je prva oseba, za katero lahko z gotovostjo trdimo, da se je zavedal dejstva, da je Zemlja okrogla in da ima 2 pola. Vedel je tudi da Zemlja kro\xc5\xbei okoli Sonca.\n_START_SECTION_\nNa gr\xc5\xa1ko umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nMed 6 stol pr n \xc5\xa1t je pri\xc5\xa1lo do velikega preobrata znotraj gr\xc5\xa1ke umetnosti, iz naravne filozofije so se obrnili k Pitagorovi metafizi\xc4\x8dni teoriji. Arhitekti in kiparji so sku\xc5\xa1ali najti matemati\xc4\x8dna razmerja (kanon), ki bi privedla k estetski popolnosti, po besedah gr\xc5\xa1kega umetnika Poliklejta, naj bi lepota izhajala iz proporcev ter skladnosti razli\xc4\x8dnih delov med seboj ter tudi s samo celoto. Tukaj je viden vpliv Pitagore. \xc5\xa0tevila so se uporabljala znotraj arhitekturnih krogov, tam je bil vsak sestavni del osnovan na podlagi matemati\xc4\x8dnih relacij. Samo vesolje naj bi bilo osnovano na tak\xc5\xa1nih na\xc4\x8delih, celo zvoki naj bile funkcije \xc5\xa1tevil in sorazmerij.\n_START_SECTION_\nAnekdota\n_START_PARAGRAPH_\nO povezavi z njim je bilo spisanih veliko mitov: - Njegov o\xc4\x8de naj bi bil Apolon- bog svetlobe, glasbe in umetnosti - Sijal naj bi z nadnaravno svetlobo - Imel naj bi zlato stegno - Viden naj bi bil na ve\xc4\x8d krajih so\xc4\x8dasno.'