b"\n_START_ARTICLE_\nLesna dolina\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nLesna dolina se razteza na dol\xc5\xbeini pribli\xc5\xbeno 20 kilometrov od zahoda proti vzhodu vzporedno z  italijansko dr\xc5\xbeavno mejo. Dno doline se dvigne od 800 m nadmorske vi\xc5\xa1ine do 1200 m. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka ob\xc4\x8dine je gora Hohe Warte v Karnijskih Alpah z nadmorsko vi\xc5\xa1ino 2780 m. V razliki do Ziljske doline  je reka Zilja tvorila ozko, do 200 m. globoko sotesko. Redko naseljena pokrajina se v glavnem nahaja na ravnej\xc5\xa1ih predelih na severni strani. Glavna cesta B111 vodi visoko nad dnom doline na njenem severnem pobo\xc4\x8dju, kjer so tudi ve\xc4\x8dje vasi._NEWLINE_Lesno dolino zajamejo na severni strani Ziljske Alpe ter obronki Lien\xc5\xa1kih Dolomitov, na jugu pa Karnijske Alpe, koder poteka na glavnem grebenu tudi dr\xc5\xbeavna meja do Italije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLesno dolino so okoli leta 600 naselili Karantanci oz. karantanski Slovani. Germanizacija se je za\xc4\x8dela zelo zgodaj, \xc4\x8detudi do danes najdemo v lokalnem nem\xc5\xa1kem nare\xc4\x8dju besede ali celo v neki otro\xc5\xa1ki rimi besedne zveze jasno slovenskega izvora (kot npr. potschasn = slovensko po\xc4\x8dasi = langsam)._NEWLINE_Pode\xc5\xbeelno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Lesach je bilo preneseno leta 1380 na grad Pittersberg in je potem le \xc5\xa1e bilo gosposko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je bilo v lasti gori\xc5\xa1kih grofov, po njihovem izumrtju de\xc5\xbeelnega kneza ter je kon\xc4\x8dno pripadalo skupaj z Goldenteinom  gorofiji Ortenbur\xc5\xbeanov._NEWLINE_V Lesni dolini so bilo prvotno leta 1850, ob ustanovitvi ob\xc4\x8din v  avstrijskem cesarstvu, ustanovljene tri politi\xc4\x8dne ob\xc4\x8dine in sicer Luggau, St. Lorenzen in Liesing (Log, \xc5\xa0entlovrenc). Katastrski ob\xc4\x8dini Kornat in Strajah sta prvotno pripadali ob\xc4\x8dini Muta, sta potem postali neodvisni ter bili \xc5\xbee leta 1882 priklju\xc4\x8deni ob\xc4\x8dini Unterlesach (Spodnja Lesna dolina).  Zopet deset let kasneje sta obe katastrski ob\xc4\x8dini postali samostojni politi\xc4\x8dni ob\xc4\x8dini Birnbaum in St. jakob (\xc5\xa0entjakob).  V okviru koro\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dinske reforme leta 1973 je bila vzhodna ob\xc4\x8dina St. Jakob priklju\xc4\x8dena ob\xc4\x8dini Ko\xc4\x8de-Muta ter zahodna novoustanovljeni  zdru\xc5\xbeeni ob\xc4\x8dini Lesna dolina._NEWLINE_Med prov svetovno vojno  je potekala avstrijsko-italijanska fronta na grebenu Karnijskih Alp. \xc5\xa0tevilni sledovi \xc5\xa1e danes pri\xc4\x8dajo o vojni v gorah.\n_START_SECTION_\nRazvoj prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem \xc5\xa1tetju 2001 je imela ob\xc4\x8dina 1.560 prebivalcev, od teh ima 98,4\xc2\xa0% avstrijsko dr\xc5\xbeavljanstvo in 1,3\xc2\xa0% nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Prebivalstvo \xc5\xbee desetletja upada. _NEWLINE_98,4\xc2\xa0% je rimsko katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, 1,2\xc2\xa0% pa evangeli\xc4\x8danske .\n_START_SECTION_\nNare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nLesna dolina je jezikovno zanimiva, saj pripada nare\xc4\x8dje vzhodno tirolskemu nare\xc4\x8dju in ne koro\xc5\xa1kemu, \xc4\x8detudi ga zaznamujejo nekatere zna\xc4\x8dilnosti. V Vzhodnem Tirolskem je npr. beseda fant \xc2\xbbBuie\xc2\xab, v nem\xc5\xa1kem koro\xc5\xa1kem nare\xc4\x8dju pa \xc2\xbbPua\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbPue\xc2\xab. Dekletom se re\xc4\x8de v vzhodni tirol\xc5\xa1\xc4\x8dini \xc2\xbbGitsche\xc2\xab, v nem\xc5\xa1kem koro\xc5\xa1kem nare\xc4\x8dju pa \xc2\xbbDearn\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbDirndl\xc2\xab).  Dodatno pa najdemo v lokalnem nem\xc5\xa1kem nare\xc4\x8dju poleg \xc5\xa1tevilnih toponimov \xc5\xa1e \xc5\xbeive slovenske sledove, \xc4\x8detudi so v tej meri inkulturirana, da jih lokalni prebivalci in govorniki nare\xc4\x8dja kot tak\xc5\xa1ne lokalne ne identificirajo ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nLjudska kultura\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din peke kruha v Lesni dolini \xc5\xa1teje od leta 2010 med nematerialno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, saj ga do danes pe\xc4\x8dejo v starih kru\xc5\xa1nih pe\xc4\x8deh na drva in po stari tradiciji.  Svetovno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino v razredu obrti zajame pridelava \xc5\xbeita, znanje o gradnji mlinov, posebni nare\xc4\x8dni izrazi, vsakodnevni rituali ter vsakoletni praznik mlinov v Mariji v Logu ter \xc2\xbbva\xc5\xa1ki in kru\xc5\xa1ni praznik v Lesni dolini.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi stoletja je bila pridelava lesa osrednja gospodarska panoga v dolini. Les (smreke) so zlasti tudi uporabljali za izdelavo glasbil. Ve\xc4\x8dinoma so preva\xc5\xbeali les po splavih.  Mnogo lesa se je prodajalo v Italijo. Zlasti do danes izdelajo  bene\xc5\xa1ke  gondole iz lesa iz Lesne doline. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina prebivalstva \xc5\xbeivi od poljedelstva in gozdarstva, \xc4\x8deprav predstavljata pomanjkanje povr\xc5\xa1in za poljedelstvo in strmine posebne ote\xc5\xbeujo\xc4\x8de okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine. Celoletni turizem postaja v zadnjih desetletjih vse bolj pomemben, zlasti napreduje t. i. ne\xc5\xbeen, ekolo\xc5\xa1ko usmerjeni turizem. Oblina Lesna dolina je tudi vklju\xc4\x8dena v omre\xc5\xbeje dolin, ki ponujajo posebne mo\xc5\xbenosti za gorske in plezalne \xc5\xa1porte. Zilja je priljubljena za \xc5\xa1porte na divjih vodah.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nNeposredno izvojen \xc5\xbeupan ob\xc4\x8dine je  Johann Windbichler (\xc3\x96VP).\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nGrb ob\xc4\x8dine, ki ga  je izdelal prvi \xc5\xbeupan ob\xc4\x8dine Ignaz Brunner, je bil le-tej dodeljen leta 1987. \xc5\xa0tiri deli \xc5\xa1\xc4\x8dita spominjajo na predhodne samostojne obline Birnbaum, Liesing, St. Lorenzen im Lesachtal in Maria Luggau. \xc5\xa0tiri jelke simbolizirajo ime doline, ki izvira iz slovanskega, slovenskega jezika.  Prehod iz zelene v srebrno barvo simbolizira celoletni turizem v ob\xc4\x8dini. '  Zastava je zeleno-bela z vdelanim grbom."