b'\n_START_ARTICLE_\nTone Partlji\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Mariboru, odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v Pesnici. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v doma\xc4\x8dem kraju. \xc5\xa0olanje je nadaljeval na ni\xc5\xbeji gimnaziji v Mariboru, po maturi leta 1960 je bil poslan v ob\xc4\x8dino Radlje ob Dravi za u\xc4\x8ditelja. Diplomiral je iz angle\xc5\xa1kega in slovenskega jezika na Mariborski pedago\xc5\xa1ki akademiji leta 1965. Leta 1971 je postal dramaturg SNG Drame Ljubljana. Leta 1987 je prevzel umetni\xc5\xa1ko vodstvo MGL in leta 1991 vodstvo SNG Drame Ljubljana._NEWLINE_Dvanajst let  je bil poslanec Dr\xc5\xbeavnega zbora Republike Slovenije; od leta 1992 kot poslanec LDS. \xc4\x8ceprav je deloval kot politik, je ostal pisatelj. Izjavil je: "Moja du\xc5\xa1a in moje srce nista za mikrofonom, ampak za pisalnim strojem". _NEWLINE_Bil je predsednik dru\xc5\xa1tva Bralne zna\xc4\x8dke Slovenije in strokovne \xc5\xbeirije za nagrado ve\xc4\x8dernica, sodeluje pa tudi pri Bor\xc5\xa1tnikovem sre\xc4\x8danju v Mariboru._NEWLINE_Sedaj \xc5\xbeivi v Mariboru in o svojem domu je zapisal: "Nisem \xc5\xa0tajerc. Slovenec sem, ki ima na \xc5\xa0tajerskem svoj dom in samo tam lahko pi\xc5\xa1em". O svojem ustvarjanju pa je dejal: "Ko mislim na novo komedijo, u\xc5\xbeivam, kot bi mislil na novega otroka. Ko ga nosim, sanjam, imam popadke, dojim, se po\xc4\x8dutim kot mati, ki nosi otro\xc4\x8di\xc4\x8dka \xe2\x80\xa6".\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nZ literaturo in pisanjem se je Tone Partlji\xc4\x8d za\xc4\x8del ukvarjati v \xc5\xa1estdesetih letih. Njegova dela so \xc4\x8drtice, novele, romani in dramska dela. Pisal je kratko prozo in romane. Izdal je ve\xc4\x8d zbirk humoristi\xc4\x8dnih in satiri\xc4\x8dnih besedil ter otro\xc5\xa1kih spominskih \xc4\x8drtic v knjigah.\n_START_SECTION_\nKomedije\n_START_PARAGRAPH_\nPartlji\xc4\x8deve satiri\xc4\x8dne igre so ve\xc4\x8dkrat uprizorili in re\xc5\xbeirali; leta 1987 so premierno predvajali film Moj ata, socialisti\xc4\x8dni kulak, ki ga je re\xc5\xbeiral Matja\xc5\xbe Klop\xc4\x8di\xc4\x8d._NEWLINE_Komedije zajemajo snov iz okolja. V Kulaku opisuje nasilno kolektivizacijo kmetijstva v \xc4\x8dasu, ko si je mali kmet obetal, da bo na svojem gospodar, kar so mu tudi obljubljali in ga, kakor vedno prej in ga bodo tudi v bodo\xc4\x8de zavedli. V \xc5\xa0\xc4\x8dukah je okolje radijski kolektiv, v katerega v \xc4\x8dasu, ko obstaja veliko nesorazmerje med deklariranim poslu\xc5\xa1anjem malega \xc4\x8dloveka in spretnim usmerjanjem mno\xc5\xbeic, prispe pripravnik in kasnej\xc5\xa1i urednik, ki na lastni ko\xc5\xbei ob\xc4\x8duti razliko med teorijo in prakso samoupravljanja. Ob\xc4\x8duti jo tako on, kot tudi vsi njegovi sodelavci. Le da oni to vedo \xc5\xbee od prej, zato se bistveno bolj trudijo za polo\xc5\xbeaj in privilegije._NEWLINE_Prve knji\xc5\xbeno izdane komedije so bile politi\xc4\x8dno obarvane; Politika, bolezen moja in Gospa poslan\xc4\x8deva sta bili uprizorjeni leta 1996. Kasneje je postal \xc5\xbeanr komedij \xc5\xa1ir\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nMladinska knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nZa mladino je napisal zbirko kratkih proz ali spominskih \xc4\x8drtic Hotel sem prijeti sonce. Za osnovno\xc5\xa1olce je napisal \xc4\x8drtice z naslovom Sli\xc5\xa1al sem, kako trava raste in kraj\xc5\xa1o pripoved o mlaj\xc5\xa1i deklici, z naslovom Ma\xc5\xa1a in Tja\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nMotivi v dramatiki\n_START_PARAGRAPH_\nPartlji\xc4\x8d v svojih delih ve\xc4\x8dkrat omenja Cankarjeve u\xc4\x8ditelje. Pogosto se sklicuje na svoje znanje o NOB - ju. Tudi kmetijstvo in kmetje niso redko prisotni motivi njegovih del.\n_START_SECTION_\nIzhodi\xc5\xa1\xc4\x8da njegovega pisanja\n_START_PARAGRAPH_\nPogosto se jasno vidi, da dramatik Tone Partlji\xc4\x8d pri\xc4\x8dne z eti\xc4\x8dno in deloma cankarjansko prizadetostjo o povojnem dogajanju. Zelo uspe\xc5\xa1no uporablja tudi svoje opazne avtobiografske prvine, s tem je dokazal, da kljub temu, da so bili v otro\xc5\xa1tvu revna in neizobra\xc5\xbeena dru\xc5\xbeina pa mu je vseeno uspelo pokazati, da temu ni tako. S svojim znanjem je dokazal, da preteklost ni pomemben del prihodnosti.'