b'\n_START_ARTICLE_\nSodna pala\xc4\x8da, Rouen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n3. marca 1494 so mestni svetniki sprejeli sklep, da se zgradi velika dvorana na trgu Neuf March\xc3\xa9, kjer bi se lahko mestni trgovci sestajali, kar je bil prvi korak pri gradnji sedanje Sodne pala\xc4\x8de.  Stavbo, ki ustreza lokaciji dana\xc5\xa1nje zgradbe, sta gradila arhitekta Roger Ango in Roulland le Roux med letoma 1499 in 1508._NEWLINE_Del severne stavbe, zgrajene v \xc4\x8dasu Ludvika XII., prej kraljeve pala\xc4\x8de, nato dr\xc5\xbeavne blagajne Normandije (ministrstvo za finance), kasneje Parlament Normandije, je iz \xc5\xa1estnajstega stoletja. Verjetno se je gradnja za\xc4\x8dela leta 1509, strukturna dela pa so bila kon\xc4\x8dana leta 1517. Med letoma 1525 in 1528 so jo podalj\xc5\xa1ali proti vzhodu. Streha je bila spremenjena, izdelane so bile nove odprtine in dve veliki stre\xc5\xa1ni okni. To poslopje naj bi bilo delno delo Roullanda Le Rouxa, arhitekta Urada za finance (danes turisti\xc4\x8dni urad Rouena). Vzhodna polovica severne zgradbe je bila kon\xc4\x8dana 1550. Novo je bilo tudi stopni\xc5\xa1\xc4\x8de na ju\xc5\xbenem delu dvorane to\xc5\xbeilcev._NEWLINE_Stavba je bila ponovno raz\xc5\xa1irjena v osemnajstem stoletju. Leta 1700 je gradil Jacques II Millets-D\xc3\xa9sruisseaux. Leta 1739 je stavbo na trgu Neuf March\xc3\xa9 za\xc4\x8del graditi Pierre Jarry. Krilo pod pravim kotom na ulici Saint-Lo je bilo kon\xc4\x8dano leta 1759, delo Alexandra Duboisa._NEWLINE_V devetnajstem stoletju je bila stavba v slabem stanju. Sanacija se je za\xc4\x8dela leta 1836 z novimi stopnicami v dvorano to\xc5\xbeilcev, ki se nahajajo na svojem prvotnem mestu na sredini fasade. Paviljon, ki se je nahajal v severozahodnem kotu dvori\xc5\xa1\xc4\x8da so poru\xc5\xa1ili leta 1834. Vzhodni del severne glavne stavbe je bil okra\xc5\xa1en 1836. Glavna stavba je bila obnovljena od 1844 dalje. Louis Desmarest je obnavljal veliko sobo in dvorano med 1857 do 1885. Lucien Lefort je obnavljal in pove\xc4\x8dal zahodni del zgradbe od 1880. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de do dvorane to\xc5\xbeilcev je bilo ponovno predelano v prvi \xc4\x8detrtini dvajsetega stoletja, delo Paula Selmersheima._NEWLINE_Pala\xc4\x8da je bila leta 1944 med bombardiranjem dvakrat razdejana: 19. aprila je bila skoraj popolnoma uni\xc4\x8dena notranjost gotskega krila, 26. avgusta, pred osvoboditvijo mesta, je bila skoraj radikalno uni\xc4\x8dena. Ostali so le kamniti zidovi fial in nekaj opreme. Notranjost je bila izgubljena, vklju\xc4\x8dno z veli\xc4\x8dastno dvorano s kasetiranim stropom. Nekaj neogotskih delov se je izognilo uni\xc4\x8denju._NEWLINE_La Maison Sublime je judovski spomenik odkrit pod stopnicami na desni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Izvira iz leta 1100 in njegovi ohranjeni nizki zidovi ka\xc5\xbeejo hebrejski napis: Naj bo ta hi\xc5\xa1a vzvi\xc5\xa1ena!. Prav tako ka\xc5\xbee izklesanega leva Judov. Tukaj naj bi bila je\xc5\xa1iva, talmudska \xc5\xa1ola. Od tod naj bi izhajala velika imena srednjeve\xc5\xa1kega judovstva kot Rashbam, Rashi de Troyes in Abraham Ben Meir Ibn Ezra. Izgon Judov iz Francije leta 1306 je zaznamoval konec njihove dejavnosti. Leta 1499 se je za\xc4\x8dela gradnja Sodne pala\xc4\x8de v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du stare \xc5\xbeidovske mestne \xc4\x8detrti, s tem je bilo uni\xc4\x8deno zgornje nadstropje in pokopan prvi nivo na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSodna pala\xc4\x8da je eden redkih dose\xc5\xbekov profane gotske arhitekture v poznem srednjem veku v Franciji. Samo krilo na levi fasadi, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, je res gotsko, zgrajeno v poznem petnajstem stoletju in v za\xc4\x8detku \xc5\xa1estnajstega stoletja. ka\xc5\xbee fiale, bruhalnike in balustrade na strehi. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo obnovljena po na\xc4\x8drtih arhitekta Paula Selmersheima v neogotskem slogu v za\xc4\x8detku dvajsetega stoletja._NEWLINE_Osrednji del stavbe je me\xc5\xa1anica gotike in renesanse, gradnja zajema skoraj vse \xc5\xa1estnajsto stoletje. Dekor je bogatej\xc5\xa1i od gotike, ograja je radikalno druga\xc4\x8dna.'