b'\n_START_ARTICLE_\nFerrara\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2007 je bilo v Ferrari 135.369 prebivalcev, od tega 46,8\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih in 53,2\xc2\xa0% \xc5\xbeensk. Mladoletnikov (otroci, stari 18 let, in mlaj\xc5\xa1i) je bilo 12,28 odstotka v primerjavi z upokojenci, ki jih je bilo 26,41 odstotka. Italijansko povpre\xc4\x8dje je 18,06\xc2\xa0% (mladoletnikov) in 19,94\xc2\xa0% (upokojencev). Povpre\xc4\x8dna starost prebivalcev Ferrare je 49 v primerjavi z italijanskim povpre\xc4\x8djem, ki je  42. V petih letih med letoma 2002 in 2007 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v Ferrari pove\xc4\x8dalo za 2,28\xc2\xa0%, medtem ko se je v Italiji kot celoti pove\xc4\x8dalo za 3,85\xc2\xa0%. [4]. Ferrara je znana kot najstarej\xc5\xa1e mesto z ve\xc4\x8d kot 100.000 prebivalci, pa tudi mesto z najni\xc5\xbejo stopnjo rodnosti._NEWLINE_Od leta 2006 je bilo 95,59\xc2\xa0% prebivalcev Italijanov. Najve\xc4\x8dje priseljenske skupine so bile iz nekaterih evropskih dr\xc5\xbeav (ve\xc4\x8dinoma iz Ukrajine in Albanije: 2,59\xc2\xa0%), severne Afrike 0,51\xc2\xa0% in vzhodne Azije 0,39\xc2\xa0%. Mesto je prete\xc5\xbeno rimskokatoli\xc5\xa1ko z nekaj pravoslavnimi kristjani in judovsko skupnostjo.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV renesansi je bila rodbina Este znana po svojem podpiranju umetnosti, gostila je veliko umetnikov, \xc5\xa1e posebej slikarjev, ki so oblikovali tako imenovano ferrarsko \xc5\xa1olo. Na seznamu slikarjev in umetnikov so  Andrea Mantegna, Vicino da Ferrara, Giovanni Bellini, Leon Battista Alberti, Pisanello, Piero della Francesca, Battista Dossi, Dosso Dossi, Cosimo Tura, Francesco del Cossa in Tizian. V 19. in 20. stoletju je Ferrara gostila in navdihnila \xc5\xa1tevilne pomembne slikarje, ki so se zaljubili v njeno skrivnostno vzdu\xc5\xa1je: med njimi Giovanni Boldini, Filippo de Pisis in Giorgio de Chirico.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nV Ferrari se je rodil Girolamo Savonarola, slavni srednjeve\xc5\xa1ki dominikanski duhovnik in voditelj Firenc od leta 1494 do usmrtitve leta 1498. Bil je znan po za\xc5\xbeiganju knjig, uni\xc4\x8denju zanj nemoralne umetnosti in sovra\xc5\xbenosti do renesanse. Ognjevito je pridigal proti moralni pokvarjenosti ve\xc4\x8dine duhov\xc5\xa1\xc4\x8din. Njegov glavni nasprotnik je bil pape\xc5\xbe Aleksander VI. (Rodrigo Borgia).\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nFerrarski glasbenik Girolamo Frescobaldi je bil eden najpomembnej\xc5\xa1ih skladateljev glasbe za klavirature v poznih renesan\xc4\x8dnih in zgodnjih baro\xc4\x8dnih obdobjih. Njegova mojstrovina Fiori musicali je zbirka liturgi\xc4\x8dne orgelske glasbe, ki je bila prvi\xc4\x8d objavljena leta 1635. Postala je njegovo najbolj znano delo in so jo mnogi skladatelji, med njimi tudi Johann Sebastian Bach, \xc5\xa1tudirali \xc5\xa1e ve\xc4\x8d stoletij po njegovi smrti.  Maurizio Moro (15\xe2\x80\x9316??) je bil domnevno rojen v Ferrari, italijanski pesnik iz 16. stoletja, najbolj znan po madrigalih.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nFerrara je rojstno mesto, v katerem je pre\xc5\xbeivel tudi otro\xc5\xa1tvo, znanega italijanskega re\xc5\xbeiserja Michelangela Antonionija. V mestu so posneli znan film Vrt Finzi-Continijevih Vittoria De Sice (1970), ki govori o preobrazbi bogate judovske dru\xc5\xbeine med diktaturo Benita Mussolinija v drugi svetovni vojni. Poleg tega sta bila v Ferrari posneta filma Wima Wendersa in Michelangela Antonionija Onkraj oblakov (1995) ter  Ermanna Olmija Trgovina z oro\xc5\xbejem (2001), film o zadnjih dneh Giovannija dalle Bande Nere.\n_START_SECTION_\nFestivali\n_START_PARAGRAPH_\nPalij svetega Jurija je zna\xc4\x8dilen srednjeve\xc5\xa1ki festival vsako zadnjo nedeljo v maju. Festival pouli\xc4\x8dnih glasbenikov je neuradna parada najbolj\xc5\xa1ih uli\xc4\x8dnih glasbenikov na svetu. Po tradiciji in razse\xc5\xbenosti je to najpomembnej\xc5\xa1i festival na svetu te vrste. Poleg tega Ferrara postaja italijanska prestolnica toplozra\xc4\x8dnih balonov, zahvaljujo\xc4\x8d desetdnevnemu balonarskemu festivalu, najve\xc4\x8djemu praznovanju balonov v Italiji in enemu najve\xc4\x8djih v Evropi.\n_START_SECTION_\nKulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nZa kuharsko tradicijo mesta so zna\xc4\x8dilne \xc5\xa1tevilne jedi, ki izvirajo \xc5\xbee iz srednjega veka in razkrivajo vpliv pomembne judovske skupnosti. Najpomembnej\xc5\xa1i je cappellacci di zucca, nekak\xc5\xa1ni ravioli, napolnjeni z mu\xc5\xa1katno bu\xc4\x8do, parmezanom (Parmigiano-Reggiano) in z  okusom mu\xc5\xa1katnega ore\xc5\xa1\xc4\x8dka. Postre\xc5\xbeejo jih z omako iz masla in \xc5\xbeajblja. Tradicionalna bo\xc5\xbei\xc4\x8dna glavna jed so cappelletti, majhni ravioli, napolnjeni z mesom v pi\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc4\x8dji juhi ali z belo smetanovo omako, po mo\xc5\xbenosti s tartufi. Posebna predjed je pasticcio di maccheroni, testenica z makaroni v omaki be\xc5\xa1amel, oblo\xc5\xbeeni z jur\xc4\x8dki, in ragu na bolonjski na\xc4\x8din. Za bo\xc5\xbei\xc4\x8d je predjed salama da sugo, eno leto stara salama iz svinjskega mesa, zna\xc4\x8dilnega za okolico Ferrare, za\xc4\x8dimb in rde\xc4\x8dega vina. Morski sade\xc5\xbei so pomemben del mestne tradicije zaradi bli\xc5\xbeine morja, \xc5\xa1e posebno cenjena je zalivska ali zamrznjena jegulja iz delte reke Pad. V ferrarski kuhinji je tudi salama ko\xc5\xa1er, narejena iz gosjega mesa v ko\xc5\xbei gosjega vratu. Tradicionalni bo\xc5\xbei\xc4\x8dni sladici sta \xc4\x8dokoladna pita, pampepato, in zuppa inglese. Aluvialna ravnina, ki jo je ustvarila reka Pad, ni idealna za vino; pomembna izjema je vino z geografskim poreklom bosco eliceo, izdelano iz grozdja, gojenega na pe\xc5\xa1\xc4\x8deni obali. Tipi\xc4\x8den kruh, imenovan coppia ferrarese, je dobil oznako PGS (za\xc5\xa1\xc4\x8diteno geografsko poreklo \xe2\x80\x93 Protected Geographical Status)'