b'\n_START_ARTICLE_\nPruski udar\n_START_PARAGRAPH_\nPruski udar se imenuje odstavitev pruske socialdemokratske vlade 20. julija 1932, ki jo je izpeljal zvezni kancler Franz von Papen s pooblastilom predsednika Nem\xc4\x8dije Paula von Hindenburga._NEWLINE_Pretveza za ta ukrep je bila domnevna nesposobnost pruske vlade, da bi obvladovala izbruhe nasilja, ki so se pojavljali v nekaterih predelih Prusije. Glavni povod je bila "krvava nedelja v Altoni", 17. julija 1932, strelski obra\xc4\x8dun med demonstranti SA (Sturmabteilung) in komunisti v Altoni, obrobni \xc4\x8detrti Hamburga, ki je zahteval 18 \xc5\xbeivljenj._NEWLINE_Resni\xc4\x8dni vzrok je bil v tem, da je pruska vlada pod vodstvom ministrskega predsednika Otta Brauna, ki je imela pod svojim nadzorom prusko policijo, predstavljala za zveznega kanclerja eno zadnjih velikih preprek pri uveljavljanju nacionalsocialisti\xc4\x8dne oblasti v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Nacisti\xc4\x8dna stranka, ki ji je von Papen pripadal, je sicer dobila na zadnjih pruskih parlamentarnih volitvah (24. aprila 1932) najve\xc4\x8d sede\xc5\xbeev v de\xc5\xbeelnem parlamentu (Landtag, 162 sede\xc5\xbeev od 423) in bi imela pravico sestaviti novo vlado. Ker pa ni \xc5\xbeelela stopiti v koalicijo z nobeno drugo stranko, ni mogla sestaviti vladne ve\xc4\x8dine; po 59. \xc4\x8dlenu pruske ustave je tako svoje delo nadaljevala stara vlada Otta Brauna, ki je bila na oblasti \xc5\xbee od leta 1920._NEWLINE_Von Papen tudi v zveznem parlamentu (Reichstag) ni imel ve\xc4\x8dine. Imel pa je velik vpliv na ostarelega predsednika Nem\xc4\x8dije, von Hindenburga. Prepri\xc4\x8dal ga je, da mu je v naprej podpisal nedatiran izredni ukaz (kakr\xc5\xa1nega je za izredne razmere predvideval 48. \xc4\x8dlen zvezne ustave), s katerim je von Papena imenoval za zveznega komisarja v Prusiji in nanj prenesel vsa pooblastila pruske vlade. Von Papenu je s tem omogo\xc4\x8dil, da je sam po svoji presoji izbral primeren trenutek za udar._NEWLINE_Pruska vlada je zaradi nasilnega dejanja vlo\xc5\xbeila ustavno prito\xc5\xbebo na dr\xc5\xbeavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. To je v odgovoru (25. oktobra 1932) izmikajo\xc4\x8de se razsodilo, da je ob\xc4\x8dasen prenos oblasti na zveznega komisarja zaradi ohranjanja reda in varnosti ustavno opravi\xc4\x8dljiv, ni pa mogo\xc4\x8de raz\xc5\xa1iriti komisarjeve pristojnosti na zastopanje Prusije v reichstagu in v drugih institucijah zveze in de\xc5\xbeele. Prenos oblasti na zveznega komisarja je bil s tem potrjen, Braunov kabinet pa je obdr\xc5\xbeal pravico zastopati Prusijo v zveznem in de\xc5\xbeelnem parlamentu in v drugih institucijah._NEWLINE_Formalno rehabilitirana Braunova vlada, ki pod nadzorom zveznega komisarja ni imela ve\xc4\x8d realne oblasti, se je sestajala \xc5\xa1e do aprila 1933, ko je pruski parlament, ki so ga tedaj \xc5\xbee obvladovali nacisti, izvolil za pruskega ministrskega predsednika Hermanna G\xc3\xb6ringa.'