b'\n_START_ARTICLE_\nSounion\n_START_PARAGRAPH_\nRt Sounion (gr\xc5\xa1ko A\xce\xba\xcf\x81\xcf\x89\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf \xce\xa3\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf - Akrot\xc3\xadrio So\xc3\xbanio; starogr\xc5\xa1ko \xce\x86\xce\xba\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd \xce\xa3\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd - \xce\x86kron So\xc3\xbanion; latinsko Sunium promonturium; bene\xc5\xa1ko Capo Colonne - Rt stebrov) je rt, ki le\xc5\xbei 69 km v smeri jug-jugovzhod od Aten, na najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i to\xc4\x8dki Ati\xc5\xa1kega polotoka v Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Na rtu so ru\xc5\xa1evine znamenitega Pozejdonovega templja, posve\xc4\x8denega bogu morja v klasi\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki mitologiji. Ostanki so s treh strani obkro\xc5\xbeeni z morjem. Na njih je vgravirano ime angle\xc5\xa1kega romanti\xc4\x8dnega pesnika lorda Byrona (1788-1824). Med turisti je zelo priljubljen. Iz Aten prihajajo gledat son\xc4\x8dni zahod v Egejsko morje, gleda se z ru\xc5\xa1evin, kar je enkraten prizor.\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nPo gr\xc5\xa1ki mitologiji je na rtu Sounion Egej (tudi Ajg\xc3\xaaj), atenski kralj, sko\xc4\x8dil v smrt s pe\xc4\x8dine, s \xc4\x8dimer je dal ime Egejskemu morju. Zgodba pravi, da je Ajgej na obali nestrpno \xc4\x8dakal sina. Na ladji je bilo \xc4\x8drno jadro. Mislil je, da je sin mrtev in se je s pe\xc4\x8dine vrgel v globino. Tezej, njegov sin, se je vra\xc4\x8dal s Krete, kjer je ubil Minotavra, po\xc5\xa1ast, bil je pol\xc4\x8dlovek in polbik. Po porazu s Kreto je namre\xc4\x8d moral kralj Ajgej kretskemu kralju Minosu pla\xc4\x8devati letni krvni davek, sedem mladeni\xc4\x8dev in sedem deklet, ki so jih na ladji s \xc4\x8drnimi jadri po\xc5\xa1iljali na Kreto, kjer jih je v labirintu po\xc5\xberl Minotaver. Tezej se je prostovoljno javil, da odide z darilom in posku\xc5\xa1a ubiti zver. Z o\xc4\x8detom se je dogovoril, da bo ob vrnitvi dvignil belo jadro, \xc4\x8de bo pre\xc5\xbeivel. Premagal in ubil je Minotavra, pozabil pa je dvigniti belo jadro._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1i literarni zapis o Sounionu je v Homerjevi pesnitvi Odiseja, verjetno je bila napisana v 8. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Pripoveduje o mitolo\xc5\xa1kih nadlogah, ki jih je gr\xc5\xa1ki junak Odisej do\xc5\xbeivel na naporni 10-letni morski plovbi, ko se je vra\xc4\x8dal na rodni otok Itako v Jonskem morju iz izropane Troje. Preizku\xc5\xa1nji, ki mu jo je domnevno povzro\xc4\x8dil Pozejdon, je bil namenjen tempelj na Sounionu._NEWLINE_Ko so se razli\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki poveljniki vra\xc4\x8dali iz Troje, je krmar ladje kralja Menelaja iz Mikenske \xc5\xa0parte umrl ob krmilu, ko je obplul "sveti Sounion, rt Atenski". Menelaj je pristal na Sounionu, da bi opravili pogrebne \xc4\x8dasti zanj (se\xc5\xbeig na pogrebni grmadi na pla\xc5\xbei),  a gr\xc5\xa1ke ladje je ujela nevihta ob rtu Malea in so se razpr\xc5\xa1ile v vse smeri.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe so \xc5\xbee iz leta 700 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Herodot je zapisal, da so v 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem Atenci na Sounionu praznovali \xc5\xa1tiriletni festival, ki je vklju\xc4\x8deval jadranje atenskih voditeljev na rtu v svetem \xc4\x8dolnu. _NEWLINE_Izvirnik Pozejdonovega templja iz antike, ki je bil zgrajen iz lehnjaka, je bil verjetno uni\xc4\x8den 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem med vpadom perzijske vojske \xc5\xa1ahan\xc5\xa1aha Kserksa I. v Gr\xc4\x8diji (druga gr\xc5\xa1ko-perzijska vojna), \xc4\x8deprav ni nobenega neposrednega dokaza o tem. Kserks je gotovo poru\xc5\xa1il tempelj Atene in vse preostalo na Akropoli v Atenah, kar naj bi bila kazen za kljubovanje Atencev.  Ko so premagali Kserksa v pomorski bitki pri Salamini, so Atenci postavili vse sovra\xc5\xbenikove trireme (vojne ladje s tremi vrstami vesel) na Sounion kot trofejo, posve\xc4\x8deno Pozejdonu. _NEWLINE_Poznej\xc5\xa1i tempelj na Sounionu, katerega stebri stojijo \xc5\xa1e danes, je bil verjetno zgrajen okoli 440 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. To je bilo v \xc4\x8dasu vladanja atenskega dr\xc5\xbeavnika Perikleja, ki je obnavljal tudi Partenon v Atenah._NEWLINE_Leta 413 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, v \xc4\x8dasu pelopone\xc5\xa1ke vojne proti \xc5\xa0partancem, so Atenci utrdili mesto z obzidjem in stolpi, da bi prepre\xc4\x8dili, da bi mesto padlo v \xc5\xa1partanske roke. To bi ogrozilo morsko pot z \xc5\xbeitom iz Evbeje. Oskrba Aten je postala kriti\xc4\x8dna, saj so kopenske poti za dobavo odrezali \xc5\xa0partanci z utrjevanjem Dekeleje v severni Atiki.  Kmalu za tem so trdnjavo Sounion zasegli uporni\xc5\xa1ki su\xc5\xbenji iz bli\xc5\xbenjih rudnikov srebra v Lavrionu.\n_START_SECTION_\nPozejdonov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nKoordinate: 37.650407\xc2\xb0N 24.024776\xc2\xb0E_NEWLINE_Anti\xc4\x8dna gr\xc5\xa1ka religija je bila v bistvu naklonjena naravi, temeljila je na ideji, da si moramo nenehno prizadevati ustre\xc4\x8di ustreznemu bogu z molitvijo, darili in \xc5\xbertvami, da bi prepre\xc4\x8dili nesre\xc4\x8do. V anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je bila vsaka naravna danost, npr. hrib, jezero, potok ali les, pod nadzorom boga. Oseba, ki bo plavala v reki, bo molila k re\xc4\x8dnemu bogu ali darovala na oltar, da bi prepre\xc4\x8dila mo\xc5\xbenost utopitve. Bogovi so bili nesmrtni in so lahko spreminjali obliko, postali nevidni in so lahko bili v vsakem trenutku kjer koli. Druga\xc4\x8de pa so bili povsem podobni \xc4\x8dloveku. Imeli so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka \xc4\x8dustva, pozitivna in negativna. Tako so bili v svojih odnosih do ljudi dobronamerni in zlonamerni. Prav tako kot ljudje so imeli dru\xc5\xbeine in hierarhijo. Lahko so celo imeli otroke z ljudmi in ustvarjali polbogove. _NEWLINE_V pomorski dr\xc5\xbeavi, kot je Gr\xc4\x8dija, je bog morja zasedal visok polo\xc5\xbeaj v bo\xc5\xbeanski hierarhiji. Po mo\xc4\x8di je Pozejdona preka\xc5\xa1al samo \xc5\xa1e Zevs (rimski Jupiter), vrhovni bog sam. Njegove neizprosne jeze, ki se je kazala v obliki neviht, so se zelo bali vsi mornarji. V dobi brez mehanske energije so nevihte zelo pogosto povzro\xc4\x8dile razbitine in utopitve._NEWLINE_Tempelj na rtu Sounion v Atiki je bil zato kraj, kjer so lahko mornarji, pa tudi celotna mesta ali dr\xc5\xbeave prosili Pozejdona za milost tako, da so \xc5\xbertvovali \xc5\xbeivali ali pu\xc5\xa1\xc4\x8dali darila._NEWLINE_Pozejdonov tempelj je bil zgrajen med letoma 444 in 440 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem na ru\xc5\xa1evinah templja iz arhai\xc4\x8dnega obdobja. Je nad morjem na vi\xc5\xa1ini skoraj 60 metrov. Zasnova templja je tipi\xc4\x8den heksastil, kar pomeni, da je imel portik s \xc5\xa1estimi stebri.  Danes stoji le nekaj stebrov templja, \xc4\x8de pa bi bil nedotaknjen, bi imel zelo podobno obliko kot dobro ohranjen Hefajstov tempelj pod Akropolo, ki ga je morda zasnoval isti arhitekt._NEWLINE_Kot pri vseh gr\xc5\xa1kih templjih je bila stavba pravokotne oblike s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem na vseh \xc5\xa1tirih straneh. Skupno \xc5\xa1tevilo izvirnih stebrov je bilo 34: 15 stebrov \xc5\xa1e vedno stoji. So v dorskem redu. Bili so iz lokalnega belega marmorja. Visoki so bili 6,10 m s premerom 1 m na dnu in 79 cm na vrhu. _NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du templja naj bi bila dvorana \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja (naos), pravokotna soba brez oken, podobna delno nepo\xc5\xa1kodovani dvorani Hefajstovega templja. Naos bi imel na enem koncu vhod, strop, vi\xc5\xa1ine 6 metrov, in kultno podobo boga, ogromen, bronast kip Pozejdona,  verjetno pozla\xc4\x8den, morda podoben bogu, ki so ga na\xc5\xa1li po brodolomu, in je prikazan na sliki. Pozejdon je obi\xc4\x8dajno upodobljen s trizobom, oro\xc5\xbejem, s katerim je domnevno pod\xc5\xbeigal nevihte. Na najdalj\xc5\xa1i dan v letu sonce zaide natanko na sredini kaldere otoka Patroklosa, ugaslega vulkana, ki le\xc5\xbei v morju, kar ka\xc5\xbee astrolo\xc5\xa1ki pomen izbire kraja templja. Pozejdonov tempelj je leta 399 uni\xc4\x8dil bizantinski cesar Arkadij._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja najdi\xc5\xa1\xc4\x8da leta 1906 so odkrila \xc5\xa1tevilne artefakte in napise, predvsem v marmornem kipu kurosa, znanega kot Sounionski kuros,  in impresivne reliefe, podarjene zaradi zaobljube , oboje je zdaj v Atenah v Narodnem arheolo\xc5\xa1kem muzeju.  Stebre templja je mogo\xc4\x8de videti tudi v Britanskem muzeju.\n_START_SECTION_\nSounion danes\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg tega da je svetovno znano arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de, je Sounion tudi poletno domovanje Atencev. Gradnja je cvetela med letoma 1960 in 1970, tu je veliko ogromnih, danes le \xc5\xa1e majhnih vil in stanovanj. Sounion je eno najdra\xc5\xbejih obmo\xc4\x8dij v Gr\xc4\x8diji, nekateri domovi so vredni nad 20 milijonov evrov.'