b'\n_START_ARTICLE_\nSantiago Ram\xc3\xb3n y Cajal\n_START_SECTION_\nMladost in slu\xc5\xbeenje na Kubi\n_START_PARAGRAPH_\nRam\xc3\xb3n y Cajal je imel tako kot Camillo Golgi, italijanski histolog, o\xc4\x8deta v zdravstvu, vendar sprva ni kazalo, da bo nadaljeval dru\xc5\xbeinsko tradicijo in \xc5\xa1ele po uspe\xc5\xa1ni vajenski dobi pri brivcu ter \xc4\x8devljarju je imel mo\xc5\xbenost za \xc5\xa1tudij medicine._NEWLINE_Ko je leta 1873 kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij in slu\xc5\xbeil eno leto na Kubi, ki je bila tedaj \xc5\xa1panska posest, je leta 1877 postal profesor anatomije na Univerzi v Zaragozi. Vmes so ga mu\xc4\x8dile resne bolezni, na Kubi malarija, doma v \xc5\xa0paniji pa tuberkuloza.\n_START_SECTION_\nRaziskave \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1880 se je nau\xc4\x8dil Golgijevega barvanja, ga izbolj\xc5\xa1al in za\xc4\x8del raziskovati \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem. Do leta 1889 je odkril zvezo med celicami sive mo\xc5\xbeganovine in hrbtnega mozga ter prikazal izredno zamotanost \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema. Prav tako je odkril sestavo o\xc4\x8desne mre\xc5\xbenice. Postavil je teorijo nevronov, v kateri je izjavil, da \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem sestoji zgolj iz \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih celic oz. nevronov in njihovih izrastkov, aksonov. To je bilo v nasprotju z Golgijevimi trditvami in ta mu je tudi nasprotoval._NEWLINE_Leta 1889 je Ram\xc3\xb3n y Cajal na znanstvenem sestanku v Nem\xc4\x8diji prikazal Golgijevo barvanje, ki ga je izbolj\xc5\xa1al. Dosegel je podporo K\xc3\xb6llikerje, \xc5\xa1vicarskega anatoma in fiziologa, ter Waldeyerja, nem\xc5\xa1kega anatoma. Z Golgijem si je leta 1906 razdelil Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino._NEWLINE_Leta 1922 je \xc5\xa1el v pokoj, leta 1934 pa je umrl v starosti 82 let. V svojem \xc5\xbeivljenju je objavil prek 100 znanstvenih del v \xc5\xa1panskem, nem\xc5\xa1kem in francoskem jeziku.'