b'\n_START_ARTICLE_\nNeptunovi obro\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nNeptunove obro\xc4\x8de sestavlja skupina zelo \xc5\xa1ibkih koncentri\xc4\x8dnih obro\xc4\x8dev in lokov, ki v ekvatorialni ravnini obdajajo planet Neptun. Loki so del zunanjega obro\xc4\x8da, ki ga imenujemo Adamsov obro\xc4\x8d. Delci v obro\xc4\x8du so nenavadno temni, obro\xc4\x8di vsebujejo veliko prahu. \xc5\xa0tiri Neptunove lune kro\xc5\xbeijo znotraj najbolj zunanjega obro\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nPrva znamenja o obstoju Neptunovih obro\xc4\x8dev so dala opazovanja zvezdnih okultacij, ki so jih izvedli 50-krat. Petkrat so opazili, da je zvezda preden je izginila za Neptunom za trenutek utripnila. To se je zgodilo \xc5\xa1e enkrat, ko se je pojavila na drugi strani planeta_NEWLINE__NEWLINE_V letu 1989 je vesoljsko plovilo Voyager 2 letelo mimo Neptuna. Takrat so dobili prve posnetke, ki so dali veliko podatkov o Neptunovih obro\xc4\x8dih. Posnetki so tudi pokazali, da nekateri obro\xc4\x8di izgledajo nepopolni. S povr\xc5\xa1ini Zemlje se obro\xc4\x8di planetov vidijo vedno v svetlobi, ki pada na obro\xc4\x8de. Na posnetkih Voyagerja 2 pa je Sonce za obro\xc4\x8di (to pomeni, da sije skozi obro\xc4\x8d). Veliki delci v obro\xc4\x8du izgledajo temni, drobni delci pa mo\xc4\x8dno svetijo, \xc4\x8de je Sonce za njimi. _NEWLINE_Z novimi tipi teleskopov se obro\xc4\x8di vidijo tudi s povr\xc5\xa1ine Zemlje. Zaradi svetlobe samega Neptuna je obro\xc4\x8de te\xc5\xbeko opaziti tudi z najbolj\xc5\xa1imi teleskopi.\n_START_SECTION_\nAdamsov obro\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan je zunanji obro\xc4\x8d, ki se imenuje Adamsov obro\xc4\x8d. V primerjavi z obro\xc4\x8di Saturna in Urana, ga je zelo te\xc5\xbeko videti. Dobil je za\xc4\x8dasno ime 1989 N1R. Ta obro\xc4\x8d je znan zato, ker vsebuje svetle loke v obro\xc4\x8du. Loki imajo obsegajo od 4 do 10 \xc2\xb0 celotnega obro\xc4\x8da. Obro\xc4\x8dni loki so blizu drug drugemu, saj obsegajo okoli 40\xc2\xb0 po dol\xc5\xbeini. Ni jasno zakaj se snov v lokih ne razporedi bolj enakomerno po celem obro\xc4\x8du._NEWLINE__NEWLINE_Trije loki v obro\xc4\x8du imajo imena, ki so jih predlagali odkritelji. Imena so vzeta iz francoske revolucije: Libert\xc3\xa9, \xc3\x89galit\xc3\xa9, in Fraternit\xc3\xa9 ( kar je v prevodu svoboda, enakost in bratstvo)._NEWLINE_Od trinajstih znanih Neptunovih lun, samo \xc5\xa1tiri kro\xc5\xbei znotraj sistema obro\xc4\x8dev. Adamsovem obro\xc4\x8du je najbli\xc5\xbeja luna Galateja. Ta luna je kepa kamnin, ki kro\xc5\xbei okoli Neptuna skoraj z enako hitrostjo kot se planet vrti. Luna je okoli 1.000\xc2\xa0km znotraj obro\xc4\x8da._NEWLINE__NEWLINE_Mnogo znanstvenikov trdi, da obro\xc4\x8dne loke povzro\xc4\x8da Galateja. Obro\xc4\x8d ima tudi 42 vijug, ki imajo obliko valov visokih 30\xc2\xa0km. Najbolj\xc5\xa1i posnetki, ki jih je naredil Voyager 2 ka\xc5\xbeejo tudi na gru\xc4\x8de materiala v obro\xc4\x8du. Ne da pa se povedati ali so to gru\xc4\x8de prahu ali so to gru\xc4\x8de ve\xc4\x8djih teles. Vsi obro\xc4\x8di imajo veliko prahu, posebno je na prahu bogat Adamsov obro\xc4\x8d. Ko je Voyager 2 posnel obro\xc4\x8de v polo\xc5\xbeaju, ko je bilo Sonce za njim, je obro\xc4\x8d izgledal zelo svetel._NEWLINE_Po pri\xc4\x8detku delovanja Vesoljskega teleskopa Hubble in z oporabo adaptivne optike se je raziskovanje Neptunovih obro\xc4\x8dev mo\xc4\x8dno razmahnilo_NEWLINE__NEWLINE_Ogotovili so, da so obro\xc4\x8di nenavadno aktivni in spremenljivi. Obro\xc4\x8da Fraternit\xc3\xa9 (Bratstvo) in \xc3\x89galit\xc3\xa9 (Enakost) sta izmenjala snov in se pove\xc4\x8dala v dol\xc5\xbeini. Razen tega je Libert\xc3\xa9 (Svoboda) po\xc4\x8dasi temnel in je bil leta 2003 \xc5\xa1e samo 30% tako svetel kot v letu 1989. Tako je bil te\xc5\xbeje opazen na posnetkih Vesoljskega teleskopa Hubble v junija 2005. Razen tega je dobil dvogrbi profil in se je pomaknil nekaj stopinj bli\xc5\xbee obro\xc4\x8du \xc3\x89galit\xc3\xa9. Obro\xc4\x8d Courage (Pogum) je bil v \xc4\x8dasu mimoleta Voyagerja v letu 1998 zelo svetel. Pozneje pa se je premeknil naprej za okoli 8\xc2\xb0 glede na druge loke in je dobil svojo prej\xc5\xa1njo (ni\xc5\xbejo) svetlost. _NEWLINE__NEWLINE_Opazovanje v vidni svetlobi ka\xc5\xbeejo, da skupna koli\xc4\x8dina snovi v lokih ostaja vedno ista. Loki postajajo temnej\xc5\xa1i samo v infrarde\xc4\x8di svetlobi s katero so merili svetlost na za\xc4\x8detku_NEWLINE_.'