b'\n_START_ARTICLE_\nProstostna stopnja (mehanika)\n_START_PARAGRAPH_\nProst\xc3\xb3stna st\xc3\xb2pnja je neodvisna mo\xc5\xbenost gibanja telesa. Vsako prosto telo ima vsaj tri prostostne stopnje, ki ustrezajo premiku v treh neodvisnih smereh (npr. gor-dol, naprej-nazaj, levo-desno). Te tri prostostne stopnje so tudi vse prostostne stopnje to\xc4\x8dkastega telesa. Togo telo pa ima lahko \xc5\xa1e dodatne tri prostostne stopnje, ki ustrezajo vrtenju okrog treh glavnih osi. Zunanje omejitve lahko zmanj\xc5\xa1ajo \xc5\xa1tevilo prostostnih stopenj, tako ima telo, vrtljivo le okoli ene osi, le eno prostostno stopnjo._NEWLINE_\xc5\xa0tevilo prostostnih stopenj ustreza \xc5\xa1tevilu podatkov, potrebnih za opis lege telesa. Lego to\xc4\x8dkastega telesa, npr. atoma, povsem opi\xc5\xa1emo s tremi koordinatami, trem prostostnim stopnjam pa ustreza premik v treh med seboj pravokotnih smereh. Za opis lege dvoatomne molekule potrebujemo skupaj pet podatkov. Prvi od atomov je lahko kjerkoli v prostoru, zato za opis njegove lege potrebujemo tri podatke. Ko enkrat poznamo lego enega od atomov, pa pri legi drugega nimamo ve\xc4\x8d vse svobode: ne more biti kjerkoli v prostoru, ampak je lahko le nekje na krogelni lupini s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v prvem atomu in polmerom, podanim z razdaljo kemijske vezi med atomoma. Za opis njegove lege potrebujemo le \xc5\xa1e dva, ne pa treh podatkov - podobno, kot potrebujemo le dva podatka (zemljepisno \xc5\xa1irino in dol\xc5\xbeino) za opis katerekoli lege na Zemljinem povr\xc5\xa1ju. Toga vez med atomoma je torej zmanj\xc5\xa1ala \xc5\xa1tevilo prostostnih stopenj za eno. Prostostne stopnje tak\xc5\xa1ne dvoatomne molekule lahko opi\xc5\xa1emo z na\xc4\x8dini gibanja: tri prostostne stopnje odpadejo na translacijsko gibanje te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da molekule, dve pa na vrtenje molekule okoli dveh osi, pravokotnih na zveznico med atomoma. Energija vrtenja okoli zveznice je enaka ni\xc4\x8d, \xc4\x8de sta atoma to\xc4\x8dkasta._NEWLINE_Vsaki prostostni stopnji ustreza en neodvisni kvadratni \xc4\x8dlen v izrazu za kineti\xc4\x8dno energijo. V kineti\xc4\x8dni teoriji plinov po ekviparticijskem izreku ustreza vsakemu takemu \xc4\x8dlenu v povpre\xc4\x8dju energija kBT/2, pri \xc4\x8demer je kB Boltzmannova konstanta, T pa absolutna temperatura.'