b'\n_START_ARTICLE_\nAugust Krogh\n_START_SECTION_\nZnanstvena kariera\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu svoje kariere je raziskoval mnogo razli\xc4\x8dnih fiziolo\xc5\xa1kih procesov. \xc5\xbde kot mlad \xc5\xa1tudent je za\xc4\x8del s samostojnimi fiziolo\xc5\xa1kimi poskusi. Najprej je raziskoval zra\xc4\x8dne mehurje pri vodnih li\xc4\x8dinkah dvokrilcev in z mikroskopsko analizo plinov v njih ugotovil, da delujejo pri uravnavanju vzgona. Leta 1902 se je udele\xc5\xbeil odprave na sever Grenlandije, kjer je izpopolnil tehniko meritve raztopljenih plinov v vodi in preu\xc4\x8deval vlogo vodnih teles pri regulaciji vsebnosti ogljikovega dioksida v ozra\xc4\x8dju. Kot Bohrov asistent je preu\xc4\x8deval izmenjavo plinov v organizmih in izlo\xc4\x8danje prostega du\xc5\xa1ika._NEWLINE_Doktoriral je leta 1903 z disertacijo o izmenjavi plinov pri \xc5\xbeabi. Ugotovil je, da je dihanje skozi ko\xc5\xbeo razmeroma konstantno, da pa prihaja pod vplivom vagusnega \xc5\xbeivca do velikih nihanj v plju\xc4\x8dnem dihanju. To dejstvo je pripisal aktivnemu izlo\xc4\x8danju kisika v plju\xc4\x8dih, a je kmalu podvomil o celotni razlagi dihanja z aktivnim izlo\xc4\x8danjem plinov. Zato je pri\xc4\x8del v sodelovanju z \xc5\xbeeno, dr. Marie Krogh, s serijo poskusov, s katerimi je \xc5\xbeelel pojasniti izmenjavo plinov v plju\xc4\x8dih. Z napravo za merjenje delnega tlaka plinov, ki jo je sam izdelal, je ugotovil, da je delni tlak kisika v plju\xc4\x8dnih me\xc5\xa1i\xc4\x8dkih vedno vi\xc5\xa1ji od delnega tlaka kisika v arterijski krvi, torej lahko izmenjavo plinov pojasnimo zgolj s procesom difuzije. Ta ugotovitev je nasprotovala Bohrovim in Haldaneovim hipotezam, a so jo kasneje neodvisno potrdili drugi raziskovalci in je danes splo\xc5\xa1no sprejeta._NEWLINE_Razkritje mehanizma izmenjave plinov v plju\xc4\x8dih je odprlo ve\xc4\x8d podro\xc4\x8dij raziskovanja, ki se jim je Krogh s sodelavci natan\xc4\x8dneje posvetil. Z Bohrom in Hasselbalchom je odkril vpliv delnega tlaka ogljikovega dioksida na disociacijsko krivuljo kisika s hemoglobina. \xc5\xa0e pomembnej\xc5\xa1i prispevek k fiziologiji dihanja je bil razvoj metode za merjenje pretoka krvi z du\xc5\xa1ikovim oksidom, ki jo je izpopopolnil z J. Lindhardom in A. Bornsteinom ter uporabil za primerjavo pretoka iz venskega sistema v srce med mirovanjem ter fizi\xc4\x8dno aktivnostjo. Pri\xc5\xa1el je do ugotovitve, da predstavlja sistem ven volumski rezervoar krvi, ki z regulacijo pretoka v srce dolo\xc4\x8da njegov izhodni volumen._NEWLINE_S kombinacijo omenjenih eksperimentalnih tehnik je kasneje dokazal, da med aktivnostjo mi\xc5\xa1ice porabljajo ve\xc4\x8d kisika. Ker je delni tlak kisika v mirujo\xc4\x8dih mi\xc5\xa1icah nezadosten za pove\xc4\x8dane zahteve, je postavil hipotezo, da mora priti ob aktivnosti do pove\xc4\x8danja povr\xc5\xa1ine za difuzijo iz krvi. Na podlagi te hipoteze je dokazal, da se ob pri\xc4\x8detku aktivnosti odprejo prej zaprte kapilare v mi\xc5\xa1icah, s \xc4\x8demer pove\xc4\x8dajo povr\xc5\xa1ino za difuzijo. Ugotovitve o delovanju kapilar je strnil v temeljnem delu The Anatomy and Physiology of the Capillaries (1922)._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu je izvedel za odkritje insulina in njegov potencial pri zdravljenju diabetesa ter se odlo\xc4\x8dil snov raziskati, saj so pred tem njegovi \xc5\xbeeni diagnosticirali ravno to bolezen. Insulin je kot prvi prinesel na Dansko in v sodelovanju s H.C. Hagedornom razvil metodo ekstrakcije z etanolom iz trebu\xc5\xa1ne slinavke pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev, kar je slu\xc5\xbeilo kot temelj danske proizvodnje insulina._NEWLINE_Raziskave je kasneje raz\xc5\xa1iril tudi na sorodne probleme fiziologije dihal in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dja, npr. vzdr\xc5\xbeevanje telesne temperature, koncentracijo krvnega sladkorja, utrujenost, izmenjavo ionov in vode idr. ter nevreten\xc4\x8darske organizme s poudarkom na \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah. Ugotovil je predvidljiv vpliv temperature okolja na metabolne procese pri razli\xc4\x8dnih organizmih, ki se ujema z Arrheniusovo ena\xc4\x8dbo. Poudarjal je kvantitativen pristop k fiziolo\xc5\xa1kim raziskavam, posebej znano pa je tudi njegovo na\xc4\x8delo, ki pravi, da obstaja za vsak fiziolo\xc5\xa1ki proces organizem, pri katerem ga je mo\xc5\xbeno najla\xc5\xbee preu\xc4\x8devati. Na\xc4\x8delo, da mora biolog pri na\xc4\x8drtovanju svojih raziskav izbrati najprimernej\xc5\xa1i organizem, imenujemo po njem Kroghovo na\xc4\x8delo in je \xc5\xa1e danes eden temeljev sodobne fiziologije._NEWLINE_Tudi po upokojitvi leta 1945 je ostal aktiven raziskovalec v svojem zasebnem laboratoriju, ki ga je vzpostavil v doma\xc4\x8di hi\xc5\xa1i v predmestju K\xc3\xb8benhavna s pomo\xc4\x8djo fundacije Carlsberg in skandinavske fundacije za insulin.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1905 se je poro\xc4\x8dil s \xc5\xa1tudentko medicine Birte Marie J\xc3\xb6rgensen, ki se je prav tako ukvarjala s fiziologijo dihal in je kasneje sodelovala pri mnogih njegovih poskusih. Imela sta \xc5\xa1tiri otroke, sina in tri h\xc4\x8derke. Njegov sin je postal pomo\xc4\x8dnik demonstratorja anatomije na Univerzi v Aarhusu, a je \xc5\xa1e mlad umrl, ena od h\xc4\x8dera pa je po selitvi v ZDA sledila o\xc4\x8detu in postala fiziologinja._NEWLINE_Kroghova \xc5\xbeena je umrla za rakom leta 1943; njen diabetes so z insulinom tako uspe\xc5\xa1no obvladovali, da nih\xc4\x8de od njunih otrok ni vedel, da trpi za to boleznijo.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nKrogh je za svoj prispevek znanosti prejel ve\xc4\x8d priznanj, med drugim je bil izvoljen za \xc4\x8dlana Danske akademije znanosti (1916) in tujega \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona (1937). Ve\xc4\x8d univerz, med njimi univerze v Oxfordu, G\xc3\xb6ttingenu in Edinburgu, mu je podelilo \xc4\x8dastni doktorat._NEWLINE_Leta 1920 je prejel Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino \xc2\xbbza odkritje mehanizma motori\xc4\x8dne regulacije kapilar\xc2\xab.'