b"\n_START_ARTICLE_\nStolnica San Zeno, Pistoia\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRazmi\xc5\xa1ljalo se je, da je v Pistoji obstajala manj\xc5\xa1a stolnica \xc5\xbee v 5. stoletju, saj je takrat \xc5\xbee bil \xc5\xa1kof. Vendar pa lokacija tak\xc5\xa1ne stavbe ni znana: mo\xc5\xbena mesta so kjer je sedanja stavba, Pieve di Sant'Andrea ali San Pier Maggiore._NEWLINE_Prva omemba stolnice je bila leta 923. Diploma cesarja Otona III. se je leta 998 nana\xc5\xa1ala na staro kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko stavbo med trgom Piazza del Duomo in mestnim stra\xc5\xbenim stolpom. Leta 1108 je stolnico po\xc5\xa1kodoval ogenj in verjetno je bila obnovljena v naslednjih nekaj desetletjih, saj je  leta 1145 v njej \xc5\xa1kof sveti Atto posvetil oltar svetega Jakoba. Leta 1202 je po\xc5\xbear spet po\xc5\xa1kodoval stolnico. Leta 1274-1275 so bile stranske ladje prekrite z oboki, leta 1287 pa se je za\xc4\x8del izdelovati nov oltar. Leta 1298 je pri\xc5\xa1lo do nadaljnje \xc5\xa1kode, ki jo je povzro\xc4\x8dil potres. Leta 1336 je bil na zahodni strani postavljen kip sv. Zena, ki ga je izdelal Jacopo di Mazzeo._NEWLINE_Med letoma 1379 in 1440 je bila fasada rekonstruirana z dodatkom treh vrst lo\xc5\xbe in portikom. Leta 1504 je bilo naro\xc4\x8deno Andrei della Robbiji da naredi dekoracijo arhivolta (za katerega je ustvaril girlando z rastlinskimi temami in sredi grebena Opera di San Jacopo), portik in lunete z bas-reliefi nad osrednjim portalom, ki prikazujejo Marijo z otrokom in angeli. Dela je kon\xc4\x8dal leta 1505._NEWLINE_Leta 1598-1614 je bil poru\xc5\xa1en srednjeve\xc5\xa1ki kor, stranske kapele so bile spremenjene in prvotno apsido je zamenjala baro\xc4\x8dna tribuna, ki jo je nadgradila kupola, ki jo je zasnoval Jacopo Lafri, medtem ko so glavno ladjo pokrivali novi kri\xc5\xbeni oboki. Prav tako je bila izvedena dekoracija stropa tribune, dodane pa so bile slike na istem obmo\xc4\x8dju in v glavni kapeli. Leta 1721 so na fasado dodali kip svetega Jakoba, ki ga je naredil Andrea Vacc\xc3\xa0. Med letoma 1952 in 1966 so bila ob obnovi srednjeve\xc5\xa1ka okna zamenjana z baro\xc4\x8dnmi in odstranjeni oboki nad stransko ladjo.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nTla prezbiterija so dvignjena zaradi kripte pod njim, ladje so lo\xc4\x8dene s stebri, imajo oboke in lesene obrobe. Desno stransko ladjo je neko\xc4\x8d zasedala kapela sv. Jakoba, ki jo je sredi 12. stoletja zgradil \xc5\xa1kof Atto, da bi hranila relikvije svetega Jamesa iz  Santiaga de Compostele. Srebrni oltar svetnika danes vidimo v kapeli Kri\xc5\xbeanja.\n_START_SECTION_\nKapela bla\xc5\xbeenega zakramenta\n_START_PARAGRAPH_\nKapela bla\xc5\xbeenega zakramenta (Capello del Santissimo Sacramento), v kateri je tabernakelj, je znana tudi kot kapela svetega Donata iz slike na desni steni, ki prikazuje Marijo na prestolu med svetima Janezom Krstnikom in Donatom (1475-1486 ). Slika je bila naro\xc4\x8dena pri Andrei del Verrocchiu s strani dedi\xc4\x8dev Donata de' Medici, ki jo je za\xc4\x8del, vendar dokon\xc4\x8dal Lorenzo di Credi. \xc5\xa0kof poleg Marije je bil identificiran kot sveti Zeno. Na sredini je Marijino vnebovzetje Giovan Battista Paggija (1590-1600), poleg vhoda je grobnica Donata de' Medici (1475), pripisana Antoniu Rossellinu.\n_START_SECTION_\nKapela Kri\xc5\xbeanja\n_START_PARAGRAPH_\nV kapeli je oltar svetega Jakoba v reliefni srebrni plo\xc4\x8devini, ki je bil sem premaknjen leta 1953. Izdelava se je za\xc4\x8dela leta 1287, ko je Andrea di Jacopo d'Ognabene naro\xc4\x8dil, da predstavi Marijo in otroka za zadnjim delom oltarja in za sprednji del Zgodbe iz Nove zaveze, Kristus v slavi med Marijo in svetim Jakobom in Tri zgodbe svetega Jakoba, in kon\xc4\x8dala leta 1316. Poleg tega je Pace di Valentino, sienski zlatar, izdelal nekatere figure okoli svetega Jakoba . Giglio Pisano je izdelal velik srebrn kip, ki prikazuje svetega Jakoba na prestolu (1349-1353), naro\xc4\x8dilo kot zahvala po koncu \xc4\x8drne smrti leta 1348._NEWLINE_Dva stranska antependija sta med letoma 1361 in 1371 izdelala Leonardo di Ser Giovanni in Francesco Niccolai, z zgodbo Stare zaveze in zgodbe svetega Jakoba. Druga dela so apostoli, sveti Eulalij, \xc5\xa1kof Atto, sveti Janez Krstnik in Saloma Piera d'Arrigo Tedesca (1380-1390), Kristus v slavi s svetim Antonom opatom in svetim \xc5\xa0tefanom in obok Nofri di Buta in Atto di Piero Braccinija (1394-1398)._NEWLINE_Filippo Brunelleschi je okrasil sprednji del z dvema poprsjema prerokov (1401). Druge strani so okrasili Piero d'Antonio da Pisa in Domenico da Imola.\n_START_SECTION_\nPrezbiterij\n_START_PARAGRAPH_\nObok prezbiterija je poslikan s freskami Domencia Crestija, ki prikazuje O\xc4\x8deta v slavi, Padec uporni\xc5\xa1kih angelov, Padec Adama in Oznanjenje (1602). Orgle so iz leta 1793._NEWLINE_V apsidi je slika Cristofana Alorija, ki prikazuje Vstajenje (1606-1610), poleg tega pa sta dva kipa svetega Zena in svetega Jakoba (1609), pripisana \xc5\xa1oli Giambologne. Desno od visokega oltarja so Binko\xc5\xa1ti Gregorio Paganija (1602), na levi pa je Venbohod Benedetta Velija (1606)._NEWLINE_Salerno di Coppo je izdelal fresko Marija in otrok na pilastru v ladji (1475). Na desni je bronast sve\xc4\x8dnik Masa di Bartolomea (1442), v levi stranski ladji je kenotaf \xc5\xa1kofa Gherarda Gherardija (1703), desno pa grob \xc5\xa1kofa Alessandra Del Caccia (1650) in nagrobni spomenik \xc5\xa1kofa Leona Strozzija (1695), neznanih kiparjev._NEWLINE_Pri\xc5\xbenico je oblikoval Giorgio Vasari (1560). Zraven desnega vhoda je izrezljana posoda za sveto vodo, pripisana delavnici Nicole Pisana.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nV kapeli Poslednje sodbe so fragmenti freske Giovannija da Ponte iz leta 1420-1425. Bo\xc4\x8dni stenski fragmenti so nedavno opredeljeni kot prikaz Dantejevega Pekla. _NEWLINE_Grobnica je tista iz romanske zgradbe in je bila prvotno razdeljena na osrednji in stranski prostor s stebri in imela tri apside. Po izgradnji baro\xc4\x8dne tribune je bila centralna soba uni\xc4\x8dena in  stranski za\xc5\xbegani. Po obnovitvi leta 1960 so tu na\xc5\xa1li dva kapitela, fragmente stebrov, fragmente fresk iz 12. stoletja in dve marmorni plo\xc5\xa1\xc4\x8di iz poznega 12. stoletja._NEWLINE_Krstilnik, ki ga je zasnoval Benedetto da Maiano (1497) je na levi strani glavnega vhoda. V timpanonu nad slednjim je tudi freska iz 13. stoletja neznanega mojstra, poleg desnega vhoda pa so freske Vrlin Bonaccorsa di Cina (1347) in blizu levega vhoda grobnica \xc5\xa1kofa Baronta Ricciardija. (14. stoletje)."