b'\n_START_ARTICLE_\nHaloze\n_START_PARAGRAPH_\nHaloze so prometno odro\xc4\x8dno gri\xc4\x8devje v severovzhodni Sloveniji, ob meji s Hrva\xc5\xa1ko. Raztezajo se od Jelov\xc5\xa1kega potoka pri Makolah do Zavr\xc4\x8da ob meji s Hrva\xc5\xa1ko. Haloze imajo razgiban relief s strmimi pobo\xc4\x8dji in ozkimi dolinami, kar je skozi zgodovino mo\xc4\x8dno vplivalo na \xc5\xbeivljenje ljudi, saj so mo\xc5\xbenosti za obdelovanje in poseljevanje omejene. Zaradi slabe podol\xc5\xbene prehodnosti se v Halozah ni razvilo krajevno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de; prevladuje razlo\xc5\xbeena poselitev s \xc5\xa1tevilnimi majhnimi naselji, ve\xc4\x8dja naselja so le v dolinah._NEWLINE_Haloze \xc5\xa1e danes veljajo za podro\xc4\x8dje s skromnimi mo\xc5\xbenostmi za pre\xc5\xbeivetje, kar pa ni samo posledica razgibanega reliefa z velikimi strminami in te\xc5\xbeko prometno prehodnostjo ter obmejno lego, temve\xc4\x8d tudi slabe lokalne in nacionalne razvojne politike ter mnogih drugih dejavnikov, ki vplivajo na demografske razmere in spodbujajo odseljevanje prebivalcev._NEWLINE_Kamninsko podlago ve\xc4\x8dinoma predstavlja lapor, na katerem se je razvila prst, ki je skupaj z ugodnim podnebjem primerna za rast vinske trte. Haloze so tako danes poznane po kakovostnem vinu, \xc4\x8deprav je vinarstvo nekdaj prina\xc5\xa1alo le skromen dobi\xc4\x8dek. Vinorodna obmo\xc4\x8dja se nahajajo na vzhodnem delu Haloz, kjer vinogradi pokrivajo pribli\xc5\xbeno desetino povr\xc5\xa1in, medtem ko je zahodni del Haloz predvsem gozdnat, saj gozdovi pokrivajo okoli polovico celotnega obmo\xc4\x8dja, vinogradi pa le odstotek povr\xc5\xa1in. Meja med obema deloma je dolina potoka Pekla\xc4\x8da, vendar se razlike vztrajno manj\xc5\xa1ajo zaradi zara\xc5\xa1\xc4\x8danja vinogradov na vzhodnem delu.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1je in vodovje\n_START_PARAGRAPH_\nZa Haloze so zna\xc4\x8dilna zelo razgibana in kratka slemena, ki potekajo v razli\xc4\x8dne smeri. Vzhodne Haloze so prete\xc5\xbeno gri\xc4\x8devnate, prevladujejo nadmorske vi\xc5\xa1ine od 200 do 400 m in nakloni od 6\xc2\xb0 do 20\xc2\xb0. Proti zahodu pri\xc4\x8dnejo vi\xc5\xa1ine nara\xc5\xa1\xc4\x8dati, med potokoma Pekla\xc4\x8da in Jesenica prese\xc5\xbeejo 500 m. Zahodne Haloze so hribovite: hribovje med potokoma Jesenica in Skralsko je vi\xc5\xa1je od 600 m (npr. Jelovice s 623 m). Prevladujejo nakloni med 12\xc2\xb0 in 30\xc2\xb0. Samo desetina povr\xc5\xa1ja ima naklon pod 6\xc2\xb0, \xc4\x8detrtina med 6\xc2\xb0 in 12\xc2\xb0. Ve\xc4\x8dje strjene povr\xc5\xa1ine vinogradov so pridobili s terasiranjem pobo\xc4\x8dij._NEWLINE_Haloze so prepredene z ozkimi dolinami, zato je prometno te\xc5\xbeko prehodno. Samo doline Rogatnice, Jelov\xc5\xa1kega potoka, Skralske, Jesenice, Pekla\xc4\x8de in Psi\xc4\x8dine omogo\xc4\x8dajo prehode, zato po njih potekajo cestne povezave._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno tri \xc4\x8detrtine Haloz prekriva lapor, saj so bile od sredine oligocena do pliocena skoraj v celoti preplavljene s plitvim Panonskim morjem, v katerem so se odlagale morske usedline._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina padavin odte\xc4\x8de po povr\xc5\xa1ini, kar pospe\xc5\xa1uje odna\xc5\xa1anje prepereline in izoblikovanje poto\xc4\x8dnih strug. Potoki izvirajo v gozdnih grapah. Pomembnej\xc5\xa1i potoki so od zahoda proti vzhodu Jelov\xc5\xa1ki potok, Skralska, Jesenica, Pekla\xc4\x8da, Rogatnica, Psi\xc4\x8dina, Bela in Tur\xc5\xa1ki potok. Vsi potoki so razmeroma kratki, tj. dol\xc5\xbeine okoli 7 km, in se stekajo v Dravinjo. Ob dolgotrajni su\xc5\xa1i, predvsem poleti, potoki presahnejo, zato je treba vodo dova\xc5\xbeati s cisternami; izviri v zahodnem delu so sicer stalnej\xc5\xa1i in so urejeni v vodnjake. Pomembni so tudi vodnjaki na Dravski ravni. Vodovodi so napeljani po dolini Bele do Cirkulan, do dolini Rogatnice do Podlehnika in \xc4\x8dez Ptujsko goro do Brega pri Maj\xc5\xa1perku.\n_START_SECTION_\nPodnebje in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi odprtosti proti vzhodu imajo Haloze subpanonsko celinsko podnebje, za katero so zna\xc4\x8dilna topla poletja, suhe in son\xc4\x8dne zgodnje jeseni ter ostre zime. Srednja julijska temperatura je 19,5 \xc2\xb0C, srednja januarska \xe2\x80\x931,4 \xc2\xb0C, v rastni dobi pa 15 \xc2\xb0C; gozdni del Haloz je nekoliko hladnej\xc5\xa1i od vinorodnega dela. Letno pade okoli 1.000 mm padavin, v rastni dobi okoli 700 mm. Najve\xc4\x8d padavin je poleti, najmanj pozimi. Koli\xc4\x8dina padavin nara\xc5\xa1\xc4\x8da v smeri od vzhoda proti zahodu; take se koli\xc4\x8dina padavin med Cirkulanami in \xc5\xbdetalami pove\xc4\x8da za skorajda 100 mm. Poleti in zgodaj jeseni je pogosta tudi to\xc4\x8da. Sne\xc5\xbena odeja je v povpre\xc4\x8dju debela okoli 30 cm in se obdr\xc5\xbei do 50 dni v letu._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilni so kisloljubni gozdovi bukev, kostanjev in hrastov, ki pokrivajo ve\xc4\x8dino z gozdom poraslega povr\xc5\xa1ja. Tak\xc5\xa1na sestava je posledica prevlade lapornate podlage z zakisanimi rjavimi prstmi in rendzinami. Ostale negozdne povr\xc5\xa1ine tvorijo vinogradi, travniki, pa\xc5\xa1niki in sadovnjaki. Zaradi podnebja, ki je nekoliko podobno submediteranskemu, uspevajo na suhih travnikih na prisojnih pobo\xc4\x8djih tudi nekatere submediteranske rastline, kot so \xc4\x8dopasta hru\xc5\xa1ica (Muscari comosum), jadranska smrdljiva kukavica (Himantoglossum adriaticum) ter bode\xc4\x8da lobodika (Ruscus aculeatus).\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju Haloz so bili \xc5\xbee od nekdaj pomembni vinogradi, ki pa so prina\xc5\xa1ali bolj skromen zaslu\xc5\xbeek ob visokih dajatvah gospo\xc5\xa1\xc4\x8dini. Zaradi rodovitne prsti, visokih temperatur, velikega \xc5\xa1tevila jasnih dni ter primerne vla\xc5\xbenosti sodijo Haloze po nekaterih virih med 5\xc2\xa0% svetovnih vinogradni\xc5\xa1kih predelov, ki imajo najugodnej\xc5\xa1e pogoje za gojenje vinske trte. Vinogradi so v zasebni lasti; znane sorte, ki jih gojijo, so beli pinot, la\xc5\xa1ki rizling, renski rizling, sauvignon, \xc5\xa1ipon in traminec, stara doma\xc4\x8da sorta pa je \xc5\xa1tajerska belina ali ranfol. Ve\xc4\x8dina njivskih povr\xc5\xa1in je posejana s koruzo in p\xc5\xa1enico. Sadjarstvo in vrtnarstvo sta redkej\xc5\xa1a in namenjena lastnim potrebam. V zadnjih letih se je nekoliko raz\xc5\xa1irila \xc5\xbeivinoreja, in sicer vzreja doma\xc4\x8dega goveda in drobnice._NEWLINE_V preteklosti, predvsem v drugi polovici 19. stoletja, so se v vaseh naselili tudi gostilni\xc4\x8darji, trgovci in obrtniki, predvsem \xc4\x8devljarji, kroja\xc4\x8di in kova\xc4\x8di. Od obrti je bilo znano tudi \xc5\xbeagarstvo, pletarstvo, sodarstvo in oglarstvo. Zaradi industrializacije so obrti pove\xc4\x8dini propadle, nekateri pa \xc5\xa1e vedno ohranjajo doma\xc4\x8do tradicijo kot dopolnilno dejavnost. Po drugi strani so se ponekod razvile storitvene dejavnosti, kot je mizarstvo, frizerstvo in avtoelektri\xc4\x8darstvo._NEWLINE_Nekdaj so pod Jan\xc5\xa1kim Vrhom ter v \xc5\xa0egi pri Makolah nekaj \xc4\x8dasa kopali premog, v dolinah Skralske in Jesenice pa so pridobivali pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak ter izdelovali brusne kamne in gradbene kvadre; oboje so zaradi konkurence ve\xc4\x8djih premogovnikov in kamnolomov opustili. Leta 1917 je pri\xc4\x8dela delovati tovarna tanina na Bregu pri Maj\xc5\xa1perku, leta 1937 pa \xc5\xa1e tovarna volnenih izdelkov. Po drugi svetovni vojni so s pomo\xc4\x8djo sredstev za nerazvita podro\xc4\x8dja zgradili \xc5\xa1e dve tovarni, in sicer obrat Metalne v Dolanah, tovarna obutve pa je na Bregu nadomestila tovarno tanina. Po osamosvojitvi Slovenije je ve\xc4\x8dina industrijskih obratov propadla; veliko zaposlenih je tako izgubilo slu\xc5\xbebe, saj je v tovarnah na Bregu delalo pribli\xc5\xbeno 450 delavcev. Dandanes se edini industrijski obrat, tj. tovarna za releje, nahaja v Makolah._NEWLINE_Primerjava med letoma 1961 in 1991 ka\xc5\xbee, da se je dele\xc5\xbe zaposlenih v primarnem sektorju razpolovil, dele\xc5\xbe zaposlenih v terciarnem in kvartarnem sektorju pa se je pove\xc4\x8dal za \xc5\xa1tirikrat. Podatki iz AJPES-a za konec leta 2007 ka\xc5\xbeejo, da je bilo v gospodarskih dru\xc5\xbebah, zavodih in obrtnih delavnicah zaposlenih nekaj ve\xc4\x8d kot 1.000 ljudi; \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo kmetovalce, Haloze trenutno omogo\xc4\x8dajo zaposlitev le tretjini delovno aktivnega prebivalstva. Mnogo ljudi zato odhaja na delo v bolj oddaljene kraje, kot so Slovenska Bistrica, Maribor in Ptuj, nekateri pa so se odselili v tujino. Haloze sodijo med slovenske pokrajine z najvi\xc5\xa1jim dele\xc5\xbeem zdomcev.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nHaloze imajo veliki turisti\xc4\x8dni potencial, ki pa je razmeroma slabo izkori\xc5\xa1\xc4\x8den in se po\xc4\x8dasi ter nepovezano razvija. Nazadovanje na gospodarskem in socialnem podro\xc4\x8dju je po eni strani zagotavljalo varovanje naravne in dru\xc5\xbebene dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, po drugi strani pa je povzro\xc4\x8dilo propadanje nekaterih elementov materialne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, npr. gradov Borl in Hamerl. Kljub temu se v zadnjih letih dogajajo vzpodbudni premiki, pozitiven odnos do turizma pa ka\xc5\xbee tudi lokalno prebivalstvo. Dober primer povezovanja turizma je turisti\xc4\x8dna vas Halonga._NEWLINE_Prednosti Haloz so privla\xc4\x8dnost pode\xc5\xbeelske pokrajine, naravne znamenitosti, kot sta Krajinski park \xc5\xa0turmovci, kjer bivajo mnoge za\xc5\xa1\xc4\x8ditene vrste ptic, ka\xc4\x8djih pastirjev in rastlin, ter Dona\xc4\x8dka gora, kjer je bukov pragozd za\xc5\xa1\xc4\x8diten od leta 1956, bli\xc5\xbeina srednjeve\xc5\xa1kega mesta Ptuj, Term Ptuj in Roga\xc5\xa1ke Slatine ter kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in etnografsko bogastvo. Med znane kulturne spomenike sodijo npr. grad Borl, Bazilika Marije Zavetnice s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem na Ptujski Gori iz obdobja gotike, dvorec \xc5\xa0tatenberg, dvorec Zavr\xc4\x8d, grad Hamerl ter cerkev sv. Trojice na Gorci iz obdobja baroka. Pomemben je tudi vinski turizem ter ponudbe, vezane na rekreacijo, kot so pohodni\xc5\xa1tvo, kolesarjenje in jahanje._NEWLINE_Problem turizma v Halozah je med drugim nezainteresiranost ljudi, predvsem podjetnikov, za povezovanje razli\xc4\x8dnih zvrsti turizma v celoto oz. zdru\xc5\xbeenje, saj se ponudniki turisti\xc4\x8dnih storitev med seboj dojemajo kot konkurenca, svoj davek pa terjajo tudi odseljevanje mlade populacije, pomanjkanje lastnega kapitala in delovnih mest, relativno nizka stopnja infrastrukturne razvitosti ter pomanjkanje preno\xc4\x8ditvenih kapacitet. Nekateri objekti, kot je Motel Podlehnik, ki je bil nekdaj najve\xc4\x8dji nastanitveni objekt v Halozah in je letno sprejel do ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d turistov, danes propadajo.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so bile Haloze znane po velikih dru\xc5\xbeinah: v 30-ih letih 20. stoletja je bila rodnost 35 \xe2\x80\xb0, vendar je bila visoka tudi stopnja umrljivosti, tako da je bil naravni prirastek le okoli 15 \xe2\x80\xb0. Po drugi svetovni vojni so se \xc5\xbeivljenjske razmere izbolj\xc5\xa1ale, zato je prirastek narasel na 20 \xe2\x80\xb0, vendar je \xc5\xbee v 50-ih letih pri\xc4\x8del upadati, sprva naglo do leta 1961 na 14 \xe2\x80\xb0, nato pa po\xc4\x8dasneje. Posledice se ka\xc5\xbeejo med drugim tudi v osnovnih \xc5\xa1olah, saj je po vojni potekal pouk v ve\xc4\x8d izmenah, danes pa samo v eni izmeni; tri manj\xc5\xa1e \xc5\xa1ole v Kozmincih, Narapljah in Rodnem Vrhu so pred leti \xc5\xbee zaprli._NEWLINE_Haloze so izrazito depopulacijsko obmo\xc4\x8dje, pozitivni trend ka\xc5\xbeejo le nekatera naselja v dolinah v nekaterih ob\xc4\x8dinah, kot so Cirkulane, Videm in Zavr\xc4\x8d. Primerjava med letoma 1961 in 1991 ka\xc5\xbee, da se je gostota ljudi zmanj\xc5\xa1ala iz 71 prebivalcev na km\xc2\xb2 na 50 prebivalcev na km\xc2\xb2. Prav tako se stara prebivalstvo: leta 1961 je bil dele\xc5\xbe do 19 let starih prebivalcev 42\xc2\xa0%, leta 1991 pa samo 28\xc2\xa0%. Na obmo\xc4\x8dju Haloz trenutno \xc5\xbeivi okoli 19.000 prebivalcev, od tega okoli 7.500 na zahodnem delu, okoli 11.500 pa na vzhodnem delu.\n_START_SECTION_\nEtimologija in zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme podro\xc4\x8dja naj bi po eni teoriji izhajalo iz latinske besede Colles, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbvinske gorice\xc2\xab, po drugi teoriji pa naj bi izhajalo iz staroslovanske besede halonga, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbgri\xc4\x8devnat svet\xc2\xab. Arheolo\xc5\xa1ka raziskovanja niso odkrila nobenih sledov iz \xc5\xbeelezne in rimske dobe, prav tako ni pisnih virov iz zgodnjega srednjega veka. Domnevajo, da so imeli prebivalci rimske Poetovie (dana\xc5\xa1njega Ptuja) vinogradne posesti na obmo\xc4\x8dju Haloz._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 13. stoletja so bile Haloze razdeljene med \xc5\xa1tiri gospo\xc5\xa1\xc4\x8dine: vzhodni del je pripadal borlski gospo\xc5\xa1\xc4\x8dini, osrednji del ptujski gospo\xc5\xa1\xc4\x8dini, zahodni del pa maj\xc5\xa1perski ter \xc5\xa1tatenber\xc5\xa1ki gospo\xc5\xa1\xc4\x8dini. V 15. stoletju se Haloze \xc5\xbee omenjajo v pisnih virih kot\xc2\xa0\xc2\xbbChalas\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbKalosen\xc2\xab. Do 16. stoletja so obstajali \xc5\xbee vsi dana\xc5\xa1nji kraji. Zna\xc4\x8dilna slemenska razlo\xc5\xbeena poselitev se je uveljavila v 18. in 19. stoletju in je sledila intenzivnemu \xc5\xa1irjenju vinogradov.'