b'\n_START_ARTICLE_\nFajstos\n_START_SECTION_\nIzkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1908 je Pernier v kleteh severne skupine pala\xc4\x8de na\xc5\xa1el Fajstosov disk. Ta artefakt je glinast disk, datiran v 1950 in 1400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in je navdu\xc5\xa1il z edinstveno prefinjeno hieroglifno pisavo. Grobnice vladarjev Fajstosa so na\xc5\xa1li na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je bilo odkrito 20 minut pro\xc4\x8d od pala\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nBronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nFajstos je bil naseljen od pribli\xc5\xbeno 4000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem.  Pala\xc4\x8do, \xc5\xa1teto od srednje bronaste dobe, je uni\xc4\x8dil potres v poznobronasti dobi. Knosos je bil skupaj z drugimi minojskimi lokacijami uni\xc4\x8den v tistem \xc4\x8dasu. Pala\xc4\x8da je bila obnovljena proti koncu poznobronaste dobe._NEWLINE_Prva pala\xc4\x8da je bila zgrajena okoli leta 2000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Ta del je na ni\xc5\xbeji ravni kot zahodno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in ima lepo fasado s plasti\xc4\x8dno zunanjo obliko, tlakovano dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in stolp s potjo, ki vodi do vi\xc5\xa1je ravni. Stara pala\xc4\x8da je bila uni\xc4\x8dena trikrat v pribli\xc5\xbeno treh stoletjih. Po prvi in drugi nesre\xc4\x8di so bili obnova in popravila narejeni tako, da so vidne tri gradbene faze. Okoli 1400 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so Ahajci uni\xc4\x8dili Fajstos in Knosos. Zdi se, da se pozneje pala\xc4\x8da ni uporabljala, saj niso odkrili pala\xc4\x8de iz mikenske dobe._NEWLINE_Stara pala\xc4\x8da je bila zgrajena v predpala\xc4\x8dnem obdobju , nato dvakrat obnovljena zaradi velike \xc5\xa1kode po potresu. Ko je bila pala\xc4\x8da spet uni\xc4\x8dena zaradi potresa, so zgradili novo na vrhu stare. Tu so izkopali ve\xc4\x8d predmetov z napisi v linearni pisavi A. Zdi se, da so ime kraja tudi deloma de\xc5\xa1ifrirali iz teh besedil in je verjetno podobna mikenski PA-I-TO, kot je zapisana v linearni pisavi B. Ve\xc4\x8d konstrukcij vrste kulura (podzemna jama) so tudi na\xc5\xa1li. Lon\xc4\x8darstvo je bilo razvito v srednji in pozni minojski dobi, vklju\xc4\x8dno ve\xc4\x8dbarvni predmeti in reliefi, ki so posnemali kovinske predmete. Bronastodobni predmeti iz Fajstosa so posode s tulci v obliki mosta, \xc4\x8da\xc5\xa1e v obliki jaj\xc4\x8dne lupine, visoke \xc4\x8da\xc5\xa1e in veliki pitosi. _NEWLINE_Na enem od treh hribov na obmo\xc4\x8dju so najdbe iz srednjega neolitika in del pala\xc4\x8de, ki je bila zgrajena v zgodnjeminojskem obdobju. \xc5\xa0e dve pala\xc4\x8di sta bili verjetno zgrajeni v srednje- in poznominojski dobi. Videti so starej\xc5\xa1e od Knososa, a manj\xc5\xa1e. Na ru\xc5\xa1evinah (verjetno uni\xc4\x8denih zaradi potresa okoli leta 1600 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) je bila zgrajena pala\xc4\x8da poznej\xc5\xa1ega minojskega obdobja, ve\xc4\x8dja in veli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a. Ima ve\xc4\x8d prostorov, lo\xc4\x8denih s stebri._NEWLINE_Ravni gledali\xc5\xa1kega prostora, povezane z dvema \xc4\x8dudovitima stopni\xc5\xa1\xc4\x8dema, so glavni dostop do glavne dvorane propilej z visokimi vrati. Dvojna vrata so vodila neposredno na osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de skozi zelo \xc5\xa1iroko ulico. Sijaj notranjih prostorov je posledica tal in sten s plo\xc5\xa1\xc4\x8dami iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denega in belega mav\xc4\x8dnega kamna. V zgornjih nadstropjih zahodnega dela so bile prostorne obredne sobe, vendar njihova natan\xc4\x8dna rekonstrukcija ni bila mogo\xc4\x8da._NEWLINE_Briljanten vhod z osrednjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je vodil do kraljevih apartmajev v severnem delu pala\xc4\x8de, ki je imela pogled na vrhove Psiloritisa, za njihovo gradnjo je bil med drugim uporabljen alabaster. Za prince so bile namenjene posebne sobe, manj\xc5\xa1e in manj razko\xc5\xa1ne so bili kraljevi prostori.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nFajstos je v gr\xc5\xa1ki literaturi pogosto omenjen. Homer ga je prvi omenil kot "zelo poseljen"  in omenja tudi, da je sodeloval v trojanski vojni.  Zgodovinar Diodor Sicilski pi\xc5\xa1e , da so Fajstos skupaj s Knososom in Kidonijo tri mesta, ki jih je ustanovil kralj Minos na Kreti. Pavzanija in \xc5\xa0tefan Bizantinski pi\xc5\xa1eta v svojih besedilih, da je bil ustanovitelj mesta sin Herkula ali Ropalusa.  Mesto Fajstos je povezano z mitskim kraljem Krete Radamantom._NEWLINE_Nova naselitev se je za\xc4\x8dela v geometri\xc4\x8dni dobi in se je nadaljevala v naslednjih obdobjih (od 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. naprej), in sicer do 3. stoletja, ko so mesto dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8dili sosednji Gortijci._NEWLINE_Fajstos je imel svojo valuto in je ustvaril zavezni\xc5\xa1tvo z drugimi samostojnimi kretskimi mesti in s kraljem Pergamona Evmenom II. Proti koncu 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so Fajstos uni\xc4\x8dili Gortijci in od takrat je prenehal obstajati. \xc4\x8castili so Afrodito in boginjo Leto, ki je bila imenovana tudi Fitija. Prebivalci Fajstosa so se odlikovali po svojih sme\xc5\xa1nih pregovorih. Iz Fajstosa je bil tudi Epimenid, ki je bil moder \xc4\x8dlovek in so ga Atenci povabili, da o\xc4\x8disti mesto po onesna\xc5\xbeenju, ki so ga prinesli Alkmenidi v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.'