b'\n_START_ARTICLE_\nKarma\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa1rma (sanskrtsko \xe0\xa4\x95\xe0\xa4\xb0\xe0\xa5\x8d\xe0\xa4\xae, pali kamma) je izraz, ki ozna\xc4\x8duje ezoteri\xc4\x8dni pomen vzrokov in posledic, ki sledijo vsakemu dejanju. Karma zaobjema pravzaprav vse, kar po\xc4\x8dnemo, smo po\xc4\x8deli in bomo po\xc4\x8deli. Gre za dejanja v preteklosti, sedanjosti in prihodnosti. Dejanja, ki jih po\xc4\x8dnemo danes namre\xc4\x8d dolo\xc4\x8dajo na\xc5\xa1o prihodnost, dejanja, ki smo jih opravili v preteklosti pa dolo\xc4\x8dajo na\xc5\xa1o sedanjost._NEWLINE_Beseda izvira iz sanskrta \xe0\xa4\x95\xe0\xa4\xb0\xe0\xa5\x8d\xe0\xa4\xae\xe0\xa4\xa8\xe0\xa5\x8d: k\xc3\xa1rman, iz korena \xe2\x88\x9ak\xe1\xb9\x9b, kar pomeni delati, dejanje, u\xc4\x8dinek.\n_START_SECTION_\nZakon karme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbZakon karme\xc2\xab\xc2\xa0je osrednji del indijskih religij. Vsa \xc5\xbeiva bitja so odgovorna za svojo karmo - svoje ravnanje in posledice svojega ravnanja - ter za osvoboditev iz samsare. To pojmovanje se pojavi \xc5\xbee v prvih Upani\xc5\xa1adah. V skladu z Vedami ne obstaja ni\xc4\x8d, kar ne bi bilo \xc5\xbeivo. Zakon karme se torej nana\xc5\xa1a na vse, kar obstaja. Del zakona karme, ki se nana\xc5\xa1a na materialni svet, je tudi Newtonov tretji zakon akcije in reakcije. Karma je torej posplo\xc5\xa1enje Newtonovega tretjega zakona akcije in reakcije na vse stvarstvo. Vsak lahko razume nihalo, ki se po vsakem gibu v eno smer mora nagniti tudi v drugo, te\xc5\xbeje pa je razumeti, da so tudi vse na\xc5\xa1e misli, besede in dejanja ter usoda v celoti, vklju\xc4\x8dno z na\xc5\xa1im obstojem, prav tako posledica na\xc5\xa1ih preteklih akcij. _NEWLINE_Esenska tradicija in pozneje ro\xc5\xbenokri\xc5\xbeni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole u\xc4\x8dijo o \xc2\xbbzakonu vzroka in posledice/u\xc4\x8dinka\xc2\xab Vendar kr\xc5\xa1\xc4\x8danska ezoteri\xc4\x8dna tradicija dodaja, da je bistvo Kristusovega u\xc4\x8denja, da lahko zakon greha in smrti premagamo z Ljubeznijo, ki obnavlja nesmrtnost.\n_START_SECTION_\nIzjeme\n_START_PARAGRAPH_\nDejanja ne ustvarjajo (dobre ali slabe) karme, kadar jih vr\xc5\xa1i oseba v stanju mok\xc5\xa1e ali osvoboditve. Taka oseba se imenuje \xc2\xbbStithaprajna\xc2\xab. Monist Adi Sankara je u\xc4\x8dil \xc2\xbbAkarmaiva Mok\xc5\xa1a\xc2\xab, kar pomeni, da je mok\xc5\xa1o mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di le z dejanji, ne pa s trudom. Vsa dejanja, ki jih oseba izvr\xc5\xa1i v stanju mok\xc5\xa1e, se imenujejo dharma.\n_START_SECTION_\nKolektivna karma\n_START_PARAGRAPH_\nPo indijski religiji pa vse karmi\xc4\x8dne naloge niso neposredno povezane z na\xc5\xa1o osebnostjo, temve\xc4\x8d se nana\xc5\xa1ajo na skupine ljudi, dr\xc5\xbeave, svet... To je tako imenovana kolektivna karma, ki jo do\xc5\xbeivljamo preko vojne, potresov, lakote, globalne gospodarske krize, kar pospe\xc5\xa1uje prebujanje in predstavlja rezervoar izku\xc5\xa1enj celotnega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Kolektivna karma je brezosebna, sestavljena je iz energijskih prapodob (arhetipov), ki se jim lahko pribli\xc5\xbeamo preko mitov, sanj in fantazij.'