b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Mati\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMati\xc4\x8di\xc4\x8d se je v Ljubljani izu\xc4\x8dil tiskarstva in se kot stavec zaposlil v Celovcu. Med prvo svetovno vojno se je kot avstrijski vojak boril na raznih frontah. Po koncu vojne je delal v Ljubljani kot stavec in korektor. Leta 1945 pa pri\xc4\x8del pou\xc4\x8devati tehnologijo tiskarstva na grafi\xc4\x8dni \xc5\xa1oli v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nMati\xc4\x8di\xc4\x8d je poleg strokovne literature (sestavil je Slovar\xc4\x8dek slovenskih tiskarskih izrazov za tiskarne in knjigoveznice, 1923) pisal tudi prozo. Njegova generacija so Ferdo Kozak, Jo\xc5\xbee Pahor, Andrej Budal, Alojzij Remec, Ivan Zorec, Janez Jalen in Ilka Va\xc5\xa1te._NEWLINE_Iz do\xc5\xbeivljajev v prvi svetovni vojni je napisal zelo brano reporta\xc5\xbeno knjigo Na krvavih poljanah (1922). Nato pa se je posvetil pisanju zgodovinske povesti napisane v prispodobah V robstvu (1925) in domoljubni koro\xc5\xa1ki povesti Mo\xc4\x8d zemlje (1931). Napisal je \xc5\xa1e Ognjena \xc5\xbeica (1934) in \xc5\xbdivi izviri (1937)._NEWLINE_Mati\xc4\x8di\xc4\x8d je bil eden izmed najplodovitej\xc5\xa1ih predstavnikov kme\xc4\x8dke povesti. V delih je najve\xc4\x8d predstavljal motive iz \xc5\xbeivljenja na Notranjskem, nekatera od teh del so: \xc5\xbdivotarci, Petrinka, Dom v samori, Fant s Kresina (vse 1944), Rezinka (1966) in druga._NEWLINE_Pisal in prirejal pa je tudi otro\xc5\xa1ke in druge gledali\xc5\xa1ke igre ter igre za radio.'