b'\n_START_ARTICLE_\nPodzaposlenost\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nV ozadju pojava brezposelnosti se skriva podzaposlenost, ki je opredeljena kot delo na delovnem mestu, ki je pod delovnimi zmo\xc5\xbenostmi delavca. Mednarodna organizacija dela (ILO) med podzaposlene uvr\xc5\xa1\xc4\x8da delavce, ki so zaposleni, vendar bi radi delali ve\xc4\x8d ali pa na zanje primernej\xc5\xa1ih delovnih mestih: V Sloveniji se podzaposlenost v najve\xc4\x8dji meri pojavlja v obliki neprostovoljne fleksibilne zaposlitve za skraj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das, kljub \xc5\xbeelji in zmo\xc5\xbenosti delavca, da bi delal polni delovni \xc4\x8das._NEWLINE_Podzaposlenost sestavlja pomemben ko\xc5\xa1\xc4\x8dek sestavljanke v celostni sliki zaposlenosti. Podzaposleni delavci namre\xc4\x8d poro\xc4\x8dajo o izku\xc5\xa1njah, ki so bolj podobne izku\xc5\xa1njam brezposelnih, kakor pa tistih delavcev, ki so zaposleni na ustreznem delovnem mestu._NEWLINE_Konceptualizacija podzaposlenosti po Feldmanu in Turnley zajema \xc5\xa1tiri zna\xc4\x8dilnosti:_NEWLINE_1. Zaposlitev na delovnem mestu, ki ne zahteve stopnje izobrazbe, ki jo je zaposleni dosegel._NEWLINE_2. Zaposlitev na podro\xc4\x8dju, ki je nepovezano z izobrazbo zaposlenega._NEWLINE_3. Zaposlitev na podro\xc4\x8dju, kjer zaposleni ne more uporabljati svojega strokovnega znanja in izobrazbe._NEWLINE_4. Zaposlitev za skraj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das ali pa oblika za\xc4\x8dasnega dela._NEWLINE_Podzaposlenost, kakor vidimo v zgornjih opredelitvah, zajema vidike zaposlitve, ki so na nek na\xc4\x8din slab\xc5\xa1e kakovosti. Nekateri avtorji pojma podzaposlenosti in previsoke usposobljenosti izena\xc4\x8dujejo, drugi pa previsoko usposobljenost dojemajo kot le eno od oblik podzaposlenosti._NEWLINE_Podzaposlenost je ve\xc4\x8ddimenzionalen in kompleksen konstrukt, ki se preu\xc4\x8duje s \xc5\xa1tirih razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. Na podro\xc4\x8dju mened\xc5\xbementa se raziskovalci osredoto\xc4\x8dajo na u\xc4\x8dinke podzaposlenosti na posameznika in organizacijo. Ekonomisti preu\xc4\x8dujejo slabo izkori\xc5\xa1\xc4\x8denje delovne sile in vpliv le- tega na trg dela in pla\xc4\x8de. Psihologi pa preu\xc4\x8dujejo vpliv podzaposlenosti na zdravje in druge posledice podzaposlenosti, ki ji utrpi skupnost kot celota. Pretekle \xc5\xa1tudije trendov na podro\xc4\x8dju trga dela v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah ka\xc5\xbeejo, da se previsoka kvalificiranost kadra raste linearno. Z rastjo izobrazbe delavcev nara\xc5\xa1\xc4\x8da tudi mo\xc5\xbenost podzaposlenosti, ki nara\xc5\xa1\xc4\x8da tudi zaradi restrukturiranja in globalizacije ekonomije. Kljub pomembnosti problematike pa se pojava podzaposlenosti ter njegovih u\xc4\x8dinkov akademiki ne lotevajo celostno. Raziskovanje pojava podzaposlenosti in s tem lo\xc4\x8devanje ustreznih od neustreznih oblik zaposlitve je klju\xc4\x8dnega pomena pri ugotavljanju \xc5\xa1kodljivih posledic brezposelnosti, saj vklju\xc4\x8devanje vseh oblik zaposlitev, tako ustreznih kot neustreznih, v primerjalno skupino izkrivlja ugotovitve na podro\xc4\x8dju dru\xc5\xbebenih posledic brezposelnosti. Trendi na trgu dela ka\xc5\xbeejo, da bo podzaposlenost v prihodnosti narasla. Biro statistike trga dela Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav poro\xc4\x8dajo, da je kar 8,8 milijona delavcev prisiljenih delati na delovnih mestih s skraj\xc5\xa1anim delovnim \xc4\x8dasom, saj dela za poln delovni \xc4\x8das ne zmorejo najti. \xc4\x8ce opredelitev podzaposlenosti raz\xc5\xa1irimo na tiste, ki opravljajo delo, za katerega so previsoko usposobljeni, \xc5\xa1tevilke \xc5\xa1e narastejo._NEWLINE_Podatki Eurostata ka\xc5\xbeejo, da je bilo leta 2010 v Sloveniji 7,5 odstotkov zaposlenih, ki so bili neprostovoljno zaposleni za skraj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das. Dele\xc5\xbe v Sloveniji je tako med ni\xc5\xbejimi v EU, saj je precej pod povpre\xc4\x8djem, ki zna\xc5\xa1a kar 26,7 odstotka.\xc2\xa0Najvi\xc5\xa1je dele\xc5\xbee neprostovoljno zaposlenih za skraj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das imajo dr\xc5\xbeave na jugu\xc2\xa0 Evrope in sicer Bolgarija (54,4%), Gr\xc4\x8dija (54,7%), \xc5\xa0panija (49,3%), Italija (50,4%), Romunija (54,4%) in Makedonija (47,7%).\n_START_SECTION_\nDimenzije podzaposlenosti\n_START_PARAGRAPH_\nFeldman je konceptualiziral predhodnike in posledice podzaposlenosti kakor tudi pet dimenzij podzaposlenosti, ki jih sicer posamezne \xc5\xa1tudije podzaposlenosti obi\xc4\x8dajno ne zajemajo v celoti. Te so posedovanje ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ki ji zaposleni med delom ne uporablja, posedovanje vi\xc5\xa1je stopnje izobrazbe, kot je nujno za zaposlitev, zaposlitev izven podro\xc4\x8dja formalnega \xc5\xa1olanja posameznika, neprostovoljna zaposlitev za skraj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das, zaposlitev z dvajset odstotnim manj\xc5\xa1im dohodkom kot ga imajo sodelavci ali pa kot ga je posameznik imel v prej\xc5\xa1nji slu\xc5\xbebi, pa tudi zaposlitev za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das ali sporadi\xc4\x8dna, ob\xc4\x8dasna zaposlitev._NEWLINE_Dimenzije lahko razporedimo od najbolj objektivnih do bolj subjektivnih. Najbolj objektivna dimenzija podzaposlenosti je pla\xc4\x8dna ali hierarhi\xc4\x8dna podzaposlenost. Predstavlja oblike zaposlitve, kjer delavci niso dovolj pla\xc4\x8dani ali pa zasedajo ni\xc5\xbeje hierarhi\xc4\x8dne statuse, kakor so jih zasedali prej ali pa kakor jih zasedajo podobno usposobljeni sodelavci. Tako ne prejmejo pri\xc4\x8dakovanega pla\xc4\x8dila za njihov vlo\xc5\xbeek \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala. Sledi urna podzaposlenost ali neprostovoljna zaposlitev za skraj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das, oziroma oblika zaposlitve, kjer zaposleni \xc5\xbeeli delati ve\xc4\x8d ur.\xc2\xa0 Na tem mestu je potrebno poudariti, da je \xc5\xa1tevilo ur tu relativno, upo\xc5\xa1teva se \xc5\xbeelja po delu v ve\xc4\x8djem obsegu ur. Bolj subjektivna kot hierarhi\xc4\x8dna podzaposlenost in urna podzaposlenost, je dimenzija previsoke izobrazbe ali nezadostna raba izobrazbe, njej pa sledi dimenzija prenizke uporabe ve\xc5\xa1\xc4\x8din ali izku\xc5\xa1enj. Ta dimezija temelji na Beckerjevi teoriji o rabi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala. Zaznana previsoka usposobljenost, ki temelji na teoriji ujemanja posameznika in zaposlitve je oblika podzaposlenosti, ko zaposleni zaznava sebe kot previsoko usposobljenega, preve\xc4\x8d izobra\xc5\xbeenega ali preve\xc4\x8d ve\xc5\xa1\xc4\x8dega za zahteve dela._NEWLINE_Za razlaganje in razumevanje pojava podzaposlenosti uporabljamo\xc2\xa0 \xc5\xa1tiri teoreti\xc4\x8dne modele in sicer teorijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala, teorijo ujemanja posameznika in okolice oziroma zaposlitve, teorijo relativne deprivacije in teorijo modela spoprijemanja in kontrole ponovne zaposlitve._NEWLINE_Beckerjeva teorija \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega kapitala govori o odlo\xc4\x8danju posameznika o tem ali bo investiral svoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital, ki ga je pridobil skozi izobra\xc5\xbeevanje, usposabljanje, pridobivanje certifikatov in podobno, z ozirom na ekonomske nagrade, ki jih bo njihov \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital prinesel. Delovne organizacije Podzaposlenostodlo\xc4\x8ditve glede zaposlovanja glede na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital kandidatov, ustrezna raba kadra in uspe\xc5\xa1nost trga dela pa lahko obstaja takrat, ko \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki kapital zaposlenega ustreza delu, ki ga opravlja._NEWLINE_Teorija ujemanja posameznika in zaposlitve se nana\xc5\xa1a na ujemanje ve\xc5\xa1\xc4\x8din, znanja in spretnosti zaposlenega in zahtev dela. Vi\xc5\xa1ja stopnja ujemanja med sposobnostmi zaposlenega in zahtevami dela po tej teoriji vodi do pozitivnih delovnih u\xc4\x8dinkov._NEWLINE_Teorija diskrepance pa predlaga, da posameznik, ki dose\xc5\xbee \xc5\xbeeleno mero rezultatov na podro\xc4\x8dju dela, ka\xc5\xbee bolj pozitiven odnos do dela. V kontekstu podzaposlenosti pride do diskrepance oziroma neujemanja med sposobnostmi delavca in zahtevami dela, kar vodi do negativnih u\xc4\x8dinkov podzaposlenosti._NEWLINE_Teorija relativne deprivacije pa podrobneje zajame subjektivne dimenzije podzaposlenosti. Subjektivna podzaposlenost temelji na prepri\xc4\x8danju oziroma \xc5\xbeelji zaposlenega, da bi moral imeti bolj\xc5\xa1o zaposlitev od trenutne, kar rezultira v ni\xc5\xbejem zadovoljstvu z delom, v ni\xc5\xbeji pripadnosti organizaciji, pa tudi ve\xc4\x8dji verjetnosti, da bo zaposleni dal odpoved. Teorija predlaga, da zaposleni primerjajo osebne rezultate s standardom, ki je notranji ali zunanji, ni pa objektiven, posameznik si jih sam dolo\xc4\x8di oziroma izbere. Tako teorija zdru\xc5\xbeuje elemente teorije pravi\xc4\x8dnosti, ki je pojmovana kot primerjava z referen\xc4\x8dnimi standardi, kakor tudi teorije atribucij. Teorija\xc2\xa0 tako predstavlja uporabno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de, saj delavcem omogo\xc4\x8da, da kot refen\xc4\x8dne standarde uporabljajo predhodne, sedanje in prihodnje situacije._NEWLINE_Integrativni model soo\xc4\x8danja in kontrole ponovne zaposlitve Latacka, Kinicki in Prussie (1995) pa poudarja predvsem pomembnost ravnote\xc5\xbeja v procesu iskanja zaposlitve, kjer glavno vlogo igra kvaliteta ponovne zaposlitve, saj raziskave na podro\xc4\x8dju ponovnega zaposlovanja ka\xc5\xbeejo, da se delavci z neustrezno obliko zaposlitve \xc5\xa1e naprej soo\xc4\x8dajo z izgubo slu\xc5\xbebe na tak na\xc4\x8din, kakor da bi bili \xc5\xa1e vedno brezposelni.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPozaposlenost in delovni u\xc4\x8dinek\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci ki se ukvarjajo s pojavom podzaposlenosti, predvidevajo, da je podzaposlenost povezana s \xc5\xa1tevilnimi negativnimi vplivi, kakor je slab odnos do dela, oziroma nizko zadovoljstvo z delom, nizka notranja motiviranost za delo, absentizem, slab\xc5\xa1i delovni u\xc4\x8dinek, nizka pripadnost organizaciji, slabo du\xc5\xa1evno in fizi\xc4\x8dno zdravje in splo\xc5\xa1no nizko zadovoljstvo z \xc5\xbeivljenjem, pojavlja pa se tudi vi\xc5\xa1ja stopnja fluktuacije._NEWLINE_Podzaposlenost in zadovoljstvo z delom sta po empiri\xc4\x8dnih podatkih med seboj negativno povezana. Ugotovljene so bile negativne korelacije med zaznavanjem prenizke stopnje uporabe ve\xc5\xa1\xc4\x8din oziroma spretnosti ter zadovoljstva z delom._NEWLINE_Negativne povezave so na\xc5\xa1li med dimenzijami podzaposlenosti, kot so previsoka usposobljenost, zaposlitev na drugem podro\xc4\x8dju in zaposlitev za skraj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das ter \xc4\x8dustveno pripadnostjo organizaciji. Previsoko usposobljeni posamezniki so tudi pogosteje poro\xc4\x8dali tudi o namerah po menjavi zaposlitve in iskanju nove zaposlitve kakor kolegi, ki se niso zaznavali kot previsoko usposobljene._NEWLINE_Rezultati raziskav s tega podro\xc4\x8dja nakazujejo tudi, da je samopo\xc5\xa1tovanje ekonomsko podzaposlenih, oziroma zaposlenih, ki delajo za nizko pla\xc4\x8do, ni\xc5\xbeje od tistih posameznikov z ustrezno zaposlitvijo, kljub kontroli spremenljivk kot so zgodnje samospo\xc5\xa1tovanje, spol, socialno ekonomski status, izobrazba, starost in usposobljenost ter zadovoljstvo na delovnem mestu. Ni\xc5\xbeje samospo\xc5\xa1tovanje ekonomsko podzaposlenih implicira hitrej\xc5\xa1e zapu\xc5\xa1\xc4\x8danje organizacije, kar avtorju pojasnjujejo s tem, da bodo podzaposleni manj samozavestni glede svojega dela in bodo zato organizacijo hitreje zapustili._NEWLINE_Posamezniki, ki se zaznavajo kot previsoko usposobljene, naj bi bili po nekaterih raziskavah bolj nagnjeni k menjavi zaposlitve, vendar glede tega razli\xc4\x8dni raziskovalci ne prihajajo do enakih zaklju\xc4\x8dkov.\xc2\xa0 \xc5\xa0tudija na \xc5\xa0rilanki je pokazala, da je zaznana previsoka usposobljenost negativno povezana z zadovoljstvom z delom ter \xc4\x8dustveno in kalkulativno pripadnostjo organizaciji, pozitivno pa s fluktuacijo._NEWLINE_Kljub ve\xc4\x8dinoma negativnim vplivom previsoke usposobljenosti na delovne u\xc4\x8dinke, pa je potrebno dodati, da nekateri avtorji navajajo tudi prednosti zaposlovanja preve\xc4\x8d usposobljenega kadra. Pokazali so tudi, da posamezniki, ki so subjektivno podzaposleni, pogosteje dajo odpoved kot pa tisti posamezniki, katerih podzaposlenost je bolj objektivnega tipa. Vodje lahko take posameznike, ki se na primer zaznavajo kot previsoko usposobljene, motivirajo z nalogami, ki so jim v izziv, z mo\xc5\xbenostjo napredovanja ali s posebnimi pooblastili in s tem prepre\xc4\x8dijo, da bi se dojemali kot previsoko usposobljene, ali da bi se hitreje odlo\xc4\x8dali za menjavo slu\xc5\xbebe. Sicer pa zaposlovalci na splo\xc5\xa1no niso naklonjeni zaposlovanju previsoko kvalficiranega kadra, prav zaradi prepri\xc4\x8danja, da bodo ti zaposleni hitreje zapustili delovno mesto ob ponujeni prilo\xc5\xbenosti za bolj ustrezno delovno mesto._NEWLINE_Previsoka usposobljenost je definirana kot stopnja do katere zaposleni zaznava, da poseduje prese\xc5\xbene kvalifikacije ali pa ima omejene mo\xc5\xbenosti pri pridobivanju in uporabi novih ve\xc5\xa1\xc4\x8din in znanj povezanih z zaposlitivjo. Zaznana previsoka usposobljenost zajema torej posedovanje znanj, izku\xc5\xa1enj, izobrazbe ali pa ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ki presegajo zahteve delovnega mesta. Pojem previsoke usposobljenosti se uporablja v primeru, ko znanje in ve\xc5\xa1\xc4\x8dine pridobljene tekom \xc5\xa1olanja na delovnem mestu niso uporabljene v celoti. Vendar pa lahko zaznana previsoka usposobljenost izvira tudi iz pomankanja mo\xc5\xbenosti za napredovanje._NEWLINE_Podzaposlenost pri mladih_NEWLINE_Ena od evrpo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij je pokazala, da polovica \xc5\xa1tudentov iz vzorca z visoko\xc5\xa1olsko ali univerzitetno izobrazbo kasneje opravlja delo, za katerega je previsoko kvalificirana, ali pa ne ustreza podro\xc4\x8dju izobrazbe. V Aziji pa je odstotek manj\xc5\xa1i, ocenjujejo da je brezposelnih in podzaposlenih skupno 29%. Potrebno je dodati \xc5\xa1e, da se veliko ponovno zaposlenih delavcev po obdobju brezposelnosti nagiba k temu, da najdejo zaposlitev slab\xc5\xa1e kakovosti. To jih izpostavlja tveganju podzaposlenosti ._NEWLINE_Podzaposlenost pri mladih v Sloveniji je povezana predvsem s \xc5\xa1tudentskim delom in \xc2\xa0fleksibilnimi oblikami dela. \xc5\xa0tudenti redko opravljajo dela iz strok iz katerih se izobra\xc5\xbeujejo, ali dela, ki jih bodo opravljali po zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju, razlika med \xc5\xa1tevilom diplomantov in potrebami na trgu dela pa se iz leta v leto \xc5\xa1iri. Po podatkih iz leta 2011 Slovenija v evropskem prostoru prednja\xc4\x8di pred ostalimi evropskimi dr\xc5\xbeavami po dele\xc5\xbeu mladih s pogodbami za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das in zna\xc5\xa1a kar 66 odstotkov, leta 2001 pa je med mladimi \xc5\xbeenskami zna\xc5\xa1al kar 80 odstotkov. Na podzaposlenost tako poleg starosti vpliva tudi spol, \xc5\xa1e posebej to velja za ameri\xc5\xa1ki trg, kjer na podro\xc4\x8dju problematike podzaposlenosti v ve\xc4\x8dji meri prihaja do spolne diskriminacije._NEWLINE_V raziskavi Prause in Dooleya  je bilo ugotovljeno, da pri srednje\xc5\xa1olcih, ki so po kon\xc4\x8danju \xc5\xa1olanja podzaposleni, zaradi neustrezne zaposlitve prihaja do \xc5\xa1kodljivih u\xc4\x8dinkov na samospo\xc5\xa1tovanje, ki se lahko primerjajo z u\xc4\x8dinki brezposelnosti na samospo\xc5\xa1tovanje. Kakor pri brezposelnih mladih, tudi pri mladih v neustreznih oblikah zapositve prihaja do pove\xc4\x8dane zlorabe alkohola._NEWLINE_Po analizah Abela in Deitza  naj bi bili med mladimi v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah po zaklju\xc4\x8dku \xc5\xa1tudija podzaposlenosti bolj izpostavljeni mo\xc5\xa1ki, neporo\xc4\x8deni in tisti, ki \xc5\xbee imajo otroke, \xc5\xa1e posebej \xc5\xbeenske, ki se po analizah zaposlijo na delovnih mestih, ki ne zahtevajo tako visoke izobrazbe in strokovnega znanja, kot so ga pridobile tekom \xc5\xa1olanja. Podzaposlenosti so v zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah bolj izpostavljeni tudi mladi Afro-Ameri\xc4\x8dani, Latinoameri\xc4\x8dani in ameri\xc5\xa1ki staroselci, kakor tudi mladi s posebnimi potrebami. Podzaposlenosti so izpostavljeni tudi mladi z izobrazbo s podro\xc4\x8dja humanisitike ali pa tisti, katerih izobrazba ni zelo ozko usmerjena na opravljanje dolo\xc4\x8denega poklica. Potrebno je dodati, da podzaposlenost za mlade ve\xc4\x8dinoma predstavlja prehodno fazo, saj stopnja podzaposlenosti upade tekom \xc4\x8dasa in izku\xc5\xa1enj, ko so mladi ve\xc4\x8d let vklju\xc4\x8deni na trg dela. Kljub temu pa naj bi po analizah kar tretjina diplomantov dlje \xc4\x8dasa opravljala delo, ki ne zahteva univerzitetne stopnje izobrazbe, ta dele\xc5\xbe pa ostaja relativno stabilen, ne glede na stanje gospodarstva. Vendar pa velja dodati, da imajo diplomantje vseeno manj mo\xc5\xbenosti za podzaposlenost kakor posamezniki z ni\xc5\xbejo stopnjo izobrazbe, \xc5\xa1e posebej tisti z izobrazbo na podo\xc4\x8dju znanosti, tehnologije, in\xc5\xbeenirstva in matematike, ter zdravstva in drugih univerzitetnih programov, ki so bolj specifi\xc4\x8dni in usposabljajo posameznike za bolj to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den poklic.\n_START_SECTION_\nPodzaposlenost in du\xc5\xa1evno zdravje ter psiholo\xc5\xa1ko blagostanje\n_START_PARAGRAPH_\nLongitudinalna \xc5\xa1tudija Dooleyja, J. Prause in K. Ham-Rowbottom je pokazala, da tako kot brezposelnost po izgubi slu\xc5\xbebe, tudi prehod v podzaposlenost vodi v pove\xc4\x8dano pojavnost depresije, kljub nadziranju potencialnih vplivajo\xc4\x8dih spremenljivk, kot je zadovoljstvo na delovnem mestu ali spremembe v dohodku, je pa zakonski stan nekoliko zni\xc5\xbeal pojavnost depresije._NEWLINE_Podzaposlenost je s psiholo\xc5\xa1kim blagostanjem negativno povezana. Subjektivna podzaposlenost na podro\xc4\x8dju du\xc5\xa1evnega zdravja napoveduje depresijo, psihosomatsko simptomatiko, negotovost, frustriranost ter sovra\xc5\xbenost. Vendar pa raziskovalci ugotavljajo, da naj bi podpora supervizorja omilila \xc5\xa1tiri od petih na\xc5\xa1tetih negativnih posledic podzaposlenosti. Zaznana previsoka usposobljenost naj bi bila pozitivno povezana z zaznanim upadom zdravja, somatizacijo ter tudi depresijo. Pri podzaposlenih posameznikih, ki so ravnokar zaklju\xc4\x8dili \xc5\xa1olanje, pa naj ne bi pri\xc5\xa1lo do pomembnih negativnih povezav s psihosomatskimi simptomi ali zadovoljstvom z \xc5\xbeivljenjem, pri tej populaciji podzaposlenih je bila ugotovljena le zni\xc5\xbeana stopnja optimizma._NEWLINE_Pri zaposlenih v za\xc4\x8dasnih oblikah dela pa so \xc5\xa1tevilne raziskave pokazale negativno povezanost z zdravjem in varnostjo pri delu, ter pozitivno z anksioznostjo, prezentizmom ter bole\xc4\x8dinami v mi\xc5\xa1icah in hrbtu, \xc2\xa0prekarne zaposlitve pa naj bi bile celo v ve\xc4\x8dji meri povezane s smrtnostjo.\xc2\xa0'