b"\n_START_ARTICLE_\nFilmska tehnika\n_START_PARAGRAPH_\nFilmska tehnika je tehnika, ki je omogo\xc4\x8da snemanje in predvajanje filmov. Osnova filmske tehnike je hitra projekcija zaporednih stati\xc4\x8dnih slik, kar daje ob\xc4\x8dutek gibanja. Osnovni princip je poznan \xc5\xbee zelo dolgo, za izum pravega filma konec 19. stoletja pa je bilo potrebno zdru\xc5\xbeiti znanje ve\xc4\x8d ved: kemije, optike in tehnike. Kemija je prispevala primeren material za filmski trak in dovolj ob\xc4\x8dutljivo fotografsko emulzijo; optika je prispevala objektiv za kamero in projektor, tehnika pa primeren mehanizem za premikanje filmskega traku.\n_START_SECTION_\nZgodovina filmske tehnike\n_START_PARAGRAPH_\n1832 Belgijski in avstrijski raziskovalec Joseph Antoine Ferdinand Plateau in Simon von Stampfer, neodvisno skonstruirata \xe2\x80\x9c\xc4\x8darobno kolo\xe2\x80\x9d (fenakistoskop) pripravo pri kateri se z opazovanjem serije slik skozi re\xc5\xbee v vrte\xc4\x8dem kolesu, ustvari v gledalcu ob\xc4\x8dutek gibajo\xc4\x8de slike._NEWLINE_1834 Na podlagi zgodnej\xc5\xa1ih podobnih naprav George Horner skonstruira napravo, ki jo je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbdaedaleum\xe2\x80\x9d, kasneje pa je postala znana pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbzoetrop\xc2\xab. Za razliko do fenakistoskopa je omogo\xc4\x8dala opazovanje risanke ve\xc4\x8d gledalcem hkrati._NEWLINE_1877 Charles-\xc3\x89mile Reynaud skonstruira praksinoskop, pripravo podobno zoetropu, le da slike namesto sozi re\xc5\xbee opazujemo preko zrcal name\xc5\xa1\xc4\x8denih v notranjosti valja._NEWLINE_1878 Eadweard Muybridge s pomo\xc4\x8djo serije fotoaparatov postavljenih ob konjeni\xc5\xa1ki progi posname zaporedne fotografije konjskega teka._NEWLINE_1879 Eadweard Muybridge skonstruira \xe2\x80\x9czoopraksiskop\xe2\x80\x9d, pripravo, ki projecira slike iz vrte\xc4\x8de steklene plo\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_1888 Filmski trak izdelajo iz celuloida: zmesi nitroceluloze (70\xc2\xa0%), kafre (25\xc2\xa0%) in manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8din drugih dodatkov._NEWLINE_1888 Francoski izumitelj Louis Le Prince, s pomo\xc4\x8djo svoje lastne naprave, ki zdru\xc5\xbeuje kamero in projektor posname 2 do 4 sekundi dolg film (odvisno od hitrosti predvajanja) z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbRoundhay Garden Scene\xe2\x80\x9d._NEWLINE_1891 Thomas Edison predstavi\xc2\xa0\xc2\xbbkinetoskop\xc2\xab, pripravo za gledanje filmov sestavljeno iz neskon\xc4\x8dnega kro\xc5\xbenega filmskega traku, \xc5\xbearnice in hitre zaslonke._NEWLINE_1892 Francoski izumitelj L\xc3\xa9on Bouly skonstruira \xe2\x80\x9ckinematograf\xe2\x80\x9d. Pripravo, ki zdru\xc5\xbeuje filmsko kamero, razvijanje in filmski projektor._NEWLINE_1894 S to kamero Brata Lumi\xc3\xa8re posnameta film z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbSortie de l'usine Lumi\xc3\xa8re \xc3\xa0 Lyon\xc2\xab\xc2\xa0(Delavci odhajajo iz Lumierjeve tovarne), ki je trajal 45 sekund. Velja za prvi film, ki je bil komercialno predvajan._NEWLINE_1895 Prvo javno predvajanje tega filma_NEWLINE_1897 Thomas Edison patentira \xe2\x80\x9ckinetografsko kamero\xe2\x80\x9d_NEWLINE_1895 Thomas Edison predstavi\xc2\xa0\xc2\xbbkinetofon\xc2\xab, dopolnjeno verzijo kinetoskopa, ki je vklju\xc4\x8devala \xc5\xa1e\xc2\xa0\xc2\xbbcilindri\xc4\x8dni fonograf\xc2\xab, pripravo za predvajanje zvoka._NEWLINE_1896 Francoz Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s, \xc4\x8darovnik-iluzionist, kasneje pa re\xc5\xbeiser, odkrije prvi\xc2\xa0\xc2\xbbfilmski trik\xc2\xab: stop trik. Pri tem triku med snemanjem dolo\xc4\x8denega objekta ustavimo kamero, ki je name\xc5\xa1\xc4\x8dena na stojalu. Snemani objekt odstranimo iz kadra ali ga nadomestimo z drugim, nato pa ponovno po\xc5\xbeenemo kamero. Pri gledanju filma nastane vtis, kot da je predmet izginil oz. se spremenil. Kasneje je Georges M\xc3\xa9li\xc3\xa8s odkril \xc5\xa1e druge filmske trike. Dvojna ekspozicija je trik pri katerem na filmski trak posnamemo prvi objekt, filmski trak previjemo nazaj in na isti trak posnamemo \xc5\xa1e drugi objekt. Pri predvajanju filma vidimo oba predmeta hkrati. Skraj\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa je trik, pri katerem posamezne sli\xc4\x8dice na filmski trak posnamemo v dalj\xc5\xa1ih presledkih npr. vsako minuto eno sli\xc4\x8dico. Ko film predvajamo pri normalni hitrosti (25 sli\xc4\x8dic na sekundo), se dogodki odvijajo mo\xc4\x8dno pospe\xc5\xa1eno: cvet, ki se v resnici odpira 2 uri, se bo na posnetku odprl v 5 sekundah._NEWLINE_1896 Nikola Tesla, izumitelj radia, ki je pri Edisonu videl kinetoskop in filmski projektor, razmi\xc5\xa1lja o prenosu slike preko radijskih valov in s tem napove razvoj televizije._NEWLINE_1926 V Holywoodu predstavijo sistem\xc2\xa0\xc2\xbbVitafon\xc2\xab\xc2\xa0za predvajanje zvo\xc4\x8dnega filma. Pri tem sistemu je bil zvo\xc4\x8dni zapis posnet na lo\xc4\x8denem nosilcu, ki je prenesel le 20 predvajanj._NEWLINE_1927 Posnet prvi film z zvo\xc4\x8dnim dialogom: Pevec jazza_NEWLINE_1928 Posnet prvi v celoti zvo\xc4\x8dni film: Lu\xc4\x8di New Yorka_NEWLINE_1938 Filmski trak izdelajo iz celuloznega acetata, snovi, ki je v primerjavi z do tedaj uporabljanim hitro vnetljivim celuloidom bolj varna._NEWLINE_1950 Pojavi se moda \xc5\xa1irokega formata filmske projekcije (widescreen), z razmerjem stranic \xc5\xa1irina\xc2\xa0: vi\xc5\xa1ina = 2,3\xc2\xa0: 1 ali celo 2,5\xc2\xa0: 1. Do takrat je bil najbolj uporabljan format 4\xc2\xa0: 3, kar je 1,33\xc2\xa0: 1. Tehni\xc4\x8dno so to re\xc5\xa1ili z uporabo anamorfne le\xc4\x8de, ki je sliko po \xc5\xa1irini pomanj\xc5\xa1ala oz. pove\xc4\x8dala za faktor 2 ve\xc4\x8d kot po vi\xc5\xa1ini._NEWLINE_1972 Garrett Brown izumi\xc2\xa0\xc2\xbbsteadycam\xc2\xab, posebno stojalo, ki filmsko kamero preko sistema vzmetenih ro\xc4\x8dic povezuje s telesom snemalca. Omogo\xc4\x8da snemanje med sunkovitim gibanjem snemalca preko neravne podlage, ne da bi se pri tem tresljaji in sunkoviti gibi prena\xc5\xa1ali na kamero._NEWLINE_1982 Filmski trak izdelajo iz poliestra, ki je v primerjavi s celuloznim acetatom bolj trajen."