b'\n_START_ARTICLE_\nHidrologija Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nHidrologija Slovenije opisuje povr\xc5\xa1inske (jezera, reke, potoke, pritoke) in podzemne vode v Sloveniji._NEWLINE_V Sloveniji so \xc5\xa1tiri glavna pore\xc4\x8dja: najve\xc4\x8dje je pore\xc4\x8dje Save, ki obsega Gorenjsko, Dolenjsko in Notranjsko - pribli\xc5\xbeno polovija dr\xc5\xbeave; pore\xc4\x8dje Drave obsega velik del \xc5\xa0tajerske in Koro\xc5\xa1ko; pore\xc4\x8dje Mure obsega Prekmurje in severovzhodni del \xc5\xa0tajerske; pore\xc4\x8dje So\xc4\x8de pa ve\xc4\x8dji del Primorske. Skrajna jugozahodna Slovenija ne pripada nobenemu pore\xc4\x8dju, saj se reke s tega obmo\xc4\x8dja stekajo v Jadransko morje.\n_START_SECTION_\nReke\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija spada po skupni koli\xc4\x8dini re\xc4\x8dne vode na prebivalca med najbogatej\xc5\xa1e v Evropi, pogosto pa se pojavljajo te\xc5\xbeave s kvaliteto povr\xc5\xa1inskih voda. Sava in Drava sta onesna\xc5\xbeeni predvsem zaradi industrije, Mura pa zaradi kmetijstva. \xc5\xa0tiri velike reke v Sloveniji imajo tudi velik energetski potencial - skupno 9 TWh, kar predstavlja 75% vseh potreb po elektri\xc4\x8dni energiji v Sloveniji - ki pa je le pribli\xc5\xbeno polovi\xc4\x8dno izkori\xc5\xa1\xc4\x8den. Najbolj izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena (skoraj 100%) je Drava, ki ima tudi najve\xc4\x8dji energetski potencial. Na So\xc4\x8di je postavljena le ena hidroelektrarna (HE U\xc4\x8dja), ki izkoristi pribli\xc5\xbeno 34% potenciala reke, postavljanje dodatnih HE pa zaradi okoljevarstvenih razlogov trenutno ni na\xc4\x8drtovano. Sava, ki je iz energetskega vidika druga najpomembnej\xc5\xa1a reka v Sloveniji, je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena 25% (hidroelektrarne na zgornjem in spodnjem delu reke), po izgradnji hidroelektrarn na ti. srednji Savi pa bo ta izkori\xc5\xa1\xc4\x8denost dosti ve\xc4\x8dja. Za izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje potenciala Mure, ki trenutno sploh ni izkori\xc5\xa1\xc4\x8dana, obstajajo na\xc4\x8drti, proti katerim pa v javnosti obstaja veliko nasprotovanja, predvsem iz ekolo\xc5\xa1kega vidika._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju Krasa je voda v apnen\xc4\x8dasta tla izdolbla ob\xc5\xa1irno mre\xc5\xbeo podzemnih rovov in jam. Na tem obmo\xc4\x8dju sta tako cikla povr\xc5\xa1inske in podzemne vode direktno povezana.\n_START_SECTION_\nJezera\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje jezero v Sloveniji je presihajo\xc4\x8de Cerkni\xc5\xa1ko jezero, ki v najve\xc4\x8djem obsegu pokriva povr\xc5\xa1ino 38 km\xc2\xb2. Velika povr\xc5\xa1ina je posledica nizke globine, saj le\xc5\xbei na zelo ravnem Cerkni\xc5\xa1kem polju in dose\xc5\xbee najve\xc4\x8djo globino 10 m. Po povr\xc5\xa1ini mu sledi umetno akumulacijsko Ptujsko jezero in Bohinjsko jezero, ki ima s pribli\xc5\xbeno 100,000,000 m\xc2\xb3 najve\xc4\x8dji stalni volumen vode med jezeri v Sloveniji._NEWLINE_Najglobje jezero v Sloveniji je umetno Dru\xc5\xbemirsko jezero, ki dose\xc5\xbee globino 85,5 m. Bohinjsko jezero je s 45 m globine najglobje naravno jezero.'