b'\n_START_ARTICLE_\nOpatje selo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTo\xc4\x8dna letnica nastanka vasi ni znana. Opatje selo je prvi\xc4\x8d omenjeno med letoma 1112 in 1121. Ime je vas dobila v zvezi s samostanom ali opatijo v \xc5\xa0tivanu, od koder so menihi benediktinci duhovno oskrbovali tamkaj\xc5\xa1nje kraje. Prej se je Opatje selo imenovalo najbr\xc5\xbe le "selo", kot mnoge vasi po Slovenskem_NEWLINE_Pred 1. svetovno vojno in po njej je bilo Opatje selo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine, le-ta pa je obsegala sedanje slovenske vasi in zaselke, ki so po 2. svetovni vojni pripadli Italiji. Po priklju\xc4\x8ditvi Primorske k mati\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi je bila tako ob\xc4\x8dina Opatje selo ukinjena.\n_START_SECTION_\nPred 1. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nV davnini je bilo obmo\xc4\x8dje Opatjega sela last oglejskih patriarhov in pod upravo benediktinskega samostana v \xc5\xa0tivanu. Kasneje je pripadlo Devinski grofiji (grofom Thurn u. Taxis) \xe2\x80\x93 in je pod njeno oblastjo ostalo vse do 1. svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nMed 1. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju KS Opatje selo so med 1. svetovno vojno potekali hudi boji v okviru So\xc5\xa1ke fronte. Vas je bila v celoti poru\xc5\xa1ena, ljudje pa so morali v begunstvo \xc5\xa1irom avstro-ogrske dr\xc5\xbeave (Celje, Maribor, Ljubljana, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka, Mad\xc5\xbearska itd.). \xc5\xbde takrat siroma\xc5\xa1na kra\xc5\xa1ka krajina je bila z divjanjem 1. svetovne vojne dodatno osiroma\xc5\xa1ena. Na tiso\xc4\x8de kubi\xc4\x8dnih metrov kamenja od izkopanih kavern in strelnih jarkov je bilo razsutih po skromnih pa\xc5\xa1nikih in njivah. Topovske granate, bojni strupi in po\xc5\xbeari pa so uni\xc4\x8dili \xc5\xa1e skromno vegetacijo. U\xc4\x8dinek 1. svetovne vojne na pokrajino je jasno viden \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nPo 1. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani vojni so se pre\xc5\xbeiveli in begunci vrnili v poru\xc5\xa1eno vas in le kra\xc5\xa1ka trma jim je bila v oporo, da so vztrajali pri obnovi vasi in polj. Ob tem so ponovno o\xc5\xbeivili tudi Pevsko in bralno dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbKras\xc2\xab, ki je bilo ustanovljeno leta 1904, ter tako poskrbeli za kulturno-prosvetno dejavnost. Tradicije tedanjega dru\xc5\xa1tva nadaljuje Prosvetno dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbKras\xc2\xab, v okviru katerega je posebej aktiven istoimenski mo\xc5\xa1ki pevski zbor. Opatje selo je po 1. svetovni vojni pripadlo Italiji. Zaposlitev so tedaj ljudje iskali v okoli\xc5\xa1kih kamnolomih in v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki ladjedelnici. Nekateri so se ukvarjali s staro va\xc5\xa1ko obrtjo\xe2\x80\x93izdelavo bi\xc4\x8dev ali \xc5\xa1karabacev. Le-te so prodajali po vsej de\xc5\xbeeli. Leta 1921 so napeljali vodovod iz Hublja, ki so ga po nekaj letih opustili zaradi te\xc5\xbekih pla\xc4\x8dilnih pogojev. Tako so morali \xc5\xa1e naprej rabiti kapnico iz doma\xc4\x8dega vodnjaka (nov vodovod so zgradili \xc5\xa1ele leta 1980)_NEWLINE_S prihodom fa\xc5\xa1izma na oblast je \xc5\xbeivljenje postajalo \xc5\xa1e te\xc5\xbeje. Mnogi zavedni Slovenci so izgubili zaposlitev, doma\xc4\x8do obrt pa je fa\xc5\xa1izem na\xc4\x8drtno zatiral. Slovenska dru\xc5\xa1tva so bila prepovedana. Uradni jezik je postala italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, v njej pa je tudi potekal pouk v \xc5\xa1oli. V takih razmerah se je nasprotovanje sistemu stopnjevalo in leta 1942 so prvi fantje \xc5\xbee od\xc5\xa1li v partizane.\n_START_SECTION_\nMed 2. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nV tem \xc4\x8dasu je bilo Opatje selo ograjeno z bode\xc4\x8do \xc5\xbeico. V vasi je bila nem\xc5\xa1ka komanda zaledne enote TOT, ki je okoli vasi obnavljala strelske jarke in kaverne (avstrijske) iz 1. svetovne vojne, obenem pa gradila nove. V ta namen so v Opatje selo pripeljali mlade fante in mo\xc5\xbee, ki so bili prisilno mobilizirani v delovne brigade. V glavnem so to bili Furlani in fantje iz gorskih vasi Tolminske. Za varovaje voja\xc5\xa1kih objektov, poti in delavcev so pod nem\xc5\xa1ko komando skrbeli \xc4\x8cetniki.\n_START_SECTION_\nPo 2. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bila postavljena meja med Italijo in Jugoslavijo, je Opatje selo ostalo odrezano od vseh dotedanjih delovnih mest v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du, Gorici in okolici. Ostalo je brez cestne povezave proti Vipavski dolini, saj je bil prehod preko italijanskega ozemlja sprva nedovoljen. Ljudje so se zaposlili v oddaljenih krajih \xe2\x80\x93 Jesenicah, Ljubljani, Kopru, Reki, Puli. Mnogi so se tja izselili, tako da je vas Opatje selo ostala na pol prazna. Dodatno je k praznjenju vasi pripomoglo izseljevanje ljudi, ki so \xc5\xa1li s trebuhom za kruhom na druge kontinente (Avstralija, Amerika)._NEWLINE_Kasneje, ko je bila vzpostavljena cestna povezava z Vipavsko dolino in so se pri\xc4\x8dela odpirati nova delovna mesta npr. v Novi Gorici, Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xc5\xa0empetru in Mirnu, so se ljudje ve\xc4\x8dinoma vrnili domov in se zaposlili v bli\xc5\xbeini._NEWLINE_Z izbolj\xc5\xa1anjem \xc5\xbeivljenjskih pogojev \xe2\x80\x93 infrastrukture in prometa \xe2\x80\x93 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v Opatjem selu prenehalo zmanj\xc5\xa1evati, od leta 1972 dalje stalno nara\xc5\xa1\xc4\x8da. V sedemdesetih in osemdesetih letih je bilo veliko hi\xc5\xa1 na novo zgrajenih (proces se nadaljuje) in mlade dru\xc5\xbeine ostajajo doma, s tem pa nara\xc5\xa1\xc4\x8da tudi \xc5\xa1tevilo otrok, kar zagotavlja nadaljnji obstoj in razvoj Opatjega sela. Po uvedbi nove lokalne samouprave pred nekaj leti je Opatje selo pre\xc5\xa1lo pod okrilje novoustanovljene Ob\xc4\x8dine Miren - Kostanjevica._NEWLINE_Od leta 1972 dalje Opatje selo vzdr\xc5\xbeuje tradicijo prvomajskih sre\xc4\x8danj, ob tem vseskozi goji pristne odnose z zamejskimi Slovenci in nasploh sosednjimi italijanskimi kraji in organizacijami.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOpatje selo in okolica mejita proti zahodu na ozemlje, ki ga naseljujejo Furlani in Italijani iz drugih pokrajin. Po imenih in priimkih je zaznavna jezikovna meja. Prvotni priimki so bili leta 1494 pristno slovenski, kot Pahor, Jelen,... Dana\xc5\xa1nji priimki pa so od ljudi, ki so pribe\xc5\xbeali ali tam iskali delo. V 14. in 15. stoletju je Kras za\xc5\xa1el v hudo gospodarsko krizo zaradi ku\xc5\xbenih bolezni in zaradi Turkov. Prvi\xc4\x8d so Turki pri\xc5\xa1li na Kras leta 1469 in potem leto za letom do konca 15. stoletja najmanj petnajstkrat. Cele kra\xc5\xa1ke vasi so ostale puste in prazne. Tako so nastale opustele kmetije, pustote, ki jih je zemlji\xc5\xa1ka gosposka sku\xc5\xa1ala naseliti s koloni iz Furlanije in Karnije ali z begunci iz Bosne in Hrva\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nBi\xc4\x8darstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTa obrt je iz Furlanije v Opatje selo pri\xc5\xa1la okoli leta 1870. V vasi je bilo takrat 8 delavnic s 50 delavci. Bi\xc4\x8d ali "\xc5\xa1karabac" (ita. baca in bacchetta pomeni \xc5\xa1ibo, scoria pa bi\xc4\x8d) se izdeluje iz koprivovca (Celtis australis), ki raste ve\xc4\x8dinoma ob njivah. Deblo mora biti \xc4\x8disto vsaj 170 cm v vi\xc5\xa1ino in debelo 20 - 30 cm, kar je za 8 do 10 \xc2\xbb\xc5\xa1karabacev\xc2\xab._NEWLINE_Izdelovali so gladke za konje in pletene za vole. Gladek bi\xc4\x8d je bil dolg 150 - 200 cm, platnen pa 90 - 120 cm. Kon\xc4\x8dane bi\xc4\x8de so pakirali po 15 - 18 v snop in jih prodali po vsej Avstriji. _NEWLINE_Po letu 1960 so \xc5\xbeivino zamenjali traktorji, zato se je prodaja za\xc4\x8dela postopoma zmanj\xc5\xa1evati.'