b'\n_START_ARTICLE_\nU\xc4\x8denje tujih jezikov\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8denje tujega jezika je postopek, v katerem govorec spozna pomen oz. semantiko, fonetiko, oblikoslovje, skladnjo in pragmatiko jezika, ki ni njegov materni jezik.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAkadijci so 2350 let pr.n.\xc5\xa1t. (v Mezopotamiji) premagali Sumerce, prevzeli njihovo upravo, s tem pa tudi njihov jezik, ki so se ga posledi\xc4\x8dno vsi morali nau\xc4\x8diti. Pri tem jim je pomagal sumersko-akadijski slovar, ki je prvi primer kontrastivnega jezikoslovja in prevajanja._NEWLINE_Za\xc4\x8detki prvega sodobnega u\xc4\x8denja tujega jezika segajo v 17. stoletje z u\xc4\x8denjem in pou\xc4\x8devanjem latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je bila stoletja prevladujo\xc4\x8d jezik znanosti, trgovanja, vere in politike. Latin\xc5\xa1\xc4\x8dino so po\xc4\x8dasi izpodrivale franco\xc5\xa1\xc4\x8dina, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina in angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, kar je posku\xc5\xa1al prepre\xc4\x8diti Jan Amos Komensky. Prav \xc5\xa1teje za enega izmed prvih teoretikov, ki so pisali o sistemati\xc4\x8dnem pridobivanju znanja tujega jezika in pedago\xc5\xa1kih metodah u\xc4\x8denja tujega jezika._NEWLINE_U\xc4\x8denje tujega jezika pa v evropskih \xc5\xa1olah ni bilo del kurikuluma do 18. stoletja, ko se je zgradilo tradicionalno u\xc4\x8denje tujih jezikov - u\xc4\x8denje slovni\xc4\x8dnih pravil na pamet s katerimi potem posku\xc5\xa1amo razbrati pomen besedila v ciljnem jeziku, zelo malo ustne rabe jezika itd._NEWLINE_Do pravih inovacij na podro\xc4\x8dju u\xc4\x8denja in pou\xc4\x8devanja tujih jezikov pa je pri\xc5\xa1lo v 19. in 20. stoletju s teoretiki, kot so Jean Manesca, Heinrich Gottfried Ollendorff (1803\xe2\x80\x931865), Henry Sweet (1845\xe2\x80\x931912), Otto Jespersen (1860\xe2\x80\x931943) in Harold Palmer (1877\xe2\x80\x931949), \xc4\x8digar pristopi do u\xc4\x8denja tujih jezikov so temeljili na jezikoslovnih in psiholo\xc5\xa1kih teorijah.\n_START_SECTION_\nPomen u\xc4\x8denja tujih jezikov\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi globalizacije je komunikacija nujna in znanje tujih jezikov zelo pomembno, zato tudi ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav vklju\xc4\x8duje tuji jezik v \xc5\xa1oli kot obvezni predmet. Predvsem angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je dominanten jezik v mednarodnem sporazumevanju na podro\xc4\x8djih znanosti, umetnosti, turizma, tehnologije in politike._NEWLINE_Angle\xc5\xa1\xc4\x8dino kot tuji jezik se tako po svetu u\xc4\x8di kar 1,5 milijarde ljudi, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino 82 milijonov ljudi, kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dino pa 30 milijonov ljudi.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8denje tujih jezikov v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg obveznega pouka tujega jezika v osnovni in srednji \xc5\xa1oli, je v Sloveniji na voljo veliko te\xc4\x8dajev. Na vi\xc5\xa1ji stopnji pa se lahko kot \xc5\xa1tudenti u\xc4\x8dijo tujega jezika na treh univerzah.\n_START_SECTION_\nUniverza v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofska fakulteta: Oddelek za anglistiko in amerikanistiko, Oddelek za germanistiko z nederlandistiko  in skandinavistiko, Oddelek za prevajalstvo, Oddelek za romanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti, Oddelek za slavistiko in Oddelek za slovenistiko.\n_START_SECTION_\nUniverza v Mariboru\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofska fakulteta: Anglistika in amerikanistika, Germanistika, Mad\xc5\xbearski jezik in knji\xc5\xbeevnost, Prevodoslovje, Slovanski jeziki in knji\xc5\xbeevnosti.'