b'\n_START_ARTICLE_\nPsiholingvistika\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholingvistika ali psihologija jezika je smer jezikoslovja in del kognitivnih znanosti, ki prou\xc4\x8duje povezavo med znanjem jezika in kognitivnimi procesi, vklju\xc4\x8denimi v rabo jezika, torej prou\xc4\x8duje procese v mo\xc5\xbeganih, ki nam omogo\xc4\x8dajo rabo jezika. Sestavljena je iz dveh ved: psihologije in jezikoslovja. Vedo zanima, kako jezik razumemo, kako ga tvorimo in kako ga usvojimo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa psiholingvistiko sta pomembni dve obdobji: prvo obdobje je bilo na za\xc4\x8detku 20. stoletja ve\xc4\x8dinoma v Evropi, drugo pa v sredini 20. stoletja ve\xc4\x8dinoma v ZDA. V prvem obdobju so se lingvisti za pomo\xc4\x8d obrnili k psihologom, da bi razumeli, kako ljudje uporabljamo jezik. V drugem obdobju pa so se psihologi obrnili k lingvistom, da bi razumeli naravo jezika. Med tema dvema obdobjema je na obeh podro\xc4\x8djih, psihologiji in jezikoslovju, prevladoval behaviorizem._NEWLINE_Pomembna oseba v zgodnji znanstveni psihologiji je bil Wilhelm Wundt, ki je verjel, da je mo\xc5\xbeno raziskovati du\xc5\xa1evna dogajanja, kot so ob\xc4\x8dutki, \xc4\x8dustva in predstave. Verjel je, da bi prou\xc4\x8devanje jezika lahko prineslo pomembne vpoglede v um. Veliko je pisal o razli\xc4\x8dnih aspektih jezika; zanimal se je za slovnico, fonologijo, razumevanje jezika, u\xc4\x8denje jezika v otro\xc5\xa1tvu, znakovni jezik, branje in za druge teme. Razvil je teorijo o tvorjenju jezika. Za primarno enoto je vzel stavek, ne besede, in na tvorbo govora gledal kot preoblikovanje kon\xc4\x8dnega miselnega procesa v organizirane zaporedne govorne segmente (za razumevanje so mislili, da poteka enako, le v obratnem vrstnem redu)._NEWLINE_Tudi pri merjenju razli\xc4\x8dnih jezikovnih procesov je bilo nekaj pomembnih doprinosov. Edmund Huey je prou\xc4\x8deval branje z vidika \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih sposobnosti zaznavanja. Huey je v svojih \xc5\xa1tudijah uporabil zamik med o\xc4\x8dmi in glasom (zamik med polo\xc5\xbeajem o\xc4\x8di in glasom pri branju na glas, pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1est ali sedem besed) in tahistoskop (naprava, ki vizualno stimulacijo prika\xc5\xbee za zelo kratek \xc4\x8das)._NEWLINE_Med letoma 1920 in 1950 se psihologi niso veliko zanimali za jezik. Behavioristi so raje govorili o \xc2\xbbverbalnem obna\xc5\xa1anju\xc2\xab. Verjeli so, da je to, da govorimo pravilno, posledica vzgoje v okolju, kjer so bili prisotni pravilni jezikovni vzorci in kjer so otroka pri napakah popravili. Pomembna tema raziskovanja je bil pomen. Nastali so \xc5\xa1tevilni behavioristi\xc4\x8dni opisi pomena, ve\xc4\x8dina je poudarjala zveze med besedami. Noble in McNeely sta z merjenjem \xc5\xa1tevila asociacij, ki jih \xc4\x8dlovek lahko ustvari v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu, ustvarila indeks posameznih besed. V tem \xc4\x8dasu je tudi Osgood s svojimi sodelavci razvil semanti\xc4\x8dni diferencial, pripomo\xc4\x8dek, s katerim je meril asociativne pomene besed tako, da je ljudi prosil, naj povejo, ali je neka beseda dobra/slaba in mo\xc4\x8dna/\xc5\xa1ibka._NEWLINE_Do za\xc4\x8detka 50. let 20. stoletja so psihologi in lingvisti za\xc4\x8deli sodelovati. Na konferenci, kjer so se zbrali antropologi, psihologi in lingvisti, se je razvil termin psiholingvistika. Eden izmed sodelujo\xc4\x8dih, Roger Brown, se je sicer prito\xc5\xbeil, da beseda \xc2\xbbpsiholingvist\xc2\xab\xc2\xa0zveni bolj kot neuravnove\xc5\xa1en poliglot kot pa psiholog, ki se zanima za jezik, a ime je ostalo._NEWLINE_Drugo obdobje psiholingvistike se je zares za\xc4\x8delo konec 50. let 20. stoletja s prihodom lingvista Noama Chomskega. Bil je pomemben za to, kako so psihologi gledali na jezik, saj je trdil, da so behavioristi\xc4\x8dni opisi jezika neustrezni. Chomsky je imel na psiholo\xc5\xa1ko razmi\xc5\xa1ljanje o jeziku velik vpliv. Proti koncu 60. let 20. stoletja je rekel, da lahko \xc5\xa1tudija jezika veliko prispeva k raziskovanju du\xc5\xa1evnih procesov in da bi lingvisti lahko spadali h kognitivni psihologiji. Lingvisti so prou\xc4\x8devali, kak\xc5\xa1no lingvisti\xc4\x8dno znanje potrebujemo za normalno lingvisti\xc4\x8dno rabo. Ugotovili so, da znanje uporabljajo tisti, ki jezik uporabljajo. Psihologi so se tako za\xc4\x8deli zelo zanimati za lingvistiko na splo\xc5\xa1no._NEWLINE_\xc2\xbbRevolucija\xc2\xab\xc2\xa060. in 70. let 20. stoletja je poudarjala vlogo lingvisti\xc4\x8dne teorije v psiholingvisti\xc4\x8dni raziskavi in vlogo prirojenih mehanizmov v usvajanju jezika. (Carroll, 2008)\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja raziskav\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholingvistika prou\xc4\x8duje veliko razli\xc4\x8dnih tem, razdelimo pa jih lahko glede na odgovore na naslednja vpra\xc5\xa1anja:_NEWLINE_-Kako otroci usvojijo jezik?_NEWLINE_-Kako procesiramo in razumemo jezik?_NEWLINE_-Kako tvorimo jezik?_NEWLINE_-Kako usvojimo nov jezik?_NEWLINE_Razdelimo jih lahko tudi glede na razli\xc4\x8dne komponente, s katerimi tvorimo jezik:_NEWLINE_-fonetika in fonologija,_NEWLINE_-oblikoslovje,_NEWLINE_-skladnja,_NEWLINE_-pomenoslovje,_NEWLINE_-pragmatika.\n_START_SECTION_\nMetodologije\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholingvisti za raziskovanje uporabljajo razli\xc4\x8dne metode. Te so:_NEWLINE_-sledenje o\xc4\x8dem (ali eye tracking), postopek ugotavljanja, kam oseba gleda. \xc4\x8ce predvidevamo, da je premikanje o\xc4\x8di tesno povezano s tem, na kaj se oseba v nekem trenutku osredoto\xc4\x8da, lahko to metodo uporabimo za procesiranje jezika,_NEWLINE_-mo\xc5\xbeganska aktivnost (brain imaging), metoda, s katero se meri elektri\xc4\x8dna aktivnost mo\xc5\xbeganov,_NEWLINE_-napake pri tvorjenju jezika, analiza napak v govoru in pisanju pri tvorjenju jezika. Napake dajo vpogled, kako procesiramo tvorjenje jezika med govorjenjem.'