b'\n_START_ARTICLE_\nKriptodepresija\n_START_PARAGRAPH_\nKriptodepresija (sestavljenka iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xba\xcf\x81\xcf\x8d\xcf\x80\xcf\x84o\xcf\x82 (kriptos) \xe2\x80\x93 skrito in latinske depressio \xe2\x80\x93 zni\xc5\xbeanje) je del jezerske kotanje, ki sega pod nivo morske gladine, torej depresija, ki je skrita v globini jezera. Pogosto so ledeni\xc5\xa1kega ali tektonskega izvora, tovrstni procesi namre\xc4\x8d pogosto izdolbejo globoke doline, ki jih napolni voda. Poleg tega so manj\xc5\xa1e kriptodepresije pogoste v priobalnih lagunah, saj povr\xc5\xa1je na teh obmo\xc4\x8djih ne sega visoko nad morsko gladino.\n_START_SECTION_\nZgledi\n_START_PARAGRAPH_\nVsaj 52 velikih svetovnih jezer ima dno v kriptodepresijah, \xc4\x8deprav so te globine \xc5\xa1e vedno prete\xc5\xbeno neraziskane. Bajkalsko jezero ima najve\xc4\x8djo znano kriptodepresijo, saj je njegova gladina na nadmorski vi\xc5\xa1ini 456 m, na najgloblji to\xc4\x8dki pa je globoko  1741 m. Mrtvo morje v celoti le\xc5\xbei v depresiji, torej je njegova celotna kotanja kriptodepresija. Med znanimi jezeri s kriptodepresijami sta tudi italijansko Gardsko jezero ledeni\xc5\xa1kega izvora (gladina 65 m n. m., globina 346 m, torej ok. 281 m kriptodepresije) in Vransko jezero na Cresu, Hrva\xc5\xa1ka (+13 m n. m., -61,5 m).'