b"\n_START_ARTICLE_\nKromatografija\n_START_PARAGRAPH_\nKromatograf\xc3\xadja je dru\xc5\xbeina tehnik analiti\xc4\x8dne kemije za lo\xc4\x8devanje zmesi. Pri kromatografiji vzorec v\xc2\xa0\xc2\xbbgibljivi fazi\xc2\xab, pogosto v toku topila, spustimo skozi\xc2\xa0\xc2\xbbstacionarno fazo\xc2\xab. Slednjo sestavlja snov, ki nudi upor komponentam raztopine vzorca. Praviloma ima vsaka komponenta zmesi karakteristi\xc4\x8dno separacijsko hitrost, na podlagi katere lahko dolo\xc4\x8dimo komponente, ki sestavljajo prvotno zmes._NEWLINE_Kromatograf je priprava, ki zmes, katero nosi kapljevina ali plin, lo\xc4\x8di na posamezne komponente na podlagi njihovih razli\xc4\x8dnih separacijskih hitrosti v stacionarni teko\xc4\x8di ali trdni fazi. Razli\xc4\x8dne tehnike za separacijo kompleksnih zmesi temeljijo na diferencialnih afinitetah snovi v plinasti ali teko\xc4\x8di gibljivi fazi in za stacionarno absorpcijsko sredstvo, skozi katero potujejo, tak\xc5\xa1na sredstva so npr. papir, \xc5\xbeelatina ali magnezijev silikat._NEWLINE_Uporabo kromatografskih postopkov za dolo\xc4\x8devanje identitete in koncentracije molekul v zmesi imenujemo analiti\xc4\x8dna kromatografija, za pripravo ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din \xc4\x8distih snovi posamezne molekulske vrste pa preparativna kromatografija. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8dlanka je posve\xc4\x8dena analiti\xc4\x8dni kromatografiji._NEWLINE_Poznamo papirno (separativno) in kolonalno (preparativno) kromatografijo.\n_START_SECTION_\nKromatografski izrazi\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 Analit je snov, ki se lo\xc4\x8di med kromatografijo. Po navadi gre za snov, ki jo \xc5\xbeelimo dobiti iz zmesi._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Analiti\xc4\x8dna kromatografija se uporablja za ugotavljanje prisotnosti in po mo\xc5\xbenosti tudi koncentracije analita v vzorcu._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vezana faza je stacionarna faza, ki je kovalentno vezana na podporne delce ali notranjo steno kolonske cevi._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Kromatogram je predstavitev rezultatov kromatografije v obliki diagrama, V primeru optimalne lo\xc4\x8dbe, razli\xc4\x8dni vrhovi ali vzorci na kromatogramu ustrezajo razli\xc4\x8dinim komponentam lo\xc4\x8dene zmesi._NEWLINE_Na x-osi je naveden retencijski \xc4\x8das, na y-osi pa signal (pridobljen npr s spektofotomerom ali kak\xc5\xa1nim drugim detektorjem), ki ustreza odzivu, ki ga ustvarijo analiti, ko zapu\xc5\xa1\xc4\x8dajo sistem. V primeru optimalne lo\xc4\x8dbe, je signal sorazmeren koncentraciji specifi\xc4\x8dnega analita, ki se je lo\xc4\x8dil._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Kromatograf je naprava za izvajanje kromatografije, npr. plinski kromatograf, teko\xc4\x8dinski kromatograf._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Kromatografija so analizni ali tehnolo\xc5\xa1ki postopki za lo\xc4\x8devanje, \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje ali izolacijo posameznih komponent iz raztopin ali plinov na trdnem nosilcu na podlagi razlik v fizikalno-kemi\xc4\x8dnih lastnostih. Pri kromatografiji imamo stacionarno fazo, in mobilno fazo, ki se giblje v dolo\xc4\x8deni smeri._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Eluat je mobilna faza, ki zapu\xc5\xa1\xc4\x8da kolono_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Eluent .je topilo, ki nosi analit._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Eluotropna serija je seznam topil rangiranih glede na njihovo elucijsko mo\xc4\x8d._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Imobilizirana faza je stacionarna faza, ki je imobilizirana na podporne delce ali notranjo steno kolonske cevi._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Mobilna faza je faza, ki se giblje v dolo\xc4\x8deno smer. Lahko je teko\xc4\x8dina, plin, ali superkriti\xc4\x8dna teko\xc4\x8dina. Mobilna vaza je sestavljena iz vzorca, ki ga lo\xc4\x8dujemo oz. analiziramo in topila, ki potiska vzorec skozi kolono. V primeru HPLC kromatografije, mobilna faza vsebuje nepolarna topila (npr. heksan) v primeru normalno fazne kromatografije ali pa polarna topila v primeru reverzno fazne kromatografije. Mobilna faza potuje skozi kolono (stacionarno fazo), kjer vzorec tvori interakcije s stacionarno fazo._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Preparativna kromatografija je kromatografija, ki se uporablja za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje zadostnih koli\xc4\x8din snovi za nadaljnjo uporabo._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Retencijski \xc4\x8das je karakteristi\xc4\x8dni \xc4\x8das, ki ga dolo\xc4\x8den analit potrebuje da prepotuje skozi kolono do detektorja._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Vzorec je zadeva(stvar), ki se analizira pri kromatografiji. Lahko vsebuje eno samo komponento, ali pa gre za zmes komponent. Ko analiziramo vzorec, fazo oz. faze, ki vsebujejo analite, ki nas zanimajo, imenujemo vzorec, vse ostalo pa odpadne snovi._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Topljenec imenujemo komponente vzorca pri porazdelitveni kromatografiji._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Topilo splo\xc5\xa1no imenujemo katerokoli snov, ki je sposobna raztapljanja neke druge snovi, v kromatografiji pa mislimo predvsem na mobilno fazo pri teko\xc4\x8dinski kromatografiji._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Stacionarna faza je snov, ki je med postopkom kromatografije fiksirana. Analiti iz mobilne faze tvorijo interakcije s stacionarno fazo. Komponente mobilne faze, ki tvorijo s stacionarno fazo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e interakcije se na njej zadr\xc5\xbeujejo dalj \xc4\x8dasa in na podlagi tega pride do lo\xc4\x8dbe razli\xc4\x8dnih komponent vzorca. Primer stacionarne faze je silica gel pri tankoplastni kromatografiji._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Detektor imenujemo instrument, ki se uporablja za dolo\xc4\x8danje kvantitativnih in kvalitativnih lastnosti analita po lo\xc4\x8dbi.\n_START_SECTION_\nKolonska kromatografija\n_START_PARAGRAPH_\nKolonska kromatografija je lo\xc4\x8ditvena metoda, pri kateri je stacionarna faza v cevi. Stacionarna faza lahko zavzema celoten notranji volumen kolonske cevi(zaprta kolona), ali pa je nane\xc5\xa1ena na notranjo steno cevi, in tako pu\xc5\xa1\xc4\x8da odprto pot za mobilno fazo (odprta kolona). Razlike v hitrosti gibanja skozi medij, so izra\xc4\x8dunane za razli\xc4\x8dne retencijske \xc4\x8dase vzorca._NEWLINE_\xc4\x8ce uporabimo \xc2\xa0tla\xc4\x8dilko ali stisnjen plin(npr argon, du\xc5\xa1ik), da \xc2\xa0ustvarimo pritisk, da topilo potisnemo skozi kolono, bomo pospe\xc5\xa1ili in izbolj\xc5\xa1ali separacijo. Prav tako bomo s tem porabili manj topila.\n_START_SECTION_\nPapirna kromatografija\n_START_PARAGRAPH_\nPapirna kromatografija je tehnika, pri kateri kanemo kapljico ali linijo vzor\xc4\x8dne raztopine na papirni trak. Papir nato damo v kadi\xc4\x8dko, ki vsebuje plitvo plast topila in jo zapremo. Topilo nato potuje po papirju in se sre\xc4\x8da z vzor\xc4\x8dno razopino, ki za\xc4\x8dne potovati po papirju skupaj s topilom. Papir je narejen iz celuloze, ki je polarna, spojine v vzorcu pa potujejo tem dlje, tem bolj so nepolarne. Bolj polarne spojine se prej pove\xc5\xbeejo s celuloznim papirjem, zato ne potujejo tako dale\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nTankoplastna kromatografija (TLC)\n_START_PARAGRAPH_\nTankoplastna kromatografija se pogosto uporablja v laboratorijskem delu, in je podobna papirni kromatografiji. Tu se namesto papirja kot stacionarne faze uporablja tanka plast adsorbenta (npr. silica gel, aluminijev oksid ali celuloza) na inertnem substratu. V primerjavi s papirjem ima prednosti zaradi hitrej\xc5\xa1e in bolj\xc5\xa1e separacije, ter mo\xc5\xbenosti izbere razli\xc4\x8dnih adsorbentov. Za \xc5\xa1e bolj\xc5\xa1e rezultate in za kvantitativno vrednotenje lahko uporabimo tudi\xc2\xa0 tankoplastno kromatografijo visoke lo\xc4\x8dljivosti(HPTLC).\n_START_SECTION_\nPlinska kromatografija\n_START_PARAGRAPH_\nPlinska kromatografija(GC) je separacijska metoda, kjer je mobilna faza plin. Plinska kromatografija je vedno kolonska, po navadi zaprta ali kapilarna. Zaprte kolone so pogosto v uporabi in la\xc5\xbeje ter cenej\xc5\xa1e za uporabo, poleg tega pa pogosto dajo ustrezne rezultate. Kapilarne kolone na\xc4\x8deloma dajejo bolj\xc5\xa1o resolucijo in zato kljub temu, da so dra\xc5\xbeje postajajo vse bolj pogosto uporabljene, \xc5\xa1e posebej za kompleksne zmesi. Oba tipa kolon sta narejena iz_NEWLINE_ne-adsorbantnih in kemijsko inertnih materialov. Najbolj pogosto uporabljani materiali so nerjave\xc4\x8de jeklo in steklo za zaprte ter kristalen ali taljen kremen za kapilarne kolone. Plinska kromatografija temelji na porazdelitvenem razmerju analita med trdno ali viskozno teko\xc4\x8do stacionarno fazo(po navadi material iz teko\xc4\x8dega silikona) in plinsko mobilno fazo(po navadi helij). Stacionarna faza je adherirana na notranjost steklene cevi ali cevi iz taljenega kremena z majhnim premerom(kapilarna kolona). Lahko pa je adherirana tudi na trdno matriko znotraj ve\xc4\x8dje kovinske cevi(zaprta kolona). Plinska kromatografija je na veliko je v uporabi v analitski kemiji, vendar pa jo visoke temperature naredijo neprimerno metodo za biopolimere z visoko molekulsko maso proteine (denaturacija), s katerimi se velikokrat sre\xc4\x8duje biokemija.\n_START_SECTION_\nTeko\xc4\x8dinska kromatografija\n_START_PARAGRAPH_\nTeko\xc4\x8dinska kromatografija (LC) je separacijska metoda, pri kateri je mobilna faza teko\xc4\x8dina. Lahko je kolonska ali planarna (TLC, papirna). Danes je najbolj v uporabi teko\xc4\x8dinska kromatografija, ki uporablja male delce in relativno visok pritisk. Imenuje se teko\xc4\x8dinska kromatografija visoke lo\xc4\x8dljivosti (HPLC)._NEWLINE_\xc2\xa0Pri HPLC vzorec potiska teko\xc4\x8dina pri visokem pritisku skozi kolono, ki vsebuje stacionarno fazo sestavljeno iz delcev neredne in sferi\xc4\x8dne oblike, neporozne monoliti\xc4\x8dne plasti ali pa porozne membrane. HPLC se deli na 2 podksupini glede na polarnost stacionarne in mobilne faze. Metode, pri katerih je stacionarna faza bolj polarna od mobilne (npr. silica gel \xe2\x80\x93 stacionarna, toulen- mobilna) se imenujejo normalnofazne teko\xc4\x8dinske kromatografije(NPLC). Nasprotno, se metode kjer je stacionarna faza manj polarna od mobilne imenujejo reverznofazne teko\xc4\x8dinske kromatografije (RPLC).\n_START_SECTION_\nAfinitetna kromatografija\n_START_PARAGRAPH_\nAfinitetna kromatografija temelji na selektivnih nekovalentnih interakcijah med analitom in specifi\xc4\x8dnimi molekulami. Je zelo specifi\xc4\x8dna metoda, ampak ne zelo robustna. Pogosto se uporablja v biokemiji pri \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju proteinov povezanih z ''tagi''. Ti fuzijski proteini so ozna\xc4\x8deni \xc2\xa0s spojinami kot so His-tag, biotini ali antigeni, ki se specifi\xc4\x8dno ve\xc5\xbeejo na stacionarno fazo. Po o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju, se nekateri ''tagi'' obi\xc4\x8dajno odstranijo in dobimo \xc4\x8dist protein._NEWLINE_Afinitetna kromatografija velikokrat izkori\xc5\xa1\xc4\x8da biomulekolsko afiniteto do kovin (Zn,Cu,Fe,...). Kolone so pogosto ro\xc4\x8dno pripravljene. Tradicionalne afinitetne kolone se uporabljajo kot preperativen korak pri odstranjevanju ne\xc5\xbeeljenih biomolekul._NEWLINE_Obstajajo pa tudi HPLC tehnike, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo lastnosti afinitetne kromatografije. Imobilizirana kovinska afinitetna kromatografija (IMAC) je uporabna pri lo\xc4\x8devanju omenjenih molekul, glede na relativno afiniteto do kovine. Pogosto se kolone pri tej kromatografijski tehniki lahko napolnijo z razli\xc4\x8dnimi kovinami, pri \xc4\x8demer nastane kolona s ciljno afiniteto.\n_START_SECTION_\nIonsko-izmenjevalna kromatografija\n_START_PARAGRAPH_\nIonsko-izmenjevalna kromatografija (uporablja se tudi izraz ionska kromatografija) uporablja ionsko-izmenjevalni mehanizem za lo\xc4\x8devanje analitov glede na njihov naboj. Po navadi se izvaja v kolonah, venda je lahko uporabna tudi v tehnikah, kjer je stacionarna faza v obliki tanke plasti._NEWLINE_Ionsko izmenjevalna kromatografija uporablja nabito stacionarno fazo za lo\xc4\x8dbo nabitih spojin kot so anioni, kationi, aminokisline, peptidi in proteini. V konvencionalnih metodah je stacionarna faza ionsko-izmenjevalna smola, ki vsebuje nabite funkcionalne skupine, ki tvorijo interakcije z nasprotno nabitimi skupinami spojin, ki jih \xc5\xbeelimo obdr\xc5\xbeati. Najpogosteje se ta tehnika uporablja za o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje proteinov z uporabo FPLC."