b'\n_START_ARTICLE_\nNarodna radikalna stranka\n_START_SECTION_\nStranka v Srbiji\n_START_PARAGRAPH_\nStranka je bila ustanovljena 1881 v Srbiji. Do prve svetovne vojne se je ob osrednji osebnosti stranke Nikoli Pa\xc5\xa1i\xc4\x87u iz naprednej\xc5\xa1e me\xc5\xa1\xc4\x8danske politi\xc4\x8dne stranke spremenila v izrazito zagovornico velikosrbstva, ki so jo podpirale premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e dru\xc5\xbebene plasti in dinastija Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87ev, kateri je pripomogla do prestola. \xc5\xbde zgodaj se je pokazal prepad med strankinimi prista\xc5\xa1i in njenim vodstvom. Leta 1901 se je iz stranke izlo\xc4\x8dila skupina, ki je ustanovila Samostojno radikalno stranko.\n_START_SECTION_\nV Jugoslaviji\n_START_PARAGRAPH_\nV Kraljevini SHS je bila NRS najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna grupacija z zelo pomembno vlogo v politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju. Bila je nosilec unitaristi\xc4\x8dno-centralisti\xc4\x8dne koncepcije dr\xc5\xbeavne ureditve z idejnih pozicij velikosrbske hegemonije. Svojo organizacijo je raz\xc5\xa1irila po vsej dr\xc5\xbeavi. Od 24 vlad do leta 1929 so radikali \xe2\x80\x93 samostojno ali v skupnosti z drugimi strankami \xe2\x80\x93 sodelovali v 21 vladah, od tega so njihovi predstavniki v 20 primerih bili predsedniki vlad. Po Pa\xc5\xa1i\xc4\x87evi smrti (1926) je na \xc4\x8delo stranke stopil Aca Stanojevi\xc4\x87. Tedaj je postal proces delitev znotraj NRS \xc5\xa1e intenzivnej\xc5\xa1i. Za \xc4\x8dasa \xc5\xa1estojanuarske diktature so v stranki, razbiti na ve\xc4\x8d frakcij, glavni skupini tvorili radikali okrog glavnega odbora \xe2\x80\x93 ti so bili v opoziciji \xe2\x80\x93 in radikali, ki so sprejeli kraljev osebni re\xc5\xbeim. Slednji so sodelovali v \xc5\xa1estojanuarskih vladah in se v\xc4\x8dlanili v JNS. Radikali okrog glavnega odbora pa so 1935 s SLS in JMO \xe2\x80\x93 ob sodelovanju re\xc5\xbeimskih radikalov \xe2\x80\x93 sestavili skupno vlado in JRZ. Glavni odbor NRS in Stojadinovi\xc4\x87 sta se nato kmalu raz\xc5\xa1la._NEWLINE_Nove delitve med radikali, ki so vstopili v JRZ, so nastopile po Stojadinovi\xc4\x87evem padcu 1939, med takrat opozicijskimi radikali pa z vstopom Lazarja Markovi\xc4\x87a (v Beogradu je ustanovil Dr\xc5\xbeavni glavni akcijski odbor NRS) v Cvetkovi\xc4\x87-Ma\xc4\x8dkovo vlado. Na predve\xc4\x8der druge svetovne vojne je bila tako Radikalna stranka samo skupni naziv za kakih deset frakcij. Predstavniki radikalov so sodelovali tudi v Simovi\xc4\x87evi vladi in v emigrantskih vladah.\n_START_SECTION_\nDelovanje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji NRS med vojnama ni dosegla posebnega razmaha. Zagovarjala je \xc5\xa1ir\xc5\xa1o samoupravo v ob\xc4\x8dinah, okrajih in oblasteh. V Ko\xc4\x8devju je 1921 odvetnik Ivan Sajovic (kasnej\xc5\xa1i \xc5\xbeupan) ustanovil okrajni odbor NRS ter tam izdajal najprej \xc5\xa1tirinajstdnevnik Radikal (1921-23) in nato polmese\xc4\x8dnik Nova samouprava (1927-29), oboje v slov. in nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. V Ljubljani je za\xc4\x8delo delovati poverjeni\xc5\xa1tvo NRS, ki ga je vodil Niko Zupani\xc4\x8d, ki je bil decembra 1922 pritegnjen v homogeno radikalsko Pa\xc5\xa1i\xc4\x87evo vlado. Delo stranke v Sloveniji so v dvajsetih letih hromila notranja nesoglasja in \xc4\x8deprav se je ob\xc4\x8dasno povezovala s strankami in frakcijami iz liberalnega tabora, aprila 1924 pa se zdru\xc5\xbeila z Narodno napredno stranko, si na parlamentarnih volitvah v Sloveniji ni zagotovila niti mandata. Med radikalskim tiskom je bil najbolj znan dnevnik Jutranje novosti (1923 izhajal v Ljubljani), pa tudi tednik Samouprava (izhajal 1922-23 v Gornji Radgoni v uredni\xc5\xa1tvu Leopolda Lenarda v januarju in februarju 1925 in v istih mesecih 1927; ur. Ivan Verce). Poleg Sajovica (bil je edini \xc4\x8dlan Banskega sveta Dravske banovine od za\xc4\x8detka do konca 1930-41) in Zupani\xc4\x8da so bile pomembne radikalske osebnosti \xc5\xa1e Emil Stefanovi\xc4\x8d, Vladimir Ravnihar, Ljuba Jurkovi\xc4\x87 in Rudolf Ravnik. Po uvedbi diktature in razpustu stranke 1929 se je osnovala mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a radikalska skupina okrog glasila Slovenska beseda, ki ga je od 1937 izdajal Dinko Puc, predsednik istoimenskega dru\xc5\xa1tva pa je bil Janko K\xc3\xb6stl. 1939 je v Ljubljani za\xc4\x8del delovati Akcijski odbor NRS za Slovenijo s predsednikom Milanom Korunom. 1941 se je NRS vklju\xc4\x8dila v Odbor naprednih strank, ob za\xc4\x8detku vojne v Narodni svet, med njo pa so posamezniki iz NRS sodelovali v vodstvih me\xc5\xa1\xc4\x8danskih politi\xc4\x8dnih taborov.'