b"\n_START_ARTICLE_\nSkati\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri vseh hrustan\xc4\x8dnicah je tudi notranji skelet (endoskelet) skatov zgrajen iz hrustanca. Pri ve\xc4\x8dini skatov je telo splo\xc5\xa1\xc4\x8dene romboidne oblike zaradi \xc5\xa1irokih prsnih plavuti, podobnih perutim. Izjema pri tem so pilarji oz. \xc5\xbeagarice ter skat Rhina ancylostoma, ki je zelo podoben morskemu psu. Po drugi strani imajo nekateri morski psi, kot je navadni skla\xc4\x8d, splo\xc5\xa1\xc4\x8deno telo, ki je podobno skatu. Najmanj\xc5\xa1e vrste skatov merijo v premeru okoli 30 cm, medtem kot ima lahko npr. orja\xc5\xa1ka manta premer do 9 m._NEWLINE_Skr\xc5\xbene re\xc5\xbee se pri skatih nahajajo na spodnji (ventralni) strani telesa, medtem ko se pri morskih psih ob straneh pri glavi. Repna plavut je zakrnela ali celo odsotna, zato plavajo s pomo\xc4\x8djo velikih prsnih plavuti. Pri elektri\xc4\x8dnih skatih se v prsnih plavutih nahajata elektri\xc4\x8dna organa, ki sta bistvena za navigacijo, sporazumevanje in iskanje plena ter za onesposabljanje plena ali obrambo pred plenilcem._NEWLINE_Morski bi\xc4\x8di imajo bi\xc4\x8du podoben rep, na koncu katerega se nahaja ena ali dve bodici. Bodice so povezan s strupnimi \xc5\xbelezami. Ve\xc4\x8dina mant, ki spadajo med morske bi\xc4\x8de, sicer nima bodic na repu. Pravi skati imajo mesnati rep, ki nima bodic. O\xc4\x8di se nahajajo na zgornji strani glave, medtem ko so usta na spodnji strani. V ustih se nahajajo \xc5\xa1tevilni drobni zobci ali \xc5\xa1iroke zobne plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Pri pilarjih je zgornja \xc4\x8deljust preoblikovana v rostrum, dolgo strukturo podobno me\xc4\x8du, ki ima na vsaki strani zobe. Pilarji jo uporabljajo na podoben na\xc4\x8din kot \xc2\xbbgrablje\xc2\xab, s katerimi izkopavajo \xc5\xa1koljke iz sedimenta, ob napadu plenilca pa tudi v samoobrambi.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nSkati se razmno\xc5\xbeujejo spolno preko notranje oploditve. Ta ima pred zunanjo oploditvijo \xc5\xa1tevilne prednosti, saj je za oploditev potrebne manj semenske teko\xc4\x8dine (sperma), jaj\xc4\x8deca pa niso izpostavljena plenilcem. Vi\xc5\xa1ek energije, vlo\xc5\xbeene v razmno\xc5\xbeevanje, se tako ne porazgubi v okolje._NEWLINE_Med parjenjem samci prenesejo spermo v kloako samice preko pterigopodija, zunanjega spolnega organa. Nekateri skati, predvsem pravi skati, so jajcerodni (oviparni), pri \xc4\x8demer se mladi\xc4\x8di izvalijo iz jajc, ki jih samica zakoplje v mehek sediment, ostali pa so \xc5\xbeivorodni (viviparni), pri \xc4\x8demer se zarodek (embrij) razvije v materinem telesu. Mnogo od teh, predvsem elektri\xc4\x8dni skati, pilarji in morski bi\xc4\x8di so ovoviviparni, kar pomeni, da se zarodek sicer razvija v materinem telesu, vendar znotraj jajc, kjer dobiva hrano iz rumenjaka. Poleg tega dobivajo zarodki hrano \xc5\xa1e od maternice, ki izlo\xc4\x8da t. i. materni\xc4\x8dno mleko oz. histotrof. Osebek se nato izvali v materinem telesu, zaradi \xc4\x8desar je \xc5\xbeival navidezno \xc5\xbeivorodna.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina skatov biva v plitvinah blizu morskega dna ob obali, v\xc4\x8dasih zaidejo v estuarije. Izjema so npr. mante, ki \xc5\xbeivijo na odprtem morju. Skati bivajo v razli\xc4\x8dnih podnebnih pasovih, ve\xc4\x8dina vrst pa je kozmopolitskih, kar pomeni, da se \xc5\xbeivljenjski prostor (habitat) razteza preko razli\xc4\x8dnih podnebnih pasov, od hladnih in zmerno toplih do subtropskih in tropskih. Re\xc4\x8dni morski bi\xc4\x8di bivajo v sladkih vodnih sistemih v Ju\xc5\xbeni Ameriki._NEWLINE_Prehrana skatov se razlikuje od skupine do skupine. Ve\xc4\x8dina skatov je mesojedih. Glavne zvrsti plena so manj\xc5\xa1i raki in mehku\xc5\xbeci, pri morskih golobih predvsem pol\xc5\xbei, ki jih iz sedimenta izkopljejo s pomo\xc4\x8djo mo\xc4\x8dnega curka vode, pri pilarjih pa \xc5\xa1koljke, ki jih izkopljejo s pomo\xc4\x8djo rostruma. Med morskimi golobi se mante tako kot najve\xc4\x8dje vrste morskih psov (recimo kitovci) prehranjujejo s planktonom. Elektri\xc4\x8dni skati z elektri\xc4\x8dnimi sunki onesposobijo ribe.\n_START_SECTION_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nMorski bi\xc4\x8di, ki imajo med vsemi skati edini strupene bodice na koncu repa, niso agresivne \xc5\xbeivali. Tudi v samoobrambi le redko uporabijo strupene bodice; ob nevarnosti najpogosteje hitro odplavajo stran. \xc4\x8cloveku nevarni so predvsem morski bi\xc4\x8di, ki pripadajo dru\xc5\xbeinam Dasyatidae, Urotrygonidae, Potamotrygonidae in Urolophidae; pripadniki slednje dru\xc5\xbeine so po nekaterih podatkih \xc4\x8dloveku najnevarnej\xc5\xa1i. V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike opisujejo do 2.000 primerov po\xc5\xa1kodb zaradi vbodov, v Kolumbiji do 1.000 primerov zaradi vbodov re\xc4\x8dnih morskih bi\xc4\x8dev. V eni od pode\xc5\xbeelskih bolni\xc5\xa1nic v \xc4\x8dasu petih let opisujejo 8 smrtnih primerov, 23 amputacij (odstranitev celega uda ali njegovega dela) ter 114 te\xc5\xbejih po\xc5\xa1kodb._NEWLINE_Ena od najpogostej\xc5\xa1ih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, v kateri pride do vboda, je plavanje v plitvih vodah in stopanje po mehkem morskem dnu ali re\xc4\x8dnem mulju, v katerem je lahko zakopan morski bi\xc4\x8d. Ko \xc4\x8dlovek nenamerno stopi na \xc5\xbeival, ga ta nemudoma vbode v nogo, ki je tako najpogostej\xc5\xa1e mesto vboda, pri majhnih otrocih pa sta ostali pogosti mesti \xc5\xa1e trebuh in prsni ko\xc5\xa1. Druga pogosta okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina je ribolov, saj je morski bi\xc4\x8d, ulovljen v mre\xc5\xbeo ali na trnek, mo\xc4\x8dno vznemirjen in opleta naokoli z repom, kar lahko po\xc5\xa1koduje ribi\xc4\x8da. Fotografiranje, zasledovanje in podobne aktivnosti s strani potaplja\xc4\x8dev morskega bi\xc4\x8da prav tako lahko vznemirijo._NEWLINE_Velikost strupenih bodic se med vrstami morskih bi\xc4\x8dev razlikuje: pripadniki dru\xc5\xbeine Gymnuridae imajo slabo razvite bodice z dol\xc5\xbeino do 2,5 cm, medtem ko imajo morski golobi mo\xc4\x8dne bodice z dol\xc5\xbeino do 12 cm. Pri ve\xc4\x8djih vrstah je bodica lahko dolga tudi do 37 cm. Bodica je zgrajena iz mo\xc4\x8dne hrustan\xc4\x8devine, imenovane vazodentin, ki zlahka predre \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ko\xc5\xbeo. Ob straneh se nahajajo zazobki, zaradi \xc4\x8desar je globoko zasajeno bodico zelo te\xc5\xbeko izvle\xc4\x8di in je potrebna kirur\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d. Na spodnji strani bodic po celi dol\xc5\xbeini potekata dva \xc5\xbelebova, izpolnjena z \xc5\xbeleznim tkivom, ki izlo\xc4\x8da strup. \xc5\xbdlezno tkivo in vazodentin sta pokrita z vrhnjico (epitelom), ki se pretrga ob vstopu v tkivu, zaradi \xc4\x8desar se v okolico rane pri\xc4\x8dne spro\xc5\xa1\xc4\x8dati strup. Bodice se pogosto prelomijo v telesu \xc5\xbertve, zato je potrebna kirur\xc5\xa1ka odstranitev odlomljenih delov._NEWLINE_Strup morskih bi\xc4\x8dev je me\xc5\xa1anica toksi\xc4\x8dnih beljakovin, ki so ob\xc4\x8dutljive na toploto in zaradi denaturacije v veliki meri izgubijo u\xc4\x8dinek \xc5\xbee temperaturi 50 \xc2\xb0C. Iz strupa morskega bi\xc4\x8da Urolophus halleri so bile izolirane fosfodiesteraze in 5'-nukleotidaze, iz strupa Potamotrygon falknerii pa proteaze in hialuronidaze. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da strup morskih bi\xc4\x8dev u\xc4\x8dinkuje na sistemski ravni predvsem na obto\xc4\x8dila in neposredno na sr\xc4\x8dno mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnino, vendar ne zavira prevajanja signala v motori\xc4\x8dni plo\xc5\xa1\xc4\x8dici; peptid orpotrin v strupu Potamotrygon orbignyji ima npr. vazokonstrikcijski u\xc4\x8dinek (tj. o\xc5\xbei krvne \xc5\xbeile).\n_START_SECTION_\nKlini\xc4\x8dna slika in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDolge bodice povzro\xc4\x8dijo globoko rano, ki se ob neustrezni obravnavi lahko oku\xc5\xbei in celo privede do amputacije. Takoj po vbodu se pojavi mo\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina, ki se hitro okrepi in vztraja nekaj ur, tudi do 48 ur. Za vbode morskih bi\xc4\x8dev je zna\xc4\x8dilno, da rane krvavijo razmeroma dolgo. Poleg tega se ob vbodu pojavi oteklina (edem), ki lahko zajame celoten ud. Od sistemskih u\xc4\x8dinkov, ki so v veliki meri posledica mo\xc4\x8dne bole\xc4\x8dine, se lahko pojavijo mo\xc4\x8dno znojenje, bruhanje, slabost, tesnoba (anksioznost), motnje sr\xc4\x8dnega ritma in ostale motnje obto\xc4\x8dil, kot je zni\xc5\xbeanje krvnega tlaka oz. hipotenzija._NEWLINE_Ob vbodu je treba nemudoma zapustiti morje oz. reko, v primeru, da po\xc5\xa1kodovanec tega ni sam zmo\xc5\xbeen, pa mu je treba seveda pri tem pomagati. Rano je treba izpirati s \xc4\x8disto vodo in sterilno obvezati, zarezovanje, izrezovanje in podobni postopki so odsvetovani. Esmarchova preveza pride v po\xc5\xa1tev za\xc4\x8dasno samo ob hudi krvavitvi zaradi po\xc5\xa1kodbe ve\xc4\x8dje \xc5\xbeile. Bodice se lahko odstrani samo v primeru, kadar ta ni pregloboko v tkivu, sicer se jo pusti v rani._NEWLINE_Namakanje prizadetega dela v topli vodo lahko u\xc4\x8dinkovito zmanj\xc5\xa1a bole\xc4\x8dino preko denaturacije toksi\xc4\x8dnih beljakovin. Pri tem je treba paziti predvsem na temperaturo vode, ki ne sme biti toplej\xc5\xa1a od 45 \xc2\xb0C, da ne pride do dodatnih po\xc5\xa1kodb v smislu opeklin. Ud se namaka od 5 do 10 min; \xc4\x8de v tem \xc4\x8dasu bole\xc4\x8dina ne popusti, se s postopkom preneha. V vsakem primeru je treba poiskati zdravni\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Za hitro obvladovanje bole\xc4\x8dine se lahko v okolico rane vbrizga lokalni anestetik, kot je lidokain, u\xc4\x8dinkoviti pa so tudi opioidi, kot je pentazocin, ki se jih daje intramuskularno ali intravensko. Rano je treba o\xc4\x8distiti ter odstraniti vso mrtvino in bodico ali njene odlomljene dele. Rutinsko se opravi rentgensko slikanje (RTG) zaradi morebitnih odlomkov globoko v tkivu, pa tudi zaradi morebitne sekundarne bakterijske oku\xc5\xbebe v smislu plinske gangrene. V\xc4\x8dasih odlomki niso dobro vidni pod rentgnetskim posnetkom; v tem primeru se opravi ultrazvo\xc4\x8dno preiskavo. Ob po\xc5\xa1kodbi prsnega ko\xc5\xa1a, trebuha ali o\xc4\x8desa se opravi ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija (CT)._NEWLINE_Preveriti je treba status cepljenja proti tetanusu, morebitne sekundarne oku\xc5\xbebe pa zahtevajo uporabo antibiotika.  Preventivna uporaba antibiotikov je nujna ob globoki in/ali umazani rani ter ob zapozneli obravnavi po\xc5\xa1kodbe. Po celoviti oskrbi so potrebni redni zdravstveni pregledi zaradi mo\xc5\xbenih zapletov, predvsem oku\xc5\xbeb ali prikritih krvavitev."