b'\n_START_ARTICLE_\nDopplerjev pojav\n_START_PARAGRAPH_\nDopplerjev poj\xc3\xa1v [d\xc3\xb3plerjev ~] je fizikalni pojav kjer zaradi gibanja vira, opazovalca ali obeh nastane navidezna razlika v valovni dol\xc5\xbeini zvoka ali svetlobe. Pojav se imenuje po avstrijskem matematiku in fiziku Christianu Andreasu Dopplerju. Dopplerjev pojav je zna\xc4\x8dilen za vsako valovanje, \xc4\x8de se opazovalec ali vir valovanja gibljeta drug glede na drugega. Pojavi se sprememba frekvence oziroma valovne dol\xc5\xbeine. Opazovalec, ki se giblje proti zvo\xc4\x8dnemu viru sli\xc5\xa1i vi\xc5\xa1jo frekvenco, kot \xc4\x8de se oddaljuje._NEWLINE_Kadar se izvor valovanja giblje, opazovalec zazna valovanje s spremenjeno frekvenco\xc2\xa0: odvisna je od hitrosti izvora glede na sprejemnik. Ko se izvor pribli\xc5\xbeuje, je frekvenca ve\xc4\x8dja, ko se oddaljuje, pa manj\xc5\xa1a. Pojav je mogo\xc4\x8de zaznati, kadar poslu\xc5\xa1amo pri\xc5\xbegano sireno na voze\xc4\x8dem avtomobilu. Ta pojav povzro\xc4\x8da tudi rde\xc4\x8di premik svetlobe, ki prihaja iz oddaljenih galaksij.\n_START_SECTION_\nV vsakodnevnem \xc5\xbeivljenju\n_START_PARAGRAPH_\nZvok sirene mimo voze\xc4\x8dega re\xc5\xa1evalnega vozila bo na za\xc4\x8detku vi\xc5\xa1ji kot, \xc4\x8de bi bilo re\xc5\xa1evalno vozilo na isti to\xc4\x8dki mirujo\xc4\x8de. Zvok se ni\xc5\xbea, ko se vozilo od sprejemnika odmika in se bo \xc5\xa1e bolj ni\xc5\xbeal kot \xc4\x8de bi bilo vozilo mirujo\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nV astronomiji\n_START_PARAGRAPH_\nDopplerjev pojav povezuje valovno dol\xc5\xbeino oddane svetlobe z valovno dol\xc5\xbeino sprejete svetlobe. Ti sta namre\xc4\x8d identi\xc4\x8dni le, \xc4\x8de sprejemnik in izvor mirujeta ali \xc4\x8de se gibljeta enako hitro v enaki smeri. \xc4\x8ce se torej svetilo pribli\xc5\xbeuje, vidimo svetlobo z manj\xc5\xa1o valovno dol\xc5\xbeino (valovna dol\xc5\xbeina se pomakne bolj proti vijoli\xc4\x8dnemu spektru), \xc4\x8de pa se oddaljuje, vidimo svetlobo z ve\xc4\x8djo valovno dol\xc5\xbeino kot je dejanska (pomakne se proti rde\xc4\x8demu spektru) - rde\xc4\x8di premik svetlobe. Dopplerjev pojav v astronomiji je zanimiv zato, ker se zvezde vrtijo, in na robovih oddajajo druga\xc4\x8den spekter svetlobe kot je realen._NEWLINE_Ob predpostavki oziroma ob upo\xc5\xa1tevanju dejstva, da se Vesolje \xc5\xa1iri, si z Dopplerjevim pojavom lahko pomagamo pri merjenju razdalj v Vesolju. Princip je preprost: za zvezdo, ki se od nas oddaljuje (\xc4\x8de se Vesolje \xc5\xa1iri, se zvezde oddaljujejo od nas), zmerimo spekter ter ga primerjamo s spektrom, ki smo ga zmerili v mirujo\xc4\x8dem laboratoriju (strokovnjaki iz oblike spektra vidijo katera snov je gorivo zvezde, oziroma s katerim spektrom naj primerjajo). Iz primerjave dolo\xc4\x8dijo premik valovne dol\xc5\xbeine (eno valovno dol\xc5\xbeino zmerimo, za drugo vemo iz spektra kolik\xc5\xa1na je).\n_START_SECTION_\nV medicini\n_START_PARAGRAPH_\nUltrazvo\xc4\x8dno valovanje nam omogo\xc4\x8da preiskovanje nekaterih delov telesa, uporabimo pa ga lahko tudi za merjenje hitrosti krvi._NEWLINE_Omogo\xc4\x8da prikaz krvnega obtoka. Zvo\xc4\x8dni valovi, ki prihajajo od objektov premikanja oziroma se od teh odbijajo, se razlikujejo od zvo\xc4\x8dnih valov objektov, ki mirujejo po vi\xc5\xa1ini tona. Objekti, ki se premikajo (krvne celice), katerih hitrost in smer se s pomo\xc4\x8djo dopplerjevega pojava lahko izra\xc4\x8duna. Merjene vrednosti se lahko prika\xc5\xbeejo barvno ali zvo\xc4\x8dno in omogo\xc4\x8dajo ocenjevanje oziroma odkrivanje napak pretoka krvi skozi \xc5\xbeile.'