b'\n_START_ARTICLE_\nKamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe\n_START_SECTION_\nLega in povr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nKamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe se nahajajo na severu Slovenije ob meji z Avstrijo. Njihova povr\xc5\xa1ina je pribli\xc5\xbeno 900 km\xc2\xb2 na obmo\xc4\x8dju Republike Slovenije. Okoli \xc2\xbe obmo\xc4\x8dja je poraslega z gozdom, vrhovi pa so goli in skalnati._NEWLINE_Po vzhodnem delu gorstva poteka meja med slovensko Koro\xc5\xa1ko in Gorenjsko, skupaj s Karavankami pa tvorijo mejo med celotno Koro\xc5\xa1ko (slovenskim in avstrijskim delom) ter Gorenjsko. Na Rinki se tudi nahaja zgodovinska tromeja med avstro-ogrskimi vojvodinami Koro\xc5\xa1ko, Kranjsko ter \xc5\xa0tajersko.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTukaj se nahajata Logarska dolina s slapom Rinka ter Kamni\xc5\xa1ka Bistrica. Le-ti veljata za dve najlep\xc5\xa1ih slovenskih dolin. Obmo\xc4\x8dje je tudi znano po smu\xc4\x8darskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, Krvavec in Velika planina sta dobro obiskani smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8di. Vrhovi Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp so priljubljeni pri planincih, saj ponujajo lepe zaglede na sosednja obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Kamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe so med planinci izredno priljubljene. Najvi\xc5\xa1ji vrhovi presegajo 2.500 m (najvi\xc5\xa1ji je Grintovec, 2558 m), do njih pa vodijo dobro ozna\xc4\x8dene planinske poti. Velika planina zaradi izjemnih razgledov ter ohranjene pastirske dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine velja za najlep\xc5\xa1o slovensko planino. Na planino se je mo\xc4\x8d odpraviti pe\xc5\xa1 ali z nihalko in sede\xc5\xbenico, ki obratujeta vse dni v letu. Na planini je najbolj \xc5\xbeivahno poleti, ko pastirji pri\xc5\xbeenejo \xc5\xbeivino in ustvarijo posebno krajino. Edina bajta (pastirska ko\xc4\x8da) z ohranjeno tradicionalno ovalno obliko je Preskarjeva bajta, urejena v muzej, zelo zanimiva pa je tudi kapela Marije Sne\xc5\xbene, kjer na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni ve\xc4\x8der vsako leto poteka polno\xc4\x8dnica. Pri pastirjih lahko poskusite kislo mleko ali sir, \xc5\xa1e posebej Trni\xc4\x8d, okrep\xc4\x8date pa se lahko tudi v planinskih domovih.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp\n_START_PARAGRAPH_\nKamni\xc5\xa1ko-Savinjske Alpe (povr\xc5\xa1ina 988 km2 - skupaj z obmo\xc4\x8djem v Republiki Avstriji). Najzahodnej\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp poteka od zahoda, pri Mostah od soto\xc4\x8dja Zavr\xc5\xa1nice s Savo Dolinko, ju\xc5\xbeno od Zavr\xc5\xa1nice kot ozek greben od Brinjevega vrha (715 m) severno od \xc5\xbdirovnice do Smoku\xc5\xa1kega vrha (868 m). Od Smoku\xc5\xa1kega vrha do Kali\xc5\xa1\xc4\x8da (980 m) in ob potoku Blatnica do Begunj, vzhodno od Sv. Petra (839 m). _NEWLINE_Sledi druga skupina II. (Dobr\xc4\x8da) od Begunj ob dolini potoka Begunj\xc5\xa1\xc4\x8dice, ju\xc5\xbeno Luknje do Prevala (1.311 m), ju\xc5\xbeno od Poto\xc4\x8dnikovega grabna do doline Mo\xc5\xa1enika in soto\xc4\x8dja Mo\xc5\xa1enika s Tr\xc5\xbei\xc5\xa1ko Bistrico._NEWLINE_Od zahoda sledi tretja skupina (III.) z robom severno od grebena Kri\xc5\xa1ke Gore in Tolstega vrha (1.715 m), ju\xc5\xbeno od potoka Lom\xc5\xa1\xc4\x8dica do Javorni\xc5\xa1kega prevala (1.467 m) severno od \xc5\xa0karjeve pe\xc4\x8di (1.671 m) in ob Tr\xc5\xbei\xc5\xa1kem grabnu do potoka Reka severozahodno od Kozjega vrha (1.628 m) do soto\xc4\x8dja s Kokro pri Spodnjem Jezerskem. Najvi\xc5\xa1ji vrh te skupine je Stor\xc5\xbei\xc4\x8d (2.132 m)._NEWLINE_\xc4\x8cetrta skupina (IV.) sledi od levega brega Kokre do soto\xc4\x8dja z Jezernico do gorske kotanje Jezerskega. do Ravenske Ko\xc4\x8dne in Jenkove planine. Od Jenkove planine je greben Male Babe (2.018 m), Velike Babe (2.127 m) in Ledinskega vrha (2.108 m) do Jezerskega sedla (2.036 m) in naprej do Okre\xc5\xa1lja in na Kamni\xc5\xa1ko sedlo (Jermanova vrata, 1876 m) v dolino Kamni\xc5\xa1ke Bistrice. Najvi\xc5\xa1ji vrh te skupine in tudi najvi\xc5\xa1ji vrh v Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alpah je Grintovec (2.558 m)._NEWLINE_Pri Jezerskem in Savinjskem sedlu so zatrepi treh gorskih dolin Belske Ko\xc4\x8dne, Matkovega kota in Logarske doline. Med Belsko Ko\xc4\x8dno in Matkovim kotom je v smeri SV v dol\xc5\xbeini 6\xc2\xa0km gorska veriga od Mrzle gore (2.203 m), Matkove kope (1.957 m) do Pavli\xc4\x8devih sten (1.653 m). _NEWLINE_Med Matkovim kotom in Logarsko dolino je v smeri SV gorska veriga od Zabrlo\xc5\xbenice (1.635 m), Velikega vrha (1.539 m) do Orlovca (1.251 m) ju\xc5\xbeno od potoka Jezera, ki s soto\xc4\x8djem \xc4\x8crne ob vhodu v Logarsko dolino te\xc4\x8de kot najdalj\xc5\xa1a povsem slovenska reka Savinja._NEWLINE_Peta skupina (V.). Za\xc4\x8dne se pri levem pritoku Savinje, potokom Kloba\xc5\xa1a, ki te\xc4\x8de pod planino Grohat (1.367 m), severno od slemena Raduhe, nato do Spodnjega Slemena (1.254 m) in ju\xc5\xbeno od potoka Bistra do Vrta\xc4\x8dnikovega potoka in pod severnim vzno\xc5\xbejem Smrekov\xc5\xa1kega pogorja preko Ludranskega vrha do Koro\xc5\xa1ke Kramarice, po strugi navzogor do Kramarice (1.124 m) in do \xc5\xa0tajerske Kramarice. Po strugi Kramarice do izvira Ljubije in pod Viso\xc4\x8dkim vrhom do struge \xc5\xa0entflojan\xc5\xa1\xc4\x8dice in naprej do soto\xc4\x8dja s Pako. Meja obmo\xc4\x8dja vodi nato po strugi Pake do Pa\xc5\xa1ke vasi in Podgorja pri Letu\xc5\xa1u, nato pod vzhodnim vno\xc5\xbejem Dobroveljsko planote zahodno od Braslov\xc4\x8d, kjer je navzhodnej\xc5\xa1i del Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp. Proti zahodu so ju\xc5\xbeni obronki Dobraveljske planote (IV. d.), severno od Vranskega in ob toku Motnji\xc5\xa1\xc4\x8dica navzgor do Zgornjega Tuhinja pod ju\xc5\xbenimi obronki Menine planine (IV. c.) do Godi\xc4\x8da in naprej proti severo-zahodu nad Tunji\xc5\xa1kim gri\xc4\x8devjem pod ju\xc5\xbenimi obronki Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp nad Ljubljansko kotlino in De\xc5\xbeelo do skrajnega zahodnega dela pri \xc5\xbdirovnici.'