b"\n_START_ARTICLE_\nRouen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNeznan Juliju Cezarju, so Rouen ustanovila galska plemena Veliocasses, ki so nadzorovala veliko obmo\xc4\x8dje v spodnjem delu doline Sene, za katerimi so ohranjene sledi njihovega imena kot Vexin. Klicali so ga Ratumacos ; Rimljani so ga imenovali Rotomagus . Rimski Rotomagus je bil drugo mesto Lugdunske Galije za samim Lugdunumom (Lyonom). V skladu z reorganizacijo cesarstva v \xc4\x8dasu Dioklecijana, je Rouen postal glavno mesto razdeljene pokrajine Lugdunska Galija II in dosegel apogee rimskega razvoja, z amfiteatrom in termami, od katerih so ohranjeni temelji. V 5. stoletju je postal sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije in pozneje glavno mesto Merovin\xc5\xa1ke Nevstrije.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOd svojega prvega vdora v spodnji del dolini Sene leta 841 , so Vikingi preplavili Rouen, dokler se nekateri od njih niso dokon\xc4\x8dno naselili in ustanovili kolonijo z Rollom na \xc4\x8delu (ustanovitelj in prvi vladar Vikin\xc5\xa1ke kne\xc5\xbeevine, ki je kmalu postala znana kot Normandija), ki je bil nominiran grof Rouena od kralja Frankov v letu 911. V 10. stoletju je Rouen postal glavno mesto vojvodine Normandije in rezidenca vojvod, dokler ni Viljem Osvajalec svoj grad uredil v Caenu._NEWLINE_V zgodnjih 1100-ih je mesto doseglo velikost 30.000 prebivalcev . Leta 1150 je Rouen prejel svojo ustanovno listino, ki mu je omogo\xc4\x8dila samoupravo. V 12. stoletju je bil Rouen verjetno mesto judovske Je\xc5\xa1iva (talmudske \xc5\xa1ole za \xc5\xa1tudente od najstni\xc5\xa1kih do za\xc4\x8detka dvajsetih let). V tistem \xc4\x8dasu je v mestu \xc5\xbeivela okoli 6.000 Judov, kar je bilo pribli\xc5\xbeno 20% celotnega prebivalstva. Poleg tega je bilo veliko \xc5\xa1tevilo Judov raztresenih okoli drugih 100 skupnosti v Normandiji. Dobro ohranjeni ostanki srednjeve\xc5\xa1ke \xc5\xbeidovske stavbe, ki bi lahko bila Je\xc5\xa1iva, so odkrili leta 1970 pod Rouenskim sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_Leta 1200 je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil del stare romanske stolnice, ostal je Sv. Romaina stolp, stranske verande od spredaj in del cerkvene ladje. Nova gradnja sedanje gotske stolnice v Rouenu se je za\xc4\x8dela v ladji, transeptu, koru in najni\xc5\xbejem odseku stolpa z lanterno. 24. junija 1204 je Filip. II Augustus Francoski vkorakal v Rouen in Normandijo aneksiral k francoskemu kraljestvu. Padec Rouena  je pomenilo konec statusa dr\xc5\xbeave Normandije. Poru\xc5\xa1en je bil normanski grad in ga nadomestil s svojim, Ch\xc3\xa2teau Bouvreuil, zgrajenem na mestu galsko-rimskega amfiteatra. _NEWLINE_Tekstilna industrija se je razvila na osnovi volne uvo\xc5\xbeene iz Anglije, za katero so s severno Flandrijo in vojvodstvom Brabant vedno tekmovali v iskanju svojega trga na sejmih v Champagni. Rouen je bil za svojo blaginjo hvale\xc5\xbeen re\xc4\x8dnemu prometu po Seni, kjer je u\xc5\xbeival monopol, ki je bil dose\xc5\xbeen kot v vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dem Parizu. Vino in p\xc5\xa1enico so izva\xc5\xbeali v Anglijo, v zameno za cink in volno._NEWLINE_V 14. stoletju je urbani prepir ogro\xc5\xbeal mesto: leta 1291 je bil umorjen \xc5\xbeupan in izropane plemi\xc5\xa1ke rezidence v mestu. Filip IV. je ponovno uvedel red in z listino zatrl mestni statut in donosen monopol re\xc4\x8dnega prometa, vendar pa je bil povsem pripravljen da Rouen\xc4\x8danom odproda njihove nekdanje svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine leta 1294. Leta 1306 se je odlo\xc4\x8dil, da iz Rouena iztisnejo judovsko skupnost, ki je \xc5\xa1tela od pet ali \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d ljudi v mestu s 40.000 prebivalci. _NEWLINE_Leta 1389 je potekala druga urbana revolucija, Harelle. To je bil del raz\xc5\xa1irjenega upora v Franciji tistega leta in je bil \xc5\xa1e enkrat zatrt z odvzemom \xc4\x8darterskih in re\xc4\x8dno-prometnih privilegijev Rouenu._NEWLINE_Med stoletno vojno 19. januarja 1419 se je Rouen predal angle\xc5\xa1kemu kralju Henriku V., Normandija pa je postala del Anglije. Rouen je postal glavno mesto angle\xc5\xa1ke oblasti v okupirani Franciji in ko je vojvoda Bedfordfordki, John Lancaster dobil Ivano Orleansko, jo je maja 1430 vrgel v zapor. Poslana je bila na sojenje v mestu na bo\xc5\xbei\xc4\x8d leta 1430. Po dolgem sojenju na cerkvenem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, je bila obsojena. Kazen, se\xc5\xbeig na grmadi, je bila izvedena 30. maja 1431, kjer je ve\xc4\x8dina prebivalcev podprla vojvodo Burgundskega, da je Ivana Orleanska kraljev sovra\xc5\xbenik._NEWLINE_Kralj Karel VII. Francoski je ponovno zavzel mesto leta 1449, 18 let po smrti Ivane Orleanske in po 30 letih angle\xc5\xa1ke zasedbe. V istem letu je bil mladi Henrik VI. Angle\xc5\xa1ki okronan za kralja Anglije in Francije v Parizu, pred prihodom v Rouen, kjer ga je z odobravanjem sprejela mno\xc5\xbeica.\n_START_SECTION_\nRenesansa\n_START_PARAGRAPH_\nLadjedelnice, kjer je bila aktivnost v \xc4\x8dasu stoletne vojne upo\xc4\x8dasnjena, so se \xc5\xa1e enkrat razvile, kot tudi cerkev Saint-Maclou, ki je bila pod angle\xc5\xa1ko okupacijo, in je bila kon\xc4\x8dana v obdobju renesanse. Ladja cerkve svetega Ouena je bila zaklju\xc4\x8dena nazadnje, vendar brez fasade, ki sta jo obdajala stolpa. V tem \xc4\x8dasu je bila zgrajena Salle des pas-perdus (neke vrste \xc4\x8dakalnica ali preddverje) prej\xc5\xa1njega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Celotna stavba je bila zgrajena v razposajenem gotskem slogu, v katerega so bili vklju\xc4\x8den prvi dekorativni elementi, ki so zna\xc4\x8dilni za renesan\xc4\x8dni slog prav v za\xc4\x8detku 16. stoletja._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je bil Rouen najbolj naseljeno mesto za Parizom, Marseillom in Lyonom. Rouen je bil tudi ena od normanskih zibelk umetni\xc5\xa1ke renesanse, zlasti tista pod pokroviteljstvom nad\xc5\xa1kofov in finan\xc4\x8dnikov mesta._NEWLINE_Gospodarska rast mesta ob koncu 15. stoletja je bila v glavnem posledica tekstilne industrije, pa tudi za razvoja industrije svile in metalurgije. Ribi\xc4\x8di iz Rouena so pluli do Baltika, da bi lovili sledi. Sol so uva\xc5\xbeali iz Portugalske in Gu\xc3\xa9rande (srednjeve\xc5\xa1ko mesto, ki se nahaja v departmaju Loire-Atlantique v zahodni Franciji). Tekstil so prodajali v \xc5\xa0paniji, ki je zagotavljala tudi volno, dru\xc5\xbeina Medi\xc4\x8dejcev pa je Rouen uporabljala kot glavno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de za prodajo rimskega aluma (vrsta galuna)._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 16. stoletja je Rouen postal glavna francoska vrata, skozi katera je potekalo trgovanje z Brazilijo, v glavnem za uvoz tekstilnih barvil. Do leta 1500 je bilo v mestu delovalo deset tiskarskih delavnic, po namestitvi prve \xc5\xa1estnajst let prej.\n_START_SECTION_\nVojna za vero\n_START_PARAGRAPH_\nV letih po 1530 je del populacije v Rouenu pripadal kalvinistom. \xc4\x8clani reformirane cerkve, ki so zastopali \xc4\x8detrtino do tretjino celotne populacije, je bila pomemben del, vendar \xc5\xa1e vedno manj\xc5\xa1ina._NEWLINE_Leta 1550 je kralj Henrik II. uprizoril zmagoslavni vstop v Rouenu, po vzoru anti\xc4\x8dnega rimskega in \xc5\xa1e posebej v primerjavi s tretjim Pompejevim zmagoslavjem leta 61 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v Rimu. Vendar pa to ni bilo dovolj, saj je za dolgo ohranil kraljevsko oblast v mestu._NEWLINE_Od 1560 dalje so se napetosti med protestantsko in katoli\xc5\xa1ko skupnostjo nara\xc5\xa1\xc4\x8dale do pokola v Vassyju v prvi od francoskih verskih vojn. Dne 15. april 1562 so protestanti vstopili v mestno hi\xc5\xa1o in vrgli ven osebnega predstavnika kralja. V maju je izbruhnil ikonoklazem ( razbijanje kipov). 10. maja so katoli\xc5\xa1ki \xc4\x8dlani mestnega sveta pobegnili iz Rouena. Katolike so prijeli in zaprli v utrdbo Sv. Katarine. Obe strani sta se zatekli k taktiki terorizma._NEWLINE_V tem trenutku so protestantske mestne oblasti zahtevale pomo\xc4\x8d od kraljice Elizabeta I. Angle\xc5\xa1ka Elizabete I. Angle\xc5\xa1ke. V skladu s \xc2\xbbPogodbo iz Hampton Courta\xc2\xab, ki  jo je podpisala 20. september 1562 s Hugenoti, je Anglija poslala vojake v podporo protestantom in ti so zasedli Le Havre. 26. oktobra 1562 so francoski kraljevi vojaki ponovno zavzeli Rouen in ga izropali v treh dneh._NEWLINE_Novica o pokolu na dan sv Jerneja je dosegla Rouen konec avgusta 1572. Hennequier se je sku\xc5\xa1al izogniti pokolu protestantov, ki so jih ustrelili v razli\xc4\x8dnih zaporih. Med 17 in 20. septembrom so mno\xc5\xbeice vdrle vrata v zaporih in pomorile protestante, ki so jih na\xc5\xa1li v notranjosti._NEWLINE_Mesto je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat napadel Henrik IV. Francoski , vendar se je upiralo, predvsem med obleganjem decembra 1591 do maj 1592, s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1panske vojske, ki jo je vodil Alessandro Farnese, vojvoda Parmski.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna doba\n_START_PARAGRAPH_\nStalna dr\xc5\xbeavna blagajna Normandije, ki jo je leta 1499 v Rouenu namestil George Amboise, se je preoblikovala v regionalno administracijo pod Francem I. leta 1515 in bila vse do revolucije upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije. Imela sodne, zakonodajne in izvr\xc5\xa1ilne pristojnosti v normanskih zadevah in podrejena samo tajnemu svetu. Imela je tudi pooblastilo upravljati francosko Kanado. 16. in 18. stoletje sta prinesla blaginjo prek trgovine s tekstilom in pove\xc4\x8dano uporabo pristani\xc5\xa1kih zmogljivosti. Leta 1703 je bila oblikovana Normanska trgovinska zbornica. \xc4\x8ceprav ni imel univerze, je Rouen postal pomembno intelektualno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zaradi svojih cenjenih \xc5\xa1ol visoko\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja. Leta 1734 je bila ustanovljena \xc5\xa1ola za kirurgijo (druga, v Parizu je bila prva ustanovljena leta 1724). Leta 1758 je bila odprta nova bolni\xc5\xa1nica na zahodu mesta, ki je nadomestila staro srednjeve\xc5\xa1ko, tisto, ki se je nahaja na ju\xc5\xbeni strani katedrale in je postala premajhna.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV francosko-pruski vojni leta 1870 so Rouen zasedli Prusi._NEWLINE_V \xc4\x8dasu prve svetovne vojne so Britanci uporabljali Rouen kot podporno bazo, v njem je bilo veliko voja\xc5\xa1kih bolni\xc5\xa1nic._NEWLINE_Mesto je bilo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano med drugo svetovno vojno - pribli\xc5\xbeno 45% je bilo uni\xc4\x8denega. V juniju 1940 je obmo\xc4\x8dje med katedralo Notre-Dame in reko Seno gorelo 48 ur, ker Nemci niso omogo\xc4\x8dili dostopa gasilcem do po\xc5\xbeara. Druga podro\xc4\x8dja so bila po\xc5\xa1kodovana med marcem in avgustom 1944, tik pred in med bitko v Normandiji, ki se je kon\xc4\x8dala na levem bregu Sene z uni\xc4\x8denjem ve\xc4\x8d polkov pripadnikov nem\xc5\xa1ko 7. armade. Katedrala in ve\xc4\x8d pomembnih spomenikov Rouen je bilo po\xc5\xa1kodovanih zaradi zavezni\xc5\xa1kih bombnih napadov. Med nem\xc5\xa1ko okupacijo je imela nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija sede\xc5\xbe Kriegsmarine v \xc4\x8detrti ch\xc3\xa2teau, kjer je sedaj poslovna \xc5\xa1ola \xc3\x89cole Sup\xc3\xa9rieure de Commerce de Rouen. Mesto so osvobodili  Kanad\xc4\x8dani 30. avgusta 1944 po zlomu Normandije.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei v severozahodni Franciji ob reki Seni in njenih manj\xc5\xa1ih pritokih Aubette, Robec in Cailly.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nNa dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Rouen-Les-Essarts blizu Rouena je petkrat potekala dirka Svetovnega prvenstva Formule 1 za Veliko nagrado Francije, zmagali so Alberto Ascari leta 1952, Juan Manuel Fangio leta 1957, Dan Gurney v letih 1962 in 1964 ter Jacky Ickx na zadnji dirki tu leta 1968.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vlaki obratujejo od Gare de Rouen-Rive-Droite do Le Havra in Pariza, regionalni vlaki vozijo v Caenu, Dieppe in druge lokalne kraje v Normandiji. Dnevno vozijo neposredni vlaki do Amiensa in Lilla in TGV (hitri vlak) dnevno povezuje Lyon in Marseille._NEWLINE_Mestni prevoz v Rouenu sestavljata tramvaj in avtobus. Tramvaj vozi po dveh linijah od predora do mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Rouen ima tudi sistem TEOR (Transport Est-Ouest Rouennais) kjer se avtobusi navezujejo na tramvaja z TCAR (Transports en commun de l'agglom\xc3\xa9ration rouennaise), h\xc4\x8derinskim podjetjem Veolia Transport._NEWLINE_Rouen ima svoje letali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki slu\xc5\xbei predvsem notranjim povezavam, kot tudi mednarodnih destinacijam v Evropi._NEWLINE_Reka Sena je glavna plovna pot za povezavo pomorskega tovora v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Rouen. Trajektna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za pre\xc4\x8dkanje Kanala - Caenu, Le Havre, Dieppe (50 minut) in Calais, ter predor pod Rokavskim prelivom - so na dosegu prevo\xc5\xbeene razdalje (dve in pol ali manj).\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nFilm iz leta 2000 Okus po drugi je bil posnet in obdelan v Rouenu. _NEWLINE_V filmu iz leta 2001 A Knight's Tale, se protagonist William Thatcher (igra ga Heath Ledger) predstavlja kot plemenit in tekmuje v prvem dvoboju turnirja v Rouenu. _NEWLINE_V filmu iz leta 1952 Sneg na Kilimand\xc5\xbearu, spomini Harry Street z naslovom The Road to Rouenu v sceni s Harryjem in stricem Bilom."