b'\n_START_ARTICLE_\nMistra\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1249 je Mistra postala sede\xc5\xbe latinske Ahajske kne\xc5\xbeevine, ustanovljene leta 1205 po osvojitvi Konstantinopla med \xc4\x8detrto kri\xc5\xbearsko vojno in je princ Viljem II. Villehardouin, prane\xc4\x8dak zgodovinarja Geoffreyja Villehardouina, tam zgradil pala\xc4\x8do._NEWLINE_Leta 1261 so Latini odstopili Mistro in druge utrdbe na jugovzhodu Peloponeza kot odkupnino za Viljema II., ki je bil ujet v Pelagoniji, in Mihael VIII. Paleolog je razglasil mesto za sede\xc5\xbe nove despotije Moreje. Ostala je glavno mesto despotije, v kateri  so vladali sorodniki bizantinskega cesarja, \xc4\x8deprav so imeli Bene\xc4\x8dani \xc5\xa1e vedno pod nadzorom obalo in otoke. Mistra in preostala Moreja sta postali razmeroma uspe\xc5\xa1ni po letu 1261 v primerjavi s preostalim imperijem. Pod despotom Teodorjem je postala drugo najpomembnej\xc5\xa1e mesto v cesarstvu za Konstantinoplom, pala\xc4\x8da Viljema II. pa druga rezidenca cesarja. Glavna cerkev samostana Brontohijon je bila kon\xc4\x8dana okoli 1310._NEWLINE_Freske v samostanski cerkvi samostana Peribleptos iz 1348 do 1380 so zelo redki ostanki poznega bizantinskega cikla, ki je klju\xc4\x8dnega pomena za razumevanje bizantinske umetnosti._NEWLINE_Mistra je bila tudi zadnje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de bizantinskih u\xc4\x8denjakov; neoplatonski filozof Georgij Gemist Pleton je \xc5\xbeivel tukaj do svoje smrti leta 1452. On in drugi u\xc4\x8denjaki so \xc5\xbeiveli v Mistri pod vplivom italijanske renesanse, \xc5\xa1e posebej po tem, ko so spremljali cesarja Ivana VIII. Paleologa v Firence leta 1439._NEWLINE_Zadnji bizantinski cesar Konstantin XI. Paleolog je bil despot v Mistri, preden je pri\xc5\xa1el na prestol. Demetrij Paleolog, zadnji despot Moreje, je predal mesto otomanskemu cesarju Mehmedu II. leta 1460. Kot Mezistre je bila sede\xc5\xbe tur\xc5\xa1kega sand\xc5\xbeaka. Bene\xc4\x8dani so jo zasedali od 1687 do 1715, sicer pa so Turki vladali do leta 1821 do za\xc4\x8detka gr\xc5\xa1ke vojne za neodvisnost. Kraj je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den pod kraljem Otom zaradi novo zgrajenega mesta \xc5\xa0parta._NEWLINE_Leta 1989 so bile ru\xc5\xa1evine, vklju\xc4\x8dno s trdnjavo, pala\xc4\x8do, cerkvami in samostani, vpisani na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMistra le\xc5\xbei na pobo\xc4\x8djih gore Tajget. Arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je nad sodobnim mestom Mistra in mestom \xc5\xa0parta. Okolico obdaja gozd borovcev in cipres. V bli\xc5\xbeini te\xc4\x8dejo nekatere manj\xc5\xa1e reke.\n_START_SECTION_\nUmetnost in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nOstanki starodavnega mesta so urejeni za obiskovalce. Ohranjene so nekatere cerkve s freskami (Hagija Sofija, Agios Dimitrios). Samostan Pantanasa je \xc5\xa1e naseljen. Cerkve v Mistri so zgrajene v tako imenovanem slogu mistra, ki ga razlagajo kot povezavo med zahodnolatinskim in bizantinskim slogom. V baziliki je bilo zgrajeno drugo nadstropje v obliki navzkri\xc5\xbene kupolaste strehe. Glavna cerkev (metropolis) je na 600 m visokem hribu in je tako kot vse stavbe v mestu zgodovinski spomenik. Slavna je cerkev ob zgodnjem samostanu Peribleptos, deloma vgrajena v jami (Demetrova jama, ki je bila v davnih \xc4\x8dasih verjetno pogansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de) in kot mnogo drugih cerkva v mestu je bila bogato okra\xc5\xa1ena z bizantinskimi freskami._NEWLINE_Goethe, ki sam nikoli ni obiskal Gr\xc4\x8dije, je Mistri postavil literarni spomenik, saj se je zgledoval po poro\xc4\x8dilih o mestu za opis kri\xc5\xbearske trdnjave v \xc5\xa0parti, kjer sta se sre\xc4\x8dala Faust in lepa Helena._NEWLINE_Despotska pala\xc4\x8da je bila leta 2013 v celoti obnovljena.'