b'\n_START_ARTICLE_\nBonaventura Herga\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudski \xc5\xa1oli, ko jo je kon\xc4\x8dal leta 1919 je obiskoval gimnazijo v cistercijanskem samostanu v Sti\xc4\x8dni, izpite pa je delal na prvi dr\xc5\xbeavni gimnaziji v Ljubljani. Oktobra 1925 je bil kot brat Bonaventura psrejet med bele menihe. Ve\xc4\x8dne zaobljube je polo\xc5\xbeil 28. oktobra 1928. \xc5\xa0tudiral je na cistercijanski teolo\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli deloma v Marienstattu v Nem\xc4\x8diji in deloma v Ljubljani. Avgusta 1930 je v Ljubljani prejel red subdiakonata, nato je bil posve\xc4\x8den v diakona. 24. avgusta 1930 ga je \xc5\xa1kof dr. Gregorij Ro\xc5\xbeman posvetil v duhovnika. Po tem, ko je leta 1936 naredil \xc5\xa1oferski izpit je bil samostanski \xc5\xa1ofer, obenem pa pomo\xc4\x8dnik v du\xc5\xa1nem pastirstvu. Januarja 1938 je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den kot drugi kaplan na Krki. Nekaj \xc4\x8dasa je pre\xc5\xbeivel tudi v Mogili na Poljskem, kjer je pomagal tamkaj\xc5\xa1njemu cistercijanskemu samostanu. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne so nemci izseljevali ljudi, 7. maja so iz \xc5\xa0martnega pri Litiji odpeljali tudi dekana in kaplana. Pater Bonaventura je pomagal re\xc5\xa1evati ljudi iz okolice: \xc4\x8dakal je v zasedeni Litiji in jih v skupinah prepeljal \xc4\x8dez meno \xc4\x8drto na Debe\xc4\x8dem. Konec septembra ali v za\xc4\x8detku oktobra so ga v Litiji prijeli, obsojen je bil na \xc5\xa1est mesecev zapora. V tem \xc4\x8dasu je opravljal ve\xc4\x8d prisilnih del, med drugim je bil tudi pomo\xc4\x8dnik v kuhinji, urejal je knji\xc5\xbenico, nato se je zaposlil kot materialni knjigovodja v kmetijski zadrugi \xc5\xa0martno. _NEWLINE_PArtizani so ga, tako kot nekatere druge ljudi poklicali v vas Podmil, ki je bila povsem izseljena. V Skobetovi hi\xc5\xa1i so ga prijeli in nato zasli\xc5\xa1evali, pri\xc4\x8de trdijo, da so ga mu\xc4\x8dili. Skupaj z njim je bil \xc5\xa1e en ujetnik, oba so 12. februarja ubil na krut na\xc4\x8din. Zagrebli so ju pod bli\xc5\xbenjo kolibo, ki so jo naknadno za\xc5\xbegali. V tistem \xc4\x8dasu sta se med tamkaj\xc5\xa1njimi partizani zadr\xc5\xbeevala tudi Zdenko Roter in Mitja Ribi\xc4\x8di\xc4\x8d. Po pribli\xc5\xbeno treh letih so trupli odkopali in jih skrivoma prepeljali ter pokopali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du n Libergi, pokopal ju je nem\xc5\xa1ki duhovnik Alojzij breier.'