b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0rilan\xc5\xa1ki makak\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nS telesno vi\xc5\xa1ino od 40 do 55 cm in te\xc5\xbeo najve\xc4\x8d 8,4 kg je najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1rilan\xc5\xa1ka opica. Njen kratek ko\xc5\xbeuh je na vrhu sivo rjav in belkast na dnu. Na vrhu glave ima dva rjava ali \xc4\x8drna lasna \xc4\x8dopa, ki sta usmerjeni navzdol in se delita po sredini. Gol obraz je rjave barve, rep je dolg ali dalj\xc5\xa1i od telesa. S starostjo, obraz samic postane rahlo ro\xc5\xbenat, vidna v subsp. sinica.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0rilan\xc5\xa1ki makaki so dnevni gozdni prebivalci, ki naseljujejo de\xc5\xbeevne in gorske gozdove do vi\xc5\xa1ine 2200 m. Del dneva pre\xc5\xbeivijo na tleh, vendar se ve\xc4\x8dinoma vrnejo na drevesa spat._NEWLINE_\xc5\xbdivijo v pribli\xc5\xbeno 30 do 40-glavih skupinah, ki jih sestavlja pribli\xc5\xbeno dvakrat ve\xc4\x8d samic kot samcev. Znotraj samcev obstaja stroga hierarhija, ki je izra\xc5\xbeena v vrstnem redu za iskanje hrane in negovanje. Medtem ko samice ostanejo v skupini, v kateri so se rodile, morajo samci zapustiti svojo skupino po spolni zrelosti. V\xc4\x8dasih se povezujejo z drugimi v \xc4\x8diste skupine samcev. So ozemeljske \xc5\xbeivali, ki pogosto branijo ve\xc4\x8d sto hektarov ozemlja od drugih skupin._NEWLINE_Ti primati se krmijo predvsem s sadjem, semeni, \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in travami.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nM.s. sinica \xe2\x80\x93 najdemo jo vasi Vavuniya v Mannarju, do ni\xc5\xbein Anuradhapure, Polonnaruwe, Puttalame in Kurunegala vzdol\xc5\xbe su\xc5\xa1ne cone Monaragala in okro\xc5\xbeja iz Hambantota._NEWLINE_M.s. aurifrone lahko najdemo simpati\xc4\x8dno s subsp. Sinica znotraj vmesnih regij dr\xc5\xbeave, kot je npr. Kegalle, del Kurunegala. Prav tako jih najdemo v jugozahodnih predelih otoka, vklju\xc4\x8dno z okro\xc5\xbejem Galle in Matara, blizu Kalu Gange._NEWLINE_M.s. opisthomelas je nedavno opredeljena kot lo\xc4\x8dena podvrsta. To je mogo\xc4\x8de najti v celotni jugozahodni regiji osrednjega gri\xc4\x8devja (obrobljen z mestom Ratnapura) in Nuwara Eliya. Ogleda se jih okoli botani\xc4\x8dnega vrta Hakgala in v drugih hladnih podnebnih gorskih gozdnih sestojih.\n_START_SECTION_\nSocialna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebeni status je zelo strukturiran, prevladuje hierarhija med samci in samicami. Samice spreminjajo \xc5\xa1tevilo znotraj tropa. Skupino lahko sestavlja od 8 do 40 osebkov. Kadar jih je preve\xc4\x8d, nastanejo socialne napetosti in agresija, kar omogo\xc4\x8da posameznikom, da pobegnejo iz tropa. To je izjemno pri odraslih in podrejenih odraslih, kjer lahko trop v glavnem sestavljajo samice. Novo imenovan alfa samec ka\xc5\xbee tudi agresivnost proti samicam, kar ima za posledico beg. Opa\xc5\xbeajo tudi, da obstajajo hudi boji med posamezniki istega tropa in nekateri dobijo te\xc5\xbeke rane po licih, o\xc4\x8deh in v\xc4\x8dasih zlomljeno roko.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nKo je godna, sami\xc4\x8din presredek postane rde\xc4\x8dkast in nabrekne. Ta sprememba je znak za samce, da je pripravljena sodelovati. Presledek med rojstvi traja povpre\xc4\x8dno 18 mesecev. Po 5-6 mesecih gestacijskega obdobja samica makaka rodi enega samega potomca. Potomci se dr\xc5\xbeijo svoje matere pribli\xc5\xbeno 2 meseca. V tem \xc4\x8dasu se nau\xc4\x8dijo pre\xc5\xbeivetja in socialnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ki so klju\xc4\x8dnega pomena za pre\xc5\xbeivetje. Otroci se rodijo v socialne razrede, ki temeljijo na polo\xc5\xbeaju njihovih mater v tropu. Mladi samci so prisiljeni zapustiti svoj trop, ko so stari okoli 6-8 let. S tem se prepre\xc4\x8di razmno\xc5\xbeevanje in zagotavlja, da sedanji alfa samec ohranja svoj polo\xc5\xbeaj v tropu. Odhod je edini na\xc4\x8din, kako samec lahko spremeni svoj dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj. \xc4\x8ce ima dobre socialne spretnosti in je mo\xc4\x8dan, lahko postane alfa samec. En alfa samec lahko o\xc4\x8de vseh potomcev tropu._NEWLINE_Rojstvo se redko pojavi \xc4\x8dez dan ali na tleh. Med porodom se samica izolira iz skupine (pribli\xc5\xbeno 100 m). Mati stoji med rojstvom in si pomaga z rokami. Mladi\xc4\x8d je obi\xc4\x8dajno rojen 2 minuti po za\xc4\x8detku. Takoj po rojstvu se lahko oglasi; pomembno je, da mati in mladi\xc4\x8d prepoznata glasove drug drugega. Ogla\xc5\xa1anje se bo uporabljalo za opozarjanje mame o neposredni nevarnosti in lahko pomaga pri iskanju, \xc4\x8de se lo\xc4\x8dita. Po rojstvu mati mladi\xc4\x8da \xc4\x8disti in ga usmeri proti svojim prsim. Hrani ga v 20 minutah po porodu. Mama tudi poje del posteljice, ker vsebuje potrebne beljakovine. Alfa samica v skupini uveljavlja svojo mo\xc4\x8d da vzame del posteljice zase za pojest.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nJedo rumene \xc5\xa1ope cvetov indijskega nagnoja (Cassia fistula). Jejo vse dobre stvari, ki uporablja \xc4\x8dlovek in jih najdejo po planta\xc5\xbeah, ananas, ri\xc5\xbeeva zrna, papaje in mango. Tudi v naravnem bivali\xc5\xa1\xc4\x8du je veliko hrane, makaki u\xc5\xbeivajo v hrani dobljeni z malo truda v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih stanovanjih. Ob\xc4\x8dasno jih vidijo okrog hi\xc5\xa1 ob gozdnem robu, kjer napadajo vse sadne rastline in se pono\xc4\x8di vrnejo v gozdni pokrov. Ti makaki se prakti\xc4\x8dno ne bojijo ljudi in njihovih spremljevalcev - psov._NEWLINE_Vre\xc4\x8dke v ustih omogo\xc4\x8dajo makakom shranjevanje hrane, medtem ko hitro jedo. V suhi coni je znano, da jedo jagode podrasti grma Zizyphus (vrsta \xc5\xbei\xc5\xbeole), zrelo sadje figovca (Ficus) in vrsto Cordia (vrsta borage). Ob\xc4\x8dasno jedo \xc5\xa1tevilne majhne \xc5\xbeivali, od majhnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk do sesalcev, kot so indijska palmova veverica (Funambulus palmarum) in mi\xc5\xa1 Vandeleuria oleracea.\n_START_SECTION_\nPlenilci\n_START_PARAGRAPH_\nDivje ma\xc4\x8dke (leopardi in ribi\xc5\xa1ka tigrasta ma\xc4\x8dka) in indijski skalni piton (Python molurus) so glavni plenilci te vrste.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjska doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjska doba makakov v naravi je pribli\xc5\xbeno enaka kot v ujetni\xc5\xa1tvu, do 35 let. Pri\xc4\x8dakovana \xc5\xbeivljenjska doba v naravi je nizka zaradi visoke stopnje umrljivosti mladi\xc4\x8dev. Obstaja tudi precej\xc5\xa1nja smrtnost med mladostniki, ko se izlo\xc4\x8dijo, da bi se pridru\xc5\xbeili razli\xc4\x8dnim tropom. Ko makaki dose\xc5\xbeejo spolno zrelost, bodo verjetno \xc5\xbeiveli do starosti. (Fooden, 1979; Michael in Crook, 1973).\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nIUCN ima \xc5\xa1rilan\xc5\xa1kega makaka na seznamu ogro\xc5\xbeenih zaradi uni\xc4\x8denja habitatov in lovljenja ter tudi za uporabo kot ljubljen\xc4\x8dke. Vse tri podvrste so popolnoma ogro\xc5\xbeene v njihovih naravnih habitatih. Z nekaj ostanki gozdov za pre\xc5\xbeivetje, se zapletajo da pre\xc5\xbeivetje v bli\xc5\xbeini \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d, kar povzro\xc4\x8da resne te\xc5\xbeave obema stranema. Zaradi pusto\xc5\xa1enja prehranjevalnih rastlin ljudje vedno poskrbijo za previdnostne ukrepe, da bi se izognili njihovemu vstopu na obdelana polja. Ljudje jih streljajo, lovijo in zastrupljajo._NEWLINE_Obe subsp. aurifrons in sinica dr\xc5\xbeijo kot hi\xc5\xa1na ljubljen\xc4\x8dka razli\xc4\x8dni staroselci za gospodarske namene. Veliko jih je uporabljala tako vojska \xc5\xa0rilanke kot tudi LTTE za svoje strelske vaje v nedavni preteklosti, zdaj pa je prepovedana.\n_START_SECTION_\nPrisotnost protiteles\n_START_PARAGRAPH_\nZa eksperiment so bili vzeti vzorci seruma posameznih makakov v Polonnaruwi, preizku\xc5\xa1eni na protitelesa proti Toxoplasma gondii z modificiranim testom aglutinacije. Ni bilo dokazov materinega prenosa protiteles ali prirojene toksoplazmoze. Noben oku\xc5\xbeeni makak ni umrl v 1 letu po vzor\xc4\x8denju. Infekcija Toxoplasma gondii je bila tesno povezana s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi okolji, kjer so bile doma\xc4\x8de ma\xc4\x8dke pogoste. \xc4\x8ceprav je bila oku\xc5\xbeba s T. gondii ugotovljena pri ve\xc4\x8d vrstah azijskih primatov, je to prvo poro\xc4\x8dilo o protitelesih T. gondii v \xc5\xa1rilan\xc5\xa1kem makaku.\n_START_SECTION_\nNosilci mrzlice denga\n_START_PARAGRAPH_\nNi jasno, \xc4\x8de nehuman primat slu\xc5\xbei tudi kot shramba virusov \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke denge pod dolo\xc4\x8denimi pogoji. V skladu s \xc5\xa1tudijo nekaterih biologov je bila izvedena prese\xc4\x8dna serolo\xc5\xa1ka raziskava, ki je opisovala vzorec prenosa nedavno opredeljenega virusa denga med makaki na \xc5\xa0rilanki. Rezultati so pokazali, da je bil med ma\xc4\x8dkami aktiven virus epizootske denge. Med oktobrom 1986 in februarjem 1987 je potekala samo ena epizootija, v kateri je bilo virusu izpostavljenih 94% makakov v \xc5\xa1tudijskem kraju 3 km2. Epizootija je bila zelo osredoto\xc4\x8dena v naravo, saj makaki, ki \xc5\xbeivijo 5 km od \xc5\xa1tudijske populacije, niso bili izpostavljeni virusu. Prenos virusov denga med makaki v naravi ima lahko pomembne posledice za javno zdravje.'