b'\n_START_ARTICLE_\nKamnose\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nObrt kamnose\xc5\xa1tvo obstaja od kar je \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo za\xc4\x8delo uporabljati svoj um in svoje roke. Iz kamna si je naredil prve pripomo\xc4\x8dke za vsakdanjo delo \xe2\x80\x93 no\xc5\xbe, kladivo \xe2\x80\xa6 To obdobje se imenuje kamena doba. \xc4\x8clovek si je tako ustvarjal prva orodja in bivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Iz kamna so izdelane najve\xc4\x8dje stvaritve \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva: piramide, kitajski zid, gradovi, templji, pala\xc4\x8de, cerkve, mostovi. Ta material je bil uporabljen za gradnjo \xc5\xa1tevilnih anti\xc4\x8dnih spomenikov in okrasnih predmetov in celih mest v \xc5\xa1tevilnih kulturah. Med znamenitimi kamnose\xc5\xa1kimi deli so Tad\xc5\xbe Mahal, Saksaywaman, kipi Velikono\xc4\x8dnega otoka, egip\xc4\x8danske piramide, Angkor Wat, Borobudur, Tihuanaco, Tenochtitlan, Perzepolis, Partenon, Stonehenge in stolnica v Chartresu, \xc4\x8de na\xc5\xa1tejemo le nekatere.\n_START_SECTION_\nVrste kamnin\n_START_PARAGRAPH_\nKamnoseki uporabljajo vse vrste naravnega kamna: magmatske, metamorfne in sedimentne kamnine. medtem ko nekateri uporabljajo tudi umetni kamen.\n_START_SECTION_\nSedimentne kamnine\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko na svetu najbolj znanih stavb je bilo zgrajeno iz sedimentnega kamna, od stolnice v Durhamu do bazilike sv. Petra v Rimu. V zidanih delih se uporabljata dve glavni vrsti sedimentnega kamna: apnenec in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak.\n_START_SECTION_\nVrste del\n_START_PARAGRAPH_\nKamnosek z orodjem in stroji obdela katerokoli vrsto kamna v na\xc4\x8drtovani izdelek. V kamnose\xc5\xa1tvu izdelujejo masivne elemente, kot so stopnice, zidovi, ograje, strehe, okenski in vratni okvirji, venci, cokle, podstavki, kamini, spomeniki, vrtna ter notranja oprema. Med ploskovne elemente \xc5\xa1tejemo tlake ter stenske obloge.\n_START_SECTION_\nUsposabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno srednjeve\xc5\xa1ko usposabljanje kamnosekov je trajalo sedem let vajeni\xc5\xa1tva. _NEWLINE_Sodobno izobra\xc5\xbeevanje traja praviloma tri leta na srednji poklicni \xc5\xa1oli, v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah druga\xc4\x8de. Kamnosek mora znati samostojno prebrati na\xc4\x8drt izdelka, pripraviti \xc5\xa1ablone, modele ali oblikovnike v merilu 1: 1. Delo prilagodi izbrani tehnologiji, ki je lahko ro\xc4\x8dna, strojna ali kombinirana. Manj zahtevne elemente mora znati tudi sam oblikovati in na\xc4\x8drtovati. Poznati mora tradicionalne in sodobne na\xc4\x8dine izdelave ter jih v praksi uporabiti. Imeti mora ob\xc4\x8dutek za lepoto in kombinacijo materialov. Poznati mora delovanje celotne konstrukcije, da med monta\xc5\xbeo ne bo povzro\xc4\x8dal po\xc5\xa1kodb na drugih materialih. Tisti, ki \xc5\xbeelijo postati kamnoseki naj ne bi imeli te\xc5\xbeav pri delu na vi\xc5\xa1inah, imeti razumno koordinacijo rok in o\xc4\x8di, biti zmerno fizi\xc4\x8dno sposoben in imeti osnovno matemati\xc4\x8dno znanje. Ve\xc4\x8dina teh stvari se lahko razvije med u\xc4\x8denjem.\n_START_SECTION_\nOrodje\n_START_PARAGRAPH_\nPri pridobivanju kamna se uporabljajo: vrtalni stroji, diamantne \xc5\xbei\xc4\x8dne \xc5\xbeage, pnevmatske blazine, kompresorji, klini in kladiva za lomljenje kamna in pnevmatska orodja za grobo povr\xc5\xa1insko obdelavo._NEWLINE_Kamnoseki uporabljajo \xc5\xa1iroko paleto orodij za ro\xc4\x8dno obdelavo in oblikovanje kamnitih blokov in plo\xc5\xa1\xc4\x8d v kon\xc4\x8dne izdelke. Osnovna orodja za oblikovanje kamna so: kladiva, jeklene konice, dleta, kladiva, brusi, polirna sredstva, pnevmatska ro\xc4\x8dna orodja, kotna rezalka, kotna brusilka, vrtalni stroj in merilna orodja. Stroji za obdelavo kamna so: stroji za razrez blokov, za obrezovanje (freze), za povr\xc5\xa1insko obdelavo ter specialni stroji - stru\xc5\xbenica, gravirni in CNC stroj. Naprave za premikanje in transport kamna so: vili\xc4\x8darji, ro\xc4\x8dni vozi\xc4\x8dki in dvigala._NEWLINE_Dleta so razli\xc4\x8dnih velikostih in oblik, odvisno od funkcije, za katero se uporabljajo in imajo veliko razli\xc4\x8dnih imen glede na geografsko lokacijo. Obstajajo razli\xc4\x8dna dleta za razli\xc4\x8dne materiale in velikosti obdelanega materiala, za odstranjevanje velikih koli\xc4\x8din materiala in za izdelavo finega zaklju\xc4\x8dka._NEWLINE_Pri monta\xc5\xbei kamna uporablja: malte, lepila, vijake, sidra, zagozde, fugirne mase in sredstva za povr\xc5\xa1insko za\xc5\xa1\xc4\x8dito kamna. Malto obi\xc4\x8dajno danes naredijo z me\xc5\xa1alniki za malto bodisi ro\xc4\x8dnimi ali strojnimi._NEWLINE_Mnoga osnovna orodja kamnosekov so ostala prakti\xc4\x8dno enaka celo tiso\xc4\x8dletja, na primer dleta, ki jih danes lahko kupimo, so na\xc5\xa1li \xc5\xbee v piramidah v Gizi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKamnose\xc5\xa1tvo je eno najzgodnej\xc5\xa1ih obrti v zgodovini civilizacije. V \xc4\x8dasu neolitske revolucije in udoma\xc4\x8ditve \xc5\xbeivali so se ljudje nau\xc4\x8dili, kako uporabljati ogenj, da bi ustvarili \xc5\xbeivo apno, malto in minerale. Uporabili so jih za izgradnjo domov z blatom, slamo ali kamenjem, tako se je rodil kamnosek._NEWLINE_Starodavni ljudje so se mo\xc4\x8dno opirali na kamnoseke pri gradnji stavb, saj so zgradili najbolj impresivne in dolgotrajne spomenike svojim civilizacijam. Egip\xc4\x8dani so zgradili svoje piramide, civilizacije Srednje Amerike so imele svoje stopni\xc4\x8daste piramide, Perzijci svoje pala\xc4\x8de, Grki templje in Rimljani javna dela in druge impresivne zgradbe. Med znamenitimi starodavnimi kamnoseki je Sofroniscus, o\xc4\x8de Sokrata, ki je bil rezalec kamna._NEWLINE_Gradnja stavbe je bila cela industrija srednjeve\xc5\xa1kih kamnosekov. Ko je padlo Zahodno rimsko cesarstvo, se je gradnja v kamnu zmanj\xc5\xa1ala v ve\xc4\x8djem delu zahodne Evrope, posledi\xc4\x8dno pa je pri\xc5\xa1lo do pove\xc4\x8danja gradnje v lesu. V Evropi je v 9. in 10. stoletju pri\xc5\xa1lo do ponovnega pojava kamnitih gradenj, in v 12. stoletju do izgradnje tiso\xc4\x8dih impresivnih cerkva in stolnic v kamnu po zahodni Evropi._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ke kamnose\xc5\xa1ke ve\xc5\xa1\xc4\x8dine so bile zelo iskane, \xc4\x8dlani ceha pa so razlikovali tri razrede kamnosekov: vajenci, pomo\xc4\x8dniki in mojstri. Vajenci so bili podlo\xc5\xbeni svojim mojstrom kot cena za njihovo usposabljanje, pomo\xc4\x8dniki so bili \xc5\xbee bolj spretni in so bili pomo\xc4\x8dniki svojim mojstrom,  mojster kamnosek pa je bil svobodnjak, ki je lahko potoval, ko je \xc5\xbeelel delati na projektih pokroviteljev. Med renesanso je kamnose\xc5\xa1ki ceh sprejel \xc4\x8dlane, ki niso bili kamnoseki in se s\xc4\x8dasoma razvili v Dru\xc5\xa1tvo prostozidarjev; bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je spo\xc5\xa1tovala tradicionalno kulturo kamnosekov, vendar obi\xc4\x8dajno niso bile vklju\xc4\x8dene v sodobne gradbene projekte._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ki kamnosek je na svojem izdelku pogosto izrezal osebni simbol, da bi razlikoval svoje delo od drugih kamnosekov. To je zagotavljalo tudi preprost sistem nadzora kakovosti._NEWLINE_Renesansa je videla v kamnose\xc5\xa1tvu vrnitev k prepoznavnosti in prefinjenosti klasi\xc4\x8dne dobe. Vzpon humanisti\xc4\x8dne filozofije je ljudem omogo\xc4\x8dil, da ustvarijo \xc4\x8dudovita umetni\xc5\xa1ka dela. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de renesanse je bila Italija, kjer so mesta, kot so Firence, postavila velike strukture, med njimi stolnico Santa Maria del Fiore,  Neptunov vodnjak in Medi\xc4\x8dejsko knji\xc5\xbenico, ki jo je na\xc4\x8drtoval in zgradil Michelangelo, slavni kamnosek/kipar renesanse._NEWLINE_Ko so Evropejci naselili Ameriko, so s seboj prinesli kamnose\xc5\xa1ko tehniko. Naseljenci so uporabili materiale, ki so bili na voljo in na nekaterih podro\xc4\x8djih je bil to kamen. V za\xc4\x8detku so stavbe imela podobo Evrope, da bi jih kasneje zamenjala edinstvena arhitektura._NEWLINE_V 20. stoletju je kamnose\xc5\xa1tvo zaznalo najbolj radikalne spremembe v na\xc4\x8dinu dela. V prvi polovici stoletja je bilo najve\xc4\x8d te\xc5\xbekega dela opravljenega z vle\xc4\x8dnimi \xc5\xbeivalmi ali s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno mo\xc4\x8djo. S prihodom motorja z notranjim zgorevanjem je veliko teh te\xc5\xbekih opravil postalo preprostej\xc5\xa1e in la\xc5\xbeje. \xc5\xbderjavi in vili\xc4\x8darji so premikali in polagali te\xc5\xbeke kamne sorazmerno enostavno. Motorni me\xc5\xa1alniki malte so prihranili veliko \xc4\x8dasa in energije. Orodja na stisnjen zrak so zmanj\xc5\xa1ala \xc4\x8dasovno intenzivnost dela. Z bencinskimi in elektri\xc4\x8dnimi diamantnimi \xc5\xbeagami se lahko kamen precej hitreje in natan\xc4\x8dneje prere\xc5\xbee. Dleta s cementitnimi konicami so lahko veliko bolj u\xc4\x8dinkovita kot jeklena in \xc5\xbeelezna dleta, ki so jih izdelovali starej\xc5\xa1i kova\xc4\x8di.'