b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc4\x8dvirski livadar\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dvirski livadar ima na oran\xc5\xbeni podlagi zgornje strani kril vzorec \xc4\x8drnih pik in \xc4\x8drt. Po zgornji strani kril ima ob zunanjem robu \xc4\x8drn pas, na njegovi notranji strani pa je niz razli\xc4\x8dno velikih \xc4\x8drnih pik. Samice imajo temno obarvan del kril z vijoli\xc4\x8dnim sijajem, samci pa tega sijaja nimajo in imajo ta del oran\xc5\xbeen. Na sredi spodnje strani kril se vle\xc4\x8de rjavo vijoli\xc4\x8den pas, na katerem so \xc4\x8drne o\xc4\x8descom podobne lise s svetlo sredino. Na notranjem delu spodnje strani zadnjih kril ima rumene lise, \xc5\xbeile pa so temno poudarjene. Preko kril meri med 30 in 40\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8dvirski livadar se v Sloveniji zadr\xc5\xbeuje v bli\xc5\xbeini rek ali mo\xc4\x8dvirij, na vla\xc5\xbenih travnatih krajih, po katerih se razra\xc5\xa1\xc4\x8da grmovje ali redek gozd. Pojavlja se od morja do visokogorja, njegove gosenice pa se hranijo z listi brestovolistnega oslada (Filipendula ulmaria), malinjaka (Rubus idaeus), navadnega kresni\xc4\x8devja (Aruncus dioicus) in zdravilne stra\xc5\xa1nice (Sanguisorba officinalis).'