b'\n_START_ARTICLE_\nElton Mayo\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je sin Georga Gibbesa Maya, in\xc5\xbeenirja gradbeni\xc5\xa1tva in Henriette Mary, rojene Donaldson. Sestra Eltona Maya je bila zdravnica Helen Mayo, brat Herbert Mayo (1885-1972) je postal vrhovni sodnik v Ju\xc5\xbeni Avstraliji. Drugi brat, John Christian Mayo (1891-1955) je bil pomemben radioterapevt in kirurg, sestra Mary Penelope Mayo (1889-1969) pa je bila zgodovinarka. Elton je s svojo dru\xc5\xbeino \xc5\xbeivel do leta 1900._NEWLINE_Leta 1893 je za\xc4\x8del obiskovati Queen\'s School, nato pa se je od leta 1896 do 1898 izobra\xc5\xbeeval na St. Peter\'s College, ki je bila zasebna \xc5\xa1ola. V juliju leta 1899, je Elton postal \xc5\xa1tudent medicine na univerzi v Adelaidi, vendar je po neopravljenih izpitih zapustil univerzo leta 1900. Leta 1901 je svoj \xc5\xa1tudij nadaljeval v Edinburghu in 1903 v Londonu. \xc5\xa0tudija medicine ni dokon\xc4\x8dal, leta 1903 je od\xc5\xa1el v Zahodno Afriko, kjer je delal za Ashanti Mining Company. Po nekaj tednih je zbolel za mrzlico denga in od\xc5\xa1el nazaj v Anglijo k sorodnikom. V Angliji je napisal \xc4\x8dlanek o avstralski politiki, ki je bil leta 1904 objavljen v reviji Pall Mall Gazette. Pou\xc4\x8deval je tudi angle\xc5\xa1\xc4\x8dino na Working Men\'s College in nato v Great Ormond Street.\n_START_SECTION_\nKariera v Avstraliji\n_START_PARAGRAPH_\nV Avstralijo se je vrnil leta 1905 in se zaposlil v tiskarskem podjetju. Leta 1907 je spoznal profesorja Williama Mitchella in pri\xc4\x8del pod njegovim mentorstvom zopet \xc5\xa1tudirati. \xc5\xa0tudiral je psihologijo in filozofijo. V psihologiji je osvojil nagrado in leta 1911 diplomiral z odliko. V aprilu, leta 1911 se je preselil v Brisbane, kjer je delal kot predavatelj logike, psihologije in etike na Univerzi Quennslanda._NEWLINE_Elton Mayo se je poro\xc4\x8dil leta 1913 z Dorotheo McConnell. Leta 1915 se je rodila njegova prva h\xc4\x8derka, Patricia, leta 1921 pa njegova druga h\xc4\x8derka, Gael._NEWLINE_Njegova prva knjiga, Democracy and freedom, ki je iz\xc5\xa1la v Melbournu, leta 1919, je zajemala njegovo socialno razmi\xc5\xa1ljanje, ki se je kasneje razvilo tudi v \xc5\xa1tevilnih \xc4\x8dlankih in njegovih najpomembnej\xc5\xa1ih delih, The Human Problems of an Industrial Civilisation (New York, 1933) in The Social Problems of an Industrial Civilisation (London, 1945). Z opazovanjem industrijskega spora in politi\xc4\x8dnega konflikta v Avstraliji, je Mayo zasnoval analogijo med vojnimi nevrozami in psiholo\xc5\xa1kimi vzroki industrijskega nemira. Trdil je, da je delav\xc4\x8deva morala ali du\xc5\xa1evno zdravje odvisno od zaznavanja, kak\xc5\xa1no funkcijo ima njegovo delo. Re\xc5\xa1itev v industrijskem nemiru je videl v sociolo\xc5\xa1ki raziskavi in spremembah pri industrijskem vodstvu._NEWLINE_Leta 1919 je dobil tudi profesuro na podro\xc4\x8dju filozofije. Isto\xc4\x8dasno je pridobival klini\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje pri delu z zdravnikom T. R. H. Mathewsonom. Pod vplivi Freuda, Junga in Pierrja Janeta je \xc5\xa1tudiral naravo \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega zloma in z Mathewsonom sta razvila psihoanalitsko zdravljenje du\xc5\xa1evne travme. Dve leti sta zdravila razli\xc4\x8dne paciente.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje od 1922 do 1949\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1922 je zapustil Avstralijo in od\xc5\xa1el v ZDA. Pol leta po prihodu se je zaposlil na Univerzi Pensilvanije, na novem oddelku za industrijsko raziskovanje. Tu je delal kot raziskovalni sodelavec, zanimalo ga je empiri\xc4\x8dno raziskovanje povezav med delav\xc4\x8devim razmi\xc5\xa1ljanjem in industrijskimi problemi, kot so iz\xc4\x8drpanost (je del izgorelosti), izostajanje, prihodek in stavke. V naslednjih treh letih je delal na ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudijah v ve\xc4\x8d podjetjih, najbolj znano izmed njih je Continental Mills. Razvil je model fluktuacije, ki je povezoval \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de \xc5\xa1tudije psiholo\xc5\xa1kih in fiziolo\xc5\xa1kih faktorjev iz\xc4\x8drpanosti. Te \xc5\xa1tudije je povezal s svojimi izku\xc5\xa1njami v medicini in psihiatriji. To delo je pritegnilo pozornost Univerze Harvard, kamor se je nato leta 1926 tudi preselil in postal vodja na novem oddelku za industrijsko raziskovanje. Od leta 1926 do 1929 je deloval kot izredni profesor, od leta 1929 do 1947 kot redni profesor in od leta 1947 do 1949 pa kot upokojeni profesor._NEWLINE_Med delom na Harvardu se je pridru\xc5\xbeil in oblikoval raziskave, ki so preu\xc4\x8devale osebne in socialne faktorje, ki determinirajo delovni u\xc4\x8dinek (Hawthorne \xc5\xa1tudije). Ve\xc4\x8dino njegov raziskav je v \xc4\x8dasu delovanja na Harvardu podpiral Rockefellerjev sklad. Kot poklon Mayu je bila v Avstraliji ustanovljena \xc5\xa1ola The Elton Mayo School of Management. Med drugo svetovno vojno je Mayo prispeval k razvoju na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja v superviziji znotraj svojega programa Izobra\xc5\xbeevanje v industriji (Training within industry), ki je bil \xc5\xa1iroko sprejet v ZDA._NEWLINE__NEWLINE_Zadnji dve leti \xc5\xbeivljenja je deloval tudi kot svetovalec britanski vladi na podro\xc4\x8dju te\xc5\xbeav v industriji.\n_START_SECTION_\nTeorija odnosov med ljudmi\n_START_PARAGRAPH_\nElton Mayo je znan tudi kot ustanovitelj teorije odnosov med ljudmi. Ta se nana\xc5\xa1a na raziskovalce organizacijskega razvoja, ki preu\xc4\x8dujejo vedenje ljudi v skupinah, posebno v delovnih skupinah. Za\xc4\x8delo se je s Hawthorne \xc5\xa1tudijami.\n_START_SECTION_\nHawthorne \xc5\xa1tudije\n_START_PARAGRAPH_\nElton Mayo je bil tesno povezan s Hawthorne \xc5\xa1tudijami, industrijsko raziskavo, ki je potekala na Western Electric Company v Illionisu, med 1928 in 1933. Hawthorne \xc5\xa1tudija je bila razdeljena na dve fazi. Prva faza je vklju\xc4\x8devala opazovanje zaposlenih, ki so bili izpostavljeni razli\xc4\x8dnim situacijam v svojih delovnih pogojih z namenom, da bi videli, kako spremembe (npr. sprememba svetlobe) vplivajo na delovno u\xc4\x8dinkovitost.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudija sestavljanja relejev\n_START_PARAGRAPH_\nV tem eksperimentu sta sodelovali dve skupini po \xc5\xa1est \xc5\xbeensk. Vsaka od skupin je bila v svoji sobi, kjer so spreminjali \xc5\xa1tevilo delovnih ur, dol\xc5\xbeino odmorov, odmorov za kosila ... Same so si lahko izbirale dol\xc5\xbeino odmorov in podajale predloge. U\xc4\x8dinek se je pove\xc4\x8dal v obeh sobah. Zaklju\xc4\x8dki so bili, da so socialni odnosi med delavci, sodelovanje pri odlo\xc4\x8danju imeli ve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek kot pa delovni pogoji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudija z vezji\n_START_PARAGRAPH_\nSkupina 14 delavcev je bila opazovanih pol leta. \xc5\xa0tudija je bila zasnovana, da bi ugotovili, kako denarne spodbude vplivajo na produktivnost. Presenetljivo se je pokazalo, da je u\xc4\x8dinkovitost upadla. Pokazalo se je tudi, da so bili delavci bolj odzivni na socialno mo\xc4\x8d s strani njihove skupine, kot pa na kontrolo in spodbude uprave.\n_START_SECTION_\nDruga faza\n_START_PARAGRAPH_\nDruga faza je vklju\xc4\x8devala zaupne intervjuje z 20 000 delavci. Mayo je kasneje tudi preu\xc4\x8deval delavce v drugih tovarnah in postal glavni predstavnik teorije odnosov med ljudmi. Ta teorija se je osredoto\xc4\x8dala na \xc4\x8dustva posameznika, ki je delal v organizaciji in trdila, da bi se teorija mened\xc5\xbementa morala najbolj zanimati za interpersonalne odnose. Podjetje, ki bi prepoznalo \xc4\x8dlovekove potrebe, ideje in pripombe naj bi tako zvi\xc5\xa1ala u\xc4\x8dinkovitost in moralo. Zaklju\xc4\x8dil je, da je delovna u\xc4\x8dinkovitost odvisna tako od socialnih zadev kot tudi od zadovoljstva z delom.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nSociolog Daniel Bell je kritiziral Eltona Maya in druge industrijske psihologe, da "prilagajajo ljudi strojem", namesto, da bi pove\xc4\x8dali \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko sposobnost ali svobodo. James Hoopes je leta 2003 kritiziral Maya za "zamenjavo terapije z demokracijo.'