b'\n_START_ARTICLE_\nKraljevina Sa\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevina Sa\xc5\xa1ka, vladavina Wettincev v obdobju 1806-1918, naslednica volilne kne\xc5\xbeevine Sa\xc5\xa1ke po razpadu Svetega rimskega cesarstva._NEWLINE_Francoski cesar Napoleon I. je volilno kne\xc5\xbeevino, vojvodino Sa\xc5\xa1ko, potem ko se je leta 1806 pridru\xc5\xbeila njegovi Renski zvezi, povzdignil v kraljevino. Kot \xc4\x8dlanica pora\xc5\xbeene strani je morala z dunajskim mirovnim kongresom prepustiti Prusiji ve\xc4\x8d kot polovico svojega ozemlja. Vklju\xc4\x8dila se je v Nem\xc5\xa1ko zvezo, kasneje (1866) v Severnonem\xc5\xa1ko zvezo in kon\xc4\x8dno (1870/71) kot zvezna enota (de\xc5\xbeela) v Nem\xc5\xa1ko cesarstvo. S koncem prve svetovne je kot kraljevina nehala obstajati in postala del Weimarske republike.\n_START_SECTION_\nSa\xc5\xa1ka postane kraljevina\n_START_PARAGRAPH_\nSa\xc5\xa1ka je z razpadom Svetega rimskega cesarstva izgubila privilegiran polo\xc5\xbeaj volilne kne\xc5\xbeevine. Do leta 1806 se je bojevala na strani Prusije proti Francozom. V decembru 1806 je volilni knez Friderik Avgust III. sklenil z Napoleonom mir v Posnu in vklju\xc4\x8dil vojvodino Sa\xc5\xa1ko v Napoleonovo Rensko zvezo. V zameno za ozemlja na levem bregu Rena je dobil na novo ustanovljeno vojvodino Var\xc5\xa1avo (Napoleon jo je sestavil iz ozemelj, ki sta si jih pri drugi in tretji delitvi Poljske prisvojili Prusija in Avstrija) in kraljevi naslov, postal je sa\xc5\xa1ki kralj Friderik Avgust I. (1806-27).\n_START_SECTION_\nSodelovanje z Napoleonom I. in izguba velikega dela ozemlja\n_START_PARAGRAPH_\nSa\xc5\xa1ka se je borila na Napoleonovi strani do bitke narodov pri Leipzigu (16.-19. oktober 1813), v kateri je bila Francija pora\xc5\xbeena in je Friderik Avgust postal ujetnik protifrancoskih zaveznikov (Rusija, Prusija, Avstrija, Velika Britanija, \xc5\xa0vedska). Sa\xc5\xa1ka je pri\xc5\xa1la pod upravo ruskega in potem pruskega guvernerja._NEWLINE_Sodelovanje na napa\xc4\x8dni strani je Sa\xc5\xa1ko drago stalo. Z dolo\xc4\x8dili dunajskega mirovnega kongresa je leta 1815 ves njen severni del (okrog 20.000 km\xc2\xb2 z 864.000 prebivalci) pripadel Prusiji. Preostalo ozemlje (okrog 15.000 km\xc2\xb2 z 1.183.000 prebivalci) je ostalo kraljevini Sa\xc5\xa1ki, kateri so \xc5\xa1e naprej vladali Wettinci; kot samostojna politi\xc4\x8dna enota se je vklju\xc4\x8dila v Nem\xc5\xa1ko zvezo.\n_START_SECTION_\nV Nem\xc5\xa1ki zvezi\n_START_PARAGRAPH_\nPo julijski revoluciji v Franciji leta 1830 so tudi na Sa\xc5\xa1kem v oktobru izbruhnili revolucionarni nemiri, predvsem v Leipzigu in Dresdnu. Na polo\xc5\xbeaj prvega ministra je pri\xc5\xa1el August Lindenaus, ki je vpeljal \xc5\xa1tevilne liberalne reforme: v mestih je vpeljal samoupravo, osvobodil je kmete fevdalnih bremen in na novo postavil upravo pode\xc5\xbeelja, organiziral je osnovno \xc5\xa1olstvo (splo\xc5\xa1na \xc5\xa1olska obveznost je bila vpeljana \xc5\xbee leta 1805), reorganiziral de\xc5\xbeelno upravo in sodstvo._NEWLINE_De\xc5\xbeela se je hitro industrializirala. Le redki predeli so ohranili kme\xc4\x8dko strukturo. Prevladovala so manj\xc5\xa1a in srednja podjetja, ki so rasla tudi na pode\xc5\xbeelju. Promet se je prilagajal razvoju industrije (prva nem\xc5\xa1ka \xc5\xbeeleznica na ve\xc4\x8djo razdaljo, Leipzig-Dresden, je za\xc4\x8dela voziti leta 1839, parniki po Labi leta 1837). Industrija je privabljala v de\xc5\xbeelo nove delavce, prebivalstvo je hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in z njim rev\xc5\xa1\xc4\x8dina industrijskega proletariata. Gospodarski in socialni polo\xc5\xbeaj delavstva je bil posebno slab v tekstilni industriji, v kateri je leta 1832 delala tretjina zaposlenih. Sa\xc5\xa1ka je tako postala domovina organiziranega nem\xc5\xa1kega delavskega gibanja._NEWLINE_Do ponovnih delavskih nemirov je pri\xc5\xa1lo v letu revolucij, letu 1848, ko je na Sa\xc5\xa1kem za\xc4\x8del delovati centralni komite nem\xc5\xa1kih delavcev. Razpust parlamenta 1. maja je spro\xc5\xbeil majsko vstajo v Dresdnu. Vlada je demokrati\xc4\x8dnim in delno socialisti\xc4\x8dnim zahtevam najprej popustila, potem pa vstajo s pomo\xc4\x8djo pruskih \xc4\x8det krvavo zadu\xc5\xa1ila, dvakrat razpustila de\xc5\xbeelni zbor (Landtag) in se vrnila k stari ustavi. Nastopilo je obdobja reakcije, zaznamovano s politiko ministrskega predsednika in zunanjega ministra Friedricha Ferdinanda von Beusta, ki je posku\xc5\xa1al srednje velike nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave povezati v tretjo politi\xc4\x8dno silo med Prusijo in Avstrijo, s \xc4\x8demer pa ni uspel. Vse bolj protipruska naravnanost je pripeljala Sa\xc5\xa1ko v avstrijski tabor. Po porazu Avstrijcev v mesec in pol trajajo\xc4\x8di nem\xc5\xa1ki vojni (junij in julij 1866) je Sa\xc5\xa1ka leta 1866 ozemeljsko neokrnjena vstopila v Severnonem\xc5\xa1ko zvezo, ki jo je vodila Pusija, s \xc4\x8demer je izgubila del svoje suverenosti\n_START_SECTION_\nV zdru\xc5\xbeeni Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko se je leta 1870 Severnonem\xc5\xa1ka zveza z vklju\xc4\x8ditvijo ju\xc5\xbenih nem\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel raz\xc5\xa1irila v nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo in se je \xc5\xa1e pred dokon\xc4\x8dno zmago v francosko-pruski vojni (1870-71) pruski kralj Viljem I. (1871-88) v Versaillesu (18. januarja 1871) okronal za nem\xc5\xa1kega cesarja, je tudi Sa\xc5\xa1ka postala del cesarstva. Ustava cesarstva, ki je bila enaka ustavi Severnonem\xc5\xa1ke zveze iz leta 1867, je dajala Prusiji vodilno vlogo, vendar je tudi zveznim de\xc5\xbeelam omogo\xc4\x8dala dolo\xc4\x8deno samostojnost. Splo\xc5\xa1ni vzpon nem\xc5\xa1kega gospodarstva, ki je sledil Bismarckovi organizaciji dr\xc5\xbeave, je Sa\xc5\xa1ka dobro izkoristila, saj je med vsemi nem\xc5\xa1kimi zveznimi de\xc5\xbeelami dosegla najve\xc4\x8djo industrijsko gostoto in najve\xc4\x8dji nacionalni dohodek na prebivalca. Upravljanje je bilo mo\xc4\x8dno modernizirano, medtem ko je politi\xc4\x8dni sistem ostal nazadnja\xc5\xa1ki._NEWLINE_K gospodarski rasti so prispevala tudi velika vlaganja v \xc5\xa1olstvo: poleg univerze v Leipzigu, rudarske akademije v Freibergu in gozdne akademije v Tharandtu je bila leta 1890 ustanovljena tehni\xc4\x8dna visoka \xc5\xa1ola v Dresdnu in leta 1898 obrtna visoka \xc5\xa1ola v Leipzigu. Napredovala je tudi kultura: leipzi\xc5\xa1ka Toma\xc5\xbeeva cerkev in orkester Gewandhaus sta bila sredi\xc5\xa1\xc4\x8di glasbenega razvoja, razcvetela se je dresdenska opera; zdru\xc5\xbeenje mladih umetnikov Die Br\xc3\xbccke (slovensko Most) je omogo\xc4\x8dilo prodor ekspresionizma; iz Nem\xc5\xa1kih delavnic v Hellerauu na obrobju Dresdna so prihajale nove vzpodbude za umetno obrt in stavbarstvo._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna zaostalost je po drugi strani netila nemir v delavskih vrstah. Volilni sistem je zagotavljal mo\xc4\x8d majhnemu vladajo\xc4\x8demu sloju. V zadnji tretjini stoletja je tako Sa\xc5\xa1ka postala center nem\xc5\xa1kega delavskega gibanja pod vodstvom Augusta Bebla in Wilhelma Liebknechta: leta 1863 je bil v Leipzigu splo\xc5\xa1en shod nem\xc5\xa1kih delavcev; leta 1867 je bil Bebel izvojen v na novo ustanovljeni severnonem\xc5\xa1ki reichstag; leta 1869 je bila v Eisenachu ustanovljena socialdemokratska delavska stranka, kasnej\xc5\xa1a socialdemokratska stranka Nem\xc4\x8dije (SPD); leta 1871 je iz\xc5\xa1el prvi socialdemokratski dnevnik v mestu Crimmitschau, leta 1876 je bil v Leipzigu ustanovljen tednik Vorw\xc3\xa4rts (Naprej), ki je postal centralno glasilo stranke SPD. Socialdemokratsko gibanje se je hitro \xc5\xa1irilo in SPD je postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a stranka (od 1903 je na volitvah v reichstag dosegala 60 odstotkov glasov, de\xc5\xbeela pa je dobila naziv "rde\xc4\x8da Sa\xc5\xa1ka")._NEWLINE_V prvi svetovni vojni je Sa\xc5\xa1ka sodelovala s svojo vojsko, vendar se je kralj Friderik Avgust III. (1904-18) odrekel njenemu poveljevanju._NEWLINE_Med novembrsko revolucijo leta 1918 so delavci in vojaki v Leipzigu, Dresdnu, in Chemnitzu ustanovili svete, ki so prevzeli vladanje. Po vzoru zvezne weimarske ustave je bila sprejeta de\xc5\xbeelna ustava. Potem ko je bila 10. novembra razgla\xc5\xa1ena republika, se je kralj Friderik August III. odpovedal prestolu. Vladanje so prevzeli poobla\xc5\xa1\xc4\x8denci ljudstva.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas po letu 1918 (po ukinitvi kraljevine)\n_START_PARAGRAPH_\nSocialisti\xc4\x8dna ve\xc4\x8dina, ki je prevladovala ob vpeljavi demokracije leta 1918, je zaradi sporov med socialisti hitro plahnela na ra\xc4\x8dun me\xc5\xa1\xc4\x8danskih strank, zlasti demokratov. Vedno znova je prihajalo do nemirov in stavk. Poslab\xc5\xa1anje gospodarskega polo\xc5\xbeaja, inflacija in brezposelnost so krepili desno opozicijo. De\xc5\xbeelna vlada socialdemokratov in komunistov Ericha Zeignerja (marec-oktober 1923) je v strahu pred napadi z desne \xc5\xa1e bolj krenila v levo in z novimi zakoni pri\xc5\xa1la v nasprotje z zvezno vlado. Ko je jeseni 1923 dr\xc5\xbeavna vojska na Sa\xc5\xa1kem prevzela oblast, so nudili komunisti, organizirani v proletarske stotnije, srdit odpor, ki ga je bilo le s te\xc5\xbeavo mogo\xc4\x8de streti._NEWLINE_Po letu 1924 so socialisti\xc4\x8dni vladi sledile koalicijske vlade socialdemokratov in me\xc5\xa1\xc4\x8danskih strank v spreminjajo\xc4\x8dih se sestavih, dokler ni v letih 1930-33 pri\xc5\xa1lo do nadstrankarske vlade Waltherja Schiecka, ki pa se ji ni posre\xc4\x8dilo premostiti politi\xc4\x8dnih nasprotij. V vseh povojnih letih je, tako kot po drugih de\xc5\xbeelah cesarstva, vse bolj nara\xc5\xa1\xc4\x8dal vpliv zveze. Lastna dr\xc5\xbeavnost je vidno izgubljala na svoji vsebini. Po odstopu Schieckove vlade 10. marca 1933 in imenovanju nacionalsocialisti\xc4\x8dnega dr\xc5\xbeavnega namestnika za Sa\xc5\xa1ko (M. Mutschmann) je ugasnilo lastno politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje v de\xc5\xbeeli._NEWLINE_Ob koncu druge svetovne vojne sta Sa\xc5\xa1ko zasedli ameri\xc5\xa1ka in ruska vojska, z zahoda in vzhoda do reke Mulde. Z delitvijo Nem\xc4\x8dije v cone (1. julij 1945) je pri\xc5\xa1la celotna Sa\xc5\xa1ka pod sovjetsko zasedbeno cono; priklju\xc4\x8den ji je bil \xc5\xa1e del pruske province Spodnja \xc5\xa0lezija (ozemlje zahodno od \xc4\x8drte Odra-Lu\xc5\xbei\xc5\xa1ka Nisa). V oktobru 1946 je Sa\xc5\xa1ka dobila de\xc5\xbeelni zbor in februarja 1947 ustavo, ki pa je bila po upravni reformi Nem\xc5\xa1ke demokrati\xc4\x8dne republike julija 1952 ukinjena. De\xc5\xbeela Sa\xc5\xa1ka je (do zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dij) prenehala obstajati.'