b'\n_START_ARTICLE_\nArsenal, Benetke\n_START_PARAGRAPH_\nBene\xc5\xa1ki Arsenal (talijansko: Arsenale di Venezia) je bil kompleks dr\xc5\xbeavne ladjedelnice, oro\xc5\xbearne in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da v Benetkah v Italiji. Arsenal je bil temelj na katerem je po\xc4\x8divala pomorska mo\xc4\x8d Bene\xc5\xa1ke republike. Bil tudi prvo proizvodni obrat za masovno proizvodnjo, v kateri so se uporabljali standardizirani in zamenljivi deli.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je na mestu dana\xc5\xa1njega Arsenala obstajala starej\xc5\xa1a ladjedelnica iz 8. stoletja v bizantskem slogu. Za za\xc4\x8detek dana\xc5\xa1njeg Arsenala \xc5\xa1teje leto 1104, ko je vladal do\xc5\xbe Ordelafo Falier, \xc4\x8deprav o tem ni nikakr\xc5\xa1nih zanesljivih podatkov. V vsakem primeru je Arsenal obstajal v za\xc4\x8detku 13. stoletja. V za\xc4\x8detku je slu\xc5\xbeil samo za vzdr\xc5\xbeevanje vojnih ladij, a so leta 1320, po izgradnji ve\xc4\x8djega - Novega Arsenala (Arsenal Nuovo) na istem mestu, lahko gradili in vzdr\xc5\xbeevali tudi precej ve\xc4\x8dje ladje. Od tedaj je bil Arsenal va\xc5\xbeno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za proizvodnjo ladijskih vrvi in mesto za stanovanja delavcev._NEWLINE_Benetke so razvile metodo masovne proizvodnje vojnih ladij, ki je temeljila na sistemu, da se je najprej sestavila kobilica in rebra, \xc5\xa1ele nato ladijski opa\xc5\xbe, za razliko od rimskega na\xc4\x8dina gradnje, pri katerem so za\xc4\x8deli z opa\xc5\xbeem, narejenim po sistemu utor - pero. Ta nov sistem gradnje ladij je bil precej hitrej\xc5\xa1i in ekonomi\xc4\x8dnej\xc5\xa1i saj se je porabilo manj lesa. Na vrhuncu svoje produktivnosti na za\xc4\x8detku 16. stoletja, je v Arsenalu delalo okoli 16.000 ljudi, ki so lahko naredili skoraj eno ladjo na dan, opremljeno z oro\xc5\xbejem. Ta u\xc4\x8dinkovitost v proizvodnji ni bila videna vse do industrijske revolucije._NEWLINE_V Arsenalu so tudi razvili novo ognjeno oro\xc5\xbeje v za\xc4\x8detni fazi razvoja, najprej bombardo leta 1370 in ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ega oro\xc5\xbeja, ki je Bene\xc4\x8danom slu\xc5\xbeil v bojih z Genove\xc5\xbeani nekaj let kasneje. Hitrost streljanja se je izbolj\xc5\xa1ala tako, da so bombarde in prve pi\xc5\xa1tole izlo\xc4\x8dile uporabo samostrela, ker so lahko prebile oklep. Bene\xc5\xa1ki kondotjer Bartolomeo Colleoni je prvi uporabil bombarde iz Arsenala v borbah pehote tako, da jih je montiral na stojala na kolesih. Glavna vhodna vrata Arsenala - Porta Magna, so bila zgrajena okoli 1460. Verjetno jih je zgradil Antonio Gambello po na\xc4\x8drtu Jacopa Bellinija. Dva eava, pripeljana iz Gr\xc4\x8dije sta bila dodana leta 1687. Eden od teh levov je poznan kot Lav iz Pireja in ima vrezane runske napise, kie so jih naredili skandinavski pla\xc4\x8danci v 11. stoljetju za kri\xc5\xbearske invazije na Gr\xc4\x8dijo._NEWLINE_Ob koncu 16. stoletja so v Arsenalu za\xc4\x8deli eksperimentirati z gradnjo ve\xc4\x8djih ladij, ki bi nosile te\xc5\xbeko oro\xc5\xbeje. Najimpresivnej\xc5\xa1a taka ladja je bila galeja, uporabljena v Bitki pri Lepantu (1571) proti Turkom, razvita na osnovi stare trgovske velike galeje. To je bila za tiste \xc4\x8dase ogromna ladja za, ki se je premikala s pomo\xc4\x8djo dveh jader in vesel. To je bila prava plavajo\xc4\x8da trdnjava, s topovi montiranimi na lafetah sa kolesi, nanizanimi na bokih ladje. Bila pa je po\xc4\x8dasna in neokretna za borbo, tako da so zgradili le nekaj primerov. Arsenal je izdelal tudi galeon, dobro oboro\xc5\xbeeno trgovsko jadrnico. U\xc4\x8dinkovita ladja v velikih pomorskih bitkah na odprtem morju._NEWLINE_Dober del Arsenala je bil uni\xc4\x8den v \xc4\x8dasu napoleonske okupacije Benetk, a bil kasneje obnovljen v \xc4\x8dasu kraljestva Lombardija-Benetke, ko so Benetkam vladali Habsbur\xc5\xbeani. Arsenal je bil glavna pomorska baza in raziskovalni center avstrijske mornarice. Po revoluciji leta 1848 in vstaji v Benetkah, je Avstrijsko casarstvo premestilo oro\xc5\xbearno in vojno luko iz strate\xc5\xa1kih razlogov v Pulo leta 1856 (danes Brodogradili\xc5\xa1te Uljanik na Hrva\xc5\xa1kem). Od tedaj, zlasti pa od pojava parnikov z \xc5\xbeeleznim opa\xc5\xbeem, je Arsenal nazadoval - da bi sredi 20. stoletja popolnoma ugasnil. Danas je Arsenal razstavi\xc5\xa1\xc4\x8dni prostor Bene\xc5\xa1kega bienala in center za ohranjanje starih ladij.\n_START_SECTION_\nGalileo in Arsenal\n_START_PARAGRAPH_\nGalileo Galilei je postal leta 1593 zunanji svetovalec Arsenala, ki je pomagal in\xc5\xbeenirjem pri re\xc5\xa1evanju problemov pri gradnji in konstrukciji ladij, \xc5\xa1e posebej v zvezi z balistiko. Uvedel je nekatere inovacije v proizvodnji. Na osnovi izku\xc5\xa1enj iz Arsenala, je Galileo kasneje napisal knjigo, ki se je ukvarjala s trdnostjo in odpornostjo materiala in tako utiral pot novi znanosti.\n_START_SECTION_\nBenetke in njena pomorska mo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke so svoje bogatstvo in mo\xc4\x8d temeljile na sposobnosti kontrole pomorske trgovine po Sredozemlju. Tega ne bi mogle realizirati brez izjemno velike mornarice in trgovske mo\xc4\x8di. Okoli leta 1450 so imele Benetke ve\xc4\x8d kot 3.000 ladij stalno na vo\xc5\xbenji, tako trgovskih kot vojnih. To silno koli\xc4\x8dino ladij je bilo potrebno stalno vzdr\xc5\xbeevati in opremljati. Bene\xc5\xa1ki Arsenal je bil odgovoren tudi za redno vzdr\xc5\xbeevanje ve\xc4\x8dine galej. Ker je to zahtevalo precej denarja, so bene\xc5\xa1ke oblasti skoraj 10% svojih prihodskov potro\xc5\xa1ile v Arsenalu, a brez njega ne bi bila mogo\xc4\x8da dominacija v prostoru, ki je omogo\xc4\x8dala bogatstvo Benetk.'