b'\n_START_ARTICLE_\nFrank O\'Hara\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFrank O\'Hara, sin R. Joseph O\'Hare in Katherine (roj. Broderick) se je rodil 27. marca 1926 v Baltimoru in odrastel v mestu Grafton v zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts. U\xc4\x8dil se je igrati klavir na konzervatoriju v Bostonu, med letoma 1941 in 1944 pa se je boril na Ju\xc5\xbenem Pacifiku in Japonskem, kjer je na ru\xc5\xa1ilcu USS Nicholas upravljal sonar._NEWLINE_Z denarjem, ki ga je dobival kot vojni veteran, se je vpisal na harvardsko univerzo. \xc4\x8ceprav je za glavni predmet imel glasbo in celo skladal, se je redko pojavil na predavanjih in raje obiskoval pouk filozofije in teologije, v prostem \xc4\x8dasu pa strastno pisal. Na njegov slog so mo\xc4\x8dno vplivale vizualne umetnosti in sodobna glasba, ki je bila tako njegova prva ljubezen (celo \xc5\xbeivljenje je ostal pianist in svoje partnerje presene\xc4\x8dal z odlomki Rahmaninova.) Njegovi najljub\xc5\xa1i pesniki so bili Arthur Rimbaud, St\xc3\xa9phane Mallarm\xc3\xa9, Boris Pasternak in Vladimir Majakovski. Na Harvardu je O\'Hara sre\xc4\x8dal Johna Ashberyja in za\xc4\x8del objavljati pesmi v reviji Harvard Advocate. Svoji ljubezni do glasbe navkljub je O\'Hara diplomiral iz angle\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti, leta 1950._NEWLINE_Nato se je vpisal na Michigansko univerzo v mestu Ann Arbor. Tam je dobil \xc5\xa1tipendijo in leta 1951 naredil magisterij iz angle\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti. Tiste jeseni se je preselil v New York, kjer si je naslednjih 11 let stanovanje delil z Joeom LeSueurjem, tudi njegovim ljubimcem. V New Yorku je za\xc4\x8del tudi pou\xc4\x8devati._NEWLINE_Bil je znan po dru\xc5\xbeabnosti, strasti in toplini, zato ne \xc4\x8dudi, da je imel ogromno prijateljev in ljubimcev, ve\xc4\x8dinoma iz newyor\xc5\xa1ke umetni\xc5\xa1ke in pesni\xc5\xa1ke srenje. Kmalu po preselitvi v New York se je zaposlil v Muzeju moderne umetnosti in za\xc4\x8del resneje pisati._NEWLINE_O\'Hara je bil dejaven v svetu umetnosti, saj je pisal ocene za revijo Artnews, leta 1960 pa postal pomo\xc4\x8dnik kustosa v Muzeju moderne umetnosti. Njegovi prijatelji so med drugim bili tudi nizozemski slikar Willem de Kooning, ameri\xc5\xa1ki slikar Norman Bluhm, glasbenik Larry Rivers in slikarka Joan Mitchell._NEWLINE_V zgodnjih jutranjih urah 24. julija 1966 je O\'Haro povozil \xc5\xa1tirikolesnik na obali otoka Fire Island. Umrl je naslednji dan zaradi pretrganih jeter. Pokopan je na Long Islandu.\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nPoezija Franka O\'Hare je ve\xc4\x8dinoma avtobiografska, a bolj osnovana na njegovih opazovanjih \xc5\xbeivljenja v New Yorku, kot raziskovanju svoje preteklosti. Za antologijo The New American Poetry je dejal: "Vse, kar se mi zgodi, vklju\xc4\x8dno z la\xc5\xbemi in pretiravanjem, ki se jim posku\xc5\xa1am izogniti, pride v moje pesmi. Moje izku\xc5\xa1nje niso razjasnjene niti zame niti za druge, preprosto tam so, v kakr\xc5\xa1nikoli obliki jih pa\xc4\x8d najdem." _NEWLINE_Njegov zna\xc4\x8dilni slog osamljenega opazovanja okolice se je razvijal v \xc4\x8dasu osnovnega urjenja v mornarici in srednji \xc5\xa1oli. Skozi dnevno rutino katoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole in mornarice se je nau\xc4\x8dil stopiti korak nazaj in zapisati duhovite opazke. Te je shranil za nadaljnje pisanje ali pa jih poslal v pismih domov. Sposobnost opazovanja in temeljitega zapisovanja dogajanja v hrupu vsakdanjika je zelo pripomogla, da je O\'Hara postal en najbolj priznanih urbanih pesnikov._NEWLINE_V dru\xc5\xbebi prijateljev je O\'Hara o poeziji govoril kot o ne\xc4\x8dem, kar lahko napi\xc5\xa1e\xc5\xa1 mimogrede. John Ashbery je zapisal, da je O\'Hara "zlival pesmi ob najbolj \xc4\x8dudnih trenutkih - med slu\xc5\xbebo v muzeju, na ulici med kosilom ali pa v sobi, polni ljudi - nato pa jih pospravil v predal in skoraj pozabil nanje."_NEWLINE_Leta 1959 je napisal la\xc5\xbeni manifest (izvirno objavljen leta 1961), ki mu je dal naslov Personizem: Manifest (v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino ga je leta 2001 prevedel Tone \xc5\xa0krjanec), v katerem je razlo\xc5\xbeil svoj pogled na oblikovno zgradbo: "Ne maram... ritma, asonance in teh re\xc4\x8di. Le \xc5\xbeivce mi parajo. \xc4\x8ce te nekdo lovi z no\xc5\xbeem, se ne obrne\xc5\xa1 in mu zakli\xc4\x8de\xc5\xa1, naj odneha." V nasprotovanje akademskemu pretiravanju z obliko je dodal: "Metrum in ostale tehnikalije so zdrava pamet: \xc4\x8de kupuje\xc5\xa1 hla\xc4\x8de, bo\xc5\xa1 poiskal dovolj ozke, da bodo hoteli vsi s teboj v posteljo. Nobene metafizike ni." Dejal je, da je med pogovorom z LeRoi Jonesom, 27. avgusta 1959, ustanovil personizem, gibanje, ki bi lahko bilo "konec knji\xc5\xbeevnosti, kot jo poznamo."_NEWLINE_"Ni\xc4\x8d nima opraviti z osebnostjo ali intimnostjo, \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ne! En osnovnih na\xc4\x8del je nasloviti eno osebo (poleg samega pesnika) in s tem vzbuditi prizvok ljubezni brez uni\xc4\x8denja vulgarnosti, s katero ljubezen podarja \xc5\xbeivljenje in ohraniti \xc4\x8dustva." je \xc5\xa1e zapisal._NEWLINE_V njegovi poeziji je mo\xc4\x8d najti vpliv abstraktnega ekspresionizma, nadrealizma, ruske poezije in pesnikov francoskega simbolizma. Na O\'Harine stihe so vplivala tudi dela Jacksona Pollocka ali domiselni realizem slikarjev Jane Freilicher in Larryja Riversa. Ta povezanost med pesnikom in slikarjem je najbolj o\xc4\x8ditna v pesmi Why I Am Not A Painter, kjer O\'Hara primerja pisanje pesmi s slikarstvom. Umetnostna kriti\xc4\x8darka Marjorie Perloff ga je imenovala za pesnika med slikarji.\n_START_SECTION_\nV popkulturi\n_START_PARAGRAPH_\nV filmu Beastly iz leta 2011 si zaljubljena glavna lika bereta O\'Harino pesem Having a Coke with You._NEWLINE_V drugi sezoni serije Mad Men glavni lik bere O\'Harino zbirko pesmi Meditations in an Emergency'