b'\n_START_ARTICLE_\nJulijska kriza\n_START_PARAGRAPH_\nJulijska kriza je oznaka za serijo dogodkov med atentatom na avstro-ogrskega prestolonaslednika Franca Ferdinanda 28. junija 1914 v Sarajevu in za\xc4\x8detkom prve svetovne vojne z avstro-ogrsko vojno napovedjo Srbiji 28. julija 1914.\n_START_SECTION_\nSarajevski atentat\n_START_PARAGRAPH_\nGeneral Oskar Potiorek, guverner avstrijske province Bosna in Hercegovina je povabil prestolonaslednika Franca Ferdinanda in njegovo \xc5\xbeeno Sophijo na ogled voja\xc5\xa1kih vaj avstro-ogrskih enot. Franc Ferdinand se je zavedal nevarnosti svojega potovanja, saj je srbska nacionalisti\xc4\x8dna organizacija \xc4\x8crna roka \xc5\xbee leta 1911 izvedla poskus atentata na njegovega strica Franca Jo\xc5\xbeefa._NEWLINE_28. junija 1914, okoli 10. ure, je par v z vlakom prispel v Sarajevo in se v avtomobilski koloni odpeljal skozi mesto. V prvem avtomobilu so bili Fehim \xc4\x8cur\xc4\x8di\xc4\x87, \xc5\xbeupan Sarajeva, in Dr. Gerde, policijski narednik. Franc Ferdinand in Sofija sta bila skupaj z Oskarjem Potiorekem in grofom von Harrachom v drugem avtomobilu, ki je imel odprto streho._NEWLINE_Sedem \xc4\x8dlanov atentatorske skupine se je razporedilo na predvideni poti . Najprej je avto pripeljal mimo Muhameda Mehmedba\xc5\xa1i\xc4\x87a, ki je stal pred Avstro-Ogrsko banko. Mehmedba\xc5\xa1i\xc4\x87 ni spro\xc5\xbeil akcije, kasneje je povedal, da je za njim stal policist, zato se je bal, da bi ga le ta aretiral, preden bi uspel vre\xc4\x8di bombo. Ob 10:15, ko je skupina \xc5\xa1estih vozil pripeljala mimo glavne policijske postaje, je devetnajstletni Nedeljko \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87 vrgel granato proti prestolonaslednikovem avtomobilu. Voznik je opazil lete\xc4\x8di predmet in pospe\xc5\xa1il, zato je granata eksplodirala pod kolesom naslednjega avtomobila. Eric von Merizzi in grof Boos-Waldeck sta bila te\xc5\xbeko ranjena. \xc5\xa0rapneli granate so po\xc5\xa1kodovali tudi nekaj ljudi v okolici. Ker je po \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87evem bombnem napadu prestolonaslednikov avto peljal zelo hitro, ostalih pet zarotnikov, vklju\xc4\x8dno s Principom ni imelo prilo\xc5\xbenosti izvesti napada. \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87 se je poskusil izogniti aretaciji tako, da je pojedel tableto cianida in sko\xc4\x8dil v bli\xc5\xbenjo reko. Vendar ga je policija izvlekla iz reke in priprla. Videti je bilo, da atentat ni uspel._NEWLINE_Ferdinand se je odlo\xc4\x8dil za obisk po\xc5\xa1kodovanih v neuspelem bombnem napadu. Da bi se izognili mestnemu jedru je general Oskar Potiorek dolo\xc4\x8dil pot vzdol\xc5\xbe nabre\xc5\xbeja Appel, naravnost do sarajevske bolni\xc5\xa1nice. Vendar je Potiorek pozabil obvestiti voznika prestolonaslednikovega avtomobila, Franza Urbana, o tej spremembi. Na poti v bolni\xc5\xa1nico je Urban zapeljal v ulico Gebet. Gavrilo Princip, ki je predtem verjetno obupal nad mo\xc5\xbenostjo uspe\xc5\xa1nega atentata, se je napotil v kavarno Moritz Schiller, ko je mimo njega pripeljal prestolonaslednikov avtomobil. Voznik je opazil napako, ustavil avto in zapeljal vzvratno. Pri tem je po\xc4\x8dasi zapeljal mimo tam stoje\xc4\x8dega Principa. Princip je izvlekel pi\xc5\xa1tolo ter iz razdalje dveh metrov nekajkrat ustrelil v avtomobil. Franca Ferdinanda je zadel v vrat, Sofijo pa v trebuh. Sofija, pri kateri so kasneje odkrili zarodek, je bila na mestu mrtva. Franc Ferdinand je po pribli\xc5\xbeno petih minutah padel v nezavest in umrl kmalu za tem ._NEWLINE_Princip se je posku\xc5\xa1al ubiti s cianidom, nato pa \xc5\xa1e s pi\xc5\xa1tolo. Vendar je strup izbruhal (strup je izbruhal tudi \xc4\x8cabrinovi\xc4\x87, zato je policija sklepala, da je bil slabe kvalitete), pi\xc5\xa1tolo pa so mu izbili iz roke, \xc5\xa1e preden je uspel izstreliti strel. Ker je bil Gavrilo Prinicip premlad za smrtno kazen (19), je bil obsojen na 20 let te\xc5\xbeke je\xc4\x8de. Umrl je za tuberkulozo 28. aprila 1918 v zaporu v Terezinu. Ob \xc4\x8dasu smrti je tehtal le 40 kilogramov.\n_START_SECTION_\nVojna napoved\n_START_PARAGRAPH_\nKer niso bile izpolnjene vse njene zahteve, je Avstro-Ogrska Kraljevini Srbiji natanko mesec dni po atentatu 28. julija 1914 ob 11.00 napovedala vojno. Za\xc4\x8dela se je prva svetovna vojna.'