b'\n_START_ARTICLE_\nSefardski Judje\n_START_PARAGRAPH_\nSefardski Judje ali Sefardi (iz hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine  \xd7\xa1\xd7\xa4\xd7\xa8\xd7\x93\xd7\x99\xd7\x9d,  \xc2\xabJudje iz \xc5\xa0panije\xc2\xbb), so Judje, ki so \xc5\xbeiveli v \xc5\xa0paniji do leta 1492 ter vsi njihovi potomci, ki \xc5\xbeivijo na Iberskem polotoku ali drugih  koncih sveta, vendar ostajajo povezani s \xc5\xa1pansko kulturo._NEWLINE_Danes sefardsko skupnost sestavlja okoli dva milijona \xc4\x8dlanov, najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe le-teh prebiva v Izraelu, Franciji, Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, Tur\xc4\x8diji in Argentini. Sefardske skupnosti prav tako lahko najdemo v Kanadi, Nizozemskem, Italiji, Srbiji, Bosni in Hercegovini, Maroku, Al\xc5\xbeiriji, Tuniziji, Kubi, Mehiki, Gvatemali, Hondurasu, Nikaragvi, Kostariki, Panami, Venezueli, Kolumbiji, Ekvadorju, Peruju, Braziliji in \xc4\x8cilu._NEWLINE_\xc5\xa0tevil\xc4\x8dno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sefardska skupnost v bli\xc5\xbeini Slovenije je bila v Sarajevu, kjer je med skupno 70 000 prebivalci Sarajeva \xc5\xbeivelo 10 000 Sefardov. Danes v mestu \xc5\xbeivi nekaj sto Sefardov. Na Hrva\xc5\xa1kem sefardska skupnost \xc5\xa1teje do nekaj sto pripadnikov. V Dubrovniku je najstarej\xc5\xa1a sefardska sinagoga na svetu. V Sloveniji \xc5\xbeivi do nekaj deset sefardskih Judov._NEWLINE_V 19. stoletju se je termin Sefard uporabljal tudi za vse judovsko, ki ni bilo a\xc5\xa1kenazovskega izvora (A\xc5\xa1kenazi so bili Judje nem\xc5\xa1kega, srednjeevropskega ali ruskega izvora). V to klasifikacijo so tako spadali tudi Judje arabskega izvora, iz Perzije, Armenije, Gruzije, Jemna ter Indije, ki pa niso imeli nobene povezave z ibersko kulturo, po kateri so poznani Sefardi. Razlog, da se je uporabljal ta termin, je bil v podobnostih v cerkvenem obredu in izgovarjavi hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki so si jo delili Sefardi z ostalimi prej omenjenimi ljudstvi (ki pa so jasno razli\xc4\x8dne od cerkvenih obredov in izgovarjave A\xc5\xa1kenazev)._NEWLINE_Judje so ustvarili napredne skupnosti v ve\xc4\x8dini \xc5\xa1panskih mest. Izpostavimo  lahko skupnosti v mestih: \xc3\x81vila, Burgos, C\xc3\xb3rdoba, Granada, Ja\xc3\xa9n, Le\xc3\xb3n, M\xc3\xa1laga, Segovia, Sevila, Soria, Toledo, Tudela, Vitoria in Calahorra. V \xc4\x8dasu Aragonske krone so bile pokrajine Zaragoza, Gerona, Barcelona, Tarragona, Valencija in Palma de Mallorca ene izmed najbolj razvitih. V nekaterih skupnostih so v glavnem \xc5\xbeiveli le Judje._NEWLINE_Na Portugalskem, kjer ima korenine veliko slavnih sefardski dru\xc5\xbein so se razvile aktivne skupnosti v Lizboni, Evori, Beji in v regiji Tr\xc3\xa1s-os-Montes.\n_START_SECTION_\nIzvor in uporaba termina Sefard\n_START_PARAGRAPH_\nSefarad (v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini, \xd7\xa1\xd7\xa4\xd7\xa8\xd7\x93) je biblijsko ime, ki ga judovska tradicija povezuje z Iberskim polotokom. Tako se v hebrejskem jeziku beseda Sefarad nana\xc5\xa1a na vse kar je povezano s \xc5\xa0panijo in Portugalsko. Zdi se, da se identifikacija pojma Sefarad in Iberskega polotoka ni zgodila v srednjem veku, temve\xc4\x8d po izklju\xc4\x8ditvi Judov leta 1492. Hebrejski termin Sefarad in \xc5\xa1panska beseda sefard\xc3\xad se bolj pogosto za\xc4\x8dneta uporabljati od konca 20. stoletja naprej. Le-ta se nana\xc5\xa1a na Iberski polotok in Jude, ki so bili tam rojeni ter njihove kasnej\xc5\xa1e potomce.\n_START_SECTION_\nPrve skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nFeni\xc4\x8danski prstan iz 7. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., najden v C\xc3\xa1dizu s paleo-hebrejskimi oznakami in amfora na kateri sta dva hebrejska simbola iz 1. st., najdena na Ibizi, so le nekateri izmed dokazov za zgodnjo prisotnost Judov na Iberskem polotoku. Skupnost Judov na dana\xc5\xa1njem \xc5\xa1panskem ozemlju se je pove\xc4\x8dala med punskimi vojnami (218-202 pred n. \xc5\xa1t.), ko se je Rimski imperij polastil Iberskega polotoka. Judovsko prebivalstvo  je za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati nekaj stoletij kasneje, kot posledica osvajanja Judeje s strani rimskega generala Tita Flavija pod poveljstvom cesarja Vespasiana. Ocenjuje se, da je se je v rimski Hispaniji v prvih desetletjih diaspore naselilo okoli 80 000 ljudi iz Palestine. Ta \xc5\xa1tevilka se je kasneje \xc5\xa1e znatno pove\xc4\x8dala.\n_START_SECTION_\nVizigotska Hispanija\n_START_PARAGRAPH_\nVizigoti sprva niso kazali nobenega interesa, da bi preganjali Jude. Lahko so \xc5\xbeiveli mirno \xc5\xbeivljenje, imeli politi\xc4\x8dne in me\xc5\xa1\xc4\x8danske pravice, dovoljeno jim je bilo opravljati poklice v javnem sektorju. Preobrat se je zgodil, ko je kralj Recaredo I. za svojo uradno vero izbral kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Sklical je Tretji koncil v Toledu, kjer je sprejel protijudovske zakone. Za\xc4\x8delo se je obdobje preganjanja, izolacije in zavra\xc4\x8danja Judov. Prav tako se v tem \xc4\x8dasu oblikujejo tudi prve aljame in judovske \xc4\x8detrti. Aljama v kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni skupnost Judov in Mavrov na dolo\xc4\x8denem ozemlju v srednjem veku.\n_START_SECTION_\nAl-\xc3\x81ndalus, Mavrska Iberija oz. Islamska Iberija\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti zadnjega vizigotskega kralja Rodriga, se je skoraj celotna \xc5\xa0panija preoblikovala v arabski kalifat, imenovan Al \xe2\x80\x93 \xc3\x81ndalus oziroma Mavrska Iberija. Pri osvojitvi polotoka so Muslimanom pomagali Judje. Le-ti so jih sprejeli z navdu\xc5\xa1enjem, saj so jih re\xc5\xa1ili iz te\xc5\xbekega polo\xc5\xbeaja v \xc4\x8dasu vizigotske Kraljevine iz Toleda._NEWLINE_Od  leta 711 so se judovske \xc4\x8detrti pove\xc4\x8devale po velikosti in \xc5\xa1tevilu po celotnem polotoku. Zmaga berbera T\xc3\xa1riqa ibn Ziyada je zagotovila bolj\xc5\xa1e pogoje za njihovo \xc5\xbeivljenje. O religioznih odnosih med Muslimani in Judi govori tudi muslimanska sveta knjiga Koran, ki navaja, da morajo biti odnosi do Judov tolerantni in prijateljski. Judje so bili naslovljeni z imenom\xc2\xa0\xc2\xbbLjudstvo ali ljudje knjige\xc2\xab\xc2\xa0in so jih smatrali za vernike, ki so \xc5\xbeiveli v skladu z Bo\xc5\xbejo besedo ter jih tudi imenovali za svoje bo\xc5\xbeje brate._NEWLINE_Andaluzijska judovska skupnost je bila v tem obdobju najve\xc4\x8dja, najbolje organizirana in najbolj kulturno napredna. \xc5\xa0tevilni Judje iz drugih evropskih dr\xc5\xbeav in dr\xc5\xbeav z arabsko prevlado so se preselili v Al \xc3\x81ndalus, kjer so se vklju\xc4\x8dili v obstoje\xc4\x8do skupnost in jo obogatili v vseh pogledih. Mnogi od njih so sprejeli arabski jezik in zasedli mesta na visokih vladnih polo\xc5\xbeajih, v finan\xc4\x8dnih ali trgovskih dejavnostih. Islam je prepovedoval Muslimanom, da se ukvarjajo s finan\xc4\x8dnimi dejavnostmi.  Prav tako je podobno veljalo za Kristjane, ki so menili, da je ta dejavnost bogokletna. To je pomenilo, da so Judje pridobili delovna mesta blagajnikov, pobiralcev davkov, menjalcev in posojevalcev denarja._NEWLINE_Pod islamsko oblastjo je hebrejska kultura na polotoku dosegla svojo najve\xc4\x8djo slavo. Judje so uspe\xc5\xa1no gojili umetnost, znanost, medicino, astronomijo in matematiko. Najve\xc4\x8dji pa je bil prispevek k verskim \xc5\xa1tudijam in filozofiji. Izstopajo nekatera imena, kot so cordobski rabin Mosh\xc3\xa9 ibn Maim\xc3\xb3n, poznan kot Maim\xc3\xb3nides, ki se je od ostalih razlo\xc4\x8deval po svojih prispevkih k medicini in filozofiji. Njegova dela kot so Gu\xc3\xada de perpeljos in komentarji k Teshuvotu, so znatno vplivali na nekatere cerkvene zdravnike, predvsem na Toma\xc5\xbea Akvinskega._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju matematike se jim pripisuje uvedba in uporaba indoarabskih \xc5\xa1tevilk v zahodni Evropi, Azraquel de Sevilla napi\xc5\xa1e iz\xc4\x8drpno \xc5\xa1tudijo o teoriji ena\xc4\x8db Diofanta iz Aleksandrije, medtem ko Abenezra iz Calahorre pi\xc5\xa1e o posebnostih cifer (1-9) v Sefer ha-Eshad, razpravo o aritmetiki v Sefer ha-Mispad in izdela astronomske table. \xc5\xbde leta pred rekonkvisto je Juan Seviljski prevedel velik del algebre Mohammeda al-Khwarismija, ki so jo kasneje uporabljali matematiki kot so Niccolo Tartaglia, Gerolamo Cardano in Fran\xc3\xa7ois Vi\xc3\xa8te._NEWLINE_V andaluzijskem stilu je bila v Toledu zgrajena Sinagoga del Tr\xc3\xa1nsito (de Samuel Ha-levi), ki je bila najbolj\xc5\xa1i primer judovske arhitekture tistega obdobja, prav tako kot sinagoga v C\xc3\xb3rdobi._NEWLINE_Kljub uspehu je bila Judovska skupnost v tem \xc4\x8dasu podvr\xc5\xbeena tudi zaporednim pogromom s strani Muslimanov. Izpostaviti je potrebno masaker v Granadi leta 1066 ter preganjanje pod oblastjo Almoravidov in Almohadov, ki je najverjetneje zdesetkalo judovske \xc4\x8detrti. \xc5\xa0tevilne dru\xc5\xbeine so pobegnile na kr\xc5\xa1\xc4\x8danska ozemlja, predvsem v Kraljevino Toledo.\n_START_SECTION_\nIzgon z Iberskega polotoka\n_START_PARAGRAPH_\nSefardski Judje so bili na udaru kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere in njenih voditeljev celotno 15. stoletje. Slab\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja, inkvizicija in preganjanja so vplivala na njihovo dokaj dobro \xc5\xbeivljenje v \xc5\xa0paniji, ki so jo dojemali kot svojo domovino. Ob preganjanjih so raje prestali krst in se spreobrnili ter prestopili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, kar je pomenilo, da lahko ostanejo v svoji domovini. Dokon\xc4\x8den izgon Judov iz \xc5\xa0panije, ki se je zgodil leta 1492, je bil projekt \xc5\xa1panske inkvizicije, ki jo je vodil Tom\xc3\xa1s de Torquemada. Slednji je verjel, da kakor dolgo bodo Judje ostali v \xc5\xa0paniji, tako dolgo bodo vplivali na nove kristjane, kot so imenovali Jude, ki so se pokristjanili in prestopili v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero._NEWLINE_Kralja Ferdinand in Izabela sta leta 1492 v Granadi podpisala dekret, ki je navajal, da se morajo Judje izseliti ali pokristjaniti. V tem kratkem \xc4\x8dasu so bili prisiljeni zapustiti svoje domove, slu\xc5\xbebe in sorodnike. Prodali so svoje imetje pod povpre\xc4\x8dnimi cenami in se odpravili na pot ali pa sprejeli kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero kot svojo edino. Iz dr\xc5\xbeave jim je bilo prepovedano odnesti zlato, denar in srebrnino.\n_START_SECTION_\nSefardska diaspora\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi prisilnih pokristjanjevanj leta 1391 in nato \xc5\xa1e izgona se je za\xc4\x8dela oblikovati sefardska diaspora. Njena zna\xc4\x8dilnost je bila, da so Sefardi ohranili svoj jezik ladino. Sefardske skupnosti so \xc5\xbeivele lo\xc4\x8deno od ostalih judovskih skupnosti vse do druge svetovne vojne._NEWLINE_Izgoni in pregoni so potekali v razli\xc4\x8dnih smereh. Tisti Judje, ki so prej \xc5\xbeiveli v Kastiliji so be\xc5\xbeali na Portugalsko. Iz Aragona in Navarre so se naselili v severni Afriki, Italiji in  Osmanskem cesarstvu. Po ediktu pregona iz Portugalske leta 1497 je sledil \xc5\xa1e enak edikt za Navarro leta 1498. Judje so zlorabe trpeli tudi v severni Afriki, zato se je veliko beguncev po izgonu Vrnilo nazaj, in sicer po letu 1492, ter sprejelo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. S tem so tudi postali novi kristjani. Judje, ki se niso \xc5\xbeeleli spreobrniti v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo pa so iz Portugalskega kraljestva od\xc5\xa1li na sever Evrope (Velika Britanija ali Flandrija)._NEWLINE_Bolje se je godilo tistim, ki so pre\xc4\x8dkali dana\xc5\xa1njo Italijo in se preselili na obmo\xc4\x8dja Otomanskega cesarstva, severne Afrike, Bli\xc5\xbenjega vzhoda in Balkana. Sultan Bajazid II. je ukazal naj jih ljudje sprejmejo odprtih rok. Ob neki prilo\xc5\xbenosti je celo dejal \xc2\xbbTega, ki ga imenujete za kralja, ki je pustil obubo\xc5\xbeati svoje dr\xc5\xbeave, da bi obogatil moje?\xc2\xab Isti sultan je omenil veleposlaniku, ki ga je poslal Karel V. \xc2\xbbda je zelo vesel, da so izgnali Jude iz Kastilije, saj so s tem izgnali bogastvo.\xc2\xab_NEWLINE_Poleg svoje vere ohranili tudi navade svojih prednikov in \xc5\xa1e posebej so do dana\xc5\xa1nji dni ohranili uporabo \xc5\xa1panskega jezika. Jezik, ki ni ve\xc4\x8d tak\xc5\xa1en kot se je govoril v \xc5\xa0paniji iz 15. stoletja, saj se je spreminjal skozi \xc4\x8das. Sefardi nikoli niso pozabili na zemljo svojih prednikov, vendar pa so do nje gojili me\xc5\xa1ana \xc4\x8dustva. Po eni strani so \xc4\x8dutili zamero, zaradi tragi\xc4\x8dnih dogodkov iz leta 1492, po drugi pa nostalgijo izgubljene domovine. Tekom sefardske diaspore so se razvila pomembna mesta in hkrati pomembna judovska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da: Amsterdam,Safed, Carigrad, Solun in London.\n_START_SECTION_\nJezik ladino\n_START_PARAGRAPH_\nLadino je jezik, ki je znan tudi pod imenom judovska \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki so ga izoblikovali Judje v svojih za\xc4\x8detkih na \xc5\xa1panskih tleh. Ladino se je za\xc4\x8del \xc5\xa1e bolj uporabljati v \xc4\x8dasu po njihovem izgonu leta 1492. Kasneje se jezik ni ve\xc4\x8d razvijal, ampak so samo nadaljevali z njegovo uporabo na obmo\xc4\x8djih, kamor so se preselili. Omenjen jezik, se v osnovi naslanja na besedi\xc5\xa1\xc4\x8de in slovnico iz 14. in 15. stoletja. Dlje od \xc5\xa0panije kot so od\xc5\xa1li, manj se je jezik razvijal. Tisti, ki so od\xc5\xa1li v Amsterdam, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Italijo, so \xc5\xa1e vedno ohranjali ladino in so bili v stiku s \xc5\xa0panijo. V Osmanskem cesarstvu pa so jeziku dodajali hebrejske, arabske, gr\xc5\xa1ke in tur\xc5\xa1ke besede. Le-ta je postal skoraj neprepoznaven v primerjavi z osnovnim ladino jezikom. Orientalska razli\xc4\x8dica ladino jezika se je uporabljala v predelih Tur\xc4\x8dije, zahodna ladino razli\xc4\x8dica pa v Gr\xc4\x8diji, Makedoniji, Bosni in Hercegovini, Srbiji in Romuniji. Besedi\xc5\xa1\xc4\x8de jezika je vezano na veliko arhai\xc4\x8dnih besed, ki se jih v moderni \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini ne uporabljajo ve\xc4\x8d. Ladino jezik v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu uporablja \xc5\xa1e okoli 100 000 Sefardov, ki ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeivijo v Izraelu, \xc5\xa1e vedno pa ga je mo\xc5\xbeno najti tudi med skupnostmi v Gr\xc4\x8diji, Tur\xc4\x8diji ter celo v Latinski Ameriki. O\xc5\xbeivljanje znanja jezika ladino je postalo zelo priljubljeno v ZDA, Izraelu, Sarajevu in Beogradu.\n_START_SECTION_\nSefardi v Otomanskem cesarstvu\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del izgnanih Judov se je naselil v Otomanskem cesarstvu, ki je do\xc5\xbeivljajo svoj vi\xc5\xa1ek. Sultan Bajazid II., je dovolil judovske naselbine po celotnem imperiju. Po\xc5\xa1iljal je ladje otomanske flote v \xc5\xa1panska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in nekatere celo osebno sprejel na pomolih Konstantinopla. Zelo znan je izrek: "G\xc3\xb6nderenler kaybeder, ben kazan\xc4\xb1r\xc4\xb1m" \xe2\x80\x94 \xc2\xabTisti, ki so jih poslali, so izgubili, jaz zmagujem.\xc2\xbb Sefardi so oblikovali \xc5\xa1tiri skupnosti v Otomanskem cesarstvu, veliko ve\xc4\x8dje kot katerekoli na Iberskem polotoku. Najve\xc4\x8dji sta bili skupnosti v Solunuin Carigradu, medtem ko sta bili v tur\xc5\xa1kih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih Izmir in Safed veliko manj\xc5\xa1i. Sefardski Judje so ustanovili svoje skupnosti v skoraj vseh pomembnej\xc5\xa1ih mestih imperija, v Sarajevu, Beogradu, Bitoli, Sofiji, Bukare\xc5\xa1ti, Aleksandriji in drugih._NEWLINE_Sefardi so se redko me\xc5\xa1ali z avtohtonim prebivalstvom v mestih, kjer so se naselili. Ve\xc4\x8dina sefardskih Judov je bila izobra\xc5\xbeena in vi\xc5\xa1jega socialnega stanu kot doma\xc4\x8dini, kar jim je omogo\xc4\x8dalo, da so ohranili nedotaknjene svoje tradiciji in najpomembnej\xc5\xa1e, svoj jezik. Niso se asimilirali z ostalimi, temve\xc4\x8d so oni asimilirali ostale skupnosti, med njimi magrebske, tur\xc5\xa1ke, gr\xc5\xa1ke, sirske in palestinske Jude. Ti so sprejeli tudi njihov ladino jezik. Sefardi so skoraj pet stoletij govorili staro kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dino, danes poznano kot judovsko-\xc5\xa1panski jezik ali ladino, ki so ga prinesli iz \xc5\xa0panije. Jezik se je razlikoval od jezika Sefardov, ki so se naselili na Nizozemskem in v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu. Njihove sposobnosti na podro\xc4\x8dju poslov, financ in trgovine so jim dovolile napredovati, v najve\xc4\x8d primerih so dosegli visok \xc5\xbeivljenjski standard. Vi\xc5\xa1ji judovski sloji so bili v zelo dobrem odnosu z elito otomanske dru\xc5\xbebe, pa tudi z dvorom, kjer so se zaposlili kot vezirji, finan\xc4\x8dniki, zdravniki, svetovalci ali celo kot prile\xc5\xbenice ali \xc5\xbeene v sultanovih haremih. Najpomembnej\xc5\xa1e sefardske dru\xc5\xbeine so finan\xc4\x8dno podpirale otomanske voja\xc5\xa1ke kampanje. Nekateri \xc4\x8dlani pa so si celo prislu\xc5\xbeili polo\xc5\xbeaj visokih \xc4\x8dastnikov. Sefardi so v miru \xc5\xbeiveli 400 let, dokler se v Evropi nista za\xc4\x8deli obe svetovni vojni.\n_START_SECTION_\nOtomanski Solun\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Solun v gr\xc5\xa1ki Makedoniji je do\xc5\xbeivelo pomembno spremembo, ko so sprejeli skoraj 250 000 izgnanih Judov iz Iberskega polotoka. Pristani\xc5\xa1ko mesto, ki so ga v preteklosti naseljevala predvsem gr\xc5\xa1ka, tur\xc5\xa1ka in bolgarska ljudstva je sestavljalo konec 19. stoletja skoraj 65\xc2\xa0% Sefardov.  \xc5\xbde od za\xc4\x8detka so si domove v tem mestu ustvarili predvsem Judje iz Galicije, Andaluzije, Aragona, Sicilije in Neaplja. Na judovsko-\xc5\xa1panski jezik je vplivala galicijska slovnica in nekatere italijanske besede. V Solunu so bile \xc4\x8detrti, skupnosti in sinagoge, ki so pripadale vsaka svojemu \xc5\xa1panskemu mestu in regiji. Kal de Kastiya, Kal Aragon, Otranto, Palma, Si\xc3\xa7ilia, Kasseres, Kuriat, Albukerk, Evora y Kal Portugal so primeri \xc4\x8detrti in sinagog, ki so obstajale v mestu konec 19. stoletja in so dokaz, da Sefardi nikoli niso pozabili na svojo preteklost in na svoje iberske korenine._NEWLINE_Hebrejska prisotnost v Solunu bila tako pomembna, da se je judovsko-\xc5\xa1panski jezik spremenil v linguo franco za vse socialne in trgovske povezave med Judi in ostalimi ljudstvi. Dan obveznega po\xc4\x8ditka v mestu, je v nasprotju z muslimanskim petkom ali katoli\xc5\xa1ko nedeljo, bila sobota, ker je bila ve\xc4\x8dina trgovcev Sefardov. Mirno so\xc5\xbeitje med posamezniki treh ver je pripeljalo celo do vzpostavitve odnosov med dru\xc5\xbeinami razli\xc4\x8dnih veroizpovedi. \xc5\xa0e danes ima veliko prebivalcev Soluna med svojimi predniki vsaj enega Sefarda._NEWLINE_Solunska skupnost, ki je bila neko\xc4\x8d najve\xc4\x8dja na svetu in so jo celo imenovali Mati Izraela, ima danes zelo malo predstavnikov, saj je bilo skoraj 80\xc2\xa0% prebivalcev \xc5\xbertev holokavsta. Poleg tega so se nekateri  izselili v ZDA in Francijo pred drugo svetovno vojno ali pa kasneje v Izrael.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje otomanskih skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd starih sefardski skupnosti Otomanskega imperija je danes ostalo zelo malo. Lahko bi dejali, da je bilo prvo desetletje 20. stoletja zadnje desetletje obstoja sefardskih skupnosti, \xc5\xa1e posebej tistih na gr\xc5\xa1kem ozemlju. Nacionalisti\xc4\x8dno gibanje, ki je nastalo v Gr\xc4\x8diji kot posledica gibanja za neodvisnost, je mo\xc4\x8dno vplivalo na prebivalce mesta Solun, ki je bilo v za\xc4\x8detku 20. stoletja \xc5\xa1e vedno otomanskih rokah. Poraz Otomanskega imperija v prvi svetovni vojni je za gr\xc5\xa1ke skupnosti pomenilo konec njihovih privilegijev in kasneje popolno uni\xc4\x8denje._NEWLINE_Priklju\xc4\x8ditev Makedonije h Gr\xc4\x8diji je povzro\xc4\x8dila nasilne antisemitske demonstracije, ki naj bi jih usmerjali celo nekateri vodilni gr\xc5\xa1ke ortodoksne cerkve in \xc4\x8dlani nacionalisti\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih strank. Takrat mnogi Sefardi za\xc4\x8deli odhajati. Velik vpliv je na izobra\xc5\xbeene Sefarde imela Izraelska univerzalna aliansa, ki je povzro\xc4\x8dila, da so se mnogi preselili v Francijo, medtem ko so se drugi preselili v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Mnogo Sefardov je ostalo brez dr\xc5\xbeavljanstva, saj so bili od svojega rojstva prijavljeni kot prebivalci Otomanskega cesarstva, ki pa je nehalo obstajati leta 1923. \xc4\x8ceprav je v nekaterih primerih Gr\xc4\x8dija izdala potne liste in jim zagotovila, da so postali prebivalci kraljestva, le-tega nikoli niso obravnavali kot nove \xc2\xbbdomovine\xc2\xab._NEWLINE_Po drugi strani pa judovske \xc4\x8detrti v Carigradu in Izmirju niso ob\xc4\x8dutile ve\xc4\x8djih sprememb, saj so postale del Tur\xc5\xa1ke republike pod oblastjo Mustafe Kemala Atat\xc3\xbcrka. Prebivalci so bili \xc5\xa1e vedno za\xc5\xa1\xc4\x8diteni kot tur\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljani. Atat\xc3\xbcrk je odpravil kalifat, kar je pomenilo sekularizacijo tur\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Tur\xc5\xa1ke judovske \xc4\x8detrti so ostale varne skoraj celotno 20. stoletje in \xc5\xa1ele od ustanovitve izraelske dr\xc5\xbeave naprej so za\xc4\x8dele postopoma razpadati._NEWLINE_Judovska \xc4\x8detrt v Bukare\xc5\xa1ti je do\xc5\xbeivela podobno usodo kot bogata in mogo\xc4\x8dna skupnost iz Soluna. Zaradi svoje majhnosti so bile judovske \xc4\x8detrti v Jugoslaviji tar\xc4\x8da politi\xc4\x8dne ravnodu\xc5\xa1nosti in niso bile podvr\xc5\xbeene po\xc5\xa1kodbam ter \xc5\xa1e danes ostajajo tak\xc5\xa1ne kot pred nekaj stoletji.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna in holokavst\n_START_PARAGRAPH_\nOd za\xc4\x8detka druge svetovne vojne je judovska skupnost celega sveta utrpela dramati\xc4\x8den upad. Ve\xc4\x8dina njenih \xc4\x8dlanov se je razkropila, se izselila v dr\xc5\xbeave kot so Argentina, Brazilija, Venezuela, Mehika, Paragvaj, \xc4\x8cile ali pa so umrli kot \xc5\xbertve holokavsta._NEWLINE_Hitlerjev pohod proti oblast so spremljali bolj ali manj energi\xc4\x8dni znaki zaskrbljenosti in obsodbe razli\xc4\x8dnih vlad. V primeru \xc5\xa0panije je bil ta proces prakti\xc4\x8dno so\xc4\x8dasen kampanji, ki so jo v prvi vrsti upravljale prve vlade Republike \xe2\x80\x93 vendar so za\xc4\x8detki segali \xc5\xbee v \xc4\x8das diktature Prima de Rivere.  Javnosti so se predstavljali kot naklonjeni vrnitvi Judov v \xc5\xa0panijo in vrnitvi dr\xc5\xbeavljanstva potomcem v preteklosti izgnanih Judov. Ta kampanja v praksi ni bila izvedljiva, saj je obstajalo veliko nasprotnikov dru\xc5\xbeinam, ki so \xc5\xbeelele vrniti. Vendar pa je imela velik odmev tudi v drugih judovskih skupnostih, ne le v sefardskih, saj so jo videli kot mo\xc5\xbenost, da bi pobegnili krempljem tretjega rajha. Na koncu kljub prizadevanjem voditeljev kot so bili Moises Ajuelos in drugi, ki so iz\xc4\x8drpali politi\xc4\x8dne in administrativne poti za nacionalizacijo sefardskih Judov, so bili vedno pomembnej\xc5\xa1i notranji razlogi. Vrnitev sefardskih Judov v \xc5\xa0panijo je v tem obdobju ostala le v obljubah in izjavah, ki so dajali ugled Republiki. V \xc5\xbeivljenjih Judov, ki so bili preganjani zaradi nacizma pa se ni\xc4\x8d ni spremenilo._NEWLINE_Leta 1940 so nem\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke enote zasedle Francijo, kjer so povzro\xc4\x8dile deportacijo in preganjanje vse judovskih prebivalcev, vklju\xc4\x8dno s sefardskimi. Leta 1941 je sledila okupacija Gr\xc4\x8dije, ki je dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8dila judovsko \xc4\x8detrt v Solunu, saj so nacisti iztrebili ve\xc4\x8d kot 96,5\xc2\xa0% vseh tam \xc5\xbeive\xc4\x8dih Sefardov. Od 56 200 posameznikov iz leta 1941 naj bi jih ostalo do samo 1 240 v letu 1945. Nekatere so odvedli v koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da v Nem\xc4\x8dijo in na Poljsko. Po izgubi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne sefardske skupnosti, ki je \xc5\xbeivela na Balkanu, judovsko-\xc5\xa1panski jezik pade v obdobje hude krize, saj je ostalo le malo govorcev. Nekateri, ki so pre\xc5\xbeiveli grozote holokavsta so se vrnili v Solun, kjer \xc5\xbeivijo \xc5\xa1e danes. Vendar pa se je mesto skozi \xc4\x8das korenito spremenilo, kjer ni ve\xc4\x8d ostankov judovske skupnosti, ki je cvetela v \xc4\x8dasu Otomanskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nFranco in Sefardi med holokavstom\n_START_PARAGRAPH_\nPolitika diktature generala Franca je bila v zvezi z Judi, ki so be\xc5\xbeali pred nacisti\xc4\x8dnim preganjanjem med drugo svetovno vojno, pogojena s tesnim odnosom njegovega re\xc5\xbeima s Hitlerjem, vsaj od leta 1943, ko zavezniki prevzamejo pobudo v vojni._NEWLINE_\xc5\xa0panskim konzulom v Nem\xc4\x8diji in dr\xc5\xbeavah, ki so bile pod njeno oblastjo so naro\xc4\x8dili, da ne smejo izdajati potnih listov ali viz Judom, ki so zanje prosili. Vendar pa ve\xc4\x8dina \xc5\xa1panskih diplomatov tega ukaza ni upo\xc5\xa1tevala in poskrbela za Jude, zlasti za Sefarde, ki so izjavili, da imajo status za\xc5\xa1\xc4\x8ditenega, \xc4\x8deprav le-ta ni bil ve\xc4\x8d v veljavi. Diplomati, ki so nasprotovali navodilom in naredili vse kar je bilo v njihovi mo\xc4\x8di, da bi re\xc5\xa1ili dru\xc5\xbeine v smrtni nevarnosti, so bili med drugimi tudi Bernardo Rold\xc3\xa1n, Eduardo Gasset y Sebasti\xc3\xa1n Radigales, konzuli v Parizu in Atenah; Julio Palencia \xc3\x81lvarez, \xc3\x81ngel Sanz Briz, ki so bili zadol\xc5\xbeeni za posle v Bolgariji in na Mad\xc5\xbearskem; Gin\xc3\xa9s Vidal, ambasador v Berlinu in njegov sodelavec Federico Oliv\xc3\xa1n._NEWLINE_Leta 1949, ko je re\xc5\xbeim trpel zaradi mednarodne izolacije, je frankisti\xc4\x8dna propaganda izumila mit o \xc2\xbbFrancu, re\xc5\xa1itelju Judov\xc2\xab, \xc5\xa1e posebej sefardskih.  Uspeh kampanje in mita, ki so ga ustvarili, je bil tako velik, da se je obdr\xc5\xbeal celo do sedanjosti.\n_START_SECTION_\nSefardi danes\n_START_PARAGRAPH_\nSefardska skupnost je danes naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a v Izraelu, kjer \xc5\xbee iz otomanskih \xc4\x8dasov obstajala skupnost v Safedu. Obstajajo tudi skupnosti v Tel Avivu, Haifi in Jeruzalemu. Svoje predstavnike imajo v izraelskem parlamentu, in celo rabina, ki je deluje kot vodja skupnosti, Shlomo Amar._NEWLINE_Uni\xc4\x8denje skoraj cele sefardske skupnosti med holokavstom je prispevalo k zni\xc5\xbeanju \xc5\xa1tevila govorcev jezika ladino. To je spodbudilo \xc4\x8dlane sefardske skupnosti, \xc5\xa1e posebej v ZDA in Izraelu, k ohranjanju jezika in spodbujati kulturne in znanstvene dejavnosti. Ustanovili so razli\xc4\x8dne organe, ki se posve\xc4\x8dajo \xc5\xa1tudiju jezika ladino, revije natisnjene v tem jeziku, fundacije, predvajajo radijske programe, jezikovni te\xc4\x8daji ladina itd._NEWLINE_Leta 1982 je \xc5\xa0panija priznala dr\xc5\xbeavljanstvo vsem Sefardom, ki so lahko dokazali jasno povezanost z dr\xc5\xbeavo. Po navadni poti je rok za pridobitev dr\xc5\xbeavljanstva dve leti, vendar je bil leta 2015 odobren zakon, ki je poenostavil postopek._NEWLINE_V dana\xc5\xa1njih dneh je na Iberskem polotoku prisotnih veliko Sefardov, ki \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivijo v skladu s svojo tradicijo in obi\xc4\x8daji. V Sevilji \xc5\xbeivi judovska skupnost, ki \xc5\xa1teje 30 dru\xc5\xbein oziroma 100 \xc4\x8dlanov. V Madridu ima 5000 Judov svojo sinagogo, ki je bila sezidana leta 1968. Barcelonska judovska skupnost \xc5\xa1teje 3000 \xc4\x8dlanov in ima dve sinagogi, mikhvo ter knji\xc5\xbenico. M\xc3\xa1laga je danes mesto z 1200 judovskimi prebivalci, ki imajo svojo sinagogo ter pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Prav tako imajo svoje prostore, kjer se pou\xc4\x8duje Talmud in Tora. Mesta z manj\xc5\xa1im \xc5\xa1tevilom judovskih skupnosti so \xc5\xa1e Valencija, Alicante in Majorka.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nJudovske ulice, ki so neko\xc4\x8d predstavljale sredi\xc5\xa1\xc4\x8de judovskega \xc5\xbeivljenja, so se do danes v ve\xc4\x8dini slabo ohranile. Tako je le malo takih, ki so \xc5\xa1e danes vidne in malo \xc4\x8detrti, ki pri\xc4\x8dajo o judovski zgodovini \xc5\xa0panije. Ena najpomembnej\xc5\xa1ih mest je bila C\xc3\xb3rdoba, saj se je tam razvila velika judovska skupnost med obzidjem in mo\xc5\xa1ejo. \xc5\xa0e danes je vidna ulica, zna\xc4\x8dilna za staro aljamo imenovana \xc2\xbbulica Judov\xc2\xab, kjer se nahaja tudi sinagoga, ena od \xc5\xa1e ohranjenih v \xc5\xa0paniji. V Toledu se nahajata dve znani in ohranjeni sinagogi \xe2\x80\x93 Sinagoga de Samuel ha Levi o del Tr\xc3\xa1nsito in Sinagoga de Santa Maria la Blanca o Mayor.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nGlasba srednjega veka \xc5\xa0panije je bila poleg arabskih in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih prepletena tudi z judovskimi elementi. Besedila pesmi so lahko zapisana v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini (to posebej velja za verske pesmi) in v ladino jeziku. Sefardska glasba se je rodila pri \xc5\xa1panskih Judih, ki so \xc5\xbeiveli v Kastiliji in Aragonu, kjer so prirejali popularne kastiljske pesmi do njihovega izgona, v \xc4\x8dasu katoli\xc5\xa1kih kraljev. Najpogostej\xc5\xa1e so bile ljubezenske teme, \xc4\x8deprav izstopajo tudi uspavanke in poro\xc4\x8dne pesmi. Pri sefardski glasbi je klju\xc4\x8dnega pomena petje, instrumenti so tisti, ki slu\xc5\xbeijo le za spremljavo. Pri tem so melodije ritmi\xc4\x8dne, s ponavljajo\xc4\x8dimi se verzi. Instrumente so Sefardi prevzeli od Grkov, Turkov, Maro\xc4\x8danov, tako so uporabljali mandoline, lutnje, violine in preproste bobne. Ob izgonu so Sefardi glasbo in tradicije vzeli v Tur\xc4\x8dijo, Gr\xc4\x8dijo in Bolgarijo, dr\xc5\xbeave kamor so se naseljevali. Znali so ohraniti pesmi v kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki so jih podedovali od svojih iberskih prednikov, nato pa so skozi stoletja dodajali nove besede in elemente. S sefardsko glasbo, ki jo \xc5\xa1e vedno izvajajo po Mediteranu, si danes lahko predstavljamo kako je zvenela glasba v srednjem veku.\n_START_SECTION_\nKulinarika\n_START_PARAGRAPH_\nSefardi so se dr\xc5\xbeali strogih navodil, ki jih narekuje judovska vera glede u\xc5\xbeivanja hrane. Judje niso smeli jesti kamel, pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev, zajcev in \xc5\xa1e drugih \xc5\xbeivali. Lahko pa so jedli ptice in nekatere ribe (tiste, ki imajo plavuti in luske). Popolnoma je bilo prepovedano u\xc5\xbeivanje plenilcev._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnosti sefardske kulinarike so tesno povezane s prakso njihove religije, zato lahko re\xc4\x8demo, da je njihova kulinarika sestavni del mediteranske gastronomije zaradi uporabe sestavin iz tega obmo\xc4\x8dja Evrope, ki doda nekaj misti\xc4\x8dnosti pri izdelavi nekaterih tradicionalnih receptov. Prav tako vsebuje vplive iz arabske kuhinje, ki pa je z le ti je pridobila \xc5\xa1e nekaj zna\xc4\x8dilnosti tur\xc5\xa1ke kulinarike.'