b'\n_START_ARTICLE_\nStrupenost\n_START_PARAGRAPH_\nStrupenost je lastnost strupenih snovi, ki lahko po\xc5\xa1kodujejo organizem. \xc4\x8ce je vzrok strupenosti toksin, strup nekaterih mikroorganizmov ali strup nekaterih \xc5\xbeivali in rastlin, ki v organizmu povzro\xc4\x8dajo nastajajne protiteles, govorimo o toksi\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Z raz\xc5\xa1iritvijo se beseda strupenost lahko uporablja metafori\xc4\x8dno za opis strupenih u\xc4\x8dinkov na ve\xc4\x8dje ali bolj kompleksne skupine, kot dru\xc5\xbeino ali dru\xc5\xbebo na splo\xc5\xa1no._NEWLINE_Strup je snov, ki v sorazmerno majhnih koli\xc4\x8dinah poru\xc5\xa1i celi\xc4\x8dno zgradbo in/ali delovanje. Deluje lahko na celoten organizem, \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki ali \xc5\xbeivalski, na rastline in tudi na bakterije, lahko pa deluje le na posamezen organ, kot so npr. jetra. Zna\xc4\x8dilnost strupenih snovi je, da je u\xc4\x8dinkovanje odvisno od doze. Nevarna doza strupa zavisi od strupenosti snovi. Celo pri zelo strupenih snoveh, kot je npr.strup strupenja\xc4\x8d, obstaja mejna doza, pod katero ni zaznavnega u\xc4\x8dinka strupa, po drugi strani pa lahko celo vnos ogromnih koli\xc4\x8din npr. vode pripelje do zastrupitve.\n_START_SECTION_\nUgotavljanje u\xc4\x8dinka strupenosti\n_START_PARAGRAPH_\nStrupenost se lahko meri s tem, kak\xc5\xa1ne u\xc4\x8dinke ima npr. na organizme, organe, tkivo ali celico. Ker se posamezniki razli\xc4\x8dno odzivajo na enako dozo strupa, se obi\xc4\x8dajno uporabi za merilo dolo\xc4\x8dena populacija in ugotavlja se, kak\xc5\xa1na je verjetnost, da bo strup deloval na posameznika iz te populacije. Eno takih meril je LD50. \xc4\x8ce tak\xc5\xa1nih podatkov za strup ni, se ocenjuje na osnovi primerjav znanih podobnih strupov ali podobnemu izpostavljanju podobnih organizmov. Nato so zaradi neznanih podatkov pri ovrednotenju procesov dodani varnostni faktorji._NEWLINE_Npr. \xc4\x8de je neka doza strupa varna za laboratorijsko podgano, se lahko privzame, da bo desetina te doze varna za \xc4\x8dloveka tako, da je vzet varnostni faktor 10, ki upo\xc5\xa1teva razli\xc4\x8dnosti med dvema sesalcema; \xc4\x8de so znani podatki za ribe, se lahko uporabi varnostni faktor 100, da se upo\xc5\xa1tevajo ve\xc4\x8dje razlike med dvema razli\xc4\x8dnima razredoma \xc5\xbeivih bitij, kot so ribe in sesalci. Podobno se vzame \xc5\xa1e dodatni varnostni faktor za posameznike, ki naj bi bili bolj ob\xc4\x8dutljivi na u\xc4\x8dinke strupa, kot so npr. nose\xc4\x8dnice in posamezniki z dolo\xc4\x8denimi kroni\xc4\x8dnimi boleznimi. Tudi pri kemi\xc4\x8dni substanci, ki je bila na novo izdelana in je \xc5\xa1e nepreverjena, za katero se predpostavlja, da ima podobne u\xc4\x8dinke kot neka druga spojina, se lahko dolo\xc4\x8di dodaten varnostni faktor 10, ki upo\xc5\xa1teva mo\xc5\xbene razlike pri u\xc4\x8dinkovanju, \xc4\x8deprav so te razlike verjetno mnogo manj\xc5\xa1e._NEWLINE_Ta pristop je zelo pribli\xc5\xbeen, toda tak\xc5\xa1ni varnostni faktorji so namenoma izbrani tako veliki. Metoda se je izkazala za zelo uporabno v razli\xc4\x8dnih pogojih uporabe._NEWLINE_Te\xc5\xbeje kot strupenost posamezne kemikalije je ugotoviti strupenost me\xc5\xa1anice kemikalij, ker ima vsaka sestavina me\xc5\xa1anice svojo strupenost, pri medsebojnem vplivanju pa je lahko strupenost ali ve\xc4\x8dja ali pa tudi manj\xc5\xa1a. Tak primer so me\xc5\xa1anice bencinskih hlapov, cigaretnega dima ter industrijskih odpadkov. \xc5\xa0e bolj zapleteno je, \xc4\x8de nastopa so\xc4\x8dasno ve\xc4\x8d vrst strupenosti, kot so npr. odplake iz kemi\xc4\x8dne in biolo\xc5\xa1ke \xc4\x8distilne naprave, ki ne deluje pravilno. _NEWLINE_Ocenjevanje strupenosti kancerogenih snovi spro\xc5\xbea \xc5\xa1e dodatna vpra\xc5\xa1anja, ker ni jasno, \xc4\x8de obstaja minimalna u\xc4\x8dinkovita doza za kancerogene snovi oz., \xc4\x8de je riziko le premajhen, da bi ga zaznali. Mo\xc5\xbeno je tudi, da se le ena celica pretvori v rakasto celico, pa se spro\xc5\xbei celoten proces rakastega obolenja.\n_START_SECTION_\nGlobalne razdelitve strupenosti\n_START_PARAGRAPH_\nStrupene snovi, s katerimi imamo opravka, morajo biti ustrezno razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene in ozna\xc4\x8dene. Razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje se dolo\xc4\x8da s potrjenimi preskusnimi metodami ali izra\xc4\x8duni, mejne vrednosti pa postavljajo ustrezne slu\xc5\xbebe vlade ali znanstveniki. Ker imajo trenutno \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeave razli\xc4\x8dne predpise, kar se ti\xc4\x8de vrste preskusov, \xc5\xa1tevila preskusov in mejnih vrednosti, se je za\xc4\x8delo \xc5\xbee leta 2008 z globalnim usklajevanjem uvajati poenotenje predpisov med dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Nevarnosti ali rizike zaradi strupenosti delimo v tri skupine:_NEWLINE_- fizikalne nevarnosti (eksplozije in pirotehnika),_NEWLINE_- nevarnosti za zdravje in_NEWLINE_- nevarnosti za okolje.\n_START_SECTION_\nNevarnosti za zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nTo so tiste vrste strupenosti, pri katerih snovi lahko povzro\xc4\x8dijo smrt celotnega telesa, odmrtje dolo\xc4\x8denih organov, ve\xc4\x8dje ali manj\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe, ali povzro\xc4\x8dajo raka. To so globalno sprejete definicije, kaj strupenost je. Vse kar ne spada v to definicijo, se ne more razvrstiti med vrste strupenih snovi.\n_START_SECTION_\nDrugi na\xc4\x8dini izpostavljanja in resnost po\xc5\xa1kodbe\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xbene razjede in dra\xc5\xbeenje ko\xc5\xbee se ugotavlja z analizo vzorca ko\xc5\xbee. Z analizo se ugotavlja stopnja prizadetosti oz. resnost po\xc5\xa1kodbe; kdaj nastane in kako dolgo traja; \xc4\x8de je ozdravljiva in koliko preskusnih vzorcev je bilo prizadetih._NEWLINE_Razjede na ko\xc5\xbei zaradi strupene snovi morajo prodreti skozi povrhnjico do dermisa (usnjice) v \xc5\xa1tirih urah po stiku s snovjo in po\xc5\xa1kodba mora trajati vsaj 14 dni. _NEWLINE_Dra\xc5\xbeenje ko\xc5\xbee je manj resna po\xc5\xa1kodba, o njej pa govorimo, \xc4\x8de se po\xc5\xa1kodba pojavi v manj kot 72 urah po delovanju strupa; ali v treh zaporednih dneh po delovanju v obdobju 14 dni; ali povzro\xc4\x8di vnetje, ki traja 14 dni na dveh preskusnih vzorcih. _NEWLINE_Milo dra\xc5\xbeenje ko\xc5\xbee kot manj\xc5\xa1a po\xc5\xa1kodba (manj mo\xc4\x8dno kot obi\xc4\x8dajno dra\xc5\xbeenje) nastane po 72 urah od stika s strupom ali v treh zaporednih dneh po stiku. _NEWLINE_Resna po\xc5\xa1kodba o\xc4\x8desa obsega po\xc5\xa1kodbo tkiva ali poslab\xc5\xa1anje vida, ki se v 21 dneh ne pozdravi popolnoma. _NEWLINE_Dra\xc5\xbeenje o\xc4\x8di zajema spremembe v o\xc4\x8desu, ki se pozdravijo v 21 dneh.\n_START_SECTION_\nNevarnosti za okolje\n_START_PARAGRAPH_\nNevarnosti za okolje so povezane z razgradljivostjo snovi, biolo\xc5\xa1kim kopi\xc4\x8denjem in zastrupljenostjo voda.\n_START_SECTION_\nKartiranje gro\xc5\xbeenj za okolje\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo \xc5\xa1tevilna orodja za kartiranje zdravja okolja. TOXMAP je geografski informacijski sistem (GIS) iz oddelka specializiranih informacijskih slu\xc5\xbeb v narodni medicinski knji\xc5\xbenici Zdru\xc5\xbeenih narodov, ki uporablja zemljevide Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Pomaga vizualno preiskovati podatke iz seznama izpustov strupenih snovi Agencije Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav za varovanje okolja (EPA) in programov Superfund. TOXMAP je vir, ki ga financira zvezna vlada Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. TOXMAP pove informacije o kemi\xc4\x8dnih substancah in zdravju okolja, ki so vzete iz mre\xc5\xbee toksikolo\xc5\xa1kih podatkov nacionalne medicinske knji\xc5\xbenice in PubMeda ter iz drugih vplivnih virov.'