b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega varstva, Prihova\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRomarska cerkev Marijinega varstva na Prihovi se prvi\xc4\x8d omenja leta 1464 kot \xc2\xbbBeatae Mariae zu Brihou\xc2\xab._NEWLINE_Cerkev sestavljajo dolga ladja, nekoliko o\xc5\xbeji tristrani prezbiterij in zvonik, ki so ga prizidali leta 1557 ali 1562.  Najstarej\xc5\xa1i del cerkve je njen zahodni del, do 4-tega para obo\xc4\x8dnih nosilcev, iz druge polovice 15. stoletja.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1743 so podalj\xc5\xa1ali cerkveno ladjo, zgradili sedanji prezbiterij, prizidali pritli\xc4\x8dno zakristijo ter ogradili pevski kor. Takrat so tudi pove\xc4\x8dali glavni oltar in postavili vse \xc5\xa1tiri stranske oltarje. Ko so cerkev v baroku pove\xc4\x8dali, so ji dali tudi enoten videz, tako da se njena gotska zasnova, razen pri zvoniku, nikjer ne opazi._NEWLINE_Ker gre za veliko bo\xc5\xbejepotno cerkev, u\xc4\x8dinkuje njena zunanj\xc5\xa1\xc4\x8dina mogo\xc4\x8dno, banjasto obokana notranj\xc5\xa1\xc4\x8dina pa bogato, kar \xc5\xa1e dopolnjujejo Fantonijeve poznonazarenske freske iz let 1886-1887, z upodobitvami Marijinih praznikov.\n_START_SECTION_\nOltarji\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev slovi po svojih oltarjih. Prvotni glavni oltar v slogu nem\xc5\xa1ke renesanse,  ki ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med najlep\xc5\xa1e t. i. zlate oltarje v Sloveniji, je bil zgrajen okoli leta 1660. Leta 1743 ga je pove\xc4\x8dal in mu dodal 10 baro\xc4\x8dnih kipov konji\xc5\xa1ki kipar in rezbar Franc Zamlik, ki je do leta 1750 dokon\xc4\x8dal tudi dva stranska oltarja od skupno \xc5\xa1tirih.  _NEWLINE_Kip Marije zavetnice na osrednjem delu glavnega oltarja ima razprostrt pla\xc5\xa1\xc4\x8d, pod katerim se v molitvi zbirajo predstavniki raznih stanov, na levi strani pape\xc5\xbe, \xc5\xa1kof, prelat, potem skupine \xc5\xa1kofov, redovnikov in redovnic ter kmet. Na desni so pod pla\xc5\xa1\xc4\x8dem vitez, redovniki, \xc5\xbeenske in ostalo ljudstvo. Na Marijini levici sedi Jezus, ki se z desnico oprijema materinega pla\xc5\xa1\xc4\x8da. Dva manj\xc5\xa1a angela kronata Marijo, skupino pa obdajata \xc5\xa1e dva smejo\xc4\x8da angela ter okrasno vzpenjajo\xc4\x8da vinska trta. Osrednjo kiparsko skupino Marije zavetnice s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem v postnem in velikono\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu prekriva slika kri\xc5\xbeanja._NEWLINE_\xc5\xbdupnijsko cerkev obdaja nekdanje pokopali\xc5\xa1ko obzidje.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nV nedeljo, 30. maja 2010, je tedanji mariborski nad\xc5\xa1kof mons. dr. Franc Kramberger vodil soma\xc5\xa1evanje in slovesno razglasil odlok Apostolske penitenciarije v Rimu, da je \xc5\xbeupnijska in romarska cerkev Marijinega varstva na Prihovi pridru\xc5\xbeena baziliki Marije Velike v Rimu z duhovno vezjo._NEWLINE_Nad vhodnimi vrati v cerkev je tako mo\xc4\x8d najti plo\xc5\xa1\xc4\x8do, ki vsem romarjem slu\xc5\xbei kot zunanji dokaz duhovne sorodstvene vezi prihov\xc5\xa1ke cerkve Marijinega varstva z baziliko  Svete Marije Velike v Rimu. _NEWLINE_Zaradi tega je mogo\xc4\x8de na Prihovi na praznik Marijinega vnebovzetja po nauku Cerkve prejeti popolni odpustek. Bog pri spovedi odpu\xc5\xa1\xc4\x8da grehe, vendar je kazen za greh potrebno odslu\xc5\xbeiti v tem \xc5\xbeivljenju ali v vicah, popolni odpustek pa  te kazni izbri\xc5\xa1e. Popolni odpustek se lahko prejme zase ali se ga daruje za bli\xc5\xbenjega oz. za rajne._NEWLINE_Pogoji za popolni odpustek: sv. spoved (lahko se jo opravi prej, na predve\xc4\x8der praznika in na praznik med slovesnim bogoslu\xc5\xbejem), prejem sv. obhajila, udele\xc5\xbeba pri bogoslu\xc5\xbeju, molitev \xe2\x80\x93 apostolska vera in po namenu sv. o\xc4\x8deta (npr. o\xc4\x8dena\xc5\xa1 \xe2\x80\xa6)'