b'\n_START_ARTICLE_\nArheolo\xc5\xa1ki muzeji v Istanbulu\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi procesi modernizacije Osmanskega cesarstva so se za\xc4\x8deli v 19. stoletju, ko so se tur\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavniki z izobra\xc5\xbeevanjem in potovanji navzeli zahodnih idej. Predlog za ustanovitev cesarskega muzeja se je porodil, ko so klju\xc4\x8dni osmanski politiki obiskali pari\xc5\xa1ki Louvre. Na sultana Abdulaziza (vladal 1861-1876) so naredili mo\xc4\x8dan vtis arheolo\xc5\xa1ki muzeji v Parizu (30. junij\xe2\x80\x9310. julij 1867), Londonu (12.\xe2\x80\x9323. julij 1867) in na Dunaju (28.\xe2\x80\x9330. julij 1867), zato je ukazal ustanovitev in gradnjo podobnega muzeja v Istanbulu. Ministrstvo za \xc5\xa1olstvo je celo imenovalo njegovega direktorja, zaradi omejitev dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna pa je ideja usahnila._NEWLINE_Leta 1872 se je za novega direktorja muzeja imenoval minister za \xc5\xa1olstvo Ahmed Vefik Pa\xc5\xa1a in najel nem\xc5\xa1kega zgodovinarja, arheologa, epigrafista in slikarja Phillipa Antona Dethierja. Dethier se je izkazal kot uspe\xc5\xa1en zbiralec gradiv, ki so spodbudile gradnjo muzeja. _NEWLINE_Po Dethierjevi smrti leta 1881 je bil \xc5\xa1e isto leto na njegovo mesto imenovan slikar in arheolog Osman Hamdi Bey.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProstor, na katerem je zgrajen muzej, je bil del zunanjih vrtov sultanova pala\xc4\x8de Topkap\xc4\xb1. Muzej je bil ustanovljen leta 1891 kot Imperialni muzej (osmansko tur\xc5\xa1ko M\xc3\xbcze i-H\xc3\xbcmayun,  tur\xc5\xa1ko \xc4\xb0mparatorluk M\xc3\xbczesi). Prvi kustos in ustanovitelj  muzeja je bil Osman Hamdi Bej. Cesarski dekret za za\xc5\xa1\xc4\x8dito kulturnih dobrin v Osmanskem cesarstvu je guvernerje pokrajin prisilil, da so morali vse arheolo\xc5\xa1ke najdbe  poslati v prestolnico. Muzej je na ta na\xc4\x8din zbral ogromno zbirko. Ob stoletnici ustanovitve je leta 1991  prejel Muzejsko nagrado Evropskega sveta, predvsem zaradi obnove dvoran v pritli\xc4\x8dju glavne zgradbe in novih razstav  v drugih zgradbah._NEWLINE_Gradnja glavne stavbe v novogr\xc5\xa1kem slogu je za\xc4\x8del Osman Hamdi Bej leta 1881. Na\xc4\x8drte zanjo je naredil arhitekt Alexander Vallaury. Navdih za pro\xc4\x8delje muzeja sta mu dala sarkofaga Aleksandra Velikega in \xc5\xbdalujo\xc4\x8de gospe, ki sta razstavljena v muzeju. _NEWLINE_Muzej starodavnega Orienta je ustanovil Osman Hamdi Bey leta 1881 kot \xc5\xa1olo lepih umetnosti. \xc5\xa0olo so preuredili v muzej in ga odprli leta 1935. Leta 1963 so ga zaprli za obiskovalce in ga po obnovitvi notranjosti ponovno odprli leta 1974._NEWLINE_Gradnjo Ope\xc4\x8dnatega  paviljona (tur\xc5\xa1ko \xc3\x87inili K\xc3\xb6\xc5\x9fk) je naro\xc4\x8dil sultan Mehmed II. leta 1472. Je ena od najstarej\xc5\xa1ih zgradb v Istanbulu, zgrajena v osmanskem mestnem slogu. Paviljon je bil del zunanjih vrtov pala\xc4\x8de Topkap\xc4\xb1. Od leta 1875 do 1891 je bil v njem Imperailni muzej, potem pa so njegove zbirke preselili v novo glavno zgradbo  muzeja. Paviljon je bil znova odprt leta 1953 kot muzej tur\xc5\xa1ke in islamske umetnosti. Kasneje je bil vklju\xc4\x8den v Istanbulske arheolo\xc5\xa1ke muzeje.'