b'\n_START_ARTICLE_\nMarijina bazilika, Maastricht\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nja cerkev verjetno ni prva cerkev, ki je bila zgrajena na tem mestu. Ker pa arheolo\xc5\xa1ke raziskave nikoli niso bila izvedene znotraj stavbe, o tem ni ni\xc4\x8d gotovega. Lokacija cerkve znotraj rimskega kastruma, ki meji na versko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, posve\xc4\x8deno bogu Jupitru ka\xc5\xbee, da je obmo\xc4\x8dje zasedal rimski tempelj. Ni verjetno, da je bila prva mestna cerkev tu zgrajena in da je ta cerkev v 4. ali 5. stoletju postala stolnica \xc5\xa1kofije Tongeren-Maastricht._NEWLINE_Nekaj pred letom 1100 je cerkev postala kolegijska cerkev kanonikov knezo\xc5\xa1kofa  Li\xc3\xa8ga. Upravitelji so bili izbrani iz kapitlja stolnice sv. Lamberta iz Li\xc3\xa8ga. Kapitelj Marije, morske zvezde je imel okoli 20 kanonikov, ki je predstavljal srednje velik kapitelj \xc5\xa1kofije Li\xc3\xa8ge. Do konca leta 1798 je ohranil svoje mo\xc4\x8dne vezi z Li\xc3\xa8gom. Farani Marije, morske zvezde so se po starih dokumentih opredelili da spadajo v Familia Sancti Lamberti. Jasno je, da je bil kapitelj sv. Servacija mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a institucija v Maastrichtu, tesno povezan s cesarji Svetega rimskega cesarstva, a sta v celotnem srednjem veku ti dve cerkvi ostali tekmeci. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina dana\xc5\xa1nje cerkve je bila zgrajena v 11. in 12. stoletju. Gradnja mogo\xc4\x8dnega westwerka se je za\xc4\x8dela kmalu po letu 1000. V 13. stoletju je dobila ladja gotske oboke. Okoli leta 1200 so kanoniki opustili posvetni \xc5\xbeivljenjski slog, po katerem so bile zgrajene hi\xc5\xa1e v bli\xc5\xbeini cerkve. V 14. stoletju je bila \xc5\xbeupnijska cerkev zgrajena ob kolegijski cerkvi, tako da je bila glavna stavba rezervirana za verske dol\xc5\xbenosti kanonikov. Od te \xc5\xbeupnijske cerkve, posve\xc4\x8dene sv. Nikolaju je ostalo zelo malo, saj je bila poru\xc5\xa1ena leta 1838. Razen cerkve Svetega Nikolaja, so bile v uporabi tri druge kapele, posve\xc4\x8dene sv. Hilariju, sv. Evergislu in sv. Mariji minor. V sredini 16. stoletja so prisoten pozno gotski kri\xc5\xbeni hodnik nadomestili s prej\xc5\xa1njim._NEWLINE_Po vklju\xc4\x8ditvi Maastrichta v prvo francosko republiko leta 1794, so bile mestne verske institucije ukinjene (1798). V tem obdobju je bilo veliko cerkvenih zakladov  izgubljenih. Cerkev in samostani so bili uporabljeni kot trgovine in hlevi za voja\xc5\xa1ko posadko. To stanje se je nadaljevalo do leta 1837, ko je cerkev obnovila versko prakso. To je sovpadalo z ru\xc5\xa1enjem sv. Nikolaja in prenosom \xc5\xbeupnije na sv. Marijo, morsko zvezdo._NEWLINE_Od 1887 do 1917 je bila cerkev temeljito obnovljena, delo dobro znanega nizozemskega arhitekta  Pierra Cuypersa. Cuypers je v bistvu odstranil vse, kar ni ustrezalo njegovim idealom romanske cerkve. Deli vzhodnega kora, dva korna stolpa in ju\xc5\xbena stranska ladja so bili skoraj v celoti obnovljeni._NEWLINE_Cerkev je v baziliko minor povzdignil pape\xc5\xbe Pij XI. 20. februarja 1933.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je v veliki meri romanska in velja za pomemben primer skupine mozanskih cerkva, za katere so zna\xc4\x8dilni masivni westwerk in psevdo ladje. Na\xc5\xa1a Marija v Maastrichtu ima res visok, ogromen westwerk in dve psevdo ladji na vsaki strani. Westwerk, zgrajen iz temnega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, izvira iz zgodnjega 11. stoletja in je podprt z dvema ozkima stolpoma z lapornimi stolpi\xc4\x8di. Nekaj starega materiala, verjetno iz nekdanjega rimskega kastruma v Maastrichtu, je bilo uporabljeno na spodnjih delih westwerka. Ladja s pre\xc4\x8dno ladjo in psevdo ladjama v veliki meri izvira iz druge polovice 11. stoletja._NEWLINE_Cerkev ima dva kora in dve kripti. Vzhodni kor izvira iz 12. stoletja in je mo\xc4\x8dno okra\xc5\xa1en z rezbarjenimi kapiteli. Kripta je stoletje starej\xc5\xa1a. Med gradnjo je bil originalni tloris vzhodnega dela cerkve opu\xc5\xa1\xc4\x8den in na novo kon\xc4\x8dan podobno kot je kor stolnice sv. Lamberta v Li\xc3\xa8gu. Sedanji, mo\xc4\x8dno obnovljeni korni stolpi so pokriti z renskim kamnom namesto s plo\xc4\x8devino. Eden od stolpov, poimenovana po sv. Barbari, je bil uporabljen za mestni arhiv in cerkveno zakladnico._NEWLINE_Iz 13. stoletja je gotski portal, obnovljen v 15. stoletju in omogo\xc4\x8da dostop v cerkev, kot tudi v tako imenovano M\xc3\xa9rode chapelo (ali kapela morske zvezde)\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je notranjost cerkve do\xc5\xbeivela \xc5\xa1tevilne spremembe skozi stoletja, ima "verodostojno" romansko podobo. To je v veliki meri posledica obnovitvenih zamisli arhitekta Pierra Cuypersa, ki je nekaj ve\xc4\x8djih gotskih oken nadomestil z majhnimi romanskimi okni, s \xc4\x8dimer je ustvaril temnej\xc5\xa1e, skrivnostno vzdu\xc5\xa1je. Cuypers je odstranil tudi bele omete iz poznega baroka in dodal ve\xc4\x8d oltarjev zgrajenih v romanskem ali neogotskem slogu. Kljub vsem tem spremembam je burna zgodovina stavbe \xc5\xa1e vedno \xc4\x8ditljiva. Nekatere freske iz obdobja srednjega veka so ohranjene (vklju\xc4\x8dno sv. Katarino iz 14. stoletja). Stenske poslikave na stebru sv. Kri\xc5\xa1tofa in Jezusa otroka datirajo v 1571. Velika stropna slika v zboru je neoromanska in izvira iz Cuypersove obnove. Vsi vitraji so iz 19. ali 20. stoletja._NEWLINE_Oprema notranjosti cerkve je sledila modi \xc4\x8dasa, vendar je utrpela hudo skrunitev v letih 1798-1837. Leta 1380 je imela cerkev 33 oltarjev, vendar se je ve\xc4\x8dina srednjeve\xc5\xa1kega cerkvenega inventarja izgubila v turbulen\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih francoske zasedbe leta 1794. Dragocen krstilnik maastrichtsksega kovinarja Aerta van Trichta (c. 1500) je ohranjen, vendar manjka ve\xc4\x8dina  okrasja. Ve\xc4\x8d baro\xc4\x8dnih spovednic in bogato izrezljana pri\xc5\xbenica je iz nekdanje bli\xc5\xbenje jezuitske cerkve. Baro\xc4\x8dni oltar iz 18. stoletja, ki je zdaj v ju\xc5\xbeni pre\xc4\x8dni ladji, je iz nekdanje cerkve svetega Nikolaja. Velike orgle so bile zgrajena leta 1652, delo Andr\xc3\xa9a Severina._NEWLINE_Med umetni\xc5\xa1kimi deli, ki so v lasti cerkve so lesene plo\xc5\xa1\xc4\x8de Jakobove sanje (flamska, c. 1500-1550), veliko platno s Sveto dru\xc5\xbeino (Ju\xc5\xbena Nizozemska, c. 1600), velika slika Kri\xc5\xbeanje (Ju\xc5\xbena Nizozemska, 17. stoletje), dve sliki pripisani  Erasmusu Quellinusu II., ena je sv. Cecilija in druga sv. Agnes (17. stoletje), iz 14. stoletja je nem\xc5\xa1ka Pieta, dva kipa iz 15. stoletja Device Marije (vklju\xc4\x8dno slavna v kapeli morske zvezde), Marija z otrokom in sv. Ano in sv. Kri\xc5\xa1tof, obe pripisane maastrichtskemu kiparju Jan van Steffeswertu (c. 1500)._NEWLINE_Arhitekturno okrasje v notranjosti bazilike pripada vrhuncu mozanske umetnosti. 20 zelo simbolnih kapitelov v kornem ambulatoriju upodoblja prizore iz Stare zaveze, kakor tudi razli\xc4\x8dne vrste \xc5\xbeivali, po\xc5\xa1asti, ptice, goli ali komaj oble\xc4\x8dene ljudi prepletene z listjem in ljudi, ki se borijo z \xc5\xbeivalmi. Eden od kapitalov je zlasti znan in podpisan Heimo, verjetno izdelovalec, ki bi lahko predstavljal tudi njega, sega \xc4\x8dez kapitel k Mariji. Vklesani kapiteli in sklepniki v galeriji pevskega zbora, pa tudi kapiteli v ladji, so nekoliko poznej\xc5\xa1i in manj \xc5\xbeivahni, in prikazuje predvsem listje z nekaj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeivalskimi figurami. Ve\xc4\x8dina izklesanih kapitelov, kot tudi nekateri pomembni reliefi drugje v cerkvi, datirajo v drugo polovico 12. stoletja. Tesno sodelovanje je bilo ugotovljeno med romanskimi kipi Marijini baziliki in v cerkvi svetega Petra v Utrechtu in dvojno kapelo Schwarzrheindorf v Bonnu.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik in kapela morske zvezde\n_START_PARAGRAPH_\nDostop do kri\xc5\xbenega hodnika, ki obdaja vrt, je preko cerkve. Sedanji je bil zgrajen iz laporja v poznem gotskem slogu z nekaj renesan\xc4\x8dnimi elementi v letih 1558/59. Zamenjal je starej\xc5\xa1i romanski kri\xc5\xbeni hodnik, od katerega so ohranjeni nekateri kapiteli v zbirki Bonnefantenmuseum. Tla so tlakovana z monumentalnimi nagrobnimi kamni, nekateri od njih iz poru\xc5\xa1ene cerkve svetega Nikolaja. Leta 1910 je bil v vrtu najden stolp rimskega kastruma._NEWLINE_Za mnoge ljudi je glavna atrakcija Marijine bazilike \xc4\x8dude\xc5\xbeen kip Marije, morske zvezde. Ta lesen kip iz 15. stoletja se je prvotno nahajal v bli\xc5\xbenjem fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskem samostanu. Leta 1801 se je preselil v nekdanjo \xc5\xbeupnijsko cerkev svetega Nikolaja, ki je mejila na Marijino cerkev. Po zaprtju te cerkve leta 1837, so kip preselili v Marijino baziliko. Leta 1903 je bil postavljen v gotsko kapelo v bli\xc5\xbeini glavnega vhoda, kjer je \xc5\xa1e danes in kjer ga vsak dan obi\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d sto vernikov. Dvakrat na leto se po mestu izvajajo verske procesije.'