b'\n_START_ARTICLE_\nArij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nArij je bil rojen okrog 250. leta v Libiji in je bil berberskega porekla._NEWLINE_O Arijevem zgodnjem \xc5\xbeivljenju ni dosti znanega. Bil je u\xc4\x8denec Lucijana Antiohijskega in postal duhovnik v Aleksandriji - v okro\xc5\xbeju Baukalis.\n_START_SECTION_\nArij u\xc4\x8di herezijo\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Aleksandrijskega \xc5\xa1kofa Petra (300-311) je bil Arij najprej privr\xc5\xbeenec meletijancev. Meletij je bil ob tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1kof v Likopolisu (300-311) in je bil obsojen na ve\xc4\x8d krajevnih koncilih herezije, ki je bila predhodnica arijanstva. Dol\xc5\xbeili so ga celo darovanja malikom._NEWLINE_Pozneje se je Arij vrnil v katoli\xc5\xa1ko Cerkev.  Ko je bil Aleksander \xc5\xa1e duhovnik, je vzel pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito bogoslovca Arija, ki so ga izgnali iz \xc5\xa1kofije. Dosegel je, da se je pomiril s predstojniki in da je prejel duhovni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje. Arij je torej postal duhovnik, ker mu je pomagal prav \xc5\xa1kof Aleksander - pa je to dobroto kmalu ob\xc5\xbealoval. _NEWLINE_Arij je bil u\xc4\x8den \xe2\x80\x93 vendar bolj v posvetnih kot duhovnih vedah. Bil je \xc4\x8dlovek lepe in prikupne zunanjosti in se je ljudem kazal silno pobo\xc5\xbenega; \xc5\xbeal pa je vna\xc5\xa1al med vernike nemir, prepir in neslogo, tudi s pesmimi, ki jih je napisal v duhu novega nauka. Za\xc4\x8del je namre\xc4\x8d u\xc4\x8diti mno\xc5\xbeice, ki so njegovo zapeljivo podajanje zavzeto sprejemale, da Jezus ni Bog, ampak le navaden \xc4\x8dlovek, ki ga je Bog O\xc4\x8de obdaril z izrednimi zmo\xc5\xbenostmi, da je presegal ljudi in celo angele. Najprej je deloval skrivaj, 319 pa je \xc5\xbee nastopal javno ter mnoge odvrnil od kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. \xc5\xa0kof Aleksander je najprej nastopil zelo blago; ko pa ni ni\xc4\x8d pomagalo, je postal odlo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i. Posku\xc5\xa1al je Arija vrniti nazaj v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ob\xc4\x8destvo \xe2\x80\x93 pa je vse bilo zaman.\n_START_SECTION_\nArijev nauk naleti na obsodbo\n_START_PARAGRAPH_\nArij je utemeljitelj verskega nauka, ki se po njem imenuje arianizem (oziroma slovensko arijanstvo)._NEWLINE_Arij je za\xc4\x8del med ljudmi \xc5\xa1iriti nauk, ki ni bil v skladu s tradicionalnim kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim u\xc4\x8denjem; zato so ga na \xc5\xa1kofovski sinodi v Aleksandriji leta 321 obdol\xc5\xbeili krivoverstva in njegov nauk obsodili. Pozneje so Arijeve nauke obsodili tudi na Prvem nicejskem koncilu in Arija izgnali. \xc5\xa0kof Evzebij iz Nikomedije mu je pomagal, da se je lahko vrnil iz izgnanstva v Carigrad; vendar je po vrnitvi umrl.\n_START_SECTION_\nPrvi nicejski koncil\n_START_PARAGRAPH_\nKo je \xc5\xa1kof Aleksander uvidel, da dobronamerno o\xc4\x8detovsko prepri\xc4\x8devanje ni\xc4\x8d ne zale\xc5\xbee, ga je najprej opomnil, nato pa je sklical \xc5\xa1kofe na koncil. Na aleksandrijski cerkveni zbor 320, ki mu je predsedoval patriarh Aleksander, je pri\xc5\xa1lo 100 \xc5\xa1kofov. Koncil je Arija izob\xc4\x8dil iz Cerkve in mu prepovedal sleherno duhovni\xc5\xa1ko dejavnost._NEWLINE_Arij pa je le \xc5\xa1e bolj motil kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko enotnost in pridobil celo dva \xc5\xa1kofa na svojo stran. Zato je o vsem tem obvestil pape\xc5\xbea Silvestra in prosil za posredovanje tudi zemeljskega vladarja Konstantina. Cesar je najprej imel za povzro\xc4\x8ditelja nemirov patriarha Aleksandra; nato pa je le privolil in sporazumno s pape\xc5\xbeem 325 sklical v Nicejo v Bitiniji ekumenski koncil, ki naj bi prinesel mir Cerkvi in cesarstvu. Na prvi vesoljni cerkveni zbor sta pri\xc5\xa1la v imenu bolnega in ostarelega pape\xc5\xbea njegova odposlanca, 318 \xc5\xa1kofov in sam cesar. Na tem koncilu so preiskali Arijevo u\xc4\x8denje in ugotovili, da nasprotuje tradicionalnemu kr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu u\xc4\x8denju. Patriarh Aleksander Aleksandrijski in njegov diakon Atanazij, mirski \xc5\xa1kof Nikolaj in ve\xc4\x8dina \xc5\xa1kofov so izglasovali, da je bilo arijanstvo obsojeno in sprejeta Nicejska veroizpoved. _NEWLINE_Cesar Konstantin Veliki je \xc5\xbeelel v cesarstvu verski mir in edinost. Zato je skliceval sinode in tudi koncile. Tako je povabil na cerkveni zbor v Arlesu 314 pape\xc5\xbea, ki se pa zbora ni udele\xc5\xbeil. Tam je bilo obsojeno hereti\xc4\x8dno gibanje donatizem, kar je pape\xc5\xbe potrdil in slovesno razglasil._NEWLINE_Cesar Konstantin I. je sklical tudi prvi ekumenski koncil v mestece Nicejo v Mali Aziji (v dana\xc5\xa1nji Tur\xc4\x8diji) leta 325, da bi na\xc5\xa1el re\xc5\xa1itev za verske spore, ki jih je povzro\xc4\x8dila Arijeva herezija. On je tajil, da je Jezus Bog, pa tudi, da je \xc4\x8dlovek, ampak nekak\xc5\xa1no vi\xc5\xa1je od Boga O\xc4\x8deta ustvarjeno bitje. Koncil je potrdil verski nauk, da je Sin omoo\xc3\xbasion, tj. istobiten z O\xc4\x8detom in da je torej pravi Bog in pravi \xc4\x8dlovek. Pape\xc5\xbe Silvester se koncila zaradi starosti in bolezni ni udele\xc5\xbeil, ampak sta njegova poslanca kot prva podpisala sklepe, ki jih je potrdilo 318 koncilskih o\xc4\x8detov 19. junija 325 in je zato (vsaj za\xc4\x8dasno) zagotovil verski mir v cesarstvu.'