b'\n_START_ARTICLE_\nNovi mediji\n_START_SECTION_\nSodejnost novih medijev\n_START_PARAGRAPH_\nMedmre\xc5\xbeje ne omogo\xc4\x8da le prebiranje sve\xc5\xbeih novic, temve\xc4\x8d tudi komentiranje le teh novic, pogovarjanje z drugimi bralci novic oziroma uporabniki na internetu, omogo\xc4\x8dil je torej izra\xc5\xbeanje svojega mnenja o prebrani novici, razpravljanje o dogodku z drugimi uporabniki, televizija namre\xc4\x8d te sodejnosti nima, zato je medmre\xc5\xbeje privabilo ljudi, ki imajo potrebo po sodejnosti, po izra\xc5\xbeanju svojega mnenja ter debatiranju o novici z drugimi bralci novic.\xc2\xa0\xc2\xbbStrokovnjaki napovedujejo, da bodo vsi uporabniki interneta postali izolirani, zato ker vsaka minuta izkori\xc5\xa1\xc4\x8dena za uporabo interneta izvira iz aktivnosti, s katero smo se ukvarjali pred uporabo medmre\xc5\xbeje in se zaradi njega sedaj s to aktivnostjo ve\xc4\x8d ne ukvarjamo, po vsej verjetnosti pa je ta aktivnost dru\xc5\xbebena.\xc2\xab\xc2\xa0 (Nie v Emanuel in drugi 2008, 16). Ker gresta nara\xc5\xa1\xc4\x8danje uporabe interneta in upadanje uporabe tradicionalnih medijev z roko v roki, je mnoge navedlo na prepri\xc4\x8danje, da je internet kriv za upad uporabe tradicionalnih medijev. Nie in Hillygus (v Emanuel in drugi 2008, 16)  pravita, da teorija nadomestljivosti interneta temelji na tekmovanju pre\xc5\xbeivljanja \xc4\x8dasa na spletu in pre\xc5\xbeivljanju \xc4\x8dasa z drugimi dru\xc5\xbebenimi aktivnostmi. Pogosta uporaba spleta vodi v dru\xc5\xbebeno izolacijo in depresijo, \xc5\xa1e pojasnita. Raziskave Krauta, Nie in Hillygus (Emanuel in drugi 2008, 16)  ne vidijo spleta kot novega medija dru\xc5\xbebene sodejnosti, vendar ga vidijo kot nadomestitev komuniciranja iz o\xc4\x8di v o\xc4\x8di. Kestnbaum (v Emanuel 2008, 17)  pravi, da televizija in splet nista funkcionalno enakovredna, ker je uporaba spleta \xc5\xa1ir\xc5\xa1a, kot uporaba televizije in zato, ker je internet sodejnej\xc5\xa1i od televizije. Bistvo tega je, da je dru\xc5\xbebena interakcija druga\xc4\x8dna skozi medmre\xc5\xbeje kakor skozi televizijo. Gledalci televizije ne komuniciramo z drugimi gledalci preko televizije, medtem ko lahko uporabniki medmre\xc5\xbeja med seboj komunicirajo, pojasni \xc5\xa1e Kestnbaum. Putnam in Nie (v Emanuel 2008, 18)  tudi poudarita, da gledalci televizije ne morejo med seboj komunicirati preko televizije.\n_START_SECTION_\nNadomestljivost medijev\n_START_PARAGRAPH_\nZa nove medije je pomembno, da imajo v neki lastnosti, dimenziji prednost pred drugimi tradicionalnimi mediji.\xc2\xa0\xc2\xbbKompetitivna superiornost je neposredna primerjava med razpolo\xc5\xbeljivimi mediji in poka\xc5\xbee ko en medij nastopi bolje ter ima ve\xc4\x8djo verjetnost da bo izbran glede na dolo\xc4\x8deno ni\xc5\xa1e dimenzijo.\xc2\xab\xc2\xa0(Hoplamazian in Feaster 2009, 9)  Mediji morajo zato imeti vsaj eno dimenzijo, ki jih lo\xc4\x8di od drugih medijev. V nasprotnem primeru, bi mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i mediji zmagali, manj\xc5\xa1i pa izginil. Zato morajo mediji, pa \xc4\x8detudi majhni ponuditi nekaj posebnega, druga\xc4\x8dnega. (Hoplamazian in Feaster 2009, 9)  Ve\xc4\x8d avtorjev torej opisuje prednosti interneta v primerjavi s televizijo. V ve\xc4\x8d dimenzijah ima internet pred televizijo prednosti: je prenosljiv, ponuja mo\xc5\xbenost komentiranja in bogatej\xc5\xa1e informacije in podobno. Zaradi vseh teh prednosti je za mlaj\xc5\xa1e generacije tudi bolj zanimiv.\n_START_SECTION_\nNovi mediji, kot orodje za dru\xc5\xbebene spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nNovi mediji imajo bogato zgodovino, ki pa je bila zaradi hitrega razvoja in mno\xc5\xbei\xc4\x8dne uporabe podvr\xc5\xbeena velikim spremembam. (Chris Atton, 2003). Zapatisti\xc4\x8dna nacionalna osvobodilna vojska v Mehiki je bila ena prvih pobudnikov, l.1994, za ve\xc4\x8djo prepoznavnost in u\xc4\x8dinkovito uporabo novih medijev. Od takrat so bili novi mediji uporabljeni za vrsto dru\xc5\xbebenih gibanj v izobra\xc5\xbeevanju, organizaciji, za komunikacijo, deljenje kulturnih izdelkov, grajenje koalicije, itd. Protesti v Seattlu leta 1999, kjer se je odvijala konferenca Svetovne trgovinske organizacije so dober primer uporabe novih orodji za dru\xc5\xbebene spremembe, kjer so protestniki za organiziranje, izobra\xc5\xbeevanje in predvsem komuniciranje uporabljali nove medije. Gibanje Ingymedia, ki se je razvilo po samih protestih v Seattlu, je za\xc4\x8delo z ustanavljanjem neodvisnih medijskih centrov po ZDA in drugod po svetu in ti so za\xc4\x8deli spremljati dogodke zaradi dvomov, da veliki mediji ne bodo objektivno opisovali realnih dogodkov, ter postali odlo\xc4\x8dno orodje v demokratizaciji informacij. Nekateri znanstveniki so to demokratizacijo videli, kot povod za oblikovanje radikalno socio-tehni\xc4\x8dne paradigme za izpodbijanje dominantno neoliberalnega in tehnolo\xc5\xa1ko determiniranega modela informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Vse ve\xc4\x8d ljudi izkori\xc5\xa1\xc4\x8da internet za proizvodnjo temeljne globalizacije, ki pa je predvsem osredoto\xc4\x8dena na ljudi in ne nek produkt oz.kapital. Nekateri strokovnjaki so zato zelo skepti\xc4\x8dni glede vloge novih medijev v dru\xc5\xbebenih gibanjih, predvsem zaradi neenakega dostopa ljudi do novih medijev, kar naj bi predstavljalo oviro ali pa celo zaviralo gibanje (Marmura Stephen, 2008)._NEWLINE_Novi mediji so se pojavili tudi v malo manj radikalni obliki dru\xc5\xbebenih gibanj, kot je npr. kampanja "FreeHugs", kjer je bilo bistvo kampanje vsem ljudem ponuditi brezpla\xc4\x8den objem. Z uporabo spletnih strani, blogov in videoposnetkov so \xc5\xbeeleli prikazati u\xc4\x8dinkovitost samega gibanja. Gre za u\xc4\x8dinkovit sistem kako pridobiti pozornost javnosti. Drugi primer je kampanja Free Tibet, ki je bila objavljena na \xc5\xa1tevilnih spletnih straneh, kjer je skupina Gorillaz v svojih posnetkih izra\xc5\xbeala pozitivno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do protestov glede situacije v Tibetu.\n_START_SECTION_\nGlobalizacija in novi mediji\n_START_PARAGRAPH_\nFlew (2002) pravi, da se je globalizacija pojavila zaradi razvoja novih medijskih tehnologij. Globalizacija je obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8dena kot \xe2\x80\x9cve\xc4\x8d kot samo \xc5\xa1iritev dejavnosti preko dr\xc5\xbeavnih meja.\xe2\x80\x9d  Med drugim, z elektronskim komuniciranjem, skraj\xc5\xa1a razdaljo med ljudmi s celega sveta, kar Cairncross (1998) ozna\xc4\x8duje z besedami \xe2\x80\x9csmrt razdalje\xe2\x80\x9d ali angle\xc5\xa1ko \xe2\x80\x9cdeath of distance.\xe2\x80\x9d Vzpon novih medijev je pove\xc4\x8dal komunikacijo med ljudmi po vsem svetu. Novi mediji omogo\xc4\x8dajo ljudem, da se izra\xc5\xbeajo preko blogov, spletnih strani, fotografij \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Novi mediji prekinjajo povezavo med fizi\xc4\x8dnim in socialnim prostorom, saj naredijo fizi\xc4\x8dni prostor veliko manj pomemben za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke odnose (Croteau in Hoynes 2003: 311). Vendar pa spremembe v okolju novih medijev ustvarjajo vrsto napetosti v konceptu \xe2\x80\x9cjavne sfere.\xe2\x80\x9d Ingrid Volkmer opredeljuje \xe2\x80\x9cjavno sfero\xe2\x80\x9d kot proces skozi katerega javna komunikacija postane delno prestrukturirana od nacionalnih politi\xc4\x8dnih in kulturnih institucij. Ta trend globalizirane javnosti pa ni le geografska raz\xc5\xa1iritev z dr\xc5\xbeavne na svetovno raven, ampak se poleg tega spremeni tudi odnos med javnostjo, mediji in oblastjo. (Volkmer, 1999: 123) _NEWLINE_Navidezne skupnosti so vzpostavljene online (na svetovnem spletu), presegajo geografske meje in odpravljajo socialne omejitve. Howard Rheingold (2000) te globalizirane dru\xc5\xbebe opisuje kot samostojno opredeljena omre\xc5\xbeja, ki spominjajo na tisto, kar ljudje po\xc4\x8dno v resni\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju. Ljudje v virtualnih skupnostih uporabljajo besede na zaslonih za izmenjavo vljudnih fraz, za izra\xc5\xbeanje jeze, sodelovanja v intelektualnih pogovorih, vodenje poslov, za na\xc4\x8drtovanje, opravljanje, ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje, ustvarjajo malo visoko umetnost in veliko prostega govora. Sherry Turkle pravi, da ji \xe2\x80\x9cra\xc4\x8dunalnik omogo\xc4\x8da iskanje drugega jaza, du\xc5\xa1a v stroju, pa je lahko nadomestek za med\xc4\x8dlove\xc5\xa1ke odnose\xe2\x80\x9d (Holmes 2005: 184). Novi mediji imajo sposobnost povezati enako misle\xc4\x8de ljudi po vsem svetu._NEWLINE_Tehnologija poganja proces globalizacije in je zato tudi njen odlo\xc4\x8dilni dejavnik. Akademiki se osredoto\xc4\x8dajo na \xc5\xa1tevilne postopke, s katerimi se tehnologija ustvarja in raziskuje.  To proizvaja povratne informacije, kdaj so tehnologije uporabljene in kdaj jih uporabniki, ki vplivajo na nadaljnji razvoj, spreminjajo._NEWLINE_Castells  se zavzema za \xe2\x80\x9cmehki determinizem\xe2\x80\x9d  \xe2\x80\x93 trdi, da \xe2\x80\x9ctehnologija ne dolo\xc4\x8da dru\xc5\xbebe. Prav tako tudi dru\xc5\xbeba ne dolo\xc4\x8da poteka tehnolo\xc5\xa1kih sprememb, saj je veliko dejavnikov, vklju\xc4\x8dno s posameznimi iznajdbami, ki pose\xc5\xbeejo v postopek znanstvenih odkritij, tehni\xc4\x8dnih inovacij in socialnih vlog, zato je kon\xc4\x8dni rezultat odvisen od kompleksnega vzorca interakcije. Pravzaprav je dilema tehnolo\xc5\xa1kega determinizma verjetno napa\xc4\x8den problem. Tehnologija namre\xc4\x8d je dru\xc5\xbeba in dru\xc5\xbebe ni mogo\xc4\x8de razumeti brez tehnolo\xc5\xa1kih orodij\xe2\x80\x9d (Castells 1996:5). To pa je \xc5\xa1e vedno lo\xc4\x8deno od Marshall McLuhanove  trditve, da dru\xc5\xbebene spremembe spodbuja tehnolo\xc5\xa1ki razvoj._NEWLINE_Manovich  in Castells  trdita, da mno\xc5\xbei\xc4\x8dni mediji \xe2\x80\x9custrezajo logiki industrijske mno\xc5\xbei\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe, ki bolj ceni skladnost kot individualnost,\xe2\x80\x9d (Manovich 2001:41) novi mediji pa sledijo logiki postindustrijske ali globalizirane dru\xc5\xbebe, s katero \xe2\x80\x9clahko vsak dr\xc5\xbeavljan zgradi lasten \xc5\xbeivljenjski slog in izbere svojo ideologijo iz velikega \xc5\xa1tevila mo\xc5\xbenosti. Tako na primer danes marketing, namesto vsiljevanja istega \xe2\x80\x9cpredmeta\xe2\x80\x9d mno\xc5\xbei\xc4\x8dnemu ob\xc4\x8dinstvu, cilja na vsakega posameznika posebej\xe2\x80\x9d (Manovich 2001:42).'