b'\n_START_ARTICLE_\nSavinja\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi izvir Savinje je v krnici Okre\xc5\xa1elj v n.v. 1310 m, nato po kratkem toku pada prek slapa Rinka v zgornji del Logarske doline in kmalu izgine v apnen\xc4\x8dastem gru\xc5\xa1\xc4\x8du, le ob\xc4\x8dasno te\xc4\x8de kot Kotovec po ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa suhi strugi. Voda pride ponovno na dan v izviru \xc4\x8crna (n.v. 740 m) in te\xc4\x8de po spodnjem delu doline. Iz Matkovega kota se \xc4\x8crni pridru\xc5\xbei potok Jezera in od tu naprej se vodotok imenuje Savinja. Po ozki gorski dolini te\xc4\x8de proti jugovzhodu skozi Sol\xc4\x8davo, malo naprej dobiva iz Robanovega kota desni pritok Belo, nad Lu\xc4\x8dami pa se v ozki soteski prebije med apnen\xc4\x8dastima Dleskov\xc5\xa1ko planoto in Raduho. V Lu\xc4\x8dah se vanjo iz doline Podvolovljek steka desni pritok Lu\xc4\x8dnica, nato te\xc4\x8de Savinja ve\xc4\x8dinoma po oligocenskem tufu do Ljubnega, kjer izpod Smrekovca vanjo priteka Ljubnica. Dolina se tu raz\xc5\xa1iri, reko na obeh straneh spremlja \xc5\xa1iroka prodna terasa s \xc5\xa1tevilnimi naselji, vse do Nazarij, kjer dobi z desne pritok Dreto. Po kratki zo\xc5\xbeitvi vstopi reka v majhno Mozirsko kotlinico, te\xc4\x8de mimo Mozirja in tu se ji malo naprej z leve pridru\xc5\xbei Ljubija. Skozi dve kratki soteski zapusti Zgornjo Savinjsko dolino ter pri Letu\xc5\xa1u preide v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o Spodnjo Savinjsko dolino, kamor je v zadnji ledeni dobi nasula obse\xc5\xbeen prodni vr\xc5\xa1aj._NEWLINE_Nekoliko pod Letu\xc5\xa1em se v Savinjo izliva reka Paka, nato te\xc4\x8de pre\xc4\x8dno prek celotne doline po skoraj ravni, umetno regulirani strugi do ju\xc5\xbenega roba doline, kjer se ji pod Preboldom pridru\xc5\xbei ve\xc4\x8dji potok Bolska. Od tu do Celja te\xc4\x8de Savinja po skrajnem ju\xc5\xbenem robu Spodnje Savinjske doline; na njeni levi strani je \xc5\xa1iroka poplavna ravnica, na desni strani se je zarezala v vr\xc5\xa1aje pritokov iz Posavskega hribovja (Kolja, Zibika, Arti\xc5\xa1nica, Bistrica)._NEWLINE_V Celju imamo eno najve\xc4\x8djih sovodenj v Sloveniji, saj se z leve strani Savinji pridru\xc5\xbeita Lo\xc5\xbenica s pritoki Pire\xc5\xa1ica, Su\xc5\xa1nica in Koprivnica ter Voglajna s Hudinjo. Tu Savinja zapusti Spodnjo Savinjsko dolino in se v ostrem kolenu usmeri proti jugu ter te\xc4\x8de pre\xc4\x8dno na tektonske strukture Posavskega hribovja. Dolina je ve\xc4\x8dinoma ozka, a zaradi hitrega menjavanja razli\xc4\x8dno odpornih kamnin zelo slikovita. Nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1a je le pri La\xc5\xa1kem, kjer se v Savinjo z desne steka potoka Re\xc4\x8dica in z leve Lahomnica, ter pri Rimskih Toplicah, kjer se ji z desne strani pridru\xc5\xbei potok I\xc4\x8dna. Nekoliko ni\xc5\xbee dobi z leve \xc5\xa1e zadnji ve\xc4\x8dji pritok Gra\xc4\x8dnico in nato te\xc4\x8de po ozki dolini vse do izliva v Savo pri Zidanem Mostu.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju etimologov je ime reke predslovanskega izvora in naj bi imelo podoben izvor kot Sava. V zgodovinskih virih se pojavlja mdr. v oblikah Sana (9. stoletje), Souna (1028), Sewn (1342), Saan (1451). Nem\xc5\xa1ko ime reke je Sann in naj bi se prav tako razvilo iz slovenske oblike Sav\xd1\x8ana.\n_START_SECTION_\nPoplave\n_START_PARAGRAPH_\nLjudi ob Savinji in njenih pritokih pogosto prizadenejo poplave, ki se pojavljajo bodisi ob mo\xc4\x8dnih poletnih neurjih (npr. poplava v Celju 4. in 5. junija 1954) ali dolgotrajnej\xc5\xa1ih jesenskih de\xc5\xbeevjih (1. novembra 1990)._NEWLINE_V Zgornji Savinjski dolini so poplave izrazito hudourni\xc5\xa1ke, odna\xc5\xa1ajo mostove, jezove, ceste, stanovanjske in druge objekte, z najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1im plavjem pa zasipljejo poplavno ravnico (najhuj\xc5\xa1e razdejanje je povzro\xc4\x8dila poplava 1. novembra 1990)._NEWLINE_V Spodnji Savinjski dolini je \xc4\x8dlovek z regulacijskimi deli ter gradnjo protipoplavnih nasipov sicer prepre\xc4\x8dil razlivanje poplavnih voda po obse\xc5\xbeni poplavni ravnici na levem bregu Savinje od \xc5\xa0empetra v Savinjski dolini do Celja. Negativne posledice tega so hitrej\xc5\xa1i re\xc4\x8dni tok po regulirani strugi, mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e erozijsko delovanje ter hitrej\xc5\xa1i dotok ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din vode in plavja v Celje in La\xc5\xa1ko, ki sta zaradi poplav najbolj ogro\xc5\xbeena. Zlasti lega Celja je z vidika poplav izrazito neugodna, saj se tu poplavnim vodam Savinje pridru\xc5\xbeijo \xc5\xa1e vode Hudinje, Voglajne in Lo\xc5\xbenice; samo v zadnjih sto letih je mesto do\xc5\xbeivelo devet velikih poplav._NEWLINE_Savinja je poplavljala \xc5\xbee v davnini in je nekje v poznorimski dobi mo\xc4\x8dno prizadela tedanjo Celeio, ko je verjetno prestavila strugo na ju\xc5\xbeno stran mesta, pribli\xc5\xbeno v sedanjo strugo. Prej je tekla severno od takratne naselbine._NEWLINE_V zgodovinskih virih sta prvi zabele\xc5\xbeeni poplavi leta 1496 in 1497, od velike poplave leta 1672 pa se je do danes ohranila ozna\xc4\x8dba na Vodnem stolpu v Celju. Pred regulacijskimi deli v drugi polovici 19. st. je Savinja v Celju in La\xc5\xa1kem poplavljala kar 15-krat (mdr. 1847 in 1851). Regulacije so sicer precej zmanj\xc5\xa1ale obseg poplav v Spodnji Savinjski dolini, mo\xc4\x8dno pa se je pove\xc4\x8dala nevarnost poplav v Celju in La\xc5\xa1kem. Tako je bilo v 20. stoletju kar sedem hudih poplav, ki so povzro\xc4\x8dile ogromno \xc5\xa1kodo in tudi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc5\xbertve (16. 11. 1901, 12. 11. 1925, 8. 8. 1926, 23.-24. 9. 1933, 4.-5. 6. 1954, 1. 11. 1990, 4.-5. 11. 1998). Vse do poplav leta 1954 je bilo vsaki\xc4\x8d najbolj prizadeto Celje, poplava 1990 je poleg Celja mo\xc4\x8dno prizadela tudi Zgornjo Savinjsko dolino in La\xc5\xa1ko, novembrska poplava 1998 pa je naredila najhuj\xc5\xa1e opusto\xc5\xa1enje v La\xc5\xa1kem, podobno poplavi 22. 8. 2005 in 18.-19. 9. 2010._NEWLINE_Od leta 2012 poteka obse\xc5\xbeen projekt Zagotovitev celovite poplavne varnosti na pore\xc4\x8dju Savinje, ki bo stal 45,5 milijonov evrov in ga v vi\xc5\xa1ini 85\xc2\xa0% financira Evropska unija iz kohezijskih skladov. V prvi fazi 2012\xe2\x80\x932015 naj bi izvedli krajevne ukrepe za protipoplavno za\xc5\xa1\xc4\x8dito najbolj ogro\xc5\xbeenih delov Celja, Vojnika, La\xc5\xa1kega in Lu\xc4\x8d, do zaklju\xc4\x8dka projekta leta 2023 pa naj bi bila v drugi fazi projekta\xc2\xa0\xc2\xbb... poplavna varnost Celja in La\xc5\xa1kega pred 100-letnimi vodami dose\xc5\xbeena ... z izvedbo celovitih ukrepov ...\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nV povirnem delu so bili Savinja in ve\xc4\x8dina pritokov tudi v preteklosti razmeroma \xc4\x8disti, bolj onesna\xc5\xbeena je bila Savinja v Spodnji Savinjski dolini (predvsem zaradi dotoka mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeene Pake iz \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline) in od Celja navzdol (dotok mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeene Voglajne in Hudinje). V zadnjih dveh desetletjih so se razmere izbolj\xc5\xa1ale: po rezultatih stalnega monitoringa, ki ga v skladu z evropsko direktivo o vodah izvaja ARSO, so zdaj Savinja s pritoki v dobrem kemijskem in tudi ekolo\xc5\xa1kem stanju, razen Pake, Hudinje in Voglajne, ki so zaenkrat \xc5\xa1e v zmernem stanju._NEWLINE_Razloga za ob\xc4\x8dutno izbolj\xc5\xa1anje kakovosti vode sta predvsem dva. Onesna\xc5\xbeevanje voda zaradi industrije se je bistveno zmanj\xc5\xa1alo z uvedbo zaprtih krogotokov tehnolo\xc5\xa1ke vode v proizvodnji ter s propadom nekaterih velikih onesna\xc5\xbeevalcev. Onesna\xc5\xbeevanje s komunalnimi odplakami so uspeli zmanj\xc5\xa1ati s pospe\xc5\xa1eno gradnjo kanalizacijskih omre\xc5\xbejih in \xc4\x8distilnih naprav v vseh ve\xc4\x8djih naseljih, v precej\xc5\xa1nji meri s sredstvi iz evropskih skladov. Najve\xc4\x8dje \xc4\x8distilne naprave v pore\xc4\x8dju Savinje so Celje (85.000 PE), \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj (50.000 PE; za \xc5\xa0ale\xc5\xa1ko dolino), La\xc5\xa1ko (38.400 PE), \xc5\xbdalec (18.750 PE; za velik del Spodnje Savinjske doline) in \xc5\xa0entjur (13.000 PE).\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti je bila Savinja pomemben vir energije za pogon \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbeag in mlinov, ki so v 20. stoletju drug za drugem utihnili ali pa so lastniki pre\xc5\xa1li na elektri\xc4\x8dni pogon. Velike te\xc5\xbeave je pri tem delal hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj Savinje, ki ni dovoljeval postavitve \xc5\xbeage ali mlina na re\xc4\x8dni breg. Problem so re\xc5\xa1ili z mlin\xc5\xa1\xc4\x8dicami, po katerih so potrebne koli\xc4\x8dine vode odvajali iz glavne struge na posebej za ta namen zgrajenih jezovih, ki pa so jim jih poplave pogosto odnesle. Najdalj\xc5\xa1a mlin\xc5\xa1\xc4\x8dica je 14\xc2\xa0km dolga Struga (tudi Podvinska struga) v Spodnji Savinjski dolini, ki se za\xc4\x8dne pri jezu v Podvinu in te\xc4\x8de po poplavni ravnici na levem bregu Savinje vse do ni\xc5\xbee \xc5\xbdalca. Mlin\xc5\xa1\xc4\x8dice so tudi na obeh bregovih Savinje pri Mozirju (desna te\xc4\x8de deloma skozi Mozirski gaj), na levem bregu med Gru\xc5\xa1ovljami in Spodnjo Re\xc4\x8dico ter na desnem bregu v Lu\xc4\x8dah._NEWLINE_Vse do za\xc4\x8detka 2. svetovne vojne je bilo splavarjenje zelo pomembna dejavnost na Savinji. Etnolog Angelos Ba\xc5\xa1 v svoji knjigi Savinjski splavarji pi\xc5\xa1e, da je prvo omembo splavarjenja na Savinji na\xc5\xa1el v listini iz leta 1478, ko je cesar Friderik III. iz Gradca naro\xc4\x8dal celjskemu glavarju,\xc2\xa0\xc2\xbb... naj dovoli splavariti po Savinji samo v \xc4\x8dasu, ki je za to v navadi, ne pa sicer, ... ko trpijo zavoljo tega \xc5\xa1kodo ... travniki in druga tamkaj\xc5\xa1nja zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab. Splavarjenje je obstajalo gotovo tudi \xc5\xbee prej, saj se v Dravski dolini omenja \xc5\xbee v 13. stoletju, drugod po Srednji Evropi pa \xc5\xa1e prej, v 11. in 12. stoletju. Pozneje je v ve\xc4\x8d virih zapisano, da so zemlji\xc5\xa1ki gospodje od splavov pobirali desetino, splavarji pa so morali pla\xc4\x8devati tudi mitnino (mitnice so bile npr. pri gradu Vrbovec v Nazarjah, Rade\xc4\x8dah in Jesenicah na Dolenjskem). Najve\xc4\x8dkrat se omenjajo splavarji iz Zgornje Savinjske doline, ki so sprva vozili les v splavih do Celja, od sredine 18. stoletja pa vse pogosteje neposredno na Hrva\xc5\xa1ko in v Slavonijo, vse do pomembne trdnjave Brod na tur\xc5\xa1ki meji (dana\xc5\xa1nji Slavonski Brod). Trdnjave v takratni Vojni krajini so imele sklenjene pogodbe s savinjskimi flosarji in zanje je bil to tako pomemben dohodek, da so z njim lahko popla\xc4\x8dali vse dajatve. Najbolj iskan je bil smrekov in jelov les, ki so ga potrebovali za stavbni les, so pa Savinj\xc4\x8dani s splavi vozili tudi drugo blago, predvsem apno in lon\xc4\x8darske izdelke._NEWLINE_Okoli leta 1840 so savinjski splavarji svoje vo\xc5\xbenje podalj\xc5\xa1ali \xc5\xa1e naprej proti vzhodu, vse do Beograda in naprej skozi \xc4\x90erdap do Or\xc5\x9fove in Calafata ter verjetno \xc5\xa1e naprej vse do Cernavode v dana\xc5\xa1nji Romuniji, vendar so tako dale\xc4\x8d vozili le do konca 19. stoletja. V tem \xc4\x8dasu je bila tudi vo\xc5\xbenja po rekah \xc5\xbee nekoliko la\xc5\xbeja, saj so prva regulacijska dela na Savinji opravili \xc5\xbee v drugi polovici 18. stoletja. Kljub temu so lahko do Celja vozili samo manj\xc5\xa1i splavi, tam so po dva splava zvezali v ve\xc4\x8djega, pri Zidanem Mostu pa so zvezali po \xc5\xa1tiri splave v enega velikega. Ve\xc4\x8dinoma so v tem \xc4\x8dasu s splavi preva\xc5\xbeali deske in letve, pogosto tudi tesan les za stavbe in ostre\xc5\xa1ja. Po nekaterih ocenah naj bi v tem \xc4\x8dasu po Savinji vsako leto odpeljalo pribli\xc5\xbeno 1500 splavov desk in pribli\xc5\xbeno 300 splavov letev._NEWLINE_Zgodovinski viri iz za\xc4\x8detka 19. stoletja pri\xc4\x8dajo, da je bilo splavarjenje v tistem \xc4\x8dasu\xc2\xa0\xc2\xbb... glavna gospodarska panoga prebivalstva pod Ljubnim in Gornjim Gradom\xc2\xab\xc2\xa0vse od sredine 18. stoletja dalje. V opisu gornjegrajskega gospostva iz leta 1801 npr. pi\xc5\xa1e:\xc2\xa0\xc2\xbb... za tukaj\xc5\xa1nje (v gornjegrajskem gospostvu) podlo\xc5\xbenike lesna trgovina \xc5\xa1teje kot prvi poglavitni vir denarnega obtoka.\xc2\xab\xc2\xa0V drugem zapisu iz leta 1807 je zapisano podobno:\xc2\xa0\xc2\xbb ... na Dreti in Savinji dajejo vo\xc5\xbenje s splavi veliko zaslu\xc5\xbeka ne le lastnikom \xc5\xbeag in splavov, temve\xc4\x8d tudi \xc5\xa1tevilnim ko\xc4\x8darjem in malim posestnikom, ki se uporabljajo kot splavarski hlapci.\xc2\xab_NEWLINE_Regulacija Savinje v Spodnji Savinjski dolini v 70. letih 19. stoletja je splavarjenju sicer koristila, vendar so takrat izdali tudi strog predpis za splavarjenje na Savinji, po katerem so smeli pristajati le na posebej dolo\xc4\x8denih mestih, voziti le ob ustreznem vodostaju in samo posami\xc4\x8dni splavi, da niso po\xc5\xa1kodovali jezov in mostov. \xc5\xa0ele od Celja naprej so lahko vozili po dva zvezana splava skupaj. Po ocenah je konec 19. stoletja skozi Celje letno peljalo pribli\xc5\xbeno 2000 splavov. \xc5\xbdivahno splavarjenje se je nadaljevalo tudi v 20. stoletju, ko so najve\xc4\x8d splavov pripeljali do Zagreba, Sremske Mitrovice, Beograda in Pan\xc4\x8deva; \xc5\xa1e leta 1938 je npr. skozi Celje peljalo 4071 splavov. Na za\xc4\x8detku 2. svetovne vojne je ta neko\xc4\x8d pomembna dejavnost zamrla. Od nje se je do dana\xc5\xa1njih dni ohranila turisti\xc4\x8dna prireditev Flosarski bal na Ljubnem, splavarstvu je posve\xc4\x8den tudi del stalne razstave v Muzeju gozdarstva in lesarstva v gradu Vrbovec v Nazarjah.'