b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph John Campbell\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOdra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v vi\xc5\xa1jem srednjem sloju irske katoli\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Kasneje se je z dru\xc5\xbeino preselil v okolico mesta New Rochelle, New York. Leta 1921 je Campbell diplomiral na \xc5\xa1oli Canterbury v New Mildfordu, Connecticut. Ko je bil na fakulteti Dartmouth, je \xc5\xa1tudiral biologijo in matematiko, kasneje pa se je odlo\xc4\x8dil za humanisti\xc4\x8dne vede. Prepisal se je na Univerzo Columbia, kjer je leta 1925 diplomiral v angle\xc5\xa1ki literaturi. Leta 1927 je opravil magisterij v srednjeve\xc5\xa1ki literaturi. Bil je priznan atlet, prejel je veliko nagrad na stezi in drugih disciplinah. Leta 1924 je Campbell potoval v Evropo s svojo dru\xc5\xbeino. Na ladji je na poti nazaj sre\xc4\x8dal D\xc5\xbeiduja Kri\xc5\xa1namurtija; razglabljala sta o azijskih filozofijah. To je v Campbellu prebudilo zanimanje za hindujsko in indijsko filozofijo nasploh. Leta 1927 je na Columbiji dobil prilo\xc5\xbenost \xc5\xa1tudija v Evropi. \xc5\xa0tudiral je staro franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, provansalski jezik in sanskrt na Parizu v Franciji ter na Univerzi v M\xc3\xbcnchnu v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Leta 1929 ga je zajela depresija. Naslednjih pet let je \xc5\xbeivel v najeti hi\xc5\xa1i v Woodstocku, New York. Leta 1933 je za eno leto u\xc4\x8dil na \xc5\xa1oli Cantebury, leto kasneje pa je sprejel pozicijo profesorja na dekli\xc5\xa1kem Kolid\xc5\xbeu Sarah Lawrence. Leta 1938 se je poro\xc4\x8dil s svojo biv\xc5\xa1o u\xc4\x8denko, plesalko in koreografinjo Jean Erdman. Poro\xc4\x8dena sta bila 49 let, ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa sta \xc5\xbeivela v dvosobnem stanovanju v Greenwich Villageu v New Yorku. Leta 1980 sta kupila \xc5\xa1e apartma v Honoluluju in si razdelila \xc4\x8das med obema mestoma. Otrok nista imela. Med drugo svetovno vojno se je Campbell udele\xc5\xbeil predavanja indologa Heinricha Zimmerja, s katerim sta postala dobra prijatelja. Po Zimmerjevi smrti je Campbell v slede\xc4\x8dem desetletju urejal in izdajal njegove znanstvene razprave. V letih med 1955-56, ko je bilo izdano \xc5\xa1e zadnje Zimmerjevo delo, je Campbell vzel \xc5\xa1tudijski dopust in prvi\xc4\x8d odpotoval v Azijo. \xc5\xa0est mesecev je pre\xc5\xbeivel v ju\xc5\xbeni Aziji (najve\xc4\x8d v Indiji), \xc5\xa1est mesecev pa v vzhodni Aziji (najve\xc4\x8d na Japonskem).To leto je imelo velik vpliv na njegovo mi\xc5\xa1ljenje o azijskem verovanju in mitih, prav tako pa je spoznal, da bi bilo potrebno ve\xc4\x8dje mno\xc5\xbeice ljudi izobra\xc5\xbeevati na podro\xc4\x8dju primerjalne mitologije. Leta 1972 se je, po 38 letih dela na kolid\xc5\xbeu Sarah Lawrence, upokojil. Campbell je javno predaval o svetovnih mitih na fakultetah, v cerkvah, predavalnicah, na radiju in televiziji. Predaval je do konca svojega \xc5\xbeivljenja. Umrl je v svojem domu v Honoluluju na Havajih 30. oktobra leta 1987 zaradi raka na po\xc5\xbeiralniku. Pred svojo smrtjo je kon\xc4\x8dal s snemanjem serije intervjujev z Billom Moyersom, ki so bili oddajani v etru slede\xc4\x8do pomlad kot Mo\xc4\x8d mitov (The Power of Myth, 1988).\n_START_SECTION_\nUmetnost, literatura in filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nCampell se je pogosto zgledoval po delih modernih avtorjev kot sta James Joyce in Thomas Mann, prav tako pa mu je bil vzor tudi Pablo Picasso. Z njihovimi deli je pri\xc5\xa1el v stik med podiplomskim \xc5\xa1tudijem v Parizu. Kasneje so se njegova dela zgledovala predvsem po Mannu._NEWLINE_Mo\xc4\x8dan vpliv na njegova dela sta imela tudi Arthur Schopenhauer in Friedrich Nietzsche, ki ju je pogosto citiral. Njegova filozofija, znana pod imenom \xe2\x80\x9csledi svoji bla\xc5\xbeenosti\xe2\x80\x9d (Follow your bliss) izvira predvsem iz hinduisti\xc4\x8dnih virov, na njeno izoblikovanje pa je leta 1922 izvirala tudi roman Babbitt ameri\xc5\xa1kega pisatelja Sinclairja Lewisa. V svojem delu Mo\xc4\x8d mitov citira iz Babbitta: Campbell: \xe2\x80\x9cAli si \xc5\xbee prebral Babbitta?\xe2\x80\x9d Moyers: \xe2\x80\x9d\xc5\xbde dolgo ne.\xe2\x80\x9d Campbell: \xe2\x80\x9cSe spomni\xc5\xa1 zadnje vrstice? \xe2\x80\x98Nikoli nisem naredil stvari, ki sem jo \xc5\xbeelel narediti vse \xc5\xbeivljenje.\xe2\x80\x99 To je \xc4\x8dlovek, ki ni nikoli sledil svoji bla\xc5\xbeenosti.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nPsihologija in antropologija\n_START_PARAGRAPH_\nNa Campbellov pogled na kulturno zgodovino in etnologijo sta poglavitno vplivala Leo Frobenius in njegov u\xc4\x8denec Adolf Ellegard Jensen. Prav tako so nanj vplivala psiholo\xc5\xa1ka dela Abrahama Maslowa in Stanislava Grofa. Njegove ideje glede \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke psihe temeljijo na delih Sigmunda Freuda in Carla Junga. Njegove simbolisti\xc4\x8dne interpretacije mita temeljijo na Jungovi interpretaciji sanj. V delu Mitska podoba (The Mythic Image, 1974) Campbell ceni Jungove razlage tibetanskega dela Bardo Thodol. Campbell: \xe2\x80\x9cLeta, odkar je Bardo Thodol iz\xc5\xa1el, je bil moj konstantni sopotnik, in dolgujem mu ne le mnogo idej in odkritij, temve\xc4\x8d tudi mnogo temeljni spoznanj.\n_START_SECTION_\nFundacija Joseph Campbell\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova vdova, koereografinja Jean Erdman, je v sodelovanju z njegovim dolgoletnim prijateljem in urednikom Robertom Walterjem usatnovila sklad \xe2\x80\x99Joseph Campbell foundation\xe2\x80\x99. Ideje Campbella vklju\xc4\x8dujejo: \xe2\x80\x98The collected Works of Joseph Campbell\xe2\x80\x99, to je serija knjig, ki cilja k povezavi njegovih ne\xc5\xa1tetih del; \xe2\x80\x9cErdman Campbellova nagrada\xe2\x80\x9d za skupine po svetu, ki raziskujejo teme religije, komparativne mitologije in kulture; in zbirko Campbellove knji\xc5\xbenice in papirjev z lokacijo v Arhivu in raziskovalnem centru OPUS.\n_START_SECTION_\nFilm in televizija\n_START_PARAGRAPH_\nGeorge Lucas je bil prvi hollywoodski re\xc5\xbeiser, na katerega je vplival Campbell. Po izidu prvega filma \xe2\x80\x9cVojna zvezd\xe2\x80\x9d je Lucas prizal, da njegove ideje izvirajo iz Campbellovih del, predvsem iz Junak tiso\xc4\x8derih obrazov (The Hero with a Thousand Faces). Povezav med Lucasom in Campbellom je mnogo, na neki naslovnici Campbellove knjige se je pojavil celo Luke Skywalker, kot ga je upodobil Mark Hammil. Do konca prve trilogije Vojne zvezd Lucas ni pri\xc5\xa1el v neposreden stik s Campbellom._NEWLINE_Hollywodski scenarist Cristopher Vogler je napisal sedem stransko zgodbo po Cambellovem delu: \xe2\x80\x9cPrakti\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d do Heroja s tiso\xc4\x8derimi obrazi\xe2\x80\x9d, kar je vodilo do Disneyjeve izdelave Levjega kralja leta 1994. Mnogi re\xc5\xbeiserji so priznali vpliv Campbella na njihova dela. Dan Harmon, ustvarjalec serije \xe2\x80\x9cCommunity\xe2\x80\x9d je pogosto omenjal Campbella kot avtorja njegovih idej.\n_START_SECTION_\nPopularna literatura\n_START_PARAGRAPH_\nPo uspehu Vojen zvezd so mnogi avtorji za\xc4\x8deli prepoznavati potencial Campbellovih del. Pisatelji, pesniki in celo ustvarjalci videoigric so \xc4\x8drpali navdih iz Campbellovovih del, da bi bolje razumeli mitologijo in njen vpliv na ljudi._NEWLINE_Pisatelj Richard Adams prav tako priznava, da ideja njegova poglavitnega dela \xe2\x80\x9cWatership down\xe2\x80\x9d izvira iz Campbellovega Heroja s tiso\xc4\x8derimi obrazi._NEWLINE_Dan Brown priznava, da je lik Roberta Langdona ustvaril po motivu Heroja s tiso\xc4\x8derimi obrazi.\n_START_SECTION_\nSledi svoji bla\xc5\xbeenosti\n_START_PARAGRAPH_\nEna Campbellovih najbolj znanih, najbolj citiranih pa tudi najbolj narobe razumljenih izjav je \xe2\x80\x9csledi svoji bla\xc5\xbeenosti\xe2\x80\x9d. To idejo je razvil iz hinduisti\xc4\x8dnih Upani\xc5\xa1ad: \xc2\xbb"\xc4\x8ce sledi\xc5\xa1 svoji bla\xc5\xbeenosti, se postavi\xc5\xa1 na pot, ki je tu \xc5\xbee od nekdaj, pot, ki te je \xc4\x8dakala in za\xc4\x8dne\xc5\xa1 \xc5\xbeiveti \xc5\xbeivljenje, ki te je \xc4\x8dakalo. Kjerkoli si - \xc4\x8de sledi\xc5\xa1 svoji bla\xc5\xbeenosti, u\xc5\xbeiva\xc5\xa1 to \xc5\xbeivljenje."\xc2\xab_NEWLINE_Campebell je to idejo za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti med \xc5\xa1tudenti na svojih predavanjih v sedemdestih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. V slede\xc4\x8dih letih je bila ta filozofija zelo priljubljena tako pri cerkveni kot lai\xc4\x8dni publiki.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nBrendan Gill je Campbella v \xc4\x8dlanku, objavljenem v \xe2\x80\x9cThe New York Review of Books\xe2\x80\x9d leta 1989 obto\xc5\xbeil antisemitizma in predsodkov do \xc4\x8drncev. \xc4\x8clanku so sledile mnoge prito\xc5\xbebe reviji, nekatere podpirajo\xc4\x8de kritiki, nekatere nasprotujo\xc4\x8de. Ker se je znal pribli\xc5\xbeati lai\xc4\x8dni javnosti, so mu mnogi kolegi o\xc4\x8ditali, da je na ra\xc4\x8dun posplo\xc5\xa1ene povr\xc5\xa1nosti \xc5\xbertvoval svojo strokovnost. Religiolog Robert Ellwood mu o\xc4\x8dita poenostavljanje zgodovinskih dejstev in pre\xc5\xa1iroko razpolaganje s pojmom \'mit\'._NEWLINE_Tudi psihoanalitik in strokovnjak za sanskrt Jeffrey Moussaieff Masson Campbellu zelo povr\xc5\xa1no poznavanje tega prastarega indijskega jezika in indijske kulture, poleg tega pa \xc5\xa1e nepoznavanje in napa\xc4\x8dno tolma\xc4\x8denje tem, ki jih predava. O\xc4\x8dital mu je tudi navdu\xc5\xa1enje nad konzervativnimi in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnimi pogledi._NEWLINE_Literarna kriti\xc4\x8darka Cammile Paglia je zapisala, da je Campbell povr\xc5\xa1en in opravlja slabe raziskave tem o katerih predava. O\xc4\x8dita mu, da daje ljudem napa\xc4\x8dne predstave o mitologiji in da je postopa\xc4\x8d, ki mu verjamejo neuki.\n_START_SECTION_\nMonomit\n_START_PARAGRAPH_\nEna Campbellovih najbolj znanih idej je ideja \xe2\x80\x9cmonomita\xe2\x80\x9d. Monomit naj bi bil teorija, ki pravi, da so vse miti\xc4\x8dne pripovedi le variacije ene okvirne zgodbe. Teorija temelji na opazki, da imajo vsi znani miti skupen vzorec, ne glede na kraj ali \xc4\x8das njihovega izvora. Osrednji motiv vsakega mita naj bi bilo junakovo potovanje, kot opisuje tudi v svoji knjigi Heroj s tiso\xc4\x8derimi obrazi. Izraz monomit si je Campbell sposodil od Jamesa Joyca, natan\xc4\x8dneje iz njegovega dela Finnegans Wake. Ko se je to mi\xc5\xa1ljenje \xc5\xa1irilo skozi \xc4\x8das in prostor, se je za\xc4\x8delo celo deljenje mitov na dolo\xc4\x8dene strukture in dele, ki se od kulture do kulture razlikujejo. Osnovna struktura je kljub temu ista povsod po svetu in ne glede na \xc4\x8das nastanka mita. Osnovna zgodba mita temlji na junakovih dogajanjih. Za\xc4\x8dne se s klicem na dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dino, sprejemom vi\xc5\xa1je oziroma bo\xc5\xbeje pomo\xc4\x8di, sre\xc4\x8danjem z vi\xc5\xa1jimi silami in kon\xc4\x8dno vrnitvijo domov. Te faze mita s pomo\xc4\x8djo mnogoterih simbolov in metafor skrivajo duhovne resnice, ki jih mit vsebuje. Kot primer Campbell opisuje mit o genezi iz Biblije. Dogodkov iz tega mita ne smemo obravnavati kot nujno zgodovinske podatke in dejstva temve\xc4\x8d kot metaforo za \xc4\x8dlovekov kognitivni vzpon in evolucijo iz prvotnega \xc5\xbeivalskega stanja. Njegova teorija monomita vsebuje tudi razlago za boga. Bog naj bi bil metafora za skrivnosti, ki absolutno presegajo \xc4\x8dlovekova dojemanja in logiko, celo dojemanja obstoja. Mnogi Campbellovi u\xc4\x8denci in sodobnjaki mu o\xc4\x8ditajo, da je s teorijo monomita preve\xc4\x8d poenostavil resnice in zgladil razlike med kulturami. \xc5\xbde omenjeni kritik Robert Ellwood trdi, da je tak\xc5\xa1no generi\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje o razli\xc4\x8dnih kulturah in \xc4\x8dasih nedvomno najhuj\xc5\xa1a napaka v njegovem razmi\xc5\xa1ljanju o mitologijah.\n_START_SECTION_\nZgodnja sodelovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo objavljeno delo, ki je nosilo Campbellovo ime, je bilo Where the Two Came to Their Father (1943), obred Navaho indijancev, ki ga je uprizoril njihov \xc5\xa1aman Jeff King in posnela etnologinja Maud Oakes. Delo govori o dveh mladih junakih, ki sta \xc5\xa1la v bivak njunega o\xc4\x8deta (Sonca) in se vrnila s posebno mo\xc4\x8djo, s katero lahko uni\xc4\x8dita po\xc5\xa1asti, ki nadlegujejo njihove ljudi. Campbell je to delo komentiral. Slednje delo je uporabljal skozi svojo kariero in z njim ponazarjal univerzalne simbole in strukture \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih mitov in podrobnosti o \xc5\xbeivljenju avtohtonih ameri\xc5\xa1kih zgodb._NEWLINE_James Joyce je bil pomemben vpliv na Campbella. Njegovo prvo pomembnej\xc5\xa1e delo je bila knjiga z naslovom A Skeleton Key to Finnegans Wake (1944), kriti\xc4\x8dna analiza Joyceovega zadnjega dela Finnegans Wake.\n_START_SECTION_\nZbrana dela\n_START_PARAGRAPH_\nCollected Works of Joseph Campbell je serija zbranih del Josepha Campbella; objavljenih in neobjavljenih. Je projekt, na katerem delata New World Library in Acron Media UK. Do leta 2014 so objavili \xc5\xbee \xc4\x8dez 75 del (tudi avdio in video posnetkov njegovih predavanj). Vodja urednikov je Robert Walter, generalni urednik pa David Kudler.'