b'\n_START_ARTICLE_\nNavadna pr\xc5\xa1ica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasle pr\xc5\xa1ice so s prostim o\xc4\x8desom komaj vidne. Odrasla samica je dolga med 0,4 in 0,5 mm in ima hrbtno izbo\xc4\x8deno telo, pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z drobnimi dla\xc4\x8dicami, razporejenimi v \xc5\xa1tirih vzdol\xc5\xbenih vrstah. Samci so nekoliko manj\xc5\xa1i in povpre\xc4\x8dno dose\xc5\xbeejo v dol\xc5\xbeino 0,35 mm. Telo samcev je zo\xc5\xbeeno. Barva telesa je rumenkasta do zelenkasta. Diapavzalne zimske samice so oran\xc5\xbene do opekasto rde\xc4\x8de. V sredini telesa sta na obeh straneh dve temnej\xc5\xa1i pegi, ki v\xc4\x8dasih segata do zadnjega dela telesa. Imajo 8 \xc4\x8dlenastih nog. Navadne pr\xc5\xa1ice, ki \xc5\xbeivijo v rastlinjakih, zmernem in tropskem podnebju, predejo tanke svilene niti na zgornji in spodnji strani listov napadenih rastlin._NEWLINE_Samica \xc5\xbeivi okoli 30 dni, med tem \xc4\x8dasom pa odlo\xc5\xbei 90-120 jaj\xc4\x8dec, v\xc4\x8dasih celo 200 po celi listni ploskvi gostiteljske rastline. Jaj\xc4\x8deca so okroglasta, svetla, pozneje rumenkasta, v premeru pa merijo med 0,13 in 0,14 mm. Iz jaj\xc4\x8dec se po 3 do 5 dneh izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki imajo takoj po ekloziji tri pare nog, protonimfe in deutonimfe pa imajo \xc5\xa1tiri pare. Med tremi levitvami, ki jih opravijo li\xc4\x8dinke prehajajo skozi dve fazi: aktivno fazo in fazo mirovanja. Razvoj od jaj\xc4\x8dec do odrasle pr\xc5\xa1ice traja pri optimalni temperaturi 30-33\xc2\xb0 C od 8 do 12 dni; pri temperaturi 21\xc2\xb0 C pa 14 dni. Letno lahko navadna pr\xc5\xa1ica razvije od 6 do 10 generacij. Iz neoplojenih jaj\xc4\x8dec se pri navadni pr\xc5\xa1ici izle\xc5\xbeejo samci._NEWLINE_Prezimijo oplojene odrasle diapavzalne samice, obi\xc4\x8dajno pod listjem, v razpokah tal, na opornih kolih ali stebrih. Aktivne postanejo marca do aprila pri \xc4\x8demer se podajo najprej na plevele, \xc5\xa1e posebno koprive na katere pogosto odlo\xc5\xbeijo tudi jaj\xc4\x8deca.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNavadna pr\xc5\xa1ica izvira iz Evrazije, danes pa je raz\xc5\xa1irjena \xc5\xbee po vsem svetu. Hrani se na ve\xc4\x8d kot 200 rastlinskih vrstah. Med gojenimi rastlinami je velik \xc5\xa1kodljivec predvsem na hmelju, fi\xc5\xbeolu, bobu, grahu, krompirju, detelji, lucerni in na okrasnih rastlinah, pa tudi na sadnjem drevju in vinski trti. Napada tudi plevele, med katerimi velja izpostaviti koprive po katerih je dobila znanstveno ime._NEWLINE_V Indiji predstavlja navadna pr\xc5\xa1ica enega najpogostej\xc5\xa1ih \xc5\xa1kodljivcev na a\xc5\xa1vagandi (Withania somnifera).\n_START_SECTION_\nNadzor \xc5\xa1kodljivca\n_START_PARAGRAPH_\nPo Evropi se navadno pr\xc5\xa1ico zatira kemi\xc4\x8dno s pomo\xc4\x8djo akaricidov, preventivno pa z rastlinsko higieno, ki vklju\xc4\x8duje odstranjevanje plevelov iz rastlinjakov in okolice in s se\xc5\xbeiganjem tega plevela. V nekaterih dr\xc5\xbeavah se \xc5\xbee izvaja tudi biolo\xc5\xa1ki nadzor s pomo\xc4\x8djo plenilske vrste Phytoseiulus persimilis, ki izsesava li\xc4\x8dinke in odrasle navadne pr\xc5\xa1ice.'