b'\n_START_ARTICLE_\nNem\xc5\xa1ko-sovjetski gospodarski sporazum\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ko-sovjetski gospodarski sporazum je bil sporazum med nacisti\xc4\x8dno Nem\xc4\x8dijo in bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ko Sovjetsko zvezo, s katerim se je slednja obvezala Nem\xc4\x8diji dobavljati surovine v zameno za nem\xc5\xa1ko vzpostavitev tovarn na ozemlju Sovjetske zveze s stroji in strojnimi orodji, dobavo ladij, vozil in drugih prevoznih sredstev v skupni vrednosti 120 milijonov reichsmark. Pogajanja o sporazumu so potekala v Berlinu od konca leta 1938 do 19. avgusta 1939. Podpis sporazuma je bil prvi korak k izbolj\xc5\xa1anju medsebojnih odnosov, potrjen \xc5\xa1tiri dni kasneje 23. avgusta 1939 s podpisom pakta o nenapadanju. Sporazum je raz\xc5\xa1iril dotedanje nem\xc5\xa1ko-sovjetske gospodarske odnose od leta 1931, po skupnem zavzetju Poljske pa so kmalu stekla pogajanja o dodatnem sporazumu, podpisanim februarja 1940. Medsebojno sodelovanje je bilo potrjeno kasneje v januarju 1941 \xc5\xa1e z enim sporazumom, ki je poleg gospodarskih odnosov dolo\xc4\x8dil tudi mejo med Nem\xc4\x8dijo in Sovjetsko zvezo. Vsi ti sporazumi so bili ukinjeni z nem\xc5\xa1kim napadom na Sovjetsko zvezo 22. junija 1941.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nPovod za pogajanja o sporazumu je bilo nem\xc5\xa1ko pomanjkanje naravnih virov vklju\xc4\x8dno z glavnimi surovinami, potrebnimi za izvajanje gospodarskih in voja\xc5\xa1kih operacij. Nem\xc4\x8dija je bila vse od poznega 19. stoletja mo\xc4\x8dno odvisna od ruskega izvoza teh snovi. Tako je pred prvo svetovno vojno kupila od Rusije za 1,5 bilijona reichsmark surovin in ostalih dobrin na leto, medtem ko je po prvi svetovni vojni ta uvoz vsled Versajske pogodbe mo\xc4\x8dno upadel. V zgodnjih 30. letih 20. stoletja se je zaradi stalinisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima in prihoda nacisti\xc4\x8dne stranke na oblast uvoz \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1eval, posledi\xc4\x8dno pa je pri tem pri\xc5\xa1lo tudi do politi\xc4\x8dnih trenj med obema dr\xc5\xbeavama. Kljub takratni nem\xc5\xa1ki rasisti\xc4\x8dni ideologiji se je Sovjetska zveza sredi 30-ih let odlo\xc4\x8dila znova vzpostaviti tesnej\xc5\xa1e stike z njo, kar je Hitler zavrnil. Medsebojni odnosi so se \xc5\xa1e zaostrili leta 1936 med \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno, ko je Nem\xc4\x8dija podprla re\xc5\xbeim generala Franca, Sovjetska zveza pa prete\xc5\xbeno socialisti\xc4\x8dno vodeno opozicijo. Novembra istega leta je Nem\xc4\x8dija podpisala z Japonskim cesarstvom Antikominternovski pakt, naperjen proti komunisti\xc4\x8dni internacionali, v tem \xc4\x8dasu so se v Sovjetski zvezi za\xc4\x8dele velike Stalinove \xc4\x8distke na vseh ravneh vodenja dr\xc5\xbeave, od same komunisti\xc4\x8dne partije preko gospodarstva vse do kme\xc4\x8dkega prebivalstva._NEWLINE_V poznih 30. letih se je Nem\xc4\x8dija zna\xc5\xa1la v polo\xc5\xbeaju, ko sta postali tako njena gospodarska samozadostnost kot zveza z Anglijo nevzdr\xc5\xbeni, posledi\xc4\x8dno pa je porasla potreba po ponovni otoplitvi s Sovjetsko zvezo. Nem\xc4\x8diji je primanjkovalo klju\xc4\x8dnih surovin, kot sta nafta in hrana, medtem ko je Sovjetska zveza kratkoro\xc4\x8dno potrebovala voja\xc5\xa1ka sredtva za okrepitev ta \xc4\x8das oslabljeni Rde\xc4\x8do armado in mornarico. Poleg tega je bilo sovjetsko transportno omre\xc5\xbeje mo\xc4\x8dno zaostalo._NEWLINE_Spravo je ovirala politi\xc4\x8dna napetost, predvsem pa obotavljanje Hitlerja za podpis kakr\xc5\xa1negakoli sporazuma s Sovjetsko zvezo, vendar je bil ta prepad po priklju\xc4\x8ditvi Avstrije 13. marca 1938 in podpisu M\xc3\xbcnchenskega sporazuma konec septembra 1938, s katerim je bila Nem\xc4\x8diji dovoljena aneksacija ozemlja \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1kih Sudetov, le premo\xc5\xa1\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nPogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nPogajanja so stekla 1. decembra 1938, ko je Nem\xc4\x8dija za \xc5\xa1iritev gospodarskih vezi med dr\xc5\xbeavama predstavila na\xc4\x8drt Sovjetom. Stalin ni bil pripravljen prodati svojega vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega gospodarskega pogajalskega polo\xc5\xbeaja za ceno, ki jo je hotel Hitler ponuditi. Sovjetska zveza si je \xc5\xbeelela novih pogovorov in nove nem\xc5\xa1ke ponudbe v Moskvi februarja in marca 1939. Sredi marca so bili pogovori za\xc4\x8dasno prekinjeni, nekaj dni kasneje je sledila nem\xc5\xa1ka okupacija \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke in zahodnega dela litvanskega ozemlja Klaip\xc4\x97da, s \xc4\x8dimer je postala vojna s Poljsko vsebolj verjetna._NEWLINE_Medtem ko sta Nem\xc4\x8dija in Sovjetska zveza razpravljali o politi\xc4\x8dno gospodarski kup\xc4\x8diji, so se Sovjeti poleg tega spomladi in poleti 1939 pogajali o politi\xc4\x8dno voja\xc5\xa1kem paktu s Francijo in Veliko Britanijo. 7. aprila je sovjetski diplomat Astakov v pogovoru z nem\xc5\xa1kim zunanjim ministrom von Ribbentropom dejal, da nima smisla \xc5\xa1e naprej stati na dveh ideolo\xc5\xa1kih straneh in da lahko dr\xc5\xbeavi prideta do sporazuma._NEWLINE_Verjetnost, da bo pri\xc5\xa1lo do vojne, je povzro\xc4\x8dila nara\xc5\xa1\xc4\x8danje voja\xc5\xa1ke proizvodnje tako v Nem\xc4\x8diji kot Sovjetski zvezi. Sovjetska petletka je zahtevala mo\xc4\x8dan priliv tehnolo\xc5\xa1ke industrijske opreme, v tem \xc4\x8dasu so mem\xc5\xa1ki stro\xc5\xa1ki oboro\xc5\xbeevanja narasli na 23% BDP-ja v letu 1939. Nemci so se aprila in maja 1939 zbali, da bi zaradi recesije \xc5\xa1vedske ekonomije padla dobava klju\xc4\x8dne \xc5\xbeelezove rude. Brez sovjetskih po\xc5\xa1iljk bi Nem\xc4\x8dija tako potrebovala zamenjavo za pribli\xc5\xbeno 165.000 ton mangana in skoraj dva milijona ton nafte na leto. \xc5\xbde tako so Nemci \xc4\x8dutili te\xc5\xbeak primanjkljaj kav\xc4\x8duka zaradi britanskih in nizozemskih zavrnitev po trgovanju. 8. maja so tako nem\xc5\xa1ki uradniki ocenili zaloge nafte zgolj za dobre tri mesece._NEWLINE_V kontekstu nadaljnjih ekonomskih razprav je Astakov 17. maja podal izjavo o brezkonfliktnem stanju med rusko in nem\xc5\xa1ko zunanjo politiko in, da zato ni ve\xc4\x8d nobenega razloga za sovra\xc5\xbenost med obema dr\xc5\xbeavama. Tri dni kasneje je sovjetski zunanji minister Molotov v pogovoru z nem\xc5\xa1kim veleposlanikom v Moskvi dejal, da ne pri\xc4\x8dakuje ve\xc4\x8d samo pogovorov o gospodarskih temah temve\xc4\x8d tudi odprtje politi\xc4\x8dnega dialoga. 26. maja se je Nem\xc4\x8dija zbala potencialno pozitivnega rezultata sovjetsko britansko francoskih pogovorov, vsled tega je 30. maja napotila svoje diplomate v Moskvo, da bi se kon\xc4\x8dno dogovorili o to\xc4\x8dkah sporazuma s Sovjetsko zvezo. Naslednji pogovori so bili spravljeni skozi gospodarska pogajanja, saj so bile te potrebe bistvene za obe strani, prav tako so bili odnosi na voja\xc5\xa1ki in politi\xc4\x8dni ravni vse od antikominternovskega pakta in \xc5\xa1panske dr\xc5\xbeavljanske vojne zelo hladni._NEWLINE_Sledili so me\xc5\xa1ani odzivi s strani sovjetske diplomacije. Tako je sprva bil \xc5\xbee naslednji dan govor Molotova naravnan v pozitivno smer, le dva dni kasneje pa je komisar za zunanjo trgovino Anastas Mikojan v pogovoru z nem\xc5\xa1kim uradnikom dejal, da je Moskva izgubila vse zanimanje v teh pogajanjih vsled predhodnega nem\xc5\xa1kega omahovanja. 15. junija je sovjetski veleposlanik vodil razpravo z bolgarskim veleposlanikom Purvanom Draganovom v Berlinu kot neuradnim posrednikom, v kateri je pojasnil, da sporazum z Nemci bolj ustreza sovjetskim potrebam kot dogovor s Francozi in Britanci ali neprepri\xc4\x8dljiva pogajanja brez rezultata. Uradni pogovori so se tako za\xc4\x8deli 22. julija v Berlinu._NEWLINE_25. julija sta se obe strani zna\xc5\xa1li blizu kon\xc4\x8dnim zahtevam predlaganega gospodarskega sporazuma. Naslednji dan so pri ve\xc4\x8derji Sovjeti sprejeli predlagani zapisnik, zatem pa 1. avgusta vlo\xc5\xbeili dva pogoja, preden so se lahko za\xc4\x8dela politi\xc4\x8dna pogajanja: novo ekonomsko pogodbo in ustavitev protisovjetskih napadov s strani nem\xc5\xa1kih medijev. Nemci so nemudoma sprejeli nova zahtevka, dva dni kasneje je nem\xc5\xa1ki zunanji minister Ribbentrop zarisal na\xc4\x8drt, kjer bi se dr\xc5\xbeavi strinjali o nevme\xc5\xa1avanju v zadeve druge in bi se odrekli ukrepom usmerjenim proti vitalnim interesom druge ter da ni sporne zadeve med Baltikom in \xc4\x8crnim morjem, ki je ne bi mogli re\xc5\xa1iti med seboj._NEWLINE_Nemci so obravnavali vlogo antikapitalizma v smislu skupnega elementa v ideologijah Nem\xc4\x8dije, Italije in Sovjetske zveze: opozicije kapitalisti\xc4\x8dnim demokracijam. V nadaljevanju so povzeli, da tako Nem\xc4\x8dija kot Italija nimata ni\xc4\x8d skupnega s kapitalisti\xc4\x8dnim zahodom ter se jim zdi nenaravno, da bi socialisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava stala na stran zahodnih demokracij. Nemci so pojasnili, da je njihova predhodna sovra\xc5\xbenost proti bolj\xc5\xa1evikom sovpadla s spremembami v kominterni in sovjetskemu odrekanju svetovne revolucije. Astakov je ozna\xc4\x8dil ta razgovor za izjemno pomembnega._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki uradniki so avgusta ob na\xc4\x8drtovanem napadu na Poljsko za 25. avgust in pripravam na vojno s Francijo ocenili, da bi s pri\xc4\x8dakovano angle\xc5\xa1ko pomorsko blokado in sovra\xc5\xbeno Sovjetsko zvezo njihove zaloge kmalu po\xc5\xa1le, v tem \xc4\x8dasu je Nem\xc4\x8dija \xc5\xa1e vedno uva\xc5\xbeala 20% \xc5\xbeivil, 66% nafte in 80% kav\xc4\x8duka. Ob pomorski blokadi bi bila Sovjetska zveza edini dobavitelj za ve\xc4\x8dino stvari._NEWLINE_5. avgusta so sovjetski uradniki izjavili, da je zaklju\xc4\x8dek gospodarskega sporazuma odlo\xc4\x8dilen za nadaljnje politi\xc4\x8dne pogovore. Do 10. avgusta sta dr\xc5\xbeavi izpilili zadnje manj\xc5\xa1e tehni\xc4\x8dne podrobnosti, vendar so Sovjeti zadr\xc5\xbeali podpis gospodarskega sporazuma za skoraj deset dni, dokler niso bili prepri\xc4\x8dani, da so dosegli tudi politi\xc4\x8dni dogovor. Sovjetski veleposlanik je ob tem pojasnil, da so za\xc4\x8deli pogajanja z Britanci brez velikega navdu\xc5\xa1enja v \xc4\x8dasu, ko se jim je zdelo, da se z Nem\xc4\x8dijo ne bodo mogli sporazumeti. Vzporednih pogovorov z njimi ne bi mogli preprosto prekiniti, ko so jih za\xc4\x8deli po trezni presoji. V tem \xc4\x8dasu je vsaka nem\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka in gospodarska \xc5\xa1tudija dokazovala, da je Nem\xc4\x8dija brez sovjetske nevtralnosti obsojena na poraz. Vrhovna komanda Wehrmachta je izdala poro\xc4\x8dilo, da je lahko Nem\xc4\x8dija varna pred blokado na osnovi o\xc5\xbejega gospodarskega sodelovanja s Sovjetsko zvezo.\n_START_SECTION_\nGospodarski del\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko je bil sporazum pripravljen za podpis 19. avgusta, so Sovjeti sporo\xc4\x8dili, da ga ne morejo podpisati tega dne, pri \xc4\x8demer je Nemce zaskrbelo zaradi morebitnih politi\xc4\x8dnih razlogov sovjetskega zavla\xc4\x8devanja. Ob objavi poro\xc4\x8dila sovjetske tiskovne agencije TASS, da so zastali sovjetsko-britansko-francoski pogovori glede Daljnega vzhoda in popolnoma drugih zadev, je Nem\xc4\x8dija to vzela kot signal, da je \xc5\xa1e \xc4\x8das in upanje za podpis sporazuma. Le-ta je bil sklenjen v Berlinu 20. avgusta ob drugi uri popoldne s predhodnjim datumom in je zagotavljal trgovinsko menjavo nem\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke in civilne opreme in ruskih surovin._NEWLINE_Sporazum je pokrival teko\xc4\x8de posle, ki so imeli za posledico sovjetsko obvezo dostaviti surovine v vrednosti 180 milijonov reichsmark in nem\xc5\xa1ko obvezo dostaviti Sovjetski zvezi industrijske dobrine v vrednosti 120 milijonov reichsmark. Pod sporazumom ji je Nem\xc4\x8dija prispevala tudi trgovinski kredit v vrednosti 200 milijonov reichsmark za obdobje sedmih let, ki naj bi bil uporabljen za financiranje sovjetske\xc2\xa0\xc2\xbbnove ekonomije\xc2\xab. To posojilo naj bi bilo 100% garantirano s strani nem\xc5\xa1ke vlade s 5% obrestno mero, Sovjetska zveza pa naj bi ga za\xc4\x8dela odpla\xc4\x8devati s surovinami sedem let kasneje, v letu 1946.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni del in tajni protokol\n_START_PARAGRAPH_\nSovjetski \xc4\x8dasopis Pravda je 21. avgusta 1939 objavil \xc4\x8dlanek, da je podpis sporazuma pomemben korak k bolj\xc5\xa1emu sodelovanju ne samo na gospodarskem temve\xc4\x8d tudi politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju med obema dr\xc5\xbeavama. Molotov je pri tem v Pravdi napisal, da je ta sporazum bolj\xc5\xa1i kot vsi predhodnji sporazumi in, da niso uspeli dose\xc4\x8di tako naklonjenega sporazuma niti z Britanci niti Francozi niti katerokoli drugo dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_24. avgusta zgodaj dopoldne je gospodarskemu sporazumu sledil \xc5\xa1e politi\xc4\x8dni in voja\xc5\xa1ki sporazum pakt Ribbentrop-Molotov, ki je temeljil na obojestranskem nenapadanju med dr\xc5\xbeavama in s tajnim protokolom dolo\xc4\x8dil razmejitev dr\xc5\xbeav severne in vzhodne Evrope na nem\xc5\xa1ko in sovjetsko vplivno sfero. Ob podpisu sta Ribbentrop in Stalin u\xc5\xbeivala v prijateljskem pogovoru, pri katerem sta si izmenjavala zdravice, med drugim sta okarakterizirala Veliko Britanijo kot dr\xc5\xbeavo, ki je stalno posku\xc5\xa1ala razbiti sovjetsko-nem\xc5\xa1ko odnose, dotaknila sta se tudi antikominterne kot pakta, ki ni bil toliko naperjen proti Sovjetski zvezi kot proti zahodnim demokracijam.'