b'\n_START_ARTICLE_\nSkozi lu\xc4\x8di in sence\n_START_SECTION_\nVsebina 1. knjige\n_START_PARAGRAPH_\nV ponem\xc4\x8denem rojstnem kraju Ormo\xc5\xbeu vsi ekonomsko odvisni Slovenci govorijo nem\xc5\xa1ko. Jur\xc4\x8deca na dan sarajevskega atentata nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di slovenski sovrstniki pretepejo. Bolj kot \xc5\xa1ola Slovence zdru\xc5\xbeuje cerkev, kjer ministrira. Ve\xc4\x8dina dela je na ramah \xc5\xbeensk. Na va\xc5\xa1kih pogrebih se sre\xc4\x8duje s smrtjo, na \xc5\xbeegnanjih pa z va\xc5\xa1kimi obi\xc4\x8daji. Z o\xc4\x8detom, izdelovalcem klobukov in mlaj\xc5\xa1o sestro se odpravi na Hrva\xc5\xa1ko, o\xc4\x8detovo rojstno de\xc5\xbeelo. Ne razume, zakaj hrva\xc5\xa1ka duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina ni imela stikov s slovensko._NEWLINE_Med politi\xc4\x8dnem dogajanjem in volitvami dopoldneve pre\xc5\xbeivlja v knji\xc5\xbenici \xc4\x8citalnice.  Za\xc4\x8dne se 1. svetovna vojna.  Umre cesar Franc Jo\xc5\xbeef, z boji\xc5\xa1\xc4\x8da prihajajo \xc5\xbealostne novice. Po o\xc4\x8detovi smrti se Jur\xc4\x8de\xc4\x8deva dru\xc5\xbeina preseli bli\xc5\xbeje cerkvi, zaradi pomanjkanja pa Ruda \xc5\xa1olanja ne more nadaljevati na gimnaziji._NEWLINE_Ponudi se mu \xc5\xa1olanje v Ljubljani in mama dovoli njegov odhod na gimnazijo ter bivanje v Marijani\xc5\xa1\xc4\x8du. Sre\xc4\x8danje z Ljubljano ga mo\xc4\x8dno zaznamuje. Po mestu se raz\xc5\xa1iri \xc5\xa1panska bolezen in ljudje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno umirajo. Umre tudi Fran \xc5\xa0tafe, urednik Slovenca. Na slovenski etni\xc4\x8dni meji odvzamejo tretjino narodnega ozemlja in skoraj pol milijona ljudi ostane pod Italijo. \xc5\xa0olanje glavnega junaka zaznamuje tudi smrt Ivana Cankarja in prihod Shakespearovega Hamleta na Ljubljanske odre._NEWLINE_Pari\xc5\xa1ka mirovna konferenca se zaklju\xc4\x8di, ne da bi bil sklenjen dogovor o slovenskih mejah na zahodu, plebiscit na Koro\xc5\xa1kem je izgubljen, Rapalska pogodba pa pusti Italiji vse slovensko zasedeno ozemlje. V obdobju \xc5\xa1olanja na politi\xc4\x8dni visoki \xc5\xa1oli v Parizu posebno \xc5\xbeivo prika\xc5\xbee Terseglava, Pina Mlakarja, dr. Ehrlicha, profesorja Tomca (Ivan Tominec?) in dr. Koro\xc5\xa1ca. Misli in do\xc5\xbeivljanje sveta so neprestano pri koreninah, rasti, problemih in ciljih slovenstva.\n_START_SECTION_\nVsebina 2. knjige\n_START_PARAGRAPH_\nV Parizu \xc5\xa1tudira na politi\xc4\x8dni visoki \xc5\xa1oli. Mnogi so ga prepoznali kot pripadnika slovanskega naroda. S francosko kulturo se je sre\xc4\x8dal \xc5\xbee v mariborski gimnaziji. Prijatelj Vilko Fajdiger ga je spoznal z mnogimi Slovenci v Parizu. To so bili doktor Ah\xc4\x8din, Lojze Kuhar,Jan\xc5\xbeekovi\xc4\x8d, Bebler. Slednji ga je spodbudil, da je postal dopisnik za \xc4\x8dasopise. Tako se je za\xc4\x8del ukvarjati z \xc5\xbeurnalizmom, kar mu je predstavljalo glavni vir dohodkov. \xc4\x8clan uredni\xc5\xa1tva \xc4\x8dasnika Slovenec je bil od leta 1934._NEWLINE_Francija je bila politi\xc4\x8dni center. V Franciji je vzniknila demokracija in se \xc5\xa1irila po vsej Evropi. V politiko ga je uvajal Kuhar. Povezal se je s poslanecem Ernestom Pezetom, ki mu je ve\xc4\x8dkrat uredil sre\xc4\x8danja s predstavniki strankarskega vodstva, opravil intervjuje in jih objavil v Slovencu._NEWLINE_Zadnje leto bivanja v Parizu mu je pri Mednarodnem kro\xc5\xbeku katoli\xc5\xa1kih akademikov prineslo posebno odlikovanje. Podpredsednik je bil vedno akademik \xe2\x80\x93 inozemec in tisto leto so izbrali prav njega. Po diplomskem izpitu mu je predsednik Katoli\xc5\xa1kega tiskovnega dru\xc5\xa1tva Gregor Pe\xc4\x8djak kot lastnik Slovenca zagotovil dodatno leto bivanja in ustvarjanja v Parizu._NEWLINE_Ko je politi\xc4\x8dno zanimiva postala Nem\xc4\x8dija, se je odpravil v Stuttgart, od koder je pisal novo rubriko: Hitlerjev ve\xc4\x8der. Tudi v Berlinu se je \xc5\xbeelel pokazati tamkaj\xc5\xa1njim \xc4\x8dasnikarjem in sodelovati z njimi. Berlin je opisal kot mesto brez telesa in brez du\xc5\xa1e. Z mestom se ni mogel povezati, zato je odhajal raziskovat okolico in takrat v glavi zbiral misli za nov \xc4\x8dlanek. Berlin ni imel politi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole, a je bila univerzi priklju\xc4\x8dena fakulteta za \xc5\xbeurnalizem, kjer je svoje znanje izpopolnjeval._NEWLINE_Z dopolnjenim 26. letom se je moral vrniti v Ljubljano in odslu\xc5\xbeiti voja\xc5\xa1ki rok. Takrat je mnogo pisal za Besedo in Hramove zapiske. Soustvarjal je pri filmu Srce in postal sodelavec revije Sodobnost in Delavski pravici, kjer je pisal o mednarodnih problemih in o slovenski notranji politiki._NEWLINE_Bil je pod stalnim nadzorom, ker so ga oblasti sumile \xc5\xa1irjenja komunizma. Celo aretirali so ga in ga za nekaj \xc4\x8dasa poslali v Rim. Ko se je politi\xc4\x8dna situacija nekoliko umirila, se je vrnil v domovino in vstopil v vodstvo Slovenske ljudske stranke. Uresni\xc4\x8dile so se mu knji\xc5\xbeni na\xc4\x8drti: Zalo\xc5\xbeba Hram mu je pomagala izdati monografije o Jo\xc5\xbeetu \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8du in Cankarju ter knjigo o politi\xc4\x8dnih idejah 19. stoletja. Poskrbel pa je tudi, da je Beseda do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e zadnji izid.\n_START_SECTION_\nVsebina 3. knjige\n_START_PARAGRAPH_\nMirko Javornik mu izro\xc4\x8di v oblikovanje revijo Besede. Tiskali  so jo v Zvezni tiskarni. Pred leti je tam izhajal dnevnik Jugoslavija, glasilo takrat mnogo obetajo\xc4\x8de Narodno socialisti\xc4\x8dne stranke. Leta 1934 se je za\xc4\x8del spra\xc5\xa1evati o aktualni slovenski politi\xc4\x8dni stvarnosti in se odlo\xc4\x8dil napisati knjigo o Kreku. Obiskal je Buenos Aires, Ljubljano, Maribor, Hvar, Zagreb. Vsa leta se je dobival s politikom in diplomatom dr. Antonom Koro\xc5\xa1cem. Razlo\xc5\xbeil je njegovo politiko in pogled na slovenski narod. Koro\xc5\xa1ec re\xc5\xa1itve ni iskal drugje kot znotraj okvira Jugoslavije. Njegova nenavadna smrt se mu zdi skrivnostna. Na dan njegove smrti je bil na Bra\xc4\x8du in vozovnico do tja mu je pla\xc4\x8dal prav on._NEWLINE_Obiskal je Francijo in Nem\xc4\x8dijo. Sredi marca 1935 mu je dr. Ah\xc4\x8din sporo\xc4\x8dil, da lahko postane dopisnik najpomembnej\xc5\xa1e svetovne agencije Havas v Parizu za Slovenijo. Jur\xc4\x8dec je postal \xc4\x8dlan masonske lo\xc5\xbee, katere \xc4\x8dlani so bili tudi dr. Anton Ocvirk, dr. Jo\xc5\xbee Vilfan, dr. Fran Petre, dr. Gorazd Ku\xc5\xa1elj. V \xc4\x8dasu didakture je postal \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1tva pri Slovencu. Zunanjepoliti\xc4\x8dni urednik lista je bil Lojze Kuhar. Po po\xc4\x8ditnicah v Mentonu ga je v Ljubljani obiskal Mirko Javornik._NEWLINE_Druge svetovne vojne je konec in Ah\xc4\x8din mu iz Rima po\xc5\xa1ilja \xc4\x8dlanke in dopise ter mu prepusti uredni\xc5\xa1tvo lista Slovenec.\n_START_SECTION_\nKritike, literarna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n"Ruda Jur\xc4\x8dec je predsednik Slov.Kult.Akcije in v zadnjem \xc4\x8dasu je postal posebno znan po svoji najnovej\xc5\xa1i knjigi Skozi lu\xc4\x8di in sence. Knjiga je povsod zbudila veliko zanimanje. Iz Toronta v Kanadi je \xc5\xbee 31. oktobra nekdo pisal avtorju: "Te dni se v Torontu mnogo govori o Vas in Va\xc5\xa1i knjigi. Skoraj vsa je \xc5\xbee razprodana. Vsakdo, ki jo je kupil, je ponosen, da imamo v emigraciji tako knjigo ..." (Ambro\xc5\xbei\xc4\x8d 1965)_NEWLINE_"Pisanje \xe2\x80\x94 in branje \xe2\x80\x94 spominov je pogovor s \xc4\x8dasom; avtor knjige Skozi lu\xc4\x8di in sence, katere drugi del je iz\xc5\xa1el letos marca, nam je v predavanju o sodobni memoarni literaturi sam postregel z vrsto pri\xc4\x8devalcev, ki so te ali one va\xc5\xbene dobe v svojem \xc5\xbeivljenju osvetlili v bolj ali manj literarni obliki dnevnika ali pa \xc4\x8dasovno svobodnej\xc5\xa1ega opazovanja in razmi\xc5\xa1ljanja. V vrsto intimnega zapisovanja spadajo pisma, izpovedi, \xc5\xbeivljenja. /.../ Tako mo\xc4\x8dno se je razvila in okrepila ta literarna zvrst, da je opus kakega javnega delavca in pisatelja nepopoln, \xc4\x8de ne zapusti toplej\xc5\xa1ih in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bli\xc5\xbenjih podatkov o svojem \xc5\xbeivljenju in \xc4\x8dasu._NEWLINE_Drugi del velike zamisli Skozi lu\xc4\x8di in sence, ki se razpenja v letih 1929\xe2\x88\x921935 vpada v dvoje obdobij pisateljevega \xc5\xbeivljenja: bivanje v Parizu in, po dovr\xc5\xa1enem \xc5\xa1tudiji, prva leta ljubljanske dobe. Sploh bi morali celotno delo Skozi lu\xc4\x8di in sence (1914-1958) razdeliti na \xc5\xa1tiri glavna obdobja, ki jih pisatelj \xc5\xbeivi v \xc5\xa1tirih mestih: Ormo\xc5\xbe, Pariz, Ljubljana, Buenos Aires. Vsako teh obdobij je obarvano s posebno lu\xc4\x8djo in vsako nosi svoje sence. /.../ Literarno zastavljeni spomini dajejo zgodovini vedno nekaj smisla, ki ga zgodovina sama nima. Ustvarjajo \xc4\x8dasa \xc5\xbeivo polnost in poleg tega pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dajo njegove poeti\xc4\x8dne prvine. Do\xc5\xbeivetja, ki jih zapisuje pisatelj "Lu\xc4\x8di..." iz Pariza, so neposredno polna in konkretna tudi ob sre\xc4\x8danjih, ki so bila be\xc5\xbena in tudi ob osebnostih, katerih podobe gledamo danes \xc5\xbee obledele in daljne._NEWLINE_"Pisanje memoarov je obenem literatura in \xc5\xbeurnalizem. Lahko je mo\xc4\x8dna literatura, ki ima pridih tiste zvrsti zapisov v pozitivnem pomenu, kjer \xc4\x8dloveka k pisanju \xc5\xbeene notranja sila ob intenzivnosti mo\xc4\x8dnega in edinstvenega do\xc5\xbeivetja. Ampak avtor Lu\xc4\x8di in senc i\xc5\xa1\xc4\x8de za sto in sto stranmi svoje knjige v lahkotnem, skoraj poeti\xc4\x8dnem zanosu, zapis zunanje stvarnosti, ki je predelana in pretehtana v dostikrat metafizi\xc4\x8dnem osnovnem razpolo\xc5\xbeenju. /.../" Gotovo je, da je knjiga spominov Skozi lu\xc4\x8di in sence zajela zaradi svoje prikupnosti pripovedovanja \xc5\xa1irok krog ob\xc4\x8dinstva. Tudi je gotovo, da niso spomini, dnevniki ali zapisi osebnih do\xc5\xbeivetij nikdar absolutna, znanstveno objektivna definicija \xc4\x8dasa, dogodkov in oseb. Ta vrsta literature je in mora biti obarvana s pisateljevo o\xc4\x8desno in du\xc5\xa1evno barvo. Jur\xc4\x8decev slog je duhovit, ravnote\xc5\xbeen in bogat. Vsekakor je knjiga dokaz Jur\xc4\x8deceve volje dvigniti zvrst spominskih \xc5\xa1tudij in zapiskov na najvi\xc5\xa1jo raven." (Pape\xc5\xbe 1969)_NEWLINE_"Ta knjiga se razlikuje od vseh na\xc5\xa1ih dosedanjih knjig spominov. Avtor odkriva razvoj in ga organi\xc4\x8dno povezuje z utripom kraja, pokrajin in cele Slovenije /.../ Bravec kar zadiha ozra\xc4\x8dje tega \xc4\x8dasa in ve\xc4\x8dkrat ostrmi pred zna\xc4\x8dilnostmi ustanov in gibanj." (Ger\xc5\xbeini\xc4\x8d)_NEWLINE_"Spomini so ob\xc5\xa1irno platno, na katero je Jur\xc4\x8dec nanesel lastno realisti\xc4\x8dno podobo in podobe slovenskega naroda od konca prve svetovne vojne do 1941, v njih pa odsevajo tudi razmere v Franciji in Nem\xc4\x8diji, kjer je \xc5\xbeivel in ju dobro poznal. Spomini se berejo kot zanimiv roman, ki je poln \xc5\xbeivljenja, spoznanj, sodb, \xc5\xbealosti in veselja, a tudi pre\xc5\xa1ernega smeha. Dokazal je, da zna poustvarjati dogodke in ob\xc4\x8dutja, da je poleg diplomanta tudi pravi pisatelj." (\xc5\xbditnik, Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d, 1999)_NEWLINE_"Jur\xc4\x8dec pi\xc5\xa1e duhovito, zanimivo, napeto, dogajanje prekinja z liri\xc4\x8dnimi vlo\xc5\xbeki, razmi\xc5\xa1ljanji in filozofiranjem v slogu najbolj\xc5\xa1ih francoskih politi\xc4\x8dnih piscev. Vse dogajanje podaja skozi lastno do\xc5\xbeivetje, zato redko navaja tuje vire, najve\xc4\x8dkrat le v primerih, ko jih popravlja ali dopolnjuje. Jur\xc4\x8dec je v spominih in intelektualec, ki zna izbrati prav tisto, kar je bistveno in pomembno". (Glu\xc5\xa1i\xc4\x8d, \xc5\xbditnik, 1999)_NEWLINE_"Knjiga je po vsebini in odkritem podajanju razmer v Sloveniji in po svetu nekaj posebnega. Jur\xc4\x8dec je z njo dokazal, da je bil med redkimi Slovenci, ki je znal "brati" veliki svet, ki je znal dolo\xc4\x8diti tip\xc4\x8dno slovenske komplekse (provincialnost), ko je spoznal, kako nacije res \xc5\xbeive, kako \xc5\xbeive katolicizmi s svojim zgodovinskim profilom." (Andrej Rot, Republika Duhov, 109)'