b'\n_START_ARTICLE_\nGrivasti pavijan\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nRazen presenetljivega spolnega dimorfizma (samci so pogosto dvakrat ve\xc4\x8dji kot samice, kar je obi\xc4\x8dajno za vse pavijane), ta vrsta ka\xc5\xbee tudi spolni dihromatizem. Krzno samcev je srebro-bele barve in ima izrazito grivo, ki se razvije okoli desetega leta starosti, medtem ko so samice rjave barve in nimajo grive. Obrazi so od rde\xc4\x8de do temno rjave barve. Samci so dolgi do 80 cm in tehtajo 20-30 kg. Samice so dolge 40-45 cm in tehtajo 10-15 kg. Repi merijo 40-60 cm in se kon\xc4\x8dajo z majhnim \xc4\x8dopom. Mladi\xc4\x8di so temne barve in po enem letu posvetlijo. Samice spolno dozorijo pri pribli\xc5\xbeno 51 mesecih, samci pa pri 57-81 mesecih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjsko okolje\n_START_PARAGRAPH_\nNaselitveni prostor grivastih pavijanov se razteza od Rde\xc4\x8dega morja v Eritreji do Etiopije, D\xc5\xbeibutija in Somalije in na Arabskem polotoku v Jemenu in Saudovi Arabiji. \xc5\xbdivijo v polpu\xc5\xa1\xc4\x8daskem, savanskem in skalnatem okolju s stenami, kjer lahko varno spijo in najdejo vodo. So vsejedi, prilagojeni na relativno suho \xc5\xbeivljenjsko okolje. V de\xc5\xbeevnem obdobju se hranijo z raznoliko hrano, vklju\xc4\x8dno s cvetjem, semeni, travo, koreninami in listi akacij. V su\xc5\xa1nem obdobju jedo liste drevesa Dobera glabra in sisala. U\xc5\xbeivajo tudi insekte, plazilce in male sesalce. Opazili so tudi, da je grivasti pavijan nesel mrtvega dik-dika._NEWLINE_Letnim \xc4\x8dasom je prilagojeno tudi pitje vode. V mokrih obdobjih jim do vode ni treba hoditi dale\xc4\x8d, v su\xc5\xa1nih obdobjih pa imajo do tri jame s stalno vodo, ob katerih popoldne pogosto pole\xc5\xbeavajo. V bli\xc5\xbeini naravnih vodnih jam izkopljejo tudi svoje.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPavijani imajo nenavadno \xc5\xa1tiriplasto dru\xc5\xbebeno ureditev. Ve\xc4\x8dina dru\xc5\xbebenih interakcij se dogaja v majhnih skupinah ali haremih z enim samcem in do deset samicami z mladi\xc4\x8di, ki jih vodijo in varujejo samci. V skupino je obi\xc4\x8dajno vklju\xc4\x8den mlaj\xc5\xa1i\xc2\xa0\xc2\xbbspremljevalec\xc2\xab, samec, ki je lahko v sorodu z vodjem skupine. Dva ali ve\xc4\x8d haremov se pogosto zdru\xc5\xbeuje v klane. Znotraj klana so dominantni samci verjetno bli\xc5\xbenji sorodniki. Domiinacija temelji na njihovi starosti. Naslednja organizacijska skupina je truma, v kateri so dva do \xc5\xa1tirje klani in \xc5\xa1teje do 200 \xc5\xbeivali. Trume obi\xc4\x8dajno potujejo in spijo v skupini. Samci in samice redko zapustijo svojo trumo. Dominantni samci prepre\xc4\x8dujejo mladi\xc4\x8dem in mladostnikom, da bi se dru\xc5\xbeili z vrstniki iz drugih trum. Trume se lahko med seboj stepejo za hrano in drugo. Glavni bojevniki so obi\xc4\x8dajno samci, vodje skupin. Ve\xc4\x8d trum se lahko zdru\xc5\xbei v trop. Ve\xc4\x8d trum iz istega tropa pogosto deli skalno steno, na kateri spijo.\n_START_SECTION_\nObna\xc5\xa1anje skupine\n_START_PARAGRAPH_\nGrivasti pavijani se od drugih pavijanov in makakov zna\xc4\x8dilno razlikujejo po tem, da je njihova dru\xc5\xbeba strogo patriarhalna. Samci omejujejo gibanje samic z ostrimi pogledi, vle\xc4\x8denjem in grizenjem, \xc4\x8de se preve\xc4\x8d oddaljijo od skupine. Samci v\xc4\x8dasih posku\xc5\xa1ajo dobiti samice iz drugih haremov, kar ima za posledico agresivne borbe. Mnogo samcem uspe dobiti samico iz drugega harema, kar se imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbprevzem\xc2\xab. Vizualne gro\xc5\xbenje, ki obi\xc4\x8dajno spremljajo tak\xc5\xa1ne borbe, vklju\xc4\x8dujejo hitro me\xc5\xbeikanje in isto\xc4\x8dasno re\xc5\xbeanje z razkazovanjem zob. Podobno kot pri drugih vrstah tudi grivasti pavijani v borbah za talce jemljejo mlade samce iz drugih haremov, vendar zaradi sorodstvenih vezi znotraj istega klana obi\xc4\x8dajno spo\xc5\xa1tujejo socialne vezi svojih bli\xc5\xbenjih. Razen tega samice dajejo prednost dolo\xc4\x8denim samcem, kar rivalski samci upo\xc5\xa1tevajo. Manj\xc5\xa1a naklonjenost vodilnemu samcu harema pomeni ve\xc4\x8djo verjetnost, da jo bo tekmec uspel osvojiti. Mlaj\xc5\xa1i samci, pogosto\xc2\xa0\xc2\xbbsledilci\xc2\xab, lahko ustanovijo svoje hareme s spretnim prepri\xc4\x8devanjem nezrelih samic, da mu sledijo. Samci lahko tudi nasilno ugrabijo mlado samico. Stari samci pogosto prepustijo svoje samice sledilcem kmalu potem, ko izgubijo svoje mo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti. Na starost hitro izgubijo te\xc5\xbeo, srebrna barva ko\xc5\xbeuha pa se spremeni v rjavo, kakr\xc5\xa1ne so samice. Medtem ko samci ve\xc4\x8dine drugih vrst iz\xc5\xbeenejo starej\xc5\xa1e samce v posebne trope, ostanejo samci grivastih pavijanov v svojem tropu in se povezujejo z drugimi samci z enakim dru\xc5\xbebenim polo\xc5\xbeajem._NEWLINE_Za grivaste pavijane se je v preteklosti domnevalo, da se po odhodu samice iz skupine vezi s sorodnicami prekinejo. Kasnej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije so dokazale, da samice ohranjajo tesno povezanost s svojimi sorodnicami skozi celo \xc5\xbeivljenje. Samice lahko z drugimi haremskimi samicami pre\xc5\xbeivijo pribli\xc5\xbeno toliko \xc4\x8dasa kot s haremskimi samci. Nekatere samice imajo stike tudi s samicami iz drugih haremov. Ni\xc4\x8d nenavadnega ni niti to, da samice iz iste rojstne skupine kon\xc4\x8dajo v istem haremu. Samice se lahko dru\xc5\xbeijo in pomagajo svojim \xc5\xa1ir\xc5\xa1im dru\xc5\xbeinam kljub temu, da njihovo vzajemno delovanje nadzirajo haremski samci._NEWLINE_Samice znotraj harema ne ka\xc5\xbeejo nobene dominacije, kar je pazno tudi za druge vrste pavijanov in makakov. Haremski samci zatrejo vsako agresivnost samic in prepre\xc4\x8dijo vsak poskus vzpona v haremski hierarhiji. Nekaj socialnih razlik med samicami kljub temu obstaja. Nekatere so socialno bolj aktivne in imajo tesnej\xc5\xa1e vezi s haremskim samcem. Te samice, tako imenovane\xc2\xa0\xc2\xbbcentralne samice\xc2\xab, se zadr\xc5\xbeujejo bli\xc5\xbee haremskemu samcu kot druge. Samice, ki ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivijo dlje od haremskega samca, se imenujejo\xc2\xa0\xc2\xbbperiferne samice\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in star\xc5\xa1evstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGrivasti pavijani se parijo sezonsko, tako kot drugi pavijani. Parijo se predvsem dominantni samci, v\xc4\x8dasih in skrivaj tudi nedominantni. Ve\xc4\x8dina star\xc5\xa1evstva je prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena samicam. Samice dojijo in negujejo mladi\xc4\x8de, ena od samic v skupini pa lahko neguje mladi\xc4\x8da, ki ni njen. Pavijanke so zelo za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke in pozorne matere. Dominantni samci prepre\xc4\x8dujejo drugim samcem stike s svojimi mladi\xc4\x8di in jih branijo pred plenilci. Mlaj\xc5\xa1im samcem dovoljujejo, da skrbijo zanje in se igrajo z njimi. \xc4\x8ce samico prevzame drug samec, samica razvije spolne znake, ki verjetno prepre\xc4\x8dujejo, da bi novi samec ubil njene mladi\xc4\x8de s prej\xc5\xa1njim samcem. Ko samci dose\xc5\xbeejo puberteto, ka\xc5\xbeejo igrivo zanimanje za dojen\xc4\x8dke. V\xc4\x8dasih jih tudi ugrabijo, tako da jih zvabijo stran od harema in jih nosijo na hrbtu. To pogosteje po\xc4\x8dnejo spremljevalci. Ugrabitve lahko povzro\xc4\x8dijo dehidracijo in stradanje mladi\xc4\x8da.  Mladi\xc4\x8da ugrabitelju obi\xc4\x8dajno odvzame vodja harema kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik svojih potomcev.\n_START_SECTION_\nUpodabljanje v egip\xc4\x8danski kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nGrivasti pavijani so se pogosto pojavljali v staroegip\xc4\x8danski umetnosti, ker so bile svete \xc5\xbeivali, posve\xc4\x8dene velikemu bogu Totu, ki je bil, med drugim, tudi bo\xc5\xbeji pisar. Kot grivasti pavijan je bil upodobljen tudi Totov spremljevalec Astennu, ki je zapisoval rezultate tehtanja srca. Astennu je bil tudi eden od \xc5\xa1tirih grivastih pavijanov, ki so \xc4\x8duvali ognjeno jezero v staroegip\xc4\x8danskem podzemlju Duatu. Preddinasti\xc4\x8dni Astennujev predhodnik je bil Babi ali\xc2\xa0\xc2\xbbbik pavijanov\xc2\xab, krvolo\xc4\x8den bog, ki je po smrti gre\xc5\xa1nikov pojedel njihovo drobovje. Pravi\xc4\x8dnim je po smrti podelil nezmanj\xc5\xa1ano spolno mo\xc4\x8d in jih s svojim penisom kot jamborom popeljal v egip\xc4\x8danski raj._NEWLINE_V\xc4\x8dasih so kot grivastega pavijana in ne ibisa, pogosto z luno na glavi, upodobili tudi Tota. Kot \xc4\x8dloveka s pavijanovo glavo so upodabljali tudi Hapija, enega od \xc5\xa1tirih Horovih sinov, ki so \xc4\x8duvali mumificirane notranje organe pokojnih. Hapi je \xc4\x8duval plju\xc4\x8da in bil kot grivasti pavijan upodobljen na pokrovu kanopskega vr\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nSodobna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki sveti grivasti pavijan spada med najslavnej\xc5\xa1e kipe italijanskega kiparja Rembrandta Bugattija.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dja gro\xc5\xbenja obstoju grivastega pavijana je pretvarjanje divjine v polja in pa\xc5\xa1nike. Pavijanovi edini naravni sovra\xc5\xbeniki so lisasta in progasta hijena in leopard, ki \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivijo v njegovem \xc5\xbeivljenjskem okolju. Svetovna zveza za varstvo narave je leta 2008 grivastega pavijana uvrstila med manj ogro\xc5\xbeene vrste. Trenutno je ogro\xc5\xbeen samo lokalno zaradi \xc5\xa1irjenja kmetijstva in namakalnih sistemov. Najve\xc4\x8d grivastih pavijanov \xc5\xbeivi v Narodnem parku Yangudi Rassa, zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du za divje \xc5\xbeivali Harar in ve\xc4\x8d rezervatih v spodnji dolini Awash in severni Eritreji.'