b"\n_START_ARTICLE_\nCanne de combat\n_START_PARAGRAPH_\nCanne de combat oz. \xc5\xa1portno me\xc4\x8devanje francoske \xc5\xa1ole kot oro\xc5\xbeje uporablja leseno palico. Izhaja iz me\xc4\x8devanja poznega srednjega veka  (sablja, rapir, enoro\xc4\x8dni me\xc4\x8di), ko se je zaradi prepovedi no\xc5\xa1enja oro\xc5\xbeja pri\xc4\x8delo \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uporabljati sprehajalne palice, tehnike samoobrambe pa so iz me\xc4\x8devanja pre\xc5\xa1le na te palice. Sodi v sklop francoske borilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine Savate. Poudarek daje kro\xc5\xbenemu gibaju ter stranskim udarcem. Canne de Combat se izvaja kot \xc5\xa1port in ne kot borilna ve\xc5\xa1\xc4\x8dina, vendar je primeren tudi za samoobrambo.\n_START_SECTION_\nUdarci in blokade\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska \xc5\xa1ola obsega 6 osnovnih tehnik kro\xc5\xbenih udarcev (rezanje in sekanje), ki se izvajajo iz levega in desnega garda (skupaj je udarcev torej 12) in se nadalje ve\xc5\xbeejo v kombinacije. Vsak udarec se za\xc4\x8dne za osjo hrbtenice (napon udarca) ter se kon\xc4\x8da z popolnim iztegom. Udarci se vedno izvajajo v eni liniji (horizontala, vertikala) - diagonalnih udarcev se ne upo\xc5\xa1teva. Dovoljena obmo\xc4\x8dja so pri mo\xc5\xa1kih noge pod kolenom, telo na pasom in glava, pri \xc5\xbeenskah pa le noge pod kolenom in glava. Razlog je raba lesene palice, ki lahko kljub za\xc5\xa1\xc4\x8diti povzro\xc4\x8di po\xc5\xa1kodbe na ob\xc4\x8dutljivih mestih. Vsi pravilni zadetki so to\xc4\x8dkovani z eno to\xc4\x8dko, zadetki v hrbet ne \xc5\xa1tejejo. Iz istega razloga se daje poudarek na kro\xc5\xbenih udarcih, saj so vbodi z trdo leseno palico prenevarni za \xc5\xa1portno rabo. Dovoljeno je gibanje v vse smeri, poudarek je na kro\xc5\xbenem gibanju okoli nasprotnika. Po zadetku se borba ne ustavi temve\xc4\x8d te\xc4\x8de dalje. To onemogo\xc4\x8da opu\xc5\xa1\xc4\x8danje obrambe z namenom doseganja to\xc4\x8dke za ceno povratnega zadetka. Isto\xc4\x8dasni zadetki se prav tako ne to\xc4\x8dkujejo, poseganje v napad z lastnim napadom pa je razumljeno kot ne\xc5\xa1portno, saj bitka poteka po pravilu \xc2\xbbparry first\xc2\xab._NEWLINE_Osnovnih blokad je 6, kolikor je tudi udarcev. Prav tako se tudi blokade izvaja z levo in desno roko (torej jih je skupaj 12)._NEWLINE_Vsaka blokada odgovarja enemu izmed napadov z levo ali desno roko. Blokade so dinami\xc4\x8dne ter nam slu\xc5\xbeijo tudi kot priprava v odgovor na napad (se pravi povratni udarec). Dovoljene so tudi druga\xc4\x8dne blokade ter izmiki. Prav tako kot je blokada priprava na udarec, lahko izmik \xc5\xbee vsebuje povratni udarec.\n_START_SECTION_\nCanne\n_START_PARAGRAPH_\nSprehajalna palica (La Canne) se je v 19. stoletju uveljavila kot samoobrambni pripomo\xc4\x8dek aristokracije ter kot eleganten in moden nadomestek me\xc4\x8da. Prav tako se je vanjo zlahka vdelalo skrito bodalo ali celo me\xc4\x8d, ki si je s palico delil ro\xc4\x8daj. Velikosti palic so bile prirejene glede na posameznikovo velikost, navadno pa so bile dolge okrog enega metra. Ves\xc4\x8dine uporabe palice izvirajo iz me\xc4\x8devanja, ki aristokraciji ni bilo tuje. Tehnika se je rahlo spremenila zaradi uporabe lahkega, hitrejsega in bolj krhkega orozja, vendar je ohranila zna\xc4\x8dilne me\xc4\x8devalske poteze. Pozneje, ko Savate postane bolj \xc5\xa1portno usmerjen, sprehajalno palico zamenja lesena palica dol\xc5\xbeine 95\xc2\xa0cm, njena debelina in te\xc5\xbea pa sta odvisna od na\xc4\x8dina uporabe. Vadbene 'zelene' palice so debelej\xc5\xa1e, te\xc5\xbeje (okoli 120g) in trpe\xc5\xbenej\xc5\xa1e, tekmovalne '\xc4\x8drne' pa tanj\xc5\xa1e, la\xc5\xbeje (okoli 100g), hitrej\xc5\xa1e in bolj krhke. Predpisana dol\xc5\xbeina ro\xc4\x8daja je pribli\xc5\xbeno 20\xc2\xa0cm.\n_START_SECTION_\nBaton\n_START_PARAGRAPH_\nJe evropski odgovor na slavni angle\xc5\xa1ki 'quarterstaff'. Od slednjega je kraj\xc5\xa1i in la\xc5\xbeji, ter se je v za\xc4\x8detku uporabljal predvsem s strani kmetov kot ve\xc4\x8dja razli\xc4\x8dica sprehajalne palice ter kot uvod v rabo dvoro\xc4\x8dnega me\xc4\x8da. Zaradi svoje prakti\xc4\x8dnosti, u\xc4\x8dinkovitosti in ve\xc4\x8dstranske uporabe je bil baton na podezelju zahodne Evrope priljubljeno in poznano orozje. Za razliko od 'quarterstaffa', ki ga uporabljamo v \xc5\xa1tirih smereh (od tu tudi ime) se baton uporablja le v treh. V 19. stoletju ga pri\xc4\x8dneta uporabljati francoska in italijanska vojska kot uvod v trening dvoboja z uporabo mu\xc5\xa1kete. Kot samostojno dvoro\xc4\x8dno orozje ga posvoji mornarica, ki takrat \xc5\xbee uporablja Savate. Bojne razli\xc4\x8dice batona postanejo opremljene z raznimi dodatki zgornjemu delu palice (bodice, zica...), kar jih napravi u\xc4\x8dinkovitejse. Pozneje, v \xc5\xa1portu, baton postane lesena palica debeline 3 cm in dol\xc5\xbeine 140 cm. Tehta pribli\xc5\xbeno 400 gramov.\n_START_SECTION_\nRing\n_START_PARAGRAPH_\nJe okrogel, razdeljen v notranji (6x6 m) in zunanji del, skupna velikost je 9x9 metrov. Delitev na notranji in zunanji del je zgolj za opomin v borbi, da se bli\xc5\xbeamo robu bori\xc5\xa1\xc4\x8da. Izstop iz ringa se kaznuje z minus to\xc4\x8dko.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nUporablja se za\xc5\xa1\xc4\x8ditno \xc4\x8delado, \xc5\xa1\xc4\x8ditnike za noge in dlani, \xc5\xa1\xc4\x8ditnik za medno\xc5\xbeje ter za\xc5\xa1\xc4\x8ditno obleko."