b'\n_START_ARTICLE_\nKozjansko\n_START_PARAGRAPH_\nKozjansko, tudi Srednje Sotelsko je prete\xc5\xbeno gri\xc4\x8devnata pokrajina v srednjem delu vzhodne Slovenije. Kozjansko obsega vzhodni del Posavskega hribovja v pore\xc4\x8dju reke Bistrice. Na vzhodu meji na reko Sotlo, na severu na hribe Ple\xc5\xa1ivec (686 mnm) in \xc5\xbdusem (669 mnm), zahodno mejo predstavljaja podro\xc4\x8dje pritokov Save in Savinje, ju\xc5\xbeno pa hriba Bohor (1023 mnm) in Orlica (Veliki vrh, 697 mnm). Ve\xc4\x8dja pokrajinska naselja so Bistrica ob Sotli, Kozje, \xc5\xa0entjur, Planina pri Sevnici in Pod\xc4\x8detrtek. Vzhodni del Kozjanskega je zaznamovan z vinogradni\xc5\xa1kimi obmo\xc4\x8dji, ki spadajo v slovenski vinorodni okoli\xc5\xa1 \xc5\xa0marje - Vir\xc5\xa1tanj. Zahodni del Kozjanskega je prete\xc5\xbeno gozdnat. Na Kozjanskem je bil leta 1981 na povr\xc5\xa1ini 19.600 ha ustanovljen Spominski park Treb\xc4\x8de, ki od leta 1996 nosi ime Kozjanski regijski park._NEWLINE_Kozjansko z Obsoteljem je od leta 2010 uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno UNESCO-v MAB seznam kot biosferni rezervat.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dine na Kozjanskem\n_START_PARAGRAPH_\nKozjansko, ki ga omejujejo \xc5\xa1tiri reke: Savinjo, Voglajno, Savo in Sotlo, obsega dele ob\xc4\x8din: La\xc5\xa1ko, \xc5\xa0entjur, \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah, Pod\xc4\x8detrtek, Bistrica ob Sotli, Bre\xc5\xbeice, Kr\xc5\xa1ko, Sevnica, Rade\xc4\x8de, Kozje in Dobje.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nKozjansko je hribovito-gri\xc4\x8devnata pokrajina z nadmorskimi vi\xc5\xa1inami do 500 metrov. Proti vzhodu se postopno zni\xc5\xbeuje v ravninski svet ob Sotli. Gri\xc4\x8devja gradijo v glavnem kamnine iz mlaj\xc5\xa1ega terciarja med katerimi prevladujejo laporji. V dolinah rek in potokov najdemo meljaste in glinaste kvartarne nanose. Na majhnih povr\xc5\xa1inah se izmenjujejo travniki, gozdovi, sadovnjaki in njive. Biotska raznolikost je izjemna, zato sta tako rastlinski kot \xc5\xbeivalski svet zelo zanimiva. Ta pestrost je posledica geolo\xc5\xa1ke podlage, razgibanega reliefa in ekstenzivnega kmetijstva, ki je posledica delne nerazvitosti v preteklosti._NEWLINE_Podnebje je tukaj zmerno celinsko._NEWLINE_Kozjansko ima bogato kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, ima dolgo in zanimivo \xc4\x8dlovekovo zgodovino, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo arheolo\xc5\xa1ke najdbe. Zaradi geografske odmaknjenosti in zaprtosti obmo\xc4\x8dja v preteklosti, se je oblikovala samoniklost ljudi, specifi\xc4\x8dna arhitektura in kulturna krajina.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme Kozjansko se je uveljavilo \xc5\xa1ele med 2. svetovno vojno in po njej. Najgosteje je bila poseljena v \xc4\x8dasu fevdalizma. Takrat so imeli mnogi kraji \xc5\xbee tr\xc5\xbene ali mestne pravice in razvita je bila obrt in trgovina._NEWLINE_Na Kozjanskem je zaradi obilice lesa od konca 18. stoletja delovalo ve\xc4\x8d gla\xc5\xbeut, do danes 12, med njimi tudi v bli\xc5\xbeini Roga\xc5\xa1ke Slatine (Sv. Kri\xc5\xbe), kamor so leta 1928 prenesli tudi proizvodnjo iz zagorske steklarne. Za razvoj steklarne v Hrastniku je pomembna gla\xc5\xbeuta v Polani pod Lisco._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je bilo med 2. svetovno vojno eno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8d upora proti okupatorju na \xc5\xa0tajerskem. Do 90-ih let prej\xc5\xa1njega stoletja je imelo Kozjansko status manjrazvitega in demografsko ogro\xc5\xbeenega obmo\xc4\x8dja in mnogi prebivalci so se odselili v mesta ali od\xc5\xa1li v tujino. Z izgradnjo cestne in turisti\xc4\x8dne infrastrukture, ter ustanovitvijo Kozjanskega regijskega parka pa se pokrajina hitro razvija. V \xc4\x8dasu osamosvojitve Slovenije in vzpostavitvijo schengenskega nadzora nad dr\xc5\xbeavno mejo s Hrva\xc5\xa1ko, se je \xc5\xbeivljenje prebivalcem z obeh strani meje nekoliko zapletlo, a ga je uspe\xc5\xa1no uredil Sporazum o obmejnem sodelovanju in prometu med Republiko Slovenijo in Republiko Hrva\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nOmembe vredna kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina so: gradova Podsreda in Planina, Samostan Olimje, Kalvarija in Cerkev sv. Roka v \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah, \xc5\xa1tevilni mlini, prangerji, Kozjanska doma\xc4\x8dija.\n_START_SECTION_\nNaravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8ditene in redke rastline med njimi: blagajev vol\xc4\x8din (Daphne blagayana), velikono\xc4\x8dnica (Pulsatilla grandis), kranjska lilija (Lilium carniolicum), Jacquinov jeti\xc4\x8dnik (Veronica jacquinii), panonska detelja, razli\xc4\x8dne orhideje, opojna zlatica, tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki svi\xc5\xa1\xc4\x8d, \xc5\xa1irokolistna (Ruscus hypoglossum) in bode\xc4\x8da (Ruscus aculeatus) lobodika, kobulasti zelen\xc4\x8dek, navadna jarica (Eranthis hyemalis),\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Naravna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina so tudi: suhi travniki in visokodebelni sadovnjaki, grajski park Planina, pti\xc4\x8dji rezervat ob Slivni\xc5\xa1kem jezeru, Gru\xc5\xa1ka jama in slikovita skala Ajdovska \xc5\xbeena._NEWLINE_Kozjanski regijski park je bil ustanovljen leta 1981 s posebnim zakonom kot Spominski park Treb\xc4\x8de in nosi od leta 1996 ime Kozjanski park._NEWLINE_Tukaj \xc5\xbeivi kar 120 razli\xc4\x8dnih vrst ptic, od katerih jih ima 25 vrst velik varstveni pomen (od redkih vrst v slovenskem merilu do globalno ogro\xc5\xbeenih vrst). Tukaj najdemo: prepelice, \xc4\x8drno \xc5\xa1torkljo, kosca, vijeglavko, pivko, detla, pogorel\xc4\x8dka, \xc5\xa1krjan\xc4\x8dka, kobili\xc4\x8darja, bi\xc4\x8djo trstnico, belovratega muharja, rjavega srakoperja in druge.'