b"\n_START_ARTICLE_\nFerenc Szisz\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFerenc Szisz se je rodil 20. septembra 1873 v mestecu Szeghalom v mad\xc5\xbearski de\xc5\xbeeli B\xc3\xa9k\xc3\xa9s, ki je bila takrat \xc5\xa1e del Avstro-Ogrskega cesarstva. Iz\xc5\xa1olal se je za klju\xc4\x8davni\xc4\x8darja, toda v zgodnjih dvajsetih letih se je zaradi zanimanja nad avtomobili vpisal na \xc5\xa1tudij in\xc5\xbeenirstva. Po tem, ko je nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v ve\xc4\x8d avstrijskih in nem\xc5\xa1kih mestih, se je v Parizu zaposlil v novoustanovljeni tovarni Renault Automobile._NEWLINE_Pri Renaultu je Ferenc Szisz s svojim talentom za in\xc5\xbeenirstvo hitro postal eden klju\xc4\x8dnih mo\xc5\xbe v testnem oddelku in, ko se je vodstvo tovarne odlo\xc4\x8dilo za sodelovanje na dirkah leta 1902, je bil Szisz izbran kot mehanik sopotnik ob Louisu Renaultu. Po smrti Marcela Renaulta leta 1903 na dirki Pariz-Madrid, je Ferenc Szisz zasedel mesto dirka\xc4\x8da. Leta 1905 je na dirki Gordon Bennett Cup, ki je potekala na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Circuit d'Auvergne v Clermont-Ferrandu zasedel peto mesto. Oktobra istega leta se je Renault skupaj s francoskim in italijanskimi avtomobilskimi tovarnami udele\xc5\xbeil ameri\xc5\xa1ke dirke Vanderbilt Cup na Long Islandu. V mo\xc4\x8dni konkurenci, ki je vklju\xc4\x8devala tudi Felica Nazzara in Louisa Chevroleta s Fiatom, je Ferenc Szisz ponovno zasedel peto mesto, zmagal pa je Francoz Victor H\xc3\xa9mery z Darracqom._NEWLINE_\xc5\xa0e vedno je bil Szisz mo\xc4\x8dno aktiven kot vodja testnega oddelka Renaulta, zato ni mogel nastopati na veliko dirkah. Kljub temu pa se je v sezoni 1906 zapisal v zgodovino moto\xc5\xa1porta, ko je skupaj z mehanikom sovoznikom M. Marteaujem z Renaultom AK 90CV osvojil zmago na dirki za Veliko nagrado Francije, prvi dirki za Veliko nagrado. Njegova zmaga in komercialni uspeh dirke za Veliko nagrado Francije sta kmalu vodila k prirejanju novih dirk za Veliko nagrado v Evropi. V naslednji sezoni je Szisz na dirki za Veliko nagrado Francije zasedel drugo mesto za Italijanom Felicejem Nazzarom, nastopal je tudi v sezoni 1908, ko pa je moral zaradi okvare odstopiti tako na dirki za Veliko nagrado Francije, kot tudi na dirki za Veliko nagrado ZDA._NEWLINE_Leta 1909 je Szisz zapustil Renault in ustanovil lastno gara\xc5\xbeo v mestu Neuilly-sur-Seine. Julija 1914 je Fernand Charron prepri\xc4\x8dal Ferenca Szisza, ki se je med tem \xc5\xbee upokojil kot dirka\xc4\x8d, da nastopi z dirkalnikom Alda na dirki za Veliko nagrado Francije. Na dirki, kjer je zmagal Christian Lautenschlager z Mercedesom, je imel Szisz \xc4\x8dast nositi na dirkalniku oznako No.1, toda kmalu po polovici dirke je moral zaradi po\xc5\xa1kodbe odstopiti. Septembra istega leta je izbruhnila prva svetovna vojna, zato v Evropi ni bilo ve\xc4\x8d dirk, Szisz pa se je pridru\xc5\xbeil francoski vojski kot vodja transporta v Al\xc5\xbeiriji, dokler ni bil hospitaliziran zaradi trebu\xc5\xa1ne gripe. Po koncu vojne je do upokojitve delal v letalskem podjetju, nato pa se je preselil na de\xc5\xbeelo v Auffargis nedale\xc4\x8d od Pariza, kjer je umrl leta 1944._NEWLINE_Ferenc Szisz in njegova \xc5\xbeena sta pokopana na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Auffargisu. Sziszov muzej je del Renaultovega muzeja ob dirkali\xc5\xa1\xc4\x8du Le Mans. Pred vhodom na dirkali\xc5\xa1\xc4\x8de Hungaroring stoji bronast kip Szisza."