b'\n_START_ARTICLE_\nTone Pav\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nTone Pav\xc4\x8dek se je rodil 29. septembra leta 1928 v \xc5\xa0entjuriju pri Mirni Pe\xc4\x8di, kjer je \xc5\xbeivel do svojega 16. leta. Prvi razred osnovne \xc5\xa1ole je obiskoval v doma\xc4\x8dem kraju, naslednje leto pa so ga pre\xc5\xa1olali v internat k nunam v Ljubljano. V Ljubljani je kon\xc4\x8dal klasi\xc4\x8dno gimnazijo, po maturi se je vpisal na pravno fakulteto in diplomiral leta 1954, vendar pravne slu\xc5\xbebe nikoli ni opravljal._NEWLINE_Poleg pisateljevanja je bil Pav\xc4\x8dek zelo dejaven tudi na drugih podro\xc4\x8djih. V letih 1955\xe2\x80\x931957 je bil novinar pri Ljubljanskem dnevniku in Ljudski pravici,  nato pa do leta 1972 novinar in urednik na RTV Slovenija. Med letoma 1963 in 1967 je bil ravnatelj Mladinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani. Od leta 1972 do upokojitve leta 1990 je bil odgovorni urednik Cankarjeve zalo\xc5\xbebe, od 1979 do 1983 je bil tudi predsednik Dru\xc5\xa1tva slovenskih pisateljev. _NEWLINE_V letih 1986\xe2\x80\x931990 je bil poslanec slovenske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in je na mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem zborovanju na Kongresnem trgu v Ljubljani leta 1989 prebral Majni\xc5\xa1ko deklaracijo. Leta 1996 ga je UNICEF imenoval za enega izmed svojih ambasadorjev. Od leta 2001 je bil izredni, od 2007 pa redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU). _NEWLINE_Bil je pogost gost \xc5\xa1tevilnih literarnih ve\xc4\x8derov, bralnih zna\xc4\x8dk in razli\xc4\x8dnih kulturnih sre\xc4\x8danj. Pav\xc4\x8dek je prejel tudi naziv vinski vitez, saj je vzgajal vinograd trte refo\xc5\xa1k. Leta 1953 je skupaj s Kovi\xc4\x8dem, Menartom in Zlobcem izdal Pesmi \xc5\xa1tirih. V slovenski povojni knji\xc5\xbeevnosti se je uveljavil kot predstavnik intimizma. V njegovi poeziji izstopa predvsem ljubezen do rodne Dolenjske, velik del svojih del pa je posvetil tudi otrokoma, Marku in Sa\xc5\xa1i Pav\xc4\x8dek._NEWLINE_Pokopan je bil z voja\xc5\xa1kimi \xc4\x8dastmi na ljubljanskih \xc5\xbdalah.\n_START_SECTION_\nPrevajalski opus\n_START_PARAGRAPH_\nPav\xc4\x8dek je prevajal rusko poezijo 20. stol. (Ahamatova, Cvetajeva, Jesenin, Majakovski in Pasternak), pomembni pa so tudi prevodi iz alban\xc5\xa1\xc4\x8dine, beloru\xc5\xa1\xc4\x8dine, gruzij\xc5\xa1\xc4\x8dine, srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dine in drugih slovanskih jezikov._NEWLINE_V tuje jezike (angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, azerbajd\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino, gruzin\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino in srb\xc5\xa1\xc4\x8dino) so prevedene tudi njegove najbolj znane pesmi (Majhnice in majnice: pesmi mnogih let za mnoge bralce = Budding songs, maying songs: poems of many years for many readers)._NEWLINE_Njegova mladinska dela zasledimo v Internationale Jungendbibliothek v M\xc3\xbcnchnu, v Media Library v Sarajevu ter v bro\xc5\xa1uri britanske zalo\xc5\xbebe Calder & Boyars.'