b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdi\xc5\xbeki\n_START_SECTION_\nLjudje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xbdi\xc5\xbekih \xc5\xbeivi 617 prebivalcev, registriranih pa je 153 hi\xc5\xa1nih \xc5\xa1tevilk. Otroci obiskujejo osnovno \xc5\xa1olo in vrtec v \xc4\x8cren\xc5\xa1ovcih, srednje\xc5\xa1olci se ve\xc4\x8dinoma izobra\xc5\xbeujejo v Murski Soboti ali Ljutomeru, \xc5\xa1tudenti pa v Mariboru ali Ljubljani. Ve\xc4\x8dji del \xc5\xbdi\xc5\xbekanjarjev je zaposlen v tovarni Dani&Eli v \xc5\xbdi\xc5\xbekih, ki izdeluje usnjene izdelke, precej pa se jih vozi na delo v Mursko Soboto. Medtem ko \xc5\xa1tevilo kmetij, predvsem manj\xc5\xa1ih in starej\xc5\xa1ih, upada, pa je v \xc5\xbdi\xc5\xbekih registriranih ve\xc4\x8d deset samostojnih podjetnikov, ki se ukvarjajo z razli\xc4\x8dnimi obrtmi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski prikaz o izvoru teh krajev najdemo v knjigi zgodovinarja in duhovnika dr. Ivana Zelka iz \xc4\x8cren\xc5\xa1ovec: Gospodarska in dru\xc5\xbebena struktura turni\xc5\xa1ke pra\xc5\xbeupnije po letu 1381. Pri popisu kmetij turni\xc5\xa1ke pra\xc5\xbeupnije leta 1381 se omenja zaselek Markushaza. To je bila manj\xc5\xa1a kmetija z ustrezno kmetijsko povr\xc5\xa1ino (stara hi\xc5\xa1a). Iz tega zaselka se je razvila vas \xc5\xbdi\xc5\xbeki. Poimenovanje vasi datira iz 17. stoletja. Kronika turni\xc5\xa1ke pra\xc5\xbeupnije navaja, da je bilo okrog leta 1669 v tem kraju osem dru\xc5\xbeinskih poglavarjev z imenom Sisek (\xc5\xbdi\xc5\xbeek). Od tod naj bi dobila vas \xc5\xbdi\xc5\xbeki svoje ime.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPrebujanje kulturne zavesti ljudi v \xc5\xbdi\xc5\xbekih nekako sovpada z ustanovitvijo gasilskega dru\xc5\xa1tva \xc5\xbdi\xc5\xbeki. Zavetniku gasilcev, sv. Florijanu, je posve\xc4\x8dena tudi va\xc5\xa1ka kapela, kjer se vsako leto ob pro\xc5\xa1\xc4\x8denju zberejo gasilci iz okoli\xc5\xa1kih vasi._NEWLINE_Bujen in \xc5\xbelahten razcvet kulturnega \xc5\xbeivljenja v kraju bele\xc5\xbeimo s prihodom \xc5\xa1olskih sester v \xc5\xbdi\xc5\xbeke. V tistem \xc4\x8dasu je v \xc4\x8crensovcih \xc5\xbeivel in delal \xc4\x8dastni kanonik g. Jo\xc5\xbeef Klekl, ki je kme\xc4\x8dke ljudi in mladino spodbujal h kulturnemu delovanju. O ponovnem organiziranem kulturnem \xc5\xbeivljenju govorimo od leta 1971, ko je bilo ustanovljeno KUD \xc2\xbbFran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbdi\xc5\xbeki.'