b'\n_START_ARTICLE_\nValentin Cundri\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nValentin Cundri\xc4\x8d se je rodil v vasi Polj\xc5\xa1ica, ki le\xc5\xbei med Zgornjimi Gorjami in Bledom. Cundri\xc4\x8dev rod se je na to podro\xc4\x8dje naselil v \xc4\x8dasu, ko je protestantizem na Slovenskem za\xc4\x8del izgubljati veljavo. Takrat so oblasti od tod izselile pet protestantskih dru\xc5\xbein in s cesarskim odlokom v njihove hi\xc5\xa1e naselile katoli\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. Cundri\xc4\x8deve so iz notranje Avstrije preselili v spodnjo Polj\xc5\xa1ico, kjer so si ustvarili \xc5\xbeivljenje kot svobodni kmetje. Valentin se je rodil kot eden izmed \xc5\xa1tirinajstih otrok, od teh jih je deset umrlo, \xc5\xbeivi pa so ostali h\xc4\x8derka in trije sinovi. \xc5\xbde vse od svojega rojstva je zaznamovan z o\xc4\x8desno boleznijo, t. i. mreno._NEWLINE_Leta 1944 je za\xc4\x8del obiskovati osnovno \xc5\xa1olo v Zgornjih Gorjah. V razredu je bilo na \xc5\xa1tirideset u\xc4\x8dencev, govorili in u\xc4\x8dili pa so se v slovenskem jeziku, saj so bile Zgornje Gorje na pol partizanska vas. Gimnazijo je obiskoval na Bledu in Jesenicah, kjer je leta 1956 maturiral. Kasneje je od\xc5\xa1el v Ljubljano, kjer je na Filozofski fakulteti \xc5\xa1tudiral slavistiko. 1962 je diplomiral na temo povojne jugoslovanske poezije z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbPoslijeratna poezija Jugoslavije\xc2\xab\xc2\xa0v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dini. Marca istega leta je pri\xc4\x8del s pou\xc4\x8devanjem na osnovni \xc5\xa1oli Pre\xc5\xbeihovega Voranca na Jesenicah. Leta 1971 je pri\xc4\x8del s profesuro slovenskega jezika na jeseni\xc5\xa1ki gimnaziji, a je moral zaradi te\xc5\xbeav z o\xc4\x8dmi leta 1974 delo prekiniti. Za polovi\xc4\x8dni delovni \xc4\x8das so ga zaposlili na Delavski univerzi na Jesenicah, kjer je do upokojitve opravljal dela in naloge referenta za osnovno\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje._NEWLINE_Cundri\xc4\x8d je ve\xc4\x8dkrat bolehal za tuberkuloznim vnetjem, leta 1973 pa sta mu odstopili o\xc4\x8desni mre\xc5\xbenici, zaradi \xc4\x8desar je oslepel na levo oko. Neprestane te\xc5\xbeave z zdravjem so oblikovale Cundri\xc4\x8devo dojemanje sveta. Sam pravi:\xc2\xa0\xc2\xbbV mojih mo\xc5\xbeganih ni trdno zarisane slike sveta /\xe2\x80\xa6/ \xc5\xbde navsezgodaj me je obdala tema in moje detinstvo nima zasidrane podobe rojstnega kraja, rojstne hi\xc5\xa1e, doma\xc4\x8dih, kar je vsakomur nujno potrebno za zdrav psihi\xc4\x8den razvoj. Torej nisem bil pravo\xc4\x8dasno in kvalitetno obve\xc5\xa1\xc4\x8den o svetu, ki me je obdajal in sem se predal svetu, ki je bil v meni.\xc2\xab\xc2\xa0(Pibernik 1981) Bolezen je Cundri\xc4\x8da oropala za opti\xc4\x8dno do\xc5\xbeivljanje stvari in dogodkov okoli njega, zato je opti\xc4\x8dni svet zamenjal z notranjim, bolj simbolnim svetom. Pri osmih letih je v \xc4\x8dasu med boleznijo prvikrat do\xc5\xbeivel astralno projekcijo, ne da bi vedel, kaj to sploh je. Njegov duh je takrat prvi\xc4\x8d zapustil bolno telo in Cundri\xc4\x8d je takrat gledal samega sebe, kako le\xc5\xbei na postelji. To do\xc5\xbeivetje je pozneje opisal v pesmi Pild osemletnega otroka._NEWLINE_\xc5\xbde pri treh letih se je sre\xc4\x8dal s smrtjo. Ko so ob koncu avgusta kurili suhe stroke stro\xc4\x8djega fi\xc5\xbeola, so otroci v igri skakali \xc4\x8dez ogenj in Cundri\xc4\x8deva \xc5\xa1tiriletna sestrica je padla v plamene ter se v\xc5\xbegala. Pesnik se spominja joka, kri\xc4\x8danja, gore\xc4\x8de sestre, ki te\xc4\x8de proti domu, ljudi, oble\xc4\x8dene v \xc4\x8drno, postavljanje mrtva\xc5\xa1kega odra za sestro, ki je umrla v bolni\xc5\xa1nici na Golniku. Do\xc5\xbeivljanje te tragi\xc4\x8dne nesre\xc4\x8de je pesnik opisal v pesmi Moja mlaj\xc5\xa1a sestrica._NEWLINE_Kasneje se je poro\xc4\x8dil z Magdaleno Cundri\xc4\x8d. V zakonu sta se jima rodili h\xc4\x8derki Monika in Andreja. \xc5\xbde zelo zgodaj sta skupaj z Magdaleno vnukoma Juretu in Tadeju omogo\xc4\x8dila izdajo prve knjige, hkrati pa se je Valentin pojavil kot mentor pri ustvarjanju vnukinje Sare.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki literarnega ustvarjanja\n_START_PARAGRAPH_\nPesniti je za\xc4\x8del \xc5\xbee v drugem razredu osnovne \xc5\xa1ole, takrat pod vplivom Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da in Antona Vodnika. Med drugimi je v tem \xc4\x8dasu nastala pesem Pogovor s ptico. Svoje stvaritve je skrival na doma\xc4\x8dem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, za skladovnico opeke. V \xc4\x8detrtem letniku je imel \xc5\xbee \xc5\xa1tiri debele zvezke pesmi. 1955 so mu \xc5\xa1e kot dijaku v Mladih potih objavili pesem Sre\xc4\x8danje. Mesec kasneje je na republi\xc5\xa1kem nate\xc4\x8daju za poezijo prejel prvo nagrado za pesem Dete in oblak, ki jo je leta 1961 objavil v svojem pesni\xc5\xa1kem prvencu z naslovom Krotko jutro. Leta 1958 sta bili v Planinskem vestniku objavljeni \xc5\xa1e dve njegovi pesmi, in sicer Izletniki ter Ve\xc4\x8der._NEWLINE_Prvi dve zbirki, Krotko jutro in Pojo\xc4\x8di grm, sta iz\xc5\xa1li leta 1961. Okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine nastanka teh dveh zbirk pa pojasnjuje kar pesnik sam v pojasnilu profesorju Francetu Piberniku:\xc2\xa0\xc2\xbbPrvi dve zbirki spremljajo nesre\xc4\x8dna naklju\xc4\x8dja: isto leto so iz\xc5\xa1li starej\xc5\xa1i avtorji, ki so me enostavno pohodili; na\xc5\xa1a generacija je nehala obstajati, \xc5\xa1e preden je samo sebe priznala; nakar perspektivovci mene niso pobrali na svoj voz, kot Krambergerja in Grafenauerja /\xe2\x80\xa6/ Ne glede na kvaliteto, je s kvantiteto roj mladih zasedel in obsedel laibacherske zalo\xc5\xbebe, ki so nekdaj tiskale samo brezmade\xc5\xbeno spo\xc4\x8dete pesnike, potlej pa vse, samo Cundri\xc4\x8da ne. V tem je nekaj logike: moja pesni\xc5\xa1ka ponudba izpada iz dru\xc5\xbebenih potreb, odnosno iz planiranja na\xc4\x8drta dru\xc5\xbebenih potreb; no, na\xc4\x8drtovati me res ni treba; dovolj je \xc5\xbee, \xc4\x8de se jih vse ve\xc4\x8d vsekuje v gobelin moje poezije.\xc2\xab\xc2\xa0(Pibernik 1981)\n_START_SECTION_\nPojo\xc4\x8di grm\n_START_PARAGRAPH_\nPesni\xc5\xa1ka zbirka Pojo\xc4\x8di grm je iz\xc5\xa1la marca leta 1961 pri Dr\xc5\xbeavni zalo\xc5\xbebi Slovenije. Tematika pesmi je v glavnem narava, \xc4\x8dlovekov odnos do nje, ljubezen in hrepenenje po \xc4\x8disti ljubezni. Pesmi so v tej zbirki razdeljene na ve\xc4\x8d vsebinskih enot, in sicer na pesmi o naravi, ljubezni, osamljenosti, minljivosti ter smrti. Glede na tematsko razdelitev je zbirka razdeljena na pet samostojnih ciklov in zaklju\xc4\x8dno pesem z naslovom April. Ti cikli so:\xc2\xa0\xc2\xbbKrona iz ptic\xc2\xab\xc2\xa0(Motiva prvega cikla sta samota in utesnjenost, ki se v podobi \xc5\xbeivali in narave razra\xc5\xa1\xc4\x8data v eksistencialno temo.),\xc2\xa0\xc2\xbbPlavolasa deklica\xc2\xab\xc2\xa0(Za pesmi v tem ciklu je zna\xc4\x8dilen podton oto\xc5\xbenosti, pogojene z osamljenostjo in slutnjo smrti.),\xc2\xa0\xc2\xbbZvesto sidro\xc2\xab\xc2\xa0(Tu se v pesmih ka\xc5\xbee najvi\xc5\xa1ja vrednota v pesnikovem \xc5\xbeivljenju, to je prijateljstvo.),\xc2\xa0\xc2\xbbZamra\xc4\x8dena soteska\xc2\xab\xc2\xa0(Osrednji tematiki tega cikla sta smrt in \xc4\x8dlovekovo pri\xc4\x8dakovanje smrti.) in\xc2\xa0\xc2\xbbPojo\xc4\x8di osti\xc2\xab\xc2\xa0(Pesnik se zopet sre\xc4\x8duje s smrtjo, samoto, pogojeno z oto\xc5\xbenim hrepenenjem za sre\xc4\x8dnim otro\xc5\xa1tvom.).\n_START_SECTION_\nKrotko jutro\n_START_PARAGRAPH_\nDruga pesni\xc5\xa1ka zbirka z naslovom Krotko jutro je iz\xc5\xa1la v maju leta 1961 pri zalo\xc5\xbebi Obzorja Maribor. Pesmi so po vsebini in obliki precej podobne pesmim iz zbirke Pojo\xc4\x8di grm. Zbirka je sicer razdeljena na cikle, a teh med seboj ne lo\xc4\x8dujejo naslovi posameznih enot, temve\xc4\x8d verzi, vzeti iz pesmi, ki spadajo v cikel. Glede na to so oblikovani naslednji cikli:\xc2\xa0\xc2\xbbDrevesa so se prijela za roke in odvriskala proti planinam\xc2\xab\xc2\xa0(V ta cikel spadajo pesmi, ki govorijo o naravi, o njeni dobrohotnosti do pesnika, o pesnikovem romanti\xc4\x8dno zagledanem odnosu do te narave.),\xc2\xa0\xc2\xbbNo\xc4\x8d je zavela iz vesolja hladna in temna\xc2\xab\xc2\xa0(Pesmi tega cikla so polne mra\xc4\x8dnega razpolo\xc5\xbeenja in du\xc5\xa1e\xc4\x8dega vzdu\xc5\xa1ja. Pesnik je toplo doma\xc4\x8de okolje vasi zamenjal za hlad betonskega mesta. V vsakdanjem vrve\xc5\xbeu se po\xc4\x8duti izgubljenega in bolj osamljenega, kakor je bil prej na vasi. V obup ga spravlja misel, da se ljudje v mestih ne zavedajo, da se za velikimi okni stanovanj odvijajo razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivljenjske usode, da za betonskimi stenami blokov \xc5\xbeivijo ljudje, ki so osamljeni, bolni in \xc5\xbeeljni kakr\xc5\xa1negakoli zanimanja okolice. Zaradi odtujenosti ljudi pa se jim \xc5\xbeelje nikdar ne uresni\xc4\x8dijo. \xc5\xa0e naprej so sami v svojih boleznih in bole\xc4\x8dinah. Taka je tudi njihova smrt \xe2\x80\x93 ne da bi kdo vedel zanjo, ne da bi v kom spodbudila ob\xc4\x8dutek \xc5\xbealosti in praznine.),\xc2\xa0\xc2\xbbSkrivaj te gledam in se te ne nagledam\xc2\xab\xc2\xa0(Ta cikel sestavljajo pesmi o ljubezni, ki je vse preve\xc4\x8d odmaknjena, da bi bila odre\xc5\xa1ujo\xc4\x8da. V njih pesnik znova izpoveduje svojo osamljenost. Okrog sebe vidi dekleta, ki ljubijo, vendar ne njega. Preve\xc4\x8d je plah, da bi kateri izpovedal svoja \xc4\x8dustva, zato lahko o ljubezni z njimi le sanja. Te njegove sanje so more\xc4\x8de, saj zanj ni upanja \xe2\x80\x93 nikoli se mu ne bodo uresni\xc4\x8dile.),\xc2\xa0\xc2\xbbTvoje telo je di\xc5\xa1e\xc4\x8d curek v fontani glasbe, vodnjak za potok moje mo\xc5\xa1ke sile\xc2\xab\xc2\xa0(V \xc4\x8detrtem ciklu so dalj\xc5\xa1e ljubezenske izpovedne pesmi, katerih skupna tema je pesnikova ljubezen do dekleta, njegova osamljenost. Cikel se od prej\xc5\xa1njega razlikuje zlasti po dol\xc5\xbeini pesmi.).\n_START_SECTION_\nKritika prvih dveh pesni\xc5\xa1kih zbirk\n_START_PARAGRAPH_\nPojo\xc4\x8di grm je bil kot zbirka nove generacije v literarnih krogih te\xc5\xbeko pri\xc4\x8dakovan, saj naj bi prinesel odgovor na vpra\xc5\xa1anje, kako se poezija mladega rodu, ki se je zavzemal za novo literarno smer v poeziji, tj. modernizem, razlikuje od tradicionalne poezije. Zato je logi\xc4\x8dno, da je pri kritikih zbudil veliko pozornosti, prav tako kot tudi zbirka Krotko jutro, ki je iz\xc5\xa1la istega leta. O Pojo\xc4\x8dem grmu so pisali: Jo\xc5\xbee Pre\xc5\xa1eren v Tribuni \xc5\xa1t. 13 (1961), Jo\xc5\xbee Snoj v Na\xc5\xa1ih razgledih \xc5\xa1t. 22 (1961) in Slavko Jug v reviji Nova obzorja \xc5\xa1tevilka 3-4 (1962). O obeh zbirkah sta pisala Jo\xc5\xbee Koruza in Bo\xc5\xbeo Levec v Mladih potih \xc5\xa1t. 3 (1961). Kritiki so Cundri\xc4\x8du o\xc4\x8ditali kli\xc5\xa1ejskost in produktivnost. Kljub nekaterim negativnim kritikam se je v glasilu slovenskih zalo\xc5\xbeb, Knjigi 61, pojavilo pozitivno obarvano poro\xc4\x8dilo Pojo\xc4\x8dega grma. Kritik tu povzdiguje pesnikovo plodovitost, hkrati pa zbirki priznava umetni\xc5\xa1ko dognanost.\n_START_SECTION_\nNadaljnje ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da so kritiki Cundri\xc4\x8da ozna\xc4\x8dili kot plodovitega pesnika, pa je njegova naslednja, tj. tretja, pesni\xc5\xa1ka zbirka iz\xc5\xa1la \xc5\xa1ele leta 1971. Cundri\xc4\x8d se je v tem obdobju usmeril na izdajanje pesmi v periodi\xc4\x8dnem tisku. Tako je leta 1965 v Problemih iz\xc5\xa1el cikel petnajstih sonetov Kru\xc5\xa1ni \xc4\x8das; leta 1967 je v Dialogih objavil sonetni venec Pesmi za Marijo Magdaleno; 1968 je ista revija objavila pesem Barska pevka; 1969 pa je v Problemih iz\xc5\xa1el cikel Pandemonij. Cundri\xc4\x8d je pesmi objavljal tudi v jeseni\xc5\xa1kem \xc5\xbeelezarskem glasilu \xc5\xbdelezar. 1970. leta so iz\xc5\xa1li: cikel petih pesmi Jantarjev dan, cikel Dvajset, Votivno \xc5\xbeivljenje. V letu 1971 je v jeseni\xc5\xa1kem glasilu Listi \xc5\xa1t. 3, objavil pesem Beseda kot gosenica. Vsi ti cikli in posamezne pesmi so bili tudi gradivo za tretjo pesni\xc5\xa1ka zbirka z naslovom Gorgona, ki je iz\xc5\xa1la pri zalo\xc5\xbebi Obzorja Maribor. 1973 je pri zalo\xc5\xbebi kulturnoumetni\xc5\xa1kega kluba Tone \xc4\x8cufar pri DPD Svoboda Jesenice iz\xc5\xa1la zbirka sonetov z naslovom Soneti. Zbirko sestavlja \xc5\xa1tirinajst sonetnih vencev in petnajsti, magistralni venec ter motto, ki je hkrati magistrale magistralnega sonetnega venca. Valentin Cundri\xc4\x8d je s Soneti pri\xc4\x8del\xc2\xa0\xc2\xbbodisejado\xc2\xab\xc2\xa0forme sonetnega venca sonetnih vencev, ki jo je do leta 2004 uresni\xc4\x8dil osemkrat. Cundri\xc4\x8d sonete ozna\xc4\x8di kot poezijo zavesti, najdenja smisla.\n_START_SECTION_\nSonetni venec sonetnih vencev (SVsv)\n_START_PARAGRAPH_\nali v\xc3\xa9liki sonetni venec je forma, ki jo sestavlja ve\xc4\x8d sonetnih vencev. Boris A. Novak pi\xc5\xa1e, da je eden izmed pionirjev te forme Milan Batista, medtem ko se je ideja za njegov nastanek v za\xc4\x8detku 20. stoletja porodila uradniku Jo\xc5\xbeefu Zazuli. Leta 1945 je idejo o SVsv v delu Sla spomina uresni\xc4\x8dil Janko Moder, a je delo zaradi politi\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din iz\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele leta 1994. Zato je za izvornega avtorja SVsv dolgo \xc4\x8dasa veljal Mitja \xc5\xa0arabon, ki je kot prvi svojo obse\xc5\xbeno pesnitev objavil leta 1971.\xc2\xa0\xc2\xbbMedtem ko so pri \xc5\xa0arabonu in Modru vsi sonetni venci medsebojno povezani s ponavljajo\xc4\x8dimi se verzi in rimami, tako da vsi magistralni soneti tvorijo magistrale magistralov (skupaj 211 sonetov), si je Cundri\xc4\x8d te\xc5\xbeavno nalogo nekoliko olaj\xc5\xa1al s tem, da je sprostil pretirano strogost rimanja in ritma ter se odpovedal magistralnim sonetom (zato je pri njem \xc5\xa1tevilo sonetov ni\xc5\xbeje \xe2\x80\x93 196).\xc2\xab\xc2\xa0(Novak 2004: 106)\n_START_SECTION_\nPoezija\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavitni del Cundri\xc4\x8devega ustvarjanja je predvsem poezija za odrasle, pi\xc5\xa1e pa tudi otro\xc5\xa1ke pesmi.\n_START_SECTION_\nProza\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na \xc5\xa1tevilo objavljenih tekstov je pri Cundri\xc4\x8du proza na drugem mestu. Eden izmed \xc5\xbeanrov, ki se mu pisatelj posve\xc4\x8da, je magi\xc4\x8dna proza.\n_START_SECTION_\nDrama\n_START_PARAGRAPH_\nDrami sta v Cundri\xc4\x8devem opusu dve, in sicer Listanje po knjigi prostora ter Angelu pogleske cerkve, ki sta iz\xc5\xa1li v razmahu osmih let.\n_START_SECTION_\nRazprave\n_START_PARAGRAPH_\nCundri\xc4\x8d je svoj opus obogatil z razpravami o jeziku, kjer je \xc5\xbee po naslovih razvidna skrb za jezik.\n_START_SECTION_\nRazmi\xc5\xa1ljanja\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugim se Cundri\xc4\x8d v tem delu svojega opusa ukvarja s prerokbami in aforizmi.'