b'\n_START_ARTICLE_\nGolovec\n_START_PARAGRAPH_\nGolovec je gozdnata vzpetina jugovzhodno od centra Ljubljane z najvi\xc5\xa1jim vrhom Mazovnik (450 m). Predstavlja nadaljevanje \xc5\xa0i\xc5\xa1enskega hriba (Ro\xc5\xbenik) in Grajskega gri\xc4\x8da ter je sestavni del Posavskega hribovja. Golovec je v ve\xc4\x8dini zgrajen iz paleozojskih glinovcev, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov in laporjev._NEWLINE_Preko Golovca sta v smeri sever - jugozahod (preko \xc4\x8crnega vrha - 443 m) speljana tudi Pot spominov in tovari\xc5\xa1tva in vozna makadamska cesta London - Spodnja Hru\xc5\xa1ica. _NEWLINE_Na Golovcu izvira ve\xc4\x8d potokov. Dva najve\xc4\x8dja, Bizovi\xc5\xa1ki in Dolgi potok se izlivata v Ljubljanico. Nekdaj je bila vzpetina ve\xc4\x8dinoma gola, porasla s travo (odtod izhaja njeno ime), na\xc4\x8drtno pogozdovanje pa se je pri\xc4\x8delo po letu 1890. V \xc4\x8dasu rimske Emone (2. stoletje n. \xc5\xa1t.) je bil z Golovca v naselbino speljan vodovod.\n_START_SECTION_\nDostopi\n_START_PARAGRAPH_\nNa Golovec vodi veliko poti. S severne strani se lahko nanj odpravimo iz \xc5\xa0tepanjskega naselja (mestne avtobusne linije \xc5\xa1t. 5, 9, 13), Hru\xc5\xa1ice ali Bizovika (mestno avtobusno linijo \xc5\xa1t. 24; z ju\xc5\xbene strani pa iz Rakovnika ali Rudnika (mestne avtobusne linije \xc5\xa1t. 3, N3, 3B, N3B in integrirana linija 3G). _NEWLINE_Najbli\xc5\xbeje izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de iz centra mesta so Poljane na zahodni strani vzpetine. Tu Golovec lo\xc4\x8dita od mesta Gruberjev kanal, preko katerega vodita dva mostova, in Hradeckega cesta. Od nje se odcepi Pot na Golovec in se po slabem kilometru kon\xc4\x8da pri astronomskem geofizikalnem observatoriju, ki tam deluje od leta 1958._NEWLINE_Preko Mazovnika se je mogo\xc4\x8de po pe\xc5\xa1poti ali gozdni cesti podati vzhodno do vasi Orle._NEWLINE_Na Golovcu domuje Astronomsko-geofizikalni observatorij Golovec (AGO).'