b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Servacija, Quedlinburg\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja dana\xc5\xa1nje stavbe se je za\xc4\x8dela na ostankih treh predhodnic, kmalu po po\xc5\xbearu leta 1070 in bila na Binko\xc5\xa1ti 1129 v prisotnosti kralja Lotarja II. ponovno posve\xc4\x8dena._NEWLINE_Pred tem so na tem mestu stale tri starej\xc5\xa1e stavbe:_NEWLINE_Prva je bila zgrajena pred letom 936 kot grajska kapela, pred katero je bil pod glavnim oltarjem pokopan kralj Henrik I.. Pri preoblikovanju grajskega kompleksa v \xc5\xbeenski samostan leta 936, je cerkev zamenjala ve\xc4\x8dja stavba. V njej je bila ustanovljena tako imenovana izpoved svetega Servacija. Leta 961 so ostanke svetega Servacija pripeljali iz Maastrichta v Quedlinburg. \xc5\xa0ele v 19. stoletju je bila izpostavljena v obliki, kot jo danes lahko vidimo v kripti. V \xc4\x8dasu vladavine opatinje Matilde je bila zgrajena nova stavba (tretja), ki jo je bila kot prva faza kon\xc4\x8dana leta 997. Od ju\xc5\xbene strani kripte danes vodi stopni\xc5\xa1\xc4\x8de v tako imenovano obpotno kapelo svetega Nikolaja in vinculis. Verjetno je bila zgrajena pred letom 997. Na dveh stebrih, z mo\xc4\x8dno poenostavljenimi in zmanj\xc5\xa1animi jonskimi kapiteli, so mo\xc4\x8dno zo\xc5\xbeeni imposti ve\xc4\x8dji od kapitelov. 24. septembra 1021 je bila tretja cerkev posve\xc4\x8dena v prisotnosti cesarja Henrika II.. To stavbo je uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear leta 1070._NEWLINE_Visoki kor je bil zgrajen pod opatinjo Jutto von Kranichfeld do leta 1320 v gotskem slogu. V \xc4\x8dasu obse\xc5\xbene obnove pod vodstvom arhitekta Ferdinanda von Quasta od 1863 do 1882 je cerkev dobila dva neoromanska stolpa s koni\xc4\x8dastima zvonikoma. Takrat sta bila opremljeni z renskima \xc4\x8deladama na na\xc4\x8din, ki ni bil primerljiv z izvirnikom._NEWLINE_Med letoma 1938 in 1940 je v notranjosti potekala \xc2\xbbobnova\xc2\xab\xc2\xa0romanskega kora. Zunaj je gotski izgled kora ostal nespremenjen. V notranjosti so odstranili oltar, pri\xc5\xbenico in korne klopi ter poru\xc5\xa1ili gotski korni obok, da bi zgradili novo, psevdo romansko apsido.  Od leta 1938 je cerkev zasedla SS pod Heinrichom Himmlerjem in je bila spremenjena v njihovo \xc2\xbbsveti\xc5\xa1\xc4\x8de\xc2\xab. Himmler naj bi ohranjal dialog s Henrikom I. in se v svojem okolju, ne samo v Quedlinburgu, imenoval, zaradi svojega sklicevanja na ime predhodnika "kralj Henrik".  Ostanke kosti, ki jih je odkril Rolf H\xc3\xb6hne na Schlossbergu, je proglasil za ostanke Henrika I. in jih pokopal leta 1937 slovesno v praznem grobu poleg kraljice Matilde. Danes so v grajskem muzeju razstavljeni ostanki sarkofaga in dokumentacija o nacisti\xc4\x8dnem obdobju._NEWLINE_Po po\xc5\xa1kodbi stolpnih \xc4\x8delad s topni\xc5\xa1kim ognjem 17. aprila 1945 so bili stolpi obnovljeni od leta 1946 do 1948, vendar prilagojeni romanskemu nizkemu stre\xc5\xa1nemu \xc5\xa1otoru. Pastor v cerkvi je bil v tem \xc4\x8dasu Franz-Reinhold Hildebrandt._NEWLINE_Kripta je grobnica kralja Henrika I. in njegove \xc5\xbeene Matilde, katere kosti so dejansko tam \xc5\xa1e danes. Na stropu kripte so ostanki al secco poslikav z upodobitvijo svetopisemskih motivov, na stenah pa niz nagrobnikov nekdanjih opatinj. Obse\xc5\xbena prenova v letih 2002\xe2\x80\x932009 je zagotovila drago stropno poslikavo, isto\xc4\x8dasno pa je bila prvi\xc4\x8d integrirana celovita razsvetljava._NEWLINE_Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de vodi iz kripte v tako imenovano kne\xc5\xbejo grobnico, katere notranja klima pomaga mumificirati trupla. Obstajajo krste Aurore von K\xc3\xb6nigsmarck, opatinje Ane II. Stolberg, Ane III.  Stolberg-Wernigerode in Marie Elisabet Schleswig-Holstein-Gottorfa._NEWLINE_Samostanska cerkev svetega Servacija je bila imenovana tudi Quedlinburg Dom (stolnica), da bi ozna\xc4\x8dila rang opatinje Matilde kot metropolitana na ravni (nad)\xc5\xa1kofa, \xc4\x8deprav cerkev nikoli ni bila \xc5\xa1kofova cerkev.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna ladja je lo\xc4\x8dena od stanskih ladij izmeni\xc4\x8dno z dvema stebroma in enim slopom (spodnjesa\xc5\xa1ki slog). Kapiteli in impost stebrov in slopov so bogato okra\xc5\xa1eni z rastlinskimi in \xc5\xbeivalskimi motivi, predvsem orli. \xc5\xbdivali so tudi prevladujo\xc4\x8d motiv v frizih na svetlobnem nadstropju._NEWLINE_Zunanji zidovi in ornamentika notranjosti razkrivata mo\xc4\x8dne lombardske vplive.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je slu\xc5\xbeila ustanoviteljem Henriku I. in njegovi \xc5\xbeeni Matildi, opatinji Quedlinburga kot grobnica. Grobnica ustanoviteljev nima spomenika, opatinje pa so postavile svoje nagrobne spomenike, ki so se do danes ohranili in so jih ve\xc4\x8dkrat raziskali._NEWLINE_Visoki kor je bil okra\xc5\xa1en s tapiserijo veliko skoraj 5,60 x 7,40 m, ki jo je naro\xc4\x8dila Agnes II.  Meissenska in naj bi jo v samostanu izdelovali ve\xc4\x8d kot 20 let. Ohranila se je v fragmentih in je od konca leta 2006 ponovno razstavljena._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je po vztrajanju In\xc5\xa1tituta za ohranjanje zgodovinskih spomenikov za oltarjem postavljen lesen kri\xc5\xbe, ki je bil dopolnjen z gotsko podobo Kristusa (corpus Christi historicum). Vendar ga je bilo treba leta 2001 vrniti Marienkirche v Freyburgu (Unstrut). S podporo umetni\xc5\xa1ke svetovalke Bettine Seyderhelm so bili v cerkvenem svetu skupnosti predlo\xc5\xbeeni razli\xc4\x8dni predlogi za novo podobo. Na zaklju\xc4\x8dnem tekmovanju je bilo sprejetih \xc5\xa1est umetnikov, od katerih jih je bilo pet predstavljenih. Na strani kongregacije je bil oblikovan naslednji pogoj: \xc2\xbbSkrb sveta je, da je Kristusova figura predstavljena v umetni\xc5\xa1kem jeziku na\xc5\xa1ega \xc4\x8dasa. Kristusova figura mora biti radostna, zmagovita in zmagoslavna, upati in iz\xc5\xbearevati spravo: Na svetu se boji\xc5\xa1; vendar bodite prepri\xc4\x8dani, da sem osvojil svet. (Joh 16,33 LUT)\xc2\xab\xc2\xa0(Seyderhelm (2005), str. 18). Na drugi seji \xc5\xbeirije leta 2004 je bil osnutek Thomasa Leua razgla\xc5\xa1en za zmagovalca._NEWLINE_Za veliko no\xc4\x8d 2006 je v samostansko cerkev pri\xc5\xa1el sodoben kri\xc5\xbe. Ustvaril ga je umetnik iz Hallej0061 iz aluminija. V primerjavi z na\xc4\x8drtom je bila figura zmanj\xc5\xa1ana. To razpelonaj bi prikazovalo povezavo Jezusa na kri\xc5\xbeu z raztapljajo\xc4\x8do se podobo streme\xc4\x8dega in vstalega Kristusa.  Nove oltarne slike dopolnjujejo kri\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nSedanje orgle so bile, potem ko so predhodne postale neuporabne zaradi po\xc5\xa1kodb vlage, name\xc5\xa1\xc4\x8den na ju\xc5\xbeni strani v visokem koru. Leta 1971 je potekala slovesna dostava glasbila, ki ga je izdelalo podjetje Alexander Schuke (Potsdam) pod vodstvom Hans-Joachima Schukeja.  Ima cevi iz leta 1994 in sledijo idealu neobaro\xc4\x8dnega zvoka.\n_START_SECTION_\nZvonovi in stolpna ura\n_START_PARAGRAPH_\nV severnem stolpu visijo pet zvonov. Najve\xc4\x8dji zvon - imenovan Aurora - je bil ulit leta 1705. V zgornjem nadstropju visi lo\xc4\x8deno in ga ob ve\xc4\x8djih praznikih poganjajo s kablom. Drugi najve\xc4\x8dji in hkrati najstarej\xc5\xa1i zvon je iz leta 1504 \xe2\x80\x93 nedeljski zvon. Leta 2002 je dru\xc5\xbeba Perner iz Passaua dodala temu zvonu tri zvonove._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni stolp je imel stolpno uro. Tri \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnice in pripadajo\xc4\x8di pari kazalcev so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni na zatrep nekdanje \xc4\x8delade na zahodu, jugu in vzhodu. Mehanizem je bil v zgornjem nadstropju na severu. Deli mehanizma so \xc5\xa1e vedno na voljo v zgornjem nadstropju ju\xc5\xbenega stolpa. Iz stati\xc4\x8dnih razlogov v ju\xc5\xbenem stolpu nikoli ni bilo zvonov.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev uporablja protestantska \xc5\xbeupnija Quedlinburg.  V njej se poleti odvijajo protestantske ma\xc5\xa1e. Katoli\xc5\xa1ka skupnost svete Matilde v spomin na svojo mecenko praznuje z ma\xc5\xa1o 14. marca._NEWLINE_Poleg tega je cerkev namenjena turistom. Je postaja na Romanski cesti (del Transromanice, ki poteka skozi Italijo, Slovenijo, Avstrijo in Nem\xc4\x8dijo in jo je Leta 2006 je Svet Evrope imenoval Transromanico za evropsko kulturno pot). Ponujajo se vodeni ogledi cerkve in zakladnice. Od 14. marca 2009 je ponovno odprta tudi kripta in jo lahko obi\xc5\xa1\xc4\x8de do 30 obiskovalcev na uro. Poleti je cerkev prizori\xc5\xa1\xc4\x8de glasbenega poletja Quedlinburg. V sodelovanju z Nordharzer St\xc3\xa4dtebundtheater je bil prvi\xc4\x8d v maju in juniju 2007 realiziran gledali\xc5\xa1ki projekt Ime ro\xc5\xbee, ki se je ponovil zaradi velikega odziva v letih 2008, 2013 in 2014.'