b'\n_START_ARTICLE_\nA\xc5\xa1dod\n_START_SECTION_\nKamena doba\n_START_PARAGRAPH_\nNa ozemlju A\xc5\xa1doda so odkrili tri kamnita orodja iz kamene dobe in nobenega sledu naselja, kar ka\xc5\xbee, da so bila orodja tja prinesena  kasneje.\n_START_SECTION_\nBronasta in \xc5\xbeelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV bronasti in \xc5\xbeelezni dobi je bil A\xc5\xa1dod samo tel malo ju\xc5\xbeno od sodobnega mesta. Njegove ostanke so raziskovali devet sezon od leta 1962 do 1972. Raziskave sta prva leta vodila David Noel Freedman  s Teolo\xc5\xa1kega semeni\xc5\xa1\xc4\x8da v Pittsburghu in Moshe Dothan. Kasnej\xc5\xa1e raziskave je vodil Moshe Dothan v imenu Izraelskega urada za starine._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1e ve\xc4\x8dja naselitev v A\xc5\xa1dodu datira v 17. stoletje pr. n. \xc5\xa1t., ko je bil  tel prvi\xc4\x8d utrjen. Pisno je bil prvi\xc4\x8d omenjen v dokumentih iz bronastodobnega Ugarita, ki ka\xc5\xbeejo, da je bil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de izvoza s purpurjem pobarvanih volnenih tkanin in obla\xc4\x8dil. Na koncu 13. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so A\xc5\xa1dod osvojila in uni\xc4\x8dila Ljudstva z morja. Na za\xc4\x8detku 12. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so v mestu vladali Filistejci, za katere velja, da so bili eno od Ljudstev z morja. Pod njihovo oblastjo je mesto cvetelo in postalo \xc4\x8dlan filistejskega Pentapolisa, v katerem so bili \xc5\xa1e A\xc5\xa1kelon in Gaza na sredozemski obali ter Ekron in Gat na celini._NEWLINE_Leta 950 pr. n. \xc5\xa1t. je A\xc5\xa1dod uni\xc4\x8dil faraon Siamon na pohodu na Bli\xc5\xbenji vzhod. Mesto so ponovno zgradili \xc5\xa1ele leta 815 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Po izgonu a\xc5\xa1dodskega kralja Ahmitija, katerega je Sargon II. (vladal 722\xe2\x80\x93705 pr. n. \xc5\xa1t.) namestil namesto svojega brata Azurija, so se Filistejci, Judejci, Edomiti in Moabiti pod vodstvom Asd\xc3\xbbduja  uprli. Sargonov vrhovni poveljnik vojske (turtanu, Izaija 20:1)  II. je leta 712/711 pr. n. \xc5\xa1t. upor zatrl in prisilil uzurpatorja Jamanija na beg.  Sargonov general je poru\xc5\xa1il mesto in izgnal prebivalce, vklju\xc4\x8dno z nekaj Izraelci, ki jih je zatem naselil v Mediji in Elamu._NEWLINE_Med vladavino Sargonovega sina Sanheriba (vladal 705\xe2\x80\x93681 pr. n. \xc5\xa1t.) je v A\xc5\xa1dodu vladal kralj Mitinti, med vladavino Sanheribovega sina Asarhadona (vladal  681\xe2\x80\x93669 pr. n. \xc5\xa1t.) pa kralj Ahimilki. _NEWLINE_Mesto je naslednji udarec do\xc5\xbeivelo leta 605 pr. n. \xc5\xa1t., ko ga je osvojil babilonski kralj Nebukadnezar II._NEWLINE_Leta 539 pr. n. \xc5\xa1t. so mesto obnovili Perzijci, leta 532 pr. n. \xc5\xa1t. pa ga je osvojil Aleksander Veliki._NEWLINE_Nehemija omenja A\xc5\xa1dodite, ki so verjetno pomenili vse Filistejce v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Pi\xc5\xa1e tudi, da so se \xc2\xbbJudje poro\xc4\x8dali z A\xc5\xa1dodkami, Amonkami in Moabkami, polovica njihovih otrok pa ni  znala govoriti hebrejsko\xc2\xab. Nehemija jih je preklel in jim prepovedal me\xc5\xa1ane zakone. Hugo Winckler  razlaga rabo imena A\xc5\xa1doditi z dejstvom, da je bil A\xc5\xa1dod Jeruzalemu najbli\xc5\xbeje filistejsko mesto.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nHeleniziranemu A\xc5\xa1dodu so dali bolj gr\xc5\xa1ko zvene\xc4\x8de ime Azotos (gr\xc5\xa1ko \xce\x86\xce\xb6\xcf\x89\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82). Cvetel je do makabejskega upora proti Selevkidskemu cesarstvu leta 167-160 pr. n. \xc5\xa1t. Med uporom ga je \xc2\xbbosvojil in zavrgel\xc2\xab Juda Makabejec.  Leta 147 pr. n. \xc5\xa1t. ga je ponovno osvojil njegov brat Jonatan in poru\xc5\xa1il Dagonov tempelj (Judovske starine 13, 4:4; 1 Samuel 5:1-5).  Med vladanjem judejskega kralja Aleksandra Janaja (103-76 pr. n. \xc5\xa1t.) je bil A\xc5\xa1dod del njegovega kraljestva.\n_START_SECTION_\nRimsko in bizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo uni\xc4\x8denju A\xc5\xa1doda v palestinski nasledstveni vojni med Hirkanom II. in Aristobulom II. je rimski cesar Pompej vzpostavil neodvisnost A\xc5\xa1doda in nekaj drugih obalnih mest. Nekaj  let kasneje (54 pr. n. \xc5\xa1t.) je rimski general Gabinij z nekaj te\xc5\xbeevami v Palestini ponovno vzpostavil red in lo predal svojemu nasledniku Marku Liciniju Krasu._NEWLINE_Leta 30 pr. n. \xc5\xa1t. je A\xc5\xa1dod pri\xc5\xa1el pod oblast kralja Heroda, on pa ga je v oporoki zapustil svoji sestri Salome I.  Med prvo judovsko-rimsko vojno (66-70 n. \xc5\xa1t.) je bil A\xc5\xa1dod o\xc4\x8ditno dovolj velik, da je Vespazijan v njem nastanil rimsko garnizijo._NEWLINE_Ptolemaj (okoli 90-okoli 168 n. \xc5\xa1t.) je A\xc5\xa1dod opisal kot obmorsko mesto, \xc4\x8deprav je  bil od morja oddaljen pribli\xc5\xbeno 6 km, Jo\xc5\xbeef Flavij pa kot celinsko. To o\xc4\x8ditno neskladje bi lahko pomenilo, da je imel A\xc5\xa1dod svoje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Azotos Paralios (gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xce\xac\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82, slovensko na obali), se pravi A\xc5\xa1dod na obali.  Mesto na celini je imelo rimsko ime Hippinos (konjeni\xc5\xa1ki), Grki pa so ga do poznega helenisti\xc4\x8dnega obdobja  imenovali Azotos mesogaios \xe2\x80\x93 celinski Azotos. _NEWLINE_V bizantinskem obdobju je obalni A\xc5\xa1dod tako po velikosti kot po pomembnosti prevladal nad celinskim. Na Madabski karti sta vrisani obe mesti r razli\xc4\x8dnima imenoma. _NEWLINE_Leta  2017 so arheologi odkrili gr\xc5\xa1ki napis o  posvetitvi cerkve ali morda samostana. Napis je bil odkrit med dvema hi\xc5\xa1ama pribli\xc5\xbeno 1,5 km od obale.\n_START_SECTION_\nV Novi zavezi\n_START_PARAGRAPH_\nV Apostolskih delih je A\xc5\xa1dod omenjen kot kraj, v katerem se je pojavil evangelist Filip, potem ko je v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo spreobrnil etiopskega evnuha. Filip  je po poti  pridigal  evangelij, dokler ni pri\xc5\xa1el do  Cezareje pribli\xc5\xbeno 90 km severno.\n_START_SECTION_\nZgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nHelenizirani in zatem kr\xc5\xa1\xc4\x8danski Azotos je ostal pomembno mesto do 7. stoletja, ko je pri\xc5\xa1el pod muslimansko oblast.  Mesto je na Kalcedonskem koncilu leta 451  zastopal  Heraklij iz Azotosa.\n_START_SECTION_\nZgodnje islamsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nUmajadski kalif Abd al-Malik, graditelj slavne jeruzalemske Kupole na skali, je v nekdanjem  Azotos Paralios ali njegovi bli\xc5\xbeini zgradil obalno trdnjavo, ki so jo kasneje rekonstruirali Fatimidi in kri\xc5\xbearji._NEWLINE_V srednjve\xc5\xa1kem arabskem obdobju se je mesto imenovalo Mahuz Azdud \xe2\x80\x93 pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Azdud._NEWLINE_Geograf Ibn Hordadbeh (okoli 820-912) celinski A\xc5\xa1dod omenja kot Azdud in pravi, da je bila v njem po\xc5\xa1tna postaja med Ramlo in Gazo.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbearsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nDokumenti iz kri\xc5\xbearskega obdobja ka\xc5\xbeejo, da je A\xc5\xa1dod pripadal Ramalskemu gospostvu. Zgleda, da je Ramalski gospod Hugo  obalno a\xc5\xa1dodsko trdnjavo leta 1169 predal svojemu vitezu Nikolaju de Beroardu. V tem obdobju se je trdnjava imenovala Castellum Beroart (Beroartov grad).\n_START_SECTION_\nAjubidsko in mamelu\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV ajubidskem in mamelu\xc5\xa1kem obdobju se pristani\xc5\xa1\xc4\x8de A\xc5\xa1dod ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d ne omenja, ker so ga muslimani skupaj z drugimi pristani\xc5\xa1kimi mesti verjetno poru\xc5\xa1ili zaradi strahu pred kri\xc5\xbearsko invazijo z morja. Z uni\xc4\x8denjem pristani\xc5\xa1\xc4\x8da je spet postal pomemben celinski A\xc5\xa1dod.\n_START_SECTION_\nOsmansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPolo\xc5\xbeaj A\xc5\xa1doda na Via Maris, ki je povezovala Anatolijo in Egipt, je v osmanskem obdobju ponovno okrepil njegov pomen. Leta 1596 je bil A\xc5\xa1dod kot Sdud upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de podookro\xc5\xbeja (nahija), ki je spadalo v okro\xc5\xbeje (liva) Gaza. V njem je bilo 75 gospodinjstev s 413 \xc4\x8dlani, samimi muslimani.  Naselje je pla\xc4\x8devalo fiksen davek, ki je zna\xc5\xa1al eno tretjino pridelka  p\xc5\xa1enice, je\xc4\x8dmena, sezama, sadja, koz in medu, skupaj 14.000 ak\xc4\x8d._NEWLINE_Leta 1833 je Esdud omenjen kot muslimanska vas v okro\xc5\xbeju Gaza._NEWLINE_V poznem 19. stoletju je bil Isdud opisan kot vas, ki je raztresena po vzhodnem pobo\xc4\x8dju nizkega hriba, pokritega z vrtovi. Na ju\xc5\xbeni strani vasi je bil poru\xc5\xa1en han. Hi\xc5\xa1e so bile enonadstropne, obdane z visokimi zidovi iz na soncu su\xc5\xa1enih zidakov. Imela je dva glavna vira vode: majhno jezero in obzidan vodnjak. Oba sta bila obdana z nasadi datljevih palm in figovcev.\n_START_SECTION_\nBritanski mandat\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva, ki ga je v Palestini leta 1922  izvedla britanska mandatna oblast,  je imel Isdud 2.566 prebivalcev, od tega 2.555 muslimanov in 11 katolikov. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je do leta 1931 pove\xc4\x8dalo na 3.240 (3.238 muslimanov in 2 kristjana). Naselje je imelo 764 hi\xc5\xa1.</ref> Mills 1932, str. 4.a.</ref> Isdud je imel dve osnovni \xc5\xa1oli, eno za de\xc4\x8dke in eno ta deklice. Slednja je bila odprta leta 1942.  Sredi 1940. let je v \xc5\xa1olo hodilo 371 u\xc4\x8dencev in 74 u\xc4\x8denk._NEWLINE_Leta 1945 je v Isdudu \xc5\xbeivelo 4.620 Arabcev in 290 Judov. Posedovali so 47.871  dunamov zemlje, na kateri so pridelovalo citruse,  banane in \xc5\xbeito.\n_START_SECTION_\nArabsko-izraelska vojna 1948\n_START_PARAGRAPH_\nIsdud je 29. maja 1948 zasedla egiptovska vojska. Med  arabsko-izraelsko vojno leta 1948 je bilo naselje  najbolj severni polo\xc5\xbeaj  egiptovske vojske. Izraelci so ga posku\xc5\xa1ali osvojiti, vendar jim to  kljub velikim izgubam ni uspelo. V okolici Isduda  je bilo ve\xc4\x8d spopadov, naselje samo pa je ve\xc4\x8dkrat bombardiralo izraelsko letalstvo. Egiptovska vojska se je zaradi strahu pred obkolitvijo 28. oktobra 1948 umaknila. Isdud je po Sporazumu o premirju, podpisanim leta 1949, pripadel Izraelu.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeava Izrael\n_START_PARAGRAPH_\nIzrael je leta 1950 vzhodno od Isduda  ustanovili  mo\xc5\xa1ava (vasi) Sde Uzijahu in \xc5\xa0tulim, leta 1949 in 1953 pa \xc5\xa1e Bnei Darom in Gan HaDaron severno od njega. Po Khalidiju so bile vse vasi ustanovljene na isudski zemlji._NEWLINE_Sodobni A\xc5\xa1dod je bil ustanovljen leta 1956. Pri naseljenci so bili \xc4\x8dlani 22 judovskih  dru\xc5\xbein iz Maroka, katerim je  sledilo nekaj priseljencev iz Egipta._NEWLINE_Julija 1957 je izraelska vlada dodelila dru\xc5\xbebi Ashdod Company Ltd. 24 km\xc2\xb2 zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da pribli\xc5\xbeno 32 km ju\xc5\xbeno od Tel Aviva za gradnjo  sodobnega mesta A\xc5\xa1dod. Leta 1958 je bila zgrajena elektrarna E\xc5\xa1kol A. Ena od njenih enot je imela tudi obrat  za razsoljevanje morske vode._NEWLINE_Oktobra  1959 je bila ustanovljena prva mestna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Leta 1961 je imelo mesto 4.600 prebivalcev. Leta 1963  je dobilo svoje sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. V sodobno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je  novembra 1965 prva ladja priplula. \xc5\xa0tevilo prebivalcev je stalno nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in se leta 1983 povzpelo na 65.700.   _NEWLINE_Pospe\xc5\xa1en razvoj se je za\xc4\x8del leta 1991 z masovnim prihodom priseljencev iz Sovjetske zveze in Etiopije. V desetih letih se je v mesto priselilo ve\xc4\x8d kot 100.000 ljudi. V tem \xc4\x8dasu  se je v  mestu zgradilo pet novih mestnih \xc4\x8detrti in poslovna cona, od leta 2011 do 2010 pa \xc5\xa1e tri \xc4\x8detrti in marina. _NEWLINE_Mesto je za svoje dose\xc5\xbeke na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1olstva leta 2012 dobilo posebno nagrado Izraelskega ministrstva za izobra\xc5\xbeevanje.'