b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska znanstvena fantastika\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvena fantastika v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je nastajala ve\xc4\x8dinoma na slovenskem kulturnem in govornem podro\xc4\x8dju - v Avstrijskem cesarstvu, Avstro-Ogrski, Jugoslaviji in Sloveniji.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska znanstvena fantastika in fantazija ima dolgo in bogato tradicijo, ki sega do sredine 19. stoletja. Prvo delo, ki ga lahko ozna\xc4\x8dimo za znanstvenofantasti\xc4\x8dno, oziroma fantazijsko, je Mikromega iz leta 1851, ki ga je napisal Simon Jenko, in je iz\xc5\xa1lo v dija\xc5\xa1kem glasilu Slavija. 1871 je iz\xc5\xa1lo Volkarjevo delo Dijak v Luni pod psevdonimom H. G. Stritar je v Ljubljanskem zvonu izdal svojo utopi\xc4\x8dno zgodbo Deveta de\xc5\xbeela. Mahni\xc4\x8dev roman Indija Koromandija je iz\xc5\xa1el leta 1884, leta 1889 pa njegov ponatis._NEWLINE_Trdina je leta 1888 izdal zgodbo Razodetje, Tav\xc4\x8dar pa leta 1891 roman 4000 (s podnaslovom \xc2\xbb\xc4\x8casu primerna povest iz prihodnjih dob - po vzorih dr. Ni\xc4\x8dmaha napisal dr. Nevesekdo\xc2\xab), ki so ga ponatisnili v letih 1902, 1926, 1954 in 1966. Tav\xc4\x8dar je navedel, da pripoveduje o svojem \xc4\x8dasu, vendar je dogajanje prestavil v prihodnost, v kateri bralec la\xc5\xbeje vidi svojo sedanjost in napake, ki se pojavljajo v njej._NEWLINE_V Slovenskem narodu je v letu 1892 iz\xc5\xa1la priredba kratke \xc4\x8de\xc5\xa1ke pripovedi Svatoplucka \xc4\x8cecha, ki jo je podpisal Ivan Topori\xc5\xa1, Arheolo\xc5\xa1ko predavanje leta 5000. Arheologi leta 5000 dokazujejo, da so bili Slovenci germansko pleme, saj je vse, kar so zapustili, napisano v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Leto kasneje je 1893 v Ljubljanskem zvonu iz\xc5\xa1lo \xc5\xa0ubi\xc4\x8devo delo Pogubni malik sveta, ki je oblikovano podobno kot Platonova Dr\xc5\xbeava, pripovedni slog pa je podoben Vernovemu. V letu 1883 je prav tako v Ljubljanskem zvonu iz\xc5\xa1el Mencingerjev roman Abadon. Pisatelj, ki se je podpisal z Nejaz Nemcigren, je delo podnaslovil \xc2\xbbBajka za starce\xc2\xab. Ka\xc5\xbee znake utopije in antiutopije ter dejansko zrcali tedanjo Evropo in Slovenijo. V njem se Samorad Veselin odpravi na zrakoplovno potovanje po svetu - od Vezuva do Benetk, od Rima do Monaka, od Pariza do Indije, od Evfrata do Mont Blanca, od Amerike do Slovenije. Znajde se v 24. stoletju in Ljubljane kot mesta ni ve\xc4\x8d. Slovenijo so zavzela azijska barbarska ljudstva, \xc5\xbeivi le \xc5\xa1e en Slovenec, Zahodna Evropa pa je kitajska kolonija. Istega leta je Jakli\xc4\x8d objavil svojo zgodbo Pantheon.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dletno zati\xc5\xa1je je pred za\xc4\x8detkom 1. svetovne vojne prekinil Kristanov roman Pertin\xc4\x8darjevo pomlajevanje iz leta 1914. Roman pripoveduje sanje \xc4\x8dloveka o pomlajevanju, in skozi njega njegove dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine in izkustvo, modrost in norost. Feigel je objavil svoje prvo dalj\xc5\xa1e pripovedno delo Pasja dlaka! leta 1926. Ploden in zabaven pisatelj, ki so ga kasnej\xc5\xa1e generacije ozna\xc4\x8dile za \xc2\xbbslovenskega Julesa Vernea\xc2\xab, je v iskanju novega in razli\xc4\x8dnega \xc4\x8dloveka mo\xc4\x8dno posegel po fantasti\xc4\x8dnih potovanjih, ki jih najdemo v ve\xc4\x8dini njegovih del: Elektrokephale (1920), Na skrivnostnih tleh (1929), \xc4\x8cude\xc5\xbeno oko (1930), Kolumb (1932), \xc4\x8carovnik brez dovoljenja (1933), Okoli sveta/8 (1935) in Supervitalin (1939). Njegovi sodobniki so bili: Rehar (Potovanje po zvezdi Ve\xc4\x8dernici (1931)), Vladimir Levstik (Dejanje (1934)), Bre\xc5\xbenik (Temna zvezda (1935) in Marsovske skrivnosti), Janko/Hassl (Izum (1938)) in Nova\xc4\x8dan (Nad\xc4\x8dlovek (1939))._NEWLINE_\xc5\xa0orli je leta 1929 izdal svojo zgodbo V de\xc5\xbeeli \xc4\x8cirimurcev. _NEWLINE_Bartol je leta 1935 objavil zbirko kratkih novel Al Araf, leta 1938 pa svoj roman Alamut, ki se dogaja v Iranu v sredini 11. stoletja, in je dejansko opis totalitarnih evropskih dru\xc5\xbeb tedanjega \xc4\x8dasa. Bartol je prvi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini uporabil izraz znanstvena fantastika v \xc4\x8dlanku o Poeu._NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je Bor napisal delo Vesolje v akvariju (1955). Pe\xc4\x8djak je leta 1961 izdal mladinski roman Drej\xc4\x8dek in trije Marsov\xc4\x8dki, ki na duhovit na\xc4\x8din govori kaj se zgodi, ko Drej\xc4\x8dek sre\xc4\x8da tri majhne Marsov\xc4\x8dke. Za roman je Pe\xc4\x8djak prejel Levstikovo nagrado. Kasneje je Pe\xc4\x8djak napisal dela: Pobegli robot (1976), Adam in Eva na planetu starcev (1972), Roboti so med nami (1974), Kam je izginila Ema Lau\xc5\xa1 (1980), Doktor \xc5\xbeivih in mrtvih (2004), Beg med zvezde (2004). V svojih romanih je uporabil svoje strokovne izku\xc5\xa1nje s podro\xc4\x8dja psihologije, kar je razvidno v ve\xc4\x8dini njegovih del. Ve\xc4\x8dinoma se ukvarja s \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko psiho in reakcijami na nenavadne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine, velikokrat v povezavi s kibernetiko. Strni\xc5\xa1a je pisal pesmi in radijski igri Mavri\xc4\x8dna krila (1973) in Steklenica vode (1974). V vseh Strni\xc5\xa1evih delih je prisotna metafizika vesoljstva, ki se postavlja nasproti antropocentrizmu. Sam pravi da \xc4\x8dlovek ni sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sveta, da je le celota v malem in del vesoljstva. \xc4\x8clovekov svet na Zemlji je le eden od svetov, ki se \xc4\x8dloveku razodevajo, obstaja pa jih \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d._NEWLINE_Puncer je v svojih romanih in zgodbah uvedel ve\xc4\x8d lemovskih tem, kar je bila novost. Pokazal je na \xc4\x8dlovekove neumnosti in napake prek dolgih potovanj. Njegova najpomemnej\xc5\xa1a dela so: Pregnani iz raja (1970), Izgubljeni \xc4\x8dlovek (1978), \xc4\x8casovna vrv (1993), Wemarus (1994) in Opna (1995)._NEWLINE_Remec je zelo ploden pisec, mojster sloga. Njegova dela: Votlina (1972, objavljeno 1977), Prepoznavanje ali bele vdove \xc4\x8drni \xc4\x8das (1980, prva nagrada SFERA za roman, podeljena 1981), Iksion ali beg iz prikazovalnice (1981), Kuga plastionska (1982), Mana (1985), Lovec in ne\xc4\x8dista h\xc4\x8di (kratki romani, objavljeni v eni knjigi, 1987), Spomenik Euridiki (druga nagrada SFERA za zgodbo, podeljena 1987) Zelena zaveza (1989), Zapiski odposlanca Zemlje (1991), Astralni svetilniki (1993), Iksia ali slovo \xc5\xbeivostrojnega \xc4\x8dloveka (2001), Iks ali Velika samota Noetove barke (2006) ka\xc5\xbeejo mo\xc4\x8dan vpliv tradicije utopi\xc4\x8dnih in antiutopi\xc4\x8dnih romanov. Nekateri od njih so primerljivi z deloma Zamjatina Mi in Orwella 1984._NEWLINE_France Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d je pisal antiutopi\xc4\x8dna dela kot sta Zrcalo (1992) in Potop (1994). Grabnar je pisal televizijske scenarije, radijske igre in futuristi\xc4\x8dne romane: Vojna Tajna (1970), Tretje \xc5\xbeivljenje (1980, skupaj s Pe\xc4\x8djakom), Leto 2000 \xe2\x80\x93 in potem? (1982)._NEWLINE_Pomebni avtorji so: Marjan Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d (Onstran (1980), Veter ve\xc4\x8dnosti (1989)), \xc5\xbdganjer (Natan\xc4\x8dno tri dni zamude (1967)), Sivec (Ma\xc4\x8dki v vesolju (1978)), Dolinar (Dnevnik Jureta Novaka). Eden najvidnej\xc5\xa1ih predstavnikov povojne generacije je Gradi\xc5\xa1nik. Romana \xc4\x8cas (1977) in Zemlja Zemlja Zemlja (1981) pri\xc4\x8data o njegovem slogovnem mojstrstvu in obravnavi standardnih znanstvenofantasti\xc4\x8dnih tem. Njegovo poglavitno zanimanje je posve\xc4\x8deno \xc4\x8dasu in vsem njegovim oblikam in pojavitvam, v vseh svojih podrobnostih, saj se \xc4\x8das, podobno kot Gradi\xc5\xa1nik sam, giblje v vseh smereh. Druga Gradi\xc5\xa1nikova dela so: Jona (1977), Trije dnevi, ki so pretresli svet (1978), Tuje obale, neznana morja (1978), Kazen (1978), Raziskovalec (1978), Poizkus (1980), Pionir \xc4\x8dasa (1985), Povest o Ljubljani. Podobno je pri Ku\xc5\xa1\xc4\x8derju, katerega dve zgodbi Sabi (1983) in \xc5\xbdalostni virtuoz (1989) se ukvarjata s filozofskimi, moralnimi in dru\xc5\xbebenimi vpra\xc5\xa1anji, ki jih spremlja razlo\xc4\x8dni in privla\xc4\x8dni slog. Njun sodobnik, Meserko je najbolj znan po svojih izvirnih zamislih in sloga, ve\xc4\x8dkrat ekperimentalnega in inovativnega, vendar nikoli v breme bralcu. Nase je opozoril s svojo prvo knjigo zgodb Igra in agonija (1983), kjer se ka\xc5\xbeejo njegove izvirne zamisli in obravnavanje \xc5\xbeanra. Njegov roman Sanjali\xc5\xa1\xc4\x8de (1995), slogovno izvirno in sve\xc5\xbee, je preveden v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. V tem \xc4\x8dasu je v razli\xc4\x8dnih medijih (radio, obzorniki, revije, fanzini, ...) objavil pribli\xc5\xbeno 120 zgodb. Najve\xc4\x8dji uspeh je pri\xc5\xa1el z animiranim filmom Dobrodo\xc5\xa1li na planet Zemlja (1994), ki ga je posnel Vukoti\xc4\x87 iz Zagreba. Film temelji na Meserkovi noveli Kme\xc4\x8dka idila in so ga prikazali na ve\xc4\x8d mednarodnih festivalih, kjer je za svojo izvirnost prejel ve\xc4\x8d nagrad. Njegova pomembna dela so \xc5\xa1e: Smrdljivi planet (2000), Sanjalnica (2000) in Senjalca (2004). Drugi pomembni avtorji v tem \xc4\x8dasu so: \xc4\x8cerin (\xc4\x8cas, blaznost in blodnje (1980), Prekletstvo dvoglavega klovna (1990, Pri\xc5\xa1li so pome: udele\xc5\xbeil sem se spopada \xc4\x8cutinov z Ostrini (2004)), Jer\xc5\xa1akova, Jira\xc5\xa1ek in Cerar (Reklama (1985)). Najpomembenj\xc5\xa1i tedanji kritiki so bili Grabnar, Gradi\xc5\xa1nik, Leskov\xc5\xa1ek in Bajt. Bajt je svoje eseje o znanstveni fantastiki zbral v delu Ljudje, zvezde, svetovi, vesolja (1982). Njihovo delo je mo\xc4\x8dno prispevalo k razvoju slovenske znanstvene fantastike.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1997 je veliko objavljal tudi Rodo\xc5\xa1ek dela kot so: Temna stran vesolja (1997), Sence neznanega (1998), Spokojni svet (2000), Obra\xc4\x8dun (2000), Pravici je zado\xc5\xa1\xc4\x8deno (2001), Dolgo iskanje (2002), Skoraj enaki (2003), Onstran zaznave (2003), Movara (2005), Nelo\xc4\x8dljiva dvojica (2005)._NEWLINE_Leta 2007 je Andrej Ivanu\xc5\xa1a objavil znanstvenofantasti\xc4\x8dni roman Rheia in pripovedko v verzih, pesnitev iz davnih dni Vilindar, leta 2008 je iz\xc5\xa1el fantazijski roman Sedmi svet Sebastjana Kole\xc5\xa1e, v katerem se skupina piratov v lovu za kristalom mo\xc4\x8di leta 1661 znajde v paralelnem svetu polnem magije in nenavadnih bitij. Leta 2011 je Ivanu\xc5\xa1a objavil fantasti\xc4\x8dni roman Svetodrev, prvega iz niza Legende iz gozda Tokara._NEWLINE_Leta 2014 je iz\xc5\xa1el znanstvenofantasti\xc4\x8dni roman Do konca in naprej avtorja Silvestra Vogrinca, ki obravnava temo posmrtnega \xc5\xbeivljenja ter evolucijski na\xc4\x8drt \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva._NEWLINE_Leta 2018 je Erik Sancin objavil znanstvenofantasti\xc4\x8dni roman Dvigalo, v katerem na skoraj popolnoma opusto\xc5\xa1eni Zemlji 8. tiso\xc4\x8dletja poteka spopad med ljudmi, evolviranimi onkraj logike profita in nasilja in gensko mutiranim sovra\xc5\xbenikom, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de kovine in ponovno uni\xc4\x8duje planet. Avgusta istega leta je v Italiji iz\xc5\xa1el italijanski prevod.\n_START_SECTION_\nZbirke in izbori\n_START_PARAGRAPH_\nObjavljeno je bilo ve\xc4\x8d antologij in zbirk: Strah me je (1962), Ne zakrivaj mi neba (1964), Sre\xc4\x8dni planet (1970), Mavri\xc4\x8dna krila (1978), Od Bradburyja do Vonneguta (1978), Prodajalna svetov (1978), Kako je bil re\xc5\xa1en svet (1985), Terra almanah (1989), Fantazija (1990), Blodnjak 1 (1992), Blodnjak 2 (1993), Trgovina s pregreho (1994), Dale\xc4\x8d so zvezde (1994), Vizije prihodnosti (1998), Blodnjak 4 (2003), Blodnjak 6 (2004), ki vsebujejo pregled del tujih avtorjev: Andersona, Asimova, Ballarda, Clarkea, Damona Knighta, Le Guinove, Lema, Mathesona, McIntyreove, Varleyja, Vingeove, Wilhelmove, Wyndhama, in tudi slovenskih piscev: Cerarja, Jira\xc5\xa1ka, Meserka, Pe\xc4\x8djaka, Puncerja, Remca, Skvar\xc4\x8de in \xc5\xa0inkovca._NEWLINE_Leta 2008 je za\xc4\x8dela izhajati zbirka Daljna obzorja zalo\xc5\xbebe KM\xc5\xa0, v okviru katere so bili ali bodo objavljeni prevodi del avtorjev, kot so Matheson, Herbert in Card.\n_START_SECTION_\nKlubi in dru\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1981 so bili v Sloveniji trije ljubiteljski klubi: Konstelacija v Celju, ter v Ljubljani Sekcija za spekulativno umetnost in Nova. Sekcijo za spekulativno umetnost so ustanovili leta 1976 v \xc5\xa1tudentskem naselju v Ro\xc5\xbeni dolini. Glavni urednik in predsednik Sekcije je bil \xc5\xa0inkovec. Sekcijo za znanstveno fantastiko Konstelacija so v Celju ustanovili leta 1977. Sede\xc5\xbe je imela v tedanjem Mladinskem klubu. Leta 1981 se je preimenovala v Dru\xc5\xa1tvo za ljubitelje ZF Konstelacija. Dru\xc5\xa1tvo ljubiteljev ZF Nova so ustanovili leta 1981. Pomebni \xc4\x8dlani so bili Granda, Leskov\xc5\xa1ek in Remec. V letu 1983 sta oba ljubljanska kluba v Cankarjevem domu organizirala Festival znanstvene fantastike Eurocon, na katerem sta bila slavnostna gosta Aldiss in Pe\xc4\x8djak._NEWLINE_Vsi trije so prenehali delovati. Nova je objavil svoj fanzin Nova (7 \xc5\xa1tevilk), Sekcija za spekulativno umetnost je objavila Ob\xc4\x8dasnik (6 \xc5\xa1tevilk), zadnjega leta 1984. V letu 1986 so ustanovili Zdru\xc5\xbeenje za propagandiranje znanstvene fantastike v vseh izraznih oblikah - Terra. Njegovi znani \xc4\x8dlani so bili: Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Leskov\xc5\xa1ek, Meserko in Bajt. Na Filmskem festivalu v Cankarjevem domu je Granda (predsenik Nove) podelil nagrade NOVA posameznikom, ki so pomembno prispevali k razvoju \xc5\xbeanra ZF na Slovenskem. Nagrado so prejeli Bajt, Iskra, Ku\xc5\xa1\xc4\x8der, Leskov\xc5\xa1ek in Remec. Nagrado so podelili le trikrat._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i znanstvenofantasti\xc4\x8dni fanzin/revija je bil Skvar\xc4\x8dev in Meserkov Blodnjak. Iz\xc5\xa1lo je 13 Blodnjakov, prvi leta 1993. Leta 1998 so ustanovili Tolkienovo dru\xc5\xa1tvo Gil-Galad. 19. maja 2005 so v Ljubljani ustanovili Dru\xc5\xa1tvo ljubiteljev znanstvene fantastike in fantazije Prizma, v okviru katerega je izhajalo glasilo Neskon\xc4\x8dnost. Prizma je prenehala z delovanjem leta 2013, tako da je Gil-Galad trenutno v Sloveniji edino tovrstno dru\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Od leta 2016 znanstveni fantastiki z izdajanjem "revije za spekulativno fikcijo" (imenovane Supernova) posebno pozornost namenja Celjsko literarno dru\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nRevije\n_START_PARAGRAPH_\nNekdaj je bil v Sloveniji priljubljen Sirius z deli tujih in jugoslovanskih avtorjev. V Siriusu je iz\xc5\xa1lo tudi nekaj odli\xc4\x8dnih del slovenskih avtorjev, na primer Ku\xc5\xa1\xc4\x8derjevo delo \xc5\xbdalostni virtuoz (\xc5\xa1t. 120). Med letoma 1976 in 1989 je iz\xc5\xa1lo 164 \xc5\xa1tevilk. Kratke znanstvenofantasti\xc4\x8dne zgodbe so objavljale in objavljajo: Spika, Tribuna, \xc5\xbdivljenje in tehnika, spletna revija e-Blodnjak. Od leta 2016 dvakrat letno izhaja Supernova, "prva in edina tiskana revija za spekulativno knji\xc5\xbeevnost v Sloveniji".\n_START_SECTION_\nNa spletu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2018 je nastal "spletni portal za spekulativno knji\xc5\xbeevnost", imenovan Znanstvena Fantastika, kjer redno objavljajo eseje na temo znanstvene fantastike in fantazije - ter kratke zgodbe slovenskih avtorjev.'