b'\n_START_ARTICLE_\nPredor\n_START_SECTION_\nSodobna gradnja predorov\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja predorov zahteva interdisciplinaren pristop. Dela se izvajajo v geolo\xc5\xa1kem okolju za katerega nikoli povsem natan\xc4\x8dno ne vemo kak\xc5\xa1no bo. Tudi sicer se gradbena dela pod povr\xc5\xa1ino izvajajo druga\xc4\x8de kot na povr\xc5\xa1ini. Za gradnjo predorov so se zato razvile \xc5\xa1tevilne tehnologije. Ne glede na tehnologijo pa mora izbrana zagotoviti: cenovno ugodno izgradnjo, ekploatacijo (uporabo) in tudi vzdr\xc5\xbeevanje predora. Zelo pomembno je, da se \xc5\xbee v fazi planiranja izvedejo primerne geolo\xc5\xa1ko-geotehni\xc4\x8dne raziskave in pripravi podroben opis geolo\xc5\xa1kih pogojev izgradnje, saj ti vplivajo na tako na obliko pre\xc4\x8dnega prereza predora kot na tehnologijo izgradnje in ne nazadnje na izbor trase v prostoru nasploh. Pred o\xc4\x8dmi je potrebno imeti, da mora biti predor varen v smislu mehanske in geotehni\xc4\x8dne odpornosti in stabilnosti pa tudi varen v \xc4\x8dasu obratovanja (protipo\xc5\xbearna varnost, protihrupna za\xc5\xa1\xc4\x8dita,...), trajen in uporaben v celotni dobi trajanja._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nje tehnike omogo\xc4\x8dajo vrtanje predorov v vse vrste kamnin. Izbolj\xc5\xa1ali so se rezalni in vrtalni stroji, naprave za odva\xc5\xbeanje odkopanega materiala in razstrelivo. Za dolge predore se uporablja orja\xc5\xa1ki vrtalni stroj imenovan TBM - Tunnel Boring Machine, ki potuje po tirih in s stene pred sabo lu\xc5\xa1\xc4\x8di kamnino, ki jo po teko\xc4\x8dem traku odva\xc5\xbea ven iz predora. Kakor se stroj premika naprej, tako za seboj izdeluje betonsko oblogo, ki utrdi stene ter prepre\xc4\x8di kru\xc5\xa1enje kamnine in vdor vode._NEWLINE_Predore z majhnim prerezom navadno zgradijo v celotnem pre\xc4\x8dnem prerezu naenkrat, predore z ve\xc4\x8djim prerezom pa izdelajo najve\xc4\x8dkrat v dveh fazah. Ali najprej izkopljejo pilotsko vrtino, ki jo nato postopno \xc5\xa1irijo in pove\xc4\x8dujejo do kon\xc4\x8dne velikosti predora ali izkopljejo vnaprej zgornji del prereza in za njim \xc5\xa1e spodnji del.\n_START_SECTION_\nSvetli profil predora\n_START_PARAGRAPH_\nSvetli profil predora je prostor, kjer se lahko gibajo vozila, pove\xc4\x8dan za za\xc5\xa1\xc4\x8ditno vi\xc5\xa1ino. Po na\xc5\xa1i Uredbi je to vi\xc5\xa1ina 4,70 m nad vozi\xc5\xa1\xc4\x8dem (pri tem je za\xc5\xa1\xc4\x8ditna vi\xc5\xa1ina 0,50 m). Pri omejenih razmerah je svetla vi\xc5\xa1ina izjemoma lahko 4,50 m.\n_START_SECTION_\nSlovenski predori\n_START_PARAGRAPH_\nNajdalj\xc5\xa1i slovenski cestni predor je predor Karavanke s 7864 metri oziroma 8019 metrov s portali (dol\xc5\xbeina slovenskega dela predora je 3450 metrov), najdalj\xc5\xa1i dvocevni avtocestni predor pa trojanski z 2931 metrov._NEWLINE_Najdalj\xc5\xa1i slovenski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki predor je prav tako Karavan\xc5\xa1ki s 7.976 metrov na progi Beljak - Celovec - Jesenice, najdalj\xc5\xa1i povsem slovenski \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki predor pa je Bohinjski predor s 6.327,3 metra dol\xc5\xbeine (po poru\xc5\xa1itvi vstopnega portala leta 1945, ob izgradnji, leta 1906, pa je bila njegova dol\xc5\xbeina 6.339 metrov), ki je eden od 29 predorov na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Jesenice - Se\xc5\xbeana.'