b"\n_START_ARTICLE_\nValentina Turcu\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nValentina Turcu (rojena leta 1974 v Zagrebu) je svojo globoko strast in pronicljiv \xc4\x8dut do gledali\xc5\xa1\xc4\x8da odkrila \xc5\xbee v zgodnjih otro\xc5\xa1kih letih. Baletno znanje je usvajala najprej pod skrbnim mentorstvom svojih star\xc5\xa1ev, prav tako priznanih baletnih umetnikov, Marina Turcuja in Maje Srbljenovi\xc4\x87 Turcu. Pot nadaljnjega izpopolnjevanja ter intenzivnega umetni\xc5\xa1kega razvoja jo je vodila do baletne akademije Rudra B\xc3\xa9jart v Lozani, kjer je pod vodstvom legendarnega koreografa in baletnega mojstra Mauricea B\xc3\xa9jarta razvila svoj edinstven plesni slog in koreografski rokopis. _NEWLINE_Po nastopanju v B\xc3\xa9jartovih koreografijah, kot so Kralj Lear, Ognjeni pti\xc4\x8d, \xc4\x8cude\xc5\xbeni mandarin, \xc5\xa0eherezada, Gr\xc5\xa1ka taverna, Koncert Stravinskega, \xc5\xbdivljenje Patricea Chereauja, L\xe2\x80\x99Amour me dit, L\xe2\x80\x99Art de pas de deux, La Porte et un Soupir, Posvetitev pomladi, ter intenzivnem baletnem treningu pod vodstvom mednarodno priznanih baletnih mojstrov, kot so Michel Gascard, Gil Roman, David Howard, Suzanne Farrell, Azari Plisetsky, Carolyn Carlson, Malou Artaud, Gilbert Mayer, Timothy Gordon, Wolfgang Stollwitzer idr., se je vrnila v Slovenijo, kjer se je naglo uveljavila kot ena izmed tehni\xc4\x8dno najbolj dovr\xc5\xa1enih in ekspresivnih plesalk. To je potrdila tudi z nastopom v Clugovem koreografskem prvencu Tango, nato pa tudi v drugih solisti\xc4\x8dnih vlogah klasi\xc4\x8dnega, neoklasi\xc4\x8dnega baleta in sodobnega plesa, ki so pustile globok vtis tako na kritike kot tudi ob\xc4\x8dinstvo v Sloveniji in tujini._NEWLINE_Njen opus z ve\xc4\x8d kot 130 ustvarjenimi ali soustvarjenimi baleti, dramskimi in opernimi produkcijami ne pri\xc4\x8da zgolj o umetni\xc4\x8dini epohalni kreativni potenci, ampak tudi o njeni vsestranski in izjemno pregibni gledali\xc5\xa1ki intuiciji, ki se v zadnjem \xc4\x8dasu potrjuje tudi v izjemno uspe\xc5\xa1nih re\xc5\xbeijah dramskih predstav (Tramvaj zvan \xc5\xbeudnja, HNK Vara\xc5\xbedin, 2019)._NEWLINE_V velikih pripovedih modernega \xc4\x8dasa je Valentina Turcu na\xc5\xa1la svoj neusahljiv vir koreografske inspiracije, ki jo skozi pretanjeno in obenem \xc4\x8dustveno mo\xc4\x8dno ekspresijo preoblikuje v koherentno plesno pripoved. Prav zaradi perfekcionizma, ki se je jasno pokazal \xc5\xbee na za\xc4\x8detku njenega umetni\xc5\xa1kega raziskovanja, in s svojim celovitim anga\xc5\xbemajem kljubuje postmoderni paradigmi \xc2\xbbpraznega\xc2\xab, jo lahko danes ob\xc4\x8dudujemo kot zrelo ustvarjalko v zahtevnem \xc5\xbeanru dramskega baleta, in to v naj\xc5\xbelahtnej\xc5\xa1em pomenu te besede.\n_START_SECTION_\nKronologija ustvarjalne poti\n_START_PARAGRAPH_\nZ uporabo pasti\xc5\xa1ne tehnike je Valentina leta 2007 za mariborski Balet ustvarila svoj koreografski prvenec La Callas, posve\xc4\x8den ikoni operne umetnosti, pri tem pa je opozorila na svoj enkratni pristop k zdru\xc5\xbeevanju razli\xc4\x8dnih umetni\xc5\xa1kih form s ciljem ustvariti celostno koreografsko umetnino s poudarjeno vizualno lepoto oziroma avrati\xc4\x8dnostjo._NEWLINE_Leto 2011 je minilo v znamenju ustvarjanja s senzualno erotiko pre\xc5\xbeetega baletnega trilerja Carmen, in sicer za Hrva\xc5\xa1ko narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v Splitu. Koreografija na \xc5\xa0\xc4\x8dedrinovo kongenialno adaptacijo Bizeteve opere je do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji uspeh v Slovenskem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Maribor tri leta pozneje, tj. leta 2014. Leta 2011 je za splitski Balet prav tako nastala nova koreografija na Ravelovo orkestrsko impresijo Bolero, ki je do\xc5\xbeivel tudi izvedbe v Istanbulu kot del programa Evropske prestolnice kulture v letu 2010. Med vidnej\xc5\xa1imi stvaritvami iz tega obdobja velja izpostaviti tudi Brahmsove Mad\xc5\xbearske plese in Ha\xc4\x8daturjanov Ma\xc5\xa1karadni val\xc4\x8dek za mariborski Balet, ali denimo koreografske projekte Tarde (na glasbo portugalske skupine Madredeus), Bachovo Partito in H\xc3\xa4ndlovo Lascia ch'io pianga za Mednarodni slovenski baletni gala v letih 2011 in 2012. _NEWLINE_Julija 2012 je prejela vabilo plesnega ansambla s Covent Gardna, da zanj ustvari koreografijo, ki je bila nato izvedena v okviru njihovega programa International Stars of Ballet and Dance._NEWLINE_\xc5\xa0e v isti sezoni (2011/2012) je Valentina Turcu temeljito poglobila svoje izku\xc5\xa1nje v vlogi re\xc5\xbeiserke naprej pri ustvarjanju avtorskega projekta \xc5\xbdenska, ki sem ji bral, ki je nastal po motivih Schlinkovega romana Bralec, nato pa \xc5\xa1e z intenzivnim sodelovanjem s sopranistko Allison Bell pri uprizoritvi projekta Pierrot Lunaire po glasbeni predlogi Arnolda Sch\xc3\xb6nberga. Isto\xc4\x8dasno je kot koreografinja in oblikovalka odrskega aktivno sodelovala pri mariborskih glasbenogledali\xc5\xa1kih produkcijah Lakm\xc3\xa9, Carmen, La boh\xc3\xa8me, Netopir, Hoffmannove pripovedke, My Fair Lady in Kronanje Popeje, ki so bile med kritiki ozna\xc4\x8dene kot sve\xc5\xbee, vznemirljive, slogovno unikatne in precizne v relaciji do glasbene predloge._NEWLINE_Oktobra leta 2013 je ustvarjalka prejela presti\xc5\xbeno slovensko nagrado Pie in Pina Mlakarja za \xc2\xbbizjemne dose\xc5\xbeke pri re\xc5\xbeiji in koreografiranju neoklasi\xc4\x8dnega baleta Romeo in Julija Sergeja Prokofjeva\xc2\xab, ki je bil premierno izveden v Veliki dvorani SNG Maribor. Kot je zapisala strokovna \xc5\xbeirija Dru\xc5\xa1tva baletnih umetnikov Slovenije (DBUS), je \xc2\xbbValentina Turcu postavila nov mejnik v kvaliteti in ekspresiji sodobnega klasi\xc4\x8dnega baleta\xc2\xab. V naslednjih dveh letih je balet Romeo in Julija do\xc5\xbeivel velik uspeh v Latvijskem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Rigi (2014) ter v operi Metz M\xc3\xa9tropole (2015). _NEWLINE_Naslednji projekt \xc2\xbbvelike pripovedi\xc2\xab, dramski balet Ana Karenina po motivih istoimenskega Tolstojevega romana, je bil prvi\xc4\x8d uprizorjen aprila 2014 v Hrva\xc5\xa1kem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Zagrebu. Avgusta \xc5\xa1e istega leta je avtorica pripravila nov koncept in soustvarila koreografijo za neobaro\xc4\x8dni balet Nevarna razmerja, ki je v koprodukciji tesneje povezal kar tri gledali\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e \xe2\x80\x93 Dubrovni\xc5\xa1ki poletni festival, Festival Ljubljana in SNG Maribor._NEWLINE_Leto 2016 je bilo \xc5\xa1e posebej uspe\xc5\xa1no, saj je avtorica pripravila nov glasbeni koncept, dramaturgijo in koreografijo dramskega baleta Jevgenij Onjegin po znamenitem Pu\xc5\xa1kinovem romanu v verzih. Baletna produkcija je do\xc5\xbeivela izjemen odziv tako med publiko kot strokovni kritiki iz Slovenije in tujine. _NEWLINE_Aprila naslednje leto (2017) je ustvarila novo, \xc5\xa1e vznemirljivej\xc5\xa1o razli\xc4\x8dico baletnega trilerja Carmen za Augsbur\xc5\xa1ki balet, jeseni istega leta pa je s priznanim koreografom Juliom Arozareno sodelovala pri postavitvi baleta Don Giovanni za Latvijski narodni balet v Rigi, in sicer na adaptirano partituro Wolfganga Amad\xc3\xa9a Mozarta.\xc2\xa0 \xc2\xa0_NEWLINE_V svoji dosedanji umetni\xc5\xa1ki karieri je Valentina bodisi plesala, (so)ustvarila ali sodelovala pri izvedbi ve\xc4\x8d kot 125 baletnih, dramskih in opernih produkcij, med katerimi je samo dramskih postavitev ve\xc4\x8d kot 40, vklju\xc4\x8dno z Nevarnimi razmerji v dramatizaciji Christopherja Hamptona, s Shakespearovimi klasikami Hamlet, Vihar, Dvanajsta no\xc4\x8d ali Kar ho\xc4\x8dete, Henrik IV., Kakor vam drago, z avtorskim projektom Frida Kahlo, z Moli\xc3\xa8rovim Plemenitim me\xc5\xa1\xc4\x8danom, s Cervantesovim Don Kihotom ter ostalimi klasi\xc4\x8dnimi besedili, kot so Drakula Brama Stokerja, Ionescujevi absurdni drami Ple\xc5\xa1asta pevka in Nosorogi, Andersenova Sne\xc5\xbena kraljica, Lorcova Krvava svatba, Brechtova Opera za tri gro\xc5\xa1e, Ibsenov Peer Gynt in Bulgakovova Mojster in Margareta._NEWLINE_Med njenimi zadnjimi uspe\xc5\xa1nicami v \xc5\xbeanru dramskega baleta velja omeniti Smrt v Benetkah v koprodukciji med Baletom HNK Zagreb in Baletom SNG Maribor, ki je nastal po motivih istoimenske kultne novele Thomasa Manna in na glasbeno podlago enega najve\xc4\x8djih simfonikov pozne romantike in 20. stoletja, Gustava Mahlerja.\n_START_SECTION_\nRomeo in Julija (2012)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbb\xc5\xbdenske so kot baletni koreografi \xc5\xa1e vedno v nekak\xc5\xa1nem deprivilegiranem polo\xc5\xbeaju in manj\xc5\xa1ini, \xc4\x8deprav upam, da se bo to kmalu spremenilo, ko bo ime Valentina Turcu postalo znano, \xc5\xa1e posebej po njenem prvem celove\xc4\x8dernem baletu. Ustvarila je Romea in Julijo, ki kar prekipevata od strasti. Med zakoli\xc4\x8devanjem vsakega dramskega preobrata in psiholo\xc5\xa1kih poglabljanjem v vsak plesni lik posebej vedno znova te\xc5\xbei k plesni akciji z vratolomno hitrostjo. Balkonski prizor v pas de deux je eden izmed primerov \xc4\x8diste ekstaze. Valentina Turcu je mojstrsko uporabila svoje gledali\xc5\xa1ke instinkte in neprecenljivo izku\xc5\xa1njo v domeni uprizoritvenih umetnosti nasploh. Koreografija se \xc4\x8dvrsto opira klasi\xc4\x8dnega 'besednjaka', a ga uporablja z inventivno fleksibilnostjo z namenom finej\xc5\xa1e karakterizacije oseb. Vsak prizor ima svojo funkcijo in popolnoma razdelan pomen. Na vrhuncu strasti in osupljive plesne virtuoznosti se pojavijo trenutki tihe dramske napetosti, ki do potankosti uravnovesijo balet. Energija in strast, ki so ju izvabili plesalci, sta pustili ob\xc4\x8dinstvo v stanju vznesene iz\xc4\x8drpanosti.\xc2\xab\xc2\xa0Maggie Foyer, Dance Europe Magazine, januar 2013\n_START_SECTION_\nJevgenij Onjegin (2016)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbOd posameznika bi se pri\xc4\x8dakovala vsaj integriteta in pogum, \xc4\x8de bi \xc5\xbeelel ta predstaviti povsem novo razli\xc4\x8dico Onjegina, \xc5\xa1e posebej po splo\xc5\xa1no sprejetem konsenzu, da je bila ikoni\xc4\x8dna klasika Johna Cranka zadnja, ki se je izrekla o tej temi. Balet Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Maribor je oboje dobil v Valentini Turcu, ki ima za sabo \xc5\xbee 125 produkcij, bodisi v ustvarjalni vlogi koreografinje ali re\xc5\xbeiserke, njeno delo pa se ne osredoto\xc4\x8da zgolj na balet in sodobni ples, ampak na gledali\xc5\xa1\xc4\x8de nasploh, na glasbo in ne nazadnje tudi opero. Njena ljubezen do literature ima nenavadno globok vpliv na to, kako sama prena\xc5\xa1a literarni zapis v gibanje. Njena pozornost do zadnjega detajla, \xc5\xa1e posebej v izrisovanju likov, je \xc5\xa1e posebej pronicljiva, pri tem pa je uspela ustvariti predstavo, v kateri se tako pripovedovanje zgodbe kot koreografija zdru\xc5\xbeita v eno. Na odru ni bilo niti enega plesalca, ki ne bi verjel v upodobitve, kar je pravzaprav sr\xc4\x8dika koreografkine osebne posvetitve umetnosti in njene sposobnosti, da v svojih plesalcih obudi ta vitalni element. To je pravi poklon Pu\xc5\xa1kinu in triumf Baleta Slovenskega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da.\xc2\xab\xc2\xa0Deborah Weiss, Dance Europe Magazine, januar 2017\n_START_SECTION_\nCarmen (2017)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbPredstava se za\xc4\x8denja z nezadr\xc5\xbeanim, tako reko\xc4\x8d polnokrvnim nastopom Carmen. Koreografija zahteva visok poustvarjalni nivo od vseh plesalcev, zato je bil neposredni \xc2\xbbnapad korakov\xc2\xab\xc2\xa0s strani ansambla, ki je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal detajlno izrisovanje vlog, ne da bi kazal kakr\xc5\xa1nihkoli znakov lastne inhibicije ali previdnosti, ve\xc4\x8d kot dobrodo\xc5\xa1la osve\xc5\xbeitev. Carmen je pokazala osupljivo tehniko klasi\xc4\x8dnega baleta, pri tem pa je vseskozi ohranjala nenavadno lepoto linije in obenem tudi eleganco ekstenzije \xe2\x80\xa6 Don Jos\xc3\xa9 je pustil \xc5\xa1e posebej velik vtis, ne zgolj zaradi svoje plesne virtuoznosti, ampak tudi zaradi njegove pristno ob\xc4\x8dutene ljubezenske grenkobe do protagonistke. Za glasbeno osnovo si je Valentina Turcu izbrala \xc5\xa0\xc4\x8dedrinovo orkestrsko suito Carmen, ki obenem lagodno te\xc4\x8de in se ne\xc5\xbeno pozibava tako v hitrosti in temperamentu, pri tem pa daje koreografinji mo\xc5\xbenost za ustvarjalno pedantnost, ne da bi se ta pri izrisovanju celotnega tragi\xc4\x8dnega dramatur\xc5\xa1kega loka izgubljala v \xc4\x8dasovni odve\xc4\x8dnosti. Preprosta scenografija in o\xc4\x8darljivi kostumi so tako zgolj pripomogli pri udejanjenju te sicer zelo gledljive in intrigantno zabavne predstave, ki je bila plesalcem povsem pisana na ko\xc5\xbeo.\xc2\xab\xc2\xa0Alison Kent, Dance Europe Magazine, julij 2017\n_START_SECTION_\nSmrt v Benetkah (2018)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbKar izstopa najizraziteje, je Valentinino globoko razumevanje Mannovega teksta; njeno raziskovanje in posledi\xc4\x8dna inscenacija segata dale\xc4\x8d onkraj preprostega pripovedovanja neke zgodbe. S subtilnim nana\xc5\xa1anjem prikritih nians nam koreografinja preda mo\xc4\x8dno sporo\xc4\x8dilo, ki poudari avtorjevo izvirno namero o strasti kot izvoru dvoma in degradacije. Postavitev je sama po sebi zapeljiva, elegantna in vseskozi \xc4\x8dudovito osvetljena, pri tem pa ujame bistvo Mannovih besed. Turcujeva je zasnovala niz virtuoznih sekvenc s spektakularnimi vzdigi, ki jih plesalci podajo nadvse prepri\xc4\x8dljivo in vseskozi v skladu s psihologijo zna\xc4\x8dajev. Valentina Turcu se tako do danes lahko pohvali z ve\xc4\x8d kot stodvajsetimi produkcijami, prav Smrt v Benetkah pa nas znova spomni, kako je avtori\xc4\x8dina ljubezen do velikih literarnih mojstrovin in njena pozornost do \xc5\xa1e tako neznatnih nadrobnosti transformirala pisano besedo v izjemno plesno stvaritev.\xc2\xab\xc2\xa0Alison Kent, Dance Europe Magazine, avgust 2018"