b'\n_START_ARTICLE_\nKres (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nKres je opera v treh dejanjih Frana Gerbi\xc4\x8da. Libreto je napisal skladatelj sam in jo je posvetil \xc4\x8drnogorskemu knezu Nikiti prvemu. Ker se je tudi Gerbi\xc4\x8d zavedal, da je do opernih besedil te\xc5\xbeko priti, se je oprl na lastne sile in tako nehote ustvaril najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i slovenski romanti\xc4\x8dni tekst tega \xc5\xbeanra, ki pa kljub veli\xc4\x8dini nima pravega vi\xc5\xa1ka. Opero je za\xc4\x8del komponirati najkasneje leta 1893. Leta 1896, ko je pri Kresu napisal zadnjo noto v partituro, je opero ponudil De\xc5\xbeelnemu gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, vendar vse do danes \xc5\xa1e ni bila uprizorjena. Pred dobrima dvema desetletjema so sicer izvedli nekaj glavnih odlomkov iz opere za potrebe nacionalnega radia. Opera je zasnovana zelo mogo\xc4\x8dno; izjemne so scenske zahteve in njena dol\xc5\xbeina, ki predvideva vsaj sedem dobrih pevcev vseh glasovnih leg ter odli\xc4\x8dno izurjen zbor. Leta 1896 tako obse\xc5\xbene opere pri nas najverjetneje niso bili sposobni uprizoriti. Podnaslov dela je romanti\xc4\x8dno-dramati\xc4\x8dna opera, v kateri je Gerbi\xc4\x8d zasnoval \xc5\xa1tiri \xc5\xbeenske vloge in kar \xc5\xa1est mo\xc5\xa1kih. Zborovski del si zaslu\xc5\xbei imenovanje prav tako med glavnimi vlogami.\xc2\xa0\xc2\xbbDramati\xc4\x8dno dogajanje\xc2\xab\xc2\xa0ljubezenske zgodbe je postavil v \xc4\x8das okoli kresne no\xc4\x8di, vendar zgodbo vsaj v prvih dveh dejanjih zasen\xc4\x8di folkloristika ljudskih \xc5\xa1eg, povezanih s praznikom. Motivika sama zato pri\xc4\x8da, da je skladatelj s Kresom hotel ustvariti ljudsko-folklorno opero. Zaradi tega in mno\xc5\xa1tva oseb nekatere iz\xc2\xa0\xc2\xbbdramati\xc4\x8dne zgodbe\xc2\xab\xc2\xa0v\xc4\x8dasih izgubijo vodilno vlogo (npr. glavna tenorska vloga Stanka), saj se parti vseh skoraj izena\xc4\x8dijo, nekatere pa celo zasen\xc4\x8dijo. Delo ima ve\xc4\x8dje kvalitete na glasbeni plati, saj so nekateri prizori dovr\xc5\xa1eni in melodi\xc4\x8dni, pojavi pa se tudi t. i. glasbeni motiv \xc4\x8darobnosti in kresne no\xc4\x8di, ki se prepleta od za\xc4\x8detka do konca. Ustvarjanje kresnega vzdu\xc5\xa1ja je prepustil v znatni meri zboru.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo son\xc4\x8dnem zahodu uvodni mo\xc5\xa1ki zbor\xc2\xa0\xc2\xbbNa\xc5\xa1 zbor zdaj veselo prepeva\xc2\xab\xc2\xa0razkrije slovesno razpolo\xc5\xbeenje. Na veseli kraj prideta tudi Zorka in njen stric Peter, saj no\xc4\x8deta zamuditi obi\xc4\x8daja. Sledi obse\xc5\xbeen zborovski prizor ljudskih kresnih plesov, obi\xc4\x8dajev in petja. Slovesno okolje spodbudi Petra, da domovini na \xc4\x8dast zapoje hvalnico. Vzdu\xc5\xa1je dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ek s pri\xc5\xbeiganjem kresa ter z visoko \xc5\xa1vigajo\xc4\x8dimi plameni. Dekleta in fantje ponovno ple\xc5\xa1ejo, pojejo, \xc4\x8dastijo mo\xc4\x8d ognja, zraven sodi tudi Petrova napitnica in v pre\xc5\xa1ernem razpolo\xc5\xbeenju se lotijo Golobnjaka, stare ljudske igre. To je igra, v kateri kmet z njive pre\xc5\xbeene goloba in ki se be\xc5\xbee\xc4\x8d posku\xc5\xa1a zate\xc4\x8di v varen golobnjak k lepi golobici. Za golobico je v igri izbrana Zorka in v trenutku snidenja obeh golobov poskrbi za zaplet. Pove, da tak\xc5\xa1en konec ni pravi in da se med oba pti\xc4\x8da za\xc5\xbeene jastreb, ki kon\xc4\x8da sre\xc4\x8do. Nadaljuje in za jastreba ozna\xc4\x8di kr\xc4\x8dmarico Ciljo. Seveda se vname besedni dvoboj, obto\xc5\xbebe pa vrh dose\xc5\xbeejo v trenutku, ko Zorka vsem poka\xc5\xbee in prebere pismo, naslovljeno na Stanka in v katerem pi\xc5\xa1e, naj pozabi nanjo, saj da ona sedaj ljubi drugega. Ker pismo ni podpisano, Cilji krivde ne morejo dokazati, a kmalu vsi iz njenega govorjenja spoznajo njen zli namen. V kvintetu Zorke, Matije, Petra, Mete in Janeza spoznamo njihovo pro\xc5\xa1njo za mir, a kr\xc4\x8dmarica kljub obto\xc5\xbebam o la\xc5\xbenivem obrekovanju prise\xc5\xbee, da je nih\xc4\x8de ne bo zastra\xc5\xa1il.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nUvede ga\xc2\xa0\xc2\xbbtema\xc4\x8dna\xc2\xab\xc2\xa0orkesterska predigra, ki ustreza tema\xc4\x8dnemu in skrivnostnemu dogajalnemu prostoru. Zbor rusalk in kresnic\xc2\xa0\xc2\xbbLeske\xc4\x8de kresnice\xc2\xab\xc2\xa0in slede\xc4\x8di njih kresni ples nam prika\xc5\xbee skrivnostnost kresne no\xc4\x8di. Na skrivnosti polnem kraju, ki ustreza opisu stare Barbe, se prvi znajde Stanko in v ariji\xc2\xa0\xc2\xbbLjubezen, to je \xc4\x8dudna mo\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0na\xc4\x8drtuje snidenje z ljubljeno Zorko, a vseeno ga bega misel na Ciljine zle ukane. Ko zasli\xc5\xa1i korake, se skrije pod mosti\xc4\x8d, kjer je privezan \xc4\x8doln. Kot druga na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de stopi Zorka. Strah jo je, zato pred kapelico Marije Device najprej pomoli in prosi pomo\xc4\x8di. Tudi sama se potem spominja dragega, a bolj ko se ura bli\xc5\xbea polno\xc4\x8di, bolj je vznemirjena. Zopet pred kapelico pomoli in nato stopi na most. Tam po Barbinih besedah s praprotjo v roki maha nad vodo in prepeva. V tem nad Zorko iz teme plane Cilja in jo sku\xc5\xa1a poriniti v vodo. Med prerivanjem se dr\xc5\xbeaj mosta zlomi in obe padeta v vodo. S \xc4\x8dolnom Stanko prestre\xc5\xbee ljubljeno, kr\xc4\x8dmarico pa odneso valovi. Sedaj ura odbije natanko polno\xc4\x8d, izza oblakov se poka\xc5\xbee luna in oba zaljubljenca osvetli odsev vode. Od dale\xc4\x8d se sli\xc5\xa1i petje ljudi, ki se vra\xc4\x8dajo od kresa. Stanko jih pokli\xc4\x8de na pomo\xc4\x8d in pove stra\xc5\xa1no zgodbo. Nekaj se jih odpravi iskat kr\xc4\x8dmarico, Stanko pa nezavestno Zorko iz \xc4\x8dolna prenese na breg, kjer ji, ko se prebudi, pove, kaj se je zgodilo. Izpovesta si ljubezen, praznih rok se vrnejo\xc2\xa0\xc2\xbbre\xc5\xa1evalci\xc2\xab, zbor pa ugotovi, da je taka pa\xc4\x8d bo\xc5\xbeja sodba in dejanje se kon\xc4\x8da.'