b'\n_START_ARTICLE_\nKritika gothskega programa\n_START_PARAGRAPH_\nKritiko gothskega programa je Karl Marx napisal leta 1875 kot komentar na osnutek programa Socialisti\xc4\x8dne delavske stranke Nem\xc4\x8dije (VDAV), ki je imela svoj ustanovitveni kongres v Gothi med 22. in 27. majem leta 1875. Na tem kongresu sta se zdru\xc5\xbeili Socialnodemokrati\xc4\x8dna delavska stranka (SDAP) pod vodstvom Wilhelma Liebknechta in Augusta Bebla ter Splo\xc5\xa1na nem\xc5\xa1ka delavska zveza pod vodstvom Wilhelma Hasencleiverja, Carla T\xc3\xb6lckeja in Hasselman (zvezo je ustanovil Ferdinand Lassalle). Marx je kritiko napisal kot pismo, ki naj bi ga prejeli Liebknecht, Bebel, Geib in Auer._NEWLINE__NEWLINE_V Kritiki Marx osnutku gothskega programa o\xc4\x8dita tako potvarjanje znanstvenega socializma kot povr\xc5\xa1no dolo\xc4\x8ditev konkretnih zahtev, zaradi \xc4\x8desar ga je ozna\xc4\x8dil za neustreznega:_NEWLINE_\xe2\x80\x9cSicer pa program ni ni\xc4\x8d vreden, tudi ne glede na to, da razgla\xc5\xa1a lassallovske verske resnice za svete.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nPovzetek dela\n_START_PARAGRAPH_\nKritika gothskega programa je razdeljena na \xc5\xa1tiri dele: prvi del kritizira koncept \xe2\x80\x9cneokrnjenega donosa do dela\xe2\x80\x9d ter kritizira pomanjkanje proletarskega internacionalizma, drugi del kritizira pojmovanje tako imenovanega \xe2\x80\x9c\xc5\xbeeleznega mezdnega zakona\xe2\x80\x9d, tretji in \xc4\x8detrti del pa kritizirata lassallovsko pojmovanje dr\xc5\xbeave in njene vloge pri razre\xc5\xa1itvi razrednega nasprotja (v gothskemu programu imenovanega kot \xe2\x80\x9csocialno vpra\xc5\xa1anje\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nPrvo poglavje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi del se za\xc4\x8dne s kritiko pojmovanja dela kot edinega vira bogastva. Marx temu oporeka in izpostavi, da je narava ravno tako vir materialnega bogastva. Temu \xc5\xa1e doda, da je pri vpra\xc5\xa1anju dela kot vira bogastva treba upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1e odnos do produkcijskih sredstev; ta dolo\xc4\x8da tudi dostop do produktov dela, kar je tudi podlaga za obstoj razredne dru\xc5\xbebe. Ve\xc4\x8dji del prvega dela je namenjen kritiki Lassalovega koncepta \xe2\x80\x9cneokrnjenega dostopa do dela\xe2\x80\x9d, ki zahteva, da naj delavec razpolaga s celotnim \xe2\x80\x9cdonosom do dela\xe2\x80\x9d. Marx nasproti temu postavi, da delavec ne dobi nazaj neposredno (za individualno konsumpcijo) vse, kar je proizvedel, ampak so nasprotno potrebni odtegljaji tako za vzdr\xc5\xbeevanje in \xc5\xa1iritev dru\xc5\xbebene produkcije kot za vzdr\xc5\xbeevanje dru\xc5\xbebe (kamor spada tudi vzdr\xc5\xbeevanje dela nezmo\xc5\xbenih \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbebe). Iz Kritike gothskega programa:_NEWLINE_\xe2\x80\x9c\xc2\xa0\xc4\x8ce razumemo izraz \xc2\xbbdonos dela\xc2\xab\xc2\xa0v smislu produkta dela, tedaj je kolektivni donos dela celotni produkt dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Od tega pa je treba odtegniti:_NEWLINE_Prvi\xc4\x8d: to, kar je potrebno, da se nadomestijo porabljena produkcijska sredstva._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d: dodatni del za raz\xc5\xa1iritev produkcije._NEWLINE_Tretji\xc4\x8d: rezervni ali zavarovalni sklad proti nesre\xc4\x8dam, motnjam zaradi naravnih pojavov itd._NEWLINE_Ti odtegljaji od \xc2\xbbneokrnjenega donosa dela\xc2\xab\xc2\xa0so ekonomska nujnost in njih velikost je treba dolo\xc4\x8diti po obstoje\xc4\x8dih sredstvih in silah, deloma z verjetnostnim ra\xc4\x8dunom, nikakor pa jih ni mogo\xc4\x8de izkalkulirati iz pravi\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Ostane drugi del celotnega produkta, ki je dolo\xc4\x8den za potro\xc5\xa1na sredstva._NEWLINE_Preden pridemo do individualne delitve, je treba odtegniti \xc5\xa1e:_NEWLINE_Prvi\xc4\x8d: splo\xc5\xa1ne upravne stro\xc5\xa1ke, ki ne spadajo k produkciji._NEWLINE_Ta del se takoj od za\xc4\x8detka kar najznatneje zmanj\xc5\xa1a v primeri z dana\xc5\xa1njo dru\xc5\xbebo, in se zmanj\xc5\xa1uje v isti meri, kakor se razvija nova dru\xc5\xbeba._NEWLINE_Drugi\xc4\x8d: to, kar je namenjeno za zadovoljitev splo\xc5\xa1nih potreb, kakor za \xc5\xa1ole, zdravstvene ustanove itd._NEWLINE_Ta del \xc5\xbee od za\xc4\x8detka precej zraste v primeri z dana\xc5\xa1njo dru\xc5\xbebo, in se ve\xc4\x8da v isti meri, kakor se razvija nova dru\xc5\xbeba._NEWLINE_Tretji\xc4\x8d: sklad za dela nezmo\xc5\xbene itd., skratka za vse, kar spada danes k tako imenovanemu uradnemu skrbstvu za revne._NEWLINE_Zdaj \xc5\xa1ele pridemo do tiste \xc2\xbbrazdelitve\xc2\xab, ki jo ima program - pod lassallovskim vplivom - na omejen na\xc4\x8din edino pred o\xc4\x8dmi, tj. k tistemu delu potro\xc5\xa1nih sredstev, ki se razdeli med individualne producente kolektiva.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Preostanek prvega dela kritizira Lassalla, da je ta napadal le bur\xc5\xbeoazijo, ne pa tudi zemlji\xc5\xa1kih posestnikov (ki ni nujno, da sta isti osebi; vpra\xc5\xa1anje rente Marx obdela v tretjem zvezku Kapitala). Poda tudi komentar, da je delavsko organiziranje v okvirih nacionalne dr\xc5\xbeave vpra\xc5\xa1anje oblike, ne vsebine in obsega. Razredni boj sprva zavzema nacionalno obliko, ker se mora proletariat sprva organizirati kot razred na nacionalnem nivoju in najprej na tem nivoju premagati vladajo\xc4\x8di razred; \xc5\xbee zato, ker kapitalizem kot dru\xc5\xbebeni red ni pogojen z nacionalnimi mejami, pa mora razredni boj postati internacionalni, kar je tudi temelj proletarskega internacionalizma. Na tem mestu Marx tudi kritizira poenostavljen pristop, da vsi ostali razredi tvorijo nasproti proletariatu reakcionarno maso; za primer navede drobno bur\xc5\xbeoazijo, ki v razrednem boju zavzema nedosledne pozicije.\n_START_SECTION_\nDrugo poglavje\n_START_PARAGRAPH_\nV drugem delu Marx kritizira Lassallov \xe2\x80\x9c\xc5\xbeelezni zakon mezde\xe2\x80\x9d, za katerega trdi, da temelji na Malthussovi teoriji o prebivalstvu, kar po Marxu vodi v dve zmoti. Prva zmota zadeva razliko med delom in delovno silo; mezda izhaja iz slednje, ta razlika pa je v Marxovi teoriji prese\xc5\xbene vrednosti klju\xc4\x8dna. Druga zmota \xc5\xbeeleznega zakona mezde je v tem, da utrjuje prepri\xc4\x8danje, da je rev\xc5\xa1\xc4\x8dina v razredni dru\xc5\xbebi posledica naravnega pomanjkanja, kar tudi podpira bur\xc5\xbeoazno trditev, da lahko socializem to \xe2\x80\x9cnaravno rev\xc5\xa1\xc4\x8dino\xe2\x80\x9d le posplo\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nTretje in \xc4\x8detrto poglavje\n_START_PARAGRAPH_\nTretji in \xc4\x8detrti del kritizirata re\xc5\xa1itve, ki jih predlaga gothski program. V tretjem delu kritizira idejo dr\xc5\xbeavno financiranih zadrug. Tej re\xc5\xa1itvi Marx o\xc4\x8dita, da se izogne vpra\xc5\xa1anju prevrata produkcijskih odnosov, kritizira pa tudi predpisani vlogi dr\xc5\xbeave, ki jo podrobneje kritizira v \xc4\x8detrtem delu. Tukaj kritizira gothski program, da ta dr\xc5\xbeave ne obravnava kot produkta dru\xc5\xbebenih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, iz katerih izhaja, ampak jo pojmuje kot nadzgodovinsko tvorbo:_NEWLINE_\xe2\x80\x9ckajti namesto da bi obravnavala obstoje\xc4\x8do dru\xc5\xbebo (in to velja tudi za vsako prihodnjo) kot osnovo obstoje\xc4\x8de dr\xc5\xbeave (ali prihodnje za prihodnjo dru\xc5\xbebo), pa obravnava dr\xc5\xbeavo kot samostojno bitje, ki ima svoje lastne \xc2\xbbduhovne, moralne, svobodne osnove\xc2\xab.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Na osnovi tega tudi postavlja kritiko, da so vsi cilji omejeni na bur\xc5\xbeoazno dr\xc5\xbeavo in ne presegajo obstoje\xc4\x8dih razrednih struktur (kot primer tega kritizira pomanjkljivo definiran \xc5\xa1olski kurikulum)._NEWLINE_Nadalje Marx izpostavi, da imajo kapitalisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave skupno lastnost, da izhajajo iz kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene ureditve, ampak pride tudi do razlik glede na posebne nacionalne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine (za primer izpostavi razliko med \xc5\xa0vico in ZDA ter Nem\xc4\x8dijo). Pri tem \xc5\xa1e izpostavi, da so nekatere konkretne zahteve, ki jih postavlja gothski program, v nekaterih bur\xc5\xbeoaznih dr\xc5\xbeavah \xc5\xbee izpolnjene; kot tak\xc5\xa1na primera navede (splo\xc5\xa1no) volilno pravico ter splo\xc5\xa1no obvezno \xc5\xa1olstvo in brezpla\xc4\x8dni pouk. Ostalim zahtevam o\xc4\x8dita, da so preve\xc4\x8d splo\xc5\xa1ne in nedolo\xc4\x8dene; kot tak\xc5\xa1na primera navede zahtevi za \xe2\x80\x9cnormalni delovni dan\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9cu\xc4\x8dinkovit zakon o od\xc5\xa1kodninski odgovornosti\xe2\x80\x9d.'