b'\n_START_ARTICLE_\nDelovno pravo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPravice in dol\xc5\xbenosti delavcev so bile predmet urejanja z nastopom industrijske revolucije. Z bolj u\xc4\x8dinkovitim delom in ve\xc4\x8djim izkupi\xc4\x8dkom industrijalcev pa tudi z usihanjem su\xc5\xbeenjske delovne sile se dvigujejo pritiski na bolj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ureditve dela, predvsem za otroke. Tako je eden prvih pravnih dose\xc5\xbekov na tem podro\xc4\x8dju z leta 1802 prepoved no\xc4\x8dnega dela za otroke ter omejitve dela na 12 ur na dan. Zahtevalo je osnovno izobra\xc5\xbeevanje za otro\xc5\xa1ke delavce, prostore za spanje in zagotovljena obla\xc4\x8dila. Velika Britanija je bila ena prvih dr\xc5\xbeav v stiku z industrializacijo in tako bila tudi nosilka vseh socialnih reform na tem podro\xc4\x8dju. Ostale dr\xc5\xbeave so temu sledile, a napredek je bil pogojen s prilagajanju gospodarstva in fevdalizma na nove tehnologije in nove razmere, ki so nastale s porastom izumom in odkritij. Leta 1874 so bile spremembe po dalj\xc5\xa1em vplivanju \xc5\xbee bolj opazne, tako \xc5\xbeenske kot otroci so lahko na dan delali maksimalno 10 ur. Podobne reforme ali s podobnimi rezultati so bile izvedene tudi v Franciji, Nem\xc4\x8diji, \xc5\xa0vici, Avstriji, Italiji, \xc5\xa0paniji, a pomembno je izpostaviti kako razli\xc4\x8dno so uveljavljali to zakonodajo. Avstro-Ogrska monarhija je na mad\xc5\xbearski izredno poljedelski polovici imenovani Mad\xc5\xbearska kraljevina zapustila izredno malo uresni\xc4\x8dljive zakonodaje, tako da je avstrijska zakonodaja veljala le kot sekundarni pravni vir, Avstrijski del pa se je skliceval na zakonodajo Velike Britanije pri urejanju varovanja otro\xc5\xa1kih delavcev, vladni in\xc5\xa1pektor pa je bil odgovorna oseba za uresni\xc4\x8devanje standardov v tovarnah._NEWLINE_Nadaljnje reforme so bile namenjene predvsem delu v rudnikih, ki so bili v veliki ve\xc4\x8dini vsaj delno nadzirani od dr\xc5\xbeave. Pravila so bila namenjena predvsem izogibanju mo\xc5\xbenosti po\xc5\xa1kodb pri delu ali celo takrat neizogibnih smrtnih \xc5\xbertev. Te reforme so pri\xc4\x8deli s 1880 naprej.\n_START_SECTION_\nPravila zaposlovanja\n_START_PARAGRAPH_\nBistvena lastnost delovnega prava je seznam pravic in obveznosti delavca in delodajalca, ki so predmet pogodbe o zaposlitvi. Ta pogodbeni element zaposlovanja je klju\xc4\x8dno za razlikovanje med fevdalizmom in novim redom. Vedno ve\xc4\x8d elementov te zaposlitve se prekrivajo z zakonodajo ali obi\xc4\x8dajnim pravom. Vedno ve\xc4\x8d zaposlitev dobivajo naravo prekernega dela, kar daje delodajalcu mo\xc5\xbenost odpovedi v kadarkoli in iz kateregakoli razloga, prepre\xc4\x8duje pa se odpoved iz prepovedanih razlogov._NEWLINE_Pogodba o zaposlitvi pomaga pri urejanju odnosov, saj navkljub pogodbeni svobodi omogo\xc4\x8da pravno varnost z zagotavljanjem nujnih sestavin pogodbe, ki omogo\xc4\x8dajo obema stranema, da lahko pri\xc4\x8dakujejo neko dolo\xc4\x8deno ravnanje v dolo\xc4\x8denih situacijah. Tako je potrebno dolo\xc4\x8diti opis delovnega mesta, pravica do dopusta, vedenje ob odpovedi. Nekje je vse to \xc5\xbee del dr\xc5\xbeavne zakonodaje.\n_START_SECTION_\nMinimalna pla\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMinimalna pla\xc4\x8da se lahko dolo\xc4\x8da na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih na\xc4\x8dinov. Lahko je to urejeno z zakonodajo. Praviloma gre za netr\xc5\xbeno ceno dela, ki omogo\xc4\x8da bolj\xc5\xa1o kvaliteto \xc5\xbeivljenja za delavce. Z zakonom ima minimalno pla\xc4\x8do urejena Nizozemska, Luksemburg, Nova Zelandija, Paragvaj, Portugalska, Poljska, \xc5\xa0panija, Belgija, Brazija, Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike, Tajvan, Gr\xc4\x8dija, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Japonska, Slovenija. Ekonomija trdi, da dvig minimalne pla\xc4\x8de praviloma pove\xc4\x8da brezposelnost. Ve\xc4\x8dina razvitih dr\xc5\xbeav ureja minimalno pla\xc4\x8do, a so tudi dr\xc5\xbeave, kjer to sredstvo uravnavanja gospodarstva ni uporabljena._NEWLINE_Nekatere dr\xc5\xbeave minimalne pla\xc4\x8de ne urejajo z zakonodajo. \xc5\xa0vedska ureja minimalno pla\xc4\x8do s pomo\xc4\x8djo kolektivnih pogodb med delodajalci in delojemalci, ki obsega tudi delavce in delodajalce, ki niso dejavni ali v sindikatih ali zbornicah._NEWLINE_Prve dr\xc5\xbeavno urejene minimalne pla\xc4\x8de so bile dolo\xc4\x8dene v ZDA leta 1938, .v Braziliji 1940, v Indiji 1948, V Franciji 1950, v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu 1998.leta.\xc2\xa0V Evropski uniji leta 2011 ima 18 od 28 \xc4\x8dlanic dr\xc5\xbeavno minimalno pla\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nVarnost pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nPraviloma je zakonodaja varstva pri delu namenjena minimiziranju incidentov. Varstvo pri delu se tako ureja preko svetovanja, varstvene opreme in izobra\xc5\xbeevanja delavcev.\n_START_SECTION_\nDiskriminacija\n_START_PARAGRAPH_\nUveljavlja se zakone, ki prepre\xc4\x8dujejo omejevanje zaposlovanja na podlagi preferiranja rase, spola. Nekatere ustave, dr\xc5\xbeavne ureditve prepre\xc4\x8dujejo tudi druga\xc4\x8dne diskriminacije.\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1ko delo\n_START_PARAGRAPH_\nTo podro\xc4\x8dje je ena prvih stvari, ki so bile urejene s pomo\xc4\x8djo delovnega prava. \xc5\xa0e vedno v 21.stoletju najdemo razli\xc4\x8dna dela, ki bi bila sporna.\n_START_SECTION_\nKolektivno delovno pravo\n_START_PARAGRAPH_\nKolektivno delovno pravo naslavlja razmerja med delodajalci, delojemalci, sindikati ter vlado.\n_START_SECTION_\nSindikati\n_START_PARAGRAPH_\nSindikati so organizirana skupina delavcev, ki uveljavljajo svoje pravice v kolektivnem pogajanju skupaj z delodajalci. Uveljavljanje pravic in izbira sredstev pri pogajanju je predmet razli\xc4\x8dnih pravil, ki so lahko tako predmet zakonodaje kot avtonomnih pravil samih sindikatov.\n_START_SECTION_\nPravica do informiranja in posvetovanja\n_START_PARAGRAPH_\nStatut podjetja oziroma pravni akt ustanovitve podjetja lahko zahteva v nekaterih dr\xc5\xbeavah, da se znotraj podjetja obve\xc5\xa1\xc4\x8da in posvetuje z delavci o pomembnih odlo\xc4\x8ditvah vezanih na prihodnost podjetja._NEWLINE_Nekatere dr\xc5\xbeave poznajo tudi soupravljanje podjetja. Ob dolo\xc4\x8deni velikosti podjetja delavci imenujejo predstavnika, delavskega direktorja, ki v imenu vseh zaposlenih predstavlja njihov glas v upravi podjetja, prevzema dolo\xc4\x8dene odgovornosti znotraj podjetja in velja za posrednika med razli\xc4\x8dnimi interesi, ki bi bili druga\xc4\x8de lahko predmet spora ali zapletov.\n_START_SECTION_\nKolektivno delovanje in kolektivno pogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru sprememb ali preurejanja kolektivnih pogodb nastopi kolektivno pogajanje. Zagotavljanje kvalitetnega sporazuma omogo\xc4\x8da socialni mir in urejeno gospodarstvo._NEWLINE_Najbolj skrajen odpor, ki odstopa od pogajanja, je stavka. Stavka je lahko tudi zakonita kot tudi legitimna, a so tudi odstopanja. Tako je dovoljena stavka, ki je bila demokrati\xc4\x8dno izglasovana med delavci podjetja po demokrati\xc4\x8dni poti, ki je bila vnaprej predpisana. Stavke pa so lahko prepovedano ali omejene pri dolo\xc4\x8denih ob\xc4\x8dutljivih poklicih, neza\xc5\xbeeleno je tudi, da bi stavkali delavci drugih podjetij iz ob\xc4\x8dutkov prista\xc5\xa1tva nad kr\xc5\xa1itvami enega samega podjetja._NEWLINE_Mo\xc5\xbeen je tudi bojkot, to je odklonitev dolo\xc4\x8denega blaga, odklanjanje dolo\xc4\x8denega izdelka, dolo\xc4\x8denega posameznika, dolo\xc4\x8denega podjetja. Taktike so tudi upo\xc4\x8dasnjeno delo, neaktivnost pri delu, masovno neprijavljanje prihoda na delo. Te taktike so le redko \xc5\xa1e zakonite._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno delovanje so protesti z napisi pred samim podjetjem, a tudi tak\xc5\xa1no delovanje je lahko sporno ob \xc5\xbealitvah ali omejevanju poslovanja podjetja.\n_START_SECTION_\nMednarodno delovno pravo\n_START_PARAGRAPH_\nDelavsko gibanje je izra\xc5\xbealo skrb, da mednarodno sodelovanje, ki velja za ekonomsko globalizacijo, vpliva tudi na mo\xc4\x8d delavca pri pogajanju. Mednarodna organizacija dela in Svetovna trgovinska organizacija sta najbolj pomembne mednarodne ustanove, ki urejajo trge delovne sile. Konflikti nastanejo z delavci, ki delajo v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah. Evropska unija prav tako pridobiva na pomenu zaradi prostega pretoka delovne sile in prava, ki to ureja.\n_START_SECTION_\nMednarodna organizacija dela\n_START_PARAGRAPH_\nZ koncem prve svetovne vojne Versajska mirovna pogodba uredi nova razmerja in meje, vsebuje pa tudi ustanovno listino Mednarodnega urada za delo. Naloga organizacije je izdaja konvencij, ki jih nato sprejmejo \xc4\x8dlanice in s tem zagotovijo veljavnost na mednarodnem nivoju. MOD izdaja razli\xc4\x8dne konvencije in nadzira njihovo delovanje v \xc4\x8dlanicah, ki so jih sprejele. Ta poro\xc4\x8dila se izdajajo letno, poro\xc4\x8dila sama pa ustvarjajo pritisk javnosti, da se \xc4\x8dlanice potrudijo urediti razmere dela. Pred drugo svetovno vojno marsikatera konvencija ni bila sprejeta._NEWLINE_MOD je za hrbtenico svojega delovanja dolo\xc4\x8dila osem konvencij, ki so tako obvezujo\xc4\x8de za \xc4\x8dlanstvo. Tako so bistvena za MOD pravica do v\xc4\x8dlanitve v sindikat, kolektivno delovanje in pogajanje (MOD konvencija 87 in 98), prepoved prisilnega dela (MOD 29 in 105), prepoved otro\xc5\xa1kega dela pred koncem osnovnega obveznega \xc5\xa1olanja (MOD 138 in 182) in prepoved diskriminacije na delovnem mestu (100 in 111). Te konvencije so prisilne in dr\xc5\xbeave so pozvane v podreditev tudi, \xc4\x8de te konvencije niso ratificirane.\n_START_SECTION_\nSvetovna trgovinska organizacija\n_START_PARAGRAPH_\nDruga organizacija, ki lahko uresni\xc4\x8duje izvr\xc5\xa1evanje mednarodnih konvencij s pomo\xc4\x8dno sankcij omejevanja trgovanja, je mednarodna trgovinska organizacija. Tako so kr\xc5\xa1itve zoper pravila STO lahko posledica vzpostavljanja tarif na mednarodno trgovanje s kr\xc5\xa1iteljem ali celo prepoved poslovanja z nekaterimi \xc4\x8dlanicami. To pa se ne zdi, da bi lahko postalo in\xc5\xa1trument za spo\xc5\xa1tovanje \xc4\x8dlovekovih pravic ali delavskih pravic, saj nasprotniki trdijo, da bi tak\xc5\xa1ne sankcije bile usodne za gospodarstvo neke dr\xc5\xbeave, \xc5\xa1e vedno pa ni nobene garancije, da bi sankcija resni\xc4\x8dno prinesla tudi reforme, ki bi problem kr\xc5\xa1enja uredile. Namesto politike kaznovanja se tako razmi\xc5\xa1lja o politiki sodelovanja. Nekatere dr\xc5\xbeave tako dajo prednost dr\xc5\xbeavam oziroma izvoznikom, kjer tak\xc5\xa1nih kr\xc5\xa1itev ni.\n_START_SECTION_\nDelo v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah\n_START_PARAGRAPH_\nZasebno mednarodno pravo ureja odnose tudi delavcem, ki delajo v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah in so tako podrejenim razli\xc4\x8dnim jurisdikcijam. Po Rimski pogodbi imajo delavci zaposlovalne pravice dr\xc5\xbeave, kjer navadno delajo. Imajo pa tudi pravice v drugi dr\xc5\xbeavi, \xc4\x8de lahko vzpostavijo bli\xc5\xbenjo povezavo z njo. Pravila poudarjajo, da se pravila uporablja z namenom za\xc5\xa1\xc4\x8dititi delavca._NEWLINE_Prav tako je pomembno, da ima sodi\xc5\xa1\xc4\x8de sodno pristojnost odlo\xc4\x8dati o tak\xc5\xa1ni zahtevi. Po ES 44/2001 oziroma Prvi bruseljski pogodbi to zahteva, da delavec navadno dela v mestu, kjer se zahteva poda ali, da je tam zadnji\xc4\x8d delal oziroma je tam prijavljen bil njegov delodajalec.\n_START_SECTION_\nEU pravo\n_START_PARAGRAPH_\nEvropsko pravo ima izrazite delovne zakone, ki uradno izlo\xc4\x8dijo po Ustavni pogodbi o delovanju Evropske unije zadeve okoli dolo\xc4\x8danja minimalne pla\xc4\x8de, pravi\xc4\x8dnost odpovedi delovnega razmerja in narave kolektivnega pogajanja. A veliko koli\xc4\x8dina konvencij dolo\xc4\x8da druga podro\xc4\x8dja. Tako evropska direktiva o delovnem \xc4\x8dasu dolo\xc4\x8da 28 dni pla\xc4\x8danega dopusta in Direktiva okvirne enakosti prepre\xc4\x8duje vse vrste diskriminacij._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju EU pa se \xc5\xa1e vedno razvijajo predpisi in sodna praksa, ki odlo\xc4\x8da o pravicah stavkanja in drugih kolektivnih aktivnosti, ki se razvijajo \xc4\x8dez mejo.'