b'\n_START_ARTICLE_\nU-32 (Kriegsmarine)\n_START_SECTION_\n1937-39\n_START_PARAGRAPH_\nVse od njenih za\xc4\x8detkov v aprilu 1937 je sodila v sestavo druge podmorni\xc5\xa1ke flotilje (2. Unterseebootsflottille), ki se je imenovala "Saltzwedel", po podmorni\xc5\xa1kem asu prve svetovne vojne, Reinholdu Saltzwedlu. V prvih \xc5\xa1tirih mesecih ji je poveljeval Werner Lott, ki pa je bil zatem prerazporejen in je prevzel poveljstvo nad U-35. Njega je nasledil Paul B\xc3\xbcchel in jo kasneje prvi popeljal v vojno.\n_START_SECTION_\nPrva patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nNa prvo vojno plovbo je krenila 27. avgusta, malo pred napadom na Poljsko, iz vzhodnopruskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Memel (dana\xc5\xa1nja Klaipeda v Litvi). Po \xc5\xa1estih dneh nerazburljive plovbe je 1. septembra pristala v zahodnobalti\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Kiel. Le dva dni kasneje sta Francija in Velika Britanija Nem\xc4\x8diji napovedali vojno in posledi\xc4\x8dno so jo tedaj \xc4\x8dakale nove naloge.\n_START_SECTION_\nDruga patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nZ raz\xc5\xa1iritvijo spopada se je takoj za\xc4\x8dela bitka za Atlantik. Zato se je \xc5\xbee 5. septembra, le \xc5\xa1tiri dni po prihodu iz zadnje, odpravila na drugo plovbo. Tokrat je zapustila Baltik in se preko Severnega morja usmerila v vode zahodno od Britanije. Za nalogo je imela polo\xc5\xbeiti minsko polje zahodno od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Bristol, ki le\xc5\xbei na jugozahodu Britanije. 17. septembra je v jutranjem mraku brez posebnih te\xc5\xbeav polo\xc5\xbeila 12 min TMB in zapustila nevarno obmo\xc4\x8dje. Nato je naslednjega dne uspela ujeti prvo nasprotnikovo ladjo. To je bila 4.863 tonska britanska tovorna ladja Kensington Court, ki jo je potopila brez \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev. Zatem ni ve\xc4\x8d uspela ujeti kako novo ladjo in se je usmerila proti domu. Pri povratku pa je 28. septembra v Severnem morju naletela na majhen, komaj 875 tonski norve\xc5\xa1ki Jern. Le tega je pregledala in ugotovila, da pluje v London ter ga zaradi tega potopila. Pred tem se je vsa norve\xc5\xa1ka posadka umaknila z ladje in zato ni pri\xc5\xa1lo do nobenih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev. To je bila zadnja direktna \xc5\xbertev te plovbe, ostalo pa je \xc5\xa1e nevarno minsko polje, ki ga je polo\xc5\xbeila. Le to je na za\xc4\x8detku oktobra vzelo svoje \xc5\xbertve, vendar se nobena ladja pri tem ni potopila. 5. in 6. oktobra sta bili tam po\xc5\xa1kodovani dve britanski tovorni ladji, zatem pa so preostale mine odstranili in se re\xc5\xa1ili nadaljnje \xc5\xa1kode. Podmornica pa se je medtem \xc5\xbee vrnila domov v Wilhelmshaven, kamor je prispela 30. septembra. V tej patrulji je v 26 dneh plovbe potopila dve ladji s tona\xc5\xbeo dobrih 5.000 BRT in \xc5\xa1e dve po\xc5\xa1kodovala (preko 17.000 BRT).\n_START_SECTION_\nTretja patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nNa naslednjo plovbo je krenila skoraj dva meseca po prihodu iz zadnje. Na pot je od\xc5\xa1la 28. decembra in tri dni kasneje, na zadnji dan leta 1939, ujela prvo \xc5\xbertev. To je bila majhna norve\xc5\xa1ka tovorna ladja Luna (959 ton), ki jo je zadela z enim torpedom in potopila. Pri tem ni bil ubit noben od \xc4\x8dlanov posadke. Zatem je 7. januarja v zalivu Firth of Clyde polo\xc5\xbeila osem min TMC. Od teh min so si mnogo obetali, toda na nem\xc5\xa1ko razo\xc4\x8daranje se nanje ni ulovila nobena ladja. To je bilo tudi vse od te plovbe in podmornica se je vrnila v bazo po 26 dneh v katerih je potopila le eno ladjo s tona\xc5\xbeo 959 BRT._NEWLINE_Med samo patruljo, na dan 1. januarja 1940, je bil podmorni\xc4\x8din poveljnik Paul B\xc3\xbcchel povi\xc5\xa1an v kapitana korvete (Korvettenkapit\xc3\xa4n). Po prihodu iz nje pa je poveljstvo zaradi razo\xc4\x8daranja nad zadnjo predstavo, predvsem je bolel neuspeh z minami, poveljnika razre\xc5\xa1ilo in ga prestavilo v enoto za urjenje. Tako je dne 12. februarja novi kapitan U-32 postal Hans Jenisch, ki je bil do tedaj njen prvi \xc4\x8dastnik in je slu\xc5\xbeil kot tak od januarja 1938 in je bil zraven na vseh dotedanjih patruljah.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrta patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nPrva patrulja pod novim kapitanom se je za\xc4\x8dela 26. februarja. Tudi tokrat je imela za nalogo polo\xc5\xbeiti minsko polje v angle\xc5\xa1kih vodah. Na plovbi okoli Britanije je uspela ujeti manj\xc5\xa1o \xc5\xa1vedsko tovorno ladjo, 2.818 tonski Lagaholm, in jo potopiti s svojim topom. Pri tem je bil ubit en \xc4\x8dlan posadke. Zatem je v prvih urah 10. marca polo\xc5\xbeila 12 min TMA v bli\xc5\xbeini pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Liverpool. To je pa bilo tudi vse od te patrulje. Potem niso uspeli ujeti nobene ladje ve\xc4\x8d, niti ni minsko polje zahtevalo kakih \xc5\xbertev. Iz te ne ravno uspe\xc5\xa1ne plovbe se je vrnila 23. marca po 27 dneh plovbe.\n_START_SECTION_\nPeta patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednji\xc4\x8d se je iz baze odpravila 27. aprila. Tokrat je bila namenjena v norve\xc5\xa1ki Trondheim, kamor je prispela po devetih dneh, brez da bi naletela na kako ladjo. Po treh dneh v Trondheimu je 8. maja ponovno izplula in spet brez kakega ulova zaklju\xc4\x8dila patruljo dne 14. maja.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0esta patrulja\n_START_PARAGRAPH_\n3. junija se je ponovno odpravila na vojno plovbo. Tokrat se je usmerila v vode jugozahodne Britanije kjer je bil najgostej\xc5\xa1i pomorski promet. Tam je 18. junija potopila prve ladje. Prva \xc5\xbertev tega dne je bil 1.522 tonski norve\xc5\xa1ki Altair, ki ga je potopila brez, da bi pri tem bilo kaj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev. \xc5\xa0e istega dne je sledila potopitev dveh \xc5\xa1panskih ribi\xc5\xa1kih bark, ki sta ribarili izven za ribolov dolo\xc4\x8denega obmo\xc4\x8dja. Naslednji dan, 19. junija, je potopila 5.334 tonsko jugoslovansko tovorno ladjo Labud, ki je plul v Liverpool in je bil zato kljub jugoslovanski nevtralnosti upravi\xc4\x8deno napaden. Tudi tokrat pri potopitvi ni pri\xc5\xa1lo do \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev. Tri dni kasneje, 22. junija je U-32 uspel zadnji ulov v tej patrulji, toda tudi najve\xc4\x8dji do tedaj. Potopila je 9.026 tonski norve\xc5\xa1ki tanker Eli Knudsen. In ponovno se je uspelo re\xc5\xa1iti vsem \xc4\x8dlanom posadke, tako da ni bilo ubitih. Zatem se je podmornica usmerila nazaj proti domu, kamor je pri\xc5\xa1la 1. julija po 29 dneh plovbe v kateri je potopila pet ladij s tona\xc5\xbeo 16.098 BRT.\n_START_SECTION_\nSedma patrulja\n_START_PARAGRAPH_\n15. avgusta se je \xc5\xa1e sedmi\xc4\x8d odpravila na plovbo. To je bilo zanjo zadnji\xc4\x8d, da je plula okoli Britanije, saj so tedaj Nemci \xc5\xbee imeli v rokah francoska atlantska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so jih zasedli junija v bitki za Francijo. Tako je lahko vplula tja in s tem prihranila veliko \xc4\x8dasa, ki bi druga\xc4\x8de \xc5\xa1el za povratek v Nem\xc4\x8dijo. Na tej patrulji je prva dva tedna neuspe\xc5\xa1no \xc4\x8dakala na kak\xc5\xa1en ulov. Nato pa je 30. avgusta odkrila in napadla konvoj HX-66A in potopila tri ladje. Prva je \xc5\xa1la na dno 4.318 tonska britanska tovorna ladja Mill Hill in pri tem se je ubilo vseh 34 \xc4\x8dlanov njene posadke. Sledila ji je 4.804 tonska Chelsea, potopitev katere je zahtevala 24 \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj. Tretja ladja potopljena v tem napadu je bila 3.971 tonska norve\xc5\xa1ka Norne, ki je s seboj na dno morja vzela 17 \xc5\xbeivljenj, med njimi tudi ladijskega kapitana. Zatem je U-32 nadaljevala plovbo in 1. septembra ji je uspelo napasti britansko kri\xc5\xbearko HMS Fiji (58), ki jo je zadela s svojim zadnjim torpedom. Fiji je utrpela znatno \xc5\xa1kodo, vendar se ni potopila. Pri tem je bilo ob \xc5\xbeivljenje pet mornarjev, kri\xc5\xbearka sama pa je bila nato \xc5\xa1est mesecev v popravilu. Podmornica se je potem brez torpedov odpravila v bazo v francoski Lorient, kamor je prispela 8. septembra po 25 dneh plovbe, v kateri je potopila tri ladje s tona\xc5\xbeo 13.093 BRT in po\xc5\xa1kodovala 8.000 tonsko vojno ladjo.\n_START_SECTION_\nOsma, najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a patrulja\n_START_PARAGRAPH_\nDeset dni po prihodu iz prej\xc5\xa1nje, 18. septembra, je krenila na naslednjo patruljo. To je bila za podmornico in njeno posadko dale\xc4\x8d najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a plovba. Za\xc4\x8dela je 22. septembra s po\xc5\xa1kodovanjem Collegiana, ki pa se je napada ubranil po zaslugi svojega obrambnega topa in je sre\xc4\x8dno u\xc5\xa1el po\xc5\xa1kodbam navkljub. Tri dni kasneje, 25. septembra, je bila bolj uspe\xc5\xa1na. Torpedirala je britanski 6.694 tonski parnik Mabriton in pri tem se je ubilo 12 \xc4\x8dlanov posadke, 25 pa se jih je re\xc5\xa1ilo. \xc5\xbde naslednji dan ji je uspel nov ulov. Po \xc5\xa1estih urah zasledovanja je smrtno po\xc5\xa1kodovala 6.863 tonski Corientes in ga nepomi\xc4\x8dnega zapustila. Dva dni kasneje ga je takega na\xc5\xa1la druga podmornica, U-37, in mu zadala milostni udarec. Medtem je U-32 26. septembra napadla \xc5\xa1e dve ladji in ju potopila. Prvi je bil 6.094 tonski norve\xc5\xa1ki Tancred, pri potopitvi katerega ni bilo \xc5\xbertev. Naslednja \xc5\xbertev je bila britanska 4.084 tonska Darcoila, ki je s seboj na dno vzela celotno posadko 37 mo\xc5\xbe. Obe ladji sta bili osamljeni, potem ko sta se izgubili iz svojega konvoja in sta bili za podmornico lahki \xc5\xbertvi. To pa \xc5\xa1e ni bilo konec uspehov za U-32, ki je dva dni kasneje, 28. septembra, ujela novega osamljenega izgubljenca ter ga potopila. To je bil britanski 5.759 tonski Empire Ocelot, pri potopitvi katerega sta bila ubita dva \xc4\x8dlana posadke. V naslednjih dveh dneh je potopila \xc5\xa1e dve ladji. In ponovno sta to bili taki, ki sta se izgubili iz svojega konvoja. Najprej je 29. septembra \xc5\xa1la v globino britanska 5.267 tonska Bassa, ki je seboj vzela vseh 50 ljudi na krovu, ni bilo nobenih pre\xc5\xbeivelih. Naslednji dan pa je pri\xc5\xa1el na vrsto 3.278 tonski nizozemski parnik Haulerwijk, ki ga je podmornica zasledovala sedem ur in \xc5\xa1ele nato uspe\xc5\xa1no napadla. Pri tem so bili ubiti \xc5\xa1tirje \xc4\x8dlani posadke, preostalih 27 se je re\xc5\xa1ilo, potem ko so jim iz podmornice dali napotke kam naj plujejo in tudi nudili prvo pomo\xc4\x8d nekaj ranjencem. Zatem je 2. oktobra pri\xc5\xa1la na vrsto zadnja \xc5\xbertev te plovbe. To je bil britanski 4.606 tonski Kayeson, ki ga je zadela s svojim zadnjim torpedom in potopila. Pri tem je ponesre\xc4\x8di sama zadela ob potapljajo\xc4\x8do se ladjo in se po\xc5\xa1kodovala, vendar po\xc5\xa1kodba ni bila usodna. Ob nesre\xc4\x8dni ladji pa se je ubila celotna posadka 38 mornarjev, nih\xc4\x8de ni pre\xc5\xbeivel. To je bila sedma potopljena ladja te patrulje, poleg tega sta \xc5\xa1e dve po\xc5\xa1kodovani, iz katere se je vrnila 6. oktobra po 19 dneh plovbe in potopljenih 35.782 BRT.\n_START_SECTION_\nDevete plovba: potopitev Empress of Britain ter konec za U-32\n_START_PARAGRAPH_\nNa deveto, svojo zadnjo patruljo se je odpravila 24. oktobra iz Lorienta. \xc5\xa0tiri dni kasneje, 28. oktobra, ji je uspel najve\xc4\x8dji ulov cele vojne za katerokoli podmornico. Napadla je veliko 42.348 tonsko potni\xc5\xa1ko ladjo Empress of Britain, ki je bila dva dni pred tem hudo po\xc5\xa1kodovana v napadu letal Focke Wulf Fw 200. Dragoceno ladjo so Britanci ravno re\xc5\xa1evali, ko jo je napadla U-32. Izstrelila je tri torpede, od katerih sta dva zadela in jo potopila. Pri tem je bilo 45 smrtnih \xc5\xbertev, 25 \xc4\x8dlanov posadke in 20 potnikov, toda 578 se jih je re\xc5\xa1ilo. To je bila najve\xc4\x8dja ladja kadarkoli potopljena s strani nem\xc5\xa1kih podmornic v celi vojni._NEWLINE_Po tem najve\xc4\x8djem ulovu pa je pri\xc5\xa1el konec tudi za samo U-32. Le dva dni kasneje, 30. oktobra, sta jo izsledila in napadla britanska ru\xc5\xa1ilca HMS Harvester (H 19) in HMS Highlander (H 44) in jo potopila z globinskimi minami. Tako je na sedmi dan devete plovbe kon\xc4\x8dala kariero U-32 in s seboj odnesla devet \xc4\x8dlanov posadke.'