b'\n_START_ARTICLE_\nPotepuh\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLik Potepuha je Chaplin ustvaril nena\xc4\x8drtovano, ko si je v Keystone Studiosu Macka Sennetta obla\xc4\x8dil kostum za kratki film Mabel\'s Strange Predicament. To je bil prvi film, v katerem je nastopil Potepuh, toda drugi film, prav tako z likom Potepuha, je bil izdan dva dni prej. Tako je bil javni debi lika v komi\xc4\x8dnem filmu Keystonea Kid Auto Races at Venice (izdanem 7. februarja 1914; Mabel\'s Strange Predicament, posnet pred tem, je iz\xc5\xa1el 9. februarja 1914). Chaplin je v vlogi Potepuha hitro postal najbolj znan igralec studia Keystone. Nadaljeval je s to vlogo v desetinah kasnej\xc5\xa1ih kratkih filmih in za tem tudi ve\xc4\x8d celove\xc4\x8dernih filmih (le v pe\xc5\xa1\xc4\x8dici filmov je zaigral v druga\xc4\x8dni vlogi)._NEWLINE_Potepuh je prepoznavna ikona nemega filma in velja za mednarodni lik; ko se je konec dvajsetih let za\xc4\x8delo obdobje zvo\xc4\x8dnega filma, Chaplin ni \xc5\xbeelel posneti zvo\xc4\x8dnega filma s Potepuhom. Film Lu\xc4\x8di velemesta iz leta 1931 je brez dialogov. Chaplin je uradno opustil lik s filmom Moderni \xc4\x8dasi iz leta 1936, ko Potepuh v primernem zaklju\xc4\x8dnem prizoru odkoraka po neskon\xc4\x8dni cesti proti obzorju. Film je bil delno zvo\xc4\x8dni in je pogosto naveden kot zadnji nemi film. Potepuh ne spregovori do zadnjega dela filma, ko je mogo\xc4\x8de prvi\xc4\x8d sli\xc5\xa1ati njegov glas, \xc4\x8deprav le v pesmi odpeti v \xc5\xbelobodran\xc5\xa1\xc4\x8dini. Na ta na\xc4\x8din je lik kon\xc4\x8dno dobil glas, toda ni ogrozil svoje povezanosti z nemim filmom._NEWLINE_V filmu Veliki diktator, prvem njegovem filmu po Modernih \xc4\x8dasih, igra Chaplin dvojno vlogo diktatorja in \xc5\xbeidovskega brivca. \xc4\x8ceprav je sam odlo\xc4\x8dno zanikal povezavo med Potepuhom in brivcem, pa ta zadr\xc5\xbei Potepuhove brke, klobuk in splo\xc5\xa1ni izgled. Kljub nekaterim nemim prizorom, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d tistega, v katerem brivec nosi potepuhov pla\xc5\xa1\xc4\x8d, klobuk melono in palico, skozi celoten film govori (s Chaplinovim britanskim naglasom), tudi v \xc4\x8dustvenem pozivu za mir, ki velja za Chaplinov osebni poziv._NEWLINE_Leta 1915 so bile v Chaplinovih filmih Potepuh in Banka ustvarjene zna\xc4\x8dilnosti lika. \xc4\x8ceprav se ob koncu Potepuh otrese razo\xc4\x8daranj in nadaljuje brezskrbno, \xc4\x8dustvena nota le\xc5\xbei v njegovem upanju na stalno preobrazbo preko ljubezni in njegovi neuspe\xc5\xa1nosti v tem pogledu.\n_START_SECTION_\nKarakterizacija\n_START_PARAGRAPH_\nZunanji izgled Potepuha vklju\xc4\x8duje ohlapne hla\xc4\x8de, tesen pla\xc5\xa1\xc4\x8d, majhen klobuk melona, velik par \xc4\x8devljev, palico in br\xc4\x8dice. Zaradi neprimernih obla\xc4\x8dil hodi nenavadno in neudobno; obla\xc4\x8dila so iz druge roke ali pa so njegova, a si ne more privo\xc5\xa1\xc4\x8diti novih. V preteklosti mu je morda \xc5\xa1lo bolje, toda ohranja vedenje uglednega posameznika; \xc4\x8de se obna\xc5\xa1a tako, lahko tudi verjame, da je sam tak ali vsaj lahko ohranja upanje, da bo nekega dne to ponovno ponovno postal._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno je \xc5\xbertev okoli\xc5\xa1\xc4\x8din in naklju\xc4\x8dij, v\xc4\x8dasih pa se stvari obrnejo tudi njemu v prid. v Modernih \xc4\x8dasih pobere rde\xc4\x8do zastavo, ki je padla s tovornjaka, in za\xc4\x8dne z njo mahati tovornjaku, da bi jo vrnil, toda ob tem nevede in nehote postane voditelj skupine stavkajo\xc4\x8dih delavcev in kon\xc4\x8da v zaporu. Tam ob\xc4\x8dasno po nesre\xc4\x8di zau\xc5\xbeije\xc2\xa0\xc2\xbbnosni pra\xc5\xa1ek\xc2\xab\xc2\xa0(kokain), zaradi \xc4\x8desar se ne vrne v svojo celico. Ko pa se, prepre\xc4\x8di nekaterim jetnikom pobeg, s \xc4\x8dimer re\xc5\xa1i \xc5\xbeivljenje paznikom. Zaradi tega ga izpustijo, toda Potepuh bi raje ostal v zaporu, ker je ta bolj\xc5\xa1i od resni\xc4\x8dnega sveta zunaj.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nChaplinova socialna sporo\xc4\x8dilnost, s kritiko nepravi\xc4\x8dnosti in ekscesnosti kapitalisti\xc4\x8dnega sistema, ka\xc5\xbee tudi podporo in vero v\xc2\xa0\xc2\xbbameri\xc5\xa1ke sanje\xc2\xab. Moderni \xc4\x8dasi so\xc2\xa0\xc2\xbbprikaz raz\xc5\xa1irjenih levi\xc4\x8darskih stereotipov s strani bogatih kapitalistov in zatiranih delavcev v tridesetih letih\xc2\xab. Medtem ko Potepuh s sodelavci gara za teko\xc4\x8dim trakom, direktor dru\xc5\xbebe re\xc5\xa1uje sestavljanke in bere vice v \xc4\x8dasopisih. Obsedenost z u\xc4\x8dinkovitostjo dela in produktivnostjo teko\xc4\x8dega traku na koncu pripeljeta Potepuha v norost. To lahko predstavlja\xc2\xa0\xc2\xbbnapad na kapitalisti\xc4\x8dno racionalizacijo proizvodnje\xc2\xab. Toda\xc2\xa0\xc2\xbbfilm tudi zadr\xc5\xbeano podpre srednji razred, posebej njegov optimizem\xc2\xab. Primer pega je prizor, v katerem Potepuh sanja, da z dekletom \xc5\xbeivi obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivljenje srednjega razreda._NEWLINE_Potepuh in dekle najdeta zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno barako, v kateri se naselita. Ona skuha poceni zajtrk in skrbi za dom, Potepuh odide na delo. Ta prizor namiguje na \xc5\xbeivljenje v srednjem razredu. Ob koncu filma Moderni \xc4\x8dasi\xc2\xa0\xc2\xbbse ta zdi narejen tako, da zadovoljuje optimiste srednjega razreda\xc2\xab. Zaradi vseh njunih neuspehov dekle v zadnjem prizoru pravi:\xc2\xa0\xc2\xbbKak\xc5\xa1en je \xc5\xa1e smisel, da se trudiva\xc2\xab, toda Potepuh odvrne\xc2\xa0\xc2\xbbGlavo pokonci - nikoli ne govori o smrti.\xc2\xab\xc2\xa0Chaplin je bil edinstven med re\xc5\xbeiserji nemih komi\xc4\x8dnih filmov, ne le zaradi svojih komi\xc4\x8dnih prizorov, ampak tudi zaradi univerzalnosti humorja o dru\xc5\xbebenih razredih in socialne sporo\xc4\x8dilnosti.\xc2\xa0\xc2\xbbKar dela Moderne \xc4\x8dase druga\xc4\x8dne od Chaplinovih treh predhodnih filmov, sta namigi na politi\xc4\x8dna sporo\xc4\x8dila in socialni realizem, ki stalno vdirata v Potepuhov svet.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbNobenem drug komik, pred njim ali po njem, ni posve\xc4\x8dal toliko svoje energije upodabljanju \xc5\xbeivljenja delavcev.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ceprav tudi drugi filmi prikazujejo \xc5\xbeivljenja priseljencev in urbanih delavcev, ni uspelo nobenemu filmarju pred Chaplinom prikazati njihove izku\xc5\xa1nje tako humano in z ljubeznijo\xc2\xab._NEWLINE_Chaplin je v filmu Veliki diktator uporabil dva lika, ki spominjata na Potepuha, toda gre za Chaplinov prvi pravi zvo\xc4\x8dni film. Navdih za film je izviral iz svoje zunanje podobnosti z nacisti\xc4\x8dnim diktatorjem Adolfom Hitlerjem. To podobnost je izrabil za stvaritev temne razli\xc4\x8dice osebnosti Potepuha v parodiji diktatorja. \xc5\xbdidovski brivec, ki ima nekatere zna\xc4\x8dilnosti Potepuha, ne velja za njegovo razli\xc4\x8dico, \xc4\x8deprav se zapleta v nekatere za Potepuha zna\xc4\x8dilne komi\xc4\x8dne prizore. Vidna razlika je v barvi las, brivec ima v laseh siv pramen, Potepuh pa je bil vedno prikazan kot \xc4\x8drnolas. Nadalje brivec ne nosi zna\xc4\x8dilnih oblek napa\xc4\x8dne velikosti in je prikazan kot \xc4\x8dlovek z jasnim poklicem. Tudi njuna osebnost se ne ujema, posebej Potepuhova idealizem in jeza ob prisostvovanju napravicam.\n_START_SECTION_\nChaplinov pogled\n_START_PARAGRAPH_\nChaplin je razkril, kako je pri\xc5\xa1el do lika Potepuha v svoji avtobiografiji:_NEWLINE_\xc2\xbb\xc5\xbdelel sem, da je vse v protislovju: hla\xc4\x8de ohlapne, pla\xc5\xa1\xc4\x8d tesen, klobuk majhen in \xc4\x8devlji veliki\xc2\xa0.. Dodal sem br\xc4\x8dice z namenom, da bi me postarale, toda ne bi zakrivale mojega izraza. Nisem imel ideje glede osebnosti. Toda v tenutko, ko sem se preoblekel, sem zaradi obla\xc4\x8dil in li\xc4\x8dil za\xc4\x8dutil vlogo. Za\xc4\x8del sem ga spoznavati in do trenutka, ko sem moral na oder, je bil \xc5\xbee v popolnosti rojen. \xc2\xab"'