b'\n_START_ARTICLE_\nDevolucijska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nDevolucijska vojna je vojna med Francijo in \xc5\xa0panijo v letih 1667-8, s katero si je francoski kralj Ludvik XIV. prisvojil velik del \xc5\xa0panske Nizozemske.\n_START_SECTION_\nIzhodi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1661 je ambiciozni 22-letni Ludvik XIV. zavladal Franciji samostojno. Kmalu je za\xc4\x8del pogledovati po sosednji \xc5\xa0panski Nizozemski, od koder je \xc5\xa0panija po pirenejskem miru (1659) premaknila na Portugalsko velik del svoje neko\xc4\x8d velike flandrijske armade (ki je v letu 1658 \xc5\xa1tela 70.000 mo\xc5\xbe, v letu 1661 33.000 mo\xc5\xbe in kmalu nato le \xc5\xa1e 20.000 mo\xc5\xbe )._NEWLINE_Leta 1665 je umrl \xc5\xa1panski kralj Filip IV., ki ga je nasledil prizadeti sin iz drugega zakona Karel II., za katerega se je mislilo, da ne bo \xc5\xbeivel dolgo in ne bo mogel imeti nasledstva. Zato je Ludvik XIV. na osnovi devolucijske pravice (starega brabantskega obi\xc4\x8daja, da imajo pri dedovanju posesti h\xc4\x8dere iz prvega zakona prednost pred sinovi naslednjih zakonov) svoje \xc5\xbeene Marije Tereze, h\xc4\x8derke Filipa IV. iz prvega zakona, zahteval nasledstvo v \xc5\xa0panski Nizozemski. Leta 1667 se je odlo\xc4\x8dil, da si bo to pravico vzel z vojsko.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladi leta 1667 je Ludvik XIV. vojsko 50.000 mo\xc5\xbe razporedil vzdol\xc5\xbe meje med Francijo in \xc5\xa0pansko Nizozemsko. Kraljevi namestnik v \xc5\xa0panski Nizozemski markiz Castel Rodrigo ni imel na razpolago vojske, ki bi se lahko frontalno zoperstavila Francozom. Njegovi mo\xc5\xbeje so bili v glavnem organizirani v posadke, ki so branile mesta. Umaknil jih je iz mest blizu meje in se osredoto\xc4\x8dil na obrambo pomembnej\xc5\xa1ih in bolje utrjenih mest._NEWLINE_Francoski mar\xc5\xa1al Henri Turenne tako ni imel te\xc5\xbeav, potem ko je maja 1667 vdrl v Flandrijo. Zavzemal je mesto za mestom in se izogibal mo\xc4\x8dneje branjenim mestom. 10. avgusta je za\xc4\x8del oblegati Lille, ki je padel 27. avgusta. Do jeseni, ko se je francoska vojska vrnila v prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8da, je \xc5\xbee zavzela velik del Flandrije in Hainaulta._NEWLINE_Ludvik se je tedaj obrnil k diplomaciji. S cesarjem Svetega rimskega cesarstva Habsbur\xc5\xbeanom Leopoldom I. sta se strinjala (januarja 1668), da si po smrti Karla II. \xc5\xa0panskega razdelita \xc5\xa0pansko Nizozemsko. Dogovorila sta se tudi, koliko ozemelj lahko v vmesnem \xc4\x8dasu priklju\xc4\x8di Francija. Ludvik je sku\xc5\xa1al dobiti podporo za svoje zahteve tudi pri angle\xc5\xa1kem kralju Karlu II., a ta se je tedaj raje povezal z Republiko Nizozemsko in \xc5\xa0vedsko v voja\xc5\xa1ko trojno zvezo. Ta je bila ustanovljena z namenom, da zaustavi Ludvikovo napredovanje in pritisne na \xc5\xa0panijo, da se v korist miru odre\xc4\x8de delu \xc5\xa0panske Nizozemske. Ludvik se je uklonil zahtevi, a \xc5\xa1e prej je njegov vojskovodja princ Cond\xc3\xa9jski na hitro zavzel tudi svobodno grofijo Burgundijo.\n_START_SECTION_\nMirovna pogodba\n_START_PARAGRAPH_\nKer so bile zahteve trojne zveze zelo podobne dogovoru med Ludvikom in cesarjem, je bil mir v Aachnu hitro sklenjen. Francija je zadr\xc5\xbeala 12 osvojenih mest Bergues, Furnes, Armentieres, Qudenaarede, Courtrai, Lille, Douai, Tournai, Binche, Ath in Charleroi, vrniti pa je morala \xc5\xa0paniji Svobodno grofijo Burgundijo._NEWLINE_Ludvik XIV. je mir v Aachnu razumel kot premirje in leta 1672 nadaljeval z osvajanjem Nizozemske.'