b'\n_START_ARTICLE_\nVelika arabska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nVelika arabska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava ima subtropsko, vro\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko podnebje, blizu podnebja Saharske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave; najve\xc4\x8dje vro\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8dave na svetu. V resnici je arabska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava podalj\xc5\xa1ek Sahare nad Arabskim polotokom. Podnebje je predvsem vro\xc4\x8de in suho z veliko sonca skozi vse leto. Koli\xc4\x8dina padavin obi\xc4\x8dajno zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 100 mm, najbolj suha obmo\xc4\x8dja pa lahko sprejmejo med 30 in 40 mm de\xc5\xbeja na leto. Tak\xc5\xa1na suhost pa ostaja v vsej pu\xc5\xa1\xc4\x8davi zelo redka. V arabski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi skoraj ni hiper aridnih obmo\xc4\x8dij, v nasprotju s Saharo, kjer je ve\xc4\x8d kot polovica obmo\xc4\x8dja hiper aridna (letna koli\xc4\x8dina padavin pod 50 mm). Trajanje son\xc4\x8dnega obsevanja je po svetovnih standardih v arabski pu\xc5\xa1\xc4\x8davi zelo veliko, med 2900 urami (66,2\xc2\xa0% dnevne svetlobe) in 3600 urami (82,1\xc2\xa0% dnevne svetlobe), vendar je obi\xc4\x8dajno pribli\xc5\xbeno 3400 ur (77,6\xc2\xa0% dnevne svetlobe) , kar jasno ka\xc5\xbee, da v regiji prevladujejo razmere z jasnim nebom in so obla\xc4\x8dna obdobja  le ob\xc4\x8dasna. \xc4\x8ceprav sta sonce in luna svetla, povzro\xc4\x8data prah in vlaga slab\xc5\xa1o vidnost. Temperature so visoke vse leto. Povpre\xc4\x8dne temperature poleti so na splo\xc5\xa1no nad 40 \xc2\xb0 C pri nizkih nadmorskih vi\xc5\xa1inah in se lahko pri zelo nizkih nadmorskih vi\xc5\xa1inah celo dvignejo do 48 \xc2\xb0 C, zlasti ob Perzijskem zalivu v bli\xc5\xbeini morske gladine. Povpre\xc4\x8dne ni\xc5\xbeje temperature poleti ostajajo visoke nad 20 \xc2\xb0 C in v\xc4\x8dasih nad 30 \xc2\xb0 C v najju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih regijah. Rekordno visoke temperature so na ve\xc4\x8djem delu pu\xc5\xa1\xc4\x8dave nad 50 \xc2\xb0 C, deloma tudi zaradi zelo nizke nadmorske vi\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne meje\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava le\xc5\xbei ve\xc4\x8dinoma v Saudovi Arabiji in se razprostira v okoli\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave Egipt (Sinajski polotok), ju\xc5\xbeni Irak in ju\xc5\xbena Jordanija. Pu\xc5\xa1\xc4\x8dava meji na 5 dr\xc5\xbeav, meji na Perzijski zaliv, se razprostira v Katar, na vzhodu pa regija pokriva skoraj ves Abu Dabi v Zdru\xc5\xbeenih arabskih emiratih (ZAE). Rub al-Hali prehaja iz Savdske Arabije v zahodni Oman in vzhodni Jemen.\n_START_SECTION_\nLjudje, jeziki in kulture\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju je ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih kultur, jezikov in ljudstev, pri \xc4\x8demer prevladuje islam. Glavna etni\xc4\x8dna skupina v regiji so Arabci, katerih glavni jezik je arab\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nNave\xc4\x8dja naselja\n_START_PARAGRAPH_\nV sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pu\xc5\xa1\xc4\x8dave le\xc5\xbei Riad, glavno mesto Savdove Arabije, z ve\xc4\x8d kot 7 milijoni prebivalcev . Druga velika mesta, kot so Dubaj, Abu Dabi ali Kuvajt, ki le\xc5\xbeijo na obali Perzijskega zaliva.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ke aktivnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOro\xc5\xbeje, ki so ga ZDA uporabljale med zalivsko vojno, prav tako predstavlja veliko tveganje za okoljsko stabilnost obmo\xc4\x8dja. Kolone tankov v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih ravnicah lahko poru\xc5\xa1ijo krhko stabilnost, ki trenutno obstaja v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Leta 1991 je gibanje ameri\xc5\xa1kih tankov \xc4\x8dez pu\xc5\xa1\xc4\x8davo po\xc5\xa1kodovalo zgornjo za\xc5\xa1\xc4\x8ditno plast pu\xc5\xa1\xc4\x8davske zemlje. Posledi\xc4\x8dno so se sprostile pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine in se po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dele premikati. Nekateri se bojijo, da bi te sipine lahko kon\xc4\x8dno pri\xc5\xa1le do mesta Kuvajt.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nStanje ohranjenosti pu\xc5\xa1\xc4\x8dave je kriti\xc4\x8dno / ogro\xc5\xbeeno, saj so ogro\xc5\xbeene vrste, vklju\xc4\x8dno s pe\xc5\xa1\xc4\x8deno gazelo in belim oriksom, medarski jazbec, \xc5\xa1akal in progasta hijena pa so \xc5\xbee izginili._NEWLINE_Uradnih zavarovanih obmo\xc4\x8dij ni, vendar so za Abu Dabi na\xc4\x8drtovana \xc5\xa1tevilna zavarovana obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nRazlitje nafte\n_START_PARAGRAPH_\nJanuarja 1991 med zalivsko vojno so ira\xc5\xa1ke sile iz rezervoarjev in tankerjev izpustile pribli\xc5\xbeno 1,7 milijona m3 (11 milijonov sod\xc4\x8dkov) nafte neposredno v Perzijski zaliv. Februarja so uni\xc4\x8dili tudi 1164 kuvajtskih naftnih vrtin. Za ga\xc5\xa1enje teh naftnih po\xc5\xbearov je bilo potrebnih devet mesecev. Te razlite nafte so kontaminirale 1000 km obale Perzijskega zaliva._NEWLINE_Posledica onesna\xc5\xbeenja je bila smrt ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d vodnih ptic in resna \xc5\xa1koda vodnega ekosistema Perzijskega zaliva, zlasti kozic, morskih \xc5\xbeelv, dugongov, kitov, delfinov in rib._NEWLINE_Po\xc5\xa1kodovane vrtine so v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo sprostile okoli 10 milijonov m\xc2\xb3 (60 milijonov sod\xc4\x8dkov) nafte in oblikovale jezera (skupna povr\xc5\xa1ina 49 kvadratnih kilometrov).'