b'\n_START_ARTICLE_\nCentralno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdale\n_START_SECTION_\n1906 - 1936\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi 120-letne uporabe pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da pri Sv. Kri\xc5\xa1tofu je bilo ob pri\xc4\x8detku 20. stoletja stanje na starem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du na robu Be\xc5\xbeigrada \xc5\xbee nevzdr\xc5\xbeno, tako da se je ljubljanska mestna oblast odlo\xc4\x8dila urediti novo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Do maja 1905 je mesto uspelo odkupiti 117.000 kvadratnih metrov zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na Ljubljanskem polju. Na\xc4\x8drtovanje novega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da je potekalo pod vodstvom Ferdinanda Trumlerja, ki je zgradil \xc5\xbee ljubljanske \xc5\xa0kofove zavode. Samo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo odprto leta 1906 v sklopu \xc5\xbeupnije Ljubljana - Sv. Kri\xc5\xbe okoli male cerkve sv. Kri\xc5\xbea. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo blagoslovljeno 2. maja in \xc5\xbee naslednji dan je bil opravljen prvi pokop, ko je bil tu pokopan duhovnik Martin Malen\xc5\xa1ek, ki so ga sem prepeljali s starega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da Sv. Kri\xc5\xa1tofa (Navje)._NEWLINE_Prva svetovna vojna je povzro\xc4\x8dila, da so tu pokopali okoli 6100 padlih oz. umrlih vojakov vseh vojskujo\xc4\x8dih se strani; Ljubljana je bila sede\xc5\xbe ve\xc4\x8d voja\xc5\xa1kih bolni\xc5\xa1nic, v mestu so bili zapori in voja\xc5\xa1ka tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Na \xc5\xbdalah so v za\xc4\x8detku pokopavali le rimokatolike, medtem ko so vojake ostalih veroizpovedi (evangeli\xc4\x8dane, Jude in muslimane) pokopavali na drugih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dih. Leta 1923 so pri\xc4\x8deli na \xc5\xbdalah pokopavati tudi Jude in muslimane, v za\xc4\x8detku so bili pokopani na zunanji strani pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dnega zidu. Po vojni so na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du med drugim pokopali \xc5\xa1e judenbur\xc5\xa1ke \xc5\xbertve ter ob grob postavili kip Kranjskega Janeza (zasnova Peruzzi, izdelava Lojze Dolinar)._NEWLINE_Leta 1927 so odkupili novih 70.000 kvadratnih metrov (severno od obstoje\xc4\x8da pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da) in leta 1931 je bil odprt novi del pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da - del B. Tako so tu uredili italijansko voja\xc5\xa1ko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerega so prestavili \xc5\xa1tevilne posami\xc4\x8dne grobove italijanskih vojakov (ve\xc4\x8d kot 1000 italijanskih vojnih ujetnikov je bilo pokopanih na \xc5\xbdalah) iz dela A. Istega leta so ustanovili tudi judovski del pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki pa je bil fizi\xc4\x8dno (ograja) lo\xc4\x8den od ostalega dela.  Leta 1939 so na delu B zgradili tudi Kostnico \xc5\xbertev 1. svetovne vojne, v katero so prekopali 5.258 \xc5\xbertev 1. svetovne vojne in poznej\xc5\xa1ih povezanih konfliktov. Tako so v grobnici pokopani pripadniki Avstro-ogrskih oboro\xc5\xbeenih sil, srbski, ruski in romunski vojni ujetniki, judenbur\xc5\xa1ki uporniki, borci za severno mejo (koro\xc5\xa1ki borci), preporodovci,..._NEWLINE_S pove\xc4\x8danjem mesta Ljubljana in s tem tudi pove\xc4\x8danjem potreb po grobovih so v 30. letih 20. stoletja razglasili pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de za centralno na podro\xc4\x8dju Ljubljane in ga v ta namen tudi hoteli ustrezno preuredili.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna in pozneje\n_START_PARAGRAPH_\nMed samo drugo svetovno vojno je bilo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de sprva izven okupacijske \xc5\xbei\xc4\x8dne ovire, toda pozneje so prestavili \xc5\xbeico, tako da je celotno staro pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de bilo znotraj ograjene Ljubljane. Po vojni se je verska plat pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala, saj je oblast leta 1946 razlastila Rimskokatoli\xc5\xa1ko Cerkev lastni\xc5\xa1tva nad pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem in celotno pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo preimenovano iz Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Sv. Kri\xc5\xbea v Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdale. Dana\xc5\xa1nja Pot spominov in tovari\xc5\xa1tva zaradi poznej\xc5\xa1e \xc5\xa1iritve pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de te\xc4\x8de skozi same \xc5\xbdale. Leta 1962 so ponovno morali raz\xc5\xa1iriti pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de (tokrat del B do Poti spominov in tovari\xc5\xa1tva), hkrati pa so za\xc4\x8deli istega leta urejati samo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Tako so na predlog Avstrije postavili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8dad avstrijskih vojakov druge svetovne vojne. Naslednje leto pa je sledil prekop vseh italijanskih vojakov, katerih posmrtne ostanke so prepeljali v Italijo. Samo italijansko voja\xc5\xa1ko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de pa je ostalo kot spomenik. Uredili so grobi\xc5\xa1\xc4\x8de talcev (Nikolaj Be\xc5\xbeek), postavili so Boljkov spomenik vsem \xc5\xbertvam vojne in vodnjak \xc5\xbeivljenja Zdenka Kalina. Do leta 1968 so tu opravljali le klasi\xc4\x8dne krstne pokope, tega leta so zgradili Upepeljevalnico \xc5\xbdale Ljubljana in tako omogo\xc4\x8dili tudi \xc5\xbearne pokope. Postopoma so za\xc4\x8deli opu\xc5\xa1\xc4\x8dati Ple\xc4\x8dnikove mrli\xc5\xa1ke ve\xc5\xbeice. _NEWLINE_Leta 1974 so bili ponovno primorani odpreti nov del (del C), kjer so zgradili tudi krematorij, poslovilni dvorani in nove mrli\xc5\xa1ke ve\xc5\xbeice. Celotno obmo\xc4\x8dje je na\xc4\x8drtoval arhitekt Peter Ker\xc5\xa1evan. Toda \xc5\xbee \xc4\x8dez \xc5\xa1est let so objavili javni razpis za nov del pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Tako so leta 1988 odprli novi del D (Nove \xc5\xbdale), ki so delo arhitekta Marka Mu\xc5\xa1i\xc4\x8da._NEWLINE_Z prihajajo\xc4\x8dimi politi\xc4\x8dnimi spremembami se je v zadnjih 80. letih 20. stoletja spremenil tudi odnos do verskih pokopov. Leta 1987 so zgradili novo \xc5\xbeupnijsko cerkev Vseh svetih in istega leta pri\xc4\x8deli tudi obnavljati Ple\xc4\x8dnikove \xc5\xbdale, ki so postopoma propadale vse od konca druge svetovne vojne. Dve leti pozneje (1989) so posadili tudi Lipo sprave in zgradili kenotaf za \xc5\xbertve dachavskih procesov.\n_START_SECTION_\nSamostojna Slovenija\n_START_PARAGRAPH_\nNove dopolnitve so bile dodane leta 1992, ko so ponovno odprli Ple\xc4\x8dnikove mrli\xc5\xa1ke ve\xc5\xbeice in postavili kenotaf padlim v vojni za Slovenijo (Nove \xc5\xbdale), delo Marka Mu\xc5\xa1i\xc4\x8da. 1997 so postavili tudi spomenik \xc5\xbertev medvojnega in povojnega nasilja. Leta 2001 so odprli Park zvon\xc4\x8dkov, \xc4\x8dez dve leti (2003) pa so prenovili nem\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de druge svetovne vojne. Ob Boljkov spomenik \xc5\xbertvam druge svetovne vojne so poleti 2016 dodali spomenik ruskim \xc5\xbertvam prve in druge svetovne vojne._NEWLINE_Do maja 2004 je bilo na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du uradno pokopanih ve\xc4\x8d kot 150.000 ljudi, od tega je vsaj okoli 2000 \xc5\xa1ir\xc5\xa1e znanih osebnosti. Uradno \xc5\xa1tevilo pokopanih (register pokopov) in resni\xc4\x8dno stanje se razlikujeta, saj so bili po drugi svetovni vojni \xc5\xa1tevilni grobovi in grobnice odprti, posmrtni ostanki odstranjeni ter uni\xc4\x8deni oz. prekopani na neznano lokacijo. Kljub temu so te osebe \xc5\xa1e danes uradno pokopane na \xc5\xbdalah. Bili pa so tudi primeri, da so opravljali prekope iz drugih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d na \xc5\xbdale, a so nato pozabili uvrstiti prekop v register, tako da so danes ljudje pokopani na \xc5\xbdalah, a brez znane lokacije. Kmalu po letu 2004 je bilo celotno obmo\xc4\x8dje \xc5\xbdal razgla\xc5\xa1eno za kulturni spomenik Slovenije lokalnega pomena, medtem ko so bili posamezni predeli oz. objekti razgla\xc5\xa1eni za kulturne spomenike dr\xc5\xbeavnega pomena._NEWLINE_Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo tako leta 2006 veliko 375.000 m\xc2\xb2 ter je funkcionalno razdeljeno na dele A, B in C (vsi desno od Toma\xc4\x8devske ceste) ter del D (Nove \xc5\xbdale; levo od ceste). Peti del pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da (Ple\xc4\x8dnikove \xc5\xbdale) pa ni namenjen za pokope, ampak za pogrebne slovesnosti ter spremljajo\xc4\x8de pokopali\xc5\xa1ke dejavnosti._NEWLINE_Leta 2011 je bila kon\xc4\x8dana gradnja novega dela pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se navezuje na Nove \xc5\xbdale, pri \xc4\x8demer pa je izklju\xc4\x8dno namenjen klasi\xc4\x8dnim pokopom; s tem je pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de pridobilo prostor za novih 1273 grobov. S tem na\xc4\x8drtujejo, da bodo zadovoljili potrebe po grobovih v naslednjih osmih letih.\n_START_SECTION_\nDostop (javni prevoz)\n_START_PARAGRAPH_\nDo \xc5\xbdal (postajali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdale) iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in ostalih delov mesta vozijo tudi avtobusne mestne linije \xc5\xa1t. 2, 7, 7L, 22 in 24. Do novega dela pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da (postajali\xc5\xa1\xc4\x8di Toma\xc4\x8devska in Nove \xc5\xbdale) pa obratujeta liniji \xc5\xa1t. 19B in 19I.'