b'\n_START_ARTICLE_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8deno morje\n_START_PARAGRAPH_\nPe\xc5\xa1\xc4\x8deno morje ali erg (ali morje sipin ali pe\xc5\xa1\xc4\x8dena plo\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc4\x8de nima sipin) je \xc5\xa1iroka, ravna povr\xc5\xa1ina pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, pokrita s peskom z malo ali ni\xc4\x8d vegetativnega pokrova, ki ga je oblikoval veter.  Ime je dobil po arabski besedi \xca\xbfarq (\xd8\xb9\xd8\xb1\xd9\x82), kar pomeni "polje sipin".  Nedvoumno je erg pu\xc5\xa1\xc4\x8dava, ki ima ve\xc4\x8d kot 125 km\xc2\xb2 peska, oblikovanega z eolskimi procesi,  in kjer pesek pokriva ve\xc4\x8d kot 20\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine. Manj\xc5\xa1e povr\xc5\xa1ine so "polja sipin". Najve\xc4\x8dja vro\xc4\x8da pu\xc5\xa1\xc4\x8dava na svetu, Sahara, je velika 9 milijonov km\xc2\xb2 in ima ve\xc4\x8d ergov, kot sta erg \xc5\xa0e\xc5\xa1 (24.57\xc2\xb0N 2.59\xc2\xb0W) in erg Issaouane (31.18\xc2\xb0N 7.93\xc2\xb0E) v Al\xc5\xbeiriji.  Pribli\xc5\xbeno 85\xc2\xa0% vsega premikajo\xc4\x8dega se peska na Zemlji najdemo v ergih, ki so ve\xc4\x8dji od 32.000 km\xc2\xb2.  Erge najdemo tudi na drugih nebesnih telesih, kot so Venera, Mars, Saturnova luna, Titan.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nErgi so v dveh \xc5\xa1irokih pasovih med 20\xc2\xb0 do 40\xc2\xb0 severne in 20\xc2\xb0 do 40\xc2\xb0 ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine, ki vklju\xc4\x8duje obmo\xc4\x8dja na prehodu v su\xc5\xa1na s pasatnimi vetrovi. Dejavni ergi so omejeni na obmo\xc4\x8dja, ki prejmejo v povpre\xc4\x8dju ne ve\xc4\x8d kot 150 mm letnih padavin. Najve\xc4\x8dji so v severni in ju\xc5\xbeni Afriki, osrednji in zahodni Aziji in Srednji Avstraliji. V Ju\xc5\xbeni Ameriki so ergi omejeni z Andi, vendar pa so zelo velike sipine v obalnem Peruju in severozahodni Argentini. Najdemo jih tudi v ve\xc4\x8d delih severovzhodne obale Brazilije. Edini dejavni erg v Severni Ameriki je v veliki pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Altar (Gran Desierto de Altar) (31.95\xc2\xb0N 114.14\xc2\xb0W), ki se razteza med pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Sonora v severozahodni mehi\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi Sonora do pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Yuma v Arizoni in sipine v jugovzhodni Kaliforniji. Erg z nekaj vegetacije je v Nebraski (Sandhills) (42.13\xc2\xb0N 102.19\xc2\xb0W)._NEWLINE_Pe\xc5\xa1\xc4\x8deno morje in polja sipin se obi\xc4\x8dajno pojavijo na obmo\xc4\x8djih z veliko suhega, mehkega peska, kot so suhe re\xc4\x8dne struge in delte, poplavne ravnice, ledeni\xc5\xa1ke poplavne ravnice, suha jezera in obale, z vetrom, ki piha v smeri takega obmo\xc4\x8dja. Skoraj vsi ve\xc4\x8dji ergi so na obmo\xc4\x8djih v smeri vetra od re\xc4\x8dne struge, ki so presuha za obse\xc5\xbeen vegetativni pokrov in so zato posledica dolgotrajne erozije vetra. Pesek iz teh bogatih virov se preseli v smeri vetra in gradi zelo velike sipine, kjer njihovo gibanje ustavijo ali upo\xc4\x8dasnijo topografske ovire vetrovnega toka ali njegovo zbli\xc5\xbeevanje. Celotni ergi in polja sipin se lahko premikajo v smeri vetra ve\xc4\x8d sto kilometrov od virov peska, kar zahteva veliko \xc4\x8dasa. Vsaj milijon let je potrebnih za erge z zelo velikimi sipinami, kot so na Arabskem polotoku, v severni Afriki in osrednji Aziji.  Morja peska so nastala v umirjenih strukturnih in topografskih kotlinah, podobno kot Murzuk(25.90\xc2\xb0N 13.90\xc2\xb0E)v Libiji. Njihova debelina je lahko ve\xc4\x8d kot 1000 m ), drugi pa, kot so ergi linearne sipine pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Simpson (24.95\xc2\xb0S 137.42\xc2\xb0E) in Velike pe\xc5\xa1\xc4\x8dene pu\xc5\xa1\xc4\x8dave (Great Sandy Desert) (19.70\xc2\xb0S 122.62\xc2\xb0E) v Avstraliji, niso debelej\xc5\xa1i od posameznih sipin na aluvialni ravnici. V pe\xc5\xa1\xc4\x8denem morju je na nekem obmo\xc4\x8dju pogosto ena sama sipina. Na primer so ergi ali obmo\xc4\x8dja linearnih sipin, sipin v obliki polmeseca, zvezdastih sipin in paraboli\xc4\x8dnih sipin in te sipine imajo obi\xc4\x8dajno dosledno usmeritev in velikost. _NEWLINE_Po naravi so ergi zelo dejavni. Nastajajo manj\xc5\xa1e sipine in se selijo vzdol\xc5\xbe bokov ve\xc4\x8djih sipin in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih grebenov. Ob\xc4\x8dasne padavine napolnijo kotline, ki jih ustvarijo sipine, ko voda izhlapi, ostanejo polja soli._NEWLINE_Posamezne sipine v ergih so obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, dalj\xc5\xa1e kot 500 m. Obseg njihovega pe\xc5\xa1\xc4\x8denega pokrova ter zapletenost in velika velikost sipine je za razli\xc4\x8dne erge razli\xc4\x8dna. Globina peska v ergih se mo\xc4\x8dno razlikuje po vsem svetu, od le nekaj centimetrov v Selimi Sand Sheet v ju\xc5\xbenem Egiptu, pribli\xc5\xbeno 1 meter v Simpson Desert in 21\xe2\x80\x9343 metrov v Sahari. To je veliko plitvej\xc5\xa1e, kot je bilo v prazgodovini. Dokazi v geolo\xc5\xa1kem zapisu ka\xc5\xbeejo, da so nekateri mezozojski in paleozojski ergi dosegli povpre\xc4\x8dno globino ve\xc4\x8d sto metrov.\n_START_SECTION_\nZunajzemeljski ergi\n_START_PARAGRAPH_\nErgi so geolo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti, ki jih lahko najdemo na planetih, na katerih lahko ozra\xc4\x8dje deluje z vetrno erozijo na povr\xc5\xa1ini v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju, ki omogo\xc4\x8da, da se kopi\xc4\x8di pesek. Danes poznamo vsaj tri telesa v son\xc4\x8dnem sistemu poleg Zemlje, ki imajo erge na svoji povr\xc5\xa1ini: Venera, Mars in Titan.\n_START_SECTION_\nVenera\n_START_PARAGRAPH_\nVsaj dva erga je pokazala sonda Magellan na Veneri: polje sipin na obmo\xc4\x8dju Aglaonike, ki zajema pribli\xc5\xbeno 1290 km\xc2\xb2, in sipine na obmo\xc4\x8dju sipine Meskhenet (~ 17.120 km2).  Zdi se, da so predvsem polja pre\xc4\x8dnih sipin (z grbami sipin pravokotno na prevladujo\xc4\x8de vetrove).\n_START_SECTION_\nMars\n_START_PARAGRAPH_\nMars ka\xc5\xbee zelo velike erge, zlasti ob polarnih kapah, kjer so lahko sipine precej velike.  Ergi na Marsu so lahko \xc4\x8dudnih oblik in vzorcev zaradi zapletene povezave z osnovno povr\xc5\xa1ino in smerjo vetra.\n_START_SECTION_\nTitan\n_START_PARAGRAPH_\nRadarske slike, ki jih je vesoljsko plovilo Cassini posnelo, ko je letelo na Titan oktobra 2005, ka\xc5\xbeejo pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine na ekvatorju Titana, ki so podobno kot v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi na Zemlji. Opazili so, da je en erg dolg ve\xc4\x8d kot 1497 km. [15] Sipine so prevladujo\xc4\x8da oblika povr\xc5\xa1ja na Titanu. Pribli\xc5\xbeno 15\xe2\x80\x9320\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine zajemajo ergi, katerih ocenjena skupna povr\xc5\xa1ina je 12\xe2\x80\x9318 milijonov km\xc2\xb2, kar je najve\xc4\x8dja pokritost s polji sipin v son\xc4\x8dnem sistemu, ki je znana do zdaj. _NEWLINE_Verjamejo, da pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine oblikujejo vetrovi, nastali zaradi plimovanja sil iz Saturna na Titanovo atmosfero. Slike so dokaz, da so te sipine oblikovali vetrovi, ki pihajo v eni smeri, pred prehodom na drugo in nato nazaj na prvo smer in tako naprej, zaradi \xc4\x8desar so pe\xc5\xa1\xc4\x8dene sipine zgrajene v dolgih vzporednih \xc4\x8drtah. Ta plimski veter v kombinaciji s conskimi vetrovi Titana zahod\xe2\x80\x93vzhod ustvarja sipine, poravnane zahod\xe2\x80\x93vzhod skoraj povsod, razen v bli\xc5\xbeini gora, ki spreminjajo smer vetra._NEWLINE_Pesek na Titanu bi lahko nastal, ko je teko\xc4\x8di metan de\xc5\xbeeval in zmanj\xc5\xa1al debelino ledu, po mo\xc5\xbenosti v obliki hitrih poplav. Lahko pa bi pesek prav tako prihajal iz trdne organske snovi, ustvarjene s fotokemi\xc4\x8dnimi reakcijami v Titanovi atmosferi.'