b"\n_START_ARTICLE_\nKurt Vonnegut\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKurt Vonnegut mlaj\xc5\xa1i je bil sin tretje generacije nem\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1kih star\xc5\xa1ev v Indianapolisu v Indiani, kjer se dogaja tudi veliko njegovih romanov. Kot srednje\xc5\xa1olec je na Shortridge High School v Indianapolisu urejal prvi in edini ameri\xc5\xa1ki srednje\xc5\xa1olski dnevnik. \xc5\xa0tudiral je na Univerzi Butler (Butler University), toda bil je suspendiran, ker mu je profesor rekel, da pi\xc5\xa1e slabe zgodbe. Od 1941 do 1943 je obiskoval Univerzo Cornell (Cornell University). V tamkaj\xc5\xa1njem \xc4\x8dasopisu pa je urejal kritike in maturiral kemijo, potem pa se je pridru\xc5\xbeil ameri\xc5\xa1ki vojski med drugo svetovno vojno. Med \xc5\xa1tudijem je bil, tako kot njegov o\xc4\x8de, \xc4\x8dlan bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine The Delta Upsilon Fraternity. Svoja do\xc5\xbeivetja med vojno, predvsem med zavezni\xc5\xa1kim letalskim napadom na Dresden (Tretji rajh), je opisal v svoji najbolj znani knjigi, Klavnica pet, vplivala pa so tudi na ostala dela. Prislu\xc5\xbeil si je tudi \xc5\xa1krlatno srce._NEWLINE_Po vojni je na \xc4\x8dika\xc5\xa1ki univerzi do\xc5\xa1tudiral antropologijo, delal pa je tudi kot policijski poro\xc4\x8devalec pri City News Bureau of Chicago. Po njegovih besedah v Bagombo Snuff Box je univerza zavrnila njegove prve teze o podobnostih med kubizmom in vzponom ameri\xc5\xa1kih domorodcev v 19. stoletju, ker naj bi bile napisane \xc2\xbbneprofesionalno\xc2\xab\xc2\xa0(pozneje je univerza pohvalila njegov roman Ma\xc4\x8dja zibka in ga nagradila). Zapustil je Chicago in se zaposlil v Schenectadyju v zvezni dr\xc5\xbeavi New York kot predstavnik za stike z javnostjo pri General Electric. Svoj neizumetni\xc4\x8den slog pisanja pripisuje prav novinarstvu._NEWLINE_Nato so mu ponudili mesto u\xc4\x8ditelja na Univerzi Iowe (University of Iowa) Writers' Workshop. Medtem ko je Ma\xc4\x8dja zibka postala uspe\xc5\xa1nica in je za\xc4\x8del s pisanjem Klavnice pet, je bil \xc5\xbee priznan za enega najbolj\xc5\xa1ih pisateljev znanstvene fantastike 20. stoletja._NEWLINE_Pozneje se je preselil v Barnstable v zvezni dr\xc5\xbeavi Massachusetts in se poro\xc4\x8dil z Jane Marie Cox, toda \xc5\xbee leta 1970 sta se oddaljila, \xc5\xa1ele 1979 pa uradno lo\xc4\x8dila. Od 1970 do 2000 je na Manhattanu \xc5\xbeivel s fotografinjo Jill Krementz, s katero se je po lo\xc4\x8ditvi s prvo \xc5\xbeeno tudi poro\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nZadnja leta in smrt\n_START_PARAGRAPH_\n31. januarja 2000 je zgorelo zgornje nadstropje njegovega doma. Vonnegut je bil zaradi nesre\xc4\x8de v kriti\xc4\x8dnem stanju \xc5\xa1tiri dni, zgoreli pa so tudi njegovi osebni arhivi. Po tem se je upokojil v Northamptonu (Massachusetts). Za kratek \xc4\x8das je leta 2000 pou\xc4\x8deval na Kolid\xc5\xbeu Smith (Smith College). Prejel je nagrado za najbolj\xc5\xa1ega pisatelja zvezne dr\xc5\xbeave New York._NEWLINE_Z izdajo svoje zadnje novele \xc4\x8casotresk se je odlo\xc4\x8dil, da bo prenehal s pisanjem znanstvene fantastike. Nazadnje je pisal za revijo In These Times, med drugim kritike na Bushevo predsedovanje, pa tudi o lahkotnej\xc5\xa1ih temah, kot je izlet na po\xc5\xa1to. Leta 2005 je bilo veliko njegovih esejev zbranih in izdanih v tr\xc5\xbeni uspe\xc5\xa1nici Mo\xc5\xbe brez dr\xc5\xbeave (A Man Without A Country). Vonnegut je uspe\xc5\xa1nico komentiral kot \xc2\xbbzdravico dobrega \xc5\xa1ampanjca ob koncu \xc5\xbeivljenja\xc2\xab._NEWLINE_Bil je predavatelj na delavnici Iowa Writers' Workshop, na Harvardski univerzi in na Kolid\xc5\xbeu mesta New York (New York City College)._NEWLINE_Umrl je 11. aprila 2007 za posledicami mo\xc5\xbeganskih po\xc5\xa1kodb, ki jih je utrpel ob padcu v svojem stanovanju na Manhattnu, kjer je \xc5\xbeivel s svojo drugo \xc5\xbeeno."