b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina Armenije\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski pojem Armenija poleg dana\xc5\xa1nje Republike Armenije obsega \xc5\xa1e vzhodni del dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOstanki kamnitega orodja, najdenega pod Aragacom, pri\xc4\x8dajo o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki prisotnosti \xc5\xbee pred 600.000 do 800.000 leti, no\xc5\xbei in konice kopij pa segajo pribli\xc5\xbeno 40.000 do 100.000 let nazaj. Pred pribli\xc5\xbeno 12.000 leti je v dolini Araksa pri\xc5\xa1lo do prehoda iz nabiralni\xc5\xa1ko - lovskega gospodarstva na kmetijstvo. Med 5.000 in 7.000 leti so stari najstarej\xc5\xa1i petroglifi (v skale vklesane risbe) v gorovju Gueghamian zahodno od jezera Sevan. Ti petroglifi med drugim dokazujejo, da so si v \xc4\x8dasu njihovega nastanka med lovom \xc5\xbee pomagali s psi in da so ujete \xc5\xbeivali posku\xc5\xa1ali tudi udoma\xc4\x8diti._NEWLINE_Znano je tudi, da so v dolini Araksa nastala prva utrjena naselja, kjer so \xc5\xbee uporabljali kovine, kar so omogo\xc4\x8dale rudne zaloge. Najprej so obdelovali baker in bron, pred pribli\xc5\xbeno 5.000 leti pa tudi \xc5\xbeelezo. Najdeni so bili tudi lon\xc4\x8deni izdelki z vzorci, ki spominjajo na minojsko kulturo s Krete._NEWLINE_\xc5\xbde nekateri petroglifi nakazujejo, da so opazovali in \xc4\x8dastili nebesna telesa, predvsem Sonce. V Metsamorju (v dana\xc5\xa1nji provinci Armavir) je \xc5\xa1e vedno ohranjen pribli\xc5\xbeno 4.800 let star kamnit\xc2\xa0\xc2\xbbobservatorij\xc2\xab\xc2\xa0za opazovanje zvezde Sirij. V Karahund\xc5\xbeu (blizu dana\xc5\xa1njega Sisiana v ju\xc5\xbeni provinci Sjunik) pa so odkrili kamne z izvrtanimi luknjami, ki so omogo\xc4\x8dale sledenje Son\xc4\x8devih in Luninih faz. Po nekaterih domnevah naj bi ravno v tistem \xc4\x8dasu v Armeniji prvi poimenovali znamenja zodiaka. Za vse \xc5\xbeivali, po katerih se ta znamenja imenujejo, z izjemo leoparda se namre\xc4\x8d zagotovo ve, da so v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xbeivele na ozemlju Armenije.\n_START_SECTION_\nTuja nadvlada\n_START_PARAGRAPH_\nV 6. st. pr. n. \xc5\xa1t. so ozemlje Armenije zasedli perzijski Ahemenidi pod vodstvom Dareja I. Velikega. Perzijci sicer niso vsiljevali svoje kulture in vere, so pa odpravili vso avtonomijo. Leta 331 pr. n. \xc5\xa1t je Aleksander III. Veliki premagal Perzijce in na njihovem ozemlju vklju\xc4\x8dno z Armenijo obdr\xc5\xbeal upravni sistem s satrapi. Armenski satrap je postal Mitrenes, verjetno potomec odstavljenega perzijskega kralja Oronta, in se okronal za kralja Armenije. Po Aleksandrovi smrti (323 pr. n. \xc5\xa1t.) so se vneli boji za nasledstvo. Leta 301 pr. n. \xc5\xa1t. je armenski satrap postal Selevk, dejanska oblast pa je ostala v rokah Mitrenesovih naslednikov. Okoli leta 200 pr. n. \xc5\xa1t je satrap Antioh odstavil Oronta IV. in leta 189 pr. n. \xc5\xa1t. napadel takrat \xc5\xbee rimsko Gr\xc4\x8dijo. V bitki pri Magneziji je bil pora\xc5\xbeen, Rim pa je njegove generale za nagrado, ker so prestopili na rimsko stran, imenoval za kralje neodvisne Armenije.\n_START_SECTION_\nDrugo kraljestvo in Rimljani\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 95 pr. n. \xc5\xa1t. je kralj Tigran Veliki prvi\xc4\x8d po zatonu Urarta osvojil nekaj ozemlja med jezerom Sevan in dana\xc5\xa1njo mejo z Iranom. Tigrana je tast, pontski kralj Mitridat, vpletel v tretjo pontsko - rimsko vojno. Po obleganju Tigranove nove prestolnice Tigranocerta leta 69 pr. n. \xc5\xa1t., ko se je njegov sin povezal s Pompejem, je Tigran moral sprejeti Pompejeve pogoje. Pompej je nekoliko zmanj\xc5\xa1al armensko ozemlje in za kralja postavil Antiohija I., daljnega Darejevega sorodnika. V naslednjih 8 desetletjih je Armenija sicer bila neodvisna, le kralje so potrjevali Rimljani. Leta 50 Rimljani niso mogli prepre\xc4\x8diti Trdatu I. zasedbe armenskega prestola. Po dolgoletnih bojih je leta 63 pri\xc5\xa1lo do kompromisa: Trdat je lahko postal kralj, okronal pa ga je rimski cesar Neron._NEWLINE_Leta 114 je Trajan osvojil Armenijo, \xc5\xbee \xc4\x8dez dve leti pa so se Rimljani morali umakniti. Leta 253 so Armenijo osvojili perzijski Sasanidi in jo obdr\xc5\xbeali do leta 298, ko so Rimljani premagali Perzijo.\n_START_SECTION_\nPokristjanjenje\n_START_PARAGRAPH_\nNa koncu 3. stoletja je Armeniji z rimskim privoljenjem vladal Trdat IV., da bi branil Rimski imperij pred Perzijci. Kot drugod po \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju, so se kristjani pojavili tudi v Armeniji, vendar so bili do obdobja Trdata IV. v manj\xc5\xa1ini in nevplivni, kajti ve\xc4\x8dina prebivalstva je pripadala zoroastrijanstvu. Armenija je kot prva dr\xc5\xbeava sprejela kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo kot dr\xc5\xbeavno vero. Najve\xc4\x8dkrat se za letnico tega dogodka omenja leto 301 (torej \xc5\xa1e pred Dioklecijanovim preganjanjem kristjanov), vendar tega ni mogo\xc4\x8de zanesljivo dokazati, zagotovo pa je do tega pri\xc5\xa1lo najkasneje do leta 314, ko je Konstantin dovolil kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, in po nekaterih teorijah se mu je Trdat takrat posku\xc5\xa1al prikupiti._NEWLINE_Po uradni zgodbi, ki je bila zapisana \xc5\xa1ele okoli leta 460, je Trdat IV. posku\xc5\xa1al spreobrniti svojega uradnika Gregorja Iluminatorja (imenovanega tudi Gregor Razsvetljenec), ki se je \xc5\xbee pokristjanil. Ker mu to ni uspelo, ga je obto\xc5\xbeil, da je ubil njegovega o\xc4\x8deta in ga za 12 let zaprl v votlino, kjer danes stoji samostan Khor Virap, ga mu\xc4\x8dil in vmes preganjal ostale kristjane. Gregor je vsa mu\xc4\x8denja pre\xc5\xbeivel. Ko je Trdatova sestra v sanjah do\xc5\xbeivela razodetje, je popustil, sprejel kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo za dr\xc5\xbeavno vero, Gregor pa je postal cezarejski \xc5\xa1kof._NEWLINE_Zaradi vpra\xc5\xa1anja monofizitzma se je armenska apostolska cerkev leta 451 lo\xc4\x8dila od takrat \xc5\xa1e enotne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve (gl. \xc4\x8dlanek Armenska apostolska cerkev)._NEWLINE_Prehod Armencev na kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ni bil enostaven in hiter, saj je zahteval spremembo marsikatere navade. Zoroastrijanstvo je npr. dovoljevalo poligamijo in poroke med sorodniki, ki jih najverjetneje niso povsem izkoreninili niti do leta 444, ko so na koncilu obsodili to po\xc4\x8detje, \xc5\xa1e celo leta 768 pa so na drugem koncilu tretjo poroko razglasili za greh._NEWLINE_Stoletje po sprejetju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva je menih Mesrop Ma\xc5\xa1toc hotel prevesti Biblijo. Ugotovil je, da nobena do takrat znana pisava ni bila primerna za zapis vseh armenskih glasov. Zato je zasnoval povsem novo pisavo, ki se skoraj nespremenjena (dodali so ji le tri \xc4\x8drke) uporablja \xc5\xa1e danes (gl. \xc4\x8dlanek Armen\xc5\xa1\xc4\x8dina).\n_START_SECTION_\nRazdelitev Armenije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 428 je bil odstranjen zadnji armenski kralj in Armenijo so si razdelili Rimljani ter Perzijci. V rimskem delu so dovolili pou\xc4\x8devanje v armen\xc5\xa1\xc4\x8dini, v perzijskem delu (ki mu je pripadla celotna dana\xc5\xa1nja Armenija) pa so za\xc4\x8deli siliti kristjane, naj se spreobrnejo v zoroastrijanstvo, in obdav\xc4\x8dili kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko cerkev. Armenci so se povezali s Huni in ob velikih izgubah premagali Perzijce ter tako dosegli obljubo o ukinitvi obdav\xc4\x8ditve cerkve in o verski svobodi. Kljub temu so Perzijci usmrtili visoke cerkvene dostojanstvenike in do leta 484, ko je kralj umrl, favorizirali zoroastrijanstvo._NEWLINE_V 6. stoletju se je Bizantinsko cesarstvo za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti na perzijsko ozemlje in leta 591 osvojilo zahodni del dana\xc5\xa1nje Armenije. Kmalu zatem so Arabci premagali Perzijce in zasedli precej bizantinskih ozemelj. Tako je do leta 661 Armenija pri\xc5\xa1la pod arabsko nadvlado. Kljub obljubam o verski svobodi so Arabci vsiljevali islam. Predvsem za \xc4\x8dasa kalifa Omarja I. med leti 717 in 720, pa tudi pozneje, so uni\xc4\x8devali kr\xc5\xa1\xc4\x8danske podobe in uvedli posebne davke za nemuslimane. Kljub uporom se stanje ni izbolj\xc5\xa1alo in precej Armencev se je izselilo v Bizantinsko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nObnova kraljestva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 884 je arabski kalif obnovil armensko kraljestvo. Kralj je postal A\xc5\xa1ot I. iz dinastije Bagratidov. Med razli\xc4\x8dnimi dinastijami so se vneli boji za oblast in do konca 10. stoletja je bila Armenija razdeljena na 5 kraljestev. Kljub vsemu pa to obdobje velja za dobo preporoda armenske knji\xc5\xbeevnosti, izobra\xc5\xbeevanja in gradnje cerkva. Razdeljena Armenija se ni mogla upreti bizantinski osvojitvi, vendar je bila njihova nadvlada kratkotrajna. Leta 1071 so seld\xc5\xbeu\xc5\xa1ki Turki z zmago napovedali za\xc4\x8detek zatona Bizantinskega cesarstva in vzpostavili oblast nad Armenijo, kar je spro\xc5\xbeilo nov val izseljevanja Armencev, tokrat v Gruzijo, Ukrajino in Sirijo. Na egejski obali dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije je nastalo armensko kraljestvo Kilikija (Cilicia) in se obdr\xc5\xbealo do leta 1357, ko so ga osvojili Mameluki (tur\xc5\xa1ka rodbina iz Egipta). Leta 1204 je Seld\xc5\xbeuke za\xc4\x8dela napadati in jih tudi premagala Gruzija s precej izseljenimi Armenci v svojih vrstah. Na to obdobje \xc5\xa1e danes spominjajo gruzinski vplivi v cerkveni arhitekturi v dana\xc5\xa1nji severnoarmenski provinci Lori. \xc5\xbde leta 1244 so Armenijo osvojili Mongoli in z uvedbo visokih davkov spodbudili precej uporov. Leta 1304, ko je islam postal uradna vera v mongolskem imperiju, pa so za\xc4\x8deli \xc5\xa1e preganjati nemuslimane._NEWLINE_Tudi mongolska mo\xc4\x8d je kmalu oslabela in v drugi polovici 14. stoletja so jih Mameluki postopoma izgnali in obenem zasu\xc5\xbenjili na tiso\xc4\x8de Armencev. Ve\xc4\x8dina Armenije je pre\xc5\xa1la pod turkmensko dinastijo \xc4\x8crna ovca.\n_START_SECTION_\nRusija in Tur\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nDinastijo \xc4\x8crna ovca je nasledila ravno tako turkmenska dinastija Bela ovca, ki je vladala Armeniji do prve polovice 16. stoletja. Na njenem ozemlju je pri\xc5\xa1lo do spopadov med otomanskimi Turki in Perzijci, ki so se leta 1639 sporazumeli o delitvi Armenije. Ko so se ob za\xc4\x8detku 18. stoletja v perzijskem delu povi\xc5\xa1ali davki, je spet pri\xc5\xa1lo do mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega izseljevanja Armencev, tokrat ve\xc4\x8dinoma v Indijo. V ju\xc5\xbenem delu dana\xc5\xa1nje Armenije (center je bil v Tatevu v dana\xc5\xa1nji provinci Sjunik) je izbruhnil upor pod vodstvom Davida Beka in ko so leta 1722 tja vdrle \xc5\xa1e ruske enote, je bilo perzijske oblasti kmalu konec. Leta 1724 sta si perzijski del razdelili Rusija in Tur\xc4\x8dija, Perziji pa je ostal le \xc5\xa1e Gorski Karabah._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Katarine II. Velike se je rusko \xc5\xa1irjenje nadaljevalo in do za\xc4\x8detka 19. stoletja je Rusiji pripadlo ozemlje dana\xc5\xa1nje Armenije in Azerbajd\xc5\xbeana. Rusija je spodbujala priseljevanje kristjanov in izseljevanje muslimanov. Armenci, takrat zaradi \xc5\xa1tevilnih preganjanj raztreseni po Kavkazu in Mali Aziji so se \xc5\xa1e zlasti po nadaljnjih ruskih zamagah nad Perzijo in Tur\xc4\x8dijo za\xc4\x8deli preseljevati v Erevanski kanat._NEWLINE_V krimski vojni je Rusija zasegla nekaj tur\xc5\xa1ke Armenije, vendar se je po porazu v tej vojni morala umakniti. V dogajanje se je vme\xc5\xa1ala \xc5\xa1e Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, ki jo je skrbela predvsem usoda trgovskih poti \xc4\x8dez ozemlje dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije. Zato se je postavila na stran Tur\xc4\x8dije in obenem pritiskala nanjo, naj bolje obravnava kr\xc5\xa1\xc4\x8danske manj\xc5\xa1ine, vklju\xc4\x8dno z armensko._NEWLINE_V letih 1877 in 1878 je Rusija ponovno premagala Tur\xc4\x8dijo in leta 1878 so bili med njima podpisani trije sporazumi. V prvem je Tur\xc4\x8dija prepustila Rusiji precej\xc5\xa1nje dele svojega ozemlja. V drugem je Tur\xc4\x8dija Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu prepustila Ciper in v zameno dobila britansko pomo\xc4\x8d pri obrambi ter obljubila pove\xc4\x8danje pravic kristjanov. V tretjem, podpisanem julija v Berlinu, pa je Tur\xc4\x8dija dobila nazaj ozemlja, ki jih je malo prej zasedla Rusija, hkrati pa niso ve\xc4\x8d veljale obljube, ki jih je glede varstva kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih manj\xc5\xa1in dala Veliki Britaniji. Tako otomanske oblasti kot Kurdi so za\xc4\x8deli preganjati Armence in pribli\xc5\xbeno pol milijona jih je umrlo v pokolih, ki se niso kon\xc4\x8dali niti po letu 1908, ko so mladoturki za\xc4\x8deli potur\xc4\x8devati preostanek otomanskega cesarstva. Tudi v ruskem delu Armenije razmere niso bile najbolj\xc5\xa1e. Pri\xc4\x8dela se je rusifikacija Kavkaza, zaprli so \xc5\xa1ole, dru\xc5\xa1tva in knji\xc5\xbenice, zasegli cerkveno lastnino in v tisku cenzurirali omembo armenskega naroda. To je spro\xc5\xbeilo \xc5\xa1e en val izseljevanja, tokrat v glavnem v Severno Ameriko.\n_START_SECTION_\nPrva republika\n_START_PARAGRAPH_\nPo oktobrski revoluviji novembra 1917 so se ruske \xc4\x8dete za\xc4\x8dele umikati z boji\xc5\xa1\xc4\x8d, tudi iz tur\xc5\xa1kega dela Armenije. 24. aprila 1918 so v Moskvi ustanovili Kavka\xc5\xa1ko federacijo, ki je zaradi mednacionalnih razlik kmalu razpadla. Tur\xc4\x8dija je kmalu napadla Armenijo z zahoda, z vzhoda in severa pa menj\xc5\xa1eviki in Turki iz Azerbajd\xc5\xbeana. Turki so 15, maja zasedli Aleksandropol (dana\xc5\xa1nji Gjumri) in se usmerili proti Erevanu, vendar so bili 24. maja pora\xc5\xbeeni pri Sardarapatu. 28. maja je gibanje Da\xc5\xa1nak ustanovilo neodvisno Republiko Armenijo, ki je spo\xc4\x8detka vklju\xc4\x8devala tudi Nahi\xc4\x8devan in Gorski Karabah, vendar so ju izlo\xc4\x8dili \xc5\xbee 4. junija, ko sta Armenija in Tur\xc4\x8dija v Batumiju podpisali premirje. Vpra\xc5\xa1anje teh dveh obmo\xc4\x8dij se je znova odprlo jeseni, ko je Tur\xc4\x8dija kapitulirala. Sporazum iz S\xc3\xa8vresa iz avgusta 1920 je obetal priklju\xc4\x8ditev ozemelj na vzhodu dana\xc5\xa1nje Tur\xc4\x8dije, vendar je bil sporazum s strmoglavljnem sultanovega re\xc5\xbeima razveljavljen. \xc5\xbde mesec po tem je Tur\xc4\x8dija znova zasegla dele armenskega ozemlja in ker so \xc5\xbee aprila za\xc4\x8deli vdirati tudi bolj\xc5\xa1eviki, je bilo armenske neodvisnosti konec. Sprejeli so bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1ko nadvlado, ki je takrat edina jam\xc4\x8dila obrambo proti Tur\xc4\x8diji in 29. novembra 1920 je Armenija bila vklju\xc4\x8dena v Transkavka\xc5\xa1ko sovjetsko federativno socialisti\xc4\x8dno republiko._NEWLINE_Lenin je iz dveh razlogov popu\xc5\xa1\xc4\x8dal Tur\xc4\x8diji in ji dodelil dele Armenije, npr. Kars in Ani. Prvi vzrok je bil v tem, da je Lenin takrat upal, da bo nova Atat\xc3\xbcrkova Tur\xc4\x8dija postala socialisti\xc4\x8dna, poleg tega pa je bilo na obnovljenih mirovnih pogajanjih Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo precej bolj naklonjeno Tur\xc4\x8diji in se nagibalo k mo\xc5\xbenosti, da bi Zakavkazje postalo tur\xc5\xa1ki protektorat. Tako je Lenin hotel \xc4\x8dim prej kon\xc4\x8dati pogajanja s Tur\xc4\x8dijo in si zagotoviti naftna polja v Bakuju. Leta 1923 je Lausannski sporazum dokon\xc4\x8dno nadomestil mirovno pogodbo iz S\xc3\xa8vresa in dokon\xc4\x8dno zakoli\xc4\x8dil mejo med Sovjetsko zvezo in Tur\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nSovjetska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nV tur\xc5\xa1ko - gr\xc5\xa1ki vojni, ki je sledila 1. svetovni vojni, je Lenin podprl Tur\xc4\x8dijo in ji zaradi upanja, da bo Atat\xc3\xbcrk uvedel socializem po sovjetskem modelu, obljubil, da bo Azerbajd\xc5\xbeanu dodelil Nahi\xc4\x8devan, Gorski Karabah in ozemlje dana\xc5\xa1nje ju\xc5\xbene Armenije med obema ozemljema. V ju\xc5\xbenoarmenskih podro\xc4\x8djih Zangezur in Sjunik je izbruhnil upor pod vodstvom Garegina N\xc5\xbedeha (ki se je pred tem prekalil v bolgarski borbi za osvoboditev izpod Tur\xc4\x8dije, pozneje pa se je pogajal s Hitlerjem v upanju, da bo ta dele Tur\xc4\x8dije ponovno dodelil Armeniji), ki ga nista mogla zadu\xc5\xa1iti niti Tur\xc4\x8dija niti Rde\xc4\x8da armada. Pat polo\xc5\xbeaj se je kon\xc4\x8dal po Leninovi obljubi (ki je med tem tudi obupal nad Atat\xc3\xbcrkom), da bosta omenjeni provinci pripadli Armeniji._NEWLINE_Med letoma 1921 in 1924, v \xc4\x8dasu Leninove nove ekonomske politike, je Armenija do\xc5\xbeivela kulturni in intelektualni preporod, kajti kar nekaj intelektualcev se je vrnilo, arhitekt Aleksander Tamanjan je sredi\xc5\xa1\xc4\x8du nove prestolnice Erevan (kjer je nastala tudi univerza) vdahnil dana\xc5\xa1njo podobo. Leta 1923 je Stalin, takrat komisar za narodnosti, dokon\xc4\x8dno razmejil bodo\xc4\x8di republiki Armenijo in Azerbajd\xc5\xbean. Slednjemu je tako dodelil Gorski Karabah in Nahi\xc4\x8devan, poleg tega pa je obema bodo\xc4\x8dima republikama dodelil \xc5\xa1e nekaj enklavic na ozemlju druge bodo\xc4\x8de republike. Te meje so obveljale leta 1936, ko je bila Transkavka\xc5\xa1ka sovjetska federativna republika razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena in so na njenem ozemlju nastale republika Gruzija, Armenija in Azerbajd\xc5\xbean._NEWLINE_Vsaj 100.000 Armencev je postalo \xc5\xbertve Stalinovih \xc4\x8distk. Do sredine 30. let so zaprli vse cerkve na tem obmo\xc4\x8dju z izjemo katedrale v E\xc4\x8dmiadzinu, leta 1938 je bil umorjen katholikos, zatem pa so zaradi \xc2\xbbbur\xc5\xbeuaznega nacionalizma\xc2\xab\xc2\xa0obsodili na smrt \xc5\xa1e celotno armensko politi\xc4\x8dno vodstvo in precej intelektualcev._NEWLINE_Druga svetovna vojna ni segla v Armenijo, zato pa se je v vrstah Rde\xc4\x8de armade borilo okoli 630.000 Armencev, pribli\xc5\xbeno polovica jih je padla v bojih._NEWLINE_Po vojni je Armenija do\xc5\xbeivela naglo gospodarsko rast. Prebivalstvo Erevana je s 50.000 naraslo na 1.300.000, po republiki so zrasli obrati predvsem kemi\xc4\x8dne industrije in Armenija je tako postala ena najbolj izobra\xc5\xbeenih in industrijskih republik Sovjetske zveze. Po letu 1947 so se znova pri\xc4\x8dele deportacije v gulage in trajale vse do Stalinove smrti._NEWLINE_V obdobju Gorba\xc4\x8dova in njegove politike glasnosti je v ospredje pri\xc5\xa1el spor z Azerbajd\xc5\xbeanom glede vpra\xc5\xa1anja Gorskega Karabaha (ve\xc4\x8d o tem v posebnem \xc4\x8dlanku), kar je povzro\xc4\x8dilo, da so se domala vsi Armenci in Azerbajd\xc5\xbeanci iz teh dveh republik izselili v mati\xc4\x8dni republiki. Z nafto bogati Azerbajd\xc5\xbean je uvedel ekonomsko blokado Armenije, ki se ji je pridru\xc5\xbeila tudi Tur\xc4\x8dija. Situacija se je \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ala konec leta 1988, ko je severozahod republike in \xc5\xa1e zlasti mesto Leninakan (danes Gjumri) opusto\xc5\xa1il potres in so zaradi mogo\xc4\x8dih po\xc5\xa1kodb morali zapreti jedrsko elektrarno Metsamor (v provinci Armavir).\n_START_SECTION_\nNeodvisnost\n_START_PARAGRAPH_\nNa volitvah julija 1990 je zmagalo Armensko nacionalno gibanje, ki je nastalo iz Karaba\xc5\xa1kega komiteja. Voditelj tega gibanja Levon Ter-Petrosjan je postal predsednik armenskega vrhovnega sovjeta. Ta je izkoristil zvezno ustavo, ki je to formalno dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala, in razglasil neodvisnost od Sovjetske zveze ter se posku\xc5\xa1al distancirati od spora glede Gorskega Karabaha. Po neuspelem dr\xc5\xbeavnem prevratu avgusta 1991, ko je postalo dokon\xc4\x8dno jasno, da bo Sovjetska zveza razpadla, je bil 21. septembra organiziran referendum, kjer se je velika ve\xc4\x8dina Armencev izrekla za neodvisnost._NEWLINE_Armenija je maja 1992 pospisala sporazum o medsebojnem sodelovanju z Rusijo in \xc5\xa1e nekaterimi \xc4\x8dlanicami novonastale Skupnosti neodvisnih dr\xc5\xbeav. Rusija je tako za\xc4\x8dela dobavljati oro\xc5\xbeje, tako da je Armenija lahko v vojni, ki je zahtevala pribli\xc5\xbeno 25.000 \xc5\xbertev, zasedla Gorski Karabah in \xc5\xa1e nekaj azerbajd\xc5\xbeanskega ozemlja. Vojna se je kon\xc4\x8dala s premirjem leta 1994._NEWLINE_Leta 1995 je bila sprejeta ustava, ki je uvedla predsedni\xc5\xa1ki sistem. Naslednjega leta je bil Levon Ter-Petrosjan izvoljen za predsednika, Robert Ko\xc4\x8darjan, nekdanji voditelj Gorskega Karabaha pa je postal predsednik vlade. Leta 1998 je Ter-Petrosjan odstopil in Ko\xc4\x8darjan je bil izvoljen na njegovo mesto. Po parlamentarnih volitvah leta 1999, ko je zmagala opozicija, se je za\xc4\x8delo obdobje politi\xc4\x8dne nestabilnosti. Ubit je bil predsednik vlade Vagen Sarkisjan in \xc5\xa1e nekaj opozicijskih politikov. Ko je leta 2001 razpadla \xc5\xa1e vladna koalicija, je Ko\xc4\x8darjan predlagal nekaj sprememb ustave, kar je spodbudilo masovne in neuspe\xc5\xa1ne demonstracije, da naj odstopi. Leta 2003 je bil Ko\xc4\x8darjan v sumljivih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah ponovno izvoljen za predsednika. V podobno sumljivih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah na parlamentarnih volitvah nekaj mesecev kasneje je ve\xc4\x8dino dobila pro-Ko\xc4\x8darjanova Republikanska stranka._NEWLINE_Spor z Azerbajd\xc5\xbeanom se vse od podpisa premirja leta 1994 \xc5\xa1e ni premaknil z mrtve to\xc4\x8dke, zato pa se postopoma izbolj\xc5\xa1ujejo odnosi s Tur\xc4\x8dijo. Med dr\xc5\xbeavama \xc5\xbee obstaja neposredna letalska povezava in avtobusna zveza prek Gruzije. Meja je v tem trenutku \xc5\xa1e vedno zaprta, vendar naj bi se po napovedih kmalu odprla. Nekaj je k temu pripomogla armenska odpoved ozemeljskim zahtevam do Tur\xc4\x8dije, nekaj pa pritisk iz Bruslja na Tur\xc4\x8dijo, ki se pribli\xc5\xbeuje Evropski uniji.'