b'\n_START_ARTICLE_\nSmu\xc4\x8danje prostega sloga\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina sega \xc5\xbee v 1930-ta leta, norve\xc5\xa1ki smu\xc4\x8darji med treningi alpskega smu\xc4\x8danja in tekom na smu\xc4\x8deh za\xc4\x8deli izvajati akrobacije na smu\xc4\x8deh. Kasenje so na ekshibicijskih tekmah v ZDA izvajali nastope, ki so jih kasneje poimenovali "freestyle". Akrobatske skoke pa je okrog leta 1950 razvil in dodelal olimpijski prvak Stein Eriksen._NEWLINE_Z smu\xc4\x8danjem prostega sloga pa so resno za\xc4\x8deli v 1960-tih in 1970-tih letih, ki je bilo takrat bolj znano pod imenom "hot-dogging". Bob Burns iz Sun Valley, Idaho velja za nekak\xc5\xa1nega pionirja oz. \xc4\x8dloveka, ki ja ta slog dodela leta 1965._NEWLINE_V pozni 1960-tih so mu sledili Wayne Wong, Flying Eddie Ferguson, Chico in Cokie Schuler in njihovi mentorji Chris Flanagan also, Roger Evans, John Clendenin, Hermann Goellner Tom Leroy. Nekateri ljudje so bili takrat mmnenja da je to prenevaren \xc5\xa1port in niso \xc5\xbeeleli da postane olimpijska disciplina._NEWLINE_Mednarodna smu\xc4\x8darska organizacija (FIS) je ta slog smu\xc4\x8danja leta 1979 priznala kot uraden \xc5\xa1port in uvedla nova pravila glede na skakalno tehniko da bi ubla\xc5\xbeila nevarnost teh tekmovanj. Svetovni pokal v smu\xc4\x8danju prostega sloga je bil prvi\xc4\x8d prirejene leta 1980 prvo svetovno prvenstvo pa leta 1986 v Tignes, Francija. Smu\xc4\x8danje prostega sloga je bilo prvi\xc4\x8d kot demonstrativna disciplina prikazana na Zimskih olimpijskih igrah 1988 v Calgaryu. Grbine so bile prvi\xc4\x8d na sporedu na Zimskih olimpijskih igrah 1988 v Albertville-u, akrobatski skoki pa na Zimskih olimpijskih igrah 1994 v Lillehammerju.\n_START_SECTION_\nAkrobatski skoki\n_START_PARAGRAPH_\nAkrobatski skoki (aerial skiing) se dogajajo na 2-4 metre visokih skakalnic, obi\xc4\x8dajno zgrajenih iz lesa in pokritimi s snegom, ki smu\xc4\x8darja izvr\xc5\xbee do 6 metrov v zrak ( kar je lahko tudi do 20 metrov nad dosko\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dem). KO je enkrat v zraku tam izvedejo \xc5\xa1tevilne salte in obrate, preden pristanejo na 34-39 stopinj strmem dosko\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du dolgem pribli\xc5\xbeno 30 metrov. Najbolj\xc5\xa1i tekmovalci lahko naredijo tudi do tri salte s petimi hitrimi obrati._NEWLINE_Obstajata dve vrsti akrobatskih skokov: navzgor in navzdol. To je disciplina, kjer tekmovalci prejmejo to\xc4\x8dke za: odriv (20%), izvedba skoka (50%) in pristanek (30%). Stopnja te\xc5\xbeavnosti (DD) je nato v\xc5\xa1teta v skupno oceno, v katero \xc5\xa1tejeta dva skoka. Tekmovalci svoje ve\xc5\xa1\xc4\x8dine trenirajo poleti na skakalnicah v bazenih.\n_START_SECTION_\nGrbine\n_START_PARAGRAPH_\nGrbine (moguls) so enakomerni pukli narejeni vzdol\xc5\xbe proge z zelo kratkimi zavoji, ki jih mora tekmovalec amortizirati. Proge so po navadi zelo strme. Na njej pa so tudi skoki.\n_START_SECTION_\nBalet na smu\xc4\x8deh\n_START_PARAGRAPH_\nBalet na smu\xc4\x8deh (prej Ski Ballet, kasneje preimenovan v acroski) ni ve\xc4\x8d del tekmovalnega smu\xc4\x8danja prostega sloga, je bila tretja disciplina smu\xc4\x8danja porstega sloga. Tekmovanja so se dogajala med poznimi 1960-imi in letom 2000. Med letoma 1980 in 1998 je \xc5\xa1tel za svetovni pokal. Dogaja se na ravni sne\xc5\xbeni povr\xc5\xa1ini, kjer so s smu\xc4\x8dmi in pomo\xc4\x8djo smu\xc4\x8darskih palic izvajali to\xc4\x8dke kot so salte, kri\xc5\xbeanje nog, obrati... Sodniki pa so to ocenjevali s to\xc4\x8dkami. Kot demonstrativna disciplina je bila prikazana na Zimskih olimpijskih igrah 1988 in 1992. V letu 2000 je FIS ukinil vsa uradna tekmovanja.'