b'\n_START_ARTICLE_\nBiljana Plav\xc5\xa1i\xc4\x87\n_START_SECTION_\nMladost in obdobje pred politi\xc4\x8dno kariero\n_START_PARAGRAPH_\nPlav\xc5\xa1i\xc4\x87eva se je rodila leta 1930 v Tuzli v premo\xc5\xbeno in ugledno bosansko-srbsko dru\xc5\xbeino. O\xc4\x8de je bil biolog, ki je podiplomski \xc5\xa1tudij kon\xc4\x8dal na Dunaju in bil na koncu svoje kariere direktor Oddelka za naravoslovno znanost v sarajevskem dr\xc5\xbeavnem muzeju, kjer je Biljana kon\xc4\x8dala osnovno in srednjo \xc5\xa1olo. Leta 1954 je diplomirala na Univerzi v Zagrebu. Kmalu je postala asistentka na Naravoslovno-matemati\xc4\x8dni fakulteti v Sarajevu, kjer je leta 1964 magistrirala in tri leta pozneje doktorirala._NEWLINE_Leta 1971 je od\xc5\xa1la v ZDA, kjer je bila devet mesecev raziskovalka na In\xc5\xa1titutu za raziskovanje rastlin Boyce-Thompson. Po vrnitvi je postala redna profesorica na Naravoslovno-matemati\xc4\x8dni fakulteti sarajevske univerze, leta 1972 prodekanka in leta 1986 dekanka fakultete._NEWLINE_Leta 1963 se je poro\xc4\x8dila s sarajevskim pravnikom \xc5\xbdarkom Banjcem, od katerega se je lo\xc4\x8dila v letu 1976.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nBiljana Plav\xc5\xa1i\xc4\x87 je v politi\xc4\x8dno areno vstopila konec osemdesetih let 20. stoletja, ko je vstopila v Srbsko demokratsko stranko Radovana Karad\xc5\xbei\xc4\x87a, kjer je prevzela vlogo \xc4\x8dlanice politi\xc4\x8dnega odbora stranke._NEWLINE_V srbski javnosti je postala hitro popularna, saj ni bila \xc4\x8dlanica zveze komunistov in ker je bila ena redkih \xc5\xbeensk z akademskim naslovom v politiki. Na volitvah, novembra 1990 je na listi SDS kandidirala za \xc4\x8dlanico predsedstva Socialisti\xc4\x8dne republike BiH in uspela._NEWLINE_Po kratkem voja\xc5\xa1kem spopadu, ki je sledil osamosvojitvi Slovenije se je JLA leta 1991 umaknila iz Slovenije in s tistega dela Hrva\xc5\xa1ke, kjer ni bilo ve\xc4\x8dinskega srbskega prebivalstva. Srbi so namre\xc4\x8d na ozemlju Hrva\xc5\xa1ke razglasili Republiko Srbsko Krajino s sede\xc5\xbeem v Kninu. Ve\xc4\x8dji del JLA se je umaknil v Bosno in Hercegovino, se razglasil za za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika srbskega naroda v BiH in skupaj z novimi bosansko-srbskimi enotami zasedel 70 odstotkov ozemlja BiH._NEWLINE_V tej republiki so se leta 1992 za\xc4\x8dele kazati razli\xc4\x8dne te\xc5\xbenje razli\xc4\x8dnih narodov. Muslimani in Hrvatje so \xc5\xbeeleli samostojno Bosno in Hercegovino, Srbi pa so videli Bosno in Hercegovino v novi, zo\xc5\xbeeni Jugoslaviji, ki bi jo ob Srbiji in \xc4\x8crni gori sestavljale \xc5\xa1e BiH, Makedonija in Republika Srbska krajina. V skup\xc5\xa1\xc4\x8dini so se odlo\xc4\x8dili za referendum o samostojnosti._NEWLINE_Referenduma, ki je potekal od 29. februarja do 1. marca 1992, se je udele\xc5\xbeilo 63,4 odstotka volilnih upravi\xc4\x8dencev. Za neodvisnost je glasovalo 62,68 odstotka sodelujo\xc4\x8dih na referendumu, kljub temu pa udele\xc5\xbeba in rezultat na referendumu pravnoformalno nista omogo\xc4\x8dala menjave ustave Bosne in Hercegovine. Zato Srbi rezultatov niso priznali in so odtlej vse mo\xc4\x8di usmerjali v oblikovanje svoje dr\xc5\xbeave Republike Srbske, ki so jo razglasili v no\xc4\x8di med 6. in 7. aprilom 1992._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8delo tudi mno\xc5\xbei\xc4\x8dno preseljevanje ljudi. Iz Sarajeva so se Srbi izseljevali, v na Palah organizirano Republiko Srbsko in v Srbijo. Tudi Biljana Plav\xc5\xa1i\xc4\x87 je na\xc5\xa1la novi dom na Palah, od koder je nadaljevala s prosrbsko politiko. Pri tem se je v veliki meri naslanjala na Srbsko pravoslavno cerkev, ki ji je pomagala v politi\xc4\x8dnem boju. Pri tem Plav\xc5\xa1i\xc4\x87eva ni skrivala odpora do Slobodan Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87a in njegovega politi\xc4\x8dnega kroga. \xc5\xbde maja 1993 ob njegovem obisku na Palah mu Plav\xc5\xa1i\xc4\x87eva ni odgovorila na pozdrav in se ni hotela rokovati z njim._NEWLINE_Do leta 1995 je bila Biljana Plav\xc5\xa1i\xc4\x87 podpredsednica Republike Srbske, po odstopu Radovana Karad\xc5\xbei\xc4\x87a z mesta predsednika pa je to funkcijo prevzela ona. Nemudoma je prekinila vse stike z biv\xc5\xa1im predsednikom republike in predsednikom parlamenta Mom\xc4\x8dilom Kraji\xc5\xa1nikom ter pregovorila generala Ratka Mladi\xc4\x87a, da je odstopil s polo\xc5\xbeaja komandanta vojske Republike Srbske. Sede\xc5\xbe republike je preselila s Pal v Banja Luko. Plav\xc5\xa1i\xc4\x87eva med vojnimi spopadi ni ukazovala vojski, ni dajala ukazov za poboje in preganjanje, ampak se je kot podpredsednica republike ve\xc4\x8dinoma ukvarjala s humanitarno pomo\xc4\x8djo prebivalstvu, kar pa ni prepre\xc4\x8dilo njenega preganjanja s strani Ha\xc5\xa1kega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nHa\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de za vojne zlo\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nBiljana Plav\xc5\xa1i\xc4\x87 je prva med srbskimi politiki sprejela odgovornost za zlo\xc4\x8dine proti \xc4\x8dlove\xc4\x8dnosti na Balkanu. Prostovoljno se je predala in od\xc5\xa1la v Haag 10. januarja 2001. Prva obto\xc5\xbenica jo je bremenila genocida, zlo\xc4\x8dinov proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu, kr\xc5\xa1enja vojnih zakonov in obi\xc4\x8dajev ter hude kr\xc5\xa1itve \xc5\xbdenevske konvencije. 3. aprila 2002 pa so obto\xc5\xbenico spremenili in jo obto\xc5\xbeili, da je kot vodilna \xc4\x8dlanica Srbske demokratske stranke BiH tudi tesno sodelovala z Radovanom Karad\xc5\xbei\xc4\x87em in Mom\xc4\x8dilom Kraji\xc5\xa1nikom ter, da je bila \xc4\x8dlanica kolektivnega predsedstva BiH od 18. novembra 1990 do aprila 1993 pri \xc4\x8demer je zgolj sodelovala pri vseh dejavnostih iz prve obto\xc5\xbenice._NEWLINE_Tako je obto\xc5\xbenica obto\xc5\xbeevala Biljano Plav\xc5\xa1i\xc4\x8d, da je od 28. februarja 1992 do 12. maja 1992, ko je bila sopredsednica Republike Srbske BiH, od tega datuma naprej pa \xc4\x8dlanica tri\xc4\x8dlanskega predsedstva Republike Srbske ter od 30. novembra 1992 tudi \xc4\x8dlanica vrhovne komande oboro\xc5\xbeenih sil Republike Srbske zavirala mirovni proces in huje kr\xc5\xa1ila ve\xc4\x8d mednarodnih zakonov in konvencij._NEWLINE_To temlji na dejstvu, da je Biljana Plav\xc5\xa1i\xc4\x87 najbolj nasprotovala ratifikaciji Vance-Owenovega na\xc4\x8drta o prekinitvi vojne v Bosni in Hercegovini. Zaradi njenega nasprotovanja skup\xc5\xa1\xc4\x8dina na\xc4\x8drta ni ratificirala in vojna se je nadaljevala._NEWLINE_Plav\xc5\xa1i\xc4\x87eva je postala bolj kooperativna z mednarodno skupnostjo \xc5\xa1ele po podpisu Daytonskega sporazuma, novembra 1995. \xc5\xa0ele takrat je kot novo izbrana predsednica Republike Srbske za\xc4\x8dela voditi politiko miru in sodelovanja z mednarodnimi silami. Visoki predstavniki OZN, Evropske skupnosti in ZDA so za to obdobje pohvalno govorili o delovanju Biljane Plav\xc5\xa1i\xc4\x87 in na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du potrdili, da je zavzeto uresni\xc4\x8devala vse dogovore med Republiko Srbsko in mednarodno skupnostjo._NEWLINE_Na sojenju je Plav\xc5\xa1i\xc4\x87eva priznala, da je od julija 1992 do 30. decembra 1992 delovala kot posameznica in v dogovoru z drugimi v zlo\xc4\x8dinskem projektu na\xc4\x8drtovala, spodbujala, odrejala, pomagala in podpirala preganjanje bosanskih Muslimanov, bosanskih Hrvatov in drugega nesrbskega prebivalstva iz 37 ob\xc4\x8din v Bosni in Hercegovini. Kljub temu, da se je za svoja dejanja pokesala, in, da so v njeno korist pri\xc4\x8dali predstavniki ZN in nekdanja ameri\xc5\xa1ka zunanja ministrica Madeleine Albraight, so jo obsodili na 11 let zapora. Kazen je prestajala od 26. junija 2003 v \xc5\xbeenskem zaporu Hinseberg v \xc3\x96rebru na \xc5\xa0vedskem. 27. oktobra 2009 so jo po dveh tretjinah odslu\xc5\xbeene zaporne kazni izpustili na prostost.\n_START_SECTION_\nPisateljica\n_START_PARAGRAPH_\nPo obsodbi je Plav\xc5\xa1i\xc4\x87eva napisala knjigo, z naslovom Pri\xc4\x8devanja (Svjedo\xc4\x8denja), v kateri govori o razmerah v Bosni in Hercegovini pred in med vojno, predvsem pa o svojih nekdanjih sodelavcih v vodstvu Republike Srbske. V njej pred javnostjo razgrinja dogajanje v Republiki Srbski, ki so ga zaznamovali predvsem korupcija vodstva, trgovina z oro\xc5\xbejem in nafto ter humanitarno pomo\xc4\x8djo. V njej je za najve\xc4\x8dja krivca za tragedijo srbskega naroda razglasila Radovana Karad\xc5\xbei\xc4\x87a in Mom\xc4\x8dila Kraji\xc5\xa1nika. Obto\xc5\xbeuje ju bratenja z najhuj\xc5\xa1imi sovra\xc5\xbeniki srbstva in bogatenja na ra\xc4\x8dun naroda, ki naj bi zaradi njiju izgubil dostojanstvo.'