b'\n_START_ARTICLE_\nEvangelij po Luku\n_START_PARAGRAPH_\nEvangelij po Luku je izmed \xc5\xa1tirih kanoni\xc4\x8dnih evangelijev najdalj\xc5\xa1i. V ve\xc4\x8d pogledih je prava mojstrovina. \xc5\xbde Hieronim (\xe2\x80\xa0 420) je opazil, da je Luka med novozaveznimi pisatelji najbolj ve\xc5\xa1\xc4\x8d gr\xc5\xa1kega jezika._NEWLINE_Luka posreduje najbolj celotno podobo Jezusovega \xc5\xbeivljenja. Najbolj podrobno opi\xc5\xa1e Jezusovo otro\xc5\xa1tvo in Jezusovo povelikono\xc4\x8dno delovanje. Samo on omenja dvanajstletnega Jezusa v templju in Jezusov odhod na Oljsko goro, od koder je \xc5\xa1el v nebesa._NEWLINE_Evangelij je zasnovan po na\xc4\x8dinu pisanja helenisti\xc4\x8dnih in judovskih svetih pisateljev. Za\xc4\x8dne se s predgovorom, v katerem pojasni spo\xc5\xa1tovanemu Teofilu, \xc4\x8demu se je lotil pisanja. Za predgovorom je dalj\xc5\xa1i uvod v evangelij, ki se delo v poro\xc4\x8dilo o Jezusovem otro\xc5\xa1tvu in v predzgodovino Jezusovega javnega delovanja. V notranjem delu pa se evangelij, tako kot Matejev in Markov, deli v tri dele: Jezus deluje v Galileji, Jezus na poti v Jeruzalem in Jezusovo delovanje v Jeruzalemu, kjer uresni\xc4\x8di odre\xc5\xa1enje. V razvrstitvi gradiva se dr\xc5\xbei Marka, vendar ga z ve\xc4\x8d vlo\xc5\xbeki mo\xc4\x8dno obogati. To stori na dveh mestih. Na prvem je vtkal vzporedno izro\xc4\x8dilo Matejeve oblike Govora na gori. To je mala Lukova vklju\xc4\x8ditev. Na drugem mestu pa dogodke s poti v Jeruzalem, kamor je \xc5\xa1el trpet in umret. To pa je velika Lukova vklju\xc4\x8ditev._NEWLINE_Temeljno sporo\xc4\x8dilo Lukovega evangelija je vesoljnost odre\xc5\xa1enja. Jezus je odre\xc5\xa1enik vsega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, ne samo Judov, iz katerih izhaja. To je povedal \xc5\xbee z rodovnikom, \xc5\xa1e bolj pa z dogodki Jezusovega otro\xc5\xa1tva. Lukkove vesoljnosti pa ne smemo razumeti samo v smislu\xc2\xa0\xc2\xbbvsi narodi\xc2\xab, temve\xc4\x8d tudi socialno. Jezus je posebno odre\xc5\xa1enik ubogih, zavr\xc5\xbeenih, izob\xc4\x8denih._NEWLINE_V Lukovem evangeliju se posebno ka\xc5\xbee Jezusova dobrota. Jezus je ganljivo dober do bolnikov, tujcev, gre\xc5\xa1nikov. Ta dobrota je tako velika, da so se farizeji spotikali nad njim in dvomili o njegovi mesijanski vlogi. Jezus je vztrajal in do \xc4\x8dasti povzdignil tudi \xc5\xbeenske, ki so bile takrat potisnjene na rob dru\xc5\xbebenega dogajanja. Tako najve\xc4\x8d \xc5\xbeensk v Jezusovi bli\xc5\xbeini omenja Luka._NEWLINE_Evangelij je namenjen poganom. Povedati jim ho\xc4\x8de, da so tudi oni v Kristusu odre\xc5\xa1eni in namenjeni zveli\xc4\x8danju. Najbolj verjetno je namenjen tistim krajem Sredozemlja, kjer je apostol Pavel oznanjal evangelij in ustanavljal Cerkev, kajti Luka je bil nekaj \xc4\x8dasa z njim. Nastal je po letu 70, vsekakor pozneje kot Markov evangelij, ker je Luka po Marku povzel zasnovo evangelija. Nastal je pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno kot Matejev evangelij, ker skupaj z njim navaja stvari, posebno Jezusove govore, ki jih Marko nima.'