b'\n_START_ARTICLE_\nBenjamin Lee Whorf\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWhorf se je rodil 24. aprila 1879 v Winthrop, Massachusetts. Imel je dva mlaj\xc5\xa1a brata, ki sta postala umetnika, kot njihov o\xc4\x8de. \xc5\xbde kot mlad se je ukvarjal z branjem in izvajanjem razli\xc4\x8dnih eksperimentov.\n_START_SECTION_\nPoklicno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWhorf je bil po poklicu kemi\xc4\x8dni in\xc5\xbeenir, a se je \xc5\xbee mlad za\xc4\x8del ukvarjati z lingvistiko. Sprva ga je zanimala biblijska hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina, a se je kmalu preusmeril na domorodne jezike\xc2\xa0\xc2\xbbMezoamerike\xc2\xab. Mnogi profesionalni u\xc4\x8denjaki so ob\xc4\x8dudovali njegovo delo. V letu 1930 je dobil podporo za \xc5\xa1tudij Azte\xc5\xa1kega jezika Nahuatl.\n_START_SECTION_\nDelo na Yalu\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavitve mnogih vplivnih spisov so ga pripeljale, do sodelovanja z lingvistom Edwardom Sapirom, na univerzi Yale. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xa1e vedno delal pri Hartford Fire Insurance Company (Zavarovalna dru\xc5\xbeba). Na univerzi je opisal\xc2\xa0\xc2\xbbHopi\xc2\xab\xc2\xa0jezike in zgodovinsko lingvistiko Uto-Azte\xc5\xa1kih jezikov, kot nadomestni predavatelj pa je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal tudi Sapira, med njegovo odsotnostjo.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nPozno v letu 1938 je Worf zbolel za rakom. Po operaciji je za\xc5\xa1el v t.i.\xc2\xa0\xc2\xbbneproduktivno obdobje\xc2\xab, mo\xc4\x8dno pa je nanj vplivala tudi smrt njegovega mentorja Sapira. Whorf je umrl leta 1941.\n_START_SECTION_\nLingvisti\xc4\x8dna relativnost\n_START_PARAGRAPH_\nWhorf je najbolj znan kot glavni zagovornik tako imenovanega principa lingvisti\xc4\x8dne relativnosti, ki je pogosto znan pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbSapir-Whorfova hipoteza\xc2\xab, poimenovan po njem in Edwardu Sapiru. Whorf principa nikoli ni predstavil v obliki hipoteze in ideja o vplivu lingvisti\xc4\x8dnih kategorij na percepcijo in spoznanje, je bila deljena z javnostjo \xc5\xbee pred njim s strani ve\xc4\x8d u\xc4\x8denjakov. A Whorf je bil tisti, ki je podal natan\xc4\x8dne primere, kako vidi gramati\xc4\x8dne kategorije dolo\xc4\x8denih jezikov in je izpostavil empiri\xc4\x8dni raziskovalni program, ki ga je podprlo veliko u\xc4\x8denjakov. Znan je kot\xc2\xa0\xc2\xbbSapir-Whorfove \xc5\xa1tudije\xc2\xab. To je Whorf dokazoval z ve\xc4\x8d primeri. Eden izmed njih je, da je v jeziku hopi ve\xc4\x8d besed za\xc2\xa0\xc2\xbbvodo\xc2\xab. Ena poimenuje vodo za pitje iz posode (steklenice), druga pa poimenuje vodo kot naravno obliko vode. Te primeri nam ka\xc5\xbeejo, da so prvotni jeziki v\xc4\x8dasih razvili bolj fino strukturirane semanti\xc4\x8dne razlike kot evropejski jeziki in da direkten prevod med dvema jezikoma, \xc4\x8detudi na osnovni ravni jezika, niso vedno mogo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nVplivi na Whorfovo razmi\xc5\xa1ljanje\n_START_PARAGRAPH_\nTako Sapir kot Whorf sta \xc4\x8drpala ideje iz Einsteinovega principa o splo\xc5\xa1ni relativnosti. Sapir je demonstriral, da govorci dolo\xc4\x8denega jezika dojemajo akusti\xc4\x8dno druga\xc4\x8dne zvoke kot enake, \xc4\x8de zvok prihaja iz osnovnega fonema in ne prispeva k spremembam v semanti\xc4\x8dnem pomenu. Na Whorfa je prav tako vplivala\xc2\xa0\xc2\xbbGestalt\xc2\xab\xc2\xa0psihologija, zaradi katere je verjel, da morajo govorci nekega jezika isti dogodek opisati kot razli\xc4\x8dne oblikovne konstrukcije, kar je Whorf poimenoval kot\xc2\xa0\xc2\xbblo\xc4\x8ditve od izku\xc5\xa1nje\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nStopnja vpliva jezika na misli\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere Whorfove trditve so nekateri interpretirali, da je Whorf podpiral lingvisti\xc4\x8dno determiniranost, kar je dokaj kontroverzna tema, saj se s tem mnogi ne strinjajo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casovnost pri Hopi-indijancih\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj debatiran in kritiziran primer lingvisti\xc4\x8dne relativnosti je Whorfova \xc5\xa1tudija t.i. Hopi time. V svoji analizi pravi, da obstaja povezava med tem, kako ljudstvo Hopi pojmuje \xc4\x8das in med gramatiko jezika ljudstva Hopi. Whorfov najbolj izpopolnjen argument za obstoj lingvisti\xc4\x8dne relativnosti je temeljil na tem, kaj je videl kot temeljno razliko v razumevanju \xc4\x8dasa kot konceptualne kategorije med ljudmi Hopi. Lingvist Ekkehart Malotki je izzval Whorfovo analizo s primeri, kako ljudstvo Hopi pojmuje \xc4\x8das. Malotki je trdil, da v jeziku ljudstva Hopi sistem glagolskih \xc4\x8dasov sestoji iz prihodnosti in neprihodnosti in da je edina razlika med tro\xc4\x8dasovnim sistemom evropskih jezikov ter Hopi sistemom, da slednji kombinira preteklost s prihodnostjo in s tem tvori eno samo kategorijo. Malotkijeva kritika je bila \xc5\xa1iroko odobravana in sprejeta kot zadnji dokaz, ki bi ovrgel Whorfove ideje in njegov koncept lingvisti\xc4\x8dne relativnosti, medtem ko so nekateri u\xc4\x8denjaki branili njegove analize ljudstva Hopi, tako da so trdili, da Whorf ni trdil, da ljudstvo Hopi nima dovolj besed za opis \xc4\x8dasovnosti, temve\xc4\x8d, da je koncept \xc4\x8dasa ljudstva Hopi druga\xc4\x8den kot koncept angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih. Whorf je opisal \xc4\x8dasovne kategorije ljudstva Hopi, pri \xc4\x8demer je izpostavil, da \xc4\x8das ni razdeljen na preteklost, sedanjost in prihodnost, kot je navada v evropskih jezikih, temve\xc4\x8d en sam glagolski \xc4\x8das opisuje preteklost in sedanjost medtem ko drugi glagolski \xc4\x8das opisuje dogodke, ki se \xc5\xa1e niso zgodili in ki se bodo/ne bodo zgodili v prihodnosti.'