b'\n_START_ARTICLE_\nMenih\n_START_SECTION_\nTradicija kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih Cerkva\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danske Cerkve poznajo obe obliki meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ka oblika je starej\xc5\xa1a, izvira od u\xc4\x8denja sv. Antona Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika in je zna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a za Vzhod ter pravoslavne Cerkve, medtem ko je cenobitska mlaj\xc5\xa1a in jo je ustanovil sv. Pahomij Egiptovski v 4. stoletju. U\xc4\x8denje sv. Pahomija je kasneje dopolnil sv. Vasilij, za njim pa v 6. stoletju \xc5\xa1e sv. Benedikt iz Nursije, ki je s svojimi somi\xc5\xa1ljeniki \xc5\xbeivel v odmaknjenem samostanu na Monte Cassinu. Napisal je ti. Benediktovo pravilo (Regula Benedicti), ki slu\xc5\xbei kot osnova za redovna pravila mnogim cerkvenim redovom katoli\xc5\xa1ke Cerkve (na \xc4\x8delu seveda z benediktinci). Sv. Benedikta prav zaradi njegovega prispevka imenujejo o\xc4\x8de in zavetnik Zahodnega meni\xc5\xa1tva. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski menihi in nune ob vstopu v redovno \xc5\xbeivljenje navadno podajo tri zaobljube: \xc4\x8distosti, ubo\xc5\xa1tva in poslu\xc5\xa1nosti.\n_START_SECTION_\nPravoslavne Cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nV pravoslavni Cerkvi obstaja le en meni\xc5\xa1ki red (red sv. Vasilija), \xc4\x8deprav meni\xc5\xa1tvo sicer ni redko. Razlogi le\xc5\xbeijo v zgodovinskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah - delno v dolo\xc4\x8dilih 4. vesoljnega cerkvenega zbora v Kalcedonu (ali Halkedonu, anti\xc4\x8dnem mestu pri Bosporju) leta 451, ki daje \xc5\xa1kofu izklju\xc4\x8dno pravico dovoliti ali odkloniti pro\xc5\xa1njo za ustanovitev novega samostana na ozemlju njegove \xc5\xa1kofije, delno pa najbr\xc5\xbe v dejstvu, da so nekatere od pravoslavnih Cerkva v zgodovini delovale v islamskih dr\xc5\xbeavah in so bile tako do neke mere omejene v razvoju.'