b'\n_START_ARTICLE_\nSeti I.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Seti pomeni Setov, kar ka\xc5\xbee, da je bil posve\xc4\x8den bogu Setu. Kot ve\xc4\x8dina faraonov je imel tudi Seti ve\xc4\x8d imen. Po prevzemu oblasti je vzel priimek "mn-m3\xe2\x80\x98t-r\xe2\x80\x98", ki se obi\xc4\x8dajno bere kot Menmaatre in pomeni \xc2\xbbvzpostavljena  je Rajeva pravi\xc4\x8dnost\xc2\xab. Njegovo bolj znano ime ali rojstno ime se transliterira kot "sty mry-n-pt\xe1\xb8\xa5"  ali Seti Merenptah, kar pomeni \xc2\xbbSetov mo\xc5\xbe, Ptahov ljubljenec\xc2\xab. Maneton ga je napa\xc4\x8dno imel za ustanovitelja 19. dinastije in navajal, da je vladal 55 let, \xc4\x8deprav za njegovo tako dolgo vladavino ni nobenega dokaza.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo ogromnih socialnih prevratih, ki jih je povzro\xc4\x8dila Ehnatonova verska reforma, so faraoni Horemheb, Ramzes I. in Seti I. za svojo glavno prioriteto imeli ponovno vzpostavitev reda v kraljestvu in utrditev egip\xc4\x8danske oblasti v Kanaanu in Siriji, ki jo je ogro\xc5\xbeal vedno ve\xc4\x8dji  pritisk Hetitskega kraljestva. Seti se je ve\xc4\x8dkrat odlo\xc4\x8dno spopadel s Hetiti in ponovno  osvojil ve\xc4\x8dino spornih ozemelj, hetitske nevarnosti pa ni odpravil. Ve\xc4\x8dina njegovih vojnih pohodov je bila uspe\xc5\xa1na. Setijevi voja\xc5\xa1ki uspehi so upodobljeni na ve\xc4\x8d velikih scenah na prednji strani Amonovega templja v Karnaku.  Setijev pogrebni tempelj, zdaj znan kot  Qurna, stoji v Tebah na desnem bregu Nila. Graditi je za\xc4\x8del tudi mogo\xc4\x8den tempelj iz belega apnenca v Abidosu, ki ga je dokon\xc4\x8dal njegov sin. Setijeva prestolnica je bila Memfisu. Sodobniki so  ga imeli za velikega vladarja, vendar ga je zasen\xc4\x8dila slava njegovega sina Ramzesa II.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nSeti I. je vladal 11 ali 15 polnih let. Egiptolog Kenneth Kitchen je ocenil, da je vladal 15 let, \xc4\x8deprav na steli v Gebel Barkalu za obdobje po 11. letu vladavine ni nobenega podatka. Zaradi sicer dobro dokumentiranih zgodovinskih dogodkov drugi znanstveniki trdijo, da je zadnje \xc5\xa1tiriletno nedokumentirano obdobje malo verjetno. _NEWLINE_Kanadski egiptolog Peter J. Brand omenja, da je faraon v 9. letu svoje vladavine osebno odprl nove kamnolome v Asuanu za gradnjo obeliskov in kolosalnih kipov. Dogodek je dokumentiran na dveh stelah v Asuanu. Ve\xc4\x8dina njegovih obeliskov, na primer v Falminiju in Luksorju,  in kipov je bila dokon\xc4\x8dana po njegovi smrti med vladavino njegovega sina, kar dokazujejo ohranjeni napisi. Na njih je zgodnja oblika Ramzesovega kraljevskega priimka Usermaatre, ki ga je uporabljal v prvem letu svoje vladavine. V drugem letu je za\xc4\x8del uporabljati kon\xc4\x8dno obliko vladarskega naslova  Usermaatre Setepenre._NEWLINE_Brand zato vztrajno trdi, da ti zapisi negirajo trditev o njegovi petnajstletni vladavini in pravi, da je Seti umrl po desetih ali enajstih letih vladavine, ker obdobje od otvoritve kamnolomov do postavitve njegovih spomenikov ni moglo trajati samo dve leti.   Njegova razlaga se bolje ujema z dokazi o nedokon\xc4\x8danih spomenikih Setija I. in dejstvom da je Ramzes II. dokon\xc4\x8dal mnogo spomenikov, ki jih je za\xc4\x8del graditi njegov o\xc4\x8de. Mednje spadajo tudi hipostilna dvorana v Karnaku in deli templjev v Gurnahu in Abidosu, ki jih je Ramzes dokon\xc4\x8dal v prvem letu svoje vladavine.     _NEWLINE_Trditev, da je Seti I. vladal samo enajst let, sprejema tudi  nem\xc5\xa1ki egiptolog J\xc3\xbcrgen von Beckerath. Najkasnej\xc5\xa1i dokumentiran datum njegove vladavine je 11. leto, 12. ali 13. dan IV. \xc5\xa1emuja, zapisan ne steli iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka v Gebel Barkalu. \xc5\xbdivel je morda \xc5\xa1e nekaj dni v 12. letu svoje vladavine, kar se zelo dobro ujema z datumom prihoda na prestol Ramzesa II. (27. dan \xc5\xa1emuja).\n_START_SECTION_\nVojni pohodi\n_START_PARAGRAPH_\nSeti I. se je v prvem desetletju svoje vladavine vojskoval v ve\xc4\x8d vojnah na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, Libiji in Nubiji. Glavni vir podatkov o njegovem voja\xc5\xa1kem delovanju so vojni prizori na severni zunanji steni karna\xc5\xa1kega hipostila in ve\xc4\x8d kraljevih stelah z napisi, ki omenjajo bitke v Kanaanu in Nubiji. _NEWLINE_V prvem vladarskem letu je povedel vojsko po Horovi voja\xc5\xa1ki cesti, obalni cesti, ki je vodila iz egip\xc4\x8danskega mesta T\xc5\xbearu (Zarw/Sile) v jugovzhodnem kotu Nilove delte po severni obali Sinaja do sodobne Gaze. Horove poti so sestavljali nizi voja\xc5\xa1kih utrdb z vodnjaki, ki so podrobno opisani na severnem zidu karna\xc5\xa1kega Hipostila. Ko je vojska pre\xc5\xa1la Sinaj se je spopadla z lokalnimi beduini iz plemena \xc5\xa0asu. V Kannanu je faraon pobral  davke nekaj mestnih dr\xc5\xbeav, ki jih je obiskal. Druge dr\xc5\xbeave, med njimi Beth-Shan in Yenoam, ki so se upirale, je zlahka porazil in zasedel.  Napad na Yeonan je prikazan na vojni sceni, drugi napadi pa ne, ker v njih faraon ni sodeloval. Nanje je poslal samo nekaj oddelkov svoje vojske. Pohod v prvem vladarskem letu se je nadaljeval v Libanon, kjer so se mu poglavarji vdali in pristali na pla\xc4\x8devanje davka v dragocenem cedrovem lesu. _NEWLINE_V nekem neznanem obdobju  vladavine je Seti I. porazil libijska plemena, ki so napadla zahodno mejo Egipta. Libijci so kljub porazu predstavljali vedno ve\xc4\x8djo gro\xc5\xbenjo Egiptu, zlasti med vladavinama Merenptaha in Ramzesa III. Egip\xc4\x8danska vojska je v osmem letu Setijeve vladavine zatrla manj\xc5\xa1i upor v Nubiji. Seti se tega pohoda ni udele\xc5\xbeil. Udele\xc5\xbeil se ga je morda kronski princ, kasnej\xc5\xa1i faraon Ramzes II.\n_START_SECTION_\nOsvojitev Kade\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek Setija I. v zunanji politiki je bilo zavzetje sirskega mesta Kade\xc5\xa1 in ozemlja bli\xc5\xbenjega Amuruja, ki sta bila od hetitsko oblastjo. Egipt je izgubil Kade\xc5\xa1 med vladavino faraona Ehnatona. Mesto sta pred Setijem posku\xc5\xa1ala osvojiti Tutankamon in Horemheb, vendar jima to ni uspelo. Seti I. je porazil vojsko, ki je branila Kade\xc5\xa1, skupaj s sinom Ramzesom triumfalno vstopil v mesto in postavil stelo zmage. Kade\xc5\xa1 so kmalu spet osvojili Hetiti, saj ga Egip\xc4\x8dani zaradi oddaljenosti niso mogli stalno braniti. Setijeva sklenitev mirovnega sporazuma ali prostovoljna vrnitev mesta sta malo verjetna. Bolj verjeten je neuraden dogovor Setija I. in Muvatalija o meji med dr\xc5\xbeavama. Pet let po Setijevi smrti je Ramzes II. obnovil  sovra\xc5\xbenosti in neuspe\xc5\xa1no poskusil osvojiti Kade\xc5\xa1. Hetiti so od takrat dalje imeli mesto trdno v svojih rokah, razen med kratkotrajno izgubo v osmem letu Ramzesove vladavine._NEWLINE_Tradicionalno  mnenje o Setijevih vojnah je bilo, da je ponovno vzpostavil egip\xc4\x8dansko oblast na ozemljih, ki jih je izgubil Ehnaton. Mnenje je temeljilo na kaoti\xc4\x8dnem prikazu egip\xc4\x8danske oblasti v Siriji in Palestini v Amarnskih pismih, korespondenci iz Ehnatonovega obdobja, ki so jo odkrili v Ehnatonovi prestolnici el-Amarna v Srednjem Egiptu. Nedavne raziskave ka\xc5\xbeejo, da je Egipt v tem \xc4\x8dasu izgubil samo provinci Kade\xc5\xa1 in Amurru v Siriji in Libanonu. Zapisi o voja\xc5\xa1kih dejavnostih Ehnatona, Tutankamona in Horemheba so razdrobljeni ali dvoumni, Seti I. pa je zapustil impresivne vojne spomenike in zapise, ki so  posku\xc5\xa1ali pove\xc4\x8dati njegove osebne dose\xc5\xbeke na bojnem polju.\n_START_SECTION_\nPokop\n_START_PARAGRAPH_\nSetijevo dobro ohranjeno grobnico  (KV17) v Dolini kraljev je leta 1817 odkril Giovanni Battista Belzoni. Izkazala se je za najdalj\xc5\xa1o (136 m)  in najglobljo od vseh kraljevskih grobnic. Vsi hodniki in sobane so bili okra\xc5\xa1eni s prefinjenimi reliefi in slikami, ki so zdaj razstavljene v Arheolo\xc5\xa1kem muzeju v Firencah. Tradicijo kra\xc5\xa1enja grobnic so  nadaljevali faraoni kasnej\xc5\xa1ega Novega kraljestva. Setijevo mumijo so odkrili \xc5\xa1ele leta 1881 v grobnici DB320 v Deir el-Bahriju. Mumija je zdaj v Kairskem muzeju._NEWLINE_Ogromen Setijev sarkofag iz alabastra, izdelan v enem kosu in bogato okra\xc5\xa1en, je v Sir John Soane\'s Museum v Londonu.  Ob prihodu v muzej je bil alabaster sne\xc5\xbeno bel z vstavki modrega bakrovega sulfata. Zaradi londonskega podnebja in onesna\xc5\xbeenega zraka je alabaster potemnel, vstavki pa so izpadli in povem izginili. Njegov prvotni videz je prikazan na bli\xc5\xbenjem akvarelu._NEWLINE_Preiskava Setijeve izjemno ohranjene mumije je pokazala, da je bil ob nepri\xc4\x8dakovani smrti star manj kot \xc5\xa1tirideset let.  Po tem se zelo razlikuje od Horemheba, Ramzesa I. in Ramzesa II., ki so do\xc5\xbeiveli visoko starost. Vzrok relativno zgodnje smrti ni znan. Na mumiji ni nobenega znaka nasilja. Ob odkritju je bila mumija obglavljena, kar so verjetno storili roparji grobnic. Amonov sve\xc4\x8denik je glavo z lanenimi  povoji ponovno skrbno pritrdil na telo. Domneva se, da je umrk zaradi bolezni, morda zaradi sr\xc4\x8dnega napada. Na desni strani telesa so odkrili pismo, kar je nenavadno, saj so pisma med mumificiranjem  obi\xc4\x8dajno zavijali ne levi strani telesa. Po mnenju nekaterih je \xc5\xa1lo za napako, po mnenju drugih pa da gre za poskus, da bi njegovo srce v onostranstvu bolje delovalo. Setijeva mumija je visoka pribli\xc5\xbeno 170 cm.'