b'\n_START_ARTICLE_\nSivi egiptovski granit\n_START_PARAGRAPH_\nSivi egiptovski granit, tudi Marmor Claudianum, Granito del Foro je zna\xc4\x8dilna vulkanska kamnina, ki so jo uporabljali \xc5\xbee v \xc4\x8dasu rimskega cesarstva. _NEWLINE_Ime \xc2\xbbMarmor Claudianum\xc2\xab\xc2\xa0je latinskega izvora, druga\xc4\x8de pa ga imenujemo sivi granit. V italijanskem jeziku so ga strokovnjaki poimenovali \xc2\xbbgranito del foro\xc2\xab. Ime so uvedli zaradi pogostega zanimanja za Rimski forum in zaradi la\xc5\xbejega prepoznavanja rimskih ornamentnih kamnin. V rimskem \xc4\x8dasu so granit pridobivali v Egiptu v kamnolomih ob vzno\xc5\xbeju Mons Claudianusa.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje in kamnolomi Mons Claudianusa so se nahajali v vzhodnem delu Egipta, 500\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od Kaira med mestom Quena ob Nilu, severno od Luxorja in Hurgarda ob Rde\xc4\x8dem morju, v osr\xc4\x8dju gora na 700 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine. Oddaljenost od Rde\xc4\x8dega morja je 50\xc2\xa0km, od reke Nil pa 120\xc2\xa0km. Zemljepisna \xc5\xa1irina je 26\xc2\xb048\xc2\xb4S in dol\xc5\xbeina 33\xc2\xb029\xc2\xb4V.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nGranit sodi med magmatske kamnine, ki nastajajo s kristaljenjem silikatne taline. Pravimo ji magma ali \xc5\xbearja. Je najbolj raz\xc5\xa1irjena kamnina iz podskupin globo\xc4\x8dnin, to je kamenin, ki so se strdile globoko v zemeljski skorji. Granit je zrnata kamnina, ki je svetlej\xc5\xa1e barve, najve\xc4\x8dkrat ro\xc5\xbenate, sive, rumenkaste ali zelenkaste barve. Sestavljajo ga kalijev glinenec (bledo ro\xc5\xbenat ortoklaz), kisli plagioklaz, kremen in temni kristali biotita (sljuda)._NEWLINE_Poimenovanje granita so podali razli\xc4\x8dni strokovnjaki kot so Lazzarini, Roder, Kraus, Klemm, Harrel in Sabet. Poimenovali so ga: granodiorit, kremenjakov diorit, tonalit._NEWLINE_V kamnolomih Mons Claudianusa se nahajata dve vrsti granita. Starej\xc5\xa1i granit je sive barve in je star okoli 1000-800 milijonov let. Mlaj\xc5\xa1i granit je roza barve, star je okoli 650-550 milijonov let in se je nahajal v gorah v bli\xc5\xbeini Mons Claudianusa._NEWLINE_Na razli\xc4\x8dnih vzorcih granita iz Mediteranskega podro\xc4\x8dja so bile narejene razli\xc4\x8dne analize (petrografija, kemi\xc4\x8dne analize in magnetna susceptibilnost), s katerimi so poizku\xc5\xa1ali dobiti podobnost z vzorci granita iz Mons Claudianusa (barva, mineralogija/tekstura ...). Mediteranska podro\xc4\x8dja so bila: centralna Galija, centralna in zahodna Iberija, Kapadokija, Jordanija, Savdska arabija, Egipt (Samna, Barud, Umm Shegilat), Tur\xc4\x8dija (Kozak Dag, Eybekdag blizu Edremifa, podro\xc4\x8dje okoli Euciler), podro\xc4\x8dje okoli Marmarskega morja (Kapidag, Uludag), Severna Makedonija, Trakija, Bolgarija (Sandanski), ju\xc5\xbena Italija (Kalabrija), otoka Giglio in Monte Cristo, Elba (Monte Cappane, Cavoli), Sardinija (San Bainzo, Capo Tiesta), ju\xc5\xbena Francija, zahodna \xc5\xa0panija in Portugalska. Analize so pokazale, da je povezanost Mons Claudianusa najbolj blizu zahodna Tur\xc4\x8dija (Kozak Dag).\n_START_SECTION_\nKamnolom\n_START_PARAGRAPH_\nNajdi\xc5\xa1\xc4\x8de sta odkrila Wilkison in Burton leta 1823. Kasneje, leta 1960 so tu raziskovali Nemci. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de so leta 1980 obiskali u\xc4\x8denjaki, ki so preu\xc4\x8devali papiruse v Kairovem muzeju. Leta 1983 je bilo raziskovanje onemogo\xc4\x8deno zaradi vojne. Kasneje so skoraj do najdi\xc5\xa1\xc4\x8da speljali asfaltirano cesto (manjkala sta \xc5\xa1e 2\xc2\xa0km). Leta 1986 je potekalo raziskovanje arheologov in preu\xc4\x8devalcev papirusov iz Anglije, Belgije, Francije in Danske.\n_START_SECTION_\nTopografija\n_START_PARAGRAPH_\nMons Claudianus le\xc5\xbei v pu\xc5\xa1\xc4\x8davskem obmo\xc4\x8dju okoli 2\xc2\xa0km od pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Wadi Umm Hussein. Prevladujejo gore z vrhovi kot so Gebel Fatira, Umm Anab ali Ras Barud. Nekateri vrhovi se dvigujejo preko 2000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. V Mons Claudianusu se nahaja 130 kamnolomov, ki le\xc5\xbeijo severno in jugozahodno od naselja, znotraj kroga v premeru 1.5\xc2\xa0km. Kamnolomi so razli\xc4\x8dne velikosti(10 m -30 m, v nekaterih primerih pa tudi do 50 m). Tu ni velikih odprtih kamnolomov, kateri so zna\xc4\x8dilni predvsem za druge predele rimskega sveta, niti evidenc o rovih oz. tunelih. V kamnolomih so le manj\xc5\xa1a izdolbljenja v pobo\xc4\x8dja. V dveh primerih imata kamnoloma steno izdolbeno v obliki \xc4\x8drke U. V enem kamnolomu je bila stena izdolbena v obliki \xc4\x8drke L._NEWLINE_V nekaterih kamnolomih so bili najdeni bloki, stebri z razli\xc4\x8dnimi napisi in oznakami, kapiteli, baze, doki, rampe in delavnice, na pobo\xc4\x8djih kmanolomov pa tudi neke vrste jarki, ki so jih pustili doki, po katerih so spu\xc5\xa1\xc4\x8dali navzdol kamnite bloke.\n_START_SECTION_\nPoti\n_START_PARAGRAPH_\nRimske poti so bile obi\xc4\x8dajno ozna\xc4\x8dene z mejniki ali manj\xc5\xa1imi stolpi. Nekatere poti so bile tudi tlakovane. Primeri takih rimskih poti so: Umm Balad (ni bila ozna\xc4\x8dena z mejniki), Mons Porphyrities-Nil ( bila je tlakovana in ozna\xc4\x8dena z mejniki), el-Heita in el-Aras (bila je tlakovana). V Mons Claudianusu so poti ve\xc4\x8dinoma uni\xc4\x8dene zaradi erozij in modernej\xc5\xa1ega cestnega prometa.\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nCeste iz Mons Claudianusa proti Nilu potekajo proti jugozahodu vzdol\xc5\xbe Wadi Fatiri el-Beida. Iz dokazov, kot so odpadni kamninski material in manj\xc5\xa1i bloki je razvidno, da so bile te ceste v uporabi.\n_START_SECTION_\nDelovna metoda\n_START_PARAGRAPH_\nV skalo so delavci zvrtali luknje, v katere so zabijali lesene kline, ki so bili postavljeni pravokotno v luknje. Kline so zabijali s kladivom. Pri tem je bilo potrebno uravnavati pritisk kamnine, da se skala nebi razklala. Vzporedno so v luknje dodajali vodo, da je bilo obdelovanje kamnine la\xc5\xbeje. Tako so dobili pravokotne bloke, ki so jih nato pripravili za nadaljnjo izdelavo. Kamnite bloke so s pobo\xc4\x8dja kamnoloma spu\xc5\xa1\xc4\x8dali navzdol s pomo\xc4\x8djo vode (nevihta, de\xc5\xbe) po dokih. Doki so se kon\xc4\x8dali pri tovornih rampah, katere so slu\xc5\xbeile za preme\xc5\xa1\xc4\x8danje blokov do sani ali valjev. Material so nato prelo\xc5\xbeili na vozove in ga transportirali do Nila.\n_START_SECTION_\nOrodja\n_START_PARAGRAPH_\nV kamnolomih Mons Claudianusa so za obdelavo kamnine uporabljali razli\xc4\x8dne tipe orodij. Ve\xc4\x8dinoma so uporabljali \xc5\xbeelezna \xc5\xa1ila, kladiva in kline. Klini so bili razli\xc4\x8dne oblike in velikosti, zato so tudi luknje v blokih razli\xc4\x8dne. V Mons Claudianusu ni sledu  o uporabi cepina ali krampa, kateri je bil uporabljen za marmor in mehkej\xc5\xa1e kamnine. To vrsto orodja so uporabljali v kamnolomu Kocali, na\xc5\xa1li so ga tudi v Nem\xc4\x8diji (Felsberg)-vidni so sledovi na blokih. Poleg cepina ali krampa so uporabljali tudi neke vrste \xc5\xbeago, vendar v Mons Claudianusu ni sledu o njej.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nPotovanje kamna do Nila je trajalo ve\xc4\x8d dni, odvisno od koli\xc4\x8dine tovora. Pri \xc5\xa1tevilnih obcestnih postojankah so se ustavljali ljudje s svojimi \xc5\xbeivalmi, ki so sodelovale pri transportiranju kamna. Tu so se lahko odpo\xc4\x8dili in okrep\xc4\x8dali. V 19.st. so odkrili manj\xc5\xa1e utrdbe z ohranjenimi sobami, katere so bile v tistem \xc4\x8dasu oskrbovane tudi z vodo. Za transportiranje kamna do Nila so uporabljali vozove, katere so vlekli osli, mule ali pa tudi veliko \xc5\xa1tevilo ljudi. Na \xc4\x8dolnih so nato kamen pripeljali do mesta Quena. Od tu so pluli proti morju in ga nato pretovorili na ladje, katere so prekri\xc5\xbearile Mediteransko morje, da so prispele v Rimska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v Italiji. Ker so bili stebri zelo veliki, so jih obdelali in dokon\xc4\x8dali \xc5\xbee v kamnolomu.\n_START_SECTION_\nDelavnice in izdelki\n_START_PARAGRAPH_\nV Mons Claudianusu je bilo odkritih 130 kamnolomov. V 53 kamnolomih so bile odkrite delavnice. Delavnice so bile ve\xc4\x8dinoma pravokotnega tlorisa, grajene iz kamna. Dimenzije so si med seboj podobne (5 m X 3 m), oddaljenost med njimi pa je zna\xc5\xa1ala od 15 m do 20 m. Od 53 kamnolomov, so v 24-tih na\xc5\xa1li v delavnicah usedline pepela in \xc5\xbeelezne \xc5\xbelindre, kar nakazuje, da bi tu lahko stale kova\xc4\x8dnice, v katerih so izdelovali in popravljali orodja in oro\xc5\xbeja. V enem izmed kamnolomov so na\xc5\xa1li ostrako, ki je vsebovala seznam orodja: sekira z dvojnim rezilom, lopata, dleto. Delavnice so bile odkrite tudi v rimskem naselju Hydreum in na podro\xc4\x8dju Wadi Umm Hussein (1\xc2\xa0km oddaljeno od naselja Hydreum). Mo\xc5\xbeno je, da so vse delavnice sodelovale med seboj.\n_START_SECTION_\nNaselje in delavnica na podro\xc4\x8dju Wadi Umm Hussein\n_START_PARAGRAPH_\nV Mons Claudianusu se je nahajalo rimsko naselje, ki le\xc5\xbei na severni strani Wadi Umm Hussein. Naselje je bilo  s streh strani obkro\xc5\xbeeno s hribi in s pu\xc5\xa1\xc4\x8davo na severni strani. To je bila rimsko kazenska kolonija. Delovne razmere so bile tu zelo slabe, zato je bil kamnolom uporabljen za kaznovanje obsojencev. Naselje je bilo postavljeno ob Nilu ob rimski poti. Ob poti so se nahajale rimske postojanke z enodnevnimi vmesnimi intervali. Naselje je bilo obkro\xc5\xbeeno z granitnimi stenami in z okroglimi obrambnimi stolpi na vogalih, kateri so ga varovali pred Beduinskimi napadi. Imelo je kompleks ulic, sobe razli\xc4\x8dnih velikosti in tudi vodnjak s sladko vodo. Tu so bili tudi hlevi za \xc5\xbeivali in skladi\xc5\xa1\xc4\x8da. V bli\xc5\xbeini je bilo tudi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Na severni strani je bil kopali\xc5\xa1ki kompleks in malo dlje proti severu tempelj Serapis, za katerim so se nahajali kamnolomi. Naselje je bilo dom rokodelcev, paznikov, duhovnikov in trgovcev. Delavci, kateri so delali v kamnolomu so \xc5\xbeiveli zunaj naselja v kolibah. V eni izmed njih so arheologi na\xc5\xa1li keramiko, steklo, tekstil in les. Proti koncu 1. in proti sredini 3.st.n.\xc5\xa1t. so na vseh okoli\xc5\xa1kih gorah pridobivali sivi granit._NEWLINE_Arheologi so naleteli pri izkopavanjih na razli\xc4\x8dne predmete kot so npr.: keramika, kovanci cesarja Avreliana (269-270) in Probusa (276-282), steklo, pletene ko\xc5\xa1are, tekstil, papiruse, \xc5\xbeivalske kosti (npr.osel, ribe iz Rde\xc4\x8dega morja) in ostrake. Najdeno je bilo preko 8000 ostrak. Ostrake so kosi keramike, na katerih so bili napisani razli\xc4\x8dni podatki v zvezi s kamnolomi, kot so npr.: vodni viri, \xc5\xa1tevilo delavcev, ki so zabijali kline v bloke; \xc5\xa1tevilo delavcev, ki so \xc5\xbeagali bloke; \xc5\xa1tevilo delavcev, ki so uporabljali kladivo; \xc5\xa1tevilo delavcev, ki so klesali kamnino; \xc5\xa1tevilo stra\xc5\xbearjev, \xc5\xa1tevilo kova\xc4\x8dev, \xc5\xa1tevilo orodja itd._NEWLINE_O aktivnosti kamnoloma dokazujeta dve ostraki: Ostraka z omembo Nerona, datirana v leto 68 n. \xc5\xa1t. in ostraka s posvetilnim napisom templja posve\xc4\x8denem Aleksandru Severu, datirana v leto 222-235 n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nSkopeloi in stolpi\n_START_PARAGRAPH_\nV okolici  Mons Claudianusa so na\xc5\xa1li skopeloe in stolpe. _NEWLINE_Skopeloi so bili okrogle oblike (premer 1m -1.5m). Nekateri so imeli manj\xc5\xa1a okna v zidu, iz katerih je bilo mogo\xc4\x8de videti druge skopeloe ali pa bli\xc5\xbenji kamnolom. Razvr\xc5\xa1\xc4\x8denost je potekala v dveh paralelnih vrstah (J-Z-S-V) \xc4\x8dez vso obmo\xc4\x8dje. Razdalja med skopeloi je bila 650 m. Verjetno so bili namenjeni za komunikacijo z glasom ali mahanjem rok. Ta sistem komunikacije ni bil za obve\xc5\xa1\xc4\x8danje o bli\xc5\xbeajo\xc4\x8di se nevarnosti. Po navadi so bili ob njih najdeni fragmenti Nilskih amfor. _NEWLINE_Raziskani so bili trije stolpi. Dva izmed njih sta bila najdena na vrhu hriba v Umm Diqual v zelo poru\xc5\xa1enem stanju. Tretji stolp je bil zgrajen v sohozidni tehniki in je bil najden na vrhu hriba v Hydreum-u. Stolpi so bili namenjeni za opazovanje pred prihajajo\xc4\x8do nevarnostjo. Komunikacija je potekala z glasom ali mahanjem zastavice.\n_START_SECTION_\nIzdelki(povezave)\n_START_PARAGRAPH_\nGranit iz Mons Claudianusa je bil nekaj posebnega, saj je prihajal iz podro\xc4\x8dja rimskega imperija. Uporabljen je bil predvsem v presti\xc5\xbenih stavbah, kar pomeni, da si ga je lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dil samo cesar. Iz granita so izdelovali stebre in talne plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Ta kamen lahko vidimo v Rimu v portiku in znotraj na tleh Pantenona, v Hadrijanovi vili, v templju Venere in Rome, v baziliki Ulpii na Trajanovem forumu, v Karakalovih in Dioklecianovih termah (najdena sta bila dva stebra). Najdbe se nahajajo tudi v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Fatiri in Abu Zawal v vzhodnem delu Egipta, v Aleksandriji, v Hagii Sophii v Istanbulu in v Dioklecijanovem mavzoleju v Splitu (najdena sta bila dva manj\xc5\xa1a tebra). Material je bil najden tudi v Firencah in Raveni (mo\xc5\xbeno je, da je material pri\xc5\xa1el iz Rima).'