b'\n_START_ARTICLE_\nPala\xc4\x8da patriarhata, Bukare\xc5\xa1ta\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1i podatki o vzpetini, na kateri naj bi bila pala\xc4\x8da zgrajena, so iz okoli leta 1650.[1] Takrat je Dealul Mitropoliei, kasneje Dealul Patriarhiei, pokrivala vinska trta, ki je bila v lasti de\xc5\xbeelnih vojvod in pripadnikov metropolitanskih menihov. Zamisel o postavitvi sede\xc5\xbea zakonodajne oblasti sredi verskega kompleksa ni bila zgolj naklju\xc4\x8dje, temve\xc4\x8d je imela svoje korenine v takratnih navadah. Po njih je bil uradno metropolit predsednik bojarjev, edinih dr\xc5\xbeavljanov z volilno pravico, ki so se sestajali na uradnih sejah. Poleg tega je moral biti tu sede\xc5\xbe zakonodajne oblasti, ker po tradiciji metropolit ni smel zapustiti svojega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da. Zato so organizirali zakonodajna sre\xc4\x8danja v metropoliji tako, da se je del meni\xc5\xa1kih celic preoblikoval v prostore za uradne zakonodajne seje._NEWLINE_Leta 1881 je bila stara stavba, v kateri je bil nastanjen kne\xc5\xbeji divan, popravljena in prenovljena. Strukturi, ki je nastala iz spremenjenih samostanskih celic, je bil dodan avditorij, ki je podoben berlinskemu Reichstagu. Bil je  velik, lepo urejen, prostoren in je imel dve vrsti zasebnih lo\xc5\xbe in galerijo. Poslanci so se sestajali v dvorani, v kateri so sedeli v polkrogu; pred njimi je bil govorni\xc5\xa1ki oder, na desni strani pa je bila ministrska klop._NEWLINE_Stavba je bila odprta za javnost samo v urah, ko zakonodajni zbor ni zasedal in po sporazumu s  tamkaj\xc5\xa1njim uradnikom. Romunski dr\xc5\xbeavljani so se lahko udele\xc5\xbeevali zakonodajnih zasedanj le, \xc4\x8de je podpredsednik podpisal vstop; tujci so potrebovali podpis veleposlani\xc5\xa1tva svoje dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Leta 1907 je nekdanjo stavbo kne\xc5\xbejega divana zamenjala dana\xc5\xa1nja pala\xc4\x8da. Arhitekt je bil Dimitrie Maimarolu.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPro\xc4\x8delje v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu je dolgo 80 m. Veli\xc4\x8dastno pritli\xc4\x8dje obvladuje srednji del fasade, vhodno obmo\xc4\x8dje, ki ima peristil s \xc5\xa1estimi jonskimi stebri, \xc5\xa1tirimi v centru, zdru\xc5\xbeenimi v pare. Kupola je podobno kot pri Athenaeumu nad avditorijem, je dvignjena, opremljena z okni, na vrhu pa je orel; ta oblika sestavlja osrednjo os pala\xc4\x8de. Glavna fasada ima dve stranski krili, arhitekturno podrejeni vhodu._NEWLINE_Stransko pro\xc4\x8delje na severovzhodu je simetri\xc4\x8dno in v slogu, kar mu daje izjemen polo\xc5\xbeaj. Na dveh ravneh so okra\xc5\xa1eni  pilastri, ki poudarjajo fasado._NEWLINE_Z ulice Zdru\xc5\xbeenih narodov je mogo\xc4\x8de opaziti \xc5\xa1tiri ravni pala\xc4\x8de. Prva ima videz ogromne podlage in je izdelana iz kamna, druga je mo\xc4\x8dno izklesana, nad tem je raven, skozi katero se vstopi v glavno fasado iz stolnice.'