b'\n_START_ARTICLE_\nFoederati\n_START_PARAGRAPH_\nFoederatus (mn. foederati iz latinske besede foedus, ki pomeni pogodbo ali zvezo) je latinski izraz, katerega pomen in raba sta se s \xc4\x8dasom spreminjali od zgodnje Rimske republike do konca Zahodnega Rimskega cesarstva. V zgodnji Rimski republiki je izraz foederatus ozna\xc4\x8deval pleme, ki se je s pogodbo (foedus) obvezalo, da bo v kriznih obdobjih Rimski republiki prispevalo kontingent vojakov. Federati niso bili koloni in niso bili rimski dr\xc5\xbeavljani (civitas). Pleme Latincev so imeli Rimljani za krvne zaveznike, ostali pa so bili samo zavezniki ali socii._NEWLINE_Pogodba je predpisovala obveznosti, ki na drugi strani niso prina\xc5\xa1ale ustreznih ugodnosti, zato je v Rimski republiki prihajalo do trenj, ki so na koncu pripeljala do socialne vojne med Rimljani in njihovimi tesnimi zavezniki in nezadovoljnimi socii. Zakon Lex Iulia iz leta 90 pr. n. \xc5\xa1t. je sprejel njihove zahteve in federalnim dr\xc5\xbeavam ponudil rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo. Nekatera mesta, na primer Herakleja in Neapelj, niso bila pripravljena sprejeti tega zakona in se niso vklju\xc4\x8dila v rimsko res publica._NEWLINE_Kasneje sta se pomen in uporaba izraza foederati \xc5\xa1irila skladno z rimsko prakso podjarmljanja celotnih barbarskih plemen, med katerimi so bili tudi Atakoti, Franki, Vandali, Alani in - najbolj znani - Vizigoti. Vsa plemena so morala v rimsko vojsko prispevati svoje vojake._NEWLINE_Iz rimske besede foedus izhaja tudi beseda federacija, ki je pomenila pogodbo med Rimom in drugimi narodi za trajno vzajemno pomo\xc4\x8d. Na za\xc4\x8detku je rimska pomo\xc4\x8d pomenila denar in hrano, v 4. in 5. stoletju pa so dohodki od davkov v Rimu za\xc4\x8deli usihati in naziv federati so za\xc4\x8deli podeljevati tudi krajevnim zemlji\xc5\xa1kim posestnikom. Podelitev naslova je isto\xc4\x8dasno pomenila tudi nekak\xc5\xa1no dovoljenje za naselitev na ozemlju Rimskega cesarstva. Zemlji\xc5\xa1ki posestniki so \xc5\xbeiveli predvsem v oddaljenih obmejnih provincah \xe2\x80\x93 markah \xe2\x80\x93 na obse\xc5\xbenih, ve\xc4\x8dinoma samozadostnih posestih - vilah in so bili lojalni centralni oblasti. Z upadanjem mo\xc4\x8di centralne oblasti so postajali odnosi vedno bolj ohlapni in federalna ozemlja so se za\xc4\x8deja drobiti in so postajala vedno manj\xc5\xa1a in manj\xc5\xa1a._NEWLINE_Franki so postali federati lata 358, ko jim je Julij Apostat dovolil obdr\xc5\xbeati ozemlja v severni Galiji, kjer se je v preteklem stoletju \xc5\xa1tevilo prebivalcev zelo zmanj\xc5\xa1alo. Glavnina rimske vojske, ki je branila Ren, je bila kak\xc5\xa1nih 150 km ju\xc5\xbeno in zahodno od Rena. Frankovski naseljenci so se naselili na ozemljih vzhodno in severno od Rimljanov in pomagali braniti cesarstvo. Bili so tamponska dr\xc5\xbeava med cesarstvom in germanskimi plemeni in vir informacij o nasprotnikih. Preboj meje na Renu pozimi leta 406 in 407 je pomenil konec rimske prisotnosti na Renu, saj so vdirajo\xc4\x8di Vandali in Alani odlo\xc4\x8dilno porazili zdru\xc5\xbeeno rimsko in frankovsko vojsko._NEWLINE_Leta 376 so Goti prosili cesarja Valensa, naj jim dovoli naselitev na ju\xc5\xbenem bregu Donave. Cesar jim je naselitev dovolil in postali so rimski foederati. Leta 378 so se Goti uprli in v bitki pri Adrianoplu porazili rimljane. Ob\xc4\x8dutne voja\xc5\xa1ke izgube so Rimsko cesarstvo prisilile, da so se za\xc4\x8deli vedno bolj zana\xc5\xa1ati na federate._NEWLINE_Lojalnost plemen in njihovih poglavarjev ni bila nikoli povsem zanesljiva in leta 395 so se ponovno uprli Vizigoti, tokrat pod Alarikovim poveljstvom._NEWLINE_V 5. stoletju je dotok bogastva iz Vzhodnega Rimskega cesarstva za\xc4\x8delo usihati. Pla\xc4\x8devanje najemni\xc5\xa1kih vojakov je postalo vpra\xc5\xa1ljivo in voja\xc5\xa1ka mo\xc4\x8d Zahodnega Rimskega cesarstva je postala odvisna skoraj izklju\xc4\x8dno na federalnih enotah. Leta 451 je bil na primer Atila pora\xc5\xbeen samo s pomo\xc4\x8djo federalnih enot, v katerih so bili tudi Vizigoti in Alani, leta 476 pa so prav federati zadali Rimskemu cesarstvu smrtni udarec, ko so pod Odoakerjevim poveljstvom odstavili zadnjega rimskega cesarja Romula Avgustula.'