b'\n_START_ARTICLE_\nFranz Marc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV sklopu \xc5\xa1olanja na umetnostni akademiji v M\xc3\xbcnchnu je od\xc5\xa1el na \xc5\xa1tudijsko potovanje v Pariz, kjer je obiskoval muzeje in \xc5\xa1tudiral razstavljene slike. Tam se je seznanil s \xc5\xa1tevilnimi lokalnimi umetniki in spoznal, da ga navdihuje Vincent van Gogh. Leta 1910 se je spoprijateljil z Augustom Mackejem, tega leta so bila njegova dela prikazana na drugi razstavi Neue K\xc3\xbcnstlervereinigung, kroga modernisti\xc4\x8dnih slikarjev na \xc4\x8delu z Vasilijem Kandinskim._NEWLINE_Leta 1911 je soustanovil revijo Der Blaue Reiter in se s somi\xc5\xa1ljeniki, med njimi Mackejem, Kandinskim in drugimi, odmaknil od tradicionalizma skupine Neue K\xc3\xbcnstlervereinigung. Prva razstava novega gibanja, ki je bila prikazana v M\xc3\xbcnchnu med decembrom 1911 in januarjem 1912, velja za vrhunec nem\xc5\xa1kega ekspresionizma, Marc je zanjo prispeval ve\xc4\x8d del. Kasneje je nanj mo\xc4\x8dno vplival futuristi\xc4\x8dno navdahnjeni Robert Delaunay; navdu\xc5\xa1enje nad futurizmom in kubizmom se je odra\xc5\xbealo v njegovih delih, ki so bila vedno bolj ostra in abstraktna._NEWLINE_Ob izbruhu prve svetovne vojne je bil vpoklican v nem\xc5\xa1ko konjenico. S\xc4\x8dasoma se je preusmeril v oblikovanje kamufla\xc5\xbee za topni\xc5\xa1tvo; ponjave za prekrivanje topov iz jadrovine je poslikal s pointilisti\xc4\x8dnimi vzorci, v slogih, ki so segali\xc2\xa0\xc2\xbbod Maneta do Kandinskega\xc2\xab. Nem\xc5\xa1ka vlada ga je uvrstila na seznam umetnikov, ki naj bi jih za njihovo lastno varnost umaknili s fronte, a \xc5\xa1e preden je ukaz o premestitvi dosegel njegov \xc5\xa1tab, ga je med bitko pri Verdunu v Franciji ubil \xc5\xa1rapnel.\n_START_SECTION_\nSlog\n_START_PARAGRAPH_\nMotiv njegovih del so skoraj izklju\xc4\x8dno \xc5\xbeivali. Marc je v \xc4\x8dasu svojega umetni\xc5\xa1kega zorenja na\xc5\xa1el navdih v nem\xc5\xa1kem gibanju nazaj k naravi, ki se je uprlo sekularizmu in materializmu tiste dobe. Da bi \xc4\x8dim bolje razumel in bil sposoben upodabljati svoje subjekte, je opravil univerzitetni kurz anatomije \xc5\xbeivali in je kasneje anatomijo tudi pou\xc4\x8deval druge umetnike. Verjel je, da \xc5\xbeivali posedujejo prvinsko\xc2\xa0\xc2\xbbbo\xc5\xbeanskost\xc2\xab, ki jo je \xc4\x8dlovek izgubil. V zadnjem obdobju njegovega ustvarjanja so postali njegovi motivi bolj abstraktni in manj anatomsko natan\xc4\x8dni._NEWLINE_Uporabljal je \xc5\xbeive, kontrastne barve, pri \xc4\x8demer se je opiral na lastno teorijo simbolike barv. Kot je opisal v pismu Mackeju, naj bi modra predstavljala strog in spiritualen\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc5\xa1ki princip\xc2\xab, rumena pa ne\xc5\xbeen, lahko\xc5\xbeiv in spiritualen\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeenski princip\xc2\xab. Njuno nasprotje je rde\xc4\x8da, ki simbolizira te\xc5\xbeko in surovo materialnost ter jo morata drugi dve barvi nadvladati._NEWLINE_Ob vzponu nacionalsocializma v 1930. letih so nacisti dela iz zadnjega obdobja Marcove ustvarjalnosti opredelili kot\xc2\xa0\xc2\xbbdegenerirano umetnost\xc2\xab\xc2\xa0in odstranili pribli\xc5\xbeno 130 njegovih slik iz muzejev. Nekatere od njih so bile kasneje uvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v posebno razstavo degenerirane umetnosti.'