b'\n_START_ARTICLE_\nNem\xc4\x8dizem\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc4\x8d\xc3\xadzem ali german\xc3\xadzem  je prvina nem\xc5\xa1\xc4\x8dine v kakem drugem jeziku, na primer sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Lahko gre za besedno (npr. merkati, gnada), skladenjsko (hoditi k nogam), pravopisno (odkod iz woher) ali izgovorno ([m\xc3\xbcnst\xc7\x9dr]) prvino._NEWLINE_Nem\xc4\x8dizmi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini so lahko bodisi tiste jezikovne prvine, ki niso sprejete v knji\xc5\xbeno normo, so slogovno zaznamovane in so v SSKJ ozna\xc4\x8dene z dolo\xc4\x8denim kvalifikatorjem, npr. \xc5\xa1parati ni\xc5\xbeje pogovorno \xe2\x80\x98var\xc4\x8devati\xe2\x80\x99, ali pa danes spadajo v obmo\xc4\x8dje slogovno nevtralnega besedi\xc5\xa1\xc4\x8da, npr. \xc5\xa1karje (starovisokonem\xc5\xa1ko sk\xc4\x81ri, srednjevisokonem\xc5\xa1ko sch\xc3\xa6re, novovisokonem\xc5\xa1ko Schere), ura (novovisokonem\xc5\xa1ko Uhr), \xc5\xbeemlja (starovisokonem\xc5\xa1ko s\xc3\xabmala, srednjevisokonem\xc5\xa1ko s\xc3\xabmel(e), novovisokonem\xc5\xa1ko  Semmel). Nekatere sposojenke so iz nem\xc5\xa1\xc4\x8dine pre\xc5\xa1le v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc5\xbee ob naselitvi Slovencev na tem zemljepisnem obmo\xc4\x8dju in so se \xc5\xbee davno popolnoma udoma\xc4\x8dile, so neogibno potrebne in so si z izpeljankami in zlo\xc5\xbeenkami ustvarile svoje, v\xc4\x8dasih kar bogate besedne dru\xc5\xbeine (npr. barva, izba, kuhati, luknja, lopa, pek, pu\xc5\xa1ka, reva, \xc5\xa1ipa, \xc5\xa1kaf, \xc5\xa1koda, ubogati, vo\xc5\xa1\xc4\x8diti, \xc5\xbeaga). Novej\xc5\xa1e nem\xc5\xa1ke besede smo v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevzeli pozneje. Pogosto je \xc5\xa1lo za \xc4\x8disto vsakdanje izraze, ki so izpodrivali stare doma\xc4\x8de (npr.: farba, \xc5\xa1ajba, \xc5\xa1efla, \xc5\xa1nicelj, glih, \xc5\xbeiher).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1\xc4\x8dina je vplivala na sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino neprekinjeno ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d let, vpliv pa je viden tudi \xc5\xa1e danes. V zgodovini so se nem\xc5\xa1ki vplivi pojavili \xc5\xbee v 8. stoletju. Nem\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila stoletja prevladujo\xc4\x8di uradni ob\xc4\x8devalni jezik; le v cerkvi se je poleg latin\xc5\xa1\xc4\x8dine govorilo tudi slovensko. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina se je v leposlovju, religiozni in uradni sferi uveljavila s protestantizem|m|protestantskim]] gibanjem v 16. stoletju. Tudi Primo\xc5\xbe Trubar je uporabljal \xc5\xa1tevilne nem\xc4\x8dizme, saj je izhajal iz ljudskega jezika. Pogosto se je naslonil na nem\xc5\xa1ko besedje tudi zaradi pomanjkanja slovenskega izrazja. Ker je pretirano nem\xc4\x8devanje zadevalo ob slovenski (in nasploh slovanski) narodni ponos, se je \xc5\xbee takoj v 16. stoletju za\xc4\x8delo prizadevanje za nadomestitev nem\xc5\xa1kega s slovenskim, ali vsaj slovanskim, zlasti hrva\xc5\xa1kim. S sistemati\xc4\x8dnim zamenavanjem nem\xc5\xa1kih besed s slovenskimi in tudi prevzetimi iz kajkav\xc5\xa1\xc4\x8dine je za\xc4\x8del Toma\xc5\xbe Hren (erb\xc5\xa1\xc4\x8dina \xe2\x80\x93 dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, folk \xe2\x80\x93 ljudje, ohcet \xe2\x80\x93 \xc5\xbeenitovanje). Izpodrivanje nem\xc5\xa1kih jezikovnih prvin je prevladalo nato zlasti s Kopitarjem in Vodnikom.'