b'\n_START_ARTICLE_\nHidroelektrarna \xc4\x8cesenj\n_START_PARAGRAPH_\nHidroelektrarna \xc4\x8cesenj se nahaja na reki Savi v Ljubljani na Brodu._NEWLINE_Posestnik Ignacij \xc4\x8cesenj (rojen 31. julija 1874 v Tacnu), je bil lastnik zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da ob Savi na Brodu, kjer je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal mo\xc4\x8d vode za mlin in \xc5\xbeago. Ker je bil naprednih idej, je padec Save, ki je bil na tem mestu precej\xc5\xa1en, izkoristil in zgradil elektrarno. Gradnja elektrarne \xc4\x8cesenj se je za\xc4\x8dela leta 1908 in kon\xc4\x8dala 1910. Tedaj je imela mo\xc4\x8d 120 kVA. Nova elektrarna je proizvajala izmeni\xc4\x8dni tok in je pokrivala z elektriko naselja \xc5\xa0entvid, Vi\xc5\xbemarje, \xc5\xa0martno in druge okoli\xc5\xa1ke vasi. Mestna elektrarna Ljubljana v tem \xc4\x8dasu ni mogla pokriti potreb \xc5\xa0entvida in naselij pod \xc5\xa0marno goro, saj je proizvajala enosmerni tok. Potrebe po elektri\xc4\x8dni energiji v navedenih krajih so bile velike, saj je bila mo\xc4\x8dno razvita mizarska obrt in sodarstvo. Leta 1900 je bila v Vi\xc5\xbemarjih tako ustanovljena mizarska zadruga, katere stroji so delovali s pomo\xc4\x8djo lokomotive._NEWLINE_Leta 1914 je bil Ignacij \xc4\x8cesenj vpoklican v avstrijsko vojsko, bil v italijanskem ujetni\xc5\xa1tvu na Sardiniji, kjer je 11. januarja 1916 umrl. Vodenje elektrarne je prevzela njegova vdova. Pove\xc4\x8dala je njeno zmogljivost in nanjo so se priklju\xc4\x8dile \xc5\xa1e Podgora, Trata, Dravlje, leta 1920 tudi \xc5\xa0i\xc5\xa1ka. Leta 1929 je Ivana \xc4\x8cesenj elektrarno temeljito obnovila. Vgradila je dve Francisovi turbini po 514 KM, ki \xc5\xa1e danes poganjata dva generatorja z mo\xc4\x8djo 510 kVA in napetostjo 6,3 kV. Temu ustrezni so bili zgrajeni tudi daljnovodi. Leta 1934 je Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana prevzela omre\xc5\xbeje \xc4\x8cesenj in odkupila vso proizvedeno elektriko. Za to je Mestna elektrarna Ljubljana polo\xc5\xbeila 10 kV kabel od Broda do Slom\xc5\xa1kove ulice v Ljubljani._NEWLINE_Pred 2. svetovno vojno je Ivana \xc4\x8cesenj, ki je bila tudi lastnica opekarne v Gameljnah, ustanovila delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo "Elektrarna \xc4\x8cesenj d.d., Brod pri \xc5\xa0t. Vidu nad Ljubljano". Po vojni je bila elektrarna nacionalizirana. Dedi\xc4\x8di so vlo\xc5\xbeili zahtevek za vrnitev, ki pa po 21. letih \xc5\xa1e ni kon\xc4\x8dan. Ker lastni\xc5\xa1tvo ni razre\xc5\xa1eno, se elektrarna ne obnavlja in deluje z enako zmogljivostjo kot leta 1929.'