b'\n_START_ARTICLE_\nUraka, kraljica Kastilje in Le\xc3\xb3na\n_START_SECTION_\nPrvo obdobje \xe2\x80\x93 zakon z Raimundom iz Borgonije\n_START_PARAGRAPH_\nUraka se je rodila okoli leta 1080. Rodila se je kot prvorojenka Alfonza VI. in njegove druge \xc5\xbeene Konstance iz Borgonije. Ko je bila stara 10 let, je njen o\xc4\x8de Alfonz VI., \xc5\xbee izbral njenega mo\xc5\xbea in se dogovoril za zakon. Izbral je francoskega plemi\xc4\x8da Raimunda iz Borgonije. O\xc4\x8de jo je z njim \xc5\xbeelel poro\xc4\x8diti, ker bi si tako zagotovil podporo v boju proti almoravidom. Oba sta imela pod svojim nadzorom teritorij Galicije, ravno tako sta imela podporo \xc5\xa1kofa Diega Ramireza. V tem zakonu se je rodil Alfonz Raim\xc3\xbandez, bodo\xc4\x8di Alfonz VII. ter San\xc4\x8da Raim\xc3\xbandez Leta 1107 je Raimundo umrl in Alfonz VI. je Galicijo dodelil njunemu sinu, zato da bi v primeru Urakinega drugega zakona, ostala v rokah Alfonza Raimundeza. V naslednjem letu je umrl Urakin brat San\xc4\x8do in Urraka je ostala edina dedinja Alfonza VI. Alfonz VI. je v Toledu zbral plemi\xc4\x8de in jim povedal, da bo ob njegovi smrti, njegova h\xc4\x8di Uraka, njegova naslednica. Kmalu zatem je Alfonz VI. umrl in Uraka je leta 1109 postala kraljica Kastilje in Le\xc3\xb3na.\n_START_SECTION_\nDrugo obdobje \xe2\x80\x93 zakon z Alfonzom I. Bojevnikom\n_START_PARAGRAPH_\nUraka se je dva meseca po svojem kronanju poro\xc4\x8dila s kraljem Aragonije \xe2\x80\x93 Alfonzom I. Bojevnikom (Alfonso I el Batallador). Ta poroka je postavila temelje za zdru\xc5\xbeitev Kastilje in Leona z Aragonijo ter postavila dolo\xc4\x8dilo, da v primeru mo\xc5\xa1kega potomca v zakonu med Urako in Alfonzom I., Alfonz Raim\xc3\xbandez ne bo postal kralj. V Galiciji so za\xc4\x8deli v podporo Alfonzu Raimundezu protestirati lokalni mogotci zbrani okoli Pedra Froilaza, ki je bil grof Trabe. \xc5\xbdeleli so, da bi krono Galicije prevzel Alfonz Raim\xc3\xbandez. Temu po\xc4\x8detju so nasprotovali ni\xc5\xbeji plemi\xc4\x8di s \xc5\xa1kofom Diegom Gelm\xc3\xadrezom na \xc4\x8delu. Ti dogodki so povzro\xc4\x8dili konflikte med Urako in Alfonzom, ker je Uraka podprla skupino Pedra Froilaza in s tem svojega sina imenovala za svojega naslednika. Ta podpora je bila \xc5\xa1ibka, poleg tega pa sta se zakonca kmalu zopet razumela. Kljub vsemu je bil njun zakon znan kot pravi polom. Njun zakon je bil razre\xc5\xa1en s strani pape\xc5\xbea, ker sta bila oba zakonca pravnuka San\xc4\x8da III.Pamplonskega (Sancho III de Pamplona), vendar monarha nista spo\xc5\xa1tovala pape\xc5\xbeeve odlo\xc4\x8ditve. Nesoglasja med zakoncema so se za\xc4\x8dela vedno bolj stopnjevati, kar je povzro\xc4\x8dilo celo voja\xc5\xa1ke spopade med njima. Vojska Alfonza I. Bojevnika je porazila kraljico v bitki pri Kandespini leta 1110. To je povzro\xc4\x8dilo tako hud spor, da se je Uraka zatekla v Sahadunski samostan in \xc4\x8dakala na pape\xc5\xbeeve odlo\xc4\x8ditve. Medtem je bila Uraka v ljubezenskem odnosu z grofom Pedrom Gonzalesom, s katerim je imela tudi otroka. Ravno tako je Uraka za\xc4\x8dela sodelovati z Enriquejem Portugalskim in s tem je bil Alfonz I. Bojevnik postavljen v kot. Preden so se za\xc4\x8dele portugalske ambicije uresni\xc4\x8devati, se je Uraka zopet pobotala z mo\xc5\xbeem. To dejanje kraljice je po eni strani spodbudilo mir v Kastilji po drugi strani pa si je Uraka nakopala sovra\xc5\xbenike \xe2\x80\x93 Enriqueja Portugalskega ter galicijsko plemstvo pod vodstvom Foilaza. Ti so se z vojsko pribli\xc5\xbeali monarhoma v Karionu.\n_START_SECTION_\nTretje obdobje \xe2\x80\x93 spor z Galicijo\n_START_PARAGRAPH_\nZopet se je pojavil spor med monarhoma. \xc5\xa0kof Gelm\xc3\xadrez je v zameno za kronanje Alfonza Raimundeza za kralja, napovedal pobotanje obeh galicijskih vodilnih skupin. Naslednji dan sta se Gelmirez y Pedro Froilaz odpravila proti Le\xc3\xb3nu, da bi v imenu Urakinega sina prevzela prestolnico. Na poti ju je prestregel Alfonz I. Bojevnik in ju porazil. Posledica te bitke je bila da so grofa Trabe zaprli, \xc5\xa1kof in Alfonz VII. Pa sta uspela pobegniti. Eno leto kasneje sta Diego Gelm\xc3\xadrez in Pedro Froilaz s podporo Urake in Enriqueja Portugalskega, pripravljala novo vojsko s katero so porazili Alfonza I. Bojevnika. Po tem porazu sta se Uraka in njen mo\xc5\xbe zopet pobotala in Gelm\xc3\xadrez ter Froilaz sta Alfonzu Raimundezu obljubila podporo. Ponoven spor med zakoncema pa je v Kastilji in Le\xc3\xb3nu povzro\xc4\x8dil nastanek anarhije. Spori so se nadaljevali in pripeljali do dokon\xc4\x8dne lo\xc4\x8ditve monarhov leta 1114. Posledica te lo\xc4\x8ditve je bila razdelitev teritorijev. Kraljica Uraka je posku\xc5\xa1ala priti v stik z Gelm\xc3\xadrezom in z njim posku\xc5\xa1ala skleniti pakt. Njeno dejanje je pri galicijskem plemstvu povzro\xc4\x8dilo nezadovoljstvo. Po ve\xc4\x8dkratnih poskusih pogajanja je morala sprejeti vse pogoje, ki so ji jih postavili. V zadnjih letih njenega kraljevanja je njena oblast za\xc4\x8dela pe\xc5\xa1ati, kajti takrat je Portugalska pridobila ogromno avtonomijo, ravno tako je bila v sporu z Navaro, Aragonijo ter s Francijo, z juga pa so pritiskali \xc5\xa1e muslimani. Poleg tega je v Kastilji ostala skupina, ki je bila naklonjena Alfonzu I. Aragonskemu in je Uraki nasprotovala. Leta 1118 je bil Alfonz Raim\xc3\xbandez v Toledu \xc5\xbee sprejet kot kralj, k temu je \xc5\xa1e pripomoglo imenovanje pape\xc5\xbea Kalista II., ki je bil Alfonzov stric. Ob koncu svojega vladanja je Uraka sklenila pakt s kompostelskim prelatom. Umrla je 8. 3. leta 1126 v Saldanji, nasledil pa jo je njen sin Alfonz VII.\n_START_SECTION_\nVzroki za smrt\n_START_PARAGRAPH_\nUraka je umrla 8. 3. 1126 v Saldanji. Nosila je tretjega otroka Pedra Gonz\xc3\xa1leza de Lare in umrla med porodom. Umrla je pri 45 letih. \xc5\xbdelela si je, da bi jo pokopali v kraljevi grobnici svetega Izidorja v Le\xc3\xb3nu.\n_START_SECTION_\nUrakine ambicije\n_START_PARAGRAPH_\nUraka si je skozi celo \xc5\xbeivljenje prizadevala, da bi bila spo\xc5\xa1tovana s strani podlo\xc5\xbenikov. Kadar je ljudje niso ubogali je svojo oblast utrjevala s stavkom: EL REY SOY YO, ki pomeni kralj sem jaz. \xc5\xbdenske so bile v srednjem veku zelo podrejene mo\xc5\xa1kim, zato si je \xc5\xbeelela pridobiti spo\xc5\xa1tovanje in dose\xc4\x8di, da bi jo jemali tako kot vse njene mo\xc5\xa1ke prednike. Bila je pogumna, mo\xc4\x8dna \xc5\xbeenska, ki je \xc5\xbee v visokem srednjem veku vladala ogromnemu teritoriju. Vedno se je poro\xc4\x8dila politi\xc4\x8dno ter tako za svoje kraljestvo vedno \xc5\xbeelela poiskati najbolj optimalno re\xc5\xa1itev.'