b'\n_START_ARTICLE_\nVinko M\xc3\xb6derndorfer (1894)\n_START_SECTION_\nO KNJIGI-NARODNE PRIPOVEDKE IZ ME\xc5\xbdI\xc5\xa0KE DOLINE\n_START_PARAGRAPH_\nTudi Narodne pripovedke iz Me\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline ni sprejela v tisk nobena zalo\xc5\xbeba, ker so napisane v arhai\xc4\x8dnem jeziku vernih ljudskih pripovedovalcev, ki so mu jih pripovedovali tako kot so jih sli\xc5\xa1ali od svojih prednikov. Dolo\xc4\x8deni zbor pripovedi je bil izdan pri zalo\xc5\xbebi Mladinska knjiga, kjer pa so se izognili raznih mitov, legend, pripovedih o svetnikih, o Kristusu, sv. Petru, zlih duhovih in drugo. V tej zbirki, se zbrane pripovedne iz Me\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline, ki so jid pripovedovali razli\xc4\x8dni ljudje iz teh krajev. Mnoge \xc4\x8drtice oz. pripovedke so povezane z vero. V pripovedkah nastopajo izmi\xc5\xa1ljeni in pa resni\xc4\x8dni ljudje iz okolice in iz Me\xc5\xbei\xc5\xa1ke doline. Pripovedke se med seboj ne razlikujejo veliko imajo podobna spoznanja in pa mi\xc5\xa1ljenja. Velik poudarek je na veri in pa na vojskovanju, ter boju za dolo\xc4\x8dena ozemlja._NEWLINE_Knjiga je iz\xc5\xa1la kljub mo\xc4\x8dnemu nasprotovanju takratne oblasti, natan\xc4\x8dneje Agitpropa, ki je rokopisu o\xc4\x8ditala, da ohranja bajke in vra\xc5\xbee. M\xc3\xb6derndorfer je nemogo\xc4\x8de zahteve oblastnikov po spreminjanju ljudskih pripovedk v pismu omenil Pre\xc5\xbeihovemu Vorancu. Da je knjiga sploh lahko iz\xc5\xa1la, je M\xc3\xb6derndorfer v uvodniku in v opombah posku\xc5\xa1al ljudsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino umestiti v nazorni svet povojnega re\xc5\xbeima. Pri tem je citiral celo Stalina. V uvodniku omeni tudi odnos do izdajalcev, za katere naj bi \xc5\xbee ljudsko izro\xc4\x8dilo zahtevalo najstro\xc5\xbejo kazen. Nepou\xc4\x8denemu bralcu se zato uvodnik bere kot apologeza stalinizma in povojnih pobojev. Uvodnik in opombe pa je Vinko M\xc3\xb6derndorfer pisal sarkasti\xc4\x8dno, kot obupen poskus, da knjigo vendarle izda. Zaradi izgubljenega konteksta se danes sarkazem izgubi in bi lahko M\xc3\xb6derndorferju povsem po krivici pripisali skrajne politi\xc4\x8dne nazore, \xc4\x8deprav je bil sam predan sociani demokrat in velik nasprotnik agrarne reforme. V kak\xc5\xa1ni nemilosti je bil pri povojni oblasti, pri\xc4\x8da dejstvo, da ga nasprotovanje stalinizmu ni obvarovalo Golega otoka.\n_START_SECTION_\nVSEBINA PRIPOVEDKE \xc5\xbdAL-\xc5\xbdENE\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedka \xc5\xbdal-\xc5\xbdene 1 pripoveduje o gospodarju Hermonku in o \xc5\xbdal-\xc5\xbdeni, ki je hodila k njemu in ga u\xc4\x8dila sejati seme. Gospodarju se je dobro godilo, saj je bila njegova letina vsako leto bolj\xc5\xa1a. Nekega jutra je njegova \xc5\xbeena od\xc5\xa1la pripravljat zajtrk in , ko se je vrnila je videla kitko , ki je visela iz postelja, bila je \xc5\xbdal-\xc5\xbdenina. Od\xc5\xa1la je k duhovniku po nasvet, ta pa ji je svtoval, da naj gre in kitko popravi pod odejo. Hermonkova \xc5\xbeena je to storila in \xc5\xbdal -\xc5\xbdena se je razjezila, in dejala , da ni njegova popolna last. S tem dejanjem je \xc5\xbdal-\xc5\xbdena od\xc5\xa1la za vedno in se ni vrnila h gospodarju Hermonku, da bi ga u\xc4\x8dila sejati. Tako je bila njegova letina spet vsako leto slab\xc5\xa1a.'