b"\n_START_ARTICLE_\nKaa\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nManeto Kaaja imenuje Bi\xc3\xa9nech\xc3\xaas in mu pripisuje 26 let vladanja. V drugih razli\xc4\x8dicah Manetovih epitomov se pojavljata tudi helenizirani imeni \xc3\x93ubi\xc3\xaanthis in V\xc3\xadbenthis.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nKaajeva star\xc5\xa1a nista znana. Domneva se, da je bil njegov o\xc4\x8de eden od njegovih predhodnikov - Ad\xc5\xbeib ali Semerket, ker je vladarja obi\xc4\x8dajno nasledil njegov najstarej\xc5\xa1i sin. Maneto omenja, da je bil Semerket.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nO Kaajevi vladavini je zelo malo podatkov, zgleda pa, da je resni\xc4\x8dno vladal dolgo \xc4\x8dasa (okoli 33 let). Ve\xc4\x8d napisov na kamnitih posodah omenja drugi Kaajev Sedov festival, kar dokazuje, da je vladal najmanj 33 let. Naslednji Sedovi festivali so se ponavljali na vsaka tri leta. Kamen iz Palerma omenja samo njegovo kronanje in nekaj kultnih dogodkov, ki so jih proslavljali vsi kralji. \xc5\xa0tevilne slonoko\xc5\xa1\xc4\x8dene etikete iz njegovega obdobja omenjajo samo obi\xc4\x8dajne dogodke, na primer \xc5\xa1tetje pogrebnih darov in kraljeve osebne lastnine. Iz njegove vladavine je ve\xc4\x8d mastab visokih dr\xc5\xbeavnih uradnikov: Merka (S3505), Henuka (neznano mesto pokopa), Neferefa (neznano mesto pokopa) in Sabefa (pokopan na Kaajevem kraljevskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du).\n_START_SECTION_\nKonec vladavine\n_START_PARAGRAPH_\nVse ka\xc5\xbee, da se je po Kaajevi smrti kljub dolgi in uspe\xc5\xa1ni vladavini za\xc4\x8dela vojna za izpraznjeni prestol. V grobnici visokega uradnika Merkeja so na\xc5\xa1li kamnito posodo z imenom kralja Sneferkaja, ki je odprla vpra\xc5\xa1anje, ali gre za drugo Kaajevo ime ali za nekega kratkotrajnega vladarja. Egiptologi so na kamnitih \xc4\x8drepinjah s konca Prve dinastije odkrili ime \xc5\xa1e enega skrivnostnega vladarja, Hora Pti\xc4\x8da. Domneva se, da sta se Sneferka in Hor pti\xc4\x8d spopadla za oblast v Egiptu. Spopad je prekinil Hotepsekemvi in nazadnje sam prevzel oblast v Egiptu. Z njim se je za\xc4\x8dela Druga egip\xc4\x8danska dinastija. Domneve potrjujejo sledovi ropov in po\xc5\xbeigov kraljevih grobnic v Abidu. Hortepsekemvijevi glinasti pe\xc4\x8dati, ki so jih odkrili v Kaajevi grobnici, ka\xc5\xbeejo, da je Hortepsekemvi obnovil Kaajevo grobnico ali pokopal svojega predhodnika, morda zato, da bi legitimiral svojo oblast.\n_START_SECTION_\nGrobnica\n_START_PARAGRAPH_\nKaajeva grobnica v Abidu je precej velika. Glavna pogrebna soba meri 30 x 23 m. Odkopali so jo nem\xc5\xa1ki arheologi leta 1993. Ob njej je 26 stranskih grobnic \xc5\xbertvovanih oseb iz njegovega spremstva. Blizu vhoda so sredi 1990. let odkrili odtis pe\xc4\x8datnika s Hotepsekemvijevim imenom. Odkritje se \xc5\xa1teje za dokaz, da je Kaaja pokopal, torej tudi nasedil Hotepsekemvi, po Manetovih trditvah ustanovitelj Druge egip\xc4\x8danske dinastije. \xc4\x8cudovita Kaajeva narobna stela je zdaj razstavljena v Arheolo\xc5\xa1kem in antropolo\xc5\xa1kem muzeju Univerze Pensilvanija._NEWLINE_V Sakari so odkrili grobnico enega od Kaajevih visokih uradnikov, nekega plemi\xc4\x8da Merka. V njej je bilo veliko napisov ki dokazujejo Kaajev drugi Sedov festival. To in visoka kakovost \xc5\xa1tevilnih kraljevih stel ka\xc5\xbee, da je bila Kaajeva vladavina dokaj stabilna in cveto\xc4\x8da._NEWLINE_Na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Umm el-Qa'ab v Abidu so na\xc5\xa1li veliko letnih etiket iz obdobja njegove vladavine. V grobnici kralja Set Peribsena (grobnica P) so odkrili kro\xc5\xbenik s Kaajevim imenom in njegovimi kraljevskim nazivi."