b'\n_START_ARTICLE_\nKraljevina Navarra\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Rimskega imperija je konzul Pompej v rimski provinci Vasconiji na temeljih baskovske naselbine z imenom Iru\xc3\xb1a dal zgraditi mesto z imenom Pompaelo. Po zatonu Zahodnega rimskega cesarstva, glede na skope zgodovinske vire, ni mogo\xc4\x8de ugotoviti ali je Vasconia v \xc4\x8dasu Vizigotov obdr\xc5\xbeala dolo\xc4\x8deno mero avtonomije. Ustanovitelj prve navarske dinastije Arista, I\xc3\xb1igo Arista (lat. Enneco Aresta) naj bi po izro\xc4\x8dilu v prvi polovici 9. stoletja ustanovil Kraljevino Pamplono.\n_START_SECTION_\nMavrska osvajana\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 713 so mavrske \xc4\x8dete dosegle dolino reke Ebro, ki ji je takrat vladal vizigotski grof Casio. Ta je, da bi sebi in naslednikom svoje dinastije Banu Qasi zagotovil nemoteno vladanje, priznal nadvlado kalifa Omaye in se spreobrnil v islam. Pamplona je bila leta 718 zavzeta in je bila dol\xc5\xbena pla\xc4\x8devati davke emiratu, ki je na tem podro\xc4\x8dju ustanovil neke vrste protektorat.Dinastija Banu Qasi je ob razli\xc4\x8dnih prilo\xc5\xbenostih sklepala zavezni\xc5\xa1tva z rodbino Arista: bodisi proti centralni oblasti Emirata iz Kordove bodisi proti ozemeljskim pretenzijam Frankovskega imperija.\n_START_SECTION_\nMarca Hispanica\n_START_PARAGRAPH_\nMarca Hispanica je bila politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko mejno obmo\xc4\x8dje Frankovskega imperija ob ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Pirenejev. Konec 8. stoletja so Karolingi s pomo\xc4\x8djo avtohtonega prebivalstva goratega predela napadli Mavre na Iberskem polotoku. Pridobljeni teritorij, ki se je raz\xc5\xa1irjal od Pamplone do Barcelone, so poimenovali Marca Hispanica,. Frankovska oblast se je takrat mo\xc4\x8dneje uveljavila na jugu z zavzetjem Gerone in Barcelone, na podro\xc4\x8dju ob Pirenejih pa so se namesto frankovskih uveljavili doma\xc4\x8di plemi\xc4\x8di, med njimi tudi Arista v Pamploni._NEWLINE_V istem obdobju (788) je pri\xc5\xa1lo tudi do znamenite bitke pri Roncesvallesu, ko se je vojska Karla Velikega po neuspe\xc5\xa1nem napadu na Zaragozo in ostala mavrska mesta umikala nazaj v Francijo. Vaskonci so izkoristili bolj\xc5\xa1e poznavanje goratega terena in porazili frankovsko vojsko. Bitka je ostala ovekove\xc4\x8dena v srednjeve\xc5\xa1kem epu Pesem o Rolandu.\n_START_SECTION_\nKraljevina Pamplona\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevina Pamplona je ime politi\xc4\x8dne tvorbe, ki je pod I\xc3\xb1iga Ariste nastala okoli glavnega mesta Pamplone. Ta je s pomo\xc4\x8djo zaveznikov iz vrst dinastije Banu Qasi, gospodov iz Tudele in pamplonske \xc5\xa1kofije leta 824 ustanovil kraljevino in prvo kraljevo dinastijo Navarre. Ta je zamrla s Fort\xc3\xbanom Garc\xc3\xa9som, ki je po pri\xc4\x8devanjih abdiciral in od\xc5\xa1el v samostan Leire. Zamenjala jo je dinastija Jim\xc3\xa9nez leta 905 s kot prvim Sanchom Garc\xc3\xa9som I._NEWLINE_Pamplona je bila dolgo \xc4\x8dasa eno izmed najbolj pomembnih in bogatih mest kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveta na Iberskem polotoku. Poleg \xc5\xa1tevilnega prebivalstva in ugodne lege v plodni dolini reke Arga, je bila tudi pomembno sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de med islamskim svetom na jugu in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko Evropo na severu. Slovela je po nevtralnosti in dobrih odnosih z bojevitimi sosedi, po trgovini, glasbenih in\xc5\xa1trumentih, oro\xc5\xbeju. Fama o bogastvu je dosegla celo Normane, ki so leta 859 dosegli Pamplono, jo oplenili in ugrabili kralja, ki so ga izpustili \xc5\xa1ele po pla\xc4\x8dani visoki odkupnini. V istem \xc4\x8dasu se je staro zavezni\xc5\xa1tvo z dinastijo Banu Qasi razdrlo in novi kralj Garc\xc3\xada I. je \xc5\xbee postal zaveznik Kraljevine Asturias.\n_START_SECTION_\nOzemeljska \xc5\xa1iritev za \xc4\x8dasa Sancha III. Velikega\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1ek je kraljevina dosegla v \xc4\x8dasu vladanja Sancha III. Velikega. Ta se je na prestol povzpel kot dedi\xc4\x8d Navarre, Aragonije med letoma 1000 in 1004. Do dinasti\xc4\x8dne zdru\xc5\xbeitve z Aragonijo je sicer pri\xc5\xa1lo v dveh obdobjih, med letoma 1000 in 1035 in pa med 1076 in 1134. Pod vodstvom Sancha III. je kraljevina N\xc3\xa1jera-Pamplona obsegala skoraj celo severno tretjino Iberskega polotoka, od Astorge do Ribagorze, kar je tudi najve\xc4\x8d v celotni zgodovini kraljevine. Kralj je imel rezidenco v N\xc3\xa1jeri, svoje politi\xc4\x8dne vezi pa je \xc5\xa1iril preko Pirenejev v vojvodino Gaskonjo, spremljal pa je tudi nove politi\xc4\x8dne, verske in idejne tokove. Leta 1016 je utrdil mejo med Navarro in Kastiljsko grofijo, kar je pomenilo za\xc4\x8detek dobrih odnosov med obema dr\xc5\xbeavama. Dobre odnose med dr\xc5\xbeavama je omogo\xc4\x8dil tudi zakon z Munio (Muniadono), h\xc4\x8derko kastiljskega grofa Sancha Garc\xc3\xade. V zakonu sta se mu rodila sina Ferdinand (Ferdinand I. Kastiljski) in Gonzalo (Grof Sobrarbe in Ribagorze) ter h\xc4\x8derki Mayor in Jimena (po poroki z Bermudom III., kraljica Le\xc3\xb3na). Pod pogojem, da mu sorojenci prise\xc5\xbeejo vazalstvo, ga je po smrti nasledil prvorojenec. Sorojenci volje o\xc4\x8deta niso spo\xc5\xa1tovali, zato se je kraljevina Sancha III. razdelila na Aragonijo, Kastiljo in Navarro._NEWLINE_Po umoru Sancha IV. leta 1076 sta se Navarra in Aragonija ponovno zna\xc5\xa1li zdru\xc5\xbeeni pod oblastjo Pedra I.\xc2\xa0 in kasneje njegovega brata kralja imperatorja Alfonza. Ko je Alfonz umrl brez dedi\xc4\x8da (1143) ne Navarra ne Aragonija nista spo\xc5\xa1tovali njegove oporoke, v kateri je kraljevino zapustil Vite\xc5\xa1kemu redu Templjarjev in \xc5\xa1e nekaterim drugim voja\xc5\xa1kim redovom in si je tako vsaka kraljevina izbrala svojega kralja, s \xc4\x8dimer sta se kraljevini po pedesetih letih ponovno lo\xc4\x8dili.\n_START_SECTION_\nPostopno kr\xc4\x8denje ozemlja\n_START_PARAGRAPH_\nPo lo\xc4\x8ditvi od Aragonije je Navarra, ker ni ve\xc4\x8d mejila na islamski svet in ker se je na enkrat zna\xc5\xa1la med dvema (zdaj veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ima) kraljestvoma Kastiljo in Aragonijo, ostala brez mo\xc5\xbenosti \xc5\xa1iritve ozemlja. Ozemeljsko se je Navarra tako po\xc4\x8dasi kr\xc4\x8dila, \xc4\x8deprav je bil njen kulturni vpliv \xc5\xa1e vedno zelo velik._NEWLINE_Tako je tudi Arbitrarna odlo\xc4\x8dba angle\xc5\xa1kega kralja Henrika II. leta 1177, s predhodnim dogovorom o sedemletnem miru (1176) med kraljema Alfonzom VIII. Kastiljskim in Sanchom VI. Modrim Navarskim, dolo\xc4\x8dila, da pod Kastiljsko oblast preide dolo\xc4\x8deno ozemlje Navarre, predvsem La Rioja, Navarra pa naj v zameno poleg denarne od\xc5\xa1kodnine prejeme \xc5\xa1e ozemlje \xc3\x81lave, Guip\xc3\xbazcoa in Duranguesado (Vizcaya)._NEWLINE_Ozemeljske \xc5\xa1iritve Kastilje in Aragonije so tako postopoma kr\xc4\x8dile teritorij Navarre. Odlo\xc4\x8dnost, da si jo bosta razdelili, se jasno ka\xc5\xbee v ve\xc4\x8d dogovorih med zgoraj omenjenima kraljestvoma. Tako sta s podpisom Cazolskega sporazuma o razdelitvi Navarre iz leta 1179 kot novo mejo med Kastiljo in Aragoonon dolo\xc4\x8dili reko Arga, ki te\xc4\x8de skozi Navarro od severa proti jugu.\n_START_SECTION_\nIzguba provinc \xc3\x81lave, Guip\xc3\xbazcoe in Duranguesada\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1200 je Kastilja, kljub naselitvenim projektom Navarre, pri \xc4\x8demer sta bili ustanovljeni med drugim tudi Vitoria in San Sebast\xc3\xadan (dve od dana\xc5\xa1njih treh prestolnic avtonomne pokrajine Baskije), s podporo ni\xc5\xbejega plemstva in po devetmese\xc4\x8dnem obleganju Vitorie, uspela pridobiti naklonjenost lokalnih frakcij v Duranguesadi in \xc3\x81lavi. Glede Guip\xc3\xbazcoe se je ustvarilo prepri\xc4\x8danje, da se je Kastilji, zaradi izkazane voja\xc5\xa1ke premo\xc4\x8di v Vitoriji, priklju\xc4\x8dila mirno, s pogajanji, vendar obstajajo zgodovinski viri, ki ka\xc5\xbeejo, da je tudi do priklju\xc4\x8ditve Guip\xc3\xbazcoe, tako kot Vitorie in San Sebasti\xc3\xa1na, pri\xc5\xa1lo z voja\xc5\xa1kim posegom.\n_START_SECTION_\nNotranja reorganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNavarski vladarji so se v 13. stoletju po izgubi dela ozemlja posvetili notranji preureditvi kraljevine z mo\xc4\x8dnim poudarkom na za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred vse ve\xc4\x8djimi ozemeljskimi pretenzijami sosedov. Ko je Sancho VII. Mo\xc4\x8dni umrl brez naslednika so, \xc4\x8deprav je zapustil dokument o posvojitvi Jaimeja Aragonskega, navarski prestol zasedle francoske dinastije (Champanja, Capeta in \xc3\x89vreux), ki so razpolagale tudi z ozemljem v Franciji in so majhnemu kraljestvu posve\xc4\x8dale malo pozornosti.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo uveljavitvi Hi\xc5\xa1e Trast\xc3\xa1mara v Aragoniji sredi 15. stoletja, je v Navarri pri\xc5\xa1lo do postopne delitve na dva pola, na t. i. Beaumontese in Agramontese. Kar naj bi na prvi pogled bil le zapleten konflikt med dvema plemi\xc5\xa1kima frakcijama, se je izkazalo za dru\xc5\xbebenoekonomski spor med obalno in gorsko regijo. Ta spor je leta 1441 spro\xc5\xbeil dr\xc5\xbeavljansko vojno, ko je Ivan II. Aragonski, kralj Navarre po poroki z navarsko kraljico Blanco I., navarski prestol zadr\xc5\xbeal zase, namesto da bi ga predal svojemu sinu, upravi\xc4\x8denemu dedi\xc4\x8du Carlosu, princu Viane. Carlosa je za dedi\xc4\x8da v oporoki imenovala kraljica Blanca I. Vojna se je nadaljevala \xc5\xa1e po smrti Carlosa leta 1461 in Ivana II. leta 1479. Beaumontesi so imeli podporo Kastilje, med tem ko so Agramontese najprej podpirali Aragonci kasneje pa Francozi._NEWLINE_Demografsko dno je Navarra do\xc5\xbeivela med letoma 1450 in 1465, ko je izguba prebivalstva zaradi oboro\xc5\xbeenih spopadov med dr\xc5\xbeavljansko vojno sovpadla z epidemijo kuge.\n_START_SECTION_\nKastiljsko-aragonska invazija\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 15. stoletja je Aragonski kralj Ferdinand I. Katoli\xc5\xa1ki z neprestanimi voja\xc5\xa1kimi posegi deloval v korist Beaumontesov, kar se je v dolo\xc4\x8denem trenutku sprevrglo v voja\xc5\xa1ko okupacijo. V za\xc4\x8detku 16. stoletja so Baumontesi dr\xc5\xbeavljansko vojno izgubili, njihov vodja pa je pobegnil v Kastiljo, kjer je kasneje tudi umrl. Od tam je njegov naslednik podpiral Aragonskega kralja pri poskusu voja\xc5\xa1kega zavzetja Navarre. Zaradi tega je bil leta 1512 navarski kralj primoran podpisati sporazum v Bloisu, s katerim si je ob morebitnem voja\xc5\xa1kem vdoru zagotovil podporo Francije. Kastilja in Aragonija sta ta sporazum videli kot vojni napad in kot zoperstavljanje francoskega kralja Franca I._NEWLINE_Ferdinand Katoli\xc5\xa1ki, polbrat umrlega Princa Viane, Carlosa, je 10. julija 1512, osem dni pred podpisom sporazuma v Bloisu, z zavzetjem Goizueta, ne da bi ga napovedal, za\xc4\x8del voja\xc5\xa1ki pohod. \xc2\xa0Ve\xc4\x8dji del vojske z ve\xc4\x8d kot 16.000 dobro oboro\xc5\xbeenimi vojaki je pod vodstvom Fadriqua \xc3\x81lvareza Toledskega, drugega vojvode Albe, in s pomo\xc4\x8djo vodje Beaumontesov grofa Ler\xc3\xadna in njegovih mo\xc5\xbe, 22. julija vkorakal v Navarro. Mo\xc4\x8dna vojska se je utaborila na obrobju Pamplone, ki je takrat \xc5\xa1tela nekje med 6000 in 10000 prebivalcev. Slabo utrjeno mesto se je predalo \xc5\xbee 25. julija. Drugod po Navarri je bil odpor mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i. Za osvojitev Tudele, ki je predstavljala glavno opori\xc5\xa1\xc4\x8de Argamontesov, je bilo potrebno pripeljati okrepitve iz Aragonije. Navarski kraljevi par Juan III. in Catalina de Foix se je zatekel v Bearn, ki le\xc5\xbei na ozemlju dana\xc5\xa1nje Francije, od koder so organizirali upor. Catalina de Foix in Juan III. de Albret in kasneje Henrik II., so, da bi ponovno osvojili Navarro s podporo francoskih monarhov, organizirali kar tri voja\xc5\xa1ke pohode._NEWLINE_Prvega so organizirali \xc5\xbee novembra istega leta, ko je vojska Argamontesov, Francozov in pla\xc4\x8dancev s 15.000 vojaki, pod poveljem Juana III. de Albreta in generala La Palice, vkorakala v Navarro. Med 3. in 30. novembrom so oblegali Pamplono, potem pa so se po neuspelem napadu 27. novembra, zaradi bli\xc5\xbeajo\xc4\x8dih se kastiljskih \xc4\x8det in zime za\xc4\x8deli umikati proti Bazt\xc3\xa1nu. V pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Velate so jih pri\xc4\x8dakale kastiljske \xc4\x8dete pod poveljem L\xc3\xb3peza de Ayale, ki so jih v bitki, ki bo kasneje znana kot bitka De Velate, porazile._NEWLINE_Drugi voja\xc5\xa1ki napad so organizirali leta 1516, ko so poskusili izkoristiti smrt Ferdinanda Katoli\xc5\xa1kega in nasledstvene zaplete v Kastilji. Slabo oboro\xc5\xbeena in opremljena vojska je bila pod poveljem mar\xc5\xa1ala Pedra de Navarra pri Roncalu pora\xc5\xbeena. Mar\xc5\xa1al je bil zajet in bil leta 1522 v gradu Simancas ubit. V izogib morebitnim kasnej\xc5\xa1im te\xc5\xbeavam, je kardinal Cisneros, kastiljski regent, ukazal poru\xc5\xa1iti vse utrdbe, razen tistih, pomembnih zaradi svoje strate\xc5\xa1ke lege in tistih, ki so pripadale zaveznikom Beaumontesom._NEWLINE_Po voja\xc5\xa1kih neuspehih so poskusili \xc5\xa1e po diplomatski poti. Tako so se sestali dvakrat, leta 1516 v Ny\xc3\xb3nu in leta 1519 v Montpellieru, vendar brez vidnih uspehov. Zato je navarski kralj s podporo Francije organiziral \xc5\xa1e tretji in zadnji poskus voja\xc5\xa1kega zavzetja. Leta 1521 so izkoristili, zaradi notranjih bojev izoliran polo\xc5\xbeaj Kastilje in vladavino Henrika II. Navarskega, ki je lahko ra\xc4\x8dunal na brezpogojno podporo Franca I. Francoskega, saj si je ta na vsak na\xc4\x8din \xc5\xbeelel oslabiti Karla I., da so spro\xc5\xbeili vsesplo\xc5\xa1en upor po celi Navarri, celo v beaumontskih mestih, tako da je navarsko-gaskonska vojska s severa uspela ponovno zavzeti celotno ozemlje Navarre. Kastiljska vojska se je odzvala s kar trikrat ve\xc4\x8djo silo in prisilila navarsko-gaskonsko vojsko k umiku. Naposled je pri\xc5\xa1lo do spopada na obrobju Pamplone, kjer je \xc5\xbeivljenje izgubilo vsaj 5.000 navarski vojakov. Po tem porazu se je francosko-\xc5\xa1pansko rivalstvo preselilo na druga podro\xc4\x8dja (Portugalska se odcepi od Asturije, Katalonija se upre) in Navarra se za\xc4\x8dne vse bolj oddaljevati od politi\xc4\x8dnih in ekonomskih \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8d takratnega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Med \xc5\xa1pansko nasledstveno vojno se je Navarra, kljub nenaklonjenosti ljudstva do francozov, postavila na stran vojvode An\xc5\xbeujskega (bodo\xc4\x8dega Filipa V.), namesto da bi se, kot so to storila Aragonska kraljestva, postavila na stran nadvojvode Karla Avstrijskega. Ob koncu konflikta je Navarra, tako kot baskovske province, obdr\xc5\xbeala privilegije (\xc5\xa1pan. fueros) - za razliko od Aragonskih kraljestev, ki jih je Filip V. razglasil za izdajalce in jim te privilegije odvzel._NEWLINE_Navarske institucije, ki so obdr\xc5\xbeale avtonomijo vse do 19. stoletja so bile skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, kraljevi svet, vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in Diputaci\xc3\xb3n del Reino. \xc5\xa0panskega monarha je zastopal podkralj, ki je imel pravico veta na sprejete odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nProvinca Navarra\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu napoleonskih vojn na za\xc4\x8detku 19. stoletja, se je Navarra zna\xc5\xa1la pod pritiskom \xc5\xa1panskega premierja Manuela Godoya, ki se je vztrajno boril proti navarskim privilegijem. Tudi z ustavo iz C\xc3\xa1diza leta 1812 so jim bili ti odvzeti. Dolo\xc4\x8deno stopnjo avtonomije jim je po koncu vojne ponovno podelil kralj Ferdinand VII._NEWLINE_Med nasledstveno vojno med prestolonaslednico Izabelo (kasneje kraljica Izabela II.) in karlisti\xc4\x8dnim pretendentom Don Carlosom, so v Navarri in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e, v baskovskih provincah podprli karliste. Po porazu karlistov, se je liberalna vlada zavzemala za ukinitev privilegijev, za katere so mislili, da so srednjeve\xc5\xa1ki in nepravi\xc4\x8dni v primerjavi z ostalimi predeli \xc5\xa0panije. Tako je leta 1841 z zakonom o modifikaciji navarskih privilegijev \xe2\x80\x93 kasneje Zakon o kompromisu \xe2\x80\x93 Kraljevina Navarra prenehala obstajati in je postala le \xc5\xa1e ena izmed provinc v korist enotne in zdru\xc5\xbeene \xc5\xa0panije. Tudi kot provinca pa je \xc5\xa1e vedno zadr\xc5\xbeala veliko mero avtonomije na dav\xc4\x8dnem in administrativnem podro\xc4\x8dju. Tudi v \xc4\x8dasu diktature Francisca Franca, jim je ta zaradi zaslug v \xc5\xa0panski dr\xc5\xbeavljanski vojni dovolil obdr\xc5\xbeati dolo\xc4\x8dene privilegije, ki so spominjali na srednjeve\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nKraljevina Navarra danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je \xc2\xa0ozemlje, neko\xc4\x8d znano kot Kraljevina Navarra, razdeljeno med dve dr\xc5\xbeavi, \xc5\xa0panijo in Francijo. Zgornja Navarra danes pripada Avtonomni \xc5\xa1panski pokrajini Navarri, Celinska Navarra pa francoskemu departmaju Atlantski Pireneji. Preostali deli nekdanje navarske kraljevine so danes sestavni deli \xc5\xa1panskih avtonomnih pokrajin \xe2\x80\x93 Baskije, La Rioje, Arag\xc3\xb3na in pa Kastilje in Le\xc3\xb3na.'