b"\n_START_ARTICLE_\nFritz Goro\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFritz Goro je bil rojen leta 1901 v Bremnu v Nem\xc4\x8diji. Goro je bil pri 30-ih letih fotoreporter in urednik \xc4\x8dasopisa 'M\xc3\xbcnchen Illustrated', ki je izhajal tedensko. Ko so nacisti prevzeli \xc4\x8dasopis leta 1933, je z \xc5\xbeeno, Grete, ki je bila kiparka, pobegnil iz Nem\xc4\x8dije. V Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike sta prispela leta 1936, leto kasneje pa je za\xc4\x8del Goro delati za revijo Life. Za to revijo je nadaljnjih 27 let slikal znanstvene fotografske eseje in postal specialist za znanstvene in medicinske posnetke. Potoval je po vsem svetu; Antarktiki, mehi\xc5\xa1ki d\xc5\xbeungli, Avstraliji... Menjaval je okolja od skrajno toplega do \xc5\xbego\xc4\x8de vro\xc4\x8dega, vendar najbolj pogosto je fotografiral v nadzorovanem, hladnem prostoru laboratorija ali studia, kjer je posnel svoje najbolj dih jemajo\xc4\x8de in revolucionarne fotografije. Fotografiral je \xc5\xa1tevilne znanstvene dose\xc5\xbeke in odkritja, vklju\xc4\x8dno z izdelavo penicilina in lo\xc4\x8devanjem izotopov urana in plutonija, ki sta sestavljala atomsko bombo. Umrl je na svojem domu v Chappaqua, NY, 14. dec 1986, zaradi zapletov povezanih z rakom. Ko je umrl, v starosti 85 let, je nekdanji znanstveni urednik za revijo Life z imenom Gerard Piel dejal da je bila Gorova umetnost in iznajdljivost, tisto kar je naredilo njegove fotografije abstrakciji, velikih idej iz genetskega zapisa ali tektonike plo\xc5\xa1\xc4\x8d tako u\xc4\x8dinkovite in tako skrajno nepozabne.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nZajemanje vseh strani znanosti, od skrajnih \xc4\x8duda\xc5\xa1tev do zelo zanimivih poskusov na fotografijo, je zelo zahtevno. Najbolj fascinantni vidiki znanosti (in njenega nasprotja-tehnologije), so pogosto tako hitri, edinstveni ali nerazumljivi, tako da jih razumejo le znanstveniki. Delati znanost dojemljivo skozi slike je zato zelo te\xc5\xbeko, sploh pa \xc4\x8de je potrebno, da so slike \xc5\xa1e lepe, \xc5\xbee skoraj nemogo\xc4\x8de. Kljub temu je to Goru uspevalo, kar mu je prineslo lovoriko enega najve\xc4\x8djih naravoslovnih fotografov 20. stoletja. O sebi je rad povedal, da je pridobil svoje strokovno znanje in ime, deloma zaradi lastne nevednosti, saj je fotografiral objekte, ki bi jih bolj izku\xc5\xa1eni fotografi ozna\xc4\x8dili kot ne zmo\xc5\xbene slikanja\xc2\xa0\xc2\xbbZa\xc4\x8del sem slikal stvari, ki sem komaj razumel, z uporabo tehnik ki jih \xc5\xa1e nikoli nisem uporabil.\xc2\xab Fritz Goro je bil izumitelj makro fotografije. Svoj cilj je videl kot\xc2\xa0\xc2\xbbNarediti viden svet, ki le\xc5\xbei med prostim o\xc4\x8desom in mikroskopom.\xc2\xab\xc2\xa0Za dosego tega cilja je zasnoval opti\xc4\x8dne sisteme za zajemanje, vsega od bioluminiscence do mehanizmov za krvnim obtokom \xc5\xbeivih organizmov. Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Fritza Gora \xc5\xbeivi v lepih geometrijskih \xc4\x8drno-belih podobah najve\xc4\x8djih ameri\xc5\xa1kih znanstvenih prebojev dvajsetega stoletja."