b'\n_START_ARTICLE_\nMustafa Kemal Atat\xc3\xbcrk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMustafa se je rodil 19. maja 1881 v Solunu. Po o\xc4\x8detovi smrti leta 1893 je za\xc4\x8del obiskovati voja\xc5\xa1ko srednjo \xc5\xa1olo, kjer mu je u\xc4\x8ditelj, ki mu je bilo prav tako ime Mustafa, dodal vdevek Kemal, da bi se izognili zamenjavi. Bil je dober in izredno nadarjen u\xc4\x8denec. Leta 1899 je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati na voja\xc5\xa1ki akademiji v Carigradu, nato pa se leta 1905 zaposlil na voja\xc5\xa1kem ministrstvu. Za\xc4\x8del se je ukvarjati s politiko in tako kmalu postal eden vodilnih osebnosti gibanja tako imenovanih mladoturkov, ki so si prizadevali posodobiti dr\xc5\xbeavo. \xc4\x8clani gibanja so v letih 1908 in 1909 organizirali uspe\xc5\xa1no vstajo proti sultanu. Dosegli so ponovno uvedbo dr\xc5\xbeavne ureditve in delovanje parlamenta. Sultan je poizkusil izvesti protivstajo, vendar mu je slednje Mustafa Kemal prepre\xc4\x8dil in sultan je moral v izgnanstvo v Solun. Nasledil ga je sultan Mehmed V. Mustafa Kemal se je v letih 1911\xe2\x80\x931913 udele\xc5\xbeil italijansko-tur\xc5\xa1ke vojne in balkanskih vojn. Nato je v Sofiji do\xc4\x8dakal za\xc4\x8detek 1. svetovne vojne. Ko so se pri Galipoliju izkrcale angle\xc5\xa1ke \xc4\x8dete in njihovi zavezniki, je Mustafa Kemal prevzel obrambo. Med vojno tur\xc5\xa1ka vojska pod njegovim poveljstvom, kljub pi\xc4\x8dli oboro\xc5\xbeitvi, ni do\xc5\xbeivela nobenega poraza, vendar je Osmansko cesarstvo kljub temu poleg Nem\xc4\x8dije izgubilo vojno._NEWLINE_Po vojni so zavezni\xc5\xa1ke \xc4\x8dete zasedle velik del Tur\xc4\x8dije, to pa je pripeljalo do razli\xc4\x8dnih uporov. Mustafa Kemal je tako postal generalni in\xc5\xa1pektor na podro\xc4\x8dju nemirov. Toda namesto, da bi razmere uredil, je izstopil iz vojske in ustanovil svoje narodno odporni\xc5\xa1ko gibanje. Od naroda je zahteval boj proti zasedbi, za svobodo in neodvisnost. Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina ga je 23. aprila 1920 v Ankari imenovala za predsednika izvr\xc5\xa1nega sveta. Tako je svetu pokazal, da Tur\xc4\x8dija ne priznava sporazuma iz Sevresa, s katerim je bilo predvideno razkosanje dr\xc5\xbeave. Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina mu je podelila vsa pooblastila in Turki so ponovno v vojni za neodvisnost osvojili vsa zasedena ozemlja in pregnali okupacijske enote Francije, Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, Gr\xc4\x8dije, Rusije in armenske upornike.Oktobra 1922 so Turki z zavezniki podpisali sporazum o premirju, 24. junija 1923 pa \xc5\xa1e sporazum, s katerim so zavezniki tur\xc5\xa1kemu narodu priznali neodvisnost. Prvi predsednik postane prav Mustafa Kemal, ki takoj pri\xc4\x8dne z obse\xc5\xbenimi reformami. Ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina mu je podelila vzdevek Atat\xc3\xbcrk oz. O\xc4\x8de Turkov. Leta 1923 se je poro\xc4\x8dil in dve leti kasneje lo\xc4\x8dil. Posvojil je ve\xc4\x8d otrok in poskrbel za njihovo prihodnost. Od leta 1927 je \xc5\xbeivel v nekdanji sultanovi pala\xc4\x8di Dolmabahce v Carigradu. Umrl je 10. novembra 1938. Njegove posmrtne ostanke so pokopali v etnografskem muzeju v Ankari. Kasneje so njegove posmrtne ostanke preselili v mavzolej na spominskem gri\xc4\x8du v Ankari.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nMustafa Kemal se je za\xc4\x8del zelo zgodaj ukvarjati s politiko, k temu pa ga je spodbudila beda, v kateri so \xc5\xbeiveli \xc5\xa1tevilni prebivalci Tur\xc4\x8dije. Skupaj s somi\xc5\xa1ljeniki je organiziral uspe\xc5\xa1no vstajo in tako dosegel odstop sultana in delovanje parlamenta. Po vojni je nasprotoval zavezni\xc5\xa1kemu razkosanju Tur\xc4\x8dije in Turke pozval k boju. Svoje velikopotezne reforme je lahko za\xc4\x8del izvajati \xc5\xa1ele, ko je pri\xc5\xa1el na predsedni\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj. Leta 1924 so z ustavo potrdili \xc5\xa1est na\xc4\x8del njegove politike o moderni tur\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi, ki so kmalu postale znane kot\xc2\xa0\xc2\xbbkemalizem\xc2\xab\xc2\xa0oz. nacionalizem, sekularizem in modernizem. Ti naj bi zagotovili, da sta dr\xc5\xbeava in vera strogo lo\xc4\x8deni, to pa je pomenilo tudi ukinitev sultanata in kalifata. Na\xc4\x8dela republikanizma, popularizma in etatizma pa so zahtevala, da interese ljudstva zastopa ljudska stranka in da gospodarstvo vodi dr\xc5\xbeava. To politiko je spremljalo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih novosti, ki jih je uveljavil z diktatorskimi pooblastili, te novosti pa so popolnoma in trajno spremenile podobo Tur\xc4\x8dije. Tako so leta 1926 uvedli civilno pravo, ki je nadomestilo \xc5\xa1eriatsko pravo. 25. novembra 1925 je izdal zakon o pokrivalih, ki je predpisoval no\xc5\xa1enje pokrival zahodnega tipa. Prav tako je bilo \xc5\xbeenskam prepovedano zakrivanje obraza s fered\xc5\xbeo, \xc4\x8das, koledar in merske enote pa so prilagodili mednarodnim standardom. Predsednik je leta 1928 namesto arabske abecede uvedel latinsko, leta 1932 pa je bila razgla\xc5\xa1ena enakopravnost \xc5\xbeensk, pri\xc4\x8dela se je tudi reforma univerze. Istega leta je Tur\xc4\x8dija postala \xc4\x8dlanica Dru\xc5\xa1tva narodov. Le-ta je predstavil petletni na\xc4\x8drt za industrijski razvoj, uzakonil pasivno in aktivno volilno pravico za \xc5\xbeenske, leta 1934 pa uvedel \xc5\xa1e uporabo dru\xc5\xbeinskih imen in priimkov. Njegova smrt je pomenila hud udarec njegovemu re\xc5\xbeimu, ki se je izkazal kot zelo obstoje\xc4\x8d, saj je kljub velikemu pritisku zaveznikov in sil osi pre\xc5\xbeivel posledice II. svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nMed letom 1937 postane zdravje vedno bolj vidna te\xc5\xbeava, ki se \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1a v letu 1938. Po zdravljenju v Istanbulu je jasno, da gre za cirozo jeter. \xc4\x8cetudi vztraja pri sicer obi\xc4\x8dajnem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, umre 10. novembra 1938._NEWLINE_Atat\xc3\xbcrkovo truplo je bilo sprva zakopano v etnografski muzej Ankare, a so ga po petnajstih letih prenesli v posebej veliki mavzolej  An\xc4\xb1tkabir._NEWLINE_V svoji oporoki je Atat\xc3\xbcrk prenesel vse svoje imetje Republikanski ljudski stranki pod pogojem, da z obrestmi stranka vzdr\xc5\xbeuje  njegovo sestro in njegove posvojence in financirajo vi\xc5\xa1jo izobra\xc5\xbeevanje otrok s kraja \xc4\xb0smet \xc4\xb0n\xc3\xb6n\xc3\xbc. Preostanek obrestnih prihodkov se zapusti Tur\xc5\xa1ki ligi in Tur\xc5\xa1kem dru\xc5\xa1tvu zgodovinarjev.'