b'\n_START_ARTICLE_\nOtto Hahn\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHahn je \xc5\xa1tudiral kemijo v Marburgu in M\xc3\xbcnchnu. Leta 1901 je doktoriral, nato pa pou\xc4\x8deval na Univerzi v Marburgu, od leta 1904 v Londonu, od leta 1905 v Montrealu in od leta 1906 v Berlinu._NEWLINE_Leta 1918 je skupaj z avstrijsko fizi\xc4\x8darko Lise Meitner odkril kemi\xc4\x8dni element protaktinij (Pa). Po njem naj bi poimenovali tudi element s \xc5\xa1tevilom 105 ali 108 (kot hahnij), vendar noben od predlogov ni bil sprejet, ena od \xc5\xa1tirih jedrskih tovornih ladij pa nosi njegovo ime (Otto Hahn)._NEWLINE_Njegov najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek izvira iz poskusov, ki jih je opravil skupaj s Fritzem Strassmannom, pri katerih sta obstreljevala uran z nevtroni in predstavlja primer jedrske cepitve. S tem sta postala prva, ki jima je v umetnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah uspelo dose\xc4\x8di jedrsko cepitev._NEWLINE_Leta 1944 je prejel Nobelovo nagrado za kemijo.'