b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Alexander von Auersperg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Ljubljani in je bil na \xc4\x8delu kranjske linije grofov in knezov Auerspergov. Njegova star\xc5\xa1a sta bila grof Alexander Auersperg in baronica Cecilija von Billichgr\xc3\xa4tz zu Baumkircherthurm und Hilzenegkh. _NEWLINE_Odrasel je na o\xc4\x8detovem gradu \xc5\xa0rajbarski turn. Kot navaja Mira Miladinovi\xc4\x87 Zalaznik v svojem delu Deutsch-slowenische literarische Wechselbeziehungen II (Ljubljana, 2008), naj bi se zaradi stika s takratnim de\xc5\xbeelnim prebivalstvom nau\xc4\x8dil tudi sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kot sedemletnika ga je o\xc4\x8de poslal na Dunaj, kjer je bil gojenec v Javni gimnaziji Sklada Terezijanske akademije (nem\xc5\xa1ko \xc3\x96ffentliches Gymnasium der Stiftung Theresianische Akademie, kraj\xc5\xa1e Theresianium). Po dveh letih so ga iz ustanove izklju\xc4\x8dili._NEWLINE_Po o\xc4\x8detovi smrti je prevzel upravljanje podedovanih posestev na Kranjskem: \xc5\xa0rajbarski turn v vasi Leskovec pri Kr\xc5\xa1kem, ki ga je za 64.000 goldinarjev pridobil njegov znameniti prednik Herbard von Auersperg leta 1658, pozneje pa tudi dvorec Dornava, ki je bil v lasti \xc5\xbeene._NEWLINE_Leta 1839 se je poro\xc4\x8dil z grofico Marijo Attems, h\xc4\x8derko de\xc5\xbeelnega glavarja \xc5\xa0tajerske, grofa Ignaza von Attemsa. 28. februarja 1859 se jima je rodil sin Theodor. Po smrti star\xc5\xa1ev je Theodor prevzel upravljanje podedovanega posestva. Ko je 4. maja 1881 zaradi padca s konja umrl, je dedi\xc4\x8d postal Alexandrov ne\xc4\x8dak grof Erwin von Auersperg, ki je podedovano posestvo leta 1903 prodal.   _NEWLINE_Anton Alexander Auersperg je veliko potoval po Italiji, Franciji, Nem\xc4\x8diji in Angliji, kjer je pri\xc5\xa1el v stik z mnogimi literarnimi osebnostmi. Poleti, kadar ni bil na potovanjih, se je Auersperg  zadr\xc5\xbeeval na svojih posestvih na Kranjskem. Zime je ve\xc4\x8dinoma pre\xc5\xbeivljal na Dunaju ali v Gradcu. Pokopan je v dru\xc5\xbeinski grobnici na gri\xc4\x8du \xc5\xa0rajbarskega turna.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Alexander je po letu 1830 pri\xc4\x8del delovati v politiki. S pesni\xc5\xa1ko zbirko Sprehodi dunajskega poeta se je uveljavil kot eden glavnih liberalnih nasprotnikov Metternichovega re\xc5\xbeima. Ko je Meternich odkril, kdo se skriva pod psvednonimom Anastasius Gr\xc3\xbcn, je velel Auersperga poklicati k sebi in mu zastavil ultimat: ali se izseli v Ameriko ali pa se mu prepove objavljati njegova dela. Vendar se Auersperg ni dal ustra\xc5\xa1iti in je ostal v domovini. Od leta 1832 je bil \xc4\x8dlan stanovskega Kranjskega de\xc5\xbeelnega zbora, kjer je v 40. letih vodil uspe\xc5\xa1no prito\xc5\xbebeno akcijo proti povi\xc5\xa1ani zemljarini. V \xc4\x8dasu mar\xc4\x8dne revolucije leta 1848 je bil na Dunaju in aktivno sodeloval v revoluciji, kar je nadaljeval tudi po odhodu v Gradec. Izvoljen je bil tudi v frankfurtski predparlament, to je bilo zborovanje, ki je pripravljalo volitve v prankfurtski parlament. Sodeloval je v poznej\xc5\xa1em odboru petdesetih, kjer se je med drugim zavzemal za enakopravnost narodov v bodo\xc4\x8di demokrati\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi. V Ljubljani je bil s 63 izmed 93 glasov izvoljen tudi za poslanca v frankfurtski parlament, kjer je deloval nekaj mesecev, nato pa se je razo\xc4\x8daran odpovedal mandatu. Slovenski intelektualci s te\xc5\xbenjami po Zedinjeni Sloveniji so volitve v frankfurtski parlament bojkotirali. Razkol med nem\xc5\xa1kim in slovenskom prebivalstvom je postajal vse ve\xc4\x8dji in posledi\xc4\x8dno tudi razpoke med Auerspergom in slovenskimi izobra\xc5\xbeenci. Auersperg je zagovarjal trditev takratne vlade, da je slovenski jezik manjvreden in da so najve\xc4\x8dja svetovna dela, kot so na primer Homerjeva Iliada ter Shakespearov Hamlet, neprevedljiva v slovenski jezik. Leta 1866 je celo onemogo\xc4\x8dil reformo \xc5\xa1olstva na Slovenskem, s tem ko je prepre\xc4\x8dil uvedbo slovenskega jezika._NEWLINE_Leta 1860 je bil po obnovitvi parlamentarnega re\xc5\xbeima zastopnik Kranjske v raz\xc5\xa1irjenem dr\xc5\xbeavnem zboru. Od 1861 - 1867 je bil \xc4\x8dlan Kranjskega de\xc5\xbeelnega zbora, nato pa od 1867 hkrati \xc4\x8dlan \xc5\xa1tajerskega de\xc5\xbeelnega zbora in gosposke zbornice dunajskega dr\xc5\xbeavnega zbora.\n_START_SECTION_\nAnton Aleksander Auersperg in France Pre\xc5\xa1eren\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1815 in 1818 je zamenjal ve\xc4\x8d \xc5\xa1ol in tako je leta 1818, deloma tudi zaradi prigovarjanja o\xc4\x8deta, pristal v zasebnem in\xc5\xa1titutu Klinkowstr\xc3\xb6m, ki ga je vodil ustanovitelj Friedrich August Klinkowstr\xc3\xb6m. Tukaj je bil poleg u\xc4\x8ditelja slovenskega jezika Jo\xc5\xbeefa Orla njegov vzgojitelj tudi France Pre\xc5\xa1eren, s katerim se je spoprijateljil in ohranjal stike z njim vse do njegove smrti leta 1849. Pre\xc5\xa1eren je znanja \xc5\xbeeljnemu Auerspergu prepustil klju\xc4\x8d svoje zasebne knji\xc5\xbenice, kjer se je mladi Auersperg seznanil z literaturo, ki ni bila po godu klerikalno usmerjenemu upravniku Klinkowstr\xc3\xb6mu. To dejstvo je samo \xc5\xa1e dolilo olja na ogenj med \xc5\xbee tako skrhane odnose med Pre\xc5\xa1ernom in Klinkowstr\xc3\xb6mom, zato je ta kmalu zatem Pre\xc5\xa1erna odpustil. V letih 1823-1824 je Pre\xc5\xa1eren, ko je \xc5\xbeivel v Celovcu, da bi opravil prakso za sodnika, prepesnil Auerspergovo pesem Venezianer Trias in jo ironi\xc4\x8dno poimenoval Tri \xc5\xbeelje Anastazija Zelenca. Auersperg in Pre\xc5\xa1eren sta brala Valvasorjevo Slavo vojvodine Kranjske, ki je spodbujala patriotsko naklonjenost do Kranjske, in  pripoved o povodnem mo\xc5\xbeu v njej vklju\xc4\x8dila v svoji deli. Pre\xc5\xa1eren je tematiko povodnega mo\xc5\xbea vklju\xc4\x8dil v pesnitev z istoimenskim naslovom Povodni mo\xc5\xbe, Auersperg pa v pesnitev \xc2\xbbRe\xc4\x8dna nevesta\xc2\xab\xc2\xa0(nem\xc5\xa1ko Strombraut. Eine krainische Sage). Po Pre\xc5\xa1ernovi smrti je Auersperg napisal pesem Nekrolog Pre\xc5\xa1ernu (nem\xc5\xa1ko Nachruf an Pre\xc5\xa1\xc3\xa9rn).\n_START_SECTION_\nVenezianer-Trias\n_START_PARAGRAPH_\nIch wollt\xc2\xb4, wenn nur das W\xc3\xbcnschen h\xc3\xbclf,_NEWLINE__NEWLINE_Drei Dinge w\xc3\xa4ren mein:_NEWLINE__NEWLINE_Ein M\xc3\xa4gdlein wei\xc3\x9f, ein Pf\xc3\xa4fflein schwarz,_NEWLINE__NEWLINE_Und eine Gondel fein!_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbEi sprich, wozu das M\xc3\xa4gdlein wei\xc3\x9f?\xc2\xab\xc2\xa0-_NEWLINE__NEWLINE_Ich w\xc3\xa4re gern zu zwein!_NEWLINE__NEWLINE_Zum Seufzen nicht, zum Beten nicht,_NEWLINE__NEWLINE_Das traf\xc2\xb4ich fast allein._NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbEi sprich, wozu das Pf\xc3\xa4fflein schwarz?\xc2\xab\xc2\xa0-_NEWLINE__NEWLINE_Da\xc3\x9f ich von S\xc3\xbcnden rein!_NEWLINE__NEWLINE_Man wei\xc3\x9f nicht, was geschehen kann,_NEWLINE__NEWLINE_Wenn man so oft zu zwein._NEWLINE__NEWLINE_...Ei sprich, wozu die Gondel flink?\xc2\xab\xc2\xa0-_NEWLINE__NEWLINE_Zu rudern lustig drein._NEWLINE__NEWLINE_Vom M\xc3\xa4gdlein zu dem Pf\xc3\xa4fflein gleich._NEWLINE__NEWLINE_Und wieder zum M\xc3\xa4gdelein!\n_START_SECTION_\nConstantin Wurzbach in Anastasius Gr\xc3\xbcn\n_START_PARAGRAPH_\nConstantin Wurzbach je grofa spoznal \xc5\xbee v mladih letih. V njem je Wurzbach videl tudi vzornika za lastne pesni\xc5\xa1ke ambicije, grofu pa je kasneje posvetil ve\xc4\x8dji prispevek v svojem Biografskem leksikonu avstrijskega cesarstva (Biographisches Lexikon des Kaiserthums \xc3\x96sterreich). Po Wurzbachu, ki je njegov vzor malo poveli\xc4\x8deval, je Auersperg izdal delo Listje ljubezni (Bl\xc3\xa4tter der Liebe, Stuttgart 1830) pod psevdonimom Anastasius Gr\xc3\xbcn. Istega leta je sledil cikel romanc Poslednji vitez (Der letzte Ritter, M\xc3\xbcnchen, 1830). V pesni\xc5\xa1ki zbirki Sprehodi dunajskega poeta (Spazierg\xc3\xa4nge eines Wiener Poeten, Hamburg 1831) Auersperg prisega na takrat \xc5\xa1e nevidno politi\xc4\x8dno veli\xc4\x8dino Avstrijske monarhije. Sledila so dela Drobir (Schutt, Leipzig 1835), Pesmi (Gedichte, Leipzig 1837), Nibelungi v fraku (Nibelungen im Frack, Leipzig 1843), Far iz Kahlenberga (Pfaff vom Kahlenberg, Leipzig 1850) ter delo V verandi (In der Veranda, 1876), ki so po\xc5\xbeela dobre kritike, kajti Auersperg je tako oblikovno kot tudi v izrazni mo\xc4\x8di presegel vse politi\xc4\x8dne pesnike takratnega \xc4\x8dasa. Postal je slaven pesnik in vodilna sila liberalnega gibanja Avstrijskega cesarstva. Njegovo delo je bilo vzor za sodobne pesnike Mlade Nem\xc4\x8dije (nem\xc5\xa1ko gibanje Junges Deutschland). Zaradi politi\xc4\x8dnega zna\xc4\x8daja njegovih pesmi so leta 1838 spro\xc5\xbeili preiskavo, v kateri so razkrili njegov psevdonim._NEWLINE_Durch die weiten Meeresw\xc3\xbcsten,_NEWLINE__NEWLINE_Steuernd, wie ein Silberschwan_NEWLINE__NEWLINE_zwischen Ost`s und Westens K\xc3\xbcsten_NEWLINE__NEWLINE_Wogt des Lieds melod`scher Kahn_NEWLINE__NEWLINE_Prek \xc5\xa1irokega morskega oboda,_NEWLINE__NEWLINE_potujo\xc4\x8d, kot srebrni labod,_NEWLINE__NEWLINE_med obalami vzhoda in zahoda,_NEWLINE__NEWLINE_se ziblje poeti\xc4\x8dni brod.\n_START_SECTION_\nAuerspergov odnos s Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nOdnos slovenskih sodobnikov do Auersperga je bil me\xc5\xa1an in neenoten. Po eni strani je bil Auersperg kot kranjski plemi\xc4\x8d, pripadnik ene najstarej\xc5\xa1ih kranjskih plemi\xc5\xa1kih rodbin, mo\xc4\x8dno povezan s Kranjsko in jo dojemal kot svojo o\xc5\xbejo domovino, tako da mu v tem oziru niti najbolj gore\xc4\x8di slovenski narodnjaki niso mogli o\xc4\x8ditati pomanjkanja patriotizma. Po drugi strani pa je bil zavezan ideji nove, enotne nem\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, v katere okvir naj bi po njegovem spadale tudi vse slovenske de\xc5\xbeele, tudi Kranjska, in tako jasno pri\xc5\xa1el v nasprotje z vseslovensko idejo Zedinjene Slovenije. Auerspergov odnos do Slovencev in slovenskega jezika se je izoblikoval predvsem skozi njegovo literarno ukvarjanje s slovenskimi ljudskimi pesmimi. Za zbiranje in objavljanje slovenskih ljudskih pesmi naj bi ga \xc5\xbee leta 1832 navdu\xc5\xa1il \xc5\xa1e en na slovenskih tleh \xc5\xbeive\xc4\x8di visoki habsbur\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d, \xc5\xa1tajerski nadvojvoda Janez. Auersperg se je lotil projekta z njemu lastnim mojstrstvom. Za\xc4\x8del je zbirati prastare slovenske ljudske pesmi in jih prevajati v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Pesmi je zbiral tako med narodom kot v \xc5\xbee objavljeni slovenski literaturi. Veliko so k projektu prispevali tudi najvidnej\xc5\xa1i slovenski literati tistega \xc4\x8dasa - Pre\xc5\xa1eren, Stanko Vraz, Emil Korytko, Jernej Kopitar, Ravnikar, Zalokar in Janez Bleiweis. Prevedene pesmi so najprej izhajale v razli\xc4\x8dnih almanahih (Schwab-Chamissos Musenalmanach, Hormayrs Taschenbuch f\xc3\xbcr die vaterl\xc3\xa4ndische Geschichte, Sonntaglbl\xc3\xa4tter) med letoma 1837 in 1845. \xc5\xa0ele leta 1850 je bila v Leipzigu izdana samostojna knji\xc5\xbeica z naslovom Ljudske pesmi iz Kranjske (Volkslieder aus Krain). To Auerspergovo delo in njegov Poklon Pre\xc5\xa1ernu, sta slovensko ljudsko pesem in slovensko poezijo prvi\xc4\x8d v zgodovini predstavila \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu evropskemu ob\xc4\x8dinstvu, za kar si je Auersperg kon\xc4\x8dno prislu\xc5\xbeil priznanje tudi s slovenske strani. \xc5\xa0e danes Auerspergovi prevodi slovenskih ljudskih pesmi \xc5\xa1tejejo med najbolj izjemna dela te vrste._NEWLINE_Pisatelj Janez Trdina (1830 - 1905), eden najbolj liberalnih in svobodomiselnih slovenskih pisateljev svoje dobe, je Auersperga sicer ozna\xc4\x8dil kot najtrdosr\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega med vsemi veleposestniki na Dolenjskem tistega \xc4\x8dasa. V svojem delu Izprehod v Belo Krajino je Trdina opisal tudi divje pivsko do\xc5\xbeivetje Auersperga s Pre\xc5\xa1ernom in Andrejem Smoletom. Trdina tako pravi, da naj bi nekega dne leta 1839 Pre\xc5\xa1eren obiskal svojega prijatelja Smoleta, ki je bil takrat lastnik dvorca Pre\xc5\xbeek na Gorjancih. Pre\xc5\xa1eren in Smole naj bi tam pre\xc5\xbeivela divje tri tedne, ko je \xc5\xa1ampanjec tekel v potokih in sta se prijatelja vsak dan hrupno zabavala vsak dan do jutra. Nekaj dni kasneje se jima je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e \xc2\xbbgrof iz \xc5\xa0rajbarskega turna\xc2\xab, Alexander von Auersperg. Po njegovem prihodu naj bi veselo rajanje dobilo \xc5\xa1e popolnoma nove dimenzije in vik in krik se je iz gradu \xc5\xa1iril milje dale\xc4\x8d, no\xc4\x8d in dan. Trdina pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbTakih norcev grad \xc5\xa1e ni videl. Na sre\xc4\x8do je gospod grof ostal le tri dni\xc2\xab._NEWLINE_Auersperg, je napisal pesnitev Nekrolog Pre\xc5\xa1ernu, ki je bila \xc5\xa1ele leta 1859 objavljena v delu Vodnikov spomenik (nem\xc5\xa1ko Vodnik-Album), tako, da je vzel besedilo iz Pre\xc5\xa1ernove pesmi Pevcu in ga prevedel v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino:_NEWLINE_Wer kann_NEWLINE__NEWLINE_Erhellen die Nacht, die den Geist umspann?_NEWLINE__NEWLINE_Wer jag\xc2\xb4_NEWLINE__NEWLINE_Den Geister vom Herzen, da\xc3\x9f er`s nicht nag\xc2\xb4_NEWLINE__NEWLINE_Vom Morgen zum Abend, vom Abend zum Tag! Pre\xc5\xa1ern.'