b'\n_START_ARTICLE_\nBayerjev proces\n_START_PARAGRAPH_\nBayerjev proces je glavni industrijski proces za proizvodnjo aluminijevega oksida (glinica, Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83) iz boksita. Boksit, ki je glavna aluminijeva ruda, vsebuje samo 30\xe2\x80\x9354% Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83. Ostalo je zmes silicijevega dioksida (kremen), \xc5\xbeelezovih oksidov, ki dajejo boksitu zna\xc4\x8dilno rde\xc4\x8do barvo, in titanovega dioksida Aluminijev oksid je surovina za proizvodnjo aluminija.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBayerjev proces je razvil in leta 1888 patentiral Carl Josef Bayer, ki je v Sankt Petersburgu, Carska Rusija, posku\xc5\xa1al proizvesti glinico, ki se je v tekstilni industriji uporabljala kot \xc4\x8dim\xc5\xbea za barvanje bomba\xc5\xbea. Proces temelji na Bayerjevem odkritju, da se aluminijev hidroksid iz alkalne raztopine zlahka obori, filtrira in izpere, medtem ko je enak proizvod, pripravljen z nevtralizacijo kislih raztopin, \xc5\xbeelatinozen in se te\xc5\xbeko filtrira in izpere._NEWLINE_Nekaj let kasneje je Henri \xc3\x89tienne Sainte-Claire Deville v Franciji razvil proces za proizvodnjo glinice s segrevanjem boksita z natrijevim karbonatom (soda, Na\xe2\x82\x82CO\xe2\x82\x83) pri 1200 \xc2\xb0C, izlu\xc5\xbeevanjem natrijevega aluminata z vodo in obarjanjem aluminijevega hidroksida z ogljikovim dioksidom. Sledilo je filtriranje in su\xc5\xa1enje. Proces so opustili v korist bolj racionalnega Bayerjevega procesa._NEWLINE_Bayerjev proces je pridobil na pomembnosti z uvedbo Hall\xe2\x80\x93H\xc3\xa9roultovega elektrolitskega procesa za proizvodnjo aluminija, ki so ga razvili leto pred tem (1886). Bayerjev proces je skupaj s cianidnim procesom za pridobivanje zlata pomenil rojstvo sodobne hidrometalurgije._NEWLINE_Po Bayerjevem postopku, ki je do danes ostal skoraj nespremenjen, se proizvede skoraj vsa glinica. V Sloveniji je po Bayerjevem postopku proizvajala glinico Kemi\xc4\x8dna tovarna Moste, ustanovljena leta 1906. Boksit so dova\xc5\xbeali po \xc5\xbeeleznici iz rudnikov v Istri._NEWLINE_4. oktobra 2010 se je iz deponije rde\xc4\x8dega blata v tovarne glinice Ajkai Timf\xc3\xb6ldgy\xc3\xa1r v Ajki na Mad\xc5\xbearskem v okolico in reko Torno izlilo pribli\xc5\xbeno milijon kubi\xc4\x8dnih metrov zelo alkalnega rde\xc4\x8dega blata. Blato je 7. oktobra priteklo do Donave. V nesre\xc4\x8di je umrlo deset ljudi, 150 ljudi pa je bilo po\xc5\xa1kodovanih.'