b'\n_START_ARTICLE_\nMagdeburg\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nMesto, ki ga je ustanovil Karel Veliki leta 805 kot Magadoburg (verjetno iz stare visoke nem\xc5\xa1\xc4\x8dine magado za \'velik\', \'mogo\xc4\x8den\' in burga za \'utrdbo\'), je leta 919 utrdil kralj Henrik I. Pti\xc4\x8dar proti Mad\xc5\xbearom in Slovanom. Leta 929 je v mesto od\xc5\xa1la Edvarda starej\xc5\xa1ega h\xc4\x8di Edith, ki se je poro\xc4\x8dila s Henrikovim sinom Otom I., kot Morgengabe, nem\xc5\xa1ko obi\xc4\x8dajno darilo, ki ga nova nevesta prejme od \xc5\xbeenina in njegove dru\xc5\xbeine po poro\xc4\x8dni no\xc4\x8di. Edith je ljubila mesto in je tam pogosto \xc5\xbeivela , ob njeni smrti je bila pokopana v kripti benediktinskega samostana Saint Maurice, kasneje obnovljena kot stolnica. Leta 937 je bil Magdeburg sede\xc5\xbe kraljevega zbora. Oton I. je ve\xc4\x8dkrat obiskal Magdeburg in bil tudi pokopan v stolnici. Samostanu je podelil pravico do dohodka iz razli\xc4\x8dnih desetin in tlako iz okolice._NEWLINE_Nad\xc5\xa1kofija Magdeburg je bila ustanovljena leta 968 na sinodi v Raveni; Adalbert iz Magdeburga je bil posve\xc4\x8den kot prvi nad\xc5\xa1kof. V tem \xc4\x8dasu so bile v nad\xc5\xa1kofijo vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e \xc5\xa1kofije Havelberg, Brandenburg, Merseburg, Meissen in Naumburg-Zeitz. Nad\xc5\xa1kofi so imeli pomembno vlogo pri nem\xc5\xa1ki kolonizaciji slovanskih de\xc5\xbeel vzhodno od reke Labe._NEWLINE_Leta 1035 je Magdeburg prejel patent, s katerim je mesto dobilo pravico do trgovskih razstav in konvencij, ki so osnova kasnej\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine mestnih zakonov, znanih kot Magdebur\xc5\xa1ke pravice. Ti zakoni so bili sprejeti in uveljavljeni po vsej Srednji in Vzhodni Evropi. Obiskovalci iz mnogih dr\xc5\xbeav so za\xc4\x8deli trgovati z Magdeburgom._NEWLINE_Magdeburg je v 13. stoletju postal \xc4\x8dlan Hanzeatske zveze. Z ve\xc4\x8d kot 20.000 prebivalci je bil eno najve\xc4\x8djih mest v Svetem rimskem cesarstvu. Mesto je imelo aktivno pomorsko trgovino na zahod (proti Flandriji), z dr\xc5\xbeavami Severnega morja in vzdr\xc5\xbeevalo promet in komunikacijo z notranjostjo (npr. Braunschweig).\n_START_SECTION_\nReformacija\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavljani so se nenehno borili proti nad\xc5\xa1kofu, in bil do konca 15. stoletja skoraj neodvisen od njega._NEWLINE_Okoli Velike no\xc4\x8di leta 1497 je takrat dvanajstletni Martin Luther obiskoval \xc5\xa1olo v Magdeburgu, kjer so ga pou\xc4\x8devali \xc2\xbbBratje skupnega \xc5\xbeivljenja\xc2\xab. Leta 1524 so ga poklicali v Magdeburg, kjer je pridigal in povzro\xc4\x8dil, da so se ljudje odrekli rimskokatoli\xc4\x8danstva. Protestantska reformacija je hitro na\xc5\xa1la privr\xc5\xbeence v mestu, kjer je bil Luther \xc5\xa1olar. Cesar Karel V. je neprestano izob\xc4\x8deval nemirno mesto, ki se je pridru\xc5\xbeilo zvezi Torgau in  \xc5\xa0malkaldenski zvezi. Ker ni sprejel Augsbur\xc5\xa1ke za\xc4\x8dasne cerkvene ureditve (1548), je mesto, po ukazih cesarja, oblegal (1550\xe2\x80\x931551) Mavricij Sa\xc5\xa1ki, sa\xc5\xa1ki volilni knez, vendar je ohranilo svojo neodvisnost. Nad\xc5\xa1kofovo vladavino so nadomestili razli\xc4\x8dni upravitelji, ki so pripadali protestantskim dinastijam. V naslednjih letih je Magdeburg pridobil sloves trdnjave protestantizma in postal prvo ve\xc4\x8dje mesto, ki je objavilo Luthrova pisanja. V Magdeburgu so Matija Vla\xc4\x8di\xc4\x87 Ilirik in njegovi spremljevalci napisali svoje antikatoli\xc5\xa1ke letake in Magdeburger Centurien, v katerih so trdili, da je rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev postala kraljestvo Antikrista._NEWLINE_Leta 1631, med tridesetletno vojno, so cesarske \xc4\x8dete pod Johannom Tserclaesom, grofom Tillyjem, vdrli v mesto in poklali prebivalce, jih ubili okoli 20.000 in mesto po\xc5\xbegali.  Mesto je prestalo prvo obleganje leta 1629 s strani Albrechta von Wallensteina. Po vojni je ostalo samo 4000 prebivalcev. Po Vestfalskem miru (1648) je bilo mesto po smrti upravitelja Avgusta Saxe-Weissenfelsa, kot polavtonomno vojvodstvo Magdeburg, dodeliti v Brandenburg-Prusiji. To se je zgodilo leta 1680.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu napoleonskih vojn se je utrdba leta 1806 predala francoskim vojakom. Mesto je bilo v Tilsitski pogodbi leta 1807 priklju\xc4\x8deno k francoskemu vestfalskemu kraljestvu. Kralj J\xc3\xa9r\xc3\xb4me je za \xc5\xbeupana imenoval grofa Heinricha von Blumenthala. Leta 1815, po napoleonskih vojnah, je Magdeburg postal prestolnica nove pruske province Sa\xc5\xa1ke. Leta 1912 je bila poru\xc5\xa1ena stara trdnjava, leta 1908 pa je ob\xc4\x8dina Rothensee postala del Magdeburga.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto so med drugo svetovno vojno mo\xc4\x8dno bombardirale britanske in ameri\xc5\xa1ke letalske sile. Bombni napad RAF v no\xc4\x8di 16. januarja 1945 je uni\xc4\x8dil velik del mesta. Ocenjuje se, da je bilo \xc5\xa1tevilo smrtnih \xc5\xbertev 2000-2500._NEWLINE_Konec druge svetovne vojne je mesto s pribli\xc5\xbeno 340.000 prebivalci postalo glavno mesto pokrajine Magdeburg. Brabagov obrat Magdeburg / Rothensee, ki je proizvajal sinteti\xc4\x8dno olje iz premoga lignita, je bil cilj Naftne kampanje druge svetovne vojne. Impresivna Gr\xc3\xbcnderzeitska predmestja severno od mesta, imenovana Nordfront, so bila uni\xc4\x8dena, kot tudi glavna mestna ulica z baro\xc4\x8dnimi stavbami. 19. aprila 1945 ga je zasedla deveta enota ameri\xc5\xa1ke vojske, 1. julija 1945 pa je bila prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena Rde\xc4\x8di armadi. Povojno obmo\xc4\x8dje je bilo del sovjetske cone okupacije in \xc5\xa1tevilne preostale mestne stavbe izpred druge svetovne vojne so bile uni\xc4\x8dene, le nekaj stavb v bli\xc5\xbeini stolnice in v ju\xc5\xbenem delu starega mestnega jedra so obnovili v predvojno stanje. Pred zdru\xc5\xbeitvijo Nem\xc4\x8dije so mnoge ohranjene zgradbe Gr\xc3\xbcnderzeit ostale nenaseljene in po letih degradacije \xc4\x8dakale na ru\xc5\xa1enje. Od leta 1949 do zdru\xc5\xbeitve Nem\xc4\x8dije 3. oktobra 1990 je Magdeburg pripadal Nem\xc5\xa1ki demokrati\xc4\x8dni republiki.\n_START_SECTION_\nPo zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1990 je Magdeburg postal glavno mesto nove de\xc5\xbeele Sa\xc5\xa1ke-Anhalt v zdru\xc5\xbeeni Nem\xc4\x8diji. Ogromni deli mesta in njegovo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de so bili obnovljeni v modernem slogu. Njegovo gospodarstvo je med najhitreje rasto\xc4\x8dimi v nekdanji Vzhodni Nem\xc4\x8diji. _NEWLINE_Leta 2005 je Magdeburg praznoval svojo 1200. obletnico._NEWLINE_Mesto je leta 2013 prizadela evropska poplava. Organi so razglasili izredno stanje in povedali, da pri\xc4\x8dakujejo, da se bo reka Laba dvignila vi\xc5\xa1je kot v letu 2002. V Magdeburgu, kjer je vodostaj dosegel 5 m nad normalno, je bilo okoli 23. 000 prebivalcev 9. junija evakuirano.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAvtonomno mesto v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du de\xc5\xbeele Sa\xc5\xa1ka-Anhalt le\xc5\xbei ob srednji Labi in na vzhodnem robu pode\xc5\xbeelja Magdeburger B\xc3\xb6rde na starem kulturnem terenu in slikovitem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du regije Magdeburg (imenovana tudi Elbe-B\xc3\xb6rde-Heide). Kot lokalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za dolo\xc4\x8danje polo\xc5\xbeaja Magdeburga velja severna Domspitze - stolnice, ki je na 56 m nmv. Najvi\xc5\xa1ja vzpetina je H\xc3\xa4ngelsberge, ki spada v greben B\xc3\xb6rde in je na 123,8 m nmv, najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka je 40,6 m nmv. _NEWLINE_Mesto se razteza predvsem na zahodni obali velikega toka na nivoju terena, ki ga tvorijo Domfelsen (pesek in meljevci Rotliegendena v podalj\xc5\xa1ku grebena Flechtinger). Magdeburg je eno od redkih mest v severnonem\xc5\xa1ki planoti, poleg Greywackeja, na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sedimentnih kamninah iz paleozoika in v manj\xc5\xa1em obsegu na retinitu in ledeni\xc5\xa1kih kremenovih usedlinah. Del mesta le\xc5\xbei na podolgovatem otoku med Labo in "Staro Labo" in ravnem vzhodnem bregu reke. Povr\xc5\xa1ina mesta je pribli\xc5\xbeno 201 km\xc2\xb2. _NEWLINE_Tipi\xc4\x8dno za vzhodnonem\xc5\xa1ka mesta, tudi Magdeburg nima izrazito primestnega pasu in ni v metropolitanskem obmo\xc4\x8dju. Vendar, ker deluje kot glavno gibalo razvoja za okoli\xc5\xa1ke regije, je razvr\xc5\xa1\xc4\x8den kot regiopolis. Najbli\xc5\xbeja mesta so Wolfsburg pribli\xc5\xbeno 64 kilometrov severozahodno, pobrateno mesto Braunschweig pribli\xc5\xbeno 75 kilometrov zahodno, Halle (Saale), pribli\xc5\xbeno 75 kilometrov ju\xc5\xbeno in Potsdam pribli\xc5\xbeno 105 kilometrov vzhodno. Berlin je oddaljen 130 kilometrov vzhodno._NEWLINE_Laba pre\xc4\x8dka Magdeburg na dol\xc5\xbeini 21 km. Vodomer na Strombr\xc3\xbccke je na 39.74 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Poleg tega ima mesto ve\xc4\x8d jezer, vklju\xc4\x8dno Salbker (skupaj 51,7 ha) ali Barleber (103 ha) in II (71,9 ha)._NEWLINE_Med 50 najve\xc4\x8djimi nem\xc5\xa1kimi mesti ima, glede na \xc5\xa1tudijo iz prvega \xc4\x8detrtletja leta 2007, Magdeburg drugi najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe javnih zelenih povr\xc5\xa1in za Hannovrom. _NEWLINE_Magdeburg ima vla\xc5\xbeno kontinentalno podnebje (Dfb), ki meji na oceansko podnebje (Cfb) po K\xc3\xb6ppenovi podnebni klasifikaciji.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8ditena obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju Magdeburga je bilo doslej zabele\xc5\xbeenih 160 za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih biotopov, med drugim barje, mo\xc4\x8dvirja in poplavni gozdovi, skupine \xc5\xbeivih mej, \xc5\xbeive meje in izviri._NEWLINE_Za varstvo narave in krajine oziroma za ohranjanje in razvoj bivalnih prostorov je v Magdeburgu "naravni rezervat Kreuzhorst". V srednji ni\xc5\xbeini Labe je eden redkih naravnih aluvialnih gozdnih kompleksov. Ve\xc4\x8dinoma je pora\xc5\xa1\xc4\x8den s hrastom-jesenom. V naravnem rezervatu so doslej zabele\xc5\xbeili 32 vrst sesalcev, od tega 16 na rde\xc4\x8dem seznamu Sa\xc5\xa1ke-Anhalt, tri vrste plazilcev in dvanajst dvo\xc5\xbeivk, od katerih je \xc5\xa1est ogro\xc5\xbeenih, enajst vrst rib, okrog 3000 vrst metuljev in 168 vrst hro\xc5\xa1\xc4\x8dev. Omeniti je treba pojavljanje roga\xc4\x8dev, hrastovega kozli\xc4\x8dka, \xc4\x8dinklje, ogro\xc5\xbeenih vrst, bobra in ogro\xc5\xbeenega dihurja._NEWLINE_Biosferni rezervat srednje Labe je \xc5\xbeivljenjski prostor mnogih ogro\xc5\xbeenih vrst in ekolo\xc5\xa1ke vrednosti zaradi velikega \xc5\xa1tevila mrtvic. Razteza se na dele poplavne ravnice in vzhodno od poplavnih nasipov._NEWLINE_Poleg tega je v Magdeburgu nekaj za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih parkov, kot sta "Goethe-Anlagen" ali "Schneiders Garten", biosferni rezervat in za\xc5\xa1\xc4\x8ditene vode.\n_START_SECTION_\nDruge stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nMagdeburg ima poleg \xc5\xa1tevilnih sakralnih in trdnjavskih zgradb \xc5\xa1e veliko drugih sakralnih objektov. Zelena citadela Magdeburga je ena najzanimivej\xc5\xa1ih in je zadnji arhitekturni projekt Friedensreicha Hundertwasserja. Dokon\xc4\x8dana je bila leta 2005 na Breiten Weg v bli\xc5\xbeini stolnice, zato gradnja ni bila nesporna. V njej je hotel, najem apartmajev, trgovine, restavracije, kavarne in gledali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Na severu Magdeburga je kri\xc5\xbeanje vodnih poti v Magdeburgu. Po prvi zasnovi take strukture leta 1877, je bila ve\xc4\x8d kot 100 let kasneje, 10. oktobra 2003, konstrukcija dokon\xc4\x8dana. Kri\xc5\xbeanje vodnih poti vklju\xc4\x8duje pomembno povezavo sever-jug z Labo in enako pomembno povezavo vzhod-zahod, ki jo sestavljata prekopa Mittelland in Labe-Havel. Drugi sestavni deli sistema so ve\xc4\x8d kot 1 km dolg pre\xc4\x8dni most, ki premo\xc5\xa1\xc4\x8da prekop Mittelland \xc4\x8dez Labo, zapornice Rothensee, Niegripp in Hohenwarthe._NEWLINE_Stara mestna hi\xc5\xa1a Magdeburga z Ratskeller, zgrajena med letoma 1691 in 1698 je tako najpomembnej\xc5\xa1a stavba tega stoletja, ki z \xc2\xbbNovo mestno hi\xc5\xa1o\xc2\xab\xc2\xa0tvori vzhodno mejo Stare tr\xc5\xbenice. _NEWLINE_Decembra leta 1906 se je odprl muzej Kaiser Friedrich, dana\xc5\xa1nji muzej kulturne zgodovine. Stavba je bila med drugo svetovno vojno hudo po\xc5\xa1kodovana in je med rekonstrukcijo izgubila svoj zna\xc4\x8dilni velik stolp na vogalu stavbe._NEWLINE_V slogu historicizma je bila zgrajena med 1900 do 1906 stavba okrajnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da (takrat sodna pala\xc4\x8da). Leta 1945 je bila veli\xc4\x8dastna stavba hudo po\xc5\xa1kodovana in leta 2001 obnovljena. Uni\xc4\x8deni del stavbe je zamenjala sodobna stavba. \xc5\xa0tiri-nadstropna stavba pravosodnega centra Eike Repgow je bila zgrajena od leta 1895 do leta 1899 v slogu historicizma po vzori nizozemskih poznih gotskih in renesan\xc4\x8dnih slogov.\n_START_SECTION_\nMostovi\n_START_PARAGRAPH_\nLaba Magdeburg deli na dve veliki mestni obmo\xc4\x8dji, mesto pa se razprostira na zahod. Med mestnimi obmo\xc4\x8dji je otok Marieninsel, na katerem je med drugim park Rotehornstadtpark. Posledi\xc4\x8dno so mostovi s\xc4\x8dasoma postali pomemben del mesta. Magdeburg ima skupaj 135 mostov, od tega 103 cestne in 32 brvi za pe\xc5\xa1ce (od leta 2009). _NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a kamnita mostova sta iz leta 1882, Zollbr\xc3\xbccke s \xc5\xa1tirimi alegori\xc4\x8dnimi figurami, ki so bile obse\xc5\xbeno prenovljene v letih 2006/2007 in Anna-Ebert-Br\xc3\xbccke, na koncu katerega je kamnit lev. Na vzhodu je Neue Strombr\xc3\xbccke iz leta 1965, vendar ni kot njegov predhodnik, ki je bil zgrajen z loki. Ker sta oba zgodovinska mostova v razpadajo\xc4\x8dem stanju, bo v naslednjih nekaj letih zgrajen most s po\xc5\xa1evnimi zategami na zahodnem delu stare Labe. _NEWLINE_Severni sklop mostov, ki so obrnjeni proti zahodu in so skoraj vzporedni drug ob drugem sestavljajo Jeruzalemski most znan kot ju\xc5\xbeni most, je lo\xc4\x8dni most iz leta 1952 in Nordbr\xc3\xbccke, kovinski lo\xc4\x8dni most iz leta 1996 in Most miru, ki je sestavljen iz dveh delov, od tega je ju\xc5\xbeni jekleni kompozitni most iz leta 1997, severni pa prednapet betonski most iz leta 1996. Za motorni promet je prehod Labe v mestnem obmo\xc4\x8dju mo\xc5\xbeen samo prek Nordbr\xc3\xbcckenzuga ali Strombr\xc3\xbcckenzuga._NEWLINE_Sternbr\xc3\xbccke na jugu Magdeburga povezuje staro mesto z otokom Rotehorn in parkom Rotehornpark. Na tem mestu je bil leta 1922 odprt Alte Sternbr\xc3\xbccke, ki je bil razstreljen leta 1945 med drugo svetovno vojno. Od leta 1991 so razmi\xc5\xa1ljali o obnovi, leta 2005 pa se je kon\xc4\x8dal s slovesnim odprtjem pred 100.000 ljudmi. Uporabljajo ga pe\xc5\xa1ci in kolesarji, avtobusi javnega prevoza in taksiji._NEWLINE_Eden najve\xc4\x8djih dvi\xc5\xbenih mostov v Nem\xc4\x8diji je Hubbr\xc3\xbccke Magdeburg iz leta 1934. Enotirni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most je bil zgrajen leta 1846/47 kot ve\xc4\x8ddelna konstrukcija z vrtljivim srednjim delom. Zaradi ve\xc4\x8djih ladij je bilo treba leta 1895 zamenjati nihajni most z dvi\xc5\xbenim, ki ga je leta 1934 zamenjal sedanji objekt. Ne uporablja se ve\xc4\x8d kot \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most, ampak le kot most za pe\xc5\xa1ce. Srednji del (razpon 90 m) je zaradi ladijskega prometa stalno dvignjen._NEWLINE_Drugi dvi\xc5\xbeni most je v trgovskem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Hubbr\xc3\xbccke im Handelshafen, ki je najstarej\xc5\xa1i v Nem\xc4\x8diji. Zgrajen leta 1894 za pristani\xc5\xa1ko \xc5\xbeeleznico, je zdaj zaprt in je le tehni\xc4\x8dni spomenik. Od leta 2009 je odprt za pe\xc5\xa1ce in kolesarje._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki most \xc4\x8dez Labo, Herrenkrug-Eisenbahnbr\xc3\xbccke, se razteza na obmo\xc4\x8dju trgovskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da in je bil dokon\xc4\x8dan leta 1979. Zamenjal je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most, ki je bil zgrajen leta 1873 in je pri oseki s svojimi stebri predstavljal oviro za ladje._NEWLINE_Drugi mostovi so Herrenkrugsteg, ki od leta 1999 povezuje pe\xc5\xa1ce in kolesarje preko Labe do Herrenkrugparka v Magdeburg Neustadt, Br\xc3\xbccke am Wasserfall v bli\xc5\xbeini slapa Cracauer, ki je odprt tudi za pe\xc5\xa1ce in kolesarje, ter Reyherbr\xc3\xbccke \xc4\x8dez Taube Elbe in je redka kovinska mostna konstrukcija v obliki ribjega trebuha ali le\xc4\x8de..'