b'\n_START_ARTICLE_\nKri\xc5\xa1tof Ravbar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xa1tof pl. Ravbar je bil drugi ljubljanski \xc5\xa1kof in dr\xc5\xbeavnik, diplomat in voja\xc5\xa1ki strateg. Njegov o\xc4\x8de Nikolaj Ravbar, je bil glavar v Trstu (1473) in Pazinu (1482); mati Doroteja pa je izvirala iz plemi\xc4\x8dev iz Lienza in Jame (von Luenz (Lienz) und zum Luegg) ., sestra Erazma Jamskega. \xc5\xa0olati se je verjetno za\xc4\x8del v Trstu, univerzo pa je obiskoval v Padovi, kjer je leta 1501 doktoriral iz civilnega in cerkvenega prava. Po o\xc4\x8detu je imel zveze na dvoru in cesar Friderik III. ga je 10-letnega leta 1488 imenoval za naslednika prvemu ljubljanskemu \xc5\xa1kofu, Lambergu. \xc5\xa0kofovsko posve\xc4\x8denje je verjetno prejel po letu 1505, morda \xc5\xa1ele pred letom 1520 . Bil je spreten upravitelj in sposoben pravnik, za zasluge v cesarski slu\xc5\xbebi mu je dal Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki naslov in pravni polo\xc5\xbeaj kneza (knezo\xc5\xa1kof). Tudi na podlagi te funkcije je bil tudi De\xc5\xbeelni glavar Kranjske in Slovenske marke. Malo manj kot pol stoletja je bil mo\xc4\x8dno povezan z \xc5\xbeivljenjem na Slovenskem; upiral se je Bene\xc4\x8danom, Turkom, naslonil se je na habsbur\xc5\xa1ko monarhijo, milo pa je nastopal zoper kme\xc4\x8dke upornike.\n_START_SECTION_\nDiplomatska in dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ka dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dobrih odnosov in stikov s Habsbur\xc5\xbeani je opravljal tudi diplomatske posle v tujini (v Rusiji ga je nadomestil njegov bratranec, \xc5\xbdiga Herberstein). Nem\xc5\xa1ki kralj in kasnej\xc5\xa1i cesar Maksimilijan I. Habsbur\xc5\xa1ki mu je poverjal mnoge zanj pomembne diplomatske misije. Med drugim je bil udele\xc5\xbeen v sklenitvi pakta o dedovanju med Habsbur\xc5\xbeani in poljskimi Jageloni leta 1506, ki je imelo za posledico poroko med vnukom Maksimilijana I. Ferdinandom Habsbur\xc5\xa1kim in Ano Jagelonsko. Istega leta ga je Maksimilijan I. poslal kot posebnega odposlanca v Rim, za kar je dobil 400 guldnov za potovalne stro\xc5\xa1ke. Kot \xc4\x8dlan delegacije Maksimilijana, ki je \xc5\xa1la poljskega kralja Zigmunda Starega Jagelonskega povabit na Dunaj, je bil poleg bavarskega vojvode tudi \xc5\xa1kof Kri\xc5\xa1tof Ravbar, o \xc4\x8demer poro\xc4\x8da Valvasor.  Bil je tudi udele\xc5\xbeenec Dunajske konference monarhov leta 1515, kjer je pri\xc5\xa1lo do zaroke med Ludvikom II. Jagelonskim, mad\xc5\xbearskim in \xc4\x8de\xc5\xa1kim kraljem, in Ano Habsbur\xc5\xa1ko. V tem \xc4\x8dasu je bil njegov brat Lenart na dvoru cesarja Maksimilijana I. kot cesarjev svetovalec in vrhovni dvorni mar\xc5\xa1al. Cesar je tega Kri\xc5\xa1tofovega brata in tretjega brata Nikolaja leta 1516 povzdignil v barona z naslovom "baron Planken\xc5\xa1tajnski in Karl\xc5\xa1tetski" (Freiherr von Plankenstein und Carlstetten).  _NEWLINE_V letih 1529 in 1530 je bil Kri\xc5\xa1tof De\xc5\xbeelni glavar Kranjske in Slovenske marke. Od leta 1532 do smrti pa je bil De\xc5\xbeelni glavar in upravnik v Gornji Avstriji.\n_START_SECTION_\nCerkveno in versko delovanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kof Kri\xc5\xa1tof pl. Ravbar je ve\xc4\x8dinoma \xc5\xbeivel na Dunaju, vendar svoje \xc5\xa1kofije vendarle ni zanemarjal. V Ljubljani je leta 1512 dokon\xc4\x8dal izgradnjo \xc5\xa1kofijskega dvorca, ki jo je za\xc4\x8del \xc5\xbee predhodnik Lamberg. Dotakratno rezidenci v Gornjem Gradu je leta 1517 utrdil z obzidjem, stolpi in jarkom. K cerkvi v Gornjem Gradu je dozidal kapelo Sv. Andreja z grobnicami za ljubljanske \xc5\xa1kofe. Ob pojavu protestantizma je bil pri obrambi katolicizma precej oster, 1531 je prav on prepovedal Trubarju pridigati v stolnici. _NEWLINE_Opravljal je tudi ve\xc4\x8d drugih cerkvenih funkcij izven lastne \xc5\xa1kofije. Med letoma 1509 in 1512 je bil \xc5\xa1kof koadjutor v \xc5\xa1kofiji Seckau, nato med 1512 in do smrti administrator te \xc5\xa1kofije. Poleg tega je bil zaradi sporov pri izvolitvi opata v samostanu Admont tam od 25. februarja 1508 in do smrti opat-komendator. _NEWLINE_Leta 1524 je bil v Regensburgu \xc4\x8dlan cerkvene komisije za zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila praznikov.\n_START_SECTION_\nVojna s Turki in Benetkami\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu \xc5\xa1kofa Kri\xc5\xa1tofa Ravbarja je bila Kranjska ogro\xc5\xbeena s Tur\xc5\xa1kimi vpadi in v vojni z Benetkami. Tudi kot \xc5\xa1kof je \xc5\xa1kofovsko palico ve\xc4\x8dkrat zamenjal z me\xc4\x8dem in se aktivno udele\xc5\xbeeval v obeh vojnah. V bojih, v katerih sta bila tudi njegova brata, se je menda odlikoval s svojim pogumom, krutostjo in tudi fizi\xc4\x8dno postavo. V vojni z Benetkami, ki se je je udele\xc5\xbeil, sta njegova brata Nikolaj in Mihael padla v bene\xc5\xa1ko ujetni\xc5\xa1tvo. Bil je leta 1511 ob poveljniku cesarskih \xc4\x8det proti Benetkam Janezu Turja\xc5\xa1kemu.  Osvoboditev obeh njegovih bratov je posebej naro\xc4\x8dil sam cesar Maksimilijan I.. Leta 1530 je kot de\xc5\xbeelni glavar na Hrva\xc5\xa1ko poslal komisijo s Kacijanerjem, nekdanjim cesarski kapitanom, da bi z grofom Zrinjskim pripravili ukrepe za prepre\xc4\x8ditev tur\xc5\xa1kih vpadov.'