b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeko Luke\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nV Mariboru sta se 27. oktobra 1920 kot druga otroka materi Heleni Rojnik in o\xc4\x8detu Franju Luke\xc5\xa1u rodila dvoj\xc4\x8dka Bogomir (tudi Bo\xc5\xa1ko) in Josip (kasneje bolj znan kot Jo\xc5\xbeko oz. Jo\xc5\xa1ko). Vsi otroci so od o\xc4\x8deta \xc4\x8ceha, uradnika in narednika voja\xc5\xa1ke godbe (harfa) podedovali  umetni\xc5\xa1ki dar, ki sta ga dvoj\xc4\x8dka razvila vsak na svoj na\xc4\x8din: Bo\xc5\xa1ko je v mariborski operi kot tenorist odpel nekaj naslovnih vlog, Jo\xc5\xbeko pa se je posvetil gledali\xc5\xa1ki igri, re\xc5\xbeiji otro\xc5\xa1kih del ter priredbi in pisanju radijskih iger. Nekaj vlog je odigral tudi v filmu, na radiu in televiziji. Kasneje se je star\xc5\xa1ema rodila \xc5\xa1e h\xc4\x8derka Helena (Lu\xc5\xa1ka), ki je igrala harfo v mariborski, kasneje pa ljubljanski operi._NEWLINE_Prve korake na odru je Jo\xc5\xbeko naredil leta 1937 v \xc4\x8de\xc5\xa1kem Klubu mladjeh in pri Avantgardnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Frana \xc5\xbdi\xc5\xbeka, kasneje pa v Ljudskem odru. \xc5\xa0olal se je pri re\xc5\xbeiserju Jo\xc5\xbeetu Kovi\xc4\x8du ter v \xc5\xa1oli Vladimirja Skrbin\xc5\xa1ka. V Skrbin\xc5\xa1kovi \xc5\xa1oli je leta 1940 nastopil v predstavi Konec poti, v kateri je poleg Jo\xc5\xbeka Luke\xc5\xa1a v vlogi Stankopa nastopalo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kasneje uveljavljenih gledali\xc5\xa1kih umetnikov._NEWLINE_Dru\xc5\xbeino Luke\xc5\xa1 so med vojno izgnali v Slavonsko Po\xc5\xbeego, od koder so se preselili k sorodnikom v Sarajevo, kasneje pa v Zagreb. Vojni \xc4\x8das ni bil naklonjen mladim, vendar je Jo\xc5\xbeko Luke\xc5\xa1 vedno iskal mo\xc5\xbenosti, da bi nastopal in razvil svoj talent. Njegovo ime najdemo v Sarajevskem kazali\xc5\xa1tu (sezona 1941/42). Pomembnej\xc5\xa1e vloge je dobil \xc5\xa1ele po koncu vojne, ko se je vrnil v rodni kraj. Za\xc4\x8del je v sindikalni skupini, v gledali\xc5\xa1ki skupini brigad na progi Br\xc4\x8dko Banovi\xc4\x87i ter se zaposlil v Slovenskem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Mariboru v sezoni 1945/46. A po kratkem in uspe\xc5\xa1nem debiju je odpotoval v Trst, kjer so v obnovljenem slovenskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du potrebovali mlade mo\xc4\x8di. Tu se je poro\xc4\x8dil z Nevo Luke\xc5\xa1, novinarko Primorskega dnevnika in kasneje radia Koper._NEWLINE_Na tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke deske je prvi\xc4\x8d stopil  konec leta 1946, ko je v re\xc5\xbeiji Modesta Sancina zaigral v vlogi Linhartovega Mati\xc4\x8dka. V Slovenskem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Trstu (kot se je takrat imenovalo Slovensko stalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de), na radiu, filmu in televiziji je odigral pribli\xc5\xbeno 300 vlog in v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du re\xc5\xbeiral 20 iger, ve\xc4\x8dinoma namenjenih otro\xc5\xa1ki publiki, podobno tudi na radiu. Upokojil se leta 1980 kot \xc4\x8dlan tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega Slovenskega stalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Tudi po upokojitvi je odigral \xc5\xa1e nekaj vlog v Trstu, Novi Gorici in Mariboru. _NEWLINE_Igral je tudi na tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem, koprskem in ljubljanskem radiu ter na slovenski televiziji in filmu. Odmevni sta bili njegovi interpretaciji kmeta Kalarja v Cvetju v jeseni ter zdravnika Brinarja v Idealistu. Posebno skrb je posve\xc4\x8dal pou\xc4\x8devanju dikcije in osnov odrske igre v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih slovenskih \xc5\xa1olah ter vzgoji mladih igralcev. Odlikoval se je po svojem \xc5\xbeametnem glasu in umetni\xc5\xa1ko dovr\xc5\xa1eni interpretaciji slovenskih in tujih pesnikov, umetni\xc5\xa1ko intuicijo in globino je pokazal tudi v samostojnem recitalu odlomkov iz Shakespearovih del, ki ga je leta 1966 predstavil na odru tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da (re\xc5\xbeija Branko Gomba\xc4\x8d) in posnel na radiu Trst A ter na radiu Ljubljana (danes Radio Slovenija)._NEWLINE_Napisal je 31 izvirnih radijskih iger, predvsem z mladinsko tematiko, priredil in dramatiziral za radio pa je ve\xc4\x8d kot 60 del slovenske in svetovne literature. Nekaj njegovih radijskih iger so prevedli v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino ter jih predvajali na radiu Trst A, Ljubljana, Koper, Maribor, Zagreb, Sarajevo in Ohrid. Napisal in re\xc5\xbeiral je tudi gledali\xc5\xa1ko igro Prgi\xc5\xa1\xc4\x8de zemlje (1961). Delo obravnava probleme razla\xc5\xa1\xc4\x8danja slovenskih kmetov v okolici Trsta, utapljanja v tujstvu ter politi\xc4\x8dno razcepljenost Slovencev. Italijanske oblasti so mo\xc4\x8dno ovirale uprizoritev omenjenega dela, a kon\xc4\x8dno so igro uspe\xc5\xa1no predstavili doma\xc4\x8di publiki kot tudi na Sterijinem pozorju v Novem Sadu. Igro je Jo\xc5\xbeko Luke\xc5\xa1 priredil tudi za radio._NEWLINE_Pet izvirnih radijskih iger je objavil v knjigi Igra za vse \xc5\xbeivljenje, ki je iz\xc5\xa1la leta 1990 v Kopru  pri knji\xc5\xbeni zbirki revije Fontana._NEWLINE_Jo\xc5\xbeko Luke\xc5\xa1 je umrl 25. januarja 1993 v \xc5\xa0empetru pri Gorici, pokopan je v dru\xc5\xbeinskem grobu v Mariboru.\n_START_SECTION_\nNekaj vlog na radiu\n_START_PARAGRAPH_\nBlephiros (Aristofan, Zborovalke), naslovna (Dr\xc5\xbei\xc4\x87, Trip\xc4\x8de de Utol\xc4\x8de), plemi\xc4\x8d Hans ( Dr\xc5\xbei\xc4\x87-Rupel, Boter Andra\xc5\xbe), Aleksander (Vega, Prebrisana norica), Filiberto (Goldoni, Tast po sili), Tartaglia (Gozzi, Pti\xc4\x8dek zelen\xc4\x8dek), sir Peter Teazle (Sheridan, \xc5\xa0ola za obrekovanje), naslovna (Sofokles, Kralj Ojdip), markiz Posa (Schiller, Don Carlos), naslovna (Rostand, Cyrano de Bergerac), Satin (Gorki, Na dnu), Dick Forest (London, Mala gospa velikega doma), stari Kafon (Silone, Fontamara), J. Gross (Havel, Memorandum), on (Ri\xc5\xbearna, F. Benedeti\xc4\x8d in M. Ko\xc5\xa1uta) Blefaro (Plautus, Amfitruo) \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nNekaj izvirnih radijskih iger\n_START_PARAGRAPH_\nAvtobus potepuh, Bonifacij Suhobeder in Anastazij Cmok, detektiva, Dedek in njegova harfa, Deklica \xc5\xa1la je po vodo,  Deset minut pred dvanajsto, Kadar se ustavi ura, Kadar zapoje harfa, Mu\xc4\x8deniki tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke Ri\xc5\xbearne, Na robu \xc5\xbeivljenja, No\xc4\x8d po jubileju, Ogledalo resnice, Otroci, otroci vsega sveta, Otroci iz Blatnega dola, Papagaj\xc4\x8dek Koko, Pismo v morju, Sence preteklosti, Sr\xc4\x8dna desetica, Sre\xc4\x8da na \xc5\xa1tirih kolesih, Stari ribi\xc4\x8d in njegova barka, \xc5\xa0karje, no\xc5\xbee, lonce in marele, Van\xc4\x8dek in njegovi \xc5\xa1ulni, Veter mi je povedal, Zlata slepota \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nNekaj dramatizacij in priredb za radio\n_START_PARAGRAPH_\nKersnik, Testament; Cankar, Sosed Luka; Pregelj Bo\xc5\xbeji mejniki; Jalen, Ograd; Kosma\xc4\x8d, Pomladni dan; Gogolj,Mrtve du\xc5\xa1e; Pu\xc5\xa1kin, Pikova dama in Stotnikova h\xc4\x8di; A. Dumas jr \xc4\x8crni tulipan.\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Za otroke je dramatiziral: Stevenson, Otok zakladov; Verne, Petnajstletni kapitan; Twain, Pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dine Toma Sawyerja, Pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dine Huckleberryja Finna ter Kraljevi\xc4\x8d in bera\xc4\x8d; Me\xc5\xa1ko, Cigan\xc4\x8dek; Vandot, Kekec nad samotnim breznom; Seli\xc5\xa1kar, Velika gala predstava in Jadra na robu sveta; Pe\xc4\x8djak, Drej\xc4\x8dek in trije Marsov\xc4\x8dki; Ro\xc5\xa1, Gojko in Cvetka; Karl May, Winetou; Fran Levstik, Martin Krpan; Sienkiewicz, V pu\xc5\xa1\xc4\x8davi in go\xc5\xa1\xc4\x8davi; Leopold Suhodol\xc4\x8dan Skriti dnevnik'