b'\n_START_ARTICLE_\nJesenov krasnik\n_START_SECTION_\nOpis in biologija\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli hro\xc5\xa1\xc4\x8di so smaragdno zelene barve in merijo od 8 do 14 cm v dol\xc5\xbeino in okoli 1,6 mm v \xc5\xa1irino, li\xc4\x8dinke pa v kon\xc4\x8dnem stadiju merijo med do 26 in 32 mm. Samica v razpoke na skorji gostiteljskega drevesa odlo\xc5\xbei od 60 do 90 jaj\xc4\x8dec posami\xc4\x8dno ali v skupinah. Jaj\xc4\x8deca merijo v premeru med 0,6 in 1 mm. Sprva so bele barve, kasneje pa se oplojena jaj\xc4\x8deca obarvajo rde\xc4\x8dkasto-rjavo. Po sedmih do desetih dneh se iz jaj\xc4\x8dec izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki so bledo rumene barve in imajo na zadku zna\xc4\x8dilna rjava hitinizirana izrastka._NEWLINE_Po izleganju se li\xc4\x8dinke zavrtajo v floem, kambij in zunanju ksilem kjer vrtajo rove in se hranijo. Li\xc4\x8dinke imajo \xc5\xa1tiri stadije in celo \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivijo pod skorjo drevesa, kjer izvrtajo od 20\xe2\x80\x9030 cm dolge serpentinaste rove, ki so napolnjeni z rjavo, trdno zbito \xc4\x8drvino. V za\xc4\x8detku razvoja li\xc4\x8dink so rovi ozki, z njihovo rastjo pa postajajo vedno \xc5\xa1ir\xc5\xa1i. Li\xc4\x8dinke se intenzivno hranijo do zime. V hladnej\xc5\xa1ih podnebjih lahko prezimijo li\xc4\x8dinke, ki spomladi nadaljujejo z vrtanjem rovov. V krajih s toplej\xc5\xa1im podnebjem prezimijo bube, ki se zabubijo pribli\xc5\xbeno 1,25 cm globoko v lesu ali v skorji drevesa. Spomladi se iz bub razvijejo hro\xc5\xa1\xc4\x8dki, ki se pregrizejo na plano skozi izhodne odprtine, ki so \xc5\xa1iroke 3\xe2\x80\x904 mm in imajo zna\xc4\x8dilno obliko velike \xc4\x8drke D.\n_START_SECTION_\nKot invazivna vrsta\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8djih, od koder hro\xc5\xa1\xc4\x8d izvira (vzhodna Azija), ne predstavlja ve\xc4\x8dje gro\xc5\xbenje drevesnim sestojem. Na Kitjskem napada predvsem drevesa vrst Fraxinus chinensis, F. mandshurica in F. rhynchophylla. Na Japonskem pogosto napade tudi vrsti F. japonica in F. lanuginosa._NEWLINE_V Severni Ameriki, kjer je vrsta invazivna, povzro\xc4\x8de veliko \xc5\xa1kodo v jesenovih gozdovih, kjer napada drevesa iz vrst F. pennsylvanica, F. nigra, F. americana in F. quadrangulata. V Evropi so najbolj ogro\xc5\xbeena drevesa velikega jesena. Poleg jesena hro\xc5\xa1\xc4\x8d napada tudi druge vrste. V Severni Ameriki so zabele\xc5\xbeeni pojavi napada na Chionanthus virginicus._NEWLINE_Odrasli hro\xc5\xa1\xc4\x8di so dobri letalci, ki lahko preletijo razdalje preko 1 km. Ker so majhni in lahki, jih lahko prenese na ve\xc4\x8dje razdalje tudi veter. Poleg naravne \xc5\xa1iritve je najve\xc4\x8dji prena\xc5\xa1alec jesenovega krasnika \xc4\x8dlovek. \xc5\xa0iritev poteka z rastlinami za sajenje, vklju\xc4\x8dno z bonsaji, ki lahko prav tako vsebujejo vse razvojne stopnje krasnika, ali njihovimi deli (veje, lubje). Glavni vir prenosa v mednarodni trgovini so neobdelani lesni proizvodi, med katerimi so les, lesni pakirni material, lesni sekanci in les za kurjavo.'