b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0imun Ko\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87 Benja\n_START_SECTION_\nHumanizem\n_START_PARAGRAPH_\nNa razvoj humanizma v Dalmaciji je vplivalo ve\xc4\x8d dejavnikov: bli\xc5\xbeina Apeninskega polotoka, trgovske in kulturne zveze priobalnih mest z \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8di humanizma, krajevno srednjeve\xc5\xa1ko izro\xc4\x8dilo glede uporave latin\xc5\xa1\xc4\x8dine (ma\xc5\xa1ni obredi, brevir, pravni dokumenti, napisi, zgodovinska dela in svetni\xc5\xa1ki \xc5\xbeivljenjepisi i dr.), prihod u\xc4\x8diteljev, bele\xc5\xbenikov in drugih u\xc4\x8denih ljudi s sosednje obale Jadrana v sredi\xc5\xa1\xc4\x8da na jugu in severu, ter odhajanje doma\xc4\x8de mladine na tuja vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8da. Humanisti\xc4\x8dni vplivi se zategadelj \xc4\x8dutijo po dalmatinskih ob\xc4\x8dinah \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 15. stoletja; njegov popolni razvoj pa sta ovirali politi\xc4\x8dna razdrobljenost in tur\xc5\xa1ka osvajanja. _NEWLINE__NEWLINE_Tur\xc5\xa1ko prodiranje, zlasti po krbavski (9. IX. 1493) in moha\xc4\x8dki bitki (29. VIII. 1526), je povzro\xc4\x8dilo neke posebnosti: pogostno protitur\xc5\xa1ko zavzetost ter poudarjanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih sestavin. V prvih desetletjih XV. st. se ka\xc5\xbee zanimanje za klasiko v prepisovanju anti\xc4\x8dnih napisov in del klasi\xc4\x8dnih pisateljev. Najpomembnej\xc5\xa1a predstavnika humanizma iz tega obdobja sta zadrski humanist Jurij Benja in Trogir\xc4\x8dan Peter Cipiko.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nSimon Begnius (tudi: \xc5\xa0imun Ko\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87, Simone de Begna) se je rodil o\xc4\x8detu Alvizu Begna (Ko\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87) in materi Oreji Contarini 1460 v Zadru, v ugledni patricijski dru\xc5\xbeini Begna (Benja, De Begna) - Ko\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87; mati Bene\xc4\x8danka je izhajala iz ugledne plemi\xc5\xa1ke rodbine Contarini, ki je dala osem do\xc5\xbeev. Njihov grb vsebuje tri plave \xc4\x8drte na zlati podlagi. _NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8ceprav so star\xc5\xa1i hoteli, da bi sin postal vojak, se je odlo\xc4\x8dil za duhovni\xc5\xa1ki poklic. Po \xc5\xa1olanju v Zadru in Rimu je 1502 postal zadrski kanonik in upravitelj cerkve Svetega Janeza Krstnika\n_START_SECTION_\nModru\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Julij II. ga je imenoval za modru\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa 1509. Po hudem porazu hrva\xc5\xa1ke kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vojske 1493 v Krbavski bitki so sledila leta stalnih tur\xc5\xa1kih napadov, ropov in zasu\xc5\xbenjevanja kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega prebivalstva.\n_START_SECTION_\nPisatelj in tiskarnar\n_START_PARAGRAPH_\nSimon je napisal  Psaltir \xe2\x80\x93 to je pravzaprav knji\xc5\xbeica-molitvenik z osnovnimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi molitvami, psalmi in cerkvenimi pesmimi za sodelovanje pri ma\xc5\xa1i. Tak\xc5\xa1ne knji\xc5\xbeice so bile obenem tudi za\xc4\x8detni u\xc4\x8dbeniki, iz katerih so se pripravniki za duhovni\xc5\xa1ki stan in drugi verniki u\xc4\x8dili branja. Na prvi strani Ko\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87eva "Psaltirja" najdemo abecednik, tj. popis vseh glagolskih \xc4\x8drk, napisanih v glagolski pisavi. Sledijo molitve O\xc4\x8dena\xc5\xa1, Zdravamarija in za\xc4\x8detek Apostolske vere.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\n1532 se je vrnil v Zader, kjer je tudi umrl v marcu 1536. Pokopan je v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskem samostanu sv. Hieronima na otoku Ugljanu, ki ga je dal zgraditi njegov stari o\xc4\x8de, a njegov brat Ivan Donat je tam postavil nagrobni spomenik. Retrospektivni portret \xc5\xa1kofa Simona Begnija (\xc5\xa0imuna Ko\xc5\xbei\xc4\x8di\xc4\x87a Benje) se nahaja v Zadrskem ljudskem muzeju, kjer je najti tudi njegov portret; nekteri novej\xc5\xa1i temu oporekajo.'