b'\n_START_ARTICLE_\nCamargue\n_START_PARAGRAPH_\nCamargue (okcitansko Camarga) je ozemlje v jugovzhodni francoski pokrajini Provansi, obdano z dvema rokavoma delte Rone, vzhodno Veliko in zahodno Malo Rono, ter Sredozemskim morjem. Upravno le\xc5\xbei znotraj departmaja Bouches-du-Rh\xc3\xb4ne. Razprostira se tudi v mo\xc4\x8dvirnato ni\xc5\xbeavje zahodno od Male Rone, Petit Camnargue, v departmaju Gard. Po njem je imenovana voja\xc5\xa1ka operacija med prvo indokitajsko vojno. Camargue je od 1. decembra 1986 na seznamu mokri\xc5\xa1\xc4\x8d v okviru Ramsarske konvencije.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje s povr\xc5\xa1ino 930\xc2\xa0km\xc2\xb2 je najve\xc4\x8dja re\xc4\x8dna delta v zahodni Evropi. Zavzema ob\xc5\xa1irno ni\xc5\xbeavje velikih slanih lagun - \xc3\xa9tangs, od morja odrezanih s pe\xc5\xa1\xc4\x8denimi plitvinami in obdanimi z mo\xc4\x8dvirskim trstjem._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno tretjina povr\xc5\xa1ine Camargueja ustvarjajo jezera ali mo\xc4\x8dvirja. Osrednji prostor okoli obale \xc3\x89tang de Vaccar\xc3\xa8s je od leta 1927 za\xc5\xa1\xc4\x8diten kot regijski park, od 2008 priklju\xc4\x8den Naravnemu regijskemu parku Camargue vzdol\xc5\xbe obale Sredozemskega morja, ustanovljenemu leta 1970 na povr\xc5\xa1ini 820\xc2\xa0km\xc2\xb2. Slednji je bil pod UNESCOm prepoznan kot biosferni rezervat in svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina ter predstavlja eno najbolj divjih in za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih ozemelj v celotni Evropi._NEWLINE_Meje Camargueja se stalno spreminjajo ob nalaganju ogromnih koli\xc4\x8din re\xc4\x8dnega blata, ki ga prina\xc5\xa1a s seboj reka Rona. Nekatere lagune so tako dejansko ostanki starih re\xc4\x8dnih rokavov. Obalno obmo\xc4\x8dje se tako \xc5\xa1iri navzven proti jugu. Nekdaj morsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Aigues Mortes se danes nahaja pribli\xc5\xbeno 5\xc2\xa0km v notranjosti. Hitrost spreminjanja se je v zadnjih letih upo\xc4\x8dasnila z umetnimi pregradami na reki Roni in morskimi nasipi.\n_START_SECTION_\nFlora in favna\n_START_PARAGRAPH_\nCamargue daje zavetje ve\xc4\x8d kot 400 vrstam ptic, med drugim je eno redkih evropskih bivali\xc5\xa1\xc4\x8d velikega plamenca. Mo\xc4\x8dvirja so tudi domovanje \xc5\xa1tevilnim vrstam mr\xc4\x8desa. Po njem je poimenovano govedo in vrsta konja. _NEWLINE_Na prete\xc5\xbeno slanih tleh Camargueja uspeva sredi tamarisk in trstja tudi morska sivka.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje Camargueja je redko naseljeno. Glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Arles je ume\xc5\xa1\xc4\x8deno na skrajnem severu delte, kjer se Rona razcepi na dva glavna rokava. Pomembnej\xc5\xa1i so \xc5\xa1e Saintes-Maries-de-la-Mer, ki le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 45\xc2\xa0km proti jugovzhodu ob Sredozemskem morju, znano po vsakoletnem romarskem shodu Romov ob \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju sv. Sare, in srednjeve\xc5\xa1ko utrjeno mesto Aigues-Mortes na skrajnem zahodnem robu, na obmo\xc4\x8dju Petite Camargue.'