b"\n_START_ARTICLE_\nMolitvena kniga\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1777 je Marija Terezija ustanovila novo \xc5\xa1kofijo v Sombotelu. Prvi \xc5\xa1kof J\xc3\xa1nos Szily je v \xc5\xbeupaniji podpiral pouk v maternem jeziku, zato je opogumljal Miklo\xc5\xa1a K\xc3\xbczmi\xc4\x8da, kan\xc4\x8devskega \xc5\xbeupnika in dekana okrogline, naj pi\xc5\xa1e knjige v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dini. Tudi Mihael Gaber, martjanski \xc5\xbeupnik in K\xc3\xbczmi\xc4\x8dev prijatelj, je podpiral tisk verskih knjig v prekmur\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Kniga molitvena je bila prvi\xc4\x8d izdana leta 1783 v \xc5\xa0opronu, tiskar je bil J\xc3\xb3zsef Siess. Szily je kril stro\xc5\xa1ke tiskanja. Prvi naslov je bil Kniga Molitvena v-steroj sze nah\xc3\xa1jajo razlocsne ponizne molitvi, z-dvojim pridavekom na haszek Szlovenszkoga naroda. Leta 1796 so izdali drugo izdajo s podobnim naslovom._NEWLINE_K\xc3\xbczmi\xc4\x8d je uporabljal hrva\xc5\xa1ke vire. O\xc4\x8ditno je na Knigo molitveno kajkavsko vplival molitvenik Nikola Kraja\xc4\x8devi\xc4\x87a Molitvena knyi'icza, kakor tudi na deli Szveti evangeliomi in Szv\xc3\xa9te evangyeliome. Med drugim je K\xc3\xbczmi\xc4\x8d iz kajkav\xc5\xa1\xc4\x8dine prevedel tudi O\xc4\x8de na\xc5\xa1._NEWLINE_Od leta 1796 do 1838 so iz\xc5\xa1li trije ponatisi, od katerih se ni ohranil noben izvod._NEWLINE_Leta 1838 je Aloys Weitzinger, tiskar v Radgoni, izdal 5. izdajo z naslovom Kniga molitvena, v-steroj sze nah\xc3\xa1jajo razlocsne ponizne molitvi, z-dvojim pridavekom, na haszek szlovenszkoga n\xc3\xa1roda na szvetloszt d\xc3\xa1na. Johann Weitzinger je v Ragdoni pripravil 6. izdajo z istim naslovom.\n_START_SECTION_\nIzdaje Jo\xc5\xbeefa Ko\xc5\xa1i\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef Ko\xc5\xa1i\xc4\x8d je knjigo z nekaj spremembami leta 1858 pripravil za 11. izdajo. V 12. izdaji okoli leta 1853 je bilo tudi Ko\xc5\xa1i\xc4\x8devo delo Szveta krizsna pout (strani 341-388).\n_START_SECTION_\nIzdaje Jo\xc5\xbeefa Borovnjaka\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeef Borovnjak je bil pomemben politik v Slovenski krajini v 19. stoletju._NEWLINE_Odgovoren je bil za 12. izdajo, ki je bila tiskana v Radgoni (tiskar je bil Johann Weitzinger) z naslovom: Kniga molitvena sztaro-szlovenszka. V-steroj sze najdejo razlocsne molitvi, litanie, szv. pesmi za vszako prilozsno potrebcsino, i szv. krizsna pot. Na haszek katolics\xc3\xa1nskim krscsenikom. Trinajsta izdaja je iz\xc5\xa1la v Kermendinu. Ima 431 strani._NEWLINE_Molitvena kniga szt\xc3\xa1ro-szlovenszka puna odebr\xc3\xa1nih lepih molitev, litanijah, peszem, vu vsz\xc3\xa1koj d\xc3\xbchovnoj potrebcsini kath. kerscsenika, i kri\xc5\xbena pot. je bil naslov 14. izdaje 1868._NEWLINE_15. izdaja iz leta 1869 je naslovljena Kniga molitvena sztaro-szlovenszka\xc2\xa0: v steroj sze najdejo razlocsne molitvi, litanie, szv. peszmi za vszako prilozsno potrebcsino, i Szv. krizsna pot\xc2\xa0: na haszek katolicsanszkim krscsenikom. Kri\xc5\xbeev pot je napisal Jakob Sabar._NEWLINE_Zadnja Borovnjakova izdaja je iz leta 1891: Kniga molitvena bog\xc3\xa1boj\xc3\xa9csim d\xc3\xbcsam d\xc3\xa1na: szt\xc3\xa1ro-szlovenszka. V njej je bil Szlovenszki silabikar.\n_START_SECTION_\nNajnovej\xc5\xa1a izdaja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2013 je Bojan Zadravec izdal faksimile Knige molitvene skupaj z biblijskim prevodom Petra Kolarja, ki je M\xc3\xa1la biblia z-kejpami."