b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdivljenje v oceanih\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri deli oceanov so skoraj mrtvi, ponekod pa \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d \xc5\xbeivali kot kjerkoli drugje na planetu._NEWLINE_V miljardi ali ve\xc4\x8d letih od razvoja prve \xc5\xbeivalske vrste se med morskimi \xc5\xbeivalmi nenehno pove\xc4\x8duje tekmovanje v boju za obstanek. Poleg mno\xc5\xbeice mikroskopsko majhnih \xc5\xbeivalih bivajo v oceanih tudi najve\xc4\x8dji plenilci na svetu. Obstanek \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbeivali je precej odvisen od njihovih obrambnih sposobnosti.\n_START_SECTION_\nGlobina\n_START_PARAGRAPH_\nPredeli globokega morja se za\xc4\x8dnejo pri globini okrog 200m. Od te globine naprej pa vse do 1000m je predel somraka, kamor prodre \xc5\xa1e nekaj svetlobe, pod 1000m globine pa je popolna tema. Ker so rastline odvisne od svetlobe, tako globoko ne morejo \xc5\xbeiveti. _NEWLINE_ Kljub mrazu in temi so se nekatere \xc5\xbeivali prilagodile \xc5\xbeivljenju v morskih globinah. Tu je \xc5\xbeivih bitij bistveno manj kot drugje v oceanu, prebivalci teh predelov so razvili uspe\xc5\xa1ne na\xc4\x8dine, kako najti hrano in partnerja.\n_START_SECTION_\nUravnavanje plovnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZ izjemo \xc5\xbeivali, ki se lahko potapljajo v velike globine, je v oceanih malo tistih, ki bi lahko \xc5\xbeivele v razli\xc4\x8dnih morskih globinah. Ve\xc4\x8dinoma so prilagojene \xc5\xbeivljenju v dolo\xc4\x8deni globini, v kateri ostajajo s pomo\xc4\x8djo posebnih priprav za uravnavanje plovnosti. Vijoli\xc4\x8daste morske pol\xc5\xbee in druge \xc5\xbeivali, ki lebdijo na gladini, dr\xc5\xbeijo h kvi\xc5\xa1ku preprosti plovci, napolnjeni z zrakom ali drugo snovjo, ki je la\xc5\xbeja od vode.\n_START_SECTION_\nHrana v morju\n_START_PARAGRAPH_\nV oceanih je veliko hrane, vendar se morajo \xc5\xbeivali precej potruditi, da za iskanje hrane v velikanskem bivali\xc5\xa1\xc4\x8du ne porabijo preve\xc4\x8d energije. Nekatere \xc5\xbeivali lovijo predvsem velik plen. Tako se kiti glava\xc4\x8di potapljajo ve\xc4\x8d kot 1000m globoko in lovijo velelignje, drugi plenilci pa plen raje preganjajo bli\xc5\xbeje morski gladini. Nekatere velike morske \xc5\xbeivali se hranijo z drobnimi planktonskimi bitji, ki jih pogosto precejajo iz vode skozi \xc5\xa1krge. \xc5\xa0tevilni precejevalci dobijo tako dovolj hrane za svoje velikansko telo. Med tak\xc5\xa1ne sodijo tudi vosati kiti ter nekateri drugi  najve\xc4\x8dji morski psi. V globinah \xc5\xbeivijo tudi plenilci, med njimi nenavadne ribe, ki lovijo v popolni temi na dnu ali ob njem. Ker tam ni veliko hrane morajo ti plenilci izkoristiti vsako prilo\xc5\xbenost, da pridejo do hrane. \xc5\xa0tevilni med njimi imajo velikanska usta in raztegljiv \xc5\xbeelodec, da lahko pogoltnejo tudi plen, ki je skoraj njihove velikosti.\n_START_SECTION_\nIzogibanje plenilcem\n_START_PARAGRAPH_\nNa odprtem morju \xc5\xbeivali nimajo skrivali\xc5\xa1\xc4\x8d, kamor bi se lahko zatekle pred plenilci. Nekatere preslepijo plenilce z varovalnimi barvami, druge pa se druga\xc4\x8de izognejo napadom plenilcev. Za po\xc4\x8dasi plavajo\xc4\x8de [[|Nevreten\xc4\x8darji|nevreten\xc4\x8darje]], ki sestavljajo plankton, je prozorno telo zelo zanesljivo krtije. \xc5\xa0tevilne planktonske \xc5\xbeivali so skoraj steklasto prozorne, zato jih plenilci celo iz bli\xc5\xbeine ne opazijo. Plankton sestavljajo predvsem nekaj mm dolge \xc5\xbeivali, nekateri pla\xc5\xa1\xc4\x8darji pa sestavljajo prosojne cevaste kolonije, ki so lahko dolge ve\xc4\x8d kot 3m._NEWLINE_Tudi nekatere ribe so lahko v mladosti prosojne, kot odrasle pa so druga\xc4\x8dnih varovalnih barv. Skoraj vse vrste iz osvetljenih delov odprtega morja imajo temen hrbet in precej svetlej\xc5\xa1i trebuh. Plenilci iz globjih voda gledajo proti svetlobi in ribo zaradi svetlega trebuha te\xc5\xbeko opazijo, morske ptice in drugi plenilci zvrha pa temni ribji hrbet te\xc5\xbeko razlo\xc4\x8dijo od temnih morskih globin.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v skupinah\n_START_PARAGRAPH_\nVelike skupine kopenskih \xc5\xbeivali se po \xc5\xa1tevilu ne morejo meriti z jatami morskih \xc5\xbeivali. V ribjih jatah je pogosto ve\xc4\x8d milijonov \xc5\xbeivali, nekatere planktonske \xc5\xbeivali pa sestavljajo ve\xc4\x8d kot 100km dolge gmote. Te velikanske skupine morskih \xc5\xbeivali so  ve\xc4\x8dinoma lahek plen plenilcev. Kiti se ba\xc5\xa1ejo z velikanskimi koli\xc4\x8dinami krila, drugi plenilci pa se zaganjajo v velike ribje jate. Kljub temu so \xc5\xbeivali v jati bolj na varnem kot zunaj nje - plenilci veliko skupino te\xc5\xbeko presenetijo, poleg tega pa iz nje te\xc5\xbeko izberejo posamezne \xc5\xbeivali._NEWLINE_Nekaj vrst morskih \xc5\xbeivali, med njimi tudi delfini, \xc5\xbeivi v dru\xc5\xbebeno visoko urejenih skupinah. Delfini s pomo\xc4\x8djo eholokacije poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo plen, opozarjajo drug drugega na nevarnosti in se sporazumevajo med lovom.\n_START_SECTION_\nSelitve\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilne morske \xc5\xbeivali med njim tudi najve\xc4\x8dje vrste kitov se redno selijo med tropskimi morji, kjer se razmno\xc5\xbeujejo in hladnej\xc5\xa1imi kjer se hranijo. Sivi kiti imajo najbr\xc5\xbe najdalj\xc5\xa1e selitvene poti, saj na vsakoletnih selitvah prepotujejo v vsem \xc5\xbeivjenju do 800.000km, kar je dvakratna razdalja do meseca. Velike razdalje prepotujejo tudi tuni. Morske \xc5\xbeivali odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo dve ali tri desetletja v morju, vendar si natan\xc4\x8dno zapomnijo kraj, kjer so se izlegle, in nato ob spolni zrelosti vsako leto pridejo odlagat jajca na isti del. Na manj\xc5\xa1e razdalje se selijo tudi nekatere vrste rib, ki se vsako leto odpravijo na drsti\xc5\xa1\xc4\x8da v priobalna morja._NEWLINE_Selitve morskih \xc5\xbeivali so ve\xc4\x8dinoma vezane na letne \xc4\x8dase, nekatere \xc5\xbeivali pa se zaradi prehranjevanja selijo vsak dan. Planktonske \xc5\xbeivali se pono\xc4\x8di pogosto dvignejo k povr\xc5\xa1ini, podnevi pa potonejo globlje v vodo. Njim sledijo nekateri plenilci, ki se hranijo s planktonom, dnevno-no\xc4\x8dnemu ritmu selitve pa sledijo tudi ve\xc4\x8dje ribe. Te navpi\xc4\x8dne selitve poka\xc5\xbeejo celo ladijski sonarji, ki zaznajo zve\xc4\x8der dviganje, zjutraj pa spu\xc5\xa1\xc4\x8danje odbojne plasti.'