b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeina Liechtenstein\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina je z gradu Liechtenstein v Spodnji Avstriji, ki ga imela v lasti vsaj od leta 1140 do 13. stoletja in od leta 1807 dalje. V stoletjih si je dru\xc5\xbeina pridobila obse\xc5\xbena zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, predvsem na Moravskem, v Spodnji Avstriji, \xc5\xa0leziji in na \xc5\xa0tajerskem, \xc4\x8deprav so ta ozemlja kot fevd upravljali drugi visoki fevdalci zlasti v okviru razli\xc4\x8dnih vej dru\xc5\xbeine Habsbur\xc5\xbeanov. Liechtensteinski knezi so bili njihovi svetovalci. Brez ozemlja neposredno pod cesarsko krono dru\xc5\xbeina Liechtenstein ni mogla izpolniti zahteve, ki je bil pogoj za sede\xc5\xbe v cesarskem parlamentu._NEWLINE_Sede\xc5\xbe v cesarski vladi je pomenil mo\xc4\x8d in bi ga lahko dobila zaradi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ki bi bila pod cesarsko neposrednostjo ali bi jih upravljal sam sveti rimski cesar in imel pravice do zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Glavi dru\xc5\xbeine je uspelo urediti nakup, od dru\xc5\xbeine Hohenems so leta 1699 kupili majhno gospostvo Schellenberg in leta 1712 grofijo Vaduz. Schellenberg in Vaduz sta imela fevdalnega gospodarja, ki je bil grofovski vladar in suzeren cesarja._NEWLINE_Po nakupu je Karel VI. kot sveti rimski cesar 23. januarja 1719 odredil zdru\xc5\xbeitev Vaduza in Schellenberga in ju razglasil za kne\xc5\xbeevino z imenom Lihten\xc5\xa1tajn v \xc4\x8dast "[svojega] pravega slu\xc5\xbeabnika Antona Floriana Liechtensteinskega". S tem dnem je Lihten\xc5\xa1tajn postal \xc4\x8dlan Svetega rimskega cesarstva. Knezi Liechtensteinski niso stopili v svojo novo kne\xc5\xbeevino ve\xc4\x8d desetletij, kar je dokaz za politi\xc4\x8dne razloge nakupa._NEWLINE_V skladu z ustavo kne\xc5\xbeje hi\xc5\xa1e Liechtenstein iz 26. oktobra 1993 imajo vsi, razen vladajo\xc4\x8di princ, naslove princ ali princesa Liechtenstein in grof ali grofica Rietberg.'