b'\n_START_ARTICLE_\nTizian\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nTizian je bil rojen v kraju Pieve di Cadore v italijanski regiji Cadore, poleg Belluna (Veneto), v Bene\xc5\xa1ki republiki. Rojstni datum ni zanesljivo znan. \xe2\x80\x93 27 August 1576). Kot drugi sin v dru\xc5\xbeini o\xc4\x8deta Gregoria Vecellia je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal med notarji, upravitelji in odvetniki, ki so ga nau\xc4\x8dili skromnosti in previdnega ravnanja z denarjem._NEWLINE_Star devet let je skupaj s starej\xc5\xa1im bratom Francescom od\xc5\xa1el v Benetke k stricu Antoniu, dr\xc5\xbeavnemu uslu\xc5\xbebencu. Ta je odkril Tizianovo nadarjenost in oba vpisal v \xc5\xa1olo mozaikarstva pri Zuccatu. Francesco se je zanimal za voja\xc5\xa1ki poklic, Tizian pa se je preselil v ugledno bene\xc5\xa1ko delavnico k slikarju Gentile Belliniju. V tem \xc4\x8dasu je bila Bene\xc5\xa1ka republika na vrhuncu slave kot trgovski imperij, v mestu so rastle pala\xc4\x8de in slikarske \xc5\xa1ole s svojstvenim slogom. Zaradi vla\xc5\xbenega okolja niso izdelovali fresk ampak platna. V letih do 1510 je Tizian do\xc5\xbeivljal razgibano \xc5\xbeivljenje in pridobil bogate izku\xc5\xa1nje. Pridobil je tudi nekaj splo\xc5\xa1ne izobrazbe in svoje vajeni\xc5\xa1tvo kon\xc4\x8dal s fresko Pravi\xc4\x8dnost, narejeno 1508 v Nem\xc5\xa1kem gosti\xc5\xa1\xc4\x8du (Fondaco dei Tedeschi), ki jo je delal skupaj z Giorgionejem (pravo ime Giorgio da Castelfranco). Danes so ohranjeni posamezni fragmenti v galeriji Franchetti pri Ca\'d\'Oru v Benetkah. Po Giorgionejevi prezgodnji smrti leta 1510 je Tizian \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa slikal Giorgionejeve teme, razvijal pa je tudi svoj slog, za katerega je bilo zna\xc4\x8dilno krepko in ekspresivno izra\xc5\xbeanje._NEWLINE_Tizian je postal najuglednje\xc5\xa1i med slikarji v Benetkah. V Padovi je leta 1511 izdelal ciklus fresk o svetem Antonu Padovanskem. Leta 1513 je dobil prvo dr\xc5\xbeavno naro\xc4\x8dilo. V do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di je moral naslikati bitko (kasnjeje leta 1577 je pogorela). Dobil je pomembne privilegije, ki so mu omogo\xc4\x8dili blaginjo. Svoje slikarske tekmece je premagal z naro\xc4\x8dilom Marijino Vnebovzetje, oltarni sliki v baziliki v Frari. Navezal je stike s ferrarskim vojvodo Alfonsom d\'Estejem in po smrti Bellinija novembra 1516 postal uradni vladni slikar. To mu je prineslo dobro rento in oprostitev nekaterih davkov._NEWLINE_V obdobju med 1516 in 1530 je Tizian deloval mojstrsko in zrelo, obdeloval je ve\xc4\x8dje, bolj kompleksne teme in prvi\xc4\x8d posku\xc5\xa1al monumentalni stil. Tizian pa je postal slaven tudi izven Benetk. Ve\xc4\x8dji naro\xc4\x8dnik je bil Alfonso d\'Este iz Ferrare, kateremu je izdelal dekor v delovnem kabinetu: tri bajeslovna dela - Bakhov prihod na otok Andros, Bakhos in Ariadna in Slavje bogov ter \xc5\xa1e nekaj ducatov drugih slik. Leta 1523 je pri\xc5\xa1el na oblast do\xc5\xbe Andrea Gritti, ki je ukazal obnoviti arhitekturo Benetk v slogu klasicizma, Tizianu pa naro\xc4\x8dil pomembna dela in mu dajal velike nagrade._NEWLINE_Tizian je \xc5\xbeivel pet let v razmerju s Cecilio, h\xc4\x8derko brivca iz Felterja in imel z njo dva sinova. Leta 1525 je zbolela, zato se je poro\xc4\x8dil. Po tem sta se rodili \xc5\xa1e dve h\xc4\x8deri. Najraje je imel sina Orazia, ki je postal njegov pomo\xc4\x8dnik. Leta 1530 mu je \xc5\xbeena umrla na porodu druge h\xc4\x8dere, njegovo gospodinjstvo je pri\xc5\xa1la vodit Tizianova sestra Orsa. Preselili so se v dvorec z vrtom v predmestju Benetk s pogledom na Murano. Nikoli ve\xc4\x8d se ni poro\xc4\x8dil temve\xc4\x8d vestno skrbel za svoje otroke._NEWLINE_Leta 1528 se je Tizian udele\xc5\xbeil nate\xc4\x8daja za veliko oltarno podobo Smrt mu\xc4\x8denca sv. Petra za baziliko sv. Janeza in Pavla (imenovano tudi San Zanipolo). Delo je dobil in sliko kon\xc4\x8dal aprila 1530. Gre za eno najbolj\xc5\xa1ih Tizianovih slik._NEWLINE_V obdobju od 1530 do 1540 je imel Tizian \xc5\xa1e vedno privilegije pri vojvodih in vladarjih ter pape\xc5\xbeih. Bil je velik prijatelj s Pietrom Aretinom, spo\xc5\xa1tovanim pamfletistom in razumnikom evropskega slovesa, ki je o njem napisal mnogo \xc4\x8dlankov in pisem. Aretino ga je leta 1530 pripeljal tudi do Karla V. Habsbur\xc5\xa1kega, ki je postal glavni naro\xc4\x8dnik Tizianovih del. Leta 1533 mu je podelil naziv vitez zlate ostroge, Tizian pa mu je izdelal nepozabne slike cesarja in dru\xc5\xbeine. Po letu 1532 je Tizian ve\xc4\x8dkrat slikal za Francesca Mario Della Rovereja, urbinskega vojvodo. So\xc4\x8dasno pa je delal tudi za Gonzage iz Mantove in druge naro\xc4\x8dnike._NEWLINE_Leta 1542 se je Tizian spoznal z dru\xc5\xbeino Farnese (eden od njih postane pape\xc5\xbe Pavel III.), uredil atelje in leta 1545 odpotoval v Rim. Za pape\xc5\xbea je izdelal vrsto portretov. V Rimu je tedaj deloval Michelangelo, ki mu Tizianovo delo ni preve\xc4\x8d ugajalo. V Rimu je tedaj namre\xc4\x8d prevladoval manierizem._NEWLINE_Okoli leta 1550 se je zaklju\xc4\x8devala razgibana cepitev med katoli\xc4\x8dani in Lutrovimi privr\xc5\xbeenci. Tizian je kot mednarodno ugledna osebnost sodeloval leta 1548 na zasedanju dr\xc5\xbeavnega zbora v Augsburgu ter za\xc4\x8dasno prepustil vodenje ateljeja Aretinu. Leta 1551 je bil Tizianov pokrovitelj kardinal Perrenot de Granvella, po letu 1555 pa Filip II. Zanj je naredil sedem bajeslovnih slik in jih imenoval "pesmi"._NEWLINE_Smrt Pietra Aretinija (jesen 1556), roparski napad na sina, smrt Karla V. (1558) in smrt brata Francesca (1559) so Tiziana precej prizadele. Vrgel se je na delo in prekipeval od ustvarjalnosti. Pove\xc4\x8dalo je \xc5\xa1tevilo oltarnih podob, bajeslovnih motivov in druge svete in posvetne postave. Iz tega \xc4\x8dasa je znana Mu\xc4\x8denje svetega Lovrenca narejena za kapelo pri kri\xc5\xbearski cerkvi v Benetkah._NEWLINE_Star sedemdeset let je sicer \xc5\xa1e vedno ustvarjal, skrbel pa je tudi, da je atelje dobro deloval. V atelje je sprejemal le manj nadarjene u\xc4\x8dence. Le nekaj dni sta bila pri njem Tintoretto ali El Greco. Za tiskovnega predstavnika je najel pisatelja Verdizzotija, ki je kasneje napisal tudi Tizianov \xc5\xbeivljenjepis. Leta 1566 je napisal osnutek za avtorske pravice in samo dvema bakrorezcema proti pla\xc4\x8dilu dovolil delati posnetke._NEWLINE_Leta 1566 je pri\xc5\xa1el v Benetke Giorgio Vasari, aretinski slikar in arhitekt tudi avtor knjige \xc5\xbdivljenje slikarjev, kiparje in arhitektov oc Cimabueja do Michelangela. Ko je spoznal Tiziana in njegovo delo, ga je predlagal za \xc4\x8dlana Slikarske akademije v Firencah. V kasnej\xc5\xa1i izdali prej omenjene knjige je dodal tudi Tiziana, zato je njegovo \xc5\xbeivljenje in delo dobro dokumentirano._NEWLINE_Tizian je pri osemdesetih napisal oporoko, uspel prenesti privilegije na sina Orazia. Na delih, ki jih je vedno izdeloval v obdobju do leta 1576 se odra\xc5\xbea bole\xc4\x8dina, tesnoba, strah. Tudi zato, ker so Benetke za\xc5\xa1le v krizo, gospodarstvo je nazadovalo, pred vrati so bili Turki. Vlada mu je naro\xc4\x8dila veliko sliko za Do\xc5\xbeevo pala\xc4\x8do o bitki pri Lepantu (7. oktober 1571), ki pa ni bila nikoli dokon\xc4\x8dana. Bene\xc5\xa1ki imperij se je za\xc4\x8del drobiti. Leta 1576 je v Benetkah razsajala kuga, ki zahtevala \xc4\x8detrtino prebivalstva. Tizianova delavnica se je spraznila, zbolel je tudi sin Orazio in \xc4\x8dez nekaj mesecev umrl._NEWLINE_Tizian je pri devetdesetih ostal sam in umrl 27.avgusta 1576. Senat Serenisime je naredil izjemo in ga niso vrgli v skupni grob, temve\xc4\x8d so ga pokopali v baziliki Frari. Ko je decembra leta 1577 Do\xc5\xbeevo pala\xc4\x8do zajel po\xc5\xbear, je pri tem zgorelo na ducate Tizianovih slik, tudi portretov do\xc5\xbeev.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nTizian je ustvarjal skoraj ve\xc4\x8d kot sedem desetletij in skoraj identi\xc4\x8den je razcvet bene\xc5\xa1kega slikarstva. Raztezalo se je skozi burno zgodovino 16. stoletja, skozi obdobje visoke renesanse in deloma manierizma. Na za\xc4\x8detku svojega delovanja \xc5\xa1e ka\xc5\xbee svojo dolgotrajno iskanje novih, sodobnnej\xc5\xa1ih oblik kot do bile tiste v 15. stoletju. Temu je sledilo njegovo glavno ustvarjalno obdobje, ki bi ga bilo mogo\xc4\x8de razdeliti tudi v ve\xc4\x8d faz. Pozna dela pa \xc5\xbee ka\xc5\xbeejo baro\xc4\x8dni slog, Rubens, Rembrandt in Watteau in izstopajo slogovno od veliko drugih njegovih del. Kot prvi italijanski umetnik je imel Tizian resni\xc4\x8dno mednarodno klientelo, kar gre zahvala mno\xc5\xbeici njegovih portretov. Ker je Tizian nerad potoval, so praviloma kupci prihajali k njemu. Edina privilegirana sta bila cesar Karel V. in pape\xc5\xbe Pavel III._NEWLINE_Za Tizianova zgodnja dela je zna\xc4\x8dilno, da je zelo podoben slogu Giorgioneja, le da je Tizian naslikal ve\xc4\x8d portretov. Slikarska sloga sta si tako podobna, da je to povzro\xc4\x8dalo obilo te\xc5\xbeav umetnostnim zgodovinarjem pri identifikaciji njunih del (primer Pastoralni koncert, 1510 Louvre, Spe\xc4\x8da venera, Dresden). \xc4\x8ceprav je bil talentiran in spreten, dolgo \xc4\x8dasa ni izostril svojega sloga. Zelo dolg in trd proces u\xc4\x8denja ga je na koncu pripeljal do vodilnega slikarja severno od Rima._NEWLINE_Po Giorgionijevi smrti je Tizian zablestel. Iz tega obdobja so znane mojstrovine: Mo\xc5\xbe s podlo\xc5\xbeenim rokavom, biblijski motiv Ne dotikaj se me in Flora. Pri\xc4\x8detek visoke renesanse v Benetkah pa predstavlja monumentalna slika Marijino vnebovzetje v cerkvi Santa Maria Gloriosa dei Frari._NEWLINE_Za naslednje obdobje je zna\xc4\x8dilen pojav velikih mojstrovin. V tem desetletju je ambiciozni in samozavestni Tizian uspel pove\xc4\x8dati svojo mednarodno slavo in prepoznavnost. Ustvaril je nove, velike oltarne slike in slike z mitolo\xc5\xa1kimi prizori. Tizianovo prvo veliko naro\xc4\x8dilo izven Benetk je bil cikel mitolo\xc5\xa1kih slik za Alfonsa d\'Este. Tudi v tem obdobju je naslikal nekaj najbolj znanih portretov za katere je bila zna\xc4\x8dilna barvna skladnost ter prikaz ponosnih obrazov in obla\xc4\x8dil._NEWLINE_V Letih 1530 do 1540 je imel Tizian manj\xc5\xa1o ustvarjalno krizo, saj iz tega obdobja ni veliko del. V tem \xc4\x8dasu je tudi spremenil stil. Najpomembnej\xc5\xa1i predstavnik tega obdobja je Devica v templju za Scuola Grande di Santa Maria della Carita (danes del Galleria dell\'Accademia), najbolj znano delo te ustvarjalne faze pa je Venera iz Urbina. Spogledovanje z manierizmom je najbolj o\xc4\x8ditno v treh stropnih poslikavah za Santo Spirito v Isoli (Abrahamovo \xc5\xbertvovanje, Kajn ubije Abela in David in Goljat). Poslikave so zdaj v zakristiji Santa Maria della Salute._NEWLINE_V \xc4\x8dasu ko je delal za cesarja Karla V. je nastala vrsta odli\xc4\x8dnih portretov. Zaroka Filipa z Marijo Tudor pa je bila ustrezen okvir za niz mitolo\xc5\xa1kih slik, ki jih je Tizian poimenoval Poesie. Prva slika v tej seriji je Danae, sledijo \xc5\xa1e Venera in Adonis, Diana in Actaeon in Diana in Kalisto. Zadnja in najbolj ohranjena slika iz te serije je Posilstvo Evrope iz leta 1562. Zaradi odli\xc4\x8dnih barv in prikazane \xc4\x8dutnosti predstavljajo vrh evropske umetnosti._NEWLINE_Po letu 1560 je Tizian drasti\xc4\x8dno spremenil svoj stilu, kar je bila posledica veliko osebnih tragedij. Svoje je dodala tudi politika, to je protireformacija, ki je zahtevala nov na\xc4\x8din prikazovanja verskih vsebin. To je \xc5\xa1e posebej o\xc4\x8ditno pri sliki Kronanje s trnjem, ki se nahaja v M\xc3\xbcnchnu. Barve so tema\xc4\x8dne, prevladujejo rde\xc4\x8de-rjavi toni, vsebinsko gre za ritual._NEWLINE_Razvoj Tizianovega sloga slikanja in njegovo stanje duha se najbolje vidi iz njegovih avtoportretov, ki so nastajali v celotnem obdobju delovanja._NEWLINE_Tizian je bil zelo dober pri vodenju svojega ateljeja, ki ga je organiziral kot podjetje s hierarhi\xc4\x8dno postavljeno strukturo delavcev: vajenec, sodelavec, pomo\xc4\x8dnik. Pri ustvarjanju je lo\xc4\x8dil dela namenjena javnosti, ki jih je po navadi delal zelo po\xc4\x8dasi in tista namenjena zasebnim naro\xc4\x8dnikom. V \xc4\x8dasu svojega celotnega ustvarjalnega \xc5\xbeivljenja je Tizian svoja dela podpisoval s TICIANUS F._NEWLINE_Poleg portretov je bil predvsem uspe\xc5\xa1en pri slikanju \xc4\x8dutnih \xc5\xbeenskih postav, ki so jih kupovali aristokrati in bogati trgovci. Naro\xc4\x8dniki so bili iz vseh stanov \xc5\xbeive\xc4\x8dih v Benetkah. Benetke so \xc5\xa1tele okoli 50.000 prebivalcev, med njimi je bilo okoli tristo plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein, dr\xc5\xbeavna uprava, cehovske zdru\xc5\xbebe, \xc5\xa1estdeset \xc5\xa1ol. Zelo pomembna naro\xc4\x8dila so prihajala iz cerkvenih krogov, dva velika naro\xc4\x8dnika sta bila samostanska dominikanska cerkev San Zanipolo (v njej je naslikal Smrt sv Petra mu\xc4\x8denika) in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska bazilika Santa Maria Gloriosa dei Frari (v njej je Tizian leta 1518 naslikal skoraj 7 m visoko sliko Marijino Vnebovzetje ali Assunta). Tukaj so bili tudi tuji trgovci, posebej nem\xc5\xa1ki, ki so zbirali umetnine._NEWLINE_Tizian je bil izreden portretist. Njegovi obrazi so bili \xc5\xbeivi, razgibani, imeli so du\xc5\xa1o. Znana je prigoda o portretu pape\xc5\xbea Pavla III., ki ga je Tizian naslikal med bivanjem v Rimu, ga postavil na balkon, da bi se posu\xc5\xa1il, pa so ga mimoido\xc4\x8di pozdravljali, ker so mislili da je \xc5\xbeiv._NEWLINE_Tudi dela nabo\xc5\xbene vsebine niso bila redka, pogosto pa se je vra\xc4\x8dal k bajeslovnim zgodbam. Posebej po svojem \xc5\xa1estdesetem letu je videl v anti\xc4\x8dnih junakih in bogovih zgled \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih usod._NEWLINE_Grafike[uredi]_NEWLINE_Tizian se sicer ni mislil ukvarjati z grafiko, vendar mu je to pripomoglo k \xc5\xa1irjenju ugleda. V letih od 1517 do 1520 je izelal vrsto lesorezov, tudi slavnega Prehod preko Rde\xc4\x8dega morja. V sodelovanju s Campagnolom je naredil \xc5\xa1tevilne grafike na osnovi svojih slik. Za grafika Corneliusa Corta iz Nizozemske je naredil nekaj risb, ki jih je ta predela v sijajne bakroreze.\n_START_SECTION_\nVpliv na kasnej\xc5\xa1e likovne umetnike\n_START_PARAGRAPH_\nTizian in njegovo delo je imelo vpliv na slikarstvo \xc5\xa1e naslednja stoletja. Slikarji so se navdihovali pri njem vse do dvajsetega stoletja. Najbolj pa je vplival na dela Vel\xc3\xa1zqueza, Rubensa, Van Dycka, Rembranta, El Greca pa tudi Goya, Delacroix in impresionisti (predvsem Edouard Manet) so ga posnemali.\n_START_SECTION_\nSpomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1975 je bil Tizian upodobljen na bankovcu za 20.000 italijanskih lir._NEWLINE_Tizianu je bil posve\xc4\x8den krater premera 121 km na planetu Merkur.'