b'\n_START_ARTICLE_\nAdam Weishaupt\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAdam Weishaupt je bil rojen 6. februarja 1748 v Ingolstadtu v elektoratu Bavarske. Weishauptov o\xc4\x8de Johann Georg Weishaupt (1717-1753) je umrl, ko je Adam bil star pet let. Po o\xc4\x8detovi smrti je pri\xc5\xa1el pod varu\xc5\xa1tvo njegovega botra Johanan Adama Freiherra von Ickstatta, ki je bil tako kot njegov o\xc4\x8de profesor prava na Univerzi v Ingolstadtu. Ickstatt je bil zagovornik filozofije Christiana Wolffa in razsvetljenstva in je vplival na mladega Weishaupta s svojim racionalizmom. Weishaupt je za\xc4\x8del s formalnim izobra\xc5\xbeevanjem v starosti sedmih let v \xc5\xa1oli, ki so jo nadzirali jezuiti. Kasneje se je vpisal na univerzo v Ingolstadtu in diplomiral leta 1768 v starosti 20 let z doktoratom iz prava. Leta 1772 je postal profesor prava. Naslednje leto se je poro\xc4\x8dil z Afro Sausenhofer Eichst\xc3\xa4tt. Po tem, ko je pape\xc5\xbe Klement XIV. zatrl Dru\xc5\xbebo Jezusa (jezuitov) v letu 1773, je Weishaupt postal profesor za cerkveno pravo (kanonsko pravo), polo\xc5\xbeaj, ki so ga imeli do takrat izklju\xc4\x8dno jezuiti. Leta 1775 so Weishauptu predstavili empiri\xc4\x8dno filozofijo Johanna Georga Heinricha Federja iz Univerze v G\xc3\xb6ttingenu. Oba, Feder in Weishaupt sta kasneje postala nasprotnika Kantovega idealizma.\n_START_SECTION_\nUstanovitelj iluminatov\n_START_PARAGRAPH_\nWeishaupt je 1. maja 1776 v Ingolstadtu ustanovil \xc2\xbbred Perfectibilistsov\xc2\xab, ki je bil pozneje veliko bolj znan kot iluminati (razsvetljeni). V redu si je nadel ime \xc2\xbbBrat Spartak\xc2\xab. \xc4\x8ceprav red ni bil egalitarijski ali demokrati\xc4\x8den, je bila njegova naloga vzpostavitev nove svetovne ureditve, kar bi pomenilo odpravo vseh monarhisti\xc4\x8dnih vladavin in religij._NEWLINE_Weishaupt je bil sprejet v prostozidarsko lo\xc5\xbeo \xc2\xbbTheodor zum Guten Rath\xc2\xab, v M\xc3\xbcnchnu leta 1777. Kmalu je razvitl svoje gnosti\xc4\x8dne skrivnosti, s ciljem \xc2\xbbizpopolnitvijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke narave\xc2\xab\xc2\xa0s ponovnim izobra\xc5\xbeevanjem za doseg komunalnega stanja z naravo, prosto vladavine in organizirane religije. Za\xc4\x8del je delati v smeri, da bi vklju\xc4\x8dil iluminate v prostozidarstvo, s ciljem oblikovati "novo svetovno ureditev" - Novus Ordo Seclorum._NEWLINE_Zaradi Weishauptovega radikalnega racionalizma in besedi\xc5\xa1\xc4\x8da je bilo verjetno, da mu to ne bo uspelo. Spisi, ki so bili prestre\xc5\xbeeni v letu 1784, so bili interpretirani kot uporni\xc5\xa1ki, in zdru\xc5\xbeba je bila leta 1784 prepovedana z odlokom vlade Karla Theodorja, volilnega kneza Bavarske. Weishaupt je izgubil polo\xc5\xbeaj profesorja kanonskega prava na Univerzi v Ingolstadtu in je pobegnil na Bavarsko.\n_START_SECTION_\nDejavnosti v izgnanstvu\n_START_PARAGRAPH_\nPrejel je pomo\xc4\x8d vojvode Ernsta II Saxe-Gotha-Altenburg (1745-1804), \xc5\xbeivel je v Gothi in pisal serijo del o illuminatih, vklju\xc4\x8dno s A Complete History of the Persecutions of the Illuminati in Bavaria (Popolna zgodovina pregona iluminatov na Bavarskem) (1785), A Picture of Illuminism (Slika iluminizma) (1786), An Apology for the Illuminati (Opravi\xc4\x8dilo za iluminate) (1786), ter An Improved System of Illuminism (Izbolj\xc5\xa1an sistem iluminizma) (1787). Adam Weishaupt je umrl v Gothi 18. novembra, 1830. Pre\xc5\xbeivela ga je druga \xc5\xbeena, Anna Maria (rojena Sausenhofer), ter njegovi otroci Nanette, Charlotte, Ernst Karl, Eduard in Alfred. Weishaupt je bil pokopan poleg svojega sina Wilhelma, ki je umrl \xc5\xbee pred njim leta 1802.'