b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika Marije Sne\xc5\xbene, Bergamo\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je bila ustanovljena leta 1137. Pred njo je bila na istem kraju starej\xc5\xa1a cerkev iz 8. stoletja, posve\xc4\x8dena Mariji, ki je bila zgrajena na rimskem templju, posve\xc4\x8denem boginji usmiljenja. Glavni oltar je bil posve\xc4\x8den leta 1185, leta 1187 so bili dokon\xc4\x8dani prezbiterij in krila transepta. Zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav so v 13. in 14. stoletju dela zastala. Zvonik je bil zgrajen 1436 (dokon\xc4\x8dan okoli konca stoletja), medtem ko je bila med 1481 in 1491 dodana nova zakristija, ko je staro uni\xc4\x8dil Bartolomeo Colleoni, da je postavil svoj mavzolej oziroma kapelo._NEWLINE_Leta 1521 je Pietro Isabello kon\xc4\x8dal jugozahodni portal (Vrata vodnjaka) Porta della Fontana. Zgradba je bila obnovljena in spremenjena v 17. stoletju.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev se odpre na Stolni\xc4\x8dni trg (Piazza Duomo) na svoji levi strani, glavna fasada nima vhoda, saj je bila neko\xc4\x8d zdru\xc5\xbeena s \xc5\xa1kofovsko pala\xc4\x8do. Zunanji videz je v glavnem ohranil svoj lombardski romanski izvor. V cerkev je mogo\xc4\x8de vstopiti skozi dva vhoda, skozi vrata Giovannija da Campioneja (1353) in Isabellova Porta della Fontana._NEWLINE_Glavna apsida je okronana z lo\xc5\xbeo z dvema frizoma z geometri\xc4\x8dnimi in rastlinskimi vzorci in ima slepe arkade s polstebri. Kapiteli imajo tudi rastlinske vzorce, razen enega, ki pa je okra\xc5\xa1en z angeli s trobentami poslednje sodbe._NEWLINE_Apside transepta imajo podobno strukturo kot glavna._NEWLINE_Opazno je preddverje Giovannija da Campioneja v levi pre\xc4\x8dni ladji, ki je podprto s stebri, ti pa z levi iz veronskega marmorja. Lok ima friz z lovskimi prizori, medtem ko obok krasijo ve\xc4\x8dbarvni rombi. V lo\xc5\xbei so kipi svete Barbare, Vincencija in Aleksandra. Na vrhu je gotska ni\xc5\xa1a Hansa von Fernacha (1403) z Marijo z detetom, ob strani sta sveta Estera in sveta Greta (1398). Tudi Campionejevo predverje je v desnem transeptu s podobno, \xc4\x8deprav enostavnej\xc5\xa1o strukturo. Stebri so podprti z levi iz belega marmorja. Relief predstavlja Kristusa, ki ga kronajo svetniki in Rojstvo Krstnika._NEWLINE_Isabellovo renesan\xc4\x8dno preddverje ima v luneti fresko Marijinega rojstva, pripisana je Andrei Previtaliju.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost je ohranila prvotni romanski tloris gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea z glavno in dvema stranskima ladjama, deljeno z masivnimi stebri, kon\xc4\x8da se z apsido, vendar je okrasje ve\xc4\x8dinoma iz obdobja baro\xc4\x8dne prenove v 17. stoletju._NEWLINE_Na stenah so tapiserije, nekatere je naredil Alessandro Allori v Firencah (1583\xe2\x80\x931586), nekatere so flamske, prikazujejo \xc5\xbeivljenje Marije. Nad tapiserijo Kri\xc5\xbeanje (narejeno v Antwerpnu na podlagi risbe Ludwiga van Schoora, 1698) je slika  Luche Giordana Pre\xc4\x8dkanje Rde\xc4\x8dega morja (1691)._NEWLINE_Levo od vhoda je grobnica kardinala Guglielma Longhija, delo Uga da Campioneja (1913\xe2\x80\x931320). Na zadnji steni je grob skladatelja  Gaetana Donizettija, delo Vincenza Vele (1855) in poznej\xc5\xa1ega mojstra Simona Mayra (1852). Na za\xc4\x8detku leve stranske ladje je baro\xc4\x8dna spovednica Andree Fantonija, izrezljana leta 1704. Razpelo iz 14. stoletja je na balustradi prezbiterija._NEWLINE_V samem prezbiteriju je \xc5\xa1est bronastih sve\xc4\x8dnikov iz leta 1597, lesen kor sta zasnovala Bernardo Zenale in Andrea Previtali. Reliefi s svetopisemskimi zgodbami so bili narejeni med 1524 in 1555 po modelih Lorenza Lotta. Zna\xc4\x8dilen ve\xc4\x8dbarvni u\xc4\x8dinek je dose\xc5\xbeen z uporabo razli\xc4\x8dnih vrst lesa._NEWLINE_Na desnem transeptu so freske, podobne Giottovim, neznanega umetnika, ki prikazujejo zgodovino svetega Egidija: zadnjo ve\xc4\x8derja in drevo \xc5\xbeivljenja (1347), ki sta delno pokriti fresko iz 17. stoletja.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika je bila vedno zelo pomembna za skupnost. Na severnih stenah pre\xc4\x8dne ladje so bili vzorci starih bergamskih mer za tkalce in zidarje, kot sta vatel in dol\xc5\xbeina, ki sta \xc5\xa1e danes vidna. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani in obrtniki so jih morali strogo spo\xc5\xa1tovati._NEWLINE_Bila je navada, da so me\xc5\xa1\xc4\x8dani cerkvi zapu\xc5\xa1\xc4\x8dali svoje lepo pohi\xc5\xa1tvo, kot so klopi._NEWLINE_S pape\xc5\xa1ko bulo iz leta 1453 je bila cerkev izvzeta iz \xc5\xa1kofovske pristojnosti, prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila dru\xc5\xbebi za usmiljenje, kot je leta 1449 objavil svet bazilike skupnosti._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenih vratih je napis, da so cerkev za\xc4\x8deli graditi leta 1137, a je na njem nekaj napak. \xc5\xa0kof ni bil Rogerio, kot je napisano, ampak Gregorio, in Lotario ni bil samo vladar, ampak \xc5\xbee kralj. To dokazuje, da napisani podatki niso originalni._NEWLINE_Cerkve so imele zunanje arkade, kjer je bil prostor za obrtnike in trgovce. Na nekaterih so bila napisana imena me\xc5\xa1\xc4\x8danov iz pomembnih dru\xc5\xbein. Bazilika Marije Sne\xc5\xbene je imela obokano stebri\xc5\xa1\xc4\x8de porticus illorum de Rivola, ostanki so \xc5\xa1e vedno vidni ob bergamskih merah.'