b'\n_START_ARTICLE_\nHipervitaminoza\n_START_SECTION_\nVITAMIN A\n_START_PARAGRAPH_\nVitamin A lahko \xc4\x8dlovek vnese v telo v dveh oblikah. To sta retinol in \xce\xb2-karoten. Retinol je \xc5\xbeivalskega izvora. Visoke vsebnosti so prisotne v jetrih, maslu, rumenjaku kot tudi v nekaterih jetrnih oljih. \xce\xb2-karoten se pojavlja v pigmentiranih rastlinah. Za \xce\xb1-karotine je zna\xc4\x8dilno, da je njihova resorpcija in pretvorba v retinol omejena in kot tak\xc5\xa1na naj ne bi bila toksi\xc4\x8dna. Edina naravna \xc5\xbeivila, ki vsebujejo toksi\xc4\x8dne koli\xc4\x8dine retinola so jetra nekaterih velikih morskih rib, severnih medvedov in nekaterih drugih severnih \xc5\xbeivali. Toksi\xc4\x8dni efekti vitamina A so lahko kroni\xc4\x8dni in akutni, odvisni so od \xc4\x8dasovnega intervala in vi\xc5\xa1ine odmerka. Za vitamin A velja, da se lahko v velikih koli\xc4\x8dinah zadr\xc5\xbeuje v telesu in to vodi v hipervitaminozo.\n_START_SECTION_\nToksi\xc4\x8dna doza in splo\xc5\xa1ni simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nAkutne toksi\xc4\x8dne zastrupitve so opazovali pri ribi\xc4\x8dih in pri raziskovalcih Arktike, ko so u\xc5\xbeili ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine omenjenih jeter. Znaki zastrupitve nastopijo \xc5\xbee v nekaj urah. Najpogostej\xc5\xa1i simptomi akutne zastrupitve so slabost, bruhanje, vrtoglavica, mo\xc4\x8dan glavobol, pove\xc4\x8da se lahko intrakranialni tlak, spremembe vida, nekoordinirani gibi, rde\xc4\x8dica ko\xc5\xbee. Pri zelo visokih dozah se pojavi nespe\xc4\x8dnost, srbe\xc4\x8dica, lu\xc5\xa1\xc4\x8denje ko\xc5\xbee, po\xc5\xa1kodbe o\xc4\x8di in ponavljajo\xc4\x8de bruhanje. Ve\xc4\x8dina simptomov izgine po parih dneh. Doza, ki pri odraslem povzro\xc4\x8di akutne znake zastrupitve zna\xc5\xa1a 0,6-1,5g. Pri otrocih je pa toksi\xc4\x8dna doza \xc5\xbee pri 22,5\xe2\x80\x9390\xc2\xa0mg. Tudi pri otrocih se simptomi pojavijo po nekaj urah in po parih dnevih izginejo. Akutna toksi\xc4\x8dnost vitamina se lahko pri dojen\xc4\x8dku poka\xc5\xbee tudi kot pove\xc4\x8dana tvorba mehkega predela na glavi (bulging fontanelle) in simptome, ki so podobni simptomom tumorja v glavi. Hipervitaminoze A so nevarne predvsem pri dolgotrajnem u\xc5\xbeivanju ve\xc4\x8djih doz, v primeru terapij aken in \xc5\xa1e nekaterih ko\xc5\xbenih boleznih ali pri samozdravljenju . Po u\xc5\xbeivanju 6\xe2\x80\x9312\xc2\xa0mg v obdobju nekaj let, tako kot tudi po u\xc5\xbeivanju 60\xc2\xa0mg v obdobju dveh mesecev, se poka\xc5\xbeejo znaki kroni\xc4\x8dne zastrupitve. Pri odraslem \xc4\x8dloveku se znaki zastrupitev po dalj\xc5\xa1em obdobju jemanja pojavijo \xc5\xa1ele po mesecih. Pri otrocih je toksi\xc4\x8dnost vitamina dosti ve\xc4\x8dja. Tipi\xc4\x8dni znaki kroni\xc4\x8dne zastrupitve so povi\xc5\xa1ana koncentracija vitamina v plazmi, izguba las (alopecija), anemija, izguba apetita, anoreksija, bole\xc4\x8dine v kosteh, pospe\xc5\xa1ena degradacija kosti, prisotni so tudi nekateri nevrolo\xc5\xa1ki simptomi, lomljivi nohti, diareja, edemi, dermatitis, utrujenost, glavoboli, pove\xc4\x8dana jetra in vranica, hiperkalcemija, vro\xc4\x8dina, konjunktivitis,polidipsija, pruritis, hiperlipidemija, bole\xc4\x8dine v mi\xc5\xa1icah, slabost, bruhanje, izguba telesne te\xc5\xbee in nespe\xc4\x8dnost. Po prenehanju jemanja oziroma po zmanj\xc5\xa1anju doze ve\xc4\x8dina teh simptomov izgine. \xc5\xa0tevilne raziskave na \xc5\xbeivalih so pokazale, da koli\xc4\x8dina s katero dose\xc5\xbeemo toksi\xc4\x8dnost pri razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivalih zelo variira. Pri opicah so ugotovili, da pojav znakov zastrupitve korelira z vitaminom A, ki ni vezan na plazemske proteine. Vitamin A se razgrajuje v jetrih in je do neke meje sposoben spodbujati lastno biotransformacijo. Dolgotrajna prekomerna koli\xc4\x8dina vitamina vodi do zmanj\xc5\xa1anja plazemskih proteinov, ki so ga sposobni vezat. Posledica zmanj\xc5\xa1anja teh proteinov je zmanj\xc5\xa1an klirens retinola in po\xc5\xa1kodba jeter. Pri mladih podganah so ugotovili, da predoziranje vitamina povzro\xc4\x8da reverzibilne degenerativne spremembe na testisih. Poskusi na \xc5\xbeivalih so prav tako pokazali interakcije prekomernih doz vitamina A in drugih lipidotopnih vitaminov. Vitamin D in A \xc5\xa1\xc4\x8ditita ob predoziranjih pred toksi\xc4\x8dnimi u\xc4\x8dinki drug drugega. Visoke koncentracije vitamina A zmanj\xc5\xa1ajo absorpcijo vitamina E, tako da lahko pri hipovitaminozi E sumino na hipervitaminozo A. Vitamin A prepre\xc4\x8duje tudi absorpcijo vitamina K iz prebavnega trakta. Posledi\xc4\x8dno se podalj\xc5\xa1a protrombinski \xc4\x8das in pove\xc4\x8da se nagnjenost h krvavitvam.\n_START_SECTION_\nVpliv na celi\xc4\x8dno membrano\n_START_PARAGRAPH_\nVitamin A se skladi\xc5\xa1\xc4\x8di v jetrih. Pri previsokih dozah vitamina je prese\xc5\xbeena kapaciteta skladi\xc5\xa1\xc4\x8denja in retinilni estri posledi\xc4\x8dno vstopajo v sistemsko cirkulacijo. Zaradi pove\xc4\x8danega spro\xc5\xa1\xc4\x8danja v kri, se v plazmi mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da koncentracija vitamina A, ki ni vezan na RBP (retinol vezavni proteini). V prosti obliki cirkulira po telesu in vstopa v organe, kjer povzro\xc4\x8da toksi\xc4\x8dne efekte. Nevezan vitamin A deluje kot povr\xc5\xa1insko aktivna snov, ki destabilizira biolo\xc5\xa1ke membrane. Po\xc5\xa1kodba liosomalnih membran povzro\xc4\x8da spro\xc5\xa1\xc4\x8danje encimov, ki med drugim katalizirajo razgradnjo kosti in hrustanca. \xc5\xa0tudije na podganah so pokazale, de hipervitaminoza A uni\xc4\x8duje polisome in inhibira sintezo proteinov, predvsem zaradi vpliva vitamina na endoplazmatski retikulum. Ekspirimenti in vitro in vivo so pokazali, da lahko tudi ni\xc5\xbeje koncentracije retinoidov (retinol, retinil palmitat, retinolna kislina) po\xc5\xa1kodujejo membrano eritrocitov, posledi\xc4\x8dno je lahko merjenje hemolize eritrocitov primerna metoda za zgodnje ugotavljanje intoksifikacije z retinoidi.\n_START_SECTION_\nVpliv na reprodukcijo\n_START_PARAGRAPH_\nVitamin A lahko prehaja placento in se nalaga v jetrih fetusa. Ugotovili so, da imajo \xc5\xbee majhne koli\xc4\x8dine vitamina A \xc5\xa1kodljiv u\xc4\x8dinek na razvoj embrija. \xc4\x8ceprav je teratogeno delovanje na \xc4\x8dloveka te\xc5\xbeko dokazati, je znanih nekaj primerov, kjer je zaradi dodatnega u\xc5\xbeivanja vitamina A v zgodnjih fazah nose\xc4\x8dnosti pri\xc5\xa1lo do nepravilnih tvorb poro\xc5\xbeenele ko\xc5\xbee, centralnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema, obraza, lobanje, uretra. \xc5\xbdenskam, ki \xc5\xbeelijo zanositi in ki so nose\xc4\x8de se odsvetuje dodatno u\xc5\xbeivanje vitamina, ker je lahko le-ta teratogen \xc5\xbee v majhnih dozah in hkrati nima opaznih ne\xc5\xbeeljenih u\xc4\x8dinkov na mater._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne \xc5\xa1tudije na \xc5\xbeivalih so pokazale teratogeno delovanje retinoidov ( vendar ne karotenoidov ) v visokih odmerkih. Eksperimentalni podatki za \xc4\x8dloveka so zelo omejeni in jih je te\xc5\xbeko pridobiti, predvsem iz eti\xc4\x8dnih razlogov. Objavljenih je bilo nekaj epidemiolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij, ki pa se razlikujejo v tem, kak\xc5\xa1en naj bi bil varen odmerek vitamina A za nose\xc4\x8dnice oz. ta meja niti ni jasno postavljena. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da naj bi bili za teratogeno delovanje odgovorni metaboliti vitamina A ( retinoidi, retinojska kislina ) , ne pa vitamin A sam. \xce\xb2-karoten tudi v visokih odmerkih nima teratogenega delovanja. Velja priporo\xc4\x8dilo, da \xc5\xbeenskam, ki \xc5\xbeivijo v industrializiranih dr\xc5\xbeavah oz. tistim, ki u\xc5\xbeivajo raznovrstno in uravnote\xc5\xbeeno prehrano, ni potrebno u\xc5\xbeivati ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din vitamina A ( v obliki prehranskih dopolnil ) kot je priporo\xc4\x8dena dnevna koli\xc4\x8dina ( RDA ). Aktivnost vitamina A je izra\xc5\xbeena v \xce\xbcg ekvivalentov retinola (RE). 1 \xce\xbcg RE je ekvivalenten 1 \xce\xbcg retinola ali 3,33 IU vitamina A. Priporo\xc4\x8dena dnevna koli\xc4\x8dina vitamina A za mo\xc5\xa1ke je 900 \xce\xbcg RE oz. 3000 IU vitamina A, za \xc5\xbeenske pa 700 \xce\xbcg RE oz. 2333 UI vitamina A._NEWLINE_Med oktobrom 1984 in junijem 1987 je bila izvedena prospektivna \xc5\xa1tudija, ki je vklju\xc4\x8devala 22.748 nose\xc4\x8dnic. Registrirali so jih, ko so pri\xc5\xa1le na merjenje serumske koncentracije \xce\xb1-fetoproteina ali na amniocentezo, med 15. in 20. tednom nose\xc4\x8dnosti. Izpra\xc5\xa1evalci so nato med telefonskim pogovorom pridobili informacije o prehrani, zdravilih in boleznih med prvim trimese\xc4\x8djem nose\xc4\x8dnosti, pa tudi splo\xc5\xa1ne podatke o dru\xc5\xbeini in anamnezi ter izpostavljenosti zunanjim dejavnikom. \xc5\xbdenske so bile natan\xc4\x8dno izpra\xc5\xa1ane o njihovi prehrani in uporabi vitaminov v obliki prehranskih dopolnil v obdobju 3 mesecev pred nose\xc4\x8dnostjo, katero znamko prehranskih dopolnil so jemale in kolikokrat tedensko. Zbrali so natan\xc4\x8dne podatke o tem, ali so \xc5\xbeenske jemale prehranska dopolnila: vitamin A, vitamin C, vitamin E, folno kislino, selen, cink, \xc5\xbeelezo,\xe2\x80\xa6 Podobna vpra\xc5\xa1anja so jim zastavili tudi za prvo trimese\xc4\x8dje nose\xc4\x8dnosti, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d vpra\xc5\xa1anje, kateri teden nose\xc4\x8dnosti so za\xc4\x8dele jemati vitamine, to\xc4\x8dno znamko dopolnila in pogostost uporabe. Podatke o vsebnost vitamina A so pridobili za vsako znamko prehranskih dopolnil posebej. Prav tako so jim zastavili vpra\xc5\xa1anja glede pogostosti zau\xc5\xbeitja razli\xc4\x8dnih vrst hrane, ki vsebuje retinol: mleko, sir, margarina, maslo, jajca, pi\xc5\xa1\xc4\x8danec,jetra,\xe2\x80\xa6 Vnos vitamina A so ocenjevali 6 mesecev, 3 mesece pred zadnjim mese\xc4\x8dnim perilom in 3 mesece za njim. Podatke o novorojencih so pridobili od porodni\xc4\x8darjev ( 76,5% ) ali \xc5\xbeensk samih ( 23,5% ) . Vpra\xc5\xa1alnik je vseboval vpra\xc5\xa1anja o prisotnosti prirojenih malformacij in o zapletih pri porodu. 339 \xc5\xbeenskam so se rodili dojen\xc4\x8dki s prirojenimi deformacijami. 2 preiskovalca sta neodvisno drug od drugega razvrstila te okvare v razli\xc4\x8dne kategorije: lobanjsko-obrazne okvare (zaj\xc4\x8dja ustnica, vol\xc4\x8dje \xc5\xberelo, anomalije u\xc5\xa1es, o\xc4\x8di in nosu ), okvare centralnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema ( nerazvitost mo\xc5\xbeganov, mikrocefalija, hidrocefalija ), okvare timusa, sr\xc4\x8dne okvare,\xe2\x80\xa6 Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe otrok s prirojenimi malformacijami je bil med \xc5\xbeenskami, ki so dnevno zau\xc5\xbeile ve\xc4\x8d kot 15.000 IU vitamina A ( 4500 \xce\xbcg RE ), signifikantno vi\xc5\xa1ji od tistih, ki so dnevno zau\xc5\xbeile 5000 IU vitamina A ( 1500 \xce\xbcg ) ali manj. Nato so preu\xc4\x8devali vnos vitamina A izklju\xc4\x8dno s prehranskimi dopolnili in ugotovili signifikantno vi\xc5\xa1ji dele\xc5\xbe otrok s prirojenimi malformacijami med \xc5\xbeenskami, ki so dnevno zau\xc5\xbeile 10.000 IU vitamina A, od tistih, ki so dnevno zau\xc5\xbeile 5000 IU ali manj. Ugotovljena je bila pogostost prirojene malformacije v najvi\xc5\xa1ji kategoriji ( spodnja meja 10.000 IU vitamina A ) 1 na 57 rojstev. Sklep \xc5\xa1tudije: odmerki, vi\xc5\xa1ji od 10.000 IU vitamina A v obliki prehranskih dopolnil, so teratogeni._NEWLINE_Kasneje so bile objavljene \xc5\xa1e nekatere \xc5\xa1tudije, ki zgoraj navedenega niso potrdile, predvidevale so vi\xc5\xa1je potencialno teratogene odmerke vitamina A. Pomembne podatke dajejo tudi \xc5\xa1tudije na \xc5\xbeivalih, npr. na dolgorepem makaku ( Macaca fascicularis ), vrsti opice. Ker podobni odmerki izotretinoina povzro\xc4\x8dajo identi\xc4\x8dne malformacije pri opici in \xc4\x8dloveku, so naredili ekstrapolacijo tudi za vitamin A, ki ka\xc5\xbee, da so teratogeni odmerki \xc5\xa1ele okrog 30.000 IU vitamina A._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni sinteti\xc4\x8dni analogi vitamina A se uporabljajo v obliki prehranskih dopolnil za prepre\xc4\x8devanje pomanjkanja vitamina A, na voljo pa so tudi ostali retinoidi, kot sta tretinoin in izotretinoin ( 13-cis-retinojska kislina ), ki se uporabljajo za zdravljenje aknavosti, psoriaze, folikularne keratoze in ihtioze. Izotretinoin ( zdravilo Accutane ali Roaccutane ) je na trgu od leta 1982 kot peroralna u\xc4\x8dinkovina za zdravljenje cisti\xc4\x8dnih aken. Opazovali so 154 nose\xc4\x8dnic, ki so jemale to zdravilo, od tega jih je 14% rodilo otroke s prirojenimi malformacijami ( anomalije u\xc5\xa1es, vol\xc4\x8dje \xc5\xberelo, zaj\xc4\x8dja ustnica, majhna spodnja \xc4\x8deljust, hidrocefalija, mikrocefalija ), 17% brez prirojenih okvar, 8% je bilo spontanih splavov in 62% na\xc4\x8drtnih splavov. Ugotovili so, da je tveganje za prirojene malformacije ob jemanju izotretinoina 25-krat vi\xc5\xa1je kot normalno. Podobni izsledki so bili ugotovljeni tudi za etretinat ( zdravilo Tegison , Tigason ), derivat vseh trans-retinojskih kislin. Gre za peroralno u\xc4\x8dinkovino za zdravljenje psoriaze, ki pa je bila umaknjena s tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, ravno zaradi visokega tveganja za prirojene malformacije ( vi\xc5\xa1je tveganje kot pri izotretinoinu).\n_START_SECTION_\nVpliv na jetra in ledvica\n_START_PARAGRAPH_\nPonavljajo\xc4\x8de u\xc5\xbeivanje ve\xc4\x8djih doz (0,45\xc2\xa0mg vitamina A/ kg telesne te\xc5\xbee) povzro\xc4\x8di po\xc5\xa1kodbo jetrnega parenhima in vodi do pove\xc4\x8danja jeter. Direkten toksi\xc4\x8den u\xc4\x8dinek na hepatocite \xc5\xa1e ni bil dokazan, predvidevajo pa da je primarni defekt zamastitev jeter, ker vitamin A stimulira sintezo trigliceridov in glukoneogenezo. Posledica je ciroza, ki je podobna cirozi pri kroni\xc4\x8dnem alkoholizmu. So\xc4\x8dasno se zmanj\xc5\xa1a tudi sinteza proteinov v jetrih, to pa vodi do zmanj\xc5\xa1anja koncentracije RBP v plazmi. Toksi\xc4\x8dnost vitamina lahko vodi tudi v intrahepati\xc4\x8dno holestazo. Domnevajo, da predstavljajo dopolnila z vitaminom A pri alkoholikih ve\xc4\x8dji riziko za hepatotoksi\xc4\x8dnost. Pogosto ugotovijo hipervitaminozo A pri pacientih z okvaro ledvic, \xc5\xa1e pogosteje pa pri tistih, ki so na dializi. Pri ljudeh, ki so kadilci in ki konzumirajo ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine alkohola, lahko ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine \xce\xb2-karotena vodijo do ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti pojava plju\xc4\x8dnega raka in do kardiovaskularnih zapletov.\n_START_SECTION_\nVpliv na kosti\n_START_PARAGRAPH_\nUgotovljeno je bilo, da dolgotrajna terapija (0,45\xc2\xa0mg vitamina A/kg telesne te\xc5\xbee) pri otrocih vodi do spremembe v kostni masi in pri odraslih do bole\xc4\x8din v kosteh, mo\xc5\xbeen pa je tudi pojav hiperostioze (nekontrolirana rast kostne mase). Velike doze vitamina A povzro\xc4\x8dijo lomljivost kosti in izgubo hondroitin sulfata iz hrustanca in pove\xc4\x8danje njegove koncentracije v plazmi. Dokazano je bilo, da lahko vna\xc5\xa1anje 100000 IU na dan po ve\xc4\x8d tednih vodi od hiperkalcemije. Pri pi\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc4\x8djih embrijih visoke doze vitamina povzro\xc4\x8dijo izgubo prekurzorjev za kostno maso. So \xc4\x8dasno je pri\xc5\xa1lo do spro\xc5\xa1\xc4\x8danja razpadnih produktov mukopolisaharidov in kolagena. Domnevajo da se to zgodi zaradi pove\xc4\x8dane permeabilnosti po\xc5\xa1kodovane liosomne membrane in posledi\xc4\x8dne izgube hidroliti\xc4\x8dnih encimov. Nenormalen ratvoj kosti pri \xc5\xbeivalih je bil predlagan za kriterij toksi\xc4\x8dnosti retinoidov.\n_START_SECTION_\nVITAMIN D\n_START_PARAGRAPH_\nMnenja o vi\xc5\xa1ini toksi\xc4\x8dne doze so deljena. V visoki meri je zastopano mnenje, da son\xc4\x8dna svetloba producira dovolj vitamina D za potrebe organizma in da se morejo vitaminska dopolnila jemati samo v primeru, \xc4\x8de ljudje niso dovolj dolgo izpostavljeni soncu (ljudje s temno poltjo, prebivalci severnih dr\xc5\xbeav in starostniki, ki pre\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8dasa v hi\xc5\xa1i). Do toksi\xc4\x8dnih u\xc4\x8dinkov vitamina D, ki nastaja v telesu ne more priti, lahko pa se pojavijo od dodatni prekomerni aplikaciji. Pri u\xc5\xbeivanju prekomernih koli\xc4\x8din vitamina D hitro nastopijo simptomi zastrupitve kot so \xc5\xa1ibkost, slabost, izguba apetita, glavobol, tinitus, somnolenca, abdominalne bole\xc4\x8dine, kr\xc4\x8di, bruhanje, diareja, poliurija, polidipsija, suha usta in okus po kovini. Glavna posledica hipervitaminoze z vitaminom D je kalcifikacija mehkih tkiv, ki jo lahko v obliki nalaganja kalcija opazujemo mikroskopsko in jo tudi kemijsko doka\xc5\xbeemo. Kalcij se lahko nalaga v vseh tkivih, predvsem pa v ledvicah, srcu, plju\xc4\x8dih in v arterijah. Posledica je lahko tudi hipertenzija. Predvidevajo, da visoke koncentracije nekaterih oblik vitamina D, predvsem 25(OH)-vit D, penetrirajo celi\xc4\x8dno membrano in tako olaj\xc5\xa1ajo vstop kalcijevih ionov v celico. Povi\xc5\xa1ana koncentracija ionov pravtako moti normalni celi\xc4\x8dni metabolizem. \xc4\x8ce oseba v tak\xc5\xa1nem primeru preneha z jemanjem vitamina, se hipervitaminoza po navadi normalizira, so pa znani tudi primeri, kjer so bile po\xc5\xa1kodbe organov tako obse\xc5\xbene, da so vodile v smrt. Da se stanju hiperkalcemija izogne, se priporo\xc4\x8dajo kontrole koncentracije kalcijevih ionov v urinu in v krvi pri vsaki terapiji z vitaminom D. Kalcijevi ioni v urini ne smejo presegat 300\xc2\xa0mg/dan. Tak\xc5\xa1na stanja se lahko zdravi s kortikosteroidi, mo\xc5\xbeno pa je tudi nakisanje urina. Pri terapiji osteodistrofija je priporo\xc4\x8deno postopno zvi\xc5\xa1evanje koncentracije vitamina D in opazovanje reakcij pacienta preden se doza povi\xc5\xa1a. Ugotovljena je bila korelacija incidence patolo\xc5\xa1kih pojavov (po povi\xc5\xa1anem vnosu vitamina D) z dele\xc5\xbeem 25-hidroksilkalciferola v serumu. La-ta ni bil vezan na zanj specifi\xc4\x8dne transporterje (globulini ali lipoproteini), temve\xc4\x8d na albumin. Pri nose\xc4\x8dih \xc5\xbeenskah so opazili koralecijo med u\xc5\xbeivanjem vit D (2,5\xc2\xa0mg/dan) in po\xc5\xa1kodbami fetusa._NEWLINE_Primeri: \xe2\x80\xa2 1. Pri nekaterih patolo\xc5\xa1kih stanjih kot so sarkoidoza, infekcije z mikobakterije, idiopatska hiperkalciurija, hiperkalcemija, lahko \xc5\xbee doze, ki zna\xc5\xa1ajo pribli\xc5\xbeno 25\xce\xbcg/dan povzro\xc4\x8dijo toksi\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke._NEWLINE_\xe2\x80\xa2 2. Toksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki se lahko poka\xc5\xbeejo tudi pri dolgotrajnem u\xc5\xbeivanju ve\xc4\x8d kot 30\xc2\xa0ng na dan, kot je to v primeru zdravljenja hipoparatiroidizem. Odve\xc4\x8den kalciferol se shranjuje v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnem tkivu in se zadr\xc5\xbeuje v telesu \xc5\xa1e mesece po tem, ko smo s terapijo \xc5\xbee prenehali. Tudi DHT(dihidrotahisterol) se zadr\xc5\xbeuje v telesu \xc4\x8deprav je njegov razpolovni \xc4\x8das kraj\xc5\xa1i kot kalciferolov. Oblika vitamina kalcitriol ima o\xc5\xbeje terapevtsko okno in posledi\xc5\xa1no prihaja do intoksifikacije hitreje. \xe2\x80\xa2 3. Na previsoke vrednosti vitamina lahko posumimo, \xc4\x8de ima oseba kardiolo\xc5\xa1ko obolenje ob so\xc4\x8dasnem pojavu ledvi\xc4\x8dnih kamnov.\n_START_SECTION_\nVITAMIN E\n_START_PARAGRAPH_\nPredvidevajo, da ima vitamin E antioksidativno funkcijo. Potreba po vnosu vitamina je proporcionalna vnosu nenasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline. \xc5\xbdveplo vsebujo\xc4\x8de aminokisline in selen zmanj\xc5\xa1ajo potrebo po vitaminu E. Raziskave o tokis\xc4\x8dnosti predoziranja se ne skladajo. Znani so primeri, kjer so bili aplicirani vi\xc5\xa1ji odmerki (300\xc2\xa0mg/dan) skozi dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje pa ni pri\xc5\xa1lo do nikakr\xc5\xa1nih ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov. Pri nekaterih ljudeh pa je enaka koncentracija povzro\xc4\x8dila glavobol, slabost, bruhanje, gastrointestinalne motnje in gripi podobne simptome, vi\xc5\xa1je doze pa so vodile v oslabelost mi\xc5\xa1ic, enterokolitis, kreatinurija in do pove\xc4\x8dane aktivnosti kreatin-kinaz v serumu. Megadoze podalj\xc5\xa1ajo \xc4\x8das strjevanja krvi pri \xc4\x8dloveku in \xc5\xbeivali, kar je posledica podalj\xc5\xa1anega protrombinskega \xc4\x8dasa. Simptomi, ki so bili opa\xc5\xbeeni po per-oralnem in paranteralnem vnosu so: kraetinurija, reducirana agregacija trombocitov, podalj\xc5\xa1an \xc4\x8das celjenja ran, hepatomegalija, motena fibrinoliza in vnetje na mest vboda. Pri prezgodnjem rojstvu so pri novorojen\xc4\x8dkih ugotovili insuficienco ledvic, obolenja jeter, ascites, trombocitopenija, bakterijsko sepsa, enterokolitis in interkranialna hemoragija.Drugi simptomi, so bili tudi amenoreja, oligospermija, pove\xc4\x8dane koncentracije spolni hormoni v urinu. Dokumentirani so bili tudi motnje vida, oslabelost in zmanj\xc5\xa1ane koncentracije tiroidni hormoni v plazmi.\n_START_SECTION_\nAlergije\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo poro\xc4\x8dila o mo\xc5\xbenih alergijah in dermatitisu po zau\xc5\xbeitju vitamina E in tudi po topikalni uporabi preparatov, ki so vsebovali omenjen vitamin, so znani primeri, kjer je pri\xc5\xa1lo do porde\xc4\x8ditve ko\xc5\xbee. Visoke doze vitamina E pri odraslih: Simptomi nastopijo po u\xc5\xbeivanju velikih (500 do 600\xc2\xa0mg na kg telesne te\xc5\xbee) doz skozi dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das (5 mesecev). Pri ni\xc5\xbejih dozah lahko nastopijo ne\xc5\xbeeleni ampak ne toksi\xc4\x8dni u\xc5\xbeinki, kot so glavobol, oslabelost, slabost, diploia (dvojni vid), blaga kreatinurija in te\xc5\xbeave prebavnega traku.\n_START_SECTION_\nVisoke doze pri nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dkih\n_START_PARAGRAPH_\nVisoke doze pri nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dkih lahko vodijo v enterokolitis. Pri intramuskularna aplikacija vit E so opazili nalaganje kalcija v mi\xc5\xa1ici. Ugotovili pa so, da je le-to popolnoma reverzibilno. Znani so tudi primer smrti, ko so nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dku intravenozno hkrati aplicirali vitamin E in popolno paranteralno hrano. Pri lo\xc4\x8deni intramuskularni aplikaciji do tak\xc5\xa1nih komplikacij pri\xc5\xa1lo.\n_START_SECTION_\nVitamin E kot antagonist vitamina K\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1974 je bilo prvi\xc4\x8d ugotovljeno, da lahko megadoza vitamina E inhibira koagulacijo krvi. Ugotovili so, da lahko vitamin E znatno vpliva na zmanj\xc5\xa1anje koagulacijskih faktorjev. Razloge za tak\xc5\xa1no delovanje so iskali v sami strukturni analogiji vitamina E s hidrokinonom vitamina K. Domnevajo, da lahko na podlagi analogije vitamin E deluje kot kompetitivni inhibitor vitamina K in posledi\xc4\x8dno vpliva na karboksilacijske reakcije, kjer ima vitamin K pomembno vlogo. Domnevajo tudi, da vpliva vitamin E pravtako na absorpcijo vitamina K v \xc4\x8drevesju. Tak\xc5\xa1en antagonizem je pomemben verjetno le pri pacientih, ki imajo zni\xc5\xbean status vitamina K. Nekateri menijo, da bi lahko bil antagonizem vitamina E prednost pri stanjih s pove\xc4\x8danim rizikom tromboze.\n_START_SECTION_\nVITAMIN K\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo ve\xc4\x8d oblik vitamina K. K1 je rastlinskega izvora, K2 je \xc5\xbeivalskega izvora (iz bakterij in mikroorganizmov), K3 (menadion) pa je sintezni produkt, ki se v organizmu pretvarja v K2. Toksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki tega vitamina so zelo redki in so izklju\xc4\x8dno posledica predoziranja ali preob\xc4\x8dutljivosti na obliko K3. Do teh reakcij prihaja pri novorojen\xc4\x8dkih ali nedono\xc5\xa1en\xc4\x8dkih, katerim se aplicira K3 (5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0mg/dan) skozi dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje, za prepre\xc4\x8ditev hemoragi\xc4\x8dna obolenja. Pri otrocih, ki so jim intravensko aplicirali 5-25 \xce\xbcg/dan vodotopnih analogov menadiona, so pogosto opazili hemoliti\xc4\x8dno anemijo, hiperbilirubinemijo in ikterus. Toksi\xc4\x8dni efekti visokih doz menadiona naj nebi bili posledica aktivnosti vitamina K, ampak bi naj bili stranski u\xc4\x8dinek nefiziolo\xc5\xa1kih oblik preparatov. Menadion reducira reven glutationa v krvi in interagira z redoks sistemom v eritrocitu, to pa ima za posledico methemoglobinemijo in destabilizacijo eritrocita, kar na koncu vodi v hemolizo. Ta proces pa vodi tudi v hiperbilirubinemijo in ikterus. Citotoksi\xc4\x8den efekt menadiona je opisan kot rezultat enoelektronske reakcije v semikinonski radikal. To redukcijo katalizirajo \xc5\xa1tevilni flavoproteini. Nadaljnjo se semikinonski radikal v prisotnosti kisika reoksidira v kinon, tvori pa se tudi superoksidni anion, temu pa sledijo veri\xc5\xbene citotoksi\xc4\x8dne reakcije. Filokinon (K1) velja za netoksi\xc4\x8dnega. Kljub vsemu je znanih nekaj stranskih u\xc4\x8dinkov, kot je reakcija na ko\xc5\xbei na mestu vboda, alergijske reakcije, hipertenzija in bole\xc4\x8dine v srcu po intravenski aplikaciji.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B1 (TIAMIN)\n_START_PARAGRAPH_\nUgotovljeno je bilo, da je pojav toksi\xc4\x8dnih efektov odvisen od na\xc4\x8dina aplikacije. Pri ljudeh so po paranteralni aplikaciji ugotovili toksi\xc4\x8dne efekte, vendar le pri koncentracijah, ki so stokrat prevelike ali pri vi\xc5\xa1jih ve\xc4\x8dkratnih odmerkih. Simptomi so glavobol, kr\xc4\x8di, \xc5\xa1ibkost, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna relaksacija, sr\xc4\x8dna aritmija, anafilakti\xc4\x8dni \xc5\xa1ok in alergijske reakcije. Omenjeni simptomi lahko nastopijo tudi pri subkutani in intramuskularni aplikaciji. Po peroralnem zau\xc5\xbeitju visokih doz tiamina se toksi\xc4\x8dni efekti niso pojavili, ker je maksimalna koli\xc4\x8dina, ki se lahko absorbira 5\xc2\xa0mg.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B2 (RIBOFLAVIN)\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dloveka riboflavin sam po sebi ni toksi\xc4\x8den, tudi \xc4\x8de so koncentracije trideset krat prekora\xc4\x8dene. So pa ugotovili po\xc5\xa1kodbe celic in tkiva ob prisotnosti svetlobe in pri ni\xc5\xbejih koncentracijah multivitaminov. Predvidevajo, da je riboflavin v tem primeru udele\xc5\xbeen pri fotodinamski modifikaciji intracelularne DNA. Naj bi deloval sinergisti\xc4\x8dno z drugimi komponentami multivitaminov.\n_START_SECTION_\nVITAMIN C (ASKORBINSKA KISLINA)\n_START_PARAGRAPH_\nOblika v kateri se vitamin C pojavi v urinu je povsem odvisna od zau\xc5\xbeite hrane, v pribli\xc5\xbeno 20% nastopa kot \xc4\x8disti vitamin C, v 25% kot dihidroaskorbinska kislina, v 55% pa kot oksalna kislina. Kar polovica te oksalne kisline, ki nastane pri prebavnem katabolizmu oziroma razkroju aminokislin v kombinaciji s kalijem, se izlo\xc4\x8di z urinom prav pod vplivom vitamina C in naj bi bila v razmerju z njegovo koncentracijo._NEWLINE_Vitamin C se , ne glede na aplikacijo, dobro prena\xc5\xa1a. Eksperimenti na podganah in gvinejskih pra\xc5\xa1i\xc4\x8dih so pokazali, da je bil dnevni vnos 6,5g/kg 10 tednov \xc5\xa1e vedno sprejemljiv, saj ni pri\xc5\xa1lo do nobenih po\xc5\xa1kodb. Toksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinki so bili opa\xc5\xbeeni \xc5\xa1ele pri 27,3g askorbinske kisline na kilogram telesne te\xc5\xbee. Tak\xc5\xa1ni u\xc4\x8dinki so odvisni od vrste organizma, na\xc4\x8dina alikacije in oblike vitamina C._NEWLINE_Vitamin C ima visok ADI (acceptable daily intake) \xe2\x80\x93 sprejemljiv dnevni vnos, ki pomeni koli\xc4\x8dino substance v mg/kg telesne te\xc5\xbee, ki jo porabimo skozi \xc5\xbeivljenjsko obdobje brez posledic. ADI askorbinske kisline je 15, kar pomeni, da oseba, ki tehta 70\xc2\xa0kg lahko jemlje dnevno celo \xc5\xbeivljenje 1050\xc2\xa0mg askorbinske kisline, brez kakr\xc5\xa1nihkoli posledic._NEWLINE_Visoke doze askorbinske kisline lahko povzro\xc4\x8dijo blago metaboli\xc4\x8dno acidozo in vodijo do zni\xc5\xbeanja pH urina. Pri osebi, ki je jemala 10g askorbinske kisline na dan, so opazili zni\xc5\xbeanje pH urina za 0,34. Tveganje nastanka oksalatnih kamnov ob jemanju visokih odmerkov vitamina C je izredno majhno. 100\xc2\xa0mg odmerki zvi\xc5\xa1ajo raven \xc5\xbeeleza za 3 do 5 enot, kar je po navadi za\xc5\xbeeljeno. Za paciente z nenormalnim metabolizmom \xc5\xbeeleza so lahko visoki odmerki askorbinske kisline \xc5\xa1kodljivi. Sklepajo tudi, da ima reaktivnost askorbinske kisline v prisotnosti O2 in Cu(II) ali Fe(III), mutagene u\xc4\x8dinke. Vendar imajo \xc5\xbeivali in rastline mehanizme, ki pretvorijo kisikove radikale v ne\xc5\xa1kodljive oblike. Lahko se pojavijo sekundarne te\xc5\xbeave v zvezi s fiksiranjem kalcija. Pri tem se lahko za\xc4\x8dnejo tvoriti odve\xc4\x8dne zaloge kalcija, ki povzro\xc4\x8dajo zrahljano gibanje sklepov._NEWLINE_Visoki odmerki lahko: \xe2\x80\xa2 zvi\xc5\xa1ajo raven kisline v \xc5\xbeelodcu in povzro\xc4\x8dijo zgago, vendar to lahko preprosto nevtaliziramo. \xe2\x80\xa2 Povzro\xc4\x8dijo prebavne motnje, predvsem \xc4\x8de ga jemljemo na prazen \xc5\xbeelodec; to se pojavi pri odmerkih vi\xc5\xa1jih od 10000\xc2\xa0mg/dan \xe2\x80\xa2 Povzro\xc4\x8dijo diarejo pri odmerkih 4 do 15g na dan pri zdravih ljudeh in 200g na dan pri bolnih ljudeh. Robert Cathcart M.D. je poro\xc4\x8dal, da bolj ko je pacient bolan, ve\xc4\x8d askorbinske kisline lahko vzame preden se pojavi diareja. \xe2\x80\xa2 Predvideva se tudi, da raztopine askorbinske kisline lahko povzro\xc4\x8dijo motnje v rasti in razvoju zob, do \xc4\x8desar pri tabletah, ki jih pogoltnemo ne pride. \xe2\x80\xa2 Povzro\xc4\x8dijo nastanek oksalatnih kamnov v ledvicah, zato naj bi se bolniki z ledvi\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami izogibali visokih odmerkov askorbinske kisline, \xc4\x8deprav nekatere druge raziskave trdijo, da ni nobene povezave med nastankom oksalatnih kamnov in askorbinsko kislino.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B12 (CIANOKOBALAMIN)\n_START_PARAGRAPH_\nKobalamini vstopijo v organizem le s hrano, saj jih telo ne proizvaja. Druga\xc4\x8de pa je pri \xc5\xbeivalih, posebno pri pre\xc5\xbevekovalcih, pri katerih \xc4\x8drevesna flora sintetizira vitamin B12. Ka\xc5\xbee, da imajo pri nastanku kobalamina klju\xc4\x8dno vlogo posebni encimi in koencimi, ki jih izlo\xc4\x8da slepi\xc4\x8d, saj ga rastline ne vsebujejo. Tudi vitamin B12 najdemo, kot ve\xc4\x8dino vitaminov skupine B, v drobovini: goveji in svinjskih jetrih, ledvicah in srcu, ov\xc4\x8djem \xc4\x8drevesju, v slanikih in sku\xc5\xa1ah, v jajcih in mleku._NEWLINE_Toksi\xc4\x8dnost vitamina B12 je izjemno nizka, kar so dokazali na \xc5\xbeivalih. Pri ljudeh je bilo opa\xc5\xbeenih nekaj alergijskih reakcij, spremembe ko\xc5\xbee in anafilakti\xc4\x8dni \xc5\xa1ok. Nekateri od teh ne\xc5\xbeelenih u\xc4\x8dinkov so bili opa\xc5\xbeeni ob prisotnosti nekaterih drugih substanc v pripravkih z vitaminom B12. Ob vnosu visokih koncentracij vit B12 je bila opa\xc5\xbeena tudi inhibicija encima MM-CoA mutaze, zato se sklepa, da dolgoro\xc4\x8dna terapija s farmakolo\xc5\xa1kimi odmerki vitamina B12 vodi do kopi\xc4\x8denja vit B12 v tkivih in organih ter do ireverzibilne inhibicije encima. Obstaja nekaj povezav med vitaminom B12 in rakom. Raziskave so pokazale, da vitamin B12 pove\xc4\x8da kancerogenost nekaterih kemikalij. Obstajajo pa tudi raziskave, ki dokazujejo ravno nasprotno.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B5 (PANTOTENSKA KISLINA)\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8d pantotenske kisline se nahaja v pivskem in jedilnem kvasu, v govejih, tele\xc4\x8djih in svinjskih notranjih organih, predvsem v jetrih in srcu, v jaj\xc4\x8dnem rumenjaku, mati\xc4\x8dnem mle\xc4\x8dku, ri\xc5\xbeevi in p\xc5\xa1eni\xc4\x8dni ovojnici, v manj\xc5\xa1ih, a kljub temu ne zanemarljivih koli\xc4\x8dinah v \xc5\xbeitih, arti\xc4\x8dokah, zelju, cveta\xc4\x8di, grahu, paradi\xc5\xbeniku in kikirikiju. Dnevno potrebuje organizem 15\xc2\xa0mg pantotenske kisline_NEWLINE_Toksi\xc4\x8dnost pantotenske kisline je minimalna. Te\xc5\xbeave niso znane niti pri koli\xc4\x8dinah, ki presegajo od dva do pet gramov sinteti\xc4\x8dne pantotenske kisline. \xc5\xbdivali prenesejo odmerke 200\xc2\xa0mg/kg telesne te\xc5\xbee dnevno skozi dalj\xc5\xa1e obdobje, in odmerki 10g/dan lahko povzro\xc4\x8dijo pri ljudeh drisko in blage prebavne motnje. Lokalno nana\xc5\xa1anje (ko\xc5\xbea, sluznice) ne povzro\xc4\x8da nobenih \xc5\xa1kodljivih reakcij.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B8 ( BIOTIN)\n_START_PARAGRAPH_\nVitamin B8 se nahaja v pivskem in jedilnem kvasu, v p\xc5\xa1eni\xc4\x8dni in ri\xc5\xbeevi moki, \xc4\x8dokoladi, jaj\xc4\x8dnem rumenjaku, gobah, zelju in cveta\xc4\x8di, v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah pa v suhem grahu, fi\xc5\xbeolu, kikirikiju, pi\xc5\xa1\xc4\x8dancu, jagenj\xc4\x8dku, pra\xc5\xa1i\xc4\x8du, \xc5\xbeivalski drobovini: jetrih, srcu in predvsem v ledvicah. Povpre\xc4\x8dni vnos biotina v Evropi je 50 \xe2\x80\x93 100 mikrogramov/dan. O toksi\xc4\x8dnosti biotina pri ljudeh ni bilo nikoli poro\xc4\x8dano. Verjetno je zelo nizka, kajti pri otrocih, ki so dobivali injekcije 10\xc2\xa0mg biotina/dan ve\xc4\x8d mesecev, ni bilo opa\xc5\xbeenih nobenih \xc5\xa1kodljivih u\xc4\x8dinkov.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B9 (FOLNA KISLINA)\n_START_PARAGRAPH_\nFolna kislina se nahaja v \xc5\xa1pina\xc4\x8di, belu\xc5\xa1ih, suhem fi\xc5\xbeolu. Zelju, korenju, suhem grahu in gobah. Glede na starost in fizi\xc4\x8dno aktivnost posameznika so dnevne potrebe po folni kislini razli\xc4\x8dne in se okvirno gibljejo med 0,2 in 0,5\xc2\xa0mg. Med nose\xc4\x8dnostjo , dojenjem in v obdobju staranja se potrebe pove\xc4\x8dajo in dose\xc5\xbeejo tudi 0,8\xc2\xa0mg dnevno, kar pa mora organizem prejeti s hrano, saj jo \xc4\x8drevesje ne sintetizira, kot nekatere druge vitamine._NEWLINE_Toksi\xc4\x8dnost folne kisline je nizka, ker je v vodi topen vitamin in se izlo\xc4\x8da z urinom. Pacienti, ki so prejemali 15\xc2\xa0mg folne kisline na dan en mesec so poro\xc4\x8dali o spremembi v razpolo\xc5\xbeenju, nespe\xc4\x8dnosti, razdra\xc5\xbeljivosti, hiperaktivnosti, evforiji in gastrointestinalnih motnjah. Pri pacientih, ki so jemali antiepileptike, so veliki odmerki pove\xc4\x8dali pogostost epilepti\xc4\x8dnih napadov, poleg tega pa lahko tudi oslabi u\xc4\x8dinek antiepileptikov._NEWLINE_Obstaja sum, da visoki odmerki folne kisline motijo metabolizem pterina, najverjetneje preko inhibicije dihidropterin reduktaze. Opa\xc5\xbeeno je bilo tudi, da prese\xc5\xbeek folne kisline zmanj\xc5\xa1a sintezo serotonina v mo\xc5\xbeganih. Alergijske reakcije so izjemno redke. Pri nekaj primerih se je pojavilo rahlo srbenje pri vnosu 1 \xe2\x80\x93 15\xc2\xa0mg folne kisline na dan. Pri eksperimentih na \xc5\xbeivalih ob vnosu 25\xc2\xa0mg folne kisline na kg telesne te\xc5\xbee je bil opa\xc5\xbeen nefrotoksi\xc4\x8den in nevrotoksi\xc4\x8den u\xc4\x8dinek. \xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo tudi, da visoki odmerki folne kisline lahko motijo zdravljeneje z antimalariki. Raziskava na 10000 pacientih je pokazala, da prese\xc5\xbeek folne kisline lahko poslab\xc5\xa1a u\xc4\x8dinke pomanjkanja vitamina B12, ker naj bi vplivala na njegovo absorpcijo._NEWLINE_Druga raziskava na Univerzi Adelaide je potrdila, da dodajanje folne kisline v pozni nose\xc4\x8dnosti lahko zvi\xc5\xa1a tveganje za razvoj astme v otro\xc5\xa1tvu za 30%, v prvem trimese\xc4\x8dju nose\xc4\x8dnosti pa je nujno potrebna.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B6 (piridoksin)\n_START_PARAGRAPH_\nKot ostali vitamini skupine B se tudi piridoksin nahaja predvsem v pivskem kvasu in v p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnih kal\xc4\x8dkih. V prehrani ga najdemo tudi v \xc5\xa1unki, pi\xc5\xa1\xc4\x8dancu, tele\xc4\x8djih in ov\xc4\x8djih jetrih, v mo\xc5\xbeganih, rumenjaku ter zeleni zelenjavi in sadju. \xc5\xa0e posebno veliko ga je v pesi in bananah. Dnevne potrebe po piridoksinu zna\xc5\xa1ajo okoli 0,3\xc2\xa0mg pri dojen\xc4\x8dku in se pove\xc4\x8dujejo skladno z rastjo, da dose\xc5\xbeejo 2\xc2\xa0mg pri odrasli osebi in 2,5\xc2\xa0mg pri nose\xc4\x8dnici ali doje\xc4\x8di materi._NEWLINE_Vitamin B6 ima relativno nizko toksi\xc4\x8dnost. Nekaj po\xc5\xa1kodb \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema je bilo opa\xc5\xbeenih pri psih, ki so jemali 1000\xc2\xa0mg viamina B6/kg na dan nekaj dni; to je ekvivalentno 70000\xc2\xa0mg vitamina B6/dan pri ljudeh._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je vitamin B6 v vodi topen in se izlo\xc4\x8da z urinom, zelo visoki odmerki skozi dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das lahko povzro\xc4\x8dijo senzori\xc4\x8dne nevropatije. Simptomi se ka\xc5\xbeejo v bole\xc4\x8dinah in odrevenelosti ekstremitet in v nekaj primerih tudi v ote\xc5\xbeeni hoji. Senzori\xc4\x8dne nevropatije se razvijejo pri odmerkih vi\xc5\xa1jih od 1000\xc2\xa0mg na dan. Terapevtski oz farmakolo\xc5\xa1ki odmerki vitamina B6 pri ljudeh redko prese\xc5\xbeejo 50\xc2\xa0mg/dan. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da psi, podgane in zajci prenesejo odmerke do 1g/kg telesne te\xc5\xbee na dan kratek \xc4\x8das, vendar tak\xc5\xa1ni odmerki skozi dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das vodijo do ataksije, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne oslabelosti in navrolo\xc5\xa1kih po\xc5\xa1kodb.\n_START_SECTION_\nVITAMIN B3 (niacin, nikotinska kislina, nikotinamid)\n_START_PARAGRAPH_\nV kemi\xc4\x8dni sestavi obstaja med nikotinsko kislino in nikotinamidom majhna razlika v strukturi molekul. Nikotinska kislina je namre\xc4\x8d znana kot piridin \xe2\x80\x93 beta \xe2\x80\x93 karboksilna kislina, nikotinamid pa njen amid._NEWLINE_Tudi pri naravnem vitaminu B3 preveliki odmerki ne povzro\xc4\x8dajo te\xc5\xbeav. Te\xc5\xbeave lahko nastopijo le pri u\xc5\xbeivanju sinteti\xc4\x8dnih nikotinamidov in tudi v tem primeru le pri odmerkih, ki bi presegli od 5 do 10g dnevno in bi povzro\xc4\x8dili motnje v delovanju jeter in netoleranco ogljikovih hidratov. Nikotinska kislina je vsaj nekaj stokrat manj toksi\xc4\x8dna za mi\xc5\xa1i, podgane in gvinejske pra\xc5\xa1i\xc4\x8de kot nikotin. Vseeno pa ponavljajo\xc4\x8di se visoki odmerki (2\xc2\xa0mg dnevno) pri psih povzro\xc4\x8dijo zastrupitev in smrt.'