b"\n_START_ARTICLE_\nAbsolutizem\n_START_PARAGRAPH_\nAbsolut\xc3\xadzem je re\xc5\xbeim neomejene monarhove oblasti. Pojavil se je v nekaterih evropskih dr\xc5\xbeavah v 17. stoletju._NEWLINE_Absolutizem je oblika vladanja, ki d\xc3\xa1 vladarju popolno in neomejeno oblast, vladar odlo\xc4\x8da o vseh stvareh sam. Pri tem pa je plemstvo izgubilo vso mo\xc4\x8d. Vladarji so se pri izvajanju svoje oblasti naslanjali na pla\xc4\x8dane uradnike iz vrst ni\xc5\xbejega plemstva ter na pla\xc4\x8dano vojsko. Dolgo so se morali opirati na soglasje stanov. Ko pa so dohodki od kapitalisti\xc4\x8dnega gospodarstva in kolonij okrepili njihovo mo\xc4\x8d, so vzpostavili monarhi\xc4\x8dno oblast. S tak\xc5\xa1nim razmerjem sil je vladar dr\xc5\xbeal neposredne izvajalce svojih ukazov dovolj trdno v oblasti, kajti \xc4\x8de niso dosledno upo\xc5\xa1tevali njegovih ukazov ni bilo pla\xc4\x8dila, \xc4\x8de pa so bili poslu\xc5\xa1ni, je bilo pla\xc4\x8dilo zelo dobro. Vendar pa je tak\xc5\xa1no vodenje dr\xc5\xbeave zahtevalo veliko denarja, ki si ga je vladar zagotovil z vi\xc5\xa1jimi davki in s posojili od bogatih bankirjev. Absolutisti\xc4\x8dni vladarji so se naslanjali tudi na Cerkev, ki je s svojim vplivom med ljudmi pomagala utrjevati vladarjevo mo\xc4\x8d, s tem pa je tudi ohranjala lastni polo\xc5\xbeaj v dru\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nAbsolutizem\n_START_PARAGRAPH_\nAbsolutizem je v 16. in 17. stoletju prevladujo\xc4\x8da oblika vladanja v Evropi. Beseda izhaja iz latinske besede absolutus, kar pomeni popolno._NEWLINE_Za absolutizem je zna\xc4\x8dilna prevladujo\xc4\x8da oblika vladanja, to pomeni, da je o vseh dr\xc5\xbeavnih zadevah odlo\xc4\x8dal vladar sam. Vladarjeva oblast je bila neomejena, za svoja dejanja je bil odgovoren le Bog. Pri vodenju dr\xc5\xbeave so se vladarji absolutisti opirali na vojsko, cerkev in dr\xc5\xbeavno uradni\xc5\xa1tvo. Temu kriteriju ustreza \xc5\xbee vladavina sicilskega kralja in rimsko-nem\xc5\xa1kega cesarja Friderika II. Hohenstaufna v 1. polovici 13. stoletja, ki je v svoji dedni Sicilski kraljevini mo\xc4\x8dno okrnil vpliv normanskega plemstva in utrdil dr\xc5\xbeavni aparat z ostanki lokalne in pravni\xc5\xa1ko iz\xc5\xa1olane bizantinske birokracije. Manj uspeha je imel Friderik II. pri vzpostavljanju nadzora nad Rimsko-nem\xc5\xa1kim cesarstvom (tj. severno Italijo (Lombardijo) in Nem\xc4\x8dijo) ter Jeruzalemskim kraljestvom, medtem ko je imel Sicilsko kraljevino pod neomejeno oblastjo._NEWLINE_V 16. stoletju absolutisti\xc4\x8dno obliko vladanja uvede \xc5\xa1panski kralj Filip II.. \xc5\xa0panija je takrat imela kolonije v Ameriki, dana\xc5\xa1njo Nizozemsko in Portugalsko, bila je v tistem \xc4\x8dasu bogata in mo\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava, saj je dobivala velike koli\xc4\x8dine zlata in srebra iz kolonij v Ameriki._NEWLINE_Filip II. se je zapletel v vojno z Anglijo, ker je \xc5\xbeelel s prestola odstraniti angle\xc5\xa1ko kraljico Elizabeto I., ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditila uporne Nizozemce. Angle\xc5\xa1ka mornarica je v pomorski bitki v Kanalskem prelivu porazila favorizirano \xc5\xa1pansko armado, angle\xc5\xa1ka zmaga pa je s tem pomenila postopen konec \xc5\xa1panske prevlade na morju in za\xc4\x8detek vzpona Anglije kot pomorske sile._NEWLINE_Absolutizem je kot oblika vladanja dosegel vi\xc5\xa1ek v Franciji v 17. stoletju. Za za\xc4\x8detnika absolutisti\xc4\x8dnega vladanja velja francoski kralj Ludvik XII., vendar se te\xc5\xbenje po centraliziranem vladanju francoskih kraljev v Franciji pojavljajo \xc5\xbee pri francoskem kralju Filipu II., ki mu je uspelo iz ve\xc4\x8dine Francije izriniti Angle\xc5\xbee, konkretneje angle\xc5\xa1kega kralja Ivana Brez De\xc5\xbeele. Nenehna angle\xc5\xa1ka gro\xc5\xbenja in zahteve po francoskem ozemlju je spodbudila postopno centralizacijo oblasti. Ludvik XII. (1462-1515) je nehal sklicevati generalne dr\xc5\xbeavne stanove, s katerimi so njegovi predniki skupaj odlo\xc4\x8dali o dr\xc5\xbeavnih zadevah. S tem je kralj omejil mo\xc4\x8d plemstva._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa vladavine Ludvika XIII. je Francija posredno sodelovala v Tridesetletni vojni in z vestfalskim verskim mirom dobila ozemlje Alzacije in Lorene. Po vestfalskim miru je Francija postala najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a dr\xc5\xbeava v Evropi, franco\xc5\xa1\xc4\x8dina pa diplomatski jezik sveta. Po njegovi smrti ga je nasledil sin Ludvika XIV., ki je postal kralj pri \xc5\xa1tirih letih. Sprva je vladal pod vodstvom kardinala Mazarina._NEWLINE_Pod vladavino Ludvika XIV.. je absolutizem dosegel vi\xc5\xa1ek. Zelo znan je njegov rek L'Etaie c'est moi! (Dr\xc5\xbeava sem jaz!): vse odlo\xc4\x8ditve je sprejemal sam. Svoje svetovalce in visoke uradnike je izbiral med me\xc5\xa1\xc4\x8danstvom in ne med plemstvom, zato da bi zmanj\xc5\xa1al vpliv plemstva. Uradnike je dobro pla\xc4\x8deval in nadgrajeval. S tem si je ustvaril sebi zvesto uradni\xc5\xa1tvo. Sonce je izbral za svoj simbol, zato se je poimenoval kar Son\xc4\x8dni Kralj. Ludvik 14. je dr\xc5\xbeavo zapletal v dolgotrajne vojne s \xc5\xa0panijo, kar mu je namesto zmage prineslo le prazno blagajno. Njegov minister je uvedel posebno gospodarsko obliko: merkantilizem."