b'\n_START_ARTICLE_\nLepa Vida\n_START_PARAGRAPH_\nLepa Vida je slovenski mit. O \xc4\x8dasu nastanka ljudske pesmi o lepi Vidi obstaja ve\xc4\x8d teorij. Nastala naj bi med 9. in 11. stoletjem, ko so Mavri iz \xc5\xa0panije, Sicilije in severne Afrike napadali jadranska obalna mesta. Obstaja ve\xc4\x8d tipov tega motiva, ki so se razvijali od 9. do konca 14. stoletja. Lepa Vida je konstanten literarni motiv slovenske knji\xc5\xbeevnosti, od Pre\xc5\xa1ernove predelave aktualen vse do sodobnosti. Prepoznaven je po motivu hrepenenja, ki naj bi bil zna\xc4\x8dilen za Slovence.\n_START_SECTION_\nLjudska balada\n_START_PARAGRAPH_\nV ljudskem izro\xc4\x8dilu so ohranjene tri razli\xc4\x8dice.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dica s tragi\xc4\x8dnim koncem\n_START_PARAGRAPH_\nTujec zvabi lepo Vido na ladjo. Ko ona spozna, da se je ujela v past in da ni mo\xc5\xbenosti re\xc5\xa1itve, se ugrabitelju upre, sko\xc4\x8di v vodo in utone. Ta tip ima predhodnice v sredozemskih de\xc5\xbeelah, slovenska se od nje lo\xc4\x8di po vabi \xe2\x80\x93 v sredozemski razli\xc4\x8dici za vabo uporabi dragoceno blago, v slovenski pa zdravilo za bolnega sina. V to skupino spada razli\xc4\x8dica, ki jo je 1898 v Ihanu na Gorenjskem zapisal Anton Breznik. V tej pesmi Vida izrazi znamenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere - pred skokom v morje se pokri\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nZvabitev Lepe Vide na ladjo in njeno \xc5\xbealovanje v tujem svetu\n_START_PARAGRAPH_\nLepa Vida je mlada, revna, pridna, od dela in neprespanih no\xc4\x8di zgarana mati, ki \xc5\xbeivi z bolnim otrokom in starim mo\xc5\xbeem. Ugrabitelj jo zmami z obljubami o lep\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju pri \xc5\xa1panski kraljici in jo tja tudi odpelje. \xc4\x8ceprav se \xc5\xbee na ladji zave svoje zmote, se vda v usodo in postane dojilja na \xc5\xa1panskem dvoru, kljub vsemu pa nenehno hrepeni po domu, otroku in mo\xc5\xbeu. Vida ne umre, a o njeni nadaljnji usodi ne izvemo ni\xc4\x8d novega, zato je sklep elegi\xc4\x8den. Ta dolenjski tip je ohranjen v treh rokopisnih oblikah: Od Vide (neznanec), Pesem od lepe Vide (Pre\xc5\xa1ernova prepesnitev), Lepa Vida (Pre\xc5\xa1ernov prepis). _NEWLINE_Prelepa Vida pelnice prala,_NEWLINE__NEWLINE_pri kraju morja na sinji skali._NEWLINE__NEWLINE_K nji se je pripeljal \xc4\x8drni zamorc._NEWLINE__NEWLINE_Tako je rekel \xc4\x8drni zamorc:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKaj je tebi, lepa Vida,_NEWLINE__NEWLINE_ki nisi ve\xc4\x8d tako lepa_NEWLINE__NEWLINE_kakor prve lete?\xc2\xab_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKako \xc4\x8dem bit lepa_NEWLINE__NEWLINE_kakor prve leta?_NEWLINE__NEWLINE_Doma imam staroga mo\xc5\xbea_NEWLINE__NEWLINE_ino bolno dete._NEWLINE__NEWLINE_Stari poka\xc5\xa1ljuje,_NEWLINE__NEWLINE_dete prejokuje.\xc2\xab_NEWLINE__NEWLINE_Tako je rekel \xc4\x8drni zamorc:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbLe z mano, z mano, te lepa Vida!\xc2\xab_NEWLINE__NEWLINE_Tako je rekla lepa Vida: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKomu bom zapustila stariga mo\xc5\xbea_NEWLINE__NEWLINE_ino bolno dete?\xc2\xab_NEWLINE__NEWLINE_Tako je rekel \xc4\x8drn zamorc:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbLe z mano, z mano, lepa Vida_NEWLINE__NEWLINE_U \xc5\xa1pansko de\xc5\xbeelo!_NEWLINE__NEWLINE_Pote je poslala \xc5\xa1panska kraljica._NEWLINE__NEWLINE_Ne bo\xc5\xa1 druzga delala, _NEWLINE__NEWLINE_Kakor bele postle postilala_NEWLINE__NEWLINE_Ino bo\xc5\xa1 dojila_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0panskiga kraji\xc4\x8da.\xc2\xab_NEWLINE__NEWLINE_U barko je stopila,_NEWLINE__NEWLINE_od kraja odtegnila._NEWLINE__NEWLINE_Za\xc4\x8dela jokati lepa Vida:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKomu sem pustila stariga mo\xc5\xbea _NEWLINE__NEWLINE_ino bolno dete.\xc2\xab_NEWLINE__NEWLINE_Un jo je perpelal u \xc5\xa1pansko de\xc5\xbeelo,_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa1panski kraljici. _NEWLINE__NEWLINE_Zjutrej je zgodej vstala, _NEWLINE__NEWLINE_je pri oknu stala._NEWLINE__NEWLINE_Gori pride rumeno sonce. _NEWLINE__NEWLINE_Tako je rekla lepa Vida: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKaj te vpra\xc5\xa1am, ti rumeno sonce. _NEWLINE__NEWLINE_Kaj moje bolno detice dela?\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_Sonce pravi: \xc2\xbbKaj bo delalo? _NEWLINE__NEWLINE_Sve\xc4\x8do so mu zdaj dr\xc5\xbeali. _NEWLINE__NEWLINE_Tvoj ubogi mo\xc5\xbe se po morju vozi _NEWLINE__NEWLINE_ino tebe i\xc5\xa1e, ti lepa Vida _NEWLINE__NEWLINE_ino se po tebi milo joka.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_Takrat \xc5\xa1e bolj jokala, _NEWLINE__NEWLINE_bele roke si lomila. _NEWLINE__NEWLINE_Zve\xc4\x8der je pri oknu stala. _NEWLINE__NEWLINE_Pa gori pride svitla luna. _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKaj te pra\xc5\xa1am, ti svitla luna. _NEWLINE__NEWLINE_Kaj moje bolno detice dela?\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_Luna pravi: \xc2\xbbKaj bo delalo? _NEWLINE__NEWLINE_Zdaj so ga pokopali. _NEWLINE__NEWLINE_Tvoj stari o\xc4\x8da se po morju vozi, _NEWLINE__NEWLINE_on se po tebi premilu joka.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0e bolj je jokala se lepa Vida. _NEWLINE__NEWLINE_k nji pride \xc5\xa1panska kraljica. _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKaj ti je, prelepa Vida, _NEWLINE__NEWLINE_de se tako milo joka\xc5\xa1?\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbKaj b se ne jokala, _NEWLINE__NEWLINE_ker sem pri oknu stala, _NEWLINE__NEWLINE_zlata kupca pomivala, _NEWLINE__NEWLINE_pada mi je \xc4\x8dez okno _NEWLINE__NEWLINE_u morje globoko.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE__NEWLINE_Tako je rekla \xc5\xa1panska kraljica: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbNi\xc4\x8d ne maraj, ti lepa Vida, _NEWLINE__NEWLINE_jest bom spet tebi novo kupila _NEWLINE__NEWLINE_ino pri mojemu kralju _NEWLINE__NEWLINE_te bom izgovorila. _NEWLINE__NEWLINE_Le lepo doji mojga kralji\xc4\x8da.\xc2\xab_NEWLINE_(SLP V, 73.)\n_START_SECTION_\nZvabitev Lepe Vide na ladjo, njeno bivanje pri zamorcu in vrnitev po sina\n_START_PARAGRAPH_\nV tej razli\xc4\x8dici zamorec Lepo Vido na ladjo zvabi s pretvezo, da ima zdravilo za njenega sina, ona odide z njim in na tujem postane njegova prile\xc5\xbenica oziroma gospodinja. V tujini hrepeni samo po svojem otroku, medtem ko ji za mo\xc5\xbea ni mar. Na \xc4\x8dude\xc5\xbeen na\xc4\x8din (s pomo\xc4\x8djo sonca ali po vztrajnem rotenju zamorca) gre domov po svojega sina, a se vrne na svoj novi dom. Pesmi tega tipa so ozna\xc4\x8dene kot gorenjski tip razli\xc4\x8dic s sre\xc4\x8dnim koncem. Tak\xc5\xa1ni sta Mlada Vida, Poznikova razli\xc4\x8dica iz Krope na Gorenjskem (1868) in Sprelepa Vida, Maroltova razli\xc4\x8dica iz Hra\xc5\xa1 pri Lescah (1923).\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka obdelava motiva o Lepi Vidi v slovenski knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZ umetni\xc5\xa1ke obdelavami je Lepa Vida postala mit. Tragi\xc4\x8dna zgodba o \xc5\xbeivljenjski usodi Lepe Vide dobiva v njih razli\xc4\x8dne poudarke.\n_START_SECTION_\nFrance Pre\xc5\xa1eren\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc5\xa1ernova  Od lepe Vide je prepesnitev stare balade, ki je bila prvi\xc4\x8d objavljena leta 1832 v Krajnski \xc4\x8dbelici, v Poezije pa Pre\xc5\xa1eren te pesmi ni uvrstil. Prepesnitev izhaja iz dolenjske razli\xc4\x8dice z elegi\xc4\x8dnim koncem, saj Vida svoje dejanje ob\xc5\xbealuje in v tujini joka za sinom, mo\xc5\xbeem in domom. Njen pogovor s soncem, od katerega izve, da je sin umrl, je \xc5\xa1e ostanek ljudske balade, a je oblikovan v smislu romanti\xc4\x8dne estetike, kjer \xc4\x8dlovek naravi zaupa svoja \xc4\x8dustva. Na koncu pesmi se Vida skesa; glavni krivec njene nesre\xc4\x8de je zamorec. Lepa Vida kljub pobegu v o\xc4\x8deh bralcev ostaja preprosta in neizku\xc5\xa1ena \xc5\xbeenska, ki postane \xc5\xbertev svoje mladostne nespameti in hudobije drugih. Njeno hrepenenje je zlorabljeno, njena krivda pa je tragi\xc4\x8dna. Sprva je Pre\xc5\xa1ernova balada vsebovala moto, ki ga je kasneje pre\xc4\x8drtal. (Padla pono\xc4\x8di slanca je bela, / mlado zelenje, ro\xc5\xbece je vzela. / V zemlji globoki, moje veselje; / gori pri Bogi moje so \xc5\xbeelje.)\n_START_SECTION_\nJosip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nJur\xc4\x8di\xc4\x8dev roman Lepa Vida je iz\xc5\xa1el leta 1877. Lepa Vida je mlado, razvajeno dekle, ki se poro\xc4\x8di z bogatim vdovcem zato, da je doma ne bi imeli ve\xc4\x8d za otroka in bi kljubovala star\xc5\xa1em. Zakon je ne zadovolji, zaplete se v razmerje z ljubimcem in z njim pobegne od mo\xc5\xbea in sina. Razo\xc4\x8darana se vrne domov in ko mo\xc5\xbe izve resnico, ubije ljubimca, zato ga obto\xc5\xbeijo umora. Vida ne prenese krivde in zblazni. Za svojo zgodbo je Jur\xc4\x8di\xc4\x8d dobil navdih v kroparski razli\xc4\x8dici, vendar je iz ljudske pesmi vzel le motiv, kraj, \xc4\x8das in zna\xc4\x8daj oseb pa je oblikoval sam. Roman je postavljen v okolico Devina v 18. stoletju. V osrednjih motivih samoodpovedovanja, materinstva in nesebi\xc4\x8dnega samo\xc5\xbertvovanja se \xc4\x8duti vpliv francoske pisateljice George Sand.\n_START_SECTION_\nJosip Vo\xc5\xa1njak\n_START_PARAGRAPH_\nVo\xc5\xa1njakova drama Lepa Vida je iz\xc5\xa1la leta 1893, v njej pa se ka\xc5\xbeejo vplivi evropske dramatike in Jur\xc4\x8di\xc4\x8deve povesti \xe2\x80\x93 predvsem v osebah in njihovih razmerjih, npr. podobnost v ljubezenskem trikotniku, vlogo \xc5\xbeupnika iz Jur\xc4\x8di\xc4\x8devega romana prevzame mo\xc5\xbeeva mati Ur\xc5\xa1a. Notranja problematika je bolj kompleksna. Vido star\xc5\xa1i poro\xc4\x8dijo z bogatim vdovcem Kogojem, ona se tej poroki sprva upira, ko pa jo prvi izbranec Alberto ignorira, se vda v usodo, se poro\xc4\x8di s Kogojem in dobi otroka. Ko se Alberto ponovno ogreje zanjo, Vida zapusti mo\xc5\xbea in otroka ter verjame, da se bo vrnila po sina. Slaba vest se v njej prebudi, ko sli\xc5\xa1i staro ljudsko pesem o Lepi Vidi. Ko spozna, da jo Alberto samo izkori\xc5\xa1\xc4\x8da, ga ubije in se vrne k mo\xc5\xbeu, tu pa izve, da je umrl tudi njen sin, zato zblazni. Mnogi odlomki v drami so realisti\xc4\x8dni, konec pa spominja na poznoromanti\xc4\x8dno dramo.\n_START_SECTION_\nIvan Cankar\n_START_PARAGRAPH_\nDrama Lepa Vida (1912), ki jo je Cankar poimenoval dramska pesnitev, izhaja iz Pre\xc5\xa1ernove priredbe. Ima poteze simbolizma in nove romantike. V ospredju je neizpolnjeno hrepenenje. Lepa Vida zapusti zapitega mo\xc5\xbea in odide k bogatemu kmetu, kar izvemo iz pogovora med dvema \xc5\xa1tudentoma, ki \xc5\xbeivita v cukrarni. Lepa Vida zanju predstavlja hrepenenje, v\xc4\x8dasih pa se celo zdi, da je Lepa Vida le privid oziroma spomin na sanje. Cankar je z Lepo Vido oblikoval lik, ki brezdomcem tik pred smrtjo pooseblja objekt hrepenenja. Smrt tako izgubi negativen naboj; Vidin odhod od doma je simbol hrepenenja po ve\xc4\x8dnem in neminljivem._NEWLINE_V zgodnej\xc5\xa1i Cankarjevi \xc4\x8drtici z enakim naslovom se Lepa Vida poro\xc4\x8di z mo\xc5\xa1kim, ki ga ne ljubi, nekdanja ljubezen do neznanca z vlaka pa ostane neuresni\xc4\x8dena. Tu so vidne vzporednice z ljudsko pesmijo, kjer naj bi se Vida in zamorec poznala \xc5\xbee prej.\n_START_SECTION_\nLepa vida v novej\xc5\xa1i slovenski poeziji\n_START_PARAGRAPH_\nCvetko Golar \xe2\x80\x93 Lepa Vida se v pesmi pogovarja z mrtvim sinom. Alojz Gradnik je poudaril sku\xc5\xa1njavo tujine in sanj, a tam Vida do\xc5\xbeivi razo\xc4\x8daranje. Bogomir Magajna je pesem napisal v \xc4\x8dasu, ko je bilo slovensko Primorje pod italijansko oblastjo izpostavljeno asimilacijskim pritiskom \xe2\x80\x93 zato obsoja Vido, ki se je zaradi sku\xc5\xa1njave potuj\xc4\x8dila. France Pibernik je napisal pesem Lepa Vida, ki se za\xc4\x8dne, ko se Vida vrne \xe2\x80\x93 med njeno odsotnostjo sta umrla mo\xc5\xbe in sin, ona pa prosi milosti. Motiv Lepe Vide uporabili \xc5\xa1e Oton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Igo Gruden,  Miran Jarc, Edvard Kocbek, Janko Moder (libreto) in drugi.\n_START_SECTION_\nBoris Pahor\n_START_PARAGRAPH_\nPahor je motiv Lepe Vide uporabil v dveh delih: v \xc4\x8drtici Vrnitev Lepe Vide! Scherzo in romanu Mesto v zalivu. V obeh delih razrije osebno izku\xc5\xa1njo Slovencev v Italiji med drugo svetovno vojno. _NEWLINE_V \xc4\x8drtici je poudarjeno fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno nasilje nad slovensko govore\xc4\x8dim dija\xc5\xa1tvom. Jadranka kot mlada pisateljica pod fa\xc5\xa1izmom ni smela ustvarjati v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, zato je od\xc5\xa1la. Zapustila je \xc2\xbbotroka\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbstarega mo\xc5\xbea\xc2\xab, kar je rabljeno metafori\xc4\x8dno. Otroka predstavlja slovenski mladi rod, starega mo\xc5\xbea pa Jadrankin stari doma\xc4\x8di rod. Ko je bila njena domovina spet svobodna, se je vrnila, njene vrnitve pa so bili veseli vsi prijatelji. Njena vrnitev simbolizira obujeno dostojanstvo, ki ga je Primorcem vzel fa\xc5\xa1izem. _NEWLINE_Roman Mesto v zalivu pripoveduje o nem\xc5\xa1kem iskanju italijanskih vojakov, glavna oseba je Rudi Leban, ki se zavzema za kulturno in jezikovno identiteto Slovencev.  Vpletena pa je tudi zgodba Lepe Vide, ki je mlado dekle, ki ji Rudi pove zgodbo o Lepi Vidi. Ona razume odhod Lepe Vide in podo\xc5\xbeivlja njeno hrepenenje po sre\xc4\x8di in bolj\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju. Na otroka in mo\xc5\xbea ne misli, saj zagovarja pravico do neodvisnosti. V nasprotju z ljudsko Lepo Vido Pahorjeva ostaja doma, je pa v mislih vse bolj naklonjena tujemu. _NEWLINE_Pahor sam pravi, da je motiv Lepe Vide uporabil simbolno, da bi prikazal sku\xc5\xa1njavo malega naroda, ki pride v stik z ugledom velikega naroda. Tu se ka\xc5\xbee njegova osebna izku\xc5\xa1nja s fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim nasiljem nad primorskimi Slovenci.\n_START_SECTION_\nAleksandrinke in Lepa Vida\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine v Evropi konec 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja so Slovenke iz Vipavske doline najprej odhajale slu\xc5\xbeit v Trst. Po odprtju Sue\xc5\xa1kega prekopa (1896) so se njihovi delodajalci za\xc4\x8deli seliti v Egipt za bolj\xc5\xa1im zaslu\xc5\xbekom, z njimi pa so odhajale tudi Slovenke, ki se jih je zato prijelo ime aleksandrinke. Slu\xc5\xbeile so kot dojilje, doma pa pu\xc5\xa1\xc4\x8dale otroke in dru\xc5\xbeine. Ko so se vrnile domov, jih otroci niso ve\xc4\x8d prepoznali. Aleksandrinke so marsikatero doma\xc4\x8dijo re\xc5\xa1ile propada. Prav v njihovih resni\xc4\x8dnih zgodbah se ka\xc5\xbee motiv Lepe Vide, \xc4\x8deprav so se dogajale pol stoletja kasneje, kot je npr. nastala Pre\xc5\xa1ernova Lepa Vida. Marjan Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d je o njih pisal v romanu Grenko morje. Merica, Ana in Vanda so vsaka s svojim motivom od\xc5\xa1le v Egipt za dojilje. Samo Merica se vrne domov, Ana zapusti zapitega mo\xc5\xbea in zlobno ta\xc5\xa1\xc4\x8do ter se poro\xc4\x8di s francoskim ladjedelcem, Vanda pa s prevaro kon\xc4\x8da v haremu. Zanj so to \xc5\xbeenske, ki so se zavestno in zelo pogumno odlo\xc4\x8dile za druga\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje.'