b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8clovekoljubje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovekolj\xc3\xbabje ali s tujko filantrop\xc3\xadja (gr\xc5\xa1ko \xcf\x88\xce\xb9\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82 - prijatelj + \xce\xb1\xce\xbd\xce\xb8\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x82 - \xc4\x8dlovek) ozna\xc4\x8duje dobrohotnost in naklonjenost, ljubezen do drugih ljudi. Sledi dolo\xc4\x8denemu eti\xc4\x8dno-politi\xc4\x8dnemu u\xc4\x8denju, med katerimi so tudi nekatere zna\xc4\x8dilne teze kosmopolitstva, zamisli o verski strpnosti in podobno. Oseba, ki aktivno deluje skladno s to usmeritvijo, se imenuje \xc4\x8dlovekoljub ali filantrop._NEWLINE_Govora je o ljubezni do vsega \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva ne glede na narodnostne, verske in druge omejitve. Tako razumevanje filantropije je mogo\xc4\x8de zaslediti \xc5\xbee v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji. V 19. stoletju se je za filantropijo zavzel francoski filozof Augustin Cournot, ki je poudaril, da bi morali ljudje zamisel o \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu postaviti nad zamisel o narodni ali verski pripadnosti._NEWLINE_Te zamisli je v svojih delih izpostavljal tudi Karl Marx, zlasti v njegovem humanizmu in internacionalizmu._NEWLINE_Filantrop\xc3\xadzem se je kot posebna smer oblikoval tudi v pedagogiki in te\xc5\xbei k temu, da bi morali otroku posredovati taka znanja, ki jih bo lahko v \xc5\xbeivljenju koristno uporabil, tako za svojo sre\xc4\x8do kot za sre\xc4\x8do \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.'