b'\n_START_ARTICLE_\nMarijan Brecelj (politik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini gori\xc5\xa1kega politika in zdravnika Antona Breclja. Leta 1933 je diplomiral na ljubljanski Pravni fakulteti in prav tam 1934 tudi doktoriral. Kot \xc5\xa1tudent je deloval v katoli\xc5\xa1kem dru\xc5\xa1tvu slovenskih \xc5\xa1tudentov Zarja in bil tudi kasneje somi\xc5\xa1ljenik kr\xc5\xa1\xc4\x8danskosocialisti\xc4\x8dnega gibanja, ki je bilo povezano s komunisti. Leta 1931 je bil izvoljen za predsednika Zveze slu\xc5\xa1ateljev ljubljanske univerze; policija ga je zaradi sodelovanja v \xc5\xa1tudentskih akcijah, stavkah in demonstracijah za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das zaprla in 1932 postavila pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je bil odvetnik, se vklju\xc4\x8dil v klub Beseda ter deloval v Jugoslovanski strokovni zvezi, pri kateri je bil eno leto tudi tajnik in si prizadeval za politi\xc4\x8dno in organizacijsko povezovanje delavstva (sindikalnega krila kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih socialistov) in levo usmerjenih izobra\xc5\xbeencev. Leta 1941 se je vklju\xc4\x8dil v Osvobodilno fronto in do junija 1942 ilegalno \xc5\xbeivel v Ljubljani. Ob ustanovitvi glavnega poveljstva slovenskih partizanskih \xc4\x8det junija 1941 je postal njegov \xc4\x8dlan. Sodeloval je pri opravljanju njegovih splo\xc5\xa1nih nalog in narodne za\xc5\xa1\xc4\x8dite ter kot aktivist OF med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi socialisti. V za\xc4\x8detku junija 1942 je od\xc5\xa1el v partizane in bil do konca leta sanitetni referent pri glavnem poveljstvu slovenskih partizanskih \xc4\x8det. Januarja 1943 je postal \xc4\x8dlan Izvr\xc5\xa1nega odbora OF, v katerem je aprila prevzel funkcijo organizacijskega sekretarja, ki jo je opravljal tudi \xc5\xa1e po koncu vojne. Sodeloval je pri sestavi in uresni\xc4\x8devanju Dolomitske izjave. Maja 1943 je postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. Na ko\xc4\x8devskem zboru je bil izvoljen v plenum OF in predsedstvo Slovenskega narodnoosvobodilnega sveta, ter v slovensko delegacijo za 2. zasedanje Avnoja, in se udele\xc5\xbeil zasedanja v Jajcu. Po 1. zasedanju SNOS 19. februarja 1944 v \xc4\x8crnomlju je kot \xc4\x8dlan predsedstva usklajeval delo njenih odsekov, komisij in zavodov ter opravil pomembno delo pri graditvi oblasti in slovenske dr\xc5\xbeavnosti med narodnoosvobodilno borbo in po njej; na tem podro\xc4\x8dju je bil najtesnej\xc5\xa1i sodelavec Borisa Kidri\xc4\x8da. _NEWLINE_5. maja 1945 je v Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini postal podpredsednik Narodne vlade Slovenije. Po osvoboditvi je delal v vrhovnih organih slovenske oblasti: bil je republi\xc5\xa1ki in do 1974 tudi zvezni poslanec, do leta 1956 podpredsednik slovenske vlade (po letu 1953 Izvr\xc5\xa1ni svet Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Ljudske republike Slovenije) in obenem minister za industrijo in rudarstvo LRS (1948-50), predsednik komiteja oz. sveta za zakonodajo in izgradnjo ljudske oblasti LRS (do 1951, ko je bil pol leta zadol\xc5\xbeen tudi za predelovalno industrijo); nato do 1962 dr\xc5\xbeavni sekretar (minister) za blagovni promet Federativne ljudske republike Jugoslavije in eno leto zvezni sekretar (minister) za trgovino in turizem, prav tako kot \xc4\x8dlan Zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta (jugoslovanske zvezne vlade). V letih 1963-1967 je bil podpredsednik skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SR Slovenije, nato 1967-1974 podpredsednik jugoslovanske zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine (Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SFRJ) ter od maja 1974 do 1978 predsednik Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije, kar je bil nekak\xc5\xa1en vi\xc5\xa1ek njegove politi\xc4\x8dne kariere, nato je bil \xc5\xa1e \xc4\x8dlan Predsedstva SR Slovenije do upokojitve 1982 ter do smrti \xc4\x8dlan Sveta federacije.  _NEWLINE_Po koncu vojne je zasedal dokaj visoke funkcije v partijski organizaciji tako v Sloveniji kot tudi v zveznih partijskih organih (\xc4\x8dlan CK KPS/ZKJ 1948-82 in CK ZKJ 1958-64; 1974-78 je sedel tudi v (takrat kar 22-\xc4\x8dlanskem) predsedstvu CK ZKS. Med drugim je bil \xc5\xa1e predsednik Turisti\xc4\x8dne zveze Jugoslavije, kot navdu\xc5\xa1en planinec tudi Planinske zveze Jugoslavije (1961-73) ter \xc4\x8dlan (o\xc5\xbejih) vodstev SZDL Slovenije (od 1974 \xc4\x8dlan predsedstva) in ob\xc4\x8dasno tudi Jugoslavije vse do svoje smrti.  _NEWLINE_Med soustanovitelji OF iz vrst simpatizerjev-sopotnikov KPS, ki so se vklju\xc4\x8dili vanjo \xc5\xa1ele med vojno ali po njej, se je v partijsko-politi\xc4\x8dni hierarhiji povzpel najvi\xc5\xa1je (izvzem\xc5\xa1i Josipa Vidmarja sta deloma primerljiva z njim le Zoran Poli\xc4\x8d ter delno Tone Fajfar in ni bil nikoli "postavljen na stranski tir" oz. izlo\xc4\x8den iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja za razliko od njegovega nekdanjega kolega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega socialista Edvarda Kocbeka ter malo kasneje in manj opazno in radikalno \xc5\xa1e Sokolov Josipa Rusa in Franja Lubeja), vendar je vseskozi ostal pod samim vrhom (leta 1953 je bil npr. predlagan za kooptacijo v politbiro oz. takrat \xc5\xbee izvr\xc5\xa1ni komite CK KPS/ZKS, kar je bilo iz Beograda najbr\xc5\xbe zavrnjeno, saj so ga v zapisnikih sestankov \xc5\xa1e naprej vodili pod oznako "prisotni \xc5\xa1e"), torej nikoli ni bil vklju\xc4\x8den v najo\xc5\xbeji krog odlo\xc4\x8devalcev in je imel v svojem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dji politi\xc4\x8dni ugled v primerjavi z njegovim dejanskim vplivom. _NEWLINE_Napisal je ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo razprav in \xc4\x8dlankov o organizaciji ljudske oblasti in delegatskem sistemu v Sloveniji, ter kratko zgodovino Osvobodilne fronte. Kot enemu redkih politikov so mu leta 1981 podelili \xc4\x8dastni doktorat Univerze v Ljubljani.  _NEWLINE_Bil je nosilec ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih odlikovanj, mdr. narodnega heroja (1953) in junaka socialisti\xc4\x8dnega dela (1980). Od leta 1950 je imel tudi \xc4\x8din rezervnega polkovnika Jugoslovanske ljudske armade._NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil z igralko An\xc4\x8dko Levar, njuna h\xc4\x8di Marjana Brecelj je prav tako igralka.'