b'\n_START_ARTICLE_\nUr\xc5\xa1lja gora\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nVsa pobo\xc4\x8dja na Ur\xc5\xa1lji gori so porasla, le na severni strani pod vrhom je pe\xc4\x8devje s steno, kjer je nekaj zahtevnih plezalnih poti. Za gorati del so zna\xc4\x8dilni veliki strnjeni kompleksi gozdov, vendar je njihova podoba zaradi \xc4\x8dlovekovega posega (pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo, fu\xc5\xbeinarstvo in rudarjenje) precej spremenjena. Iz bli\xc5\xbenjih krajev so do 2. svetovne vojne gonili drobnico in govedo na letno pa\xc5\xa1o in s tem zni\xc5\xbeali zgornjo gozdno mejo za ve\xc4\x8d 100 metrov. Po opustitvi pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tva se je gozdna meja spet za\xc4\x8dela dvigati. Manj strmi ju\xc5\xbeni deli so umetno pogozdeni s smreko. Na severnem pobo\xc4\x8dju Kozjega hrbta je mo\xc4\x8dneje zastopan bukov gozd s primesjo smreke, jelke in javorja._NEWLINE_Na gori rastejo nekatere zna\xc4\x8dilne alpske rastline, kot sta zelo redka kortuzovka (rde\xc4\x8di zvon\xc4\x8dek) ter alpska zlatica. Rastlinska redkost pa je tudi omejelistna zlatica._NEWLINE_Leta 1967 so na obmo\xc4\x8dje Ur\xc5\xa1lje gore naselili muflona, ki ogro\xc5\xbea naravno obnovo gozdov. Posebna zna\xc4\x8dilnost \xc5\xbeivalskega sveta so tudi ru\xc5\xa1evci.\n_START_SECTION_\nOddajnik\n_START_PARAGRAPH_\nRTV oddajnik je bil postavljen leta 1962. Le\xc5\xbei nad cerkvijo in planinsko ko\xc4\x8do na Ple\xc5\xa1ivcu, saj je tu to\xc4\x8dka, ki nudi najbolj\xc5\xa1e pogoje za oddajanje signala, ki pokriva Koro\xc5\xa1ko in \xc5\xa0tajersko regijo._NEWLINE_Iz oddajnega centra so \xc5\xa1e druge zveze, ki koristijo re\xc5\xa1evalcem, gasilcem, policiji, amaterjem in drugim. Na UKV frekvencah delujeta tudi dve radijski postaji za lokalni program v Slovenj Gradcu.'