b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija optimalne hitrosti\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija optimalne hitrosti se uporablja v jadralnem letalstvu (predvsem za tekmovanja in prelete) za planiranje (letenje med dviganji - tj. termika, pobo\xc4\x8dni in valovni vzgornik) tako, da je \xc4\x8das letenja med vzgorniki minimalen. \xc4\x8ce bi pilot letel po\xc4\x8dasneje, bi se zmanj\xc5\xa1ala njegova povpre\xc4\x8dna potovalna hitrost, \xc4\x8de bi letel hitreje, bi izgubil ve\xc4\x8d vi\xc5\xa1ine, kar bi potem moral nadomestiti z dalj\xc5\xa1im nabiranjem vi\xc5\xa1ine v naslednjem vzgorniku, to pa spet zmanj\xc5\xa1a njegovo povpre\xc4\x8dno hitrost._NEWLINE_To teorijo naj bi razvil in matemati\xc4\x8dno opisal ameri\xc5\xa1ki jadralni pilot Paul McCready, \xc4\x8deprav je podobno teorijo opisal \xc5\xbee Wolfgang Sp\xc3\xa4te leta 1938. McCready je teorijo le dopolnil in izumil t. i. McCreadyjev obro\xc4\x8d, ki name\xc5\xa1\xc4\x8den na mehanskem variometru pove pilotu, s kak\xc5\xa1no hitrostjo mora leteti. Ta obro\xc4\x8d se uporabi tako, da pilot na njem nastavi pri\xc4\x8dakovano hitrost dviganja v naslednjem vzgorniku, kazalec variometra pa nato glede na hitrost dviganja/spu\xc5\xa1\xc4\x8danja ka\xc5\xbee optimalno hitrost, katere skala je napisana na samem obro\xc4\x8du. V splo\xc5\xa1nem velja, da je potrebno v spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dem se zraku pove\xc4\x8dati hitrost, v dvigajo\xc4\x8dem se zraku pa zmanj\xc5\xa1ati._NEWLINE_Ker je funkcija odvisnosti med hitrostjo jadralnega letala in lastnim padanjem (t. i. polara letala) razli\xc4\x8dna od enega do drugega tipa letala, je razumljivo, da mora biti McCreadyjev obro\xc4\x8d skonstruiran za vsak tip letala posebej._NEWLINE_Danes ta princip nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo elektronski variometri z dajalnikom optimalne hitrosti, ki pilota z zvo\xc4\x8dnim signalom obve\xc5\xa1\xc4\x8dajo, \xc4\x8de leti prehitro oz. prepo\xc4\x8dasi glede na optimalno hitrost. Na ta na\xc4\x8din pilotu ni potrebno stalno spremljati instrumenta in se lahko posve\xc4\x8da opazovanju okolice. Ti instrumenti, povezani z navigacijskim sistemom GPS lahko med drugim izra\xc4\x8dunajo tudi dol\xc5\xbeino doleta pri dolo\xc4\x8deni vi\xc5\xa1ini in vremenskih pogojih, kar je pomembno predvsem za kon\xc4\x8dni dolet (tj. let, ki pilotu omogo\xc4\x8da pot do cilja brez uporabe vzgornikov).\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dna uporaba teorije optimalne hitrosti\n_START_PARAGRAPH_\nPilot, ki \xc5\xbeeli popolnoma upo\xc5\xa1tevati teorijo optimalne hitrosti, mora stalno ocenjevati mo\xc4\x8d oz. hitrost naslednjega dviganja, kar pomeni stalno vna\xc5\xa1anje nove vrednosti v dajalnik optimalne hitrosti. Ta na\xc4\x8din je zamuden, zaradi pribli\xc5\xbene ocene naslednjega dviganja pa ni nujno optimalen._NEWLINE_Zato se na za\xc4\x8detku preleta pilot glede na vremenske pogoje odlo\xc4\x8di, kak\xc5\xa1na dviganja bo lahko izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal - v bolj\xc5\xa1em vremenu bi izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal samo najbolj\xc5\xa1a dviganja, v bolj neugodnih pogojih pa tudi nekoliko \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a dviganja. Na osnovi mo\xc4\x8di povpre\xc4\x8dnega dviganja lahko tudi nastavi dajalnik optimalne hitrosti. \xc4\x8ce so vremenski pogoji nato ves \xc4\x8das enaki, bo dose\xc5\xbeena hitrost lahko precej visoka, v nasprotnem primeru pa mora pilot pravo\xc4\x8dasno prepoznati spremenjene pogoje in ustrezno ukrepati z zmanj\xc5\xa1anjem hitrosti in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem tudi \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ih dviganj. Posebej neugoden primer lahko nastopi, \xc4\x8de se razmere poslab\xc5\xa1ajo, kar v primeru neukrepanja lahko pomeni, da se pilot znajde na majhni vi\xc5\xa1ini ali pa je celo prisiljen pristati._NEWLINE_Zato ni vse v strogem upo\xc5\xa1tevanju dajalnika optimalne hitrosti, temve\xc4\x8d sta pri tem izrednega pomena tudi pilotova presoja in takti\xc4\x8dno na\xc4\x8drtovanje. Pilot, ki prelet na\xc4\x8drtuje tako, da najde in izkoristi najbolj\xc5\xa1a dviganja, ima po navadi najvi\xc5\xa1jo povpre\xc4\x8dno potovalno hitrost.'