b'\n_START_ARTICLE_\nMokra kolodijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMokra kolodijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da je ena od tehnik iz zgodnjega obdobja fotografije. Izna\xc5\xa1el jo je Frederick Scott Archer leta 1851. Tehnika je za 30 let prevzela vodilno mesto na podro\xc4\x8dju fotografije, ki je do takrat poznalo samo dve tehniki, dagerotipijo in amfitipijo. Mokra kolodijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da se je izkazala kot primerna tehnika predvsem za upodabljanje krajin, priljubljenega motiva 19. stoletja, saj je \xc4\x8das njene iznajdbe \xc4\x8das velikih osvajanj. Kot dvofazni postopek omogo\xc4\x8da veliko \xc5\xa1tevilo kopij. Tako je zasedla novo tr\xc5\xbeno ni\xc5\xa1o na trgu podob.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti in postopek\n_START_PARAGRAPH_\nMokra kolodijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da zahteva dvofazni postopek (negativ-pozitiv). Nosilec oz. negativ je steklo, sredstvo (medij) je kolodij (organska snov, v nitroglicerinskih topilih raztopljena celuloza), na svetlobo ob\xc4\x8dutljiva snov na njem pa je kalijev jodid._NEWLINE_Postopek je zelo zapleten in neroden, saj je treba vse delo opraviti, dokler je plo\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1e mokra, torej takoj po fotografiranju. Ko se kolodij posu\xc5\xa1i oz. strdi, plo\xc5\xa1\xc4\x8da ni ve\xc4\x8d uporabna, saj je postala fiksna. Vseeno pa je tehnika omogo\xc4\x8da kraj\xc5\xa1i ekspozicijski \xc4\x8das kot predhodnice, kar v obla\xc4\x8dnem vremenu pomeni pribli\xc5\xbeno 15 do 20 sekund, v son\xc4\x8dnem pa je mogo\xc4\x8di ekspozicijski \xc4\x8das \xc5\xa1e kraj\xc5\xa1i._NEWLINE_Do 60. let 19. stoletja je bila glavni vir osvetlitve naravna svetloba. Fotograf je moral nositi ves svoj\xc2\xa0\xc2\xbbstudio\xc2\xab\xc2\xa0s seboj (opremo za pripravo plo\xc5\xa1\xc4\x8de in razvijanje fotografije). Razviti negativ so nato kopirali na pozitivni (na svetlobo ob\xc4\x8dutljiv) papir, za fiksiranje pa so uporabili jaj\xc4\x8dni beljak in albumski papir (na svetlobo ob\xc4\x8dutljive snovi so se zme\xc5\xa1ale z jaj\xc4\x8dnim beljakom)._NEWLINE_Mokra kolodijska plo\xc5\xa1\xc4\x8da je kot negativni postopek preve\xc4\x8d ob\xc4\x8dutljiva na modro in premalo na rde\xc4\x8do svetlobo (tako je npr. nebo pogosto presvetlo, rde\xc4\x8de strehe hi\xc5\xa1 pa so pretemne). Ob\xc4\x8dutljivost postopka v zelenem spektru je izbolj\xc5\xa1al geolog Nevil Maskelyne, ko je namesto navadnega stekla uporabil sljudo (tudi ma\xc4\x8dje steklo ali moskovit), ki je tanj\xc5\xa1i, vendar manj prosojen in zato fleksibilnej\xc5\xa1i od navadnega stekla. Zaradi svojih pomanjkljivosti (preob\xc4\x8dutljivosti na mo\xc4\x8dno svetlobo in barve) vsak kader zahteva druga\xc4\x8dno svetlobo, zato je potrebna poznej\xc5\xa1a fotomonta\xc5\xbea.'