b'\n_START_ARTICLE_\nZvo\xc4\x8dnik (jezikoslovje)\n_START_PARAGRAPH_\nZv\xc3\xb3\xc4\x8dniki so soglasniki srednje odprtostne stopnje, srednje zvonkosti, trajni, brez pomensko razlo\xc4\x8devalnih parov glede na zvene\xc4\x8dnost. Vsi zvo\xc4\x8dniki so zvene\xc4\x8dni, samo v ima nezvene\xc4\x8do razli\xc4\x8dico, tj. [\xca\x8d]. V slovenskem knji\xc5\xbenem jeziku so zvo\xc4\x8dniki nosnika m in n, jezi\xc4\x8dnika l in r in drsnika v in j._NEWLINE_Najdemo jih (poleg samoglasnikov) v besedi mlinarjevi ali na primer v besedni zvezi rjava limona.  _NEWLINE_Ne vplivajo na (ne)zvene\xc4\x8dnost soglasnika pred seboj, kar omogo\xc4\x8da razlo\xc4\x8ditev v izgovorjavi med zvene\xc4\x8dim nezvo\xc4\x8dnikom in njegovim nezvene\xc4\x8dim parom, na primer dvoj, tvoj.\n_START_SECTION_\nZvo\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0est slovenskih zvo\xc4\x8dnikov lahko razdelimo po njihovi zvo\xc4\x8dnosti oz. zvonkosti. Najbolj zvo\xc4\x8den je j, nato r, sledi l, samo malo manj sta zvo\xc4\x8dna m in n, najmanj pa [v] (kot varianta fonema v). Zvo\xc4\x8dni\xc5\xa1ka varianta v [\xe1\xb9\xb7] je enako zvo\xc4\x8dna kot j. Torej, po zvo\xc4\x8dnosti si sledijo v naslednjem zapovrstju: v < m, n < l < r < j, \xe1\xb9\xb7.\n_START_SECTION_\nIzgovarjava\n_START_PARAGRAPH_\nZvo\xc4\x8dnike izgovarjamo z malo oviranim pretokom zraka na izgovornih mestih. Pri m in n je narejena zapora z ustnicami oziroma jezikom, zrak gre skozi nosno votlino (m in n sta edina nosnika med slovenskimi glasniki); pri r gre zrak prek treso\xc4\x8de se jezi\xc4\x8dne konice, pri l ob straneh jezika; v se tvori ob zgornjih sekalcih s spodnjo ustnico, njegove razli\xc4\x8dice pa se tvorijo med obema ustnicama, pri j gre zrak med jezikom in nebom.'