b'\n_START_ARTICLE_\nNicholas Murray Butler\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nButler je bil rojen v New Jerseyu delavcu v manufakturi in gospodinji. Ob vpisu v univerzo Columbia (kasneje v obdobju 1901-1945 njen rektor), je izredno hitro akademsko napredoval in dve leti kasneje doktoriral. \xc5\xa0tudiral je tudi v tujini, v Parizu in Berlinu in pomembno prijateljeval z nobelovcem Elihujem Rootom, a \xc5\xbee po letu potovanja se vrne v Columbio kot profesor filozofije. Leta 1887 vlo\xc5\xbei velik napor v urjenje u\xc4\x8diteljev. Vztraja pri predavanjih do upokojitve. Velja za enega pomembnej\xc5\xa1ih dejavnikov visokega izobra\xc5\xbeevanja v ZDA.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nButler velja za pomembnega dolgoletnega in vplivnega \xc4\x8dlana republikanske stranke za obdobje pred drugo svetovno vojno. V 1916 je sku\xc5\xa1al zagotoviti predsedni\xc5\xa1ko kandidaturo Elihu Rootu. Butler sam se poteguje za kandidaturo leta 1920 in 1928 brez uspeha._NEWLINE_Butler je prepri\xc4\x8dan v \xc5\xa1kodljivost prohibicije alkoholnih pija\xc4\x8d v Ustavi, verjel je, da je to bila napaka, ki ima negativne u\xc4\x8dinke na dr\xc5\xbeavo. Je tudi aktivist in zagovornik opustitve prohibicije leta 1933._NEWLINE_Republikanska prepri\xc4\x8danja je zagovarja s sklicevanjem na Johna W. Burgessa in Alexandra Hamiltona.\n_START_SECTION_\nMednarodna dejavnost in pisanje\n_START_PARAGRAPH_\nButler je bil predsednik konferenc o mednarodni arbitra\xc5\xbei jezera Mohonk, kjer so se sre\xc4\x8devali ob\xc4\x8dasno od 1907 do 1912. V tem \xc4\x8dasu je bil imenovan za predsedujo\xc4\x8dega ameri\xc5\xa1ke podru\xc5\xbenice Mednarodne pomiritve. Butler je tudi klju\xc4\x8den mo\xc5\xbe pri prepri\xc4\x8devanje Andrewa Carnegia, da zagotovi za\xc4\x8detnih $10 milijonov dolarjev sredstev za Carnegie ustanovo za mednarodni mir. Butler je postal vodja mednarodnega izobra\xc5\xbeevanja in komunikacije za ustanovo, od 1925 do 1945 pa je tudi predsedoval fundaciji. Za svoje delo na tem podro\xc4\x8dju je prejel Nobelovo nagrado za mir leta 1931 (deli si jo z Jane Addams) "[Za svojo promocijo] pakta Briand-Kellogg", in za svoje delo kot "vodja uradnega dela ameri\xc5\xa1kega mirovnega gibanja".'