b"\n_START_ARTICLE_\nMiran Jarc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v uradni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini. Imel je tri brate in sestro. Dru\xc5\xbeina se je preselila v Novo mesto, kjer je obiskoval gimnazijo. Njegovi so\xc5\xa1olci, tudi njegov najbolj\xc5\xa1i prijatelj Bo\xc5\xbeidar Jakac, so odhajali na fronto prve svetovne vojne, kar je bil zanj du\xc5\xa1evni pretres. Sam je bil za odhod v vojsko telesno pre\xc5\xa1ibak. Po maturi je v Zagrebu za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati slavistiko, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in filozofijo. Z odprtjem ljubljanske univerze je \xc5\xa1tudij nadaljeval v Ljubljani, kamor se je preselila cela dru\xc5\xbeina. Ker je o\xc4\x8de kmalu umrl, se je dru\xc5\xbeina te\xc5\xbeko pre\xc5\xbeivljala, zato je vse dohodke od honorarjev izro\xc4\x8dal v dru\xc5\xbeinsko blagajno, opustil \xc5\xa1tudij in se zaposlil v Ljubljanski kreditni banki.   _NEWLINE_Leta 1934 se je poro\xc4\x8dil s sestri\xc4\x8dno Zinko, naslednje leto se mu je rodila prva h\xc4\x8derka Eka (Rezika), dve leti kasneje pa Marija. O h\xc4\x8derkah je pisal dnevnik, v katerem se dotika aktualnih vpra\xc5\xa1anj tistega \xc4\x8dasa, o pri\xc4\x8dakovanju vojne in o vojnih \xc4\x8dasih. 28. junija 1942 so ga aretirali italijanski okupatorji. Dolo\xc4\x8dili so ga za internacijo v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Gonars. Med transportom so ga pri Verdu osvobodili partizani. Priklju\xc4\x8dil se je partizanskemu delavskemu bataljonu in pri\xc5\xa1el v Ko\xc4\x8devski Rog z ilegalnim imenom Janez Suhi. Pisal je literarna in propagandna besedila ter napredoval med \xc4\x8dlane izvr\xc5\xa1nega odbora OF in kulturne delavce. Dva meseca kasneje je padel med ro\xc5\xa1ko ofenzivo.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPisati je za\xc4\x8del v dija\xc5\xa1kih letih v takrat umetni\xc5\xa1ko razgibanem Novem mestu (Bo\xc5\xbeidar Jakac, Anton Podbev\xc5\xa1ek). Kot dijak se je oklenil antropozofije - naziranja, da lahko \xc4\x8dlovek intuitivno spoznava nadnaravne sile, spoznal budizem in se potem odlo\xc4\x8dil za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo._NEWLINE_Pisal je pesmi, prozo, dramske poskuse, kritike in eseje ter kot avtor, igralec, violinist in vodja sodeloval v Slovenskem marionetnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Milana Klemen\xc4\x8di\xc4\x8da. Leta 1918 so mu v Ljubljanskem zvonu objavili prvo pesem Ve\xc4\x8derni pogovor. Leta 1920 je pripravil pesni\xc5\xa1ko zbirko Skrivnostni romar, ki je iz\xc5\xa1la leta 1927 v samozalo\xc5\xbebi z naslovom \xc4\x8clovek in no\xc4\x8d, in velja za eno glavnih del slovenskega ekspresionizma.  _NEWLINE_Sodeloval je v revijah in \xc4\x8dasnikih Dom in svet, Ljubljanski zvon, Knji\xc5\xbeevni glasnik, Mladika, \xc5\xbdenski svet, Mentor, Kri\xc5\xbe na gori idr. od leta 1922 do pribli\xc5\xbeno 1935.   _NEWLINE_Prevajal je iz angle\xc5\xa1kega, ruskega, srbohrva\xc5\xa1kega, zlasti pa iz francoskega jezika. Pisal je tudi ocene in poro\xc4\x8dila iz angle\xc5\xa1ke, ameri\xc5\xa1ke, flamske, \xc4\x8de\xc5\xa1ke, nem\xc5\xa1ke, francoske, norve\xc5\xa1ke, \xc5\xa1panske, ruske, srbske, hrva\xc5\xa1ke in nenazadnje tudi slovenske knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovek in no\xc4\x8d (1927)\n_START_PARAGRAPH_\nPesni\xc5\xa1ki prvenec je Jarc izdal v samozalo\xc5\xbebi leta 1927._NEWLINE_Zbirko je likovno opremil njegov prijatelj Bo\xc5\xbeidar Jakac. Rokopis naj bi imel_NEWLINE_\xc5\xbee popolnoma izoblikovan leta 1925 pod naslovom Skrivnostni romar, ker je_NEWLINE_pri\xc4\x8dakoval, da mu jo bo natisnila U\xc4\x8diteljska tiskarna, ki pa mu je nato poslala_NEWLINE_odklonilno pismo._NEWLINE_O izidu Jar\xc4\x8deve prve pesni\xc5\xa1ke zbirke so pisali \xc5\xa1tirje idejno_NEWLINE_razli\xc4\x8dno misle\xc4\x8di kritiki, zato ni ni\xc4\x8d \xc4\x8dudnega, da je med njimi pri\xc5\xa1lo do_NEWLINE_razhajanj v osnovni opredelitvi idejnega profila prebrane lirike. V Ljubljanskem_NEWLINE_zvonu jo je ocenil liberalno usmerjeni Mirko Pretnar, v Domu in svetu_NEWLINE_izrazito katoli\xc5\xa1ko misle\xc4\x8di Anton Vodnik, v Slovencu France Vodnik, v_NEWLINE_reviji Kritika pa Josip Vidmar._NEWLINE_Zbirka_NEWLINE_je tematsko trodelna \xe2\x80\x93 pesnikova odtujenost, spor \xc4\x8dustev in razuma ter_NEWLINE_vesoljska tesnoba in rado\xc5\xbeivost. Jedro zbirke je krik razdvojenega_NEWLINE_''bole\xc4\x8dinarja'', saj je osamljenost vir vse bole\xc4\x8dine, odtujenost pa jo_NEWLINE_uzave\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc4\x8clovek umira sredi kaosa, sicer se zaveda skupnosti, a ta je izgubila_NEWLINE_svoja obzorja (Godba na potapljajo\xc4\x8di se_NEWLINE_ladji), ujet je v dru\xc5\xbebeni vrtiljak, iz katerega ne more pobegniti (Vrtiljak). Pesnik se ustavlja pri_NEWLINE_duhovni nadstavbi, razum in \xc4\x8dustvo se sovra\xc5\xbeita, kakor tudi v njegovi prozi in_NEWLINE_dramatiki. Pesnik v zbirki \xc5\xa1e ni mogel premagati razuma. \xc4\x8clovek je vtkan v_NEWLINE_''zagoteno vesoljsko telo'', ki ga ve\xc5\xbee (\xc4\x8clovek_NEWLINE_in no\xc4\x8d), osamljenosti je podrejeno tudi ljubezensko \xc4\x8dustvo (Ne morem ti roke ve\xc4\x8d dati).\n_START_SECTION_\nNovo mesto (1932)\n_START_PARAGRAPH_\nMore\xc4\x8de vojno vzdu\xc5\xa1je_NEWLINE_je najpomembnej\xc5\xa1a sestavina avtobiografskega\xc2\xa0romana\xc2\xa0Novo mesto\xc2\xa0(1932),_NEWLINE_ekspresionisti\xc4\x8dni pripovedni in izpovedni roman, prepojen z vojno in protivojno_NEWLINE_tematiko. Je Jar\xc4\x8dev edini roman, nastal pa je v njegovem drugem ustvarjalnem_NEWLINE_obdobju. Objavil ga je l. 1930 v Ljubljanskem zvonu, dve leti kasneje pa \xc5\xa1e v_NEWLINE_knji\xc5\xbeni obliki. Po romanu je bil 1989 posnet film Veter v mre\xc5\xbei._NEWLINE_Glavni junak je_NEWLINE_Danijel Bohori\xc4\x8d, peto\xc5\xa1olec novome\xc5\xa1ke gimnazije, pesnik, zaljubljen v Nata\xc5\xa1o_NEWLINE_Stein. Kakor tudi druge so\xc5\xa1olce ga zaznamuje \xc4\x8das prve svetovne vojne in propada_NEWLINE_Avsto-Ogrske monarhije. Poleg njegove zgodbe spremljamo tudi dozorevanja_NEWLINE_njegovih prijateljev. Tone Jerman, ki v vdovi Mariji Pirnat i\xc5\xa1\xc4\x8de \xc4\x8disto_NEWLINE_ljubezen, nanjo je bolestno ljubosumen, ljubi in jo hkrati sovra\xc5\xbei. Realnost_NEWLINE_vojne ga pahne v norost, pristane v umobolnici. Andrej Vrezec, ki nastopa kot_NEWLINE_izpovedovalec svojih nadzorov o novem futuristi\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu, novem pojmovanju_NEWLINE_literature, ki ne priznava kulturne tradicije. Edvard Barbi\xc4\x8d, ki pride navzkri\xc5\xbe_NEWLINE_s filozofijo Bohori\xc4\x8da, saj se ogreva za Darwina, Marxa in francoske_NEWLINE_revolucionarje,, in Pavel Zorec kot idejni antipod Bohori\xc4\x8da. Bohori\xc4\x8deva_NEWLINE_komplementarna slika je Pavel Kamin, pisarni\xc5\xa1ki uradnik, ki nastopa kot_NEWLINE_demonski kritik malome\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Novo_NEWLINE_mesto velja za avtobiografsko generacijski roman (Zadravec). Kot Bohori\xc4\x8da bomo_NEWLINE_prepoznali samega Jarca, \xc4\x8deprav Zadravec trdi, da Jar\xc4\x8dev ''peterodelni jaz'' ni_NEWLINE_izkazan samo v Bohori\xc4\x8du, pa\xc4\x8d pa tudi v Jermanu, Vrezcu in Barbi\xc4\x8du. Vendar je_NEWLINE_mogo\xc4\x8de trditi, da je Jarc v Jermanu upodobil Antona Puca, Vrezcu Antona_NEWLINE_Podbev\xc5\xa1ka, Barbi\xc4\x8du Edvina \xc5\xa0erka in v Zorcu Boga Teplyja.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo Miranu Jarcu se imenujejo ulice v \xc4\x8crnomlju, Dobu in Novem mestu ter dve osnovni \xc5\xa1oli: Osnovna \xc5\xa1ola Mirana Jarca \xc4\x8crnomelj in Osnovna \xc5\xa1ola Mirana Jarca v Ljubljani. Po njem sta poimenovana tudi Kulturno dru\xc5\xa1tvo Miran Jarc \xc5\xa0kocjan, ki ima sede\xc5\xbe v Dom\xc5\xbealah in knji\xc5\xbenica Mirana Jarca Novo mesto._NEWLINE_Odkrili so dva doprsna kipa Mirana Jarca, v novome\xc5\xa1ki Knji\xc5\xbenici Mirana Jarca 14. aprila 1956, katerega avtor je Jakob Savin\xc5\xa1ek, in v O\xc5\xa0 Mirana Jarca \xc4\x8crnomelj 6. februarja 2010, katerega avtor je akademski kipar Jo\xc5\xbeef Vr\xc5\xa1\xc4\x8daj._NEWLINE_Leta 2002 je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Starem Logu Dru\xc5\xa1tvo za vzdr\xc5\xbeevanje partizanskih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d v Rogu postavilo spomenik Miranu Jarcu (po na\xc4\x8drtu arhitekta Sama \xc4\x8cerna\xc4\x8da), dve leti kasneje pa je bila na pobudo profesorja Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0kufce ter Marije in Jo\xc5\xbeeta Stani\xc5\xa1a iz Starega Loga v po\xc5\xbegani vasi Pugled, na mestu, kjer naj bi Jarc \xe2\x80\x93 Janez Suhi padel, postavljena lesena tabla z napisom o njegovi smrti. V Starem Logu je stala tudi spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da Miranu Jarcu, ki jo je 13. septembra 1952 postavilo Dru\xc5\xa1tvo slovenskih pisateljev, a so jo zaradi nujno potrebne obnove odstranili."