b"\n_START_ARTICLE_\nJohn Maxwell Coetzee\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje, \xc5\xa1olanje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCeotzee se je rodil 9. februarja 1940 v Cape Townu, v Republiki Ju\xc5\xbena Afrika. Njegov o\xc4\x8de Zacharias Coetzee je bil uradnik, ob\xc4\x8dasni pravnik, ukvarjal se je tudi z ov\xc4\x8derejo, njegova mama, Vera Coetzee (rojena Wehmeye) pa je bila u\xc4\x8diteljica. Doma se je dru\xc5\xbeina pogovarjala angle\xc5\xa1ko, vendar se je Coetzee z drugimi sorodniki pogovarjal tudi afrikansko. Njegovi predniki so nizozemskega izvora (v Republiko Ju\xc5\xbeno Afriko so migrirali v 18. stoletju), ima pa tudi nem\xc5\xa1ke in poljske korenine._NEWLINE_Coetzee je ve\xc4\x8dino svoje mladosti pre\xc5\xbeivel v Cape Townu, kakor je opisano v njegovem fikcijskem memoarju De\xc5\xa1ka leta (Boyhood). Ko je bil star osem let, se je dru\xc5\xbeina preselila v Worcester, saj je njegov o\xc4\x8de izgubil slu\xc5\xbebo uradnika zaradi spora glede dr\xc5\xbeavne apartheidske politike. Coetzee je obiskoval St. Joseph's College (Visoko \xc5\xa1olo Sv. Jo\xc5\xbeefa), katoli\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v capetown\xc5\xa1kem predmestju Rondebosch. \xc5\xa0tudiral je matematiko (diplomiral z odliko leta 1960) in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino (diplomiral leta 1961, prav tako z odliko) na Univerzi v Cape Townu._NEWLINE_Leta 1962 se je Coetzee preselil v Veliko Britanijo, kjer je do leta 1965 delal kot programer za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podjetje IBM v Londonu. Leta 1963 je magistriral iz romanov Forda Madoxa Forda. Londonsko izku\xc5\xa1njo je kasneje opisal v romanu Youth (2002)._NEWLINE_Leta 1965 je kot Fulbrightov \xc5\xa1tipendist obiskoval Univerzo v Teksasu, v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, kjer je leta 1969 doktoriral iz ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke slogovne analize del Samuela Becketta. Leta 1968 je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati angle\xc5\xa1ko literaturo na Univerzi v New Yorku, kjer je bival do 1971. Ravno v Buffalu je za\xc4\x8del s pisanjem svojega prvega romana Dusklands. Leta 1971 je zaprosil za stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v ZDA, vendar je njegova pro\xc5\xa1nja bila zavrnjena. Razlog je bilo njegovo udejstvovanje v protestih, ki so se zavzemali za konec vojne v Vietnamu. Ko je bil marca 1970 aretiran, se je vrnil v Republiko Ju\xc5\xbeno Afriko, da bi pou\xc4\x8deval angle\xc5\xa1ko literaturo na capetown\xc5\xa1ki univerzi. Leta 1983 je pou\xc4\x8deval ob\xc4\x8do literaturo in bil med 1999 in 2001 zaslu\xc5\xbeni profesor. Ko se je po upokojitvi leta 2002 preselil v Adelaide, v Avstralijo, je na Univerzi v Adelaide postal \xc4\x8dastni raziskovalec. Kot profesor je sodeloval tudi v komiteju za socialno misel na Univerzi v Chicagu (do leta 2003)._NEWLINE_Coetzee v knjigi Dvakrat pod\xc4\x8drtano spregovori o svojem odra\xc5\xa1\xc4\x8danju v tretji osebi ednine in v sedanjiku. Ta odlo\xc4\x8ditev kasneje postane zna\xc4\x8dilna za njegovo avtobiografsko pisanje (deli De\xc5\xa1ka leta in Mladost). S \xc4\x8dasoma je avtor sam zamenjal predpono avto- v autre- , ki v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni drugi (dobesedni prevod bi se tako glasil \xc2\xbbbiografija drugega\xc2\xab). Vsi njegovi romani, ki so iz\xc5\xa1li po letu 1997, so tako napisani v tretji osebi in sedanjiku in po njegovi opredelitvi predstavljajo autrebiografske romane.\n_START_SECTION_\nBookerjeva nagrada, 1983 in 1999\n_START_PARAGRAPH_\nCoetzee je bil prvi pisatelj, ki je bil dvakrat nagrajen z Bookerjevo nagrado; prvi\xc4\x8d za delo \xc5\xbdivljenje in doba Mihaela K. leta 1983, in ponovno 1999 za roman Sramota. Kasneje sta prav tako dve nagradi dobila Peter Carey, 1988 in 2001) in Hilary Mantel, 2009 in 2012)._NEWLINE_Nominiran je bil tudi za romane Poletje (2009), Elizabeth Costello (2003) in Slow Man (2005).\n_START_SECTION_\nNobelova nagrada za knji\xc5\xbeevnost, 2003\n_START_PARAGRAPH_\n2. oktobra 2003 je bilo oznanjeno, da je Coetzee prejemnik Nobelove nagrade za literaturo tistega leta, s \xc4\x8dimer je postal peti afri\xc5\xa1ki nagrajenec in drugi ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki.\n_START_SECTION_\nDruge nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nJe trikratni prejemnik nagrade CNA, roman \xc4\x8cakanje na barbare je bil nagrajen z nagrado Jamesa Taita Blacka in nagrado Geoffreya Faberja. \xc5\xbdelezna doba je prejela nagrado \xc4\x8dasopisa Sunday Express za najbolj\xc5\xa1o knjigo leta. Prejel je tudi francosko nagrado Prix Femina \xc3\x89tranger in nagrado Commonwealtha za pisatelje._NEWLINE_27. septembra 2005 je prejel nagrado Reda Mapungubwe. Ima \xc4\x8dastne doktorate na univerzah: The American University of Paris, the University of Adelaide, La Trobe University, the University of Natal, the University of Oxford, Rhodes University, the State University of New York at Buffalo,the University of Strathclyde, the University of Technology, Sydney in na the Adam Mickiewicz University in Pozna\xc5\x84.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nCoetze se je leta 1963 poro\xc4\x8dil s Philippo Jubber in se lo\xc4\x8dil 1980. V zakonu se jima je rodila h\xc4\x8di Gisela (1968) in sin Nicolas (1966), ki pa je umrl leta 1989 v nesre\xc4\x8di. 6. marca 2006 je Coetzee postal avstralski dr\xc5\xbeavljan."