b'\n_START_ARTICLE_\nOltenija\n_START_PARAGRAPH_\nOltenija (romunsko Oltenia, [ol\xcb\x88teni.a]), v starih virih tudi Mala Vla\xc5\xa1ka (latinsko Wallachia Minor, Wallachia Alutana, Wallachia Caesarea) je zgodovinska regija v zahodni Romuniji med Donavo, ju\xc5\xbenimi Karpati in reko Olt.\n_START_SECTION_\n18. in 19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1716 je Osmansko cesarstvo sklenilo, da vla\xc5\xa1kih vojvod/knezov ne bo ve\xc4\x8d izbiralo med vla\xc5\xa1kimi bojarji, ampak bo na njihov polo\xc5\xbeaj imenovalo tuje guvernerje. Guvernerji so bili praviloma Grki iz istanbulske \xc4\x8detrti Fanar. Obdobje njihove vladavine se zato imenuje fanariotsko obdobje._NEWLINE_Dve leti kasneje je bila Oltenija skladno s Po\xc5\xbearevsko mirovno pogodbo odcepljena od Vla\xc5\xa1ke in priklju\xc4\x8dena k Habsbur\xc5\xa1ki monarhiji, de facto pa je bila pod avstrijsko okupacijo \xc5\xbee od leta 1716. Leta 1737 je bila med vladavino Konstantina Mavrokordata vrnjena Vla\xc5\xa1ki. Med avstrijsko okupacijo je bila Oltenija edini del podonavskih kne\xc5\xbeevin, izjema je Bukovina, ki je do\xc5\xbeivela razsvetljeni absolutizem in avstrijsko upravo. Oba sta med konzervativnimi bojaji kmalu naletala na precej\xc5\xa1nje nasprotovanje. Avstrijce so na za\xc4\x8detku sprejeli kot osvoboditelje, zaradi uvedbe togih upravnih, dav\xc4\x8dnih, sodnih in politi\xc4\x8dnih reform, ki so pomenile centralizacijo oblasti, ukinitev privilegijev bojarjev in uvedbo davkov za kmete, pa so nanje kmalu za\xc4\x8deli gledati kot na okupatorje._NEWLINE_Leta 1761 se je rezidenca banov preselila v Bukare\xc5\xa1to, kar je hkrati pomenilo korak k centralizaciji dr\xc5\xbeave. Bojarje iz Craiove je predstavljal kajmakam. Tako je ostalo do smrti zadjega bana Barbuja V\xc4\x83c\xc4\x83rescuja leta 1832._NEWLINE_Leta 1821 sta bili Oltenija in okro\xc5\xbeje Gor\xc5\xbe sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vstaje Tudorja Vladimirescuja. Vladimirescu je na za\xc4\x8detku zbral svoje pandurje in se zana\xc5\xa1al na mre\xc5\xbeo utrjenih samostanov, med njimi Tismana in Strehaia. Vstaja je zaradi njegovega paktiranja z Osmanskim cesarstvom propadla in se kon\xc4\x8dala s Tudorjevo usmrtitvijo.\n_START_SECTION_\nSimbol\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalni heraldi\xc4\x8dni simbol Oltenije in Severinske banovine je zlat lev na rde\xc4\x8dem \xc5\xa1\xc4\x8ditu. V sodobnem romunskem grbu je oltenski grb na spodnjem levemu \xc5\xa1\xc4\x8ditu. Na njem je upodobljen zlat lev z me\xc4\x8dem, ki stoji na zlatem Trajanovem mostu v Drobeti-Turnu Severinu.'