b'\n_START_ARTICLE_\nJudovska \xc4\x8detrt v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nJudovska \xc4\x8detrt v Ljubljani je bila v srednjem in zgodnjem novem veku \xc4\x8detrt Ljubljane, ki je zajemala dana\xc5\xa1nji Novi in Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev trg, \xc5\xbdidovsko ulico in stezo ter Gosposko in \xc4\x8cevljarsko ulico._NEWLINE_Ljubljanska judovska \xc4\x8detrt ni bila geto\xc2\xa0; tj. fizi\xc4\x8dno lo\xc4\x8deni del naselja znotraj mesta, ki je namenjen izklju\xc4\x8dni naselitvi Judov v \xc4\x8dasu srednjeve\xc5\xa1ke Evrope. Najve\xc4\x8dja koncentracija Judov je na bila na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje \xc5\xbdidovske ulice in \xc5\xbdidovske steze.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKdaj to\xc4\x8dno je \xc4\x8detrt pri\xc4\x8dela obstajati, ni to\xc4\x8dno znano, najve\xc4\x8d podatkov o njenem obstoju pa je iz zadnje \xc4\x8detrtine 15. in prve \xc4\x8detrtine 16. stoletja._NEWLINE_Prvi zanesljivi vir o naselitvi Judov v Ljubljani je iz leta 1327 in sicer privilegij Henrika VI. Koro\xc5\xa1kega, s katerim je kot upravitelj Kranjske dovolili skupini Judov iz \xc4\x8cedada in Gorice, da se naselijo v Ljubljani in tu ustanovijo banko. Slednji so se naselili na podro\xc4\x8dju Novega trga, ki je bil ve\xc4\x8dinoma v posesti de\xc5\xbeelnega gospoda, ki je izdal privilegij._NEWLINE_Posledi\xc4\x8dno se je na podro\xc4\x8dju med Dvornim in Novim trgom, Gosposko ulico in Ljubljanico izoblikovala \xc4\x8detrt, ki je imela sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na dana\xc5\xa1nji \xc5\xbdidovski stezi in ulici. Judje se niso bili prisiljeni naseliti izklju\xc4\x8dno na tem podro\xc4\x8dju, saj obstajajo zgodovinski viri, ki govorijo o naselitvi Judov tudi v drugih predelih Ljubljane; tu je bila le najve\xc4\x8dja koncentracija Judov v Ljubljani._NEWLINE_Poleg pla\xc4\x8dila zakupnine za hi\xc5\xa1e, ki so bile v lasti de\xc5\xbeelnega gospoda, so bili Judje odgovorni za gradnjo in vzdr\xc5\xbeevanje dela mestnega obzidja, in sicer od vicedomove hi\xc5\xa1e na Novem trgu do vklju\xc4\x8dno obrambnega stolpa ob Ljubljanici._NEWLINE_Iz zapisov je znano, da je v Ljubljani vsaj dve stoletju obstajala sinagoga oz. molilnica, a ne obstajajo dovolj podrobni podatki, kje to\xc4\x8dno se je nahajala in katere dejavnosti so potekale v njej. Po ljudskem izro\xc4\x8dilu naj bi se sinagoga nahajala v hi\xc5\xa1i na dana\xc5\xa1nji \xc5\xbdidovski stezi \xc5\xa1t. 4._NEWLINE_Konec ljubljanske judovske \xc4\x8detrti predstavlja leto 1515, ko je tedanji cesar Maksimilijan I. izdal mestu pravico do izgona in prepovedi ponovne naselitve Judov.'