b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Pavla, Esslingen am Neckar\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni kamen za cerkev je bil polo\xc5\xbeen leta 1233 hkrati z ustanovitvijo dominikanskega samostana. Dejanska gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1255. Aprila 1268 je Albertus Magnus posvetil cerkev. Triladijska stebrna bazilika je bila prva obokana dominikanska cerkev v Nem\xc4\x8diji. V prvih stoletjih so jo uporabljali tudi kot grobnico. Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni del opreme je grobna plo\xc5\xa1\xc4\x8da augsbur\xc5\xa1kega pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa Johannesa Haiterbacha, ki je umrl v Esslingenu leta 1447. Plo\xc5\xa1\xc4\x8da je izdelana iz rde\xc4\x8dega marmorja. Stara cerkev ubo\xc5\xbenega reda je bila v obdobju ikonoklazma oropana in je izgubila ve\xc4\x8dino okrasja. Leta 1532 so jo dominikanci opustili. Do leta 1802 so jo nato uporabljali kot evangeli\xc4\x8dansko cerkev, nato pa kot shrambo hrane in vina. Od leta 1827 do 1832 je bil v njej pod vodstvom Karla Pfaffa Esslinger Liederfeste, pevski festival. Leta 1861 je cerkev kupila esslingenska katoli\xc5\xa1ka uprava za 15.000 zlatnikov. V obdobju do posvetitve leta 1864 je bilo zgrajeno \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. Blizu cerkve stoji samostanska zgradba, ki je bila v reformaciji siroti\xc5\xa1nica in \xc5\xa1ola, zdaj je v njej Waisenhofschule.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno je na severni strani nastala cerkev preprostega sloga, kot ka\xc5\xbee fasada, v \xc5\xa1estem oboku je bil glavni portal. Ob preoblikovanju v 20. stoletju je polo\xc5\xbeaj cerkve postal neprivla\xc4\x8den. Glavni vhod je zdaj na zahodni strani, ki je bila neko\xc4\x8d le deset metrov od mestnega obzidja. Namesto stolpa ima cerkev svetega Pavla le stre\xc5\xa1nega jezdeca. Kor in ladja nista poravnana, nima transepta. Pri obnovi leta 1664 so bile narejene bele fuge med pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovimi bloki. Obnovljene so bile leta 1994.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nOkna vzhodnega oltarja so iz leta 1934, so delo Adolfa Saileja. Med vitra\xc5\xbei v poligonalnem koru so motivi iz Pavlovih pisem, okna nad korom so nastala leta 1961 in so delo Wilhelma Geyerja. V majhnih medaljonih so podobe iz Stare zaveze, na ve\xc4\x8djih povr\xc5\xa1inah pa iz Nove zaveze. Pet kornih oken so predstavili javnosti na cvetno nedeljo leta 1962, a so bile \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka polemike. Druga okna so nastala leta 1995 in so dela Emila Kiessa ter leta 2003, ki jih je naredil Johannes Schreiter.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOrgle so iz leta 1966, izdelalo jih je podjetje Rieger (Schwarzach, Vorarlberg), obnovljene pa so bile leta 1994. Imajo 41 registrov na treh manualih in pedal.'