b'\n_START_ARTICLE_\nSebastjan I. Portugalski\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 20. januarja 1554 v Lizboni. Njegova star\xc5\xa1a sta bila portugalski prestolonaslednik Janez Manuel in Ivana Avstrijska, ki je bila h\xc4\x8derka Karla V. Rodil se je dva tedna po nepri\xc4\x8dakovani smrti svojega o\xc4\x8deta. Tudi mati ga je kmalu zapustila, saj se je, ko je bil star 3 mesece vrnila v \xc5\xa0panijo, kjer slu\xc5\xbeila kot regentka kraljestva sprva zaradi odsotnosti njenega o\xc4\x8deta, ter kasneje brata Filipa. Na Portugalsko se ni nikoli ve\xc4\x8d vrnila, prav tako v \xc5\xbeivo ve\xc4\x8d nikoli ni videla svojega sina. _NEWLINE_Po smrti svojega deda Janeza leta 1557 je postal kralj. V njegovem imenu je prvo vladala njegova babica Katarina, nato pa njegov stari stric Henrik. Tudi v tem obdobju je obdobju je  portugalski kolonialni imperij pridobil nova ozemlja v Mozambiku, Angoli, Malaki. Zlasti pomembna v tem obdobju je priklju\xc4\x8ditev kitajskega Macaa. Mladi kralj je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal pod mo\xc4\x8dnim vplivom jezuitov, kar je imelo velik vpliv na njegove kasnej\xc5\xa1e odlo\xc4\x8ditve. Bil je tudi zelo pobo\xc5\xbeen.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1568 je, ko mu je bilo 14 let, vladati sam. Med kratkotrajno osebno vladavino je Sebastjan skozi diplomacijo okrepil vezi z Anglijo, \xc5\xa0panijo, Nem\xc4\x8dijo, Avstrijo. Spro\xc5\xbeil je tudi reforme v administraciji, vojski, sodnem sistemu._NEWLINE_Sebastjan je ustanovil \xc5\xa1tipendije (1568) za \xc5\xa1tudente, ki so \xc5\xbeeleli  \xc5\xa1tudirati medicino ali farmacijo na Univerzi v Coimbri. Leta 1569 je ukazal zbrati vse zakone in druge pravne dokumente v zbirko v zbirko Leis Extravagantes znano kot C\xc3\xb3digo Sebasti\xc3\xa2nico (Sebastijanov zakonik)._NEWLINE_Med veliko kugo v Lizboni leta 1569, je poslal po zdravnike v Sevillo, da bi pomagali portugalskim v boju proti kugi. Ustanovil je tudi dve bolni\xc5\xa1nici za tiste, ki so zboleli za kugo. V svoji skrbi za vdove in sirote teh \xc5\xbertev, ki jih pobila kuga, je ustvaril ve\xc4\x8d Recolhimentos (zakloni\xc5\xa1\xc4\x8da), znanih kot Recolhimento de Santa Marta in Recolhimento dos Meninos), in zagotovil dojilje, ki so skrbele za otroke. Leta 1570 je indijska vojska napadla kolonijo Goa, a so jih Portugalci uspe\xc5\xa1no odbili. Istega leta je Sebastijan tudi ukazal, da se Indijanci v Braziliji ne smejo ve\xc4\x8d uporabljati za su\xc5\xbeenjsko delo na planta\xc5\xbeah in da morejo tiste, ki so v su\xc5\xbeenjstvu izpustiti. Izdati je dal voja\xc5\xa1ke zakone znane kot Lei das Armas, ki postali osnova za organizacijo portugalske vojske._NEWLINE_Leta 1572 je pesnik Luis de Cam\xc3\xb5es predstavil svojo mojstrovino Luzijado (Os Lus\xc3\xadadas) in kralju posvetil pesem, za kar je dobil kraljevsko pokojnino. Leta 1573 je dal kralj v kraju Castro Verde v spomin na bitko pri  Ourique zgraditi baziliko. Za u\xc4\x8ditelja za krmamarjev ladij je dal postaviti Pedra Nunesa. V \xc4\x8dasu njegove vladavine se zelo manj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo ladijskih nesre\xc4\x8d in skoraj vsaka ladja, ki je izplula iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da je tudi varno dosegla cilj. Ustanoviti je dal tudi Celeiros Comuns (ob\xc4\x8dinska ka\xc5\xa1\xc4\x8de), prva je bila slovesno odprta leta 1576. Te ka\xc5\xa1\xc4\x8de so bile namenjene za pomo\xc4\x8d  in posojila revnim kmetom v \xc4\x8dasih slabe letine. Takrat je kmet v ka\xc5\xa1\xc4\x8di dobil semena, posojilo in potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jih rabil. Vse to je kmet kasneje pla\xc4\x8dal s kmetijskimi izdelki, ko si je opomogel od izgub. Leta 1577 je izdal odlok imenovan Da nova ordem do ju\xc3\xadzo, sobre o abreviar das demandas, e execu\xc3\xa7\xc3\xa3o dellas . Z njim je skraj\xc5\xa1al \xc4\x8das za obravnavo to\xc5\xbeb, uredil delovanje odvetnikov, pisarjev in drugih uradnikov sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ter uvedel denarne kazni za zamude.\n_START_SECTION_\nPohod v Maroko in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPo dopolnjeni polnoletnosti leta 1568 je Sebastjan za\xc4\x8del sanjati o kri\xc5\xbearskem pohodu proti Maroku, saj je Portugalska tam izgubila \xc5\xa1tevilne trgovske postojanke, ki so bile za pomembne za pomorsko pot v Indijo. Prilo\xc5\xbenost za to mu je dal spor o nasledstvu maro\xc5\xa1kega prestola. Leta 1576 je maro\xc5\xa1ki sultan je Abu Abdulah Mohamed II Sadi izgubil prestol in pobegnil na Portugalsko, kjer za pomo\xc4\x8d v boju proti svojem stricu in rivalu Abu Marvanu Abd al-Maliku, ki so ga podpirali Turki, prosil Sebastjana. Sebastjan je o tem razpravljal s svojim stricem \xc5\xa1panskim kraljem Filipom za bo\xc5\xbei\xc4\x8d 1577. Filip na pohodu ni \xc5\xbeelel sodelovati, saj je komaj sklenil mir s Turki, je pa obljubil da bo Sebastjan dobil kontingent \xc5\xa1panskih prostovoljcev._NEWLINE_Kljub temu da ni imel sinov in naslednika se je leta 1578 odlo\xc4\x8dil da bo izpeljal svoj kri\xc5\xbearski pohod. Portugalska vojska je \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 500 ladij in 18000 vojakov, med katerimi je bil velik dele\xc5\xbe tujih najemnikov. Prav tako so se na pohod odpravili skoraj vsi najpomembnej\xc5\xa1i portugalski plemi\xc4\x8di. Junija je kralj skupaj s svojo vojsko odplul iz Lizbone proti Cadizu v upanju da bo tam na\xc5\xa1el obljubljene \xc5\xa1panske prostovoljce, ki pa jih ni bilo. Flota se je nato obrnila proti Maroku, kjer se je pri Arzilu  izkrcala in zdru\xc5\xbeila z vojsko Abu Abdulaha Mohameda, ki \xc5\xa1tela okoli 6000 vojakov. Proti nasvetu svojih poveljnikov se je Sebastjan odlo\xc4\x8dil za prodor v notranjost Maroka. 4. avgusta pa mu je pot prekri\xc5\xbeala vojska Abd Al-Malika, ki je \xc5\xa1tela okoli 25000 maro\xc5\xa1kih vojakov in 15000 tur\xc5\xa1kih jani\xc4\x8darjev. Bitka pri Al Kasr al Kebiru se je za Portugalce kon\xc4\x8dala s katastrofalnim porazom. Padlo je 9000 mo\xc5\xbe, med njimi tudi \xc5\xa1tevilni plemi\xc4\x8di. Prav tako skoraj zagotovo tudi kralj Sebastjan, ki so nazadnje videli kako vodi juri\xc5\xa1 na sovra\xc5\xbenikove polo\xc5\xbeaje. Njegovega trupla namre\xc4\x8d niso nikoli na\xc5\xa1li. Okoli 15000 mo\xc5\xbe je moralo v ujetni\xc5\xa1tvo, za njih so kasneje Maro\xc4\x8dani izterjali visoko odkupnino, kar je zelo poslab\xc5\xa1alo portugalske finance._NEWLINE_Sebastjana je na prestolu nasledil brat njegovega deda Henrik. Ko je Henrik 1580 umrl je na Portugalskem pri\xc5\xa1lo do nasledstvene krize, kar je izkoristil \xc5\xa1panski kralj Filip in zdru\xc5\xbeil Portugalsko v personalni uniji, znani kot Iberska unija. Unija je trajala vse do leta 1640, ko je na Portugalskem izbruhnil upor proti \xc5\xa1panski vladavini. Vstaja je kmalu prerasla v vojno, ki se je kon\xc4\x8dala leta 1668 s portugalsko zmago.\n_START_SECTION_\nLegenda\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc5\xbeiveli vojaki, ki so jih proti od\xc5\xa1kodnini izpustili iz ujetni\xc5\xa1tva, niso znali pojasniti kaj se je zgodilo s kraljem, kar je prispevalo le \xc5\xa1e dodatno k njegovi nejasni usodi. Tako so za\xc4\x8deli mnogi Portugalci verjeti, da je kralj \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeiv in da se bo nekega dne vrnil na prestol. To je vodilo do Sebastijanizma: prepri\xc4\x8danja, da bi se Sebastjan lahko vrnil vsak hip. K razvoju legende je veliko pripomogel tudi \xc5\xa1panski kralj Filip, saj so bili \xc5\xa1tevilni prepri\xc4\x8dani, da ni zakoniti vladar Portugalske. Leta 1582 je tako, da bi naredil konec legendi, dal domnevno Sebastjanovo truplo pokopati v samostanu Jer\xc3\xb3nimos v Lizboni. Kar pa ni veliko pripomoglo k ustavitvi legende, nasprotno do 1640 so se pojavili kar 4 razli\xc4\x8dni pretendenti za prestol, ki so trdili da so Sebastjan._NEWLINE_Vsi ti dogodki so na dolgi rok  pripomogli, da je Sebastjan prerasel v legendo. Posledi\xc4\x8dno je nastalo ve\xc4\x8d mitov in legend o njem, katerim je skupno da kralj nekje le spi in da se bo neko\xc4\x8d prebudil, ter se nekega meglenega jutra vrnil na Portugalsko in jo popeljal v boj v njeni najtemnej\xc5\xa1i uri (podobno kot slovenski Kralj Matja\xc5\xbe ali nem\xc5\xa1ki Friderik Barbarossa).'