b'\n_START_ARTICLE_\nFojba (luna)\n_START_SECTION_\nOdkritje in imenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nLuno Febo je odkril William Henry Pickering 17. marca, 1899 na fotografskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah, ki so bile narejene \xc5\xbee 16. marca leta 1898 na observatoriju Arequipa (Peru). Posnetek je naredil DeLisle Stewart. To je bil prvi satelit, ki so ga odkrili s pomo\xc4\x8djo fotografije._NEWLINE_Imenovali so jo po Febi (Titanka) iz gr\xc5\xa1ke mitologije.\n_START_SECTION_\nFizikalne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLuna Feba je bila ve\xc4\x8d kot 100 let od Saturna najbolj oddaljeni znani satelit dokler niso v letu 2000 odkrili \xc5\xa1e veliko manj\xc5\xa1ih satelitov. Feba je 4-krat bolj odddaljena od Saturna kot njena najbli\xc5\xbeja soseda luna Japet. _NEWLINE__NEWLINE_Luna Feba je skoraj okrogla. Njen povpre\xc4\x8dni premer je okoli 1/15 premera Lune. Okoli svoje osi se zavrti vsakih 9 ur, Saturn pa obkro\xc5\xbei v 18 mesecih. Temperatura na njeni povr\xc5\xa1ini je samo 75K._NEWLINE_Predvideva se, da je luna sestavljena iz kamnin (50%). Notranje Saturnove lune vsebujejo samo 35% kamnin. Zaradi tega predvidevajo, da je luna Feba v resnici ujeti Kentaver. _NEWLINE_Material, ki ga zaradi padcev meteorjev odnese s povr\xc5\xa1ine, verjetno povzro\xc4\x8da temno povr\xc5\xa1ino na luni Hiperion. Mo\xc5\xbeno je tudi, da so vse manj\xc5\xa1e lune (pod 10 km v premeru), nastale ob trkih ve\xc4\x8djih teles na luno Febo.\n_START_SECTION_\nPovr\xc5\xa1ina\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina lune Feba je polna kraterjev. Nekateri kraterji imajo premer tudi do 80 km. Eden med njimi ima stene visoke 16 km._NEWLINE_Feba ima majhen albedo (0,06), kar pomeni, da ima kot saje temno povr\xc5\xa1ino. Zaradi izredno temne povr\xc5\xa1ine so dolgo mislili, da je ujeti karbonatni asteroid. Te vrste asteroidov bi lahko bile sestavljene iz snovi, ki je sestavljala prvotno snov, iz katere je nastalo Sonce. Posnetki sonde Cassini-Huygens so pokazali, da so kraterji razli\xc4\x8dno svetli. To pomeni, da je pod povr\xc5\xa1ino veliko vodnega ledu. Temna povr\xc5\xa1ina je verjetno debela od 300 do 500 m. Razen tega so na povr\xc5\xa1ini odkrili velike koli\xc4\x8dine ogljikovega dioksida, kar se nikoli ne najde na asteroidih.'