b'\n_START_ARTICLE_\nMirna (reka)\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nMirna je po dol\xc5\xbeini tretja najdalj\xc5\xa1a reka na Dolenjskem, po koli\xc4\x8dini vode sicer bistveno manj\xc5\xa1a od prvih dveh, vendar pa z zelo raznolikim potekom doline, v kateri se tudi njen zna\xc4\x8daj ve\xc4\x8dkrat povsem spremeni. Pokrajina ob reki je razmeroma nizko gri\xc4\x8devje, ki proti severu in jugu prehaja v nekoliko vi\xc5\xa1je hribovje, vendar je zelo drobno raz\xc4\x8dlenjeno s \xc5\xa1tevilnimi, razmeroma ozkimi dolinami. Velik del pore\xc4\x8dja je v razli\xc4\x8dnih triasnih kamninah, ki se menjavajo na kratke razdalje (dolomiti, laporji, skrilavci, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki, apnenci) in od teh je v precej\xc5\xa1nji meri odvisna izoblikovanost celotnega povr\xc5\xa1ja v pore\xc4\x8dju ter tudi zna\xc4\x8dilnosti doline in struge Mirne._NEWLINE_Njen izvir je v osrednjem delu Posavskega hribovja na ju\xc5\xbeni strani glavnega razvodnega hrbta, od koder te\xc4\x8de kratek \xc4\x8das po ozki grapi, a \xc5\xbee pri Morav\xc4\x8dah vstopi v bolj odprt svet in \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino, ki pa se ju\xc5\xbeno od vasi ponovno po\xc4\x8dasi zo\xc5\xbei. Mirna te\xc4\x8de ve\xc4\x8dinoma v smeri proti jugovzhodu in kmalu preide na dolomit, v katerem si je izdelala do 100 m globoko dolino z ozkim ravnim dnom in strmimi, ve\xc4\x8dinoma gozdnatimi pobo\xc4\x8dji. V tem delu se vanjo z obeh strani stekajo \xc5\xa1tevilni kraj\xc5\xa1i potoki, ki pritekajo iz podobnih, vendar o\xc5\xbejih dolin (Gabrov\xc5\xa1\xc4\x8dica, Cerknica, Du\xc5\xa1ica). Mestoma mokrotno dolinsko dno je deloma pod travniki in njivami, v sami dolini je le tu in tam kak\xc5\xa1na samotna doma\xc4\x8dija; vasi so v tem delu Dolenjske ve\xc4\x8dinoma na manj\xc5\xa1ih uravnavah nad ozkimi dolinami. Pod vasjo Gornje Ravne, kjer se ji pridru\xc5\xbei desni pritok Du\xc5\xa1ica, prite\xc4\x8de Mirna ponovno na dolomitne kamnine srednjetriasne starosti, v katerih si je izdelala ozko, vijugasto dolino z ravnim dnom in zelo strmimi pobo\xc4\x8dji; ta del doline je skoraj povsem neposeljen. Po nekaj kilometrih se dolinsko dno po\xc4\x8dasi raz\xc5\xa1iri in reka se iz jugovzhodne smeri preusmeri skoraj proti vzhodu._NEWLINE_Pod mirnskim gradom, ki stoji na nizki vzpetini nad dolino, napravi reka \xc5\xa1irok zavoj proti jugu in prite\xc4\x8de do naselja Mirna in tu naenkrat postane prava ravninska reka. Med nizkimi okoli\xc5\xa1kimi hribi je tu okoli 10\xc2\xa0km dolga in do 2\xc2\xa0km \xc5\xa1iroka Mirnska dolina in po njenem \xc5\xa1irokem dnu je neko\xc4\x8d tekla Mirna v vijugastem toku, zdaj pa speljana v ravno in enoli\xc4\x8dno umetno strugo. Dolinsko dno je danes ve\xc4\x8dinoma v njivah, vstran od reke pa se povr\xc5\xa1je skoraj neopazno dviga v terase in nizke vzpetine, prekrite z debelo rde\xc4\x8de rjavo ilovico, na katerih je tako na severnem kot ju\xc5\xbenem obrobju slikovit venec majhnih vasic in zaselkov. V tem delu je pore\xc4\x8dje Mirne izrazito asimetri\xc4\x8dno: iz Posavskega hribovja na severu priteka vanjo ve\xc4\x8d dolgih levih pritokov (Jeseni\xc5\xa1\xc4\x8dica, Bistrica, Busenka, Sotla), iz Kr\xc5\xa1kega hribovja na jugu le kratki desni pritoki._NEWLINE_Pri vasi Pijavice se dolinsko dno ob Mirni ponovno zo\xc5\xbei in reka vstopi v ozko in vijugasto sotesko, ki si jo je na poti proti Savi izdelala v tr\xc5\xa1em dolomitu iz srednjega triasa ter rde\xc4\x8dem apnencu, laporju in glinastem skrilavcu kredne starosti (t. i. velikotrnski skladi). \xc4\x8ceprav je ta del doline tipi\xc4\x8dna soteska, je v njenem dnu nekaj prostora za travnike, manj\xc5\xa1e zaselke ter cesto in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Sevnica\xe2\x80\x93Trebnje, razen pod vasjo Jelovec, kjer je v trdem dolomitu izdelala dva lepa ujeta meandra, skozi katera se je morala \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga prebiti v dveh kraj\xc5\xa1ih predorih. Nekoliko dolvodno, pri Dolenjem Bo\xc5\xa1tanju, vstopi Mirna v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino Save in se slab kilometer naprej izlije v Savo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nJezikoslovci se ne strinjajo z ljudskim mi\xc5\xa1ljenjem, da je reka dobila svoje ime zaradi po\xc4\x8dasnega, mirnega toka, ampak menijo, da je ime starej\xc5\xa1ega slovanskega izvora. Sedanje ime naj bi nastalo z zamenjavo soglasnikov iz imena Nyrina ali Nirina, to pa iz slovanskega glagola nyrati = prihajati iz zemlje (reka, ki privre iz jame). To mo\xc5\xbenost naj bi nakazovalo tudi nem\xc5\xa1ko ime Neyring za reko Mirno. Prav tako se v starej\xc5\xa1ih zgodovinskih virih reka omenja samo v temu imenu podobnih oblikah, npr. inter fluenta Nirine (1016), inter fluenta Nirinae (1028), Niringa (1130), Neyring (1436)._NEWLINE_V nekaterih delih se za povirni del Mirne do soto\xc4\x8dja s Turnsko Cerknico navaja ime Miren\xc5\xa1\xc4\x8dica _NEWLINE_, vendar pa se to ime v starej\xc5\xa1i literaturi ne navaja in tudi na topografskih kartah v merilu 1\xc2\xa0: 5000 in 1\xc2\xa0: 25.000 tega imena ni. Prav tako Krajevni leksikon Dravske banovine in Krajevni leksikon Slovenije ne navajata tega imena za povirni del reke.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMirna ima panonski tip de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbenega re\xc5\xbeima z rahlo prevlado jesenskega vi\xc5\xa1ka (december, november) nad spomladanskim (marec, april); prvi je posledica zmanj\xc5\xa1anega izhlapevanja in obilnej\xc5\xa1ih jesenskih padavin, spomladanski pa nastane zaradi taljenja snega. Zna\xc4\x8dilno panonski je izrazit poletni ni\xc5\xbeek (avgust, julij) kot posledica vi\xc5\xa1jih temperatur in ve\xc4\x8dje evapotranspiracije. Ob dolgotrajnej\xc5\xa1ih su\xc5\xa1ah ima lahko Mirna v vseh letnih \xc4\x8dasih zelo malo vode (ok. 0,5\xc2\xa0m\xc2\xb3/s), ob mo\xc4\x8dnih poletnih nalivih pa se lahko njen pretok mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da, \xc4\x8deprav reka ni izrazit hudournik. V opazovalnem obdobju 1971\xe2\x80\x932000 so najvi\xc5\xa1ji pretok izmerili 10.8.1984, in sicer 76,7\xc2\xa0m\xc2\xb3/s. Zaradi razmeroma blagega reliefa, debele prepereline in majhnega strmca ima majhen specifi\xc4\x8dni odtok (17,3\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in tudi nekoliko manj\xc5\xa1i odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik kot vodotoki v bolj raz\xc4\x8dlenjenem predalpskem hribovju (40,5\xc2\xa0%). Izra\xc4\x8dunani specifi\xc4\x8dni odtok je verjetno nekoliko manj\xc5\xa1i tudi zato, ker po mnenju nekaterih del padavinske vode iz zgornjih delov pore\xc4\x8dja odteka podzemno v sosednjo Sopoto._NEWLINE_Ozko dolinsko dno ob reki nad Mirno ter v soteski pod Pijavicami je bolj ali manj v celoti izpostavljeno poplavam, ki pa so kratkotrajne in ne posebno globoke, so pa razmeroma pogoste, kar se ka\xc5\xbee tudi v pokrajinski podobi, saj je ozko dolinsko dno ostalo ve\xc4\x8dinoma neposeljeno, drugje pa so hi\xc5\xa1e odmaknjene na nekoliko vi\xc5\xa1je dolinsko obrobje. Nekoliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1e je poplavno obmo\xc4\x8dje pod Morav\xc4\x8dami, najve\xc4\x8dje poplavno obmo\xc4\x8dje pa je v raz\xc5\xa1irjenem delu Mirnske doline dolvodno od Mirne. Kljub obse\xc5\xbenej\xc5\xa1im melioracijam je najni\xc5\xbeji del dolinskega dna ostal mokroten in izpostavljen ob\xc4\x8dasnim poplavam, najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e poplavno obmo\xc4\x8dje pa je pod Slovensko vasjo in pod Martinjo vasjo, kjer je \xc5\xa1iroko tudi kilometer in ve\xc4\x8d, nadaljuje pa se tudi ob spodnjem toku pritokov po stranskih dolinah navzgor. Mirno in deloma njene pritoke so v tem delu regulirali \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno, tako da zdaj te\xc4\x8de po ravni umetni strugi, izkopali so tudi \xc5\xa1tevilne osu\xc5\xa1evalne jarke, vendar so najni\xc5\xbeji deli ostali mokrotni in se ve\xc4\x8dinoma uporabljajo kot travniki. Pogostnost poplav se je sicer zmanj\xc5\xa1ala, vendar se poplave \xc5\xa1e vedno pojavljajo vsakih nekaj let (nazadnje septembra 2010 in v manj\xc5\xa1i meri oktobra 2014).\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nV zgornjem toku do Mirne je voda v reki razmeroma \xc4\x8dista, saj ob njej ni ve\xc4\x8djih onesna\xc5\xbeevalcev in ve\xc4\x8djih kmetijskih povr\xc5\xa1in. V srednjem toku, kjer je reka regulirana, in v soteski je voda zlasti ob nizkem vodostaju v poletnih mesecih precej onesna\xc5\xbeena, \xc4\x8deprav ima Mirna svojo \xc4\x8distilno napravo za industrijske odpadne vode in odpadne vode iz gospodinjstev \xc5\xbee od leta 1974. Manj\xc5\xa1o \xc4\x8distilno napravo ima tudi Mokronog, v gradnji je   \xc4\x8distilna naprava za odpadne vode iz Zavoda za prestajanje kazni zapora Dob v Slovenski vasi._NEWLINE_Po uradnih podatkih ARSO je reka Mirna v dobrem kemijskem stanju in zmernem ekolo\xc5\xa1kem stanju, kar \xc5\xa1e ni dobro, saj so v vzorcih vode in sedimenta na\xc5\xa1li te\xc5\xbeke kovine (kobalt).\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nKljub majhnim pretokom Mirne in njenih pritokov je bila njihova vodna sila neko\xc4\x8d zelo pomembna za pogon \xc5\xa1tevilnih mlinov. Doma\xc4\x8din Rudolf \xc5\xbdibert je v celotnem pore\xc4\x8dju Mirne z natan\xc4\x8dnim preu\xc4\x8devanjem ugotovil, da je v 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja na Mirni in pritokih delovalo okoli 100 mlinov. Ve\xc4\x8dinoma so bili to manj\xc5\xa1i kme\xc4\x8dki mlini z enim ali dvema vodnima kolesoma, mnogi so izginili skoraj brez sledu, saj so po drugi svetovni vojni eden za drugim propadli. Na Mirni je ohranjen samo \xc5\xa1e Zakraj\xc5\xa1kov mlin v Migolici, v Dolenjem Bo\xc5\xa1tanju je v preteklosti delovala Jakilova \xc5\xbeaga.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nMirna je v srednjem toku regulirana in te\xc4\x8de po ravni, enoli\xc4\x8dni strugi, ki je zamenjala nekdanjo vijugasto strugo s po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8do vodo. Zgornji tok reke je v povsem naravnem stanju, le v manj\xc5\xa1i meri je preoblikovan tudi spodnji tok v soteski pod Pijavicami. Zgornji tok Mirne ter mokri\xc5\xa1\xc4\x8da ob srednjem toku so opredeljeni kot naravna vrednota dr\xc5\xbeavnega pomena, celoten tok Mirne od izvira do izliva je vklju\xc4\x8den tudi v obmo\xc4\x8dje Natura 2000. Zgornji tok reke je pomemben habitat raka navadnega ko\xc5\xa1\xc4\x8daka (Austropotamobius torrentium), v srednjem in spodnjem toku \xc5\xbeivi pet v evropskem merilu pomembnih ribjih vrst: velika ne\xc5\xbeica (Cobitis elongata), pohra (Barbus meridionalis), sulec (Hucho hucho), blistavec (Telestes souffia) in platnica (Rutilus pigus). V Mirni in pritokih \xc5\xbeivita tudi \xc5\xa1koljka navadni \xc5\xa1kr\xc5\xbeek (Unio crassus) in vidra (Lutra lutra). Ob manj\xc5\xa1ih pritokih Mirne in ob osu\xc5\xa1evalnih jarkih v raz\xc5\xa1irjenem delu doline ob srednjem toku \xc5\xbeivi ka\xc4\x8dji pastir ko\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8dni \xc5\xa1kratec (Coenagrion ornatum), zaradi \xc4\x8desar je obmo\xc4\x8dje Natura 2000 raz\xc5\xa1irjeno na celotno dolinsko dno._NEWLINE_Mirna z nekaterimi pritoki je tudi ribolovna reka, saj se je z zmanj\xc5\xa1anjem onesna\xc5\xbeevanja in s prizadevanji ribi\xc4\x8dev iz Ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine Sevnica stanje v reki ob\xc4\x8dutno izbolj\xc5\xa1alo. V njej mdr. \xc5\xbeivijo klen (Leuciscus cephalus cephalus), mrena (Barbus barbus), lipan (Thymallus thymallus), poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta) in \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss).'