b'\n_START_ARTICLE_\nLuigi Visintin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Bra\xc4\x8danu (sedaj ital. Brazzano) v dru\xc5\xbeini mizarja Bartolomea in gospodinje Benvenute Visintin rojene Culvan. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji leta 1912 v Gorici je na Univerzi na Dunaju \xc5\xa1tudiral zemljepis in zgodovino. Ob za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne je bil mobiliziran. Boril se je na ruski fronti, kjer je bil ujet. Po vrnitvi domov je nadaljeval \xc5\xa1tudij ter leta 1919 diplomiral na Univerzi v Torinu. Po diplomi se je zaposlil kot kartograf v Instituto Geografico De Agostini v Novari. Leta 1920 je postal znanstveni ravnatelj in\xc5\xa1tituta, to dol\xc5\xbenost je opravljal do smrti. _NEWLINE_Visintin ima velike zasluge, ki jih je in\xc5\xa1titut opravil pri izdaji razli\xc4\x8dnih zemljepisnih atlasov (Grande Atlante Geografico, Calendario Atlante), ki so izhajali v razli\xc4\x8dnih izdajah. Njegovi \xc5\xa1olski atlasi Zgodovinski atlas za srednje in njim sorodne \xc5\xa1ole (Novara 1941), Zemljepisni atlas za ljudske \xc5\xa1ole (Novara 1941), Zemljepisni atlas za srednje in njim sorodne \xc5\xa1ole (Novara 1941) so iz\xc5\xa1li tudi sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Vse slovenske izdaje je Visintin pripravil v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, pri prevodih pa so sodelovali Valter Bohinec, Maks Miklav\xc4\x8di\xc4\x8d, Roman Savnik in drugi. Izdelal je tudi zemljevid Julijske krajine, katerega je italijanska stran uporabljala na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci.'