b'\n_START_ARTICLE_\nHalafska kultura\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nSirska planota se sprva ni imela za domovino halafske kulture. Njene prebivalce se je obravnavalo kot gor\xc5\xa1\xc4\x8dake, ki so se z bli\xc5\xbenjih gora spustili v jugovzhodno Malo Azijo, ali kot pastirje iz severnega Iraka. Po arheolo\xc5\xa1kih izkopavanjih, ki jih je po letu 1986 opravil nizozemski arheolog Peter Akkermans in so dala nov vpogled v razvoj in stanje halafske kulture, so se mnenja o njih spremenila. V dolini reke Balikh so v Tel Sabi Abyadu odkrili tudi pred tem neznano prehodno kulturo med pozno neolitsko in halafsko kulturo._NEWLINE_V Tell Sabi Abyadu so doslej odkrili enajst naselitvenih plasti, od katerih se plasti 11-7 obravnavajo kot predhalafske, 6-4 kot prehodne in 3-1 kot zgodnjehalafske. Med plastmi ni naselitvenih praznin, razen med plastema 11 in 10. Najnovej\xc5\xa1e raziskave so pokazale, da halafska kultura ni bila niti nenadna niti plod tujcev, ampak rezultat neprekinjenega procesa kulturnih sprememb v severni Siriji, ki so se od tam raz\xc5\xa1irile v sosednje pokrajine.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nNobeno halafsko naselje ni bilo temeljito raziskano. Odkopano je bilo samo nekaj zgradb, med njimi tell arpa\xc4\x8dijski tolosi, kupolaste zgradbe, dostopne skozi dolge pravokotne predsobe. Zgrajene so bile iz na zraku su\xc5\xa1ene opeke iz blata, v\xc4\x8dasih na kamnitih temeljih. Nekatere so se verjetno slu\xc5\xbeile bogoslu\xc5\xbeju (v eni od njih so odkrili veliko \xc5\xbeenskih figuric). Druge okrogle zgradbe so bile verjetno samo hi\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nLon\xc4\x8denina\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znano in najbolj zna\xc4\x8dilno, tako imenovano halafsko lon\xc4\x8denino, so izdelovali poklicni lon\xc4\x8darji. Dra\xc5\xbeja posoda je bila poslikana z geometri\xc4\x8dnimi in \xc5\xbeivalskimi vzorci, v\xc4\x8dasih tudi v ve\xc4\x8d kot dveh barvah. Izdelovali so tudi neposlikano kuhinjsko posodo in posoda z zlo\xc5\xa1\xc4\x8deno povr\xc5\xa1ino._NEWLINE_O tem, zakaj se je razvil zna\xc4\x8dilen slog, obstaja ve\xc4\x8d teorij. Teorija, da se je razvil s kopiranjem in da se je lon\xc4\x8denina kot presti\xc5\xbeno blago menjavala med lokalnimi elitami, je sporna. Za ve\xc4\x8dbarvno poslikano halafsko lon\xc4\x8denino se je sprva domnevalo, da je bila trgovsko blago, namenjemo izvozu. Po odkritju, da se je masovno proizvajala v vseh halafskih mestih in posebnih lon\xc4\x8darskih naseljih, je tudi ta teorija postala vpra\xc5\xa1ljiva._NEWLINE_Halafsko lon\xc4\x8denino so na\xc5\xa1li v vseh delih severne Mezopotamije, tudi v Ninivah, Tepe Gavri in \xc4\x8cagar Bazarju, in mnogih mestih s Mali Aziji, sedanji Tur\xc4\x8diji, kar ka\xc5\xbee, da se je na \xc5\xa1iroko uporabljala po vsej regiji._NEWLINE_V halafskih skupnostih so poleg posode izdelovali tudi \xc5\xbeenske figurice iz delno \xc5\xbegane gline in kamna in kamnite pe\xc4\x8datnike. Za pe\xc4\x8datnike se domneva, da so bili prvi znak nastajanja zasebne lastnine, ker so se v ta namen uporabljali kasneje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nHalafci niso uporabljali namakalnih sistemov in so bili odvisni samo od de\xc5\xbeja. Pridelovali so dvozrnato p\xc5\xa1enico, dvoredni je\xc4\x8dmen in lan. Redili so govedo, ovce in koze.\n_START_SECTION_\nKonec halafske kulture (severni ubaid)\n_START_PARAGRAPH_\nHalafska kultura se je kon\xc4\x8dala okoli leta 5000 pr. n. \xc5\xa1t. in pre\xc5\xa1la v tako imenovano halafsko-ubaidsko prehodno obdobje. Veliko halafskih mest je bilo opu\xc5\xa1\xc4\x8denih, preostala pa so dobila ubaidske zna\xc4\x8dilnosti. Prehodno obdobje se imenuje tudi severni ubaid, da bi se razlikovalo od pravega ubaida na jugu Mezopotamije. Za prehod obstajata dve razlagi. Prva trdi, da so Halafce napadli in zamenjali Ubaidci, kar je skoraj izklju\xc4\x8deno. Druga, bolj verjetna razlaga trdi, da so Halafci preprosto prevzeli ubaidsko kulturo.'