b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdled\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdled (tudi po\xc5\xbel\xc3\xa9d ali po\xc5\xbel\xc3\xa9dica) je zaledenela oblika padavin na tleh \xe2\x80\x93 to je enoli\xc4\x8dna prevleka ledu, ki se lepi na predmete in na zemeljsko povr\xc5\xa1ino.\n_START_SECTION_\nNastanek \xc5\xbeleda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdled nastane, ko de\xc5\xbeuje ali rosi pri temperaturah pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem oziroma ko padavine v teko\xc4\x8di obliki padajo na podhlajeno podlago. Navadno pri taki temperaturi sicer sne\xc5\xbei, vendar v dolo\xc4\x8denih vremenskih razmerah kljub temu padavine padajo v teko\xc4\x8di obliki. \xc5\xbdled oziroma \xc5\xbeledenje najpogosteje nastane po obdobju hladnej\xc5\xa1ega vremena ob dotoku toplej\xc5\xa1ega in vla\xc5\xbenega zraka v vi\xc5\xa1inah. \xc4\x8ce so v vi\xc5\xa1ini padavinski oblaki nimbostratusi, iz teh oblakov pada de\xc5\xbe, ko pa de\xc5\xbe prileti iz toplega zraka v hladen zrak nad ni\xc5\xbeinami, se tam hitro ohladi. Drobne kapljice se ohladijo na temperaturo pod 0 \xc2\xbaC. Ko priletijo na zmrznjena tla ali na hladne predmete, tam hipoma zmrznejo. Led oblije veje, debla, telefonske in elektri\xc4\x8dne \xc5\xbeice ter drogove.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo povzro\xc4\x8da na drevju in elektri\xc4\x8dnih ter telefonskih napeljavah. Te\xc5\xbea ledu je namre\xc4\x8d tolik\xc5\xa1na, da se lomijo veje in debla, zvijajo se \xc5\xbeelezni stebri, \xc5\xbeice pa se trgajo._NEWLINE_Lomljenje delov dreves ali celih dreves zaradi \xc5\xbeleda imenujemo \xc5\xbeledolom. Po\xc5\xa1kodbe zaradi \xc5\xbeleda so pogostej\xc5\xa1e pri listavcih, saj imajo veliko povr\xc5\xa1ino vej, na katere se oprijema led. Med iglavci je po \xc5\xbeledu zaradi krhkih vej najpogosteje po\xc5\xa1kodovan rde\xc4\x8di bor. Ob zmernem \xc5\xbeledenju so po\xc5\xa1kodbe omejene predvsem na lomljenje posameznih vej, kadar pa je \xc5\xbeledenje intenzivno, prihaja do velikopovr\xc5\xa1inskih po\xc5\xa1kodb drevja.'