b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Codelli (izumitelj)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nIzumiteljevo polno ime je Anton III. Codelli. Rodil se je leta 1875 v Neaplju, kjer sta bila star\xc5\xa1a, o\xc4\x8de Karel in mama Rozalija, na klimatskem okrevanju. Gimnazijo je obiskoval na Dunaju v Terezianumu, zavodu za plemi\xc5\xa1ke otroke, kjer je spoznal grofico Ano Krane, ki ga je navdu\xc5\xa1ila za mecenstvo. Po srednje\xc5\xa1olski maturi je po vzoru o\xc4\x8deta stopil v vojno mornarico. Veliko je potoval (Indija, Japonska, Kitajska) in se nau\xc4\x8dil nekaj tujih jezikov. Iz zdravstvenih razlogov je leta 1897 izstopil iz mornarice in pri\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati pravo, a ga je kmalu opustil. Iz zanimanja in vedo\xc5\xbeeljnosti se je kot samouk raje posvetil \xc5\xa1tudiju elektrotehnike in strojni\xc5\xa1tva. Od svojega starega o\xc4\x8deta Karla I. je podedoval gra\xc5\xa1\xc4\x8dino Turn. Leta 1906 je opravil \xc5\xa1estmese\xc4\x8dni strokovni te\xc4\x8daj pri elektropodjetju Telefunken v Berlinu. _NEWLINE_Marca 1908 je bil izvoljen za poslanca v kranjski de\xc5\xbeelni zbor kot predstavnik veleposestnikov. Poleti 1912 je odstopil, saj se zaradi slu\xc5\xbebovanja v Togu v Afriki ni mogel ve\xc4\x8d udele\xc5\xbeevati zasedanj de\xc5\xbeelnega zbora. _NEWLINE_Zasvojenost z izumiteljstvom je povzro\xc4\x8dila slabo gospodarsko stanje Codellijevih. Baron je bil trikrat poro\xc4\x8den in trikrat lo\xc4\x8den, kar \xc5\xa1e posebej pri\xc4\x8da o njegovem nikoli zgledno urejenem zasebnem \xc5\xbeivljenju. Prvi\xc4\x8d se je o\xc5\xbeenil s sestri\xc4\x8dno, baronico Marijo Concho Codelli von Fahnenfeld. V zakonu sta se rodili dve h\xc4\x8deri ter sin Karel. Na Dunaju se je poro\xc4\x8dil z baronico Nino Mladota, \xc4\x8cehinjo po rodu. Skupaj sta se odpravila v Afriko in v Dahomeju se jima je rodila h\xc4\x8di Rozemarija. V Budimpe\xc5\xa1ti se je tretji\xc4\x8d poro\xc4\x8dil, in sicer z Mad\xc5\xbearko Ilono Drasche Lazar, ki mu je rodila sina Siksta in h\xc4\x8der Heleno. Tik pred koncem 2. svetovne vojne je odpotoval v \xc5\xa0vico in tam tudi umrl. Pokopan je v Asconi ob Lagu Maggiore.\n_START_SECTION_\nAvtomobilizem\n_START_PARAGRAPH_\nJanez Puh in baron Codelli veljata za pionirja avtomobilizma na Slovenskem. Slednji se je v zgodovino zapisal kot prvi uporabnik novega prevoznega sredstva in kot izumitelj s tega podro\xc4\x8dja. Oba sta s tehni\xc4\x8dnimi re\xc5\xa1itvami, popularizacijo in aktivnim udejstvovanjem dala pomemben pe\xc4\x8dat k razvoju avtomobilizma doma in po svetu. Codelli se je navdu\xc5\xa1eval nad tehni\xc4\x8dnimi novostmi, \xc5\xbeelel se je peljati vse hitreje, kar je pripeljalo do odkritij inovacij na podro\xc4\x8dju avtomobilizma._NEWLINE_Svoj prvi avtomobil Benz Velo Comfortable je kupil pri podjetju Otterman na Dunaju. Kupljeno prevozno sredstvo je bilo bolj podobno lahki dvosede\xc5\xbeni ko\xc4\x8diji kot avtomobilu. Na ljubljanskih ulicah so ga prvi\xc4\x8d opazili 15. novembra 1898 in naslednjega dne je bilo v zapisano: \xc2\xbbPrvi avtomobil se je v\xc4\x8deraj pojavil v Ljubljani in obudil najve\xc4\x8djo senzacijo. Paglavci so se trumoma podili za njim. Avtomobil je last barona Codellija, kateri se je z njim pripeljal z Dunaja.\xc2\xab Februarja 1899 se je podal na dolgo vo\xc5\xbenjo v Nico, kjer je zaradi igralni\xc5\xa1ke \xc5\xbeilice zaigral avtomobil, v Ljubljano se je vrnil z vlakom. Naslednje leto je kupil mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega Daimlerja Viktoria. Kot prvi dirka\xc4\x8d s Kranjskega se je leta 1900 udele\xc5\xbeil dirke med Salzburgom in Dunajem. Barona morebiti lahko \xc5\xa1tejemo celo med prve motoriste, saj je imel motorno kolo \xc4\x8de\xc5\xa1ke izdelave Laurin in Klement (danes \xc5\xa0koda). V Ljubljani deluje tudi dru\xc5\xa1tvo ljubiteljev starodobnikov in klasi\xc4\x8dnih vozil z imenom Codelli.\n_START_SECTION_\nIzumi in patenti\n_START_PARAGRAPH_\nCodelli je izumil vrsto izbolj\xc5\xa1av za udobnej\xc5\xa1o vo\xc5\xbenjo z avtomobili. Elektri\xc4\x8dni v\xc5\xbeigalnik za motorna vozila, ki je bil za\xc5\xa1\xc4\x8diten s patentom, prepre\xc4\x8duje nevarnost v\xc5\xbeiga za vozila. Mali hladilni in ogrevalni aparat iz leta 1903 je bil namenjen bolj avanturisti\xc4\x8dnim voznikom na dalj\xc5\xa1e proge, saj je omogo\xc4\x8dal zamrznitev in segrevanje hrane. Do leta 1909 je sledilo \xc5\xa1e nekaj izumov na drugih podro\xc4\x8djih: mehani\xc4\x8dna kosilnica, brez\xc5\xbei\xc4\x8dni pogon oddaljenih aparatur, visokotla\xc4\x8dni kompresor, planetno pogonsko kolo z dvojno in notranjo prestavo, poganjanje aparatur in strojev (celo podmornic) z brez\xc5\xbei\xc4\x8dnim prenosom, visokofrekven\xc4\x8dni telefon, avtomati\xc4\x8dno dolo\xc4\x8danje polo\xc5\xbeaja ladij na morju. Ukvarjal se je celo z letalskimi na\xc4\x8drti, konstruiranjem letal in zasnoval je rotacijski eksplozivni motor kot predhodnik Wanklovega motorja. _NEWLINE_Poleg strojni\xc5\xa1tva se je intenzivno ukvarjal z elektrotehniko, in sicer radiem in televizijo. Albin Belar, profesor fizike, je bil osebnost, s katerim se je Codelli povezal. Skupaj sta izdelala napravo za brez\xc5\xbei\xc4\x8dni sprejem \xc4\x8dasovnega signala iz Trsta, detektorje atmosferskih razelektritev in celo radijske aparate miniaturnih \xc5\xbeepnih dimenzij. Zaslovel je na podro\xc4\x8dju radio-telegrafije, zato ga je avstrijska vojna mornarica dolo\xc4\x8dila za graditelja radijskega oddajnika za zvezo med ladjami na Jadranu in Dunajem. Prvo radijsko oddajno postajo je postavil v zgradbi tedanje ljubljanske realke na Vegovi ulici. Zaradi upada gospodarske mo\xc4\x8di domovine se je povezal z Nem\xc4\x8dijo in se dogovoril za gradnjo radijske oddajne postaje v Kamini, ki je slu\xc5\xbeila povezavi Toga z Berlinom in preostalimi nem\xc5\xa1kimi kolonijami v Afriki. Leta 1911 se je Codelli odpravil v Togo in do poletja 1914 zgradil oddajnik Kamina, ki pa zaradi izbruha prve svetovne vojne ni za\xc4\x8del delovati. Po vojni je iz ujetni\xc5\xa1tva zmagovitih zaveznikov pri\xc5\xa1el v nevtralno \xc5\xa0vico, kjer je nadaljeval z izumiteljstvom voja\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja (oklepno vozilo, naelektren vodni curek, pomorske navigacijske naprave). Po te\xc5\xbeavah z dr\xc5\xbeavljanstvom, zaradi nastanka Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev, se je vrnil v Ljubljano. Leta 1928 je znan izum visokofrekven\xc4\x8dnega telefona, a za zgodovino je pomembnej\xc5\xa1i izum naprave za prenos slike na daljavo kot predhodnice televizije. Codellijev televizijski sistem je temeljil na mehansko-opti\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih, medtem ko je konkuren\xc4\x8dni ameri\xc5\xa1ki slonel na elektronskem na\xc4\x8delu. Na tem podro\xc4\x8dju je sodeloval z elektrotehnikom Francijem Barom in elektrooddelkom tehni\xc5\xa1ke fakultete v Ljubljani. Na teh raziskavah je delal kot amater in boj s konkurenti je bil neuspe\xc5\xa1en.\n_START_SECTION_\nFilmska produkcija\n_START_PARAGRAPH_\nZapisal se je celo v zgodovino filma. Konec leta 1913 se je v Afriki seznanil z ambiciozno filmsko ekipo Hansa Schomburgka, ki se je zna\xc5\xa1la v denarnih te\xc5\xbeavah. Baron Codelli jih je finan\xc4\x8dno podprl in tako so posneli 2000 m dokumentarnega in 4000 m igranega filma. Npr.Die weisse G\xc3\xb6ttin der Wangora - film je vsebinsko spominjal na Tarzana - in \xc5\xa1e nekaj drugih.  Tako je postal prvi filmski producent iz na\xc5\xa1ih krajev. Z nenavadno Codellijevo izku\xc5\xa1njo je bila zapolnjena vrzel med prvimi poskusi s filmom na Slovenskem in prvim celove\xc4\x8dernim filmom.'