b'\n_START_ARTICLE_\nKol\xc3\xadn\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPtolemajev zemljevid sveta omenja Kolin \xe2\x80\x93 Budorgis v 2. stoletju. _NEWLINE_V 12. in 13. stoletju so obmo\xc4\x8dje naselili nem\xc5\xa1ki kolonisti. Ko so ga Nemci zapustili in od\xc5\xa1li na zahod, so ga kolonizirali Slovani. Kol\xc3\xadn je ustanovil kralj Otokar II. P\xc5\xa1emisl v 13. stoletju in je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1261. Leta 1437 so tukaj zgradili tudi grad. Med letoma 1475 in 1488 je Hynek iz Str\xc3\xa1\xc5\xbenic, renesan\xc4\x8dni pisatelj in sin kralja Jurija Podebradija, \xc5\xbeivel v Kolinu na gradu._NEWLINE_Med sedemletno vojno je bila tu leta 1757 kolinska bitka._NEWLINE_Leta 1944 so med naftno kampanjo v drugi svetovni vojni bombardirali rafinerijo. Tukaj so izdelovali zyklon B za nacisti\xc4\x8dna koncentracijska tabori\xc5\xa1\xc4\x8da. Prete\xc5\xbeno nem\xc5\xa1ko prebivalstvo, ki je \xc5\xbeivelo tu, so izgnali po drugi svetovni vojni.\n_START_SECTION_\nKol\xc3\xadn danes\n_START_PARAGRAPH_\nSpomladi leta 2005 je v Kolinu nastala nova avtomobilska tovarna, ki jo je odprl konzorcij TPCA na severnem robu mesta. Zaposluje 3000 ljudi, stala je pribli\xc5\xbeno 1,5 milijarde evrov in ima letno zmogljivost 300.000 vozil.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKol\xc3\xadn le\xc5\xbei v osrednjem obmo\xc4\x8dju \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, pribli\xc5\xbeno 55 kilometrov vzhodno od Prage, ob bregovih reke Labe, kjer reka naredi \xc5\xa1irok okljuk in spremeni svojo smer od zahoda proti severu. Le\xc5\xbei na robu labske ni\xc5\xbeine, ki se razteza severno in vzhodno od mesta in pripada St\xc5\x99edolabsk\xc3\xa9 krovu. Od juga in zahoda do mesta segajo pobo\xc4\x8dja \xc4\x8de\xc5\xa1komoravskega hribovja. Severovzhodno od mesta so vinogradi (237 m nmv) V\xc3\xbdchodolabsk\xc3\xa1 tabule. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta je na skali na levem bregu Labe._NEWLINE_Mesto le\xc5\xbei na obmo\xc4\x8dju poplavnih gozdov, zdaj z dr\xc5\xbeavnim odlokom zavarovanega obmo\xc4\x8dja Veltrubsk\xc3\xbd Luh. Tudi vzhodno od mesta je naravni spomenik Kol\xc3\xadnsk\xc3\xa9 t\xc5\xafn\xc4\x9b, ve\xc4\x8d jezer, ostankov nekdanjega meandra reke Labe. Razlog za za\xc5\xa1\xc4\x8dito habitata sta vodna flora in favna. Botani\xc4\x8dna raziskava iz leta 1986 opozarja na 157 vrst rastlin, od katerih so tri za\xc5\xa1\xc4\x8ditene, rumeni blatnik, beli lokvanj (Nymphaea alba L.) in rumena mo\xc4\x8dvirska perunika.'