b'\n_START_ARTICLE_\nSpitsbergi\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSestojijo iz oto\xc5\xa1ke skupine med 74\xc2\xb0 in 81\xc2\xb0 severno ter 10\xc2\xb0 in 34\xc2\xb0 vzhodno. S tem so najsevernej\xc5\xa1i del Kraljevine Norve\xc5\xa1ke. Ve\xc4\x8dji otoki so Spitzbergen (37.673 km\xc2\xb2), Nordaustlandet (14.443\xc2\xa0km\xc2\xb2), Edge\xc3\xb8ya (5.047\xc2\xa0km\xc2\xb2), Barents\xc3\xb8ya (1.288\xc2\xa0km\xc2\xb2), Kvit\xc3\xb8ya (628\xc2\xa0km\xc2\xb2) in Prins Karls Forland (615\xc2\xa0km\xc2\xb2). Na oto\xc4\x8dju \xc5\xbeivi okoli 2.750 prebivalcev, najve\xc4\x8d Norve\xc5\xbeanov in Rusov. Naseljeni so trije otoki: Spitsbergi, Medvedji otok in Hopen. Najve\xc4\x8dje naselje in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de je Longyearbyen. Ostala pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so \xc5\xa1e Barentsburg, Green Harbur, Advent in Ny Aaleslund ( za izvoz premoga)._NEWLINE_Podnebje je arkti\xc4\x8dno, vendar ga bla\xc5\xbei Zalivski tok. Povpre\xc4\x8dne temperature v mesecu marcu se gibljejo od -16\xc2\xa0\xc2\xb0C do -22\xc2\xb0C, v juliju pa 4\xc2\xa0\xc2\xb0C do 6\xc2\xa0\xc2\xb0C. Letna koli\xc4\x8dina padavin je okoli 300\xc2\xa0mm. _NEWLINE_Otoki so gorati, najvi\xc5\xa1ji vrh Newton je visok 1717 mnm. \xc5\xa0tevilni ledeniki pokrivajo okoli 60\xc2\xa0% vse povr\xc5\xa1ine. Ob obalah so globoki fjordi. Na oto\xc4\x8dju \xc5\xbeivijo severni medvedi, severni jeleni in polarne lisice. Na oto\xc4\x8dju so bogati rudniki \xc4\x8drnega premoga. Poleg premoga, ki ga izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo od leta 1920 pa se nahajajo \xc5\xa1e le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeeleza, svinca, bakra in azbesta. Od leta 1947 premog poleg Rusije iz kori\xc5\xa1\xc4\x8da tudi Norve\xc5\xa1ka. V zadnjih desetletjih pa se razvija tudi turizem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtoke so odkrili proti koncu 12. stoletja norve\xc5\xa1ki Vikingi. Z raziskavami je leta 1596 za\xc4\x8del nizozemski pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak Willem Barents. V 17. stol. so ustanovili baze angle\xc5\xa1ki in nizozemski kitolovci. Nizozemci so to podro\xc4\x8dje izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali vse do 18. stol., ko so sem pri\xc5\xa1li \xc5\xa1e ruski lovci in raziskovalci, v za\xc4\x8detku 19. stol pa tudi Norve\xc5\xbeani. Oto\xc4\x8dje je v 19. in prvi polovici 20. stoletja predstavljalo bazo mnogim poletnim polarnim ekspedicijam. Od tu so 1926 preko severnega te\xc4\x8daja z letalom poleteli Roald Amundsen, Richard Evelyn Byrd in Umberto Nobile._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Spitsberge za svoje ozemlje zahtevalo ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeav je oto\xc4\x8dje ostalo \xc2\xbbnikogr\xc5\xa1nja zemlje\xc2\xab\xc2\xa0vse do leta 1920, ko je bil 9. februarja 1920 podpisan Pari\xc5\xa1ki sporazum, ki je priznal norve\xc5\xa1ki suverenost nad otoki in prepovedal na njih graditi voja\xc5\xa1ka opori\xc5\xa1\xc4\x8da. Vse dr\xc5\xbeave podpisnice sporazuma (Danska, Francija, Italija, Japonska, Nizozemska, Norve\xc5\xa1ka, \xc5\xa0vedska, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo in Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike) pa so dobile pravico do ribolova in izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja rudnega bogastva. Leta 1925 so bili Spitsbergi priklju\xc4\x8deni Norve\xc5\xa1ki, 1935 pa je k sporazumu pristopila tudi Sovjetska zveza in \xc5\xa1e nekatere druge dr\xc5\xbeave. Med 2. svetovno vojno so 1941 Spitsberge zasedli Nemci, a so jih Norve\xc5\xbeani 1942 osvobodili.'