b'\n_START_ARTICLE_\nBr\xc3\xbchl\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBr\xc3\xbchl se nahaja na severnem koncu K\xc3\xb6lnske ni\xc5\xbeine in s tem na robu vi\xc5\xa1avja Ville in Kotteforst, ki sodita v naravni park Porenje. Najbli\xc5\xbeji veliki mesti sta K\xc3\xb6ln in Bonn. Sosednje ob\xc4\x8dine so H\xc3\xbcrth, K\xc3\xb6ln, Wesseling, Bornheim, Weilerswist in Erftstadt._NEWLINE_V Br\xc3\xbchlu prevladuje v blaga klima v prehodnem obmo\xc4\x8dju od zmernega morskega podnebja v celinsko podnebje z blagimi zimami (januar 2 do 3 \xc2\xb0 C) in zmerno topla poletja (povpre\xc4\x8den julij s 18 do 19 \xc2\xb0C). Celotno mesto je z varovano s Eifelom in le\xc5\xbei v zavetrju zahodnih vetrov, zaradi \xc4\x8desar ima prijetno podnebje. Poleg podnebja so zlasti globoka lapornata tla prednost za sadjarstvo in zelenjadarstvo.\n_START_SECTION_\nRimska zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi dana\xc5\xa1nje mestno obmo\xc4\x8dje so vodile rimske ceste \xc5\xbee v antiki. \xc5\xbde sredi 1. stoletja so bile prve rimske kmetije v Br\xc3\xbchlu povezane z bli\xc5\xbenjim K\xc3\xb6lnom (Colonia Claudia Ara Agrippinensium) in tudi rimskim Bonnom. Malo kasneje je bil zgrajen Eifelov vodovod, rimski akvadukt za oskrbo mesta K\xc3\xb6ln s pitno vodo. Rimska cesta iz K\xc3\xb6lna v Trier in dana\xc5\xa1nja Bonnstra\xc3\x9fe sta rimski cesti. Najdbe iz rimskih grobov in drugi artefakti in izkopanine starih mestnih relikvij hranijo v Rheinische Landesmuseum v Bonnu. Poleg rimskega vodovoda je v.\xc4\x8detrti Badorf ohranjen tudi rimski zid. Naseljenost Br\xc3\xbchla v rimskih \xc4\x8dasih je nesporna.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nPrva dokumentirana omemba kmetij v tem obmo\xc4\x8dju je tam okoli leta 650. Badorfer in Pingsdorfer kerami\xc4\x8dne posode segajo v zgodnji srednji vek in sodijo med glavno rensko kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Palmer Hof je omenjen v listini iz leta 961 k\xc3\xb6lnskega nad\xc5\xa1kofa Bruna v samostanu sv. Cecilije v K\xc3\xb6lnu._NEWLINE_Ime Br\xc3\xbchl se je prvi\xc4\x8d pojavilo leta 1180 v dokumentu, ko nad\xc5\xa1kof Filip von Heinsberg dve kmetiji jemlje h gradu v Brule. Ime izhaja iz stare nem\xc5\xa1ke besede, ki pomeni stanje mo\xc4\x8dvirne ni\xc5\xbeine._NEWLINE_Ker k\xc3\xb6lnski nad\xc5\xa1kofje in volilni knezi v tem \xc4\x8dasu v K\xc3\xb6lnu niso bili dobrodo\xc5\xa1li, je bil Br\xc3\xbchl njihovo najljub\xc5\xa1e zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de. 1284 je nad\xc5\xa1kof Siegfried von Westerburg zgradil proti mestu K\xc3\xb6ln v Br\xc3\xbchlu vodni grad, ki je bil zaklju\xc4\x8den leta 1290. Br\xc3\xbchlu je dal leta 1285 kon\xc4\x8dno mestne pravice, hkrati pa prenesel na pomo\xc4\x8dnike mesta samoupravljanje in sodstvo.  Mesto se je razvilo v eno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih utrdb k\xc3\xb6lnskih volilnih knezov. Leta 1469 je knezo\xc5\xa1kof Ruprecht von der Pfalz povi\xc5\xa1al Br\xc3\xbchl v uradno de\xc5\xbeelno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de volilnih knezov._NEWLINE_1530 je bil Br\xc3\xbchl skoraj v celoti uni\xc4\x8den zaradi po\xc5\xbeara. Tudi zato je leta 1567 Bonn postal uradni sede\xc5\xbe de\xc5\xbeelne vlade volilnih knezov K\xc3\xb6lna. Samo so v poletnih mesecih \xc5\xa1e naprej prebivali v Br\xc3\xbchlu.\n_START_SECTION_\n17. in 18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\n1596 so bile \xc5\xa1tiri br\xc3\xbchlske \xc5\xbeenske \xc5\xbertve lova na \xc4\x8darovnice._NEWLINE_V \xc4\x8dasu tridesetletne vojne se jr k\xc3\xb6lnski knezo\xc5\xa1kof Ferdinand Bavarski sre\xc4\x8dal z zavezniki Katoli\xc5\xa1ke lige na gradu Br\xc3\xbchl. 1647 so hesenske \xc4\x8dete izropale mesto \xc5\xa1e pred sklenitvijo miru iz M\xc3\xbcnstra, ki je kon\xc4\x8dal vojno. Med letoma 1666 in 1667 je Br\xc3\xbchl opusto\xc5\xa1ila kuga. Naslednje leto so Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani zgradili prvo bolni\xc5\xa1nico. 1689 je bil tudi Br\xc3\xbchl udele\xc5\xbeen v devetletni vojni in Francozi so se zasidrali v pala\xc4\x8di volilnih knezov. Mestno obzidje je bilo odstranjeno in Br\xc3\xbchl ni v prihodnje ni bil ve\xc4\x8d utrjeno mesto._NEWLINE_Dolga vojna je oslabila cesarsko oblast, a okrepila nem\xc5\xa1ke kneze. Ti so se zdaj \xc5\xbeeleli po vzoru francoskih absolutisti\xc4\x8dnih kraljev predstavljati kot odli\xc4\x8dniki. 1725 je knezo\xc5\xa1kof Clemens Avgust Bavarski postavil temelje za grad Augustusburg na mestu poru\xc5\xa1enega gradu. 1735 je bila cerkev sosednjega fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega samostana iz leta 1493 predelana v baro\xc4\x8dnem slogu kot grajska cerkev in se pridru\xc5\xbeila oran\xc5\xbeeriji. Leta 1763 se je zgodil prvi ve\xc4\x8dji obisk Wolfganga Amadeusa Mozarta, njegovega o\xc4\x8deta in sestre, ki je v Br\xc3\xbchlu, takrat sedem let star \xc4\x8dude\xc5\xbeni de\xc4\x8dek igral na grajske cerkvene orgle._NEWLINE_Veliki \xc4\x8dasi volilnih knezov in nad\xc5\xa1kofov v Br\xc3\xbchlu so se kon\xc4\x8dali leta 1794 z uporom zadnjega k\xc3\xb6lnskega knezo\xc5\xa1kofa Maximiliana Franza Avstrijskega proti francoskim revolucionarnim silam._NEWLINE_Od leta 1798 do leta 1814 je bil oblikovan Kanton Br\xc3\xbchl v okro\xc5\xbeju K\xc3\xb6ln, francoskega D\xc3\xa9partement de la Roer. 1798 je Br\xc3\xbchl praznoval s priokusom francoske revolucije festival Svoboda, ko so posadili drevo in za\xc5\xbegali insignijeknezo\xc5\xa1kofov. Civilni zakonik je zdaj veljal tudi v Br\xc3\xbchlu. 19. septembra 1804 je mesto na kratko obiskal Napoleon Bonaparte.\n_START_SECTION_\n19. stoletje \xe2\x80\x93 industrializacija\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1815 in dunajskem kongresu, je Porenje pripadlo Prusiji. V naslednjih desetletjih industrializacije se je preoblikovala podoba baro\xc4\x8dnega mesta. Skoraj simboli\xc4\x8dno je 15. februar 1844 pripeljal prvi vlak na novo odprti progi Bonn-K\xc3\xb6ln \xc4\x8dez ulico med dvema baro\xc4\x8dnima pala\xc4\x8dam. 1897 se je na obmo\xc4\x8dju za\xc4\x8delo intenzivno izkopavanje lignita in rjavega premoga.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nBr\xc3\xbchl je bil 1914, v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne, sede\xc5\xbe garnizije in bolni\xc5\xa1nice._NEWLINE_9. novembra 1918 se je kon\xc4\x8dala prva svetovna vojna in cesarstvo. 1922-1924 so se za\xc4\x8deli nemiri med rudarji in njihov socialni boj._NEWLINE_V \xc4\x8dasu med vojnama se je upravno politi\xc4\x8dni vpliv v mestu bistveno zmanj\xc5\xa1al v okviru regionalnih reform._NEWLINE_10. novembra 1938 se je zgodil pogrom judovskih trgovin in po\xc5\xbeig sinagoga na Friedrichstrasse. 1941 so Jude izselili iz njihovih domov in jih najprej preselili, nato pa junija 1942 za\xc4\x8deli deportacijo. 65 Judov je bilo \xc5\xbertev holokavsta._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1942 je bil v drugi svetovni vojni prvi zra\xc4\x8dni napad. 1943 se je za\xc4\x8dela ve\xc4\x8dja evakuacija. 28. decembra 1944 je letalski napad posebej opusto\xc5\xa1il ju\xc5\xbeni del regije, 7. marca 1945 je vdor ameri\xc5\xa1kih vojakov kon\xc4\x8dal nacisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim.'