b'\n_START_ARTICLE_\nSindrom trpin\xc4\x8dene osebe\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nICD9 koda 995.81 opredeljuje sindrom\xc2\xa0\xc2\xbbtrpin\xc4\x8dene osebe\xc2\xab\xc2\xa0in vsakega posameznika, ki ustreza predpisanemu pogoju \xe2\x80\x93 pogosteje telesnim kot pa psiholo\xc5\xa1kim po\xc5\xa1kodbam \xe2\x80\x93, uvrsti pod splo\xc5\xa1no poglavje\xc2\xa0\xc2\xbbtelesna zloraba odraslih\xc2\xab, ki spada pod kodo\xc2\xa0\xc2\xbbpo\xc5\xa1kodbe in zastrupitve\xc2\xab. DSM-IV-TR ne zagotavlja to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene diagnosti\xc4\x8dne kategorije za odzive oz. reakcije ljudi, ki so bili \xc5\xbertev trpin\xc4\x8denja, zato so ti raznoliki odzivi posledi\xc4\x8dno obravnavani v okviru lo\xc4\x8denih diagnoz (npr. posttravmatska stresna motnja \xe2\x80\x93PTSD ali depresija).\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nV primeru, da se\xc2\xa0\xc2\xbbsindrom trpin\xc4\x8dene osebe\xc2\xab\xc2\xa0izrazi v obliki posttravmatske stresne motnje, so prisotni naslednji simptomi: a.) podo\xc5\xbeivljanje trpin\xc4\x8denja kot da se bi dogajalo, \xc4\x8deprav se ne; b.) izogibanje dolo\xc4\x8denim dejavnostim, ljudem in \xc4\x8dustev z namenom prepre\xc4\x8devanja psiholo\xc5\xa1kih posledic trpin\xc4\x8denja; c.) pretirana razdra\xc5\xbeljivost ali opreznost/previdnost; d.) poru\xc5\xa1eni medosebni odnosi; e.) izkrivljena podoba telesa ali druge somatske skrbi in f.) te\xc5\xbeave s spolnostjo in intimnimi odnosi. \xc5\xbdrtve ponavljajo\xc4\x8dega kroga nasilja in sprave imajo obi\xc4\x8dajno prepri\xc4\x8danja in stali\xc5\xa1\xc4\x8da, kot so: - \xc5\xbdrtev meni, da je ona kriva za do\xc5\xbeiveto viktimizacijo. - \xc5\xbdrtev te\xc5\xbeko najde odgovornost za lastno viktimizacijo drugje. - \xc5\xbdrtev je v strahu za svoje in \xc5\xbeivljenje drugih, ki jih imajo radi in jim veliko pomenijo ter so bili tar\xc4\x8da storil\xc4\x8devih gro\xc5\xbeenj (otroci, bli\xc5\xbenji sorodniki in prijatelji). - \xc5\xbdrtev je zmotno prepri\xc4\x8dana, da je njegov storilec prisoten vsepovsod.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nSindrom\xc2\xa0\xc2\xbbpretepene osebe\xc2\xab\xc2\xa0se je razvil kot odziv na tri-stopenjski krog, ki se dogaja v dru\xc5\xbeinskem nasilju. Prva stopnja je prisotnost in stopnjevanje napetih odnosov. Druga stopnja je, da se partner na napetost odzove preko nasilja in hkrati za povzro\xc4\x8deno nasilje krivi \xc5\xbertev. Tretja stopnja pa je, ko je nasilnemu partnerju za izvr\xc5\xa1eno nasilje \xc5\xbeal in ka\xc5\xbee znake kesanja. Krog nasilja pa se ponovi, ker se partner navkljub kesanju, ne more sprostiti ali se izogniti fazi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de napetosti, ki je v odnosu prisotna. Ponavljajo\xc4\x8de se nasilje kljub storil\xc4\x8devim poskusom doseganja\xc2\xa0\xc2\xbbprijetnih koncev\xc2\xab\xc2\xa0pri \xc5\xbertvi vzbuja krivdo, ker ni prepre\xc4\x8dila ponavljajo\xc4\x8dega se kroga nasilja. Ker pa \xc5\xbertev ni kriva in je nasilje izraz storil\xc4\x8deve potrebe po uveljavljanju kontrole, se samoobto\xc5\xbeevanje najverjetneje izra\xc5\xbea kot nemo\xc4\x8d in ne opolnomo\xc4\x8denje. Ob\xc4\x8dutek odgovornosti za povzro\xc4\x8deno nasilje in nemo\xc4\x8d prepre\xc4\x8devanja le-tega, vodi k depresiji in pasivnosti. Nau\xc4\x8dena depresija in pasivnost \xc5\xbertvi (t. i. zlorabljen partner) \xc5\xa1e posebej ote\xc5\xbeuje zbrati sredstva za zapustitev partnerskega razmerja. Depresija in pasivnost lahko spodbudi tudi pomanjkanje dru\xc5\xbebene podpore izven zakonskega odnosa. Gondolf in Fisher sta s svojo raziskavo, ki sta jo opravila leta 1980 prikazala, da zlorabljene \xc5\xbeenske aktivnej\xc5\xa1e i\xc5\xa1\xc4\x8dejo pomo\xc4\x8d takrat, ko se nasilje v partnerskem razmerju okrepi. Drug razlog, da \xc5\xbeenske, ki so \xc5\xbertve trpin\xc4\x8denja v partnerskem razmerju ne poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo ustrezne pomo\xc4\x8di je tudi neodzivnost dru\xc5\xbeine kot tudi dru\xc5\xbebenih institucij. Gondolfova \xc5\xa1tudija iz leta 2002 je to potrdila, saj je prikazala, da imajo \xc5\xbeenske zaradi pogostih negativnih izku\xc5\xa1enj, zelo negativen pogled na zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da in programe za \xc5\xbertve trpin\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nPravna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSindrom trpin\xc4\x8dene osebe je prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1el v ospredje leta 1970, ko je bil uporabljen kot pravna obramba trpin\xc4\x8denih \xc5\xbeensk, ki so ubile svojega mo\xc5\xbea po predhodnem na\xc4\x8drtu. Odvetnik je v namen njihove obrambe obstoj naklepa obrazlo\xc5\xbeil na slede\xc4\x8d na\xc4\x8din: \xc5\xbeenska ni mogla zapustiti partnerskega razmerja zaradi nau\xc4\x8dene nemo\xc4\x8di in se ni mogla ubraniti napada, zato je menila, da lahko sebe in svoje otroke pred nasilnim partnerjem ubrani samo tako, da se ga znebi takrat, ko je ta nemo\xc4\x8den \xe2\x80\x93 npr. med spanjem. V zadnjih letih so nekatere dr\xc5\xbeave\xc2\xa0\xc2\xbbsindrom trpin\xc4\x8dene osebe\xc2\xab\xc2\xa0v obrambi postavila pod vpra\xc5\xa1anje. Veliko dr\xc5\xbeav je namre\xc4\x8d uvedlo pravne spremembe in omogo\xc4\x8dilo, da pretekla zloraba postane dokaz. Vse trpin\xc4\x8dene \xc5\xbeenske pa tudi ne reagirajo na enak na\xc4\x8din. Kadar je reakcija povsem racionalna, npr. kadar \xc5\xbertev oceni, da je ogro\xc5\xbeeno njeno ali \xc5\xbeivljenje otrok, se sklicuje tudi na patologijo. V primeru, da se je podoben dogodek na podoben na\xc4\x8din izvr\xc5\xa1il \xc5\xbee v preteklosti, lahko pri \xc5\xbertvi povzro\xc4\x8di, da obstaja velika verjetnost za ponovitev \xc5\xbeivljenjsko ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8dega dogodka. V obrambi\xc2\xa0\xc2\xbbsindrom trpin\xc4\x8dene osebe\xc2\xab\xc2\xa0ne predvideva, da je bila oseba zlorabljena in se je za umor odlo\xc4\x8dila zaradi razlogov, ki niso povezani z zlorabo, npr. zaradi ljubosumja ali pohlepa. Navsezadnje so preko tega instituta \xc5\xbertve prikazane kot pasivne in ne kot nekdo, ki je bil dovolj mo\xc4\x8den, da je pre\xc5\xbeivel.'