b'\n_START_ARTICLE_\nHepatitis B\n_START_SECTION_\nPovzro\xc4\x8ditelj\n_START_PARAGRAPH_\nVirus hepatitisa B sodi v dru\xc5\xbeino hepadnavirusov (hepa iz hepatotrofni, ker prizadene jetra; dna pa zato, ker sodi med viruse DNK). Njegova dednina je zapisana v delno dvojnovija\xc4\x8dni DNK. Podvojevanje virusa poteka preko RNK s pomo\xc4\x8djo reverzne transkriptaze. Virus se razmno\xc5\xbeuje v jetrih, vendar se pri oku\xc5\xbeenih osebah raz\xc5\xa1iri tudi v kri, kjer lahko zaznamo za virus specifi\xc4\x8dne beljakovine in ustrezna protitelesa. Za diagnosticiranje bolezni se uporabljajo krvni testi za dokazovanje teh beljakovin in protiteles._NEWLINE_Virion sestoji iz zunanje lipidne ovojnice ter ikozaedri\xc4\x8dne nukleokapside, ki jo gradijo beljakovine. Nukleokapsida vsebuje virusno DNK in DNK-polimerazo, ki ima reverznotranskriptazno aktivnost. V zunanji lipidni ovojnici se nahajajo tudi beljakovine, ki so pomembne pri pritrjevanju in vstopu virusa v gostiteljevo celico. Virus hepatitisa B je eden najmanj\xc5\xa1ih \xc5\xbeivalskih virusov z ovojnico; v premeru meri 42\xc2\xa0nm. Obstajajo tudi druge oblike virusa, med njimi vlaknata in okrogla telesca, ki nimajo sredice (DNK in sestavine znotraj kapside oziroma pla\xc5\xa1\xc4\x8da) in niso ku\xc5\xbena ter se v veliki meri proizvajajo med \xc5\xbeivljenjskim ciklom virusa.\n_START_SECTION_\nGenom\n_START_PARAGRAPH_\nGenom virusa hepatitisa B sestoji iz kro\xc5\xbene DNK. Nenavadnost virusovega genoma je v tem, da vsa DNK ni dvojnovija\xc4\x8dna, temve\xc4\x8d le v dolo\xc4\x8denih predelih. En konec DNK je povezan z virusno DNK-polimerazo. Genom sestoji iz 3020\xe2\x80\x933320 nukleotidov (dalj\xc5\xa1a veriga) oziroma 1700\xe2\x80\x932800 nukleotidov (kraj\xc5\xa1a veriga). Virusno DNK najdemo v celi\xc4\x8dnem jedru kmalu po oku\xc5\xbebi celice z virusom. Poznani so \xc5\xa1tirje geni, ki jih kodira virusna DNK: C, X, P in S. Gen C nosi zapis za beljakovino, ki se nahaja v virusni sredici. Najprej nastane preprotein HBcAg, iz njega pa s proteoliti\xc4\x8dno cepitvijo nastane HBeAg. Gen P zapisuje DNK-polimerazo, gen S pa povr\xc5\xa1inski antigen HBsAg. Vloga beljakovine HbX, ki jo zapisuje gen X, \xc5\xa1e ni povsem razjasnjena.\n_START_SECTION_\nPodvojevanje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski cikel virusa je zapleten. Gre za enega redkih virusov, ki ne spadajo med retroviruse, vendar pri podvojevanju vseeno uporabljajo encim reverzno transkriptazo. Virus vstopi v gostiteljevo celico s pritrditvijo na neznan receptor na povr\xc5\xa1ini celice, nato sledi endocitoza. Razmno\xc5\xbeuje se preko RNK s pomo\xc4\x8djo gostiteljevega encima, zato se mora virusova DNK prenesti v celi\xc4\x8dno jedro gostiteljeve celice; prenos poteka s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1aperonov. Delno dvojnovija\xc4\x8dna virusna DNK postane nato v celoti dvojnovija\xc4\x8dna in se pretvori v cccDNA (angl. covalently closed circular DNA \xe2\x80\x93 kovalentno zaprta kro\xc5\xbena DNK). Le-ta slu\xc5\xbei kot matrica za prepisovanje \xc5\xa1tirih virusnih informacijskih RNK (mRNA) molekul. Na podlagi najdalj\xc5\xa1e mRNA, ki je dalj\xc5\xa1a od virusovega genoma, nastanejo nove kopije virusnega genoma, pla\xc5\xa1\xc4\x8dnih beljakovin in DNK-polimeraze. Omenjeni \xc5\xa1tiri virusni prepisi so v citoplazmi podvr\xc5\xbeeni nadaljnjim spremembam in bodisi tvorijo nove virione ali pa se vrnejo v jedro in se nadalje namno\xc5\xbeijo. Dolga mRNA se v citoplazmi prepi\xc5\xa1e v virusno DNK s pomo\xc4\x8djo DNK-polimeraze, ki ima reverznotranskriptazno aktivnost.\n_START_SECTION_\nSerotipi\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo \xc5\xa1tiri glavne serotipe virusa hepatitisa B, in sicer adr, adw, ayr, ayw. Razvrstitev v serotipe temelji na razlikah v epitopih njihovih beljakovin v ovojnici. Nadalje poznamo glede na razlike v nukleotidnem zaporedju v virusovem genomu 8 genotipov (A\xe2\x80\x93H). Posamezni genotipi so razli\xc4\x8dno zemljepisno razporejeni, kar omogo\xc4\x8da sledenje evolucije in prenosa virusa. Genotip vpliva na resnost in potek bolezni, na verjetnost zapletov ter na odzivnost na cepiva in zdravila.\n_START_SECTION_\nPatogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarno virus hepatitisa B moti delovanje jetrnih celic (hepatocitov) zaradi podvojevanja v njih. Receptor na povr\xc5\xa1ini jetrne celice, na katerega se virus pritrdi, \xc5\xa1e zaenkrat ni poznan, vendar obstajajo dokazi, da je pri zelo sorodnem ra\xc4\x8djem virusu HBV tak prepoznavni receptor kaboksipeptidaza D. Po pritrditvi viriona na receptor jetrne celice le-ta vstopi v celico s pomo\xc4\x8djo endocitoze. _NEWLINE_Med oku\xc5\xbebo z virusom HBV odziv imunskega sistema povzro\xc4\x8di tako uni\xc4\x8devanje virusov kot tudi po\xc5\xa1kodbo jetrnih celic. Pri tem prirojena imunost nima pomembne vloge, za imunski odziv po oku\xc5\xbebi je odgovorna pridobljena imunost. Zlasti citotoksi\xc4\x8dni limfociti T (CLT) povzro\xc4\x8dijo po\xc5\xa1kodbo jeter. CLT ubijajo oku\xc5\xbeene jetrne celice (hepatocite) ter izlo\xc4\x8dajo protivirusne citokine; s tem uni\xc4\x8dujejo viruse, hkrati pa tudi jetrne celice. Jetrno po\xc5\xa1kodbo za\xc4\x8dnejo torej CLT, vendar se lahko situacija \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1a zaradi delovanja antigensko nespecifi\xc4\x8dnih vnetnih celic. Prav tako se v vneti\xc5\xa1\xc4\x8du aktivirajo krvne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki privabljajo nadaljnje CLT.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRaz\xc5\xa1irjenost hepatitisa B na dolo\xc4\x8denih predelih je povezana s primarnim na\xc4\x8dinom prenosa virusa. Na obmo\xc4\x8djih z nizko raz\xc5\xa1irjenostjo (prevalenco), na primer v ZDA in Zahodni Evropi, kjer sta kroni\xc4\x8dno oku\xc5\xbeena manj kot 2\xc2\xa0% prebivalstva, sta primarni poti prenosa oku\xc5\xbebe intravensko jemanje drog in neza\xc5\xa1\xc4\x8diten spolni odnos, \xc4\x8deprav so pomembni tudi drugi dejavniki. Za obmo\xc4\x8dja z zmerno raz\xc5\xa1irjenostjo virusa (Vzhodna Evropa, Japonska, Rusija), kjer je z virusom HBV kroni\xc4\x8dno oku\xc5\xbeenih 2\xe2\x80\x937 odstotkov prebivalstva, se bolezen prena\xc5\xa1a zlasti med otroci. Ponekod v predelih z visoko raz\xc5\xa1irjenostjo (Ljudska republika Kitajska, jugovzhodna Azija) je najpogostej\xc5\xa1a oku\xc5\xbeba \xc5\xbee med porodom, drugje (v Afriki) pa je najpogostej\xc5\xa1a oku\xc5\xbeba v \xc4\x8dasu otro\xc5\xa1tva. V predelih, ozna\xc4\x8denih z visoko raz\xc5\xa1irjenostjo kroni\xc4\x8dnih oku\xc5\xbeb, le-ta zna\xc5\xa1a vsaj 8\xc2\xa0%._NEWLINE_Virus hepatitisa B veliko bolj nalezljiv kot virus HIV. Na svetu se je z njim \xc5\xbee oku\xc5\xbeila tretjina prebivalstva (okoli 2 milijardi oseb), 350 milijonov je trenutno oku\xc5\xbeenih, za posledicami oku\xc5\xbebe pa letno umre pribli\xc5\xbeno milijon ljudi po svetu._NEWLINE_Leta 2007 so v Sloveniji poro\xc4\x8dali o 15 primerih akutne oku\xc5\xbebe in 21 primerih kroni\xc4\x8dne oku\xc5\xbebe,, leta 2006 pa o 29 kroni\xc4\x8dnih in 26 akutnih primerih.\n_START_SECTION_\nPrenos\n_START_PARAGRAPH_\nDo prenosa oku\xc5\xbebe z virusom HBV pride ob stiku z oku\xc5\xbeeno krvjo ali telesnimi teko\xc4\x8dinami, ki vsebujejo kri. Mo\xc5\xbeni na\xc4\x8dini prenosa oku\xc5\xbebe so naslednji (vendar obstajajo tudi drugi na\xc4\x8dini): neza\xc5\xa1\xc4\x8diten spolni odnos, transfuzija krvi, uporaba oku\xc5\xbeenih igel, prenos iz matere na otroka med porodom. Brez ukrepov je pri materi, ki je pozitivna na HBsAg, 20-odstotna verjetnost, da se oku\xc5\xbeba med porodom prenese na otroka. \xc4\x8ce je mati pozitivna tudi na HBeAg, je verjetnost prenosa kar 90-odstotna. Virus se lahko prena\xc5\xa1a med \xc4\x8dlani gospodinjstva, najverjetneje zaradi stika po\xc5\xa1kodovane ko\xc5\xbee ali sluznic s sekreti ali slino, oku\xc5\xbeeno z virusom HBV. Vendar kar pri najmanj 30\xc2\xa0% primerov hepatitisa B ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti nevarnostnega dejavnika, ki je pripeljal do prenosa oku\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nDoslej je bilo razvitih \xc5\xbee ve\xc4\x8d cepiv za prepre\xc4\x8devanje oku\xc5\xbebe z virusom HBV. Cepiva vsebujejo enega od virusnih beljakovin v ovojnici (povr\xc5\xa1inski antigen hepatitisa B ali HBsAg). Sprva so cepiva pripravljali iz plazme, pridobljene pri bolnikih z dolgo trajajo\xc4\x8do oku\xc5\xbebo. Dandanes se ve\xc4\x8d uporablja tehnologija rekombinantne DNK, \xc4\x8deprav se \xc5\xa1e vedno uporabljajo tudi cepiva, pridobljena iz \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke plazme. Obe vrsti cepiva sta enako u\xc4\x8dinkoviti in varni._NEWLINE_Po cepljenju je povr\xc5\xa1inski antigen ve\xc4\x8d dni zaznaven v serumu prejemnika cepiva, kar imenujemo antigenemija po cepljenju (prisotnost antigena v krvi). _NEWLINE_Cepljenje se izvaja v dveh, treh ali \xc5\xa1tirih odmerkih. Cepivo lahko prejmejo tako otroci kot odrasli. Oku\xc5\xbeba se prepre\xc4\x8di pri 85\xe2\x80\x9390\xc2\xa0% posameznikov, in za\xc5\xa1\xc4\x8dita traja 23 let._NEWLINE_V nasprotju s hepatitisom A se hepatitis B na\xc4\x8deloma ne prena\xc5\xa1a z oku\xc5\xbeeno vodo ali hrano. Prenos poteka zlasti preko oku\xc5\xbeenih telesnih teko\xc4\x8din in z naslednji ukrepi pomagajo pri prepre\xc4\x8devanju oku\xc5\xbebe: izogibanje neza\xc5\xa1\xc4\x8ditenim spolnim odnosom, previdnost pri transfuzijah krvi, uporaba \xc4\x8distih injekcijskih igel ter prepre\xc4\x8devanje oku\xc5\xbebe med porodom. Otroci lahko cepvo prejmejo \xc5\xbee takoj po porodu._NEWLINE_V Sloveniji je cepljenje proti hepatitisu B obvezno za vse otroke. Otroci dobijo prva dva odmerka v starosti 5 do 6 let, nato pa \xc5\xa1e 3. odmerek po vstopu v \xc5\xa1olo.\n_START_SECTION_\nSimptomi\n_START_PARAGRAPH_\nAkutna oku\xc5\xbeba se lahko ka\xc5\xbee kot splo\xc5\xa1no slabo po\xc4\x8dutje, izguba apetita, siljenje na bruhanje, bruhanje, bole\xc4\x8dine, blaga vro\xc4\x8dina, temen se\xc4\x8d; akutna oku\xc5\xbeba lahko vodi tudi do zlatenice. Pri oku\xc5\xbebi s kakterim koli tipom virusa hepatitisa se lahko pojavi srbenje. Akutni hepatitis traja nekaj tednov in pri ve\xc4\x8dini bolnikov se stanje postopoma izbolj\xc5\xa1uje. Pri nekaterih bolnikih pa bolezen napreduje v hudo jetrno bolezen, ki ogro\xc5\xbea \xc5\xbeivljenje. Lahko pa je oku\xc5\xbeba povsem asimtomatska in jo bolnik preboli neopa\xc5\xbeeno._NEWLINE_Kroni\xc4\x8dna oku\xc5\xbeba je bodisi asimptomatska bodisi povzro\xc4\x8di kroni\xc4\x8dno vnetje jeter (kroni\xc4\x8dni hepatitis). Kroni\xc4\x8dni hepatitis lahko po ve\xc4\x8d letih povzro\xc4\x8di tudi cirozo jeter. Kroni\xc4\x8dna oku\xc5\xbeba znatno pove\xc4\x8da tveganje za pojav raka jeter. Pri kroni\xc4\x8dnih bolnikih je odsvetovano u\xc5\xbeivanje alkohola, saj ta dodatno pove\xc4\x8duje nevarnost za cirozo jeter ali jetrnega raka. Virus hepatitisa B se povezuje tudi s pojavom membranskega glomerulonefritisa.\n_START_SECTION_\nDiagnosticiranje\n_START_PARAGRAPH_\nTesti za odkrivanje oku\xc5\xbebe z virusom HBV zajemajo serumske in krvne teste. Z njimi zaznavamo prisotnost virusnih antigenov (beljakovin, ki jih proizvaja virus) ali protiteles (ki jih proizvede gostiteljev imunski sistem). Interpretacija teh testov je zapletena._NEWLINE_S testi najpogosteje ugotavljamo prisotnost virusnega povr\xc5\xa1inskega antigena (HBsAg); gre za virusni antigen, ki ga lahko najbolj zgodaj po oku\xc5\xbebi zaznamo v bolnikovi krvi. Vendar tudi ta antigen v za\xc4\x8detku oku\xc5\xbebe ni vedno zaznaven, prav tako pa ga v\xc4\x8dasih tudi kasneje tekom oku\xc5\xbebe ne moremo zaznati, ker ga iz\xc4\x8disti gostiteljev imunski sistem. V obdobju okna (v \xc4\x8dasu zgodnje oku\xc5\xbebe, ko imunski sitem uspe\xc5\xa1no odstranjuje viruse iz obtoka in zato kljub oku\xc5\xbebi niso zaznavni) je edini zanesljiv dokaz oku\xc5\xbebe zaznava protiteles IgM proti antigenu v virusni sredici HBcAg (anti-HBc IgM)._NEWLINE_Kmalu po pojavu antigena HBsAg v krvi, se pojavi tudi drug virusni antigen, imenovan HBeAg (antigen e). Ko se v serumu pojavi omenjeni antigen, je v bolnikovem obtoku podvajanje virusa zelo pospe\xc5\xa1eno, hkrati pa je ve\xc4\x8dja tudi ku\xc5\xbenost. Vendar omenjena trditev ne velja vselej, saj nekatere variante virusa sploh ne proizvajajo antigena e. Tekom oku\xc5\xbebe imunski sistem iz\xc4\x8disti antigen e iz obtoka in v krvi se pojaviju protitelesa anti-HBe. To je po navadi povezano z znatno upo\xc4\x8dasnitvijo virusnega razmno\xc5\xbeevanja v gostitelju._NEWLINE_\xc4\x8ce je gostiteljev imunski sistem sposoben o\xc4\x8distiti telo virusa, postane antigen HBsAg nezaznaven, pojavijo se pa protitelesa IgG proti povr\xc5\xa1inskem antigenu (anti-HBs) in proti antigenu virusne sredice (anti-HBc). Oseba, ki je negativna na antigen HBsAg in hkrati pozitivna na protitelesa anti-HBs, je bodisi prebolela oku\xc5\xbebo bodisi je bila v preteklosti cepljena._NEWLINE_Bolniki, pri katerih ostane HBsAg zaznaven vsaj 6 mesecev, so t. i. prena\xc5\xa1alci virusa hepatitisa B. Pri njih gre za kroni\xc4\x8dni hepatitis, ki se ka\xc5\xbee v povi\xc5\xa1anih vrednostih alanin-transferaze in v vnetju jeter, kar ugotovimo z biopsijo jetrnega tkiva. Pri prena\xc5\xa1alcih, ki so negativni na antigen e (HBeAg), zlasti pri tistih, ki so se oku\xc5\xbeili v odrasli dobi, je razmno\xc5\xbeevanje virusa zelo zavrto in imajo posledi\xc4\x8dno majhno tveganje za dolgoro\xc4\x8dne zaplete in za prenos oku\xc5\xbebe na druge ljudi._NEWLINE_Novej\xc5\xa1i testi temeljijo na PCR-ju, pri \xc4\x8demer merimo koli\xc4\x8dino virusnih jedrnih kislin v biolo\xc5\xa1kih vzorcih. Gre za dolo\xc4\x8danje t. i. virusnega bremena (\xc5\xa1tevila kopij jedrnih kislin na ml vzorca), kar se uporablja pri spremljanju poteka bolezni in u\xc4\x8dinkovitosti zdravljenja.\n_START_SECTION_\nPrognoza\n_START_PARAGRAPH_\nOku\xc5\xbeba z virusom HBV je lahko bodisi akutna (nenadna, a prehodna) ali kroni\xc4\x8dna (pojavi se po\xc4\x8dasneje, a traja dolgo). Pri akutni oku\xc5\xbebi gostiteljev imunski sistem sam premaga viruse in jih iz\xc4\x8disti iz telesa v nekaj tednih ali mesecih._NEWLINE_Pri otrocih je verjetnost spontane ozdravitve manj\xc5\xa1a. Pri oku\xc5\xbeehih odraslih ali starej\xc5\xa1ih otrok pride v ve\xc4\x8d kot 95\xc2\xa0% do spontanega premaganja virusa; pri njih se razvije imunost na morebitne nadaljnje oku\xc5\xbebe. Pri novoroje\xc4\x8dkih, ki se oku\xc5\xbeijo med porodom, pa spontano ozdravi le okoli 5\xc2\xa0%. Pri oku\xc5\xbeenih novorojen\xc4\x8dih je kar 40% verjetnost, da kasneje v \xc5\xbeivljenju umrejo zaradi jetrne ciroze ali raka jeter. Otroci, ki se oku\xc5\xbeijo med 1. in 6. letom starosti, je mo\xc5\xbenost spontane ozdravitve 70-odstotna._NEWLINE_Pri oku\xc5\xbeenih z virusom hepatitisa B obstaja nevarnost dodatne oku\xc5\xbebe z virusom hepatitisa D. Slednji namre\xc4\x8d lahko oku\xc5\xbei le bolnike s hepatitisom B, saj ta virus nujno potrebuje za tvorbo kapside povr\xc5\xa1inski antigen virusa HBV. Hkratna oku\xc5\xbeba z virusom hepatitisa D pove\xc4\x8da tveganje za nastanek jetrne ciroze ali raka na jetrih. _NEWLINE_Pri bolnikih s hepatitisom B je tudi ve\xc4\x8dja verjetnost za pojav nodoznega poliarteriitisa.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAkutna oku\xc5\xbeba z virusom HBV obi\xc4\x8dajno ne zahteva zdravljenja, saj ve\xc4\x8dina odraslih virus spontano iz\xc4\x8disti iz telesa. Zgodnje zdravljenje s protivirusnimi zdravili se priporo\xc4\x8da le pri manj kot 1\xc2\xa0% bolnikov, pri katerih pride do zelo hude oblike akutne oku\xc5\xbebe oziroma pri bolnikih z imunsko pomanjkljivostjo. Kroni\xc4\x8dno oku\xc5\xbebo pa je treba zdraviti in s tem zmanj\xc5\xa1ati tveganje za pojav ciroze in raka na jetrih. Zdraviti je treba kroni\xc4\x8dne bolnike s stalno povi\xc5\xa1animi vrednostmi alanin-aminotransferaze (biolo\xc5\xa1ki ozna\xc4\x8devalec za oceno delovanja jeter) in visokim virusnim bremenom._NEWLINE_\xc4\x8ceravno nobeno od zdravil na trgu ne omog\xc4\x8di popolne ozdravitve (odstranitev virusa iz telesa), lahko zavrejo razmno\xc5\xbeevanje virusa ter bistveno zmanj\xc5\xa1ajo nevarnost jetrne po\xc5\xa1kodbe. U\xc4\x8dinkovita zdravila so lamivudin, adefovir, tenofovir, telbivudin, entekavir ter interferon alfa-2a in pegiliran interferon alfa-2a. Prednost pegilirane oblike interferona je v tem, da se injicira le enkrat tedensko, medtem ko se mora navadni interferon injicirati vsak dan do trikrat tedensko. _NEWLINE_Bolniki se na zdravljenje odzivajo razli\xc4\x8dno, kar je najverjetneje med drugim tudi posledica razli\xc4\x8dnih genotipov virusa HBV. Zdravljenje zmanj\xc5\xa1a virusno breme, saj se zavre razmno\xc5\xbeevanje virusa v jetrih._NEWLINE_Dojen\xc4\x8dkom, ki so se rodili materam prena\xc5\xa1alkam virusa, lahko dajo protitelesa proti virusu HBV. \xc4\x8ce novorojen\xc4\x8dek prejme injekcijo protiteles v roku 12 ur po rojstvu, se verjetnost za pojav oku\xc5\xbebe zmanj\xc5\xa1a za 95\xc2\xa0%. Hkrati ta oblika zdravljenja omogo\xc4\x8da varno dojenje.\n_START_SECTION_\nReaktivacija\n_START_PARAGRAPH_\nPo oku\xc5\xbebi ostane virus v telesu dalje prisoten in pri nekaterih bolnikih se bolezen ponovi. Sicer je reaktivacija virusa redka, a se pogosteje pojavi pri bolnikih z okrnjenim imunskim sistemom._NEWLINE_Virus HBV vstopa izmeni\xc4\x8dno v cikel razmno\xc5\xbeevanja in v cikel, ko miruje. Pri okoli 50\xc2\xa0% bolnikov se pojavi akutna reaktivacija. Pri bolnikih mo\xc5\xa1kega spola z vrednostjo alanin-transferaze (ALT) nad 200 UL/L obstaja trikrat ve\xc4\x8dja verjetnost za reaktivacijo virusa kot pri bolnikih z ni\xc5\xbejo vrednostjo ALT. Tudi pri bolnikih, ki prejemajo kemoterapijo, obstaja ve\xc4\x8dje tveganje za reaktivacijo virusa. Pri bolnikih, ki prejemajo imunosupresivna zdravila, obstaja prav tako vi\xc5\xa1je tveganje za reaktivacijo virusa HBV, ker ta zdravila med drugim zavirajo tudi delovanje citotoksi\xc4\x8dnih limfocitov T v jetrih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO prvi epidemiji hepatitisa B je poro\xc4\x8dal Lurman leta 1885. Leta 1883 so v nem\xc5\xa1kem mestu Bremen izbruhnile \xc4\x8drne koze in 1.289 delavcev v ladjedelnici so cepili z limfo drugih ljudi. V \xc4\x8dasu od nekaj tednov do 8 mesecev po cepljenju je 191 cepljenih delavcev zbolelo za zlatenico; diagnoza se je glasila serumski hepatitis. Drugi delavci, ki so bili cepljeni z drugo serijo limfe, niso zboleli. Lurman je v svojem poro\xc4\x8dilu, ki predstavlja primer epidemiolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije, je dokazal, da je vzrok oku\xc5\xbebe kontaminirana limfa. _NEWLINE_Kasneje po uvedbi podko\xc5\xbenih injekcijskih igel leta 1909 so poro\xc4\x8dali o \xc5\xa1tevilnih podobnih primerih izbruha hepatitisa. Iste igle so namre\xc4\x8d pogostoma uporabili pri ve\xc4\x8d bolnikih, in sicer pri zdravljenju sifilisa z zdravilom salvarsan. Samega virusa sicer niso poznali do leta 1965, ko je Baruch Blumberg odkril virusov povr\xc5\xa1inski antigen HBsAg (sprva imenovam avstralski antigen) v krvi avstralskih Aborid\xc5\xbeinov. Sicer so \xc5\xbee od objave MacCallumove raziskave leta 1947 domnevali, da bolezen povzro\xc4\x8da virus. Leta 1970 pa so s pomo\xc4\x8djo elektronskega mikroskopa odkrili tudi sam virus. V za\xc4\x8detku leta 1980 so dolo\xc4\x8dili tudi nukleotidno zaporedje virusovega genoma in za\xc4\x8deli so presku\xc5\xa1ati prva cepiva.'