b'\n_START_ARTICLE_\nAnalema\n_START_PARAGRAPH_\nAnal\xc3\xa9ma je v astronomiji diagram, ki prikazuje letno spremembo navidezne lege Sonca na nebu (nebesni sferi) relativno glede na njegovo srednjo lego, kakor jo vidi opazovalec v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasu dneva in z dolo\xc4\x8denega kraja na Zemlji. Njena severno-ju\xc5\xbena komponenta je posledica spremembe Son\xc4\x8deve deklinacije, ki jo povzro\xc4\x8da nagib Zemljine vrtilne osi, vzhodno-zahodna komponenta pa je posledica neenakomerne spremembe Son\xc4\x8deve rektascenzije, ki jo povzro\xc4\x8data skupna vpliva nagiba Zemljine vrtilne osi in izsrednost njenega tira. Diagram ima obliko vitke podobe osmice in se lahko velikokrat najde na globusih._NEWLINE_Beseda analema izhaja iz starogr\xc5\xa1ke \xe1\xbc\x80\xce\xbd\xce\xac\xce\xbb\xce\xb7\xce\xbc\xce\xbc\xce\xb1: an\xc3\xa1l\xc4\x93mma\xe2\x80\x8e, kar pomeni podpora, podstavek (son\xc4\x8dne ure)._NEWLINE_Analemo je mo\xc5\xbeno fotografirati, tako da je fotoaparat postavljen v nepomi\xc4\x8dni legi in v enaki smeri z ve\xc4\x8dkratno osvetlitvijo skozi leto vedno v enakem \xc4\x8dasu ure z upo\xc5\xa1tevanjem poletnega \xc4\x8dasa kjer je potrebno. Analemski diagrami imajo pogosto oznake, ki ka\xc5\xbeejo navidezno lego Sonca v razli\xc4\x8dnih blizu razmaknjenih datumih skozi vse leto. Analeme z datumskimi ozna\xc4\x8dbami se lahko rabijo za razli\xc4\x8dne prakti\xc4\x8dne namene. Brez ozna\xc4\x8db nimajo ve\xc4\x8dje prakti\xc4\x8dne uporabnosti razen kot okras._NEWLINE_Analeme, kot so poznane v sedanjosti, so v kombinaciji s son\xc4\x8dnimi urami uporabljali od 18. stoletja naprej za pretvarjanje med navideznim in srednjim Son\xc4\x8devim \xc4\x8dasom. Pred tem se je izraz nana\xc5\xa1al na katerokoli orodje ali metodo za na\xc4\x8drtovanje son\xc4\x8dnih ur._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se izraz analema po navadi nana\xc5\xa1a na Zemljino Son\xc4\x8devo analemo, se lahko rabi tudi za druga nebesna telesa.\n_START_SECTION_\nSon\xc4\x8deva analema vidna z Zemlje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi nagiba Zemljine vrtilne osi (23,439\xc2\xb0) in njenega elipti\xc4\x8dnega tira okrog Sonca relativna lega Sonca nad obzorjem od dneva do dneva ni konstantna, \xc4\x8de se jo opazuje ob enaki uri vsak dan. \xc4\x8ce \xc4\x8das opazovanja ni 12:00 opoldan krajevnega srednjega \xc4\x8dasa, bo, kar je odvisno od zemljepisne \xc5\xa1irine opazovalca, ta zanka nagnjena za razli\xc4\x8dne kote._NEWLINE_Lik na levi je zgled analeme kakor je vidna z Zemljine severne poloble. Je graf navidezne lege Sonca ob 12:00 opoldan na Kraljevem observatoriju Greenwich (zemljepisna \xc5\xa1irina 51,48\xc2\xb0 severno, zemljepisna dol\xc5\xbeina 0,0015\xc2\xb0 zahodno) leta 2006. Vodoravna os je azimutni kot v stopnijah (180\xc2\xb0 je smer proti jugu). navpi\xc4\x8dna os je altituda v stopinjah nad obzorjem. Prvi dan vsakega meseca je prikazan \xc4\x8drno, Son\xc4\x8deva obrata in enakono\xc4\x8dji so prikazani zeleno. Lahko se vidi, da se enakono\xc4\x8dji pojavita pribli\xc5\xbeno pri altitudi \xcf\x86 = 90\xc2\xb0 \xe2\x88\x92 51,5\xc2\xb0 = 38,5\xc2\xb0, Son\xc4\x8deva obrata pa pri altitudah \xcf\x86 \xc2\xb1 \xce\xb5, kjer je \xce\xb5 nagib Zemljine vrtilne osi 23,439\xc2\xb0. Analema je izrisana s pretirano \xc5\xa1irino, kar razkriva majhno nesimetri\xc4\x8dnost zaradi dvotedenske neporavnanosti med apsidama Zemljinega tira in njenih Son\xc4\x8devih obratov._NEWLINE_Analema je usmerjena tako, da je manj\xc5\xa1a zanka severno od ve\xc4\x8dje zanke. Na Severnem te\xc4\x8daju bi bila analema popolnoma pokon\xc4\x8dna, kot osmica z manj\xc5\xa1o zanko na vrhu, vidna pa bi bila le njena zgornja polovica. Ju\xc5\xbeneje pod severnim te\xc4\x8dajnikom bi bila vidna celotna analema. \xc4\x8ce se opazuje ob poldnevu, bo \xc5\xa1e vedno pokon\xc4\x8dna, ju\xc5\xbeneje se pojavlja vi\xc5\xa1je nad obzorjem. Ob ekvatorju je neposredno nad opazovali\xc5\xa1\xc4\x8dem. \xc5\xa0e ju\xc5\xbeneje se pomika proti ju\xc5\xbenemu obzorju in je vidna z ve\xc4\x8djo zanko na vrhu. \xc4\x8ce se jo na drugi strani opazuje zgodaj zjutraj ali zve\xc4\x8der, bo nagnjena na eno stran ju\xc5\xbeno od Severnega te\xc4\x8daja. Ob ekvatorju bo popolnoma vodoravno. Nato se bo, \xc4\x8de se nadaljuje proti jugu, za\xc4\x8dela vrteti, tako da bo manj\xc5\xa1a zanka na nebu pod ve\xc4\x8djo. Po pre\xc4\x8dkanju ju\xc5\xbenega te\xc4\x8dajnika bo analema skoraj v celoti obrnjena in bo za\xc4\x8dela izginjati. Na Ju\xc5\xbenem te\xc4\x8daju bo vidno le 50\xc2\xa0% njene ve\xc4\x8dje zanke._NEWLINE_Za podrobnej\xc5\xa1i opis vzhodno-zahodne zna\xc4\x8dilnosti analeme glej \xc4\x8dasovna ena\xc4\x8dba.\n_START_SECTION_\nFotografiranje analeme\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo uspe\xc5\xa1no fotografijo analeme je med letoma 1978 in 1979 naredil ameri\xc5\xa1ki ljubiteljski astronom Dennis di Cicco nad Watertownom v Massachusettsu. Ne da bi premikal svoj fotoaparat je naredil 44 posnetkov istega okvirja filma ob istem \xc4\x8dasu dneva v razmiku vsaj enega tedna. Sliko v ospredju in tri posnetke z dolgo osvetlitvijo je tudi vklju\xc4\x8dil v isti okvir, tako da je bilo skupno \xc5\xa1tevilo posnetkov 48.\n_START_SECTION_\nOcenjevanje podatkov Son\xc4\x8devega vzhoda in zahoda s pomo\xc4\x8djo analeme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce ima analema oznake navidezne lege Sonca za dovolj pogoste datume, kot na primer za prvi, enajsti in enaindvajseti dan v vsakem koledarskem mesecu, potem povzema njegova navidezna gibanja relativno glede na njegovo srednjo lego skozi vse leto. Analemski diagram z oznakami datumov z enakima meriloma tako v severno-ju\xc5\xbeni smeri kot tudi v vzhodno-zahodni se lahko rabi za ocenjevanje koli\xc4\x8din, kot so \xc4\x8dasi vzhoda in zahoda, ki so odvisni od Son\xc4\x8deve navidezne lege. V splo\xc5\xa1nem so te ocene odvisne od vizualizacije analeme kot toge strukture na nebu, ki so giba okrog Zemlje s konstantno hitrostjo, tako da vzhaja in zahaja enkrat na dan pri \xc4\x8demer se Sonce navidezno giba okrog nje enkrat na leto. Pri procesu so vklju\xc4\x8deni nekateri pribli\xc5\xbeki, predvsem raba ravninskega diagrama za prikaz teles na nebesni sferi in raba risbe in meritev namesto ra\xc4\x8dunov. Tako ocene niso popolnoma to\xc4\x8dne, vendar so po navadi dovolj dobre za prakti\xc4\x8dne namene. Imajo tudi pou\xc4\x8dno vrednost, saj na preprost vizualni na\xc4\x8din prikazujejo kako se spreminjajo \xc4\x8dasi Son\xc4\x8devih vzhodov in zahodov.\n_START_SECTION_\nNajzgodnej\xc5\xa1i in najkasnej\xc5\xa1i Son\xc4\x8dev vzhod in zahod\n_START_PARAGRAPH_\nAnalema se lahko rabi za dolo\xc4\x8devanje datumov najzgodnej\xc5\xa1ega in najkasnej\xc5\xa1ega Son\xc4\x8devega vzhoda in zahoda v danem letu. Ti se ne zgodijo na datuma Son\xc4\x8devih obratov._NEWLINE_Glede na sliko simulirane analeme na vzhodnem nebu je njena najni\xc5\xbeja to\xc4\x8dka ravno vz\xc5\xa1la nad obzorjem. \xc4\x8ce bi bilo Sonce navidezno v tej to\xc4\x8dki, bi ravno nastopil Son\xc4\x8dev vzhod. To bi bil najkasnej\xc5\xa1i vzhod v letu, saj vse druge to\xc4\x8dke analeme vzidejo prej. Tako je datum najkasnej\xc5\xa1ega Son\xc4\x8devega vzhoda tedaj, ko je Sonce navidezno v najni\xc5\xbeji to\xc4\x8dki (29. decembra, kadar je analema nagnjena, tako kot je vidna z zemljepisne \xc5\xa1irine 50\xc2\xb0 severno, kar je prikazano na diagramu). V podro\xc4\x8djih kjer uporabljajo poletni \xc4\x8das, najkasnej\xc5\xa1i Son\xc4\x8dev vzhod nastopi na dan \xc5\xa1e preden se kon\xc4\x8da poletni \xc4\x8das. Podobno kadar je Sonce navidezno v najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki analeme, okoli 15. junija, bo nastopil najzgodnej\xc5\xa1i Son\xc4\x8dev vzhod v letu. Enako ob zahodu bo najzgodnej\xc5\xa1i Son\xc4\x8dev zahod nastopil, kadar bo Sonce navidezno v najni\xc5\xbeji to\xc4\x8dki analeme, ko je blizu zahodnega obzorja, najkasnej\xc5\xa1i zahod pa, kadar je Sonce navidezno v najvi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dki analeme._NEWLINE_Nobena od teh to\xc4\x8dk ni to\xc4\x8dno na skrajnem koncu analeme, ko je Sonce v obratu. Kot je razvidno iz diagrama, s severnih srednjih \xc5\xa1irin najzgodnej\xc5\xa1i Son\xc4\x8dev vzhod nastopi malo pred decembrskim obratom \xe2\x80\x93 obi\xc4\x8dajno teden ali dva prej, najkasnej\xc5\xa1i Son\xc4\x8dev zahod pa nastopi teden ali dva po obratu. Tako je najtemnej\xc5\xa1i ve\xc4\x8der od za\xc4\x8detka do sredine decembra, jutra pa postajajo \xc5\xa1e temnej\xc5\xa1a vse do novega leta._NEWLINE_To\xc4\x8dni datumu so tisti na katere je Sonce navidezno v to\xc4\x8dkah, ko je obzorje tangentno na analemo, kar je zaporedoma odvisno od tega kako mo\xc4\x8dno je analema nagnjena od navpi\xc4\x8dne smeri, oziroma kako skozi njega poteka severno-ju\xc5\xbeni poldnevnik. Ta nagibni kot je dejansko kolatituda (90 stopinj minus zemljepisna \xc5\xa1irina) opazovali\xc5\xa1\xc4\x8da. Ra\xc4\x8duni teh datumov so zapleteni, lahko pa se jih dokaj to\xc4\x8dno oceni s postavitvijo ravnila nagnjenega za ustrezni kot tangentno na analemski diagram in odbiranjem datumov, ko je Sonce v legah stika. Pri tem se, \xc4\x8de je treba, datumi interpolirajo._NEWLINE_Na zmernih zemljepisnih \xc5\xa1irinah se datumi \xc5\xa1e naprej oddaljujejo od Son\xc4\x8devih obratov, ko se absolutna vrednost \xc5\xa1irine zmanj\xc5\xa1uje. Na \xc5\xa1irinah blizu ekvatorja so rezmere bolj zapletene. Analema le\xc5\xbei skoraj vodoravno in je obzorje na njo lahko tangentno v dveh to\xc4\x8dkah, na eno v vsaki njeni zanki. Zaradi tega sta v letu dva zelo razmaknjena datuma, ko Sonce vzhaja prej kot ob mejhnih datumih in tako naprej.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casi Son\xc4\x8devega vzhoda in zahoda\n_START_PARAGRAPH_\nPodobna geometrijska metoda na podlagi analeme se lahko rabi za dolo\xc4\x8ditev \xc4\x8dasov Son\xc4\x8devega vzhoda in zahoda za poljubni kraj na Zemlji, razen zelo blizu severnega in ju\xc5\xbenega te\xc4\x8dajnika, za katerikoli datum._NEWLINE_V izhodi\xc5\xa1\xc4\x8du analeme, ko sta Son\xc4\x8deva deklinacija in \xc4\x8dasovna ena\xc4\x8dba obe enaki ni\xc4\x8d, Sonce vzhaja in zahaja ob 6h in 18h po krajevnem srednjem \xc4\x8dasu vsak dan v letu ne glede na zemljepisno \xc5\xa1irino opazovali\xc5\xa1\xc4\x8da. Pri tem lom v ozra\xc4\x8dju ni upo\xc5\xa1tevan. \xc4\x8ce se analema izri\xc5\xa1e v diagram, nagnjena za ustrezni kot za \xc5\xa1irino opazovali\xc5\xa1\xc4\x8da (kot je opisano zgoraj), in \xc4\x8de se nari\xc5\xa1e vodoravna premica skozi navidezno lego Sonca na analemi za poljubni datum (in, \xc4\x8de je treba, se za datume med oznakami interpolira), potem ob Son\xc4\x8devem vzhodu ta premica predstavlja obzorje. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de se pomika vzdol\xc5\xbe nebesnega ekvatorja s hitrostjo 15\xc2\xb0 na uro, kar je hitrost Zemljinega vrtenja okrog svoje osi. Razdalja vzdol\xc5\xbe ekvatorja od to\xc4\x8dke, kjer seka obzorje z lego izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da analeme ob Son\xc4\x8devem vzhodu, je razdalja, za katero se izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de premakne med 6 uro in \xc4\x8dasom vzhoda za dani datum. Merjenje tega ekvatorskega odseka podaja razliko med 6 uro in \xc4\x8dasom Son\xc4\x8devega vzhoda._NEWLINE_Merjenje je treba izvesti na diagramu in mora biti izra\xc5\xbeena s pomo\xc4\x8djo kota, ki sega do opazovali\xc5\xa1\xc4\x8da na povr\xc5\xa1ju z odgovarjajo\xc4\x8do razdaljo v analemi na nebu. Lahko je uporabno za primerjavo dol\xc5\xbeine analeme, ki sega do 47 stopinj. Tako, \xc4\x8de je na primer dol\xc5\xbeina ekvatorskega odseka na diagramu enaka 0,4 krat dol\xc5\xbeina analeme na diagramu, bo odsek na nebesni analemi segal 0,4\xc2\xa0\xc2\xb747 ali 18,8\xc2\xb0 k opazovali\xc5\xa1\xc4\x8du na povr\xc5\xa1ju. Kot v stopnjah je treba deliti s 15, da se dobi \xc4\x8dasovna razlika v urah med Son\xc4\x8devim vzhodom in 6 uro. Predznak razlike je razviden iz diagrama. \xc4\x8ce vodoravna premica ob Son\xc4\x8devem vzhodu poteka nad izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dem analeme, Sonce vzhaja pred 6 uro zjutraj in obratno._NEWLINE_Enaka metoda se lahko rabi mutatis mutandis za ocenitev \xc4\x8dasa Son\xc4\x8devega zahoda. Ocenjeni \xc4\x8dasi so v krajevnem srednjem \xc4\x8dasu. Treba je uporabiti popravke za njihovo pretvorbo v standardni \xc4\x8das ali poletni \xc4\x8das. Ti popravki bodo vklju\xc4\x8devali \xc4\x8dlen, ki obsega zemljepisno dol\xc5\xbeino opazovali\xc5\xa1\xc4\x8da in tako \xc5\xa1irina kot dol\xc5\xbeina obe vplivata na kon\xc4\x8dni rezultat.\n_START_SECTION_\nAzimuti Son\xc4\x8devega vzhoda in zahoda\n_START_PARAGRAPH_\nAzimuti (prave smeri kompasa) to\xc4\x8dk na obzorju, kjer Sonce vzhaja in zahaja, se lahko preprosto ocenijo z istim diagramom, s katerim se dolo\xc4\x8dijo \xc4\x8dasi Son\xc4\x8devega vzhoda in zahoda in kakor je opisano zgoraj._NEWLINE_To\xc4\x8dka, v kateri se obzorje seka z ekvatorjem, predstavlja vzhod ali zahod. To\xc4\x8dka, v kateri Sonce vzhaja ali zahaja, predstavlja smer vzhoda ali zahoda. S preprostim merjenjem razdalje vzdol\xc5\xbe obzorja med tema to\xc4\x8dkama v smislu kotov (in primerjavo z dol\xc5\xbeino analeme, kot je opisano zgoraj) se dobi kot med vzhodom ali zahodom in smerjo Son\xc4\x8devega vzhoda ali zahoda. Ali je vzhod ali zahod severno ali ju\xc5\xbeno proti vzhodu ali zahodu, je razvidno iz diagrama. Ve\xc4\x8dja zanka analeme je na njenem ju\xc5\xbenem koncu.\n_START_SECTION_\nAnaleme geosinhronih satelitov\n_START_PARAGRAPH_\nGeosinhroni sateliti kro\xc5\xbeijo okrog Zemlje s periodo enega siderskega dne. \xc4\x8ce se opazujejo z nepomi\xc4\x8dne to\xc4\x8dke na zemeljskem povr\xc5\xa1ju, na nebu opisujejo sled, ki se vsak dan ponovi, in so tako preproste in pomembne analeme. Obi\xc4\x8dajno so v grobem v obliki elipse, solze ali osmice. Njihova oblika in mere so odvisne od parametrov tira. Podmno\xc5\xbeica geosinhronih satelitov so geostacionarni sateliti, ki imajo idealno popolne kro\xc5\xbene tire to\xc4\x8dno v Zemljini ekvatorski ravnini. Geostacionarni sateliti tako idealno ostajajo nepomi\xc4\x8dni glede na zemeljsko povr\xc5\xa1je nad stalno to\xc4\x8dko na ekvatorju. Noben resni\xc4\x8dni satelit pa ni geostacionaren in na nebu pu\xc5\xa1\xc4\x8da sled v obliki majhne analeme. Ker je velikost tirov geosinhronih satelitov podobna velikosti Zemlje, se pojavi precej\xc5\xa1nja paralaksa, kar je odvisno od lege opazovali\xc5\xa1\xc4\x8da na zemeljskem povr\xc5\xa1ju, tako da v razli\xc4\x8dnih opazovali\xc5\xa1\xc4\x8dih nastanejo razli\xc4\x8dne analeme._NEWLINE_Paraboli\xc4\x8dni kro\xc5\xbeniki, ki se rabijo za radijsko komunikacijo z geosinhronimi sateliti, se morajo pogosto prestavljati, da lahko sledijo dnevnemu gibanju satelitov po njihovih analemah. Mehanizmi, ki jih vodijo, morajo tako biti programirani s parametri analem. Izjeme so kro\xc5\xbeniki, ki se rabijo s (pribli\xc5\xbeno) geostacionarnimi sateliti, saj se ti navidezno premaknejo tako malo, da kro\xc5\xbenikov ni treba premikati.\n_START_SECTION_\nAnaleme kvazisatelitov\n_START_PARAGRAPH_\nKvazisatelit, kot ga na primer prikazuje slika na desni, se premika v naprednem tiru okrog Sonca z enako orbitalno periodo (kar obi\xc4\x8dajno predstavlja njegovo leto) kot planet, ki ga spremlja, vendar z razli\xc4\x8dno (po navadi ve\xc4\x8djo) izsrednostjo. \xc4\x8ce se ga opazuje s planeta, bo kvazisatelit navidezno zaokro\xc5\xbeil okrog planeta enkrat na leto v vzvratni smeri, z razli\xc4\x8dno hitrostjo in verjetno ne v eklipti\xc4\x8dni ravnini. \xc4\x8ce se kvazisatelit giba s konstantno hitrostjo na ekliptiki relativno glede na svojo srednjo lego, bo na planetovem nebu pustil sled v obliki analeme s ciklom enega leta.'