b'\n_START_ARTICLE_\nHotimir\n_START_SECTION_\nUjetni\xc5\xa1tvo in spreobrnitev v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je Karantanija leta 745 podredila Bavarcem in preko njih Frankom, je izgubila zunanjo samostojnost in Karantanci so na Bavarsko poslali talce, med njimi tudi \xc4\x8dlane kne\xc5\xbeje rodbine. Tako sta Borutov sin Gorazd in Borutov ne\xc4\x8dak Hotimir postala talca in sta verjetno prebivala v salzbur\xc5\xa1kem samostanu Herrenchimsee na otoku Auaa na zgornjebavarskem jezeru Chiemsee, kjer so ju na pro\xc5\xa1njo Boruta spreobrnili v kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero.  Kmalu potem je Borut leta 749 ali morda 750 umrl in Franki oziroma Bavarci so odobrili nastop kneza Gorazda, ki pa je tudi sam preminil \xc5\xbee v tretjem letu svoje vladavine.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danski knez in za\xc4\x8detek pokristjanjevanja\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovski vladar Pipin je po Gorazdovi smrti dovolil, da so Karantanci za svojega kneza izvolili Hotimirja, pri \xc4\x8demer je Hotimir dejansko postal knez \xc5\xa1ele potem, ko je bil potrjen s strani karantanskega ljudstva. V \xc4\x8dasu Gorazda se misijonarska dejavnost \xc5\xa1e ni pri\xc4\x8dela, Hotimir pa je ob povratku v Karantanijo s seboj pripeljal duhovnika Majorana, ki je bil ne\xc4\x8dak Hotimirjevega krstnega botra Lupa, duhovnika na otoku Auaa. Ob nastopu svoje oblasti je Hotimir priznal podrejenost salzbur\xc5\xa1kemu samostanu Sv. Petra in se \xc5\xbee leta 756 obrnil na tamkaj\xc5\xa1njega \xc5\xa1kofa Virgila, ki mu je najkasneje leta 860 na pomo\xc4\x8d poslal pokrajinskega \xc5\xa1kofa Modesta, apostola Karantancev, v \xc4\x8dasu katerega so bile v Karantaniji posve\xc4\x8dene tri de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeje cerkve vklju\xc4\x8dno z Gospo Sveto  Zgodovinar Bogo Grafenauer je pokazal, da je v \xc4\x8dasu Hotimirja \xc5\xbee obstajala okrepljena kne\xc5\xbeja oblast, kar se ka\xc5\xbee v obstoju lastnih kne\xc5\xbejih voja\xc5\xa1kih sil in v predpisovanju nekaterih javnopravnih dajatev - npr. pri odlo\xc4\x8ditvi iz leta 852 o dajatvi za salzbur\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa, ki jo je Hotimir deloma nalo\xc5\xbeil svojemu ljudstvu.\n_START_SECTION_\nOslabitev Karantanije\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi majhnega \xc5\xa1tevila kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih duhovnikov in nasprotovanja starovercev proti novi veri si je v Modestovem \xc4\x8dasu te\xc5\xbeko predstavljati ve\xc4\x8dje uspehe pri pokristjanjevanju. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o oporo je kr\xc5\xa1anskim misijonarjem nudil sam Hotimir s svojimi velika\xc5\xa1i, saj je nova vera opravi\xc4\x8devala njihovo oblast nasproti ljudstvu, deloma pa se je nova vera lahko \xc5\xa1irila tudi med najni\xc5\xbejim slojem nesvobodnjakov. Spreobrnjenci so bili pogosto varovanci oblasti; iz podobnih miselnih okvirjev se je razvila pripoved o plemenitem duhovniku Ingu. Po drugi strani je pokristjanjevanje zbujalo nejevoljo pri svobodnjakih, ki obenem niso marali tujega vpliva, ta odpor pa je verjetno posku\xc5\xa1al izkoristiti del tistih karantanskih plemi\xc4\x8dev, ki so se sami posku\xc5\xa1ali dokopati do oblasti. Obstaja tudi z dokazi nepodprta mo\xc5\xbenost, da je zidava kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih cerkva in molilnic predstavljala veliko dav\xc4\x8dno obremenitev za svobodnjake. Vsekakor je do nezadovoljstva pri\xc5\xa1lo kljub temu, da so salzbur\xc5\xa1ki kr\xc5\xa1\xc4\x8danski misijonarji v Hotimirjevem \xc4\x8dasu vsaj v teoriji prisegali na irsko misijonarsko metodo, ki se je zavzemala za \xc4\x8dim bolj miroljubno in postopno \xc5\xa1irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. V de\xc5\xbeelo prihajali predvsem germanski duhovniki, ki so vero \xc5\xa1irili bolj po frankovskih na\xc4\x8delih._NEWLINE_Prilo\xc5\xbenost za upor je protikr\xc5\xa1\xc4\x8dansko in protigermansko krilo izkoristilo takoj, ko je Hotimir izgubil podporo iz tujine. Prvi udarec za kristjane je bila smrt \xc5\xa1kofa Modesta v letu 763, skoraj hkrati pa je zaradi Tassilovega bavarskega upora proti Frankom oslabel tudi vpliv tujcev na Karantanijo. Tako je kombinacija oslabitve frankovske mo\xc4\x8di na vzhodni meji, bavarskega upora in Modestove smrti opogumila staroverce k uporu proti Hotimirju. Vendar je Hotimir zgolj z doma\xc4\x8dimi silami uspel zadu\xc5\xa1iti tako upor v letu 763 kot upor v letu 765, med tem ko se je misijonarska dejavnost nadaljevala. Kljub temu salzburk\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Virgil ni usli\xc5\xa1al Hotimirjeve pro\xc5\xa1nje, da bi ga pri\xc5\xa1el v Karantanijo osebno podpret. Hotimirjeve zmage niso odpravile vzrokov za upor: njegova smrt leta 769 in verjetni spori za nasledstvo so Karantanijo potisnili v silovit protigermanski in protikr\xc5\xa1\xc4\x8danski upor, ki je prerastel v dr\xc5\xbeavljansko vojno med letoma 768 in 772, ko so bili iz Karantanije za\xc4\x8dasno izgnani kr\xc5\xa1\xc4\x8danski duhovniki. Ta upor je uspelo zadu\xc5\xa1iti \xc5\xa1ele bavarsko posredovanje pod vodstvom njihovega vojvode Tassila, sprva na miren na\xc4\x8din, nato pa s silo.'