b'\n_START_ARTICLE_\nDiopsid\n_START_SECTION_\nZgodovina in ime\n_START_PARAGRAPH_\nDiopsid je bil prvi\xc4\x8d opisan okrog leta 1800. Njegovo ime je sestavljno iz gr\xc5\xa1kih besed \xce\xb4\xce\xaf\xcf\x82 [d\xc3\xads], ki pomeni dvojen, in \xe1\xbd\x84\xcf\x88\xce\xb9\xcf\x82 [\xc3\xb3psis], ki pomeni videzin se nana\xc5\xa1a na dve mo\xc5\xbeni orientaciji njegove prizme.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nDiopsid se pojavlja v ultramafi\xc4\x8dnih magmatskih kamninah, na primer v kimberlitu in peridotitu in z diopsidom bogatih mafi\xc4\x8dnih kamninah, na primer v olivinskem bazaltu in andezitu. Diopsid se najde tudi v razli\xc4\x8dnih metamorfnih kamninah, kakr\xc5\xa1ni so na primer kontaktni metamorfni skarni, ki so se razvili iz dolomitov z zelo veliko vsebnostjo silicijevega dioksida. Diposid je pomemben mineral v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du in je pogosta sestavina peridotitskih vtro\xc5\xa1nikov v kimberlitskih in alkalnih bazaltskih lavah._NEWLINE_Nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da diopsida so v Kanadi, Ju\xc5\xbeni Afriki, Rusiji, Braziliji in drugod. V Sloveniji so ga na\xc5\xa1li v Grapi in v okolici Dravograda.\n_START_SECTION_\nMineralogija\n_START_PARAGRAPH_\nDiosid je prekurzor hrizotila (belega azbesta), ki nastaja po hidrotermalnem preperevanju in magmatski diferenciaciji. Diopsid namre\xc4\x8d lahko reagira z vodnimi raztopinami magnezijevih in klorovih spojin in se pri segravanju na 600 \xc2\xb0C \xc5\xbee po treh dneh pretvori v hrizotil._NEWLINE_Pri relativno visokih temperaturah je v nizu trdnih raztopin med diopsidom in pigeonitom vrzel. Pri ni\xc5\xbejih temperaturah je vrzel v nizu med diopsidom in ortopiroksenom. Razmerje med vsebnostjo kalcija in vsebnostjo kalcija, magnezija in \xc5\xbeeleza v diopsidu, ki je nastal skupaj z enim od obeh piroksenov, je zelo ob\xc4\x8dutljivo na temperature nad 900 \xc2\xb0C, zato je sestava diopsida v peridotitskih vtro\xc5\xa1nikih pomemben podatek za rekonstrukcijo temperatur v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Violan je z manganom bogat razli\xc4\x8dek diopsida vijoli\xc4\x8dne do svetlo modre barve.\n_START_SECTION_\nUporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nDiopsid bi lahko bil surovina za proizvodnjo keramike in steklokeramike, ki bi bili uporabni v gradbeni\xc5\xa1tvu, na podro\xc4\x8dju biomaterialov, za imobilizacijo jedrskih odpadkov in tesnila v gorivnih celicah s trdnimi oksidi._NEWLINE_Diopsid in kromov diopsid bi se lahko uporabila za izdelavo nakita, vendar imata premajhno trdoto (5,5 \xe2\x80\x93 6,5) in natezno trdnost in se hitro lomita.'