b'\n_START_ARTICLE_\nFotoelektri\xc4\x8dni pojav\n_START_PARAGRAPH_\nFotoelektri\xc4\x8dni pojav ali fotoefekt je fizikalni pojav, pri kateri elektromagnetno valovanje z dovolj kratko valovno dol\xc5\xbeino (npr. v vidnem ali ultravijoli\xc4\x8dnem delu spektra) po navadi iz kovine izbije prevodni\xc5\xa1ke elektrone. Sevanje z ve\xc4\x8djo valovno dol\xc5\xbeino od mejne ne izbija elektronov, ker elektroni za premostitev vezi z atomi ne morejo pridobiti dovolj energije._NEWLINE_Opis fotoelektri\xc4\x8dnega pojava je pomagal premostiti te\xc5\xbeave valovno del\xc4\x8dne dvojnosti, kjer se lahko fizikalni sistemi (kot so v tem primeru fotoni) obna\xc5\xa1ajo in ka\xc5\xbeejo obe lastnosti, valovno in del\xc4\x8dno. Zamisel pojava se je porodila pri tvorcih kvantne mehanike. Matemati\xc4\x8dno je fotoelektri\xc4\x8dni pojav opisal Albert Einstein leta 1905 v \xc4\x8dlanku O nekem hevristi\xc4\x8dnem stali\xc5\xa1\xc4\x8du, ki zadeva nastanek in spremembo svetlobe (v izvirniku \xc3\x9cber einen die Erzeugung und Verwandlung des Lichtes betreffenden heuristischen Gesichtspunkt) na podlagi dela s podro\xc4\x8dja kvantne mehanike Maxa Plancka._NEWLINE_Fotocelica je steklena bu\xc4\x8dka, iz katere je izsesan zrak; ima elektrodi: anodo in fotokatodo. Fotocelico vklju\xc4\x8dimo v tokovni krog, v katerem sta \xc5\xa1e vir napetosti (okrog 100 V) in ob\xc4\x8dutljiv merilec elektri\xc4\x8dnega toka) (mikroampermeter); anoda je priklju\xc4\x8dena na pozitivni pol napetostnega vira, fotokatoda pa na negativnega. Svetloba obseva fotokatodo in izbija iz nje elektrone; fotokatoda je narejena iz kovine, ki ima majhno izstopno delo A\xe1\xb5\xa2 (npr. iz alkalne kovine). Pozitivna anoda priteguje iz fotokatode izbite elektrone), skozi tokovni krog ste\xc4\x8de elektri\xc4\x8dni tok (t. i. fotoelektri\xc4\x8dni tok), ki ga meri vklju\xc4\x8deni mikroampermeter. Fotoelektri\xc4\x8dni tok je obi\xc4\x8dajno zelo majhen, nekaj \xce\xbcA. Poskus poka\xc5\xbee, da je fotoelektri\xc4\x8dni tok pri dolo\xc4\x8deni napetosti) in dolo\xc4\x8deni vrsti (barvi) svetlobe tem ve\xc4\x8dji, \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji je energijski tok svetlobe, ki osvetljuje fotokatodo.\n_START_SECTION_\nFotoelektri\xc4\x8dni tok\n_START_PARAGRAPH_\nFotoelektri\xc4\x8dni tok uporabljamo za merjenje energijskega toka vpadajo\xc4\x8de svetlobe, tj. fotocelico uporabljamo za merjenje svetlobne energije (kot svetlomer). Fotocelico uporabljamo tudi, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo pretvarjati svetlobne signale v elektri\xc4\x8dne, npr. za predvajanje zvo\xc4\x8dnega zapisa s filma).\n_START_SECTION_\nFotoni\n_START_PARAGRAPH_\nFotokatoda absorbira vpadlo svetlobno energijo. Del absorbirane svetlobne energije prejmejo nekateri elektroni iz povr\xc5\xa1inskega sloja fotokatode; ti elektroni se sprostijo in izletijo iz fotokatode. Pri \xc5\xa1ibki osvetlitvi fotokatode je energijski tok vpadajo\xc4\x8de svetlobe majhen. Vendar tudi \xc5\xa1ibka svetloba lahko izbije elektrone iz kovine prakti\xc4\x8dno takoj po za\xc4\x8detku obsvetljevanja., lahko pa se elektron izbije \xc5\xa1ele \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa. Ta pojav se pojasni, \xc4\x8de predpostavimo, da energija svetlobe prihaja v enakih paketih (t. i. kvantih) kot nekak\xc5\xa1en curek energijskih kapelj. Vsak paket svetlobne energije posami\xc4\x8dno sodeluje z elektroni. \xc4\x8ce energijski paket zadane ob elektron, izgine, njegovo energijo pa prejme zadeti elektron. Podobno je z energijo drugih elektromagnetnih valov._NEWLINE_Kvant energije svetlobe ali drugih elektromagnetnih valov se imenuje foton.'