b'\n_START_ARTICLE_\nAdalbert Stifter\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAdalbert Stifter se je rodil 23. oktobra leta 1805 v Oberplanu na Vltavi (B\xc3\xb6hmerwald) (danes Horn\xc3\xad Plan\xc3\xa1/\xc4\x8ce\xc5\xa1ka) s prvotnim imenom Albert, kot najstarej\xc5\xa1i sin tkalca lanu ter kasneje trgovca s prejo Johanna Stifterja in njegove \xc5\xbeene Magdalene. O\xc4\x8deta je izgubil v delovni nesre\xc4\x8di leta 1817, ko se je nanj prevrnil vagon z lanom. Do leta 1818, ko ga je Franz Friepes (dedek po materini strani) poslal v latinsko \xc5\xa1olo, je Stifter, ki je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal pri materi, delal predvsem na posestvu dedka po o\xc4\x8detovi strani \xe2\x80\x93 Augustina Stifterja, da bi izbolj\xc5\xa1al skope \xc5\xbeivljenjske razmere. Mati se je leta 1820 poro\xc4\x8dila s pekovskim mojstrom Ferdinandom Mayerjem. Leta 1825 je zbolel za \xc4\x8drnimi kozami._NEWLINE_Do leta 1826 je Adalbert Stifter obiskoval benediktinsko latinsko \xc5\xa1olo v Kremsm\xc3\xbcnstru. V \xc4\x8dasu bivanja v Kremsm\xc3\xbcnstru, ki ga je kasneje opisal kot najlep\xc5\xa1i \xc4\x8das svojega \xc5\xbeivljenja, je spoznal temelje za raziskovanje narave, literature in umetnosti._NEWLINE_Na \xc5\xa1tudij prava na Dunaju se je vpisal leta 1826 in \xc5\xbee pri prvih izpitih dosegal dobre rezultate. \xc5\xa0tudij si je financiral z zasebnim poukom, ko je pou\xc4\x8deval kot doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj. In\xc5\xa1truiral pa je tudi \xc5\xbee med \xc4\x8dasom \xc5\xa1olanja v Kremsm\xc3\xbcnstru. Med \xc5\xa1tudijem leta 1827 so nastali prvi pesni\xc5\xa1ki poizkusi, na katere so imeli vpliv Goethe, Herder in Jean Paul. V tem \xc4\x8dasu se je nesre\xc4\x8dno zaljubil v Fanny Greipl ter vedno bolj dvomil o sebi ter utapljal skrbi v alkoholu. Nesre\xc4\x8dna zveza s Fanny pa je slab\xc5\xa1ala rezultate tudi na Univerzi, kjer je leta 1830 \xc5\xa1tudij prekinil._NEWLINE_Okrog leta 1829/30 je nastalo Stifterjevo prvo prozno delo Julius \xe2\x80\x93 nedokon\xc4\x8dana pripoved, v kateri je \xc5\xa1e vedno \xc4\x8dutiti vplive vzornika Jeana Paula. Leta 1832 in 1833 je neuspe\xc5\xa1no iskal delo kot u\xc4\x8ditelj. Februarja leta 1833 je Fanny prekinila neuspe\xc5\xa1no razmerje in kmalu zatem je Stifter spoznal modistko Amalijo Mohaupt (1811\xe2\x80\x931883), ki so jo njegovi znanci opisali kot intelektualno podrejeno. V pismu, ki je bil namenjen Fanny, se je pokesal, vendar Fanny ni spremenila svojega mnenja, zato je 20. avgusta leta 1835 obljubil zakon Amalie. Okrog leta 1834/35 je nastalo delo Kondor (nem. Der Condor), ki pa ga je uspel objaviti \xc5\xa1ele leta 1840._NEWLINE_Fanny se je leta 1836 poro\xc4\x8dila s finan\xc4\x8dnim uradnikom Fleischandlerjem, Stifter pa leto kasneje, 15. novembra 1837, z Amalio in na ta na\xc4\x8din poizku\xc5\xa1al ponovno vzpostaviti notranji mir v svojem \xc5\xbeivljenju. Zaradi zapravljive Amalie so bile materialne skrbi vedno ve\xc4\x8dje, kar dokazujeta tudi rube\xc5\xbea leta 1837 in 1841. Okrog leta 1836/37 je nastalo delo Poljske cvetlice (nem. Feldblumen), ki je bilo objavljeno leta 1841._NEWLINE_Pred poroko je leta 1837 zaprosil za delovno mesto v gozdarski \xc5\xa1oli v samostanu Mariabrunn v okolici Dunaja. Leta 1839 so nastale prve pomembne slike kot npr. Pogled na predmestje Dunaja (nem. Blick auf Wiener Vorstadth\xc3\xa4user), Pogled v ulico Beatrix (nem. Blick in die Beatrixgasse) ter Razvaline gradu Wittinghausen (nem. Ruine Wittinghausen). Istega leta je umrla tudi Fanny. Leto kasneje se je v \xc4\x8dasopisu Wiener Zeitschrift f\xc3\xbcr Kunst, Literatur, Theater und Mode (Dunajskem \xc4\x8dasopisu za umetnost, literaturo, gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in modo) pojavilo delo Kondor, ki je bilo sprejeto z navdu\xc5\xa1enjem. Leta 1841 je sledila \xc5\xa1e pripoved Poljske cvetlice v almanahu Iris._NEWLINE_Po letu 1841 je zopet deloval kot doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj in med letoma 1843 in 1846 pou\xc4\x8deval Richarda von Metternicha, takratnega sina avstrijskega predsednika vlade. Budimpe\xc5\xa1ki zalo\xc5\xbenik Gustav Heckenast, ki je izdal tudi delo Kondor, je za\xc4\x8del podpirati Stifterja in izdal zbornik Dunaj in Dunaj\xc4\x8dani (nem. Wien und die Wiener) in leta 1842 objavil pripoved Visoki gozd (nem. Der Hochwald ) v almanahu Iris._NEWLINE_Sledila so nekatera publicisti\xc4\x8dna dela, leta 1842 pa je Stifterju uspel literarni preboj z delom Pripoved o judu Abdiasu, ki mu je prinesla vse ve\xc4\x8djo materialno neodvisnost. Do leta 1844 so sledila dela Brigita (nem. Brigitta), Stari pe\xc4\x8dat (nem. Das alte Siegel), Stari samec (nem. Der Hagestolz) in Gozdna pot (nem. Der Waldsteig). Leta 1843 je predelal svoje prve pripovedi in \xc5\xbee leto kasneje je pisateljsko aktiven svoje zbrane pripovedi objavil v prvih knjigah z naslovom \xc5\xa0tudije (nem. Studien). Medtem ko so prve knjige dobile priznanje, pa z zadnjima dvema izdanima zvezkoma \xc5\xa0tudij Stifter ni po\xc5\xbeel uspeha. Tudi dramatik Friedrich Hebbel je ostro kritiziral dela novinca._NEWLINE_Nemiri revolucije leta 1848 so Stifterja, ki je podpiral revolucionarno gibanje, bil je\xc2\xa0\xc2\xbbnajnaprednej\xc5\xa1i\xc2\xab\xc2\xa0liberalec in je deloval kot elektor parlamenta, pripeljali do tega, da je zapustil Dunaj in se preselil v Linz. Leta 1849 je v Linzu objavil pripoved De\xc5\xbeelna \xc5\xa1ola (nem. Die Landschule), s katero je pozitivno ocenil delo pode\xc5\xbeeljskih u\xc4\x8diteljev. Stifter je bil nesre\xc4\x8den zaradi vedno ve\xc4\x8djih finan\xc4\x8dnih skrbi in bil sprva za\xc4\x8dasno ter nato leta 1853 dokon\xc4\x8dno imenovan za \xc5\xa1olskega svetnika._NEWLINE_Stifter je zakon z Amalie opisal kot sre\xc4\x8den, \xc4\x8deprav je bila Amalie manj izobra\xc5\xbeena. Celo \xc5\xbeivljenje ga je negovala, oskrbovala in varovala. Vendar pa je par obremenjevalo dejstvo, da nista imela otrok. Kasneje sta medse sprejela Amaliino ne\xc4\x8dakinjo, rejenko Juliane. Ta pa je ve\xc4\x8dkrat pobegnila od doma. Potem ko je pozimi leta 1859 za ve\xc4\x8d dni izginila, so njeno truplo na\xc5\xa1li v Donavi. Ali je bil vzrok za smrt nesre\xc4\x8da ali pa se je dekle \xc5\xbeelelo ubiti, ostaja nepojasnjeno. Ta udarec usode je Stifterja zelo prizadel._NEWLINE_Stifterjevo zdravstveno stanje se je konec leta 1850 zelo poslab\xc5\xa1alo. Ve\xc4\x8dkrat se je odpravil v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de zdraviti obolenje \xc5\xbeivcev. Zavleklo se je pisanje zgodovinskega romana Junak Witiko (nem. Witiko) in na \xc5\xbealost svojega zalo\xc5\xbenika Gustava Heckenasta tudi izdaja. Na koncu ni bil ve\xc4\x8d zmo\xc5\xbeen opravljati svojih dol\xc5\xbenosti. Po posredovanju svojega mecena se je Stifter z nazivom dvornega svetnika upokojil. Zaradi vedno ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav in trpljenja, imel je namre\xc4\x8d cirozo jeter, si je Stifter 26. januarja 1868 v bolni\xc5\xa1ki postelji z britvico prerezal vratno arterijo in dva dni zatem umrl. V mrli\xc5\xa1kem listu je bilo diskretno zamol\xc4\x8dano, da si je sodil sam. Na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du svete Barbare v Linzu je Adalbert Stifter na\xc5\xa1el kraj zadnjega po\xc4\x8ditka. Posmrtna maska, ki stoji poleg, je delo Josefa Rintija.'