b'\n_START_ARTICLE_\nApnenec\n_START_PARAGRAPH_\nApnenec je sedimentna kamnina, ki jo sestavlja prete\xc5\xbeno kalcijev karbonat (CaCO\xe2\x82\x83) v obliki minerala kalcita in aragonita, poleg tega pa tudi dolomit (CaMg(CO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82)._NEWLINE_Prvotni vir kalcita so navadno morski organizmi. Ti izlo\xc4\x8dajo lupine, ki se posedajo na dno oceanov kot pelagi\xc4\x8dno blato (glej lizoklina za informacije o raztapljanju kalcita). Sekundarni kalcit je lahko nalo\xc5\xbeen tudi s prezasi\xc4\x8denimi meteornimi vodami; podtalnica obarja material iz jam in odlaga delce, zaradi \xc4\x8desar nastajajo kapniki. Drugo obliko apnenca, oolitski apnenec, sestavljajo ooliti in ga prepoznamo po zrnatem videzu. Apnenec predstavlja okoli 10 odstotkov celotne prostornine vseh sedimentnih kamnin._NEWLINE_\xc4\x8cisti apnenci so bele ali skoraj bele barve. Zaradi ne\xc4\x8disto\xc4\x8d, kot so ilovica, pesek, organski ostanki, \xc5\xbeelezov oksid in drugih snovi, so lahko apnenci tudi obarvani, \xc5\xa1e posebej na preperelih povr\xc5\xa1inah. Apnenec je lahko kristalen, klasti\xc4\x8den, zrnast, ali kompakten, odvisno od na\xc4\x8dina nastanka. Kristali kalcita, kremen, dolomit ali barit, lahko oblikujejo manj\xc5\xa1e votline v skalah. V plasteh apnenca so pogoste grude ro\xc5\xbeenca ali kremena. Skupki apnenca se dvigujejo z zemljinega povr\xc5\xa1ja v pogosto spektakularnih skalnatih izdankih in oto\xc4\x8dkih. Primeri tak\xc5\xa1nih izdankov so francoski Verdon Gorge, angle\xc5\xa1ki Malham Cove v Severnem Yorkshireu, in vietnamski narodni park Ha Long Bay._NEWLINE_Travertin je kompaktna razli\xc4\x8dica apnenca, ki jo najdemo ob tokovih, posebej ob slapovih in okoli gejzirjev ali tudi hladnih vrelcev vode. Izhlapevanje vode pu\xc5\xa1\xc4\x8da raztopino, ki je prenasi\xc4\x8dena s kemijskimi sestavinami kalcita, tako da se odlaga kalcijev karbonat. V okolici slapov najdemo lehnjak, lahek porozen luknji\xc4\x8dav travertin._NEWLINE_V pokrajinah, ki jih prete\xc5\xbeno sestavlja apnenec, nastajajo kra\xc5\xa1ki pojavi: vrta\xc4\x8de, uvale, presihajo\xc4\x8da jezera, po\xc5\xbeiralniki, kra\xc5\xa1ke jame in drugi. Poimenovani so po slovenski pokrajini Kras, v 19. stoletju pa se je pomen iz geografskega raz\xc5\xa1iril na splo\xc5\xa1ni geolo\xc5\xa1ki pojem.\n_START_SECTION_\nRaba apnenca\n_START_PARAGRAPH_\nApnenec lomijo za cestne temelje, gradnjo zgradb in pokrajinske gradnje, ter izdelavo apna. Posebej priljubljen je v arhitekturi; \xc5\xa1tevilne razpoznavne zgradbe po svetu, posebej v Evropi in Severni Ameriki, so zgrajene prete\xc5\xbeno iz tega materiala. Apnenec je lahko dostopen in ga je razmeroma preprosto rezati na kocke ali bolj dovr\xc5\xa1eno klesati. Je trpe\xc5\xbeno gradivo, odporno na vplive okolja, vendar zaradi svoje te\xc5\xbee in cene ni prakti\xc4\x8dno za visoke stavbe. Uporablja se za pro\xc4\x8delja (ali fasade) nekaterih neboti\xc4\x8dnikov, vendar le v tankih slojih. Raba apnenca je bila najbolj priljubljena v zgodnjem 20. in poznem 19. stoletju. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ke postaje, banke in druge stavbe iz tega obdobja so navadno zgrajene iz apnenca._NEWLINE_Kadar je apnenec \xc4\x8dist, je sne\xc5\xbeno bele barve. Tak\xc5\xa1ne vrste apnenca lahko najdemo na jadranskih otokih Bra\xc4\x8du in Hvaru, kjer jih lomijo kot marmor. Organske snovi lahko obarvajo apnenec tudi sivo in \xc4\x8drno. Tak\xc5\xa1en apnenec najdemo v Sloveniji v Podpe\xc4\x8di pri Ljubljani. Gostota apnenca je pribli\xc5\xbeno 2,6\xc2\xa0kg/ dm3._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je apnenec v gradbeni\xc5\xa1tvu primeren za vla\xc5\xbene podnebne razmere, je ob\xc4\x8dutljiv na kisline, zato je v krajih, kjer izdatno uporabljajo apnenec, kisli de\xc5\xbe velik problem. Kisline v vodi lahko obrabijo podrobnosti kipov ali drugih struktur.'