b'\n_START_ARTICLE_\nEfemeridni \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nEfemer\xc3\xaddni \xc4\x8d\xc3\xa1s (oznaka ET) je astronomski \xc4\x8das, ki se uporablja v efemeridah za nebesna telesa, ki jih opazujemo s povr\xc5\xa1ine Zemlje. Efemeridni \xc4\x8das je dolo\xc4\x8den z dinamiko Son\xc4\x8devega sistema (gibanje planetov in lun) v nasprotju s \xc4\x8dasom, ki je v splo\xc5\xa1ni uporabi, in je dolo\xc4\x8den s trenutno lego Zemlje pri vrtenju okrog svoje osi. Zemlja se ne vrti popolnoma enakomerno in je zaradi tega Son\xc4\x8dev dan neprimerna enota za merjenje \xc4\x8dasa. Na vrtenju Zemlje okoli vrtilne osi je osnovan na univerzalnem \xc4\x8dasu (UT), ki pa ni popolnoma enakomeren. Efemeridni \xc4\x8das je nerelativisti\xc4\x8dni \xc4\x8das, ki ni odvisen od nepravilnega gibanja Zemlje. Prav zaradi tega s pomo\xc4\x8djo tega \xc4\x8dasa lahko zelo natan\xc4\x8dno napovemo nebesne pojave, ker je dolo\xc4\x8den z opazovanjem lege nebesnih teles (oziroma z upo\xc5\xa1tevanjem Newtonove teorije te\xc5\xbenosti).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEfemeride so se vedno izra\xc4\x8dunavale z uporabo \xc4\x8dasa, ki je bil osnovan na vrtenju Zemlje. V 19. stoletju so ugotovili, da je vrtenje Zemlje neenakomerno tako, da dan ni vedno enak in da se kraj\xc5\xa1a. Ugotovili so, da se opazovane lege nebesnih teles ne ujemajo z univerzalnim \xc4\x8dasom. Od leta 1960 so pri\xc4\x8deli uporabljati nov na\xc4\x8din merjenja \xc4\x8dasa, ki so ga imenovali efemeridni \xc4\x8das. Uporabljajo pa ga za izra\xc4\x8dunavanje efemerid planetov. Efemeridni \xc4\x8das v tak\xc5\xa1ni obliki ni zado\xc5\xa1\xc4\x8dal zahtevam astronomije. Vezan je na dolo\xc4\x8den opazovalni sistem, nanj vpliva podalj\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa (dilatacija \xc4\x8dasa), ko ga primerjamo z lastnim \xc4\x8dasom ostalih teles v Oson\xc4\x8dju. Efemeridni \xc4\x8das je bil osnovan na Son\xc4\x8devih tabelah (Tables of the Sun), ki jih je pripravil Simon Newcomb. Te tabele so uporabljali vse od leta 1900 do 1983. Efemeridni \xc4\x8das je bil v resnici povpre\xc4\x8den srednji Son\xc4\x8dev \xc4\x8das med letoma 1750 in 1890 (to je \xc4\x8das v katerem so bila opravljena opazovanja za pripravo tabel). Zemeljski \xc4\x8das je popolnoma enakomerno teko\xc4\x8d, ker je osnovan na vedno enaki sekundi. Do realizacije tak\xc5\xa1nega \xc4\x8dasa je lahko pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele ob uvedbi mednarodnega atomskega \xc4\x8dasa (TAI - to\xc4\x8dnost do 1\xc2\xa0: 10\xc2\xb9\xe2\x81\xb4). Ure na Zemlji te\xc4\x8dejo po\xc4\x8dasneje, ko je Zemlja v periheliju (januar \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dja hitrost), in te\xc4\x8dejo hitreje, ko je Zemlja v bli\xc5\xbeini afeliju (julij \xe2\x80\x93 manj\xc5\xa1a hitrost). V letu 1976 je zaradi tega Mednarodna astronomska zveza (IAU) uvedla dva nova \xc4\x8dasa: zemeljski dinami\xc4\x8dni \xc4\x8das (pozneje preimenovan v zemeljski \xc4\x8das ali TT) in te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dni dinami\xc4\x8dni \xc4\x8das (baricentri\xc4\x8dni dinami\xc4\x8dni \xc4\x8das ali TDB). Tako se je efemeridni \xc4\x8das zamenjal z dvema relativisti\xc4\x8dnima \xc4\x8dasoma. Iz prakti\xc4\x8dnih razlogov pa se efemeridna sekunda lahko obravnava enako kot sekunda v \xc4\x8dasu TDB in TDT._NEWLINE_.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nEfemeridni \xc4\x8das se uporablja pri nebesni navigaciji v pomorstvu. V ta namen \xc5\xbee od leta 1767 izdajajo Pomorski almanah (Navti\xc4\x8dni almanah). Ta vsebuje osnovne efemeride za Sonce, Luno in planete ter za zvezdo Aries (za ostale zvezde je podana kotna oddaljenost od nje). Navigator lahko z ekstrapolacijo dobi lego vsakega nebesnega telesa v poljubni minuti._NEWLINE_Pomorski almanah se izdaja vsako leto za naslednje leto.'