b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xa1tvo za raziskovanje jam Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xa1tvo za raziskovanje (prvotno: raziskavanje) jam Ljubljana (s kratico DZRJL) je najstarej\xc5\xa1e \xc5\xa1e delujo\xc4\x8de jamarsko dru\xc5\xa1tvo v Sloveniji, ustanovljeno je bilo leta 1910. Glavno poslanstvo dru\xc5\xa1tva vsa ta leta je raziskovanje kra\xc5\xa1kega podzemlja po celotni Sloveniji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo jamarsko dru\xc5\xa1tvo na slovenskem Antron je bilo ustanovljeno leta 1889 in je delovalo v okolici Postojne. Njegovo delo je \xc4\x8dez pet let zamrlo._NEWLINE_Viljem Putik in Ivan Andrej Perko, glavna pobudnika za ustanovitev Dru\xc5\xa1tva za raziskavanje jam, sta \xc4\x8dutila, da na Kranjskem manjka ustrezno strokovno jamarsko dru\xc5\xa1tvo. Prepri\xc4\x8dala sta kranjskega de\xc5\xbeelnega predsednika, barona Theodorja Schwarza, da je sklical posvet o jamarstvu, na katerem so sklenili, da ustanovijo Dru\xc5\xa1tvo za raziskavanje podzemnih jam v Ljubljani. Ustanovni ob\xc4\x8dni zbor dru\xc5\xa1tva je bil 12. maja 1910 v Ljubljani. Prvi predsednik in do\xc5\xbeivljenjski \xc4\x8dlan je postal kranjski de\xc5\xbeelni predsednik Theodor Schwarz von Karsten, podpredsednika pa ravnatelj de\xc5\xbeelnega muzeja Josip Mantuani in Henrik Schollmayer-Lichtenberg._NEWLINE_Kmalu po ustanovitvi se je izkazalo, da se med dru\xc5\xa1tvenimi odborniki le dva spoznata na jame in jamarstvo. Tajnik dru\xc5\xa1tva, profesor Josip Cerk, se je v nastali zadregi spomnil Bogumila Brin\xc5\xa1ka in skupine planincev in alpinistov, ki so se imenovali Drenovci. Povabil jih je k sodelovanju in tako so Drenovci postali du\xc5\xa1a raziskovanj novoustanovljenega dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_Raziskovalno delo sta si delili dve sekciji, dolenjska in ko\xc4\x8devska. Drenovci, udarno jedro prve skupine, so se posvetili sistemati\xc4\x8dnim raziskavam dolenjskega krasa. Njihova dejavnost je bila izredna in nadpovpre\xc4\x8dna tudi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em merilu. Ko\xc4\x8devska sekcija je bila izklju\xc4\x8dno nem\xc5\xa1ka in je delovala do prve svetovne vojne. Njihov arhiv v Ko\xc4\x8devju je med drugo svetovno vojno zgorel._NEWLINE_Kasneje se je dru\xc5\xa1tvo preimenovalo v Dru\xc5\xa1tvo za raziskovanje jam Slovenije, Jamarski klub Ljubljana-Matica in na zadnje v Dru\xc5\xa1tvo za raziskovanje jam Ljubljana.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tvo danes\n_START_PARAGRAPH_\nMogi \xc4\x8dlani danes jam ne obiskujejo le v prostem \xc4\x8dasu, ampak so jih jame tako pritegnile, da so si poiskali z njimi povezane slu\xc5\xbebe._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo je raziskalo tri jame, globoke preko tiso\xc4\x8d metrov, Vandimo (globina 1000 metrov dose\xc5\xbeena leta 1995), Renejevo brezno (globina 1000m dose\xc5\xbeena leta 2000) in Brezno rumenega maka aka P4 (globina 1000m dose\xc5\xbeena leta 2017). Dru\xc5\xa1tvo je do zdaj raziskalo 1884 jam, kar je pribli\xc5\xbeno 15 odstotkov jam na ozemlju Slovenije (baza, iz katere je povzet ta podatek, izvira iz katastra jam, s katerim je ravno tako za\xc4\x8delo DZRJL)._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo nove \xc4\x8dlane dobiva z jamarskimi \xc5\xa1olami, ki jih organizira. Skrbi za varstvo jam in organizira predavanja z jamarsko tematiko, kakovost dokumentiranja jam v dr\xc5\xbeavi pa spodbuja z nagrado Viljema Puticka. Izdaja dru\xc5\xa1tveno glasilo Glas podzemlja. \xc4\x8clani po jamah najbolj intenzivno hodijo na taborih dru\xc5\xa1tva, v jamah pa tudi fotografirajo.'