b'\n_START_ARTICLE_\nKukavi\xc4\x8devke\n_START_SECTION_\nRasti\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge od kukavi\xc4\x8devk zaradi pomanjkanja svetlobe na gozdnih tleh rastejo na deblih in vejah dreves. Takim rastlinam pravimo epifiti. Za \xc5\xbeivljenje jim zado\xc5\xa1\xc4\x8da zra\xc4\x8dna vlaga in de\xc5\xbeevnica. _NEWLINE_Nekatere kukavice rastejo na tleh in jih imenujemo terestri\xc4\x8dne (zemeljske) orhideje. Take so vse vrste, ki rastejo v Sloveniji. Rezervo hranil za svojo spomladansko rast shranjujejo v podzemnih organih razli\xc4\x8dnih oblik.\n_START_SECTION_\nCvet\n_START_PARAGRAPH_\nCvet kukavi\xc4\x8devk je someren in sestavljen iz \xc5\xa1estih cvetnih listov, ki so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v dveh vretencih: zunanjem vretencu treh listov (sepal) in notranjem vretencu treh listov (petal), od katerih najve\xc4\x8djemu srednjemu listu pravimo medena ustna (labelum). Medena ustna je navadno podalj\xc5\xa1ana v ostrogo, v katerih se nahajajo \xc5\xbeleze.\n_START_SECTION_\nOpra\xc5\xa1evanje\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere vrste orhidej (predvsem vrste iz rodu Ophrys) imajo cvetove podobne samicam \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, zato privabljajo le samce, ki so edini opra\xc5\xa1evalci. Poleg oblike in barve, ki spominja na samico, izlo\xc4\x8dajo cvetovi tudi podobne snovi, kot jih izlo\xc4\x8dajo samice v \xc4\x8dasu parjenja. S temi snovmi privabljajo opra\xc5\xa1evalce na daljavo. Na cvetu se opra\xc5\xa1evalci usmerjajo po opti\xc4\x8dnih znakih. Dlakavost ustne in vzorci izzovejo ob dotiku pri samcih paritveni nagon; pri tem samci prevzamejo cvetni prah pelod in ga nato odnesejo na drug cvet._NEWLINE_Pri lepem \xc4\x8develjcu (Cypripedium calceolus L.) avtosterilnost ali navzkri\xc5\xbeno opra\xc5\xa1evanje zagotavija poseben mehanizem. Na napihnjeni medeni ustni so posebna mesta, na katera se lovijo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke (zlasti zemeljske \xc4\x8debele). Rob medne ustne je izjemno gladek, oljnat in \xc5\xbeu\xc5\xbeelke padejo v notranjost medene ustne. Tudi notranje stene medene ustne so gladke, tako da \xc5\xbeu\xc5\xbeelka ne more iz ne. Ujeta zemeljska \xc4\x8debela lahko pride iz medene ustne le skozi stranski izhod. Pri tem mora mimo lepljive brazde, na kateri odlo\xc5\xbei pelod, ki ga je prinesla iz drugih cvetov. Na svoji poti mora tudi mimo pra\xc5\xa1nikov in iz cveta odnese pelod. Tako je samoopra\xc5\xa1itev cvetov povsem izklju\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nRast in razvoj rastline\n_START_PARAGRAPH_\nSemena kukavi\xc4\x8devk nimajo rezervnih snovi, zato po kalitvi ne morejo hraniti rastlinsko zasnovo. Vlogo prehranjevanja opravljajo glive pestunje in mlade rastlinice postanejo odvisne od gljive pestunje. \xc5\xa0ele po nekaj letih se razvijejo prvi zeleni listi, cveteti pa pri\xc4\x8dnejo \xc5\xa1ele po nekaj letih. Odrasle rastline ostanejo v tesni povezavi s hifami gliv (endotropna mikoriza), ki orhidejo oskrbuje z vodo in hranilnimi rudninskimi snovmi, v zamenjavo pa gliva \xc4\x8drpa iz orhideje organske hranilne snovi. Obe, orhideja in gliva imata pri term korist \xe2\x80\x94 tak odnos imenujemo simbioza. Rjava gnezdovnica (Neottia nidus - avis (L.) Rich.), ki je ena redkih vrst kukavi\xc4\x8devk, ki nima klorofila, je razvila poseben odnos z glivami, ki mo\xc4\x8dno spominja na parazitizem oziroma na saprofitizem, ker ima v term odnosu korist le gnezdovnica.\n_START_SECTION_\nOgro\xc5\xbeenost\n_START_PARAGRAPH_\nZelo zapleten razvoj in velike ob\xc4\x8dutljivosti na gnojila povzro\xc4\x8da, da so kukavi\xc4\x8devke zelo ogro\xc5\xbeena dru\xc5\xbeina rastlin v Sloveniji. Ve\xc4\x8dina vrst je za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nEna najbolj znanih vrst orhidej je vanilija, ki je tudi ena redkih uporabnih vrst orhidej. V Sloveniji pa so najbolj znane Orhideje zagotovo murke (Nigritella sp.), ki imajo pomembno mesto v pesmi Tam kjer murke cveto Slavka Avsenika.'