b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija akcije (v psihologiji dela in organizacije)\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija akcije sodi med teorije motivacije v psihologiji dela in organizacije in izhaja iz nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dega podro\xc4\x8dja. Njena glavna enota analize je akcija, ki je opredeljena kot ciljno usmerjeno vedenje, Je splo\xc5\xa1na teorija delovnega vedenja in primerna za aplikacijo. Sodi med kognitivne teorije in se navezuje na vedenje ter je informacijsko procesna teorija, ki se nana\xc5\xa1a na objektivno delovno okolje in objektivne rezultate dela.\n_START_SECTION_\nTemeljne komponente teorije akcije\n_START_PARAGRAPH_\nPri razumevanju ciljno usmerjenega vedenja ljudi se teorija usmerja na zaporedje, strukturo in osredoto\xc4\x8denost akcije.\n_START_SECTION_\nZaporedje akcijskega procesa\n_START_PARAGRAPH_\nZaporedje zajema \xc5\xa1est korakov:_NEWLINE_1. Postavljanje ciljev in odlo\xc4\x8danje med konfliktnimi cilji. Slednji so v teoriji akcije najpomembnej\xc5\xa1i koncept, ki zdru\xc5\xbeuje motivacijske in spoznavne strukture._NEWLINE_2. Orientacija v (delovnem) okolju, ki vklju\xc4\x8duje napoved prihodnjih dogodkov in odzivanje na relevantne znake iz okolja._NEWLINE_3. Na\xc4\x8drtovanje, ki pove\xc4\x8duje verjetnost, da bodo ljudje za dosego zastavljenega cilja vlo\xc5\xbeili ve\xc4\x8d truda v izvajanje naloge. Teorija akcije na\xc4\x8drt ozna\xc4\x8duje kot program akcije, ki zajema \xc5\xa1iroko podro\xc4\x8dje od ideje za izvedbo naloge do kon\xc4\x8dne izvedbe._NEWLINE_4. Izbor dolo\xc4\x8denega na\xc4\x8drta med vsemi mo\xc5\xbenimi na\xc4\x8drti je vklju\xc4\x8den v proces odlo\xc4\x8danja._NEWLINE_5. Izvedba in nadzor na\xc4\x8drta. V tem koraku se posameznik osredoto\xc4\x8da na hitrost izvedbe naloge, fleksibilnost pri opravljanju zadol\xc5\xbeitve in usklajenost med na\xc4\x8drti._NEWLINE_6. Povratne informacije so sporo\xc4\x8dila, ki jih posameznik interpretira v povezavi z akcijo in lahko zajemajo notranje telesne ob\xc4\x8dutke, \xc4\x8dustvene odzive sodelavcev, povi\xc5\xa1anje pla\xc4\x8dila ali neposredno besedno povratno informacijo. Teorija izpostavlja ve\xc4\x8djo u\xc4\x8dinkovitost negativne povratne informacije, saj naj bi ta posameznika opozarjala, da zastavljenega cilja ni dosegel.\n_START_SECTION_\nOsredoto\xc4\x8denost akcije\n_START_PARAGRAPH_\nAkcija je lahko osredoto\xc4\x8dena na nalogo, socialni kontekst naloge ali osebo. Podobno kot teorija predstavlja akcijsko strukturo v zvezi z nalogo, se lahko enako strukturo prilagodi tudi socialnemu kontekstu, pri \xc4\x8demer je treba upo\xc5\xa1tevati odzivanje drugih ljudi. Osredoto\xc4\x8denost na osebo zajema samoregulacijo vedenja in samou\xc4\x8dinkovitost.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nRezultati kvazieksperimentalne \xc5\xa1tudije, v kateri so primerjali poklicno samoregulacijo pisarni\xc5\xa1kih delavcev v kontrolni skupini in v skupini, kjer so uporabili intervence, temelje\xc4\x8de na principih teorije akcije, so pokazali pove\xc4\x8danje zadovoljstva na delovnem mestu v skupini z uporabljenimi intervencami. Slednje so zajemale postavljanje kariernih ciljev za obdobje petih let, izdelavo na\xc4\x8drta, zbiranje povratnih informacij in samospremljanje. Pomen na\xc4\x8drtovanja je razviden tudi iz rezultatov raziskave opravljene na \xc5\xa1tudentih in\xc5\xbeenirskega oblikovanja. \xc5\xa0tudenti v kontrolni skupini so v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem programu izdelovali tridimenzionalni na\xc4\x8drt izdelka, druga skupina \xc5\xa1tudentov pa je morala pred izdelavo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega na\xc4\x8drta izdelek ro\xc4\x8dno skicirati. Izkazalo se je, da so \xc5\xa1tudentje v skupini, v kateri so izdelek predhodno skicirali, za izdelavo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega na\xc4\x8drta potrebovali manj izvedbenih korakov, ki so jih tudi manjkrat ponovili. Manj \xc4\x8dasa sta jim vzela tudi testiranje in popravljanje na\xc4\x8drta.\n_START_SECTION_\nAplikacija teorije\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija je na podro\xc4\x8dju organizacijske psihologije uporabna za razumevanje napak v delovnem procesu, zna\xc4\x8dilnosti nalog in na\xc4\x8drtovanja dela ter razumevanja povezave med delom in osebnostjo ter kompetencami in urjenjem._NEWLINE_Zaradi sistemati\xc4\x8dnega pristopa k re\xc5\xa1evanju zastavljenih delovnih problemov in razgradnje nalog na podcilje je teorija uporabna na podro\xc4\x8dju programiranja.\n_START_SECTION_\nKritika teorije\n_START_PARAGRAPH_\nKritiki teoriji o\xc4\x8ditajo pretirano racionalnost. Po njihovem mnenju zapostavlja dinami\xc4\x8dne in \xc4\x8dustvene procese. Kot drugo pomanjkljivost izpostavljajo njeno utemeljenost na opazovanjih vedenja v laboratorijih, ki veljajo za umetna okolja. Teorija akcije po mnenju kritikov zanemarja vsebino motivacije, saj se osredoto\xc4\x8da predvsem na proces.'