b'\n_START_ARTICLE_\nMarjan Ho\xc4\x8devar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dal v Dolu pri Ljubljani, nato se je vpisal na srednjo \xc5\xa1olo za oblikovanje v Ljubljani. Po kon\xc4\x8danem srednje\xc5\xa1olskem izobra\xc5\xbeevanju je leta 1984 moral na obvezno slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka. \xc5\xa0tudij je nato nadaljeval z vzporednim vpisom \xc5\xa1tudija arhitekture in sociologije Fakulteti za arhitekturo v Ljubljani in na takratnem FSPN (Fakulteta za sociologijo, politi\xc4\x8dne vede in novinarstvo). \xc5\xa0tudij arhitekture je kasneje opustil in se posvetil sociologiji. Diplomiral je leta 1990 z nalogo Modernizacija vzhodnoevropskih dru\xc5\xbeb: funkcionalna analiza narave socialisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeb in njihove transformacije. Za diplomsko delo je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Leto kasneje se je na isti fakulteti zaposlil kot raziskovalec, ob tem pa \xc5\xa1tudiral na podiplomskem \xc5\xa1tudiju, ki ga je zaklju\xc4\x8dil 1995 z magistrsko nalogo Hierarhije in omre\xc5\xbeja mest: novi trendi v nadnacionalnem medurbanem povezovanju. Doktoriral je leta 1999 z disertacijo Povezovanje mest v pogojih raz\xc5\xa1irjanja prostorsko-\xc4\x8dasovne dostopnosti in zmanj\xc5\xa1evanja teritorialne izklju\xc4\x8dnosti._NEWLINE__NEWLINE_Tudi po doktoratu je nadaljeval \xc5\xa1olanje, saj se je najprej za devet mesecev odpravil v Trst na podiplomski program IUES, ki deluje v okviru tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke univerze, med letoma 2011 in 2012 pa je na doktorskem programu IUES v Gorici predaval predmet\xc2\xa0\xc2\xbbTeritorialna sociologija\xc2\xab. Po nekaj mesecev se je izpopolnjeval tudi v Londonu (University College London) in v Madridu (Universidad Complutense de Madrid)._NEWLINE__NEWLINE_Na Fakulteti za dru\xc5\xbebene vede je zaposlen od leta 1991, najprej kot raziskovalec na Centru za prostorsko sociologijo, leta 2002 je postal docent, 2004 dobil pedago\xc5\xa1ki status ter 2008 status izrednega profesorja, ki ga je podalj\xc5\xa1al leta 2013. Trenutno na stopnji dodiplomskega \xc5\xa1tudija predava Uvod v sociologijo, Prostorsko sociologijo ter \xc5\xa0tudije turizma in potovanj, na podiplomski stopnji pa predmet Magistrsko delo ter Sociologijo na\xc4\x8drtovanja in urejanja prostora._NEWLINE__NEWLINE_Skozi leta svojega delovanja si zelo prizadeva za ohranitev prostorske sociologije, discipline, kot jo je oblikoval akademik Zdravko Mlinar, saj meni, da je zaradi zmanj\xc5\xa1evanja razlik med mesti in pode\xc5\xbeeljem prostor potrebno prou\xc4\x8devati enotno in ne ve\xc4\x8d lo\xc4\x8deno (tj. urbana in ruralna sociologija), kot so ga prou\xc4\x8devali prej. Leta 2005 je v Ljubljani za Mednarodno svetovno sociolo\xc5\xa1ko zdru\xc5\xbeenje (ISA) organiziral odmevno sre\xc4\x8danje Thematic group 06, ki je bila pripravljalna delavnica za vstop subdiscipline Lokalno/globalni odnosi v formalno strukturo Mednarodnega sociolo\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja (ISA). Med letoma 2005 in 2009 je v tej organizaciji tudi predsedoval komiteju za lokalno-globalne odnose.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV svojih delih Ho\xc4\x8devar pogosto sodeluje s strokovnjaki z drugih podro\xc4\x8dij, zlasti z arhitekti in urbanisti, saj se zavzema za interdisciplinarno sodelovanje na podro\xc4\x8dju oblikovanja in urejanja prostora. Kot sociolog se ukvarja s prou\xc4\x8devanjem urbanega in ruralnega prostora v kontekstu urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drtovanja, arhitekture, medmestnega povezovanja, mobilnosti in potovalnosti, turizma ter revitalizacije zgodovinskih mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d. Izsledke raziskovalnih projektov je objavljal tako v doma\xc4\x8dih kot tujih znanstvenih in strokovnih revijah Teorija in praksa, IB revija in Urbani izziv, Annales, Acta Agriculturae, Sociologija, Scientometrics, Sociologija sela ter I Futurubili. Njegova bibliografija na Cobissu vsebuje 212 vnosov samostojnih ali kooperativnih raziskav, \xc4\x8dlankov, poro\xc4\x8dil, monografij, poglavij v zbornikih ter raznih drugih akademskih prispevkov._NEWLINE__NEWLINE_V znanstveni monografiji Protiurbanost kot na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja (2007) (v soavtorstvu z Matja\xc5\xbeem Ur\xc5\xa1i\xc4\x8dem) razpravlja o odsotnosti pravega urbanega \xc5\xbeivljenja v Sloveniji. Avtorja urbanizma ne pogojujeta s prostorom, temve\xc4\x8d z na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja, ki ga lahko zaradi kr\xc4\x8denja dihotomije mesto-vas, \xc5\xbeivi vsak Slovenec ne glede na to, ali \xc5\xbeivi v mestu ali na vasi. Tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din nam omogo\xc4\x8da raz\xc5\xa1irjena raba transporta in komunikacijskih sredstev. Delo se tako osredoto\xc4\x8da na bivanjske \xc5\xbeelje povpre\xc4\x8dnega Slovenca, ki si \xc5\xbeeli s hi\xc5\xa1o na pode\xc5\xbeelju \xc5\xbeiveti moderno mestno \xc5\xbeivljenje, a zaradi doma\xc4\x8dijske, nacionalne ideologije, ki od nekdaj povzdiguje naravo, kmetijstvo in tradicionalnost, mesto dojema kot tujek in gro\xc5\xbenjo. V znanstveni monografiji Novi urbani trendi: prizori\xc5\xa1\xc4\x8da v mestih - omre\xc5\xbeja med mesti (2000) Ho\xc4\x8devar ugotavlja, da prostor zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih sprememb v transportu in telekomunikacijah izgublja na pomenu, ki se ka\xc5\xbee kot navidezno manj\xc5\xa1anje pomembnosti prostora kot sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da dru\xc5\xbebenih interakcij. Mesto danes nima ve\xc4\x8d enakih funkcij, ki jih je imelo v\xc4\x8dasih, vendar kljub temu ostaja pomemben faktor v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju posameznikov in dru\xc5\xbebenih skupin. Novi urbani trendi so tako prilagoditev mesta in njegovih posebnosti vplivom globalizacije. Zaradi tega mesta izgubljajo svojo specifi\xc4\x8dnost in se prilagajajo na neko univerzalno raven drugih mest.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas predsedovanja SSD\n_START_PARAGRAPH_\nKot vsak predsednik pred njim, je imel tudi Ho\xc4\x8devar svojo vizijo za Slovensko sociolo\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo, ki jo je v \xc4\x8dasu vodenja uspe\xc5\xa1no uveljavil. Glavni cilj je bila decentralizacija dru\xc5\xa1tva, ki je v osnovi delovalo v Ljubljani. \xc5\xbdelel je, da se v dogajanje vklju\xc4\x8dijo tudi bolj oddaljeni, periferni kraji oziroma kraji, kjer sociologi na\xc4\x8deloma niso zastopani v velikem \xc5\xa1tevilu. Tradicionalna, vsakoletna sociolo\xc5\xa1ka sre\xc4\x8danja so posledi\xc4\x8dno potekala v Murski soboti, Izoli in na Ptuju. Teme sre\xc4\x8danj so bile\xc2\xa0\xc2\xbbVarnost in tveganja v sodobni slovenski dru\xc5\xbebi (2005)\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbNovi srednji razred in dru\xc5\xbebene spremembe v Sloveniji (2006)\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbDru\xc5\xbeba med solidarnostjo in tekmovalnostjo (2007)\xc2\xab. K sodelovanju v dru\xc5\xa1tvu je povabil tudi sociologe v praksi, s \xc4\x8dimer je \xc5\xbeelel pokazati, da dru\xc5\xbeboslovne razprave niso le stvar univerzitetnih profesorjev in teoretikov, temve\xc4\x8d je potrebno poslu\xc5\xa1ati tudi mnenja tistih, ki so zaposleni v ostalih panogah. Prav tako se je trudil, da bi SSD postal bolj raznolik z vidika \xc4\x8dlanov in da bi se v dru\xc5\xa1tvo, kjer so v vodstvu prevladovali akademiki FDV, vklju\xc4\x8dili znanstveniki iz sorodnih in\xc5\xa1titucij, npr. Filozofske fakultete. Zavzemal se je tudi za premostitev ideolo\xc5\xa1kega razmika v stroki, tako da je k razpravi povabil akademike razli\xc4\x8dnih politi\xc4\x8dnih provinjenc in s tem zagotovil ve\xc4\x8djo dinamiko mnenj.'