b'\n_START_ARTICLE_\nIntegrirana avtobusna linija \xc5\xa1t. 52 (Ljubljana)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAvtobusna povezava s \xc4\x8crnim Vrhom je postala nepogre\xc5\xa1ljiva v \xc4\x8dasu, ko so ljudje opu\xc5\xa1\xc4\x8dali delo na kmetijah in hodili na delo v mestne tovarne. Prebivalci \xc4\x8drnovr\xc5\xa1kih zaselkov so bili ve\xc4\x8dinoma zaposleni v Ljubljani, prav tako so v prestolnico na \xc5\xa1olanje odhajali tudi dijaki. Zato so bili temu prilagojeni tudi vozni redi. Prvi odhod s \xc4\x8crnega Vrha proti dolini je bil zato desetletja pred 4.30. Sprva so medkrajevni avtobusi obratovali le na odseku med \xc4\x8crnim Vrhom in Polhovim Gradcem, kjer je bilo urejeno prestopanje. Avtobus je na tem odseku vozil le najve\xc4\x8dkrat trikrat dnevno. Kljub kratki razdalji je bila vo\xc5\xbenja dolga, saj je bila cesta na celotnem odseku makadamska, ozka, ovinkasta in strma. Ker se je \xc5\xa1tevilo potnikov na odseku Polhov Gradec - Ljubljana pri\xc4\x8delo pove\xc4\x8devati, so dolo\xc4\x8dene vo\xc5\xbenje avtobusov s \xc4\x8crnega Vrha podalj\xc5\xa1ali do centra mesta, tako da prestopanje v najbolj obremenjenih odhodih ni bilo ve\xc4\x8d potrebno. \xc5\xbde pred tem so na podalj\xc5\xa1ani trasi avtobusi vozili ob nedeljah in praznikih, ker so progo uporabljali izletniki. Prebivalci so ve\xc4\x8dkrat predlagali korekcije voznih redov, vendar je zaradi pomanjkanja avtobusov in ekonomskega stanje le-to ostalo ve\xc4\x8dinoma neuresni\xc4\x8deno. Nekaj odhodov avtobusov so ob konicah iz Polhovega Gradca podalj\xc5\xa1ali po delu trase, in sicer do Zaloga, kjer so na avtobus \xc4\x8dakali prebivalci Prapro\xc4\x8d, Srednjega Vrha in Setnika. Po mnogih letih pro\xc5\xa1enj in usklajevanj vo\xc5\xbeenj ter voznih redov je po letu 1992 pri\xc4\x8delo upadati \xc5\xa1tevilo potnikov. Le-ti so raje uporabljali osebni prevoz, saj je bilo gorivo tedaj sorazmerno poceni, avtomobili pa cenovno dostopni. Leta 2000 so zaradi podvajanja prog s Horjula in \xc5\xa0entjo\xc5\xa1ta prestavili trase vseh prog s polhograjskega obmo\xc4\x8dja, torej tudi s \xc4\x8crnega Vrha preko Podsmreke. Zaradi upada potnikov so pri\xc4\x8deli z ukinjanjem vo\xc5\xbeenj, najprej ob nedeljah in praznikih, leta 2008 pa \xc5\xa1e ob sobotah. Vmes je celotna cesta dobila asfaltno prevleko (leta 1993 sprva le do Peta\xc4\x8devega grabna), zato se je vozni \xc4\x8das na odseku skraj\xc5\xa1al._NEWLINE_V taki obliki je medkrajevna proga obratovala do marca 2013, ko je bila integrirana v sistem linij javnega potni\xc5\xa1kega prometa. S tem korakom se je cena vozovnic zni\xc5\xbeala, pristojni pa upajo, da bo zaradi tega vedno ve\xc4\x8d ljudi ponovno pri\xc4\x8delo uporabljati javni prevoz. Pove\xc4\x8dala naj bi se tudi preto\xc4\x8dnost prometa na mestnih vpadnicah in zmanj\xc5\xa1ale emisije \xc5\xa1kodljivih delcev v ozra\xc4\x8dju. Delno je bil spremenjen vozni red, trasa linije pa ponovno vrnjena preko Kozarij, v centru mesta pa je bila trasa s Bleiweisove in Tivolske preusmerjena na A\xc5\xa1ker\xc4\x8devo in Slovensko cesto.'