b'\n_START_ARTICLE_\nMimar Sinan\n_START_SECTION_\nPoreklo in zgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nPodatki o rojstnem datumu in nacionalnosti niso zanesljivi. Kot datum rojstva se omenja tudi letnica 1491 (Dictionary of Islamic Art). Ker je osmanski Millet sistem temeljil na verski pripadnosti, z gotovostjo vemo, da sta njegova star\xc5\xa1a bila pravoslavne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere, kot narodnost viri omenjajo gr\xc5\xa1ko, armensko in albansko. Njegovo rojstno ime je bilo Josif. Njegov o\xc4\x8de, kamnosek in tesar ga je vpeljal v ve\xc5\xa1\xc4\x8dine svojega poklica.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1512 je bil vpoklican v sultanovo armado, kjer se je spreobrnil v islamsko vero, sprejel je ime Sinan in je bil dele\xc5\xbeen ve\xc4\x8dletnega izobra\xc5\xbeevanja in urjenja s podro\xc4\x8dja stavbeni\xc5\xa1tva in matematike. Zaradi svoje nadarjenosti je kmalu postal pomo\xc4\x8dnik velikih arhitektov._NEWLINE_V sultanovi armadi se je nadaljnjih \xc5\xa1est let uril v voja\xc5\xa1kih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Sprejet je bil v red jani\xc4\x8darjev. Sodeloval je v \xc5\xa1tevilnih voja\xc5\xa1kih pohodih in bitkah pod poveljstvom Sulejmana Veli\xc4\x8danstvenega od Perzije do Avstrije: zasedba Beograda (1521), bitka pri Moha\xc4\x8du (1526), Bagdad (1535), zasedba Krfa in Apulije (1537). Postal je \xc4\x8dastnik in pozneje poveljnik. V osmanskih osvajanjih je deloval kot graditelj utrdb in voja\xc5\xa1kih infrastrukturnih objektov (ceste, mostovi in akvadukti). Njegova graditeljska znanja so bila koristna pri ru\xc5\xa1enju obleganih utrdb. Izkazal se je pri gradnji ladij, s katerimi je vojska pre\xc4\x8dkala jezero Van v pohodu na Perzijo leta 1535. Zato je bil odlikovan s titulo enakovredno rangu age.\n_START_SECTION_\nOsmanski dvorni arhitekt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1539, v starosti skoraj 50 let, je bil imenovan za glavnega arhitekta sultana Sulejmana Veli\xc4\x8danstvenega. Na tem polo\xc5\xbeaju je delal vse do svoje smrti v 98. letu. Bil je v slu\xc5\xbebi treh sultanov Sulejmana Veli\xc4\x8danstvega, njegovega sina sultana Selima II in sultana Murada III. Vzpostavil je in vodil obse\xc5\xbeno arhitektonsko gradbeno vladno slu\xc5\xbebo. Na\xc4\x8drtoval je in vodil gradnjo ve\xc4\x8d kot 300 javnih objektov. Njegovo delovanje sovpada z obdobjem kulminacije osmanskega imperija, kar je zagotavljalo neovirane mo\xc5\xbenosti za uresni\xc4\x8ditev arhitektovih zamisli._NEWLINE_Sprva so njegove zgradbe temeljile na ustaljenih konceptih islamske arhitekture. Postopno je za\xc4\x8del vpeljevati nove gradbene elemente, v katerih je razviden vpliv tako perzijske arhitekture kot bizantinske Hagije Sofije. Stremel je k izgradnji velikega, enovitega, svetlega in zra\xc4\x8dnega prostora pod centralno sferi\xc4\x8dno kupolo, brez vmesnih stolpov. Postopno pribli\xc5\xbeevanje k temu cilju je razvidno iz njegovih za posamezne stopnje zna\xc4\x8dilnih mo\xc5\xa1ej\xc2\xa0: \xc5\xa0ehzade s prvimi poskusi, Sulejmanije v zrelem obdobju ter Selimije v Edirnu kot mojsterski dose\xc5\xbeek.\n_START_SECTION_\nSmrt in po\xc4\x8dastitev spomina\n_START_PARAGRAPH_\nPokopan je v skromnem mavzoleju, ki ga je sam zgradil v neposredni bli\xc5\xbeini mavzolejev Sulejmana Veli\xc4\x8danstvenega in njegove \xc5\xbeene Rokselane._NEWLINE_Po njem se imenuje Univerza umetnosti v Istanbulu. Njegov lik je bil na 10.000 lirskih tur\xc5\xa1kih bankovcih.'