b'\n_START_ARTICLE_\nVia Claudia Augusta\n_START_PARAGRAPH_\nVia Claudia Augusta je starodavna  rimska cesta, ki je preko alpskih prelazov Reschen in Fern povezovala dolino reke Pad z glavnim mestom rimske province Retije Augusto Vindelicorum, sedanjim Augsburgom. Graditi jo je za\xc4\x8del Neron Klavdij Druz leta 15 pr. n. \xc5\xa1t. na ukaz cesarja Avgusta. Gradnjo je leta 46/47 n. \xc5\xa1t. zaklju\xc4\x8dil Druzov sin cesar Klavdij. Del ceste v Avstriji in Bavarski je obnovljen in je od 1990. let priljubljena turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka pohodnikov in kolesarjev. _NEWLINE_Mednarodno raziskovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za Vio Claudio je od leta 2007 Arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Giontech v Mezzocoroni v Italiji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 15 pr. n. \xc5\xa1t. je Avgustov posinovljenec in rimski general Neron Klavdij Druz od svojega o\xc4\x8dima dobil dobil ukaz, naj posodobi prehode preko Alp, da bodo uporabni za vojsko in bodo omogo\xc4\x8dali bolj\xc5\xa1i nadzor nad Retijo in Norikom. Gradnjo ceste, ki je bila pred tem uporabna samo za vpre\xc5\xbene vozove, je leta 46/47 n. \xc5\xa1t. zaklju\xc4\x8dil Druzov sin in kasnej\xc5\xa1i cesar Klavdij. _NEWLINE_Cesta je bila speljana od Ostiglije v Padski ni\xc5\xbeini do Trenta (Tridentum) in od tam po dolini Adi\xc5\xbee na sever do Ponsa Druzi (Druzov most), iz katerega se je kasneje razvil Bolzano/Bozen. Nadaljevala se je do Maie pri Meranu in se preko prelaza Reschen spustila v dolino Inna. Od tam je \xc5\xa1la po preko prelaza Fern v dolino Lecha  in po njej o Augsburga. Iz Augsburga se je nadaljevala do Mertingena (Sumuntorium) nedale\xc4\x8d od Donauw\xc3\xb6rtha na Donavi, kjer se je priklju\xc4\x8dila na takrat pomembno voja\xc5\xa1ko cesto via militaris iuxta riva danuvii (donavska voja\xc5\xa1ka cesta) ali kraj\xc5\xa1e via iuxta danuvii (donavska cesta), ki je potekala od zahoda proti vzhodu po ju\xc5\xbenem bregu Donave.  Sodobni nem\xc5\xa1ki zgodovinarji jo imenujejo Donaus\xc3\xbcdstrasse. Slu\xc5\xbeila je za varovanje severne meje Rimskega cesarstva, ki je do konca 1. stoletja potekala po Donavi. _NEWLINE_Na trasi Vie Claudie so odkrili dva miljnika. Prvega so na\xc5\xa1li Rablandu pri Meranu na Ju\xc5\xbenem Tirolskem. Miljnik je restavriran in razstavljen v bolzanskem mestnem muzeju. Drugega so na\xc5\xa1li v Cesiomaggiore pri Bellunu. Na obeh je napisana kon\xc4\x8dna postaja ceste Augusta Vindelicorum (sedanji Augsburg). Miljnika ka\xc5\xbeeta, da se je Vii Claudii pred alpskim prelazom  priklju\xc4\x8dila cesta iz jadranskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Altino v bene\xc5\xa1ki laguni. Na poti proti Trentu je pre\xc4\x8dkala Vio Annio, ki je povezovala Adrijo in Akvilejo, Vio Popilio, ki je povezovala Altinum in Rimini, Vio Aurelio, med Padovo in Feltrami \xc5\xa1la skozi  Asolo in pre\xc4\x8dila Vio Postumio, ki je povezovala Genovo in Akvilejo. Druz je cesto poimenoval "voja\xc5\xa1ka prometna \xc5\xbeila za osvajanja in obrambo". Klavdij je cesto razvil v kulturno in trgovsko \xc5\xbeilo s stalnimi vmesnimi postajami, v katerih so bili na razpolago sve\xc5\xbei konji. Nekatere postaje so se razvile v pomembna mesta, od drugih pa so ostala samo arheolo\xc5\xa1ka najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Rimljani so v 2. stoletju zgradili \xc5\xa1e drugo alpsko cesto \xc4\x8dez prelaz Brenner.'