b"\n_START_ARTICLE_\nFilmski proces\n_START_PARAGRAPH_\nFilmski proces je proces izdelave filma, kot avdiovizualnega avtorskega dela. Sem spada pet ve\xc4\x8djih sestavnih faz procesa, ki si sledijo po zapisanem vrstnem redu: razvojna faza, pred-produkcija, produkcija, post-produkcija in distribucija z marketingom.  Filmska produkcija velja za eno izmed najbolj tveganih ekonomskih panog za financerja, saj je dejavnikov, ki vplivajo na to, ali bo film uspe\xc5\xa1en na razli\xc4\x8dnih platformah, odvisen od veliko dejavnikov, ki jih je v\xc4\x8dasih nemogo\xc4\x8de predvideti (sploh trendov, ki se spreminjajo v \xc4\x8dasu, ko je film \xc5\xbee v globoki fazi proizvodnje in nih\xc4\x8de ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d ne more spreminjati).\n_START_SECTION_\nRazvojna faza (Development)\n_START_PARAGRAPH_\nJe prva faza v filmskem procesu. Navadno producent i\xc5\xa1\xc4\x8de kvalitetne scenarije, ki imajo komercialno vrednost. V\xc4\x8dasih producent najde dobro idejo in najde scenarista, ki bo idejo spremenil v zgodbo in prvo verzijo scenarija, a \xc4\x8de z njim ni zadovoljen se le-ti velikokrat menjajo, kjer lahko pride do izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja. Ko producent najde primernega, ga skupaj s pomo\xc4\x8djo scenarista (ali ve\xc4\x8d scenaristi, \xc4\x8de s prvim ni zadovoljen) razvije do mere, ki bi bila sprejemljiva za kupca (studio; financerja; distributerja itd.). S tem sprva tvega in za\xc4\x8dasno odkupi osnovne materialne pravice (t.i. ang. ''option period'') najve\xc4\x8dkrat s svojim lastnim denarjem in si zada, da v nekem dolo\xc4\x8denem roku posku\xc5\xa1a najti studio, ki bi film financiral oziroma na\xc5\xa1el vsaj distributerja, ki bi izdelek ponesel med ob\xc4\x8dinstvo (\xc4\x8de kupca ne najde, se lahko dogovori za podalj\xc5\xa1anje roka iskanja pri odkupu pravic za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das ali opusti avtorske pravice in je pred-pogodba preklicana in s tem vse avtorsko-materialne pravice znova pripadejo scenaristu). Pri osnovnem odkupu pravic scenarist tvega, ker producentu daje ekskluzivno pravico, kar pomeni, da v dogovorjenem \xc4\x8dasu ne sme in ne more prodati scenarija drugemu interesentu, \xc4\x8deprav je avtor, ni lastnik avtorskega dela, dolo\xc4\x8dene avtorske pravice \xc5\xa1e vedno veljajo in pripadajo scenaristu, kljub odkupu._NEWLINE_Neodvisni producenti velikokrat posku\xc5\xa1ajo najprej s tem, saj vedo, da bodo film te\xc5\xbeko distribuirali sami - stro\xc5\xa1ki distribucije in marketinga so navadno primerljivo visoki s samim prora\xc4\x8dunom filma. Velikokrat je lahko prodajna uspe\xc5\xa1nost odvisna od tega, kdo je projekt podprl, veliko la\xc5\xbeje bo neodvisni producent dobil distribucijsko pogodbo s studijem, \xc4\x8de bo pri projektu sodeloval kak\xc5\xa1en vidnej\xc5\xa1i igralec ali \xc4\x8dlan ekipe (celo producent sam, \xc4\x8de ima sloves znotraj industrije)._NEWLINE_Velikokrat imajo producenti dogovorjeno sodelovanje, da za studio vsako leto producirajo to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene filmske \xc5\xbeanre, znotraj katerih so strokovnjaki. Malokrat se zgodi, da so producenti uspe\xc5\xa1ni znotraj ve\xc4\x8d zvrsti oziroma \xc5\xbeanrov, saj je opredeljenost znak, da imajo ve\xc4\x8d izku\xc5\xa1enj v opredeljenem \xc5\xbeanru oz. zvrsti in so posledi\xc4\x8dno tam tudi bolj uspe\xc5\xa1ni in studio z njihovim sodelovanjem manj tvega. Ti producenti prek studia producirajo filme, kar pomeni, da so vse produkcijske pisarne v prostorih studia, tako pa ve\xc4\x8djo kontrolo nad produkcijo filma dr\xc5\xbei ravno - studio._NEWLINE_Ko je urejeno sodelovanje s studiem oziroma vsaj z distributerjem, se pri\xc4\x8dne iskati klju\xc4\x8dne filmske kadre (re\xc5\xbeiser, koproducent, direktor fotografije, monta\xc5\xbeer, filmski skladatelj, klju\xc4\x8dni igralci, ki niso izbrani prek avdicije, ampak prek preferenc studia, producenta ali re\xc5\xbeiserja itd.). Osnovna ''premisa'' zgodbe je v tem procesu \xc5\xbee znana javnosti._NEWLINE_Ta proces je navadno najdalj\xc5\xa1i in zahteva veliko mero vztrajnosti (ve\xc4\x8dina projektov v tej fazi ''umre'') in ima veliko pravno-formalnih preprek, ki jih je potrebno re\xc5\xa1iti preden studio film spusti v produkcijo (ang. ''green-lit'') in s tem tvega veliko vlo\xc5\xbeenega denarja. Ta faza je najpomembnej\xc5\xa1a s stali\xc5\xa1\xc4\x8da kvalitete scenarija. Velika verjetnost je, da se potrjeni scenarij po ''green-lit-u'' ne bo ve\xc4\x8d bistveno spreminjal, kar pomeni nevarnost prodajnih rezultatov, \xc4\x8de je scenarij sam po sebi slab._NEWLINE_Producent lahko pravi scenarij i\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d let, tudi razvija se ga lahko ve\xc4\x8d let. Dobri primer za to je film Avatar.\n_START_SECTION_\nPred-produkcija (Pre-Production)\n_START_PARAGRAPH_\nPred-produkcija je najpomembnej\xc5\xa1a faza s stali\xc5\xa1\xc4\x8da organizacije. Filmski navdu\xc5\xa1enci to fazo najve\xc4\x8dkrat zamenjujejo z razvojno fazo. Bistvena razlika med razvojno in pred-produkcijsko fazo je v garanciji proizvodnje. V razvojni fazi projekt uradno \xc5\xa1e ni na nogah, \xc4\x8de pa projekt studio spusti v pred-produkcijo, se navadno ne bo ve\xc4\x8d ustavil in ga bodo producenti na vsak na\xc4\x8din poskusili realizirati, ker imajo zanj tudi zagotovljen prora\xc4\x8dun. \xc5\xbde samo ime pove: ''pred'' produkcija, torej faza, preden gre film v proizvodnjo, preden se ga fizi\xc4\x8dno posname._NEWLINE_\xc4\x8ce se ekipa v tej fazi ne pripravi, lahko za to trpi kon\xc4\x8dni izdelek. \xc5\xbde samo napaka pri izra\xc4\x8dunu prora\xc4\x8duna, kjer se ve\xc4\x8d denarja porabi za manj pomembne stvari lahko prinese nelagodje, sploh \xc4\x8de si omejen (prek studia ali neodvisno) in novega denarja kar tako ne more\xc5\xa1 dobiti._NEWLINE_Pri tej fazi se: pripravi snemalna in pravna dokumentacija, urejajo se kadrovske zadeve, organizirajo snemalni dnevi, zgradi se scene, kreira kostume, izbere igralska zasedba na avdiciji in sestavi vsa tehni\xc4\x8dno-umetni\xc5\xa1ka filmska ekipa itd. Tu potekajo tudi \xc5\xbee vse priprave na post-produkcijo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji problem predstavlja tudi hollywoodsko kreativno ra\xc4\x8dunovodstvo pri katerem se manipulira s stro\xc5\xa1ki ob koncu distribucije pri izpla\xc4\x8dilu nadomestila za honorar.\n_START_SECTION_\nProdukcija (Production)\n_START_PARAGRAPH_\nTudi imenovana filmska proizvodnja, v tej fazi se film fizi\xc4\x8dno posname v za\xc4\x8drtanem planu na zunanjih ali notranjih lokacijah. Za celove\xc4\x8derne filme lahko \xc5\xa1tevilo snemalnih dni varira. Glavna filmska ekipa, ki posname prizore, kjer se igralce na kon\xc4\x8dnem izdelku fizi\xc4\x8dno vidi, se imenuje principalna fotografija (ang. ''principal photography'')._NEWLINE_Komedije ali drame se lahko posname v 25-35 snemalnih dneh (in polovico toliko za sekundarno fotografijo), trilerje in grozljivke v pribli\xc5\xbeno 30-40 snemalnih dneh (vsaj polovico toliko \xc5\xa1e za sekundarno fotografijo); akcije, pustolovske in ZF-filme pa se lahko snema tudi po 150 pa vse tja do 250 snemalnih dni (miks s sekundarno fotografijo in drugimi enotami). Dobri primer 'neskon\xc4\x8dno' dolge produkcije je primer trilogija Hobit, kjer so producirali vse tri dele hkrati. \xc5\xa0e preden je iz\xc5\xa1el prvi, so snemali tretje nadaljevanje, na ve\xc4\x8d kontinentih z razli\xc4\x8dnimi ekipami - kar predstavlja velik organizacijski zalogaj ekipe po ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi.\n_START_SECTION_\nPost-produkcija (Post-Production)\n_START_PARAGRAPH_\nV tej fazi se najprej zbere ves posnet material iz produkcijske faze, nato se izbere najbolj\xc5\xa1e in se jih avdio-vizualno obdela z ve\xc4\x8d tehni\xc4\x8dnih in znanstvenih zornih kotov. V tej fazi se ustvarijo in izdelajo tudi napovedniki in ostali televizijski spoti in ogla\xc5\xa1evalski avdiovizualni materiali, ki bodo morda uporabljeni v marketin\xc5\xa1ki fazi._NEWLINE_V tej fazi se filmski studiji velikokrat poslu\xc5\xbeujejo zunanjih izvajalcev (npr. izdelava napovednikov - trailer houses, kjer studio trem ali ve\xc4\x8d izbranim podjetjem naro\xc4\x8di izdelavo vseh vrst napovednikov, potem pa se odlo\xc4\x8di za tistega, ki je po njihovem mnenju najbolj\xc5\xa1i (npr. Ponudnik 'A' je bil izbran za izdelavo splo\xc5\xa1nega napovednika; Ponudnik 'B' je bil izbran za napovednike TV spotov (10-,15-, 20-, 30- in 45-sekundni), Ponudnik 'C' za vse radijske spote; Ponudnik 'D' za 'teaser trailer-je'), lahko pa se tudi zgodi, da izberejo samo enega ponudnika za vse avdio-vizualne marketin\xc5\xa1ke materijale)."