b'\n_START_ARTICLE_\nMasonska \xc5\xbealna glasba\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Amadeus Mozart: Masonska \xc5\xbealna glasba (nem\xc5\xa1ko Maurerische Trauermusik), KV 477 (julij 1785)_NEWLINE_Mozart je za brate prostozidarje napisal kakih dvajset skladb, ki jih sicer \xc5\xa1e danes izvajajo pri svojih obredih, v mnogih kompozicijah je upo\xc5\xa1teval prostozidarsko \xc5\xa1tevilsko simboliko, najbolj znani mojstrovini, ki jima je botrovala njegova prostozidarska vnema, pa sta opera \xc4\x8carobna pi\xc5\xa1\xc4\x8dal in Masonska \xc5\xbealna glasba. Slednja je bila namenjena za \xc5\xbealno slovesnost ob smrti dveh sobratov._NEWLINE_Ta kratka skladba (le 69 taktov) je eno najbolj poglobljenih in najskrivnostnej\xc5\xa1ih Mozartovih del. Prvi del je zaupan obilni pihalni sekciji (pihala so bila med vsemi instrumenti najljub\xc5\xa1a prostozidarskemu obredju). V za\xc4\x8detku nastopi brez podpore godal, pozneje pa se razvije med obema sekcijama bolesten dialog. Osrednji del skladbe je melodija gregorijanskega korala\xc2\xa0\xc2\xbbIncipit lamentatio Iaeremiae prophetae\xc2\xab. Tudi to izvajajo pihala, godala pa jih dopolnjujejo z gibkim kontrapunktom, sestavljenim iz figur, ki izvirajo iz protestantskega korala. Ob koncu koralne sekcije se v godalih ponovno oglasijo bolestne figure iz prvega dela. Mozart je v Masonski \xc5\xbealni glasbi tudi z velikimi, skoraj romanti\xc4\x8dnimi dinami\xc4\x8dnimi razponi zajel ob\xc4\x8dutje \xc5\xbealosti in obupa zaradi \xc4\x8dlovekove minljivosti.'