b'\n_START_ARTICLE_\nVedenjska ekonomija\n_START_PARAGRAPH_\nVedenjska ekonomija je hitro rasto\xc4\x8de podro\xc4\x8dje ekonomije. Raz\xc5\xa1irja tradicionalno ekonomsko teorijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja s sklicevanjem na psihologijo, sociologijo in nevroznanost . Pri tem upo\xc5\xa1teva dve komponenti: identifikacijo na\xc4\x8dinov v katerih se vedenje razlikuje od tradicionalnega ekonomskega modela in prikaz kako je to vedenje pomembno v ekonomskem kontekstu. Gre torej za razumevanje ekonomskega vedenja in njegovih posledic . Vedenjska ekonomija je nastala iz treh omejitev \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega vedenja: omejene racionalnosti, omejene mo\xc4\x8di volje in omejenega lastnega interesa (angl. self-interest) ._NEWLINE_V jedru vedenjske ekonomije je prepri\xc4\x8danje, da naj bi pove\xc4\x8danje vklju\xc4\x8ditve psiholo\xc5\xa1kih temeljev v ekonomsko analizo, izbolj\xc5\xa1alo podro\xc4\x8dje ekonomije z generiranjem teoreti\xc4\x8dnih spoznanj, bolj\xc5\xa1im napovedovanjem fenomenov s tega podro\xc4\x8dja in bolj\xc5\xa1o politiko._NEWLINE_Vedenjska ekonomija lahko pomaga pojasniti, zakaj ljudje ne ravnajo vedno sebi\xc4\x8dno (npr. darujejo denar), zakaj z ekonomskega vidika njihovo vedenje ni vedno logi\xc4\x8dno (npr. ostanejo pri dra\xc5\xbejem ponudniku energije, namesto da bi izbrali cenej\xc5\xa1ega) ali zakaj pripisujejo ve\xc4\x8d vrednosti nekaterim dobrinam pred drugimi z enako realno vrednostjo._NEWLINE_Te\xc5\xbeko je re\xc4\x8di, kdaj se je vedenjska ekonomija za\xc4\x8dela. Lahko bi rekli, da je njen za\xc4\x8detnik Adam Smith, s svojo knjigo The theory of moral sentiments (1759), v kateri govori o pojmih, ki so v zadnjih 30ih letih postali glavna tema vedelnjske ekonomije - nagradah in kaznih, vplivu mode na ekonomijo . Prvi\xc4\x8d pa se je izraz vedenjska ekonomija pojavil leta 1958 in je pomenil poskus izbolj\xc5\xa1anja mo\xc4\x8di pojasnjevanja in napovedovanja ekonomije .\n_START_SECTION_\nNova vedenjska ekonomija\n_START_PARAGRAPH_\nZ vidika nove vedenjske ekonomije je bil v 1970ih letih zelo pomemben pojav nove veje psihologije- vedenjske teorije odlo\xc4\x8danja (BDM). Vedenjska teorija odlo\xc4\x8danja je pogosto opisana kot direktna posledica kognitivne revolucije. Raziskovalci so kognitivne poglede uporabili pri temi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega presojanja in sprejemanja odlo\xc4\x8ditev. Osredoto\xc4\x8dili so se na iskanje splo\xc5\xa1nih kognitivnih spretnosti, njihovih koristi in omejitev ter raziskovanje, kak\xc5\xa1na je njihova vloga pri oblikovanju obna\xc5\xa1anja, ki ga lahko opazujemo .\n_START_SECTION_\nAmos Tversky in Daniel Kahneman- hevristika, pristranskost in teorija pri\xc4\x8dakovanja\n_START_PARAGRAPH_\nKot psihologa, sta imela Amos Tversky in Daniel Kahneman dober vpogled v psiholo\xc5\xa1ke pristope \xc5\xa1tudij \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega presojanja in sprejemanja odlo\xc4\x8ditev, dobro pa sta poznala tudi formalizem ekonomskih teorij odlo\xc4\x8danja ._NEWLINE_V svojem delu (Judgment under Uncertainty: Heuristics and biases, 1974)  sta zapisala, da se ljudje zana\xc5\xa1ajo na omejeno \xc5\xa1tevilo hevristi\xc4\x8dnih na\xc4\x8del, ki zmanj\xc5\xa1ajo kompleksne naloge ocenjevanja verjetnosti in napovedovanja vrednosti, na enostavnje\xc5\xa1e operacije presojanja. V splo\xc5\xa1nem naj bi bile te hevristike kar uporabne, vseeno pa v\xc4\x8dasih vodijo do hudih in sistemat\xc4\x8dnih napak. Zato vsaka hevristika, vklju\xc4\x8dno z reprezentacijami, razpolo\xc5\xbeljivostjo, sidranjem in prilagajanjem, \xc4\x8deprav je v splo\xc5\xa1nem koristna, nastopi z zna\xc4\x8dilnimi pristranskostmi, ki se pojavljajo v posebnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah. Avtorja zato upata, da bo bolj\xc5\xa1e razumevanje hevristik (mehanizmov, ki so podlaga sodb ljudi) izbolj\xc5\xa1alo presojanje in odlo\xc4\x8danje v negotovih razmerah ._NEWLINE_Teorija pri\xc4\x8dakovanja (angl. prospect theory) je nastala kot alternativni model teorije pri\xc4\x8dakovane koristi (angl. expected utility theory) in je opisna teorija sprejemanja odlo\xc4\x8ditev pod vplivom tveganja. Uporablja kognitivno psihologijo za pojasnitev razli\xc4\x8dnih divergenc odlo\xc4\x8danja v ekonomiji iz neoklasi\xc4\x8dne teorije. Teorija pri\xc4\x8dakovanja namesto na kon\xc4\x8dnem stanju premo\xc5\xbeenja, temelji na dobi\xc4\x8dkih in izgubah. Kaj se \xc5\xa1teje za dobi\xc4\x8dek in kaj za izgubo, je po tej teoriji relativno za vsak okvir in zato se lahko posameznik pri razli\xc4\x8dnih okvirjih obna\xc5\xa1a razli\xc4\x8dno. Zato lahko teorija pri\xc4\x8dakovanja pojasni mnogo zapletenih obna\xc5\xa1anj, kot je npr. dejstvo, da ljudje hkrati kupujemo zavarovanja in igramo igre na sre\xc4\x8do. Teorija pri\xc4\x8dakovanja trdi, da je \xc4\x8dlovekova reakcija mnogo ve\xc4\x8dja na izgubo, kot na dobitek .\n_START_SECTION_\nMetode v vedenjski ekonomiji\n_START_PARAGRAPH_\nVedenjska ekonomija prou\xc4\x8duje, kako ljudje dejansko sprejemajo vsakodnevne odlo\xc4\x8ditve, pri \xc4\x8demer je kriti\xc4\x8dna do domnev tradicionalne ekonomije ter se opira na terenske in laboratorijske raziskave dejanskih razlogov za njihove odlo\xc4\x8ditve. Te raziskave vklu\xc4\x8dujejo uporabo razli\xc4\x8dnih metod in multidisciplinarnih pristopov. Uporabljajo statisti\xc4\x8dne podatke izidov s trga, eksperimentalne metode in raziskave pogledov ljudi .\n_START_SECTION_\nHipoteti\xc4\x8dne izbire\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere najzgodnej\xc5\xa1e in tudi najbolj pomembne razprave na temo vedenjske ekonomije so se zana\xc5\xa1ale na odgovore posameznikov, ki so odgovarjali na vpra\xc5\xa1anja, kaj bi izbrali oz. kako bi se obna\xc5\xa1ali v neki hipoteti\xc4\x8dni situaciji. \xc4\x8cez \xc4\x8das so eksperimentalni ekonomisti pri\xc4\x8deli kritizirati \xc5\xa1tudije hipoteti\xc4\x8dnih izbir, saj po njihovem mnenju pri teh poskusih subjekti niso imeli motivacije, da bi dali resni\xc4\x8dne, skrbno pretehtane odgovore in da so bile nekatere anomalije ustvarjene umetno .\n_START_SECTION_\nPoskusi z dejanskimi izidi\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri raziskovalci s podro\xc4\x8dja vedenjske ekonomije niso bili zadovoljni le s hipoteti\xc4\x8dnimi izbirami, zato so testirali njihove rezltate z eksperimenti z dejanskimi izidi. Pri tem so uporabljali tudi denar. Tekom \xc4\x8dasa, so eksperimenti, ki so vklju\xc4\x8devali dejanske izide, za\xc4\x8deli nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati hipoteti\xc4\x8dne izbire, kot standardi za raziskovanje v vedenjski ekonomiji .\n_START_SECTION_\nRaziskave na terenu\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem desetletju vedejski ekonomisti vedno ve\xc4\x8d raziskav opravijo na terenu. Pri tem pogosto vklju\xc4\x8dijo tudi statisti\xc4\x8dne podatke raziskav. Raziskave na terenu so se pojavile predvsem zaradi skrbi ekolo\xc5\xa1ke veljavnosti, torej da eksperimentov iz laboratorija ni mogo\xc4\x8de posplo\xc5\xa1iti na dejanske situacije, tudi \xc4\x8de le-te vklju\xc4\x8dujejo dejanske izide. Mo\xc5\xbeno je namre\xc4\x8d, da se ljudje zaradi druga\xc4\x8dnega konteksta, informacij in razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenih izidov/tveganj, v laboratoriju odlo\xc4\x8dijo druga\xc4\x8de, kot bi se v dejanskih situacijah. Kot re\xc5\xa1itev vpra\xc5\xa1anja ekolo\xc5\xa1ke veljavnosti, so nekateri raziskovalci uporabili tudi metodo naravnega ekspreimenta. Ker se eksperimenti na terenu odvijajo pod pogoji, ki so zelo podobni ali identi\xc4\x8dni tistim pri dejanskem odlo\xc4\x8danju, so tudi visoko zunanje veljavni. Imajo pa tudi visoko notranjo veljavnost, saj vklju\xc4\x8dujejo naklju\xc4\x8dno dodelitev testnih in konrolnih skupin .\n_START_SECTION_\nProcesne meritve in fMRI\n_START_PARAGRAPH_\nProcesne meritve so metode, ki dajejo podatke o kognitivnih in emocionalnih procesih povezanih z odlo\xc4\x8danjem. Ena izmed bolj specifi\xc4\x8dnih procesnih meritev, ki so trenutno v uporabi je fMRI (angl. Functional magnetic resonance imaging), ki raziskovalcem omogo\xc4\x8da opazovanje kateri deli posameznikovih mo\xc5\xbeganov so aktivirani pri dolo\xc4\x8deni nalogi ali odlo\xc4\x8ditvi. Slikanje mo\xc5\xbeganov tako uporabljajo pri razli\xc4\x8dnih ekonomskih nalogah- tveganem in negotovem odlo\xc4\x8danju, izbiranju, nakupovalnem in prodajnem vedenju in strate\xc5\xa1kem vedenju pri igrah .\n_START_SECTION_\nKritika vedenjske ekonomije\n_START_PARAGRAPH_\nKritiki so poudarili, da vedenjska ekonomija ni enotna teorija, ampak zbirka razli\xc4\x8dnih orodij in idej . O\xc4\x8ditali so ji tudi, da zgolj osvetli nekatere zanimive a relativno majhne napake vedenja, saj dokazi ka\xc5\xbeejo, da smo ljudje pri ve\xc4\x8dini odlo\xc4\x8ditev temeljno racionalna bitja. Naslednja stvar, ki jo neoklasi\xc4\x8dni ekonomisti o\xc4\x8ditajo vedenjski ekonomiji je ta, da so vedenja ki jih vedenjski ekonomisti ozna\xc4\x8dujejo kot iracionalna, v bistvu racionalna. Pravijo, da ni pomembno, kako \xc4\x8dudna je dolo\xc4\x8dena ekonomska odlo\xc4\x8ditev, saj lahko zanjo vedno dobimo racionalno razlago .'