b'\n_START_ARTICLE_\nPovlek prostora\n_START_PARAGRAPH_\nPovlek prostora (tudi vrtin\xc4\x8denje prostora, angle\xc5\xa1ko frame-dragging) je pojav, ki po Einsteinovi splo\xc5\xa1ni teoriji relativnosti spreminja prostor in \xc4\x8das ob pospe\xc5\xa1eno gibajo\xc4\x8dem ali vrte\xc4\x8dem se telesu. Vrtilni povlek prostora sta prva izpeljala iz teorije leta 1918 avstrijski matematik Josef Lense in fizik Hans Thirring. Pokazala sta, da vrte\xc4\x8de se telo vle\xc4\x8de prostor in \xc4\x8das okrog sebe. Pojav se zato imenuje tudi Lense-Thirringov pojav. Splo\xc5\xa1neje obravnava pojav, ki ga povzro\xc4\x8da gibajo\xc4\x8da snov v kineti\xc4\x8dnem smislu, gravitomagnetizem, oziroma \xc5\xa1e \xc5\xa1ir\xc5\xa1e gravitoelektromagnetizem._NEWLINE_Lense in Thirring sta napovedala, da bo vrtenje telesa vplivalo na prostor in \xc4\x8das, in bo gibanje telesa druga\xc4\x8dno kot ga predvideva Newtonova klasi\xc4\x8dna mehanika. Napovedani u\xc4\x8dinek je zelo majhen, kar pomeni, da ga je mo\xc4\x8d zaznati le ob zelo masivnih telesih, oziroma z zelo ob\xc4\x8dutljivimi merilnimi napravami._NEWLINE_Dokazanih je ve\xc4\x8d pojavov, ki jih napoveduje posebna teorija relativnosti. Na primer ekvivalentnost mase in energije (pri reakcijah snovi z antimaterijo) ter Lorentzeve transformacije, zaradi katerih se telesa, ki se gibljejo s hitrostmi blizu hitrosti svetlobe, za oddaljenega opazovalca skr\xc4\x8dijo in postanejo masivnej\xc5\xa1a. Nedavna merjenja s sateliti v Zemljinem tiru so pokazala pojav in predstavljajo dodatne uspe\xc5\xa1ne preskuse splo\xc5\xa1ne teorije relativnosti.'