b'\n_START_ARTICLE_\nHouston Stewart Chamberlain\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in najstni\xc5\xa1ka leta\n_START_PARAGRAPH_\nHouston Stewart Chamberlain je bil rojen v letovi\xc5\xa1kem kraju Southsea, predelu mesta Portsmouth v Angliji, grofija Hampshire, kot zadnji sin admirala Williama Charlesa Chamberlaina. Njegova mati, Eliza Jane, je umrla preden je Chamberlain dopolnil eno leto, zato ga je vzgajala njegova babica v Franciji. Zaradi slabega zdravja so ga pozimi pogosto morali poslati v kraje s toplej\xc5\xa1im podnebjem v \xc5\xa0paniji in Italiji._NEWLINE_Izobra\xc5\xbeevati se je za\xc4\x8del v liceju v Versaillesu, vendar je njegov o\xc4\x8de zanj na\xc4\x8drtoval voja\xc5\xa1ko kariero. Pri enajstih letih je zato za\xc4\x8del obiskovati Cheltenham College, angle\xc5\xa1ki internat, na katerega je hodilo veliko kasnej\xc5\xa1ih voja\xc5\xa1kih in mornari\xc5\xa1kih uslu\xc5\xbebencev. Chamberlainu ni bilo izobra\xc5\xbeevanje na Cheltenhamu niti malo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, poleg tega pa se je tam po\xc4\x8dutil osamljenega. Mladi Chamberlain je bil "kompulzivni sanja\xc4\x8d", bolj ga je zanimala umetnost kot delo v vojski, razvil je naklonjenost do narave in skoraj misti\xc4\x8den ob\xc4\x8dutek samega sebe. Glavni interes Chamberlaina pri \xc5\xa1tudiju v Cheltenhamu je bilo naravoslovje, zlasti astronomija. Mo\xc5\xbenost, da bi slu\xc5\xbeil kot uradnik v Indiji ali drugje v Britanskem cesarstvu, ga ni zanimala. Poleg tega je bil ob\xc4\x8dutljiv otrok s slabim zdravjem. Pri \xc5\xa1tirinajstih letih je zato prenehal obiskovati Chetlenham. Chamberlain je nato potoval po razli\xc4\x8dnih zdravili\xc5\xa1\xc4\x8dih po Evropi, kjer ga je spremljal pruski tutor, botanik Otto Kuntze, ki ga je nau\xc4\x8dil teko\xc4\x8de nem\xc5\xa1ko in ga pou\xc4\x8deval o nem\xc5\xa1ki kulturi in zgodovini.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nChamberlain je nato od\xc5\xa1el v \xc5\xbdenevo, kjer je \xc5\xa1tudiral pod mentorstvom Karla Vogta in drugih profesorjev botanike (Argoviensis, Thury, Plantamour). \xc5\xa0tudiral je sistemati\xc4\x8dno botaniko, geologijo, astronomijo in kasneje anatomijo in fiziologijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega telesa. V 1880-ih je Chamberlain \xc5\xa1tudiral naravoslovje v \xc5\xbdenevi in na Dunaju. Napisal je disertacijo o strukturi rastlin, ki jo je sprejela Univerza na Dunaju leta 1889, vendar ni nikoli iskal akademskega polo\xc5\xbeaja.\n_START_SECTION_\nOdraslost\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje se je preselil v Dresden, kjer je postal velik obo\xc5\xbeevalec Wagnerjeve glasbe in filozofije. Chamberlain je bil potopljen v filozofijo in postal ljudski (nem. v\xc3\xb6lkisch) pisec, eden od tistih, ki se bolj cenil prispevke nem\xc5\xa1kega naroda h kulturi kot pa kvanititativne fizi\xc4\x8dne razlikami med narodi in rasami. To dokazuje njegova velika razprava o Immanuelu Kantu. Leta 1878 se je Chamberlain poro\xc4\x8dil s svojo prvo \xc5\xbeeno, Anno Horst, od katere se je leta 1905 lo\xc4\x8dil. Leta 1908 se je poro\xc4\x8dil s h\xc4\x8derko Richarda Wagnerja, Evo Wagner, naslednje leto pa se je preselil v Nem\xc4\x8dijo in postal pomemben \xc4\x8dlan bayeruthskega wagnerjanskega kro\xc5\xbeka nem\xc5\xa1kih nacionalisti\xc4\x8dnih intelektualcev. Do za\xc4\x8detka svetovne vojne leta 1914 je Chamberlain ostal Angle\xc5\xbe na podlagi svojega imena in dr\xc5\xbeavljanstva, leta 1916 pa je pridobil nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo in v imenu nem\xc5\xa1ke vlade za\xc4\x8del propagando, ki je trajala ves \xc4\x8das vojne. Njegova obto\xc5\xbeba lastne rojstne de\xc5\xbeele je bila vrhunec njegove zavrnitve kapitalizma domorodne Anglije. Chamberlain je leta 1916 prejel cesarski \xc5\xbdelezni kri\xc5\xbe. Po vojni se je Chamberlainovo kroni\xc4\x8dno slabo zdravje obrnilo na slab\xc5\xa1e in je bil deloma paraliziran, \xc5\xa1e naprej je \xc5\xbeivel v Bayreuthu vse do svoje smrti leta 1927.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nChamberlain je najraje pisal v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in vsa njegova glavna dela so bila napisala v tem jeziku. Njegove prve objavljene knjige so bile \xc5\xa1tudije Wagnerja: Das Drama Richard Wagners (1892) in njegova biografija z naslovom Richard Wagner (1896). Najpomembnej\xc5\xa1e delo Chamberlaina je Temelji devetnajstega stoletja (Die Grundlagen des neunzehnten Jahrhunderts, 1899). Med kasnej\xc5\xa1a dela Chamberlaina spadajo \xc5\xa1tudije Kanta (1905) in Goetheja (1912), avtobiografski Lebenswege meines Denkens (1919) in Rasse und Pers\xc3\xb6nlichkeit (1925). V \xc4\x8dasu prve svetovne vojne je Chamberlain zagovarjal nem\xc5\xa1ko stran, njegovi pro-nem\xc5\xa1ki, anti-angle\xc5\xa1ki zapisi pa so bili v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini objavljeni kot The ravings of a renegade (1916). Chamberlain je leta 1923 spoznal mladega Hitlerja in napisal nekaj \xc4\x8dlankov, v katerih ga je hvalil in podpiral.\n_START_SECTION_\nTemelji devetnajstega stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nV tem delu, ki je tudi njegova najbolj prodajana knjiga,  je Chamberlain - pod o\xc4\x8ditnim vplivom rasnega teoretika Arthurja de Gobineauja - \xc2\xbbutemeljil\xc2\xab\xc2\xa0ve\xc4\x8dvrednost arijske rase in zastrupljevalsko manjvrednost semitske rase. Knjiga obsega kakih tiso\xc4\x8d dvesto strani, ki jih je Chamberlain napisal v devetnajstih mesecih med 1. aprilom 1897 in 31. oktobrom 1898 na Dunaju, natisnjena pa je bila leta 1899. Tako kot Gobineau je tudi sam Chamberlain videl klju\xc4\x8d zgodovine in podlago vse civilizacije v rasi. V Nemcih je videl raso gospodarjev in upanje za bolj\xc5\xa1o, svetlo prihodnost. Trdil je, da so le Nemci podedovali najbolj\xc5\xa1e odlike Grkov in Indoarijcev. \xe2\x80\x9cBog gradi danes samo na Nemcih,\xe2\x80\x9d je zapisal Chamberlain. Glavna tematika njegovih Temeljev devetnajstega stoletja je bila borba za obrambo rasnega germanstva oziroma germanske krvi proti tujim elementom judaizma in rimokatoli\xc5\xa1tva. Znova in znova je tudi dokazoval eno izmed poglavitnih tez tega svojega dela, in sicer, da se je Evropa po zaslugi tevtonske (germanske) invazije izvlekla iz kaosa rimske dekadence._NEWLINE_Objava Temeljev devetnajstega stoletja je spro\xc5\xbeila precej\xc5\xa1njo senzacijo in je temu angle\xc5\xa1kemu germanofilu prinesla v Nem\xc4\x8diji nenadno slavo. Zgornji razredi so jo sprejeli za svojo, saj so v njej o\xc4\x8ditno na\xc5\xa1li prav tisto, v kar so si \xc5\xbeeleli verjeti.  Knjiga je bila zelo pomembna za nem\xc5\xa1kega cesarja Viljema II., ki je postal njegov prijatelj, in kot "duhovni" temelj Tretjega rajha, saj so Chamberlainove ideje o rasi imele velik vpliv na Adolfa Hitlerja, ki jih je zlahka prilagodil svoji nacisti\xc4\x8dni ideologiji.'