b'\n_START_ARTICLE_\nLevcizem\n_START_SECTION_\nGenetsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nLevcizem se tako kot albinizem deduje recesivno, kar pomeni, da se bo levcisti\xc4\x8dni fenotip izrazil samo, \xc4\x8de v alelnem paru ne bo prisoten dominanten, tj. normalen alel. Lahko se deduje bodisi preko avtosomov, pri \xc4\x8demer so bistvene mutacije genov, kot so c-kit, mitf in ednrb, bodisi preko X spolnih kromosomov. Samci imajo XY par, samice pa XX par kromosomkov, kar pomeni, da se bo levcizem pri samicah izrazil le, \xc4\x8de bodo homozigoti za recesivni gen (oba alela bosta okvarjena), v primeru enega okvarjenega gena pa bodo le prena\xc5\xa1alke in se fenotipsko ne bo izrazil. Pri samcih se bo levcizem izrazil \xc5\xbee v primeru enega okvarjenega gena._NEWLINE_Pomembno je poudariti, da je pri pticah, kot je labod grbec (Cygnus olor), prisoten t. i. ZW sistem dolo\xc4\x8danja spola, pri \xc4\x8demer je zgoraj omenjena situacija pravzaprav obrnjena: samci imajo tako ZZ par, samica pa ZW par, v skladu s tem pa je obrnjeno tudi izra\xc5\xbeanje levcizma.\n_START_SECTION_\nFenotipske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZamenjava med levcizmom in albinizmom je pogosta, vendar gre pri levcizmu v bistvu za izgubo dolo\xc4\x8denega pigmenta, tj. melanina, v melanoforah (melanocitih) peres oz. ko\xc5\xbee, ne pa tudi v mehkej\xc5\xa1ih tkivih/organih, kot je oko, nemalokrat pa so tudi noge in kljun normalno obarvani. Pigmentne celice v o\xc4\x8desu, natan\xc4\x8dneje v pigmentnem skladu mre\xc5\xbenice in v \xc5\xa1arenici, ne izvirajo iz celic nevralnega grebena, na katere vplivajo omenjene mutacije, pa\xc4\x8d pa iz nevralne cevi, natan\xc4\x8dneje iz stranske ugreznitve stene diencefalona, ki se imenuje o\xc4\x8desni mehur\xc4\x8dek, ta pa se v kon\xc4\x8dni fazi preoblikuje v oko. Pri albinistih je pigment odsoten tudi pri o\xc4\x8desih, zaradi \xc4\x8desar presevajo \xc5\xbeile v \xc5\xbeilni plasti o\xc4\x8desa, posledi\xc4\x8dno pa je barva o\xc4\x8di rde\xc4\x8da. Bolj kot popolna odsotnost melanina je lokalizirana ali pa nepopolna hipopigmentacija, kar se navzven izra\xc5\xbea kot razli\xc4\x8dne bele lise po telesu._NEWLINE_Kljub temu je nemalokrat tudi razlikovanje med normalnimi in levcisti\xc4\x8dnimi osebki na terenu dokaj te\xc5\xbeavno. Primer tega je labod grbec: normalen, odrasel osebek je bel \xc5\xbee pri normalni obarvanosti, zato razlikovanje temelji bolj ali manj na obarvanosti nog, ki so pri normalnih osebki temno sive barve, pri levcistih pa sivo-ro\xc5\xbenate; kljun je pri obeh oran\xc5\xbeno-rde\xc4\x8de barve. Pri mladi\xc4\x8dih je razlika veliko bolj opazna, saj je puh pri normalnih mladi\xc4\x8dih sive barve, pri levcistih pa bele barve.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nIncidenca levcizma se po vsej verjetnosti razlikuje od vrste do vrste, vendar je pojav pri nekaterih organizmih dokaj pogost, kot je npr. pri labodih grbcih, kjer levcisti v populaciji Severne Amerike in Vzhodne Evrope predstavljajo okoli 20\xc2\xa0% celotne populacije. Relativno visoka incidenca lahko predstavlja te\xc5\xbeavo pri znanstveni klasifikaciji \xc5\xbeivih bitij, npr. levcisti\xc4\x8dni labodi grbci, ki so jih nekdaj obravnavali kot samostojno vrsto Cygnus immutabilis, pozneje pa kot podvrsto Cygnus olor immutabilis. \xc5\xa0ele po odkritju tako normalnih kot tudi levcisti\xc4\x8dnih mladi\xc4\x8dev v istem gnezdu je bilo ugotovljeno, da gre za pojav levcizma, zato so bili mutantni osebki poimenovani kot poljski labodi.'