b'\n_START_ARTICLE_\nTr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xbe\xc3\xa1\xc5\xa1ki zal\xc3\xadv (italijansko Golfo di Trieste, hrva\xc5\xa1ko Tr\xc5\xa1\xc4\x87anski zaljev) je plitev zaliv v skrajnem severnem delu Jadranskega morja, v Bene\xc5\xa1kem zalivu, ki si ga delijo Italija, Slovenija in Hrva\xc5\xa1ka. Pribli\xc5\xbeno dve tretjini zaliva pripadata Italiji, ena tretjina pa je spadala k Jugoslaviji, in sicer severni predel do vklju\xc4\x8dno savudrijskih solin Sloveniji, ju\xc5\xbeni del pa Hrva\xc5\xa1ki. Po razpadu Jugoslavije pomorska meja med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko \xc5\xa1e ni bila uradno natanko dolo\xc4\x8dena. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dje mesto ob zalivu je Trieste/Trst, ki se nahaja na severovzhodni obali. Ostala urbana naselja so Monfalcone/Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, Duino/Devin in Muggia/Milje v Italiji, v Sloveniji pa Koper/Capodistria, Izola/Isola in Piran/Pirano. Hrva\xc5\xa1ki del obale nima ve\xc4\x8djih naselij.\n_START_SECTION_\nObala\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zal\xc3\xadv je na jugu omejen z 21 km dolgo navidezno \xc4\x8drto med Grade\xc5\xbeem na italijanski in Savudrijo na hrva\xc5\xa1ki obali, povr\xc5\xa1ina je okrog 550 km\xc2\xb2, povpre\xc4\x8dna globina 16 m, najglobja to\xc4\x8dka (pred Piranom) pa 37 metrov. Zahodna obala je nizka in pe\xc5\xa1\xc4\x8dena, z mnogimi skalnatimi oto\xc4\x8dki (tr\xc3\xa9cami, it. trezze), vse do Pancana (it. Golfo di Panzano, Monfalcone). Severovzhodna obala, od izliva Timave naprej, je skrajni rob kra\xc5\xa1ke planote, ki objema mesto Trst in njegovo mestno nabre\xc5\xbeje ter se nato raz\xc4\x8dleni v Miljski, Koprski in Piranski zaliv. _NEWLINE_Po vsej obali so posejani krajinski parki, naravni rezervati in biotopi. Najpomembnej\xc5\xa1i so, od Grade\xc5\xbea naokoli proti Savudriji: Naravni rezervat Valle Cavanata, Naravni rezervat Izliv So\xc4\x8de, Naravni rezervat Devinskih pe\xc4\x8din, Morski rezervat Miramar, Naravni rezervat doline Glin\xc5\xa1\xc4\x8dice,  naravna spomenika Rt Madona in Debeli rti\xc4\x8d, Krajinski park Strunjan in krajinski park Se\xc4\x8doveljske soline._NEWLINE_Na italijanski strani Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva pritekajo v morje So\xc4\x8da (Isonzo), Timava (Timavo) in Glin\xc5\xa1\xc4\x8dica (Rosandra), na slovenski Ri\xc5\xbeana in Dragonja, po kateri poteka del dr\xc5\xbeavne meje s Hrva\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\nVoda\n_START_PARAGRAPH_\nMorski tok prihaja v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki zaliv iz dalmatinskih voda, obide istrsko obalo, nato se obrne proti zahodu in steka navzdol ob italijanski obali. Njegova povpre\xc4\x8dna hitrost je 0,8 vozla. Temperatura povr\xc5\xa1inske vode je poleti okoli  25\xc2\xb0C, obdobno do 28\xc2\xb0C, pozimi pade pod 8\xc2\xb0C in celo do 4\xc2\xb0C. _NEWLINE_Zaradi donosa sladke vode alpskih rek je povpre\xc4\x8dna slanost vode v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu le 35 promilov, medtem ko je v ju\xc5\xbenem Jadranu okoli 37-38\xe2\x80\xb0._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna vi\xc5\xa1ina morske gladine v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu  niha za 5 cm letno. V zadnjem stoletju je narasla za 13,2 cm, kar je vsekakor manj od povpre\xc4\x8dnega povi\xc5\xa1anja oceanov.\n_START_SECTION_\nBibavica in se\xc5\xa1\n_START_PARAGRAPH_\nNa obalah severnega Jadrana se bibavica normalno pojavlja z dvema plimama in dvema osekama. V Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu ima sicer najve\xc4\x8djo amplitudo (vi\xc5\xa1insko razliko med plimo in oseko) vsega Jadranskega morja, ki pa kljub temu navadno ni ve\xc4\x8dja od 90\xc2\xa0cm, razen v izjemnih pogojih (nizek zra\xc4\x8dni tlak ob plimi ter dalj\xc5\xa1e obdobje juga).  _NEWLINE_Astronomska bibavica, to je nihanje vode, ki ga povzro\xc4\x8da razmerje Zemlja-Luna-Sonce, ima najbolj opazne razlike med plimo in oseko predvsem v severnih predelih Jadrana zaradi oddaljenosti od Sredozemskih voda in tudi zaradi sorazmerno nizke globine.  Bibavi\xc4\x8dna amplituda je ob mlaju in \xc5\xa1\xc4\x8dipu najve\xc4\x8dja, medtem ko je pri prvem in zadnjem krajcu meseca tako skromna, da pride do ene same plime in ene oseke. _NEWLINE_Meteorolo\xc5\xa1ka bibavica, ki je odvisna predvsem od vetrov in zra\xc4\x8dnega tlaka, se da predvideti za sorazmerno kratko obdobje. Dolo\xc4\x8di se z upo\xc5\xa1tevanjem slede\xc4\x8dih dejavnikov: (a) morska gladina se dvigne za  pribli\xc5\xbeno 2 cm  za vsak milibar (hPa) upada zra\xc4\x8dnega tlaka - oz. se zni\xc5\xbea za vsak milibar povi\xc5\xa1ka; (b) burja povzro\xc4\x8di zni\xc5\xbeanje morske gladine, jugo jo povi\xc5\xa1a, in sicer za pribli\xc5\xbeno 15 cm pri vetru z mo\xc4\x8djo 10 m/s (36 km/h)._NEWLINE_Za plovbo po Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu je velikega pomena poznanje se\xc5\xa1ev, ki so svoje vrste bibavi\xc4\x8dno nihanje. Osnovni jadranski se\xc5\xa1, ki ga povzro\xc4\x8dajo ju\xc5\xbeni vetrovi, se obnavlja vsakih 21,5 ur, dose\xc5\xbee v Trstu do pol metra amplitude in traja s postopnim umirjevanjem ve\xc4\x8d dni. Se\xc5\xa1, ki ga povzro\xc4\x8di burja, se obnavlja vsake tri do \xc5\xa1tiri ure, odvisno od mo\xc4\x8di vetra, in se razvije med Trstom in Benetkami. Ob mo\xc4\x8dni burji lahko vi\xc5\xa1ina morske gladine med Miljami in Devinom niha z zaporedjem ene ure._NEWLINE_V primeru isto\xc4\x8dasne prisotnosti nizkega zra\xc4\x8dnega tlaka in mo\xc4\x8dnih ju\xc5\xbenih vetrov se torej gladina Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva lahko normalno dvigne do pribli\xc5\xbeno 130 cm nad povpre\xc4\x8dno; v nasprotnem primeru, ko visok zra\xc4\x8dni pritisk sovpade z mo\xc4\x8dno burjo, se morska povr\xc5\xa1ina zni\xc5\xbea do pribli\xc5\xbeno 60 cm pod povpre\xc4\x8dnim nivojem.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nObala Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva je najsevernej\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje s sredozemskim podnebjem. Prehod na celinsko podnebje je opazen na obronkih Kra\xc5\xa1kega roba, kamor vpliv morja ne sega. Ta okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina dovoljuje, da se Trst in Koper uvr\xc5\xa1\xc4\x8data med jadranske pla\xc5\xbee, medtem ko njuno zaledje \xc5\xbee pozna ostre zime, tudi zaradi pojava burje. Posebnosti milega podnebja pridejo do izraza tudi v raznih zavarovanih podro\xc4\x8djih okoli zaliva, ki so prava po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da za ptice selivke._NEWLINE_Tako je na primer zahodni del Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva dom kakih 800 \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst s skupnimi \xc5\xbeivljenjskimi pogoji . Sem spadajo morska in kopnena bitja, pti\xc4\x8di in prebivalci mokri\xc5\xa1\xc4\x8d. Izredne razmere podro\xc4\x8dja, kot so kratka poletja in mile zime, obilica sladkovodnih in morskih habitatov, pe\xc5\xa1\xc4\x8deni predeli in mo\xc4\x8dvirja, nudijo optimalne razvojne pogoje ne\xc5\xa1tetim rastlinam in \xc5\xbeivalim. _NEWLINE_Podobno se dogaja na nasprotni strani zaliva, v krajinskem parku Se\xc4\x8doveljskih solin, kjer so se v zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih predelih solin naselili krasni halofiti in kjer so razne vrste ptic na\xc5\xa1le prostor za gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da . Omembe vreden je tudi \xc5\xa0kocjanski zatok, prvotno predviden kot industrijska cona, ki se je prav zaradi izredno ugodnih podnebnih razmer uveljavil kot polslano mokri\xc5\xa1\xc4\x8de naravovarstvenega pomena .\n_START_SECTION_\nLadjedelnice in pristani\xc5\xa1ke usluge\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna gospodarska panoga v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu je ladjedelni\xc5\xa1tvo in pristani\xc5\xa1ka dejavnost. Zgodovinsko se je ta dvojna oblika pomorstva razvila predvsem na obre\xc5\xbejih Trsta in Milj, pozneje v Tr\xc5\xbei\xc5\xa1kem (Monfalcone) zatoku, v zadnjih desetletjih \xc5\xa1e na Koprski obali. Medtem ko so miljske ladjedelnice zamrle kmalu po drugi svetovni vojni zaradi svoje odro\xc4\x8dne lege, je v Trstu postopoma zrasla Fincantieri, najve\xc4\x8dja evropska ladjedelnica, ki je leta 2017 zaposlovala skoraj 20 tiso\xc4\x8d oseb . Njena podru\xc5\xbenica v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du se je iz manj\xc5\xa1ega obrata, ki ga je leta 1907 ustanovila dru\xc5\xbeina Cosulich iz Malega Lo\xc5\xa1inja, razvila do dana\xc5\xa1nje ladjedelnice, ki je po obsegu najob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1a v sklopu dru\xc5\xbebe Fincantieri (787.000 m\xc2\xb2, od katerih 252.000 pokritih), saj gradi tudi najve\xc4\x8dje potni\xc5\xa1ke kri\xc5\xbearke. Slovenske ladjedelnice se \xc5\xa1e ne morejo kosati s tem velikim podjetjem, vendar se njihova dejavnost konstantno spreminja iz obrtni\xc5\xa1kih popravljalnic do priznanih ustvarjalnih obratov v Kopru, Izoli in Piranu ._NEWLINE_Nasprotno je opaziti pove\xc4\x8danje prometa v pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih slovenske obale, medtem ko tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de po\xc4\x8dasneje vi\xc5\xa1a dose\xc5\xbeeno raven uslug iz pretekle dobe. To je treba pripisati najve\xc4\x8d dejstvu, da je Luka Koper \xc5\xbee od nastanka prostotrgovinsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, medtem ko je Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de spet doseglo dolo\xc4\x8dene prednosti proste luke \xc5\xa1ele v zadnjem letu. Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de ima 17 terminalov, od katerih so najpomembnej\xc5\xa1i terminal SIOT transalpskega naftovoda, kontejnerski terminal za ugrez do 18 m (najgloblji v Sredozemlju) in terminal Pacorini za kavo.  Leta 2018 je bil blagovni promet Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da skupno 62.676.502 ton . Luka Koper ima 12 terminalov, od katerih sta najpomembnej\xc5\xa1a kontejnerski terminal in ro-ro terminal. Leta 2018 je bil blagovni promet Luke Koper skupno 24.048.618 ton .\n_START_SECTION_\nRibi\xc5\xa1tvo in ribogojstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi skromne vsebine hranljivih soli je Jadransko morje le malo donosno, vendar je njegov severni predel (Bene\xc5\xa1ki zaliv, Istrska obala, Kvarner) ena najdonosnej\xc5\xa1ih con vsega Sredozemlja, saj pridobiva okoli 20\xc2\xa0% celotnega ribolova. V Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem zalivu, ki zajema ve\xc4\x8dino Bene\xc5\xa1kega zaliva, so ribi\xc4\x8di uspe\xc5\xa1ni predvsem pri ulovu plave ribe. Poslu\xc5\xbeujejo se globinskih in vle\xc4\x8dnih mre\xc5\xbe, \xc4\x8deprav jih zaradi sorazmerno plitvega morja zmorejo napolniti le za tretjino. Vedno ve\xc4\x8djega gospodarskega pomena so priobalne ribogojnice in gojitve mehku\xc5\xbecev, predvsem klapavic in ko\xc4\x8dic._NEWLINE_To se poka\xc5\xbee tudi v statistikah: na ozemlju Furlanije \xe2\x80\x93 Julijske krajine je leta 2014 bilo 560 podjetij, ki se je na kak na\xc4\x8din bavilo z ribolovom in predelovanjem rib, na ozemlju Bene\xc4\x8dije pa jih je bilo kar 3669. Statistika za leto 2016 prina\xc5\xa1a podatke samo za ribogojnice, kar ne upo\xc5\xa1teva podjetij, ki se bavijo s predelavo, prevozom in prodajo rib, in sicer 86 podjetij  na ozemlju Furlanije \xe2\x80\x93 Julijske krajine in 1461 v Bene\xc4\x8diji. Gojenje mehku\xc5\xbecev, ki je bilo v preteklem desetletju izredno donosno, je v zadnjih letih do\xc5\xbeivelo strmo upadanje vrednosti zaradi neugodnih vremenskih razmer v goji\xc5\xa1\xc4\x8dih klapavic. Tako je leta 2007 Furlanija \xe2\x80\x93 Julijska krajina proizvedla 3200 ton klapavic in 630 ton japonskih ko\xc4\x8dic (imenovanih tudi filipinske vongole), leta 2016 pa 2100 ton klapavic in 1700 ton ko\xc4\x8dic. _NEWLINE_Statistike za Slovensko Primorje upo\xc5\xa1tevajo 9 podjetij, ki se na kak na\xc4\x8din ukvarjajo z ribolovom in predelavo morskih rib in to \xc5\xa1tevilo se v zadnjih 10 letih ni spremenilo, v nasprotstvu z naglo nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim \xc5\xa1tevilom podjetij za sladkovodne ribe, ki jih je bilo leta 2015 kar 68. Po poro\xc4\x8dilu SURS za leto 2012, je bilo namenjenih 18000 kubikov morske vode in 47 hektarjev obale za ribogojstvo in rejo mehku\xc5\xbecev. Leta 2015 je bilo vzgojenih 573 ton klapavic in 58 ton morskih rib.  Razen klapavic se v treh obmo\xc4\x8djih goji\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xa1koljk v slovenskem morju - pri Debelem rti\xc4\x8du, v Strunjanskem zalivu in zalivu v Se\xc4\x8di \xe2\x80\x93 gojijo tudi japonske ko\xc4\x8dice in ob\xc4\x8dasno tudi u\xc5\xbeitne ostrige ,\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarsko donosna panoga na ozemlju Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva je tudi turizem. Poleg tradicionalnega turizma je dobro razvit ekoturizem, ki postavlja v prvo vrsto ekolo\xc5\xa1ke prvine nekaterih krajev. Nudi na primer ogled uradno potrjenih ekolo\xc5\xa1kih farm, hlevov in posestev, pa tudi obisk dostopnih odsekov izbranih prehrambenih industrij, recimo pr\xc5\xa1utarn. Priljubljen je \xc2\xbbnabiralni\xc2\xab\xc2\xa0turizem, ko so turisti vabljeni na sodelovanje pri trgatvi, pobiranju kostanja ali jabolk. Upada klasi\xc4\x8dni elitni turizem, ki je potreboval hotele vi\xc5\xa1je kategorije. Nasprotno vedno bolje uspeva kvalitetno gostinstvo in specializiran agriturizem.\n_START_SECTION_\nOstale gospodarske dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBlizu meje s Hrva\xc5\xa1ko se nahajajo stare Se\xc4\x8doveljske soline, ki so bile v\xc4\x8dasih velikega pomena za lokalno gospodarstvo, saj so oskrbovale s soljo ob\xc5\xa1irno zaledje. Zavezniki Pirana in ostalih istrskih proizvajalcev soli so bili Milj\xc4\x8dani, \xc4\x8digar soline so mejile na tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke, in prav zaradi teh solin se je v petnajstem stoletju med Miljami in Trstom vnela dolgoletna vojna. Prepiri in vojne so se v presledkih nadaljevali vse do 19. stoletja, saj so za prepira\xc4\x8di stali na eni strani Bene\xc4\x8dani, na drugi Avstrijci. Kon\xc4\x8dno so bile zaprte najprej miljske, nato \xc5\xa1e tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke  soline (1829). Koprske soline so uspe\xc5\xa1no delovale do 1870., zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene so bile 1918. in bonificirane v letih 1932-36. Piranske soline so postale avstrijska dr\xc5\xbeavna last leta 1896. Samo Fontanige in Fa\xc5\xbeana sta delovali vse do leta 1967 in sta danes za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje oziroma turisti\xc4\x8dni pristan Lucija. Gospodarski pomen nekdanjega "belega zlata" je danes samo \xc5\xa1e zanimivost. _NEWLINE_Dno Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva baje pokriva le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de nafte in zemeljskega plina, ki se pa trenutno \xc5\xa1e ne izkori\xc5\xa1\xc4\x8da'