b"\n_START_ARTICLE_\nSamostan\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je ustanova posve\xc4\x8denega \xc5\xbeivljenja. Tja se umaknejo posamezniki in posameznice, da bi svoje \xc5\xbeivljenje posvetili nekemu vi\xc5\xa1jemu cilju (npr. Bogu). Zaobljuba \xc4\x8distosti oziroma zaveza k spolni vzdr\xc5\xbenosti (celibat) je po navadi del tovrstnega \xc5\xbeivljenja - tudi zato so samostani deljeni na mo\xc5\xa1ke in \xc5\xbeenske. Razli\xc4\x8dna poslanstva samostanskih skupnosti, njihove specifi\xc4\x8dne potrebe in seveda naravno ter kulturno okolje vplivajo tudi na arhitekturo samostana. Vselej pa samostani nudijo prostore za bivanje redovnikov/redovnic in prostore, kjer le-ti opravljajo svoje poslanstvo._NEWLINE_V skladu z zgoraj omenjeno trditvijo, da na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja redovne skupnosti neposredno vpliva tudi na samo arhitekturno zasnovo samostana, je za razumevanje slednje potrebno poznati vsaj osnove na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja menihov in nun. \xc4\x8ce poznamo razliko med pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki in cenobiti, la\xc5\xbeje razumemo razli\xc4\x8dne zasnove samostanov enih in drugih. Velja omeniti, da pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ki menihi samostana na\xc4\x8deloma ne potrebujejo, saj je njihovo \xc5\xbeivljenje v osami pro\xc4\x8d od ljudi, kljub temu pa obstajajo primeri skupin pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1kih menihov, ki so sicer \xc5\xbeiveli vsak v svoji hi\xc5\xa1i, oddaljeni od drugih, sobotno in nedeljsko bogoslu\xc5\xbeje pa so opravljali na skupnem mestu. Ta zgled so na neki na\xc4\x8din obudili kartuzijani, a o tem malo kasneje. Drugi, pogostej\xc5\xa1i na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja v samostanu je ti. cenobitski ali cenobiti\xc4\x8dni (iz gr. Koinos bios = skupno \xc5\xbeivljenje), pri katerem redovniki ali redovnice bivajo pod eno streho, skupaj delajo, jedo in molijo. Pomembna dejavnika sta \xc5\xa1e poslanstvo samostanske skupnosti (npr. izobra\xc5\xbeevanje, du\xc5\xa1no pastirstvo, molitev, \xc5\xa1tudij, skrb za uboge...) in vpra\xc5\xa1anje na\xc4\x8dina pre\xc5\xbeivljanja samostana (samostani, ki se pre\xc5\xbeivljajo npr. z obdelovanjem zemlje, potrebujejo prostore za shranjevanje opreme, orodja, pridelka itd.).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan (\xc2\xbbklo\xc5\xa1ter\xc2\xab, lat. claustrum 'nedostopno') je nastal po prizadevanju Benedikta iz Nusrije (519, Monte Cassino) in drugih ustanoviteljev redov. \xc5\xbdeleli so meni\xc5\xa1ko pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje nadomestiti s skupnostjo menihov, ki bi \xc5\xbeiveli po strogih pravilih. Po hodnikih kri\xc5\xbenega hodnika, \xc5\xa1tirikotnega odprtega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da z vodnjakom (tonzura), ki se je razvil iz peristila helenisti\xc4\x8dne stanovanjske zgradbe, so izvajali procesije s kri\xc5\xbeem. Ob njem pa so bili: kapiteljska dvorana (zbornica, pogosto ob cerkvi), refektorij (jedilnica) - pri nem\xc5\xa1kem vite\xc5\xa1kem redu imenovana remter, parlatorij (govorilnica), v zgornjem nadstropju pa dormitorij (spalnica) in klavzure (meni\xc5\xa1ke celice). V samostanu je bila obi\xc4\x8dajno tudi knji\xc5\xbenica (biblioteka)._NEWLINE_Benediktinci so navadno gradili po hribih, cistercijani pa po dolinah (po letu 1100), saj so svoje delo videli tudi v du\xc5\xa1ebri\xc5\xbeni\xc5\xa1tvu. Njihovi samostani se imenujejo kartuzije. Nem\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red je od 13. st. dalje gradil samostanske gradove. Celostno gra\xc5\xa1\xc4\x8dinsko zasnovo pa imajo tudi baro\xc4\x8dni samostani.\n_START_SECTION_\nSamostani katoli\xc5\xa1kih cerkvenih redov\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina samostanov katoli\xc5\xa1kih redov je cenobitskega zna\xc4\x8daja in ima zna\xc4\x8dilno zasnovo, pri kateri se okoli osrednjega prostora v samostanu ali ti. kri\xc5\xbenega hodnika nizajo najosnovnej\xc5\xa1i prostori samostana in cerkev (ecclesia), ki le\xc5\xbei obi\xc4\x8dajno na severni ali ju\xc5\xbeni strani. Kri\xc5\xbeni hodnik je osrednji prostor tudi po pomenu, saj se v njem odvijajo procesije ipd. Dostop do posameznih prostorov v samostanu je lahko omejen. \xc4\x8ce je temu tako, re\xc4\x8demo, da je neki prostor v klavzuri. Pravila klavzure obstajajo v razli\xc4\x8dnih oblikah in obsegih, ki se razlikujejo od reda do reda. Najosnovnej\xc5\xa1e pravilo se nana\xc5\xa1a na prepoved vstopa mo\xc5\xa1kemu v klavzurni del \xc5\xbeenskega samostana in obratno, prepoved vstopa \xc5\xbeenski v klavzurni del mo\xc5\xa1kega samostana. Klavzura pa lahko obsega npr. samo spalnice, jedilnico in knji\xc5\xbenico ali pa prej na\xc5\xa1tete prostore in \xc5\xa1e cerkev ali pa celoten samostan. Klavzuro urejajo vsakokratna redovna pravila. Kot pri vseh pravilih tudi tu obstajajo izjeme (npr. obisk zdravnice pri hudo bolnemu menihu v njegovi sobi). Klavzura pa je vendarle \xc5\xa1ir\xc5\xa1i pojem - poleg tega da omejuje gibanje svetnih ljudi po samostanu, omejuje tudi gibanje menihov zunaj njega. V nekaterih redovih (kot npr. pri kartuzijanih) pa poleg zunanje klavzure, ki omejuje fizi\xc4\x8dno gibanje telesa, poznajo \xc5\xa1e notranjo klavzuro, ki omejuje prosto gibanje duha - prepoveduje namre\xc4\x8d dostop menihom do dolo\xc4\x8dene literature, nerelevantnih informacij posvetnega zna\xc4\x8daja, govoric, stikov s posvetnimi ljudmi idr., kar bi lahko kalilo notranji mir. _NEWLINE_Kartuzijanska posebnost pa se\xc5\xbee dlje od pravil klavzure, in sicer vpeljuje povsem druga\xc4\x8den na\xc4\x8din sobivanja redovnikov. Kartuzijanski samostani so namre\xc4\x8d dom skupnostim samotarjev. Kakor se sprva sli\xc5\xa1i nemogo\xc4\x8de, pa vendar dr\xc5\xbei - v kartuziji bivajo menihi-pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki, saj so celo njihovi stiki s sobrati strogo omejeni. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa prebijejo vsak v svoji meni\xc5\xa1ki celici (tj. majhni dvonadstropni hi\xc5\xa1ici, kjer je v prvem nadstropju delovni prostor, v drugem pa zasebni prostor za molitev in sobica za spanje ter obedovanje), sre\xc4\x8dujejo pa se le na skupnih molitvah, nedeljskih in prazni\xc4\x8dnih kosilih ter tedenskih sprehodih. Tak na\xc4\x8din bivanja postavlja povsem druga\xc4\x8dne zahteve tudi glede arhitekturne zasnove kartuzij. Poleg ve\xc4\x8dine prostorov tipi\xc4\x8dnega cenobiti\xc4\x8dnega samostana vpeljuje \xc5\xa1e ti. veliki kri\xc5\xbeni hodnik, ki je edinstven za kartuzije in okoli katerega so nanizane posamezne meni\xc5\xa1ke celice, med katerimi stojijo pripadajo\xc4\x8di obzidani vrti\xc4\x8dki, kjer menihi gojijo zelenjavo, trto, ro\xc5\xbee, zeli\xc5\xa1\xc4\x8da ali kaj drugega in kjer premi\xc5\xa1ljujejo, molijo in meditirajo. Posebnosti gradnje se nana\xc5\xa1ajo \xc5\xa1e na druge podrobnosti, ki jih literatura podrobno obdela._NEWLINE_Vsekakor pa je ve\xc4\x8dina redov s\xc4\x8dasoma razvila vsaj nekaj posebnosti gradnje samostanov, zato se govori tudi o benediktinski, cistercijanski, kartuzijanski ipd. arhitekturi."