b"\n_START_ARTICLE_\nFuranokumarin\n_START_PARAGRAPH_\nFuranokumarini\xc2\xa0ali furokumarini\xc2\xa0so skupina\xc2\xa0organskih kemijskih spojin, ki jih proizvajajo\xc2\xa0razli\xc4\x8dne rastline. Njihova biosinteza poteka delno\xc2\xa0preko\xc2\xa0fenilpropanoidne poti in delno preko\xc2\xa0mevalonatne poti, ki se biosintetizira s sklapljanjem\xc2\xa0dimetilalil pirofosfata\xc2\xa0(DMAPP) in 7-hidroksikumarina\xc2\xa0(umbeliferon).\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nKemijska struktura furanokumarinov zajema\xc2\xa0furanov\xc2\xa0obro\xc4\x8d, zdru\xc5\xbeen s kumarinom. Furan\xc2\xa0 se lahko povezuje na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, kar daje razli\xc4\x8dne\xc2\xa0izomere. Spojini, ki tvorita osnovni skelet dveh najpogostej\xc5\xa1ih vrst derivatov, sta\xc2\xa0psoralen in angelicin. Derivatom teh dveh osnovnih spojin pravimo linearni furanokumarini (za derivate psoralena) ali kotni furanokumarini (za derivate angelicina).\n_START_SECTION_\nNeposredna toksi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko furanokumarinov je strupenih, saj jih rastline proizvajajo kot obrambni mehanizem proti raznim vrstam rastlinojedov, vse od \xc5\xbeu\xc5\xbeelk do sesalcev. Ta razred fitokemikalij\xc2\xa0je odgovoren za fitofotodermatitis, ki ga lahko opazimo pri izpostavljenosti sokovom\xc2\xa0rastlin, kot so divji\xc2\xa0pastinak,\xc2\xa0orja\xc5\xa1ki de\xc5\xbeen\xc2\xa0in sorodne kobulnice. Obstajajo tudi poro\xc4\x8dila o teh spojinah iz navadnega jesen\xc4\x8dka.\n_START_SECTION_\nSou\xc4\x8dinkovanje z zdravili\n_START_PARAGRAPH_\nFuranokumarini imajo tudi druge biolo\xc5\xa1ke u\xc4\x8dinke. Pri ljudeh, na primer, sta\xc2\xa0bergamotin in 6',7'-dihidroksibergamotin\xc2\xa0odgovorna za\xc2\xa0\xc2\xbbu\xc4\x8dinek grenivkinega soka\xc2\xab, pri katerem ta furanokumarina vplivata na dolo\xc4\x8dene jetrne in \xc4\x8drevesne encime P450. Natan\xc4\x8dneje, zavirata\xc2\xa0CYP3A4, kar bodisi oja\xc4\x8da ali oslabi\xc2\xa0u\xc4\x8dinke mnogih zdravil, saj zaradi zaviranja presnovnega encima povzro\xc4\x8dita\xc2\xa0vi\xc5\xa1je ali ni\xc5\xbeje\xc2\xa0koncentracije zdravilnih\xc2\xa0u\xc4\x8dinkovin v krvi. Vi\xc5\xa1je koncentracije, \xc4\x8de gre za prave zdravilne\xc2\xa0u\xc4\x8dinkovine (saj se po\xc4\x8dasneje presnavljajo), manj\xc5\xa1e pa, \xc4\x8de gre za predzdravila\xc2\xa0(saj lahko tako le v manj\xc5\xa1i meri prehajajo v aktivno obliko). Zaradi teh\xc2\xa0u\xc4\x8dinkov je v navodilih za\xc2\xa0uporabo zdravil, katerih u\xc4\x8dinkovine se primarno presnavljajo s citokromi, naveden previdnostni\xc2\xa0ukrep, da naj se v \xc4\x8dasu jemanja zdravila ne\xc2\xa0u\xc5\xbeiva grenivkin sok. Lahko je v celoti odsvetovan, obi\xc4\x8dajno \xc4\x8de gre za zdravila, ki se jemljejo vsak dan pri kroni\xc4\x8dnih boleznih, ali pa le delno, in sicer naj se ga ne bi\xc2\xa0u\xc5\xbeivalo vsaj 72\xc2\xa0ur pred vzetjem odmerka zdravila in po njem.\xc2\xa0"