b'\n_START_ARTICLE_\nSvobodna avtorska pravica\n_START_SECTION_\nTipi Copyleft licence in njene relacije do drugih licenc\n_START_PARAGRAPH_\nCopyleft je ena izmed sestavin licence, ki izhaja iz proste programske opreme. Veliko licenc proste programske opreme ni copyleft licenca, ker ne zahteva licence, za distribucijo modificiranih del pod isto licenco. Tako se pojavi debata, katera licenca omogo\xc4\x8da najve\xc4\x8d pravic. Debata se potem \xc5\xa1iri tudi na samo podro\xc4\x8dje definicije pravic in katere pravice so najpomembnej\xc5\xa1e. Non-copyleft licence proste programske opreme maksimizirajo pravice, da lahko ustvarimo programsko opremo, ki si jo lahko lastimo.\n_START_SECTION_\nMo\xc4\x8den in \xc5\xa1ibek copyleft\n_START_PARAGRAPH_\nKadar govorimo, da je copyleft mo\xc4\x8den, se to nana\xc5\xa1a predvsem na to, katere lastnosti copylefta se prenesejo na modificirano delo, ki ga je spremenil uporabnik. \xc4\x8ce pa govorimo, da je copyleft \xc5\xa1ibek, pa mislimo na to, da se licenca ni prenesla v celoti z njenimi pravicami._NEWLINE_\xc2\xab\xc5\xa0ibek copyleft\xc2\xab\xc2\xa0licence se najpogosteje uporabljajo v knji\xc5\xbenicah programske opreme. S temi knji\xc5\xbenicami mislimo na programsko kodo, ki se skriva za samim programom. Te knji\xc5\xbenice omogo\xc4\x8dijo ostali programski opremi, da se pove\xc5\xbee z njo. In tako so lahko distribuirane brez uveljavljanja posebnih licenc._NEWLINE_Najbolj znana licenca, ki se pojavlja v prosti programski opremi je GNU General Public Licence. Prosta programska oprema, ki uporablja \xc5\xa1irek copyleft vklju\xc4\x8duje GNU Lesser General Public License in Mozilla Public License. Design Science License pa je primer mo\xc4\x8dne copyleft licence, ki pa se nana\xc5\xa1a na vsa dela, ki niso iz podro\xc4\x8dja programske opreme, glasbe, \xc5\xa1portne fotografije in videa.\n_START_SECTION_\nCelotni ali delni copyleft\n_START_PARAGRAPH_\nTa dva termina se nana\xc5\xa1ata na povsem drugo vpra\xc5\xa1anje.\xc2\xa0\xc2\xbbCeloten\xc2\xab\xc2\xa0copyleft obstaja samo takrat, kadar je neko delo lahko modificirano in distribuirano samo pod pogoji copyleft licence za to delo.\xc2\xa0\xc2\xbbDelni\xc2\xab\xc2\xa0copyleft pa se pojavi takrat kadar je neko delo modificirano in distribuirano tudi pod nekimi drugimi pogoji in ne samo pod pogoji licence copyleft.\n_START_SECTION_\nShare-alike licenca\n_START_PARAGRAPH_\nShare-alike licenca se nana\xc5\xa1a na pravice, ki pravijo, da morajo biti pravice originalnega dela dostopne pod enakim pogoji kot pravice za modificirano delo. To pomeni, da vsaka copyleft licenca je avtomati\xc4\x8dno share-alike licenca in ne obratno, ker nekatere share-alike licence vklju\xc4\x8dujejo dolo\xc4\x8dene omejitve, ve\xc4\x8dinoma v zvezi s prepovedjo komercialne uporabe. Nekatere izpeljanke iz Creative Commons licence so primeri share-alike.'