b'\n_START_ARTICLE_\nOskar Kova\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kmeta Lucijana in gospodinje Emme Kova\xc4\x8di\xc4\x8d (rojene Buzzini) v Sv. Luciji (sedaj Most na So\xc4\x8di). Zaradi fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega nasilja se je dru\xc5\xbeina preselila v Ljubljano, kjer je kon\xc4\x8dal realko. Kot \xc5\xa1tudent geodezije na Univerzi v Ljubljani je leta 1931 postal \xc4\x8dlan KPJ. V letih 1931\xe2\x88\x921934 je vodil ilegalno pokrajinsko tehniko KPJ za Slovenijo, bil 1934 aretiran in obsojen na 18 mesecev zapora, ki ja je prestal v Sremski Mitrovici. Po prihodu iz zapora je sodeloval pri organiziranju stavk in pripravah na ustanovni kongres KPS na \xc4\x8cebinah, kjer je bil izbran za \xc4\x8dlana CK KPS. 7. februarja 1940 je bil ponovno aretiran in poslan na prestajanje kazni v Bile\xc4\x87o. Na seji KPS 22. junija 1941, oziroma OF 29. junija 1941 je bil imenovan za \xc4\x8dlana Glavnega poveljstva Narodnoosvobodilne vojske in partizanskih odredov Slovenije. Na predlog Toneta Tom\xc5\xa1i\xc4\x8da je bil predlagan za organizatorja vstaje na Primorskem, kamor je od\xc5\xa1el julija ali avgusta 1941. Tu je navezal stike predvsem z mladimi pripadniki Zveze komunisti\xc4\x8dne mladine Jugoslavije, ki so pred vojno \xc5\xa1tudirali v Jugoslaviji. Zveze je imel tudi v Istri in s slovenskimi \xc5\xa1tudenti v Padovi ter \xc4\x8dlani Komunisti\xc4\x8dne partije Italije. Njegovo ilegalno ime je bilo Toni, v Istri tudi Anton Koren. V Trstu ga je fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna policija 10. decembra 1941 aretirala. Zaradi organiziranja partizanov in voja\xc5\xa1kega podpiranja sovra\xc5\xbenikov je bil 17. septembra 1942 obsojen na 30 let zapora. Najprej je bil zaprt v kraju Castelfranco Emilia, kjer je zbolel za tuberkulozo. Zaradi bolezni so ga premestili na otok Pianosa (Tremitsko oto\xc4\x8dje), kjer pa se je bolezen \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ala. Po posredovanju Mednarodnega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea je bil \xc5\xa1e pred kapitulaciji Italije v spremstvu stra\xc5\xbearjev prepeljan v Ljubljano, kjer je dan ali dva le\xc5\xbeal doma, nato pa je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Leoni\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je 31. januarja 1944 umrl. Za narodnega heroja je bil razgla\xc5\xa1en 20. decembra 1951. V kraju Prodol v hrva\xc5\xa1ki Istri so mu postavili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. Po njem je poimenovana osnovna \xc5\xa1ola v Spodnjih \xc5\xa0kofijah. Tu so mu tudi postavili spomenik, ki ga je ustvaril kipar Jo\xc5\xbee Pohlen.'