b'\n_START_ARTICLE_\nStavka v Trboveljski premogovni dru\xc5\xbebi\n_START_SECTION_\nAretacije rudarjev\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu stavke so aretirali dva rudarja, Prislava in zastopnika vseh delavskih organizacij g. \xc5\xa0tehanovi\xc4\x8d Emila. Preiskovalni sodnik je dne 23. avgusta leta 1922 v Trbovljah ugotovil, da je aretacija rudarja Prislava bila neupravi\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\nOdhod h kmetom\n_START_PARAGRAPH_\nStavkajo\xc4\x8di rudarji so od\xc5\xa1li h kmetom in so tam dobili hrano in no\xc4\x8ditev. TPD pa je izdala medtem razglas z dne 22. avgusta 1922, da je vsem delavcem prekinila delovno razmerje. Tak na\xc4\x8din postopanja pa je bil povsem nekorekten glede na zapisane zakone. Nastop z oro\xc5\xbejem zoper stavkajo\xc4\x8de pa ni pomagal ni\xc4\x8d, saj je v trboveljskih revirjih ostalo le malo delavcev.\n_START_SECTION_\nIzvedba stavke v TPD\n_START_PARAGRAPH_\nDne 22. avgusta 1922 so se sestale vse \xc5\xa1tiri organizacije, ki so podpirale in izvedle stavko. Sestali so se v pristojnosti dr. Gosarja in Brandnerja , in so zaklju\xc4\x8dile, da so se pripravljene pogajati, vendar samo na podlagi eksisten\xc4\x8dnega minimuma. Seji je prisostvoval tudi g. Stefanovi\xc4\x87, ki je dobil dovoljenje vlade, da se konference udele\xc5\xbei. Izjavil je, da je akcija strogo nepoliti\xc4\x8dna in da ima le gospodarski zna\xc4\x8daj. Postavil se je na stran rudarjev in jih podprl pri zahtevi po eksisten\xc4\x8dnem minimumu. Delavstvo v Bosni in Srbiji je podprlo stavko v TPD._NEWLINE_23. avgusta 1922 so poslanci dr. Gosar, Tokan in Brandner stopili v kontakt s pokrajinskim namestnikom Ivanom Hribarjem v zadevi rudarske stavke. Sporo\xc4\x8dili so mu, da so rudarji bili pripravljeni stopiti v pogajanja le na podlagi eksisten\xc4\x8dnega minimuma. Ivan Hribar je zatrdil, da se stopi v pogajanja \xc4\x8dim prej, \xc4\x8de v to privoli TPD._NEWLINE_Vlada je po pisanju Slovenskega naroda, ki ga je povzel Slovenec, pri\xc5\xa1la v zadevi rudarske stavke v TPD do slede\xc4\x8dega spoznanja:\xc2\xa0\xc2\xbbResno razmotrivajo\xc4\x8d polo\xc5\xbeaj rudarjev, je vlada iz doslej sprejetih o postanku in poteku stavke pri\xc5\xa1la do sklepa, da stavka ni v prvi vrsti gospodarsko-mezdnega zna\xc4\x8daja, marve\xc4\x8d ima tudi politi\xc4\x8dno ozadje, ker so stavko povzro\xc4\x8dili elementi, pripadajo\xc4\x8di skrajni levici socialisti\xc4\x8dnih struj.\xc2\xab\xc2\xa0Slovenec je poro\xc4\x8dal glede na Slovenski narod, da je bil minister dr. \xc5\xbderjav na poti v Sloveniji in da bo vladi podal strokovno oceno stanja o stavki v TPD._NEWLINE_Do stavke pa je pri\xc5\xa1lo zaradi nesmotrne in nespametne nacionalizacije podjetja. V procesu nacionalizacije dru\xc5\xbeb in tudi TPD-ja je pri\xc5\xa1lo do okori\xc5\xa1\xc4\x8danja skupin ljudi in posameznikov. Pod vodstvom Praprotnika so se okoristili z nacionalizacijo \xc5\xa1e dr. Kav\xc4\x8dnik, dr. Brezigar, dr. Kristen in dr. \xc5\xbderjav. In to pri nacionalizaciji, ki se je izvr\xc5\xa1ila dvakrat, so si nabrali 170 milijonov K. Od 500.000 delnic pa je v judovski lasti ostalo na Dunaju 316.867 delnic. V jugoslovanske roke pa jih je pri\xc5\xa1lo 183.133, in od teh jih je Slovenska banka sprejela le 90.000. Ostale pa so prepustili judom na Dunaju. Tako je po pisanju \xc4\x8dasnika Slovenec 170. milijonov K padlo v breme TPD, ki jih je morala pravilno obrestovati in amortizirati. S tem pa je bila primorana dvigniti ceno premoga in skromno pla\xc4\x8devati delavce.\n_START_SECTION_\nPrihod ministra dr. \xc5\xbderjava\n_START_PARAGRAPH_\n24. avgusta 1922 je minister za socialno politiko dr. \xc5\xbderjav odpotoval v Slovenijo. Ministrski svet mu je dodelil nalogo, da prei\xc5\xa1\xc4\x8de vzroke rudarske stavke v Trbovljah._NEWLINE_Dr. \xc5\xbderjav je pri\xc5\xa1el na ogled TPD in je v imenu ter po nalogu vlade odlo\xc4\x8dal. Vlada je nacionalizirala podjetja na na\xc4\x8din, da je \xc5\xa1e vedno nad Slovenci gospodoval tujec. Slovenec je navajal, da je nezdru\xc5\xbeljivo, da na pogajanjih med TPD in stavkajo\xc4\x8dimi delavci sodeluje minister \xc5\xbderjav, ki je bil najbr\xc5\xbe vpet v ne\xc4\x8dedne posle pri nacionalizaciji podjetja. TPD pa je v tistem obdobju delal z 80-odstotnim dobi\xc4\x8dkom, tako je Slovenec povzel po Belgrajskem listu.\n_START_SECTION_\nViden klientelizem TPD-ja\n_START_PARAGRAPH_\nTPD se je posre\xc4\x8dilo prepri\xc4\x8dati Zvezo industrijcev v Ljubljani, da je povi\xc5\xa1ala svoje cene premoga do komitentov, \xc4\x8de \xc5\xbeeleznica, ne bi izpolnila obljubljenih zahtev. Uprava je vedno odobrila povi\xc5\xa1anje cen premoga, kot je to zahtevala TPD._NEWLINE_Zastopniki ministrstva za gozdove in rudnike so prihajali za dan ali dva v Ljubljano in Trbovlje ter pregledali produkcijske stro\xc5\xa1ke. Po poro\xc4\x8danju Slovenca pa je do mo\xc5\xbenega klientelizma in korupcije pri\xc5\xa1lo, ko so se uradniki ministrstva pogostili na Bledu oz. kje drugje. Poraja pa se vpra\xc5\xa1anje, kako so lahko uradniki v samo dveh dneh preu\xc4\x8dili vso dokumentacijo in podali zadostno mnenje glede delovanja TPD. Slovenec poro\xc4\x8da, da so uradniki bojda odobrili vsako mnenje, ki ga je predlo\xc5\xbeila TPD, tudi tako, ki je bilo v navzkri\xc5\xbeju z\xc2\xa0\xc2\xbbzdravo pametjo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nRudarsko glavarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenec je objavil podatke, ki jih je podalo Rudarsko glavarstvo v Ljubljani glede pla\xc4\x8dila zaposlenih v TPD. Rudarsko glavarstvo v Ljubljani je posredovalo naslednje podatke: v premogovniku TPD so obstajale \xc5\xa1tiri kategorije zaposlenih. Prva kategorija so bili strelni mojstri, profesionalni kopa\xc4\x8di, strojniki, pro\xc5\xbeni polagalci, tesarji in zidarji in vsi jamski in nadjamski zaposleni in so zaslu\xc5\xbeili 72 K na dan. V drugi skupini so bili mlaj\xc5\xa1i kopa\xc4\x8di, kurja\xc4\x8di, lesni nalagalci, spremljevalci na delu, hlapci, delavci v kamnolomih, starej\xc5\xa1i delavci pri reparaciji in sploh vse drugo jamsko in nednevno osebje, zaslu\xc5\xbeili so 65 K na dan. V tretji skupini so bile delavke nad 18 let in delavci nad 16 let. Zaslu\xc5\xbeili so 57 K na dan. V \xc4\x8detrti skupini so bile deklice pod 18 let in de\xc4\x8dki pod 16 let. Zaslu\xc5\xbeili so 45 K na dan. V TPD so dobili 20 K povi\xc5\xa1ka na delavnik. Delavci 27 K draginjskih doklad , za \xc5\xbeeno \xc5\xa1e 15 K in vsakega otroka prav tako 15 K draginjskih doklad. Draginjske doklade so se izpla\xc4\x8devale na \xc4\x8detrtletje v skupnem znesku. Za delavca 500 K, \xc5\xbeeno 200 K in otroke 150 K. TPD je delavcem nudila v rudni\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1ah prosto stanovanje, brezpla\xc4\x8dno razsvetljavo in kurjavo._NEWLINE_Rudarsko glavarstvo v Ljubljani je objavilo povpre\xc4\x8dne pla\xc4\x8de zaposlenih. Povpre\xc4\x8dna pla\xc4\x8da v TPD je bila 142,52 K. Kopa\xc4\x8di so dobili 170,86 K, mlaj\xc5\xa1i kopa\xc4\x8di 156,51 K, tesarji in zidarji po 156,80 K, strojniki in kurja\xc4\x8di 136,19 K, voza\xc4\x8di 129,76 K , delavke in mladostni delavci 117,85 K, kova\xc4\x8di 142,39 K, razni drugi delavci 139, 69 K. V teh prihodkih je bila v\xc5\xa1teta draginjska doklada in vsi ostali prejemki.\n_START_SECTION_\nZahteva in vpra\xc5\xa1anja poslancev\n_START_PARAGRAPH_\nV imenu Jugoslovanskega kluba je dne 24. avgusta 1922, poslanec \xc5\xbdebot vlo\xc5\xbeil zahtevo za preiskavo vzrokov rudarske stavke v Trbovljah ter zahteval zadovoljitev upravi\xc4\x8denim zahtevam delavstva._NEWLINE_Trije poslanci, dr. Gosar, Brandner in Tokan so poslali na ministrstvo za notranje zadeve nujno vpra\xc5\xa1anje. Poslanci so vpra\xc5\xa1evali, kdo je kriv za izbruh stavke. Navajali so, da je zaradi dolgotrajnega zavla\xc4\x8devanja TPD in vlade pri\xc5\xa1lo do stavke zaradi povi\xc5\xa1anja mezd. Tako vlada kot TPD sta bila opozorjena na mogo\xc4\x8do stavko, in to 25. in 26. junija 1922. leta. Organizatorji stavke so \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d posku\xc5\xa1ali preko ministra \xc5\xbderjava intervenirati pri TPD glede povi\xc5\xa1anja pla\xc4\x8d, vendar je bil poskus brez uspeha. Delavci so se bili pripravljeni pogajati in po\xc4\x8dakati, dokler se minister ne dogovori glede mezd. 20. avgusta 1922 pa je okro\xc5\xbeno glavarstvo v Celju z odlokom \xc5\xa1t. 8450 od 18. avgusta 1922 shod prepovedalo. Sklicevali so se na 6. zak. z dne 15. novembra 1867 dr\xc5\xbe. zakonika. Taka odlo\xc4\x8ditev , ki je prepovedala vsem \xc5\xa1tirim organizacijam stavko, je delavce razjarila in jim dala povod za stavko. Okrajno glavarstvo v Celju je s svojimi dejanji spro\xc5\xbeilo stavkovno gibanje v Trbovljah in razjarilo delavce. Zaradi takratnih dogodkov je \xc4\x8dasnik Slovenec podal ministru \xc5\xbderjavu vpra\xc5\xa1anja glede izogiba nadaljnjim incidentom.\n_START_SECTION_\nDogovor glede pogajanj\n_START_PARAGRAPH_\n25. avgusta 1922. leta so se na vladi in v Pokrajinski upravi za Slovenijo (dalje PUS) dogovorili o pri\xc4\x8detku pogajanj glede povi\xc5\xa1anja mezd v TPD. V \xc4\x8detrtek na ve\xc4\x8der, 24. avgusta leta 1922, je dr\xc5\xbeavna uprava poslala poziv vsem stavkajo\xc4\x8dim delavcem, da se lahko udele\xc5\xbei pogajanj tudi II. skupina. Naslednjega dne, 26. avgusta, so vse organizacije poslale svojega predstavnika v Ljubljano. II. skupina pa je pooblastila g. \xc5\xa0tefanovi\xc4\x8da, da vodi pogajanja. Zjutraj 26. avgusta. 1922. leta pa sta dobili poziv za sodelovanje \xc5\xa1e dve organizaciji. Tako so se pogajanj udele\xc5\xbeile vse organizacije. Rudarske organizacije so pooblastile Emila \xc5\xa0tefanovi\xc4\x8da za pogajanja s poslancema dr. Gosarjem in Brandnerjem, ki sta se zavzemala za rudarske pravice. V imenu TPD se je pogajal predstavnik Skubec, v imenu Zveze industrijcev ing. \xc5\xa0uklje, v imenu rudarskega glavarstva dr. Pehani, v imenu ministrstva za gozdove in rudarstvo Antul. Navzo\xc4\x8d pa je bil tudi predstavnik ministrstva za socialno politiko \xc4\x8cobal. Pogajanja je osebno vodil Ivan Hribar. Hribar je dejal, da bi posledice dalj\xc5\xa1e stavke bile slabe za omiljenje draginje v dr\xc5\xbeavi, glede na pomen in velikost rudnika, ki je bil v Kraljevini SHS najve\xc4\x8dji. Antul je prav tako dejal, da stavka v premogovniku vpliva na izkop premoga, saj TPD daje 1/3 premoga v dr\xc5\xbeavi. Izjavil je da stavka hromi gospodarstvo v dr\xc5\xbeavi, da razume te\xc5\xbeave rudarjev in da jih podpira pri zahtevah. Dr. Stefanovi\xc4\x8d je zahteval v imenu delavstva, razen demokratskega, da se delavstvu da minimalne pla\xc4\x8de za eksisten\xc4\x8dni minimum. Dejal je, da stavka ni politi\xc4\x8dnega, ampak gospodarskega zna\xc4\x8daja, kar dokazuje z zahtevami stavkajo\xc4\x8dih. Zahteval je pla\xc4\x8dilo, ki bo delavcu omogo\xc4\x8dilo vsaj minimalno pre\xc5\xbeivetje in \xc4\x8dloveka dostojno \xc5\xbeivljenje. Zahteval je, da se del dobi\xc4\x8dka industrialcev dodeli delavcu. V imenu TPD je govoril Skubec. Navedel je vse mogo\xc4\x8de razloge, zakaj ni mogo\xc4\x8de pove\xc4\x8dati mezd. \xc5\xa0ele po opozorilu Hribarja, da naj poda natan\xc4\x8dno izjavo, se Skubec osredoto\xc4\x8di in izjavi, da se je TPD pripravljena pogajati, vendar ne za povi\xc5\xa1anje na doklade._NEWLINE_Dne 26. avgusta 1922 so se nadaljevala pogajanja glede stavke v TPD. Pogajanja se niso zaklju\xc4\x8dila niti do 24. ure pono\xc4\x8di. Na pogajanjih predstavnika TPD nista popu\xc5\xa1\xc4\x8dala pred zahtevami delavcev. Skubec in Heinricher sta stala za stali\xc5\xa1\xc4\x8di dru\xc5\xbebe. Po dolgi debati je Skubec pristal na predloge dr. Gosarja. Vendar je izjavil, da v pogajanja ne pridejo v po\xc5\xa1tev draginjske doklade. Ing. \xc5\xa0uklje je kategori\xc4\x8dno stopil na stali\xc5\xa1\xc4\x8de proti principu eksisten\xc4\x8dnega minimuma. Stefanovi\xc4\x8d je pokazal, da je delavstvo pripravljeno oditi na delo takoj,\xc4\x8de se mu prizna vsaj minimum. Dogovor med TPD in stavkajo\xc4\x8dimi rudarji je bil sprejet tri\xc4\x8detrt na eno zjutraj, dne 27. avgusta 1922.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeen dogovor\n_START_PARAGRAPH_\nDose\xc5\xbeen dogovor med rudarji in TPD je vseboval dogovor o minimalnih mezdah, in to glede na naslednje kategorije: kategorija a) 92 K, b) 83 K, c) 70 K, d) 57 K. Draginjska doklada na delavnik je bila 27 K. Povi\xc5\xa1ale so se tudi vi\xc5\xa1je pla\xc4\x8de v vi\xc5\xa1jem razmerju kot tudi ni\xc5\xbeje pla\xc4\x8de. Pla\xc4\x8dilo po akordih se povi\xc5\xa1a za 30 odstotkov in skupaj s povi\xc5\xa1kom za 60 odstotkov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo stavkajo\xc4\x8dih\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski narod je navajal, da se stavka mora takoj kon\xc4\x8dati in da mora priti do dogovora med TPD in delavci. S stavko je bila ob\xc4\x8dutno prizadeta vsa javnost, bili so ogro\xc5\xbeeni interesi Kraljevine SHS, zato naj takoj napravijo energi\xc4\x8dne korake, da pride do sporazuma med delavci in TPD. Stavka pa naj bi se spro\xc5\xbeila zaradi prepovedi shoda glavarstva v Celju.\n_START_SECTION_\nOdhodi v daljne in bli\xc5\xbenje kraje\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri delavci so od\xc5\xa1li v tujino, Nem\xc4\x8dijo in Francijo, drugi k sorodnikom v bli\xc5\xbenje in daljne kraje. TPD je s svojimi delavci ravnala sila neprijetno in neprimerno, kar dokazuje, da so hrano v menzi dobili le tisti, ki so jo lahko pla\xc4\x8dali, ostali pa je niso dobili. Rudarske dru\xc5\xbeine so imele v konsumu 2800 K do 4000 K dolga. Nekatere tudi preko 7000 K dolga. Dolga v rudni\xc5\xa1kem konsumu se je nabralo 350.000 K. S povi\xc5\xa1anjem mezde za 20 K na dan je kaj hitro dvignila cene za 49 odstotkov in jim vzela dvakrat ve\xc4\x8d od prvotne mezde. Delavci so zatrdili, da so bili takoj pripravljeni prekiniti stavko, \xc4\x8de TPD sprejme vladne ukrepe o povi\xc5\xa1anju mezd.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nStavka v TPD je bila spro\xc5\xbeena zaradi odloka o prepovedi stavke s strani okrajnega pokrajinskega glavarstva v Celju in zaradi nevzdr\xc5\xbenih razmer v trboveljskih revirjih. Delavci so zahtevali eksisten\xc4\x8dni minimum in dvig minimalnih mezd. Presene\xc4\x8da me, da so se delavci in vodstvo podjetja s pomo\xc4\x8djo dr\xc5\xbeave tako hitro spogajali glede zahtev, kar samo potrjuje, v kak\xc5\xa1nih nevzdr\xc5\xbenih ekonomskih razmerah so bili primorani \xc5\xbeiveti, da so si lahko zagotovili minimalno eksistenco zase in dru\xc5\xbeino. Vlada je trboveljske rudarje prosila, da prenehajo s stavko, saj je ta resno ogrozila delovanje dr\xc5\xbeave. Sam izvoz premoga iz revirjev pa je za Kraljevino SHS zna\xc5\xa1al 1/3 vsega izkopa.'