b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Ora\xc5\xbeen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot nezakonski otrok v Kostanjevici na Krki, v hi\xc5\xa1i \xc5\xa1tevilka 24. Z materjo Ivano (r. 1843) sta \xc5\xbeivela v hi\xc5\xa1i Ora\xc5\xbenovih, pod streho strica Franca. O\xc4\x8de, bogat sodnik, o njem ni hotel ni\xc4\x8d sli\xc5\xa1ati.  Po pripovedovanju slu\xc5\xbekinje Tonke sta se, ko je bil Ora\xc5\xbeen \xc5\xbee odrasel, enkrat sre\xc4\x8dala v Ljubljani, kjer ga je o\xc4\x8de tudi ogovoril, a ga je Ivan zavrnil, \xc4\x8de\xc5\xa1 da ga ni hotel poznati, ko ga je potreboval, zdaj pa sam no\xc4\x8de vedeti zanj. Med letoma 1875 in 1879 je v doma\xc4\x8dem kraju obiskoval osnovno \xc5\xa1olo in bil med bolj\xc5\xa1imi u\xc4\x8denci. Gimnazijska leta je pri\xc4\x8del v Ljubljani, na Cesarsko-kraljevi dr\xc5\xbeavni vi\xc5\xa1ji gimnaziji, kjer se je moral znajti, kakor je vedel in znal, saj mu revna mati ni mogla ravno izdatno pomagati pa tudi pe\xc4\x8dat nezakonskega otroka mu v tistem \xc4\x8dasu ni bil v prid. Vendar so premo\xc5\xbeni ljubljanski me\xc5\xa1\xc4\x8dani revnim dijakom pomagali z denarno podporo, stanovanjem ali jim dajali hrano. Tako je Ivan od svojega 11.leta naprej dobival kosilo v bogati hi\xc5\xa1i ljubljanskih pivovarjev, pri Auerjevih. Tu je spoznal tudi bodo\xc4\x8do soprogo Evgenijo (\xc5\xbdeni) Auer, h\xc4\x8derko podjetnika Georga Auerja, lastnika ve\xc4\x8d ljubljanskih pivovarn in hi\xc5\xa1. Zaradi negativnega spri\xc4\x8devala se je 1888 prepisal na gimnazijo v Novem Mestu, kjer je 28. junija leta 1889 maturiral._NEWLINE_Ker je bil \xc5\xa1tudij teologije brezpla\xc4\x8den in so obstajali brezpla\xc4\x8dni internati, je mati \xc5\xbeelela, da bi postal duhovnik, toda sam se je po svojih nagibih in \xc5\xbeeljah odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij medicine na Dunaju, kamor se je vpisal jeseni leta 1889. Po ohranjenih pripovedih se je pre\xc5\xbeivljal z najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi prilo\xc5\xbenostnimi deli. Ora\xc5\xbeen je \xc5\xa1tudiral 11 let, 5.februarja 1900 pa je uspe\xc5\xa1no promoviral v Gradcu. Ni dovolj ohranjenih podatkov, zakaj je Ora\xc5\xbeen tako dolgo \xc5\xa1tudiral in zakaj se je moral prepisati z Dunaja v Gradec. Domnevni so gmotni in politi\xc4\x8dni razlogi: mu\xc4\x8dila ga je nesvoboda slovanskih narodov in se je dru\xc5\xbeil z drugimi \xc5\xa1tudenti iz Slovenije, Hrva\xc5\xa1ke, Srbije in \xc4\x8crne Gore, po nepreverjenih podatkih pa je bil celo predsednik \xc5\xa0tudentskega akdemskega dru\xc5\xa1tva Slovenija. Prav tako je verjetno da je v teh letih slu\xc5\xbeil tudi obvezni voja\xc5\xa1ki rok._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju se je 31-letni Dr. Ivan Ora\xc5\xbeen zaposlil v De\xc5\xbeelni bolnici v Ljubljani kot pomo\xc5\xbeni zdravnik in kmalu napredoval, ker se je izkazal za zelo spretnega kirurga in porodni\xc4\x8darja. Kot aktiven \xc4\x8dlan sokolskega dru\xc5\xa1tva je bil zelo postaven mo\xc5\xa1ki s temnimi lasmi in modrozelenimi o\xc4\x8dmi. Z Evgenijo Auer (r. 1876), lepotico in tedaj mlado vdovo, se je poro\xc4\x8dil leta 1902. \xc5\xbdivela sta na Wolfovi, kjer je imel Ora\xc5\xbeen tudi privatno prakso, po kon\xc4\x8danem sekundariju v De\xc5\xbeelni bolnici. Kljub veliki ljubezni med Ivanom in \xc5\xbdeni, v zakonu ni manjkalo problemov: \xc5\xbdeni je bolehala, nista mogla imeti otrok in svaka Jurij in Pavel sta bila Ora\xc5\xbenu nenaklonjena. Usoda je hotela tako da so vsi trije Auerjevi preminili prej kot Ora\xc5\xbeen in je bil on edini dedi\xc4\x8d velikega premo\xc5\xbeenja. Pivovarno sta z \xc5\xbdeni \xc5\xbee pred njeno smrtjo zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav prodala pivovarni Union leta 1909, brez dobi\xc4\x8dka, saj je bilo podjetje v dolgovih. S\xc4\x8dasoma sta se Ora\xc5\xbenova preselila na Dolenjsko cesto, saj je \xc5\xbdeni bolehala za tedaj neozdravljivo tuberkulozo in je v doma\xc4\x8diji "Zeleni hrib" lahko iz hi\xc5\xa1e stopila direktno v gozd. \xc5\xbdeni je imela rada \xc5\xbeivali. Na Dolenjski cesti so imeli ve\xc4\x8d psov, veliko papigo in \xc5\xbdeni se je rada vozila vozom, v katerega je bila vpre\xc5\xbeena koza. Del tega je opisal Janez Mil\xc4\x8dinski, pravnik in zdravnik, a kot otrok dru\xc5\xbeinski prijatelj Ora\xc5\xbenovih. \xc5\xbdeni je preminila za tuberkulozo 1919._NEWLINE_Kot ves \xc4\x8das politi\xc4\x8dno aktiven je Ivan Ora\xc5\xbeen imel nemalo te\xc5\xbeav s tedanjo avstro-ogrsko oblastjo. Leta 1908 je bil izvoljen za poslanca v de\xc5\xbeelnem zboru. Bil je \xc4\x8dlan Narodne napredne stranke, 1912 pa se je pridru\xc5\xbeil preporodovcem s protiavstrijskimi stali\xc5\xa1\xc4\x8di. Med balkansko vojno 1912 je Ivan Ora\xc5\xbeen kot dobrovoljec sedem tednov delal v ni\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici in po spominih napisal edino objavljeno knjigo leta 1913 "Med ranjenimi srbskimi brati". Po kon\xc4\x8dani balkanski vojni je Ora\xc5\xbena odlikoval srbski kralj Petar I. Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 z redom Sv.Save III.stopnje. Zaradi vsega tega je bil osumljen in pod policijskim nadzorom in je bil med I.svetovno vojno preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Gradec kot "slovenski agitator"._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni pa je deloval pod okriljem Jugoslovanske demokratske stranke. Bil je tudi eden vidnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlanov sokolskega dru\xc5\xa1tva in tako je leta 1919 ustanovil Jugoslovansko sokolsko zvezo, v kateri je postal njen prvi starosta. \xc4\x8ceprav veliki Jugoslovan je v sokolski jugoslovanski zvezi do\xc5\xbeivel razo\xc4\x8daranja zaradi nacionalnih razkolov. Ora\xc5\xbeen je bil skupaj z zdravnikoma Lojzom Kraigherjem in Alojzom Zalokarjem med pobudniki za ustanovitev Medicinske fakultete v Ljubljani in kasneje njen najve\xc4\x8dji mecen. _NEWLINE_Umrl je v lastnem domu na Zelenem hribu 11. marca 1921. Ni prebolel soprogine smrti. \xc4\x8ceprav je bil odli\xc4\x8dnega telesnega zdravja, je bil du\xc5\xa1evno skrhan po te\xc5\xa1kem \xc5\xbeivljenju, politi\xc4\x8dnih razo\xc4\x8daranjih in izgubi najbli\xc5\xbeje osebe in je vzel preveliko dozo barbituratov nekaj dni po 19-ti obletnici poroke. Njegovega pogreba se je udele\xc5\xbeila velika mno\xc5\xbeica ljudi, med njimi tudi dr. Balti\xc4\x87, dr. Ribnikar ter general Rudolf Maister. Samo tri take pogrebne sprevode je do tedaj do\xc5\xbeivela Ljubljana; leta 1881, ko so pokopali dr. Janeza Bleiweisa, \xc2\xbbo\xc4\x8deta slovenskega naroda\xc2\xab, leta 1917, ko je umrl Janez Evangelist Krek, \xc2\xbbo\xc4\x8de majske deklaracije\xc2\xab\xc2\xa0in leta 1921 na njegovem pogrebu, ko so se zbrale mno\xc5\xbeice iz Ljubljane in Slovenije. Za ilustracijo kako veli\xc4\x8dasten pogreb je to bil pri\xc4\x8da 3000 prisotnih sokolov. Kasneje je 1000 sokolov slovesno ozna\xc4\x8dilo tudi rojstno hi\xc5\xa1o v Kostanjevici._NEWLINE_Skoraj vso svojo lastnino (hi\xc5\xa1o na Wolfovi ulici 12, posestvo na Zelenem hribu, posestvo v Kostanjevici na Krki) je Ora\xc5\xbeen zapustil v upravljanje Medicinski fakulteti v Ljubljani. Pooblastil jo je, da v skladu z ustanovno listino ustanovi in vzdr\xc5\xbeuje zavod Ora\xc5\xbenov dija\xc5\xa1ki dom, ki je prve prebivalce sprejel \xc5\xbee leta 1925 in od tedaj ves \xc4\x8das opravlja svoje poslanstvo: v njem je od tedaj bivalo blizu 1000 \xc5\xa1tudentov medicine in stomatologije. V oporoki je zapisal: V Ora\xc5\xbenovem dija\xc5\xa1kem domu naj dobe prosto stanovanje v prvi vrsti nezakonski, ubogi medicinci slovenskega, srbskega in hrva\xc5\xa1kega plemena, ki \xc5\xa1tudirajo v Ljubljani.Ora\xc5\xbenovci s ponosom tradicionalno negujejo spomin na svojega dobrotnika s preizkusi znanja na brucovanjih in s sre\xc4\x8danji v Kostanjevici._NEWLINE_Medicinski fakulteti je zapustil tudi Auerjeve dragocenosti, zlatnino, nakit, srebrnino in drugo, takoimenovan "Ora\xc5\xbenov zaklad" iz katerih so nato naredili dekansko verigo in dekanski prstan - insignije, ki jih dekan nosi na sve\xc4\x8danih podelitvah diplom. Arhitektka Bogica Poga\xc4\x8dnik  je ob oblikovanju insignij ohranila avtenti\xc4\x8den videz ve\xc4\x8dine dragocenih predmetov. Medicinski znanosti pa je zapustil tudi svoje telo.'