b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbei Kali\xc5\xa1nik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbei Kali\xc5\xa1nik se je rodila 4. aprila 1948 v \xc5\xa0pitali\xc4\x8du pri Kamniku. Pevski talent je podedovala po o\xc4\x8detovi in materini strani, saj sta oba imela v dru\xc5\xbeini dobre pevce. Predvsem pri mami, kjer je bilo \xc5\xa1tirinajst otrok, so veliko prepevali ob nedeljskih popoldnevih in ve\xc4\x8derih. Jo\xc5\xbei ima \xc5\xa1e dva brata in eno sestro. V 7. razredu osnovne \xc5\xa1ole je skupaj s so\xc5\xa1olko osvojila 1. mesto na radijski oddaji Poka\xc5\xbei, kaj zna\xc5\xa1. Nastopili sta z Avsenikovo pesmijo Moj rodni dom, moj rodni kraj. Po osnovni \xc5\xa1oli je zaklju\xc4\x8dila \xc5\xa1e srednjo administrativno \xc5\xa1olo v Kranju in kot administratorka osemnajst let delala na kamni\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini in v tovarni usnja Utok v Kamniku._NEWLINE_Na enem izmed avtobusnih izletov jo je med prepevanjem opazil profesor Viktor Mihel\xc4\x8di\xc4\x8d, ki jo je povabil v kamni\xc5\xa1ki \xc5\xbeenski zbor Solidarnost, kjer je dobila tudi solisti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke. S tem zborom je leta 1982 nastopila na javni radijski oddaji Koncert iz na\xc5\xa1ih krajev. Tam jo je opazil urednik Kajetan Zupan, ki je takoj poklical Vilka Ovsenika, ki je tedaj iskal nadomestilo za obolelo pevko Emo Prodnik. Tri dni pozneje je \xc5\xbee imela avdicijo, \xc4\x8dez dva tedna pa prvi televizijski nastop z Avseniki v Hannovru v Nem\xc4\x8diji. Za izbolj\xc5\xa1anje petja se je za\xc4\x8dela u\xc4\x8diti solo petja pri Sabiri Hajdarevi\xc4\x8d, z nasveti pa sta ji pomagala tudi operna pevka Zlata Ognjanovi\xc4\x8d in Vilko Ovsenik. V pismu ji je svojo podporo in pohvalo izrazila tudi predhodnica Prodnikova, kar je Jo\xc5\xbei veliko pomenilo._NEWLINE_V osmih letih pri Avsenikih (od leta 1982 pa do konca delovanja leta 1990) je z njimi opravila okoli \xc5\xa1tiristo nastopov po zahodni Evropi in doma, gostovali pa so tudi v ZDA. Pri njih je ostala prav do konca, vklju\xc4\x8dno s studijsko zasedbo. Ko je bila na porodni\xc5\xa1kem dopustu, sta jo nadome\xc5\xa1\xc4\x8dali solistka Mariborske opere Regina Vezonik in Anka Hribov\xc5\xa1ek Frece, \xc4\x8dlanica Ansambla Savinjskih 7. Za ansambel je napisala tudi nekaj besedil, najbolj poznana skladba z njenim besedilom je Na Menini planini._NEWLINE_Po odhodu od Avsenikov se \xc5\xa1e naprej redno posve\xc4\x8da petju. Posnela je ve\xc4\x8d ljudskih pesmi in pesmi v ljudskem duhu ob spremljavi citrarja Mihe Dov\xc5\xbeana in s sodelovanjem Ota Pestnerja in Ivanke Kra\xc5\xa1evec Pre\xc5\xa1ern. Nastopala je tudi s harmonikarjem Bo\xc5\xbeom Mati\xc4\x8di\xc4\x8dem. Za posebne prilo\xc5\xbenosti se znova zbere Avsenikov pevski tercet, prepeva pa tudi v duetu z Brigito Vrhovnik. Leta 1997 je kot najbolj\xc5\xa1a pevka narodnozabavne glasbe prejela najvi\xc5\xa1je priznanje, in sicer Zlatega petelina._NEWLINE_Z dru\xc5\xbeino \xc5\xbeivi na Vrhpolju pri Kamniku. Ima dva otroka. H\xc4\x8di Mateja je akademsko izobra\xc5\xbeena glasbenica, sin Samo pa je \xc4\x8dlan zasedb Ansambel Ognjeni muzikanti in Kvatropirci.\n_START_SECTION_\nDobrodelnost\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 21. stoletja je spoznala invalidko Janjo Blatnik iz Leskovca pri Kr\xc5\xa1kem in ji pomagala pri izdaji njenih knjig. Na njihovih predstavitvah je nastopala z Dov\xc5\xbeanom ali Mati\xc4\x8di\xc4\x8dem. Od leta 2000 vodi tudi mese\xc4\x8dna romanja v Marijina sveti\xc5\xa1\xc4\x8da po Sloveniji in sodeluje v molitveni skupini fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov v Kamniku. Tam vsak teden del ma\xc5\xa1nega daru namenijo za pomo\xc4\x8d fantom iz skupnosti Cenacolo iz \xc5\xa0kocjana na Dolenjskem.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbei Kali\xc5\xa1nik se ukvarja tudi z literarnim ustvarjanjem, saj ji poleg dru\xc5\xbeine namre\xc4\x8d veliko pomeni molitev. Molitve je za\xc4\x8dela zbirati \xc5\xbee v \xc4\x8dasu prepevanja pri Avsenikih in jih leta 2014 ve\xc4\x8d kot 500 strnila v knjigo Molitve v razli\xc4\x8dnih osebnih potrebah in ob ljudskih pobo\xc5\xbenostih, ki je iz\xc5\xa1la v samozalo\xc5\xbebi. Na\xc5\xa1la jih je v knjigah, nekaj jih je poznala od doma, nekatere pa je sli\xc5\xa1ala od ljudi na sre\xc4\x8danjih. Nekaj jih je zbrala v manj\xc5\xa1e zlo\xc5\xbeenke in jih delila romarjem. V knjigi je molitve razdelila v 13 poglavij, saj ima ta \xc5\xa1tevilka posebni pomen. Trinajsti dan v vsakem mesecu je Marijin oziroma Fatimski dan._NEWLINE_Za\xc4\x8detki njenega ustvarjanja sicer segajo \xc5\xbee v sedemdeseta leta prej\xc5\xa1njega stoletja. Takrat je napisala knji\xc5\xbeico o svoji rojstni vasi \xc5\xa0pitali\xc4\x8d v Tuhinjski dolini, ki je takrat praznovala 750-letnico obstoja. Leta 2003 je v samozalo\xc5\xbebi izdala knjigo o \xc5\xbeivljenju in delu ljudske umetnice Kati Turk. Njeno pesem Atove cokle je uglasbila za Ansambel Viharnik, v katerem je takrat sodeloval njen sin Samo.'