b'\n_START_ARTICLE_\nModri ble\xc5\xa1\xc4\x8davec\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJe najve\xc4\x8dji predstavnik rodu Calopteryx, dolg med 45 in 49\xc2\xa0mm (od tega zadek 31 do 42\xc2\xa0mm), zadnje krilo je dolgo 24 do 36\xc2\xa0mm. Samce prepoznamo po tem, da so njihova krila skoraj v celoti vijoli\xc4\x8dne do temnomodre kovinske barve, po \xc4\x8demer je vrsta dobila tudi ime. Krila samic so razli\xc4\x8dnih barv, od prosojne zelene do temno ebenovinaste. V primerjavi z drugimi predstavniki rodu so robustnej\xc5\xa1i in temnej\xc5\xa1i, imajo tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1a krila (predvsem zadnja). Svetla pega na koncu zadka je rjave do rde\xc4\x8dkaste barve._NEWLINE_Po obarvanosti kril samcev lo\xc4\x8dimo tri variante, ki jih po navadi obravnavamo na nivoju podvrste. Samci podvrste Calopteryx virgo virgo ima baze in skrajne konice kril brezbarvne, C. v. meridionalis ima brezbarvne samo baze kril, z ostrim robom obarvanega dela, C. v. festiva pa ima popolnoma obarvana krila. Samice s temnimi krili imajo lahko podoben vzorec kril kot samci tiste podvrste.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nNajzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i habitat vrste so gozdni potoki. Preferira temnej\xc5\xa1e okolje in hladnej\xc5\xa1e, hitreje teko\xc4\x8de vode kot ostali predstavniki rodu. Kjer se potok raz\xc5\xa1iri ali gozd razred\xc4\x8di, ga nadomesti pasasti ble\xc5\xa1\xc4\x8davec (C. splendens), a se obmo\xc4\x8dji njune raz\xc5\xa1irjenosti precej prekrivata in kri\xc5\xbeanci niso redek pojav. Jaj\xc4\x8deca odlaga med vodno rastlinje in korenine obre\xc5\xbenih vodnih dreves v vodo, bogato s kisikom. Ob onesna\xc5\xbeenih ali toplej\xc5\xa1ih vodotokih je tudi populacija manj\xc5\xa1a. Leti od maja do septembra._NEWLINE_Modri ble\xc5\xa1\xc4\x8davec \xc5\xbeivi po vsej Evropi zahodno od Urala in v Anatoliji razen skrajnega severa Evrope in najbolj suhih predelov - ju\xc5\xbene \xc5\xa0panije, ve\xc4\x8djega dela Panonske ni\xc5\xbeine ter osrednje Anatolije. Na najve\xc4\x8djem delu tega ozemlja je prisotna nominalna podvrsta (C. v. virgo), ki \xc5\xbeivi v grobem severno od Loare, Alp in Donave. Ju\xc5\xbeno od Normandije in \xc5\xbdeneve \xc5\xbeivi podvrsta C. v. meridionalis, C. v. festiva pa na ju\xc5\xbenem Balkanu in v Anatoliji. Obmo\xc4\x8dja prekrivanja, kjer se pojavljajo vmesne oblike, so slabo poznana. Tudi v Sloveniji je vrsta splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena.'