b'\n_START_ARTICLE_\nLjudstva z morja\n_START_PARAGRAPH_\nLjudstva z morja so bili konfederacija pomorskih ljudstev, ki so v srednji in pozni bronasti dobi (1200-900 pr. n. \xc5\xa1t.) napadala Egipt in druge sredozemske regije. Njihov izvor je nezanesljiv. Domneva se, da so izvirali iz Male Azije, egejskih in sredozemskih otokov in ju\xc5\xbene Evrope. Njihove selitve na arheolo\xc5\xa1kih najdbah niso nikjer omenjene, domneva pa se, da so pluli po vzhodnem Sredozemlju in proti koncu bronaste dobe napadali Anatolijo, Sirijo, Fenicijo, Kanaan, Ciper in Egipt._NEWLINE_Izraz "ljudstva z morja" (francosko peuples de la mer) je prvi uporabil francoski egiptolog Emmanuel de Roug\xc3\xa9 leta 1855 v opisu reliefov na drugem pilonu templja v Medinet Habuju, ki opisujejo 8. leto vladanja Ramzesa III. Gaston Maspero, de Roug\xc3\xa9ov naslednik na Coll\xc3\xa8ge de France, je v poznem 19. stoletju izraz populariziral in dodal migracijsko teorijo, v katero je v 1990. letih podvomilo veliko znanstvenikov._NEWLINE_Ljudstva z morja ostajajo v o\xc4\x8deh ve\xc4\x8dine sodobnih znanstvenikov neprepoznana, hipoteze, ki se nana\xc5\xa1ajo na razli\xc4\x8dne skupine, pa so ve\xc4\x8dinoma ugibanja.  Obstoje\xc4\x8de teorije jih ena\xc4\x8dijo z ve\xc4\x8d egejskimi plemeni, plenilci iz osrednje Evrope, razkropljenimi vojaki, ki so se za\xc4\x8deli ukvarjati s piratstvom ali postali begunci, in jih povezujejo z naravnimi nesre\xc4\x8dami kot so potresi in klimatske spremembe.\n_START_SECTION_\nAmenopejev onomastikon\n_START_PARAGRAPH_\nAmenopejev onomastikon ali Amenemipitov (amen-em-apt) onomastikon  (slovensko imenik, poimenski slovar ali imenski seznam) daje nekaj zaupanja v trditev, da so faraoni v ramze\xc5\xa1kem obdobju (1292 pr. n. \xc5\xa1t.\xe2\x80\x931189 pr. n. \xc5\xa1t.) Ljudstva z morja naselili v Kanaanu. Onomastikon je bil napisan okoli leta 1100 pr. n. \xc5\xa1t. proti koncu Enaindvajsete dinastije, v kateri je vladalo veliko kratko\xc5\xbeivih faraonov. Dokument je preprost seznam imen. \xc5\xa0estim krajevnim imenom, od katerih so \xc5\xa1tiri iz Filisteje, sledijo \xc5\xa0erdeni (vrstica 268), Tjekerji (vrstica 269) in Peleseti (vrstica 270), ki bi lahko bili naseljeni v omenjena mesta. Zgodba o Unamonu (ali Unamonovo potovanje), napisana na papirusu iz istega skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da, jih ume\xc5\xa1\xc4\x8da v Tel Dor na severu sedanjega Izraela. Dejstvo, da je bilo svetopisemsko pomorsko pleme Dan sprva naseljeno med Filistejci in Tjekerji, ka\xc5\xbee, da gre morda za Denjene. Zgleda, da so bili \xc5\xa0erdeni naseljeni okoli Megida in v dolini Jordana, Ve\xc5\xa1ve\xc5\xa1i (svetopisemsko ljudstvo A\xc5\xa1er) pa bolj proti severu.\n_START_SECTION_\nHipoteze o identiteti Ljudstev z morja=\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so se izoblikovale \xc5\xa1tevilne hipoteze o identiteti in motivih Ljudstev z morja, ki niso nujno alternativne ali protislovne. Vse so lahko ve\xc4\x8dinoma ali deloma resni\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nZgodovinski kontekst regionalnih migracij\n_START_PARAGRAPH_\nTablice iz Pilosa iz pozne egejske bronaste dobe, pisane v linearni pisavi B, omenjajo vedno bolj raz\xc5\xa1irjene love na su\xc5\xbenje in \xc5\xa1irjenje voja\xc5\xa1kih najemnikov in nomadskih ljudstev in njihovo ponovno naselitev. Resni\xc4\x8dna identiteta Ljudstev z morja je zaradi zelo redkih omemb v pisnih virih in redkih arheolo\xc5\xa1kih najdb za sodobne znanstvenike \xc5\xa1e vedno uganka. _NEWLINE_Egip\xc4\x8dani so o\xc4\x8ditno poznali njihovo identiteto in motive. V Egiptu so iskali zaposlitev ali so imeli z njim diplomatske stike ve\xc4\x8d stoletij pred propadom pozne bronaste dobe. Nekatere njihove skupine, na primer \xc5\xa0erdeni ali \xc5\xa0ardani, so bili voja\xc5\xa1ki najemniki faraona Ramzesa II._NEWLINE_Pred tretjim vmesnim obdobjem Egipta (15. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) so se v Levantu pojavila imena pastirskih nomadskih ljudstev, ki so zamenjala prej\xc5\xa1nja, v egip\xc4\x8danskih virih imenovana \'prw (\'Apiru ali Habiru). Nova ljudstva so imenovali  \xc5\xa13sw (\xc5\xa0asu), kar pomeni "tisti, ki pe\xc5\xa1a\xc4\x8dijo". Britanska arheologinja Nancy Sandars zanje uporablja analogno ime "ljudstva s kopnega". V primarnih asirskih zapisih se omenjajo kot Ahhlamu ali Pohajkovalci. Slednji niso bili na egip\xc4\x8danskem seznamu Ljudstev z morja in se kasneje omenjajo kot Aramejci._NEWLINE_Nekatera ljudstva, na primer Lukanci, so na seznamu pomorskih in kopenskih ljudstev.\n_START_SECTION_\nFilistejska hipoteza\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki dokazi z ju\xc5\xbene obalne ravnine starodavne Palestine, v hebrejski Bibliji omenjene kot Filisteja, ka\xc5\xbeejo na prekinitev kanaanske kulture v pozni bronasti dobi  in njeno nadomestitev (z delnim povezovanjem) s tujo kulturo, morda egejskega izvora. Lon\xc4\x8denina je na za\xc4\x8detku pripadala mikenski kulturi III, \xc4\x8deprav je bila izdelana v Filisteji, potem pa se je postopoma preobrazila v zna\xc4\x8dilno dvobarvno filistejsko lon\xc4\x8denino: Logi\xc4\x8den zaklju\xc4\x8dek ugotovitve bi lahko bil, da so bili Filistejci skupina Mikenskih Grkov, ki so se preselili na vzhod. "Filistejsko lon\xc4\x8denino"  bi bilo bolj primerno imenovati "lon\xc4\x8denina ljudstev z morja" brez omenjanja posameznih ljudstev._NEWLINE_Artefakte filistejske kulture so odkrili na \xc5\xa1tevilnih mestih, najve\xc4\x8d med izkopavanji v A\xc5\xa1kelonskem Pentapolisu, A\xc5\xa1dodu, Ekronu, Gatu in Gazi. Nekaj znanstvenikov je postavilo teorijo, da filistejska kultura ni imigrantska kultura in da se je razvila in situ iz kanaanske kulture. _NEWLINE_Trude in Moshe Dothan trdita, da so bila naselja v Levantu po njihovem uni\xc4\x8denju ponovno naseljena skoraj trideset let pred prihodom Filistejcev. Njihova lon\xc4\x8denina helada IIICb ka\xc5\xbee tudi na egip\xc4\x8danski vpliv.\n_START_SECTION_\nMinojska hipoteza\n_START_PARAGRAPH_\nDve ljudstvi, ki sta se naselili v Levantu (Tjekerji in Peleseti), sta ohranili obi\xc4\x8daje, zna\xc4\x8dilne za Kreto. Tjekerji so se s Krete verjetno preselili v Anatolijo in od tam v Dor. Po Stari zavezi je bog Izraelcev Filistejce odpeljal iz Kaftorja. Ve\xc4\x8dina biblicistov in klasi\xc4\x8dnih zgodovinarjev meni, da je Kaftor istoveten s Kreto, vendar obstaja tudi ve\xc4\x8d drugih teorij. Kreta je bila v tistem \xc4\x8dasu naseljena z ljudstvi, govore\xc4\x8dimi ve\xc4\x8d jezikov. Med njimi so bili tudi Mikenski Grki in Eteokre\xc4\x8dani, potomci minojsko govore\xc4\x8dih prednikov. Mogo\xc4\x8de je, da so oboji govorili eteokretski jezik._NEWLINE_Nedavne raziskave izbruha vulkana Santorini so pokazale, da se zgodil med letoma 1660 in 1613 pr. n. \xc5\xa1t., se pravi ve\xc4\x8d stoletij pred prvim pojavom Ljudstev z morja v Egiptu. Izbruh vulkana je torej malo verjetno povezan z Ljudstvi z morja.\n_START_SECTION_\nTrojanska hipoteza\n_START_PARAGRAPH_\nTere\xc5\xa1i so bili po eni strani morda povezani s Tirenci, za katere velja, da so spadali v etru\xc5\xa1\xc4\x8danski kulturni krog, po drugi pa morda s Taruisi, katere so Stari Rimljani povezovali s Trojo. Rimski pesnik Vergilij to prepri\xc4\x8danje opisuje V Eneidi: Enej je bil eden od redkih junakov, ki je pre\xc5\xbeivel propad Troje. Z o\xc4\x8detom in sinom je pobegnil v Lacij in ustvaril rodbino, ki se je kon\xc4\x8dala z Romulom, prvim kraljem Rima.\n_START_SECTION_\nNura\xc5\xa1ka in italijanska hipoteza\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri arheologi so prepri\xc4\x8dani, da so bili \xc5\xa0erdeni istovetni z nura\xc5\xa1kimi Sardinci._NEWLINE_Teorije o mogo\xc4\x8dih povezavah \xc5\xa0erdenov s Sardinijo, \xc5\xa0ekele\xc5\xa1ev s Sicilijo in Tere\xc5\xa1ev s Tirenci, so temeljile na podobnosti imen. Nura\xc5\xa1ko lon\xc4\x8denino za doma\xc4\x8do rabo so med izkopavanji leta 2010 in 2017 odkrili v Pyla Kokkinokremosu, utrjenem naselju na Cipru. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je datirano med 13. in 12. stoletje pr. n. \xc5\xa1t., se pravi v obdobje invazij Ljudstev z morja. Najdbe so arheologa Vassosa Karageorghisa privedle do sklepa, da so bili \xc5\xa0erdeni nura\xc5\xa1ki Sardinci. \xc5\xa0erdeni so po njegovem mnenju najprej pri\xc5\xa1li na Kreto, kjer so se pridru\xc5\xbeili Kre\xc4\x8danon na ekspediciji na vzhod na Ciper._NEWLINE_V veliki zbirki nura\xc5\xa1kih kipcev so \xc5\xa1tevilni voj\xc5\xa1\xc4\x8daki z rogatimi \xc4\x8deladami, \xc5\xa1erdenskim podobnimi krili in okroglimi \xc5\xa1\xc4\x8diti. Kipci so iz 10. in 9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., nedavne raziskave pa so dokazale, da so jih za\xc4\x8deli izdelovati \xc5\xbee v 13. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Na Sardiniji so odkrili me\xc4\x8de, enake \xc5\xa1erdenskim, izdelane okoli leta 1650 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Rasna, kot so Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani imenovali sami sebe, ni tirenska izpeljanka, \xc4\x8deprav se je domnvalo, da izvira iz starej\xc5\xa1e oblike T\'Rasna. Etru\xc5\xa1\xc4\x8danski jezik je razvozlan samo delno. Imel je ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic. Etr\xc5\xa1\xc4\x8danskemu jeziku je zelo podoben lemno\xc5\xa1ki jezik z otoka Lemnos v severnem Egejskem morju. Tja so ga zanesli verjetno etru\xc5\xa1\xc4\x8danski popotniki in kolonisti preden jih je uni\xc4\x8dil Rim._NEWLINE_Za vse to ni nobenega arheolo\xc5\xa1kega dokaza. Edini dokaz je mikenska lon\xc4\x8denina IIIC, ki je bila raz\xc5\xa1irjena po vseh tistih delih Sredozemlja, ki so bili povezani z Ljudstvi z morja, in ozemljih, povezanih z nasilno ali postopno kulturno izmenjavo. Stara teorija, da so \xc5\xa0erdeni in \xc5\xa0ekele\xc5\xa1i prinesli imena s seboj s Sardinije in Sicilije, morda ne velja prav za ta velika otoka, ka\xc5\xbee pa proti njima. Teorijo do neke mere sprejemata tudi Eric Cline in Trevor Bryce, ki sicer razlagata, da so nekatera Ljudstva z morja izvirala iz propadajo\xc4\x8dega Hetitskega cesarstva. Giovanni Ugas je prepri\xc4\x8dan, da \xc5\xa0erdeni izvirajo s Sardinije.'