b'\n_START_ARTICLE_\nCosimo de\' Medici Starej\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas do o\xc4\x8detove smrti 1429\n_START_PARAGRAPH_\nCosimu je o\xc4\x8de zagotovil dobro \xc5\xa1olanje. Nau\xc4\x8dil se je nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, pa tudi hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina, gr\xc5\xa1\xc4\x8dina in arab\xc5\xa1\xc4\x8dina mu niso bile povsem tuje. Lekcije filozofije so mu vzbudile spo\xc5\xa1tovanje do klasi\xc4\x8dnih u\xc4\x8denosti in idealov. Kot vedo\xc5\xbeeljen humanist je \xc5\xbee kmalu za\xc4\x8del zbirati knjige. Zanimali sta ga arhitektura in umetnost._NEWLINE_Ve\xc4\x8dkrat se je izkazal kot odposlanec in ambasador. Svetoval je o\xc4\x8detu pri donacijah v razvoj mesta. V \xc4\x8duda\xc5\xa1kem Filippu Brunelleschiju je prepoznal resni\xc4\x8dnega mojstra in mu najprej zaupal gradnjo sirotni\xc5\xa1nice Ospedale degli Innocenti in obnovo cerkve San Lorenzo, pri kateri so Medi\xc4\x8dejci financirali zakrstijo in medi\xc4\x8dejsko kapelo. Nato je prepri\xc4\x8dal mestne mo\xc5\xbee, da so Brunelleschiju poverili gradnjo kupole stolnice Santa Maria del Fiore, ki je \xc5\xbee 100 let \xc4\x8dakala na mojstra, ki bi se je znal lotiti.\n_START_SECTION_\nIzgon in zmagoslavna vrnitev\n_START_PARAGRAPH_\nV florentinski "demokraciji" so imeli pravico do sodelovanja v telesih upravljanja le premo\xc5\xbeni me\xc5\xa1\xc4\x8dani, \xc4\x8dlani cehov, ki so redno pla\xc4\x8devali davke. Takih je bilo malo. Jasno je, da so se grupirali po interesih in zavezni\xc5\xa1tvih med vplivnimi dru\xc5\xbeinami. Za vsakogar se je vedelo, kam spada. S \xc4\x8dasom se je \xc5\xa1tevilo podpornikov Medi\xc4\x8dejcev, Cosima in njegovega bratranca Averarda, tudi uspe\xc5\xa1nega politika in gospodarstvenika, pove\xc4\x8devalo. Zato so 1433 Albizzi, ki so imeli tedaj najve\xc4\x8d vpliva na oblast, pod pretvezo zvabili Cosima v vladno pala\xc4\x8do in ga dali zapreti. Po krivem so ga obto\xc5\xbeili izdaje domovine in sku\xc5\xa1ali pri pristojnih republi\xc5\xa1kih telesih dose\xc4\x8di njegovo usmrtitev. A je bilo nasprotovanje me\xc5\xa1\xc4\x8danov pa tudi pape\xc5\xbea in tujih ambasadorjev tolik\xc5\xa1no, da so dosegli le izgon. Cosimo se je z dru\xc5\xbeno umaknil v Padovo in nato v Benetke. Povsod je bil sprejet s \xc4\x8dastmi._NEWLINE_V Cosimovi odsotnosti so se v Firencah nasprotja med prista\xc5\xa1i in nasprotniki Medi\xc4\x8dejcev stopnjevala v gro\xc5\xbenje med oboro\xc5\xbeenimi skupinami. Proti Albizzom je bilo vse ve\xc4\x8d glasov tudi iz sosednjih dr\xc5\xbeav in od pape\xc5\xbea, mesto pa je za\xc5\xa1lo v finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave. Po enem letu so mestne oblasti in pape\xc5\xbe prosile Cosima, da se vrne in se spet vklju\xc4\x8di v upravljanje mesta.\n_START_SECTION_\nV vojni\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi zavaroval svojo mo\xc4\x8d in vpliv, je Cosimo vpeljal v organizacijo uprave nekatere spremembe. Kljub temu ni imel mirnega \xc5\xbeivljenja. Nenehne vsiljene vojne s sosedi so zvi\xc5\xa1evale davke, vi\xc5\xa1ji davki so prina\xc5\xa1ali nezadovoljstvo in dvome v pravilnost Cosimove zunanje politike._NEWLINE_Izgnani Albizzi so v sosednjem Milanu, tradicionalnem sovra\xc5\xbeniku Firenc, vzpodbujali vojvodo Viscontija k napadu na Firence, \xc4\x8de\xc5\xa1 da se bodo me\xc5\xa1\xc4\x8dani ob pritisku od zunaj tudi sami uprli nepriljubljenim Medi\xc4\x8dejcem. A napade v letih 1437, 1438 in 1440 so Firen\xc4\x8dani odbili._NEWLINE_1447 je vojvoda Filippo Maria Visconti umrl. V oporoki je imenoval za svojega naslednika aragonskega kralja Neapeljskega kraljestva Alfonsa, s \xc4\x8demer se pa niso strinjali drugi upravi\xc4\x8denci do nasledstva. Cosimo je podprl Viscontijevega zeta Francesca Sforzo, ki mu je osebno zaupal, z obrazlo\xc5\xbeitvijo, da bi bilo za Firence ugodno imeti za soseda zanesljivega zaveznika. Republikanci v Firencah so temu nasprotovali. Neapelj in Benetke sta Firencam in Milanu napovedala vojno. Kon\xc4\x8dno je re\xc5\xa1itev na\xc5\xa1la Cosimova diplomacija, ki je za pomo\xc4\x8d pridobila francoskega kralja Karla VII. Spor so zaklju\xc4\x8dili po tur\xc5\xa1ki osvojitvi Bizanca z mirom v Lodiju 1454, kjer so se dogovorili za ozemeljski status quo in priznali Francesca Sforzo za milanskega vojvodo. Pogodbo je podpisal tudi Neapeljski kralj. Po petdesetih letih nemirov je bil to prvi obet za trajnej\xc5\xa1i mir v severni Italiji.\n_START_SECTION_\nV miru\n_START_PARAGRAPH_\nV vmesnih mirnej\xc5\xa1ih obdobjih so Firen\xc4\x8dani pod Cosimovim vodstvom ustvarili dose\xc5\xbeke, ki jih lahko ob\xc4\x8dudujemo \xc5\xa1e danes._NEWLINE_1436 je Filippo Brunelleschi kon\xc4\x8dal gradnjo kupole na mestni stolnici brez podpornega odra, kar se \xc5\xa1e danes zdi neverjeten dose\xc5\xbeek. Tri leta kasneje so Firence gostile ekumenski koncil. V mesto je pri\xc5\xa1lo veliko gostov. Tu so bili pape\xc5\xbe Evgen IV. in bizantinski patriarh, bizantinski cesar Janez Paleolog VIII., ki je pri\xc5\xa1el s spremstvom 700 ljudi, med njimi \xc5\xa1kofi, teologi, filozof-novoplatinist Pleton in drugi u\xc4\x8denjaki. V mestu so se zadr\xc5\xbeevali na Cosimove stro\xc5\xa1ke celo leto in ponesli v svet novico o novem Rimu ob reki Arno. Spektakel so ovekove\xc4\x8dili mnogi florentinski slikarji. Mo\xc4\x8dno se je pove\xc4\x8dalo zanimanje za klasi\xc4\x8dno kulturo. Vzbudila se je ideja o novi Platonovi akademiji in obogatila se je Cosimova knji\xc5\xbena zbirka._NEWLINE_Cosimo je zbiral knjige \xc5\xbee ves \xc4\x8das. Po\xc5\xa1iljal je svoje ljudi po svetu, v nem\xc5\xa1ke samostane, Gr\xc4\x8dijo, na Bli\xc5\xbenji vzhod, da so kupovali in prepisovali stare knjige. Na ta na\xc4\x8din je ustvaril osnovo za prvo javno knji\xc5\xbenico, ki so jo njegovi nasledniki razvili naprej v knji\xc5\xbenico Medicea Laurenziana, s preko 10.000 kodeksi, med njimi stotinami iz \xc4\x8dasa Danteja in Petrarce._NEWLINE_Kot mecen je Cosimo podprl filozofa Marsilia Ficina, ki je potem prvi prevedel kompletno Platonovo delo, in bistrega revnega \xc5\xa1tudenta Tomaso Parentucellija, ki je kasneje postal pape\xc5\xbe Nikolaj V. Tudi Enea Silvio Piccolomini, od 1458 pape\xc5\xbe Pij II., je bil star prijatelj Medi\xc4\x8dejcev. O Cosimu je rekel, da se je politika ustvarjala v njegovi hi\xc5\xa1i\xe2\x80\xa6., se ni veliko udele\xc5\xbeeval javnih slu\xc5\xbeb, raje je izbiral svoje kandidate.\xe2\x80\xa6, je odlo\xc4\x8dal o vojni in miru.\xe2\x80\xa6, je bil kralj razen po imenu._NEWLINE_Meci\xc4\x8dejci so podpirali umetnike, a so ves \xc4\x8das skrbeli, da so bele\xc5\xbeili tudi njihovo veli\xc4\x8dino. Za Cosima so delali kipar Donatello, slikarji Fra Angelico, Filippo Lippi in arhitekti Filippo Brunelleschi in Michelozzo Michelozzi. Slednji je s Palazzo Medici vpeljal nov stil renesan\xc4\x8dne pala\xc4\x8de. Med najbolj ob\xc4\x8dudovanimi dose\xc5\xbeki tega obdobja so tudi bronasta vrata v baptisterij sv. Janeza Krstnika Lorenza Ghibertija, severna in zlasti vzhodna, ki jih je dokon\xc4\x8dal 1456 po petdesetih letih dela._NEWLINE_Veliko Cosimovih dotacij je bilo namenjenih verskim objektom, med katerimi so: dormitorij novicev in kapela v cerkvi Santa Croce, kor v cerkvi Santissima Annunziata, knji\xc5\xbenica v sedaj poru\xc5\xa1eni cerkvi San Bartolomeo, opatija San Domenico in samostan San Girolamo v Fiesolah, udele\xc5\xbeen pa je bil tudi pri obnovi kolegija florentinskih \xc5\xa1tudentov v Parizu, obnovi cerkve San Spirito v Jeruzalemu in dozidavi k fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskem samostanu v Assisiju. Ogromno denarja je vlo\xc5\xbeil v Michelozzovo predelavo samostana San Marco. Cosimo je imel navado re\xc4\x8di, da nikdar ne bo mogel dati Bogu dovolj, da bi se v poslovnih knjigah pokazal kot njegov dol\xc5\xbenik.\n_START_SECTION_\nBanca de Medici in trgovsko podjetje\n_START_PARAGRAPH_\nKot bankir je bil sposoben kot o\xc4\x8de. Nastavljal je zanesljive lojalne zastopnike, ki so v Firence natan\xc4\x8dno poro\xc4\x8dali o svojih dejavnostih, in jih dobro pla\xc4\x8dal. Imel je poslovalnice po vsej Evropi. Nekatere so bile isto\xc4\x8dasno florentinske ambasade._NEWLINE_Podjetje Medi\xc4\x8dejcev se je ukvarjalo z vsem, kar se je drago prodajalo: tapiserije, relikvije, konji, su\xc5\xbenji, holandske slike, za\xc4\x8dimbe, svila, volna, blago, poper, sladkor, olivno olje, citrusi, krzno, brokat, barve, dragi kamni, galun za pripravo barv, ki so ga sprva uva\xc5\xbeali iz Male Azije, 1460 pa so odkrili nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de v pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi in skupaj s pape\xc5\xbeem ustanovili podjetje, ki je prina\xc5\xa1alo ogromne dohodke.\n_START_SECTION_\nPater patriae\n_START_PARAGRAPH_\nCosima je vse \xc5\xbeivljenje mu\xc4\x8dil protin. Ob koncu \xc5\xbeivljenja se mu je bolezen mo\xc4\x8dno poslab\xc5\xa1ala. Izgubil je mlaj\xc5\xa1ega sina Giovannija, ki ga je namenil za naslednika podjetja, in njegovega sina, ljubljenega vnuka Cosimina. Umrl je v bole\xc4\x8dinah in \xc5\xbealosti. Pokopan je v tleh pred oltarjem cerkve San Lorenzo v Firencah._NEWLINE_Ljudje so ga \xc4\x8dastili. Oblast mu je podelila po starorimljanskem vzoru \xc4\x8dastni naziv pater patriae, o\xc4\x8de domovine.'