b'\n_START_ARTICLE_\nMorske lilije\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTelo morskih lilij delimo na pecelj, kaliks in ramena. Peclji so lahko pri pritrjenih morskih lilijah dolgi do enega metra, pri vlasuljah pa so zakrneli ter imajo \xc5\xa1tevilne majhne in gibljive \xc4\x8dlenaste vitice (cire), s katerimi se oprimejo trde podlage. Kaliks, ki je osrednje\xc2\xa0\xc2\xbbtelo\xc2\xab, je zvezdasto (radialno) somerno ter ima obliko keliha. V njem se nahajajo drobovje in spolovila, na zgornjem delu sta ustna in zadnji\xc4\x8dna (analna) odprtina._NEWLINE_Prvotne vrste so imele pet ramen, vendar se pri ve\xc4\x8dini dana\xc5\xa1njih vrst ramena razcepijo vsaj na dva dela, kar skupaj da 10 ramen. Pri ve\xc4\x8dini danes \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrstah, predvsem pri prosto plavajo\xc4\x8dih vlasuljah, se ramena ve\xc4\x8dkrat razcepijo, tako da nastane skupno tudi do 200 vej. Na ramenih se nahajajo \xc5\xa1tevilni peresasti in lepljivi priveski (pinule), s katerimi lovijo hrano, tj. plankton. V obmo\xc4\x8djih, kjer je planktona manj, so ramena bolj razvejana. Mnenja o prehrani morskih lilij so deljena, saj se nekatere vrste, kot je lasasta vlasulja (Antedon bifida), prehranjujejo z organskim drobirjem (detritusom) in ne s planktonom.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nPri vseh morskih lilijah sta spola lo\xc4\x8dena. Oplojevanje je zunanje. Iz oplojenega jaj\xc4\x8deca se razvije sod\xc4\x8dku podobna li\xc4\x8dinka, imenovana radiolarija, ki prosto plava. Po nekaj tednih se pritrdi na morsko dno in se s\xc4\x8dasoma preobrazi v kon\xc4\x8dno odraslo obliko._NEWLINE_Podobno kot morske zvezde imajo tudi morske lilije izredne sposobnosti obnavljanja oz. regeneracije po\xc5\xa1kodovanih ali manjkajo\xc4\x8dih delov ramen, izgubljenih npr. zaradi napada plenilca.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nPritrjene morske lilije bivajo pove\xc4\x8dini v globini 100 m in ve\xc4\x8d. Vlasulje bivajo na razli\xc4\x8dnih globinah, od plitvin pa do globokih obmo\xc4\x8djih. Nekatere vrste v velikem \xc5\xa1tevilu bivajo na koralnih grebenih. Vrste, ki bivajo v plitvinah, so pove\xc4\x8dini no\xc4\x8dno aktivne (nokturnalne) \xc5\xbeivali, ki se podnevi skrivajo med koralami, pono\xc4\x8di pa zapustijo skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da in raz\xc5\xa1irijo ramena, da lovijo hrano. Kljub sposobnosti plavanja je ta aktivnost bolj ali manj omejena na izredne razmere in kratke razdalje, npr. ob begu pred plenilcem, tako da so ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pritrjene na podlago._NEWLINE_V slovenskem morju \xc5\xbeivi le sredozemska morska lilija (Antedon mediterranea).'