b'\n_START_ARTICLE_\nHans Christian Andersen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 2. aprila 1805 (njegov rojstni dan je mednarodni dan mladinske knjige) v mestu Odense  na Danskem. Njegov o\xc4\x8de je bil nor\xc4\x8dav \xc4\x8devljar s sorodstvom med plemenitimi ljudmi, a je umrl, ko je bilo pisatelju 11 let. Andersenova mati je \xc5\xbeelela, da se izu\xc4\x8di za kroja\xc4\x8da, on pa je sanjal o drugih stvareh. \xc5\xbde v otro\xc5\xa1kih letih se je prepu\xc5\xa1\xc4\x8dal sanjarjenju, \xc5\xbeelel je postati pesnik in igralec. Tekom \xc5\xbeivljenja je napisal nekaj romanov in gledali\xc5\xa1kih iger, ki pa so potonile v pozabo, slave je bil dele\xc5\xbeen predvsem zaradi pravljic. Da bi bil lahko dober igralec in pisec, se je \xc5\xa1e enkrat a klasi\xc4\x8dno izu\xc4\x8dil ko je bil najstnik in bi moral \xc5\xa1olo \xc5\xbee kon\xc4\x8dati. Bil je tako starej\xc5\xa1i kot ostali, tudi sicer visokorasel in prenapetega nerodnega obna\xc5\xa1anja, zato so se mu posmehovali so\xc5\xa1olci. \xc5\xbde zelo zgodaj ob prihodu v K\xc3\xb8benhavn se mo\xc4\x8dno in z veliko ambicijo rine v svet gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, umetnosti in plesa, z \xc5\xbeeljo biti igralec. Pri prebijanju skozi dru\xc5\xbebene razrede mu opazno pomaga ravnatelj Kraljevega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Kobenhavnu, ki mu financira tudi \xc5\xa1olanje in omogo\xc4\x8di stik s tedanjimi kulturniki in igralci. Ambicija igralstva se spremeni, saj mu glas mutira, tudi ni posebej atleti\xc4\x8den, tako postane pisec, pesnik, pripovedovalec, celo dramatik. Obupan in z malo denarja, a veliko usmiljenja plemenita\xc5\xa1ev in gledali\xc5\xa1kih funkcionarjev opravi tako \xc5\xa1olanje kot prve korake v knji\xc5\xbeevnost, dramatiko in poezijo. Klasi\xc4\x8dno izobrazbo dobi z velikim zamikom, ve\xc4\x8dinoma preko u\xc4\x8diteljev in in\xc5\xa1truktorjev, a veliko vlaga v izobra\xc5\xbeevanje. Objavljen je z velikimi projekti, marsikateri so tedaj tudi cenjeni, a zelo slabo se soo\xc4\x8da s kritikami. Po\xc4\x8dasi spoznava umetni\xc5\xa1ki svet igralcev, pevcev in plesalcev, kateremu nikoli povsem ne pripada kot knji\xc5\xbeevnik, je pa zelo cenjen kot pripovedovalec kratkih pravlji\xc4\x8dnih fantasti\xc4\x8dnih zgodb, kjer za razliko od bratom Grimm in drugih zbiralcev ljudskega izro\xc4\x8dila ponudi tudi povsem originalne zgodbe. _NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8cetudi je \xc5\xa1olanje po njegovih spominih bilo neugodno do\xc5\xbeivetje, mu je omogo\xc4\x8dilo, da je bil kasneje, leta 1828, sprejet na Univerzo v K\xc3\xb8benhavnu. Ob \xc5\xa1tudiju producira tudi njegovo prvo pomembnej\xc5\xa1e literarno delo, ki se naslanja na nem\xc5\xa1ko romantiko in pisca E.T.A. Hoffmanna. Po temu spodbudnemu odzivu se loti pisanja dramskih del, kjer pa se nikoli vidno ne izka\xc5\xbee. Ve\xc4\x8dina kasnej\xc5\xa1ih romanov se opira na njegovo \xc5\xbeivljenje. _NEWLINE_Andersenove prve pravljice Eventyr, fortalte for b\xc3\xb8rn (1835; \xe2\x80\x9cPripovedke za otroke\xe2\x80\x9d) so vsebovale sedaj znano Princesko na zrnu graha. Tako je objavil tudi drugi in tretji knjigo s tak\xc5\xa1nim naslovom 1842, nato pa je izdajal nove izdaje pa tudi izdaje s starimi in novimi pravljicami. Iz\xc5\xa1le so tako Billedbog uden billeder (1840; Slikanica brez slikic). Nove zbirke so nastale v letih 1843, 1847 in 1852. _NEWLINE_Kot pravlji\xc4\x8dar je bil izjemen predvsem zaradi pripovednega sloga in vsebine, saj je brez te\xc5\xbeav izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal ljudske fraze in udoma\xc4\x8deno izrazje za nastanek izrazito druga\xc4\x8dnih pripovedi, ki so odstopale od tradicije pripovedni\xc5\xa1tva in literarnih obi\xc4\x8dajev. Pravljice so znale biti izrazito \xc5\xbealostne in celo stra\xc5\xa1ne ter so se lahko tudi \xc5\xbealostno kon\xc4\x8dale. Mnogim se je zdelo njegovo pisanje pomembno, saj je tudi ob najbolj intimno presunljivih dogodkih pripovedi bil hkrati za odraslega bralca resno kratko \xc4\x8dtivo, a tudi zanimiv in presenetljiv za otroka. Kot pisec je izbiral tako teme in pojme, ki so bile blizu mnogim tedanjim kulturam, kar ga je napravilo mednarodno zanimivega._NEWLINE_Kot pomembna skupna tema pravljic in pripovedk so osebe, ki so na robu dru\xc5\xbebe zaradi svoje nenavadnosti, neznatnosti ali nemo\xc4\x8dnosti. Elementi njegovega \xc5\xbeivljenja so v nekaterih zgodbah izrazito izstopajo\xc4\x8di kot vir \xc5\xbealosti in razo\xc4\x8daranj, pa tudi sre\xc4\x8de in modrosti. Kot odra\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8d mladostnik, \xc5\xa1tudent pa tudi pisec je do\xc5\xbeivel mnogo bivanjskih in ljubezenskih razo\xc4\x8daranj pa tudi utrpel mnogo razo\xc4\x8daranj nad prijatelji, znanci in literarnimi kritiki, katerim se je zaupal._NEWLINE_Svetovno slavo so mu prinesle pravljice, ki so bile prevedene v ve\xc4\x8d kot 125ih jezikih. Njegove zabavne in pogosto tudi oto\xc5\xbene pravljice so prvi\xc4\x8d objavili leta 1835, kjer niso bile sprejete povsem naklonjeno. Izdajale je \xc5\xa1e mnogo pravljic in s\xc4\x8dasoma so bile v tujini vedno bolj sprejete. Kot osebnost ni bil docela po\xc5\xa1ten in skromen, njegova umetni\xc5\xa1ka vzvi\xc5\xa1enost ni bila toplo sprejeta na Danskem. \xc4\x8cetudi je razmeroma veliko potoval, je le o svojih potovanjih pisal le malo, a je ohranjenih nekaj potopisov. Politi\xc4\x8dno je postal podpornik Skandinavstva, gibanja za stapljanje kultur Danske, Norve\xc5\xa1ke in \xc5\xa0vedske, ki so v marsi\xc4\x8dem imele razli\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene ureditve in znatne razlike tudi v jeziku. Umrl je 4. avgusta 1875, star sedemdeset let zaradi starostne po\xc5\xa1kodbe ob padcu. Ob smrti je bil \xc5\xbee precej slaven tako v tujini kot doma in mu je \xc5\xbee bila podeljena majhna penzija, ki jo dobijo posebej zaslu\xc5\xbeni kulturni delavci. Je eden najbolj znanih pisateljev in pravlji\xc4\x8darjev na svetu. _NEWLINE__NEWLINE_Njegovo \xc5\xbeivljenje in dela so bila ve\xc4\x8dkrat upodobljena in odigrana. Socialna ob\xc4\x8dutljivost, skrbnost in upodabljanje idej, ki so bile pretanjene in spo\xc5\xa1tljive tako do star\xc5\xa1ev kot otrok, a ne povsem ljudske in zato pogosto manj temne od tedaj\xc5\xa1njih pripovedk. Zbrane pravljice so vedno bolj postajale izro\xc4\x8dilo narodov, on pa je podobno kot La Fontaine s basnimi postal avtorski pripovedovalec.'