b'\n_START_ARTICLE_\nSolun\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nSolun le\xc5\xbei na kak\xc5\xa1nih dvajsetih kilometrih obale Solunskega zaliva na severu Egejskega morja. Zahodno od mesta je Solunsko polje, ob\xc5\xa1irna ravnina ob ustju Vardarja, ki se 20\xc2\xa0km zahodno od mesta izliva v Egejsko morje. Na severni in vzhodni strani je mesto obdano s hribovjem Hortiatis.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nKlima je prete\xc5\xbeno sredozemska, zaradi odprtosti ozemlja proti severu pa je mesto tudi pod mo\xc4\x8dnim vremenskim vplivom Balkana. Negativne zimske temperature in manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine snega zato niso nobena redkost. Poletja so topla in ne prevro\xc4\x8da, z manj\xc5\xa1imi padavinami, predvsem nalivi. Letna koli\xc4\x8dina padavin je 451mm.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je okrog leta 315 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovil makedonski kralj Kasander in ga imenoval po svoji \xc5\xbeeni Tesaloniki, h\xc4\x8derki makedonskega kralja Filipa II. in sestri Aleksandra Velikega. Njeno ime je sestavljeno iz besed \xce\x98\xce\xb5\xcf\x83\xcf\x83\xce\xb1\xce\xbb\xce\xbf\xce\xaf in \xce\x9d\xce\xaf\xce\xba\xce\xb7, kar v prevodu pomeni "zmaga nad Tesalci". Tak\xc5\xa1no ime ji je dal o\xc4\x8de Filip II., ker je na dan njenega rojstva premagal Tesalce._NEWLINE_Mesto se je hitro razvijalo in je \xc5\xbee v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. dobilo obzidje. V kraljevini Makedoniji je imelo samoupravo in parlament, v katerem je imel kralj svojega predstavnika.\n_START_SECTION_\nRimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu kraljevine Makedonije leta 168 pr. n. \xc5\xa1t. je Solun pripadel Rimski republiki. Postal je pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob rimski dr\xc5\xbeavni cesti Vii Egnatiji, ki je povezovala Bizanc in Dyrrachium (dana\xc5\xa1nji Dra\xc4\x8d v Albaniji) in omogo\xc4\x8dala trgovino med Evropo in Azijo. Mesto je postalo glavno mesto enega od \xc5\xa1tirih okro\xc5\xbeij v Makedoniji. Zadr\xc5\xbealo je svoje privilegije, dobilo rimski voja\xc5\xa1ki garnizon in svojega pretorja. V kraj\xc5\xa1em obdobju v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bil prestolnica vseh gr\xc5\xa1kih provinc. Zaradi velike trgovske pomembosti so Rimljani v mestu zgradili veliko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (\xce\xa3\xce\xba\xce\xb1\xcf\x80\xcf\x84\xcf\x8c\xcf\x82 \xce\x9b\xce\xb9\xce\xbc\xce\xae\xce\xbd), ki je slu\xc5\xbeilo svojemu namenu vse do 18. stoletja._NEWLINE_V 1. stoletju je bila v Solunu ustanovljena judovska kolonija, bil pa je tudi eno prvih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Na svojem drugem misijonarskem potovanju v Makedonijo je v mestni sinagogi pridigal Pavel iz Tarza in postavil temelje nove kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve. Mestni Judje so se temu uprli in ga izgnali iz mesta. Pobegnil je v Verojo, od koder je kr\xc5\xa1\xc4\x8danski skupnosti v Solunu poslal svoje Pismo Tesaloni\xc4\x8danom._NEWLINE_Leta 306 je mesto dobilo svojega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika, svetega Dimitrija, kateremu pripisujejo veliko \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dude\xc5\xbeev, ki so re\xc5\xa1ili mesto. Dimitrij je bil v \xc4\x8dasu protikr\xc5\xa1\xc4\x8danskega cesarja Maksimijana rimski prokonzul Gr\xc4\x8dije. Zaradi vere so ga zaprli in mu\xc4\x8dili, na mestu nekdanje je\xc4\x8de pa danes stoji cerkev z njegovim imenom. Cerkev je dal leta 463 zgraditi rimski podprefekt Ilirika.\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo delitvi Rimskega cesarstva na vzhodni in zahodni del je Solun pripadel Vzhodnemu Rimskemu cesarstvu s sede\xc5\xbeem v Bizancu in postal drugo najpomembnej\xc5\xa1e mesto v dr\xc5\xbeavi. Leta 390 je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de upora proti cesarju Teodoziju I. in njegovim gotskim voja\xc5\xa1kim najemnikom. Rimskega generala in nekaj visokih dr\xc5\xbeavnih uradnikov so uporniki ubili, \xc4\x8demur je sledil pokol 7.000-15.000 prebivalcev na mestnem hipodromu. Mesto je zatem do\xc5\xbeivelo velik razcvet, ki je trajal vse do propada Rimskega cesarstva in vdora barbarov. Leta 620 je mesto prizadel velik potres, v katerem je bil poru\xc5\xa1en velik del mesta in mestni forum._NEWLINE_V 7. stoletju so mesto napadli Slovani, vendar ga niso uspeli osvojiti. V mestu sta bila rojena brata Ciril in Metod, ki ju je bizantinski cesar Mihael III. Pijanec poslal na misijonarsko pot na sever cesarstva. Ju\xc5\xbenoslovanski jezik tamkaj\xc5\xa1njih prebivalcev je postal osnova staro cerkveno slovanskega jezika._NEWLINE_V 9. stoletju so Bizantinci tr\xc5\xbenico za bolgarsko blago preselili iz Bizanca v Solun. Bolgarski cesar Simeon I. je zato napadel Trakijo, porazil bizantinsko vojsko in prisilil cesarstvo, da je tr\xc5\xbenico vrnilo v Bizanc._NEWLINE_Leta 904 so mesto napadli Saraceni s Krete. Po desetih dnevih ropanja so od\xc5\xa1li z bogatim plenom in 22.000 su\xc5\xbenji, prete\xc5\xbeno mladimi prebivalci mesta. Mesto si je kljub veliki izgubi hitro opomoglo in v 10., 11. in 12. stoletju skupaj z Bizancem do\xc5\xbeivelo velik razcvet. \xc5\xa0tevilo prebivalstva, tudi judovskega, se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo. V oktobru je bil vsako leto pred mestnim obzidjem \xc5\xa1estdnevni sejem sv. Dimitrija, ki je bil takrat najve\xc4\x8dji sejem v tistem delu sveta._NEWLINE_Gospodarski razcvet se je nadaljeval tudi v 12. stoletju, ko so v cesarstvu vladali Komneni. Komneni so bizantinsko oblast raz\xc5\xa1irili na sever v Srbijo in na Mad\xc5\xbearsko. V Solunu je imel takrat svojo kovnico denarja, ki je bila znak velikega bogastva._NEWLINE_Po smrti cesarja Manuela I. Komnena leta 1180 je za\xc4\x8delo Bizantinsko cesarstvo propadati. Leta 1185 so Solun napadli in okupirali Normani s Sicilije in ga precej uni\xc4\x8dili. Njihova oblast je trajala manj kot leto dni, ker so jih Bizantinci porazili in prisilili k umiku._NEWLINE_Leta 1204 so kri\xc5\xbearji v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni osvojili Bizanc in Solun je izginil z zemljevida Bizantinskega cesarstva. V mestu in okolici so kri\xc5\xbearji ustanovili Solunsko kraljestvo, ki je bilo vazalna dr\xc5\xbeava Latinskega cesarstva. Leta 1246 je kraljestvo propadlo in Solun je ponovno pripadel Bizantinskemu cesarstvu._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bilo v tistem \xc4\x8dasu mnogo vdorov raznih vojsk, je imel Solun veliko \xc5\xa1tevilo prebivalcev in razvito trgovino. Mesto je intelektualno in umetni\xc5\xa1ko cvetelo, na kar \xc5\xa1e vedno spominjajo \xc5\xa1tevilne cerkve in freske._NEWLINE_V 14. stoletju je mesto zajelo zelotsko gibanje, ki se je za\xc4\x8delo kot verski spor med konzervativnim \xc5\xa1kofom Gregorijem Palamasom (\xce\x93\xcf\x81\xce\xb7\xce\xb3\xcf\x8c\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xbc\xce\xac\xcf\x82) in redovnikom Barlaamom iz Seminare v Kalabriji. Spor je kmalu prerasel v politi\xc4\x8dni spopad, v katerem so zeloti za nekaj \xc4\x8dasa osvojili oblast v mestu.\n_START_SECTION_\nOtomansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nBizantinsko cesarstvo ni bilo sposobno za\xc5\xa1\xc4\x8dititi Soluna pred napadi Turkov, zato ga je leta 1432 prodalo Bene\xc5\xa1ki republiki, \xc4\x8deprav je bil \xc5\xbee od leta 1430 v tur\xc5\xa1kih rokah. Takrat ga je napadel tur\xc5\xa1ki sultan Murat II. in ga po tridnevnem obleganju osvojil._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Otomanov je Solun postal multikulturno mesto. V 16. stoletju je imelo 130.000 prebivalcev, od katerih je bilo 60.000 Sefardskih Judov, katerih predniki so po letu 1492 pobegnili iz \xc5\xa0panije in Portugalske. Poleg Judov so bili v mestu tudi Turki, Slovani, Albanci in Grki, ki so predstavljali \xc4\x8detrtino prebivalstva._NEWLINE_Mesto je bilo naslednjih pet stoletij v tur\xc5\xa1kih rokah. Postalo je eno najpomembnej\xc5\xa1ih mest v cesarstvu in eno najve\xc4\x8djih trgovskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d na Balkanu. Leta 1888 je dobilo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo, v obdobju med letoma 1896 in 1904 pa novo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1881 se je v Sulunu rodil Kemal Atat\xc3\xbcrk, voditelj gibanja Mladoturkov in ustanovitelj moderne Tur\xc4\x8dije. V njegovi rojstni hi\xc5\xa1i je muzej in tur\xc5\xa1ki konzulat._NEWLINE_Solun je bil od leta 1393 do 1402 in 1430 do 1864 sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sand\xc5\xbeakov v vilajetu Rumeli, potem pa je postal pokrajina. Solunska pokrajina je bila sestavljena iz sand\xc5\xbeakov Sel\xc3\xa2nik (Solun), Drama in Serres (Siroz ali Serez)._NEWLINE_Najve\xc4\x8d tradicionalnih zgradb iz otomanskega obdobja je v mestni \xc4\x8detrti \'Ano Poli\' (Gornje mesto). Hi\xc5\xa1e so lesene in jih ni prav veliko, ker so le redke pre\xc5\xbeivele velik po\xc5\xbear. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta se je ohranilo tudi nekaj d\xc5\xbeamij: Hamza-Bejeva d\xc5\xbeamija, d\xc5\xbeamija Alatza Imaret, Bezesteni in Bezesteni in Jahudi Hamam. Skoraj vsi minareti, bilo jih je ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirideset, so pogoreli ali pa so jih po letu 1912 podrli. Pre\xc5\xbeivel je samo eden v Rotundi. Pre\xc5\xbeivelo je tudi nekaj tur\xc5\xa1kih kopali\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nModerno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi balkanski vojni leta 1912 je bil Solun eden od pomembnih voja\xc5\xa1kih ciljev. 26. oktobra 1912 je bila progla\xc5\xa1ena zdru\xc5\xbeitev Gr\xc4\x8dije, 18. marca 1913 pa je bil v Solunu v atentatu ubit kralj Jurij I.._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno leta 1915 so se v Solunu izkrcali Britanci in Francozi in mesto je postalo voja\xc5\xa1ka baza za ofenzivo proti pronem\xc5\xa1ki Bolgariji. Grki so ustanovili za\xc4\x8dasno prozavezni\xc5\xa1ko vlado, ki jo je iz Soluna vodil Elefterios Venizelos in ni bila v skladu s kraljevo politiko nevtralnosti._NEWLINE_V velikem po\xc5\xbearu, ki so ga 18. avgusta leta 1917 povzro\xc4\x8dili nepazljivi francoski vojaki, je pogorel ve\xc4\x8dji del mesta. Brez doma je ostalo 72.000 ljudi, se pravi \xc4\x8detrtina vseh prebivalcev. Obnovo sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta so oblasti prepovedale, dokler niso sprejeli modernega urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta. Na\xc4\x8drt je naredil francoski arhitekt Ernest Hebrard._NEWLINE_V po\xc5\xbearu je zgorela polovica judovskih hi\xc5\xa1, kar je povzro\xc4\x8dilo mo\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevanje Judov. Veliko Judov se je preselilo v Palestino, nekaj pa v Francijo in ZDA. Jude so zamenjali gr\xc5\xa1ki begunci, ki so pred gr\xc5\xa1ko-tur\xc5\xa1ko vojno leta 1922 pobegnili iz Smirne v Tur\xc4\x8diji._NEWLINE_9. aprila 1941 je Solun zasedla nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija in ga obdr\xc5\xbeala do 30. oktobra 1944. Mesto je pretrpelo mnogo \xc5\xa1kode v zavezni\xc5\xa1kih bombardiranjih, judovsko prebivalstvo pa so skoraj v celoti iztrebili nacisti. Pre\xc5\xbeivelo je samo okrog tiso\xc4\x8d Judov. Po vojni so mesto obnovili in \xc5\xa1tevilo prebivalcev se je naglo pove\xc4\x8dalo. Najhitrej\xc5\xa1i razvoj je doseglo v 1950. in 1980. letih, vendar brez urbanisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta. Posledice nena\xc4\x8drtnega razvoja so zaradi prometnih gne\xc4\x8d opazne \xc5\xa1e danes._NEWLINE_20. junija 1978 je mesto prizadel mo\xc4\x8dan potres, v katerem se je poru\xc5\xa1ilo mnogo zgodovinskih spomenikov. V potresu je umrlo 40 prebivalcev._NEWLINE_Zgodnjekr\xc5\xa1\xc4\x8danski spomeniki v Solunu so od leta 1988 na UNESCOvem seznamu svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Mesto, ki je bilo leta 1977 Evropsko mesto kulture, je tudi pomembno univerzitetno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de jugovzhodne Evrope, v katerem je najve\xc4\x8dja gr\xc5\xa1ka in makedonska Aristotelova univerza.\n_START_SECTION_\nSolunski Judje\n_START_PARAGRAPH_\nSolunski Judje so bili ve\xc4\x8dinoma sefardskega porekla, \xc4\x8deprav je v mestu \xc5\xbeivela tudi manj\xc5\xa1a skupina Romaniotov. V \xc4\x8dasu Otomanskega cesarstva je judovska skupnost \xc5\xa1tela ve\xc4\x8d kot polovico mestnega prebivalstva. Zaradi njihovega vpliva je tudi mnogo nejudovskega prebivalstva govorilo ladino, ob sobotah, na judovski sabat, pa je mesto prakti\xc4\x8dno ugasnilo. Slika se je spremenila \xc5\xa1ele leta 1912, ko je Solun pripadel Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_Po velikem po\xc5\xbearu leta 1917 je \xc5\xa1tevilo judovskega prebivalstva za\xc4\x8delo hitro upadati, ker je gr\xc5\xa1ka vlada v svojih naporih za helenizacijo mesta Judom sicer nadomestila njihovo \xc5\xa1kodo, vendar je na\xc4\x8drtno onemogo\xc4\x8dala vrnitev na njihove domove. Veliko \xc5\xa1tevilo Judov se je zato preselilo v Tur\xc4\x8dijo, ZDA, Evropo in Aleksandrijo v Egiptu. Gr\xc4\x8dija je leta 1922 prepovedala trgovino ob nedeljah, kar je dodatno prizadelo judovske trgovce._NEWLINE_Solunski Judje so bili kljub temu vse do druge svetovne vojne \xc5\xa1e vedno pomemben del prebivalstva. V holokavstu med drugo svetovno vojno so nacisti pomorili 96\xc2\xa0% judovskega prebivalstva in njihova skupnost v Solunu je ugasnila. Danes \xc5\xbeivi v mestu samo kak\xc5\xa1nih tiso\xc4\x8d Judov.'