b'\n_START_ARTICLE_\nOskar Hudales\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot prvi med petimi otroki v dru\xc5\xbeini. O\xc4\x8de Jo\xc5\xbee je bil v dr\xc5\xbeavni slu\xc5\xbebi vodja carinikov, mati Marija je bila glasbenica, brat Zoran Hudales pa je bil mladinski knji\xc5\xbeevnik. Malo pred prvo svetovno vojno se je dru\xc5\xbeina preselila v Gorico, kjer je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo. Ko se je leta 1914 za\xc4\x8dela vojna, je dru\xc5\xbeina izgubila vse svoje premo\xc5\xbeenje in bila prisiljena preseliti se v Savinjsko dolino, od koder je bil doma o\xc4\x8de. Tam je pre\xc5\xbeivel svojo mladost, najprej v Re\xc4\x8dici ob Savinji, nato pa v Ljubiji pri Mozirju in v Okonini pri Radmirju. O\xc4\x8de mu je kot otroku pripovedoval o Savinjski dolini, kar je spodbudilo nastanek njegove povesti Postelja gospoda Fibriha. Leta 1916 je Oskar nadaljeval \xc5\xa1olanje pri sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku Ksaveriju v Radmirju. Tista leta je opisal v knjigah Gmajna in Mladost med knjigami. Na celjski gimnaziji se je \xc5\xa1olal leta 1918, naslednje leto pa se je vpisal na mariborsko u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de in ga kon\xc4\x8dal leta 1924. Tam se je dru\xc5\xbeil z naprednimi in narodno zavednimi so\xc5\xa1olci in se bojeval proti nem\xc5\xa1kutarjem._NEWLINE_Prvo u\xc4\x8diteljsko mesto je dobil v Kapli na Kozjaku in zaradi glasbene nadarjenosti vodil pevski zbor. Na \xc5\xa1oli je sre\xc4\x8dal \xc5\xbeivljenjsko sopotnico, u\xc4\x8diteljico Hedviko. Poro\xc4\x8dila sta se in imela \xc5\xa1tiri otroke. H\xc4\x8di Zora Hudales je publicistka in pi\xc5\xa1e kratko prozo in pravljice za otroke, Jo\xc5\xbee Hudales je bil u\xc4\x8ditelj, pisatelj, kipar in slikar, Oskar Hudales ml. prav tako pi\xc5\xa1e za otroke in mladino. Na \xc5\xbeeljo zakoncev Hudales so ju leta 1928 premestili v \xc5\xa0martno ob Paki. Za\xc4\x8del je pisati publicisti\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke za \xc4\x8dasnik U\xc4\x8diteljski tovari\xc5\xa1, se seznanil z marksisti\xc4\x8dno literaturo in postal komunist, zaradi \xc4\x8desar je imel te\xc5\xbeave z oblastmi. Bil je dejaven v vodstvu jugoslovanskega u\xc4\x8diteljskega zdru\xc5\xbeenja ter v Pedago\xc5\xa1ki zadrugi. Po okupaciji leta 1941 so ga Nemci zaprli, mu javno po\xc5\xbegali knjige in ga z dru\xc5\xbeino pregnali v Srbijo, kjer se je vklju\xc4\x8dil v NOB. Po osvoboditvi je delal v redakciji Borbe. Vrnil  se je v Maribor in delal kot \xc5\xa1olski nadzornik na republi\xc5\xa1kem prosvetnem ministrstvu. Pomagal je pri organizaciji mariborskega Radia, \xc5\xa0tudijske knji\xc5\xbenice, med nastajanjem zalo\xc5\xbebe Obzorja pa je bil njen upravnik. Po resoluciji Informbiroja je bil izklju\xc4\x8den iz Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije ter se umaknil iz javnosti. Umrl je 16. decembra 1968 v Mariboru, kjer je po njem poimenovana ulica (Hudalesova ulica).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nOskar Hudales je znan predvsem kot mladinski pisatelj, svojo pot je za\xc4\x8del v mladinskih \xc4\x8dasopisih Zvon\xc4\x8dek, Na\xc5\xa1 rod in Razori. Povest Gmajna (1931) je bila njegova prva knjiga za mladino. Povesti Med atoli in vulkani, Triglavov polet in Ube\xc5\xbenik so najprej izhajale v mladinskih \xc4\x8dasopisih, leta 1946 pa tudi v knjigi. Za mladino je pisal realisti\xc4\x8dne in pou\xc4\x8dne zgodovinske ali potopisne pustolovske zgodbe o izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju in krivicah, ki so doletele male ljudi. Povest Zgodbe o bomba\xc5\xbeu pripoveduje o \xc5\xbeivljenju \xc4\x8drnskih su\xc5\xbenjev v ZDA. Zbirka Zlati krompir je obse\xc5\xbena zbirka pravljic in pripovedk. Objavljal je v Cicibanu in Pionirju.   _NEWLINE_Za odrasle je pisal zgodovinske romane. Med dvema svetovoma s temo razpetosti slovanskega sveta med frankovsko (na zahodu) in bizantinsko (na vzhodu) oblastjo sodi med najdalj\xc5\xa1e slovenske zgodovinske pripovedi, Hudales pa z zgodovinskim opusom po \xc5\xa1tevilu del in njihovi dol\xc5\xbeini med najproduktivnej\xc5\xa1e avtorje. V Vestniku in Ve\xc4\x8deru je objavljal literarne ocene, razprave in gledali\xc5\xa1ke kritike. Sodeloval je pri pisanju \xc5\xa1olskih u\xc4\x8dbenikov. Veliko je prevajal iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nPostelja gospoda Fibriha\n_START_PARAGRAPH_\nPovest govori o rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in te\xc5\xbekih razmerah slovenskega kmeta po prvi svetovni vojni. V \xc5\xa1estih poglavjih opisuje posamezne faze obdelave lesa: od se\xc4\x8dnje do nastanka pohi\xc5\xa1tva. Glavna junaka sta Brlo\xc5\xbenik in Slapar. Brlo\xc5\xbenik je zaradi te\xc5\xbekih razmer prisiljen prodati gozd oderu\xc5\xa1kemu lesnemu trgovcu Slaparju po nizki ceni, ta pa je svoje delavce, ki so gozd posekali, ga spravili v dolino, se\xc5\xbeagali in nato splavili po reki Savinji do Zagreba, zelo slabo pla\xc4\x8deval.\n_START_SECTION_\nStekleni grad\n_START_PARAGRAPH_\nZbirka Zlati krompir vsebuje sedemindvajset pravljic in pripovedk. Ena od teh je pravljica Stekleni grad, ki se dogaja na Pohorju in govori o skopu\xc5\xa1ki grajski gospe Hudovoljni, ki si je dala postaviti grad iz samega stekla. Njena h\xc4\x8derka se je zaljubila v mladega drvarja Bolfenka. Mami to ni bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d in je h\xc4\x8derko zaklenila v sobo. Ko je za to sli\xc5\xa1al povodni mo\xc5\xbe Jezernik, je nadnjo poslal nevihto. Ta je grad povsem uni\xc4\x8dila in nih\xc4\x8de razen h\xc4\x8derke, ki jo je re\xc5\xa1il drvar Bolfenk, ni pre\xc5\xbeivel. Na mestu, kjer je prej stal grad, je ostalo le sedem jezerc.'