b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Bonaventura Jegli\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBogoslovje je \xc5\xa1tudiral v Ljubljani in bil 1873 posve\xc4\x8den; nato pa je \xc5\xa1tudiral \xc5\xa1e na dunajski univerzi, kjer je 1876 doktoriral iz teologije. Po vrnitvi v domovino je bil kurat v \xc5\xbeenski kaznilnici, nato je \xc5\xa1el na \xc5\xa1tudijsko potovanje po nem\xc5\xa1kih in italijanskih univerzah, nakar je bil podvodja in predavatelj na ljubljanskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du. Od 1878 je pou\xc4\x8deval cerkveno zgodovino in pravo in 1881 postal profesor dogmatike na ljubljanskem bogoslovju.Leta 1882 pa je bil imenovan za kanonika vrhbosanskega kapitlja v Sarajevu, kjer je postavljal temelje katoli\xc5\xa1ke cerkvene organizacije v avstrijskem protektoratu in se zavzemal za spravo s pravoslavno cerkvijo, 1897 je postal tudi pomo\xc5\xbeni \xc5\xa1kof v Sarajevu._NEWLINE_Leta 1898 je bil imenovan za ljubljanskega \xc5\xa1kofa. Bil je narodno zaveden in odlo\xc4\x8den bojevnik modernega katoli\xc5\xa1kega gibanja. Slovensko katoli\xc5\xa1ko prenovo je pojmoval \xc5\xa1iroko na vseh podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja. Mo\xc4\x8dno je podpiral kme\xc4\x8dko zadru\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo. Na njegov predlog in z njegovo pomo\xc4\x8djo je bila v \xc5\xa0entvidu postavljena prva popolna slovenska gimnazija. Bil je vrhunski slovenski politik, zato je njegovo ime povezano z vsemi odlo\xc4\x8dilnimi potezami in uspehi narodne politike od 1898 do 1930. \xc4\x8ceprav so bili njegovi javni nastopi vidni in odmevni, je bilo njegovo politi\xc4\x8dno delo precej prikrito. Za Katoli\xc5\xa1ko narodno stranko (nato SLS) je bil odlo\xc4\x8dilna avtoriteta. Med prvo svetovno vojno je v sporu med starini in mladini v SLS slednjim (okoli J. E. Kreka) pomagal do zmage in s posebno deklaracijo 1917 podprl politiko t. i. majni\xc5\xa1ke deklaracije. Po nastanku Kraljevine SHS je v slovenskih notranjepoliti\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih in glede odnosov znotraj SLS ostal najvi\xc5\xa1ja moralna in politi\xc4\x8dna avtoriteta. V notranjih sporih slovenskega katoli\xc5\xa1tva in SLS je vneto branil pravico do ve\xc4\x8d mnenj. Zavra\xc4\x8dal je politiko slovenskega liberalizma in unitarizma ter obsojal komunizem._NEWLINE_Leta 1930 se je upokojil, obemen pa mu je pape\xc5\xbe podelil \xc4\x8dastni naslov nad\xc5\xa1kofa garelskega. Umaknil se je v Gornji Grad, 1932 pa v Sti\xc4\x8dno._NEWLINE_\xc5\xbde v \xc5\xa1tudentskih letih se je ukvarjal s publicistiko. V njegovem obse\xc5\xbenem znanstvenem, poljudnoznanstvenem in vzgojnem delu je prevladovala apologetika kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in katoli\xc5\xa1ke vere. Bil je tudi pobudnik ustanovitve orlovske organizacije, in je se\xc5\xbegal Cankarjevo Erotiko._NEWLINE_Zadnji\xc4\x8d je javno nastopil na taboru slovenskih fantov in mo\xc5\xbe 29. junija 1937 v Celju, na katerem je imel odmeven govor proti brezbo\xc5\xa1tvu in komunizmu. Komunisti so mu zaradi tega dali nadimek bolnanatura.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kofovsko geslo\n_START_PARAGRAPH_\nPo Mariji k Jezusu'