b'\n_START_ARTICLE_\nDavorin Trstenjak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nTrstenjak je v Gradcu \xc5\xa1tudiral teologijo in bil 1844 posve\xc4\x8den. Kot kaplan je med drugim slu\xc5\xbeboval v Slivnici pri Mariboru ter od 1850 do 1861 v Mariboru, kjer je bil tudi katehet in u\xc4\x8ditelj na slovenski gimnaziji, zaradi zavzemanja za ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine pri pouku pa je bil odpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Po odpustitvi iz gimnazije je od 1861 do smrti slu\xc5\xbeboval kot \xc5\xbeupnik najprej v \xc5\xa0entjurju nato v Ponikvi in nazadnje v Starem trgu pri Slovenj Gradcu._NEWLINE_Trstenjak se je v narodno gibanje vklju\xc4\x8dil \xc5\xbee v Gradcu. Leta 1848 je bil med najbolj vnetimi sodelavci gra\xc5\xa1ke Slovenije pri oblikovanju slovenskega narodnega programa. \xc5\xa0olajo\xc4\x8de se slovenske razumnike je vzgajal v narodnem duhu, se potegoval za slovensko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in knji\xc5\xbeevnost, sam pa pisal humorisri\xc4\x8dna, satiri\xc4\x8dna in novelisti\xc4\x8dna besedila._NEWLINE_\xc5\xbde med slu\xc5\xbebovanjem v Mariboru je Trstenjak zasnoval leposlovni list Zora, ki je nato izhajal od leta 1872 do 1878 in imel tudi znanstveno prilogo Vestnik. Sam je pisal \xc4\x8dlanke o zgodovini in polo\xc5\xbeaju Slovencev, v podlistkih pa je objavljal spomine (Prineski k zgodovini du\xc5\xa1nega prerojenja Slovencev na \xc5\xa0tajerskem). Leta 1872 je spodbudil ustanovitev slovenskega pisateljskega dru\xc5\xa1tva.'