b'\n_START_ARTICLE_\nJonathan Homer Lane\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLane se je izobra\xc5\xbeeval na Akademiji Phillips v Exetru, New Hampshire. Diplomiral je na Univerzi Yale leta 1846. Delal je za Patentni urad ZDA in leta 1851 postal glavni revizor. Leta 1869 se je zaposlil na Uradu za ute\xc5\xbei in mere, delu Ministrstva za finance ZDA, ki je leta 1901 postalo Nacionalni biro za standarde (danes NIST)._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej ga je zanimala astronomija. Prvi je matemati\xc4\x8dno preu\xc4\x8deval zgradbo Sonca kot plinskega telesa leta 1869. Izhajal je od domneve, da se energija prena\xc5\xa1a iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da navzven s pretakanjem. Da pa se energija ne prena\xc5\xa1a s pretakanjem ampak s sevanjem, je pokazal leta 1906 Schwarzschild. Laneova prou\xc4\x8devanja so pokazala termodinami\xc4\x8dne povezave med tlakom, temperaturo in gostoto plina znotraj Sonca. Predstavljajo osnovo teorije razvoja zvezd. Za gravitacijski potencial samogravitirajo\xc4\x8de sferno simetri\xc4\x8dne politropne teko\xc4\x8dine velja Lane-Emdenova ena\xc4\x8dba.'