b"\n_START_ARTICLE_\nDeklaracija o pravicah \xc4\x8dloveka in dr\xc5\xbeavljana\n_START_PARAGRAPH_\nDeklaracija o pravicah \xc4\x8dloveka in dr\xc5\xbeavljana (francosko: La D\xc3\xa9claration des droits de l'Homme et du citoyen) je eden klju\xc4\x8dnih dokumentov francoske revolucije. Na podlagi doktrine naravnega prava je definirala pravice, ki naj bi veljale za vse in vedno. Kon\xc4\x8dno razli\xc4\x8dico je 26. avgusta 1789 sprejela francoska konstituanta (Assembl\xc3\xa9e nationale constituante), kot za\xc4\x8detek priprav na novo ustavo. Zaradi univerzalne narave zapisanih pravic, je imela Deklaracija velik vpliv na poznej\xc5\xa1e podobne dokumente.\n_START_SECTION_\nBesedilo v slovenskem prevodu\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavniki francoskega ljudstva, konstituirani v narodno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, so - upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d, da so nepoznavanje, pozabljanje ali preziranje \xc4\x8dlovekovih pravic edini vzroki javnih nesre\xc4\x8d in korupcije vlad - sklenili, da v sve\xc4\x8dani deklaraciji razglasijo naravne, neodtujljive in svete \xc4\x8dlovekove pravice; zato da bi jih ta deklaracija , vselej pred o\xc4\x8dmi vseh \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbebenega telesa, nenehno opozarjala na njihove pravice in dol\xc5\xbenosti; zato da bi - zaradi mo\xc5\xbenosti njihovega stalnega primerjanja s ciljem vsake politi\xc4\x8dne ustanove - bolj spo\xc5\xa1tovali akte zakonodajne in izvr\xc5\xa1ilne oblasti; zato da bi bile prito\xc5\xbebe dr\xc5\xbeavljanov utemeljene poslej na preprostih in nespornih na\xc4\x8delih, vselej usmerjene k ohranjanju ustave in k sre\xc4\x8di vseh ljudi. Zaradi vsega tega, v navzo\xc4\x8dnosti in pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito najvi\xc5\xa1jega Bitja, narodna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina priznava in razgla\xc5\xa1a naslednje pravice \xc4\x8dloveka in dr\xc5\xbeavljana._NEWLINE_1. \xc4\x8dlen _NEWLINE_Ljudje se rodijo in \xc5\xbeivijo svobodni ter enaki v pravicah. Dru\xc5\xbebene razlike smejo temeljiti samo na splo\xc5\xa1nem interesu._NEWLINE_2. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Cilj vsakega politi\xc4\x8dnega zdru\xc5\xbeevanja je ohranitev naravnih in nezastarljivih \xc4\x8dlovekovih pravic. Te pravice so svoboda, lastnina, varnost in upor proti zatiranju._NEWLINE_3. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Na\xc4\x8delo vse suverenosti izvira predvsem iz naroda. Nobeno telo, noben posameznik ne more izvr\xc5\xa1evati oblasti, ki ne izhaja neposredno iz naroda._NEWLINE_4. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Svoboda je v tem, da lahko stori\xc5\xa1 vse, kar ne \xc5\xa1kodi drugemu. Izvr\xc5\xa1evanje naravnih pravic vsakega \xc4\x8dloveka tedaj nima drugih omejitev kot onih, ki zagotavljajo drugim \xc4\x8dlanom dru\xc5\xbebe, da u\xc5\xbeivajo enake pravice. Te meje sme dolo\xc4\x8diti samo zakon._NEWLINE_5. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Zakon sme prepovedati samo dru\xc5\xbebeno \xc5\xa1kodljiva dejanja. Vse, kar z zakonom ni prepovedano, je dovoljeno, in nikogar ni mogo\xc4\x8de prisiliti k ne\xc4\x8demu, kar z zakonom ni zapovedano._NEWLINE_6. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Zakon je izraz splo\xc5\xa1ne volje. Vsi dr\xc5\xbeavljani imajo pravico osebno ali preko svojih predstavnikov sodelovati pri njegovem sprejemanju. Biti mora enak za vse, pa naj varuje ali kaznuje. Ker so vsi dr\xc5\xbeavljani pred zakonom enaki, so jim enako dostopne vse \xc4\x8dasti, mesta ali javne zaposlitve, v skladu z njihovimi sposobnostmi, brez vsakih drugih razlikovanj, razen onih, ki se ti\xc4\x8dejo njihovih vrlin in sposobnosti._NEWLINE_7. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Nikogar ni mogo\xc4\x8de obto\xc5\xbeiti, pripreti ali zapreti , razen v primerih in po postopku, ki jih dolo\xc4\x8da zakon. Vse, ki spodbujajo, pospe\xc5\xa1ujejo, izvr\xc5\xa1ujejo, ali omogo\xc4\x8dajo izvr\xc5\xa1evanje samovoljnih ukazov, je treba kaznovati, toda vsak dr\xc5\xbeavljan, ki ga pozovejo ali privedejo na podlagi zakona, mora takoj ubogati. Vsako upiranje je kaznivo._NEWLINE_8. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Zakon sme predpisovati samo strogo in o\xc4\x8ditno nujne kazni, kaznovati pa je mogo\xc4\x8de samo na podlagi zakona, ki je bil sprejet ali progla\xc5\xa1en pred kaznivim dejanjem ter zakonito uporabljen._NEWLINE_9. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Vsakdo velja za nedol\xc5\xbenega, dokler se ne ugotovi njegova krivda. \xc4\x8ce je nujno, da ga priprejo, je treba vsako strogost, ki ne bi bila potrebna za zagotovitev njegove navzo\xc4\x8dnosti, strogo prepre\xc4\x8diti z zakonom._NEWLINE_10. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Nih\xc4\x8de ne sme biti vznemirjan zaradi svojega prepri\xc4\x8danja, tudi verskega ne, pod pogojem, da njegovo izra\xc5\xbeanje ne moti javnega reda, ki ga dolo\xc4\x8da zakon._NEWLINE_11. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Svobodna izmenjava mi\xc5\xa1ljenja in misli je ena najdragocenej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlovekovih pravic; vsak dr\xc5\xbeavljan sme torej govoriti, pisati, tiskati svobodno in odgovarja samo za zlorabo te svobode v primerih, ki jih dolo\xc4\x8da zakon._NEWLINE_12. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Za zagotavljanje pravic \xc4\x8dloveka in dr\xc5\xbeavljana je potrebna javna oblast; ta oblast je zato postavljena v korist vsem, ne pa v posebno korist tistim, ki jim je zaupana._NEWLINE_13. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Za vzdr\xc5\xbeevanje javnih oblasti in za stro\xc5\xa1ke uprave je nujno skupno prispevanje, ki mora biti enakomerno porazdeljeno med vse, ob upo\xc5\xa1tevanju njihovih mo\xc5\xbenosti._NEWLINE_14. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Dr\xc5\xbeavljani imajo pravico, da sami ali po svojih predstavnikih ugotavljajo potrebnost javnih dajatev, da vanje svobodno privolijo, da nadzorujejo njihovo uporabo, da dolo\xc4\x8dijo vi\xc5\xa1ino, na\xc4\x8din obdav\xc4\x8denja in pobiranja ter \xc4\x8das trajanja teh dajatev._NEWLINE_15. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Dru\xc5\xbeba ima pravico zahtevati obra\xc4\x8dun dela od vsakega javnega uslu\xc5\xbebenca._NEWLINE_16. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Dru\xc5\xbeba, v kateri nista zajam\xc4\x8deni varstvo pravic in delitev oblasti, nima ustave._NEWLINE_17. \xc4\x8dlen_NEWLINE_Ker je lastnina nedotakljiva in sveta pravica, je ni mogo\xc4\x8de nikomur odvzeti, razen \xc4\x8de obstoji o\xc4\x8ditna, z zakonom dolo\xc4\x8dena javna potreba, in to ob predhodni in pravi\xc4\x8dni od\xc5\xa1kodnini."