b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnijska cerkev sv. Jakoba, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV virih se prvi\xc4\x8d omenja leta 1383. To je bila gotska cerkev avgu\xc5\xa1tinskega samostana. Leta 1555 pa je bil njihov samostan spremenjen v cesarsko ubo\xc5\xbenico. Leta 1597 so posest prevzeli jezuiti, ki jih je v Ljubljano pripeljal Toma\xc5\xbe Hren. V letih 1598\xe2\x80\x931602 so postavili novo samostansko poslopje, med letoma 1613 in 1615 pa na mestu stare cerkve novo in jo poimenovali po svetem Jakobu. Stavba je prvi primer potridentinske kongregacijske dvorane s kapelami na Slovenskem.  V literaturi najdemo tezo, da je njen dolgi tristrano sklenjeni prezbiterij z zunanjimi oporniki poznogotskega izvora, vendar novej\xc5\xa1e ugotovitve ka\xc5\xbeejo, da so cerkev v letih 1613\xe2\x80\x931615 zgradili povsem na novo. V letih 1667\xe2\x80\x931670 so ladji na severni strani prizidali pravokotno kapelo sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverja, okra\xc5\xa1eno z bogato \xc5\xa1tukaturo. Leta 1701 je stavbenik Francesco Ferrata ladjo nadzidal in ji nad kapelami dodal empore (z ograjo ali loki ograjen nadstropni prostor). Iz tega obdobja je glavni portal, delo Luke Misleja. Prenovljeno notranjnost je s \xc5\xa1tukaturo okrasil Tommaso Ferrata, oboke pa sta s freskami poslikala Janez Jurij in Franc Karel Remb. Delno so propadle v po\xc5\xbearu leta 1774. Po potresu leta 1895 je lin\xc5\xa1ki arhitekt Raimund Jeblinger spremenil njeno zunanjost, postavil je nov visok neogotski zvonik in z njim zamenjal oba stara.'