b'\n_START_ARTICLE_\nGeometrijska optika\n_START_PARAGRAPH_\nGeometr\xc3\xadjska \xc3\xb3ptika je podro\xc4\x8dje optike, ki svetlobo obravnava kot \xc5\xbearke. Temelji na Fermatovem na\xc4\x8delu, ki pravi, da svetloba v poljubnem sredstvu med dvema to\xc4\x8dkama potuje po najkraj\xc5\xa1i poti oziroma po poti, za katero porabi najmanj \xc4\x8dasa. Geometrijska optika ne upo\xc5\xa1teva valovne narave svetlobe, zato nekaterih svetlobnih pojavov, kot sta uklon in interferenca svetlobe, ne pojasni. Pribli\xc5\xbeek geometrijske optike je dober, kadar je valovna dol\xc5\xbeina svetlobe mnogo manj\xc5\xa1a od elementov, skozi katere svetloba potuje. Geometrijska optika predstavlja osnovo za razumevanje delovanja opti\xc4\x8dnih naprav, kot sta daljnogled in mikroskop. V geometrijski optiki - tako kot v valovni optiki - veljata lomni in odbojni zakon._NEWLINE_V praksi se pogosto uporablja obosni pribli\xc5\xbeek geometrijske optike, saj postanejo v tem primeru ena\xc4\x8dbe, ki opisujejo potovanje \xc5\xbearka, linearne in njihova obravnava enostavnej\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nLomni in odbojni zakon z matrikami ABCD\n_START_PARAGRAPH_\nNa primeru ravne meje med dvema sredstvoma z razli\xc4\x8dnima lomnima koli\xc4\x8dnikoma in na primeru ravnega zrcala se poka\xc5\xbee, da se z matrikami ABCD res dobi lomni in odbojni zakon.'