b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Klemen X.\n_START_SECTION_\nPoreklo, mladost in vzgoja\n_START_PARAGRAPH_\nEmilio Bonaventura Altieri se je rodil v Rimu 13. julija 1590 v starodavni rimski plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini Altieri, ki je izhajala od izredno bogatega Alteriusa de Corraduciis (1321-1431), od katerega so dobili tudi ime . V zadnjem \xc4\x8dasu se je dru\xc5\xbeina ob\xc4\x8dasno povezovala z dru\xc5\xbeinama Colonna in Orsini. Med predhodnimi pape\xc5\xbei je zasedala dru\xc5\xbeina Altieri mnoge pomembne polo\xc5\xbeaje in opravljala zaupne naloge._NEWLINE__NEWLINE_Emilov o\xc4\x8de je bil Lorenzo Altieri, mati pa bene\xc5\xa1ka plemkinja Vittoria Delfini. Emil je bil tretji od \xc5\xa1estih sinov. Krstili so ga v baziliki San Marco Evangelista al Campidoglio._NEWLINE_\xc5\xa0tudiral je na Rimski univerzi La Sapienza, kjer je doktoriral 1611 in utroque iure. Za\xc4\x8del je uspe\xc5\xa1no pravni\xc5\xa1ko napredovanje; vendar je sklenil, da se bo posvetil cerkveni dejavnosti. Na to so vplivali dru\xc5\xbeinski zgledi, zlasti ozra\xc4\x8dje na Ludovisijevem dvoru.\n_START_SECTION_\nCerkvene slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nEmilio Altieri je bil posve\xc4\x8den za duhovnika 6. aprila 1624. Istega leta ga je pape\xc5\xbe Urban VIII. imenoval za avditorja (revizor, preglednik ra\xc4\x8dunov) ter ga poslal na Poljsko, kjer je bil v slu\xc5\xbebi pri nunciju Lancellottiju  _NEWLINE_ do 1627. Po vrnitvi ga je pape\xc5\xbe imenoval 29. novembra 1627 za \xc5\xa1kofa v Camerinu. 1630 je Altieri vodil \xc5\xa1kofijsko sinodo; tozadevne spise je objavil naslednjega leta ._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je Emila imenoval nato za loretskega namestnia (vicario di Loreto \xe2\x80\x93 1633-1634),a 1636 ga je poslal v Raveno  v pomo\xc4\x8d ljudstvu prizadetem s poplavo Padske delte . 1641 je postal upravnik Macerate. Bil je tudi nuncij v Neapeljskem kraljestvu skozi osem let in je nerad moral re\xc5\xa1evati zdrahe zaradi vstaj v Masaniellu._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Urban VIII. mu je \xc5\xbee julija 1643 ponudil kardinalski naslov, ki se mu je pa odpovedal v korist bratu Giambattistu. Pape\xc5\xbe Aleksander VII. (1655-1667) ga je imenoval za nuncija na Poljskem, a njegov naslednik Klemen IX. (1667-1669) za tajnika kongregacije za \xc5\xa1kofe in duhovnike (congregazione dei vescovi e dei membri del clero regolare). 29. novembra 1669 ga je, nekaj dni pred svojo smrtjo, isti pape\xc5\xbe imenoval za kardinala.\n_START_SECTION_\nDolg in zapleten konklave\n_START_PARAGRAPH_\nKonklave po smrti Klemena IX. je bil dolg, saj sta \xc5\xa0panija in Francija vsiljevala vsaka svojega kandidata: celo zoper \xc5\xa1tiri so vlo\xc5\xbeili veto njihovi odposlanci. \xc5\xa0ele po \xc5\xa1tirih mesecih mu\xc4\x8dnih razprav je postal pape\xc5\xbe kardinal Emilio Altieri, ki je bil star \xc5\xbee 80 let in je pre\xc5\xbeivel veliko let na Poljskem; tako ni imel niti stikov niti sporov niti s Francijo niti s \xc5\xa0panijo, pa nista imeli razloga za nasprotovanje. Izvolil si je ime Klemen X. v znak hvale\xc5\xbenosti svojemu predhodniku, ki ga je imenoval tik pred svojo smrtjo za \xc5\xa1krlatnika. _NEWLINE_29. aprila 1670 je bil izvoljen za pape\xc5\xbea in 11. maja 1670 je bil ustoli\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ibko zdravje je novega pape\xc5\xbea prisililo, da je upravo Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave  prepustil svojemu sorodniku kardinalu Paluzziju, ki je dodal svojemu \xc5\xa1e pape\xc5\xbeev priimek; tako je pala\xc4\x8do, ki jo je zgradil blizu cerkve Il Ges\xc3\xb9 poimenoval po pape\xc5\xbeu Palazzo Altieri . _NEWLINE_Postopoma mu je z leti prepu\xc5\xa1\xc4\x8dal urejanje dr\xc5\xbeavnih zadev v toliki meri, da so zbadljivi Rimljai govorili, \xc4\x8de\xc5\xa1 da si je ohranil zase le \xc5\xa1kofovska opravila benedicere et sanctificare, odpovedal pa se je v prid kardinalu upravnim dol\xc5\xbenostim regere et gubernare.\n_START_SECTION_\nPriprave na boj proti muslimanskim Turkom\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Ludvik XIV. je trdo prijemal pape\xc5\xbea Klemena X.; v lu\xc4\x8di prihajajo\xc4\x8dega novega konlava je pritiskal na pape\xc5\xbea, da naj imenuje od njega dolo\xc4\x8dene kardinale; pape\xc5\xbe pa je osredoto\xc4\x8dil svojo pozornost na Poljsko in na otomansko gro\xc5\xbenjo; denarno je podprl Jana Sobieskega, poljskega poveljnika, ki je 1673 porazil Otomane na reki Dnjester ter je bil izbran za kralja 1674. Drug znak pape\xc5\xbeevega zadr\xc5\xbeanja je bila kanonizacija Pija V., pape\xc5\xbea kr\xc5\xa1\xc4\x8danske zmage pri Lepantu.\n_START_SECTION_\nSveto leto 1675\n_START_PARAGRAPH_\n1675. je Klemen X. proslavljal \xc5\xa1tirinajsti kr\xc5\xa1\xc4\x8danski jubilej svetega leta. Ne oziraje se na svoja leta je obiskoval cerkve, ob\xc5\xbealujo\xc4\x8d, da mu je protin prepre\xc4\x8deval, da bi jih obiskal ve\xc4\x8d kot petkrat. Podal se je dvanajstkrat v Santissima Trinit\xc3\xa0, da bi romarjem umival noge; po obredu jih je obdaril z izdatno milo\xc5\xa1\xc4\x8dino.  - Ta bolnica je katoli\xc5\xa1ka dobrodelna ustanova: \xe2\x80\x9cVsakega bolnega mo\xc5\xa1kega, ne glede na starost, poreklo ali vero, sprejmejo  med bolnike zastonj v bolnico San Spirito. Kakor hitro se mu zdravje zadosti pobolj\xc5\xa1a, ga po\xc5\xa1ljejo v bolni\xc5\xa1nico  Santissima Trinit\xc3\xa0.\xe2\x80\x9c _NEWLINE_V spomin na sveto leto je dal kovati srebrnik.\n_START_SECTION_\nBolezen in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPostarni pape\xc5\xbe je dolgo trpel za protinom; \xc5\xbee prva leta pape\xc5\xbeevanja je prena\xc5\xa1al hude napade putike. Junija 1676 so se pokazali resni znaki vodenice; sledili so zapleti, zaradi katerih mu je zdravje vedno bolj pe\xc5\xa1alo. Sredi julija je prenehal z avdiencami, nakar je za\xc4\x8dela popu\xc5\xa1\xc4\x8dati njegova sicer \xc4\x8dvrsta narava. V tednu dni se mu je zdravje tako poslab\xc5\xa1alo in bole\xc4\x8dine postale tako hude, da je umrl 22. julija 1676 popoldne. _NEWLINE_Ob njegovi smrtni postelji so bili navzo\xc4\x8di mnogi kardinali, kakor tudi kraljica Kristina \xc5\xa0vedska. _NEWLINE_Bil je star 86 let in je vladal Cerkev 6 let, 2 mesca in 24 dni.\n_START_SECTION_\nNagrobnik\n_START_PARAGRAPH_\nKardinal   Altieri je po\xc4\x8dastil spomin pape\xc5\xbea Klemena X. z veli\xc4\x8dastnim nagrobnikom, ki ga je napravil De Rossi  pri Svetem Petru, tik ob kapeli Najsvetej\xc5\xa1ega.    _NEWLINE_Relief na spomeniku ozna\xc4\x8duje odpiranje Svetih vrat v svetem letu 1675. Med prikazanimi osebami izstopa lik naro\xc4\x8ditelja spomenika. Na podu pred spomenikom sta nagrobni plo\xc5\xa1\xc4\x8di pape\xc5\xbeev Siksta IV. in Julija II._NEWLINE_Za osnovo pri spomeniku je  Reti uporabil raznobarvne in redke vrste marmorja. Spodaj je postavil lik Dobrote Morelli, lik Krotkosti  pa Mazzuoli; angelca, ki dr\xc5\xbeita napis s pape\xc5\xbeevim imenom je napravil Carcani.\n_START_SECTION_\nDe flumine magno\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o njem, da je Od velike reke (latinsko De flumine magno; angle\xc5\xa1ko From a great river). To geslo postavljajo v zvezo s Tibero, ki je prestopila bregove ob njegovem rojstvu, kar je povzro\xc4\x8dilo hude povodnji; ali pa je to nejasna povezava z njegovim priimkom.'