b'\n_START_ARTICLE_\nBalkansko boji\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nPredhodno dogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nDolga stoletja sta razmere na Balkanu krojila dva klju\xc4\x8dna igralca, habsbur\xc5\xa1ka monarhija in Osmansko cesarstvo, mo\xc4\x8d katerih pa je konec devetnajstega stoletja za\xc4\x8dela vidno upadati. To je bilo \xc5\xa1e najbolj opazno pri Osmanskem cesarstvu, ki je bilo le \xc5\xa1e bleda senca velesile, zato so cesarstvu pravili kar bolnik iz Bosporja. Slabe razmere v cesarstvu so izkoristile balkanske dr\xc5\xbeave in ustanovile balkansko ligo, ki so jo sestavljale: Srbija, Bolgarija, \xc4\x8crna Gora in Gr\xc4\x8dija. Dr\xc5\xbeave so bile najve\xc4\x8dje sovra\xc5\xbenice Osmanskega cesarstva na Balkanu, njihov edini cilj pa je bila zasedba ve\xc4\x8dine osmanskih ozemelj v Evropi. Osmega oktobra 1912 je izbruhnila prva balkanska vojna, oslabljena osmanska vojska ni bila kos zdru\xc5\xbeenim vojskam balkanske lige zato se je umaknila z ve\xc4\x8dine Balkana, 30. maja 1913 pa je bila v Londonu prisiljena podpisati mirovno pogodbo. Balkanske dr\xc5\xbeave so slavile zmaga vendar le za kratek \xc4\x8das, te\xc5\xbeave so se kmalu pojavile z ozemlji, \xc5\xa1e posebej z Albanijo in Makedonijo. Albanija je na pobudo evropskih velesil, predvsem Avstro-Ogrske, postala samostojna dr\xc5\xbeava. Makedonija je takoj za tem postala glavno jabolko spora, ki je balkanske dr\xc5\xbeave pripeljal v drugo balkansko vojno. Bolgarija se namre\xc4\x8d ni strinjala z dodeljenimi ozemlji, zato se je odlo\xc4\x8dila, da si bo sama vzela tisto, kar ji pripada, s tem po je pri\xc5\xa1la v spor z ostalimi balkanskimi dr\xc5\xbeavami: Srbijo, \xc4\x8crno Goro in Gr\xc4\x8dijo, ki so bile pred kratkim \xc5\xa1e njene zaveznice. Bolgarska vojsko je bila zaradi \xc5\xa1tevilnih nasprotnikov obremenjena do skrajnosti, zato sta situaciji izkoristili Romunija in Osmansko cesarstvo, ki sta imela do Bolgarije ozemeljske zahteve, ter jo \xc5\xa1e sami napadli. Bolgarija, obkro\xc5\xbeena s sovra\xc5\xbeniki iz vse strani, je popolnoma izgubila nazor nad dogajanjem na boji\xc5\xa1\xc4\x8du, zato je bila po mesecu dni bojev prisiljena zaprositi za premirje. Druga balkanska vojna se je kon\xc4\x8dala s podpisom mirovnega sporazuma v Bukare\xc5\xa1ti, 10. avgusta 1913. Vojna se je za Bolgarijo kon\xc4\x8dala slabo, saj je izgubila ve\xc4\x8d ozemlja, kot ga je v prvi balkanski vojni pridobila._NEWLINE_V balkanskih vojnah je mo\xc4\x8d Srbije tako politi\xc4\x8dno kot voja\xc5\xa1ko skokovito narasla s tem pa tudi njen nacionalizem. Stara Avstro-Ogrska, ki jo je sestavljalo kar 11 narodov, pa se je nacionalizma, \xc5\xa1e posebej slovanskega, najbolj bala, saj bi lahko v cesarstvu kadar koli lahko pri\xc5\xa1lo do upora, ki bi imel katastrofalne posledice za dr\xc5\xbeavo. Da bi prekrila te strahove in pokazala svojo mo\xc4\x8d, je v Bosni organizirala voja\xc5\xa1ke manevre, ki si jih je ogledal prestolonaslednik Franc Ferdinand s svojo \xc5\xbeeno Sofijo Chotek. Po kon\xc4\x8danih manevrih se je par 28. junija 1914 odpravil v Sarajevo. Tam jih je pri\xc4\x8dakala mno\xc5\xbeica radovedne\xc5\xbeev, med katerimi pa je bilo tudi \xc5\xa1est atentatorjev organizacije \xc4\x8crna roka. Ob 10:10 se je zgodil prvi napad, napadalec je v kolono avtomobilov vrgel ro\xc4\x8dno bombo, ranjenih je bilo dvajset ljudi prestolonaslednik v napadu ni bil po\xc5\xa1kodovan zato je v spremstvu pot nadaljeval proti mestni hi\xc5\xa1i, kjer ga je \xc4\x8dakal sprejem. Po sprejemu se je par odlo\xc4\x8dil, da bo v bli\xc5\xbenji bolnici obiskal ranjene v bombnem napadu. Vodja protokolarne skupine se je zaradi varnosti odlo\xc4\x8dil, da bo spremenil pot avtomobilov, pri tem pa ni obvestil voznika avtomobila, v katerem se je vozil prestolonaslednik z \xc5\xbeeno. Avtomobil je zato na enem izmed kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du zavil v napa\xc4\x8dno smer, voznik je to ugotovil, zato se je ustavil in se pripravil, da z vzvratno vo\xc5\xbenjo popravi smer vo\xc5\xbenje. Kratki postanek je izkoristil Gavrilo Princip, stopil je proti avtomobilu in dvakrat ustrelil. Prva krogla je zadela Sofijo v trebuh, druga pa prestolonaslednika v zgornji del trupa. Principa so prijeli nekaj sekund po atentatu, prestolonaslednik in njegova \xc5\xbeena sta umrla na poti proti guvernerjevi rezidenci, kjer naj bi ju \xc4\x8dakal zdravnik._NEWLINE_Atentat je \xc5\xa1okiral Avstro-Ogrsko, Evropo in svet. Preiskava je pokazala, da je za atentatom stala srbska obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna slu\xc5\xbeba, zato je Avstro-Ogrska zahtevala povra\xc4\x8dilne ukrepe zoper Srbijo. Z njo so se strinjale vse glavne kraljeve dru\xc5\xbeine Evrope, med njimi je bila tudi ruska, ki je bila sicer glavna zavetnica Srbije. Ker pa so bili povra\xc4\x8dilni ukrepi zelo \xc5\xa1irok pojem, so priliko zgrabili politi\xc4\x8dni in voja\xc5\xa1ki krogi \xc5\xbeeljni vojne. Ironi\xc4\x8dno pri tem je bilo, da je bil atentat izveden prav na Franca Ferdinanda, ki je tem krogom \xc5\xbee v preteklosti prepre\xc4\x8deval, da se Avstro-Ogrska ni zapletla v vojne. Vendar pa Avstro-Ogrska sama ni morala vstopiti v vojno, potrebovala je dovoljenje Nem\xc4\x8dije, svoje glavne zaveznice. Prepri\xc4\x8devanje ni trajalo dolgo. Avstrijski politiki so se takoj lotili dela, za Srbijo so sestavili seznam desetih zahtev, ki jih mora ta izpolniti, sicer tvega vojno napoved. Zahteve so bile napisane tako, da se jih svobodna in suverena dr\xc5\xbeava nikakor ni mogla izpolniti. Avstrija zahteve dostavi Srbiji 23. julija 1914, odgovor nanje pa pri\xc4\x8dakuje do 25. julija 1914. Srbska vlada in kralj se znajdejo v dilemi ali zahteve sprejmejo ali ne, \xc4\x8dasa za odlo\xc4\x8danje je malo. Iz njihovega vidika so avstrijske zahteve sramotne in nesprejemljive. zato se jim poizku\xc5\xa1ajo izogniti tako, da i\xc5\xa1\xc4\x8dejo politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko podporo pri svoji zaveznici, Rusiji. Ta jih zavrne, saj sama ni pripravljena vstopiti v vojno z Avstro-Ogrsko ter posledi\xc4\x8dno z Nem\xc4\x8dijo, po drugi strani pa je sama prepri\xc4\x8dana, da Avstro-Ogrska ne bo tvegala vojne s Srbijo in s tem z Rusijo. Rusija Srbiji da le moralno podporo in ji hkrati svetuje, naj sprejme avstrijske zahteve. Srbiji tako ni ostalo drugega, kot da sprejme avstrijske zahteve. Srbska vlada tik pred rokom Avstriji posreduje odgovor, da sprejema vse zahteve z izjemo zahteve \xc5\xa1t. 5, ki bi Avstro-Ogrski dovoljevala, da s svojimi silami v Srbiji razi\xc5\xa1\xc4\x8de ter zatre vsa protiavstrijska nacionalisti\xc4\x8dna gibanja. V normalnih politi\xc4\x8dnih razmerah zavrnitev ene zahteve od desetih ne bi bil problem, na predve\xc4\x8der velike vojne pa je to odli\xc4\x8den izgovor za vojno napoved. Tri dni kasneje, 28. julija 1914, ob 11:00 Avstro-Ogrska napove vojno Srbiji.\n_START_SECTION_\nRomunija v vojni\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot Italija je bila tudi Romunija (takrat kraljevina Romunija) na za\xc4\x8detku prve svetovne vojne na strani centralnih sil vendar pa v nasprotju z Nem\xc4\x8dijo in Avstro-Ogrsko \xc5\xa1e ni stopila v vojno. Razlog za to je ti\xc4\x8dal v zavezni\xc5\xa1ki pogodbi z Avstro-Ogrsko iz leta 1883. Po kateri naj bi Romunija stopila v vojno na strani centralnih sil \xc4\x8de bi bila Avstro-Ogrska napadena. Romuni so smatrali, da Avstro-Ogrska ni bila napadena ampak je vojno za\xc4\x8dela sama zato niso bili dol\xc5\xbeni izpolniti pogodbe. Kraljevina je zato ostala nevtralna, medtem pa so v ozadja potekala intenzivna pogajanja za njen vstop vojno, saj je imela dr\xc5\xbeava tako za eno kot za druga stran strate\xc5\xa1ko pomembno lego. Na eni strani so intenzivna pogajanja potekala s centralnimi silami na drugi pa z zavezniki, oboja so bila tajna. Vstop Romunije v vojno, na eni ali drugi strani, je bil pogojen z ozemljem Transilvanije, kjer je \xc5\xbeivelo ve\xc4\x8dinsko romunsko prebivalstvo. Avstro-Ogrska, pod katero je takrat to ozemlje spadalo, si izgubo tako velikega kosa ozemlja ni morala privo\xc5\xa1\xc4\x8diti za zahodne zveznike ta ni bila te\xc5\xbeava saj so ponujali nekaj kar ni bilo njihovo. Sedemnajstega avgusta 1916 je Romunija podpisala sporazum z zavezniki in tako prestopila na njivo stran. Romunska vojska je bila velika preko 600.000 vojakov vendar je bila izredno slabo vodena in opremljena. Za Nemce in Avstro-Ogrsko ni predstavljalo posebej resne nevarnosti \xc5\xa1e posebej zato ker sta ti dve na svojo stran uspeli pridobiti Bolgarijo in Otomansko cesarstvo. Romunija je napadla Avstro-Ogrsko 27. avgusta 1916, preko Karpatov je vstopila v Transilvanijo na svoji poti odrinila avstrijsko prvo armado ter zasedla vsa ve\xc4\x8dja mesta na tem podro\xc4\x8dju  (Brasov, Fagaras in Miercurea Ciuc). Centralne sile, ki so bile takrat obremenjene z zavezni\xc5\xa1kimi ofenzivami na vzhodni in zahodni fronti, so takoj ukrepale v skladu s predhodnim na\xc4\x8drtom. V Transilvaniji sta nem\xc5\xa1ka in avstrijska vojska okrepili obramba medtem ko sta bolgarska in otomanska vojska ob pomo\xc4\x8di nem\xc5\xa1ke vojske na jugovzhodu Romunije v pokrajini Dobrud\xc5\xbea 1. septembra spro\xc5\xbeili obse\xc5\xbeno ofenzivo. Romunska vojska se je zna\xc5\xa1la v boju na dveh frontah kar je bilo preve\xc4\x8d zanjo, zato se je general\xc5\xa1tab odlo\xc4\x8dil da bo prekinil ofenzivo v Transilvaniji glavne enote preselil na jug ter tam ob pomo\xc4\x8di Rusov napadel centralne sile. Glavni boji so se za\xc4\x8deli sredi septembra in so trajali do prvih dni oktobra. Sprva je romunski vojski dobro kazalo nato pa se je njihovo napredovanje zaradi slabega vremena nenadoma ustavilo in fronta je obstala na Donavi. Razcepljenost romunske vojske med severnim in ju\xc5\xbenim boji\xc5\xa1\xc4\x8dem sta izkoristili nem\xc5\xa1ka in avstro-ogrska vojska ter 18. septembra spro\xc5\xbeili protiofenzivo v Transilvaniji. \xc4\x8ceprav se je romunska vojska mo\xc4\x8dno opirala se je morala postopoma umikati tako, da je bila 25. oktobra fronta \xc5\xbee na nekdanji romunsko avstrijski meji.  Isto\xc4\x8dasno so centralne sile spro\xc5\xbeile protiofenzivo na ju\xc5\xbeni fronti, po ve\xc4\x8d bitkah jim je 23. novembra uspelo prekora\xc4\x8diti Donavo. Romunska vojska se je zna\xc5\xa1la v nevarnosti saj ji je grozilo, da jo bojo presekali na pol ter s tem ogrozili Bukare\xc5\xa1to. Re\xc5\xa1il jih je lahko drzen protinapad romunskih rezervnih sil ter ruska pomo\xc4\x8d. Rusi se s tem na\xc4\x8drtom niso strinjali zato so Romuni \xc5\xa1li sami v boj. Ofenzivo so spro\xc5\xbeili 1. decembra, sprva je dobro kazalo zajeli so veliko ujetnikov nato pa je pri\xc5\xa1lo do katastrofe. Centralne sile so na severu Romunije z napadom obremenile romunske enote in po treh dneh bojev je ofenziva na jugo propadla s tem pa se je sesula tudi celotna ju\xc5\xbena fronta._NEWLINE_Bukare\xc5\xa1ta je padla 6. decembra 1916. Romunska kraljeva dru\xc5\xbeina, vlada in vojska sta se umaknili na sever dr\xc5\xbeave ter nadaljevali vojno. Pri umiku je romunska vojska uporabila taktiko po\xc5\xbegane zemlje uni\xc4\x8dila pa je tudi ve\xc4\x8dino naftnih vrtin da te nebi padle v nem\xc5\xa1ke roke. Do koca januarja 1917 se je fronta stabilizirala. Zati\xc5\xa1je na fronti so izkoristili zavezniki ter romunsko vojsko na novo organizirali ter oboro\xc5\xbeili. Do spomladi leta 1917 je ta \xc5\xa1tela \xc5\xbee 400.000 vojakov v de\xc5\xbeeli pa je bilo tudi milijon ruskih vojakov. Poleti je romunska vojska postala dovolj samozavestna, da je ponovna napadla centralne v okupirani ju\xc5\xbeni Romuniji. Napad je imel le omejen uspeh, kljub temu pa je fronta kot celota igrala izredno pomembno vlogo saj je nase vezala ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d vojakov centralnih sil ter jim s tem prepre\xc4\x8devala, da se niso bojevali na ostalih boji\xc5\xa1\xc4\x8dih. Nato pa je oktobra 1917 pri\xc5\xa1lo do katastrofe. V Rusiji je izbruhnila oktobrska revolucija kateri je sledila dr\xc5\xbeavljanska vojna. Ruska vojska se je umaknila iz Romunija, vzhodna fronta je razpadla. Nemci so za\xc4\x8deli prodirati v na rusko ozemlje pri tem pa niso sre\xc4\x8dali nobenega odpora, Ukrajina je bila zavzeta v nekaj tednih. Romunija se je z zna\xc5\xa1la obkro\xc5\xbeena s strani centralnih sil, zato ji ni preostalo drugega kot da prosi za premirje. To je bilo podpisano 9. decembra 1917 v romunskem mestu Foc\xc8\x99ani. Temu je 7. maja 1918 sledil \xc5\xa1e sporazum iz Bukare\xc5\xa1et po katerem je morala Romunija odpovedati nekaterim obmejnim ozemjem ter centralnim silam pla\xc4\x8dati vojno od\xc5\xa1kodnino  v ubliki nafte in hrane . Romunija je ponovno vstopila v vojno 10. novembra 1918, dan preden so se zaklju\xc4\x8dile voja\xc5\xa1ke operacije na zahodni fronti s \xc4\x8dimer si je zagotovila dober izhodi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj za povojno delitev ozemelj.\n_START_SECTION_\nBolgarija v vojni\n_START_PARAGRAPH_\nOb izbruhu prve svetovne vojne je Bolgarija, tako kor vse zaveznice Nem\xc4\x8dije in Avstro-Ogrske razglasila nevtralnost. Ta nevtralnost pa je bila samo navidezna, Bolgarija je bila je bila pripravljena stopiti v vojno vendar je v zameno zahtevala ozemlje svojih glavnih nasprotnikov Srbije, Otomanskega cesarstva in Romunije. Zaradi svoje lega na Balkanu ter velike in relativno mo\xc4\x8dne vojske je bila Bolgarija strate\xc5\xa1ko pomembna za obe strani. Za\xc4\x8dela se je diplomatska dirka, katera stran bo Bolgarijo prepri\xc4\x8dalo naj vstopi v vojno na njeni strani. Nem\xc4\x8dija, ki je imela z njo \xc5\xbee sklenjen tajni sporazum je bila v prednosti, Angle\xc5\xbei, ki so vodili pogajanja za antanto, pa so delovali precej pasivno saj niso \xc5\xbeeleli preve\xc4\x8d barantati z ozemlji svojih zaveznikov (Srbija, Romunija, Gr\xc4\x8dija). Na kocu pa so le \xc5\xa1e poizku\xc5\xa1ali dose\xc4\x8di, da Bolgarija \xc5\xa1e naprej ostane nevtralna. Vendar je bilo \xc5\xbee prepozno, 11. oktobra 1915 je Bolgarija prestopila na stran centralnih sil. V nekaj dneh je skupaj z avstrijskimi in nem\xc5\xa1kimi \xc4\x8detami napadla Srbijo v smeri Makedonije. Slabo oboro\xc5\xbeena in opremljena srbska vojska ni bila kos trem armadam zato se je umaknila proti Albaniji in morju kjer je bila nato evakuirana na Krf. V skladu z dogovorom je Bolgarija zasedla Makedonijo na meji z Gr\xc4\x8dijo pa se je s tem oblikovala t. i. solunska fronta. \xc4\x8ceprav je bila Gr\xc4\x8dija takrat \xc5\xa1e nevtralna je na meji med zavezni\xc5\xa1ko vojsko in bolgarsko vojsko pri\xc5\xa1lo do ostrih spopadov v katerih so Bolgari zasedli tudi nekaj gr\xc5\xa1kega ozemlja. Avgusta 1916 je v vojno na strani antante vstopila Romunija s \xc4\x8dimer se je na romunsko bolgarski meji oblikovala nova fronta. Ta je Romunijo prisilila, da se je bojevala na dveh frontah ter s tem posledi\xc4\x8dno izgubila vojno in bila konec leta 1917 prisiljena podpisati premirje. \xc4\x8ceprav je Bolgarija iz ve\xc4\x8dine spopadov pri\xc5\xa1la kot zmagovalka so ljudje postajali vedno manj nezadovoljni zaradi krize in gospodarskih sankcij, ki jih je povzro\xc4\x8dila vojna.  Razmere je \xc5\xa1e dodatno zaostrila februarska revolucija v Rusiji, ki je po Bolgariji zanetila ve\xc4\x8d uporov naperjenih proti bolgarskemu carju, vladi in vojni. Leta 1918 so bolgarsko vojsko ohromili \xc5\xa1tevilni upori zato je bila ta prisiljena prekiniti ofenzivo na solunski fronti. Dane razmere je izkoristila zavezni\xc5\xa1ka vojska in septembra spro\xc5\xbeila ofenzivo na gr\xc5\xa1ko-makedonski meji, pod dveh dneh bojev se je fronta sesula in bolgarska vojska se je morala umakniti. Nova fronta se je zadnji trenutek ustalila tik pred Bolgarsko mejo, kljub temu je bil poraz videti neizbe\xc5\xbeen. Zato je moral bolgarski car zaveznike prositi za mir. V dr\xc5\xbeavi je nato izbruhnila revolucija in revolucionarji so po zgledu Rusije oblikovali republiko, ki pa ni trajalo dolgo saj so \xc4\x8dete zveste carju zatrle upor. Car Ferdinand je nato odstopil nadomestil pa ga je njegov sin Boris III. Pogajanje o premirju z zavezniki so se za\xc4\x8dela 28. septembra, vojna pa se je kon\xc4\x8dala 30. septembra 1918.  Po vojni je Bolgarija v mestu Neuilly podpisala mirovno pogodbo, ta je bila do Bolgarije neprizanesljiva. Dr\xc5\xbeava je izgubila ogromno ozemlja (Makedonija, ozemlje ob egejskem morju, ter ozemlje na bolgarsko romunski meji), pla\xc4\x8dati je morala ogromne vojne reparacije ter zmanj\xc5\xa1ati vojsko ta pa je morala biti brez letal, podmornic in te\xc5\xbeke oboro\xc5\xbeitve. Med prvo svetovno vojno je Bolgarija izgubila okoli 90.000 vojakov.\n_START_SECTION_\nDogodki po vojni\n_START_PARAGRAPH_\nKonec prve svetovne vojne, ter razpad Avstro-Ogrske in Otomanskega cesarstva, je na Balkanu pustil  kaoti\xc4\x8dno stanje. Nastale so nove meje, dr\xc5\xbeave ter regionalne velesile. Zmagovalke so pobrale vse, pora\xc5\xbeenke so izgubile vse. Avstro-Ogrska je razpadla in je s tem nehala obstajati. Njena ozemlja na Balkanu (Slovenija, Hrva\xc5\xa1ka in Bosna) je ve\xc4\x8dinoma dobila Srbija oz. kasneje novonastala dr\xc5\xbeava Kraljevina Jugoslavije. Srbija je dobila tudi sporna obmejna ozemlja na bolgarsko-srbski meji. Romunija je dobila Transilvanijo ter ozemlja na meji z Bolgarijo. Bolgarija se je kot pora\xc5\xbeenka morala razoro\xc5\xbeiti ter pla\xc4\x8dati reparacije. Izgubila je ozemlja na meji s Srbijo, Romunijo ter prehod do  Egejskega morja, to ozemlje je dobila Gr\xc4\x8dija. Italija je dobila zahodni del Slovenija ter ve\xc4\x8dji del hrva\xc5\xa1ke obale z otoki. Ohranila je tudi mo\xc4\x8dan vpliv v Albaniji, ki naj bi bila samostojna dr\xc5\xbeava. \xc4\x8crno Goro, ki je bila pred vojno samostojna dr\xc5\xbeava, si je bolj ali manj na silo pripojila Jugoslavija. To je iz vojne pri\xc5\xa1la kot nesporna zmagovalka in nova regionalna velesila. Otomansko cesarstvo je razpadlo novonastala dr\xc5\xbeava Tur\xc4\x8dija pa je nato kmalu za tem padla v dr\xc5\xbeavljansko vojno iz katere jo je re\xc5\xa1il \xc5\xa1ele Mustafa Kemal Atat\xc3\xbcrk. Z novo povojno razdelitvijo Balkana so bili re\xc5\xa1eni nekateri spori iz preteklosti nastalo pa so novi, ki so pri\xc5\xa1li v ospredje v obdobju med obema vojnama z vzponom fa\xc5\xa1izma in nacizma.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve in \xc5\xa1koda\n_START_PARAGRAPH_\nMed vojno na Balkanu je najbolj trpelo srbsko prebivalstvo. Zaradi bolezni, lakote, ter posledic voja\xc5\xa1kih operacij naj bi umrlo preko milijon srbskih civilistov in vojakov. Ker je Srbija v tistem \xc4\x8dasu imela okoli 4.500.000 prebivalcev so izgube zna\xc5\xa1a kar 25% celotnega prebivalstva kar je bil najvi\xc5\xa1ji dele\xc5\xbe izgub prebivalstva v celotni Evropi med vojno. Srbska vojska je izgubila med 275.000 in 365.164 vojakov oz. kar 26% vsega voja\xc5\xa1kega osebja kar je najve\xc4\x8d v Evropi  (Francija 16,8%, Nem\xc4\x8dija 15,4%, Rusija 11,5%, Italija 10,3%)._NEWLINE_Bolgarija je med vojno mobilizirala 1.200.000 vojakov, od teh jih je 87.000 padlo, 152.390 jih je bilo ranjenih 27.029 pa pogre\xc5\xa1anih. Romunija je mobilizirala 750.000 vojakov, 335.706 jih je padlo, 120.000 je bilo ranjenih, 80.000 pogre\xc5\xa1anih. Gr\xc4\x8dija je izgubila 5.000 vojakov, 21.000 pa je bilo ranjenih. Podatkov o avstrijskih in nem\xc5\xa1kih izgubah ni._NEWLINE_Za razliko od zahodnega boji\xc5\xa1\xc4\x8da kjer so bila pravila boja jasna ter vanj po navadi niso bili vpleteni civilisti je bilo na balkanskem boji\xc5\xa1\xc4\x8du druga\xc4\x8de. Obe v vojno vpleteni strani sta se poslu\xc5\xbeevali nasilja nad civilnim prebivalstvom. Ustreljenih je bilo ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d civilistov ter po\xc5\xbeganih veliko vasi. Na spornih obmejnih ozemljih je pogostokrat prihajalo, do etni\xc4\x8dnega \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja prebivalstva. Povra\xc4\x8dilni ukrepi vojsk zaradi sabota\xc5\xbee ali \xc5\xa1irjenja propagande so bili stra\xc5\xa1anski. Streljanje ali obe\xc5\xa1anje talcev je bilo nekaj vsakdanjega.'