b'\n_START_ARTICLE_\nIstrski topo\n_START_PARAGRAPH_\nIstrski topo (pogosto imenovan tudi batel, batjel) je istrska razli\xc4\x8dica  tradicionalnega lesenega plovila, namenjenega predvsem obrtni\xc5\xa1kemu ribolovu z mre\xc5\xbeami, raz\xc5\xa1irjenega ob obalah Istre in v Kvarnerju.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znani tradicionalni plovili ob istrski obali sta bila med \xc4\x8dolni poleg batane zagotovo topo in bragoc. Njun izvor je verjetno iz okolice Benetk in Chiogge, v rabi pa sta bila tudi med slovenskimi ribi\xc4\x8di v Kri\xc5\xbeu pri Trstu in okolici, kjer so tovrstna plovila imenovali \xc2\xbbtop\xc2\xab, za razliko v Istri uveljavljenega imena \xc2\xbbtopo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGre za pove\xc4\x8dano in izbolj\xc5\xa1ano razli\xc4\x8dico batani sorodnega plovila, ki je podobno bragocu in tartani. _NEWLINE_Pravo, obrtni\xc5\xa1ko ribi\xc5\xa1tvo se namre\xc4\x8d z malimi batanami, namenjenimi predvsem individualnemu ribolovu in plovbi po plitvinah, ni moglo izvajati. Potrebno je bilo ve\xc4\x8dje in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e plovilo, ki je moralo prav tako imeti plitev ugrez in omogo\xc4\x8dati tako ribolov z mre\xc5\xbeami v laguni ali dlje na odprtem morju. Seveda se obrtni\xc5\xa1ki ribolov ni ve\xc4\x8d izvajal s trnki, temve\xc4\x8d z mre\xc5\xbeami, zato so tudi plovila morala biti konstruirana na na\xc4\x8din, ki je omogo\xc4\x8dal delo z njimi._NEWLINE_Pred okoli 50 leti je iz mandra\xc4\x8dev izginil zadnji istrski topo in strokovnjaki za tradicionalno ladijsko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino danes ocenjujejo, da so se od originalnega istrskega topa ohranili zgolj leseni ostanki zadnjega od njih, ki so na ogled v zbirki tradicionalnega ladjedelstva Pomorskega muzeja Sergej Ma\xc5\xa1era Piran, v nekdanjem skladi\xc5\xa1\xc4\x8du soli Monfort v Portoro\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nIstrski topo\n_START_PARAGRAPH_\nIstrski topo je bil eno  manj\xc5\xa1ih in za gradnjo enostavnej\xc5\xa1ih lesenih ribi\xc5\xa1kih plovil, s katerimi so  ribi\xc4\x8di lahko lovili v zaprtih zalivih, v lagunah in tudi na odprtem morju._NEWLINE_Topo so izdelovali tudi v \xc5\xa1kverih v Kopru,  Piranu in Izoli. Z velikimi topi so se lahko ribi\xc4\x8di odpravljali na ribolov na ve\xc4\x8dje razdalje in so ostajali na morju tudi nekaj dni._NEWLINE_Majhne razlike med topom, ve\xc4\x8djo batano in bragocem se odra\xc5\xbeajo v \xc4\x8dvrstosti konstrukcije in velikosti notranjih  konstrukcijskih delov in oplate.   _NEWLINE_Na starih razglednicah Kopra, Izole in Pirana pogosto prepoznamo tipi\xc4\x8dno silhueto istrskega topa med ribarjenjem ob obali ali pa na privezu v enem od mandra\xc4\x8dev. Plovilo je bilo zelo priljubljeno tudi zato, ker je lahko z npr. sedemmetrskim topom zlahka jadral ali veslal en sam ribi\xc4\x8d. Topo je bil namre\xc4\x8d opremljen z trapezastim oglavnim jadrom (v\xc3\xa9la al t\xc3\xa9rco), pogosto pa \xc5\xa1e z dodatnim sprednjim jadrom, imenovanim tudi flok. V brezvetrju (bonaci) so pluli s pomo\xc4\x8djo dolgih vesel, ki so bila uprta v umetelno izrezljane lesene naslone, v lokalnem govoru imenovane forkole oz. forcole, v drugih delih Istre in v Kvarnerju pa forkular in forcular. Vesla\xc4\x8di so veslali obrnjeni v smeri vo\xc5\xbenje, na na\xc4\x8din, imenovan \xc2\xbballa veneziana\xc2\xab._NEWLINE_Istrska obala s svojimi zalivi ne ponuja tako varnih in pred slabim vremenom za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij, kot so na primer s kanali povezane lagune med Chioggio, Benetkami in Grade\xc5\xbeem. V primerjavi z bene\xc5\xa1kim ali \xc4\x8do\xc5\xbeotskim topom (topo chioggiotto) je morala biti istrska razli\xc4\x8dica zgrajena trdneje. Ve\xc4\x8dje tope so v Istri uporabljali kot samostojna ribi\xc5\xa1ka plovila, s katerimi so ribolov izvajali posamezno ali v parih.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nIstrski topo so izdelovali v razli\xc4\x8dnih dol\xc5\xbeinah, od 8 do 12 metrov, s celotno palubo, s palubo zgolj na premcu in na krmi, redkeje pa povsem brez palube.   _NEWLINE_Osnovna konstrukcijska zasnova topa je preprosta. Premec in krma sta izdelana bolj trdno, medtem ko je sredinski del enostaven za gradnjo. Rebra so v srednjem delu plovila preprosta in niso masivno izdelana, vendar je trdnost tam zagotavljalo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo reber, ki jih med seboj povezuje v simetrali plovila vgrajen vzdol\xc5\xbeni (v pomorskem \xc5\xbeargonu) \xc2\xbbparamezal\xc2\xab, nosilni in vezni element, nanj pa se v ta namen predviden izrez naslanja tudi peta jambora. K trdnosti so \xc5\xa1e dodatno prispevala kotna oja\xc4\x8dena vpetja reber v dno in palubne oja\xc4\x8ditve plovila._NEWLINE_Za vse razli\xc4\x8dice topa je bilo zna\xc4\x8dilno dokaj veliko krmilo, zaradi plovbe po plitvinah pa so imeli mali ugrez, ravno dno, brez kobilice._NEWLINE_Topo je imel enega ali dva jamborja, z jadri povr\xc5\xa1ine do 40 m2. V koliko je imel topo dva jamborja, je bil jambor na premcu zelo spredaj in jadro na njem je bilo dokaj manj\xc5\xa1e od glavnega._NEWLINE_Jadra topov (pa tudi bragocev) so ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine barvale z morskimi spu\xc5\xbevami in velikimi \xc4\x8dopi\xc4\x8di, predvsem z naravnimi barvili, dobljenimi iz raznega lubja, prsti in drugih naravnih materialov. Jadra je bilo potrebno kar pogosto barvati in s tem za\xc5\xa1\xc4\x8dititi, saj so zaradi sonca, vetra in morske vode dokaj hitro bledela. \xc5\xbdivobarvni vzorci na jadrih so omogo\xc4\x8dali prepoznavo in razlo\xc4\x8devanje tudi na ve\xc4\x8dje razdalje.'