b'\n_START_ARTICLE_\nSteljniki\n_START_PARAGRAPH_\nSteljniki so kmetijske povr\xc5\xa1ine porasle z redkim brezovim gozdom, mestoma rde\xc4\x8dim borom in\xc2\xa0podrastjo orlove praproti in lisi\xc4\x8djaka, ki se redno, vsaj enkrat letno popasejo ali pokosijo. Pokrovnost s travinjami je vsaj 80% z drevesnimi kro\xc5\xa1njami pa manj kot 75%. Zna\xc4\x8dilne so za Belo krajino v JV Sloveniji. Zaradi specifi\xc4\x8dne rastlinske zdru\xc5\xbebe bogatijo biotsko\xc2\xa0in krajinsko pestrost Bele krajine. Zaradi opu\xc5\xa1\xc4\x8danja rabe stelje\xc2\xa0iz praproti za nastilj in druga\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina kmetovanja po\xc4\x8dasi izginjajo in se intenzivno zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo v stelni\xc5\xa1ki gozd. \xc5\xa0tejemo jih med najbolj prepoznavne naravne krajinske znamenitosti Bele krajine.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so se na obmo\xc4\x8dju Bele krajine zaradi potrebe po\xc2\xa0lesu in kmetijskih povr\xc5\xa1inah\xc2\xa0z izsekavanjem gozda belega gabra in hrasta izoblikovali redko pora\xc5\xa1\xc4\x8deni gozdovi breze z gosto podrastjo praproti in lisi\xc4\x8djaka, ki so jo prebivalci uporabljali za steljo.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovar slovenskega knji\xc5\xbenega jezika navaja: st\xc3\xa9ljnik -a m (\xe1\xba\xb9\xcc\x91) gozd, v katerem se pridobiva stelja ali naravni prostor, kjer raste praprot, slaba trava.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dja steljnikov\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znana ohranjena obmo\xc4\x8dja steljnikov se nahajajo na obmo\xc4\x8dju zahodno od vasi Dra\xc5\xa1i\xc4\x8di (Slamni\xc5\xa1ko- Boldre\xc5\xa1ki steljniki), v bli\xc5\xbeini Marindola (Marindolski steljniki), v bli\xc5\xbeini vasi Malinsko (Malinski stelnjiki), v bli\xc5\xbeini Metlike proti Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dem (Vinomerski steljniki) ter Vla\xc5\xa1i\xc4\x8dki steljniki.\n_START_SECTION_\nVarstvo in za\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nSteljniki predstavljajo zakladnico \xc5\xa1tevilnih za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst. Zaradi varstva njihovih habitatov so uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni v obmo\xc4\x8dje Natura 2000, kot habitatni tip: eurosibirska suha in polsuha sekundarna travi\xc5\xa1\xc4\x8da na karbonatnih tleh. Med drugim v njih najdemo ve\xc4\x8d kot sto vrst metuljev in gliv, 13 vrst kukavic, 39 vrst ptic in veliko orhidej.'