b'\n_START_ARTICLE_\nPsihopatija\n_START_PARAGRAPH_\nPsihopatija je pojem v psihologiji, s katerim opisujemo kroni\xc4\x8dno nemoralno in asocialno vedenje. Raba izraza se pogosto prekriva s sociopatijo.\n_START_SECTION_\nDrugi izrazi\n_START_PARAGRAPH_\nPsihopatija je \xc5\xa1iroko opredeljen izraz v splo\xc5\xa1ni rabi, ki se ga pogosto zamenjuje s sociopatijo. Razlika med psihopatijo in sociopatijo se najpogosteje opredeljuje kot razlika v pogledu na izvor in odlo\xc4\x8dilne dejavnike motnje. Psihopati naj bi se rodili s posebnimi temperamentnimi zna\xc4\x8dilnostmi, na primer impulzivnost, pomanjkljiva stimulacija mo\xc5\xbeganske skorje, neustra\xc5\xa1nost in posledi\xc4\x8dno tvegano vedenje ter nezmo\xc5\xbenost ponotranjenja socialnih norm. Po drugi strani pri sociopatih naj ne bi \xc5\xa1lo za posebnosti v temperamentu, temve\xc4\x8d naj bi motnja izvirala bolj iz negativnih dru\xc5\xbebenih dejavnikov, kot so zanemarjanje star\xc5\xa1ev, delinkventni vrstniki, rev\xc5\xa1\xc4\x8dina ter skrajno nizka ali visoka inteligenca. Obe motnji sta sicer rezultat kombinacije genetskih in dru\xc5\xbebenih dejavnikov, vendar naj bi bila psihopatija bolj pod vplivom dednosti, sociopatija pa okolja._NEWLINE_Izraza psihopatija in sociopatija se uporabljata tudi v klini\xc4\x8dnem diagnosticiranju, vendar ima stroka razli\xc4\x8dne poglede na njune razlike in ustreznost. Poleg tega se s psihopatijo pomensko prekrivata tudi izraza asocialna in disocialna osebnostna motnja.\n_START_SECTION_\nZnani psihopati\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj odmevna primera psihopatije v Sloveniji sta, predvsem zaradi skrajnih posledic njunih dejanj, Metod Trobec in Silvo Plut.'