b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Pesnica\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Maribor-Pesnica (kraj\xc5\xa1e Ob\xc4\x8dina MB-Pesnica) je ena izmed \xc5\xa1estih nekdanjih ob\xc4\x8din, ki so sestavljale mesto Maribor. Ob\xc4\x8dina je pokrivala skrajno severne predele \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega mariborskega urbanega podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Do konca 70-ih let 20. stoletja je bilo obmo\xc4\x8dje Pesnice in njene okolice vklju\xc4\x8deno v enotno mariborsko ob\xc4\x8dino. Teritorialne dimenzije velike ob\xc4\x8dine Maribor so v letu 1978 spro\xc5\xbeile ponovno razpravo o njeni reorganizaciji. Leta 1979 je tako v Mariboru potekala \xc5\xa1ir\xc5\xa1a razprava o mo\xc5\xbenih strategijah preoblikovanja, nakar je bil v marcu 1980 razpisan referendum. Ob\xc4\x8dani so na tem referendumu podprli kon\xc4\x8dne predloge dru\xc5\xbebeno-politi\xc4\x8dnih organizacij, tako da se obmo\xc4\x8dje dotedanje velike ob\xc4\x8dine Maribora preoblikovalo v \xc5\xa1est mestnih ob\xc4\x8din. Ena izmed njih je bila tudi Maribor-Pesnica._NEWLINE_Povr\xc5\xa1ina ob\xc4\x8dine je merila 169 km\xc2\xb2. Obsega gri\xc4\x8devnat svet Slovenskih goric in zgornji del Pesni\xc5\xa1ke doline. Na jugu je mejila na ob\xc4\x8dino Maribor-Rotov\xc5\xbe in Maribor-Pobre\xc5\xbeje, na severu in severovzhodu na dr\xc5\xbeavno mejo z Avstrijo, in na vzhodu na ob\xc4\x8dino Lenart v Slovenskih goricah. Ob\xc4\x8dina je v letu 1980 \xc5\xa1tela 18.528 prebivalcev. _NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je bila v upravno-politi\xc4\x8dnem smislu razdeljena na naslednjih deset krajevnih skupnosti: Cer\xc5\xa1ak, Jakobski dol, Jarenina, Pesnica, Sladki vrh, Spodnja Kungota, Sve\xc4\x8dina, \xc5\xa0entilj, Velka in Zgornja Kungota._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je prenehala z delovanjem v letu 1990.'