b'\n_START_ARTICLE_\nBerlinski zid\n_START_PARAGRAPH_\nBerlinski zid (nem\xc5\xa1ko: Berliner Mauer), je bila prepreka, dolga preko 150 km, ki je med letoma 1961 in 1989 delila vzhodni in zahodni Berlin.\n_START_SECTION_\nRazdeljena de\xc5\xbeela\n_START_PARAGRAPH_\nZahodni Berlin\xc4\x8dani \xc5\xbee od leta 1952 niso smeli ve\xc4\x8d prosto potovati v NDR. Po dolgih pogajanjih pa so le dobili posebne prepustnice, ki so jim ob koncu leta dovoljevale obisk sorodnikov._NEWLINE_Leta 1970 sta Willy Brandt in Erich Honecker posku\xc5\xa1ala vsaj malo omiliti stroge razmere in meje narediti bolj\xc2\xa0\xc2\xbbpropustne\xc2\xab. Dosegla sta, da je NDR nekaterim\xc2\xa0\xc2\xbbneproduktivnim\xc2\xab\xc2\xa0skupinam ljudi, npr. upokojencem dovolila kraj\xc5\xa1e prehode iz ZRN v bli\xc5\xbenje regije NDR. V zameno je NDR zahtevala, da ji ZRN vrne vsakega vzhodnega dr\xc5\xbeavljana, ki se ne bi hotel vrniti v dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Vzhodnonem\xc5\xa1ka propaganda je postavitev zidu ozna\xc4\x8devala kot protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno varovalo, ki bo dr\xc5\xbeavo branilo pred vohunstvom, sabota\xc5\xbeo, tihotapstvom in agresijo iz zahoda. V resnici pa je NDR te\xc2\xa0\xc2\xbbobrambne mehanizme\xc2\xab\xc2\xa0uporabljala predvsem proti svojim dr\xc5\xbeavljanom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve zidu\n_START_PARAGRAPH_\nV 28 letih obstoja zidu, je pri poskusih pobega umrlo najmanj 240 ljudi. Prvi je umrl 24-letni G\xc3\xbcnter Litfin, ki so ga avgusta 1961 v bli\xc5\xbeini Friedrichstrasse ob poskusu pobega ustrelili pripadniki policije. Najbolj odmeven je bil poskus pobega Petra Fechterja, ki je avgusta 1962 na o\xc4\x8deh celotne javnosti izkrvavel do smrti. Zadnja smrtna \xc5\xbertev je bil Chris Gueffroy februarja 1989._NEWLINE_Po ocenah se je na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v NDR moralo zaradi poskusov pobega zagovarjati okrog 75.000 ljudi. Kazen za poskus pobega je bil najve\xc4\x8dkrat dve leti zapora, \xc4\x8de so obto\xc5\xbeenci pri pobegu uporabljali oro\xc5\xbeje, pa je bila najmanj\xc5\xa1a kazen pet let zapora.\n_START_SECTION_\nSodni proces\n_START_PARAGRAPH_\nSodni proces proti odgovornim za smrti in ostala dejanja na berlinskem zidu je trajal do poletja 2004. Med obto\xc5\xbeenimi so bili npr. Erich Honecker, Egon Krenz, Erich Mielke, Willi Stoph, Heinz Ke\xc3\x9fler, Fritz Streletz, Hans Albrecht in Klaus-Dieter Baumgarten. 35 obto\xc5\xbeencev je bilo opro\xc5\xa1\xc4\x8denih, 44 jih je dobilo pogojne kazni, 11 pa jih je dobilo zaporne kazni do sedem let.\n_START_SECTION_\nOstanki zidu\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je od berlinskega zidu ostalo le malo. Najbolj znan ostanek stoji med Hauptbahnhof in Oberbaumbr\xc3\xbccke. Ta ostanek so leta 1990 zaupali v\xc2\xa0\xc2\xbboskrbo\xc2\xab\xc2\xa0East Side Gallery in ga imenovali za dr\xc5\xbeavni spomenik. Drugi ostanek zidu se nahaja na Niederkirchenstrasse. Ti ostanki niso originalni, ampak so jih na novo zgradili. Na nekaterih mestih \xc5\xa1e vedno stojijo opazovalni stolpi, npr. v bli\xc5\xbeini Sonnenallee. Sled, kjer je stal zid je na nekaterih mestih \xc5\xa1e vedno dobro vidna. Ve\xc4\x8dinoma tam danes vodi kolesarska steza._NEWLINE_Septembra 2004 je nem\xc5\xa1ka revija Stern izvedla raziskavo, katere rezultati so pokazali, da si 12\xc2\xa0% vzhodnih Nemcev in kar \xc4\x8detrtina zahodnih Nemcev \xc5\xbeeli, da bi bil zid ponovno postavljen.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\n14. junija 1993 so odprli muzej Haus am Checkpoint Charlie v spomin na berlinski zid. Poleg fotografij in druge dokumentacije si lahko obiskovalci ogledajo tudi posre\xc4\x8dene naprave za pobeg: zra\xc4\x8dne balone, posebne avtomobile, dvigala in celo majhno podmornico.'