b'\n_START_ARTICLE_\nNe\xc5\xbea Pra\xc5\xa1ka\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbea je bila h\xc4\x8derka \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja Otokarja I., ki je potomec svete Ljudmile in svetega Venceslava, ki je eden od zavetnikov \xc4\x8ce\xc5\xa1ke. Njena mati je bila Konstancija Ogrska, ki je bila sestra mad\xc5\xbearskega kralja Andreja II., tako je bila Ne\xc5\xbea prava sestri\xc4\x8dna svete Elizabete Ogrske._NEWLINE_Ko je bila stara tri leta, je zanjo skrbela njena druga teta, sv. Hedvika Ande\xc5\xa1ka, \xc5\xbeena vojvode Henrika I. Bradatega iz \xc5\xa0lezije. Hedvika jo je poslala v \xc5\xa1olo k sestram redovnicam cistercijankam v Trebnico, ki ga je tudi sama ustanovila. Po vrnitvi v Prago, je Ne\xc5\xbea od\xc5\xa1la v nadaljnje \xc5\xa1olanje v premonstratenski samostan.\n_START_SECTION_\nDogovor o poroki\n_START_PARAGRAPH_\nPri osmih letih se je Ne\xc5\xbea sre\xc4\x8dala s Henrikom VII., sinom cesarja Friderika II. Henrik je bil takrat star deset let in je bil pravkar kronan kot rimski kralj. Po vseh merilih naj bi Ne\xc5\xbea svoje nadaljnje otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivela na dvoru svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea, tako da bi se med njima v tem \xc4\x8dasu lahko razvilo prijateljstvo, kar bi bilo tudi izkori\xc5\xa1\xc4\x8deno za u\xc4\x8denje jezika in manir obna\xc5\xa1anja v novi domovini. Cesar Friderik, kot kralj Sicilije, je s\xc4\x8dasoma imel vedno ve\xc4\x8d sodnega dela proti svojemu sinu Henriku, ki je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v pala\xc4\x8di nad\xc5\xa1kofa Engelberta II. v K\xc3\xb6lnu in je postal zagrizen nasprotnik lastnega o\xc4\x8deta._NEWLINE_Na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du je bilo odlo\xc4\x8deno, da se mora Ne\xc5\xbea poro\xc4\x8diti z avstrijskim vojvodo Leopoldom VI. Babenber\xc5\xa1kim. Leopold pa je \xc5\xbeelel, da se Henrik poro\xc4\x8di z avstrijsko vojvodinjo Margareto. To so bile kar velike politi\xc4\x8dne spremembe in nove poteze, sploh ker je bila Ne\xc5\xbea v tem \xc4\x8dasu \xc5\xbee \xc5\xa1est let zaro\xc4\x8dena s Henrikom. Kot pri drugih plemenitih \xc5\xbeenskah svojega \xc4\x8dasa, je bila tudi Ne\xc5\xbea dragocena figura v zakonski igri. Zaradi teh sprememb in razdrte zaroke je njen o\xc4\x8de Otokar \xc5\xa1el leta 1226 v vojno proti Babenber\xc5\xbeanom. Otokar je pozneje na\xc4\x8drtoval poroko svoje h\xc4\x8derke s Henrikom III. Angle\xc5\xa1kim, vendar je na to dejanje dal cesar veto, ker se je tudi sam zanimal za Ne\xc5\xbeo.\n_START_SECTION_\nUstanovitev bolni\xc5\xa1nice in samostana\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbea pa je vse te igrice zavrgla in se odlo\xc4\x8dila, da ne bo sodelovala v politi\xc4\x8dni poroki. Namenila je svoje \xc5\xbeivljenje posvetiti samo molitvi, duhovnosti in stre\xc5\xbebi bolnim ter ubogim, za kar je zaprosila za pomo\xc4\x8d pape\xc5\xbea Gregorja IX., da ji pomaga izpeljati ta korak. Njen brat Ven\xc4\x8deslav je okrog leta 1232/33 v ta namen dal ustanoviti bolni\xc5\xa1nico sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka in hkrati povabil na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko \xc5\xa1e Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kove manj\xc5\xa1e brate, da bi pomagali pri oskrbi bolnikov v tej bolni\xc5\xa1nici. Prek njih je Ne\xc5\xbea izvedela za Klaro Asi\xc5\xa1ko in njen red ubogih gospa, \xc5\xbeensko kontemplativno obliko reda manj\xc5\xa1ih bratov. Za\xc4\x8dela si je dopisovati s Klaro (s katero si je dopisovala skoraj dvajset let, vendar se z njo ni nikoli osebno sre\xc4\x8dala), kar je privedlo do odlo\xc4\x8ditve, da pride iz Asizija v Prago pet sester redovnic. To je bila prva samostanska skupnost sester klaris severno od Alp._NEWLINE_Ne\xc5\xbea je dala zgraditi samostan Svetega Odre\xc5\xa1enika, ki se je dr\xc5\xbeal novo ustanovljene bolni\xc5\xa1nice. V njem so prebivale tako sestre, kot tudi manj\xc5\xa1i bratje, ki so se posve\xc4\x8dali delu z bolniki. Ta verska zgradba je bila ena prvih stavb zgrajenih v Pragi v gotskem slogu. Leta 1235 je Ne\xc5\xbea povabila Nem\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red, da je skrbel za bolni\xc5\xa1nico. Ona sama pa je postala redovnica klarisa leto pozneje. Kot nuna je sama kuhala in skrbela za gobavce ter bera\xc4\x8de, ki so prihajali k samostanu. Tega dela se ni branila niti potem, ko je naslednje leto postala opatinja pra\xc5\xa1kega samostana. To je mogo\xc4\x8de videti v njeni korespondenci z materjo sv. Klaro, kar ji opisuje z globokimi ob\xc4\x8dutji. _NEWLINE_Ureditev dnevnega reda in skupnega dela, ki ga je narekovala bolni\xc5\xa1nica, je leta 1238 organizirala Ne\xc5\xbea po skoraj voja\xc5\xa1ki strogosti. Predvsem zato, da bi kdo od sodelavcev ne zanemarjal zdravstvene nege pri bolnikih. Tako je pri\xc5\xa1lo do ustanovitve kri\xc5\xbenikov z rde\xc4\x8do zvezdo, ki delujejo po avgu\xc5\xa1tinskem vodilu in so pripadniki nem\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda. Leto pozneje je Ne\xc5\xbea vso oblast nad bolni\xc5\xa1nico prepustila temu redu, kar je kmalu zatem tudi uradno priznal pape\xc5\xbe Gregor IX._NEWLINE_Ne\xc5\xbea je vse svoje nadaljnje \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivela kot opatinja samostana, ki ga je sama ustanovila. Umrla je 2. marca 1282.\n_START_SECTION_\nPisma\n_START_PARAGRAPH_\nSveta Klara Asi\xc5\xa1ka in sv. Ne\xc5\xbea Pra\xc5\xa1ka sta si skoraj dvajset let dopisovali, ne da bi se kdaj osebno sre\xc4\x8dali. V pisanju Klara Ne\xc5\xbei odkriva izkustvo njene ljubezni do Kristusa in ljubezni do bli\xc5\xbenjega. V njih spoznavamo koliko pravzaprav Klara \xc5\xbee ve o Ne\xc5\xbei, kako njena dobra dela se\xc5\xbeejo tudi v osrednjo Italijo. Med najbolj poznanimi pismi so \xc5\xa1tiri pisma sv. Klare poslane sv. Ne\xc5\xbei v Prago. Prvo pismo je nastalo leta 1234, kmalu po 5. juniju. Tega dne je namre\xc4\x8d pape\xc5\xbe Gregor IX. pisal kastiljski kraljici Beatriki pismo v katerem hvali Ne\xc5\xbeo Pra\xc5\xa1ko. V tem pismu Ne\xc5\xbei, Klara pi\xc5\xa1e: \xc4\x8castiti in sveti devici, gospe Ne\xc5\xbei, h\xc4\x8derki odli\xc4\x8dnega in slavnega \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja. (\xe2\x80\xa6) Ko prihaja velik sloves o va\xc5\xa1em svetem ravnanju in \xc5\xbeivljenju ne samo do mene, ampak se je izredno raz\xc5\xa1iril skoraj po vsem svetu, (\xe2\x80\xa6 ko) bi mogli bolj u\xc5\xbeivati bli\xc5\xa1\xc4\x8d, \xc4\x8dast in sveto dostojanstvo ter se v velikem slavju zakonito poro\xc4\x8diti s slovitim vladarjem, (\xe2\x80\xa6) ste izbrali \xc5\xbeenina \xc5\xa1e plemenitej\xc5\xa1ega rodu, Gospoda Jezusa Kristusa._NEWLINE_V drugem pismu se jasno vidi boj Klare in Ne\xc5\xbee, da bi ohranili popolno ubo\xc5\xa1tvo samostanov v katerih so \xc5\xbeivele uboge gospe (klarise). V tem \xc4\x8dasu (1235 \xe2\x80\x93 1238) se je Cerkev zavzemala za omilitev strogosti reda v katerem so \xc5\xbeivele sestre. Klara in Ne\xc5\xbea temu nasprotujeta in vidita pravo pot samo v popolnem ubo\xc5\xa1tvu._NEWLINE_V tretjem pismu je v ospredju predvsem hvalnica ubo\xc5\xa1tvu in devi\xc5\xa1tvu, ki je najpristnej\xc5\xa1a hoja za Kristusom. Klara razodeva Ne\xc5\xbei svoje popolno notranje veselje ob novici, da \xc5\xbeeli svoje \xc5\xbeivljenje v polnosti izro\xc4\x8diti ubogim in Kristusu._NEWLINE_\xc4\x8cetrto pismo, ki je napisano \xc5\xbee v zadnjih tednih Klarinega \xc5\xbeivljenja, obravnava svoje najgloblje materinske \xc4\x8dute do Ne\xc5\xbee. Klara \xc4\x8duti, da se poslavlja in to tudi jasno zapi\xc5\xa1e v tem pismu. In bralcem (predvsem Ne\xc5\xbei v Prago) \xc5\xbeeli, da bi v Bogu vedno na\xc5\xa1li njegov dotik, njegov mir in veselje. Pismo je po dveh manj\xc5\xa1ih bratih poslano na dolgo pot na sever kljub te\xc5\xbekim razmeram v takratni Evropi, ko jo ogro\xc5\xbeajo tatarska plemena. Pismo zaklju\xc4\x8di z: Zbogom, predraga h\xc4\x8di, ti in tvoje h\xc4\x8dere, dokler ne bomo dospele do prestola slave velikega Boga. In molite za nas.Priporo\xc4\x8dam kon\xc4\x8dno, kolikor morem, tvoji ljubezni oba prina\xc5\xa1alca tega pisma, na\xc5\xa1a predraga brata, brata Amata, ljubega Bogu in ljudem, in brata Bonagura. Amen.\n_START_SECTION_\nSamostan po njeni smrti\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan svetega Odre\xc5\xa1enika se je po njeni smrti preimenoval v samostan Ne\xc5\xbee Pra\xc5\xa1ke in je za\xc4\x8del do\xc5\xbeivljati svoj zaton po husitskih vojnah v 15. stoletju. Skupnost je bila ukinjena in samostan razpu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1782, kot posledica ukinjanja samostanov jo\xc5\xbeefinske reforme cesarja Jo\xc5\xbeefa II. Obnovljen je bil leta 1960, samostan je sedaj podru\xc5\xbenica Narodne galerije v Pragi, ki se pona\xc5\xa1a z bogato srednjeve\xc5\xa1ko srednjeevropsko in \xc4\x8ce\xc5\xa1ko umetnostno zbirko.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nNe\xc5\xbeo je beatificiral \xc5\xa1ele leta 1874 pape\xc5\xbe Pij IX.; in samo nekaj dni pred \xc5\xbdametno lo\xc4\x8ditvijo, nenasilnim razpadom \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke, ko je v tej dr\xc5\xbeavi padla avtoritarna komunisti\xc4\x8dna vlada, jo je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. kanoniziral. Medtem ko je bila pri svojih sodobnikih poznana zaradi njenih domnevnih vizij in ozdravljenj, kot tudi njenih uresni\xc4\x8denih prerokb, ko naj bi kralj Ven\xc4\x8deslav zmagal v boju proti Avstrijcem, pa je bil povod za njeno kanonizacijo na temelju njenih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih kreposti vere, upanja in ljubezni do tako izjemno visoke stopnje, da je Bog po njej delal \xc4\x8dude\xc5\xbee, ko so se verniki v molitvah obra\xc4\x8dali k njej._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Ne\xc5\xbea umrla leta 1282, so jo ve\xc4\x8d kot 700 let kristjani vneto in vztrajno \xc4\x8dastili. Svojo \xc4\x8dast in glorijo svetni\xc5\xa1tva pa je dosegla v letu 1989, malo pred 800. obletnico rojstva.  \xc5\xa0e posebej so se ji priporo\xc4\x8dali \xc4\x8ce\xc5\xa1ki katoli\xc4\x8dani prav v letih, ko je komunizem do\xc5\xbeivljal svoj padec.'