b'\n_START_ARTICLE_\nRuska revolucija\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni dejavnik februarske revolucije naj bi bila revolucija iz leta 1905. Dogodki s krvave nedelje tega leta so spro\xc5\xbeili vrsto protestov. V tem kaosu je bil ustanovljen svet delavcev, tim. sanktpeterbur\xc5\xa1ki sovjet, za\xc4\x8deli so se komunisti\xc4\x8dni politi\xc4\x8dni protesti._NEWLINE_Prva svetovna vojna, ki je izzvala ruski protest naslovljen na cesarja Nikolaja II., je bila drugi pomembnej\xc5\xa1i dejavnik, ki je prispeval k ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju ruskih komunistov proti njihovim nasprotnikom. Po vstopu Otomanskega cesarstva v vojno na strani centralnih sil oktobra 1914 je bila Rusija prikraj\xc5\xa1ana za glavno trgovsko pot skozi Otomansko cesarstvo. Sledila je manj\xc5\xa1a gospodarska kriza, v kateri je Rusija postala nezmo\xc5\xbena zagotoviti dovolj oro\xc5\xbeja svoji vojski v letih do 1917. Kljub vsemu so bili problemi bolj administrativne kot industrijske narave glede na to, da se je Nem\xc4\x8dija stalno bojevala na dveh glavnih boji\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Vojna je prav tako prinesla iz\xc4\x8drpanost v mesta zaradi pomanjkanja hrane kot odgovor na motnje v kmetijstvu. Pomanjkanje hrane je postalo znaten problem v Rusiji, vzrok pa ni le\xc5\xbeal v izpadu letine, ki se ni vidno spremenila v vojnem \xc4\x8dasu. Posredni razlog je bil, da je vlada z namenom financiranja vojne natisnila ve\xc4\x8d miljonov rubljev, s tem nastala inflacija pa je cene do leta 1917 dvignila za \xc5\xa1tirikrat. Kme\xc4\x8dki stan se je soo\xc4\x8dil z vi\xc5\xa1jo ceno blaga, obenem pa ni dobil ustreznega zaslu\xc5\xbeka pri svojih izdelkih. Posledica tega je bila, da so za\xc4\x8deli kopi\xc4\x8diti zaloge \xc5\xbeita in se vrnili k samooskrbnemu kmetovanju. Isto\xc4\x8dasno so nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de cene vodile k zahtevam po vi\xc5\xa1jih pla\xc4\x8dah v tovarnah. Januarja in februarja 1916 je revolucionarna propaganda s pomo\xc4\x8djo nem\xc5\xa1kih finan\xc4\x8dnih sredstev vodila v vsesplo\xc5\xa1ne stavke. Izid vsega tega je bila nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da kritika vladi kot pa kakr\xc5\xa1nakoli vojna naveli\xc4\x8danost. Prvotna mrzlica domoljubnega vzburjenja, ki je povzro\xc4\x8dila spremembo imena mesta Sankt Petersburg v manj nem\xc5\xa1ki Petrograd, se je v naslednjih letih malo umirila, vendar pa se ni obrnila v malodu\xc5\xa1je. V \xc4\x8dasu za\xc4\x8detnih vstaj v Petrogradu februarja 1917 so se mno\xc5\xbeice na ulicah jasno nasprotovale transparentom z napisi "dol z vojno". Te\xc5\xbeke vojne izgube so prav tako okrepile misli, da je cesar Nikolaj II. nesposoben vladati._NEWLINE_Septembra 1915 so po vzpostavljenem soglasju liberalni poslanci Ustavotvorne demokratske stranke in frakcija socialdemokratske delavske stranke v spodnjem domu ruskega parlamenta Dumi zahtevali oblikovanje nove odgovorne vlade; njihove predloge je Nikolaj II. gladko zavrnil. Kot predsednik vlade je ta \xc4\x8das prevzel poveljstvo nad vojsko, v \xc4\x8dasu njegove odsotnosti iz Petrograda pa je prepustil vsakodnevno vodenje vlade cesarici Aleksandri Fjodorovni, ki je bila izrazito nepriljubljena, delno zaradi svojega nem\xc5\xa1kega porekla, delno zaradi vpliva, ki jo je imel nad njo neugledni menih Rasputin._NEWLINE_Vsled tako politi\xc4\x8dnega kot voja\xc5\xa1kega stanja je do leta 1916 hudo padlo zaupanje v re\xc5\xbeim. Aleksander Gu\xc4\x8dkov, ki je julija 1915 ob ustanovitvi Odbora za voja\xc5\xa1ko industrijo postal njegov predsednik, je v za\xc4\x8detku leta 1916 imel posvetovanja z vi\xc5\xa1jimi \xc4\x8dastniki in \xc4\x8dlani Odbora glede mo\xc5\xbenega udara, s katerim bi prisilili cesarja k abdikaciji. V novembru je predsednik Ustavotvorne demokratske stranke Pavel Miljukov v Dumi odkrito obto\xc5\xbeil vlado, da razmi\xc5\xa1lja o mirovnih pogajanjih z Nem\xc4\x8dijo. Decembra je manj\xc5\xa1a skupina ruskih aristokratov usmrtila Rasputina. Januarja 1917 je bil cesarjevemu stricu velikemu vojvodi Nikolaju s strani princa Lvova ponujen prestol Nikolaja II. \xc4\x8ceprav vsi ti primeri niso bili neposreden razlog za februarsko revolucijo, pa vsekakor pomagajo razlo\xc5\xbeiti, zakaj je monarhija pre\xc5\xbeivela le nekaj dni potem, ko je izbruhnila revolucija._NEWLINE_Medtem so bili socialdemokratski voditelji v izgnanstvu, prete\xc5\xbeno v \xc5\xa0vici, malodu\xc5\xa1ni opazovalci propadanja mednarodne socialisti\xc4\x8dne solidarnosti. Francoski in nem\xc5\xa1ki socialdmokrati so glasovali v prid njihovim vladam. Georgij Plehanov je v Parizu zavzel nasilno protinem\xc5\xa1ko stali\xc5\xa1\xc4\x8de, medtem ko je Aleksander Parvus podpiral nem\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke napore z nabolj\xc5\xa1im namenom zagotoviti revolucijo v Rusiji. Menj\xc5\xa1eviki so v glavnem zagovarjali pravico obrambe Rusije pred Nem\xc4\x8dijo, \xc4\x8deprav je njihov pomembni \xc4\x8dlan Julij Martov zahteval konec vojne in dogovor na osnovi narodne samoodlo\xc4\x8dbe, brez aneksacij ali od\xc5\xa1kodnin._NEWLINE_Prav pogledi Martova so prevladali pri sestavljanju manifesta glavnega bolj\xc5\xa1evi\xc5\xa1kega revolucionarja Leva Trockega na konferenci v \xc5\xa1vicarskem Zimmerwaldu, katere se je udele\xc5\xbeilo petintrideset socialisti\xc4\x8dnih vodij septembra 1915. Neizogibno je temu mo\xc4\x8dno oporekal Lenin, podprt z Zinovjevim in Radekom. Njihov pogled je postal znan kot Zimmerwaldska levica. Lenin je zavrnil tako obrambo Rusijo kot klic po miru. Od jeseni 1914 je vztrajal, da bi bil s stali\xc5\xa1\xc4\x8da delavskega razreda in delavskih mno\xc5\xbeic manj\xc5\xa1e zlo poraz caristi\xc4\x8dne monarhije; vojna z Nem\xc4\x8dijo bi se morala tako spremeniti v dr\xc5\xbeavljansko vojno delavskih vojakov proti lastni vladi, v primeru zmage pa bi morala postati njihova naloga bojevati revolucionarno vojno za osvoboditev mno\xc5\xbeic po vsej Evropi. Tako je Lenin ostal enfant terrible Ruske socialdemokratske delavske stranke, \xc4\x8deprav je bilo na tej to\xc4\x8dki vojne v Rusiji le okoli 10 tiso\xc4\x8d privr\xc5\xbeencev in je moral izgledati ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d kot vodja ekstremisti\xc4\x8dnega krila bankrotirane organizacije. Kljub temu je Lenin izkoristil proteste v Petrogradu, ki so razvneli rusko revolucijo.\n_START_SECTION_\nUsoda cesarske dru\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\nPotem, ko so se marca 1917 ob vzpostavitvi Za\xc4\x8dasne vlade Nikolaj II. in njegova dru\xc5\xbeina nastanili v Aleksandrovem dvorcu pri Carskem selu pribli\xc5\xbeno 15 km ju\xc5\xbeno od Petrograda, jih je kasnej\xc5\xa1a vlada pod vodstvom Aleksandra Kerenskega avgusta 1917 premestila pod Ural v Tobolsk, baje zaradi njihove za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim valom revolucionarnega rde\xc4\x8dega terorja. Po prihodu bolj\xc5\xa1evikov na oblast v oktobru 1917, so pogoji njihovega ujetni\xc5\xa1tva postajali stro\xc5\xbeji, \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e so postajale tudi govorice o postavitvi Nikolaja II. pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Zaradi izbruha dr\xc5\xbeavljanske vojne in zbiranja protirevolucionarnih belogardisti\xc4\x8dnih sil so se Romanovi morali v \xc4\x8dasu med aprilom in majem 1918 ponovno seliti, tokrat v Jekaterinburg, voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de bolj\xc5\xa1evikov._NEWLINE_16. julija je bilo v zgodnjem jutranjem \xc4\x8dasu Nikolaj, \xc5\xbeena Aleksandra, njuni otroci, zdravnik in ve\xc4\x8d slu\xc5\xbeabnikov odpeljanih v kletne prostore in umorjenih. Po Edvardu Radzinskemu in Dmitriju Volokogonovu naj bi ukaz o poboju cesarske dru\xc5\xbeine pri\xc5\xa1el direktno od Lenina in Jakova Sverdlova iz Moskve. To, da je pri\xc5\xa1el ukaz od zgoraj, se je dolgo \xc4\x8dasa verjelo, vendar je manjkal trden dokaz. Razpravljalo se je o tem, ali so se usmrtitve izvedle na pobudo lokalnih boj\xc5\xa1evi\xc5\xa1kih uradnikov ali so bile usmrtitve odobrene v Mosvi v primeru, \xc4\x8de bi se sile Bele garde pribli\xc5\xbeale Jekaterinburgu. Radzinski je zapisal, da je Leninov telesni stra\xc5\xbear osebno dostavil telegram o ukazu izv\xc5\xa1itve usmrtitev, pri \xc4\x8demer mu je bilo ukazano naknadno uni\xc4\x8denje dokaza.\n_START_SECTION_\nUstanovitev Zveze sovjetskih socialisti\xc4\x8dnih republik\n_START_PARAGRAPH_\nZ oktobrsko revolucijo je bila 7. novembra 1917 posledi\xc4\x8dno vzpostavljena kot suverena dr\xc5\xbeava Ruska sovjetska federativna socialisti\xc4\x8dna republika (RSFSR), ki je nasledila dotedanjo monarhisti\xc4\x8dno Rusijo. Njena prva ustava, ki je bila sprejeta na Vseruskem kongresu sovjetov 10. julija 1918 (po gregorijanskem koledarju), je uradno priznala delavski razred kot vladajo\xc4\x8di razred Rusije po na\xc4\x8delu diktature proletariata, s tem pa je RSFSR postala tudi prva ustavna socialisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava na svetu._NEWLINE_30. decembra 1922 je bil v Moskvi na sre\xc4\x8danju delegacij iz Ruske SFSR, Ukrajinske SSR, Beloruske SSR in Transkavka\xc5\xa1ke SFSR podpisan sporazum in sprejeta deklaracija o ustanovitvi ZSSR - Sovjetske zveze.'