b'\n_START_ARTICLE_\nJosef Ressel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Chrudimu na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem nem\xc5\xa1kemu o\xc4\x8detu in \xc4\x8de\xc5\xa1ki materi. \xc5\xa0tudiral je v Linzu in na Dunaju. Kot gozdarski in\xc5\xbeenir v vladni slu\xc5\xbebi je delal v Motovunu (Istra, Hrva\xc5\xa1ka), nato v Kostanjevici ob Krki. Uvajal je napredno gozdarjenje, prizadeval pa si je tudi za pogozdovanje Krasa. Na Krki je prvi\xc4\x8d preizkusil ladijski vijak na ladijskem modelu. Leta 1821 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den v Trst, takrat najve\xc4\x8dje avstrijsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Ladijski vijak je patentiral leta 1827 in ga 4. avgusta 1828 prvi\xc4\x8d preizkusil na ladjici Civetta. Leta 1829 je Civetta na poskusni plovbi v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du dosegla hitrost 6 vozlov, preden je razneslo parni stroj. Policija je Resslu zaradi te nesre\xc4\x8de prepovedala nadaljnje poskuse. Ladijski vijak je kasneje izpopolnil \xc5\xa1vedski in\xc5\xbeenir John Ericsson in leta 1839 je sledila prva \xc4\x8dezatlantska plovba s propelerskim pogonom.'