b'\n_START_ARTICLE_\nProstovoljstvo\n_START_PARAGRAPH_\nProstovoljstvo je oblika dela, za katerega oseba ne dobi pla\xc4\x8dila. Razumemo ga kot odziv civilne dru\xc5\xbebe na raznovrstne potrebe ljudi, je oblika aktivnega in altruisti\xc4\x8dnega delovanja posameznikov, ki prispeva k razvijanju vrednot solidarnosti. Prostovoljstvo pokriva potrebe ljudi v dru\xc5\xbebi, prispeva k bolj\xc5\xa1emu \xc5\xbeivljenju posameznika ali skupine v dru\xc5\xbebi, \xc5\xa1\xc4\x8diti interese tistih, ki so na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine ogro\xc5\xbeeni ali odrinjeni na rob dru\xc5\xbebe. Socialno, izobra\xc5\xbeevalno, zdravstveno, kulturno, vzgojno, okoljevarstveno so le nekatera podro\xc4\x8dja na katerih prostovoljstvo deluje. Pomen prostovoljstva se vse bolj pove\xc4\x8duje tudi ob naravnih katastrofah in kriznih situacijah (gasilci, re\xc5\xa1evalci). Upo\xc5\xa1tevajo\xc4\x8d sposobnosti in interes posameznika za dolo\xc4\x8deno podro\xc4\x8dje prostovoljstvo temelji na predpostavki, da je lahko vsakdo prostovoljec, tako \xc5\xbeenske in mo\xc5\xa1ki kot tudi mladi in starej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nTermin \xc2\xbbprostovoljsko delo\xc2\xab\xc2\xa0je v literaturi razli\xc4\x8dno definiran. Zakon o prostovoljstvu, ki ga je sprejel Dr\xc5\xbeavni zbor Republike Slovenije (2011), v 2. \xc4\x8dlenu definira prostovoljstvo kot \xc2\xbbdru\xc5\xbebeno koristno brezpla\xc4\x8dno aktivnost posameznikov, ki s svojim delom, znanjem in izku\xc5\xa1njami prispevajo k izbolj\xc5\xa1anju kakovosti \xc5\xbeivljenja posameznikov in dru\xc5\xbebenih skupin ter k razvoju solidarne, humane in enakopravne dru\xc5\xbebe. Poleg tega pa krepi medsebojno solidarnost ljudi, spodbuja razvoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zmo\xc5\xbenosti in vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja, zagotavlja dru\xc5\xbebeno povezanost in sodelovanje pri re\xc5\xa1evanju problemov posameznikov in dru\xc5\xbebe\xc2\xab. _NEWLINE_V 5. \xc4\x8dlenu pa definira prostovoljsko delo kot "delo, ki ga posameznik po svoji svobodni volji in brez pri\xc4\x8dakovanja pla\xc4\x8dila ali neposrednih ali posrednih materialnih koristi zase, opravlja v dobro drugih ali v splo\xc5\xa1no korist."\n_START_SECTION_\nSimboli\xc4\x8dni interakcionizem\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija simboli\xc4\x8dnega interakcionizma se pojavi v poznih 60. in zgodnjih 70. letih. To je obdobje vi\xc5\xa1ka individualnega in dru\xc5\xbebenega blagostanja, slutnje konca obdobja neomejene rasti, pojavljanja in zavedanja novih dru\xc5\xbebenih konfliktnosti, mladinskih gibanj, anti- strok, antiavtoritarizma, protestni\xc5\xa1tva in za\xc4\x8detka samokriti\xc4\x8dnosti strok._NEWLINE_Gre za teorijo pri kateri je zna\xc4\x8dilen preobrat v miselnosti. Namre\xc4\x8d do takrat so bili ljudje razdeljeni na strokovnjake, ki vedo, znajo, smejo, morajo, so dobri in so subjekti ter na deviante, ki ne znajo, ne vedo, so slabi in so objekti obravnave strokovnjakov. V tem \xc4\x8dasu pa se strokovnjaki vpra\xc5\xa1ajo, ali oni res ve\xc4\x8d vedo  in zakaj ne bi za mnenje kdaj vpra\xc5\xa1ali \xc2\xbbdrugih\xc2\xab\xc2\xa0. _NEWLINE_Torej posledica teorije simboli\xc4\x8dnega interakcionizma oziroma njene miselnosti je tudi za\xc4\x8detek prostovoljnega dela, saj meje med strokovnjaki in \xc2\xbbdrugimi\xc2\xab\xc2\xa0postanejo manj izrazite, krepi pa se mi\xc5\xa1ljenje, da drug drugemu pri delu lahko veliko pomagajo.\n_START_SECTION_\nNeformalno prostovoljsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nNeformalno prostovoljsko delo je delo, ki ga posameznik prilo\xc5\xbenostno opravi za drugega posameznika, ki to delo ali pomo\xc4\x8d potrebuje. Vzpostavljena je direktna povezava in dogovor med prostovoljcem in uporabnikom. Povezava je lahko kratkotrajna ali dolgotrajna. Recimo pomo\xc4\x8d starej\xc5\xa1i osebi pri pre\xc4\x8dkanju ceste ali sosedska pomo\xc4\x8d pri poplavah.\n_START_SECTION_\nFormalno prostovoljsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nFormalno prostovoljsko delo je delo, ko odnos med prostovoljcem in uporabnikom vzpostavi in formalizira organizacija. Organizacija organizira in nadzira proces sodelovanja med uporabnikom in prostovoljcem.\n_START_SECTION_\nPogoji prostovoljskega dela\n_START_PARAGRAPH_\nProstovoljne organizacije najprej pripravijo osnutek projekta, kjer si zastavijo cilj. Pojasnijo zakaj potrebujejo prostovoljce, koliko jih potrebujejo, kak\xc5\xa1no bo njihovo delo in za koliko \xc4\x8dasa se jih potrebuje. _NEWLINE_Pridobivanje prostovoljcev poteka na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, pri tem pa si neprofitne organizacije pomagajo z naslednjimi strategijami :_NEWLINE_Snovanje delokrogov: prostovoljci imajo razli\xc4\x8dne potrebe in motive, ki jih je potrebno upo\xc5\xa1tevati. Pristojnost naj se dodeli tistemu, ki si to \xc5\xbeeli. _NEWLINE_Osebni razvoj: prostovoljci se morajo usposabljati, si pridobivati zveze in reference ter se tako razvijati in pove\xc4\x8devati vrednost za poklicno pla\xc4\x8dano delo._NEWLINE_Status:prostovoljci opravljajo razli\xc4\x8dna dela, ki jih nudijo prilo\xc5\xbenosti za sodelovanje s pomembnimi odlo\xc4\x8devalnimi organi._NEWLINE_Kultura organizacije: notranja kultura neprofitne organizacije sprejema vklju\xc4\x8devanje prostovoljcev, zato jo je potrebno spodbujati._NEWLINE_Pro\xc5\xbenost: sodelovanje in delo prostovoljcev naj bo prilagodljivo, npr. opravljanje prostovoljskih nalog izven organizacij ali opravljanje v skupinah._NEWLINE_Olja\xc5\xa1ave: prostovoljcem se ob ne tradicionalnem \xc4\x8dasu pokrijejo drobni stro\xc5\xa1ki._NEWLINE_Publiciteta: o prostovoljstvu in njihovih programih je ljudi potrebno informirati na delovnem mestu, v \xc5\xa1oli, v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini in tudi v cerkvi._NEWLINE_Kriteriji izbire prostovoljcev so pri razli\xc4\x8dnih projektih prostovoljskega dela razli\xc4\x8dni. Pri projektih, ki so zelo kompleksno in zahtevno zastavljeni, lahko postopek izbiranja vklju\xc4\x8duje ve\xc4\x8d individualnih intervjujev ter zahtevne osebnostne preizku\xc5\xa1nje. Taki kriteriji se nana\xc5\xa1ajo na osebnostno in socialno zrelost, psihi\xc4\x8dno odpornost in socialne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Pri sprejemu kandidata za prostovoljno delo je zelo pomemben prvi intervju, kasneje pa tudi sam postopek usposabljanja. Na uvodnem razgovoru, ki je nujen za izbiro kandidata, se zastavi tudi vpra\xc5\xa1anje, ki se nana\xc5\xa1a na motivacijo. Motivi za opravljanje prostovoljnega so razli\xc4\x8dni, v grobem pa jih lahko razdelimo v tri sklope. Pod prvi sklop uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tradicionalne. To so solidarnost, vera, mo\xc5\xbenost dajati, prispevati skupnosti itd. Druge so moralno-altruisti\xc4\x8dne motivacije pod katere uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo usmiljenje, ob\xc4\x8dutek dol\xc5\xbenosti, osebno trpljenje itd. Tretji sklop izpostavlja posameznikovo lastno potrebo in zavedanje o potrebah drugih po socialnih stikih in varnosti. K tem uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo pridobivanje izku\xc5\xa1enj, osebno zadovoljstvo in dru\xc5\xbebene razloge._NEWLINE_Najpogosteje se izbere prostovoljca, ki ima altruisti\xc4\x8dne motive ter lastne interese, kot so: se kaj nau\xc4\x8diti, dru\xc5\xbeiti.\n_START_SECTION_\nNevladne organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nNevladna organizacija je organizacija, ki deluje neodvisno od dr\xc5\xbeave in jo lahko ustanovi kdorkoli izmed nas. Pomembne so, ker predstavljajo eno od oblik sodelovanja dr\xc5\xbeavljanov pri upravljanju dr\xc5\xbeave in dru\xc5\xbebe. Predvsem v Sloveniji gre za dru\xc5\xa1tva, zavode in ustanove, za katere je zna\xc4\x8dilna neodvisnost(pri ustanovitvi, delovanju in prenehanju dr\xc5\xbeava nima vpliva), nepridobitnost (nevladne organizacije lahko ustvarijo dobi\xc4\x8dek, vendar mora biti namenjen lastni registrirani dejavnosti in ne \xc4\x8dlanom), prostovoljnost (vsak se sam odlo\xc4\x8di za \xc4\x8dlanstvo v nevladni organizaciji, kjer tudi ve\xc4\x8dinoma opravlja prostovoljna dela), multifunkcionalnost (nevladne organizacije lahko hkrati delujejo na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih) in inovacijski potencial (glede na to, da so nevladne organizacije neodvisne od dr\xc5\xbeave, se lahko tudi hitreje odzovejo na potrebe ljudi).\n_START_SECTION_\nRazvoj prostovoljnega dela na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju prostovoljstva v Sloveniji \xc5\xa1e ni bilo izvedenih celovitih raziskav, zato je mogo\xc4\x8de podati samo okvirne ocene, na podlagi nekaterih parcialnih analiz, o vrstah prostovoljnega dela ter njegovih pozitivnih u\xc4\x8dinkih na slovenske dr\xc5\xbeavljane in dr\xc5\xbeavljanke._NEWLINE_Na Slovenskem so imele razli\xc4\x8dne zveze in zdru\xc5\xbebe prijateljev \xc5\xbee v 7. in 8. stoletju dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti dana\xc5\xa1njih nevladnih organizacij. Za\xc4\x8detek tovrstnih organizacij ena\xc4\x8dimo z nastanki cehov (obrtni\xc5\xa1kih bratov\xc5\xa1\xc4\x8din), verskih dobrodelnih organizacij in fundacij v 14. stoletju. Pri razvoju dobrodelnih in socialnih dejavnosti v kasnej\xc5\xa1em obdobju je bila zlasti velika vloga cerkve . Tako je cerkev skrbela za reve\xc5\xbee in druge marginalne skupine, za katere dr\xc5\xbeave, ki so se oblikovale na slovenskem prostoru skozi zgodovino, niso poskrbele. Cerkev ni ostala le pri dobrodelni dejavnosti, ampak se je \xc5\xa1irila tudi na podro\xc4\x8dje kulture, izobra\xc5\xbeevanja in zdravstva. Njena razvejana dejavnost je vklju\xc4\x8devala oskrbo siromakov, varstvo sirot in ubo\xc5\xbene mladine, \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mladinsko skrbstvo, organiziranje ljudskih in dija\xc5\xa1kih kuhinj, vzdr\xc5\xbeevanje bolni\xc5\xa1nic, hiralnic in zaveti\xc5\xa1\xc4\x8d, posebne zavode za mladino, slepe, gluhe in pohabljene ter druge pomo\xc4\x8di potrebne . Po drugi svetovni vojni in s prihodom socialisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xbebenega sistema so nevladne organizacije omejeno delovale, saj je dr\xc5\xbeavna regulativa onemogo\xc4\x8dala razvoj nevladnega sektorja. Leta 1974 pa je nov Zakon o dru\xc5\xa1tvih omogo\xc4\x8dil nov za\xc4\x8detek ustanavljanja nevladnih organizacij, ki pa so ostale majhne in ne mno\xc5\xbei\xc4\x8dne. V osemdesetih letih so nastajala \xc5\xa1tevilna nova dru\xc5\xbebena gibanja (mirovna, ekolo\xc5\xa1ka, za varovanje \xc4\x8dlovekovih pravic, duhovna, itd.), pri \xc4\x8demer je del najbolj aktivnih akterjev kasneje pre\xc5\xa1el v politi\xc4\x8dno sfero, del pa je ostal na nevladni ravni . Nevladne organizacije so se po osamosvojitvi Slovenije \xc5\xa1e naprej razvijale in krepile.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju prostovoljstva v Sloveniji \xc5\xa1e ni bilo izvedenih celovitih raziskav, zato je mogo\xc4\x8de podati samo okvirne ocene, na podlagi nekaterih parcialnih analiz, o vrstah prostovoljnega dela ter njegovih pozitivnih u\xc4\x8dinkih na slovenske dr\xc5\xbeavljane in dr\xc5\xbeavljanke._NEWLINE_Raziskava Velikost, obseg in vloga zasebnega neprofitnega sektorja v Sloveniji (2006) ugotavlja, da je bilo pri nas v letu 2004 aktivnih med 280 000 in 350 000 prostovoljcev, ki so opravili za 1 239 756 delovnih ur, kar predstavlja obseg dela 7 125 polno zaposlenih delavcev. V povpre\xc4\x8dju so v posamezni organizaciji prostovoljci opravili mese\xc4\x8dno 149 ur, kar zna\xc5\xa1a okvirno 84\xc2\xa0% dela polno zaposlenega delavca . Prostovoljci so najpogosteje vklju\xc4\x8deni v delo nevladnih organizacij, kot so dru\xc5\xa1tva, zavodi in razli\xc4\x8dne ustanove. Kar 80,6\xc2\xa0% nevladnih organizacij nima niti enega zaposlenega in torej delujejo izklju\xc4\x8dno kot prostovoljne organizacije. Prostovoljci v nevladnih organizacijah v pomembnem delu dopolnjujejo oziroma nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo delo redno zaposlenih in predstavljajo gonilno silo nevladnega sektorja v Sloveniji. Vedno bolj pa se prostovoljci vklju\xc4\x8dujejo tudi v izvajanje aktivnosti javnih zavodov ._NEWLINE_\xc5\xa0tudija Slovenske Filantropije (2008) je pridobila podatke 54 nevladnih organizacij in 39 javnih zavodov ter evidentirala nekoliko ni\xc5\xbeje \xc5\xa1tevilo prostovoljcev, in sicer 183 025, ki pa so, po ocenah anketiranih nevladnih organizacij, v letu 2008 opravili kar za 14 694 588 prostovoljskih ur. _NEWLINE_V zvezi s \xc5\xa1tevilom prostovoljcev je tako na ravni Evropske unije kot tudi v Sloveniji opazen trend pove\xc4\x8devanja \xc5\xa1tevila aktivnih prostovoljcev ._NEWLINE_Druga\xc4\x8dne rezultate pa je predstavila \xc5\xa0tudija o prostovoljstvu v Evropski Uniji (2011), ki ugotavlja, da je za Slovenijo zna\xc4\x8dilna relativno nizka raven vklju\xc4\x8devanja v prostovoljsko delo, saj je v prostovoljske aktivnosti vklju\xc4\x8denih le od 10-19\xc2\xa0% odraslih oseb . Ve\xc4\x8d kot 40\xc2\xa0% odraslih oseb v prostovoljske aktivnosti vklju\xc4\x8dujejo dr\xc5\xbeave kot so, Avstrija, Nizozemska in Velika Britanija.'