b'\n_START_ARTICLE_\nMeteorski roj\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorski roj (tudi meteorski de\xc5\xbe) je nebesni pojav pri katerem se vidi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo meteorjev, ki navidezno izvirajo iz ene to\xc4\x8dke. To\xc4\x8dka iz katere izvirajo meteorji se imenuje radiant._NEWLINE_Meteorji so posledica delcev, ki vstopijo v atmosfero Zemlje z izredno veliko hitrostjo. Manj\xc5\xa1i delci zaradi trenja pri gibanju skozi zrak izparijo. Ve\xc4\x8dji delci pa pustijo svetlo sled, ki hitro izgine. Sled nastane zaradi zastojnega tlaka, ki deluje na delec pri gibanju skozi zrak. Ve\xc4\x8dina delcev tako razpade in nikoli ne dose\xc5\xbeejo povr\xc5\xa1ine Zemlje. Kadar pa delec (ali njegov del) pade na povr\xc5\xa1ino Zemlje, ga imenujemo meteorit._NEWLINE_Merilo za aktivnost meteorskega roja je zenitna urna frekvenca (ZHR), ki meri \xc5\xa1tevilo meteorjev, ki bi jih videl opazovalec na temnem in jasnem nebu, \xc4\x8de bi bil radiant v nadglavi\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nIzvor in nastanek meteorskih rojev\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorski roji imajo svoj izvor v delcih, ki jih za seboj pusti komet. Kometi so sestavljeni iz vodnega ledu in delcev kamnin. Ko pride komet v bli\xc5\xbeino Sonca pri\xc4\x8dne led izhlapevati in s tem se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo manj\xc5\xa1i delci. Vidimo jih kot kometov rep. Ti delci snovi imajo podobno sestavo in obliko kot meteoroidi. Na ta na\xc4\x8din se po celotni poti kometa razsujejo meteoroidi obliki meteoroidnega toka. Med kro\xc5\xbeenjem Zemlje okoli Sonca v\xc4\x8dasih Zemlja pre\xc4\x8dka ta meteoroidni tok in na Zemlji takrat opazimo meteorski roj. Meteoroidi z veliko hitrostjo vstopajo v atmosfero, zaradi velikega zastojnega tlaka, ki deluje nanje, se segrejejo in ka\xc5\xbeejo kot meteorji._NEWLINE_Irski astronom George Johnstone Stoney (1826-1911) in britanski astronom Arthur Matthew Weld Downing (1850-1917) ter od njiju neodvisno v Nem\xc4\x8diji Adolf Berberich so \xc5\xbee leta 1890 pri\xc5\xa1li na zamisel, da so meteorski roji posledica meteoroidnega toka, ki nastane na poti kometa. Te\xc5\xbenostna sila na te delce dolo\xc4\x8da kje bo njihov tok sekal pot Zemlje. V letu 1985 je E. D. Kondratjeva in E. A. Reznikov z Univerze v Kazanu sta prva pravilno dolo\xc4\x8dila leto v katerem so nastali delci, ki so povzro\xc4\x8dili nekatere meteorske roje Leonidov. Peter Jenniskens je objavil predvidene meteorske roje za naslednjih 50 let  Po dolgem \xc4\x8dasu se lahko oblika pra\xc5\xa1nih podro\xc4\x8dij zelo spremeni. Eden izmed vplivov je v resonan\xc4\x8dnih tirnicah z Jupitrom ali katerim drugim planetom. Ker ima Jupiter ponavljajo\xc4\x8d se vpliv, privla\xc4\x8di delce tako, da bi ostali v vedno enakem relativnem polo\xc5\xbeaju. To ustvarja nitasto strukturo._NEWLINE_Drugi vpliv je mo\xc5\xbeno sre\xc4\x8danje s planetom. Ko meteoroid leti mimo Zemlje, se lahko pospe\xc5\xa1i ali pa zavre. To povzro\xc4\x8da vrzeli v pra\xc5\xa1nem podro\xc4\x8dju, kar se pozna pri naslednjem sre\xc4\x8danju s planetom._NEWLINE_Tretji vpliv je sevalni tlak, ki potiska manj\xc5\xa1e delce v tirnice dalje od Sonca. Ve\xc4\x8dji delci pa ne \xc4\x8dutijo sevalnega tlaka v tolik\xc5\xa1ni meri. To povzro\xc4\x8di, da v\xc4\x8dasih nastanejo meteorski roji z bolj svetlimi meteorji, drugi\xc4\x8d pa z manj svetlimi.\n_START_SECTION_\nZunajzemeljski meteorski roji\n_START_PARAGRAPH_\nVsako nebesno telo s primerno atmosfero lahko ima meteorske roje. Na Marsu so \xc5\xbee opazili meteorske roje , ki pa niso enaki kot na Zemlji. Mars kro\xc5\xbei po drugi tirnici in seveda seka poti kometov na drugih mestih kot Zemlja. Panoramska kamera na robotskem vozilu Spirit je 7. marca 2004 posnela svetlobno \xc4\x8drto za katero domnevajo, da je meteor iz meteorskega roja, ki je povezan s kometom 114/PWiseman-Skiff. Drugi meteorski roj, ki ga pri\xc4\x8dakujejo so\xc2\xa0\xc2\xbbLambda Geminidi\xc2\xab, ki so povezani z zemeljskim rojem Eta Akvaridi oba pa sta povezana s kometom 1P/Halley. Drugi meteorski roj bi bil "Beta Canic Major", ki je povezan s kometom 13P/Olbers. Meteorski roj\xc2\xa0\xc2\xbbDrakonidi\xc2\xab\xc2\xa0pa je povezan s kometom 5335 Damoklej'