b'\n_START_ARTICLE_\nNicolova prizma\n_START_PARAGRAPH_\nNicolova prizma je opti\xc4\x8dna prizma, ki spada med polarizacijske prizme. Uporablja se v opti\xc4\x8dnih napravah kot polarizator. S pomo\xc4\x8djo Nikolove prizme dobimo \xc5\xbearek polarizirane svetlobe._NEWLINE_Imenuje se po \xc5\xa1kotskem fiziku in geologu Williamu Nicolu (1770 \xe2\x80\x93 1851). Izumil jo je v letu 1828.\n_START_SECTION_\nZgradba in delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNicolova prizma je sestavljena iz dveh delov. Oba dela sta narejena iz kristala kalcita, ki sta odrezana pod kotom 68\xc2\xb0 in ponovno zlepljena s kanadskim balzamom, ki se pridobiva iz iglastega drevesa balzamovca (Abies balsamea). \xc5\xbdarek vstopa na enem koncu prizme. Zaradi dvolomnosti \xc5\xbearek razpade na dva \xc5\xbearka (redni in izredni). Eden izmed \xc5\xbearkov (obi\xc4\x8dajno redni \xc5\xbearek) se popolno odbije ali pa izstopi na zgornjem delu prizme (lomni koli\xc4\x8dnik ima 1,658). Drugi \xc5\xbearek (ima lomni koli\xc4\x8dnik 1,486) se ne odbije in nadaljuje pot, ter prizmo zapusti. Ta \xc5\xbearek je izredni \xc5\xbearek in ga sestavlja linearno polarizirana svetloba. Kanadski balzam pa ima lomni koli\xc4\x8dnik 1,54, kar je ve\xc4\x8d kot izredni in manj kot redni \xc5\xbearek.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nNicolove prizme se uporabljajo v mikroskopija in polarimetriji. Pogosto se v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu v polarizatorjih uporabljajo polaroidne plo\xc5\xa1\xc4\x8de in tudi Glan-Thompsonova prizma.'