b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Adami\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nAdami\xc4\x8deva mati je bila iz rodbine Kogov\xc5\xa1kovih, njen brat je poznan slovenski slikar in kipar Alojzij Kogov\xc5\xa1ek, o\xc4\x8de pa trgovec Oskar Adami\xc4\x8d. Za\xc4\x8detki njegovega ustvarjanja segajo v zgodnja najstni\xc5\xa1ka leta, ohranjeni so akvareli, kazal pa je nadarjenost in voljo postati slikar. Po kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli se je vpisal na Akademijo upodabljajo\xc4\x8dih umetnosti leta 1948. Njegovi profesorji so bili Marij Pregelj, Peter Loboda, Slavko Pengov in Maksim Sedej, kasneje pa France Miheli\xc4\x8d pri katerem je tudi diplomiral leta 1955._NEWLINE_Sprva se je ukvarjal s keramiko in akvareli, z olji pa pribli\xc5\xbeno po letu 1960. Po akademiji je slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok v Ni\xc5\xa1u, kjer je marljivo delal in imel v voja\xc5\xa1nici svoj atelje. Ohranjenih je nekaj risb iz tistega \xc4\x8dasa. Takrat je \xc5\xbee potoval po Jugoslaviji in Italiji in veliko ustvarjal (tu\xc5\xa1, svin\xc4\x8dnik, akvarel). Sploh je Adami\xc4\x8d rad potoval, saj o tem pri\xc4\x8dajo dela iz Afrike, Amerike in mnogih evropskih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Bil je povezan z naravo kot lovec in ribi\xc4\x8d, zato je veliko vtisov iz alpskega sveta, Dolenjske, Prekmurja ali pa iz Poljanske doline, kjer je tudi najraje slikal in stanoval, in sicer v Zmincu pri \xc5\xa0kofji Loki. Dejaven je bil tudi kot fotograf, objavljal je v glasilih Lovec in Ribi\xc4\x8d._NEWLINE_Sodeloval je na samostojnih in tudi na ve\xc4\x8d skupinskih razstavah in kolonijah (Groharjeva in Dolenjska slikarska kolonija, Kranjska Gora, Biha\xc4\x8d, Metlika, Ptuj, Ravne, Dolenjske Toplice)._NEWLINE_Ustvarjal je v vseh tehnikah: keramika, poslikava lesenih kro\xc5\xbenikov, risbe, tudi gva\xc5\xa1, tu\xc5\xa1 in grafika na za\xc4\x8detku svojega ustvarjanja, kasneje pa predvsem akvarel in olje._NEWLINE_Predvsem ljubo mu je bilo krajinarstvo. Zna\xc4\x8dilni zanj so podolgovati, liri\xc4\x8dni motivi narave, bodisi gora, gri\xc4\x8devje ali pokrajine ob vodi. Zelo rad je zahajal v okolico Bohinja, kjer je po pravilu na motivu v ozadju vedno Triglav. Njegove poteze na platnu in papirju so \xc5\xa1iroke, drzne in hitre, in ponekod spominja na svojega vzornika Franceta Pavlovca. Nanj ga ve\xc5\xbeejo celo isti motivi. Slikal je tudi s tu\xc5\xa1em in svin\xc4\x8dnikom, predvsem portrete in skice, mogo\xc4\x8de pa je najvidnej\xc5\xa1e mesto dosegel prav v akvarelu, kjer je kot je dejal sam, bil zadovoljen z vsakim petnajstim, ki ga je narisal. Zelo pri srcu so mu bila tiho\xc5\xbeitja, ki jih je naredil v ateljeju (lovska, ribi\xc5\xa1ka, \xc5\xa1opki ro\xc5\xbe in gobe). Velja za slikarja, ki se je prvenstveno preizku\xc5\xa1al v naravi vedno z mapo v roki, ali pa s \xc4\x8dopi\xc4\x8dem in s stojalom.'