b'\n_START_ARTICLE_\nVoja\xc5\xa1nica Trdinov vrh\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObjekt voja\xc5\xa1nice Trdinov vrh je bil zgrajen v za\xc4\x8detku 70. let za potrebe Jugoslovanske ljudske armade. V njem je delovalo pomembno komunikacijsko vozli\xc5\xa1\xc4\x8de za potrebe komuniciranja med poveljstvi in podrejenimi enotami. Bil je eden izmed treh glavnih voja\xc5\xa1kih komunikacijskih vozli\xc5\xa1\xc4\x8d v Sloveniji, druga dva sta bila \xc5\xa1e na Krimu in Bo\xc4\x8du. Objekt je bil podrejen poveljstvu v Ljubljani, oskrboval pa se je iz Voja\xc5\xa1nice Novo mesto. Zgradba je tipska, ob njej stoji antenski stolp, pod zgradbo pa je atomsko zakloni\xc5\xa1\xc4\x8de za namestitev radijskih in radio-relejnih sistemov, skladi\xc5\xa1\xc4\x8de in bivalni prostori za posadko. Objekt je bil zasnovan tako, da je omogo\xc4\x8dal ve\xc4\x8ddnevno samostojno delovanje._NEWLINE_Med osamosvojitveno vojno junija 1991 je bila v objektu nastanjena posadka treh pod\xc4\x8dastnikov in desetih vojakov, ki so stra\xc5\xbeili objekt in skrbeli za nemoteno delovanje radijske opreme. Po izbruhu sovra\xc5\xbenosti je bila posadka bolj ali manj odrezana od ostalih enot JLA, pojavile so se tudi te\xc5\xbeave z oskrbo. 3. julija 1991 je v stik s posadko objekta stopila Teritorialna obramba, po kratkih pogovorih je bilo dogovorjeno, da bo posadka na skrivaj prestopila na slovensko stran, v zameno za obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne podatke iz radijskih zvez pa jim bodo zagotovili nemoteno oskrbo. Tako je posadko, kateri je poveljeval slovenski pod\xc4\x8dastnik, ves \xc4\x8das trajanja vojne obve\xc5\xa1\xc4\x8dala Teritorialno obrambo o pomembnih informacijah iz jugoslovanske strani. Da JLA ne bi opazila prevare, so podatke sporo\xc4\x8dali preko telefonske linije v RTV stolpu nedale\xc4\x8d od objekta. S tem so se po vsej verjetnosti izognili letalskemu napadu, podobnemu tistim na Krvavcu, Kumu in Nanosu, saj je JLA ves \xc4\x8das sovra\xc5\xbenosti mislila, da je Trdinov vrh pod njenim nadzorom. Teritorialna obramba je objekt uradno zasedla 23. oktobra 1991 med umikom Jugoslovanske armade iz Slovenije._NEWLINE_Po osamosvojitveni vojni je objekt za\xc4\x8dela uporabljati Teritorialna obramba, kasneje pa njena naslednica Slovenska vojska. V njem je bila ves \xc4\x8das name\xc5\xa1\xc4\x8dena stalna posadka, ki se je menjavala na \xc5\xa1tirinajst dni. V za\xc4\x8detku 90. let je Obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno varnostna slu\xc5\xbeba (OVS) na objekt namestila prislu\xc5\xa1kovalne naprave, s katerimi je prestrezala radijske komunikacije iz Hrva\xc5\xa1ke ter Bosne in Hercegovine in celo Srbije. Nekateri podatki so bil nato posredovani hrva\xc5\xa1ki strani kot pomo\xc4\x8d med vojno na Hrva\xc5\xa1kem. Obve\xc5\xa1\xc4\x8devalci so na objektu ostali vse do incidenta pri Zavr\xc4\x8du januarja 1998, v katerem je hrva\xc5\xa1ka policija v bli\xc5\xbeini meje zaplenila vohunsko vozilo z vso opremo in podatki. Zaradi dogodka je OVS iz previdnosti odstranil prislu\xc5\xa1kovalne naprave in obve\xc5\xa1\xc4\x8devalce s Trdinovega vrha. Od takrat naprej objekt ni imel ve\xc4\x8d nobene posebne funkcije, kljub temu pa Slovenska vojska zagotavlja prisotnost na objektu._NEWLINE_Zaradi prisotnosti vojske je bil objekt ve\xc4\x8dkrat povezan z obmejnimi incidenti med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko. V 90-ih so bili ti zaradi vojne na Hrva\xc5\xa1kem ter dogovora o izogibanju incidentov redki. Na prelomu tiso\xc4\x8dletja pa so postajali vedno bolj pogosti. Ve\xc4\x8dina incidentov je bila politi\xc4\x8dno motiviranih. Leta 2003 je tako pred voja\xc5\xa1nico na belem konju prijahal hrva\xc5\xa1ki predsedni\xc5\xa1ki kandidat Slaven Letica, preoble\xc4\x8den v bana Jela\xc4\x8di\xc4\x87a in prosil, naj se Slovenska vojska umakne iz Sv. Gere oz. Trdinovega vrha. Zaradi prisotnosti vojske je Hrva\xc5\xa1ka ve\xc4\x8dkrat trdila, da je Slovenija Trdinov vrh okupirala.\n_START_SECTION_\nMejno vpra\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde takoj po prevzemu objekta od JLA leta 1991 je postalo jasno, da ta stoji na hrva\xc5\xa1ki strani novonastale meje med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko. Ta naj bi vrh Gorjancev potekala po katastrskih mejah, kar pomeni, da voja\xc5\xa1nica stoji nekaj deset metrov na hrva\xc5\xa1ki strani meje. Tekom 90. let prej\xc5\xa1njega stoletja zaradi vojn na Hrva\xc5\xa1kem ter nere\xc5\xa1enega mejnega vpra\xc5\xa1anja na celotni meji med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko temu nih\xc4\x8de ni posve\xc4\x8dal ve\xc4\x8dje pozornosti. Na prelomu tiso\xc4\x8dletja so se zaradi vedno ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila incidentov pojavile zahteve po dokon\xc4\x8dni re\xc5\xa1itvi mejnega vpra\xc5\xa1anja na celotni meji med dr\xc5\xbeavama. Leta 2001 je bil sprejet Sporazum Drnov\xc5\xa1ek-Ra\xc4\x8dan, po katerem naj bi meja na Gorjancih potekala po katastrskih mejah, s \xc4\x8dimer naj bi voja\xc5\xa1nica na Trdinovem vrhu pripadala hrva\xc5\xa1ki strani. Ker sporazum hrva\xc5\xa1ki parlament ni ratificiral, ni nikoli stopil v veljavo, stanje na terenu pa je ostalo nespremenjeno. Leta 2009, med vstopanjem Hrva\xc5\xa1ke v Evropsko unijo, je Slovenija pogojevala vstop Hrva\xc5\xa1ke v Unijo z re\xc5\xa1itvijo mejnega vpra\xc5\xa1anja. Dr\xc5\xbeavi sta se dogovorili, da bo mejni spor re\xc5\xa1evalo mednarodno arbitra\xc5\xbeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Haagu. \xc4\x8ceprav je kasneje Hrva\xc5\xa1ka odstopila od arbitra\xc5\xbee je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de 29. junija 2017 odlo\xc4\x8dilo, da meja na Trdinovem vrhu poteka po katastrskih mejah oz. po meji, ki jo je \xc5\xbee opredeljeval Sporazum Drnov\xc5\xa1ek-Ra\xc4\x8dan. Voja\xc5\xa1nica na Trdinovem vrhu tako pripada Hrva\xc5\xa1ki, medtem ko v bli\xc5\xbeini stoje\xc4\x8di RTV stolp pripada Sloveniji. Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ni odlo\xc4\x8dalo o tem, ali se mora Slovenska vojska umakniti iz objekta. Dr\xc5\xbeavi imata pol leta \xc4\x8dasa, da uredita zadeve v zvezi z novo dolo\xc4\x8deno mejo.'