b'\n_START_ARTICLE_\nMihajlo Pupin-Idvorski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMihajlo Pupin se je rodil v vasi Idvor v Banatu, ki je tedaj spadal pod Avstro-Ogrsko. Bil je sin nepismenih star\xc5\xa1ev, ki so mu kljub temu omogo\xc4\x8dili \xc5\xa1olanje, najprej v Idvoru v Srbski veroizpovedni osnovni \xc5\xa1oli, nato na Nem\xc5\xa1ki osnovni \xc5\xa1oli v Perlezu in nato v Pan\xc4\x8devu, najprej v Me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli in potem na Realki. Leta 1872 je nadaljeval \xc5\xa1olanje v Pragi, tedaj pa mu je nenadoma umrl o\xc4\x8de in zna\xc5\xa1el se je v hudih finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah. Da bi re\xc5\xa1il svoje eksisten\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, se je marca 1874 odlo\xc4\x8dil, da odide v Ameriko. Pupin je bil velik patriot. Svojemu priimku je dodal Idvorski, da bi pokazal na privr\xc5\xbeenost svojemu rodnemu kraju._NEWLINE_Kot dvajsetletnik se je zna\xc5\xa1el v New Yorku in pri\xc4\x8del kot fizi\xc4\x8dni delavec delati v neki tovarni \xc4\x8dokolade, ob delu pa se je u\xc4\x8dil angle\xc5\xa1ko in se v jeseni leta 1879 uspel vpisati na kolid\xc5\xbe Columbia v New Yorku. Takoj se je izkazal kot odli\xc4\x8den u\xc4\x8denec in je bil zato opro\xc5\xa1\xc4\x8den pla\xc4\x8devanja \xc5\xa1olnine, kar je bilo zanj zelo pomembno. Na koncu prvega letnika je prejel celo dve denarni nagradi za uspe\xc5\xa1nost znanja gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in matematike. Pomagal si je tudi z dohodki od in\xc5\xa1truiranja slab\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudentov in s fizi\xc4\x8dnim delom. Leta 1883 je diplomiral na prvi akademski stopnji in dobil naziv\xc2\xa0\xc2\xbbBachelor of Arts\xc2\xab, poleg tega pa \xc5\xa1e \xc5\xa1tipendijo za \xc5\xa1tudij matematike in fizike v Cambridgeu v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu med letoma 1883 in 1885. _NEWLINE_V letih 1885 do 1889 je v Berlinu \xc5\xa1tudiral podro\xc4\x8dje fizike in kemije ter doktoriral na temo Osmotski pritisk in njegova povezava s prosto energijo (\xc2\xbbOsmotic Pressure and its Relation to Free Energy\xc2\xab). _NEWLINE_Od leta 1892 je na kolid\xc5\xbeu Columbia kot profesor pou\xc4\x8deval predmet matemati\xc4\x8dna fizika. Tu se je sre\xc4\x8dal s teorijo elektrotehnike, ki ga je prevzela, zato se je povsem posvetil prou\xc4\x8devanjem elektromagnetnih pojavov. Ob \xc5\xa1tudiju teh pojavov je odkril elektri\xc4\x8dno resonanco in nihajni krog, kar je kasneje vodilo v odkritje visokofrekven\xc4\x8dnih elektri\xc4\x8dnih valov in izum radia.\n_START_SECTION_\nPriznanja in poimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPupin je bil \xc4\x8dlan Francoske akademije znanosti, Srbske kraljevske akademije, predsednik Newyor\xc5\xa1ke akademije znanosti in \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan 18 univerz v ZDA, Kraljevini Jugoslaviji, \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki in Franciji, dobil je veliko visokih odlikovanj. _NEWLINE_Po njem se imenuje manj\xc5\xa1i krater na Luni. 20. septembra 1921 je postal \xc4\x8dastni ob\xc4\x8dan Ob\xc4\x8dine Bled.'