b'\n_START_ARTICLE_\nDelitve Poljske\n_START_PARAGRAPH_\nDelitve Poljske_NEWLINE_Poljske sosede, Rusija, Prusija in Avstrija so si poljsko-litovsko ozemlje delile trikrat. Ob zadnji delitvi so Poljsko-Litvo (Republiko) kot dr\xc5\xbeavo likvidirale.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavna ureditev Poljske-Litve (Republike obeh narodov) in volitve kraljev na zelo \xc5\xa1irokem plenumu poljskega plemi\xc5\xa1kega parlamenta (sejma) so dajale tujcem velike mo\xc5\xbenosti za vme\xc5\xa1avanje v poljske notranje zadeve. Od \xc4\x8dasov Petra Velikega je imela pri tem prevladujo\xc4\x8d vpliv Rusija. Ta se je v \xc4\x8dasu carice Katarine Velike \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal; Katarina je leta 1764, ob pristanku pruskega kralja Friderika II., z rusko vojsko podprla izvolitev svojega nekdanjega ljubimca Stanislava Poniatowskega za poljskega kralja Stanislava II. Avgusta._NEWLINE_Vendar Poniatowski kot poljski kralj Katarini ni bil tako pokoren, kot je pri\xc4\x8dakovala. Na Zahodu izobra\xc5\xbeeni intelektualec iz vplivne poljske plemi\xc5\xa1ke rodbine in sorodnik najvplivnej\xc5\xa1ega poljskega magnata Czartoryskega je \xc5\xbeelel preoblikovati Poljsko-Litvo v u\xc4\x8dinkovito ustavno monarhijo z normalno delujo\xc4\x8dim parlamentom, pri \xc4\x8demer pa je zadeval na mnoge ovire tako pri doma\xc4\x8dih politi\xc4\x8dnih in idejnih nasprotnikih kot pri voditeljih sosednjih velesil, ki so jih mikala poljska ozemlja. Poleg Katarine II. je bil to predvsem pruski kralj Friderik II. Veliki. Njegovi predniki so si \xc5\xbee pridobili (neko\xc4\x8d poljsko) Vzhodno Prusijo (prej imenovano Kne\xc5\xbeja ali Vojvodska Prusija, ki je s kronanjem brandenbur\xc5\xa1kega volilnega kneza za "kralja v Prusiji", Friderika I., postala kraljevina); Friderik II sam pa si je v \xc5\xa1lezijskih vojnah in sedemletni vojni priboril \xc5\xa0lezijo. Manjkal mu je \xc5\xa1e (poljska) Kraljeva Prusija, gospodarsko izredno pomembno ozemlje ob ustje Visle s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Gdansk. Katarina, ki se je dobro zavedala njegove voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di in politi\xc4\x8dne spretnosti, se je o vseh posegih na Poljsko predhodno posvetovala z njim._NEWLINE_Tretja mo\xc4\x8dna poljska soseda je bila Avstrija, ki se je po avstrijski nasledstveni vojni vse bolj povezovala s Francijo. \xc5\xa0e vedno se ni sprijaznila z izgubo \xc5\xa0lezije, v podro\xc4\x8dje njenih interesov v Moldaviji, Vla\xc5\xa1ki in na Balkanu pa je za\xc4\x8dela posegati v rusko-tur\xc5\xa1ki vojni zmagovita Rusija._NEWLINE_V tak\xc5\xa1nih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah sta Friderik Veliki in njegov brat, ki je leto in pol pre\xc5\xbeivel kot ata\xc5\xa1e v Sankt Peterburgu, posku\xc5\xa1ala uveljaviti svoj na\xc4\x8drt, ki naj bi na ra\xc4\x8dun Poljske zadovoljil ozemeljske apetite treh velesil in isto\xc4\x8dasno vzpostavil med njimi ravnote\xc5\xbeje politi\xc4\x8dnih mo\xc4\x8di. Rusija naj bi se odpovedala Moldaviji, ki jo je \xc5\xbee zavzela, in izgubljeno ozemlje nadomestila z delom Poljske. Avstrija bi v zameno za \xc5\xa0lezijo dobila Besarabijo, medtem ko bi si Friderik II. vzel Kraljevo Prusijo z Gdanskom._NEWLINE_Katarina sprva nad na\xc4\x8drtom ni bila navdu\xc5\xa1ena. Ko pa je na Poljskem izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna med konservativnimi prista\xc5\xa1i starega sa\xc5\xa1kega re\xc5\xbeima in naprednimi silami Poniatowskega (katerega so nasprotniki ujeli) in je poleg tega Avstrija zavzela ob\xc4\x8dutljivo obmo\xc4\x8dje Spi\xc5\xa1a (potem ko jo je Poniatowski prosil da zatre tamkaj\xc5\xa1nji upor) in \xc5\xa1e sedem sosednjih \xc5\xbeupnij, so okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine za prvo delitev poljske dozorele.\n_START_SECTION_\nPrva delitev Poljske (1772-73)\n_START_PARAGRAPH_\nDo odlo\xc4\x8ditve je pri\xc5\xa1lo v za\xc4\x8detku leta 1772. Rusija se je odpovedala Moldaviji (ki jo je \xc5\xbee zavzela) in Vla\xc5\xa1ki (ki jo je nameravala zavzeti), se sporazumela z Avstrijo in jo pritegnila k delitvi Poljske. Marija Terezija se je zelo nerada pridru\xc5\xbeila pogajanjem o razkosanju Poljske, a ko so bili zadr\xc5\xbeki premagani, je njen kancler grof Kaunitz pokazal najve\xc4\x8dji pohlep. Eno leto trajajo\xc4\x8da pogajanja so potekala v ozra\xc4\x8dju hudega me\xc5\xa1etarjenja in ob spremljavi izvr\xc5\xa1enih dejstev._NEWLINE_Po pogodbi z dne 5. avgusta 1772 je Prusija dobila skoraj vso Kraljevo Prusijo (brez Gdanska), ki je dotlej lo\xc4\x8devala Vzhodno Prusijo od mati\xc4\x8dne Volilne kne\xc5\xbeevine Brandenburg; dobila je \xc5\xa1kofijo Warmijo (Ermland), severna ozemlja Velikopoljske ob reki Note\xc4\x87 in del Kujavije (brez mesta Torunj)._NEWLINE_Avstrija je dobila Zator in O\xc5\x9bwi\xc4\x99cim, vso Galicijo z bogatimi rudniki soli v Bochniji in Wieliczki., del obmo\xc4\x8dij Sandomierza in Krakova brez mesta Krakov_NEWLINE_Rusija je dobila v posest Livonijo, ki pa je ostala pod upravljanjem Republike, in beloruska obmo\xc4\x8dja Vitebsk, Polotsk in Mstislavl._NEWLINE_Avstrija in Prusija sta si, nezadovoljni s plenom po pogodbi, \xc5\xa1e dodatno nasilno prilastili nekaj ozemlja, kar pa je bilo z rusko intervencijo leta 1776 delno popravljeno._NEWLINE_Friderik II. zaradi odlo\xc4\x8dnega nasprotovanja Rusije, Anglije in Nizozemske ni smel zasesti Gdanska. Kljub temu da je bilo ozemlje, ki ga je dobil, najmanj\xc5\xa1e, pa je bilo zaradi gospodarskega in politi\xc4\x8dnega pomena ustja Visle najdragocenej\xc5\xa1e; pruska ozemlja je povezalo v strnjeno celoto in odrezalo Poljsko od morja._NEWLINE_Poljski parlament se je upiral ratifikaciji tak\xc5\xa1ne pogodbe in Poniatowski je v zahodnem, zlasti angle\xc5\xa1kem tisku vzpodbujal pisanje proti brezpravnosti delitve. A so velesile zagrozile, da bodo anektirale \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja ozemlja. Tako je sejm 30. septembra 1773 naposled ratificiral pogodbo._NEWLINE_Pogodbo o delitvi so marca 1775 dopolnili s trgovskim dogovorom, ki je bil Poljakom vsiljen. Poljska je morala pla\xc4\x8devati visoke takse za izvoz v Prusijo, medtem ko so bile takse v nasprotno smer nizke; pristojbine za poljsko tranzitno trgovino preko pruskega ozemlja pa so  bile naravnost oderu\xc5\xa1ke. Mestu Gdansk, ki ga ni smel zasesti, se je Friderik II. ma\xc5\xa1\xc4\x8deval tako, da je usmeril trgovino po Visli v tedaj \xc5\xbee pruski Elbl\xc4\x85g.\n_START_SECTION_\nUvodni dogodki v drugo delitev Poljske\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi delitvi je Poniatowskemu uspelo nekoliko reorganizirati poljsko notranjo ureditev (v obsegu, ki so ga dovoljevali Rusi). Dr\xc5\xbeavo je vodil stalni svet, ki je vpeljal nekatere napredne reforme za pospe\xc5\xa1itev gospodarstva in posodobitev izobra\xc5\xbeevanja. Politi\xc4\x8dne razmere so se toliko stabilizirale, da so ruske \xc4\x8dete leta 1780, po \xc5\xa1estnajstih letih, zapustile ozemlje Republike._NEWLINE_Vendar so Poljaki, tako prista\xc5\xa1i razsvetljenstva, ki so nestrpno zahtevali dru\xc5\xbebene in institucionalne reforme, kot konservativci, ki so ra\xc4\x8dunali na vrnitev "starih dobrih sa\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov", te\xc5\xbeko prena\xc5\xa1ali rusko vme\xc5\xa1avanje v poljske zadeve. Prilo\xc5\xbenost, da se ga znebijo, se je pojavila z izbruhom rusko-tur\xc5\xa1ke vojne (avgust 1787), v katero so se kmalu zapletli tudi Avstrijci, in potem \xc5\xa1e \xc5\xa1vedsko-ruske vojne (1788). Rusi so bili sedaj zaposleni z vojnama in sejm se je osvobodil njihovega vpliva; 19. januarja 1789 je ukinil stalni svet in sklenil, da bo vladal sam._NEWLINE_29. marca 1790 je Republika sklenila obrambno zvezo s Prusijo (ki se je povezala z Anglijo in Nizozemsko). Poljski sejm, katerega zasedanje je trajalo kar \xc5\xa1tiri leta, je za\xc4\x8del pripravljati temeljite reforme in novo ustavo. V sejmu in v tisku so se mno\xc5\xbeile pobude, predlogi in razprave._NEWLINE_3. maja 1791 je pri\xc5\xa1lo do sprejetja nove napredne ustave. V upravljanje dr\xc5\xbeave so nameravali vklju\xc4\x8diti prebivalstvo mest in raz\xc5\xa1iriti dru\xc5\xbebeno osnovo demokracije. Stali\xc5\xa1\xc4\x8da vladnega tabora so postajala vse mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a, ko se je januarja 1792 kon\xc4\x8dala rusko-tur\xc5\xa1ka vojna. Prusija je opustila protirusko politiko in se zavzela za ponovno delitev Poljske._NEWLINE_27. aprila 1792 so trije poljski magnati (veliki plemi\xc4\x8di), prista\xc5\xa1i Rusov, na svojo roko v Sankt Peterburgu podpisali akt o konfederaciji (imenovani targovi\xc5\xa1ka) in poklicali na pomo\xc4\x8d rusko vojsko. Ta je 18. maja 1792 prekora\xc4\x8dila poljsko mejo._NEWLINE_\xc5\xa0tevil\xc4\x8dno mnogo \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1a poljska vojska je imela sprva proti Rusom nekaj obrambnih uspehov a se je vseeno morala postopoma umikati. Katarina se ni odzvala na poskuse pogajanj. Ko so na Poljsko vdrli \xc5\xa1e Prusi, so se okupatorji za\xc4\x8deli pogovarjati o novi delitvi Poljske. Avstrija, ki je bila zaposlena z vojno proti revolucionarni Franciji, pri drugi delitvi ni bila udele\xc5\xbeena.\n_START_SECTION_\nDruga delitev Poljske (1793)\n_START_PARAGRAPH_\nPogodba o drugi delitvi Poljske je bila med Rusijo in Prusijo sklenjena 23. januarja 1793. Prusija je dobila mesti Gdansk in Torunj, preostali del Velikopoljske in del Mazovije, ki jih je povezala v novo prusko pokrajino Ju\xc5\xbeno Prusijo. Rusija je svojo mejo potegnila v ravni \xc4\x8drti sever-jug zahodno od obmo\xc4\x8dij Minsk, Sluck, \xc5\xbditomir, Kamienec Podolski._NEWLINE_Poslanci sejma v Grodnu so, ob gro\xc5\xbenjah in podkupninah, po dolgem upiranju 17. avgusta 1793 ratificiral pogodbo z Rusijo in 23. septembra pogodbo s Prusijo._NEWLINE_Kar je ostalo od Poljske je bilo razmejitveno ozemlje med velesilami, veliko 240.000 km\xc2\xb2 s 3,5 milijoni prebivalcev. Njegovo upravljanje so uredili po starem, s stalnim svetom, na katerega je lahko vplival ruski ambasador.'