b'\n_START_ARTICLE_\nJavni intelektualec\n_START_PARAGRAPH_\nJavni intelektualec je esejist, publicist ali kritik, v glavnem humanisti\xc4\x8dnega profila, ki svoja kriti\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da v zvezi z dru\xc5\xbebenimi in politi\xc4\x8dnimi problemi izreka kot udele\xc5\xbeenec debat in govornik v mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih medijih. Izraz uporabljajo v Franciji samo za javno anga\xc5\xbeirane intelektualce v svobodnih poklicih, drugod pa tudi za znanstvenike in univerzitetne profesorje v akademskih slu\xc5\xbebah, ki se udejstvujejo v javnih razpravah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem osemnajstem stoletju, ko je bila pismenost v evropskih dr\xc5\xbeavah, kot je Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, relativno velika, se je oznaka man of letters raz\xc5\xa1irila na tiste pi\xc5\xa1o\xc4\x8de, ki so se pre\xc5\xbeivljali s pisanjem o literaturi, ne pa leposlovjem samim \xe2\x80\x93 na esejiste, novinarje, kritike ipd. V dvajsetem stoletju je zajel tudi ljudi v akademskih poklicih. Izraz  man of letters so za\xc4\x8deli opu\xc5\xa1\xc4\x8dati in ga nadome\xc5\xa1\xc4\x8dati z intelektualcem. Prvi\xc4\x8d so ga uporabili v devetnajstem stoletju v Franciji, ozna\xc4\x8deval je zagovornike po krivici obto\xc5\xbeenega artilerijskega \xc4\x8dastnika Alfreda Dreyfusa. Afera Dreyfus je rodila pojem javnega intelektualca (v njej so se anga\xc5\xbeirali zlasti \xc3\x89mile Zola, Octave Mirbeau in Anatole France). \xc5\xa0lo je za debato o francoskem antisemitizmu.\n_START_SECTION_\nFunkcija\n_START_PARAGRAPH_\nS svojimi idejami in znanjem se udejstvuje v javni debati v mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih medijih. Odziva se na probleme v dru\xc5\xbebi v imenu ljudstva, ki nima mo\xc5\xbenosti, da bi sodelovalo na javnih forumih. _NEWLINE_Pogosto je povezan s politi\xc4\x8dno upravo, na primer Anthony Giddens z razpravo Tretja pot centrizma z vlado Tonyja Blaira. V\xc3\xa1clav Havel je dejal, da se lahko politiki in intelektualci povezujejo, ampak da odgovornost za svoje ideje, \xc4\x8detudi jih zagovarja politik, prevzame intelektualec.\n_START_SECTION_\nPovezava z univerzo\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem je razlika med akademiki in javnimi intelektualci ta, da prvi razpravljajo v okviru svojega strokovnega podro\xc4\x8dja, medtem ko javni intelektualci pri re\xc5\xa1evanju dru\xc5\xbebenih pojavov podajajo splo\xc5\xa1ne ideje, ki presegajo meje njihove stroke._NEWLINE_Sociolog Frank Furedi je dejal, da intelektualci niso opredeljeni v skladu s tem, kar po\xc4\x8dnejo, temve\xc4\x8d glede na na\xc4\x8din, kako delujejo, kako sami sebe vidijo, in glede na vrednote, ki jih podpirajo. Sodelovanje v odprti, sodobni javni razpravi lo\xc4\x8di intelektualca od akademskih krogov, \xc4\x8deprav severnoameri\xc5\xa1ka raba oba izraza ena\xc4\x8di. Akademik postane javni intelektualec, ko pri obravnavi javnih problemov pose\xc5\xbee po svoji akademski specializaciji. _NEWLINE_Veliko javnih intelektualcev izhaja iz akademskih krogov. Diplomirali so na elitnih univerzah, na primer Noam Chomsky na Tehnolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu Massachusetts, Richard Dawkins in Christopher Hitchens na Univerzi v Oxfordu. Kljub temu pa obstajajo izjeme, npr. dramatik, scenarist, igralec, gledali\xc5\xa1ki re\xc5\xbeiser, pesnik in politi\xc4\x8dni aktivist Harold Pinter iz \xc2\xbbnizkega srednjega razreda\xc2\xab._NEWLINE_Javni intelektualci obvladujejo veliko \xc5\xa1tevilo tem: mednarodni red sveta, politi\xc4\x8dna in gospodarska organizacija sodobne dru\xc5\xbebe, institucionalni in pravni okviri, ki urejajo \xc5\xbeivljenje dr\xc5\xbeavljanov, izobra\xc5\xbeevalni sistem, mediji, \xc4\x8dlovekove pravice, kot je npr. svoboda javnega izra\xc5\xbeanja, itd._NEWLINE_Biotehnologija izziva mo\xc4\x8dan javni interes, kljub temu, da gre za zelo specialno akademsko stroko. Izzove debate o socialno pomembnih in spornih vpra\xc5\xa1anjih, ki se nana\xc5\xa1ajo na medicino, tehnologijo, genetsko raziskovanje, ipd. Primer znanstvenikov, ki so se ukvarjali z edinstven vlogo v javnem intelektualizmu, sta Charles Darwin in Richard Dawkins s svojim delom o evoluciji in genetiki._NEWLINE_Javnih intelektualcev ne smemo zamenjevati z akademskimi strokovnjaki, ki obvladajo vsak svoje posebno podro\xc4\x8dje. Razvoj strok je povzro\xc4\x8dil vrzel med akademiki in javnostjo. Javni intelektualci se pogosto pojavljajo na televiziji, radiu in v mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem tisku in se izra\xc5\xbeajo na na\xc4\x8din, ki je dostopen javnosti.\n_START_SECTION_\nSlovenski javni intelektualci\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski sinonimi za intelektualca so kulturnik, izobra\xc5\xbeenec, razumnik (ta zlasti za intelektualce desnega nazorskega profila), socialni sloj, h kateremu se pri\xc5\xa1teva, pa je inteligenca. Izraz javni intelektualec je med prvimi uporabil leta 1930 v reviji Dom in svet Rajko Lo\xc5\xbear._NEWLINE_Nekateri slovenski javni intelektualci: Peter Bo\xc5\xbei\xc4\x8d - Ale\xc5\xa1 Debeljak - Matja\xc5\xbe Han\xc5\xbeek - Tine Hribar - Spomenka Hribar - Drago Jan\xc4\x8dar - Taras Kermauner - Boris A. Novak - Boris Pahor - Du\xc5\xa1an Plut - Marcel \xc5\xa0tefan\xc4\x8di\xc4\x8d - Bojan \xc5\xa0tih - Veno Taufer - Boris Vezjak - Josip Vidmar - Jo\xc5\xbee Vogrinc - Ciril Zlobec - Slavoj \xc5\xbdi\xc5\xbeek'