b'\n_START_ARTICLE_\nUta Ranke-Heinemann\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nUta rojena Heinemann je najstarej\xc5\xa1a h\xc4\x8di biv\xc5\xa1ega nem\xc5\xa1kega predsednika Gustava Heinemanna in njegove \xc5\xbeena Hilde._NEWLINE_Leta 1947 je Uta maturirala z odli\xc4\x8dnim uspehom. Po tem je \xc5\xa1tudirala evangeli\xc4\x8dansko teologijo v Oxfordu, Bonnu, Baslu in Montpellierju. Leta 1953 je prestopila v katoli\xc5\xa1ko vero in nadaljevala s \xc5\xa1tudijem katoli\xc5\xa1ke teologije v M\xc3\xbcnchnu, kjer je bila so\xc5\xa1olka Josepha Ratzingerja - poznej\xc5\xa1ega pape\xc5\xbea Benedikta XVI._NEWLINE_Leta 1954 se je poro\xc4\x8dila z u\xc4\x8diteljem verskega pouka Edmundom Rankejem, s katerim ima dva sinova (rojena 1958 in 1960). Mo\xc5\xbe ji je umrl 11. septembra 2001._NEWLINE_Od leta 1955 je bila docentka na nad\xc5\xa1kofijski katehetski \xc5\xa1oli v Bonnu, od leta 1965 pa na visoki pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Neussu. Leta 1969 je kot prva \xc5\xbeenska sploh habilitirala v katoli\xc5\xa1ki teologiji. Po tem je pou\xc4\x8devala \xc5\xa1e na ve\xc4\x8d \xc5\xa1olah, hkrati pa je za\xc4\x8dela razvijati svoj kriti\xc4\x8dni odnos do katoli\xc5\xa1ke Cerkve._NEWLINE_V spor s Cerkvijo je pri\xc5\xa1la, ko je odkrito izrazila dvom v katoli\xc5\xa1ki nauk o Marijinem devi\xc5\xa1tvu. Uta Ranke-Heinemann je trdila, da je bila Marija po Jezusovem rojstvu devica samo v moralnem smislu (tj. nikoli ni imela spolnih odnosov z nobenim mo\xc5\xa1kim), predstavniki Cerkve pa so zagovarjali uradno stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je bila Marija ves \xc4\x8das devica tudi v biolo\xc5\xa1kem smislu (tj. da je imela tudi med porodom in po njem nepo\xc5\xa1kodovano devi\xc5\xa1ko ko\xc5\xbeico). Zaradi tega ji je 15. junija 1987 essenski \xc5\xa1kof Franz Hengsbach vzel dovoljenje za pou\xc4\x8devanje katoli\xc5\xa1ke teologije. Po tem je pou\xc4\x8devala zgodovino religije na essenski univerzi (ki ni pod okriljem Cerkve)._NEWLINE_Uta Ranke-Heinemann ni nikoli izstopila iz katoli\xc5\xa1ke Cerkve in redno pla\xc4\x8duje cerkveni davek. Leta 1989 je pla\xc4\x8dala 42.000 nem\xc5\xa1kih mark cerkvenega davka.'