b'\n_START_ARTICLE_\nGoran Schmidt\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1973 je diplomiral iz filmsko-televizijske dramaturgije in leto kasneje iz televizijsko-filmske re\xc5\xbeije. Za teoreti\xc4\x8dno diplomsko delo z naslovom Idejno estetska analiza celove\xc4\x8dernih igranih filmov slovenskih re\xc5\xbeiserjev s partizansko tematiko je v letu 1973 prejel \xc5\xa1tudentsko Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Leta 1993 je z doktorsko disertacijo Dramatika Stanka Majcna in njeni polemi\xc4\x8dni elementi v odnosu do slovenske literarne in duhovne tradicije (COBISS) dokon\xc4\x8dal doktorski \xc5\xa1tudij na Akademiji za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, radio, film in televizijo (AGRFT). Od leta 1973 je slu\xc5\xbeboval kot dramaturg na Radiu Ljubljana v uredni\xc5\xa1tvu radijskih iger, v tem \xc4\x8dasu je tudi tri leta \xc5\xa1tudiral filozofijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Med letoma 1977 in 1981 je bil dramaturg in umetni\xc5\xa1ki vodja Viba filma, od leta 1981 do 1984 je deloval kot umetni\xc5\xa1ki vodja Slovenskega ljudskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Celju, od leta 1984 do 1986 pa kot vodja gledali\xc5\xa1ko-filmskega oddelka Cankarjevega doma v Ljubljani. Dve leti je bil samostojni kulturni delavec, od leta 1988 pa je urednik uredni\xc5\xa1tev in dramaturg na Radiu Slovenija. Leta 2014 se je upokojil kot priznani dramaturg.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nUredil je Zbrana dela Stanka Majcna (COBISS) v osmih knjigah, Zbrana dela Dominika Smoleta v petih knjigah (COBISS), Majcnov zbornik (COBISS) in Majcnovo kratko prozo Bogar Meho (COBISS) s spremno besedo. Opisal je okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine nastanka Majcnovega Osnutka ustave kne\xc5\xbeevine Slovenije (COBISS) iz leta 1943, objavljene v Zgodovinskem \xc4\x8dasopisu leta 1997. Prispeval je spremne besede k izbranim delom o Stanku Majcnu, Ivanu Mraku, Janezu Trdini, Franu Mil\xc4\x8dinskem in k Antologiji slovenske kratke eroti\xc4\x8dne proze do 1945. Za Interpretacije Nove revije je napisal \xc5\xa1tudije o scenarijih Marjana Ro\xc5\xbeanca, Vitomila Zupana in o radijskih igrah Gregorja Strni\xc5\xa1e. V njegovi redakciji in z njegovimi opombami je iz\xc5\xa1el Dnevnik 1914\xe2\x80\x931920 Frana Mil\xc4\x8dinskega. Na Radiu Slovenija je vodil in soustvarjal ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki program e-Antigona, ki zajema vse v arhivu Radia Slovenija hranjene radijske igre (od leta 1952 nad 3500 radijskih iger), za gledali\xc5\xa1ko zgodovino pomemben ciklus oddaj Od premiere do premiere (200 komentiranih gledali\xc5\xa1kih uprizoritev med letoma 1966 in 1995) in 250 intervjujev Zgodnja dela z nastopajo\xc4\x8do literarno in prevajalsko generacijo med letoma 1989 in 1995. Od leta 1990 se ljubiteljsko posve\xc4\x8da mineralogiji (soavtor ve\xc4\x8d mineralo\xc5\xa1kih \xc4\x8dlankov) in zgodovini montanistike. Svoje delo na tem podro\xc4\x8dju je predstavil leta 2014 v prispevku Seznam rudnikov na Slovenskem v Zgodovinskem \xc4\x8dasopisu, leta 2015 pa sta pri ZRC SAZU, In\xc5\xa1titutu Milka Kosa, iz\xc5\xa1li znanstvena zgodovinsko-slavisti\xc4\x8dno-montanisti\xc4\x8dno-geolo\xc5\xa1ka interdisciplinarna monografija Slovenska rudarska poro\xc4\x8dila iz rudi\xc5\xa1\xc4\x8da Bel\xc5\xa1\xc4\x8dica v Karavankah s preloma 18. in 19. stoletja za Sigismonda (\xc5\xbdiga) Zoisa, v monografski \xc5\xa1tevilki revije Scopolia Prirodoslovnega muzeja Slovenije pa Slovenska pisma rudarskega nadzornika Lukasa Polca Sigismondu (\xc5\xbdigu) Zoisu v letih od 1789 do 1798. 2018 je z referatom Prva slovenska rudarska poro\xc4\x8dila na Kranjskem sodeloval na 14. mednarodnem simpoziju ERBE, geolo\xc5\xa1ka, rudarska in metalur\xc5\xa1ka kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, v Ravnah na Koro\xc5\xa1kem.'