b'\n_START_ARTICLE_\nEdfu\n_START_SECTION_\nHorov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je slovelo po velikem ptolemajskem Horovem templju, zgrajenem med letoma 237 in 57 pr. n. \xc5\xa1t., ki je najbolj ohranjen od vseh Horovih templjev v Egiptu. Zgrajen je iz blokov pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka na mestu, kjer je stal manj\xc5\xa1i tempelj in Novega kraljestva. Usmerjen je od vzhoda proti zahodu, se pravi proti Nilu.\n_START_SECTION_\nRu\xc5\xa1evine piramid\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno 5 km ju\xc5\xbeno od Edfuja so na zahodnem robu vasi Naga el-Goneima ostanki sedmih majhnih pode\xc5\xbeelskih stopni\xc4\x8dastih piramid. Zgrajene so iz grobega rde\xc4\x8dega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in visoke okoli 5,5 m. Eno od njih pripisujejo faraonu Huniju iz 3. dinastije. Njihov namen ni znan. Raziskave piramid od leta 2010 opravljajo arheologi iz Orientalskega instituta Univerze v Chicagu.\n_START_SECTION_\nApollinopolis Magna\n_START_PARAGRAPH_\nV helenisti\xc4\x8dnem obdobju in Rimskem cesarstvu je bilo mesto znano kot Apollonopolis Magna ali Apollinopolis Magna (g\xc5\xa1ko \xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82 \xce\xbc\xce\xb5\xce\xb3\xce\xac\xce\xbb\xce\xb7 \xe1\xbc\x88\xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xbb\xcf\x89\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82, p\xc3\xb3lis meg\xc3\xa1le Ap\xc3\xb3llonos, latinsko Apollonos Superioris [urbs]). Po Ptolemaju je Apollinopolis spadal v Hermontitski nom, vendar se ga obi\xc4\x8dajno obravnava kot glavno mesto noma Ved\xc5\xbees-Hor. V rimskem obdobju je bil sede\xc5\xbe dela rimske II. legije Traiana. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so bili sovra\xc5\xbeniki krokodila in hkrati njegovi \xc4\x8dastilci._NEWLINE_Staro mestno jedro je zaslovelo zaradi dveh templjev, ki se poleg templja v Denderi \xc5\xa1tejeta za vzorec svetih zgradb Egipta. Ve\xc4\x8dji tempelj je dobro ohranjen in izkopan. Manj\xc5\xa1i tempelj, katerega v\xc4\x8dasih napa\xc4\x8dno imenjejo Typhonium, je verjetno privesek ve\xc4\x8djega. Kipi v njem prikazujejo rojstvo in \xc5\xa1olanje mladega Hora, katerega star\xc5\xa1e so \xc4\x8dastili v ve\xc4\x8djem templju. Glavni tempelj je posve\xc4\x8den Noumu. Njegova simbola sta son\xc4\x8dni disk, ki ga podpirata rogati ka\xc4\x8di, in raz\xc5\xa1irjena krila jastreba. Kipi predstavljajo potovanje sonca, Phre-Hor-Hata, gospodarja neba, v njegovi barki (Bari) po urnem krogu. Lokalno ime okolice Apollinopolisa je bilo Hat. Noum je bil stiliziran kot Hor-hat-kah ali Hor, zavetnik Hata. Bo\xc5\xbeanstvo je tudi eno iz apolinopolske triade, ki sta jo sestavljala \xc5\xa1e Ator in Hor-Senet. \xc4\x8clani triade so mladostni bogovi, ki s prsti ka\xc5\xbeejo proti svojim ustom. Pred razvozlanjem hieroglifov so jih imeli za podobe Harpokrata._NEWLINE_Vhod v ve\xc4\x8dji apolinopolski tempelj tvori 15 m visok portal (\xcf\x80\xcf\x85\xce\xbb\xcf\x8e\xce\xbd, pil\xc3\xb3n), obdan z dvema kriloma (\xcf\x80\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x81\xce\xac, pter\xc3\xa1) v obliki prisekane piramide, visoke 33 m. Krili sta visoki deset nadstropij z okroglimi okni za vstop svetlobe. V njih so bile verjetno sobe ali spalnice sve\xc4\x8denikov in slu\xc5\xbein\xc4\x8dadi templja. Na podpornikih vrat sta bila v na\xc4\x8drtu dva kamnita bloka, ki naj bi domnevno nosila glavi dveh kolosalnih kipov. Za vhodom je velik kvadraten prostor, obdan s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem. Na nasprotni strani je portik (pronaos), visok 16 m, ki ima tri vrste po \xc5\xa1est stebrov z razli\xc4\x8dnimi bogato okra\xc5\xa1enimi kapit\xc3\xa9li. Tempelj je 44 m \xc5\xa1irok in 129 m dolg z vhodoma na nasprotnih straneh. Vsi zidovi so v celoti prekriti s hieroglifi. Glavno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de se po \xc5\xa1irokem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du spu\xc5\xa1\xc4\x8da v portik. Celoten kompleks je obzidan s 6,1 m visokim in zelo debelim obzidjem. Podobno kot drugi egip\xc4\x8d\xc4\x8danski templji, je tudi ta slu\xc5\xbeil tudi kot trdnjava. \xc4\x8cudoviti skrbno izdelani kipi so iz ptolemajskega obdobja. Najstarej\xc5\xa1i del templja je dal zgraditi Ptolemaj VI. Filometor leta 181 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Apollonopolis Magna je postal kr\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1kofija, sufragan metropolitskega sede\xc5\xbea Ptolemais, upravnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da rimske province Thebais Secunda. Pisni dokumenti omenjajo imena morda petih njenih \xc5\xa1kofov. \xc5\xa0kofijski sede\xc5\xbe je bil ukinjen. Apollonopolis Magna je zdaj eden od naslovnih sede\xc5\xbeev katoli\xc5\xa1ke cerkve.'