b'\n_START_ARTICLE_\nRebula\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRebula spada v zahodnoevropsko skupino sort. Njena domovina je Italija, kjer jo zgodovinarji omenjajo \xc5\xbee v 14. stoletju. V Sloveniji pa jo \xc5\xa1tejejo med udoma\xc4\x8dene sorte._NEWLINE_Trta je imela rde\xc4\x8dkast les, vino pa je imelo ve\xc4\x8d usedlin in trta je uspevala v gri\xc4\x8devnatem svetu. Domnevajo, da je to bila prednica dana\xc5\xa1nje rebule. V srednjem veku viri iz leta 1256 omenjajo, da so imeli v Gori\xc5\xa1kih brdih \xc5\xbee zasajene vinograde s trto sorte rebula. Rebula je bilo vselej zelo cenjeno vino. Francesco Petrarca je leta 1368 zapisal, da se je na slavnostnem obedu v \xc4\x8dast Carla IV. popilo \xc5\xa1est sodov sijajne rebule. Paolo Santonino, tajnik oglejskega patriarha je v svoj dnevnik (COBISS) zapisal, da je v vasici v Gori\xc5\xa1kih Brdih, leta 1485, duhovnik dal gostu in spremstvu po jedi po\xc5\xbeirek zelo dobre rebule. Leta 1616 so voja\xc5\xa1ke enote Bene\xc5\xa1ke republike zavzele vasico \xc5\xa0teverjan, ki je bila pomembna postojanka cesarstva. Austino Moisessi je zapisal, da so iz zasedene vasi odpeljali preko 300 vozov bo\xc5\xbeanskega vina.\n_START_SECTION_\nGrozd\n_START_PARAGRAPH_\nRebula ima podolgovate grozde in dokaj strnjene, tesno skupaj zbite jagode. Grozdni pecelj je kratek. Jagode so srednje debele, okroglaste, rumenkaste barve, ko\xc5\xbeica je debela in pokrita z oprahom. Rebula je srednje bujna sorta, po dozorevanju grozdja pa srednje pozna. Rodi redno in obilno.\n_START_SECTION_\nPrimerna lega\n_START_PARAGRAPH_\nRebula najbolje uspeva na vi\xc5\xa1jih, soncu izpostavljenih, toplih, ju\xc5\xbenih in zahodnih legah. Rada ima zra\xc4\x8dna, lapornata, fli\xc5\xa1na, lahko tudi kamnita tla, ki so obi\xc4\x8dajno su\xc5\xa1na. Poznamo jo kot sorto, ki med primorskimi sortami najbolje prena\xc5\xa1a su\xc5\xa1o. Ni ob\xc4\x8dutljiva na burjo in veter, v stoletjih se je izjemno prilagodila na naravne danosti Gori\xc5\xa1kih Brd in Vipavske doline.\n_START_SECTION_\nPriprava rebule\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na kakovost, vino rebula uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v naslednje tri razrede: de\xc5\xbeelno vino s priznanim geografskim poreklom (PGO), kakovostno vino ZGP in vrhunsko vino ZGP._NEWLINE_Vino je slamnato rumene barve z zelenkastimi odtenki. Vonj vina je sve\xc5\xbe in saden. Tehnolo\xc5\xa1ko dozorelo grozdje lahko predelamo v sve\xc5\xbee, suho, lahkotno vino, z veliko topnega CO2, ki daje vinu sve\xc5\xbeino in ob\xc4\x8dutek zadovoljstva pri u\xc5\xbeivanju. Pecljanje, pre\xc5\xa1anje, razsluzevanje, fermentacija, pretok in \xc5\xbeveplanje so postopki, ki si hitro sledijo. Ponudimo ga v obdobju enega leta. Kot taka je zelo primerna za pripravo zvrsti. Poleg chardonnaya in modrega pinota je rebula odli\xc4\x8dna osnova za pripravo pene\xc4\x8dih vin. Bogata aminokislinska osnova, primerna jabol\xc4\x8dna kislina so osnova za pridelavo dobrega pene\xc4\x8dega vina. Grozdje lahko kratkotrajno hladno (10 \xe2\x80\x93 14 stopinj celzija, uporaba encimov za spro\xc5\xa1\xc4\x8danje aromati\xc4\x8dnih snovi) ali toplo (dnevna temperatura, brez uporabe encimov) maceriramo  6 \xe2\x80\x93 24 ur ali dva do \xc5\xa1tiri dni (potrebna ustrezna kontrola \xe2\x80\x93 hitre oksidacije, preve\xc4\x8d fenolnih komponent in  ustrezno znanje), zorimo na dro\xc5\xbeeh  v lesenih sodih in ga za\xc4\x8dnemo ponujati \xc5\xa1ele drugo leto po za\xc4\x8detku predelave. Zelo strukturno vino, vi\xc5\xa1ji alkoholi in dozorjena cvetica zahtevajo primeren opis ob oku\xc5\xa1anju. Debelej\xc5\xa1a ko\xc5\xbeica dobro prenese su\xc5\xa1enje v zaboj\xc4\x8dkih, na slami ali kar porezanih drozgah. S primerno tehnologijo lahko pridelamo odli\xc4\x8dno vino iz su\xc5\xa1enega grozdja. Medene note, bogato telo, ostanek nepovretega sladkorja in harmonija kislin dajejo su\xc5\xa1enemu vinu karakter in posebnost, ki jo lahko dose\xc5\xbeemo samo pri rebuli.\n_START_SECTION_\nVino\n_START_PARAGRAPH_\nRebula daje vino z ve\xc4\x8d obrazi, je sve\xc5\xbee, mineralno in okusno vino z lepo kislino. Po vonju je sve\xc5\xbee in sadno. Vino rebule je slamnato rumene barve z zelenkastimi odsevi, v\xc4\x8dasih so opazni mehur\xc4\x8dki oglikovega dioksida. Vino je praviloma suho, harmonija kislin mu daje \xc5\xbeivahnost in pitnost. Vino ima mo\xc4\x8dno alkoholno stopnjo, prijeten okus po mandljih in aromo, ki spominja na vanilijo. Danes je v Gori\xc5\xa1kih brdih rebula priljubljeno vino za negovanje odli\xc4\x8dnih suhih penin.\n_START_SECTION_\nGastronomija\n_START_PARAGRAPH_\nV gastronomiji je rebula primerna kot aperitiv. Vino je kot ustvarjeno za kombiniranje z jedmi iz morskih sade\xc5\xbeev, tudi k sladkovodnim ribam. Lepo se ujema z okusom So\xc5\xa1ke postrvi. Prile\xc5\xbee se pa tudi z ra\xc4\x8djo hrano, belo meso, zelenjavne ri\xc5\xbeote. Rebula se servira pri 6-8C.'