b'\n_START_ARTICLE_\nToma\xc5\xbe Furlan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFurlan je medicino \xc5\xa1tudiral v Ljubljani in Innsbrucku, kjer je leta 1927 diplomiral in se nato 1928 zaposlil v zdravili\xc5\xa1\xc4\x8du na Golniku in bil 1938 imenovan za primarija. Pred drugo svetovno vojno je bil eden od vodilnih levih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskosocialisti\xc4\x8dnih izobra\xc5\xbeencev. Po 1941 je bil \xc5\xa1ef zdravnik zdravili\xc5\xa1\xc4\x8da za tuberkulozo na Iri\xc5\xa1kem vencu (Fru\xc5\xa1ka gora); nato se je udele\xc5\xbeil bojev na sremski fronti. Avgusta 1945 je postal \xc5\xa1ef zdravnik in 1948 direktor zveznega in\xc5\xa1tituta za tuberkulozo na Golniku.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nFurlan se je pred 2. svetovno vojno uvr\xc5\xa1\xc4\x8dal med vodilne slovenske ftiziologe. Z R. Neubauerjem je uvajal v zdravljenje plju\xc4\x8dne tuberkuloze kirurgi\xc4\x8dne posege; tako sta 23. aprila 1937 kot prva na Balkanu izvedla novo operativno metodo t. i. pnevmolizo in s tem pri zdravljenju tuberkuloze \xc5\xa1e bolj uveljavila sloves t. i. golni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole. V obdobju pred vojno je sodeloval tudi pri ustanavljanju protituberkuloznih dispanzerjev na Slovenskem. Leta 1934 je ustanovil in nato vodil dispanzer na Jesenicah. Tudi po vojni si je prizadeval za razvoj protituberkulozne slu\xc5\xbebe v Sloveniji in bil prvi slovenski zdravnik, ki je tuberkulozo prou\xc4\x8deval z epidemiolo\xc5\xa1kega in socialno-medicinskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da ter oblikoval \xc5\xa1e zdaj veljavno teorijo o epidemskem valu. Kot direktor in\xc5\xa1tituta na Golniku ter plju\xc4\x8dni kirurg in terapevt je razvil golni\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1nico v pomemben torakokirurgi\xc4\x8dni center._NEWLINE_Furlan je objavljal zdravstvenovzgojne prispevke, 1935 ustanovil in do 1941 urejal poljudnoznanstveni list Delo proti tuberkulozi, objavil 55 strokovnih \xc4\x8dlankov ter s prispevki mo\xc4\x8dno vplival na \xc5\xa1irjenje novih medicinskih spoznanj ter vzgojil celo vrsto priznanih strokovnjakov._NEWLINE_Leta 1940 je dal za prijateljski krog natisniti 300 izvodov svojega razmi\xc5\xa1ljanja z naslovom Poslednje vzmeti zgodovine (COBISS), kjer prihaja do darvinisti\xc4\x8dnega zaklju\xc4\x8dka, da so za velike zgodovinske dogodke in spremembe odgovorne vitalne sile narodov, ne pa socialni, idejni ali ekonomski razlogi.'