b'\n_START_ARTICLE_\nDruga kitajsko-japonska vojna\n_START_SECTION_\nPredhodno dogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nPreden je leta 1937 pri\xc5\xa1lo do vojne, sta imeli dr\xc5\xbeavi \xc5\xbee dolgo zgodovino spopadov. Vse se je za\xc4\x8delo leta 1894 s prvo kitajsko-japonsko vojno, v kateri so Japonci zasedli Korejo in Tajvan. Nato je med dr\xc5\xbeavama nekaj \xc4\x8dasa vladal relativen mir, dokler si Japonci niso za\xc5\xbeeleli s surovinami bogate Mand\xc5\xbeurije. Da bi zasedli to najsevernej\xc5\xa1o Kitajsko pokrajino, so izkoristili t. i. Mukdenski incident in 18. septembra 1931 napadli Kitajsko in ji po petih mesecih bojev odvzeli Mand\xc5\xbeurijo. Posledica te okupacije je bila, da so Japonsko izklju\xc4\x8dili iz Dru\xc5\xa1tva narodov. Japonci so v Mand\xc5\xbeuriji ustanovili novo dr\xc5\xbeavo z marionetno vlado, ki ji je vladal zadnji kitajski cesar Puyi. Japonci so v naslednjih mesecih in letih utrjevali svojo oblast na zasedenih ozemljih, kar je pripeljalo do \xc5\xa1tevilnih obmejnih incidentov med japonsko in kitajsko vojsko. Leta 1932 si je Japonska prisvojila \xc5\xa1e provinco Rehe, provinci Hebei in Chahar pa sta postali nekak\xc5\xa1no demilitarizirano obmo\xc4\x8dje, na katerem pa je bilo na tiso\xc4\x8de japonskih vojakov. \xc4\x8ceprav je bila Kitajska velika ta nikoli ni predstavljala resne gro\xc5\xbenje Japonski, saj je bilo kitajsko vodstvo slabotno in nesposobno organizirati resen odpor, poleg tega so Kitajsko pretresali \xc5\xa1e notranji spopadi s komunisti pod vodstvom Mao Ce Tunga. Za Kitajsko je velik problem predstavljal tudi t. i. boksarski sporazum, ki je tujim silam (med njimi je bila tudi Japonska) omogo\xc4\x8dal varovanje komunikacijskih poti in izvajanje voja\xc5\xa1kih manevrov brez predhodnega dovoljenja kitajske vlade.\n_START_SECTION_\nIncident na mostu Marka Pola\n_START_PARAGRAPH_\nSedmega julija 1937 je na mostu Marka Pola pri\xc5\xa1lo do incidenta, ki je v spro\xc5\xbeil najbolj obse\xc5\xbeen in krvav konflikt na azijskih tleh. Most se nahaja kakih 15\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od Pekinga in je v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja predstavljal pomembno komunikacijsko pot med japonskimi zasedenimi ozemlji in preostalo Kitajsko. Junija 1937 je japonska vojska v okolici mostu za\xc4\x8dela izvajati voja\xc5\xa1ke manevre. Kitajska vlada je od japonske vojske zahtevala, da jo ta predhodno obvesti o vseh voja\xc5\xa1kih premikih. Po pogajanjih je pri\xc5\xa1lo do dogovora, Japonci so spo\xc5\xa1tovali kitajsko zahtevo vse do usodnega 7. julija. Tistega dne je japonska vojska v okolici mostu za\xc4\x8dela izvajati no\xc4\x8dne manevre, kitajska stra\xc5\xbea v okolici mostu ni bila obve\xc5\xa1\xc4\x8dena o japonskih namerah, zato je mislila, da je napadena. Okoli enajste ure zve\xc4\x8der je pri\xc5\xa1lo do kratke izmenjave ognja. Ker se nekateri japonski vojaki zaradi streljanja niso pravo\xc4\x8dasno vrnili v svoj tabor, je japonski poveljnik sklepal, da jih je zajela kitajska vojska. O incidentu je poro\xc4\x8dal v poveljstvo. To je poklicalo kitajsko poveljstvo in zahtevalo takoj\xc5\xa1njo preiskavo dogodka. Medtem ko sta se poveljstvi pogajali, je japonska pehota poizku\xc5\xa1ala vdreti v bli\xc5\xbenje mesto Wanping, vendar je bila pri tem s strani kitajske stra\xc5\xbee odbita. Okoli tretje ure zjutraj, 8. julija, so Japonci dobili okrepitve, okrepitve pa so poslali tudi Kitajci. Zgodaj zjutraj je dokon\xc4\x8dno pri\xc5\xa1lo do dogovora o preiskavi, zato so Japonci v mesto Wanping poslali dva opazovalca, ki pa sta bila nato zavrnjena, zato je japonska vojska za\xc4\x8dela obstreljevati kitajske obrambne polo\xc5\xbeaje. Nekaj minut pozneje pa se je japonska pehota ob podpori oklepnikov pognala v napad in zasedla most, ki je v japonskih rokah ostal vse do 9. julija, ko so ga pod okriljem de\xc5\xbeja in megle ponovno zasedle kitajske \xc4\x8dete. Kmalu zatem so se za\xc4\x8dela pogajanja, razgla\xc5\xa1eno je bilo premirje, ki pa ga Japonci niso spo\xc5\xa1tovali, saj so \xc5\xa1e naprej bombardirali Wanping. Kitajci jim niso ostali dol\xc5\xbeni, 27. julija so napadli japonske polo\xc5\xbeaje in bili krvavo odbiti, spopad, ki je bil na za\xc4\x8detku videti kot eden izmed \xc5\xa1tevilnih obmejnih incidentov, se je kmalu raz\xc5\xa1iril v obse\xc5\xbeno vojno med dr\xc5\xbeavama.\n_START_SECTION_\nSpopadi se raz\xc5\xa1irijo\n_START_PARAGRAPH_\nPo incidentu na mostu Marka Pola so se spopadi za\xc4\x8deli nezadr\xc5\xbeno \xc5\xa1iriti, zato je \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0ek ukazal popolno mobilizacijo kitajskih \xc4\x8det. Konec julija in v za\xc4\x8detku avgusta so japonske \xc4\x8dete po kratkem boju zasedle Peking in Tianjin. Trinajstega avgusta so kitajske \xc4\x8dete napadle japonske marince v \xc5\xa0anghaju, kar je pripeljalo do bitke za \xc5\xa0anghaj, ene izmed najbolj krvavih bitk druge kitajsko-japonske vojne. Sprva je kazalo, da bodo kitajske \xc4\x8dete premagale japonske in jih vrgle v morje, nato pa so Japonci v okolici mesta izvedli pomorski desant. Slabo opremljena kitajska vojska ni bila kos sve\xc5\xbeim japonskim enotam, zato se je bila ta med oktobrom in novembrom 1937 prisiljena umakniti. Japonci so v bitki zmagali, vendar so imeli pri tem ogromne izgube. Da so zasedli mesto, so morali mobilizirati ve\xc4\x8d kot 200.000 vojakov, ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo bojnih ladij in letal. Po treh mesecih krvavih bojev za vsako ulico in hi\xc5\xa1o je bilo mesto popolnoma v ru\xc5\xa1evinah._NEWLINE_Konec leta 1937 so Japonci zasedli Nanking, takratno prestolnico Kitajske, in Shanxi. Po zasedbi prestolnice je v mestu pri\xc5\xa1lo do t. i. nanking\xc5\xa1kega pokola, v katerem so japonski vojaki zverinsko umorili ve\xc4\x8d kot 300.000 Kitajcev. V za\xc4\x8detku leta 1938 je bila v japonskih rokah \xc5\xbee skoraj vsa severo-vzhodna Kitajska. Dejanje je v japonskem parlamentu povzro\xc4\x8dilo politi\xc4\x8dno krizo, saj se je izkazalo, da je japonska vlada izgubila nadzor nad japonsko vojsko na Kitajskem. Ta je v \xc5\xbeelji po novih osvajanjih in zmagah zavra\xc4\x8dala vse ukaze iz mati\xc4\x8dne domovine, stvari pa so se \xc5\xa1e dodatno zapletle, ko so se na strani Kitajcev v vojno vpletle prostovoljne enote iz Sovjetske zveze. Japonsko brezglavo osvajanje se je ustavilo \xc5\xa1ele z bitko pri Taierzhuangu, ki se je na presene\xc4\x8denje vseh kon\xc4\x8dala z odlo\xc4\x8dno kitajsko zmago. Po tej bitki so Japonci popolnoma spremenili svojo osvajalno strategijo, saj so spoznali, da je Kitajska enostavno prevelik zalogaj za majhno oto\xc5\xa1ko Japonsko. Njihov naslednji cilj je bil Wuhan, nova prestolnica Kitajske. Z napadom na to mesto so upali, da bodo kitajsko vlado prisilili k mirovnim pogajanjem in tako kon\xc4\x8dali vojno, ki je \xc5\xbee resno na\xc4\x8dela japonsko gospodarstvo in zunanji ugled. Za napad na mesto so Japonci zbrali skoraj vso kopensko vojsko, ki so jo premogli. Mesto je po krvavih spopadih padlo 27. oktobra 1938, kitajska vlada je zbe\xc5\xbeala v Chongqing in zgodilo se ni ni\xc4\x8d. Japonci so zaman upali, da bodo \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0ka prisilili v mirovna pogajanja. Ta ni odstopal od zahteve, da se japonske \xc4\x8dete umaknejo za meje izpred leta 1937._NEWLINE_Po bitki za mesto Wuhan je morala japonskih \xc4\x8det za\xc4\x8dela vidno upadati, saj spopadom ni bilo videti konca. Japonska vojska, ki je bila relativno majhna, se je na zasedenih ozemljih za\xc4\x8dela sre\xc4\x8davati s \xc5\xa1tevilnimi te\xc5\xbeavami. Velik problem je predstavljala logistika, ki na hribovitem kitajskem terenu ni dohajala japonskih \xc4\x8det in napadi odporni\xc5\xa1kih skupin, med katerimi so bili najbolj drzni komunisti, ki so bili hkrati tudi trn v peti \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0kovi vladi. Narasli pa so tudi stro\xc5\xa1ki vojne. Iz obupa po \xc4\x8dim prej\xc5\xa1njem kon\xc4\x8danju vojne je japonsko poveljstvo izdalo ukaz o bombardiranju vseh ve\xc4\x8djih kitajskih mest. Posledica napadov je bila smrt ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d civilistov, ve\xc4\x8d kot milijon pa je bilo ranjenih in pregnanih z domov._NEWLINE_V drugi polovici leta 1939 je kitajskim \xc4\x8detam uspelo osvoboditi mesti \xc4\x8cang\xc5\xa1a in Guangxi. To jih je spodbudilo, da so konec leta 1939 in v za\xc4\x8detku leta 1940 proti japonskim \xc4\x8detam spro\xc5\xbeili obse\xc5\xbeno protiofenzivo, ki pa se je za kitajsko stran kon\xc4\x8dala katastrofalno, saj je Kitajcem kroni\xc4\x8dno primanjkovalo sodobnega oro\xc5\xbeja in pa tudi izku\xc5\xa1enj iz modernega bojevanja. Po tej ofenzivi so se Kitajci izogibali ve\xc4\x8djim spopadom. S te\xc5\xbeavami so se sre\xc4\x8devali tudi na japonski strani. Problemi so se za\xc4\x8deli pojavljati z upravljanjem zasedenega ozemlja. Japonci so problem posku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1iti z ustanovitvijo marionetne vlade. Vsi poizkusi so spodleteli, saj Kitajci take vlade niso priznavali, veliko ve\xc4\x8d uspeha so imeli pri nova\xc4\x8denju vojakov iz vrst doma\xc4\x8dinov, s katerimi so nato na zasedenih ozemljih uveljavljali svojo oblast. Konec leta 1941 je Japonska v svojih rokah dr\xc5\xbeala skoraj ves obalni pas Kitajske, ker se je vojna v tistem obdobju preselila na tihomorsko boji\xc5\xa1\xc4\x8de, se je kitajska fronta za nekaj \xc4\x8dasa umirila. V tem obdobju kitajska odporni\xc5\xa1ka gibanja niso mirovala in so na zasedenih ozemljih izvajala nenehne sabota\xc5\xbene akcije, ki so na Japonski strani terjale \xc5\xa1tevilne \xc5\xbertve.\n_START_SECTION_\nKitajska obrambna strategija\n_START_PARAGRAPH_\nKitajska vojska je bila za primer vojne izredno slabo pripravljena. Njena vojska je bila sicer velike vendar izredno slabo oboro\xc5\xbeena in opremljena, omembe vredne voja\xc5\xa1ke industrije pa dr\xc5\xbeava ni imela, tako da je bilo ve\xc4\x8dino oro\xc5\xbeja kupljenega v tujini. Za primer vojne se je Kitajska zana\xc5\xa1ala na pomo\xc4\x8d Dru\xc5\xa1tva narodov, ki pa se je soo\xc4\x8dalo s svojimi problemi saj so ga \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeave, med katerimi je bila tudi Japonska, neprestano ignorirale. Velik problem so predstavljali tudi nesporazumi in boji za prevlado v kitajskem politi\xc4\x8dnem vrhu med komunisti in nacionalisti pod vodstvom \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0ka. Nesporazumi so \xc5\xa1li tako dale\xc4\x8d, da so se za\xc4\x8deli Kitajci boriti med sabo namesto, da bi se borili proti Japoncem, ki je bil njihov skupni sovra\xc5\xbenik._NEWLINE_Ene izmed bolje opremljenih in usposobljenih enot v kitajski vojski so bile t. i. nem\xc5\xa1ke divizije, ki so jih opremili in usposobili nem\xc5\xa1ki in\xc5\xa1truktorji. Kitajci so jih uporabili v bojih za \xc5\xa0anghaj, kjer so se odli\xc4\x8dno izkazale vendar pa kljub temu niso morale poraziti japonske cesarske vojske. Po tej bitki so se kitajske \xc4\x8dete samo \xc5\xa1e umikale, sovra\xc5\xbenika so zadr\xc5\xbeevale le toliko, da so redke industrijske obrate preselili na zahod nato pa so za seboj poru\xc5\xa1ili in uni\xc4\x8dili vse kar se je dalo. Prav ta taktika (taktika po\xc5\xbegane zemlje) je bila glavni kitajski adut v vojni saj je zahteven kitajski teren z visokimi hribi in ozkimi dolinami onemogo\xc4\x8dal hitre premike japonskih enot. Te so se po letu 1938 tako utrudile, da niso morale ve\xc4\x8d napredovati v notranjost, \xc4\x8deprav pred seboj niso imele nobenega resnega odpora._NEWLINE_Zaradi kroni\xc4\x8dnega pomanjkanja oro\xc5\xbeja in ostale voja\xc5\xa1ke opreme je kitajska vojska po letu 1938 izvajala le manj\xc5\xa1e voja\xc5\xa1ke operacije, ki pa so se izkazale za izredno u\xc4\x8dinkovite. Japoncem so velik problem predstavljali tudi kitajski komunisti, ki so napadali oskrbovalne poti in industrijske obrate pomembne za voja\xc5\xa1ko industrijo. Za ta dejanja so se Japonci kruto ma\xc5\xa1\xc4\x8devali z uvedbo t. i. politike \xc2\xbbuni\xc4\x8di vse, opleni vse in za\xc5\xbegi vse\xc2\xab\xc2\xa0kar je na koncu pripeljalo do strahotnih vojnih zlo\xc4\x8dinov.\n_START_SECTION_\nPosredovanje zaveznikov\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalne kolonialisti\xc4\x8dne sile: Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Francija in ZDA so \xc5\xbee od konca prve svetovna vojne s strahom opazovale \xc5\xa1irjenje japonskega imperializma, \xc5\xa1e posebej jih je motilo \xc5\xa1irjenje japonskega imperija na Kitajsko, ki je v tistih \xc4\x8dasih spadala v njihovo interesno obmo\xc4\x8dje. Ker se zadeve po diplomatski poti niso dale re\xc5\xa1iti so za\xc4\x8deli zavezniki po\xc4\x8dasi vendar vztrajno oskrbovati kitajsko vojsko z oro\xc5\xbejem, vse dokler leta 1937 ni pri\xc5\xa1lo do napada na ameri\xc5\xa1ko ladjo USS Panay in pokola v Nankingu. Po teh dve dogodkih so zavezniki posegli po ostrej\xc5\xa1ih ukrepih. Preko francoske Indokine so na Kitajsko za\xc4\x8deli po\xc5\xa1iljati ogromne koli\xc4\x8dine voja\xc5\xa1kega materiala britanskega in ameri\xc5\xa1kega izvora, Avstralija pa je leta 1938 prepovedala izvoz \xc5\xbeeleza na Japonsko. Japonci so se temu ma\xc5\xa1\xc4\x8devali tako, da so leta 1940 zasedli francosko Indokino, ki je bila po porazu Francije lahek plen. S tem je bila glavna oskrbovalna pot za kitajsko vojsko presekana. Vendar zavezniki niso obupali, ZDA so sredi leta 1941 na Kitajsko poslale skupino pilotov prostovoljcev z letali P-40, imenovane Lete\xc4\x8di tigri, ki so na kitajskem nebu izbojevali \xc5\xa1tevilne zra\xc4\x8dne zmage proti dosti mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu japonskemu letalstvu. V boj je poslala prostovoljce tudi Sovjetska zveza saj so se Rusi bali japonskega \xc5\xa1irjenja v Sibiriji._NEWLINE_Po napadu na Pearl Harbor, 7. decembra 1941, je vojna pri\xc5\xa1la na popolnoma novo raven. V prime\xc5\xbeu vojne se je skoraj v trenutku zna\xc5\xa1ala cela Azija. Z vstopom ZDA in Velike Britanije v vojno se je Kitajska toliko opogumila, da je Japonski uradno napovedala vojno, kmalu zatem pa je izbojevala odlo\xc4\x8dilno bitko pri \xc4\x8cang\xc5\xa1au. Med drugo svetovno vojno je kitajsko boji\xc5\xa1\xc4\x8de bolj ali manj mirovalo saj je Kitajcem primanjkovalo oro\xc5\xbeja vseh vrst in izku\xc5\xa1enih vojakov. Zavezniki so problem poizku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1iti z zra\xc4\x8dnim mostom preko t. i. Grbe (najvzhodnej\xc5\xa1i del Himalaje) in kopensko potjo preko Sovjetske zveze, ki pa je bila izredno dolga in zaradi tega neprakti\xc4\x8dna, tako je ostalo vse do leta 1945 ko je bila odprta nadomestna oskrbovalna cesta v Ledo. Gradnja ceste, ki je potekala preko strmih vrhov in ozkih dolin severne Burme, je bila izredno te\xc5\xbeavna, poleg tega so cesto neprestano ogro\xc5\xbeale japonske ofenzive._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se je med vojno ve\xc4\x8dina bojev odvijala na tihomorskem boji\xc5\xa1\xc4\x8du je kitajsko boji\xc5\xa1\xc4\x8de kljub temu ostalo klju\xc4\x8dnega pomena, saj je nase vezalo velik del japonske cesarske vojske. Poleg tega so bile na nezasedenih kitajskih ozemljih \xc5\xa1tevilne zavezni\xc5\xa1ke letalske baze iz katerih so se bombniki odpravljali bombardirat Japonsko. Japonci so se tega dobro zavedali, zato so leta 1944 mobilizirali ve\xc4\x8d kot 400.000 vojakov in izvedli operacijo Ichi-Go, najve\xc4\x8djo ofenzivo v bojih za Azijo in Pacifik. Namen ofenzive je bil uni\xc4\x8diti ameri\xc5\xa1ke letalske baze in z \xc5\xbeeleznico povezati Mand\xc5\xbeurijo in Indokino. Ofenziva je uspela saj oslabljeni kitajski in zavezni\xc5\xa1ki vojski ni uspelo zavarovati klju\xc4\x8dnih mest kot so: Hunan, Henan in Guangxi._NEWLINE_Konec leta 1944 so zavezniki pre\xc5\xa1li v protiofenzivo in osvobodili severni del Burme s \xc4\x8dimer so zavarovali strate\xc5\xa1ko pomembno cesto v Ledo. Spomladi leta 1945 so se razmere na boji\xc5\xa1\xc4\x8du popolnoma spremenile v korist zaveznikov. Z dokon\xc4\x8dnim odprtjem oskrbovalnih poti si je kitajska vojska opomogla in pre\xc5\xa1la v ofenzivo. Osvobojeni sta bili mesti Hunan in Guangxi, poleti pa so nameravali osvoboditi \xc5\xa1e Guangdong in \xc5\xa0anghaj, do \xc4\x8desar pa ni pri\xc5\xa1lo saj sta ofenzivo prehitela atomska bombna napada na Hiro\xc5\xa1imo in Nagasaki.\n_START_SECTION_\nKapitulacija japonskih \xc4\x8det\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0estega avgusta 1945 so Ameri\xc4\x8dani vrgli atomsko bombo na Hiro\xc5\xa1imo, ker se Japonci kljub temu, da so izgubljali vojno na vseh frontah, niso \xc5\xbeeleli predati so Ameri\xc4\x8dani 9. avgusta odvrgli atomsko bombo \xc5\xa1e na Nagasaki. Isti dan je Sovjetska zveza izpolnila dogovor iz Jalte in napadla japonske \xc4\x8dete v Mand\xc5\xbeuriji. Elitna japonska Kvantun\xc5\xa1ka armada, ki je \xc5\xa1tela okoli milijon vojakov je po dveh tednih bojev razpadla. Premirje je bilo sklenjeno 15. avgusta, brezpogojna kapitulacija pa je bila podpisana 2. septembra 1945 na bojni ladji USS Missouri. Japonske \xc4\x8dete na kitajskem so uradno kapitulirale teden dni kasneje, 9. septembra 1945._NEWLINE_Skladno z dogovorom med zavezniki, so se japonske \xc4\x8dete na kitajskem, Tajvanu in francoski Indokini predale enotam \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0ka, izjema so bile le japonske enote v Mand\xc5\xbeuriji, ki so se predale Rde\xc4\x8di armadi.\n_START_SECTION_\nDogodki po vojni\n_START_PARAGRAPH_\nKitajska je iz druge svetovne vojne pri\xc5\xa1la kot velika zmagovalka. Njeno gospodarstvo je bilo zaradi dolgotrajne vojne v popolnem razsulu, razmere je \xc5\xa1e dodatno poslab\xc5\xa1alo vsesplo\xc5\xa1no pomanjkanje, lakota, inflacija in korupcija v \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0kovi nacionalisti\xc4\x8dni vladi. Ta si je veliko obetala od industrijsko razvite Mand\xc5\xbeurije, kasneje se je izkazalo da s tem ne bo ni\xc4\x8d saj je Sovjetska zveza kot del vojnih reparacij zasegla in odpeljala ve\xc4\x8dji del te\xc5\xbeke industrije. Zaradi nezadovoljstva ljudi so na mo\xc4\x8di za\xc4\x8deli pridobivati komunisti pod vodstvom Mao Cetunga, ki so bili \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka najve\xc4\x8dji sovra\xc5\xbenik nacionalisti\xc4\x8dne vlade. Med vojno je bilo med komunisti in nacionalisti sklenjeno premirje zaradi Japoncev, ki so bili njihov skupni sovra\xc5\xbenik, po vojni pa je pri\xc5\xa1lo do novih razhajanj, ki so Kitajsko pripeljala na rob dr\xc5\xbeavljanske vojne. Zaradi preganjanja so komunisti pobegnil v gozdove in hribe ter iz njih za\xc4\x8deli izvajati gverilsko vojskovanje. V veliko pomo\xc4\x8d so jim bile izku\xc5\xa1nje pridobljene med japonsko okupacijo ter sovjetska okupacija Mand\xc5\xbeurije ki jim je dala relativno varno zavetje pred nacionalisti\xc4\x8dno kitajsko vojsko. V Mand\xc5\xbeuriji so se komunisti oboro\xc5\xbeili z zase\xc5\xbeenim japonskim oro\xc5\xbejem in se pripravili na prihod \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0kove vojske. Premirje med obema stranema je dokon\xc4\x8dno razpadlo junija 1946, potem se je Kitajska pogreznila globoko v dr\xc5\xbeavljansko vojno, ki se je kon\xc4\x8dal s komunisti\xc4\x8dno zmago in pobegom \xc4\x8cang Kaj-\xc5\xa0ka na Tajvan.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve in \xc5\xa1koda\n_START_PARAGRAPH_\nMed osemletno vojno, ki se je za\xc4\x8dela leta 1937 in kon\xc4\x8dala 1945 je po razli\xc4\x8dnih podatkih umrlo in bilo ranjenih med 20 in 35 milijonov Kitajcev, 95 milijonov pa je bilo beguncev. Med kitajskimi vojaki je na nacionalisti\xc4\x8dni strani umrlo 3,2 milijona vojakov na komunisti\xc4\x8dni pa 500.000. Zaradi japonskih povra\xc4\x8dilnih akcij in oddelkov smrti je umrlo 2,7 milijona japonskih civilistov. Veliko civilistov je umrlo tudi zaradi japonskih poizkusov na ljudeh, ki jih je izvajala \xc2\xbbenota 731\xc2\xab. Ta je med letoma 1935 in 1945 povzro\xc4\x8dila smrt med 10.000 in 40.000 ljudi, med 200.000 in 400.000 ljudi pa je umrlo zaradi poizkusov na terenu._NEWLINE_Ker sta obe strani tekom vojne izvajali taktiko po\xc5\xbegane zemlje je spopad dobil zna\xc4\x8daj totalne vojne, tako da je poleg ljudi gromozansko \xc5\xa1kodo utrpela tudi infrastruktura. Tekom vojne so bila tako uni\xc4\x8dena cela mesta in vasi, uni\xc4\x8dene so bile tudi cestne in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave. Zaradi poru\xc5\xa1enih jezov so bila \xc5\xa1tevilna polja pod vodo in tako neprimerna za proizvodnjo hrane kar je povzro\xc4\x8dilo lakoto in pomanjkanje. Po nekaterih ocena je vojna povzro\xc4\x8dila za 383 milijard dolarjev \xc5\xa1kode._NEWLINE_Velike izgube je imela tudi japonska stran. Po razli\xc4\x8dnih ocenah naj bi japonska cesarska vojska na kitajskih tleh izgubila med 400.000 in 480.000 vojakov kar je med drugo svetovno vojno predstavljalo kar 39 procentov vseh japonskih izgub.'