b'\n_START_ARTICLE_\nKasij Longin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKraj njegovega rojstva je neznan. Nekateri menijo, da je bil rojen v Palmiri, drugi pa, da prihaja iz Emese v Siriji. Njegova mama naj bi bila po narodnosti Sirijka. Mo\xc5\xbeno je tudi, da se je rodil v Atenah, saj naj bi njegov stric, Fronto iz Emese, tam pou\xc4\x8deval retoriko._NEWLINE_Za njegovo izobrazbo je bilo \xc5\xbee od malih nog dobro poskrbljeno. V predgovoru njegovega dela Na koncih (ang. On Ends), ki je ohranjen v Porfirijevem \xc5\xbdivljenju Plotina, se Kasij Longin spominja mnogih potovanj iz otro\xc5\xa1tva, na katerih je obiskal veliko de\xc5\xbeel in se seznanil z vsemi, ki so v tistem \xc4\x8dasu kot filozofi u\xc5\xbeivali velik ugled. Med njimi so bili Amonij Sakas, Origen Pogan, Plotin in Amelij. Kasij Longin je bil dolgo u\xc4\x8denec prvih dveh, a ni podpiral neoplatonizma, ki sta ga tedaj razvijala Amonij in Plotin, in je raje nadaljeval svoje delo kot klasi\xc4\x8dni platonist._NEWLINE_Po tem, ko se je Kasij Longin v Aleksandriji nau\xc4\x8dil vsega o filozofiji, se je vrnil v Atene. Tam se je zavzeto posvetil svojim u\xc4\x8dencem, med katerimi je najbolj izstopal Porfirij. V Atenah je predaval o filozofiji in kritiki ter o retoriki in slovnici, njegovo znanje pa je bilo tako obse\xc5\xbeno, da ga je Evnapij ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbb\xc5\xbeivo knji\xc5\xbenico\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbmuzej na dveh nogah\xc2\xab. Najbolj se je pona\xc5\xa1al s sposobnostjo kriti\xc4\x8dnega presojanja, ki je bila tako izjemna, da je \xc2\xbbsoditi kot Longin\xc2\xab\xc2\xa0postalo sopomenka za \xc2\xbbpresojati pravilno\xc2\xab._NEWLINE_Po dolgem \xc5\xbeivljenju v Atenah je od\xc5\xa1el na vzhod, ob tej prilo\xc5\xbenosti pa se je seznanil z Zenobijo, kraljico Palmire z mnogimi talenti in ljubeznijo do umetnosti in literature, in postal njen u\xc4\x8ditelj gr\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti. Tam Kasij Longin ni imel ve\xc4\x8d veliko mo\xc5\xbenosti za pisanje, kljub temu pa so bili njegovi talenti kmalu uporabni; po smrti kralja Odenata je upravljanje imperija prevzela kraljica Zenobija, ki ga je postavila za svojega svetovalca. Na njegovo pobudo se je sku\xc5\xa1ala otresti rimskega vpliva in takratnemu cesarju Avrelijanu napisala jezno pismo. Leta 273 je ta uni\xc4\x8dil Palmiro in kraljica Zenobija je krivdo zvrnila na svoje svetovalce, \xc5\xa1e posebej na Longina. Zato so ga \xc5\xa1e istega leta usmrtili, to pa je prestal z umirjeno dr\xc5\xbeo, ki bi ga lahko primerjali s Sokratovim: lahkotno in vedro.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nMed svojim preu\xc4\x8devanjem filozofije se je dodobra seznanil s Platonovimi deli; bil je platonist, kar je razvidno iz \xc5\xa1e vedno obstoje\xc4\x8dih del\xc4\x8dkov, pa tudi iz komentarjev, ki jih je napisal na ve\xc4\x8d Platonovih dialogih. Ohranjeni deli teh komentarjev dokazujejo, da je bil odmaknjen od alegori\xc4\x8dnih pojmov, s katerimi so njegovi sodobniki trdili, da so odkrili modrosti stare\xc5\xa1in. Njegovi komentarji so pojasnjevali ne le predmet Platonovih razprav, temve\xc4\x8d tudi njegov slog in na\xc4\x8din izra\xc5\xbeanja. V nasprotju s Plotinom je podpiral idejo, da Platonove ideje obstajajo izven bo\xc5\xbeanskega razumevanja (Nous). Ko je Plotin prebral njegovo razpravo O prvih na\xc4\x8delih (gr. \xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb6 \xe1\xbc\x80\xcf\x81\xcf\x87\xe1\xbf\xb6\xce\xbd), je dejal, da je Kasij Longin morda res u\xc4\x8denjak, nikakor pa ni filozof.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nOd njegovih najpomembnej\xc5\xa1ih del so se ohranili le nepopolni fragmenti. Najbolj obse\xc5\xbeen od teh je dvajset strani iz njegove knjige Umetnost retorike (gr. Techne Rhetorike), v kateri se je ukvarjal z vsebinami aristotelske retorike, kot so npr. dokazi, leksika (besedi\xc5\xa1\xc4\x8de), alegorije (dela, ki si jih lahko razlagamo tako, da razkrijejo skriti pomen, najve\xc4\x8dkrat moralno ali politi\xc4\x8dno usmerjen) in podobno. Pisal je v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, imel je bogato in \xc5\xa1iroko znanje o literaturi in gojil odpor do obi\xc4\x8dajnih retori\xc4\x8dno usmerjenih metod kritike. Neko\xc4\x8d so menili, da je napisal knjigo Peri Hypsous, a danes velja mnenje, da je to delo napisal neznan avtor iz prvega stoletja. Nobeno od njegovih del ni prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino.'