b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Ojstrica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad ali utrdba je bila v lasti svobodnih gospodov \xc5\xbdovne\xc5\xa1kih, \xc5\xbee ko je bila prvi\xc4\x8d omenjena v viru iz leta 1280 kot Castrum Ostirwitz, kasneje pa kot vest ter gesloss. Za \xc5\xbdovne\xc5\xa1ko-Celjske so grad upravljali njihovi kastelani, ki so se v 14. stoletju imenovali po gradu (leta 1320 vitez Uschalk, leta 1330 Mertl, leta 1352 pa Eberhard). Celjska gradi\xc5\xa1\xc4\x8dana sta bila tudi Pavel Luegel iz \xc5\xbdalca (omenjen leta 1417) in Jurij Minndorfer (1432). _NEWLINE_Po izumrtju mo\xc5\xa1ke linije Celjskih leta 1456, in po neuspelem boju Gori\xc5\xa1kih s Habsbur\xc5\xbeani za dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Celjskih, kot tudi vdove Ulrika II. Celjskega Katarine s pomo\xc4\x8djo Jana Vitovca, je tudi ta grad pre\xc5\xa1el v habsbur\xc5\xa1ke roke in so na njem gospodovali de\xc5\xbeelokne\xc5\xbeji oskrbniki. Najprej je bil to Hans Eckelheimer, nato celjski vicedom Jurij Apprecher (omenjen leta 1459), Hansen Apprecher (1478), Ga\xc5\xa1par in Kri\xc5\xa1tof Obra\xc4\x8dan (1484), Toma\xc5\xbe Gradenecker (1494), med letoma 1501 in 1530 Leonhard Raumsch\xc3\xbcssl in njegovi sinovi, ter od leta 1535 Jo\xc5\xa1t Limbarski. Leta 1542 je kot oskrbnik omenjen Friderik von Rechberg, leta 1546 Hans Wagen, leta 1556 pa ga je dobil v last Maksimilijan Schrottenbach (\xc5\xa0rotenbah). Ta dru\xc5\xbeina je grad opustila in ob zno\xc5\xbeju hriba pozidala dvorec (gra\xc5\xa1\xc4\x8dino) Ojstrica, ki so jo imenovali tudi Spodnja Ojstrica. Za gradnjo so verjetno uporabljali tudi material, ki so ga dobili z ru\xc5\xa1enjem starega gradu. Leta 1535 so uporni kmetje med drugim napadli tudi grad Ojstrico. Grad je skoraj popolnoma razpadel \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 17. stoletja, dokon\xc4\x8dno pa so ga poru\xc5\xa1ili v \xc5\xa1estdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja._NEWLINE_Po ljudskem izro\xc4\x8dilu in legendah naj bi bil na gradu nekaj \xc4\x8dasa zaprt tudi Friderik II. Celjski. Na gradu naj bi bila zaprta tudi njegova druga \xc5\xbeena Veronika Deseni\xc5\xa1ka, ki naj bi jo leta 1428, potem ko je Celjsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de ni spoznalo za krivo v obto\xc5\xbebi \xc4\x8darovni\xc5\xa1tva, umorila z utopitvijo dva voj\xc5\xa1\xc4\x8daka Hermana II. Celjskega.'