b'\n_START_ARTICLE_\nPlatinska skupina\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSamorodna platina in zlitine z veliko vsebnostjo platine so bile v Predkolumbovski Ameriki poznane \xc5\xbee zelo dolgo \xc4\x8dasa. Prva evropska omemba platine se je pojavila leta 1557 v spisu italijanskega humanista Julija Cezarja Scaligerja (1484\xe2\x80\x931558) kot opis skrivnostne kovine iz rudnikov med Dari\xc3\xa9nom (Panama) in Mehiko.  Ko so \xc5\xa0panci v Kolumbiji naleteli na neznano kovino, so jo poimenovali platina ("slabo srebro") in jo v rudnikih srebra obravnavali kot neza\xc5\xbeeleno ne\xc4\x8disto\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPlatinske kovine imajo izjemne katalitske lastnosti. Vse so zelo obstojne proti obrabi in izgubljanju sijaja, zato so zelo primerne, predvsem platina, za izdelavo nakita. Kovine so tudi zelo odporne proti kemikalijam, imajo izredne lastnosti pri visokih temperaturah in stabilne elektri\xc4\x8dne lastnosti. Zaradi teh lastnosti so zelo uporabne v industriji.\n_START_SECTION_\nPridobivanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna surovina za proizvodnjo platinskih kovin je obi\xc4\x8dajno anodno blato, ki je stranski produkt elektrolitske rafinacije drugih kovin, na primer zlata ali niklja. V anodnem blatu je ve\xc4\x8d kovin, njihovo lo\xc4\x8devanje pa poteka na osnovi njihovih razli\xc4\x8dnih reaktivnosti in topnosti._NEWLINE_Prvi korak je raztapljanje vseh kovin v zlatotopki, pri \xc4\x8demer nastanejo njihovi nitrati. \xc4\x8ce je v raztopini prisotno tudi srebro, se ga iz raztopine obori kot netopni srebrov klorid (AgCl). Raztopina se zatem posu\xc5\xa1i, stali skupaj z natrijevim hidrogensulfatom (NaHSO\xe2\x82\x84) in nato izlu\xc5\xbei z vodo, da se izlo\xc4\x8di vodotopni rodijev sulfat (Rh(SO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x82). Ostanek se nato stali z natrijevim peroksidom (Na\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82), ki raztopi vse kovine razen iridija. Preostali kovini, rutenij in osmij, tvorita med uvajanjem klora v raztopino svoja tetroksida. Osmijev tetroksid (OsO\xe2\x82\x84) se zatem raztopi v alkoholnem natrijevem hidroksidu (NaOH) in lo\xc4\x8di od netopnega rutenijevega tetroksida (RuO\xe2\x82\x84). Zadnja stopnja proizvodnje je redukcija oksidov z vodikom.\n_START_SECTION_\nPridobivanje v jedrskih reaktorjih\n_START_PARAGRAPH_\nPomembne koli\xc4\x8dine rutenija, rodija in paladija nastajajo tudi pri cepitvah jeder v jedrskih reaktorjih.  Zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8danje cen in vedno ve\xc4\x8djih svetovnih potreb po plemenitih kovinah postaja tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din pridobivanja vedno bolj zanimiv. O mo\xc5\xbenostih njihovega pridobivanja iz iztro\xc5\xa1enega jedrskega goriva je narejenih \xc5\xbee ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudij._NEWLINE_Posebno zanimiv je paladij, ki ima bolj\xc5\xa1e lastnosti od rodija in rutenija, izjemne katalitske sposobnosti in je zelo uporaben tudi v elektronski industriji.  Ve\xc4\x8d skupin strokovnjakov raziskuje mo\xc5\xbenosti  pridobivanja paladija z elektrolizo raztopljenih jedrskih odpadkov, ekstrakcijo  s topili, ionsko izmenjavo in podobno. Na podoben na\xc4\x8din bi se lahko pridobivala tudi rodij in rutenij.'