b'\n_START_ARTICLE_\nKr\xc4\x8denje gozdov\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja veliko razlogov za sodobno kr\xc4\x8denje gozdov, vklju\xc4\x8dno s podkupovanjem vladnih institucij, z nepravi\xc4\x8dno porazdelitvijo bogastva in mo\xc4\x8di, rastjo prebivalstva  in prenaseljenostjo ter urbanizacijo. Globalizacijo pogosto obravnavajo kot drugi glavni vzrok za kr\xc4\x8denje gozdov \xc4\x8deprav obstajajo primeri, v katerih so vplivi globalizacije (nov pretok delovne sile, kapitala, blaga in idej) za\xc4\x8deli spodbujati obnovo in predelavo gozdov._NEWLINE_Organizacija Zdru\xc5\xbeenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) je leta 2000 ugotovila, "da lahko vloga dinamike populacije v lokalnem okolju prinese spremembo, tako odlo\xc4\x8dilno ali brezomembno" in da je kr\xc4\x8denje gozdov lahko posledica "kombinacije" pritiska prebivalstva in stagnacije gospodarske, socialne in tehnolo\xc5\xa1ke panoge._NEWLINE_V skladu z Okvirno konvencijo Zdru\xc5\xbeenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), je sekretariat neustavljiv takoj\xc5\xa1en povzro\xc4\x8ditelj kr\xc4\x8denja gozdov v kmetijstvu. Kmetijstvo kot sredstvo za \xc5\xbeivljenje je odgovorno za 48% kr\xc4\x8denja gozdov, trgovinsko kmetijstvo je odgovorno za 32% kr\xc4\x8denja gozdov, se\xc4\x8dnja je odgovorna za 14% kr\xc4\x8denja gozdov in les za gorivo predstavlja odstranitev 5% gozdov._NEWLINE_Degradacijo gozdnih ekosistemov je bilo mogo\xc4\x8de razumeti kot gospodarsko spodbuda, da je gozdna pretvorba v kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, bolj donosna kot ohranjanje gozdov. Veliko pomembnih gozdnih funkcij nima trga in zato nima ekonomske vrednosti, ki je jasna za lastnike gozdov ali skupnosti, ki se nana\xc5\xa1ajo na gozdove in za njihovo dobro po\xc4\x8dutje. Z vidika razvoju sveta je korist gozdov v pretvorbi ogljika v kisik ali rezervat za biotsko raznovrstnost prioriteta bogatej\xc5\xa1ih razvitih dr\xc5\xbeav in ni nadomestila za te gozdne "usluge". Dr\xc5\xbeave v razvoju menijo, da so nekatere dr\xc5\xbeave v razvitem svetu kot, je United States of America, pred stoletji hotele zmanj\xc5\xa1ati njihove gozdove, prejeti velik del kr\xc4\x8denja gozdov in hinavsko zanikati dr\xc5\xbeavam v razvoju enake mo\xc5\xbenosti: slabo prena\xc5\xa1anje cen za obnavljanje, medtem ko bogate dr\xc5\xbeave ustvarjajo probleme._NEWLINE_Strokovnjaki se ne strinjajo o tem, ali industrijske se\xc4\x8dnje pomembno prispevajo h globalnem kr\xc4\x8denju gozdov. Nekateri trdijo, da so revni ljudje verjetno izkr\xc4\x8dili gozd, ker nimajo druge mo\xc5\xbenosti, drugi da je pomanjkanje sposobnosti pla\xc4\x8dila za materiale in delovno silo potrebno za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje gozda. Neka \xc5\xa1tudija je ugotovila, da se prebivalstvo pove\xc4\x8duje zaradi visokih stopenj rodnosti in da je primarno gonilo kr\xc4\x8denja tropskih gozdov samo v 8% primerov._NEWLINE_Nekateri znanstveniki so ugotovili gibalni premik kr\xc4\x8denja gozdov v zadnjih 30.letih. Medtem ko je kr\xc4\x8denje gozdov prvotno vodilo za obstanek dejavnosti, ki jih sponzorira vlada razvojnih projektov, kot transmigracija v dr\xc5\xbeavah kot sta Indonezija in kolonizacija v Latinski Ameriki, Indiji, Java itd. konec 19.stoletja in prej\xc5\xa1nji polovici 20.stoletja. Do leta 1990 je bila ve\xc4\x8dina kr\xc4\x8denja gozdov povzro\xc4\x8denih z industrijskimi dejavniki vklju\xc4\x8dno z ekstraktivno industrijo, obse\xc5\xbeno \xc5\xbeivinorejo in ekstenzivnim kmetijstvom.\n_START_SECTION_\nAtmosferski problemi\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc4\x8denje gozdov je v teku in s tem oblikovanje podnebja in geomorfologije._NEWLINE_Kr\xc4\x8denje gozdov prispeva h globalnemu segrevanju in se pogosto navaja kot eden od glavnih vzrokov za ve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek tople grede. Kr\xc4\x8denje tropskih gozdov je odgovorno za pribli\xc5\xbeno 20% svetovnih emisij toplogrednih plinov. Po podatkih Medvladnega foruma o podnebnih spremembah kr\xc4\x8denja gozdov, zlasti v tropskih obmo\xc4\x8djih lahko le ti predstavljajo do ene tretjine skupne antropogene emisije ogljikovega dioksida. Toda nedavni izra\xc4\x8duni ka\xc5\xbeejo, da emisije ogljikovega dioksida zaradi kr\xc4\x8denja in degradacije gozdov (izklju\xc4\x8ditev emisij \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8d) prispeva pribli\xc5\xbeno 12% skupne antropogene emisije ogljikovega dioksida v razponu od 6 do 17%. Drevesa in druge rastline odstranjujejo ogljik (v obliki ogljikovega dioksida) iz ozra\xc4\x8dja v procesu fotosinteze, kisik pa sprostijo nazaj v ozra\xc4\x8dje med normalno dihanje. \xc5\xa0ele, ko drevo aktivno raste leto ali ve\xc4\x8d, lahko odstranjuje ogljik. Tako upadanje in kurjenje lesa razbemeni velike zaloge shranjenega ogljika nazaj v ozra\xc4\x8dje. Za ureditev gozda je treba vzeti ogljik, les je treba posekati, pridelati dolgo\xc5\xbeiv proizvod na koncu pa je drevesa potrebno ponovno zasaditi. Kr\xc4\x8denje gozdov lahko povzro\xc4\x8di zalogo ogljika v zemlji oziroma v tleh za sprostitev. Gozdovi so zaloge ogljika in se bodisi potijo ali so zanesljiv vir na osnovi okoljskega stanja. Dozorel gozd menjava med neto upadanjem in neto virom ogljikovega dioksida (glej upadanje ogljikovega dioksida in ogljikovega cikla)._NEWLINE_Zmanj\xc5\xa1anje emisij zaradi kr\xc4\x8denja tropskih gozdov in degradacije gozdov (REDD) v dr\xc5\xbeavah v razvoju se ja pojavila nova mo\xc5\xbenost, dopolnilo podnebne politike. Ideja vklju\xc4\x8duje zagotavljanje finan\xc4\x8dnih nadomestil za zmanj\xc5\xa1anje emisij toplogrednih plinov (TGP) zaradi kr\xc4\x8denja in degradacije gozda._NEWLINE_De\xc5\xbeevni gozdovi, po prepri\xc4\x8danju laikov, prispevajo k znatnemu dele\xc5\xbeu kisika v ozra\xc4\x8dju, \xc4\x8deprav sedaj znanstveniki dokazujejo, da de\xc5\xbeevni gozdovi prispevajo malo kisika v ozra\xc4\x8dje in da kr\xc4\x8denje gozdov ne bo imelo u\xc4\x8dinka na raven kisika v ozra\xc4\x8dju. Vendar se\xc5\xbeiganje in kurjenje gozdnih rastlin, da bi pridobili zemljo za obdelovanje, osvobodi velike koli\xc4\x8dine CO\xe2\x82\x82, kar prispeva h globalnemu segrevanju._NEWLINE_Gozdovi so prav tako zmo\xc5\xbeni izvle\xc4\x8di ogljikov dioksid in ostale onesna\xc5\xbeevalce iz zraka, kar bi prispevalo k stabilnosti biosfere.\n_START_SECTION_\nPrst\n_START_PARAGRAPH_\nNeokrnjeni gozdovi imajo zelo nizko stopnjo izgube prsti, pribli\xc5\xbeno 2 toni na kvadratni kilometer. Kr\xc4\x8denje gozdov vpliva na pove\xc4\x8danje koli\xc4\x8dine odtoka vode in zmanj\xc5\xa1anje za\xc5\xa1\xc4\x8dite prsti z drevesnimi "smetmi" (odpadno listje, veje,...), kar na splo\xc5\xa1no pove\xc4\x8da stopnjo erozije tal. To je lahko prednost pri pretirano razmo\xc4\x8denih tleh de\xc5\xbeevnega gozda. Erozija tal se pove\xc4\x8da tudi zaradi gozdarskih dejavnosti, razvoja cest in uporabe mehanskih naprav._NEWLINE_Kitajski Loess Plateau je bila gozdno o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena \xc5\xbee pred tiso\xc4\x8d leti. Od takrat zaradi erodiranja ustvarja globoke doline in zagotavlja usedline, te dajejo Rumeni reki njeno rumeno barvo, zaradi katerih reka v spodnjem toku poplavlja (od tod vzdevek reke "\xc5\xbdalost Kitajske")._NEWLINE_Odstranjevanje dreves ne pomeni zmeraj pove\xc4\x8dano stopnjo erozije. V nekaterih regija]h na jugozahodu ZDA je grmi\xc4\x8devje in drevje preraslo travnate povr\xc5\xa1ine. Sama drevesa zaradi kro\xc5\xa1enj pove\xc4\x8dajo izgubo trave. Gola podro\xc4\x8dja med drevesnimi kro\xc5\xa1njami so postala zelo erodirana. Ameri\xc5\xa1ki Zavod za gozdove, v Bandelier National Monument, na primer, preu\xc4\x8duje kako obnoviti nekdanji ekosistem in zmanj\xc5\xa1ati erozijo z odstranjevanjem dreves._NEWLINE_Drevesne korenine ve\xc5\xbeejo prst in \xc4\x8de je prst dovolj plitva delujejo tako, da zadr\xc5\xbeujejo prst in jo povezujejo s kamninami pod njo. Odstranjevanje dreves na strmih pobo\xc4\x8djih s plitvo prstjo pove\xc4\x8duje nevarnost zemeljskih plazov, ki lahko ogro\xc5\xbeajo v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeive\xc4\x8de ljudi.Vendar pa kr\xc4\x8denje gozdov ve\xc4\x8dinoma vpliva samo na debla dreves, korenine ostanejo v zemlji, tako da lahko prepre\xc4\x8dujejo zemeljske plazove.\n_START_SECTION_\nEkolo\xc5\xa1ki problemi\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc4\x8denje gozdov povzro\xc4\x8da upadanje rastlinske raznolikosti. kot tudi odstranitev ali uni\xc4\x8denje gozdnih povr\xc5\xa1in. Gozdovi pa podpirajo ohranitev rastlinske raznolikosti, ki zagotavlja \xc5\xbeivljenjski prostor za divje \xc5\xbeivali,  poleg tega spodbujajo rast zdravilnih rastlin.  Gozdni biotopi so nenadomestljiv vir za pridobivanje novih naravnih zdravil (na primer taxol), saj kr\xc4\x8denje gozdov lahko dokon\xc4\x8dno uni\xc4\x8di genetske zna\xc4\x8dilnost (npr. odpornost rastline), do te mere, da jih ni mogo\xc4\x8de obnoviti._NEWLINE_V tropskem de\xc5\xbeevnem gozdu najdemo pribli\xc5\xbeno 80% znanih svetovnih rastlinskih vrst, kar tropski de\xc5\xbeevni gozd uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najbolj raznolik ekosistem na Zemlji. Odstranitev ali uni\xc4\x8denje pomembnih povr\xc5\xa1in gozda se odra\xc5\xbea v na\xc4\x8detem okolju z zmanj\xc5\xa1anjem rastlinske raznolikosti._NEWLINE_Ocenjeno je bilo, da zaradi kr\xc4\x8denja de\xc5\xbeevnega gozda dnevno izgubljamo 137 vrst rastlin, \xc5\xbeivali in insektov, kar pomeni 50.000 vrst na leto. Drugi navajajo, da kr\xc4\x8denje tropskega de\xc5\xbeevnega gozda pripomore k mno\xc5\xbei\xc4\x8dnemu izumrtju holocena. Stopnje izumrtja zaradi stopnje kr\xc4\x8denja gozdov so zelo nizke, povpre\xc4\x8dno ena vrsta sesalcev in ptic na leto. Kar se ocenjuje povpre\xc4\x8dno 23.000 vrst na leto. Predvidevanja so bila, da bi lahko ve\xc4\x8d kot 40% \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst v jugozahodni Aziji izumrlo v 21. stoletju.  Tak\xc5\xa1na predvidevanja so bila postavljena pod vpra\xc5\xa1aj. Leta 1995 pridobljeni podatki ka\xc5\xbeejo, da je ve\xc4\x8dina prvotnih gozdov znotraj regij jugovzhodne Azije preurejenih v monokulturne nasade, da pa je potencialno ogro\xc5\xbeenih vrst kar nekaj. Drevesna flora pa je \xc5\xa1e vedno zelo raz\xc5\xa1irjena in stabilna._NEWLINE_Znanstveno razumevanje procesa izumrtja ni dovolj natan\xc4\x8dno, da napove u\xc4\x8dinke kr\xc4\x8denja gozdov na rastlinsko raznolikost. Ve\xc4\x8dina napovedi za gozdarstvo povezuje izgubo rastlinske raznolikosti, katera temelji na modelih posameznih obmo\xc4\x8dij, pri osnovni predpostavki, \xc4\x8de se gozd kr\xc4\x8di se isto\xc4\x8dasno zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo vrst. Vendar pa se je veliko tak\xc5\xa1nih modelov izkazalo za napa\xc4\x8dne in izguba habitata ne vodi nujno do ve\xc4\x8dje izgube vrst.\n_START_SECTION_\nGospodarski u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nNa konvenciji o biolo\xc5\xa1ki raznolikosti, ki je potekala v Bonu, so predstavili poro\xc4\x8dilo, v katerem so pri\xc5\xa1li do zaklju\xc4\x8dka, da bi lahko \xc5\xa1koda, nastala na gozdovih in ostalih podro\xc4\x8djih narave, prepolovila \xc5\xbeivljenjski standard revnega prebivalstva in zmanj\xc5\xa1ala svetovni bruto proizvod za okoli 7% do leta 2050. V primerjavi z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem vodnih virov in obdelovalne zemlje, je izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje gozdov in njegovih danosti skozi zgodovino, vklju\xc4\x8dno z lesom, ki ga uporabljamo za gradnjo ali kurjavo, igralo klju\xc4\x8dno vlogo v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi. Dana\xc5\xa1nje moderne dru\xc5\xbebe nadaljujejo z izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem gozdov za pridelavo lesa za gradnjo hi\xc5\xa1 in pridobivanje papirja. V dr\xc5\xbeavah v razvoju je skoraj tri milijone ljudi odvisnih od lesa za potrebe ogrevanja in kuhe._NEWLINE_Lesno pridelovalna industrija predstavlja velik dele\xc5\xbe v gospodarstvu tako v razvitih kot tudi v dr\xc5\xbeavah v razvoju. Kratkoro\xc4\x8den porast gospodarstva, ki nastane zaradi pretvorbe gozdnih obmo\xc4\x8dij v kmetijsko predelovalne povr\xc5\xa1ine ali prevelika izraba gozda za pridobivanje lesenih proizvodov navadno vodita v izgubo dolgoro\xc4\x8dnega pridelka ali dolgoro\xc4\x8dne rodovitnosti zemlje (zaradi tega pride do zmanj\xc5\xa1anja mo\xc5\xbenosti izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja naravnih virov). Zahodna Afrika, Madagaskar, jugozahodna Azija in veliko ostalih podro\xc4\x8dij, so izkusile ni\xc5\xbeje prihodke v gospodarstvu kot vzrok upada gozdnega poseka. Nezakonita se\xc4\x8dnja povzro\xc4\x8da milijardno \xc5\xa1kodo v nacionalnem gospodarstvu._NEWLINE_Novi na\xc4\x8dini pridobivanja velikih koli\xc4\x8din lesa prina\xc5\xa1ajo gospodarstvu ve\xc4\x8d \xc5\xa1kode kot koristi in znesek vnosa za vpeljavo teh na\xc4\x8dinov je vi\xc5\xa1ji od koli\xc4\x8dine denarja, ki ga ljudje zaposleni v gozdarski industriji porabijo.  Raziskave ka\xc5\xbeejo, da na ve\xc4\x8dini raziskovanih podro\xc4\x8djih, razli\xc4\x8dne nalo\xc5\xbebe, ki spodbujajo kr\xc4\x8denje gozdov, za vsako tono izpu\xc5\xa1\xc4\x8denega ogljika le redno proizvedejo produkte v vrednosti $5, ve\xc4\x8dinoma je ta vrednost ni\xc5\xbeja od $1. Na evropskem trgu je vrednost kompenzacije, vezane na eno tono izpu\xc5\xa1\xc4\x8denega ogljika, 23 EUR (cca $35).\n_START_SECTION_\nPrazgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski razlogi:_NEWLINE_Dodatna informacija: \xc4\x8dasovna linija okoli\xc5\xa1kih dogodkov. _NEWLINE_Prazgodovina:_NEWLINE_Manj\xc5\xa1a lestvica o kr\xc4\x8denju gozdov je bila praksa nekaterih dru\xc5\xbeb deset tiso\xc4\x8d let pred za\xc4\x8detkom civilizacije. Prvi dokaz kr\xc4\x8denja gozdov se pojavi v mezolitski dobi. Verjetno se je uporabil za preoblikovanje zaprtih gozdov v bolj odprte ekosisteme za ugodnej\xc5\xa1i lov na \xc5\xbeivali.  S pojavitvijo poljedelstva na ve\xc4\x8dje  povr\xc5\xa1ine, se je za\xc4\x8delo kr\xc4\x8denje gozdov v katerem je ogenj postal osnovno orodje pri kr\xc4\x8denju povr\xc5\xa1inskega ozemlja. V Evropi nimamo zanesljivih dokazov o kr\xc4\x8denju gozdov pred letom 7000 pr.Kr... Mezolitski pridelovalci hrane so uporabljali ogenj, da so naredili odprto ozemlje za jelene in divje pra\xc5\xa1i\xc4\x8de. V Veliki Britaniji so odporne vrste kot so hrast in jesen, premestili v zapisnik opra\xc5\xa1evanja z leskami, robidnicami, travami in koprivami. Odstranitev gozdov je bil tisti razlog, ki je vodil v manj\xc5\xa1e izginotje, rezultat tega pa je bila ureditev vi\xc5\xa1avske \xc5\xa1otovine. Splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjen je bil upad opra\xc5\xa1evanja bresta s cvetnim prahom preko Evrope med 8400-8300 pr.Kr. in 7200-7000 pr.Kr.,ki se je za\xc4\x8delo v ju\xc5\xbeni Evropi in se je postopoma \xc5\xa1irilo na sever proti Veliki Britaniji, kar lahko predpostavlja \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje ozemlja z ognjem ob nastopu neolitskega poljedelstva._NEWLINE_Neolitsko obdobje je bilo obdobje iz\xc5\xbeagavanja in prostranega kr\xc4\x8denja gozdov namenjenega kmetijskemu ozemlju.  Kamene sekire so bile iznajdene pred pribli\xc5\xbeno 3000 pr.Kr. vendar ne le iz kremena ampak iz pestre raznolikosti trdnega kamenja tako v Veliki Britaniji kot tudi Severni Ameriki. Vklju\xc4\x8devale so znano Langdale industrijo sekir v English Lake okoli\xc5\xa1u, kamnolome razvite v Penmaenmawr na Severnem Wales-u in mnogo ostalih lokacij. Krajevno so bile grobo otesane v bli\xc5\xbeini kamnolomov, nekatere pa so bile lokalno zglajene, da so imele lep\xc5\xa1i izgled. Ta korak ni okrepil le mehanske sile sekir, ampak tudi la\xc5\xbeje prediranje lesa. Kremen se je \xc5\xa1e vedno uporabljal za glavni vir, tak kot je bil iz Grim Graves-a pa tudi iz mnogih drugih rudnikov \xc5\xa1irom Evrope._NEWLINE_Dokaz o kr\xc4\x8denju gozdov je bil najden na minojski Kreti; kot primer je predmestje dvorca Knosos, ki je bilo brezobzirno iztrebljeno v bronasti dobi.\n_START_SECTION_\nZgodovina pred industrializacijo\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi ve\xc4\x8dji del zgodovine, so bili ljudje lovci in nabiralci, ki so lovili znotraj gozdov. Na ve\xc4\x8dini podro\xc4\x8dij, kot je Amazon, tropi, centralna Amerika in Karibi, so oblasti \xc5\xa1ele po mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju gozdov omogo\xc4\x8dile, da se kr\xc4\x8denje izvaja na na\xc4\x8din, da se lahko gozdne povr\xc5\xa1ine obnavljajo._NEWLINE_V stari Gr\xc4\x8diji so Tjeered van Andel in soavtorji povzeli tri regionalne \xc5\xa1tudije zgodovinskih erozijskih izsledkov in naplavin ter dognali, da kjerkoli obstajajo ustrezni dokazi, sledi ve\xc4\x8dja faza erozije, blizu okoli 500-1000 let priprave kmetijstva v razli\xc4\x8dnih regijah Gr\xc4\x8dije, raztezajo\xc4\x8dega se od zgodnjega neolitika do zgodnje bronaste dobe. Tiso\xc4\x8de let, ki sledijo, prva polovica tiso\xc4\x8dletja pred Kristusom, je izgledalo zelo resnih, saj so bili pretrgani sunki zemeljske erozije na \xc5\xa1tevilnih mestih. Zgodovinsko muljenje pristani\xc5\xa1\xc4\x8d vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene obale Male Azije (npr. Clarus in na primer Efez, Priena in Milet), so pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so bila zanemarjena zaradi mulja odlo\xc5\xbeenega z vijuganjem reke Meander, skozi zadnja stoletja pred Kristusom._NEWLINE_Vzhodna Islandija je v prej\xc5\xa1njih stoletjih pretrpela te\xc5\xbeko zemeljsko erozijo, ote\xc5\xbeeno s poljedelstvom in kr\xc4\x8denjem gozdov.  Jared Diamond daje \xc5\xa1irok pogled na propad starodavnih Vzhodnih Islandcev, v svoji knjigi Collapse (Propad). Izginotje islandskih dreves izgleda, kot da se ujema z upadanjem njihove civilizacije okoli 17. in 18.stoletja. Propad kr\xc4\x8denja in prekomernega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja je pripisoval vsem pomo\xc5\xbenim virom._NEWLINE_ _NEWLINE_Tipi\xc4\x8dni napredek se je pokazal takrat, ko je prekomerno muljenje pristani\xc5\xa1\xc4\x8da pri Bruges-u, preselilo pristani\xc5\xa1ki promet h Antwerpnu, kjer se je za\xc4\x8delo obdobje pove\xc4\x8danega razvoja kolonizacije (in pojavitev kr\xc4\x8denja gozdov), v zgornjem zalivu reke. V zgodnjem srednjem veku, je Riez v zgornji Provenci, naplavljeni mulj iz dveh manj\xc5\xa1ih rek, pove\xc4\x8dal re\xc4\x8dno strugo in raz\xc5\xa1iril prerijo reke, ki je po\xc4\x8dasi zakopala rimske naselbine z naplavinami in postopoma premaknila novogradnjo] na vi\xc5\xa1jo raven; hkrati pa je bil pritok v zgornjem toku reke nad Riez-om dostopen za pa\xc5\xa1nike._NEWLINE_Od William B. Greeley-ja; Odnos geografije do oskrbovanja gozdov; Ekonomska geografija, 1925, zvezek 1, str. 1-11. Vir za \xc2\xbbDana\xc5\xa1nji\xc2\xab\xc2\xa0zemljevid: kompilator George Draffan, zemljevid ozemlja brez cest, v Big Outside-u (v Ve\xc4\x8dji zunanjosti): Popis inventure gozdne pustinje v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, avtorja Dave Foreman in Howie Wolke (Harmonija knjig, 1992). Ti zemljevidi predstavljajo le nedol\xc5\xbeno izgubo gozdov. Nekatera naknadna porast se je zgodila vendar ne po letih, velikosti ali obsegu leta 1620, povzro\xc4\x8den s strani nara\xc5\xa1\xc4\x8danja prebivalstva in gojenja hrane. ]]_NEWLINE_Tipi\xc4\x8dna zna\xc4\x8dilnost napredka je, da so se mesta pogosto gradila na gozdnih obmo\xc4\x8djih in tako doprinesla les nekaterim industrijam (npr. gradnja, ladjedeljstvo, lon\xc4\x8darstvo). Ko se je kr\xc4\x8denje gozdov zgodilo brez primerne postavitve je postala lokalna dobava lesa te\xc5\xbeko pridobljiva poleg vse ostale konkuren\xc4\x8dne in vodilne mestne vdanosti, ki se je ve\xc4\x8dkrat pripetila v starodavni mali Aziji. Zaradi potrebe po gorivu, sta rudarstvo] in metalurgija pogosto vodila h kr\xc4\x8denju gozdov in mestni vdanosti._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del preostale populacije, aktivne predvsem na poljedelskem sektorju (ali posredno odvisne od tega) so glavno nalogo prepustili ve\xc4\x8dinoma kr\xc4\x8denju in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju ozemelj in \xc5\xbeivinoreji. Popolnoma divje zelenje je bilo ve\xc4\x8dinoma postavljeno na stranski tir (in delno uporabljeno za npr. drva, stavbni les ali sadjarstvo, ali pa pa\xc5\xa1e svinj) in s pod\xc5\xbeiganjem sposobno za novo \xc5\xbeivljenje. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditne elite (plemstvo in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina) so se s svojim lastnim zasledovanjem privilegirale in si prizadevale, da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditile zna\xc4\x8dilne gozdnate pokrajine._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji deli raz\xc5\xa1irjene populacije (in tako bolj trpe\xc5\xbeen razvoj) se je igral z monasti\xc4\x8dnim \xc2\xbbvodstvom\xc2\xab\xc2\xa0(\xc5\xa1e posebno z benediktinci in trgovskim redom) in nekaterimi fevdalnimi gospodi, s privr\xc5\xbeenci kmetov (in tako postali dav\xc4\x8dni pla\xc4\x8dniki) pri ponujanju relativno dobro zakonitih in prora\xc4\x8dunskih pogojev. Celo kadar so teoretiki posku\xc5\xa1ali pospe\xc5\xa1evati mesta, so naseljenci v bli\xc5\xbeini potrebovali poljedelski pas ali pa pas znotraj obrambnih zidov. Ko se je populacija hitro zmanj\xc5\xa1ala, zaradi razlogov kot so \xc4\x8drna kuga ali pogubne vojne (npr.D\xc5\xbeingiskanove mongolske horde v vzhodni in centralni Evropi, trideset letna vojna v Nem\xc4\x8diji), je to lahko pripeljalo do tega, da so postale naselbine zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene. Ozemlje je ponovno naselila narava, vendar so bili sekundarni gozdovi po navadi v pomanjkanju prvotnega biolo\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Kot rezultat \xc5\xa1irjenja prebivalstva v letih od 1100-1500 po Kr., je gozdno opusto\xc5\xa1enje zajelo podro\xc4\x8dje v zahodni Evropi. Evropejci so v 15. stoletju porabili veliko gozdnih virov za gradnjo ladij v namene za raziskovanje, kolonizacijo in trgovanje s su\xc5\xbenji. Piratstvo je prav tako prispevalo k uni\xc4\x8denju gozdov, kot recimo v \xc5\xa0paniji. To je primer oslab\xc5\xa1anja ekonomskih poslov po Kolumbovem odkritju Amerike, ko je ekonomija postala odvisna od kolonialnega delovanja (plenjenje, rudarjenje, \xc5\xbeivinoreja, planta\xc5\xbee, trgovski posli, itd.)._NEWLINE_V knjigi Changes in the Land (1983), je William Cronon anliziral in dokumentiral angle\xc5\xa1ko kolonialno trgovanje v 17. stoletju, pospe\xc5\xa1ene sezonske poplave v Novi Angliji v obdobju, ko so novi naseljenci za\xc4\x8deli prvotno \xc4\x8distiti gozdove v namen poljedelstva. Verjeli so, da so poplave povezane s splo\xc5\xa1nim raz\xc5\xa1irjenjem \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja gozda, ki se nana\xc5\xa1a na zgornji tok reke._NEWLINE_Splo\xc5\xa1na uporaba oglja v industrijski lestvici v zgodnje-moderni Evropi, je bil nov tip propadanja zahodnih gozdov, sploh v Angliji Stuart, sorazmerno prvotni produkti oglja so se na lestvici izrazito raz\xc5\xa1irili. Stuartova Anglija je bila tako prostrano iztrebljena, da je bilo to odvisno od prodaje na Baltiku, ki je trgovala z lesom, in je skrbela za nedotaknjene gozdove Nove Anglije, ki dobavlja te potrebe. Admiral Nelson je za izgradnjo vojnih ladij za potrebe Kraljeve mornarice, za bitko pri Trafalgar-ju (1805), zahtevali 6000 kakovostnih merskih hrastov. Za potrebe Francoske mornarice je Colbert v Franciji nasadil hrastove gozdove. Ko so hrastovi nasadi dozoreli, v sredini 19. stoletja, jambori niso bili ve\xc4\x8d potrebni saj se je spremenila izgradnja ladij._NEWLINE_Povzetek Norman F.Cantor-jeva, glede posledic poznega srednjeve\xc5\xa1kega iztrebljanja gozdov v zgodnji moderni Evropi:_NEWLINE_Evropejci so \xc5\xbeiveli v sredini prostranih gozdov skozi vsa obdobja zgodnjega srednjega stoletja. Po letu 1250 so postali tako izku\xc5\xa1eni glede kr\xc4\x8denja gozdov, vse do leta 1500, ko je pri\xc4\x8delo primanjkovati lesa za gretje in kuhanje. Zaradi kr\xc4\x8denja gozdov so se soo\xc4\x8dili z upadom divjadi in s tem posledi\xc4\x8dno tudi s pomanjkanjem beljakovin (meso). Z letom 1500 je bila Evropa na robu propada z gorivom in v prehranjevalni krizi iz katere je bila v 16. stoletju re\xc5\xa1ena s kurjenjem mehkega oglja ter gojenjem paradi\xc5\xbenika in koruze.\n_START_SECTION_\nObdobje industrializacije\n_START_PARAGRAPH_\nPojavljanje parnikov v ZDA, v 19. stoletju, je bil vzrok za kr\xc4\x8denje gozdov ob bre\xc5\xbeinah glavnih rek, kot je reka Mississippi s porastlimi in te\xc5\xbekimi poplavami, ki so bile rezultat le te. Posadka parnikov je vsak dan sekala drevesa z re\xc4\x8dnih bregov za gorivo parnih strojev. Med St. Luisom in sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dem reke Ohio na jugu, postane Mississippi bolj \xc5\xa1irok in plitek in svoj rokav preusmeri v stranski del. Poskusi, da bi izbolj\xc5\xa1ali navigacijo, pri uporabi vle\xc4\x8denja nesnage, je pogosto rezultanta posadke, ki \xc4\x8disti dolga drevesa (61m) vzdol\xc5\xbe nasipov. Nekatera francoska kolonialna mesta v dr\xc5\xbeavi Illinois, kot je Kaskaskia, Cahokia in St. Phillipe, so se v poznem 19. stoletju soo\xc4\x8dila z izgubo kulturne evidence arheolo\xc5\xa1kih odkritij, zaradi poplav reke Illinois._NEWLINE_Celotni obseg \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja gozdnatih pokrajin, da bi ustvarili poljedelsko podro\xc4\x8dje, je razvidnen na mnogih delih sveta, kot je Centralni gozd - pa\xc5\xa1na podro\xc4\x8dja in ostala ozemlja Great Plain-a (Velika ravnina) v ZDA. Zna\xc4\x8dilne vzporednice so vidne v 20. stoletju, ki so se zgodile v iztrebljanju gozda pri mnogih razvijajo\xc4\x8dih se narodih.\n_START_SECTION_\nStopnje\n_START_PARAGRAPH_\nGlobalno iztrebljanje gozdov se je silovito raz\xc5\xa1irilo okoli leta 1952. Ocenjeno je bilo, da je pribli\xc5\xbeno polovica zemeljskega tropskega gozda-med 7,5 mio in 8 mio km\xc2\xb2  (2,9 mio do 3 mio kvadratnih milj) od prvotnih 15-16 milijonov km\xc2\xb2 (5,8-6,2 milijonov kvadratnih milj), ki je pokrivalo planet,  zdaj o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denih. Nekateri znanstveniki so predpostavili, da bo do leta 2030 pre\xc5\xbeivelo 10% vrst rastlin, ki so zavedene v svetovni splo\xc5\xa1ni bazi, 10% v degradiranih pogojih, 80% bo izgubljenih in z njimi ostalih sto tiso\xc4\x8d nenadomestljivih vrst._NEWLINE_Ocene se izredno spreminjajo glede na obseg kr\xc4\x8denja tropskih gozdov. Znanstveniki ugotavljajo, da je bila ena petina od svetovnega tropskega de\xc5\xbeevnega gozda uni\xc4\x8dena v letih 1960\xe2\x88\x921990. Ugotavljajo, da je ta de\xc5\xbeevni gozd 50 let nazaj pokrival 14% zemeljskega povr\xc5\xa1ja, sedaj pa pokriva le 5-7%, in vsi tropski de\xc5\xbeevni gozdovi naj bi izginili v sredini 21.stoletja. _NEWLINE_Leta 2002 je analiza satelitske slike prikazala, da je razmerje iztrebljanja gozdov v vla\xc5\xbenih tropskih predelih (pribli\xc5\xbeno 5,8 milijonov hektarov na leto), kar je pribli\xc5\xbeno 23% ni\xc5\xbeje od splo\xc5\xa1no navedenega odstotka. Nasprotno pa nove analize satelitskih slik prikazujejo, da je iztrebljanje gozdov v amazonskem de\xc5\xbeevnem gozdu dvakrat hitrej\xc5\xa1e kot so znanstveniki predhodno ocenili.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri so se prerekali, da zna potek iztrebljanja \xc5\xa1e slediti po Kuznet-ovi krivulji, ki, \xc4\x8de bi bila resni\xc4\x8dna, vendar neuspe\xc5\xa1na, bi izlo\xc4\x8dila tveganje nespremenljive izgube neekonomskih vrednot gozda (npr. iztrebljanje vrst)._NEWLINE_Poro\xc4\x8dilo leta 2005 od ZDA Food and Agriculture Organization (FAO) (Organizacija za hrano in poljedelstvo) je ocenilo, da \xc4\x8deprav se iztrebljanje gozdnih podro\xc4\x8dij nadaljuje, s 13 hektari letno, je globalni odstotek iztrebljanja v zadnjih \xc4\x8dasih dokaj majhen. Spet ostali pa ugotavljajo, da bodo s takim tempom de\xc5\xbeevni gozdovi hitreje iztrebljeni. Londonska baza ustanove Rainforest (De\xc5\xbeevni gozd) je zapisala, da diagram ZDA utemelji na definiciji, da bo gozd postal ozemlje z le 10% drevesnimi vrstami, ki bodo potemtakem dejansko stepe \xe2\x80\x93 kot ekosistemi in manj po\xc5\xa1kodovani gozdovi." Ostali kritiki FAO organizacije poudarjajo, da ne razlikujejo med tipi gozdov, ki v veliki meri temeljijo na poro\xc4\x8danju gospodarskega podro\xc4\x8dja posameznih dr\xc5\xbeav, ki niso upo\xc5\xa1tevale neuradnih dejavnosti kot je ilegalna se\xc4\x8dnja._NEWLINE_ _NEWLINE_Klub tem negotovostim pa somi\xc5\xa1ljeniki menijo, da ostaja iztrebljanje de\xc5\xbeevnih gozdov pomemben okoljevarstveni problem. Od leta 1900 je izginilo 90% de\xc5\xbeevnega gozda ob obali Zahodne Afrike. V Ju\xc5\xbeni Aziji pa je okoli 88% de\xc5\xbeevnega gozda izgubljenega. Ve\xc4\x8dji del, ki je ostal od svetovnega formata de\xc5\xbeevnega gozda je v amazonskem zalivu, kjer amazonski de\xc5\xbeevni gozd obsega pribli\xc5\xbeno 4 milijone kvadratnih kilometrov. Regija, kjer je bil najve\xc4\x8dji odstotek iztrebljanja v letih 2000\xe2\x88\x922005 je Centralna Amerika - ki je izgubila 1,3% svojega gozda na leto \xe2\x80\x93 prav tako tudi Azija. V Centralni Ameriki se je dve tretjini ni\xc5\xbeavja tropskega gozda spremenilo v pa\xc5\xa1nike od leta 1950 in 40% od vsega tropskega gozda je bilo izgubljenega v zadnjih 40. letih. Brazilija je izgubila 90-95% svojega Mata Atlantskega gozda. Madagaskar je izgubil 90% svojega vzhodnega de\xc5\xbeevnega gozda. Z letom 2007 je Haitiju ostalo manj kot 1% gozdov. Mehika, Indija, Filipini, Indonezija, Tajska, Myanmar, Malezija, Banglade\xc5\xa1, Ljudska republika Kitajska, \xc5\xa0rilanka, Laos, Nigerija, Demokrati\xc4\x8dna republika Kongo, Liberija, Gvineja, Gana in Cote d\'Ivore so izgubili ogromna ozemlja svojega de\xc5\xbeevnega gozda. Nekatere dr\xc5\xbeave, kot je na primer Brazilija, so izrazile svoje potrebe po kr\xc4\x8denju gozdov kot nujno zlo. Svetovna organizacija Wildlife je v svojih projektih o regijah kategorizirala tipe bivali\xc5\xa1\xc4\x8d rastlin ali \xc5\xbeivali iz \xc5\xa1irnega sveta, vklju\xc4\x8dno z izgubo \xc5\xbeivljenjskega prostora zaradi kr\xc4\x8denja gozdov, na primer z gozdovi bogati predeli v Kanadi so zaradi kr\xc4\x8denja gozdov celo izginili ali pa so bili spremenjeni.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1anje emisij\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dje mednarodne organizacije, vklju\xc4\x8dno z Zdru\xc5\xbeenimi narodi in Svetovno banko, so za\xc4\x8deli razvijati programe, katerih cilj je omejevanje kr\xc4\x8denja gozdov. Izraz zmanj\xc5\xa1evanja emisij zaradi kr\xc4\x8denja in degredacije gozdov REDD (Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation) opisuje te vrste programov, ki uporabljajo neposredno denarne ali druge spodbude s strani razvitih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Financiranje je bilo veliko vpra\xc5\xa1anje, vendar so na konvenciji o klimatskih spremembah v Kopenhagnu decembra 2009, dosegli sklep o skladu s skupno zavezo za nove in dodatne vire, vklju\xc4\x8dno z gozdarstvom in nalo\xc5\xbebami mednarodnih institucij. Namen je dose\xc4\x8di 30 bilijonov USD za obdobje 2010-2012._NEWLINE_Veliko dela je v teku z uveljavljanjem smernic in pomo\xc4\x8djo nerazvitim dr\xc5\xbeavam pri izpolnjevanju njihovih zastavljenih ciljev. Orodja, ki se nana\xc5\xa1ajo na daljinsko spremljanje gozdov z uporabo satelitskih posnetkov in drugih virov podatkov, vklju\xc4\x8dujejo Center za globalni razvoj FORMA (Forest Monitoring for Action) v nadzor gozdov in v skupino za zemeljsko nadzorovanje. Tudi metodolo\xc5\xa1ke smernice so bile poudarjene na COP-15._NEWLINE_Okoljevarstvena organizacija Avoided Deforestation Partners vodi kampanjo za razvoj REED s finan\xc4\x8dnimi sredstvi vlade ZDA.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNove metode so se razvile za bolj intenzivno kmetijstvo, za visoko donosne hibridne rastline, tople grede, avtonomne vrtove in za hidropone._NEWLINE_Te metode so pogosto odvisne od gnojil in dodatkov, da obdr\xc5\xbeijo potrebno vrednoto. V cikli\xc4\x8dni agrokulturi se govedo pase na kmetijskih povr\xc5\xa1inah katere po\xc4\x8divajo in se pomlajajo. Cikli\xc4\x8dna agrokultura pove\xc4\x8duje plodnost zemlje. Intenzivno kmetijstvo lahko zmanj\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo hranil v zemlji, \xc4\x8de prehitro po\xc4\x8drpamo potrebne minerale za rast rastline._NEWLINE_Najbolj obetajo\xc4\x8d pristop je koncept hranilnih gozdov v permakulturi, ki se sestoji iz agrogozdovnih sistemov in je previdno oblikovan tako, da posnema naravne gozdove, s poudarkom na rastlinsko in \xc5\xbeivalsko vrsto po interesu za hrano, hladovino in druge uporabe._NEWLINE_Ti sistemi imajo nizko odvisnost od fosilnih goriv, gnojil in dodatkov, so zelo samovzdr\xc5\xbeevani, visoko produktivni, z mo\xc4\x8dnim pozitivnim vplivom na zemljo, kvalitetno vodo in biotsko raznovrstnost.\n_START_SECTION_\nGozdno gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTrud zaustavitev oz.upo\xc4\x8dasnitev kr\xc4\x8denja gozdov je poskus \xc5\xbee mnogih stoletij, ker je \xc5\xbee dolgo znano, da lahko zmanj\xc5\xa1evanje gozdov povzro\xc4\x8di dovolj veliko okoljsko \xc5\xa1kodo, v dolo\xc4\x8denih primerih celo kolaps dru\xc5\xbebe._NEWLINE_V Tongi so vladarji razvili politiko, da prepre\xc4\x8dijo konflikte med kratkoro\xc4\x8dnimi dobi\xc4\x8dki s spreminjanjem gozdov v kmetijske povr\xc5\xa1ine in dolgoro\xc4\x8dne probleme, ki bi jih povzro\xc4\x8dilo kr\xc4\x8denje gozdov. Med 17. in 18. stoletjem v Tokugawi, Japonska so Shogani razvili visoko sofisticiran sistem z dolgoro\xc4\x8dnim planiranjem, s katerim so zaustavile in obrnile trend kr\xc4\x8denja gozdov s pomo\xc4\x8djo nadome\xc5\xa1\xc4\x8danja lesa z drugimi izdelki in z bolj u\xc4\x8dinkovito uporabo zemlje, ki je bila kmetovana mnoga stoletja. V 16.stoletju so nem\xc5\xa1ki prestavniki razvili gozdogojitveno kulturo, s katero so se spopadli proti kr\xc4\x8denju gozdov. Vendar je ta politika omejena na okoljem z veliko padavinami, ni\xc4\x8d suhih obdobij in zelo mlada zemlja. Zato, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo, da je pogozditev ekonomi\xc4\x8dna, pogozditve ne izvajamo na starej\xc5\xa1i in manj plodni zemlji, ker drevesa rastejo po\xc4\x8dasi, in na obmo\xc4\x8djih mo\xc4\x8dne su\xc5\xa1e, ker vedno obstaja nevarnost pred uni\xc4\x8denjem z gozdnimi po\xc5\xbeari, \xc5\xa1e predno drevo doraste._NEWLINE_\xc4\x8ce v obmo\xc4\x8djih kjer je v praksi "posekaj in zakuri" zamenjamo z "posekaj in zmelji", bi prepre\xc4\x8dili kr\xc4\x8denje gozdov in degradacijo tal. Narejeni bio zmletek vrnjen nazaj v zemljo ni le trajna metoda sekvestracije ogljika, ampak je tudi ekstremno ugoden za spreminjanje zemlje. \xc4\x8ce ga zme\xc5\xa1amo z biomaso pride do ustvaritve ene najbolj radovitnih zemelj na planetu in edine poznane, ki se lahko sama regenerira.\n_START_SECTION_\nTrajnostna praksa\n_START_PARAGRAPH_\nCertificiranje, ki je dolo\xc4\x8deno v globalnih sistemih certificiranja, kot PEFC - Programme for the Endorsement of Forest Certification in FSC - Forest Stewardship Council, prispeva k zmanj\xc5\xa1evanju kr\xc4\x8denja gozdov, ki ga ustvarja povpra\xc5\xa1evanje na trgu za les iz trajnostno upravljanih gozdov. Po podatkih Zdru\xc5\xbeenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), je glavni pogoj za sprejem trajnostnega gospodarjenja z gozdovi povpra\xc5\xa1evanje po izdelkih, ki so proizvedeni trajnostno in je pripravljenost potro\xc5\xa1nikov za pla\xc4\x8dilo le teh povzro\xc4\x8dila vi\xc5\xa1je stro\xc5\xa1ke. Certificiranje predstavlja premik z regulativnim pristopom tr\xc5\xbene spodbude za spdobujanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi._NEWLINE_S spodbujanjem pozitivnih lastnosti gozdnih proizvodov iz trajnostno upravljanih gozdov, se certificiranje osredoto\xc4\x8da na stran povpra\xc5\xa1evanja za ohranjanje okolja."\n_START_SECTION_\nPogozdovanje\n_START_PARAGRAPH_\nV mnogih delih sveta, zlasti v vzhodnoazijskih dr\xc5\xbeavah, obnovo gozdov in pogozditev pove\xc4\x8dujejo na podro\xc4\x8dju gozdnih povr\xc5\xa1in. Procent gozdov se je pove\xc4\x8dal v 22-ih od 50-ih najbolj gozdnatih dr\xc5\xbeav. Azija kot celota, je pridobila 1.000.000 hektarjev gozdov med letoma 2000 in 2005._NEWLINE_Tropski gozd v El Salvadorju se je med letoma 1992 in 2001 raz\xc5\xa1iril za ve\xc4\x8d kot 20%. Na podlagi teh trendov se izvaja projekt, ki naj bi do leta 2050 svetovne gozdove pove\xc4\x8dal za 10%-obmo\xc4\x8dje velikosti Indije._NEWLINE_V Republiki Kitajski, kjer je pri\xc5\xa1lo do velikega uni\xc4\x8denja gozdov, je vlada v preteklosti zahtevala, da vsak zmo\xc5\xbenostni dr\xc5\xbeavljan star med 11 in 60 let, posadi 3 do 5 dreves na leto ali pa nadoknadi enakovredno koli\xc4\x8dino dela pri drugih gozdnih opravilih. Vlada trdi, da je bilo na Kitajskem, od leta 1982, posajenih vsaj en bilijon dreves. Danes te zahteve na Kitajskem ni ve\xc4\x8d, vendar pa je 12. marca dan za posaditev dreves. Prav tako so predstavili projekt Green Wall of China, pri katerem gre za namen ustavitve \xc5\xa1irjenja pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Gobi- to naj bi storili s posaditvijo dreves. Zaradi velikega dele\xc5\xbea odmrlih dreves po vsaditvi (75%), projekt ni preve\xc4\x8d uspe\xc5\xa1en._NEWLINE_Od leta 1970 je na Kitajskem pri\xc5\xa1lo do pove\xc4\x8danja (47-milijonov hektarjev) gozdnih povr\xc5\xa1in. Stro\xc5\xa1ek posajenih dreves zna\xc5\xa1a okoli 35 miljard evrov, gozdni nasadi na Kitajskem pa so pove\xc4\x8dali maso zemlje za 4.55%. Pred dvema desetletjema je na Kitajskem pokritost gozda zna\xc5\xa1ala 12%, danes pa 16,55%._NEWLINE_V zahodnih dr\xc5\xbeavah se ve\xc4\x8da povpra\xc5\xa1evanje potro\xc5\xa1nikov po lesenih proizvodih, kateri so bili pridelani in obrani na trajnosten na\xc4\x8din. To je sporo\xc4\x8dilo gozdnim posestnikom in gozdni industriji, da morajo biti vse bolj odgovorni za gospodarjenje z gozdovi in s prakso pridobivanja lesa._NEWLINE_Rain Arbor Day Foundation\'s Forest Rescue program je dobrodelna ustanova, ki pomaga pri prepre\xc4\x8devanju kr\xc4\x8denja gozdov. V dobrodelne namene je darovala denar za odkup zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in ohranitev de\xc5\xbeevnega gozda. Tako jih je za\xc5\xa1\xc4\x8ditila pred lesnimi podjetji. Arbor Day Foundation tako \xc5\xa1\xc4\x8diti zemljo pred kr\xc4\x8denjem gozdov. S tem za\xc5\xa1\xc4\x8diti tudi primitivno pleme, ki \xc5\xbeivi na teh gozdnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Organizacije kot so Community Forestry International, Cool Earth, The Nature Conservancy, World Wide Fund for Nature,Conservation International, African Conservation in Greenpeace so prav tako osredoto\xc4\x8dene na ohranjanje gozdnih habitatov. _NEWLINE_Zlasti Greenpeace je za\xc4\x8drtal gozdove, ki so \xc5\xa1e vedno nedotaknjeni in le-te objavil na internetu. HowStuffWorks (komercialo-zabavna storitev na spletni strani, ki jo je ustanovil Marshall Drain) so naredili enostavnej\xc5\xa1e tematske zemljevide,  ki prikazujejo razmerje gozdov pred 8 tiso\xc4\x8d leti in sedanjo zni\xc5\xbeano vrednostjo gozdov. Te karte ozna\xc4\x8dujejo vsoto, ki je potrebna za popravilo \xc5\xa1kode, katero naravi povzro\xc4\x8dujemo mi-ljudje.\n_START_SECTION_\nGozdni nasadi\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi zadovoljili svetovno povpra\xc5\xa1evane po lesu, sta gozdoslovca Botkins in Sedjo predlagala gozdne planta\xc5\xbee z visoko donosnostjo. Izra\xc4\x8dunali so, da bi lahko z nasadi, ki bi obrodili 10 kubi\xc4\x8dnih metrov lesa na hektar zadostili potrebe mednarodne trgovine in s tem uporabljali le 5% vseh svetovnih gozdov. Za primer lahko podamo, da naravni gozdovi obrodijo priblji\xc5\xbeno 1-2 kubi\xc4\x8dna metra na hektar, zato bi potrebovali od 5 do 10-krat ve\xc4\x8d gozdov, da bi zadostili zahtevam._NEWLINE_Gozdoslovec Chad Oliver je predlagal gozdni mozaik z visokim donosom gozdnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, pome\xc5\xa1animi z ohranjajo\xc4\x8dimi se zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Analiza kjer so uporabljeni podatki FAO (Organizacija za prehrano in kmetijstvo pri OZN, angle\xc5\xa1ko Food and Agriculture Organization) ocenjuje, da bi projekti pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja,lahko obrnilo globalni upad gozdov v 30. letih."_NEWLINE_Zaradi podnebnih sprememb in spreminjajo\xc4\x8dih se vzorcev padavin bi lahko izkoristili druga\xc4\x8dno pogozdovanje s sajenjem dreves. To bi storili s \xc5\xa1tudijo o predvidenih pove\xc4\x8danosti padavin in na teh lokacijah za\xc4\x8deli s pogozdovanjem._NEWLINE_Podro\xc4\x8dja kot so: Niger, Sierra Leone in Liberija so \xc5\xa1e posebej pomembni kandidati, ker trpijo pred zmanj\xc5\xa1evanjem biolo\xc5\xa1ke raznovrstnosti (katere sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so pomembne) in pred \xc5\xa1iritvijo pu\xc5\xa1\xc4\x8dave (Sahara).\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ki kontekst\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zahteve za kmetijsko in mestno rabo gozda, se je le-ta za\xc4\x8del mo\xc4\x8dno kr\xc4\x8diti. Za kr\xc4\x8denje gozdov pa obstajajo tudi nekateri voja\xc5\xa1ki vzroki. _NEWLINE_Eden od primerov namernega kr\xc4\x8denja gozda je potekal na obmo\xc4\x8dju ameri\xc5\xa1ke okupacije v Nem\xc4\x8diji po drugi Svetovni vojni. Pred nastopom Hladne vojne se je pora\xc5\xbeeno Nem\xc4\x8dijo \xc5\xa1e vedno obravnavalo kot bodo\xc4\x8do potencialno gro\xc5\xbenjo in ne kot bodo\xc4\x8dega zaveznika. Za odpravo te gro\xc5\xbenje, so se za\xc4\x8dela prizadevanja za zni\xc5\xbeanje nem\xc5\xa1kega industrijskega potenciala in med to so se \xc5\xa1teli tudi gozdovi. Ameri\xc5\xa1ka vlada je priznala, da so imeli namen uni\xc4\x8diti ves potencialen gozd, ki je pripadal Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Posledica prakse sekanja oz. kr\xc4\x8denja gozdov bi povzro\xc4\x8dila veliko \xc5\xa1kodo in to bi lahko nadomestili le z dolgoletnim razvojem gozdarstva, ki bi lahko trajal stoletja."_NEWLINE_Tudi vojna je lahko vzrok za kr\xc4\x8denje gozdov, bodisi namerno, kot je bilo to v \xc4\x8dasu Vietnamske vojne, z uporabo Agent Orange  (kodno ime za enega od herbicidov, ki jih je uporabljala ameri\xc5\xa1ka vojska) kjer so skupaj z bombami in buldo\xc5\xbeerji uni\xc4\x8dili 44% gozdne pokritosti ali nenamerno kot v letu 1945, kjer je potekala Bitka za Okinawo, kjer so bombandiranje in druge bojne operacije zmanj\xc5\xa1ale bujnost tropske krajine.'