b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Veliki\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in mladost\n_START_PARAGRAPH_\nPeter se je rodil v moskovskem Kremlju. Njegov o\xc4\x8de, car Aleksej I. Mihajlovi\xc4\x8d je imel \xc5\xa1tevilno potomstvo. S prvo \xc5\xbeeno Marijo Miloslavsko je imel pet sinov in osem h\xc4\x8dera. Petrova mati Natalija Kirilovna Nari\xc5\xa1kina je bila Aleksejeva druga \xc5\xbeena in Peter je bil njen prvorojenec. Ko se je rodil, sta bila od Aleksejevih sinov \xc5\xbeiva le Fjodor in Ivan. Aleksej je imel z Natalijo Nari\xc5\xa1kino nato \xc5\xa1e dve h\xc4\x8deri. Po njegovi smrti leta 1674 ga je nasledil Fjodor III. Po osmih letih vladavine je Fjodor III. umrl brez potomcev in med dru\xc5\xbeinama Miloslavskih in Nari\xc5\xa1kinih se je za\xc4\x8del boj za nasledstvo. \xc4\x8ceprav je patriarh ob podpori ljudstva odlo\xc4\x8dil v prid Nari\xc5\xa1kinih in desetletnega princa Petra, so Miloslavski s pomo\xc4\x8djo strelcev prevzeli oblast. Pobitih je bilo veliko Petrovih sorodnikov, kar je posledice pustilo tudi na mladem princu. Oblast je prevzela Aleksejeva h\xc4\x8di iz prvega zakona Sofija, ki je vladala kot regent v imenu svojega brata Ivana in polbrata Petra._NEWLINE_Potem ko je Sofija zasedla mesto regentinje, so se Nari\xc5\xa1kini zaradi varnosti z desetletneim Petrom in njegovo materjo umaknili v dvorec Preobra\xc5\xbeensko nedale\xc4\x8d od Moskve. Tu je bil Petrov dom do njegovega sedemnajstega leta, \xc4\x8deprav je veliko \xc4\x8dasa prebil tudi zunaj njega. Zaradi vladarskih obveznosti je moral pogosto oditi v Kremelj, kjer je sprejemal tuje odposlance in sodeloval pri drugih politi\xc4\x8dnih zadevah dr\xc5\xbeave. To je carjevi\xc4\x8da dolgo\xc4\x8dasilo. Bolj ga je zanimala vojska, predvsem v\xc5\xa1e\xc4\x8d so mu bile ladje. S pomo\xc4\x8djo tujih u\xc4\x8diteljev (predvsem Nemcev in Nizozemcev), si je pridobil osnovno vedenje o ladjedelni\xc5\xa1tvu, ki ga je pozneje \xc5\xa1e poglobil. Ti u\xc4\x8ditelji so k njemu prihajali iz moskovskega predmestja Nemeckaja sloboda, kjer so priseljenci z zahoda \xc5\xbeiveli kot v getu. Peter je rad zahajal tja, saj je bil tako najla\xc5\xbee v stiku z zahodnim svetom, nad katerim se je navdu\xc5\xa1eval. Med tamkaj\xc5\xa1njimi prebivalci si je pridobil tudi dobre prijatelje._NEWLINE_\xc5\xa0e kot mlad de\xc4\x8dek je Peter s svojimi tovari\xc5\xa1i sestavil voja\xc5\xa1ke polke, s katerimi je uprizarjal bitke in manevre v malem. Te polke so sestavljali fantje iz ni\xc5\xbejih slojev, poveljevali pa so jim plemi\xc5\xa1ki sinovi. Njihovo \xc5\xa1tevilo se je postopoma ve\xc4\x8dalo. Tudi pri tej dejavnosti so Petru z nasveti in svojim vedenjem pomagali strokovnjaki z zahoda. Tako se je mladi vladar nau\xc4\x8dil vsega, kar mora vojskovodja vedeti o vojski in voja\xc5\xa1ki taktiki. Sofijo, ki je vedela za vse to, so Petrove voja\xc5\xa1ke igrice in zanimanje za ladjedelni\xc5\xa1tvo le \xc5\xa1e bolj prepri\xc4\x8devali, da se mladi Romanov ne zanima za vladanje.\n_START_SECTION_\nPrevzem oblasti\n_START_PARAGRAPH_\n27. januarja 1689 se je Peter poro\xc4\x8dil z dvajsetletno plemkinjo Jevdokijo Lopuhino, vendar je bila ta poroka za Petra zgolj carska formalnost. V tem \xc4\x8dasu je imel namre\xc4\x8d preve\xc4\x8d drugih skrbi. Sofija se je odlo\xc4\x8dila, da bo carjevi\xc4\x8da dala umoriti, kar pa je Peter izvedel dovolj zgodaj, da se je umaknil iz Preobra\xc5\xbeenskega v Troji\xc5\xa1ki samostan sv. Sergija, s seboj pa vzel \xc5\xa1e svoje voja\xc5\xa1ke polke. Ko je iz Sofijine na njegovo stran prestopila \xc5\xa1e ve\xc4\x8dina strelcev carske vojske, se je Sofija morala vdati. 6. oktobra 1689 je Peter vkorakal v Moskvo in zasedel prestol skupaj s Sofijinim du\xc5\xa1evno bolnim bratom Ivanom. Sofijo je Peter pustil pri \xc5\xbeivljenju in jo izgnal v samostan, sam pa je pri sedemnajstih letih postal polnopravni sovladar.\n_START_SECTION_\nPetrove vojne in zunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je v stikih s tujci spoznal, da Rusom manjka ogromno znanja, ki je na razpolago v zahodni Evropi in da si pot do tega znanja lahko odpre z dostopom do morja, Baltskega ali Azovskega. Potem ko je leta 1695 sklenil s Kitajsko mir, s katerim je uredil spor, ki se je vlekel \xc5\xbee od leta 1651, se je lotil osvajanja Azova.\n_START_SECTION_\nOsvajanje Azova\n_START_PARAGRAPH_\nProti Azovskem morju, kjer so kot tur\xc5\xa1ki vazali vladali Tatari, je \xc5\xbee leta 1684 poslala ruske \xc4\x8dete Sofija, vendar takratni ruski pohod na Azov ni bil uspe\xc5\xa1en. Leta 1695 je neizku\xc5\xa1eni Peter ponovno poskusil, a kljub ogromnemu \xc5\xa1tevilu \xc5\xbertev (30.000) tudi on ni uspel zavzeti Azova. V drugem pohodu, leta 1696, si je \xc5\xbee pomagal z ladjami, zgrajenimi v Vorone\xc5\xbeu, s katerimi se je spustil po Donu in odrezal Azov od zaledja tudi z morske strani. Azov je padel. Peter je vodenje vojnih operacij prepustil svojim generalom, tujcem, ki so se po zmagi v slavnostnem sprevodu po Moskvi peljali na bleste\xc4\x8dih vozovih, medtem ko je car, v vojnih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah takrat \xc5\xa1e u\xc4\x8denec, korakal med vojaki kot Peter Aleksejevi\xc4\x8d, bombardir preobra\xc5\xbeenskega polka. Po osvojitvi Azova je Peter na severni strani ustja Dona zgradil pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Taganrog in za\xc4\x8del z gradnjo \xc4\x8drnomorskega ladjevja.\n_START_SECTION_\nPotovanje v Evropo. Upor strelcev\n_START_PARAGRAPH_\nPeter se je zavedal, da si dostopa do Baltskega morja ne bo mogo\xc4\x8de izboriti, dokler temeljito ne izbolj\xc5\xa1a svoje vojske. Leta 1697 se je (takoj za tem, ko je na za\xc4\x8detku leta odkril zaroto strelcev, ki so nameravali osvoboditi Sofijo, in se zarotnikom strahovito ma\xc5\xa1\xc4\x8deval) z veliko skupino 270 ljudi (med katerimi so bili strokovnjaki, bojarji, trgovci, vojaki, tolma\xc4\x8di itn.) odpravil na potovanje po Evropi. Namen potovanja je bil navezava politi\xc4\x8dnih stikov in iskanje voja\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di v boju proti Turkom, predvsem pa spoznavanje evropskih znanj in tehnologij. Peter je \xc5\xbeelel potovati inkognito, pod imenom narednik Peter Mihajlov, a je bil od dale\xc4\x8d razpoznaven \xc5\xbee po svoji izjemni velikosti, \xc5\xa1e bolj pa po obna\xc5\xa1anju in zanimanju. Pot jih je vodila preko severnoevropskih dvorov ( Riga, Kraljevec, Brandenburg, Hannover) na Holandsko, kjer so se v tamkaj\xc5\xa1njih ladjedelnicah zadr\xc5\xbeali kar 4 mesece. Leta 1698 so nadaljevali pot v London, kjer so si 3 mesece ogledovali ladjedelnice, tovarne oro\xc5\xbeja, \xc5\xa1ole, muzeje, Peter pa je celo prisostvoval seji parlamenta. Najemali so tuje strokovnjake za delo v Rusiji. Vra\xc4\x8dali so se preko Benetk (Ludvik XIV. jih ni hotel sprejeti)._NEWLINE_Na Dunaju je Peter zvedel, da so se v Astrahanu uprli strelci  in da se jih kakih 10.000 pribli\xc5\xbeuje Moskvi. Petrovi generali so strelce zaustavili in razbili. Veliko so jih pobili in spravili v temnice. Vendar Peter s tem ni bil zadovoljen. Strelci so bili no\xc4\x8dna mora vseh carjev od Ivana IV. Groznega naprej in Peter je \xc5\xbeivel pod vtisom njihovih grozot, ki jim je bil desetleten pri\xc4\x8da ob pokolu svojih sorodnikov (1782). Sklenil je, da s strelci dokon\xc4\x8dno obra\xc4\x8duna. Po njegovem povratku so oktobra 1698 tri tedne potekala v Moskvi javna kaznovanja, mu\xc4\x8denja, pohabljanja ve\xc4\x8d kot 1000 strelcev; njihove dru\xc5\xbeine pa so razselili po vsej Rusiji.\n_START_SECTION_\nPrvi del vojne s \xc5\xa0vedi (1700-10)\n_START_PARAGRAPH_\nKo je postalo jasno, da se Evropa pripravlja na \xc5\xa1pansko nasledstveno vojno in da ne bo voljna sodelovati z Rusi v boju proti Turkom, je Peter leta 1700 v Carigradu sklenil s Turki mir, ki mu je zagotavljal oblast nad Azovim. Svojo pozornost je usmeril proti Baltiku. Sklenil je zvezo s Sa\xc5\xa1ko in Dansko in leta 1700 za\xc4\x8del veliko nordijsko vojno, ki je (s prekinitvijo med rusko-tur\xc5\xa1ko vojno, glej spodaj) trajala celih 21 let._NEWLINE_Osemnajstletni \xc5\xa1vedski kralj Karel XII. se je izkazal za odli\xc4\x8dnega vojskovodjo. Na hitro je premagal Dance in z njimi sklenil mir. Sa\xc5\xa1ka je prehodno zavzela Rigo in se nato umaknila. Tako je ostal Peter sam proti \xc5\xa0vedom. Rusi so s 60.000 mo\xc5\xbemi oblegali Narvo, toda Karel XII. jih je z 8.500 vojaki popolnoma razbil (november 1700), na kar se je napotil proti Poljski, kjer sta se za kraljevi prestol bojevala Petrov zaveznik, sa\xc5\xa1ki volilni knez Friderik Avgust, in Karlov zaveznik Stanis\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski. Peter je denarno podpiral sa\xc5\xa1kega kneza in na ta na\xc4\x8din pet let zadr\xc5\xbeeval Karla XII. v bojih na Poljskem. S tem si je zagotovil predah, ki ga je izkoristil za temeljito obnovo in izbolj\xc5\xa1avo svoje vojske._NEWLINE_U\xc4\x8dil se je od \xc5\xa0vedov. Zgradil je utrdbe na meji in utrdil mesti Novgorod in Pskov. Izpeljal je masovni nabor rekrutov, organiziral dragonske (konjeni\xc5\xa1ke) in pehotne polke; cerkvene zvonove je pretopil v moderne topove in izdelal lahke topove za konjenico. Za vse to je moral odpreti mno\xc5\xbeico novih delavnic. V Moskvi je ustanovil \xc5\xa1olo za oficirje, v kateri so se \xc5\xa1olali plemi\xc5\xa1ki sinovi, ki pa so vsi morali najprej nekaj \xc4\x8dasa slu\xc5\xbeiti kot navadni vojaki. Oficirji so morali uriti svoje vojake._NEWLINE_Med tem, ko se je Karel XII. bojeval na Poljskem, so Rusi na severu za\xc4\x8deli nizati manj\xc5\xa1e voja\xc5\xa1ke zmage in osvajati ozemlje okrog Lado\xc5\xa1kega jezera. Posebej je potrebno omeniti zavzetje mesta Marienburg (1701, danes Al\xc5\xabksne), katerega prebivalce so Rusi odpeljali v ujetni\xc5\xa1tvo; med njimi je bila tudi Marta Elena Skavronska, ki jo je mar\xc5\xa1al \xc5\xa0eremetev pripeljal na svoj dom in ki je kasneje postala Petrova druga \xc5\xbeena ter po njegovi smrti carica Katarina I._NEWLINE_Rusi so zavzeli trdnjavo \xc5\xa0lisselburg na oto\xc4\x8dku ob izlivu Lado\xc5\xa1kega jezera v reko Nevo in leta 1703 pri\xc5\xa1li do ustja Neve, kjer so na malem oto\xc4\x8dku zgradili trdnjavo Kron\xc5\xa1tat. Maja 1703 je knez Meni\xc5\xa1kov za\xc4\x8del v mo\xc4\x8dvirju (na lokaciji, ki jo je dolo\xc4\x8dil Peter osebno) graditi trdnjavo Petropavlovsko. Leta 1705 je bilo tam \xc5\xbee pristani\xc5\xa1\xc4\x8de in vas. Da bi pospe\xc5\xa1il gradnjo, je Peter za nekaj \xc4\x8dasa prepovedal zidati kamnite hi\xc5\xa1e drugod po Rusiji in vsaka ladja, ki je pripeljala v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, je morala pripeljati tudi kamenje._NEWLINE_Leta 1704 so Rusi zavzeli Narvo, 1705 so prekora\xc4\x8dili Zahodno Dvino in zavzeli Kurlandijo in Vilno. Tedaj pa je pri\xc5\xa1lo do velike vstaje v Astrahanu; poleg ljudstva, nezadovoljnega zaradi visokih davkov, so se uprli tudi sosednji Tatari, vsega skupaj 20.000 mo\xc5\xbe. Peter je poslal v Astrahan mar\xc5\xa1ala \xc5\xa0eremeteva z ve\xc4\x8djim delom vojske, sam pa se je s preostalo vojsko umaknil v Kijev._NEWLINE_Leta 1706 je knez Men\xc5\xa1ikov zmagal nad \xc5\xa0vedi pri Kalu\xc5\xa1u. Karel XII. je istega leta kon\xc4\x8dal vojno na Poljskem in se napotil proti Rusiji. Po zmagi nad delom ruske vojske pri Smolensku septembra 1708 je prodrl \xc5\xbee v bli\xc5\xbeino Moskve, ko se je premislil (ker so Rusi pred njim za\xc5\xbeigali polja) in zavil v Ukrajino. Med tem so Rusi pri Lesni v Belorusiji premagali \xc5\xa1vedske \xc4\x8dete, ki so iz Rige prihajala Karlu na pomo\xc4\x8d, kjer so ubili oziroma zajeli 11.000 \xc5\xa1vedskih vojakov in ves prate\xc5\xbe._NEWLINE_Devet mesecev kasneje je pri\xc5\xa1lo do odlo\xc4\x8dilne bitke pri Poltavi. Karel je maja 1709 z 20.000 vojaki in 4 topovi obti\xc4\x8dal pri obleganju mesta. Kmalu je tja prispela Petrova vojska (60.000 mo\xc5\xbe in 72 topov), se razdelila v tri skupine in zmlela \xc5\xa0vede. Karel se je re\xc5\xa1il preko Dnjepra v Tur\xc4\x8dijo (tam je ostal do leta 1714). S poltavsko bitko je bilo konec \xc5\xa1vedske voja\xc5\xa1ke sile, rodila pa se je ruska. Kmalu je Rusija zavzela Livonijo in celo del Finske, leta 1710 Rigo. Leta 1712 je Sankt Peterbug postal glavno mesto Rusije.\n_START_SECTION_\nVojna s Turki (1710-11)\n_START_PARAGRAPH_\nPo ruski zmagi nad \xc5\xa0vedi pri Poltavi so Turki Rusiji napovedali vojno (k temu jih je nagovarjal tudi Karel XII.). V odgovor je Peter poleti 1711 s 40.000 mo\xc5\xbemi prekora\xc4\x8dil Dnjester in se brez oskrbe zna\xc5\xa1el ob reki Prut obkoljen z 200.000 Turki. Vendar tur\xc5\xa1ki pogajalci tedaj niso izkoristili ugodnega polo\xc5\xbeaja in so dopustili, da se je Peter z vojsko umaknil; vrniti je moral le Azov in poru\xc5\xa1iti vse, kar je zgradil na tur\xc5\xa1ki zemlji (\xc4\x8deprav je bil pripravljen \xc5\xbertvovati mnogo ve\xc4\x8d).  Tur\xc5\xa1ka vlada je kmalu obnovila sovra\xc5\xbenosti, ki so se kon\xc4\x8dale z mirom v Odrinu leta 1713. S tem so se nehala Petrova prizadevanja za prodor do \xc4\x8crnega morja. Vrnil se je na \xc5\xa0vedsko.\n_START_SECTION_\nDrugi del vojne s \xc5\xa0vedi (1713-21)\n_START_PARAGRAPH_\nSpopadi s \xc5\xa0vedi so se nadaljevali na Finskem in Pomorjanskem. Bile so tudi morske bitke, najve\xc4\x8dja leta 1714 pri rtu Gangut (Finska). Leta 1720 je pri\xc5\xa1lo do pomorske bitke pri otoku Grengama. Enkrat so bili Rusi oddaljeni od Stockholma samo \xc5\xa1e 30 km. Drugi\xc4\x8d so na poziv mecklenbur\xc5\xa1kega kneza prodrli v severno Nem\xc4\x8dijo; tedaj je Peter poro\xc4\x8dil svojo ne\xc4\x8dakinjo Ano s kurlandskim knezom._NEWLINE_V letih 1716-17 je Peter ponovno potoval v severno Nem\xc4\x8dijo, Dansko in na Holandsko in to pot obiskal tudi Pariz. S tega obiska je ostalo vse polno opisov in anekdot o njegovem samozavestnem in samovoljnem vedenju._NEWLINE_Leta 1719 so se Rusi ponovno izkrcali na \xc5\xa1vedski obali (Karel XII. je leta 1718 umrl) in prodrli 15 km do Stockholma. Naslednje leto so spet pusto\xc5\xa1ili po \xc5\xa0vedskem. Leta 1721 sta dr\xc5\xbeavi kon\xc4\x8dno sklenili mir v Nystadtu na Finskem. Rusi so obdr\xc5\xbeali del Finske z Viborgom, dalje Karelijo, Ingrijo, Estonijo, Livonijo z Rigo ter nekaj odli\xc4\x8dnih baltskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d_NEWLINE_Ob praznovanju zmage nad \xc5\xa0vedi je ruski upravni senat Petra imenoval za imperatorja Rusije. Evropski vladarji tega niso sprejeli z navdu\xc5\xa1enjem.\n_START_SECTION_\nPohod v Perzijo (1722-23)\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je med drugim delom nordijske vojne poslal nekaj raziskovalnih odprav proti vzhodu: leta 1714 v stepe Centralne Azije, leta 1715 v obmo\xc4\x8dje Kaspijskega morja, leta 1717 na Kitajsko. Konec vojne s \xc5\xa0vedi mu je omogo\xc4\x8dil aktivnej\xc5\xa1o politiko na jugovzhodni meji Rusije. Leta 1722 je z vojsko vdrl na perzijsko ozemlje. Leta 1723 so mu Perzijci, v zameno za voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d proti Turkom, prepustili zahodno in ju\xc5\xbeno obalo Kaspijskega morja.\n_START_SECTION_\nPetrove reforme\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi Rusiji omogo\xc4\x8dil razvoj v modernej\xc5\xa1o dr\xc5\xbeavo, je Peter vpeljal vrsto reform, ki so zadevale dru\xc5\xbebo, izobra\xc5\xbeevanje, vojsko, dr\xc5\xbeavno in lokalno upravo, cerkev itn. Ker je v mnogih primerih naletel na kr\xc4\x8devito nasprotovanje in oklepanje tradicije, je bil mnogokrat prisiljen pose\xc4\x8di tudi po sili._NEWLINE_Leta 1700 (leta 7208 po starem ruskem koledarju, ki je \xc5\xa1tel leta od dneva stvarjenja in je leto za\xc4\x8denjal s 1. septembrom) je vpeljal julijanski koledar. Trgovci in \xc5\xa1olani ljudje so morali zamenjati dolga tatarska obla\xc4\x8dila z nem\xc5\xa1kimi. Zahteval je, da si bojarji obrijejo brade, a ker bi nekateri raje, kot to, izgubili glavo, je izpeljavo ukaza odlo\xc5\xbeil do leta 1724. Bojarji so morali za\xc4\x8deti obiskovati gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, kamor so morali voditi tudi svoje \xc5\xbeene. Poroke so se za\xc4\x8dele sklepati le ob privolitvi obeh bodo\xc4\x8dih zakoncev._NEWLINE_Leta 1722 je Peter ustanovil t. i. register slu\xc5\xbebanih stopenj, nov hierarhi\xc4\x8dni red za slu\xc5\xbebe na dvoru, v upravi in vojski. Pred tem je bil kriterij za uvrstitev na visok polo\xc5\xbeaj slava in dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj rodbine kandidata (zasluge v preteklosti), Peter pa je dal prednost sposobnosti, delavnosti in lojalnosti kandidata (zasluge v sedanjosti). S tem je oslabil mo\xc4\x8d bojarjev in dal mo\xc5\xbenost novi generaciji tehnokratov iz ni\xc5\xbejih slojev.\n_START_SECTION_\nReorganizacija vojske\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je ustanovil redno vojsko po modernih na\xc4\x8delih. Oficirji so prihajali iz plemstva in so se \xc5\xa1olali v moskovski \xc5\xa1oli za oficirje. Vojake so rekrutirali iz kmetov in ni\xc5\xbejega sloja me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Voja\xc5\xa1ka slu\xc5\xbeba je bila do\xc5\xbeivljenjska. Vojaki so bili oboro\xc5\xbeeni s pu\xc5\xa1kami in topovi doma\xc4\x8de izdelave. Oblikovani so bili polki, pehotni in konjeni\xc5\xa1ki, ki so nosili imena pokrajin, v katerih so se nahajali. Na zastavah polkov se za\xc4\x8denjajo pojavljati grbi ruskih pokrajin._NEWLINE_Ob Petrovi smrti, leta 1725, je bila Rusija prava evropska sila. Njena vojska je, brez kozakov, \xc5\xa1tela 200.000 vojakov. Ruska vojna mornarica, ki je pred Petrom sploh ni bilo, je ob njegovi smrti imela kakih 50 velikih jadrnic in mno\xc5\xbeico majhnih ladij na vesla in se s tem uvr\xc5\xa1\xc4\x8dala med ve\xc4\x8dje evropske mornarice.\n_START_SECTION_\nTrgovina in obrtne delavnice\n_START_PARAGRAPH_\nIzdelava oro\xc5\xbeja in ladij je potegnila za seboj intenziven razvoj metalurgije in obrtnih delavnic. Podjetniki so dobili \xc5\xa1tevilne ugodnosti, lahko so od plemi\xc4\x8dev odkupili tla\xc4\x8dane in jih naselili na posebnih obmo\xc4\x8djih ob delavnicah; s tem se je za\xc4\x8del oblikovani sloj najni\xc5\xbejega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki je bilo brez pravic, skorajda su\xc5\xbenji._NEWLINE_S Petrovim ukazom so bili me\xc5\xa1\xc4\x8dani leta 1699 izvzeti iz uprave pokrajinskih vojnih guvernerjev. Iz svojih vrst (trgovcev in obrtnikov) so volili mestne uprave, ki so bile sprva podrejene direktno moskovskemu mestnemu svetu, od leta 1720 pa glavni mestni upravi v Sankt Peterburgu._NEWLINE_Zunanja trgovina se je v \xc4\x8dasu Petrovega vladanja posedmerila. Rusko metalur\xc5\xa1ko znanje je tako napredovalo, da je sredi 18. stoletja celo prehitelo evropsko.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna in lokalna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je leta 1711 odpravil staro bojarsko dumo in jo nadomestil s senatom kot najvi\xc5\xa1jim dr\xc5\xbeavnim upravnim telesom, ki je imel nalogo, prevesti carjeve ukaze v zakonodajo. Posamezna podro\xc4\x8dja dr\xc5\xbeavne uprave je od leta 1719 upravljalo 9 (kasneje 12) kolegijev, ki so koordinirali delovanje pokrajinskih uprav._NEWLINE_Od leta 1719 je bila Rusija razdeljena na 50 pokrajin, ko so imele na svojih obmo\xc4\x8djih upravne, voja\xc5\xa1ke in sodne pristojnosti. Za dr\xc5\xbeavo je bila njihova najpomembnej\xc5\xa1a naloga pobiranje davkov. Da bi prepre\xc4\x8dil neprestano izmikanje davkom, je Peter leta 1722 (namesto davka na dru\xc5\xbeino-gospodinjstvo) uvedel davek na (mo\xc5\xa1ko) glavo, kar je dav\xc4\x8dno obremenitev prebivalstva mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo in povzro\xc4\x8dilo vrsto uporov (najve\xc4\x8dji \xc5\xbee omenjeni v Astrahanu), ki jih je Peter s silo zatrl._NEWLINE_Po miru v Nystadu (1721) je Peter vojsko, ki ni bila ve\xc4\x8d potrebna za vojno s \xc5\xa0vedi, razporedil po vsej Rusiji v garnizone in zadol\xc5\xbeil lokalno prebivalstvo za njeno vzdr\xc5\xbeevanje. Obmo\xc4\x8dja garnizonov se ozemeljsko niso pokrivala z upravnimi pokrajinami. Poveljniki garnizonov so imeli svoje sodne pristojnosti in njihove zahteve so predstavljale \xc5\xa1e en nivo \xc5\xbee itak zapletene lokalne uprave._NEWLINE_Zlo\xc4\x8dine proti dr\xc5\xbeavi je obravnaval preobra\xc5\xbeenski urad, odgovoren neposredno carju.\n_START_SECTION_\nCerkev\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je tudi cerkev podredil dr\xc5\xbeavi. Leta 1721 je ukinil moskovsko patriarhijo in namesto patriarha postavil duhovni kolegij - sveto sinodo, v katero je imenoval sebi zveste veljake cerkvene hierarhije. Delovanje svete sinode je nadzoroval lai\xc4\x8dni uradnik. Peter je dobil naziv vrhovni sodnik svete sinode. Petrovo vpletanje v cerkev je \xc5\xa1lo celo tako dale\xc4\x8d, da je duhovnike silil, da so pridige usklajevali s carjevmi \xc5\xbeeljami in so morali obve\xc5\xa1\xc4\x8dati organe nadzora, \xc4\x8de so pri spovedi zaznali morebitna znamenja upora._NEWLINE_Peter je v menihih videl vir nedela in se jim je pogosto posmehoval. Brez posebnega dovoljenja ni bilo dovoljeno ustanavljati novih samostanov. Mo\xc5\xa1ki niso smeli vstopati v samostan pred 30. letom.\n_START_SECTION_\nVzgoja in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nPeter se je zavedal, kako zaostala je Rusija. Sam je hrepenel po znanju in ga vzpodbujal na vse mogo\xc4\x8de na\xc4\x8dine. Vabil je tuje strokovnjake na delo v Rusijo in vzpodbujal \xc5\xa1tudij v tujini._NEWLINE_Bil je prvi ruski vladar, ki je podpiral izobra\xc5\xbeevanje na sekundarnem nivoju. Po vsej Rusiji so bile ustanovljene \xc5\xa1tevilne lai\xc4\x8dne \xc5\xa1ole, od splo\xc5\xa1nih do oficirskih. Ker so bojarji, po stari navadi, svoje sinove raje po\xc5\xa1iljali v samostanske \xc5\xa1ole, je bil v \xc5\xa1olah prostor tudi za otroke vojakov, uradnikov in duhovnikov._NEWLINE_Leta 1703 je iz\xc5\xa1el prvi ruski \xc4\x8dasopis Vjedomosti, ki je poleg novic o va\xc5\xbenih dogodkih v Rusiji in tujini prina\xc5\xa1al tudi vladne odredbe._NEWLINE_Peter je pripravljal rusko akademijo znanosti, ki je bila odprta takoj po njegovi smrti, leta 1725. Na\xc4\x8drtovana umetni\xc5\xa1ka akademija je morala po\xc4\x8dakati \xc5\xa1e 30 let._NEWLINE_Peter je iz inozemstva pripeljal tuje umetnike in doma\xc4\x8de po\xc5\xa1iljal na \xc5\xa1olanje v tujino. Tuji in doma\xc4\x8di arhitekti so gradili dvorce, cerkve, ladjedelnice, trdnjave, tovarne, prekope, nasipe, administrativne zgradbe muzeje, knji\xc5\xbenice. Leta 1725 so kon\xc4\x8dali z gradnjo Peterhofa, pala\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini Sankt Peterburga, ki je kasneje zaslovel kot ruski Versailles._NEWLINE_Rusija v Petrovem \xc4\x8dasu nima svojih piscev. Veliko pa so prevajali iz zahodnih jezikov: tehni\xc5\xa1ke knjige, pa tudi geografijo, zgodovino, potopise, manj knji\xc5\xbeevnost. Zelo zna\xc4\x8dilna za tisti \xc4\x8das je Pripovedka o ruskem mornarju Vasiliju, ki opisuje \xc5\xbeivljenje ruskega mornarja._NEWLINE_V letih 1702-3 je pri\xc5\xa1la v Moskvo poklicna gledali\xc5\xa1ka skupina, ki je uprizarjala biblijske in zgodovinske teme, a se ni uveljavila. Leta 1707 se je preselila v Preobra\xc5\xbeensko, kjer jo je prevzela Petrova sestra Natalija.\n_START_SECTION_\nSmrt in izbor naslednice\n_START_PARAGRAPH_\nNapori \xc5\xbeivljenja so na\xc4\x8deli Petrovo zdravje. Jeseni 1724 je bil v Finskem zalivu pri\xc4\x8da padcu nekaj mornarjev v morje. Pognal se je v mrzlo vodo, da bi jih re\xc5\xa1il. Resno je zbolel in pozimi umrl._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je leta 1722 izdal zakon, po katerem si ruski car sam izbere naslednika, Peter tega ni storil. V no\xc4\x8di po njegovi smrti so se zbrali ruski posvetni in cerkveni veljaki in razpravljali o dveh kandidatih: o Petru Aleksejevi\xc4\x8du, sinu ubitega carjevi\xc4\x8da Alekseja, in Petrovi \xc5\xbeeni Katarini. Ko je razprava dosegla vi\xc5\xa1ek, so posegli vmes gardisti, ki so s svojimi zahtevami in gro\xc5\xbenjami pomagali odlo\xc4\x8diti v korist Katarine, ki je postala carica Katarina I.\n_START_SECTION_\nPetrova osebnost\n_START_PARAGRAPH_\nPeter je bil nadpovpre\xc4\x8dno velik (ve\xc4\x8d kot 2 m) in mo\xc4\x8dan, \xc4\x8deden in bistroumen. Zavra\xc4\x8dal je bizantinski bli\xc5\xa1\xc4\x8d prej\xc5\xa1njih carjev in bil enostaven v navadah. U\xc5\xbeival je npr. v razgovoru ob vr\xc4\x8dku piva z graditelji ladij in mornarji, ki so obiskali Sankt Peterburg (govoril je nem\xc5\xa1ko in holandsko). Neutruden, poln energije in vzkipljiv ni maral odli\xc4\x8dnih obla\xc4\x8dil, ki so mu omejevala gibanje, raje je nosil pono\xc5\xa1ena voja\xc5\xa1ka ali mornari\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila. Rad se je \xc5\xa1alil, \xc4\x8deprav so bile njegove \xc5\xa1ale pogosto krute. V\xc4\x8dasih je mo\xc4\x8dno pil in k temu silil tudi goste. Ni trpel nepo\xc5\xa1tenosti. Bil je stra\xc5\xa1en v svoji jezi in lahko krut, kadar so mu ugovarjali. V takih trenutkih ga je znala pomiriti le njegova druga \xc5\xbeena Katarina, ki so jo ljudje pogosto prosili za posredovanje. V\xc4\x8dasih je s palico pretepal svoje visoke uradnike, celo svojega najo\xc5\xbejega prijatelja kneza Meni\xc5\xa1kova. Kadar pa se je postavil v podrejen polo\xc5\xbeaj, je opravljal delo enako vestno, kot je to zahteval od drugih. Svoje voja\xc5\xa1ko urjenje je npr. za\xc4\x8del na najni\xc5\xbejem nivoju._NEWLINE_Kot vladar je znal za najvi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje v dr\xc5\xbeavi poiskati sposobne sodelavce, tako med visokim plemstvom kot med ni\xc5\xbejimi sloji dru\xc5\xbebe. Nase je gledal kot na slu\xc5\xbeabnika dr\xc5\xbeave in je za dosego ciljev v njen prid, \xc4\x8de ni \xc5\xa1lo druga\xc4\x8de, uporabil tudi nasilne metode._NEWLINE_Petrova osebnost je pustila pe\xc4\x8dat v celotni ruski zgodovini.\n_START_SECTION_\nPeter Veliki v kinu\n_START_PARAGRAPH_\nO \xc5\xbeivljenju Carja Petra Velikega so posneli televizijsko nadaljevanko leta 1986. Nadaljevanka je iz\xc5\xa1la tudi v kinu, v obliki filma in sicer v dveh delih._NEWLINE_Peter Veliki (Peter the Great) nadaljevanka (1986)_NEWLINE_Peter Veliki (prvi del) film (1986)_NEWLINE_Peter Veliki (drugi del) film (1986)'