b'\n_START_ARTICLE_\nNavadni pupek\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSamci in samice se med seboj jasno lo\xc4\x8dijo le v obdobju parjenja, sicer pa sta si na videz zelo podobna. Glavni razliki sta dve. Pri samcih poteka vzdol\xc5\xbe hrbtenice enojna \xc4\x8drna \xc4\x8drta, pri samicah pa ob obeh straneh hrbtenice potekata dve tanj\xc5\xa1i \xc4\x8drni \xc4\x8drti. Razlika je vidna tudi pri kloaki, ki je pri samcih izbo\xc4\x8dena, pri samicah pa skoraj neopazna. V dol\xc5\xbeino navadni pupek dose\xc5\xbee okoli 10 cm, ima bo\xc4\x8dno splo\xc5\xa1\xc4\x8den rep in neizraziti zau\xc5\xa1esni \xc5\xbelezi na zatilju. Odrasli osebki imajo, dokler se zadr\xc5\xbeujejo v vodi, zna\xc4\x8dilno gladko, olivno zelenkasto ali rumenkasto rjavo ko\xc5\xbeo s temnej\xc5\xa1imi pegami. Na kopnem se ko\xc5\xbea odebeli in postane \xc5\xbeametasta._NEWLINE_V paritvenem obdobju se samcem navadnega pupka razvije izrazit nazob\xc4\x8dan prosojen ko\xc5\xbeni greben na hrbtu in plavalna ko\xc5\xbeica med prsti zadnjih nog. Spodnji del repa se samcu obarva \xc5\xbeivo modro in rde\xc4\x8de, medtem ko samice tudi med parjenjem ostanejo nevpadljivo obarvane. Poleg tega se samcem trebuh obarva ro\xc5\xbenato do oran\xc5\xbeno, po bokih pa se pojavijo bolj izrazite temne pike. Tudi samicam se pike med parjenjem obarvajo nekoliko izraziteje._NEWLINE_V vodi se hrani z vodnimi nevreten\xc4\x8darji, na primer vodnimi bolhami in li\xc4\x8dinkami \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, na kopnem pa pleni v glavnem de\xc5\xbeevnike in pol\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dino leta pre\xc5\xbeivi na kopnem, kjer ponavadi uporablja ve\xc4\x8d skrivali\xc5\xa1\xc4\x8d v bli\xc5\xbeini vode. V vodo se vra\xc4\x8da v obdobju parjenja, ki v Sloveniji poteka od marca do junija. Samci spolno dozorijo pri 2 do 3 letih, samice pa kak\xc5\xa1no leto pozneje. Odrasli osebki \xc5\xbeivijo 6 do 8 let. Samci pridejo na mresti\xc5\xa1\xc4\x8da nekaj dni pred samicami in pogosto ostanejo v vodi dlje \xc4\x8dasa. V vodi so najbolj aktivni ob zori in mraku, ko je parjenje najbolj intenzivno. Samica v nekaj tednih po parjenju odlo\xc5\xbei od 200 do 300 jajc, ki jih vsako posebej zavije v list vodne rastline. Iz jajc se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki do preobrazbe \xc5\xbeivijo v vodi.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNavadni pupek je raz\xc5\xa1irjen po vsej Sloveniji. Podvrsta navadni pupek je raz\xc5\xa1irjena na jugovzhodu in severovzhodu dr\xc5\xbeave, podvrsta robati pupek pa na zahodu._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno se zadr\xc5\xbeuje v stalnih, majhnih do srednje velikih stoje\xc4\x8dih ali po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dih vodah brez rib. V vodotokih, kjer so plenilske ribe prisotne se skriva v plitvej\xc5\xa1ih predelih z ve\xc4\x8d vodnega rastlinja. Na kopnem se ponavadi zadr\xc5\xbeuje v sen\xc4\x8dnih in vla\xc5\xbenih habitatih, kot so gozdovi, travniki, mo\xc4\x8dvirja ipd._NEWLINE_Uvr\xc5\xa1\xc4\x8den je na Seznam zavarovanih \xc5\xbeivalskih vrst v Sloveniji kot ranljiva (V) vrsta.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nDo okoli leta 2000 je bil navadni pupek znanstveno poimenovan Triturus vulgaris, danes pa se imenuje Lissotriton vulgaris. V ve\xc4\x8dini literature in na spletu je opisan \xc5\xa1e pod starim imenom.'