b'\n_START_ARTICLE_\nHistri\n_START_PARAGRAPH_\nHistri so bili etnogeneti\xc4\x8dno nepojasnjena enota. \xc5\xbdiveli so na podro\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Istre. Orientirani so bili na pomorsko, ribi\xc5\xa1ko, trgovsko in piratsko dejavnost. Po njih so poimenovali poseben tip ladje._NEWLINE_Histri so se kot plemenska skupnost formirali v okviru pozno bronaste dobe. Nekateri raziskovalci jim pripisujejo ilirsko proreklo, \xc4\x8deprav se to ne more z gotovostjo potrditi. Drugi pa razlagajo, da so bili Histri pleme, podobno Venetom na severu Italije. Arheolo\xc5\xa1ke najdbe pa dokazujejo, da so \xc5\xbee pred 5. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. naselili na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em podro\xc4\x8dju istrskega polotoka._NEWLINE_Povezani so bili z ju\xc5\xbenim Jadranom, celinskim Balkanom pa tudi z ju\xc5\xbeno Italijo. Njihova piratska dejavnost je kmalu naletela na gr\xc5\xa1ko in rimsko trgovsko ladjevje. Leta 221 pr. n. \xc5\xa1t. Rimljani krenejo v vojni pohod, kar je privedlo - prek nekaj \xc5\xa1e drugih kazenskih ekspidicij - do postopne rimske zasedbe. Za nadziranje podro\xc4\x8dja naseljenega s Histri so leta 181 pr. n. \xc5\xa1t. Rimljani na severu Jadrana osnovali novo kolonijo Akvilejo. Histri so posku\xc5\xa1ali prepre\xc4\x8diti gradnjo tega mesta, vendar so jih Rimljani v vojni, ki je potekala med leti 178/177 pr. n. \xc5\xa1t. na \xc4\x8delu s Q. Fabijem Buetonom premagali in jim poru\xc5\xa1ili glavno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Nezakcij (Nesactium), dana\xc5\xa1nje arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Viza\xc4\x8de pri naselju Valtura okoli 11\xc2\xa0km vzhodno od Pulja._NEWLINE_Histri so imeli tudi dolo\xc4\x8deno vlogo v mitih (v legendi o Argonavtih, Medeji). Na obmo\xc4\x8dju severnega Jadrana je treba iskati konec poti, po kateri so s severa tovorili za preprodajo cink in jantar. Na podro\xc4\x8dju na katerem so \xc5\xbeiveli pa so opazni tudi etru\xc5\xa1\xc4\x8danski in venetski vplivi, ter enklave s pontskega podro\xc4\x8dja.'