b'\n_START_ARTICLE_\nMaria Montessori\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je 31. 8. 1870 v Italiji. \xc5\xbde v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu sta se pri njej izoblikovala ob\xc4\x8dutek za dol\xc5\xbenost in gospodovalna narava. Tri leta po njenem rojstvu se je dru\xc5\xbeina preselila v Rim, kjer je Maria dokon\xc4\x8dala eno od javnih osnovnih \xc5\xa1ol. Njeno zanimanje za matematiko je dru\xc5\xbeino prepri\xc4\x8dalo, da so jo vpisali na srednjo \xc5\xa1olo za de\xc4\x8dke. Pozneje je njena mo\xc4\x8dna \xc5\xbeelja po \xc5\xa1tudiju medicine povzro\xc4\x8dila hud razkol med njo in o\xc4\x8detom, saj se do takrat \xc5\xa1e nobena \xc5\xbeenska v Italiji ni odlo\xc4\x8dila za \xc5\xa1tudij medicine._NEWLINE_Leta 1896 je diplomirala in od\xc5\xa1la na feministi\xc4\x8dno zborovanje v Berlin, kjer je imela odli\xc4\x8den govor. Leto pozneje je postala asistentka na Psihiatri\xc4\x8dni kliniki Univerze v Rimu. Istega leta je imela tudi zelo odmeven nastop na Pedago\xc5\xa1kem kongresu v Torinu. Kmalu je odprla lastno zasebno kirur\xc5\xa1ko prakso in bila 2 leti ravnateljica \xc5\xa1ole za du\xc5\xa1evno prizadete otroke v Rimu. Posve\xc4\x8dala se je \xc5\xa1tudiju problemov psihi\xc4\x8dno zaostalih t. i. retardiranih otrok. Imela je tudi nezakonskega sina. Dolgo \xc4\x8dasa ga je skrivala pod pretvezo, da je njen ne\xc4\x8dak. Po rojstvu otroka se je spet posvetila \xc5\xa1tudiju, kjer je prou\xc4\x8devala metode pou\xc4\x8devanja, zanimala pa sta jo tudi higiena in psihologija. Pri svojem delu je bila iz dneva v dan v stiku z otroki in opazovala stanje v javnih \xc5\xa1olah, ki je bilo takrat obupno. Tudi to jo je vzpodbudilo, da se je za\xc4\x8dela ukvarjati z otroki in njihovo vzgojo._NEWLINE_V \xc5\xa1olah so otroke bolj urili kot vzgajali. U\xc4\x8denje je bilo predstavljeno kot u\xc4\x8denje dejstev na pamet in recitiranje nau\xc4\x8denega u\xc4\x8ditelju. Maria je bila vedno bolj mnenja, da\xc2\xa0\xc2\xbbotrok ne smemo siliti k u\xc4\x8denju, oni se namre\xc4\x8d \xc5\xbeelijo u\xc4\x8diti, \xc4\x8de jim le ponudimo primerne pripomo\xc4\x8dke in omogo\xc4\x8dimo ustrezne izku\xc5\xa1nje\xc2\xab, primerne stopnji razvoja in starosti otrok._NEWLINE_Leta 1907 je ustanovila prvo Otro\xc5\xa1ko hi\xc5\xa1o \xe2\x88\x92 Casa dei Bambini, kot je sama poimenovala novo izobra\xc5\xbeevalno in predvsem vzgojno ustanovo, katere glas se je pozneje hitro raz\xc5\xa1iril po vsej Evropi, Ameriki in tudi Indiji. Hi\xc5\xa1a je stala v San Lorenzu, predmestju Rima, kjer so \xc5\xbeiveli predvsem otroci na skrajnem robu pre\xc5\xbeivetja, nekultivirani in prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni samim sebi._NEWLINE_Pri delu z otroki s posebnimi potrebami v zavodih je razvila tako imenovane \xc4\x8dutne pripomo\xc4\x8dke, s katerimi so se otroci u\xc4\x8dili prek vseh \xc4\x8dutov. Prvi je tak\xc5\xa1ne pripomo\xc4\x8dke razvil Seguin, Montessorijeva pa jih je natan\xc4\x8dno izpopolnila. Razvila je pou\xc4\x8devanje z matemati\xc4\x8dnimi in geometrijskimi oblikami, nenavadnimi vonji ter tipanjem grobih in ne\xc5\xbenih povr\xc5\xa1in. Tako je razvila svoj lasten vzgojni koncept.\n_START_SECTION_\nVzgojni koncept Marie Montessori\n_START_PARAGRAPH_\nMetoda Montessori je nastala iz opazovanja otrok. Spontano po\xc4\x8detje otrok jo je pripeljalo do novih spoznanj o otro\xc5\xa1kem vedenju in u\xc4\x8denju. Ugotovila je, da otroci \xc4\x8dutijo potrebo po ponavljanju, saj jim daje ob\xc4\x8dutek varnosti. Otrok v \xc5\xa1oli Montessori ima potrebo po redu in \xc4\x8disto\xc4\x8di, saj predmet, ki ga je uporabljal, lepo pospravi na svoje mesto na polici. V u\xc4\x8dilnici torej vladata red in mir._NEWLINE_\xc2\xbbPomagaj mi, da naredim sam\xc2\xab je glavni in vodilni motiv pedagogike Montessori. Otrok lahko svobodno izbere material, sam popravlja svoje napake in si izbira mesto za delo. U\xc4\x8denci se svobodno odlo\xc4\x8dajo, kaj \xc5\xbeelijo po\xc4\x8deti, svojo svobodo pa uresni\xc4\x8dujejo z neprestanim trudom._NEWLINE_Lahko si polo\xc5\xbei preprogo na tla in dela na njej. Ta nadomesti mizo in stol. Prostor, v katerem dela, je omejen zaradi spo\xc5\xa1tovanja zasebnosti._NEWLINE_Otroci za delo potrebujejo \xc4\x8das. Postopno spoznajo, da je delo \xc4\x8dudovita stvar. Pomagajo tudi pri pripravljanju in stre\xc5\xbebi kosila ali skrbi za ro\xc5\xbee in doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali ter tudi za predmete, ki se lahko razbijejo._NEWLINE_Osnova procesa u\xc4\x8denja in bistvo njene metode so \xc4\x8dutni pripomo\xc4\x8dki. Z njimi otrok razvija in pridobiva izku\xc5\xa1nje z vsemi \xc4\x8duti (dotik, vid, sluh, voh, okus). Deluje z rokami in razumom in gradi svoje znanje prek napak in poskusov. S tem omogo\xc4\x8da kontrolo napak in samovzgojo. Material je narejen tako, da otrok ne potrebuje prisotnosti ali posredovanja u\xc4\x8ditelja. Primer materiala je \xc2\xbbzbirka valjev razli\xc4\x8dnih dimenzij, ki jih je mo\xc4\x8d vtakniti v ravno prav\xc5\xa1njo luknjo na posebni deski\xc2\xab._NEWLINE_\xc2\xbbOtrok pri\xc4\x8dne raziskovati okolico z gibanjem, zato mu moramo omogo\xc4\x8diti motori\xc4\x8dno aktivnost s primernimi vajami. Temeljne opore pri njegovem samostojnem delu so torej okolje, u\xc4\x8ditelj, ki to okolje pripravi, in razvojni material\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOkolje\n_START_PARAGRAPH_\nOkolje spreminja otroka, zato mora biti tak\xc5\xa1no, da v njem lahko otrok \xc4\x8dim bolje razvija svoje funkcije. Dru\xc5\xbeina je prvi in najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik pri vzpostavljanju okolja. Okolje pomaga otroku, da za\xc4\x8dne samostojno oblikovati svoj du\xc5\xa1evni svet, da razvija koncentracijo, medtem ko opravlja delo po svoji izbiri. Vsa oprema je prilagojena otrokom, tako da jim je vse na dosegu roke. Idealna u\xc4\x8dilnica ima na stenah dovolj nizko name\xc5\xa1\xc4\x8dene table ter nizke omarice in police.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8ditelj\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8ditelj pripravlja okolje in ne posreduje znanja otrokom na frontalen na\xc4\x8din. Je pasiven in s tem otroka osvobaja zaprek. Star\xc5\xa1i in u\xc4\x8ditelji mu ne smejo vsiljevati svojih mi\xc5\xa1ljenj, saj bi s tem zavirali otrokov razvoj. Otrok je aktiven v raziskovanju sveta, u\xc4\x8ditelj pa je njegov vodi\xc4\x8d. \xc2\xbbU\xc4\x8diteljeva funkcija je, da omogo\xc4\x8da odnos med otrokom in razporeditvijo v okolju, da pospe\xc5\xa1uje interakcijo med otrokom in materialom\xc2\xab. U\xc4\x8ditelj ima nalogo, da vsakemu otroku pomaga pri razvojnem projektu in ga pripelje k neodvisnosti.'