b'\n_START_ARTICLE_\nFenilhidrazin\n_START_SECTION_\nKemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nFenilhidrazin tvori monoklinske prizme, katere se pri sobni temperaturi stalijo v olje. Olje se ob stiku z zrakom obarva rumene do temno rde\xc4\x8de barve. Fenilhidrazin se me\xc5\xa1a z etanolom, dietil etrom, kloroformom in benzenom, ter je delno topen v vodi.\n_START_SECTION_\nPriprava\n_START_PARAGRAPH_\nFenilhidrazin je pripravljen z oksidacijo anilina z natrijevim nitritom, v prisotnosti vodikovega klorida pri \xc4\x8demer nastane diazonijeva sol. Diazonijeva sol se z uporabo natrijevega sulfita (Na\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x83) in prisotnostjo natrijevega hidroksida, nato reducira in tako tvori kon\xc4\x8den produkt - fenilhidrazin.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nFenilhidrazin je bil prvi odkriti hidrazin. Odkril ga je nem\xc5\xa1ki kemik Hermann Emil Fischer leta 1875. Pripravil ga je z organsko redukcijo fenila diazonijeve soli, z uporabo sulfitnih (SO\xe2\x82\x83) soli. Fischer je uporabil fenilhidrazin, zato da je lahko odkril zna\xc4\x8dilnosti sladkorjev, prek oblikovanja hidrazonov s sladkorjem aldehida. Prav tako je v svojem prvem prispevku dokazal \xc5\xa1tevilne osnovne lastnosti za odkrivanje hidrazinov.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nFenilhidrazin se uporablja za pripravo indole, ki so posredniki pri sintezi razli\xc4\x8dnih barvil in farmacevtskih izdelkih.Fenilhidrazin se uporablja, tudi za tvorbo fenilhidrazonov naravnih me\xc5\xa1anic preprostih sladkorjev. Tvorbo fenilnih hidrazonov nato lahko uporabimo za enostavno lo\xc4\x8devanje razli\xc4\x8dnih sladkorjev. Spojino se lahko uporabi tudi za indukcijo akutne hemoliti\xc4\x8dne anemije, v \xc5\xa1tudijah ki preu\xc4\x8dujejo hematopoiet\xc4\x8dne sisteme.\n_START_SECTION_\nUgotovitve nevarnih lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOb vdihovanju strupeno. Lahko povzro\xc4\x8di zatekanje grla, ka\xc5\xa1ljanje, ote\xc5\xbeeno dihanje, vrtoglavico, modrikasto ko\xc5\xbeo in omedlevico. Ob zau\xc5\xbeitju lahko povzro\xc4\x8di slabost z bruhanjem, vrtoglavico, omedlevico ter zlatenico. \xc4\x8ce pride do stika s ko\xc5\xbeo, se lahko pojavi kontaktni dermatitis ter preob\xc4\x8dutljivost ko\xc5\xbee. Simptomi vklju\xc4\x8dujejo rde\xc4\x8dico, bole\xc4\x8dino in opekline. V primeru stika z o\xc4\x8dmi, teko\xc4\x8dina in njeni hlapi uni\xc4\x8dujejo o\xc4\x8desno tkivo. Pri kroni\xc4\x8dni izpostavljenosti lahko pride do razli\xc4\x8dnih krvnih u\xc4\x8dinkov, ter do po\xc5\xa1kodb ledvic in jeter. V vseh primerih izjemno strupeno.\n_START_SECTION_\nUkrepi za prvo pomo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPo vdihovanju je potrebno dovajati sve\xc5\xbe zrak, v primeru ote\xc5\xbeenega dihanja je potrebno dovajati kisik, \xc4\x8de oseba ne diha nudimo umetno dihanje. Ob zau\xc5\xbeitju nikakor ne smemo izsiliti bruhanja! Osebi, ki je snov zau\xc5\xbeila mora zau\xc5\xbeiti veliko vode. V primeru stika s ko\xc5\xbeo moramo spirati ko\xc5\xbeo z obilico vode,vsaj 15 minut pri tem pa odstraniti kontaminirano obleko in \xc4\x8devlje. V primeru stika z o\xc4\x8dmi moramo takoj pri\xc4\x8deti z izpiranjem o\xc4\x8di za vsaj 15 minut z obilico vode, pri tem ob\xc4\x8dasno privzdigujemo veke. V vseh primerih je potrebna takoj\xc5\xa1nja zdravni\xc5\xa1ka pomo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nUkrepi ob po\xc5\xbearu\n_START_PARAGRAPH_\nOb stiku z mo\xc4\x8dnimi oksidanti lahko pride do po\xc5\xbeara. Pri temperaturah nad plameni\xc5\xa1\xc4\x8dem, lahko nastanejo eksplozivne me\xc5\xa1anice hlapov in kisika. Za ga\xc5\xa1enje po\xc5\xbeara uporabimo alkoholno peno.\n_START_SECTION_\nUkrepi ob nezgodnih izpustih\n_START_PARAGRAPH_\nOb nezgodnem izpustu je potrebno prezra\xc4\x8diti prostor kjer je pri\xc5\xa1lo do uhajanja ali razlitja. Prepre\xc4\x8diti dostop do mesta izpusta nepotrebnim in/ali nezavarovanim ljudem. Potrebno je odstraniti vse mo\xc5\xbene vire v\xc5\xbeiga, razlito teko\xc4\x8dino prekrijemo z nevnetljivim materialom. Snov ne smemo odplakniti v kanalizacijo.\n_START_SECTION_\nRavnanje z nevarno snovjo in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nHranimo v tesno zaprti posodi, v hladnem, suhem in prezra\xc4\x8denem prostoru. Za\xc5\xa1\xc4\x8dititi pred fizi\xc4\x8dnimi po\xc5\xa1kodbami. Snov je potrebno hraniti lo\xc4\x8deno od reaktivnih, vnetljivih snovi in virov toplote. Potrebno je prepre\xc4\x8diti izpostavljenost son\xc4\x8dni svetlobi.\n_START_SECTION_\nNadzor nad izpostavljenostjo\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc5\xa1\xc4\x8dito dihal, moramo ob intenzivnej\xc5\xa1em ali dalj\xc5\xa1em izpostavljanju uporabiti dihalni aparat, ki je neodvisen od kro\xc5\xbee\xc4\x8dega zraka, pri manj\xc5\xa1i izpostavljenosti zadostuje kvalitetna ventilacija vgrajena v prostoru. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ko\xc5\xbee uporabimo neprepustna obla\xc4\x8dila (\xc4\x8devlji, rokavice, laboratorijska halja) primerna za prepre\xc4\x8ditev kontakta s ko\xc5\xbeo. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito o\xc4\x8di pa uporabimo za\xc5\xa1\xc4\x8ditna o\xc4\x8dala, ki dobro tesnijo ali obrazni \xc5\xa1\xc4\x8dit.\n_START_SECTION_\nFizikalne in kemijske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBrezbarvna teko\xc4\x8dina rahlo aromati\xc4\x8dnega vonja, ki se ob stiku z zrakom obarva rde\xc4\x8de-rjavo. Rahlo topljiv v vro\xc4\x8di vodi.\n_START_SECTION_\nObstojnost in reaktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nStabilen v obi\xc4\x8dajnih pogojih uporabe in shranjevanja. Ob izpostavljenosti zraku ali son\xc4\x8dni svetlobi se obarva rumeno-temno rde\xc4\x8de in tvori hemihidrate. Ob razkroju lahko nastanejo ogljikovi dioksidi in ogljikovi monoksidi._NEWLINE_Je nezdru\xc5\xbeljiv z mo\xc4\x8dnimi oksidanti in svin\xc4\x8devim dioksidom._NEWLINE_Potrebno se je izogniti vro\xc4\x8dini, plamenom, virom v\xc5\xbeiga ter nezdru\xc5\xbeljivim snovem.'