b'\n_START_ARTICLE_\nMom\xc4\x8dilo Gavri\xc4\x87\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 1. maja 1906 v Trbu\xc5\xa1nici pri Loznici kot osmi otrok Alimpija in Jelene Gavri\xc4\x87. Na za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne je bil star 8 let in 3 mesece. V za\xc4\x8detku avgusta 1914 so mu vojaki 42. Hrva\xc5\xa1ke domobranske divizije obesili o\xc4\x8deta, mamo, tri sestre, \xc5\xa1tiri brate in babico ter po\xc5\xbegali doma\xc4\x8do hi\xc5\xa1o. Mom\xc4\x8dilo je ostal \xc5\xbeiv zahvaljujo\xc4\x8d o\xc4\x8detu, ki ga zjutraj, ko se je topovsko obstreljevanje pribli\xc5\xbeevalo vasi, poslal k stricu v sosednjo vas po voz in konja, da bi se dru\xc5\xbeina s pomo\xc4\x8djo prevoza lahko umaknila iz oblegane vasi. Ker prevoza ni dobil, se je sam vra\xc4\x8dal domov. Nad doma\xc4\x8do hi\xc5\xa1o je opazil dim. Previdno se je pribli\xc5\xbeal ter na vrtu videl obe\xc5\xa1ena in iznaka\xc5\xbeena (odrezana u\xc5\xa1esa, iztaknjene o\xc4\x8di) trupla svoje dru\xc5\xbeine. Ostal je brez dru\xc5\xbeine in doma. Od\xc5\xa1el je na planino Gu\xc4\x8devo, ki le\xc5\xbei nad doma\xc4\x8do vasjo, da bi tam poiskal srbsko vojsko. Na planini je na\xc5\xa1el 6. artilerijski polk Drinske divizije, katerega komandant je bil major Stevan Tucovi\xc4\x87. Ko je povedal, kaj se zgodilo, so srbski vojaki \xc5\xa1e istega dne z ro\xc4\x8dnimi bombami pokon\xc4\x8dali vse avstro-ogrske vojake, ki so takrat popivali na vrtu Gavri\xc4\x87ove doma\xc4\x8dije, Mom\xc4\x8dilo pa se je kot vojak-hi\xc5\xa1ni pomo\xc4\x8dnik (pogovorno-pucflek) pridru\xc5\xbeil 6. artilerijskemu polku. Major Tucovi\xc4\x87 je svojim vojakom ukazal, da vsak dan dovolijo Gavri\xc4\x87u, da na boji\xc5\xa1\xc4\x8du trikrat ustreli iz topa, da bi na ta na\xc4\x8din ma\xc5\xa1\xc4\x8deval svojo dru\xc5\xbeino._NEWLINE_Po umiku srbske vojske na otok Krf, ki se je za\xc4\x8del 25. novembra 1915, se je spomladi 1916 na Krfu pridru\xc5\xbeil novo formirani srbski vojski, ki je nato od\xc5\xa1la na solunsko fronto. V Solunu ga je major Tucovi\xc4\x87 vpisal v hitri \xc5\xa1olski te\xc4\x8daj, ki je tedaj ustrezal \xc5\xa1tiriletni osnovni \xc5\xa1oli. Jeseni 1916 je sodeloval v bojih na Kajmak\xc4\x8dalanu. Spomladi 1918 se je udele\xc5\xbeil bojev na solunski fronti. Tu ga je v strelskem jarku videl komandant 1. srbske armade vojvoda Mi\xc5\xa1i\xc4\x87, ki se je \xc4\x8dudil temu, da v bojih sodeluje otrok. Po pojasnilu majorja Tucovi\xc4\x87a je vojvoda Mi\xc5\xa1i\xc4\x87 Gavri\xc4\x87a odlikoval in ga povi\xc5\xa1al v podnarednika. Kasneje je bil Gavri\xc4\x87 v bojih pri preboju solunske fronte ranjen. Zdravil se je v angle\xc5\xa1ki voja\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici. Tu je tudi nadaljeval s \xc5\xa1olanjem, tako da je ob koncu vojne \xc5\xbee znal brati._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani vojni so angle\xc5\xa1ke oblasti sprejele na \xc5\xa1olanje v Anglijo \xc5\xa1tevilne srbske vojne sirote, med njimi je bil tudi Mom\xc4\x8dilo Gavri\xc4\x87. V bli\xc5\xbeini Londona je obiskoval ni\xc5\xbejo gimnazijo. Leta 1921 se je vrnil v domovino. V Beogradu je kon\xc4\x8dal grafi\xc4\x8dno \xc5\xa1olo. Poro\xc4\x8dil se je leta 1939. Z \xc5\xbeeno sta bila zaposlena v tovarni papirja Vapa. Leta 1985 ga za voja\xc5\xa1ke zasluge odlikoval francoski predsednik Fran\xc3\xa7ois Mitterrand, 1991 pa ga je ob 75-letnici preboja Solunske fronte odlikoval srbski predsednik Slobodan Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87 z redom zaslug za ljudstvo. Po najmlaj\xc5\xa1em zavezni\xc5\xa1kem vojaku v 1. svetovni vojni je v naselju Stepe Stepanovi\xc4\x87a v Beogradu poimenovana ulica. Na Krfu in muzeju Jadar v Loznici pa sta postavljeni spominski plo\xc5\xa1\xc4\x8di. Umrl je 28. aprila 1993. Pokopan je bil v Beogradu z vsemi voja\xc5\xa1kimi \xc4\x8dastmi.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nKo je od jeseni 1929 slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok v Slavonski Po\xc5\xbeegi, ga je voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de obsodilo na tri mesece zapora. \xc4\x8castniki Jugoslovanske kraljeve vojske, med katerimi je bilo veliko biv\xc5\xa1ih avstro-ogrskih \xc4\x8dastnikov, mu niso verjeli, da je kot podnarednik sodeloval v 1. svetovni vojni in da je nosilec Albanske spomenice. Spomladi 1941 je bil mobiliziran v rezervni artilerijski polk. Polk je imel zbirno mesto v Hercegovini, kjer pa ga je zajela nem\xc5\xa1ka vojska. Vsi zajeti vojaki so bili odpeljani v Trebinje, kjer so \xc4\x8dakali na transport za odhod v delovno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de. Gavri\xc4\x87 je v de\xc5\xbeevni no\xc4\x8di uspel pobegniti. Po nekaj mesecih skrivanja in samo no\xc4\x8dni hoji se je vrnil v Beograd. Tu ga je leta 1943 gestapo aretiral in zaprl v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, a mu je uspelo pobegniti. Ko je bil jeseni 1944 Beograd osvobojen, se je ponovno zaposlil v tovarni Vapa._NEWLINE_Nekega dne so v tovarno pri\xc5\xa1li uslu\xc5\xbebenci OZNE ter med zaposlenih izbrali 17 delavcev z obto\xc5\xbebo, da so sodelovali z okupatorjem. Obto\xc5\xbeene so postavili pred strelski vod. Po posredovanju nekega partizanskega majorja, ki je osebno jam\xc4\x8dil, da Gavri\xc4\x87 ni izdajalec, so ga izpustili, preostalo \xc5\xa1estnajsterico pa ustrelili. Po koncu 2. svetovne vojne, ko je politi\xc4\x8dno prijateljstvo jugoslovanskega predsednika Josipa Broza z albanskim predsednikom Enverom Hod\xc5\xbeom doseglo vrh, je Gavri\xc4\x87 leta 1947 javno razgla\xc5\xa1al da\xc2\xa0\xc2\xbbAlbanci niso na\xc5\xa1i bratje\xc2\xab. Zaradi tega je bil ponovno aretiran in zaprt. Po objavi resolucije Informbiroja pa so ga brez pojasnila izpustili._NEWLINE_Oktobra 1964 je bil v \xc4\x8dasopisu Politika objavljen oglas v katerim je Stevan Tucovi\xc4\x87 prosil vse, ki bi karkoli vedeli o Mom\xc4\x8dilu Gavri\xc4\x87u, da mu to sporo\xc4\x8dijo osebno ali po telefonu. Tako se je \xc5\xa1estin\xc5\xa1tirideset let po koncu 1. svetovne vojne Gavri\xc4\x87 v Beogradu ponovno sre\xc4\x8dal s svojim nekdanjim komandantom. Tucovi\xc4\x87 mu je izro\xc4\x8dil vso med vojno zaslu\xc5\xbeeno, a neizpla\xc4\x8dano pla\xc4\x8do, odlikovanja in voja\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeico. Pla\xc4\x8do mu je Tucovi\xc4\x8d izro\xc4\x8dil v zlatnikih, v katere jo je zamenjal zaradi inflacije.'