b'\n_START_ARTICLE_\nVpliv jeze na kognicijo\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbeno je in pogosto se zgodi, da emocionalna vzburjenost vpliva na odlo\xc4\x8danje tako, da pri tem \xc4\x8dustva prevzamejo vlogo razuma. Vsak dan sprejemamo odlo\xc4\x8ditve, od tveganih do popolnoma banalnih. Tisti, ki so ve\xc4\x8dkrat jezni v ve\xc4\x8d situacijah, svoj polo\xc5\xbeaj zaznavajo kot manj tvegan in zato niso tako pozorni na morebitno pomembnost svoje odlo\xc4\x8ditve. V trenutku jeze, zato ocenijo tudi bolj tvegano mo\xc5\xbenost kot bolj logi\xc4\x8dno in koristno.\n_START_SECTION_\nVpliv jeze na interpretacije\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi so Keltner idr. (1993) s pomo\xc4\x8djo vpra\xc5\xa1alnikov, kjer so posameznike v nevtralnem stanju ter pod vplivom jeze ali strahu povpra\xc5\xa1evali glede verjetnosti za pozitivni ali negativni iztek dogodkov, pokazali, da posamezniki pod vplivom jeze odgovornost za negativni iztek dogodkov v ve\xc4\x8dji meri pripisujejo dejanjem ljudi, v nasprotju s skupino, ki je bila izpostavljena ob\xc4\x8dutkom \xc5\xbealosti in je ve\xc4\x8d odgovornosti pripisovala okoljskim dejavnikom. Kontrolna skupina je bila nekje vmes._NEWLINE_DeSteno idr. (2004) so raziskovali, kako jeza vpliva na ustvarjanje stereotipov glede drugih skupin. Najprej so udele\xc5\xbeence razvrstili v dve skupini. Nato so ustvarili ve\xc4\x8d skupkov podpra\xc5\xbenih vizualnih dra\xc5\xbeljajev v katerih so bile zdru\xc5\xbeene fotografije \xc4\x8dlanov ali ne\xc4\x8dlanov skupine in dobrih ali slabih besed v razli\xc4\x8dnih kombinacijah. Udele\xc5\xbeenci so morali nato dolo\xc4\x8dati, ali se je v dolo\xc4\x8denem skupku prikazala pozitivna ali negativna beseda. Rezultati so pokazali, da so preizku\xc5\xa1anci pod vplivom jeze potrebovali ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za kategoriziranje pozitivne besede, ko je bila ta zdru\xc5\xbeena s sliko ne\xc4\x8dlana, kot s sliko \xc4\x8dlana. Na podlagi teh ugotovitev so zaklju\xc4\x8dili, da posamezniki pod vplivom jeze podzavestno pripisujejo negativne lastnosti \xc4\x8dlanom drugih skupin.\n_START_SECTION_\nVloga jeze pri \xc4\x8dustveni inteligentnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJeza je lahko uporabno \xc4\x8dustvo, kadar se znajdemo v situaciji, v kateri je na\xc5\xa1 cilj "zmagati" oziroma premagati nasprotnika. Jeza v nevarni situaciji spro\xc5\xbei agresijo, mi pa se posledi\xc4\x8dno la\xc5\xbeje branimo pred napadalcem oziroma hitreje be\xc5\xbeimo. Raziskave  pa so pokazale, da je jeza uporabna tudi, kadar se soo\xc4\x8damo z drugo osebo. V taki situaciji nam jeza slu\xc5\xbei kot motivator in kadar se pripravljamo na soo\xc4\x8denje smo pogosto nagnjeni k temu, da dvignemo svojo raven jeze, saj mislimo da nam bo jeza kot \xc4\x8dustvo koristila pri doseganju cilja. Zanimivo pa je, da smo pri tem zmo\xc5\xbeni uravnavanja \xc4\x8dustev, torej da svojo raven jeze dvignemo le za toliko, kolikor mislimo, da nam bo \xc5\xa1e koristila. Prav tako je bila jeza v razli\xc4\x8dnih raziskavah  povezana s \xc4\x8dustveno inteligenco. \xc4\x8custvena inteligenca je sposobnost razumeti in uporabljati svoja \xc4\x8dustva. Ljudje, ki raje \xc4\x8dutijo jezo kot pa veselje v situacijah, ko je jeza primernej\xc5\xa1e \xc4\x8dustvo (npr. ko se z nekom prepiramo, pogajamo,...) imajo vi\xc5\xa1jo \xc4\x8dustveno inteligenco in znajo razli\xc4\x8dna \xc4\x8dustva, med njimi tudi jezo, uporabljati v svojo korist.\n_START_SECTION_\nVpliv jeze na ustvarjalnost\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave (npr. Miro-Spektor idr. (2011)) ka\xc5\xbeejo, da lahko ima jeza drugih ljudi pozitivne u\xc4\x8dinke na posameznikovo ustvarjalnost. Jeza drugih ljudi lahko izbolj\xc5\xa1uje re\xc5\xa1evanje analiti\xc4\x8dnih problemov, kar bi lahko generalizirali na pozitiven u\xc4\x8dinek jeze drugih ljudi pri re\xc5\xa1evanju relativno preprostih problemov, ki zahtevajo ozko osredoto\xc4\x8denost. Raziskava opozarja tudi na pomembnost tega, kako je jeza izra\xc5\xbeena. \xc4\x8ce je jeza izra\xc5\xbeena v obliki sarkazma, lahko to spodbuja kompleksno mi\xc5\xa1ljenje in re\xc5\xa1evanje ustvarjalnih problemov. Van Kleef, Anastasopoulou in Nijstad (2010) so ugotavljali, da je vpliv jeze drugih ljudi na ustvarjalnost posameznika odvisen od \xc5\xbeelje posameznika po dobrem razumevanju in ohranjanju razumevanja situacije (ang. epistemic motivation). Izra\xc5\xbeanje jeze tako izbolj\xc5\xa1uje ustvarjalnost pri ljudeh, ki imajo mo\xc4\x8dno \xc5\xbeeljo po dobrem razumevanju in ohranjanju razumevanja situacije in jo zni\xc5\xbeuje pri ljudeh, ki te \xc5\xbeelje nimajo mo\xc4\x8dno izra\xc5\xbeene._NEWLINE_Prav tako so raziskave ugotovile, da jeza posameznika, ki je ustvarjalen, lahko vpliva na njegovo ustvarjalnost. Baas, De Dreu, in Nijstad, na primer, pravijo, da je jeza ljudi povezana z relativno nestrukturiranim tvorjenjem idej. Ljudje, ki v \xc4\x8dasu re\xc5\xa1evanja nalog do\xc5\xbeivljajo jezo, so bolj ustvarjalni, kot ljudje, ki so \xc5\xbealostni ali nevtralno razpolo\xc5\xbeeni, a samo na za\xc4\x8detku naloge. Tekom re\xc5\xa1evanja nalog ustvarjalnost ljudi, ki do\xc5\xbeivljajo jezo, mo\xc4\x8dno upada, kar je najverjetneje posledica iz\xc4\x8drpanosti, saj jezni ljudje \xc5\xbee na za\xc4\x8detku porabijo ve\xc4\x8dji del svoje energije. Ve\xc4\x8dja aktivacije energije res povzro\xc4\x8di ve\xc4\x8d idej na za\xc4\x8detku naloge, a se kasneje ka\xc5\xbee v utrujenosti, kar konkretno zmanj\xc5\xa1a ustvarjalnost v kasnej\xc5\xa1ih delih naloge. Jezni ljudje tudi poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8dji iz\xc4\x8drpanosti po kon\xc4\x8dani nalogi.\n_START_SECTION_\nVpliv jeze na u\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1nost\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalce je zanimalo vpra\xc5\xa1anje, ali izra\xc5\xbeanje jeze u\xc4\x8ditelja vpliva na u\xc4\x8dni uspeh u\xc4\x8dencev. Avtorji Evert A. van Doorn, Gerben A. van Kleef in Joop van der Pligt\xc2\xa0\xc2\xa0so se tako posvetili vpra\xc5\xa1anju, kako u\xc4\x8diteljeva jeza vpliva na u\xc4\x8dni uspeh u\xc4\x8dencev. Postavili so hipotezo, da jeza\xc2\xa0u\xc4\x8ditelja\xc2\xa0pozitivno vpliva na znanje, oziroma natan\xc4\x8dneje u\xc4\x8denje u\xc4\x8dencev. V prvem delu poizkusa je udele\xc5\xbeence v sobi, preko ra\xc4\x8dunalnika, nagovoril u\xc4\x8ditelj in razlo\xc5\xbeil pravila testa. Vsak udele\xc5\xbeenec je dobil list 100 besednih kombinacij ene besede in ene besede brez pomena. Po 15 minutnem ponavljanju so udele\xc5\xbeenci pisali test, na katerem so ozna\xc4\x8dili katere od 96 kombinacij so bile na njihovih listih. Po testu so skupino razdelili na dva dela. Prvi del skupine je nato nagovoril u\xc4\x8ditelj z nekaj nasveti, ki pa je govoril v jeznem tonu, zardel, veliko mahal z rokami in se jezil nad rezultatom. Drugi del skupine je nagovoril u\xc4\x8ditelj in jim podal nekaj nasvetov, v prijaznem, veselem tonu. Udele\xc5\xbeenci so nato vzeli list s kombinacijami domov, ter dobili navodilo, naj ponavljajo kombinacije najmanj pet minut na dan en teden. Po enem tednu so ponovili test in izpolnili vpra\xc5\xa1alnik o \xc4\x8dasu u\xc4\x8denja pretekli teden, in o tem, kak\xc5\xa1en se jim je zdel njihov u\xc4\x8ditelj. Rezultati so pokazali, da je bila na u\xc4\x8diteljeve nasvete bolj ob\xc4\x8dutljiva skupina, ki jo je nagovoril jezni u\xc4\x8ditelj. Prav tako se je ta skupina med tednom u\xc4\x8dila ve\xc4\x8d kot skupina, ki jo je nagovoril prijazni u\xc4\x8ditelj. Jezo so u\xc4\x8denci torej razumeli kot znak, da je potrebna prilagoditev vedenja, medtem ko veselje naka\xc5\xbee, da je vse v redu. Jezen u\xc4\x8ditelj torej je torej bolj vzpodbudil u\xc4\x8denje otrok, kot pa zadovoljni u\xc4\x8ditelj s prijaznim pristopom. Tako rezultati \xc5\xa1tudije nasprotujejo splo\xc5\xa1no sprejetemu dejstvu, da jeza vpliva le negativno na u\xc4\x8dno uspe\xc5\xa1nost u\xc4\x8dencev.\n_START_SECTION_\nJeza in glasba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od nekdaj je znano, da glasba vpliva na na\xc5\xa1e do\xc5\xbeivljanje posameznih \xc4\x8dustev. \xc5\xbde stari Grki so z njeno pomo\xc4\x8djo znali pripraviti posameznika, da so storili samomor. Glede vpliva glasbe na jezo je bilo narejenih kar nekaj raziskav, a je na tem podro\xc4\x8dju \xc5\xa1e vedno precej neznank._NEWLINE_Nekateri avtorji  so ugotovili, da "jezna" glasba sicer lahko spro\xc5\xbei jezo, a ne tako mo\xc4\x8dno, kot lahko spro\xc5\xbei do\xc5\xbeivljanje drugih \xc4\x8dustev, posebej veselja in \xc5\xbealosti. Drugi raziskovalci  so zaklju\xc4\x8dili, da neprijetna glasba mo\xc4\x8dno vpliva na izra\xc5\xbeeno stopnjo jeze ob morebitnem provokativnem dra\xc5\xbeljaju. Hkrati poslu\xc5\xa1anje prijetne glasbe zmanj\xc5\xa1a jezen odziv na provokacijo. Po poslu\xc5\xa1anju za nas neprijetne glasbe je torej ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti, da nas bodo dolo\xc4\x8deni dogodki razjezili. V drugi raziskavi  pa so iskali povezavo med do\xc5\xbeivljanjem glasbe ob razli\xc4\x8dnih razpolo\xc5\xbeenjskih stanjih. Udele\xc5\xbeenci so morali ob poslu\xc5\xa1anju jazzovskega nastopa Johna Coltranea oceniti, koliko se jim zdi, da skladba izra\xc5\xbea jezo. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da so posamezniki, ki so bili bolj negativno razpolo\xc5\xbeeni, skladbo ozna\xc4\x8dili kot bolj jezno. Na ob\xc4\x8dutenje jeze, pa vpliva tudi predhodno poznavanje dolo\xc4\x8denih mnenj o posameznih skladbah in o \xc4\x8dustvih, ki jih spremljajo. V eni izmed raziskav so potrdili hipotezo, da so posamezniki, ki so v naprej vedeli, da glasbenik v svojih pesmih \xc5\xbeeli izraziti jezo, tudi sami ob tem ob\xc4\x8dutili ve\xc4\x8d negativnih \xc4\x8dustev. Zato imajo mediji velik vpliv pri do\xc5\xbeivljanju \xc4\x8dustev ob dolo\xc4\x8denih skladbah._NEWLINE_Na Japonskem so raziskovali  povezavo med razli\xc4\x8dnimi \xc4\x8dustvi in hitrostjo, barvo, glasnostjo in zapletenostjo poslu\xc5\xa1ane glasbe pri pesmih japonskega, zahodnega in hindujskega izvora. Ugotovili so, da so ne glede na izvor pesmi (ve\xc4\x8dina ni poznala hindujske glasbe) udele\xc5\xbeenci prepoznali jezo v skladbah. V drugem delu raziskave so ugotovili, da so udele\xc5\xbeenci ob\xc4\x8dutili jezo le ob hitrej\xc5\xa1em ritmu, ve\xc4\x8dji zapletenosti in glasnosti pesmi. Odkrili so tudi, da se je ob\xc4\x8dutek jeze prej pojavil pri skladbi zaigrani na brenkalo, kot pa pri skladbi zaigrani na flavto._NEWLINE_V eni izmed raziskav  so iskali povezavo med osebnostnimi potezami in jezo. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da so udele\xc5\xbeenci, ki so se na testu osebnostnih potez izkazali za bolj ekstravertne, ob poslu\xc5\xa1anju glasbe do\xc5\xbeivljali manj jeze kot tisti, pri katerih je bil izrazitej\xc5\xa1i nevroticizem. Vzporedno so ugotovili, da ve\xc4\x8dini posameznikov pesem ni bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d, \xc4\x8de so ob njej ob\xc4\x8dutili jezo._NEWLINE_Nekatere glasbene zvrsti so \xc5\xa1e posebej znane po jeznih, agresivnih besedilih, ki po mnenju mnogih zvi\xc5\xa1ujejo raven jeze pri posameznikih, vendar raziskave  do sedaj tega niso potrdile.'