b'\n_START_ARTICLE_\nHenry Rider Haggard\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHaggard se je rodil kot osmi od desetih otrok. Obiskoval je gimnazijo v Ipswichu. \xc5\xa0olanja ni dokon\xc4\x8dal, zato ga je o\xc4\x8de leta 1875 poslal za nepla\xc4\x8danega pomo\xc4\x8dnika pri britanski kolonialni upravi v ju\xc5\xbeni Afriki. Afrika se je izkazala kot vir navdiha. Ob vrnitvi v Anglijo se je leta 1880 poro\xc4\x8dil z Mariano Louiso Margitson. V zakonu so se jima rodili \xc5\xa1tirje otroci. V literaturi je zaslovel leta 1885 z objavo romana Salomonovi rudniki, ki je nastal zaradi stave med njim in njegovim bratom. _NEWLINE_Na volitvah leta 1895 je neuspe\xc5\xa1no kandidiral v parlamentu kot konservativni kandidat za delitev vzhodne Anglije. Bil je \xc4\x8dlan komisij za rabo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. V agrarni politiki se je zgledoval pri tem, kar je videl v Evropi in deloma po izku\xc5\xa1njah iz Afrike. Za Daily Express je pisal \xc4\x8dlanke o te\xc5\xbekih pogojih kmetovanja v Angliji, o kmetijskih in socialnih reformah. Skoraj 100 \xc4\x8dlankov je objavil za \xc4\x8dasopis The Times. _NEWLINE_Znan je predvsem po svojih velikih pustolovskih pripovedih. Tri romane je napisal skupaj s prijateljem Andrewom Langom, s katerim si je delil interes za duhovnost in paranormalne pojave. V letih 1910\xe2\x88\x9212 je pisal avtobiografski roman, objavljen \xc5\xa1ele po njegovi smrti, leta 1926. _NEWLINE_Haggard je za\xc4\x8detnik \xc5\xbeanra pripovedi o izginulih svetovih oz. civilizacijah (lost world, lost kingdom) in je spodbudil romanopisje Edwarda Bulwerja Lyttona, mita o potopljeni celini Atlantidi in nastanek filmov in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih iger, kot Tomb Raider, Indiana Jones, Jurski park, Apokalipto. Po njem se imenuje okro\xc5\xbeje Rider v Britanski Kolumbiji.\n_START_SECTION_\nPisatelj o nastanku romana Dekle z biseri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbStal sem nedavno na ro\xc5\xbenati ravnini nad Tiberijo ob galilejskem jezeru in gledal na goro Hatin in njena dva vrhova. Tukaj na tej gori je govoril Kristus svoj govor \xe2\x80\x94 oni popolni nauk o krotkosti in ljubezni. In tukaj je skoro dvanajst stoletij pozneje Jusuf Sallah-ed-din, ki nam je znan kot sultan Saladin, strl v prah kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vojno silo v Palestini v morda najbolj strahoviti bitki, kar jih pozna ta de\xc5\xbeela krvi. Tako je gora osmero blagrov postala gora krvavega klanja. Ko sem razmi\xc5\xa1ljal o teh \xc4\x8dudno si nasprotujo\xc4\x8dih prizorih, ki so se vr\xc5\xa1ili na enem in istem kraju, vzbudila se je v moji du\xc5\xa1i \xc5\xbeelja, spisati po najbolj\xc5\xa1ih mo\xc4\x8deh zgodbo, v kateri bi mogli vsi oni, ki jih zanima romanti\xc4\x8dnost tiste va\xc5\xbene in tajnostne dobe, ko so bili ljudje na tiso\xc4\x8de veseli, da so mogli dati svoje \xc5\xbeivljenje za vero, najti \xc4\x8detudi slabotno in temotno sliko dolgotrajne vojske med kri\xc5\xbeem in polumesecem, ki je divjala po sirijskih planjavah in pu\xc5\xa1\xc4\x8davah \xe2\x80\xa6\xc2\xab\n_START_SECTION_\nDekle z biseri\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbPovest je prepletena z izredno zanimivimi dogodljaji in mi\xc4\x8dnimi zapletljaji. Izobra\xc5\xbeencu bo nudil poseben esteti\xc4\x8dni u\xc5\xbeitek razvoj ljubkega zna\xc4\x8daja krasne Miriam, ponosnega in mo\xc5\xbeatega zna\xc4\x8daja Markovega ter skritega, dvomljivega zna\xc4\x8daja Kalebovega; vse te je pisatelj res mojstersko naslikal, kakor da jih je izklesal iz mramorja. Zdi se nam, ko \xc4\x8ditamo  povest, da zremo lepi Miriam v krasno lice, \xc4\x8dujemo biti juna\xc5\xa1ko srce plemenitega Marka ter sku\xc5\xa1amo razkriti zahrbtno po\xc4\x8detje mra\xc4\x8dnega Kaleba. \xe2\x80\x94  Povest, ki je polna dejanja, se bo vtisnila vsakemu \xc4\x8ditatelju neizbrisno v spomin.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nJutranja zvezda\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbUsoda glavnega junaka Ramesa, ki je tip vite\xc5\xa1kega junaka-vojaka in prelepe Tue je opisana v markantnih potezah in realisti\xc4\x8dno zgodovinsko-verno. Asti je \xc5\xbeena velikega koncepta in ne male energije, opisana z vsemi simpati\xc4\x8dnimi svojstvi. Na stare intrigante nas spominja zlobni in zahrbtni Abi, ki iz \xc4\x8dasti-lakomnosti in vladohlepnosti visoko zraste zato, da je njegov padec tem ob\xc4\x8dutnej\xc5\xa1i. Snov celega romana je povzeta iz egip\xc4\x8danske zgodovine, doba je orisana natan\xc4\x8dno po zgodovinskih virih, kot je pisal svoje dni Ebers. Ves roman pa je prepleten s staro egip\xc4\x8dansko  mitologijo. Bo\xc5\xbeanstveni K., dvojnik, osebnost v osebi, igra veliko vlogo, ki zapleta in razpleta dejanje. Tudi simpati\xc4\x8dna postava bera\xc4\x8da v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi \xc5\xbeene dejanje od zapletka do razvozljanja energi\xc4\x8dno in verjetno do konca. Posamezni pojavi kot \xc2\xbbBo\xc5\xbeja sodba\xc2\xab, \xc2\xbbSoln\xc4\x8dna ladja\xc2\xab, \xc2\xbb\xc4\x8carobna podoba\xc2\xab\xc2\xa0so pisani z ob\xc4\x8dudovanja vredno fantazijo in vendar nazorno, prepri\xc4\x8devalno do zadnje pike. Realisti\xc4\x8dna, \xc5\xbeivljenjsko resni\xc4\x8dna poglavja kot \xc2\xbbTua v Mem-fidi\xc2\xab, \xc2\xbbRamesov boj s princem iz Ke\xc5\xa1a\xc2\xab, ali pa uvodni prizor \xc2\xbbAbijeva zarota\xc2\xab\xc2\xa0so podana s toliko \xc5\xbeivljenjsko silo, da prizori po\xc5\xbeive pred tabo v \xc5\xbeivih barvah. Zvezdoslovje igra nemalo vlogo in je verno posneta slika iz \xc5\xbeivljenja starih Egip\xc4\x8danov. Prevod je lep, jezik gladek, snov in njena obdelava vseskozi zanimiva, zato bo na\xc5\xa1la Jutranja zvezda pot v vsako knji\xc5\xbenico, ker ni le vzgojna ljudska povest, ampak tudi literarno pomembno delo velikega angle\xc5\xa1kega pisatelja.\xc2\xab'