b'\n_START_ARTICLE_\nKomagena\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKomagena je bila majhno kraljestvo v jugovzhodni Mali Aziji z glavim mestom Samsata (sedanji Samsat). Prvi\xc4\x8d je bila omenjena v asirskih besedilih kot Kummuhu. Bila je asirska zaveznica, dokler je ni asirski kralj Sargon II. leta 708 pr. n. \xc5\xa1t. priklju\xc4\x8dil k Asiriji. V 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je Komageno osvojilo Perzijsko cesarstvo, v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. pa Aleksander Veliki. Po razpadu Aleksandrovega imperija je postala provinca gr\xc5\xa1ko-sirijskega Selevkidskega cesarstva._NEWLINE_Helenisti\xc4\x8dno kraljestvo Komagena je nastalo leta 162 pr. n. \xc5\xa1t., ko je Ptolemaj, komagenski guverner (satrap) razpadlega Selevkidskega cesarstva, raglasil svojo neodvisnost.  Ptolemajeva dinastija je bila sicer v sorodu s partskimi kralji. Njegov naslednik Mitridat I. Kalinik (vladal 109-70 pr. n. \xc5\xa1t.) je kljub temu prevzel helenisti\xc4\x8dno kulturo in se poro\xc4\x8dil s sirsko-gr\xc5\xa1ko princeso Laodiko VII. Teo.  Njegova dinastija je s poroko vzpostavila sorodstvene vezi med Aleksandrom Velikim in perzijskimi kralji. Poroka bi lahko bila tudi predmet mirovne pogodbe med Komageno in Selevkidskim cesarstvom. _NEWLINE_Mitridatov in Laodikin sin, kralj Antioh I. Teo Komagenski (vladal  70-38 pr. n. \xc5\xa1t.), se je kot zaveznik rimskega generala Pompeja leta 64 pr. n. \xc5\xa1t. vojskoval  proti Mitridatu VI. Pontskemu. S spretno diplomacijo mu je uspelo obraniti  neodvisnost Komagene pred Rimljani. Po smrti Antioha III. Komagenskega leta 17 je cesar Tiberij Komageno priklju\xc4\x8dil k provinci Siriji, njegov naslednik Kaliula pa jo je ponovno pretvoril v kraljestvo s kraljem Antiohom IV., sinom Antioha III.. H Komageni je priklju\xc4\x8dil tudi neobljudene dele Kilikije. Antioh IV. je bil edini od Rima odvisni komagenski kralj. Vladal je do leta 72, ko ga je cesar Vespazijan zaradi trditev guvernerja Cesenija Peta, da na\xc4\x8drtuje upor proti Rimskemu cesarstvu, odstavil in njegovo kraljestvo ponovno priklju\xc4\x8dil k Siriji. Potomci Antioha IV. so se razselili in udobno \xc5\xbeiveli v Mali Aziji, Gr\xc4\x8diji, Italiji in na Srednjem vzhodu. Njegovemu vnuku in atenskemu dobrotniku Filopapu so Atenci po smrti leta 116  postavili mogo\xc4\x8den nagrobnik. Eden od potomcev je bil tudi zgodovinar Gaj Asinij Kvadrat, ki je \xc5\xbeivel v 3. stoletju.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe\n_START_PARAGRAPH_\nPo rimski zasedbi Komagene so veliko kraljevsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de na gori Nemrut opustili. Rimljani so izropali grobne gomile, XVI. legija Flavia Firma pa je zgradila in posvetila most. Goste okoli\xc5\xa1ke gozdove so posekali za les, kurjavo in oglje. Uni\xc4\x8denje gozdov je povzro\xc4\x8dilo veliko erozijo tal._NEWLINE_V Komageni so odkrili steber z orlom na vrhu, ki je \xc4\x8duval grobno gomilo, imenovano Karaku\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 \xc4\x8crni pti\xc4\x8d. Iz napisa je razvidno, da je gomila kraljevski grob, v katarem so bile pokopane tri \xc5\xbeenske. Grob je izropan. Najve\xc4\x8dja izkopavanja na tem nahajali\xc5\xa1\xc4\x8du je opravil Friedrich Karl D\xc3\xb6rner M\xc3\xbcnsterske univerze.'