b'\n_START_ARTICLE_\nVolnate u\xc5\xa1i\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSamice so brez kril in zrastejo do dol\xc5\xbeine 5 mm. Telo je zra\xc5\xa1\xc4\x8deno z glavo v celoto, ve\xc4\x8dinoma ro\xc5\xbenate do rumene barve._NEWLINE_Odrasli samci so popolnoma druga\xc4\x8dne \xc5\xbeivali, krilate, manj kot 1 mm dolge, so brez ustnih organov in se tako niso sposobni prehranjevati. Njihova funkcija je iskanje in oploditev samice.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki ciklus\n_START_PARAGRAPH_\nSamica zale\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca kot lepljivo penasto ali nitasto maso, ki jo imenujemo jaj\xc4\x8dna vre\xc4\x8dica. Samica po odlaganju jaj\xc4\x8dec umre. Prva razvojna faza je rumenkasto rjava nimfa, dolga pribli\xc5\xbeno 0,6 mm in ni pokrita z volno. Je zelo gib\xc4\x8dna in se hitro premika po okolici. V tej fazi ni razlike med mo\xc5\xa1ko in \xc5\xbeensko obliko nimfe._NEWLINE_Druga razvojna faza je malo ve\xc4\x8dja, manj aktivna nimfa. \xc5\xbdenski osebki se razporedijo po listni povr\xc5\xa1ini in za\xc4\x8dnejo izlo\xc4\x8dati volno na povr\xc5\xa1ini telesa. Kmalu se prelevijo v nimfe tretje razvojne faze in brez preobrazbe zrastejo v odrasle \xc5\xbeivali. Mo\xc5\xa1ki primerki se iz druge razvojne faze hitro razvijejo v nepravo bubo in kmalu tudi v pravo bubo, nakar se razvije bel vlaknast kokon. Po kratki preobrazbi se iz kokona razvije krilat samec._NEWLINE_Na razvoj volnatih u\xc5\xa1i ima mo\xc4\x8dan vpliv koli\xc4\x8dina du\xc5\xa1ika v rastlini. Ve\xc4\x8d kot je du\xc5\xa1ika v rastlini, hitrej\xc5\xa1i bo razvoj populacij. Citrusova volnata u\xc5\xa1 mora spolno dozoreti, da lahko odle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca, druge vrste pa se lahko razmno\xc5\xbeijo tudi nespolno.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0koda na rastlinah\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina u\xc5\xa1i se hrani na zunanjih delih rastlin, nekatere pa izsrkavajo teko\xc4\x8dino iz korenin. Nekatere vrste volnatih u\xc5\xa1i so lahko prena\xc5\xa1alke nevarnih virusov. Nimfe in odrasle \xc5\xbeenski primerki izsesavajo rastlinske sokove in povzro\xc4\x8dijo deformacije in rumenenje listov. Pogosto mo\xc4\x8dan napad u\xc5\xa1i povzro\xc4\x8di tudi odpadanje listov ali plodov._NEWLINE_Rastlinski sokovi so bogati s sladkorji, nimajo pa kaj dosti beljakovin, zato morajo u\xc5\xa1i prebaviti velike koli\xc4\x8dine sokov. Odve\xc4\x8dni sladkor izlo\xc4\x8dajo kot sladkorno teko\xc4\x8dino, na njej pa pogosto zrastejo plesni, predvsem Cladosporium. Kljub temu, da so u\xc5\xa1i mobilne, se kolonije ne raz\xc5\xa1irjajo dale\xc4\x8d od mati\xc4\x8dne kolonije, zato igra pri \xc5\xa1irjenju u\xc5\xa1i \xc4\x8dlovek pomembno vlogo. Raz\xc5\xa1irjajo se lahko celo s prezra\xc4\x8devanjem in ventilacijo, zato so pogosto v rastlinjakih enakomerno razpr\xc5\xa1ene.\n_START_SECTION_\nNajpogostej\xc5\xa1e vrste kot \xc5\xa1kodljivci\n_START_PARAGRAPH_\nPlanococcus citri Risso_NEWLINE_Pseudococcus longispinus Targioni-Tozzetti_NEWLINE_Phenacoccus madeiresis Green_NEWLINE_Phenacoccus solani Ferris_NEWLINE_Ferrisia virgata Cockerell_NEWLINE_Phenacoccus solenopsis Tinsley_NEWLINE_Pseudococcus elisae Borchsenius'