b'\n_START_ARTICLE_\nDivja ma\xc4\x8dka\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjsko okolje\n_START_PARAGRAPH_\nEvropske divje ma\xc4\x8dke \xc5\xbeivijo predvsem v listnatih gozdovih, lahko pa jih najdemo tudi v iglastih gozdovih. Ne prenesejo preve\xc4\x8d mrzlega podnebja in snega, zato jih visoko v gorah ne bomo videli. \xc4\x8cloveka se izogibajo in so pogostej\xc5\xa1e v obmo\xc4\x8djih, kjer je gostota prebivalstva nizka._NEWLINE_Afri\xc5\xa1ke divje ma\xc4\x8dke \xc5\xbeivijo v zelo razli\xc4\x8dnih okoljih, ni jih samo v de\xc5\xbeevnih gozdovih. V pu\xc5\xa1\xc4\x8davah se zadr\xc5\xbeujejo v gorah in ob vodi. V gorah grejo tudi do vi\xc5\xa1ine 3000m. Azijske divje ma\xc4\x8dke \xc5\xbeivijo predvsem v polpu\xc5\xa1\xc4\x8davah, a jih najdemo tudi drugod, npr. visoko v gorah.\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbea se nekoliko razlikuje od podvrste do podvrste, povpre\xc4\x8dno pa odrasli samci tehtajo 4\xe2\x80\x935\xc2\xa0kg (F.s.silvestris: 5\xc2\xa0kg), izjemoma tudi 7\xc2\xa0kg. Samice pa so la\xc5\xbeje in tehtajo povpre\xc4\x8dno 2,7\xe2\x80\x934\xc2\xa0kg (F.s.silvestris: 3,5\xc2\xa0kg). V dol\xc5\xbeino merijo od 50 do 75\xc2\xa0cm, rep pa je dolg od 21 do 35\xc2\xa0cm._NEWLINE_Po navadi so sivo-rjave barve s ko\xc5\xa1atim repom in s \xc4\x8drnimi progami po celotnem telesu. Njihova dlaka pa je kratka in mehka.  Evropske divje ma\xc4\x8dke imajo dolgo zimsko dlako, zato so v\xc4\x8dasih videti ve\xc4\x8dje od ostalih divjih ma\xc4\x8dk. Azijske divje ma\xc4\x8dke so bolj rde\xc4\x8de-rumene barve s temnimi lisami in v\xc4\x8dasih progami. Afri\xc5\xa1ke divje ma\xc4\x8dke je te\xc5\xbeko razlikovati od doma\xc4\x8dih ma\xc4\x8dk. Imajo svetlej\xc5\xa1o in kraj\xc5\xa1o dlako od evropskih in njihov rep je precej manj ko\xc5\xa1at. Po barvi se precej razlikujejo od podvrste do podvste, v glavnem pa so sive do rjave s temnimi lisami in progami. Imajo zna\xc4\x8dilno rde\xc4\x8do liso za u\xc5\xa1esi._NEWLINE_\xc4\x8clovek je vzgojil veliko razli\xc4\x8dnih pasem doma\xc4\x8dih ma\xc4\x8dk, ki se zelo razlikujejo po barvi, dol\xc5\xbeini dlake in velikosti._NEWLINE_Ma\xc4\x8dke imajo pet prstov na vsaki nogi, od katerih pa je en prst obrnjen nazaj in dvignjen, tako da se ne dotika tal. Zna\xc4\x8dilnost ve\xc4\x8dine ma\xc4\x8dk je da lahko svoje kremplje vpotegnejo in jih s tem ohranjajo ostre._NEWLINE_Imajo visoko razvito zobovje, ki je prilagojeno hranjenju z mesom. Podo\xc4\x8dniki, ki so pri vseh zvereh zelo dolgi, so odli\xc4\x8dni za ubijanje in dr\xc5\xbeanje plena.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu ko se samica goni, se okoli nje zbere ve\xc4\x8d samcev. Te se med sabo prepirajo in pretepajo da bi si priborili pravico do parjenja. Samice se bodo pogosto parile z ve\xc4\x8d samci._NEWLINE_\xc4\x8cas parjenja je odvisen od podnebja, v katerem podvsta \xc5\xbeivi. Pri evropski divji ma\xc4\x8dki je to v pozni zimi (januar do marec), tako da se mladi\xc4\x8di skotijo spomladi, najve\xc4\x8dkrat maja. Pri afri\xc5\xa1kih in azijskih ma\xc4\x8dkah je \xc4\x8das parjenja precej dalj\xc5\xa1i zaradi bolj stabilnega podnebja (september do marec). Po 56 do 68 dneh brejosti skoti samica na zavarovanem mestu navadno 3 ali 4 mladi\xc4\x8de, izjemoma tudi 8._NEWLINE_Samice postanejo spolno zrele pri 10-11 mesecih starosti, samci pa pri 9-22 mesecih. Mladi\xc4\x8di so ob rojstvu slepi. Tehtajo okoli 100g . V brlogu sesajo pri materi mleko od 4 do 12 tednov. O\xc4\x8di odprejo pri 10 dnevu starosti. Pri materi ostanejo 4 do 10 mesecev. V tem \xc4\x8dasu jih mati nau\xc4\x8di loviti in pre\xc5\xbeiveti. Nato zapustijo mater in se osamosvojijo. Samci ni\xc4\x8d ne pomagajo pri skrbi za mladi\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nTrajanje \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nDivje ma\xc4\x8dke \xc5\xbeivijo v naravi do 15 let, veliko jih umre \xc5\xbee v prvem letu.\n_START_SECTION_\nVedenje\n_START_PARAGRAPH_\nDivje ma\xc4\x8dke so aktivne predvsem pono\xc4\x8di ter ob son\xc4\x8dnem vzhodu in zahodu. Predvsem azijske ma\xc4\x8dke pa so aktivne v\xc4\x8dasih tudi podnevi. V no\xc4\x8di prepotujejo velike razdalje v iskanju plena.\xc2\xa0_NEWLINE_Divje ma\xc4\x8dke so v glavnem samotarji in le redko jih vidimo v skupini. Nekoliko bolj socialne so doma\xc4\x8de ma\xc4\x8dke, a tudi te ne preve\xc4\x8d._NEWLINE_V redkih skupinah pa vlada stroga hierarhija, polo\xc5\xbeaj pa si osebki priborijo z mnogimi pretepi. Samci, potem ko se osamosvojijo ve\xc4\x8dinoma zapustijo kraj rojstva, medtem ko se samice bolj dr\xc5\xbeijo tega kraja.'