b'\n_START_ARTICLE_\nHardy-Weinbergovo na\xc4\x8delo\n_START_PARAGRAPH_\nHardy-Weinbergovo na\xc4\x8delo (tudi Hardy-Weinbergovo pravilo, Hardy-Weinbergov zakon ali Hardy-Weinbergov izrek) je v populacijski genetiki na\xc4\x8delo, ki pravi, da so razmerja med zastopanostjo (frekvenco) alelov in genotipov v populaciji konstantna, \xc4\x8de nanje deluje samo naklju\xc4\x8dno prerazporejanje teh alelov pri nastanku spolnih celic in njihovo naklju\xc4\x8dno kombiniranje ob oploditvi. Re\xc4\x8demo, da je tak\xc5\xa1na populacija v Hardy-Weinbergovem ravnovesju in se ne razvija. Na\xc4\x8delo predpostavlja, da ne prihaja do mutacij, da je populacija zaprta (torej ne prihaja do imigracij ali emigracij), da je parjenje popolnoma naklju\xc4\x8dno, da naravna selekcija ne vpliva razli\xc4\x8dno na nosilce razli\xc4\x8dnih alelov in da je populacija neskon\xc4\x8dno velika._NEWLINE_Na tem na\xc4\x8delu, ki sta ga leta 1908 neodvisno podala angle\xc5\xa1ki matematik Godfrey Harold Hardy in nem\xc5\xa1ki zdravnik Wilhelm Weinberg, temelji sodobna populacijska genetika. V naravi Hardy-Weinbergovo ravnovesje ni mogo\xc4\x8de, saj vedno deluje kak\xc5\xa1en od\xc2\xa0\xc2\xbbmote\xc4\x8dih\xc2\xab\xc2\xa0dejavnikov in predpostavke nikoli niso izpolnjene. Hardy-Weinbergovo na\xc4\x8delo torej predstavlja teoreti\xc4\x8dno osnovno stanje po katerem vrednotimo odstopanja.'