b'\n_START_ARTICLE_\nGemin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nO njegovem \xc5\xbeivljenju ni znanega ni\xc4\x8d. Niti ni znano ali se je res rodil na Rodu. Navajanje gor s tega otoka v njegovih astronomskih delih daje slutiti da je deloval tam. Pol stoletja pred njim je tukaj deloval Hiparh. Tudi datumi iz njegovega \xc5\xbeivljenja niso ni\xc4\x8d bolj znani. En odlomek iz njegovih del omenja blodno leto (Annus Vagus) egip\xc4\x8danskega koledarja iz \xc4\x8dasa 120 let pred njegovim, po katerem za \xc4\x8das nastanka morda izhaja leto 70 pr. n. \xc5\xa1t., kar bi se skladalo s tem, da je bil Posidonijev u\xc4\x8denec. Predlagali so tudi kasnej\xc5\xa1i \xc4\x8das, leto 50.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nEdino njegovo delo je Uvod v pojave, oziroma Pojavi (\xce\x95\xe1\xbc\xb0\xcf\x83\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89\xce\xb3\xe1\xbd\xb4 \xce\xb5\xe1\xbc\xb0\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbd\xb0 \xce\xa6\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbd\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xb1), ki ga velikokrat okraj\xc5\xa1ano imenujejo Isagoge. To uvodno delo o astronomiji, zasnovano na delo zgodnej\xc5\xa1ih astronomov, na primer Hiparha, je bilo mi\xc5\xa1ljeno za pou\xc4\x8devanje \xc5\xa1tudentov, ki so se \xc5\xa1ele za\xc4\x8deli spoznavati s predmetom. V njem je Gemin opisal \xc5\xbeivalski krog in gibanje Sonca, ozvezdja, nebesno kroglo, dneve in [[]]no\xc4\x8di, vzhajanje in zahajanje ozvezdij \xc5\xbeivalskega kroga, lunisolarne periode in njihovo uporabo v koledarjih, Lunine mene, mrke, zvezdne faze, Zemljine cone in geografske kraje, ter neumnost meteorolo\xc5\xa1kega napovedovanja vremena na podlagi zvezd._NEWLINE_Napisal je tudi tolma\xc4\x8d o Posidonijevem delu O meteorologiji. Fragmente tega tolma\xc4\x8da je ohranil Simplikij v svojem tolma\xc4\x8du Aristotelove Fizike.\n_START_SECTION_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nGemin je veliko pisal tudi o matematiki, vklju\xc4\x8dno z iz\xc4\x8drpno in razumljivo Doktrino matematike, oziroma Teorijo matematike. \xc4\x8ceprav je to delo izgubljeno, so nekatere izvle\xc4\x8dke ohranili Prokl, Evtokij in drugi._NEWLINE_Matematiko je razdelil na dve podro\xc4\x8dji: miselno (\xce\xbd\xce\xbf\xce\xb7\xcf\x84\xce\xac) in opazljivo (\xce\xb1\xe1\xbc\xb4\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb1), oziroma druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno - na \xc4\x8disto in uporabno matematiko. V prvo kategorijo je uvrstil geometrijo in aritmetiko (vklju\xc4\x8dno s teorijo \xc5\xa1tevil); v drugo pa mehaniko, astronomijo in optiko, geodezijo, kanoniko (glasbeno harmonijo) in logistiko. Dolge izvle\xc4\x8dke iz njegovega dela je ohranil tudi al-Najrizi v svojem tolma\xc4\x8du Evklidovih Elementov.'