b'\n_START_ARTICLE_\nKarel XVI. Gustav \xc5\xa0vedski\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrinc Karel Gustav se je rodil 30. aprila 1946 ob 10:20 v pala\xc4\x8di Haga v Stockholmu. Bil je najmlaj\xc5\xa1i izmed petih otrok in edini sin \xc5\xa1vedskega princa Gustava Adolfa in princese Sibylle. Nad\xc5\xa1kof Uppsale, Erling Eidem, ga je krstil 7. junija 1946 v Kraljevi kapeli._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil v krstilniku Karla XI., ki je stal na preprogi Gustava III., in le\xc5\xbeal je v zibelki Karla XI. s krono Oskarja II.. Njegovi botri so bili prestolonaslednik in prestolonaslednica Danske (njegova stric in teta po o\xc4\x8detovi strani), prestolonaslednik Norve\xc5\xa1ke, princesa Julijana Nizozemska, kralj \xc5\xa0vedske (njegov pradedek po o\xc4\x8detovi strani), dedni knez Sa\xc5\xa1ke-Coburga in Gothe (njegov stric po materni strani), prestolonaslednik in prestolonaslednica \xc5\xa0vedske (njegov dedek po o\xc4\x8detovi in njegova druga \xc5\xbeena), grof Folke Bernadotte in grofica Maria Bernadotte af Wisborg._NEWLINE_Princ Karel Gustav je tudi dobil naziv vojvoda J\xc3\xa4mtlandski. Njegov o\xc4\x8de, princ Gustav Adolf, vojvoda V\xc3\xa4sterbottenski, je umrl 26. januarja 1947 v letalski nesre\xc4\x8di na Copenhagenskem letali\xc5\xa1\xc4\x8du. Z o\xc4\x8detovo smrtjo je postal kot devetmese\xc4\x8dni princ drugi v vrsti na prestol za svojim dedkom prestolonaslednikom Gustavom Adolfom. Ko je njegov pradedek Gustav V. umrl leta 1950, je \xc5\xa1tiriletni princ postal prestolonaslednik \xc5\xa0vedske.\n_START_SECTION_\nMladost in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani srednji \xc5\xa1oli se je Karel Gustav dve leti in pol izobra\xc5\xbeeval v kraljevski \xc5\xa1vedski vojski, kraljevski \xc5\xa1vedski mornarici in kraljevskih \xc5\xa1vedskih zra\xc4\x8dnih silah. Leta 1968 je postal \xc4\x8dastnik kot policist v vseh treh slu\xc5\xbebah, nato pa je na koncu postal poveljnik (v vojski in zra\xc4\x8dnih silam) in poro\xc4\x8dnik (v mornarici), preden se je povzpel na prestol. Prav tako je dokon\xc4\x8dal akademski \xc5\xa1tudij zgodovine, sociologije, politologije, dav\xc4\x8dnega prava in ekonomije na Univerzi v Upsali in na Univerzi v Stockholmu._NEWLINE_Za pripravo na svojo funkcijo vodje dr\xc5\xbeave je prestolonaslednik Karel Gustav sledil \xc5\xa1irokemu \xc5\xa1tudijskemu programu o sodnem sistemu, dru\xc5\xbebenih organizacijah in institucijah, sindikatih in zdru\xc5\xbeenjih delodajalcev. Poleg tega je podrobno preu\xc4\x8dil posle parlamenta, vlade in ministrstva za zunanje zadeve. Prestolonaslednik je pre\xc5\xbeivel \xc4\x8das tudi na \xc5\xa1vedski misiji pri Zdru\xc5\xbeenih narodih in \xc5\xa0vedski agenciji za mednarodno razvojno sodelovanje, delal v banki v Londonu, na \xc5\xa1vedskem veleposlani\xc5\xa1tvu v Londonu, pri \xc5\xa0vedski trgovinski zbornici v Franciji in v Tovarnipki dru\xc5\xbebi Alfa Laval v Franciji.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nKarel XVI. Gustav je 15. septembra 1973 postal \xc5\xa1vedski kralj po smrti svojega dedka kralja Gustava VI. Adolfa. Na izrednem zasedanju kabineta 15. septembra je podal zahtevano kraljevo obljubo (\xc5\xa1vedski: Konungaf\xc3\xb6rs\xc3\xa4kran). Nato se je v Dr\xc5\xbeavni dvorani v Kraljevski pala\xc4\x8di pojavil pred parlamentom, diplomatskim zborom, sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem itd., kjer je imel govor. Tako sestanek kabineta in slovesnost v Dr\xc5\xbeavni dvorani so bili predvajani v \xc5\xbeivo na televiziji. Na sestanku vlade je kralj izjavil, da bo njegovo ime Karel XVI. Gustav in da bo njegov naziv kralj \xc5\xa0vedske. Sprejel je "Za \xc5\xa0vedsko - s \xc4\x8dasom" ("F\xc3\xb6r Sverige - i tiden") za svoj osebni moto. Kronan je bil tri dni kasneje v Kraljevi pala\xc4\x8di v Stockholmu._NEWLINE_Ko se je Karel Gustav povzpel na prestol, so bili \xc5\xbee vzpostavljeni na\xc4\x8drti, ki so nadomestili instrument vlade iz leta 1809, ki je kralju dal de jure politi\xc4\x8dno oblast v vladi. \xc4\x8ceprav je bil kralj na papirju skoraj avtokrat, se je parlamentarna avtoriteta mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8devala v zgodnjem 20. stoletju. Leta 1914 je Gustav V. imel govor, kar je bil pogoj, za kar je znano kot Dvori\xc5\xa1\xc4\x8dna kriza, za obto\xc5\xbebe po vme\xc5\xa1avanju v politiko. Z na\xc4\x8delom parlamentarne demokracije, formalno ustanovljene leta 1917, se je dejansko neposredno vklju\xc4\x8devanje kralja v vlado zmanj\xc5\xa1alo in pooblastila, ki so mu bila dodeljena, so vse bolj izvajali ministri v njegovem imenu.'