b'\n_START_ARTICLE_\nBrata Wright\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nBrata sta odra\xc5\xa1\xc4\x8dala v Daytonu v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Ohio. Tu sta leta 1892 odprla popravljalnico in tovarno koles. Po preu\xc4\x8devanju del Otta Lilienthala, sira Georgea Cayleyja in drugih pionirjev jadralnega letenja sta leta 1899 za\xc4\x8dela z lastnimi poskusi izdelovanja letal. Tehniko vzletanja sta izpopolnila s poudarjanjem upravljanja letala namesto pove\xc4\x8devanja mo\xc4\x8di. Postavila sta temelje krmiljenja letala in razvila triosni sistem upravljanja, ki je v uporabi \xc5\xa1e danes. V vetrovniku sta preu\xc4\x8devala profile kril. Njune izku\xc5\xa1nje, pridobljene pri delu s kolesi, so bile klju\xc4\x8dnega pomena pri gradnji motornega letala. Med raziskovanjem sta vselej delovala skupno in njuno delo je nelo\xc4\x8dljivo povezano._NEWLINE_Sprva sta gradila jadralna letala. Poudarjenje krmiljenja namesto preprostega dviga in pogona, ki vzdr\xc5\xbeuje let, je za njuno delo zelo zna\xc4\x8dilno. Letala so imela zamotan na\xc4\x8din krmiljenja, ki je deloval na osnovi zvijanja kril._NEWLINE_Leta 1900 sta od\xc5\xa1la v Kitty Hawk v Severni Karolini, natan\xc4\x8dneje na pe\xc5\xa1\xc4\x8dino Kill Devil Hill, kjer sta nadaljevala z delom. Kraj sta izbrala po meteorologovem nasvetu, saj je zanj zna\xc4\x8dilen mo\xc4\x8dan in trajen veter, obenem pa je bil mirni kraj odmaknjen od pre\xc5\xbee\xc4\x8dih o\xc4\x8di tekmecev, ki so se prav tako trudili izdelati uspe\xc5\xa1no letalo. Do leta 1902 sta na pe\xc5\xa1\xc4\x8dini letela z jadralnimi letali. Vsako leto sta zgradila novega. Z zadnjim, pri katerem sta v praksi uporabila ve\xc4\x8d novih izbolj\xc5\xa1av, sta opravila ve\xc4\x8d kot 1000 poletov. 23. marca 1903 sta patentirala (patent ZDA 821,393) tehniko bo\xc4\x8dnega krmiljenja in obra\xc4\x8danja z zvijanjem kril. Tedaj sta bila verjetno najbolj izku\xc5\xa1ena jadralna pilota na svetu._NEWLINE_Tega leta sta zgradila letalo Wright Flyer - kasneje Flyer I (Letalec I, danes znan tudi kot Kitty Hawk), izrezljala propelerje, delavec v kolesarski delavnici v Daytonu pa je zanj izdelal motor, ki je bil veliko bolj\xc5\xa1i od tovarni\xc5\xa1ko izdelanih, saj je imel dovolj majhno razmerje te\xc5\xbee in mo\xc4\x8di za uporabo v letalu. Letalo je stalo manj kot 1000 dolarjev. Razpon kril je bil 12 m, tehtal je 340 kg, motor pa je imel 9 kW mo\xc4\x8di pri te\xc5\xbei 77\xc2\xa0kg. Za prenos mo\xc4\x8di je uporabljal verigo kolesa.\n_START_SECTION_\nPoleti\n_START_PARAGRAPH_\n17. decembra 1903 sta se vsak po dvakrat dvignila v zrak. Prvi je poletel Orville in v 12 sekundah preletel 37 m. Ta polet je prikazan na sliki. V \xc4\x8detrtem poletu, ki je bil tega dne edini nadzorovan, je Wilbur preletel 260 m v 59 sekundah. Poletom je prisostvovalo 5 pri\xc4\x8d._NEWLINE_Nato sta uredila letali\xc5\xa1\xc4\x8de v bli\xc5\xbeini Daytona in tam leta 1904 nadaljevala delo. Zgradila sta letalo Flyer II in zaradi pre\xc5\xa1ibkega vetra na tem kraju uporabila katapultni sistem. Do konca leta sta opravila 105 poletov, od katerih so nekateri trajali tudi po 5 minut. Leta 1905 sta zgradila Flyerja III._NEWLINE_Ko je leta 1904 na letali\xc5\xa1\xc4\x8de pri\xc5\xa1la skupina novinarjev, sta brata ravno imela tehni\xc4\x8dne te\xc5\xbeave z letalom. Ker ju novinarji niso mogli videti v zraku, se je pojavil dvom, \xc4\x8de so njuni dose\xc5\xbeki res pristni. Slavo sta dosegla \xc5\xa1ele v letih 1908 in 1909, ko sta z letalom od\xc5\xa1la na turnejo po Evropi. Letalo sta prikazala tudi ameri\xc5\xa1ki vojski, ki se je leta 1909 odlo\xc4\x8dila za nakup. Dvosede\xc5\xbeno letalo je zmoglo leteti celo uro s povpre\xc4\x8dno hitrostjo 64 km/h. Zgradila sta tovarni v Daytonu in v Nem\xc4\x8diji. Obletela sta Kip svobode v New Yorku._NEWLINE_Prvi polet s potnikom je bil opravljen 14. maja 1908. Tega leta je poletela tudi prva \xc5\xbeenska._NEWLINE_7. novembra 1910 je bil z njunim letalom opravljen prvi komercialni prevoz tovora. Pri tem je letalo prehitelo ekspresni vlak._NEWLINE_Brata sta bila udele\xc5\xbeena v nekaterih patentnih sporih, vendar sta leta 1914 zmagala. Wilbur je leta 1912 umrl za tifusom, Orville pa si od izgube nikdar ni zares opomogel. Leta 1915 je prodal svoj dele\xc5\xbe v letalski dru\xc5\xbebi in med pritrjevanjem doma\xc4\x8dega zvonca zaradi sr\xc4\x8dnega napada umrl 33 let zatem. Nobeden od bratov se ni nikoli poro\xc4\x8dil.\n_START_SECTION_\nFilma\n_START_PARAGRAPH_\nFilma sta v zapisu .ogg.'