b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Laval\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvega seigneurie (gospod) Lavala je mogo\xc4\x8de najti v zgodovinskih knjigah na za\xc4\x8detku 11. stoletja. Grad Laval je zgradil Guy I. de D\xc3\xa9n\xc3\xa9r\xc3\xa9 (ali de Laval), vazal grofa iz Maine, Herberta I. Eveill\xc3\xa9 Chien, ki mu ga je dodelil. Zadnji neposredni potomec, Emma de Laval, je bila v 13. stoletju poro\xc4\x8dena z Mathieu Montmorencyjem, tako je dvorec pri\xc5\xa1el v posest te dru\xc5\xbeine. Leta 1412 se je mo\xc5\xa1ka linija Laval-Montmorency s smrtjo Guya XII. kon\xc4\x8dala, je posest pre\xc5\xa1la na sina, Jean-Ga\xc3\xabl Montforta. Prevzel je lokalno tradicijo z imenom Guy XIII. Njegov sin in spremljevalec Ivane Orleanske, Guy XIV. sledi leta 1415. 1429 je kralj Karel VII. preimenoval gospostvo v grofijo. Grad je bil rezidenca grofov iz Laval do leta 1794._NEWLINE_V \xc4\x8dasu francoske revolucije bil tako imenovani Petit-Ch\xc3\xa2teau uporabljen kot voja\xc5\xa1ka bolni\xc5\xa1nica, preden ga je leta 1795 prevzelo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Louis-Stanislas de La Tr\xc3\xa9mo\xc3\xaflle ga je leta 1821 prodal mestu, skupaj s sosednjim Novim hradom, ki je zdaj sodna pala\xc4\x8da, za 90.000 frankov. Spremenili so ga v zapor, ki je bil ukinjen leta 1908.\n_START_SECTION_\nUtrdba\n_START_PARAGRAPH_\nUtrdba stoji na pe\xc4\x8dini s pogledom na reko Mayenne. Objekt je velik, poligonalen teren, ki ga obdaja sedem okroglih stolpov, vklju\xc4\x8dno z velikim donjonom na severovzhodu. Med obzidjem in stolpi je malo prostora. Sedanji sistem je sestavljen predvsem iz kvadrata, zgrajenega med 13. in 15. stoletjem kot stanovanjski del. Kripta pod omenjenim severnim krilom je verjetno starej\xc5\xa1a. Okna prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da so dokaz o zgodnjih prizadevanjih za ustvarjanje prijetnega \xc5\xbeivljenjskega okolja. Pro\xc4\x8delja na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so ozna\xc4\x8dena kot gotska, vendar pa ka\xc5\xbeejo tudi \xc5\xbee renesan\xc4\x8dne vplive._NEWLINE_Zunaj je veli\xc4\x8dasten glavni stolp na zadnjem vogalu stavbe. Visok je 45 metrov in ima premer 14 metrov, njegove stene so debele 2,50 m. Zdi se da osnova stolpa prihaja iz obdobja romanike. Vrata so za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z dvi\xc5\xbenim mostom z verigami. Okna ju\xc5\xbenih fasad so iz 16. stoletja._NEWLINE_Najbolj zanimiv je gotovo konzolno nadstropje stolpa, vklju\xc4\x8dno s streho ima vi\xc5\xa1ino 9,50 metra. Je original iz 13. stoletja, in ni la\xc5\xbeen iz 19. stoletja, kot Stolp iz Rouena. To nadstropje, obrambna oprema in stanovanjski del, so najstarej\xc5\xa1i v Franciji. Zlo\xc5\xbeljive lesene plo\xc5\xa1\xc4\x8de so slu\xc5\xbeile za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred vpogledom in kroglami, hkrati pa omogo\xc4\x8dale skozi odprtine metati kamne in zlivati vrele teko\xc4\x8dine na napadalce.\n_START_SECTION_\nMuzej naivne imetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1966 je v gradu Mus\xc3\xa9e du Vieux-Ch\xc3\xa2teau - Muzej naivne umetnosti, kjer hranijo dela najve\xc4\x8djih umetnikov te smeri. Med njimi je v Lavalu rojen Henri Rousseau in Seraphine Louis, imenovan tudi S\xc3\xa9rapine de Senlis.'