b'\n_START_ARTICLE_\nProstorska skupina\n_START_PARAGRAPH_\nV kristalografiji je prostorska skupina ali kristalografska skupina ali Fedorova skupina kristala opis njegove simetrije, ki ima lahko eno od 230 mo\xc5\xbenih simetrij. V matematiki se preu\xc4\x8dujejo tudi prostorske skupine v ve\xc4\x8d kot treh razse\xc5\xbenostih, ki se imenujejo Bieberbachove grupe._NEWLINE_Merodajen vir podatkov za trorazse\xc5\xbene prostorske skupine so Mednarodne tabele za kristalografijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nProstorske skupine v trorazse\xc5\xbenem prostoru je prvi o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dil Jevgraf Stepanovi\xc4\x8d Fjodorov (1891), kmalu za njim pa neodvisno od Fjodorova \xc5\xa1e Arthur Moritz Sch\xc3\xb6nflies (1891) in William Barlow (1894). Vsa njihova \xc5\xa1tevil\xc4\x8denja so vsebovala nekaj manj\xc5\xa1ih napak. Fjodorov in Sch\xc3\xb6nflies sta kasneje z dopisovanjem napake odpravila, tako da je nastal pravilen seznam 230 prostorskih skupin._NEWLINE_17 prostorskih skupin v dvorazse\xc5\xbenem prostoru (ploskovne skupine), so bile poznane \xc5\xbee nekaj stoletij pred tem.\n_START_SECTION_\nElementi prostorske skupine\n_START_PARAGRAPH_\nProstorske skupine v trirazse\xc5\xbenem prostoru so kombinacije 32 kristalografskih to\xc4\x8dkovnih skupin in 14 Bravaisovih mre\xc5\xbe, ki spadajo v enega od sedmih kristalnih razredov. Prostorska skupina je torej kombinacija translacijske simetrije osnovne celice, vklju\xc4\x8dno s centriranjem mre\xc5\xbee, simetrijskih operacij to\xc4\x8dkovne skupine - rotacije (zasuk okrog rotacijske osi), refleksije (zrcaljenje na zrcalni ravnini) in inverzije (zrcaljenje skozi to\xc4\x8dko \xe2\x80\x93 center inverzije) ter simetrijskih operacij vija\xc4\x8dnih osi in drsnih ravnin. Kombinacije vseh na\xc5\xa1tetih operacij dajejo skupno 230 edinstvenih prostorskih skupin, ki opisujejo vse mo\xc5\xbene kristalne simetrije.\n_START_SECTION_\nElementi s stalno to\xc4\x8dko\n_START_PARAGRAPH_\nElementi prostorske skupine s stalno to\xc4\x8dko v prostoru so rotacija, refleksija, nevtralni element in inverzija.\n_START_SECTION_\nTranslacije\n_START_PARAGRAPH_\nTranslacije tvorijo normalno abelovo podgrupo 3. reda, imenovano Bravaisova mre\xc5\xbea. Mo\xc5\xbenih je 14 razli\xc4\x8dnih Bravaisovih mre\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nDrsne ravnine\n_START_PARAGRAPH_\nDrsna ravnina je zrcaljenje na ravnini, kateremu sledi translacija, vzporedna s to ravnino. Ozna\xc4\x8dena je s \xc4\x8drkami a, b ali c, odvisno od tega, vzdol\xc5\xbe katere osi poteka drsenje. Obstaja tudi drsenje n, ki pomeni zdrs vzdol\xc5\xbe polovice diagonale ploskve in drsenje d, ki pomeni zdrs za \xc4\x8detrtino diagonale ploskve ali telesne diagonale osnovne celice. Zadnji ravnina se imenuje diamantna drsna ravnina, ker je zna\xc4\x8dilna za strukturo diamanta.\n_START_SECTION_\nVija\xc4\x8dne osi\n_START_PARAGRAPH_\nVija\xc4\x8dna os je rotacija okoli osi, kateri sledi translacija vzdol\xc5\xbe rotacijske osi. Ozna\xc4\x8dena je s \xc4\x8drko n, ki pomeni \xc5\xa1tevilo rotacij, ki so potrebne za poln krog. Oznaka n = 3 torej pomeni, da je posamezen zasuk enak \xe2\x85\x93 kroga, se pravi 120\xc2\xba. Oznaki n se zatem kot podpisan indeks pripi\xc5\xa1e translacija vzdol\xc5\xbe rotacijske osi, ki je izra\xc5\xbeena v delih vzporednega mre\xc5\xbenega vektorja. Zapis 2\xe2\x82\x81 pomeni, da gre za dvo\xc5\xa1tevno rotacijo in translacijo za \xc2\xbd mre\xc5\xbenega vektorja.'