b'\n_START_ARTICLE_\nModem\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb3dem (angle\xc5\xa1ko MOdulator \xe2\x80\x93 DEMmodulator) je naprava za pretvorbo podatkov v obliko primerno za prenos po telekomunikacijskih linijah. Modem pri po\xc5\xa1iljanju podatkov modulira digitalni signal iz ra\xc4\x8dunalnika v analogni signal in obratno pri sprejemu.\n_START_SECTION_\nModemova vloga v OSI referen\xc4\x8dnem modelu\n_START_PARAGRAPH_\nNa samem za\xc4\x8detku so bili modemi aktivni le v fizi\xc4\x8dni plasti. Ukvarjali so se le s po\xc5\xa1iljanjem in spreminjanjem signalov po omre\xc5\xbeju. Bil je skoncentriran le na strojno opremo. Danes je pomen modemov veliko ve\xc4\x8dji. Leta 1981 je modem prvi\xc4\x8d podatkom dal tudi format okvirja. To je naredil tako, da je podatkom dodal rep in glavo. Tako, da je modem prvi\xc4\x8d posegel tudi na plast podatkovne povezave na osi referen\xc4\x8dnem modelu, ki pa ni ve\xc4\x8d najni\xc5\xbeja plast osi referen\xc4\x8dnega modela. Novej\xc5\xa1i modemi pa imajo tudi mehanizem za nadzorovanje dostopa do omre\xc5\xbenega medija. Kar je tudi naloga plasti podatkovne povezave. Zasledimo pa lahko tudi, da modem opravlja \xc5\xa1e druga opravila, ki so zna\xc4\x8dilna za vi\xc5\xa1je plasti. Zato danes nemoremo ve\xc4\x8d re\xc4\x8di, da je modem striktno omejen na fizi\xc4\x8dno plast.\n_START_SECTION_\nZgodovina modemov\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1920 je imel News wire services multiplekserje, ki so ustrezali nalogam modem-ov. Vendar je bilo to narejeno nenamerno in se tudi ni tako uporabljalo, zato ni vklju\xc4\x8deno v zgodovino modemov. Leta 1940 je George Robert Stibitz priklopil teleprinter na telefonski priklju\xc4\x8dek. Ta naprava je delovala podobno kot modem. Vendar beseda modem takrat \xc5\xa1e ni bila poznana, zato tudi to ni bilo v\xc5\xa1teto kot zgodovina modema. Bilo pa je dobro izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Prvi modemi so nastali kot projekt ameri\xc5\xa1kega projekta SAGE leta 1950. Naloga je bila povezati terminale zra\xc4\x8dnih baz za hitrej\xc5\xa1o komuniciranje med letali\xc5\xa1\xc4\x8di. Za ra\xc4\x8dunalnike in modeme v projektu SAGE pa je skrbel IBM. \xc4\x8cez nekaj lete se je ta sistem v malo druga\xc4\x8dni razli\xc4\x8dici preselil na javna letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1960 so se pojavile klicne naprave, ki so bile half-duplex. To pomeni, da lahko podatki potujejo v obe smeri vendar le v eno smer naenkrat. \xc5\xbde leta 1962 pa se je pojavila full-duplex povezava. Prenos je potekal po \xc5\xa1tirih \xc5\xbeicah. Leta 1968 je na trg romal prvi komercialni modem imenovan Novation CAT. Zaradi monopola AT&T, ki je zaviral razvoj modemov, so ZDA sprejele nove direktive in smernice na podro\xc4\x8dju omre\xc5\xbeja. Med drugim je bila tudi ta, da je bila telefonska linija odprta vsakomur \xc4\x8de le ta ni ovirala omre\xc5\xbeja. Omre\xc5\xbeje je torej moralo prestati test preden so uporabnika priklju\xc4\x8dila na omre\xc5\xbeje. Omre\xc5\xbeje je testirala dru\xc5\xbeba AT&T, ki je te teste naredila zelo drage. Vendar se je konkurenca z modemi zelo pove\xc4\x8dala. Seveda ni bila primerljiva z dana\xc5\xa1njim.\n_START_SECTION_\nSmartmodem\n_START_PARAGRAPH_\nZ konkurenco so pri\xc5\xa1le tudi novosti. Najbolj opazna se je zgodila leta 1981. Takrat je od dru\xc5\xbebe Hayes Communications bil predstavljen Smartmodem (pametni modem). Ta modem je bil zgled mnogim modernim modemom. Modem je podatkom dodal format okvirja. Imel je pa tudi navodila za klicanje oddaljenega ra\xc4\x8dunalnika in ob kon\xc4\x8danem prenosu tudi prekinitev linije. Takrat se modemi niso povezovali isto kot danes. Ampak je uporabnik ro\xc4\x8dno zavrtel \xc5\xa1tevilko uporabnika na drugi strani in nato slu\xc5\xa1alko polo\xc5\xbeil na akusti\xc4\x8dno vezje. Tako se je modem povezal direktno na telefonsko linijo. Model modema je bil zelo dobro postavljen, zato se je kasneje razvijal le \xc5\xa1e v hitrost. V\xc4\x8dasih so hitrost merili v enoti baudov. \xc4\x8ceprav je takrat bilo to enako b/s, je danes zaradi stiskalnih tehnik to zelo razli\xc4\x8dna enota. Baud pripisuje hitrost zvo\xc4\x8dnega vala v katerem se prenese bit podatka po telefonski liniji. Takrat so bile hitrosti od 300 do 1200 b/s. V osemdesetih pa so akusti\xc4\x8dno vezani modemi izginili skoraj \xc4\x8dez no\xc4\x8d, ko so iz\xc5\xa1li novi pametni modemi. Pove\xc4\x8dale so se tudi hitrosti. Hitrost se je pove\xc4\x8dala na 2400 b/s. Razvili so se tudi razli\xc4\x8dni sistemi za razli\xc4\x8dne namene. Razvil se je high-speed kanal za sprejemanje in low-speed kanal za po\xc5\xa1iljanje.\n_START_SECTION_\nv.32\n_START_PARAGRAPH_\nTo je bil nov velik premik v razvoju modema v njegovi zgodovini. Lokalna omre\xc5\xbeja so imela eno \xc5\xbeico za sprejemanje in po\xc5\xa1iljanje. Za dalj\xc5\xa1e razdalje pa se je uporabljalo ve\xc4\x8d \xc5\xbeic. V osemdesetih je pri\xc5\xa1el ven nov modem imenovan v.32. Takrat je bil zelo drag, zato ni bil zelo priljubljen. To se je spremenilo leta 1990, ko je cena za\xc4\x8dela strmo padati. Najbolj strmo pa je padla s prihodom \xc4\x8dipovja iz podjetja Rockwell. Ta standard je postal zelo priljubljen, saj je bil zelo zanesljiv in je omogo\xc4\x8dal velike hitrosti. Hitrosti so dovoljevala hitrosti do 14400 b/s in cena je bila \xc5\xbee tako nizka, kot leto ali prej za hitrost 2400 b/s. Takrat je bilo to okoli 250\xe2\x82\xac.\n_START_SECTION_\nv.34\n_START_PARAGRAPH_\nPoznan je bil tudi kot V.FAST standard. Prvi modem s tem standardom je pri\xc5\xa1el ven leta 1994. Te modeme so uporabljale predvsem dru\xc5\xbebe, ki so se morale prilagoditi na bolj prilagodljive, takratnim razmeram, modeme. Ta standard se je na trgu, kar dobro zna\xc5\xa1el in kmalu izrinil prej\xc5\xa1nje.\n_START_SECTION_\nv.70\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1995 je bil predstavljen prvi v.70 modem. Leta 1996 je bil imenovan kot v.70 standard. Bil je zmo\xc5\xbeen postaviti popolnoma digitalno povezavo med dvema ra\xc4\x8dunalnikoma skozi navadno telefonsko linijo. To je bil prvi ISDN modem, ki je dovoljeval povezavo na internet in telefonsko povezavo hkrati. Za ta standard se je kasneje zasledilo ime\xc2\xa0\xc2\xbbISDN za revne\xc2\xab. Dovoljeval je pa hitrosti do 33600 b/s oziroma 33.6 kb/s. Kasneje so ga raz\xc5\xa1irili na 56 kb/s.\n_START_SECTION_\nv.90\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje, ko se je razvil digitalni telefon so z njim pri\xc5\xa1li tudi novi standardi. Saj so te prina\xc5\xa1ali ve\xc4\x8dje hitrosti in so se ustvarjalci zavedali, da bodo v prihodnje omogo\xc4\x8dalo \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje, zato so se odlo\xc4\x8dili narediti platformo za njo. Leta 1996 so pri\xc5\xa1li prvi modemi s tem standardom. Hitrosti so bile do 64 kb/s. S tem standardom so pri\xc5\xa1le tudi te\xc5\xbeave. Med modemi in telefonsko centralo se je morala vzpostaviti digitalizacija linije.\n_START_SECTION_\nv.92\n_START_PARAGRAPH_\nTa standard je naslednik standarda v.90. Prej se je razvijal tudi standard v.91, vendar je ta propadel, ker je bil analogno usmerjen in niso ve\xc4\x8d videli prihodnosti v njem. Modemi verzije v.92 so bili druga\xc4\x8dni od prej\xc5\xa1njih po tem, da so dovoljevali, da je bila linija na \xc4\x8dakanju. To je omogo\xc4\x8dalo hitro povezovanje.\n_START_SECTION_\nNotranji in zunanji modemi\n_START_PARAGRAPH_\nModeme delimo tudi na notranje in zunanje. Glavna razlika med njimi je, da so notranji name\xc5\xa1\xc4\x8deni v ohi\xc5\xa1ju ra\xc4\x8dunalnika, zunanji pa so zunaj njega in imajo tudi svoje napajanje. Prednost zunanjih modemov je tudi la\xc5\xbeji nadzor, saj jim lahko prekinemo napajanje brez izklopa ra\xc4\x8dunalnika, imajo pa tudi lu\xc4\x8dke, ki prikazujejo stanje modema._NEWLINE_Notranje modeme delimo \xc5\xa1e na integrirane in neintegrirane.I ntegrirani so \xc5\xbee na priklju\xc4\x8deni na osnovno plo\xc5\xa1\xc4\x8do in jih ni mogo\xc4\x8de odstraniti. Zelo so primerni za za\xc4\x8detne uporabnike. Neintegrirani pa so kartice, ki jih vklju\xc4\x8dimo v vmesnik na osnovni plo\xc5\xa1\xc4\x8di.'