b'\n_START_ARTICLE_\nKvantitativno raziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKvantitativno raziskovanje (kvantitativna metoda) je razlaganje pojavov z zbiranjem \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnih podatkov, ki jih analiziramo z uporabo matemati\xc4\x8dnih metod, natan\xc4\x8dneje statisti\xc4\x8dno. Naravoslovja brez meritev in z njimi povezanih numeri\xc4\x8dnih podatkov ni, v humanistiki in dru\xc5\xbeboslovju pa je kvantitativni (pre\xc5\xa1tevalni) pristop ena od mo\xc5\xbenih metod.\n_START_SECTION_\nEksperiment\n_START_PARAGRAPH_\nEksperiment v humanistiki ni obvezna faza kvantitativnega raziskovanja, posamezne humanisti\xc4\x8dne vsebine (npr. branje) pa so pogosto predmet eksperimentiranja. Eksperiment ali poskus se za\xc4\x8dne s hipotezo o vzrokih. Eksperimentirati pomeni spremeniti en vzrok (en parameter) pri pojavu in nato primerjati izid s situacijo pred spremembo. Trije pomembni koraki pri eksperimentiranju so torej: 1. za\xc4\x8detek s prilo\xc5\xbenostno hipotezo, 2. sprememba specifi\xc4\x8dnega aspekta situacije, ki je tesno povezan z vzrokom, in 3. primerjava izidov. Dru\xc5\xbeboslovec v eksperimentalno skupino vpelje spremenljivko, katere vpliv \xc5\xbeeli prou\xc4\x8devati, in potem opazuje ter meri vplivanje neodvisne spremenljivke glede na ostale. Eksperimentalna tehnika je primerna za zelo konkretna, ozka vpra\xc5\xa1anja.\n_START_SECTION_\nKvantitativni pogledi\n_START_PARAGRAPH_\nKvantitativni pogled je opisan kot realisti\xc4\x8den ali v\xc4\x8dasih kot pozitivisti\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nPozitivizem\n_START_PARAGRAPH_\nS pozitivisti\xc4\x8dnega vidika svet deluje po vzro\xc4\x8dno-posledi\xc4\x8dnih zakonitostih. Znanstveno mi\xc5\xa1ljenje se uporablja za preizku\xc5\xa1anje teorij o teh zakonih in jih bodisi zavrne ali za\xc4\x8dasno sprejme. Stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je nekje zunaj prava realnost, ki jo lahko merimo povsem objektivno, je problemati\xc4\x8dno. Vsi smo del sveta, ki ga opazujemo, in se ne moremo popolnoma lo\xc4\x8diti od tega, kar raziskujemo. Zgodovinske raziskave so pokazale, da so ugotovitve raziskav pod vplivom prepri\xc4\x8danj ljudi, ki so raziskavo izvajali in od politi\xc4\x8dnih/dru\xc5\xbebenih razmer v \xc4\x8dasu izvajanja raziskave.\n_START_SECTION_\nRealizem\n_START_PARAGRAPH_\nRealisti menijo, da \xc5\xbeeli raziskava odkriti obstoje\xc4\x8do realnost. Resnica je nekje tam zunaj in naloga raziskovalca je, da z uporabo objektivne raziskovalne metode odkrije to resnico. To pomeni, da mora biti raziskovalec kolikor le mogo\xc4\x8de lo\xc4\x8den od raziskave in da mora uporabljati metode, ki pove\xc4\x8dujejo objektivnost in zmanj\xc5\xa1ujejo njegovo vpletenost v raziskavo. Izkustveni realizem kot ena od epistemolo\xc5\xa1kih razlag trdi, da ne moremo opazovati sveta na povsem objektiven na\xc4\x8din, saj na\xc5\xa1a percepcija sama vpliva na to, kar vidimo in kar merimo. Izkustveni realisti menijo, da obstaja meja subjektivnosti. Ljudje smo omejeni v svoji subjektivnosti z dejstvom, da uporabljamo omejeno \xc5\xa1tevilo shem, ki oblikujejo na\xc5\xa1e poglede na svet, dolo\xc4\x8da pa jih na\xc5\xa1a aktivna telesna interakcija.'