b'\n_START_ARTICLE_\nAngela Vode\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nAngela Vode je bila slovenska intelektualka, borka za slovenske narodne pravice, u\xc4\x8diteljica prizadetih otrok, pobudnica gibanja za pravice \xc5\xbeensk pred drugo svetovno vojno, esejistka in ena prvih komunistk v Sloveniji. Bila je ena od soustanoviteljic OF. Med vojno je pri\xc5\xa1la v spor z vodstvom Komunisti\xc4\x8dne Partije Slovenije (KPS). Angela Vode se ni strinjala z likvidacijami nasprotnikov komunisti\xc4\x8dne partije in nekriti\xc4\x8dno podporo slovenskih komunistov Stalinu. Imela je tudi pomisleke o nezmotljivosti partije in njeni dogmati\xc4\x8dni ideologiji. Kmalu po za\xc4\x8detku vojne je bila izklju\xc4\x8dena iz Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. Med vojno je bila zaradi svojega pro-slovenskega politi\xc4\x8dnega aktivizma ve\xc4\x8d mesecev zaprta v italijanskih zaporih, kasneje pa poslana v nem\xc5\xa1ko koncentracijsko tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Ravensbr\xc3\xbcck. _NEWLINE_Po vojni je bila leta 1947 na Nagodetovem procesu obto\xc5\xbeena narodnega izdajstva in obsojena na dvajsetletno zaporno kazen. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8dena je bila po \xc5\xa1estih letih leta 1953. Po izpustitvi so ji bile odvzete dr\xc5\xbeavljanjske pravice in trajno prepovedana pravica do dela in lastnega zaslu\xc5\xbeka. Do smrti leta 1985 so jo pre\xc5\xbeivljali sorodniki. V tem \xc4\x8dasu je skrivaj napisala knjigo Skriti spomin, ki je bila izdana po njeni smrti. V knjigi opi\xc5\xa1e razmere med drugo svetovno vojno, zakulisna dogajanja v komunisti\xc4\x8dni partiji, bivanje v komunisti\xc4\x8dnem zaporu in \xc5\xbeivotarjenje po izpustitvi.\n_START_SECTION_\nMladost  in u\xc4\x8diteljski poklic\n_START_PARAGRAPH_\nAngela Vode se je rodila leta 1892 v Ljubljani. Na dekli\xc5\xa1kem liceju v Mladiki v Ljubljani je opravila u\xc4\x8diteljsko maturo in v letih 1912\xe2\x88\x921920 pou\xc4\x8devala na ve\xc4\x8d osnovnih \xc5\xa1olah v Ljubljani. Leta 1921 je opravila specialisti\xc4\x8dni izpit za pou\xc4\x8devanje otrok z motnjami v razvoju. V tem poklicu je zatem delala 25 let in vseskozi u\xc5\xbeivala ugled odli\xc4\x8dne u\xc4\x8diteljice. Leta 1936 je izdala knjigo Pomen pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1olstva in njegov razvoj v Jugoslaviji._NEWLINE_Angela Vode je \xc5\xbee v mladosti bila ob\xc4\x8dutljiva na krivice, ki so se dogajale slovenski narodni skupnosti v okviru Avstro-Ogrske monarhije. \xc5\xbde pri \xc5\xa1estnajstih letih je do\xc5\xbeivela takratna nacionalna nasprotja med Nemci in Slovenci na Slovenskem, ko je avstrijska vojska v Ljubljani leta 1908 med demonstracijami usmrtila Adami\xc4\x8da in Lundra.  Pred 1. svetovno vojno se je v\xc4\x8dlanila v gibanje Preporod in bila simpatizerka socialdemokratov.\n_START_SECTION_\nBorka za pravice \xc5\xbeensk\n_START_PARAGRAPH_\nAngela je bila ena izmed prvih bork za pravice \xc5\xbeensk na Slovenskem. Sodelovala je v \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbeenskih dru\xc5\xa1tvih. Spoznala je, da so \xc5\xbeenska dru\xc5\xa1tva odigrala pomembno vlogo v slovenskem kulturnem in socialnem \xc5\xbeivljenju, zato se jim je tudi sama pridru\xc5\xbeila. S Splo\xc5\xa1nim \xc5\xbeenskim dru\xc5\xa1tvom je za\xc4\x8dela sodelovati na pobudo Minke Govekar in Alojzije \xc5\xa0tebi leta 1925, ko so razli\xc4\x8dna \xc5\xbeenska dru\xc5\xa1tva organizirala skupno zborovanje, ki se je zavzelo za izena\xc4\x8denje dednega prava mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskih sorodnikov v vsej Jugoslaviji. Leta 1926 je bila Angela med ustanoviteljicami slovenske enote \xc5\xbdenskega pokreta (feministi\xc4\x8dne organizacije, ki si je postavila za cilj dr\xc5\xbeavljansko in dru\xc5\xbebeno enakopravnost \xc5\xbeensk). Vodetova je bila sprva tajnica, po odhodu Alojzije \xc5\xa0tebi v Beograd, pa predsednica. \xc5\xbdenski pokret je gibanje, ki je delovalo v okviru Feministi\xc4\x8dne alianse. Leta 1930 je postala predsednica Dru\xc5\xa1tva u\xc4\x8diteljic. Bila je zelo dejavna pri pisanju strokovnih \xc4\x8dlankov in drugih prispevkov v tedanje revije in \xc4\x8dasopise. Pisala je o kulturnih, politi\xc4\x8dnih in socialnih temah in se zavzemala proti diskriminaciji \xc5\xbeensk. Na temo \xc5\xbeenske emancipacije je izdala ve\xc4\x8d knjig: \xc5\xbdena v dana\xc5\xa1nji dru\xc5\xbebi (1934), \xc5\xbdena i fa\xc5\xa1izam (1935, v hrva\xc5\xa1kem jeziku), Spol in usoda (1938).\n_START_SECTION_\nDolgoletna predvojna \xc4\x8dlanica Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nAngela se je leta 1922 v\xc4\x8dlanila v Komunisti\xc4\x8dno partijo Slovenije. Kot pi\xc5\xa1e v svoji avtobiografiji, jo je k temu gnal_NEWLINE_njen idealizem, \xc4\x8dut za socialno \xc5\xa1ibke in ogro\xc5\xbeene, borba za \xc5\xbeensko enakopravnost ter hkrati tudi nacionalno osvoboditev._NEWLINE_Bila je razo\xc4\x8darana nad polo\xc5\xbeajem Slovencev v medvojni Jugoslaviji. Motil jo je prevelik srbski vpliv_NEWLINE_in raznarodovalni poskusi, da bi se Slovence in Hrvate v okviru Jugoslavije spremenilo v  \xc2\xbbJugoslovane\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nIzklju\xc4\x8ditev iz Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1939 sta Nem\xc4\x8dija in Sovjetska zveza skupaj zasedli Poljsko. Angela je javno grajala Pakt o nenapadanju Hitler-Stalin, zaradi \xc4\x8desar je bila leta 1939 izklju\xc4\x8dena iz Komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije. Angela Vode je bila mnenja, da je na Slovenskem zavezni\xc5\xa1tvo med Hitlerjem in Stalinom \xc5\xa1lo predale\xc4\x8d, do te mere, da je pasivnost komunistov po nem\xc5\xa1ki okupaciji Jugoslavije med aprilom 1941 in junijem 1941 resno ogro\xc5\xbeala slovenski narodni obstoj. _NEWLINE_Angela je bila tudi zelo kriti\xc4\x8dna do ve\xc4\x8d izvensodnih usmrtitev nasprotnikov komunisti\xc4\x8dnega gibanja med drugo svetovno vojno, med drugim profesorja Antona Ovna, Ale\xc5\xa1a Stanovnika in drugih. Kot pi\xc5\xa1e v svoji avtobiografiji, so bile te likvidacije \xc4\x8desto nepremi\xc5\xa1ljene in izvedene kar na ulici. Angela pi\xc5\xa1e tudi, da je ni prepri\xc4\x8dala komunisti\xc4\x8dna dogmatika o nezmotljivi partiji, v katere odlo\xc4\x8ditve se ne sme dvomiti. Imela je tudi pomisleke zaradi Stalinovih \xc4\x8distk in prevelikega avtoritarnega odlo\xc4\x8danja v komunisti\xc4\x8dni partiji Sovjetske zveze.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clanstvo v OF\n_START_PARAGRAPH_\nKljub neodobravanju s strani KPS so jo leta 1941 na skrivnem posvetu preproste \xc5\xbeenske iz ljudstva predlagale za predstavnico v Osvobodilni Fronti. Pobudo je sprejela, vendar v OF zaradi nesoglasij s KPS ni ostala dolgo. V OF je najbolje sodelovala z Edvardom Kocbekom. Njena \xc5\xbeelja, da bi v OF delovala, a ne kot \xc4\x8dlanica KPS, je poglobila nasprotja s komunisti.\n_START_SECTION_\nPreostanek druge svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPo odhodu iz OF se je Angela Vode umaknila v zasebno dobrodelnost. Leta 1941 je organizirala pomo\xc4\x8d ljudem, ki so zaradi nacizma be\xc5\xbeali s \xc5\xa0tajerske. Leta 1942 so Italijani za\xc4\x8deli mno\xc5\xbei\xc4\x8dno zapirati in streljati talce, zaradi \xc4\x8desar je Angela Vode napisala peticijo Mussoliniju in zanjo zbirala \xc5\xbeenske podpise. Pri tem je naletela na nasprotovanje komunistov, ki so peticijo zaplenili. Spomladi leta 1943 so jo za nekaj tednov zaprli Italijani. Po kapitulaciji Italije so jo januarja 1944 aretirali Nemci in jo poslali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Ravensbr\xc3\xbcck, od koder se je v Ljubljano mo\xc4\x8dno iz\xc4\x8drpana vrnila jeseni leta 1944.\n_START_SECTION_\nNagodetov proces in obsodba na zaporno kazen\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni je na posebni \xc5\xa1oli dobila zaposlitev, vendar zaradi spora s komunisti ta ni bila trajna. Leta 1947 jo je aretirala UDBA. Zatem so jo v ljubljanskih zaporih dva meseca zasli\xc5\xa1evali in mu\xc4\x8dili. Obto\xc5\xbeena je bila, da je zahodna agentka, pla\xc4\x8danka in razredna sovra\xc5\xbenica. Kljub temu, da nikdar ni bila \xc4\x8dlanica Stare Pravde, je bila na Nagodetovem procesu jeseni 1947 obsojena na dvajsetletno zaporno kazen. Utemeljitev obto\xc5\xbebe je bila, da je Angela Vode \xc2\xbbsestavila ob\xc5\xa1irno vohunsko poro\xc4\x8dilo o politi\xc4\x8dnem in gospodarskem polo\xc5\xbeaju in stanju v Sloveniji, v katerem je izrekla te\xc5\xbeke klevete na \xc5\xa1kodo ljudske oblasti, v zvezi z NOB, kar je bilo namenjeno predstavniku ameri\xc5\xa1kega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea v Jugoslaviji\xc2\xab.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0est let v zaporu (1947\xe2\x80\x931953)\n_START_PARAGRAPH_\nV zaporu je pre\xc5\xbeivela 6 let, na kar so jo izpustili, najverjetneje zaradi otoplitve odnosov med Jugoslavijo in Zahodom._NEWLINE_Razmere v tedanjih zaporih so bile slabe. V zaporu je \xc5\xbeivela v blatu, smradu in med podganami.\n_START_SECTION_\nIzpustitev in \xc5\xbeivotarjenje do smrti\n_START_PARAGRAPH_\nPo izpustitvi je tedanja oblast Angeli Vode odvzela dr\xc5\xbeavljanjske pravice (vrnjene so ji bile \xc5\xa1ele leta 1958). Izdana ji je bila trajna prepoved slu\xc5\xbebe in lastnega dohodka. Razen kratkih prekinitev so jo do smrti leta 1985 pre\xc5\xbeivljali sorodniki, predvsem sestra Ivanka \xc5\xa0pindler. Odvzeta ji je bila pravica do zdravstvenega zavarovanja in socialne pomo\xc4\x8di. Angela je bila ves \xc4\x8das pod budnim nadzorom jugoslovanskih obve\xc5\xa1\xc4\x8devalnih slu\xc5\xbeb. Kot je kasneje sama napisala, je ves \xc4\x8das po izpustitvi \xc5\xbeivela le polovi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje, \xc5\xbeivljenje v omiljeni in razred\xc4\x8deni razli\xc4\x8dici. Njeno povojno \xc5\xbeivljenje je trajalo dolgih 40 let. Bila je podrv\xc5\xbeena stalnemu \xc5\xa1ikaniranju, ustrahovanju, popolni anonimnosti in trajni izgubi dobrega imena. Ve\xc4\x8dkrat je bila za majhen denar prisiljena pisati besedila, ki so jih potem \xc4\x8dlani komunisti\xc4\x8dne partije objavljali kot svoje lastne prispevke. Umrla je maja 1985, aprila 1991 pa je bila zanjo tako usodna sodba Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da LRS iz leta 1947 razveljavljena.\n_START_SECTION_\nAvtobiografija Skriti Spomin\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1971 je Angela skrivaj napisala svojo avtobiografijo. Besedilo je skrila in se s svojim ne\xc4\x8dakom Janezom \xc5\xa0pindlerjem, ki je \xc5\xbeivel v tujini, dogovorila, da naj se knjiga izda po njeni smrti. Knjigo je leta 2004 izdala zalo\xc5\xbeba Nova Revija.  Leta 2008 je Kulturno-umetni\xc5\xa1ki program Televizije Slovenija po knjigi posnel televizijski film Skriti spomin Angele Vode.'