b'\n_START_ARTICLE_\nRiolit\n_START_PARAGRAPH_\nRiolit je magmatska ekstruzivna kamnina (predornina) s felzi\xc4\x8dno sestavo. Tipi\xc4\x8dni riolit vsebuje ve\xc4\x8d kot 69% SiO\xe2\x82\x82 (glej Klasifikacija TAS). Diorit ima lahko steklasto do afanitsko do porfiritsko teksturo. Najpogostej\xc5\xa1i spremljajo\xc4\x8di minerali so kremen, alkalni glinenec in plagioklaz v razmerju ve\xc4\x8djem od 1:2 (glej diagram QAPF). Obi\xc4\x8dajna akcesorna minerala sta biotit in amfibol.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme riolit je sestavljeno iz gr\xc5\xa1kih besed \xcf\x81\xce\xad\xce\xb9\xce\xbd [rhein], ki pomeni te\xc4\x8di ali iztekati. in \xce\xbb\xce\xb9\xce\xb8\xce\xbf\xcf\x82 [lithos], ki pomeni kamen. V petrologijo ga je vpeljal nem\xc5\xa1ki popotnik in geolog Ferdinand von Richthofen po svojih raziskavah Skalnega gorovja v 1860. letih.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nRiolit je nakak\xc5\xa1en predorninski ekvivalent globo\xc4\x8dninskega granita, zato so izdanki riolita lahko zelo podobni granitu. Zaradi velike vsebnosti kremena in majhne vsebnosti \xc5\xbeeleza in magnezija, so riolitne taline visoko polimerizirane in tvorijo zelo viskozne lave. Riolit se pojavlja tudi v bre\xc4\x8dah, vulkanskih zama\xc5\xa1kih in dajkih. Rioliti, ki so se ohladili prehitro, da bi kristalili, tvorijo naravno steklo ali vitrofir (obsidian). Med po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1im ohlajanjem so v lavi nastali mikroskopski kristali, ki so povzro\xc4\x8dili nastanek plastnatih, sferulitskih (krogli\xc4\x8dastih), nodularnih (okroglih ali zaobljenih) in litofizalnih (votlih) struktur. Nekateri rioliti so zelo mehur\xc4\x8dkasti plovci. Erupcije riolita so lahko zelo eksplozivne, depoziti pa so lahko sestavljeni iz tefre/tufa ali ibnimbritov.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nObse\xc5\xbena nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da riolita so v Nem\xc4\x8diji (Th\xc3\xbcringer Wald, Sa\xc5\xa1ka, Sa\xc5\xa1ka-Anhalt, Schwarzwald, Vogezi), na Islandiji, v Skalnem gorovju, Andih in Novi Zelandiji.'