b'\n_START_ARTICLE_\nPrikrito delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrikrito delovanje ali delovati prikrito, oziroma "pod krinko" pomeni izogibanje se razkritju s strani entitete, ki jo opazujemo. Posebej je poudarjeno prikritje lastne identitete ali uporaba druge identitete za pridobitev zaupanja posameznika ali skupine v namene pridobitve ali potrditve zaupnih informacij, ter pridobitev zaupanja ciljnih posameznikov za namen pridobitve informacij ali dokazov. Obi\xc4\x8dajno je to tehnika, ki jo uporabljajo organi pregona ali zasebni detektivi. Oseba, ki opravlja tak\xc5\xa1no delo se obi\xc4\x8dajno imenuje prikriti preiskovalec.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrikrito delovanje je bilo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine uporabljeno skozi zgodovino. Prvi organizirano, toda neformalno delovanje je v Franciji vzpostavil Eug\xc3\xa8ne Fran\xc3\xa7ois Vidocq in sicer v zgodnjem 19. stoletju. Proti koncu leta 1811 je organiziral prvo neformalno enoto v "civilu", ki se je imenovala Brigade de la S\xc3\xbbret\xc3\xa9 ("Varnostna brigada"), ki je bila kasneje spremenjena v enoto, ki je bila vpeta v francosko policijo (francosko Pr\xc3\xa9fecture de police). Enota je imela najprej osem, nato dvanajst in leta 1823 dvajset zaposlenih. Eno leto kasneje se je zopet raz\xc5\xa1irila na osemindvajset prikritih delavcev. Poleg njih je v enoti na skrivaj delovalo \xc5\xa1e osem ljudi, ki pa so namesto pla\xc4\x8de dobili dovoljenja za igralnice z igrami na sre\xc4\x8do. Ve\xc4\x8dina posameznikov, ki jih je Vidocq vodil so bili biv\xc5\xa1i kriminalci, kot je bil tudi sam._NEWLINE_Vidocq je sam pou\xc4\x8deval svoje podrejene v ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah, ki so jih potrebovali za delo, kot je na primer izbira pravilne krinke za dolo\xc4\x8deno nalogo. Tudi sam je sodeloval pri operativnem delu. Njegovi zapiski so polni podatkov, kako je prelisi\xc4\x8dil lopove s pretvarjanjem, da je bera\xc4\x8d. Na neki to\xc4\x8dki je celo simuliral lastno smrt._NEWLINE_V Veliki Britaniji je bila prva moderna policija vzpostavljena leta 1829 s strani Roberta Peela. To je bila Londonska metropolitanska policija (angle\xc5\xa1ko  Metropolitan Police). Od samih za\xc4\x8detkov so ob\xc4\x8dasno uporabljali prikrite policiste v "civilu". Zaradi tega so se pojavile polemike s strani javnosti, ki se je bala, da bi tak\xc5\xa1ne enote lahko izkoristili za politi\xc4\x8dno represijo. Iz tega razloga so leta 1845 v uradnih policijskih navodilih (angle\xc5\xa1ko  Police Orders) navedli, da morajo biti vse prikrite operacije odobrene s strani generalnega vodje policije (angle\xc5\xa1ko  Chief Superintendent). Komaj leta 1869 je policijski komisar Edmund Henderson vzpostavil uradno enoto detektivov v "civilu"._NEWLINE_Prva Specialna veja (angle\xc5\xa1ko  Special Branch) policije je bila Specialna irska veja (angle\xc5\xa1ko  Special Irish Branch) ustvarjena kot sekcija Kriminalisti\xc4\x8dnega preiskovalnega urada (angle\xc5\xa1ko   Criminal Investigation Department) v metropolitanski policiji leta 1883. Sprva je bila namenjena prepre\xc4\x8devanju bombnih napadov s strani Irskega republikanskega bratstva (angle\xc5\xa1ko   Irish Republican Brotherhood). Ta pionirska veja je bila prva enota, ki je bila izu\xc4\x8dena za proti-bombne tehnike._NEWLINE_Njeno ime je bilo spremenjeno v Specialna veja (angle\xc5\xa1ko  Special Branch), ko je postopoma raz\xc5\xa1irila svojo vlogo v boju proti terorizmu, tujemu subverzivnemu delovanju in prikritem delovanju v skupinah organiziranega kriminala. Organi pregona so v drugih dr\xc5\xbeavah vzpostavili podobne enote._NEWLINE_V ZDA so ubrali podobno pot z ustanovitvijo Italijanske enote (angle\xc5\xa1ko  Italian Squad) leta 1906 s strani policije v New Yorku (angle\xc5\xa1ko  New York City Police Department). Vzpostavil jo je komisar William McAdoo z namenom boja proti pove\xc4\x8danemu kriminalu in ustrahovanju v revnih italijanskih soseskah. Raznovrstne dr\xc5\xbeavne agencije so kmalu zatem za\xc4\x8dele s svojimi programi prikritega delovanja. Ameri\xc5\xa1ki zvezni preiskovalni urad (FBI) je bil ustanovljen leta 1908.\n_START_SECTION_\nTveganja\n_START_PARAGRAPH_\nObstajata dva glavna dejavnika, ki ogro\xc5\xbeata prikrite preiskovalce. Prvi je ohranjanje identitete, drugi pa ponovna reintegracija v slu\xc5\xbebo po koncu prikritega delovanja._NEWLINE_Pre\xc5\xbeivljanje dvojnega \xc5\xbeivljenja v novem okolju predstavlja velik problem. Prikrito delovanje je ena izmed najbolj stresnih slu\xc5\xbeb, ki jih preiskovalec lahko opravlja. Najve\xc4\x8dji del stresa predstavlja lo\xc4\x8ditev od prijateljev, dru\xc5\xbeine in obi\xc4\x8dajnega \xc5\xbeivljenjskega okolja. \xc5\xbde sama izoliranost lahko vodi do depresije in ob\xc4\x8dutka tesnobe. Ni podatka o \xc5\xa1tevilu lo\xc4\x8ditev med preiskovalci, toda tak\xc5\xa1no delo ima negativen vpliv na odnose z njihovimi partnerji. Ta se lahko pojavi zaradi potrebe po tajnosti in nezmo\xc5\xbenosti deljenja slu\xc5\xbebenih problemov, nepredvidljivega delovnega \xc4\x8dasa, osebnostnih zna\xc4\x8dilnosti, \xc5\xbeivljenjskih sprememb in dalj\xc5\xa1e lo\xc4\x8denosti._NEWLINE_Stres se lahko pojavi tudi zaradi o\xc4\x8ditnega pomanjkanja napredka v raziskavi in tega, da preiskovalec ne ve kdaj se bo le-ta kon\xc4\x8dala. Koli\xc4\x8dina preciznega na\xc4\x8drtovanja, tveganja in straha pred odkritjem silijo preiskovalca k uspe\xc5\xa1ni razre\xc5\xa1itvi preiskave, kar povzro\xc4\x8da dodaten stres. Ta se razlikuje od stresa, ki ga ob\xc4\x8dutijo njegovi sodelavci, ki ne delujejo prikrito in se spopadajo predvsem s stresom povezanim z administracijo in birokracijo. Umik prikritih preiskovalcev od birokracije lahko privede do novega problema. Pomanjkanje obi\xc4\x8dajne uniforme, zna\xc4\x8dke, stalnega nadzora in stalnega delovnega mesta lahko v povezavi z dalj\xc5\xa1im kontaktom s skupinami organiziranega kriminala privede do ve\xc4\x8dje dovzetnosti za korupcijo._NEWLINE_Ta stres lahko privede do zlorabljanja alkohola in drog s strani preiskovalcev. Bolj so nagnjeni k pojavu odvisnosti, ker so izpostavljeni ve\xc4\x8djemu stresu kot drugi policisti, bolj izolirani in imajo lahek dostop do drog. Med policisti je nivo alkoholizma na sploh ve\xc4\x8dji, kot pri drugih slu\xc5\xbebah, za kar je pogosto glavni faktor stres. Okolje v katerem preiskovalci delajo pogosto nudi liberalen odnos do konzumacije alkohola, kar lahko v povezavi s stresom in izoliranostjo privede do alkoholizma._NEWLINE_Lahko pride tudi do ob\xc4\x8dutka krivde, zaradi zlorabe zaupanja posameznikov, ki sodelujejo s prikritim preiskovalcem. To lahko privede do ob\xc4\x8dutka tesnobe in v redkih primerih tudi so\xc4\x8dustvovanje s tistimi, ki se jih preiskuje. To je \xc5\xa1e posebej izrazito pri prikritem delovanju v politi\xc4\x8dnih skupinah, ker se lahko preiskovalec poistoveti s \xc4\x8dlani, saj jih povezujejo podobne zna\xc4\x8dilnosti, kot je starost, narodnost in religija. To lahko privede celo do spreobrnitve preiskovalca._NEWLINE_Na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, ki so mu podrejeni preiskovalci pod krinko je druga\xc4\x8den od tistega, ki so mu podvr\xc5\xbeeni posamezniki zaposleni v drugih organih pregona. To povzro\xc4\x8da ote\xc5\xbeeno vrnitev v obi\xc4\x8dajno okolje in opravljanje obi\xc4\x8dajnih policijskih nalog. Preiskovalci pod krinko si sami dolo\xc4\x8dajo delovni \xc4\x8das, umaknjeni so od direktnega nadzora in lahko ignorirajo pravila glede uniforme in obna\xc5\xa1anja, ki so jim podrejeni ostali policisti. Vrnitev v normalno policijsko vlogo zahteva prenehanje starih navad, govora in na\xc4\x8dina obla\xc4\x8denja. Po opravljanju dela v tako svobodnem okolju lahko preiskovalci poka\xc5\xbeejo te\xc5\xbeave z disciplino in nevroti\xc4\x8dne odzive. Lahko se po\xc4\x8dutijo nelagodno in prevzamejo cini\xc4\x8den ali celo paranoi\xc4\x8den pogled na svet in nezmo\xc5\xbenost sprostitve.\n_START_SECTION_\nOrgani pregona v "civilu"\n_START_PARAGRAPH_\nPrikritih preiskovalcev ne smemo zamenjevati s pripadniki organov pregona, ki delujejo v "civilu". To metodo uporablja policija in varnostne agencije. Delovati v "civilu" pomeni nositi obi\xc4\x8dajna obla\xc4\x8dila namesto uniforme z namenom sovpadanja z okolico. Ampak policisti v "civilu" po navadi nosijo obleke, obi\xc4\x8dajno policijsko opremo in identifikacijo. Kriminalisti pogosto delujejo v obi\xc4\x8dajnih oblekah, za razliko od pripadnikov uniformirane policije. Policisti, ki delujejo v "civilu" se morajo identificirati ko uporabljajo policijska pooblastila, toda ni se jim potrebno identificirati na zahtevo in lahko la\xc5\xbeejo o njihovem statusu policista.'