b'\n_START_ARTICLE_\nSocialna gerontologija\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna gerontologija je multidisciplinarno podro\xc4\x8dje, ki se specializira v preu\xc4\x8devanju in delu s starostniki. Socialni gerontolog lahko ima izobrazbo ali usposabljanje v socialnem delu,zdravstveni negi, psihologiji,  sociologiji, demografiji, gerontologiji ali v ostalih dru\xc5\xbeboslovnih disciplinah. Socialni gerontologi so odgovorni za izobra\xc5\xbeevanje in raziskovanje vzrokov stanj, v katerih se znajdejo starej\xc5\xa1i._NEWLINE_Ker vpra\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjske dobe in podalj\xc5\xa1evanje \xc5\xbeivljenjske dobe potrebuje numerolo\xc5\xa1ke prikaze, se veda prekriva z _NEWLINE_demografijo_NEWLINE_. Se pa \xc5\xa1tudija demografije \xc5\xbeivljenjske dobe \xc4\x8dloveka razlikuje od socialne demografije staranja.\n_START_SECTION_\nSocialno delo s starej\xc5\xa1imi\n_START_PARAGRAPH_\nSocialno delo s starej\xc5\xa1imi, poznano tudi kot socialno delo z ostarelimi, se \xc5\xa1teje kot mikro in makro praksa dela s starej\xc5\xa1imi od 60 oz. 65 let, njihovimi dru\xc5\xbeinami, z okoljem, s smernicami povezanimi s staranjem in z raziskovanjem staranja. Socialni delavci starej\xc5\xa1ih obi\xc4\x8dajno ponujajo svetovanje, neposredno pomo\xc4\x8d, koordinacijo nege ob\xc4\x8danov, na\xc4\x8drtovanje skupnosti in zagovorni\xc5\xa1tvo na podro\xc4\x8dju agencij, organizacij vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d privatne prakse na domu, v soseskah, bolni\xc5\xa1nicah, domovih starej\xc5\xa1ih ob\xc4\x8danov, hospic centrih, domovih za ostarele, onkolo\xc5\xa1kih in\xc5\xa1titutih in stanovanjskih kompleksih za starej\xc5\xa1e._NEWLINE_Na makro ravni socialni delavci starej\xc5\xa1ih delajo v okviru Ministrstva za zdravje, dru\xc5\xa1tev za za\xc5\xa1\xc4\x8dito starej\xc5\xa1ih in v \xc5\xa1olstvu.\n_START_SECTION_\nSocialne teorije staranja\n_START_PARAGRAPH_\nKot meni Dannefer, je staranje interaktivni proces, v katerem okolje vpliva na posameznika, prav tako pa posameznik vpliva na okolje v katerem se on stara. Razvijajo se \xc5\xa1tevilne teorije staranja, ki preu\xc4\x8dujejo proces staranja starej\xc5\xa1ih v dru\xc5\xbebi, kakor tudi kako si mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske ta proces razlagajo.\n_START_SECTION_\nTeorija dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo dejavnosti so razvili Cavan, Havighurst in Albrecht. Ta teorija pravi, da je samopodoba starej\xc5\xa1ih odvisna od dru\xc5\xbebenih interakcij. Da bi morala starej\xc5\xa1ih bila vi\xc5\xa1ja, moramo nadomestiti izgubljene vloge starej\xc5\xa1ih. Primer izgubljene vloge je lahko upokojitev iz slu\xc5\xbebe ali pa izguba partnerja._NEWLINE_Aktivnost je bolj dobrodo\xc5\xa1la od neaktivnosti, saj izbolj\xc5\xa1uje po\xc4\x8dutje na ve\xc4\x8d nivojih. Zaradi izbolj\xc5\xa1anega splo\xc5\xa1nega zdravstva starej\xc5\xa1e populacije, je aktivnost mnogo la\xc5\xbeje zagotoviti, kot pred \xc5\xa1estimi desetletji, ko je Havighurst predlagal to teorijo. Teorijo dejavnosti je mo\xc5\xbeno vpeljati v stabilno, post-industrijsko dru\xc5\xbebo, ki nudi starej\xc5\xa1im veliko prilo\xc5\xbenosti za smiselno udele\xc5\xbebo. Slabost: Nekateri starej\xc5\xa1i ne morejo vzdr\xc5\xbeevati aktivnega stila \xc5\xbeivljenja zaradi telesnih omejitev, pomanjkanja denarja ali pomanjkanja \xc5\xbeelje po aktivnosti. Mnogi starej\xc5\xa1i nimajo sredstev za ohranjanje aktivne vloge v dru\xc5\xbebi. Po drugi strani pa nekateri starej\xc5\xa1i vztrajajo pri aktivnem \xc5\xbeivljenju, \xc4\x8deprav lahko to povzro\xc4\x8da nevarnost njim in ostalim ljudem, na primer vo\xc5\xbenja pono\xc4\x8di z omejeno vidljivostjo, ali pa opravljanje vzdr\xc5\xbeevalnih del na hi\xc5\xa1i, navkljub hudemu artritisu v kolenih. S tak\xc5\xa1nimi dejanji zanikajo svoje omejitve in se udele\xc5\xbeujejo nevarnih aktivnosti.\n_START_SECTION_\nTeorija umika\n_START_PARAGRAPH_\nTeorijo umika sta razvila Cumming in Henry. Po tej teoriji starej\xc5\xa1i ljudje in okolje pri\xc4\x8dnejo s postopkom odtujitve drug od drugega.  Primer odtujitve je upokojitev iz slu\xc5\xbebe. Teorija tudi meni, da starej\xc5\xa1i za\xc4\x8dnejo izgubljati \xc2\xbbego-energijo\xc2\xab\xc2\xa0in se vedno bolj zapirajo vase. Na tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din je vzdr\xc5\xbeevanje morale veliko bolj zahteven postopek, kot \xc4\x8de se starej\xc5\xa1i trudijo vzdr\xc5\xbeevati aktivni stil \xc5\xbeivljenja.  Ta teorija je bila dele\xc5\xbena kritik, ker bi naj imela napako, in sicer se bi naj starej\xc5\xa1i, ki ohranjajo aktiven stil \xc5\xbeivljenja, neuspe\xc5\xa1no privadili na starost._NEWLINE_Postopno umikanje iz dru\xc5\xbebe in odnosov ohranja socialno ravnote\xc5\xbeje in samorefleksijo za starej\xc5\xa1e, ki so osvobojeni dru\xc5\xbebenih vlog. Na ta na\xc4\x8din se zagotavlja prenos znanja, kapitala in mo\xc4\x8di od starej\xc5\xa1e generacije na mlade. Tako je mo\xc5\xbeno, da dru\xc5\xbeba funkcionira naprej, tudi ko pomembnej\xc5\xa1i starej\xc5\xa1i ob\xc4\x8dani umrejo. Slabost: Ni nikakr\xc5\xa1nih raziskav in dokazov za potrditev te teorije. Poleg tega, veliko starej\xc5\xa1ih \xc5\xbeeli ostati vklju\xc4\x8denih v dru\xc5\xbebo in aktivnih. Prisilen umik starej\xc5\xa1ih iz dru\xc5\xbebe je lahko \xc5\xa1kodljiv za njih, kakor tudi za dru\xc5\xbebo. To teorijo so gerontologi ve\xc4\x8dinoma ovrgli.\n_START_SECTION_\nTeorija kontinuitete\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija kontinuitete je zelo zavajajo\xc4\x8d koncept. Po eni strani, kontinuiteta lahko pomeni, da ostane enaka, enotna, homogena in nespremenljiva. Ta stati\xc4\x8den pogled na kontinuiteto pa ni ravno pravilno prenesti v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko staranje. Po drugi strani pa dinami\xc4\x8den pogled meni, da kontinuiteta sloni na ideji o osnovni strukturi, ki traja dlje \xc4\x8dasa, vendar dovoljuje razli\xc4\x8dne spremembe v dolo\xc4\x8denem kontekstu, ki ga poda osnovna struktura. Osnovna struktura je skladna, ima urejeno in logi\xc4\x8dno razmerje delov, ki so prepoznavni in edinstveni in ki nam omogo\xc4\x8dajo razlikovati to strukturo od ostalih. Z uvedbo koncepta \xc4\x8dasa, ideje kot so smer, zaporedje, razvoj zna\xc4\x8daja in zgodba dobijo nov koncept kontinuitete, kot se uporablja za razvoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bitij. V tem \xc4\x8dlanku je dinami\xc4\x8den koncept razvit in vklju\xc4\x8den v te\xc5\xbeavo prilagajanja na normalno staranje._NEWLINE_Osrednja predpostavka teorije kontinuitete je, da se pri prilagajanju, odrasli in starej\xc5\xa1i  trudijo ohraniti obstoje\xc4\x8de notranje in zunanje strukture, le-to pa se trudijo dose\xc4\x8di z uporabo kontinuitete (na poznanih podro\xc4\x8djih \xc5\xbeivljenja). V zrelih in starej\xc5\xa1ih letih, se odrasli poslu\xc5\xbeujejo preteklih izku\xc5\xa1enj in uporabljajo kontinuiteto kot primarno strategijo prilagajanja na spremembe povezane z normalnim staranjem. Spremembe so del kontinuitete, saj imajo dostop do preteklosti osebe. Kot rezultat lastnih zaznav, kakor tudi pritiskov iz okolja, so posamezniki, ki se prilagajajo na normalno staranje, nagnjeni in motivirani k notranji, kakor tudi zunanji kontinuiteti socialnega vedenja in okoli\xc5\xa1\xc4\x8din._NEWLINE_Teorija kontinuitete vidi tako notranjo kot zunanjo kontinuiteto kot robustno zbirko prilagodljivostnih strategij, ki jo podpirajo tako individualne preference, kakor tudi sociolo\xc5\xa1ke sankcije. Teorija kontinuitete sestoji iz splo\xc5\xa1nih  prilagodljivostnih principov, ki bi jih naj ljudje, ki se normalno starajo upo\xc5\xa1tevali, ter iz specifikacij splo\xc5\xa1nih primerov iz \xc5\xbeivljenja v katerih bi se ti principi lahko uporabili. Posledi\xc4\x8dno, teorija kontinuitete poseduje ogromen potencial, kot splo\xc5\xa1na teorija o prilagajanju na staranje posameznikov.\n_START_SECTION_\nTeorija \xc5\xbeivljenjskega procesa\n_START_PARAGRAPH_\nPo tej teoriji, ki izvira iz Life Course Perspective (Bengston and Allen, 1993), se staranje dogaja od rojstva do smrti. Staranje vklju\xc4\x8duje dru\xc5\xbebene, psiholo\xc5\xa1ke in biolo\xc5\xa1ke procese. Izku\xc5\xa1nje povezane s staranjem so odvisne od zgodovinskih faktorjev starostnega sloja._NEWLINE_Dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1anje smrtnosti, obolevnosti in rodnosti v zadnjih nekaj desetletjih, je tako spremenilo organizacijo poteka \xc5\xbeivljenjskih obdobij in vrste izobra\xc5\xbeevalnih, delavnih, dru\xc5\xbeinskih in udobnostnih izku\xc5\xa1enj, da se je zdaj mo\xc5\xbeno postarati na povsem nove na\xc4\x8dine. Konfiguracije in vsebina drugih obdobij \xc5\xbeivljenja se je prav tako spremenila, zlasti za \xc5\xbeenske. Posledi\xc4\x8dno bodo morale biti teorije starosti in staranja ponovno preu\xc4\x8dene.\n_START_SECTION_\nTeorija kumulativne prednosti/slabosti\n_START_PARAGRAPH_\nPo tej teoriji, ki sta jo razvila Derek Price in Robert Merton leta 1960, podrobno pa jo je preu\xc4\x8dilo ve\xc4\x8d raziskovalcev, kot npr. Dale Dannefer, imajo neenakosti te\xc5\xbenjo, da postanejo bolj izrazite \xc4\x8dez celoten proces staranja. Paradigma te teorije se lahko izrazi v reku \xc2\xbbbogati postajajo \xc5\xa1e bogatej\xc5\xa1i, revni pa revnej\xc5\xa1i\xc2\xab. Prednosti in slabosti imajo v zgodnjem obdobju \xc5\xbeivljenja velik vpliv na celotno \xc5\xbeivljenje. Prednosti in slabosti v zrelem obdobju \xc5\xbeivljenja, pa imajo neposreden vpliv na ekonomsko in zdravstveno stanje v starej\xc5\xa1ih letih.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je Socialno gerontologijo mo\xc5\xbeno \xc5\xa1tudirati le na eni fakulteti, tj. na Alma Mater Europaea. Je eden od deficitarnih poklicev, v prihodnosti, ko bo dele\xc5\xbe starej\xc5\xa1ih ljudi ve\xc4\x8dji, pa bo potreba po tem poklicu \xc5\xa1e narasla.'