b"\n_START_ARTICLE_\nUtrechtska zveza (1579)\n_START_PARAGRAPH_\nUtrechtska zveza (1579) je zveza severno-nizozemskih provinc, ustanovljena 23. januarja 1579 v Utrechtu z namenom, da se politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko bolje organizirajo v osamosvojitveni vojni proti \xc5\xa0pancem; zveza je temelj kasnej\xc5\xa1e zveze sedmih nizozemskih provinc, imenovanih tudi Republika Nizozemska.\n_START_SECTION_\nNastajanje zveze\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1579 se je s prihodom nove \xc5\xa1panske vojske, ki ji je poveljeval Aleksander Farnese, vojvoda Parmski, pove\xc4\x8dala voja\xc5\xa1ka ogro\xc5\xbeenost provinc. Flandrija in Brabant, tradicionalno najbogatej\xc5\xa1i ju\xc5\xbeni provinci, sta bili pripravljeni poskrbeti predvsem za lastno za\xc5\xa1\xc4\x8dito, medtem ko so bile za Holandijo strate\xc5\xa1ko pomembnej\xc5\xa1e utrdbe na vzhodni meji, v Gelderlandu in v Overijssel. Ta razli\xc4\x8dnost interesov je bila najpomembnej\xc5\xa1i razlog za ustanovitev utrechtske zveze._NEWLINE_Zgodnji osnutek zveze sta zasnovala pozno poleti 1578 Ivan VI. Nassavsko-Dillenbur\xc5\xa1ki, stadhouder v Gelderlandu, skupaj z advokatom utrechtske skup\xc5\xa1\xc4\x8dine (z imenom Foria Tin). Zveza naj bi povezala vse severne province, vklju\xc4\x8dno Drenthe in de\xc5\xbeelo Lingen, ne pa ju\xc5\xbenih provinc. Namen je bil oblikovati severno obrambno strukturo, ki bi jo vodila Holandija in ne skup\xc5\xa1\xc4\x8dina v Antwerpnu._NEWLINE_Osnutek se je od vsega za\xc4\x8detka sre\xc4\x8deval tako z odlo\xc4\x8dno podporo kot s trdovratnim odporom. Med zadr\xc5\xbeki je bilo najpomembnej\xc5\xa1e dejstvo, da bi ustanovitev severne zveze dokon\xc4\x8dno razdvojila ozemlje \xc5\xa1panskih provinc. To je bil tudi razlog, da je Viljem I. Oranski v za\xc4\x8detku ni podpiral. V osnutku ni bilo govora o prepovedi katoli\xc5\xa1kega bogoslu\xc5\xbeja (pa\xc4\x8d pa o svobodi vesti), a \xc5\xbee samo sodelovanje Holandije in Zelandije je napovedovalo konec religioznega miru, za katerega se je zavzemal Viljem I. Oranski._NEWLINE_Kon\xc4\x8dno so razpravo o utrechtski zvezi v prid sklenitve prevesile najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e province (Artois, Hainault, Douai), ki so 6. janurja 1579 sklenile arra\xc5\xa1ko zvezo, s katero so se, za povrnitev starih privilegijev, odpovedale bojevanju proti \xc5\xa0paniji in priznale katoli\xc5\xa1tvo kot edino dovoljeno vero. V odgovor so 23. januarja 1579 severne province Holandija, Zelandija, Utrecht in Groningen (brez mesta Groningen) podpisale pogodbo o utrechtski zvezi. Aprila se jim je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e Gelderland. Viljem I. Oranski, ki si je dotlej v Antwerpnu \xc5\xa1e vedno prizadeval za enotnost Nizozemske, je pogodbi pridal svoj podpis 3. maja 1579, potem ko so se v aprilu arra\xc5\xa1ki zvezi dokon\xc4\x8dno priklju\xc4\x8dile tudi valonske mestne grofije Lille, Douai in Orchies (ki so dotlej \xc5\xa1e simpatizirale s severom). S tem je bila delitev na dve Nizozemski odlo\xc4\x8dena._NEWLINE_Kasneje v letu 1579 in v letu 1580 so se utrechtski zvezi priklju\xc4\x8dili \xc5\xa1e provinca Frizija, mesto Groningen, gospostvo Drenthe ter flandrijska in brabantska mesta Breda, Antwerpen, 's-Hertogenbosch, Lier, Brugge z okolico, Ieper, Gent in Bruselj.\n_START_SECTION_\nBistvo dogovora\n_START_PARAGRAPH_\nUtrechtska zveza je bila zasnovana kot zveza suverenih provinc, ki so se dogovorile, da bodo samo na nekaterih (to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denih) podro\xc4\x8djih prepustile svoje suverene pravice Zvezi; ta podro\xc4\x8dja so bila predvsem obramba, pobiranju davkov za obrambo in zunanja politika. Predvideno je bilo, da bo zvezna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sprejemale odlo\xc4\x8ditve le soglasno in da Zveza ne bo delovala kot federacija ampak kot konfederacija.\n_START_SECTION_\nDelovanje v praksi\n_START_PARAGRAPH_\nV praksi se je potem pokazalo, da so bila prvotni na\xc4\x8drti preve\xc4\x8d akademski. Uveljavilo se je prete\xc5\xbeno ve\xc4\x8dinsko odlo\xc4\x8danje. Redko se je zgodilo, da bi bil pomemben sklep sprejet brez glasov proti. Zvezna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je odlo\xc4\x8dala o veliko ve\xc4\x8djem naboru tem, kot je bilo prvotno mi\xc5\xa1ljeno, tudi o regulaciji plovbe, upravljanju zasedenih ozemelj, cerkvenih vpra\xc5\xa1anjih, kolonialnih \xc5\xa1iritvah itn. Suverenost, zlasti manj\xc5\xa1ih provinc, se je dosledno izvajala le ob formalnih in ceremonijalnih prilo\xc5\xbenostih. Dejansko je svoje suverene pravice uveljavljala lahko le najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a Holandija (ki je v zvezni prora\xc4\x8dun prispevala 60% sredstev) ostale province pa so ji bile bolj ozemlje, potrebno za obrambo in ekonomsko ozadje._NEWLINE_Zveza je z na novo pojavljajo\xc4\x8dimi se okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami svoje institucije dopolnjevala in izpopolnjevala. Leta 1581 se je uradno odrekla pokroviteljstvu \xc5\xa1panskega kralja Filipa II. Od leta 1588 je delovala brez zunanjega pokrovitelja. Leta 1594 je z osvoboditvijo ozemlja province Overijssel dosegla kon\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo sedmih \xc4\x8dlanic, ki so imele vsaka delegacijo in po en glas v zvezni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini, to so bile: Holandija, Zelandija, Utrecht, Gelderland, Frizija, Groningen in Overijssel. Republika je vklju\xc4\x8devala \xc5\xa1e gospostvo Drenthe, ki je bilo tako revno, da ni pla\xc4\x8devalo davkov in ni imelo svoje delegacije v zvezni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini, in obmejna ozemlja, ki so imela predvsem obrambno vlogo in ki jih je upravljala Zveza neposredno."