b'\n_START_ARTICLE_\nJez K\xc3\xb6lnbrein\n_START_PARAGRAPH_\nJez K\xc3\xb6lnbrein je vodna pregrada na obmo\xc4\x8dju Visokih Tur (Hohe Tauern) na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem. Zgrajena je bila med letoma 1971 in 1979, in je z vi\xc5\xa1ino 200 metrov najvi\xc5\xa1ja v Avstriji. Akumulacijsko jezero slu\xc5\xbei kot primarno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de v trifaznem sistemu \xc4\x8drpalne elektrarne, ki ga sestavlja devet jezov, \xc5\xa1tiri hidroelektrarne in niz cevovodov in tla\xc4\x8dnih vodov. Kompleks je v lasti energetskega podjetja Verbund in se imenuje Malta-Reisseck Power Plant Group. In\xc5\xa1talirana zmogljivost skupine je 1.028,5 MW, njena letna proizvodnja pa je 1.216 gigavatnih ur (4.380 TJ)._NEWLINE_Medtem ko se je jezero napolnilo, se je v jezu pojavilo ve\xc4\x8d razpok in je bilo potrebno ve\xc4\x8d kot desetletje popravil, preden je rezervoar lahko deloval na najvi\xc5\xa1ji ravni.  Trenutno je v izgradnji \xc4\x8drpalna elektrarna Reisseck II, ki bo u\xc4\x8dinkovito povezala skupini Malta in Reisseck ter dodala dodatne 430 MW proizvodne zmogljivosti.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8drte za jez so v poznih 1960-ih letih pripravili nem\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenirski podjetja AEG, ko je bila severno od alpske meje zgrajena elektrarna Kaprun. Avstrijski organi so projekt obnovili po drugi svetovni vojni s podalj\xc5\xa1anim raziskovalnim vrtanjem od leta 1957 dalje, kljub temu pa se gradnja jezu K\xc3\xb6lnbrein ni za\xc4\x8dela do leta 1971._NEWLINE_Pred betoniranjem in vgradnjo drugih gradbenih materialov je bilo treba zgraditi dostopno cesto. To se je izkazalo za te\xc5\xbeavno, saj se strma dolina reke Malte (Maltatal) dvigne za ve\xc4\x8d kot 300 metrov vzdol\xc5\xbe 14 kilometrovin ima v\xc4\x8dasih 13\xc2\xa0% naklon. Za dokon\xc4\x8danje ceste je bilo izkopanih \xc5\xa1est predorov. Leta 1973, ko je gradnja jezu napredovala, se je cement prepeljal na sam kraj in se me\xc5\xa1al z agregatom iz lokalnih virov. Da bi zmanj\xc5\xa1ali toplotno raztezanje, so beton vlili 30 kubi\xc4\x8dnih metrov naenkrat in cevi z obto\xc4\x8dno vodo postavili po vsej masi. Struktura je bila sestavljena iz 30 stebrov, lo\xc4\x8deni s fugirano fugo. Gradbeni pogoji v dolini niso bili idealni, saj so se delavci spopadali s snegom in de\xc5\xbejem ter hitrostjo vetra 80 kilometrov na uro.\n_START_SECTION_\nDokon\xc4\x8danje in razpokanje\n_START_PARAGRAPH_\nDo leta 1977 je gradnja na jezu dosegla kon\xc4\x8dno stopnjo, ko se je lahko za\xc4\x8del polniti rezervoar. Med polnjenjem z vodo so se za\xc4\x8dele pojavljati razpoke v jezu na njegovem zgornjem toku, ko je bila raven rezervoarja 42 metrov pod najvi\xc5\xa1jo stopnjo delovanja na 1902 m nadmorske vi\xc5\xa1ine gladine. Pritisk na dvig se je prav tako nepri\xc4\x8dakovano pove\xc4\x8dal, in\xc5\xbeenirji so bili zaskrbljeni, da je bila po\xc5\xa1kodovana zavesa za strukturo. Ker je jez v dolini "U" -oblikovan, namesto obi\xc4\x8dajnega "V" -oblikovanega za luknji\xc4\x8daste jezove, je hidrostati\xc4\x8dni tlak izjemno mo\xc4\x8dan na zgornjem delu pregrade. Ker je v ni\xc5\xbejih predelih jezu prodrla prekomerna voda, se je vodostaj zni\xc5\xbeal in in\xc5\xbeenirji so pove\xc4\x8dali drena\xc5\xbeo._NEWLINE_Leta 1979 so zavezo za fugiranje okrepili in \xc5\xa1e eno polnjenje zajezitve ni bila uspe\xc5\xa1na. Med letoma 1980 in 1981 je bila za ponovno fugiranje fug uporabljena fugirna masa iz poliuretanske smole, ki je bila med naslednjim poskusom zajezitve zamrznjena, kar jim je omogo\xc4\x8dilo naravno odtajanje. Z napredovanjem sanacijskih del so nastale tudi razpoke v bli\xc5\xbeini bokov jezu; na spodnji strani in v vodoravni smeri.  Plasti\xc4\x8dno prevleko iz folije je bila polo\xc5\xbeena na tla doline za jezom med letoma 1981 in 1983. V naslednjih nekaj letih je bilo treba plasti popraviti in zatesniti zaveso. Leta 1984 je rezervoar dosegel 90-odstotno polnitev. Leta 1979 in 1983 je za\xc4\x8dasno dosegel najvi\xc5\xa1jo raven, vendar je ni bilo mogo\xc4\x8de varno ohraniti. Leta 1984 so bile ravni rezervoarja omejene na 15\xe2\x80\x9320 m pod najvi\xc5\xa1jo vrednostjo, na teh ravneh pa je lahko varno delovala, \xc4\x8deprav z zmanj\xc5\xa1animi zmogljivostmi._NEWLINE_Ne glede na te popravne ukrepe je bila potrebna dolgoro\xc4\x8dna re\xc5\xa1itev. Ta je nastala v obliki 70 metrov visokega "potisnega bloka", ki ga je bilo treba zgraditi na spodnji strani jezu, da bi absorbirali obremenitev brane in pritisk na podkonstrukcijo. Njegova gradnja je bila odobrena leta 1988 in izvedena med letoma 1989 in 1992. V povezavo z jezom in blokom je ve\xc4\x8d kot 600 posebnih neoprenskih blazinic, ki se prilagajajo silam iz zbiralnika, ki se dvigujejo in spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo. Poleg tega so bili spoji in razpoke v jezu ponovno zalepljeni, vendar z epoksidom, ki je neprepusten za vodo. Rezervoar je lahko deloval na najvi\xc5\xa1ji ravni in deloval kot obi\xc4\x8dajno leta 1993.\n_START_SECTION_\nOblikovanje in delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nVoda v rezervoarju se uporablja za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije. Spusti se kot se zahteva po elektri\xc4\x8dni obremenitvi pove\xc4\x8da. Ker povodje okrog jezu lahko zagotovi le polovico potrebne vode za vzdr\xc5\xbeevanje nivoja v rezervoarjih, se serijske \xc4\x8drpalke in \xc4\x8drpalne elektrarne uporabljajo za dopolnitev skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnih zmogljivosti. Te \xc4\x8drpalke delujejo v \xc4\x8dasu nizke porabe energije in polnijo rezervoar. Ko je povpra\xc5\xa1evanje visoko, se voda spro\xc5\xa1\xc4\x8da nazaj v sistem za proizvodnjo hidroelektri\xc4\x8dne energije._NEWLINE_Neposredno navzdol od jezu K\xc3\xb6lnbrein je jez in rezervoar Galgenbichl. Ta rezervoar slu\xc5\xbei za sprejemanje vode iz ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih lokacij v Malti preko cevovoda in je spodnji rezervoar za zgornje faze \xc4\x8drpalne elektrarne. S severovzhoda se voda \xc4\x8drpa iz ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih rezervoarjev in pritokov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev: Reisseck II\n_START_PARAGRAPH_\nVerbund trenutno gradi \xc4\x8drpalno-skladi\xc5\xa1\xc4\x8dno postajo Reisseck II, ki bo uporabljala rezervoar Grosser M\xc3\xbchldorfer kot zgornji rezervoar, G\xc3\xb6sskarjev rezervoar pa kot ni\xc5\xbeji. Izkopavajo 5,3 km predvodnega predora iz Grosser M\xc3\xbchldorferja, ki se bo povezal z obstoje\xc4\x8dim predvodnim predorom glavne etape Rottau. Elektrarna bo postavljena 200 metrov pod zemljo in bo vsebovala dve reverzibilni Francisovi turbini velikosti 215 MW. Skupna in\xc5\xa1talirana mo\xc4\x8d bo zna\xc5\xa1ala 430 MW, skupna zmogljivost skupine elektrarn pa se bo pove\xc4\x8dala za 40%; od 1026 do 1459 MW. Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 2010 in naj bi bila dokon\xc4\x8dana v za\xc4\x8detku leta 2016 s stro\xc5\xa1ki v vi\xc5\xa1ini 400 milijonov EUR.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nJez K\xc3\xb6lnbrein je pojem za 14,3 kilometrov dolgo slikovito poti po nekdanji gradbeni cesti skozi Maltatal, vklju\xc4\x8dno z restavracijo, hotelom in razstavo o hidroelektri\xc4\x8dni energiji. Verbund ponuja tudi oglede skupine elektrarn in jezov. Ogledi na jezu se izvajajo vsak dan, medtem ko je cesta odprta od 9. maja do 26. oktobra vsako leto. _NEWLINE_Leta 2010 je bil na jezu za obiskovalce name\xc5\xa1\xc4\x8den konzolni mosti\xc4\x8dek v obliki podkve, ki je tudi priljubljeno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de bungee jumpinga. Jez v nacionalnem parku Visoke Ture je tudi destinacija za planince. Poleg tega se rezervoar uporablja za vi\xc5\xa1insko usposabljanje.\n_START_SECTION_\nV popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nJez je prikazan v filmu The Boys From Brazil iz leta 1978 in stoji na \xc5\xa0vedskem. Film je bil posnet od konca leta 1977 do za\xc4\x8detka leta 1978 in prikazuje na novo postavljen jez z nizko gladino vode. V filmu je lik in\xc5\xa1pektorja lokalne elektroenergetske dru\xc5\xbebe (in nekdanjega SS majorja) na vrhu zasne\xc5\xbeenega jezu vrgel atentator, ki ga je poslal izmi\xc5\xa1ljeni Josef Mengele. Razli\xc4\x8dni posnetki okoli in na vrhu jezu so prikazani v 3-min 15 s od pribli\xc5\xbeno 55 minut filma.'