b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Ocvirk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nV Ljudsko \xc5\xa1olo je hodil v Gorici, v ni\xc5\xbejo gimnazijo pa v Ver\xc5\xbeeju. Zaradi selitve dru\xc5\xbeine v Ljubljano, se je tam vpisal v klasi\xc4\x8dno gimnazijo, na kateri je leta 1927 maturiral in se \xc5\xa1e istega leta vpisal na ljubljansko univerzo. _NEWLINE_Na Filozofski fakulteti je kot A-predmet \xc5\xa1tudiral zgodovino slovenske knji\xc5\xbeevnosti z ju\xc5\xbenoslovanskimi knji\xc5\xbeevnostmi, kot B-predmet primerjalno knji\xc5\xbeevnost s teorijo knji\xc5\xbeevnosti, kot C-predmet pa zgodovino slovenskega jezika. Diplomiral je 20. oktobra 1931 in se naslednji mesec odpravil na podiplomski \xc5\xa1tudij v Pariz. Leta 1933 je imel predavanje na Coll\xc3\xa8ge de France z naslovom  Evropska misel \xc5\xa1estnajstega, sedemnajstega in osemnajstega stoletja ter slovenska knji\xc5\xbeevnost (La pens\xc3\xa9e europ\xc3\xa9enne des XVIe, XVIIe et XVIIIe si\xc3\xa8cles et la litt\xc3\xa9rature slov\xc3\xa8ne). Istega leta je v Ljubljani oddal disertacijo z naslovom Levstikov du\xc5\xa1evni obraz in bil 20. julija 1933 promoviran v doktorja filozofije. _NEWLINE_Med letoma 1933 in 1935 je bil urednik Ljubljanskega zvona, vmes se je s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tipendije odpravil na izpopolnjevanje v Pariz in London. Leta 1938 je postal docent na Filozofski fakulteti. Septembra 1944 je bil zaprt in poslan v Dachau, od koder se je vrnil junija 1945. Isto leto so ga potrdili za izrednega profesorja za slovensko in komparativno literarno zgodovino novej\xc5\xa1e dobe, leta 1950 je postal redni profesor. 1949\xe2\x80\x9471 je vodil seminar oz. oddelek za primerjalno knji\xc5\xbeevnost na ljubljanski Filozofski fakulteti, kjer je utemeljil samostojen \xc5\xa1tudij literarne komparativistike. Bil je tudi dekan Filozofske fakultete v Ljubljani, upokojil se je leta 1974. _NEWLINE_Od leta 1964 je bil redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Pri SAZU je vodil In\xc5\xa1titut za slovensko literaturo in literarne vede (od 1965 do smrti). Za izjemno pedago\xc5\xa1ko delo mu je ljubljanska univerza leta 1979 podelila naziv zaslu\xc5\xbeni profesor, leta 1975 pa je za svoje znanstveno delo na podro\xc4\x8dju slavistike, primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in literarne teorije dobil Kidri\xc4\x8devo nagrado.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKot 18-letni dijak je za\xc4\x8del objavljati svoje pesmi in kritike, najprej v Kosovelovi reviji Mladina, nato v najbolj znanih slovenskih literarnih revijah, v Ljubljanskem zvonu in Domu in svetu. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je svoje pesmi tudi javno prebiral._NEWLINE_\xc4\x8ceprav literarna zgodovina njegove poezije ni spregledala, je tudi ni visoko ovrednotila in tako pesmi niso nikoli iz\xc5\xa1le v obliki zbirke. Prozo sta mu objavljala Ljubljanski zvon in Modra ptica._NEWLINE_Med letoma 1928 in 1931 je pisal kritike za Ljubljanski zvon, kjer je pokrival zlasti hrva\xc5\xa1ko in srbsko knji\xc5\xbeevnost. _NEWLINE_V sezoni 1929/30 je za\xc4\x8del pisati gledali\xc5\xa1ke kritike in se s tem v pisal v zgodovino slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Leta 1931 je uredil in komentiral Izbrane pesmi Sre\xc4\x8dka Kosovela(COBISS). Isto leto je napisal tudi svojo prvo pomembnej\xc5\xa1o razpravo Slovenski kulturni problemi. _NEWLINE_Leta 1933 je iz\xc5\xa1la njegova knjiga Razgovori, knjiga pari\xc5\xa1kih pogovorov s sedmimi francoskimi oziroma ruskimi ustvarjalci (Andr\xc3\xa9 Gide, Georges Duhamel, Andr\xc3\xa9 Maurois , Paul Hazard, Nikolaj Aleksandrovi\xc4\x8d Berdjajev, Lev Izakovi\xc4\x8d \xc5\xa0estov, Aleksej Mihajlovi\xc4\x8d Remizov ). Leta 1936 je izdal Teorijo primerjalne literarne zgodovine, ki je takrat veljala za tretjo monografijo primerjalne knji\xc5\xbeevnosti na svetu; leta 2009 je iz\xc5\xa1la v elektronski izdaji._NEWLINE_V povojnem \xc4\x8dasu je bil urednik mnogih zbirk in revij: med letoma 1946 in 1980 je urejal zbirko Zbrana dela slovenskih pesnikov in pisateljev (COBISS); od leta 1948 do 1963 je bil prvi urednik Slavisti\xc4\x8dne revije (COBISS); med letoma 1964 in 1977 je urejal zbirko Sto romanov(COBISS); leta 1975 je bil tudi urednik zbornika Josip Vidmar (COBISS). _NEWLINE_Leta 1977 je izdal svoje \xc5\xa1tudije v monografiji Evropski roman, leta 1978 pa so za\xc4\x8dele izhajati literarnoteoreti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije z naslovom Literarni leksikon.'