b'\n_START_ARTICLE_\nMarjan Tr\xc5\xa1ar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xa0\xc2\xa0Marijan Tr\xc5\xa1ar je bil rojen 17. februarja 1922. v Dolenjskih toplicah. Po maturi na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Ljubljani se je vpisal na umetnostno zgodovino, a leta 1945 prestopil na tedaj ustanovljeno Akademijo za upodabljajo\xc4\x8do umetnost. Diplomiral je leta 1951 pri profesorju Gojmirju Antonu Kosu, kon\xc4\x8dal \xc5\xa1e grafi\xc4\x8dno specialko pri profesorju Bo\xc5\xbeidarju Jakcu. Po slu\xc5\xbebi profesorja likovne vzgoje na gimnaziji v Trbovljah in Pionirskem domu v Ljubljani ter ve\xc4\x8dletnem statusu svobodnega umetnika je bil leta 1969 imenovan za docenta na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani, leta 1979 za rednega profesorja. Istega leta si je pridobil naziv magistra umetnostne zgodovine z disertacijo Teoretski sistemi Vasilija Kandinskega na Beograjski univerzi._NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xa0 Kot \xc4\x8dlan pri nas prve modernisti\xc4\x8dne Skupine 53 mladih je leta 1953 razstavljal v Moderni galeriji v Ljubljani, potem \xc5\xa1e v Beogradu in Zagrebu. Na za\xc4\x8detku se je najve\xc4\x8d ukvarjal z grafiko, potem \xc4\x8dedalje bolj z oljnim slikarstvom in akvarelom. Izvedel je ve\xc4\x8d dekoracij v freski (Dvorana tovarne v Barbengu, \xc5\xa0vica, Knji\xc5\xbenica v Zenoci v Bosni, Restavracija v Ko\xc4\x8devju), v zgrafitu ( Mestna knji\xc5\xbenica na Kongresnem trgu v Ljubljani, Fasada privatne hi\xc5\xa1e v Caslanu, \xc5\xa0vica, Elektrarna v Brestanici ), v mozaiku ( Kulturni dom v Zagorju, dve \xc2\xabSopraporti\xc2\xab\xc2\xa0v sodni pala\xc4\x8di v Ljubljani)\xc2\xa0in v vitraju. Po francoskem te\xc4\x8daju za kopiranje fresk l. 1948 v Sopo\xc4\x8dani v Srbiji se je ve\xc4\x8d let pre\xc5\xbeivljal s kopiranjem fresk po na\xc5\xa1ih srednjeve\xc5\xa1kih cerkvicah. Sodeloval je pri filmu Lojzeta Gosti\xc5\xa1e/Naceta Hladnika\xc2\xa0\xc2\xbbSveta Nedelja\xc2\xab\xc2\xa0z rekonstrukcijo te crngrobske freske in pri filmu Jo\xc5\xbeeta Javor\xc5\xa1ka/Franceta Kosma\xc4\x8da\xc2\xa0\xc2\xbbPravi\xc4\x8dna gospa\xc2\xab\xc2\xa0s kopijami Mrtva\xc5\xa1kega plesa in\xc2\xa0 prizorov iz Geneze v Hrastovljah. Ilustriral in opremil je ve\xc4\x8d knjig. Poklicno se je v za\xc4\x8detku najbolj uveljavljal v grafiki, pozneje v slikarstvu. Sodeloval je na mnogih skupinskih razstavah in bienalih (kot \xc4\x8dlan Ljubljanske grafi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole). Imel je okoli petdeset samostojnih razstav doma in na tujem.._NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xa0 V za\xc4\x8detku \xc5\xa1estdesetih let se je za\xc4\x8del intenzivno ukvarjati z likovno teorijo, likovno kritiko in literaturo. V letih 1960-1969 je redno spremljal slovensko likovno ustvarjalnost v Na\xc5\xa1ih razgledih, objavljal \xc5\xa1tudije v revijah Sodobnost, Sinteza, Dialogi, Enciklopedia Moderna. Napisal je scenarije za likovno problemske oddaje na televiziji (Elementi likovnega izra\xc5\xbeanja, 1970; Grafi\xc4\x8dne tehnike, 1970; Slikarske tehnike, 1972; Kiparske tehnike, 1975; \xc5\xbdena v umetnosti, 1978; Adrijana Mara\xc5\xbe, 1979). Predstavljal je slovenske in jugoslovanske umetnike V okviru tedna (Delo) in v slovenskih \xc5\xa1olskih berilih za osemletke; s spremno analizo je ozna\xc4\x8dil mnoge slovenske ilustratorje v njihovih ilustriranih knjigah; o slovenski likovni dejavnosti je poro\xc4\x8dal v Kleine Zeitung. Je avtor monografskih \xc5\xa1tudij o slikarstvu Jo\xc5\xbeeta Tisnikarja (Obzorja,1972), o grafikah in risbah Franceta Miheli\xc4\x8da (Dr\xc5\xbeavna zalo\xc5\xbeba, 1972), o grafiki, slikarstvu in kiparstvu Branka Suhyja (Mladinska knjiga, 1987), je pisec monografij Leopolda Ho\xc4\x8devarja (Revirski muzej, Trbovlje, 1996),Toneta Lesko\xc5\xa1ka (Ob\xc4\x8dina Zagorje ob Savi, 1999) ter monografskega kataloga o \xc5\xbeivljenjskem opusu Marjana Dovjaka (Idrija, 1972); o slikarstvu in ilustraciji Ivana Seljaka-\xc4\x8copi\xc4\x8da (Idrija, 1978), o kiparstvu Janeza Lenassija (Piran, Ljubljana 1988); pa \xc5\xa1tudije o \xc5\xbeivljenju in delu slikarja in pedagoga Antona A\xc5\xbebeta (Zalo\xc5\xbeba PARK, Ljubljana, 1991). Svojo magistrsko temo je izdal leta 1997 v Mladinski knjigi z naslovom Vasilij Kandinski, slikar in teoretik; njegove teoretske spise pa prevedel z naslovom Od to\xc4\x8dke do slike (Cankarjeva zalo\xc5\xbeba, Ljubljana, 1985.) Njegov kriti\xc4\x8dni, teoretski, esejisti\xc4\x8dni in literarni opus obsega ve\xc4\x8d kot 800 enot._NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xa0 Slogovno se je njegovo ustvarjanje tako v grafiki kot v slikarstvu iz za\xc4\x8detnega realizma prek ekspresivnej\xc5\xa1ih in analiti\xc4\x8dno kubisti\xc4\x8dnih stremljenj povzpelo do osebnih oblikovnih deformacij in v avtorsko razpoznaven kolorit, se prek vzgledov italijanskih in francoskih modernistov pribli\xc5\xbealo avantgardni abstraktni smeri. Posebej grafi\xc4\x8dna cikla Elementi Vrsarja (1963-64) in Kamnose\xc5\xa1ka znamenja (1965) sta sugestivna primera osebne slogovnosti. Po njegovem teoretsko kriti\xc5\xa1kem, literarnem in pedago\xc5\xa1kem intervalu (1969- 1986) nastopi obdobje vnovi\xc4\x8dnega slikarskega vzpona\xc2\xa0\xc2\xbbod za\xc4\x8detkov\xc2\xab, ki ga prek slogovno razvojnih stopnic pripelje do dana\xc5\xa1njega slikarstva, najbli\xc5\xbejega modernisti\xc4\x8dni abstraktni likovni dikciji. Vmes se zvrstijo slogovno in vsebinsko razvojni cikli, kot denimo Sprevr\xc5\xbeene hi\xc5\xa1e, Gozdna metaforika Roga,\xc2\xa0 Holokavst, Homo latens in v kon\xc4\x8dni fazi domi\xc5\xa1ljijsko naklju\xc4\x8dne kompozicije, ki z avtohtonimi oblikami in barvnimi strukturami predstavljajo dokon\xc4\x8den umik iz tradicionalnega slikarstva predmetnih vsebin._NEWLINE_Njegova dela hranijo mnogi doma\xc4\x8di in tuji privatniki, v fundusu Mednarodnega grafi\xc4\x8dnega centra v Ljubljani so njegovi grafi\xc4\x8dni cikli Elementi Vrsarja, Kamnose\xc5\xa1ka znamenja in Homo latens; v Protokolnem centru na Brdu pri Kranju je ciklus slik Fantazija naklju\xc4\x8dij, grafike v zbirki Akademije znanosti in umetnosti v Ljubljani, slika v zbirki Koro\xc5\xa1ke galerije v Slovenj Gradcu, ciklus akrilov Holokavst, grafik in akvarelov iz Gonarsa ter risb iz Teharja pa v Galeriji Staneta Kregarja v \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani.\n_START_SECTION_\nLiterarna dela\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ar se je ukvarjal tudi z likovno teorijo in kritiko. Napisal je ve\xc4\x8d knjig in ve\xc4\x8d TV scenarijev o likovni problematiki ter nekaj monografij o slikarjih in kiparjih ter mladinskih knjig, humoresk in satir ter dramskih besedil._NEWLINE_Napisal je potopisno razmi\xc5\xa1ljanje (Danski mozaik (Mladinska knjiga, 1964), otro\xc5\xa1ko igrico Zgodba o dedku Mrazu (Mestno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, 1965), napisal in ilustriral otro\xc5\xa1ki povesti Indijanci, gusarji in detektivi (Obzorja, 1964) in Zgodbe o psu Riku (Obzorja,1969); izbor likovnih kritik in esejev Hoja za poustvarjeno lepoto (Obzorja, 1970), zbirka razmi\xc5\xa1ljanj o tradicionalnem slikarstvu in za\xc4\x8detkih moderne Sprehod po pari\xc5\xa1kih galerijah (Slovenska Matica, 1972), Otro\xc5\xa1tvo (Dolenjska zalo\xc5\xbeba, 1993), Kopist in samota (Slovenska Matica, 1996); avtobiografski Dotik smrti (Nova Revija, 2000), pesni\xc5\xa1ko zbirko \xc5\xbdejni soj o\xc4\x8di, 2003), satire Znanstvena metoda (2004), \xc4\x8drtice Razsevki podob (2006) in Razmi\xc5\xa1ljanja ob paleti\xc2\xa0(Mohorjeva dru\xc5\xbeba, 2009).'