b'\n_START_ARTICLE_\nInventarna stela\n_START_PARAGRAPH_\nInventarna stela ali Stela faraonove h\xc4\x8derke je staroegip\xc4\x8danska spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da iz obdobja \xc5\xa0estindvajsete dinastije (okoli 670 pr. n. \xc5\xa1t.). Na steli je seznam 22 bo\xc5\xbeanskih kipov v lasti Izidinega templja in zapis, da je tempelj obstajal \xc5\xbee pred vladavino faraona Keopsa (okoli 2580 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nStelo je leta 1858 odkril francoski arheolog Auguste Mariette med izkopavanji Izidinega templja. Stela je stala v neposredni bli\xc5\xbeini Velike sfinge v Gizi.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nIzvirna velikost stele ni znana, ker je bila ob odkritju po\xc5\xa1kodovana. Postavljena je bila v obdobju \xc5\xa0estindvajstete dinastije okoli leta 670 pr. n. \xc5\xa1t. Izdelana je iz poliranega granita in okra\xc5\xa1ena s spominskimi napisi v tako imenovanem prikaznem oknu. V oknu je prikazanih 22 bo\xc5\xbeanskih kipcev rali\xc4\x8dnih bo\xc5\xbeanstev in zapis, da so bili kipci del tempeljske lastnine. Ob kipcih je tudi opis njihovih dimenzij in gradiva._NEWLINE_Spominsko besedilo je napisano v okvirju v obliki obrnjene \xc4\x8drke U okoli prikaznega okna. Besedilo hvali boginjo Izido, gospodarico piramid, in Ozirisa, gospodarja Rosta. Za njim je napis, da je bil Izidin tempelj na tem mestu postavljen \xc5\xbee pred gradnjo velikih piramid in da je tempelj v \xc2\xbbHarmakisovi hi\xc5\xa1i\xc2\xab (Sfingin tempelj) vzhodno od Velike piramide odkril faraon Kufu. Sledi zapis, da je Kufu najprej znova zgradil Izidin tempelj in zatem piramido za \xc2\xbbkraljevo h\xc4\x8derko Henutsen\xc2\xab. Na koncu je hvalnica boginji Izdidi, katero imenuje \xc2\xbbgospodarica piramid\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nNa verodostojnost Inventarne stele gledajo zgodovinarji in egiptologi z veliko previdnostjo. Besedilo vsebuje veliko neskladij, njegova izdelava pa je slaba. Za znanstvenike je o\xc4\x8ditno, da je stela namerno ponarejena, ker so jo ustvarili lokalni sve\xc4\x8deniki, da bi Izidinemu templju pripisali zgodovino, ki je nikoli ni imel. Tak\xc5\xa1no ponarejanje je postalo pogosto, ko so se verske ustanove, kot so templji, sveti\xc5\xa1\xc4\x8da in sve\xc4\x8deni\xc5\xa1ke domene, borile za politi\xc4\x8dno pozornost in finan\xc4\x8dne in gospodarske donacije._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine Izidinega templja so iz Srednjega kraljestva, ko je bilo veliko mastab uni\xc4\x8denih, da bi se pripravil prostor za nove grobnice in templje. Izidini templji so bili zgrajeni na vseh vogalih kralji\xc4\x8dine piramide G1-c, za katero velja, da je bila grobnica kraljice Henutsen. Prvi neposredni dokaz, da gre za ponaredek, je kartu\xc5\xa1a s Keopsovim Horovim imenom in ne z rojstnim imenom, kot je bilo takrat v navadi. Drugi dokaz je omemba boginje Izide, katere ime pred faraonom Njuserrejem iz Pete dinastije ni dokazljivo. Boginja tudi nikoli ni imela naziva \xc2\xbbgospodarica piramid\xc2\xab. Tretji dokaz je kraljica Henutsen, katere star\xc5\xa1i niso bili znani in zato ni mogla biti rojena kot \xc2\xbbkraljeva h\xc4\x8derka\xc2\xab._NEWLINE_Nekateri ljudje so kljub tem znanstvenim zaklju\xc4\x8dkom prepri\xc4\x8dani, da so Velika sfinga in piramide v Gizi mnogo starej\xc5\xa1i, kot menijo egiptologi, in vidijo v steli dokaz za svoje prepri\xc4\x8danje.'