b'\n_START_ARTICLE_\nTiso\xc4\x8dletna vrtnica\n_START_PARAGRAPH_\nTiso\xc4\x8dletna vrtnica (nem\xc5\xa1ko Tausendj\xc3\xa4hriger Rosenstock, dobesedno \'tiso\xc4\x8dletni ro\xc5\xbeni grm\') je znana tudi kot Hildesheimska vrtnica. Raste na steni Hildesheimske stolnice, katoli\xc5\xa1ke stolnice v Hildesheimu v Nem\xc4\x8diji, ki je posve\xc4\x8dena Marijinemu vnebovzetju. Stolnica in sosednja  cerkev svetega Mihaela sta od leta 1985 na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Vrtnica, ki se vzpenja na steno apside naj bi bila najstarej\xc5\xa1a \xc5\xbeiva vrtnica na svetu . Rosa canina, splo\xc5\xa1no znana kot navadni \xc5\xa1ipek, raste proti vzhodni apsidi stolnice, ini je visoka pribli\xc5\xbeno 21 metrov ter \xc5\xa1iroka 9 metrov. Ro\xc5\xbeni grm dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ino okoli 10 metrov, dokumentacija pa potrjuje njegovo starost pribli\xc5\xbeno 700 let. V zgodbi o ustanovitvi \xc5\xa1kofije kralja Ludvika Pobo\xc5\xbenega v Hildesheimu leta 815 se pojavijo rahle spremembe, toda grm je skupna tema v vseh razli\xc4\x8dicah. Stolnico so leta 1945 med drugo svetovno vojno uni\xc4\x8dili zavezni\xc5\xa1ki bombniki, vendar so korenine grma pre\xc5\xbeivele in ponovno razcvetele med ru\xc5\xa1evinami. Po legendi naj bi, medtem ko ro\xc5\xbeni grm cveti, uspeval tudi Hildesheim._NEWLINE_Pesem o vrtnici je bila objavljena leta 1896. V za\xc4\x8detku 20. stoletja, po obisku stolnice in ogledu vrtnice, je avtorico Mabel Wagnalls navdihnilo, da napi\xc5\xa1e knjigo, ki je bila podlaga za nemi film.\n_START_SECTION_\nVrtnica\n_START_PARAGRAPH_\nVrtnica v Hildesheimu je Rosa canina, imenovana tudi navadni \xc5\xa1ipek. Po legendi izvira iz \xc4\x8dasa ustanovitve Hildesheimske \xc5\xa1kofije, okoli leta 815. Stavbe so bile zgrajene okoli obmo\xc4\x8dja, na katerem je rasla vrtnica. _NEWLINE_\xc5\xa0ipki, Caninae iz rodu Rosa, imajo okoli 20-30 vrst in podvrst, ki se pojavljajo v razli\xc4\x8dnih oblikah in se pojavljajo predvsem v severni in srednji Evropi. Vrtnica, ki raste ob stolnici svete Marije, spada med Rosa canina in ka\xc5\xbee posebnosti canine, ki je listopadni grm, ki se obi\xc4\x8dajno dviga od enega do treh metrov; v\xc4\x8dasih pa se lahko vzpne tudi vi\xc5\xa1je, \xc4\x8de ima podporo. Stebla so prekrita z majhnimi, ostrimi trni, ki mu pomagajo pri plezanju. Listi imajo od pet do sedem listkov. Cvetovi so po navadi bledo ro\xc5\xbenati, di\xc5\xa1e\xc4\x8di, s premerom \xc5\xa1tiri do \xc5\xa1est centimetrov s petimi cvetnimi listi in se razvijejo v ovalne 1,5\xe2\x80\x932 centimetra rde\xc4\x8de-oran\xc5\xbene plodove. Plod je znan po visoki vsebnosti vitamina C in se uporablja za pripravo \xc4\x8daja in marmelade. Ro\xc5\xbenati plodovi se uporabljajo v tradicionalni ljudski medicini kot zdravilo za bolezni, povezane z vnetji._NEWLINE_V tradicionalni avstrijski narodni medicini so bili \xc5\xa1ipki uporabljeni za pripravo \xc4\x8daja za zdravljenje virusnih oku\xc5\xbeb in motenj ledvic in urinarnega trakta. \xc5\xa0ipek je privla\xc4\x8den tudi za divje \xc5\xbeivali, razli\xc4\x8dne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke in slu\xc5\xbei kot zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de za gnezdenje ptic. Ptice jedo plodove pozimi._NEWLINE_Cvetovi vrtnice obi\xc4\x8dajno pre\xc5\xbeivijo pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tirinajst dni in se pojavijo proti koncu maja, vendar se lahko glede na vremenske razmere nekoliko razlikujejo. Cvetovi so blede, zelo svetlo ro\xc5\xbenate barve z rahlo belo barvo v sredini in so srednje velikosti. Cvetovi imajo precej ne\xc5\xbeen vonj. Pet cvetnih listov je \xc5\xa1ibko valovito. Listi so sijo\xc4\x8de temno zelene barve na zgornji strani in brez dlake na spodnji strani. Rde\xc4\x8di plodovi so ovalni in precej podolgovati ter svetle srednje rde\xc4\x8dkaste barve. Trnje je srednje gostote in velikosti._NEWLINE_Leta 1945, med drugo svetovno vojno so zavezni\xc5\xa1ke bombe opusto\xc5\xa1ile stolnico, toda ro\xc5\xbeni grm je pre\xc5\xbeivel; deli rastline nad tlemi so bili po\xc5\xa1kodovani, korenine pa so ostale pod ru\xc5\xa1evinami, odporne so se obudila._NEWLINE_Vse vrtnice niso tako dolgo\xc5\xbeive; najstarej\xc5\xa1i ro\xc5\xbeni grmi so ve\xc4\x8dinoma kategorizirani kot divje vrtnice. Vrtne vrtnice in druge sorte vrtnic imajo kraj\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko dobo. \xc4\x8cajevke imajo najkraj\xc5\xa1o \xc5\xbeivljenjsko dobo: morda ne bo pre\xc5\xbeivela ve\xc4\x8d kot trideset do petdeset let.\n_START_SECTION_\nZgodovina nastavkov\n_START_PARAGRAPH_\nKo je frankovsko kraljestvo osvojilo vojvodino Sa\xc5\xa1ko, je cesar Karel Veliki leta 800 ustanovil misijonsko \xc5\xa1kofijo na svojem vzhodnopfal\xc5\xa1kem dvoru v Elze (Aula Caesaris), mestu v okro\xc5\xbeju Hildesheim, na Spodnjem Sa\xc5\xa1kem, pribli\xc5\xbeno 19 km zahodno od Hildesheima. Posvetil je misijonsko \xc5\xa1kofijo svetnikoma Petru in Pavlu; postala je izvor Hildesheimske \xc5\xa1kofije. Njegov sin, kralj Ludvik Pobo\xc5\xbeni, je premestil \xc5\xa1kofijo v Hildesheim leta 815, posve\xc4\x8deno Marijinemu vnebovzetju, ki se praznuje 15. avgusta._NEWLINE_Tako je Hildesheim, eno najstarej\xc5\xa1ih mest v severni Nem\xc4\x8diji, leta 815 postal sede\xc5\xbe Hildesheimove \xc5\xa1kofije. Naselje s katedralo se je hitro razvilo v mesto, ki mu je kralj Otto III leta 983 dal tr\xc5\xbene pravice. _NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno petdeset let po ustanovitvi \xc5\xa1kofije je bila pripravljena prva velika stolnica. V tem \xc4\x8dasu je benediktinski menih sveti Altfrid ali Altfrid Hildesheimski, ki je postal \xc5\xa1kof v Hildesheimu in ustanovil Essensko opatijo, ki jo omenja Hildesheimska kronika, zgradil tudi samostan.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1909 je Robert Schauffler v svoji knjigi Romanti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija pripovedoval legendo o vrtnici. Leta 815 je cesar Ludvik Pobo\xc5\xbeni (778\xe2\x80\x93840), sin Karla Velikega, lovil v Hercinskem gozdu. Medtem ko je lovil belega jelena, se je lo\xc4\x8dil od svojih lovcev in izgubil lov in konja. Z lovskim rogom jih je sku\xc5\xa1al priklicati, vendar se nih\xc4\x8de ni odzval. Izgubljen in sam je preplaval reko Innerste, nato pa je ves dan hodil, dokler ni pri\xc5\xa1el do gomile, prekrite z divjo vrtnico, simbolom stare saksonske boginje Hulda. Cesar je imel relikviarij z relikvijami Device Marije, ob kateri je molil za re\xc5\xa1itev, dokler ni zaspal._NEWLINE_Ko se je zbudil, je bil kup prekrit z ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dim belim snegom, \xc4\x8deprav je bilo sredi poletja. Grm je bil v polnem razcvetu, trava je bila bujna in drevesa so bila prekrita z listi. Poiskal je svoj relikviarij in videl, da je med vejami grmi\xc4\x8devja prekrit z ledom. Cesarjeva razlaga tega \xc4\x8dude\xc5\xbea je bila, da mu je boginja poslala znak tako da je \xc2\xbbstresala svojo posteljo\xc2\xab, da naj bi se v prihodnosti \xc4\x8dastila Devica. Hulda je upodobljena kot deklica v sne\xc5\xbeno belih oblekah  - ona je za\xc5\xa1\xc4\x8ditnica \xc5\xbeenskih obrti, povezana pa je tudi z divjino in zimo - ko sne\xc5\xbei, se pravi, da Hulda stresa vzglavnik iz perja.  Ko so njegovi privr\xc5\xbeenci kon\xc4\x8dno na\xc5\xa1li cesarja, je obljubil, da bo zgradil stolnico v \xc4\x8dast Devici, kjer je bil kup z vrtnico. Ohranil je vrtnico in zgradil stolnico tako, da je vrtnica zdaj rasla za oltarjem v apsidi. Po ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d letih \xc5\xa1e vedno cveti isti vrtni grm._NEWLINE_Po drugi razli\xc4\x8dici legende je nem\xc5\xa1ki cesar Ludvik Pobo\xc5\xbeni izgubil svoj relikviarij, medtem ko je lovil in obljubil, da bo postavil kapelo, kjerkoli bo odkrita. Relikviarij je bil najden na vejah divje vrtnice in cesar je zgradil sveti\xc5\xa1\xc4\x8de poleg nje z oltarjem blizu mesta, kjer je rasla vrtnica. _NEWLINE_Druga neznatna sprememba legende je podana v publikaciji Fundatio Ecclesiae Hildensemens iz 11. stoletja. Cesar je vzel relikviarij, da bi ga uporabil, ko se je ustavil, da bi molil, med lovom. Predmet je obesil na drevo, medtem ko je molil, vendar ga ni vzel, ko se je lov nadaljeval. Kasneje kaplan ni mogel odstraniti relikviarija iz vej. Ker je bil cesar prepri\xc4\x8dan, da je to simbol Bo\xc5\xbeje volje, je tam zgradil cerkev namesto prvotno na\xc4\x8drtovane v Elzeju.\n_START_SECTION_\nV filmu in literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nEden prvih tiskanih del Jessie Weston je bil dolg sentimentalen verz, imenovan Ro\xc5\xbeno drevo Hildesheima. Pripoved o \xc2\xbb\xc5\xbertvi in zanikanju\xc2\xab\xc2\xa0je nastala po zgodbi o vrtnici. Izdana leta 1896, je bila naslovni verz v zbirki njenih pesmi. _NEWLINE_Navdih za knjigo z naslovom Ro\xc5\xbeni grm tiso\xc4\x8dih let je pri\xc5\xa1el iz vrtnice iz Hildesheima. Napisala ga je Mabel Wagnalls in je iz\xc5\xa1la leta 1918; je zgodba o mladem dekletu, ki je svojega otroka zapustila v samostanu. Mama kasneje pridobi slavo, do\xc5\xbeivi "duhovno preobrazbo" in ponovno vzpostavi odnos z otrokom. Zgodba je bila osnova za nemi film Revelation iz leta 1924. V devetdesetminutnem filmu so nastopile Viola Dana, Monte Blue in Lew Cody. Napisal jo je in re\xc5\xbeiral George D. Baker.'