b"\n_START_ARTICLE_\nOdrske lu\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nFilm je postavljen v London leta 1914, ko se je za\xc4\x8denjala prva svetovna vojna (in ko je Chaplin posnel svoj prvi film). Calvero (Charles Chaplin), nekdaj slavni odrski klovn, zdaj pa zanemarjen pijanec, re\xc5\xa1i mlado igralko Therezo Ambrose - Terry (Claire Bloom) pred samomorom. Neguje jo, da ozdravi, ter ji pomagal ponovno pridobiti samozavest in nadaljevati s svojo plesno kariero. Ob tem si tudi sam povrne samozavest, toda njegovi poskusi vrnitve so manj uspe\xc5\xa1ni. Terry se \xc5\xbeeli poro\xc4\x8diti z njim kljub njuni razliki v starosti, \xc4\x8deprav prijateljuje z Nevillom (Sydney Earle Chaplin), mladim skladateljem, ki se Calveru zdi primernej\xc5\xa1i zanjo. Da bi jima dal prilo\xc5\xbenost, zapusti svoj dom in postane uli\xc4\x8dni zabavlja\xc4\x8d. Terry, zdaj kot glavna igralka v svoji predstavi, s\xc4\x8dasoma najde Calvera in ga prepri\xc4\x8da, da se vrne na oder za dobrodelni koncert. Ponovno zdru\xc5\xbeen s svojim starim soigralcem (Buster Keaton), ob katerem mu uspe veli\xc4\x8dasten povratek na odre, takoj za tem do\xc5\xbeivi sr\xc4\x8dni napad in umre ob strani odra, le nekaj metrov stran od Terry, ki tedaj v drugi to\xc4\x8dki predstave ple\xc5\xa1e na odru. To simbolizira konec neke generacije in prihod naslednje. Pe\xc5\xa1anje starej\xc5\xa1ih in prihod mladih ... pod odrskimi lu\xc4\x8dmi, kot pi\xc5\xa1e v uvodu filma.\n_START_SECTION_\nProdukcija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se film dogaja v Londonu, je bil v celoti posnet v Hollywoodu, ve\xc4\x8dinoma v Chaplinovem studiu. Ulica, na kateri \xc5\xbeivi Calvero, je bila preurejena scena v studiu Paramounta, prizore v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du so posneli v studiu RKO Pictures, nekatere zunanje prizore pa ob projekciji posnetkov Londona na zadnjo steno. V filmu je pomembne vloge odigrala Chaplinova dru\xc5\xbeina, tudi pet njegovih otrok in polbrat Wheeler Dryden. Za glavno \xc5\xbeensko vlogo Terry je izbral gledali\xc5\xa1ko igralko Claire Bloom, kar je njena prva ve\xc4\x8dja filmska vloga._NEWLINE_Svojim starej\xc5\xa1im sinom je dejal, da pri\xc4\x8dakuje Odrske lu\xc4\x8di za svoj zadnji film. Po vseh poro\xc4\x8dilih je bil med produkcijo filma vesel in poln energije, kar poznavalci pogosto pripisujejo radostim ob podo\xc5\xbeivljanju svoje zgodnje kariere v varietejskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Ve\xc4\x8dina preu\xc4\x8devalcev Chaplinovega \xc5\xbeivljenja je menila, da glavni lik filma temelji na njegovem o\xc4\x8detu Charlesu Chaplinu starej\xc5\xa1em, ki je prav tako izgubil priljubljenost pri gledalcih in se zatekel v alkoholizem, kar je vodilo v njegovo smrt leta 1901. Toda v svoji avtobiografiji iz leta 1964 in knjigi My Life in Pictures iz leta 1974 Chaplin vztraja, da Calvero temelji na \xc5\xbeivljenju gledali\xc5\xa1kega igralca Franka Tierneyja. Ob tem je bil film posnet v \xc4\x8dasu, ko je tudi sam Chaplin za\xc4\x8del izgubljati priljubljenost, zato je v ve\xc4\x8d pogledih mo\xc4\x8dno avtobiografski. _NEWLINE_Nastop Chaplina in Busterja Keatona v zadnjem glasbenem prizoru je zgodovinski, ker je edini skupni nastop obeh igralcev v filmu. Chaplin prvotno vloge ni napisal za Keatona, saj se mu je zdela premajhna. \xc5\xa0ele, ko je izvedel za njegove te\xc5\xbeave (pred tem je bil Keaton po neuspelem zakonu izgubil ve\xc4\x8dino premo\xc5\xbeenja ob lo\xc4\x8ditvi in se neredno pojavljal v filmih tistega leta), je vztrajal pri njegovem anga\xc5\xbemaju. Raz\xc5\xa1irila se je govorica, ki jo je pod\xc5\xbeigalo rivalstvo med obema komikoma. Po njej naj bi Keaton odigral svojo vlogo tako dobro, da je Chaplin nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivo izrezal ve\xc4\x8dino svojega nastopa ob njem, da ga ta ne bi zasen\xc4\x8dil. Toda tesen Chaplinov sodelavec je trdil, da se Chaplin ni le po\xc4\x8dutil neogro\xc5\xbeenega zaradi Keatonovega nastopa, ampak je tudi izrezal ve\xc4\x8dji del svojega nastopa, da bi okrepil njegovo vlogo. Keatonov biograf Rudi Blesh je razkril, da je Chaplin sprostil svoj razvpiti tog slog re\xc5\xbeiranja, da je dal Keatonu proste roke pri komi\xc4\x8dnih to\xc4\x8dkah v prizoru. Keatonnova vdova Eleanor je razkrila, da je bil Buster navdu\xc5\xa1en nad svojo vlogo v filmu in svoje prepri\xc4\x8danje, da je govorice za\xc4\x8del njegov poslovni sodelavec Raymond Rohauer. Chaplinov sin Sydney, ki je tudi nastopil v filmu, je o tem dejal, da \xc4\x8detudi bi izrezali nekatere Keatonove najbolj\xc5\xa1e prizore (v kar ne verjame), potek zgodbe ne bi dovoljeval stranskemu liku, da se nenadoma pojavi in zasen\xc4\x8di veli\xc4\x8dasten povratek Chaplinovega lika.\n_START_SECTION_\nSprejem\n_START_PARAGRAPH_\nOb promocijski turneji po Veliki Britaniji je Chaplin izvedel, da so ZDA razveljavile njegovo dovolilnico za vstop v dr\xc5\xbeavo zaradi domnevnega simpatizerstva s komunizmom, in veliko ameri\xc5\xa1kih kinematografskih dvoran je zavrnilo predvajanje filma. Izven kinematografov v nekaterih mestih na vzhodni obali ZDA, ameri\xc5\xa1ki gledalci niso mogli videti filma. \xc5\xa0ele leta 1972 ob ponovni izdaji je bil prikazan ve\xc4\x8djem delu ameri\xc5\xa1kega ob\xc4\x8dinstva. _NEWLINE_Posebej priljubljen je bil na Japonskem, uspe\xc5\xa1en tudi v Evropi in drugje po svetu, le v ZDA je zaslu\xc5\xbeil sorazmerno skromen 1 milijon $.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nVodilna melodija filma poimenovana \xc2\xbbTerry's Theme\xc2\xab, ki jo je bil napisal Chaplin, je postal priljubljena v obliki pogosto izvajane pesmi\xc2\xa0\xc2\xbbEternally\xc2\xab\xc2\xa0z besedilom Geoffa Parsonsa in Johna Turnerja. _NEWLINE_Leta 1972, dvajset let po premiernem predvajanju filma, je Chaplin s sodelavcema Raymondom Raschem in Larryjem Russellom prejel oskarja za izvirno glasbeno podlago, \xc4\x8deprav naj bi v primeru Larryja Russella \xc5\xa1lo za napako; novinar JazzWaxa Marc Myers trdi, da bi moral oskarja dobiti Russell Garcia. To je bil Chaplinov edini oskar v tekmovalnih kategorijah, pred tem je bil \xc5\xbee prejel dva \xc4\x8dastna oskarja."