b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska demokratska stranka\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska demokratska stranka je naslednica Socialdemokratske zveze Slovenije in Slovenske demokrati\xc4\x8dne zveze, najpomembnej\xc5\xa1ih politi\xc4\x8dnih strank Demokrati\xc4\x8dne opozicije Slovenije (koalicije DEMOS), ki je na prvih povojnih demokrati\xc4\x8dnih volitvah v Sloveniji aprila 1990 premagala biv\xc5\xa1o Komunisti\xc4\x8dno partijo Slovenije ter izvedla demokratizacijo in osamosvojitev Slovenije od SFR Jugoslavije._NEWLINE_Socialdemokratska zveza Slovenije se je razvila iz neodvisnega protikomunisti\xc4\x8dnega sindikalisti\xc4\x8dnega gibanja v poznih 1980. letih. Njen prvi predsednik je bil sindikalni voditelj France Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d, ki je decembra 1987 po vzoru poljskega sindikalisti\xc4\x8dnega gibanja Solidarno\xc5\x9b\xc4\x87 organiziral zgodovinsko prelomno delavsko stavko v komunisti\xc4\x8dni Sloveniji; stavka je privedla do ustanovitve neodvisnega sindikata Neodvisnost in februarja 1989 do ustanovitve stranke. Tom\xc5\xa1i\xc4\x8da je po njegovem odstopu novembra istega leta zamenjal Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik, nekdanji disident, ki je v 60. letih iz politi\xc4\x8dnih razlogov emigriral v ZR Nem\xc4\x8dijo. Pod Pu\xc4\x8dnikovim vodstvom se je Socialdemokratska zveza Slovenije, kmalu preimenovana v Socialdemokratsko stranko Slovenije, razvila v zmerno socialdemokratsko stranko, ki se je zavzemala za socialno tr\xc5\xbeno gospodarstvo in socialno dr\xc5\xbeavo po skandinavskem, nem\xc5\xa1kem in avstrijskem modelu._NEWLINE_Slovenska demokrati\xc4\x8dna zveza je po drugi strani nastala leta 1989 kot opozicija Zvezi komunistov Slovenije; zavzemala se je predvsem za vzpostavitev pravnega varstva, spo\xc5\xa1tovanje \xc4\x8dlovekovih pravic, pravic manj\xc5\xa1in in temeljnih politi\xc4\x8dnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din ter za evro-atlantsko povezovanje Slovenije (vklju\xc4\x8ditev v Evropsko unijo in NATO). SDZ je delovala kot raznovrstna, a nekoliko raz\xc4\x8dlenjena koalicija ve\xc4\x8d skupin z neskladnimi liberalnimi, socialno-liberalnimi in nacionalisti\xc4\x8dnimi politi\xc4\x8dnimi cilji._NEWLINE_Leta 1992 je SDZ zaradi sporov med vodstvom in \xc4\x8dlani razpadla na socialno-liberalno Demokratsko stranko Slovenije in konzervativno Narodno demokratsko stranko (NDS). Nekateri \xc4\x8dlani so prestopili v Pu\xc4\x8dnikovo Socialdemokratsko stranko. Ta je na dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah leta 1992 s 3,3 odstotka glasov komaj prestopila parlamentarni prag in vstopila v koalicijo z zmagovito LDS. NDS se je leta 1995 pridru\xc5\xbeila SDSS, ki je tako postala ena od pravnih naslednic SDZ._NEWLINE_Leta 1993 je vodja stranke postal Janez Jan\xc5\xa1a, medtem ko se je Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik upokojil in do smrti leta 2003 ostal njen \xc4\x8dastni predsednik. Marca 1994 je predsednik vlade Janez Drnov\xc5\xa1ek zaradi afere Depala vas (v kateri je voja\xc5\xa1ko osebje aretiralo policijskega sodelavca v civilni opravi) razre\xc5\xa1il Jan\xc5\xa1o s polo\xc5\xbeaja ministra za obrambo. Leta 2003 je tednik Mladina objavil \xc4\x8dlanek, v katerem navaja, da je tedanja specialna brigada MORiS leta 1994 izvajala voja\xc5\xa1ke vaje z namenom priprave \xc4\x8dete na izvedbo voja\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavnega udara. So\xc4\x8dasno so policijske sile na skrivaj pripravljale na\xc4\x8drt za zavarovanje dr\xc5\xbeave in prepre\xc4\x8ditev voja\xc5\xa1kega prevzema oblasti. Na tiskovni konferenci malo pred objavo \xc4\x8dlanka je Jan\xc5\xa1a navajal dokumente, ki so vsebovali na\xc4\x8drt za zavarovanje dr\xc5\xbeavnih organov s strani policijskih sil, kot dokaz, da je bil dejansko na\xc4\x8drtovan policijski udar proti njegovemu ministrstvu. V intervjuju za Delo leta 1999 je Jan\xc5\xa1a dogajanje leta 1994 komentiral: "V svojih rokah sem imel veliko mo\xc4\x8di. /.../ In leta 1994, ko so me odstavljali, je bilo mnogo predlogov, naj na to odstavitev ne pristanemo. Jaz bi to lahko naredil. Pa nisem."_NEWLINE_Stranka je soglasno podprla svojega novega vodjo in izstopila iz koalicije v opozicijo, kjer je ostala naslednjih deset let (izvzem\xc5\xa1i nekaj mesecev v letu 2000, ko je bila del koalicije kratko\xc5\xbeive 5. slovenske vlade pod vodstvom Andreja Bajuka). V tem \xc4\x8dasu je stranka pridobila na priljubljenosti med, po besedah nekdanjega podpornika Petra Jambreka, "frustriranimi ni\xc5\xbejimi sloji".\n_START_SECTION_\nPreobrat v populizem\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 2000 je stranka postala del Evropske ljudske stranke (EPP), prevzela liberalno gospodarsko politiko in kasneje, tekom finan\xc4\x8dne krize v poznih 2000. letih, podpirala politiko var\xc4\x8devalnih ukrepov, ohranila pa je atlantisti\xc4\x8dno zunanjo politiko. Ideolo\xc5\xa1ki premik v desno se je izrazil tudi s preimenovanjem iz Socialdemokratske stranke v Slovensko demokratsko stranko leta 2003._NEWLINE_Radikalna populisti\xc4\x8dna, nacionalisti\xc4\x8dna in ksenofobi\xc4\x8dna retorika stranke je vzbudila pozornost tudi med politi\xc4\x8dnimi opazovalci. Poleg tega je stranko brezpogojno podprla tudi slovenska katoli\xc5\xa1ka cerkev, ne glede na to, da SDS uradno ni veljala za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko stranko.\n_START_SECTION_\nPrva Jan\xc5\xa1eva vlada (2004\xe2\x80\x932008)\n_START_PARAGRAPH_\n3. oktobra 2004 je SDS zmagala na dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah z 29\xc2\xa0% glasov in osvojila 29 od 88 sede\xc5\xbeev. V novonastali vladi so koalicijo sestavljale Nova Slovenija (NSi), Slovenska ljudska stranka (SLS) in Demokrati\xc4\x8dna stranka upokojencev Slovenije (DeSUS), ki so skupaj obsegale 49 od 90 sede\xc5\xbeev v dr\xc5\xbeavnem zboru._NEWLINE_Vlada pod vodstvom SDS je sprejela ve\xc4\x8d poslovno prijaznih ukrepov, za\xc4\x8dela regionalizacijo dr\xc5\xbeave s prenosom dela mo\xc4\x8di lokalnim upravam in, da bi zadovoljila koalicijsko partnerico DeSUS, uvedla gospodarsko nevzdr\xc5\xbene spremembe pokojninskega sistema._NEWLINE_SDS je bila s strani kritikov obto\xc5\xbeena uklanjanja interesom slovenske rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve v zameno za njeno politi\xc4\x8dno podporo. Ne glede na to je cerkev ohranila kriti\xc4\x8den pogled na nekatere od potez stranke, kot so podpora turizmu iger na sre\xc4\x8do in raziskavam mati\xc4\x8dnih celic ter priznanje istospolnih partnerskih zvez.\n_START_SECTION_\nNotranje zadeve\n_START_PARAGRAPH_\nPrva Jan\xc5\xa1eva vlada je vpeljala ukrepe za nadzor nad Slovensko obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno-varnostno agencijo in za omejitev njenih pristojnosti. Opozicija in nekateri mediji so te ukrepe ostro obsodili kot poskus diskreditacije agencije in metanje slabe lu\xc4\x8di na politiko predhodnih vlad.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1itve svobode tiska\n_START_PARAGRAPH_\nVlada je bila dele\xc5\xbena \xc5\xa1tevilnih obto\xc5\xbeb, da posega v neodvisnost tiska. Kritike so navajale politiziranje neodvisnega tiska z nastavitvijo politi\xc4\x8dnih zaveznikov na vodilne polo\xc5\xbeaje pri dr\xc5\xbeavni Slovenski tiskovni agenciji, \xc4\x8dasopisu Delo, regionalnem \xc4\x8dasopisu Primorske novice in Radioteleviziji Slovenija. Prav tako so dr\xc5\xbeavna podjetja prenehala ogla\xc5\xa1evati v \xc4\x8dasopisu Dnevnik in reviji Mladina, ki sta kriti\xc4\x8dno poro\xc4\x8dala o vladi. S spremembo zakonov o upravi javne radiotelevizijske organizacije RTV Slovenija je vlada omogo\xc4\x8dila pove\xc4\x8danje politi\xc4\x8dnega nadzora nad njenim uredni\xc5\xa1kim in direktorskim odborom, tako da je pove\xc4\x8dala \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov, izbranih s strani dr\xc5\xbeave. Zakon je bil izzvan z referendumom, na katerem je bil ob 30,7-odstotni volilni udele\xc5\xbebi sprejet s tesno ve\xc4\x8dino, po domnevah nekaterih tudi po zaslugi so\xc4\x8dasnih obljub o ni\xc5\xbejem obveznem prispevku. Leta 2007 je preko 500 novinarjev spro\xc5\xbeilo peticijo proti politi\xc4\x8dnim pritiskom na medije. Medtem ko je peticija kratenja politi\xc4\x8dne svobode posebej obto\xc5\xbeevala premierja Jan\xc5\xa1o, je bila usmerjena proti kakr\xc5\xa1nemukoli poseganju v svobodo tiska s strani katerekoli vlade, politi\xc4\x8dnega akterja ali lastnikov medijskih podjetij. Peticijo je podprl tudi Mednarodni novinarski in\xc5\xa1titut (IPI), ki je pozval vlado k oblikovanju neodvisnega organa za preiskavo obto\xc5\xbeb o pritisku na medije._NEWLINE_SDS je obto\xc5\xbebe o nepravilnostih zanikala, pri \xc4\x8demer je izjavila, da so medije pravzaprav nadzirale levi\xc4\x8darske opozicijske skupine.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in finance\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas prve Jan\xc5\xa1eve vlade je zaznamovalo obdobje hitre gospodarske rasti. BDP je med letoma 2004 in 2006 zrasel za skoraj 5\xc2\xa0% in leta 2007 dosegel skoraj 7-odstotno rast, s \xc4\x8dimer je Slovenija tega leta bila najhitreje rasto\xc4\x8da \xc4\x8dlanica evrskega obmo\xc4\x8dja. A gospodarska rast je bila v veliki meri pogojevana na zasebnem zadol\xc5\xbeevanju (zlasti korporativnem zadol\xc5\xbeevanju). Vlada poleg tega v obdobju hitre rasti ni sprejela primernih strukturnih reform ali ustvarjala prora\xc4\x8dunskih prese\xc5\xbekov. Namesto tega je prora\xc4\x8dunske prihodke namenila za populisti\xc4\x8dne ekonomske ukrepe, ki so zaobjemali tako zmanj\xc5\xa1evanje dav\xc4\x8dnega bremena kot dr\xc5\xbeavno tro\xc5\xa1enje za popularne programe, s \xc4\x8dimer je napravila dr\xc5\xbeavo posebej dovzetno za prihajajo\xc4\x8do gospodarsko krizo._NEWLINE_Andrej Bajuk, minister za finance v \xc4\x8dasu prve Jan\xc5\xa1eve vlade, je ob koncu svojega mandata kot najve\xc4\x8dje dose\xc5\xbeke svojega ministrovanja navedel sprejetje obse\xc5\xbene dav\xc4\x8dne reforme, ki je vklju\xc4\x8devala zni\xc5\xbeanje davkov tako za pravne kot fizi\xc4\x8dne osebe (vklju\xc4\x8dno z zni\xc5\xbeanjem obdav\xc4\x8ditve kapitalskih dobi\xc4\x8dkov in odpravo davka na izpla\xc4\x8dane pla\xc4\x8de), zni\xc5\xbeanje progresivnosti dohodninske lestvice, zvi\xc5\xa1anje splo\xc5\xa1ne olaj\xc5\xa1ave ter poenostavitev dav\xc4\x8dnega zakonika, uvedbo evra, privatizacijo dr\xc5\xbeavne banke NKBM in zni\xc5\xbeanje javne porabe.\n_START_SECTION_\nOpozicija 2008\xe2\x80\x932011\n_START_PARAGRAPH_\nNa dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah 21. septembra 2008 je SDS tesno izgubila proti Socialnim demokratom, dotlej glavni opozicijski stranki. V dr\xc5\xbeavnem zboru je izgubila en sede\xc5\xbe (28)._NEWLINE_Po izvolitvi Boruta Pahorja za predsednika vlade je SDS oznanila, da bo ostala v opoziciji in oblikovala vlado v senci. Ta je nastala konec leta 2008 in je vklju\xc4\x8devala \xc5\xa1tevilne neodvisne poslance ter poslance drugih konzervativnih strank._NEWLINE_Na volitvah slovenskih poslancev v Evropski parlament leta 2009 je bila SDS najpriljubljenej\xc5\xa1a stranka, ki je prejela 26,7 odstotka glasov in osvojila dva od sedmih slovenskih sede\xc5\xbeev evropskega parlamenta._NEWLINE_Leta 2009 je poslanec Franc Puk\xc5\xa1i\xc4\x8d zapustil SDS in prestopil v SLS, s \xc4\x8dimer se je \xc5\xa1tevilo poslanskih sede\xc5\xbeev SDS zmanj\xc5\xa1alo na 27.\n_START_SECTION_\nDruga Jan\xc5\xa1eva vlada (2012\xe2\x80\x932013)\n_START_PARAGRAPH_\nNa pred\xc4\x8dasnih dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah 4. decembra 2011 (potem ko je bila levosredinski Pahorjevi vladi izglasovana nezaupnica) je SDS prejela 26,19\xc2\xa0% glasov, s \xc4\x8dimer si je prislu\xc5\xbeila 26 mandatov v dr\xc5\xbeavnem zboru in osvojila drugo mesto ob zmagi Pozitivne Slovenije, nove levosredinske stranke pod vodstvom ljubljanskega \xc5\xbeupana Zorana Jankovi\xc4\x87a (28,5\xc2\xa0% glasov in 28 mandatov). Ne glede na to je, potem ko Pozitivna Slovenija ni zmogla oblikovati koalicije s parlamentarno ve\xc4\x8dino, SDS uspela sestaviti vlado skupaj z Dr\xc5\xbeavljansko listo, Novo Slovenijo, Slovensko ljudsko stranko in Demokrati\xc4\x8dno stranko upokojencev Slovenije ter s skupaj 50 sede\xc5\xbei v dr\xc5\xbeavnem zboru. Nova vlada je pri\xc4\x8dela z delovanjem sredi gospodarske recesije, najhuj\xc5\xa1e krize v zgodovini neodvisne Slovenije. Finan\xc4\x8dno stanje dr\xc5\xbeave se je ob tem \xc5\xa1e dodatno poslab\xc5\xa1alo zaradi zni\xc5\xbeevanja bonitetnih ocen Slovenije s strani bonitetnih agencij zaradi politi\xc4\x8dnih nemirov._NEWLINE_Koalicija, ki jo je vodila SDS, se je v poskusu zaustavitve gospodarskega nazadovanja lotila drasti\xc4\x8dnih gospodarskih in finan\xc4\x8dnih reform. Finan\xc4\x8dni minister Janez \xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8d se je zavezal k pospe\xc5\xa1itvi privatizacije podjetij v dr\xc5\xbeavni lasti, zni\xc5\xbeanju javnih izdatkov in zmanj\xc5\xa1anju prora\xc4\x8dunskega primanjkljaja. Jan\xc5\xa1a je poleg tega obljubil dav\xc4\x8dno in regulativno razbremenitev, zmanj\xc5\xa1anje primanjkljaja in dvig upokojitvene starosti. Koalicija je sprejela zakone, s katerimi je prenesla vsa dr\xc5\xbeavna podjetja v skupen dr\xc5\xbeavni holding za pospe\xc5\xa1itev privatizacije ter ustvarila slabo banko, da bi prevzela slaba posojila zadol\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavnih bank. Za okrepitev gospodarstva je nameravala zni\xc5\xbeati davke na dobi\xc4\x8dek in prihodek ter spremeniti ustavo z namenom zajezitve nadaljnjega zadol\xc5\xbeevanja. Sprejela je tudi vseobsegajo\xc4\x8de in mo\xc4\x8dno sporne var\xc4\x8devalne ukrepe (Zakon za uravnote\xc5\xbeenje javnih financ oz. ZUJF) ter domnevno na\xc4\x8drtovala nadaljnja zmanj\xc5\xa1anja javne porabe. ZUJF je med drugim vklju\xc4\x8deval dolo\xc4\x8dbe za zni\xc5\xbeanje pokojnin (\xc4\x8demur je javnost najostreje nasprotovala), zni\xc5\xbeanje pla\xc4\x8d uslu\xc5\xbebencem javnega sektorja, sredstev za izobra\xc5\xbeevanje, socialnih transferjev in ugodnosti. Osnutek zakona je spro\xc5\xbeil splo\xc5\xa1no stavko v javnem sektorju, zakon pa se je soo\xc4\x8dil tudi z mo\xc5\xbenostjo referenduma._NEWLINE_Druga Jan\xc5\xa1eva vlada se je izkazala za nemo\xc4\x8dno ob spopadanju z gospodarsko stisko, ki je zajela dr\xc5\xbeavo. Navkljub poskusom temeljitih reform so se gospodarske te\xc5\xbeave \xc5\xa1e stopnjevale, kar je privedlo do porasti brezposelnosti, upada \xc5\xbeivljenjskega standarda in zasebne potro\xc5\xa1nje ter rasti prora\xc4\x8dunskih primanjkljajev. Upad doma\xc4\x8dega povpra\xc5\xa1evanja in izvozov je privedel do recesije z dvojnim dnom. Kasnej\xc5\xa1a analiza dogajanja, objavljena v tedniku Mladina, je Jan\xc5\xa1o obto\xc5\xbeila, da je oster padec v gospodarskih obetih Slovenije povzro\xc4\x8dil s svojim pretirano mrkim in dramati\xc4\x8dnim prikazovanjem gospodarskih razmer v dr\xc5\xbeavi. Jan\xc5\xa1a naj bi se tovrstnega pretiravanja poslu\xc5\xbeeval iz popolnoma politi\xc4\x8dnih razlogov; z namenom utrjevanja politi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di in kot pogajalsko strategijo pri pogajanjih s sindikati javnega sektorja. A tuji opazovalci naj bi pesimisti\xc4\x8dne izjave predsednika vlade vzeli resno, kar naj bi privedlo do za\xc4\x8daranega kroga; pesimisti\xc4\x8dne izjave vodilnih Slovenskih politikov so tako pri tujih organizacijah in medijih povzro\xc4\x8dile \xc5\xa1e ve\xc4\x8d strahu in obratno, kar naj bi posledi\xc4\x8dno povzro\xc4\x8dilo padanje bonitetnih ocen in cenitev premo\xc5\xbeenja ter prekomerne odmerke finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di, izpla\xc4\x8dane s sredstvi, sposojenimi po pretiranih obrestnih merah._NEWLINE_Janez Jan\xc5\xa1a se je prav tako \xc5\xbee pred prevzemom polo\xc5\xbeaja predsednika vlade soo\xc4\x8dal z obto\xc5\xbebami korupcije: bil je eden od vpletenih v afero Patria, pri \xc4\x8demer je bil obto\xc5\xbeen prejemanja podkupnin ob razpisu nakupa oklepnikov leta 2006, ki naj bi jih \xc5\xbeelel uporabiti za financiranje volilne kampanje SDS._NEWLINE_Konec leta 2012 so se v Mariboru za\xc4\x8deli vrstiti protesti proti \xc5\xbeupanu Francu Kanglerju, ki so ga preiskovali zaradi obto\xc5\xbeb o korupciji. Protesti so se hitro raz\xc5\xa1irili po celotni dr\xc5\xbeavi in postali najbolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dni protesti v zgodovini samostojne Slovenije. Glavni povodi za proteste so bili ostri var\xc4\x8devalni ukrepi, ki jih je uvedla vlada, prete\xc4\x8da razprodaja dr\xc5\xbeavnih podjetij in obto\xc5\xbebe o vsesplo\xc5\xa1ni korupciji med vladajo\xc4\x8do elito. Med protesti je pri\xc5\xa1lo tudi do najhuj\xc5\xa1ih izgredov v zgodovini samostojne dr\xc5\xbeave, ko so se manj\xc5\xa1e skupine mladih nasilnih protestnikov \xe2\x80\x93 verjetno pripadnikov skrajnih desni\xc4\x8darskih in huliganskih skupin \xe2\x80\x93 spopadle s policijo. V za\xc4\x8detku leta 2013 sta se nestabilnost in javno nezadovoljstvo \xc5\xa1e okrepila, ko je Komisija za prepre\xc4\x8devanje korupcije razkrila, da tako predsednik vlade Janez Jan\xc5\xa1a kot voditelj najve\xc4\x8dje opozicijske stranke Zoran Jankovi\xc4\x87 posedujeta premo\xc5\xbeenje in prejemata prihodke nepojasnjenega izvora ter s tem kr\xc5\xa1ita protikorupcijske zakone. Prav tako so se v medijih pojavila poro\xc4\x8dila o tem, da so se pripadniki SDS "infiltrirali" v Slovensko obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno-varnostno agencijo. Ob nadaljnjih protivladnih protestih, stavki uslu\xc5\xbebencev javnega sektorja in najni\xc5\xbejih javnomnenjskih ocenah katerekoli vlade v zgodovini dr\xc5\xbeave so koalicijski partnerji pri\xc4\x8deli zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati koalicijo. Vlada se je dokon\xc4\x8dno zru\xc5\xa1ila po izglasovani nezaupnici, za predsednico vlade pa je bila izglasovana poslanka PS Alenka Bratu\xc5\xa1ek, \xc4\x8deprav so na protestih zahtevali pred\xc4\x8dasne volitve.\n_START_SECTION_\nPovratek v opozicijo (2013\xe2\x80\x93)\n_START_PARAGRAPH_\n20. marca 2013 je drugo Jan\xc5\xa1evo vlado zamenjala vlada Alenke Bratu\xc5\xa1ek, levosredinska koalicija pod vodstvom nove predsednice Pozitivne Slovenije Alenke Bratu\xc5\xa1ek._NEWLINE_Junija 2013 je bil Jan\xc5\xa1a obsojen v zadevi Patria, a se je na sodbo prito\xc5\xbeil. Aprila 2014 je vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Jan\xc5\xa1i potrdilo dveletno zaporno kazen zaradi prejemanja podkupnine. Kazen je za\xc4\x8del prestajati junija tega leta, 26 let po obsodbi na zapor zaradi izdajanja voja\xc5\xa1kih skrivnosti, ki je z odzivom javnosti predstavljala mejnik na slovenski poti v samostojnost. Kljub temu, da je bil v zaporu, je Jan\xc5\xa1a kandidiral za poslanca v dr\xc5\xbeavnem zboru._NEWLINE_Na volitvah v Evropski parlament maja 2014 je v Sloveniji SDS s 24,78\xc2\xa0% glasov zasedla prvo mesto in osvojila tri od osmih mandatov, dodeljenih Sloveniji._NEWLINE_Stranka je na pred\xc4\x8dasnih dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah 13. julija 2014 prejela 20,69 odstotka glasov in osvojila 21 poslanskih mest. V novo oblikovani vladi Mira Cerarja je ostala v opoziciji. Janez Jan\xc5\xa1a je bil kljub zaporni kazni vnovi\xc4\x8d izvoljen za poslanca. Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je odlo\xc4\x8dilo, da Jan\xc5\xa1i opravljanje poslanskih nalog ne sme biti prepre\xc4\x8deno, in dovoljeni so mu bili izhodi iz zapora z namenom opravljanja politi\xc4\x8dnih funkcij. Decembra je ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odlo\xc5\xbeilo izvajanje Jan\xc5\xa1eve zaporne kazni do dokon\xc4\x8dne odlo\xc4\x8ditve glede njegove prito\xc5\xbebe v zadevi Patria. Aprila 2015 je ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de razveljavilo odlo\xc4\x8ditev vi\xc5\xa1jega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in zadevo vrnila na prvo stopnjo. Septembra istega leta je proces v zadevi Patria zastaral._NEWLINE_Predstavniki SDS so izrazili prepri\xc4\x8danje, da je bilo sojenje politi\xc4\x8dno motivirano in da je Jan\xc5\xa1eva zaporna kazen nepravi\xc4\x8dno motila volilno kampanjo stranke; volitve so razglasili za nelegitimne in "ukradene" ter zahtevali nove. Leta 2018 je SDS neuspe\xc5\xa1no to\xc5\xbeila dr\xc5\xbeavo zaradi domnevne finan\xc4\x8dne \xc5\xa1kode, ki jo je stranka utrpela zavoljo "ukradenih" volitev.\n_START_SECTION_\nZmaga na dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah 2018\n_START_PARAGRAPH_\nS kampanjo, v veliki meri temelje\xc4\x8do na protimigrantski populisti\xc4\x8dni retoriki, je SDS zavzela prvo mesto v javnomnenjskih raziskavah pred dr\xc5\xbeavnozborskimi volitvami 2018. Razdvajajo\xc4\x8da kampanja stranke je zanetila shod z geslom "Brez strahu \xe2\x80\x93 Proti politiki sovra\xc5\xa1tva", ki se ga je udele\xc5\xbeilo nekaj tiso\xc4\x8d protestnikov z baloni v obliki srca._NEWLINE_Tekom volilne kampanje leta 2018 je SDS za\xc4\x8dela slovenskim gospodinjstvom razpo\xc5\xa1iljati tudi vpra\xc5\xa1alnike (ki jih je bilo mogo\xc4\x8de brezpla\xc4\x8dno vrniti po po\xc5\xa1ti), naslovljene kot "posvetovanje z volivci", ki so vsebovali predloge in vpra\xc5\xa1anja s sugeriranimi odgovori (npr. "Podpirate predlog SDS, da se v zdravstvu naredi red?"). Vpra\xc5\xa1alniki so bili verjetno zasnovani kot del \xc5\xa1ir\xc5\xa1e volilne kampanje stranke in verjetno oblikovani po vzoru mad\xc5\xbearskih "narodnih posvetov", ki jih tamkaj\xc5\xa1nja vladajo\xc4\x8da stranka izvaja \xc5\xbee leta._NEWLINE_SDS je bila zmagovita tudi na parlamentarnih volitvah leta 2018, ko ji je bilo s 24,92\xc2\xa0% glasov dodeljenih 25 poslanskih mest, ve\xc4\x8d kot katerikoli drugi stranki. Kljub temu je zagotovitev zadostne parlamentarne podpore za tvorbo koalicijske vlade za stranko vse od volitev predstavljala izziv, saj je ve\xc4\x8dina parlamentarnih strank \xc5\xbee pred volitvami v izjavah za javnost izklju\xc4\x8dila mo\xc5\xbenost sodelovanja s SDS pri tvorbi vlade. Okoli dva tedna po volitvah se je Jan\xc5\xa1a ponovno sestal z mad\xc5\xbearskim premierjem Orb\xc3\xa1nom ob zasebnem obisku Budimpe\xc5\xa1te; tekom sre\xc4\x8danja sta Jan\xc5\xa1a in Orb\xc3\xa1n spregovorila tudi s predsednikom ZDA Donaldom Trumpom v okviru konferen\xc4\x8dnega klica. Jan\xc5\xa1a je po volitvah naznanil, da se je pripravljen odre\xc4\x8di polo\xc5\xbeaju predsednika vlade in vodenje vlade prepustiti kateremu od strankarskih kolegov, v kolikor bi to pripomoglo k tvorbi koalicijske vlade z vodstvom SDS. Premierski mandat je bil avgusta 2018 dodeljen Marjanu \xc5\xa0arcu, voditelju druge najve\xc4\x8dje parlamentarne stranke, s podporo levosredinske manj\xc5\xa1inske vlade brez sodelovanja SDS._NEWLINE_SDS po volitvah leta 2018 ni uspela ohraniti "tradicionalne" mo\xc4\x8dne javnomnenjske podpore, ki je stranki obi\xc4\x8dajno pripadla v obdobjih v opoziciji. Medtem ko so v SDS za nenavdu\xc5\xa1ujo\xc4\x8do stopnjo javnomnenjske podpore krivili do SDS agresivno medijsko okolje, so neodvisni politi\xc4\x8dni analitiki ni\xc5\xbejo podporo od pri\xc4\x8dakovane pripisali \xc5\xa1iroki javni podpori vladajo\xc4\x8de stranke in njenega vodje, ki naj bi pritegnila tudi nekatere tradicionalno konzervativne volivce, in pa temeljite spremembe v slovenskem politi\xc4\x8dnem okolju in zna\xc4\x8daju SDS tekom preteklih let.\n_START_SECTION_\nZmaga na evropskih volitvah 2019\n_START_PARAGRAPH_\nStranka je na volitvah v evropski parlament 2019 nastopila skupaj s Slovensko ljudsko stranko. Skupna lista strank je z 26,44\xc2\xa0% osvojila prvo mesto. Nosilec liste je bil Milan Zver. V Evropski parlament se je iz kvote SDS poleg Zvera uvrstila \xc5\xa1e Romana Tomc.\n_START_SECTION_\nPopulizem\n_START_PARAGRAPH_\nTekom evropske begunske krize je SDS okrepila svojo nacionalisti\xc4\x8dno populisti\xc4\x8dno retoriko. Stranka je ostro nastopila proti begunskim kvotam in se zavzela za preusmeritev finan\xc4\x8dnih sredstev, namenjenih nevladnim organizacijam, za varnostne organe. Obenem je Jan\xc5\xa1a napadel "degenerirano levico". Vro\xc4\x8dekrvna retorika stranke in obto\xc5\xbebe o koruptivnem delovanju sta privedla do "zaskrbljenosti med mednarodnimi opazovalci glede poti Slovenije, ki na\xc4\x8deloma velja za regionalno zgodbo o uspehu", ko je SDS prevzela prvo mesto v javnomnenjskih raziskavah pred dr\xc5\xbeavnozborskimi volitvami 2018._NEWLINE_Stranka se je prav tako za\xc4\x8dela poslu\xc5\xbeevati populisti\xc4\x8dne retorike ameri\xc5\xa1kega predsednika Donalda Trumpa; Jan\xc5\xa1a in stranka pogosto uporabljata Trumpove fraze, kot so "osu\xc5\xa1evanje mo\xc4\x8dvirja", "globoka dr\xc5\xbeava" in "la\xc5\xbene novice". Stranka je v predvolilnem obdobju tudi promovirala uzakonitev na\xc4\x8dela, da se za vsak nov predpis dva obstoje\xc4\x8da ukine; po zagovarjanju in uzakonitvi tak\xc5\xa1nega na\xc4\x8dela je znan tudi Trump. Jan\xc5\xa1a je ob ve\xc4\x8d prilo\xc5\xbenostih uporabil tudi za Trumpa zna\xc4\x8dilno frazo "najprej Slovenija".\n_START_SECTION_\nGospodarska, socialna in izobra\xc5\xbeevalna politika\n_START_PARAGRAPH_\nSDS se opisuje kot stranka, ki podpira tr\xc5\xbeno gospodarstvo. Zagovarja zni\xc5\xbeanje davkov in pospe\xc5\xa1itev privatizacijskih postopkov._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladanja je stranka uzakonila priznanje istospolnih partnerskih zvez, vendar nasprotuje priznanju istospolnih porok._NEWLINE_SDS se zavzema za uvedbo izobra\xc5\xbeevalnih programov, ki bi privzgajali domoljubje "od vrtca do srednje \xc5\xa1ole". Stranka podpira popolno javno financiranje zasebnih \xc5\xa1ol.\n_START_SECTION_\nNacionalna varnost\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku leta 2016 je SDS predlagala ustanovitev "nacionalne garde", sestavljene iz okoli 25.000 "domoljubnih" prostovoljcev kateregakoli spola. Garda bi po predlogu zamenjala vse trenutne rezervisti\xc4\x8dne enote slovenskih oboro\xc5\xbeenih sil, bila bi pod neposrednim poveljstvom general\xc5\xa1taba vojske, vpoklicana pa bi bila ob naravnih nesre\xc4\x8dah in "spremenjenih varnostnih razmerah" (npr. evropski begunski krizi, ki se je takrat odvijala). Poslanec \xc5\xbdan Mahni\xc4\x8d je zatrjeval, da je ustanovitev tovrstne garde ena klju\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk volilnega programa. K predlogu naj bi jih po navedbah predstavnika SDS spodbudile slab\xc5\xa1ajo\xc4\x8de se varnostne razmere v dr\xc5\xbeavi, delno zaradi begunske krize. Parlament je zamisel zavrnil kot nepotrebno, saj je trenutna ureditev rezervnih sestavov zadostna razmeram.\n_START_SECTION_\nOkolje in podnebne spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu prve vlade SDS je premier Jan\xc5\xa1a predstavil podnebne spremembe kot velik politi\xc4\x8dni in dru\xc5\xbebeni izziv sodobnega \xc4\x8dasa. Leta 2007 je Jan\xc5\xa1a na mednarodni konferenci na to temo izjavil, da "podnebne spremembe niso le problem vlade in gospodarstva; so izziv \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe in vsakega posameznika posebej". Poudaril je nevarnosti in prilo\xc5\xbenosti, povezane s podnebnimi spremembami, ter pozval EU, naj odigra vodilno vlogo pri boju proti globalnemu segrevanju. Leta 2008 je Jan\xc5\xa1a opisal evropski okoljsko-energetski zakonodajni paket kot "enega najpomembnej\xc5\xa1ih /.../ na za\xc4\x8detku 21. stoletja" ter kot eno od prioritet Slovenije pri njenem predsedovanju Svetu EU. Leta 2008 je evropska poslanka SDS Romana Jordan Cizelj izjavila, da "ukrepanje na podnebne spremembe ni le odlo\xc4\x8ditev posameznika, ampak je globalni izziv, ki zahteva ukrepanje celotne dru\xc5\xbebe. /.../ Podatki ka\xc5\xbeejo na spremembe v ekosistemih kot posledice antropogenih emisij in na mo\xc5\xbene trende v prihodnosti. /.../ \xc5\xa1e [je] mo\xc5\xbeno ukrepati. Toda ukrepati moramo resno, hitro ter usklajeno. Najprej usklajeno znotraj EU, nato pa tudi v globalnem smislu"._NEWLINE_Do leta 2018 je stranka o tej temi vidno spremenila svoje stali\xc5\xa1\xc4\x8de, pri \xc4\x8demer je izstopal poslanec Branko Grims z ve\xc4\x8dkratnimi javnimi izjavami, tudi v medijih in med dr\xc5\xbeavnozborskimi razpravami, v katerih je obstoj antropogenih podnebnih sprememb v celoti zanikal. Grims je dejal, da "je govorjenje o segrevanju Zemlje velika la\xc5\xbe" in da se Zemlja v resnici ohlaja, da se spremembe podnebja izrabljajo kot izgovor za omogo\xc4\x8danje mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih migracij in jemanje davkopla\xc4\x8devalskega denarja, ki si ga nato prilastijo akademiki, "eko-industrija" in levi\xc4\x8darski lobiji, ter izrazil ob\xc5\xbealovanje, da politi\xc4\x8dna levica v okviru dija\xc5\xa1kega podnebnega aktivizma (Protesti mladih za podnebno ukrepanje) izkori\xc5\xa1\xc4\x8da mladino. Grims se je skliceval na svojo izobrazbo kot geolog, da bi podkrepil svoje trditve o tematiki. Grims je tudi zatrdil, da je \xc4\x8drni panter, upodobljen na domnevnem simbolu Karantanije, ki ga nekatera sodobna konservativna politi\xc4\x8dna zdru\xc5\xbeenja uporabljajo kot alternativen narodni simbol, prebival na slovenskem ozemlju in izumrl zaradi globalnega ohlajanja za \xc4\x8dasa obstoja Karantanije. Strokovnjaki, ki so se odzvali na Grimsovo trditev, so dejali, da \xc4\x8drni panter ni \xc5\xbeivel na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbee vsaj od zadnje ledene dobe.\n_START_SECTION_\nOstalo\n_START_PARAGRAPH_\nSDS se je dolgo zavzemala za spremembo sistema dr\xc5\xbeavnozborskih volitev, in sicer s trenutnega proporcionalnega volilnega sistema na dvokro\xc5\xbeni ve\xc4\x8dinski sistem. Stranka trdi, da bi to pripomoglo k stabilnej\xc5\xa1im in u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1im vladam._NEWLINE_SDS podpira pravico dr\xc5\xbeavljanov do no\xc5\xa1enja oro\xc5\xbeja in je nasprotovala nadaljnjim omejitvam. Ostro se je zoperstavila novim evropskim predpisom o strelnem oro\xc5\xbeju, ki ga je evropski parlament nato z veliko ve\xc4\x8dino sprejel po teroristi\xc4\x8dnih napadih v Parizu leta 2015._NEWLINE_SDS oporeka trenutnemu besedilu slovenske dr\xc5\xbeavne himne, sedmi kitici Pre\xc5\xa1ernove Zdravljice, saj da je "preve\xc4\x8d internacionalisti\xc4\x8dna in premalo domoljubna", ter zagovarja dodatek nekaterih ostalih kitic, predvsem 2. kitice Zdravljice, k himni. Stranka je prav tako ob \xc5\xa1tevilnih prilo\xc5\xbenostih poskusila zakonsko prepovedati "vsako javno izra\xc5\xbeanje idej preko ali s pomo\xc4\x8djo totalitarnih simbolov" in "[vsako] javno poveli\xc4\x8devanje [...] totalitarnih re\xc5\xbeimov". Stranka vztrajno zavra\xc4\x8da o\xc4\x8ditke, da z zakonom zgolj sku\xc5\xa1a prepovedati rde\xc4\x8do zvezdo, simbol slovenske narodnoosvobodilne vojske med drugo svetovno vojno, ki je \xc5\xa1e vedno prisoten v slovenskem dru\xc5\xbebenem okolju; predlagani zakon po drugi strani ne bi prepovedal npr. javnega no\xc5\xa1enja nacisti\xc4\x8dnih uniform ali prikazovanja simbolov z nacisti\xc4\x8dnim re\xc5\xbeimom povezanega domobranstva.\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nStranka je proevropska, vendar odlo\xc4\x8dno protimigracijska in nasprotuje evropskim azilnim kvotam.\n_START_SECTION_\nDruga radikalna prepri\xc4\x8danja\n_START_PARAGRAPH_\nPoslanec SDS Branko Grims je v za\xc4\x8detku leta 2018 na sre\xc4\x8danju domoljubne ultranacionalisti\xc4\x8dne skupine dejal: "Sedaj je \xc4\x8das Trumpa. On je najve\xc4\x8dji trn v peti globalistom, ki obvladujejo mehanizem ZDA, na \xc4\x8delu s Sorosom. Soros je simbol tega. Pa so zraven \xc5\xa1e Rothschildi in \xc5\xa1e mnoge druge najbogatej\xc5\xa1e dru\xc5\xbeine finan\xc4\x8dnih \xc5\xa1pekulantov." Poslanec SDS Marijan Pojbi\xc4\x8d je na dan dr\xc5\xbeavnosti 2017 na Facebooku zapisal: "Ni\xc4\x8d ve\xc4\x8d \xc5\xbeupanov, ki niso pravi Slovenci, \xc5\xa1e manj pa politikov na dr\xc5\xbeavni ravni, ki niso po rodu pravi Slovenci."_NEWLINE_Po dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah 2011, na katerih je zmagal ljubljanski \xc5\xbeupan Zoran Jankovi\xc4\x87 (ki je srbskega porekla) s svojo stranko, je ogor\xc4\x8denje javnosti po\xc5\xbeel prispevek, objavljen na uradni strani SDS in podpisan s "Toma\xc5\xbe Majer". Prispevek je trdil, da so Jankovi\xc4\x87a izvolili organizirani "novi dr\xc5\xbeavljani" iz "blokovskih naselij", to naj bi bili volivci v trenirkah in s tujimi naglasi, ki naj bi na voli\xc5\xa1\xc4\x8da prihajali v skupinah in imeli napisano \xc5\xa1tevilko, ki naj jo obkro\xc5\xbeijo na glasovnici. Ti "novi dr\xc5\xbeavljani" naj bi bili mobilizirani z zastra\xc5\xa1evanjem, \xc4\x8de\xc5\xa1 da jim bo v primeru zmage desnice odvzeto dr\xc5\xbeavljanstvo. Majer je navajal, naj bi enemu od njegovih znancev, Bo\xc5\xa1njaku, za glas za Jankovi\xc4\x87a celo ponujali denarno nagrado ter da je tretjina dejanskih Slovencev, ki je glasovala za Jankovi\xc4\x87a, tako volila po ukazu Milana Ku\xc4\x8dana in Janeza Stanovnika. \xc5\xa0tevilni mediji so posku\xc5\xa1ali identificirati avtorja prispevka, vendar so bili pri tem neuspe\xc5\xa1ni; pojavljale so se domneve, da je ime pisca izmi\xc5\xa1ljeno in da je pravi avtor pravzaprav Janez Jan\xc5\xa1a, ki je v preteklosti \xc5\xbee izra\xc5\xbeal tovrstne ideje (v svojem komentarju poraza SDS na volitvah leta 1992, ki ga je objavil leto zatem). Po volitvah so Jan\xc5\xa1a ter \xc5\xa1tevilni drugi poslanci in kandidati SDS v svojih komentarjih izida uporabili podobno, vendar nekoliko omiljeno nacionalisti\xc4\x8dno retoriko. Odziv javnosti je dosegel vrh s "Shodom trenirk", na katerem so udele\xc5\xbeenci oble\xc4\x8deni v trenirke protestirali proti delitvi in nestrpnosti.\n_START_SECTION_\nPovezave z ekstremisti\xc4\x8dnimi skupinami\n_START_PARAGRAPH_\nStranko SDS so doletele kritike zaradi domnevnih povezav s slovensko vejo neonacisti\xc4\x8dne ekstremisti\xc4\x8dne skupine Blood & Honour. Novinarka Anu\xc5\xa1ka Deli\xc4\x87, ki je razkrila povezave leta 2011 v seriji \xc4\x8dlankov v \xc4\x8dasopisu Delo, se je zna\xc5\xa1la pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, obto\xc5\xbeena izdaje tajnih podatkov. Slovenska obve\xc5\xa1\xc4\x8devalna agencija SOVA, ki jo je v \xc4\x8dasu obto\xc5\xbebe vodil \xc4\x8dlan SDS, je nenamerno potrdila obto\xc5\xbebe Deli\xc4\x87eve s trditvijo, da so v poro\xc4\x8dilih razkriti podatki skladni z ugotovitvami potekajo\xc4\x8dih preiskav dejavnosti nasilne ekstremisti\xc4\x8dne skupine. SOVA je dokazovala, da podatki, razkriti v poro\xc4\x8dilih, ne morejo izvirati iz drugega vira kot iz nabora podatkov, zbranih med njenimi prikritimi preiskavami, ter da je objava onemogo\xc4\x8dila nadaljnji prikrit nadzor skupine, saj so njeni \xc4\x8dlani izvedeli zanj. Deli\xc4\x87eva je trdila, da so obto\xc5\xbebe proti njej "politi\xc4\x8dno motivirane"._NEWLINE_Nekateri \xc4\x8dlani Blood & Honour naj bi bili tudi \xc4\x8dlani SDS ter se tudi formalno sestali s poslancem SDS Brankom Grimsom. Ta skupina (katere \xc4\x8dlanom naj bi pripadniki Slovenske vojske omogo\xc4\x8dili urjenje na voja\xc5\xa1kem vadi\xc5\xa1\xc4\x8du, ki naj bi si izposodili voja\xc5\xa1ko opremo (raketomet), posku\xc5\xa1ali kupiti pi\xc5\xa1tole, ter ki so bili v neposrednih stikih po tako e-po\xc5\xa1ti kot po\xc5\xa1ti z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim morilcem Andersom Breivikom, ki je ve\xc4\x8d \xc4\x8dlanom slovenske B & H poslal kopije svojega manifesta pred svojimi napadi) naj bi bila tesno vpletena v nasilne izgrede med protesti v letih 2012 in 2013. Prav tako so se za organizirano skupino nasilnih napadalcev, ki je zmotila mno\xc5\xbei\xc4\x8den protest v Ljubljani, po neuradnih podatkih s strani policije pojavili sumi, da je bila izurjena in najeta ter morda popla\xc4\x8dana, potencialno s strani politi\xc4\x8dne stranke._NEWLINE_Nedavneje so bile pri SDS opa\xc5\xbeene tudi tesne vezi z "Generacijo identitete Slovenija", slovensko frakcijo skrajno desnega identitarnega gibanja. Avgusta 2018 je strankina zalo\xc5\xbeba Nova obzorja anonimno objavila knjigo slovenske Generacije identitete, Manifest za domovino. Knjigo so med drugim promovirale z SDS povezane medijske organizacije in posamezniki (vklju\xc4\x8dno z Janezom Jan\xc5\xa1o). Poslanec \xc5\xbdan Mahni\xc4\x8d je pri tem na Twitterju celo objavil fotografijo knjige, slikano s svojega poslanskega sede\xc5\xbea tako, da je bila v ozadju vidna dvorana dr\xc5\xbeavnega zbora.\n_START_SECTION_\nObto\xc5\xbebe o politi\xc4\x8dnem kadrovanju in poseganju v neodvisnost institucij\n_START_PARAGRAPH_\nStranka je bila ve\xc4\x8dkrat obto\xc5\xbeena politi\xc4\x8dnega kadrovanja in nepotizma, imenovanja sorodnikov, zaveznikov in prijateljev na vladne (in druge) polo\xc5\xbeaje. \xc5\xa0tevilni bli\xc5\xbenji sorodniki vidnih \xc4\x8dlanov SDS so tako dobili zaposlitev v slovenskem in evropskem parlamentu, na visokih polo\xc5\xbeajih v javnem sektorju in podjetjih v dr\xc5\xbeavni lasti (nekateri tudi kljub temu, da niso izpolnjevali pogojev za zaposlitev)._NEWLINE_SDS je bila obto\xc5\xbeena tudi selektivnega financiranja mnogih javnih institucij, politi\xc4\x8dno motiviranih odpustitev in zamenjav v njih ter ustvarjanja okolja, v katerem je politizacija javnih funkcij dopustna in vsesplo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena.\n_START_SECTION_\nKult osebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVoditelj SDS Janez Jan\xc5\xa1a je na polo\xc5\xbeaju neprekinjeno \xc5\xbee od leta 1993; konkurentov za polo\xc5\xbeaj prakti\xc4\x8dno ni. \xc4\x8clani stranke so Jan\xc5\xa1i izredno privr\xc5\xbeeni in pogoste so primerjave stranke s kultom. \xc5\xa0tevilni biv\xc5\xa1i \xc4\x8dlani stranke trdijo, da Jan\xc5\xa1a stranko vodi avtoritarno in da je razhajanje mnenj znotraj stranke zatrto. Po navedbah v medijih naj bi SDS-ovi evropski poslanki Romani Jordan stranka prepre\xc4\x8dila ponovno kandidaturo na strankini listi kot kazen za nezvestobo, potem ko je edina znotraj vi\xc5\xa1jih krogov stranke naglas izrazila pomisleke glede Jan\xc5\xa1evega nadaljnjega vodenja stranke med slu\xc5\xbeenjem zaporne kazni zaradi korupcije.\n_START_SECTION_\nNepravilnosti pri financiranju kampanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri pripravljanju na parlamentarne volitve 2018 je SDS sklenila posojilno pogodbo v vrednosti 450.000\xc2\xa0\xe2\x82\xac z dr\xc5\xbeavljanko Bosne in Hercegovine za financiranje volilne kampanje. Stranka je pri\xc5\xa1la v stik s posojilodajalko preko zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva Nova obzorja (ki je v delni lasti SDS). SDS je prav tako svoj dele\xc5\xbe Novih obzorij zastavila kot jamstvo. Toda ker je izposojena vsota presegala omejitev, ki jo je dolo\xc4\x8dal zakon o financiranju politi\xc4\x8dnih strank, je SDS morala izposojen denar vrniti. Potem ko so pogoji posojila postali javni, sta policija in ra\xc4\x8dunsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de spro\xc5\xbeila preiskavo. Zagnala se je tudi preiskava posojilodajalke na podlagi sumov pranja denarja, utaje davkov, uni\xc4\x8devanja in ponarejanja poslovne dokumentacije ter upravljanja slamnatih podjetij. Posojilodajalka naj bi bila del kriminalne zdru\xc5\xbebe, ki je upravljala slamnata podjetja, ki so prejemala denar iz nerazkritih izvorov (vklju\xc4\x8dno z denarjem, kasneje posojenim SDS)._NEWLINE_Manj kot teden pred parlamentarnimi volitvami 2018 je bilo razkrito, da so medijske in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, ki so tesno povezane z in delno v lasti SDS, nekaj mesecev pred volitvami prejela okoli 800.000\xc2\xa0\xe2\x82\xac od dveh mad\xc5\xbearskih fizi\xc4\x8dnih oseb (oziroma njunih podjetij), ki sta imeli tesne stike z mad\xc5\xbearskim premierjem Viktorjem Orb\xc3\xa1nom. Skupni znesek denarja, ki so ga z SDS povezana medijska podjetja prejela iz mad\xc5\xbearskih virov, je tako narasel na preko 2,2 milijona evrov. Medijska podjetja, povezana z SDS, ki so prejela denar, so nato zakupovala politi\xc4\x8dne oglase v prid SDS. Zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo Nova obzorja je stranki prav tako sku\xc5\xa1alo posoditi 60.000\xc2\xa0\xe2\x82\xac. Taista mad\xc5\xbearska posojilodajalca sta z denarjem preskrbela tudi politi\xc4\x8dne zaveznike v Makedoniji. Poleg tega je znano tudi, da je posojilo, ki ga je SDS sku\xc5\xa1ala nekaj mesecev prej najeti od bosanske dr\xc5\xbeavljanke, imelo mad\xc5\xbearsko povezavo.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna zavezni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2013 je SDS \xc5\xa1tela okoli 30.000 \xc4\x8dlanov, ve\xc4\x8d kot katerakoli druga slovenska politi\xc4\x8dna stranka. Slovenska demokratska mladina (SDM) je neodvisen in avtonomen podmladek stranke, ustanovljen oktobra 1989. Njegov prvi predsednik je bil Matej Makarovi\xc4\x8d, trenutno pa ga vodi \xc5\xbdan Mahni\xc4\x8d._NEWLINE_Stranka je povezana z liberalno-konzervativnim In\xc5\xa1titutom Jo\xc5\xbeeta Pu\xc4\x8dnika. Tesne vezi ima tudi s civilno-dru\xc5\xbebeno organizacijo Zbor za republiko. Odbor 2014 je civilna organizacija, ki je bila ustanovljena za prirejanje protestov glede ter zagovarjanja razveljavitve obsodb korupcije v aferi Patria, izpustitve Janeza Jan\xc5\xa1e iz zapora in "dejanski vzpostavitvi vladavine prava, \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din ter uveljavitvi demokrati\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave". Odbor 2014 je pred stavbo Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani prirejal redne proteste. Zdru\xc5\xbeenje za vrednote Slovenske osamosvojitve (VSO) je nevladno domoljubno veteransko zdru\xc5\xbeenje, namenjeno ohranjanju vrednot slovenskega osamosvojitvenega gibanja, katerega vodstvo sestoji iz vidnih \xc4\x8dlanov in podpornikov SDS. Organizacija prireja javne govore, spominske slovesnosti ter se udele\xc5\xbeuje tudi drugih dejavnosti._NEWLINE_SDS je bila dele\xc5\xbena nekaj podpore s strani slovenske katoli\xc5\xa1ke cerkve. Stranko podpira mad\xc5\xbearski premier Viktor Orb\xc3\xa1n (Fidesz) in z njo tudi tesno sodeluje.\n_START_SECTION_\nS stranko povezani mediji\n_START_PARAGRAPH_\nSDS ima v lasti oziroma je povezana s \xc5\xa1tevilnimi publikacijami, vklju\xc4\x8dno z de facto glasilom stranke, Demokracijo, in tabloidom \xc5\xa0kandal24 (katerih lastnik je zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1a Nova obzorja, slednja pa je v skupni lasti SDS in mad\xc5\xbearskega tabloida Ripost, ki je tesno povezan z vladajo\xc4\x8do mad\xc5\xbearsko stranko Fidesz). Medijski konglomerat Nova24TV, ki sestoji iz televizijskega kanala in spletnega novi\xc4\x8darskega portala, so ustanovili poslanci in \xc4\x8dlani SDS ter simpatizerji stranke, kasneje pa je tudi prejel denarna sredstva od mad\xc5\xbearskih podjetij, povezanih s stranko Fidesz. Bli\xc5\xbenji sodelavec SDS upravlja tudi spletni portal Politikis._NEWLINE_SDS je \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat ustvarjala nove medije v predvolilnem \xc4\x8dasu, ki so prenehali izdajati kmalu po volitvah. Pri brezpla\xc4\x8dnih \xc4\x8dasopisih Slovenski tednik in Ekspres, ki sta se razdeljevala v \xc4\x8dasu priprav na dr\xc5\xbeavnozborske volitve 2008, je bila kasneje odkrita neposredna povezava z SDS in njeno predvolilno kampanjo. Podobno je konec leta 2017 vzniknil nabor skupaj 13 lokalnih spletnih novi\xc4\x8darskih portalov podobne grafi\xc4\x8dne podobe, katerih uredniki so bili na podlagi javnih informacij povezani z SDS. Portali so bili predvsem informativne narave; objavljali so ve\xc4\x8dinoma lokalne novice z ob\xc4\x8dasnimi SDS-ju naklonjenimi politi\xc4\x8dnimi objavami. Potencialen namen portalov bi lahko bil predvsem poskus vpliva na prihajajo\xc4\x8de lokalne volitve. Tako kot Slovenski tednik in Ekspres je tudi \xc5\xa0kandal24 oznanil, da bo dan po volitvah 2018 tiskana izdaja ukinjena in da bo tednik odslej deloval le \xc5\xa1e kot spletna publikacija.\n_START_SECTION_\nPodporniki\n_START_PARAGRAPH_\nPodporniki stranke SDS so, med drugimi, zgodovinarja Vasko Simoniti in Alenka Puhar, pisatelj Drago Jan\xc4\x8dar, teolog Janez Juhant ter pesnik Tone Kuntner. Javno jo podpirajo \xc5\xa1e nogometa\xc5\xa1 Miran Pavlin, smu\xc4\x8darka Katja Koren, pevki Elda Viler in Marta Zore ter igralec in re\xc5\xbeiser Roman Kon\xc4\x8dar._NEWLINE_Leta 2008 je SDS na svoji spletni strani neresni\xc4\x8dno za podpornike stranke ozna\xc4\x8dila \xc5\xa1tevilne znane Slovence. Stranka je znanim Slovencem razposlala pro\xc5\xa1njo za komentarje delovanja iztekajo\xc4\x8de se vlade 2004\xe2\x80\x932008, ki naj bi bili objavljeni v glasilu stranke. \xc4\x8ceprav jim ni bilo zastavljeno vpra\xc5\xa1anje, ali podpirajo SDS, in niso bili obve\xc5\xa1\xc4\x8deni, da bo njihovo ime navedeno med podporniki stranke, jih je SDS vseeno ozna\xc4\x8dila za svoje podpornike.\n_START_SECTION_\nBiv\xc5\xa1i podporniki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilni vidni \xc4\x8dlani so SDS zapustili zaradi radikalizacije ideologije stranke in nesoglasij glede na\xc4\x8dina vodenja. Nekateri so ustanovili tudi nove politi\xc4\x8dne stranke. Ve\xc4\x8dina nekdanjih \xc4\x8dlanov se je politi\xc4\x8dno usmerila proti sredini, manj\xc5\xa1ina pa je SDS prekosila na skrajno desnem polu._NEWLINE_Nekdanji podporniki, zdaj kritiki in disidenti, ki so stranko zapustili, so Peter Jambrek, Gregor Virant in Jo\xc5\xbee P. Damijan. Miha Brejc je postal neza\xc5\xbeelena oseba, ko je Gregor Virant ustanovil svojo stranko, ki jo je Peter Jambrek ozna\xc4\x8dil kot stranko "raz\xc5\xbealjenih in poni\xc5\xbeanih". Iz stranke je 11. julija 2015 izstopil tudi eden najbolj vidnih \xc4\x8dlanov, nekdanji zunanji minister Dimitrij Rupel.  Med vidne nekdanje \xc4\x8dlane spadajo \xc5\xa1e nekdanji minister za notranje zadeve Dragutin Mate (zdaj kritik), in minister za \xc5\xa1olstvo \xc5\xbdiga Turk, nekdanja evropska poslanka Romana Jordan Cizelj, nekdanja poslanca SDS Andrej \xc4\x8cu\xc5\xa1 (zdaj kritik) in Ivo Hvalica (zdaj kritik), ter Pu\xc4\x8dnikova "mati stranke" Vera Ban. Med nekdanjimi javnimi podporniki je tudi \xc5\xa1portnik Miran Pavlin.'