b'\n_START_ARTICLE_\nCharles Robert Richet\n_START_SECTION_\nMladost in ideja o imunizacijskem serumu\n_START_PARAGRAPH_\nRichet je bil sin zdravnika in je prav tako \xc5\xa1el \xc5\xa1tudirati medicino na pari\xc5\xa1ko univerzo, leta 1877 pa je tam diplomiral. Deset let pozneje je bil imenovan za profesorja fiziologije. Sprva je raziskoval razli\xc4\x8dne stvari na podro\xc4\x8dju fiziologije, kot npr. nevrokemijo, prebavo, termoregulacijo v homeotermnih \xc5\xbeivalih in dihanje. Leta 1898 je postal \xc4\x8dlan Nacionalne akademije za medicino (fr. Acad\xc3\xa9mie Nationale de M\xc3\xa9decine)._NEWLINE_Leta 1878 je Richet dobil idejo za izdelavo imunizacijskega seruma: \xc4\x8de bi vbrizgal \xc5\xbeivali dolo\xc4\x8deno snov (antigen), bi v njeni krvi nastala protitelesa. Slednja bi varovala pred patogenimi bakterijami ali bakterijskimi strupi. Serum s protitelesi bi tako lahko \xc4\x8dloveku podelil imunost proti dolo\xc4\x8deni bolezni. Richet je tako hotel napraviti imuni serum za tuberkulozo, vendar se mu to ni posre\xc4\x8dilo. Svoje delo je kljub temu nadaljebval in konec 19. stoletja ugotovil, da \xc5\xbeival v\xc4\x8dasih pade v smrtni \xc5\xa1ok, \xc4\x8de dobi \xc5\xa1e drugo dozo antigena. Ta poseben imunski odziv je Richet leta 1902 imenoval anafilaksa, iz gr\xc5\xa1kih besed \xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1 (ana), proti in \xcf\x86\xcf\x8d\xce\xbb\xce\xb1\xce\xbe\xce\xb9\xcf\x82 (phylaxis), za\xc5\xa1\xc4\x8dita; dobesedno pomeni\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dezmerna za\xc5\xa1\xc4\x8dita\xc2\xab._NEWLINE_Od takrat naprej so bili zdravniki posvarjeni: serumsko terapijo so morali dajati tako, da bi prepre\xc4\x8dili mo\xc5\xbenost preob\xc4\x8dutljivosti, ki bi lahko povzro\xc4\x8dila serumsko bolezen. Preden so dali bolniku serum ali v\xc4\x8dasih tudi antibiotik, so morali napraviti teste, s katerimi so ugotovili stopnjo ob\xc4\x8dutljivosti oz. senzibilizacije. Povrh vsega lahko zaradi naravne ob\xc4\x8dutljivosti pride do neprijetne reakcije zaradi antigenov, ki so v naravi (npr. cvetni prah ali hrana), ko pride taka oseba v dotik z majhno koli\xc4\x8dino takega antigena. Tako reakcijo so leta 1906 imenovali alergija. Za raziskave alergi\xc4\x8dnih reakcij so bile znanstvene raziskave Richeta izjemnega pomena._NEWLINE_Leta 1913 je za svoje delo o anafilaksi prejel Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino. Leta 1914 je postal \xc4\x8dlan Francoske akademije znanosti (Acad\xc3\xa9mie des sciences). V poznej\xc5\xa1ih letih se je zanimal za telepatijo in druge pojave, ki jih danes imenujemo nad\xc4\x8dutno dojemanje, pri tem so mu delali dru\xc5\xbebo tudi drugi tedanji znanstveniki. Leta 1919 je postal \xc4\x8dastni predsednik Mednarodnega in\xc5\xa1tituta za metafiziko (fr. Institut M\xc3\xa9tapsychique International) v Parizu, leta 1929 pa predsednik za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nDruga Richetova zanimanja\n_START_PARAGRAPH_\nRichet je pisal in se zanimal za mnoge stvari znotraj in zunaj znanosti, \xc5\xa1e posebejo na podro\xc4\x8dju zgodovine, sociologije, filozofije in psihologije ter tudi gledali\xc5\xa1kih iger in pesni\xc5\xa1tva. Kot mladeni\xc4\x8d je pod pvsevdonimom objavil knjigo pesmi, v poznej\xc5\xa1ih letih pa je pisal novele in igre. Bil je aktiven pacifist in je obse\xc5\xbeno pisal o miru.'