b'\n_START_ARTICLE_\nSplo\xc5\xa1na plovba\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed drugo svetovno vojno in takoj po njej je mali obalni promet, ki so ga poprej ob obalah Istre vr\xc5\xa1ile male ladjarske dru\xc5\xbebe, mo\xc4\x8dno upadel, pa tudi varnost plovbe je bila zaradi \xc5\xa1tevilnih polo\xc5\xbeenih morskih min ogro\xc5\xbeena in omejena samo na dnevno plovbo. V \xc5\xbeelji, da bi pomorski promet v povojnem obdobju znova o\xc5\xbeivili, so leta 1947 ustanovili slovensko pomorsko podjetje Agramit (Agenzia marittima), ki je nudilo storitve prevoza s petimi motornimi jadrnicami (Labor, Nanos, Devin, Plavje, \xc5\xa0marje). Podjetju so dodelili tudi ladjo Vida, nekdanji Triglav, last Jadranske plovidbe s Su\xc5\xa1aka. Po sklepu Ob\xc4\x8dinskega ljudskega odbora Koper iz 23. januarja 1954 je iz Agramita nastalo podjetje Val, s sede\xc5\xbeem v Piranu, vendar so ga \xc4\x8dez pet mesecev preimenovali v Slovenijalinije. Podjetje je prevzelo vseh pet motornih jadrnic Agramita in kupilo prve tri ladje, ki so kasneje pre\xc5\xa1le k Splo\xc5\xa1ni plovbi\xcb\x90 Martin Krpan, Gorenjska in Rog, od katerih je bila samo Rog prava prekooceanska ladja (tipa liberty iz \xc4\x8dasa druga svetovne vojne). Skupna takratna nosilnost flote je bila 11.000 ton\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1na plovba\n_START_PARAGRAPH_\nPodjetje Slovenijalinije je 25. decembra 1954 prenehalo poslovati, 22. oktobra 1954 so ustanovili podjetje Splo\xc5\xa1na plovba Koper, ki je prevzelo vse premo\xc5\xbeenje in plovila prej\xc5\xa1njih poskusnih podjetij, ter je postalo edino pomorsko transportno podjetje v Slovenskem primorju. _NEWLINE_Leta 1955 je Zvezni izvr\xc5\xa1ni svet izdal odlo\xc4\x8dbo o mo\xc5\xbenosti nakupa rabljenih, vendar mlaj\xc5\xa1ih in modernej\xc5\xa1ih ladij v tujini. Tako je Splo\xc5\xa1na plovba od re\xc5\xa1ke Jugolinije prevzela ladje Biha\xc4\x87, Ljubljana, Neretva, Korotan, Gorica in Dubrovnik. _NEWLINE_Na ladji Gorenjska so leta 1954 tudi prvi\xc4\x8d uporabili logotip Splo\xc5\xa1ne plovbe - s podobo Triglava nad morskimi valovi. Sidro so v za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak dodali pozneje._NEWLINE_Leta 1956 so sede\xc5\xbe podjetja preselili iz Kopra v Piran. Splo\xc5\xa1na plovba je leta 1955 z ladjama Martin Krpan in Gorenjska odprla linijo proti Rde\xc4\x8demu morju, ki pa jo je kasneje prepustila Jadranski plovidbi z Reke. Konec petdesetih in v za\xc4\x8detku \xc5\xa1estdesetih let dvajsetega stoletja je vklju\xc4\x8dila redno ekspresno linijo Jadransko morje - ZDA . V letih 1959 in 1960 so kupili ve\xc4\x8d ladij, med njimi tri znane linijske ladje Bled, Bohinj in Bovec. _NEWLINE__NEWLINE_Do leta 1962 je postala Splo\xc5\xa1na plovba drugo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e ladijsko transportno podjetje v Jugoslaviji, ki je imelo floto, sposobno prepeljati 167.500 ton blaga\n_START_SECTION_\nGenshipping Corporation\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovna kriza, ki je nastopila po podra\xc5\xbeitvi nafte konec leta 1973, je negativno vplivala na gospodarsko rast in blagovno menjavo, zaradi tega je tudi Splo\xc5\xa1na plovba za\xc5\xa1la v velike te\xc5\xbeave. Zaradi krize jugoslovanskega gospodarstva in nihanj na mednarodnem pomorskem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du je morala Splo\xc5\xa1na plovba leta 1981 ustanoviti podjetje v tujini. V Monroviji v Liberiji je ustanovila h\xc4\x8derinsko dru\xc5\xbebo Genshipping Corporation, ki posluje z lastnimi in najetimi ladjami, ki jih ve\xc4\x8dinoma daje v najem svojemu lastniku - Splo\xc5\xa1ni plovbi. _NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije in razpadu nekdanjega jugoslovanskega skupnega trga je Splo\xc5\xa1na plovba ostala brez zaledja za linijsko poslovanje. Ponovno je za\xc5\xa1la v velike finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave, predvsem zaradi bremena vra\xc4\x8devanja dolgoletnih japonskih posojil za nakup novih ladij. Republika Slovenija se je s posebnim zakonom leta 1995 obvezala, da bo vra\xc4\x8dala del dolgov poslovnega sistema Splo\xc5\xa1ne plovbe, v zameno pa postala edini lastnik dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Edino slovensko ladjarsko podjetje upravlja s 11 ladjami in opravlja mednarodne pomorske prevoze v prosti plovbi ter linijski plovbi. Poleg tega podjetje opravlja tudi druge posle, povezane z gradnjo, nakupi in zaposlitvijo na ladjah pomorskega trga ter nudi komercialne, tehni\xc4\x8dne in druge storitve svojim h\xc4\x8derinskim dru\xc5\xbebam in drugim ladjarjem.'