b"\n_START_ARTICLE_\nStari Kairo\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nStari Kairo vsebuje ostanke tistih mest, ki so bile prestolnice pred Al-Qahira, kot so Fustat, al-Askar in al-Qatta'i. To so lokacija mo\xc5\xa1eje Amr ibn al-'As in mo\xc5\xa1eje ibn Tulun, \xc4\x8deprav je danes le malo ostankov. To obmo\xc4\x8dje zajema koptski Kairo in \xc5\xa1tevilne stare cerkve in ru\xc5\xa1evine rimskih utrdb. Sodobni turisti obiskujejo lokacije, kot so Koptski muzej, Babilonska trdnjava, cerkev svete Marije in druge koptske cerkve in sinangogo Ben Ezra. Babilonska trdnjava je rimska utrdba, okoli katere so egip\xc4\x8danski kristjani zgradili najstarej\xc5\xa1e cerkve._NEWLINE_Grof Gabriel Habib Sakakini Pa\xc5\xa1a (1841-1923), po katerem se imenuje del mesta, je leta 1897 zgradil pala\xc4\x8do in cerkev na obmo\xc4\x8dju El-Sakakinija  in ustanovil rimskokatoli\xc5\xa1ko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de v starem Kairu.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 15. stoletja sta se v Kairu zgodili dve ve\xc4\x8dji preobrazbi: pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Bulaq in okro\xc5\xbeje Azbakeya v severozahodnem delu mesta. Obmo\xc4\x8dja mesta so bila v zadnjih 300 letih nespremenjena glede na zemljevid, ki ga je izdelala francoska odprava leta 1798. Z Barsbayjevim osvajanjem Cipra leta 1428 je Bulaq postal glavno kairsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Do konca 15. stoletja je bil Bulaq sposoben prevzeti vlogo glavnega komercialnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Starega Kaira\n_START_SECTION_\nOhranjanje in obnova\n_START_PARAGRAPH_\nPrizadevanja za ohranitev egip\xc4\x8danskih spomenikov obstajajo \xc5\xbee od 19. stoletja. Leta 1881 je Tawfiq pa\xc5\xa1a ustanovil Comit\xc3\xa9 de Conservation de Monuments de l'Art Arabe._NEWLINE_Leta 1979 je Unesco vpisal Stari Kairo na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine in ga imenoval \xc2\xbbeno najstarej\xc5\xa1ih islamskih mest na svetu s svojimi znamenitimi mo\xc5\xa1eji, medresami, hamami in fontanami\xc2\xab\xc2\xa0ter \xc2\xbbnovo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de islamskega sveta, ki je doseglo svojo zlato dobo v 14. stoletju\xc2\xab."