b'\n_START_ARTICLE_\nBenediktinski samostan Melk\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska skala je bila verjetno naseljena \xc5\xbee od rimskih \xc4\x8dasov. Od za\xc4\x8detka 11. stoletja je bil Melk mo\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Babenber\xc5\xbeanov v Marki Ostarrichi (Avstrija). Melk je bil grobnica Babenber\xc5\xbeanov in od 13. oktobra 1014 grob sv. Kolomana. Rokopisi v samostanski knji\xc5\xbenici Melk ka\xc5\xbeejo, da je bil tukaj tudi mejni grof Leopold I.._NEWLINE_S \xc5\xa1iritvijo marke na sever in vzhod so se pojavili novi centri. Melk je izgubil na pomenu, vendar je ostal grobnica Babenber\xc5\xbeanov. V investiturnem boju je mejni grof Leopold II. iz Passaua na\xc5\xa1el azil pri \xc5\xa1kofu Altmannu. Ta je bil izgnan iz Passaua zaradi zvestobe pape\xc5\xbeu. Altmann je imel verjetno velik dele\xc5\xbe pri Leopoldovi odlo\xc4\x8ditvi graditi samostan na skali nad mestom in Donavo. 21. marca 1089 je pritegnil benediktinske menihe in njihovega opata Sigibolda v novozgrajeni samostana na hribu._NEWLINE_Ker je bil samostan grofova posest, je prejel leta 1122 izvzetje: izvzet je bil iz pristojnosti \xc5\xa1kofije Passau in pripadel neposredno pod pape\xc5\xbea. Verjetno je mejni grof samostanu dodelil tudi \xc5\xa1tevilne posesti, da bi zagotovil njegov gospodarski obstoj. Dva dokumenta iz 12. stoletja, Melker Stiftbrief z dne 13. oktobra 1113 in Ernestinum, domnevni listini iz hi\xc5\xa1e Babenber\xc5\xbeanov, posku\xc5\xa1ata legitimirati te nepremi\xc4\x8dnine dokumentirano. Po vsej verjetnosti, pa so bili ti dokumenti ponaredki._NEWLINE_Samostan je imel svoj skriptorij. Tu je zagotovo delal tudi zgodnje visoko nem\xc5\xa1ki duhovnik in pesnik Heinrich von Melk. Iz \xc4\x8dasa opata Waltherja, 1224-1247, je delno ohranjena serija rokopisov, z barvnimi thumbatur. Rokopisi iz 1160 dokumentirajo samostansko \xc5\xa1olo._NEWLINE_14. avgusta 1297 je po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil samostan in cerkev in vsa gospodarska poslopja. Tudi knji\xc5\xbenica je bila uni\xc4\x8dena v po\xc5\xbearu. Z njo je bilo ve\xc4\x8dina spisov in zgodovinskih dokumentov izgubljenih.\n_START_SECTION_\nPozni srednji vek in samostanske reforme v Melku\n_START_PARAGRAPH_\nPo\xc5\xbear je privedel samostan na rob propada. Ulrich II., opat 1306-1324, je dosegel, da so zgradili zasilen samostan ter stanovanjske stavbe. Kljub temu si samostan ni opomogel do 14. stoletja. Kuga, izpad pridelka in razkol 1378-1417 je stresel samostansko disciplino in gospodarske temelje._NEWLINE_\xc5\xbdarek upanja je prinesel mandat vojvode Rudolfa IV.. Ta je dal leta 1362 samostanu  dragoceno relikvijo, domnevno ko\xc5\xa1\xc4\x8dek s kri\xc5\xbea Jezusa Kristusa, ki je zelo dragocena razli\xc4\x8dica: Melker Kreuz. Zgradil je tudi grob sv. Kolomana kot razko\xc5\xa1no visoko grobnico. Slednja pa je bila kljub svoji slavi nova \xc5\xbertev poznej\xc5\xa1e baro\xc4\x8dne prenove._NEWLINE_V zgodnjem 15. stoletju je bila podobno kot v mnogih drugih samostanih v tem \xc4\x8dasu, opatija prezadol\xc5\xbeena, menihi sprti med seboj in nedisciplinirani. Na koncilu v Konstanci, je bila sprejeta reforma benediktinskih samostanov. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de te reforme bi moral biti samostan Melk. Nicholas Seyringer, nekdanji rektor dunajske univerze in zdaj menih v benediktinskem samostanu Subiaco, je bil kot Visitator poslan od Konzila v Melk in leta 1418 postal opat samostana._NEWLINE_Seyringer je dosegel, da je Melk spet postal kraj stroge samostanske discipline. Melkerska samostanska reforma je postala izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dna to\xc4\x8dka za \xc5\xa1iroko reformisti\xc4\x8dno gibanje. Menihi iz drugih samostanov so prihajali v Melk \xc5\xa1tudirat reformo. \xc4\x8clani Melk konvencije so bili imenovani kot opati v drugih samostanih. Melk je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de reforme, ki je vklju\xc4\x8devala Avstrijo in skoraj celotno ju\xc5\xbeno Nem\xc4\x8dijo Schwarzwalda.._NEWLINE_V tesnem sodelovanju z Dunajsko univerzo je bil Melk v naslednjih letih kulturni center. Pri\xc5\xa1le so osebnosti iz intelektualne zgodovine, kot je Peter vin Rosenheim, Johannes von Speyer, Martin von Senging, Wolfgang von Steyr in John Schlitpacher. Teolo\xc5\xa1ka, monasti\xc4\x8dna in znanstvena dela so bila napisana ali kopirana v sobah za pisanje (skriptorij). Dve tretjini danes izro\xc4\x8denih Melker rokopisov sega v ta \xc4\x8das._NEWLINE_V gospodarskem smislu pa se je samostan \xc5\xa1e naprej boril s te\xc5\xbeavami. Husitska vojna in spopadi med Friderikom III. in plemstvom, so \xc5\xa1okirali dr\xc5\xbeavo. Samostani so bili soo\xc4\x8deni s finan\xc4\x8dnimi zahtevami vladarjev in bili primorani re\xc5\xa1evati v sporih v notranjosti. Tam so bili trdi spopadi z Matijo Korvinom. Leta 1483 je moral opat Augustin von Obernalb odstopiti in Friderik III. je dolo\xc4\x8dil mehkej\xc5\xa1ega opata Wolfganga Schaffenratha.\n_START_SECTION_\nUni\xc4\x8denje in preporod v 16. in 17. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 16. stoletja so tur\xc5\xa1ke vojne prinesle \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje nadloge in zamajale gospodarske temelje samostana. Posesti samostana v bli\xc5\xbeini Dunaja so bile opusto\xc5\xa1ene in brez vrednosti._NEWLINE_Ob istem \xc4\x8dasu so se mnogi dr\xc5\xbeavljani v okolici in tudi plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine sosednjih gradov obrnile k reformaciji. \xc5\xa0tevilo sprejemov v samostan se je dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo. V letu 1566 so bili v samostanu zaposleni samo trije duhovniki, trije kleriki in dva brata laika. Samostan je bil na robu popolnega razpada._NEWLINE_1564 je bil za opata imenovan Urban Perntaz in tam ostal do leta 1587. Sprva je opat re\xc5\xa1eval te\xc5\xbeke konflikte s posvetnimi uradniki, ki so imeli interes, da bi imeli dolgotrajen nadzor nad samostanom. S\xc4\x8dasoma pa je dosegel oprostitev dajatev in uradno rimsko potrditev kot opat. Spro\xc5\xbeil je gospodarsko o\xc5\xbeivitev in dosegel, da je veliko mladih mo\xc5\xa1kih iz ju\xc5\xbene Nem\xc4\x8dije pri\xc5\xa1lo v samostan._NEWLINE_Pod njegovim naslednikom, opatom Casparjem Hofmannom, 1587-1623, in Reinerjem von Landauom (1623-1637) se je okrevanje nadaljevalo in okrepilo. Dolg se je lahko odkupil kljub te\xc5\xbekim izgubam in dav\xc4\x8dnim obremenitvam, ki so jih prinesle Tridesetletna vojna in stalna tur\xc5\xa1ka gro\xc5\xbenja. Cerkev in samostan sta bila sanirana, obnovljena, delno preurejena in dograjena. Vpliv posvetnih uradnikov je s\xc4\x8dasoma razpadel. Kot v prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih je bil Melk spet uspe\xc5\xa1na samostanska skupnosti in menihi so bili spet pogosto imenovani kot opati drugih samostanov. Pozno v 17. stoletju so bili v bistvu dolo\xc4\x8deni finan\xc4\x8dni temelji za celovito poznej\xc5\xa1o baro\xc4\x8dno gradnjo._NEWLINE_Ob istem \xc4\x8dasu je bil samostan regionalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de protireformacije. Vse \xc5\xbeupnije so bile okoli usklajene s \xc5\xa1kofijo Passau, ki ga je v samostanu zaseda nahraniti luteranska vpliva postanek._NEWLINE_Z gospodarskim vzponom je v samostan znova pri\xc5\xa1la tudi literarna in znanstvena dejavnost. Osebnosti, kot so Johannes Zeller, Philibert Utz, Philibert Hueber in Anselm Schramb so \xc5\xbeiveli, raziskovali in pisali v tistem \xc4\x8dasu v Melku. Samostanska \xc5\xa1ola je bila raz\xc5\xa1irjena in reorganizirana po vzoru \xc5\xa1estrazredne jezuitske \xc5\xa1ole. \xc5\xa0olarji so po kon\xc4\x8danih \xc5\xa1tirih letih, v zadnjih dveh letih od\xc5\xa1li na jezuitski kolegij na Dunaju.\n_START_SECTION_\nBaro\xc4\x8dna novogradnja\n_START_PARAGRAPH_\nZ veliko ve\xc4\x8dino je bil 18. novembra 1700 izvoljen za opata trideset letni Bertold Dietmayr. Dietmayr si je za cilj verskega, politi\xc4\x8dnega in duhovnega pomena samostana zadal novo stavbo. \xc5\xa0e preden je bil potrjen kot opat v Rimu, je za\xc4\x8del s pripravami. V Jakobu Prandtauerju je na\xc5\xa1el graditelja vrednega zaupanja._NEWLINE_Leta 1701 je bila izvedena obnova zakristije in razpadajo\xc4\x8d visoki kor cerkve. Takoj po za\xc4\x8detku teh del je bilo odlo\xc4\x8deno, da se celotna cerkev zgradi na novo. 1702 je bil polo\xc5\xbeen temeljni kamen za novo cerkev. Malo pozneje je bila izre\xc4\x8dena odlo\xc4\x8ditev za obnovo celotnega samostanskega kompleksa. 1711 je bil glavni na\xc4\x8drt, Klosterriss, narejen._NEWLINE_Prandtauer je vodil gradnjo vse do svoje smrti leta 1726. Kot notranji oblikovalec je bil imenovan Antonio Beduzzi, oblikovalec dunajskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc5\xa0tukature je bil oblikoval leta 1716 Johann Poeckh. Hkrati je naredil slikar Johann Michael Rottmayr stropne freske. Po Prandtauerjevi smrti je na podlagi obstoje\xc4\x8dih na\xc4\x8drtov z gradbenimi deli nadaljeval Bauleitung Joseph Munggenast, Prandtauerjev ne\xc4\x8dak. \xc5\xa0tevilni drugi prvovrstni umetniki od dale\xc4\x8d in iz regije so sodelovali pri gradnji in na\xc4\x8drtovanju. Na primer, Paul Troger je naslikal freske v knji\xc5\xbenici in v Marmorni dvorani. Christian David z Dunaja je bil odgovoren za pozlato._NEWLINE_1736 sta bila cerkev in samostan v glavnem kon\xc4\x8dana. Vendar pa jih je leta 1738 spet prehitel po\xc5\xbear. Med drugim so bile uni\xc4\x8dene skoraj vse strehe in ve\xc4\x8d sprejemnih sob. Berthold Dietmayr je dal takoj navodila za obnovo, ki jo ni do\xc5\xbeivel, saj je umrl leta 1739. Njegova naslednika Adrian Pliemel (1739-1746) in Thomas Pauer (1746-1762) sta delo dokon\xc4\x8dala, kljub finan\xc4\x8dni in politi\xc4\x8dni stiski. 1746 je bila kon\xc4\x8dno posve\xc4\x8dena nova samostanska cerkev._NEWLINE_Tudi v znanosti in glasbi je cvetelo meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje v 18. stoletju. Delo bratov Bernhard in Hieronymus Pez je bilo nenadomestljivo za pomembne prispevke k avstrijskim zgodovinskim raziskavam. Glasbenik Robert Kimmerling, Haydnov dijak, Kimmerlingov u\xc4\x8denec pater Marian Paradeiser, kot tudi skladatelj in glasbeni teoretik pater Maximilian Stadler so u\xc5\xbeivali velik ugled. Kasneje je bil dunajski stolni\xc4\x8dni zborovodja Johann Georg Albrechtsberger organist v Melku.\n_START_SECTION_\nJo\xc5\xbeefinizem\n_START_PARAGRAPH_\nV skladu z Jo\xc5\xbeefinskimi reformami je bil leta 1783 teolo\xc5\xa1ki del samostana Melk zaprt. Kleriki bi morali biti usposobljeni na splo\xc5\xa1nem seminarju na Dunaju v duhu razsvetljenstva. Diplomanti splo\xc5\xa1nega seminarja, ki so pri\xc5\xa1li v Melk, so zagotovili, da so prevladale nove ideje._NEWLINE_Mnogi vladni predpisi so omejili avtonomijo samostana. Nove \xc5\xbeupnije, ki so bile ustanovljene v skladu z naro\xc4\x8dilom dr\xc5\xbeave, so bile opremljene s samostanskim osebjem. \xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1ole  je moral pla\xc4\x8devati samostan. Zaradi pomena za dr\xc5\xbeavo, \xc5\xa1olski sistem in pastorala v samostanu, tako kot \xc5\xa1tevilni drugi samostani, nista bila zaprta. 1785 po smrti opata Urbana Hauerja, je cesar Jo\xc5\xbeef II. prepovedal izvolitev novega opata. Namesto tega bi morala samostan voditi vladni Kommendatarabt (upravnik posesti)._NEWLINE_Po Jo\xc5\xbeefovi smrti leta 1790, so bile dolo\xc4\x8dbe razveljavljene. Isidor Payrhuber do leta 1788 Kommendatarabt, je bil regularno izvoljen za opata.\n_START_SECTION_\nSamostan v 19. stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko je dr\xc5\xbeava umaknila svoj vpliv, so nastavili \xc5\xa1kofa novoustanovljene \xc5\xa1kofije St. P\xc3\xb6lten s predpisi in odloki v meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. 1787 se je na njegovo pobudo samostanska gimnazija preselila v St. P\xc3\xb6lten. \xc5\xa0ele leta 1804 je spet za\xc4\x8dela delovati v Melku._NEWLINE_14. decembra 1805 je v samostanu spet izbruhnil po\xc5\xbear, pri \xc4\x8demer je umrlo okoli 200-300 ruskih vojakov, ki so bili internirani kot vojni ujetniki v severnem traktu samostana. V napoleonskih vojnah je bil samostan zelo dav\xc4\x8dno obremenjen, poleg stalnih napetosti z \xc5\xbeupnijskimi organizacijami. Po koncu Napoleonove vladavine, pod opat Marianom Zwingerjem (1819-1837), so zadeve spet obvladovali._NEWLINE_Z revolucijo leta 1848 je samostan izgubil svoje posesti, a dobil finan\xc4\x8dno nadomestilo. Del nadomestil je bil uporabljen za splo\xc5\xa1no obnovo samostanskih stavb. Za drugi del denarja so pridobili Margitta v dana\xc5\xa1nji Romuniji._NEWLINE_V poznem 19. stoletju, pod opatom Alexandrom Karlom (1875-1909), je imel samostan \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dan vpliv na kmete in me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xbeivljenje v regiji. Njegovi pobudi dolguje Wachau ve\xc4\x8dino zna\xc4\x8dilnih sadnih dreves. Samostan je zgradil vrtec v Melku in dal mestno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Iz teh donacij so nastala stanovanjska obmo\xc4\x8dja, ki imajo zna\xc4\x8dilen slogovni pe\xc4\x8dat. Sosednja Abt-Karl-Stra\xc3\x9fe je dobila ime po samostanskih ustanoviteljih.\n_START_SECTION_\n20. Stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjem 20. stoletju je samostan dobil sodoben sistem kanalizacije, nov vodovod in elektri\xc4\x8dne lu\xc4\x8di. Poleg tega je bilo spet treba sanirati stavbe. Kljub prvi svetovni vojni, je bilo to delo treba opraviti. Za financiranje je bilo treba nekaj dragocenih kulturnih vrednost prodati, zlasti v inflaciji leta 1919, se je precej\xc5\xa1en del samostanskih finan\xc4\x8dnih sredstev izgubilo. Med drugim je bila leta 1926 prodana Univerzi Yale Gutenbergova Biblija._NEWLINE_Po priklju\xc4\x8ditvi Avstrije leta 1938 so samostansko gimnazijo nacisti zaprli in zaplenili ve\xc4\x8dji del samostana za izgradnjo dr\xc5\xbeavne srednje \xc5\xa1ole. Popolnega zaprtja so se nacisti zbali, zato je bilo ostalemu delu samostana prizaneseno. Samostan je pre\xc5\xbeivela vojno in posledi\xc4\x8dno okupacijo, razen ropanja, skoraj nedotaknjen._NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Leta 1960 je potekala prenova fasade. Leta 1989 samostan praznoval svojo 900-letnico z razstavo, ki jo je bilo mogo\xc4\x8de videti vse do leta 1990. V teh dveh letih je samostan obiskalo 1,1 milijona ljudi. \xc5\xa0e preden so se praznovanja kon\xc4\x8dala je postalo jasno, da bo potrebna \xc5\xa1e enkrat strukturna prenova. Kartuzijo Gaming so v letu 1983 prodali in s tem financirali svoje potrebe._NEWLINE_V \xc4\x8dasu razstave so bili vhod in prelatov dvor obnovljeni. 1990 je potekala stati\xc4\x8dna prenova v knji\xc5\xbenici, Kolomanisaal in severni del samostana sta bila sanirana. 1991-1995 je sledila obnova severne in vzhodne fasade, Torwartlhofes, ju\xc5\xbene fasade in dveh trdnjav._NEWLINE_S tradicionalnim pre\xc5\xbeivljanjem samostana s kmetijstvom in gozdarstvom, teh stro\xc5\xa1kov ne ne bi mogli financirati. Zato je turizem povod za \xc5\xa1e en vir dohodka. Vsako leto obi\xc5\xa1\xc4\x8de samostan okoli 500.000 gostov. Zato je bila urejeno veliko parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de. Parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de za kolesa z omaricami za prtljago uporablja veliko kolesarjev na Donavski kolesarski poti, ki obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo samostan kot del ture. Restavracija, novo zasnovan samostanski vrt in ogledi samostana so ponudba za obiskovalce._NEWLINE_Samostan Melk je bilo mogo\xc4\x8de videti na zadnji strani bankovca za 50-\xc5\xa1ilingov iz leta 1951.\n_START_SECTION_\nCeloten kompleks\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je najve\xc4\x8dji kompleks avstrijskega baroka. Samo ju\xc5\xbeno krilo s svojo veli\xc4\x8dastno marmorno dvorano je dolgo pribli\xc5\xbeno 240 metrov, dol\xc5\xbeina glavne osi je 320 metrov.\n_START_SECTION_\nVhod in vzhodna fasada\n_START_PARAGRAPH_\nObi\xc4\x8dajno obiskovalci vstopijo iz vzhodne strani. Leta 1718 zaklju\xc4\x8den portal je podprt z dvema pilastroma. Ju\xc5\xbeni bastion je utrdba iz leta 1650. Zaradi simetrije je arhitekt Jakob Prandtauer, zgradil drugi branik na desni strani portala kot novogradnjo. Dva kipa svetega Leopolda in sv. Kolomana, ki sta bila izdelani leta 1716, delo dunajskega dvornega kiparja Lorenza Mattiellija, stojita na obeh straneh pred vrati. Angeli, ki kronajo stre\xc5\xa1ni zatrep portala, so tudi  Matiellijevi._NEWLINE_Skozi vhod vstopimo v Torwartlhof, ki ima na levi recepcijo in blagajno za turiste. Na desni je eden od dveh Babenbergert\xc3\xbcrme, ostanki anti\xc4\x8dne utrdbe._NEWLINE_Naravnost vidi obiskovalec vzhodno fasado, veli\xc4\x8dastno sprejemno stran samostana. Iz majhnega balkona je opat v prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih pozdravil goste. Desno in levo od balkona so kipi apostolov Petra in Pavla, zavetnika cerkve. Na zatrepu je moto okra\xc5\xa1en  Absit gloriari nisi in cruce (Es sei aber fern von mir, mich zu r\xc3\xbchmen als allein des Kreuzes, Gal 6, 14 LUT). Pove\xc4\x8dana replika krasi vrh zatrepa.\n_START_SECTION_\nSamostanski park in restavracija\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg portala je vhod v samostanski park s svojim baro\xc4\x8dnim vrtnim paviljonom, ki ga je zgradil Franz Munggenast 1747-1748 v imenu opata Thomasa Pauerja. Park je zasnoval Franz Sebastian Rosenstingl.  Sobe v paviljonu so bile poslikane 1763-1764, delo Johann Baptist Wenzel Bergl in prikazujejo eksoti\xc4\x8dne motive. Danes je v vrtnem paviljonu kavarna, uporablja pa se tudi za koncerte._NEWLINE_Samostanski park je razdeljen na razli\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja, med katerimi je Paradiesg\xc3\xa4rtlein (rajski vrt) in baro\xc4\x8dni vodni zbiralnik z 250-let staro lipo._NEWLINE_Nasproti portala je vhod v drugo obmo\xc4\x8dje parka, ki vklju\xc4\x8duje samostansko restavracija in baro\xc4\x8dno oblikovane vrtove in park (ki se ga ne sme zamenjati z velikim samostanskim parkom).\n_START_SECTION_\nBenediktinska dvorana in Pr\xc3\xa4latenhof\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi obokana vrata se vstopi v dvonadstropno, svetlo dvorano, Benediktihalle. Freska na stropu te dvorane je sv. Benedikt. Izvirno razli\xc4\x8dico Franza Rosenstingla je Friedrich Schilcher  obnovil leta 1852._NEWLINE_Iz Benediktihalle je pogled na 84 m dolg in 42 m \xc5\xa1irok trg Pr\xc3\xa4latenhof, katerega osnova je trapezne oblike, tako da mo\xc4\x8dno poudarja kupolo samostanske cerkve._NEWLINE_Fasada okoli\xc5\xa1kih stavb je preprosta in tiha harmonija. Baro\xc4\x8dne slikarije Franza Rosenstingla na osrednjih zatrepih so bile predstavitve \xc5\xa1tirih kardinalnih kreposti, sredi 19. stoletja nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene s freskami zgodovinskega slikarja Friedricha Schilcherja. To pa se je izkazalo pri ve\xc4\x8dji obnovi leta 1980 kot nepopravljivo. Zato so bile nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene leta 1988 s sodobnimi predstavitvami Petra Bischofa in Helmuta Krumpela._NEWLINE_V sredini dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je do leta 1722 leta 1687 narejen vodnjak Kolomanibrunnen. Vendar pa ga je dal opat Berthold Dietmayr na trg v Melk. Vodnjak iz zgodnjega 19. stoletja je bil kupljen od nekdanjega samostana Waldhausen in stoji v Pr\xc3\xa4latenhof.\n_START_SECTION_\nMarmorna dvorana\n_START_PARAGRAPH_\nZa cesarski trakt je bila zasnovana Marmorna dvorana kot festivalna dvorana in jedilnica za goste, zlasti za cesarski dvor. Podboji vrat so narejeni iz pravega salzbur\xc5\xa1kega marmorja, stene so iz \xc5\xa1tuk marmorja. Napisi nad vrati, Hospites tamquam Christus suscipiantur (gostje so dobrodo\xc5\xa1li kot Kristus) in Et omnibus congruus honor exhibeatur (in vse se lahko izka\xc5\xbee zaradi \xc4\x8dasti) so iz Regula Benedicti._NEWLINE_Stropna freska iz 1731 je delo Paula Trogerja. Alegori\xc4\x8dna slika prikazuje boginjo Palas Ateno na vozu z levi in Herkulesa, ki pobija Kerberja. Fresko razlagajo med drugim kot utele\xc5\xa1enje habsbur\xc5\xa1ke oblasti ideala, ki je v uravnote\xc5\xbeeni kombinaciji potrebne sile (Hercul) in pametne zmernosti (Palas Atene)._NEWLINE_Veli\xc4\x8dastno arhitekturno sliko, ki daje stropni freski okvir, je izdelal Gaetano Fanti.\n_START_SECTION_\nAltana (balkon)\n_START_PARAGRAPH_\nProstoren balkon tvori zahodni del celotnega sistema. Povezuje marmorno dvorano s knji\xc5\xbenico in zagotavlja lep, neoviran pogled na reko in pokrajino na zahodu, gore na severozahodu in mesto Melk ob vzno\xc5\xbeju samostana na severu._NEWLINE_Navznoter pa ponuja dober pregled nad celotno zahodno fasado samostanske cerkve in dva stolpa.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica je za cerkvijo drugo najpomembnej\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje benediktinskega samostana._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica je razdeljena v dve glavni sobi, ki sta opremljeni z med letoma 1731-1732 poslikanimi stropnimi freskami Paula Trogerja. Freska v ve\xc4\x8dji od obeh sob ka\xc5\xbee duhovni kontrapunkt stropni freski v Marmorni dvorani. To je alegorija vere, \xc5\xbeenska, ki ima knjigo s sedmimi pe\xc4\x8dati, jagnje apokalipse in znakom z \xc5\xbegano golob, obkro\xc5\xbeen z angeli in alegori\xc4\x8dne personifikacije \xc5\xa1tirih kardinalnih kreposti razumnost, pravi\xc4\x8dnost, sr\xc4\x8dnost/pogum in zmernost. Arhitekturno slikarstvo je znova delo Gaetana Fantija._NEWLINE_Temen les z intarzijami in usklajene zlato rjave barve hrbtov knjig deluje impresivno, in predstavlja harmoni\xc4\x8dno prostorsko izku\xc5\xa1njo._NEWLINE_Ker je glavna soba precej temna, se lahko skrita vrata na policah odprejo, da bi dali \xc5\xa1tudentom prilo\xc5\xbenost, da pridejo do svetlobe. V zgornjem nadstropju - zaprti za javnost - sta dve \xc4\x8ditalnici. Sta okra\xc5\xa1ena s freskami Johanna Bergla. Knji\xc5\xbenica ima 1800 rokopisov iz 9. stoletja, vklju\xc4\x8dno s prepisom Vergilija iz 10. do 11. stoletja. Samo v letu 1997 je bil odkrit fragment kopije Pesmi o Nibelungih iz 13. stoletja. Obstaja tudi 750 inkunabul. Na splo\xc5\xa1no knji\xc5\xbenica vsebuje okoli 100.000 zvezkov. V zadnjem \xc4\x8dasu sta bila razstavljena dva izvoda tiskane  Schedelsche Weltchronik, Antona Kobergerja._NEWLINE_V letu 2009 je knji\xc5\xbenica razstavo posvetila letu astronomije in pokazala rokopise, knjige in zgodovinske in\xc5\xa1trumente iz samostanske zbirke, dopolnjene z razstavo Evropskega ju\xc5\xbenega observatorija (ESO) z moderno astronomijo 21. stoletja.\n_START_SECTION_\nSamostanska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska cerkev v Melku nosi - \xc4\x8deprav je zavetnik samostana sv. Koloman in je v cerkvi tudi njegov grob - patronat svetega Petra in Pavla. Bila je simbol mesta Melk in Wachaua in je ena izmed najlep\xc5\xa1ih baro\xc4\x8dnih cerkva v Avstriji.\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska cerkev je mogo\xc4\x8dna sod\xc4\x8dkasto obokana dvoranska stavba z ni\xc5\xa1ami za kapele in emporami kot tudi z ogromno, 64 metrov visoko tambur kupolo.\n_START_SECTION_\nZahodna fasada in stolpi\n_START_PARAGRAPH_\nNa pro\xc4\x8delju je napis Divis Petro et Paulo Apostolorum Principirus in kipa obeh svetnikov, nad portalom pa kipa sv. Mihaela in nadangela Gabriela. Na pedimentu med obema stolpoma je monumentalni kip vstalega Kristusa, ki ga obdajata dva angela._NEWLINE_Stolpi so bili obnovljeni po po\xc5\xbearu leta 1738 po prvotnih na\xc4\x8drtih Jakoba Prandtauerja. Na novo postavljena stolpa \xc5\xbee imata zna\xc4\x8dilnosti rokokoja.\n_START_SECTION_\nNotranjost cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dastna notranjost, bogato okra\xc5\xa1ena z zlatimi listi, \xc5\xa1tukaturo in marmorjem prete\xc5\xbeno v odtenkih zlata, oker, oran\xc5\xbene, zelene in sive. Znaten dele\xc5\xbe tega je osnutek in predlog arhitekta Antonia Beduzzija. V skladu z njegovimi specifikacijami so vse ustvarili doma\xc4\x8di umetniki._NEWLINE_Osrednja tema pozla\xc4\x8denega oltarja je slovo od apostolov Petra in Pavla. Velika zlata krona preko dveh pozla\xc4\x8denih figur ka\xc5\xbee mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo dveh v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem smislu kot zmago. Obdana sta s skulpturami prerokov iz Stare zaveze. Nad vsemi sedi Bog O\xc4\x8de, v nadaljnjem znak zmage, kri\xc5\xbe._NEWLINE_Motiv boja in zmage cerkve ka\xc5\xbeejo prelepe freske Johanna Michaela Rottmayrja na stropu prezbiterija v razli\xc4\x8dnih alegori\xc4\x8dnih predstavah. Tudi Rottmayrjeve stropne freske v ladji iz 1722 so modeli Beduzzija. Via Triumphalis Sv. Benedita je na nebu. Rottmayrjeva poslikava kupole (1716-1717) prikazuje nebe\xc5\xa1ki Jeruzalem z Bogom O\xc4\x8detom, Kristusom in Svetim Duhom v lanterni. Obdani so z apostoli, Marijo in mno\xc5\xbeico svetnikov, ki imajo poseben pomen za Melk._NEWLINE_Oba oltarja v pre\xc4\x8dni ladji sta simetri\xc4\x8dno med seboj povezana. Namenjena sta dvema glavnima svetnikoma samostana, Sv. Kolomana in sv. Benediktu. Levi stranski oltar vsebuje sarkofag, v katerem so relikvije svetega Kolomana. Simetri\xc4\x8dno pol desno, je bil Sv. Benediktu posve\xc4\x8den oltar kenotaf. Skupina figur na tem oltarju prikazuje smrt sv. Benedikta obdanega s svojimi sobrati. Nasproti oltarja Sv. Kolomana skulptura ka\xc5\xbee svetnico v molitvi._NEWLINE_Stranske oltarje v ladji je zasnoval Beduzzi. Posve\xc4\x8deni so Sebastjanu, Nikolaju, Janezu Krstniku, Mihaelu, Trem Kraljem in Leopoldu. Oltar  Mihaela in treh modrecev je ustvaril Rottmayr leta 1723, kot je to storil 1727 s sliko za oltar Janeza Krstnika. Podobe za Sebastjana in Nikolaja je naslikana Paul Troger 1746. Najstarej\xc5\xa1a oltarna slika je iz oltarja Leopolda iz 1650, naslikal jo je Georg Bachmann na kositrne plo\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\nOd velikih orgel dunajskega graditelja Gottfrieda Sonnholza je ostal le prospekt. Prvotni instrument je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1929, v \xc4\x8dasu prenove. leta 1970 so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene nove orgle s 45 registri na treh manualih s 3553 cevmi v starem prospektu. V letu 2005 je bil instrument prenovljen, delo berlinskega graditelja orgel Schuke, pod vodtsvom Bernharda Althausa.._NEWLINE_Poleg glavnih orgel, samostan \xc5\xa1e vedno gosti orgle graditeljev Reil, Hradetzky, Riedl in Ullmann.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od 12. stoletja je v samostanu Melk \xc5\xa1ola, samostanska gimnazija Melk. \xc5\xa0tevilo gojencev je po drugi svetovni vojni nenehno nara\xc5\xa1\xc4\x8da, ker je sodobna komunikacijska sredstva omogo\xc4\x8dajo \xc5\xa1tudentom, da \xc5\xbeivijo v dru\xc5\xbeini. Tako je nekdanji dija\xc5\xa1ki dom zdaj v bistvu gimnazija s poudarkom na gr\xc5\xa1\xc4\x8dini in franco\xc5\xa1\xc4\x8dini in Oberstufenrealgymnasium v treh smereh s poudarkom na glasbenem pouku, likovnem izobra\xc5\xbeevanju in matematike in znanosti._NEWLINE_Od leta 1966 te\xc4\x8de program za izmenjavo \xc5\xa1tudentov z benediktinsko \xc5\xa1olo  St. John\xe2\x80\x99s Preparatory School v Minnesoti. 2012 jo je samostansko gimnazijo obiskovalo 924 \xc5\xa1tudentov. Dveletna prenova celotne \xc5\xa1ole in gradnja trojne \xc5\xa1portne dvorane je bila zaklju\xc4\x8dena maja 2008.\n_START_SECTION_\nKolomanisaal\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju \xc5\xa1ole je tudi Kolomanisaal, v kateri je na stropu freska Paula Trogerja, ki prikazuje zgodovino samostana Melk. V dvorani potekajo redni koncerti, na primer v okviru mednarodnih Barocktage Stift Melk. Druga\xc4\x8de pa ta dvorana ni odprta za javnost.'