b'\n_START_ARTICLE_\nCepljenje (medicina)\n_START_PARAGRAPH_\nCepljenje ali vakcinacija pomeni v medicini aplikacijo \xc5\xbeivih oslabljenih ali mrtvih organizmov ali njihovih toksoidov za prepre\xc4\x8devanje nalezljivih bolezni pri sprejemljivih osebah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo domneve, da so prve oblike cepljenja razvili v Indiji in na Kitajskem \xc5\xbee pred 16. stoletjem. Prvi dokumentirani dokazi o cepljenju izvirajo iz omenjenih dr\xc5\xbeav iz 17. stoletja, ko so za cepljenje tam uporabljali upra\xc5\xa1ene kraste bolnikov s \xc4\x8drnimi kozami. V 18. stoletju je ta ideja o cepljenju proti \xc4\x8drnim kozam prek Tur\xc4\x8dije pri\xc5\xa1la v Anglijo, vendar zaradi mo\xc5\xbenega nastanka bolezni pri pomanjkljivi inaktivaciji virusa, ni za\xc5\xbeivela. Leta 1796 pa je v prakso uspe\xc5\xa1no uvedel in opisal cepljenje angle\xc5\xa1ki zdravnik Edward Jenner; uporabil je soroden, a za ljudi nenevaren virus, ki povzro\xc4\x8da goveje koze. S sistemati\xc4\x8dnim cepljenem po vsem svetu je uspelo prepre\xc4\x8diti okoli 2 milijona smrti na leto zaradi \xc4\x8drnih koz in dve stoletji po odkritju cepiva povsem izkoreniniti \xc4\x8drne koze po vsem svetu. Njihovo popolno odpravo je Svetovna zdravstvena organizacija proglasila leta 1980. Izraz \xc2\xbbvakcinacija\xc2\xab\xc2\xa0izvira prav iz Jennerjevega odkritja oz. iz latinske besede vacca za kravo._NEWLINE_Po cepivu proti \xc4\x8drnim kozam so bila pomemben mejnik dognanja Louisa Pasteurja, ki je leta 1885 razvil cepivo proti steklini. Pasteur in \xc3\x89mile Roux sta pridobila cepivo iz oku\xc5\xbeenih zajcev. Virus iz njihovega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega tkiva sta oslabila tako, da sta ku\xc5\xbenino su\xc5\xa1ila pet do deset dni. V 90-ih letih 19. stoletja je nem\xc5\xa1ki znanstvenik Emil von Behring odkril osnove za cepivo proti davici in tetanusu in za to prejel prvo Nobelovo nagrado za fiziologijo in medicino. Cepiva proti davici, tetanusu, oslovskemu ka\xc5\xa1lju in tuberkulozi so postala \xc5\xa1ir\xc5\xa1e dostopna v 20-ih letih 19. stoletja. Leta 1937 so izdelali cepivo proti gripi in proti rumeni mrzlici. Leta 1949 je Endersu, Wellerju in Robbinsu prvi\xc4\x8d uspelo vzgojiti viruse na tkivnih kulturah opi\xc4\x8djih in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih celic, kar je bil  temelj za u\xc4\x8dinkovito za\xc5\xa1\xc4\x8dito proti virusnim boleznim. Tako je Jonas Edward Salk leta 1954 odkril inaktivirano, Albert Sabin pa leta 1957 \xc5\xbeivo cepivo proti otro\xc5\xa1ki ohromelosti. Za njima so odkrili \xc5\xa1e cepiva proti: o\xc5\xa1picam (Edmonston B. Enders, 1960), rde\xc4\x8dkam (1962), mumpsu (1966), novo cepivo proti steklini, vzgojeno na humanih diploidnih celicah (1967), noricam (1973) in hepatitisu B (1976). Razvoj je napredoval in pri\xc5\xa1lo je do odkritij polisaharidnih cepiv proti razli\xc4\x8dnim meningokokom (Meningococcusu C leta _NEWLINE_1968 in 1971, Meningococccusu A leta 1971), proti pnevmokoknim oku\xc5\xbebam (1978) in _NEWLINE_cepivo proti Haemophilusu influenzae tipa b ter polisaharidno cepivo proti tifusu (1984). Razvoj cepiva proti humanim virusom papiloma je omogo\xc4\x8dilo odkritje nem\xc5\xa1kega virologa Haralda zur Hausena, da raka materni\xc4\x8dnega vratu povzro\xc4\x8dajo ti virusi. Prvo cepivo proti humanim virusom papiloma je dobilo dovoljenje za promet v ZDA leta 2006.\n_START_SECTION_\nZgodovina cepljenja v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji sega cepljenje v leto 1800, ko se je pri\xc4\x8delo cepljenje proti \xc4\x8drnim kozam. Leta 1937 se je za\xc4\x8delo cepljenje proti davici, leta 1948 pa so uvedli cepljenje proti tuberkulozi, nato \xc5\xa1e proti tetanusu (1951), oslovskemu ka\xc5\xa1lju (1959) in otro\xc5\xa1ki ohromelosti (1957). Leta 1968 je bilo predpisano obvezno cepljenje proti o\xc5\xa1picam z enim odmerkom cepiva, leta 1972 pa so deklice za\xc4\x8deli cepiti proti rde\xc4\x8dkam. Leta 1978 se je za\xc4\x8delo cepljenje proti mumpsu, naslednje leto je bilo uvedeno prepre\xc4\x8devanje o\xc5\xa1pic z dvema odmerkoma cepiva. Od 1990 je cepljenje proti rde\xc4\x8dkam obvezno za de\xc4\x8dke in deklice. Od leta 1998 cepijo otroke pred vstopom v \xc5\xa1olo proti hepatitisu B, od leta 2000 pa je za vse otroke obvezno tudi cepljenje proti oku\xc5\xbebam s hemofilusom influence tipa b. Leta 2009 je bilo uvedeno neobvezno cepljenje proti HPV za deklice v 6. razredu osnovne \xc5\xa1ole.'