b'\n_START_ARTICLE_\nStade\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki naseljenci so pri\xc5\xa1li na obmo\xc4\x8dje Stade 30.000 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Od leta 1180 je Stade pripadal knezo-nad\xc5\xa1kofiji Bremen. V za\xc4\x8detku leta 1208 so kralj Valdemar II. Danski in njegovi vojaki osvojili Stade. V avgustu je Valdemarjjev bratranec, ki je bil s kraljem skregan, je takratni knezo-nad\xc5\xa1kof Valdemar zasedel mesto, a ga je kmalu zatem Valdemar II. ponovno zasedel . Leta 1209 je cesar Oton IV. prepri\xc4\x8dal svojega zaveznika Valdemarja II., da se umakne na sever Labe in ga je naposled knezo-nad\xc5\xa1kof Valdemar vrgel s prestola in prevzel Stade._NEWLINE_Oton IV. je 2. maja 1209 podelil pomembne mestne privilegije (Stadtrecht) mestu Stade. Potrdil je, da so me\xc5\xa1\xc4\x8dani osebno svobodni in jim priznal, da predstavljajo politi\xc4\x8dno skupino z lastno zakonodaje, burgenses in optimi cives Stadea . Nepremi\xc4\x8dnine v mestnih mejah niso mogle biti podvr\xc5\xbeene fevdalni nadoblasti in jih je bilo mogo\xc4\x8de prosto podedovati brez fevdalnih zahtevkov za vrnitev. Pripravili so pravi\xc4\x8dne pravne postopke in dolo\xc4\x8dili maksimalne denarne kazni. Oton IV. se je zavezal, da bo prepre\xc4\x8dil, da bi me\xc5\xa1\xc4\x8dane prevzeli kot talce in osvobodil zajete me\xc5\xa1\xc4\x8dane._NEWLINE_Po tem, ko se je Oton IV. premislil, je leta 1211 mesto ponovno prevzel knezo-nad\xc5\xa1kof Valdemar.. Leta 1213 je Otov starej\xc5\xa1i brat, pfal\xc5\xa1ki grof Henrik V., ponovno prevzel Stade za knezo-nad\xc5\xa1kofa. Leta 1215 je Henrik odvrnil \xc5\xa1e en danski napad na Stade. Pozimi leta 1216 je  Valdemar II in njegova danska vojaka, ker ni mogel zavzeti mesta Stade, so opusto\xc5\xa1il okro\xc5\xbeje. Od takrat dalje Stade ostaja del knezo-nad\xc5\xa1kofije Bremen._NEWLINE_V srednjeve\xc5\xa1kem \xc4\x8dasu (od 13. do poznega 17. stoletja) je bil Stade pomemben \xc4\x8dlan Hanseatske lige, kasneje pa ga je zasen\xc4\x8dil Hamburg. Leta 1611 je mesto podpisalo pogodbo s sefardskimi Judi, kar je omogo\xc4\x8dilo ustanovitev skupnosti. Leta 1613 je Johan Friedrich, administrator knezo-nad\xc5\xa1kofije naselil  A\xc5\xa1kenaze v mestu, vendar so v \xc4\x8dasu pretresov katoli\xc5\xa1kega osvajanja in ponovnega osvajanja luteranov, zadnje arhivske sledi Judov iz leta 1630. Leta 1648 je z Vestfalsko pogodbo knezo-nad\xc5\xa1kofija v Bremnu pretrpela ustavno preoblikovanje v monarhijo, vojvodino Bremen. Vojvodina in sosednja kne\xc5\xbeevina Verden, ki se pogosto imenuje Bremen-Verden, je bila Vestfaliji dodeljena kot apana\xc5\xbea \xc5\xa1vedski kroni. Stade, \xc5\xbee pod \xc5\xa1vedsko okupacijo od leta 1645, je postala del \xc5\xa1vedske pokrajine Bremen-Verden-Wildeshausen od leta 1645 do 1712, nekatere stavbe, ki so jih zgradili \xc5\xa0vedi, se \xc5\xa1e danes uporabljajo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vedska trdnjava\n_START_PARAGRAPH_\nStadejevi zlati \xc4\x8dasi so trajali do tridesetletne vojne. Leta 1628 je Tilly osvojil mesto; kmalu zatem ga je prevzela \xc5\xa0vedska, do leta 1636. Po obdobju danske okupacije jo je \xc5\xa0vedska leta 1643 kon\xc4\x8dno ponovno prevzela in jo tudi uradno dobila, skupaj z bremensko nad\xc5\xa1kofijo, v skladu z Vestfalskim mirom. Dve tretjini mesta sta bila 26. maja 1659 izgubljeni v velikem mestnem po\xc5\xbearu. Mesto je bilo ponovno zgrajeno po prvotnem na\xc4\x8drtu._NEWLINE_Od leta 1675 do leta 1676 je \xc5\xa1vedski Stade v \xc5\xa1vedsko-brrandenbur\xc5\xa1ki vojni osvojila Danska in nekaj dr\xc5\xbeav Svetega rimskega cesarstva in ostal v teh rokah do konca vojne leta 1679. Stade, kot sede\xc5\xbe \xc5\xa1vedske uprave, je bil oblegan od za\xc4\x8detka aprila 1676 do 13. avgusta 1676. Po pogodbi iz Saint Germaina leta 1679, je Stade ponovno dobila \xc5\xa0vedska._NEWLINE_Carinska postaja na Labi pri Stadeu, v Brunshausenu ob ustju Schwinge, je imela posebno vlogo pri trgovanju na reki od obdobja nad\xc5\xa1kofije. Leta 1663 so \xc5\xa0vedi postavili stalno patruljno ladjo na Labi, carinsko fregato (Elbzollfregatte). Ta ureditev je obstajala pod razli\xc4\x8dnimi vladarji do leta 1850 in sama carinska postaja na Schwinge pa do leta 1865. _NEWLINE_\xc5\xa0vedska suverenost se je kon\xc4\x8dala leta 1712. Danska vojska je oblegala mesto v veliki severni vojni in ga obstreljevala od 29. avgusta do 7. septembra 1712, uni\xc4\x8dili so 152 hi\xc5\xa1, \xc4\x8detrtino naseljenega obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nDanska vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1712 je Danska osvojila Stade in celoten Bremen-Verden. Stade je ostal prestolnica Bremen-Verden tudi po tem, ko so ga Danci leta 1715 odstopili v volilnemu okraju Brunswick in Lunenburg (Hannover). Ko so leta 1823 Bremen-Verden nadomestile nove upravne oblike, je Stade \xc5\xa1e naprej ostal glavno mesto regije Stade._NEWLINE_Leta 1355 in leta 1712 je Stade utrpel epidemijo kuge, ki je ubila vsaj 30-40% prebivalstva mesta._NEWLINE_Dne 26. maja 1659 je ogromen po\xc5\xbear uni\xc4\x8dil 60% mesta.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1757, po francoski invaziji Hanovra, se je vojska za nadzor pod knezom Williamom, vojvodom Cumberlandskim in svetom Hanovra (vlada) zatekla v Stade. Cumberland se je pripravil, da brani mesto, preden se je dogovoril na konvenciji Klosterzeven, ki je prinesla za\xc4\x8dasno premirje._NEWLINE_Do konca 17. stoletja so se v Stadeu ponovno pojavili A\xc5\xa1kenazi. Leta 1842 je Kraljevina Hanover podelila enakopravne pravice Judom in pospe\xc5\xa1evala gradnjo judovskih skupnosti in regionalne nadgradnje (rabinata) za celotnen narod. Judje v Stadeju so to ocenili kot napredek in breme, ker predhodno niso imeli nobenega rabina in verskega u\xc4\x8ditelja zaradi implicitnega finan\xc4\x8dnega bremena. Leta 1845 je bil po novem zakonu v mestu ustanovljen de\xc5\xbeelni rabinat, pod de\xc5\xbeelnim rabinom Josephom Heilbutom, ki je slu\xc5\xbeil 16 judovskim cerkvam, ki so bile v zadnjih letih ustanovljene po celotni regiji Stade, skupaj s 1250 Judi leta 1864 (najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo do zdaj). Lokalne oblasti so zdaj zahtevale, da judovske skupnosti ustanovijo sinagoge in judovsko izobra\xc5\xbeevanje. Leta 1849 je bila odprta prva sinagoga, vendar so jo zaradi finan\xc4\x8dnih omejitev leta 1908 morali zapreti. Od leta 1903 je judovska skupnost Stade dobila javne subvencije za nadaljevanje delovanja. Regija Stade je ostala judovska diaspora. _NEWLINE_Delovna migracija in izseljevanje [5] v urbana sredi\xc5\xa1\xc4\x8da zunaj regije Stade in demografija Judov so privedli do zmanj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila Judov v regiji (786 leta 1913, 716 leta 1928). [6] Ve\xc4\x8dina preostalih Judov je bila izgnanih med nacisti\xc4\x8dno vlado. Med drugo svetovno vojno je Stade ostal popolnoma nedotaknjen s strani zavezni\xc5\xa1kih bombnih napadov._NEWLINE_Stade je v preteklih desetletjih znatno izkoristil prisotnost kemi\xc4\x8dne in vesoljske industrije, predvsem Dow Chemical in Airbus. Nuklearna elektrarna pri Stadeju je ustavljena (od leta 1972 do leta 2003 je bila priklju\xc4\x8dena na elektroenergetsko omre\xc5\xbeje). Po odlo\xc4\x8ditvi Nem\xc4\x8dije leta 2002 o postopnem opu\xc5\xa1\xc4\x8danju proizvodnje jedrske energije je bil Stade prva nem\xc5\xa1ka elektrarna, ki naj bi bil prizadeta; trajno zaprta je od 14. novembra 2003. V bli\xc5\xbeini nekdanje jedrske elektrarne je neaktivna elektrarna na nafto, elektrarna Schilling.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV starem mestnem jedru (Altstadt) Stadea so \xc5\xa1tevilne znamenite zgodovinske stavbe; med najpomembnej\xc5\xa1imi so luteranska cerkev svetega Kozme in Damijana, luteranska cerkev Wilhadi, mestna hi\xc5\xa1a (Rathaus), Schwedenspeicher in Zeughaus._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini Stadeja so ogromni stebri daljnovodov Elbe Crossing 1 in Elbe Crossing 2; stebri Elbe Crossing 2 so najvi\xc5\xa1ji v Evropi in \xc5\xa1esti najvi\xc5\xa1ji na svetu.'