b'\n_START_ARTICLE_\nMonunij\n_START_SECTION_\nInvazija Galcev\n_START_PARAGRAPH_\nV 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se v Panonsko ni\xc5\xbeino naselili Galci in podjarmili \xc5\xa1tevilna ilirska plemena. Diodor in Pavzanias pi\xc5\xa1eta, da so okoli leta 280 pr. n. \xc5\xa1t. za\xc4\x8deli prodirali proti Makedoniji in Iliriji, Gr\xc4\x8diji in Trakiji. Glavnina njihove vojske je \xc5\xa1tela 150.000 pe\xc5\xa1akov, opremljenih z velikimi \xc5\xa1\xc4\x8diti, in 10.000 konjenikov, katerim je sledilo 2.000 voz s hrano in opremo. Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav na Balkanu je na njihov pohod gledala z velikim strahom, makedonski kralj Ptolemaj Keravn pa je ostal ravnodu\xc5\xa1en. Monunij je mlademu kralju leta 279 pr. n. \xc5\xa1t. ponudil voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d, Ptolemaj pa je na ponudbo dardanskih odposlancev gledal zvi\xc5\xa1ka in jim odgovoril, da Makedonci, ki so podjarmili ves vzhod, ne potrebujejo Dardancev, da bi branili njihove meje. Razlog za njegovo zavrnitev bi lahko bilo Monunijevo zavezni\xc5\xa1tvo s Tra\xc4\x8dani, ki ga je sklenil malo pred galsko invazijo, da bi se dokopal do makedonskega prestola, pravi politi\xc4\x8dni razlog za zavrnitev ponudbe pa ni znan. Ko je Monunij izvedel za Ptolemajev odgovor, je izjavil, da bo zaradi Ptolemajeve mladosti in neizku\xc5\xa1enosti Makedonsko kraljestvo  kmalu propadlo samo od sebe. _NEWLINE_Do bitke med Makedonci in Galci je pri\xc5\xa1lo samo nekaj dni kasneje. Makedonska vojska je brezglavo zbe\xc5\xbeala, kralj pa je bil ranjen in ujet. Galci so zatem nadaljevali pohod na jug proti Delfom. _NEWLINE_Galska vojska se je v domovino vra\xc4\x8dala po isti poti, po kateri je pri\xc5\xa1la. Na povratku se je ve\xc4\x8dkrat spopadla, med prehodom skozi Dardanijo pa jo je Monunijeva vojska premagala in dokon\xc4\x8dno  pregnala. Drug opis umika Galcev pravi, da so se z Dardanci dogovorili za miren prehod njihovega ozemlja v zamenjavo za del naropanega zlata.\n_START_SECTION_\nKovanje denarja\n_START_PARAGRAPH_\nMonunij je leta 280 pr. n. \xc5\xa1t. dobil oblast nad tavlantsko dr\xc5\xbeavo in za\xc4\x8del kot prvi iliriski kralj kovati svoj denar, \xc4\x8deprav so ga Iliri kovali \xc5\xbee mnogo pred 3. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t.. Kovanje srebrnega denarja je za dr\xc5\xbeavo pomenilo velik finan\xc4\x8dni vir pod dr\xc5\xbeavnim nadzorom. _NEWLINE_Kopije njegovega denarja so kovali tudi drugod. Kovanci z napisom BACI\xce\x9bE\xce\xa9\xce\xa3 MONOYNIOY (kralj Monunij) so se od kovancev iz Dra\xc4\x8da razlikovali samo po tem, da so imeli slednji nad podobo krave s teletom spodnjo \xc4\x8deljustnico divjega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da kot simbol kraljevega ilirskega imena. Na njih je bil napis \xce\x94YP (za  \xce\x94\xcf\x85\xcf\x81\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x87\xce\xaf\xce\xbf\xcf\x85 \xe2\x80\x93 Dra\xc4\x8d), ki je pomenil mesto, v katerem se je denar koval, pa tudi kraljevo suverenost nad njim. Kovance so v velikem \xc5\xa1tevilu na\xc5\xa1li v ilirskem mestu Gur\xc3\xabzeza v zaledju gr\xc5\xa1ke kolonije Apolonije.\n_START_SECTION_\nKraljevi grobovi v Selc\xc3\xab e Poshtme\n_START_PARAGRAPH_\nMonunijevo drugo veliko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil verjetno anti\xc4\x8dni Pelion v Dasaretiji blizu sednje vasi Selc\xc3\xab e Poshtme v Albaniji, kjer je bila stara rezidenca ilirskih kraljev. V kraljevi grobnici v Selc\xc3\xab e Poshtme naj bi bil pokopan Monunij. Na grobi\xc5\xa1\xc4\x8du je deset grobov s trupli in \xc5\xbearami pokojnikov in bogatimi grobnimi dodatki iz drugege obdobja pokopov, potem ko je bila kraljeva grobnica v zadnjih desetletjih 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. izropana.  _NEWLINE_Opusto\xc5\xa1enje grobnice je onemogo\xc4\x8dilo njeno povezavo z dolo\xc4\x8deno zgodovinsko osebo, za njeno identifikacijo pa bi kljub temu lahko slu\xc5\xbeila reliefa, ki krasita fasado grobnice. Na njiju je upodobljen \xc5\xa1\xc4\x8dit ilirskega tipa in \xc4\x8delada helenskih vladarjev. \xc5\xa0\xc4\x8dit ozna\xc4\x8duje lokalnega vladarja, medtem ko je \xc4\x8delada skladna z bronasto \xc4\x8delado, ki so jo med prvo svetovno vojno odkrili v okolici Ohridskega jezera in je razstavljena v anti\xc4\x8dni zbirki Antikensammlung v Berlinu. Na zadnji strani \xc4\x8delade je napis (M)ONOYNIOY BACI\xce\x9bE\xce\xa9(\xce\xa3) - kralj Monunij, ki je kaligrafsko skoraj identi\xc4\x8den napisu na Monunijevih kovancih. Seveda se ne da z gotovostjo trditi, da je \xc4\x8delada spadala med predmete, ki so jih ukradli ali odnesli iz prvotne grobnice v Pelionu, dokazuje pa, da je Monunijeva dardanska dr\xc5\xbeava segala vse do Ohridskega jezera, od koder je lahko posegal v spore za makedonski prestol, ki so se nazadnje sprevrgli v njegovo zahtevo po njem. To tudi zanesljivo pomeni, da so srebrniki iz druge serije nosili njegovo ime in tradicionalne makedonske simbole: na prednji strani Heraklejevo glavo, na zadnji pa Zevsa iz Olimpije, sede\xc4\x8dega na prestolu. \xc5\xa0tevilo kovancev je bilo verjetno zelo majhno, saj se je do danes ohranil samo eden.'