b'\n_START_ARTICLE_\nOstfalija\n_START_PARAGRAPH_\nOstfalija (nem\xc5\xa1ko Ostfalen, ostfalsko Oostfalen)  je zgodovinska pokrajina v severni Nem\xc4\x8diji, ki obsega vzhodne gaue (grofije) zgodovinske vojvodine Sa\xc5\xa1ke in jo v grobem omejujejo reke Leine na zahodu ter Laba in Saale na vzhodu. Ozemlje se ujema z jugovzhodnim delom sedanje nem\xc5\xa1ke zvezne de\xc5\xbeele Spodnje Sa\xc5\xa1ke, zahodnega  Sa\xc5\xa1ka-Anhalta in severne Turingije.  Ostfalija je bila poleg Vestfalije, Engrije in Nordfalije ena od \xc5\xa1tirih glavnih sa\xc5\xa1kih upravnih regij.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo porazu in pokristjanjenju vojvode Vidukinda med sa\xc5\xa1kimi vojnami leta 785 je bilo njegovo ozemlje vklju\xc4\x8deno v Frankovsko cesarstvo, Sasi pa so se vedno bolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dno spreobra\xc4\x8dali v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.    V vzhodni Sa\xc5\xa1ki sta bili leta 804 oziroma 815 ustanovljeni \xc5\xa1kofiji Halberstadt in Hildesheim, ki sta mejili na reko Oker. Srednjeve\xc5\xa1ka Vojvodina Sa\xc5\xa1ka je bila razdeljena med Ostfalijo (Ostfalahi), Vestfalijo Engrijo.  _NEWLINE_Ostfalsko ozemlje v hribovju Harz je bilo dedno ozemlje Henrika I. Pti\xc4\x8darja, prvega sa\xc5\xa1kega vojvode, ki je leta 919 postal rimsko-nem\xc5\xa1ki kralj, njegovi nasledniki pa \xc4\x8dlani Otonske dinastije. Zapustili so ve\xc4\x8d romanskih opatij in gradov. Na njihovem ozemlju sta srednjeve\xc5\xa1ki mesti Goslar in Quedlinburg ter stolnica svete Marije in cerkev svetega Mihaela v Hildesheimu, ki spadajo v svetovno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino.  Ker je Ostfalija na rekah Laba in Saale mejila na ozemlje Polabskih Slovanov, je postala izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za germansko \xc5\xa1irjenje na vzhod (Ostsiedlung), ki se je za\xc4\x8delo z invazijo kralja Henrika in nadaljevalo s sa\xc5\xa1kimi mejnimi grofi. _NEWLINE_Ko je welfski vojvoda Henrik Lev leta 1180 sprl s cesarjem Friderikom I. Barbarosso, mu je cesar odvzel obe vojvodini, Bavarsko in Sa\xc5\xa1ko, in mu pustil samo dedni de\xc5\xbeeli Braunschweig in L\xc3\xbcneberg in ga izgnal, se je Ostfalija za\xc4\x8dela drobiti na manj\xc5\xa1e dr\xc5\xbeavice,  predvsem welfsko vojvodino Braunschweig-L\xc3\xbcneburg, grofije Anhalt, Wernigerode in Blankenburg, cesarsko mesto Goslar in cerkvena ozemlja magdebur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, knezo\xc5\xa1kofov Hildesheima in Halberstadta in quedlinbur\xc5\xa1ke opatije. Sa\xc5\xa1ko izro\xc4\x8dilo so nadaljevali Askanijci v vojvodini Sa\xc5\xa1ka-Wittenberg, ki so postali volilni knezi in kasneje ob gornji Labi ustanovili volilno kne\xc5\xbeevino Sa\xc5\xa1ko.'