b'\n_START_ARTICLE_\nNormandija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe, kot so jamske poslikave, dokazujejo, da so bili v regiji ljudje prisotni \xc5\xbee v pradavnini._NEWLINE_Belgi in Kelti, znani kot Galci so vdrli v Normandijo v ve\xc4\x8d zaporednih valovih od 4. do 3. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Ko je Julij Cezar napadel Galijo, je bilo v Normandiji devet razli\xc4\x8dnih galskega plemena. _NEWLINE_Romanizacija Normandije je bila dose\xc5\xbeena z obi\xc4\x8dajnimi metodami: rimskimi cestami in politiko urbanizacije. Klasicisti so imeli znanje mnogih galsko-rimskih vil v Normandiji._NEWLINE_V poznem 3. stoletju so Normandijo opusto\xc5\xa1ili barbarski vpadi. V obalna naselja so vdrli sa\xc5\xa1ki pirati. Tudi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti na obmo\xc4\x8dje v tem obdobju. Leta 406 so germanska plemena za\xc4\x8dela vdirati iz vzhoda, medtem ko so Sasi podjarmili normansko obalo. Rimski cesar se je umaknil iz ve\xc4\x8djega dela Normandije._NEWLINE_\xc5\xbde leta 487 je obmo\xc4\x8dje med rekama Somo in Loaro pre\xc5\xa1lo pod nadzor frankovskega gospodarja Klodviga._NEWLINE_Vikingi so za\xc4\x8deli napad po dolini Sene sredi 9. stoletja. Napadali so in uni\xc4\x8devali samostane, vklju\xc4\x8dno enega v Jumi\xc3\xa8ges, ko so izkoristili \xc4\x8das po razpadu imperija Karla Velikega da zavzame severno Francijo. Vojvodino Normandijo je ustanovil danski Viking Hrolf Ragnvaldsson ali Rollo (znan tudi kot Robert Normandijski). Rollo je oblegal Pariz, a v letu 911 vstopil kot vazal h kralju Zahodnih Frankov, Karlu Neumnemu prek pogodbe v Saint-Clair-sur-Epte. V zameno za njegov poklon in zvestobo, je Rollo zakonito pridobil ozemlje, ki so ga on in njegovi zavezniki Vikingi \xc5\xbee osvojili. Ime "Normandija" odra\xc5\xbea Rolloja Vikinga (tj "Norsemen" - severnjak)._NEWLINE_Potomci Rolloja in njegovi privr\xc5\xbeenci so sprejeli lokalni galsko-romanski jezik in se asimilirali s prvotnimi prebivalci tega obmo\xc4\x8dja. Postali so Normani - z normansko govore\xc4\x8do me\xc5\xa1anico skandinav\xc5\xa1\xc4\x8dine, nekak\xc5\xa1ne kelt\xc5\xa1\xc4\x8dine, orknej\xc5\xa1\xc4\x8dine, anglo-dan\xc5\xa1\xc4\x8dine, sa\xc5\xa1\xc4\x8dine in avtohtone frankov\xc5\xa1\xc4\x8dine in gal\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Rollojev potomec Viljem, vojvoda Normandije, je postal kralj Anglije leta 1066, Normanska osvojitev je dosegla vrhunec v bitki pri Hastingsu, medtem ko je ohranil Vojvodino Normandijo zase in za svoje potomce.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0iritev Normanov\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg zasedbe Anglije in poznej\xc5\xa1ih osvajanj v Walesu in na Irskem, so se Normani raz\xc5\xa1irili tudi na druga podro\xc4\x8dja. Normanske dru\xc5\xbeine, kot so Tankred iz Hautevilla, Rainulf Drengot in Guimond de Moulins so igral pomembno vlogo pri normanskem osvajanju ju\xc5\xbene Italije in kri\xc5\xbearskih vojn._NEWLINE_Drengotov rod in Tankredovi sinovi William I. of Hauteville, Drogo Hautevillski, Humphrey  Hautevillski, Robert Guiscard in Rogerij I. Sicilski, so postopoma osvojili ozemlja v ju\xc5\xbeni Italiji in leta 1130 ustanovili Kraljevino Sicilijo. Prav tako so zasedli mesto zase in za svoje potomce v Kri\xc5\xbearske dr\xc5\xbeave v Mali Aziji in Sveti de\xc5\xbeeli._NEWLINE_V 14. stoletju je normanski raziskovalec Jean de B\xc3\xa9thencourt ustanovil kraljestvo na Kanarskih otokih. B\xc3\xa9thencourt je prejel naziv kralj Kanarskih otokov, toda priznan kot fevdni gospod Henrika III. Kastiljskega, ki je zagotovil pomo\xc4\x8d v \xc4\x8dasu osvajanja.\n_START_SECTION_\n13. do 17. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1204, v \xc4\x8dasu vladavine angle\xc5\xa1kega kralja Ivana, je celinska Normandija vzeta iz Anglije pod francoskim kraljem Filipom II.. Oto\xc5\xa1ka Normandija (Kanalski otoki) je ostala pod angle\xc5\xa1ko kontrolo. Leta 1259 je Henrik III. Angle\xc5\xa1ki priznal zakonitost francoske posesti na celini s pogodbo iz Pariza (1259). Njegovi nasledniki pa so se pogosto borili za ponovno pridobitev nadzora nad celinsko francosko Normandijo._NEWLINE_Charte aux Normands, ki jo je izdal Ludvik X. Francoski leta 1315 (in pozneje ponovno potrjena leta 1339) - je analogna Magni Carti dodeljeni Angliji v obdobju po letu 1204 - zajam\xc4\x8dene svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine in privilegije pokrajini Normandiji._NEWLINE_Francosko Normandijo so angle\xc5\xa1ke sile zasedale med stoletno vojno v \xc4\x8dasu med 1345-1360 in ponovno 1415-1450. Normandija je izgubila tri \xc4\x8detrtine prebivalstva v \xc4\x8dasu vojne.  Blaginja se je vrnila v Normandijo do verskih vojn. Ko so se mnoga normanska mesta (Alen\xc3\xa7on, Rouen, Caen, Coutances, Bayeux) pridru\xc5\xbeila protestantski reformaciji, so sledile bitke po vsej pokrajini. Na Kanalskih otokih, je bilo zatrto obdobje kalvinizma po reformaciji, ko je bil uveden anglikanizem po angle\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni._NEWLINE_Samuel de Champlain je zapustil pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Honfleur leta 1604 in ustanovil Acadio (danes Nova \xc5\xa0kotska). \xc5\xa0tiri leta kasneje je ustanovil Quebec City. Od takrat dalje, Normani sodelujejo v politiki \xc5\xa1iritve v Severni Ameriki. Nadaljevali so raziskovanje Novega sveta: Ren\xc3\xa9 Robert Cavelier, Sieur de La Salle je potoval na obmo\xc4\x8dje Velikih jezer, nato pa po reki Mississippi; Pierre Le Moyne d\'Iberville in njegov brat Lemoyne de Bienville sta ustanovila Louisiano, mesto Biloxi, Mobile in New Orleans. Ozemlja, ki so se nahajala med Quebecom in Mississippijevo delto so omogo\xc4\x8dila vzpostaviti Kanado in Louisiano. Kolonisti iz Normandije so bili med najbolj dejavnimi v Novi Franciji, ki je vklju\xc4\x8devala  Acadio, Kanado in Louisiano._NEWLINE_Honfleur in Le Havre sta bili dve glavni trgovinski pristani\xc5\xa1\xc4\x8di za su\xc5\xbenje v Franciji.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bilo kmetijstvo \xc5\xa1e vedno pomembno, so uvedli in razvili tekstilno, metalur\xc5\xa1ko in industrijo keramike ter rafiniranje sladkorja in ladjedelni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_V 1780-tih je Normandijo prizadela gospodarska kriza in kriza starega re\xc5\xbeima, kot tudi druge dele naroda, kar je vodilo do francoske revolucije. Slabe letine, tehni\xc4\x8dni napredek in u\xc4\x8dinki sporazuma Eden podpisanega med Anglijo in Francijo leta 1786, je prizadel zaposlovanje in gospodarstvo pokrajine. Normani so delali pod te\xc5\xbekim dav\xc4\x8dnim bremenom._NEWLINE_Leta 1790 je bila nekdanjo pokrajina Normandija razdeljena na pet departmajev._NEWLINE_11. julij 1793 Normanka Charlotte Corday umori Jean-Paula Marata._NEWLINE_Normani so se odzvali na le malo od \xc5\xa1tevilnih politi\xc4\x8dnih prevratov, ki so bili zna\xc4\x8dilni za 19. stoletje. Na splo\xc5\xa1no so smiselno sprejeli spremembe re\xc5\xbeima (Prvo Francosko cesarstvo, Obnova Bourbonov, Julijska monarhija, Francoska Druga republika, Drugo francosko cesarstvo, Francoska Tretja republika)._NEWLINE_Po francoskih revolucionarnih vojnah in napoleonskih vojnah (1792-1815) je sledilo o\xc5\xbeivljanje gospodarstva (mehanizacija v proizvodnji tekstila, prvi vlaki, ...)._NEWLINE_Nova gospodarska aktivnost je spodbujala obalni obmorski turizem. 19. stoletje je zaznamovalo rojstvo prvih letovi\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bila, po premirju 22. junij 1940, celinska Normandija del nem\xc5\xa1kega zasedenega obmo\xc4\x8dja Francije. Kanalske otoke so zasedle nem\xc5\xa1ke sile med 30. junijem 1940 in 9. maj 1945. Mesto Dieppe je bilo mesto neuspe\xc5\xa1ne  Operacije Jubilee s kanadskimi in britanskih oboro\xc5\xbeenimi silami._NEWLINE_V zavezni\xc5\xa1tvo so bile vklju\xc4\x8dene Velika Britanija, ZDA, Kanada, ki so usklajevale mno\xc5\xbei\xc4\x8dno kopi\xc4\x8denje vojakov in dobav za podporo invaziji na Normandijo v izkrcanju imenovanem tudi Dan D, 6. junija 1944, pod oznako Operacija Overlord. Nemci so se vkopali v utrjena gnezda nad pla\xc5\xbeami. Caen, Cherbourg, Carentan, Falaise in druga normandijska mesta so v bitki utrpela veliko \xc5\xbertev in bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana. Bitka se je nadaljevala vse do bitke pri Falaise Gap med Chamboisom in Mont Ormelom. Sledila je osvoboditev Le Havra._NEWLINE_To je bila pomembna prelomnica v vojni, katere posledica je bila ponovna vzpostavitev Francoske republike. Preostanek Normandije je bil osvobojen \xc5\xa1ele 9. maja 1945 ob koncu vojne, ko se je kon\xc4\x8dala okupacija Kanalskih otokov.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinska vojvodina Normandija je bil neodvisna vojvodina, ki je obsegala ni\xc5\xbeje predele ob Seni, Pays de Caux in regijo na zahodu prek Pays d\'Auge, kolikor je polotoka Cotentin._NEWLINE_Zahodna Normandija pripada Armori\xc5\xa1kemu masivu, medtem ko velik del regije pripada pari\xc5\xa1ki kotlini. Geologija Normandije sega od paleoproterozoika  do kvartarja. Francoske najstarej\xc5\xa1e kamnine so na povr\xc5\xa1ju v Jobourgu , na polotoku Cotentin. V pari\xc5\xa1ki kotlini. so se na\xc5\xa1li veliko fosilov. Regija meji ob severnih obalah na Rokavski preliv. Na zahodu obstajajo granitni klifi in apnen\xc4\x8dasti klifi na vzhodu. Klifi les Vaches Noires so znani tudi po fosilih. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du regije so ob obali tudi dolge pla\xc5\xbee. Bocage je tipi\xc4\x8dna zahodna pokrajina, ki je povzro\xc4\x8dala te\xc5\xbeave pri napadu sil v bitki za Normandijo. Pomembna zna\xc4\x8dilnost pokrajine je ustvarjena z meandri reke Sene, ko se pribli\xc5\xbeuje izlivu v morje._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je Signal d\'\xc3\x89couves (417 m) v masivu Armoricain._NEWLINE_Normandija je redko gozdnata : 12,8% ozemlja je pokritega z gozdom, v primerjavi s francoskim povpre\xc4\x8djem 23,6\xc2\xa0%, se pa ta dele\xc5\xbe med departmaji razlikuje. Eure ima najve\xc4\x8djo pokitost (21%), medtem ko ima Manche najmanj\xc5\xa1o (4%), z zna\xc4\x8dilnimi posameznimi otoki.\n_START_SECTION_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna mesta (prebivalstvo ob popisu 1999) so Rouen (518.316 prebivalcev v metropolitanskem obmo\xc4\x8dju), prestolnica Zgornje Normandije in celotne pokrajine; Caen (420.000 prebivalcev v metropolitanskem obmo\xc4\x8dju), glavno mesto Spodnje Normandije; Le Havre (296.773 prebivalcev \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje); in Cherbourg (117.855 prebivalcev v metropolitansko obmo\xc4\x8dje).\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV januarju 2006 je bilo \xc5\xa1tevilo prebivalcev v Normandiji (vklju\xc4\x8dno z delom Perche, ki le\xc5\xbei v notranjosti departmaja Orne, vendar brez Kanalskih otokov), ocenjeno na 3.260.000, s povpre\xc4\x8dno gostoto 109 prebivalca na km\xc2\xb2, tik pod francoskim dr\xc5\xbeavnim povpre\xc4\x8djem, vendar pa nara\xc5\xa1\xc4\x8da s 147 za Zgornji Normandiji.\n_START_SECTION_\nHrana in pija\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nDele Normandije sestavlja strnjeno pode\xc5\xbeelje, pa\xc5\xa1niki za krave molznice in nasadi jablan. \xc5\xa0iroka paleta mle\xc4\x8dnih izdelkov se proizvaja in izva\xc5\xbea. Sir so Camembert, Livarot, Pont l\'\xc3\x89v\xc3\xaaque, Brillat-Savarin, Neufchatel, Petit Suisse in Boursin.  Normandijsko maslo in smetana se pogosto uporabljata v specialitetah._NEWLINE_Ribe in morski sade\xc5\xbei so v Normandiji vrhunske kakovosti. Romb in ostrige iz Cotentinskega polotoka so velike specialitete. Normandija je izvoznik pokrova\xc4\x8d in glavna regija za vzgojo \xc5\xa1koljk v Franciji._NEWLINE_Normandija je tudi glavna regija za proizvodnjo jabol\xc4\x8dnega vina. Perry (hru\xc5\xa1kovo vino) se tudi proizvaja, vendar v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah. Jabol\xc4\x8dno \xc5\xbeganje, od katerega je najbolj znana sorta calvados, je prav tako priljubljen. \xc4\x8cas obeda  trou normand, je premor med obed, pri katerem je obvezen kozarec calvadosa, da bi izbolj\xc5\xa1ali apetit in naredili prostor za naslednjo jed, in je \xc5\xa1e vedno obi\xc4\x8daj v mnogih domovih in restavracijah. Pommeau je aperitiv (ap\xc3\xa9ritif) proizveden z me\xc5\xa1anjem nefermentiranega jabol\xc4\x8dnega vina in jabol\xc4\x8dnega \xc5\xbeganja. Drug aperitiv je kir normand, merica cr\xc3\xa8me de cassis prelita z jabol\xc4\x8dnim vinom. B\xc3\xa9n\xc3\xa9dictine se proizvaja v Fecampu._NEWLINE_Jabolka se pogosto uporabljajo pri kuhanju, na primer:  moules \xc3\xa0 la normande so \xc5\xa1koljke kuhane z jabolki, smetano in sirom, bourdelots so jabolka pe\xc4\x8dena v pecivu, jerebice so flambirane z jabolki, \xc5\xa1irom po pokrajini imajo svoje lastne variante jabol\xc4\x8dnih tort, med bolj priljubljenimi je imenovana tan tan tan tan, ker ljudje ne morejo izgovoriti pravilno ime Tarte Tatin - klasi\xc4\x8dno pecivo iz regije je Norman Tart, jabol\xc4\x8dna torta._NEWLINE_Druge regionalne posebnosti so tripes \xc3\xa0 la mode de Caen, andouilles in andouillettes,  pr\xc3\xa9 sal\xc3\xa9 jagnjetina, morski sade\xc5\xbei (\xc5\xa1koljke, jastogi, sku\xc5\xa1e, ...), in teurgoule (za\xc4\x8dinjen ri\xc5\xbeev puding)._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilne normandijske jedi so ra\xc4\x8dka \xc3\xa0 la rouennaise, du\xc5\xa1en pi\xc5\xa1\xc4\x8danec yvetois in gos en daube. Zajec je kuhan z mavrahi ali \xc3\xa0 la havraise (polnjen s tartufi), in cela vrsta drugih posebnosti._NEWLINE_Normandija je rojstni kraj brio\xc5\xa1ev (zlasti tisti iz Evreux in Gisors) in tudi douillons (hru\xc5\xa1ke pe\xc4\x8dene v testu), craquelins, rulettes v Rouenu, fouaces v Caenu, fallues in sabl\xc3\xa9s v Lisieux, kot tudi karamele, marcipana in macaroonov._NEWLINE_Normandija je rojstni kraj Tailleventa (Guillaume Tirel), kuharja kraljev Francije Karla V. in Karla VI. Napisal najzgodnej\xc5\xa1o francosko kuharsko knjigo z imenom Le Viandier. Confiture de lait je bil tudi narejen v Normandiji okoli 14. stoletja.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNormandija ima bogato tradicijo slikarstva in je dala Franciji nekatere njene najpomembnej\xc5\xa1e umetnike._NEWLINE_V 17. stoletju je bilo nekaj ve\xc4\x8djih francoskih slikarjev Normanov, kot so Nicolas Poussin, rojen v Les Andelys in Jean Jouvenet._NEWLINE_Romantiki so slikali normandijske obale Kanala. Richard Parkes Bonington in J.M.W. Turner sta pre\xc4\x8dkala Rokavski preliv iz Velike Britanije, ker ju je privla\xc4\x8dila svetloba in krajine. Th\xc3\xa9odore G\xc3\xa9ricault, rojen v Rouenu, je bil opazna figura v romanti\xc4\x8dnem gibanju, pri \xc4\x8demer \xc5\xa1teje njegova znana Radeau de la M\xc3\xa9duse kot preboj romanti\xc4\x8dnega slikanja v Franciji, ko je bila uradno predstavljena na Salonu leta 1819. Realiste je zastopal Jean-Fran\xc3\xa7ois Millet, rojen v La Hague. Krajinar Eug\xc3\xa8ne Boudin, rojen v Honfleurju, je imel odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8d vpliv na impresioniste in je bil visoko cenjen pri Monetu._NEWLINE_Dale\xc4\x8d stran od bolj formalnih in klasi\xc4\x8dnih tem na za\xc4\x8detku 19. stoletja, so impresionisti\xc4\x8dni slikarji raje slikali na prostem, v naravni svetlobi in se osredoto\xc4\x8dali na pokrajine, mesta in prizore iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja. Vodja gibanja in o\xc4\x8de modernega slikarstva, Claude Monet, je morda eden od najbolj znanih impresionistov in glavni lik umetni\xc5\xa1ke dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v Normandiji. Njegova hi\xc5\xa1a in vrtovi na Givernyju so ena glavnih turisti\xc4\x8dnih znamenitosti v regiji, mnogi obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo njihovo lepoto in vodne lilije, kot so bili pomembni za Monetov umetni\xc5\xa1ki navdih. Normandija je bila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du njegovega ustvarjanja, od slik stolnice v Rouenu, do znamenitih upodobitev pe\xc4\x8din v Etretatu, pla\xc5\xbee in pristani\xc5\xa1\xc4\x8de F\xc3\xa9camp in vzhodom v Le Havru. Njegova Impresija vzhajajo\xc4\x8dega sonca v Le Havru, ki je bila osnova za gibanje, ki so ga poimenovali impresionizem. Po Monetu, so vsi glavne avantgardni slikarji v 1870-tih in 1880-tih pri\xc5\xa1li v Normandijo slikati svoje krajine in njeno spreminjajo\xc4\x8do svetlobo, osredoto\xc4\x8deni v dolini Sene in normandijski obali._NEWLINE_Krajine in prizori iz vsakdanjega \xc5\xbeivljenja so ovekove\xc4\x8dili na platnu tudi umetniki, kot so: William Turner, Gustave Courbet, v Honfleurju rojen Eug\xc3\xa8ne Boudin, Camille Pissarro, Alfred Sisley, Auguste Renoir, Gustave Caillebotte, Paul Gauguin, Georges Seurat, Paul Signac, Pierre Bonnard, Georges Braque in Pablo Picasso. Medtem ko Monetova dela krasijo galerije in zbirke po vsem svetu, je izjemno koli\xc4\x8dino impresionisti\xc4\x8dnih del mogo\xc4\x8de najti v galerijah po vsej Normandiji, kot so Muzej lepih umetnosti v Rouenu, Mus\xc3\xa9e Eug\xc3\xa8ne Boudin v Honfleurju ali Andr\xc3\xa9 Malraux muzej v Le Havru ._NEWLINE_Maurice Denis, eden od voditeljev in teoretikov gibanja Les Nabis (simbolizem) v 1890-tih, je bil rojen v Granville, v departmaju Manche._NEWLINE_Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Normande de Peinture Moderne so leta 1909 ustanovili Pierre Dumont, Robert Antoine Pinchon, Yvonne Barbier in Eug\xc3\xa8ne Tirvert. Med \xc4\x8dlani so bili Raoul Dufy, rojen v Le Havru, Albert Marquet, Francis Picabia in Maurice Utrillo. Tudi v tem gibanju so bili bratje Duchamp Jacques Villon in Marcel Duchamp, ki velja za enega od o\xc4\x8detov moderne umetnosti, tudi doma\xc4\x8din v Normandiji. Jean Dubuffet, eden vodilnih francoskih umetnikov 1940-tih in 1950-tih se je rodil v Le Havru.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nFranco\xc5\xa1\xc4\x8dina je edini uradni jezik v kontinentalni Normandiji. Angle\xc5\xa1\xc4\x8dina je tudi uradni jezik na Kanalskih otokih. Normanski jezik, regionalni jezik, ki ga govori manj\xc5\xa1ina prebivalstva na celini in otokih, je skoncentriran na polotoku Cotentin na skrajnem zahodu (dialekt Cotentinais) in v Pays de Caux na vzhodu (dialekt Cauchois). Veliko krajevnih imen ka\xc5\xbee nordijski vpliv, kot na primer -bec (tok), -fleur (reka), -hou (otok), -tot (doma\xc4\x8dija), -dal ali -dalle (dolina) in -hogue (hrib, kup).\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nArhitekturno normandijsko zna\xc4\x8dilnost ka\xc5\xbeejo stolnice, opatije (kot opatiji Bec) in gradovi nekdanje vojvodine na na\xc4\x8din, ki zrcali podoben vzorec normanske arhitekture v Angliji po normanskem osvajanju leta 1066._NEWLINE_Tradicionalno arhitekturo v zgornji Normandiji zaznamujejo pol lesene stavbe, ki spominjajo tudi na tradicionalno angle\xc5\xa1ko arhitekturo, \xc4\x8deprav so kmetije v Pays de Caux bolj svojevrsten odgovor na socialno-ekonomske in podnebne vplive. Veliko urbane arhitekturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine je bilo v bitki za Normandijo leta 1944 uni\xc4\x8dene - povojna obnova mest, kot v Le Havru in Saint- L\xc3\xb4, bi lahko rekli, ka\xc5\xbee tako vrline kot grehe modernisti\xc4\x8dnih in brutalnih trendov 1950-tih in 1960-tih. Le Havre, mesto je obnovil Auguste Perret, je bil dodan na seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine UNESCO v letu 2005._NEWLINE_Tradicionalna arhitektura v spodnji Normandiji ima svojo obliko iz granita, prevladujo\xc4\x8dega lokalnega gradbenega materiala. Kanalski otoki prav tako - Chausey je bil dolga leta vir za pridobivanje granita, vklju\xc4\x8dno s tistim, ki se je uporabljal za gradnjo Mont Saint-Michel._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni del Bagnoles-de-l\'Orne je napolnjen z me\xc5\xa1\xc4\x8danskimi vilami v slogu Belle \xc3\x89poque z ve\xc4\x8dbarvnimi fasadami, lo\xc4\x8dnimi okni in edinstvenimi ostre\xc5\xa1ji. To obmo\xc4\x8dje, zgrajeno med letoma 1886 in 1914, je avtenti\xc4\x8den "Bagnolese" slog in je zna\xc4\x8dilen za visoko dru\xc5\xbebo za po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki \xc4\x8das. Kapela sv. Germanusa (Chapelle Saint-Germain) pri Querqueville s tlorisom v obliki triperesne detelje vklju\xc4\x8duje elemente enega od prvih ohranjenih krajev bogoslu\xc5\xbeja v Cotentinu - morda samo \xc5\xa1e galo-romanska krstilnica v Port-Bail. Posve\xc4\x8dena je Germanusu Normandijskem.'