b'\n_START_ARTICLE_\nKlejt\n_START_SECTION_\nIlirska vstaja\n_START_PARAGRAPH_\nKlejt je bil eden od treh ilirskih vladarjev, ki so posku\xc5\xa1ali ponovno osvojiti izgubljena ozemlja. Za\xc4\x8del se je pripravljati na upor proti Makedoncem, za katerega je imel tudi osebni motiv: njegov o\xc4\x8de Bardilis je namre\xc4\x8d leta 358 pr. n. \xc5\xa1t. v bitki z Makedonci do\xc5\xbeivel te\xc5\xbeak poraz. Izkoristil je Aleksandrov pohod v Podovavje, kjer je preganjal nepokorne Gete, se povezal z Glavkijasom in njegovimi Tavlanti in spotoma prepri\xc4\x8dal \xc5\xa1e Avtarijate, da so se jima pridru\xc5\xbeili. Glavkijasova vojska je krenila na pohod proti Pelionu, kjer bi se pridru\xc5\xbeila Klejtovi vojski. Ko je Aleksander izvedel za ilirski upor in njihove priprave za napad na Makedonijo, se je zna\xc5\xa1el pred enim od najte\xc5\xbejih vojnih pohodov v svoji voja\xc5\xa1ki karieri.\n_START_SECTION_\nBitka pri Pelionu\n_START_PARAGRAPH_\nKo so se Avtarijati leta 335 pr. n. \xc5\xa1t. za\xc4\x8deli pripravljati na napad na Aleksandra, jih je napadel in porazil Aleksandrov zaveznik, agrijanski kralj Langar. Aleksander je s tem prepre\xc4\x8dil njihov na\xc4\x8drt, da bi blokirali makedonsko armado. Ker se Glavkijas s svojo armado \xc5\xa1e ni pridru\xc5\xbeil Klejtu, je Aleksander na vsak na\xc4\x8din hotel \xc5\xa1e pred njim priti do utrjenega Peliona. S hitrim pohodom skozi Peonijo in Linkestijo  mu je to tudi uspelo._NEWLINE_Anti\xc4\x8dni zgodovinar Arijan pravi, da je Klejt tik pred bitko za Pelion \xc5\xbertvoval tri fante, tri dekleta in tri \xc4\x8drne ovne. Ilirska predhodnica se je po nekaj kratkih spopadih umaknila za obzidje Peliona. Makedonci so se odlo\xc4\x8dili, da bodo blokirali Pelion in za\xc4\x8deli pripravljati oblegovalne naprave. Zaradi majhnega \xc5\xa1tevila vojakov in skromnih zalog so bile mo\xc5\xbenosti za osvojitev mo\xc4\x8dno branjene trdnjave zelo majhne. Poleg tega je Glavkijeva vojska, ki je prihajala na pomo\xc4\x8d Ilirom, Makedonce odrezala od zaledja. Aleksander je z napadom na mesto naredil svojo prvo in zadnjo veliko napako._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ka enota pod poveljstvom generala Filotasa, ki je po okolici zbirala nove zaloge, je padla v zasedo in samo hitra intervencija Aleksandrove konjenice je prepre\xc4\x8dila njeno popolno uni\xc4\x8denje. Zgodaj zjutraj naslednjega dne je Aleksander navidezno pozabil na Klejta in Glavkijasa in pred mestom postrojil vso svojo vojsko. Vojska je v strnjeni formaciji za\xc4\x8dela izvajati  zapletene manevre, kakr\xc5\xa1nih kralja \xc5\xa1e nista videla. Iliri so se za\xc4\x8deli s svojih polo\xc5\xbeajev na okoli\xc5\xa1kih vzpetinah spu\xc5\xa1\xc4\x8dati proti  Makedoncem in opazovati nenavadno predstavo. Aleksander, ki je opazoval dogajanje, je v dogovorjenem trenutku prestrojil levo krilo svoje konjenice v klin in napadel. Isto\xc4\x8dasno se je v napad pognala tudi falanga. Glavkijasova vojska je pani\xc4\x8dno pobegnila v utrjeno mesto. Zadnji be\xc5\xbee\xc4\x8di  Iliri so utonili v reki, potem pa so preko reke za\xc4\x8deli prodirati Makedonci._NEWLINE_Iliri so se zbrali in krenili v protinapad. Aleksandrova konjenica in lahka pehota sta jih zadr\xc5\xbeevali dovolj dolgo, da je Makedoncem uspelo preko plitvine umaknili svoje katapulte. Makedonci so se umaknili nekaj kilometrov in dali Klejtu in Glavkijasu tri dni predaha. V ilirskem taboru je vladala nedisciplina, poleg tega pa je bil tudi brez obrambnih jarkov, palisad in izpostavljenih stra\xc5\xbe. Aleksander je z izbrano udarno enoto pono\xc4\x8di napadel nasprotnikov tabor. Sledili so mu lokostrelci in Agrijanci, ki so pobili ve\xc4\x8dino \xc5\xa1e spe\xc4\x8dih Ilirov. Obupani Klejt je za\xc5\xbegal Pelion, da ne bi padel v makedonske roke, in pobegnil.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nZa lov na Klejta in mirovna pogajanja z Iliri ni bilo \xc4\x8dasa, ker so se malo pred tem uprle Tebe in Beocija. Klejt je pobegnil k Tavlantom in pri njih dobil zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Obdr\xc5\xbeal se je na oblasti, verjetno kot makedonski vazalni kralj. Svoje vojske ni pregrupiral in je ostanek Aleksandrovega vladanja ostal v prijateljskih odnosih z Makedonci. Del njegove vojske je celo sodeloval v napadu na Perzijo. Aleksandrove izredne voja\xc5\xa1ke sposobnosti so zagotovile pasivnost tudi drugih ilirskih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Datum Klejtove smrti ni poznan. Nepoznan je tudi datum prihoda na prestol njegovega sina in naslednika Bardilisa II.. To se je verjetno zgodilo okoli leta 300 \xe2\x80\x93 295 pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8deprav   je malo verjetno, da je vladal tako dolgo.'