b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cilenski peso\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilenski peso (\xc5\xa1pansko peso chileno) je denarna enota v \xc4\x8cilu. Njegova tri\xc4\x8drkovna oznaka po ISO 4217 je CLP, \xc5\xa1ifra pa je 152. V \xc4\x8cilu zneske najve\xc4\x8dkrat ozna\xc4\x8dujejo z znakom $, v\xc4\x8dasih tudi s chil$. Do leta 1984 se je uradno delil na 100 centavov, nato pa so jih zaradi premajhne vrednosti opustili.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi \xc4\x8dilski pesi so pri\xc5\xa1li v obtok ob razglasitvi neodvisnosti \xc4\x8cila leta 1817. 1 peso je takrat bil vreden 8 \xc5\xa1panskih kolonialnih realov. Vse do leta 1851 so bili zakonito pla\xc4\x8dilno sredstvo tudi \xc5\xa1panski srebrni kovanci, nominirani v realih ter zlati kovanci \xc5\xa1panskega zlatega eskuda, vredni 2 pesa. Leta 1835 so v obtok pri\xc5\xa1li bakreni kovanci za pol in 1 centavo. Leta 1851 so \xc5\xa1panski sistem nadomestili z decimalnim. \xc5\xa0panski reali in eskudi so bili umaknjeni iz obtoka. Uvedli so kovance za 1 in 10 centavov, t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbd\xc3\xa9cimos\xc2\xab. Od leta 1925 so pri\xc4\x8deli izdajati kovance in bankovce za 10 pesov, t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbcondores\xc2\xab._NEWLINE_Zaradi inflacije je peso vedno bolj izgubljal vrednost in leta 1955 so odpravili centave. Vlada Jorgeja Alessandrija se je lotila sanacije gospodarstva in 1. januarja 1960 so peso nadomestili z valuto eskudo v razmerju 1000 starih pesov za 1 eskudo._NEWLINE_Ker ta poseg ni dokon\xc4\x8dno re\xc5\xa1il gospodarstva, se je Augusto Pinochet v prvi polovici 70. let lotil nove reforme in 29. septembra 1975 je bil znova uveden peso v razmerju 1000 eskudov za 1 novi peso. Kovanci za 100 eskudov so \xc5\xa1e nekaj let bili zakonito pla\xc4\x8dilno sredstvo v vrednosti 10 novih centavov. Vrednost pesa je \xc5\xa1e naprej padala in med letoma 1982 in 1984 so bili centavi postopoma odpravljeni.\n_START_SECTION_\nTrenutni kovanci in bankovci\n_START_PARAGRAPH_\nDanes so v obtoku kovanci v vrednosti 1, 5, 10, 50, 100 in 500 pesov. V obtoku so \xc5\xa1e bankovci za 500 (ki so jih prenehali tiskati), 1.000, 2.000, 5.000, 10.000 in 20.000 pesov. Vsi bankovci so tiskani na papirju, izjema je le bankovec za 2.000 pesov, ki ga od leta 2004 tiskajo na polimeru.\n_START_SECTION_\nTe\xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nJulija 2012 je bil en evro vreden okoli 600 pesov, 1 ameri\xc5\xa1ki dolar pa pribli\xc5\xbeno 490 pesov._NEWLINE_Trenutni te\xc4\x8daj na XE.com: EUR:CLP, USD:CLP'