b'\n_START_ARTICLE_\nPrehrana na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nZdrava in pravilna prehrana je pomembna v vseh \xc5\xbeivljenjskih obdobjih in je eden izmed klju\xc4\x8dnih dejavnikov dobrega zdravja, zadovoljstva in storilnosti delavcev. Prav tako kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred kemikalijami in hrupom na delovnem mestu, je pomemben tudi dostop do zdrave prehrane in prepre\xc4\x8devanje nezdravih prehranjevalnih navad na delovnem mestu, vendar raziskave ka\xc5\xbeejo, da se temu posve\xc4\x8da premalo pozornosti.\n_START_SECTION_\nPrehrana kot del varnega delovnega mesta\n_START_PARAGRAPH_\nPravilna prehrana na delovnem mestu predstavlja nalo\xc5\xbebo za celotno organizacijo, saj vodi do pove\xc4\x8danja splo\xc5\xa1nega zdravja, dobrega po\xc4\x8dutja, delovne storilnosti, morale delavcev ter omogo\xc4\x8da prepre\xc4\x8devanje nesre\xc4\x8d na delovnih mestih. Zdravi in zadovoljni delavci so ustvarjalnej\xc5\xa1i, ostajajo zvesti organizaciji oz. delodajalcu, redkeje zbolijo in odhajajo v bolni\xc5\xa1ki stale\xc5\xbe. Poleg tega se zmanj\xc5\xa1a tveganje za kardiovaskularna obolenja, nekatere vrste raka, nihanje anksioznosti in razpolo\xc5\xbeenja. Vse to posledi\xc4\x8dno pripomore k zmanj\xc5\xa1anju stro\xc5\xa1kov zdravstvenega varstva._NEWLINE_V sodobnem \xc4\x8dasu je svet postal razdeljen na tiste, ki so podhranjeni in tiste s prekomerno telesno te\xc5\xbeo. Skoraj milijarda ljudi je namre\xc4\x8d podhranjenih, medtem ko je ve\xc4\x8d kot milijarda prete\xc5\xbekih. Vzroke za to najdemo v pomanjkanju dostopa do prehransko uravnote\xc5\xbeene hrane ali v preveliki izpostavljenosti kalori\xc4\x8dni in sladki hrani.\n_START_SECTION_\nOdsotnost delavcev in stro\xc5\xa1ki zdravstvenega varstva\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA je zaradi debelosti in kroni\xc4\x8dnih bolezni letno 63 milijonov zdravni\xc5\xa1kih obiskov, 39 milijonov izgubljenih delovnih dni in 239 milijonov dni z omejeno dejavnostjo. Delavci s prekomerno telesno te\xc5\xbeo naj bi dvakrat pogosteje izpu\xc5\xa1\xc4\x8dali delo kot delavci z normalno telesno te\xc5\xbeo, prav tako pa zaradi zdravstvenih stro\xc5\xa1kov in absentizma, delodajalca letno stanejo od 450 do 2500 dolarjev ve\xc4\x8d._NEWLINE_Dveletna \xc5\xa1tudija v ZDA, ki je zajemala 40.000 delavcev v industriji, je pokazala, da je promocija zdrave prehrane na delovnem mestu pripeljala do 14\xc2\xa0% upada invalidskih dni ter povrnila 2,05 dolarja za vsak vlo\xc5\xbeen dolar.\n_START_SECTION_\nDelovna uspe\xc5\xa1nost in storilnost\n_START_PARAGRAPH_\nDruga mo\xc4\x8dna spodbuda za urejeno prehrano na delovnem mestu sta delovna uspe\xc5\xa1nost in storilnost. Svetovna zdravstvena organizacija poro\xc4\x8da, da lahko ustrezna prehrana nacionalno produktivnost pove\xc4\x8da za kar 20\xc2\xa0%. Nezadostno u\xc5\xbeivanje hranljivih \xc5\xbeivil v delovnem \xc4\x8dasu je vezano na te\xc5\xbeave s pozornostjo, sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev, utrujenostjo, slabotnostjo, kar se povezuje z ve\xc4\x8djim tveganjem za nesre\xc4\x8de pri delu. Povezava med prehrano in utrujenostjo je torej dobro znana. Za primer lahko vzamemo sladke pija\xc4\x8de in nezdrave prigrizke iz avtomatov. Telo jih hitro prebavi in povzro\xc4\x8di kratek val energije, vendar na koncu telo pusti \xc5\xa1e bolj iz\xc4\x8drpano._NEWLINE_Upo\xc4\x8dasnjena hitrost procesiranja in skraj\xc5\xa1an razpon pozornosti se lahko pojavita tudi zaradi hipoglikemije ali nizkega sladkorja, ko posameznik obrok presko\xc4\x8di, kar 30\xc2\xa0% oslabljene delovne zmogljivosti in telesne neu\xc4\x8dinkovitosti pa je povezane s pomanjkanjem \xc5\xbeeleza v telesu. V Ju\xc5\xbeni Aziji samo pomanjkanje \xc5\xbeeleza predstavlja izgubo v produktivnosti za 5 milijard ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Zaradi tak\xc5\xa1nih pomanjkanj so ljudje med opravljanjem dela manj zbrani, kar lahko privede do nesre\xc4\x8d. Mednarodna organizacija dela (ILO), ki se ukvarja s pomenom ustrezne prehrane za posameznikovo splo\xc5\xa1no zdravje in produktivnost, poro\xc4\x8da, da delavci po vsem svetu, utrpijo 317 milijonov poklicnih nesre\xc4\x8d na leto. Za posledicami poklicnih bolezni in nezgod letno umre ve\xc4\x8d kot 2,3 milijona ljudi. Vlada in delodajalci bi morali videti ureditev prehrane na delovnem mestu kot prilo\xc5\xbenost, da se delavci okrep\xc4\x8dajo in spo\xc4\x8dijejo, saj to poleg zdravja in po\xc4\x8dutja vpliva tudi na varnost pri delu.\n_START_SECTION_\nIntervencijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed mo\xc5\xbenosti za ustvarjanje zdravega delovnega okolja je oblikovanje programov za uravnote\xc5\xbeeno prehrano, ki so koristni tako za delavce kot delodajalce. Tak\xc5\xa1ni programi so se za\xc4\x8deli izvajati v vseh okoljih, ki vklju\xc4\x8dujejo vsakodnevno odlo\xc4\x8danje o izbiri \xc5\xbeivil. Na delovnem mestu ljudje pre\xc5\xbeivijo veliko \xc4\x8dasa, zato je pomembna ustrezna spodbuda in promocija zdrave prehrane in zdravja na sploh. V okviru \xc5\xa1tevilnih intervencijskih programov so se za najbolj u\xc4\x8dinkovite intervencije izkazale naslednje: sodelovanje dietetikov pri izobra\xc5\xbeevanju delavcev o prehrani, spremembe v jedilnicah/menzah (pove\xc4\x8dana razpolo\xc5\xbeljivost menijev), ustrezno ogla\xc5\xa1evanje za zdravo prehrano, ni\xc5\xbeje cene zdravih artiklov v prodajnih avtomatih in telesna aktivnost. Temeljnega pomena je podporno okolje v katerem se \xc4\x8dim ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo zaposlenih vklju\xc4\x8di v intervencijske programe in sodeluje pri na\xc4\x8drtovanju in upravljanju le-teh. S tem skupaj prepoznajo in dolo\xc4\x8dijo organizacijske in prostorske ovire pri spodbujanju uravnote\xc5\xbeene prehrane na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nUstrezni dobavitelji\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dja podjetja zaposlenim ve\xc4\x8dinoma ponujajo gostinske storitve in imajo redna sredstva za dolo\xc4\x8dene izbolj\xc5\xa1ave glede prehrane, in sicer izbira ustreznih dobaviteljev za varnej\xc5\xa1o in bolj zdravo prehrano. Vendar lahko tudi manj\xc5\xa1a podjetja delujejo v tej smeri. Lahko sodelujejo z lokalnimi ponudniki ali uvedejo darilne bone, ki jih lahko delavci unov\xc4\x8dijo za hrano v izbranih restavracijah in trgovinah. Ta program z boni ponuja \xc5\xa1tevilne prednosti: delodajalcem prihrani stro\xc5\xa1ke vzdr\xc5\xbeevanja menz, revitalizira urbana sredi\xc5\xa1\xc4\x8da z restavracijami in trgovinami. Na ta na\xc4\x8din je npr. Brazilija zelo zmanj\xc5\xa1ala podhranjenost in pove\xc4\x8dala produktivnost.\n_START_SECTION_\nUrejeni jedilni prostori\n_START_PARAGRAPH_\nZelo za\xc5\xbeelene so tudi kuhinje oz. prostori s pe\xc4\x8dico, kuhalno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, hladilnikom oz. prostorom za shranjevanje hrane na delovnem mestu. To omogo\xc4\x8da, da imajo delavci urejen prostor, kjer se lahko v \xc4\x8dasu odmora ustrezno prehranjujejo.\n_START_SECTION_\nMenze\n_START_PARAGRAPH_\nVzpostavitev menze kot re\xc5\xa1itev za urejeno prehrano na delovnem mestu s seboj prina\xc5\xa1a veliko prednosti. Podjetja lahko nadzirajo jedilnike in se odlo\xc4\x8dijo za hrano, ki je za delavce in njihovo delo najbolj ustrezna. Imajo nadzor nad ceno, subvencioniranjem zdravih \xc5\xbeivil ter delovnim \xc4\x8dasom menze. Na ta na\xc4\x8din nudijo topel in zdrav obrok tudi delavcem na no\xc4\x8dnih izmenah. Prednost je tudi v tem, da se z dru\xc5\xbeenjem v \xc4\x8dasu malice krepijo medosebni odnosi, poleg tega \xc2\xa0delavcem ni potrebno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati podjetja in s tem izgubljati \xc4\x8dasa. Iz tega prostorskega razloga so izjemno priro\xc4\x8dne tudi za gibalno ovirane delavce.\n_START_SECTION_\nProdajni avtomati\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed re\xc5\xa1itev so prodajni avtomati, ki lahko zagotovijo razli\xc4\x8dne vrste \xc5\xbeivil npr. vro\xc4\x8de juhe in tako koristijo tudi delavcem na no\xc4\x8dnih izmenah. Zasedejo malo prostora in stanejo veliko manj kot vzdr\xc5\xbeevanje menze.\n_START_SECTION_\nOvire\n_START_PARAGRAPH_\nProdajni avtomati so velikokrat zalo\xc5\xbeeni z nezdravimi prigrizki, menze \xc4\x8de obstajajo pa rutinsko ponujajo nezdravo hrano. Delavci v\xc4\x8dasih nimajo niti dovolj \xc4\x8dasa ali ustreznega prostora za malico. Zaradi tega ne zau\xc5\xbeijejo dovolj kalorij in posledi\xc4\x8dno ne morejo u\xc4\x8dinkovito opravljati napornega dela, ki se od njih pri\xc4\x8dakuje. Prav tako kmetijski in gradbeni delavci pogosto jedo v nevarnih in zdravju \xc5\xa1kodljivih pogojih (na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du, cestah). \xc5\xa0e posebej velik problem predstavlja urejenost prehrane delavcev na no\xc4\x8dnih izmenah. \xc5\xa0tevilne delovne organizacije namre\xc4\x8d nimajo menz, ki bi bile odprte tudi v no\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu, zato imajo le-ti \xc5\xbee v splo\xc5\xa1nem manj mo\xc5\xbenosti za zdravo prehrano.'