b'\n_START_ARTICLE_\nAnton A\xc5\xbebe\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v hribovski vasici Dolen\xc4\x8dice pri Javorjah v \xc5\xa0kofjelo\xc5\xa1kem hribovju o\xc4\x8detu Juriju in materi Marjani. Najprej so ga poslali u\xc4\x8dit za duhovnika, ker mu je o\xc4\x8de zgodaj umrl pa ga je varuh stric Janez javorski \xc5\xbeupan poslal v uk za trgovskega vajenca v Celovec. Po petih letih se je preselil v Ljubljano, kjer je kmalu opustil trgovski poklic in dve leti pomagal slikarju Janezu Wolfu, nato pa najprej od\xc5\xa1el na likovno akademijo na Dunaj in zatem v M\xc3\xbcnchen ter se razvil v izvrstnega risarja._NEWLINE_A\xc5\xbebe je bil osrednja slovenska slikarska osebnost ob koncu 19. stoletja. Te\xc5\xbeil je k realizmu in uporabi \xc4\x8distih barv. Med letoma 1891 in 1901 je imel v M\xc3\xbcnchnu zasebno slikarsko \xc5\xa1olo, ki so jo med drugim obiskovali Vasilij Vasiljevi\xc4\x8d Kandinski, Beta Vukanovi\xc4\x87, Matija Jama, Rihard Jakopi\xc4\x8d, Ivan Grohar, Matej Sternen in drugi. \xc4\x8ceprav ni A\xc5\xbebe nikoli zapisal svojih naukov, jih nekaj poznamo: princip krogle (kar je bli\xc5\xbee, je svetlej\xc5\xa1e) in kristalizacija barv (uporaba \xc4\x8distih barv) sta bila najpomembnej\xc5\xa1a, prav tako je spodbujal svoje u\xc4\x8dence k individualnemu razvoju. Njegova najbolj znana slika je \xc5\xbeenski portret\xc2\xa0\xc2\xbbZamorka\xc2\xab\xc2\xa0(1895), ki je na ogled v Narodni galeriji v Ljubljani. Na to sliko je bil A\xc5\xbebe zelo ponosen, saj je bila \xc5\xa1tudijska predloga njegovih naukov.'