b'\n_START_ARTICLE_\nNad\xc5\xa1kofija Maribor\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko ozemlje severno od Drave je po razmejitvi cesarja Karla Velikega leta 811 pripadlo Nad\xc5\xa1kofiji Salzburg, ju\xc5\xbeno od Drave pa oglejskemu patriarhatu. Salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofje so na svojem ob\xc5\xa1irnem ozemlju ustanovili ve\xc4\x8d podlo\xc5\xbenih \xc5\xa1kofij, tako npr. leta 1070 kr\xc5\xa1ko (sedanjo celov\xc5\xa1ko) \xc5\xa1kofijo, v 13. stoletju pa kar tri \xc5\xa1kofije. Nad\xc5\xa1kof Eberhard II. je leta 1216 ustanovil \xc5\xa1kofijo Chiemsee na Bavarskem in leta 1218 sekavsko (dana\xc5\xa1njo gra\xc5\xa1ko) \xc5\xa1kofijo. _NEWLINE_Nad\xc5\xa1kof Eberhard II. je \xc5\xbee leta 1225 pridobil soglasje pape\xc5\xbea Honorija III. (1216-1227) za ustanovitev lavantinske \xc5\xa1kofije, tako je lahko 10. maja 1228 v Salzburgu podpisal listino o ustanovitvi. Tedanje cerkvenopoliti\xc4\x8dne razmere so bile take, da se je nad\xc5\xa1kof bal, da bi razni de\xc5\xbeelni vladarji (npr. avstrijski in \xc5\xa1tajerski vojvoda Leopold VI. Babenber\xc5\xa1ki in pa koro\xc5\xa1ki vojvoda) v Rimu dosegli ustanovitev \xc5\xa1kofije na svojem ozemlju, zato je z lastno ustanovitvijo uspel, da so bili novoimenovani \xc5\xa1kofje od nad\xc5\xa1kofa v Salzburgu odvisni bolj, kot je bilo to dolo\xc4\x8deno po splo\xc5\xa1nem cerkvenem pravu. Tudi imenovanje lavantinskih \xc5\xa1kofov si je salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof pridr\xc5\xbeal zase (torej lavantinskega \xc5\xa1kofa ni imenoval _NEWLINE_pape\xc5\xbe, \xc4\x8deprav se je v nekaj izjemnih primerih to zgodilo)._NEWLINE_\xc5\xa0kofje so sprva \xc5\xbeiveli v Bre\xc5\xbeah in se zatem leta 1329 preselili na novo pridobljeni grad Tvimberg pri \xc5\xa0entlenartu v Labotski dolini. \xc5\xa0ele veliko kasneje so lahko prestavili \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe v tedanjo \xc5\xbeupnijsko cerkev pri \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu v Labotski dolini. V takratnem \xc4\x8dasu namre\xc4\x8d ni bila izjema, da se \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe in stolna cerkev ne nahajata v istem kraju. Enako je bilo tudi pri drugih sufraganih salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije: kr\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje so \xc5\xbeiveli na gradu Strasbourg, gra\xc5\xa1ki pa na gradu Sekau pri Lipnici, tudi sami salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofje so \xc5\xbeiveli ob Chiemskem jezeru.   _NEWLINE_\xc5\xa0ele leta 1244 je nad\xc5\xa1kof dolo\xc4\x8dil meje lavantinske \xc5\xa1kofije.  \xc5\xa0kofija je obsegala naslednje \xc5\xbeupnijske cerkve: \xc5\xa0entandra\xc5\xbe, Labot, sv. Florjan ob Laznici (srednja \xc5\xa0tajerska), s podru\xc5\xbenicami Sv. Peter pri Lindenbergu, sv. Martin v Sulmski dolini, ter sv. Andrej v Slatinskem dolu, jugovzhodno od Lipnice. \xc5\xa0kof Heinrich IV. Krapff je namre\xc4\x8d prosil pape\xc5\xbea Gregorja XI., da vklju\xc4\x8di v njegovo \xc5\xa1kofijo tudi \xc5\xbeupnijo sv. Florjan, ki pa je takrat obsegala veliko ve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje kot danes, kajti \xc5\xa1kofija ima tako majhne prihodke, da \xc5\xa1kof ne more \xc5\xbeiveti niti kot bolj\xc5\xa1i \xc5\xbeupnik. Tako je ta \xc5\xbeupnija postala t. i. mensalna dobrina, kar je pomenilo, da se je njen prihodek smatral za osebni prihodek \xc5\xa1kofa. Po drugi strani pa je to pomenilo, da je \xc5\xa1kof postal tudi \xc5\xbeupnik \xc5\xbeupnije Sv. Florijana in je moral za du\xc5\xa1no-pastirsko in upravno delo postaviti svojega vikarja. Leta 1376 so dolo\xc4\x8dili, da sme vikar zase in za svoje kaplane uporabljati \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, polja in pa\xc5\xa1nike in na teh ozemljih sprejemati darila in dajatve. Leta 1381 so vi\xc5\xa1ino letnih prejemkov vikarja, dolo\xc4\x8dili na 40 guldnov._NEWLINE_Ob koncu 17. stoletja se je lavantinska \xc5\xa1kofija delila na naddiakonat Spodnja Koro\xc5\xa1ka s sede\xc5\xbeem v \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu in na komisariat Sv. Florijan. K naddiakonatu so spadale \xc5\xbeupnije pri \xc5\xa0entandra\xc5\xbeu (s stolnico), Sv. Marija v Rojah, Sv. Gregor pod Kamnom, \xc5\xa0martin, Sv. Marija na Lavamintu, pro\xc5\xa1tija in kolegijska \xc5\xbeupnija Sv. Janeza Evangelista v Dravogradu, Sv. Janez Krstnik v Mosti\xc4\x8du, \xc5\xa0marjeta v Rem\xc5\xa1eniku, \xc5\xa0mihel v Marenbergu, Sv. Marija v Frezah, \xc5\xa0entjur na Rem\xc5\xa1eniku (severno od Frez). Komisariat Sv. Florijana pa je obsegal obmo\xc4\x8dja \xc5\xbeupnij Veliki sv. Florijan, Sv. Janez Krstnik na Zvonini, Sv. Egidij v Holeneku, Sv. Marija na Ojstrici, \xc5\xa0entjakob v Freilandu, Sv. Bartolomeja v Gamsah, \xc5\xa0entandra\xc5\xbe (Saustal, avstrijska \xc5\xa0tajerska), Sv. Mihaela (Gleinstetten, avstrijska \xc5\xa0tajerska), \xc5\xa0entvid na Starem trgu in \xc5\xa0entpeter (Sulmtal, avstrijska \xc5\xa0tajerska). \xc5\xbdupnije Visoko, Marenberg, Rem\xc5\xa1nik in Freze so neko\xc4\x8d spadale pod nekdanjo (pra)\xc5\xbeupnijo Labot na Koro\xc5\xa1kem. _NEWLINE_\xc5\xa0kofija je tako obsegala 21 povsem va\xc5\xa1kih \xc5\xbeupnij. \xc5\xa0e vedno je bila majhna in si ni mogla privo\xc5\xa1\xc4\x8diti ve\xc4\x8djih izdatkov. Cerkvene slu\xc5\xbebe, ki so jih v drugih \xc5\xa1kofijah opravljali posve\xc4\x8deni duhovniki, so v Lavantinski \xc5\xa1kofiji vr\xc5\xa1ili semeni\xc5\xa1\xc4\x8dniki, ki so se pripravljali na duhovni\xc5\xa1ki poklic. Tudi to, da je neka \xc5\xbeupnija (fara) pripadala Lavantinski \xc5\xa1kofiji \xc5\xa1e ni pomenilo, da tudi prihodki iz te \xc5\xbeupnije pripadajo \xc5\xa1kofiji, prav tako je bilo pogosto nejasno, kdo bo imenoval \xc5\xbeupnika in upravljal z \xc5\xbeupnijskim premo\xc5\xbeenjem ali kdo bo smel izvr\xc5\xa1evati druge pravice iz naslova premo\xc5\xbeenja \xc5\xbeupnije oziroma nositi morebitna bremena, kot so sanacije objektov po naravnih nesre\xc4\x8dah. Vsi \xc5\xbeupnijski prihodki niso pre\xc5\xa1li v enaki vi\xc5\xa1ini v \xc5\xa1kofijsko blagajno, tudi tam ne, kjer je \xc5\xbeupnija (na primer Veliki sv. Florijan) izrecno spadala neposredno pod \xc5\xa1kofa, kajti vikarji, ki jih je \xc5\xa1kof po sili razmer postavil, so morali prav tako prejeti svoj dele\xc5\xbe. _NEWLINE_Kljub temu, da je \xc5\xa1kofija obsegala majhno ozemlje, pa to ni veljalo za delovanje njenih \xc5\xa1kofov na drugih podro\xc4\x8djih. Kot sufraganski \xc5\xa1kofje salzbur\xc5\xa1kega nad\xc5\xa1kofa so smeli lavantinski \xc5\xa1kofje na njegovo \xc5\xbeeljo delovati na obmo\xc4\x8dju celotne Salzbur\xc5\xa1ke metropolije. Leta 1511 je bil \xc5\xa1kof Leonhard Peurl imenovan za pomo\xc5\xbenega \xc5\xa1kofa (sufragana) oglejskemu patriarhu s sede\xc5\xbeem v Benetkah, za tista obmo\xc4\x8dja, ki jih v za\xc4\x8detku 16. stoletja, zaradi vojnih razprtij, ni bilo mo\xc5\xbeno upravljati iz Italije. \xc5\xa0kof Peurl in njegov naslednik Philipp Renner sta zato smela na obmo\xc4\x8djih vojvodine Koro\xc5\xa1ke in Kranjske delovati kot \xc5\xa1kofa, ki zastopata oglejskega patriarha. To imenovanje je 18. maja 1511 v Rimu opravil Dominicus Grimani, \xc5\xa1kof, kardinal in patriarh Oglejske nad\xc5\xa1kofije, s tem imenovanjem pa je bila povezana pristojnost posve\xc4\x8devanja duhovnikov, cerkva in oltarjev, opravljanja vizitacij in sklicevanja sinod.  _NEWLINE_Zaradi podeljenih nalog v Oglejski nad\xc5\xa1kofiji na obmo\xc4\x8djih zunaj meja Furlanije, so imeli lavantinski \xc5\xa1kofje veliko ve\xc4\x8dje pristojnosti kot v svoji bistveno manj\xc5\xa1i \xc5\xa1kofiji. To se je nana\xc5\xa1alo na naddekanate Kranjska, Golovica in Zgornja Koro\xc5\xa1ka ter Ziljska in Podjunska dolina, kakor tudi \xc5\xbeupnije ob Slovenski Marki in v Bistrici. Te pristojnosti so izhajale iz potreb zaradi spora med cesarjem Maksimiljanom in Bene\xc5\xa1ko republiko, predmet katerega je bila med drugim tudi oblast v Gori\xc5\xa1ki grofiji. Na osnovi teh pristojnosti so bile utemeljene dejavnosti lavantinskih \xc5\xa1kofov izven lastne \xc5\xa1kofije na Koro\xc5\xa1kem (na primer v \xc5\xa0pitalu ob Dravi 22. julija 1535 ter na Kranjskem in Spodnjem \xc5\xa0tajerskem, ju\xc5\xbeno od Drave, na primer na ptujskem obmo\xc4\x8dju. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu jo\xc5\xbeefinskih reform za \xc4\x8dasa cesarja Jo\xc5\xbeefa II. sta se Lavantinski \xc5\xa1kofiji priklju\xc4\x8dili \xc5\xbeupniji v Velikovcu (1786) in v Celju (1789), vse \xc5\xbeupnije severno od Drave pa so pripadle Gra\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji. Da bi lahko \xc5\xa1kof bolje upravljal zelo razprostrto \xc5\xa1kofijo, so bile leta 1859 koro\xc5\xa1ke \xc5\xbeupnije prenesene pod upravo Kr\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije, v zameno zato pa so Lavantinski \xc5\xa1kofiji pripadle \xc5\xbeupnije v Mariboru in njegovi okolici. Takoj po tej spremembi je \xc5\xa1kof Anton Martin Slom\xc5\xa1ek prestavil \xc5\xa1kofijski sede\xc5\xbe v Maribor._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je Sveti sede\xc5\xbe Lavantinsko \xc5\xa1kofijo zaradi spremenjenih dr\xc5\xbeavno-ozemeljskih razmer, razpada Avstro-Ogrske monarhije in ustanovitve Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev (kasnej\xc5\xa1e Jugoslavije), 1. maja 1924 izvzel iz Metropolije Salzburg in jo neposredno podredil sebi. S tem se je kon\xc4\x8dalo obdobje med letoma 1446 in 1923, ko je salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof imenoval in posvetil vsakokratnega lavantinskega \xc5\xa1kofa, ta pa je smel nositi cesarsko-kraljevi naziv \xc2\xbbknezo\xc5\xa1kof\xc2\xab. Andrej Karlin je ob imenovanju 6. junija 1923 tako postal prvi \xc5\xa1kof, ki ga je neposredno imenoval Sveti sede\xc5\xbe. Istega leta so bile \xc5\xa1kofiji priklju\xc4\x8dene vse \xc5\xbeupnije \xc5\xa1kofij Krka, Sekav in Sombotel, ki so po novi dr\xc5\xbeavni razmejitvi ostale v kraljevini SHS._NEWLINE_5. marca 1962 je Sveti sede\xc5\xbe lavantinsko \xc5\xa1kofijo (latinsko Dioecesis Lavantina) preimenoval v mariborsko-lavantinsko \xc5\xa1kofijo, v njeno ozemlje pa so bile 1964 tudi uradno vklju\xc4\x8dene \xc5\xbeupnije, ki so bile od leta 1923 samo pod upravo mariborskega \xc5\xa1kofa. 22. novembra 1968 je bila mariborsko-lavantinska \xc5\xa1kofija kot sufragan postavljena pod upravo cerkvene pokrajine Ljubljanske metropolije. Leta 1994 je pod upravo mariborskega \xc5\xa1kofa pri\xc5\xa1lo tudi slovensko ozemlje \xc5\xbeupnij Razkri\xc5\xbeje in \xc5\xa0trigova (ki je spadalo v Zagreb\xc5\xa1ko nad\xc5\xa1kofijo oz. od 1997 v novoustanovljeno Vara\xc5\xbedinsko \xc5\xa1kofijo)._NEWLINE_7. aprila 2006 je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. z apostolsko konstitucijo Sacrorum Antistites ustanovil Mariborsko cerkveno pokrajino in mariborsko \xc5\xa1kofijo povzdignil v nad\xc5\xa1kofijo s sede\xc5\xbeem metropolita. Novoustanovljena sufragana, \xc5\xa1kofiji v Celju in Murski Soboti od takrat spadata pod Mariborsko metropolijo.\n_START_SECTION_\nGospodarske te\xc5\xbeave v \xc4\x8dasu svetovne gospodarske krize\n_START_PARAGRAPH_\nKonec leta 2007 se je izvedelo, da je nad\xc5\xa1kofija opravljala visokotvegane gospodarske dejavnosti. Vse je izbilo na dan, ko je \xc5\xa1kofija uradno zaprosila vatikanski In\xc5\xa1titut za verske dejavnosti (Vatikanska banka) za dva kredita v vi\xc5\xa1ini po pet milijonov evrov. Takoj zatem je apostolski nuncij v Sloveniji zaprosil Vatikan za pomo\xc4\x8d, ta pa je z namenom pregleda stanja v Maribor poslal bilan\xc4\x8dnega strokovnjaka Gianluco Pirredda kot apostolskega vizitatorja._NEWLINE_Januarja 2008 je nad\xc5\xa1kofija odprodala ve\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe v telekomunikacijskem podjetju T-2, ker je to med drugimi ponujalo tudi televizijske programe s pornografskimi vsebinami. Prav tako so bile odkrite nepravilnosti in nezakonito ravnanje nekaterih odgovornih oseb pri projektu prenove dela nekdanjega nad\xc5\xa1kofijskega Dvorca Betnava (vrniti je bilo potrebno nekaj manj kot 1,8 milijona neupravi\xc4\x8deno pridobljenih evropskih sredstev zaradi izdaje la\xc5\xbenih gradbenih situacij in poneverjenih gradbenih knjig). V zvezi s tem so bile opravljene preiskave in zase\xc5\xbeeno dokazno gradivo zaradi suma kaznivega dejanju poslovne goljufije, vsa zadeva pa je kon\xc4\x8dala na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, z izre\xc4\x8denimi sodbami nekaterim obto\xc5\xbeenim.    _NEWLINE_Leta 2011 je v javnost pri\xc5\xa1la novica o insolventnosti dveh investicijskih dru\xc5\xbeb Zvon Ena Holding in Zvon Dva Holding, pri katerih je bila nad\xc5\xa1kofija ve\xc4\x8dinski lastnik._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1i mariborski nad\xc5\xa1kof Alojzij Cvikl je novembra 2010 sprejel naloge za\xc4\x8dasnega ekonoma Nad\xc5\xa1kofije Maribor in se je trudil z upniki nad\xc5\xa1kofije skleniti sporazum, do \xc4\x8desar je 3. marca 2015 tudi pri\xc5\xa1lo. Takoj zatem, 14. marca, je bil imenovan za novega nad\xc5\xa1kofa, s \xc4\x8dimer je obenem prejel tudi vsa pooblastila za nadaljevanje finan\xc4\x8dne sanacije nad\xc5\xa1kofije.\n_START_SECTION_\nNad\xc5\xa1kofija danes\n_START_PARAGRAPH_\nNad\xc5\xa1kofija Maribor ima dva sufragana, tako da skupaj s \xc5\xa1kofijo v Celju in Murski Soboti tvori Mariborsko cerkveno pokrajino ali metropolijo. Z odcepitvijo celjske in murskosobo\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije se je \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeupnij zmanj\xc5\xa1alo na 143. _NEWLINE_Prvi mariborski nad\xc5\xa1kof metropolit je bil dr. Franc Kramberger (2006-2011). Po njegovem odstopu je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. 3. februarja 2011 za nad\xc5\xa1kofa imenoval dotedanjega nad\xc5\xa1kofa-koadjutorja dr. Marjana Turn\xc5\xa1ka, ki je bil zaradi brezizhodne finan\xc4\x8dne situacije nad\xc5\xa1kofije, skupaj z ljubljanskim nad\xc5\xa1kofom dr. Antonom Stresom, ki je bil mariborski koadjutor pred njim, koncem julija 2013 iz Rima pozvan oz. prisiljen odstopiti s polo\xc5\xbeaja. S tem korakom naj bi bil slovenski Cerkvi omogo\xc4\x8den nov za\xc4\x8detek. Sede\xc5\xbe mariborskega nad\xc5\xa1kofa je bil tako od 31. julija 2013 izpraznjen. Med letoma 2013-2015 je kot apostolski administrator nad\xc5\xa1kofijo upravljal in vodil celjski \xc5\xa1kof dr. Stanislav Lipov\xc5\xa1ek. 14. marca 2015 je pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek imenoval jezuita msgr. Alojzija Cvikla za 62. mariborskega nad\xc5\xa1kofa metropolita, \xc5\xa1kofovsko posve\xc4\x8denje novoimenovanega nad\xc5\xa1kofa je bilo 26. aprila 2015.\n_START_SECTION_\nObseg in upravna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje mariborske nad\xc5\xa1kofije danes sega na zahodu do Pece na za\xc4\x8detku Koro\xc5\xa1ke, preko Pohorja, zavzema celotno Dravsko polje in se kon\xc4\x8da na vzhodu pri Ljutomerskih goricah. Na severu sega do pogorja Kozjaka in Sladkega vrha in se spu\xc5\xa1\xc4\x8da preko Slovenskih goric do Konji\xc5\xa1ke gore in Bo\xc4\x8da na jugu. Sicer pa nad\xc5\xa1kofija Maribor obsega slabih 20 odstotkov povr\xc5\xa1ine Slovenije in meji na murskosobo\xc5\xa1ko, celjsko, gra\xc5\xa1ko, kr\xc5\xa1ko (celov\xc5\xa1ko) in vara\xc5\xbedinsko \xc5\xa1kofijo. Osrednje romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je Ptujska gora z baziliko  Marije Zavetnice s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem.'