b'\n_START_ARTICLE_\nZahodna fronta (prva svetovna vojna)\n_START_SECTION_\nVojni na\xc4\x8drti\n_START_PARAGRAPH_\nGeneral Alfred von Schlieffen je ob odhodu v pokoj nem\xc5\xa1ki vojski kot svojo oporoko zapustil na\xc4\x8drt za bodo\xc4\x8do vojne operacije proti Franciji. Na\xc4\x8drt, ki je bil star \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot deset let je bil nekoliko zastarel saj ni upo\xc5\xa1teval mo\xc4\x8di ruske vojske, ki je do leta 1914 narasla, in vstopa Italije v vojno. Schlieffen je bil namre\xc4\x8d prepri\xc4\x8dan, da bo prihodnja vojna spopad s Francijo, Rusijo in Veliko Britanijo, da bo odlo\xc4\x8dilno boji\xc5\xa1\xc4\x8de v Franciji in da bo morala biti Nem\xc4\x8dija proti Rusiji v Defenzivi, trajanje vojne je odvisna od hitrosti poraza Francije. Francoske utrdbe ob Nem\xc5\xa1ko- Francoski meji so premo\xc4\x8dne zato jih je potrebno obiti skozi nevtralno Nizozemsko, Belgijo in Luksemburg \xc4\x8deprav Nem\xc4\x8dija jam\xc4\x8di za njihovo nevtralnost. Leta 1914 je general Moltke nem\xc5\xa1kemu general\xc5\xa1tabu predlo\xc5\xbeil popravljen  Schlieffnov na\xc4\x8drt, ki pa je v osnove \xc5\xa1e vedno ostal nespremenjen. V novem na\xc4\x8drtu je bilo potrebno ra\xc4\x8dunati na ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d ruske armade, ki se je od leta 1905 ponovno opomogla. Tudi Francozi so okrepili armado, Britanci pa so imeli na voljo zelo u\xc4\x8dinkovit ekspedicijsko armado. Nem\xc5\xa1ki na\xc4\x8drt je bil usklajen z Avstro-Ogrskim, ta naj bi nekaj dni po nem\xc5\xa1kem napadu na Francijo napadla Rusijo in tako krila Nem\xc5\xa1ko armado._NEWLINE_Na antantni strani je bil leta 1913 sprejet francoski na\xc4\x8drt Jeffre-\xc5\xbdilinski, ki je predvideval, da bodo Nemci napade na Francijo in Rusijo izvajali lo\xc4\x8deno. Zato naj bi zaveznici zaveznici voja\xc5\xa1ke operacije proti nem\xc5\xa1ki vojski izvajali isto\xc4\x8dasno. Med tema pa z Britanci ni bilo nobenih trdnih dogovorov. V letih 1913 in 1914 je pri\xc5\xa1lo le do dogovora, da bo imela britanska armada okoli 120.000 vojakov, ki bodo name\xc5\xa1\xc4\x8deni v coni Maubeuge-Hirson-Bisigny vendar le v primeru \xc4\x8de ta stopi v vojno. Belgiji, ki je bila sicer nevtralna je leta 1914 pri\xc4\x8dakovala, da jo bo Nem\xc4\x8dija napadla. Njen obrambni na\xc4\x8drt je bil defenziven, vojska bi se postopoma umikala v utrjeno cono Liegea kjer bi po\xc4\x8dakala na morebitno pomo\xc4\x8d zahodnih zaveznikov.\n_START_SECTION_\nStanje v vojskah\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ka armada je bila leta 1914 naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i borbeni stroj na svetu. Imela je odli\xc4\x8den poveljni\xc5\xa1ki kader, vojaki pa so bili disciplinirani in odli\xc4\x8dno izurjeni. Njena oprema je bila najsodobnej\xc5\xa1a \xc5\xa1e posebej te\xc5\xbeko topni\xc5\xa1tvo. V primeru vojne je Nem\xc5\xa1ka armada imela pripravljene rezerve. Za razliko od Nemcev Francozi niso imeli nobenih rezerv. Zanemarili so te\xc5\xbeko topni\xc5\xa1tvo. Njihova ofenzivna doktrina, ki naj bi jo spro\xc5\xbeili proti Nem\xc4\x8diji pa ni bila realisti\xc4\x8dna. Poveljni\xc5\xa1ki kader je bil sicer discipliniran vendar pa v kriti\xc4\x8dnih trenutkih ni znal sam sprejemati pomembnih odlo\xc4\x8ditev. Britanska ekspedicijska armada je bila \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno majhna zato pa izredno u\xc4\x8dinkovita poklicna vojska z izku\xc5\xa1enimi poveljniki. Kljub temu jo je vojna ujela nepripravljeno saj ni bila pripravljena za velike voja\xc5\xa1ke operacije._NEWLINE_Avgusta 1914 so tako vsi pri\xc4\x8dakovali, da bo vojna kratka in zmagovita. Po nekaterih ocenah naj bi trajala le do bo\xc5\xbei\xc4\x8da, nato pa se bojo vojaki odpravili domov. Le malokdo se je zavedal, da vojna v teh novih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah ni ve\xc4\x8d \xc5\xa1port kraljev kot je bila leta 1870, ko se je na tiso\xc4\x8de vojakov spopadlo na omejenem boji\xc5\xa1\xc4\x8du. V pripravah na vojno je bilo najve\xc4\x8d razlik v koli\xc4\x8dini streliva. \xc5\xa0e najbolj so bili popravljeni Francozi in Nemci. Toda Francozi so zelo slabo razumeli spremembe, ki jih je prinesla industrijska revolucija. Njihova vojska je imela \xc5\xa1e vedno barvne uniforme medtem, ko je imela nem\xc5\xa1ka \xc5\xbee umazano sive, prilagojene zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nLeto 1914\n_START_PARAGRAPH_\n4. avgusta Nemci napadejo Belgijo. Belgijska vojska se v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji Nemcev trdo\xc5\xbeivo brani zato jim ne uspe zasesti belgijskih trdnjav Liege in Nemur, kar povzro\xc4\x8di zastoj pri napredovanju vojske. Ker pa je pritisk nem\xc5\xa1kih enot prehud se po padcu trdnjav belgijska vojska umakne v Antwerpen kjer zaman \xc4\x8daka na pomo\xc4\x8d Francije in Velike Britanije. Nem\xc5\xa1ko vrhovno poveljstvo je proti Franciji in Belgiji odprlo 450\xc2\xa0km dolgo fronto, ki jo je zasedlo 7 armad in 4 konjeni\xc5\xa1ki korpusi, skupaj okoli 1.620.000 mo\xc5\xbe in 5000 topov vseh kalibrov ter okoli 200 letal za takti\xc4\x8dno in strate\xc5\xa1ko opazovanje._NEWLINE_Francoska vojska ukrepa hitro in \xc5\xbee med 5. in 7. avgustom v t. i. >>vojni za meje<< vdre v Alzacijo in za\xc4\x8dasno zasedejo nekaj nem\xc5\xa1kega ozemlja. Cilja, Rena niso dosegli. Medtem pa so nem\xc5\xa1ke enote napredovale skozi Belgijo in nato vdrle v Francijo. Francozi so v sodelovanju z Britanci izvedli ve\xc4\x8d protinapadov vendar je bila Nem\xc5\xa1ka vojska premo\xc4\x8dna, pokazale pa so se tudi slabosti lo\xc4\x8denega poveljevanja med Britanskimi in Francoskimi enotami. Boji okoli Lorenae, Ardeniov, Sembrae, in Mansa so terjali 300.000 padlih in ranjenih francoskih vojakov zato je bil 25. avgusta razgla\xc5\xa1en splo\xc5\xa1ni umik. Ni\xc4\x8d bolje ni kazalo britanskim enotam, ki so se prav tako za\xc4\x8dele umikati pod velikim nem\xc5\xa1kim pritiskom._NEWLINE_Pariz in Francija sta se zna\xc5\xa1li v veliki nevarnosti zato je general Joseph Joffre sestavil novo 6. armado, ki bo branila Pariz. Francoska vlada se je zatekla v Bordeaux, da se nebi ponovilo leto 1871. Medtem pa so Nemci naredili usodno napako, ko so zasukali svoje krilo navznoter in tako nehali napredovati proti zahodu. Napako so izkoristili zavezniki in za\xc4\x8dela se je prva bitka na Marni, ki je trajala sedem dni na fronti dolgi od Verduna do Meauxa. Nem\xc5\xa1ko napredovanje se je ustavilo. Moltke je 8. septembra dal ukaz za umik. Bitka na Marni je bila za Nemce izgubljena. Pariz je bil za zdaj re\xc5\xa1en._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ka vojska se je umaknila za 70\xc2\xa0km kar je pripeljalo do bitke pri Arrasu in Somi v severni Franciji. Nem\xc5\xa1ko napredovanje se je usmerilo proti severu, da bi tako dobili nadzor nad strate\xc5\xa1ko pomembno o\xc5\xbeino Pas de Calais. 9. oktobra pade Antwerpen. Med 18. in 30. oktobrom pa pride ena za drugo do bitk na Yeseri in Ypresu. Izgube na obeh straneh so visoke. 10. novembra pride do druge bitke za Ypres kjer je nem\xc5\xa1ki napad ponovno odbit. Med 17. in 23. decembrom Francozi v t. i. >>zimski bitki<< na obmo\xc4\x8dju \xc5\xa0ampanije in Arrasa izvedejo ve\xc4\x8d neuspelih napadov. Do konca decembra zaradi iz\xc4\x8drpanosti na obeh straneh fronta otrpne v pozicijski vojni.\n_START_SECTION_\nLeto 1915\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1915 pride do popolne spremembe na\xc4\x8dina bojevanja, ki postane pozicijsko. Francozi \xc5\xbeelijo osvojiti ozemlja, ki so jih izgubili leta 1914, Nemci pa uberejo defenzivno taktiko, ki pa ni tako zelo uspe\xc5\xa1na saj od njih zahteva veliko materialnih sredstev. 16. februarja Francozi nadaljujejo z ofenzivo v \xc5\xa0ampaniji. Na pomo\xc4\x8d jim prisko\xc4\x8dijo Britanci, ki 10. marca izvedejo ofenzivo pri Artoisu , ki pa jo morajo \xc5\xbee po nekaj dneh prekiniti. V \xc5\xbeelji po napredovanju Nemci 22. aprila pri Ypresu uporabijo plin, uspeh je le za\xc4\x8dasen saj Britanci po nekaj dneh izvedejo protinapad in ponovno zavzamejo izgubljene polo\xc5\xbeaje._NEWLINE_9. maja Francozi za\xc4\x8dnejo Lorettsko bitko. Ta je pomembna zato ker v njej uporabijo vse izku\xc5\xa1nje pridobljene v predhodnih bitkah. Obetali so si, da bojo s kopi\xc4\x8denjem sil (topovi,strelivo,vojaki,...) dosegli zmago, vendar so se motili saj ofenziva kot mnoge druge ni uspela. Isto\xc4\x8dasno so pri Lillu Britanci spro\xc5\xbeili svojo ofenzivo, ki pa so jo zaradi slabe topni\xc5\xa1ke priprave pa nekaj urah prekinili. To so ponovili 16. junija vendar ponovno brez uspeha._NEWLINE_Zastoj fronta privede do razvijanja novih oro\xc5\xbeij, ki bi pozicijsko vojskovanje spremenilo v gibljivo. Tako se prvi\xc4\x8d pojavi ime Tank. 25. septembra se za\xc4\x8dne velika zavezni\xc5\xa1ka ofenziva pri Artoisu in \xc5\xa0ampaniji. Ofenziva je le deloma uspe\xc5\xa1na. Zaveznikom uspe zasesti 17,5\xc2\xa0km dolg in 3,5\xc2\xa0km \xc5\xa1irok pas kar je bilo za tisti \xc4\x8das neverjeten podvig. V tem napadu so tudi zavezniki prvi\xc4\x8d uporabijo bojne strupe.\n_START_SECTION_\nLeto 1916\n_START_PARAGRAPH_\nLeto sta zaznamovali dve veliki bitki, bitka za Verdun in bitka na Somi. Ti sta zaradi klanja brez primere postali pojem vojskovanja v prvi svetovni vojni. Predvsem sta bili to bitki iz\xc4\x8drpavanja v kateri sta ena in druga stran vlo\xc5\xbeili ogromno materiala in \xc4\x8dasa, da bi nasprotnika izmu\xc4\x8dili in tako prisilili, da prosi za mir._NEWLINE_Bitka za Verdun se je za\xc4\x8dela 21. februarja 1916 z bobne\xc4\x8dim ognjem. V prvem naskoku so nem\xc5\xa1ke \xc4\x8dete odli\xc4\x8dno napredovale in zajele ve\xc4\x8d francoskih utrdb vklju\xc4\x8dno z utrdbo Fourt Douaumont. Tako  nem\xc5\xa1ke kot francoske izgube so bile izredno visoke.  Nato pa se je 25. februarja polo\xc5\xbeaj nenadoma spremenil. Francoska vojska se je pod poveljstvom generala Henrija Philippa Petaina reorganizirala in dobila nove okrepitve, tako da jim je do 28. februarja uspelo omejiti nem\xc5\xa1ko napredovanje. Medtem pa so izgube na obeh straneh rastle v vi\xc5\xa1ave, vendar te o\xc4\x8ditno \xc5\xa1e niso bile dovolj visoke da bi Nemci ofenzivo prekinili. Klanje pri Verdunu je strahotno vlivalo na stanje v francoski vojski. To je bil eden izmed razlogov, da je Joffre povi\xc5\xa1al Petaina in mu s tem odvzel poveljstvo. Zamenjala sta ga general Robert Nivelle in Charles Mangin, ki je postal znan po vzdevku >>klavec<<._NEWLINE_Dne 26. maja je Joseph Joffre od Haiga zahtevel da se \xc4\x8dim prej za\xc4\x8dne razbremenilna ofenziva na Somi v nasprotnem primeru francoske vojske ne bo ve\xc4\x8d. V Verdunu pa se je nadaljevalo klanje 7. junija so Nemci zasedli Fort Vaux, glavno francosko utrdbo na severozahodu. Pritisk na francosko vojsko se je julija zaradi ruske ofenzive nekoliko zmanj\xc5\xa1al, srditi boji pa so trajali skoraj do konca leta.  Na koncu leta sta nasprotnika stala tam kjer se je vse skupaj za\xc4\x8delo._NEWLINE_Bitka na Somi se je divjala od 1. julija do 18. novembra in je iz\xc4\x8drpala vse britanske mo\xc4\x8di za leto 1916. Ofenziva je bila sprva na\xc4\x8drtovana kot skupni napad britanskih in francoskih enot kar pa se je francoska vojska zapletla v boje pri Verdunu so morali Britanci prevzeti nase ve\xc4\x8dji del ofenzive. Tako kot Verdun je bila to bitka iz\xc4\x8drpavanja in \xc5\xa1e huj\xc5\xa1e klanje kot Verdun. Ko so jeseni pre\xc5\xa1teli \xc5\xbertve je bilo padlih ali ranjenih 420.000 britanskih in 195.000 francoskih vojakov. Samo v prvem dnevu ofenzive so izgubili 57.000 vojakov. 14. julija se je za\xc4\x8del drugi veliki napad, ki je prinesel le omejene uspehe. Napad so 4. septembra nadaljevali Francozi nato pa 25. avgusta ponovno Angle\xc5\xbei. Ponovna ofenziva, ki je bila predvidena za 2. oktober je zaradi stra\xc5\xa1nih nalivov in razmo\xc4\x8denega boji\xc5\xa1\xc4\x8da propadla.\n_START_SECTION_\nLeto 1917\n_START_PARAGRAPH_\nTo leto je bilo za vse strani prelomno. Zaradi velikega \xc5\xa1tevila mrtvih je za\xc4\x8delo primanjkovati delavne sile, zato so se predvsem v okupiranih de\xc5\xbeelah za\xc4\x8dele deportacije na prisilno delo. V Angliji in Nem\xc4\x8diji je industrija dosegla najvi\xc5\xa1jo stopnjo. Spremenila se je tudi sestava vojske. \xc5\xa0tevilo divizij je naglo rastlo, \xc4\x8deprav te zaradi primanjkovanja vojakov niso bile \xc5\xa1tevil\xc4\x8dne. Zato pa so te dobile novo oro\xc5\xbeje in ve\xc4\x8djo topni\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d. Britanci so sprejeli zakon o voja\xc5\xa1ki obveznosti, da bi dopolnili svojo zdesetkano vojsko. Za\xc4\x8dele se je uveljavljati avtomatsko oro\xc5\xbeje, minometi, in razli\xc4\x8dne ro\xc4\x8dne bombe. Okrepilo se je topni\xc5\xa1tvo, predvsem te\xc5\xbeko, in tehni\xc4\x8dne enote. Vse pomembnej\xc5\xa1e pa je postajalo letalstvo._NEWLINE_To leto je zaznamoval tudi vstop ZDA v veliko vojno. 6. aprila 1917 so tako ZDA uradno napovedale vojno Nem\xc4\x8diji in pod poveljstvom generala Johna Pershinga v Evropo poslale svoj ekspedicijski korpus. Ta je nato 4. julija 1917 ponosno korakal skozi Pariz vendar v boje zaradi svoje neizku\xc5\xa1enosti \xc5\xa1e ni posegel._NEWLINE_Spomladi so zavezniki pripravljali novo ofenzivo, ki bi v 48 urah prebila fronto med Reimsom in Soissonsom ter nato naglo prodreti skozi odprtino v neutrjeno zaledje. Na\xc4\x8drte za ofenzivo je prekri\xc5\xbeal nem\xc5\xa1ki umik na Hindenburgovo linijo. Na ta na\xc4\x8din so Nemci skraj\xc5\xa1ali fronto in tako prihranili 13 divizij. Pri svojem umiku so izvajali "taktiko po\xc5\xbegane zemlje" in tako za ve\xc4\x8d mesecev nevtralizirali lep del zahodne fronte. Poleg tega je nem\xc5\xa1ko vrhovno poveljstvo izdelalo docela novo doktrino pro\xc5\xbene obrambe v globino. Divizije so tako pove\xc4\x8dale gibljivost in samostojnost. Obramba tako postane gibljiva in ne stati\xc4\x8dna kot v preteklosti. V prvi polovici aprila so zavezniki spro\xc5\xbeili spomladansko ofenzivo. Britanci so na svojem sektorju pri Arrasu in Vimyju dosegli najve\xc4\x8dji uspeh. V \xc5\xa1estih dneh so zajeli 13.000 nem\xc5\xa1kih vojakov, zaplenili 200 topov, iz boja so izlo\xc4\x8dili sedem nem\xc5\xa1kih divizij in napredovali za deset kilometrov. Na tem boji\xc5\xa1\xc4\x8du pa je zadnjikrat nastopila tudi konjenica. Ostali odseki fronte niso imeli te sre\xc4\x8de. Zaradi razmo\xc4\x8denega terena slabega vremena in sodelovanja med zavezniki je bila je bila ofenziva 21. maja prekinjena. Prvi\xc4\x8d so v ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu uporabili tudi tank, ki je med nem\xc5\xa1kimi vrstami povzro\xc4\x8dil pravo paniko._NEWLINE_Zaradi vse slab\xc5\xa1ih razmer na boji\xc5\xa1\xc4\x8du in zaledju je pri\xc5\xa1lo do uporov. Vojaki enostavno niso ve\xc4\x8d hoteli v rove, delavci pa niso hoteli opravljati svojega dela. Najhuje je bilo v Franciji in Italiji. Nemci so za upore v vojski izvedeli \xc5\xa1ele ko je bilo vsega konec. Sicer pa je imela tudi Nem\xc4\x8dija notranje politi\xc4\x8dne probleme._NEWLINE_7. julija so Britanci v skrbno na\xc4\x8drtovani operaciji zavzeli greben Messines-Wytschaete ju\xc5\xbeno od Yepresa ter nato s pomo\xc4\x8djo tankov napredovali v globino nem\xc5\xa1ke obrambne \xc4\x8drte. Boji so trajali do novembra, dokler ofenziva ni utonila v jesenskem blatu. Podobne uspeha so dosegli tudi Francozi v \xc5\xa0ampaniji, ki so Nemce prisilili k umiku. 20. novembra se je za\xc4\x8dela najbolj znamenita bitka prve svetovne vojne, ko je 400 britanskih tankov napadlo nem\xc5\xa1ke polo\xc5\xbeaje pri Cambraiju. Uspeh prvega dne je bil ve\xc4\x8dji kot v \xc5\xa1estih mesecih tretje ofenzive pri Ypresu. Zavezniki so zavzeli ogromno ozemlja vendar so ga v naslednji nem\xc5\xa1ki protiofenzivi \xc5\xbee izgubili. 1. decembraje bila bitka kon\xc4\x8dana, \xc4\x8deprav zavezniki \xc5\xa1e niso docela dojeli pomena tankov se se \xc5\xbee za\xc4\x8dele \xc4\x8dutiti spremembe, ki jih bo ta novi bojni stroj prinesel.\n_START_SECTION_\nLeto 1918\n_START_PARAGRAPH_\nLeto 1918 za Nem\xc4\x8dijo ni prineslo ni\xc4\x8d dobrega kljub temu, da je bila Rusija izlo\xc4\x8dena iz vojne in se je lahko Nem\xc4\x8dija zdaj posvetila zahodni fronti. V dr\xc5\xbeavi so se kot gobe po de\xc5\xbeju vzklili upori, ki so bili ve\xc4\x8dinoma krvavo zadu\xc5\xa1eni. Dru\xc5\xbebeno politi\xc4\x8dni pretresi so za\xc4\x8deli zajemati tudi frontne armade, mno\xc5\xbeilo se je dezerterstvo in skriva\xc5\xa1tvo. Kljub temu je bila armada \xc5\xa1e zmeraj u\xc4\x8dinkovit vojni stroj, ki je na zahodni fronti za\xc4\x8del pripravljati novo ofenzivo, ki bo dokon\xc4\x8dno odlo\xc4\x8dila vojno na zahodu._NEWLINE_Napad naj bi se za\xc4\x8del med Sarpo in Osio v Picardiji, s kratkim bombardiranjem s plinom, nato z mo\xc4\x8dnim topni\xc5\xa1kim ognjem, podobno kot pri Kobaridu. Glavni udarec je bil namenjen Britancem. Za napad je bil dolo\xc4\x8den 21. marec. Zavezniki se niso bali napada saj so bili dosti mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od Nemcev. Njihova edina ve\xc4\x8dja slabost je pomanjkanje enotnega poveljstva. Po za\xc4\x8detnem napadu nem\xc5\xa1ke vojske, ki ni dosegel zadanega cilja, so sledile \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri izredno krvave bitke. Med 21. marcem in 5. aprilom je potekala bitka v Picardiji, med 9. in 29. aprilom ji je sledila bitka v Flandriji nato bitka na Chemin-de-Dames (17. maj-15. junij) in druga bitka na Marni (15. do 19. junij). Napad ob Sommi se je za\xc4\x8del z najve\xc4\x8djim topni\xc5\xa1kim ognjem v celi vojni. Izgube na obeh straneh so bile ogromne, Nemci zanje niso imeli nadomestnih enot medtem ko so zaveznikom na pomo\xc4\x8d prisko\xc4\x8dili Ameri\xc4\x8dani. 30. maja se je Nemcem \xc5\xbee drugi\xc4\x8d v vojni posre\xc4\x8dilo dose\xc4\x8di Marno kar je med zavezniki povzro\xc4\x8dilo krizo v poveljstvu. Na pomo\xc4\x8d so jim prisko\xc4\x8dili Ameri\xc4\x8dani, ki so odbili Nem\xc5\xa1ki napad kakih 70\xc2\xa0km od Pariza. Nem\xc5\xa1ka vojska se je zna\xc5\xa1la v izboklini zato so spro\xc5\xbeili novo ofenzivo pri Noyon-Montdidieri in Soissons, ki pa so jo Francozi brez te\xc5\xbeav odbili. Med 15. in 17. julijem so Nemci spro\xc5\xbeili novo ofenzivo na 120\xc2\xa0km \xc5\xa1iroki fronti med Chateu-Thierrya do Argonov. Toda Francozi so bili pripravljeni in tik pred nem\xc5\xa1kim napadom spro\xc5\xbeili silovito protiofenzivo, ki je dokon\xc4\x8dno pokopal nem\xc5\xa1ke upe o koncu vojne. V \xc5\xa1tirih mesecih so Nemci izgubili okoli 800.000 vojakov, njihove rezerve so bile iz\xc4\x8drpane, zato si do konca vojni niso morali privo\xc5\xa1\xc4\x8diti nobenega napada ve\xc4\x8d._NEWLINE_Medtem pa so zavezniki za\xc4\x8deli pripravljati novo ofenzivo. V veliko pomo\xc4\x8d so jim bile ameri\xc5\xa1ke \xc4\x8dete. Maja jih je v Evropo pri\xc5\xa1lo 240.000, junija pa 280.000. 6. avgusta sta francoska in britanska armada med Montdidierom in Albertom spro\xc5\xbeili napad, ki je povzro\xc4\x8dil najhuj\xc5\xa1i poraz nem\xc5\xa1ke armade od za\xc4\x8detka vojne (>>\xc4\x8drni petek<<). \xc5\xbde prvi dan so zavezniki napredovali 10\xc2\xa0km. 8. avgusta je britanska armada ob pomo\xc4\x8di stotih tankov dobesedno pregazila nem\xc5\xa1ke \xc4\x8drte, cele enote so se dobesedno razbe\xc5\xbeale. Poraz je bil tako velik, da je Ludendorff ponudil odstop, ki pa ni bil sprejet. Nemcem je postalo jasno da se bodo morali za\xc4\x8deti pogajati za mir. Medtem pa se je nem\xc5\xa1ka armada umaknila na Hidenburgovo linijo._NEWLINE_Zlom ni bil dale\xc4\x8d. 26. septembra so Francozi in Ameri\xc4\x8dani napadli med Reimsom in Meuso proti Mezieresu, 27. septembra sta dve britanski armadi napadli Siegfriedstellung zahodno od Cambraija. 29. so Angle\xc5\xbei in Francozi napadli pri Saint-Quintinu. Do 10. oktobra je bila Siegfridova \xc4\x8drta zlomljena, zavezniki so osvojili Flandrsko vi\xc5\xa1avje , Lens, Cambrain, Sainn- Quintin, Laon, Chemins-des-Dames. 4. oktobra je Nem\xc4\x8dija Wilsona prvi\xc4\x8d prosila za premirje, ki pa je bilo zavrnjeno, zahteval je popolno kapitulacijo. Ker ni bilo drugega izhoda je 27. oktobra novi kancler Nem\xc4\x8dije  sprejel Wilsonove pogoje za premirje. V zaledju pa je medtem za\xc4\x8delo vreti, 30. oktobra so se uprli mornarji v luki Kiel, 30. novembra vlada sklene da mora cesar odstopiti, v Berlinu je  izbruhnila stavka vojska ni \xc5\xbeelela posredovati in se je postavila na stran protestnikov. Zgledalo je da bo dr\xc5\xbeava vsak \xc4\x8das padla v spiralo kaosa.\n_START_SECTION_\nPremirje\n_START_PARAGRAPH_\nPogoji za sklenitev premirja so bili stra\xc5\xa1ni. Nem\xc4\x8dija je morala v 15 dneh izprazniti zasedeno ozemlje v Franciji, Belgiji in Luksemburgu in zapustiti Alzacijo in Loreno, izro\xc4\x8diti 5000 topov, 25.000 strojnic, 3000 minometov, 1700 letal, 5000 lokomotiv, 150.000 \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih vagonov, vse podmornice, visokomorsko floto, v 31 izprazniti levi breg Rena, se umakniti iz Tur\xc4\x8dije, Avstro-Ogrske in Romunije, izpustiti vse vojne ujetnike, pogodbi iz Brest-Litovska in Bukare\xc5\xa1te sta bili izni\xc4\x8deni, Nem\xc4\x8dija mora v naslednjih letih zaveznikom izpla\xc4\x8dati vojno od\xc5\xa1kodnino. Premirje je bilo podpisano 11. novembra 1918 ob \xc5\xa1tirih in pet minut zjutraj. Veljati pa je za\xc4\x8delo ob enajstih dopoldne. Prve svetovne vojne je bilo konec.'