b'\n_START_ARTICLE_\nMorski je\xc5\xbeki\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nMorski je\xc5\xbeki so zvezdasto (radialno) somerni organizmi s kroglastim telesom. Obi\xc4\x8dajna velikost se giblje med 6 in 12 cm, najve\xc4\x8dje vrste pa dose\xc5\xbeejo 36 cm. V splo\xc5\xa1nem jih delimo na dve skupini, in sicer na Euechinoidea,\xc2\xa0\xc2\xbbmoderni\xc2\xab\xc2\xa0tip je\xc5\xbekov, ter Cidaroidea, ki imajo debele in tope bodice, na katerih rastejo alge in spu\xc5\xbeve. V prvo skupino pri\xc5\xa1tevamo tudi je\xc5\xbeke z nepravilno, dvobo\xc4\x8dno somerno obliko, kot so morski kovanci (Clypeasteroida) in sr\xc4\x8dasti je\xc5\xbeki (Spatangoida). Njihovo telo je prilagojeno zakopavanju v pesek in sediment._NEWLINE_Notranji skelet (endoskelet) je sestavljen iz apnen\xc4\x8dastih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, trdno povezanih med sabo. Na plo\xc5\xa1\xc4\x8dah se nahajajo \xc5\xa1tevilne izbokline, na katerih so pritrjene bodice. Te so navadno dolge od 1-3 cm in debele 1-2 mm; je\xc5\xbeki iz rodu Diadema, ki prebivajo v tropskih morjih, imajo najdalj\xc5\xa1e bodice, tj. od 10-30 cm. Ena od bistvenih in o\xc4\x8ditnih vlog bodic je vsekakor obramba pred plenilci, pri nekaterih vrstah pa so bodice tudi strupene (glej spodnje poglavje Strupenost in po\xc5\xa1kodbe). Poleg tega lahko slu\xc5\xbeijo premikanju po morskem dnu, zakopavanju v pesek oz. sediment ter kot sito za lovljenje delcev hrane. Na povr\xc5\xa1ini mnogih je\xc5\xbekov se nahajajo majhni, \xc5\xa1karjam podobni izrastki, imenovani pedicelariji, za katere se domneva, da pomagajo \xc4\x8distiti alge, prisesane organizme in organski drobir iz povr\xc5\xa1ine telesa. Pri nekaterih je\xc5\xbekih so pedicelariji prav tako strupeni, npr. pri cvetli\xc4\x8dnem je\xc5\xbeku (Toxopneustes pileolus)._NEWLINE_Tako kot vsi igloko\xc5\xbeci imajo tudi morski je\xc5\xbeki poseben vodovodni sistem, sestavljen iz kanalov, napolnjenih s teko\xc4\x8dino. Ta deluje kot hidravli\xc4\x8dni sistem, ki je pomemben za premikanje, prisesavanje na podlago in izmenjavo dihalnih plinov. Vidni del tega sistema so \xc5\xa1tevilne brazdne no\xc5\xbeice, ki se nahajajo na povr\xc5\xa1ini telesa in slu\xc5\xbeijo \xc5\xa1tevilnim nalogam, med drugim kot priseski za vzpenjanje na trdi podlagi ali \xc4\x8dvrsto pritrditev, za izmenjavo dihalnih plinov (podobno kot \xc5\xa1krge), pobiranje hrane ali zakopavanje. Okoli ustne odprtine se sicer nahaja pet parov \xc5\xa1krg, ki so glavno mesto za izmenjavo plinov._NEWLINE_Ustna odprtina se nahaja na spodnji strani telesa, zadnjik pa na zgornji (aboralni) strani. \xc4\x8celjustni aparat je sestavljen iz petih apnen\xc4\x8dastih zobcev, katere premika zapleten sistem mi\xc5\xa1ic, podpirajo pa ga \xc5\xa1tevilne skeletne strukture - celotna struktura je znana pod imenom Aristotelova svetilka oz. lanterna._NEWLINE_\xc5\xbdiv\xc4\x8devje je dokaj preprosto: sestavlja ga veliki \xc5\xbeiv\xc4\x8dni obro\xc4\x8d, ki obkro\xc5\xbea Aristotelovo svetilko, iz katerega izhaja pet radialnih \xc5\xbeivcev, ki se nato \xc5\xa1e razvejijo in o\xc5\xbeiv\xc4\x8dujejo brazdne no\xc5\xbeice, bodice in pedicelarije. Morski je\xc5\xbeki lahko zaznavajo dotik, svetlobo in snovi. Statociste, imenovane tudi sferidiji, delujejo kot ravnote\xc5\xbeni organ.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeujejo se na spolni na\xc4\x8din preko zunanje oploditve. V dolo\xc4\x8denem delu leta (npr. v zmerno toplih morjih spomladi ali zgodaj poleti) se spolne \xc5\xbeleze mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dajo, spolne celice (gamete) pa se ob zadostni namno\xc5\xbeitvi sprostijo skozi odprtino na sredini zgornjega dela telesa. Morski je\xc5\xbeki pogosto \xc5\xbeivijo v skupinah, kar pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenosti za oplojevanje, poleg tega pa lahko medsebojno prilagodijo \xc4\x8das spro\xc5\xa1\xc4\x8danja gamet, da je \xc4\x8dasovni zamik spro\xc5\xa1\xc4\x8danja pri osebkih v skupini \xc4\x8dim manj\xc5\xa1i. Sposobnost obstanka vrste je tako sorazmerna z ve\xc4\x8djo gostoto populacije je\xc5\xbekov, kar opisuje Alleejev u\xc4\x8dinek._NEWLINE_Iz oplojenega jaj\xc4\x8deca se razvije li\xc4\x8dinka, ki prosto plava in \xc5\xbeivi kot zooplankton ve\xc4\x8d tednov. Za razliko od odraslih osebkov li\xc4\x8dinka nima zvezdaste somernosti telesa. Med rastjo v telesu \xc5\xbee za\xc4\x8dne nastajati zasnova notranjega skeleta v obliki apnen\xc4\x8dastih pali\xc4\x8dic. Li\xc4\x8dinka se po tem obdobju ustali na morskem dnu in se v \xc4\x8dasu okoli ene ure preobrazi v odraslo obliko, ki skozi \xc4\x8das zraste do polne velikosti. Kako li\xc4\x8dinka izbere prostor ustalitve, ni povsem jasno, verjetno so za to odlo\xc4\x8dilne snovi, ki jih morska trava, s katero se hranijo, spu\xc5\xa1\xc4\x8da v okolico, in/ali prisotnost drugih je\xc5\xbekov. Posebnost predstavljajo nekatere vrste je\xc5\xbekov v polarnih obmo\xc4\x8djih, pri katerih samice zadr\xc5\xbeujejo velika jaj\xc4\x8deca na povr\xc5\xa1ini telesa s pomo\xc4\x8djo bodic, iz oplojenega jaj\xc4\x8deca pa se neposredno razvijejo mladi osebki; stadij prosto plavajo\xc4\x8de li\xc4\x8dinke je tako popolnoma odsoten._NEWLINE_Kljub u\xc4\x8dinkoviti za\xc5\xa1\xc4\x8diti so se nekateri plenilci posebej prilagodili za plenjenje morskih je\xc5\xbekov. Med prilagoditve spadajo npr. kle\xc5\xa1\xc4\x8de, posebni zobje in kremplji. Glavni plenilci so morske vidre, vol\xc4\x8dja jegulja (Anarrhichthys ocellatus), morske zvezde, mnoge koralne ribe in raki. Morski kovanci so izpostavljeni napadom morskih pol\xc5\xbeev, ki izvrtajo luknje skozi apnen\xc4\x8dasto ogrodje. Poleg pasivne obrambe se lahko je\xc5\xbeki izognejo plenilcem na ta na\xc4\x8din, da se odlepijo od trde podlage (npr. od kamna) in se skotalijo stran; taktika je sicer primerna za relativno po\xc4\x8dasne plenilce, kot so morske zvezde._NEWLINE_Morski je\xc5\xbeki lahko do\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8d kot 50 let starosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nMorski je\xc5\xbeki naseljujejo vse svetovne oceane v prakti\xc4\x8dno vseh globinah. Antarkti\xc4\x8dni je\xc5\xbeek (Sterechinus neumayeri) prebiva npr. v morjih na polarnem obmo\xc4\x8dju, ve\xc4\x8dina morskih je\xc5\xbekov iz rodu Echinothuriidae ter iz rodu Dermechinus pa naseljuje globokomorska podro\xc4\x8dja, tj. globine ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d metrov. Primerki je\xc5\xbekov iz dru\xc5\xbeine Pourtalesiidae so bili najdeni celo na globini 6.850 m. Prodnati je\xc5\xbeek (Colobocentrotus atratus) se je s splo\xc5\xa1\xc4\x8denim telesom prilagodil bivanju na obalah, poleg tega je eden od redkih je\xc5\xbekov, ki lahko ve\xc4\x8d ur pre\xc5\xbeivi izven vode._NEWLINE_Kljub prebivanju v raznolikih ekosistemih ve\xc4\x8dina vrst \xc5\xbeivi v zmerno toplih in tropskih morjih blizu obale, do globine nekaj deset metrov, kjer je hrane v obliki alg dovolj. Zaradi nevarnosti pregrevanja, izsu\xc5\xa1itve in plenilcev, predvsem ptic, se izogibajo najbolj plitvim delom ob obali in se najraje skrivajo med kamni. Nekateri je\xc5\xbeki se prekrijejo z deli morske trave ali kosi lupin \xc5\xa1koljk, ki jih trdno dr\xc5\xbeijo z brazdnimi no\xc5\xbeicami. Tako vedenje verjetno slu\xc5\xbei kamufla\xc5\xbei in za\xc5\xa1\xc4\x8diti pred premo\xc4\x8dno son\xc4\x8dno svetlobo._NEWLINE_Mnogi je\xc5\xbeki se po morskem dnu premikajo s pomo\xc4\x8djo bodic. Navpi\xc4\x8dno (npr. po algah) se premikajo s pomo\xc4\x8djo brazdnih no\xc5\xbeic, ki delujejo kot priseski. Morski je\xc5\xbeek Echinometra lucunter si z zobci v kamen ali celo jeklene pilote pomolov izdolbe varno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem se skriva pred plenilci. Sr\xc4\x8dasti je\xc5\xbeki (Spatangoida) in morski kovanci (Clypeasteroida) \xc5\xbeivijo delno ali v celoti zakopani v sedimentu. Nekateri sr\xc4\x8dasti je\xc5\xbeki \xc5\xbeivijo 15 cm ali ve\xc4\x8d pod povr\xc5\xa1jem morskega dna in vzdr\xc5\xbeujejo odprti tunel vode zaradi prehranjevanja in dihanja.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina morskih je\xc5\xbekov se prehranjuje s strganjem alg in majhnih pritrjenih \xc5\xbeivali s povr\xc5\xa1ine kamnov in morskega dna. Nekateri se prehranjujejo z morsko travo ali algami, kot je kelp, zaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred plenilci pa so aktivni predvsem pono\xc4\x8di. \xc5\xbde omenjeni Echinometra lucunter se ustali v svojem bivali\xc5\xa1\xc4\x8du in lovi delce hrane z bodicami in pedicelariji. Globokomorski je\xc5\xbeki se prehranjujejo z odmrlim organskim materialom, celo z deli potopljenega lesa. Sr\xc4\x8dasti je\xc5\xbeki delno privzemajo delce hrane iz sedimenta, v katerem so zakopani, deloma iz vode v tunelu. Na zgornji strani telesa morskih kovancev so \xc5\xa1tevilne fine in majhne bodice, ki delce hrane premikajo do spodnje strani, kjer je ustna odprtina, nekateri pa se samo delno zakopajo in precejajo vodo._NEWLINE_Morski je\xc5\xbeki so pomembni rastlinojedi v ekosistemu, zato lahko ob nenadzorovanem mno\xc5\xbeenju opusto\xc5\xa1ijo velika obmo\xc4\x8dja kelpovih gozdov. Na zahodni obali Severne Amerike so tako \xc5\xa1krlatno rde\xc4\x8di je\xc5\xbeki povzro\xc4\x8dali \xc5\xa1kodo, kar je bilo posledica komercialnega lovljenja morskih vider zaradi krzna, ki so pomemben plenilec morskih je\xc5\xbekov in vzdr\xc5\xbeujejo njihovo populacijo na normalni ravni. Po zakonski prepovedi lova so se kelpovi gozdovi za\xc4\x8deli obnavljati.\n_START_SECTION_\nMorski je\xc5\xbeki v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenskem morju biva 11 vrst morskih je\xc5\xbekov, od tega 5 pravilnih (Regularia) ter 6 nepravilnih je\xc5\xbekov (Irregularia)._NEWLINE_Od pravilnih je\xc5\xbekov je v priobalju najbolj raz\xc5\xa1irjen vijoli\xc4\x8dasti je\xc5\xbeek (Paracentrotus lividus), ki se ob\xc4\x8dasno mo\xc4\x8dno razmno\xc5\xbei (tudi do 350 osebkov na m\xc2\xb2), za kopalce pa predstavlja nadlego, saj se bodice lahko zapi\xc4\x8dijo v ko\xc5\xbeo. Sorodni \xc4\x8drni je\xc5\xbeek (Arbacia lixula) je pri nas redek; od ostalih pravilnih je\xc5\xbekov lahko najdemo \xc5\xa1e npr. belobodi\xc4\x8dastega je\xc5\xbeka (Sphaerechinus granularis) ter zelenega je\xc5\xbeka (Psammechinus microtuberculatus)._NEWLINE_Od nepravilnih je\xc5\xbekov najdemo med sr\xc4\x8dastimi je\xc5\xbeki predvsem oblega je\xc5\xbeka (Echinocardium fenauxi). Za severni del Jadranskega morja je v ekolo\xc5\xa1kem smislu pomemben predvsem brazdasti je\xc5\xbeek (Schizaster canaliferus), ki biva na muljastem oz. pe\xc5\xa1\xc4\x8denem dnu. Je bioindikator, saj je zelo ob\xc4\x8dutljiv na pomanjkanje kisika, tako da na onesna\xc5\xbeenje opozarjajo mno\xc5\xbeice je\xc5\xbekovih lupin. Od ostalih nepravilnih je\xc5\xbekov bivata pri nas \xc5\xa1e npr. mali je\xc5\xbeek (Echinocyamus pusillus) ter lirasti je\xc5\xbeek (Brissopsis lyrifera).\n_START_SECTION_\nStrupenost in po\xc5\xa1kodbe\n_START_PARAGRAPH_\nBodice in pedicelariji mnogih morskih je\xc5\xbekov so dovolj ostri in mo\xc4\x8dni, da zlahka predrejo neza\xc5\xa1\xc4\x8diteno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ko\xc5\xbeo. Do po\xc5\xa1kodb in zastrupitev po navadi pride ob nepazljivi hoji v plitvinah s skalnato obalo, kjer se morski je\xc5\xbeki radi skrivajo, in vstopanju v vodo blizu pomolov, kjer se nabirajo razni odpadki, s katerimi se je\xc5\xbeki hranijo, dostikrat pa tudi ob prijemanju\xc2\xa0\xc2\xbbzanimive\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeivali. Poseben problem je tudi potapljanje v no\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu, ko so je\xc5\xbeki aktivni in se hranijo; tako potaplja\xc4\x8di v\xc4\x8dasih opisujejo, da je morsko dno v no\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu prekrito z morskimi je\xc5\xbeki\xc2\xa0\xc2\xbbkot preproga\xc2\xab._NEWLINE_Dolgobodi\xc4\x8dasti morski je\xc5\xbeki iz dru\xc5\xbeine Diadematidae imajo \xc5\xa1e posebej dolge in tanke bodice v primerjavi s telesom, ki se v tkivu rade prelomijo. Bodice so votle, v njih pa se nahaja strupena teko\xc4\x8dina modre barve. Sam vbod je bole\xc4\x8d, bolj kot bi bilo pri\xc4\x8dakovati od same mehanske po\xc5\xa1kodbe, kar nakazuje na vpletenost strupa, katerega sestava do sedaj \xc5\xa1e ni bila razjasnjena. Okoli mesta vboda nastane blaga oteklina in rde\xc4\x8dina, ko\xc5\xbea v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici pa se obarva modro zaradi pigmentov v izlo\xc4\x8denem strupu, ki lahko nekaj tednov ali mesecev po vbodu spro\xc5\xbeijo preob\xc4\x8dutljivostno (alergijsko) reakcijo. Bole\xc4\x8dina navadno mine v nekaj urah. Redkokdaj se zaradi vboda pojavijo sistemski simptomi, kot je slabost (navzea)._NEWLINE_Odlomljeni deli bodic v tkivu pogosto spro\xc5\xbeijo vnetni odziv, zaradi \xc4\x8desar nastane bole\xc4\x8d granulom. Sekundarne oku\xc5\xbebe (infekcije) rane so dokaj pogoste, \xc5\xa1e posebej ob pomanjkljivi oskrbi rane._NEWLINE_Bodice morskih je\xc5\xbekov iz reda Echinothurioida so kratke in kroglaste na koncih, v kroglasti raz\xc5\xa1iritvi pa se nahaja strup. Sestava strupa \xc5\xa1e ni popolnoma znana. Sam vbod naredi sicer komaj zaznavno rano, vendar je izjemno bole\xc4\x8d. Nekatere vrste, kot sta Asthenosoma marisrubri in A. varium, zato nosijo vzdevek ognjeni je\xc5\xbeki, kar sicer velja tudi za vrsto Astropyga radiata iz dru\xc5\xbeine Diadematidae. Bole\xc4\x8dina navadno mine v pol ure. Mo\xc4\x8dna bole\xc4\x8dina lahko pri nekaterih spro\xc5\xbei slabost, motnje krvnega obtoka (npr. zvi\xc5\xa1anje ali zni\xc5\xbeanje krvnega tlaka), du\xc5\xa1evne motnje ipd._NEWLINE_Pri nekaterih vrstah, kot so tiste iz rodu Toxopneustes, niso nevarne bodice, pa\xc4\x8d pa pedicelariji, ki prav tako lahko predrejo ko\xc5\xbeo in povzro\xc4\x8dijo zastrupitev. V strupu so bistvene beljakovinske sestavine: pri je\xc5\xbeku Toxopneustes pileolus je npr. bil izoliran bazi\xc4\x8dni toksin z molekulsko maso okoli 25 kDa. Bole\xc4\x8dina ob vbodu je ostra in za\xc4\x8dne popu\xc5\xa1\xc4\x8dati po 15 minutah, popolnoma pa izgine v eni uri. Ob zastrupitvi se lahko pojavi ohromitev (paraliza) obraznih mi\xc5\xa1ic in jezika, kar povzro\xc4\x8di motnje govora, poleg tega pa tudi ohromitev udov ali celo dihalnih (respiratornih) mi\xc5\xa1ic in dezorientiranost, kar je lahko smrtno nevarno za potaplja\xc4\x8de in plavalce._NEWLINE_Ob po\xc5\xa1kodbi je treba takoj zapustiti morje in odstraniti vidne bodice s pinceto ter o\xc4\x8distiti in razku\xc5\xbeiti rano z alkoholom in jodovo tinkturo. Namakanje prizadetega dela v topli vodi je neu\xc4\x8dinkovito. Globoko zapi\xc4\x8deni deli bodic zahtevajo kirur\xc5\xa1ko obravnavo, \xc5\xa1e posebej ob vpletenosti medsklepnih prostorov. Za natan\xc4\x8den prikaz bodic je v\xc4\x8dasih potrebno rentgensko slikanje: bodice se namre\xc4\x8d zaradi apnen\xc4\x8daste sestave dobro vidijo na posnetku. Poleg tega je treba status cepljenja proti tetanusu, morebitne sekundarne oku\xc5\xbebe pa zahtevajo uporabo antibiotika._NEWLINE_Morski je\xc5\xbeki, ki \xc5\xbeivijo v evropskih morjih, v glavnem niso nevarni za \xc4\x8dloveka oz. vbodi ne povzro\xc4\x8dijo huj\xc5\xa1ih po\xc5\xa1kodb. Med njih pri\xc5\xa1tevamo vijoli\xc4\x8dastega je\xc5\xbeka, \xc4\x8drnega je\xc5\xbeka, belobodi\xc4\x8dastega je\xc5\xbeka in evropskega okrasnega je\xc5\xbeka (Centrostephanus longispinus). Slednji ima sicer dolge bodice, ki lahko predrejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ko\xc5\xbeo, vendar te niso tako nevarne kot pri sorodnih vrstah v tropskih morjih.'