b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Freudeneck\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se prvi\xc4\x8d omenja v listinah leta 1267. Takrat je dal Bruno Schauenbur\xc5\xa1ki, \xc5\xa1tajerski de\xc5\xbeeli glavar in \xc5\xa1kof v Olomucu, grad \xe2\x80\x9ccastrum frevdenekk\xe2\x80\x9d skupaj s sosednjimi de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejimi posestmi v najem za dobo enega leta nekemu Theodericu Stangerju. O omenjenem najemniku Stangerju ni veliko podatkov. _NEWLINE_Leta 1270  je \xc4\x8de\xc5\xa1ki kralj Otokar II. P\xc5\x99emysl, med drugim tudi vojvoda \xc5\xa0tajerske,  grad podelil koro\xc5\xa1ki rodbini (grofov Vovbr\xc5\xa1kih. Leta 1278 je nem\xc5\xa1ki  kralj Rudolf I. Habsbur\xc5\xa1ki v bitki pri Moravskem polju premagal Otokarja in tako postal nedvomni vojvoda \xc5\xa0tajerske in drugih slovenskih de\xc5\xbeel.  Tako je Rudolf Habsbur\xc5\xa1ki leta 1279 ponovno podelil gradove \xc5\xbda\xc5\xbeenberk, Klauzen\xc5\xa1tajn, La\xc5\xa1ko in Vreudenekk grofu Ulriku II. Vovbr\xc5\xa1kemu in njegovi \xc5\xbeeni, Ne\xc5\xbei Badensko-Avstrijski. V za\xc4\x8detku 14. stoletja so si ga po vojni s Habsbur\xc5\xbeani za dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja prilastili Gori\xc5\xa1ki grofje, v letih 1328 in 1329 je na gradu Freudenek kot gori\xc5\xa1ki kastelan izpri\xc4\x8dan neki Peter z Liemberga. Nato grad spet pridobijo Habsbur\xc5\xbeani in ga leta  1336 zastavijo gospodom \xc5\xbdovne\xc5\xa1kim oziroma Frideriku \xc5\xbdovne\xc5\xa1kemu, ki je od leta 1341 grof Friderik I. Celjski. V arhivih je ohranjena \xc5\xa1e druga zastavna listina, datirana v leto 1368. Od takrat naprej pa vse do izumrtja rodbine 9. novembra 1456 je bila posest v zastavi grofov Celjskih. Grad je bil torej pravno-formalno v lasti \xc5\xa1tajerskega de\xc5\xbeelnega kneza, torej Habsbur\xc5\xbeanov. _NEWLINE_Poslednji\xc4\x8d je grad v virih posredno omenjen leta 1444, ko dasta celjska kneza Friderik II. in Ulrik II. svojemu vitezu (ministerialu) Petru Obra\xc4\x8danu v zakup \xc5\xa1tiri kmetije pod Freudenekom. Verjetno gre za kmetije, ki so stale na obmo\xc4\x8dju Starega Hrastnika. Nato sta sama celjska kneza, po zapisu iz Celjske kronike, grad dala poru\xc5\xa1iti v \xc4\x8dasu celjsko-habsbur\xc5\xa1ke vojne (1438-1443). Celjska kronika iz 15. stoletja namre\xc4\x8d govori, da so Celjani razvalili ve\xc4\x8d svojih gradov, med njimi tudi Freudenberg (Freudeneck), stolp blizu La\xc5\xa1kega (nem. Freudenberg, bei Tiffer ein Thurn). Grad ni bil ve\xc4\x8d obnovljen, kamenje od grajskih razvalin so uporabili kmetje iz starega Hrastnika, deloma pa se je skotalilo v strugo potoka Brnica._NEWLINE_Gospostvo in grad Freudenek je v takratnem fevdalnem sistemu spadal pod La\xc5\xa1ko gospostvo s sede\xc5\xbeem v La\xc5\xa1kem.  Grad je Celjskim grofom in knezom slu\xc5\xbeil kot lovski dvor Celjskih grofov. \xc5\xa0ir\xc5\xa1a okolica se \xc5\xa1e danes imenuje Tirberg.'