b'\n_START_ARTICLE_\nParsek\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi je neposredno izmeril medzvezdno razdaljo Bessel. Med letoma 1838 do 1840 je s Fraunhoferjevim heliometrom izmeril paralakso zvezde 61 Laboda (Cygni). Njena paralaksa je zna\xc5\xa1ala 0,348" in od tu razdalja, izra\xc5\xbeena v parsekih, 2,874 pc, oziroma 9,372 sv. l. (danes je izmerjena vrednost 11,1 sv. l.). Istega leta sta merila paralaksi \xce\xb1 Kentavra (Centauri) in Vege, \xce\xb1 Lire (Lyrae) tudi Henderson in Friedrich von Struve. To\xc4\x8dnost, s katero je meril Bessel, je bila tak\xc5\xa1na, kakor da bi izmeril debelino lasu z razdalje 50 m. Za \xc4\x8dloveka se je s tem Vesolje mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo, saj si je Kepler predstavljal, da je celotna zvezdna krogla od nas oddaljena le kako desetino svetlobnega leta, Newton pa si je upal to \xc5\xa1tevilko pove\xc4\x8dati na morda 2 svetlobni leti. _NEWLINE_Enoto parsek je prvi\xc4\x8d omenil Dyson leta 1913 v \xc4\x8dlanku Prostorska porazdelitev zvezd v Carringtonovem polarnem katalogu (The Distrubution in Space of the Stars in Carrington\'s Circumpolar Catalogue) in menil, da je tak\xc5\xa1na dol\xc5\xbeinska enota potrebna. Sam je predlagal ime astron, Charlier pa je predlagal ime siriometer. Na Turnerjev predlog so privzeli ime parsek. Prva, ki sta uporabila to ime, sta bila Turner za razdalje do zvezd v Enorogu (Monoceros) leta 1921 in Ejnar Hertzsprung leta 1922._NEWLINE_Na nebu ni zvezde, katere paralaksa bi bila 1 lo\xc4\x8dna sekunda. \xc4\x8ce je paralaksa zvezde ve\xc4\x8dja, le\xc5\xbei zvezda bli\xc5\xbeje Zemlji in je njena razdalja v parsekih manj\xc5\xa1a. Zemlji najbli\xc5\xbeja zvezda bo tako imela najve\xc4\x8djo izmerjeno paralakso. To je Proksima Kentavra, katere paralaksa zna\xc5\xa1a 0,762" in je oddaljena pribli\xc5\xbeno 1,312 parseka, oziroma 4,280 svetlobnih let._NEWLINE_Merjenje razdalj nebesnih teles od Zemlje je ena od klju\xc4\x8dnih nalog astrometrije, veda o merjenju leg nebesnih teles._NEWLINE_Zaradi razmeroma majhnih paralakti\xc4\x8dnih odmikov postopki s paralakso omogo\xc4\x8dajo zanesljive meritve zvezdnih razdalj do nekako 325 svetlobnih let, oziroma pribli\xc5\xbeno 100 parsekov, kar odgovarja 1/100 lo\xc4\x8dne sekunde ali 10 mas (1 mas ali mililo\xc4\x8dna sekunda = 1/1000 lo\xc4\x8dne sekunde)._NEWLINE_V sredini 20. stoletja so izmerili \xc5\xbee 60.00 tiso\xc4\x8d zvezdnih paralaks. Na ta na\xc4\x8din so merili razdalje do 100 svetlobnih let._NEWLINE_Med letoma 1989 in 1993 je satelit Hipparcos, ki ga je izdelala Evropska vesoljska agencija (ESA), leta 1989 meril paralakse za pribli\xc5\xbeno 100.000 zvezd vse do razdalje 2.000 pc. NASA je januarja 2002 prenehala z odpravo._NEWLINE_ESA bo v sredini leta 2012 izstrelila satelit GAIA, ki bo poleg merjenja radialnih hitrosti zvezd zmogel meriti njihove razdalje s to\xc4\x8dnostjo 10\xc2\xa0% v smeri sredi\xc5\xa1\xc4\x8da na\xc5\xa1e Galaksije do razdalje 8 kpc v ozvezdju Strelca (Sagittarius).'