b'\n_START_ARTICLE_\nOkoljski determinizem\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljski determinizem (tudi klimatski determinizem, environmentalizem ali geografski determinizem) je nazor o fizi\xc4\x8dnem okolju, ki tega ozna\xc4\x8duje za prevladujo\xc4\x8d dejavnik kulture. Po njem naj bi bil \xc4\x8dlovek in njegova kultura bolj kot od socialnih pogojev strogo odvisna od okoljskih pogojev in pri tem ne bi mogla odstopati._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i okoljski deterministi so bili Carl Ritter, Ellen Churchill Semple, Ellsworth Huntington in Thomas Griffith Taylor; prepri\xc4\x8danja o tem, ali je bil Friedrich Ratzel s svojim delom Antropogeographie, ki velja za temeljni kamen dru\xc5\xbebene geografije, okoljski determinist, pa so deljena._NEWLINE_Najzgodnej\xc5\xa1e korenine okoljskega determinizma je najti \xc5\xbee v antiki, in sicer pri trditvah starogr\xc5\xa1kega geografa Strabona, da so podnebni dejavniki psiholo\xc5\xa1ka predispozicija razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih ras. Tovrstne ideje so bile razli\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno, a vedno prisotne v znanosti vse do modernih \xc4\x8dasov. Zlasti je geografski determinizem postal aktualen konec 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ko ga je razvijajo\xc4\x8da se dru\xc5\xbebenogeografska veda prevzela za svojo osrednjo teorijo. Temu se je v manj\xc5\xa1em obsegu pridru\xc5\xbeila tudi antropologija. Vpliv pri razvoju tega determinizma je imela evolucijska biologija, \xc4\x8detudi se je mnogo trditev okoljskega determinizma opiralo bolj na danes ovr\xc5\xbeeni lamarkizem kot na darvinizem._NEWLINE_Osnovni argument zagorovnikov okoljskega determinizma so bile posamezne komponente fizi\xc4\x8dne geografije, na prvem mestu podnebje, ki naj bi nosilo velik vpliv na temperament posameznikov, ta pa naj bi nadalje zaznamoval njihovo kulturo in dru\xc5\xbebo. Tako naj bi tropsko podnebje povzro\xc4\x8dilo lenobo in promiskuiteto, medtem ko naj bi redne vremenske spremembe srednjih zemljepisnih \xc5\xa1irin vodile do izostrenih umov tamkaj\xc5\xa1njih ljudi. Ker naj bi se tak\xc5\xa1ni okolijski vplivi na psihologijo in biologijo ljudi uveljavljali po\xc4\x8dasi, je bilo pomembno spremljati oziroma preu\xc4\x8diti migracije skupin, s \xc4\x8dimer bi bilo mo\xc4\x8d dolo\xc4\x8diti izvorno fizi\xc4\x8dno okolje, v katerem se je \xc4\x8dlovekov um razvil._NEWLINE_Zaton okoljskega determinizma so pomenila dvajseta in trideseta leta 20. stoletja, ko je na njegov ra\xc4\x8dun vzniknilo nemalo kritik v strokovnih krogih. Prvi odziv na to je bil razvoj omiljene razli\xc4\x8dice, okoljskega posibilizma, sledila pa je prakti\xc4\x8dna opustitev nazora za ve\xc4\x8d desetletij. Moderni kritiki so geografski determinizem ozna\xc4\x8dili za podlago rasizmu in imperializmu, zaradi \xc4\x8desar med mnogimi geografi ta danes velja za diskreditirajo\xc4\x8di dejavnik v geografski znanosti._NEWLINE_V \xc4\x8dasu razcveta okoljskega determinizma je bila popularna tudi njegova razli\xc4\x8dica med marksisti. Ti so osnovni teoriji Karla Marxa o ideolo\xc5\xa1ki in kulturni strukturi, zasnovani na podlagi ekonomije, dodali \xc5\xa1e idejo, da je ekonomija dolo\xc4\x8dena z dejavniki fizi\xc4\x8dnega okolja. Primer tega je teorija ruskega geografa Georgija Plehanova, ki je za krivca nerazvitosti ruske dru\xc5\xbebe \xe2\x80\x93 ta je bila v njegovem \xc4\x8dasu urejena \xc5\xa1e fevdalno, namesto da bi se \xc5\xbee razvila v kapitalizem in kasneje dozorela za komunisti\xc4\x8dno revolucijo \xe2\x80\x93 ozna\xc4\x8dil obse\xc5\xbene planjave Rusije, ki naj bi povzro\xc4\x8dile preveliko razpr\xc5\xa1itev razrednih konfliktov. Tudi marksisti\xc4\x8dni okoljski determinizem je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno kot njegova osnova.'