b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija Evrope\n_START_PARAGRAPH_\nEvropa skupaj z Azijo sestavlja eno samo celino, ki po povr\xc5\xa1ini (54 milijonov km\xc2\xb2) preka\xc5\xa1a vse druge in jo ozna\xc4\x8dujemo kot Evrazijo. Delitev te ogromne celine na Evropo in Azijo se je uveljavila v preteklosti predvsem zaradi druga\xc4\x8dnega kulturnega, gospodarskega, socialnega in politi\xc4\x8dnega razvoja obeh delov. Evropa je kontinent, ki ga na severu omejuje Arkti\xc4\x8dni ocean, na zahodu Atlantski ocean in na jugu Sredozemsko in \xc4\x8crno morje. Na vzhodu preide v Azijo. Dogovorjena meja poteka od juga proti severu prek Kavkaza, Kaspijskega morja, reke Ural in gorovja Ural. Otoki in polotoki segajo globoko v morja, morje pa se s svojimi zalivi globoko zajeda v kontinent. Ve\xc4\x8d kot polovica evropskega ozemlja je manj kot 300\xc2\xa0km dale\xc4\x8d od najbli\xc5\xbejega morja.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dji otoki\n_START_PARAGRAPH_\nIslandija, Ferski otoki, Velika Britanija, Irska, Otok Man, Rockall, preostali Britanski otoki, del Azorov, Madeira, Balearski otoki, Korzika, Sardinija, Sicilija, Malta, Jonski otoki, Kreta, Egejski otoki, \xc3\x85landsko oto\xc4\x8dje, Gotland, Saaremaa, Hiiumaa, Jan Mayen, Kanarski otoki in Svalbard\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEvropa je poleg Azije najgosteje poseljena celina, le da v primerjavi z Azijo skoraj ni slabo poseljenih predelov. Najslab\xc5\xa1e sta poseljeni Severna (22 ljudi/km\xc2\xb2) in Vzhodna (33 ljudi/km\xc2\xb2) Evropa. Najgosteje poseljeno je obmo\xc4\x8dje v trikotniku London-Pariz-Ruhr, kjer \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot 400 ljudi/km\xc2\xb2. Povpre\xc4\x8dna gostota naseljenosti v Evropi je 60 prebivalcev na km\xc2\xb2._NEWLINE_Prebivalstvo Evrope je za\xc4\x8delo hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dati v zadnjih desetletjih 18. stoletja. Hitra rast prebivalstva je vplivala na preseljevanje na druge kontinente. Da v Evropi prebivalstvo ni \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e, je pripisati velikim izgubam med I. in II. svetovno vojno. Med vsemi kontinenti nara\xc5\xa1\xc4\x8da prebivalstvo Evrope najpo\xc4\x8dasneje, kar je rezultat starostne razporeditve prebivalstva in urejenih dru\xc5\xbebenih in socialnih razmer. V Evropi zelo hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8da prebivalstvo v mestih in njihovi okolici. _NEWLINE_Prebivalstvo Evrope je po svoji narodnostni sestavi zelo pestro. Narodi govorijo svoje jezike in imajo svoje narodne obi\xc4\x8daje in navade. Velike razlike se ka\xc5\xbeejo tudi v narodnostni in verski sestavi prebivalstva. V Evropi je velika ve\xc4\x8dina ljudi kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. Protestanti so predvsem v Severni Evropi, pravoslavna vera pa na Balkanskem polotoku in na vzhodu._NEWLINE_Vsepovsod pa na gostoto poseljenosti najve\xc4\x8d vplivajo klimatske, vodne in reliefne razmere.\n_START_SECTION_\nNaselja\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi imamo danes 165 mestnih aglomeracij z ve\xc4\x8d kot 200000 prebivalci in velika ve\xc4\x8dina teh mest le\xc5\xbei v Srednji Evropi. Megalopolis evropskih mest se vle\xc4\x8de od Velike Britanije do Lombardije, njegovo jedro pa je med obalo Severnega morja in K\xc3\xb6lnom ter Bonnom. To ogromno mestno obmo\xc4\x8dje Evrope ima svoj izvor v gospodarski mo\xc4\x8di in postaja glavno trgovsko obmo\xc4\x8dje Evrope._NEWLINE_Drugo veliko urbanizirano obmo\xc4\x8dje nastaja na jugu Evrope. Nastaja zaradi hitre rasti \xc5\xa1tevila prebivalcev ter zaradi pomo\xc4\x8di, ki jo je za razvoj tega obmo\xc4\x8dja namenila Evropska unija. Na tem obmo\xc4\x8dju najdemo nekatera pomembna evropska mesta kot so npr. Genova, Lyon, Milano, Benetke._NEWLINE_Preostala mesta na atlantski obali veljajo za izolirana in so med seboj nepovezana (nihajo med svojo tradicionalno navezanostjo na morje in med novimi vezmi v z notranjostjo Evrope). Mesta se seveda razvijajo tudi v drugih delih Evrope, vendar so zaenkrat \xc5\xa1e premalo aktivna (kar je seveda tudi posledica njihove usmeritve v skoraj petdesetletnem obdobju po drugi svetovni vojni). Gre ve\xc4\x8dinoma za glavna mesta dr\xc5\xbeav, za industrijska mesta (v ve\xc4\x8dini je industrija v krizi), za mesta z ve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom prebivalstva in majhno gospodarsko aktivnostjo ter za mesta, ki so mo\xc4\x8dno odvisna od drugih ve\xc4\x8djih centrov.'