b'\n_START_ARTICLE_\nOglje\n_START_PARAGRAPH_\nOglje je organski ostanek \xc5\xbeivalskega ali rastlinskega izvora, ki nastane ob dehidraciji teh snovi ob visokih temperaturah in odsotnosti kisika. Sestavljeno je iz ogljika (od 85 - 98\xc2\xa0%) in drugih primesi. Po izgledu je podobno premogu, le da je la\xc5\xbeje in bolj porozno.\n_START_SECTION_\nPridobivanje oglja iz lesa\n_START_PARAGRAPH_\nOglje za kurjavo se pridobiva iz tr\xc5\xa1ega lesa s postopkom suhe destilacije.\n_START_SECTION_\nTradicionalno pridobivanje\n_START_PARAGRAPH_\nOglje so v\xc4\x8dasih pridobivali v posebnih kopah, ki so jih oglarji postavljali v gozdovih. Les jel\xc5\xa1e (\xc4\x8drna, bela ali zelena) ali vrbov les sta najbolj primerni vrsti za \xc2\xbbkuhanje\xc2\xab\xc2\xa0oglja. Najbolj\xc5\xa1i del drevesa je tanko deblo ali debelej\xc5\xa1e veje. Najprej je les potrebno posu\xc5\xa1iti. Nato material pre\xc4\x8dno raz\xc5\xbeagajo. Za tem te kose razcepijo na primerno debelino in jih zlo\xc5\xbeijo v pokon\xc4\x8dni sto\xc5\xbeec, ki jo nato obdajo z mokro zemljo. V tako postavljeno kopo naredijo dve odprtini, eno na vrhu in eno ob vzno\xc5\xbeju. Na sredini kope nato pri\xc5\xbegejo ogenj, ki ustvarja potrebno toploto, da les zogleni. Uspeh pridobivanja oglja je v najve\xc4\x8dji meri odvisen od usposobljenosti oglarja. V 17. stoletju je bila uspe\xc5\xa1nost poklicnih oglarjev okoli 90\xc2\xa0%. Pri nas je bilo oglarstvo najbolj raz\xc5\xa1irjeno na Pohorju in na Koro\xc5\xa1kem in na Primorskem (Trnovska planota). \xc5\xa0e danes pa je oglarjenje precej \xc5\xbeivo v \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1kem hribovju.\n_START_SECTION_\nModerno pridobivanje\n_START_PARAGRAPH_\nDanes se oglje pridobiva v posebnih pe\xc4\x8deh iz odpadnega lesa in \xc5\xbeagovine, zaradi elektronskega nadzora ognja in kisika pa je uspe\xc5\xa1nost skoraj stoodstotna.\n_START_SECTION_\nUporaba lesnega oglja\n_START_PARAGRAPH_\nOglje je bilo v zgodovini najpomembnej\xc5\xa1e zaradi uporabe pri izdelavi smodnika, danes pa se poleg tega uporablja \xc5\xa1e v jeklarski industriji in za gospodinjke namene (pe\xc4\x8denje na \xc5\xbearu, kurjava, uporaba v vodnih filtrih ...)._NEWLINE_Oglje uporabljajo tudi slikarji za risanje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalsko oglje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivalsko oglje je oglje, pridobljeno na podoben na\xc4\x8din kot lesno, le da gre pri izdelavi tega produkta za suho destilacijo surovin \xc5\xbeivalskega izvora (po navadi kosti). Oglje \xc5\xbeivalskega izvora v nasprotju z lesnim, vsebuje le okoli 10\xc2\xa0% ogljika, ostalo pa so kalcijevi in magnezijevi fosfati ter ostale anorganske sestavine kosti. Tovrstno oglje se uporablja v medicinske namene in v prehrambeni industriji pri postopkih rafiniranja.'