b'\n_START_ARTICLE_\nRde\xc4\x8dejagodasti blu\xc5\xa1\xc4\x8dec\n_START_SECTION_\nOpis rastline\n_START_PARAGRAPH_\nJe vinski trti podobna rastlina (ovijalka in plezalka), ki raste v gozdovih in kot plevel v \xc5\xbeivih mejah. Pogosto ga najdemo v centralni in ju\xc5\xbeni Evropi ter ju\xc5\xbeni Angliji. Rastlina zraste do velikosti 2\xe2\x88\x923,5 m, je svetlo zelena in se nekoliko sveti.\n_START_SECTION_\nSteblo\n_START_PARAGRAPH_\nStebla se vzpenjajo s pomo\xc4\x8djo dolgih vitic, ki izvirajo iz strani listnih pecljev. Stebla tako poleti zrastejo tudi do dol\xc5\xbeine nekaj metrov, odmrejo pa, ko na njih dozorijo plodovi. Stebla so oglata, razvejana ve\xc4\x8dinoma ob tleh in groba na dotik zaradi kratkih, bodicam podobnih dla\xc4\x8dic (kar je splo\xc5\xa1na zna\xc4\x8dilnost rastlin te dru\xc5\xbeine).\n_START_SECTION_\nList\n_START_PARAGRAPH_\nListi so pecljati (listni pecelj je ukrivljen in kraj\xc5\xa1i od dol\xc5\xbeine lista), dlanasto deljeni na pet delov. Listni rob je nazob\xc4\x8dan, tako kot peclji pa so tudi listi prekriti z dla\xc4\x8dicami. Listi so veliki pribli\xc5\xbeno kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka dlan.\n_START_SECTION_\nCvet\n_START_PARAGRAPH_\nRastlina cveti maja. Majhni cvetovi so beli z zelenimi \xc5\xbeilami, zato na dale\xc4\x8d izgledajo belo-zelene barve. Zrastejo iz stebla, na delu kjer izra\xc5\xa1\xc4\x8da tudi list, po trije ali \xc5\xa1tirje cvetovi skupaj. Pra\xc5\xa1nike in pesti\xc4\x8de redko najdemo na isti rastlini, kjer pa jih najdemo, so na razli\xc4\x8dnih delih rastline. Iz tega tudi izvira ime dioica, kar dobesedno pomeni dve bivali\xc5\xa1\xc4\x8di. Cvetovi imajo pet ven\xc4\x8dnih listov, ki se spajajo le spodaj. \xc4\x8ca\xc5\xa1ni listi so zvonasto oblikovani in nazob\xc4\x8dani na pet delov. Mo\xc5\xa1ki cvetovi so na dolgih spu\xc5\xa1\xc4\x8denih pecljih, obi\xc4\x8dajno po tri do osem cvetov skupaj in imajo rumene pra\xc5\xa1nike._NEWLINE_Plodne cvetove zlahka lo\xc4\x8dimo od jalovih. Pod \xc4\x8da\xc5\xa1nimi listi imajo namre\xc4\x8d jaj\xc4\x8dnik, obi\xc4\x8dajno so brez peclja ali na kratkem peclju, najdemo pa jih po dva ali pet cvetov skupaj.\n_START_SECTION_\nPlod\n_START_PARAGRAPH_\nZrele jagode, ki visijo iz grmi\xc4\x8devja \xc5\xa1e po tem, ko se steblo in listje posu\xc5\xa1ijo, so velikosti graha in svetlo \xc5\xa1krlatne barve. Polne so soka neprijetnega vonja in vsebujejo tri do \xc5\xa1est velikih semen, ki so sivo-rumene barve s \xc4\x8drnimi lisami.\n_START_SECTION_\nKorenina\n_START_PARAGRAPH_\nKorenina je dolga, mesnata in lahko deljena na dva dela. Je bele barve in podobna korenini korenja ali hrena.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinkovine\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna rastlina je toksi\xc4\x8dna, posebej visoko toksi\xc4\x8dni pa so plodovi in korenine. U\xc4\x8dinkovine, ki jih vsebuje, so zelo grenke. V korenini vsebuje alkaloid brionicin, grenka kukurbitacinska glikozida brionin in brionidin, smolo brirezin, eteri\xc4\x8dno olje, \xc5\xa1krob, \xc4\x8dreslovine, mravlji\xc4\x8dno, masleno in ocetno kislino, invertni sladkor, fitosterol in kalijev nitrat._NEWLINE_V rde\xc4\x8dih plodovih se kopi\xc4\x8di visoko toksi\xc4\x8den protein bridiofin. Za razliko od plodov so semena u\xc5\xbeitna in se lahko pojavljajo kot sestavina v jedeh s \xc5\xa1krobom._NEWLINE_V rastlini najdemo tudi citotoksi\xc4\x8dne kukurbitacine, ki imajo triterpensko ogrodje.\n_START_SECTION_\nKukurbitacini\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc5\xbeejo se na celi\xc4\x8dne mikrotubule in tako prepre\xc4\x8dujejo delitev celice; so citotoksi\xc4\x8dni in imajo protitumorno u\xc4\x8dinkovanje. V\xc4\x8dasih so imeli medicinski pomen, vendar jih zaradi njihove prevelike toksi\xc4\x8dnosti danes ve\xc4\x8d ne uporabljamo. Kukurbitacini so triterpenski steroidi in ene izmed najgrenkej\xc5\xa1ih in trpkih poznanih snovi. Rastline jih vsebujejo zaradi obrambe pred rastlinojedi._NEWLINE_Shranjeni so kot glikozidi v vakuolah celic in se sprostijo \xc5\xa1ele ob po\xc5\xa1kodbi celice, kjer se zaradi delovanja encima (\xce\xb2-glukozidaze) prekini vez s sladkorjem. Stik z rastlinskim sokom povzro\xc4\x8di izpu\xc5\xa1\xc4\x8daj, bole\xc4\x8de vnetje in mehurje. Zato jih v\xc4\x8dasih uporabljamo v kremah in mazilih za bla\xc5\xbeenje revme in mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnih bole\xc4\x8din (pove\xc4\x8da se prekrvitev).\n_START_SECTION_\nArvenini\n_START_PARAGRAPH_\nArvenin I (poznamo \xc5\xa1e II, III in IV) je kukurbitacin B z vezanim glikozidom; so glukopiranozidi.'