b'\n_START_ARTICLE_\nIvan \xc5\xbdu\xc5\xbea\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nIvan \xc5\xbdu\xc5\xbea, sin posestnika in lastnika premogovnikov v Savinjski dolini in brat hmeljarja Franca \xc5\xbdu\xc5\xbee, je ljudsko \xc5\xa1olo obiskoval v rojstnem kraju (1837\xe2\x80\x931841), gimnazijo v Celju (1841\xe2\x80\x931849) ter nadaljeval \xc5\xa1tudij geologije in rudarstva na Tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli v Pragi (1849-1851) ter na pra\xc5\xa1ki univerzi \xc5\xa1tudiral tudi pravo (1851\xe2\x80\x931854). Nekaj \xc4\x8dasa je prakticiral v moravskih premogovnikih nato skupaj z o\xc4\x8detom vodil premogovnike v Zabukovici, od 1863 dalje pa sam. Med letoma 1866 in 1869 je dokupil okoli\xc5\xa1ke premogovne jame in 1870 zaposloval 130 delavcev ter izkopal nad tretjino vse premogovne proizvodnje celjskega okraja. Leta 1875 je pristopil k Savinjskemu rudarskemu dru\xc5\xa1tvu, obdr\xc5\xbeal le dve jami (Janezovo jamo in Edvardov rov), a ju 1877 prodal in se zaposlil pri premogovnem podjetju v V\xc3\xa1rpaloti na mad\xc5\xbearskem kjer je ostal do smrti. Na Mad\xc5\xbearskem je napisal ve\xc4\x8d geolo\xc5\xa1kih elaboratov in poro\xc4\x8dil o premogovni industriji._NEWLINE_Bil je \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d dru\xc5\xa1tev; med drugim Dru\xc5\xa1tva za pov\xc4\x9bstniku i starine Jugoslovenov v Zagrebu (1852), soustanovitelj Slovenske matice (1864) in \xc4\x8dlan Ogrskega montanisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva (1890). Bil je soustanovitelj dnevnika Slovenski narod (1868) in ve\xc4\x8d let njegov dopisnik. Leta 1869 je bil izvoljen v \xc5\xa1tajerski de\xc5\xbeelni zbor in se tu zavzemal za slovensko sodstvo in univerzo. Za knjigo Slovenski \xc5\xa0tajer. De\xc5\xbeela in ljudstvo I (1868) je prispeval poglavje o geologiji \xc5\xa0tajerske.'