b'\n_START_ARTICLE_\nLatin\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici drugega tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. se je iz indoevropske jezikovne skupnosti (iz njenega zahodnega dela, \xc5\xbeive\xc4\x8dega v tedanji srednji in zahodni Evropi) izlo\xc4\x8dilo nekaj ljudstev in se napotilo proti jugu iskat nova ozemlja. V nekaj naselitvenih valih so ti predstavniki Indoevropejcev zasedli Apeninski polotok in izpodrinili tamkaj\xc5\xa1nje ve\xc4\x8dinoma neindoevropske prebivalce. V novi domovini so dobili ime Italiki. To ime ozna\xc4\x8duje pripadnike \xc5\xa1tevilnih plemen, govore\xc4\x8dih sorodne jezike in nare\xc4\x8dja. Zlasti pomembni sta dve ve\xc4\x8dji jezikovni skupini: osko-umbrijska in latino-faliski\xc5\xa1ka (v to spada latinski jezik)._NEWLINE_Latin\xc5\xa1\xc4\x8dina je dobila ime po pokrajini Latium (slovensko Lacij), vendar je bila prvotno le eno od nare\xc4\x8dij, ki so jih govorili v tej pokrajini, namre\xc4\x8d nare\xc4\x8dje mesta Rim in njegove bli\xc5\xbenje okolice. Ko pa sta za\xc4\x8dela nara\xc5\xa1\xc4\x8dati mo\xc4\x8d in vpliv Rima, se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti tudi podro\xc4\x8dje, na katerem so govorili latinsko. Latin\xc5\xa1\xc4\x8dina je najprej izpodrinila sorodne in drugorodne jezike na polotoku, ko pa je rimski imperij obvladal skoraj ves tedaj znani svet, se je zelo raz\xc5\xa1irila po Evropi, Severni Afriki in Bli\xc5\xbenjem Vzhodu kot formalni jezik Rimskega imperija in se tako povzdignila v svetovni jezik.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nLatin\xc5\xa1\xc4\x8dina spada skupaj s faliskij\xc5\xa1\xc4\x8dino v latinsko-faliskijsko vejo italskih jezikov, ki se izrazito razlikuje od druge osko-umbrijske skupine. Ker so razlike med obema vejama tudi v osnovnem besedi\xc5\xa1\xc4\x8du precej\xc5\xa1nje, ni nujno, da sta se razvili iz skupnega italskega prajezika, in je morda verjetneje, da je latin\xc5\xa1\xc4\x8dina nastala iz zlitja italsko govore\xc4\x8dega ljudstva s staroselskim prebivalstvom Lacija. Italsko govore\xc4\x8da ljudstva so pri\xc5\xa1la v Italijo potem, ko je enotna skupnost severno od Alp za\xc4\x8dela razpadati in je nekaj njenih plemen okrog leta 1200\xc2\xa0pr. n. \xc5\xa1t. drugo za drugim prekora\xc4\x8dilo Alpe in poselilo srednjo in ju\xc5\xbeno Italijo._NEWLINE_Rimljani so se pozneje veliko nau\xc4\x8dili od narodov, ki so zapadli pod njihovo oblast. To se je odra\xc5\xbealo tudi v njihovem jeziku. Od prvotnih prebivalcev Sredozemlja so prevzeli ve\xc4\x8dino imen mediteranskih rastlin in izrazov v zvezi s plovbo. Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so imeli mo\xc4\x8dan vpliv na \xc5\xbeivljenje Rimljanov in s tem tudi na njihov besedni zaklad. Najve\xc4\x8dji kulturni in zato tudi jezikovni vpliv na Rimljane pa so imeli Grki. Prve izposojenke so prevzete v dorski ali jonski obliki, zaradi stikov med Grki in Rimljani v gr\xc5\xa1kih kolonijah ju\xc5\xbene Italije, ki je zaradi teh kolonij dobila ime Velika Gr\xc4\x8dija. Tudi svoje \xc4\x8drke so Rimljani oblikovali po vzoru zahodnogr\xc5\xa1ke pisave.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku literarnega izro\xc4\x8dila je bil latinski jezik \xc5\xa1e zelo nedognan in neustaljen. Pisatelji arhai\xc4\x8dne dobe (zlasti Plavt v svojih komedijah) so uporabljali vsakdanjo govorico in z njo celo vrsto izrazov, oblik in zvez, ki so zna\xc4\x8dilne za ljudski jezik. Pri Terenciju take usidranosti v ljudskem jeziku ni bilo ve\xc4\x8d (njegov jezik je jezik izobra\xc5\xbeenca). Od takrat naprej se je jezikovni izraz vedno bolj nadgrajeval in zlasti v prvem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. postanejo poskusi ustvariti literarno prozo uspe\xc5\xa1ni. Vrh je v teh prizadevanjih dosegel Cicero, saj je ves \xc4\x8das uporabljal dognan in umetni\xc5\xa1ko oblikovan jezik in slog, le v pismih je bila njegova govorica bolj spro\xc5\xa1\xc4\x8dena. Zato sta s Cezarjem postala vzor poznej\xc5\xa1im pisateljem zaradi izbranega okusa, ki ju je vodil pri ustvarjanju klasi\xc4\x8dne proze._NEWLINE_Za klasi\xc4\x8dno ali zlato latin\xc5\xa1\xc4\x8dino je predvsem zna\xc4\x8dilna preciznost in strogost v sintaksi. Vsi odnosi so to\xc4\x8dno izra\xc5\xbeeni, zgradba stavka je logi\xc4\x8dno izpeljana. Pravila so trdna in dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo le malo odklonov, le pesniki so si privo\xc5\xa1\xc4\x8dili malo ve\xc4\x8d svobode v izra\xc5\xbeanju. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu \xc5\xa1tejemo za klasike Salustija, Nepota in Livija._NEWLINE_Propad republike je povzro\xc4\x8dil konec politi\xc4\x8dne svobode, zato govorni\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, kjer so se mladi Rimljani nau\xc4\x8dili svoj jezik lepo oblikovati, niso imele ve\xc4\x8d tolikega pomena.'