b'\n_START_ARTICLE_\nGrejgit\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da in sestava\n_START_PARAGRAPH_\nPojavlja se v jezerskih sedimentih skupaj z glinami, glenom in arkoznim peskom, pogosto v slojasti, s sulfidi bogati glini. Najde se tudi v hidrotermalnih \xc5\xbeilah. Grejgit je produkt magnetotakti\xc4\x8dnih in sulfate reducirajo\xc4\x8dih bakterij._NEWLINE_Mineral tvori mikroskopske, manj kot 0,03 mm velike kubi\xc4\x8dne heksaoktaedri\xc4\x8dne kristale ali sajasto maso. Spremljajo\xc4\x8di minerali so montmorijonit, klorit, kalcit, kolemanit, veatit, sfalerit, pirit, markazit, galenit in dolomit. Med pogoste ne\xc4\x8disto\xc4\x8de spadajo Cu, Ni, Zn, Mn, Cr, Sb in As. Posebno zanimiv je nikelj. Strukturna podobnost z Ni dopiranim grejgitom in (Fe,Ni)S klastri v biolo\xc5\xa1kih encimih bi morda lahko pomenila, da bi grejgitni minerali lahko delovali kot katalizatorji za nastanek \xc5\xbeivljenja, zlasti ker se kubi\xc4\x8dna celica grejgita Fe\xe2\x82\x84S\xe2\x82\x84 pojavlja tudi v celicah Fe\xe2\x82\x84S\xe2\x82\x84 tiokubana, proteina, ki je pomemben v kemiji acetilnega koencima A.\n_START_SECTION_\nKristalna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nGrejgit ima spinelno strukturo. Kristalografska osnovna celica je kubi\xc4\x8dna s prostorsko skupino Fd3m. Anioni S\xc2\xb2\xe2\x81\xbb tvorijo kubi\xc4\x8dni gosti sklad, \xc5\xbeelezovi kationi pa zasedajo oba tetraedri\xc4\x8dna in oktaedri\xc4\x8dna polo\xc5\xbeaja.\n_START_SECTION_\nMagnetne in elektronske lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGrejgit je, tako kot sorodni magnetit (Fe\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x84), ferimagneten, s spinskimi magnetnimi momenti Fe kationov na tetraedrskih polo\xc5\xbeajih orientiranimi v nasprotno smer od tistih na oktaedrskih polo\xc5\xbeajih. Spojina ima me\xc5\xa1ano valenco, ki se pojavlja tako v centrih Fe(II) kot Fe(III) v razmerju 1:2. Obe kovinski mesti imata visoki spinski kvantni \xc5\xa1tevili. Elektronska struktura grejgita je torej polkovinska.'