b'\n_START_ARTICLE_\nPokol Latinov\n_START_SECTION_\nPokol\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc4\x8dani so v tistem \xc4\x8dasu obvladovali carigrajsko pomorstvo, denarni\xc5\xa1tvo in trgovino. Celotno \xc5\xa1tevilo ni znano, vendar jih ceni Evstahij na okrog 60.000, skoro izklju\xc4\x8dno Italijanov. Nekateri so zaslutili pogrom, pa so pravo\xc4\x8dasno pobegnili z ladjami; ve\xc4\x8dina pa je ostala, in te je razjarjena sodrga prisilila k begu s po\xc5\xbeiganjem in posiljevanjem, ko je po bogatih trgovskih hi\xc5\xa1ah ropala, Latine pa ne glede na starost in spol mu\xc4\x8dila in pobijala. Najve\xc4\x8d je bilo pobitih Genov\xc4\x8danov in Pizancev; okrog 4000 pre\xc5\xbeivelih so prodali kot su\xc5\xbenje Turkom v Rumski sultanat: in ti pre\xc5\xbeiveli otroci, odrasli in starci so zavidali usodo mrtvih.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 11. stoletja so za\xc4\x8deli zahodni trgovci, zlasti iz italijanskih mest-dr\xc5\xbeavic Benetk, Genove in Pize prodirati na Vzhod. Zlasti Bene\xc4\x8dani so si zagotovili pri bizantinskem cesarju Alekseju celo vrsto trgovinskih ugodnosti ter tudi pomorsko nadvlado. _NEWLINE__NEWLINE_Njegov vnuk Manuel je za\xc4\x8del omejevati ugodnosti Bene\xc4\x8danom in sklepati pogodbe z njihovimi tekmeci Pizanci, Genov\xc4\x8dani in Amalfijci.  Polagoma so vsa \xc5\xa1tiri italijanska mesta osnovala svoje lastne \xc4\x8detrti v severnem delu samega Carigrada, proti Zlatemu rogu._NEWLINE__NEWLINE_Vsekakor je obstajala \xc5\xbee dolgo \xc4\x8dasa dobr\xc5\xa1nja stopnja nestrpnosti do tujcev, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d pa je bilo nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivosti in nezaupanja do\xc2\xa0\xc2\xbbLatinov\xc2\xab. Tako so imenovali vse rimo-katolike Bizantinci na Vzhodu; v tem primeru pa so skoraj v celoti bili ti katoli\xc4\x8dani Italijani. Ne redko pa so razni bizantinski cesarji glede ugodnosti izigravali eno italijansko mesto-dr\xc5\xbeavico zoper drugo in povzro\xc4\x8dali dolgoletne medsebojne spore in obra\xc4\x8dune. _NEWLINE__NEWLINE_Prevlada la\xc5\xa1kih trgovcev je povzro\xc4\x8dila gospodarski in dru\xc5\xbebeni razkroj v Bizancu in pospe\xc5\xa1ila upadanje doma\xc4\x8de trgovine v prid velikih izvoznikov; skupaj z opazno domi\xc5\xa1ljavostjo Italijanov - Grki pa so tudi bili o\xc5\xa1abni glede na svojo slavno zgodovino - je vse to spodbujalo ljudsko sovra\xc5\xbenost zlasti med srednjim in ni\xc5\xbejim razredom na de\xc5\xbeeli in po mestih. Verske razlike med stranema, ki sta ena drugo imenovali razkolni\xc5\xa1ki, so vpra\xc5\xa1anje \xc5\xa1e bolj zapletle. Pri\xc5\xa1lo je pa tudi do medsebojnih spopadov med Italijani samimi. 1162 so napadli Pizanci z nekaj Bene\xc4\x8dani genovsko \xc4\x8detrt v Carigradu in napravili veliko razdejanje; cesar Manuel je zato mnoge izgnal iz mesta in dal proste roke Bene\xc4\x8danom za ve\xc4\x8d let. _NEWLINE__NEWLINE_1171, ko so pa Bene\xc4\x8dani napadli in hudo razdejali genovsko \xc4\x8detrt v Carigradu, je cesar vrnil milo za drago z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnim zapiranjem Bene\xc4\x8danov po celem cesartvu in zaplenitvijo njihovega premo\xc5\xbeenja. Napad bene\xc4\x8danskega ladjevja se je izjalovil; zadeve so se navidezno pomirile in trgovina nadaljevala.  Bene\xc4\x8dani pa so delovali odslej posredno in se izogibali neposrednega spopada z mo\xc4\x8dnim bizantinskim ladjevjem. Namesto tega so podpirali srbsko vstajo, oblegali Ancono, poslednjo bizantinsko trdnjavo v Italiji, in sklenili zvezo z normanskim Sicilskim kraljestvom.  Odnosi so se le polagoma uredili: to dokazuje dogovor iz 1179,, a odnosi so se nekako umirili \xc5\xa1ele nekaj let pozneje, ko je v Carigradu \xc5\xbeivelo okrog 60.000 Latinov.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni nemiri in pokol\n_START_PARAGRAPH_\nPo Manuelovi smrti (1143-1180) je njegova vdova, latinska princesa Marija Antiohijska (1145-1182) - ki so jo \xc5\xa1e posebej sovra\xc5\xbeili, ker je bila tujka - postala skrbnica mladoletnemu sinu Alekseju. Kazala je veliko naklonjenost do latinskih trgovcev in bogatih gr\xc5\xa1kih veleposestnikov; z namenom, da jo strmoglavi s prestola, se je aprila 1182 Andronik (1183-1185) bli\xc5\xbeal mestu s podporo ljudstva. Zarota se mu je posre\xc4\x8dila, ker je na njegovo stran prestopil vojskovodja cesarske vojske, ki ga je poslala zoper Andronika cesarica. Splo\xc5\xa1no veselje pa se je kmalu sprevrglo v nasilje zoper osovra\xc5\xbeene Latince; mno\xc5\xbeica je vdrla v njihove \xc4\x8detrti in jih napadla. _NEWLINE__NEWLINE_Andronik je zopet pokazal svojo sposobnost, da izkoristi razmere v svoj prid ter je uporabil ljudsko nejevoljo in nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost zoper tujce: raz\xc5\xa1iril je govorice, da ho\xc4\x8dejo Latini napasti Grke in to podlo natolcevanje je bilo zadosti, da je pod\xc5\xbegalo ljudstvo k vstaji. Mnogo Latinov, ki so zaslutili zaroto, je pravo\xc4\x8dasno pobegnilo na krovu 44 galej, ki so bile za\xc4\x8dasno zasidrane v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du; drugim se je posre\xc4\x8dilo, da so skupaj s svojimi dru\xc5\xbeinami odjadrali z drugimi jadrnicami. Tisti so imeli sre\xc4\x8do, da so u\xc5\xa1li smrti ali su\xc5\xbenosti. Zoper vse tiste, ki so ostali v glavnem mestu, pa se je usmerila razjarjenost mno\xc5\xbeice. Latini v mestu niso delovali kot nemo\xc4\x8dne \xc5\xbertve, ampak so se pogumno branili, toda sovra\xc5\xbenik je bil \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i in je zmagal. Podivjana drhal je za\xc5\xbeigala hi\xc5\xa1e s celimi dru\xc5\xbeinami vred; isto se je dogajalo cerkvam, kjer je mnogo vernikov iskalo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de; be\xc5\xbee\xc4\x8de iz gore\xc4\x8dih hi\xc5\xa1 so zaklali na ulici. Grobovi so bili oskrunjeni in trupla razmetana sredi cest. Drhal je vdrla v bolni\xc5\xa1nico sv. Janeza in nepokretne bolnike so pobili brez usmiljenja. Andronik je kmalu za temi dogodki pridobil mladoletnegau prestolonaslednika, da je podpisal smrtno obsodbo za cesarico. Druge nasprotnike je dal zapreti v samostan, jih oslepiti in skopiti. Nato je zadavil samega cesarjevi\xc4\x8da in se poro\xc4\x8dil z njegovo mladoletno vdovo. Sovra\xc5\xa1tvo do tujcev mu je bilo le pretveza, da ga je ljudstvo podprlo pri dr\xc5\xbeavnem udaru, \xc4\x8digar sadov pa ni dolgo u\xc5\xbeival._NEWLINE__NEWLINE_Kot \xc5\xbee omenjeno, so nekateri Latini zbe\xc5\xbeali z ladjami; ve\xc4\x8dina pa je bila na milost in nemilost prepu\xc5\xa1\xc4\x8dena nahujskani drhali, ki ni poznala nobenega usmiljenja niti do \xc5\xbeensk niti do otrok; vdrli so celo v bolnice in pomorili tam le\xc5\xbee\xc4\x8de bolnike; oplenili so hi\xc5\xa1e in oskrunili cerkve. Posebno sovra\xc5\xa1tvo so pokazali do katoli\xc5\xa1kih duhovnikov; pape\xc5\xa1kega nuncija \xe2\x80\x93 kardinala Janeza \xe2\x80\x93 so obglavili, njegovo glavo pa privezali psu za rep in jo vla\xc4\x8dili sem ter tja po mestu.'