b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc5\xbe iz Koelbjerga\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbe iz Koelbjerga, prej znan kot \xc5\xbdenska iz Koelbjerga, je najstarej\xc5\xa1e barjansko truplo in hkrati najstarej\xc5\xa1e delno okostje, ki so bili doslej odkriti na Danskem. Pripadalo naj bi pripadniku Maglemosijske kulture, ki je na tistem podro\xc4\x8dju \xc5\xbeivela okoli leta 8000 pr. n. \xc5\xa1t. Njegovi ostanki so na ogled v muzeju M\xc3\xb8nterg\xc3\xa5rden v Odensi.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nMaja 1941 so na Danskem delavci pri kopanju \xc5\xa1ote v enem od izrezanih blokov odkrili lobanjo in nekaj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih kosti, kar so 21. maja 1941 prijavili Fyns Stiftsmuseumu. Strokovnjaki iz muzeja so nato primerjali izrezane \xc5\xa1otne bloke z luknjami v barju, od koder so bili izrezani in tako rekonstruirali polo\xc5\xbeaj posmrtnih ostankov. Lobanja in dve kosti sta bili odkriti na globini 2,5 m, ve\xc4\x8dina preostalih kosti pa je le\xc5\xbeala na globinah od 3 do 3,5 metra v radiju 7 do 8 metrov. Kasneje so kak\xc5\xa1na 2 metra jugovzhodno odkrili \xc5\xa1e stegnenico, ki je pripadala istemu okostju.\n_START_SECTION_\nZnanstveni zaklju\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nAntropolo\xc5\xa1ke raziskave kosti so pokazale, da je bil Mo\xc5\xbe iz Koelbjerga visok med 155 in 160 cm, v \xc4\x8dasu smrti pa je bil star med 20 in 25 let. Na kosteh ni znakov podhranjenosti ali bolezni, zobje pa ne ka\xc5\xbeejo patolo\xc5\xa1kih sprememb kot je karies. Iz teh analiz znanstveniki sklepajo, da se je prete\xc5\xbeno prehranjeval rastlinsko in z mesom kopenskih \xc5\xbeivali. Dokazov o u\xc5\xbeivanju morskih \xc5\xbeivali ni zaznati. Analiza s stroncijivimi izotopi je pokazala, da je najverjetneje celo \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivel na otoku Funen, kjer je bilo najdeno njegovo truplo._NEWLINE_Zgodnje DNK analize niso prinesle nobenih uporabnih rezultatov saj je bilo najdenih zelo malo sledi DNK, pa \xc5\xa1e ta so bile najverjetneje posledica kontaminacije s strani ljudi, ki so truplo premikali. Kasnej\xc5\xa1e DNK analize so izvedli leta 2016, ko so DNK pridobili iz ko\xc4\x8dnikov. Analiza je pokazala, da gre za mo\xc5\xa1ko truplo, kar je na glavo postavilo prej\xc5\xa1nja predvidevanja, da gre za truplo \xc5\xbeenske Nekateri znanstveniki so zaradi mo\xc4\x8dne telesne konstrukcije sicer \xc5\xbee prej predvidevali, da gre za mo\xc5\xa1ko truplo, vendar je obveljalo prepri\xc4\x8danje, da so kosti pripadale \xc5\xbeenski._NEWLINE_Glede na to, da so kosti trupla na\xc5\xa1li na ve\xc4\x8dji povr\xc5\xa1ini, znanstveniki predvidevajo, da je Mo\xc5\xbe iz Koelbjerga najverjetneje utonil v jezeru, kjer je truplo dlje \xc4\x8dasa plavala in postopno razpadalo._NEWLINE_Julija 1941 so znanstveniki preu\xc4\x8dili cvetni prah, ki so ga na\xc5\xa1li v notranjem delu lobanje. Rezultati so truplo uvrstili v \xc4\x8das Maglemozijske kulture, ki je na tistem podro\xc4\x8dju \xc5\xbeivela okoli leta 8000 pr. n. \xc5\xa1t. Oktobra 1943 so na kraju najdbe izvrtali vrtino do globine, na kateri je bilo najdeno truplo in vzeli dodatne vzorce za analizo. Radiometri\xc4\x8dno datiranje, ki so ga izvedli leta 1983 je prvotne ugotovitve potrdilo._NEWLINE_Najverjetneje je okostje pripadalo pripadniku skupnosti Maglemozijcev, ki so \xc5\xbeiveli v naselju, katerega ostanki le\xc5\xbeijo 2,5 km stran od kraja najdbe, v bli\xc5\xbeini Nerverk\xc3\xa6r-Moora.'