b'\n_START_ARTICLE_\nMinka Krofta\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMinka Krofta se je rodila o\xc4\x8detu veletrgovcu Ivanu Jela\xc4\x8dinu in materi Minki, eni izmed prvih \xc4\x8dlanic Slovenskega splo\xc5\xa1nega \xc5\xbeenskega dru\xc5\xa1tva. Poro\xc4\x8dila se je z ban\xc4\x8dnikom Hanu\xc5\xa1em Krofto in pot uspe\xc5\xa1no nadaljevala v istem dru\xc5\xa1tvu kot njena mati ter se ob tem v drugih funkcijah udele\xc5\xbeevala pomembnih sre\xc4\x8danj, med drugimi leta 1929 kongresa Narodne \xc5\xbeenske zveze v Splitu. Dru\xc5\xa1tvu je predlagala ustanovitev gospodinjskega \xc4\x8dasopisa, kasneje preimenovanega Gospodinja. Od leta 1935 je bila \xc4\x8dlanica sekcije Jugoslovanske \xc5\xbeenske zveze za Dravsko banovino, leto pozneje pa je predavala o kme\xc4\x8dki \xc5\xbeenski na kongresu Mednarodne \xc5\xbeenske zveze v Dubrovniku. Skupaj z Anico Gogala in Minko Ga\xc5\xa1perlin je bila v finan\xc4\x8dni komisiji Jugoslovanske \xc5\xbeenske zveze. _NEWLINE_Bila je botra \xc5\xa1tevilnim otrokom iz revnih dru\xc5\xbein, ki so se vsako leto zbrali v njenem razko\xc5\xa1nem stanovanju nad Kreditno banko nasproti hotela Slon. Njena ljubezen do mladih in skrb zanje sta bili razlog za \xc5\xbeeljo po ustanovitvi mladinske knji\xc5\xbenice in \xc4\x8ditalnice, ki je za\xc5\xbeivela leta 1935 v prostorih, kjer je od leta 1901 \xc5\xbee delovalo Telesno in kulturno dru\xc5\xa1tvo Atena. Dru\xc5\xa1tvu, ki je bilo ustanovljeno za pospe\xc5\xa1evanje \xc5\xa1portne dejavnosti med slovenskimi dekleti, je v obdobju med obema vojnama predsedovala Minka Krofta. Znotraj Prosvetnega odseka tega dru\xc5\xa1tva se je oblikovala zalo\xc5\xbeba Belo-modra knji\xc5\xbenica, ki je delovala med letoma 1927 in 1941. V njej so poleg tajnice Maje Jezernik sodelovale \xc5\xa1e Minka Bahovec, Elenora Kernc, Minka Ga\xc5\xa1perlin in druge odbornice Telesno-kulturnega dru\xc5\xa1tva Atena ter profesorice Marja Bor\xc5\xa1nik, Silva Trdina, Milena Mohori\xc4\x8d in Erna Muster. Objavljala je dela pisateljic, ki so jih drugi zalo\xc5\xbeniki zavrnili, ter slovensko otro\xc5\xa1ko in mladinsko literaturo. Velik odziv v javnosti je do\xc5\xbeivelo Izbrano delo Zofke Kveder in izdaje prvencev avtoric, ki svojih del niso mogle objaviti v drugih zalo\xc5\xbebah. Minka Krofta si je kot predsednica zalo\xc5\xbebe Belo-modra knji\xc5\xbenica prizadevala kupiti revijo \xc5\xbdenski svet, kar pa ji ni uspelo. _NEWLINE_Veliko pozornosti je namenila umetnosti. Njeno mecenstvo se je ohranilo v drami Ivana Mraka Slepi prerok. Predstavi jo kot malome\xc5\xa1\xc4\x8danko Minko Banka, ki umetnosti ne razume, dobrodelnost pa izrablja le za lastno promocijo. _NEWLINE_Minka Krofta je bila ob Veri Adle\xc5\xa1i\xc4\x8d najbolj aktivna \xc5\xbeenska predstavnica v vodstvu slovenskega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea. Zaradi pomo\xc4\x8di, ki jo je po\xc5\xa1iljala partizanom, so jo Italijani odpeljali v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Italiji. Nasvetom sorodnikov, naj se vrne domov po kapitulaciji Italije, ni prisluhnila takoj ter nadaljevala z delom za slovenski Rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe tudi pod nem\xc5\xa1ko okupacijo. Zaradi sodelovanja z Osvobodilno fronto je bila 11. septembra 1944 s tridesetimi drugimi aretirana in internirana v Ravensbr\xc3\xbcck in Mauthausen. Po vrnitvi iz tabori\xc5\xa1\xc4\x8da je bilo njeno zdravje uni\xc4\x8deno, k \xc4\x8demur so pripomogli \xc5\xa1e dogodki po vojni, med drugim odvzem premo\xc5\xbeenja, mo\xc5\xbeeva smrt leta 1948 in emigracija sina Milo\xc5\xa1a z dru\xc5\xbeino v Ameriko. Pred vojno je dru\xc5\xbeina Krofta \xc5\xbeivela nad Kreditno banko nasproti hotela Slon v Ljubljani, po vojni pa v Kolizeju._NEWLINE_Po vojni je dobivala invalidsko pokojnino, kar ji je zamerila Angela Vode in ji v delu Skriti spomin o\xc4\x8ditala protikomunisti\xc4\x8dno delovanje._NEWLINE_Zadnja leta po kapi je pre\xc5\xbeivela na invalidskem vozi\xc4\x8dku do svoje smrti v 66. letu starosti.'