b'\n_START_ARTICLE_\nBernske Alpe\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nNa vzhodu je dolina Haslital in prelaz Grimsel kot prehod na Uri Alpe, na jugu so Bernske Alpe omejene z dolino Rone. Meja na severu in severozahodu povzema smer pohodne poti Hintere Gasse po markantni gubi, ki lo\xc4\x8di Bernsko vi\xc5\xa1avje poleti brez snega in njegove poseljene doline. Severno od te gube se obi\xc4\x8dajno imenuje predalpsko obmo\xc4\x8dje, na zahodu Fribour\xc5\xa1ke Predalpe in Vaudske Predalpe. Ni jasna omejitev na jugozahodu. Tu se Bernske Alpe kot enoten masiv spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo do spodnje doline Rone v Saint-Maurice. Ker od zadnje gorske skupine nobena stran ni ve\xc4\x8d v kantonu Bern, jih pogosto imenujejo Vaudske Alpe. To velja za skupine Grand Muveran in Dent de Morcles, vendar v mnogih primerih tudi za skupino Diablerets, ki tvori mejo med kantoni Bern, Vaud in Valais. Razvrstitev SOIUSA to upo\xc5\xa1teva in povzema Vaudske Alpe in Bernske Alpe (v o\xc5\xbejem pomenu) na vi\xc5\xa1ji ravni kot Bernske Alpe v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu.\n_START_SECTION_\nOris\n_START_PARAGRAPH_\nBernske Alpe so razdeljene na dve geolo\xc5\xa1ko in pokrajinsko zelo razli\xc4\x8dni polovici, zahodne Bernske Alpe in (vzhodne) Bernske visoke Alpe. Zahodne so sestavljene iz izoliranih apnen\xc4\x8dastih masivov, ki so visoki najve\xc4\x8d 3250 metrov in le zmerno poledeneli. Ta pokrajina ima zna\xc4\x8dilno kra\xc5\xa1ke planote, poledenele platoje in mo\xc4\x8dne kra\xc5\xa1ke izvire. Zahodni apnen\xc4\x8dast masiv lo\xc4\x8dijo prelazi, ki so vsi prepredeni z mulatjerami (Sanetschpass, Rawilpass in (na vzhodu) Gemmipass). Bernske visoke Alpe sestavljajo mo\xc4\x8dno poledenele dolge gorske verige s \xc5\xa1tevilnimi vrhovi vi\xc5\xa1ine okoli 4000 m. Vsi gorskih prevali so tukaj poledeneli._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji del Bernskih Alp se nahaja v kantonu Valais. To velja za vsa ju\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja, pa tudi za doline Leukertal, L\xc3\xb6tschental in ledenika Aletsch in Fiescher. Le severno pobo\xc4\x8dje, Aargletschers in Gaulibecken ter Urbachtal so del kantona Bern. Meja med Valaisom in Bernom se razteza v bistvu preko razvodja med rekama Aare in Rona. Izjemi sta le prelaza Sanetsch in Gemmi, ki omogo\xc4\x8data severni prehod v Valais. Manj\xc5\xa1i del zahodne skupine Bernskih Alp ima tudi kanton Vaud (severno pobo\xc4\x8dje skupine Dent-de-Morcles, skupino Muveran in Diablerets).\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nBernske Alpe so v bistvu del Aar masiva, ki je sestavljen iz bolj ali manj lokalno nastalih (avtohtonih) kristalin, ve\xc4\x8dinoma iz osrednjega Aare granita, Lauterbrunner granita, amfibolita, gnajsa in skrilavca. Naravnost skozi Bernske Alpe poteka v vzdol\xc5\xbeni smeri vzdol\xc5\xbena alpska dolina od Grimselwelta preko Konkordiaplatza v Loetschental in naprej v Leukerbad. Na severozahodu Aar masiva je plast jurskega apnenca, ki je obrnjen strmo proti jugu in delno izriva kristaline. Apnenec je najbolj presenetljivo viden na Wetterhornu in Eigerju, kjer potiska kristaline proti Jungfrau._NEWLINE_Apnenec tvori enotne kolone zna\xc4\x8dilnih vrhov, od Wettebhorna \xc4\x8dez Eiger do Bl\xc3\xbcemlisalp in nadalje preko Doldenhorna in Balmhorna do prelaza Gemmi. To je (skupaj z odlo\xc5\xbeenimi kristalinskimi deli) prava parada Bernskih Alp, z velikimi stenami 2 do 3 km visokimi in skoraj 50 km dolgimi, z Eigerjem, M\xc3\xb6nchom in Jungfrau kot jedrom. Kristaline v obmo\xc4\x8dju Jungfrau so tesno povezane z apnencem na zahodu, vendar pa se lo\xc4\x8dijo iz njih z gubo Kanderfirns, L\xc3\xb6tschenpasses in zgornji Dala (Leukerbad). Tu se kristaline pojavijo postopoma in izginejo skupaj z apnencem pod dolino Rone._NEWLINE_Zahodne Bernske Alpe so v glavnem iz apnencev iz krede, le na ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju nad Sionom tudi iz jure.\n_START_SECTION_\nUrbanizacija in turizem\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku so prelazi zahodnih Bernskih Alp slu\xc5\xbeili kot prehod iz Bernskega vi\xc5\xa1avja v Valais. Pot \xc4\x8dez prelaz Gemmi je bila sicer zgrajena, ki pa nikoli ni imela posebnega pomena za prevoz in je \xc5\xa1e danes neprehodna za avtomobile. Prelazi v regiji so se uporabljali od vsega za\xc4\x8detka za alpsko gospodarstvo, zlasti za nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8de Alemane v francosko govore\xc4\x8dem okolju, na kar ka\xc5\xbeejo nem\xc5\xa1ka imena (Rawilhorn, Wetzsteinhorn)._NEWLINE_V dolini Rone so bile ob koncu srednjega veka name\xc5\xa1\xc4\x8dene vodovodne cevi - kanali, ki so slu\xc5\xbeili za namakanje suhih ju\xc5\xbenih pobo\xc4\x8dij in se \xc5\xa1e uporabljajo (nem\xc5\xa1ko suone, francosko le bisse - namakalni kanal)._NEWLINE_Naseljene so bile doline na severni strani vzdol\xc5\xbe robov Bernskih Alp (Lauterbrunnen, Kander, Engstligental, Simmental in Saanenland) (male izjeme Urbachtal in Stechelberg), na ju\xc5\xbeni strani tudi pobo\xc4\x8dja gora in okolica Leuka, Loetschental in spodnja Fieschertal. Najve\xc4\x8dji del gora ni bil le nenaseljen in neuporabljen, bil je nedostopen in neznan._NEWLINE_Na prvi znanstveni gorski panorami Alp - Jacques-Barth\xc3\xa9lemy Micheli du Crest (* 28. September 1690 \xc5\xbdeneva; \xe2\x80\xa0 29. M\xc3\xa4rz 1766 Zofingen \xc5\xa1vicarski politik, fizik, kartograf in geodet) \xe2\x80\x93 Prospect g\xc3\xa9om\xc3\xa9trique des montagnes neig\xc3\xa9es 1755, so Bernske Alpe res dobro vidne, vendar pa \xc5\xa1e vedno povsem neustrezno imenovane. Niti Albrecht von Haller (* 16. oktober 1708 Bern; \xe2\x80\xa0 12. december 1777 Bern) zdravnik, botanik in znanstveni publicist) iz kraja Micheli du Crest ni sporo\xc4\x8dil pravega imena gora._NEWLINE_Robno obmo\xc4\x8dje Bernskih Alp in zlasti Bernsko vi\xc5\xa1avje je bilo v baroku in romantiki destinacija za pesnike (Goethe), slikarje (William Turner, Samuel Birmann, Caspar Wolf) in raziskovalce (Louis Agassiz, Hugi). Zlasti vredni ogleda so bili ledeniki Grindelwald in slap Schmadribachfall, ledenika Rosenlaui in Unteraar._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dna osvajanja in geografska odkritja notranjosti Bernskih Alp so se za\xc4\x8dela iz prelaza Grimsel. Tu so imeli naravoslovci \xc5\xbee v baroku svojo bazo in od tod so se za\xc4\x8dele ekspedicije za prvi vzpon na Jungfrau (1811) in Finsteraarhorn (1812 in 1829)._NEWLINE_Dolina L\xc3\xb6tschental je \xc5\xa1ele z odprtjem \xc5\xbeeleznice L\xc3\xb6tschbergbahn postala sprejemljivo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za ture, vsaj s severa._NEWLINE_1894-1912 je bila zgrajena \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Jungfrau, ki sedaj prihrani ovinek preko prelaza Grimsel, \xc4\x8de gre\xc5\xa1 iz Bernskega vi\xc5\xa1avja na Jungfrau ali M\xc3\xb6nch. Leta 1913 je bil zgrajen tudi predor L\xc3\xb6tschberg in doslej edina stalna povezava Bernskih Alp med prelazom Grimsel in Saint-Maurice (zdaj z avtom). Od takrat je L\xc3\xb6tschental od severa omogo\xc4\x8dala tretji dostop do obmo\xc4\x8dja visokih gora na severu._NEWLINE_Vzhodno od Bernskih Alp so na zajezitvah postopoma zgradili elektrarne (R\xc3\xa4terichsbodensee, Grimselsee, Oberaarsee)._NEWLINE_V \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih 20. stoletja je bila \xc4\x8dez prelaz Rawil na\xc4\x8drtovana dr\xc5\xbeavna cesta, a je bil projekt za\xc4\x8dasno umaknjen._NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem robu zahodnih Bernskih Alp so nastala ve\xc4\x8dja smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da: nad Crans-Montana, od Anz\xc3\xa8re do Les Diablerets, kjer so \xc5\xbei\xc4\x8dnice na Pointe de la Plaine Morte ali Sex Rouge in vrhove odprle poletno smu\xc4\x8danje. Tudi na ju\xc5\xbenem robu vzhodnih Bernskih Alp so nastala manj\xc5\xa1a smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da: v Leukerbad, Belalp in Bettmeralp (z Eggishornom). Wildhorn, Ebnefluh in Rosenegg imajo helikopterske plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi za helikoptersko smu\xc4\x8danje._NEWLINE_Bernske Alpe so prakti\xc4\x8dno dostopne le pohodnikom in plezalcem; poti in ko\xc4\x8de alpskih klubov (predvsem SAC), od katerih so nekatere odprte skozi vse leto, so druge bolj odmaknjene. Priljubljena med turnimi smu\xc4\x8darji je Haute Route od prelaza Grimsel preko ko\xc4\x8de Oberaarjochh\xc3\xbctte do ko\xc4\x8de Finsteraarhornh\xc3\xbctte in Konkordiah\xc3\xbctte v L\xc3\xb6tschental in povezava iz Jungfraujoch v L\xc3\xb6tschental ali do ko\xc4\x8de Konkordiah\xc3\xbctte. V poletnih mesecih so podro\xc4\x8dja, ki jih je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di z Jungfraubahn prav tako dobro obiskana. Vsa druga podro\xc4\x8dja, zlasti \xc5\xa1e  celotna skupina Nesthorn-Bietschhorn s svojimi dolinami je \xc5\xa1e vedno zelo osamljena. Popolnoma divja in nedotaknjena je \xc5\xa1e vedno dolina ledenika Fiescher, skozi katero vodi ena sama slaba pot._NEWLINE_Bistven del te divjine je bil v letu 2002 vpisan na seznam UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn._NEWLINE_Zahodne Bernske Alpe so intenzivno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dene, zlasti o\xc5\xbei\xc4\x8dene in obbetonirane so gore okrog Crans-Montane. Razen smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d so tudi povsem naravna obmo\xc4\x8dja (a le zato, ker manjkajo deli poti preko prelazov) in so destinacija za pohodnike s pogledom na nasprotne Valai\xc5\xa1ke Alpe._NEWLINE_Tudi severno od Bernskih Alp - skozi Hintere Gasse - in na ju\xc5\xbenem robu - med prelazoma Grimsel in Gemmi - vodijo odli\xc4\x8dne pe\xc5\xa1poti. Severna pot je del Alpenpassroute - alpske poti med prelazi. Obe poti sta del sistema Via Alpina.'