b'\n_START_ARTICLE_\nVodni pajek\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna velikost pajka zna\xc5\xa1a 2,5\xc2\xa0cm, samci so obarvani temno rumeno-zeleno, samice pa \xc4\x8drno. Srebrni lesk paj\xc4\x8devine pod vodo je dal rodovno ime pajka Argyroneta, kar v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini pomeni srebrna mre\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi v Severni in Srednji Evropi do 62\xc2\xb0 severne geografske \xc5\xa1irine ter v Srednji Aziji, navadno v jezerih in ribnikih. Aktiven je pono\xc4\x8di, \xc5\xbeivi samotarsko in je posebno prilagojen za \xc5\xbeivljenje pod vodo. Vodni pajek v resnici ni zelo dober plavalec, saj se mora zelo upirati vzgonu med plavanjem. Samec je aktiven lovec in plava relativno veliko \xc4\x8dasa, medtem ko je samica dosti manj aktivna, saj ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivi v zvonu in \xc4\x8daka na plen v zasedi, ki slu\xc4\x8dajno nasede na mre\xc5\xbeo. Prehranjuje se z majhnimi vodnimi nevreten\xc4\x8darji, \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in raki._NEWLINE_Parjenje poteka pozno spomladi in zgodaj poleti. Samec pri tem zgradi dodatni zvon blizu sami\xc4\x8dinega ter napravi prehod med obema strukturama. Samica po parjenju izle\xc5\xbee 20 ali ve\xc4\x8d jaj\xc4\x8de\xc4\x8d in okoli njih napravi za\xc5\xa1\xc4\x8ditni kokon. \xc5\xbdivljenjska doba vodnega pajka je eno do dve leti._NEWLINE_Ugriz pajka za \xc4\x8dloveka ni nevaren, vendar naj bi bil zelo bole\xc4\x8d, na mestu ugriza pa povzro\xc4\x8di krajevni vnetni odziv.\n_START_SECTION_\nPotaplja\xc5\xa1ki zvon\n_START_PARAGRAPH_\nZa prebavljanje plena, levitev, odlaganje jaj\xc4\x8de\xc4\x8d, parjenje in vzgajanje mladih pajkcev gradijo mre\xc5\xbeo v obliki potaplja\xc5\xa1kega zvona, ki je napolnjen z zrakom. Obi\xc4\x8dajno jo pritrdi na podvodne rastline ali kamne. V zvonu lahko pajek tudi prezimi._NEWLINE_Zrak v zvonu mora pajek ob\xc4\x8dasno zamenjati: na zadku in nogah se nahajajo dlake, s katerimi ujame zra\xc4\x8dne mehur\xc4\x8dke nad povr\xc5\xa1ino vode in jih prenese do svojega zvona. Kljub temu zraka ne rabi neprestano obnavljati zaradi difuzije raztopljenega kisika (O\xe2\x82\x82) v zvon in ogljikovega dioksida (CO\xe2\x82\x82) iz zvona. Dihalni sistem vodnega pajka se razlikuje od drugih pajkov, saj je \xc5\xa1tevilo lamel v predalastih plju\xc4\x8dih zmanj\xc5\xa1ano na 20, kot kompenzacija za to pa se je razvil velik in zapleten sistem vzdu\xc5\xa1nic._NEWLINE_Aktivni na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja samcev je po vsej verjetnosti eden od glavnih vzrokov izrazitega spolnega dimorfizma, ki je obraten kot pri ve\xc4\x8dini pajkov, saj so samci za skorajda 30\xc2\xa0% ve\xc4\x8dji od samic. Drugi glavni vzrok je sam zvon: volumen zvona je trikrat ve\xc4\x8dji od velikosti telesa, obnavljanje zraka pa je energijsko potraten proces. Manj\xc5\xa1a velikost telesa pri samicah pomeni manj\xc5\xa1i volumen zvona in s tem manj\xc5\xa1o porabo energije za obnavljanje zraka.'