b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan Quedlinburg\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan Quedlinburg je bil ustanovljen na grajskem hribu Quedlinburga v sedanji Sa\xc5\xa1ki-Anhalt leta 936 s strani kralja Otona I., na zahtevo njegove matere kraljice Matilde, kasneje kanonizirane kot sveta Matilda, v \xc4\x8dast pokojnega mo\xc5\xbea, Otonovega o\xc4\x8deta, kralja Henrika Pti\xc4\x8darja in njegov spomin. Tukaj je bil pokopan Henrik, kot tudi sama Matilda. _NEWLINE_"Kaiserlich freie weltliche Reichsstift Quedlinburg" ("svoboden posvetni cesarski samostan Quedlinburg"), kot je bil njegov celoten naziv do razpustitve leta 1802, je sestavljala lastni\xc5\xa1ka cerkev cesarske dru\xc5\xbeine, ki ji je bila dodana \xc5\xa1ola posvetnih kanones (Stiftsdamen), skupnost neporo\xc4\x8denih h\xc4\x8dera visokega plemstva in vladarskih hi\xc5\xa1, ki so \xc5\xa1le v samostan a niso postale nune. Najve\xc4\x8dji in najpomembnej\xc5\xa1i samostani te vrste so bili Essenski samostan, samostan Gandersheim, samostan Gernrode, K\xc3\xb6lnski samostan in samostan v Herfordu, v slednjem je mlado kraljico Matildo vzgojila babica, opatinja. S prizadevanji kraljice Matilde je samostan Quedlinburg postal eno izmed \xc5\xa1olskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d zahodne Evrope. _NEWLINE_Zahvaljujo\xc4\x8d svojim cesarskim povezavam je nova fundacija pritegnila bogato donacije in je kmalu postala bogata in uspe\xc5\xa1na skupnost. Samostan je bil izvzet iz jurisdikcije pristojne \xc5\xa1kofije, \xc5\xa1kofa iz Halberstadta in ni bila podvr\xc5\xbeena nobenemu nadrejenemu, razen pape\xc5\xbeu. \xc5\xa0kofje iz Halberstadta so se nenehno spopadali z opatinjami, saj so trdili, da imajo duhovno pristojnost nad samostanom zaradi podrejenosti \xc5\xbeensk mo\xc5\xa1kim._NEWLINE_Opatinja, kot vodja cesarskega samostana, je imela sede\xc5\xbe in glas v cesarski skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. Sedela je na klopi prelatov Porenja cerkvene klopi kolegija vladajo\xc4\x8dih knezov. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu reformacije je samostan postal protestantski pod opatinjo Ano II. (grofica Stolberg)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu nem\xc5\xa1ke mediatizacije leta 1802 in 1803 je bil carski samostan sekulariziran, njegovo ozemlje, lastnosti in predmete pa je prevzela Prusija kot Kne\xc5\xbeevina Quedlinburg. Med letoma 1807 in 1813 je pripadala kratek \xc4\x8das francoski dr\xc5\xbeavi Vestfalija.\n_START_SECTION_\nZakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je dobil tudi \xc5\xa1tevilne darove: dragocene knjige, rokopise in liturgi\xc4\x8dne predmete, ki so bili shranjeni v zakladnici. Nem\xc5\xa1ka komisija za UNESCO opisuje zaklad kot \xc2\xbbnajbolj dragocen srednjeve\xc5\xa1ki cerkveni zaklad\xc2\xab\xc2\xa0poleg Aachna in Halberstadta. _NEWLINE_Ob koncu druge svetovne vojne je nekaj najbolj dragocenih predmetov ukradel ameri\xc5\xa1ki vojak Joe Tom Meador, vklju\xc4\x8dno z relikviarijem svetega Servacija, iz \xc4\x8dasa Karla Ple\xc5\xa1astega; Samuhelov Evangeliarij iz 9. stoletja (Samuhel Evangeliar), tiskan Evangeliar svetega Wiperta (Evangelistar aus St Wiperti) iz leta 1513 in liturgi\xc4\x8dni slonoko\xc5\xa1\xc4\x8den glavnik. Ukradeni predmeti so se ponovno pojavili leta 1987 in po veliko sodnih postopkih bili vrnjeni cerkvi leta 1993.\n_START_SECTION_\nAnali\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je znan tudi kot dom "Analov Quedlinburga" (latinsko Saxonicae Annales Quedlinburgenses, nem\xc5\xa1ko Quedlinburger Annalen), ki se je za\xc4\x8dela leta 1008 in kon\xc4\x8dala leta 1030 v samostanu, verjetno delo pisateljice. Quedlinburg je bil zelo primeren za zbiranje informacij o aktualnih politi\xc4\x8dnih zadevah, glede na povezave s cesarsko dru\xc5\xbeino in bli\xc5\xbeino Magdeburga, cesarskega centra. "Anali" se ve\xc4\x8dinoma ukvarjajo z zgodovino svetega rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nZgodovina zgradbe\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja triladijske bazilike na ostankih treh predhodnic se je za\xc4\x8dela pred letom 997 in kon\xc4\x8dala leta 1021. Neposredna predhodnica, kjer je bil prvotno pokopan Henrik I. leta 936 pred glavnim oltarjem, je bila majhna triladijska cerkev z ozkimi stranskimi ladjami. Leta 961 so ostanke svetega Servacija pripeljali iz Maastrichta v Quedlinburg. _NEWLINE_Bazilika je bila posve\xc4\x8dena leta 997. Po\xc5\xbear leta 1070 je povzro\xc4\x8dil hudo \xc5\xa1kodo. Stavba je bila obnovljena v prvotni obliki, leta 1129 pa je bila obnovljena v prisotnosti Lotarja II. Cerkev vsebuje arhitekturni element, znan kot nieders\xc3\xa4chsischer St\xc3\xbctzenwechsel (spodnjesa\xc5\xa1ko menjavanje slopov in stebrov)._NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1e spremembe so vklju\xc4\x8devale nov kor (okoli 1320), ju\xc5\xbeno steno transepta (1571) in ju\xc5\xbeno steno ladje (1708)._NEWLINE_V letu 1863-82 so bila opravljena pomembna obnovitvena dela. Zahodni stolpi so bili obnovljeni. V tem \xc4\x8dasu je bila dodana tudi pri\xc5\xbenica, kripta pa je dobila novo fronto. Leta 1936-9 so bile v koru narejene spremembe, da bi bil bolj primeren za nacisti\xc4\x8dno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Gotska zgradba je bila "vrnjena" v romanski slog. Cerkev je bila obnovljena leta 1945, obnovitvena dela na nekaterih delih cerkve pa so se od takrat nadaljevala.\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nUporablja jo luteranska evangeli\xc4\x8danska cerkev v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Od leta 1994 je cerkev svetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo je dolo\xc4\x8dil UNESCO. Prav tako je ozna\xc4\x8dena postaja na turisti\xc4\x8dni cesti Romanski cesti (del Transromanice, ki poteka skozi Italijo, Slovenijo, Avstrijo in Nem\xc4\x8dijo in jo je Leta 2006 je Svet Evrope imenoval Transromanico za evropsko kulturno pot).'