b'\n_START_ARTICLE_\nIzidor iz Mileta\n_START_PARAGRAPH_\nIzidor iz Mileta (starogr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\xb8\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb4\xcf\x89\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82 \xe1\xbd\x81 \xce\x9c\xce\xb9\xce\xbb\xce\xae\xcf\x83\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82: Is\xc3\xaddoros h\xc3\xb3 Mil\xc3\xa9sios), poznoanti\xc4\x8dni arhitekt, fizik in matematik, * 442, Milet, \xe2\x80\xa0 537._NEWLINE_Izidor je bil poleg Antemiosa iz Trala glavni bizantinsko-gr\xc5\xa1ki arhitekt, ki mu je cesar Justinijan I. med letoma 532 in 537 naro\xc4\x8dil oblikovanje cerkve Hagija Sofija v Konstantinoplu. Uredil je tudi obse\xc5\xbeno zbirko Arhimedovih del.\n_START_SECTION_\nPovzetek\n_START_PARAGRAPH_\nPreden ga je najel cesar Justinijan, je bil ugleden znanstvenik in matematik.\xc2\xa0\xc2\xbbIzidor je pou\xc4\x8deval stereometrijo in fiziko na univerzah, najprej v Aleksandriji, nato v Konstantinoplu in napisal komentar za starej\xc5\xa1o razpravo o obokanju.\xc2\xab\xc2\xa0 Izidor je znan tudi po izdaji prve celovite zbirke Arhimedovega dela._NEWLINE_Cesar Justinijan I. je dolo\xc4\x8dil svoje arhitekte za obnovo Hagije Sofije po zmagi nad protestniki v prestolnici rimskega cesarstva, Konstantinoplu. Prva bazilika je bila kon\xc4\x8dana leta 360 in predelana med letoma 404 in 415, vendar je bila leta 532 po\xc5\xa1kodovana med vstajo Nika:\xc2\xa0\xc2\xbbSofijin tempelj, kopali\xc5\xa1\xc4\x8de Zevksip in cesarski dvor od Propilej vse tja do tako imenovane Aresove hi\xc5\xa1e je pogorelo in bilo uni\xc4\x8deno, pa tudi oba velika portika, ki sta vodila na forum, ki se imenuje po Konstantinu, hi\xc5\xa1e uspe\xc5\xa1nih ljudi in veliko drugih posesti.\xc2\xab\xc2\xa0 Na tekmovanjih bizantinske dru\xc5\xbebe med modrimi in zelenimi v dirkah z bojnimi vozovi na hipodromu je bilo nasilje zelo pogosto. Med vstajo Nika je umrlo ve\xc4\x8d kot 30 000 ljudi.  Cesar Justinijan I. je zagotovil, da njegova nova zgradba ne bo pogorela tako kot njegovih predhodnikov in naro\xc4\x8dil arhitektom zgraditi cerkev v glavnem iz kamna namesto iz lesa:\xc2\xa0\xc2\xbbUporabil je \xc5\xbegano opeko in malto in ju na mnogih mestih povezal z \xc5\xbeelezom, ni uporabil lesa, tako da cerkev ne bo ve\xc4\x8d zgorela.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Izidor iz Mileta in Antemij iz Trala sta prvotno na\xc4\x8drtovala glavno ladjo Hagije Sofije v izmeri 70 metrov \xc3\x97 76 metrov, kar je najve\xc4\x8dja cerkev v Konstantinoplu, a izvirna kupola je bila skoraj 6 metrov ni\xc5\xbeja:\xc2\xa0\xc2\xbbJustinijan je zatrl izgrede in svojo zmago proslavil s postavitvijo nove Hagije Sofije med letoma 532 in 537, kar je ena najve\xc4\x8djih, najrazsipnej\xc5\xa1ih in najdra\xc5\xbejih stavb vseh \xc4\x8dasov.\xc2\xab_NEWLINE_\xc4\x8ceprav Izidor iz Mileta in Antemij iz Trala nista bila uradno izobra\xc5\xbeena arhitekta, sta bila znanstvenika, ki sta lahko organizirala logistiko risanja tiso\xc4\x8dev delavcev in zagotovila neprimerljive kupe redkih surovin iz celega rimskega imperija, da bi ustvarila Hagijo Sofijo za cesarja Justinijana I. Kon\xc4\x8dni izdelek je bil zgrajen v ob\xc4\x8dudovanja vredni obliki:\xc2\xa0\xc2\xbbVsi ti elementi \xc4\x8dude\xc5\xbeno dr\xc5\xbeijo skupaj v zraku, visijo eden ob drugem in po\xc4\x8divajo le na delih, ki mejijo na njih, ustvarjajo enotno in najbolj izjemno harmonijo ter gledalcu ne omogo\xc4\x8dajo, da bi po\xc4\x8dival s pogledom na enem od njih dalj \xc4\x8dasa.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nV Hagiji Sofiji so arhitekti inovativno zdru\xc5\xbeili vzdol\xc5\xbeno strukturo rimske bazilike in osrednji na\xc4\x8drt za boben, ki podpira kupolo, da zdr\xc5\xbei visoke magnitude potresov v Marmari,\xc2\xa0\xc2\xbbvendar v maju 558, malo ve\xc4\x8d kot 20 let za tem, ko je bila cerkev po potresih avgusta 553 in decembra 557 predana, so deli osrednje kupole in njen podporni strukturni sistem propadli.\xc2\xab\xc2\xa0 Hagija Sofija je bila zaradi potresov razpokana in so jo hitro popravili. Ne\xc4\x8dak Izidorja iz Mileta, Izidor mlaj\xc5\xa1i, je predstavil novo obliko kupole, ki se jo lahko danes ogleda na Hagiji Sofiji v Carigradu v Tur\xc4\x8diji._NEWLINE_Po velikem potresu leta 989, ki je uni\xc4\x8dil kupolo Hagije Sofije, so bizantinski uradniki poklicali arhitekta Trdata v Bizanc, da bi poskrbel za popravila. Obnovljena kupola je bila kon\xc4\x8dana leta 994.'