b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev svetega Nikolaja, Praga\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna gotska \xc5\xbeupnijska cerkev svetega Nikolaja je bila tu \xc5\xbee v 13. stoletju. V drugi polovici 17. stoletja so se jezuiti odlo\xc4\x8dili, da bodo zgradili novo cerkev, ki jo je oblikoval Giovanni Domenico Orsi. Delni vtis prvotnega na\xc4\x8drtovanega videza cerkve, ki so ga jezuiti izbrali pri Orsiju leta 1673 in polo\xc5\xbeili temeljni kamen, daje kapela sv. Barbare, ki je bila zgrajena prva. Cerkev je bila zgrajena v dveh fazah v 18. stoletju. Od 1703 do 1711 so bili zgrajeni zahodna fasada, kor, kapela sv. Barbare in sv. Ane._NEWLINE_Novi na\xc4\x8drti so temeljili na zapletenem geometrijskem sistemu medsebojnih valjev z osrednjo kupolo nad transeptom. Masivno ladjo s stranskimi kapelami in valovitim obokom, ki temelji na sekanju elipsoidov, je o\xc4\x8ditno zgradil Christoph Dientzenhofer. Stebri med \xc5\xa1irokimi razponi arkade podpirajo triforij, kar naj bi cerkvi dajalo \xc4\x8dim bolj dinami\xc4\x8den u\xc4\x8dinek. Prezbiterij in zna\xc4\x8dilna bakrena kupola sta bila zgrajena v letih 1737\xe2\x80\x931752, tokrat s pomo\xc4\x8djo na\xc4\x8drtov Dientzenhoferjevega sina Kiliana Ignaca Dientzenhoferja._NEWLINE_Po Dientzenhoferjevi smrti leta 1751 je bila leta 1752 kon\xc4\x8dana gradnja zvonika. V naslednjih letih so \xc5\xa1e naprej izpopolnjevali notranjost cerkve. Ko je pape\xc5\xbe Klemen XIV. ukinil jezuitski red, je leta 1775 sv. Nikolaj postal glavna \xc5\xbeupnijska cerkev Male Strane v Pragi._NEWLINE_V komunizmu je Dr\xc5\xbeavna varnost uporabljala zvonik kot opazovalnico, saj je bilo s stolpa mogo\xc4\x8de opazovati ameri\xc5\xa1ko in jugoslovansko veleposlani\xc5\xa1tvo ter dostop do zahodnonem\xc5\xa1ke ambasade.\n_START_SECTION_\nOkrasje\n_START_PARAGRAPH_\nOkrasje opisujejo kot "najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1i primer pra\xc5\xa1kega baroka"  in "brez dvoma najve\xc4\x8djo baro\xc4\x8dno cerkev v Pragi in Dientzenhoferjev vrhunski dose\xc5\xbeek". _NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Cerkev se odlikuje ne le po arhitekturi, ampak tudi okrasju, predvsem zaradi fresk Jana Luka\xc5\xa1a Krackerja in freske v 70 m visoki kupoli Franti\xc5\xa1ka Xaverskega. Notranjost je dodatno okra\xc5\xa1ena s kipi Ign\xc3\xa1ca Franti\xc5\xa1ka Platzerja. Baro\xc4\x8dne orgle imajo ve\xc4\x8d kot 4000 cevi do \xc5\xa1est metrov v dol\xc5\xbeino, nanje je leta 1787 igral tudi Mozart. Mozartova spektakularna mojstrovina, ma\xc5\xa1a v C-molu, je bila prvi\xc4\x8d izvedena prav v cerkvi svetega Nikolaja kmalu po njegovem obisku. _NEWLINE_79 m visok zvonik je neposredno povezan z  mogo\xc4\x8dno cerkveno kupolo. Zvonik s panoramskim pogledom je bil v primerjavi s cerkvijo dopolnjen v rokokoju med 1751 in 1756 in je delo Anselma Luraga.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno pro\xc4\x8delje cerkve je konveksno-konkavno valovito razgibano in si gledalec ustvari iluzijo premikanja. Del zapleteno oblikovane fasade sta dva para stebrov, znak mecena stavbe, Franti\xc5\xa1ka Karla Lib\xc5\xa1tejnskega iz Kolovrata, balustrade in kipi svetnikov so iz delavnice Jana Bedricha Kohla-Severa. V ni\xc5\xa1i je sv. Nikolaj, na podstre\xc5\xa1ju sv. Peter in Pavel ter jezuit Ignac in Franti\xc5\xa1ek Xaverski na balustradi nad glavnim vhodom cerkvenih o\xc4\x8detov, kopijah iz poznega 19. stoletja._NEWLINE_Ju\xc5\xbena fasada je sestavljena iz visokega podno\xc5\xbeja, dveh nadstropij z redno razporejenimi okni in mansardo z nenavadnimi trilistnimi luknjami. Na fasadi so kipi Vere di putti s tiaro in mitre v ni\xc5\xa1i, delo delavnice Ignaca Platzerja. Del kipov je bil leta 1879 odstranjen  in nadome\xc5\xa1\xc4\x8den s Kristusom Salvatorja Roberta Platzerja iz sredine 19. stoletja._NEWLINE_Vzhodna fasada je ve\xc4\x8dinoma nejasna zaradi sosednjih hi\xc5\xa1, na njej je balustrada z Brezmade\xc5\xbeno, sv. Filipom in Judom, kopije Platzerjevih kipov A. Prohaska. Severna fasada s portalom do kripte je skrita na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Kupola je na kri\xc5\xbeanju ladje s transeptom, stoji na visokem tamburju z okni in pilastri z vazami. Plasti\xc4\x8dna raz\xc4\x8dlenitev deluje kot dvojna kupola, ki jo poudarjajo kleparski okras in volovske o\xc4\x8di ter lanterna z dekorativno galerijo. Kleparsko bogato obdelana streha lanterne s pozla\xc4\x8denim  motivom plamena dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ek v Trojici z Bo\xc5\xbejim o\xc4\x8desom. Kupola je tako visoka kot sosednji zvonik._NEWLINE_Stolp je zapleteno oblikovan, ima spreminjajo\xc4\x8di se tloris, konkavni upogib in zapleteno re\xc5\xa1ene vogale. Zapletena je tudi konica. Stolp je med  gradnjo v vasi povzro\xc4\x8dil spor, zato je pred vhodom znak Prage s hi\xc5\xa1no \xc5\xa1tevilko 556.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost sv. Nikolaja je najlep\xc5\xa1a visokobaro\xc4\x8dna notranjost v Pragi.  Stene so prekrite z umetnim marmorjem Jana Hennvogla, strope pa so poslikali veliki baro\xc4\x8dni slikarji. V ladji je monumentalna freska \xc4\x8cude\xc5\xbe in apoteoza sv. Nikolaja iz leta 1760 Jana Luk\xc3\xa1\xc5\xa1a Krackerja. Slika Praznovanje sv. Nikolaja v prisotnosti Svete trojice in svetnikov v 70 m visoki kupoli je delo Franza Xaverja Palka, ki je avtor sv. Cecilije v koru. Freske na obokih posameznih kapel so delo Josefa Kramol\xc3\xadna._NEWLINE_Notranjost je okra\xc5\xa1ena z lesenimi skulpturami v \xc5\xa1tuku s pozla\xc4\x8denimi podrobnostmi Ignaca Franza Platzerja. Glavni oltar s pozla\xc4\x8denim bakrenim kipom sv. Nikolaja je Platzerjev, zraven je kip sv. Franti\xc5\xa1ka Xavierja in sv. Ignacija Lojolskega. Na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du pod kupolo so \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje monumentalni kipi verskih u\xc4\x8diteljev in svetnikov, kipov in vaz na konzolah v lo\xc5\xbei. V Platzerjevi delavnici so izdelali tudi ve\xc4\x8dino kipov v stranskih oltarjih in kipe pedantiva in tambura. Rokokojska pri\xc5\xbenica je delo Richarda in Petra Prachnerja.'