b'\n_START_ARTICLE_\nSilvio Bedini\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nSilvio Anthony Bedini se je rodil na pristavi nekaj kilometrov od naselja Ridgefield v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Connecticut 17. januarja 1917._NEWLINE_Njegov o\xc4\x8de je bil Vincent Luigi Bedini (1887 - 1947), mati Cesira E. Stefanelli (1887 - 1965), \xc5\xbeena:   Gerda Hintz Bedini (1922 - 2008), starej\xc5\xa1i brat: Ferdinand B. Bedini (1913 - 2002). V zakonu sta se mu rodila dva otroka: Peter in Leandra. _NEWLINE_Star\xc5\xa1i so se priselili iz Italije \xc5\xa1tiri leta pred njegovim rojstvom, tik pred za\xc4\x8detkom Prve svetovne vojne. Dru\xc5\xbeina Bedini izhaja iz mesta Monterado oziroma iz Ostre v Markah blizu Ancone.  _NEWLINE_Ko je bil \xc5\xa1e otrok, ga je nenasitna radovednost o svetu, ki ga je obkro\xc5\xbeal, vodila k vedno \xc5\xa1ir\xc5\xa1im podro\xc4\x8djem odkrivanja in raziskavanja, da je to postalo njegova zna\xc4\x8dilnost za celo \xc5\xbeivljenje. V dru\xc5\xbeinskem in prijateljskem krogu je rad pripovedoval zgodbe o svojih raziskovanjih, ki so ga vodila v \xc5\xa1irjavo in daljavo, skozi pu\xc5\xa1\xc4\x8do in go\xc5\xa1\xc4\x8do: od poraslih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d do starih cerkva in dr\xc5\xbeavljanskih spominov ter vse do strogo nadzorovanih vatikanskih listin. 1961 je postal oskrbnik (curator), poslanski ravnatelj (deputy director) ter varuh redkih knjig (keeper of rare books). Bil je zelo redoljuben tako v uradu kot doma: Silvio je pospravil in uredil svojo mizo vsako no\xc4\x8d, tako da je lahko za\xc4\x8del zjutraj na novo. Njegov sin Peter in h\xc4\x8di Leandra sta povedala, da je njun o\xc4\x8de nadaljeval svoje delo do samega konca, tudi ko je \xc5\xbee bil privezan na bolni\xc5\xa1ko posteljo in celo v bolnici. Tam je dokon\xc4\x8dal tudi svoje zadnje \xe2\x80\x93 polstoletno delo in tudi najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1o knjigo - \xc5\xbeivljenjepis italijanskega renesan\xc4\x8dnega urarja oziroma izdelovalca ur Campanija. _NEWLINE_V mladih letih ga je o\xc4\x8daral je prepirljivi \xc2\xbbzbiralec divjih \xc5\xbeivali\xc2\xab\xc2\xa0Buck, ki je imel pri svojih pohodih po d\xc5\xbeunglah za geslo: \xe2\x80\x9cPrinesi me domov \xc5\xbeivega\xe2\x80\x9d .\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka tajna slu\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nTudi sam je zbiral vse \xc5\xbeivo in mrtvo, zlasti starine. Ljubil je zgodovino in \xc5\xbeivljenjepisje ter se je 1935 vpisal na Univerzo Kolumbijo (Columbia University v New Yorku), kjer je doktoriral iz primerjalne knji\xc5\xbeevnosti; kot prostovoljec se je prijavil v ameri\xc5\xa1ko vojsko. Strast za re\xc5\xa1evanjem skrivnosti in \xc5\xa1ifer ga je vodila skozi obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno slu\xc5\xbebo do \xc4\x8dina narednika na po\xc5\xa1tno \xc5\xa1tevilko 1142, kjer je med vojno de\xc5\xa1ifriral po\xc5\xa1to, ki so jo dobivali ali jo po\xc5\xa1iljali nem\xc5\xa1ki vojni ujetniki \xe2\x80\x93 \xc5\xa1ifrirana in skrita poro\xc4\x8dila pa je po\xc5\xa1iljal tudi ameri\xc5\xa1kim vojnim ujetnikom s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tirinajstih izvedencev, ki jim je postal predstojnik 1943. Leta 1945 je \xc5\xbee bil glavni obve\xc5\xa1\xc4\x8devalec za zvezo s Pentagonom; \xc4\x8deprav se je po koncu Druge svetovne vojne kot osemindvajsetletnik vrnil k navadnemu delu, je celo \xc5\xbeivljenje ostal o\xc4\x8daran z razre\xc5\xa1evanjem zgodovinskih in drugih skrivnosti.\n_START_SECTION_\nNenavadno odkritje\n_START_PARAGRAPH_\nMed pripravami na za\xc4\x8detek Drugega vatikanskega vesoljnega cerkvenega zbora so hoteli posodobiti ogrevanje v vatikanskih belvederskih vrtovih; pri tem so delavci naleteli na \xc5\xbeivalsko okostje; bili so navdu\xc5\xa1eni, ker so ra\xc4\x8dunali na dinozavra; navdu\xc5\xa1enje pa je takoj splahnelo, ko so ugotovili, da gre le za slona. Na najdbo so hitro pozabili; ostala pa je nere\xc5\xa1ena uganka, kaj naj bi slon po\xc4\x8del v Vatikan. _NEWLINE__NEWLINE_Konec osemdesetih let 20. stoletja pa se je za zadevo za\xc4\x8del zanimati arheolog, tehnolog in zgodovinar Bedini, takrat profesor na Smithsonian Institute v New Yorku. Ko je namre\xc4\x8d raziskoval podzemne vatikanske predore in naletel na slonove kosti, je odkritje vzburilo njegovo znanstveno radovednost in po temeljitem preu\xc4\x8devanju je 1997 izdal knjigo z naslovom: Pape\xc5\xbeev slon (The Pope\xe2\x80\x99s Elephant), ki je kmalu postala uspe\xc5\xa1nica. V njej je pojasnil skrivnost: pokopani slon ni bil nih\xc4\x8de drugi kot slavni Hano, najbolj priljubljena \xc5\xbeival Leona X., \xc5\xa1e prej pa portugalskega kralja Manuela.    _NEWLINE_V tej knjigi znanstvenik opisuje strastno vnemo Leona X. nad raznimi redkimi zverinami, zlasti pa nad slon\xc4\x8dkom, ki mu ga je podaril portugalski cesar: zgodba, ki se zdi in bere kot roman; vendar je zelo malo sad domi\xc5\xa1ljije, ampak izhaja nasprotno iz zahtevnih raziskav po arhivih Vatikana, Serenissime in Portugalske. Ta zgodba je vzburljiva in hkrati pohuj\xc5\xa1ljiva - vendar izra\xc5\xbea mnenje, da ta ljubka \xc5\xbeival - izredno nadarjeni in spretni slon - ni bil kriv za za\xc4\x8detek reformacije, kot so nekateri posamezniki zatrjevali.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nSilvio Bedini je umrl 14. novembra 2007 v bolni\xc5\xa1nici v Washingtonu za plju\xc4\x8dnico. _NEWLINE__NEWLINE_Pokopan je na Saint Marys Cemetery v Ridgefieldu, Fairfield County v Connecticutu, ZDA.'