b'\n_START_ARTICLE_\nMednarodna hokejska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nMednarodna hokejska zveza (kratica IIHF - International Ice Hockey Federation) je mednarodno krovno telo hokeja na ledu, ki je bila ustanovljena leta 1908 v Parizu pod imenom Ligue Internationale de Hockey sur Glace (LIHG) in, ki danes zdru\xc5\xbeuje 64 nacionalnih hokejskih zvez.\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nIdejni\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8de\xc2\xab\xc2\xa0mednarodne hokejske zveze je bil francoski novinar Louis Magnus. Skupaj z delegati iz Francije, Belgije, \xc5\xa0vice in Zdru\xc5\xbeenega kraljestva so ustanovili Ligue Internationale de Hockey sur Glace in sestavili pravilnik igre in tekmovanj. Dr\xc5\xbeavne reprezentance \xc4\x8dlanic LIHG naj bi se odtlej vsako leto pomerile na evropskem prvenstvu, ki se je prvi\xc4\x8d odvilo med 10. in 12. januarjem 1910. Na njem je poleg ustanovnih \xc4\x8dlanic (razen \xc5\xa0vice, ki se ga ni udele\xc5\xbeila), sodelovala \xc5\xa1e ekipa Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nOlimpijski \xc5\xa1port in svetovna prvenstva\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d je hokej na ledu postal olimpijski \xc5\xa1port na Poletnih olimpijskih igrah leta 1920 v Antwerpnu. Takrat je bil na tej olimpijadi organiziran turnir hokeja na ledu, v katerem so prvi\xc4\x8d v zgodovini obstoja mednarodne hokejske zveze sodelovale tudi dr\xc5\xbeave izven Evrope. Na turnirju sta namre\xc4\x8d sodelovali reprezentanci Kanade in ZDA, ki sta med turnirjem tudi uradno postali \xc4\x8dlanici zveze. Na kongresu zveze v Antwerpnu leta 1923 je zveza sprejela odlo\xc4\x8ditev, da bodo olimpijske igre od leta 1924 \xc5\xa1tele tudi za svetovno prvenstvo, na katerem je nato zmagala reprezentanca Kanade._NEWLINE_Istega leta se je v zvezo, po izklju\xc4\x8ditvi leta 1920, vrnila Avstrija. Nem\xc4\x8dije, ki so jo iz zveze izklju\xc4\x8dili skupaj z Avstrijo, zaradi za\xc4\x8detka prve svetovne vojne pa tega leta zveza ni sprejela nazaj pod svoje okrilje. V znak protesta je iz zveze leta 1923 izstopila \xc5\xa0vedska, ki se je zvezi spet priklju\xc4\x8dila \xc5\xa1ele ob vrnitvi Nem\xc4\x8dije, leta 1925. Leta 1923 so se zvezi pridru\xc5\xbeile Romunija, \xc5\xa0panija in Italija, leta 1926 Poljska, leta 1927 Mad\xc5\xbearska, leta 1928 pa \xc5\xa1e Finska._NEWLINE_Leta 1929 so se na kongresu v Budimpe\xc5\xa1ti odlo\xc4\x8dili, da bo od leta 1930 naprej svetovno prvenstvo potekalo vsako leto, znotraj njega pa bi se odvijalo tudi evropsko prvenstvo. Prvo svetovno prvenstvo je sicer do\xc5\xbeivelo polom, ko se je pred kon\xc4\x8dnico tekmovanja v Chamonixu, kjer je potekalo, stopil naravni led, na katerem so potekale tekme. Odlo\xc4\x8dilne tekme so zato morali prestaviti na Dunaj in v Berlin. Na prvenstvu je zmagala reprezentanca Kanade, ki je pred tem zmagala \xc5\xbee na treh prej\xc5\xa1njih prvenstvih in nato zmagala \xc5\xa1e na dveh naslednjih._NEWLINE_Leta 1931 je v zvezo vstopila Latvija. Na svetovnem prvenstvu v Pragi, leta 1933 so tekme prvi\xc4\x8d v zgodovini potekale na umetno izdelanem ledu, na tem prvenstvu pa je prvi\xc4\x8d po \xc5\xa1estih letih, od kar so svetovna prvenstva obstajala, zmagala reprezentanca ZDA._NEWLINE_Leta 1935 sta v zvezo vstopili Nizozemska in Norve\xc5\xa1ka, ki sta nato sodelovali tudi leta 1936 na olimpijskem turnirju, ko je na njem nastopilo rekordnih 15 ekip, presenetljivo pa je zmagalo Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo. Na isti olimpijadi so sprejeli odlo\xc4\x8ditev, da bodo odtlej svetovna prvenstva potekala le \xc5\xa1e na umetnem ledu. Novost je bila tudi odlo\xc4\x8ditev, da se bodo evropska prvenstva nadaljevala vsako leto in bodo \xc5\xa1tela za svetovno prvenstvo le, \xc4\x8de bo na njih sodelovala vsaj ena neevropska reprezentanca. Olimpijski turnirji naj bi ostali hkrati tudi svetovna prvenstva._NEWLINE_Leta 1937 se je zvezi pridru\xc5\xbeila Estonija in do danes edina afri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ka republika, naslednje leto pa jima je sledila Litva in leto kasneje Jugoslavija. Zaradi odlo\xc4\x8ditve o svetovnih prvenstvih samo znotraj olimpijskih iger je bilo zadnje prvenstvo odigrano leta 1936, nato pa do konca druge svetovne vojne svetovnih prvenstev ni bilo._NEWLINE_Naslednji kongres \xc4\x8dlanov LIHG je bil 27. aprila 1946 v Bruslju. Na kongresu so iz zveze izklju\xc4\x8dili Nem\xc4\x8dijo in Japonsko (Avstrija je status \xc4\x8dlanice izgubila \xc5\xbee po spojitvi z Nem\xc4\x8dijo, leta 1939 in je postala \xc4\x8dlanica spet \xc5\xa1ele po tem, ko so dr\xc5\xbeavo spet uradno priznali), \xc4\x8dlanstvo pa so, zaradi sovjetske aneksije, odvzeli tudi vsem trem Baltskim dr\xc5\xbeavam. Na kongresu so sprejeli eno novo \xc4\x8dlanico, Dansko._NEWLINE_Prvo svetovno prvenstvo po kon\xc4\x8dani vojni je bilo februarja 1947 v Pragi, na njem pa je ob odsotnosti Kanade zmagala \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ka reprezentanca. Po prvenstvu je s polo\xc5\xbeaja predsednika zveze odstopil Paul Loicq, ki je polo\xc5\xbeaj zasedal celih 25 let. Novi predsednik je postal biv\xc5\xa1i \xc5\xa1vicarski reprezentant, Dr. Fritz Kraatz.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave na OI 1948\n_START_PARAGRAPH_\nResne te\xc5\xbeave so se pojavile na Olimpijskih igrah v St. Moritzu leta 1948, ko so za krizo v zvezi poskrbele ZDA, ki so na olimpijado poslale kar dve ekipi, mo\xc5\xa1tvo zvezi pridru\xc5\xbeene Amaterske hokejske zveze ZDA (Amateur Hockey Association of the United States - AHAUS) in mo\xc5\xa1tvo, ki ga je priznaval ameri\xc5\xa1ki olimpijski komite, ekipo Amaterske hokejske zveze (Amateur Hockey Association - AAU). Mednarodna hokejska zveza se je odlo\xc4\x8dila, da bo za svetovno prvenstvo priznala le rezultate mo\xc5\xa1tva, vklju\xc4\x8denega vanjo, kar je vodilo v gro\xc5\xbenjo z bojkotom, ki jo je spro\xc5\xbeil ameri\xc5\xa1ki olimpijski komite. Na sre\xc4\x8do se nobeno ameri\xc5\xa1ko mo\xc5\xa1tvo ni uvrstilo v zaklju\xc4\x8dni del turnirja, kar je pomirilo strasti in re\xc5\xa1ilo situacijo._NEWLINE_Zaradi nastale situacije je bil na kongresu, ki je sledil olimpijadi, dr. Kraatz zamenjan. Njegov naslednik je postal kanad\xc4\x8dan George Hardy. Njegov mandat je trajal le tri leta, nakar ga je na predsedni\xc5\xa1kem polo\xc5\xbeaju spet zamenjal dr. Kraatz. V \xc4\x8dasu njegovega drugega mandata (1951\xe2\x80\x931954) sta bili v zvezo ponovno sprejeti Nem\xc4\x8dija in Japonska, kmalu za njima pa \xc5\xa1e Sovjetska zveza. Leta 1951 se je svetovno prvenstvo tudi razdelilo na dve skupini, glede na kakovost ekip. Skupina A je imela vsakoletna svetovna prvenstva, skupina B pa ne, ker na turnir ni bilo vedno prijavljenih dovolj ekip.\n_START_SECTION_\nPrevlada SZ v svetovnem hokeju\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde na prvem turnirju, ki se ga je udele\xc5\xbeila reprezentanca Sovjetske zveze, leta 1954 v Stockholmu je ta reprezentanca postala nov svetovni prvak. Leta 1956 je bila v zvezo sprejeta \xc5\xa1e Nem\xc5\xa1ka demokrati\xc4\x8dna republika, tako, da je zveza dobrih deset let \xc5\xa1tela 25 \xc4\x8dlanic. SZ je bila od leta 1963 do 1991 dale\xc4\x8d najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a ekipa, saj je prav vsaki\xc4\x8d stala na stopni\xc4\x8dkah, zmago pa je tekmecem vsega skupaj prepustila le \xc5\xa1estkrat.\n_START_SECTION_\nDelitev\n_START_PARAGRAPH_\nPo svetovnem prvenstvu leta 1961 se je zveza odlo\xc4\x8dila za delitev na ve\xc4\x8d skupin, glede na kakovost ekip. Ustanovila je skupine A, B in C, tako da so bila v skupini A najbolj\xc5\xa1a mo\xc5\xa1tva, v skupini C pa najslab\xc5\xa1a. Po vsakem svetovnem prvenstu bi najslab\xc5\xa1i iz vi\xc5\xa1je skupine padel v ni\xc5\xbejo, najbolj\xc5\xa1i iz ni\xc5\xbeje pa v vi\xc5\xa1jo. Leta 1987 so zaradi \xc5\xa1iritve zveze, dodali skupinam \xc5\xa1e skupino D in taka rezdelitev ostaja do danes._NEWLINE_Nova \xc5\xa1iritev zveze se je sicer zgodila \xc5\xa1ele leta 1963, ko je vanjo vstopila Ljudska republika Kitajska, leto za njo pa \xc5\xa1e obe Koreji in Bolgarija._NEWLINE_Velika popularnost hokeja na ledu je vodila k \xc5\xa1irjenju tekmovalnega koledarja. Leta 1965 je nem\xc5\xa1ki delegat dr. G\xc3\xbcnther Sabetzki predlaga, da po vzoru Svetovne nogometne in Svetovne rokometne zveze tudi v hokeju organizirajo \xc5\xa1e evropski pokal pokalnih zmagovalcev. Ideja je bila podprta, vendar pa se tovrstna tekmovanja med publiko niso preve\xc4\x8d priljubila.\n_START_SECTION_\nObdobje\xc2\xa0\xc2\xbbSabetzki\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\ndr. G\xc3\xbcnther Sabetzki je kasneje postal predsednik zveze in se v zgodovino zapisal kot eden njenih klju\xc4\x8dnih ljudi. Ustvaril je namre\xc4\x8d dotlej najbolj uspe\xc5\xa1no obdobje v zgodovini hokeja in v njem mo\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1al predvsem standard in organizacijo. Njegov prispevek je bil klju\xc4\x8den tudi v trenutku razkola v reprezentanci Kanade, ki od leta 1970 ni ve\xc4\x8d nastopala na svetovnih prvenstvih, ker ji niso dovolili, da v ekipo vklju\xc4\x8di tudi profesionalne igralce iz klubov lige NHL, ki se niso uvrstili v finalne boje za Stanleyjev pokal. Sabetzki se je s Kanad\xc4\x8dani dogovoril, da bodo v mo\xc5\xa1tvo smeli vklju\xc4\x8diti tudi igralce profesionalne lige NHL in da bo prvenstvo na koledarju \xc4\x8dim kasneje, tako da se ga bodo ti posamezniki lahko udele\xc5\xbeili. Pogoj, ki ga je postavi pa je bil, da morajo Kanad\xc4\x8dani in Ameri\xc4\x8dani redno igrati na prvenstvih, a nikoli ne bodo dobili mo\xc5\xbenost organizacije svetovnega prvenstva. Temu dogovoru je bilo dodano \xc5\xa1e eno tekmovanje, ki se je odvijalo vsaka \xc5\xa1tiri leta in se je do leta 1996 imenovalo\xc2\xa0\xc2\xbbKanadski pokal\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbCanada Cup\xc2\xab). Tega tekmovanja so se lahko udele\xc5\xbeili Ameri\xc4\x8dani, Kanad\xc4\x8dani in \xc5\xa1tiri najbolj\xc5\xa1e evropske reprezentance s svetovnega prvenstva. Leta 1996 se je tekmovanje preimenovalo v\xc2\xa0\xc2\xbbSvetovni pokal\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbWorld Cup\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nZadnje \xc5\xa1iritve\n_START_PARAGRAPH_\nZveza se je dodatno \xc5\xa1irila \xc5\xa1e v osemdesetih letih 20. stoletja, po razpadu Sovjetske zveze, Jugoslavije in \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ke v devetdesetih pa \xc5\xa1e enkrat v velikem obsegu. Avtomatsko priznane so dobile biv\xc5\xa1e \xc4\x8dlanice SZ; Rusija, Ukrajina, Belorusija, Azerbajd\xc5\xbean Kazahstan ter Litva, Latvijain Estonija. Avtomatsko priznanje so dobile tudi zveze biv\xc5\xa1e Jugoslavije; Slovenija, Hrva\xc5\xa1ka in Srbija, Makedonija pa se je zvezi priklju\xc4\x8dila \xc5\xa1ele leta 2003._NEWLINE_Tudi slova\xc5\xa1ka in \xc4\x8ce\xc5\xa1ka sta od leta 1992 samostojni \xc4\x8dlanici IIHF._NEWLINE_Ostale \xc4\x8dlanice, ki so se zvezi pridru\xc5\xbeile pred kratkim so: Gr\xc4\x8dija (1987), Islandija (1992), Andora (1995), Irska (1997), Brazilija (1984), Mehika (1985), Kuvajt (1986), Izrael (1991), Tur\xc4\x8dija (1991), Tajvan (1983), Hongkong (1983), Tajska (1989), Indija (1989), Singapur (1996). Argentina in Namibija sta se zvezi pridru\xc5\xbeili leta 1998, Makedonija in Lihten\xc5\xa1tajn leta 2003, zadnja pridru\xc5\xbeena \xc4\x8dlanica pa je postal Macau, leta 2006.'