b"\n_START_ARTICLE_\nLatenska kultura\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrej\xc5\xa1nja Hal\xc5\xa1tatska kultura D, okoli 650-475 pr. n. \xc5\xa1t., je bila prav tako raz\xc5\xa1irjena po vsej Evropi, prehod na to obmo\xc4\x8dje pa je bil postopen in je ve\xc4\x8dinoma opazen na podlagi artefaktov latenske elite, ki se prvi\xc4\x8d pojavijo na zahodnem koncu stare hal\xc5\xa1tatske regije._NEWLINE_Ustanovitev gr\xc5\xa1ke kolonije v Massalii (dana\xc5\xa1nji Marseille na sredozemski obali Francije), ki je kasneje postala zelo uspe\xc5\xa1na, je spodbudila razcvet trgovine s hal\xc5\xa1tatskimi obmo\xc4\x8dji po rekah Rona in Saona ter zgodnjih latenskih grobov, kot je grobnica v Vixu v Burgundiji, ki vsebuje uvo\xc5\xbeeno luksuzno blago skupaj z lokalno proizvedenimi predmeti. Ve\xc4\x8dino obmo\xc4\x8dij so verjetno nadzorovali plemenski vodje, ki so \xc5\xbeiveli v utrdbah na hribu, medtem ko je ve\xc4\x8dina prebivalstva \xc5\xbeivela v majhnih vasicah ali na kmetijah na pode\xc5\xbeelju._NEWLINE_Do leta 500 so se Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani raz\xc5\xa1irili do mejnih obmo\xc4\x8dij Keltov v severni Italiji, trgovanje po Alpah pa je za\xc4\x8delo preoblikovati trgovino z Grki in zmanj\xc5\xa1evalo pot po Roni. Cveto\xc4\x8da obmo\xc4\x8dja so vklju\xc4\x8devala srednji Ren, z velikimi rudniki \xc5\xbeelezove rude, regijami Marne in \xc5\xa0ampanja ter tudi s \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, \xc4\x8deprav je bila trgovina s sredozemskim obmo\xc4\x8djem manj pomembna. Trgovinske povezave in bogastvo so nedvomno sodelovali pri nastanku latenskega sloga, \xc4\x8deprav je velik del \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Posebni motivi iz Sredozemlja so o\xc4\x8ditni, vendar novi slog ni odvisen od njega._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno 400 dokazov za sredozemsko trgovino je malo. Morda je tako zato, ker je raz\xc5\xa1irjeno keltsko prebivalstvo med selitvami na jug in zahod prihajalo v nasilne konflikte z doma\xc4\x8dim prebivalstvom, vklju\xc4\x8dno z Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani in Rimljani. Zdelo se je, da je \xc5\xbeivljenje v ve\xc4\x8dini latenskih domov postalo veliko bolj nestabilno in nagnjeno k vojnam. Okoli leta 387 so Kelti pod Brenom premagali Rimljane in nato opusto\xc5\xa1ili Rim, in se uveljavili kot najpomembnej\xc5\xa1a gro\xc5\xbenja Rimske dr\xc5\xbeave, status, ki so ga ohranili skozi vrsto rimsko-galskih vojn, dokler Julij Cezar ni osvojil Galije v letih 58- 50 pr. n. \xc5\xa1t. Rimljani so prepre\xc4\x8dili, da bi Kelti kmalu segli ju\xc5\xbeneje od Rima, na drugi strani pa so se na Balkan preselile skupine, ki so dosegle Gr\xc4\x8dijo, kjer so napadli Delfe leta 279, in Azijo, kjer je bila ustanovljena Galatija kot keltsko obmo\xc4\x8dje  Anatolije. Do takrat se je latenski sog raz\xc5\xa1iril na Britanske otoke, \xc4\x8deprav o\xc4\x8ditno brez pomembnih selitev prebivalstva._NEWLINE_Po pribli\xc5\xbeno 275 letih se je za\xc4\x8delo neustavljivo rimsko \xc5\xa1irjenje na obmo\xc4\x8dje, ki ga je zasedla Latenska kultura. Nikoli ni bila popolna, vendar je trajala do 1. stoletja n. \xc5\xa1t. v Britaniji, tako da so ostala le pribli\xc5\xbena podro\xc4\x8dja sodobnih keltskih narodov (razen Bretanje). Rimljani niso nikoli posku\xc5\xa1ali zasesti Irske in na koncu odlo\xc4\x8dili, da \xc5\xa1iritev na severno \xc5\xa0kotsko ni vredna te\xc5\xbeav, ter se leta 162 umaknili z linije Antoninovega zidu na Hadrijanov zid.\n_START_SECTION_\nRazdelitev na obdobja\n_START_PARAGRAPH_\nObse\xc5\xbene trgovinske vezi so opazne v tujih predmetih, odlo\xc5\xbeenih v grobovih elite. Slogovni vplivi na materialno latensko kulturo so izpri\xc4\x8dani v etru\xc5\xa1\xc4\x8danskih, italijanski, gr\xc5\xa1kih, da\xc4\x8danskih in skitskih virih. Gr\xc5\xa1ka keramika in analiza, ki jo uporabljajo znanstvene tehnike, kot so dendrokronologija in termoluminiscenca, zagotavljajo \xc4\x8dasovno obdobje za absolutno kronologijo na nekaterih latenskih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Tako kot pri mnogih arheolo\xc5\xa1kih obdobjih je bila latenska zgodovina najprej razdeljena na zgodnjo (6. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), \xc2\xbbsrednjo\xc2\xab\xc2\xa0(pribli\xc5\xbeno 450-100 pr. n. \xc5\xa1t.) in \xc2\xbbpozno\xc2\xab\xc2\xa0(1. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) fazo, pri \xc4\x8demer je rimska okupacija mo\xc4\x8dno motila kulturo, \xc4\x8deprav mnogi elementi ostanejo v galsko-romanskih in romansko-britskih kulturah. \xc5\xa0iroka kulturna enotnost ni bila vzporedna s prevladujo\xc4\x8dimi socialno-politi\xc4\x8dnimi zdru\xc5\xbeevalnimi strukturami, razpravljalo pa se je tudi o obsegu, v katerem je materialna kultura jezikovno povezana. Zgodovina umetnosti Latenske kulture ima razli\xc4\x8dne sheme razdelitve na obdobja.\n_START_SECTION_\nEtnologija\n_START_PARAGRAPH_\nZnanje o tem kulturnem obmo\xc4\x8dju izhaja iz treh virov: arheolo\xc5\xa1kih dokazov, gr\xc5\xa1kih in latinskih literarnih dokazov in bolj sporno, iz etnografskih dokazov, ki ka\xc5\xbeejo na umetni\xc5\xa1ke in kulturne pre\xc5\xbeitke v tradicionalno keltskih regijah zahodne Evrope. Nekatere dru\xc5\xbebe, ki se arheolo\xc5\xa1ko povezujejo z materialno latensko kulturo, so gr\xc5\xa1ki in rimski avtorji od 5. stoletja naprej opredeljevali kot Keltoi (Kelti) in Galli (Galci). Herodot (iv.49) je pravilno postavil Keltoi na izvir Ister / Donave v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du materialne latenske kulture: \xc2\xbbIster te\xc4\x8de po Evropi, ki izvira v de\xc5\xbeeli Keltov\xc2\xab, ki pa o\xc4\x8ditno napa\xc4\x8dno razume svoj vir , je \xc2\xbbnajbolj oddaljena zahodno od vseh ljudi Evrope\xc2\xab. _NEWLINE_Ali uporaba klasi\xc4\x8dnih virov pomeni, da je celotno latensko kulturo mogo\xc4\x8de pripisati enotnemu keltskemu prebivalstvu, je te\xc5\xbeko oceniti. Arheologi so ve\xc4\x8dkrat sklepali, da med jezikom, materialno kulturo in politi\xc4\x8dno pripadnostjo ni nujno vzporednic. Freyjeve opombe (Frey 2004), da v 5. stoletju \xc2\xbbpogrebni obi\xc4\x8daji v keltskem svetu niso bili enotni, temve\xc4\x8d so imele lokalne skupine svoja lastna prepri\xc4\x8danja, kar je posledi\xc4\x8dno tudi povzro\xc4\x8dilo izrazite umetni\xc5\xa1ke izraze\xc2\xab._NEWLINE_Raz\xc5\xa1iritev keltskih jezikov pred in med obdobjem je prav tako negotova. V 19. stoletju je bilo mi\xc5\xa1ljeno, da so to dosegli le na Irskem in v Veliki Britaniji v 1. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t., vendar je zdaj verjetno, da so pred prihodom kulturnih slogov, povezanih z Kelti, morda \xc5\xbee prej.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8de La T\xc3\xa8ne\n_START_PARAGRAPH_\nLa T\xc3\xa8ne je vas na severni obali jezera Neuch\xc3\xa2tel v \xc5\xa0vici, kjer v jezero priteka majhna reka Thielle, ki povezuje \xc5\xa1e drugo jezero. To je ime za arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de in istoimenski eponim za pozno \xc5\xbeeleznodobno Latensko kulturo. Leta 1857 se je zaradi dolgotrajne su\xc5\xa1e zni\xc5\xbeala gladina vode v jezeru za pribli\xc5\xbeno 2 m. Na severnem koncu, med reko in to\xc4\x8dko ju\xc5\xbeno od vasi Marin-Epagnier, je Hansli Kopp, ki je iskal starine za polkovnika Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9rica Schwaba, odkril ve\xc4\x8d vrst lesenih pilotov, ki so \xc5\xa1e vedno segali pribli\xc5\xbeno 50 cm v vodo. Med njimi je Kopp zbral pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tirideset \xc5\xbeeleznih me\xc4\x8dev._NEWLINE_\xc5\xa0vicarski arheolog Ferdinand Keller je svoje ugotovitve objavil leta 1868 v svojem prvem poro\xc4\x8dilu o \xc5\xa1vicarskih koli\xc5\xa1\xc4\x8darjih (Pfahlbaubericht). Leta 1863 je ostanke interpretiral kot keltsko vas, zgrajeno na kolih. Eduard Desor, geolog iz Neuch\xc3\xa2tela, je kmalu zatem za\xc4\x8del izkopavanja na obali jezera. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je interpretiral kot oro\xc5\xbearsko, postavljeno na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadih na kolih nad jezerom in kasneje uni\xc4\x8deno od sovra\xc5\xbenikov. Druga interpretacija, ki je privedla do prisotnosti \xc5\xbeeleznih me\xc4\x8dev, ki niso bila izostrena, je bilo mesto ritualnega odlaganja._NEWLINE_S prvim sistemati\xc4\x8dnim zni\xc5\xbeanjem \xc5\xa1vicarskih jezer med letoma 1868 do 1883 se je mesto popolnoma osu\xc5\xa1ilo. Leta 1880 je Emile Vouga, u\xc4\x8diteljica Marin-Epagnierja, odkrila lesene ostanke dveh mostov (imenovana Pont Desor in Pont Vouga), prvotno dolga ve\xc4\x8d kot 100 m, ki sta pre\xc4\x8dkala reko Thielle (danes naravni rezervat) In ostanke petih hi\xc5\xa1 na obali. Ko je Vougeva kon\xc4\x8dala, je za\xc4\x8del izkopavati tudi F. Borel, kustos Marin muzeja. Leta 1885 je kanton prosil Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 d'Histoire v Neuch\xc3\xa2telu, da nadaljuje izkopavanja, katerih rezultate je istega leta izdala Vouga._NEWLINE_Vse skupaj je bilo v La T\xc3\xa8nu izkopanih ve\xc4\x8d kot 2500 predmetov, ve\xc4\x8dinoma iz kovine. Prevladuje oro\xc5\xbeje, tam je bilo 166 me\xc4\x8dev (ve\xc4\x8dina brez sledi obrabe), 270 kopij in 22 \xc5\xa1\xc4\x8ditnikov, skupaj s 385 bro\xc5\xa1kami, orodje in deli vozov. Na\xc5\xa1li so tudi \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke in \xc5\xbeivalske kosti. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo uporabljeno v 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., z vrhuncem dejavnosti okoli 200 let pred tem in opustitvijo pribli\xc5\xbeno 60 let pred n. \xc5\xa1t..  Razlaga mesta se razlikuje. Nekateri u\xc4\x8denjaki verjamejo, da je most uni\xc4\x8dila visoka voda, drugi pa da je po uspe\xc5\xa1ni bitki postal \xc5\xbertev (skoraj ni \xc5\xbeenskih okraskov)._NEWLINE_Razstava ob 150. obletnici odkritja mesta La T\xc3\xa8ne je bila odprta leta 2007 v Mus\xc3\xa9e Schwab v Bienne v \xc5\xa0vici, ki se je preselila v Z\xc3\xbcrich leta 2008 in Mont Beuvray v Burgundiji leta 2009."