b'\n_START_ARTICLE_\nKonavle\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKonavle so bile naseljene \xc5\xbee paleolitiku in neolitiku. V 5. in 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. bila tam naseljeni ilirski Plerejci in Ardijejci. V 2. stojetju pr. n. \xc5\xa1t. so Konavle zasedli Rimljani,  ki so na mestu gr\xc5\xa1ke kolonije Epidauros (Cavtat) na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du rimskih cest razvili pomembno trgovsko-pomorsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Iz tega obdobja so ohranjeni ostanki rimskega vodovoda v bli\xc5\xbeini vasi Vodova\xc4\x91e, vila rustika v tej vasi, mitrej v Mo\xc4\x8di\xc4\x87ih, grobovi, ostanki rimske ceste nad Cavtatom in \xc5\xa1tevilne drobne najdbe._NEWLINE_V srednjem veku so bile Konavle del Travunije, ki je bila v razli\xc4\x8dnih zgodovinskih obdobjih vezana na srbske, zetske in bosanske vladarje. Iz tega obdobja so nekropole z bogumilskimi ste\xc4\x8dki v Konavelskih hribih (Gabrili, Mihani\xc4\x87i in Dunave), med katerimi je najlep\xc5\xa1i ste\xc4\x8dek v Brotnicah na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du cerkve sv. Toma\xc5\xbea. Konavle si je lastila tudi Dubrovni\xc5\xa1ka republika in jih posku\xc5\xa1ala dobiti pod svojo oblast._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 15. stoletja so Konavle pripadle Bosni. V vzhodnem delu je vladal Sandalj Hrani\xc4\x87, v zahodnem, vklju\xc4\x8dno s Cavtatom in Obodom, pa Petar in Radoslav Pavlovi\xc4\x87. 24. junija 1419 je vzhodni del Konavel od Popovi\xc4\x87ev do Soko kule in rta O\xc5\xa1tro od Sandalja Hrani\xc4\x87a kupila Dubrovni\xc5\xa1ka republika in mu v zameno dala pala\xc4\x8do v Dubrovniku, zemljo v \xc5\xbdupi, vredno 3.000 dubrovni\xc5\xa1kih perperjev, letni davek 500 perperjev in 36.000 perperjev ali 12.000 dukatov v gotovini. \xc4\x8cez osem let so Dubrov\xc4\x8dani od Radosava Pavlovi\xc4\x87a pod enakimi pogoji kupili tudi preostali zahodni del Konavel s Cavtatom in Obodom. _NEWLINE_Dubrovni\xc5\xa1ka republika je Konavle razglasila za svojo fevdalno posest, ki jo je upravljal knez s sede\xc5\xbeem v Pridvorju. Iz tega obdobja sta se ohranila Kne\xc5\xbeji dvor v Pridvorju in Soko kula v Dunavah. Leta 1423 je Dubrovni\xc5\xa1ka republika utrdila svojo oblast v vzhodnih Konavlih in vse obdelovalne povr\xc5\xa1ine razdelila na 37 decenov. Vsak decen je imel deset delov, razdeljenih na \xc4\x8detrtine. \xc4\x8cetrtina je merila 1 zlatico (ali solad) ali 1.678 m\xc2\xb2. Vlada je sprva nameravala zase\xc4\x8di vse obdelovalne povr\xc5\xa1ine in lastnike pretvoriti v tla\xc4\x8dane. Na pritisk latnikov zemlje je popustila in 66 dru\xc5\xbeinam dovolila, da obdelujejo lastno zemljo s povr\xc5\xa1ino 3 do 12 zlatic. Zahodni del Konavel je bil po nakupu leta 1427 razla\xc5\xa1\xc4\x8den in razdeljen na 38 decenov obdelovalne zemlje._NEWLINE_Od leta 1430 do 1433 je potekala konavelska vojna, ki je v mnogo \xc4\x8dem vplivala na stanje v Bosni, Humu in Dubrovniku in zelo spremenila stanje v jugovzhodni Evropi. Hribovite dele so Dubrov\xc4\x8dani leta 1442 razdelili med plemstvo. Svoj del je dobil tudi hrva\xc5\xa1ki ban Matko Talovac. V 15. stoletju je to ozemlje za vedno zasedlo Osmansko cesarstvo._NEWLINE_Planine, pa\xc5\xa1niki, gozdovi, vode in lokve so bili javno dobro. Vsak je lahko brezpla\xc4\x8dno pasel, nabiral sade\xc5\xbee in sekal. Edina prepoved je bilo sekanje dreves, ki so \xc5\xbeivini dajala senco, in hrasta, ki je rodil \xc5\xbeelod za svinje. Kmetje so redili ovce, koze, osle, konje in govedo. Pridelovali so p\xc5\xa1enico, r\xc5\xbe, je\xc4\x8dmen, proso, sirek,  povrtnine, sadje, grozdje in oljke. Kmet je lahko obdr\xc5\xbeal \xc2\xbe pridelka. Mlini, soline, stope za lan in konopljo, naprave za valjkanje volne in zidanje cerkva so bili izklju\xc4\x8dno v domeni dr\xc5\xbeave._NEWLINE_V Konavlah je vladal knez, ki ga je volil Veliki svet za \xc5\xa1est mesecev, kasneje za eno leto. Manj\xc5\xa1e spore je re\xc5\xa1eval knez, na za\xc4\x8detku s pomo\xc4\x8djo porote. Te\xc5\xbeje primere je presojalo sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Dubrovniku. Knez je bil tudi poveljnik konavelske vojske. Voja\xc5\xa1ka obveznost je bila brezpla\xc4\x8dna in je trajala do 60. leta. Vojaki so bili v\xc4\x8dasih dele\xc5\xbeni dela plena. V \xc4\x8dasih vojne nevarnosti so se ljudje zatekali v Cavtat, Molunat ali O\xc5\xa1tro na vhodu v Boko Kotorsko.  Zaradi uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e obrambe je imel knez svojega kapitana s sede\xc5\xbeem v Cavtatu. Knez je imel sede\xc5\xbe v Pridvorju, kjer je bil zgrajen tudi samostan. Ob njem je stanoval kancler, ki je stiliziral knezove odloke, pisal vabila, vodil zapisnike zasli\xc5\xa1anj, sestavljal obto\xc5\xbenice, obrtni\xc5\xa1ke in kupoprodajne pogodbe, obveznice, oporoke in podobno. Spisi konavelske pisarne so zgoreli v po\xc5\xbearu na za\xc4\x8detku 19. stoletja, s \xc4\x8dimer je bila izbrisana celotna konavelska pisna  zgodovina. Kanclerji so bili na za\xc4\x8detku duhovniki, kasneje pa laiki, ki jih je imenovala vlada._NEWLINE_Po kme\xc4\x8dkem uporu konec 18. stoletja so bili 29. marca 1800 sprejeti novi normativi. Rabota je lahko trajala 90 dni, vklju\xc4\x8dno z dnevi, potrebnimi za potovanje iz kraja v kraj. V dnevih rabote je moral gospodar tla\xc4\x8danu dati 2 kutla (pribli\xc5\xbeno 1,6 l) zdravega vina, 30 un\xc4\x8d (pribli\xc5\xbeno 0,72 kg) p\xc5\xa1eni\xc4\x8dnega kruha, en kutel (pribli\xc5\xbeno 0,8 kg) povrtnin za enolon\xc4\x8dnico ter sol in olje ali njihovo protivrednost v denarju. Na praznike in nedelje je tla\xc4\x8danu pripadala polovica teh koli\xc4\x8din._NEWLINE_V Konavlih je vladalo 520 knezov. Prvi je bil Marin Gunduli\xc4\x87, izvoljen 25. maja  1420, zadnji pa Vlaho Bernarda Kabu\xc5\xbei\xc4\x87 leta 1807. Prve kneze je volil Senat, kasnej\xc5\xa1e pa Veliki svet. Knez je moral biti plemi\xc4\x8d, star najmanj 30 let. Leta 1660 se je starostna meja zni\xc5\xbeala na 25 let. Izjemi sta bila stonski in lastovski knez. Leta 1730 se je starostna meja ponovno dvignila na 30 let. Mandat kneza je do leta 1636 trajal \xc5\xa1est mesecev, kasneje eno leto. Slu\xc5\xbebo je lahko odpovedal po dveh ali \xc5\xa1tirih mesecih mandata,  sicer je moral pla\xc4\x8dati kazen 100 perperjev. Za slu\xc5\xbebene potrebe je lahko imel dva kne\xc5\xbeaka, duhovnika in tri konje. \xc5\xa0estmese\xc4\x8dna pla\xc4\x8da, ki je zna\xc5\xa1ala 500 perperjev, je bila leta 1421 zni\xc5\xbeana na 250 perperjev, pri \xc4\x8demer je moral vzdr\xc5\xbeevati samo konje, kne\xc5\xbeakov in duhovnika pa ne. Kne\xc5\xbeak je dobival pla\xc4\x8do 4,5 perperja na mesec, duhovnik pa \xc5\xa1est perperjev. Od leta 1429 se je knezova pala\xc4\x8da pove\xc4\x8dala na 500 perperjev duhovnikova pa na 90 perperjev. \xc5\xa0tevilo kne\xc5\xbeakov se je pove\xc4\x8dalo z 2 na 6 in \xc5\xa1tevilo konj s 3 na 4. Knezu je bil dodeljen tudi podknez s sede\xc5\xbeem v Povr\xc5\xa1i, leta 1435 pa \xc5\xa1e drugi s sede\xc5\xbeem v Mrcinah (sedanja Dubravka). Zadol\xc5\xbeena sta bila predvsem za organiziranje stra\xc5\xbe._NEWLINE_Leta 1597 so imele Konavlje 7 trgovskih ladij in leta 1605 v cavtatski kapitaniji 6 velikih in 8 majhnih jadrnic. Od leta 1704 do 1734 so imeli 31 velikih trgovskih ladij, cela Dubrovni\xc5\xa1ka republika pa 85. Dvajset let kasneje je bilo iz Konavel kar 50 ladijskih kapitanov. Okoli leta 1800 so obstajale redne ladijsko proge na Obod-Cavtat-Dubrovnik in Cavtat Dubrovnik.    _NEWLINE_Konavle so ostale del Dubrovni\xc5\xa1ke republike do njene ukinitve leta 1808. Po kratki francoski okupaciji so jih oplenili \xc4\x8drnogorski in ruski osvajalci, po Dunajskem kongresu leta 1815 pa so pre\xc5\xa1le pod avstrijsko oblast, ki je trajala do leta 1918. Leta 1901 so dobile \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo. V prvi polovici 19. stoletja so bile ustanovljene prve ljudske \xc5\xa1ole (Cavtat, 1824), po\xc5\xa1te (Cavtat, 1840)  in telegrafske postaje (12. november 1865).'