b'\n_START_ARTICLE_\nGorazd Dekleva\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGorazd Dekleva, pri krstu Franc, je gimnazijo kon\xc4\x8dal na Su\xc5\xa1aku (novej\xc5\xa1i del Reke vzhodno od korita reke Rje\xc4\x8dine), od\xc5\xa1el 1921 v Jugoslavijo, delal nekaj \xc4\x8dasa na \xc5\xbeeleznici in 1926 odslu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok kot gojenec \xc5\xa1ole za rezervne oficirje. Leta 1931 je bil na priporo\xc4\x8dilo patriarha Germana za leto dni sprejet v samostan Kru\xc5\xa1edol na Fru\xc5\xa1ki gori in nato nadaljeval \xc5\xa1tudij v Beogradu. Diplomiral je iz umetnostne zgodovine, potoval na Atos (sveta gora na polotoku Halkidiki), \xc5\xbeivel 1937 v samostanu Ravanica, kjer pa je javno kritiziral profa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno usmerjenost Jugoslavije; zato so ga oblasti obsodile in je dva meseca pre\xc5\xbeivel v zaporu v \xc4\x90akovici. Po prestani kazni je postal profesor v prizrenskem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du, od tu so ga premestili na Cetinje, pa ponovno kazensko v Sarajevo in \xc5\xa1e v Pe\xc4\x87 (Kosovo). Ob nem\xc5\xa1kem napadu na Jugoslavijo je od\xc5\xa1el v Beograd, ter tu delal na obnovi slovenske pravoslavne ob\xc4\x8dine. \xc5\xbde leta 1937 je pri\xc4\x8del prevajati liturgi\xc4\x8dne pravoslavne tekste v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. V Beogradu jih je \xc5\xbeelel tudi tiskati, a je cenzura prepovedala vsko omenjanje slovenske narodnosti, zato je bil ponovno obsojen in zaprt. Po prestani kazni mu je metropolit Josif dovolil, da je od\xc5\xa1el v 13. kraji\xc5\xa1ko brigado. Tu je napredoval do majorja. Po vojni je pri\xc5\xa1el v Maribor, kjer je nekaj \xc4\x8dasa na gimnaziji pou\xc4\x8deval latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, nato pa se je zaposlil na katastrskemu uradu. V Mariboru se je trudil za obnovo pravoslavnih cerkvenih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d na \xc5\xa0tajerskem. Leta 1962 je stopil v pokoj. Na povabilo cetijskega patriarha Danila je od\xc5\xa1el v \xc4\x8crno goro in tu \xc5\xbeivel v samostanih Praskovica in Podostrog; ta samostan, v katerem je bil arhimandrit (opat), je pomemben \xc4\x8drnogorski kulturni spomenik in ki je bil \xc5\xbee v razpadajo\xc4\x8dem stanju, je za\xc4\x8del obnavljati. (V samostanu Podostrog je nekaj let \xc5\xbeivel in pisal Petar II. Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1; tu je napisal epski spev Slobodijada, v katerem slavi \xc4\x8drnogorske zmage nad Turki in Francozi ter prete\xc5\xbeni del Gorskega venca).'