b'\n_START_ARTICLE_\nBondov albedo\n_START_PARAGRAPH_\nBondov albedo (tudi sferni albedo ali bolometri\xc4\x8dni albedo) je dele\xc5\xbe celotne vzporedno vpadajo\xc4\x8de svetlobe, ki se odbije s povr\xc5\xa1ine telesa (obi\xc4\x8dajno nebesnega telesa). Pri tem se upo\xc5\xa1tevajo vse valovne dol\xc5\xbeine vpadajo\xc4\x8de svetlobe. Bondov albedo lahko zavzame vrednosti med 0 in 1.Ozna\xc4\x8dujemo ga z \\mathbf{A}. Razlika A \xe2\x80\x93 1 je dele\xc5\xbe, ki se je absorbiral._NEWLINE_Bondov albedo se v glavnem uporablja v planetarni astronomiji. Pomemben je za izra\xc4\x8dunavanje temperature atmosfere nebesnih teles._NEWLINE_Bondov albedo ima ime po ameri\xc5\xa1kem astronomu Georgu Phillipsu Bondu (1825 \xe2\x80\x93 1865), ki je v letu 1861 objavil primerjave med svetlostjo nekaterih nebesnih teles. Bond je prvotno dolo\xc4\x8dil albedo te vrste samo za okrogla telesa, \xc4\x8deprav se da uporabiti tudi za druge oblike.'