b'\n_START_ARTICLE_\nRo\xc4\x8dno oblo\xc4\x8dno varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x8dno oblo\xc4\x8dno varjenje, tudi ROV (angle\xc5\xa1ko manual metal arc (MMA) welding), je ro\xc4\x8dni postopek varjenja pri katerem se uporablja opla\xc5\xa1\xc4\x8dena odtaljiva elektroda. Elektri\xc4\x8dni tok je lahko izmeni\xc4\x8den ali enosmeren. Z njim vzpostavimo elektri\xc4\x8dni oblok med elektrodo in varjencem, kateri tali osnovni material in elektrodo. Opla\xc5\xa1\xc4\x8denje elektrode vzpostavi za\xc5\xa1\xc4\x8ditno atmosfero ki \xc5\xa1\xc4\x8diti oblok in talino. Med varjenjem nastaja plast \xc5\xbelindre, ki prav tako varuje var pred zunanjo atmosfero, ter upo\xc4\x8dasnjuje ohlajanje vara._NEWLINE_Zaradi vsestranskosti uporabe tega na\xc4\x8dina varjenja, kot tudi zaradi enostavnosti opreme ter postopka samega, je ro\xc4\x8dno oblo\xc4\x8dno varjenje najpogostej\xc5\xa1a in najbolj raz\xc5\xa1irjena metoda varjenja. Pred drugimi postopki prevladuje predvsem na podro\xc4\x8dju popravljanja in vzdr\xc5\xbeevanja. Ta tip varjenja se \xc5\xa1e vedno pogosto uporablja pri varjenju jeklenih konstrukcij ter v industrijski proizvodnji, kljub temu da postopka MIG varjenje in MAG pridobivata na popularnosti. Z ro\xc4\x8dnim oblo\xc4\x8dnim varjenjem lahko varimo poleg jekel \xc5\xa1e sivo litino, ter aluminijaste, nikljeve in bakrene zlitine.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPo tem ko je Sir Humphry Davy leta 1800 odkril elektri\xc4\x8dni oblok, se je za\xc4\x8delo po\xc4\x8dasi razvijati oblo\xc4\x8dno varjenje. Proti koncu 19. stoletja se je razvil prvi varilni postopek, ki se je imenoval karbonsko oblo\xc4\x8dno varjenje (ime izvira iz karbonske oziroma grafitne neodtaljive elektrode). Leta 1880 so razvili osnovno elektrodno dr\xc5\xbealo, kasneje leta 1890 pa prvi postopek oblo\xc4\x8dnega varjenja s kovinsko odtaljivo elektrodo._NEWLINE_Na prehodu v 20. stoletje je Oscar Kjellberg predstavil prvo opla\xc5\xa1\xc4\x8deno elektrodo, pri \xc4\x8demer je \xc5\xbeelezno \xc5\xbeico pomo\xc4\x8dil v zmes silikatov in karbonatov in tako dobil pla\xc5\xa1\xc4\x8d elektrode. Te elektrode se na za\xc4\x8detku niso uveljavile, zaradi visoke cene opla\xc5\xa1\xc4\x8denja. Leta 1927 so se cene opla\xc5\xa1\xc4\x8denja elektrod zni\xc5\xbeale. Tako se je odprla pot zahtevnej\xc5\xa1im zmesem za opla\xc5\xa1\xc4\x8denje, ki so se uporabljala za razli\xc4\x8dne namene. Leta 1950 so v opla\xc5\xa1\xc4\x8denje elektrode \xc5\xbee za\xc4\x8deli me\xc5\xa1ati \xc5\xbeelezov prah, s \xc4\x8dimer pove\xc4\x8dali izkoristek in hitrost varjenja._NEWLINE_Leta 1938 je K. K. Madsen razvil varianto oblo\xc4\x8dnega varjenja, ki jo sedaj poznamo kot gravitacijsko varjenje. To je postalo mo\xc4\x8dneje uporabljano okrog leta 1960, za uporabo v ladjedelnicah na Japonskem. Dandanes je uporaba gravitacijskega varjenja omejena. \xc5\xa0e ena manj uporabljena razli\xc4\x8dica tega procesa je eksplozijsko varjenje, ki ga je razvil pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu Avstrijec George Haferguy.\n_START_SECTION_\nPostopek\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dni oblok med varjencem in elektrodo vzpostavimo tako, da med njima naredimo kratek stik. Ko se oblok v\xc5\xbege lahno potegnemo vstran, da se nam elektroda ne zlepi. Oblok tako za\xc4\x8dne taliti varjenec in odtaljivo elektrodo. Elektroda se odtaljuje v var, med tem pa opla\xc5\xa1\xc4\x8denje razpada in se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo plini, ki \xc5\xa1\xc4\x8ditijo var in oblok pred kisikom in drugimi atmosferskimi plini. Opla\xc5\xa1\xc4\x8denje laj\xc5\xa1a in stabilizira gorenje obloka, legira in dezoksidira var, poleg tega pa tvori tudi \xc5\xbelindro, ki dodatno \xc5\xa1\xc4\x8diti var pred atmosfero in upo\xc4\x8dasnjuje ohlajanje zvara. Ko se var ohladi, je treba \xc5\xbelindro odstraniti, da vidimo kon\xc4\x8dni zvar._NEWLINE_Med varjenjem se elektroda odtaljuje in jo moramo zatorej zamenjati ko se nam ta obrabi. Menjavanje elektrod nam poleg odstranjevanja \xc5\xbelindre predstavlja izgubo \xc4\x8dasa pri postopku varjenja, kar pomeni da je ro\xc4\x8dno oblo\xc4\x8dno varjenje ena najzamudnej\xc5\xa1ih vrst varjenja. Dejanski \xc4\x8das varjenja tako predstavlja nekje 25% vsega \xc4\x8dasa porabljenega za spajanje kovin po tem postopku. ._NEWLINE_Uporaba tehnike varjenja je tako odvisna od elektrode ki jo uporabljamo, materiala in sestave varjenca ter lege varjenca. Izbira elektrode ter lege varjenja nam dolo\xc4\x8data hitrost varjenja. Vodoravni var je najmanj zahteven in ga lahko varimo z elektrodami, ki se hitro talijo, vendar ohlajajo po\xc4\x8dasi. S tem dose\xc5\xbeemo visoko hitrost varjenja. Po\xc5\xa1evno, vodoravno ali varjenje z zgoraj navzdol zahtevajo \xc5\xbee bolj izku\xc5\xa1enega varilca in pogosto nujo uporabe elektrode ki se hitro ohlaja, kar prepre\xc4\x8duje stekanje vara s podro\xc4\x8dja varjenja. Te elektrode se po navadi tudi po\xc4\x8dasneje odtaljujejo, kar pomeni da smo primorani variti po\xc4\x8dasneje.\n_START_SECTION_\nKakovost\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1e te\xc5\xbeave s kakovostjo vara pri ROV so povezane z brizganjem, poroznostjo, slabim taljenjem, plitko pretaljenostjo in pokanjem vara. Brizganje vara nima vpliva na sam var, ampak \xc5\xa1kodi le izgledu vara in pove\xc4\x8duje stro\xc5\xa1ke \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja. Brizganje je lahko posledica prevelikega varilnega toka, predolgega obloka ali celo odklona obloka, zaradi magnetnega polja. Brizganje lahko povzro\xc4\x8da tudi poroznost v zvaru, ki lahko vsebuje ne\xc4\x8disto\xc4\x8de zaradi prevelike hitrosti varjenja in predolgega obloka, posebno tedaj, ko varimo z elektrodami katerih pla\xc5\xa1\xc4\x8d vsebuje malo vodika. Poroznost, ki jo obi\xc4\x8dajno odkrivamo z neporu\xc5\xa1nimi preizkusi zvara, lahko resno zmanj\xc5\xa1uje kakovost zvara. Slaba pretaljenost zmanj\xc5\xa1uje trdnost zvara. Povzro\xc4\x8da jo nizek varilni tok, ne\xc4\x8dist zvarni stik ali uporaba neprimerne elektrode. Slabo pretaljenost odpravimo z zve\xc4\x8danjem varilnega toka in z uporabo tanj\xc5\xa1e elektrode. Na poru\xc5\xa1itev zvara lahko vpliva \xc5\xa1e visoka vsebnost ogljika ali \xc5\xbevepla v osnovnem materialu. To povzro\xc4\x8da pokanje, posebno takrat ko varjenca ne predgrevamo in ne uporabljamo elektrod z nizko vsebnostjo vodika. Izogibamo se prednapenjanju varjenca, saj bi to povzro\xc4\x8dilo pokanje vara med ohlajanjem.\n_START_SECTION_\nVarnost pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nRo\xc4\x8dno oblo\xc4\x8dno varjenje, je prav tako kot ostali postopki varjenja lahko nevarno in zdravju \xc5\xa1kodljivo, \xc4\x8de ne upo\xc5\xa1tevamo pravilnih varnostnih ukrepov. Proces je sestavljen iz neza\xc5\xa1\xc4\x8ditenega elektri\xc4\x8dnega obloka, kateri predstavlja nevarnost opeklin. Pred opeklinami se za\xc5\xa1\xc4\x8ditimo z osebno za\xc5\xa1\xc4\x8ditno opremo, katere del so debele usnjene rokavice, delovna obleka z dolgimi rokavi, ter usnjen predpasnik. Poleg toplote, oblok seva tudi ultravioli\xc4\x8dno svetlobo, ki lahko resno po\xc5\xa1koduje ro\xc5\xbeenico. Kot za\xc5\xa1\xc4\x8dito za o\xc4\x8di uporabljamo za\xc5\xa1\xc4\x8ditne maske z zatemnjenim steklom. Novej\xc5\xa1e maske imajo samozatemnilno steklo, katero se zatemni pri osvetlitvi z ve\xc4\x8djo gostoto UV svetlobe. Okolico varilnega mesta za\xc5\xa1\xc4\x8ditimo pred sevanjem s prozornimi varilnimi zavesami narejenimi iz plasti PVCja, katere ustavijo UV \xc5\xbearke, ki sevajo iz obloka. Te folije pa ne moremo zamenjati z zatemnjenim stekelcem uporabljenim na varilni maski._NEWLINE_Varilec je izpostavljen tudi \xc5\xa1kodljivim plinom in majhnim delcem, ki izparevajo iz podro\xc4\x8dja varjenja med razpadanjem opla\xc5\xa1\xc4\x8denja elektrode. Dim, ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8da vsebuje razli\xc4\x8dne tipe oksidov, kateri so zdravju \xc5\xa1kodljivi in rakotvorni. Velikost dimnih delcev predstavlja toksi\xc4\x8dnost dima. Manj\xc5\xa1i kot so delci, bolj je dim \xc5\xa1kodljiv. Med varjenjem nastajajo plini kot sta ozon in ogljikov dioksid, katera sta nevarna, \xc4\x8de prostor ni dobro prezra\xc4\x8devan, saj se varilec lahko zadu\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna sestavna dela za postopek ro\xc4\x8dnega oblo\xc4\x8dnega varjenja sta vir toka in elektroda. Elektroda je vpeta v dr\xc5\xbealo in je preko kabla povezana z virom toka. Na drugem kablu pa imamo kle\xc5\xa1\xc4\x8de, s katerimi privedemo nasprotni elektri\xc4\x8dni pol do varjenca.\n_START_SECTION_\nVir toka\n_START_PARAGRAPH_\nVir toka pri varjenju nam mora zagotavljati stalen tok, tako da nam oblok gori z dokaj konstantno tempetaturo, tudi \xc4\x8de se dol\xc5\xbeina obloka ali napetost spreminjata. To je zelo ugodno, saj je pri ro\xc4\x8dnem varjenju te\xc5\xbeko dr\xc5\xbeati stalno dol\xc5\xbeino obloka. Izku\xc5\xa1eni varilci pa lahko zaradi nihanja napetosti direktno z dol\xc5\xbeino obloka uravnavajo temperaturo varjenja._NEWLINE_Polariteta toka pri postopku ro\xc4\x8dnega oblo\xc4\x8dnega varjenja je odvisna od elektrode ki jo uporabljamo in za\xc5\xbeelenih lastnosti vara. Enosmerna napetost s pozitivnim polom na elektrodi povzro\xc4\x8di ve\xc4\x8dje segrevanje elektrode in s tem ve\xc4\x8dje odtaljevanje, ter plitvej\xc5\xa1i uvar. \xc4\x8ce zamenjamo polariteto tako, da je na elektrodi negativen naboj in na varjencu pozitiven, se nam varjenec globlje pretali. Pri izmeni\xc4\x8dni napetosti ne nam napetost zamenja 100 krat v sekundi, tako da se toplota enakovredno porazdeli in sta odtaljevanje elektrode in topljenje varjenca nekje v ravnovesju._NEWLINE_Pri ro\xc4\x8dnem oblo\xc4\x8dnem varjenju morajo imeti viri toka padajo\xc4\x8do stati\xc4\x8dno karakteristiko, to je padajo\xc4\x8da odvisnost napetosti od toka. Ko varilni toki narastejo na tok kratkega stika, nam napetost pade na 0. Vir s stati\xc4\x8dno karakteristiko, katere napetost prostega teka je konstantna nam pove, da na transformatorju ne moremo spreminjati \xc5\xa1tevila ovojev ne na primarnem, kot tudi ne na sekundarnem navitju, niti kako druga\xc4\x8de nastaviti napetosti prostega teka [slika 5 a]. Po drugi strani imamo vire, katerim lahko reguliramo napetost prostega teka [slika 5 b]. V splo\xc5\xa1nem lahko padajo\xc4\x8do stati\xc4\x8dno karakteristiko dose\xc5\xbeemo na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov: s spreminjanjem polo\xc5\xbeaja primarnega in/ali sekundarnega navitja, s polo\xc5\xbeajem jedra transformatorja, ki pove\xc4\x8da magnetno upornost v njem, s posebnim magnetnim uporom med primarnim in sekundarnim navitjem ali pa s posebno du\xc5\xa1ilko, ki ji pravimo transduktor. _NEWLINE_Osnovni del opreme za ROV je transformator el. toka, za enosmerni tok pa potrebujemo \xc5\xa1e usmernik. Transformator nam visoke napetosti spremeni v ni\xc5\xbeje in pri tem pove\xc4\x8da tok. Iz 220V pri toku 50A nam transformator naredi okrog 17-45 V pri tokih do 600A. Za to spremembo imamo ve\xc4\x8d vrst transformatorjev, npr.: ve\xc4\x8d navojni transformatorji, inverterji... Vsaki uporablja za to pretvorbo razli\xc4\x8dno metodo. Transformatorjem z navitji lahko nastavljamo tok s spremenljivim \xc5\xa1tevilom sekundarnih navojev na transformatorju [slika 5 b], ali pa z regulacijo razdalje med prvim in drugim navitjem transformatorja. Inverterji, ki so veliko manj\xc5\xa1i in la\xc5\xbeji pa za to uporabljajo elektronske komponente._NEWLINE_Kot prenosne vire toka pogosto uporabljamo generatorje ali alternatorje. Njihova uporaba je v industriji zelo zapostavljena, zaradi majhnega izkoristka in visoke cene. Prav tako je potrebno vzdr\xc5\xbeevanje le-teh zaradi pogonskega dela. Najve\xc4\x8dja prednost uporabe generatorjev pa je na terenu, kjer ni drugih virov toka, da bi jih transformirali.\n_START_SECTION_\nElektrode\n_START_PARAGRAPH_\nElektrode za ROV izbiramo glede na material iz katerega je varjenec, glede na lego varjenja, in glede na \xc5\xbeelene lastnosti zvara. Elektrode so opla\xc5\xa1\xc4\x8dene s pla\xc5\xa1\xc4\x8dem, kateri med razpadanjem spro\xc5\xa1\xc4\x8da pline in dezoksidante, ki \xc4\x8distijo var. Ko pla\xc5\xa1\xc4\x8d razpada (gori) nastaja tudi \xc5\xbelindra, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti var. Opla\xc5\xa1\xc4\x8denje med drugim zagotavlja tudi stabilnost obloka, ter oskrbuje var z legirnimi elementi, ki le-tega izbolj\xc5\xa1ujejo. Elektrode lahko razdelimo v tri skupine: tiste ki se hitro talijo (fast-fill), tiste ki so narejene za hitro strditev vara (fast-freeze), ter vmesne elektrode (fill-freeze ali fast-follow). Elektrode ki se hitro talijo nam zagotavljajo hitrej\xc5\xa1e varjenje, medtem ko so hitro strjujo\xc4\x8de elektrode potrebne za varjenje v legah pri katerih bi nam var lahko odtekal preden se strdi._NEWLINE_Za varjenje jekla po navadi uporabljamo elektrode, ki so po sestavi blizu osnovnemu materialu. Prav tako se elektrode, katerih sestava je podobna osnovnemu materialu, uporablja pri varjenju aluminija in bakra. Zgodi se pa tudi to, da zaradi dolo\xc4\x8denih zahtev varimo z elektrodo, ki ima sestavo jedra bistveno druga\xc4\x8dno od sestave materiala varjenca. Kot primer so inox elektrode, ki jih pogosto uporabimo za zvarjenje dveh kosov iz ogljikovih jekel, ali pa za zvarjenje nerjave\xc4\x8dega jekla z ogljikovim jeklom, podobno pa varimo tudi sivo litino v hladnem z nikljevimi elektrodami._NEWLINE_Pla\xc5\xa1\xc4\x8d elektrod sestavljajo me\xc5\xa1anice razli\xc4\x8dnih sestavin, kot so rutil, kalcij, fluorid, celuloza, in \xc5\xbeelezov prah. Rutilne elektrode so sestavljene nekje iz 25%-45% TiO2 (rutil) in so zelo preproste za uporabo. Teme zvara je lepo na izgled, vendar pustijo v zvaru veliko vsebnost vodika, kar pomeni manj\xc5\xa1o trdnost zvara. Elektrode, ki vsebujejo kalcijev fluorid (CaF2) so poznane kot bazi\xc4\x8dne elektrode, oziroma elektrode z majhno vsebnostjo vodika. Te so higroskopi\xc4\x8dne, se pravi da jih moremo shranjevati na suhem. Teme zvara narejenega s to elektrodo je grobo in konveksne oblike. Celulozne elektrode, katerim je po navadi dodan \xc5\xa1e rutil, zagotavljajo globoko prevarjenost, vendar jih moramo zaradi visoke vsebnosti vlage v njih su\xc5\xa1iti, da prepre\xc4\x8dimo pokanje vara. \xc5\xbdelezov prah je zelo pogost dodatek v opla\xc5\xa1\xc4\x8denje elektrod, saj izbolj\xc5\xa1a produktivnost elektrode, tudi do dvakrat._NEWLINE_Za prepoznavnost razli\xc4\x8dnih vrst elektrod, se je vpeljalo ozna\xc4\x8devanje s \xc5\xa1tiri do pet mestno \xc5\xa1tevilko. Opla\xc5\xa1\xc4\x8dene elektrode narejene iz \xc5\xa1ibko oziroma nelegiranih jekel imajo predznak E, kateri sledita dve \xc5\xa1tevki, ki nam povesta natezno trdnost zvara. Tretja \xc5\xa1tevka nam poda \xc5\xbeilavost in specifi\xc4\x8dni raztezek zvara. \xc4\x8crka P nam pove vrsto opla\xc5\xa1\xc4\x8denja, za njo pa je \xc4\x8detrta \xc5\xa1tevka, ki nam pove varilno lego te elektrode, ter peta \xc5\xa1tevilka, ki nam pove polariteto za uporabo te elektrode._NEWLINE_E.X1X2X3PX4X5XH_NEWLINE_E - elektroda za elektro oblo\xc4\x8dno varjenje_NEWLINE_X1X2 - natezna trdnost zvara_NEWLINE_X3 - \xc5\xbeilavost in specifi\xc4\x8dni raztezek_NEWLINE_P - \xc4\x8drka, ki podaja vrsto opla\xc5\xa1\xc4\x8denja_NEWLINE_X4 - varilna lega_NEWLINE_X5 - napetost praznega teka \xe2\x80\x93 polariteta_NEWLINE_XH - vsebnost vodika v zvaru_NEWLINE_Posebne elektrode se ozna\xc4\x8dujejo na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din. Nekaj primerov:_NEWLINE_Visoko produktivne__E.X1X2X3 RR 150X4X5XH__150\xc2\xa0: h =150\xc2\xa0%_NEWLINE_Legirane elektrode__E.CrMoB262H__Cr=2,4 in Mo=1,0\xc2\xa0%_NEWLINE_Avstenitne elektrode__E.19.9NbR26__(inox R 19/9 Nb) Cr=19, Ni=9%_NEWLINE_Feritne elektrode__E.17B13036Y__(inox B17Fe) Cr=17% h=130%\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dice procesa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je ROV skoraj povsem ro\xc4\x8dna metoda varjenja, obstaja poseben postopek, poznan kot gravitacijsko varjenje oziroma gravitacijsko oblo\xc4\x8dno varjenje. To nam slu\xc5\xbei kot avtomatizirana metoda oblo\xc4\x8dnega varjenja z opla\xc5\xa1\xc4\x8deno elektrodo, pri katerem se uporablja dr\xc5\xbealo elektrode pritrjeno na nagnjeno palico vzdol\xc5\xbe po dol\xc5\xbeini zvara. Ko proces enkrat za\xc4\x8dnemo, se ta nadaljuje dokler nam elektroda ne ugasne, kar omogo\xc4\x8da varilcu, da opravlja z ve\xc4\x8d sistemi gravitacijskega oblo\xc4\x8dnega varjenja hkrati. Uporabljene elektrode so po navadi mo\xc4\x8dno opla\xc5\xa1\xc4\x8dene in po navadi 0,8 m dolge, ter 6\xc2\xa0mm debele. Prav tako kot pri ROV potrebujemo tudi pri gravitacijskem varjenju z opla\xc5\xa1\xc4\x8deno elektrodo vir enosmernega toka z negativno nabito polariteto na elektrodi, ali pa izmeni\xc4\x8dni tok._NEWLINE_Zaradi porasta pri uporabi polavtomatskih procesov varjenja kot na primer oblo\xc4\x8dno varjenje s str\xc5\xbeensko elektrodo, je popularnost gravitacijskega varjenja upadla, ker je gospodarska prednost te metode majhna. Druge metode povezane s postopkom ro\xc4\x8dnega oblo\xc4\x8dnega varjenja, ki jih zasledimo \xc5\xa1e redkeje so eksplozijsko varjenje, kot avtomatsko metodo za varjenje so\xc4\x8delnih in kotnih zvarov, ter varjenje z masivnimi elektrodami. To je postopek za varjenje ve\xc4\x8djih komponent ali struktur, ki lahko navari do 27\xc2\xa0kg vara v uri.'