b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0tefan Harding\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefan Harding je bil poleg Roberta in Alberika soutemeljitelj cistercijanov. Napisal je Carta caritatis ("Listino ljubezni"), osnovni dokument cistercijanskega reda._NEWLINE_\xc5\xa0tefan (Stephen) se je pisal Harding. Rodil se je v Sherbornu pri Dorsetu na Angle\xc5\xa1kem. Prvo znanje si je pridobival v sherbornskem samostanu. Pred vdorom Normanov je pobegnil na \xc5\xa0kotsko. \xc5\xa0tudije je kon\xc4\x8dal v Parizu. Izuril se je tako v svetnih kot bogoslovnih vedah. Iz Pariza je romal v Rim. Ko je zvedel za molemski samostan in njegovega pobo\xc5\xbenega opata Roberta je prosil za sprejem, ker je izkal umiritev od potovanj in brezdomstva. Opat Robert je bil izurjen v duhovnem vodstvu. On je utemeljil samostan v Molesme, ki je \xc5\xbeivel v skrajnjem siroma\xc5\xa1tvu. Velikokrat so \xc5\xa1e kruha stradali. \xc5\xa0tefanu je ugajal strogi red in ubo\xc5\xa1tvo. Dokler je bilo pomanjkanje zemeljskih dobrin, so z navdu\xc5\xa1enjem in vdanostjo prena\xc5\xa1ali vsakdanje te\xc5\xbeave. Kmalu pa so se razmere spremenile. Okoli\xc5\xa1ko ljudstvo je za\xc4\x8delo spo\xc5\xa1tovati strogo \xc5\xbeivljenje svetih menihov, pa so se mno\xc5\xbeili tudi darovi. Pomanjkanja je bilo konec, pa tudi navdu\xc5\xa1enja in svetosti, vsaj pri ve\xc4\x8dini. Opat Robert, prior \xc5\xa0tefan in proprior Alberik so ostali pri prej\xc5\xa1nji strogosti.\n_START_SECTION_\nNova ustanova - Cistercium (Citeaux)\n_START_PARAGRAPH_\nObrnili so se na lyonskega nad\xc5\xa1kofa Hugona, tedanjega apostolskega legata v Franciji. Ta je njihovo namero_NEWLINE_pohvalil in dovolil, da so ustanovili nov samostan Citeaux (Sit\xc3\xb3, latinsko Cistercium) ki je stal kakih 20 kilometrov \xe2\x80\x93 pet ur hoda - ju\xc5\xbeno od Dijona. \xc5\xa1kof Valter, na \xc4\x8digar ozemlju je stal novi samostan, je to novo ustanovo rad potrdil. Redovno \xc5\xbeivljenje v novem samo\xc2\xacstanu so za\xc4\x8deli Robert, Alberik in \xc5\xa0tefan s \xc5\xa1e 19 menihi v mo\xc4\x8dvirni in gozdnati divjini.  Burgundski knez je sprejel prostovoljne begunce v svoje varstvo in jim zgradil cerkev; oni pa so se vrgli na delo: s kr\xc4\x8denjem gozda, izsu\xc5\xa1evanjem mo\xc4\x8dvirja in trdim delom so obljudili toliko zemlje, da so lahko za\xc4\x8deli gradnjo samostana. Delali so lastnoro\xc4\x8dno in kon\xc4\x8dali dela 21. marca 1098. Name\xc2\xacnoma so naredili zaobljube na Cvetno nedeljo, ravno na god sv. Bene\xc2\xacdikta, \xc4\x8digar pravila so ta dan za\xc4\x8deli dobesedno izpolnjevati. Na ta na\xc4\x8din so polo\xc5\xbeili temelj cistercijanskemu redu._NEWLINE__NEWLINE_Robert je moral \xc5\xbee po enem letu nazaj v Molesme. V Citeauxu mu je sledil opat Alberik. Po njegovi smrti, 1109, pa so izvolili bratje za opata \xc5\xa0tefana. Dotlej je Pashal II. potrdil pravila nove ustanove. Kmalu se je raz\xc5\xa1iril njen sloves in za\xc4\x8deli so jo hvaliti tako plemi\xc4\x8di kot kmetje.Opat \xc5\xa0tefan je budno pazil, da ne bi popustila urejenost. K temu je pripomoglo zvesto izpolnjevanje dveh nalog: ubo\xc5\xa1tva in ro\xc4\x8dnega dela, \xc4\x8desar ni bilo dovoljeno pod nobeno pretvezo skraj\xc5\xa1evati. _NEWLINE__NEWLINE_Burgundski knez se je tudi rad mudil v samostanu, zlasti odkar je vstopil k cistercijanom njegov drugorojeni sin. \xc5\xa0tefan ga je rad videl, vendar njegovim dvorjanikom ni dovolil bivati v samostanu. Knez se je zato razjezil in je odtegnil samostanu svojo podporo. Kmalu so menihi za\xc4\x8deli stradati; opat \xc5\xa0tefan je osebno hodil prosit od hi\xc5\xa1e do hi\xc5\xa1e vbogajme. Stiska je bila tolik\xc5\xa1na, da so mu ostali enkrat v \xc5\xbeepu le trije gro\xc5\xa1i. Poslal je brata, naj pripelje tri vozove \xc5\xbeive\xc5\xbea. Ljudi je ganila stiska in neki umirajo\xc4\x8di je dal toliko denarja, da so lahko nakupili tri voze \xc5\xbeive\xc5\xbea; lakota se je tedaj poslovila.\n_START_SECTION_\nPrihod svetega Bernarda\n_START_PARAGRAPH_\n1111 pa jih je doletela \xc5\xa1e huj\xc5\xa1a presku\xc5\xa1nja: nalezljiva kuga je skoraj izpraznila samostan. \xc5\xa0tefan je za\xc4\x8del dvomiti, ali morebiti ni v\xc5\xa1e\xc4\x8d Bogu taka strogost. _NEWLINE_Opat je najprej poto\xc5\xbeil pred umirajo\xc4\x8dim sobratom, da ni novih poklicev. Nato mu je v imenu pokor\xc5\xa1\xc4\x8dine zapovedal, naj se po smrti vrne in sporo\xc4\x8di, \xc4\x8de je njihov na\xc4\x8din redovnega \xc5\xbeivljenja Bogu v\xc5\xa1e\xc4\x8d ali ne. Nekaj dni po svoji smrti se je pokojni brat prikazal in sporo\xc4\x8dil opatu \xc5\xa0tefanu: \xc2\xbbVedite in trdno bodite prepri\xc4\x8dani, da je va\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje sveto in Bogu ljubo, kakor tudi va\xc5\xa1e prizadevanje. Toda \xc5\xbealost, ki razjeda tvoje srce, da ne bo\xc5\xa1 pustil naslednikov, te bo kmalu zapustila in se bo spremenila v veselje in navdu\xc5\xa1enost\xc2\xab\xc2\xa0 _NEWLINE__NEWLINE_Kmalu nato je potrkal na vrata samostana sveti Bernard  z veliko skupino sorodnikov in vitezov, ki je \xc5\xa1tela \xc4\x8dez trideset oseb. Bernardov zgled in zgovornost sta zdaj delovala kot magnet, ki je privla\xc4\x8dil vedno nove poklice. Opat \xc5\xa0tefan je \xc5\xbee takoj prvo leto po Bernardovem vstopu za\xc4\x8del kar po vrsti ustanavljati nove samostane, med njimi Clairvaux, kjer je 25-letni Bernard postal prvi opat.\n_START_SECTION_\nNastanek Sti\xc4\x8dne\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xaeteaux in prvi \xc5\xa1tirje samostani, ki so iz\xc5\xa1li iz njega - La Fert\xc3\xa9 (1113), Pontigny (1114), Clairvaux (1115) in Morimond (1115) - so v nekaj desetletjih ustvarili mogo\xc4\x8dno meni\xc5\xa1ko gibanje, ki je konec srednjega veka naraslo na 742 mo\xc5\xa1kih in 761 \xc5\xbeenskih samostanov, skoraj polovico v nem\xc5\xa1ko-slovanskem kulturnem prostoru. _NEWLINE_Cistercijanski red se je \xc5\xbee v prvih nekaj desetletjih raz\xc5\xa1iril na tristo mo\xc4\x8dnih samostanskih dru\xc5\xbein po vsej Evropi. Iz samostana Morimond (mori mondo=umreti svetu) je pri\xc5\xa1el leta 1136 prvi sti\xc5\xa1ki opat v novo ustanovljeni samostan v Sti\xc4\x8dni ._NEWLINE__NEWLINE_\xc5\xa0tefan si je zelo prizadeval, da bi se ohranil duh Cistercija tudi v drugih ustanovah; zato je napisal pravila \xe2\x80\x93 Charta caritatis. Ko jih je pape\xc5\xbe Kalist  potrdil, jih je na ob\xc4\x8dnem zboru 1119 dal razglasiti sobratom. Napisal je tudi zgodovino ustanovitve Citeaux-a, v drugem svojem delu pa je zbral navade in obrede opatije. Za knji\xc5\xbenico je nabavil zanesljiv svetopisemski rokopis.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nZadnje leto \xc5\xbeivljenja se je zaradi bolezni odpovedal opatski slu\xc5\xbebi. Ko se mu je stanje poslab\xc5\xa1alo, se je pri\xc5\xa1lo od njega v Citeaux poslovit dvajset opatov iz hi\xc5\xa1, ki jih je on ustanovil. _NEWLINE_\xc5\xa0tefan je umrl 28. marca 1134 v opatiji Citeaux v Burgundiji, danes Francija._NEWLINE_Najprej je bil njegov god 17. aprila, pozneje pa so ga prestavili na dan kanonizacije, na 28. julija. Danes pa je njegov god 26. januarja.'