b'\n_START_ARTICLE_\nAntonio Negri\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAntonio Negri je bil rojen leta 1933 v Padovi. Ko je bil star dve leti mu je umrl o\xc4\x8de, ki je bil aktiven komunist. Zaradi njega je bil Negri \xc5\xbee v mladosti seznanjen z osnovnimi na\xc4\x8deli marksizma. Kot aktivist je za\xc4\x8del v petdesetih letih dvajsetega stoletja s katoli\xc5\xa1ko levi\xc4\x8darsko mladinsko organizacijo Giovent\xc3\xba Italiana di Azione Cattolica (GIAC). Med delom v kibucu v Izraelu, med leti 1953 in 1954, je postal komunist. Kibuc je deloval po idejah sionisti\xc4\x8dnega socializma, ve\xc4\x8dika ve\xc4\x8dina Judov v kibucu pa je bila \xc4\x8dlanov izraeske komunisti\xc4\x8dne partije Maki. Leta 1956 se je pridru\xc5\xbeil italijanski socialisti\xc4\x8dni stranki PSI in ostal \xc4\x8dlan do leta 1963, isto\xc4\x8dasno pa je postajal vedno bolj aktiven v marksisti\xc4\x8dnih gibanjih. Po kratki akademski karieri na Univerzi v Padovi je \xc5\xbee zelo mlad dosegel status rednega profesorja na podro\xc4\x8dju teorije dr\xc5\xbeave (dottrina dello Stato). V zgodnjih \xc5\xa1estdesetih letih dvajsetega stoletja se je Negri pridru\xc5\xbeil uredni\xc5\xa1ki skupini \xc4\x8dasopisa Quaderni Rossi, ki je predstavljal intelektualni preporod marksizma izven podro\xc4\x8dja komunisti\xc4\x8dne stranke. Leta 1969 je skupaj z Orestem Skalzonem in Francom Piperno ustanovil skupino "Potere Operaio" (Mo\xc4\x8d delavcev) in delavsko komunisti\xc4\x8dno gibanje "Operaismo". Potere Operaio je bila razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1973 in omogo\xc4\x8dila razvoj gibanja "Avtonomia Operaia Organizzata" (Organizirana delavska avtonomija).\n_START_SECTION_\nAretacija in beg\n_START_PARAGRAPH_\n16. marca 1978 so Rde\xc4\x8de brigade ugrabile predhodnega italijanskega ministrskega predsednika in vodjo italijanske Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske demokracije (CD) Alda Mora. Njegovih pet telesnih stra\xc5\xbearjev je bilo umorjenih na mestu ugrabitve na rimski Via Fani. Petin\xc5\xa1tirideset dni po ugrabitvi so \xc4\x8dlani Rde\xc4\x8dih brigad preko telefona kontaktirali njegovo dru\xc5\xbeino, da bi Morojevo \xc5\xbeeno obvestili o mo\xc5\xbeevi bli\xc5\xbenji neizogibni smrti. Devet dni kasneje je bilo njegovo truplo, ustreljeno v glavo, odkrito ob eni izmed mestnih stez. Telefonski pogovor med Morojevo \xc5\xbeeno in ugrabitelji je bil posnet in predvajan po televiziji. Ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina Negrijevih znancev je prepoznala njegov glas in potrdila, da gre zanj. To dejstvo je bilo kasneje ovr\xc5\xbeeno, saj je sedaj znano, da je glas pripadal Valeriju Morucciju. 7. aprila 1979 je bil pri \xc5\xa1estin\xc5\xa1tiridesetih letih Antonio Negri aretiran zaradi svoje vloge v avtonomskem gibanju skupaj z drugimi aretiranci, ki so bili: Emilio Vesce, Lucciano Ferrari Bravo, Mario Dalmaviva, Lauso Zagato, Oreste Scalzone, Pino Nicotri, Alisa del Re, Carmela Dirocco, Massimo Tramonti, Sadro Serafini, Guido Bianchini in drugi. Padovski javni to\xc5\xbeilec Pietro Calogero je obto\xc5\xbeil vse prej na\xc5\xa1tete posameznike levi\xc4\x8darskega terorizma v Italiji. Negri je bil obto\xc5\xbeen ve\xc4\x8d prekr\xc5\xa1kov, med drugim tudi vodstva Rde\xc4\x8dih brigad, organizacije ugrabitve in umora predsednika kr\xc5\xa1\xc4\x8danske demokrati\xc4\x8dne stranke Alda Mora ter poskusa preureditve vlade. V tem obdobju je bil Negri profesor politi\xc4\x8dnih znanosti na Padovski univerzi in predavatelj na pari\xc5\xa1ki presti\xc5\xbeni fakulteti \xc3\x89cole Normale Sup\xc3\xa9rieure. Italijanska javnost je bila \xc5\xa1okirana nad vpletenostjo akademika v tak\xc5\xa1ne dogodke._NEWLINE_Leto pozneje je bil Negri opro\xc5\xa1\xc4\x8den obto\xc5\xbebe ugrabitve Alda Mora po tem, ko je eden izmed vodij Rde\xc4\x8dih brigad po odlo\xc4\x8ditvi, da bo sodeloval s to\xc5\xbeilstvom, pri\xc4\x8dal, da Negri ni imel nobene povezave z Rde\xc4\x8dimi brigadami. Obto\xc5\xbebe oboro\xc5\xbeene vstaje proti dr\xc5\xbeavi je bil opro\xc5\xa1\xc4\x8den v zadnjem trenutku sojenja in zaradi tega ni bil obsojen na do\xc5\xbeivljenjski zapor, kot je bilo predlagano s strani to\xc5\xbeilstva. V zapor je bil poslan za trideset let, ker je bil pobudnik umora politi\xc4\x8dnega aktivista Carla Saronia in ker je imel povezavo z umorom policista Andree Lombardinia, ki je bil ubit med ponesre\xc4\x8denim ban\xc4\x8dnim ropom. Njegovi filozofski kolegi niso videli spornosti v Negrijevi aktivnosti. Francoski filozof Michel Foucault se je na Negrijevo kazen odzval z vpra\xc5\xa1anjem, \xc4\x8de je Negri v zaporu le zaradi tega, ker je intelektualec. Francoska filozofa Felix Guattari in Gilles Deleuze sta novembra 1977 podpisala Poziv francoskih intelektualcev proti represiji v Italiji (L\'Appel des intellectuels fran\xc3\xa7ais contre la r\xc3\xa9pression en Italie), kot protest proti kaznovanju Negrija in italijanskim protiteroristi\xc4\x8dnim zakonom._NEWLINE_\xc5\xa0tiri leta po Negrijevi aretaciji, ko je bil Negri v zaporu, je bil na volitvah 1983 izvoljen na eno izmed mest v italijanski zakonodajni oblasti kot \xc4\x8dlan Radikalne stranke (Partito Radicale, PR). Z uporabo poslanske imunitete je bil za\xc4\x8dasno izpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz zapora in je svojo svobodo izkoristil za pobeg v Francijo. Tam je ostal \xc5\xa1tirinajst let, za\xc5\xa1\xc4\x8diten pred izro\xc4\x8ditvijo zaradi Mitterrandove doktrine. V vmesnem \xc4\x8dasu se je ukvarjal s pisanjem in u\xc4\x8denjem. Njegovo zavra\xc4\x8danje pro\xc5\xa1enj, da bi se vrnil v Italijo na sojenje, je bilo ob\xc5\xa1irno kritizirano s strani italijanskih medijev in italijanske Radikalne stranke, ki je predhodno podpirala njegovo izvolitev v parlamentu._NEWLINE_V Franciji je Negri za\xc4\x8del z u\xc4\x8denjem na Univerzi Pariz 8 in Coll\xc3\xa8ge international de philosophie, ki jo je ustanovil Jacques Derrida. Kljub temu, da so mu pogoji za njegovo bivanje v Franciji prepre\xc4\x8devali udele\xc5\xbeevanje v politi\xc4\x8dnih aktivnostih, je bil vseeno zelo aktiven v skupnosti levi\xc4\x8darskih intelektualcev. Leta 1990 je Negri skupaj z Jean-Marie Vincent in Denisom Bergerjem ustanovil \xc4\x8dasopis Futur Ant\xc3\xa9rieur. \xc4\x8casopis je nehal izhajati osemindevetdesetega leta, vendar je bil prenovljen leta 2000, z Negrijem kot \xc4\x8dlanom mednarodnega uredni\xc5\xa1kega odbora. Leta 1997 je po pogajanju s to\xc5\xbeilcem svojo zaporno kazen zni\xc5\xbeal iz trideset na trinajst let. Negri se je nato vrnil v Italijo, da bi dokon\xc4\x8dal svojo zaporno kazen. Spomladi leta 2003 je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz zapora, ve\xc4\x8dino svojih najbolj vplivnih del pa je napisal v \xc4\x8dasu svoje zaporne kazni. V poznih osemdesetih letih je italijanski predsednik Francesco Cossiga opisal Antonia Negrija kot psihopata, ki je zastrupil um celotne generacije italijanske mladine.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna miselnost in pisanje\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je Antonio Negri eden izmed najbolj priznanih soustvarjalcev kontroverzne marksisti\xc4\x8dno usmerjene razprave Imperij, ki jo je ustvaril skupaj z Michaelom Hardtom. Leta 2009 je Negri kon\xc4\x8dal s pisanjem knjige Commonwealth (Skupnost narodov), zadnje v trilogiji, ki se je za\xc4\x8dela leta ob prelomu tiso\xc4\x8dletja z Imperijem in se \xc5\xa1tiri leta pozneje nadaljevala z delom Multitude. Od takrat naprej je napisal ve\xc4\x8d znanih \xc4\x8dlankov na temo arabske pomladi in gibanj Occupy ter drugih dru\xc5\xbebenih te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nDionizovo delo (Labour of Dyonisius: a Critique of the State Form, 1994)\n_START_PARAGRAPH_\nV tej knjigi sta se Hardt in Negri ukvarjala z vpra\xc5\xa1anjem, kako je mo\xc5\xbeno, da je delo s svojim potencialom, da izbolj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenja, postalo orodje kapitalisti\xc4\x8dne discipline eksploatacije in dominacije v moderni dru\xc5\xbebi. Avtorja razkrijeta ta paradoks skozi sistemati\xc4\x8dno analizo vloge dela v procesih kapitalisti\xc4\x8dne produkcije in v ustanovah kapitalisti\xc4\x8dnih legalnih in socialnih institucij. Kritika liberalnih in socialisti\xc4\x8dnih usmeritev dela institucionalnih reform iz radikalne demokrati\xc4\x8dne perspektive je pokazala kompetentnost Hardta in Negrija, ki z delom, ki sta ga napisala, dru\xc5\xbebi predstavita izziv.\n_START_SECTION_\nUporni\xc5\xa1tvo (Insurgencies: Constituent Power and the Modern State, 1999)\n_START_PARAGRAPH_\nTo knjigo je Antonio Negri napisal sam in je v njej raziskoval dramo modernih revolucij \xe2\x80\x93 od Savonarolovih Firenc in Cromwellove Anglije do ameri\xc5\xa1ke, francoske in ruske revolucije. V ospredje je postavil temo kvalitete in pomembnosti mo\xc4\x8di in aktivizma, ki jih moramo, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo dose\xc4\x8di radikalno demokrati\xc4\x8dno prihodnost, razumeti.\n_START_SECTION_\nImperij (Empire, 2000)\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem knjiga opisuje teorijo prehoda iz modernega fenomena imperializma, ki se osredoto\xc4\x8da na individualne narodne dr\xc5\xbeave, v novonastali postmoderni sistem. Ta sistem naj bi bil razdeljen med vladarskimi mo\xc4\x8dmi, kar avtorja imenujeta Imperij. V delu Imperij sta razvila vrsto razli\xc4\x8dnih idej na temo ustave, globalne vojne in razredov. Imperij sestoji iz monarhije (ZDA in G8 in pa mednarodnih organizacij kot na primer: NATO, Mednarodni denarni sklad in Svetovna trgovinska organizacija), oligarhije (multinacionalnih korporacij) in demokracije (\xc5\xa1tevilne nevladne organizacije in Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov). Imperij obvladuje celoten svet, vendar ekonomska neenakost \xc5\xa1e vedno obstaja in s tem, da so vse identitete izbrisane in zamenjane z univerzalnimi, identiteta rev\xc5\xa1\xc4\x8dine obstoji.\n_START_SECTION_\nMultituda (Multitude: War and Democracy in the Age of Empire, 2004)\n_START_PARAGRAPH_\nMultitude naslavlja iste te\xc5\xbeave in nadaljuje idejo Imperija. Da je izvedba le-tega mogo\xc4\x8da sta Hardt in Negri mnenja, da je potrebno analizirati trenutno konfiguracijo vojne. Ta analiza je izvedena v prvem poglavju, medtem ko se avtorja v drugem in tretjem poglavju ukvarjata z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnostjo in demokracijo. Multitude je po mnenju avtorjev filozofska knjiga, katere glavni cilj je oblikovanje konceptualnih podlag za politi\xc4\x8dni proces demokratizacije in ne odgovor na vpra\xc5\xa1anje, kaj narediti, oziroma program za konkretna dejanja za uvajanje sprememb.\n_START_SECTION_\nSkupno (Commonwealth, 2009)\n_START_PARAGRAPH_\nV tej knjigi sta avtorja predstavila koncept republike lastnine. Glavni motiv je ideja lastnine in \xc5\xa1\xc4\x8ditenje lastnine, kar ostaja temelj vsake moderne politi\xc4\x8dne ureditve. V drugem delu knjige se avtorja ukvarjata z odnosom med modernostjo in antimodernostjo ter predlagata novo smer - altermodernosti. Ta se razlikuje od moderne nadvlade in antimodernega upora. V prehodu iz antimodernosti v altermodernost se tradicija in identiteta spremenita in prav tako upor prevzame nov pomen, saj je sedaj posve\xc4\x8den alternativni ustavi. Negri in Hardt sta po izdaji knjige izjavila, da sta posku\xc5\xa1ala definirati koncept singularnosti v kontrastu s figuro individualizma po eni strani in oblik identitete po drugi strani - s fokusom na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d odnosa med individualnostjo in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnostjo.\n_START_SECTION_\nGibanja Occupy in Deklaracija (Declaration, 2012)\n_START_PARAGRAPH_\nMaja 2012 je Negri kot samozalo\xc5\xbenik izdal elektronsko bro\xc5\xa1uro na temo gibanj Occupy v letih 2011 in 2012, v kateri trdi, da so gibanja odprla nove oblike neposredne demokracije. Uvod v delo je bil objavljen tudi v reviji Jacobin pod naslovom Take up the baton. Prav tako je na to temo objavil \xc4\x8dlanek skupaj s Hardtom v ameri\xc5\xa1ki reviji Foreign Affairs, kjer je izjavil, da skvoterstvo ljudi na spodnjem Manhattanu govori o neuspehu predstavni\xc5\xa1ke demokracije.\n_START_SECTION_\nPrevodi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nNekatera izmed Negrijevih del so bila prevedena tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE__NEWLINE_Leta 1984 sta priro\xc4\x8dnik La teoria capitalista dello stato; Il dominio e il sabotaggio; Marx oltre Marx (Delavci in dr\xc5\xbeava\xc2\xa0; Gospostvo in sabota\xc5\xbea\xc2\xa0; Marx onkraj Marxa) prevedla Ervin Hladnik in Toma\xc5\xbe Mastnak._NEWLINE__NEWLINE_Leta 2003 je sledil prevod knjige Empire (Imperij) Barbare Beznec._NEWLINE__NEWLINE_Leta 2005 so knjigo Multitude: war and democracy in the age of empire (Multituda\xc2\xa0: vojna in demokracija v \xc4\x8dasu imperija) prevedli Barbara Beznec, Andrej Kurnik, Mirsad Begi\xc4\x87, Urban Su\xc5\xa1a, Ana Kralj in Leon Megu\xc5\xa1ar._NEWLINE__NEWLINE_Leta 2010 so knjigo Commonwealth (Skupno\xc2\xa0: onkraj privatnega in javnega) v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedli Mirsad Begi\xc4\x87, Ana Kralj, Andrej Kurnik, Leon Megu\xc5\xa1ar, Polona Mozeti\xc4\x8d, Sara Pistotnik in Urban Su\xc5\xa1a._NEWLINE__NEWLINE_Literatura v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini:_NEWLINE__NEWLINE_Hardt, Michael in Negri, Antonio, Skupno\xc2\xa0: onkraj privatnega in javnega, 2010_NEWLINE__NEWLINE_Hardt, Michael in Negri, Antonio, Multituda\xc2\xa0: vojna in demokracija v \xc4\x8dasu imperija, 2005_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Antonio in Hardt, Michael, Imperij, 2003_NEWLINE__NEWLINE_\xc4\x8clanki:_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Antonio, Metamorfoze\xc2\xa0: umetnost in nematerialno delo = Metamorphoses\xc2\xa0: art and immmaterial labour, 2011_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Antonio, Spinozina antimodernost, 2008_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Antonio in Hardt, Michael, Bartlebyjevo zavra\xc4\x8danje, 2004_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Antonio, Delavca v intelektualno silo!\xc2\xa0: Antonio Negri, filozof, 2006_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Antonio, Govor na javni predstavitvi slovenskega prevoda Imperija z naslovom Protiimperij\xc2\xa0: Fakulteta za dru\xc5\xbebene vede, 19. september 2003, 2004_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Antonio, Kleines Deutschland bi znala postati grosses Deutschland\xc2\xa0: Toni Negri, filozof in politolog, soavtor Imperija, 2003_NEWLINE__NEWLINE_Hardt, Michael in Negri, Antonio, Imperij - nova globalizacijska ureditev, 2002_NEWLINE__NEWLINE_Negri, Toni, Sre\xc4\x8danje s Tonijem Negrijem, 2000_NEWLINE__NEWLINE_Intervju:_NEWLINE__NEWLINE_Dufourmantelle, Anne in Negri, Antonio, Vrnitev\xc2\xa0: biopoliti\xc4\x8dni besednjak\xc2\xa0: pogovori z Anne Dufourmantelle, 2005\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2Toni Negri, le retour du \xc2\xabdiable\xc2\xbb. internet. dne 25. 11. 2016. Dostopno na naslovu: http://next.liberation.fr/livres/1997/07/03/toni-negri-le-retour-du-diable_211678._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Commonwealth, By Michael Hardt Lamp; Antonio Negri, First as Tragedy, Then as Farce, By Slavoj Zizek. internet. dne 25. 11. 2016. Dostopno na naslovu: http://www.independent.co.uk/arts-entertainment/books/reviews/commonwealth-by-michael-hardt-amp-antonio-negrifirst-as-tragedy-then-as-farce-by-slavoj-zizek-1823817.html._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Negri, A. in Hardt. M. 2000. Empire. Cambridge, Massachusetts & London, England: Harvard University Press._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Empire. internet. dne 25. 11. 2016. Dostopno na naslovu: http://www.hup.harvard.edu/catalog.php?isbn=9780674006713&content=reviews._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Antonio Negri. internet. dne 25. 11. 2016. Dostopno na naslovu: https://www.versobooks.com/authors/72-antonio-negri._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Antonio Negri. internet. dne 25. 11. 2016. Dostopno na naslovu: https://www.theguardian.com/profile/antonio-negri._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Toni Negri: from the refusal of labor to the seizure of power.internet. dne 25. 11. 2016. Dostopno na naslovu: https://roarmag.org/essays/negri-interview-multitude-metropolis/._NEWLINE_\xe2\x80\xa2Rethinking Marxism: Have Michael Hardt and Antonio Negri Rewritten the Communist manifesto for the Twenty-First Century?. internet. dne 25. 11. 2016. Dostopno na naslovu: http://www.lacan.com/zizek-empire.htm.'