b'\n_START_ARTICLE_\nKralj vseh vran in gavranov\n_START_SECTION_\nPomen ljudske pravljice za otroka\n_START_PARAGRAPH_\nLjudska pravljica je po B. Bettelheimu nastala tako, da se je zgodba oblikovala in spreminjala, ko so jo razli\xc4\x8dni odrasli pripovedovali drugim odraslim in otrokom. Vsak pripovedovalec je med pripovedovanjem iz zgodbe izpu\xc5\xa1\xc4\x8dal nekatere elemente in ji dodajal nove, da bi jo napravil smiselno zase in za poslu\xc5\xa1alce. Odrasli pripovedovalec se je, ko je pripovedoval otroku, odzival na tisto, kar je slutil iz otrokovih reakcij. Dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal je, da na njegovo nezavedno razumevanje tega, kaj zgodba pripoveduje, vpliva otrokovo razumevanje. Zato je bilo pripovedovanje teh zgodb zelo u\xc4\x8dinkovito za otroka.\n_START_SECTION_\nOdhod glavnega junaka od doma\n_START_PARAGRAPH_\nPravljice sporo\xc4\x8dajo, da je kljub te\xc5\xbeavam vsakomur dosegljivo prijetno, uspe\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje -toda samo, \xc4\x8de se ne izmika tveganim bojem, brez katerih ne more nikdar dose\xc4\x8di prave identitete. Te zgodbe otroku obljubljajo, da mu bodo, \xc4\x8de si bo upal podati na to stra\xc5\xa1no in naporno iskanje, prisko\xc4\x8dile na pomo\xc4\x8d naklonjene sile, in zato mu bo uspelo. V pravljici Kralj vseh vran in gavranov tudi siromak oddide na pot po svetu, ker je vranam podaril kravo, katera je zanj in za njegovo \xc5\xbeeno zelo pomembna, zaradi pre\xc5\xbeivetja. To njegovo odlo\xc4\x8ditev pomagati \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im lahko razumemo kot njegovo dobroto, ali pa kot sebi\xc4\x8dnost, saj se je zavedal, da bo za to popla\xc4\x8dan._NEWLINE_V \xc5\xa1tevilnih pravljicah pomeni iskanje samega sebe, \xc4\x8de te pre\xc5\xbeenejo od doma. Zaradi samouresni\xc4\x8ditve mora\xc5\xa1 zapustiti doma\xc4\x8de zavetje, kar je vsekakor mu\xc4\x8dna in bole\xc4\x8da izku\xc5\xa1nja. Pri odhodu od doma gozd velikokrat simbolizira kraj, kjer se soo\xc4\x8dimo z notranjo temo in se prebijemo skoznjo, kjer se razre\xc5\xa1i negotovost o tem, kdo smo in kjer spoznamo kdo \xc5\xbeelimo biti. Siromaku pri iskanju pomagajo \xc5\xbeivali -vrane. Po B.Bettelheimu je to popolnoma naravno. Ker je \xc5\xbeivo vse, kar se giblje, otrok brez te\xc5\xbeav verjame, da \xc5\xbeivali govorijo. Prav tako je siromaku izpolnjena \xc5\xbeelja: dobi mo\xc5\xbena\xc4\x8dek, kar je po B.Bettelheimu v zahodni kulturi med pravljicami zelo raz\xc5\xa1irjeno. V najpreprostej\xc5\xa1i obliki tega motiva tujec ali \xc5\xbeival mo\xc5\xa1kemu izpolni \xc5\xbeeljo, da mu popla\xc4\x8da dobro dejanje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo tri v pravljicah\n_START_PARAGRAPH_\nV pravljicah je \xc5\xa1tevilo tri zelo pogosto. Pojavi se tudi v Kralju vseh vran in gavranov, ko siromak tri dni ostane na gradu. Po B.Bettelhemu se \xc5\xa1tevilo tri nana\xc5\xa1a na tri vidike du\xc5\xa1evnosti, ki jih lo\xc4\x8duje psihoanaliza: ONO, JAZ in NADJAZ. Tri je misti\xc4\x8dno in pogosto sveto \xc5\xa1tevilo. V nezavednem \xc5\xa1tevilo tri ozna\xc4\x8duje spolnost, ker imata oba spola po tri zunanje spolne znake.\n_START_SECTION_\nKonec pravljice\n_START_PARAGRAPH_\nKonec pravljice v Kralju vseh vran in gavranov ni dolo\xc4\x8den. Po B.Bettelheimu lahko sklepamo da je sre\xc4\x8den. Torej da batek potol\xc4\x8de vse tur\xc5\xa1ke vojake in da siromak obdr\xc5\xbei svoj mo\xc5\xbenar\xc4\x8dek. Sre\xc4\x8den konec da otroku vedeti, da ima pravljica trdno zgradbo z dolo\xc4\x8denim zapletom, ki pa se sre\xc4\x8dno zaklju\xc4\x8di -tako kot \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nANALIZA PRAVLJICE\n_START_PARAGRAPH_\nV Kralju vseh vran in gavranov je pripovedovalec tretjeosebni, vsevedni (npr. je oral, je cvilil,...). Dogajalni prostor ni to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den, je neznan. Dogajalni \xc4\x8das je preteklik (se je zdelo, je jedel,...), le pri premem govoru je prisoten sedanjik. Pri slogovnih zna\xc4\x8dilnostih so najbolj izraziti okrasni pridevniki: lepi konji, \xc4\x8drne vrane.\n_START_SECTION_\nLIKI V PRAVLJICI\n_START_PARAGRAPH_\nV pravljici nastopa sedem likov: nekateri so bolj, drugi manj pomembni. Glavni lik pradstavlja siromak. Je reven in skromen. \xc5\xbdeli pomagati vsem, \xc4\x8detudi bo zato sam na slab\xc5\xa1em. Zaveda se svojih napak in mu je \xc5\xbeal zanje, zato se odpravi od doma. Je mo\xc5\xbe beseda, in isto pri\xc4\x8dakuje od drugih, zato je prepri\xc4\x8dan da bo dobil pla\xc4\x8dlo za svojo dobroto. Zaupa svojim instinktom, saj poslu\xc5\xa1a narek svojih sanj. Kljub temu, da bi lahko izbral karkoli, poslu\xc5\xa1a svojo vest-svoje sanje in zahteva mo\xc5\xbenji\xc4\x8dek. Je tudi pameten, saj popotniku vzame batek, poleg tega pa nazaj dobi tudi svoj mo\xc5\xbenji\xc4\x8dek. Je pogumen, saj se ne boji niti tur\xc5\xa1kega kralja in njegove vojske. Na drugi strani siromakova \xc5\xbeena predstavlja tipi\xc4\x8dno \xc5\xbeensko vlogo. Boji se za pre\xc5\xbeivetje svoje dru\xc5\xbeine, zato okara mo\xc5\xbea, ko podari vranam kravo. Njena vloga v pravljici ni usodna, je stranski lik. Vrane so vzrok zapleta v pravljici, saj siromaka prosijo za kravo in mu obljubijo pla\xc4\x8dilo. Poleg tega mu pomagajo najti grad -predstavljajo po\xc5\xa1tena bitja. Popotnik in dva pastirja v pripovedi nastopajo kot stranske osebe, saj ne zaznamujejo poteka zgodbe. Kralj vseh vran in gavranov je po\xc5\xa1ten kralj, ki popla\xc4\x8da siromaka tako, kot mu obljubi. Je mo\xc5\xbe beseda in zaznamuje siromakovo \xc5\xbeivljenje s tem, ko mu podari svoj mo\xc5\xbenar\xc4\x8dek. Zadnji lik predstavljen v pravljici je tur\xc5\xa1ki kralj. Zaradi njega je konec pravljice odprt in vzbuje strah tako pri bralcu, kot pri likih v pripovedi.\n_START_SECTION_\nJe\xc5\xbeek\n_START_PARAGRAPH_\nje pravljica, ki govori o de\xc4\x8dku, ki se je spremenil v je\xc5\xbea. Ker ta nima mesta v hi\xc5\xa1i, je moral oditi od doma. Zatekel se je v gozd. Po sedmih letih pa je zaradi pomo\xc4\x8di grofu pri\xc5\xa1el iz gozda in za popla\xc4\x8dilo dobil eno od grofovih treh h\xc4\x8dera. Na poroki se je med obredom preobrazil v \xc4\x8dudovitega fanta in bil popla\xc4\x8dan z iskreno ljubeznijo._NEWLINE_Ta pravljica je Kralju vseh vran in gavranov podobna v dveh motivi, ki se ponavljata v vseh delih A.Hrena. To sta motiva \xc4\x8dude\xc5\xbe (De\xc4\x8dek se preobrazi v je\xc5\xbea in obratno, siromak postane s pomo\xc4\x8djo mo\xc5\xbenar\xc4\x8dka bogat) in odhod od doma (siromak odide ker ga pre\xc5\xbeene \xc5\xbeena zaradi neodgovornosti, je\xc5\xbeek pa zato, ker po preobrazbi ne spada v dom ljudi).\n_START_SECTION_\nS ka\xc4\x8do se je o\xc5\xbeenil\n_START_PARAGRAPH_\nje pripoved o treh revnih bratih, ki odidejo po svetu iskati neveste. Starej\xc5\xa1a dva ju najdeta s pomo\xc4\x8djo starca, ki \xc5\xbeivi v gozdu in jih napoti do hi\xc5\xa1e kjer \xc5\xbeivijo tri sestre. Najmlaj\xc5\xa1i brat, ki ga imajo za tep\xc4\x8dka, pa domov pripelje ka\xc4\x8do. Ta se po poroki spremeni v prelepo deklico, ki mu jo zavidata oba brata. Tako je prej vedno zasmehovan fant dobil nevesto, s katero bo sre\xc4\x8den celo \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Poleg odhoda od doma in \xc4\x8dude\xc5\xbea, lahko to pravljico s Kraljem vseh vran in gavranom pove\xc5\xbeemo \xc5\xa1e na ravni \xc4\x8dude\xc5\xbenega predmeta. V Kralju vseh vran in gavranov je to mo\xc5\xbenar\xc4\x8dek, v S ka\xc4\x8do se je o\xc5\xbeenil pa je to klju\xc4\x8dek, ki ga fantu podari ka\xc4\x8da. S pomo\xc4\x8djo tega predmeta glaven lik pridobi iskreno ljubezen in sre\xc4\x8do. Tako pri Je\xc5\xbeku kot pri S ka\xc4\x8do se je o\xc5\xbeenil je pomemben motiv tudi poroka. Ta naj bi prinesla sre\xc4\x8do in odgnala vse, kar je slabo.\n_START_SECTION_\nKralj Vrba\n_START_PARAGRAPH_\nje pravljica o \xc4\x8devljarju in njegovi dru\xc5\xbeini. Ta mora zaradi po\xc5\xbeara, ki jim uni\xc4\x8di dom oditi po svetu. Dru\xc5\xbeina se razbije, saj otroci ostanejo pri ribi\xc4\x8du, \xc5\xbeena odide slu\xc5\xbeit k nekemu bogatinu, \xc4\x8devljar pa odide do mesta, v katerem zbirajo kralja. Po \xc4\x8dude\xc5\xbeu je za kralja izbran on. Ko poi\xc5\xa1\xc4\x8de svojo \xc5\xbeeno in otroke, sre\xc4\x8dno vladajo in \xc5\xbeivijo do konca svojih dni._NEWLINE_Ta pravljica ima iste motive, kot prvi dve: motiv \xc4\x8dude\xc5\xbea in motiv odhoda od doma.\n_START_SECTION_\nOlje mladosti\n_START_PARAGRAPH_\ntudi ta pravljica govori o treh sinovih, ki oddidejo od doma, da bi o\xc4\x8detu priskrbeli olje mladosti in tako pri\xc5\xa1li do njegovega premo\xc5\xbeenja. Starej\xc5\xa1a dva brata sta zelo pohlepna in naduta. Izbereta si najlep\xc5\xa1i poti, najmlaj\xc5\xa1i pa je dober, zato mu konj pomaga. Pripelje ga do gradu, kjer v vsaki sobani po\xc4\x8diva ve\xc4\x8d deklet. Tam, kjer je olje je najlep\xc5\xa1a izmed njih in najmlaj\xc5\xa1i brat jo poljubi, nato pa s konjem odleti proti domu. Ker sta starej\xc5\xa1a dva brata pokvarjena, ga vr\xc5\xbeeta v vodnjak in tako dobita vse premo\xc5\xbeenje. Mlaj\xc5\xa1ega brata iz vodnjaka re\xc5\xa1i dekle, ki jo je poljubil. Skupaj prevzameta o\xc4\x8detovo premo\xc5\xbeenje in sta sre\xc4\x8dna._NEWLINE_Poleg \xc5\xbee prej omenjenih motivov, v tej pravljici ni drugih povezav z Kraljem vseh vran in gavranov.\n_START_SECTION_\nDobro je delil\n_START_PARAGRAPH_\nJe edina pravljica, ki se v nobenem od prej omenjenih motivov ne povezuje z Kraljem vseh vran in gavranov. Je komi\xc4\x8dna pravljica, ki nam prika\xc5\xbee razliko med pohlepom in iznajdljivostjo._NEWLINE_Govori o siromaku, ki je zaklal kokota in ga \xc5\xbeelel podariti grofu, ki je imel \xc5\xbeeno ter dva sinova in dve h\xc4\x8deri. Ta je siromaku naro\xc4\x8dil, naj pravi\xc4\x8dno razdeli kokota. Ker je bil siromak iznajdliv je kokota razdelil tako, da je njemu ostalo najve\xc4\x8d. Ker je grofu ugajal, mu je podaril dva junca. Isto je \xc5\xbeelel storiti siromakov lakomni sosed, toda grof ga je ugledal in ga pognal s posestva. Pri\xc5\xa1el je siromak in zopet po svoje razdelil kokota. Tako si je siromak opomogel, saj je zdaj imel \xc5\xbee \xc5\xa1tiri junce.'