b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Idrijski lauf\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Idrijski lauf je bila prometna pot za dovoz lesa iz gozdov v okolici Idrije do klav\xc5\xbe, od koder so jamski les plavili do rudnika \xc5\xbeivega srebra v Idriji._NEWLINE_O prvih gozdnih progah idrijskega rudnika je znano malo podatkov. Znano je le to, da so bile gozdne \xc5\xbeeleznice grajene od rek in potokov v notranjost gozdov. Proge so bile dolge nekaj 100 m do najve\xc4\x8d 3000 m, ter so jih glede na potrebe prestavljali iz ene lokacije na drugo._NEWLINE_Ve\xc4\x8d oprijemljivih podatkov o gozdnih progah pa je iz leta 1820, ko je idrijski nadgozdar Jettmar izdelal gozdno \xc5\xbeeleznico za oskrbovanje rudnika z lesom. Da so za\xc4\x8deli uporabljati gozdno \xc5\xbeeleznico v okolici Idrije, ni naklju\xc4\x8dje. Tamkaj\xc5\xa1ni rudnik \xc5\xbeivega srebra, eden najve\xc4\x8djih tovrstnih na svetu, je bil velik porabnik lesa. Potrebe po jamskem lesu in lesu za kurjenje v \xc5\xbegalnih pe\xc4\x8deh za pridobivanje \xc5\xbeivega srebra so zahtevale velike koli\xc4\x8dine lesa. Ko ga ni bilo mogo\xc4\x8de ve\xc4\x8d dobiti v bli\xc5\xbeini Idrije, je bilo treba pose\xc4\x8di v bolj oddaljene gozdove. Za transport lesa po vodni poti do Idrije so pri\xc4\x8deli graditi klav\xc5\xbee, za prevoz do klav\xc5\xbe pa so si omislili gozdne \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_Prva proga je bila izdelana iz lesenih bukovih tramov pravokotnega preseka 14x20 cm.Tramovi dolgi od 6 do 8 m so bili vzporedno razmaknjeni 342 mm drug od drugega in pribiti na pre\xc4\x8dne lesene pragove, prav tako pravokotnega preseka. Med lesenimi tirnicami, so bile na pragove pribite deske, po katerih so hodili gozdni delavci in potiskali tovorne vagon\xc4\x8dke. Vozi\xc4\x8dek je imel lito\xc5\xbeelezna kolesa premera 210 mm brez sledilnih vencev. Da ni zdrsnil s tira, je imel ob straneh spredaj in zadaj pritrjene vertikalne lesene kotalke, oblo\xc5\xbeene s pol\xc4\x8devino._NEWLINE_Kasneje se je izkazalo, da je tirna \xc5\xa1irina preozka in so progo predelali. Predelavo je opravil nadgozdar Friedler okoli leta 1850 in s tem staro gozdno \xc5\xbeeleznico izlo\xc4\x8dil iz uporabe. Tir so pove\xc4\x8dali na \xc5\xa1irino 625 mm in lesene tirnice oblo\xc5\xbeili s plo\xc4\x8devino-jeklenim trakom \xc5\xa1irine 30 in debeline 5 mm. Tudi tovorne vozi\xc4\x8dke imenovane\xc2\xa0\xc2\xbbreglja\xc4\x8di\xc2\xab, so se spremenili. Posnemali so zasnovo starik kme\xc4\x8dkih lojterskih voz, vendar brez ojesa in usmerjanja prednjih koles v ovinek. Na en\xc2\xa0\xc2\xbbreglja\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0so lahko nalo\xc5\xbeili do 1 m\xc2\xb3 lesa._NEWLINE_Leta 1863 so\xc2\xa0\xc2\xbbreglja\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0ponovno izbolj\xc5\xa1ali. Premer kolesa, ki so mu dodali sledilni venec, so pove\xc4\x8dali na 310 mm. Sledilni venec, ki je onemogo\xc4\x8dal iztirjenje pa je imel premer 380 mm. Tekalna povr\xc5\xa1ina kolesa je zna\xc5\xa1ala 57 mm, celotna debelima s sledilnim vencem vred pa je merila 77 mm._NEWLINE_Z gozdno \xc5\xbeeleznico so dosegli se\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da v najbolj odro\xc4\x8dnih gozdnih predelih in spravljali les do plovne vode. Na to napravo je bila gozdna uprava zelo ponosna, saj je bila dalj \xc4\x8dasa edina v avstro-ogrski monarhiji. Z upostitvijo klav\xc5\xbe je po 106 letih prenehal delovati tudi\xc2\xa0\xc2\xbblauf\xc2\xab, kot so gozdni delavci imenovali to gozdno \xc5\xbeeleznico._NEWLINE_Po doslej zbranih podatkih g. T. Brateta je bila Gozdna \xc5\xbeeleznica Idrijski lauf prva \xc5\xbeeleznica na svetu, namenjena za spravilo lesa.'