b"\n_START_ARTICLE_\nMediteranska prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nMediteranska prehrana je moderen priporo\xc4\x8dljiv na\xc4\x8din prehranjevanja, ki je dobil zgled po tradicionalnem vzorcu na\xc4\x8dina prehranjanjevana nekaterih dr\xc5\xbeav mediteranskega obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj splo\xc5\xa1no razlago mediteranske prehrane je predstavil Dr. Walter Willett iz Harvards University's School of Public Health okoli leta 1990. Ta razlaga temelji na tipi\xc4\x8dnih prehranjevalnih navadah Gr\xc4\x8dije, Krete in ju\xc5\xbene Italije iz okoli leta 1960, ter dodaja zmerno fizi\xc4\x8dno aktivnost in poudarja predvsem veliko zelenjave in sve\xc5\xbeega sadja kot dnevni posladek, olivno olje kot glavni vir ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, mle\xc4\x8dne izdelke (predvsem sir in mleko), ribe in perutnino v manj\xc5\xa1ih do zmernih koli\xc4\x8dinah, ni\xc4\x8d do \xc5\xa1tiri jajca na teden, rde\xc4\x8de meso v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah in pa pitje rde\xc4\x8dega vina v manj\xc5\xa1ih do zmernih koli\xc4\x8dinah. Celotna vsebnost ma\xc5\xa1\xc4\x8dob predstavlja 25-35% vseh kalorij, od tega je 8% nasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin. Ta prehrana je pogosto navedena kot koristna zaradi manj\xc5\xa1e vsebnosti nasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin in ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila enkrat nenasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin in vlaknin._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d jo je \xc5\xbee leta 1945 objavil ameri\xc5\xa1ki zdravnik Ancel Keys, nastanjen v Salernu v Italiji, kljub temu pa ni bila \xc5\xa1ir\xc5\xa1e razpoznavna do leta 1990. Gre za neke vrste paradoks o splo\xc5\xa1no znanem pravilnem prehranjevanju, saj ljudje ki \xc5\xbeivijo na obmo\xc4\x8dju Mediterana u\xc5\xbeivajo relativno velike koli\xc4\x8dine ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, hkrati pa imajo mnogo manj pogoste sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilne bolezni v primerjavi z dr\xc5\xbeavami s podobno navado u\xc5\xbeivanja ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. Podoben fenomen je tudi francoski paradoks, pri katerem pa gre celo za u\xc5\xbeivanje velikih koli\xc4\x8din nasi\xc4\x8denih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob._NEWLINE_Ena glavnih razlag za zdravju ugodne u\xc4\x8dinke mediteranske prehrane je velika uporaba olivnega olja. Za razliko od velikih koli\xc4\x8din \xc5\xbeivalskih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob tipi\xc4\x8dnih za ameri\xc5\xa1ki na\xc4\x8din prehranjevanja, olivno olje zni\xc5\xbeuje nivo holesterola v krvi. Znano je tudi, da zni\xc5\xbeuje nivo krvnega sladkorja in krvni tlak. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da je olivno olje u\xc4\x8dinkovito pri zdravljenju in prepre\xc4\x8devanju \xc5\xbeelod\xc4\x8dnih razjed, in bi lahko imel vlogo pri preventivi rakavih obolenj. Podobno vlogo naj bi imelo tudi u\xc5\xbeivanje rde\xc4\x8dega vina zaradi vsebnosti flavonoidov, ki imajo mo\xc4\x8dan antioksidativni u\xc4\x8dinek. _NEWLINE_Michael Pollan pravi, da niso pomembna hranila, ki jih vsebuje neobdelana hrana, temve\xc4\x8d njihova kombinacija. Prehranjevalne navade so glavni razlog za zdravje ljudi, ki u\xc5\xbeivajo mediteransko prehrano. Poleg tega je pomembna tudi genetika, na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja (fizi\xc4\x8dno delo) in okolje v katerem \xc5\xbeivijo._NEWLINE_Zaskrbljujo\xc4\x8de je, ali omenjena prehrana vsebuje zadostno koli\xc4\x8dino vseh hranil, \xc5\xa1e posebno kalcija in \xc5\xbeeleza, kljub temu, da pogosto vsebujejo kozji sir (dober vir kalcija) in zeleno zelenjavo (dober vir kalcija in \xc5\xbeeleza)._NEWLINE_Ta prehrana ni tipi\xc4\x8dna za vse mediteranske kuhinje. Na primer, v severni Italiji uporabljajo svinjsko mast in maslo, olivno olje pa za solatne prelive in kuhano zelenjavo. Po tradiciji se muslimani v severni Afriki izogibajo vinu. Tako v severni Afriki kot v Levantu uporabljajo olivno olje, ma\xc5\xa1\xc4\x8dobo iz ov\xc4\x8djega repa in maslo (samna)._NEWLINE_Domnevne koristi mediteranske prehrane za zdravje kardiovaskularnega sistema so povezane z naravo; sicer zrcalijo dokaj realno pogostost sr\xc4\x8dnih bolezni na teh zemljepisnih obmo\xc4\x8djih, vendar je to te\xc5\xbeko dokazljivo. Olivno olje, kot element prehrane je bil kritiziran, saj prehrana z mononenasi\xc4\x8denimi ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami naj ne bi bila dober ateroprotektiv v primerjavi s prehrano s polinenasi\xc4\x8denimi ali celo z nasi\xc4\x8denimi ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami.   Nedavno nastala alternativna hipoteza v zvezi z mediteransko prehrano pravi, da direktno izpostavljanje son\xc4\x8dnem ultravijoli\xc4\x8dnem sevanju povzro\xc4\x8da nesorazmernost v zdravju kardiovaskularnega sistema med prebivalci v Sredozemlju in bolj severnih dr\xc5\xbeavah. Predlagan mehanizem je s pomo\xc4\x8djo sonca UVB-inducirana sinteza vitamina D v ko\xc5\xbei, ki je bila opazovana z namenom zmanj\xc5\xa1anja pogostosti koronarnih sr\xc4\x8dnih boleznih. Sinteza se naglo zmanj\xc5\xa1uje z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do zemljepisno \xc5\xa1irino.\n_START_SECTION_\nMedicinske raziskave\n_START_PARAGRAPH_\nSeven Countries Study (raziskava sedmih de\xc5\xbeel)  je ugotovila, da imajo prebivalci Krete nenavadno nizko smrtnost zaradi bolezni srca, \xc4\x8deprav u\xc5\xbeivajo velike koli\xc4\x8dine ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe. Kretska prehrana je podobna drugi tradicionalni mediteranski prehrani. V glavnem je sestavljena iz olivnega olja, kruha, veliko sadja in zelenjave, rib, velikega \xc5\xa1tevila mle\xc4\x8dnih izdelkov in vina._NEWLINE_Lyon Diet Heart Study  je izpostavila Kretsko prehrano, ob tem pa je vzpostavila strokovni pristop. V tej raziskavi so sodelovali ljudje, ki so pre\xc5\xbeiveli prvi sr\xc4\x8dni infarkt. Med njimi jih je bilo tudi nekaj, ki so nasprotovali da bi maslo zamenjali z olivnim oljem. Namesto tega so u\xc5\xbeivali margarino osnovano na repi\xc4\x8dnem olju. Prehrana je vklju\xc4\x8devala tudi povi\xc5\xa1anje u\xc5\xbeivanja sadja bogatega z vitaminom C in kruha za 20%, ter zmanj\xc5\xa1anje u\xc5\xbeivanja obdelanega in rde\xc4\x8dega mesa. Ob tej prehrani se je umrljivost zmanj\xc5\xa1ala za 70%. Ta raziskava je bila tako uspe\xc5\xa1na, da se je eti\xc4\x8dni komite odlo\xc4\x8dil prekiniti raziskavo, zato da so bili rezultati raziskave takoj objavljeni._NEWLINE_Glede na raziskavo objavljeno v British Medical Journal, mediteranska prehrana zagotavlja trajno obvarovanje pred diabetesom tipa 2.  Raziskava je vklju\xc4\x8devala 13 000 diplomantov Univerze v Navarri v \xc5\xa0paniji, ki niso imeli nikoli te\xc5\xbeav z diabetesom. Diplomanti so bili vklju\xc4\x8deni v raziskavo od decembra 1999 do novembra 2007. Njihove dnevne prehranjevalne navade in zdravje so stalno preverjali. Udele\xc5\xbeenci so na za\xc4\x8detki izpolnili 136 postavk dolgo anketo, ki je bila osnovana tako, da je vklju\xc4\x8dila vse segmente prehrane. Anketa je vklju\xc4\x8devala tudi vpra\xc5\xa1anja o uporabi ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in olja, ter navadah kuhanja. Vsaki dve leti je bila udele\xc5\xbeencem poslana nova anketa o prehrani, na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, dejavnikih tveganja in zdravstvenem stanju. Pojavi diabetesa so bili potrjeni z zdravni\xc5\xa1kimi poro\xc4\x8dili. Ugotovili so, da so imeli udele\xc5\xbeenci, ki so se strogo dr\xc5\xbeali prehrane zmanj\xc5\xa1ano tveganje za nastanek diabetesa, tveganje se je zmanj\xc5\xa1alo za relativno 83%._NEWLINE_Raziskava objavljena v The New England Journal of Medicine (July 17, 2008) je preu\xc4\x8devala vplive prehrane: prehrano z manj\xc5\xa1im vnosom ogljikovih hidratov, prehrano z malo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in mediteransko prehrano. V raziskavo je bilo vklju\xc4\x8denih 322 udele\xc5\xbeencev in je trajala 2 leti. Prehrana z malo ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami in mediteranska prehrana je dosegla veliko zmanj\xc5\xa1anje telesne te\xc5\xbee. Moramo opozoriti, da je bilo v raziskavo vklju\xc4\x8denih kar 86% mo\xc5\xa1kih. Vendar je tudi pri \xc5\xbeenskah, ki so sodelovale pri mediteranski prehrani, pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8dje izgube telesne te\xc5\xbee._NEWLINE_Metaanaliza objavljena v British Medical Journal je pokazala, da strogo upo\xc5\xa1tevanje mediteranske prehrane zmanj\xc5\xa1uje tveganje umrljivosti za rakom in kardiovaskularnimi boleznimi, kot tudi razvojem Parkinsonove in Alzheimerjeve bolezni. V primeru raka in kardiovaskularnih bolezni za 9%. V primeru Parkinsonove in Alzheimerjeve bolezni pa za 13% ob strogem upo\xc5\xa1tevanju prehrane."