b'\n_START_ARTICLE_\nVitomil Zupan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je avstroogrskemu oficirju Ivanu ter u\xc4\x8diteljici Ivanki, rojeni Korban. O\xc4\x8de je leta 1916 padel v vojni, mati pa se je znova poro\xc4\x8dila. Gimnazijo je kon\xc4\x8dal v Ljubljani in se po maturi vpisal na gradbeni oddelek Tehni\xc5\xa1ke fakultete v Ljubljani, a \xc5\xa1tudij gradbeni\xc5\xa1tva zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1ele leta 1959. Od mladih let pa do smrti je iskreno prijateljeval z Borisom Fakinom (Igorjem Torkarjem). Torkar je po njem povzel poteze za lik Mita Koprivarja - Boksmita v knjigi Umiranje na obroke. _NEWLINE_Bil je precej boemskega duha. Veliko je potoval in v tem \xc4\x8dasu opravljal prilo\xc5\xbenostna dela, med drugim je bil kurja\xc4\x8d na angle\xc5\xa1ki ladji, u\xc4\x8ditelj smu\xc4\x8danja v Bosni, pleskar v Franciji, poklicni boksar in postavljavec strelovodov._NEWLINE_V domovini se je povezal z levi\xc4\x8darji v \xc5\xa1tudentskem gibanju in se kot \xc4\x8dlan Sokola priklju\xc4\x8dil OF kmalu po ustanovitvi. Leta 1942 ga je italijanski okupator interniral v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v \xc4\x8ciginju in v Gonarsu, od koder se je \xe2\x80\x93 sode\xc4\x8d po lastnem \xc5\xbeivljenjepisu, objavljenem v Interpretacijah \xe2\x80\x93 re\xc5\xa1il in od\xc5\xa1el k partizanom. Pred odhodom je po\xc5\xbegal veliko ve\xc4\x8dino svojih rokopisov. Pisal je tudi kot partizan. Napisal je ve\xc4\x8d ske\xc4\x8dev, leta 1945 je iz\xc5\xa1la psiholo\xc5\xa1ka novela s partizansko tematiko Andante patetico, slednjo je literarna kritika \xe2\x80\x93 zaradi pripovedi o \xc5\xbealosti in obupu zaradi nasilnih smrti \xe2\x80\x93 ozna\xc4\x8dila kot dekaden\xc4\x8dno._NEWLINE_Po vojni je bil urednik kulturnega programa na Radiu Ljubljana. Leta 1947 je dobil Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za novelo Rojstvo v nevihti, leto kasneje so ga zaprli in mu odvzeli dovoljenje za pisanje. Obto\xc5\xbeen je bil nemorale, poskusa posilstva in uboja, povzro\xc4\x8ditve samomora prijateljice, izdajanja dr\xc5\xbeavnih skrivnosti in sovra\xc5\xbene propagande. S strani Okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani je bil obsojen na deset let zapora, na njegovo prito\xc5\xbebo pa mu je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de leta 1949 ("zaradi neprimernega vedenja pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem") zvi\xc5\xa1alo kazen na 18 let zapora s prisilnim delom in na pet let izgube dr\xc5\xbeavljanskih pravic. V zaporu je zbolel za jetiko in bil (na intervencije od zunaj) prvi jetnik, operiran na plju\xc4\x8dih. Ta \xc4\x8das svojega \xc5\xbeivljenja je opisal v romanu Levitan. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8den je bil leta 1954. V zaporu je napisal veliko pesmi, ki so iz\xc5\xa1le skoraj 20 let po njegovi smrti v zbirki Pesmi iz zapora._NEWLINE_Po vrnitvi iz zapora je do\xc5\xa1tudiral in kot in\xc5\xbeenir gradbeni\xc5\xa1tva prijavil patent Prometni svetlobni signali, vgrajeni v cesti\xc5\xa1\xc4\x8de. Nato je vseskozi deloval kot samostojni pisatelj. Vrsta kraj\xc5\xa1ih proznih del je iz\xc5\xa1la po \xc4\x8dasopisih pod psevdonimi, ki se vsi kon\xc4\x8dajo na \xc4\x8drko "s" (Ris, Van Klas ipd.), nekaj \xc4\x8dasa je svoja dela objavljal pod psevdonimom Langus. Napisal je tudi ve\xc4\x8d radijskih in televizijskih iger ter filmskih scenarijev. Njegova dela so izhajala z velikim \xc4\x8dasovnim zamikom (tudi po ve\xc4\x8d desetletij); drame so uprizarjali tudi \xc5\xa1ele po 40 letih. Leta 1984 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za literarno delo, kar pa je povzro\xc4\x8dilo zadovoljstvo in gnev, slednje predvsem zaradi tem, ki so bile lastne njegovemu pisateljskemu ustroju in ki so veljale za tabu; tu predvsem seksualne teme. Dvakrat je bil poro\xc4\x8den in dvakrat lo\xc4\x8den. Iz prvega zakona (1945) ima dva sina, iz drugega (1966) pa h\xc4\x8der. \xc5\xbdivel je na Valjav\xc4\x8devi ulici v Ljubljani \xe2\x80\x93 ob tej hi\xc5\xa1i se nahaja spominska plo\xc5\xa1\xc4\x8da Radia Kri\xc4\x8da\xc4\x8d, kjer je bil sede\xc5\xbe omenjenega radia. Pokopan je na \xc5\xbdalah.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi objavljen tekst je novela \xc4\x8crni \xc5\xa1ahovski konj (1933), Zupanovo prvo prozno besedilo, samostojno objavljeno v knji\xc5\xbeni obliki, pa je novela Adante patetico, podnaslovljena Povest o panterju Dingu (1945). Besedilo je bilo kasneje vklju\xc4\x8deno v izbor novel Son\xc4\x8dne lise (1969)._NEWLINE_Ljubljanska Drama je tik pred vojno sprejela v svoj repertoar dramo Stvar Jurija Trajbasa, ki je knji\xc5\xbeno iz\xc5\xa1la leta 1947, a je italijanska cenzura uprizoritev prepovedala. Tudi sicer je tedanja oblast delo sprejela z ogor\xc4\x8denjem, \xc4\x8de\xc5\xa1 da gre za poveli\xc4\x8devanje zla, veliko te\xc5\xbeav zaradi omenjenega dela si je Zupan nakopal tudi na sodnem procesu leta 1949._NEWLINE_V petdesetih letih in pozneje se je loteval filmskih scenarijev, vsega jih je napisal okoli 50. Realizirani so bili: Pet minut raja (1959), Dobri stari pianino (1959), Sre\xc4\x8da dolazi u 9 (1961), Sjenka slave (1962), Na\xc5\xa1 avto (1962), Peta zaseda (1968), Idealist (1976). Ljubljanska Televizija mu je uprizorila pet dram: Pri\xc4\x8dakovanje jutra in Strup (1961), Sarabanda za obe\xc5\xa1ence (1968), Atentator in kralj (1971), Ulica treh rodov (1972, 1974), nadaljevanka v sedmih delih Vest in plo\xc4\x8devina (1973). Radio Ljubljana je predvajal naslednje radijske igre: Smrt luninega \xc5\xbearka (1962), S strahom in pilulo hrabrosti okrog sveta (1968), Upor \xc4\x8drvov (1969, 1970), Su\xc5\xbeenjski trg (1971), Poplah na ladji Jutro (1973), Odlo\xc4\x8ditev (1976), Pti\xc4\x8di pojejo pesem (1977)._NEWLINE_V sedemdesetih letih je objavil sedem proznih del, natisnjene so bile \xc5\xa1tiri njegove drame, dalj\xc5\xa1i esej o oblikovnih zna\xc4\x8dilnostih sodobnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da z naslovom Sholion (1972) in pesni\xc5\xa1ka zbirka Polno\xc4\x8dno vino (1973). To je bil \xc4\x8das njegove dokon\xc4\x8dne in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uveljavitve._NEWLINE_Slogovno je Zupan raznovrsten: najprej je bil njegov slog socialnorealisti\xc4\x8den, nato pa bolj modernisti\xc4\x8den. V modernisti\xc4\x8dnih romanih prikazuje "problemati\xc4\x8dne" junake vojnega \xc4\x8dasa. Zupanov literarni opus ni le raznolik, temve\xc4\x8d tudi obse\xc5\xbeen, znotraj njega je namre\xc4\x8d mo\xc4\x8d najti pripovedno prozo, gledali\xc5\xa1ko, radijsko in televizijsko dramatiko, filmsko scenaristiko, poezijo, esejistiko, filmsko kritiko in prevajalstvo; najve\xc4\x8d je romanov._NEWLINE_Posebno odkritje so \xc5\xa1tirje romani, natisnjeni ve\xc4\x8d kot tri desetletja po nastanku: Potovanje na konec pomladi (prvotno Tajsi, v podnaslovu Blisk v \xc5\xa1tirih barvah), Klement, Zasledovalec samega sebe (prvotno Tah) in Mrtva mlaka. Potovanje na konec pomladi in Zasledovalec samega sebe sta zunaj prevladujo\xc4\x8dih smeri v tedanji slovenski prozi, ob \xc4\x8dasu nastanka (1937\xe2\x80\x931940) sta se bolj ujela s so\xc4\x8dasnimi evropskimi tokovi in v mnogo\xc4\x8dem prehitela kasnej\xc5\xa1o slovensko modernisti\xc4\x8dno prozo._NEWLINE_Njegovo literaturo je nemogo\xc4\x8de lo\xc4\x8diti od osebnega \xc5\xbeivljenja, dobr\xc5\xa1en del njegovih knjig je izrazito avtobiografski: Komedija \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega tkiva zajema pisateljevo predvojno usodo, Menuet za kitaro \xc5\xbeivljenje med vojno, Levitan (v podnaslovu roman, ali pa tudi ne) prestajanje zaporni\xc5\xa1ke kazni, Igra s hudi\xc4\x8devim repom povojni \xc4\x8das (ta roman je izrazito seksualen), nedokon\xc4\x8dani roman Apokalipsa sedanjosti pa pisateljevo jesen \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Po njegovem romanu Menuet za kitaro je re\xc5\xbeiser \xc5\xbdivojin Pavlovi\xc4\x87 posnel celove\xc4\x8derni film Nasvidenje v naslednji vojni._NEWLINE_Avtor je \xc4\x8drpal snov iz lastnih do\xc5\xbeivetij in iz literature, ki jo je (pre)bral. Svojih knjig na za\xc4\x8detku ni mogel tiskati (zaradi svojega nasprotovanja socrealizmu), Potovanje v tiso\xc4\x8dera mesta je lahko izdal le pod psevdonimom. To potovanje naj bi pomenilo pisateljevo potovanje do temeljnih \xc5\xbeivljenjskih spoznanj \xe2\x80\x93 poglavitna in zadnja pa naj bi bila smrt.\n_START_SECTION_\nBiografije in antologije\n_START_PARAGRAPH_\nVitomil Zupan \xe2\x80\x93 Va\xc5\xbeno je priti na gri\xc4\x8d (uredniki: Alenka Puhar, Ifigenija Simonovi\xc4\x87, Ale\xc5\xa1 Berger, Nela Male\xc4\x8dkar in dr.); Mladinska knjiga, 2014._NEWLINE_Obraz se\xc5\xbeganega: izbor iz literarnih del (956 str.; uredil Aleksander Zorn), Beletrina, 2019.'