b'\n_START_ARTICLE_\nKlavdij Zornik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKlavdij Ivan Zornik se je rodil v Kopru jetni\xc5\xa1kemu pazniku Ivanu in Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ki (rojeni \xc5\xbdagar). Leta 1914 se je dru\xc5\xbeina preselila v Slovenijo. V Mariboru je obiskoval u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer ga je z risanjem seznanil Anton Gvajc, in 1933 maturiral. Od 1934\xe2\x80\x931938 je \xc5\xa1tudiral na Akademiji likovnih umetnosti v Zagrebu. Leta 1940 je nastopil slu\xc5\xbebo profesorja risanja na de\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Mariboru; 1941 so ga Nemci izgnali v Mrkonji\xc4\x87 Grad (BiH), od koder je prebe\xc5\xbeal v Vara\xc5\xbedin, tam 1942 u\xc4\x8dil risanje na gimnaziji do prisilne mobilizacije v vojsko NDH a je \xc5\xa1e pred kapitulacijo Italije pobegnil v partizane kjer so ga dodelili kulturno-prosvetnim oddelkom: v \xc5\xa1tab III. proletarske brigade (ilustriral brigadni list, portretiral, risal plakate, stenske kompozicije z motiviko NOB), \xc5\xa1tab 1. divizije (poletje\xe2\x80\x93jesen 1944) in \xc5\xa1tab I. armade (do julija 1945), kjer je vodil slikarsko, fotografsko, glasbeno in kino sekcijo, zbiral fotodokumentacijo (nekaj tega gradiva hranita Vojni muzeju v Beogradu in Muzej novej\xc5\xa1e zgodovine Slovenije v Ljubljani). Po vojni je do 1959 u\xc4\x8dil risanje na gimnazijah v Ljubljani (Be\xc5\xbeigrad, Moste), ob delu \xc5\xa1tudiral sodobne metode pouka risanja in likovne teorije, oboje posredoval na \xc5\xa1tevilnih predavanjih u\xc4\x8diteljem. V letih 1957\xe2\x88\x921975 je pou\xc4\x8deval metodiko na ALU v Ljubljani, 1959 je bil tu izvoljen za docenta metodike likovnega pouka in teorije, 1965 za izrednega, 1972 pa za rednega profesorja, od 1973\xe2\x80\x931975 je bil rektor ljubljanske ALU, 1965\xe2\x80\x931975 \xc4\x8dlan republi\xc5\xa1ke komisije za profesorske strokovne izpite. Prejel je ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih odlikovanj in priznanj._NEWLINE_Svoj ustvarjalni vrh je Zornik dosegel v 50-letih 20. stoletja, in sicer s figuralnim slikarstvom, oprtim na izro\xc4\x8dilo predvojnega hrva\xc5\xa1kega ekspresionizma. Magi\xc4\x8dno ekspresivnost odrevenelih figur, ki je vidna pri delu Mati iz leta 1955, je stopnjeval s svetlobnimi kontrastom barvnih nanosov. Motiviko je \xc4\x8drpal iz spominov na partizanstvo, sicer pa je bil osredoto\xc4\x8den na simboli\xc4\x8dno dojemanje vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, zlasti kme\xc4\x8dkega. V prizore z robustnimi ljudmi v ritmizirano hriboviti pokrajini je vna\xc5\xa1al trpko ob\xc4\x8dutje \xc5\xbeivljenjske usojenosti, pridih obrednosti in miti\xc4\x8dne veljavnosti, pa tudi magi\xc4\x8dnost vasovanj in prvinsko rado\xc5\xbeivost veselja. Slikal je tudi pokrajine, portrete in tiho\xc5\xbeitja._NEWLINE_Kot pisec univerzitetnih u\xc4\x8dbenikov o metodiki likovnega pouka se je intezivno posve\xc4\x8dal tudi teoreti\xc4\x8dnemu delu. Napisal je: skripta Likovni pouk in metodika likovnega pouka (1966); Pouk risanja (1966); Likovna umetnost I-II (1968, 1969).'