b'\n_START_ARTICLE_\nStanovsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nStanovsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de na Kongresnem trgu v Ljubljani je bilo v predhodnici zgradbe, v kateri danes domuje Slovenska filharmonija.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 18. stoletja so na vzhodnem delu dana\xc5\xa1njega Kongresnega trga v Ljubljani zgradili poslopje za eno prvih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d na takratnem slovenskem ozemlju._NEWLINE_Na Valvasorjevi veduti Ljubljane in Florjan\xc4\x8di\xc4\x8devem zemljevidu iz leta 1744 je na tem mestu vidna de\xc5\xbeelna jahalnica, ki je bila zgrajena v 17. stoletju. Jahalnica je nastala pred vicedomskim dvorcem oziroma pred vicedomskimi vrati. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de predstave so se do izgradnje Stanovskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da odvijale v Mestni hi\xc5\xa1i ali v omenjeni jahalnici. Leta 1756 so kranjski de\xc5\xbeelni stanovi naro\xc4\x8dili za prezidavo jahalnice v de\xc5\xbeelno stanovsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Zasnovo in maketo je izdelal arhitekt Candido Zulliani. Izvedbeni projekt je izdelal de\xc5\xbeelni arhitekt Lovrenc Prager (1720 \xe2\x80\x93 1791). Gradnja se je za\xc4\x8dela junija 1765 in bila dokon\xc4\x8dana v \xc5\xa1estih mesecih. Pri gradnji je sodeloval tudi stavbni izvedenec in gledali\xc5\xa1ki nadzornik, ljubljanski vedutist Joseph Leopold Wiser pl. Berg. Za slikarska dela sta avtorja Dunaj\xc4\x8dana Johann Gfall in Mittermayer._NEWLINE_Baro\xc4\x8dno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo enakega tlorisa kot jahalnica, na to so dozidali dve nadstropji in vse prekrili s \xc5\xa1tirikapno streho. Glavna fasada je dobila trikotno \xc4\x8delo, okra\xc5\xa1eno s \xc5\xa1tukaturo in altano nad vhodnim portalom. Nad pritli\xc4\x8djem so bili pilastri s preprostimi kapiteli, vogala pa sta bila \xc4\x8dlenjena z rusticiranima trakovoma. Okna v prvem nadstropju so imela profilirane preklade, v drugem nadstropju pa so bila manj\xc5\xa1a in kvadratna. Velika lira na sredini je poudarjala namembnost stavbe. Druge fasade niso bile posebej \xc4\x8dlenjene. Notranjost je bila izdelana iz lesa. Zidani so bili le zunanji zidovi. V gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je bilo 400 sede\xc5\xbeev in 200 stoji\xc5\xa1\xc4\x8d. Svetili so z lojenicami, ob\xc4\x8dasno tudi z vo\xc5\xa1\xc4\x8denkami. V stavbi je bilo tudi specialno gasilsko orodje._NEWLINE_Zgradba je bila pogosto prenavljana. Leta 1788 so v parterju klopi nadomestili z usnjenimi sede\xc5\xbei. Leta 1829 je bila prenovljena tako zunaj kot znotraj. Predelali so lo\xc5\xbee in zgradili nov oder skupaj z opremo. Med letoma 1845 in 1846 so gledali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbee drugi\xc4\x8d temeljito prenovili in posodobili. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je dobilo klasicisti\xc4\x8dno podobo. Fasado je dobila velike slepe arkade, s pravokotnimi in polkro\xc5\xbenimi okni. Trikotno \xc4\x8delo so zapolnili z novim figuralnim \xc5\xa1tukiranim reliefom. Nova je bila tudi notranjost, urejena bolj udobno. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je dobilo tudi ogrevanje. Svetili pa so s plinom in vo\xc5\xa1\xc4\x8denkami._NEWLINE_V no\xc4\x8di na 17. februar 1887 je ogenj popolnoma uni\xc4\x8dil Stanovsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po po\xc5\xbearu so podrli \xc5\xa1e kar je ostalo od zidov. Na javni dra\xc5\xbebi leta 1888 je zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de odkupila Filharmoni\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba. To je leta 1889 za\xc4\x8delo graditi stavbo dana\xc5\xa1nje Slovenske filharmonije. Nova zgradba je bila v glavnem kon\xc4\x8dana leta 1891, dokon\xc4\x8dana pa do leta 1898. Na\xc4\x8drte je leta 1888 izdelal arhitekt Adolf Wagner iz Gradca, ki je bil med letoma 1873 in 1883 predstojnik gradbenega urada v Ljubljani. Med samo gradnjo jih je nekoliko spremenil stavbenik Vilijem Treo._NEWLINE_Stavba ima neorenesan\xc4\x8dno glavno fasado z zaokro\xc5\xbeenimi vogali. V stavbi je ena ve\xc4\x8dja koncertna dvorana in manj\xc5\xa1a za komorne zasedbe. Velika dvorana sega skozi dve nadstropji. Odrski del je polkro\xc5\xbeno sklenjen, stene so bogato \xc4\x8dlenjene s pilastri in ven\xc4\x8dnimi zidci._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d so stavbo prenovili leta 1937 po na\xc4\x8drtih arhitekta Jo\xc5\xbeeta Platnerja. Veliki dvorani so dodali balkon. Na zadnji strani stavbe so po idejnem predlogu arhitekta Jo\xc5\xbeeta Ple\xc4\x8dnika zgradili prizidek. Valovito nagubano fasado z vazami in stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem v pritli\xc4\x8dju so povezali z re\xc4\x8dnim obre\xc5\xbejem. Zaradi prizidka so morali zazidati nekaj oken v veliki dvorani. Leta 2001 so stavbo ponovno prenovili. Tokrat po na\xc4\x8drtih Biroja 71. Zasteklili so Ple\xc4\x8dnikovo stebri\xc5\xa1\xc4\x8de ob sprehajalni obre\xc4\x8dni poti ter nadzidali stranski krili.\n_START_SECTION_\nDejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nPredstave poklicnih igralcev so se za\xc4\x8dele \xc5\xbee v drugi polovici 17.stoletja. Neprekinjeno pa so se predstave odvijale od leta 1768 dalje. Uprizarjale so se dramske in operne predstave, v glavnem v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, v manj\xc5\xa1em dele\xc5\xbeu pa v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prva predstava v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini je bila krstna uprizoritev Linhartove \xc5\xbdupanove Micke leta 1789. Med francosko okupacijo v letih 1810 do 1813 je Ljubljana ostala skoraj \xc5\xa1tiri leta brez igralske dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Ker je primanjkovalo denarja za gradnjo in obnavljanje stavbe, so prodajali lo\xc5\xbee in sede\xc5\xbee. Kranjski de\xc5\xbeelni stanovi so svoj del sede\xc5\xbeev prav tako oddajali in to na za\xc4\x8detku vsake sezone. Abonmaje na lo\xc5\xbee in glavne sede\xc5\xbee so imeli v zakupu pomembni Ljubljan\xc4\x8dani, lo\xc5\xbee ali zaprte sede\xc5\xbee so med drugimi zakupili Bla\xc5\xbe Crobath, dru\xc5\xbeina Primic, de\xc5\xbeelni zdravnik Fran Viljem Lipi\xc4\x8d, \xc5\xbeupan Janez Nepomuk Hradecky.'