b"\n_START_ARTICLE_\nAfroameri\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nAfroameri\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost je knji\xc5\xbeevnost ameri\xc5\xa1kih \xc4\x8drncev. Izraz \xc4\x8drnska literatura, ki ga sinonimno uporabljamo, je manj natan\xc4\x8den, saj zajema tudi literaturo temnopoltih v Afriki in drugod. Za\xc4\x8dela se je v 18. stoletju in je danes prepoznavna z avtorji, kot sta Toni Morrison in Walter Mosley; vplivala je na gospel, blues in rap.\n_START_SECTION_\nZgodnja afroameri\xc5\xa1ka literatura\n_START_PARAGRAPH_\nNajzgodnej\xc5\xa1e znano delo je pesem Bars Fight Lucy Terry o dogodku iz leta 1746, ki se je z ustnim izro\xc4\x8dilom ohranila do leta 1855, ko je bila kon\xc4\x8dno objavljena. \xc5\xbde leta 1773 pa je iz\xc5\xa1la knjiga Phillis Wheatley z naslovom Poems on Various Subjects, Religious and Moral. Phillis je bila su\xc5\xbenja pri bostonski dru\xc5\xbeini, ki ji je nudila tudi izobrazbo; pri njih se je soo\xc4\x8dila z literaturo in ob spodbujanju gospodarjev \xc5\xa1e sama za\xc4\x8dela pisati pesmi, podobne britanski literaturi 18. stoletja. Za javnost je bila misel, da je dvajsetletna temnopolta su\xc5\xbenja pesnica, tako neverjetna, da je moralo 18 uglednih bostonskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov podpisati izjavo, da je delo res njeno, kar so storili \xc5\xa1ele po zasli\xc5\xa1anju o gr\xc5\xa1kih in latinskih bogovih, Johnu Miltonu in drugih, ki so navdihovali Phillisino poezijo. Izjavo so kot predgovor vklju\xc4\x8dili v knjigo. Gospodar je pred svojo smrtjo Phillis osvobodil in dekle se je poro\xc4\x8dilo s temnopoltim trgovcem, ki pa ni bil uspe\xc5\xa1en, zato je morala Phillis delati kot slu\xc5\xbekinja in opravljati te\xc5\xbeja dela kot v svojih su\xc5\xbeenjskih \xc4\x8dasih. Od pisanja ni mogla \xc5\xbeiveti, saj je bilo gospodarstvo v ZDA takrat v slabem polo\xc5\xbeaju. Umrla je pri 31 letih. _NEWLINE_Evropejci so se spra\xc5\xa1evali, \xc4\x8de lahko \xc2\xbbafri\xc5\xa1ka \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka vrsta\xc2\xab\xc2\xa0kdaj ustvari pravo literaturo. \xc4\x8ce je to mo\xc5\xbeno, potem sta afri\xc5\xa1ki in evropski \xc4\x8dlovek v svojem bistvu povezana; \xc4\x8de pa to ni mogo\xc4\x8de, naj bi bilo jasno, da je Afri\xc4\x8danom usojeno biti su\xc5\xbenji. Ob izidu knjige Phillis Wheatley so odprli vpra\xc5\xa1anje, ali izdaja njenih pesmi morda pomeni, da je Afri\xc4\x8danka \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bitje in ne bi smela biti zasu\xc5\xbenjena.\n_START_SECTION_\nSu\xc5\xbeenjske zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nSredi 19. stoletja je polemika okrog su\xc5\xbeenjstva pripeljala do razvnetega pisanja na obeh straneh spora \xe2\x80\x93 knjige, kot je Ko\xc4\x8da strica Toma (1852) Harriet Beecher-Stowe (v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino sta jo vzporedno, ne da bi vedela drug za drugega, prevedla Franc Malava\xc5\xa1i\xc4\x8d in Janez Bo\xc5\xbei\xc4\x8d \xc5\xbee leto po izvirniku (1853), sledila sta \xc5\xa1e dva prevoda, Olga Grahor (1934) in Son\xc4\x8dka Lorenci (1973)) so predstavljale pogled zagovornikov odprave su\xc5\xbeenjstva, medtem ko se je na drugi strani razvila tako imenovana\xc2\xa0\xc2\xbbAnti-Tom literature\xc2\xab, ki so jo pisali beli ju\xc5\xbeni pisatelji. Zelo priljubljene so bile su\xc5\xbeenjske zgodbe, ki so jih pripovedovali pobegli su\xc5\xbenji in v njih opisovali grozote, ki so jih do\xc5\xbeiveli. Za te zgodbe so zna\xc4\x8dilni konkretno, predmetno izra\xc5\xbeanje, natan\xc4\x8dno podobje, ironija, cini\xc4\x8den humor, satira, polemiziranje, karikature ... Okrog \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d biv\xc5\xa1ih su\xc5\xbenjev Severne Amerike in Karibov je poro\xc4\x8dalo o svojem \xc5\xbeivljenju, okrog 150 pa je bilo objavljenih v obliki samostojne knjige ali bro\xc5\xa1ure. _NEWLINE_Su\xc5\xbeenjske zgodbe so grobo razdeljene v tri razli\xc4\x8dne kategorije: zgodbe o verski odre\xc5\xa1itvi, zgodbe za spodbujanje boja proti su\xc5\xbeenjstvu in zgodbe o napredku._NEWLINE_Eden bolj znanih takih avtorjev je bil Frederick Douglass, ki je napisal knjigo Narrative of the Life of Frederick Douglass, an American Slave, izdana je bila leta 1845. Tovrstna besedila so belcem prikazala su\xc5\xbeenjstvo z zornega kota temnopoltih in dokazala, da so tudi oni ljudje in imajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke pravice. \xc5\xa0e vedno so nekateri trdili, da gre le za propagando proti su\xc5\xbeenjstvu, vendar pa so besedila med bralci povzro\xc4\x8dila mnogo razprav o rasah, dru\xc5\xbebenih pravicah in svobodi.\n_START_SECTION_\nPrvi roman temnopoltega avtorja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1853 je William Wells Brown izdal roman Clotel, the President's Daughter. Roman govori o h\xc4\x8deri ameri\xc5\xa1kega predsednika in njegove temnopolte su\xc5\xbenje. Znano je, da so imeli zgodnji ameri\xc5\xa1ki predsedniki su\xc5\xbenje, tretji predsednik Thomas Jefferson naj bi imel ve\xc4\x8d otrok s svojo su\xc5\xbenjo, ki je po smrti \xc5\xbeene postala njegova ljubica.\n_START_SECTION_\nW. E. B. Du Bois, Booker T. Washington, Marcus Garvey\n_START_PARAGRAPH_\nOb prelomu v 20. stoletje je bilo su\xc5\xbeenjstvo \xc5\xbee \xc5\xa1tirideset let ukinjeno in temnopolti so \xc5\xbeiveli po vseh delih Severne Amerike. Gospodarstvo je bilo v razcvetu in mnogo se jih je preselilo na industrializirani sever ter prevzelo slu\xc5\xbebe v tovarnah. Kon\xc4\x8dno so dobili tudi mo\xc5\xbenost izobrazbe in s tem so temnopolti avtorji dobili ob\xc4\x8dinstvo. _NEWLINE_Prvi pomembnej\xc5\xa1i pisatelj je bil W. E. B. Du Bois, eden od ustanoviteljev organizacije za pravice temnopoltih National Association for the Advancement of Colored People (NAACP). Rodil se je v Bostonu in imel malo stikov s temnopoltimi z juga ZDA. Zavzemal je stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da morajo vsi temnopolti postati enakopravni belcem. Poglaviten problem njegovih del je bilo zatiranje. Leta 1903 je izdal vplivno zbirko esejev z naslovom The Souls of Black Folk, v kateri je najti pozneje mnogokrat citiran stavek: \xc2\xbbThe problem of the twentieth century is the problem of the color-line.\xc2\xab\xc2\xa0(Problem 20. stoletja je problem barvne lestvice.) Du Bois je verjel, da bi morali Afroameri\xc4\x8dani zaradi skupnih interesov sodelovati v bitki proti predsodkom in neenakosti. _NEWLINE_Iz tega obdobja po odpravi su\xc5\xbeenjstva je tudi pisatelj Booker T. Washington. Med izdanimi deli najdemo The Future of the American Negro (1899) in Up From Slavery (1901). Washington na nek na\xc4\x8din predstavlja Du Boisu nasprotna gledanja. Verjel je, da morajo temnopolti najprej dokazati enakost belcem in \xc5\xa1ele nato zahtevati konec rasizma. _NEWLINE_Jamaj\xc4\x8dan Marcus Garvey je bil novinar in voditelj kampanje svoje organizacije Universal Negro Improvement Association (UNIA). Spodbujal je ljudi afri\xc5\xa1kega izvora, naj bodo domovini svojih prednikov naklonjeni, in napisal ve\xc4\x8d esejev za \xc4\x8dasopis Negro World. Njegova druga \xc5\xbeena je nekaj njegovih predavanj in drugih del zbrala v knjigah Philosophy and Opinions of Marcus Garvey Or, Africa for the Africans (1924) in More Philosophy and Opinions of Marcus Garvey (1977).\n_START_SECTION_\nHarlemska renesansa\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je vodstvo mesta New York odlo\xc4\x8dilo pozidati severni del Manhattna, naj bi se tam naselili lastniki tovarn. Ker pa se nih\xc4\x8de ni \xc5\xbeelel preseliti tako dale\xc4\x8d, so nastanitev ponudili temnopoltim, ki so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno prihajali in nastala je najbolj znana temnopolta skupnost v ZDA \xe2\x80\x93 Harlem. To je bila urejena soseska, v kateri niso \xc5\xbeiveli le siromaki, ampak tudi izobra\xc5\xbeeni srednji sloj temnopoltih Ameri\xc4\x8danov in skupine pred ukinitvijo su\xc5\xbeenjstva osvobojenih temnopoltih. Po prvi svetovni vojni se je za\xc4\x8delo obdobje, imenovano \xc2\xbbharlemska renesansa\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 izbruh literature, umetnosti, glasbe in gledali\xc5\xa1\xc4\x8da temnopoltih avtorjev iz Harlema. V tem \xc4\x8dasu so zasloveli pesnik in pisatelj Langston Hughes (pesni\xc5\xa1ka zbirka The Weary Blues, roman Not Without Laughter; v za\xc4\x8detku delovanja je izdal tudi zbirko pesmi The Book of American Negro Poetry), pisatelj Jean Toomer (zbirka zgodb, pesmi in skic Cane), zavzeta raziskovalka \xc4\x8drnske kulture Zora Neale Hurston (roman Their Eyes Were Watching God) in drugi. V \xc4\x8dasu harlemske renesanse so se avtorji zavedali, da njihovo ob\xc4\x8dinstvo sestavljajo predvsem belci, saj izobra\xc5\xbeenih temnopoltih ni bilo dovolj, in so temu primerno tudi izbirali teme svojih del. _NEWLINE_Katastrofalni zlom ameri\xc5\xa1ke borze konec leta 1929 je pomenil konec zlate dobe za temnopolte Ameri\xc4\x8dane, ki so po tem dogodku svoja dela te\xc5\xbeko objavljali. Richard Wright je bil eden od sre\xc4\x8dne\xc5\xbeev, ki so se vklju\xc4\x8dili v Rooseveltov program za zaposlitev brezposelnih po depresiji, in je med drugo svetovno vojno izdal knjigo na temo rasizma Doma\xc4\x8dinov sin. K pisanju je spodbujal tudi Ralpha Ellisona, ki je z romanom Nevidni \xc4\x8dlovek bralcem predstavil svet obi\xc4\x8dajnega severnoameri\xc5\xa1kega \xc4\x8drnca.\n_START_SECTION_\nGibanje za dr\xc5\xbeavljanske pravice\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1estdesetih letih se je pojavilo gibanje za dr\xc5\xbeavljanske pravice in temnopolti avtorji so se mu mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pridru\xc5\xbeili. Wrightov prijatelj James Baldwin je sicer za\xc4\x8del pisati \xc5\xbee prej, toda svoja pomembnej\xc5\xa1a dela je napisal prav v \xc5\xa1estdesetih letih, na primer Another Country in The Fire Next Time. V svojih delih ni komentiral le rasizma, ampak tudi spolno usmerjenost, dru\xc5\xbeino, politiko in vero. Lorraine Hansberry je bila prva \xc4\x8drnka, ki je do\xc5\xbeivela uprizoritev svoje drame A Raisin in the Sun na Broadwayu in za to celo dobila nagrado kritikov. Pesnik, dramatik, zgodovinar in aktivist Amiri Baraka je bil aretiran zaradi posedovanja oro\xc5\xbeja in v sojenju so ga z branjem njegove poezije na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du poskusili predstaviti kot sovra\xc5\xbenika belcev, kar je povzro\xc4\x8dilo vsesplo\xc5\xa1no nasprotovanje pisateljev. V \xc5\xa1estdesetih letih se je pojavila tudi pesnica in dramati\xc4\x8darka Ntozake Shange z meditiranjem o \xc5\xbeenskah z naslovom For Colored Girls Who Have Considered Suicide / When the Rainbow Is Enuf.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crnska literatura danes\n_START_PARAGRAPH_\nV 70. in 80. letih so dela temnopoltih avtorjev za\xc4\x8dela zasedati prva mesta na seznamih uspe\xc5\xa1nic. James Emanuel je bil leta 1968 urednik zbirke \xc4\x8drnskih zapisov Dark Symphony: Negro Literature in America, ki je zelo vplivala na nastanek mnogih poznej\xc5\xa1ih del. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu sta zasloveli Toni Morrison (Ljubljena) in Alice Walker (Nekaj vijoli\xc4\x8dastega), pa tudi Alex Haley (Korenine, The Autobiography of Malcom X), Maya Angelou (I Know Why the Caged Bird Sings), Gayl Jones (Corregidora, Eva's Man), Jamaica Kincaid] (At the Bottom of the River, Annie John) in John Edgar Wideman (The Homewood Trilogy)._NEWLINE_Ve\xc4\x8d avtorjev \xc4\x8drnske literature je v zadnjih desetletjih dobilo Pulitzerjevo nagrado: Toni Morrison za roman Ljubljena, Alex Haley za Korenine: Saga o ameri\xc5\xa1ki rodovini, Alice Walker za pisemski roman Nekaj vijoli\xc4\x8dastega in drugi, zadnji je bil leta 2004 Edward P. Jones za roman The Known World. Med mlaj\xc5\xa1imi afroameri\xc5\xa1kimi romanopisci so uspe\xc5\xa1ni David Anthony Durham, Tayari Jones, Kalisha Buchanon in drugi. Pi\xc5\xa1ejo tudi fantastiko, znanstveno fantastiko, grozljivko (Walter Mosley, Robert Fleming, John Ridley ...). _NEWLINE_Veliko podporo \xc4\x8drnska literatura dobiva s strani knji\xc5\xbenega kluba Oprah Winfrey, Oprah's Book Club, ki prina\xc5\xa1a temnopoltim piscem precej ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dinstvo, kot bi ga morda dosegli brez nje.\n_START_SECTION_\nTeme\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crnska literatura se loteva najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih tem, najve\xc4\x8dkrat pa raziskuje probleme svobode in enakosti, ki sta bila temnopoltim v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike dolgo nedosegljiva. Pogoste teme so tudi afroameri\xc5\xa1ka kultura, rasizem, vera, su\xc5\xbeenjstvo in ob\xc4\x8dutenje doma.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8crnci v slovenski literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8delo se je z dvojnim, paralelnim prevodom Ko\xc4\x8de strica Toma Harriet Beecher Stowe: Stric Toma\xc5\xbe ali \xc5\xbeivljenje zamorcov v Ameriki Janeza Bo\xc5\xbei\xc4\x8da in Stric Tomova ko\xc4\x8da ali \xc5\xbdivljenje zamorcov v robnih der\xc5\xbeavah svobodne s\xc3\xa9verne Amerike Franca Malava\xc5\xa1i\xc4\x8da 1853. Sicer v slovenski knji\xc5\xbeevnosti nastopajo ve\xc4\x8dinoma afri\xc5\xa1ki in ne ameri\xc5\xa1ki \xc4\x8drnci. 1923 je v podlistku Slovenskega naroda izhajal prevod \xc2\xbbresni\xc4\x8dnega \xc4\x8drnskega romana\xc2\xab\xc2\xa0Batuala Ren\xc3\xa9ja Marana."