b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Skrinjar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Skrinjar se je rodila materi Tereziji Tarman in o\xc4\x8detu Andreju Manfredi na doma\xc4\x8di kmetiji. V Kobaridu je obiskovala dvorazredno osnovno \xc5\xa1olo, leta 1868 pa je postala u\xc4\x8denka Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da, ki je takrat nastopil kot kaplan in katehet.\n_START_SECTION_\nNovinarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV krogu so\xc5\xa1olcev iz kobari\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, v katerem so bili tudi pesnik Josip Pagliaruzzi Krilan, skladatelj Andrej Volari\xc4\x8d, in novinar ter politik Andrej Gabr\xc5\xa1\xc4\x8dek, se je Marija navdu\xc5\xa1ila nad socialnim in narodnim delom. V \xc4\x8dasopisih So\xc4\x8da, Edinost in Slovanski svet se je zavzemala za pisanje o \xc5\xbeenski problematiki in pravicah, napisala pa je ve\xc4\x8d prispevkov o revnih doma\xc4\x8dinkah, ki so kot slu\xc5\xbekinje in dojilje delale v Trstu in Aleksandriji._NEWLINE_Franca Podgornika, izdajatelja in urednika \xc4\x8dasopisa Slovanski svet, je prepri\xc4\x8dala, da je objavil prvo \xc5\xbeensko rubriko z naslovom \xc5\xbdenstvo, ki je v \xc4\x8dasopisu izhajalo med letoma 1894 in 1895. V rubriki je pod nadimkom Zmagoslava pisala o \xc5\xbeenskah, ki so se morale iz doma\xc4\x8dih krajev za pre\xc5\xbeivetje preseliti v tujino, ter se zavzemala za izobra\xc5\xbeevanje \xc5\xbeensk. V devetdesetih letih 19. stoletja je skupaj s Podgornikom dobila podporo tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih liberalcev in pripomogla k rojstvu prvega slovenskega \xc5\xbeenskega lista, ki ga je med letoma 1897 in 1902 vodila tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka pisateljica Marica Nadli\xc5\xa1ek. Marija je po prvi svetovni vojni pisala tudi za \xc4\x8dasopise Jadranka, Slovenska \xc5\xbeena in \xc5\xbdenski svet.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xa1tvo sv. Nikolaja\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je po poroki s stra\xc5\xbemojstrom Simonom Skrinjarjem in rojstvu \xc5\xa1tirih otrok preselila v Trst, se je njeno javno udejstvovanje \xc5\xa1ele zares za\xc4\x8delo. Najprej je v korist tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke Dru\xc5\xbebe sv. Cirila in Metoda izdajala razglednice s slikami pomembnih Slovencev, ob tem pa je tudi izumila teko\xc4\x8dino Morana za odpravljanje u\xc5\xa1i in drugih zajedavcev._NEWLINE_Leta 1898 je ustanovila prvo \xc5\xbeensko slovensko dobrodelno ustanovo Zavod sv. Nikolaja, ki je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Trsta skrbel za brezposelne slu\xc5\xbekinje. Zavod je deloval v ve\xc4\x8dnadstropni stavbi na ulici Farneto (danes Via Ginnastica), ki jo je kupila s pomo\xc4\x8djo ban\xc4\x8dnega posojila in zasebnih donatorjev._NEWLINE_Ustanova je mladim dekletom nudila te\xc4\x8daje, jim pomagala pri zaposlitvi, se ukvarjala s policijo in sodi\xc5\xa1\xc4\x8di, ter skrbela za pridobivanje finan\xc4\x8dnih sredstev. Marija je po ulicah, gostilnah in zaporih iskala dekleta, ki bi jih lahko obvarovala pred te\xc5\xbeavami._NEWLINE_Nato je ustanovila \xc5\xa1e nadaljevalno \xc5\xa1olo za slu\xc5\xbekinje, do leta 1907 pa je sprejela \xc5\xbee devet tiso\xc4\x8d deklet. Po letu 1919 je zavod zaradi premajhne finan\xc4\x8dne podpore slovenskih dobrotnikov in ob\xc4\x8din ter nenaklonjenosti Cerkve ter italijanskih oblasti prenehal delovati. Marija se je nato umaknila iz javnega \xc5\xbeivljenja in nekaj let \xc5\xbeivela v Podgorici, zadnja leta pa v Kri\xc5\xbeu pri Tomaju. Tam je postala dobra prijateljica dru\xc5\xbeine Sre\xc4\x8dka Kosovela.'