b'\n_START_ARTICLE_\nFrancoska tujska legija\n_START_SECTION_\nustanovitev 1831\n_START_PARAGRAPH_\nFrancosko tujsko legijo je 9. marca 1831 ustanovil francoski kralj Ludvik Filip I. Francoski. Tega leta je Francija osvajala Al\xc5\xbeirijo in je tam potrebovala vojsko, hkrati pa se je v istem obdobju v Francijo zateklo veliko \xc5\xa1tevilo tujcev iz drugih evropskih dr\xc5\xbeav. Z ustanovitvijo legije je kralj pridobil voja\xc5\xa1ko silo in se isto\xc4\x8dasno znebil tujcev, ki jih je poslal v Al\xc5\xbeirijo.\n_START_SECTION_\nAl\xc5\xbeirija 1831-1835\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina legije se za\xc4\x8dne z osvajanjem Al\xc5\xbeirije in legionarji hitro zaslovijo kot zelo po\xc5\xbertvovalni in trdo\xc5\xbeivi vojaki, ki brez usmiljenja izvr\xc5\xa1ujejo ukaze.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panija 1835-1839\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1835 je dal kralj legijo na razpolago \xc5\xa1panski kraljici Izabeli v boju proti upornikom. Toda \xc5\xa1tevilo legionarjev je zelo hitro upadalo, nekaj zaradi bojev, pa tudi, ker je za njih kraljica zelo slabo skrbela. Tako da je ta \xc2\xbb\xc5\xa1panska legija\xc2\xab\xc2\xa0z boji vse bolj izginjala,tako da je bila v Al\xc5\xbeiriji ustanovljena nova legija tujcev.\n_START_SECTION_\nMehika 1863\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoski legionarji, ki so takrat odpluli proti velikemu mehi\xc5\xa1kemu pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Vera Cruz, niso vedeli, da se bo tam na novo zapisala njihova zgodovina. 30. aprila 1863, je bila njihova naloga zavarovati vlak z zelo pomembnim tovorom, in sicer s tremi milijoni zlatih frankov, strelivom in hrano. Vlak je potoval iz Vera Cruza, od koder so ga poslali francoski vojaki, preko oblegajo\xc4\x8dega Puebla, do Mexico Cityja. To je bila dotlej strate\xc5\xa1ko najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki prevoz v mehi\xc5\xa1ki akciji._NEWLINE_Polkovnik Jeanningros, ki je dobil nalogo zavarovati vlak, ni vedel, komu naj zaupa tretjo \xc4\x8deto legije, katere skoraj polovica je bila v bolnici, preganjala pa jih je rumena mrzlica in \xc4\x8drni izbljuvek. Kapitan Danjou se je takoj ponudil za vodjo \xc4\x8dete, vendar je bil invalid, zato je polkovnik nad njegovo ponudbo malo okleval. Danjouju je v \xc4\x8dasu njegove voja\xc5\xa1ke kariere v roki razneslo signalno pi\xc5\xa1tolo in je tako izgubil zapestje. Ker se ni hotel odpovedati vojski, si je dal izdelati leseno protezo in je odtlej v legiji opravljal pisarni\xc5\xa1ke naloge. Danjou je nadrejenemu obljubil, da mu bo v veliko \xc4\x8dast, \xc4\x8de bo lahko povedel tretjo \xc4\x8deto v boj, \xc4\x8de bo to potrebno. Polkovnik Jeanningros ni mogel drugega kot privoliti._NEWLINE_Ob enih pono\xc4\x8di 30. aprila se je tretja \xc4\x8deta odpravila iz Chiquohuita preko Pasa del Macha, vasi Camerone in vse do njihovega cilja v Paolo Verde. Danjou je bil umirjenega zna\xc4\x8daja, ki ni dajal vtisa junaka, vendar je bil vojak s telesom in srcem. Ko se je v mladosti odlo\xc4\x8dil za voja\xc5\xa1ki poklic, se je s tem uprl o\xc4\x8detovi \xc5\xbeelji, ki je pri\xc4\x8dakoval od njega, da prevzame dru\xc5\xbeinsko klobu\xc4\x8darsko obrt v vasici Chalabre ob vzno\xc5\xbeju Pirenejev. Med trojico oficirjev, ki so se z dvain\xc5\xa1estdesetimi legionarji namenili zavarovati zelo pomemben konvoj pred napadom uporni\xc5\xa1kih Mehi\xc4\x8danov, je bil Danjou edini, ki je kon\xc4\x8dal voja\xc5\xa1ko akademijo na Saint-Cyru. Tik pred svitom so nedale\xc4\x8d od Camerona, opravili postanek za kavo in prigrizek. Stra\xc5\xbear je nenadoma opozoril  na kak\xc5\xa1nih dvajset mehi\xc5\xa1kih konjenikov, ter dal znak za nevarnost._NEWLINE_Takoj so sko\xc4\x8dili na noge ter odhiteli v kritje vasi Camerone, saj bi jih na planem mehi\xc4\x8dani hitro pokon\xc4\x8dali. Danjou se je v tistem trenutku spomnil polkovnikovih besed, da mora vlak za vsako ceno priti na cilj. Zaukazal je formirati kvadrat in tako odbil prvi napad mehi\xc5\xa1kih konjenikov, ki jih je v tistem trenutku bilo \xc5\xbee kak\xc5\xa1nih sto. Danjou je, medtem ko so se mehi\xc5\xa1ki konjeniki pripravljali na drugi napad, opazil na pol razpadlo haciendi v vasici Camerone, ki bi jim lahko slu\xc5\xbeila kot za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred direktnim napadom. Odbili so tudi drugi napad in se v teku na ukaz in pod vodstvom Danjouja prebili in pognali proti haciendi. Boj je spla\xc5\xa1il mule, ki so se razbe\xc5\xbeale, natovorjene s hrano in vodo. Okrog haciende je na obzorju bilo kak\xc5\xa1nih osemsto konjenikov, z nalogo, da pokon\xc4\x8dajo pe\xc5\xa1\xc4\x8dico legionarjev._NEWLINE_Kapetan Danjou razporedil legionarje po haciendi in jim ukazal, da mora vsaka krogla zadeti. Odprl je steklenico francoskega vina in ga za\xc4\x8del \xc4\x8dastno deliti, tako da je vsak dobil po\xc5\xbeirek in si spral pra\xc5\xa1na usta, pome\xc5\xa1ana z lepljivo slino, ter tako za trenutek pogasil \xc5\xbeejo. Pri tem pa je od njih terjal obljubo, da bodo raje \xc4\x8dastno umrli, kot pa se predali. Ob pol desetih je z belo mahajo\xc4\x8do zastavico na plano prijezdil mehi\xc5\xa1ki kapetan in svaril, da jih je nekajkrat ve\xc4\x8d in da jim polkovnik Milan obljublja \xc5\xbeivljenje, \xc4\x8de se predajo, kar pa je kapetan Danjou zavrnil._NEWLINE_Mehi\xc4\x8dani so napadli z vseh strani. Napad so legionarji srdito odbijali, vendar je malo pred dvanajsto uro krogla zadela kapetana Danjouja naravnost v prsi in oble\xc5\xbeal je mrtev. Zdaj ve\xc4\x8d nikomur ni pri\xc5\xa1la na misel predaja \xc4\x8deprav so Mehi\xc4\x8dani pri\xc5\xa1li \xc5\xbee v drugi\xc4\x8d ponujat, naj odvr\xc5\xbeejo oro\xc5\xbeje. Od nekdanjih 62 legionarjev sta \xc5\xbeivela \xc5\xa1e dva oficirja in \xc5\xa1tirideset legionarjev. Podporo\xc4\x8dnik Vilain je prevzel poveljstvo. Okoli dvanajste ure jih legionar, ki je bil na strehi, obvestil, da se bli\xc5\xbea \xc5\xa1e dodatnih pribli\xc5\xbeno tiso\xc4\x8d mehi\xc5\xa1kih pe\xc5\xa1akov. Legionarji so mol\xc4\x8de umirali. Ostalo je le \xc5\xa1e pet legionarjev, se je spominjal pre\xc5\xbeiveli caporal Maine in gospod poro\xc4\x8dnik Maudet, zaukazal izstreliti poslednje naboje, zatem pa se z bajoneti pognati nad Mehi\xc4\x8dane. V to\xc4\x8di mehi\xc5\xa1kih krogel, so na nogah ostali le \xc5\xa1e Maine, Constantin in Wenzel. Combas je zaustavil mehi\xc5\xa1ke vojake in ogovoril tri legionarje, da se morajo predati. Caporal Maine mu je odgovoril, da se predajo, \xc4\x8de jim pustijo njihovo oro\xc5\xbeje, opravo in \xc4\x8de poskrbijo za njihove ranjene in mrtve legionarje. \xc2\xbbMo\xc5\xbeem, kot ste vi, ne odbijemo ni\xc4\x8desar!\xc2\xab, je odgovoril Mehi\xc5\xa1ki polkovnik Combas in jih odpeljal skozi dolgo vrsto mehi\xc5\xa1kih vojakov do polkovnika Milana._NEWLINE_62 legionarjev pod poveljstvom kapetana Danjouja je dr\xc5\xbealo obljubo do konca. Upirali so se enajst ur proti dva tiso\xc4\x8d neusmiljenim mehi\xc4\x8danom, jih okoli tristo ubili in prav toliko tudi ranili. S svojo \xc5\xbertvijo so re\xc5\xa1ili \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko kompozicijo, ki je varno pripeljala v Soledad in s tem izpolnili nalogo, ki jim je bila zaupana. Na imestu po\xc5\xbertvovalne bitke legionarjev v Mehiki je bil v njihovo \xc4\x8dast leta 1892 postavljen spomenik, na katerem je izklesano:_NEWLINE_\xc2\xbbTukaj je besnelo manj kot \xc5\xa1estdeset nasproti eni celi armadi, katere premo\xc4\x8d mno\xc5\xbeine jih je zlomila. Prej kot pogum je \xc5\xbeivljenje zapustilo te francoske vojake. 30. Aprila 1863 leta je v njihov spomin domovina postavila ta spomenik\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna 1914-1918 in druga svetovna vojna 1940-1945\n_START_PARAGRAPH_\nV tem obdobju se je legija vojskovala na Bli\xc5\xbenjem vzhodu, v Norve\xc5\xa1ki, v Franciji, v Italiji, v Nem\xc4\x8diji, Avstriji, Eritreji in drugod.\n_START_SECTION_\nIndokina 1945-1954\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska vlada je v boje v Indokini poslala Tujsko legijo, vendar je ta izgubila ve\xc4\x8d kot 10.000 legionarjev. To so bile najve\xc4\x8dje izgube v zgodovini legije.'