b'\n_START_ARTICLE_\nMeritev\n_START_PARAGRAPH_\nMer\xc3\xadtev ali m\xc3\xa9rjenje je skupek ali niz opravil za dolo\xc4\x8devanje velikosti kak\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti telesa, kot sta na primer njegova dol\xc5\xbeina ali masa, relativno glede na enoto meritve, oziroma vrednosti neke merjene fizikalne koli\xc4\x8dine. Meritve po navadi zahtevajo merilne priprave, kot sta ravnilo in tehtnica, ki so umerjene, da se lahko telo primerja s kak\xc5\xa1nim standardom, na primer meter ali kilogram. V znanosti, kjer ima to\xc4\x8dna meritev odlo\xc4\x8dilno vlogo, ima meritev tri dele: meritev samo, mejo napake meritve in stopnjo zaupanja - verjetnost, da je dejanska lastnost fizikalnega telesa znotraj meje pogre\xc5\xa1ka._NEWLINE_Izmerimo lahko na primer dol\xc5\xbeino telesa z velikostjo 2,34 m \xc2\xb1 0,01 s 95\xc2\xa0% stopnjo zaupanja._NEWLINE_Z meritvami se ukvarja znanstvena veda metrologija, oziroma meroslovje. V teoriji meritev je meritev opazovanje, ki zmanj\xc5\xa1a negotovost, izra\xc5\xbeeno kot koli\xc4\x8dina. Tak\xc5\xa1na opazovanja opi\xc5\xa1emo z glagolom m\xc3\xa9riti. Vklju\xc4\x8duje dolo\xc4\x8devanje fizikalnih koli\xc4\x8din kot so: dol\xc5\xbeina, razdalja, hitrost, pospe\xc5\xa1ek, temperatura, energija, \xc4\x8das ali Planckova konstanta, tako intenzivne kot ekstenzivne. Lahko vklju\xc4\x8duje tudi stvari, kot je ocenitev vedenja, vrednosti in zaznavanja v pregledih ali preskusih zmo\xc5\xbenosti posameznikov.\n_START_SECTION_\nMerjena koli\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV fizikalnih znanostih je meritev najpogosteje mi\xc5\xa1ljena kot razmerje kak\xc5\xa1ne fizikalne koli\xc4\x8dine do standardne koli\xc4\x8dine iste vrste. Meritev dol\xc5\xbeine je na primer razmerje fizi\xc4\x8dne dol\xc5\xbeine do kak\xc5\xa1ne standardne dol\xc5\xbeine, kot je standardni meter. Meritve so po navadi podane kot zmno\xc5\xbeek realne brezrazse\xc5\xbene \xc5\xa1tevilske vrednosti in merske enote (fizikalne enote) meritve, na primer 2,53 m. V\xc4\x8dasih so meritve podane tudi s kompleksnimi \xc5\xa1tevili, na primer elektri\xc4\x8dna impedanca._NEWLINE_Definicija merjene koli\xc4\x8dine je odvisna od zahtevane to\xc4\x8dnosti meritve. Za popoln opis merjene koli\xc4\x8dine bi potrebovali neskon\xc4\x8dno mnogo informacij in je zato njena definicija vedno nepopolna. Tudi pogojev iz definicije ne moremo nikoli v celoti izpolniti, tako da meritev vedno izvedemo na koli\xc4\x8dini, ki je samo pribli\xc5\xbeek izmerjene.\n_START_SECTION_\nMerilni standardi\n_START_PARAGRAPH_\nZakone, ki urejujejo meritve, so prvotno razvili, da bi prepre\xc4\x8dili prevare. Danes so merske enote v splo\xc5\xa1nem dolo\xc4\x8dene na znanstveni podlagi in urejene z mednarodnimi dogovori. V ZDA komercialne meritve urejuje Nacionalni in\xc5\xa1titut za standarde in tehnologijo (NIST), del Ministrstva za trgovino ZDA.\n_START_SECTION_\nDol\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nRavnilo je priprava, ki se uporablja na primer v geometriji, tehni\xc5\xa1kem risanju, tehniki ali tesarstvu za meritev razdalj/dol\xc5\xbein ali za risanje ravnih \xc4\x8drt. Strogo re\xc4\x8deno je ravnilo priprava za dolo\xc4\x8devanje in delanje ravnih \xc4\x8drt, umerjena priprava za meritev dol\xc5\xbeine pa je merilo (oziroma meter), \xc4\x8deprav se obe pripravi ve\xc4\x8dkrat imenujeta ravnilo. Trak za merjenje se uporablja za meritev, ne pa tudi za risanje ravnih \xc4\x8drt. Dvometrsko tesarsko merilo se lahko zlo\xc5\xbei na dol\xc5\xbeino 20 cm in gre brez problema v \xc5\xbeep. Petmetrski trak za merjenje se lahko zlo\xc5\xbei v majhno ohi\xc5\xa1je.\n_START_SECTION_\nTe\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nKer je to\xc4\x8dna meritev zelo pomembna na mnogih podro\xc4\x8djih in ker so vse meritve neizogibno pribli\xc5\xbeki, je potreben velik napor, da se meritve izvedejo to\xc4\x8dno kot se da. Zgled je ra\xc4\x8dunanje \xc4\x8dasa, ki je potreben, da telo prosto pade z vi\xc5\xa1ine 1 m. Fizika poka\xc5\xbee, da je v Zemljinem te\xc5\xbenostnem polju ta \xc4\x8das enak pribli\xc5\xbeno 0,45 s. Pri tem lahko nastopi ve\xc4\x8d virov za napako. Ra\xc4\x8dun za te\xc5\xbeni pospe\xc5\xa1ek obi\xc4\x8dajno jemlje vrednost 9,8 m/s\xc2\xb2, kar je to\xc4\x8dno na dve decimalni mesti. Zemljino te\xc5\xbenostno polje se spreminja z vi\xc5\xa1ino in je odvisno \xc5\xa1e od drugih \xc4\x8diniteljev. Ra\xc4\x8dun zahteva tudi kvadratni koren iz vrednosti 0,45, kjer se zaokro\xc5\xbea na neko \xc5\xa1tevilo decimalk, v tem primeru na dve. Do sedaj so bili omenjeni le znanstveni viri napake. Pri dejanskem prostem padu z 1 m palice in z uporabo \xc5\xa1toparice za merjenje \xc4\x8dasa padca se pojavijo \xc5\xa1e drugi viri napake. Najbolj obi\xc4\x8dajna je preprosta malomarnost. Te\xc5\xbeko je dolo\xc4\x8diti kdaj to\xc4\x8dno telo za\xc4\x8dne padati in kdaj se dotakne tal. Tudi meritvi vi\xc5\xa1ine in \xc4\x8dasa prineseta nekaj napake. K neto\xc4\x8dnosti prispeva tudi upora zraka.'