b'\n_START_ARTICLE_\nKalabrija\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nKalabrija je gri\xc4\x8devnata (49%) in gorata (42%) de\xc5\xbeela. Gorovje je znano pod skupnim imenom Kalabrijske Alpe, saj je po sestavu prete\xc5\xbeno granitsko in torej ne spada k Apeninom. Ravninski svet ob vzno\xc5\xbeju gora, posebno jonska obala, je ilovnat in sljudast, torej neprimeren za obdelovanje. Osrednja pokrajina je visoka planota imenovana Sila, ki je popolnoma prekrita z gozdovi. Na skrajnem jugu jo zapira Aspromonte, ki je sorazmerno nizko (najvi\xc5\xa1ji vrhovi so: Pollino (2271 m), Monte Botte Donato(1928 m) in Montalto (1955 m)) in skoraj neobljudeno gorovje, od leta 1994 narodni park. Edini ve\xc4\x8dji reki sta Crati in Neto. Zna\xc4\x8dilnost de\xc5\xbeele so fiumare, ki so vodni tokovi brez dolo\xc4\x8denega izvira: vodo jim dona\xc5\xa1a ne\xc5\xa1teto manj\xc5\xa1ih potokov in ve\xc4\x8d obdobnih velikih slapov, ki jih zgodaj spomladi ustvarja kopne\xc4\x8di sneg. Zaradi strmih pobo\xc4\x8dij, ki pogojujejo dol\xc5\xbeino tokov in dero\xc4\x8dnost vode, se fiumare globoko zare\xc5\xbeejo v skale in izdolbejo prave kanjone. Zadnji del fiumar, \xc5\xbee blizu izliva, je pa \xc5\xa1iroka in plitva struga, posejana z gru\xc5\xa1\xc4\x8dem in peskom. Veliko je umetnih jezer, ve\xc4\x8dina na podro\xc4\x8dju Sile._NEWLINE_Podnebje je sredozemsko, s temperaturami med 10\xc2\xa0\xc2\xb0C in 40\xc2\xa0\xc2\xb0C. V vi\xc5\xa1inah je podnebje ponekod skoraj alpsko, saj so zime izredno mrzle in sne\xc5\xbeene, poletja pa sorazmerno hladna. Rastlinstvo se razlikuje v glavnem glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Do 600 metrov je povsod makija in raste predvsem oljka, do 1000 m raste kostanj in hrast, vi\xc5\xa1e pa bukev in smreka.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZnani so grafiti v kraju Papasidero, ki pri\xc4\x8dajo, da je bil \xc4\x8dlovek prisoten v Kalabriji \xc5\xbee 12.000 let od tega. Tudi gr\xc5\xa1ka mitologija govori o junakih, ki naj bi 900 let pred padcem Troje pri\xc5\xa1li iz Sirije v te kraje, in o njihovem potomcu Italu, po katerem naj bi dobilo ime njegovo pleme in pozneje vse ozemlje. Zgodovina govori, da je poleg njih bivalo na polotoku tudi oskijsko pleme Bruci, a obe plemeni sta se morali umakniti, ko so de\xc5\xbeelo zasedli Grki, ki so tu ustanovili kolonijo Velika Gr\xc4\x8dija (Magna Grecia). Prihod Rimljanov v tretjem stoletju je odvzel gr\xc5\xa1ki koloniji oblast in ekonomsko samostojnost, ne pa kulture. Slavna gr\xc5\xa1ka preteklost je zapustila neizbrisne posledice. \xc5\xa0e dandanes se na primer ponekod v Kalabriji govori jezik (imenovan "grecano"), ki sloni na anti\xc4\x8dni gr\xc5\xa1\xc4\x8dini. Posebne zgodovinske va\xc5\xbenosti so samostani, kjer so gr\xc5\xa1ki menihi ohranili veliko prevodov klasi\xc4\x8dnih avtorjev, ki so bili drugod v srednjem veku uni\xc4\x8deni. Po Rimljanih so. po raznih vojnah, pri\xc5\xa1li na oblast bizantinci, pozneje Langobardi in leta 1061 Normani. De\xc5\xbeela je potem bila vklju\xc4\x8dena v Neapeljsko kraljevino in kot njen del je bila pod vlado Habsbur\xc5\xbeanov, \xc5\xa0pancev, Avstrijcev in Boubonov, za kratek \xc4\x8das tudi Francozov._NEWLINE_V srednjem veku in vse do konca osemnajstega stoletja so de\xc5\xbeelo napadali morski roparji, zaradi \xc4\x8desar se je prebivalstvo umaknilo v notranjost in se ni dosti vklju\xc4\x8devalo v politiko. Kot drugod po ju\xc5\xbeni Italiji, se je tudi v Kalabriji razvilo razbojni\xc5\xa1tvo, ki je bilo v teh krajih \xc5\xa1e posebno socialnega zna\xc4\x8daja, \xc4\x8deprav seveda ne brez izklju\xc4\x8dno kriminalnih elementov.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski umik prebivalstva iz javnega \xc5\xbeivljenja je negativno vplival na razvoj \xc5\xbee itak skromnega kmetijstva. Ob zedinjenju Italije (1861) je bila de\xc5\xbeela fevdalno urejena in novi zakoni, ki niso uvedli sanacijskih ukrepov, stanja niso spremenili. \xc5\xa0ele v drugi polovici preteklega stoletja je drobljenje velikih posesti dovolilo privatne pobude in intenzivno kmetovanje, ki se povezuje s predelovalno \xc5\xbeivilsko industrijo. Glavni pridelki so \xc5\xbeito, oljka, agrumi, vinska trta in kostanj. Tudi \xc5\xbeivinoreja je precej razvita. V gorskih krajih \xc5\xbeivina (govedo, pra\xc5\xa1i\xc4\x8di in drobnica) ne pozna hlevov, ker se spomladi in jeseni seli na ugodnej\xc5\xa1e pa\xc5\xa1nike, in je torej le delno v doma\xc4\x8di reji. Pomemben je ribolov, predvsem na tuno in me\xc4\x8darico. Industrija je skromna._NEWLINE_Danes je glavna gospodarska panoga turizem. Izredne naravne lepote Kalabrije in bogata zgodovina, ki je razvidna iz ne\xc5\xa1tetih arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d, so glavni vzroki za vedno ve\xc4\x8dje turisti\xc4\x8dno povpra\xc5\xa1evanje. V zadnjih desetletjih se je de\xc5\xbeela tudi temu primerno odzvala z dobrimi gostinskimi storitvami.'