b'\n_START_ARTICLE_\nJan (luna)\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nLuno Janus je prvi opazil Audouin Dollfus 15. decembra 1966 . Dobila je za\xc4\x8dasno oznako S/1966 S 2. Pred njim je luno \xc5\xbee posnel Jean Texereau, ki pa ni vedel, da je posnel novo nebesno telo. 18. decembra istega leta je Richard Walker prav tako posnel podobno telo, za katero pa se je pozneje izkazalo, da je luna Epimetej. \xc5\xa0ele 12 let pozneje so potrdili, da posnetki iz leta 1966 pravzaprav ka\xc5\xbeejo dve razli\xc4\x8dni luni, ki imata podobni tirnici . Luno so ve\xc4\x8dkrat opazili, tako da je dobila ve\xc4\x8d za\xc4\x8dasnih oznak. Zaznal jo je Pioneer 11 ko je 1. septembra 1977 letel mimo Saturna. Takrat so ji dali oznako S/1977 S 2. Opazili so jo \xc5\xa1e leta 1980, dobila je oznako S/1980 S 1. Pozneje pa \xc5\xa1e oznako S/1980 S 2. Sonda Voyager 1 je kon\xc4\x8dno potrdila obstoj lune 1. marca leta 1980._NEWLINE_Ime je dobila leta 1983  po rimskem bogu Janusu, ki je imel dva obraza. Istega leta je dobil ime tudi Epimetej.\n_START_SECTION_\nTirnica\n_START_PARAGRAPH_\nJanus in Epimetej sta sotirna satelita, kar pomeni, da se gibljeta skoraj po enakih tirnicah. Trenutno (2007) je Janus bli\xc5\xbee Saturnu, zato ima tudi ve\xc4\x8djo hitrost in dohiteva Epimeteja. Njuni tirnici se v polmeru razlikujeta samo za 50 km. Polmer Janusa je okoli 178 km, Epimetej pa ima polmer okoli 115 km. To bi pomenilo, da bi lahko pri\xc5\xa1lo do trka med njima. Ko notranja luna dohiti zunanjo se zgodi zelo zanimiv pojav. Njuno medsebojno te\xc5\xbenostno delovanje povzro\xc4\x8di, da se notranji luni pove\xc4\x8da polmer tirnice (in zmanj\xc5\xa1a hitrost), zunanji pa se zmanj\xc5\xa1a polmer tirnice (in pove\xc4\x8da hitrost). Na ta na\xc4\x8din obe luni izmenjata tirnici. Trka med njima ni. Zopet se gibljeta vsaka po svoji tirnici, ne da bi pri\xc5\xa1li druga drugi preblizu. Najbli\xc5\xbee si prideta na 10.000 km. Ta menjava tirnic se zgodi vsaka 4 leta. Zadnja menjava je bila 21. januarja 2006,. Naslednja pa bo leta 2010.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLuna Janus ima ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo kraterjev, ki so veliki tudi do 30 km. Izgleda kot da je povr\xc5\xa1ina lune starej\xc5\xa1a od povr\xc5\xa1ine na Prometeju, toda mlaj\xc5\xa1a od povr\xc5\xa1ine na Pandori. Zaradi nizke gostote je luna verjetno zelo porozna.\n_START_SECTION_\nObro\xc4\x8d Janusa/Epimeteja\n_START_PARAGRAPH_\nZelo \xc5\xa1ibek obro\xc4\x8d se pojavlja na podro\xc4\x8dju, ki ga pokrivata luni Janus in Epimetej. Obro\xc4\x8d je posnela sonda Cassini-Huygens leta 2006. \xc5\xa0irok je okoli 5.000 km . Izvor obro\xc4\x8da so verjetno delci, ki se pri padcih meteoritov, izvr\xc5\xbeejo s povr\xc5\xa1ine lun. Obro\xc4\x8d Janusa/Epimeteja je sestavni del Saturnovega F obro\xc4\x8da.'