b'\n_START_ARTICLE_\nRo\xc5\xbee za Algernona\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nCharlie Gordon je umsko zaostal, a dobrodu\xc5\xa1en in zagnan fizi\xc4\x8dni delavec z inteligen\xc4\x8dnim koli\xc4\x8dnikom pod 70, ki dela kot pomo\xc4\x8dnik v pekarni v New Yorku. Rad bi postal pameten, zato obiskuje popoldansko \xc5\xa1olo za odrasle s posebnimi potrebami v ustanovi Beekmanove univerze, kjer se raziskovalci ukvarjajo z eksperimentalno psihologijo. Njegova u\xc4\x8diteljica, mlada Alice Kinnian, ga zaradi motiviranosti priporo\xc4\x8di kot testni subjekt za kirur\xc5\xa1ki poseg, ki naj bi odpravil vzrok zaostalosti in mu tako umetno povi\xc5\xa1al inteligenco. Enak poseg so \xc5\xbee uspe\xc5\xa1no opravili na laboratorijski mi\xc5\xa1i Algernonu. Na \xc5\xbeeljo vodje projekta pri\xc4\x8dne pisati poro\xc4\x8dila o napredku, v katerih razkriva svoja ob\xc4\x8dutenja in opazovanja._NEWLINE_Operacija je zelo uspe\xc5\xa1na in v roku nekaj mesecev se Charliejeva inteligenca povi\xc5\xa1a na raven genija. Brati za\xc4\x8dne raznovrstno literaturo (kar se vedno bolj odra\xc5\xbea tudi v slogu njegovega pisanja), se nau\xc4\x8di ve\xc4\x8d jezikov in spozna ve\xc4\x8d znanstvenih ved, vendar pa se zaradi teh sprememb poslab\xc5\xa1ajo njegovi odnosi z drugimi ljudmi. Kmalu spozna, da ga sodelavci v pekarni niso imeli za prijatelja, kakor je mislil do tedaj, ampak le za nor\xc4\x8dka. Ker jih je\xc2\xa0\xc2\xbbnovega\xc2\xab\xc2\xa0Charlieja strah, dose\xc5\xbeejo, da je odpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Poleg tega njegov \xc4\x8dustveni razvoj ne dohaja intelektualnega. S te\xc5\xbeavo se soo\xc4\x8da s prebujenimi spomini na otro\xc5\xa1tvo, predvsem na mater, ki ga je silila\xc2\xa0\xc2\xbbbiti normalen\xc2\xab. \xc4\x8custvena blokada mu tudi prepre\xc4\x8di vzpostaviti ljubezenski odnos z Alice, ki ga mo\xc4\x8dno privla\xc4\x8di, in se ponovno zbli\xc5\xbeati z o\xc4\x8detom. Hkrati zelo zameri raziskovalcem, predvsem profesorju Nemurju, da ga ves \xc4\x8das obravnavajo kot testni subjekt in ne kot osebo. Uteho i\xc5\xa1\xc4\x8de v u\xc4\x8denju in delu, med drugim se loti ve\xc4\x8d znanstvenih raziskav in ustvarjanja glasbe._NEWLINE_Nejevolja nad Nemurjevim odnosom dose\xc5\xbee vrhunec na predstavitvi uspeha terapije na znanstvenem kongresu. Tam povzro\xc4\x8di \xc5\xa1kandal, ko izpusti Algernona, s katerim se vedno bolj identificira, iz testnega labirinta in z njim pobegne nazaj v New York. Skrivoma najame stanovanje in se zaplete s sosedo, lahko\xc5\xbeivo umetnico Fay. \xc5\xa0ele s to \xc5\xbeensko, na katero ni \xc4\x8dustveno navezan, je sposoben do\xc5\xbeiveti spolnost. Pono\xc4\x8di skupaj popivata, ob \xc4\x8demer ob\xc4\x8dasno pride na dan\xc2\xa0\xc2\xbbstari\xc2\xab\xc2\xa0Charlie, podnevi pa pi\xc5\xa1e poro\xc4\x8dila in nadaljuje z raziskavami na Algernonu kot enakovreden raziskovalec na projektu prof. Nemurja. Charlie ob vi\xc5\xa1ku svojega razvoja opazi, da se je mi\xc5\xa1ak za\xc4\x8del nenavadno obna\xc5\xa1ati, hkrati pa odkrije tudi napako v teoreti\xc4\x8dni podlagi terapije, ki bo kmalu povzro\xc4\x8dila, da bosta oba hitro izgubila pridobljene umske sposobnosti._NEWLINE_Mi\xc5\xa1ak res postane \xc5\xa1e bolj nepredvidljiv in kmalu po tistem pogine, Charlie pa si za\xc4\x8dne \xc5\xa1e bolj kr\xc4\x8devito prizadevati, da bi kon\xc4\x8dal svoje projekte in se soo\xc4\x8dil s preteklostjo, preden bo prepozno. Obi\xc5\xa1\xc4\x8de svoj nekdanji dom, ki je zdaj v zanikrni soseski, a se uspe ponovno zbli\xc5\xbeati le s sestro, saj ga postarana in dementna mati ne prepozna ve\xc4\x8d. Ko njegova inteligenca vztrajno nazaduje, kon\xc4\x8dno dozori \xc4\x8dustveno in se spusti v izpolnjujo\xc4\x8d odnos z Alice, a je to obdobje kratko, saj se v nekaj tednih vrne na umski nivo pred operacijo. Ponovno odide delat v pekarno, a ne prenese, da ga drugi pomilujejo (zaradi \xc4\x8desar je pred tem nagnal tudi Alice). Nazadnje se odlo\xc4\x8di, da bo od\xc5\xa1el v dom za umsko zaostale, kjer nih\xc4\x8de ne ve, da je bil neko\xc4\x8d genij. V zadnjem zapisu v svojem dnevniku prosi, naj nekdo odnese ro\xc5\xbee na Algernonov grob.\n_START_SECTION_\nOdzivi\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba je do\xc5\xbeivela velik kriti\xc5\xa1ki in komercialni uspeh; \xc5\xbee za kratko razli\xc4\x8dico v reviji The Magazine of Fantasy & Science Fiction je Daniel Keyes leta 1960 prejel nagrado Hugo, za roman pa leta 1966 \xc5\xa1e nagrado Nebula. Prodanih je bilo ve\xc4\x8d kot pet milijonov izvodov, od tega milijon in pol na Japonskem, kjer je knjiga obi\xc4\x8dajno \xc4\x8dtivo pri pou\xc4\x8devanju angle\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Danes roman velja za klasiko znanstvene fantastike in eno najbolj pronicljivih del tega \xc5\xbeanra, ki zaradi svoje tematike ostaja aktualno v dobi genetskega in\xc5\xbeenirstva. Ob\xc4\x8dinstvo ameri\xc5\xa1ke medijske organizacije NPR je v nedavni anketi Ro\xc5\xbee za Algernona uvrstilo med 100 najbolj\xc5\xa1ih znanstvenofantasti\xc4\x8dnih in fantazijskih knjig. Ro\xc5\xbee za Algernona je poleg tega ena najve\xc4\x8dkrat prirejenih znanstvenofantasti\xc4\x8dnih zgodb, saj je po njej nastalo ve\xc4\x8d filmov, radijskih in gledali\xc5\xa1kih iger ter drugih del v ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavah. Med drugim je leta 1968 po njej nastal hollywoodski film Charly re\xc5\xbeiserja Ralpha Nelsona, v katerem je naslovni lik upodobil igralec Cliff Robertson in za to vlogo prejel oskarja._NEWLINE_Po drugi strani je bil roman v 1990. letih eden od tistih, ki so jih razli\xc4\x8dni posamezniki ali skupine najve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1ali odstraniti iz knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnih zbirk v ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1olah, predvsem zaradi motiva spolnosti.'