b'\n_START_ARTICLE_\nPinijev sprevodni prelec\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSamica meri \xc4\x8dez krila med 36 in 49 mm, samec je manj\xc5\xa1i in preko kril dose\xc5\xbee med 31 in 39 mm. Prednja krila so temno siva s tremi pre\xc4\x8dnimi \xc4\x8drnimi progami, zadnja so belkasta. Samec ima na zadku \xc5\xa1op dla\xc4\x8dic. Gosenice so na hrbtni strani \xc4\x8drno sive barve in imajo vzdol\xc5\xbe telesa rde\xc4\x8do progo, po trebuhu so rumene.  _NEWLINE_Samica odlaga jaj\xc4\x8deca v valjaste zdru\xc5\xbebe, ki merijo v dol\xc5\xbeino od 4 do 5\xc2\xa0cm. Te grozde samica nato prekrije z luskami s svojih kril, da izgledajo kot poganjki. Gosenice se pojavijo v sredini julija v zapredku na koncu vej, v katerem je zbranih od 50-150 gosenic. Dan pre\xc5\xbeivijo v zapredku, pono\xc4\x8di pa se preselijo na mesto ob\xc5\xbeiranja v procesiji druga za drugo ter ob\xc5\xbeirajo iglice. Gnezdo si pove\xc4\x8dujejo skozi celo obdobje dora\xc5\xa1\xc4\x8danja. Prezimijo v zapredku. Prenesejo zelo nizke temperature do -29 \xc2\xb0C, \xc5\xa1kodijo pa jim vla\xc5\xbene zime. Ob\xc5\xbeirajo \xc5\xa1e do februarja, nato pa se spustijo na tla in se v zemlji zabubijo v belem svilenem kokonu. Buba je pupa obtekta, dolga okoli 20\xc2\xa0mm sprva rjavo rumene, pozneje pa temno rde\xc4\x8de rjave barve.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je bil prvi\xc4\x8d zabele\xc5\xbeen 1904 pri Komnu, od koder se je nato hitro raz\xc5\xa1iril po Sloveniji. Napada bore, cedre in macesne. Pinijev procesni prelec je glavni krivec za defoliacijo in su\xc5\xa1enje iglavcev v ju\xc5\xbeni Evropi.  Najbolj so ogro\xc5\xbeeni bori, nekoliko manj pa macesni. Kadar se \xc5\xa1kodljivec preve\xc4\x8d namno\xc5\xbei lahko uni\xc4\x8di velike gozdne sestoje.\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dno in mehansko zatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nKemi\xc4\x8dni nadzor obsega \xc5\xa1kropljenje z insekticidi kot je diflubenzuron, ki ga razpr\xc5\xa1ujejo s pomo\xc4\x8djo letal. Poleg tega se za nadzor populacije uporabljajo feromonske pasti. V preteklosti so za zatiranje gosenic uporabljali insekticide v olju, ki so jih nana\xc5\xa1ali neposredno v zapredke. Poleg teh metod je u\xc4\x8dinkovit, a zamuden tudi na\xc4\x8din mehanskega odstranjevanja zapredkov in njihovo se\xc5\xbeiganje.'