b'\n_START_ARTICLE_\nSantorini\n_START_PARAGRAPH_\nSantorini /gr. \xce\xa3\xce\xb1\xce\xbd\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xaf\xce\xbd\xce\xb7/ (tudi Thira /gr. \xce\x98\xce\xae\xcf\x81\xce\xb1/, sicer tudi Thera, Tera, Santorin) je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki otok v Kikladih, po nekaterih virih ostanek Atlantide. Otok v Egejskem morju je velik 72 km\xc2\xb2, v njem po popisu prebivalstva leta 2001 \xc5\xbeivi preko 13.600 prebivalcev. Glavna panoga na otoku je turizem, otok pa je poznan po vinu, pistacijah in paradi\xc5\xbenikih._NEWLINE_Le\xc5\xbei med otokoma Ios in Anafi, od Krete je oddaljen 63 navti\xc4\x8dnih milj. Otok je s celino (Pirej) in ostalimi otoki povezan z rednimi trajektnimi in ladijskimi linijami. Na vzhodni strani otoka se nahaja mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSantorini je otok lave in sonca. Otok je namre\xc4\x8d vulkanskega izvora, saj je na zahodni strani klif z vi\xc5\xa1ino 300 metrov ter potopljena kaldera, posledica enega izmed najve\xc4\x8djih vulkanskih izbruhov v zgodovini. Osupljivo vulkansko pokrajino dopolnjujejo kikladska arhitektura (stavbe v modro-beli barvi), tiso\xc4\x8dletna zgodovina, bogata turisti\xc4\x8dna ponudba kot osrednja dejavnost doma\xc4\x8dinov in njihova prijaznost._NEWLINE_Santorini je bil \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat izbran za najbolj priljubljeno po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko destinacijo v Evropi in za najlep\xc5\xa1i vulkan na svetu.\n_START_SECTION_\nIme otoka\n_START_PARAGRAPH_\nHerodot, ki govori o zgodnji zgodovini otoka Santorini, je pojasnil, kako vse je bil otok \xc5\xbee imenovan. Na za\xc4\x8detku so mu rekli Strongili (zaradi njegove okrogle oblike), kasneje Kalisti (zaradi njegove lepote), po prihodu \xc5\xa0partancev in osnovanju njihovih kolonij pa se je otoka prijelo ime Thera (tako je bilo namre\xc4\x8d ime njihovemu kralju). Ime Santorini so kasneje izbrali kri\xc5\xbearji, in sicer na podlagi majhne kapele Svete Irene (Santa Irene oz. Agia Irene).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Santorini ima bogato zgodovino, ki se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee v bronasti dobi. Veliko izkopavanje ob Akrotiriju je pokazalo, da je bila na otoku velika in mo\xc4\x8dna minojska civilizacija. Izkopavanje, ki se je za\xc4\x8delo leta 1956, je pokazalo, da je starodavno mesto zelo dobro ohranjeno, zahvaljujo\xc4\x8d vulkanskemu izbruhu, ki je naselje prekrilo z debelimi plastmi pepela (podobno kot Pompeji). Na otoku so se v vlogi gospodarjev izmenjavali tudi Rimljani, Turki, od leta 1830 pa formalno pripada Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nVulkansko in potresno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nVulkan je aktiven \xc5\xa1e danes, trenutno je v fazi mirovanja oz. uga\xc5\xa1anja. Zadnji izbruh je bil leta 1950. Izbruh se je kon\xc4\x8dal po manj kot mesecu dni. Eksplozija je tiso\xc4\x8d metrov v zrak bruhala lavo, drobci pa so leteli tudi do 580 metrov naokoli. Zaradi prelomnice, ki poteka pod otokom, je obmo\xc4\x8dje eno najbolj potresno dejavnih na svetu. Znanstveniki letno zabele\xc5\xbeijo tudi ve\xc4\x8d kot 2.000 potresov (\xc4\x8dlovek nekaterih ne zazna). Uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d potres je otok prizadel 9. julija 1956. Tedaj je bila uni\xc4\x8dena ve\xc4\x8dina stavb in infrastrukture._NEWLINE_Sama kaldera je nastala pred pribli\xc5\xbeno 21.000 leti, ko se je sesedel vase del tedanjega okroglega vulkanskega otoka, kar je povzro\xc4\x8dilo praznjenje komore z magmo med izbruhom. Ponekod je morje zaradi tega globoko tudi do 400 metrov. Kaldera je tvorila skoraj neprekinjen prstan z edinim vhodom med malim otokom Aspronisi in Thero. Severni del kaldere je vulkan znova napolnil in nato se je povr\xc5\xa1je kak\xc5\xa1nih 3.600 let nazaj ponovno vdrlo. Ta uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d izbruh vulkana je presenetil v pozni bronasti dobi (v\xc4\x8dasih imenovan tudi izbruh There ali minojski izbruh). Milijone kubi\xc4\x8dnih metrov magme, pepela in plovca je ustvarilo 36 kilometrov visok steber dima nad otokom. Pepel je padal preko velike povr\xc5\xa1ine vzhodnega Mediterana in Tur\xc4\x8dije. Skalovje se je odlu\xc5\xa1\xc4\x8dilo od starodavnega mesta na Akrotiri, stene otoka so padle v morje in po mnenju nekaterih naj bi nastal ogromen cunami, ki je opusto\xc5\xa1il predvsem obale Krete. Oboje naj bi imelo za posledico zaton Minojcev. V kalderi je izbruh uni\xc4\x8dil kopno prstana med Aspronisijem in Therasijo ter med Therasijo in Thero. Tako sta nastala dva nova prekopa, sredi kaldere pa je bilo le morje._NEWLINE_Sedanja vulkanska otoka sredi kaldere sta kasnej\xc5\xa1ega nastanka. Otoka Palea Kameni (stari zgoreli otok) in Nea Kameni (novi zgoreli otok) sredi kaldere sta rezultat vulkanske aktivnosti v zadnjih dveh tiso\xc4\x8dletjih. Njuna povr\xc5\xa1ina se je pove\xc4\x8devala z novimi izbruhi; predvsem slednji je v zadnjih 400 letih vsaj trikrat prerasel starej\xc5\xa1ega. Vulkansko delovanje je bilo dejavno v letih 1570-1573, 1707-1711, 1866-1870, 1925-1928, 1939-1941 in \xc5\xbee omenjeni zadnji izbruh leta 1950.\n_START_SECTION_\nVoda in kanalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nNa Santoriniju je vedno primanjkovalo vode, saj ima le dva izvira pitne vode, ki v poletnih mesecih presahneta. Nekdaj so ga oskrbovali z vodo, ki so jo pripeljali s tankerji. Danes razsoljujejo morsko vodo, zato voda iz vodovoda ni pitna. Pitna voda je edinole ustekleni\xc4\x8dena voda, ki se tam, predvsem zaradi prej omenjenih razlogov, zelo dobro prodaja._NEWLINE_Na otoku \xc5\xa1e danes uporabljajo star sistem kanalizacije. To pomeni, da so cevi preozke za po\xc5\xbeiranje toaletnega papirja. Toaletni papir in druge sanitarne pripomo\xc4\x8dke je potrebno odvre\xc4\x8di v ko\xc5\xa1 zraven strani\xc5\xa1\xc4\x8dne \xc5\xa1koljke, da ne pride do nepotrebnih zama\xc5\xa1itev.\n_START_SECTION_\nKikladska arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovno znana je tudi kikladska arhitektura. Zanjo so zna\xc4\x8dilne bele hi\xc5\xa1ice z modro pobarvanimi vrati, okni in balkoni, bele cerkve z modrimi kupolami, zavite in stopni\xc4\x8daste ulice, arkade, hi\xc5\xa1e zgrajene ena na drugi, son\xc4\x8dne verande in podobno.\n_START_SECTION_\nVremenske razmere\n_START_PARAGRAPH_\nVreme na Santoriniju je pove\xc4\x8dini son\xc4\x8dno, vro\xc4\x8de, s suhimi poletji in milimi zimami. Otok ima namre\xc4\x8d idealne klimatske pogoje za obiskovalce. De\xc5\xbeja med poletnimi meseci (od maja do oktobra) skoraj zagotovo ne do\xc4\x8dakajo. Doma\xc4\x8dini pravijo, da de\xc5\xbeuje le en mesec v letu. Ve\xc4\x8dkrat piha mo\xc4\x8dan severni veter, imenovan\xc2\xa0\xc2\xbbmeltemi\xc2\xab, katerega mo\xc4\x8d je zaradi mo\xc4\x8dnega poletnega sonca, izredno varljiva. Ob ve\xc4\x8derih temperature postanejo hladnej\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nHoteli na Santoriniju so majhni, s pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiridesetimi sobami, in lepo urejeni. Ve\xc4\x8dina jih ima tudi bazen. Za nizko vsoto denarja se da najeti motorno kolo ali avtomobil za ogled otoka. Turiste privabljajo predvsem edinstvene pla\xc5\xbee s \xc4\x8drnim ali z rde\xc4\x8dim peskom in \xc4\x8disto morje. Edina bela pla\xc5\xbea (bele skale) se nahaja na jugu otoka, dostopna pa je izklju\xc4\x8dno po morski poti.\n_START_SECTION_\nNajpomembnej\xc5\xa1i kraji\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku so vsi pomembnej\xc5\xa1i kraji povezani z asfaltiranimi cestami in javnim prevozom.\n_START_SECTION_\nOia\n_START_PARAGRAPH_\nNajlep\xc5\xa1i kraj na otoku naj bi bila vasica Oia, ki je \xc5\xbee tretji\xc4\x8d prejela naziv najlep\xc5\xa1e turisti\xc4\x8dne vasice na svetu. Do potresa leta 1956 je bila tudi vodilno mesto na otoku. Oine ozke ulice so polne butikov in prodajalnic dragega kamenja. Prav tako je zanimiva tudi njena arhitektura, s hi\xc5\xa1icami, ugnezdenimi v skalovje klifa.\n_START_SECTION_\nFira\n_START_PARAGRAPH_\nFira je danes glavno oto\xc5\xa1ko mesto. Dviga se na klifu kaldere, do katere vodi malo manj kot 600 stopnic. Spodaj se nahaja staro pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, v katerem pristajajo velike turisti\xc4\x8dne kri\xc5\xbearke. Zaradi tega so iz pristani\xc5\xa1\xc4\x8da do mesta zgradili tudi gondolo.\n_START_SECTION_\nPirgos\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a vas na otoku je Pirgos, ki je bila do leta 1800 glavno mesto otoka. Okoli lepo ohranjenega bene\xc4\x8danskega gradu na vrhu hriba, so zgrajene male tradicionalne hi\xc5\xa1e. \xc5\xa0e danes nosijo vidne posledice potresa iz leta 1956. Ulice sledijo obliki hriba, ko se vijejo okoli njega. Na vrhu so tudi \xc5\xa1tevilne bizantinske cerkve, med katerimi je najbolj zanimiva Theotokaki iz 10. stoletja, z lepimi freskami in starimi ikonami.\n_START_SECTION_\nImerovigli\n_START_PARAGRAPH_\nIdili\xc4\x8dna vasica Imerovigli stoji na najvi\xc5\xa1ji naseljeni to\xc4\x8dki (350 m), ob robu kaldere in ponuja najlep\xc5\xa1e razglede na otoku. To je \xc5\xbee stara razgledna to\xc4\x8dka otoka, saj je tu 600 let stal najpomembnej\xc5\xa1i grad na otoku, Skaros.\n_START_SECTION_\nKamari\n_START_PARAGRAPH_\nJe turisti\xc4\x8dni kraj, v katerem so ve\xc4\x8dinoma hoteli in taverne. Nahaja se pod vzno\xc5\xbejem hriba, na katerem se nahajajo ostanki starodavne Thire.\n_START_SECTION_\nPanagia Episkopi in Mesa Gonia\n_START_PARAGRAPH_\nPanagia Episkopi je najstarej\xc5\xa1a cerkev na otoku. Zgrajena je bila v 11. stoletju, v \xc4\x8dasu bizantinskega cesarja Alexiosa Komninosa. Skriva starodavne freske ter marmorni oltar._NEWLINE_Mesa Gonia je poznana tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbvas duhov\xc2\xab. To ime je dobila po potresu leta 1956, ko so jo prebivalci zapustili - ostale so le napol poru\xc5\xa1ene hi\xc5\xa1e in manj\xc5\xa1e cerkve.\n_START_SECTION_\nPla\xc5\xbee\n_START_PARAGRAPH_\nNa vseh pla\xc5\xbeah je vstop brezpla\xc4\x8den, pla\xc4\x8dljivi so sen\xc4\x8dniki in le\xc5\xbealniki._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dno najbolj prepoznavna je pla\xc5\xbea Kokkini paralia (rde\xc4\x8da pla\xc5\xbea), ki le\xc5\xbei na ju\xc5\xbeni obali otoka, blizu starodavnega Akrotirja. Ta pla\xc5\xbea je edinstvena zaradi \xc5\xbeivo rde\xc4\x8de barve. Visoki rde\xc4\x8di klifi se dvigajo nad pla\xc5\xbeo iz rde\xc4\x8dih vulkanskih kamnov, ki jih obliva kristalno modro morje. Dostop je mo\xc5\xbeen samo pe\xc5\xa1 ali po morju._NEWLINE_Posebnost Santorinija so dolge pla\xc5\xbee \xc4\x8drnega vulkanskega peska in kamen\xc4\x8dkov, ki zaradi lesketajo\xc4\x8de modre barve morja ponujajo o\xc4\x8dem edinstven estetski u\xc5\xbeitek. Vendar pa se \xc4\x8drni pesek \xc4\x8dez dan mo\xc4\x8dno segreje in ni mogo\xc4\x8de hoditi bos po njem. Najlep\xc5\xa1e pla\xc5\xbee se nahajajo na vzhodni strani otoka, in sicer so to Perissa, Perivolos, Kamari in Monolithos.'