b'\n_START_ARTICLE_\nCuriejeva temperatura\n_START_SECTION_\nSnovi z magnetnimi momenti, ki spremenijo zna\xc4\x8dilnosti pri Curiejevi temperaturi\n_START_PARAGRAPH_\nFeromagnetne, paramagnetne, ferimagnetne in antiferomagnetne strukture so sestavljene iz notranjih magnetnih momentov. \xc4\x8ce so vsi elektroni znotraj strukture v parih, se ti momenti zaradi nasprotnih spinov in vrtilne koli\xc4\x8dine poni\xc4\x8dijo. Tako bodo tudi v zunanjem magnetnem polju imele razli\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti in Curiejeve temperature ne bo.\n_START_SECTION_\nPribli\xc5\xbeevanje absolutni ni\xc4\x8dli (0\xc2\xa0K)\n_START_PARAGRAPH_\nSpontana magnetizacija, ki se pojavlja v feromagnetnih, ferimagnetnih in antiferomagnetnih snoveh, se pribli\xc5\xbeuje 0, ko se temperatura pribli\xc5\xbeuje snovni Curiejevi temperaturi. Njen maksimum je, ko se temperatura pribli\xc5\xbeuje absolutni ni\xc4\x8dli 0\xc2\xa0K. To pomeni, da so magnetni momenti popolnoma poravnani in imajo najve\xc4\x8djo vrednost, ker ni toplotnega vpliva._NEWLINE_V paramagnetnih snoveh je temperatura dovolj, da prese\xc5\xbee urejene poravnanosti. Ko se temperatura pribli\xc5\xbeuje 0\xc2\xa0K, se entropija zmanj\xc5\xa1uje proti 0, oziroma nered se zmanj\xc5\xa1uje, urejenost pa pove\xc4\x8duje. To se pojavi brez prisotnosti zunanjega uporabljenega magnetnega polja in velja tretji zakon termodinjamike._NEWLINE_Curiejev zakon in Curie-Weissov zakon ne veljata, ko se temperatura pribli\xc5\xbeuje 0\xc2\xa0K. To je zaradi tega, ker sta odvisna od magnetne susceptibilnosti, ki velja le kadar je stanje neurejeno._NEWLINE_Za gadolinijev sulfat pri 1\xc2\xa0K \xc5\xa1e vedno velja Curiejev zakon. Med 0 in 1\xc2\xa0K zakon ne velja ve\xc4\x8d, pri Curiejevi temperaturi pa se pojavi nenadna sprememba v notranji strukturi.\n_START_SECTION_\nIsingov model faznih prehodov\n_START_PARAGRAPH_\nIsingov model matemati\xc4\x8dno temelji in lahko analizira kriti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke faznih prehodov v feromagnetiku zaradi spinov elektronov, ki imajo velikosti +/- \xc2\xbd. Spini interagirajo s sosednjimi dipolnimi elektroni v strukturi in tukaj lahko Isingov model predvidi njihovo medsebojno obna\xc5\xa1anje._NEWLINE_Ta model je pomemben za re\xc5\xa1evanje in razumevanje konceptov faznih prehodov in zato dolo\xc4\x8devanje Curiejeve temperature. Kot rezultat se lahko analizira ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih odvisnosti, ki vplivajo na Curiejevo temperaturo._NEWLINE_Povr\xc5\xa1inske in prostoirninske zna\xc4\x8dilnosti so na primer odvisne od poravnave in velikosti spinov in Isingov model lahko dolo\xc4\x8di vplive magnetizma v tak\xc5\xa1nem sistemu.\n_START_SECTION_\nWeissove domene, ploskovne in prostorninske Curiejeve temperature\n_START_PARAGRAPH_\nStrukturo snovi sestavljajo notranji magnetni momenti, ki so lo\xc4\x8deni v domene imenovane Weissove domene. To lahko vodi, da so feromagnetne snovi brez spontane magnetizacije, ker se lahko domene med seboj izni\xc4\x8dijo. Lega delcev ima lahko razli\xc4\x8dne usmerjenosti po povr\xc5\xa1ini od tiste v notranjosti snovi. Ta zna\xc4\x8dilnost neposredno vpliva na Curiejevo temperaturo, saj za snov obstajata prostorninska Curiejeva temperatura TB in razli\xc4\x8dna povr\xc5\xa1inska Curiejeva temperatura TS._NEWLINE_Zato se lahko zgodi, da je povr\xc5\xa1inska Curiejeva temperatura feromagnetna nad prostorninsko Curiejevo temperaturo, ko je glavno stanje neurejeno, oziroma, da se urejena in neurejena stanja lahko pojavijo so\xc4\x8dasno._NEWLINE_Povr\xc5\xa1inske in prostorninske zna\xc4\x8dilnosti lahko predvidi Isingov model. Za zaznavo elektronskih spinov in magnetnih momentov na povr\xc5\xa1ini snovi se lahko uporabi spektroskopija z zajetjem elektronov. Povpre\xc4\x8dni skupni magnetizem se vzame iz prostorninskih in povr\xc5\xa1inskih temperatur za izra\xc4\x8dun Curiejeve temperature snovi, pri \xc4\x8demer prostorninske prispevajo ve\xc4\x8d._NEWLINE_Vrtilna koli\xc4\x8dina elektrona je +\xc4\xa7/2 ali - \xc4\xa7/2, ker je njegov spin enak \xc2\xbd. Zaradi tega ima elektron dolo\xc4\x8deno velikost magnetnega momenta, Bohrov magneton. Elektroni kro\xc5\xbee\xc4\x8di okrog jedra v trenutni zanki tvorijo magnetno polje, ki je odvisno od Bohrovega magnetona in magnetnega kvantnega \xc5\xa1tevila. Zaradi tega so magnetni momenti povezani med lastno in tirno vrtilno koli\xc4\x8dino in vplivajo drug na drugega. Lastna vrtilna koli\xc4\x8dina prispeva k magnetnim momentom dvakrat ve\xc4\x8d kot tirna._NEWLINE_Za terbij, ki je redka kovina in ima visoko tirno vrtilno koli\xc4\x8dino, je magnetni moment dovolj mo\xc4\x8dan, da vpliva na stopnjo nad njegovimi prostorninskimi temperaturami. V tem smislu ima veliko anizotropijo na povr\xc5\xa1ini, ki je zelo usmerjena v eno smer. Na svoji povr\xc5\xa1ini ostaja feromegneten nad svojo Curiejevo temperaturo, njegova notranjost pa postane ferimagnetna in nato pri vi\xc5\xa1jih temperaturah njegova povr\xc5\xa1ina ostaja ferimagnetna nad njegovo N\xc3\xa9elovo temperaturo dokler ne postane popolnoma neurejena in paramagnetna z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do temperaturo. Anizotropija v notranjosti je razli\xc4\x8dna od njegove povr\xc5\xa1inske anizotropije takoj nad temi faznimi prehodi, ker bodo magnetni momenti urejeni razli\xc4\x8dno ali urejeni v paramagnetnih snoveh.\n_START_SECTION_\nKompoziti\n_START_PARAGRAPH_\nKompoziti, snovi sestavljene iz drugih snovi z razli\xc4\x8dnimi zna\xc4\x8dilnosti, lahko spremenijo Curiejevo temperaturo. Kompozit, ki vsebuje na primer srebro, lahko tvori prazna mesta za kisikove molekule v vezeh, kar zni\xc5\xbea Curiejevo temperaturo, saj kristalna mre\xc5\xbea ne bo ve\xc4\x8d tako strnjena._NEWLINE_Usmerjenost magnetnih momentov v kompozitu vpliva na Curiejevo temperaturo. \xc4\x8ce so momenti snovi vzporedni med seboj, se bo zvi\xc5\xa1evala, \xc4\x8de pa so pravokotni med seboj, se bo zmanj\xc5\xa1evala, saj bo potrebno ve\xc4\x8d ali manj toplotne energije za uni\xc4\x8denje poravnanosti._NEWLINE_Priprava kompozitov z razli\xc4\x8dnimi temperaturami lahko vodi do razli\xc4\x8dnih kon\xc4\x8dnih sestav z razli\xc4\x8dnimi Curiejevimi temperaturami. Tudi dopiranje snovi lahko vpliva na njeno Curiejevo temperaturo._NEWLINE_Gostota nanokompozitov spreminja Curiejevo temperaturo. Nanokompoziti so strnjene strukture v nanomerilu. Struktura je sestavljena z visokimi in nizkimi prostorninskimi Curiejevimi temperaturami, vendar bo imela le eno Curiejevo temperaturo srednjega polja. Ve\xc4\x8dja gostota ni\xc5\xbejih prostorninskih temperatur da ni\xc5\xbejo Curiejevo temperaturo srednjega polja, ve\xc4\x8dja gostota vi\xc5\xa1je prostorninske temperature pa izdatno pove\xc4\x8da Curiejevo temperaturo srednjega polja. V ve\xc4\x8d kot eni razse\xc5\xbenosti se Curiejeva temperatura za\xc4\x8dne ve\xc4\x8dati, saj bodo magnetni momenti potrebovali ve\xc4\x8d toplotne energije za premostitev urejene strukture.\n_START_SECTION_\nVelikost delcev\n_START_PARAGRAPH_\nVelikost delcev v kristalni mre\xc5\xbei snovi spreminja Curiejevo temperaturo. Zaradi majhne velikosti delcev (nanodelcev) postanejo fluktuacije elektronskih spinov izrazitej\xc5\xa1e, kar povzro\xc4\x8di, da se Curiejeva temperatura drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a, ko se velikost delcev pove\xc4\x8duje, saj fluktuacije povzro\xc4\x8dajo neurejenost. Velikost delcev vpliva tudi na anizotropijo, kjer poravnanost postaja manj stabilna, kar vodi do neurejenosti magnetnih momentov._NEWLINE_Ekstremni primer tega je superparamagnetizem, ki se pojavlja le v majhnih feromamagnetnih delcih in tam kjer imajo fluktuacije velik vpliv, da se usmerjenost magnetnih momentov spreminja naklju\xc4\x8dno in tako ustvarjajo neurejenost._NEWLINE_Na Curiejevo temperaturo nanodelcev vpliva tudi struktura kristalne mre\xc5\xbee \xe2\x80\x93 telesno centrirana, ploskovno centrirana in heksagonalna struktura imajo vse razli\xc4\x8dne Curiejeve temperature ker magnetni momenti reagirajo na svoje sosednje elektronske spine. Ploskovno centrirane in heksagonalne imajo tesnej\xc5\xa1e strukture in zaradi tega vi\xc5\xa1je Curiejeve temperature od telesno centriranih saj imajo magnetni momenti mo\xc4\x8dneje vplivajo, \xc4\x8de so bli\xc5\xbeje skupaj. To podaja koordinacijsko \xc5\xa1tevilo, ki je \xc5\xa1tevilo najbli\xc5\xbejih sosednjih delcev v strukturi. To nakazuje ni\xc5\xbeje koordinacijsko \xc5\xa1tevilo na povr\xc5\xa1ini snovi kot v notranjosti, kar vodi do tega, da povr\xc5\xa1ina postaja vse manj pomembna, ko se temperatura bli\xc5\xbea Curiejevi temperaturi. V majhnih sistemih je koordinacijsko \xc5\xa1tevilo za povr\xc5\xa1ino bolj pomembno in magnetni momenti mo\xc4\x8dneje vplivajo na sistem._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so razlike velikosti delcev majhne, so lahko mo\xc4\x8dno odvisne o strukture kristalnih mre\xc5\xbe, ko delci reagirajo s svojimi najbli\xc5\xbejimi sosednjimi delci. Na velikost vpliva tudi izmenjalna interakcija, ker imajo prednost vzporedno usmerjeni magnetni momenti in imajo zaradi tega manj motenj in neurejenosti, zato tesnej\xc5\xa1a struktura poraja mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i magnetizem in zato vi\xc5\xa1jo Curiejevo temperaturo.\n_START_SECTION_\nTlak\n_START_PARAGRAPH_\nTlak spreminja Curiejevo temperaturo snovi. Pove\xc4\x8dani tlak v kristalni mre\xc5\xbei zmanj\xc5\xa1uje prostornino sistema. Tlak neposredno vpliva na kineti\xc4\x8dno energijo v delcih, ker gibanje pove\xc4\x8duje vpliv nihanj, da se urejenost magnetnih momentov izni\xc4\x8duje. To je podobno temperaturi, saj tudi pove\xc4\x8duje kineti\xc4\x8dno energijo delcev in uni\xc4\x8duje urejenost magnetnih momentov in magnetizma._NEWLINE_Tlak vpliva tudi na gostoto stanj. Tukaj se gostota stanj zmanj\xc5\xa1uje in povzro\xc4\x8da, da se zmanj\xc5\xa1uje \xc5\xa1teilo elektronov, ki so sistemu na voljo. Zaradi tega bi se pri\xc4\x8dakovalo, da se bo Curiejeva temperatura zni\xc5\xbeevala, vendar se pove\xc4\x8duje. To je posledica izmenjalne interakcije. Izmenjalna interakcija daje prednost vzporedno poravnanim magnetnim momentom, ker elektroni isto\xc4\x8dasno ne morejo zavzemati istega prostora. Ker se to zvi\xc5\xa1uje zaradi zmanj\xc5\xa1anja prostornine, se Curiejeva temperatura s tlakom pove\xc4\x8duje. Curiejeva temperatura je sestavljena iz kombinacije odvisnosti od kineti\xc4\x8dne energije in gostote stanj._NEWLINE_Velja omeniti, da koncentracija delcev tudi vpliva na Curiejevo temperaturo pri uporabljenem tlaku in lahko povzro\xc4\x8da zni\xc5\xbeanje Curiejeve temperature, ko je koncentracija nad dolo\xc4\x8denim procentom.\n_START_SECTION_\nUrejenost orbital\n_START_PARAGRAPH_\nUrejenost orbital spreminja Curiejevo temperaturo snovi. Nadzira se jo lahko prek zunanjih obremenitev. To je funkcija, ki dolo\xc4\x8da valovanje posameznega elektrona ali sprajenih elektronov znotraj snovi. Nadzor verjetnosti lege elektrona omogo\xc4\x8da spreminjanje Curiejeve temperature. Delokalizirani elektroni se lahko na primer premaknejo v isto ravnino z zunanjimi obremenenitvami znotraj kristalne mre\xc5\xbee._NEWLINE_Curiejeva temperatura se zelo zvi\xc5\xa1uje zaradi strnjenih elektronov v isti ravnini, kjer so se prisiljeni poravnati zaradi izmenjalne interakcije in tako pove\xc4\x8dujejo jakost magnetnih momentov kar prepre\xc4\x8duje toplotno neurejenost pri ni\xc5\xbejih temperaturah.\n_START_SECTION_\nPiezoelektriki\n_START_PARAGRAPH_\nZunanja sila na delce znotraj snovi povzro\xc4\x8da tlak, ki vpliva na strukturo kristalne mre\xc5\xbee. Delci v enotski celici postanejo nesimetri\xc4\x8dno porazdeljeni kar omogo\xc4\x8da mre\xc5\xbeno polarizacijo od posameznega delca. Simetrija bi izni\xc4\x8dila nasprotne naboje in ne bi bilo mre\xc5\xbene polarizacije. Pod temperaturo prehoda T\xe2\x82\x80 premik elektri\xc4\x8dnih nabojev povzro\xc4\x8da polarizacijo. Nad temperaturo prehoda T\xe2\x82\x80 je struktura kubi\xc4\x8dna in simetri\xc4\x8dna, kar povzro\xc4\x8da, da snov postane dielektri\xc4\x8dna. Elektri\xc4\x8dni naboji so tudi vzbujeni in neusmerjeni, kar povzro\xc4\x8da, da snov nima elektri\xc4\x8dne polarizacije brez zunanjega elektri\xc4\x8dnega polja.\n_START_SECTION_\nFeroelektriki in dielektriki\n_START_PARAGRAPH_\nSnovi so le feroelektri\xc4\x8dne pod njihovimi odgovarjajo\xc4\x8dimi temperaturami prehoda T\xe2\x82\x80. Feroelektriki so vsi piezoeletriki in imajo zato spontano elektri\xc4\x8dno polarizacijo ker so strukture nesimetri\xc4\x8dne._NEWLINE_Snovi so le dielektri\xc4\x8dne pod njihovimi odgovarjajo\xc4\x8dimi temperaturami prehoda T\xe2\x82\x80. Dielektriki nimajo elektri\xc4\x8dne polarizacije brez zunanjega elektri\xc4\x8dnega polja. Elektri\xc4\x8dni dipoli so neporavnani in nimajo mre\xc5\xbene polarizacije. Po analogiji z magnetno susceptibilnostjo se elektri\xc4\x8dna susceptibilnost pojavi le nad T\xe2\x82\x80._NEWLINE_Na feroelektrike pri polarizaciji vpliva histereza. So neodvisni od svojega predhodnega stanja in tudi od sedanjega stanja. Ob zunanjem elektri\xc4\x8dnem polju so dipoli prisiljeni poravnati se in nastane polarizacija. \xc4\x8ce se zunanje elektri\xc4\x8dno polje odstrani, polarizacija ostane. Histerezna zanka je odvisna od temperature. Ko se temperatura pove\xc4\x8da in dose\xc5\xbee T\xe2\x82\x80 tako obe krivulji postaneta ena kakor je prikazano v dielektri\xc4\x8dni polarizaciji na sliki.\n_START_SECTION_\nPomen in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nToplotno inducirani feromagnetno-paramagnetni prehod se uporablja pri magnetoopti\xc4\x8dnih pomnilni\xc5\xa1kih medijih za brisanje in zapisovanje novih podatkov. Sem spadata na primer Sonyjev format MiniDisc in sedaj zastarel format CD-MO. Uporablja se tudi v nadzoru toplote pri spajkalnikih in stabilizaciji magnetnega polja tahometrskih generatorjev zaradi temperaturne spremembe.'