b'\n_START_ARTICLE_\nAmeri\xc5\xa1ki \xc5\xa1kr\xc5\xbeatek\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe rde\xc4\x8dkaste osnovne barve s svetlej\xc5\xa1imi in temnej\xc5\xa1imi rjavimi lisami, v dol\xc5\xbeino zraste do pol centimetra. Nimfe so rumenkasto bele po vsem telesu, le na zadku imajo par rjavih pik. Na leto se razvije ena generacija; li\xc4\x8dinke se pri\xc4\x8dnejo izlegati iz jaj\xc4\x8dec v maju, se petkrat levijo in preobrazijo v odrasle \xc5\xbeivali do konca julija ali za\xc4\x8detka avgusta. Po parjenju odlo\xc5\xbeijo samice jaj\xc4\x8deca v \xc5\xa1pranje v lubju dvoletnega lesa, kjer le-ta prezimijo. Odrasle \xc5\xbeivali so aktivne ob jutranji zori in ve\xc4\x8dernem mraku, ko predvsem samci letajo naokrog in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo samice. Paritveno vedenje je sestavljeno iz dveh faz: iskanja in dvorjenja, v obeh pa imajo klju\xc4\x8dno vlogo vibracijski signali. V fazi iskanja samec leta med rastlinami in ob vsakem pristanku odda pozivni klic, sestavljen iz razli\xc4\x8dnih elementov (poimenovanih\xc2\xa0\xc2\xbbbobnenje\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbbren\xc4\x8danje\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbhre\xc5\xa1\xc4\x8danje\xc2\xab). Samica na ta klic odgovori tako, da oddaja svoje signale med elementi sam\xc4\x8devega klica. Samec nato preide na napev dvorjenja (podoben pozivnemu napevu) in pri\xc4\x8dne iskati samico po rastlini. \xc4\x8ce ne dobi odgovora, odleti na naslednji list. Posebnost te vrste je izrazito rivalstvo med samci: \xc4\x8de sta v bli\xc5\xbeini hkrati prisotna dva samca, lahko en samec prekine duet drugega samca in samice z\xc2\xa0\xc2\xbbmotilnimi\xc2\xab\xc2\xa0signali ter poi\xc5\xa1\xc4\x8de samico brez dvorjenja.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorno je ameri\xc5\xa1ki \xc5\xa1kr\xc5\xbeatek raz\xc5\xa1irjen v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, predvsem v osrednjem in vzhodnem delu dr\xc5\xbeave, ter na vzhodu Kanade. Vrsto je v Evropo v 1850. letih nenamerno zanesel \xc4\x8dlovek. Sode\xc4\x8d po molekularnih znakih je \xc5\xa1lo samo za en mno\xc5\xbei\xc4\x8den vnos v \xc4\x8dasu, ko so iz ZDA v Francijo uvozili ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino sadik vinske trte za kri\xc5\xbeanje. Od tam se je do danes raz\xc5\xa1iril po ve\xc4\x8djem delu Ju\xc5\xbene Evrope in deloma tudi severneje. Znano obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti zdaj zajema celoten jug Francije, \xc5\xa0panijo, Portugalsko, sever Italije, jug \xc5\xa0vice, Slovenijo, Avstrijo, Hrva\xc5\xa1ko, Mad\xc5\xbearsko in Srbijo._NEWLINE_V Sloveniji je ameri\xc5\xa1ki \xc5\xa1kr\xc5\xbeatek prisoten od leta 1983, ko se je pojavil v obalni regiji na jugozahodu. Po letu 2003 se je pri\xc4\x8dela populacija hitro pove\xc4\x8devati, \xc5\xa1kr\xc5\xbeatke pa so opazili tudi na severo- in jugovzhodu. Dve leti kasneje je bil potrjen prvi primer oku\xc5\xbebe trte z zlato trsno rumenico. Od takrat je nastalo ve\xc4\x8d novih \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8d te bolezni v vseh vinorodnih de\xc5\xbeelah, \xc4\x8deprav je glede na raz\xc5\xa1irjenost ameri\xc5\xa1kega \xc5\xa1kr\xc5\xbeatka zaenkrat \xc5\xa1e redka. Sam ameri\xc5\xa1ki \xc5\xa1kr\xc5\xbeatek je v najbolj kriti\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih predmet obveznega zatiranja po vladni uredbi.'