b'\n_START_ARTICLE_\nPaberkovalke\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMilletovim Paberkovalkam je bila predhodnica navpi\xc4\x8dna slika iz leta 1854 in jedkanica iz leta 1855. Millet je sliko razstavil na Salonu leta 1857. Takoj je dobil negativne kritike srednjih in vi\xc5\xa1jih slojev, ki so na to temo gledali sumni\xc4\x8davo: en likovni kritik je v njej dojemal zaskrbljujo\xc4\x8d znak o "stanju 1793". Za njih je to opomnik, da je bila francoska dru\xc5\xbeba zgrajena na podlagi dela delovnih mno\xc5\xbeic, lastniki zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d pa so ta delavski razred povezovali z rasto\xc4\x8dim gibanjem socializma. Z upodobitvijo delavskega razreda v Paberkovalkah so se zgornji sloji po\xc4\x8dutili nelagodno glede njihovega statusa. Mno\xc5\xbeice delavcev so mo\xc4\x8dno presegale pripadnike vi\xc5\xa1jega razreda. Ta nesorazmernost v \xc5\xa1tevilu je pomenila, da bi, \xc4\x8de bi se spodnji razred prebudil, zgornji razred strmoglavili. Ker je bil spomin na francosko revolucijo \xc5\xa1e vedno sve\xc5\xbe v mislih vi\xc5\xa1jih slojev, te slike vsekakor niso sprejeli z odobravanjem._NEWLINE_Slike prav tako niso dobro sprejeli zaradi njene velikosti, 84\xc3\x97112 centimetrov. To je bilo veliko za sliko, ki prikazuje delo. Obi\xc4\x8dajno je bila ta velikost platna rezervirana za religiozne ali mitolo\xc5\xa1ke motive. V Milletovem delu ni bilo prikazano ni\xc4\x8d religioznega, niti ni bilo omembe nobenih mitolo\xc5\xa1kih prepri\xc4\x8danj. Slika je ponazarjala realisti\xc4\x8den pogled na rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in delavski razred. En od kritikov je pripomnil, da \xc2\xbbimajo njegove tri paberkovalke velikanske pretenzije, predstavljajo jih kot tri usode rev\xc5\xa1\xc4\x8dine ... njihova grdota in grobost sta neubla\xc5\xbeeni.\xc2\xab Medtem ko dejanje \xc5\xbealovanja ni bila nova tema - predstavitve Rut (osma knjiga Stare zaveze) so \xc5\xbee obstajale v umetnosti - je bilo to novo delo izjava o rev\xc5\xa1\xc4\x8dini na pode\xc5\xbeelju in ne o svetopisemski pobo\xc5\xbenosti: ni nobenega dotika biblijskega ob\xc4\x8dutka za skupnost in so\xc4\x8dutja v nasprotujo\xc4\x8dih si utele\xc5\xa1enjih hude rev\xc5\xa1\xc4\x8dine v ospredju ter bogate letine v ozadju, obsijanim s soncem. Implicitna ironija je vzbujala vznemirjenje. Po Salonu je Millet, ki mu je primanjkovalo denarja, prodal svojo sliko za 3000 frankov - pod njegovo izklicno ceno 4000 - potem ko se je brez uspeha posku\xc5\xa1al pogoditi z nekim Angle\xc5\xbeem po imenu Binder. Millet je posku\xc5\xa1al beden izkupi\xc4\x8dek prikriti. Medtem ko Paberkovalke za \xc4\x8dasa njegovega \xc5\xbeivljenja niso pridobile ugleda, je bilo po njegovi smrti leta 1875 njegovo delo vedno bolj cenjeno. Leta 1889 je bila slika, ki je bila takrat v lasti bankirja Ferdinanda Bischoffsheima, na dra\xc5\xbebi prodana za 300.000 frankov. Kupec je ostal anonimen, toda \xc5\xa1irile so se govorice, da je sliko kupil ameri\xc5\xa1ki kupec. Manj kot teden pozneje je bilo objavljeno, da je sliko pridobila Jeanne-Alexandrine Louise Pommery iz vinarske hi\xc5\xa1e Champagne Pommery, ki je uti\xc5\xa1ala tra\xc4\x8de o domnevnih finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeavah, potem ko je grozdje pustila na trti ve\xc4\x8d tednov dlje kot njeni konkurenti._NEWLINE_Ob smrti gospe Pommery leta 1891 in po njeni volji je bila slika podarjena Louvru. Zdaj jo hrani Mus\xc3\xa9e d\'Orsay v Parizu.\n_START_SECTION_\nKompozicija\n_START_PARAGRAPH_\nV o\xc4\x8ditnem bogastvu \xc5\xbeetve p\xc5\xa1enice, ki jo v ozadju nalagajo gospodar in kmetje, Millet na nebu predstavlja roj ptic, pripravljene tudi kljuvati pozabljena zrna, kot paberkovalci v ospredju._NEWLINE_Sam slikar je izjavil da njegovemu temperamentu najbolj ustrezajo kme\xc4\x8dki motivi, kot je ta na slici. Slika prikazuje kmetice, ki na polju pobirajo zrnje \xc5\xbeita po \xc5\xbeetvi. Tople barve in blago megli\xc4\x8dasto ozra\xc4\x8dje deluje pomirjajo\xc4\x8de \xc4\x8deprav prikazuje skrajno rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. To opravilo je bilo prepu\xc5\xa1\xc4\x8deno samo najsiroma\xc5\xa1nej\xc5\xa1im, ker je zahtevalo ure mukotrpnega pripogibanja da bi nabrali dovolj zrnja za tek en kruh._NEWLINE_To je bila v tem \xc4\x8dasu znana tema. Balzac v The Peasants postavlja prizor grofa de Montcorneta, ki izpodbija pravico do \xc5\xbeetve. Dve leti pozneje je Jules Breton v skoraj prazni\xc4\x8dnem vzdu\xc5\xa1ju posnel nasprotno od Milleta v filmu Le Rappel des glaneuses, kjer so prikazani brez trpljenja._NEWLINE_Kar se ti\xc4\x8de njegove slike Moissonneurs (1852), je Millet lahko opazoval kme\xc4\x8dke \xc5\xbeenske v Chaillyju, spomnil se je odlomka iz Biblije, v katerem je prizor Boaz in Rut, prvi je omogo\xc4\x8dil, da je drugi pobral na njegovem polju in nato delil obrok delavcem._NEWLINE_Ta slika je del serije Milletovih slik, ki ponazarjajo kme\xc4\x8dko \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPaberkovalke so eno Milletovih najbolj znanih del. Podobe upogiba kme\xc4\x8dkih \xc5\xbeensk so bile parafrazirane v delih mlaj\xc5\xa1ih umetnikov, kot so Pissarro, Renoir, Seurat in van Gogh. Umetnostni zgodovinar Robert Rosenblum pravi, da je Milletova slika uvedla \xc2\xbbnovo dr\xc5\xbeo v repertoarju umetnosti sredine stoletja, z brez\xc5\xa1tevilnimi potomci v mestu in na pode\xc5\xbeelju. Perice Daumierja in Degasa, \xc5\xa1e bolj pa Caillebottovi Brusilci parketa (Les raboteurs de parquet), so skoraj nepredstavljive brez Milletove epske hvalnice delu\xc2\xab\xc2\xa0._NEWLINE_Paberkovalke predstavljajo dokaze o vlogi Milleta kot sodobnega dru\xc5\xbebenega kritika. Njegova brutalna upodobitev treh zgrbljenih \xc5\xbeenskih rev, lo\xc4\x8denih od delavcev in obilna letina v daljavi, ka\xc5\xbeeta njegovo pozornost, \xc4\x8de ne nujno naklonjenost, mizeriji najrevnej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlanov skupnosti okoli Barbizona in njegovega ve\xc4\x8djega soseda, mesta Chailly, kot obmo\xc4\x8dje, ki je do\xc5\xbeivljalo vse ve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave francoske modernizaciji. Le pribli\xc5\xbeno petintrideset milj od francoske prestolnice (kjer se je \xc5\xa1tevilo prebivalstva med letoma 1831 in 1851 podvojilo) je bila bogata \xc5\xa1iroka ravnica, ki meji na Fontainebleau\xc5\xa1ki gozd, med najzgodnej\xc5\xa1imi z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo do Pariza, ki se je zlahka posvetila hranjenju rasto\xc4\x8dega mesta. \xc5\xa0tudije o preobrazbi pode\xc5\xbeelske Francije v 19. stoletju ugotavljajo, da se je v zadnji \xc4\x8detrtini stoletja v severni Franciji in pari\xc5\xa1kem bazenu kme\xc4\x8dko \xc5\xbeivljenje le malo spremenilo. Milletova predstavitev razrednega konflikta na velikih kmetijah je bila tako v 1850-ih edinstveno moderna._NEWLINE_Slika je navdihnila ime izdelovalca kombajnov, Gleaner Manufacturing Company. _NEWLINE_Slika je navdihnila film Les glaneurs et la glaneuse, o katerem govori Agnes Varda.'