b"\n_START_ARTICLE_\nPanteon, Pariz\n_START_PARAGRAPH_\nPari\xc5\xa1ki Panteon (francosko Panth\xc3\xa9on de Paris) je zgodovinsko in arhitekturno pomemben objekt v Parizu. Nahaja se v petem pari\xc5\xa1kem okraju (Latinska \xc4\x8detrt) v ulici Soufflot, na vzpetini poimenovani po zavetnici Pariza, Sveti Genovefi. V bli\xc5\xbeini Panteona so  cerkev Saint \xc3\x89tienne-sur-Mont, Knji\xc5\xbenica svete Genovefe, Univerza v Parizu I. (Panth\xc3\xa9on-Sorbonne) in Univerza v Parizu II. (Panth\xc3\xa9on-Assas), urad \xc5\xbeupana petega okraja in Licej kralja Henrika IV.. Pari\xc5\xa1ki Panteon je bil zgrajen kot cerkev, v kateri naj bi bili shranjeni posmrtni ostanki svete Genovefe, a je s\xc4\x8dasoma postal prostor, v katerem se nahajajo grobnice ljudi, ki so najbolj zaznamovali francosko zgodovino. Njegova arhitektura in notranja oprema odsevata zgodovino Francoske dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ka cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nKo je leta 1744 francoski kralj Ludvik XV. Francoski bolehal za te\xc5\xbeko boleznijo, je obljubil, da bo, \xc4\x8de pre\xc5\xbeivi, dal v Parizu zgraditi cerkev, posve\xc4\x8deno zavetnici Pariza, Sveti Genovefi. Ko je ozdravel, je zadol\xc5\xbeil markiza Marignyjskega, generalnega direktorja ustanove, zadol\xc5\xbeene za gradnjo, da na mestu, kjer stojijo ru\xc5\xa1evine nekdanje opatije Sv. Genovefe, postavi cerkev. Leta 1755 je omenjeni markiz zadol\xc5\xbeil arhitekta Jean-Germain Soufflouta za izdelavo gradbenega na\xc4\x8drta. _NEWLINE_Temelji so bili zgrajeni \xc5\xbee leta 1758, a so finan\xc4\x8dne te\xc5\xbeave in Souffloutova smrt leta 1780 napredovanje gradnje upo\xc4\x8dasnili. Zgradba je bila dokon\xc4\x8dana pod vodstvom Souffloutovega sodelavca, Jeana-Baptista Rondeleta leta 1790. _NEWLINE_Med letoma 1791 in 1793 je Quatrem\xc3\xa8re de Quincy temeljito spremenil arhitektonsko zasnovo zgradbe in jo preoblikoval v Panteon, kakr\xc5\xa1nega lahko vidimo \xc5\xbee danes. Danes je Panteon zgradba, dolga 110 metrov in \xc5\xa1iroka 84 metrov. Pro\xc4\x8delje je obdano s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem iz korintskih stebrov, ki so name\xc5\xa1\xc4\x8deni pod trikotnim nadstre\xc5\xa1kom, ki ga je izdelal David D'Angers. Zgradba, ki ima obliko gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea, se pona\xc5\xa1a s kupolo, visoko 83 metrov, na vrhu katere je lanterna. Notranjost so okrasili akademski slikarji, kot so Puvis de Chavannes, Gros in Cabanel.\n_START_SECTION_\nOd katoli\xc5\xa1ke cerkve do republikanskega templja\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je ob koncu francoske revolucije odlo\xc4\x8dila, da bo zgradbo, ki je bila pravkar dokon\xc4\x8dana, a \xc5\xa1e ne posve\xc4\x8dena kot cerkev, namenila kot nekropolo \xc2\xbbvelikanom Francije\xc2\xab. S tem namenom je bila celotna zgradba preoblikovana in na pro\xc4\x8delje je bilo zapisano: \xc2\xbbAux grands hommes, la patrie reconnaissante\xc2\xab\xc2\xa0(Velikim mo\xc5\xbeem, hvale\xc5\xbena domovina). _NEWLINE_V \xc4\x8dasu prvega imperija je bil Panteon grobnica in sakralni prostor obenem. Po letu 1814 in do leta 1830, je kralj Ludvik XVIII. zgradbo spremenil v obi\xc4\x8dajno cerkev, posve\xc4\x8deno sveti Genovefi, ki je slu\xc5\xbeila izklju\xc4\x8dno pastoralnim namenom. Z revolucijo leta 1830 je bila cerkev ponovno spremenjena v Panteon. David d'Angers je ponovno izdelal trikotni nadstre\xc5\xa1ek in vanj ponovno vklesal napis \xc2\xbbAux grands hommes, la patrie reconnaissante\xc2\xab. V \xc4\x8dasu drugega imperija (1851-1870), je zgradba ponovno postala cerkev in napis je izginil. Od leta 1885, ko je bil v Panteonu pokopan Victor Hugo, zgradba nikoli ni ve\xc4\x8d slu\xc5\xbeila kot cerkev, temve\xc4\x8d kot mesto zadnjega po\xc4\x8ditka velikanov Francoske republike. _NEWLINE_31. marca 1851 je v Panteonu astronom Jean-Bernard-Leon Foucault izvedel poskus, s katerim je dokazal vrtenje Zemlje okoli lastne osi (Foucaultovo nihalo). Na prvem nihalu je visela ute\xc5\xbe iz svinca in zavita v baker, te\xc5\xbeka 28 kilogramov, ki je visela na \xc5\xbeici dolgi 67 metrov, debeline 1,4 milimetra in je opravila en nihaj v 16 sekundah. Javna predstavitev poskusa z nihalom je trajala dva meseca. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu Pari\xc5\xa1ke komune (1871) je bila v Panteonu osrednja utrdba komunardov, dokler Pariza niso zavzeli Versajci in je komuna klonila pred generalom nasprotnikov, Jeanom-Baptistom Milli\xc3\xa8reom. _NEWLINE_Leta 1902, je Francoska astronomska dru\xc5\xbeba, ki jo je vodil Henri Poincar\xc3\xa9, predlagala, da \xc2\xbbvelja pod kupolo Panteona obnoviti lepo in pou\xc4\x8dno Foucaultovo izku\xc5\xa1njo, ki jo je prekinil dr\xc5\xbeavni prevrat decembra leta 1851, \xc5\xa1e preden bi lahko iz nje potegnili vse zaklju\xc4\x8dke, ki bi jih lahko\xc2\xab. 22. oktobra istega leta so pod kupolo postavili novo Foucaultovo nihalo in projekt je finan\xc4\x8dno podprla Camille Flammarion. Ve\xc4\x8d kot 2000 ljudi je bilo prisotnih ob ponovni sve\xc4\x8dani otvoritvi nihala. _NEWLINE_21. maja 1981 se je prvi sedemletni mandat francoskega predsednika Fran\xc3\xa7oisa Mitterranda pri\xc4\x8del s slovesnostjo v Panteonu, med katero je predsednik polo\xc5\xbeil rde\xc4\x8de vrtnice na grobnice Jeana Jaur\xc3\xa8sa, Jeana Moulina in Victorja Sch\xc5\x93lcherja. _NEWLINE_Jeseni leta 1995 so na Foucaultovo nihalo ponovno obesili, prahu o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno, 28 kilogramsko \xc5\xbeelezno ute\xc5\xbe, kakor je tam visela leta 1851. _NEWLINE_Od leta 1920 je pari\xc5\xa1ki Panteon za\xc5\xa1\xc4\x8diten kot zgodovinski spomenik."