b'\n_START_ARTICLE_\nAvtocesta A1\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1970\xe2\x80\x931972 je bila zgrajena prva slovenska (takrat tudi jugoslovanska) \xc5\xa1tiripasovna avtocesta: Vrhnika\xe2\x80\x93Postojna na t. i. primorskem avtocestnem kraku avtoceste A1 (predana prometu 29. decembra 1972). Prav primorski avtocestni krak je bil tudi prvi v celoti zgrajen (23. novembra 2004). 12. avgusta leta 2005 so z dokon\xc4\x8danjem odseka prek Trojan zaklju\xc4\x8dili tudi povezavo med Mariborom-jug, Celjem in Ljubljano. Zadnji, 10,5\xc2\xa0kilometra dolg odsek celotne avtoceste med Pesnico in Mariborom (Ptujsko cesto), je bil predan prometu 14. avgusta 2009 in s tem je bil v celoti kon\xc4\x8dan tudi \xc5\xa1tajerski del avtoceste A1. Skupna dol\xc5\xbeina od meje z Avstrijo pri \xc5\xa0entilju do Srmina pri Kopru tako zna\xc5\xa1a 245 km.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAvtocesta A1 je v celotni dol\xc5\xbeini \xc5\xa1tiripasovna cesta z lo\xc4\x8denimi smernimi vozi\xc5\xa1\xc4\x8di in odstavnimi pasovi, razen v predorih. Vozni pasovi so \xc5\xa1iroki 3,75 m, odstavni 2,5 m in robni pas 0,5 m. Ker cesta poteka po zelo razli\xc4\x8dnem terenu, od ravninskega do hribovitega, so temu prilagojeni tudi nekateri horizontalni in vertikalni elementi. Posebej zahtevni z vidika geotehni\xc4\x8dnih razmer sta bila odsek Vransko\xe2\x80\x93Trojane\xe2\x80\x93Blagovica ter potek avtoceste preko Ljubljanskega barja, kjer je bila uporabljena posebna metoda gradnje z drena\xc5\xbenimi koli in predobremenilnimi nasipi. Za oba odseka je zna\xc4\x8dilna zahtevna gradnja premostitvenih objektov ter podpornih in opornih konstrukcij. Najzahtevnej\xc5\xa1i odsek je bil zagotovo na primorskem delu, kjer je bilo potrebno na kratki razdalji premostiti ve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1insko razliko, to je sestop preko Kra\xc5\xa1kega roba. Na tem mestu so bili zgrajeni najve\xc4\x8dji viadukt \xc4\x8crni kal, dva dvocevna predora ter \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih premostitvenih objektov.\n_START_SECTION_\nCestnina\n_START_PARAGRAPH_\nCestnina se je pri\xc4\x8dela pobirati \xc5\xbee ob otvoritvi prvega odseka avtoceste A1 od Vrhnike do Postojne. To je bil tako imenovan "zaprti sistem" cestninjenja. Na vsakem priklju\xc4\x8dku ter na za\xc4\x8detku in koncu so bile postavljene cestninske postaje. Tak sistem je veljal kasneje tudi na \xc5\xa1tajerskem odseku. Po sprejemu Nacionalnega programa izgradnje avtocest pa se je na\xc4\x8din cestninjenja za nove odseke spremenil v "odprt sistem", kar pomeni, da je bilo zgrajenih le nekaj novih \xc4\x8delnih cestninskih postaj, stare na priklju\xc4\x8dkih pa so se le delno (smiselno glede na uporabo avtocest) poru\xc5\xa1ile.\n_START_SECTION_\nPodporne in oporne konstrukcije\n_START_PARAGRAPH_\nNa avtocesti A1, ki poteka v precej\xc5\xa1nji meri po hribovitem terenu s slabimi geomehanskimi karakteristikami, je tudi 168 opornih in podpornih konstrukcij, od tega kar 25 zahtevnih pilotnih sten._NEWLINE_Odsek Trojane\xe2\x80\x93Blagovica je bil gradbeno najzahtevnej\xc5\xa1i, saj vsebuje na slabih 11\xc2\xa0km avtoceste kar sedem viaduktov in dva dvocevna predora.\n_START_SECTION_\nOskrbne postaje in po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nNa avtocesti A1 stoji zaradi gostote in strukture prometa kar 27 lokacij (dve sta \xc5\xa1e v gradnji), kjer se vozila in potniki lahko ustavijo. Tako obratuje petnajst oskrbnih postaj z vso potrebno infrastrukturo (bencinsko \xc4\x8drpalko, restavracijo, parkiri\xc5\xa1\xc4\x8dem), sedem po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8d (parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de, klopi, mize, sanitarije) in trije bencinski servisi z manj\xc5\xa1im parkiri\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nVarstvo okolja\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi prekomerne obremenitve s hrupom je bilo do konca leta 2011 zgrajeno 56,3 km protihrupnih ograj. V skladu s predpisi in monitoringom, ki se redno izvaja, bodo ukrepi za\xc5\xa1\xc4\x8dite pred prekomernim hrupom izvedeni po potrebi. Prav tako so za prehajanje divjih \xc5\xbeivali in dvo\xc5\xbeivk preko avtoceste zgrajeni ustrezni objekti. Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred onesna\xc5\xbeenjem tal in vode iz cesti\xc5\xa1\xc4\x8da je zgrajenih 332 razli\xc4\x8dnih objektov in naprav (zadr\xc5\xbeevalniki, lovilci olj in \xc4\x8distilne naprave).'