b'\n_START_ARTICLE_\nFurlanija\n_START_PARAGRAPH_\nFurlanija (furlansko Fri\xc3\xbbl, italijansko Friuli, nem\xc5\xa1ko Friaul) je pokrajina v severovzhodni Italiji, ki sestavlja ve\xc4\x8dino italijanske de\xc5\xbeele Furlanija - Julijska krajina. Glavno mesto Furlanije je Videm._NEWLINE_Zgodovinsko je Furlanija opredeljena kot ozemlje med rekama Livenza na zahodu in Timava na vzhodu. Danes je to ozemlje razdeljeno med upravnima pokrajinima Furlanijo - Julijsko krajino in Bene\xc4\x8dijo. Ime je dobila po svojem zgodovinsko najpomembnej\xc5\xa1em mestu, \xc4\x8cedadu, ki so mu stari Rimljani pravili Forum Iulii.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje so stari Rimljani kolonizirali v drugem stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Najpomembnej\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Furlanije je bilo tedaj mesto Oglej (Aquileia), znano kot \xc4\x8detrto po va\xc5\xbenosti v italijanskem delu imperija in sede\xc5\xbe Desete voja\xc5\xa1ke regije (X Regio Venetia et Histria)._NEWLINE_V 6. stoletju (569) so se ob rimsko cesto Via Iulia Augusta, ki je iz Ogleja vodila v nori\xc5\xa1ko kraljestvo na Koro\xc5\xa1kem, naselili Langobardi in tu ustanovili svojo prvo kne\xc5\xbeevino. Zgradili so obrambni limes, s \xc5\xa1tevilnimi gradovi in zapornimi zidovi, proti navalom Obrov in Slovanov, ki so silili na ravnino. Kljub temu so Slovani leta 611 prodrli precej na jug preko Furlanije do Krasa. Naslednje navale priseljencev je limes zaustavil na alpskem predgorju. Tako je bila na lo\xc4\x8dnici med hribi in ravnino zakoli\xc4\x8dena tudi narodnostna meja med hribovci Slovenci in ravninci Furlani, dedi\xc4\x8di Langobardov. Ta lo\xc4\x8dnica je vzdr\xc5\xbeala do dana\xc5\xa1njih dni. _NEWLINE_Langobardska kne\xc5\xbeevina je trajala do leta 781, ko jo je Karel Veliki vklju\xc4\x8dil v svoje posesti. Leta 1014 je s kronanjem Henrika II. za cesarja ozemlje postalo del Svetega Rimskega cesarstva. Leta 1077 je cesar Henrik IV. podelil kne\xc5\xbeji naslov patriarhu Sigeardu, s \xc4\x8dimer je bila postavljena osnova za novo politi\xc4\x8dno telo.\n_START_SECTION_\nPatrie dal Fri\xc3\xbbl\n_START_PARAGRAPH_\nOglejska \xc5\xa1kofija je \xc5\xbee v petem stoletju obsegala ozemlja, ki so segala na italijanski jug do reke Pad, proti severu vklju\xc4\x8dno z Gardskim jezerom do Donave, na vzhod do Save in naravnost na jugozahod do Istre in njene zahodne obale. Zaradi ustanovitve raznih sufraganskih \xc5\xa1kofij je to ogromno ozemlje leta 626 postalo Oglejski patriarhat. Ko je leta 1077 patriarh sprejel od Henrika IV. investituro za "kneza Furlanije markiza Istre z naslovom princa", je patriarhat postal Oglejski cerkveni principat, direktni fevd Svetega Rimskega cesarstva._NEWLINE_Nasledniki patriarha Sigearda so bili vsi germanskega rodu in so vodili filo-cesarsko politiko, ki jim je dovolila, da so kmalu prikju\xc4\x8dili svojim posestvom \xc5\xa1e vso Istro, Trst, Koro\xc5\xa1ko in \xc5\xa0tajersko. V naslednjih desetletjih je patriarhat/kne\xc5\xbeevina deloval ve\xc4\x8dinoma kot vsako drugo politi\xc4\x8dno telo tiste dobe, vklju\xc4\x8dno z bitkami med gvelfi in gibelini ter z drugimi oboro\xc5\xbeenimi spopadi za pridobitev ali ohrano ozemlja. _NEWLINE_Priznanje zavesti, da je biv\xc5\xa1i patriarhat prerasel v suvereno politi\xc4\x8dno skupnost, je pri\xc5\xa1lo do izraza leta 1366, ko je patriarh Marquard von Randeck izdal Constitutiones Patriae Foriiulii, to je Ustava Furlanskega patriarhata, ki je zbirka vseh dotlej izdanih zakonov. Na tej podlagi se vse obdobje patriarhata od investiture za kne\xc5\xbeevino (1077) do leta 1420 smatra za dobo samostojnosti kne\xc5\xbeevine Patrie dal Fri\xc3\xbbl (= Furlanski patriarhat). _NEWLINE_Furlanski patriarhat je bil ena najpomembnej\xc5\xa1ih politi\xc4\x8dnih ustanov svoje dobe, saj ji je vse od leta 1231 vladal parlament, v katerem so bili zastopani ne samo plemstvo in kler, temve\xc4\x8d tudi vse komune. V prvi polovici \xc5\xa1estnajstega stoletja je bila ustanovljena \xc5\xa1e \xc4\x8detrta veja parlamenta, ki je zastopala kmete. Glavne pristojnosti parlamenta so bile: obramba patriarhata, dav\xc4\x8dne obveznosti, zunanja politika, izdajanje zakonov, sodstvo, javna uprava. Posebno skrbno so bile dolo\xc4\x8dene obveznosti v slu\xc4\x8daju vojne, na primer koliko oro\xc5\xbeja je moral prispevati vsak parlamentarec, koliko mo\xc5\xbe je moral prispevati vsak pode\xc5\xbeelski okraj in koliko vsaka me\xc5\xa1\xc4\x8danska dru\xc5\xbeina. Parlament se je zadnji\xc4\x8d sestal leta 1805 in se zato uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med najdlje trajajo\xc4\x8de evropske parlamente._NEWLINE_V prvih letih petnajstega stoletja je kne\xc5\xbeevina stopila v vojno z Bene\xc5\xa1ko republiko, ki si je hotela prilastiti njene trgovske poti in zveze. Cesarstvo pa se ni hotelo odpovedati fevdu, ki je dovoljeval dostop do morja. Sledile so dolge in krvave bitke in na koncu so prevladali Bene\xc4\x8dani. Leta 1420 so prevzeli oblast nad Furlanskim patriarhatom. Marquardov zakonik je ostal v veljavi \xe2\x80\x93 razen v zunanjepoliti\xc4\x8dnih zadevah - tudi po prehodu pod bene\xc5\xa1ko upravo in je bil ukinjen \xc5\xa1ele leta 1797, ko je Bene\xc5\xa1ka republika propadla in je Furlanija pre\xc5\xa1la pod Habsbur\xc5\xbeane.'