b'\n_START_ARTICLE_\nAsterizem\n_START_PARAGRAPH_\nAsterizem je kakr\xc5\xa1nakoli povezava zvezd, ki ima svojo zna\xc4\x8dilno obliko in ime, a ni uradno ozvezdje glede na razmejitve neba po dolo\xc4\x8dilih Mednarodne astronomske zveze. Astronomi so v preteklosti ozvezdja pogosto razdelili na manj\xc5\xa1e sestavne dele. Najbolj znana asterizma, ki ju imajo mnogi za samostojni ozvezdji, sta Mali in Veliki voz, ki sta v resnici samo dela ozvezdij Malega in Velikega medveda. Prav tako znan je asterizem Kosci v Orionu, ki ga predstavljajo tri svetle zvezde v Orionovem pasu._NEWLINE_Ozvezdja imajo natan\xc4\x8dno zarisane meje, asterizmi pa so lahko katerekoli izbori zvezd, ki jih enostavno prepoznamo na nebu, zaradi \xc4\x8desar so dobro izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za opazovalce za\xc4\x8detnike. Asterizem je lahko podskupina uradnega ozvezdja ali zastarelega biv\xc5\xa1ega ozvezdja. Vklju\xc4\x8duje lahko celo zvezde iz ve\xc4\x8d ozvezdij.\n_START_SECTION_\nZgodovina ozvezdij in asterizmov\n_START_PARAGRAPH_\nPri mnogih zgodnjih civilizacijah je bilo pogosto zdru\xc5\xbeevanje skupin zvezd v enostavne figure iz \xc4\x8drt; najstarej\xc5\xa1e zabele\xc5\xbeeno tak\xc5\xa1no opazovanje izhaja iz \xc4\x8dasa Babiloncev. Ta proces je bil povsem dogovoren znotraj posamezne kulture, a se nekatere bolj o\xc4\x8ditne oblike pojavljajo pri ve\xc4\x8d kulturah (lovec Orion in \xc5\xa0korpijon). Ker je lahko prav vsakdo razporedil in imenoval skupino zvezd, ni bilo razlo\xc4\x8ditve med ozvezdjem in asterizmom - Plinij starej\xc5\xa1i (23\xe2\x80\x9379 n. \xc5\xa1t.) omenja v svoji knjigi Naturalis Historia 72 asterizmov._NEWLINE_Astronom Hiparh (ok. 190 \xe2\x80\x93 ok. 120 pr. n. \xc5\xa1t.) je za\xc4\x8del razvijati splo\xc5\xa1ni seznam 48 ozvezdij, ki so bila standard v Evropi nadaljnjih 1800 let. Ker so za ozvezdja smatrali samo zvezde, ki so tvorile figuro, je bilo med uveljavljena ozvezdja vedno mo\xc5\xbeno stisniti \xc5\xa1e nove oblike iz neuporabljenih zvezd._NEWLINE_Poleg tega so Evropejci ob raziskovanju sveta naleteli na nove, do tedaj neznane zvezde. Astronoma Johann Bayer (1572\xe2\x80\x931625) in Nicolas-Louis de Lacaille (1713\xe2\x80\x931762) sta zaslu\xc5\xbena za veliko pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila ju\xc5\xbenih ozvezdij. Bayer jih je ustvaril 12 (iz zvezd, ki jih Ptolemaj ni mogel videti), Lacaille pa 14, predvsem iz zvez okoli ju\xc5\xbenega nebesnega pola. Mnogi predlogi so se obdr\xc5\xbeali, nekateri pa so ostali zgodovinski asterizmi._NEWLINE_V 30. letih 20. stoletja je Medarodna astronomska zveza (IAU) z dolo\xc4\x8ditvami geometijskih meja, ki zaobjamejo vse zvezde znotraj njih, natan\xc4\x8dno razdelila nebo na 88 uradnih ozvezdij. Vsako dodatno zdru\xc5\xbeevanje zvezd in biv\xc5\xa1a ozvezdja lahko tako smatramo za asterizme.'