b'\n_START_ARTICLE_\nPronoja\n_START_PARAGRAPH_\nPronoja (gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xbf\xce\xb9\xce\xb1 [pr\xc3\xb3noia], skrb, briga) je bila bizantinska oblika fevdalizma, ki je temeljila na dodeljevanju cesarske zemlje in njenih dohodkov zaslu\xc5\xbenim posameznikom v zameno za usluge cesarstvu. Najpogostej\xc5\xa1a usluga je bila voja\xc5\xa1ka slu\xc5\xbeba. _NEWLINE_Tak\xc5\xa1en sistem nagrajevanja je uvedel bizantinski cesar Konstantin IX. Monomah (vladal 1042-1055).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku se je pronoja dodeljevala do\xc5\xbeivljenjsko, vendar se ni mogla prodati, naslediti ali prenesti na druge. Velikost ozemlja pronoje je lahko bila velika in je vklju\xc4\x8devala ve\xc4\x8d vasi ali zelo majhna in je lahko pre\xc5\xbeivela samo eno dru\xc5\xbeino. _NEWLINE_Nosilec pronoje - pronoiarios je bil absoluten gospodar nad kmeti (paroikoi), ki so \xc5\xbeiveli na njegovi zemlji. Od njih je pobiral davek in jim delil pravico.  _NEWLINE_V 11. stoletju je pronoja postala materialna osnova voja\xc5\xa1kega sistema cesarstva, ker je bil njen koristnik dol\xc5\xbean slu\xc5\xbeiti vojsko in priskrbeti ter opremiti vojake. Dol\xc5\xbenosti so bile odvisne od velikosti njegove pronoje. Med vladavino Komnenov (1081-1185) je dr\xc5\xbeava zaplenila posesti samostanov, da bi zemljo lahko razdelila kot pronojo in s tem pove\xc4\x8dala \xc5\xa1tevilo vojakov.  _NEWLINE_Od za\xc4\x8detka 13. stoletja se je pronoja lahko prenesla na naslednike. Skupaj z njo so se seveda prenesle tudi voja\xc5\xa1ke obveznosti. Med vladavino Paleologov (1261\xe2\x80\x931453) je sistem pronoj za\xc4\x8del razpadati, ker je fevdalno plemstvo za\xc4\x8delo zavra\xc4\x8dati svoje voja\xc5\xa1ke obveznosti do dr\xc5\xbeave, pronoje pa je obdr\xc5\xbealo.'