b'\n_START_ARTICLE_\nSlavisti\xc4\x8dna revija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzhajati je za\xc4\x8dela leta 1948, na tridesetletnico za\xc4\x8detka izhajanja \xc4\x8casopisa za slovenski jezik, knji\xc5\xbeevnost in zgodovino (1918\xe2\x80\x931931) in desetletnico revije Slovenski jezik (1938\xe2\x80\x931941). Zami\xc5\xa1ljena je bila kot \xc4\x8detrtletnik, a je izhajala v razli\xc4\x8dnem obsegu. Do leta 1949 jo je izdajalo Slavisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo v Ljubljani, kasneje sta se kot izdajatelja pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e In\xc5\xa1titut za slovenski jezik in In\xc5\xa1titut za literature pri Slovenski akademiji znanosti in umetnosti. Od leta 1967 pa revijo izdaja Slavisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Slovenije. Kot samostojna priloga revije je v letih 1955, 1956 in 1958 iz\xc5\xa1la \xc5\xa1e Linguistica, ki je bila namenjena predvsem bralcem jezikoslovcem v tujih de\xc5\xbeelah (\xc4\x8dlanki so nastajali ve\xc4\x8dinoma v tujih jezikih, s slovenskimi povzetki) in se je kasneje osamosvojila.\n_START_SECTION_\nKoncept revije\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavil ga je \xc5\xbee njen prvi urednik Anton Ocvirk. Menil je, da se je pojavila potreba po podrobnem razpravljanju o slovenski slovstveni preteklosti in besedi. Slovenska literarna veda do takrat ni ustvarila preglednega in dognanega orisa novej\xc5\xa1ega slovenskega slovstva. Poudaril je tudi pomen sinteti\xc4\x8dnega in analiti\xc4\x8dnega analiziranja ter pozitiven vpliv mednarodnih stikov na na\xc5\xa1e ustvarjalce. Izpostavljal je stike slovenske knji\xc5\xbeevnosti z ostalimi slovanskimi, saj je bil mnenja, da imamo na podro\xc4\x8dju primerjalne slovanske knji\xc5\xbeevnosti premalo napisanega. Nova revija naj bi tako poskrbela za dograjevanje izsledkov tradicije v tesnem stiku s sedanjostjo.'