b'\n_START_ARTICLE_\nMurter\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNajvi\xc5\xa1ji vrh otoka, katerega  povr\xc5\xa1ina je 17,58 km\xc2\xb2, je 125 m visoki Radu\xc4\x8d. Dol\xc5\xbeina obale meri 42,605 km. Od kopnega ga deli ozek Murterski kanal._NEWLINE_Prete\xc5\xbeno strma jugozahodna obala je razgibana in prepredena z manj\xc5\xa1imi zalivi, ki ob burji slu\xc5\xbeijo kot naravna zakloni\xc5\xa1\xc4\x8da za jadrnice in manj\xc5\xa1e ladje. Na severovzhodni obali je ve\xc4\x8d zalivov, ki so primerni kot sidri\xc5\xa1\xc4\x8da za ve\xc4\x8dje (turisti\xc4\x8dne) ladje. Na predelih, kjer so naravni izviri vode so se razvila naselja Murter, Betina, Jezera in Tisno, ki le\xc5\xbei ob najo\xc5\xbejem delu Murterskega kanala, ter je z mostom povezan s celino._NEWLINE_Iz pomorske karte je razvidno, da na otoku stoji osem svetilnikov. Dva v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du naselja Murter, eden na pomolu naselja Betina, \xc5\xa1e eden pa na pomolu \xc2\xbbACI marine\xc2\xab\xc2\xa0 pri naselju Jezera. Ostali \xc5\xa1tirje so razporejeni po ostali obali otoka.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku stalno \xc5\xbeivi 5192 prebivalcev (popis 2011).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i poznani prvi naseljenci otoka so bili Iliri, kar dokazujejo ostanki ilirskega naselja Colentum pri Betini. Iz starih listin je razvidno, da sta v 13. stoletju na otoku obstajali dve naselji: Veliko selo - dana\xc5\xa1nji Murter in Jezero. Za naselji Betina in Tjesno pa se predpostavlja, da sta bila najverjetneje ustanovljeni v \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov, ko so se na otok zatekli pribe\xc5\xbeniki iz blji\xc5\xbenih vasi na celini._NEWLINE_Obstaja legenda, da so bili prebivalci vasi Murter v preteklosti gusarji, ki so plenili bene\xc5\xa1ke ladje. _NEWLINE_\xc5\xa0e dandana\xc5\xa1nji so prete\xc5\xbeni lastniki Kornatov kjer so ribarili, gojili ovce in pridelovali olivno olje. Lastni\xc5\xa1tvo nad oto\xc4\x8djem naj bi pridobili s silo, ker so od tam izgnali Saljane (prebivalce otoka Sali, ki naj bi kornatske otoke odkupili od Bene\xc4\x8danov._NEWLINE_Ladje so jim izdelovali v bli\xc5\xbenji Betini, kjer se je bogata tradicija jadranske lesene brodgradnje ohranila do danes. Zelo poznana je betinska gajeta, lahek in okreten lesen \xc4\x8doln z latinskim jadrom dol\xc5\xbeine 6-7 metrov s katerimi so preva\xc5\xbeali in prodajali olivno olje celo po ulicah Pule.'