b'\n_START_ARTICLE_\nHiperkompleksno \xc5\xa1tevilo\n_START_PARAGRAPH_\nHiperkompleksno \xc5\xa1tevilo je element algebre nad obsegom realnih ali kompleksnih \xc5\xa1tevil. Med hiperkompleksna \xc5\xa1tevila so v\xc4\x8dasih pri\xc5\xa1tevali kvaternione, bikompleksna \xc5\xa1tevila (tesarine), kokvaternione, bikvaternione in oktonione. Pojem hiperkompleksnega \xc5\xa1tevila pokriva vse na\xc5\xa1tete vrste \xc5\xa1tevil.\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nHiperkompleksna \xc5\xa1tevila so definirana kot kon\xc4\x8dno razse\xc5\xbena algebra nad realnimi \xc5\xa1tevili tako, da je algebra unitarna in distributivna (ni nujno, da je tudi asociativna). Elementi so zgrajeni z realnimi koeficienti  z bazo . Primerno je, da normaliziramo bazo tako, da velja . Osnovni primer uporabe hiperkompleksnih \xc5\xa1tevil ima razse\xc5\xbenost 2 . Vi\xc5\xa1je razse\xc5\xbenosti se dobijo kot Cliffordove ali algebrai\xc4\x8dne vsote drugih algeber.\n_START_SECTION_\nDvorazse\xc5\xbene realne algebre\n_START_PARAGRAPH_\nZnane so samo tri dvorazse\xc5\xbene algebre nad realnimi \xc5\xa1tevili: obi\xc4\x8dajna kompleksna \xc5\xa1tevila, hiperboli\xc4\x8dna kompleksna \xc5\xa1tevila in dualna \xc5\xa1tevila\n_START_SECTION_\nTenzorski produkt\n_START_PARAGRAPH_\nTenzorski produkt poljubnih algeber je druga algebra, s pomo\xc4\x8djo katere lahko kreiramo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d sistemov hiperkompleksnih \xc5\xa1tevil._NEWLINE_Tenzorski produkt s kompleksnimi \xc5\xa1tevili nam da 4-razse\xc5\xbene tesarine , 8-razse\xc5\xbene bikvaternione dobimo s tenzorskim produktom  in 16-razse\xc5\xbene oktonione dobimo s tenzorskim produktom .\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nHiperkompleksna \xc5\xa1tevila obsegajo vso zgoraj na\xc5\xa1teta \xc5\xa1tevila. Posku\xc5\xa1alo se je urediti sistem vseh teh \xc5\xa1tevil \xc5\xbee v letu 1872, ko je ameri\xc5\xa1ki matematik Benjamin Peirce (1809 \xe2\x80\x93 1880) objavil svoje delo Linear Associative Algebra. Nem\xc5\xa1ka matematika Adolf Hurwitz (1859 \xe2\x80\x93 1919) in Ferdinand Georg Frobenius (1849 \xe2\x80\x93 1917) sta dokazala dva izreka (Hurwitzov izrek in Frobeniusov izrek), s katerima sta postavila omejitve hiperkompleksnosti._NEWLINE_V letu 1929 je o hiperkompleksnih \xc5\xa1tevilih pisala tudi nem\xc5\xa1ka matemati\xc4\x8darka Emmy Noether ( 1882 \xe2\x80\x93 1935) na Kolid\xc5\xbeu Bryn Mawr v Pensilvaniji (ZDA) v kraju Brin Mawr. Tudi v delu o moderni algebri je nizozemski matematik Bartel Leendert van der Waerden (1903 \xe2\x80\x93 1996) posvetil hiperkompleksnim \xc5\xa1tevilom ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo strani v svoji knjigi Zgodovina algebre (History of Algebra).'