b'\n_START_ARTICLE_\nBeograjska trdnjava\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot preostanek mesta je tudi beograjska trdnjava skozi svojo zgodovino pogosto menjala vladarje in bila ve\xc4\x8dkrat preurejena. Najstarej\xc5\xa1i ostanki poselitve so iz pozne kamene dobe, kasneje pa je na tem mestu stala rimska utrdba, ki jo je dal  leta 535 prezidati bizantinski cesar Justinijan I. Kot mejno postojanko so jo ve\xc4\x8dkrat zapored poru\xc5\xa1ili vpadajo\xc4\x8di Avari. Lastni\xc5\xa1tvo je nekajkrat pre\xc5\xa1lo med Bizancem in Ogrsko, kasneje pa med Ogrsko in novo srbsko kraljevino. Despot Stefan Lazarevi\xc4\x87 je v za\xc4\x8detku 15. stoletja izbral Beograd za svojo prestolnico in bil prvi, ki je povezal spodnje in zgornje utrjeno naselje v enotno utrdbo, vendar je po njegovi smrti spet pre\xc5\xa1la pod Ogrsko._NEWLINE_Leta 1456 so Beograd prvi\xc4\x8d oblegali Osmani, a ga je takrat obranil vojskovodja J\xc3\xa1nos Hunyadi. Vendar to ni ustavilo prodirajo\xc4\x8de velesile in leta 1521 je trdnjavo skupaj s preostankom mesta zavzela vojska pod vodstvom Sulejmana I. Trdnjavo so takrat preimenovali v Kalemegdan in na tem obmo\xc4\x8dju naselili muslimansko prebivalstvo. Konec 17. stoletja so mesto prvi\xc4\x8d za kratek \xc4\x8das zavzeli Avstrijci, ki so se nato redno spopadali z Osmani in si podajali mesto, tako da od Lazarevi\xc4\x87eve utrdbe kmalu ni ostalo prakti\xc4\x8dno ni\xc4\x8d, niti od kasnej\xc5\xa1ih poskusov obnove. _NEWLINE_Leta 1868 so se Osmani dokon\xc4\x8dno umaknili in prepustili ozemlje novoustanovljeni srbski dr\xc5\xbeavi. Kmalu za tem je bil narejen na\xc4\x8drt za pretvorbo Kalemegdana v park in leta 1886 je bila urejena Savska promenada, nato pa so postopoma zasadili \xc5\xa1e preostanek. Med prvo in drugo svetovno vojno je bil znova po\xc5\xa1kodovan, vendar vse od konca 19. stoletja ohranja svojo funkcijo parka in spominskega obmo\xc4\x8dja.'