b'\n_START_ARTICLE_\nMo\xc5\xbe iz Tollunda\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xbe iz Tollunda je ime, ki so ga znanstveniki nadeli naravni mumiji, ki so jo leta 1950 na\xc5\xa1li pri kopanju \xc5\xa1ote v barju na danskem polotoku Jutland. Kasnej\xc5\xa1a analiza je pokazala, da gre za mo\xc5\xa1kega, ki je \xc5\xbeivel v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v tako imenovani predrimski \xc5\xbeelezni dobi. Kisla \xc5\xa1ota je truplo tako dobro ohranila, da so sprva mislili, da gre za \xc5\xbertev nedavnega zlo\xc4\x8dina. V istem barju so dvanajst let pred tem odkrili podobno ohranjeno naravno mumijo \xc5\xbeenske, ki so jo poimenovali \xc5\xbdenska iz Ellinga.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\n6. maja 1950 sta brata Viggo in Emil iz vasice Tollund na danskem polotoku Jutland rezala \xc5\xa1oto na barju Bj\xc3\xa6ldskovdal, kak\xc5\xa1nih 12 km zahodno od Silkeborga na Danskem. \xc5\xbdeni, ki sta jima pomagali pri nalaganju \xc5\xa1ote, sta v eni od plasti \xc5\xa1ote opazili truplo, ki je bilo tako dobro ohranjeno, da so mislili, da gre za \xc5\xbertev nedavnega umora. O najdbi so v torek, 8. maja 1950, obvestili policijo iz Silkeborga. Policija je bila pri odkrivanju \xc4\x8dasa smrti tako zbegana, da je za pomo\xc4\x8d prosila profesorja arheologije, Petra Globa. Po prvih terenskih raziskavah je profesor Glob predvideval, da gre za najverjetnej\xc5\xa1o \xc5\xbertev obrednega \xc5\xbertvovanja in ocenil starost trupla na ve\xc4\x8d kot 2000 let._NEWLINE_Truplo, ki so mu nadeli ime Mo\xc5\xbe iz Tollunda, se je nahajalo kak\xc5\xa1nih 50 metrov dale\xc4\x8d od trdnih tal in je le\xc5\xbealo na globini pribli\xc5\xbeno 2 m, pod ve\xc4\x8d plastmi \xc5\xa1ote. Truplo je bilo v grob polo\xc5\xbeeno v polo\xc5\xbeaju zarodka. Truplo je bilo golo, na glavi pa je imelo kapo iz ov\xc4\x8djega usnja in volne, ki je bila pod brado privezana z vrvico iz tkanine. Okoli pasu je imelo gladek usnjen pas. Okoli vratu je imelo zadrgnjeno zanko iz pletene usnjene vrvi, ki je potekala vzdol\xc5\xbe hrbta. Mo\xc5\xbe iz Tollunda je imel kratko pristri\xc5\xbeene lase in 1 mm dolgo strni\xc5\xa1\xc4\x8de nad zgornjo ustnico in na bradi, iz \xc4\x8desar sklepajo, da se na dan smrti ni obril._NEWLINE_Znanstveniki so mnenja, da je bil Mo\xc5\xbe iz Tollunda usmr\xc4\x8den kot obredna \xc5\xbertev in ne kot kriminalec. To naj bi nakazovala posmrtna lega telesa in dejstvo, da so bile njegove o\xc4\x8di in usta zaprta.\n_START_SECTION_\nZnanstveni zaklju\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nRadiometri\xc4\x8dno datiranje Mo\xc5\xbea iz Tollunda je pokazalo, da je umrl nekje med leti 375 in 210 pr. n. \xc5\xa1t. Razlog za ohranjenost mehkih tkiv je visoka kislost, pomanjkanje kisika ter nizke temperature \xc5\xa1ote, v kateri je bilo truplo pokopano. Obi\xc4\x8dajno kislost \xc5\xa1ote pri barjanskih mumijah povzro\xc4\x8di propad kosti, mehka tkiva pa se ohranijo._NEWLINE_Raziskave in rentgenski posnetki so pokazali, da je glava trupla nepo\xc5\xa1kodovana, dobro pa so ohranjeni tudi srce, plju\xc4\x8da in jetra. Arheologi Muzeja v Silkeborgu ocenjujejo, da gre za mo\xc5\xa1kega, ki je bil v \xc4\x8dasu smrti star okoli 40 let in je bil visok okoli 161 cm, kar je malo celo za takratne razmere. Dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo pa mo\xc5\xbenost, da se je truplo v \xc5\xa1oti skr\xc4\x8dilo._NEWLINE_Raziskave, opravljene leta 1950, so nakazovale, da so mo\xc5\xa1kega obesili in ne zadavili. Vrv je namre\xc4\x8d po\xc5\xa1kodovala ko\xc5\xbeo pod brado in na straneh vratu, po\xc5\xa1kodb na zadnji strani vratu, kjer je bila zanka, pa ni bilo. Nove forenzi\xc4\x8dne raziskave, opravljene leta 2002, so prvotne domneve potrdile, saj so znanstveniki na\xc5\xa1li \xc5\xa1e druge dokaze. Kljub temu, da vratna vretenca niso bila po\xc5\xa1kodovana (kar je pogosto pri smrtih z obe\xc5\xa1anjem), pa je bil jezik ote\xc4\x8den, kar govori v prid teoriji o obe\xc5\xa1anju._NEWLINE_Znanstveniki so prou\xc4\x8dili tudi vsebino \xc5\xbeelodca in \xc4\x8drevesja. Ugotovili so, da je bil zadnji \xc5\xbertvin obrok sestavljen iz ka\xc5\xa1e iz zrnja in semen. Identificirali so okoli 40 razli\xc4\x8dnih vrst semen divjih in gojenih rastlin. Ka\xc5\xa1ina osnova so bila je\xc4\x8dmen, laneno seme, seme navadnega ri\xc4\x8dka in seme pti\xc4\x8dje dresni. Glede na prebavljenost hrane naj bi \xc5\xbertev zadnji obrok zau\xc5\xbeila med 12 in 24 ur pred smrtjo. Glede na to, da v ka\xc5\xa1i ni bilo ostankov mesa in sadja, znanstveniki predvidevajo, da je \xc5\xbertev umrla pozimi._NEWLINE_V formalinu so znanstveniki za kasnej\xc5\xa1e raziskave ohranili obe stopali in desni palec. Leta 1976 je danska policija naredila analizo prstnega odtisa Mo\xc5\xbea iz Tollunda, kar pomeni, da je njegov odtis eden najstarej\xc5\xa1ih na svetu.\n_START_SECTION_\nOgled\n_START_PARAGRAPH_\nTruplo Mo\xc5\xbea iz Tollunda je trenutno na razstavi v muzeju v Silkeborgu na Danskem. Originalna je le glava, saj prezervacijska tehnika mehkih tkiv v zgodnjih petdesetih letih 20. stoletja ni bila dovolj razvita, da bi znanstvenikom uspelo ohraniti celo truplo. Tako je telo trupla po\xc4\x8dasi propadlo, glavo pa so uspeli prezervirati. Leta 1987 so rekonstruirali telo na podlagi skeletnih ostankov. Danes je na umetno telo pritrjena prava glava.'