b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBabna Brda, Babna Gora, Babna Reka, Beli Potok pri Lembergu, Belo, Bezgovica, Bobovo pri \xc5\xa0marju, Bodre\xc5\xbe, Bodri\xc5\xa1na vas, Brecljevo, Brezje pri Lekmarju, Bukovje v Babni Gori, Cerovec pri \xc5\xa0marju, Dol pri Pristavi, Dol pri \xc5\xa0marju, Dragomilo, Dvor, Gaj, Globoko pri \xc5\xa0marju, Gornja vas, Grli\xc4\x8de, Grobelce, Grobelno - del, Hajnsko, Jazbina, Jerovska vas, Je\xc5\xa1ovec pri \xc5\xa0marju, Kamenik, Konu\xc5\xa1ko, Koretno, Korpule, Kristan Vrh, Krtince, La\xc5\xa1e, Lekmarje, Lemberg pri \xc5\xa0marju, Lipovec, Mala Pristava, Mestinje, Mo\xc4\x8dle, Nova vas pri \xc5\xa0marju, Orehovec, Pe\xc4\x8dica, Pijovci, Platinovec, Pol\xc5\xbeanska Gorca, Pol\xc5\xbeanska vas, Predel, Predenca, Preloge pri \xc5\xa0marju, Pustike, Rakovec, Senovica, Sladka Gora, Sotensko pri \xc5\xa0marju, Spodnja Ponkvica, Spodnje Mestinje, Spodnje selce, Spodnje Tinsko, Stranje, Strtenica, Sveti \xc5\xa0tefan, \xc5\xa0entvid pri Grobelnem, \xc5\xa0erovo, \xc5\xa0kofija, \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah, Topolovec, Vinski Vrh pri \xc5\xa0marju, Vodenovo, Vrh, Vr\xc5\xa1na vas, Zadr\xc5\xbee, Zastranje, Zavr\xc5\xa1e pri Grobelnem, Zgornje Tinsko, Zibika, Zibi\xc5\xa1ka vas\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nIz Celjske kotline in z vzhodnih odrastkov Posavskega hribovja prehaja povr\xc5\xa1je v ni\xc5\xbeji gri\xc4\x8devnat svet, kjer so vi\xc5\xa1je vzpetine iz apnenca, dolomita ali magmatskih kamnin le \xc5\xa1e osamelci sredi valovitih terciarnih goric z vmesnimi dolinami in osrednjim podoljem. Vse ve\xc4\x8d je povr\xc5\xa1in, ki so v prisojnih pobo\xc4\x8djih posejane z lepimi vinogradi, mnogimi znamenji in kapelicami. Na teh povr\xc5\xa1inah Zgornjesotelskega ali tudi \xc5\xa0marsko-Roga\xc5\xa1kega gri\xc4\x8devja le\xc5\xbei ob\xc4\x8dina \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina je na zahodu, kjer meji na ob\xc4\x8dino \xc5\xa0entjur pri Celju obdana z Voglajnskim gri\xc4\x8devjem. Na severu je obdana z mogo\xc4\x8dnim hrbtom severnega niza posavskega hribovja, ki sega preko Ple\xc5\xa1ivca, Konji\xc5\xa1ke gore in Bo\xc4\x8da ter njegovega podalj\xc5\xa1ka Dona\xc4\x8dke gore (882m). Na severu meji na ob\xc4\x8dini Slovenske Konjice in Slovenska Bistrica. Ob\xc4\x8dina se na zahodu nadaljuje v Roga\xc5\xa1ko podolje, kjer meji z ob\xc4\x8dino Roga\xc5\xa1ka Slatina. Na jugu dviguje Rudnica (686m). Tukaj meji na ob\xc4\x8dino Pod\xc4\x8detrtek. Med \xc5\xa0marskim podoljem in dolino Zibi\xc5\xa1kega potoka je na jugu Rokovo gri\xc4\x8devje.\n_START_SECTION_\nKamnine\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del razrezane gri\xc4\x8devnate pokrajine sestavljajo terciarne usedline oligocenske in miocenske starosti. \xc5\xa0iroko izoblikovano podolje ob \xc5\xa0marskem potoku, Mestinj\xc5\xa1\xc4\x8dici in Zibi\xc5\xa1kem potoku je zapolnjeno s kvartnimi naplavinami. Povr\xc5\xa1je sestavljajo raznovrstni laporji in apnenci s primesmi peska in gline. Magmatskega izvora sta le starej\xc5\xa1i triasni kamnini keratofir in keratofirski tuf, ki se nahajata le v manj\xc5\xa1ih zaplatah v Kameniku. Gri\xc4\x8devje prepredajo \xc5\xa1tevilni prelomi v alpski smeri od zahoda proti vzhodu. Zaradi \xc5\xbeivahnega neotektonskega dogajanja je Zgornjesotelsko gri\xc4\x8devje med potresno bolj ogro\xc5\xbeenimi slovenskimi pokrajinami. Zadnji ve\xc4\x8dji potres je bil leta 1974.\n_START_SECTION_\nPodnebje in rastje\n_START_PARAGRAPH_\nZ zahoda se \xc4\x8dutijo vplivi nekoliko omiljenega zmernega celinskega podnebja, ki je zna\xc4\x8dilno za osrednjo Savinjsko ravan, z vzhoda pa se \xc4\x8duti vpliv subpanonskega celinskega podnebja. Podolje je sicer odprto proti Panonski kotlini, toda ne na \xc5\xa1iroko, marve\xc4\x8d po razmeroma ozkih prehodih. Konji\xc5\xa1ko-Bo\xc4\x8dko hribovje \xc5\xa1\xc4\x8diti pokrajino pred vdorom hladnih zra\xc4\x8dnih gmot s severa._NEWLINE_Dolinska obmo\xc4\x8dja imajo zna\xc4\x8dilnosti zaprtih kotlin z nekoliko manj\xc5\xa1im dnevnim temperaturnim nihanjem. Zato so zime dokaj mrzle, poletja pa ne posebej vro\xc4\x8da, kar ka\xc5\xbeejo tudi podatki za obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah, saj je srednja letna temperatura 9\xc2\xba celzija, srednja januarska -1,6\xc2\xba in srednja julijska 18,6\xc2\xba celzija. Letna koli\xc4\x8dina padavin je med 1000 in 1200\xc2\xa0mm. Na poletne mesece odpade tretjina, na vso vegetacijsko dobo od aprila do oktobra pa prek \xc5\xa1tiri petine padavin. Jesenski meseci so bolj su\xc5\xa1ni, kar je ugodno predvsem za vinogradni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_V dnu dolin so ve\xc4\x8dinoma travniki, struge potokov pa spremljajo vlagoljubne vrste dreves in grmi\xc4\x8devja, med katerimi \xc5\xa1e posebej izstopajo topol, jel\xc5\xa1a in vrba. Pokrajinsko sliko dopolnjujejo zna\xc4\x8dilna samotna drevesa ob doma\xc4\x8dijah in cerkvah na gri\xc4\x8devnatih slemenih, med katerimi je najve\xc4\x8d lip, orehov in topolov (jagnedi)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dje gozdne zaplate so izpodrinila obdelovalna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Med gozdovi prevladuje listnati gozd, v najvi\xc5\xa1jem delu pokrajine in v osojnih legah pa se pojavljajo tudi posamezni iglavci. Najbolj raz\xc5\xa1irjen je ni\xc5\xbeinski gozd bukve, hrasta in kostanja, na obmo\xc4\x8dju Sladke Gore pa se pojavlja \xc5\xa1e gozd belega gabra. Grmovni in zeli\xc5\xa1\xc4\x8dni sloj v teh gozdovih sta dobro razvita._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine \xc5\xa0marje pri jel\xc5\xa1ah so zelo ugodni pogoji za vinogradni\xc5\xa1tvo. Veliko kvalitetnih vinogradov se razprostira v okolici Sladke Gore, Brecljevega in Vr\xc5\xa1ne vasi. Vinogradni\xc5\xa1ka so tudi prisojna slemena med Babno Goro in Roginsko Gorco, Grobelcami in \xc5\xa0erovim, na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Kristan Vrha ter severno od \xc5\xa0marja na obmo\xc4\x8dju med Vrhom in Vodenovim. Po obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah potekata tudi severni in osrednji del \xc5\xa0marsko-Vir\xc5\xa1anjske vinske turisti\xc4\x8dne ceste.\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni pregled\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah je bila ustanovljena ob teritorialnem preoblikovanju komun 3. 10. 1994. Nastala je iz takratne komune \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah, ki se je preoblikovala v naslednjih pet manj\xc5\xa1ih samostojnih ob\xc4\x8din: Kozje, Pod\xc4\x8detrtek, Roga\xc5\xa1ka Slatina, Rogatec in \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah. Komuna \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah je pred preoblikovanjem \xc5\xa1tela 188 naselij in 32.429 prebivalcev in je obsegala 400,1 km2 ozemlja. Od tega je ob\xc4\x8dini \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah pripadlo 77 (tj. 41\xc2\xa0%) naselij, 9.755 (tj. 30\xc2\xa0%) prebivalcev in 107,7 km2 (tj.27\xc2\xa0%) ozemlja._NEWLINE_Naselje Vinski Vrh pri Slivnici je bilo leta 1994 preimenovano v Sveti \xc5\xa0tefan. Naselje Sveti \xc5\xa0tefan se je istega leta po \xc5\xa1tevilu prebivalcev administrativno pove\xc4\x8dalo za 20 oseb, in sicer na ra\xc4\x8dun naselij Cerovec pri \xc5\xa0marju in Grobelce, ki sta izgubili manj\xc5\xa1a dela ozemlja. Naselje Cerovec pri \xc5\xa0marju je pred delitvijo \xc5\xa1telo 128 prebivalcev, naselje Grobelce pa 203 prebivalce. Naselje Sveti \xc5\xa0tefan je pred priklju\xc4\x8ditvijo delov omenjenih dveh naselij \xc5\xa1telo 126 prebivalcev. Leta 1995 so bili naselju \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah priklju\xc4\x8deni deli ozemlja naslednjih naselij: Dvor z 216 prebivalci (zmanj\xc5\xa1ano po \xc5\xa1tevilu prebivalcev za 16\xc2\xa0%), Korpule s 111 (27\xc2\xa0%), Mala Pristava z 81 (-), Vinski Vrh pri \xc5\xa0marju z 52 (-), Zadr\xc5\xbee z 224 (73\xc2\xa0%) in Zastranje s 55 prebivalci (50\xc2\xa0%). Tako se je naselje \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah administrativno pove\xc4\x8dalo po \xc5\xa1tevilu prebivalcev za 259 prebivalcev. Istega leta se je naselje \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah tudi zmanj\xc5\xa1alo, in sicer za okoli 15 oseb. Manj\xc5\xa1i del ozemlja je bil namre\xc4\x8d ponovno dodeljen naselju Vinski Vrh pri \xc5\xa0marju.'