b'\n_START_ARTICLE_\nKomunikacija \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nKomunikacija ali sporazumevanje \xc5\xbeivali je proces, v katerem en \xc5\xbeivalski organizem z oddajanjem signala, ki se prek medija prenese do drugega organizma (sprejemnika), povzro\xc4\x8di spremembo sprejemnikovega vedenja. Signal je tu dra\xc5\xbeljaj, ki vsebuje informacije o oddajnikovem trenutnem stanju ali o prihodnjih dejanjih. Pod to definicijo spada veliko \xc5\xa1tevilo pojavov, ki jih lahko preu\xc4\x8dujemo z razli\xc4\x8dnih vidikov, kot so funkcija komuniciranja, fizikalne osnove prenosa informacij med udele\xc5\xbeenimi organizmi, evolucija komunikacijskih sistemov idr._NEWLINE_Definicija - kaj natan\xc4\x8dno komunikacija \xc5\xbeivali sploh je, je \xc5\xa1e vedno predmet intenzivne debate med teoretiki komunikacije. Naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1a definicija vklju\xc4\x8duje vse dra\xc5\xbeljaje, ki se prena\xc5\xa1ajo med oddajnikom in enim ali ve\xc4\x8d sprejemnikov, vendar je bolj uveljavljena tista, ki obravnava kot signale samo tiste dra\xc5\xbeljaje, ki jih lahko ozna\xc4\x8dimo kot prilagoditve in predstavljajo neto korist tako za oddajnika kot za sprejemnika. Za primer, jelenov ruk je signal, namenjen samicam in samcem v bli\xc5\xbeini, s katerim samec ozna\xc4\x8duje svojo prisotnost, pripravljenost za parjenje in z glasnostjo ter globino glasu tudi svojo mo\xc4\x8d ter velikost. \xc4\x8ce pa jelenu med hojo po gozdu slu\xc4\x8dajno po\xc4\x8di veja pod nogami, tega ne obravnavamo kot signal (\xc4\x8deprav gre prav tako za sli\xc5\xa1ni dra\xc5\xbeljaj), saj jelen navadno nima koristi od tovrstnega ozna\xc4\x8devanja svoje prisotnosti - kve\xc4\x8djemu ga lahko izkoristi bli\xc5\xbenji trop volkov da ga upleni. Dejanje ni predstavljalo komunikacije, saj se ni razvilo za sporo\xc4\x8danje prisotnosti in je verjetno oddajnik imel zaradi njega \xc5\xa1kodo (manj\xc5\xa1o verjetnost pre\xc5\xbeivetja). V praksi lo\xc4\x8dnica med komunikacijo in drugimi pojavi ni vedno ostra. Prej omenjeni jelenov ruk lahko plenilci ravno tako izkoristijo da najdejo oddajnika, \xc4\x8deprav ne predstavlja komunikacije z njimi. Svarilna dr\xc5\xbea v spopadu med samcema je signal enega samca drugemu o pripravljenosti za napad, hkrati pa tudi takti\xc4\x8dna poteza, ki daje bolj\xc5\xa1i fizi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj v boju. Podobno ima trebljenje ko\xc5\xbeuha med pripadniki tropa \xc5\xa1impanzov higiensko funkcijo, hkrati pa predstavlja signal v socialnih interakcijah med njimi._NEWLINE_Zgodovinsko so poskusi razlaganja komunikacije \xc5\xbeivali izhajali iz primerjav s \xc4\x8dlovekovo govorico (besedno in nebesedno) ter razli\xc4\x8dnih filozofskih predpostavk, ki so se izkazale za bolj ali manj uporabne v konkretnih primerih. Zato in zaradi izjemne raznolikosti komunikacijskih sistemov pri \xc5\xbeivalih \xc5\xa1e danes v znanosti ni enotnega pogleda na ta pojav - med odprtimi vpra\xc5\xa1anji so razlika med sporo\xc4\x8dilom in pomenom signala (torej razlika s stali\xc5\xa1\xc4\x8da oddajnika in sprejemnika) in uporabnost koncepta informacije pri razlaganju. Kljub temu ostaja komunikacija zaradi svojega klju\xc4\x8dnega pomena pri delovanju biolo\xc5\xa1kih sistemov pomembno podro\xc4\x8dje preu\xc4\x8devanja v sodobni biologiji, ki predvsem v zadnjih desetletjih do\xc5\xbeivlja preporod zaradi uvajanja matemati\xc4\x8dnih in ekonomskih orodij (predvsem teorije iger).'