b'\n_START_ARTICLE_\nTermoelektrarna Trbovlje\n_START_SECTION_\nZgraditev in obratovanje v letu 1915\n_START_PARAGRAPH_\n19. marca 1915, v drugem letu 1. svetovne vojne, so odprli novo zgrajeno elektrarno ob Savi v Trbovljah. Ta dan je pri\xc4\x8dela obratovati nova termoelektrarna ob Savi na premog, potem ko je prva termoelektrarna na Vodah v Trbovljah zaradi premajhnih zmogljivosti, pomanjkanja zadostnih koli\xc4\x8din vode, bli\xc5\xbeine stanovanjskih naselij in drugih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din prenehala obratovati._NEWLINE_Omenjenega dne je namre\xc4\x8d pri\xc4\x8dela elektri\xc4\x8dno energijo proizvajati turbina z generatorjem z zmogljivostjo 4.000 kW. Za\xc4\x8detek obratovanja tega novega in velikega objekta z veliko zmogljivostjo je bila huda preizku\xc5\xa1nja za vodilno, zlasti \xc5\xa1e za elektro-strojno osebje rudnika Trbovlje. Zato je pomenil za\xc4\x8detek obratovanja velik dan. Na dan otvoritve so se zbrali vsi in\xc5\xbeenirji, strojniki in elektro mojstri ter drugo osebje rudnika in novega obrata elektrarne ob Savi, kakor so jo imenovali vsa leta do druge svetovne vojne. Za vse udele\xc5\xbeence je v veliki dvorani strojnice bil posebno zanimiv velik turbo generator, nadalje stikalna plo\xc5\xa1\xc4\x8da ob generatorju, vrsta elektri\xc4\x8dnih merilcev, vzvodov oljnih stikal za posamezne porabnike energije (lastna poraba, rudnik, cementarna). Pred priklju\xc4\x8dkom sta parna turbina in generator tekla \xc5\xa1e v prazno. Ob 10. uri pa so za\xc4\x8deli z obte\xc5\xbeilnimi poskusi generatorja in turbine. Za te poskuse so pripravili zunaj elektrarne ob severni steni veliko leseno kad z vgrajenimi vodnimi upori. Vendar niti eden doma\xc4\x8dih strokovnjakov ni upal na stikalni plo\xc5\xa1\xc4\x8di vklopiti oljnega stikala turbogeneratorja. To delo je nato opravil direktor Prve Strojne tovarne iz Brna, in\xc5\xbeenir Kri\xc5\xbeka, ki je sicer kot konstruktor sodeloval pri poskusih obte\xc5\xbeitev strojev in naprav. Ko je stikalo vklopil, so se vsi spogledali in se oddahnili. Turbina in generator sta prenesla predpisano obremenitev. V prvi, za takratne razmere veliki, za dana\xc5\xa1nje razmere pa majhni termoelektrarni na premog, so proizvajali s tremi generatorji na parni pogon z batom. Ta tok je bil v prvi vrsti namenjen za pogon raznih strojev in naprav v okviru pospe\xc5\xa1ene modernizacije rudnika Trbovlje in pa tudi obeh sosednjih rudnikov Hrastnik in Zagorje, ki jo je pri\xc4\x8dela izvajati takratna lastnica rudnikov TPD. Gradbeni objekti elektrarne ob Savi so bili: strojnica, kotlovnica, prostor za visokonapetostne naprave in naprave za dobave premoga.\n_START_SECTION_\nObnova in raz\xc5\xa1iritev elektrarne v letu 1938 in 1939 PE1\n_START_PARAGRAPH_\nPotem, ko se je svetovna gospodarska kriza z vsemi posledicami, tudi v primeru raz\xc5\xa1iritve in pove\xc4\x8danja zmogljivosti trboveljske elektrarne, umirila in se je proizvodnja tako premoga kot tudi porabe elektri\xc4\x8dne energije vnovi\xc4\x8d normalizirala in so rudniki pri\xc4\x8deli normalno obratovati vse dni v tednu, je lastnica rudnikov in elektrarne TPD preko rudnika Trbovlje v letu 1934 in 1935 dokon\xc4\x8dno pristopila k rekonstrukciji obstoje\xc4\x8dih zmogljivosti ter njih pove\xc4\x8danju v elektrarni Trbovlje. Po izvedenih pripravljalnih delih so glavna dela potekala v letih 1937 in 1938, povsem kon\xc4\x8dali pa so jih novembra 1939._NEWLINE_Pove\xc4\x8dana in modernizirana elektrarna Trbovlje je pri\xc4\x8dela obratovati, sicer ne s polnimi zmogljivostmi, v za\xc4\x8detku leta 1939. Rezultati so se pokazali hitro. U\xc4\x8dinki velike investicije so se kazali v raznih oblikah, predvsem v ve\xc4\x8dji proizvodnji elektri\xc4\x8dne energije, ve\xc4\x8dji porabi premoga, predvsem prahu in premogovega mulja - go\xc5\xa1\xc4\x8de iz usedalnega bazena, \xc4\x8disto\xc4\x8di reke Save, ve\xc4\x8djemu \xc5\xa1tevilu zaposlenih, mo\xc5\xbenosti hitrej\xc5\xa1e elektrifikacije Slovenije, posebno nekaterih predelov, ki dotlej \xc5\xa1e niso bili elektrificirani, zagotovljeno pa je bilo tudi normalnej\xc5\xa1e delo rudarjev trboveljskega rudnika oziroma rudnikov - premogovnikov, ki so sodili v okvir TDP.Druge prednosti pa so se pokazale \xc5\xa1e v kasnej\xc5\xa1ih letih._NEWLINE_V okvir velike investicije v trboveljsko elektrarno v teh letih so sodili predvsem: novi parni kotel, novi turbogenerator, novo stikali\xc5\xa1\xc4\x8de, usedalni bazen- zgo\xc5\xa1\xc4\x8devalec(imenovan tudi mamut naprava), postavitev daljnovoda Trbovlje - Podlog, priklju\xc4\x8ditev kranjskih de\xc5\xbeelnih elektrarn - KDE na elektrarno Trbovlje, pokrita deponija premoga in druge spremljajo\xc4\x8de naprave - sesalke, dimnik, skladi\xc5\xa1\xc4\x8de, upravna zgradba in drugo.\n_START_SECTION_\nBoj proti okupatorju v letih 1941 do 1945\n_START_PARAGRAPH_\nOblike boja slovenskega naroda proti okupatorjem v letih 1941 do 1945 so bile zelo razli\xc4\x8dne.Ena teh oblik je bilo prepre\xc4\x8devanje in upo\xc4\x8dasnjevanje gradbenih in monta\xc5\xbenih del pri raz\xc5\xa1iritvi elektrarne Trbovlje v letih 1942 do 1944, o \xc4\x8demer navajamo podatke na drugem mestu. Decembra 1942 so pri\xc4\x8deli vstavljati v pogon in poskusno obratovanje nov turbo-agregata. \xc5\xbde januarja 1943 se je odlomila ena lopatica nizkotla\xc4\x8dnega dela turbine Siemens, ko je bila v praznem teku ob navzo\xc4\x8dnosti monterja in monta\xc5\xbenega in\xc5\xbeenirja firme dobaviteljice. Vzroka okvare ni bilo mo\xc5\xbeno ugotoviti._NEWLINE_Redno obratovanje vseh v letu 1942 zgrajenih naprav pa se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele sredi leta 1943 in je trajalo do maja 1944. V \xc4\x8dasu revizije turbine, ki jo je opravljal monter firme Siemens, so bile namerno po\xc5\xa1kodovane lopatice rotorja zaradi napa\xc4\x8dne rabe \xc5\xbeerjava, ki so ga sicer elektrificirali v doma\xc4\x8di elektrarni. Rotor je bilo treba ponovno poslati v tovarno Muelhlheim/Ruhr. Zaradi te\xc5\xbeav pri transportu, ki so jo povzro\xc4\x8dale zavezni\xc5\xa1ke bombe v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem in drugem transportu, je popravilo trajalo do septembra 1944. Decembra istega leta je pri\xc5\xa1lo vnovi\xc4\x8d do izpada tega agregata zaradi ponovne namerne po\xc5\xa1kodbe - stisnjenega cevovoda za hladilno vodo premera 1 m zaradi umetno povzro\xc4\x8denega vakuuma. Popravilo tega je trajalo mesec dni._NEWLINE_S tak\xc5\xa1nimi in podobnimi akcijami doma\xc4\x8dih delavcev je bila onemogo\xc4\x8dena za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije, ki jo je \xc5\xa1e kako potrebovala nem\xc5\xa1ka predvsem vojna industrija. Tako pa je bila prizadejana nem\xc5\xa1kemu, predvsem vojnemu gospodarstvu velika \xc5\xa1koda, izra\xc5\xbeena v manj\xc5\xa1i proizvodnji strojev in naprav ter oboro\xc5\xbeitvene opreme. To je bil prispevek delavcev elektrarne Trbovlje v boju proti okupatorju._NEWLINE_V vsem okupacijskem obdobju pa je bilo v elektrarni Trbovlje ve\xc4\x8d podobnih sabota\xc5\xbenih akcij z istimi cilji in nameni - \xc5\xa1kodovati nem\xc5\xa1kemu vojnemu stroju in ga tako oslabiti v nadaljnjem poteku vojne in voja\xc5\xa1kih operacij.\n_START_SECTION_\nGradnja in obratovanje v letih 1964 do 1968 - PE 2\n_START_PARAGRAPH_\n31. maja 1964 se je za\xc4\x8dela gradnja termoelektrarne Trbovlje 2. Na prostoru, kjer sedaj stoji termoelektrarna, je predsednik delavskega sveta Ivan Kukovi\xc4\x8d orisal dotedanjo delo in priprave na gradnjo tega pomembnega objekta, tako kot za rudarje, kot za Trbovlje, Zasavje, Slovenijo in celotno jugoslovansko elektro-energetsko omre\xc5\xbeje. Poudaril je nujnost in opravi\xc4\x8dljivost gradnje s posebnim ozirom na velike zaloge manj kalori\xc4\x8dnega premoga, ki le\xc5\xbee na obmo\xc4\x8dju zasavskih revirjev. Dotedanje zmogljivosti pa niso mogle vsega tega razpolo\xc5\xbeljivega premoga pokuriti in oplemenititi v obliki elektri\xc4\x8dne energije. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i argument za zgraditev nove termoelektrarne je bil v velikih zalogah premoga, posebno na obmo\xc4\x8dju Trbovelj. Sicer bi ves ta premog ostal v jami neizkopan, kar bi bila za narodno gospodarstvo velika izguba. Ta premog naj bi zado\xc5\xa1\xc4\x8dal za potrebe termoelektrarne za naslednjih 80 let. Objekt so pri\xc4\x8deli graditi sredi porabnikov in ob minimalnih transportnih stro\xc5\xa1kih._NEWLINE_Ko je bila termoelektrarna dograjena in s slavnostno otvoritvijo predana v obratovanje, so kmalu po za\xc4\x8detku rednega obratovanja nastopile velike te\xc5\xbeave. Kazale so se predvsem s pri\xc4\x8detkom \xc5\xbelindranja pepela v kuri\xc5\xa1\xc4\x8du kotla, nastopile pa so tudi prekomerne vibracije ter ekscentri\xc4\x8dnost turbo-generatorja. Po dalj\xc5\xa1em ugotavljanjem vzrokov so poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni strokovnjaki ugotovili, da dobavitelji opreme TE Morava niso dimenzionirali kotla za termoelektrarno Trbovlje glede na dostavljene vzor\xc4\x8dne po\xc5\xa1iljke premoga na Poljsko, predvsem pa niso upo\xc5\xa1tevali tali\xc5\xa1\xc4\x8da pepela. Tako je bila termoelektrarna prisiljena obratovati z obremenitvijo od 105 do 110 MW, namesto projektiranih 125 MW, kar je bilo odvisno od \xc5\xbelindranja v kuri\xc5\xa1\xc4\x8du. Posledice so se za\xc4\x8dele kazati v raznih oblikah. Najve\xc4\x8d pripomb je bremenilo trboveljski in hrastni\xc5\xa1ki premogovnik zaradi slab\xc5\xa1e kakovosti premoga, pa tudi zaradi \xc5\xa1tevilnih negorljivih elementov (kamenje, \xc5\xbeelezo, glina,...). Na temelju \xc5\xa1tevilnih pogovorov odgovornih strokovnih delavcev so se zadeve s\xc4\x8dasoma normalizirale in kakovosti premoga je bila namenjena ve\xc4\x8dja pozornost na odklopnih delovi\xc5\xa1\xc4\x8dih, transportu, odbiranju in drobljenju premoga.'