b"\n_START_ARTICLE_\nMihailo Petrovi\xc4\x87 Alas\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMihailo Petrovi\xc4\x87 je bil vplivni matematik in izumitelj, zaslu\xc5\xbeni profesor Univerze v Beogradu in \xc4\x8dlan Srbske kraljeve akademije, Jugoslovanske akademije znanosti ter mnogih drugih znanstvenih dru\xc5\xa1tev. Bil je Poincar\xc3\xa9jev u\xc4\x8denec. Izumil je tudi enega prvih analognih ra\xc4\x8dunalnikov._NEWLINE_Ustanovil je \xc4\x8dasopis Publications mathematiques de l'Universite de Belgrade (1932 do 1941). Objavil je preko 240 strokovnih in znanstvenih del. Doprinesel je veliko na podro\xc4\x8dje diferencialnih ena\xc4\x8db in matemati\xc4\x8dne fenomenologije. Njegova dela obsegajo \xc5\xa1e: aritmetiko, funkcije realne spremenljivke, funkcije kompleksne spremenljivke idr. Najpomembnej\xc5\xa1i so njegovi rezultati, ki se nana\xc5\xa1ajo na odnose na kvalitativno zdru\xc5\xbeitev diferencialnih ena\xc4\x8db._NEWLINE_V letih 1931 in 1933 je bil \xc4\x8dlan znanstvene odprave v Severnem polarnem obmo\xc4\x8dju, leta 1935 pa na ju\xc5\xbeni polobli. Ta potovanja je opisal v delih Skozi polarno podro\xc4\x8dje (Kroz polarnu oblast); V carstvu gusarjev (U carstvu gusara); Z oceanskimi ribi\xc4\x8di (Sa okeanskim ribarima); Po odro\xc4\x8dnih otokih (Po zaba\xc4\x8denim ostrvima); Roman jegulje."