b'\n_START_ARTICLE_\nHubertova ma\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nHubertova ma\xc5\xa1a je instrumentalno izvedena ma\xc5\xa1a. Vsako leto se v Bo\xc5\xbejo \xc4\x8dast in spomin svetega Huberta izvede ma\xc5\xa1a na Hubertov godovni dan, 3. novembra. Sveti Hubert je bil po izro\xc4\x8dilu strasten, nezmeren lovec, ki je plenjenje divjadi videl kot nekaj, kar je samemu sebi namen. Pozneje je v vseh ustvarjenih bitjih prepoznal Bo\xc5\xbeji izvor in tako skrbel in se zavzemal za njih dobrobit. Ta temeljna dr\xc5\xbea je pre\xc5\xa1la v osnovna na\xc4\x8dela lovstva.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detki hubertovih ma\xc5\xa1 segajo v Francijo in Belgijo, kjer se je tekom 19. stoletja razvilo posebno bogoslu\xc5\xbeje za lovske rogove. V Nem\xc4\x8diji se je ta tradicija najprej za\xc4\x8dela v 50. letih 20. stoletja, kjer so se skladbe zaradi posebne uglasitve pihal izvajale v es-u. Tak\xc5\xa1en rog je bil v uporabi predvsem na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem in v Avstriji, vendar je zaradi upada dvornega lovstva izgubil na pomenu. V tonskem razponu in na\xc4\x8dinu izdelave je zelo podoben francoski trobenti, a ima bolj mehek in poln zvok. Imel je predvsem ve\xc4\x8dji premer obro\xc4\x8da, da je \xc5\xa1el \xc4\x8dez trioglati klobuk, ki ga je nosil jaha\xc4\x8d - vodja skupine (francosko piqueur).\n_START_SECTION_\nPotek in posebnosti ma\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nHubertova ma\xc5\xa1a je v tesni povezavi z menjajo\xc4\x8dimi se letnimi \xc4\x8dasi. Najve\xc4\x8dkrat je izvedena v jesenskem \xc4\x8dasu v gozdu, ki s svojim \xc4\x8dudovito obarvanim listjem d\xc3\xa1 poseben pe\xc4\x8dat pridelkom lova in lovu na splo\xc5\xa1no. Cerkve se okrasijo z vsem, kar gozdovi in livade ponujajo, lovci pa pripeljejo pse ter prinesejo rogove._NEWLINE_Rogisti s svojimi rogovi pri ma\xc5\xa1i ponazarjajo stoletja dolgo uporabo, pri \xc4\x8demer so rogovi v gozdu pre\xc5\xa1li v slu\xc5\xbebo cerkvene glasbe, da je bolj prikladna lovski ma\xc5\xa1i, ki se odvije na za\xc4\x8detku ali na koncu lova. Efekt nastane \xc5\xa1e posebej s tako imenovanimi Cloches et carillons (francosko za zvonove in zvonjenje), pri katerih veliki cerkveni zvonovi rahlo zaostajajo.\n_START_SECTION_\nPosebne skladbe\n_START_PARAGRAPH_\nKot notna predloga za Hubertovo ma\xc5\xa1o slu\xc5\xbei leta 1934 v Nem\xc4\x8diji izdan seznam \xe2\x80\x9eGrande Messe de Saint Hubert\xe2\x80\x9c, ki ga je napisal Jules Cantin (1874 - 1956), in je tudi dale\xc4\x8d najbolj raz\xc5\xa1irjen oziroma popularen. Ta sloni na zbirki francoskih avtorjev iz prej\xc5\xa1njega stoletja. Prve melodije izvirajo iz Priro\xc4\x8dnika iz Thibergeja, domnevno od Huberta Obryja (1820 - 1850). Druge pionirske fanfarske zbirke istega \xc4\x8dasa izvirajo od avtorjev, kot so Estival (1840), Tellier (1860) in kasneje Normand (1874), Sombrun (1880) ter de la Porte (1896)._NEWLINE_Tudi Rendez-vous de chasse Gioacchina Rossinija zazveni pogosto s tem namenom. Zaradi liturgi\xc4\x8dne bli\xc5\xbeine je vse ve\xc4\x8djo raz\xc5\xa1irjenost do\xc5\xbeivela tudi Kurmainzer Hubertusmesse avtorjev Heinricha Hefnerja in Adalberta Freya.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nMedtem ko lovske organizacije Hubertovo ma\xc5\xa1o razumejo kot svoj \xc5\xbeetveni praznik, organizacije za za\xc5\xa1\xc4\x8dito \xc5\xbeivali ob\xc4\x8dasno spro\xc5\xbeijo proteste in demonstracije proti cerkvenim skupnostim.'