b'\n_START_ARTICLE_\nHano (slon)\n_START_SECTION_\nNenavadno okostje\n_START_PARAGRAPH_\nMed pripravami na Drugi vatikanski koncil so v vatikanskih Belvederskih vrtovih 1962 na\xc5\xa1li okostje, za katerega so delavci sprva menili, da gre za dinozavra, po tem, ko se je izkazalo, da gre le za slona, so nanj kmalu pozabili. \xc5\xa0ele konec osemdesetih let 20. stoletja se je za zadevo pri\xc4\x8del zanimati arheolog Silvio Bedini, ameri\xc5\xa1ki profesor na Smithsonovem in\xc5\xa1titutu v New Yorku, ko je raziskoval podzemne vatikanske predore in naletel na slonove kosti. Na podlagi svojih preu\xc4\x8devanj je leta 1997 izdal knjigo Pape\xc5\xbeev slon (The Pope\xe2\x80\x99s Elephant), ki so jo prevedli v \xc5\xa1tevilne jezike. V knjigi pojasnjuje skrivnostno okostje, ki naj bi pripadalo slavnemu Hanu, najbolj priljubljeni \xc5\xbeivali pape\xc5\xbea Leona X.\n_START_SECTION_\nKraljevsko darilo\n_START_PARAGRAPH_\nKralj Manuel I. je potreboval pape\xc5\xbeevo naklonjenost za ohranitev osvojenih podro\xc4\x8dij v Ameriki in Aziji ter varno trgovanje, ki so ga ogro\xc5\xbeali egiptovski in tur\xc5\xa1ki Mameluki. V znamenje podreditve cerkveni oblasti je leta 1514 pape\xc5\xbeu poslal bogat zaklad, ki ga je spremljalo 140 odli\xc4\x8dnikov in slu\xc5\xbeabnikov, ki je obsegal tkanine, brokate, zlate predmete in dragulje, poleg tega pa kot znamenje portugalske vseobse\xc5\xbenosti \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne eksoti\xc4\x8dne \xc5\xbeivali, kot so opice, papige, leopardi, perzijski konj in seveda najznamenitej\xc5\xa1e darilo \xe2\x80\x93 petletni beli slon Hano, ki so mu latinsko rekli Annone. Slon Hano je bil torej najodli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kraljevsko darilo za kronanje Leona X._NEWLINE_Poleg Hana je portugalski kralj pape\xc5\xbeu kako leto pozneje za njegov \xc5\xbeivalski vrt podaril tudi nosoroga, ki ga je naslikal Albrecht D\xc3\xbcrer v znamenitem lesorezu; umetnik nikoli ni bil videl \xc5\xbeivali in jo je upodobil le po podrobnem opisu o\xc4\x8dividcev. Po enih teorijah naj bi portugalski kralj prejel ti \xc5\xbeivali v dar od ko\xc4\x8dinskega kralja, po drugih pa naj bi kralj ukazal svojemu podkralju v Indiji Alfonsu, da ju ujamejo in prepeljejo v Rim.\n_START_SECTION_\nSlovesen sprejem\n_START_PARAGRAPH_\nHano je dobil ime po znamenitemu kartaginskemu poveljniku in morjeplovcu Hanu. Hanibal je uporabil v svojem \xc4\x8dasu za bojevanje tudi slone. Ladja, ki je preva\xc5\xbeala Hana, je priplula iz Lizbone in izkrcala petletnega slona ob Tiberinem ustju. Na poti do Rima so se vrstili \xc5\xa1tevilni radovedne\xc5\xbei, ki so \xc5\xbeeleli za vsako ceno hoteli videti redko \xc5\xbeival, ki je prvi\xc4\x8d stopila na italijanska tla celo tiso\xc4\x8dletje po propadu Rimskega cesarstva. Po nekaterih podatkih naj bi zaradi ogromnega prihoda ljudi nastala velika \xc5\xa1koda na pridelkih, v vinogradih, sadovnjakih, do \xc5\xa1kode je pri\xc5\xa1lo tudi na vilah in hi\xc5\xa1ah, kjer so gledalci z naskokom zavzemali stopnice, balkone in okna, da bi dosegali \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1e opazovalne to\xc4\x8dke._NEWLINE_V Rim so kon\xc4\x8dno prispeli 12. marca 1514. Slona so vodili v povorki po cestah glavnega mesta Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave med dvema kriloma navdu\xc5\xa1ene mno\xc5\xbeice skupaj z leopardoma, panterjem, papigami, redkimi purani ter bogato okra\xc5\xa1enimi indijskimi konji. Hano je imel na grbi srebrno nosilnico v obliki gra\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je vsebovala skrinjo s kraljevskimi darovi; med drugim je nosil obla\xc4\x8dila, okovana z biseri in dragulji, kakor tudi zlatnike, skovane posebej za to prilo\xc5\xbenost._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je pri\xc4\x8dakoval prihod poslanstva v Angelskem gradu; ko je enkrat prispel pred njegovo obli\xc4\x8dje, je Hano trikrat pokleknil v znamenje spo\xc5\xa1tovanja, podrgnil rilec po copatih, nato pa na ukaz svojega indijskega varuha srknil vode iz golide in jo brizgnil tako proti kardinalom kot tudi proti mno\xc5\xbeici._NEWLINE_Ladja z nosorogom, ki je odplula pozneje, je do\xc5\xbeivela brodolom v zalivu Spezie 1516, zato nosorog nikoli ni prispel do ljubitelja \xc5\xbeivali v Rimu.\n_START_SECTION_\nHano na pape\xc5\xa1kem dvoru\n_START_PARAGRAPH_\nPosedovanje posebnih divjih \xc5\xbeivali v \xc5\xbeivalskem vrtu ni bilo po evropskih vladarskih hi\xc5\xa1ah nobena redkost, poleg tega je bil pape\xc5\xbe Leon X. navajen, da je imel okrog sebe redke \xc5\xbeivali. Njegov o\xc4\x8de Lovrenc Veli\xc4\x8dastni se je v Firencah zabaval z \xc5\xbeivalsko razstavo in se je sploh rad ukvarjal z divjimi \xc5\xbeivalmi. V Vatikanu je uredil majhen \xc5\xbeivalski vrt, v katerem je dr\xc5\xbeal poleg medveda in dveh dresiranih leopardov tudi kameleon, ki je pri ljudeh vzbujala veliko radovednosti._NEWLINE_Hano je razveseljeval ne le pape\xc5\xbea, ampak tudi ljudstvo. Pape\xc5\xbe je v skrbi za ob\xc4\x8dasne javne slonove predstave poklical njegovega indijskega skrbnika in vaditelja Mahuta, ki ga je tako dolgo vadil, da se je na njegov mig priklonil in pokleknil, \xc5\xa1kropil okrog sebe z vodo, plesal po zvokih glasbe in izvajal vsakovrstne spretnosti. Za pape\xc5\xbea je bil Hano predragoceno kraljevsko darilo. Pape\xc5\xbeevo ob\xc4\x8dudovanje slona se je izra\xc5\xbealo tudi v tem, da je dovolil vernikom vstop k slonovem hlevu; radovedne\xc5\xbei so ga trumoma obiskovali ob nedeljah in si ogledovali njegovo ohi\xc5\xa1je, kjer so lahko opazili, da se je v\xc4\x8dasih z njim igral in sprejemal njegovo vdanostno nerodnost._NEWLINE_Ko si ga je pape\xc5\xbeev ne\xc4\x8dak Lorenzo leta 1514 hotel izposoditi za neko razstavo v Florenci, je stric to zavrnil, saj se je bal, da Hano ne bi mogel vzdr\xc5\xbeati dolgega potovanja brez zdravstvenih posledic. V svoji odklonitvi je Leon razlo\xc5\xbeil, da se boji za slonove noge. Pomislil je sicer na izdelavo neke vrste \xc4\x8devljev, ki pa najbr\xc5\xbe ne bi zadostovali za dolgo razdaljo._NEWLINE_Zabele\xc5\xbeen je slavnostni sprevod za pesnika in dvorskega norca Baraballa, gaetskega opata, ki je bil pomembna osebnost na pape\xc5\xa1kem dvoru; s svojimi \xc5\xa1aljivimi predelavami Petrarcovih verzov je redno spravljal pape\xc5\xbea v dobro voljo in njegove goste, za kar je z veseljem prejemal visoka priznanja. Ko je prispel v Rim, da bi prejel izredno priznanje, je pape\xc5\xbe uporabil prilo\xc5\xbenost, da ga je kronal na veselici 27. septembra 1513 v posebnem obredu s pesni\xc5\xa1kim vencem. Vrhunec veselice je bil, ko so ga posadili na Hana in ga vodili naokoli po mestu. Slon je to veselico nekaj \xc4\x8dasa potrpe\xc5\xbeljivo prena\xc5\xa1al, ko pa je mno\xc5\xbeica za\xc4\x8dela oglu\xc5\xa1ujo\xc4\x8de vre\xc5\xa1\xc4\x8dati, je to slona tako vznemirilo, da je vrgel jezdeca s sebe v reko na veliko zabavo zbrane mno\xc5\xbeice. Pozneje je v zvezi s tem napisal Poli posmehljiv sonet._NEWLINE_Pri nekem drugem slonovem nastopanju pa je pri\xc5\xa1lo do usodne nesre\xc4\x8de. Giuliano de\xe2\x80\x99 Medici se je 25. januarja 1515 poro\xc4\x8dil s Filiberto Savojsko, h\xc4\x8derko pokojnega Ludvika Francoskega in so ga marca pri\xc4\x8dakovali skupaj z njegovo soprogo tudi v Rimu. Za njegov sprejem ni bila okra\xc5\xa1ena z zmagoslavnimi slavoloki le pot, temve\xc4\x8d so mu poslali naproti mno\xc5\xbeico plemi\xc4\x8dev, kakor tudi Hanota, ki je nosil stolp, v katerem so sedeli oboro\xc5\xbeeni strelci. Pozdravni streli in hrumenje mno\xc5\xbeice je slona hudo prestra\xc5\xa1ilo, zaradi \xc4\x8desar je ob obra\xc4\x8danju stolp padel proti Tiberi. Ob tem so se prestra\xc5\xa1ili konji, ki so poteptali nekaj be\xc5\xbee\xc4\x8dih ljudi; po uradnem poro\xc4\x8dilu je bilo kar trinajst mrtvih in precej ranjenih.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1516 je nepri\xc4\x8dakovano umrl Leonov brat Giuliano, sam Leon pa je preboleval oku\xc5\xbebo. Neki vede\xc5\xbeevalni menih je njemu in njegovi \xc5\xbeivali napovedal skoraj\xc5\xa1njo smrt. Na za\xc4\x8detku junija je Hano hudo zbolel z dihalno stisko in kr\xc4\x8di. Pape\xc5\xbe Leon mu je poslal svojega osebnega zdravnika, ki je ugotovil angino pectoris, tj. bole\xc4\x8dino sr\xc4\x8dnega izvora zaradi obolelih koronarnih \xc5\xbeil. \xc5\xbdival je trpela tudi za zaprtjem in zdravniki so po tedanji navadi za\xc4\x8deli zdraviti z odvajalom, ki so mu prime\xc5\xa1ali glede na slonovo velikost tudi velike koli\xc4\x8dine zlata v prahu. Zdravljenje ni imelo u\xc4\x8dinkov, temve\xc4\x8d je tako pove\xc4\x8dalo pritisk na prebavila, da je \xc5\xbeival poginila 8. junija 1516 ob navzo\xc4\x8dnosti samega pape\xc5\xbea. Slona so pokopali na Belvederskem trgu.\n_START_SECTION_\nDokumentiranje slonovega \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\n1997 je torej Silvio Bedini napisal knjigo - uspe\xc5\xa1nico z naslovom Pape\xc5\xbeev slon, v kateri opisuje strastno vnemo pape\xc5\xbea Leona X. nad slon\xc4\x8dkom, ki mu ga je podaril portugalski cesar: zgodba, ki se zdi kot roman; vendar je zelo malo sad domi\xc5\xa1ljije, saj izhaja iz zahtevnih raziskav po arhivih Vatikana, Serenissime in Portugalske. Iz dana\xc5\xa1nje zgodovinske razdalje nam ka\xc5\xbee pape\xc5\xbea kot simpati\xc4\x8dnega ljubitelja \xc5\xbeivali, Hana pa kot ljubko eksoti\xc4\x8dno zanimivost, ki je bila najmanj kriva za razcep v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, ki ga je za\xc4\x8dela reformacija, saj je to \xc5\xa1iroko gibanje imelo glavne vzvode drugod. Po nekaterih teorijah naj bi namre\xc4\x8d postal v \xc4\x8dasu reformacije eden od simbolov podkupovanja, lahko\xc5\xbeivosti in oblastnosti takratnega renesan\xc4\x8dnega pape\xc5\xa1kega dvora v za\xc4\x8detku 16. stoletja.'