b'\n_START_ARTICLE_\nKostanjeva \xc5\xa1i\xc5\xa1karica\n_START_SECTION_\nJaj\xc4\x8deca\n_START_PARAGRAPH_\nJaj\xc4\x8deca so prozorna in okrogla, velika 0,1\xe2\x88\x920,2\xc2\xa0mm. Po 30\xe2\x88\x9240 dneh se iz njih izle\xc5\xbeejo prozorne in valjaste li\xc4\x8dinke.\n_START_SECTION_\nLi\xc4\x8dinke\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc4\x8dinke \xc5\xa1i\xc5\xa1karic do marca domujejo v brstih brez vidnih znamenj, nato pa v drugi razvojni fazi (tedaj \xc5\xa1e brez nog in o\xc4\x8di, velike do 2,5\xc2\xa0mm) izlo\xc4\x8dajo snovi, na katere se drevo odzove s tvorbo \xc5\xa1i\xc5\xa1k.\n_START_SECTION_\nBuba\n_START_PARAGRAPH_\nPo 20\xe2\x88\x9230 dneh hranjenja se li\xc4\x8dinke zabubijo za dober mesec. Buba je prvotno bela, nato po\xc4\x8drni.\n_START_SECTION_\nOdrasle osice\n_START_PARAGRAPH_\nOd srede junija do srede avgusta se izle\xc5\xbeejo 2,5\xe2\x88\x923\xc2\xa0mm velike odrasle osice, ki so povsem \xc4\x8drne, le tipalnice (s 14 \xc4\x8dlenki) in noge so rjave. Krilno \xc5\xbeilje ni izrazito, imajo pa za\xc5\xbeeto telo kot obi\xc4\x8dajne ose.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0i\xc5\xa1ka\n_START_PARAGRAPH_\nKostanjeva \xc5\xa1i\xc5\xa1ka je od 0,5 do 4\xc2\xa0cm velika okrogla ali jaj\xc4\x8dasta, na otip trda tvorba. V njej je ve\xc4\x8d celic, v katerih domujejo osice. Njihove votlinice so obdane z belo zrn\xc4\x8dasto snovjo. Na zunaj je \xc5\xa1i\xc5\xa1ka zelena, \xc4\x8dez poletje lahko malce porde\xc4\x8di, nato posu\xc5\xa1ena ostane ne drevesu ve\xc4\x8d let. Pojavi se na poganjkih ob osnovi mo\xc5\xa1kih cvetov ali ob ve\xc4\x8djih listnih \xc5\xbeilah. Njen razvoj se navadno zaklju\xc4\x8di v 3 tednih do sredine maja. Kostanjeve \xc5\xa1i\xc5\xa1karice so, kolikor je znano, edina \xc5\xbeu\xc5\xbeelka, ki povzro\xc4\x8da kosanjeve \xc5\xa1i\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZa kostanjeve \xc5\xa1i\xc5\xa1karice je zna\xc4\x8dilen en sam rod letno, razmno\xc5\xbeujejo pa se partenogenetsko, zato so vse osice \xc5\xbeenskega spola (sam\xc4\x8dkov doslej \xc5\xa1e niso odkrili). Ko se osice izle\xc5\xbeejo, se pregrizejo iz \xc5\xa1i\xc5\xa1ke ter odletijo odlo\xc5\xbeit jaj\xc4\x8deca na bli\xc5\xbenje brste. Odrasle osice se ne hranijo, zato \xc5\xbeivijo do ok. 10 dni, so pa tudi slabe letalke, zato je njihovo \xc5\xa1irjenje omejeno na bli\xc5\xbenje kostanje s sve\xc5\xbeimi poganjki \xe2\x88\x92 na brst ob rastni vr\xc5\xa1i\xc4\x8dek z rahlim vbodom odlo\xc5\xbeijo navadno 3\xe2\x88\x925, lahko tudi nekaj 10 jaj\xc4\x8dec. Ena samica skupaj odlo\xc5\xbei do 150 jaj\xc4\x8dec. Brazgotina vboda se na brstu med poletjem povsem obrase.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKostanjeva \xc5\xa1i\xc5\xa1karica prvotno zajeda kitajski kostanj, a so je s trgovino \xc5\xbee ok. 1940 zanesli na Japonsko, 1963 je izpri\xc4\x8dana v Ju\xc5\xbeni Koreji, 1974 pa v ZDA (Georgia). V Evropi so jo prvi\xc4\x8d opazili v Italiji leta 2002, v pokrajini Cuneo v de\xc5\xbeeli Piemont. Najverjetneje so jo tja zanesli s kostanjevimi sadikami s Kitajske. Od tod se je osica dokazano s sadikami raz\xc5\xa1irila v Francijo in Slovenijo. Leta 2014 je bila \xc5\xa1i\xc5\xa1karica prisotna \xc5\xbee tudi v Nem\xc4\x8diji, Avstriji, na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, Slova\xc5\xa1kem, Mad\xc5\xbearskem in Hrva\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0i\xc5\xa1karica mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a plodenje pravega kostanja. Po ocenah za leto 2014 se je pridelek kostanja na Gori\xc5\xa1kem zmanj\xc5\xa1al za 60\xe2\x88\x9290\xc2\xa0%. Iz tujine poro\xc4\x8dajo o malce ni\xc5\xbejem upadu (za 50\xe2\x88\x9270\xc2\xa0%), saj je katastrofalna letina v Sloveniji tudi posledica neugodnih vremenskih razmer (\xc5\xbeled, hladno in de\xc5\xbeevno poletje)._NEWLINE_\xc5\xa0i\xc5\xa1karica prizadene tudi \xc4\x8debelarje, saj so napadena drevesa slab\xc5\xa1a \xc4\x8debelja pa\xc5\xa1a, s tem pa je zmanj\xc5\xa1ana pridelava cenjenega kostanjevega medu. Zaradi slab\xc5\xa1anja stanja dreves in ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti drugotnih oku\xc5\xbeb se zmanj\xc5\xa1a tudi pridelava kostanjevega cvetnega prahu, drevesa pa so manj odporna v boju z invazivno robinijo. Edina \xc5\xa1e sprejemljiva alternativa za \xc4\x8debelarje bi bilo na\xc4\x8drtno sajenje lipovcev.\n_START_SECTION_\nZatiranje\n_START_PARAGRAPH_\nZatiranje s kemi\xc4\x8dnimi sredstvi ni uspe\xc5\xa1no, hkrati pa je neprimerno zaradi onesna\xc5\xbeenja zemlje in plodov. Za zdaj se je za naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ega izkazal skrben nadzor nad vnesenim sadilnim materialom (v rastlinskem potnem listu mora biti potrjeno, da sadika ne izvira iz oku\xc5\xbeenega obmo\xc4\x8dja oz. dr\xc5\xbeave), v primeru oku\xc5\xbebe pa redno spomladansko pregledovanje rastlin, najkasneje do srede junija, ko za\xc4\x8dno osice izletavati iz svojih domovali\xc5\xa1\xc4\x8d, ter fizi\xc4\x8dna odstranitev in uni\xc4\x8denje (najpogosteje s se\xc5\xbeigom) prizadetih delov rastlin. Novej\xc5\xa1i pristopi govorijo v prid biolo\xc5\xa1ke uravnave populacije \xc5\xa1i\xc5\xa1karic z vnosom njihovega naravnega sovra\xc5\xbenika, ose Torymus sinensis, ki prav tako izvira s Kitajske. Tak\xc5\xa1en ukrep \xc5\xbee izvajajo na Japonskem in v ZDA, v Evropski uniji ga je prva sprejela Italija, sledile pa so Francija, Mad\xc5\xbearska in Hrva\xc5\xa1ka. \xc5\xa0vica tako kot Slovenija vnosa \xc5\xa1e ni potrdila.\n_START_SECTION_\nKostanjeva \xc5\xa1i\xc5\xa1karica v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v Slovenijo je bila \xc5\xa1i\xc5\xa1karica zanesena s piemontskimi sadikami kostanja za \xc5\xbelahtnjenje leta 2004. Spomladi 2005 so jo odkrili pri 10 poslanih kostanjevih sadikah na 4 mestih po Sloveniji (Primorska, osrednja in jugovzhodna Slovenija). Omenjene sadike so uni\xc4\x8dili, niso pa mogli izslediti polovice potencialno oku\xc5\xbeenih sadik, ki so bile prodane v maloprodaji. Prav te so bile najverjetneje vzrok za vnovi\xc4\x8den pojav \xc5\xa1i\xc5\xa1karic leta 2007 na Sabotinu nad Novo Gorico, od koder so se raz\xc5\xa1irile v gozd, tako da so leta 2008 poro\xc4\x8dali \xc5\xbee o 800 ha napadenih dreves. Leta 2011 so odkrili novo \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de na jugovzhodu vzdol\xc5\xbe meje s Hrva\xc5\xa1ko, \xc5\xbee naslednje leto pa so na\xc5\xa1teli 17 novih oku\xc5\xbeenih obmo\xc4\x8dij na Bizeljskem, Gorjancih in Beli krajini; prvi\xc4\x8d so kostanjevo \xc5\xa1i\xc5\xa1karico odkrili tudi v okolici Celja in Maribora._NEWLINE_Da bi se obvarovali stoletni vitovski maroni in drugi kostanji, so Gabrijel Seljak in drugi vlo\xc5\xbeili pobudo za vnos parazitoidne ose Torymus sinensis v posamezne nasade kostanja na Gori\xc5\xa1kem. Pobudo so ob pridelovalcih pozdravili zlasti \xc4\x8debelarji. FURS je zato naro\xc4\x8dil oceno tveganja. Biotehni\xc5\xa1ka fakulteta Univerze v Ljubljani je akcijo podprla, saj je v svojem izvedenskem mnenju zapisala, da je "tveganje za naravo sprejemljivo, pri\xc4\x8dakovano in obvladljivo", Zavoda za varstvo hrane pa jo je zavrnil, ker zaradi pomanjkanja podatkov ni mogo\xc4\x8de predvideti, kolik\xc5\xa1en bi bil vpliv Torymus sinensis na druge domorodne ose, vklju\xc4\x8dno z doma\xc4\x8dimi parazitskiimi vrstami. ARSO zato ni izdal soglasja za vnos parazitoida, vpra\xc5\xa1anje pa je brezuspe\xc5\xa1no obravnavala posebna delovna skupina strokovnjakov s podro\xc4\x8dja bioti\xc4\x8dnega varstva rastlin, entomologije, gozdarstva in varstva narave, ki jo je sklical kmetijski minister. Do vnosa te vrste v Srednjo Evropo je bila zadr\xc5\xbeana tudi EFSA, najbr\xc5\xbe zaradi strahu, da bi se Torymus sinensis skri\xc5\xbeala z domorodnimi osicami, kakor se je to zgodilo na Japonskem, ter italijanske opazke, da na kostanjeve \xc5\xa1i\xc5\xa1karice vendarle pre\xc5\xbeijo tudi nekatere domorodne ose.'