b'\n_START_ARTICLE_\nStari Puebli\n_START_PARAGRAPH_\nStari Puebli  ali Anasazi so bili kamenodobna indijanska kultura na jugozahodu dana\xc5\xa1njih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav , ki je cvetela v \xc4\x8dasu med 12. stoletjem pr.n.\xc5\xa1. in 1300 n.\xc5\xa1. Potomci Starih Pueblov so dana\xc5\xa1nji Puebli in Hopiji .\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda pueblo izhaja iz \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine in pomeni nek poseben tip vasi. Arheologi to kulturo \xc5\xa1e vedno imenujejo tudi z oznako Anasazi, \xc4\x8deprav je pri dana\xc5\xa1njih Pueblih  tak\xc5\xa1na oznaka neza\xc5\xbeeljena. Beseda Anasazi (Anaas\xc3\xa1z\xc3\xad ) v jeziku Navajo namre\xc4\x8d pomeni oznako za \xc2\xbbstare\xc2\xab\xc2\xa0ali za \xc2\xbbstare sovra\xc5\xbenike\xc2\xab, zato naj bi bilo staro poimenovanje sporno.\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje kulture Starih Pueblov se je raz\xc5\xa1irjalo v ju\xc5\xbenem Utahu, v severni Arizoni in na severozahodu Nove Mehike.  V njeni sose\xc5\xa1\xc4\x8dini so se na ameri\xc5\xa1kem jugozahodu razvile kulture Mogollon, Hohokam in Patayan in v odnosu do teh sosednjih kultur so Stari Puebli zasedali severovzhodni del obmo\xc4\x8dja. Poseljevali so Koloradsko planoto in se raz\xc5\xa1irjali v osrednjo Novo Mehiko na vzhodu in v ju\xc5\xbeno Nevado na zahodu. Na jugu je kultura mejila na rekah Kolorado, Mali Kolorado,  Rio Puerco in Rio Grande.\n_START_SECTION_\nZgodovina in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nArheologi \xc5\xa1e niso zanesljivo ugotovili, kdaj se je ta kultura pojavila.  Po sedaj naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e dose\xc5\xbeenem soglasju, se je pri\xc4\x8dela v 12. stoletju pr.n.\xc5\xa1., v arheolo\xc5\xa1kem obdobju Zgodnjih izdelovalcev ko\xc5\xa1ar II (1.500 pr.n.\xc5\xa1- 50 n.\xc5\xa1.). Za kulture Izdelovalcev ko\xc5\xa1ar so bile zna\xc4\x8dilne pletene ko\xc5\xa1are . Bili so lovci  in nabiralci, ki so lovili s kopji , obstajali pa so tudi \xc5\xbee zametki kmetovanja . V arheolo\xc5\xa1kem obdobju Izdelovalcev ko\xc5\xa1ar III (400/450-700/750 n.\xc5\xa1.) se je kmetijska proizvodnja okrepila. Prav tako je bilo tudi lon\xc4\x8darstvo v tem obdobju \xc5\xbee povsem razvito, \xc4\x8deprav ni doseglo nivoja, kakr\xc5\xa1nega je poznala sosednja kultura Mogollon. Tako kot ve\xc4\x8dina severnoameri\xc5\xa1kih kultur so tudi Stari Puebli gojili \xc2\xbbtri sestre\xc2\xab\xc2\xa0(koruzo , bu\xc4\x8de  in fi\xc5\xbeol ). V tem \xc4\x8dasu so pri\xc4\x8deli graditi ve\xc4\x8dja in bolj\xc5\xa1a bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, pri\xc4\x8deli pa so uporavljati tudi lok  in pu\xc5\xa1\xc4\x8dico._NEWLINE_V arheolo\xc5\xa1kih obdobjih Pueblo I in Pueblo II (okrog 700 n.\xc5\xa1. \xe2\x80\x93 okrog 1050 n.\xc5\xa1.) so pri\xc4\x8deli graditi zidane stavbe iz kamna . V za\xc4\x8detku 10. stoletja, ko se je za\xc4\x8delo obdobje Pueblo II,  so Stari Puebli pri\xc4\x8deli graditi klasi\xc4\x8dne pueble, to je poseben tip naselij, po katerih so nosilci kulture dobili svoje ime.  Puebli so bili relativno dobro zavarovana blokovska naselja, kjer  so do stanovanj dostopali po lestvah, in v teh naseljih so zdru\xc5\xbeevali tradicijo zemljank in nove terasaste gradnje, pri tem pa so puebli meli tudi po 5 metrov vi\xc5\xa1ine, tloris \xc4\x8drke D, O ali L in v njih je lahko \xc5\xbeivelo tudi po ve\xc4\x8d sto ljudi. Obdobje Pueblo II je bilo odli\xc4\x8dno za razvoj kulture Starih Pueblov. V tem \xc4\x8dasu je bilo podnebje toplo, z dovolj velikimi koli\xc4\x8dinami padavin, zato so se skupnosti lahko \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno krepile in se na posameznem mestu zadr\xc5\xbeevale dalj \xc4\x8dasa, pojavila pa se je tudi trgovina  na dolge razdalje. Poleg tega pa so udoma\xc4\x8dili purana._NEWLINE_Kljub temu so kulturni vrhunec po splo\xc5\xa1nem konsenzu Stari Puebli dosegli \xc5\xa1ele v arheolo\xc5\xa1kem obdobju Pueblo III (1050 n.\xc5\xa1. -1300 n.\xc5\xa1.). V tem obdobju je bila njihova dru\xc5\xbeba \xc5\xbee precej kompleksna. Osnovna zna\xc4\x8dilnost dru\xc5\xbebe Starih Pueblov je bila poudarjena vloga \xc5\xbeensk (vsaj martilokalna dru\xc5\xbeba, \xc4\x8de ne  matriarhat). Na vrhuncu razvoja so poznali delitev na kmetovalce, tkalce, lon\xc4\x8darje in \xc5\xa1e na nekatere druge obrtnike, gojili so \xc2\xbbtri sestre\xc2\xab\xc2\xa0(koruzo, bu\xc4\x8de, fi\xc5\xbeol), bomba\xc5\xbe  in purane,  poleg tega pa so trgovali tudi s tihooceanskim  podro\xc4\x8djem, od koder so uva\xc5\xbeali turkiz in \xc5\xa1koljke . Tako kot \xc5\xa1tevilne druge sosednje severnoameri\xc5\xa1ke skupnosti so tudi Stari Puebli religiozna oziroma dru\xc5\xbebena obredja izvajali v ve\xc4\x8djih prostorih, ki se imenujejo kiva. Pisave \xc5\xa1e niso poznali.\n_START_SECTION_\nZaton Starih Pueblov\n_START_PARAGRAPH_\nV 13. stoletju je kulturo Starih Pueblov verjetno doletela vrsta nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti. Gotovo so imeli opraviti s hudo su\xc5\xa1o  v letih 1276-1299, ki je morda le zadnji udarec v nizu drugih morebitnih te\xc5\xbeav kot bi lahko bila npr. degradacija tal zaradi pretirane se\xc4\x8dnje gozdov, ali pa vpadanje tujih ljudstev. Po sedaj veljavnem splo\xc5\xa1nem mnenju so v de\xc5\xbeelo Starih Pueblov vpadlli predstavniki jezikovne skupine Numa, velik vpliv pa so imele tudi podnebne spremembe. Arheolo\xc5\xa1ke raziskave so pokazale, da pri Starih Pubelih ni bilo neobi\xc4\x8dajno, da bi ob spremembi podnebnih razmer menjali bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, pribli\xc5\xbeno po letu 1150 se je velik del Severne Amerike zna\xc5\xa1el v ve\xc4\x8dstoletnem su\xc5\xa1nem obdobju. Propadanje se je morda poznalo tudi v dru\xc5\xbebi Starih Pueblov. Najdbe po\xc5\xa1kodovanih in razkosanih ljudi vzbujajo domnevo, da so Stari Puebli tedaj pri\xc4\x8deli prakticirati tudi ljudo\xc5\xbeerstvo Kljub temu obstajajo tudi domneve, da te najdbe \xc5\xa1e ne dokazujejo ljudo\xc5\xbeerstva. \xc4\x8ceprav je ve\xc4\x8dina raziskovalcev  mnenja, da se je zaton kulture Starih Pueblov zgodil v arheolo\xc5\xa1kem obdobju Pueblo IV (1300/1350-vsaj do 1500) in to obdobje imenujejo tudi \xc2\xbbRegresivni Pueblo\xc2\xab,  ki se je prevesil v klasi\xc4\x8dno kulturo Pueblov, Kroeber opozarja, da je obdobje Pueblo IV po okrasju naprednej\xc5\xa1e in bogatej\xc5\xa1e, zato te\xc5\xbeko govorimo o zatonu.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStari Puebli so oblikovali svojsko arhitekturo s prostorskim  na\xc4\x8drtovanjem. Puebli (ve\xc4\x8dnadstopna blokovska naselja) so bili koncentrirani predvsem v kanjonu Chaco, v Mesa Verde in v Bandelierju.  Nastajali so na razli\xc4\x8dnih obrambnih pozicijah, npr. na strmih bregovih stolastih gora (mesa-s). V kanjonu Chaco so stavbni les in kamnite kamne tovorili iz oddaljenih krajev in zgradili najve\xc4\x8dja blokovska naselja Severne Amerike do 19. stoletja. Obstajajo tudi arheoastronomski dokazi, npr., da so mnoge zgradbe v kanjonu Chaco poravnane s cikli sonca  in Lune, kar je lahko le posledica skrbnih astronomskih opazovanj skozi ve\xc4\x8d generacij obstajala so tudi ve\xc4\x8dja blokvska naselja, ki jim pravimo \xc2\xbbVelika hi\xc5\xa1a\xc2\xab. Taka poslopja so pogosto imela nad 200 sob, ki so bile pogosto serijske in so se delile v bivalne prostore in shrambe, ve\xc4\x8dje sobe so se praviloma nahajale spredaj. V\xc4\x8dasih je bilo sob celo nad 700. \xc2\xbbVelike hi\xc5\xa1e\xc2\xab\xc2\xa0 so  bile grajene v \xc5\xa1tirih ali petih nadstropjih, sobe so praviloma gledale na ju\xc5\xbeno stran neba. Eden od najve\xc4\x8djih blokovskih naselij je bil Pueblo Bonito, ki je imel vsaj 650 sob in morda okrog 1.000 do 1.200 prebivalcev.  Stari Puebli so gradili tudi ceremonialne objekte, ki jih imenujemo kiva.  \xc5\xa0tevilo kiv je bilo sorazmerno \xc5\xa1tevilu sob v pueblu. Iz ve\xc4\x8djih pueblov so vodile tudi obredne ceste, ki so bile ponekod zgrajene v obliki vklesanega stopni\xc5\xa1\xc4\x8da.'