b'\n_START_ARTICLE_\nAtrax robustus\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli samci merijo 25 mm v dol\xc5\xbeino, samice pa 35 mm. So sijo\xc4\x8de modro-\xc4\x8drne barve, abdomen pa prekrivajo fine dla\xc4\x8dice. Imajo velike strupnike in strupne vre\xc4\x8dice. Samci so manj\xc5\xa1i, vitkej\xc5\xa1i in imajo dalj\xc5\xa1e noge.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor pajka se razteza okoli Sydneya v polmeru pribli\xc5\xbeno 160 km. Najraje \xc5\xbeivi v pora\xc5\xa1\xc4\x8denih strugah pod kamni in padlimi drevesi, pa tudi na vla\xc5\xbenih tleh pod hi\xc5\xa1ami, kompostom in v \xc5\xa1pranjah v skaljnakih na vrtovih. Bela in svilena paj\xc4\x8devina je dolga od 20-60 cm in poteka lijakasto v skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de v tla z nizko temperaturo in visoko vla\xc5\xbenostjo.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nPrehranjuje se s hro\xc5\xa1\xc4\x8di, \xc5\xa1\xc4\x8durki, li\xc4\x8dinkami \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, pol\xc5\xbei, dvojnonogami in ob\xc4\x8dasno z manj\xc5\xa1imi \xc5\xbeabami ter drugimi vreten\xc4\x8darji. Paj\xc4\x8devina je sestavljena iz suhe svile, ki pa je za \xc5\xbeu\xc5\xbeelke spolzka, pajek pa se z lahkoto premika po mre\xc5\xbei. Ko se \xc5\xbeu\xc5\xbeelka ujame, jo pajek ve\xc4\x8dkrat pi\xc4\x8di in jo nato odvle\xc4\x8de v svojo skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPajek prebiva ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa samotno, razen v \xc4\x8dasu parjenja. V tem \xc4\x8dasu samice ostajajo bolj ali manj na eni lokaciji, razen v primeru poplav. Samci potujejo po obmo\xc4\x8dju in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo partnerice s pomo\xc4\x8djo feromonov, potem ko dose\xc5\xbeejo spolno zrelost._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ke spolne organe sestavljajo moda (testisi) in cev, ki povezuje moda z majhno odprtino. Samec semensko teko\xc4\x8dino izbrizga na majhen kos posebno spletene paj\xc4\x8devine, nato pa prenese to v sami\xc4\x8dino odprtino spolovil, kjer jo samica nato\xc2\xa0\xc2\xbbuporabi\xc2\xab\xc2\xa0za oploditev ali pa jo shrani. Parjenje poteka navadno proti koncu poletja ali zgodaj jeseni. Samci dose\xc5\xbeejo spolno zrelost po \xc5\xa1tirih letih \xc5\xbeivljenja, samica pa malo dlje. Samica izle\xc5\xbee od 90-120 rumeno-zelena jaj\xc4\x8deca.\n_START_SECTION_\nUgriz in opis toksina\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni toksin pajka, \xce\xb4-ACTX (prvotno poimenovan kot robustotoksin ali preprosto atrakotoksin), spada v skupino toksinov, znanih pod skupnim imenom atrakotoksini (ACTX), ki so poimenovani glede na to, da spadajo vsi pajki s temi toksini v poddru\xc5\xbeino Atracinae._NEWLINE_\xce\xb4-ACTX je presinapti\xc4\x8dni nevrotoksin, ki deluje na natrijeve (Na\xe2\x81\xba) kanal\xc4\x8dke. Na ta na\xc4\x8din inducira spontan, ponavljajo\xc4\x8d se nastanek akcijskih potencialov v avtonomnih in motori\xc4\x8dnih \xc5\xbeivcih zaradi neprekinjenega spro\xc5\xa1\xc4\x8danja \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih prena\xc5\xa1alcev (nevrotransmiterjev) (acetilholina, adrenalina in noradrenalina), kar pa v kon\xc4\x8dni fazi privede do pomanjkanja le-teh. Toksin samcev naj bi bil 6-krat u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i od toksina samic._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je toksin zelo oz. smrtno nevaren za vse primate (torej vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlovekom), naj bi bil za druge \xc5\xbeivali prakti\xc4\x8dno nenevaren. Vzrok za to odpornost naj bi bila verjetno prisotnost protiteles IgG, pa tudi povezanih IgG in IgM protiteles, ki delujejo kot deaktivacijski dejavniki (faktorji) v krvni plazmi preko vezave na toksin, druga mo\xc5\xbenost pa vklju\xc4\x8duje nespecifi\xc4\x8dno reakcijo v plazmi zaradi mo\xc4\x8dnih bazi\xc4\x8dnih lastnosti toksina._NEWLINE_Sam ugriz je zelo bole\xc4\x8d zaradi kislosti vbrizgane vsebine in globoke rane zaradi relativno velikih strupnikov. V 10-15 minutah se pojavita mravljin\xc4\x8denje in otopelost na ustih. Nato se progresivno med ostalim pojavijo kurja polt (piloerekcija), znojenje, trzanje obraznih in medrebrnih mi\xc5\xa1ic, slinjenje, solzenje in tahikardija (povi\xc5\xa1an sr\xc4\x8dni utrip), pozneje pa \xc5\xa1e hipertenzija (povi\xc5\xa1an krvni tlak), bruhanje, te\xc5\xbeave z dihanjem, kr\xc4\x8di mi\xc5\xa1ic in plju\xc4\x8dni edem. V kon\xc4\x8dni fazi se znotrajlobanjski (intrakranialni) pritisk povi\xc5\xa1a in nastopi nezavest, na koncu pa \xc5\xa1e smrt, \xc4\x8de ni zagotovljeno umetno predihovanje. Po pribli\xc5\xbeno dveh urah se pojavi predvsem mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna oslabelost, zaradi \xc4\x8desar je mo\xc5\xbena zadu\xc5\xa1itev (odpoved dihalnih mi\xc5\xa1ic).\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVse ugrize velikih \xc4\x8drnih pajkov na obmo\xc4\x8dju Sydneya je potrebno preventivno obravnavati kot ugrize pajka A. robustus. Mesto ugriza se mora tesno poviti in imobilizirati. Potrebna je \xc4\x8dim prej\xc5\xa1na hospitalizacija, da se lahko zagotovi protistrup (antidot), ki je pravzaprav visoko pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni zaj\xc4\x8dji imunoglobulin IgG, ter umetno predihovanje.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nPri \xc4\x8dloveku ima pajek predvsem negativno vlogo, saj je eden izmed najbolj strupenih pajkov na svetu, zaradi katerega je do zdaj v Avstraliji umrlo vsaj 13 ljudi. Pozitiven gospodarski pomen predstavljajo niti paj\xc4\x8devine, katere uporabljajo za izdelavo merkov v opti\xc4\x8dnih instrumentih.'