b'\n_START_ARTICLE_\nDobrla vas\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDobrla vas se nahaja 8\xc2\xa0km ju\xc5\xbeno od Velikovca in je od Klopinjskega jezera (Klopeiner See) oddaljena 4\xc2\xa0km.  V okolici so \xc5\xa1e druga manj\xc5\xa1a jezera: Malo jezero (Kleinesee), Zabla\xc5\xa1ko jezero (Turnersee), Goslinjsko jezero (G\xc3\xb6sseldorfer See),\n_START_SECTION_\nGrb\n_START_PARAGRAPH_\nDobrolski grb ima v polju belega, na desno stran obrnjenega samoroga, stoje\xc4\x8dega na zlatem polkro\xc5\xbenem hribu.  Ob\xc4\x8dinski grb izvira iz grba Dobrlskega samostana, iz \xc4\x8dasov jezuitske uprave.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje se v arhivskih dokumentih prvi\xc4\x8d omenja med letoma 1060 in 1070. Po letu 1085 ga je furlanski grof Kacelin z vsemi posestvi vred zapustil  oglejskemu patriarhu Peregrinu/Pelegrinu I. (1131\xe2\x80\x931161), da bi le-ta tu ustanovil samostan. _NEWLINE_Turki so kraj v letih 1476 do 1483 trikrat napadli in ga huje opusto\xc5\xa1ili._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina Dobrla vas je bila ustanovljena leta 1850 in je postala postopoma do leta 1866 najve\xc4\x8dja ob\xc4\x8dina na Avstrijskem Koro\xc5\xa1kem. Leta 1876 so bile od nje odcepljene ob\xc4\x8dine Globasnica, Rikarja vas in \xc5\xbditara vas. Grabalja vas in \xc5\xa0kocjan v Podjuni sta bili zdru\xc5\xbeeni v novo ob\xc4\x8dino \xc5\xa0kocjan v Podjuni. Leta 1944 je bila priklju\xc4\x8dena katastrska ob\xc4\x8dina Mokrije. Leta 1952 je dobila ob\xc4\x8dina nov naziv: tr\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina Dobrla vas._NEWLINE_Od konca junija 1919 do plebiscita oktobra 1920 je bil v Dobrli vasi sede\xc5\xbe generalnega vikarja za cono A plebiscitarnega okro\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nSamostan v Dobrli vasi\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan avgu\xc5\xa1tinskega  reda je bil v Dobrli vasi ustanovljen leta 1194. Samostan so v 15. stoletju pove\xc4\x8dali, leta 1603 pa so ga prevzeli jezuiti iz Gradca, ki so ga vodili vse do leta 1773.  Leta 1604 je postal samostan jezuitska rezidenca in je bil center kulturnega \xc5\xbeivljenja v Podjuni, vse do razpustitve reda leta 1773. Dobrlski samostan je postal leta 1809 last samostana v \xc5\xa0entpavlu v Labotski dolini, ki je \xc5\xa1e danes njegov lastnik.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska cerkev Marijinega vnebovzetja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnijsko cerkev Marijinega vnebovzetja v Dobrli vasi je dal grof Kacelin zgraditi \xc5\xbee pred letom 1106._NEWLINE_Sedanja stavba ka\xc5\xbee gotske zna\xc4\x8dilnosti. Ob cerkvi je poslopje nekdanjega jezuitskega samostana s trinadstropnim arkadnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem, zgrajenim okoli leta 1632. _NEWLINE_Prvotni ravni leseni strop v glavni ladji so verjetno v \xc4\x8dasu delovanja tukaj\xc5\xa1njega pro\xc5\xa1ta Valentina Fabrija  in hkrati nad\xc5\xbeupnika v Slovenskih Konjicah (1487-1497)   , nadomestili z mre\xc5\xbeastim poznogotskim obokom. Dobrlov\xc5\xa1ki obok je slogovno tako podoben konji\xc5\xa1kemu rebrastemu tripolnemu oboku s figuralnimi konzolami in sklepniki (1400-1506), poslikanemu s poznogotskim viti\xc4\x8djem in akantom v toplih in barvitih tonih, da je skupna pobuda zanju nedvoumna in bi ju lahko pripisali kar isti koro\xc5\xa1ki stavbarski delavnici.\n_START_SECTION_\nHranilnica in posojilnica\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1890 je bila ustanovljena doma\xc4\x8da Hranilnica in posojilnica v Sin\xc4\x8di vasi, (danes Posojilnica Bank Podjuna), ki ima pomembno vlogo pri gospodarskem, (kot sponzor) pri kulturnem razvoju kraja in ob\xc4\x8dine ter ohranjanju slovenskega jezika. Danes ima  poslovalnice v \xc5\xa0kocjanu, v \xc5\xa0entprimo\xc5\xbeu (samopostre\xc5\xbena poslovalnica), v Sin\xc4\x8di vasi in v Velikovcu. Po zapiskih Ursule Sien\xc4\x8dnik Hranilnica in posojilnica ne samo finan\xc4\x8dno podpira  dru\xc5\xa1tvo Srce, temve\xc4\x8d mu je dala na razpolago tudi primerne prostore za dru\xc5\xa1tvene dejavnosti. Leta 1902 je Hranilnica in posojilnica, podru\xc5\xbenica Sin\xc4\x8da vas kupila Babi\xc4\x8devo posestvo sredi Dobrle vasi. Leto dni pozneje je bila zgrajena stavba, v kateri je deloval tudi tedanji Narodni dom.\n_START_SECTION_\nSlovensko dru\xc5\xa1tveno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 19. in v za\xc4\x8detku 20. stoletja je bila celotna ob\xc4\x8dina Dobrla vas \xc5\xa1e skoraj povsem slovenska. Le redki prebivalci so govorili nem\xc5\xa1ki jezik. Organizirano dru\xc5\xa1tveno \xc5\xbeivljenje Slovencev se je v tem \xc4\x8dasu razcvetelo. Tedaj je Dru\xc5\xbeba sv. Cirila in Metoda ustanavljala svoje podru\xc5\xbenice po Koro\xc5\xa1kem: leta 1888 v Apa\xc4\x8dah, 1890 v Priblji vasi in leta 1908 v \xc5\xa0marjeti v Ro\xc5\xbeu. Leta 1907 je bilo ustanovljeno dru\xc5\xa1tvo Trta v \xc5\xbditari vasi, leta 1904 pa Dru\xc5\xa1tvo Korotan ter leta 1910 na podru\xc5\xbenicah \xc5\xbeupnije Dobrla vas t. i. Slovenske stra\xc5\xbee. Isto\xc4\x8dasno se je razvijala slovenska zborovska kultura. Lai\xc4\x8dni in cerkveni zbori so postali pomembni razvojni element slovenske jezikovne kulture. Kdor je pel v zboru, je pove\xc4\x8dini obvladal tudi lepo pismeno sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nSlovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbSrce\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\n25. marca 1906 je bilo ustanovljeno Katoli\xc5\xa1ko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo Dobrla ves na pobudo ustanoviteljev doma\xc4\x8de hranilnice in posojilnice, tedanjega \xc5\xbeupana Janeza \xc5\xa0umaha ter kaplana Ivana Kogelnika. _NEWLINE_Pomembne dru\xc5\xa1tvene dejavnosti so bile ljudsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, izobra\xc5\xbeevanje, razvoj bralne kulture z lastno dru\xc5\xa1tveno knji\xc5\xbenico ter tambura\xc5\xa1ki orkester. Leta 1909 je bila ustanovljena telovadna sekcija \xc2\xbbOrel\xc2\xab. Posojilnica je kupila leta 1913 Paternu\xc5\xbeovo doma\xc4\x8dijo, da bi zgradili Kulturni dom. Dograjen je bil \xc5\xa1ele nekaj let po prvi svetovni vojni._NEWLINE_Medvojni \xc4\x8das, \xc5\xbee od 20-ih let minulega stoletja naprej, so zaznamovale \xc5\xa1tevilne diskriminacije in zapostavljanja. Celo Kulturni dom je bil zaplenjen. Med drugo svetovno vojno so bila vsa slovenska dru\xc5\xa1tva prepovedana, enako tudi slovenski govor. Imetje slovenskih dru\xc5\xa1tev in organizacij je bilo zaplenjeno ali pa uni\xc4\x8deno. Leta 1946 je bilo dru\xc5\xa1tvo obnovljeno, pod sedanjim imenom Slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Srce in je od tedaj osrednji kulturni dejavnik v ob\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbenokoro\xc5\xa1ke poletne igre (S\xc3\xbcdk\xc3\xa4rntner Sommerspiele) organizirajo na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du Dobrolskega samostana v mesecu juliju in v avgustu, poseben poudarek je na uprizoritvah komedij.'