b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika Marije, Bo\xc5\xbeje Matere\n_START_SECTION_\nPrvotna cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nO prvotni cerkvi je ohranjena darilna listina, s katero je gori\xc5\xa1ki grof Majnhard dne 19. maja 1368 podaril nekemu podlo\xc5\xbeniku zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de pod goro Na\xc5\xa1e Gospe pri Solkanu. Listino hrani Dunajski dr\xc5\xbeavni arhiv. Druga listina nosi datum 14. avgust 1376 in sporo\xc4\x8da, da je Ulrik iz Germogliana zapustil cerkvi svete Marije na gori blizu Gorice srebrn kelih. To Marijino sveti\xc5\xa1\xc4\x8de so leta 1496 poru\xc5\xa1ili Turki.\n_START_SECTION_\nMarijino prikazanje in druga cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nZ nastankom druge cerkve in tudi romarske poti se je med ljudmi ohranila naslednja zgodba. Leta 1539 se je dvanajstletni pastrici Ur\xc5\xa1ki Ferligoj iz Grgarja, ki je na Skalnici pasla ovce, prikazala Marija z Jezusom  in ji naro\xc4\x8dila: "Povej ljudstvu, naj mi tukaj hi\xc5\xa1o zida in me milosti prosi." Preprosti ljudje so Ur\xc5\xa1kini zgodbi hitro verjeli, predstavniki oblasti pa ne, zato so jo zaprli v je\xc4\x8do. Med starimi Solkanci je bilo \xc5\xa1e pred kratkim \xc5\xbeivo izro\xc4\x8dilo, da je bila Ur\xc5\xa1ka zaprta v stari gra\xc5\xa1\xc4\x8dini imenovani Pala\xc4\x8d. Ur\xc5\xa1ko je po izro\xc4\x8dilu Marija trikrat \xc4\x8dude\xc5\xbeno re\xc5\xa1ila iz je\xc4\x8de in \xc5\xbee dve leti po prikazovanju so za\xc4\x8deli na Skalnici zidati novo cerkev. Cerkev je bila posve\xc4\x8dena 12. oktobra 1544. Tega leta je oglejski patriarh Marino Grimani podaril cerkvi njeno najve\xc4\x8djo umetnino, slavno Marijino podobo. Od leta 1565 so cerkev upravljali fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani. Tudi cerkev, ki so jo zgradili po Ur\xc5\xa1kinem naro\xc4\x8dilu, je \xc4\x8dakala te\xc5\xbeka usoda: na ukaz cesarja Jo\xc5\xbeefa II., ki je imel ljudsko pobo\xc5\xbenost za vra\xc5\xbeeverje, so jo leta 1785/86 oplenili in skoraj do tal poru\xc5\xa1ili. Za silo so jo obnovili osem let pozneje - takrat se je vanjov tudi lahko vrnila slavna Marijina podoba imenovana Svetogorska Kraljica. Cerkev je bila povzdignjena v baziliko 16. novembra 1906. Med prvo svetovno vojno so Svetogorsko Kraljico prenesli v Ljubljano. Leta 1915 so baziliko uni\xc4\x8dile italijanske granate.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja bazilika\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1920 - 1932 so na istem mestu postavili novo veli\xc4\x8dastno baziliko, ki ima na pro\xc4\x8delju napis Ego autem steti in montem sicut prius (Jaz pa sem stala na gori kakor prej). V njej so pokopani Jakob Missia (ljubljanski \xc5\xa1kof, gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof in kardinal), Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Borgia Sedej (gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof) in Mihael Toro\xc5\xa1 (apostolski administrator \xc5\xa1kofij Pore\xc4\x8d-Pulj, Gorica (del) ter Trst-Koper (del)).'