b'\n_START_ARTICLE_\nSamozaposlitev\n_START_PARAGRAPH_\nSamozaposlitev je oblika zaposlitve, v kateri posameznik dela zase namesto za delodajalca, ki mu izpla\xc4\x8duje pla\xc4\x8do. Samozaposleni zaslu\xc5\xbei svoj dohodek preko izvajanja dobi\xc4\x8dkonosne dejavnosti s trgovanjem ali s podjetjem, ki ga neposredno opravlja. Za razliko od lastnika podjetja je samozaposleni primarni ali edini izvajalec v svojem podjetju._NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d vrst samozaposlitve. Najpogostej\xc5\xa1i obliki opravljanja pridobitne dejavnosti sta samostojni podjetnik in dru\xc5\xbeba z omejeno odgovornostjo. Druge oblike samozaposlitve so znotraj osebnih dru\xc5\xbeb, in sicer dru\xc5\xbeba z neomejeno odgovornostjo, komanditna dru\xc5\xbeba in tiha dru\xc5\xbeba, v okviru kapitalskih dru\xc5\xbeb pa delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba, komanditna delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba in evropska delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba.\n_START_SECTION_\nZaposlitev ali samozaposlitev?\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomski modeli ka\xc5\xbeejo, da se zaposlitve med drugim razlikujejo v prihodkih, zahtevanem delu, vklju\xc4\x8denem tveganju in dovoljeni samostojnosti. Ljudje se razlikujejo v svojem odnosu do na\xc5\xa1tetih zna\xc4\x8dilnosti zaposlitve, kar pojasnjuje, zakaj se nekateri ljudje odlo\xc4\x8dijo za redno zaposlitev in drugi za samozaposlitev._NEWLINE_Raziskave ka\xc5\xbeejo, da samozaposleni v povpre\xc4\x8dju zaslu\xc5\xbeijo ve\xc4\x8d kot redno zaposleni. Samozaposlena oseba lahko sama upravlja s svojim denarjem in ob dohodnini uveljavlja olaj\xc5\xa1ave (npr. za nakup doma\xc4\x8dega ra\xc4\x8dunalnika). Druge prednosti samozaposlenih pred redno zaposlenimi so, da prvi sami\xc2\xa0\xc2\xbbkrojijo\xc2\xab\xc2\xa0svojo usodo, lahko opravljajo delo, ki jih veseli, si sami dolo\xc4\x8dajo delovni \xc4\x8das, se sre\xc4\x8dujejo z razli\xc4\x8dnimi polo\xc5\xbeaji in izzivi, spoznavajo razli\xc4\x8dne ljudi in imajo mo\xc5\xbenost, da si ustvarijo lasten ugled (npr. kot dobri podjetniki). Obstaja pa tudi nekaj pomanjkljivosti samozaposlitve, kot so nezagotovljen redni dohodek, samostojno urejanje bolni\xc5\xa1kih odsotnosti, pokojnine, pove\xc4\x8da pa se tudi verjetnost podalj\xc5\xa1evanja delavnika in tako samozaposleni dela ve\xc4\x8d ur na teden kot redno zaposleni. S tem je povezana bolj neenakomerna razporeditev delovnih obveznosti in prosto\xc4\x8dasnih dejavnosti.\n_START_SECTION_\nDejavniki, ki pojasnjujejo samozaposlenost med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami\n_START_PARAGRAPH_\nSamozaposlitev mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk na dolgi in kratki rok pojasnjujejo makro-ekonomski faktorji. Mo\xc5\xa1ki pogosteje poudarjajo pomen standardnih ekonomskih dejavnikov, kot so ekonomsko stanje, dostop do kredita in ekonomska prilo\xc5\xbenost, ko razmi\xc5\xa1ljajo o samozaposlitvi. Po drugi strani, \xc5\xbeenske bolj poudarjajo socialne dejavnike, kot so ravnote\xc5\xbeje med delom in \xc5\xbeivljenjem, prilagodljivo delo, star\xc5\xa1evstvo, skrb za otroke in pomanjkanje samozavesti. BDP in cene nepremi\xc4\x8dnin v dru\xc5\xbebi imajo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vpliv na samozaposlitev \xc5\xbeensk. Nezaposlenost in nekateri drugi dejavniki zvi\xc5\xa1ajo stopnjo samozaposlenosti pri mo\xc5\xa1kih, medtem ko na dolgi rok lo\xc4\x8ditev zni\xc5\xbea verjetnost samozaposlitve pri \xc5\xbeenskah. Torej tako ekonomski kot socialni dejavniki vplivajo na odlo\xc4\x8ditve o samozaposlenosti \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih, vendar na druga\xc4\x8dne na\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSamozaposlenost in stali\xc5\xa1\xc4\x8de do tveganja\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi so ugotavljali odnos med stali\xc5\xa1\xc4\x8dem do tveganja in samozaposlitvijo. Uporabili so Ameri\xc5\xa1ke podatke PSID (Panel Study of Income Dynamics), ki vklju\xc4\x8dujejo informacije, ki se nana\xc5\xa1ajo na posameznikova stali\xc5\xa1\xc4\x8da do finan\xc4\x8dnih tveganj. Ugotovili so, da je pripravljenost finan\xc4\x8dno tvegati pozitivno povezana z verjetnostjo samozaposlitve. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da sta sedanji zaposlitveni status in trenutno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do tveganja nepovezana. Vendar pa pretekla stali\xc5\xa1\xc4\x8da do tveganja statisti\xc4\x8dno pomembno pozitivno vplivajo na sedanji zaposlitveni status in na verjetnost samozaposlitve v prihodnosti. Dokazali so tudi, da so posamezniki bolj nagnjeni k tveganju pri tistih dejavnostih, za katere se zaznavajo bolj sposobne\n_START_SECTION_\nIndividualna raven\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere raziskave ka\xc5\xbeejo, da so samozaposleni sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1i kot zaposleni. Biti sam svoj \xc5\xa1ef, imeti ve\xc4\x8d \xc4\x8dasovne prilagodljivosti, nadzorovanje lastne prihodnosti in ob\xc4\x8dutje svobode so konvencionalni argumenti v prid samozaposlenim. Kljub temu se samozaposleni soo\xc4\x8dajo z vi\xc5\xa1jim tveganjem za neuspeh, vi\xc5\xa1jo ravnjo stresa in so lahko prisiljeni v samozaposlitev zaradi nezaposlenosti.\n_START_SECTION_\nNacionalna raven\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci zatrjujejo, da lahko u\xc4\x8dinek sre\xc4\x8de, ki jo do\xc5\xbeivljajo samozaposleni, u\xc4\x8dinkuje na celotno populacijo. To ustvari ozra\xc4\x8dje zaupanja, kar ka\xc5\xbee, da dru\xc5\xbeba ponuja svojim dr\xc5\xbeavljanom prilo\xc5\xbenost za lastni dose\xc5\xbeek. \xc4\x8cetudi se ljudje ne odlo\xc4\x8dijo za samozaposlitev, imeti to mo\xc5\xbenost navadno velja za pot do povi\xc5\xa1anja individualnega blagostanja. V dr\xc5\xbeavah, ki so do\xc5\xbeivele hitro ekonomsko rast, se je hkrati povi\xc5\xa1al nivo \xc5\xbeivljenjskega zadovoljstva. Po drugi strani stabilna ekonomska rast ni povi\xc5\xa1ala ravni sre\xc4\x8de v bogatih dr\xc5\xbeavah. \xc4\x8ceprav so bogatej\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave povpre\xc4\x8dno sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kot revnej\xc5\xa1e, preko dolo\xc4\x8denega praga povpre\xc4\x8dni prihodek v dr\xc5\xbeavi predstavlja majhno razliko v povpre\xc4\x8dni sre\xc4\x8di, o kateri poro\xc4\x8dajo njeni dr\xc5\xbeavljani. V raziskavi so ugotovili negativni u\xc4\x8dinek samozaposlitve na sre\xc4\x8do na nacionalni ravni. Z drugimi besedami, izkazalo se je, da ima samozaposlitev negativni neposredni vpliv na sre\xc4\x8do. Mehanizem, ki podpira negativni u\xc4\x8dinek na sre\xc4\x8do, je lahko posledica dejstva, da so dr\xc5\xbeave z ni\xc5\xbejim nivojem sre\xc4\x8de bolj prizadete zaradi brezposelnosti, kar zavira posameznike pri samozaposlovanju. Zdi se, da ta potreba po podjetni\xc5\xa1tvu spro\xc5\xbea nezadovoljstvo.\n_START_SECTION_\nSamozaposlitev in zadovoljstvo z delom: vloga samou\xc4\x8dinkovitosti, depresivnosti in starosti\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci so \xc5\xbeeleli ugotoviti, ali so samozaposleni delavci bolj zadovoljni s svojim delom v primerjavi z delavci, ki prejemajo redno pla\xc4\x8do. Zadovoljstvo na delovnem mestu je povezano s pomembnimi organizacijskimi rezultati, kot so odsotnost z delovnega mesta, zamujanje, namere za prihodek, dejanski prihodek, delovna uspe\xc5\xa1nost, organizacijsko dr\xc5\xbeavljansko vedenje, izgorevanje, fizi\xc4\x8dno in psiholo\xc5\xa1ko blagostanje in \xc5\xbeivljenjsko zadovoljstvo. Po drugi strani, nezadovoljni delavci se bolj verjetno vklju\xc4\x8dujejo v razli\xc4\x8dne oblike neproduktivnih vedenj. Poleg tega lahko zadovoljstvo zaposlenih vpliva na ve\xc4\x8dje zadovoljstvo strank v storitvenih industrijskih podjetjih.\n_START_SECTION_\nSamou\xc4\x8dinkovitost\n_START_PARAGRAPH_\nSamozaposlene in redno zaposlene lahko prou\xc4\x8dujemo tudi glede na raven zaznane samou\xc4\x8dinkovitosti. Pojem samou\xc4\x8dinkovitosti izvira iz teorije socialnega u\xc4\x8denja in se nana\xc5\xa1a na posameznikovo prepri\xc4\x8danje v lastno sposobnost, da izvede dolo\xc4\x8dene naloge. \xc5\xa0ir\xc5\xa1e samou\xc4\x8dinkovitost pomeni sposobnost nadzora nad svojim \xc5\xbeivljenjem. Samou\xc4\x8dinkovitost je povezana z zaznavo kompetentnosti in z zaznavo specifi\xc4\x8dnih vedenj, kot so tveganje, prepoznavanje prilo\xc5\xbenosti in vztrajnost._NEWLINE_Samou\xc4\x8dinkovitost je pomemben napovednik izbire kariere. Posamezniki verjetneje razvijejo trajno zanimanje za dejavnosti, pri katerih se zaznavajo sposobne. Prav tako bolj sposobni posamezniki in tisti z ve\xc4\x8djo \xc5\xbeeljo po zaslu\xc5\xbeku pogosteje izberejo samozaposlitev. V primerjavi z drugimi, ljudje z visoko stopnjo zaznane samou\xc4\x8dinkovitosti pogosteje do\xc5\xbeivljajo notranje zanimanje za dejavnosti, ki jih izvajajo, so bolj vztrajni ob spoprijemanju z ovirami in se na delovnem mestu bolj trudijo. V raziskavi so dokazali, da so osebe, ki poro\xc4\x8dajo o vi\xc5\xa1jem nivoju samou\xc4\x8dinkovitosti, v povpre\xc4\x8dju bolj zadovoljne s svojim delom. Samozaposleni poro\xc4\x8dajo o vi\xc5\xa1ji samou\xc4\x8dinkovitosti kot ostali. Del odnosa med zadovoljstvom z delom in samozaposlenostjo so pojasnili z relativno visoko samou\xc4\x8dinkovitostjo med samozaposlenimi._NEWLINE_Sposobnosti so zmo\xc5\xbenosti posameznika, ki pripomorejo k njegovi produktivnosti na delovnem mestu in vklju\xc4\x8dujejo prepoznavanje prilo\xc5\xbenosti , poslovno na\xc4\x8drtovanje, ustvarjalno re\xc5\xa1evanje problemov, strate\xc5\xa1ko tr\xc5\xbeenje, finan\xc4\x8dno upravljanje, upravljanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov, vodenje in tehnike prepri\xc4\x8devanja. \xc5\xbdenske z vi\xc5\xa1jimi omenjenimi sposobnostmi dosledno pogosteje izberejo samozaposlitev kot ostale.\n_START_SECTION_\nDepresivnost\n_START_PARAGRAPH_\nMed pomembnimi zna\xc4\x8dilnostmi in stanji, ki se povezujejo s samozaposlitvijo, je tudi depresivno razpolo\xc5\xbeenje in depresija. Malo verjetno je, da bodo posamezniki z depresijo izkoristili ponujeno prilo\xc5\xbenost in bodo posledi\xc4\x8dno manj zastopani med samozaposlenimi. Prav tako se depresija povezuje z ni\xc5\xbejo ravnjo zadovoljstva z delom. Raziskovalci so ugotovili, da depresivni posamezniki poro\xc4\x8dajo o ni\xc5\xbejem zadovoljstvu z delom v primerjavi z ostalimi in da imajo samozaposleni manj\xc5\xa1o verjetnost, da postanejo depresivni. Ni\xc5\xbeji nivo depresivnosti med samozaposlenimi pojasni del pozitivne povezave med zadovoljstvom z delom in samozaposlenostjo.\n_START_SECTION_\nStarost\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na visoko stopnjo neuspeha med novimi podjetji obstaja dober razlog za to, da samozaposleni veterani poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8djem zadovoljstvu z delom kot na novo samozaposleni. Dokazi, ki se nana\xc5\xa1ajo na neuspeh malih podjetji, ka\xc5\xbeejo, da pribli\xc5\xbeno 40% novo samozaposlenim spodleti v \xc4\x8dasu enega leta. Le manj\xc5\xa1ina samozaposlenih ostane samozaposlena ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri leta. Prva leta so odlo\xc4\x8dilna za lastnike manj\xc5\xa1ih podjetij. Tisti, ki vztrajajo, se po vsej verjetnosti razlikujejo od tistih, ki se vrnejo v redno zaposlitev. Raziskovalci pri\xc4\x8dakujejo, da bodo ugotovili vi\xc5\xa1jo stopnjo zadovoljstva z delom med starej\xc5\xa1imi samozaposlenimi. Njihova raziskava pa ni potrdila hipoteze, da se samozaposleni veterani razlikujejo v zadovoljstvu s svojim delom od samozaposlenih novincev. Post-hoc analiza je pokazala, da je zveza med zadovoljstvom z delom in samozaposlenostjo med novo samozaposlenimi odvisna tako od kvantitete kot od kvalitete \xc4\x8dasa, vlo\xc5\xbeenega v posel.\n_START_SECTION_\nSamozaposlitev in avtonomija\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki se soo\xc4\x8dajo z dilemo med vi\xc5\xa1jo stopnjo avtonomije pri samozaposlenosti in povpre\xc4\x8dno vi\xc5\xa1jim prihodkom, ki ga navadno ponuja tradicionalna zaposlitev. Mnogo novih podjetji propade kmalu po ustanovitvi in podjetni\xc5\xa1tvo je kariera, ki v povpre\xc4\x8dju ne ponuja izbolj\xc5\xa1ano finan\xc4\x8dno nagrajevanje v primerjavi z alternativnimi mo\xc5\xbenostmi. Avtorja  sta dokazala, da je, razen 25% podjetij z najvi\xc5\xa1jim zaslu\xc5\xbekom, ostati zaposlen ali se vrniti v slu\xc5\xbebo bolj smiselno z ekonomi\xc4\x8dnega vidika kot za\xc4\x8deti z novim podjetjem. Posamezniki, ki prostovoljno in namerno preidejo iz zaposlenosti v samozaposlenost, morajo pridobiti nekaj v zameno za to, da se odre\xc4\x8dejo prihodku. Obi\xc4\x8dajna razlaga za to je avtonomija._NEWLINE_Poleg vrednot in osebnostnih lastnosti, avtonomija in neodvisnost vodita do vi\xc5\xa1jega zadovoljstva pri delu med samozaposlenimi. Samostojnost je navadno ve\xc4\x8dja pri samozaposlitvi. S starostjo posameznika pa se njegova potreba po samostojnosti ve\xc4\x8da. Potreba po avtonomnosti je povezana s tem, da se samozaposleni izogibajo omejevalnim okoljem. Samozaposleni so tisti, ki se raje samostojno odlo\xc4\x8dajo, si postavljajo lastne cilje in razvijajo svoje na\xc4\x8drte. Posamezniki z mo\xc4\x8dno potrebo po avtonomiji se izogibajo omejitvam in pravilom ustanovljenih organizaciji in se zato pogosteje odlo\xc4\x8dijo za samozaposlitev. Samozaposlitev predstavlja pomembno obliko samostojnosti, prav tako pa samozaposleni pridobijo ve\xc4\x8d zadovoljstva od dela kot ljudje, zaposleni v organizacijah, ne glede na zaslu\xc5\xbeeni prihodek ali \xc5\xa1tevilo ur dela. Delo, ki zagotavlja ve\xc4\x8d avtonomije, je bolj notranje motivirajo\xc4\x8de za ve\xc4\x8dino posameznikov kot tisto delo, ki je ne zagotavlja._NEWLINE_Raziskava je pokazala, da izmenjava med ve\xc4\x8djo avtonomijo in ni\xc5\xbejim prihodkom zadostuje, da dobimo empiri\xc4\x8dno opa\xc5\xbeeno pomanjkanje prihodka po zapustitvi delovnega mesta. Pokazala je tudi, kako omenjena izmenjava vpliva na to, kdaj bo posameznik pustil delovno mesto. Ugotovili so, da podjetniki, ki bolj cenijo avtonomijo, svoje redno delovno mesto zapustijo prej (in vsaj na za\xc4\x8detku zaslu\xc5\xbeijo manj).'