b'\n_START_ARTICLE_\nBalbina Battelino Baranovi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8dila se je za \xc5\xa1tudij gledali\xc5\xa1ke zgodovine in novinarskih praks na Dunaju. Njeno bivanje v tujini je vsekakor vplivalo na to, da se je spoznala s sodobnimi kulturnimi smernicami in tujimi avtorji. Diplomirala je na Akademiji za igralsko umetnost v Ljubljani iz gledali\xc5\xa1ke re\xc5\xbeije. Bila je prva diplomirana re\xc5\xbeiserka na obmo\xc4\x8dju biv\xc5\xa1e Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPo zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1tudiju je prevzela vodenje Pre\xc5\xa1ernovega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Kranju. Kasneje je re\xc5\xbeirala v Mestnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Celje in tam poskusila uprizoritveno obliko gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v krogu, to uprizoritveno obliko je spoznala, ko je \xc5\xa1tudirala v Parizu. Ta uprizoritvena oblika spreminja razmerje med gledalci in igralci, kakr\xc5\xa1no je vzpostavljeno v tradicionalnem iluzionisti\xc4\x8dnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. To je storila prva, tako v Sloveniji, kot tudi v takratni Jugoslaviji. V Vite\xc5\xa1ki dvorani Kri\xc5\xbeank, je leta 1955 ustanovila Eksperimentalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Eksperimentalno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je delovalo med leti 1955-1967. Poleg Eksperimentalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in Mladinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da je re\xc5\xbeirala tudi v Drami SNG Ljubljana, v Mestnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Ljubljana, v Drami SNG Maribor in tudi v Slovenskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Trst. Leta 1960 je bila med ustanovitelji Festivala malih in eksperimentalnih odrov (MESS) v Sarajevu. _NEWLINE_Istega leta je ustanovila in vodila tudi Mladinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Par let pozneje (1958) se je Mladinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de preselilo na oder Kina So\xc4\x8da za Be\xc5\xbeigradom. Leta 1963 je Mladinsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de zapustila. Balbina Battelino Baranovi\xc4\x8d je delovala tudi na radiu Trst in tam ustvarila ve\xc4\x8d radijskih iger tako za otroke kot za odrasle. Potovala je po Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, tam je spoznala \xc5\xa1e ve\xc4\x8d avtorjev in dobila \xc5\xa1tevilne ideje za nadaljnjo ustvarjanje. Ko se je vrnila domov pa se je soo\xc4\x8dila z velikim pomanjkanjem sredstev za kulturo in tako preizku\xc5\xa1anje novih idej in tehnolo\xc5\xa1kih zmo\xc5\xbenosti ni bilo mo\xc5\xbeno. V letih 1975\xe2\x80\x931981 je bila \xc4\x8dlanica \xc5\xbeirije Bor\xc5\xa1tnikovega sre\xc4\x8danja, po tem pa se je popolnoma umaknila iz gledali\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja. Tako je konec \xc5\xa1estdesetih let prenesla svojo dejavnost na Radio Trst. Tam je delovala do leta 1984.Napisala in re\xc5\xbeirala je ve\xc4\x8d radijskih iger za mlade. Potem se je preselila na Hrva\xc5\xa1ko in tam \xc5\xbeivela v Istri.\n_START_SECTION_\nRe\xc5\xbeije v Eksperimentalnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du\n_START_PARAGRAPH_\nPrva predstava, ki je bila uprizorjena v Eksperimentalnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je bila Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se Raquin, predstava po romanu Emila Zolaja. Predstva, ki je po\xc5\xbeela najve\xc4\x8dje aplavze pa je bila: Poslednji dnevi Sokrata. Glavno vlogo v predstavi je imel Lojze Potokar. Uprizorile so se tudi predstave: Requiem za vla\xc4\x8dugo avtorja Williama Fauklerja, Faust avtorja Johanna Wolfganga von Goetheja, Konec igre Samuela Becketta ...\n_START_SECTION_\nOstale re\xc5\xbeije\n_START_PARAGRAPH_\nSpletna stran Sigledal\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nDejstvo je, da je Balbina Battelino Baranovi\xc4\x8d s svojo inovativnostjo in neomajno voljo odlo\xc4\x8dno vplivala na razvoj slovenskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, tako je marca 2015 prejela Veliki br\xc5\xa1ljanov venec Zdru\xc5\xbeenja dramskih umetnikov Slovenije (ZDUS) za \xc5\xbeivljenjsko delo. Glede na njeno ob\xc5\xa1irno delovanje (ve\xc4\x8d kot 40 re\xc5\xbeij) in izredno pomembnost za slovensko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, si je nagrado vsekakor po\xc5\xa1teno zaslu\xc5\xbeila.'