b'\n_START_ARTICLE_\nJolka Mili\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJolka Mili\xc4\x8d je leta 1947 kon\xc4\x8dala u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Gorici in nato nekaj let delala kot ban\xc4\x8dna uslu\xc5\xbebenka. V slovenski knji\xc5\xbeevni publicistiki se pogosto ogla\xc5\xa1a s kritikami, polemikami in glosami. Predvsem pa se je uveljavila kot prevajalka._NEWLINE_Dru\xc5\xa1tvo slovenskih knji\xc5\xbeevnih prevajalcev je Jolki Mili\xc4\x8d za leto 2005 podelilo Lavrinovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo na podro\xc4\x8dju posredovanja slovenske knji\xc5\xbeevnosti drugim narodom.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nMili\xc4\x8deva od leta 1954 v revijah objavlja \xc4\x8drtice in novele in pesmi. Njena prva zbirka Pesni\xc5\xa1ki list (1972) vna\xc5\xa1a v slovensko poezijo predvsem intimno \xc5\xbeensko tematiko in je ve\xc4\x8dji del eksperimentalna lepljenka proznih citatov._NEWLINE_Jolka Mili\xc4\x8d se je uveljavila kot prevajalka. Prevaja \xc5\xa1pansko, francosko in italijansko poezijo v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino in slovensko poezijo v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, med drugim dela S. Kosovela, E. Kocbeka, J. Udovi\xc4\x8da, C. Kosma\xc4\x8da, C. Zlobca, M. Ka\xc4\x8di\xc4\x8deve, I. Minattija, E. Fritza, T. \xc5\xa0alamuna, M. Kravosa in J. Ostija.'