b'\n_START_ARTICLE_\nArkti\xc4\x8dni konvoji\n_START_PARAGRAPH_\nArkti\xc4\x8dni konvoji so bile organizirane skupine trgovskih in transportnih ladij, s katerimi so zahodni zavezniki med drugo svetovno vojno oskrbovali Sovjetsko zvezo z razli\xc4\x8dnim voja\xc5\xa1kim materialom. Konvoji so pluli iz smeri Velike Britanije in ZDA; njihov cilj pa sta bila Murmansk in Arhangelsk, najbolj severni pristani\xc5\xa1\xc4\x8di Sovjetske zveze (SZ). Med avgustom 1941 in majem 1945 je tako proti SZ odplulo 78 konvojev z ve\xc4\x8d kot 1.400 ladjami, ki so jih varovale mo\xc4\x8dne skupine zavezni\xc5\xa1kih bojnih ladij. Zaradi arkti\xc4\x8dnih razmer je bila plovna pot konvojev ena izmed najte\xc5\xbejih v celotni drugi svetovni vojni. Nemci so se pomena teh konvojev dobro zavedali, zato so si prizadevali, da bi jih kar najbolj ovirali, kar je pripeljalo do \xc5\xa1tevilnih bitk. Ena izmed bolj znanih je bila bitka pri Severnem rtu.\n_START_SECTION_\nVzroki za nastanek konvojev\n_START_PARAGRAPH_\nV nedeljo 22. junija je Nem\xc4\x8dija v operaciji Barbarosa nenapovedano napadla Sovjetsko zvezo. Ta se je vsa presene\xc4\x8dena, sama in popolnoma nepripravljena zna\xc5\xa1la pred mo\xc4\x8dnim nasprotnikom, ki je iz dneva v dan nezadr\xc5\xbeno napredoval proti glavnemu mestu, Moskvi. Churchill, ki je bil sicer gore\xc4\x8d nasprotnik komunizma je v tistem trenutku Sovjetsko zvezo videl kot odli\xc4\x8dnega nasprotnika proti skupnemu sovra\xc5\xbeniku, Nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji. Zato je Stalinu v primeru zavezni\xc5\xa1tva obljubil voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Po dogovoru naj bi opremo v ameri\xc5\xa1kih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih prevzemale le sovjetske ladje. Vendar je kmalu postalo jasno, da sovjetska mornarica niti pribli\xc5\xbeno ni kos tej zahtevni nalogi. Edina pot, ki so jo Rusi lahko nemoteno vzdr\xc5\xbeevali, je bila povezava \xc4\x8dez Tihi ocean, Vladivostok-ZDA. Tam so imeli Rusi najve\xc4\x8d ladij, pa tudi Japonci se jih zaradi neprijetnih izku\xc5\xa1enj iz tridesetih let niso upali napadati. Poleg te sta na razpolago ostali \xc5\xa1e dve poti. Ena izmed teh dveh poti je vodila okoli rta dobre Nade do Basre, ker je bila pot dolga ve\xc4\x8d kot 14.500 milj in je plovba trajala okoli 26 dni, skorajda ni pri\xc5\xa1la v po\xc5\xa1tev. Druga pot je bila veliko bolj uporabna: to je bila pot do Murmanska in Arhangelska skozi Barentsovo o\xc5\xbeino, ki je bila najkraj\xc5\xa1a, vendar najnevarnej\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nKonvoji\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi konvoj se je iz ZDA proti Murmansku odpravil avgusta 1941. Na poti so se mu pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e britanske spremljevalne ladje (ZDA v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e niso bile v vojni). Konvoj je najprej plul proti \xc5\xa1kotskemu pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Loch Ewe, nato pa skozi Danski prehod med Islandijo in Grenlandijo do Murmanska in Arhangelska. Temu konvoju so nato sledili \xc5\xa1e drugi. Pot konvojev je bila izredno te\xc5\xbeavna. Poleti so konvoje na svoji poti neprestano ovirala nem\xc5\xa1ka bojna letala in ladje, pozimi pa nepredvidljivo in ostro arkti\xc4\x8dno podnebje. Zaradi zimskega ledu so morale ladje pluti ju\xc5\xbeno od Medvedjega otoka s \xc4\x8dimer so bile \xc5\xa1e dodatno izpostavljene nem\xc5\xa1kim napadom._NEWLINE_Konvoje, ki so pluli v smeri Rusije so ozna\xc4\x8devali s kratico PQ, te kratici je nato sledila \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilka konvoja, za pot nazaj pa so konvoj ozna\xc4\x8devali s QP in ustrezno \xc5\xa1tevilko. Izjema je bil le prvi poizkusni konvoj, ki je imel oznako >>dervi\xc5\xa1<<. V prvem obdobju, avgust 1941 do junija 1942, so zavezniki v Sovjetsko zvezo poslali 19 konvojev s 250 ladjami. V letu 1941 se je proti SZ odpravilo 8 konvojev in vsi so prispeli na cilj brez izgub. Januarja 1942 pa so se stvari za\xc4\x8dele zapletati, saj so Nemci odkrili pomembnost konvojev. V tem \xc4\x8dasu je imel najve\xc4\x8d izgub konvoj z oznako PQ 17. Od 36 ladij je na cilj pri\xc5\xa1lo le enajst. Med 250 ladjami prvega obdobja jih je sovjetska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da doseglo le 190, \xc5\xa1e dodatnih 11 ladij pa je bilo izgubljenih pri vra\xc4\x8danju v Veliko Britanijo, nekatere ladje pa so bile tako po\xc5\xa1kodovane, da so morale prezimiti v SZ._NEWLINE_Drugo obdobje arkti\xc4\x8dnih konvojev se je za\xc4\x8delo septembra 1942 in je trajalo do marca 1943. V tem \xc4\x8dasu so zavezniki izbolj\xc5\xa1ali varovanje konvojev, zato so bile izgube nekoliko manj\xc5\xa1e. V veliko pomo\xc4\x8d jim je bilo tudi novo letalsko opori\xc5\xa1\xc4\x8de na polotoku Kola, iz katerega so zahodni zavezniki ladjam zadnji del poti zagotavljali nenehno zra\xc4\x8dno za\xc5\xa1\xc4\x8dito. V tem obdobju jo je najslab\xc5\xa1e odnesel konvoj PQ 18, ki je od 40 ladij izgubil kar trinajst. To je bil zadnji konvoj s tako velikimi izgubami. Tako so zavezniki v tem obdobju od 223 ladij izgubili le 28._NEWLINE_Zadnje obdobje se je za\xc4\x8delo avgusta 1944 in je trajalo do maja 1945. Ker so se razmere na vseh boji\xc5\xa1\xc4\x8dih postavile zaveznikom v prid so ti izbolj\xc5\xa1ali varovanje konvojev. Prvi\xc4\x8d so v spremstvo vklju\xc4\x8dili tudi letalonosilke, zaradi \xc4\x8desar so izgube padle na minimum. Varovanja konvojev se je izredno aktivno udele\xc5\xbeila tudi sovjetska mornarica in letalstvo, ki je nenehno napadalo nem\xc5\xa1ka opori\xc5\xa1\xc4\x8da na Norve\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ki odzivi\n_START_PARAGRAPH_\nNemci so razmeroma pozno ugotovili kako zelo pomembni so ti konvoji za SZ. \xc5\xa0ele januarja 1942 so za\xc4\x8deli polagati mine v vodah ob severni obali SZ, na konvoje pa so se spravili tudi s podmornicami, letali in povr\xc5\xa1inskimi ladjami. Glavna Nem\xc5\xa1ka pomorska opori\xc5\xa1\xc4\x8da na norve\xc5\xa1kem so bila Altafjord, Trondheim in Narvik. V Trondheimu in Bergenu so bile ve\xc4\x8dinoma name\xc5\xa1\xc4\x8dene podmornice, v Altafjordu pa nem\xc5\xa1ke povr\xc5\xa1inske ladje. Poleg pomorskih opori\xc5\xa1\xc4\x8d so Nemci v krajih Bodo, Narvik, Bardafuss, Tromso, Banak in Kirkenes zgradili letali\xc5\xa1\xc4\x8da iz katerih so lahko brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav dosegli sovjetska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na daljnem severu._NEWLINE_Nad konvoje so Nemci poslali tudi najve\xc4\x8djo ladjo v nem\xc5\xa1ki mornarici, Tirpitz, ki pa pri lovu ni imela sre\xc4\x8de, na povratku v opori\xc5\xa1\xc4\x8de pa so jo napadla \xc5\xa1e britanska letala in jo te\xc5\xbeko po\xc5\xa1kodovala. Septembra 1943 je bila Tirpitz ponovno tar\xc4\x8da zaveznikov. Tokrat so jo napadli z \xc5\xbeepnimi podmornicami in jo ponovno onesposobili za dalj\xc5\xa1e \xc4\x8dasovno obdobje, dokler jo niso 12. novembra 1944 dokon\xc4\x8dno potopili. Njeno vlogo je posku\xc5\xa1ale prevzeti bojna ladja Scharnhorst, vendar se je ta 25. decembra 1943 pri napadu na nek konvoj v t. i. bitki pri Nordkapu zapletla v spopad z bojno ladjo HMS Duke of York, ki je Scharnhorst ob pomo\xc4\x8di ru\xc5\xa1ilcev potopila. Nem\xc5\xa1ko povr\xc5\xa1insko ladjevje pri napadu na arkti\xc4\x8dne konvoje ni imelo sre\xc4\x8de, nekoliko bolje pa je \xc5\xa1lo nem\xc5\xa1kemu letalstvu in podmornicam, ki so bili odgovorni za ve\xc4\x8dino izgub med konvoji.\n_START_SECTION_\nIzgube in pripeljan material\n_START_PARAGRAPH_\nOd avgusta 1941 pa do maja 1945 je 78 konvojev z okoli 1.400 trgovskimi ladjami v SZ pripeljalo 12.755 tankov, 22.200 letal, 375.800 kamionov in ve\xc4\x8d kot 4 milijone ton streliva in drugega voja\xc5\xa1kega material. Pritem so zavezniki zaradi nem\xc5\xa1kih napadov izgubili 85 ladij ostale pa so se potopile zaradi slabega vremena, tr\xc4\x8denja z ledeno goro ali pa zaradi po\xc5\xa1kodb plovbe niso morale nadaljevati. Izgube so bile tudi med spremljevalnimi ladjami, ena spremljevalna letalonosilka je bila te\xc5\xbeko po\xc5\xa1kodovana, dve kri\xc5\xbearki, \xc5\xa1est ru\xc5\xa1ilcev in \xc5\xa1e osem drugih spremljevalnih ladij pa je bilo potopljenih. Zavezniki so izgubili 3.000 mornarjev._NEWLINE_Nemci so izgubili ponos nem\xc5\xa1ke mornarice, bojno ladjo Tirpitz, ter kri\xc5\xbearko Scharnhorst. Izgubili so tudi 6 ru\xc5\xa1ilcev in ve\xc4\x8d kot trideset podmornic in ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo letal.'