b'\n_START_ARTICLE_\nPavel Aleksandrovi\xc4\x8d Florenski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFlorenski se je rodil 21. januarja 1882 v mestu Jevlah v dana\xc5\xa1njem zahodnem Azerbajd\xc5\xbeanu. O\xc4\x8detova dru\xc5\xbeina je bila ruska in pravoslavna, materina pa je bila armenska in je pripadala Apostolski Cerkvi. Da bi se star\xc5\xa1a izognila morebitnim sporom glede veroizpovedi, svojih sedmih otrok nista vzgajala v veri star\xc5\xa1ev, ampak sta jim sku\xc5\xa1ala priu\xc4\x8diti znanstven pogled na svet, ki se jima je zdel bolj splo\xc5\xa1no sprejemljiv._NEWLINE_Po kon\xc4\x8dani gimnaziji v Tiflisu se je Florenski leta 1900 na prigovarjanje star\xc5\xa1ev vpisal na moskovsko univerzo, kjer je \xc5\xa1tudiral matematiko in fiziko. Diplomiral je leta 1904 in kot zelo nadarjenemu \xc5\xa1tudentu so mu ponudili profesuro na univerzi. Toda ker se je Florenski v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija pribli\xc5\xbeal Cerkvi in \xc5\xbeelel v njej celostno za\xc5\xbeiveti, je ponudbo zavrnil in \xc5\xa1el \xc5\xa1tudirat na Duhovno akademijo v Sergejevem Posadu. Tu se je posvetil filozofskemu in teolo\xc5\xa1kemu \xc5\xa1tudiju, hkrati pa so ga zanimala \xc5\xa1e druga podro\xc4\x8dja: literatura, umetnost, naravoslovne znanosti \xe2\x80\xa6 V \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je za\xc4\x8del pisati tudi svoje temeljno filozofsko delo Steber in utrdba resnice. Celotno delo je bilo sicer izdano \xc5\xa1ele leta 1914, a glavnina je nastala \xc5\xbee med \xc5\xa1tudijem na akademiji._NEWLINE_Po diplomi leta 1908 je Florenski za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na Duhovni akademiji. Pou\xc4\x8deval je zgodovino filozofije oziroma \xe2\x80\x93 kot je svoja predavanja raje imenoval \xe2\x80\x93 \xc2\xbbzgodovino raznih pogledov na svet\xc2\xab. Leta 1910 se je poro\xc4\x8dil z Ano Mihajlovno Giacintovo in imel z njo pet otrok. Naslednje leto je bil posve\xc4\x8den v duhovnika in je ob nedeljah obhajal bogoslu\xc5\xbeje pri nekih sestrah, ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa pa je \xc5\xa1e naprej posve\xc4\x8dal pou\xc4\x8devanju na Duhovni akademiji. Izdajal je dela s podro\xc4\x8dja filozofije, teologije, umetnosti in elektrodinamike; med letoma 1911 in 1917 je bil tudi urednik revije Duhovne akademije Bogoslovskij vestnik._NEWLINE_Ko so leta 1919 bolj\xc5\xa1eviki po oktobrski revoluciji Duhovno akademijo zaprli, je Florenski \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa nadaljeval s svojim filozofsko-teolo\xc5\xa1kim delom, vendar je pri tem do\xc5\xbeivljal velika nasprotovanja s strani re\xc5\xbeima, ki je bil sovra\xc5\xbeen do vsega religioznega. Ker ni mogel delati drugega, je sprejel znanstveno in tehni\xc4\x8dno delo v raznih sovjetskih zavodih, kjer je med drugim sodeloval pri elektrifikaciji Rusije. \xc4\x8ceprav ni mogel ve\xc4\x8d obhajati liturgije, ni nikoli zapustil svojega duhovni\xc5\xa1tva. Po pri\xc4\x8devanju sodobnikov je vedno nosil talar, tudi kadar je nastopal na sovjetskih znanstvenih kongresih._NEWLINE_Leta 1928 je bil izgnan v Ni\xc5\xbeni Novgorod, od koder pa se je po posredovanju \xc5\xbeene Maksima Gorkega lahko kmalu vrnil. Leta 1933 je bil ponovno aretiran in po la\xc5\xbeni obsodbi so ga najprej za nekaj mesecev poslali na ruski Daljni vzhod, nato pa na oto\xc4\x8dje Solovki, kjer je ostal do konca \xc5\xbeivljenja. Umrl je mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti; ustreljen je bil 8. decembra 1937.\n_START_SECTION_\nStolp in utrdba resnice\n_START_PARAGRAPH_\nStolp in utrdba resnice \xe2\x80\x93 Poskus pravoslavne teodiceje v dvanajstih pismih (rusko \xd0\xa1\xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbf \xd0\xb8 \xd1\x83\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb6\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x8b \xe2\x80\x93 \xd0\x9e\xd0\xbf\xd1\x8b\xd1\x82 \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb5\xd0\xb8 \xd0\xb2 \xd0\xb4\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xb4\xd1\x86\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8 \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x8c\xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x85) je temeljno delo Florenskega; prvi\xc4\x8d je iz\xc5\xa1lo leta 1914. Naslov dela izhaja iz 1. pisma Timoteju, kjer pisec z izrazom steber in opora resnice imenuje "Cerkev \xc5\xbeivega Boga" (prim. 1 Tim 3,15). _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku dela je posvetilo: Dehte\xc4\x8demu in \xc4\x8cistemu Imenu Device in Matere._NEWLINE_\xc5\xbde podnaslov pove, da je delo zasnovano kot zbirko pisem. "Na\xc4\x8din pisanja, posebej za\xc4\x8detek vsakega poglavja, spominja na pismo. Obi\xc4\x8dajno se namre\xc4\x8d za\xc4\x8dne z liri\xc4\x8dnim uvodom, naslovljenim na katerega svojih prijateljev. Potem se stili spreminjajo: nekaj \xc4\x8dasa uporablja bolj filozofski jezik, potem matemati\xc4\x8dne formule, nato nadaljuje s teolo\xc5\xa1ko govorico doda pri\xc4\x8devanja duhovnih pisateljev, se poslu\xc5\xbeuje jezikovnih analiz ipd."_NEWLINE_Z razli\xc4\x8dnimi pristopi je \xc5\xbeelel Florenski globlje prodreti v osrednjo temo Stebra, v raziskavo razli\xc4\x8dnih pomenov kr\xc5\xa1\xc4\x8danske ljubezni, ki jo Florenski vidi kot sestavo filie (prijateljske ljubezni) in agape (darovanjske ljuubezni).'