b'\n_START_ARTICLE_\nWalter Schmid\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSchmid je v letih med 1893 in 1894 na Dunaju \xc5\xa1tudiral pravo, 1894 je stopil v benediktinski red v Admontu in tam \xc5\xa1tudiral teologijo (posve\xc4\x8den v duhovnika 1898). Od 1902 do 1904 je \xc5\xa1tudiral zgodovino, arheologijo in geografijo na Univerzi v Gradcu. Poznan je postal po zagovoru disertacije o Dalmatinovi Bibliji. V letih 1905-1909 je bil kustos v De\xc5\xbeelnem muzeju v Ljubljani. Leta 1912 je habilitiral na gra\xc5\xa1ki univerzi, dobil je mesto predstojnika arheolo\xc5\xa1kega oddelka in numizmati\xc4\x8dnega kabineta v gra\xc5\xa1kem Joanneumu ter de\xc5\xbeelnega arheologa za \xc5\xa0tajersko. Leta 1920 je postal tudi izredni profesor za prazgodovino in provincialno arheologijo na gra\xc5\xa1ki univerzi._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju slovenske arheologije ima pomembno mesto kot muzealec in raziskovalec. De\xc5\xbeelni muzej v Ljubljani je \xc5\xbeelel urediti v pravo znanstveno institucijo, za\xc4\x8del je izdajati strokovni \xc4\x8dasopis Carniola. Njegovo raziskovalno delo je segalo v vsa arheolo\xc5\xa1ka obdobja od bakrene dobe do zgodnjega srednjega veka. Posebej so pomembna njegova \xc5\xa1tevilna izkopavanja v Sloveniji in na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem, med drugim koli\xc5\xa1\xc4\x8de v Notranjih Goricah, \xc5\xbeeleznodobna naselja na Pohorju, na Va\xc4\x8dah, v \xc5\xa0mihelu pod Nanosom, na Ulaki v Lo\xc5\xa1ki dolini, Ajdovskem gradcu z nekropolo na Bitnjah v Bohinju, v rimski Emone, v Lipnici - rimske Flavie Solve, grobi\xc5\xa1\xc4\x8de iz obdobja preseljevanja ljudstev v Kranju, staroslovensko grobi\xc5\xa1\xc4\x8de v Srednji vasi v Bohinju in Slovenj Gradcu. Tako \xc5\xa1tevilnih izkopavanj ni mogel v celoti dokumentirati in javno predstaviti, vendarle ostajajo najdbe \xc5\xa1e vedno nepogre\xc5\xa1ljiv vir za slovensko arheologijo._NEWLINE_Znanstvene teze, ki jih je odlo\xc4\x8dno zagovarjal, npr. o nori\xc5\xa1ki kulturi, postavljanju Metuluma na gradi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0mihel pod Nanosom, Noreje v Sankt Margarethen am Silberberg severno od Svinje, niso obveljale, vendar je bilo njegovo delo, predvsem naselbinska izkopavanja in znanstveno raziskovanje, pionirsko._NEWLINE_Objavil je 563 razprav in \xc4\x8dlankov.'