b'\n_START_ARTICLE_\nSostolnica sv. Janeza, Valletta\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSostolnico svetega Janeza Krstnika je leta 1572 naro\xc4\x8dil Jean de la Cassi\xc3\xa8re, veliki mojster reda svetega Janeza.  V italijanskem jeziku je bila imenovana Chiesa Conventuale di San Giovanni Battista (samostanska cerkev svetega Janeza).  Cerkev je zasnoval malte\xc5\xa1ki arhitekt Girolamo Cassar, ki je bil odgovoren tudi za gradnjo \xc5\xa1tevilnih drugih pomembnih stavb v Valleti. Ugotovljeno je, da je Cassar od\xc5\xa1el na Rodos, da bi prinesel na\xc4\x8drt \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de cerkve z \xc5\xbee opredeljeno vlogo svetega Janeza, ki pa je bila takrat \xc5\xbee spremenjena v mo\xc5\xa1ejo, da bi jo uporabil kot vzorec za sedanjo stolnico. Toda Cassar se je \xc5\xa1e vedno odlo\xc4\x8dal o kon\xc4\x8dnem oblikovanju in jo prilagajal ter bil edini arhitekt.  Ko je bila cerkev leta 1577 dokon\xc4\x8dana, je postala samostanska cerkev reda namesto cerkve svetega Lovrenca v glavnem sede\xc5\xbeu reda v Birgu. Gradnja oratorija in zakristije se je za\xc4\x8dela leta 1598, ko je vladal Martin Garzez in ju je leta 1604 kon\xc4\x8dal veliki mojster Alof de Wignacourt. _NEWLINE_V 1. prvem stoletju svojega obstoja je bila notranjost cerkve skromno okra\xc5\xa1ena, vendar pa je v 1660-ih veliki mojster Raphael Cotoner odredil preurejanje notranjosti, ker je tekmoval s cerkvami v Rimu. Kalabrijski umetnik Mattia Preti je bil odgovoren za okra\xc5\xa1evanje in je u\xc4\x8dinkovito popolnoma spremenil notranjost v baro\xc4\x8dnem slogu.  Kasnej\xc5\xa1i dodatki ob strani stolnice in grb velikega mojstra Ant\xc3\xb3nia Manoela de Vilhene, ki je vladal od 1722 do 1736, so bili dodani pozneje._NEWLINE_Sveti Janez je ostal samostanska cerkev reda, dokler ni bil izseljen, ko so Malto zasedli Francozi leta 1798. S\xc4\x8dasoma je cerkev postala enakopravna z nad\xc5\xa1kofijsko stolnico v Mdini. Leta 1820 je malte\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof kot drugo mo\xc5\xbenost uporabil cerkev svetega Janeza, ki je uradno postala sostolnica._NEWLINE_Leta 1831 je sir Walter Scott razglasil stolnico za "veli\xc4\x8dastno cerkev, ki ima najpresenetljivej\xc5\xa1o notranjost, ki sem jo kdaj videl". V 19. stoletju je Giuseppe Hyzler, vodja nazarenskega gibanja, odstranil nekatera dela baro\xc4\x8dne umetnosti, tudi baro\xc4\x8dni oltar v Francoski kapeli (Langue or tongue of France)._NEWLINE_Zunanjost stolnice je bila rahlo po\xc5\xa1kodovana med letalskim bombardiranjem leta 1941 v drugi svetovni vojni in je komaj u\xc5\xa1la popolnemu uni\xc4\x8denju. Vsebina stolnice je bila pred bombardiranjem prenesena drugam, zato umetni\xc5\xa1ka dela niso bila izgubljena._NEWLINE_Stolnica je bila obnovljena ob koncu 1980-ih in zgodnjih devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja. Leta 2001 je bila ustanovljena fundacija sostolnice svetega Janeza (St. John\'s Co-Cathedral) za upravljanje in ohranjanje sostolnice in njenega muzeja. Strani so bile obnovljene med letoma 2008 in 2010, popolna obnova zunanjosti pa se je za\xc4\x8dela  julija 2014. Vodijo jo arhitekt Jean Frendo in osem restavratorjev. Obnovitev osrednjega dela fasade je bila kon\xc4\x8dana septembra 2015, pri\xc4\x8dakuje se, da bo vse kon\xc4\x8dano leta 2017._NEWLINE_Danes je sostolnica ena najbolj priljubljenih turisti\xc4\x8dnih znamenitosti na Malti in je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na seznam kulturnih znamenitosti malte\xc5\xa1kih otokov.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjost sostolnice je zgrajena v manieristi\xc4\x8dnem slogu, zna\xc4\x8dilnem za arhitekta Girolama Cassarja. Fasada je precej ravna, vendar dobrih proporcev, omejena z dvema velikima zvonikoma. Vrata so obkro\xc5\xbeena z dorskimi stebri, ki podpirajo odprt balkon, s katerega je veliki mojster govoril ljudem ob pomembnih prilo\xc5\xbenostih. Ob strani sta tudi dve prazni ni\xc5\xa1i.  Ni\xc5\xa1e in stebri so pretrgani s preostalo zunanjo manieristi\xc4\x8dno arhitekturo. _NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no je zunanjost precej stroga in spominja na trdnjavo [16], ki izra\xc5\xbea Cassarjev slog kot voja\xc5\xa1kega in\xc5\xbeenirja, pa tudi razpolo\xc5\xbeenje reda v letih po  velikem obleganju Malte leta 1565.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost sostolnice je izjemno okra\xc5\xa1ena in je v ostrem nasprotju s fasado. Notranjost je v glavnem okrasil Mattia Preti, kalabrijski umetnik in vitez, na vrhuncu baro\xc4\x8dnega obdobja. Preti je zasnoval zapletene kamnite zidove in naslikal obokan strop in stranske oltarje s prizori iz \xc5\xbeivljenja Janeza Krstnika. Zanimivo je, da  figure, naslikane na stropu ob vsakem stebru, najprej vidimo kot tridimenzionalne kipe, a pri natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1em pogledu vidimo, da je umetnik s senco in pametno umestitvijo ustvaril iluzijo tridimenzionalnosti. Omeniti je treba tudi, da je bilo rezbarjenje narejeno na kraju samem, ni bilo izdelano posebej in nato pritrjeno na stene (\xc5\xa1tukature). Malte\xc5\xa1ki apnenec, iz katerega je zgrajena, je zelo dober za tako zapleteno rezbarjenje. Celotna marmornata tla so vrsta grobnic, v katerih je pokopanih okrog 400 vitezov in \xc4\x8dastnikov reda. [17] Je tudi kripta z grobovi velikih mojstrov, kot so Philippe Villiers de L\'Isle-Adam, Claude de la Sengle, Jean Parisot de Valette in Alof de Wignacourt._NEWLINE_Leta 1666 je bil za izvedbo glavnega oltarja izbran najve\xc4\x8dji malte\xc5\xa1ki kipar Melchiorre Caf\xc3\xa0. Caf\xc3\xa0 je na\xc4\x8drtoval veliko kiparsko skupino v bronu, ki bi prikazovala Kristusov krst. Po tragi\xc4\x8dni smrti leta 1667 v livarski nesre\xc4\x8di, ko je delal v Rimu, so bili na\xc4\x8drti opu\xc5\xa1\xc4\x8deni. \xc5\xa0ele leta 1703 je Giuseppe Mazzuoli, njegov edini u\xc4\x8denec, kon\xc4\x8dal marmornato skupino Kristusov krst, na katero je morda vplivala nedotaknjena zasnova njegovega mojstra, vendar je prav gotovo nanj mo\xc4\x8dno vplivala majhna skupina kr\xc5\xa1\xc4\x8dencev Alessandra Algardija. _NEWLINE_Pogrebni spomenik velikega mojstra Marc\'Antonia Zondadarija (umrl 1722), ne\xc4\x8daka pape\xc5\xbea Aleksandra VII., je blizu glavnega vhoda. Prvotno naj bi bil v Italijanski kapelici, vendar je bil prevelik, tako da je bil postavljen v ladjo.\n_START_SECTION_\nPomembna umetni\xc5\xa1ka dela\n_START_PARAGRAPH_\nSlika, ki prikazuje Obglavljenje svetega Janeza (1608), slikarja Caravaggia (1571\xe2\x80\x931610), je najslavnej\xc5\xa1e delo v cerkvi (1608). Je ena od njegovih mojstrovin, najve\xc4\x8dje platno, ki ga je naslikal, in edina slika, ki jo je slikar podpisal. Je v oratoriju, za katerega je bila poslikana.  Slika je bila obnovljena v poznih 1990-ih v Firencah. Na tej sliki je Caravaggio najveli\xc4\x8dastneje uporabil slog chiarosc\xc3\xbaro. Po tej sliki je  najbolj slaven zaradi uporabe svetlobe, ki osvetljuje obglavljenje svetega Janeza na zahtevo Salome. V oratoriju je tudi Caravaggiev Sveti Hieronim pi\xc5\xa1e (1607\xe2\x80\x931608)._NEWLINE_Druga veli\xc4\x8dastna zna\xc4\x8dilnost cerkve je zbirka marmornatih nagrobnikov v ladji, v kateri so bili pokopani pomembni vitezi. Pomembnej\xc5\xa1i vitezi so postavljeni bli\xc5\xbeje spredaj. Ti nagrobniki, bogato okra\xc5\xa1eni z vgrajenim marmorjem, in grbi viteza, pokopanega spodaj, pa tudi slike, pomembne za tega viteza, ki pogosto povedo zgodbo o zmagi v bitki, sestavljajo bogato vizualno podobo cerkve._NEWLINE_Cerkvi je dodan muzej umetni\xc5\xa1kih predmetov. V njem so flamske tapiserije, ki jih je oblikoval Peter Paul Rubens. Podaril jih je veliki mojster Ramon Perellos y Roccaful. Na ogled so tudi slike velikih mojstrov Jeana de la Cassi\xc3\xa8rja, Nicolasa Cotonerja in Manuela Pinta da Fonsece, slike, ki so bile prej v stranskih kapelah, kot je Sveti Jurij ubija zmaja Francesca Potenzana.'