b'\n_START_ARTICLE_\nVednozelena cipresa\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasla drevesa zrastejo do 35 m visoko in imajo do 1 m debelo deblo ter ozko stebrasto in za\xc5\xa1iljeno kro\xc5\xa1njo z navzgor usmerjenimi in k deblu tesno prilegajo\xc4\x8dimi se vejami. Listi so luskasti, dolgi od 2 do 5\xc2\xa0mm. Mo\xc5\xa1ki cvetovi so podolgovati in tanki Dose\xc5\xbeejo dol\xc5\xbeino do 5 mm in so rumene barve. Na koncu lanskih poganjkov se razvijejo \xc5\xbee v jeseni. \xc5\xbdenski cvetovi so prav tako majhni, a so manj opazni in bolj okroglasti. Najpogostej\xc5\xa1i so v zgornjem delu kro\xc5\xa1nje. Stor\xc5\xbei so okrogli, precej veliki, sprva zeleni, po 20 do 24 mesecih pa postanejo rjavi. V premeru merijo med 25 in 40 mm, sestavljeni pa so iz 8\xe2\x80\x9314 lusk. Pod vsako lusko je med 8 in 15 plo\xc5\xa1\xc4\x8datih semen. Vedno zelena cipresa se razmno\xc5\xbeuje s semeni ali vegetativno s cepljenjem, potaknjenci in poganjki. Dose\xc5\xbee lahko visoko starost, saj naj bi bila najstarej\xc5\xa1a cipresa, ki se nahaja v Iranu, stara okoli 4.000 let.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nVednozelena cipresa je priljubljeno okrasno drevo v vrtovih de\xc5\xbeel zmernega podnebja, vendar je izjemno podvr\xc5\xbeena cipresnemu raku, ki ga povzro\xc4\x8da gliva Seiridium cardinale. \xc5\xbde od antike je cipresa simbol \xc5\xbealovanja, s \xc4\x8dimer jo \xc5\xa1e danes povezujejo tako kristjani kot tudi muslimani._NEWLINE_Les ima prijeten vonj, je trd in \xc5\xbeilav, zaradi \xc4\x8desar so ga v preteklosti uporabljali za izdelavo sodov in \xc5\xa1kafov. Cipresin les se je v Italiji tradicionalno uporabljal za izdelavo \xc4\x8dembal._NEWLINE_Iz listov se pridobiva eteri\xc4\x8dno olje, ki se v kozmeti\xc4\x8dni industriji uporablja kot di\xc5\xa1ava, astringent, pa tudi kot sredstvo za utrjevanje ko\xc5\xbee. Poleg tega naj bi izvle\xc4\x8dki ciprese pomagali proti prhljaju.'