b'\n_START_ARTICLE_\nHirkanija\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Hirkanija izvira iz gr\xc5\xa1ke besede Hyrcania, izpeljane iz akadske besede Urqananu oziroma perzijske besede Verk\xc3\xa2na, omenjene na Behistunskem napisu iz obdobja vladavine Dareja Velikega. Perzijska beseda Verk\xc4\x81 (gorg) pomeni volk, se pravi da bi naziv Hirkanija lahko pomenil de\xc5\xbeela volkov. Iz iste staroperzijske besede je izpeljano tudi ime glavnega mesta iranske pokrajine Golestan Gorgan.\n_START_SECTION_\nAhemenidsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nHirkanija je postala del Perzijskega cesarstva med vladavino Kira Velikega (vladal 559 \xe2\x80\x93 530 pr. n. \xc5\xa1t.) ali Kambiza II. (vladal 530 \xe2\x80\x93 522 pr. n. \xc5\xa1t.). Ker Hikarnije ni niti v Darejevem seznamu satrapij niti v Kserksovih dokumetih, je bila v obdobju Ahemenidov verjetno del bolj pomembne Partije. Najve\xc4\x8dje mesto, metropola in sede\xc5\xbe kraljeve pala\xc4\x8de v Hirkaniji je bila Zadrakarta (Gorgan). Iz Behistunskega napisa je razvidno, da je bila regija leta 522 pr. n. \xc5\xa1t. \xc5\xbee del cesarstva, ker je na Darejevem seznamu vseh do tedaj osvojenih ozemelj._NEWLINE_Samo nekaj mesecev pred Darejevim prihodom na prestol je v cesarstvu zavladal uzurpator Gaumata, ki ni bil iz Ahemenidske dinastije. Sedem perzijskih plemi\xc4\x8dev se mu je uprlo in ga konec leta 522 pr. n. \xc5\xa1t. strmoglavilo, potem pa je na oblast pri\xc5\xa1el Darej. Takoj po prevzemu oblasti je v Armeniji, Asiriji, Partiji in Hirkaniji izbruhnil upor. Perzijska garnizija v Partiji pod poveljstvom Darejevega o\xc4\x8deta Histaspa se je uspe\xc5\xa1no upirala napadom upornikov. Marca 521 pr. n. \xc5\xa1t. so se Parti zdru\xc5\xbeili s Hirkanijci in ga ponovno napadli, vendar so bili ponovno pora\xc5\xbeeni. Malo kasneje je Histasp dobil okrepitve in zadu\xc5\xa1il upor. Ta opis dogodkov na Behistunskem napisu je hkrati prvi, ki omenja Hirkanijo._NEWLINE_V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je gr\xc5\xa1ki zgodovinar Herodot omenil Hirkanijo v svojih Zgodbah. Avtor zmedeno opisuje namakalne sisteme, ki jih je kasneje podrobno opisal Polibij v 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Herodot omenja tudi to, da so prebivalci Hirkanije sodelovali v Kserksovi vojni proti Gr\xc4\x8diji leta 480 pr. n. \xc5\xa1t. in da so nosili enako oro\xc5\xbeje kot Perzijci._NEWLINE_Mogo\xc4\x8de je, da so v ahemenidskem obdobju v Hirkaniji za\xc4\x8deli graditi Veliki gorganski zid, \xc4\x8deprav se gradnja pripisuje kasnej\xc5\xa1im iranskim dinastijam. Mogo\xc4\x8de je tudi, da so Parti in Sasanidi zgradili omenjene utrdbe na ru\xc5\xa1evinah ahemenidskih utrdb._NEWLINE_Smrti Artakserksa I. (vladal 465-434 pr. n. \xc5\xa1t.) je sledilo kaoti\xc4\x8dno obdobje, v katerem so vladali trije njegovi sinovi: Kserks II., Sogdijan in Darej II. Slednji je svojo kariero za\xc4\x8del kot satrap Hirkanije in drugih\xc2\xa0\xc2\xbbgornjih\xc2\xab\xc2\xa0satrapij, se pravi Arije, Partije, Arahozije, Baktrije in Sogdije._NEWLINE_Hirkanija se omenja tudi v obdobju osvajanj Aleksandra Makedonskega. Hirkanijci so se na perzijski strani borili v bitki pri Gavgameli leta 331. pr. n. \xc5\xa1t., po smrti zadnjega ahemenidskega kralja Dareja III. pa so se \xc5\xa1tevilni perzijski plemi\xc4\x8di, med njimi tudi Artabaz II., umaknili v Hirkanijo, kjer so se predali Aleksandru.\n_START_SECTION_\nSelevkidsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Aleksandrovi smrti je njegov imperij razpadel. Hirkanija je postala del novega Selevkidskega cesarstva. Konec 3. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. so v Partijo in Hirkanijo s severovzhoda vdrli nomadski Parni. Selevkidi so za vedno izgubili Partijo, Hirkanijo pa je ponovno osvojil selevkidski vladar Antioh III. Veliki. Po nekaj desetletjih so Selevkidi Hirkanijo ponovno izgubili.\n_START_SECTION_\nPartsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladavino partske Arsakidske dinastije je Hirkanija postala pomemben del cesarstva, ker je lo\xc4\x8devala monarhijo od severovzhodnih step. Partski kralji so imeli eno od hirkanskih mest za svojo letno rezidenco. Parti so za\xc4\x8deli graditi Veliki gorganski zid, dolg 195 km, v katerem je bilo ve\xc4\x8d kot trideset trdnjav. Zahodni zgodovinarji so gradnjo napa\xc4\x8dno pripisovali Aleksandru Velikem, \xc4\x8deprav se obrambnega sistema tak\xc5\xa1nih razse\xc5\xbenosti ni dalo zgraditi v njegovi kratkotrajni vladavini. Zgodovinski viri trdijo, da se je Hirkanija leta 58 uprla. Upor se je kon\xc4\x8dal z mirovnim sporazumom.\n_START_SECTION_\nSasanidsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nHirkanija je bila pokrajina Sasanidskega cesarstva vse do islamskih osvajanj. Glede na to, da je mejila na severovzhodne stepe, iz katerih so je napadala srednjeazijske nomadska plemena, so Sasanidi v njej zgradili \xc5\xa1tevilne utrdbe.\n_START_SECTION_\nIslamsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nKo so Sasanidsko cesarstvo osvojili arabski islamski osvajalci, je mnogo sasanidskih plemi\xc4\x8dev pobegnilo v Hirkanijo in se tam naselilo. V 8. stoletju je kalifat uspel osvojiti tudi Hirkanijo. Po padcu Sasanidov je bila Hirkanija dolgo \xc4\x8dasa neodvisna ali delno neodvisna pod vladavino dinastij Karen in Bavand.\n_START_SECTION_\nHirkanija v knji\xc5\xbeevnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV latinski knji\xc5\xbeevnosti je Hirkanija pogosto omenjena v povezavi s tigri, za katere so v starem veku menili, da so zelo raz\xc5\xa1irjeni. Perzijski tigri so najverjetneje izumrli v 1970. letih, \xc4\x8deprav so jih leta 2004 morda opazili v Tur\xc4\x8diji._NEWLINE_Hirkanija je omenjena Cervantesovi zgodbi Rinconete y Cortadillo iz leta 1613 in Shakespearovi drami Henrik VI., v kateri yor\xc5\xa1ki vojvoda v negativnem kontekstu primerja kraljico Margareto s hirkanskim tigrom.'