b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kedenj (Trst)\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kedenj se razteza po fli\xc5\xa1nem gri\xc4\x8du Farj\xc3\xa9tovec, od morja pri rtu Krkn\xc3\xa9l (Gard\xc3\xadna) do njegove najvi\xc5\xa1je to\xc4\x8dke (72 m.n.m.)._NEWLINE_Na severu ga omejuje ulica Baiamonti, na jugu ulica Valmaura, na vzhodu ulica dell'Istria in na zahodu obala Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega zaliva. Meri pribli\xc5\xbeno 1,5 km2 in je od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Trsta oddaljen pribli\xc5\xbeno 3 kilometre.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko ljudsko ime izhaja iz apelativa \xc5\xa0\xc4\x8ded\xc3\xadna,\xc2\xa0kar daje misliti, da so prvotni slovenski prebivalci pred naselitvijo tu iztrebili gozd, po katerem je kraj v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini dobil ime S\xc3\xadlvula._NEWLINE_Med obdobjem fa\xc5\xa1izma je \xc4\x8detrt dobila novo ime Villaggio Ilvania\xc2\xa0(iz ILVA, kot je \xc4\x8detrt poimenoval Benito Mussolini na svojem obisku v Trstu), vendar je med prebivalci v rabi vseskozi ostalo sedanje ime \xc5\xa0kedenj oz. Servola.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce izvzamemo ostanke rimske poselitve (ob morju obrat za pranje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje obla\xc4\x8dil, manj\xc5\xa1i pristan s tremi pomoli) je \xc5\xa0kedenj nastal v srednjem veku (prvi\xc4\x8d se ga v zgodovinskih virih omenja leta 1256), na ju\xc5\xbeni, prisojni strani gri\xc4\x8da pod cerkvijo. Tu je bilo staro pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1kofijska pristava, imenovana kar \xc5\xa0kofija. Tik pod njima je nastala skupina hi\xc5\xa1, kjer je prevladoval priimek Sancin, preko ceste so se naselili Flegi in \xc5\xa0umani. Leta 1271 je bila prvi\xc4\x8d omenjena cerkvica pri Sveti Soboti, ki naj bi bila poru\xc5\xa1ena leta 1784. Vsaj od 16. stoletja je \xc5\xa0kedenj \xc5\xa1e imel soline, ki so bile odstranjene leta 1830, do leta 1850 sta ob njih delovala dva manj\xc5\xa1a \xc5\xa1kvera.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kedenjci so se ob kmetijstvu in vinogradni\xc5\xa1tvu neko\xc4\x8d ukvarjali tudi z ribi\xc5\xa1tvom, ter so imeli svoje \xc4\x8dupe - deblake, s katerim so ob\xc4\x8dasno prihajali v konflikt z ribi\xc4\x8di na bene\xc5\xa1kem ozemlju, onkraj Glin\xc5\xa1\xc4\x8dice. Nekateri so se pre\xc5\xbeivljali tudi kot obrtniki, s solinarstvom pa so se ukvarjali skoraj izklju\xc4\x8dno Italijani. _NEWLINE_Leta 1895 je bil zgrajen prvi del dana\xc5\xa1nje \xc5\xa1kedenjske \xc5\xbeelezarne v lasti Kranjske industrijske dru\xc5\xbebe (Krainische Industrie Gesellschaft). Od leta 1906 do leta 1908 je v \xc5\xa0kednju delovala avtomobilska tovarna Alba Automobilwerke Aktiengesellschaft, rafinerija pri sv. Soboti pa od 1891. Tem obratom sta se priklju\xc4\x8dila \xc5\xa1e ri\xc5\xbearna (1913) in lesno skladi\xc5\xa1\xc4\x8de raz\xc5\xa1irjenega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Z novimi delovnimi mo\xc5\xbenostmi se je gospodarski polo\xc5\xbeaj \xc5\xa0kedenjcev znatno izbolj\xc5\xa1al, zato so ti pri\xc4\x8deli opu\xc5\xa1\xc4\x8dati kmetijstvo in se zaposlovati v industriji. _NEWLINE_\xc5\xa0kedenj je bil poznan tudi po zna\xc4\x8dilnem kruhu t.i. \xc2\xbbbigah\xc2\xab\xc2\xa0(bighe), ki so si ga izmislile \xc5\xa1kedenjske kru\xc5\xa1arce. \xc5\xa0kedenj je namre\xc4\x8d imel kru\xc5\xa1no tradicijo, priznano tudi izven Trsta. Leta 1756 je \xc5\xa0kedenj osvojil tudi prvo nagrado avstrijske krone za najbolj\xc5\xa1i kruh v celem cesarstvu in tedaj so \xc5\xa1kedenjske kru\xc5\xa1arce\xc2\xa0obiskale Dunaj in na dvoru predstavile kruh. Pravijo, da je med drugo svetovno vojno \xc5\xa1kedenjski kruh dosegal tudi ranjence v partizanski bolni\xc5\xa1nici Franja. Kru\xc5\xa1arce\xc2\xa0so s pekarsko dejavnostjo nadaljevale tudi po vojni, dokler niso novi higienski predpisi prepovedali doma\xc4\x8do kru\xc5\xa1no peko.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nMejna Istrska ulica je bila \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasih pomembna prometna \xc5\xbeila, ki je povezovala Trst z Miljami in Koprom in se nadaljevala v Istro. V obdobju 1902-35 je ju\xc5\xbeno od \xc5\xa0kednja potekala ozkotirna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Trst - Buje, ki je imela tu postajo, pozneje je bila podalj\xc5\xa1ana do Pore\xc4\x8da. Do sv. Sobote so industrijski tir speljali leta 1889, podalj\xc5\xa1ali do \xc5\xbdavelj pa so ga leta 1952 in 1954. Od leta 1898 in \xc5\xa1e po drugi svetovni vojni je bil \xc5\xa0kedenj s parnikom povezan s centrom Trsta ter z Miljami.\n_START_SECTION_\nSpominska obele\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nBombardiranje v prvi svetovni vojni je v \xc5\xa0kednju zahtevalo devet \xc5\xbeivljenj. 10. junija 1944 je med bombardiranjem umrlo 36 ljudi. Leta 1946 sta dve osebi umrli v manifestaciji. Padlim v odporni\xc5\xa1kem gibanju iz \xc5\xa0kednja, Svete Ane in Kolonkovca je posve\xc4\x8den spomenik v ulici dell'Istria, ki je bil dokon\xc4\x8dan leta 2001.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1776 je naselje \xc5\xa1telo 350 prebivalcev in 107 hi\xc5\xa1, leta 1804 480 prebivalcev in 135 hi\xc5\xa1, leta 1825 700 prebivalcev in 118 hi\xc5\xa1, leta 1834 909 prebivalcev. Demografska rast je predvsem posledica priseljencev s Krasa, iz Istre, iz Brkinov ter Vipavske doline. Leta 1869 je naselje \xc5\xa1telo \xc5\xbee 1.883 prebivalcev in 229 hi\xc5\xa1 in je postalo najve\xc4\x8dje tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko predmestje. Leta 1910 je bilo 5.372 prebivalcev, leta 1931 6.828 prebivalcev, leta 1951 9.611 prebivalcev, leta 1971 13.537 prebivalcev in leta 1986 15.947 prebivalcev. S rastjo \xc5\xa1tevila prebivalcev se je zmanj\xc5\xa1alo \xc5\xa1tevilo Slovencev: leta 1910 je bilo Slovencev pribli\xc5\xbeno 60%, leta 1945 43% (3.222), leta 1971 pa samo \xc5\xa1e 6% (833)._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i \xc5\xa1kedenjski priimki so Godina, Flego, Merlak, Suman in Sancin (ali Sanzin). Priimek Sancin je tudi najbolj \xc5\xa1tevilen, na za\xc4\x8detku 20. stoletja je bilo 158 dru\xc5\xbein s tem priimkom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa0kednju so odprli prvo \xc5\xa1olo v Trstu, saj je bil najve\xc4\x8dja in najbolj delavska \xc4\x8detrt. Prvi u\xc4\x8ditelj je bil zaposlen leta 1780, pouk se je pri\xc4\x8del naslednje leto. Leta 1879 so odprli osnovno \xc5\xa1olo z italijanskim u\xc4\x8dnim jezikom, leta 1898 slovenski otro\xc5\xa1ki vrtec, leta 1901 italijanski otro\xc5\xa1ki vrtec. Leta 1907 so odprli nem\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, leta 1909 pa nem\xc5\xa1ki vrtec.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nTudi kulturne dejavnosti so se pri\xc4\x8dele mnogo let nazaj: po zgledu Slovanske \xc4\x8ditalnice v Trstu in Kme\xc4\x8dkih \xc4\x8ditalnic v Rojanu, Barkovljah, Sv. Ivanu, Op\xc4\x8dinah in Rocolu, je bila tudi v \xc5\xa0kednju odprta Kme\xc4\x8dka \xc4\x8ditalnica, ki pa je delovala le dve leti. Leta 1884 je bilo ustanovljeno zborovsko dru\xc5\xbebo Slovanska vila, ki se je raz\xc5\xa1lo leta 1886, leta 1889 pa je bil ustanovljen nov zbor, in sicer zbor Velesila.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnija in \xc5\xbeupnijska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Lovrenca stoji na mestu nekdanje cerkve, omenjene prvi\xc4\x8d leta 1338, prenovljene leta 1631. _NEWLINE_Dana\xc5\xa1nja cerkev je bila dograjena leta 1838 in po po\xc5\xbearu obnovljena 1891. V od cerkve lo\xc4\x8denem zvoniku iz leta 1801 je glavni zvon, ki je bil vlit v Ljubljani. \xc5\xbdupnija je bila ustanovljena leta 1851, tudi danes tu obhajajo ma\xc5\xa1e v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini."