b'\n_START_ARTICLE_\nGr\xc5\xa1ka temna doba\n_START_SECTION_\nVzroki propada\n_START_PARAGRAPH_\nV 11. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je ozemlje Gr\xc4\x8dije iz visoko organizirane in razvite civilizacije v tej dobi pre\xc5\xa1lo v obdobje upadanja, zato je nastala teza o dorski selitvi, ki naj bi pomenila prihod prvih Grkov na celinsko Gr\xc4\x8dijo. Po tej tezi naj bi z obmo\xc4\x8dja osrednjega Balkana na njegova ju\xc5\xbena obmo\xc4\x8dja pridrlo pleme Dorcev, kar naj bi bil samo eden od \xc5\xa1tevilnih premikov prebivalstva v tem obdobju in je povzro\xc4\x8dila kaoti\xc4\x8dno stanje v Sredozemlju. Dorci naj bi uni\xc4\x8dili mikensko civilizacijo, zatrli mikenski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in prinesli novo kulturo, ki se ka\xc5\xbee v glavnih zna\xc4\x8dilnostih temne dobe Gr\xc4\x8dije._NEWLINE_To teorijo izpodbijajo novej\xc5\xa1a raziskovanja, od katerih je najpomembnej\xc5\xa1e de\xc5\xa1ifriranje linearne pisave B, najstarej\xc5\xa1e danes znane oblike gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki so jo uporabljali prebivalci mikenske civilizacije. Ta raziskovanja so spro\xc5\xbeila dilemo o tradicionalni predstavi prvih gr\xc5\xa1kih Dorcev, ki so pri\xc5\xa1li s severa. Glede na to, da je vsaj del prebivalcev Miken govoril gr\xc5\xa1ko in da je to, kar je bilo pozneje opredeljeno kot dorsko nare\xc4\x8dje, podobno linearni pisavi B, se postavlja vpra\xc5\xa1anje, kako je mogo\xc4\x8de, da je pleme Dorcev govorilo isti ali podoben jezik kot Mikenci. Iz tega izhaja, da v Gr\xc4\x8diji v tem obdobju sploh ni bila spremenjena etni\xc4\x8dna sestava prebivalstva. To ka\xc5\xbee tudi legendarna tradicija o propadu Miken, ki govori o vrnitvi Heraklidov v Gr\xc4\x8dijo iz Doride, kamor so jih pregnali vladarji Pelopsove dinastije. Po legendi so Heraklidi ponovno osvojili Mikene na koncu 12. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., to\xc4\x8dno 1104 pr. n. \xc5\xa1t., to je 80 let po osvajanju Troje._NEWLINE_Mikenci so na vrhuncu razcveta svoje civilizacije trgovali z Egiptom, Afriko, Malo Azijo, Hispanijo in \xc4\x8drnomorskimi naselbinami, kar je dokazano z najdbami mikenskih predmetov po vsem sredozemskem prostoru. Velike selitve prebivalstva in velika negotovost, ki so jo prinesla pomorska ljudstva (omenjena so v egip\xc4\x8danskih dokumentih), so imele za posledico, da je trgovina po Sredozemskem morju slabela in kon\xc4\x8dno povsem zamrla. To je zelo vplivalo na Mikene, saj je morala kultura, zaprta na majhnem prostoru, iskati druge na\xc4\x8dine, da se obdr\xc5\xbei. Mikenska zemlja nikoli ni bila posebej plodna in ni omogo\xc4\x8dala pre\xc5\xbeivljanja \xc5\xa1tevilnega prebivalstva, navajenega na obilje. Mikenska kraljestva so se zato za\xc4\x8dela bojevati med seboj, kar je izzvalo delni propad in kon\xc4\x8dno zlom ve\xc4\x8dine med njimi (npr. spor med Tebami in Argosom). Sledi teh dogodkov ka\xc5\xbeejo najdene grobnice, ki so v tem \xc4\x8dasu v glavnem enotno oblikovane._NEWLINE_V 12. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Mikene niso bile ve\xc4\x8d sijajna in bogata civilizacija, pod vplivom zunanjih dejavnikov, ki so bili povod za medsebojne boje, je izgubila svoj sijaj. Danes ni razloga, da ne bi verjeli, da so mikenski Grki napadli Trojo zaradi njenega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja; celo vemo, kako je vojna potekala in kako so se bojevniki vra\xc4\x8dali (npr. Odisej in Ajgist). Ob vrnitvi so naleteli na popolnoma druga\xc4\x8dno podobo Gr\xc4\x8dije, kot je bila takrat, ko so jo zapustili._NEWLINE_V sodobni znanosti se je pojavila tudi teorija, da je padec mikenske civilizacije predvsem posledica notranjih bojev. Mo\xc4\x8d pala\xc4\x8d v "klasi\xc4\x8dni dobi" mikenske civilizacije je bila odvisna od porazdelitve prese\xc5\xbeka izdelkov, ker so vsi izdelki z enega obmo\xc4\x8dja prihajali v osrednjo pala\xc4\x8do, od koder so jih razdeljevali, kar potrjuje tezo sodobne ekonomske znanosti, da je pomembnej\xc5\xa1i nadzor nad razdeljevanjem izdelkov kot nadzor nad proizvodnjo. Ko pala\xc4\x8d ni bilo ve\xc4\x8d, je bila gospodarska struktura popolnoma spremenjena: od 12. do 10. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. osnova ekonomije ni ve\xc4\x8d trgovina, saj Gr\xc4\x8dija ni imela ve\xc4\x8d nobenih povezav z zunanjim svetom, kar je dokazano s predmeti ali njihovim deli, najdenimi iz tega obdobja.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nOb razpadu pala\xc4\x8dnih centrov niso bile ve\xc4\x8d zgrajene veli\xc4\x8dastne kamnite zgradbe, tudi stenskega slikarstva ni bilo ve\xc4\x8d; pisanje v linearni pisavi B je prenehalo, vitalne trgovinske povezave so se izgubile, opu\xc5\xa1\xc4\x8dali so mesta in vasi. Prebivalstvo Grkov se je zmanj\xc5\xa1alo  in svet organiziranih dr\xc5\xbeavnih vojsk, kraljev, uradnikov in porazdelitveni sistemi so izginili. Ve\xc4\x8dino informacij o obdobju imamo iz grobi\xc5\xa1\xc4\x8d in grobnih pridatkov v njih. V kolik\xc5\xa1ni meri najzgodnej\xc5\xa1i gr\xc5\xa1ki literarni viri, Homerjevi epi (8.\xe2\x80\x937. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) in Heziodova pesnitev Dela in dnevi (8.\xe2\x80\x937. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), opisujejo \xc5\xbeivljenje 9. in 8. stoletja, je \xc5\xa1e vedno nerazre\xc5\xa1eno vpra\xc5\xa1anje._NEWLINE_Razdrobljena, lokalizirana in samostojna kultura ni bila ve\xc4\x8d zapletena, raznovrstna v lon\xc4\x8darskih slogih, pogrebnih praksah in poselitveni strukturi, zato so posplo\xc5\xa1itve o "dru\xc5\xbebi temne dobe" zavajajo\xc4\x8de.  Tolosi, ki so jih na\xc5\xa1li v Tesaliji in na Kreti, so iz starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe, drugje pa jih niso na\xc5\xa1li, upepelitev je bila prevladujo\xc4\x8d obred v Atiki, v bli\xc5\xbenji Argolidi pa skeletni  Nekatera nekdanja mesta mikenskih pala\xc4\x8d, kot sta Argos ali Knosos, so bila \xc5\xa1e naprej naseljena; dejstvo, da so na druga mesta do\xc5\xbeivela velik razvoj v generaciji ali dveh, preden so bila zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena, James Whitley povezuje z dru\xc5\xbebeno organizacijo, ki temelji na osebni karizmi posameznika in je sama po sebi nestabilna: s tega vidika razlaga Lefkandi. _NEWLINE_Nekatere regije v Gr\xc4\x8diji, kot so Atika, Evboja in osrednja Kreta, so si gospodarsko opomogle hitreje kot druge, toda \xc5\xbeivljenje za najrevnej\xc5\xa1e Grke je ostalo razmeroma nespremenjeno \xc5\xa1e stoletja. \xc5\xa0e vedno se ukvarjajo s kmetijstvom, tkanjem, predelavo kovin in lon\xc4\x8darstvom, vendar na ni\xc5\xbeji ravni pridelave in za lokalno uporabo v lokalnih slogih. Nekatere tehni\xc4\x8dne inovacije so bile uvedene okoli 1050 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem z za\xc4\x8detkom protogeometri\xc4\x8dnega sloga (1050\xe2\x80\x93900 pr. n. \xc5\xa1t.), kot je vrhunska tehnologija lon\xc4\x8darstva, ki je vklju\xc4\x8devala hitrej\xc5\xa1e lon\xc4\x8darsko vreteno za vrhunsko oblikovanje vaz in uporabo \xc5\xa1estila za pripravo popolnega kroga in polkroga za okrasitev. Bolj\xc5\xa1e glazure so dosegli z vi\xc5\xa1jo temperaturo \xc5\xbeganja gline, vendar je bila splo\xc5\xa1na smer enostavnej\xc5\xa1i, manj zapleteni kosi, bilo je manj razlogov za ustvarjanje lepih umetnosti._NEWLINE_Izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali so znanje taljenja \xc5\xbeeleza, ki so se ga nau\xc4\x8dili na Cipru in v Levantu, ter izbolj\xc5\xa1ali uporabo lokalnih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xbeelezove rude, ki so jih Mikenci prej prezrli: oro\xc5\xbeje je bilo zdaj dosegljivo tudi manj elitnim bojevnikom. \xc4\x8ceprav je bila splo\xc5\xa1na uporaba \xc5\xbeeleza skupna zna\xc4\x8dilnost med temno dobo , je \xc5\xa1e vedno negotovo, kako sta \xc5\xbeelezno oro\xc5\xbeje in oklep dosegla vrhunsko mo\xc4\x8d pred tistim iz predhodne bronaste dobe. Od leta 1050 dalje so se pojavile \xc5\xa1tevilne majhne lokalne \xc5\xbeelezarne in okoli leta 900 so bili skoraj vse oro\xc5\xbeje in pridatki iz \xc5\xbeeleza._NEWLINE_Porazdelitev jonskega gr\xc5\xa1kega nare\xc4\x8dja v zgodovini ka\xc5\xbee zgodnje premike iz celinske Gr\xc4\x8dije do anatolske obale v kraje, kot so Milet, Efez in Kolofon, morda \xc5\xbee leta 1000, vendar so dokazi skopi. Na Cipru so na nekaj arheolo\xc5\xa1kih najdi\xc5\xa1\xc4\x8dih odkrili prepoznavno gr\xc5\xa1ko keramiko , evbojski Grki so ustanovili kolonijo Al Mina na sirski obali, o\xc5\xbeivela je egejska gr\xc5\xa1ka mre\xc5\xbea za izmenjavo, kar je bilo ugotovljeno s pomo\xc4\x8djo ati\xc5\xa1ke protogeometri\xc4\x8dne lon\xc4\x8denine, ki je iz 10. stoletja in so jo na\xc5\xa1li na Kreti in na Samosu, ki sta oddaljena od obale Male Azije.\n_START_SECTION_\nPomikenski Ciper\n_START_PARAGRAPH_\nCiper je bil naseljen s Pelazgi in Feni\xc4\x8dani, ki so se jim pridru\xc5\xbeili v tem obdobju in zgradili prva gr\xc5\xa1ka naselja. Lon\xc4\x8denina na Cipru ka\xc5\xbee najelegantnej\xc5\xa1i nov lon\xc4\x8darski slog 10. in 9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., ciprsko-feni\xc4\x8danski slog \xc4\x8drno na rde\xc4\x8dem  majhnih bu\xc4\x8dk in vr\xc4\x8dev za hrambo dragocene vsebine, verjetno di\xc5\xa1e\xc4\x8dega olja. Skupaj z izrazito gr\xc5\xa1koevbojskimi kerami\xc4\x8dnimi izdelki so veliko izva\xc5\xbeali in jih najdemo v levantskih mestih, tudi v Tiru in notranjosti v poznem 11. in 10. stoletju. Ciprske kovine so menjali na Kreti.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je bila Gr\xc4\x8dija v tem obdobju razdeljena na neodvisne regije sorodstvenih skupin in plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein oikos ali gospodinjstev, izvor poznej\xc5\xa1ih polisov. Izkopavanja temnodobnih skupnosti, kot je Nihorija na Peloponezu, so pokazala, kako je bilo bronastodobno mesto opu\xc5\xa1\xc4\x8deno 1150 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, nato pa se je ponovno pojavilo kot majhna vas 1075 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V tem \xc4\x8dasu je tam \xc5\xbeivelo le okoli 40 dru\xc5\xbein z veliko dobre kmetijske zemlje in pa\xc5\xa1e za \xc5\xbeivino. Ostanki stavbe iz 10. stoletja, tudi megaron na vrhu grebena, so povzro\xc4\x8dili ugibanja, da je to poglavarjeva hi\xc5\xa1a. To je ve\xc4\x8dja struktura od tiste, ki jo obdaja, vendar je \xc5\xa1e vedno izdelana iz enakih vrst materiala (blatna opeka in slamnata streha). To je bil morda kraj verskega pomena ali komunalna shramba hrane. Visokega polo\xc5\xbeaja posameznika v temni dobi v resnici ni bilo, njihov \xc5\xbeivljenjski standard ni bil bistveno vi\xc5\xa1ji od drugih v njihovi vasi. Ve\xc4\x8dina Grkov ni \xc5\xbeivela na osamljenih kmetijah, temve\xc4\x8d v majhnih naseljih. Verjetno je bil tako kot na za\xc4\x8detku zgodovinskega obdobja 200 ali 300 let pozneje glavni gospodarski vir za vsako dru\xc5\xbeino prednikovo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, kleros ali vrti\xc4\x8dek; brez tega se \xc4\x8dlovek ni mogel poro\xc4\x8diti.\n_START_SECTION_\nGrobovi v Lefkandiju\n_START_PARAGRAPH_\nLefkandi na otoku Evboja je bilo uspe\xc5\xa1no naselje v pozni bronasti dobi , ki je morda stara Eretrija.  Prav hitro si je opomoglo po razpadu mikenske kulture in pri izkopavanjih leta 1981 so v enem grobi\xc5\xa1\xc4\x8du na\xc5\xa1li najve\xc4\x8djo stavbo iz 10. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., \xc5\xa1e neznano iz Gr\xc4\x8dije.  V\xc4\x8dasih jo imenujejo heroon, to je dolga ozka stavba, 50 x 10 metrov, ki je imela dva pogrebna ja\xc5\xa1ka. V enem so bili \xc5\xa1tirje konji, v drugem je bil upepeljeni mo\xc5\xa1ki, pokopan s svojim \xc5\xbeeleznim oro\xc5\xbejem in \xc5\xbeensko, mo\xc4\x8dno okra\xc5\xa1eno z zlatim nakitom.  Mo\xc5\xa1ke kosti so bile v bronasti posodi iz Cipra z lovskim prizorom na obodu. \xc5\xbdenska je imela z zlatom prevle\xc4\x8dene zvitke v laseh, prstane, zlat prsni oklep, dru\xc5\xbeinsko ogrlico (izdelano kot ciprska ali bli\xc5\xbenjevzhodna ogrlica pred 200\xe2\x80\x93300 let pred tem pokopom) in slonoko\xc5\xa1\xc4\x8deno bodalo na glavi. Konji so bili najbr\xc5\xbe \xc5\xbertvovani, nekateri mislijo, da imajo \xc5\xbeelezne delce v ustih. Ni ohranjenih dokazov, ki bi pokazali, ali je bila stavba zgrajena kot hi\xc5\xa1a za pokop ali je oseba v grobu junak ali lokalni poglavar, pokopan v svoji veliki hi\xc5\xa1i; res pa je, da je bila hi\xc5\xa1a kmalu poru\xc5\xa1ena in ostanki uporabljeni za oblikovanje pribli\xc5\xbeno kro\xc5\xbene gomile \xc4\x8dez steno iz \xc5\xa1torov._NEWLINE_V naslednjih nekaj letih, pribli\xc5\xbeno 820 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, so upepelili in pokopali bogate \xc4\x8dlane skupnosti blizu vzhodnega dela stavbe podobno kot kristjani, ki so jih posku\xc5\xa1ali pokopati blizu groba svetnika; uvo\xc5\xbeeni predmeti, ki so jih na\xc5\xa1li v ve\xc4\x8d kot 80 nadaljnjih grobovih, v primerjavi z drugimi bli\xc5\xbenjimi pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di v Lefkandiju, na katerih takih predmetov ni bilo, potrjujejo trajno tradicijo elite.\n_START_SECTION_\nKonec\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki podatki iz mnogih krajev ka\xc5\xbeejo, da je gospodarsko okrevanje Gr\xc4\x8dije dobro napredovalo do za\xc4\x8detka 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8di Keramejk v Atenah ali Lefkandi ter sveti\xc5\xa1\xc4\x8da v Olimpiji, nedavno najdeno v Delfih, ali Herajon na Samosu, prvi od ogromnih samostojnih templjev, so bogati opremljeni s pridatki, tudi s predmeti z Bli\xc5\xbenjega vzhoda, Egipta in Italije, narejeni iz eksoti\xc4\x8dnih sestavin, kot sta jantar in slonovina. Tudi izvoz gr\xc5\xa1ke lon\xc4\x8denine je dokazal stik z Levantom na krajih, kot je Al Mina in villanovanska kultura severno od Rima. Okrasje na keramiki postaja vse bolj zapleteno in vklju\xc4\x8duje geometri\xc4\x8dno umetnost, pa tudi zgodbe iz Homerjevih epov. \xc5\xbdelezno orodje in oro\xc5\xbeje postajata bolj\xc5\xa1e kakovosti, medtem ko je obnovljena sredozemska trgovina prinesla nove zaloge bakra in kositra ter \xc5\xa1tevilne dovr\xc5\xa1ene bronaste predmete, kot so tripodi.  Na drugih obalnih obmo\xc4\x8djih Gr\xc4\x8dije poleg Evboje so bile ponovno gospodarske in kulturne izmenjave na vzhodnem in osrednjem Sredozemlju, kjer se je skupnost razvila in so vladale elitne skupine aristokratov in ne sam bazilej, kralj ali poglavar kot v prej\xc5\xa1njih obdobjih.\n_START_SECTION_\nNov sistem pisave\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem do poznem 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so Feni\xc4\x8dani sprejeli nov abecedni sistem. Grki so prilagodili feni\xc4\x8danski sistem pisanja, zlasti uvedbo znakov za samoglasnike, in s tem ustvarili prvo resni\xc4\x8dno abecedno pisavo. Nova abeceda se je hitro raz\xc5\xa1irila po vsem Sredozemlju in je bila uporabljena za pisanje ne le gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, ampak tudi frigij\xc5\xa1\xc4\x8dine in drugih jezikov v vzhodnem Sredozemlju. Ko je imela Gr\xc4\x8dija kolonije zahodno proti Siciliji in v Italiji (Pitekuze, Kume), se je vpliv njihove nove abecede \xc5\xa1e raz\xc5\xa1iril. Kerami\xc4\x8dni evbojski artefakti imajo vpisanih nekaj vrstic v gr\xc5\xa1ki abecedi, ki se nana\xc5\xa1a na Nestorjev pokal, odkrit v grobu na Ischii (Pitekuze), in izvirajo iz okoli 730 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem; zdi se, da je najstarej\xc5\xa1i pisni vir Iliada. Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani so imeli korist zaradi inovacij: staroitalska pisava se je \xc5\xa1irila po vsej Italiji od 8. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. dalje. Druge razli\xc4\x8dice abecede so se pojavile na steli v Lemnosu in v abecedi Male Azije. Prej\xc5\xa1nje linearne pisave niso povsem opustili: ciprska zlogovna, potomka linearne pisave A se je uporabljala na Cipru kot gr\xc5\xa1ko arkadociprska ali ju\xc5\xbenoahajska in eteociprska pisava do helenisti\xc4\x8dne dobe.\n_START_SECTION_\nTeza kontinuitete\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri strokovnjaki so nasprotovali konceptu gr\xc5\xa1ke temne dobe na podlagi tega, da je pomanjkanje arheolo\xc5\xa1kih dokazov iz tega obdobja, iz katerega ni zapisov (torej "temno"), bolj posledica odkritij in ne dejstvo zgodovine.'