b'\n_START_ARTICLE_\nMakrin\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Cezareji (sedanji Cherchell, Al\xc5\xbeirija) v provinci Tingitanski Mavretaniji v dru\xc5\xbeini vitezov konjeni\xc5\xa1kega reda.  Dobra izobrazba mu je omogo\xc4\x8dila, da se je povzpel v krog rimskih politikov. Z leti je zaslovel kot izku\xc5\xa1en pravnik in pod cesarjem Septimijem Severjem postal pomemben dr\xc5\xbeavni uradnik. Severjev naslednik Karakala ga je imenoval za prefekta pretorijske stra\xc5\xbee. _NEWLINE_Makrin je verjetno u\xc5\xbeival Karakalovo zaupanje, ko so se za\xc4\x8dele \xc5\xa1iriti govorice, da bi ga lahko strmoglavil in sam zasedel cesarjevo mesto, pa se je stanje spremenilo. Ker je bil Karakala nagnjen k ubijanju svojih politi\xc4\x8dnih nasprotnikov, se je Makrin verjetno zbal za svojo varnost. Kasij Dion trdi, da se je Karakala \xc5\xbee pripravljel na zamenjavo \xc4\x8dlanov Makrinovega \xc5\xa1taba._NEWLINE_Spomladi leta 217 je bil Karakala v vzhodnih provincah in se pripravljal na pohod proti Partskemu cesarstvu. V njegovem \xc5\xa1tabu je bil med drugimi pripadniki pretorijske stra\xc5\xbee tudi Makrin. Aprila je cesar od\xc5\xa1el na obisk templja Luna v bli\xc5\xbeini prizori\xc5\xa1\xc4\x8da bitke pri Karhi. Spremljala ga je samo njegova osebna stra\xc5\xbea, v kateri je bil tudi Makrin. Potek dogodkov ni povsem jasen, Karakala pa so na potovanju zagotovo ubili, verjetno 8. aprila 217._NEWLINE_Makrin je trdil, da je cesarja ubil njegov osebni stra\xc5\xbear, katerega so nato ubili njegovi vojaki,  in se 11. aprila proglasil za cesarja. Za cezarja in socesarja je imenoval svojega sina Diadumenijana. K svojemu imenu je dodal ime Antonin, s katerim se je \xc5\xbeelel povezati z relativno stabilno vladavino cesarjev Antoninske dinastije iz 2. stoletja.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nSenat je Makrina kjub temu, da je bil samo vitez konjeni\xc5\xa1kega reda, potrdil za novega cesarja, verjetno zaradi tega, ker je bil izvrsten pravnik in je imel spo\xc5\xa1tljiv odnos do senatorskega razreda. Po prevzemu oblasti je Makrin kljub temu zamenjal nekaj provincijskih s svojimi zaupanja vednimi ljudmi. Karakalova mati Julija Domna ga je sprva pustila pri miru, ko je za\xc4\x8dela spletkariti z vojsko pa ji je ukazal, naj zapusti Antiohijo. Julija Domna se je zaradi zadnje faze raka na dojki odlo\xc4\x8dila, da ne bo od\xc5\xa1la, ampak bo stradala do smrti._NEWLINE_Makrin je bil v zahtevnih zadevah v zunanji politiki bolj nagnjen k spravi kot k  voja\xc5\xa1kemu konfliktu. Te\xc5\xbeave v Dakiji je re\xc5\xa1il z vrnitvijo talcev, ki jih je zadr\xc5\xbeeval Karakala,  te\xc5\xbeave v Armeniji pa z ustoli\xc4\x8denjem Tiridata II. Armenskega, katerega o\xc4\x8de je bil v Karakalovem zaporu. Mnogo ve\xc4\x8dji problem je bila Mezopotamija, katero so po Karakalovem umiku zasedli Parti. Poleti 217 se je spopadel s Parti v tri dni trajajo\xc4\x8di krvavi bitki pri Nisibisu, po kateri je bil prisiljen v pogajanja. Rim je moral v zameno za mir na vzhodu pla\xc4\x8dati kralju Artabanu IV.  ogromno od\xc5\xa1kodnino 200 milijonov sestercev._NEWLINE_Na finan\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju se je pokazal kot daljnoviden cesar, ker je prevrednotil rimsko valuto. Vsebnost srebra v denariju  je pove\xc4\x8dal z 51,5% na 58%, s \xc4\x8dimer se je masa srebra v kovancu pove\xc4\x8dala z 1,66 g na 1,82 g. _NEWLINE_Makrinu v \xc4\x8dast so na vi\xc5\xa1ku njegove priljubljenosti gradili spomenike, vklju\xc4\x8dno s kapitolinskim templjem v Volubilisu, ki je bil zgrajen leta 217._NEWLINE_Makrinova nepripravljenost, da bi se zapletal v vojne, in njegov neuspeh v vojni s \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1imi Parti, sta med vojaki povzro\xc4\x8dila veliko nezadovoljstvo. To ga je vzpodbudilo k omejevanju privilegijev vojakov, ki so jih dobili pod Karakalo, in uvedbi pla\xc4\x8dnega sistema, po katerem so bili rekruti manj pla\xc4\x8dani kot veterani. Legije so kmalu zatem za\xc4\x8dele iskati rivalskega cesarja. _NEWLINE_Njegova priljubljenost je trpela tudi v Rimu. Zamerili so mu, da kot novi cesar ni obiskal Rima, poleg tega pa je neurje v poznem poletju povzro\xc4\x8dilo poplave in \xc5\xa1tevilne po\xc5\xbeare. Makrinov mestni prefekt se je izkazal za nesposobnega za popravilo \xc5\xa1kode in je moral odstopiti.\n_START_SECTION_\nPadec\n_START_PARAGRAPH_\nNezadovoljstvo so spodbujali pre\xc5\xbeiveli \xc4\x8dlani Severske dinastije na \xc4\x8delu s Karakalovo teto Julijo Meso in h\xc4\x8derkama Julijo Semias in Julijo Mameo. Po izselitvi iz cesarske pala\xc4\x8de jih je Makrin prisilil, da so se vrnile domov v bli\xc5\xbeino Emese v Siriji, od koder so vodile kampanjo za vrnitev Severjev na rimski prestol. _NEWLINE_Uporabile so svoj vpliv na kult son\xc4\x8dnega bo\xc5\xbeanstva Elagabala  (latinizirana oblika imena El Gabal) in razglasile Semiasinega sina Elagabala, imenovanega po son\xc4\x8dnem bogu, za pravega Karakalovega naslednika. Poleg tega so raz\xc5\xa1irile govorice, da je Elagabal nezakonski Karakalov sin in zato potomec zveze med prvimi bratranci.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nIII. galska legija je 18. maja 218 v svojem taboru v Rafani v Galileji  Elagabala razglasila za cesarja. Vojska je vkorakala v Antiohijo  in se 8. junija spopadla  z Makrinovo vojsko. Makrin, katerega je zapustila ve\xc4\x8dina vojakov, je do\xc5\xbeivel odlo\xc4\x8dilen poraz in je pod krinko kurirja posku\xc5\xa1al pobegniti v Italijo. Pri Halkedonu so ga ujeli in kasneje v Kapadokiji usmrtili. Njegov sin Diadumenijan je nameraval pobegniti v Partsko cesarstvo, vendar so ga v Zeugmi ujeli in ubili.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nMakrinova kratka vladavina, ki je bila pomembna zaradi novosti, ki so se zgodile prvi\xc4\x8d v rimski zgodovini, se je kon\xc4\x8dala zaradi nesposobnosti sicer sposobnega mo\xc5\xbea, da obvladuje vojsko in izpolnjuje njene zahteve. Smrt v rokah vojakov je okrepila njihovo prepri\xc4\x8danje, da so prav oni nosilci mo\xc4\x8di in poudarila pomembnost ohranjanja podpore tega pomembnega dela rimske dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Po Makrinovi smrti je na oblast ponovno pri\xc5\xa1la Severska dinastija s cesarjema Elagabalom in Severjem Aleksandrom, ki sta vladala naslednjih sdemnajst let.'