b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Toma\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nToma\xc5\xbei\xc4\x8d je rojstnem mestu obiskoval osnovno \xc5\xa1olo in od 1912 - 1920 klasi\xc4\x8dno gimnazijo, se 1920 vpisal na Tehni\xc5\xa1ko fakulteto (smer arhitektura), bil \xc5\xa1tudent 1. generacije na novoustanovljeni ljubljanski univerzi pri J. Ple\xc4\x8dniku in 1924 diplomiral ter ostal pri njem asistent do 1930, ko se je osamosvojil. Leta 1932 je opravil strokovni izpit za poobla\xc5\xa1\xc4\x8denega in\xc5\xbeenirja arhitekture in odprl lastni atelje v Ljubljani. Toma\xc5\xbei\xc4\x8d je bil zelo navezan na Ple\xc4\x8dnikov, v izro\xc4\x8dilo vpet arhitekturni nazor, vendar je \xc5\xbee s prvimi samostojnimi deli pokazal popoln preobrat in poznavanje sodobnih problemov na\xc4\x8drtovanja. S sodobno zasnovano stanovanjsko kolonijo v Dermotovi ulici v Ljubljani se je jasno opredelil za moderno arhitekturo, \xc4\x8deprav oblikovanje \xc5\xa1e odseva Ple\xc4\x8dnikov vpliv._NEWLINE_Toma\xc5\xbei\xc4\x8d je teoreti\xc4\x8dno raziskoval sodobno stanovanjsko gradnjo in urbanisti\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja, kar je uporabil pri nate\xc4\x8daju za regulacijo Ljubljane (1941) in z njim pokazal tehtno znanje in nakazal \xc5\xa1e danes aktualne urbanisti\xc4\x8dne poglede. Po osvoboditvi se je kot upravnik tehni\xc4\x8dnih baz pri Ministrstvu za gradnje LRS lotil obnovitvenih nalog. V letih 1946\xe2\x88\x921966 je bil vodja biroja v Slovenija projektu.'