b'\n_START_ARTICLE_\nAlojzij Mihel\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde kot otrok je \xc4\x8dutil veliko veselje do glasbe. V osnovni \xc5\xa1oli se je u\xc4\x8dil klavir in glasbeno teorijo pri glasbeniku Martinu Zarniku. \xc5\xa0tudiral je na orglarski \xc5\xa1oli v Ljubljani, kjer se je izpopolnil v orglah, klavirju in kompoziciji._NEWLINE_Po koncu \xc5\xa1tudija leta 1899 je postal pomo\xc5\xbeni u\xc4\x8ditelj in orglar v \xc5\xa0tangi pri Litiji, kjer je bil tudi zborovodja tamkaj\xc5\xa1njega zbora. Po nasvetu Mateja Hubada je za\xc4\x8del zbirati in zapisovati slovenske ljudske pesmi, od katerih je mnoge priredil za mo\xc5\xa1ki in me\xc5\xa1ani pevski zbor in jih tudi izdal. Bil je orglar in \xc5\xbeupan v Metliki, kjer je ustanovil \xc5\xa1tevilen mo\xc5\xa1ki, me\xc5\xa1ani in \xc5\xbeenski pevski zbor. V tem \xc4\x8dasu je tudi postal nadzornik cerkvenega petja in orglarjev v semi\xc5\xa1ki dekaniji. Ustanovil je tudi tambura\xc5\xa1ki zbor._NEWLINE_Vseskozi je bil pomembna osebnost v slovenskem javnem \xc5\xbeivljenju. Leta 1912 je bil izvoljen za poslanca v kranjskem de\xc5\xbeelnem zboru, kjer je zastopal novome\xc5\xa1ki in \xc4\x8drnomeljski okraj. Leta 1919 je pri\xc5\xa1el v Celje, kjer je imel veletrgovino z vinom. Postal je \xc5\xbeupan ob\xc4\x8dine Celje Okolica (dvakrat, 1927-31), 1935 pa zdru\xc5\xbeene mestne ob\xc4\x8dine Celje. Ustanovil je me\xc5\xa1ani pevski zbor. Od leta 1931 pa do upokojitve, ko se je preselil v Ljubljano, je bil ravnatelj Vzajemne zavarovalnice. Bil je med prvaki nekdanje SLS, ki so 14. avgusta 1935 podpisali prijavo za pristop k JRZ. Med svojim \xc5\xbeupanovanjem v Celju je bil leta 1938 v celjskem okraju na listi JRZ izvoljen za poslanca in tako leta 1939 postal prvi podpredsednik jugoslovanske narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in \xc4\x8dlan senata Kraljevine Jugoslavije._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so ga nem\xc5\xa1ke oblasti zaprle in izgnale na Hrva\xc5\xa1ko, od koder se mu je posre\xc4\x8dilo vrniti v Ljubljano.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dji del njegovega opusa je posve\xc4\x8den cerkveni glasbi, saj je izmed njegovih 430 skladbami kar 296 cerkvenih, pa tudi 134 posvetnih pesmi, od katerih so nekatere ponarodele. Zbrane so v zbirkah \xc5\xa0tirje ven\xc4\x8dki slovenskih narodnih pesmi, \xc5\xa0marski odmevi, \xc5\xa0est slovenskih pesmi, 18 slovenskih narodnih pesmi za me\xc5\xa1ani zbor, Moje in narodne, kjer je najbolj priljubljena Polje. Njegova najbolj znana posvetna skladba je ven\xc4\x8dek Nebo \xc5\xbeari, niz prizorov iz prve svetovne vojne.'