b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1evno zdravje na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nStres v delovnem okolju\n_START_PARAGRAPH_\nStres na delovnem mestu lahko opredelimo kot \xc5\xa1kodljiv fizi\xc4\x8den in \xc4\x8dustven odziv, ki nastane, ko zahteve delovnega mesta ne ustrezajo zmogljivosti, sredstvom ali potrebam zaposlenega. Stres v delovnem okolju lahko pove\xc4\x8da stopnjo po\xc5\xa1kodb in nesre\xc4\x8d na delovnem mestu ter negativno vpliva na zdravje posameznika. Do\xc5\xbeivljanje stresa je za vsakega posameznika druga\xc4\x8dno, saj ljudje v razli\xc4\x8dnih situacijah reagirajo zelo raznoliko. Pri do\xc5\xbeivljanju in obvladovanju stresa je pomembno, kako se ljudje odzivajo na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine in kako osebno ocenijo situacije. Do\xc5\xbeivljanje stresa lahko spremeni \xc4\x8dlovekovo ob\xc4\x8dutje, mi\xc5\xa1ljenje in obna\xc5\xa1anje. Ljudje, ki do\xc5\xbeivljajo visoko stopnjo stresa, se poslu\xc5\xbeujejo ve\xc4\x8dje stopnje izostajanja z dela, pojavlja se fluktuacija, zamujanje, disciplinske te\xc5\xbeave, nadlegovanje, zmanj\xc5\xa1ana storilnost, nesre\xc4\x8de, napake pri delu ter povi\xc5\xa1ani stro\xc5\xa1ki za nadomestila ali zdravstveno varstvo. Posameznik pa se s stresom soo\xc4\x8da z razli\xc4\x8dnimi \xc4\x8dustvenimi odzivi (razdra\xc5\xbeljivost, tesnoba, te\xc5\xbeave s spanjem, depresija, izgorelost), kognitivnimi odzivi (te\xc5\xbeave s koncentracijo, spominom, u\xc4\x8denjem novih stvari, sprejemanjem odlo\xc4\x8ditev), vedenjskimi odzivi (zloraba drog, alkohola in tobaka, destruktivno obna\xc5\xa1anje) in fiziolo\xc5\xa1kimi odzivi (bole\xc4\x8dine v hrbtenici, oslabljen imunski sistem, \xc5\xbeelod\xc4\x8dni \xc4\x8dir, bolezni srca)._NEWLINE_Dejavniki in vzroki, ki lahko povi\xc5\xa1ajo stopnjo stresa na delu so prenaporno delo, pomanjkanje jasnih navodil, nerealno postavljeni \xc4\x8dasovni roki, pomanjkanje odlo\xc4\x8danja, negotovost, izolirani delovni pogoji, neustrezen nadzor in neustrezno urejeni prostori. \xc4\x8ceprav sta spolno nadlegovanje in diskriminacija pogosto izklju\xc4\x8dena iz seznamov glavnih stresorjev, morata biti vklju\xc4\x8dena v celovito analizo vzrokov za razvoj stresa na delovnem mestu. Spolno nadlegovanje je lahko povzro\xc4\x8ditelj stresa predvsem za \xc5\xbeenske, diskriminacija pa za etni\xc4\x8dne manj\xc5\xa1ine predstavlja mo\xc4\x8dnega napovedovalca stresorjev in zdravstvenih rezultatov, ki vklju\xc4\x8dujejo slabo du\xc5\xa1evno zdravje. Stres se mo\xc4\x8dno povezuje s pojavom \xc5\xa1tevilnih fizi\xc4\x8dnih bolezni kot tudi du\xc5\xa1evnih te\xc5\xbeav, kot so depresija, anksioznost in pove\xc4\x8dana stopnja samomora._NEWLINE_Globalna skrb o vplivu stresa na delovnih mestih se pove\xc4\x8duje vklju\xc4\x8dno z vpra\xc5\xa1anji povezanimi s spolom, etni\xc4\x8dno pripadnostjo, spolnim nadlegovanjem, nasiljem, mobingom na delovnem mestu, dru\xc5\xbeino in podzaposlenostjo. Stres na delu je eden izmed vzrokov najpogostej\xc5\xa1ih zdravstvenih te\xc5\xbeav na delovnih mestih v dr\xc5\xbeavah EU. Raziskave so pokazale, da v Evropi 28\xc2\xa0% delovne populacije poro\xc4\x8da o prisotnosti stresa pri svojem delu. V ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav ni nikakr\xc5\xa1ne zakonodaje, ki bi obravnavala in se navezovala na stres na delovnem mestu. Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav ima zahteve minimalnega standarda za vzdr\xc5\xbeevanje varnosti in zdravja pri delu. Ti standardi pa se ve\xc4\x8dinoma osredoto\xc4\x8dajo na fizi\xc4\x8dne vidike delovnega mesta in ne vklju\xc4\x8dujejo eksplicitno psiholo\xc5\xa1kih ali du\xc5\xa1evnih zdravstvenih vidikov delovnih pogojev.\n_START_SECTION_\nPrilagoditve dela osebam z motnjami v du\xc5\xa1evnem zdravju\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi du\xc5\xa1evnih motenj se lahko pri posamezniku pojavijo dolo\xc4\x8dene te\xc5\xbeave in omejitve, ki se lahko izrazijo v razli\xc4\x8dnih stopnjah in kombinacijah. Spodaj opisane te\xc5\xbeave se pri posamezniku lahko pojavijo v razli\xc4\x8dnih oblikah in redko se zgodi, da so prisotne vse od na\xc5\xa1tetih. Prav tako ni nujno, da bo posameznik potreboval vse opisane in navedene prilagoditve za kvalitetno opravljanje svojega dela in zadovoljstvo na delovnem mestu._NEWLINE_Pri na\xc4\x8drtovanju prilagoditev je pomembno, da se zavedamo, kak\xc5\xa1ne so omejitve, s katerimi se sre\xc4\x8dujejo zaposleni z motnjami v du\xc5\xa1evnem zdravju, kako te omejitve vplivajo nanj in na izvajanje njegovega dela, pri katerih specifi\xc4\x8dnih nalogah ima posameznik te\xc5\xbeave ter kako lahko omejimo ali odpravimo te\xc5\xbeave, ki se pojavljajo v delovnem okolju. Pomembno je tudi, da se zavedamo, \xc4\x8de smo uporabili vse razpolo\xc5\xbeljive vire za izvedbo prilagoditve, \xc4\x8de smo zaposlenega seznanili z mo\xc5\xbenostmi prilagoditve in \xc4\x8de smo v na\xc4\x8drtovanje prilagoditev vklju\xc4\x8dili zaposlenega. Po uvedbi prilagoditev moramo skupaj z zaposlenimi oceniti uporabnost in u\xc4\x8dinkovitost sprememb ter preveriti potrebo po morebitnih dodatnih prilagoditvah. Za uspe\xc5\xa1nost uveljavljanja sprememb moramo poskrbeti tudi za specifi\xc4\x8dno edukacijo o zna\xc4\x8dilnostih bolezni, te\xc5\xbeavah in pristopih, ki se nana\xc5\xa1ajo na motnje v du\xc5\xa1evnem zdravju.\n_START_SECTION_\nDu\xc5\xa1evno zdravje in brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije socialne izklju\xc4\x8denosti med najpomembnej\xc5\xa1i dejavnik, ki prispeva k izklju\xc4\x8denosti razli\xc4\x8dnih skupin, uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo brezposelnost. Ena izmed najbolj ranljivih socialno izklju\xc4\x8denih skupin na trgu dela so osebe s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju. Med osebe z dolgotrajnimi du\xc5\xa1evnimi stiskami uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo posameznike, ki ob\xc4\x8dasno uporabljajo medicinske usluge ("pacienti vrte\xc4\x8dih se vrat") in tiste, ki dolgotrajno bivajo v psihiatri\xc4\x8dnih bolni\xc5\xa1nicah in socialnih zavodih. V skupino socialno izklju\xc4\x8denih pa se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo tudi tisti ljudje, ki so enkrat v \xc5\xbeivljenju do\xc5\xbeiveli globoko \xc4\x8dustveno krizo. Oseba s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju je stigmatizirana, kar pomeni, da dobi nalepko "du\xc5\xa1evnega bolnika" in ta ji onemogo\xc4\x8da polnovredno vklju\xc4\x8devanje v vsakdanje \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno razre\xc5\xa1evanja polo\xc5\xbeaja osebe z resnimi te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju poteka preko ocene invalidnosti in invalidskega upokojevanja.\xc2\xa0Strokovne komisije za oceno invalidnosti invalidsko upokojijo ve\xc4\x8d kot \xc4\x8detrtino oseb, ki so se zdravile v psihiatri\xc4\x8dnih bolni\xc5\xa1nicah.  63. \xc4\x8dlen Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju navaja, da je invalidnost podana, \xc4\x8de se zaradi sprememb v zdravstvene stanju, ki jih ni mogo\xc4\x8de odpraviti z zdravljenjem ali ukrepi medicinske rehabilitacije, osebi zmanj\xc5\xa1a zmo\xc5\xbenost za zagotovitev oziroma ohranitev delovnega mesta oziroma za poklicno napredovanje. V zakonu so navedene tri kategorije invalidnosti, v katere strokovne komisije za oceno invalidnosti razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo osebe s te\xc5\xbeavami razli\xc4\x8dnih razse\xc5\xbenosti._NEWLINE_Upokojitev oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju je pogosta sredi delovno aktivnega obdobja ali precej pred njegovim koncem. Posamezniki se posledi\xc4\x8dno pogosto spoprijemajo s finan\xc4\x8dnimi te\xc5\xbeavami zaradi nizkih pokojnin in si ne zaradi tega ne morejo privo\xc5\xa1\xc4\x8diti pla\xc4\x8dila in udele\xc5\xbebe pri razli\xc4\x8dnih aktivnostih, ki bi jim pomagale pri ohranjanju in razvijanju razli\xc4\x8dnih sposobnosti ter socialni vklju\xc4\x8denosti. Delodajalci se velikokrat izogibajo zaposlovanju tak\xc5\xa1nih oseb, saj se bojijo mo\xc5\xbenih dolgotrajnih odsotnosti. Na delovno zmo\xc5\xbenost oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju velikokrat vplivata tudi slab\xc5\xa1a koncentracija in slab\xc5\xa1e motori\xc4\x8dne sposobnosti, ki so posledica uporabe zdravil. Zaradi tega je tak\xc5\xa1na oseba velikokrat izlo\xc4\x8deni iz ve\xc4\x8dine socialnih dejavnosti in veliko jih, zaradi te\xc5\xbeav s katerimi se spopadajo, izgubi interes za razli\xc4\x8dne oblike komunikacije z drugimi. Nekaterim osebam je zaradi te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju odvzeta poslovna sposobnost in to mo\xc4\x8dno prispeva h kr\xc4\x8denju njihove socialne mre\xc5\xbee. \xc4\x8clovek, ki mu je odvzeta poslovna sposobnost namre\xc4\x8d ne more voliti, razpolagati s svojim premo\xc5\xbeenjem, niti z denarjem, ki ga dobiva bodisi iz pokojnine ali pla\xc4\x8de (razen \xc4\x8de gre za delen odvzem), ne more se poro\xc4\x8diti, ne more skleniti delovnega razmerja ali kakr\xc5\xa1ne koli delovne ali druge pogodbe. O vsem namesto njega odlo\xc4\x8da skrbnik. Kljub temu, da je znano, da du\xc5\xa1evne motnje prehajajo iz akutne faze v remisijo, da so z novej\xc5\xa1imi zdravili in razli\xc4\x8dnimi terapijami remisije \xc4\x8dedalje dalj\xc5\xa1e in da lahko motnja povsem izzveni, sodi\xc5\xa1\xc4\x8de redko prekli\xc4\x8de ukrep odvzema opravilne sposobnosti. Tovrstni sodni postopki so dragi (potreben je sodni izvedenec) in ve\xc4\x8dina ljudi s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju si tega ne more privo\xc5\xa1\xc4\x8diti. Postopki so tudi dolgotrajni in za posameznike naporni, zato se lahko zgodi, da se komu med \xc4\x8dakanjem na odlo\xc4\x8ditev sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, stanje celo poslab\xc5\xa1a, kar \xc5\xa1e ote\xc5\xbei ponovno pridobitev poslovne sposobnosti. \xc4\x8clovek, ki mu je bila poslovna sposobnost odvzeta, izgubi s tem ukrepom \xc5\xa1e tisto malo samozaupanja, ki mu je ostalo po hospitalizacijah v psihiatri\xc4\x8dnih bolni\xc5\xa1nicah, in velikokrat ga je strah za\xc4\x8deti postopek na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Medtem ko se delodajalci po ve\xc4\x8dini izogibajo zaposlovanju oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju, pa strokovnjaki in nevladne organizacije poro\xc4\x8dajo, da je ravno zaposlitev, ki je prilagojena zmo\xc5\xbenostim osebe in njenemu procesu okrevanja, najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i na\xc4\x8din za spodbujanje njenega du\xc5\xa1evnega zdravja, za vrnitev v obi\xc4\x8dajno \xc5\xbeivljenje in za rehabilitacijo. Osebam s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju omogo\xc4\x8da socialno in ekonomsko reintegracijo in s tem prispeva k razvoju in vi\xc5\xa1anju pozitivne samopodobe in samozavesti, kar pa mo\xc4\x8dno pripomore k zmanj\xc5\xa1anju mo\xc5\xbenosti za ponovitev ali stopnjevanje bolezni oziroma te\xc5\xbeav.\xc2\xa0S strani strokovnjakov je bilo opa\xc5\xbeeno, da je sistem zaposlovanja naravnan tako, da je osebam s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju s preostalo delovno zmo\xc5\xbenostjo najpogosteje omogo\xc4\x8deno opravljanje enostavnej\xc5\xa1ih ro\xc4\x8dnih opravil, kar pa velikokrat ni v skladu z njihovo izobrazbeno ravnjo. V Sloveniji obstaja kar nekaj nevladnih organizacij, ki so aktivne na podro\xc4\x8dju nudenja pomo\xc4\x8di osebam s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju in skrbijo za njihovo vklju\xc4\x8denost v dru\xc5\xbebo. Najbolj znane so organizacije Altra, \xc5\xa0ent in njena koprska podru\xc5\xbenica \xc5\xa0entmar (vklju\xc4\x8duje dnevni center, stanovanjske skupine in zaposlitvene programe), Ozara, Novi paradoks in Humana. Njihovi programi se nana\xc5\xa1ajo na zaposlovanje in delovno usposabljanje oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju ter zajemajo:_NEWLINE_- usposabljanje in spremljanje na delovnem mestu_NEWLINE_- pomo\xc4\x8d in podporo pri iskanju zaposlitve_NEWLINE_- pomo\xc4\x8d pri u\xc4\x8denju za dokvalifikacijo in prekvalifikacijo_NEWLINE_- zaposlitveno rehabilitacijo_NEWLINE_- oblikovanje skupin za samopomo\xc4\x8d_NEWLINE_- razne delavnice, katerih namen je razvijanje in krepitev samopodobe, samozavesti, \xc5\xa1iritev socialne mre\xc5\xbee, znanj in informiranje_NEWLINE_- oblikovanje stanovanjske skupnosti_NEWLINE_- zaposlitev brez delovnega razmerja_NEWLINE_Pregled \xc5\xa1tudije du\xc5\xa1evnega in telesnega zdravja kot posledice brezposelnosti in mehanizmov, s katerimi brezposelnost povzro\xc4\x8da \xc5\xa1kodljive vplive na zdravje, razkriva zapleten odnos med dejavniki in posledicami pojava. Postavlja se vpra\xc5\xa1anje, ali brezposelnost povzro\xc4\x8da poslab\xc5\xa1anje mentalnega in fizi\xc4\x8dnega zdravja in ali je ve\xc4\x8dja verjetnost, da ljudje z zdravstvenimi te\xc5\xbeavami postanejo brezposelni. V \xc5\xa1tudiji strokovne revije Journal of Community Psychology je analiza anketiranih zaposlenih pokazala, da imajo brezposelni ljudje dvakrat ve\xc4\x8dje tveganje za pove\xc4\x8danje pojavov depresivnih simptomom in ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti za diagnozo klini\xc4\x8dne depresije kot zaposleni. Opravljena \xc5\xa1tudija pa ni pokazala nikakr\xc5\xa1ne povezave med klini\xc4\x8dno depresijo in kasnej\xc5\xa1im pojavom brezposelnosti zaradi nje, kar pomeni, da depresija ni vzro\xc4\x8dni dejavnik za povi\xc5\xa1anje stopnje brezposelnosti. Pojav in raz\xc5\xa1irjenost depresije se je pove\xc4\x8dala v primeru, ko je posameznik postal brezposeln._NEWLINE_Stopnja brezposelnosti skupine ljudi z du\xc5\xa1evnimi boleznimi je okoli 90\xc2\xa0% \xe2\x80\x93 v nasprotju oseb s fizi\xc4\x8dno ali senzori\xc4\x8dno invalidnostjo, ki je pribli\xc5\xbeno 50\xc2\xa0%. \xc5\xbdenske pa imajo vi\xc5\xa1jo stopnjo brezposelnosti. \xc5\xbde dolgo je znano, da hude du\xc5\xa1evne bolezni pogosto dramati\xc4\x8dno oslabijo lastno sposobnost opravljanja dela in zagotavljanje zaslu\xc5\xbeka. To lahko povzro\xc4\x8di osiroma\xc5\xa1enje, ki pa lahko poslab\xc5\xa1ajo bolezen. Medtem, ko je poudarek na dostopu do zaposlitvenih mest, se je potrebno zavedati, da je ve\xc4\x8dina oseb s hudimi du\xc5\xa1evnimi motnjami izpostavljena programom, ki se bolj osredoto\xc4\x8dajo na razvoj delovnih sposobnosti kot na dejansko pla\xc4\x8dano delo._NEWLINE_Dejavniki, ki najpogosteje vplivajo na slab polo\xc5\xbeaj oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju na trgu delovne sile so: dalj\xc5\xa1a odsotnost iz sfere dela (zaradi stigme in dejanske zmanj\xc5\xa1ane zmo\xc5\xbenosti za delo te\xc5\xbeko enakovredno tekmujejo z ostalimi iskalci zaposlitve), specifi\xc4\x8dne te\xc5\xbeave posameznikov, ki vplivajo na \xc5\xbeivljenjski stil in zdravstveno stanje, apati\xc4\x8dnost in nizka motiviranost za iskanje dela, stigma in nezaupanje delodajalcev. Neustrezno je, \xc4\x8de delodajalec od posameznika s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju pri\xc4\x8dakuje, da bo delal poln delovni \xc4\x8das ter od njega zahteva, da dosega natan\xc4\x8dno predpisane norme.\n_START_SECTION_\nVloga stigmatizacije pri zaposlovanju oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije socialne izklju\xc4\x8denosti ka\xc5\xbeejo na izrazito ogro\xc5\xbeenost nekaterih skupin prebivalstva. Med najpomembnej\xc5\xa1e dejavnike, ki prispevajo k njihovi izklju\xc4\x8denosti, sodi brezposelnost oziroma status aktivnosti. Raziskava o socialni in ekonomski izklju\xc4\x8denosti ranljivih skupin, ki jo je v letu 2003 financiralo ministrstvo za delo, dru\xc5\xbeino in socialne zadeve, je med najbolj ranljive skupine oseb na trgu dela uvrstila osebe s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju. Ve\xc4\x8d tujih in slovenskih raziskav je pokazalo, da ima pri zaposlovanju oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju pomembno vlogo tudi stigmatizacija pri zaposlovanju le-teh oseb.\n_START_SECTION_\nTuje raziskave in vloga stigmatizacije pri zaposlovanju oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju\n_START_PARAGRAPH_\nS problematiko stigmatizacije pri zaposlovanju oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju, so se v zadnjih nekaj desetletjih spopadali doma\xc4\x8di in tuji avtorji ter raziskovalci._NEWLINE_V eni izmed ameri\xc5\xa1kih raziskav je bila preu\xc4\x8devana stopnja stigmatizacije in odnos delodajalcev do potencialnih kandidatov z zgodovino te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju. Delodajalci so na lestvici od ena do sedem ocenjevali, v kak\xc5\xa1ni meri bi bili pripravljeni zaposliti dolo\xc4\x8denega izmi\xc5\xa1ljenega kandidata, z zgodovino ali brez zgodovine te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju. Izkazalo se je, da so izmi\xc5\xa1ljeni kandidati z zgodovino te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju v veliki meri odvra\xc4\x8dali delodajalce pri odlo\xc4\x8danju o njihovi zaposlitvi. Razlika v povpre\xc4\x8dni oceni med zdravimi posamezniki in posamezniki z zgodovino te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju, je bila ve\xc4\x8d kot ena (M s te\xc5\xbeavami = 4,80; SD = 1,41; M zdravi = 5,82; SD = 0,98)._NEWLINE_V raziskavi v Veliki Britaniji so s pomo\xc4\x8djo samoocenjevalnih vpra\xc5\xa1alnikov preverjali odnos delodajalcev do ljudi s trenutnimi te\xc5\xbeavami ali zgodovino te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju. Pokazalo se je, da kar polovica delodajalcev ne bi nikoli ali bi zgolj ob\xc4\x8dasno zaposlila osebo, ki ima trenutno te\xc5\xbeave v du\xc5\xa1evnem zdravju. Obenem ena tretjina delodajalcev ne bi nikoli ali bi zgolj ob\xc4\x8dasno zaposlila osebo z zgodovino te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju (npr. depresija), ki v sedanjosti funkcionirajo optimalno. Za najbolj ogro\xc5\xbeeni skupini so se izkazale osebe, ki so bile trenutno depresivne (ve\xc4\x8d kot polovica), in tiste, ki so bile v preteklosti diagnosticirane s shizofrenijo (66\xc2\xa0%). Avtorji so predvideli, da je negativen odnos do oseb s trenutnimi te\xc5\xbeavami ali z zgodovino te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju, verjetno povezan s slabimi izku\xc5\xa1njami delodajalcev v preteklosti. V vsakem primeru pa se je mo\xc4\x8d stigme pokazala preko nevednosti delodajalcev o du\xc5\xa1evnih motnjah, ki so poro\xc4\x8dali, da bi z ve\xc4\x8djo verjetnostjo verjeli zdravni\xc5\xa1kemu opravi\xc4\x8dilu o fizi\xc4\x8dni bolezni, kot pa zdravni\xc5\xa1kemu opravi\xc4\x8dilu o du\xc5\xa1evni motnji._NEWLINE_V \xc5\xa1e eni raziskavi je britansko vodstveno osebje v vojski prejelo opise potencialnih kandidatov, ki so se razlikovali zgolj v tem, da so imeli nekateri zgodovino te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju (depresivna motnja), drugi pa zgodovino fizi\xc4\x8dne bolezni (sladkorna bolezen). Diagnoza depresivne motnje je v primerjavi z diagnozo sladkorne bolezni drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ala mo\xc5\xbenost zaposlitve kandidata. To razlikovanje delodajalcev v odnosu do kandidatov je izhajalo iz predpostavke, da naj bi osebe z diagnozo depresije predstavljale pomembno ve\xc4\x8djo gro\xc5\xbenjo sebi in drugim pri opravljanju svojega dela, medtem, ko do oseb s sladkorno boleznijo niso imeli takih pomislekov._NEWLINE_Kljub omenjenim raziskavam obstajajo tudi \xc5\xa1tudije, ki so pokazale, da se odnosi delodajalcev do oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju izbolj\xc5\xa1ujejo. Raziskava iz leta 2003 je pokazala, da delodajalce bolj skrbi kandidatova bodo\xc4\x8da zaposlitev in zdravstvena kartoteka, kot pa njihova morebitna zgodovina te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju. Vendar \xc5\xa1e vedno vsaj na eno tretjino podjetij pri njihovi odlo\xc4\x8ditvi o zaposlitvi kandidata vpliva zgodovina kandidatovega neprostovoljnega sprejema v bolni\xc5\xa1ni\xc4\x8dno oskrbo. V prihodnosti bi bilo zato bolj informativno, \xc4\x8de bi raziskovalci ugotovili, ali delodajalci dejansko zaposlijo osebe s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju in kako se njihovi odnosi spreminjajo skozi \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nSlovenske raziskave in stigmatizacija pri zaposlovanju oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v Sloveniji delodajalci poro\xc4\x8dajo o manj\xc5\xa1em zaposlovanju oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju, saj naj bi ti prinesli preve\xc4\x8d te\xc5\xbeav in stro\xc5\xa1kov. Pri njih je obenem prisoten tudi strah pred tem, da bodo osebe zanemarile svoje delovne naloge. V splo\xc5\xa1nem v veliki meri s te\xc5\xbeavami svoji zaposlenih sploh niso seznanjeni, saj le-ti svoje diagnoze pogosto skrivajo (\xc4\x8de nimajo statusa invalida). Ena izmed raziskav je pokazala, da so osebe z du\xc5\xa1evno motnjo v preteklosti in \xc5\xa1e sedaj na hitro upokojevali, saj je bila zanje \xc5\xbee skoraj po pravilu rezervirana prva kategorija invalidnosti. Izkazalo se je tudi, da so bili dohodki takih oseb precej ni\xc5\xbeji, kakovost njihovega \xc5\xbeivljenja pa zmanj\xc5\xa1ana. Zato torej ni presenetljivo, da veliko oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju, svoje probleme skriva. _NEWLINE_D. Pav\xc5\xa1i\xc4\x8d Geren\xc4\x8der je v svoji magistrski nalogi iskala odgovore na vpra\xc5\xa1anja, kako se osebe s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju vklju\xc4\x8dujejo v delovno okolje, kako je z njihovo zaposlitvijo in kako gledajo na njih njihovi delodajalci. V kvalitativni raziskavi so sodelovale osebe z diagnozo depresivne motnje in delodajalca, ki take osebe zaposlujeta, uporabljena pa je bila metoda strukturiranega intervjuja. Ugotovitve so pokazale, da so osebe z depresivno motnjo zaposlene na ni\xc5\xbeje pla\xc4\x8danih delovnih mestih, da so te\xc5\xbeje zaposljive v primerjavi z zdravimi osebami, ter da je stigmatiziranost teh oseb \xc5\xa1e vedno prisotna. Delodajalci namre\xc4\x8d verjamejo, da so ljudje s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju manj u\xc4\x8dinkoviti in zanesljivi ter so posledi\xc4\x8dno pogosteje bolni\xc5\xa1kem dopustu. Bojijo se tudi negativnih vplivov na podjetje in upora nadrejenih ter drugih sodelavcev, \xc4\x8de bi zaposlili ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju. Zaradi tega jih v \xc4\x8dasu gospodarske krize zaposlujejo vedno manj.\n_START_SECTION_\nPravice oseb z motnjami du\xc5\xa1evnega zdravja na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDostop do trajne zaposlitve posameznikov s huj\xc5\xa1imi du\xc5\xa1evnimi te\xc5\xbeavami je eno izmed najte\xc5\xbejih vpra\xc5\xa1anj, s katerimi se soo\xc4\x8da dru\xc5\xbeba. Resne du\xc5\xa1evne te\xc5\xbeave, ki prizadenejo pribli\xc5\xbeno 2\xc2\xa0% svetovnega prebivalstva, se ka\xc5\xbeejo pri te\xc5\xbeavah posameznikov pri izpolnjevanju vloge, ki so si jo zadali v \xc5\xbeivljenju. \xc4\x8ceprav si ve\xc4\x8d kot 70\xc2\xa0% teh ljudi \xc5\xbeeli delati, ima samo 10 do 12\xc2\xa0% oseb zaposlitev, ki pa se ve\xc4\x8dinoma ne ujema z njihovo naklonjenostjo in zmogljivostjo. V nasprotju pa je stopnja zaposlenosti oseb z druga\xc4\x8dno vrsto invalidnosti pribli\xc5\xbeno 50\xc2\xa0%._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav ima urejeno zakonodajo, ki navaja, da invalidnost ne pomeni tehtnih razlogov, da se nekomu zanika pravica dostopnosti do enakih mo\xc5\xbenosti kot konkuren\xc4\x8dnim kandidatom. Na podro\xc4\x8dju invalidnosti, so osebe z du\xc5\xa1evnimi te\xc5\xbeavami \xc5\xa1e zlasti ranljive. Pojem pravice do enakih mo\xc5\xbenosti v celoti upravi\xc4\x8duje vse ukrepe za olaj\xc5\xa1anje dostopa do pla\xc4\x8danega dela za vse tiste, ki si tega \xc5\xbeelijo in so zanj usposobljeni. Globalizacija, privatizacija in downsizing niso dovolj veljavni izgovori za socialno in ekonomsko izklju\xc4\x8denost posameznikov s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je dostop do pla\xc4\x8danega dela za osebe s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju pod vplivom \xc5\xa1tevilnih nepredvidljivih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, kot so na primer nizka stopnja razvoja, tradicija, kultura in visoka stopnja brezposelnosti, se ne bi smela odvzeti pravica dostopa do zaposlitve osebam, ki si \xc5\xbeelijo delati in so usposobljeni za dolo\xc4\x8deno delovno mesto kljub njihovi invalidnosti. Delo je ena izmed najpomembnej\xc5\xa1ih vrednost v dru\xc5\xbebi in posamezniku predstavlja privilegiran na\xc4\x8din za uveljavljanje vloge v dru\xc5\xbebi ne glede na njegovo invalidnost. Osebe z du\xc5\xa1evnimi motnjami se imajo pravico uveljavljati v isti dru\xc5\xbebeni vlogi kot drugi dr\xc5\xbeavljani in prav delo jim predstavlja mo\xc5\xbenost, da uveljavljajo to pravico.\n_START_SECTION_\nSpodbujanje zaposlovanja oseb z du\xc5\xa1evnimi te\xc5\xbeavami\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav ima zakonodajo, ki predpostavlja, da invalidnost ne sme biti ovira pri kakovostnem \xc5\xbeivljenju. Glede dostopnosti do dela zakoni narekujejo, katere in v kolik\xc5\xa1ni meri morajo biti sprejete razumne prilagoditve, ki jih mora delodajalec zagotoviti. Ameri\xc5\xa1ki zakon o invalidih je bil po mnogih letih eksperimentiranja sprejet leta 1990. V poglavju "Title I" opisuje standarde dostopnosti za sebe s telesnimi ali du\xc5\xa1evnimi invalidnostmi pri zaposlovanju in natan\xc4\x8dno opredeljuje, da se razumne standardne prilagoditve uporablja tudi v zasebnem sektorju. Ve\xc4\x8dina prilagoditev se nana\xc5\xa1a na telesno invalidnost in vklju\xc4\x8dujejo izdelavo lahko dostopnih objektov, pridobitev ali spremembo opreme ali naprav, zagotavljanje bralcev, tolma\xc4\x8dev ali omogo\xc4\x8danje drugih na\xc4\x8dinov pomo\xc4\x8di. Dolo\xc4\x8dbe, ki se najpogosteje uporabljajo za osebe z du\xc5\xa1evnimi te\xc5\xbeavami so posebej razviti na\xc4\x8dini dela in so predvsem povezani s kraj\xc5\xa1im delovnim \xc4\x8dasom, spremenjenim urnikom, prestrukturiranim delom, ki delavca psihi\xc4\x8dno ne obremenjuje in z dovoljenim \xc4\x8dasom za terapije. Nastanitve, ki so potrebne za telesno invalidnost so zelo pogosto enkratne ali tehni\xc4\x8dne, pri \xc4\x8demer so prilagoditve za ljudi z du\xc5\xa1evnimi te\xc5\xbeavami preproste, vendar zahtevajo kontinuirano uporabo in delodajalci ter sodelavci potrebujejo dlje \xc4\x8dasa, da se navadijo na na\xc4\x8din dela, katerega se je potrebno dr\xc5\xbeati in se izogibati spremembam._NEWLINE_Sistem kvot, ki se uporablja v desetih evropskih dr\xc5\xbeavah, je obveznost, ki zahteva od delodajalcev, da najamejo dolo\xc4\x8den odstotek invalidov kot del svoje delovne sile. \xc4\x8ce delodajalec tega ne stori, sledi kazen, katere izkupi\xc4\x8dek se nato vlo\xc5\xbei v sklad za spodbujanje zaposlovanja invalidov. Kvotni sistem velja obi\xc4\x8dajno pod dolo\xc4\x8denimi pogoji za vse dele javnega sektorja in nekatere komponente zasebnega. Najpomembnej\xc5\xa1e pri spodbujanju zaposlovanja je zagotavljanje stalne podpore delodajalca in sodelavcev, da se vzpostavi korekten in spodbuden delovni odnos in prijetno delovno okolje, ki temelji na sodelovanju, pomo\xc4\x8di in partnerstvu. Zelo uspe\xc5\xa1ne so se pokazale, da so poskusne dobe zaposlovanja na delovnem mestu, ki delodajalca pripravi na razli\xc4\x8dne prilagoditve pri vklju\xc4\x8devanju na delo. Za namene na\xc4\x8drtovanja je bilo ugotovljeno, da je zelo koristno, da obstaja formalni vpogled predstavnikov delodajalcev in sindikatov, ki imajo odprtost za ustvarjanje delovnih mest za osebe s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju. Medtem ko se lahko koristijo izjemne pobude, ki izhajajo iz zasebnega sektorja, je za uveljavljanje najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih programov potrebna podpora vlade, kar pa zaradi primarne odgovornosti organov ni enostavno izvesti._NEWLINE_Jasno je, da obstaja veliko dejavnikov, ki sodelujejo pri re\xc5\xa1evanju pomena dela za ljudi s te\xc5\xbeavami du\xc5\xa1evnega zdravja, kakor tudi pri opredelitvi u\xc4\x8dinkovite prakse za spodbujanje zaposlovanja, ponovne zaposlitve in na\xc4\x8dinov za prilagoditve delovnih mest. Socialni podporni sistemi, strokovnjaki na podro\xc4\x8dju du\xc5\xa1evnega zdravja in delodajalci imajo pomembno vlogo, da posamezniku pomagajo dolo\xc4\x8diti mo\xc5\xbenosti in izbire, ki jih imajo, da se nau\xc4\x8dijo upravljati s potencialno onemogo\xc4\x8denimi pogoji in da prepre\xc4\x8dijo dolgoro\xc4\x8dno hospitalizacijo. Kon\xc4\x8dni cilj je zagotoviti posamezniku pridobitev ali vrnitev v pridobitne, vrednostno polne dejavnosti, katerih del je tudi delo._NEWLINE_Dostop do izpopolnjevalnega dela ostaja eden od najbolj iskanih ciljev za odraslo prebivalstvo ve\xc4\x8dine dr\xc5\xbeav. Delodajalci, zaposleni in sindikati so se za\xc4\x8deli zavedati, da se za dana\xc5\xa1njo populacijo ena najve\xc4\x8djih zdravstvenih te\xc5\xbeav nahaja prav na podro\xc4\x8dju du\xc5\xa1evnega zdravja, ki predstavlja najpogostej\xc5\xa1i vzrok invalidnosti, ki je odgovorna za globalno breme bolezni in presega invalidnosti zaradi oku\xc5\xbeb, AIDS-a, raka in telesnih nesre\xc4\x8d. Vpliv du\xc5\xa1evnih zdravstvenih te\xc5\xbeav na odsotnost z dela, produktivnost in zadovoljstvo pa se \xc5\xa1ele za\xc4\x8denja uresni\xc4\x8devati. Zaradi pomembnosti dela in napredovanja v prepre\xc4\x8devanju, zdravljenju in rehabilitaciji oseb z du\xc5\xa1evnimi te\xc5\xbeavami je smiselno obravnavati vse vidike du\xc5\xa1evnega dobrega po\xc4\x8dutja zaposlenih v organizaciji._NEWLINE_Posebni programi ali ukrepi, ki bi bili namenjeni prav osebam s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju v Sloveniji ne obstajajo. Na voljo so jim programi namenjeni te\xc5\xbeje zaposljivim skupinam, v primeru, ko imajo status invalida, pa tudi vsi ukrepi, ki urejajo usposabljanje in zaposlovanje invalidov. Omenjeni programi namenjeni te\xc5\xbeje zaposljivim osebam zajemajo psihosocialno rehabilitacijo, vklju\xc4\x8devanje v javna dela (ponovna vklju\xc4\x8ditev v sfero dela pomaga posamezniku tudi pri odkrivanju novih zaposlitvenih mo\xc5\xbenost), sofinanciranje zaposlovanja s programom uvajanja v delo (uposabljanje na delovnem mestu poteka s sklenjenim delovnim razmerjem ali brez, namen pa je pridobitev manjkajo\xc4\x8dih znanj, ve\xc5\xa1\xc4\x8din in spretnosti za opravljanje nekega konkretnega dela), ustvarjanje novih delovnih mest za invalide s prilagoditvijo prostorov in tehni\xc4\x8dne opreme delovnega mesta (v okviru aktivne politike zaposlovanja), zaposlitev v socialnih podjetjih (to je vmesna oblika med obi\xc4\x8dajnih zaposlovanjem in posebnimi oblikami zaposlovanja ter je namenjena te\xc5\xbeje zaposljivim osebam, katerih delozmo\xc5\xbenost je nizka in se soo\xc4\x8dajo z velikimi omejitvami zaradi zdravstvenih razlogov). Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje ob zaposlitvi osebe za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das oziroma najmanj za dve leti sofinancira dodatne stro\xc5\xa1ke prilagoditve delovnega mesta do vi\xc5\xa1ine 10 minimalnih mese\xc4\x8dnih pla\xc4\x8d. Kljub omenjenim subvencijam Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje pa je med delodajalci malo interesa za zaposlitev oseb, ki bi potrebovale prilagoditev delovnega mesta._NEWLINE_V Sloveniji je bil leta 2004 sprejet Zakon o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov, ki ureja:_NEWLINE_- ukrepe za pove\xc4\x8danje zaposljivosti invalidov_NEWLINE_- ukrepe za pove\xc4\x8danje mo\xc5\xbenosti za zagotavljanje ustreznih delovnih mest in oblike zaposlitve_NEWLINE_- pogoje za enakovredno zaposlovanje invalidov_NEWLINE_- podporne ukrepe za ve\xc4\x8djo za\xc5\xa1\xc4\x8dito zaposlitve za invalide_NEWLINE_- uvaja kvotni sistem zaposlovanja invalidov_NEWLINE_Strokovni delavci, ki se sre\xc4\x8dujejo z osebami s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju, svetovalci na uradih za delo in predstavniki nevladnih organizacij, ki se ukvarjajo s podro\xc4\x8djem te\xc5\xbeav v du\xc5\xa1evnem zdravju podajajo naslednje predloge za izbolj\xc5\xa1anje polo\xc5\xbeaja in zaposljivosti oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju:_NEWLINE_- ve\xc4\x8dja vklju\xc4\x8denost oseb s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju v oblikovanje programov javnih institucij in nevladnih organizacij_NEWLINE_- upo\xc5\xa1tevanje individualnih potreb posameznikov pri oblikovanjih programov in storitev ter omogo\xc4\x8danje uporabnikom, da se sami odlo\xc4\x8dajo med storitvami, ki so na razpolago_NEWLINE_- vzpostavitev svetovalne slu\xc5\xbebe, ki bi bila na razpolago osebam s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju v obdobjih psihosocialnih kriz_NEWLINE_- potrebno bi bilo poskrbeti, da osebe s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju dobijo zaposlitev za tisti \xc4\x8das, ko lahko delajo, saj je namre\xc4\x8d zelo malo oseb, ki res niso sposobne delati (ta ukrep bi prepre\xc4\x8deval segregacijo, prezgodnje upokojevanje in zmanj\xc5\xa1ala bi se bremenitev dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna); prilagoditve bi zajemale zaposlitev za kraj\xc5\xa1i delovni \xc4\x8das, delitev delovnega mesta, delo na domu ter omogo\xc4\x8danje bolj fleksibilnega delovnega \xc4\x8dasa_NEWLINE_- zagotavljanje mo\xc5\xbenosti druga\xc4\x8dnih oblik zaposlovanja (prisotnost ve\xc4\x8dje tolerantnosti do oseb s te\xc5\xbeavami, socialna podjetja in kooperative)\n_START_SECTION_\nPomo\xc4\x8d zagovornika pri zaposlovanju\n_START_PARAGRAPH_\nOsebi s te\xc5\xbeavami v du\xc5\xa1evnem zdravju pri ohranjanju delovnega mesta ali pri zaposlovanju lahko pomaga zagovornik. Pomaga ji pri soo\xc4\x8danju z zunanjim svetom (\xc5\xbeivljenju izven psihiatri\xc4\x8dne bolni\xc5\xa1nice ali socialnovarstvenega zavoda), ki zajema posameznikovo dru\xc5\xbeino, ustanove du\xc5\xa1evnega zdravja in socialnega dela, delodajalce, stanodajalce itd., in pri za\xc5\xa1\xc4\x8diti njenega notranjega sveta (njene samoopredelitve, samopodobe ter stali\xc5\xa1\xc4\x8d o svetu in sebi). Eden od pobudnikov zagovorni\xc5\xa1tva v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu, David Brandon, je zagovorni\xc5\xa1tvo definiral kot \xc2\xbbtemeljno preusmerjanje mo\xc4\x8di, ki pomaga ljudem, ki so bili zlorabljeni in zatirani, da si pridobijo mo\xc4\x8d in vpliv nad lastnim \xc5\xbeivljenjem\xc2\xab. Pomembno je, da se zagovornik zaveda, da nima pravice sam odlo\xc4\x8dati o stvareh, ki se ti\xc4\x8dejo posameznika, temve\xc4\x8d mu lahko le svetuje in pomaga pri odlo\xc4\x8ditvah. Tak na\xc4\x8din dela zagovornika omogo\xc4\x8da posamezniku uveljaviti ve\xc4\x8dji vpliv nad svojim \xc5\xbeivljenjem, ki ga institucije pogosto ne omogo\xc4\x8dajo. S tem se krepi tudi njegova samozavest in aktivno soo\xc4\x8danje s problemom, ki pripomoreta k zmanj\xc5\xa1anju psihi\xc4\x8dnih posledic stigmatizacije. Sodelovanje z zagovornikom mnogim omogo\xc4\x8di, da se kasneje zmorejo sami soo\xc4\x8diti s spornim ravnanjem drugih, ki so ga dele\xc5\xbeni, saj se zavedajo, da imajo nekoga na katerega se v primeru te\xc5\xbeav lahko obrnejo. Zagovornik je oseba, ki je vedno na strani posameznika ter sku\xc5\xa1a dose\xc4\x8di upo\xc5\xa1tevanje in uresni\xc4\x8ditev njegovih potreb in \xc5\xbeelja, ki so v institucijah ali na delovnih mestih velikokrat prezrte. Poznamo ve\xc4\x8d vrst zagovorni\xc5\xa1tva in sicer lai\xc4\x8dno zagovorni\xc5\xa1tvo, samozagovorni\xc5\xa1tvo, kolektivno in profesionalno zagovorni\xc5\xa1tvo. Slednje izvaja brezpla\xc4\x8dne pravne in psihosocialne storitve in mora biti neodvisno od dr\xc5\xbeavnih ustanov du\xc5\xa1evnega zdravja, ker jim le to omogo\xc4\x8da, da na prvo mesto postavijo izra\xc5\xbeene \xc5\xbeelje posameznika, ki potrebuje pomo\xc4\x8d. V kontekstu ohranitve delovnega mesta (prilagoditev delovnika, dela, delovnega mesta) ali iskanju novega primernega dela, zagovornik posamezniku lahko pomaga pri premagovanju ob\xc4\x8dutka nemo\xc4\x8di, apatije, pasivnosti in izgubi dostojanstva. Informira ga o vseh njegovih pravicah in mu nudi podporo pri uresni\xc4\x8devanju \xc5\xbeelja. Preostale naloge zagovornika so opredeljene v Zakonu o du\xc5\xa1evnem zdravju (ZDZdr) in vklju\xc4\x8dujejo pomo\xc4\x8d pri razre\xc5\xa1evanju problemov, ki nastanejo pri (ne)sporazumih z osebjem (v primeru psihiatri\xc4\x8dnih bolni\xc5\xa1nic in socialnovarstvenih ustanov) ter  podporo v situacijah, ko se posameznik po\xc4\x8duti zmedeno, prestra\xc5\xa1eno in ne razume nastalih situacij. Prav tako je naloga zagovornika podajanje celovitih informacij glede poteka obravnave in zdravljenja, mo\xc5\xbenih alternativah, stranskih u\xc4\x8dinkih zdravil, pomo\xc4\x8d pri razumevanju postavljenih diagnoz, iskanju drugega zdravni\xc5\xa1kega mnenja ter nudenje podpore v postopkih pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem.'