b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0marna gora\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0marna gora je osamelec na severu Ljubljanskega polja. Ima dva vrhova: ni\xc5\xbejo \xc5\xa0marno goro (669\xc2\xa0m) in vi\xc5\xa1jo Grmado (676\xc2\xa0m). _NEWLINE_Zaradi lege in razgleda je postala priljubljen izletni\xc5\xa1ki cilj. Z gore se ob lepem vremenu vidijo Triglav, Stol in koro\xc5\xa1ki Obir, v ju\xc5\xbeni smeri se vidijo Krim, Sne\xc5\xbenik in Trdinov vrh na Gorjancih. Bli\xc5\xbenje vzpetine pa so Golo brdo, To\xc5\xa1ko \xc4\x8celo, Ro\xc5\xbenik, Ra\xc5\xa1ica in Polhograjski Dolomiti._NEWLINE_\xc5\xa0marna gora je to\xc4\x8dka na Slovenski geolo\xc5\xa1ki poti, \xc4\x8deznjo pa je speljana tudi gozdna u\xc4\x8dna pot. Ju\xc5\xbeno pobo\xc4\x8dje \xc5\xa0marne gore ve\xc4\x8dinoma pora\xc5\xa1\xc4\x8data puhasti hrast (Quercus pubescens) in \xc4\x8drni gaber (Ostrya carpinifolia), severna pobo\xc4\x8dja pa bukov gozd._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje med \xc5\xa0marne goro in Ra\xc5\xa1ico na severni ter reko Savo na ju\xc5\xbeni strani je del mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana, ki spada v \xc4\x8cetrtno skupnost \xc5\xa0marna gora._NEWLINE_V \xc5\xa0martnem je osnovna \xc5\xa1ola, po\xc5\xa1ta ter \xc5\xbeupnijska cerkev sv. Martina.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVrh \xc5\xa0marne gore je bil poseljen \xc5\xbee v prazgodovini. Najdba rimske zapestnice na vrhu \xc5\xa0marne gore in arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de rimskih grobov v \xc5\xa0martnem pod \xc5\xa0marno goro dopu\xc5\xa1\xc4\x8dajo domnevo, da so bili na njej tudi Rimljani, ki so jo imenovali Mons Cetius. Verjetnost te podmene pove\xc4\x8duje odkritje gradi\xc5\xa1\xc4\x8d na hribu nad Mednim in na Ra\xc5\xa1ici ter za\xc5\xa1\xc4\x8diteno gradi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeelezne dobe nad Zavrhom, ki je obstajalo nekaj stoletij pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. _NEWLINE_\xc5\xa0marna gora je dobila ime po Mariji, zavetnici \xc5\xa1marnogorske (marijinogorske) cerkve. V arhivih je romarska cerkev prvi\xc4\x8d omenjena leta 1324. Po pripovedovanju naj bi bila v srednjem veku na tem mestu zgrajena utrdba in pred letom 1216 tudi Marijina kapela. Tedaj so vzpetino imenovali kar Holm. Po zaslugi oglejskega patriarha Ottobona je cerkev postala znana dale\xc4\x8d na okoli, saj so si lahko romarji v njej izprosili odpustke. Prvotna kapela je v dobrih sto letih postala premajhna in preskromna za obisk romarjev in za ve\xc4\x8dje obrede. Leta 1432 je bila zgrajena romarska cerkev Matere v gotskem slogu; o njej je pisal tudi Janez Vajkard Valvasor. O gradnji cerkve v 15. stoletju govori Pre\xc5\xa1erenova pesem Od zidanja cerkve na \xc5\xa0marni gori, prvi\xc4\x8d objavljena 1866, ki se opira na ljudsko izro\xc4\x8dilo. _NEWLINE_Prevzeten o\xc5\xbeenjen gra\xc5\xa1\xc4\x8dak, naj bi se zabaval z dekleti iz okolice in eno dekle naj bi zanosilo. Ker bodo\xc4\x8dega o\xc4\x8deta zatem ni bilo na obisk kar do sedmega meseca njene nose\xc4\x8dnosti, se je dekle v skrbeh za njegovo zdravje odlo\xc4\x8dilo, da ga poi\xc5\xa1\xc4\x8de. Na poti na goro je v go\xc5\xa1\xc4\x8di za\xc5\xa1lo, vendar je med tavanjem pri\xc5\xa1lo do ko\xc4\x8de, v kateri je bival samotar, pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik. Upalo je, da ji bo pokazal pot do gradu. Toda on je spoznal njeno tegobo in ker se je bli\xc5\xbeal ve\xc4\x8der in nevihta, jo je vabil naj to no\xc4\x8d varno preno\xc4\x8di v njegovi ko\xc4\x8di. Dekle pa je vztrajalo, da bo nadaljevalo pot, zato ji je pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik razodel resnico, da je njen mo\xc5\xbeak poro\xc4\x8den grajski gospod. Dekle je ob tem spoznanju omedlelo, v tej tegobi rodilo de\xc4\x8dka in umrlo. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik je zavrnil pla\xc4\x8dilo, in skrbel za de\xc4\x8dka tako dolgo, da je postal duhovnik. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu tur\xc5\xa1kih vpadov koncem 15. stoletja so jo obzidali in je slu\xc5\xbeila kot protitur\xc5\xa1ki tabor._NEWLINE__NEWLINE_Zanimivost \xc5\xa1marnogorske cerkve je, da se opoldansko zvonjenje opravlja pol ure prej, to je ob enajsti uri in trideset minut. Zvonjenje se opravlja v spomin na odvrnitev tur\xc5\xa1kega napada._NEWLINE_V zvezi s tem dogodkom je ohranjeno \xc5\xa1e nekaj zgodb. _NEWLINE_Ena izmed legend, ki izhaja \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov tur\xc5\xa1kih vpadov govori, da naj bi se Turki odlo\xc4\x8dili, da bodo zavzeli tabor s cerkvijo, ki je \xc5\xa1\xc4\x8ditil ljudi in njihovo imetje. Zadali so si, da cerkev osvojijo pred poldnem, sicer se bodo enostavno obrnil in vrnil v Tur\xc4\x8dijo. To naj bi sli\xc5\xa1ala sv. Marija, ki se je prikazala ljudem v cerkvi in so ljudje v upanju, da se bo Turek dr\xc5\xbeal zare\xc4\x8denega zvonili pol ure prej. Turki so se dejansko obrnili in od\xc5\xa1li. V spomin zvon \xc5\xa1e danes bije pol ure pred poldnem._NEWLINE_Gotsko predhodnico, ki je imela dve ladji in je bilo v njej kar devet oltarjev, so potem, ko ni bilo ve\xc4\x8d tur\xc5\xa1ke nevarnosti, zamenjali s sedanjo, znamenito zaradi velikih baro\xc4\x8dnih kupol. Zidati so jo za\xc4\x8deli po na\xc4\x8drtih takrat najbolj cenjenega slovenskega stavbenika Gregorja Ma\xc4\x8dka leta 1711. Pri gradnji niso pomagali le farani Vodic, kamor \xc5\xbee od za\xc4\x8detkov sodi \xc5\xa0marna gora, ampak veliko okoli\xc4\x8danov z ljubljanskega, kamni\xc5\xa1kega in sor\xc5\xa1kega polja. V letu dni so postavili cerkev, vendar so jo urejali vse do leta 1729, ko jo je 31. maja posvetil takratni ljubljanski \xc5\xa1kof Feliks Schrattenbach._NEWLINE_Poleg arhitekture, so posebnost \xc5\xa1marnogorske cerkve njene slikarije. Vse so delo baro\xc4\x8dnega slikarja Matev\xc5\xbea Langusa. Tudi glavni oltar je Langus naslikal kar na steno, v vdolbini pa stoji milostni kip, ki je po baro\xc4\x8dnem obi\xc4\x8daju  oble\xc4\x8den. Prav posebej privla\xc4\x8dna in zanimiva je osrednja kupola, ki je Langus, kot je zapisal v pogodbi, ni poslikal zaradi zaslu\xc5\xbeka, ampak predvsem, da zadosti svoji sr\xc4\x8dni \xc5\xbeelji kar najlep\xc5\xa1e okrasiti priljubljeno romarsko cerkev. Zanimiv je tudi napis, ki ga je naredil slikar v slovenskem jeziku: \xc2\xbbS pomozhjo romarjov so g. Jernej Arko, fajmo\xc5\xa1ter u Vodizah in g. Anton Jamnik, duhovnik tukej, vneti za \xc4\x8dast Marije in lepoto te zerkve nevtrudno skrbeli, da sem malo kupolo in veliki oltar v leta 1842. velko kupolo pa v leta 1846 in 1847 smalal. Matevsh Langus iz Kamnjegorize na Gorenskim.\xc2\xab Na\xc5\xa1 pesnik France Pre\xc5\xa1eren je ve\xc4\x8dkrat obiskal strica Jakoba, od 1830 do 1837 duhovnika na \xc5\xa0marni gori, ki je na njej tudi pokopan. _NEWLINE_Pod \xc5\xa0marno goro (med Tacnom in \xc5\xa0martnim) je 22. julija 1941 po\xc4\x8dila prva partizanska pu\xc5\xa1ka, kar se je nekdaj praznovalo kot Dan vstaje slovenskega naroda. Druga svetovna vojna je \xc5\xa0marno goro prepletla s \xc5\xa1tevilnimi potmi in bunkerji, ki so jih postavili vojaki. Po koncu vojne so se mnoge poti ponovno zarasle, od bunkerjev pa danes tudi ni ve\xc4\x8d ve\xc4\x8djih sledi.\n_START_SECTION_\nPoti na \xc5\xa0marno goro z opisanimi dostopi\n_START_PARAGRAPH_\nZa vzpon na \xc5\xa0marno goro ali Grmado lahko izbiramo med ve\xc4\x8d kot 50 izhodi\xc5\xa1\xc4\x8di, izbrani so le najbolj obljudeni. Vsa izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da le\xc5\xbeijo tik na nivojem Save, to je dobrih 300 metrov nad morjem; torej je do vrha okoli 350 metrov vi\xc5\xa1inske razlike; nekoliko vi\xc5\xa1je je le Zavrh. Po planinskih ocenah rabi povpre\xc4\x8den planinec za 400 m vi\xc5\xa1inske razlike pribli\xc5\xbeno eno uro, kar seveda velja za ve\xc4\x8durno hojo s polnim nahrbtnikom in vso planinsko opremo. Po drugi strani pa vrhunski gorski teka\xc4\x8d in kolesar zmoreta vzpon na \xc5\xa0marno goro v slabih 12 minutah. Zato so namenoma izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni vsi podatki o \xc4\x8dasih potrebnih za vzpone posameznih poteh. V nadaljevanju navedene poti so o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dene tako kot na zemljevidu.'