b'\n_START_ARTICLE_\nCirilica\n_START_PARAGRAPH_\nCir\xc3\xadlica je abecedna pisava, ki jo za zapis uporablja sedem slovanskih jezikov (bolgarski, makedonski, srbski, ruski, beloruski, ukrajinski in rusinski), do nedavnega pa tudi mongol\xc5\xa1\xc4\x8dina, moldav\xc5\xa1\xc4\x8dina v Transnistriji ter vrsta neslovanskih jezikov na ozemlju Ruske federacije in nekdanje Sovjetske zveze._NEWLINE_Cirilica je naslednica glagolice, pisave, ki sta jo v 9. stoletju razvila meniha Ciril in Metod, da bi Sveto pismo pribli\xc5\xbeala slovanskim ljudstvom na Balkanskem polotoku. \xc4\x8crke glagolice so precej zapletene, zato so jo u\xc4\x8denci Cirila in Metoda v glavnem nehali uporabljati. Glagolica se je ohranila le v zahodnem delu balkanskega polotoka - na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slovenije in Hrva\xc5\xa1ke. Drugod je glagolico nadomestila cirilica. Oblika ve\xc4\x8dine \xc4\x8drk cirilice izvira iz gr\xc5\xa1ke pisave, nekatere \xc4\x8drke pa so ohranile svojo glagoli\xc5\xa1ko podobo (npr. \xc5\xa1umniki, ki jih gr\xc5\xa1ka pisava ne pozna). S svojim imenom cirilica zaznamuje prispevek sv. Cirila pri ustvarjanju glagolice in s tem posredno cirilice._NEWLINE_Nekatere \xc4\x8drke cirilice so enake kot v latinici. Lo\xc4\x8diti je treba \xc2\xbbprave prijatelje\xc2\xab, tj. \xc4\x8drke, ki imajo tudi enako ali podobno glasovno vrednost, in la\xc5\xbene prijatelje, tj. \xc4\x8drke, ki so po izgledu podobne, a imajo druga\xc4\x8dno glasovno vrednost. Pravi prijatelji so cirilske \xc4\x8drke: A, E, K, M, O, T ter I in J (kjer jih uporabljajo). La\xc5\xbeni prijatelji pa so \xc4\x8drke: B, H, P, C, Y in X.\n_START_SECTION_\nZastopanost cirilice v svetu\n_START_PARAGRAPH_\nCirilica je danes zastopana v naslednjih dr\xc5\xbeavah: Rusija, Belorusija, Ukrajina, Srbija (poleg latinice), Makedonija, Bosna in Hercegovina (poleg latinice), \xc4\x8crna gora (poleg latinice), Bolgarija, Kazahstan, Kirgizistan, Tad\xc5\xbeikistan in Mongolija (zadnje 4 histori\xc4\x8dno).'