b'\n_START_ARTICLE_\nFonem\n_START_PARAGRAPH_\nFon\xc3\xa9m (starogr\xc5\xa1ko \xcf\x86\xcf\x8e\xce\xbd\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb1: ph\xc5\x8dn\xc4\x93ma - glas, z glasom izre\xc4\x8den) ali gl\xc3\xa1snik je najmanj\xc5\xa1a glasovna enota, s katero govorci dolo\xc4\x8denega jezika razlikujejo pomen besed. S spremembo enega fonema v besedi vedno dobimo drugo besedo ali pa postane beseda nerazpoznavna. Istemu fonemu lahko v posameznem jeziku ustreza ve\xc4\x8d glasov, ki jih imenujemo alofoni. Izraz prihaja iz stukturalne fonologije. Velikokrat foneme zapisujemo z eno \xc4\x8drko, kar pa sploh ni nujno. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini na primer fonemu /v/ ustrezajo \xc5\xa1tirje glasovi: zobnoustni\xc4\x8dni v, dvoglasni u ter zvene\xc4\x8di in nezvene\xc4\x8di ustni\xc4\x8dnoustni\xc4\x8dni w._NEWLINE_V strukturalni fonologiji foneme pi\xc5\xa1emo med po\xc5\xa1evnicami /k/, glasove pa v oglatih oklepajih [k]._NEWLINE_Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina ima 29 fonemov, od tega 8 samoglasnikov in 21 soglasnikov:_NEWLINE_Slovenski samoglasniki: /a/, /e/, /\xc9\x9b/, /\xc9\x99/, /i/, /o/, /\xc9\x94/, /u/_NEWLINE_Ozki e in o ozna\xc4\x8dujemo z malima tiskanima \xc4\x8drkama, \xc5\xa1iroki e z \xc6\x90, \xc5\xa1iroki o z \xc6\x86, znak \xc6\x8f pa je uporabljen za polglasnik. Po \xc5\xa1tevilu soglasnikov je sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena med srednje bogate jezike. Inuktitu\xc5\xa1\xc4\x8dina, jezik Eskimov, pozna le tri samoglasnike, /i/, /a/ in /u/, v nekaterih ina\xc4\x8dicah pa celo samo dva (nepreverjeno). Najbogatej\xc5\xa1i s samoglasniki je jezik\xc2\xa0!xu~, ki ga govorijo prebivalci pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Kalahari iz ljudstva Kojsancev. Jezik\xc2\xa0!xu~ ima 24 samoglasnikov in kar 117 soglasnikov, od tega 48 klikov._NEWLINE_Slovenski soglasniki: /p/, /t/, /k/, /b/, /d/, /g/, /f/, /h/, /v/, /j/, /l/, /r/, /c/, /\xc4\x8d/, /d\xc5\xbe/, /s/, /\xc5\xa1/, /z/, /\xc5\xbe/, /m/, /n/._NEWLINE_Angle\xc5\xa1\xc4\x8dina ima 40 fonemov. Polinezij\xc5\xa1\xc4\x8dina ima 11 fonemov, kojsan\xc5\xa1\xc4\x8dina pa 140._NEWLINE_Generativna fonologija zavra\xc4\x8da uporabo fonema in sorodnega pojma alofon, saj se oba nana\xc5\xa1ata na povr\xc5\xa1inske posplo\xc5\xa1itve, ki so nujno nepravilne. Tako recimo velja, da so zaporedja d + \xc5\xbe v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini mogo\xc4\x8da kot enoten glas [d\xc5\xbe], pa vendar ta ni mogo\xc4\x8d v besedi de\xc5\xbeevati, kakor bi pri\xc4\x8dakovali (*d\xc5\xbeevati ni mogo\xc4\x8da oblika).'