b'\n_START_ARTICLE_\nWilliam Cranch Bond\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBond je izhajal iz revne dru\xc5\xbeine, zato je bil dele\xc5\xbeen le skromne izobrazbe in je delal v urarski delavnici. Njegov o\xc4\x8de William Bond se je po neuspe\xc5\xa1nem poslovnem tveganju za\xc4\x8del ukvarjati z urarstvom. Bond je svojo prvo uro izdelal pri svojih petnajstih. S\xc4\x8dasoma je prevzel o\xc4\x8detov urarski posel in tudi sam postal dober urar._NEWLINE_Leta 1806 je opazoval popolni Son\xc4\x8dev mrk in od takrat naprej ga je zanimala le \xc5\xa1e astronomija. Bil je samouk. \xc5\xa0tiri leta kasneje je Univerza Harvard hotela zgraditi svoj observatorij. Na njihovo \xc5\xbeeljo je Bond leta 1815 od\xc5\xa1el v Anglijo, da bi si observatorije ogledal, in ob vrnitvi predlo\xc5\xbeil svoje poro\xc4\x8dilo. Medtem si je poleg hi\xc5\xa1e zgradil svoj zasebni observatorij, ki je bil za dana\xc5\xa1nje razmere dokaj skromen, a vendar najbolj\xc5\xa1i, kar jih je bilo takrat v Ameriki._NEWLINE_18. julija 1819 se je Bond v Kingsbridgeu v Devonu poro\xc4\x8dil s svojo prvo sestri\xc4\x8dno Selino Cranch, ki mu je rodila \xc5\xa1tiri sinove in dve h\xc4\x8deri._NEWLINE_Bond je postal prvorazredni opazovalec. Leta 1825 se mu je rodil sin George, ki je \xc5\xbee v zgodnji mladosti sodeloval z o\xc4\x8detom. Po Selinini smrti leta 1831 se je Bond poro\xc4\x8dil z njeno starej\xc5\xa1o sestro Mary Roope Cranch._NEWLINE_Z Harvarda so ga leta 1839 povabili, naj preseli svoj observatorij na univerzo. Univerza je priznala njegovo delo. Otvoritev je bila leta 1844. Leto prej je svetli komet pritegnil pozornost javnosti, tako da je observatorij z denarno pomo\xc4\x8djo 25.730 $ za\xc4\x8denjal postajati prvovrstna ustanova. Bond je oblikoval zgradbo in opazovalni del. Oba sta \xc5\xa1e vedno delujo\xc4\x8da. Observatorij so opremili s prvim ve\xc4\x8djim ameri\xc5\xa1kim daljnogledom, 380 mm refraktorjem, zgrajenim v Nem\xc4\x8diji, in Bond je postal njegov prvi predstojnik. Daljnogled je bil tedaj najve\xc4\x8dji na svetu, prvi\xc4\x8d pa je za\xc4\x8del delovati 24. junija 1847, ko so ga usmerili v Luno. Velikodu\xc5\xa1no so mu dovolili, da je opravljal svoje delo brez pla\xc4\x8dila, kar je tudi storil. Kmalu so se za\xc4\x8dela vrstiti odkritja. Leta 1848 sta Bonda neodvisno od Lassella odkrila Saturnov 7. (8.) satelit Hiperion._NEWLINE_V letu 1850 sta neodvisno od Dawesa in Galleja odkrila Saturnov temnej\xc5\xa1i \xc5\xa1ibek polprosojni (ten\xc4\x8di\xc4\x8dni, semitransparenten) tretji obro\xc4\x8d (kolobar) C, ki le\xc5\xbei bli\xc5\xbee kot oba glavna obro\xc4\x8da A in B. Tudi Lassell ga je neodvisno od njiju in Daviesa odkril le nekaj dni pozneje. Da ima Saturn ve\xc4\x8d obro\xc4\x8dev je kasneje pojasnil Kirkwood. Skozi ta obro\xc4\x8d se vidijo zvezde, kar ka\xc5\xbee, da ni iz trdne snovi. Maxwell je na podlagi teoreti\xc4\x8dnih razmi\xc5\xa1ljanj predlagal, da velja to tudi za druga dva tedaj poznana obro\xc4\x8da A in B. Bonda sta se za\xc4\x8dela ukvarjati z astrofotografijo. Istega leta v no\xc4\x8di od 16. na 17. julij sta Bond in Whipple prva naredila dagerotipijo Vege v Liri. Vsega skupaj so Bonda in Whipple posneli med 200 do 300 fotografij nebesnih teles._NEWLINE_Leta 1851 sta Bonda posnela odli\xc4\x8dne slike Lune. Slike Lune so bile velika senzacija na Veliki razstavi v Londonu._NEWLINE_Skupaj s F. Whipleyem sta leta 1857 posnela prvi dvojni zvezdi Mizar v Velikem medvedu. Ko je William umrl, ga je kot predstojnika Observatorija Harvardovega kolid\xc5\xbea (Harvard College Observatory) nasledil George in tam med drugim odkril 11 kometov.'