b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenske Konjice\n_START_SECTION_\nOblike zapisanega imena\n_START_PARAGRAPH_\nGvniwiz (1165), Goniwich (1181), Gonwice (1185), Gonewitz (1293), Ganabitz (1321), Ganawicz (1323), Gonebitz (1337), Goniwicz (1365), Gombic, Gonowitz (1377), Gambicz (1404), Gonwicz (1423), Gannobicz (1434), Gonobitz (1455), Gonowizz (1485)... Iz teh poimenovanj se je postopoma izoblikovalo slovensko ime Konjice.\n_START_SECTION_\nSlovanska poselitev\n_START_PARAGRAPH_\nV osemdesetih letih 6. stoletja se tod pri\xc4\x8dnejo naseljevati Slovani, ki v letih 587\xe2\x80\x93591 zasedejo celotno zgornje Posavje in zgornje Podravje. Po izgubi slovanske oz. karantanske samostojnosti je ozemlje pre\xc5\xa1lo pod frankovsko oblast velikega rimsko-nem\xc5\xa1kega cesarstva, ob koncu 10. stoletja pa v last savinjskih mejnih grofov.\n_START_SECTION_\nPaolo Santonino\n_START_PARAGRAPH_\nO svojem obisku v Konjicah (Gonabitz) ko se je 11. maja 1485 tu ustavilo odposlanstvo oglejskega patriarha, je Paolo Santonino v svoj popotni dnevnik (COBISS) zapisal, da je \xc5\xa1kofa s spremstvom sprejel tedanji \xc5\xbeupnik in arhidiakon Valentin (Fabri), opisal je utrjeno \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de z dvema stolpoma. Navedel je, da je imela tedaj \xc5\xbeupnija kar petindvajset podru\xc5\xbenic, bogata polja in svoje vinograde z izvrstnim pridelkom. Iz njegovega popotnega dnevnika izvemo, da je imel konji\xc5\xa1ki arhidiakon v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du in drugod zaposlenih triin\xc5\xa1tirideset oseb, od tega devet duhovnikov v \xc5\xbeupnijski slu\xc5\xbebi. Ni se mogel izogniti niti opisu vseh jedi s katerimi so bili postre\xc5\xbeeni tako \xc5\xa1kof kot spremstvo, o ve\xc4\x8derji 13. maja pa je dodal, da je bila \xc5\xa1e prijetnej\xc5\xa1a, saj je gostitelj poskrbel za glasbeno spremstvo dveh igralcev na pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, enega z ve\xc4\x8djo in drugega z manj\xc5\xa1o. Santonino je ponovno obiskal Konjice 27. maja 1485, ko je zapisal, da so pri ma\xc5\xa1i peli izvrstni glasbeniki. Tedaj je \xc5\xa1kof s spremstvom obiskal tudi Konji\xc5\xa1ki grad, imel tega dne v Konjicah birmo, ob ve\xc4\x8derji v \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du pa so hvalnice in himne prepevali cerkveni pevci pod vodstvom u\xc4\x8ditelja, med katerimi so bili zelo verjetno tudi u\xc4\x8denci. V Konjicah v drugi polovici 15. stoletja v cerkvi ni bilo orgel, saj bi jih Santonino najbr\xc5\xbe omenil, kot je to ob obisku Kamnika. Da Konjice niso na seznamu glasbenih teles 16. stoletja, je treba skoraj gotovo pripisati le nepoznavanju ali pa izgubi zgodovinskih virov.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nKoncem srednjega veka (ok. 1490) je bilo v trgu okoli 40 hi\xc5\xa1, leta 1570 pa okoli 50. Med Slovenskim kme\xc4\x8dkim uporom leta 1515 so v trgu zborovali uporni kmetje, ki so izbrali 300-\xc4\x8dlansko vodstvo , to je peticijo z dvanajstimi zahtevami poslalo de\xc5\xbeelnemu glavarju in posredno cesarju na Dunaju. V dobi reformacije je v trgu bival predikant. Ob tradicionalnih agrarnih panogah je prebivalstvo \xc5\xbeivelo od prometa, gostinstva, obrti in trgovine._NEWLINE_V 17. in 18. stoletju (1615, 1616, 1765, 1786) _NEWLINE_je v trgu izbruhnilo ve\xc4\x8d po\xc5\xbearov. _NEWLINE_Ob velikem po\xc5\xbearu leta 1786 so ljudje za obnovo trga uporabili gradbeni material \xc5\xbee opustele \xc5\xbdi\xc4\x8dke kartuzije.\xc2\xa0_NEWLINE_V obdobju po Mar\xc4\x8dni revoluciji je narodnostno prebujanje leta 1869 vzpodbudilo v Konjicah ustanovitev Slovenskega katoli\xc5\xa1kega politi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva, nato \xc5\xa1e hranilnice in posojilnice. To so bili \xc4\x8dasi napetosti med nem\xc5\xa1kimi in slovenskimi prebivalci.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde takoj po zasedbi Konjic med  drugo svetovno vojno je nem\xc5\xa1ki okupator iz Konjic ve\xc4\x8dinoma v Srbijo izgnal domala vso inteligenco (duhovnike, u\xc4\x8ditelje, izobra\xc5\xbeence, zavedne Slovence), pri \xc4\x8demer so pomagali pripadniki lokalnega Kulturbunda.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenske Konjice se nahajajo ob severnem vzno\xc5\xbeju apnen\xc4\x8daste Konji\xc5\xa1ke gore, na prehodu naplavne ravnice ob Dravinji v vinorodno terciarno gri\xc4\x8devje, pod ju\xc5\xbenimi obrobji podpohorskega dela Dravinjskih goric._NEWLINE_Naselje s sklenjeno pozidavo se je razvilo ob desnem bregu reke Dravinje, na ledenodobni terasi in na vr\xc5\xa1aju pod Konji\xc5\xa1ko goro. Srednjeve\xc5\xa1ko jedro naselja je Stari trg, z enonadstropnimi tr\xc5\xa1kimi hi\xc5\xa1ami, katerega osrednji tr\xc5\xa1ki prostor je raz\xc5\xa1irjena cesta, ki se vzpenja ob potoku na desnem bregu Dravinje, od katerega se proti zahodu odcepita Celjska in \xc5\xa0olska cesta. Novej\xc5\xa1i deli naselja so nastali na poplavni ravnici Dravinje, proti severu se naslanjajo na prisojna in polo\xc5\xbena gri\xc4\x8devnata pobo\xc4\x8dja goric med \xc5\xa0kalcami in Ve\xc5\xa1enikom. V za\xc4\x8detku 80. let minulega stoletja so bili mestnemu naselju priklju\xc4\x8deni Prevrat in deli primestnih naselij Zgornja Pristava, Ve\xc5\xa1enik, Blato in Bezina. Naselje z mestnim zna\xc4\x8dajem se danes ob magistralni cesti proti Zre\xc4\x8dam in Stranicam raz\xc5\xa1irja z naseljema Spodnje Preloge in Ze\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nLokalna klima v Slovenskih Konjicah je me\xc5\xa1anica subpanonske in predalpske. V subpanonski Sloveniji so temperature za nekaj stopinj vi\xc5\xa1je kot v predalpski, manj pa je padavin. Iz reliefa je razvidno, da Konji\xc5\xa1ka gora in Pohorje varujeta Dravinjsko dolino pred neposrednimi vremenskimi vplivi, ki prihajajo z zahoda. Zato je celotna dolina Dravinje v nekak\xc5\xa1nem zati\xc5\xa1ju in ima ugoden klimatski polo\xc5\xbeaj. To\xc4\x8da in sodra v dolini nista pogosta, ugodna pa je tudi majhna koli\xc4\x8dina megle, ki je prav tako pogojena z dolinskim reliefom._NEWLINE_Neugoden vpliv ima Konji\xc5\xa1ka gora, ki predvsem ju\xc5\xbenim delom naselja in okolice jemlje jutranje in ve\xc4\x8derno sonce._NEWLINE_V Dravinjski dolini vetrovi v vi\xc5\xa1jih predelih neprestano pihajo, se pri tem adiabatno segrevajo ter pove\xc4\x8dini pre\xc5\xbeenejo meglo, tudi na splo\xc5\xa1no so vetrovi tukaj pogosti. Dolgoletna povpre\xc4\x8dna letna temperatura v Konjicah zna\xc5\xa1a 9,5 \xc2\xa0\xc2\xb0C, kar je povpre\xc4\x8dje, odkar se merijo temperature. _NEWLINE_V opazovalnem obdobju 1936-1975 je bila v Konjicah najvi\xc5\xa1ja zabele\xc5\xbeena temperatura 35,0 \xc2\xa0\xc2\xb0C,\n_START_SECTION_\nVremenske neprilike\n_START_PARAGRAPH_\n9. avgusta 2004, v ponedeljek pozno popoldne, je Konjice z okolico zajelo neurje z mo\xc4\x8dno to\xc4\x8do, ki je razkrilo ali uni\xc4\x8dilo strehe ve\xc4\x8dine stavb. To\xc4\x8da je po\xc5\xa1kodovala \xc5\xa1tevilna na prostem parkirana vozila in drevje, povsem uni\xc4\x8dila povrtnine in polj\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSrednjeve\xc5\xa1ko jedro naselja je Stari trg, z enonadstropnimi tr\xc5\xa1kimi hi\xc5\xa1ami sklenjene pozidave, katerega osrednji tr\xc5\xa1ki prostor je raz\xc5\xa1irjena cesta, ki se vzpenja ob potoku na desnem bregu Dravinje. Starej\xc5\xa1e enonadstropne stavbe ka\xc5\xbeejo poznogotske oblike, najve\xc4\x8d pa jih je z zasnovo iz 19. stoletja, le fasade so ve\xc4\x8dinoma oblikovane v kasnej\xc5\xa1ih slogih, od renesanse, baroka, secesije, bidermajerja, neorenesanse..._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ka tr\xc5\xa1ka zasnova se je skozi stoletja ohranila, najpomembnej\xc5\xa1o, tudi obrambno vlogo pa je imel osrednji cerkveni prostor, saj naselbina ni imela obzidja. Nad\xc5\xbeupnijska cerkev z \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8dem in dvorec Trebnik so tudi edini ohranjeni objekti iz tega \xc4\x8dasa, tr\xc5\xa1ka srednjeve\xc5\xa1ka arhitektura pa je bila lesena in se zato ni mogla ohraniti, tudi zaradi pogostih po\xc5\xbearov. Prve ohranjene primerke tr\xc5\xa1ke arhitekture tako lahko spremljamo \xc5\xa1ele od 16. stoletja dalje, ko so les kot gradbeni material zamenjali s kamnom in kasneje z opeko. Slemena stavb potekajo sedaj vzporedno s komunikacijo, prvotno pa so bile orientirane nanjo ve\xc4\x8dinoma s svojimi zatrepnimi - stranskimi fasadami. Obrtna in/ali trgovska dejavnost, ki se je pove\xc4\x8dini vr\xc5\xa1ila v trgu, je narekovala tudi splo\xc5\xa1no stavbno zasnovo, s \xc5\xa1iritvijo na dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni strani (glavni stanovanjski objekt s pro\xc4\x8deljem na trg, dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni gospodarski/obrtni trakti, vrtovi). Taka podoba tr\xc5\xa1ke stavbe je v svojih zna\xc4\x8dilnih sestavinah ponekod ohranjena \xc5\xa1e danes, ohranjeni so ve\xc5\xbeni oboki z grebenastimi sosvodnicami, v manj\xc5\xa1i meri pa kamnose\xc5\xa1ki elementi (portali, okna, kovane okenske mre\xc5\xbee, ostanki renesan\xc4\x8dnih arkad).\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupni\xc5\xa1\xc4\x8de \xc2\xbbfarof\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nMarkantno \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de na koncu trga je renesan\xc4\x8dno prezidana gotska stavba, s starej\xc5\xa1o romansko zasnovo. Njegov severni trakt je bil prezidan v 15. stoletju. Drugi trije trakti s stebri\xc5\xa1\xc4\x8dnimi arkadami na notranjem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du in portalom so iz 1632. _NEWLINE_Ohranjeni so \xc5\xa1tevilni arhitekturni detajli, \xc5\xa1tukirani strop iz 1740 v jedilnici, v eni od soban v nadstropju pa poslikani leseni strop iz leta 1670, z groteskami, drolerijami, karikaturami, \xc5\xbeivalskimi podobami itd., ki je najstarej\xc5\xa1i tovrsten spomenik s povsem profano motiviko v Sloveniji. Obmo\xc4\x8dje okoli \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da in cerkve je bilo taborsko utrjeno. Stavba kaplanije/me\xc5\xbenarije je iz leta 1799.\n_START_SECTION_\nStari trg\n_START_PARAGRAPH_\nNa Starem trgu stoji Florijanovo znamenje, v zgornjem delu trga pa Marijino znamenje, delo kiparske delavnice doma\xc4\x8dina Franca Zamlika iz za\xc4\x8detka 18. stoletja. Starej\xc5\xa1e enonadstropne stavbe ka\xc5\xbeejo poznogotske oblike, najve\xc4\x8d pa jih je iz 19. stoletja._NEWLINE_Grb Tattenbachov z letnico 1630 ter grb, pripeljan z dvorca Goli\xc4\x8d, sta na ogled na stopni\xc5\xa1\xc4\x8du ob\xc4\x8dinske stavbe._NEWLINE_Malo izven obmo\xc4\x8dja Starega trga, na ulici Adolfa Tav\xc4\x8darja, je od starih beneficiatnih hi\xc5\xa1 ohranjen \xc2\xbb\xc5\xa0tok\xc2\xab\xc2\xa0(tudi \xc2\xbb\xc5\xa0tekl\xc2\xab), ki je v svojem jedru iz 17. stoletja, ob Celjski cesti pa poleg nedelujo\xc4\x8dega mlina propada tudi nekdanja pristava \xc5\xbei\xc4\x8dkega samostana.\n_START_SECTION_\nParki in vrtovi\n_START_PARAGRAPH_\nDvorec Trebnik se nahaja poleg dela nekdanjega parka z ribnikom in s posami\xc4\x8dnimi drevesi (t. i. eksotami), ki je imel ponekod baro\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti. Tudi dvorec Baronvaj na Prevratu obkro\xc5\xbeajo ostanki nekdanjega parka z velikimi drevesi._NEWLINE_Omembe vreden je tudi geometrijsko urejen vrt Pipu\xc5\xa1 v Pre\xc4\x8dni ulici, ob me\xc5\xa1\xc4\x8danski vili premo\xc5\xbenega tr\xc5\xbeana s konca 19. stoletja.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIz obrtne usnjarske tradicije se je razvila tovarna usnja, ki je po 2. svetovni vojni prerasla v usnjarsko-kemi\xc4\x8dni kombinat KONUS, ki je svoj konec do\xc5\xbeivel z razpadom nekdanjega jugoslovanskega skupnega trga in novih gospodarskih razmer v tranziciji._NEWLINE_Po letu 1950 so se v Konjicah razvili tudi obrati lesne, gradbene, kovinske in strojne industrije.\n_START_SECTION_\nSejmi\n_START_PARAGRAPH_\nTrg Konjice je bil med tr\xc5\xbeani in okoli\xc5\xa1kim prebivalstvom znan tudi po sejmih. V zvezi s konji\xc5\xa1kimi sejmi v Pokrajinskem muzeju v Mariboru hranijo listino iz leta 1785, s katero je cesar Jo\xc5\xbeef II. na pro\xc5\xa1njo sodnika konji\xc5\xa1kega trga potrdil tr\xc5\xbeanom dva \xc5\xbeivinska sejma, in sicer na veliki \xc4\x8detrtek ter na praznik Janeza Krstnika (24. junij). _NEWLINE_Z drugo listino iz leta 1811 je cesar Franc I. konji\xc5\xa1kim tr\xc5\xbeanom oba sejma ponovno potrdil. Poleg tega so tr\xc5\xbeani takrat dobili pravico do \xc5\xa1e enega letnega sejma, ki naj bi bil 3. oktobra. V zvezi s tem sejmom je listina dolo\xc4\x8dala, da se sejem v primeru sovpadanja z zapovedanim praznikom prestavi na naslednji dan._NEWLINE_Leta 1838 je cesar Ferdinand I. trgu Konjice podelil pravico zgolj do dveh letnih in \xc5\xbeivinskih sejmov in ne treh, kot je veljalo dotedaj. Listina je dolo\xc4\x8dala tudi sejemska dneva, in sicer na dan 3. oktobra in na praznik sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Ksaverija (3. decembra). _NEWLINE_Na pro\xc5\xa1njo tedanje tr\xc5\xa1ke ob\xc4\x8dine (Marktgemainde Gonobitz) je isti cesar leta 1848 z listino Konjicam podelil tri letne in \xc5\xbeivinske sejme, in sicer na prvi ponedeljek po prazniku sv. Jurija, na sredo po peti velikono\xc4\x8dni nedelji ter na praznik sv. Ignacija (31. julija)._NEWLINE_Danes v Slovenskih Konjicah sejmi\xc5\xa1\xc4\x8da in \xc5\xbeivinskih sejmov na njem ni ve\xc4\x8d, ohranila pa sta se dva tradicionalna letna sejma, ki sta organizirana na Starem in Mestnem trgu. Prvega decembra lokalno komunalno podjetje organizira tradicionalni Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kov sejem, v \xc4\x8detrtek pred Veliko no\xc4\x8djo pa Velikono\xc4\x8dni sejem.\n_START_SECTION_\nZgodovina \xc5\xa1olstva na Konji\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nZelo zgodaj so Konjice dobile \xc5\xa1olo, ki je verjetno delovala v okviru \xc5\xbeupnije, ter je bila leta 1763 na novo ustanovljena. Po letu 1869, ko so v Avstriji sprejeli zakon o splo\xc5\xa1ni \xc5\xa1olski obveznosti, je vedno ve\xc4\x8d otrok obiskovalo \xc5\xa1ole. _NEWLINE_Konji\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola pri cerkvi je bila sprva enorazredna (1763), potem dvorazredna (1818), trirazredna (1850), od leta 1867 \xc5\xa1tirirazredna in od leta 1875 petrazredna. Od leta 1797 dalje je \xc5\xa1olska oblast od u\xc4\x8diteljev poleg znanja nem\xc5\xa1kega jezika, zahtevala tudi znanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. V drugi polovici 19. stoletja je \xc5\xa1olski nadzornik Nerat, zaveden Slovenec, konji\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo uspel posloveniti tako, da je v njegovem \xc4\x8dasu v ni\xc5\xbejih razredih potekal pouk izklju\xc4\x8dno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, v vi\xc5\xa1jih razredih pa so imeli nekaj ur nem\xc5\xa1kega jezika.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo nem\xc5\xa1kega dela Konji\xc4\x8danov je de\xc5\xbeelni \xc5\xa1olski svet leta 1893 odlo\xc4\x8dil, da se enotna konji\xc5\xa1ka ljudska \xc5\xa1ola deli na dve \xc5\xa1oli. Tako so Konjice imele do ustanovitve kraljevine SHS petrazredno me\xc5\xa1ano ljudsko \xc5\xa1olo s slovenskim poukom in dvorazredno me\xc5\xa1ano ljudsko \xc5\xa1olo z nem\xc5\xa1kim poukom. Nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola (Deutsche Volksschule) se je iz \xc2\xbbstare \xc5\xa1ole\xc2\xab\xc2\xa0preselila najprej v prostore stare po\xc5\xa1te, v kasnej\xc5\xa1o Wagnerjevo hi\xc5\xa1o. Leta 1896 so v Konjicah za\xc4\x8deli graditi in leta 1897 ob Dravinji odprli novo, tedaj moderno \xc5\xa1ulferajnsko \xc5\xa1olsko stavbo, v kateri je nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola delovala do konca prve svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nDekli\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nV novi dr\xc5\xbeavi so v stavbo ukinjene nem\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole namestili slovensko dekli\xc5\xa1ko ljudsko \xc5\xa1olo, ki so jo leta 1335 preimenovali v Dr\xc5\xbeavno dekli\xc5\xa1ko narodno \xc5\xa1olo v Slovenskih Konjicah, ter je delovala vse do 29. marca 1941, ko je bil zaradi nem\xc5\xa1ke okupacije brzojavno ukinjen pouk.\n_START_SECTION_\nMe\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola (Ni\xc5\xbeja gimnazija)\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1938 so v stavbi Dekli\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole tri u\xc4\x8dilnice z zbornico namenili tudi za novoustanovljeno Me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo, ki so jih v Kraljevini Jugoslaviji ustanavljali v ve\xc4\x8djih naseljih (mestih in trgih), ter so bile del obveznega osemletnega osnovnega \xc5\xa1olstva. \xc5\xa0ola je delovala vse do 29. marca 1941, ko je bil zaradi nem\xc5\xa1ke okupacije brzojavno ukinjen pouk.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ko okupacijsko \xc5\xa1olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSredi maja 1941 so Nemci ustanovili svojo nem\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo z imenom Hauptschule Gonobitz, v kateri se je v \xc4\x8dasu okupacije \xc5\xa1tevilo vpisanih otrok gibalo okoli 200. Ob bli\xc5\xbeujo\xc4\x8dem propadu tretjega rajha so okoli 1. aprila 1945 nem\xc5\xa1ko me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo v Konjicah zaprli, u\xc4\x8ditelji pa so pobegnili v Avstrijo.\n_START_SECTION_\nPovojno \xc5\xa1olstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleti 1945 so bile me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole v vsej dr\xc5\xbeavi ukinjene in spremenjene v dr\xc5\xbeavne ni\xc5\xbeje gimnazije, v \xc5\xa1olskem letu 1950/51 pa je bilo ponovno uvedeno osemletno osnovno\xc5\xa1olsko \xc5\xa1olanje. _NEWLINE_S \xc5\xa1olsko reformo je bila 31. avgusta 1957 v Konjicah ukinjena Dr\xc5\xbeavna ni\xc5\xbeja gimnazija in ustanovljena popolna osemletka, ki je zdru\xc5\xbeila osnovno \xc5\xa1olo in ni\xc5\xbejo gimnazijo. S kon\xc4\x8danim \xc5\xa1olskim letom 1957/58 je ni\xc5\xbeja gimnazija v Konjicah zaklju\xc4\x8dila dvoje dvajsetletno delo. Vse od leta 1938, ko je bila ustanovljena kot me\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola, jo je, razen za \xc4\x8dasa okupacije, vodil zaslu\xc5\xbeni ravnatelj Jo\xc5\xbee Novak.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo v Slovenskih Konjicah danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes v mestu delujejo gimnazija in tri osnovne \xc5\xa1ole: Osnovna \xc5\xa1ola pod goro, Osnovna \xc5\xa1ola v parku in Osnovna \xc5\xa1ola ob Dravinji.\n_START_SECTION_\nZgodovina zdravstva na Konji\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nKonji\xc5\xa1ka podru\xc5\xbenica Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea, je dala leta 1897 na Prevratu postaviti bolni\xc5\xa1nico \xc2\xbbChristiane Lazarett\xc2\xab, imenovano po predsednici Avstro-ogrskega Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea Christiani Habsburg. V njej so bili interni in kirur\xc5\xa1ki oddelek ter kapela. _NEWLINE_Baron Vay de Vaya se je odlo\xc4\x8dil pri bolni\xc5\xa1nici na svoje stro\xc5\xa1ke zgraditi \xc5\xa1e drugo stavbo, namenjeno bolnikom z nalezljivimi boleznimi. Ta stavba je bila odprta in blagoslovljena 18. julija 1908, obsegala je tudi kuhinjo in bivali\xc5\xa1\xc4\x8de za usmiljene sestre sv. Vincencija Pavelskega, ki so stregle bolnikom in jih negovale. Zdravni\xc5\xa1ko oskrbo so opravljali konji\xc5\xa1ki zdravniki. Med prvo svetovno vojno so v bolni\xc5\xa1nico sprejemali predvsem ranjene vojake. Ker so bile kapacitete za ranjence premajhne, so odprli tudi Lazarett \xc5\xa1t. 2, ki se je nahajal v stari stavbi dana\xc5\xa1nje Osnovne \xc5\xa1ole Pod goro. Delovanje bolni\xc5\xa1nice so ukinili s pri\xc4\x8detkom druge svetovne vojne .\n_START_SECTION_\nCestne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei ob prometnem kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, z magistralno cesto Celje - Maribor se spajajo krajevne ceste, ki Dravinjsko dolino povezujejo z jugovzhodnim Pohorjem, Mislinsko dolino in Koro\xc5\xa1ko._NEWLINE_Avtocesta  poteka 3,5\xc2\xa0km vzhodno od mesta, v bli\xc5\xbeini Tepanja je uvoz/izvoz Slovenske Konjice.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0portno letali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini Lo\xc4\x8d se nahaja \xc5\xa1portno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Slovenske Konjice\n_START_SECTION_\nSokoli in Orli\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred prvo svetovno vojno so v Slovenskih Konjicah delovali tako Sokoli kot Orli, ki so bili nosilci \xc5\xa1portnega, pa tudi kulturnega in dru\xc5\xbeabnega \xc5\xbeivljenja na konji\xc5\xa1kem. Z obnovitvijo teh dveh dru\xc5\xa1tev po prvi vojni so se ponovno pri\xc4\x8dele \xc5\xbeivahne \xc5\xa1portne in rekreacijske dejavnosti, obe konji\xc5\xa1ki dru\xc5\xa1tvi sta bili ponovno ustanovljeni leta 1919, Sokoli v avgustu, Orli pa samo en mesec dni kasneje, in sicer oboji na Brinjevi gori._NEWLINE_Sokoli so svoje prostore imeli v nekdanjem Narodnem domu, kjer so imeli v pritli\xc4\x8dju prostore za rekreacijo, v nadstropju dvorano, na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du ob Dravinji pa letno telovadi\xc5\xa1\xc4\x8de. Konji\xc5\xa1ki Orli so imeli svoje prostore sprva v nekdanji de\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli pri cerkvi, telovadi\xc5\xa1\xc4\x8de pa na gra\xc5\xa1\xc4\x8dinski njivi pri dvorcu Trebnik, tedaj Windischgraetz. Prizadevanja po ustreznih prostorih so se jim uresni\xc4\x8dila z gradnjo katoli\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tvenega doma, sedanje dvorane Konji\xc4\x8danka. Njihova vadba je potekala po ustaljenem vrstnem redu, najprej proste vaje (pa tudi redovne, s katerimi so nastopali na javnih nastopih), vaje na raznih orodjih, igre z \xc5\xbeogo, pa tudi borilne vaje. Poleg teh \xc5\xa1portov so gojili tudi atletiko, ki je bila ena od sestavin tekmovanja v orodni telovadbi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0portno dru\xc5\xa1tvo Slovenske Konjice\n_START_PARAGRAPH_\nTak na\xc4\x8din vadbe pa ni bil po volji mladine, zato so bila leta 1933 tedanjemu srezu predlo\xc5\xbeena pravila novega \xc5\xa1portnega dru\xc5\xa1tva (SK Konjice), katerega pobudnika sta bila Ivan Kro\xc5\xa1l in Franjo Bertoncelj. Pravila so bila potrjena \xc5\xa1ele leto kasneje, prvi ob\xc4\x8dni zbor je bil 27. avgusta 1934. Dru\xc5\xa1tvo oz. klub je imel dve sekciji, nogometno je vodil Ivan Kro\xc5\xa1l, ki je bil tudi nogometni sodnik, kolesarsko pa Franjo Bertoncelj, ki se je aktivno ukvarjal s tem \xc5\xa1portom. 30. septembra 1934 so organizirali prvi \xc2\xbb\xc5\xa1portni dan\xc2\xab, katerega sestavni del je bila kolesarska dirka, tekma v hazeni, (razli\xc4\x8dici sedanjega rokometa), med SK Ilirijo iz Ljubljane in SK Ptuj ter nogometna tekma med SK Konjice in SK Bo\xc4\x8d iz Polj\xc4\x8dan, v kateri so zmagali gostje. _NEWLINE_Zaradi neugodnih prometnih povezav se klub ni vklju\xc4\x8dil v prvenstvena tekmovanja tedanje nogometne zveze oz. v ligo.'