b'\n_START_ARTICLE_\nAntarkti\xc4\x8dni polotok\n_START_PARAGRAPH_\nAntarkti\xc4\x8dni polotok je velik polotok na zahodni Antarktiki, najbolj izstopajo\xc4\x8d polotok te celine, ki se razteza od to\xc4\x8dke na celini nekoliko ju\xc5\xbeneje od Eklundovih otokov do Adamsovega rta v Weddellovem morju, v zra\xc4\x8dni razdalji pribli\xc5\xbeno 1300 km. Oblivata ga Bellingshausnovo morje na zahodu in Weddelovo morje na vzhodu. Severno od Adamsovega rta le\xc5\xbeijo Ju\xc5\xbeni Shetlandski otoki, naprej proti severu prek Drakovega preliva pa 1000 km oddaljena Ognjena zemlja v Ju\xc5\xbeni Ameriki._NEWLINE_Povr\xc5\xa1je je gorato, z najvi\xc5\xa1jimi vrhovi prek 3000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, ve\xc4\x8dino ozemlja pa prekriva trajni ledeni pokrov. Pod njim je Antarkti\xc4\x8dni polotok v resnici niz otokov, ki jih lo\xc4\x8dujejo ni\xc5\xbeji deli povr\xc5\xa1ja pod ravnjo morske gladine, vendar ga obi\xc4\x8dajno obravnavamo kot enoten del celine, saj ledeni pokrov povsod sega do kamnite podlage._NEWLINE_Zaradi severne lege (skrajni del sega \xc4\x8dez ju\xc5\xbeni te\xc4\x8dajnik in v obro\xc4\x8d zahodnih vetrov nad Ju\xc5\xbenim oceanom), izpostavljenosti in razmeroma majhne povr\xc5\xa1ine je tu podnebje ob\xc4\x8dutno toplej\xc5\xa1e kot na vzhodu Antarktike, zadnja desetletja pa skrb zbujajo spremembe podnebja; ozra\xc4\x8dje v tem delu se segreva pet- do desetkrat hitreje od svetovnega povpre\xc4\x8dja, kar je zaradi povpre\xc4\x8dnih temperatur okrog ledi\xc5\xa1\xc4\x8da ob\xc4\x8dutno pospe\xc5\xa1ilo taljenje ledenega pokrova ter pripadajo\xc4\x8dih ledenih polic. Spremembe vidno vplivajo na \xc5\xbeiva bitja, ki tu \xc5\xbeivijo, odmeven je zlasti upad populacije adelijskih pingvinov, za prehranjevalni splet pa je bolj klju\xc4\x8dno upadanje \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti Antarkti\xc4\x8dnega krila, s katerim se prehranjuje ogromno drugih \xc5\xbeivali._NEWLINE_Kot najdostopnej\xc5\xa1i del Antarktike je posejan s \xc5\xa1tevilnimi raziskovalnimi postajami, sicer pa je podobno kot preostanek celine brez stalnih prebivalcev. Polotok je predmet ozemeljskih zahtev Argentine, \xc4\x8cila in Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, ki se v nekaterih delih prekrivajo, zato velja za sporno ozemlje. Vendar pa od leta 1961 Pogodba o Antarktiki prepoveduje voja\xc5\xa1ke aktivnosti, tako da nobena od dr\xc5\xbeav ne more uveljavljati suverenosti nad njim, niti niso zahteve \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mednarodno priznane. Najve\xc4\x8d raziskovalnih postaj in osebja ima Argentina.'