b'\n_START_ARTICLE_\nModra \xc5\xa1oja\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nModra \xc5\xa1oja meri v dol\xc5\xbeino od kljuna do repa 22\xe2\x80\x9330\xc2\xa0cm in tehta okoli 70\xe2\x80\x93100 g, z razponom peruti od 34\xe2\x80\x9343\xc2\xa0cm. Na glavi je prisoten \xc4\x8dop, katerega polo\xc5\xbeaj je odvisen od razpolo\xc5\xbeenja ptice. Perje na \xc4\x8dopu, hrbtni strani telesa, krilih in repu je sivkasto modre do srednje modre barve, na obrazu in trebu\xc5\xa1ni strani telesa pa bele barve. Na krilih in repu so prisotni nebesno modri, beli in \xc4\x8drni pasovi. Vrat je obrobljen s \xc4\x8drnim obro\xc4\x8dem, ki se razteza na stranska dela glave. Kljun, noge in o\xc4\x8di so \xc4\x8drne barve. Samci in samice so skorajda enaki, razen tega, da so samci rahlo ve\xc4\x8dji od samic._NEWLINE_Kot pri vseh modro obarvanih pticah tudi pri modri \xc5\xa1oji ne daje modre barve pigment v perju, pa\xc4\x8d pa je ta posledica interference svetlobe zaradi notranje strukture perja, kar imenujemo tudi strukturno obarvanje. \xc4\x8ce je modro pero polomljeno, modra barva izgine.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in navade\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjski prostor modre \xc5\xa1oje se razteza od ju\xc5\xbene Kanade, prek vzhodnega in osrednjega podro\xc4\x8dja ZDA do juga Floride in severovzhoda Teksasa. Podvrsta modre \xc5\xa1oje C.c. bromia je ptica selivka, ki migrira v ju\xc5\xbene predele pono\xc4\x8di v skupini od 5-250 ptic. Prebiva v razli\xc4\x8dnih prostorih, kot so borovi gozdovi v Floridi in smrekino-jelkini gozdovi na severu Ontaria. Najraj\xc5\xa1i prebiva v me\xc5\xa1anih gozdovih s hrasti in bukvami, manj pa je prisotna v gostih gozdovih.  Zlahka se lahko prilagodi na spremembe okolja zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dejavnosti, saj poseljuje med drugim tudi parke in naseljena obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_Modra \xc5\xa1oja leti relativno po\xc4\x8dasi, tj. 32\xe2\x80\x9340\xc2\xa0km/h, \xc4\x8de ni izzvana, zaradi \xc4\x8desar je lahek plen za sove in sokole na odprtih obmo\xc4\x8djih. V svojem teritoriju se proti plenilcem (kot so sokoli) ter celo proti \xc4\x8dloveku obna\xc5\xa1a agresivno, \xc5\xa1e posebno v bli\xc5\xbeini gnezd. Poleg tega se v danem primeru kri\xc4\x8de\xc4\x8de ogla\xc5\xa1ajo, kar prepoznaju tudi druge manj\xc5\xa1e ptice in se tako skrijejo na varno. V primeru vznemirjenosti ali agresivnega obna\xc5\xa1anja je \xc4\x8dop na glavi popolnoma dvignjen, v primeru prestra\xc5\xa1enosti je \xc4\x8dop obrnjen navzven in v primeru po\xc4\x8divanja ali hranjenja v dru\xc5\xbebi drugih \xc5\xa1oj je \xc4\x8dop splo\xc5\xa1\xc4\x8den.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nModra \xc5\xa1oja si hrano i\xc5\xa1\xc4\x8de tako na tleh kot tudi v drevesih in vklju\xc4\x8duje vse znane tipe rastlinskih in \xc5\xbeivalskih virov, kot so \xc5\xbeelodi, \xc5\xbeiri, semena trav, \xc5\xbeito, manj\xc5\xa1e sadje (npr. jagode), ara\xc5\xa1idi, kruh, manj\xc5\xa1i nevreten\xc4\x8darji (\xc5\xa1e posebej _NEWLINE_hro\xc5\xa1\xc4\x8di, kobilice in gosenice) zelo redko pa se poslu\xc5\xbeuje jajc drugih ptic._NEWLINE_Za strtje in prehranjevanje s semeni, \xc5\xbeelodi, le\xc5\xa1niki idr. imajo razvite mo\xc4\x8dne kljune.\n_START_SECTION_\nInteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nModre \xc5\xa1oje sodijo med bolj inteligentne ptice. Pogosto opazujejo \xc4\x8dloveka, ki odvr\xc5\xbee hrano na tla ali seje \xc5\xbeitarice in po\xc4\x8dakajo, da oddide, nato pa hitro vzamejo ali izkopljejo \xc5\xbeelen kos hrane. Zaradi plenjenja drugih gnezd imajo slabi ugled med ljudmi, vendar je v resnici pojav zelo redek, kar je v nasprotju s splo\xc5\xa1nim mnenjem._NEWLINE_Mladi osebki se radi igrajo s predmeti, ki so svetlo obarvani ali odbijajo svetlobo, kot so zama\xc5\xa1ki steklenic ali kosi alufolije, in jih prena\xc5\xa1ajo naokoli, dokler se ne naveli\xc4\x8dajo. Pri nekaterih osebkih v ujetni\xc5\xa1tvu je bilo opa\xc5\xbeeno, da uporabljajo kose \xc4\x8dasopisnega papirja kot orodje za pridobivanje hrane.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nParitvena sezona se za\xc4\x8dne v sredi marca in dose\xc5\xbee vrh v sredini aprila do maja, kon\xc4\x8da pa se v juliju. Pri izbiri gnezdenja ni izbir\xc4\x8dna: vsako drevo ali ve\xc4\x8dji grm je primeren, \xc4\x8deprav raje gnezdijo na zimzelenih drevesih. V naseljenih obmo\xc4\x8djih v primeru pomanjkanja ugodnih gnezditvenih mest gnezdijo tudi v ve\xc4\x8djih po\xc5\xa1tnih nabiralnikih ali pa se poslu\xc5\xbeujejo zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih gnezd drugih ptic. Gnezdo kockaste oblike je postavljeno na vi\xc5\xa1ini od 3-10 m in je sestavljeno iz vejic, majhnih korenin, lubja, maha in drugega rastlinskega materiala ter iz blaga, papirja in perja, ob\xc4\x8dasno tudi iz blata._NEWLINE_Modre \xc5\xa1oje navadno sklenejo posami\xc4\x8dno zvezo skozi vso \xc5\xbeivljenje (monogamija). Oba partnerja zgradita gnezdo in skrbita mladi\xc4\x8de, vendar le samica vali jajca, medtem ko jih hrani samec. Samica obi\xc4\x8dajno izvali 4\xe2\x80\x935 jajc, valjenje pa poteko 16-18 dni. Mladi\xc4\x8di poletijo navadno med 17-21 po izvalitvi. Po tem dru\xc5\xbeina skupno potuje in se hrani do zgodnje jeseni, ko se mladi osebki razkropijo, da bi se izognili tekmovanju za hrano med zimo.\n_START_SECTION_\nModra \xc5\xa1oja v kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nModra \xc5\xa1oja je upodobljena na grbu Otoka princa Edvarda v Kanadi. Eden od ve\xc4\x8djih baseball klubov v Torontu je imenovan Toronto Blue Jays.'