b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdveplov monoksid\n_START_SECTION_\nZgradba molekule\n_START_PARAGRAPH_\nMolekula SO ima tripletno osnovno stanje, podobno O\xe2\x82\x82, se pravi, da ima dva neparna elektrona. Dol\xc5\xbeina vezi S-O je 148,1 pm in je podobna dol\xc5\xbeinam vezi v drugih ni\xc5\xbejih \xc5\xbeveplovih oksidih (v S\xe2\x82\x88O meri 148 pm), vendar dalj\xc5\xa1a kot v plinastem S\xe2\x82\x82O (146 pm), SO\xe2\x82\x82(143,1 pm) in SO\xe2\x82\x83 (142 pm). Molekula se v bli\xc5\xbenjem infrarde\xc4\x8dem obmo\xc4\x8dju vzbudi v singletno stanje (brez neparnih elektronov). Sigletno stanje je domnevno bolj reaktivno od tripletnega, tako kot je singletni kisik bolj reaktiven od tripletnega.\n_START_SECTION_\nBiokemija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdveplov monoksid je morda biolo\xc5\xa1ko aktiven, kar je mogo\xc4\x8de sklepati iz reakcijskih produktov, ki so jih odkrili v pra\xc5\xa1i\xc4\x8dji koronarni arteriji.\n_START_SECTION_\nVarnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdveplov monoksid je v ozra\xc4\x8dju redek in zelo nestabilen plin, zato je te\xc5\xbeko zanesljivo dolo\xc4\x8diti njegove nevarne lastnosti. V kondenziranem in komprimiranem stanju se takoj pretvori v di\xc5\xbeveplov dioksid S\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82, ki je razmeroma strupen in jedek. Je tudi zelo vnetljiv, saj ima podobno vnetljivost kot metan. Med zgorevanjem nastaja strupen plin \xc5\xbeveplov dioksid.\n_START_SECTION_\nDi\xc5\xbeveplov dioksid\n_START_PARAGRAPH_\nSO se pretvarja v di\xc5\xbeveplov dioksid. Njegova molekula je planarna s simetrijo C\xe2\x82\x82\xe1\xb5\xa5. Dol\xc5\xbeina vezi S-O je 145,8 pm, kar je manj kot v monomeru, vezi S-S pa 202,45 pm. Kot O-S-S meri 112,7\xc2\xb0. Dipolni moment molekule je 3,17 D.'