b'\n_START_ARTICLE_\nLunin mrk\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xbanin m\xc5\x95k nastane, ko so Sonce, Luna in Zemlja poravnani v ravni \xc4\x8drti in je Zemlja na sredini. Ko se to zgodi, se od Lune svetloba ne more odbijati, saj je v senci Zemlje. Sicer polna luna postane temna, del Son\xc4\x8deve svetlobe pa zaradi loma le-te v Zemljini atmosferi Luno vseeno dose\xc5\xbee. Ve\xc4\x8dina modre svetlobe se zaradi kisika in ozona v ozra\xc4\x8dju razpr\xc5\xa1i in ostanejo v glavnem odtenki rde\xc4\x8de barve, v katerih posledi\xc4\x8dno sveti Luna. Pri tem je odtenek barve Lune odvisen od trenutnih lastnosti zemeljske atmosfere, dejavnosti Sonca ter razdalje med Zemljo in Luno. Do delnega ali polsen\xc4\x8dnega Luninega mrka pride, ko Luna zaide v Zemljino polsenco in se sence sploh ne dotakne. Sij Lune se le malo zmanj\xc5\xa1a, zato mrka neizku\xc5\xa1eni opazovalec sploh ne more opaziti._NEWLINE_Lunin mrk se ve\xc4\x8dinoma pojavi dvakrat na leto.'