b'\n_START_ARTICLE_\nTkivni bazofilec\n_START_SECTION_\nIzvor in razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nMastocite je na osnovi svojstvenih lastnosti pri histolo\xc5\xa1kem barvanju ter vsebnosti velikih zrnc prvi opisal Paul Ehrlich v svoji doktorski nalogi leta 1878. Zmotno je predpostavil, da so ta zrnca namenjena za oskrbovanje okolnih tkiv ter jih zato poimenoval Mastzellen (nem. Mast = pitanje, odtod tudi slovensko ime pitanka). Danes jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med celice imunskega sistema._NEWLINE_Mastociti so zelo sorodni bazofilcem, ki so vrsta belih krvni\xc4\x8dk v krvnem obtoku. Ta podobnost je marsikoga napeljala na domnevo, da so mastociti v bistvu bazofilci, ki so se naselili v tkivu. Novej\xc5\xa1i dokazi ka\xc5\xbeejo, da obe vrsti celic nastajajo v kostnem mozgu iz razli\xc4\x8dnih predhodni\xc5\xa1kih celic. Bazofilci zapustijo kostni mozeg, ko so \xc5\xbee zreli, mastociti pa kro\xc5\xbeijo nezreli po krvnem obtoku, dozorijo pa \xc5\xa1ele v tkivu._NEWLINE_Poznani sta 2 vrsti mastocitov: tisti v vezivnem tkivu in drugi v sluznicah. Aktivnost slednjih je odvisna od limfocitov T._NEWLINE_Prisotni so v ve\xc4\x8dini tkiv, zlasti ob krvnih \xc5\xbeilah in \xc5\xbeivcih. \xc5\xa0e posebej \xc5\xa1tevil\xc4\x8dni so v tkivih, ki predstavljajo mejo med organizmom in zunanjim svetom (ko\xc5\xbea, sluznica v plju\xc4\x8dih, prebavilih in ustih, veznica, nosna sluznica).'