b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0ri Aurobindo\n_START_SECTION_\nUVOD\n_START_PARAGRAPH_\nSri Aurobindo (rojen Aurobindo Ghose;15. avgust 1872 \xe2\x80\x93 5. december 1950), ali po na\xc5\xa1e \xc5\xa0ri Aurobindo, je bil indijski filozof, jogi, guru, pesnik in nacionalist. Pridru\xc5\xbeil se je indijskemu gibanju za neodvisnost izpod angle\xc5\xa1ke oblasti. Nekaj \xc4\x8dasa je bil eden izmed njegovih najvplivnej\xc5\xa1ih vodij, kasneje pa je postal duhovni reformator. \xc5\xa0iril je svoje ideje o \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem in duhovnem razvoju. Leta 1943 je bil nominiran za literarno Nobelovo nagrado, leta 1950 pa \xc5\xa1e za Nobelovo nagrado za mir.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdIVLJENJEPIS\n_START_PARAGRAPH_\nSri Aurobindo je bil rojen v Kalkuti, v Bengaliji 15. 8. 1872. Njegov o\xc4\x8de Krishna Dhun Ghose je bil pomo\xc4\x8dnik kirurga ter nekdanji \xc4\x8dlan verskega gibanja z idejo o revoluciji. Njegova je bila mati Swarnalata Devi, ki pa je kmalu po njegovem rojstvu zbolela za mentalno boleznijo. Imel je tudi tri brate in mlaj\xc5\xa1o sestro. \xc5\xbde kot mladeni\xc4\x8d se je nau\xc4\x8dil angle\xc5\xa1\xc4\x8dine. Njegov o\xc4\x8de je britansko kulturo postavljal za vzor. \xc5\xa0olal se je v angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di \xc5\xa1oli v Darjeelingu, da bi izbolj\xc5\xa1al svoje jezikove sposobnosti in se oddaljil od matere. \xc5\xa0olo so vodile irske nune, ki so jih u\xc4\x8dile kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere in simbolizma. Aurobindo je na Cambridgeu \xc5\xa1tudiral za slu\xc5\xbebo v indijskem javnem sektorju. Po vrnitvi v Indijo je opravljal ve\xc4\x8d javnih slu\xc5\xbeb pod vodstvom maharaje dr\xc5\xbeave Baroda in se za\xc4\x8del aktivneje vklju\xc4\x8devati v nacionalno politiko in v nastajajo\xc4\x8de revolucionarno gibanje v Bengaliji. Zaradi povezav njegove organizacije s \xc5\xa1tevilnimi bombnimi napadi so ga kasneje aretirali. Na javnem sojenju je bil obto\xc5\xbeen izdaje, vendar so ga lahko zaprli le zaradi pisanja \xc4\x8dlankov proti britanski vladi. Na koncu so ga zaradi pomakanja dokazov in umora glave pri\xc4\x8de to\xc5\xbeilstva so ga morali izpustiti. Med bivanjem v zaporu je do\xc5\xbeivel mnogo misti\xc4\x8dnih in duhovnih izku\xc5\xa1enj, in potem se je preselil v Pondicherry, kjer se je odrekel politi\xc4\x8dnemu delu in se predal duhovnosti.\n_START_SECTION_\nPONDICHERRY\n_START_PARAGRAPH_\nV Pondicherryju je razvil metodo duhove vadbe imenovano integralna joga. Osnovna tema njegovega videnja je bila evolucija \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja v bo\xc5\xbeansko \xc5\xbeivljenje. Verjel je, da lahko duhovnost \xc4\x8dloveka ne le osvobodi ampak spremeni njegovo naravo, kar mu omogo\xc4\x8da bo\xc5\xbeansko \xc5\xbeivljenje a zemlji. Leta 1926 je s pomo\xc4\x8djo svoje duhovne somi\xc5\xa1ljenice Mirre Alfassi ustanovil svoje gibanje imenovano Sri Aurobido ashram. Za\xc4\x8del se je tudi podpisovati kot Sri Aurobido (Sri namre\xc4\x8d pomeni sveti). V tem \xc4\x8dasu je tudi napisal ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d pisem, v katerih svojim u\xc4\x8dencem razlaga o svojem delu. Ta so bila nato zbrana v knjigi Letters on yoga. V poznih 30 letih dvajsetega stoletja pa je dokon\xc4\x8dal tudi svoje najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo \xe2\x80\x93 pesem z naslovom Savitri, ki obsega kar 24 000 verzov. Aurobindo je umrl 5. decembra 1950. Njegovega pogreba se je udele\xc5\xbeilo 60 000 ljudi, med drugimi tudi takraten predsednik vlade in predsednik dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nDOPRINOS K FILOZOFIJI\n_START_PARAGRAPH_\nSri Aurobindo se ni nikoli ustavljal pred tem, kar so drugi imeli za nemogo\xc4\x8de. Slede\xc4\x8d bo\xc5\xbeanskemu klicu v sebi se je lotil prakti\xc4\x8dnega pripravljanja tega, da bi \xc4\x8dloveku utrl pot do kraja prerasti in preobrazbe samega sebe in v sebi izoblikovati popolno bitje. Namen je prerasti me\xc5\xa1anca med \xc5\xbeivaljo in bogom, kakor je zdaj, ali \xc5\xbeive\xc4\x8dega v Duhu ali v Bogu v svoji du\xc5\xa1i in umu ali v svojem srcu, a \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeival po svojih telesnih nagonih in funkcijah in po \xc5\xbeivljenjskih instinktih, reakcijah in ob\xc4\x8dutjih (\xc4\x8detudi obvladovanih z naravno voljo in duhovno silo). Tudi svoje ni\xc5\xbeje bitje, svoje \xc5\xbeivljenjske nagone in sile in svoje telo naj bi odprl vplivu Duha in postopoma preobrazil v druga\xc4\x8dno, ne ve\xc4\x8d \xc5\xbeivalsko, temve\xc4\x8d duhovno naravo ter s tem postal v resnici \xc5\xbee nekaj ve\xc4\x8d kot \xc4\x8dlovek. Tako je Sri Aurobindo, videc in pesnik, ki je poznal ideale Zahoda in Vzhoda ter njune najbolj\xc5\xa1e dose\xc5\xbeke, v svojem lastnem iskanju zdru\xc5\xbeil oboje \xe2\x80\x93 sanje Vzhoda, ki i\xc5\xa1\xc4\x8de nesmrtno bivanje in neskon\xc4\x8dno bla\xc5\xbeenost v Duhu, in sanje Zahoda, ki si \xc5\xbeeli in i\xc5\xa1\xc4\x8de kar najbolj obogateno, izpolnjeno, veselo, popolno telesno \xc5\xbeivljenje na zemlji. Po Sri Aurobindovem videnju naj bi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje na svetu postalo utele\xc5\xa1en izraz, napev in ritem ve\xc4\x8dne resnice in bla\xc5\xbeenosti Duha._NEWLINE_   Sri Aurobindo ni nase nikoli gledal kot na filozofa, \xc4\x8deprav je pisal izredno filozofijo, reko\xc4\x8d, da do svojih spoznanj ni pri\xc5\xa1el ne s prebiranjem del drugih mislecev ne s premi\xc5\xa1ljevanjem o \xc5\xbeivljenju in bivanju in z razumskim razmi\xc5\xa1ljanjem, temve\xc4\x8d je kratko malo v govorici razuma popisal svoja duhovna izkustva in vpoglede, presegajo\xc4\x8de razum. Zanj evolucija ni le razvoj materije, ki bi se na nek nerazlo\xc5\xbeljiv na\xc4\x8din kazala v vesolju, ne da bi imela kakr\xc5\xa1enkoli smisel in globlji pomen in cilj, temve\xc4\x8d je v prvi vrsti razvoj zavesti. Tudi v dnu same materije je navzo\xc4\x8de Bo\xc5\xbeansko, Duh, neskon\xc4\x8dna, ve\xc4\x8dna resni\xc4\x8dnost, in to \xc5\xbeene materijo, da se razvija in i\xc5\xa1\xc4\x8de poti, da bi tudi v svoji zunanji pojavnosti mogla razkrivati svojo skrito resni\xc4\x8dnost. Trdi, da stvarjenje sveta \xc5\xa1e ni pri kraju!_NEWLINE_    Sri Aurobindo je razvil novo metodo joge, ki zdru\xc5\xbeuje in povezuje v eno vse prej\xc5\xa1nje glavne pristope in njihove glavne dose\xc5\xbeke. Ta integralna joga ima za cilj ne samo to, da \xc4\x8dlovek odkrije bo\xc5\xbeansko resni\xc4\x8dnost v svoji najgloblji notranjosti in potlej \xc5\xbeivi v tej bo\xc5\xbeanski zavesti, temve\xc4\x8d da tudi vse svoje zunanje bitje in svojo naravo postopoma tako razvije, da se lahko odpre bo\xc5\xbeanskemu vplivu in s tem vplivom in z delovanjem duhovnih sil raste, se preobra\xc5\xbea v neko vi\xc5\xa1jo, telesno, duhovno naravo. Posvetni in duhovni ideal sta v resnici dopolnjujo\xc4\x8da in oba nujno potrebna, \xc4\x8de imamo pred seboj ideal celotne izpopolnitve \xc4\x8dloveka.\n_START_SECTION_\nSLEDILCI\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova dela imajo \xc5\xa1e danes veliko zagovornikov, najpomembnej\xc5\xa1i med njimi pa so: Chinmoy- a\xc5\xa1ramu se je pridru\xc5\xbeil leta 1944. Napisal je igro, ki uprizarja Sri Aurobidovo \xc5\xbeivljenje. Pavitra- bil je eden izmed prvih Aurobindovih u\xc4\x8dencev. Za sabo je pustil veliko zanimivih pogovorov, objavljenih v knjigi Conversations avec Pavitra. Margaret Woodrow Wilson- h\xc4\x8di ameri\xc5\xa1kega predsednika W. Wilsona. Njegovemu gibanju se je pridru\xc5\xbeila leta 1940 in ostala tam do njene smrti.\n_START_SECTION_\nKRITIKI\n_START_PARAGRAPH_\nAdi Da- menil da je bilo Aurobindovo delo zgolj literarno in kulturno in da je svoje politi\xc4\x8dne nazore prenesel tudi v duhovnost in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki razvoj. N. R. Malkani- menil je, da je Aurobidova teorija stvarjenja napa\xc4\x8dna, ker govori o izku\xc5\xa1njah in videnjih, ki presegajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke normalne izku\xc5\xa1nje.\n_START_SECTION_\nLITERARNA DELA\n_START_PARAGRAPH_\nBases of Yoga, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin Bhagavad Gita and Its Message, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin Dictionary of Sri Aurobindo's Yoga, (compiled by M.P. Pandit), Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin Essays on the Gita, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin The Future Evolution of Man, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin The Future Poetry, Pondicherry, India: Sri Aurobindo Ashram, 1953. The Human Cycle: The Psychology of Social Development, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin Hymns to the Mystic Fire, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin The Ideal of Human Unity, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin The Integral Yoga: Sri Aurobindo's Teaching and Method of Practice, Lotus Press, Twin Lakes, Wisconsin\n_START_SECTION_\nCITATI\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbKo bo za nami ostalo znanje, bomo dosegli Spoznanje. Razum nam je bil v pomo\xc4\x8d; razum je ovira. Ko bo za nami ostalo hotenje, bomo dosegli Mo\xc4\x8d. Trud nam je bil v pomo\xc4\x8d; trud je ovira. Ko bo za nami ostalo u\xc5\xbeivanje, bomo dosegli Bla\xc5\xbeenost. \xc5\xbdelje so nam bile v pomo\xc4\x8d; \xc5\xbeelje so ovira. Ko bo za nami ostalo poosebljanje, bomo resni\xc4\x8dna Oseba. Ego nam je pomagal; ego je ovira. Ko bo za nami ostala \xc4\x8dlove\xc5\xa1kost, bomo resni\xc4\x8dni \xc4\x8clovek. \xc5\xbdival nam je pomagala; \xc5\xbeival je ovira.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbOb\xc4\x8dutek, da nekaj ni mogo\xc4\x8de, je le za\xc4\x8detek vseh mo\xc5\xbenosti. Ker je bilo to \xc4\x8dasno vesolje popoln paradoks in nekaj nemogo\xc4\x8dega, ga je Ve\xc4\x8dni ustvaril iz svojega lastnega bitja.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce ho\xc4\x8de\xc5\xa1, da bo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo napredovalo, udari po vseh vnaprej izdelanih mnenjih in pojmovanjih.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbVesolje ni samo matemati\xc4\x8dni obrazec za izpeljavo razmerja med dolo\xc4\x8denimi umskimi abstrakcijami, imenovanimi \xc5\xa1tevila in principi, da bi tako pri\xc5\xa1lo do ni\xc4\x8da ali do prazne enote, niti ni zgolj fizikalna operacija, ki bi utele\xc5\xa1ala neko ena\xc4\x8dbo sil, temve\xc4\x8d je slast Samoljubimca, igra Otroka, brezkon\xc4\x8dno samopomno\xc5\xbeevanje Pesnika, ki je ves opojen od zanosa svoje lastne mo\xc4\x8di brezkon\xc4\x8dnega ustvarjanja.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbIn kak\xc5\xa1en je konec cele zadeve? Kot da bi m\xc3\xa9d lahko oku\xc5\xa1al samega sebe in vse svoje kaplje in kakor da bi lahko vse kaplje medu oku\xc5\xa1ale druga drugo ter vsaka tudi ves sat kot sebe \xe2\x80\x93 podobno naj bi bilo na kraju z Bogom, s \xc4\x8dlovekovo du\xc5\xa1o in z vesoljem.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbVes svet hrepeni po svobodi, vendar je vsaka svar zaljubljena v svoje verige; tak\xc5\xa1no je prvo nasprotje in nerazvozljivi vozel na\xc5\xa1e narave.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8clovek je zaljubljen v mo\xc4\x8d, zato je podvr\xc5\xbeen slabosti.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8clovek je zaljubljen v u\xc5\xbeitek, zato mora biti vpre\xc5\xbeen v jarem bridkosti in bole\xc4\x8dine. Zakaj neskaljena slast je le za svobodno, brezstrastno du\xc5\xa1o; tisto v \xc4\x8dloveku, kar se podi za u\xc5\xbeitkom, pa je neka trpe\xc4\x8da, naprezajo\xc4\x8da se energija.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbSmrt je vpra\xc5\xa1anje, ki ga Narava nenehno zastavlja \xc5\xbdivljenju, da bi ga s tem opomnila, da se \xc5\xa1e zmeraj ni na\xc5\xa1lo.\xc2\xab"