b'\n_START_ARTICLE_\nHenry Hudson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Hudson je bil Angle\xc5\xbe, ki je kar trikrat poskusil najti severni prehod do Azije. Prvi\xc4\x8d se je podal na pot leta 1607. Njegova naloga je bila najti severni prehod do Indije. Toda \xc4\x8detudi je raziskal obalo Spitzbergov in ponovno odkril otok Jan Mayen vzhodno od Grenlandije, pomorske poti na vzhod ni na\xc5\xa1el. Vendar so ga naslednje leto ponovno poslali na pot z nalogo, da naj najde prehod med Spitzbergi in Novo Zemljo. Ko je ugotovil, da mu pot povsem zapira led, je moral namero opustiti._NEWLINE_\xc4\x8cetudi obe Hudsonovi potovanji nista bili uspe\xc5\xa1ni, je leta 1609 od Nizozemske dobil nalogo, da naj \xc5\xa1e enkrat posku\xc5\xa1a najti severni prehod. S svojo ladjo Polmesec je objadral Norve\xc5\xa1ki rt, toda zaradi vremenskih razmer potovanja ni mogel nadaljevati proti vzhodu. Zato je sklenil, da bo plul na zahod, da bi pri\xc5\xa1el do Orienta. Julija je pri\xc5\xa1el do severnoameri\xc5\xa1ke celine zahodno od Nove \xc5\xa0kotske. Od tam je odjadral vzdol\xc5\xbe obale proti jugu mimo zaliva Chesapeake. Ko se je vra\xc4\x8dal proti severu, je raziskal ta zaliv, na hitro pregledal Delawarski zaliv in kon\xc4\x8dno pristal v Sandy Hooku, vhodu v dana\xc5\xa1nje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de New Yorka._NEWLINE_V ta zaliv je Hudson pri\xc5\xa1el po golem naklju\xc4\x8dju. Tukaj se zliva v morje ena najve\xc4\x8djih rek Severne Amerike, vendar z morja je ni bilo videti, ker sta polotoka Sandy Hook in Long Island povsem skrivala reko. \xc4\x8cetudi je Hudson videl reko, ki se danes imenuje po njem, ni bil prvi Evropejec, ki jo je odkril; Giovanni Verrazano ga je prehitel za 100 let. Vendar pa jo je Hudson prvi\xc4\x8d raziskal. Jadral je \xc5\xa1e pribli\xc5\xbeno 250 km po reki navzgor, pribli\xc5\xbeno do dana\xc5\xa1njega mesta Albany, nekaj \xc4\x8dlanov posadke pa je plulo \xc5\xa1e dlje. Kmalu je bilo o\xc4\x8ditno, da je Hudson plul po reki in ne po morski cesti do Tihega oceana._NEWLINE_Novembra 1609 se je Hudson vrnil v Anglijo, kjer so zaprli njega in njegovo angle\xc5\xa1ko posadko, holandska posadka pa je lahko z ladjo odplula na Nizozemsko. Hudsonu so prepovedali, da bi se odpravljal na raziskovanja za druge dr\xc5\xbeave. Naslednje leto je spet odplul proti Ameriki, tokrat je domneval, da je vodna pot proti vzhodu dale\xc4\x8d na severu. Evropo je zapustil aprila 1610 z ladjo Discovery._NEWLINE_Junija je zaplul v dana\xc5\xa1njo Hudsonovo pot. Ko je obplul polotok Ungava, je sklenil da bo jadral ob vzhodni obali dana\xc5\xa1njega Hudsonovega zaliva navzdol. Ko je pri\xc5\xa1el v James Bay na skrajnem ju\xc5\xbenem koncu Hudsonovega zaliva, je postalo jasno, da od tod ni nobene poti na zahod. 10. novembra je Discovery zarila v led. Tu se mu je posadka uprla, ki ga je obto\xc5\xbeila, da kopi\xc4\x8di zaloge in da pri razdeljevanju daje dolo\xc4\x8denim ljudem ve\xc4\x8d. Ko so se osvobodili ledu, je posadka Hudsona, njegovega sina in \xc5\xa1e pe\xc5\xa1\xc4\x8dico drugih, v majhnem \xc4\x8dolnu prepustila usodi._NEWLINE_Zatem ko je Hudson umrl, so Holandci v ustju reke Hudson ustanovili trgovsko opori\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1622 pa so na Manhattanskem otoku ustanovili Novi Amsterdam. Leta 1664 so Holandci postavili \xc5\xa1e eno trgovsko opori\xc5\xa1\xc4\x8de, ko je Adriaen Block odkril Connecticut._NEWLINE_Tudi Francozi so v 17. stoletju po\xc4\x8dasi prodirali v notranjost celine, odkrili so Velika jezera in odpluli po Misisipiju navzdol do Mehi\xc5\xa1kega zaliva.'