b'\n_START_ARTICLE_\nGroeningov muzej\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed francosko zasedbo ju\xc5\xbene Nizozemske leta 1794 so iz cerkev, samostanov in javnih zgradb odnesli vse, kar ni bilo preve\xc4\x8d pritrjeno ali prete\xc5\xbeko ter odpeljali v Pariz. Revolucionarni "komisarji za umetnost" so potrebovali le nekaj mesecev, da so na\xc5\xa1li ve\xc4\x8d kot 200 del flamske \xc5\xa1ole. _NEWLINE_Dela, ki niso bili prepeljana v Pariz, so bila shranjena v nekdanji Duinenabdij Potterierei v Bruggeju in so se pojavila v Muzeju \xc5\xa1ole oddelka v Lysu (Mus\xc3\xa9e de l\'Ecole Centrale du D\xc3\xa9partement de la Lys). V njem je bilo zbranih pribli\xc5\xbeno petsto zaplenjenih del in iz te zbirke so \xc5\xa1tevilna vrhunska dela v Groeningovem muzeju._NEWLINE_Leta 1816 je bilo ve\xc4\x8d del, ki so bila ukradena in prenesena v Pariz, vrnjena v Brugge in shranjena v akademiji, med drugim Madona kanonika van der Paeleja Jana Van Eycka, triptih Hansa Memlinga in Kambiz in sodnik Sisamnes Gerarda Davida. Slike, vrnjene leta 1803 iz muzeja v Lysu, vklju\xc4\x8dno Smrt Marije Hugo van der Goes, Kristusov krst Gerarda Davida in Poslednja sodba Jana Provoosta so medtem \xc5\xbee bile v mestni hi\xc5\xa1i v Bruggeju._NEWLINE_Akademija je leta 1892 ponovno prenesla svojo zbirko v mestno hi\xc5\xa1o, to pa je bil za\xc4\x8detek Mestnega muzeja slikarstva (Gemeentelijk Museum van Schilderkunst), poznej\xc5\xa1ega Muzeja lepih umetnosti (Museum van Schone Kunsten). Slike Groeningovega muzeja se bile tako v za\xc4\x8detku 18. stoletja vrnjene v muzej akademije, zaradi \xc4\x8desar je eden najstarej\xc5\xa1ih muzejev v Belgiji. Ker Bogaerdnova \xc5\xa1ola ni bila primerna kot razstavni prostor, so se odlo\xc4\x8dili za gradnjo novega muzeja, ki ga je oblikoval Joseph Vi\xc3\xa9rin. To je trajalo do leta 1930, ko je bil na sedanjem mestu odprt Groeningov muzej. V novem muzeju so se razpr\xc5\xa1ene zbirke lahko spet zdru\xc5\xbeile, tako da je razvoj umetnosti iz 15. stoletja do danes prikazan v enem muzeju.'