b'\n_START_ARTICLE_\nIzrail Moisejevi\xc4\x8d Gelfand\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v judovski dru\xc5\xbeini ra\xc4\x8dunovodje v pridnestrskem mestecu Okni, od leta 1920 Krasni Okni, kasneje rajonskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Krasnooknjanskega rajona Moldavske ASSR in ukrajinske Ode\xc5\xa1ke oblasti. U\xc4\x8dil se je v hebrejskih, ruskih in ukrajinskih \xc5\xa1olah. Zelo zgodaj se je za\xc4\x8del zanimati za matematiko. Leta 1923 se je njegova dru\xc5\xbeina preselila v Olgopil v Vini\xc5\xa1ki oblasti, kjer je za\xc4\x8del hoditi v srednjo \xc5\xa1olo in se spoprijateljil z bodo\xc4\x8dim matematikom Milmanom. Srednje \xc5\xa1ole zaradi slabih dru\xc5\xbeinskih razmer ni mogel kon\xc4\x8dati in je leta 1930 od\xc5\xa1el k daljnim sorodnikom v Moskvo. Nekaj \xc4\x8dasa je bil brezposeln in se je v Leninovi knji\xc5\xbenici sam izobra\xc5\xbeeval. Leta 1931 je za\xc4\x8del poslu\xc5\xa1ati ve\xc4\x8derna predavanja iz matematike v razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1olskih zavodih._NEWLINE_Naslednje leto so ga brez visoke izobrazbe sprejeli za pripravnika v skupini Kolmogorova, kjer je bil do leta 1935, isto\xc4\x8dasno pa je leta 1932 za\xc4\x8del predavati na Dr\xc5\xbeavni univerzi v Moskvi. Na Gelfanda je zelo vplival zgodaj umrli matematik \xc5\xa0nireljman. Poleg \xc5\xa0nireljmana in Kolmogorova so nanj vplivali tudi Ljusternik, Lavrentjev, Plesner in Petrovski._NEWLINE_Prvi znanstveni \xc4\x8dlanek je napisal skupaj s Kolmogorovom. Leta 1935 je ubranil pripravni\xc5\xa1ko dizertacijo z naslovom Abstraktne funkcije in linearni operatorji (\xd0\x90\xd0\xb1\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xba\xd1\x82\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd1\x84\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xba\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xb8 \xd0\xb8 \xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb5\xd0\xb9\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x8b), ki je \xc5\xbee vsebovala pomembne rezultate in lastno metodiko uporabe klasi\xc4\x8dne analize pri prou\xc4\x8devanju funkcij normiranih vektorskih prostorov. Leta 1939 je predstavil doktorsko dizertacijo, in leta 1940 doktoriral. V dizertaciji je predstavil svojo teorijo komutativnih normiranih kolobarjev in z njo postal eden od vodilnih matematikov svojega \xc4\x8dasa. Posebno pomembno je bilo, da je Gelfandova teorija normiranih kolobarjev prvi\xc4\x8d pokazala tesno vez med splo\xc5\xa1no banachovsko funkcionalno analizo in klasi\xc4\x8dno analizo. Uporaba maksimalnih idealov ni dala vzpodbude le razvoju harmoni\xc4\x8dne analize, ampak tudi vsemu nadaljnjemu razvoju algebrske geometrije. To Gelfandovo ustvarjalno obdobje se je zaklju\xc4\x8dilo z monografijo Komutativno normiranje kolobarjev (\xd0\x9a\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xbc\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb5 \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x86\xd0\xb0) v soavtorstvu z Rajkovom in \xc5\xa0ilovom. V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8del ukvarjati s teorijo reprezentacij._NEWLINE_Med njegovimi u\xc4\x8denci sta bila Szemer\xc3\xa9di in Kirillov. Med letoma 1959 in 1960 se je pri njem izpopolnjeval Kri\xc5\xbeani\xc4\x8d.'