b'\n_START_ARTICLE_\nGreifswald\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGreifswald le\xc5\xbei ob obali Baltskega morja pribli\xc5\xbeno na polovici poti med otokoma R\xc3\xbcgen in Usedom. Obmo\xc4\x8dje je nizko in ravno (najvi\xc5\xa1ja vzpetina dose\xc5\xbee 30 m n.m.), skozenj te\xc4\x8de reka Ryck. Mestu pripadata \xc5\xa1e severneje le\xc5\xbee\xc4\x8da otoka Riems in Koos ter manj\xc5\xa1e naselje na celini nasproti Riemsa. Greifswald ima kopensko mejo le z okrajem Vzhodna Predpomorjanska._NEWLINE_Staro mestno jedro le\xc5\xbei prete\xc5\xbeno na ju\xc5\xbenem bregu Rycka, pribli\xc5\xbeno 4 km zahodno od morske obale, ve\xc4\x8dina stanovanjskih sosesk pa se razteza ob stari cesti Berlin - Stralsund (danes Anklamer Strasse) proti jugu in ob cesti proti Wolgastu (Wolgaster Strasse) v smeri vzhod._NEWLINE_Konec leta 2005 je imel Greifswald 53.281 prebivalcev. Od najvi\xc5\xa1je vrednosti, ki jo je dosegel leta 1989, je izgubil pribli\xc5\xbeno 15.000 ljudi, predvsem zaradi zmanj\xc5\xa1anja \xc5\xa1tevila rojstev, odseljevanja na Zahod in izseljevanja iz mesta v sosednje ob\xc4\x8dine. \xc5\xa0tevilo \xc5\xa1tudentov in njihov dele\xc5\xbe v skupnem prebivalstvu mesta ves ta \xc4\x8das raste.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev Greifswalda je tesno povezana s samostanom v Eldeni. R\xc3\xbcgenski knez Vislav I. in pomorjanski vojvoda Vartislav III. sta naselju leta 1241 podelila tr\xc5\xa1ke pravice. Iz leta 1248 je ohranjena prva omemba kraja kot Oppidium Gripheswaldis, leta 1250 pa je trgu Vartislav III. podelil mestne pravice (t. i. l\xc3\xbcbe\xc5\xa1ko pravo). Leta 1254 je ustje Rycka dobilo status svobodnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, vzporedno pa se je razvilo \xc5\xa1e eno jedro 4 km proti zahodu. Leta 1278 se Greifswald prvi\xc4\x8d omenja kot \xc4\x8dlan Hanse. Pomorjanski vojvoda Bogislav IV. je leta 1296 osvobodil mesto voja\xc5\xa1kih dol\xc5\xbenosti in se obvezal na ozemlju mesta ne imeti dvora in se ne utrjevati ju\xc5\xbeno vse do reke Peene. Kmalu je mesto dobilo \xc5\xa1e ribi\xc5\xa1ke pravice na obmo\xc4\x8dju Greifswaldskega zaliva. Ko je leta 1326 umrl vojvoda Vartislav IV. in so njegovi \xc5\xa1e nedorasli otroci pri\xc5\xa1li v nasledstveni spor z Mecklenburgom, je Greifswald skupaj s sosednjimi mesti Stralsund, Anklam in Demmin ustanovil obrambno zvezo s ciljem ohranitve oblasti pomorjanskih vojvod, kar je uspelo s pomo\xc4\x8djo danskega kralja. Enaka obrambna zveza je bila ponovno vzpostavljena konec 14. stoletja za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred pirati in roparskimi vitezi. Leta 1452 je vojvoda Vartislav IX. mestu podelil t. i. zlate privilegije (Goldene Privilegien)), ki so omogo\xc4\x8dili veliko blaginjo in razcvet. Leta 1456 je Vartislav IX. na pritisk \xc5\xbeupana Heinricha Rubenowa ustanovil univerzo, tedaj edino v vsej Pomorjanski. Reformacija je v Greifswald prispela leta 1531, ko so prebivalci brez posebnega odpora sprejeli stralsundskega reformatorja Johnannesa Knipstra._NEWLINE_Tridesetletna vojna Greifswaldu ni prizanesla. Te\xc5\xbeko bolni Bogislav XIV. je leta 1627 abdiciral kot zadnji pomorjanski vojvoda in vojvodstvo predal brandenbur\xc5\xa1ko-pruski cesarski vojski. Wallenstein je tako 10. novembra 1627 vkorakal v Greifswald in vzpostavil okupacijo, ki je na najhuj\xc5\xa1e na\xc4\x8dine izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala prebivalstvo. Med drugim je za izgradnjo obrambne linije proti napredujo\xc4\x8dim \xc5\xa0vedom izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal prisilno delo. Okupacija in so\xc4\x8dasna epidemija kuge sta povzro\xc4\x8dili velik upad prebivalstva (1618: 6.100 preb., 1648: 2.700). Junija 1631 je vojska Gustava II. Adolfa vseeno zavzela mesto, skupaj s precej\xc5\xa1njim delom Pomorjanske._NEWLINE_S tem se je za\xc4\x8del t. i. \xc5\xa1vedski \xc4\x8das (Schwedenzeit), ki je trajal polnih 184 let do Dunajskega kongresa 1815. Pomorjanska mesta so imela v tem \xc4\x8dasu relativno svobodo, Greifswald pa je imel privilegiran polo\xc5\xbeaj kot sede\xc5\xbe najvi\xc5\xa1jih sodnih in cerkvenih organov na \xc5\xa0vedskem Pomorjanskem. V tem \xc4\x8dasu je bila greifswaldska univerza tudi najstarej\xc5\xa1a univerza na \xc5\xa0vedskem, za katero so \xc5\xa1vedski oblastniki lepo skrbeli. Med drugim je bilo leta 1747 zgrajeno glavno poslopje univerze. Brandenburg je ve\xc4\x8dkrat poskusil ponovno zavzeti izgubljeno ozemlje, in leta 1678 mu je to za eno leto uspelo. V \xc4\x8dasu velike severne vojne je mesto ponovno trpelo, v letih 1712-13 so skozi mesto prehajale danska, sa\xc5\xa1ka in ruska vojska. V sedemletni vojni je eksplodiralo prusko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de smodnika, kar je povrzo\xc4\x8dilo popolno uni\xc4\x8denje velikih delov mesta. Nekaj pred tem sta mesto leta 1713 in 1736 razdejala velika po\xc5\xbeara._NEWLINE_Prusija je 23. oktobra 1815 prevzela \xc5\xa0vedsko Pomorjansko. V pruski organizaciji dr\xc5\xbeavnega ozemlja je bil Greifswald od leta 1818 sede\xc5\xbe istoimenskega okraja, leta 1912 pa se je izlo\xc4\x8dil in postal mestni okraj. Izgradnji ceste Berlin - Stralsund leta 1836 in \xc5\xbeeleznice 1863 sta omogo\xc4\x8dili skromno industrializacijo. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ke delavnice so dolga desetletja ostale eden najve\xc4\x8djih delodajalcev v mestu. \xc5\xbde leta 1856 se je za\xc4\x8dela izgradnja klinik v severozahodnem delu mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Ob prehodu v 20. stoletje se je za\xc4\x8dela tudi pozidava izven mestnega obzidja, npr. Goethejeve ulice (Goethestrasse). Leta 1927 je bil za\xc4\x8drtan novi univerzitetni kampus, ki pa po prvotnih na\xc4\x8drtih ni bil dokon\xc4\x8dan. Leta 1939 je imelo mesto 37.000 prebivalcev. Drugo svetovno vojno je prestalo skoraj nepo\xc5\xa1kodovano, saj je komandant nem\xc5\xa1ke vojske Rudolf Petershagen 30. aprila 1945 mesto brez boja predal sovjetski armadi._NEWLINE_Izgubo velikega dela starega mestnega jedra je potrebno pripisati povojni vzhodnonem\xc5\xa1ki oblasti, ki je popolnoma zanemarila sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta in namesto tega gradila velika blokovska naselja na obrobju v smeri vzhod in jugovzhod: S\xc3\xbcdstadt, Sch\xc3\xb6nwalde I, Sch\xc3\xb6nwalde II, Ostseeviertel. Odstranitev zgodovinskih stavb (npr. severnih mestnih vrat leta 1951) in izgradnja blokov z "zgodovinskim izgledom" v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta sta stanje \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ali. Med letoma 1945 in 1990 je bila izgubljena pribli\xc5\xbeno polovica zgodovinske arhitekture._NEWLINE_Po letu 1991 se je za\xc4\x8dela strokovna in finan\xc4\x8dno mo\xc4\x8dno podprta sanacija, ki je precej\xc5\xa1njemu delu mesta povrnila ugled. Posebej glavni trg (Markt) in prosto stoje\xc4\x8da mestna hi\xc5\xa1a (Rathaus) sta med najlep\xc5\xa1imi na severu Nem\xc4\x8dije. Po letu 1993 se je za\xc4\x8delo tudi selektivno podiranje in preoblikovanje blokovskih sosesk s ciljem izbolj\xc5\xa1evanja kvalitete \xc5\xbeivljenja in ohranjevanja vrednosti nepremi\xc4\x8dnin.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav ni veliko mesto, Greifswald vseeno predstavlja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de celotnega vzhodnega dela Predpomorjanske, prete\xc5\xbeno za okraja Vzhodna Predpomorjanska in Uecker-Randow. Vedno ve\xc4\x8dji ugled, ki sega preko de\xc5\xbeelnih meja, ima kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de raziskovalne dejavnosti. Poleg univerze je znan \xc5\xa1e In\xc5\xa1titut Maxa Plancka za plazemsko fiziko (Max-Planck-Institut f\xc3\xbcr Plasmaphysik). Vseeno se Greifswald kot mnoga druga mesta na Vzhodu soo\xc4\x8da z visoko brezposelnostjo._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji delodajalec v mestu je univerza. Vidnej\xc5\xa1i doma\xc4\x8di podjetji sta Hanse Yachts, peti najve\xc4\x8dji proizvajalec jadrnic na svetu, in Riemser Arzneimittel, mednarodni farmacevtski koncern s sede\xc5\xbeem na Riemsu. Siemens je svojo nekdaj\xc5\xa1njo tovarno prenesel na Siemens Nokia Networks, ki nadaljuje razvojem in proizvodnjo omre\xc5\xbene tehnologije._NEWLINE_Jedrska elektrarna Greifswald, ki je bila v \xc4\x8dasu Vzhodne Nem\xc4\x8dije najve\xc4\x8dji delodajalec v mestu (10.000 delovnih mest), kljub imenu stoji v 16 km oddaljenem Lubminu. V sedemdesetih letih je elektrarna pokrivala 10% potreb celotne Vzhodne Nem\xc4\x8dije, danes pa ne obratuje ve\xc4\x8d. Na\xc4\x8drtovani Naftovod prijateljstva med Rusijo in Nem\xc4\x8dijo pa naj bi se kon\xc4\x8dal ravno na obmo\xc4\x8dju biv\xc5\xa1e nuklearke. Poleg tega dansko podjetje Dong Energy na istem obmo\xc4\x8dju na\xc4\x8drtuje izgradnjo termoelektrarne._NEWLINE_Po raziskavi \xc5\xa1vicarskega podjetja Prognos se je Greifswald v letih med 2004 in 2007 razvijal najhitreje med vsemi nem\xc5\xa1kimi mesti. Med 439 okraji v Nem\xc4\x8diji tako zaseda 101 mesto (napredek za 224 mest v treh letih).\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza Ernsta Moritza Arndta Greifswald je dominantna institucija v mestu, katere vpliv se razteza na vsa podro\xc4\x8dja dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja. Njen klini\xc4\x8dni center (Universit\xc3\xa4tsklinikum Greifswald) je eden najmodernej\xc5\xa1ih v Nem\xc4\x8diji in eden najve\xc4\x8djih v de\xc5\xbeeli._NEWLINE_V mestu so \xc5\xa1tiri gimnazije (Alexander-von-Humboldt-Gymnasium, Friedrich-Ludwig-Jahn-Gymnasium, Johann-Gottfried-Herder-Gymnasium, Ostseegymnasium) in nekaj poklicnih \xc5\xa1ol.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de Predpomorjanska (Theater Vorpommern) ima tu najve\xc4\x8djo izmed svojih treh dvoran. \xc5\xa0ir\xc5\xa1ega pomena je tudi Pomorjanski de\xc5\xbeelni muzej (Pommersches Landesmuseum), nastanjen v nekdanjem samostanu v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Poleg tega se v mestu odvija nekaj vsakoletnih festivalov (npr. Nordischer Klang, Greifswalder Bachwoche, Eldenaer Jazzevenings). Velika \xc5\xa1tudentska populacija ob\xc4\x8dutno vpliva na kulturno ponudbo, med drugim oddaja neodvisni \xc5\xa1tudentski radio 98eins.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nGreifswald ima dolgo in poznano nogometno tradicijo, nima pa nogometnega kluba, ki bi vzdr\xc5\xbeal skozi vso zgodovino. Trenutno najuspe\xc5\xa1njej\xc5\xa1i klub je Greifswalder SV 04._NEWLINE_Tradicija jadranja na morju pred Greifswaldom sega v leto 1902. Po letu 1990 je ta \xc5\xa1port do\xc5\xbeivel nov zagon in lokalna jadralska \xc5\xa1ola je v zadnjem \xc4\x8dasu dala nekaj nem\xc5\xa1kih prvakov._NEWLINE_Leta 1892 je trgovec Cohn ustanovil Trgovski vesla\xc5\xa1ki klub Hilda (Kauffm\xc3\xa4nnischer Ruderclub Hilda). Klub je obstal do danes in je predvsem v sedemdesetih letih vzgojil nekaj olimpijskih in svetovnih prvakov._NEWLINE_Pri Eldeni se nahaja pe\xc5\xa1\xc4\x8dena pla\xc5\xbea, ki je leta 2006 gostila nem\xc5\xa1ko prvenstvo v odbojki na mivki.'