b'\n_START_ARTICLE_\nPomnilnik prevodov\n_START_SECTION_\nIntegracija orodij za strojno prevajanje in pomnilnikov prevodov\n_START_PARAGRAPH_\nLokalizacijska industrija stremi k zmanj\xc5\xa1evanju koli\xc4\x8dine podatkov, ki mora biti prevedena popolnoma ro\xc4\x8dno. Ker je pomnilnik prevodov omejen na prevajanje (skoraj) polnih zadetkov v novem besedilu, lahko integracija pomnilnika prevodov s komponentami strojnih prevajalnikov ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1a obseg ro\xc4\x8dnega prevajanja.  Nekatera podjetja \xc5\xbee uporabljajo oba programa skupaj. Najprej s pomnilnikom prevodov poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo vse polne in meglene zadetke, potem z orodjem za strojno prevajanje prevedejo vse enote, ki nimajo ustreznice v pomnilniku prevodov. Vloga prevajalca se pri tem omeji na popravo in izbolj\xc5\xa1anje prevoda. Tradosov Translator\'s Workbench je tako danes na voljo z integriranim sistemom za strojno prevajanje podjetja Logos. Obratno tudi vse ve\xc4\x8d komercialnih sistemov za strojno prevajanje (IBM, Langenscheidt itd.) ponuja komponento za arhiviranje strojno prevedenih in popravljenih stavkov, ki nato \xe2\x80\x93 kot pomnilnik prevodov \xe2\x80\x93 slu\xc5\xbei za referenco ob novih prevodih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni \xc4\x8dlanek: Zgodovina prevajalskih namizij_NEWLINE_Zgodovina pomnilnikov prevodov je tesno povezana z razvojem strojnih prevajalnikov. Ko so se le-ti izkazali za nezadostne, so se za\xc4\x8dela razvijati orodja, ki bi zadovoljila \xc5\xbeelje jezikovnih profesionalcev in olaj\xc5\xa1ala njihovo delo . Tako so konec 70 let 20. stoletja nastali prvi pomnilniki prevodov, ki pa so za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost postali zanimivi \xc5\xa1ele konec devetdesetih let. \xc4\x8ceprav se je prva generacija pomnilnikov izkazala kot izredno koristen na\xc4\x8din za pospe\xc5\xa1itev in pocenitev prevajanja, so bila \xc5\xa1e pomanjkljiva in prevajalci so morali vlo\xc5\xbeiti veliko \xc4\x8dasa v popravljanje napak._NEWLINE_Prvi poskusi mehanizacije prevajanja segajo v trideseta leta prej\xc5\xa1njega stoletja, vendar je ve\xc4\x8dji interes pritegnil \xc5\xa1ele Weaverjev memorandum iz leta 1949, ki je predstavil dokaj enostaven koncept o strojnem prevajanju in je botroval nastanku \xc5\xa1tevilnih raziskovalnih skupin v ZDA in Evropi. Leta 1952 se je na MIT-u (Massachusetts Institute of Technology) odvijala prva konferenca na temo strojnega prevajanja, dve leti pozneje pa sta podjetje IBM in Univerza v Georgetownu tam predstavila prvi strojni prevajalnik, ki je prevajal iz ru\xc5\xa1\xc4\x8dine v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in je bil omejen na le 250 besed in 6 slovni\xc4\x8dnih pravil. Kljub temu pa je bil dovolj prepri\xc4\x8dljiv, da je razvoju sistemov strojnega prevajanja zagotovil nadaljnjo finan\xc4\x8dno podporo. \xc5\xa0estdeseta leta so prinesla prve kritike in uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de poro\xc4\x8dilo posebnega odbora ameri\xc5\xa1ke vlade, imenovanega ALPAC (Automatic Language Processing Advisory Committee), ki je pri\xc5\xa1el do sklepa, da so strojni prevajalniki po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i, manj zanesljivi in dvakrat dra\xc5\xbeji od \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih prevajalcev.  Na podlagi svojih ocen je odbor sklenil, da ni razloga za nadaljnjo finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d s strani vlade. Razvoj se je v sedemdesetih letih nadaljeval predvsem v Evropi, kjer je Evropska komisija leta 1976 odkupila pravice za strojni prevajalnik Systran, proti koncu sedemdesetih pa je podprla \xc5\xa1e projekt EUROTRA za prevajanje med vsemi jeziki tedanje Evropske gospodarske skupnosti (EGS).  ) V Kanadi so leta 1976 v okviru projekta TAUM razvili sistem M\xc3\xa9t\xc3\xa9o za prevajanje vremenskih napovedi iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. V sedemdesetih se je na Univerzi v Teksasu pri\xc4\x8del razvoj sistema Metal, podjetje Logos pa je razvilo sistem za prevajanje letalskih priro\xc4\x8dnikov iz angle\xc5\xa1kega v vietnamski jezik. V osemdesetih so sistemi za strojno prevajanje po\xc4\x8dasi za\xc4\x8denjali postajati komercialno dostopni, pri \xc4\x8demer je najbolj \xc5\xbeivahna komercialna aktivnost potekala na Japonskem (Mitsubishijev Meltran, Fujitsov Atlas\xe2\x80\xa6). _NEWLINE_Zamisel o pomnilniku prevodov obi\xc4\x8dajno pripisujejo Martinu Kayu, ki je \xc5\xbee leta 1980 napisal vpliven \xc4\x8dlanek z naslovom The Proper Place of Men and Machines in Language Tanslation, kjer pa se ideje dotakne le be\xc5\xbeno in je tudi sam precej pesimisti\xc4\x8den glede njene uresni\xc4\x8ditve. Istega leta je prevajalec Peter Arthern zapisal, da bi lahko prevajalci veliko pridobili z dostopom do med seboj podobnih, \xc5\xbee prevedenih dokumentov. Po besedah Alana Melbyja pa naj bi do ideje pri\xc5\xa1la njegova skupina raziskovalcev na Univerzi v Brighamu (Brigham Young University) v sedemdesetih letih. Omenjena univerza je idejo v zelo omejeni obliki prvi\xc4\x8d udejanjila okrog leta 1981 znotraj programa Alps, ki je eden izmed prvih komercialno dostopnih sistemov za strojno prevajanje. Orodje se je imenovalo\xc2\xa0\xc2\xbbprocesiranje ponavljanj\xc2\xab\xc2\xa0(Repetitions Processing). V poznih osemdesetih se je pojavilo \xc5\xa1e nekaj raziskav na to temo, vendar so programi s pomnilnikom prevodov postali komercialno dostopni \xc5\xa1ele v sredini devetdesetih z razmahom uporabe osebnega ra\xc4\x8dunalnika. _NEWLINE_Moderne izvedbe pomnilnikov prevodov so mo\xc4\x8dno optimizirane in prilagodljive, tako da si lahko vsak prevajalec program "prikroji" po lastnih \xc5\xbeeljah in potrebah. Dana\xc5\xa1nji pomnilniki so opremljeni s \xc5\xa1tevilnimi novimi funkcijami, na primer mo\xc5\xbenostjo, da analizirajo segmente besedila in na podlagi \xc5\xbee prej ustvarjenih terminolo\xc5\xa1kih baz ustvarijo glosar, specifi\xc4\x8den za prevajano besedilo.\n_START_SECTION_\nUstvarjanje pomnilnika prevodov\n_START_PARAGRAPH_\nOb nakupu programa s pomnilnikom prevodov je pomnilnik prazen. Ustvarimo ga lahko na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Najenostavneje kar sproti med prevajanjem, ko je vsaka prevedena enota avtomatsko shranjena v podatkovno zbirko. \xc4\x8ce se poved, ki je \xc5\xbee bila prevedena, ponovno pojavi v besedilu, bo program prevajalcu avtomatsko predlagal obstoje\xc4\x8di prevod.  Prevajalec se potem sam odlo\xc4\x8di, ali prevod ustreza novemu kontekstu, na podlagi svoje odlo\xc4\x8ditve pa prevod obdr\xc5\xbei ali prilagodi._NEWLINE_Pomnilnik prevodov lahko ustvarimo tudi na podlagi \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih prevodov, in sicer s pomo\xc4\x8djo orodja za vzporejanje (alignment), ki je obi\xc4\x8dajno komponenta vsakega programa s pomnilnikom prevodov. Orodje izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dno besedilo in njegov prevod razdeli na segmente, jih poravna v vzporedne jezikovne pare in jih shrani v pomnilnik. Program pri postopku poravnave upo\xc5\xa1teva, da se en izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dni stavek vselej ujema z enim ciljnim stavkom. \xc4\x8ceprav to v veliko primerih dr\xc5\xbei, se v primeru odstopanj segmenti zamaknejo in besedilo ni pravilno poravnano. Neizogibno bodo nekatere enote napa\xc4\x8dno poravnane, zato moramo besedilo po koncu vzporejanja pregledati in napa\xc4\x8dno poravnane enote ro\xc4\x8dno popraviti, kar je lahko precej zamudno. _NEWLINE_Tretja mo\xc5\xbenost je uvoz \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de podatkovne zbirke. Za shranjevanje prevodnih enot v pomnilnik prevodov se uporablja veliko razli\xc4\x8dnih oblik datotek, kar je problemati\xc4\x8dno pri izmenjavi podatkovnih zbirk. Zdru\xc5\xbeenje LISA (Localisation Industry Standards Association) je zato leta 1997 ustanovilo posebno interesno skupino OSCAR (Open Standards for Container/Content Allowing Re-use), ki je razvila standardno obliko za la\xc5\xbejo izmenjavo podatkovnih zbirk pomnilnika prevodov, imenovano TMX (Translation Memory eXchange).\n_START_SECTION_\nUrejevalnik besedil\n_START_PARAGRAPH_\nProgram s pomnilnikom prevodov je lahko vklju\xc4\x8den v urejevalnik besedil (Word, WordPerfect), lahko pa ima svoje lastno delovno namizje, v katerega uvozimo dokument, ki ga \xc5\xbeelimo prevesti.  Integracija lahko poteka na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Notranja integracija pomeni, da je pomnilnik prevodov popolnoma vklju\xc4\x8den v urejevalnik besedil in uporablja samo tista sredstva za prikazovanje in upravljanje, ki jih ponuja urejevalnik besedil. Zunanja integracija pa pomeni, da pomnilnik prevodov deluje kot samostojna aplikacija urejevalnika besedil in uporablja svoja okna za prikazovanje rezultatov in svoje menije za upravljanje s pomnilnikom prevodov.  Danes ima ve\xc4\x8dina programov s pomnilnikom prevodov lastno delovno namizje._NEWLINE_Kadar je pomnilnik prevodov vklju\xc4\x8den v standardni urejevalnik besedil (Word, WordPerfect), so vsi dokumenti, ki jih urejevalnik besedil lahko prebere, obdelani v njihovi prvotni obliki. Vse vrste dokumentov, ki jih urejevalnik besedil ne more prebrati (npr. dokumente iz programov FrameMaker ali Interleaf) pa je potrebno s pomo\xc4\x8djo filtrov za spreminjanje datotek spremeniti v t. i. kodirano besedilo, ki vsebuje preprosto (neoblikovano) besedilo, ki je ozna\xc4\x8deno z jasnimi kodami z informacijami o oblikovanju. _NEWLINE_Pogosto so kodirana besedila shranjena v RTF obliki datoteke, ki jo je razvilo podjetje Microsoft, da bi omogo\xc4\x8dilo izmenjavo oblik zapisa datotek med urejevalniki besedil. To omogo\xc4\x8da, da lahko kodirano RTF datoteko odpre urejevalnik besedil, medtem ko kode \xc5\xa1\xc4\x8ditijo posebni makroji, prisotni v paketu pomnilnika prevodov. Ko kon\xc4\x8damo s prevajanjem in pregledovanjem in je kodirano besedilo ponovno spremenjeno v prvotno obliko dokumenta, lahko ciljno besedilo odpremo v prvotnem programu.\n_START_SECTION_\nPla\xc4\x8dilo za delo s pomnilnikom prevodom\n_START_PARAGRAPH_\nPrevajanje s pomnilnikom prevodom je pla\xc4\x8dano druga\xc4\x8de kot delo brez njega, saj so dolo\xc4\x8deni stavki delno ali v celoti prevedeni, kar bistveno skraj\xc5\xa1a \xc4\x8das prevajanja._NEWLINE_Za segmente brez zadetka so prevajalci pla\xc4\x8dani s polno postavko, megleni zadetki se zara\xc4\x8dunavajo kot dolo\xc4\x8den odstotek celotne vsote, polni zadetki pa imajo neko to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno ceno, ki je bistveno ni\xc5\xbeja od primarne postavke. Prevajanje polnih zadetkov ni brezpla\xc4\x8dno, saj morajo prevajalci segmente \xc5\xa1e vedno pregledati in po mo\xc5\xbenosti popraviti. Vseeno pa je potrebno poudariti, da lahko prevajalci ravno tako profitirajo z uporabo pomnilnika prevodov kot naro\xc4\x8dnik, saj ve\xc4\x8d dela opravijo v kraj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu in bolj u\xc4\x8dinkovito.\n_START_SECTION_\nOrodje za analizo\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza besedila je orodje za statisti\xc4\x8dno obdelavo besedila, ki omogo\xc4\x8da \xc5\xa1tetje besed in prevodnih enot, \xc5\xa1tetje polnih in meglenih zadetkov ter \xc5\xa1tetje notranjih in zunanjih ponovitev. Notranje ponovitve so segmenti, ki se ponavljajo znotraj enega in istega projekta, medtem ko so zunanje ponovitve segmenti, ki so \xc5\xbee bili prevedeni za nek drugi projekt in so shranjeni v \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih podatkovnih zbirkah.  Analiza besedila je pomembna predvsem za dolo\xc4\x8danje cene prevajalskih projektov, saj naro\xc4\x8dniki zahtevajo popust za polne in meglene zadetke.\n_START_SECTION_\nKonkordan\xc4\x8dnik\n_START_PARAGRAPH_\nPrikaz pojavov besede ali besednega niza skupaj s sobesedilom. Posebej pri prevajanju v tuji jezik nas pogosto zanima, v kak\xc5\xa1nem sobesedilu je neko besedo ali frazo mogo\xc4\x8de uporabiti, s katerim predlogom se ve\xc5\xbee, ali jo je mogo\xc4\x8de uporabiti figurativno in podobno.  Orodje prevajalcu omogo\xc4\x8da, da izbere eno ali ve\xc4\x8d besed iz izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnega segmenta, program pa poi\xc5\xa1\xc4\x8de jezikovne pare, ki ustrezajo iskalnim merilom.\n_START_SECTION_\nPosodabljanje pomnilnika prevodov\n_START_PARAGRAPH_\nPri interaktivnih programih s pomnilnikom prevodov poteka posodabljanje samodejno vsaki\xc4\x8d ko program sprejme novo prevodno enoto. Posodobljena prevodna enota je nato takoj vidna vsem uporabnikom pomnilnika prevodov.\n_START_SECTION_\nPovezovanje na spletu\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d prevajalcev lahko dostopa do iste podatkovne zbirke ali terminolo\xc5\xa1ke baze preko omre\xc5\xbene oz. spletne povezave. Prevodi, ki jih vnese en prevajalec, so dostopni tudi ostalim.\n_START_SECTION_\nPredprevajanje\n_START_PARAGRAPH_\nPomnilnik prevodov ponuja mo\xc5\xbenost predprevajanja (ang. pretranslation), ki jo najpogosteje uporabljajo prevajalske agencije preden po\xc5\xa1ljejo besedilo prevajalcem. Program \xc5\xa1e pred za\xc4\x8detkom samega prevajanja primerja celotno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dno besedilo z obstoje\xc4\x8do bazo pomnilnika prevodov in samodejno nadomesti segmente izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnega besedila z vsemi polnimi zadetki. Programi imajo tudi zmo\xc5\xbenost prepoznavanja terminologije in termine izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dnega besedila samodejno nadomestijo s termini v pomnilni\xc5\xa1ki zbirki.  Predprevajanje lahko olaj\xc5\xa1a in pospe\xc5\xa1i proces prevajanja, saj mora prevajalec sam prevesti le segmente, ki so med procesom ostali neprevedeni. Vendar pa je priporo\xc4\x8dljivo na koncu celotno besedilo temeljito pregledati in popraviti morebitne napake.\n_START_SECTION_\nAvtorstvo in last\n_START_PARAGRAPH_\nAvtorstvo pomnilnikov prevodov ni nedvoumno. Ve\xc4\x8dina meni, da si pomnilnik lasti tisti, ki ga je ustvaril, torej prevajalec. Tu se \xc5\xbee takoj pojavi te\xc5\xbeava, saj v velikih podjetjih ve\xc4\x8d oseb uporablja in s tem soustvarja isti pomnilnik prevodov. Do dileme pride tudi, \xc4\x8de prevajalec zapusti tak\xc5\xa1no podjetje \xe2\x80\x93 ima pravico do pomnilnika prevodov, ki ga je dolga leta izgrajeval, ali je pomnilnik last podjetja? _NEWLINE_Navsezadnje se lahko oglasi tudi naro\xc4\x8dnik prevoda, ki utemeljuje, da je pomnilnik prevodov stranski izdelek njegovega naro\xc4\x8dila in zato pripada njemu. Naro\xc4\x8dnikova te\xc5\xbenja je povsem razumljiva, saj bi mu lahko pomnilnik pri prevajanju podobnega besedila privar\xc4\x8deval veliko \xc4\x8dasa in stro\xc5\xa1kov._NEWLINE_Iko Knyphausen, eden od ustanoviteljev podjetja Trados, zagovarja, da bi moral biti lastnik pomnilnika tisti, ki je bil pripravljen investirati v prevajalsko namizje. Knyphausen verjame, da je stro\xc5\xa1ek, povezan z nakupom prevajalskega namizja dovolj velik, da bi moral biti vsak pomnilnik, ki v programu nastane, last kupca._NEWLINE_Avtorstvom je jasno le za baze, ki so javne in prosto dostopne. Tak\xc5\xa1na je EUR-Lex, stran z evropsko zakonodajo, ki se prevaja v vse jezike \xc4\x8dlanic Evropske unije.\n_START_SECTION_\nStandardizirani formati\n_START_PARAGRAPH_\nRa\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko zapisana besedila slu\xc5\xbeijo v razli\xc4\x8dne namene in delu z razli\xc4\x8dnimi programskimi orodji, zato je potrebno prevajati med razli\xc4\x8dnimi formati. Do problemov pride, ker so formati zapisa vedno bogatej\xc5\xa1i in vedno \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i._NEWLINE_Delna re\xc5\xa1itev so t. i. industrijski standardi, na\xc4\x8dini zapisa, ki so v lasti nekega podjetja, vendar pa se uporabljajo tudi programi drugih proizvajalcev, tako da omogo\xc4\x8dajo izmenjavo podatkov. Pomanjkljivost takih standardov je, da lahko lastni\xc5\xa1ko podjetje manipulira s specifikacijami svojega zapisa in da hitro zastarajo._NEWLINE_Poleg industrijskih standardov lo\xc4\x8dimo \xc5\xa1e mednarodne, ki so javno dostopni in ve\xc4\x8dinoma brezpla\xc4\x8dni, spreminja pa se jih samo po natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denem postopku.\n_START_SECTION_\nPomembni standardi\n_START_PARAGRAPH_\nTMX (Translation Memory eXchange) - Standard za izmenjavo pomnilnikov prevodov, ki temelji na jeziku XML, omogo\xc4\x8da poenostavitev in avtomatizacijo procesa pretvarjanja pomnilnikov prevodov iz ene oblike zapisa v drugo.  Razvila jo je interesna skupina OSCAR v okviru zveze LISA._NEWLINE_XLIFF (XML Localization Interchange File Format) - Oblika zapisa datoteke za izmenjavo lokalizacijskih podatkov, ki temelji na jeziku XML. Aprila 2002 je XLIFF standardizirala organizacija OASIS. Ta oblika dolo\xc4\x8da elemente in atribute, ki naj bodo lokalizirani. XLIFF se lahko uporablja za izmenjavo podatkov med podjetji, kot so izdajatelji programske opreme in ponudniki lokalizacijskih storitev ali med orodji za lokalizacijo, kot so sistemi pomnilnikov prevodov in sistemi strojnega prevajanja._NEWLINE_TBX (TermBase eXchange) - Zveza LISA je leta 2002 objavila format za izmenjavanje terminolo\xc5\xa1kih baz, ki temelji na XML._NEWLINE_SGML (Standard Generalized Markup Language) - Metajezik, ki slu\xc5\xbei za opis (prete\xc5\xbeno) besedilnih dokumentov. Dolo\xc4\x8da jezik za predstavitev dokumentov, nad katerimi bodo delovali programi za obdelavo besedil. Eden od osnovnih ciljev SGML je, da so v njem zapisani podatki prenosljivi z ene strojne in programske opreme na drugo brez izgube informacij. _NEWLINE_OLIF (Open Lexicon Interchange Format) - Odprt standard za izmenjavo terminolo\xc5\xa1kih in leksikalnih podatkov. Razvila ga je organizacija OLIF2 Consortium._NEWLINE_SRX (Segmentation Rules eXchange) - Standardna oblika za shranjevanje pravil segmentacije v datoteko, tako da jih lahko uporabljajo razli\xc4\x8dna orodja. Gre za sposobnost dolo\xc4\x8danja pravil segmentacije, ki so bila uporabljena pri prej\xc5\xa1njem prevodu.\n_START_SECTION_\nNadaljnji razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nOrodja za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprto prevajanje so postala del prevajalskega poklica, zato se spreminja tudi vloga prevajalca pri samem prevajalskem procesu. Da bi ostali konkuren\xc4\x8dni na delovnem trgu, se morajo prevajalci nau\xc4\x8diti, kako \xc4\x8dim u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e izrabiti mo\xc5\xbenosti, ki jih nove jezikovne tehnologije ponujajo. Razvoj prevajalskih tehnologij se vse bolj usmerja k integraciji vseh orodij za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprto prevajanje \xe2\x80\x93 pomnilnik prevodov, terminolo\xc5\xa1ka banka, sistemi za upravljanje spletnih strani, urejevalniki besedil, programi za obdelavo grafi\xc4\x8dnih podatkov itd. Pri uporabi programov s pomnilnikom prevodov je pomemben tudi vidik besedilne vrste. Programi s pomnilnikom prevodov delujejo na prepoznavanju formalne in ne pomenske podobnosti med segmenti, zato so orodja za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko podprto prevajanje zaenkrat na\xc4\x8deloma primerna le za besedila tehni\xc4\x8dne narave z visoko stopnjo ponavljanja terminologije in struktur. V prihodnje pa bodo programi s pomnilnikom prevodov vklju\xc4\x8devali vse ve\xc4\x8d lingvisti\xc4\x8dnega znanja.  V slovenskem prostoru je pomembno predvsem, da se usmerimo k \xc5\xa1irjenju in zagotavljanju jezikovnih virov. Za razvoj in izdelavo splo\xc5\xa1no uporabnih programov ter sistemov s podro\xc4\x8dja jezikovnih tehnologij je namre\xc4\x8d predpogoj dobro oblikovana infrastruktura jezikovnih podatkov, tj. zadostno \xc5\xa1tevilo ustrezno urejenih jezikovnih virov. Tako potrebujemo urejene in popolne zbirke izrazov, besedil, izgovarjav, aplikacije kot so razli\xc4\x8dni slovarji, leksikoni, tezavri, \xc4\x8drkovalniki itn.  Za nas so pomembne tudi izbolj\xc5\xa1ave pri znakovni podpori in prepoznavanju kon\xc4\x8dnic pri sklanjanju.'