b'\n_START_ARTICLE_\nMarko Ra\xc5\xa1ica\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMarko Ra\xc5\xa1ica se je rodil 13. novembra 1883 v Dubrovniku, kjer je tudi kon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo. \xc5\xa0tudiral je na Akademiji na Dunaju, za katero je dobil \xc5\xa1tipendijo, ko je bil star 20 let. Leta 1903 sodeluje na letni razstavi Secesije, \xc5\xa1tudij pa nadaljuje na Nizozemskem in v Pragi. Bil je profesor na Obrtni \xc5\xa1oli (1917 do 1932) ter na Vi\xc5\xa1ji strokovni \xc5\xa1oli v Zagrebu (od leta 1935), kjer je imel razstavo v Salonu Urlich. Med ostalim je razstavljal v Parizu, Pragi, Amsterdamu, Ljubljani in Haagu. Bil je \xc4\x8dlan dru\xc5\xa1tva Meduli\xc4\x87, te eden od pobudnikov umetni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Vesna. Kasneje \xc5\xbeivi na Krku in na Kolo\xc4\x8depu, kjer tudi umre leta 1963.\n_START_SECTION_\nSlikarska dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nSlika prete\xc5\xbeno motive iz Dubrovnika in okolice, ter s Krka in iz Kraljevice. Med drugim je veliko slikal tudi ljudi v narodnih no\xc5\xa1ah. Od slikarskih tehnik je uporabljal olje, akvarel in gva\xc5\xa1. V fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski cerkvi v Zagrebu je naslikal fresko Sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek govori ribam. V zadnjih letih \xc5\xbeivljenja mu je pe\xc5\xa1al vid in je posledi\xc4\x8dno uporabljal tehniko tu\xc5\xa1a v razli\xc4\x8dnih barvah. Ob\xc4\x8dasno se je ukvarjal tudi s scenografijo, saj je med drugim tudi pripravil scenske skice za dubrovni\xc5\xa1ko premiero drame Iva Vojnovi\xc4\x87a Ekvinokcij. To mu je tudi omogo\xc4\x8dilo pridobitev \xc5\xa1tipendije za Akademijo na Dunaju. Manj uspe\xc5\xa1no se je ukvarjal z restavriranjem umetnin. Po umetni\xc5\xa1ki orientaciji spada v krog Izidorja Kr\xc5\xa1njavija. Skozi njegovo celotno delovanje je mo\xc5\xbeno zaznati temeljno rde\xc4\x8do nit seceonizma s poskusi prilagajanja sodobnej\xc5\xa1im na\xc4\x8dinom likovnega izra\xc5\xbeanja. Nanj je mo\xc4\x8dno vplival avstrijski slikar Gustav Klimt.'