b'\n_START_ARTICLE_\nEksplozijsko varjenje\n_START_PARAGRAPH_\nEksplozijsko varjenje (ang. Explosion welding oz. kraj\xc5\xa1e EXW) je proces v trdnem stanju (trdna faza), v katerem varjenje dose\xc5\xbeemo s pospe\xc5\xa1evanjem enega od komponent pri ekstremno visoki hitrosti z uporabo kemi\xc4\x8dnih eksplozivov. Ta proces se najpogosteje uporablja za platirano plo\xc5\xa1\xc4\x8do ogljikovega jekla s tanko plastjo proti koroziji odpornega materiala (npr. nerjave\xc4\x8dega jekla, nikljeve zlitine, titana ali cirkonija). Zaradi narave tega procesa je mo\xc5\xbenost geometrijske izdelave zelo omejena. Produkti morajo biti enostavni. Tipi\xc4\x8dni geometrijski izdelki so tako plo\xc5\xa1\xc4\x8de, cevi in luknjaste plo\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od drugih oblik varjenja, kot je npr. oblo\xc4\x8dno varjenje (ki je bilo razvito \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 19. stoletja), so eksplozijsko varjenje razvili relativno pozno, v desetletjih po drugi svetovni vojni. Izvor pa sega v \xc4\x8das prve svetovne vojne, ko so ugotovili, da se ko\xc5\xa1\xc4\x8dki \xc5\xa1rapnela, ki so se zapi\xc4\x8dili v oklepno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, niso samo vgradili vanjo, pa\xc4\x8d pa so se dejansko zvarili s kovino. Ker ekstremna vro\xc4\x8dina tu ni igrala vloge, kot jo ima pri ostalih oblikah varjenja, so pri\xc5\xa1li so sklepa, da je fenomen povzro\xc4\x8dila sila eksplozije \xc5\xa1rapnela. Do istih rezultatov je pri\xc5\xa1lo tudi kasneje pri laboratorijskih testih in nedolgo zatem so proces patentirali in ga dali v uporabo. _NEWLINE_Leta 1962 je DuPont zaprosil za patent postopka eksplozijskega varjenja, ki je bil odobren 23. junija 1964 pod imenom US Patent 3,137,937 in je povzro\xc4\x8dil uporabo blagovne znamke Detaclad za opis postopka.  22. julija 1996 je korporacija Dynamic Materials Corporation zaklju\xc4\x8dila prevzem DuPont-ove dejavnosti Detaclad za nakupno ceno 5.321.850 $.\n_START_SECTION_\nPrednosti in slabosti\n_START_PARAGRAPH_\nZ eksplozijskim varjenjem lahko ustvarimo vez med dvema kovinama, katerih ne bi nujno mogli zvariti na bolj obi\xc4\x8dajne na\xc4\x8dine. Kovini se v procesu ne stopita, pa\xc4\x8d pa pride do plastificiranja obeh povr\xc5\xa1in, kar povzro\xc4\x8di intimen stik med njima, kar zadostuje za zvar. Gre za podoben princip kot pri drugih ne-fuzijskih tehnikah varjenja, kot je varjenje s trenjem. Velika obmo\xc4\x8dja lahko pove\xc5\xbeemo izjemno hitro in tudi zvar sam je \xc4\x8dist, saj se med reakcijo povr\xc5\xa1inski material obeh kovin nasilno izlo\xc4\x8di._NEWLINE_Glavna pomanjkljivost te metode je, da je za izvedbo potrebno \xc5\xa1iroko poznavanje eksplozivov. Eksplozijsko varjenje se tako v primerjavi z drugimi, bolj obi\xc4\x8dajnimi alternativami talilnega varjenja, uporablja zelo malo.'