b'\n_START_ARTICLE_\nGregory Chaitin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nChaitin je prispeval na podro\xc4\x8dje algoritemske teorije informacij in metamatematike, \xc5\xa1e posebej novi izrek o nepopolnosti kot reakcija na G\xc3\xb6dlov izrek o nepopolnosti iz leta 1931._NEWLINE_Obiskoval je Bronx High School of Science in Mestni kolid\xc5\xbe New Yorka (City College of New York), kjer je \xc5\xa1e kot najstnik razvil teorije, ki so vodile do njegovega neodvisnega odkritja kompleksnosti Kolmogorova._NEWLINE_Uvedel je Chaitinovo konstanto \xce\xa9, realno \xc5\xa1tevilo, katerega \xc5\xa1tevke so enakomerno porazdeljene, in, ki dolo\xc4\x8da verjetnost, da se bo naklju\xc4\x8dni program ustavil. Konstanto je za\xc4\x8del raziskovati zaradi navdu\xc5\xa1enja nad predhodnim Turingovim delom. \xce\xa9 ima matemati\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilnost, da je dolo\xc4\x8dljivo, ne pa tudi izra\xc4\x8dunljivo._NEWLINE_Njegovo delo iz algoritemske teorije informacij je potekalo vzporedno z delom Kolmogorova._NEWLINE_Chaitin pi\xc5\xa1e tudi o filozofiji, \xc5\xa1e posebej o metafiziki in filozofiji matematike (o epistemolo\xc5\xa1kih problemih v matematiki). V metafiziki Chaitin trdi, da je algoritemska teorija informacij klju\xc4\x8d do re\xc5\xa1evanja problemov na podro\xc4\x8dju biologije (ki lahko priskrbi formalno definicijo\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivljenja\xc2\xab, njegov izvor in evolucijo) in  nevrobiologije (problem zavesti in raziskovanje uma). V svojih spisih brani stali\xc5\xa1\xc4\x8de, znano kot digitalna filozofija. V epistemologiji matematike trdi, da odkritja v matemati\xc4\x8dni logiki in algoritemski teoriji informacij ka\xc5\xbeejo na to, da so \xc2\xbbmatemati\xc4\x8dna dejstva resni\xc4\x8dna brez vzroka, da so slu\xc4\x8dajno resni\xc4\x8dna. So naklju\xc4\x8dna matemati\xc4\x8dna dejstva.\xc2\xab\xc2\xa0Predlaga da morajo matematiki opustiti vsakr\xc5\xa1no upanje dokazovanja tak\xc5\xa1nih matemati\xc4\x8dnih dejstev in privzeti kvaziempiri\xc4\x8dno metodologijo._NEWLINE_Barvanje grafov je prvi uporabil pri dodeljevanju registrov pri prevajanju, kar je kot proces znano kot Chaitinov algoritem._NEWLINE_Leta 1995 je prejel doktorat znanosti honoris causa na Univerzi Mainea. Univerza v Buenos Airesu mu je leta 2002 podelila naziv \xc4\x8dastnega profesorja. V Buenos Airesu sta se rodila njegova star\xc5\xa1a in sam je tu pre\xc5\xbeivel del svoje mladosti. Je \xc4\x8dastno upokojeni raziskovalec pri Raziskovalnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Thomasa J. Watsona IBM v Yorktown Heightsu, New York, in gostujo\xc4\x8di profesor Oddelka za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo Univerze v Aucklandu ter mednarodnega odbora In\xc5\xa1tituta kompleksnih sistemov (ISCV, www.iscv.cl).'