b'\n_START_ARTICLE_\nJakovljev Jak-3\n_START_SECTION_\nZasnova in razvoj letala\n_START_PARAGRAPH_\nKorenine letala Jak-3 segajo v leto 1941, ko so za nadomestilo letala Jak-1 razvili prototipa I-30 in I-26. Prototip I-30, ki ga je poganjal motor Klimov M-105P, je bil v celoti kovinski. Krili sta bili na zunanji strani dvignjeni navzgor. Kakor Jak-1 je v sredini propelerja imelo 20\xc2\xa0mm top \xc5\xa0VAK in dve 7,62\xc2\xa0mm strojnici \xc5\xa0KAS v nosu. V vsakem krilu je imelo tudi topova \xc5\xa0VAK. Prvi prototip je imel rebrasti krili za bolj\xc5\xa1e vodenje in sposobnosti na kratkih stezah. Drugi prototip pa je imel zaradi enostavnej\xc5\xa1e proizvodnje leseni krili brez reber. Drugi prototip se je med preskusnimi poleti uni\xc4\x8dil in so ga odpisali. \xc4\x8ceprav so hoteli Jak-3 uvesti v proizvodnjo, so pozno jeseni 1941 zaradi pomanjkanja aluminija in pritiska nem\xc5\xa1ke invazije opustili dela na prvem letalu._NEWLINE_Leta 1943 je biro Jakovljeva skonstruiral Jak-1M, ki je bila manj\xc5\xa1a in la\xc5\xbeja izpeljanka Jak-1. Drugi prototip Jak-1M so skonstruirali kasneje tega leta. Razlikoval se je od prvega, saj je imel na sprednjem delu trupa namesto surovega lesa vezani les, radijsko anteno brez droga, reflektorsko merjenje za strojnico, izbolj\xc5\xa1an oklop in hlajenje motorja. Glavni preskusni pilot Stefanovski je bil nad novim letalom tako navdu\xc5\xa1en, da je predlagal popolno zamenjavo z letaloma Jak-1 in Jak-7. V nadaljnji proizvodnji naj bi ostal edino Jak-9 z motorjem Klimov VK-107. Novo letalo, ozna\xc4\x8deno kot Jak-3, so za\xc4\x8deli uporabljati leta 1944, kasneje kot Jak-9, \xc4\x8deprav je imelo ni\xc5\xbejo \xc5\xa1tevilko oznake. Naredili so vsega skupaj 4848 letal._NEWLINE_Oznako Jak-3 so uporabljali tudi za druge predlagane projekte Jakovljeva, ki jih niso nikoli izdelali - te\xc5\xbeki dvomotorni lovec in za letalo Jak-7A.\n_START_SECTION_\nZgodovina delovanja\n_START_PARAGRAPH_\nLa\xc5\xbeji in manj\xc5\xa1i od letala Jak-9, vendar opremljen z istim motorjem, je bil Jak-3 zelo okreten lovec. Prizana\xc5\xa1al je slabostim pilota in je bil lahko vodljiv, tako da so ga imeli radi za\xc4\x8detniki in izku\xc5\xa1eni piloti. Prvi zra\xc4\x8dni boji so pokazali, da je do vi\xc5\xa1ine 5000 m preka\xc5\xa1al vse lovce Luftwaffe. Lahko se je kosal z najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1im tedanjim nem\xc5\xa1kim lovcem Focke-Wulf Fw 190. Imel je bolj\xc5\xa1i \xc4\x8das zavoja, ki je za polni krog zna\xc5\xa1al 18,6 s. Dve najve\xc4\x8dji pomanjkljivosti letala sta bili njegov kratek dolet in lahko trganje zalepljene prevleke na vrhu kril pri velikih obremenitvah na poletu. Pnevmatski sistem za poganjanje pristajalnih koles, zakrilc in zavor, ki je bil v tem \xc4\x8dasu podoben pri vseh lovcih Jakovljeva, je bil manj zanesljiv od hidravli\xc4\x8dnih ali elektri\xc4\x8dnih sistemov, vendar so ga zaradi precej\xc5\xa1njega prihranka na te\xc5\xbei raje uporabljali. Prvih 197 letal Jak-3 je bilo oboro\xc5\xbeeno z enim 20\xc2\xa0mm topom \xc5\xa0VAK in eno 12,7\xc2\xa0mm strojnico UBS. Nato so letalom dodali \xc5\xa1e drugi UBS, ki je z visokoeksplozivnim strelivom dosegel 2,72\xc2\xa0kg na sekundo.'