b'\n_START_ARTICLE_\nAluminij\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAluminij je odkril danski fizik in kemik Hans Christian \xc3\x98rsted leta 1825.\n_START_SECTION_\nFizikalne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAluminij je relativno mehka, trajna, lahka, \xc5\xbeilava in kovna kovina  s srebrnim do motno sivim sijajem, ki je odvisen od hrapavosti povr\xc5\xa1ine. Je nemagneten in te\xc5\xbeko vnetljiv. Neoksidirana folija aluminija je dober reflektor vidne svetlobe (odbojnost je pribli\xc5\xbeno 92\xc2\xa0%) in odli\xc4\x8den reflektor infrarde\xc4\x8dega  sevanja (odbojnost je pribli\xc5\xbeno 98\xc2\xa0%). Meja plasti\xc4\x8dnosti \xc4\x8distega aluminija je od 200 MPa do 600  MPa. Ima pibli\xc5\xbeno tretjino gostote in  pro\xc5\xbenostnega modula \xc5\xbeeleza in se zlahka strojno obdeluje, kuje, uliva in iztiska. _NEWLINE_Osnovna celica kovinskega aluminija je ploskovno centrirana kocka. _NEWLINE_Aluminij je dober toplotni in elektri\xc4\x8dni prevodnik , ki ima 59\xc2\xa0% toplotne in elektri\xc4\x8dne prevodnosti bakra, vendar samo 30\xc2\xa0% njegove gostote. Kriti\xc4\x8dna temperatura njegove superprevodnosti je 1,2 K, kriti\xc4\x8dno magnetno polje pa 100 gavsov (100 militesla).\n_START_SECTION_\nIzotopi\n_START_PARAGRAPH_\nAluminij ima mnogo znanih izotopov z masnimi \xc5\xa1tevili 21 do 42. V naravi se pojavljata samo stabilni \xc2\xb2\xe2\x81\xb7Al in radioaktivni \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al z razpolovnim \xc4\x8dasom 7,2x10\xe2\x81\xb5 let. \xc2\xb2\xe2\x81\xb7Al je udele\xc5\xbeen z ve\xc4\x8d kot 99,9\xc2\xa0%. \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al nastaja v ozra\xc4\x8dju z razpadom argona zaradi obstreljevanja s protoni iz kozmi\xc4\x8dnega sevanja. Aluminijevi izotopi so pomembni za datiranje oceanskih sedimentov, manganovih nodulov, ledeni\xc5\xa1kega ledu, kremena in meteoritov. Rezmerje med \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al in \xc2\xb9\xe2\x81\xb0Be se uporablja za preu\xc4\x8devanje transporta, odlaganja in shranjevanja depozitov ter erozije na \xc4\x8dasovni skali 10\xe2\x81\xb5 do 10\xe2\x81\xb6 let. Kozmogeni \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al se je prvi\xc4\x8d uporabil za preu\xc4\x8devanje Lune in meteoritov. Odlomki meteoritov so bili potem, ko so zapustili mati\xc4\x8dna telesa, na potovanju skozi vesolje  izpostavljeni intenzivnemu kozmi\xc4\x8dnemu sevanju, ki je povzro\xc4\x8dilo masovno nastajanje \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al. Po padcu na Zemljo se je zaradi Zemljinega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnega pla\xc5\xa1\xc4\x8da nastajanje \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo, iz \xc4\x8desar je mogo\xc4\x8de izra\xc4\x8dunati \xc4\x8das od padca meteorita na Zemljo. Raziskave meteoritov so pokazale, da je bil \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al pogost izotop v \xc4\x8dasu nastanka planetarnega sistema. Ve\xc4\x8dina znanstvenikov, ki preu\xc4\x8dujejo meteorite, je prepri\xc4\x8danih,  da je bila energija, ki se je sprostila z razpadom \xc2\xb2\xe2\x81\xb6Al, odgovorna za taljenje in diferenciacijo nekaterih asteroidov po njihovem nastanku pred pribli\xc5\xbeno 4,55 milijarde let.\n_START_SECTION_\nNaravna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nStabilni aluminij je nastal z zlivanjem vodika in magnezija na velikih zvezdah ali v supernovi._NEWLINE_V Zemljini skorji je z 8,3 ute\xc5\xbenimi\xc2\xa0% najpogostej\xc5\xa1i kovinski element in za kisikom in silicijem tretji najpogostej\xc5\xa1i element. Zaradi velike afinitete do kisika so najdbe elementarnega aluminija zelo redke. Pojavlja se predvsem v oksidih in silikatih. Alumosilikati so na primer glinenci, ki so najpogostej\xc5\xa1a kamnina v Zemljini skorji. Elementarni aluminij se lahko najde samo v okoljih z majhno fugasnostjo kisika, kakr\xc5\xa1ne so notranjosti nekaterih vulkanov. Samorodni aluminij so odkrili v hladnih izvirih v severovzhodnih kontinentalnih pobo\xc4\x8djih Ju\xc5\xbenokitajskega morja. Chen in sodelavci  so leta 2011  postavili  teorijo, da je nastal  z bakterijsko redukcijo tetrahidroksialuminata (Al(OH)\xe2\x88\x92_NEWLINE_4)._NEWLINE_Aluminij se pojavlja tudi v mineralih beril, kriolit, granat, spinel in turkiz. Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83, one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den s kromom je drag kamen rubin, one\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8den z \xc5\xbeelezom pa safir._NEWLINE_Aluminijevi minerali kljub raz\xc5\xa1irjenosti aluminijevih spojin  niso gospodarski vir kovinskega aluminija. Skoraj ves aluminij se proizvede iz rude boksita (AlO\xe2\x82\x93(OH)3\xe2\x80\x932x), ki je nastal s preperevanjem kamnin z majhno vsebnostjo \xc5\xbeeleza in silicija v tropskih klimatskih pogojih. Veliki depoziti boksita so v Avstraliji, Braziliji, Gvineji in na Jamajki. Najve\xc4\x8dja rudarska podro\xc4\x8dja so v Avstraliji, Braziliji, Kitajski, Indiji, Gvineji, Indoneziji, Rusiji in Surinamu.\n_START_SECTION_\nRecikliranje\n_START_PARAGRAPH_\nOdpadni aluminij je teoreti\xc4\x8dno mogo\xc4\x8de v celoti reciklirati, pri \xc4\x8demer ne izgubi nobene svoje lastnosti.  Po podakih Metal Stocks in Society report je na svetu v avtomobilih, zgradbah, elektroniki in drugod vgrajenega 80 kg aluminija na prebivalca. V razvitem svetu je vgrajenega 350-500 kg na prebivalca, v nerazvitem pa samo 35 kg na prebivalca. _NEWLINE_Reciklirani aluminij je pomembna surovina za industrijo aluminija. Obse\xc5\xbeno recikliranje se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele v poznih 1960.  letih, ko je za\xc4\x8dela strmo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati poraba aluminijastih plo\xc4\x8devink za razli\xc4\x8dne napitke. Postopek je sorazmerno preprost, saj zahteva samo taljenje aluminijastih odpadkov, pri \xc4\x8demer se porabi samo 5\xc2\xa0% energije, potrebne za proizvodnjo aluminija iz rude. V procesu nastane do 15\xc2\xa0% pepelu podobne \xc5\xbelindre. V sodobnih kontinuirnih  talilnikih nastaja mnogo manj \xc5\xbelindre, pogosto manj kot 1\xc2\xa0%. _NEWLINE_V Evropi je recikliranje aluminija na zelo visoki ravni, saj se reciklira 42  % plo\xc4\x8devink, 85\xc2\xa0% gradbenega materiala in 95\xc2\xa0% transportnih vozil. Reciklirani ali sekundarni aluminij ima povsem enake fizikalne lastnosti kot primarni. Proizvaja se v zelo razli\xc4\x8dnih oblikah. Uporablja se predvsem v zlitinah in za ekstrudiranje. _NEWLINE_Belo \xc5\xbelindro iz proizvodnje primarnega aluminija in procesov recikliranja, ki \xc5\xa1e vedno vsebuje znatne koli\xc4\x8dine aluminija, se lahko na industrijski na\xc4\x8din predela v aluminij. V tem procesu nastala \xc5\xbelindra je zelo kompleksen odpadni material, s katerim je te\xc5\xbeko ravnati. Reagira z vodo, pri \xc4\x8demer nastaja me\xc5\xa1anica plinov, med njimi vodik, acetilen in amonijak, ki se na zraku spontano v\xc5\xbege. V stiku z vla\xc5\xbenim zrakom se sprostijo znantne koli\xc4\x8dine amonijaka. \xc5\xbdlindra se kljub omenjenim te\xc5\xbeavam uporablja kot polnilo za asfalt in beton.\n_START_SECTION_\nOksidacijsko stanje +3\n_START_PARAGRAPH_\nV veliki  ve\xc4\x8dini spojin, vklju\xc4\x8dno z vsemi aluminij vsebujo\xc4\x8dimi minerali in tr\xc5\xbeno zanimivimi solmi, je aluminij v oksidacijskem stanju +3. Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo Al\xc2\xb3\xe2\x81\xba v teh spojinah je razli\xc4\x8dno, vendar prevladujeta \xc5\xa1tevili 6 in 4. Skoraj vse njegove spojine so brezbarvne.\n_START_SECTION_\nHalidi\n_START_PARAGRAPH_\nVsi \xc5\xa1tirje aluminijevi halidi so dobro znani. Koordinacijsko \xc5\xa1tevilo Al\xc2\xb3\xe2\x81\xba v AlF\xe2\x82\x83 je 6. Oktaedri\xc4\x8dna koordinacija je posledica kompaktnosti fluoridnega iona, ki je dovolj majhen, da se okrog majhnega centra Al\xc2\xb3\xe2\x81\xba zbere \xc5\xa1est F\xe2\x81\xbb ionov. AlF\xe2\x82\x83 sublimira in pri 1291 \xc2\xb0C razpade. Trije te\xc5\xbeji halidi imajo ni\xc5\xbeja koordinacijska \xc5\xa1tevila in so dimeri ali polimeri s tetraedri\xc4\x8dnimi Al centri. _NEWLINE_Halidi se pripravljajo z reakcijami kovinskega aluminija s halogeni, vendar so mogo\xc4\x8de tudi druge metode. V vodnih raztopinah halidi pogosto tvorijo zmesi, ki na splo\xc5\xa1no vsebujejo \xc5\xa1estkrat koordinirane Al centre, na katere so vezani tako halidi kot vodni ligandi. Aluminij v vodnih raztopinah fluoridov rad tvori kompleksne ione, med njimi  [AlF(H\xe2\x82\x82O)\xe2\x82\x85]\xc2\xb2\xe2\x81\xba, AlF\xe2\x82\x83(H\xe2\x82\x82O)\xe2\x82\x83 in [AlF\xe2\x82\x86]\xc2\xb3\xe2\x81\xbb.  V prisotnosti kloridnega iona tvori polialuminijeve klastre, kakr\xc5\xa1en je na primer [Al\xe2\x82\x81\xe2\x82\x83O\xe2\x82\x84(OH)\xe2\x82\x82\xe2\x82\x84(H\xe2\x82\x82O)\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82]\xe2\x81\xb7\xe2\x81\xba.\n_START_SECTION_\nOksidi in hidroksidi\n_START_PARAGRAPH_\nAluminij tvori samo en stabilen oksid, ki je v mineralni obliki znan kot korund. Safir in rubin sta razli\xc4\x8dico korunda, onesna\xc5\xbeeni s sledovi \xc5\xbeeleza oziroma kroma. Tvori tudi dva oksi hidroksida (AlO(OH)) - minerala bemit in diaspor, in tri trihidrokside \xe2\x80\x93 polimorfe bajerit, gibsit in nordstrandit.  Vsi minerali so nastali iz rud v razli\xc4\x8dnih mokrih kislih in bazi\xc4\x8dnih procesih. S segrevanjem hidroksidov nastane korund. Vsi na\xc5\xa1teti minerali uporabni in pomembni za proizvodnjo aluminija.\n_START_SECTION_\nOksidacijski stanji +1 in +2\n_START_PARAGRAPH_\nAluminij je v veliki ve\xc4\x8dini spojin v oksidacijskem stanju +3, vendar tvori tudi nekaj spojin v ni\xc5\xbejih oksidacijskih stanjih. Nekatere so pomembni prekurzorji  trovalentnih aluminijevih spojin.\n_START_SECTION_\nAluminij(II)\n_START_PARAGRAPH_\nZelo enostavne Al(II) spojine so odkrili v reakcijah kovinskega aluminija z oksidanti. Aluminijev monoksid (AlO), na primer, so odkrili v plinski fazi po eksploziji zvezde in v zvezdnem absorbcijskem spektru.  Bolj temeljito so raziskane spojine s formulo R\xe2\x82\x84Al\xe2\x82\x82, ki vsebujejo vez Al-Al. R so veliki organski ligandi.\n_START_SECTION_\nSpojine\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina aluminijevih spojin je dokaj nestrupenih, zato se na veliko uporabljajo na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nGlinica\n_START_PARAGRAPH_\nGlinica (Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83) in spremljajo\xc4\x8di oksihidroksidi in trihidroksidi se v velikih koli\xc4\x8dinah rudarijo ali proizvajajo iz aluminijevih mineralov. Velika ve\xc4\x8dina glinice se porabi za proizvodnjo aluminija. Glinica kot taka se uporablja predvsem kot adsorbent, na primer za odstranjevanje vode iz ogljikovodikov. Vlaga v ogljikovodikih lahko onemogo\xc4\x8di njihovo uporabo v nekaterih industrijskih procesih. Aluminijevi oksidi so katalizatorji na primer v Clausovem procesu za odstranjevanje vodikovega sulfida iz naftnih derivatov in alkiliranje aminov.  Slu\xc5\xbei lahko tudi kot nosilec za fino dispergirane katalizatorje, na primer platino.  Glinica je tudi zelo trda (trdota po Mohsovi lesvici = 9), zato se uporablja kot abraziv, zaradi inertnosti pa na primer v visokotla\xc4\x8dnih natrijevih svetilkah.\n_START_SECTION_\nSulfati\n_START_PARAGRAPH_\nUporabnih je ve\xc4\x8d aluminijevih sulfatov. Letna proizvodnja aluminijevega sulfata (Al\xe2\x82\x82(SO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x83\xe2\x80\xa218H\xe2\x82\x82O) je nekaj milijonov ton. Pribli\xc5\xbeno polovica se ga porabi za obdelavo vode.  Naslednje najve\xc4\x8dje podro\xc4\x8dje njegove uporabe je papirni\xc5\xa1tvo. Uporablja se tudi kot sredstvo za jedkanje, zaviralec gorenja, aditiv v prehrambenih proizvodih in strojilo za usnje. Aluminijev amonijev sulfat (NH\xe2\x82\x84)Al(SO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x82\xe2\x80\xa212H\xe2\x82\x82O), znan tudi kot amonijev galun,  se uporablja za jedkanje in strojenje usnja. podobno uporabnost ima aluminijev kalijev sulfat  ([Al(K)](SO\xe2\x82\x84)\xe2\x82\x82)\xe2\x80\xa212H\xe2\x82\x82O) ali kalijev galun. Uporaba obeh galunov se zmanj\xc5\xa1uje.\n_START_SECTION_\nKloridi\n_START_PARAGRAPH_\nAluminijev klorid (AlCl\xe2\x82\x83) se uporablja za rafiniranje nafte in proizvodnjo sinteti\xc4\x8dne gume in polimerov. Aluminijev klorohidrat, ki ima podobno ime, ima manj obse\xc5\xbeno in povsem druga\xc4\x8dno uporabnost. Uporablja se kot trdilec in sredstvo proti znojenju. Je vmesni produkt v proizvodnji kovinskega aluminija.\n_START_SECTION_\nManj pomembne spojine\n_START_PARAGRAPH_\nManj pomembne spojine kljub omejeni uporabnosti dosegajo letno proizvodnjo nekaj tiso\xc4\x8d ton. Ena do njiih je aluminijev acetat, ki se v vodni raztopini uporablja kot astringent. Aluminijev borat  (Al\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83\xe2\x80\xa2B\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x83) se uporablja za proizvodnjo stekla in keramike, aluminijev fluorosilikat (Al\xe2\x82\x82(SiF\xe2\x82\x86)\xe2\x82\x83) pa za proizvodnjo sintetskih dragih kamnov, stekla in keramike.  Aluminijev fosfat (AlPO\xe2\x82\x84) se uporablja v proizvodnji stekla in keramike, papirne ka\xc5\xa1e in papirnih proizvodov, kozmetike, premazov, firne\xc5\xbea in zobnega cementa. Aluminijev hidroksid (Al(OH)\xe2\x82\x83) se uporablja kot antacid, lu\xc5\xbeilo, sredstvo za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje vode, v proizvodnji stekla in keramike in vodoodpornih tkanin. Litijev aluminijev hidrid je mo\xc4\x8dan reducent o organski kemiji. Organske aluminijeve spojine so mo\xc4\x8dne Lewisove kisline in kokatalizatorji. Metilaluminoksan, na primer, je kokatalizator v Ziegler-Nattovi polimerizaciji olefinov, na primer polietilena.\n_START_SECTION_\nZlitine\n_START_PARAGRAPH_\nAluminijeve zlitine imajo veliko razli\xc4\x8dnih uporabnih lastnosti. Sistemeti\xc4\x8dno se ozna\xc4\x8dujejo   s \xc5\xa1tevilkami  (ANSI) ali z imeni, v katerih je navedena najpomembnej\xc5\xa1a legirna kovina (DIN in ISO)._NEWLINE_Trdnost in trajnost zlitin je zelo razli\xc4\x8dna in ni odvisna samo od legirnih elementov, ampak tudi od proizvodnega procesa in toplotne obdelave. Slabo poznavanje teh vidikov je ve\xc4\x8dkrat povzro\xc4\x8dilo njihovo napa\xc4\x8dno uporabo, kar je zlitine spravilo na slab glas._NEWLINE_Pomembna omejitev aluminijevih zlitin je dinami\xc4\x8dna vzdr\xc5\xbeljivost oziroma utrujenost. Aluminijeve zlitine, za razliko od jekel,  nimajo nobene dobro definirane meje dinami\xc4\x8dne vzdr\xc5\xbeljivosti, kar pomeni, da lahko do zloma zaradi utrujenosti materiala pride tudi po zelo majhnem \xc5\xa1tevilu cikli\xc4\x8dnih obremenitev. Na\xc4\x8drtovalci morajo zato obremenitve oceniti in izdelek na\xc4\x8drtovati za omejeno in ne za neomejeno \xc5\xbeivljenjsko dobo. _NEWLINE_Druga pomembna lastnost aluminijevih zlitin je njihova ob\xc4\x8dutljivost na toploto. Postopke, v katere je vklju\xc4\x8dena toplotna obdelava, ote\xc5\xbeuje dejstvo, da se aluminij stali brez predhodnega \xc5\xbearenja, ki je zna\xc4\x8dilno za \xc5\xbeelezo. Avtogeno varjenje zato zateva veliko izku\xc5\xa1enj, ker ni nobenih vidnih predhodnih znakov, kdaj se bo material raztalil. Zlitine so po toplotni obdelavi, kakr\xc5\xa1ni sta na primer  varjenje in spajkanje, podvr\xc5\xbeene notranjim napetostim. Te\xc5\xbeave povzro\xc4\x8dajo tudi nizka tali\xc5\xa1\xc4\x8da, zaradi katerih so bolj ob\xc4\x8dutljive na zvitje zaradi povi\xc5\xa1ane temperature v okolici. Notranje napetosti se lahko zmanj\xc5\xa1ajo z naknadno toplotno obdelavo, v kateri se toplotno obdelani deli ponovno segrejajo in nato po\xc4\x8dasi ohladijo (popu\xc5\xa1\xc4\x8danje). _NEWLINE_Nizka tali\xc5\xa1\xc4\x8da aluminijevih zlitin ne izklju\xc4\x8dujejo njihove uporabe v raketarstvu. Uporabljajo se celo v zgorevalnih komorah, v katerih se lahko plini segrejejo do temperature 3500 K. _NEWLINE_Pomembna zlitina je tudi aluminijev bron, ki spada med bakrove zlitine.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStari Grki in Rimljani so uporabljali aluminijeve spojine kot pomo\xc5\xbeno sredstvo za barvanje tkanin in sredstvo za ustavljanje krvavenja pri obvezovanju ran. Galun se \xc5\xa1e vedno uporablja za ustavljanje krvavenja. Kovinski aluminij je odkril Humphry Davy leta 1808. Imenoval  ga je alumium in ga kasneje preimenoval v aluminium.    _NEWLINE_Ne\xc4\x8dist aluminij je prvi proizvedel danski fizik in kemik  Hans Christian \xc3\x98rsted, ki je brezvodni  aluminijev klorid pome\xc5\xa1al s kalijevim amalgamom dobil kepo kovine, podobne kositru. Friedrich W\xc3\xb6hler je poznal \xc3\x98rstedove eksperimente, ko jih je sam ponovil pa je ugotovil, da je kovina \xc4\x8dist kalij. Leta 1827 je poskus ponovil z brezvodnim aluminijevim kloridom in kalijem in dobil aluminij. Izolacijo aluminija se obi\xc4\x8dajno pripisuje W\xc3\xb6hlerju. Aluminij v boksitu je odkril Pierre Berthier. W\xc3\xb6hlerjev postopek je leta 1846 izbolj\xc5\xa1al Henri Sainte-Claire Deville. V svoji knjigi iz leta 1859 je zapisal, da se aluminijev klorid lahko reducira tudi z natrijem, ki je bolj dostopen in cenej\xc5\xa1i od kalija. V 19. stoletju je bila do 1880. let proizvodnja  kovinskega  aluminija izredno te\xc5\xbeavna, zato je njegova cena presegala ceno zlata.  Kovina je bila tako dragocena, da so na Svetovni razstavi leta 1855 v Parizu palice aluminija razstavili skupaj s francoskimi kronskimi dragulji.  Na pojedinah cesarja  Napoleona III. so z aluminijastim priborom lahko jedli samo izbrani gosti, drugi pa so se morali zadovoljiti z zlatim.\n_START_SECTION_\nVpliv na zdravje\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da je aluminij v naravi zelo raz\xc5\xa1irjen, nima v biologiji nobene  znane vloge. Aluminijeve soli so nenavadno nestrupene. LD50 na primer aluminijevega sulfata je 6207 mg/kg (oralno, mi\xc5\xa1), kar za 80 kg te\xc5\xbeko osebo pomeni 500 g. Vpliv aluminija na zdravje se zaradi njegove raz\xc5\xa1irjenosti v naravi in rabi  kljub temu \xc5\xa1e vedno preu\xc4\x8duje._NEWLINE_Nekaj toksi\xc4\x8dnosti se ka\xc5\xbee v odlaganju aluminija v kosti in osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje, ki se zelo pove\xc4\x8da predvsem pri bolnikih z zmanj\xc5\xa1anim delovanjem ledvic. Ker aluminij pri absorbciji konkurira kalciju, lahko prehrana z veliko vsebnostjo aluminija prispeva k zmanj\xc5\xa1anju mineralizacije kosti (osteopenija), ki so jo opazili pri prezgodaj rojenih otrocih in otrocih z zavrto rastjo. Aluminij v zelo visokih odmerkih se povezuje tudi s spremembo funkcije krvno-mo\xc5\xbeganske pregrade. _NEWLINE_Na aluminij je alergi\xc4\x8dnih zelo malo ljudi. Pri njih povzro\xc4\x8da kontaktni dermatitis, motnje v prebavi, bruhanje in druge te\xc5\xbeave,  ki se pojavijo tudi pri stiku ali zau\xc5\xbeitju na primer sredstev proti potenju in antacidov, ki vsebujejo aluminij. Za osebe brez alergije aluminij vsekakor ni tako toksi\xc4\x8den kot te\xc5\xbeke kovine. Obstaja nekaj dokazov, da je toksi\xc4\x8den pri zau\xc5\xbeitju ve\xc4\x8d kot 40 mg/dan na kilogram telesne mase. Uporaba aluminijaste kuhinjske posode ne ka\xc5\xbee nobene toksi\xc4\x8dnosti. Bolj nevarna bi lahko bila pretirana uporaba aluminij vsebujo\xc4\x8dih antacidov in sredstev proti potenju. \xc5\xa0tudije so pokazale, da absorpcijo aluminija znatno pove\xc4\x8da u\xc5\xbeivanje kisle hrane ali napitkov, maltol, ki se uporablja kot oja\xc4\x8devalec arome, pa pove\xc4\x8da akumulacijo aluminija v \xc5\xbeiv\xc4\x8dnih tkivih in kosteh. Aluminij poleg tega povi\xc5\xa1a z estrogenom povezano ekspresijo genov v laboratorijsko gojenih celicah \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega raka dojk. Zaradi estrogenu podobnih u\xc4\x8dinkov so te soli razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene med kovinoestrogene._NEWLINE_U\xc4\x8dinek aluminija v sredstvih proti potenju se je preu\xc4\x8deval ve\xc4\x8d desetletij. Raziskave niso dale otipljivih  dokazov za dra\xc5\xbeenju ko\xc5\xbee. Nekaj zaskrbljenosti so povzro\xc4\x8dila prehranska barvila in aditivi. \xc4\x8cetudi normalna izpostavljenost aluminiju ne predstavlja velike nevarnosti za zdravje odraslih oseb, nekaj raziskav le ka\xc5\xbee na mo\xc5\xbene rizike pri prekomerni izpostavljenosti. Aluminij iz hrane se la\xc5\xbee absorbira kot aluminij iz vode. Aluminij je kljub temu klasificiran kot nekarcinogen._NEWLINE_Pri sumu na zau\xc5\xbeitje velike koli\xc4\x8dine aluminija, se po\xc5\xa1kodovanca zdravi z diferoksamin mesilatom, ki tvori aluminijeve kelate in pomaga odstraniti aluminij iz telesa.\n_START_SECTION_\nAlzheimerjeva bolezen\n_START_PARAGRAPH_\nAluminij so dolgo \xc4\x8dasa imeli za faktor tveganja za Alzheimerjevo bolezen. Zaradi onesna\xc5\xbee vode po incidentu v Camelfordu je veliko ljudi zau\xc5\xbeilo velike koli\xc4\x8dine aluminijevega sulfata. Raziskave njegovega daljnoro\xc4\x8dnega vpliva na zdravje so \xc5\xa1e v teku, pri obdukcijah \xc5\xbertev pa so v njihovih mo\xc5\xbeganih odkrili pove\xc4\x8dano vsebnost aluminija. Z nadaljnjimi raziskavami se posku\xc5\xa1a ugotoviti, ali obstaja kak\xc5\xa1na povezava med aluminijem in cerebralno amiloidno angiopatijo._NEWLINE_Trenutno med zdravniki in znanstveniki prevladuje mnenje, da rezultati dosedanjih raziskav niso prepri\xc4\x8dljivo dokazali vzro\xc4\x8dne povezave med aluminijem in Alzheimerjevo boleznijo. Nekatere \xc5\xa1tudije kljub temu ka\xc5\xbeejo, da vzro\xc4\x8dna povezava obstaja, in navajajo aluminij kot dejavnik tveganja za Alzheimerjevo bolezen. V nekaterih delih mo\xc5\xbeganov so sicer odkrili pove\xc4\x8dano vsebnost aluminija, vendar bi ta lahko bila posledica in ne povzro\xc4\x8ditelj bolezni.\n_START_SECTION_\nVpliv na rastline\n_START_PARAGRAPH_\nAluminij spada med primarne dejavnike, ki zmanj\xc5\xa1ujejo rast rastlin na kislih tleh. Na  nevtralnih tleh je za rast rastlin na splo\xc5\xa1no nenevaren, v kislih tleh pa nastajajo Al\xc2\xb3\xe2\x81\xba ioni, ki o\xc4\x8ditno zmotijo rast korenin in njihovo funkcijo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina kislih tal je prisotnosti aluminija nasi\xc4\x8dena z aluminijevimi namesto z vodikovimi ioni. Kislost tal je torej posledica hidrolize aluminijevih spojin. _NEWLINE_Pojem  \xc2\xbbkorigiranega potenciala apna\xc2\xab, s katerim se opredeljuje bazi\xc4\x8dnost tal, je postal podlaga za postopke, s katerimi se laboratorijsko dolo\xc4\x8da potrebe tal po apnu._NEWLINE_P\xc5\xa1enico se posku\xc5\xa1a gensko prilagoditi tako, da bi aluminij spro\xc5\xbeil spro\xc5\xa1\xc4\x8danje organskih spojin, ki se ve\xc5\xbeejo na \xc5\xa1kodljive aluminijeve katione. Za sirek velja, da \xc5\xbee ima tak\xc5\xa1en mehanizem tolerance. Prvi gen aluminijeve tolerance pri p\xc5\xa1enici so \xc5\xbee odkrili. Pokazalo se je, da je enak genu aluminijeve tolerance sirka,   kar pa ne veja tudo za vse druge rastline.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ka razgradnja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0pansko znanstveno poro\xc4\x8dilo iz leta 2001 trdi, da gliva Geotrichum candidum uni\xc4\x8duje aluminij v zgo\xc5\xa1\xc4\x8denkah. Po letu 2001 ni bila opravljena nobena druga raziskava, zato se vse kasnej\xc5\xa1e omembe sklicujejo nanj. Bolj dokumentirano je delovanje bakterije Pseudomonas aeruginosa in glive Cladosporium resinaeare, kateri pogosto odkrijejo v rezervoarjih za letalska goriva na osnovi kerozina in na goji\xc5\xa1\xc4\x8du lahko razgrajujeta aluminij. Razgradnja aluminija ni posledica neposrednega napada bakterije oziroma glive, temve\xc4\x8d rezultat njihovih korozivnih odpadkov.'