b'\n_START_ARTICLE_\nKultura kroglastih amfor\n_START_PARAGRAPH_\nKultura kroglastih amfor, okoli 3400\xe2\x80\x932800 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, je arheolo\xc5\xa1ka kultura osrednjega obmo\xc4\x8dja, ki ga je zasedala kultura trakaste keramike. Nekoliko proti jugu in zahodu je mejila na badensko kulturo, na severovzhodu pa na narvijsko ali vzhodnobalti\xc5\xa1ko. Zasedala je velik del istega obmo\xc4\x8dja kot prej\xc5\xa1nja kultura lijakastih \xc4\x8da\xc5\xa1. Ime ji je dal Gustaf Kossinna zaradi zna\xc4\x8dilne lon\xc4\x8dene keramike, kroglaste oblike posod z dvema do \xc5\xa1tirimi ro\xc4\x8daji. Menil je, da je kultura kroglastih amfor indoevropskega izvora in je nasledila kulturo trakaste keramike.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nKultura je bila na obmo\xc4\x8dju, ki sta ga omejevala povodje Labe na zahodu in Visla na vzhodu, segala je proti jugu do srednjega Dnjestra in proti vzhodu dosegla Dneper. Zahodno od Labe so nekaj kroglastih amfor na\xc5\xa1li v megalitskih grobovih. Kulturo kroglastih amfor so na\xc5\xa1li na obmo\xc4\x8dju stepe in se obi\xc4\x8dajno pripisuje precej pozni raz\xc5\xa1irjenosti med 2950 in 2350 pr. n. \xc5\xa1t. iz Volinja in Podolja\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo je temeljilo na gojenju \xc5\xbeivine, pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev, zlasti v zgodnji dobi, v primerjavi s kulturo lijakastih \xc4\x8da\xc5\xa1, ko so gojili predvsem govedo. Naselja so bila redka in obi\xc4\x8dajno imela samo majhne skupine jam. O na\xc4\x8drtih hi\xc5\xa1 \xc5\xa1e niso izkopali prepri\xc4\x8dljivih dokazov. Menijo, da nekatera od teh naselij niso bila stalno naseljena oziroma so bila zasedena za\xc4\x8dasno.\n_START_SECTION_\nGrobi\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nKultura je znana predvsem iz grobov. Skeleti so bili v jami ali kamniti grobnici. Ohranjeni so razli\xc4\x8dni ostanki, tudi deli \xc5\xbeivali (kot je \xc4\x8deljust pra\xc5\xa1i\xc4\x8da) ali celo cele \xc5\xbeivali, npr. voli. Grobni pridatki so zna\xc4\x8dilne kroglaste amfore in kamnite sekire. Na\xc5\xa1li so tudi grobove goveda, ki so pogosto v parih skupaj z raznimi darili. So pa tudi sekundarni pokopi v megalitskih grobovih.\n_START_SECTION_\nRazlaga\n_START_PARAGRAPH_\nVklju\xc4\x8ditev \xc5\xbeivali v grob je po mnenju Marije Gimbutas videti kot vsiljiv kulturni element. Poznali so sati, domneva Gimbutasova, kar je tudi zelo vsiljiva kulturna prvina. Zagovorniki hipoteze teh zna\xc4\x8dilnih navad pokopov in stanja menijo, da so to znaki prvih selitev Indoevropejcev v srednjo Evropo. V tej povezavi in glede na dejavnosti je bila ta kultura, trdijo, temeljna kultura germansko-baltsko-slovanskega nadaljevanja.'