b'\n_START_ARTICLE_\nSabljanje\n_START_PARAGRAPH_\nSabljanje je dru\xc5\xbeina \xc5\xa1portov in dejavnosti, ki zajemajo oboro\xc5\xbeene spopade, ki vklju\xc4\x8dujejo rezanje, vbadanje ali udarjanje s pomo\xc4\x8djo hladnega oro\xc5\xbeja. Primeri oro\xc5\xbeja vklju\xc4\x8dujejo: me\xc4\x8de, no\xc5\xbee, kopja, bajonete, kije in podobna oro\xc5\xbeja. V sodobni splo\xc5\xa1ni uporabi se sabljanje po navadi nana\xc5\xa1a na evropske \xc5\xa1ole me\xc4\x8devanja in moderni olimpijski \xc5\xa1port, ki se je razvil iz njih._NEWLINE_Sabljanje je eden od \xc5\xa1tirih \xc5\xa1portov, ki so na sporedu na vseh poletnih olimpijskih igrah.  Trenutno se uporabljajo tri vrste oro\xc5\xbeja na olimpijskih igrah.\n_START_SECTION_\nSekanje\n_START_PARAGRAPH_\nSekanje se uporablja pri te\xc5\xbejih razli\xc4\x8dicah me\xc4\x8dev (te\xc5\xbeki enoro\xc4\x8dni, enoinpolro\xc4\x8dni, dvoro\xc4\x8dni) in povzro\xc4\x8da udarno \xc5\xa1kodo, ki je mnogokrat kriti\xc4\x8dna. Cilja na fizi\xc4\x8dno ru\xc5\xa1ilno mo\xc4\x8d udarca, ki se pogosto izra\xc5\xbea v zlomljenih kosteh. Uporabljalo se je predvsem v \xc4\x8dasu uporabe te\xc5\xbekih oklepov. Udarec je kro\xc5\xbeen, raba pa lahka in instinktivna, saj spominja na rabo palice oz. sekire.\n_START_SECTION_\nRezanje\n_START_PARAGRAPH_\nNasprotno od sekanja se rezanje ne zana\xc5\xa1a na mo\xc4\x8d udarca, temve\xc4\x8d na ostrino rezila. Uporablja se prevsem pri la\xc5\xbejih me\xc4\x8dih, na primer pri katani in rapirju, saj te\xc5\xbea tu ne igra velike vloge. Cilj takih udarcev je upo\xc4\x8dasniti oz. raniti nasprotnika. Smrtni so le, \xc4\x8de zadenejo kriti\xc4\x8dno to\xc4\x8dko, na primer vrat. Udarec je kro\xc5\xbeen, vendar se po zadetku kon\xc4\x8da z rezom (navadno poteg me\xc4\x8da nazaj)._NEWLINE_Priljubljena je bila raba v dvobojih, saj sekanje navadno nima smrtnega izida. Prav tako v dvoboju zgre\xc5\xa1en vbod nima hitrega povratka oz. velike mo\xc5\xbenosti za nadaljnje kombinacije, medtem ko rezanje omogo\xc4\x8da hitro vrnitev v obrmabni polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nZabadanje\n_START_PARAGRAPH_\nZabadanje se uporablja pri vseh vrstah me\xc4\x8dev. Za razliko od zgornjih na\xc4\x8dinov tukaj ne gre za kro\xc5\xbeen, ampak za linijski udarec - vbod. Uporablja se za zadajanje smrtih ran nasprotniku. Manj\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe so mo\xc5\xbene le na redkih mestih (na primer rame), drugje navadno povzro\xc4\x8di kriti\xc4\x8dno \xc5\xa1kodo. Uporabljali so ga predvsem v voja\xc5\xa1kih razmerah, ko je bil cilj \xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1a smrt nasprotnika, borilo pa se je v skupinah. V obdobju lahkega enoro\xc4\x8dnega me\xc4\x8da je vojska uporabljala kraj\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice, kjer je bil vbod hitrej\xc5\xa1i. Prav zaradi voja\xc5\xa1ke rabe ter svoje smrtonosnosti je dele\xc5\xbe rabe vboda skoraj vedno prevladoval nad dele\xc5\xbeem rabe sekanja oz. rezanja.\n_START_SECTION_\nRazvoj me\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina me\xc4\x8devanja je stara skoraj toliko kot zgodovina \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. \xc4\x8clovek je kot ranljivo, a inteligentno bitje, \xc5\xbee v pradavnini odkril nujo posredovanja oro\xc5\xbeja za potrebe pre\xc5\xbeivetja. Golorok se pri samoobrambi ni mogel zoperstaviti mnogo mo\xc4\x8dnejsim, hitrej\xc5\xa1im in napadalnej\xc5\xa1im zverem. Prvo oro\xc5\xbeje se je razvilo iz orodja, ki so ga uporabljali praljudje. Kmalu so spoznali, da so kamni, kosti in palice primerni tudi za obrambo proti zverem ter seveda lov. Zaradi u\xc4\x8dinkovitosti oro\xc5\xbeja se je uporaba iz samoobrambne hitro raz\xc5\xa1irila tudi v napadalno rabo proti drugim pripadnikom ljudske vrste._NEWLINE_\xc4\x8clovek je z vsakodnevno rabo ugotavljal, kateri so tisti atributi oro\xc5\xbeja, ki ga naredijo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1ega. Tako je primarno oro\xc5\xbeje, palica, sprva postalo te\xc5\xbeje - tako se rodi gorja\xc4\x8da, kol. Za ve\xc4\x8djo u\xc4\x8dinkovitost s hkratno manj\xc5\xa1o uporabo sile pa je bistvena ostrina. Prve ostre razli\xc4\x8dice oro\xc5\xbeja so predstavljale zlomljene kosti \xc5\xbeivali, prvo pravo rezilo, ki ga je oblikoval \xc4\x8dlovek, pa je bilo izklesano iz kamna. Tako obdelane kamne je zatem name\xc5\xa1\xc4\x8dal na palico in jo uporabil kot zelo u\xc4\x8dinkovito oro\xc5\xbeje. Z odkritjem brona in \xc5\xbeeleza so lahko izdelali oro\xc5\xbeje po lastnih zamislih. Tako se je razvil je me\xc4\x8d, oro\xc5\xbeje, ki so ga uporabljale vojske ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dletij, od prvih civilizacij dalje._NEWLINE_Ves \xc4\x8das uporabe me\xc4\x8dev se je spreminjala njihova dol\xc5\xbeina, \xc5\xa1irina in obliko, odvisno od na\xc4\x8dina uporabe. Pehotne enote so skozi zgodovino uporabljale ve\xc4\x8dinoma kraj\xc5\xa1e, enoro\xc4\x8dne me\xc4\x8de, na primer rimski Gladius dol\xc5\xbeine okrog 60 cm, gr\xc5\xa1ki me\xc4\x8d dol\xc5\xbeine 65 cm ter srednjeve\xc5\xa1ki me\xc4\x8di dol\xc5\xbeine med 90 in 95 cm, katerih primarni namen je bilo zabadanje, ki se je izkazalo za smrtonosnej\xc5\xa1e od udarcev. Pri kraj\xc5\xa1em me\xc4\x8du je namre\xc4\x8d povratek iz vboda hitrej\xc5\xa1i, sekalna mo\xc4\x8d pa je manj\xc5\xa1a. Z razvojem bojevanja v oklepih se je v srednjem veku raz\xc5\xa1irila uporaba te\xc5\xbekih me\xc4\x8dev. Sprva so bile v rabi te\xc5\xbeje razli\xc4\x8dice enoro\xc4\x8dnih me\xc4\x8dev, ki so povzro\xc4\x8dile ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo tudi z udarca, dvoro\xc4\x8dni me\xc4\x8di pa so se uporabljali predvsem za obredne namene ter usmrtitve. \xc5\xa0ele pozneje so se uveljavili v boju, kjer so dominirali zaradi svojega velikega dosega (dosegali so do 140 cm dol\xc5\xbeine) ter smrtonosnih udarcev, ki so bili posledica te\xc5\xbee me\xc4\x8da (tudi \xc4\x8dez 3 kg). A ti me\xc4\x8di so zahtevali mo\xc4\x8dnega in izku\xc5\xa1enega uporabnika. Kmalu se je pojavila vmesna razli\xc4\x8dica - enoinpolro\xc4\x8dni me\xc4\x8d, ki velja za naju\xc4\x8dinkovitejsi me\xc4\x8d v tem obdobju._NEWLINE_Zaradi razvoja tehnologije (uvedba strelnega oro\xc5\xbeja, odprava te\xc5\xbekih oklepov, napredek v tehniki izdelave me\xc4\x8dev) se je me\xc4\x8d s\xc4\x8dasoma ponovno spremenil. Postal je la\xc5\xbeji, okretnej\xc5\xa1i in hitrej\xc5\xa1i ter se razvil v vrsto rapirjev. Ker je bil la\xc5\xbeji, posledi\xc4\x8dno sekanje ni imelo ve\xc4\x8d pravega u\xc4\x8dinka, bil pa je dosti okretnej\xc5\xa1i Tako se je pojavila nova oblika udarca: rezanje, ki ne temlji na te\xc5\xbei, vendar na ostrini me\xc4\x8da. Najla\xc5\xbeja razli\xc4\x8dica rapirja je floret, ki se uporablja izklju\xc4\x8dno za zabadanje. Rapir se je uporabljal predvsem v dvobojih, kjer je sicer kraljevala kombinacija rapirja in bodala. Ker so bili dvoboji spontani, so rapirji postali del vsakodnevne opreme aristokracije ter zato postali lep\xc5\xa1e oblikovani, saj so predstavljali modni dodatek. Kasneje je podobno veljalo za sprehajalno palico. V vojski so se uporabljale kraj\xc5\xa1e razli\xc4\x8dice rapirjev, poimenovane preprosto majhni me\xc4\x8di (angle\xc5\xa1ko "small sword"). Uporaba v vojski je s\xc4\x8dasoma hlapela zaradi razvoja tehnologije ter spremembe na\xc4\x8dina boja, saj je pri\xc4\x8delo strelno oro\xc5\xbeje vse bolj prevladovati. Me\xc4\x8d se je v vojski ohranil kot statusna oprema generalov in poveljnikov \xc5\xa1e dolgo po tem, ko se ga v boju ni ve\xc4\x8d uporabljalo (npr. na Japonskem v drugi svetovni vojni) in se ohranja celo v dana\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih kot del sve\xc4\x8dane voja\xc5\xa1ke uniforme. V Slovenski vojski dobijo brigadirji brigadirsko sabljo, ki je simbol njihovega statusa v oboro\xc5\xbeenih silah.\n_START_SECTION_\nTehnike me\xc4\x8devanja\n_START_PARAGRAPH_\nPred uporabo te\xc5\xbejih me\xc4\x8dev so ju\xc5\xbeni narodi, Rimljani in Grki, dajali poudarek predvsem vbodu, medtem ko so severni narodi, Germani, Vikingi in Kelti, poudarjali sekanje. Z uvedbo te\xc5\xbejih me\xc4\x8dev ter me\xc5\xa1anja ju\xc5\xbene in severne tehnike se razmerja uporabe sekanja in vboda prenese vprid vboda, ko so se uporabljali te\xc5\xbeki enoro\xc4\x8dni me\xc4\x8di, saj je tu sekanje povzro\xc4\x8dalo le manj\xc5\xa1e rane zaradi uporabe s\xc4\x8ditov in oklepov ter relativno lahkega me\xc4\x8da. Z razvojemo dvo- in enoinpolro\xc4\x8dnih me\xc4\x8dev, ki nasprotniku povzro\xc4\x8dijo veliko \xc5\xa1kode tudi z bo\xc4\x8dnimi udarci, pa se je razmerje prevesilo na ra\xc4\x8dun sekanja._NEWLINE_Na evropskih tleh zasledimo hiter razvoj me\xc4\x8devanja, ki stremi k \xc4\x8dimve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinkovitosti (\xc4\x8dim hitrej\xc5\xa1a onesposodobitev nasprotnika). Razlog ti\xc4\x8di v veliki raznolikosti evropskih narodov ter stalnih medsebojnih vojnah in vdorih roparskih plemen. Tako se ni mogla vzpostaviti neka tradiciolana podlaga kot npr. na vzhodu, kjer so te\xc5\xbeili k tradicionalnim, kompleksnej\xc5\xa1im metodam. Tako tehnike me\xc4\x8devanja v Evropi kmalu postanje u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e od orientalskih, kar se ka\xc5\xbee tudi z absolutno prevlado Evropejcev, ko je pri\xc5\xa1lo do dvobojev._NEWLINE_V Evropi je bil cilj \xc4\x8dim preprostej\xc5\xa1i sistem me\xc4\x8devanja, ki se ga lahko vojska in po potrebi vpoklicano prebivalstvo - \xc4\x8deprav je bila zanje navadno rezervirana raba sulic in helebard - hitro nau\xc4\x8di, obvladali pa so ga le mojstri, ki so ve\xc5\xa1\xc4\x8dino nato u\xc4\x8dili dalje. Prav tako so se v Evropi kmalu pojavili pisni viri - u\xc4\x8dbeniki, ki so jih mojstri me\xc4\x8devanja napisali po navodilih svojih vladarjev, ali pa pozneje kot pripomo\xc4\x8dek svojim u\xc4\x8dencem. Sprva so vsebovali predvsem ilustracije, s \xc4\x8dasom pa vse ve\xc4\x8d opisnega teksta._NEWLINE_Z vdori aziatskih narodov, Hunov, Avarov, Obrov in Mongolov, je v Evropo pri\xc5\xa1la \xc5\xa1e ena oblika me\xc4\x8da - sablja. Odlikuje jo ukrivljeno rezilo, ki je predvsem u\xc4\x8dinkovito pri uporabi na konju. Zaradi svoje u\xc4\x8dinkovitosti se kmalu uveljavi v lahki konjenici. Slednja se je v 12. stoletju uveljavila v Rusiji ter se po\xc4\x8dasi pomikala proti zahodu (npr. Francija dobi lahko konjenico cca. 1690,  pa cca. 1750). Pozneje se je uporaba sablje raz\xc5\xa1irila na vso konjenico, ki se s\xc4\x8dasoma ni ve\xc4\x8d lo\xc4\x8devala na lahko in te\xc5\xbeko. Z zatonom konjenice je izginila tudi voja\xc5\xa1ka raba sablje.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8denje me\xc4\x8devanja\n_START_PARAGRAPH_\nOd nekdaj so vojskovodje svojo vojsko, preden so jo peljali v bitko, morali nau\xc4\x8diti ravnati z me\xc4\x8dem, kar pomeni, da so morali vojaki osvojiti dolo\xc4\x8deno tehniko, ne da bi si pri tem prizadejali po\xc5\xa1kodbe \xc5\xbee pred samo bitko. Tako se zaradi varnostnih in seveda ekonomskih vzrokov treningi obrambe in napada nikoli niso izvajali s pravim oro\xc5\xbejem. Prav tako se je, predvsem pri plemstvu, ve\xc5\xa1\xc4\x8dine me\xc4\x8devanja pri\xc4\x8delo u\xc4\x8diti \xc5\xbee otroke, ki so bili pre\xc5\xa1ibki za uporabo te\xc5\xbekega me\xc4\x8da. Sprva so poznej\xc5\xa1i treningi potekali s topimi \xc5\xbeeleznimi me\xc4\x8di, v poznej\xc5\xa1ih obdobjih pa so bili ti redkej\xc5\xa1i._NEWLINE_Spretnost s palico oz. lesenimi replikami je vedno predstavljala nekak\xc5\xa1en uvod v rokovanje s pravim oro\xc5\xbejem. V pravo borilno ve\xc5\xa1\xc4\x8dino se razvije, ko pride v veljavo prepoved no\xc5\xa1enja oro\xc5\xbeja. V me\xc4\x8devanju je izurjeni zgornji sloji vlogo me\xc4\x8da kot statusnega simbola s\xc4\x8dasoma nadomestil s sprehajalnimi palicami, ki so jih prav tako uporabljali v samoobrambne namene. Pozneje je rabo palice prevzela francoska vojska v sklopu borilne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine savate. Poleg samoobrambe je raba palice vedno predstavljala nekak\xc5\xa1en uvod v rokovanje z me\xc4\x8dem, pozneje pa v bli\xc5\xbenje dvoboje z mu\xc5\xa1ketami in bajoneti._NEWLINE_Dandanes se zaradi razvoja modernej\xc5\xa1ega, to je strelnega oro\xc5\xbeja, me\xc4\x8dev ne uporablja ve\xc4\x8d v voja\xc5\xa1ke namene (razen statusnega, okrasnega simbola). Me\xc4\x8devanje ter sorodne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, na primer bojevanje s palico, je preraslo v tekmovalni \xc5\xa1port. Rabo palice \xc5\xa1e vedno zasledimo pri policijskih enotah ter kot pogosto sredstvo samoobrambe.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a oblika obrambe je blokiranje, ki se izvaja z oro\xc5\xbejem, priporo\xc4\x8dljivo z bo\xc4\x8dnim (topim) delom oro\xc5\xbeja. Prav tako so mo\xc5\xbeni izmiki. V zgodovini sta se uporabljala predvsem oklep in \xc5\xa1\xc4\x8dit, glavo pa \xc5\xbee od nekdaj \xc5\xa1\xc4\x8diti \xc4\x8delada. V poznej\xc5\xa1ih obdobjih sta \xc5\xa1\xc4\x8dit in oklep postala preokorna. V boju se je namre\xc4\x8d pojavilo strelno oro\xc5\xbeje, me\xc4\x8d pa se je razvil v lahko in hitro oro\xc5\xbeje. V civilni rabi se je v obrambi uporabljal tudi pla\xc5\xa1\xc4\x8d ali pregrinjalo, pa tudi posebne rokavice, s katerimi se je lahko prijelo rezilo me\xc4\x8da.'