b'\n_START_ARTICLE_\nObstojno organsko onesna\xc5\xbeevalo\n_START_PARAGRAPH_\nObstojna organska onesna\xc5\xbeevala (znana tudi pod angle\xc5\xa1kim izrazom Persistent Organic Pollutants, POP) so organske spojine z negativnim vplivom na okolje in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko zdravje, ki so odporne na razgradnjo z naravnimi kemi\xc4\x8dnimi, biolo\xc5\xa1kimi in fotoliti\xc4\x8dnimi procesi v okolju. Obi\xc4\x8dajno so to halogenirane organske spojine z visoko lipofilnostjo in kemi\xc4\x8dno obstojnostjo na ra\xc4\x8dun neob\xc4\x8dutljivosti vezi C-Cl za hidrolizo in fotolizo. V dolo\xc4\x8denih pogojih so hlapni, kar pomeni, da se lahko u\xc4\x8dinkovito raz\xc5\xa1irjajo v okolju in pridejo v \xc5\xbeivali ter \xc4\x8dloveka z zau\xc5\xbeitjem, vdihavanjem ali prek matere na zarodek. Zaradi lipofilnosti se nato kopi\xc4\x8dijo v ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnem tkivu \xc5\xbeivali, kar se \xc5\xa1e potencira z biomagnifikacijo po prehranjevalni verigi. Stabilnost in lipofilnost sta pogosto povezani z vsebnostjo halogenov, zato so polihalogenirane organske spojine \xc5\xa1e posebej problemati\xc4\x8dne. Nekatera obstojna organska onesna\xc5\xbeevala imajo naraven izvor, nastajajo na primer v dolo\xc4\x8denih geolo\xc5\xa1kih in biolo\xc5\xa1kih procesih, ve\xc4\x8dina pa je umetno sintetiziranih. Uporabljajo se med drugim kot pesticidi, topila, zdravilne u\xc4\x8dinkovine in prekurzorji v kemi\xc4\x8dni industriji._NEWLINE_Obstojna organska onesna\xc5\xbeevala so strupena; izpostavljenost lahko pri \xc5\xbeivalih vklju\xc4\x8dno s \xc4\x8dlovekom povzro\xc4\x8di, odvisno od konkretne snovi in odmerka, razvojne motnje, kroni\xc4\x8dna obolenja in tudi smrt. Mednarodna agencija za raziskave raka razvr\xc5\xa1\xc4\x8da nekatere od njih med karcinogene. Ve\xc4\x8dina deluje tudi kot hormonski motilci in imajo \xc5\xbee pri zelo nizkih koncentracijah velik vpliv na razvoj, \xc4\x8de je zarodek izpostavljen v kriti\xc4\x8dnem trenutku. Zaradi nevarnosti je Program ZN za okolje sprejel Stockholmsko konvencijo o obstojnih organskih onesna\xc5\xbeevalih, ki ureja ravnanje s temi snovmi in jo je ratificirala ve\xc4\x8dina svetovnih dr\xc5\xbeav. Po na\xc4\x8delu previdnosti se konvencija osredoto\xc4\x8da zlasti na prepoved proizvodnje in trgovanja ter iskanje alternativ, v manj\xc5\xa1i meri pa tudi ravnanje z obstoje\xc4\x8dimi zalogami in odpadki najbolj problemati\xc4\x8dnih predstavnikov, kot so poliklorirani bifenili (PCB), insekticidi aldrin, dieldrin, endrin in DDT ter drugi.'