b'\n_START_ARTICLE_\nDrst\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nDrst imenujemo paritveni ciklus, ko se ribe razmno\xc5\xbeujejo. Nekatere vrste rib se drstijo spomladi, poleti, nekatere vrste v jeseni ali pozimi, pa tudi ve\xc4\x8dkrat na leto. Obstaja ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov drstenja, najpogostej\xc5\xa1a sta dva na\xc4\x8dina razmno\xc5\xbeevanja. V prvi metodi ribja samica odlo\xc5\xbei ikre, ki jih nato samec oplodi s spermo in nato skupaj \xc4\x8duvata zarod do te mere, da se ta lahko sam brani in hrani. Drugi na\xc4\x8din pa je, da samec preko analnih \xc5\xbelez oplodi samico, ki nato izle\xc5\xbee \xc5\xbeive mladice (\xc5\xbeivorodne vrste rib).\n_START_SECTION_\nSamec in samica\n_START_PARAGRAPH_\nTak na\xc4\x8din drstenja imenujemo, ko se en samec drsti izklju\xc4\x8dno z eno samico. To imenujemo tudi parno drstenje, zato se tukaj drsti izkjlu\xc4\x8dno par med sabo in se ne me\xc5\xa1ajo z drugimi pari. S takim na\xc4\x8dinom drstenja se drsti zelo malo rib, zato je taka drst zelo redka. Par, ki nato dobi naslednike, jih mo\xc4\x8dno brani pred drugimi plenilci. Tak na\xc4\x8din drstenja imenujemo tudi monogamy.\n_START_SECTION_\nSamec in ve\xc4\x8d samic\n_START_PARAGRAPH_\nJe postopek drstenja, ko posamezen samec dobi izklju\xc4\x8dne pravice drstenja z ve\xc4\x8d samicami. Samec vidno brani samice od drugih samcev in tudi brani mesto kjer poteka drstenje. Samice same izberejo ve\xc4\x8d samcev, ki med seboj tekmujejo, kdo bo pri\xc5\xa1el do plemenske samice. Drugi na\xc4\x8din je, ko samci poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo jato z ve\xc4\x8d samicami in vsak samec se nato naslanja na vsako drugo samico in na podlagi teh stikov nato samica zbere svojega samca s katerim \xc5\xbeeli oploditi svoja jaj\xc4\x8deca. Tak na\xc4\x8din drstenja imenujemo polygyny.\n_START_SECTION_\nSamica in ve\xc4\x8d samcev\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja obred, ko si posamezne samice pridobijo pravice drstenja z ve\xc4\x8d samci. Samci so pri nekaterih ribjih vrstah v morju veliko manj\xc5\xa1i od samic. Ko pridejo v stik s samico jo grizljajo po njeni ko\xc5\xbei, in s tem spro\xc5\xbeijo boikemijski odziv encimov iz posebnih celic v njihovih ustih in v telesu samice. Nato sesamci preobrazijo v obliko, ki po\xc4\x8dasi propada do te mere, da na koncu od njih nastane samo \xc5\xa1e nekaj spolnih \xc5\xbelez, ki spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo spermo kot odziv na hormone v krvni obtok samice, ki ta nato nakazuje sprostitev jaj\xc4\x8dic. Na tak na\xc4\x8din se lahko samica drsti z ve\xc4\x8d samci. To imenujemo polyandry.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8d samcev in ve\xc4\x8d samic\n_START_PARAGRAPH_\nJe postopek drstenja, kadar se ve\xc4\x8d samcev nekriti\xc4\x8dno zdru\xc5\xbei z ve\xc4\x8d samicami. Tak na\xc4\x8din je najbolj pogost na\xc4\x8din drstenja med ribami. Morda je ravno ta na\xc4\x8din najbolj obse\xc5\xbeen med \xc5\xbeivalimi, ki se drstijo. Najbolj obi\xc4\x8dajni primeri so to krmne ribe namenjene za potrebe \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, ki se zadr\xc5\xbeujejo v ve\xc4\x8djih jatah. Tak na\xc4\x8din drstenja imenujemo polygynandry.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8dspolnik\n_START_PARAGRAPH_\nJe postopek drstenja, ko ima dolo\xc4\x8den posameznik v vrsti tako mo\xc5\xa1ke kot \xc5\xbeenske spolne organe in lahko izbira med enim in drugim. Tak postopek je pogost pri nevrete\xc4\x8darjih, vendar le redko pri vreten\xc4\x8darjih. Tu je lahko vsak posameznik tako samec kot samica. Ve\xc4\x8d primerov je, ko se samica spremeni v samca. To se po navadi zgodi, ko jata samic odstrani harem samcev, ki jih oblegajo in nato se najve\xc4\x8dje samice v nekaj dneh spremenijo v samce in tako prevzamejo funkcijo manjkajo\xc4\x8dih samcev.Tak vzorec je najbolj pogost pri ribah, ki se nahajajo v koralnih grebenih, manj pogosti so primeri ko se mo\xc5\xa1ki spremeni v samico. Tak na\xc4\x8din imenujemo Hermaphrodizem.\n_START_SECTION_\nObojespolnik\n_START_PARAGRAPH_\nJe postopek drstenja, ki se vsi med samo lahko mno\xc5\xbeijo tako samci kot samice.Te vrste obstajajo v nekaterih povodjih na Portugalskem in v \xc5\xa0paniji. Obstoj te vrste potencialno kopleksnega sistema za drstenje pri ribah so nastale kot hibrid med dvema vrstama. To so zelo redke vrste.\n_START_SECTION_\nNevarno\n_START_PARAGRAPH_\nDa pa lahko ribe in ostala bitja voda sploh \xc5\xbeivijo v rekah in morju je pa zelo pomembna kakovost vode. Raki in ribe so prvi, ki opozorijo, da se z vodo v kateri \xc5\xbeivijo dogaja nekaj nenavadnega. Najve\xc4\x8dkrat ima to katastrofalne posledice kot je pogin rib in rakov. Primeri onesna\xc5\xbeenja so razli\xc4\x8dni. V ve\xc4\x8dini primerov se pogin rib zgodi v su\xc5\xa1nih obdobjih, ko so pretoki rek nizki in tako je v vodi manj kisika, nekateri deli se pa celo posu\xc5\xa1ijo in tako ribam zmanjka kisika, ki nato privede do pogina. Zelo nevarna je tudi gnojnica, ki jo poljedelci spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v reke in ima katastrofalne posledice. Gnojnica je nevarna, ker vsebuje du\xc5\xa1ik in \xc4\x8de je koncentracija gnojnice v reki velika, to privede do pogina rib. Zelo znan pogin rib in velika ekolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1koda je bil leta 1954 v Idriji. Iz tamkaj\xc5\xa1njega rudnika, kjer so kopali \xc5\xbeivo srebro je velika povodenj odnesla izpod rudni\xc5\xa1ke \xc5\xbegalnice velike koli\xc4\x8dine pre\xc5\xbegane rude, ki je skupaj z drugimi odpadki pomorila prakti\xc4\x8dno vse ribe in druga \xc5\xbeiva bitja v Idrijci. V morjih in oceanih pa predstavljajo najve\xc4\x8djo nevarnost razlitje nafte. To se zgodi ob nesre\xc4\x8dah na naftnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dadih ali na ladjah kjer nafto preva\xc5\xbeajo.'