b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crni seznam (ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crni seznam je seznam elementov (npr. naslovov elektronske po\xc5\xa1te, uporabnikov, gesel, domen, IP-naslovov \xe2\x80\xa6), katerih dostop do \xc5\xbeelenega cilja je blokiran oziroma onemogo\xc4\x8den zaradi dolo\xc4\x8dene varnostne politike. Nasprotje \xc4\x8drnemu seznamu je beli seznam, ki eksplicitno na\xc5\xa1teva elemente, ki imajo dostop do \xc5\xbeelenega cilja (npr. elektronsko sporo\xc4\x8dilo prispe v elektronski predal prejemnika). Elementom na sivemu seznamu pa je dostop do \xc5\xbeelenega cilja do preklica onemogo\xc4\x8den._NEWLINE_\xc4\x8crni seznam je lahko uporabljen na razli\xc4\x8dnih to\xc4\x8dkah varnostne strukture (npr. gostitelja, DNS stre\xc5\xbenika, po\xc5\xbearnega zidu, stre\xc5\xbenika elektronske po\xc5\xa1te\xe2\x80\xa6). DNS stre\xc5\xbeniki so na primer dobri za blokiranje imen domen, ne pa za URL naslove. Po\xc5\xbearni zid pa je dober za blokiranje IP naslovov, ne pa za gesla ali zlonamerne datoteke.\n_START_SECTION_\nPrimeri sistemov za za\xc5\xa1\xc4\x8dito\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crne liste se lahko uporabljajo v razli\xc4\x8dne namene. Pri vzpostavitvi \xc4\x8drne liste je potrebno upo\xc5\xa1tevati predvsem vrsto in karakteristike sistema, ki ga \xc5\xbeelimo za\xc5\xa1\xc4\x8dititi.\n_START_SECTION_\nInformacijski sistem\n_START_PARAGRAPH_\nV informacijskem sistemu se lahko na \xc4\x8drni listi znajde programska oprema, ki je glede na varnostno politiko organizacije nedovoljena oziroma prepovedana za uporabo. Poleg programske opreme lahko na \xc4\x8drno listo dodamo ljudi, naprave in spletne strani, ki so se v preteklosti izkazali za \xc5\xa1kodljive ali zlonamerne.\n_START_SECTION_\nElektronska po\xc5\xa1ta\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina ponudnikov elektronske po\xc5\xa1te ima mo\xc5\xbenost \xc4\x8drne liste, ki vsebuje naslove neza\xc5\xbeelene elektronske po\xc5\xa1te. To se zgodi po izvedenem spletnem ribarjenju elektronskega naslova, nato se naslov smatra za nadle\xc5\xbeno po\xc5\xa1to, ki se vpi\xc5\xa1e na \xc4\x8drno listo. Uporabniki lahko tudi sami dolo\xc4\x8dijo pred-definirane filtre. Tako lahko filtrirajo izraze v elektronskem sporo\xc4\x8dilu, \xc4\x8de se pojavi dolo\xc4\x8den izraz se sporo\xc4\x8dilo smatra za neza\xc5\xbeeleno po\xc5\xa1to.\n_START_SECTION_\nSpletno brskanje\n_START_PARAGRAPH_\nNamen \xc4\x8drne liste pri brskanju po spletu je prepre\xc4\x8diti dostop zlonamernih ali \xc5\xa1kodljivih spletnih strani. Primer \xc4\x8drne liste spletnega brskalnika je Google Safe Browsing. Ta sumljivo stran preveri preko socialnega in\xc5\xbeeniringa ter jo, \xc4\x8de se izka\xc5\xbee za zlonamerno umesti na \xc4\x8drno listo.\n_START_SECTION_\nUporabni\xc5\xa1ka imena in gesla\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crne liste se lahko uporabljajo pri uporabni\xc5\xa1kih poverilnicah. Na spletu in v informacijskih sistemih je pogosta praksa \xc4\x8drnih list dolo\xc4\x8denih uporabni\xc5\xa1kih imen, ki so nedostopna. Podobno je tudi pri geslih, pri katerih pa se na \xc4\x8drno listo uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo gesla, ki jih je lahko uganiti. S tem \xc5\xbeelijo prepre\xc4\x8diti nedovoljene oziroma neza\xc5\xbeelene dostope v sistem. Na primer: sistem uporabniku ne dovoli izbrati uporabni\xc5\xa1kega imena ali gesla, ki se pojavlja prepogosto ali ki bi ga bilo prelahko uganiti. Tako uporabnika pozove naj uporabi neko drugo - zahtevnej\xc5\xa1e uporabni\xc5\xa1ko ime ali geslo.\n_START_SECTION_\nDistribucijske metode\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crne liste so distribuirane na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Nekatere preprosto uporabljajo po\xc5\xa1tne naslove DNSBL (DNS-based Blackhole List), ki uporablja DNS stre\xc5\xbenike. Bistvo te metode je v tem, da hrani seznam uporabnikov spleta, ki so znani po po\xc5\xa1iljanju neza\xc5\xbeelene po\xc5\xa1te.\n_START_SECTION_\nPreudarek o uporabi\n_START_PARAGRAPH_\nKot je bilo poudarjeno v nedavnih raziskavah: Blacklist Ecosystem Analysis: Spanning Jan 2012 to Jun 2014  ter Paint It Black: Evaluating the Effectivness of Malware Blacklists, ki sta bili usmerjeni na \xc4\x8drne liste za imena domen in IP naslove, uporabljenih za zagotavljanje internetne varnosti, se te liste med seboj ne prekrivajo. Kar pomeni, da je lahko kateremu elementu prepre\xc4\x8den dostop do za\xc5\xbeelenega cilja, kljub temu da ga ni na \xc4\x8drni listi. Tako je zelo pomembno, da se \xc4\x8drna, bela in siva lista med seboj dopolnjujejo in upo\xc5\xa1tevajo.'