b'\n_START_ARTICLE_\nFranja Trojan\xc5\xa1ek\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je gostilni\xc4\x8darju Francu Trojan\xc5\xa1ku in daljni sorodnici Franceta Pre\xc5\xa1erna Mariji (roj. Pre\xc5\xa1eren). Osnovno \xc5\xa1olo je obiskovala v doma\xc4\x8dem kraju in \xc5\xa0mihelu pri Novem mestu. Kljub nadarjenosti ji star\xc5\xa1i niso mogli omogo\xc4\x8diti nadaljnjega \xc5\xa1olanja. Pri desetih letih je zbolela in oglu\xc5\xa1ela. Dodatno znanje je pridobivala z branjem in v pogovorih s \xc5\xa1tudenti in izobra\xc5\xbeenci, ki so se zbirali v o\xc4\x8detovi gostilni. Med njimi so bili tudi pesniki Anton Medved, Josip Murn ter Franjina sestri\xc4\x8dna Vida Jeraj. Trojan\xc5\xa1kova se je sporazumevala z branjem listkov, na katere je odgovarjala ustno. Leta 1914 se je omo\xc5\xbeila z biv\xc5\xa1im davkarjem in trgovcem Jo\xc5\xbeetom (Josipom) Deklevo. Otrok nista imela._NEWLINE_Najverjetneje je za\xc4\x8dela pesniti pod vplivom kamni\xc5\xa1kega pesnika in \xc5\xa1tudenta bogoslovja Antona Medveda. Prvo pesem je objavila v Vrtcu leta 1890. Tri pesmi je v letih 1891 in 1892 objavila v Domu in svetu pod psevdonimom Gorislava, najve\xc4\x8d pesmi pa kot Zorana v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki Slovenki od leta 1898 do 1901. Od leta 1902 do 1929 ni pesnila. Leta 1930, 1931 in 1933 je v \xc5\xbdenskem svetu iz\xc5\xa1lo pet njenih pesmi. Ve\xc4\x8dina pesmi (okoli 300) je ostala v rokopisu. Pisala je tudi prozo. Pod psevdonimom Zorana je v Slovenski gospodinji leta 1911 objavila Pavlinko, v Domovini pa leta 1923 Na ma\xc5\xa1keradi in Zaklenjen spomin ter leta 1924 \xc5\xbdaloigro prevaranih. _NEWLINE_Njeno obzorje je zaradi gluhote prostorsko omejeno na dom, vrt s cipresami in cvetjem ter pode\xc5\xbeelsko okolico. Vtise o svetu opisno liri\xc4\x8dno izpoveduje. Tematizira nezvesto ljubezen in socialno problematiko svojega \xc4\x8dasa, ne pa tudi prve svetovne vojne, vsakdanjih kme\xc4\x8dkih opravil in religioznih tem, kljub odra\xc5\xa1\xc4\x8danju v verni dru\xc5\xbeini in \xc5\xa1olanju v samostanu. Materinski in otro\xc5\xa1ki motivi se ne pojavljajo. Manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo pesmi je domoljubnih. Prilo\xc5\xbenostne pesmi se navezujejo na slovenske knji\xc5\xbeevnike (npr. na Murna in Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da, Levstikovo, Medvedovo in Cimpermanovo smrt in obletnico Trdine), prilo\xc5\xbenosten je tudi epigram Hribarjevim Popev\xc4\x8dicam milemu narodu. V tistih verzih, ki niso bili namenjeni javnosti, je bolj osebna in spro\xc5\xa1\xc4\x8dena. V njih izra\xc5\xbea globoko \xc5\xbealost in razo\xc4\x8daranje zaradi prikraj\xc5\xa1anosti v \xc5\xbeivljenju. Zna\xc4\x8dilna je naklonjenost do \xc5\xbeivobarvnega cvetja. Njena poezija je brezglasna (ni \xc5\xa1umenja, \xc5\xbeuborenja ali petja). Besedi\xc5\xa1\xc4\x8de je minimalisti\xc4\x8dno, s podobami narave je izra\xc5\xbeala \xc4\x8dustva in razpolo\xc5\xbeenje._NEWLINE_Kljub Murnovi literarni vzgoji je njeno poezijo izrazito oblikovala Medvedova lirika. V za\xc4\x8detnih delih je razpoznaven vpliv Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da, Stritarja, A\xc5\xa1kerca in ponekod Jenka. \xc4\x8ceprav je \xc5\xbeivela v \xc4\x8dasu moderne, njene pesmi sledijo realisti\xc4\x8dni poetiki. Marja Bor\xc5\xa1nik jo skupaj z Vido Jeraj in Kristino \xc5\xa0uler uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med izrazitej\xc5\xa1e pesnice Slovenke.'