b'\n_START_ARTICLE_\nSe\xc5\xbeig odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc5\xbeig odpadkov je proces za obdelavo odpadkov, ki vklju\xc4\x8duje zgorevanje organskih snovi v odpadnih materialih. Se\xc5\xbeiganje in druge metode pri katerih se uporabljajo visoke temperature imenujemo termalna obdelava. Pri postopku se\xc5\xbeiganja se odpadki spremenijo v pepel, dimne pline in toploto. Pepel je v ve\xc4\x8dini sestavljen iz anorganskih snovi, ki se nahajajo v odpadkih ter ga zasledimo v obliki trdnih grudic in delcev v dimnih plinih. Dimne pline je potrebno pred izpustom v ozra\xc4\x8dje o\xc4\x8distiti plinastih in trdnih onesna\xc5\xbeevalcev. V nekaterih primeri se lahko toplota pridobljena pri se\xc5\xbeiganju uporabi za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije. V nekaterih dr\xc5\xbeavah so strokovnjaki in lokalne skupnosti \xc5\xa1e vedno zaskrbljeni glede se\xc5\xbeigalnic ter njihovih vplivov na okolje. Se\xc5\xbeiganje z energetsko predelavo odpadkov, je le eno od na\xc4\x8dinov pridobivanje energije iz odpadkov (WtE \xe2\x80\x93 Waste To Energy). Poznamo tudi Plasma arc uplinjanje, pirolize in anaerobno presnovo. Se\xc5\xbeiganje se lahko izvajajo tudi brez obnovitve energije in materialov.\n_START_SECTION_\nZgodovina in namen se\xc5\xbeigalnic\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih dr\xc5\xbeavah so se\xc5\xbeigalnice zgradili \xc5\xbee pred nekaj desetletji. Te se\xc5\xbeigalnice niso vklju\xc4\x8devale lo\xc4\x8devanja materialov z namenom odstranitve nevarnih, kosovnih in recikla\xc5\xbenih odpadkov pred postopkom zgorevanja. Te obrati so bili zaradi neustreznih stopenj \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja plinov ter slabega nadzora nad procesom zgorevanja nevarni za zdravje delavcev kot tudi za naravo. Ve\xc4\x8dina teh objektov ni proizvajalo elektri\xc4\x8dne energije. Prve se\xc5\xbeigalnice za odlaganje odpadkov, so bile zgrajene v Nottinghamu (Anglija). Zgradili so jih Manlove, Alliott & Co Ltd leta 1874 s projektom, ki ga je patentiral Albert Fryer. Se\xc5\xbeigalnice odpadkov so priljubljene predvsem v dr\xc5\xbeavah kjer prevladuje prostorska stiska ena izmed njih je Japonska. Danska in \xc5\xa0vedska sta bili ve\xc4\x8d kot sto let vodilni na podro\xc4\x8dju uporabe energije pridobljene s pomo\xc4\x8djo se\xc5\xbeigalnice. Energijo so uporabljali za oskrbovanje bli\xc5\xbenje okolice s toplotno energijo. Leta 2005 so se\xc5\xbeigalnice ustvarile 4.8% elektrike in 13.7% toplotne energije na Danskem. Luxemburg, Nizozemska, Nem\xc4\x8dija, Francija so le nekatere evropske dr\xc5\xbeave, ki se zana\xc5\xa1ajo na se\xc5\xbeigalnice za obvladovanje odpadkov. V zadnjih 10 do 15 letih je bil sektor se\xc5\xbeiganja odpadkov izpostavljen hitremu tehnolo\xc5\xa1kemu razvoju, predvsem zaradi sprememb, ki jih je povzro\xc4\x8dila posebna zakonodaja za industrijo. Zaradi tega se je zlasti zmanj\xc5\xa1alo spu\xc5\xa1\xc4\x8danje emisij iz posameznih naprav v zrak. Postopki se\xc5\xbeiganja se stalno nadgrajujejo. Sektor zdaj razvija tehnike, ki omejujejo stro\xc5\xa1ke, ohranjajo ali izbolj\xc5\xa1ujejo pa okolju prijazno delovanje.\n_START_SECTION_\nVrste se\xc5\xbeigalnic\n_START_PARAGRAPH_\nPo svetu so se uveljavile razli\xc4\x8dne vrste se\xc5\xbeigalnic kot so npr. z gibljivim re\xc5\xa1etom, fiksnim re\xc5\xa1etom, rotacijske pe\xc4\x8di, in zvrtin\xc4\x8deni plasti.\n_START_SECTION_\nPostopek se\xc5\xbeiganja odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nSe\xc5\xbeiganje se uporablja za obdelavo \xc5\xa1irokega spektra odpadkov. Se\xc5\xbeiganje samo je obi\xc4\x8dajno le del zapletenega sistema obdelave odpadkov, ki v celoti zagotavlja celovito ravnanje s \xc5\xa1irokim spektrom odpadkov, ki nastanejo v dru\xc5\xbebi._NEWLINE_Cilj se\xc5\xbeiganja odpadkov, skupen ve\xc4\x8dini na\xc4\x8dinov obdelave odpadkov, je obdelava odpadkov, da se zmanj\xc5\xa1ata njihova koli\xc4\x8dina in nevarnost z zajetjem (in s tem koncentracijo) ali uni\xc4\x8denjem morebitnih \xc5\xa1kodljivih snovi. Postopki se\xc5\xbeiganja lahko zagotovijo tudi na\xc4\x8dine za ponovno pridobivanje energije, mineralnih in/ali kemi\xc4\x8dnih snovi iz odpadkov. Se\xc5\xbeiganje odpadkov je v osnovi oksidacija gorljivih snovi, ki jih vsebujejo odpadki. Odpadki so na splo\xc5\xa1no zelo heterogen material, v glavnem sestavljen iz organskih snovi, mineralov, kovin in vode. Med se\xc5\xbeiganjem nastajajo dimni plini, ki zadr\xc5\xbeijo ve\xc4\x8dino razpolo\xc5\xbeljive energije za gorivo kot toploto. Organske snovi v odpadkih zagorijo, ko dose\xc5\xbeejo potrebno vneti\xc5\xa1\xc4\x8de in pridejo v stik s kisikom. Dejanski proces zgorevanja se zgodi v plinski fazi v del\xc4\x8dkih sekunde in isto\xc4\x8dasno sprosti energijo. \xc4\x8ce sta kurilna vrednost odpadkov in preskrba kisika zadostni, to lahko povzro\xc4\x8di toplotno veri\xc5\xbeno reakcijo in neodvisno zgorevanje, tj. ni treba dodajati drugih goriv.'