b'\n_START_ARTICLE_\nLaba\n_START_SECTION_\nNa \xc4\x8ce\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nLaba izvira na vi\xc5\xa1ini 1386 metrov v Krkono\xc5\xa1ah (v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini Riesengebirge) na severozahodni meji \xc4\x8ce\xc5\xa1ke v bli\xc5\xbeini Labsk\xc3\xa1 bouda. Od \xc5\xa1tevilnih majhnih potokov, katerih vode sestavljajo mlado reko, je najpomembnej\xc5\xa1a B\xc3\xadl\xc3\xa9 Labe ali Bela Laba. Potem, ko se je spustila 60 metrov v slapu Labsk\xc3\xbd vodop\xc3\xa1d, se tok zdru\xc5\xbei s hudourni\xc5\xa1ko Mal\xc3\xa9 Labe, nato pa zdru\xc5\xbeen tok Labe sledi na jug, in iz planinskih hudournikov pri kraju Jarom\xc4\x9b\xc5\x99 prejme vode \xc3\x9apa in Metuje._NEWLINE_Tu Laba vstopi v veliko dolino po imenu Polab\xc3\xad (kar pomeni \'de\xc5\xbeela vzdol\xc5\xbe Labe\') in nadaljuje na jug skozi Hradec Kr\xc3\xa1lov\xc3\xa9 (kjer dobi pritok Orlice), nato pa v Pardubice, kjer se mo\xc4\x8dno obrne na zahod. Pri Kol\xc3\xadnu se pribli\xc5\xbeno 43 kilometrov naprej postopoma obrne proti severozahodu. V vasi K\xc3\xa1ran\xc3\xbd, malo nad Brand\xc3\xbds nad Labem, dobi pritok Jizera._NEWLINE_V M\xc4\x9bln\xc3\xadku se njen tok ve\xc4\x8d kot podvoji z Vltavo ali Moldau, glavno reko, ki se vije proti severu skozi \xc4\x8ce\xc5\xa1ko. Pred soto\xc4\x8djem je Vltava v resnici precej dalj\xc5\xa1a (434\xc2\xa0km proti 294 kilometrov Labe do sedaj), ima ve\xc4\x8dji pretok in ve\xc4\x8djo drena\xc5\xbeno kotlino. Kljub temu iz zgodovinskih razlogov reka ohranja ime Laba, tudi zato, ker je na soto\xc4\x8dju Laba tista, ki te\xc4\x8de skozi glavno, \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino, medtem ko Vltava prite\xc4\x8de v dolino skoraj pod pravim kotom v Labo._NEWLINE_Nekoliko ni\xc5\xbeje dolvodno, v Litom\xc4\x9b\xc5\x99icag, se vode Labe obarvajo z rde\xc4\x8dkasto Oh\xc5\x99e (Eger). Tako pove\xc4\x8dana in \xc5\xa1iroka 140 metrov, Laba vre\xc5\xbee pot skozi bazaltno maso \xc4\x8ce\xc5\xa1kega sredogorja (\xc4\x8cesk\xc3\xa9 St\xc5\x99edoho\xc5\x99\xc3\xad), prebija svojo pot skozi slikovito, globoko, ozko in ukrivljeno skalnato sotesko.\n_START_SECTION_\nV Nem\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po pre\xc4\x8dkanju \xc4\x8de\xc5\xa1ko-nem\xc5\xa1ke meje in prehodu skozi Labsko pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovo hribovje (nem\xc5\xa1ko Elbsandsteingebirge, \xc4\x8de\xc5\xa1ko Labsk\xc3\xa9 p\xc3\xadskovce), reka prevzame severozahodno smer, ki se ne spremeni do Severnega morja._NEWLINE_Re\xc4\x8dni zavoji skozi Dresden in kon\xc4\x8dno, zunaj Meissna, na dolgem potovanju pre\xc4\x8dkajo severno nem\xc5\xa1ko ravnino, ki poteka vzdol\xc5\xbe nekdanje meje vzhodne Nem\xc4\x8dije in se na poti dotakne Torgaua, Wittenberga, Dessauja, Magdeburga, Wittenberga in Hamburga in pridobi vode Mulde in Saale z zahodne smeri in tiste z vzhoda kot so Schwarze Elster, Havel in Elde. V njenem severnem delu sta obe obali Labe zna\xc4\x8dilno ploski, zelo rodovitna mo\xc4\x8dvirja (Elbmarschen), nekdanja poplavna ravnica Labe, sedaj nasip._NEWLINE_V Magdeburgu je viadukt, Magdebur\xc5\xa1ki vodni most (nem\xc5\xa1ko Kanalbr\xc3\xbccke Magdeburg), ki nosi kanal in njegov ladijski promet preko Labe in njenih bregov, kar omogo\xc4\x8da, neprekinjen ladijski promet. _NEWLINE_Od soteske Geesthacht (na kilometru 586) na spodnjem toku Labo dose\xc5\xbee plimovanje, ta del se zato imenuje Spodnja Laba (Unterelbe). Kmalu pride do Hamburga. Znotraj mestne de\xc5\xbeele ima \xc5\xa1tevilne krake, kot so Dove Elbe, Gose Elbe, K\xc3\xb6hlbrand, Norderelbe, Reiherstieg, S\xc3\xbcderelbe. Nekateri od njih so bili odklopljeni za plovila od glavnega toka z nasipi. Leta 1390 je bila Gose Elbe (\'plitva Laba\') lo\xc4\x8dena od glavnega toka z nasipom, ki je povezal dva otoka Kirchwerder in Neuengamme. Dove Elbe (\'gluha Laba\') je bila z nasipom prekinjena v 1437/38 pri vasi Gammer Ort. Ta hidravli\xc4\x8dna dela so bila izvedena za za\xc5\xa1\xc4\x8dito mo\xc4\x8dvirja pred poplavami in za izbolj\xc5\xa1anje oskrbe z vodo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8du Hamburg. Po mo\xc4\x8dni poplavi iz Severnega morja leta 1962 je bil zahodni odsek S\xc3\xbcderelbe lo\xc4\x8den in postal Alter S\xc3\xbcderelbe, medtem ko vode vzhodne S\xc3\xbcderelbe zdaj zdru\xc5\xbeene v K\xc3\xb6hlbrand, ki ga premo\xc5\xa1\xc4\x8da most K\xc3\xb6hlbrandbr\xc3\xbccke, zadnji most \xc4\x8dez Labo pred Severnim morjem._NEWLINE_Norderelbe te\xc4\x8de mimo Elbphilharmonie in jo nato pre\xc4\x8dka predor Alter Elbtunnel, oba v mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Hamburga. Nekoliko nizvodno se dva kraka Spodnje Labe, Severna Laba in K\xc3\xb6hlbrand ponovno zdru\xc5\xbeita ju\xc5\xbeno od Altona-Altstadt v mestu Hamburg. Takoj po zdru\xc5\xbeitvi obeh krakov Laba te\xc4\x8de preko predora Neuer Elbtunnel, zadnji cestni objekt, ki pre\xc4\x8dka reko pred Severnim morjem. V zalivu M\xc3\xbchlenberger Loch v Hamburgu na kilometru 634 sta se Severna in Ju\xc5\xbena Laba ponovno zdru\xc5\xbeila, zato je zaliv videti kot za\xc4\x8detek Spodnje Labe (Niederelbe). Ko zapustiti mestno dr\xc5\xbeavo reka prehaja med Holsteinom in Elbe-Weser trikotnikom s Stadejem, dokler ne ste\xc4\x8de v Severno morje v Cuxhavnu. V bli\xc5\xbeini ustja v Brunsb\xc3\xbcttelu te\xc4\x8de mimo vstopa v Nord-Ostsee-Kanal, potem se stopi s Severnim morjem.\n_START_SECTION_\nPlovnost\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1842 je Laba plovna za komercialna plovila in zagotavlja pomembne trgovinske povezave tako v notranjosti kot v Pragi. Reka je povezana s kanali (Elbe-Seitenkanal, Elbe-Havel-Kanal, Mittellandkanal) na industrijskih obmo\xc4\x8djih Nem\xc4\x8dije in do Berlina. Elbe-L\xc3\xbcbeck-Kanal povezuje Elbo z Baltskim morjem, kakor tudi Nord-Ostsee-Kanal, katerega zahodni vhod je blizu ustja Labe. Elbe-Weser-Schifffahrtsweg povezuje Elbo z reko Weser._NEWLINE_Z Versajsko pogodbo je plovba po Labi postala predmet Mednarodne komisije za Labo s sede\xc5\xbeev v Dresdnu . Statut Komisije je bil podpisan v Dresdnu 22. februarja 1922 . Po \xc4\x8dlenih 363 in 364 Versajske pogodbe je imela \xc4\x8cehoslova\xc5\xa1ka pravico, da najame svoj pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Moldauhafen v Hamburgu. Pogodba o zakupu z Nem\xc4\x8dijo, ki jo nadzira Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, je bila podpisana 14. februarja 1929, in se bo kon\xc4\x8dala leta 2028. Od leta 1993 ima \xc4\x8ce\xc5\xa1ka nekdanji \xc4\x8de\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ki pravni polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Pred ponovno zdru\xc5\xbeitvijo Nem\xc4\x8dije je promet v vodah v Zahodni Nem\xc4\x8diji oviralo dejstvo, da je morala notranja plovba v Hamburg potekati skozi Nem\xc5\xa1ko demokrati\xc4\x8dno republiko. Elbe-Seitenkanal je bil zgrajen med zahodnonem\xc5\xa1kim odsekom Mittellandkanala in Spodnjo Labo, da bi obnovili to povezavo. Ko sta se zdru\xc5\xbeila oba naroda, so se za\xc4\x8dele izbolj\xc5\xa1evati in obnavljati prvotne povezave: Magdeburgski vodni most zdaj omogo\xc4\x8da velikim bar\xc5\xbeam, da pre\xc4\x8dkajo Elbo, ne da bi morale vstopiti v reko. Pogosto nizek vodostaj Labe ne ovira ve\xc4\x8d plovbe do Berlina .\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d potrjeno v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot Albis, ime Laba pomeni \'reka\' ali \'re\xc4\x8dna struga\' in ni ni\xc4\x8d drugega kot visokonem\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica besede (albiz), najdena tudi drugje v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini; prim. staronordijsko je \'reka\' Elfr, \xc5\xa1vedsko \xc3\xa4lv, norve\xc5\xa1ko elv, staroangle\xc5\xa1ko elf in srednje dolnjenem\xc5\xa1ko elve \'re\xc4\x8dna postelja\'.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLabo je Ptolemaj zabele\xc5\xbeil kot Albis (nem\xc5\xa1ko za \'reko\') v Germania Magna z izvirom v gorah Asciburgis (Krkono\xc5\xa1e, Riesengebirge), kjer so \xc5\xbeivel germanski Vandali._NEWLINE_Laba je \xc5\xbee dolgo pomemben delilnik evropske geografije. Rimljani so poznali reko kot Albis, vendar so se posku\xc5\xa1ali samo enkrat premakniti na vzhodno mejo svojega imperija naprej od Rena do Labe. Ta poskus ni uspel v bitki pri Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu leta 9., po kateri tega nikoli ve\xc4\x8d niso zares posku\xc5\xa1ali. V srednjem veku je tu nastala vzhodna meja imperija Karla Velikega. Plovni odseki reke so bili prav tako bistveni za uspeh Hanseatske lige in veliko prometa je bilo opravljenega po njenih vodah._NEWLINE_Od za\xc4\x8detka 6. stoletja so obmo\xc4\x8dja vzhodno od rek Labe in Saale (ki so bila poseljena od 4. stoletja) naseljena s slovanskimi plemeni, imenovani Polabski Slovani, ki jim je leta 804 Karel Veliki podelil suverenost. Po njegovi smrti leta 814 so Sasi napadli slovanski ozemlja, iztrebljali Slovane in zaporedno uni\xc4\x8devali njihove dr\xc5\xbeave in kulturo, ki jim je v 10. stoletju sledil Gero. V 12. stoletju, v vendski kri\xc5\xbearski vojni, so popolnoma uni\xc4\x8dili tudi katoli\xc5\xa1ko vojvodino Kopnik, poljski vazal, ki je s\xc4\x8dasoma postal Berlin - nem\xc5\xa1ka prestolnica._NEWLINE_Laba je lo\xc4\x8dila zahodne dele Nem\xc4\x8dije od vzhodnih, tako imenovane Vzhodne Elbie (Ostelbien), kjer so bile fevdalne dol\xc5\xbenosti in tla\xc4\x8danstvo stro\xc5\xbeji in prevladovali dlje kot na zahodu reke in kjer so fevdalci imeli ve\xc4\x8dje posesti kot na zahodu. Tako so se uveljavile ogromne zemlji\xc5\xa1ke posesti. Severnonem\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje severno od Spodnje Labe se je v srednjem veku imenovalo Nordalbingien. Ko so se leta 1977 zdru\xc5\xbeile \xc5\xa1tiri luteranske cerkve, so izbrali ime Nordelbische Evangelisch-Lutherische Kirche. Tudi druge upravne enote so se poimenovale po reki Labe, kot so vestfalski Elbe d\xc3\xa9partement (1807-1813) in Spodnji Elbe d\xc3\xa9partement (1810) ter francoski departma Bouches-de-l\'Elbe (1811-1814)._NEWLINE_Leta 1945, ko se je bli\xc5\xbeal konec druge svetovne vojne, je bila nacisti\xc4\x8dna Nem\xc4\x8dija ujeta med vojskami zahodnih zaveznikov in Sovjetske zveze. 25. aprila 1945 sta se ti dve sili povezali v bli\xc5\xbeini Torgaua na Labi. Dogodek je bil ozna\xc4\x8den kot Elbe Day. Po vojni je bila Laba del meje med Vzhodno in Zahodno Nem\xc4\x8dijo._NEWLINE_V sedemdesetih letih je Sovjetska zveza izjavila, da je bil pepel Adolfa Hitlerja raztresen v Labo, potem ko so ga prinesli iz njegovega prvotnega groba.\n_START_SECTION_\nNarodni parki\n_START_PARAGRAPH_\nStatus narodnega parka vzdol\xc5\xbe Labe imajo \xc5\xa1tiri podro\xc4\x8dja: Narodni park Krkono\xc5\xa1e (370\xc2\xa0km\xc2\xb2) na obmo\xc4\x8dju izvira, Narodni park "Sa\xc5\xa1ka \xc5\xa0vica" (93\xc2\xa0km\xc2\xb2) v Labskem pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakovem hribovju, Narodni park Hamburgisches Wattenmeer (138\xc2\xa0km\xc2\xb2) in Narodni park "Schleswig-Holstein Wattenmeer" (4410\xc2\xa0km \xc2\xb2), od tega le majhen del na obmo\xc4\x8dju izliva Labe). Narodni park "Elbtalaue", ki je bil leta 1998 dolo\xc4\x8den v Spodnji Sa\xc5\xa1ki, je moral biti zaradi formalnih pravnih razlogov in zaradi prito\xc5\xbebe enega samega kmeta opu\xc5\xa1\xc4\x8den, ker ne izpolnjuje strogih mednarodnih meril v svojem osrednjem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nBiosferni rezervati\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi formalne neustreznosti pogojev za narodni park, so leta 1997 ve\xc4\x8dji del srednje Labe prepoznali kot biosferni rezervat. Poleg ohranjanja narave se osredoto\xc4\x8da tudi na upravljanje turizma in kmetijstva. \xc4\x8cezmejni Unescov biosferni rezervat "Flusslandschaft Elbe" med Sa\xc5\xa1ko-Anhaltom in Schleswig-Holsteinom obsega skupno 3.428\xc2\xa0km\xc2\xb2 in ve\xc4\x8d kot 400\xc2\xa0km dol\xc5\xbeine reke. Poleg tega obstaja ve\xc4\x8d biosfernih rezervatov, ki so deloma skladni z Unescovim rezervatom, na primer rezervat Biosphere Mittelelbe okrog Dessau-Ro\xc3\x9flau, rezervat Flusslandschaft Elbe-Brandenburg in "Nieders\xc3\xa4chsische Elbtalaue".\n_START_SECTION_\nHabitatna direktiva EU\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru koncepta evropske mre\xc5\xbee za ohranjanje narave Natura 2000 so zvezne dr\xc5\xbeave in zvezna vlada pri Evropski komisiji v Bruslju obvestile o nekaterih provincah vzdol\xc5\xbe Labe. To je stroga kategorija zavarovanih obmo\xc4\x8dij, ki bi morala zagotavljati primarnost narave za razli\xc4\x8dne namene in se zavzema za zamisel o mre\xc5\xbei biokoridorjev. Obmo\xc4\x8dja so pogosto skladna z drugimi, \xc5\xbee dolo\xc4\x8denimi kategorijami za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij.\n_START_SECTION_\nPti\xc4\x8dja direktiva\n_START_PARAGRAPH_\nNa spodnji Srednji Labi in Spodnji Labi je bilo v skladu s to kategorijo za\xc5\xa1\xc4\x8dite opredeljeno ve\xc4\x8d obmo\xc4\x8dij, ki vzporedno z direktivo o habitatih upo\xc5\xa1tevajo predvsem pti\xc4\x8dji \xc5\xbeivelj. V istem delu so tudi \xc5\xa1tevilna mokri\xc5\xa1\xc4\x8da mednarodnega pomena v skladu z Ramsarsko konvencijo.\n_START_SECTION_\nNaravni rezervat\n_START_PARAGRAPH_\nStatus naravnega rezervata - ta stroga kategorija za\xc5\xa1\xc4\x8dite po nacionalni zakonodaji - imajo \xc5\xa1tevilna manj\xc5\xa1a obmo\xc4\x8dja ob Labi, ki so lahko del ve\xc4\x8djih zavarovanih obmo\xc4\x8dij, a ne nujno.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8ditena pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dja z za\xc5\xa1\xc4\x8diteno pokrajino kot kategorijo \xc5\xa1ibke za\xc5\xa1\xc4\x8dite v skladu z dr\xc5\xbeavno zakonodajo so tu omenjena zaradi celovitosti; prakti\xc4\x8dno nimajo pomena za ohranjanje narave. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditena krajinska obmo\xc4\x8dja slu\xc5\xbeijo bolj za ohranitev pokrajine zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih vplivov. Na urbanih obmo\xc4\x8djih \xc5\xa1\xc4\x8ditijo preostala obmo\xc4\x8dja poplavne ravnice pred nadgradnjo.\n_START_SECTION_\nNaravni park\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni park je prete\xc5\xbeno turisti\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje. Ob Labi je treba omeniti naravni park Elbh\xc3\xb6hen-Wendland (1160\xc2\xa0km\xc2\xb2) v Spodnji Sa\xc5\xa1ki. Ta del Labe, ki je bila od konca druge svetovne vojne v obmejnem obmo\xc4\x8dju med Nem\xc4\x8dijama, je sedaj tudi del "zelenega pasu" - projekt, ki je ostal v naravnem stanju, dolg 1400\xc2\xa0km, in \xc5\xbeeli obdr\xc5\xbeati in raz\xc5\xa1iriti sistem biokoridorjev.'