b'\n_START_ARTICLE_\nGalske vojne\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nCezar je zaradi finan\xc4\x8dnih stro\xc5\xa1kov svojega konzulskega polo\xc5\xbeaja leta  59 pr. n. \xc5\xa1t.  za\xc5\xa1el v velike dolgove. S \xc4\x8dlanstvom v prvem triumviratu, politi\xc4\x8dnem zavezni\xc5\xa1tvu, v katerem sta bila poleg njega \xc5\xa1e Mark Licinij Kras in Pompej, si je Cezar zagotovil prokonzulski polo\xc5\xbeaj v najmanj dveh provincah \xe2\x80\x93 Cisalpski Galiji in Iliriku. Ko je guverner Transalpske Galije Metel Celer nepri\xc4\x8dakovano umrl, je Cezarju pripadla tudi ta provinca. Cezarjevo guvernerstvo se je podalj\xc5\xa1alo na pet let, kar je bilo v tistem \xc4\x8dasu nekaj povsem novega._NEWLINE_Cezar je imel pod svojim neposrednim poveljstvom sprva \xc5\xa1tiri preizku\xc5\xa1ene legije: VII. legijo Claudia, VIII. legijo Augusta, IX. legijo Hispana in IX. legijo Fretensis. Ker je bil leta 61 pr. n. \xc5\xa1t. guverner v Hispaniji Ulterior in se je s temi legijami uspe\xc5\xa1no vojskoval z Luzitanci, je dobro poznal ve\xc4\x8dino, morda celo vse svoje legije. Poleg tega je imel pravna pooblastila, da po svoji presoji mobilizira dodatne legije in pomo\xc5\xbene enote._NEWLINE_Njegova \xc5\xbeelja je bila, da osvoji in opleni nekaj pokrajin in se na ta na\xc4\x8din izkoplje iz dolgov. Galija vsekakor ni bila njegov prvi cilj. Bolj verjetno je imel v na\xc4\x8drtu Dakijo na vzhodnem Balkanu._NEWLINE_Galija je bila v tistem \xc4\x8dasu omikana in bogata. Imela je stike z rimskimi trgovci, nekatera plemena, zlasti Edui in Helveti, pa so v u\xc5\xbeivala stabilno politi\xc4\x8dno zavezni\xc5\xa1tvo z Rimom. _NEWLINE_Rimljani so galska plemena spo\xc5\xa1tovali in se jih bali. Samo petdeset let pred tem, leta 109 pr. n. \xc5\xa1t., so namre\xc4\x8d Galci ss evera napadli Italijo in Rimljani so se jih obranili \xc5\xa1ele po nekaj krvavih bitkah Gaja Marija. Okoli leta 62 pr. n. \xc5\xa1t. so se Rimu podlo\xc5\xbeni Arverni povezali s Sekvani in Svebi z vzhodne obale Rena in napadli rimske zaveznike Edue, Rimljani pa so pri tem stali ob strani. Sekvani in Arverni so poiskali pomo\xc4\x8d poglavarja Ariovista in leta 63 pr. n. \xc5\xa1t. v bitki pri Magetobrigi porazili Edue. Sekvani so po zmagi Ariovista nagradili z edujskim ozemljem. Ariovist je na okupiranem ozemlju naselil 120.000 svojih podlo\xc5\xbenikov. Ko se je Ariovistu pridru\xc5\xbeilo 24.000 Harudov, je od Sekvanov zahteval ozemlje \xc5\xa1e zanje. Njegova zahteva je zaskrbela tudi Rim: \xc4\x8de bi Sekvani ugodili Ariovistovi zahtevi, bi Ariovist lahko  zasedel celo sekvansko ozemlje in napadel \xc5\xa1e preostalo Galijo. Spori med  podlo\xc5\xbenimi in nepodlo\xc5\xbenimi dr\xc5\xbeavami Rimljanov o\xc4\x8ditno niso skrbeli in se vanje niso vtikali, dokler niso Svebi pod vodstvom boja\xc5\xbeeljnega Ariovista podjarmili Eduov in njihovih zaveznikov.  Ker so se bali novega vala mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega priseljevanja, podobnega uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di Kimbrijski vojni, je Rim ostro posegel v obrambo Galije, kar se je nazadnje sprevrglo v nepreklicno vojno.\n_START_SECTION_\nPohod proti Svebom\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 71 pr. n. \xc5\xa1t. je Ariovist, poglavar plemena Svebov in kralj Germanov, nadaljeval s selitvijo svojega plemena iz vzhodne Germanije v pokrajine ob Marni in Renu. Sekvani so ga kljub temu, da je s selitvijo posegel v njihovo ozemlje, prosili za podporo proti Eduom in ga po zmagi nad njimi v bitki pri Magetobrigi leta 61 pr. n. \xc5\xa1t. nagradili z dodatnim ozemljem. Ariovist je na podarjeno ozemlje naselil 120.000 svojih podlo\xc5\xbenikov. Ko se mu je pridru\xc5\xbeilo \xc5\xa1e 24.000 Harudov, je od Sekvanov zahteval \xc5\xa1e ve\xc4\x8d ozemlja, da bi naselil tudi nje. Njegova zahteva je zaskrbela Rimljane: \xc4\x8de bi mu Sekvani ugodili, bi Ariovist lahko zasedel celo sekvansko ozemlje in od tam krenil na osvajanje preostale Galije._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina galskih plemen je Cezarju po zmagi nad Helveti \xc4\x8destitala in se sku\xc5\xa1ala sre\xc4\x8dati z njim na generalni skup\xc5\xa1\xc4\x8dini. Edujski druid Divitijak je kot vodja edujske vlade in galske pogajalske delegacije izrazil zaskrbljenost zaradi Ariovistovih osvajanj in talcev, ki jih je vzel. Divitijak je od Cezarja  zahteval, naj porazi Ariovista in prepre\xc4\x8di germansko invazijo, ker bo sicer moral poiskati zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de kje drugje.  Za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dolgoletne edujske zvestobe ni bil odgovoren samo Cezar, vendar je Divitijakova zahteva zanj pomenila idealno prilo\xc5\xbenost, da raz\xc5\xa1iri meje rimske dr\xc5\xbeave, okrepi zvestobo svoje vojske in dobi imenovanje za poveljnika rimske vojske izven Italije._NEWLINE_Rimski senat je leta 59 pr. n. \xc5\xa1t. Ariovista razglasil za "kralja in prijatelja rimskega ljudstva", zato Cezar Svebom ni mogel napovedati vojne. Ariovistu je objavil ultimat, v katerem je zahteval, da ne sme noben German pre\xc4\x8diti Rena in da mora vrniti edujske talce.  Ariovist je na ultimat odgovoril, da bodo talci na varnem, dokler bodo Edui pla\xc4\x8devali letni davek, in dodal, da so tako on kot Rimljani zmagovalci in da Rim ni pristojen za presojanje njegovih dejanj.  Ko je Cezar izvedel, da so Herudi napadli Edue in da mno\xc5\xbeica Svebov posku\xc5\xa1a priti preko Rena v Galijo, je leta 58 pr. n. \xc5\xa1t. Ariovistu napovedal vojno._NEWLINE_Ko so Cezarja obvestili, da namerava Ariovist napasti najve\xc4\x8dje sekvansko mesto  Vesontio, je tja poslal svojo vojsko. Nekateri njegovi poveljniki so bili na teh polo\xc5\xbeajih iz politi\xc4\x8dnih razlogov in niso imeli nobenih vojnih izku\xc5\xa1enj. Njihova morala je bila nizka in je ogro\xc5\xbeala Cezarjev bojni pohod. Cezar jih je zato izzval z izjavo, da resni\xc4\x8dno zaupa samo 10. legiji. Provokacija je uspela in rimske legije so uspele priti do Vesontia pred Ariovistom._NEWLINE_Ariovist je Cezarju poslal delegacijo z zahtevo, da se z njim sestane. Sklenila sta premirje in se sestala na gri\xc4\x8du sredi ravnice. Med sre\xc4\x8danjem so do gri\xc4\x8da prijezdili germanski konjeniki, s kamenjem obmetavali Cezarjevo spremstvo in s tem prekr\xc5\xa1ili premirje. Dva dni kasneje je Ariovist zahteval ponovno sre\xc4\x8danje. Cezar je okleval in na sre\xc4\x8danje ni poslal svojih visokih \xc4\x8dastnikov, ampak svojega zaupanja vrednega prijatelja Valerija Procija in izku\xc5\xa1enega trgovca Gaja Metija, ki je uspe\xc5\xa1no trgoval z Ariovistom. Ariovist je bil zaradi Cezarjevega izbora u\xc5\xbealjen in je dal odposlanca vkovati v verige. Krenil je na pohod in se po dveh dneh utaboril nekaj kilometrov za Cezarjevim taborom, s \xc4\x8demer je prekinil njegove komunikacijske poti in oskrbo. Ker Cezarju ni uspelo Ariovista izzvati k odlo\xc4\x8dilni bitki, je ukazal blizu Ariovistovega tabora zgraditi manj\xc5\xa1i tabor. Ko je bil tabor zgrajen, ga je Ariovist napadel in bil odbit._NEWLINE_Naslednje jutro je Cezar pred drugim taborom zbral zavezni\xc5\xa1ke vojake, s svojimi legijami  pa je za\xc4\x8del prodirati proti Ariovistu. Legijam je poveljevalo pet njegovih legatov in kvestor. Cezar se je umestil na desni bok.  Ariovist je proti njegovi vojski postavil sedem plemenskih formacij. Cezar je v bitki zmagal, v veliki meri zaradi silovitega napada Publija Krasa. Ko so se Gemani za\xc4\x8deli potiskati levi bok rimske vojske, je Kras napadel s svojo konjenico in vzpostavil ravnote\xc5\xbeje. Celotna germanska linija se je zlomila in za\xc4\x8dela be\xc5\xbeati. Ve\xc4\x8dina od Arovistovih 120.000 mo\xc5\xbe je bilo ubitih, on sam in ostanki njegove vojske pa so pobegnili \xc4\x8dez Ren in se nikoli ve\xc4\x8d niso spopadli z Rimom. Svebi, ki so taborili ob Renu, so se vrnili domov.\n_START_SECTION_\nPohod proti Belgom\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 57 pr. n. \xc5\xa1t. je Cezar ponovno posredoval v galskih notranjih sporih in napadel Belge, ki so malo pred tem napadli rimska zavezni\xc5\xa1ka plemena. Belgi so bili naseljeni na ozemlju, ki se pribli\xc5\xbeno ujema s sedanjo Belgijo. Zdru\xc5\xbeena belgijska plemena so rimski vojski pri Sabisu (Sambri) nastavila past, v kateri se je zna\xc5\xa1la v skoraj brezupnem polo\xc5\xbeaju. Vzdr\xc5\xbeala je samo zaradi \xc5\xbeelezne discipline in pravo\xc4\x8dasnega prihoda okrepitev in nazadnje zmagala._NEWLINE_Hitrost in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnost Bodugnatovega napada, hitrost pe\xc5\xa1akov njegovih zaveznikov  Atrebatov in Viromandujev in silovitost in spretnost v rokovanju z oro\xc5\xbejem njegovih te\xc5\xbeko oboro\xc5\xbeenih Nervov so popolnoma zmedli Cezarjeve spopadnike in konjenico, zdrobili \xc4\x8delo njegove vojske in skorajda osvojili rimski tabor in zajeli samega Cezarja. Cezar je izgubil vse svoje enote. Ve\xc4\x8dina njegovih centurijev je bila mrtva ali ranjena, tako da je moral sam prevzeti poveljstvo vojske, kateri je grozila obkolitev in  pokol. \xc4\x8cvrsto dr\xc5\xbeanje sosednje X. legije in hiter prihod okrepitev sta Cezarju omogo\xc4\x8dila pregrupiranje in ponovno razvitje njegovih enot, kar je ustavilo Atrebate in Viromanduje in jih nazadnje pognalo v beg._NEWLINE_Cezar je v svojih Komentarjih zapisal, da so bojeviti Nervijci ostali na boji\xc5\xa1\xc4\x8du tudi potem, ko je na  polo\xc5\xbeajih Atrebatov in Virumandujev nastala zmeda. Ko so Nervijce obkolile rimske okrepitve so se \xc5\xa1e naprej bojevali, \xc4\x8deprav je nanje padala to\xc4\x8da pu\xc5\xa1\xc4\x8dic in kopij. Peltaste, pra\xc4\x8darje in lokostrelce je Cezar pripeljal iz tujine zaradi nenavadnega glaskega vojskovanje proti steni \xc5\xa1\xc4\x8ditov, masovnega napada in bojevanja mo\xc5\xbe na mo\xc5\xbea._NEWLINE_Posebno poznani in izku\xc5\xa1eni vojaki so bili Nervijci, ki so z oro\xc5\xbejem vladali podjarmljenim plemenom in pobirali davke, sami pa so se trdno dr\xc5\xbeali tradicij juna\xc5\xa1kih kopjanikov. Tak\xc5\xa1ne zna\xc4\x8dilnosti nasprotnikov je Cezar izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal tako pogosto, kot je le mogel. Preudarno in predrzno je uoprabljal fiksna strelna oro\xc5\xbeja, na primer \xc5\xa1korpijone  (scorpio) in lahke baliste, lokostrelce in peltaste, ki so med gosto strnjenimi Nervijci pobirali visok krvni davek. Cezar opisuje, da so Nervijci v bitki lovili rimska kopja med letom in jih metali nazaj na legijonarje. Tudi proti koncu bitke, ko je ve\xc4\x8dina \xc5\xbee padla, noben Nervijec ni zbe\xc5\xbeal z boji\xc5\xa1\xc4\x8da. Iz trupel padlih soborcev so zgradili okope in se z njih borili do smrti._NEWLINE_Belgi so v bitki utrpeli velike izgube in so se potem, ko so Rimljani za\xc4\x8deli uni\xc4\x8devati njihova mesta, vdali. Nervijci so bili mo\xc4\x8dno zdelani in so pobegnili. Kasneje so se vdala ali pobegnila tudi vsa druga plemena. Njihov beg je omogo\xc4\x8dil Cezarju popolno oblast nad ve\xc4\x8dino ozemlja, ki sedaj pripada Belgiji.\n_START_SECTION_\nKazenski pohodi\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednje leto, leta 56 pr. n. \xc5\xa1t., je Cezar svojo pozornost obrnil proti plemenom na atlantski obali, predvsem proti Armori\xc5\xa1kim Venetom v sedanji Bretaniji, ki so sestavili koalicijo protirimsko orientiranih galskih plemen. Veneti so bili pomorsko ljudstvo, ki je imelo svoje ladjevje jadrnic zasidrano v Morbihanskem zalivu. Da bi jih pokorili, so morali Rimljani zgraditi floto galej in za\xc4\x8deti izvajati kombinirane  kopensko pomorske voja\xc5\xa1ke operacije. S tak\xc5\xa1nim na\xc4\x8dinom vojskovanja je Cezarju s\xc4\x8dasoma uspelo podjarmiti tudi ta plemena._NEWLINE_Leta 55 pr. n. \xc5\xa1t. je Cezar povedel svojo vojsko preko Rena na kazenski pohod proti Germanom, \xc4\x8deprav Svebi, katerim je bil pohod namenjen, v bitkah nikoli niso sodelovali. \xc5\xa0e istega leta je z dvema legijama odplul preko Rokavskega preliva v podoben kazenski pohod proti Britom. Britanska pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dina bi se  skoraj kon\xc4\x8dala s katastrofo, ker se je ve\xc4\x8dina rimskega ladjevja zaradi slabega vremena potopila, pogled na mno\xc5\xbeico britskih bojnih voz pa je med pre\xc5\xbeivelimi vojaki povzro\xc4\x8dil zmedo. Cezarju se je uspelo re\xc5\xa1iti z obljubo, da bi Britom predal svoje talce, \xc4\x8deprav je kasneje v resnici predal samo dva. Umaknil se je iz Britanije in se leta 54 pr. n. \xc5\xa1t. vrnil s \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo vojsko. Premagal je mo\xc4\x8dne Katuvelavne in jih prisilil, da so za\xc4\x8deli Rimu pla\xc4\x8devati davek. Pohod je imel kratkotrajen u\xc4\x8dinek, v Rimu pa so zmago razglasili za velik voja\xc5\xa1ki uspeh, ki je dvignil Cezarjev ugled med rimskim prebivalstvom._NEWLINE_Pohodi leta 55 in 54 pr. n. \xc5\xa1t. so bili ve\xc4\x8d stoletij sporni. Sporni so bili \xc5\xbee za Cezarjeve sodobnike, predvsem za njegove politi\xc4\x8dne nasprotnike, ki so v jih videli drago  voja\xc5\xa1ko parado za Cezarjevo osebno poveli\xc4\x8devanje. Sodobna mnenja so ostro deljena na tista, ki kritizirajo Cezarjev goli imperializem, in tista, ki branijo koristi, ki jih je prinesla \xc5\xa1iritev rimske oblasti na Galijo.\n_START_SECTION_\nKonsolidacija in galski protinapadi\n_START_PARAGRAPH_\nNezadovoljstvo med podjarmljenimi Galci je pozimi leta 54-53 pr. n. \xc5\xa1t. spro\xc5\xbeilo velik upor, ki se je za\xc4\x8del med Eburoni na severovzhodu  Galije pod vodstvom njihovega poglavarja Ambioriksa.  Uporniki so iz Atuatuce Tungrorum (sedanji Tongeren v Belgiji) pregnali petnajst rimskih kohort in garnizon pod poveljstvom Kvinta Tulija Cicerona. Ciceron je pre\xc5\xbeivel samo zaradi hitrega Cezarjevega protinapada. Rimljani so preostanek leta  53 pr. n. \xc5\xa1t. posvetili kazenskemu pohodu proti Eburonom in njihovim zaveznikom in jih popolnoma iztrebili._NEWLINE_Vstaja je bila zgolj uvod v mnogo ve\xc4\x8dji pohod pod poveljstvom arvernskega poglavarja Vercingetoriksa. Vercingetoriksu je uspelo pod svojim poveljstvom zdru\xc5\xbeiti mnogo galskih plemen in dr\xc5\xbeav. Zavedal se je, da imajo Rimljani zaradi bolj\xc5\xa1e opreme in usposabljenosti na boji\xc5\xa1\xc4\x8du premo\xc4\x8d, zato se je proti njim vojskoval s taktiko po\xc5\xbegane zemlje, da Rimljani niso mogli obnavljati svojih zalog. Cezar je takoj odhitel v Galijo in prevzel poveljstvo nad vojsko, za\xc4\x8del preganjati Galce in osvojil Avaricum, sedanji Bourges, pri Gergoviji pa je do\xc5\xbeivel poraz. Vercingetoriks je po zmagi naredil napako in se je, namesto da bi ostal na prostem, zaprl v Alezijo. Cezar ga je za\xc4\x8del oblegati in medtem premagal ogromno galsko vojsko, ki je prihajala Vercingetoriksu na pomo\xc4\x8d, zatem pa \xc5\xa1e Vercingetoriksa. Poraz je ozna\xc4\x8dil konec galskih vojn,  \xc4\x8deprav so povra\xc4\x8dilne operacije potekale \xc5\xa1e v letu 51 pr. n. \xc5\xa1t.. Dogajali so se tudi \xc5\xa1tevilni manj\xc5\xa1i upori, vendar je bila rimska oblast v Galiji resno ogro\xc5\xbeena \xc5\xa1ele leta v 2. stoletju n. \xc5\xa1t..\n_START_SECTION_\nGalske vojne v literaturi in glasbi\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarni zgodovinski vir podatkov za preu\xc4\x8devanje galskih vojn so Cezarjevi Komentarji galskih vojn (Commentarii de bello Gallico). Napisani so v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in so eden od najbolj\xc5\xa1ih ohranjenih primerkov neokra\xc5\xa1ene rimske proze. Komentarji so zato predmet ob\xc5\xa1irnih \xc5\xa1tudij latinistov in eden od virov klasi\xc4\x8dne latinske proze, ki se uporablja kot standardno besedilo pri sodobnem pou\xc4\x8devanju latin\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Galske vojne so priljubljen motiv v sodobnih izmi\xc5\xa1ljenih zgodovinskih romanih, predvsem v Franciji in Italiji. Eden od njih je polzgodovinski Cezarjev druid Morgana Llewelyna o izmi\xc5\xa1ljenem keltskem druidu, ki kot slu\xc5\xbeabnik spremlja Cezarja na vojnih pohodih in zapisuje dogodke. Llewelyn je napisal tudi roman Druidi o keltskem druidu, ki pomaga Vercingetoriksu med pohodom proti Juliju Cezarju. Podobno vsebino ima roman Druidski kralj Normana Spinrada. In ne nazadnje je tu \xc5\xa1e niz zabavnih zgodb o Asteriksu Ren\xc3\xa9ja Goscinnyja (zgodbe) in  Alberta Uderza (ilustracije). Zgodbe se dogajajo takoj po galskih vojnah, v Asteriksovi vasi, zadnji galski utrdb, ki se \xc5\xa1e upira Cezarjevim legijam._NEWLINE_Galske vojne so zgodovinski okvir priljubljenega zgodovinskega romana Cezar pisateljice Colleen McCullough._NEWLINE_Album \xc5\xa1vicarske folk metalske skupine Helvetios pripoveduje zgodbo o galskih vojnah, gledanih z o\xc4\x8dmi Helvetov.'