b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika sv. Kastorja, Koblenz\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu dana\xc5\xa1nje cerkve, ki je zgrajena na poplavnem obmo\xc4\x8dju, je stala naselbina \xc5\xbee v prazgodovini. Rimljani so zgradili na tem podro\xc4\x8dju v \xc4\x8dasu cesarja Avgusta (27 pr. n. \xc5\xa1t.-14 n. \xc5\xa1t.) prvo utrdbo, katere dokaz so na\xc5\xa1li novembra 2008, pri gradbenih delih za Nacionalni vrtnarsko razstavo 2011, ko so odkrili starodavni jarek. \xc5\xa0tiri meter \xc5\xa1irok in 2,5 metra globok jarek, 100 krat 100 metrov velik kastrum je dokaz zgodnjega rimskega naselja Koblenz, potem ko so ga prej 150 let zaman iskali na obmo\xc4\x8dju starega mestnega jedra.  Po tem ko so na\xc5\xa1li kastrum, so na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega kora cerkve na\xc5\xa1li galsko-rimski tempelj, ki je obstajal od konca 1. do 4. stoletja. V frankovskih \xc4\x8dasih je bil od leta 600 do srede 12 stoletja  prostor uporabljen za pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Prva zgradba cerkve sv. Katorja je bila zgrajena 817-836 pod nad\xc5\xa1kofom Hetti iz Trierja s pomo\xc4\x8djo cesarja Ludvika Pobo\xc5\xbenega izven mestna Confluentes in posve\xc4\x8dena 12. novembra 836. Ker je bil frankovski kraljevi dvor v Koblenzu, je Ludvik gradil cerkev kot karolin\xc5\xa1ko lastno cerkev. Vendar pa je Ludvik v Koblenz pri\xc5\xa1el po posvetitvi cerkve. To pove\xc4\x8duje pomen nad\xc5\xa1kofa, \xc5\xa1e posebej, ker je bila cerkev do 13. stoletja zunaj mesta Koblenz. Relikvije sv. Kastorja so bile prenesene na posvetitvi kolegijske cerkve sv. Kastorja iz Kardena ob Mozeli v Koblenz. Kot svetnik Koblenza je Ludvik domnevno h\xc4\x8di Rizzo \xc4\x8dastil v cerkvi, katere relikviarij \xc5\xa1e vedno stoji v cerkvi._NEWLINE_Prva cerkev iz 9. stoletja je bila karolin\xc5\xa1ka Dvoranska cerkev s \xc5\xa1irino dana\xc5\xa1nje glavne ladje. Na zahodu je bilo preddverje, imela je tudi transept in na vzhodu polkro\xc5\xbeno apsido. Na zunanji strani jo je obdajal hodnik. Na tem delu je bil vlo\xc5\xbeek, ki se je na vzhodu raztezal do rotunde. Cerkev je pripadala tako imenovani Kastorstift (kolegijska cerkev sv. Kastorja), kjer so duhovniki \xc5\xbeiveli v samostanu._NEWLINE_V 9. stoletju je bil samostan sv. Kastorja tesno povezan s cesarsko zgodovino. V letu 842 so bile tu sprejete dolo\xc4\x8dbe, ki se nana\xc5\xa1ajo na dejavnost frankovskega kraljestva in s pogajanji, ki so vodila do podpisa Verdunske pogodbe leta 843. Rezultat te pogodbe je bila razdelitev frankovskega imperija na tri dele (Zahodno frankovsko kraljestvo, Lotaringijo in Vzhodno frankovsko kraljestvo._NEWLINE_Samostan sv. Kastorja je postal pomembno zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de kraljev in cesarjev in njihovih potomcev ter kraj posredovanj, kjer so bili v primeru sporov vladajo\xc4\x8di cesarji in kralji na pogajanjih in poravnavah. V juniju 860 na primer, so se karolin\xc5\xa1ki vladarji treh kraljestev Karel Ple\xc5\xa1asti, Lotar II. In Ludvik Nem\xc5\xa1ki dogovorili, da bodo razlike re\xc5\xa1evali sporazumno in podpisali Koblen\xc5\xa1ki mir._NEWLINE_Leta 882 so Koblenz napadli Normani in cerkev uni\xc4\x8dili, a so jo takoj obnovili. Ob nadaljnji izgradnji v 11. stoletju je bila raz\xc5\xa1irjeno zahodno preddverje s fasado z dvema stolpoma. Obnova cerkve v sedanji obliki in velikosti se je za\xc4\x8dela okoli leta 1160 pod upravnikom Buvom. Vse starej\xc5\xa1e zgradbe vzhodno od transepta so bile podrte. Na istem mestu je zgrajen tridelni kor z bogato razgibano centralne apsido, z dvema vitkima stolpoma kot nasprotje zahodnima stolpoma. Med transeptom in korom je nastala nadstropna zakladnica. Zahodna stolpa so leta 1180 pove\xc4\x8dali na \xc5\xa1est nadstropij._NEWLINE_V boju med Ottom IV. In Filipom \xc5\xa0vabskim je bila oktobra 1198 po\xc5\xa1kodovana tudi cerkev sv. Kastorja. Vitez z imenom Walter je padel v obrambi samostana. Potem so v za\xc4\x8detku 13. stoletja karolin\xc5\xa1ko dvoransko ladjo nadomestili z bazilikalno ladjo z obokanimi stranskimi ladjami. Knezo\xc5\xa1kof Janez I. je posvetil prenovljeno cerkev in njene oltarje 27. julija 1208. Ladja je imela od 1208 raven strop, stari transept in stranski ladji so imeli v tej fazi obnove sod\xc4\x8dkaste oboke. Z raz\xc5\xa1iritvijo utrdb v Koblenzu do poznega 13. stoletja, je bila cerkev sv. Kastorja za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z novim mestnim obzidjem._NEWLINE_Trierski knezo\xc5\xa1kof Bruno von Lauffen je leta 1110 poleg cerkvse sv. Kastorja ustanovlil Florinskirche, tako imenovan Nikolajev \xc5\xa1pital. Knezo\xc5\xa1kof Theoderich von Wied je v Koblenzu leta 1216 imenoval nem\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki red in jim dal del posesti cerkve sv. Kastorja skupaj z Nikolajevim \xc5\xa1pitalom. Motivacija za naselitev je bila njihova dejavnost v zdravstveni negi. Takoj na vogalu, kjer se Mozela izliva v Ren, je kmalu nastala komenda, upravni sede\xc5\xbe sodnega izvr\xc5\xa1itelja v Koblenzu, neposredno podrejen Velikemu mojstru. Ta objekt sprva imenovan Deutscher Ordt, je kasneje dobil ime Deutsches Eck._NEWLINE_Leta 1338 je v cerkvi sv. Kastorja potekal zadnji pomemben sestanek. Septembra 1338 so bile na \xc5\xa1iroko obiskanem dvornem zboru v Koblenzu ponovno v mnogih zakonih opredeljene pravice kralja oz. cesarja. Prazni\xc4\x8dnemu zasedanju je prisostvoval tudi angle\xc5\xa1ki kralj Edvard III. Ludvik ga je imenoval za cesarskega vikarja, Edvarda pa je cesarju izkazal spo\xc5\xa1tovanje. Od 1496 do 1499 je bil raven strop ladje nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z gotskim zvezdastim obokom, delo mojstra Matthiasa. Prav tako je bilo v tem \xc4\x8dasu obnovljeno obokanje kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da ladij. Tako je cerkev v obliki arhitekture dosegla obstoje\xc4\x8di videz._NEWLINE_Do leta 1802 je cerkev sv. Kastorja postala kolegijska. Samostanska poslopja so stala pred zahodno fasado in na ju\xc5\xbeni strani je bil kri\xc5\xbeni hodnik. Za korom je bilo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc4\x8dlane \xc5\xbeupnije sv. Kastorja. Med sekularizacijo v francoskem \xc4\x8dasu je bil samostan ukinjen, samostanske stavbe pa poru\xc5\xa1ene. Cerkev sv. Kastorja je ostala \xc5\xbeupnijska cerkev. V zgodnjem 19. stoletju je pri\xc5\xa1lo nekaj relikvij sv. Kastorja iz Kardena v Koblenz in odlo\xc5\xbeene v zadnjem Kastorjevem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du. _NEWLINE_Po na\xc4\x8drtih pruskega gradbenega in\xc5\xa1pektorja Johanna Claudiusa von Lassaulxa je bila 1848-1850 za\xc4\x8deta popolna obnova, notranjost pa poslikana s freskami Josepha Settegasta. Baro\xc4\x8dna notranjost je bila odpravljena. leta 1805 postavljen neoklasicisti\xc4\x8den zahodni portal je bil tudi poru\xc5\xa1en in leta 1859 nadome\xc5\xa1\xc4\x8den v neoromanskem slogu, ki ga je ustvaril prvi mojster stolnice v K\xc3\xb6lnu, Franz Schmitz. V letih 1890-1895 je bila izvedena sanacija zunanjosti in obnova vseh portalov pod vodstvom mestnega arhitekta Friedricha Wilhelma Ludwina M\xc3\xa4cklerja. Od leta 1928 se ponovno izvajala obnova notranjosti._NEWLINE_Ob najte\xc5\xbejem zra\xc4\x8dnem napadu na Koblenz 6. novembra 1944, je bila cerkev sv. Kastorja precej po\xc5\xa1kodovana. Bombe so padle ob prihodu ameri\xc5\xa1kih vojakov v marcu 1945 in dodatno po\xc5\xa1kodovale zgradbo. Kamnita substanca in oboki so ve\xc4\x8dinoma ostali, prav tako oprema; le baro\xc4\x8dne orgle in njena empora so zgoreli, prav tako so bili uni\xc4\x8deni vitraji iz 19. stoletja. Rekonstrukcija se je za\xc4\x8dela 1945. Nova podoba notranjosti je bila izvedena leta 1955. Nove orgle so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene leta 1962 v transeptu. Zahodna stolpa sta bila zavarovana 1980-1983. Notranjost je do\xc5\xbeivela zadnje obnove 1985-1990. Tu so potekala tudi arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Janez Pavel II. je povzdignil cerkev sv. Kastorja 30. julija 1991 v manj\xc5\xa1o pape\xc5\xa1ko baziliko (bazilika minor). Od leta 1999 katoli\xc5\xa1ka \xc5\xbeupnija Na\xc5\xa1e gospe in \xc5\xbeupnija Srca Jezusovega tvorita skupnost in imata skupnega pastorja. V letu 2005 jima je bila dodana tudi \xc5\xbeupnija sv. Kastorja. Obmo\xc4\x8dje okoli cerkve je bilo leta 2011 del prireditvenega prostora Zvezne vrtnarske razstave v Koblenzu. Zelene povr\xc5\xa1ine okoli cerkve so prenovili. Na ju\xc5\xbeni strani je bil urejen verski rajski vrt. Na zahodni steni so bile v letu 2014 name\xc5\xa1\xc4\x8dene nove velike orgle in dodane manj\xc5\xa1e korne orgle.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika sv. Kastorja je triladijska obokana bazilika z dvema stolpoma na fasadi, transeptom, korom in apsido z dvema manj\xc5\xa1ima stolpoma. Zunanjost cerkve je iz bledo zelenega tufa. Strmi zatrepi s pilastri raz\xc4\x8dlenjena stolpa imata streho v obliki diamanta. Zahodni portal je leta 1859 naredil Matthias Schmitz in figurativni timpanon okoli 1866 Joseph Fuchs. Preko portala v ni\xc5\xa1i je kip sv. Kastorja, delo Gottfrieda G\xc3\xb6ttinga. Ladja in transept so preprosto strukturirani, proti Renu usmerjen vzhodni kor pa je \xc5\xa1e posebej bogat po vzoru na Bonnski M\xc3\xbcnster. Na obeh straneh ima okroglo trinadstropno apsido, s petnadstropnim bo\xc4\x8dnim stolpom. V tretjem nadstropju apside je pritlikava galerija s 21 arkadami. V coni oken nositi leve kot Kristusove simbole. Vse strehe so pokrite s skrilavcem._NEWLINE_\xc5\xa0tevilni nagrobni kamni se nahajajo na steni severnega cvetli\xc4\x8dnjaka. Nekdanji pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de zapira zahodno stran s portalom iz 18. stoletja. Cerkev je skupaj s preddverjem dolga 58,25 m, skupna \xc5\xa1irina zna\xc5\xa1a 25,30 m. Stolpi so visoki 44,00 m.\n_START_SECTION_\nTrg pred cerkvijo\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke raziskave v letu 1990 so jasno pokazale, da je bil zunanji prostor pred cerkvijo sv. Kastorja uporabljen od 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem za verske namene. V lat\xc3\xa8nski dobi so bile tukaj ko\xc4\x8de z ognji\xc5\xa1\xc4\x8di. V rimskih \xc4\x8dasih je potekala po renski dolini cesta, ki je pre\xc4\x8dkala nekaj metrov severno od ustja Mozele plitvo mesto._NEWLINE_Na trgu pred baziliko sv. Kastorja stoji od leta 1812 Kastorjev vodnjak, ki na humoren na\xc4\x8din spominja na vpletene v spopad s sovra\xc5\xbenikom v \xc4\x8dasu Napoleonskih vojn, ki so se sre\xc4\x8dali tudi v Koblenzu. Vodnjak je prvotno stal nekaj metrov proti jugu, nato pa so ga leta 1950 preselili na sedanje mesto.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost bazilike sv. Kastorja je zelo neenakomerna zaradi razli\xc4\x8dnih gradbenih faz. Za ladjo so zna\xc4\x8dilni stebri s pol stebri, povezani se nadaljujejo v loke. V kri\xc5\xbeno obokani stranski ladji so plitvo obokane ni\xc5\xa1e, ki so zna\xc4\x8dilne za romaniko v srednjem Porenju. Nad biforami na obeh emporah je svetlobno nadstropje z okni, ki se bistveno razlikujejo od njih. Spremembe v 13. stoletju so bile posledica izredne \xc5\xa1irine ladje, zaradi \xc4\x8desar je imel nekdanji graditelji silne te\xc5\xbeave. Osrednja ladja in transept imajo zvezdast obok, kor sod\xc4\x8dkastega. \xc4\x8cez apsido na slavoloku je Clemens Hillebrand leta 1990 naslikal v fresko v al secco tehniki Nebe\xc5\xa1ki Jeruzalem. \xc5\xa0iroka vendar nizka apsida ima na dnu slepe loke, ki se ne prilegajo oknom zgoraj. Leta 1849 je Josef Settegast naslikal fresko v kupoli, ki predstavlja Sveto Trojico. Med njimi je Kristus kralj iz 13. stoletja. Iz istega obdobja prihajajo freske, ki so zdaj nad pozno gotskimi oboki. Ker so skrite v mansardi, jih niso nikoli prebarvali in obnovili, zato so med redkimi v nespremenjeni obliki ohranjenimi stenskimi slikarijami iz tega obdobja._NEWLINE_Na notranji fasadni steni so na\xc5\xa1li ve\xc4\x8dkrat obnovljeno Milostno iz 15. stoletja. Iz poznega srednjega veka okoli 1480 je 16 tabelnih slik s figurami dvanajstih apostolov, Jezusa Kristusa, Marije, sv. Kastorja in bla\xc5\xbeene Rizza v pozno romanskih kamnitih okvirjih. Na stebru v ladji visi bogato opremljen z okrasnimi slikami pri\xc5\xbenica iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka, ki je bila narejena 1625, delo Petra Kerna iz Koblenza. Glavni oltar, ki je bila zgrajen leta 1848 po na\xc4\x8drtih arhitekta Johanna Claudiusa von Lassaulx in slikarja Heinricha Knautha, ima baro\xc4\x8dno bronasto razpelo iz leta 1685, delo Georga Schweiggerja. V severni ladji je gotski relikviarij sv. Kastorja in bla\xc5\xbeene Rizze (mestna svetnika), ki temeljita na na\xc4\x8drtih Vincenza Statza iz leta 1894. Zanimivi so figurativni nagrobniki iz 14. do 18. stoletja, zlasti zgodovinskega in umetni\xc5\xa1kega pomena.\n_START_SECTION_\nOrgle\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v letu 1422 so v cerkvi stale orgle. Naslednji instrumenti so bili zgrajeni leta 1489. Leta 1769 so imele orgle dva manuala, in so bile postavljene na leseni zahodni galeriji. Te orgle so bile ve\xc4\x8dkrat obnovljena in raz\xc5\xa1irjene, nazadnje leta 1929 z dodatkom dveh stranski plo\xc5\xa1\xc4\x8d graditelja orgel Stahlhuth iz Aachna. 6. novembra 1944 je zahodno galerijo zadela bomba in jo za\xc5\xbegala skupaj z orglami._NEWLINE_Leta 1962 je podjetje Sp\xc3\xa4th zgradilo tro manualne orgle (38 registrov) in elektro pogonom. Zaradi nevarnosti poplav so bile te orgle visoko na severni steni severnega transepta. Po obnovi notranjosti cerkve so bile v letu 2013 odstranjene.\n_START_SECTION_\nZvonovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi cerkveni zvonovi so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni \xc5\xbee v 1200-ih. Dokumenti za leto 1286 pravijo, da je bil grbavec z imenom Heinrich, zvonar. V 15. stoletju je bilo v zvonikih pet zvonov, ki so bili zase\xc5\xbeeni v \xc4\x8dasu tridesetletne vojne in \xc5\xa1vedski okupaciji in so namenjeni za izdelavo topov. Vendar so lahko odkupili nazaj, preden so jih stalili. Leta 1848 so bili \xc5\xa1tirje zvonovi obnovljeni. Leta 1891 so dobili nov zvon. Zaseg zvonov v prvi svetovni vojni so prepre\xc4\x8dili. Med drugo svetovno vojno so bili zvonovi poleti 1942 odpeljani na zbirno mesto v Hamburgu. Tam jih niso pretopili in jih tako po vojni vrnili nazaj v cerkev sv. Kastorja . Zvonovi so zato eni redkih v celoti ohranjenih v regiji iz 19. stoletja._NEWLINE_Danes je bazilika sv. Kastorja pet zvonov.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika sv. Kastorja je za\xc5\xa1\xc4\x8diten kulturni spomenik po Denkmalschutzgesetz (DSchG) in je vpisan v seznam spomenikov Porenje-Pfal\xc5\xa1ka. Nahaja se v Koblenz-Altstadt v Danziger Freiheit. _NEWLINE_Od leta 2002 je spomenik tudi del Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Zgornja srednja dolina Rena . Poleg tega je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kulturna dobrina na podlagi Haa\xc5\xa1ke konvencije in ozna\xc4\x8dena z modro belim emblemom.'