b'\n_START_ARTICLE_\nPisma (Platon)\n_START_PARAGRAPH_\nPisma so v sklopu Corpusa Platonicuma zadnji del devete tetralogije in s tem tudi zaklju\xc4\x8dek celotnega Corpusa. Pisma tako zajemajo 13 pisem, ki jih je Platon poslal drugim oz. so ti jih poslali njemu. Glavni pomen teh pisem je razlaganje njegove filozofije na podlagi resni\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Pristnost nekaterih pisem je vpra\xc5\xa1ljiva, saj je zbirka trinjastih pisem izpri\xc4\x8dana \xc5\xa1ele od za\xc4\x8detka na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Ve\xc4\x8dina pisem je biografsko povezanih s Platonovim politi\xc4\x8dnim udejstvovanjem na siraku\xc5\xa1kem dvoru, ko je hotel pridobiti naklonjenost Diona, prestolonaslednika za Dionizijem Prvim. Pisma se vklaplajo v zgodovinski okvir spora med Dionom (stric) in Dionizijevim sinom Dionizijem mlaj\xc5\xa1im (ne\xc4\x8dak), njune vzopne in padce v boju za siraku\xc5\xa1ki prestol. Dionu je Platon ve\xc4\x8dinoma pozitivno naklonjen, \xc4\x8deprav ga v pismih opominja ali pa se spominja na nekatere njegove zna\xc4\x8dajske \xc5\xa1ibkosti. V zvezi z Dionizijem mlaj\xc5\xa1im pa se Platon ve\xc4\x8dinoma brani pred obto\xc5\xbebami Dionizja in njegovega dvora, ali pa Dionizija pou\xc4\x8di o nekaterih filozofskih vpra\xc5\xa1anjih._NEWLINE_Po prezgodnji smrti Diona, ki ga je umoril uzorpator Kalip, se je Platon usmeril na Dionizijevega sina Dionizija mlaj\xc5\xa1ega, ki pa je imel manj posluha za filozofijo. Politi\xc4\x8dni eksperiment v enem od takratnih najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih gr\xc5\xa1kih polisov se je v obeh primerih kon\xc4\x8dal za Platona neuspe\xc5\xa1no. Razloge za spornost nekaterih pisem velja iskati v priljubljenosti pisanja pisem v govorni\xc5\xa1kih \xc5\xa1olah, kjer so se govorniki urili s pisanjem pisem pod imeni raznih zgodovinskih osebnosti._NEWLINE_Za avtorsko najmanj sporno pismo ter biografsko in filozofsko najpomembnej\xc5\xa1e velja Sedmo pismo.\n_START_SECTION_\nPrvo pismo 309a - 310b\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo pismo je naslovljeno na Dionizija mlaj\xc5\xa1ega. Platon se v pismu \xc4\x8duti u\xc5\xbealjenega zaradi grobe in neprijazne odslovitve s siraku\xc5\xa1kega dvora in napoveduje tiranu temno prihodnost._NEWLINE_Pismo verjetno ni pristno in je nastalo v kateri od govorni\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol. V pismu sta ohranjena fragmenta pesnitev dveh neznanih avtorjev.\n_START_SECTION_\nDrugo pismo 309c - 315a\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo pismo je ponovno namenjeno Dioniziju mlaj\xc5\xa1emu, a za razliko od prvega pisma je nekoliko dalj\xc5\xa1e. Dionizij je v Atene odposlal Arhedema, sicilskega odposlanca in u\xc4\x8denca Platonovega prijatelja pitagorejca Arhita Tarentskega. Preko odposlanca naj bi Dionizij Platona in njegovo drubo opomnil, naj se vzdr\xc5\xbeijo slabih besed in dejanj proti njemu. Platon v pismu zavrne o\xc4\x8ditke in obto\xc5\xbebe, ki bi neposredno izhajale od njega.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nV nadaljevanju pisma izpostavi pomembnost njunega medsebojnega odnosa, ki ni samo predmet aktualnih govoric, pa\xc4\x8d pa se bo o njunem odnosu govorilo tudi v oddaljeni prihodnosti. Sam ni dol\xc5\xbean izraziti Dioniziju spo\xc5\xa1tovanja, saj bi bilo to videti, kot da se klanja njegovi politi\xc4\x8dni mo\xc4\x8di in bogastvu. Toliko bolj se mu zdi primerno, da Dionizij prej prizna spo\xc5\xa1tovanje njemu, Platonu, saj bo s tem izkazal spo\xc5\xa1tovanje tudi filozofiji._NEWLINE_Drugi del pisma je zgo\xc5\xa1\xc4\x8den odgovor na Dionizijevo vpra\xc5\xa1anje o naravi Prvega, bo\xc5\xbeanskega po\xc4\x8dela, na katerega se zdi odgovor razen s pomo\xc4\x8djo posredovanja ugank nemogo\xc4\x8d. Seznanjanje s temi nauki zahteva veliko truda in navdu\xc5\xa1enja v medsebojnem ustmenem pogovoru. Zgolj iz zapisane besede se ni mogo\xc4\x8de pou\xc4\x8diti o prvih resni\xc4\x8dnostih. V pismu se nahaja znani citat vzporeden s citatom v Sedmem pismu, 341c , na katerega se sklicujejo interpreti, ki poudarjajo Platonov nezapisani nauk:_NEWLINE_\xc2\xbbZaradi teh (razlogov) o teh re\xc4\x8deh jaz nisem ni\xc4\x8d pisal niti ne obstaja kak\xc5\xa1en Platonov spis niti ne bo obstajal to pa, o \xc4\x8demer se zdaj govori, pripada Sokratu, ki je postal lep in nov (\xce\xba\xce\xb1\xce\xbb\xcf\x8c\xcf\x82 \xce\xba\xce\xb1\xce\xaf \xce\xbd\xce\xad\xce\xbf\xcf\x82).\xc2\xab_NEWLINE_Kot piko na i pomembnosti tega sporo\xc4\x8dila, Platon zahteva od Dionizija, da to pismo se\xc5\xbege. V zaklju\xc4\x8dku so vsebovani razni manj pomembni post scriptum odgovori.\n_START_SECTION_\nPristnost\n_START_PARAGRAPH_\nArgument proti pristnosti so nekatera pojavljanja novopitagorejskih izrazov in po\xc4\x8del (npr. trojstvo) ter nekatera zgodovinska razhajanja, na primer tisto o poznanstvu med Dionizijem in Platonovim ne\xc4\x8dakom Spevzipom. O slednjem ostali viri ne poro\xc4\x8dajo, da bi kdaj potoval na Sicilijo._NEWLINE_Argumenti za pristnost so poznanstvo in delno vsebinsko prepletenost Platonove filozofije s filozofijo pitagorejcev kot tudi kategori\xc4\x8dna Platonova izjava, da o najvi\xc5\xa1jih resni\xc4\x8dnostih ni ni\xc4\x8desar zapisal in tudi ne bo.\n_START_SECTION_\nTretje pismo 315b - 319e\n_START_PARAGRAPH_\nNaslovnik Tretjega pisma je Dionizij mlaj\xc5\xa1i. Platon \xc5\xbeeli v pismu zavrniti Dionizijeve o\xc4\x8ditke, da je zaviral preobrazbo tiranije v kraljevino in ustanavljanje novih gr\xc5\xa1kih polisov na Siciliji, ki so bili predhodno poru\xc5\xa1eni v vojnah. Platon o\xc4\x8ditke zavrne in odgovarja, da je imel zgolj omejen vpliv na pripravo zakonodaje. Njegov pispevek so prete\xc5\xbeno uvodi v zakone, ki pa so bili naknadno spremenjeni, zato zanje ne sprejema odgovornosti. V drugi polovici pisma Platon obsoja krajo Dionovega premo\xc5\xbeenja in izgon Dionovega sorodnika Heraklejda._NEWLINE_Ker je preve\xc4\x8d vsebinskih ponavljanj iz zaklju\xc4\x8dka v Sedmem pismu in ker stilisti\xc4\x8dno ka\xc5\xbee na vplive Sokratove Apologije, verjetno ni pristno, kar pa med komentatorji Platona ni dore\xc4\x8deno.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto pismo 320a - 321c\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrto pismo je naslovljeno na Diona. Ume\xc5\xa1\xc4\x8da se v \xc4\x8das, ko je med Dionom in Dionizijem potekala dr\xc5\xbeavljanska vojna, v kateri je kasneje zmagal Dion. Ve\xc4\x8dinoma ga spodbuja v politi\xc4\x8dnih prizadevanjih in opominja, naj ne pozabi na krepostno \xc5\xbeivljenje. Glede na dol\xc5\xbeino kratkega pisma je te\xc5\xbeko ugotoviti njegovo avtenti\xc4\x8dnost.\n_START_SECTION_\nPeto pismo 321c - 322c\n_START_PARAGRAPH_\nPeto pismo je naslovljeno na Perdika III., makedonskega vladarja v letih 365-359 in starej\xc5\xa1ega Filipovega brata in nima nobene povezave s sicilskimi spletkami med Dionom in Dionizijem mlaj\xc5\xa1im._NEWLINE_Perdik je predhodno dal pobudo za prihod politi\xc4\x8dnega svetovalca iz vrst u\xc4\x8dencev Platonove Akademije. Platon mu kljub mladosti priporo\xc4\x8da Evfraja, ki naj bi mu svetoval pri vodenju monarhije. V nadaljevanju zavne o\xc4\x8ditke, da se je premalo politi\xc4\x8dno udejstvoval v Atenah._NEWLINE_Pismo je verjetno nepristno. Ohranilo se je podobno, a tudi sporno, Sevzipovo pismo Filipu II., ki ponazarja vplive Platonove Akademije na makedonski dvor.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0esto pismo 322c - 323d\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0esto pismo je naslovljeno tri naslovnike na Hermiasa, premo\xc5\xbenega tirana Atarneje v Troadi in njuna zaupnika Erasta in Korsika. Morda sta celo Platonova u\xc4\x8denca, vsekakor Platon hvali njune vrline in Hermiasu priporo\xc4\x8da prijatljstvo med vsemi tremi, ki ga na koncu podkrepi s pogodbeno osnovo in prisego neimenovanemu bo\xc5\xbeanstvu._NEWLINE_Avtorstvo pisma je verjetno sporno, na posameznih mestih se lahko najdejo vzporednice z Drugim pismom: zdru\xc5\xbeitev modrosti in politike, zahteva, naj se v primeru spora, posvetujejo s Platonom in napotek, naj se pismo prebere ve\xc4\x8dkrat. \xc4\x8ce je Platonovo avtorstvo sporno, potem je verjetno, da je \xc5\xa0esto pismo napisal isti avtor kot Drugo, kolikor je seveda tudi pri tem sporno Platonovo avtorstvo.\n_START_SECTION_\nOsmo pismo 352a - 357d\n_START_PARAGRAPH_\nOsmo pismo je Platon posvetil\xc2\xa0\xc2\xbbDionovim doma\xc4\x8dim in prijateljem z najbolj\xc5\xa1imi \xc5\xbeeljami\xc2\xab._NEWLINE_Platon jim tako svetuje, kako vzpostaviti politi\xc4\x8dno ureditev po propadu oz. nezadovoljstvu s tiranijo na Siciliji._NEWLINE_Kot prvo povzame politi\xc4\x8dno zgodovino Sicilije. Zaradi karta\xc5\xbeanskega napada so Sirakuze postavile Dionizija Prvega kot tirana s polno oblastjo. Le tako so lahko prepre\xc4\x8dili razpad dr\xc5\xbeave, saj je bila celotna oblast zdru\xc5\xbeena v eni osebi. Hkrati pa so mu postavili tudi starej\xc5\xa1ega svetovalca Hiparina. Dionizij je re\xc5\xa1il Sirakuze pred zunanjo nevarnostjo, toda s prenehanjem karta\xc5\xbeanske nevarnosti je pri\xc4\x8del obra\xc4\x8dunavati z notranjimi sovra\xc5\xbeniki._NEWLINE_Platon tako tudi svetuje vseh vpletenim, da naj posku\xc5\xa1ajo najti ustrezno re\xc5\xa1itev, ki bi ustrezala vsem vpletenim, saj v nasprotnem primeru lahko dr\xc5\xbeava razpade in pride pod tuji jarem. Sam tako nastopa v vlogi razsodnika._NEWLINE_Zagovornikom tiranije svetuje, naj se odvrnejo od tiranske politi\xc4\x8dne ureditve in naj raj\xc5\xa1i sprejmejo monarhijo. Za primer jim da pelopone\xc5\xa1ki mestni dr\xc5\xbeavici Argos in Meseno. Tako jim predlaga, da naj v politiki vzpostavijo ravnovesje med slu\xc5\xbeenjem in svobodo; naj sprejmejo zakone in postavijo kralje. Kraljevska oblast naj bo omejena s skupnim soglasjem ali pa naj ustvarijo podobni sistem kot v Sparti, kjer sta postavljena hkrati dva kralja, ki pa ju nadzoruje geruzija (svet starcev)._NEWLINE_Zakone naj napi\xc5\xa1ejo poobla\xc5\xa1\xc4\x8deni ljudje (lahko tudi iz tujine), v katerih bo dolo\xc4\x8deno, da imajo kralji oblast v verskih vsebinah in\xc2\xa0\xc2\xbbvsem drugem, kar jim gre kot nekdanjim dobrotnikom\xc2\xab. Hkrati naj postavijo tudi svet petintridesetih mo\xc5\xbe, ki bodo nadzorovali kralje in hkrati imeli tudi vrhovno sodno oblast. Sodnike se naj izberejo iz biv\xc5\xa1ih oblastnikov._NEWLINE_Pristnost pisma je zaradi nekaterih zgodovinskih neto\xc4\x8dnosti sporna, \xc4\x8deprav ga potrjujejo stilometri\xc4\x8dne analize.\n_START_SECTION_\nDeseto pismo 358c\n_START_PARAGRAPH_\nDeseto pismo zajema le tri povedi in je poslano Aristodoru, o katerem ni znano ni\xc4\x8d. Domneva se, da je pismo nepristno, saj ka\xc5\xbee zna\xc4\x8dilnosti dialogov tudi drugih del, ki so bila prepoznana kot nepristna._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a trditev, ki je v tem delu izpostavljena, je:\xc2\xa0\xc2\xbbStanovitost, zvestoba in zdravje \xe2\x80\x93 trdim, da je to resni\xc4\x8dna filozofija, druge modrosti in odlike, ki te\xc5\xbeijo k drugim stvarem, pa po mojem mnenju imenujem pravilo, ko pravim, da so (zgolj) duhovnosti\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nEnajsto pismo 358d - 359c\n_START_PARAGRAPH_\nEnajsto pismo je tudi eno izmed pisem, katerih pristnost je dvomljiva. Platon je pisal Laodamantu, ki je bil doma na Tazosu, ki je takrat ustanavljal kolonijo Krenide._NEWLINE_Sprva Platon zavrne Laodamantovo povabilo, da ga obi\xc5\xa1\xc4\x8de na Tazosu. Temu navkljub pa mu po\xc5\xa1lje nasvet. Dobra dru\xc5\xbebena ureditev se ne ustvari s postavljanjem zakonov, ampak z ustanovitvijo posebnega organa, ki bi skrbel za premi\xc5\xa1ljen in mo\xc5\xbeat potek dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja. Pripadniki tega organa morajo biti vredni oblasti. V primeru, \xc4\x8de se ne vzpostavi tak sistem, jim svetuje, da molijo k bogovom ._NEWLINE_Pismo zaklju\xc4\x8di s:\xc2\xa0\xc2\xbbTe re\xc4\x8di si morate vnaprej vzeti k srcu \xe2\x80\x93 to je nujno -, obenem pa tudi razmi\xc5\xa1ljati o tem, kar sem rekel. In ne bodite tako nerazumni, da bi se domi\xc5\xa1ljali, da lahko kaj opravite brez te\xc5\xbeav!\xc2\xab\n_START_SECTION_\nDvanajsto pismo 359d-e\n_START_PARAGRAPH_\nDvanajsto pismo zajema le dve dalj\xc5\xa1i povedi in je \xc5\xa1e eno pismo Arhitu. Sam izvor pisma ni potrjen, tako da se domneva, da gre za nepristno pismo, saj ga hkrati tudi ni mogo\xc4\x8de datirati._NEWLINE_V tem delu ni izpostavljeno nobeno filozofsko stali\xc5\xa1\xc4\x8de, saj je Platon na za\xc4\x8detku le potrdi, da je prejel Arhitovo pismo (po kurirjih) in prilo\xc5\xbeene spise, katere bo prebral, hkrati pa bo po istih kurirjih nazaj po\xc5\xa1ilja ta odgovor in lastna dela.\n_START_SECTION_\nTrinajsto pismo 359e - 363e\n_START_PARAGRAPH_\nTrinajsto pismo je zadnje pismo in hkrati zadnje delo v sklopu devete tetralogije._NEWLINE_Platon je pismo naslovil na ponovno ustoli\xc4\x8denega siraku\xc5\xa1kega tirana Dioniziju mlaj\xc5\xa1emu, ki je predtem izgnal svojega rivala in Platonovega ljubljemca Diona siraku\xc5\xa1ki tiran._NEWLINE_Platon v tem pismu svetuje svojemu nesojenemu u\xc4\x8dencu. Na za\xc4\x8detku pisma mu tako po\xc5\xa1ilja nekatere izbrane filozofske spise in Helikona, filozofa, ki naj bi mu bil svetovalec. V nadaljevanju mu Platon opi\xc5\xa1e lastno dru\xc5\xbeinsko stanje in stanje Dionizijevega premo\xc5\xbeenja v Atenah, nato niza podatke o raznih darilih._NEWLINE_Pismo vsebuje polno podrobnosti, ki pa jih je nemogo\xc4\x8de preveriti, zato lahko v pristnost pisma upravi\xc4\x8deno dvomimo.'