b'\n_START_ARTICLE_\nToma\xc4\x8devo\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme je skraj\xc5\xa1ana oblika imena Toma\xc4\x8devo selo, kjer se je beseda selo v zgodovini izgubila. Najverjetneje izvira iz imena Tomislav, lahko pa tudi nem\xc5\xa1kega imena Tomas.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVas je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1430 kot Tomatsch. Naslednje omembe so iz leta 1438, T\xc5\xafmelsdorff\xc2\xa0 in T\xc3\xbcmelsdorff leta 1455. Toma\xc4\x8devo in Jar\xc5\xa1e bi naj zaradi zemlji\xc5\xa1ke porazdelitve s kombinacijo prog in manj\xc5\xa1ih delcev kazale na to, da so mlaj\xc5\xa1e vasi v Ljubljanskem Posavju, v primerjavi z Je\xc5\xbeico, Savljami, Kle\xc4\x8dami in Sto\xc5\xbeicami._NEWLINE_6 Julija 1835 je v Savi pri toma\xc4\x8devem umrl Matija \xc4\x8cop. Sem je pri\xc5\xa1el na osve\xc5\xbeitev in kopanje, ki je bilo neko\xc4\x8d tukaj zelo popularno._NEWLINE_Toma\xc4\x8devo je bilo pred 2. sv. vojno kme\xc4\x8dka vas v je\xc5\xbeenski ob\xc4\x8dini, znana po pridelovanju zelja. Tu je bilo najve\xc4\x8d srednji kmetov, nekaj velikih in skoraj polovico delavcev, ki so bili z delom in \xc5\xbeivljenjem povezani z Ljubljano._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je Toma\xc4\x8devo pripadlo Italiji. Osvobodilno gibanje se je tukaj razvilo nekoliko kasneje kot v sosednjih vaseh Ljubljanskega Posavja. Delo partijske celice in borbene skupine se je za\xc4\x8delo julija 1941. Veliko vlogo so imeli Ivan Kav\xc4\x8di\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Nande, Franc Tav\xc4\x8dar \xe2\x80\x93 Rok in Franc Mavec. 25. Septembra 1941 je borbena skupina streljala na italijansko voja\xc5\xa1ko patruljo 13. Artilerijskega polka. En vojak je bil ranjen. Mesec kasneje je italijanska voja\xc5\xa1ka patrulja ranila kmeta Ignaca Blasa. 15. Avgusta 1942 so Italijani za\xc5\xbegali hlev in hi\xc5\xa1o Smraj\xc4\x8devih. Doma\xc4\x8dini so prihiteli napomo\xc4\x8d pri ga\xc5\xa1enju, tako da je zgorel samo skedenj. Dva dni kasneje je bil France Smrajc ustreljen kot talec._NEWLINE_Po vojni so pred biv\xc5\xa1im zadru\xc5\xbenim doom v Toma\xc4\x8devem postavili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do petnajstim padlim borcem. Na Ho\xc4\x8devarjevo hi\xc5\xa1o pa so postavili spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do v spomin na bunker, ki je bil tukaj zgrajen, za delovanje radijske postaje, za potrebe delovanja OF, NOV, in POS. Tu je delovala Ur\xc5\xa1ka Zatler in ing. Milo\xc5\xa1 Brelih. Bunker je ohranjen in med vojno ni bil odkrit.\xc2\xa0_NEWLINE_V 60-letih pre\xc5\xa1njega stoletja so na obmo\xc4\x8dju Toma\xc4\x8devega zgradili filmsko mesto za snemanje western filmov. Tukaj so snemali enega bolj znanih filmov, Vinnetou. Kmalu je bilo mesto uni\xc4\x8deno in za\xc5\xbegano, v preostale barake pa so se naselili pri\xc5\xa1leki iz drugih republik Jugoslavije._NEWLINE_V 80-letih je bila med Toma\xc4\x8devim in \xc4\x8crnu\xc4\x8dami zgrajena \xc4\x8drnu\xc5\xa1ka vpadnica preko mostu \xc4\x8dez Savo. Oktobra 1996 je bil zgrajen odsek med \xc5\xa0martinsko in Dunajsko cesto s kro\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem Toma\xc4\x8devo. Kro\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de Toma\xc4\x8devo je bilo v letu 2010 rekonstruirano, raz\xc5\xa1irjeno in semaforizirano zaradi priklju\xc4\x8devanja novih krakov mestnih cest in \xc5\xa0portnega parka Sto\xc5\xbeice._NEWLINE_Danes lahko Toma\xc4\x8devo razdelimo na dva dela. In sicer stari del, kjer so ohranjene kmetije, ki se \xc5\xbee iz roda v rod prena\xc5\xa1ajo med avtohtonimi prebivalci, in novej\xc5\xa1i del ki je nastal na podro\xc4\x8dju nekdanjega barakarskega naselja in ga v ve\xc4\x8djem delu poseljujejo prebivalci iz nekdanjih republik Jugoslavije. Spada pod \xc4\x8detrtno skupnost Be\xc5\xbeigrad.\n_START_SECTION_\nBarakarsko naselje in \xc4\x8drne gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nPred drugo svetovno vojno so se za Savo pri Toma\xc4\x8devem za\xc4\x8dele pojavljati prve barake. Med vojno so Italijani barake izpraznili, po vojni pa so zopet dobile nove stanovalce. Leta 1965 je bilo 13 barak, naslednje leto pa \xc5\xbee 30. Celotno naselje je imelo eno samo hi\xc5\xa1no \xc5\xa1tevilko.. Leta 1975 je v barakah \xc5\xbeivelo \xc5\xbee 2000-2500 prebivalcev, ve\xc4\x8dinoma iz drugih republik Jugoslavije. Vse barake so bile zgrajene v najo\xc5\xbejem rezervatu mestnega vodovoda, kjer gradnja ni dovoljena. Naselje je bilo brez vodovoda in kanalizacije. Vodo so dobivali s cevmi zabitimi v zemljo. Ob hi\xc5\xa1ah pa so bila strani\xc5\xa1\xc4\x8da z greznicami. Leta 1980 je bilo v naselju okrog 200 barak. Problem so sku\xc5\xa1ali re\xc5\xa1iti tako, da so prebivalcem zgradili 31 novih stanovanj. Ti so barake zapustili ali jih celo preprodali. Tako da so kaj kmalu dobile nove pri\xc5\xa1leke. Problem \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni bil re\xc5\xa1en. Te\xc5\xbeave, ki so se zraven pojavljale je bilo z odpadki mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeeno obmo\xc4\x8dje, saj so barakarji imeli veliko \xc4\x8drnih odlagali\xc5\xa1\xc4\x8d, greznice so onesna\xc5\xbeevale ljubljansko podtalnico, dosti vodnjakov, ki so jih imeli pa je bilo oku\xc5\xbeenih. Okolica Toma\xc4\x8devega je bila in je \xc5\xa1e, eno najbolj z odpadki obremenjenih obmo\xc4\x8dij v okolici Ljubljane. V 90-letih so barakarsko naselje podrli in zgradili vrstne hi\xc5\xa1e, v bli\xc5\xbeini pa so se pojavile \xc4\x8drne gradnje. Te predstavljajo te\xc5\xbeave v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu. Hi\xc5\xa1e so zgrajene na poplavnem obmo\xc4\x8dju ob Savi, ki je hkrati vodovarstveno obmo\xc4\x8dje, nimajo urejene kanalizacije, elektrike ter ostalih stvari._NEWLINE_Leta 2015 je pri\xc5\xa1lo do upora prebivalcev \xc4\x8drnih gradenj, zaradi poskusa odklopa elektrike. \xc4\x8crne gradnje v Toma\xc4\x8devem so sicer brez elektrike ostale \xc5\xbee prej, saj so njihovi prebivalci za elektriko pla\xc4\x8devali podjetju Gradient, ki pa je \xc5\xa1lo v ste\xc4\x8daj. Na pobudo civilne za\xc5\xa1\xc4\x8dite je Elektro Ljubljana dovolil tri mese\xc4\x8dni za\xc4\x8dasni priklop elektrike zaradi zime in te\xc5\xbekih razmer. Na zahtevo dr\xc5\xbeavnega in\xc5\xa1pektorata pa so kasneje prebivalci fizi\xc4\x8dno prepre\xc4\x8dili izklop. Pri\xc5\xa1lo je tudi do gro\xc5\xbeenj, z za\xc5\xbeigom Ljubljane, v primeru odklopa. Obiskal jih je sam \xc5\xbeupan Ljubljane Zoran Jankovi\xc4\x87 in ponudil agregat, ki bi naj napajal sosesko do legalizacije. Prebivalci so bili proti. Za zdaj se napajajo preko posrednika, ki ga no\xc4\x8dejo razkriti in ne dovolijo da bi se ugotovilo._NEWLINE_Ob\xc4\x8dina si dalj \xc4\x8dasa prizadeva legalizirati \xc4\x8drne gradnje v tem delu Toma\xc4\x8devega, kar pa ostaja problem zaradi vodovarstvenega obmo\xc4\x8dja. Pri tem je mnogih kritik, s strani dr\xc5\xbeavljanov Slovenije, dele\xc5\xbeen \xc5\xbeupan Ljubljane, Zoran Jankovi\xc4\x87. O\xc4\x8dita se mu nekaznovanje ljudi, ki kr\xc5\xa1ijo zakone, neenakost pri obravnavi \xc4\x8drnih gradenj, nekateri pa omenjajo tudi nabiranje to\xc4\x8dk pri svojih rojakih._NEWLINE_Leta 1966 je bilo poru\xc5\xa1eno filmsko mesto propadlega Filmservisa ob gramozni jami v Toma\xc4\x8devem. V preostala poslopja se je naselilo 17 dru\xc5\xbein, Leta 1973, jih je bilo \xc5\xbee 53. Zopet so bili ve\xc4\x8dinoma prebivalci iz drugih republik Jugoslavije. V naselju je bil en vodnjak in \xc5\xa1tiri strani\xc5\xa1\xc4\x8da (gramoznice), bili so brez elektrike. Naselje so leta 1976 spraznili in za\xc5\xbegali, tedanjih 280 prebivalcev pa so preselili v ustreznej\xc5\xa1a stanovanja. Izmed vseh barak so bile tudi lesene hi\xc5\xa1ke, ki so jih uporabljali za snemanje western filmov, najbolj znani je Vinnetou.\n_START_SECTION_\nSloves Toma\xc4\x8devega\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi barakarskih naselij ima Toma\xc4\x8devo \xc5\xbee stoletje slab sloves med prebivalci Ljubljane. V povezavi z neurejenimi razmerami in kulisami za snemanje western filmov, se mu je nadelo slab\xc5\xa1alno ime Ljubljanski Texas ali pa kar divji zahod. Priseljevanje prebivalcev iz biv\xc5\xa1ih republik Jugoslavije pa je zaradi njihove druga\xc4\x8dne mentalitete ustvarilo \xc5\xa1e dodaten odpor do tega dela Ljubljane. K temu je pripomogla tudi mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeena okolica ter na pogled grdo in neurejeno podro\xc4\x8dje. Pojavil se je tudi kriminal ter nasilje z grafiti, ki prikazujejo srbske nacionalisti\xc4\x8dne simbole, ter poveli\xc4\x8devanje srbskih nacionalisti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeenj (primer: Srbija do Tokija, tukaj je Srbija itd.), ki jih dr\xc5\xbeavne oblasti nerazumno tolerirajo. Kljub slab\xc5\xa1emu slovesu je bilo od osamosvojitve republike Slovenije storjeno veliko, barakarskega naselja ni ve\xc4\x8d, zgrajene so bile nove urejene soseske, del prebivalstva se je integriral, leta 2010 in 2012 pa sta potekali \xc4\x8distilni akciji o\xc4\x8distimo Slovenijo, ki sta to obmo\xc4\x8dje precej o\xc4\x8distili. Tudi kasneje se je \xc5\xa1e izvajalo \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje tega obmo\xc4\x8dja in se \xc5\xa1e izvaja. Na \xc5\xbealost pa nova odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1e zmeraj nastajajo. Obmo\xc4\x8dje je polep\xc5\xa1al nov park ob Savi, ki se razprostira od Je\xc5\xbeice pa do Jar\xc5\xa1. Obmo\xc4\x8dje so o\xc4\x8distili, zara\xc5\xa1\xc4\x8dena podro\xc4\x8dja posekali in blokirali dostopne poti do parki, ki onemogo\xc4\x8dajo dovoz odpadkov.\xc2\xa0\xc2\xa0 \xc2\xa0\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nDEMOGRAFIJA\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1825 je bilo v Toma\xc4\x8devem 37 hi\xc5\xa1. Od leta 1869 pa do 1953 se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev v Toma\xc4\x8devem pove\xc4\x8dalo za 40\xc2\xa0%. Danes je ta \xc5\xa1tevilka ve\xc4\x8dja \xc5\xa1e za pribli\xc5\xbeno 400% in \xc5\xa1teje okoli 2000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nZNANI LJUDJE\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Kav\xc4\x8di\xc4\x8d \xe2\x80\x93 Nande (1913 \xe2\x80\x93 1943) \xe2\x80\x93 Partizan in narodni heroj_NEWLINE_Franc Schumi \xe2\x80\x93 (1848 \xe2\x80\x93 1916) \xe2\x80\x93 Lokalni zgodovinar_NEWLINE_Martin Semrajc \xe2\x80\x93 (1825 \xe2\x80\x93 1849) - Pesnik'