b"\n_START_ARTICLE_\nOliver Twist (knjiga)\n_START_SECTION_\nNastanek besedila\n_START_PARAGRAPH_\nRoman prvi\xc4\x8d izide leta 1837 v \xc4\x8dasniku Bentley's Miscellany v delih. Izdajo je z ilustracijami pospremil tudi George Cruikshank. Roman je takoj zaslovel. Prva knji\xc5\xbena izdaja je tako napo\xc4\x8dila novembra 1838. Dogajanje je postavljeno v ni\xc5\xbeji sloj London\xc4\x8danov, torej sloj, katerega \xc5\xbeivljenje v njem je \xc5\xbee preizkusil sam Dickens, ko je delal v tovarni krem za \xc4\x8devlje in obiskoval o\xc4\x8deta v zaporu. Grozni pogoji za \xc5\xbeivljenje in delo v tovarni sta Dickensa zaznamoval za celo \xc5\xbeivljenje, kot ga je tudi zaznamovala izku\xc5\xa1nja biti za\xc4\x8dasno sirota. Dickens ni nikoli pozabil dneva, ko je do njega pristopil starej\xc5\xa1i fant in mu pokazal, kako se to delo dela. Verjetno je ravno to botrovalo k njegovi integraciji v bedo in trpljenje srednjega (delavskega) razreda. Zanimivo je, da je bilo temu starej\xc5\xa1emu fantu ime Bob Fagin. Dickensova novinarska kariera ga je dr\xc5\xbeala v stiku s temno platjo takratne dru\xc5\xbebe. Oliver Twist je torej nastal zaradi odziva na zatiranje revnega in nemo\xc4\x8dnega sloja, ki ga je zatirala zakonodaja, ki izrazito ni bila naklonjena revnim ljudem. Dickens je s tem romanom postal prvak revnih, saj je demonstriral proti neuporabnosti revnega sloja in dal glas tistim, ki ga prej niso imeli.\n_START_SECTION_\nZunanja zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nOliver Twist je roman, sestavljen iz 53 poglavij. Vsako poglavje je humorno naslovljeno, v njih avtor pogosto na dolgo in \xc5\xa1iroko opisuje vsebino posameznega poglavja in oceni pomembnost vsakega izmed njih. Roman ni nadalje deljen v dele in je enotno delo, dolgo okoli 450 strani, odvisno od izdaje.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nOliver Twist se rodi materi, \xc4\x8digar imena nih\xc4\x8de ne ve. Mati umre tik po porodu in Oliverja po\xc5\xa1ljejo v slabo vodeno oziroma pokvarjeno siroti\xc5\xa1nico, v kateri sirote dobijo zelo malo hrane in jih pogosto tepejo. Oliverja kmalu premestijo v dom za odrasle in tudi otroke, kjer ga pregovorijo, da izprosi pri vodstvu urada dodatne hrane, kar hudo razjezi direktorat doma. Tako biri\xc4\x8d, gospod Bumble, ponudi pet funtov vsakemu, ki bi bil sprejeti Oliverja k sebi in ga zaposliti kot vajenca. Po prvem neuspelem poskusu premestitve pride Oliver v roke gospodu Sowerberryu, sicer pogrebniku. Tam pridno dela, vendar ga kmalu drugi vajenec Noe Claypole z zbadljivkami zoper njega in njegove matere izzove, da ga Oliver napade in malce tudi udari. Zraven je \xc5\xa1e \xc4\x8carlota, hi\xc5\xa1na dekla. Noe in \xc4\x8carlota vse skupaj hudo zaigrata in tako jima nasede tudi hi\xc5\xa1na gospodarica, ki Oliverja pretepe. Ko pride domov \xc5\xa1e gospod Sowerberry, je Oliver znova pretepen in tokrat se v obupu poda na pot v neznano. Pobegne stran od Sowerberryjevih in nekaj \xc4\x8dasa blodi po ulicah in kolovozih londonskega predmestja. Pre\xc5\xbeivlja se z bera\xc4\x8denjem, toda ko zmanjka dare\xc5\xbeljivih ljudi, ga opazi Jack Dawkins z vzdevkom Lisjak. Oliver se tako seznani z njegovim dobrotnikom Faginom. Fagin je pobiral sirote po Londonu in jih u\xc4\x8dil za \xc5\xbeeparje, pretepa\xc4\x8de, prostitutke in ovaduhe. Oliver opazuje trening otrok (Lisjaka in Charlieja Batesa), kako posku\xc5\xa1ata \xc4\x8dim bolj neopazno ukrasti Faginu \xc5\xbeepno uro. Oliver tudi za\xc4\x8dne z resnim delom in sicer za\xc4\x8dne odvzemati na\xc5\xa1itke in monograme na ukradenih \xc5\xbeepnih robcih, tako da se jih ne bi dalo ve\xc4\x8d prepoznati. Nekega dne pa odide Oliver z Lisjakom in Korletom Batesom na misijo. Pred stojnico s knjigami Lisjak ukrade gospodu Brownlowu robec iz \xc5\xbeepa. Lisjak in Korle Bates \xc5\xbee uspe\xc5\xa1no pobegneta od tam, a Oliver se prestra\xc5\xa1i in za\xc4\x8dne te\xc4\x8di stran od gospoda Brownlowa. Slednji izzove vik in krik, tako da za\xc4\x8dnejo vsi, ki so bili tedaj na ulicah, loviti Oliverja, ki prestra\xc5\xa1en be\xc5\xbei. Naposled ga ulovijo in privedejo pred sodnika za prekr\xc5\xa1ke. Gospod Brownlow zastavi dobro besedo zanj in Oliver je prepu\xc5\xa1\xc4\x8den oskrbi dobrega gospoda Brownlowa. Na njegovem domu spozna tudi malce \xc4\x8duda\xc5\xa1kega gospoda Grimwiga. Oliver izzove so\xc4\x8dutje v Brownlowu in domenita se, da bo Oliver Brownlowu in Grimwigu povedal svojo zgodbo, ko se vrne od knjigarnarja, kateremu je bila ukradena neka knjiga med vsesplo\xc5\xa1nim pregonom na Oliverja. Na \xc5\xbealost Oliverja zopet zajame Faginova tolpa, tokrat njegova mlada oskrbovanka Nancy. Ta ga privede do Fagina in Billa Sikesa, hudega zlo\xc4\x8dinca, ki ima krvolo\xc4\x8dnega psa. Neko\xc4\x8d Sikesa Oliver hudo razjezi in Sikes se odlo\xc4\x8di vre\xc4\x8di ga psu, ko za Oliverja dobro besedo zastavi Nancy. Sprva Oliver pri Faginu ne dela ni\xc4\x8d, Fagin ga pusti samega cele dopoldneve, z namenom, da bi se streznil. Oliver ostane enako dober in nepokvarjen kljub velikemu trudu Fagina in dru\xc5\xbebi Lisjaka, Korleta Batesa, Tobya Crackita in gospoda Chitlinga. Naposled prejme Sikes mikavno ponudbo vloma v neko hi\xc5\xa1o. Ker potrebuje pomo\xc4\x8dnika, ki bi bil majhen, okreten in natan\xc4\x8den, mu Fagin dodeli Oliverja. Na no\xc4\x8d vloma roparji pridejo do \xc5\xbeelene hi\xc5\xa1e, ko naro\xc4\x8dijo Oliverju, naj se splazi skozi neko \xc5\xa1pranjo in jim odpre od znotraj. Oliverja na poti obstreli stre\xc5\xbeaj v hi\xc5\xa1i Giles, ki nato skupaj \xc5\xa1e z drugim stre\xc5\xbeajem Brittlesom in zdravnikom Losbernom za\xc4\x8dne pregon nad vlomilce. Sikes in pomo\xc4\x8dnik Toby Crackit sku\xc5\xa1ata pobegniti in odnesti Oliverja, a jima to ne uspe. V obupu pustita Oliverja na hi\xc5\xa1nem pragu skoraj oropane hi\xc5\xa1e, sama pa zbe\xc5\xbeita. Oliver tako pride pod oskrbo novih dobrih ljudi \xe2\x80\x93 dru\xc5\xbeine Maylie. V njej \xc5\xbeivi Roza, mlada sirota, ki jo snubi Harry Maylie, sin stare in premo\xc5\xbene matere. Na vse se Oliver zelo nave\xc5\xbee in si kmalu opomore od strelske rane. Preselijo se na pode\xc5\xbeelje, kjer \xc5\xbeivijo idili\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje s sprehodi v naravi, molitvijo in vrti\xc4\x8dkarstvom. Nekega dne Roza hudo zboli. Med boleznijo ji Oliver stoji ob strani in Roza po\xc4\x8dasi okreva in kmalu preboli bolezen. Nekega dne opazujeta Oliverja v pode\xc5\xbeelski hi\xc5\xa1i Fagin in Monks, tudi znan \xc4\x8dlan londonskega podzemlja. Slednji se odlo\xc4\x8di hudo preganjati Oliverja in si od gospe Corney (upraviteljice siroti\xc5\xa1nice) in njenega mo\xc5\xbea biri\xc4\x8da Bumbla pridobi zlat obesek, ki ga je nosila Oliverjeva mati med porodom. Obesek vr\xc5\xbee na dno reke, da bi uni\xc4\x8dil vsakr\xc5\xa1en dokaz o Oliverjevem rojstvu. Kmalu Rozo Maylie obi\xc5\xa1\xc4\x8de Nancy, ki razkrije del skrivnosti o Oliverju in Monksu. Ko Fagin opazi, da se Nancy vede \xc4\x8dudno, naro\xc4\x8di novemu rekrutu Noetu Claypolu, naj jo zasleduje. Med enim izmed skrivnih sestankom na Lodnonskem mostu presli\xc5\xa1i pogovor med Nancy, Rozo, Harryem Mayliejem in gospodom Losbernom. Ko izve za to izdajstvo Sikes, v navalu jeze ubije Nancy z no\xc5\xbeem in pobegne skupaj s psom. Kmalu se za\xc4\x8dne veliki pregon na \xc4\x8dlane Faginove tolpe (Lisjaka \xc5\xbee prej zajamejo), ki obrodi sadove. Ujamejo Monksa in Fagina; Sikes, Crackit, Bates, Chitling in drugi pa se zate\xc4\x8dejo v neko varno hi\xc5\xa1o londonskega predmestja. Na njihovo \xc5\xbealost hi\xc5\xa1a ni ve\xc4\x8d dolgo varna pred drhaljo, ki zahteva glavo morilca. V silni gne\xc4\x8di se Sikes nespretno obesi, medtem ko posku\xc5\xa1a pobegniti skozi zadnje okno. Vse ostale \xc4\x8dlane tolpe ujamejo. Mladce po\xc5\xa1ljejo na prisilno delo, razen Korleta Batesa, ki spozna dobro in se pravi \xc4\x8das spreobrne. Fagin prebije \xc5\xa1e zadnjo no\xc4\x8d v je\xc4\x8di pred obe\xc5\xa1anjem, ko ga obi\xc5\xa1\xc4\x8deta Oliver in gospod Brownlow. Slednji Oliverja posinovi in pride do dna skrivnosti o Oliverjevih koreninah. Ugotovi se, da je Monks Oliverjev polbrat. Oliverjev o\xc4\x8de, gospod Leeford, je bil nesre\xc4\x8dno poro\xc4\x8den in je \xc5\xa1el v ljubezensko zvezo z bogato Agnes Fleming, ki umre med Oliverjevim rojstvom. Gospod Leeford umre med potovanjem v Italijo in njegova \xc5\xbeena ter njun zakoniti sin Monks si obupno prizadevata prikriti dru\xc5\xbeinsko vez, ki ve\xc5\xbee Oliverja z gospodom Leefordom, da bi se dokopala do dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Monks podpi\xc5\xa1e neke papirje, s \xc4\x8dimer izgine iz Oliverjevega \xc5\xbeivljenja in kljub vsemu prejme ve\xc4\x8dji del dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki pa mu kmalu poide zavoljo razvratnega \xc5\xbeivljenja. Uvidijo tudi, da je Roza mlaj\xc5\xa1a sestra od Agnes, torej Oliverjeva teta. Knjiga se kon\xc4\x8da sre\xc4\x8dno, Harry Maylie in Roza se poro\xc4\x8dita.\n_START_SECTION_\nMotivno-tematska interpretacija\n_START_PARAGRAPH_\nV uvodnem delu dominira motiv zamenjanih oziroma prikritih osebnosti. Tu merimo na Monksa, ki \xc5\xbeivi dvojno \xc5\xbeivljenje v beznicah Faginove tolpe in Oliverjevega preganjalca. Seveda ne gre le za Monksa, gre tudi za Oliverja in Rozo, ki sta dejansko nekaj, za kar ne vesta. _NEWLINE_Drugi osrednji motiv so skrite dru\xc5\xbeinske vezi, ki povezujejo junake. Roza je Oliverjeva teta, Oliver je Monksov polbrat, itd. Gre za dokaj podoben motiv, kot sem ga \xc5\xbee omenil, torej motiv prikritih osebnosti. _NEWLINE_Pomemben motiv je tudi motiv nadomestnih dru\xc5\xbein. Gre za siroti\xc5\xa1nico, ki ne uspe nuditi Oliverju zavetje, hrano in varnost. Gre za dru\xc5\xbeino Sowerberryjev, ki jim ne uspe zagotoviti Oliverju varnosti in zavetja zavoljo nesramnih zbadljivk s strani Noeta Claypola in \xc4\x8carlote. Vendar to \xc5\xa1e ni vse. Pribli\xc5\xbeek nadomestne dru\xc5\xbeine lahko najdemo tudi v Faginovi tolpi, ki sama prevzame skrb nad Oliverjem. Kljub temu je najbolj\xc5\xa1a nadomestna dru\xc5\xbeina dru\xc5\xbeina Mayliejevih, pa tudi hi\xc5\xa1a gospoda Brownlowa. Obe sta resni\xc4\x8dno pravi dru\xc5\xbeini, glede na njihova prizadevanja in trud, vlo\xc5\xbeen za Oliverja, so mu zagotove bile prave dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Ne tako pomemben motiv je tudi Oliverjev obraz, ki nekatere \xc4\x8dlane Faginove tolpe privede na misel o podobnosti med Oliverjem in Agnezo._NEWLINE_Tematsko je roman takole zastavljen: v uvodnem delu dominira motiv propada dobrote, ki je mo\xc4\x8dno prisoten predvsem v opisu siroti\xc5\xa1nice, na\xc4\x8dinu vodenja le-te, razdeljevanju hrane v njej, pa tudi kasneje, ko \xc5\xa1e pri Sowerberryjevih ne uspejo biti dobri do Oliverja in ga zbadajo. Motiv je prisoten tudi v opisih biri\xc4\x8da Bumbla in gospe Corneyeve, njunega na\xc4\x8dina razmi\xc5\xa1ljanja. Seveda ne smemo pozabiti na popise zanikrnih hi\xc5\xa1, v katerih prebiva Faginova tolpa, ki razpadajo in gnijejo, a v njih vseeno \xc5\xbeivijo kriminalci, ki si niti ne priti ven ob belem dnevu, da ne bi kdo kaj posumil. Gre za izrazito zani\xc4\x8devanje razmer v Londonu, zani\xc4\x8devanje vladnih in cerkvenih ustanov ter predvsem za zani\xc4\x8devanje \xc5\xa1olskega sistema._NEWLINE_Druga tema je \xc4\x8distost oziroma nepokvarjenost v pokvarjenem mestu (Londonu). Oliver skozi cel roman ostane prijazen, veren in dober po srcu. Misel na zlo\xc4\x8din ga ne prevzame, Fagin ga ne more navdu\xc5\xa1iti za \xc5\xbeeparstvo. Omeniti moramo tudi Nancy, ki se v pokvarjenem okolju spreobrne, kar jo na koncu tudi stane \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Naslednja tema, ki sicer ni tako mo\xc4\x8dno izpostavljena, je idealizirano pode\xc5\xbeelje. Avtor ga omenja med Oliverjevim bivanjem pri Maylijevih, ko u\xc5\xbeivajo v naravi, v vrti\xc4\x8dkarstvu, v sprehodih, v zelenju, itd.\n_START_SECTION_\nOznaka oseb\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna oseba je seveda Oliver Twist. Rodi se Agnezi Fleming, a kmalu postane sirota in pristane v surovi siroti\xc5\xa1nici gospe Mannove. Tam pre\xc5\xbeivlja te\xc5\xbeke \xc4\x8dase, ko ga vseskozi pretepajo, ubogi otrok pa postane veren in v vsaki stiski za\xc4\x8dne moliti. Oliver je dobrosr\xc4\x8den, uslu\xc5\xbeen in prijazen. Vselej se \xc4\x8duti v njem neka toplina, neko upanje, ki bi lahko spremenilo pokvarjeni svet. Oliver tudi v najsre\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih trenutkih na koncu romana ne pozabi na stare obljube in se spomni na ubogega Dicka, ki ga je bil pustil v siroti\xc5\xa1nici, reko\xc4\x8d, da pride neko\xc4\x8d ponj. Oliver pomaga v \xc4\x8dasu Rozine bolezni in ji sku\xc5\xa1a vse skupaj \xc4\x8dim bolj olaj\xc5\xa1ati. Fagin ga ne uspe pripraviti do ropanja in pretepanja, ker je vse skupaj \xc5\xbee velikokrat ob\xc4\x8dutil na lastni ko\xc5\xbei in se mu kriminal gnusi. Raje kot v kriminal se zateka v molitev, v kateri prejme samopotrditev in upanje na bolj\xc5\xa1e \xc4\x8dase. Kljub temu pa gre za krhkega in tihega de\xc4\x8dka, ki sam zagotovo ne bi zmogel re\xc5\xa1iti polo\xc5\xbeaja in brez dobrotnikov mu to vsekakor ne bi uspelo._NEWLINE_Nancy se sprva poka\xc5\xbee kot nepomembna stranska oseba, a proti koncu dobiva vse ve\xc4\x8d pozornosti. Sprva j \xc4\x8dlanica Faginove tolpe, ki jo je vzgojil v pocestnico in zlo\xc4\x8dinko. Kljub svojemu poreklu in po\xc4\x8detju pa po srcu ni slaba, \xc4\x8duti, kaj je prav in kaj ne, toda vsega si ne upa narediti zaradi Sikesa. Gospod Brownlow ji ponudi zavetje in preskrbljenost do smrti, vendar ona vse to zavrne, reko\xc4\x8d, da ona spada v podzemlje. Tam se je rodila in tam bo umrla. Na \xc5\xbealost se to tudi uresni\xc4\x8di. Sikes, ki ga ima ona kljub surovosti in zlo\xc4\x8dinskosti rada, jo brutalno ubije, ko izve, da ga je izdala. Nancy je \xc5\xbertev svoje dobrote. Svojo bedno usodo prezirain sovra\xc5\xbei Fagina, ker ne \xc5\xbeeli, da bi \xc5\xa1e kdo okusil to bedo, ki jo je okusila ona._NEWLINE_Tretja glavna oseba je Fagin. Avtor ga pogosto imenuje tudi \xc5\xbdid. Gre za priletnega mo\xc5\xbeakarja, ki je vse svoje \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivel na ulici. Za\xc4\x8del je z vzgojo sirot, ki pobegnejo od doma. Tako vzgoji Lisjaka, Tobyja Crackita, Chitlinga, Korleta Batesa, Nancy in \xc5\xa1e mnoge druge v kriminalce, ki pusto\xc5\xa1ijo po londonskih ulicah in \xc5\xbeeparijo po \xc5\xbeepih nedol\xc5\xbenih London\xc4\x8danov. \xc5\xbdal ne gre le za to; Noe Claypole dobi nalogo, da pretepa mlade otroke, ko gredo ti v trgovino po \xc5\xa1truco kruha in jim krade denar. Vse svoje u\xc4\x8dence izuri v prislu\xc5\xa1kovanju, ustvarjanju krink in veliki prekanjenosti. Fagin sam po sebi ni slab, v tak polo\xc5\xbeaj so ga privedle okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine in vedenje, da bo s pravi\xc4\x8dnim \xc5\xbeivljenjem te\xc5\xbeko uspel. Ko ga obsodijo na obe\xc5\xa1anje, se mu zme\xc5\xa1a. Po mislih mu za\xc4\x8dnejo bloditi najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e misli in v svoji celici skorajda zblazni.\n_START_SECTION_\nJezikovno-slogovna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nJezik Charlesa Dickensa \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni obi\xc4\x8dajen. Opravka imamo z jezikom, ki nikakor ni izumetni\xc4\x8den. V njem ne bomo na\xc5\xa1li sofisticiranih izrazov, gre za preprost jezik, ki pa obsega \xc5\xa1irok besedni zaklad in nikakor ni omejen. V romanu najdemo tudi nekaj \xc5\xbeargonskih izrazov, ki jih med sabo uporabljajo roparji, npr. backe stri\xc4\x8di, itd. Dickensove knjige so lahko berljive, njegov stil pisanje ni zate\xc5\xbeen in zaguljen. Njegove knjige se bere na du\xc5\xa1ek, so vselej napete in zanimive. Kot se za avtorja socialnokriti\xc4\x8dnega realizma spodobi, je njegov jezik enostaven, njegov stil lahkoten in berljiv. Ravno s tem je namre\xc4\x8d navdu\xc5\xa1il mno\xc5\xbeice angle\xc5\xa1kih bralcev, ki so z veseljem brali njegove knjige. Na trenutke uspe Dickensu izzvati na usta bralcev nasmeh, saj zna s svojimi humornimi vlo\xc5\xbeki popestriti dogajanje. Le-to je v\xc4\x8dasih tudi groteskno pretiravanje, ki v\xc4\x8dasih preide v \xc4\x8dustvenost in upanje bralca, da bi Oliver vse te\xc5\xbeave prebrodil in se re\xc5\xa1il. Dickens je s preprostim jezikom ustvaril like posebne\xc5\xbeev. Opravka imamo z vsevednim in tretjeosebnim pripovedovalcem, ki dogajanje opisuje sentimentalno, v\xc4\x8dasih tudi ironi\xc4\x8dno."