b'\n_START_ARTICLE_\nGezer\n_START_SECTION_\nGezer v Bibliji\n_START_PARAGRAPH_\nGezer je v Jozuetovi knjigi omenjen kot levitsko mesto, eno od desetih, dodeljeno Levijevemu sinu Kehatu (Jozue 21:4) in njegovim potomcem. Med odkritja, povezana z bibli\xc4\x8dno arheologijo, spadajo verjetno kanaansko visoko mesto \xe2\x80\x93 kraj \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja (hebrejsko \xd7\x91\xd7\x9e\xd7\x94, bamah) z desetimi monumentalnimi megaliti, pokon\xc4\x8dnimi skalami, imenovanimi matsevot, ki jih najdemo tudi drugje v Izraelu, vendar so v Gezerju najimpresivnej\xc5\xa1i, dvojna jama pod visokim mestom, ki ni povezana z njim, trinajst popisanih mejnih kamnov, ki so omogo\xc4\x8dili prvo prepoznavanje svetopisemskega mesta, vhodna vrata s \xc5\xa1estimi prekati, podobna vratom v Hazorju in Megidu, in velik kanaanski vodni sistem s predorom, ki vodi navzdol do izvira, podoben sistemu v Jeruzalemu, Hazorju in Megidu.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nGezer je stal na severnem robu pokrajine \xc5\xa0efela, pribli\xc5\xbeno 30 km severozahodno od Jeruzalema. Imel je strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj na priklju\xc4\x8dku mednarodne obalne trgovske ceste Via Maris na trgovsko cesto, ki jo je skozi dolino Ajalom povezovala z Jeruzalemom._NEWLINE_Potrditev istovetnosti mesta s svetopisemskim Gezerjem so omogo\xc4\x8dili dvojezi\xc4\x8dni napisi v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini ali aramej\xc5\xa1\xc4\x8dini in gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, odkriti na skalah nekaj sto metrov od mestnega gri\xc4\x8da. Napisi so iz 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. in se berejo "meja Gezerja" in "meja Alkinosa", ki je bil takrat verjetno gezerski guverner.\n_START_SECTION_\nZgodnja bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalci prvega naselja v Gezerju proti koncu 4. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. so \xc5\xbeiveli v velikih v skalo vklesanih votlinah._NEWLINE_V zgodnji bronasti dobi je bilo na vrhu gri\xc4\x8da neutrjeno naselje, ki je bilo sredi 3. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. uni\xc4\x8deno in za ve\xc4\x8d stoletij opu\xc5\xa1\xc4\x8deno.\n_START_SECTION_\nPozna bronasta doba\n_START_PARAGRAPH_\nV pozni bronasti dobi (druga polovica 2. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.) je bilo zgrajeno novo obzidje, debelo \xc5\xa1tiri metre. V 14. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bila na visokem zahodnem deli gri\xc4\x8da zgrajena pala\xc4\x8da. Proti koncu bronaste dobe je za\xc4\x8del vpliv mesta upadati in \xc5\xa1tevilo prebivalcev se je zmanj\xc5\xa1alo. Gezer je omenjen na Merneptahovi steli zmage, datirani v konec 13. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nHelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV helenisti\xc4\x8dnem obdobju so Gezer utrdili Makabejci. V njem je vladala neodvisna judovska Hasmonejska dinastija.\n_START_SECTION_\nPohelenisti\xc4\x8dno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskem obdobju in kasneje je bil Gezer redko naseljen, ker so njegovo vlogo prevzela druga mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbearsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1177 so bile ravnice okoli Gezerja prizori\xc5\xa1\xc4\x8de bitke pri Montgisardu, v kateri je kri\xc5\xbearska vojska Baldvina IV. porazila Saladinovo vojsko. Montgisard je bilo kri\xc5\xbearsko gospostvo nedale\xc4\x8d od Ramle, na katerem je domnevno stal grad.\n_START_SECTION_\nPrepoznavanje faraona\n_START_PARAGRAPH_\nEdina svetopisemska omemba faraona, ki bi lahko bil Siamon (vladal 986-967 pr. n. \xc5\xa1t.), je v \xc5\xbee omenjeni Prvi knjigi Kraljev. Kaj se je v resnici dogajalo, ne opisuje noben primarni vir. Britanski biblicist Kenneth Kitchen je prepri\xc4\x8dan, da je Gezer osvojil Siamon in ga predal Salomonu. Drugi biblicisti, med njimi Paul S. Ash in Mark W. Chavalas, se s tem ne strinjajo in trdijo, da ni mogo\xc4\x8de ugotoviti, kateri faraon je bil Davidov in Salomonov sodobnik. Profesor Edward Lipinski trdi, da so takrat neutrjeni Gezer opusto\xc5\xa1ili v poznem 10. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., se pravi ne med Siamonovim vladanjem. Po njegovem mnenju je bil faraon najverjetneje \xc5\xa0o\xc5\xa1enk I. (vladal 943\xe2\x80\x93922 pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nZgodovina izkopavanj\n_START_PARAGRAPH_\nObse\xc5\xbena arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja v Gezerju so se za\xc4\x8dela v zadnjem desetletju prej\xc5\xa1njega stoletja in spadajo med najbolj ob\xc5\xa1irna izkopavanja v Izraelu. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je kot Gezer prvi prepoznal Charles Simon Clermont-Ganneau leta 1871. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je pod pokroviteljstvom Palestinske razikovalne fondacije od leta 1902 do 1909 raziskoval R. A. Stewart Macalister, ki je odkril ve\xc4\x8d artefaktov, zgradb in utrdb. Macalister je slabim stratigrafskim metodam navkljub odkril stanovanjski stratus. Kasneje se je izkazalo, da je ve\xc4\x8dina njegovih ugotovitev in teorij napa\xc4\x8dna. Drugi pomembni raziskovalci si bili Alan Rowe (1934), G.E. Wright, William Dever in Joe Seger (med 1964-1974) in ponovno Dever leta 1984 in 1990._NEWLINE_Raziskave so se nadaljevale junija 2006 pod vodstvom Stevea Ortiza in Sama Wolffa. Prva sezona izkopavanj se je kon\xc4\x8dala uspe\xc5\xa1no in razkrila nekaj zanimivih podrobnosti, med njimi debelo plast ru\xc5\xa1evin, ki bi lahko bile posledica Siamonovega un\xc4\x8denja mesta (1 Kralji 9:16)._NEWLINE_Julija 2017 arheologi odkrili okostja tri\xc4\x8dlanske dru\xc5\xbeine, odraslega mo\xc5\xa1kega in otroka z uhani, ki so bili verjetno ubiti med egip\xc4\x8dansko invazijo v 13. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Odkrili so tudi amulet in ve\xc4\x8d skarabejev in valjastih pe\xc4\x8datnikov. Na amuletu sta kartu\xc5\xa1i faraonov Tutmoza III. in Ramzesa II.\n_START_SECTION_\nGezerski koledar\n_START_PARAGRAPH_\nEna od najslavnej\xc5\xa1ih najdb je Gezerski koledar. Plo\xc5\xa1\xc4\x8da vsebuje besedilo, ki je bilo bodisi pomnilni\xc5\xa1ka vaja \xc5\xa1olarjev ali nekaj, kar je slu\xc5\xbeilo za pobiranje davkov od kmetov. Besedilo bi lahko bilo tudi priljubljena ljudska ali otro\xc5\xa1ka pesem, ki je na\xc5\xa1tevala mesece leta po kmetijskih sezonah. Koledar je pomemben vir podatkov o starodavni pisavi in jeziku na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in poljedelskih sezonah.\n_START_SECTION_\nIzraelska mestna vrata in obzidje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1957 je Yigael Yadin odkril, da so gezersko obzidje in mestna vrata zelo podobni sorodnim salomonskim zgradbam v Megidu in Hazorju. Vse zgradbe so datirane v zgodnje Izraelsko kraljestvo.\n_START_SECTION_\nMejni kamni\n_START_PARAGRAPH_\nNa najdi\xc5\xa1\xc4\x8du so odkrili trinajst mejnih kamnov, verjetno iz poznega helenisti\xc4\x8dnega obdobja (1. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.).\n_START_SECTION_\nAmonov tempelj\n_START_PARAGRAPH_\nNa fragmentiranem, vendar dobro znanem reliefu iz Amonovega templja v Tanisu, je upodobljen egip\xc4\x8danski faraon, ki s kijem ubija svojega sovra\xc5\xbenika. Relief je domnevno povezan s plenjenjem Gezerja. Egiptolog Kenneth Kitchen meni, da je upodobljen faraon Siamon. V zadnjem \xc4\x8dasu je Paul S. Ash podvomil v to razlago. Avtor trdi, da je na reliefu prizor iz izmi\xc5\xa1ljene bitke in poudarja, da na egip\xc4\x8danskih reliefih Filistejci niso bili nikoli oboro\xc5\xbeeni s sekirami in da za filistejsko rabo sekir ni nobenega arheolo\xc5\xa1kega dokaza.'