b'\n_START_ARTICLE_\nDokaz s protislovjem\n_START_PARAGRAPH_\nDok\xc3\xa0z s protisl\xc3\xb3vjem je vrsta logi\xc4\x8dnega argumenta, kjer za potrebe argumenta privzamemo neko predpostavko T kot pravilno in s sklepanjem iz te trditve in drugih \xc5\xbee dokazanih trditev in aksiomov pridemo do protislovnega rezultata, iz \xc4\x8desar lahko sklepamo, da je predpostavka T nujno logi\xc4\x8dno napa\xc4\x8dna. _NEWLINE_Tej vrsti dokaza re\xc4\x8demo tudi prevedba na protislovje - z latinsko tujko reductio ad absurdum v dobesednem prevodu \xc2\xbbprevedba na absurd\xc2\xab; temu izrazu lahko sledimo do gr\xc5\xa1kega izraza \xe1\xbc\xa1 \xce\xb5\xce\xb9\xcf\x82 \xcf\x84\xce\xbf \xce\xb1\xce\xb4\xcf\x85\xce\xbd\xce\xb1\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbd \xce\xb1\xcf\x80\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x89\xce\xb3\xce\xb7, ki ga je pogosto uporabljal Aristotel in pomeni \xc2\xbbprevedba na nemogo\xc4\x8de\xc2\xab. Tovrstni dokaz uporablja zakon izklju\xc4\x8dene tretje mo\xc5\xbenosti; stavek, ki ne more biti napa\xc4\x8den, mora biti nujno pravilen.'