b'\n_START_ARTICLE_\nLjubljanski potni\xc5\xa1ki promet\n_START_SECTION_\nSede\xc5\xbe podjetja\n_START_PARAGRAPH_\nSede\xc5\xbe podjetja z upravno zgradbo, gara\xc5\xbenimi povr\xc5\xa1inami, s servisnimi delavnicami in stavbo tehni\xc4\x8dnih pregledov se nahaja v obse\xc5\xbenem kompleksu v Zgornji \xc5\xa0i\xc5\xa1ki med Celov\xc5\xa1ko, Litostrojsko in Cesto Ljubljanske brigade.\n_START_SECTION_\nObdobje avtobusov (1950\xe2\x80\x93danes)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0estdeseta in sedemdeseta leta 20. stoletja so prinesla nesluten razvoj mestnega javnega prometa in podjetje, ki se je leta 1971 preimenovalo v Viator, je svoje poslovanje postopoma raz\xc5\xa1irilo po vsej Sloveniji. Razvoj ene dejavnosti se je nadaljeval v razvoj druge, in tako so se iz mestnega prometa razvile dejavnosti medkrajevnega, tovornega in turisti\xc4\x8dnega prometa, kar je spodbudilo razvoj turisti\xc4\x8dno-agencijske dejavnosti, v nadaljevanju pa \xc5\xa1e izgradnjo in prevzem \xc5\xbei\xc4\x8dnic in pripadajo\xc4\x8dih objektov na Voglu, Veliki planini, Zatrniku, \xc5\xa0panovem vrhu, Rakitni, v Martuljku ..._NEWLINE_Poleg prometa in turizma je nova dejavnost podjetja postala \xc5\xa1e gostinstvo. Od leta 1971 v podjetju javni prevoz opravljajo izklju\xc4\x8dno z avtobusi. Tri leta kasneje je bila ustanovljena taksi slu\xc5\xbeba (s prvimi rumenimi avtomobili Renault 12) in sposojevalnica avtomobilov. Leta 1977 se je Viator povezal s podjetjem SAP in nastalo je podjetje s skupnim imenom SOZD SAP-VIATOR, v okviru katerega je \xc5\xbee delovala delovna organizacija Mestni potni\xc5\xa1ki promet._NEWLINE_Sledile so nadaljnje zdru\xc5\xbeitve ter razdru\xc5\xbeitve in povezave med razli\xc4\x8dnimi prometnimi, turisti\xc4\x8dnimi in hotelskimi organizacijami po vsej Sloveniji in tako se je Viator 25. marca 1981 zna\xc5\xa1el v okviru SOZD INTEGRAL. V okviru slednjega se prvi\xc4\x8d pojavi dana\xc5\xa1nje ime podjetja, in sicer kot delovna organizacija Ljubljanski potni\xc5\xa1ki promet. Leta 1989 se je LPP odlo\xc4\x8dil za izstop iz Integrala, saj v njegovem sestavu ni bilo ve\xc4\x8d razvojnih mo\xc5\xbenosti za nadaljevanje dejavnosti javnega mestnega prometa za Ljubljano, njene prebivalce in obiskovalce ter njeno primestje. LPP je tako postal javno podjetje v slu\xc5\xbebi prebivalcev glavnega mesta in vseh tistih, ki \xc5\xbeivijo v primestnih ob\xc4\x8dinah._NEWLINE_V \xc4\x8dasu osamosvojitvene vojne je veliko vozil sodelovalo v protitankovskih blokadah, ki so bile postavljene na mestnih vpadnicah in v bli\xc5\xbeini voja\xc5\xa1nic in skladi\xc5\xa1\xc4\x8d oro\xc5\xbeja. Nekaj vozil je bilo tedaj popolnoma uni\xc4\x8denih oz. nepopravljivo po\xc5\xa1kodovanih (blokade na cesti proti To\xc5\xa1kemu \xc4\x8celu, \xc5\xa0martinski cesti, A\xc5\xa1ker\xc4\x8devi cesti ...)._NEWLINE_Od leta 1994 LPP deluje kot javno podjetje, dru\xc5\xbeba z omejeno odgovornostjo, v okviru Javnega holdinga Ljubljana. V zadnjem desetletju je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8dje \xc5\xa1iritve mestnega avtobusnega omre\xc5\xbeja, do posodabljanja voznega parka s sodobnimi, okolju prijaznej\xc5\xa1imi ekolo\xc5\xa1kimi avtobusi, prenovljena sta bila tudi pla\xc4\x8dilni sistem in sistem napovedovanja avtobusnih prihodov.\n_START_SECTION_\nMestni potni\xc5\xa1ki promet\n_START_PARAGRAPH_\nMestni potni\xc5\xa1ki promet je javna slu\xc5\xbeba, ki se izvaja po vnaprej objavljenih trasah in voznih redih. Trenutno obratuje 32 linij v skupni dol\xc5\xbeini 460 kilometrov. Pokrivajo pribli\xc5\xbeno 97\xc2\xa0% urbanega obmo\xc4\x8dja Mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana, kar pomeni, da je 97\xc2\xa0% ljubljanskih gospodinjstev oddaljenih od najbli\xc5\xbejega postajali\xc5\xa1\xc4\x8da manj kot 500 metrov. Letno se z avtobusi prepelje okoli 40.000.000 potnikov.\n_START_SECTION_\nAvtobusne linije\n_START_PARAGRAPH_\nAvtobusi povezujejo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta z mestnimi predeli in obrobnimi naselji znotraj meja Mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana, nekatere linije pa se kon\xc4\x8dujejo tudi na podro\xc4\x8djih sosednjih ob\xc4\x8din._NEWLINE_Take linije so \xc5\xa1t. 15, 25 in 30 v Ob\xc4\x8dini Medvode, \xc5\xa1t. 21 v Ob\xc4\x8dini Dol pri Ljubljani, \xc5\xa1t. 6B in 19B v Ob\xc4\x8dini Brezovica, \xc5\xa1t. 3B, N3B in 3G v Ob\xc4\x8dini \xc5\xa0kofljica, \xc5\xa1t. 3G tudi v Ob\xc4\x8dini Grosuplje, \xc5\xa1t. 19I v Ob\xc4\x8dini Ig, \xc5\xa1t. 30, 60 in 61 v Ob\xc4\x8dini Vodice, \xc5\xa1t. 51, 52, 53 in 56 v Ob\xc4\x8dini Dobrova-Polhov Gradec, \xc5\xa1t. 56 v Ob\xc4\x8dini Horjul.\n_START_SECTION_\nAvtobusi v mestnem potni\xc5\xa1kem prometu\n_START_PARAGRAPH_\nV voznem parku mestnega potni\xc5\xa1kega prometa je trenutno 219 mestnih avtobusov, ki so v uporabi v treh izvedbah vozil, in sicer 16 midi, 62 enojnih in 141 zgibnih avtobusov. Enojni nizkopodni avtobusi so dol\xc5\xbeine 12 metrov, zgibni oz. zglobni nizkopodni avtobusi pa so dol\xc5\xbeine 18 metrov. _NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna starost vozil je 8,06 let; 201 vozil je klimatiziranih, 159 jih ima videonadzorni sistem, 202 vozil je s prostorom za osebe z oviranostmi in otro\xc5\xa1ke vozi\xc4\x8dke, 202 vozil je z zvo\xc4\x8dnimi napovedniki, namenjenimi slepim in slabovidnim, 173 vozil je opremljenih z vstopno klan\xc4\x8dino za potnike na invalidskih vozi\xc4\x8dkih in potnike z otro\xc5\xa1kimi vozi\xc4\x8dki._NEWLINE_Midi avtobusi obratujejo na linijah \xc5\xa1t. 15, 21, 24, 26 in 30, ob sobotah, nedeljah in praznikih tudi na linijah \xc5\xa1t. 12, 12D, 13, 18, 18L, 19B in 19I. _NEWLINE_Enojni avtobusi praviloma obratujejo na linijah \xc5\xa1t. 2, 12, 12D, 15, 18, 18L, 19B, 19I, 21, 22, 24, 26, 27, 27B, 27K, ob sobotah, nedeljah in praznikih tudi na linijah \xc5\xa1t. 3, N3, 5, N5, 6B, 9, 13, 14 in 25. _NEWLINE_Zgibni avtobusi praviloma obratujejo na linijah \xc5\xa1t. 1, 1B, N1, 3, 3B, N3, N3B, 5, N5, 6, 6B, 7, 7L, 8, 8B, 9, 11, 11B, 13, 14, 20, 20Z in 25.\n_START_SECTION_\nPla\xc4\x8dilni sistem\n_START_PARAGRAPH_\nOd uvedbe tramvajskega prometa so bili v prodaji vozni listki (vozovnice) za eno vo\xc5\xbenjo. Ti so ostali v uporabi vse do konca leta 1974, ko so posodobili pla\xc4\x8dilni sistem. Tedaj so bili uvedeni \xc5\xbeetoni in razli\xc4\x8dne mese\xc4\x8dne vozovnice, so\xc4\x8dasno so tudi spremenili na\xc4\x8din vstopanja v vozilo. Vstopanje je bilo do tedaj le pri zadnjih vratih, kjer je bil sprevodnik, pri prvih vratih pa so smeli vstopati le potniki z mese\xc4\x8dnimi vozovnicami. Z ukinitvijo delovnega mesta sprevodnik 13. oktobra 1973, sprva le v enojnih mestnih avtobusih, kasneje tudi v zglobnikih, je bilo vstopanje dovoljeno le \xc5\xa1e pri prvih vratih, kjer je pla\xc4\x8devanje nadziral voznik. Sprva so bili \xc5\xbeetoni papirnati, najbolj prepoznavni so bili kovinski \xc5\xbeetoni z luknjo, vmes so jih nadomestili plasti\xc4\x8dni \xc5\xbeetoni razli\xc4\x8dnih barv in oblik. Jeseni leta 1981 je bilo na progi \xc5\xa1t. 20 Reboljeva \xe2\x80\x93 Bavarski dvor poskusno uvedeno polavtomatsko pla\xc4\x8devanje voznine, ki naj bi postopoma nadomestilo \xc5\xbeetone. Ponujene so bile predpla\xc4\x8dilne vozovnice za deset vo\xc5\xbeenj. Potniki z njimi so lahko ponovno vstopali tudi pri zadnjih vratih, pri sprednjih pa poleg njih tudi potniki z gotovino ali \xc5\xbeetoni. V avtobusih sta bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena avtomata, ki sta od\xc5\xa1tevala \xc5\xa1tevilo vo\xc5\xbeenj, preizkus delovanja so preverjali kontrolorji. Tak na\xc4\x8din pla\xc4\x8devanja voznine se ni obnesel. \xc5\xbdetoni so bili po tem dokon\xc4\x8dno ukinjeni \xc5\xa1ele 1. januarja 2010, pla\xc4\x8devanje z gotovino pa z 10. majem 2010. Po tem datumu je pla\xc4\x8dilo mo\xc5\xbeno le s pla\xc4\x8dilno kartico Urbana in Moneto (pla\xc4\x8dilo preko mobilnega telefona).'