b'\n_START_ARTICLE_\nCita Lovren\xc4\x8di\xc4\x8d Bole\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v dru\xc5\xbeini, ki je imela kmetijo in gostilno. Izmed osmih otrok jih je pre\xc5\xbeivelo \xc5\xa1est, Cita pa je bila med temi predzadnja. Ime je verjetno dobila po takratni avstro-ogrski kraljici Citi, ker so njenega o\xc4\x8deta obto\xc5\xbeevali protiavstrijskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da. _NEWLINE_Po osnovni \xc5\xa1oli v Sodra\xc5\xbeici je \xc5\xa1la v me\xc5\xa1\xc4\x8dansko ni\xc5\xbejo \xc5\xa1olo v Ko\xc4\x8devje. V otro\xc5\xa1tvu je imela invalidno prijateljico, kar jo je morebiti nagovorilo k izbiri poklica \xe2\x80\x93 pomo\xc4\x8d pri porodu in s tem prepre\xc4\x8devanje zapletov. Pri 18 letih se je vpisala v \xc5\xa1olo Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea za medicinske sestre v Beogradu, ki je poudarjala socialno zdravstvo in za prakso uvajala patrona\xc5\xbeno delo. _NEWLINE_Kot \xc4\x8dlanica komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije je bila politi\xc4\x8dno aktivna \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno. _NEWLINE_Ko je Italija kapitulirala, je bila v Traniju, kamor je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena iz Benetk. S sojetnicami je pomagala pri ustanovitvi prekomorskih enot v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih Carbonara in Gravina. Za pridru\xc5\xbeene je organizirala \xc5\xa1olo maternega jezika. Sodelovala je pri organizaciji bolni\xc5\xa1nice za ranjence, ki so jih prepeljali iz Jugoslavije, in pri izobra\xc5\xbeevanju zdravstvenih delavcev na okupiranem ozemlju Slovenije in Jugoslavije. Ko je se je 1944 vrnila v Slovenijo, je delala v Ko\xc4\x8devskem Rogu v bolni\xc5\xa1nici na Ajdovcu in kasneje na Planini._NEWLINE_Po tem ko je njen prvi partner med vojno umrl, se je poro\xc4\x8dila s prijateljem iz predvojnih let. Rodili sta se jima dve h\xc4\x8derki. _NEWLINE_Leta 1950 je zamenjala slu\xc5\xbebo na Ministrstvu za zdravstvo za Centralni higienski zavod v Ljubljani. Leta 1958 je spodbudila delovanje Komisije za prevencijo splavov in kontracepcijo. Prizadevala si je, da bi se otroci rojevali za\xc5\xbeeleni in predvsem zdravi. Leta 1961 postala \xc4\x8dlanica odbora za na\xc4\x8drtovanje dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Od leta 1954 do 1961 je na njeno pobudo izhajala prva strokovna in informativna publikacija za medicinske sestre Medicinska sestra na terenu. Prispevki so bili pomembni v razvoju patrona\xc5\xbene slu\xc5\xbebe. V prvi \xc5\xa1tevilki je bila poudarjena pomembnost nenehnega izpopolnjevanja ter stik z materami in otroki. Po koncu izhajanja je nadaljevala z revijo Zdravstveni obzornik. _NEWLINE_Njena dejavnost je k pisanju vabila tudi druge zaposlene v zdravstvu. Pozornost je bila sicer \xc5\xa1e naprej namenjena patrona\xc5\xbenemu delu na terenu, \xc4\x8digar upokojene sodelavke so bile pri pisanju najbolj aktivne. To so bile poleg Cite \xc5\xa1e Hermina Andolj\xc5\xa1ek, Neda An\xc5\xbelovar, Ne\xc5\xbea Jarnovi\xc4\x8d, Majda Musek, Bogdana Sev\xc5\xa1ek ..._NEWLINE_Po vojni je prejela partizansko spomenico 1941. Leta 1971 je postala prva jugoslovanska prejemnica nagrade Florence Nightingale, ki ji ga je podelil Mednarodni komite Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea v \xc5\xbdenevi. Njena dejavnost je zmanj\xc5\xa1ala smrtnost novorojen\xc4\x8dkov, dojen\xc4\x8dkov in mater. _NEWLINE_Leta 1988 je v Ljubljani v zalo\xc5\xbebi Borec in v Kopru v zalo\xc5\xbebi Lipa iz\xc5\xa1lo delo Prekomorke, v kateri je pisala o \xc5\xbeenski partizanski \xc4\x8deti, ustanovljeni v Italiji. Uvodno besedo je napisal Stane Bobnar, spremno besedo pa Vida Tom\xc5\xa1i\xc4\x8d. Delo je v 2000 izvodih iz\xc5\xa1lo v zbirki Knji\xc5\xbena zbirka Sila spomina. Avtorica je \xc5\xa1e pred izidom umrla za plju\xc4\x8dnim rakom.'