b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica sv. Justa, Trst\n_START_SECTION_\nDve cerkvi\n_START_PARAGRAPH_\nIz 1. stoletja obstajajo ostanki rimske civilne bazilike, ki jih lahko vidimo na odprtem, nedale\xc4\x8d od zvonika. To je bilo veliko podolgovato poslopje, zgrajeno v smeri sever-jug._NEWLINE_Zraven ostankov te bazilike, vendar v smeri vzhod-zahod, so v petem stoletju zgradili paleokr\xc5\xa1\xc4\x8dansko baziliko, ki je segala do propileja, na katerem so sezidali zvonik. Vidni so \xc5\xa1e ostanki tlakovanja z belim, \xc4\x8drnim in rde\xc4\x8dim kamnom. Iz izkopanin v tej baziliki izvemo, da jo je leta 547 dal obnoviti \xc5\xa1kof Frugifer, prvi znani tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof. Verjetno je bila razdejana v \xc4\x8dasu barbarskih vdorov. Ostal je samo zadnji del, iz katerega so pridobili manj\xc5\xa1o (kraj\xc5\xa1o) cerkev in jo posvetili Materi Bo\xc5\xbeji. Vendar do enajstega stoletja ni zanesljivih podatkov o teh spremembah. Ta cerkev je levi del dana\xc5\xa1nje katedrale._NEWLINE_Desni del sestoji iz kapelice, ki je bila zgrajena za relikvije svetega Justa. Zgodovinarji niso enotni o \xc4\x8dasu njenega nastanka. Postavljajo ga pribli\xc5\xbeno v 10. stoletje, a nekatera dela segajo v 12. stoletje (kupola) in celo 13. (mozaiki). Prav tako ni bilo \xc5\xa1e mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti, kdaj je bila kapelica podalj\xc5\xa1ana in je postala cerkev. Zanesljivo pa je, da so jo imeli za sestavni del cerkve Device Marije, od katere jo je lo\xc4\x8dila samo glavna mestna cesta._NEWLINE_Kot poro\xc4\x8da ve\xc4\x8dina tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih zgodovinarjev, sta bili za \xc4\x8dasa \xc5\xa1kofa Roberta Pedrazzanija obe cerkvi zdru\xc5\xbeeni pod isto streho med letoma 1302 in 1320: mesto je tako dobilo katedralo svetega Justa.\n_START_SECTION_\nNovej\xc5\xa1a katedrala\n_START_PARAGRAPH_\nVsekakor sega prvo zanesljivo poro\xc4\x8dilo o novi zgradbi \xc5\xa1ele v leto 1337. Takrat je bil zvonik cerkve Device Marije oblo\xc5\xbeen z debelim zidom, da je lahko slu\xc5\xbeil v podporo celotni zgradbi. Dela na zvoniku so se zaklju\xc4\x8dila leta 1343, cerkev pa je bila dokon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele proti koncu stoletja. Tedanji cesar Leopold III. je po opredelitvi mesta za avstro-ogrsko monarhijo (leta 1382) imenoval prvega nem\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa v Trstu: to je bil Henrik de Wildenstein, ki je 27. novembra 1385 posvetil glavni oltar nove cerkve.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSkromno obdelano pro\xc4\x8delje cerkve je obogateno z veliko rozeto iz belega kra\xc5\xa1kega kamna, ki so jo izdelali nala\xc5\xa1\xc4\x8d za to poklicani kamnoseki iz kraja Soncino v okolici Cremone, od koder je bil \xc5\xa1kof doma. \xc5\xa0e danes se po njih imenuje ulica v mestni \xc4\x8detrti \xc5\xa0kedenj._NEWLINE_Bodisi zvonik kot cerkev sama sta bogato pokrita z izkopaninami iz rimskih \xc4\x8dasov, s katerimi so verjetno \xc5\xbeeleli v dobi razsvetljenstva okrasiti prestrogo pro\xc4\x8delje. Sam portal, vhoda v katedralo, je na primer sestavljen iz nagrobnega spomenika starorimske dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Bronasti doprsni kipi na pro\xc4\x8delju, ki so bili postavljeni leta 1862 na podstavkih iz rimske dobe, upodabljajo tri tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofe. To so Enea Silvio Piccolomini, poznej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Pij II., Rinaldo Scarlicchio, ki je odkril relikvije svetega Justa, in Andrea Rapicio, humanist iz \xc5\xa1estnajstega stoletja. _NEWLINE_O notranji poslikavi cerkve nimamo veliko poro\xc4\x8dil. Dva furlanska umetnika sta leta 1422 poslikala absido, ki je ostala nedotaknjena vse do leta 1843, ko so jo pove\xc4\x8dali. Vendar je bila v prvih tridesetih letih dvajsetega stoletja ponovno poru\xc5\xa1ena in na novo sezidana. Opremljena z mozaiki, je dobila dana\xc5\xa1njo podobo. Prvotna poslikava (freska) je predstavljala Marijino Kronanje in se \xc5\xbeal ni ohranila: v muzeju lahko vidimo le dva fragmenta te umetnije. Mozaiki prav tako predstavljajo Kronanje, a so isto\xc4\x8dasno odsev svoje dobe: po absidalnem polkrogu te\xc4\x8de napis, ki pove, kako so bili Tr\xc5\xbea\xc4\x8dani sre\xc4\x8dni, da jih je mati Italija sprejela v objem. Od ostale originalne poslikave so se ohranile samo nekatere freske, od katerih je najva\xc5\xbenej\xc5\xa1i Ciklus Svetega Justa v petih slikah, ki je izpostavljen v stranski kapeli bazilike. _NEWLINE_V notranjosti katedrale je skoraj vsak kamen omembe vreden, saj je vsak \xc5\xa1kof hotel zapustiti kak dragocen prispevek mogo\xc4\x8dnosti cerkve. Poleg ostalih umetnij, je zanimiva ogromna baro\xc4\x8dna re\xc5\xa1etka (1650), delo kroparskih obrtnikov, ki zapira cerkveni trezor. \xc4\x8ceprav je bil leta 1984 trezor oropan, vsebuje \xc5\xa1e vedno veliko dragocenosti. Za mnoge predmete je zaradi prepletanja raznih stilov \xc5\xa1e vedno odprta debata o njihovi zgodovinski in zemljepisni pripadnosti, kar potrjuje splo\xc5\xa1no tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko nagnjenje k razgledanosti preko razli\xc4\x8dnih kultur. Celo za sam simbol Trsta, helebardo svetega Sergeja, ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti izvora.'