b'\n_START_ARTICLE_\nUtrujenost na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nDelo in utrujenost\n_START_PARAGRAPH_\nZa uspe\xc5\xa1nost delovne organizacije in doseganje vseh zastavljenih ciljev je nujno potrebna visoka produktivnost vseh delavcev. Dana\xc5\xa1nja tehnologija omogo\xc4\x8da delavcem, da lahko delajo od doma, med potovanjem ali kjerkoli drugje, kar lahko prispeva zvi\xc5\xa1evanju produktivnosti. Po drugi strani, pa veliko ljudi dela na rednih delovnih mestih, kar pa zmanj\xc5\xa1uje prostor in \xc4\x8das za opravljanje osebnih dejavnosti. Zaradi tega so delavci lahko \xc5\xa1e bolj utrujeni ker imajo osebne skrbi, kar tudi prispeva nezadovoljstvu z delovno organizacijo v kateri so zaposleni. Delovno okolje lahko posamezniku pomaga pri pove\xc4\x8danju produktivnosti, ampak prav tako, lahko omejuje delavca in mu ote\xc5\xbeuje uspe\xc5\xa1no in u\xc4\x8dinkovito opravljanje delovnih nalog. Za u\xc4\x8dinkovito in uspe\xc5\xa1no opravljanje delovnih nalog je nujno potrebno, da je posameznik koncentriran in pozoren, za kar je potrebna tudi trda osebna disciplina. Poleg omenjenega, je seveda pomembno tudi delovno okolje, ki delavca lahko vodi do bolj\xc5\xa1ega opravljanja dela, ali pa do zmanj\xc5\xa1anja koncentracije in oviranosti uma . Opazno je, da zaspanost in utrujenost lahko soobstajata v istem \xc4\x8dasu kot posledica pomanjkanja spanja pri delavcih. Delavci, ki delajo pono\xc4\x8di, ali tisti ki delajo po neprespani no\xc4\x8di imajo bolj izra\xc5\xbeeno zaspanost. Utrujenost pa se obi\xc4\x8dajno nana\xc5\xa1a na prizadetost pri opravljanju dolo\xc4\x8denih delovnih nalog ter ima tudi psiholo\xc5\xa1ko dimenzijo, ki se nana\xc5\xa1a na pomanjkanje energije za opravljanje dela in na izku\xc5\xa1njo subjektivnega odpora za opravljanje in nadaljevanje naloge. \xc4\x8ceprav se zaspanost in utrujenost razlikujeta v definiciji in vzrokih, posledice obeh so lahko iste, in sicer, gre za upad sposobnosti za opravljanje mentalnih in fizi\xc4\x8dnih nalog . Pomembno je zavedati se, da utrujenost vpliva na vse delavce, ne glede na sposobnosti, ve\xc5\xa1\xc4\x8dine ali pa trening. Vpliva na posameznikove fizi\xc4\x8dne in psihi\xc4\x8dne sposobnosti in opravljanje tudi enostavnej\xc5\xa1ih nalog. Najpomembnej\xc5\xa1i vplivi utrujenosti vklju\xc4\x8dujejo zmanj\xc5\xa1ano motivacijo za opravljanje delovnih nalog, podalj\xc5\xa1ane reakcijske \xc4\x8dase, zmanj\xc5\xa1ano budnost, prizadeto koncentracijo in psihomotori\xc4\x8dno koordinacijo, probleme s spominom in procesiranjem informacij ter slab\xc5\xa1e presojanje. Utrujeni ljudje se hitreje razjezijo, zaradi \xc4\x8desar so nevarni zase in za okolje, saj se ve\xc4\x8dina incidentov dogaja med utrujenimi delavci . Utrujenost predstavlja nevarnost na delovnem mestu in je povezana z varnostjo in zdravjem delavca, ter prav tako, vpliva kako na varnost, tako tudi na zdravje vsakega delavca. Utrujenost kot pojem ima zelo \xc5\xa1iroko uporabo v medicini, ki je usmerjena na prevencijo in zdravljenje po\xc5\xa1kodb pridobljenih na delovnem mestu. Torej, utrujenost je kompleksen fenomen in je povezana z velikim \xc5\xa1tevilom faktorjev. Prav zaradi tega je zelo te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti celovito definicijo, ki bi bila univerzalno veljavna. Poleg pojma utrujenosti, se v istem kontekstu uporablja tudi pojem zaspanost, saj je nekoliko la\xc5\xbeje definirati zaspanost, kot pa utrujenost, ampak pomembno je razlikovati med ta dva pojma, saj nimata popolnoma enak pomen .\n_START_SECTION_\nMerjenje utrujenosti\n_START_PARAGRAPH_\nUtrujenost je specifi\xc4\x8den in kompleksen problem, kateri je mogo\xc4\x8de meriti, ampak merjenje le-tega je nekoliko kompleksno. Namre\xc4\x8d, ne obstaja enotna definicija utrujenosti, vsak posameznik oziroma delavec nekoliko druga\xc4\x8de opisuje ob\xc4\x8dutek utrujenosti. Problem je tudi v tem, da \xc5\xa1e vedno ne obstaja in\xc5\xa1trument, ki omogo\xc4\x8da doseganje zelo visokih standardov pri merjenju utrujenosti na delovnem mestu. Kakorkoli, \xc4\x8de \xc5\xbeelimo meriti utrujenost na delovnem mestu je najprej potrebno odkriti mo\xc5\xbene vzroke v delovnem okolju, ki vplivajo na nastanek in razvoj utrujenosti. V tem primeru, zaposleni in delodajalci lahko uporabljajo razli\xc4\x8dne metode za upravljanje z utrujenostjo, identificirajo koristne metode za izogibanje utrujenosti, ali pa zmanj\xc5\xa1evanje verjetnosti za razvoj utrujenosti. Lahko pa se se posvetijo raziskovanju utrujenosti, potem ko se je utrujenost \xc5\xbee pojavila. Od delovne organizacije je odvisno kateri in\xc5\xa1trument za merjenje utrujenosti bo uporabljen. Merni in\xc5\xa1trumenti lahko dolo\xc4\x8dijo le eno dimenzijo utrujenosti, ali pa tudi ve\xc4\x8d dimenzij . Obstaja \xc5\xa1e nekaj na\xc4\x8dinov za raziskovanje oziroma merjenje utrujenosti. Eden od na\xc4\x8dinov raziskovanja utrujenosti je raziskovanje utrujenosti preko zaspanosti ali pa depresije. Na ta na\xc4\x8din se preko merjenja omenjenih faktorjev ugotavlja ali oseba trpi zaradi u\xc4\x8dinkov utrujenosti. \xc5\xa0e en na\xc4\x8din merjenja utrujenosti je HOQ vpra\xc5\xa1alnik (Horne-Ostberg questionnaire), s pomo\xc4\x8djo katerega ugotavljamo ali je posameznik bolj jutranja ali ve\xc4\x8dernja oseba. Prav tako, utrujenost lahko ugotavljamo preko spremljanja spanja ali biolo\xc5\xa1kih parametrov, kot so temperatura telesa, ravni melatonina, biolo\xc5\xa1ka ura, ipd. Opisani mehanizmi za merjenje utrujenosti se lahko uporabljajo na delovnem mestu ali v splo\xc5\xa1ni populaciji. Obstajajo pa tudi mere, ki so usmerjene na ugotavljanje fiziolo\xc5\xa1kih dejavnikov, kot so poraba energije, kardiovaskularni odgovor, temperatura ko\xc5\xbee, ipd.\n_START_SECTION_\nBoj proti utrujenosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na to, da so motnje v cirkadiadnem ritmu najve\xc4\x8dji vzrok utrujenosti, obstaja veliko preventivnih strategij, ki so oblikovane tako da minimizirajo motenje cirkadiadnega ritma in nespe\xc4\x8dnost. Ve\xc4\x8dina teh strategij uspe\xc5\xa1no olaj\xc5\xa1uje in bla\xc5\xbei simptome utrujenosti, ter pomaga zaposlenima, da \xc4\x8dim bolj u\xc4\x8dinkovito in uspe\xc5\xa1no opravljajo svoje delo. Nekatere od teh strategij vklju\xc4\x8dujejo zmanj\xc5\xa1evanje nespe\xc4\x8dnosti, dreme\xc5\xbee med no\xc4\x8dnim delom, izobra\xc5\xbeevanje o dobrim spalnim navadam in pospe\xc5\xa1evanje cirkadiadne adaptacije na razli\xc4\x8dne delovne \xc4\x8dase . Minimiziranje nespe\xc4\x8dnosti je izjemno pomembno, saj je dober san klju\xc4\x8dni faktor, ki omogo\xc4\x8da optimalno opravljanje delovnih nalog. Na splo\xc5\xa1no, ve\xc4\x8dina ljudi za ohranjanje polne budnosti in pozornosti potrebuje pribli\xc5\xbeno osem ur spanja vsak dan. Priporo\xc4\x8da se izogibanje 12 urnemu delovniku in vsaj 24 urna pavza med izmenami. Raziskave so pokazale, da je spanec od 90 do 120 minut najbolj u\xc4\x8dinkovit in prispeva k izbolj\xc5\xa1evanju budnosti in opravljanja delovnih nalog . Obstajajo razli\xc4\x8dne strategije, ki pomagajo pri izbolj\xc5\xa1avi spanca, in sicer nekatere od njih vklju\xc4\x8dujejo naslednje elemente: ohranjevanje rednega urnika spanja s ciljem izogibanja cirkadiadnih motenj, mirna, tiha in temna spalnica, ki je namenjena izklju\xc4\x8dno spanju, ne pa ostalim aktivnostim, razvijanje pomirjajo\xc4\x8dih rutin pred spanjem (na primer: poslu\xc5\xa1anje radia, branje), izogibanje kraj\xc5\xa1ih dnevnih dreme\xc5\xbeev ter izogibanje kofeina, alkohola in cigaret v predspalnem \xc4\x8dasu . Osebe, ki delajo v no\xc4\x8dnih izmenah imajo nekoliko te\xc5\xbeav s prilagajanjem cirkadiadnih ritmov in se zaradi tega nikoli ne uspejo popolnoma navaditi na no\xc4\x8dno delo in dnevni spanec, saj tak\xc5\xa1en ritem ni naraven za \xc4\x8dloveka. Posledi\xc4\x8dno so posamezniki, ki delajo v no\xc4\x8dnih izmenah manj produktivni, utrujeni in imajo zmanj\xc5\xa1ano pozornost pri opravljanju delovnih nalog. Prav tako, pri no\xc4\x8dnih izmenah dreme\xc5\xbei imajo pozitiven u\xc4\x8dinek, saj je veliko raziskav pokazalo, da kraj\xc5\xa1i dreme\xc5\xbei med delom izbolj\xc5\xa1ujejo razpolo\xc5\xbeenje in izvedbo. Zadostuje, da posameznik spi okoli 30 minut in \xc5\xbee tak\xc5\xa1en kraj\xc5\xa1i odmor zmanj\xc5\xa1uje zaspanost in izbolj\xc5\xa1uje subjektivni ob\xc4\x8dutek budnosti. Seveda, pozitivni u\xc4\x8dinek teh kraj\xc5\xa1ih odmorov je odvisen od ve\xc4\x8d faktorjev kot so \xc4\x8das spanja, \xc4\x8dasovne razporeditve spanja in vztrajanje v spanju. Pri vzdr\xc5\xbeevanju budnosti in pozornosti pomembno vlogo ima hormon melatonin, ki prispeva k uravnavanju cirkadiadnega ritma posameznika. Lahko tudi spreminja biolo\xc5\xa1ke ritme kot so spanje, temperatura telesa, ali pa tudi ritme izlo\xc4\x8devanja hormonov melatonina in kortizola .'