b'\n_START_ARTICLE_\nSteklarna Hrastnik\n_START_PARAGRAPH_\nSteklarna Hrastnik je delni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba s sede\xc5\xbeem v Hrastniku, ki proizvaja predvsem namizno steklo, specialno stekleno embala\xc5\xbeo in steklo za svetila. Proizvodnja poteka strojno in ro\xc4\x8dno. Podjetje je staro ve\xc4\x8d kot 150 let.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa nastanek podjetja vplivalo ve\xc4\x8d med seboj povezanih dejavnikov._NEWLINE_Na splo\xc5\xa1no je vplivala na razvoj steklarstva v Zasavju \xc5\xbeelja lastnikov premogovnikov, da bi \xc4\x8dim bolj in \xc4\x8dimbli\xc5\xbeje izkopu izkoristili premog kot vir energije pri proizvodnji izdelkov. \xc5\xbdelja je bila v sozvo\xc4\x8dju z namero upravitelja idrijskega rudnika \xc5\xbeivega srebra Hippmana, ki je za shranjevanje sublimata in precipitata za zdravilstvo \xc5\xbeelel sam izdelovati stekleno embala\xc5\xbeo. Ker je ves les v okolici Idrije porabil rudnik, je za izgradnjo tovarne z Dunaja dobil dovoljenje \xc5\xa1ele za lokacijo v Zagorju; tam je bilo dovolj energenta (premog) in kremen\xc4\x8devega peska, pa tudi transportna pot (reka Sava) je bila v bli\xc5\xbeini. Steklarna je za\xc4\x8dela obratovati leta 1804, njeno obratovanje pa so pestile \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave (kvaliteta izdelkov, rudni\xc5\xa1ki po\xc5\xbear in upad dobave premoga leta 1815 ali 1817) in je po tem prenehala obratovati. Poslovanje so obnovili okoli leta 1820._NEWLINE_Na Kozjanskem je zaradi obilice lesa od konca 18. stoletja delovalo ve\xc4\x8d gla\xc5\xbeut, do danes 12, med njimi tudi v bli\xc5\xbeini Roga\xc5\xa1ke Slatine, kamor so leta 1928 prenesli proizvodnjo iz prej omenjene zagorske steklarne. Za razvoj hrastni\xc5\xa1ke steklarne je pomembna gla\xc5\xbeuta v Polani pod Lisco. Delovati je pri\xc4\x8dela leta 1778, po letu 1801 so jo prestavili v Mi\xc5\xa1ji dol pri Jurklo\xc5\xa1tru. Po smrti Franca Grohmana 1858 je gla\xc5\xbeuto prevzal zet Edvard J. Heider, in\xc5\xbeenir in ravnatelj tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega Llyoda. Predsednik tega Lloyda je z zdru\xc5\xbebo veletrgovcev leta 1845 kupil hrastni\xc5\xa1ki rudnik, in ker je Heider vedel, da so zastareli gozdni gla\xc5\xbeuti v Jurklo\xc5\xa1tru zaradi konkurence \xc5\xa1teti dnevi, je leta 1858 od premogovnika v Hrastniku na za\xc4\x8detku soteske Pekel, v bli\xc5\xbeini ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice, kupil zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1860 je v novozgrajeni tovarni z dvema talilnima, dvema hladilnima in \xc5\xa1estimi drugimi pe\xc4\x8dmi za\xc4\x8del s proizvodnjo enakih izdelkov kot prej v Jurklo\xc5\xa1tru (pivsko posodo, medicinsko steklo, gladko in bru\xc5\xa1eno steklo, kredno in kristalno steklo); istega leta je pri\xc4\x8dela obratovati tudi nova steklarna konkuren\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe v Zagorju. Zaradi odhajanja steklarjev je Heider bil \xc5\xbee leta 1870 prisiljen steklarno prodati; kupec je bil Karl Franc Burger, zet lastnika kemi\xc4\x8dne tovarne v Hrastniku. Nestalnost delavcev je bila razlog \xc5\xa1e za nekaj menjav lastni\xc5\xa1tva, dokler upravljanja dru\xc5\xbebe leta 1903 ni od vdove Viljema Abela prevzel Franc Wieltschnigg (Vil\xc4\x8dnik - po rodu iz Ziljske doline). Wieltschnigg je poslovanje zelo moderniziral in raz\xc5\xa1iril, prodajo pa razprostrl \xc5\xa1irom v tujino, tudi preko oceanov. Zaradi uspe\xc5\xa1nosti poslovanja so leta 1913 Hrastni\xc4\x8dani kupili tudi zagorsko steklarno._NEWLINE_V po prvi svetovni vojni nastali dr\xc5\xbeavi SHS so tovarno najprej pestile kadrovske te\xc5\xbeave (veliko steklarjev je bilo Nemcev in \xc4\x8cehov) in pomanjkanje surovin, po izgradnji ve\xc4\x8d tovarn v Srbiji in na Hrva\xc5\xa1kem pa tudi hiperprodukcija. Wieltschnigg je od\xc5\xa1el, vodenje pa so zopet prevzeli Abelovi nasledniki in v sklopu Zedinjenih tovarn stekla na dionice kupili ve\xc4\x8d tovarn po dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Leta 1945 so Steklarno Hrastnik nacionalizirali in leta 1946 ustanovili Slovenske steklarne Hrastnik in Roga\xc5\xa1ka Slatina; \xc5\xbee leta 1947 pa se je Steklarna Hrastnik osamosvojila. Do leta 1960 so ve\xc4\x8dino izdelkov proizvajali na podlagi kataloga iz leta 1939. Ena izmed novosti v tem \xc4\x8dasu je bila steklenica za novo pija\xc4\x8do Cockta. V pri\xc4\x8detku 1960.-ih so pri\xc4\x8deli modernizirati proizvodnjo, leta 1973 pa uvedli prvo popolnoma avtomatizirano linijo za proizvodnjo steklenic in gostinskih kozarcev. V letih 1971 in 1972 so pre\xc5\xa1li na taljenje z elektri\xc4\x8dno energijo. V 1980.-ih je tovarna pokrila 80% jugoslovanskih potreb po kozarcih v gostinstvu in gospodinjstvih in 90% potreb po drobni embala\xc5\xbei v farmacevtiki, kozmetiki in prehrani._NEWLINE_Po slovenski osamosvojitvi (pa tudi nekaj let prej z zapiranjem jugoslovanskih ju\xc5\xbenih trgov) ter zaradi po\xc5\xbeara v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du leta 1990 so se za steklarno za\xc4\x8deli te\xc5\xbeji \xc4\x8dasi. Program so razdelili na tri glavne sklope: program pogrnjena miza, program razsvetljavnih stekel in program drobna embala\xc5\xbea. V letih 1991-1996 so se preusmerili v vrhunske steklarske izdelke ter proizvodnjo prenovili. Razvijajo tudi lastne blagovne znamke._NEWLINE_Preko lastninskega preoblikovanja podjetja ter prehajanja dele\xc5\xbeev je podjetje leta 2010 pristalo v ve\xc4\x8dinski lasti Igorja Laha, podjetje pa od tega leta vodi Andrej Bo\xc5\xbei\xc4\x8d. Podjetje se v zadnjih letih s prenovo poslovanja navaja kot primer dobre prakse pri re\xc5\xa1evanju te\xc5\xbeav v poslovanju.'