b'\n_START_ARTICLE_\nAida (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nAida je velika opera v \xc5\xa1tirih dejanjih (sedmih slikah) italijanskega skladatelja Giuseppeja Verdija. Prva izvedba je bila 24. decembra 1871 v Kairu. Scenarij v prozi je po zgodbi arheologa Augusta Marietteja v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini napisal Camille du Locle, po njem je libreto v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini po skladateljevih zamislih spisal pesnik Antonio Ghislanzoni._NEWLINE_V nasprotju s splo\xc5\xa1nim mnenjem opera ni bila napisana niti za odprtje Sue\xc5\xa1kega kanala niti za odprtje kairske operne hi\xc5\xa1e (v tej so kot prvo delo izvedli Verdijevega Rigoletta). Egiptovski kediv Ismael Pa\xc5\xa1a je sicer za oba dogodka naro\xc4\x8dil operno delo v egiptovskem slogu. Verdija tak\xc5\xa1no vabilo ni niti najmanj zanimalo, pritegnila ga je sama zgodba opere._NEWLINE_Verdi je opero komponiral izredno hitro, Ghislanzoni mu je sproti po\xc5\xa1iljal verze. Celotno delo je bilo spisano v \xc5\xa1tirih mesecih, tj. konec novembra 1870._NEWLINE_Krstna izvedba v Egiptu se je z na\xc4\x8drtovanega januarja premaknila na december 1871, ker so kostumi in rekviziti zaradi nem\xc5\xa1ko-francoske vojne ostali v delavnicah v obleganem Parizu. Verdi je pogodbo, ki je predvidevala italijansko premiero opere v milanski Scali februarja istega spremenil tako, da so jo uprizorili \xc5\xa1ele 8. februarja 1872. Za razliko od krstne predstave je bil na tej navzo\xc4\x8d tudi skladatelj. Uspeh je bil ogromen - ob\xc4\x8dinstvo ga je pred zastor poklicalo kar dvaintridesetkrat, izro\xc4\x8dena mu je bila tudi palica iz slonovine, na kateri je bil iz rubinov izpisan naslov opere._NEWLINE_Najbolj znan glasbeni prizor iz opere je nedvomno kora\xc4\x8dnica iz finala drugega dejanja. V\xc5\xa1e\xc4\x8d je bila takoj tudi \xc5\xbee egiptovskemu kedivu, ki jo je hotel imeti za egip\xc4\x8dansko nacionalno himno. Verdi je zanjo dal narediti \xc5\xa1est dolgih trobent (danes te in\xc5\xa1tumente imenujejo Aida trobente, ki omogo\xc4\x8dajo neposredni prestop iz As-dura v H-dur). Melodijo ve\xc4\x8dkrat prepevajo navija\xc4\x8di na nogometnih tekmah._NEWLINE_Prva slovenska uprizoritev Aide je bila v De\xc5\xbeelnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Ljubljani \xc5\xbee 1. oktobra 1898. Dirigent predstave je bil Hilarion Beni\xc5\xa1ek, re\xc5\xbeiser pa Josip Nolli. Opera je bila nato na odru ljubljanske Opere uprizorjena \xc5\xa1e v naslednjih letih: 1905, 1923, 1925, 1935, 1941, 1944, 1958, 1967, 1991 in 2003.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba se dogaja v Egiptu v \xc4\x8dasu faraonov.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevska pala\xc4\x8da v Memfisu. Veliki sve\xc4\x8denik Ramfis v Izidinem templju razkrije ime glavnega poveljnika egip\xc4\x8danskih \xc4\x8det v boju proti Etiopcem. To postane Radames, saj si \xc5\xbeeli, da bi kot poveljnik faraonove vojske lahko hkrati po\xc5\xbeel slavo in ljubezen Aide, v katero je na skrivaj zaljubljen. V njega pa je zaljubljena tudi Amneris. Aida izve, da so Etiopci pod vodstvom njenega o\xc4\x8deta napadli Egipt, na \xc4\x8delu egiptovske vojske pa se proti o\xc4\x8detu bojuje Radames. Aida je razdvojena z ljubeznijo do o\xc4\x8deta in do Radamesa.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nAmneris pripravi v svojih prostorih slavje ob zmagi egiptovske vojske. Aidi pove, da je Radames v boju padel in ta se ji zaupa in razkrije svojo ljubezen do egiptovskega vojskovodje. Amneris to priznanje zelo prizadene in se ji sklene ma\xc5\xa1\xc4\x8devati._NEWLINE_Radames se zmagoslavno vrne. Faraon mu kot pla\xc4\x8dilo ponudi izpolnitev \xc5\xbeelje. Zajeti Etiopijci so zbrani pred faraonom, med njimi tudi kralj in princesa, \xc4\x8digar pravi identiteti Egip\xc4\x8danom \xc5\xa1e vedno nista razkriti. Medtem ko ujetniki prosijo usmiljenja, Egip\xc4\x8dani navijajo za njihovo usmrtitev. Aida in njen o\xc4\x8de ostaneta v ujetni\xc5\xa1tvu kot talca, preostale Etiopce pa izpustijo. Faraon imenuje Radamesa za svojega naslednika in zaro\xc4\x8denca svoje h\xc4\x8dere Amneris.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nV Izidinem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du ob Nilu Amonasro zahteva od Aide, naj od Radamesa izve, po kateri poti bo naslednjega dne \xc5\xa1la egiptovska vojska, sam pa prislu\xc5\xa1kuje njunemu pogovoru. Radames zagotovi Aidi, da bo ona tista, s katero se bo poro\xc4\x8dil, ona pa ga prepri\xc4\x8da naj z njo pobegne. Radames predlaga najvarnej\xc5\xa1o pot in spotoma razkrije lego egip\xc4\x8danske vojske. Ko to sli\xc5\xa1i, kralj pride iz skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da in razkrije svojo identiteto. Sedaj Radames spozna, da je postal izdajalec. Amonsaro in Aida ga sku\xc5\xa1ata prepri\xc4\x8dati, naj zbe\xc5\xbei z njima, vendar se pojavi Amneris, ki ga obto\xc5\xbei veleizdaje. Radames se preda.'