b'\n_START_ARTICLE_\nGottfried Benn\n_START_SECTION_\nZgodnje otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nGottfried Benn je bil rojen 2. maja 1886 kot drugi izmed sedmih otrok protestantskega pastorja Gustava Benna in nekdanje francoske vzgojiteljice Caroline Benn v vasi Mansfeld pri Pritzwalku v okro\xc5\xbeju Westprignitz. Ko je bil star \xc5\xa1est mesecev, se je dru\xc5\xbeina preselila v Sellin v Neumarku. Glede na zaslu\xc5\xbeek de\xc5\xbeelnega \xc5\xbeupnika so bili prisiljeni izbolj\xc5\xa1ati svoje ekonomske razmere z lastno manj\xc5\xa1o kmetijo. Svoje otro\xc5\xa1tvo je tematiziral v razli\xc4\x8dnih spisih, \xc4\x8drticah in pesmih v hrepene\xc4\x8dem tonu kot nezavedne sre\xc4\x8dne \xc4\x8dase._NEWLINE_Odlo\xc4\x8dilnega pomena za Bennovo socializacijo je bil njegov socialni polo\xc5\xbeaj. So\xc4\x8dasno je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal s kme\xc4\x8dkimi otroci kot tudi s sinovi vzhodno elbskega plemstva. Kljub privilegiranemu polo\xc5\xbeaju, ki ga je imel zaradi o\xc4\x8detove funkcije in izobrazbe, ni spadal k sloju sinov junkerjev. Bennov biograf Thilo Koch omenja posledice teh dejavnikov kot so Bennova nedokon\xc4\x8dana socializacija in izkoreninjenost ter te\xc5\xbeki ob\xc4\x8dutki zaradi rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, zaradi \xc4\x8desar se je tudi v poznej\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju spopadal z manjvrednostnim kompleksom.\n_START_SECTION_\nOdnos do star\xc5\xa1ev\n_START_PARAGRAPH_\nBennov odnos do o\xc4\x8deta je bil v otro\xc5\xa1tvu in mladosti zelo napet in poln obojestranske odtujenosti. O\xc4\x8de je bil zanj s svojim patriarhalnim, pietisti\xc4\x8dnim in tudi social-demokrati\xc4\x8dnim zna\xc4\x8dajem vedno trn v peti. Benn ga je s svojimi besedami opisal kot velikega gore\xc4\x8dne\xc5\xbea in fanatika. Pozneje je Benn dokon\xc4\x8dno odklonil versko prepri\xc4\x8danje. Do matere je bil veliko bolj naklonjen, kar se ka\xc5\xbee v njegovi pesmi Mati (nem. Mutter) ob njeni smrti leta 1912. Ko je njegova mati tedaj bolehala za rakom dojke, mu o\xc4\x8de zaradi verskih zadr\xc5\xbekov ni dovolil, da bi materi z morfijem laj\xc5\xa1al bole\xc4\x8dine, \xc4\x8deprav je bil takrat \xc5\xbee izku\xc5\xa1en zdravnik. To je vodilo do spora med njim in njegovim o\xc4\x8detom, zaradi \xc4\x8desar je Benn v nadaljnjih letih prekinil stike z njim.\n_START_SECTION_\nGimnazijsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nOd septebmra 1897 do septembra 1903 je obiskoval srednjo \xc5\xa1olo Friedrichs-Gymnasium v Frankfurtu (Oder). Pri ve\xc4\x8dini predmetov je imel povpre\xc4\x8dne ocene, razen pri latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in stari gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, kjer je bil precej uspe\xc5\xa1en. Pozneje se je to v njegovem pesni\xc5\xa1tvu zrcalilo skozi motive, ki jih je \xc4\x8drpal iz gr\xc5\xa1ke antike, njene mitologije in sveta bo\xc5\xbeanstev, kot sta na primer Orfejeva smrt in Ikar.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nPo maturi, septembra leta 1903, je Benn \xc5\xbeelel \xc4\x8dim prej za\xc4\x8deti s \xc5\xa1tudijem medicine, kar pa je bilo v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji njegovega o\xc4\x8deta. Temu se je ta \xc5\xa1tudij zdel predolg in predrag, Benna pa je videl kot svojega naslednika v \xc5\xbeupniji. Zato se je v zimskem semestru leta 1903/1904 Benn vpisal na \xc5\xa1tudij evangeli\xc4\x8danske teologije in filozofije v Marburgu. Po zimskem semestru leta 1904/1905 se je prepisal na \xc5\xa1tudij filologije na Univerzi cesarja Wilhelma v Berlinu. Za nobenega od izbranih \xc5\xa1tudijev ni pokazal resnega interesa. Posledi\xc4\x8dno je bil poleti leta 1905 z univerze izklju\xc4\x8den, domnevno zaradi lenobe. Po tem mu je o\xc4\x8de kon\xc4\x8dno pustil prosto pot pri izbiri \xc5\xa1tudijske smeri. Zaradi prevelikih stro\xc5\xa1kov je v po\xc5\xa1tev pri\xc5\xa1la le ena \xc5\xa1tudijska smer, in sicer voja\xc5\xa1ko zdravstveno izobra\xc5\xbeevanje za sanitetnega oficirja na Univerzi cesarja Wilhelma. Ta mu je omogo\xc4\x8dila skorajda brezpla\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje pod pogojem, da je za vsak \xc5\xa1tudijski semester moral eno leto opravljati poklic vojnega zdravnika. Od oktobra leta 1910 je bil pomo\xc5\xbeni zdravnik pri pehoti polka/regimenta 64 v Prenzlavu, od oktobra 1910 do novembra 1911 pa je hospitiral tudi kot pomo\xc5\xbeni zdravnik pri Karitasu; domnevno na psihiatriji. V tem \xc4\x8dasu je spisal \xc5\xa1tevilne medicinske \xc5\xa1tudije o vpra\xc5\xa1anjih iz podro\xc4\x8dja psihiatrije ter za eno od njih leta 1910 prejel prvo nagrado Berlinske medicinske fakultete. Z besedami Nika Grafenauerja se je Benn\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeivo zanimal za vpliv fiziolo\xc5\xa1kega ustroja telesa na du\xc5\xa1evno \xc5\xbeivljenje\xc2\xab. Oktobra 1911 je opravil medicinski dr\xc5\xbeavni izpit, strokovni izpit in leta 1912 z dizertacijo O pogostosti diabetesa mellitusa v vojski (Die H\xc3\xa4ufigkeit von Diabetes mellitus im Heer) napredoval do naziva doktorja medicine._NEWLINE_Med letoma 1910 in 1912 se je povezal s pesniki in novinarji ekspresionizma kot so bili Carl Einstein, Alfred Lichtenstein, Franz Pfemfert, Herwarth Walden ter Paul Zech. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu \xc5\xa1tudija je za\xc4\x8del objavljati svoja prva dela. To so bile \xc5\xa1tiri pesmi v letu 1910, tekst z naslovom Pogovor (nem. Gespr\xc3\xa4ch), ki je iz\xc5\xa1el istega leta v \xc4\x8dasopisu Der Grenzbote ter prozna besedila Pod skorjo velikih mo\xc5\xbeganov in Pisma z morja (nem. Unter der Gro\xc3\x9fhirnrinde. Briefe vom Meer) leta 1911. V obeh besedilih nastopata dva protagonista, ki v fiktivnih pogovorih diskutirata o nasprotujo\xc4\x8dih si parih, kot so razum in du\xc5\xa1a, zavedno in nezavedno ter o sestavnih modelih pesni\xc5\xa1tva. Po teh objavah je Benn kmalu postal znan in pozornost zbujajo\xc4\x8d avtor v literarnih krogih.\n_START_SECTION_\n1912 - 1914\n_START_PARAGRAPH_\nOd poletja leta 1912 je slu\xc5\xbeil kot zdravnik pri pionirskem bataljonu v berlinskem okro\xc5\xbeju Spandau. \xc5\xbde marca 1913 je zaradi zdravstvenih razlogov (zdrk ledvice) zapustil vojsko. Po tem se je zaposlil kot asistent patologije na kliniki Westend na Spandauer Dammu v berlinskem okro\xc5\xbeju Charlottenburg. Tam je po dokazano 197-ih opravljenih obdukcijah razvil svoj natan\xc4\x8den opisovalni stil, kot pri\xc4\x8dajo njegovi obdukcijski protokoli. Ob koncu leta 1913 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na vodilno mesto patologije ginekolo\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1nice Charlottenburg. Tudi to delovno mesto je na za\xc4\x8detku leta 1914 na\xc2\xa0\xc2\xbblastno \xc5\xbeeljo\xc2\xab\xc2\xa0zapustil. Njegove izku\xc5\xa1nje zdravni\xc5\xa1kega poklica pridejo do izraza v pesmih iz ciklusa Morgue. Ta njegova prva pesni\xc5\xa1ka zbirka je iz\xc5\xa1la leta 1912 pod naslovom Morgue in druge pesmi (nem. Morgue und andere Gedichte (1912)). Niko Grafenauer jo opisuje kot\xc2\xa0\xc2\xbbciklus sarkasti\xc4\x8dno rezkih in hkrati s tragi\xc4\x8dno vsebino napoljnjenih verzov\xc2\xab, za katere je zna\xc4\x8dilna\xc2\xa0\xc2\xbbgroba slikovitost z navidezno cini\xc4\x8dnim medicinskim \xc5\xbeargonom\xc2\xab. Zaradi Bennovega navidez neob\xc4\x8dutljivega in brutalnega sloga je zbirka kmalu postala \xc5\xa1kandal. Poleti leta 1912 je spoznal pesnico Else Lasker-Sch\xc3\xbcler, s katero se je zapletel v ljubezensko razmerje._NEWLINE_Leta 1914 je stopil v zakon z Edith Brosin, rojeno Osterloh. 8. septembra 1915 se jima je rodila h\xc4\x8derka Nele.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nVojna se mu je zdela dale\xc4\x8d in tuja. Svojo aktivnost in pozornost je usmerjal navznoter, k sebi in tu razvil stati\xc4\x8dno pojmovanje sveta in zgodovine, kar je temelj njegovega pasivnega zgodovinskega subjekta. Takoj ob za\xc4\x8detku vojne je bil vpoklican in sprva postavljen na Zahodno fronto v Feldlazarettnu. Potem je bil prisoten pri zavzetju Antwerpna in bil zato odlikovan z \xc5\xbeeleznim kri\xc5\xbecem drugega razreda za enega prvih sanitetnih oficirjev. Takoj zatem je bil v zaledju okupirane Belgije postavljen za zdravnika v bolni\xc5\xa1nici za prostitutke. Benn je pozneje to fazo svojega \xc5\xbeivljenja opisoval v skoraj oto\xc5\xbenem spominu kot \xc4\x8das socialnih in slu\xc5\xbebenih obveznosti svobodnega \xc5\xbeivljenja, ter tudi kot \xc4\x8das razosebljenja v izrednih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu se je Benn za kratek \xc4\x8das umetni\xc5\xa1ko vzpodbujal z jemanjem kokaina, kar se da sklepati tudi iz odlomkom njegovih spisov, kot je Arlesov vrt, II, 84 (nem. Der Garten von Arles, II, 84 ) in njegovih pesmi Kokain in O no\xc4\x8d (nem. O Nacht)._NEWLINE_Slu\xc5\xbebeno je moral biti prisoten pri ekskurzijah, zato je bil prisoten tudi pri usmrtitvi vohunstva obsojene britanske medicinske sestre Edith Cavell, in je kot uradni zdravnik potrdil njeno smrt. Po spominih Thee Sternheim je Benn ekskurzijo Cavellove ozna\xc4\x8dil kot\xc2\xa0\xc2\xbbzastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8do zdravnikovo stvarnost\xc2\xab, kot z vojno pogojeno nujo in normalnost. V \xc4\x8dasopisu Berliner Abendzeitung je kot pri\xc4\x8da opisal potek sojenja in usmrtitev. \xc4\x8ceprav je Cavellovo opisoval z empatijo, je takratno dogajanje ocenil kot neizbe\xc5\xbeno in zgodovinsko dosledno posledico takratnega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\n1917 - 1928\n_START_PARAGRAPH_\nPoznega poletja je bil Benn ve\xc4\x8d kot eno leto pred koncem vojne demobiliziran. Razlogi za to niso znani. Nato se je v Berlinu za nekaj tednov zaposlil kot zdravnik pomo\xc4\x8dnik za dermatologijo pri Karitasu, preden je odprl svojo lastno ordinacijo kot specialist za ko\xc5\xbene in spolne bolezni na Belle-Alliance-Stra\xc3\x9fe 12 (danes Mehringdamm 38), v kateri je tudi stanoval. Njegova \xc5\xbeena in h\xc4\x8derka sta sicer \xc5\xbeiveli v dru\xc5\xbeinskem stanovanju na Passauer Stra\xc3\x9fe 20. Sode\xc4\x8d po spominih njegove h\xc4\x8derke je bil o\xc4\x8de bolj ali manj odsoten. Potreboval je svojo neodvisnost za literarno ustvarjanje in za nemoteno iz\xc5\xbeivljanje spolnih dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8din. Ohranjena Bennova pisma iz tega obdobja nakazujejo na njegovo takratno ne preve\xc4\x8d dobro telesno in du\xc5\xa1evno po\xc4\x8dutje. Posledi\xc4\x8dno je k temu lahko prispeval nesre\xc4\x8den zakon, dolg\xc4\x8das vsakodnevnih poslovnih obveznosti ter splo\xc5\xa1na depresija. Tudi njegova zdravni\xc5\xa1ka praksa ni \xc5\xbeela posebnega/omembe vrednega uspeha._NEWLINE_Leta 1922 je umrla Edith Benn, njegova prva \xc5\xbeena, njuna h\xc4\x8derka pa je potem odra\xc5\xa1\xc4\x8dala pri danski operni pevki Ellen Overgaard. V dvajsetih letih so nastale nove pesmi, kot tudi eseji Moderni jaz (nem. Das moderne Ich (1920)) in prozni tekst Poslednji jaz (nem. Das letzte Ich). Radikalno avantgardisti\xc4\x8dno besedi\xc5\xa1\xc4\x8de njegovih prvih pesnitev se je omeh\xc4\x8dalo proti koncu dvajsetih, ter pridobilo na mehkej\xc5\xa1em tonu v skladu s tradicijo. Omembe vredna sta tudi eseja Genij in zdravje ter Problemi genija (1930) v katerih Benn zastopa tezo, da je genij bolezen, ki je v svojem bistvu tragi\xc4\x8dna in odre\xc5\xa1ilna.\n_START_SECTION_\nOd 1932 do 1945\n_START_PARAGRAPH_\nBenn ni bil nikoli aktiven v katerem od takrat zelo priljubljenih literarno-svetovno-nazorskih krogih kot je na primer tako imenovani George-krog (nem. George-Kreis), poimenovan po nem\xc5\xa1kem pesniku Stefanu Georgu ali \xc4\x8dlan katere koli od \xc5\xa1tevilnih reakcionarnih politi\xc4\x8dnih skupin po letu 1918._NEWLINE_V dvajsetih letih ga je sprva za\xc4\x8del privla\xc4\x8diti italijanski fa\xc5\xa1izem kot je na primer upodobljen skozi umetni\xc5\xa1ki program futurista Marinettija. Razvidna je tudi Bennova dolo\xc4\x8dena duhovna bli\xc5\xbeina temam in predstavam mislecev konzervativne revolucije._NEWLINE_V svojem radijskem govoru Nova dr\xc5\xbeava in intelektualci (nem. Der neue Staat und die Intellektuellen (1933)) je 24. aprila 1933 po Berlinskem radiu\xc2\xa0\xc2\xbbrazglasil konec internacionalizma in liberalizma\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\xa6\xc2\xa0\xc2\xbbin pozdravil nacionalne socialiste kot nov biolo\xc5\xa1ki tip neke heroi\xc4\x8dne mlade generacije prihodnosti\xc2\xab. 29. aprila 1933 je podpisal Zaprisego najzvestej\xc5\xa1ih privr\xc5\xbeencev Adolfa Hitlerja (nem. Das Gel\xc3\xb6bnis treuester Gefolgschaft f\xc3\xbcr Adolf Hitler), ki je bila natisnjena 26. oktobra leta 1933._NEWLINE_Samovolja in nepravi\xc4\x8dnost bojkota Judov, posebej v zvezi s petimi zdravniki, ki so prakticirali v njegovi hi\xc5\xa1i, sta pri njem \xc5\xbee leta 1933 za\xc4\x8deli zbujati dvome o novi dr\xc5\xbeavi. Bennove objave po letu 1934 zato mo\xc4\x8dneje odklanjajo in kritizirajo NS-re\xc5\xbeim. Odgovor na vpra\xc5\xa1anje, zakaj se je javno postavil za stranko nacionalsocialisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave, je danes po nekaterih navedbah pojasnjen kot\xc2\xa0\xc2\xbbnesporazum\xc2\xab\xc2\xa0(\xe2\x80\x9eMissverst\xc3\xa4ndnis\xe2\x80\x9c (DER SPIEGEL 14/1950)). Na to razlago napeljuje tudi Benn sam v svoji povojni avtobiografiji Dvojno \xc5\xbeivljenje (nem. Doppelleben)._NEWLINE_V svojem Odgovoru literarni emigraciji (nem. Antwort an die literarischen Emigranten) javno in v masovnih medijih (\xc4\x8dasopisi in radio) reagira tudi na privatne o\xc4\x8ditke Klausa Manna ter upravi\xc4\x8duje svoj obstanek v nacionalsocialisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji od leta 1933. Po septembru 1933 ni smel objaviti nobene svoje pesmi in njegovo dovoljenje za delo zdravnika pa je bilo ogro\xc5\xbeeno, od maja 1934 pa je dobil \xc5\xa1e prepoved predavanja prek radia. Kmalu, \xc5\xa1e istega leta, so ga napadli razli\xc4\x8dni nacionalisti\xc4\x8dni organi, kot na primer \xc4\x8dasopis Schwarzen Korps B\xc3\xb6rriesa von M\xc3\xbcnchhausna (in drugih), ki so ga zaradi njegovega imena, ki naj bi napeljevalo na judovskega\xc2\xa0\xc2\xbbBena\xc2\xab, posku\xc5\xa1ali ozna\xc4\x8diti za Juda in ga s tem o\xc4\x8drniti. Na M\xc3\xbcnchhausnova pripisovanja je Benn reagiral s poudarjanjem svojega porekla nem\xc5\xa1kega \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da v spisu \xc5\xbdivljenjska pot nekega intelektualca (nem. Lebensweg eines Intellektualisten (1934)). Te genealo\xc5\xa1ke izpeljave mu nazadnje niso koristile. Leta 1935 se je razo\xc4\x8daran umaknil iz literarnega in politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Leta 1938 se je poro\xc4\x8dil s svojo tajnico Herto von Wedemeyer._NEWLINE_Od leta 1938 je pisal precej osebna javna pisma, zaradi katerih bi lahko, po mnenju Petra J. Brennerja, z lahkoto pristal v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du. Leta 1938 je dobil prepoved pisanja._NEWLINE_Leta 1945 se je vrnil v Berlin in spet za\xc4\x8del delati kot zdravnik v svoji lastni ordinaciji. 2. julija si je njegova \xc5\xbeena Herta iz strahu pred posilstvom in umorom vojakov Rde\xc4\x8de armade s ciankalijem vzela \xc5\xbeivljenje.'