b'\n_START_ARTICLE_\nEdward Emerson Barnard\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBarnard je izhajal iz zelo revne dru\xc5\xbeine in se je le malo \xc5\xa1olal. Postal je najbolj\xc5\xa1i opazovalec svojega \xc4\x8dasa, \xc4\x8deprav je bil brez formalne astronomske izobrazbe. Z devetimi leti je za\xc4\x8del delati kot pomo\xc4\x8dnik pri fotografu. Astronomija ga je vedno zelo zanimala in kot najstniku se mu je posre\xc4\x8dilo, da se je zaposlil na nekem observatoriju._NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je in \xc5\xbeivel v veliki denarni stiski. Problem je re\xc5\xa1il zelo prefinjeno. Bogat ameri\xc5\xa1ki podjetnik H. H. Warner iz Rochestra je ponudil denarno nagrado 200 dolarjev (to je bila okoli leta 1880 \xc4\x8dedna vsota) vsakemu Ameri\xc4\x8danu, ki bo odkril nov komet. Oboro\xc5\xbeen z majhnim daljnogledom je Barnard za\xc4\x8del z iskanjem. Odkril je komet, za katerega je dobil nagrado in potem \xc5\xa1e enega in \xc5\xa1e enega ... Kadarkoli je bil v denarni stiski, ga je re\xc5\xa1il nov komet. Neko\xc4\x8d je izjavil, da je z denarjem od novoodkritih kometov odpla\xc4\x8dal hipoteko na hi\xc5\xa1o, ki si jo je zgradil v Nashvillu, hi\xc5\xa1o, ki je dobila ime Hi\xc5\xa1a kometov. Skupno jih je odkril 16._NEWLINE_Diplomiral je leta 1887 na Univerzi Vanderbilt v Nashvillu. Tega leta je od\xc5\xa1el na Observatorij Lick, kjer je ostal do leta 1895. Leta 1890 je pri iskanju kanalov na Marsu z 910 mm refraktorjem odkril temne okrogle lise na planetovem povr\xc5\xa1ju, ki jih je kasneje leta 1915 njegov prijatelj Mellish opisal kot kraterje. Nobeden od njiju pa si tega ni upal objaviti. \xc5\xa0ele pol stoletja kasneje leta 1965 je kraterje na Marsu odkrila ameri\xc5\xa1ka medplanetarna vesoljska sonda Mariner 4._NEWLINE_Leta 1892 je z istim daljnogledom odkril mali, Jupitrov 5. satelit Amaltejo. Bil je znan po izredno ostrem vidu in leta 1895 se je pridru\xc5\xbeil astronomom na Observatoriju Yerkes v Williams Bayu v Wisconsinu, kjer je ostal vse do svoje smrti. Tu je lahko za svoja opazovanja uporabljal takrat najve\xc4\x8dji daljnogled na svetu 1020\xc2\xa0mm refraktor. Poleg opazovanja planetov je posve\xc4\x8dal pozornost krajevni Galaksiji in temnim meglicam v njej. Ta temna podro\xc4\x8dja imajo isto sestavo kot svetle meglice, npr. Orionova meglica, le da jih ne osvetljujejo bli\xc5\xbenje vro\xc4\x8de zvezde. Opazi se jih le, kadar zakrivajo svetlobo zvezd, ki le\xc5\xbeijo za njimi. Najbolj znana temna meglica je Vre\xc4\x8da oglja v Ju\xc5\xbenem kri\xc5\xbeu. Barnard je pravilno pojasnil njihovo naravo._NEWLINE_Leta 1916 je izmeril lastno gibanje \xc5\xa1ibke rde\xc4\x8de zvezdice svetle le 10,3\xe1\xb5\x90 v Ka\xc4\x8denoscu in odkril, da potrebuje 180 let, da se na nebu premakne za razdaljo, enako Luninemu premeru ali z najve\xc4\x8djim znanim lastnim gibanjem 10"/leto. Barnardova zvezda, ki se danes imenuje po njem, je ena nam najbli\xc5\xbejih zvezd, takoj za trojico \xce\xb1 Kentavra. Od Sonca je oddaljena le slabih 6 svetlobnih let. Astronomi so v njenem gibanju odkrili nepravilnosti, zato predvidevajo, da ima vsaj dva planeta pribli\xc5\xbeno take velikosti, kot je Jupiter._NEWLINE_Barnard je razvil astronomsko fotografijo. Delal je vse do svoje smrti. Bil je o\xc4\x8darljiv \xc4\x8dlovek, zelo skromen in z odli\xc4\x8dnim smislom za humor. Nek ameri\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis je objavil zgodbo, da je Barnard izumil poseben daljnogled, ki sam odkriva komete in z zvonjenjem zvon\xc4\x8dka opozori Barnarda, ko ujame kak\xc5\xa1nega v zorno polje. \xc5\xa0e leta po tem so ga ljudje spra\xc5\xa1evali o tem neverjetnem in\xc5\xa1trumentu. Nikoli ni mogel odkriti, kdo je bil \xc5\xa1aljivec, ki je napisal zgodbo, a je mo\xc4\x8dno sumil tedanjega predstojnika Observatorija Yerkes Keelerja.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je leta 1897 podelila zlato medaljo, leta 1917 pa je prejel medaljo Bruceove.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (Barnard) in na Marsu (Barnard), kakor tudi Barnardova pokrajina na Ganimedu in asteroid glavnega pasu 819 Barnardiana.'