b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Jakoba, Poto\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGreben Poto\xc5\xa1ke gore, na katerem stoji cerkev, je poznoanti\xc4\x8dno arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de. Med 5. in 7. stoletjem je bila tu vi\xc5\xa1inska naselbina; po odhodu Rimljanov so si v njej prebivalci doline uredili varno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Cerkev se v listinah prvi\xc4\x8d omenja leta 1415, ko jo je posvetil namestnik oglejskega patriarha \xc5\xa1kof Eberhard. Vendar romanska izvedba cerkvene ladje ka\xc5\xbee, da je cerkev mnogo starej\xc5\xa1a. Stene nimajo podzidka in so zidane iz lomljenca, vogali pa so zlo\xc5\xbeeni iz lehnjaka. V ju\xc5\xbeni steni ladje je komaj 30 cm pod njenim vrhom ohranjen polkro\xc5\xbeni vrh romanskega okenca (pu\xc5\xa1\xc4\x8den kot viden na vrhu ostankov freske). Po njegovi legi sode\xc4\x8d je moralo biti vsaj \xc5\xa1e eno tak\xc5\xa1no okence tudi v zahodnem delu te stene, severna stena pa je bila, kakor navadno, zaradi klimatskih razlogov brez oken._NEWLINE_Cerkev je bila nekaj \xc4\x8dasa v zelo slabem stanju, saj je ljubljanski \xc5\xa1kofijski vizitator leta 1631 zahteval, naj razpokano sveti\xc5\xa1\xc4\x8de podro in ga zamenjajo z novim (novum extrui chorum). Toda vizitacijsko poro\xc4\x8dilo s 23. junija 1654 opisuje enako slabo stanje. Zapisnik navaja tudi mere stavbe, iz katerih se vidi, da je imela cerkev tedaj romansko polkro\xc5\xbeno apsido. Kasneje so jo nadomestili z ve\xc4\x8djim poznogotskim tristrano sklenjenim prezbiterijem, na zahodu pa so cerkvi dogradili baro\xc4\x8dni zvonik, katerega pritli\xc4\x8dje slu\xc5\xbei kot vhodna lopa._NEWLINE_Tudi notranjost cerkvene ladje je romanska. Ladja je pokrita je z ravnim ometanim stropom. Ozka polkro\xc5\xbena slavolo\xc4\x8dna odprtina je \xc5\xa1e ostanek polkro\xc5\xbene romanske apside. Severna stena ladje je poslikana s slabo ohranjeno fresko poklona sv. Treh kraljev, ki se kon\xc4\x8duje na severnem delu slavolo\xc4\x8dne stene; freska na ju\xc5\xbenem delu slavolo\xc4\x8dne stene prikazuje stoje\xc4\x8do postavo svetnika. Ju\xc5\xbena stena ladje ni bila poslikana. Izrazito gotska bordura z geometri\xc4\x8dnim vzorcem opredeljuje slikarijo gotovo \xc5\xa1e v  15. stoletje. Slikar je poznan kot Mojster sv. Jakoba iz Ribnega._NEWLINE_Na zunanji ju\xc5\xbeni fasadi je \xc5\xa1e viden ostanek freske sv. Kri\xc5\xa1tofa, sv. Jakoba in kri\xc5\xbeanja iz prve polovice 15. stoletja. _NEWLINE_Sedanji glavni oltar sv. Jakoba starej\xc5\xa1ega, apostola, je leta 1886 izdelal podobar Valentin \xc5\xa0ubic. Novembra 1978 je bila cerkev ob po\xc5\xbearu delno po\xc5\xa1kodovana; obnovile so jo pridne roke iz soseske.'