b"\n_START_ARTICLE_\nPolis\n_START_PARAGRAPH_\nPolis (\xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82) je naziv za mestno dr\xc5\xbeavo v \xc4\x8dasu stare Gr\xc4\x8dije. Zna\xc4\x8dilno je, da je poleg mesta obsegala tudi pode\xc5\xbeelje. Imele so okoli 10.000 prebivalcev in merile do 100 km\xc2\xb2 (izjema sta Atene (2550 km\xc2\xb2) in \xc5\xa0parta(8440 km\xc2\xb2)). Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de polisa je bil trg ali agora (\xe1\xbc\x80\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x81\xce\xac). Prvi polisi so nastajali v 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v Mali Aziji. Lahko so nastali z zdru\xc5\xbeevanjem ve\xc4\x8d vasi ali pa ob vzpetinah. Najpomembnej\xc5\xa1i polisi so bili: Atene, Sparta, anti\xc4\x8dni Korint, Tebe, Argos in Milet.\n_START_SECTION_\nRazvoj polisa\n_START_PARAGRAPH_\nPreprosto prebivalstvo Helade se je pre\xc5\xbeivljalo s pastirstvom, poljedelstvom in ribolovom in je bilo razpr\xc5\xa1eno po hribih, ravninah in ob obalah, \xc5\xbeivelo je v ko\xc4\x8dah in vaseh (demoi). Politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje vsake dr\xc5\xbeavice je teklo v utrjeni kraljevi pala\xc4\x8di, ki jo je obdajala skupina poslopij za vojake, dvorjanike in obrtnike. Ko so plemi\xc5\xa1ke rodbine uni\xc4\x8dile kralja, so razdejale tudi njegovo pala\xc4\x8do, kar je ostalo, so spremenili v tempelj. Vendar je stavba ostala zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de v primeru nevarnosti. Kraj se je tako postopoma razvil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de tuje in doma\xc4\x8de trgovine, postal je prostor za slu\xc5\xbebe javne uprave, skup\xc5\xa1\xc4\x8dine in sodi\xc5\xa1\xc4\x8da ter za skupne kulte, ki so bili v \xc4\x8dasteh. Nova naselja so postajala prava mesta, podobna tistim, ki so jih Grki spoznavali v Anatoliji. \xc4\x8ceprav je bilo prebivalstvo lahko \xc5\xa1e vedno \xc5\xa1ir\xc5\xa1e razkropljeno, je polis postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de politi\xc4\x8dnega, upravnega, pravosodnega in verskega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Ker je \xc5\xbeivelo v polisu toliko ljudi, ker se je tu zbiralo toliko denarja in ker je bil tako dobro organiziran, je postal jedro, okoli katerega se je zdru\xc5\xbeila vsa de\xc5\xbeela. Manj\xc5\xa1e mestne dr\xc5\xbeavice v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini je tako mesto sporazumno ali z osvojitvijo politi\xc4\x8dno absorbiralo ali pa je njihovo prebivalstvo kar preselilo v ve\xc4\x8dje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de (sinecizem).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc5\xa1\xc4\x8dina pozna dve besedi za mesto: \xe1\xbc\xa1 \xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82 in \xcf\x84\xe1\xbd\xb8 \xe1\xbc\x84\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x85. \xe1\xbc\x8c\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x85 pomeni mesto v nasprotju z de\xc5\xbeelo ali tudi s [pristani\xc5\xa1\xc4\x8de|pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem]], skratka mesto kot kompleks zgradb, \xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82 pa je pomembnej\xc5\xa1a in precej pogostej\xc5\xa1a beseda. Ozna\xc4\x8duje mesto kot politi\xc4\x8dno skupnost, torej mestno dr\xc5\xbeavo z lastnimi zakoni in neomejeno samoupravo. Nosilci tak\xc5\xa1ne polis so bili odrasli mo\xc5\xbeje oziroma \xe2\x80\x93 kot pi\xc5\xa1e Tukidid \xe2\x80\x93 \xe1\xbc\x84\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xce\xb5\xcf\x82 \xce\xb3\xe1\xbd\xb0\xcf\x81 \xcf\x80\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82. Zato so se imenovali \xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xe1\xbf\x96\xcf\x84\xce\xb1\xce\xb9, torej me\xc5\xa1\xc4\x8dani in ne samo nevtralno prebivalci. Bilo jih je razmeroma malo. \xc5\xbdenske, su\xc5\xbenji, tujci in tudi Grki, ki so se priselili iz drugih mest, tako imenovani meteki, niso bili me\xc5\xa1\xc4\x8dani, ker niso imeli nikakr\xc5\xa1nih ali pa vsaj ne popolnih dr\xc5\xbeavljanskih pravic, zato so bili izklju\xc4\x8deni iz javnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Zasnovo in videz gr\xc5\xa1kega mesta je bolj ali manj mogo\xc4\x8de razumeti kot odsev dru\xc5\xbebe v polis in njenih ustanov. Seveda so bila mesta tudi v Gr\xc4\x8diji zelo razli\xc4\x8dna. Kak\xc5\xa1no mestece, prepleteno s strmimi stopni\xc4\x8dastimi uli\xc4\x8dicami in skrito pod akropolo, ki je \xc4\x8depela na pobo\xc4\x8dju, je ponujalo druga\xc4\x8dno sliko kakor ravninsko mesto, ki se je la\xc5\xbee \xc5\xa1irilo; druga\xc4\x8dno pa je bilo spet obmorsko mesto z navadno velikimi pristani\xc5\xa1kimi zgradbami. Na splo\xc5\xa1no pa so bila gr\xc5\xa1ka mesta manj\xc5\xa1a od naselij, ki jim danes re\xc4\x8demo 'mesto'. Mnoge polis niso \xc5\xa1tele ve\xc4\x8d kot 5000 prebivalcev, le najve\xc4\x8dja mesta, na primer Atene in Sirakuze, so presegle \xc5\xa1tevilo 20000 prebivalcev. Celo Korint, ki je bil v dobi svojega razcveta najbolj obljudeno gr\xc5\xa1ko mesto, ni premogel ve\xc4\x8d kot 10000 me\xc5\xa1\xc4\x8danov, kar bi ustrezalo celotnemu \xc5\xa1tevilu pribli\xc5\xbeno 40000 do 50000 prebivalcev._NEWLINE_Za Grke je bila javnost pomembna; tam so se sestajali, premlevali vsakodnevne dogodke, se pogajali o kup\xc4\x8dijah in se zabavali. Agora je shajali\xc5\xa1\xc4\x8de, tja so se stekale skoraj vse mestne ulice v polis. Tu je najmo\xc4\x8dneje plalo \xc5\xbeivljenje, bila je hkrati tudi politi\xc4\x8dno in (vsaj praviloma) versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Tu je bil sede\xc5\xbe najvi\xc5\xa1jih mestnih uradnikov, tu je bil \xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xb5\xcf\x85\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, kjer je zasedal mestni svet (\xce\xb2\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbb\xce\xae); tu se je sestajala (zlasti v zgodnej\xc5\xa1em obdobju) ljudska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8de ni bilo treba zaradi premajhnega prostora iti v gledali\xc5\xa1\xc4\x8de ali kam drugam. Tudi glavno mesto sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je po navadi stalo na agora ali \xc4\x8disto blizu nje, kajti politi\xc4\x8dno in versko \xc5\xbeivljenje sta bili mo\xc4\x8dno prepleteni. Verska praznovanja, \xc5\xbertvovanja, procesije, gledali\xc5\xa1ke predstave, glasbena in \xc5\xa1portna tekmovanja - za vse to je bila primerna agora. Bila je torej veliko ve\xc4\x8d kot samo to, kar si danes predstavljamo kot 'tr\xc5\xbenica'. Trgovalo in kupovalo se je bolj v trgovinicah, na trgovskih sejmih ali pri izdelovalcih. Ko so v helenisti\xc4\x8dnem obdobju za\xc4\x8deli graditi velike pravokotne tr\xc5\xbene prostore in jih s stebri\xc5\xa1\xc4\x8di lo\xc4\x8devati od zara\xc5\xa1\xc4\x8denega mestnega ustroja, je tudi agora prenehala biti simbol avtonomne polis._NEWLINE_Po dva ali ve\xc4\x8d polisov, ki so mejili drug na drugega, se ni vedno vojskovalo med seboj. Pogosto so se zdru\xc5\xbeili v zvezne dr\xc5\xbeave, ki so si vzele za zgled nekdanje verske federacije.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nTa dr\xc5\xbeavljanska organizacija je bila glavna ovira za nastanek ve\xc4\x8djih politi\xc4\x8dnih enot v gr\xc5\xa1kem svetu. Zakaj razen v primerih, ko se je vsa pokrajina prostovoljno zdru\xc5\xbeila v en sam polis, je pomenila raz\xc5\xa1iritev oblasti enega mesta nasilen konec suverenosti drugega mesta._NEWLINE_Polis je tako pravna ureditev dr\xc5\xbeave, ki je za razliko od asirske dr\xc5\xbeave, ki je velika, po zunanjih zna\xc4\x8dilnostih omejena. Od velike dr\xc5\xbeave se razlikuje po ureditvi in pravnemu re\xc5\xbeimu vladanih. Skupno obema pa je temeljna bo\xc5\xbeja ideja. V Asiriji je bil to dr\xc5\xbeavni bog Asur, v gr\xc5\xa1kih polisih ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo lokalnih bogov."