b"\n_START_ARTICLE_\nHans Steinacher\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSteinacher je odrastel v evangeli\xc4\x8danski nem\xc5\xa1ko-koro\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini v Plajberku pri Beljaku (nem\xc5\xa1ko Bad Bleiberg). Okolica, v kateri je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal, je bila tradicionalno velikonem\xc5\xa1ko usmerjena in Steinacher se je v njej kmalu navzel pangermanskih idej, ki so \xc5\xbeelele odpraviti ve\xc4\x8dnarodno Avstro-Ogrsko in jo nadomestiti z eno-nacionalno, izklju\xc4\x8dno nem\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo, ki bi zavzemala najve\xc4\x8dje mo\xc5\xbeno ozemlje v Srednji Evropi. Kot mladeni\xc4\x8d je prejel \xc5\xa1tipendijo za obisk leta 1867 ustanovljenega nem\xc5\xa1kega evangeli\xc4\x8danskega u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da v dana\xc5\xa1nji Bielsko-Biali v \xc5\xa0leziji. Tam se je prvi\xc4\x8d seznanil z nekaterimi ekskluzivisti\xc4\x8dnimi nem\xc5\xa1kimi svetovnimi nazori. Postal je \xc4\x8dlan v Avstro-Ogrski prepovedanega nem\xc5\xa1kega nacionalnega fantovskega zdru\xc5\xbeenja Gothia,  , ki je bilo usmerjeno izrazito antisemitsko in protikatoli\xc5\xa1ko in katerega geslo je bilo \xe2\x80\x9eBrez Jude in brez Rima bo zgrajen Germanijin prestol \xe2\x80\x9c (Ohne Juda, ohne Rom, wird gebaut Germanias Thron) . Po lastnih besedah je takrat pri\xc5\xa1el do \xe2\x80\x9espoznanja o edinstvenosti nem\xc5\xa1kega ljudstva v primerjavi z drugimi narodi\xe2\x80\x9c, ki je tudi v njemu samem vzbudilo \xe2\x80\x9enezmotljiv ob\xc4\x8dutek o nadmo\xc4\x8di Nemca\xe2\x80\x9c  in ga razvilo v \xe2\x80\x9ezvestega in na \xc5\xbertve pripravljenega patriota svoje nem\xc5\xa1kega ljudstva\xe2\x80\x9c. Tako utemeljen v velikonem\xc5\xa1ki ideologiji je u\xc4\x8ditelj Steinacher sprejel svojo prvo slu\xc5\xbebo na Ju\xc5\xbenem Tirolskem, kjer je nemudoma za\xc4\x8del delovati proti \xe2\x80\x9egroze\xc4\x8di lahonizaciji\xe2\x80\x9c. Ljudski boj za nem\xc5\xa1tvo je zanj pomenil \xe2\x80\x9eobrambo pred 'uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dim' delovanjem Slovanov in Romanov\xe2\x80\x9c._NEWLINE_Leta 1914, ob za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne, se je Steinacher javil kot prostovoljec v vojsko Avstro-Ogrske monarhije, do leta 1917 napredoval v nadporo\xc4\x8dnika in prejel tudi odlikovanje za hrabrost. Po koncu vojne se je popolnoma posvetil Koro\xc5\xa1ki, od katere se je \xc5\xbeelel odcepiti njen ju\xc5\xbeni, s Koro\xc5\xa1kimi Slovenci naseljeni del. Na njegovo pobudo so bile takrat na Koro\xc5\xa1kem vzpostavljene nekatere klju\xc4\x8dne organizacije nem\xc5\xa1ko-nacionalnih krogov, ki so z vsiljenimi oboro\xc5\xbeenimi spopadi osvoboditev Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke zavlekli ravno dovolj dolgo, da so antantni zavezniki za obmo\xc4\x8dje razpisali plebiscit, ki ga je nato Avstrija ob veliki pristranskosti mednarodne komisije in mnogih nepravilnostih tudi dobila.  Po dobljenem plebiscitu so nem\xc5\xa1ko-nacionalni krogi na Koro\xc5\xa1kem za\xc4\x8deli Steinacherja slaviti kot enega od \xe2\x80\x9evodilnih borcev za svobodo Koro\xc5\xa1ke\xe2\x80\x9c , kakor tudi kot \xe2\x80\x9eduhovni motor\xe2\x80\x9c obrambe domovine.  Za uspe\xc5\xa1no pripravo in dobro izvedbo plebiscita si je Steinacher med nem\xc5\xa1ko-nacionalnimi Koro\xc5\xa1ci prislu\xc5\xbeil celo sloves \xe2\x80\x9evelikega sina Koro\xc5\xa1ke\xe2\x80\x9c, \xc4\x8deprav je iz njegovih lastnih izjav o\xc4\x8ditno, da je \xc5\xa1lo pri tem boju veliko manj za samo Koro\xc5\xa1ko, veliko ve\xc4\x8d pa za nem\xc5\xa1tvo, ki je bilo njegov edini resni\xc4\x8dni cilj\xc2\xa0:_NEWLINE_\xe2\x80\x9cVedno sem s popolno jasnostjo razumel, da se plebiscitni boj na Koro\xc5\xa1kem nikoli ni vodil za priklju\xc4\x8ditev obmo\xc4\x8dja k Avstriji, temve\xc4\x8d s ciljem zagotovitve velikonem\xc5\xa1ke prihodnosti.\xe2\x80\x9c _NEWLINE_Po koro\xc5\xa1kem plebiscitu se je Steinacher nemudoma anga\xc5\xbeiral \xc5\xa1e v celi vrsti podobnih obmejnih sporov, kjer je \xc5\xa1lo za \xe2\x80\x93 po njegovem mnenju \xe2\x80\x93 meje bodo\xc4\x8de Velike Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Poleg svojih obmejnih aktivnosti se je Steinacher leta 1922 vpisal \xc5\xa1e na Univerzo v Frankfurtu in po samo \xc5\xa1estih semestrih leta 1925 doktoriral iz dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kih in gospodarskih znanosti. Za kratek \xc4\x8das je prevzel vodenje ponem\xc4\x8devalne \xc5\xa1olske ustanove Deutscher Schulverein \xe2\x80\x9eS\xc3\xbcdmark\xe2\x80\x9c , nato pa do leta 1930 deloval v Frankfurtu kot referent za mejna podro\xc4\x8dja v takratnem pruskem notranjem ministrstvu, kot gospodarski svetovalec za nem\xc5\xa1ke narodne skupnosti v inozemstvu, kot kontaktna oseba pri avstrijskem gibanju za Anschluss , poleg tega pa je opravljal tudi poluradno funkcijo v ustanovi, ki je volksdeutscherjem v inozemstvu ponujala finan\xc4\x8dno in propagandisti\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d.  Aprila 1933 je postal vodja Ljudske zveze za nem\xc5\xa1tvo v inozemstvu (Volksbund f\xc3\xbcr das Deutschtum in Ausland, oziroma VDA). Le en mesec po prevzemu vodenja organizacije, maja 1933, je Steinacher v delovanje VDA vpeljal rasne principe, po katerih so lahko postali \xc4\x8dlani organizacije le \xe2\x80\x9eizvorni Nemci \xe2\x80\x9c (Deutschst\xc3\xa4mmigen)\xc2\xa0; istega leta je razglasil Hitlerjanski nacisti\xc4\x8dni pozdrav z dvignjeno desnico za uradni pozdrav organizacije VDA._NEWLINE_Na Koro\xc5\xa1kem je Steinacher vlo\xc5\xbeil \xc5\xa1e posebne napore, da bi ves tamkaj\xc5\xa1nji nem\xc5\xa1ko-nacionalni tabor, vklju\xc4\x8dno s politi\xc4\x8dnimi strankami in ljudskimi zdru\xc5\xbeenji, pripeljal na linijo avstrijske nacisti\xc4\x8dne politike, ki je videla Avstrijo v prihodnosti le kot del velikonem\xc5\xa1kega rajha, in si zagotovil njegovo absolutno podporo. Avstrija po njegovem mnenju dolgoro\xc4\x8dno ni bila \xc5\xbeivljenjsko sposobna in se je morala za vsako ceno priklju\xc4\x8diti Veliki Nem\xc4\x8diji. \xe2\x80\x9eEnotnost v nem\xc5\xa1kem ljudstvu je na\xc5\xa1a usmeritev za prihodnost.\xe2\x80\x9c Kmalu so bili mnogi nacisti mnenja, da bi moral Steinacher prevzeti vodenje celotne frakcije NSDAP v Avstriji.\n_START_SECTION_\nNovi za\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju slabo izvedene povojne denacifikacije na Koro\xc5\xa1kem, v \xc4\x8dasu prito\xc5\xbeb, obsodb in kontroverznosti , vendar tudi v obdobju, ko so se tako imenovani biv\xc5\xa1i spretno infiltrirali v skoraj vse demokrati\xc4\x8dne avstrijske politi\xc4\x8dne stranke, se je v politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje vrnil tudi Steinacher. Klju\xc4\x8dna pri tem je bila ustanovitev koro\xc5\xa1ke de\xc5\xbeelne Zveze neodvisnih (Verband der Unabh\xc3\xa4ngigen), predhodnice kasnej\xc5\xa1ih svobodnjakov (FP\xc3\x96 in FPK) , ki je politi\xc4\x8dno rehabilitirala mnoge biv\xc5\xa1e naciste in jim ponovno odprla vrata v avstrijsko dr\xc5\xbeavno in de\xc5\xbeelno politiko, predstavljala pa naj bi nekak\xc5\xa1no tretjo pot med rde\xc4\x8do (SP\xc3\x96) in \xc4\x8drno (\xc3\x96VP) tradicionalno politiko. Sam Steinacher se je v tem ozra\xc4\x8dju sicer pribli\xc5\xbeal konservativni \xc3\x96VP, ki ga je \xc5\xbeelela v svojih vrstah, da bi jim pomagal v stranko pridobiti \xc4\x8dlane Zveze domovini zvestih ju\xc5\xbenih Koro\xc5\xa1cev (Bund heimattreuer S\xc3\xbcdk\xc3\xa4rntner). Paradoks je, da so bili \xc4\x8dlani te zveze v veliki ve\xc4\x8dini ju\xc5\xbenokoro\xc5\xa1ki Slovenci, ki pa so sami sebe dojemali za Vindi\xc5\xa1arje , se \xc5\xa1e posebej zagrizeno poistove\xc4\x8dali z nem\xc5\xa1tvom in bili v povojnem \xc4\x8dasu izredno zagreti za politi\xc4\x8dno promoviranje enojezi\xc4\x8dne, \xc4\x8dim bolj nem\xc5\xa1ke Koro\xc5\xa1ke. Zanje je deloval preverjeni nem\xc5\xa1ki nacionalist Steinacher kot magnet._NEWLINE_Z uspe\xc5\xa1no pridobljenimi glasovi vindi\xc5\xa1arskih volivcev sta imeli \xc3\x96VP in VdU leta 1949 realne mo\xc5\xbenosti, da Steinacherja ustoli\xc4\x8dita za de\xc5\xbeelnega glavarja Koro\xc5\xa1ke. Zaradi takratne kompleksne politi\xc4\x8dne situacije v Avstriji in zaradi pogovorov, ki sta jih na zvezni ravni vodili najve\xc4\x8dji stranki SP\xc3\x96 in \xc3\x96VP, pa je bil za de\xc5\xbeelnega glavarja kljub temu izvoljen kompromisni kandidat SP\xc3\x96, Ferdinand Wedenig. V svojih predvolilnih kampanjah leta 1949 in 1953 je Steinacher \xc5\xa1e naprej zelo odkrito ponavljal tiste iste populisti\xc4\x8dne vsebine, ki jih je zastopal \xc5\xbee pred 2. svetovno vojno. Tako je razglasil koro\xc5\xa1ko kmetstvo za \xe2\x80\x9enajmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i zid pred groze\xc4\x8do nevarnostjo iz vzhoda\xe2\x80\x9c, obto\xc5\xbeeval SP\xc3\x96, da \xe2\x80\x9ene razume nalog ljudske za\xc5\xa1\xc4\x8dite\xe2\x80\x9c , \xc5\xa1e posebej pa se je zavzel pri vpra\xc5\xa1anju dvojezi\xc4\x8dnega slovensko-nem\xc5\xa1kega \xc5\xa1olstva, ki je bilo vse do leta 1958 obvezno na vsem uradno dvojezi\xc4\x8dnem ozemlju Ju\xc5\xbene Koro\xc5\xa1ke . De\xc5\xbeelnim oblastem je o\xc4\x8dital, da so z uredbo o dvojezi\xc4\x8dnem \xc5\xa1olstvu \xe2\x80\x9eizvedle napad proti pravicam star\xc5\xa1ev in proti naravnim pravicam posameznika\xe2\x80\x9c ._NEWLINE_Steinacher je bil, skupaj z drugimi biv\xc5\xa1imi koro\xc5\xa1kimi nacisti, s tovrstnimi izjavami, organiziranjem \xc5\xa1olskih stavk in razpihovanjem mednacionalnega sovra\xc5\xa1tva na \xc4\x8delu populisti\xc4\x8dnega gibanja, ki je do leta 1958 dobesedno prisililo koro\xc5\xa1ko de\xc5\xbeelno vlado, da je popustila in razveljavila zakonito uredbo o obveznem dvojezi\xc4\x8dnem \xc5\xa1olstvu na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem. To je bila prva velika zmaga prenovljenih nacisti\xc4\x8dnih elementov na Koro\xc5\xa1kem po 2. svetovni vojni, hkrati pa za\xc4\x8detek njihovega desetletja trajajo\xc4\x8dega odlo\xc4\x8dilnega vpliva v koro\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni politiki in za\xc4\x8detek vedno bolj o\xc4\x8ditnega in agresivnega protislovenskega delovanja ter omejevanja jezikovnih in \xc4\x8dlovekovih pravic Koro\xc5\xa1kim Slovencem._NEWLINE_Tisk pod vplivom stranke \xc3\x96VP je svojega koro\xc5\xa1kega brambovca Steinacherja dosledno branil in posku\xc5\xa1al o\xc4\x8distiti vsako sled njegove \xe2\x80\x9erjave\xe2\x80\x9c (nacisti\xc4\x8dne) preteklosti . Seveda pa so previdno zamol\xc4\x8dali njegove izjave, kakr\xc5\xa1na je \xe2\x80\x9eZaradi zgodovinske velikodu\xc5\xa1nosti F\xc3\xbchrerja in rajh-kanclerja Adolfa Hitlerja na dan 13. marca 1938 (dan avstrijskega Anschlussa) je Koro\xc5\xa1ka zdaj ponovno v Nem\xc5\xa1kem Rajhu in kot branik nem\xc5\xa1kega juga njegov nelo\xc4\x8dljivi del.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Steinacher je po zaklju\xc4\x8dku politi\xc4\x8dne kariere do smrti \xc5\xbeivel nepreganjan na svojem posestvu Miklauzhof v \xc5\xbditari vasi. Koro\xc5\xa1ka de\xc5\xbeelna vlada mu je za njegove zasluge podelila tudi posebno pokojnino.\n_START_SECTION_\nDedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nOb posvetitvi Steinacherjevega spomenika v Velikovcu 2. maja 1976 je lokalni duhovnik nagovoril zbrane\xc2\xa0: \xe2\x80\x9eHans Steinacher \xc5\xbeivi naprej v na\xc5\xa1ih srcih kot Andreas Hofer (tirolski narodni junak) na\xc5\xa1e koro\xc5\xa1ke domovine\xc2\xa0!\xe2\x80\x9c Spomenik so \xc5\xbee junija istega leta razstrelili neznani storilci, kar je v ob\xc4\x8dutljivem obdobju po Ortstafelsturmu 1972 izzvalo gore\xc4\x8de polemike med takratno de\xc5\xbeelno vlado Leopolda Wagnerja in zastopniki slovenske narodne skupnosti._NEWLINE_\xc5\xa0e vedno pa povsod na Koro\xc5\xa1kem stoji precej obele\xc5\xbeij, ki spominjajo na politi\xc4\x8dno in ideolo\xc5\xa1ko zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Dr. Hansa Steinacherja , koro\xc5\xa1kega brambovca, biv\xc5\xa1ega nacista in velikonem\xc5\xa1kega nacionalista. Ena od takih spominskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d stoji tudi na najvi\xc5\xa1jem vrhu Obirja na Ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem, Ojstrcu."