b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdel\xc3\xa9zni\xc5\xa1ka post\xc3\xa1ja, tudi kolodvor, je prometno mesto na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi, kjer potekajo komercialna, tehni\xc4\x8dna in prometna dela. Gre za sestav naprav, tirov, stavb, peronov in drugega, kar je potrebno za potek prometa. Komercialna dela na postaji so sprejem in odprava potnikov ter prtljage, prodaja vozovnic, sprejem, hramba in izdaja blaga ipd. K tehni\xc4\x8dnim delom sodijo sestavljanje in razstavljanje vlakov, premikanje, dostava vagonov za nakladanje in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje, pregledi, opremljanje, manj\xc5\xa1a popravila vozil itd. K prometnim delom sodijo sprejem, odprava in kri\xc5\xbeanje vlakov._NEWLINE_Prve postaje so bile obi\xc4\x8dajno zgrajene tako, da so sprejemale potnike in blago. Ta dvojni namen je danes \xc5\xa1e vedno pogost, vendar se tovor ve\xc4\x8dinoma omejuje na velike postaje. V splo\xc5\xa1nem so postaje postavljene poleg \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge ali pa kot kon\xc4\x8dne postaje na progi. Obi\xc4\x8dajno so prisotni peroni za enostaven dostop potnikov do vlakov. Peroni so z glavnim delom postaje povezani s podhodi, nadhodi in/ali nivojskimi kri\xc5\xbeanji. V glavnem delu postaje se lahko nahajajo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc4\x8dakalnice, klopi, prodaja vozovnic. Nekaj od tega se lahko nahaja tudi na peronih._NEWLINE_Postaje lahko poleg ponujanja storitev potnikom ter upravljanja z dobrinami omogo\xc4\x8dajo tudi oskrbo za lokomotive in vozni park (oskrbovanje z gorivom, ran\xc5\xbeiranje, shranjevanje itd.). \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka postaja, ki jo uporablja ve\xc4\x8d \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih dru\xc5\xbeb, se v\xc4\x8dasih imenuje zvezna ali povezovalna postaja. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ke postaje, ki so v bli\xc5\xbeini drugih transportnih sistemov, kot so tramvaji ali avtobusi, se tudi lahko imenujejo povezovalne postaje ali pa kar potni\xc5\xa1ki centri, na postajah pa se lahko odvija tudi podzemna ali pa mestna \xc5\xbeeleznica._NEWLINE_Slovenske \xc5\xbeeleznice postajo opredelujejo kot prometno mesto z najmanj eno kretnico, s katerega se vodi promet nasprotnih in zaporednih vlakov, vstopajo in izstopajo potniki in se naklada in razklada blago.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPrve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje so bile bolj podobne tramvajskim postajali\xc5\xa1\xc4\x8dem, zgradb ali pa drugih pomo\xc5\xbenih objektov skoraj ni bilo. \xc4\x8ceprav je bila prva \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga proga med Stocktonom in Darlingtonom, je ta preva\xc5\xbeala samo tovor. Prve prave \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje je prinesla proga med Liverpoolom in Manchesterjem, ki je bila odprta leta 1830._NEWLINE_Veliko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih postaj izvira iz 19. stoletja ter odra\xc5\xbea arhitekturo in veli\xc4\x8dino tistega \xc4\x8dasa, daje pa tudi ugled mestu ter \xc5\xbeeleznici. Tudi nekatere dr\xc5\xbeave, kamor je \xc5\xbeeleznica prispela kasneje, imajo arhitekturno podobne postaje, saj so te posnemale slog 19. stoletja. Pri gradnji \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih postaj je bilo uporabljenih veliko najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih arhitekturnih slogov: od veli\xc4\x8dastnih in zapletenih stavb v skoraj baro\xc4\x8dnem slogu do bolj utilitarnih ali modernisti\xc4\x8dnih slogov. Postaje, ki so grajene dandanes, imajo pogosto podoben izgled letali\xc5\xa1kim zgradbam, s hladnim in preprosto abstraktnim slogom._NEWLINE_Primeri modernih postaj so vidni predvsem na novej\xc5\xa1ih hitrih progah, kot so proge \xc5\xa1inkansen (shinkansen) na Japonskem ali pa TGV v Franciji.\n_START_SECTION_\nPrese\xc5\xbeniki\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj prometna postaja na svetu glede na pretok potnikov je postaja \xc5\xa0ind\xc5\xbeuku v Tokiu na Japonskem. Postaja Ikebukuro, ki je oddaljena samo nekaj minut, je druga najbolj prometna na svetu. Po pretoku vlakov je najbolj prometna postaja Clapham Junction v Londonu._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja na svetu glede na zasedeno povr\xc5\xa1ino je postaja Nagoja v Nagoji na Japonskem. Ker pa sta v sklopu postaje Nagoja tudi dva pisarni\xc5\xa1ka neboti\xc4\x8dnika in podzemni nakupovalni center, sam \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki terminal ni tako velik kot pri nekaterih drugih postajah. Postaja \xc5\xa0ind\xc5\xbeuku je druga najve\xc4\x8dja. Glede na zmogljivost peronov je najve\xc4\x8dja postaja na svetu Grand Central Terminal v New Yorku, ZDA._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8da \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja se nahaja na prelazu Tanggula in le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 5.068 m.'