b"\n_START_ARTICLE_\nMaoizem\n_START_PARAGRAPH_\nMaoizem oziroma misel Mao Zedonga (tradicionalne pismenke: \xe6\xaf\x9b\xe6\xb3\xbd\xe4\xb8\x9c\xe6\x80\x9d\xe6\x83\xb3; poenostavljene pismenke: \xe6\xaf\x9b\xe6\xb3\xbd\xe4\xb8\x9c\xe6\x80\x9d\xe6\x83\xb3; pinyin: M\xc3\xa1o Z\xc3\xa9d\xc5\x8dng s\xc4\xabxi\xc7\x8eng) je marksizem-leninizem, kot ga je razvil in konkretiziral Mao Zedong (tradicionalne pismenke: \xe6\xaf\x9b\xe6\xbe\xa4\xe6\x9d\xb1; poenostavljene pismenke: \xe6\xaf\x9b\xe6\xb3\xbd\xe4\xb8\x9c; pinyin: M\xc3\xa1o Z\xc3\xa9d\xc5\x8dng) v razmerah kitajske socialisti\xc4\x8dne revolucije. _NEWLINE_Na Kitajskem se, v primerjavi z izrazom maoizem, veliko pogosteje uporablja izraz misel Mao Zedonga. Ko je bil Mao Zedong \xc5\xa1e \xc5\xbeiv, ni dovolil uporabe izraza maoizem (tradicionalne pismenke: \xe6\xaf\x9b\xe4\xb8\xbb\xe7\xbe\xa9; poenostavljene pismenke: \xe6\xaf\x9b\xe4\xb8\xbb\xe4\xb9\x89; pinyin: m\xc3\xa1ozh\xc7\x94y\xc3\xac), ker je menil, da je kon\xc4\x8dnica -izem primerna le za za\xc4\x8detnika komunisti\xc4\x8dnega gibanja, Marxa in Lenina.  Bil je mnenja, da so njegove ideje manj pomembne od idej Marxa in Lenina, ker naj bi njune osnovne teorije le prilagodil razmeram na Kitajskem. _NEWLINE_Maoizem je veljal za uradno voja\xc5\xa1ko in politi\xc4\x8dno ideologijo Komunisti\xc4\x8dne partije Kitajske do leta 1978, ko je takratni de facto vodja Deng Xiaoping naznanil novo doktrino imenovano socializem s kitajskimi zna\xc4\x8dilnostmi.\n_START_SECTION_\nGlavni koncepti maoizma\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a razlika med maoizmom in marksizmom-leninizmom je, da je v maoizmu kme\xc4\x8dko prebivalstvo tisto, ki vodi socialisti\xc4\x8dno revolucijo. Druga pomembna razlika pa je Maotov poudarek na primarnosti zavesti (in ne materialnih pogojev) za uspeh revolucije: ne glede na razmerje posameznika do produkcijskih sredstev, lahko vsak, ki ima zadostno voljo, spozna, da je komunizem dober dru\xc5\xbebeni sistem; prav tako je z odlo\xc4\x8dnostjo mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di spremembe ne glede na dejanske, obstoje\xc4\x8de materialne pogoje.\n_START_SECTION_\nLjudska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nLjudska vojna (poenostavljene pismenke: \xe4\xba\xba\xe6\xb0\x91\xe6\x88\x98\xe4\xba\x89; tradicionalne pismenke: \xe4\xba\xba\xe6\xb0\x91\xe6\x88\xb0\xe7\x88\xad; pinyin: r\xc3\xa9nm\xc3\xadn zh\xc3\xa0nzh\xc4\x93ng) je voja\xc5\xa1ka strategija, ki so jo uporabljali pod poveljstvom Mao Zedonga. Zanjo je zna\xc4\x8dilno, da se voja\xc5\xa1ke sile pomaknejo na dale\xc4\x8d na pode\xc5\xbeelje, kjer se z uporabo gverilskega vojskovanja bojujejo proti nasprotniku. Na pode\xc5\xbeelju zavzamejo mesta in ustanovijo t.i. rde\xc4\x8de baze - sovjete, kjer izvajajo socialisti\xc4\x8dno politiko. Pri tem je klju\xc4\x8dnega pomena, da ohranijo podporo ljudstva. Veleposestnikom odvzamejo posestva, izvajajo zemlji\xc5\xa1ke reforme, zagotovijo \xc5\xa1olanje in zdravstvo. Cilj ljudske vojne je, da osvobojene rde\xc4\x8de baze s\xc4\x8dasoma obkolijo in zavzamejo ve\xc4\x8dja mesta in s tem celotno dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Najbolj znan primer sovjeta je bil na obmo\xc4\x8dju mesta Yan\xe2\x80\x99an (\xe5\xbb\xb6\xe5\xae\x89; pinyin: Y\xc3\xa1n'\xc4\x81n), v provinci Shaanxi, kamor so se kitajski komunisti zatekli po dolgem pohodu (1934-1935). To obmo\xc4\x8dje je predstavljalo glavno opori\xc5\xa1\xc4\x8de Komunisti\xc4\x8dne partije Kitajske (v nadaljevanju KPK) med leti 1936 in 1948. To obdobje predstavlja najpomembnej\xc5\xa1i razvoj maoizma in KPK ter utrditev Maotovega polo\xc5\xbeaja na vrhu partije. Izvajali so razne dru\xc5\xbebene politike in opazovali njihove posledice.\n_START_SECTION_\nNova demokracija\n_START_PARAGRAPH_\nNova demokracija (poenostavljene pismenke: \xe6\x96\xb0\xe6\xb0\x91\xe4\xb8\xbb\xe4\xb8\xbb\xe4\xb9\x89; tradicionalne pismenke: \xe6\x96\xb0\xe6\xb0\x91\xe4\xb8\xbb\xe4\xb8\xbb\xe7\xbe\xa9; pinyin: x\xc4\xabn m\xc3\xadnzh\xc7\x94 zh\xc7\x94y\xc3\xac) je antiimperialisti\xc4\x8dno in antifevdalno gibanje pod vodstvom proletariata.  V marksisti\xc4\x8dni teoriji velja, da uspe\xc5\xa1nemu boju proti imperializmu in fevdalizmu sledi obdobje kapitalizma, v katerem postane proletariat naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dru\xc5\xbebeni razred in tako poru\xc5\xa1i dru\xc5\xbebeni razred bur\xc5\xbeoazije. Mao je trdil, da to v primeru Kitajske ne dr\xc5\xbei, saj kapitalizem v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni dosegel vrhunca in tako ne bi mogel biti poru\xc5\xa1en s strani proletariata. Zato je predvidel, da bi moral biti prvi korak k vzpostavitvi socialisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe sprememba polkolonialne in polfevdalne kitajske dru\xc5\xbebe v samostojno demokrati\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo, drugi korak pa revolucija, s katero bi vzpostavili socialisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo.\n_START_SECTION_\nMasovna linija\n_START_PARAGRAPH_\nMasovna linija (poenostavljene pismenke: \xe7\xbe\xa4\xe4\xbc\x97\xe8\xb7\xaf\xe7\xba\xbf; tradicionalne pismenke: \xe7\xbe\xa4\xe8\xa1\x86\xe8\xb7\xaf\xe7\xb6\xab; pinyin: q\xc3\xbanzh\xc3\xb2ng l\xc3\xb9xi\xc3\xa0n) predstavlja idejo, da morajo \xc4\x8dlani KPK ravnati v skladu z \xc5\xbeeljami ljudstva in jih postavljati na prvo mesto. Zato naj bi \xc4\x8dlani KPK hodili med ljudi, jih nagovarjali, poizvedovali kak\xc5\xa1ne so njihove potrebe ali te\xc5\xbeave in v skladu z marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dno teorijo izoblikovali nadaljnjo politiko partije.\n_START_SECTION_\nKulturna revolucija\n_START_PARAGRAPH_\nKulturna revolucija (\xe6\x96\x87\xe5\x8c\x96\xe5\xa4\xa7\xe9\x9d\xa9\xe5\x91\xbd; pinyin: w\xc3\xa9nhu\xc3\xa0 d\xc3\xa0g\xc3\xa9m\xc3\xacng) je bilo gibanje usmerjeno proti reakcionarjem in proti \xc5\xa1tirim starim: starim idejam, starim obi\xc4\x8dajem, starim navadam in stari kulturi.  Mao je trdil, da diktatura proletariata ne izni\xc4\x8di bur\xc5\xbeoazne ideologije in da se razredni boj nadaljuje tudi v socializmu. Zato naj bi se v okviru kulturne revolucije bojevali proti tak\xc5\xa1nim nagnjenjem.\n_START_SECTION_\nDoktrina nasprotij\n_START_PARAGRAPH_\nO doktrini nasprotij (poenostavljene pismenke: \xe7\x9f\x9b\xe7\x9b\xbe\xe8\xae\xba; tradicionalne pismenke: \xe7\x9f\x9b\xe7\x9b\xbe\xe8\xab\x96; pinyin: m\xc3\xa1od\xc3\xb9n l\xc3\xb9n) je Mao pisal v filozofskem eseju Razprava o nasprotjih (poenostavljene pismenke: \xe7\x9f\x9b\xe7\x9b\xbe\xe8\xae\xba; pinyin: m\xc3\xa1od\xc3\xb9n l\xc3\xb9n) dokon\xc4\x8danem leta 1937. V eseju razpravlja, da je vse v \xc5\xbeivljenju posledica nasprotovanja in ugotavlja, da obstaja razlika med antagonizmom in nasprotovanjem. Kot primer navede boj proti monarhiji leta 1911, ko sta se povezala dru\xc5\xbebena razreda bur\xc5\xbeoazije in proletariata. V boju sta se kljub nasprotjem povezala, ker to ni bilo antagonisti\xc4\x8dno. Mao v eseju ne zanika, da bodo nasprotja v komunisti\xc4\x8dni dru\xc5\xbebi vedno obstajala, a trdi, da lahko postanejo nepomembna.\n_START_SECTION_\nVpliv maoizma po svetu\n_START_PARAGRAPH_\nVpliv maoizma je posebej velik v agrarnih dr\xc5\xbeavah v razvoju, \xc5\xa1e posebej v Aziji. Maoisti\xc4\x8dne stranke so aktivne v Indiji, Nepalu, na Filipinih in tudi v Peruju. _NEWLINE_Maoisti\xc4\x8dna stranka v Peruju se imenuje Sijo\xc4\x8da pot. Ustanovljena je bila leta 1970 kot posledica notranjih sporov v perujski komunisti\xc4\x8dni stranki. Njihovi privr\xc5\xbeenci so bili predvsem Indijanci, saj so v gibanju poudarjali nepravi\xc4\x8dno porazdelitev bogastva med njimi in perujsko elito. Z uporabo nasilja so zavzeli velika obmo\xc4\x8dja. V EU, ZDA in Kanadi je ta stranka danes opredeljena kot teroristi\xc4\x8dna organizacija. _NEWLINE_Maoisti\xc4\x8dna stranka v Indiji je posledica \xc5\xa1tevilnih sporov znotraj indijskega komunisti\xc4\x8dnega gibanja. Prva komunisti\xc4\x8dna stranka v Indiji je bila ustanovljena leta 1920. \xc4\x8cez nekaj let je bila pod vodstvom Charu Majumdarja ustanovljena skupina, ki se je odlo\xc4\x8dila za uporabo maotove voja\xc5\xa1ke taktike ljudske vojne. S policijo so se prvi\xc4\x8d sprli leta 1967 v naselju Naxalbari, kjer so potekali nasilni protesti kmetov proti veleposestniku, ki naj bi od njih zahteval prevelike davke. Majumdarja so kmalu za tem ujeli in v \xc4\x8dasu pripora tudi ubili. Po tem incidentu je nastalo veliko skupin, ki so se zavzele za naxalbarijsko pot in ki so imele slogane kot je \xe2\x80\x9ckitajski voditelj je na\xc5\xa1 voditelj\xe2\x80\x9d. Trenja med indijsko vlado in maoisti\xc4\x8dno stranko Indije potekajo \xc5\xa1e danes."