b'\n_START_ARTICLE_\nPolab\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPolab\xc5\xa1\xc4\x8dina je izumrla verjetno v 18. stoletju, ko jo je zamenjala nem\xc5\xa1\xc4\x8dina. Na jugu je mejila na lu\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dino v Lu\xc5\xbeicah. V 18. stoletju je polab\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc5\xbee imela mo\xc4\x8dne primesi nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Polabski jezik je najbolj soroden pomorjan\xc5\xa1\xc4\x8dini in ka\xc5\xa1ub\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Poznamo okoli 2800 besed, vendar zgolj nekaj besedil, eno svatbeno pesem in nekaj povedk. Zadnji govorec polab\xc5\xa1\xc4\x8dine je umrl 1719, govorec, ki pa je bil delno ve\xc5\xa1\xc4\x8d polab\xc5\xa1\xc4\x8dine pa 1825. Najbolj pomemben spomenik jezika je \xe2\x80\x9cVocabularium Venedicum\xe2\x80\x9d (1679\xe2\x80\x931719), ki ga je napisal Christian Hennig._NEWLINE_Nekatere sledi jezika se danes najdejo v topografskem izrazoslovju, npr. Wustrow \xe2\x80\x9cprostor na otoku\xe2\x80\x9d, L\xc3\xbcchow (polabsko: Ljauch\xc3\xbcw), Sagard, Gartow itd. Prav tako ime Berlin najverjetneje izvira iz polabske besede berl-/birl \xe2\x80\x9cmo\xc4\x8dvirje\xe2\x80\x9d.'