b'\n_START_ARTICLE_\nGradi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGrad\xc3\xad\xc5\xa1\xc4\x8de je prazgodovinska postojanka ali naselbina, navadno postavljena na vzpetini, utrjena z obrambnim zidom ali jarkom. Najbolj znane so gradili Slovani._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilna so predvsem na podro\xc4\x8dju Rusije, Belorusije, Ukrajine, Poljske, \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in vzhodne Nem\xc4\x8dije; tudi na podro\xc4\x8djih drugih dr\xc5\xbeav (med njimi tudi Slovenija) so odkrili manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo gradi\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nSlovenija\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji so gradi\xc5\xa1\xc4\x8da postavljali prete\xc5\xbeno na vzpetinah v mlaj\xc5\xa1i ali starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi (Sti\xc4\x8dna, Va\xc4\x8de, Magdalenska gora, Po\xc5\xa1tela na Pohorju, Vol\xc4\x8dji Grad, grad Mirna, grad Mali). Okrog velikih osrednjih gradi\xc5\xa1\xc4\x8d je v posameznih predelih nastala vrsta manj\xc5\xa1ih, ki so bila verjetno v gospodarski odvisnosti od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Pod Rimljani so ve\xc4\x8dino gradi\xc5\xa1\xc4\x8d opustili. Vi\xc5\xa1inske utrjene postojanke so postale znova pomembne v pozni antiki. Od 4. stoletja dalje je nastala vrsta manj\xc5\xa1ih mestnih jeder, t. i. poznoanti\xc4\x8dni kasteli (Rifnik nad \xc5\xa0entjurjem, Ajdovski gradec, Ajdna). V srednjem veku so nekatera gradi\xc5\xa1\xc4\x8da slu\xc5\xbeila za pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8da.'