b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa9rigord\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa9rigord (okcitansko Peireg\xc3\xb2rd / Perig\xc3\xb2rd) je nekdanja provinca v jugozahodni Franciji, ukinjena med francosko revolucijo, ko je njeno ozemlje ve\xc4\x8dinoma pripadlo novoustanovljenemu departmaju Dordogne. Ozemlje province, poimenovano po anti\xc4\x8dnem galskem plemenu Petrocorii, se je v dvatiso\xc4\x8dletni zgodovini le malo spreminjalo. Obmo\xc4\x8dje se razteza pribli\xc5\xbeno v krogu stotih kilometrov okoli njegovega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da P\xc3\xa9rigueux._NEWLINE_Dolgo \xc4\x8dasa je bil P\xc3\xa9rigord grofija v srednjeve\xc5\xa1ki Franciji, v \xc4\x8dasu stoletne vojne mejno podro\xc4\x8dje med Anglijo in Francijo, leta 1607 pa dokon\xc4\x8dno pripadlo francoski kroni.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOzemlje P\xc3\xa9rigorda, razdeljeno na \xc5\xa1tiri dele: severni P\xc3\xa9rigord Vert (zeleni P\xc3\xa9rigord), osrednji P\xc3\xa9rigord Blanc (beli P\xc3\xa9rigord), jugovzhodni P\xc3\xa9rigord Noir (\xc4\x8drni P\xc3\xa9rigord) in jugozahodni P\xc3\xa9rigord Pourpre (\xc5\xa1krlatni P\xc3\xa9rigord), danes pripada departmaju Dordogne in regiji Akvitaniji. Majhen del P\xc3\xa9rigorda je pripadel departmajema Lot-et-Garonne in Lot, \xc5\xbeep okoli Brive-la-Gaillarda (departma Corr\xc3\xa8ze) pa je nekak\xc5\xa1no prehodno ozemlje med P\xc3\xa9rigordom in Limousinom. Meje med \xc5\xa1tirimi ozemlji P\xc3\xa9rigorda niso administrativno razdeljene in se po potrebi spreminjajo. Tradicionalne oznake ozemelj so Nontronnais (okro\xc5\xbeje Nontron na severu), Rib\xc3\xa9racois (okro\xc5\xbeje Rib\xc3\xa9rac na severozahodu), Bergeracois (okro\xc5\xbeje Bergerac na jugozahodu) in Sarladais (okro\xc5\xbeje Sarlat-la-Can\xc3\xa9da na jugovzhodu). Osrednje obmo\xc4\x8dje okoli P\xc3\xa9rigueuxa se v\xc4\x8dasih imenuje tudi P\xc3\xa9rigord Central._NEWLINE_Glavna reka, ki te\xc4\x8de skozi ozemlje P\xc3\xa9rigorda in je dala ime sedanjemu departmaju, je Dordogne. Druga najve\xc4\x8dja reka Isle z glavnima pritokoma, levim Auv\xc3\xa9z\xc3\xa8re in desnim Dronne, te\xc4\x8de skozi severni del P\xc3\xa9rigorda in se v Dordogne izliva pri Libourne. Tretja reka V\xc3\xa9z\xc3\xa8re te\xc4\x8de skozi ju\xc5\xbeni del P\xc3\xa9rigorda in se izliva v Dordogne pri kraju Le Bugue. Dolina reke V\xc3\xa9z\xc3\xa8re, znana po \xc5\xa1tevilnih jamskih sistemih, v katerih so bile najdene prazgodovinske stenske poslikave in ostanki \xc4\x8dloveka iz obdobja kamene dobe (jama Lascaux), je bila leta 1979 sprejeta na Unescov seznam svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGrofija P\xc3\xa9rigord je bila ustanovljena leta 866, naknadno razdeljena v fevd \xc5\xa1tirim baronom, ki so si na tem ozemlju zgradili gradove v Mareuilu ob meji z Angoumoisom, v Bironu na meji s Quercyjem, v Beynacu in Bourdeillesu. Izbira lokacije je imela voja\xc5\xa1ko strate\xc5\xa1ki vpliv na razvoj dogodkov. Baroni so s svojimi trdnjavami u\xc5\xbeivali veliko svobode in bili nepogre\xc5\xa1ljivi kot poveljniki na mejnem ozemlju med Anglijo in Francijo._NEWLINE_S poroko Eleonore Akvitanske in Henrika Plantageneta v letu 1154 je jugozahod Francije pripadel kot fevd angle\xc5\xa1ki kroni. Med stoletno vojno je fronto med severno Francijo in ju\xc5\xbeno Anglijo ozna\xc4\x8devala reka Dordogne. Politi\xc4\x8dno je bila v tem \xc4\x8dasu grofija nepomembna v navkri\xc5\xbeju obeh interesov. Na njenem ozemlju so bila ta \xc4\x8das tako na francoski kot angle\xc5\xa1ki strani na\xc4\x8drtno ustanovljena \xc5\xa1tevilna utrjena naselja - bastide, kamor so se lahko zatekli privilegirani prebivalci P\xc3\xa9rigorda. Odlo\xc4\x8dilna bitka, ki se je kon\xc4\x8dala s porazom angle\xc5\xa1ke vojske in koncem stoletne vojne leta 1454, se je odvijala pri kraju Lamothe-Montravel v P\xc3\xa9rigordu. Grofija je bila ponovno zdu\xc5\xbeena s francosko krono julija 1607.'