b'\n_START_ARTICLE_\nPesaro e Urbino\n_START_SECTION_\nZgodovinske zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nPokrajina je pravi primer zgodovinskega so\xc5\xbeitja med razli\xc4\x8dnimi geografskimi enotami. Pesaro je bil \xc5\xbee v \xc4\x8dasu bizantinske oblasti ve\xc4\x8dje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de (bizantinska pentapolis), Urbino pa manj\xc5\xa1e sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v zaledju. V srednjem veku sta bili obe mesti samostojni komuni, a od dvanajstega stoletja dalje sta prehajali izmeni\xc4\x8dno zdaj pod cesarstvo zdaj pod Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. \xc4\x8ceprav sta se razvijali neodvisno eno od drugega, ju je vedno ena\xc4\x8dila podobna usoda. Kon\xc4\x8dno sta mesti postali del Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, Urbino leta 1626, Pesaro pa leta 1631. Leta 1860 ju je zasedla Kraljevina Italija in ju zdru\xc5\xbeila v enotno provinco, kar je \xc5\xa1e danes. V teku stoletij se je Pesaro razvil v moderno, prete\xc5\xbeno turisti\xc4\x8dno mesto, medtem ko je Urbino ohranjalo srednjeve\xc5\xa1ko tradicijo in raz\xc5\xa1irjalo univerzitetne in\xc5\xa1titute in ustanove. Kljub zelo sli\xc4\x8dni zgodovini, sta danes mesti popolnoma razli\xc4\x8dni, kar pa ne moti povezave v skupno pokrajinsko upravo. Kakor je pokrajinski grb razdeljen na dve polovici, tako si tudi administracijo pokrajine delita obe glavni mesti, Pesaro in Urbino.'