b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Pavla, M\xc3\xbcnster\n_START_SECTION_\nKarolin\xc5\xa1ka stolnica (805 - 1377)\n_START_PARAGRAPH_\nPrva stolnica je bila ustanovljena po imenovanju Liudgerja kot \xc5\xa1kofa M\xc3\xbcnstra leta 805. Zato je znana kot Dom des heiligen Liudger ali Ludgerus Dom.\n_START_SECTION_\nDomnevni videz\n_START_PARAGRAPH_\nDolgo je bilo domnevano, da je bila prva stolnica manj\xc5\xa1a cerkev, predvsem zaradi zgodovine Tibusove ustanovitve. \xc5\xa0ele leta 1904 je Savel nakazal, da je bila prvotna stolnica triladijska bazilika. Izra\xc4\x8dunal je njeno \xc5\xa1irino z uporabo severnih stopnic Domplatza in dosegel pribli\xc5\xbeno 20 metrov._NEWLINE_Nadaljnje razumevanje so prinesla izkopavanja iz leta 1936, ki jih je vodil \xc5\xa1kofijski muzej Wieschebrink. Ta so pokazala, da je prva stolnica v veliki meri stala na mestu kasnej\xc5\xa1ih samostanov in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Iz ostankov temeljev je bilo mogo\xc4\x8de sklepati, da je bila severna stranska ladja \xc5\xa1iroka okoli 8,3 metra, vklju\xc4\x8dno z zunanjimi stenami in temelji podpor. Ob predpostavki, da je imela glavna ladja dvojno \xc5\xa1irino stranske (kot po navadi v zgodnjih srednjeve\xc5\xa1kih cerkvenih stavbah), bi bila prva stolnica \xc5\xa1iroka 27,6 metra. Na podlagi izkopov je ocenjena dol\xc5\xbeina 31,2 metra._NEWLINE_V severozahodnem kotu stavbe je Wieschebrink na\xc5\xa1el dodatne temelje pravokotne stene, ki so bile debele 2 metra - precej debelej\xc5\xa1e od preostalih sten. Iz teh ostankov je sklepal, da je bil stolp kvadrat z 8,3 m dolgimi stranicami.\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nLudgerus-Dom je stal severno od sedanje stolnice, pribli\xc5\xbeno tam, kjer so kri\xc5\xbeni hodnik, pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, Marijina kapela in zakristija. V 4. stoletju so jo poru\xc5\xa1ili \xc5\xa1ele po zaklju\xc4\x8dku tretje stolnice. Zato je v celoti prevzela drugo, otonsko stolnico._NEWLINE_Do ru\xc5\xa1enja, je Ludgerus Dom ostal precej nespremenjen. Po posvetitvi druge stolnice je ostal neizkori\xc5\xa1\xc4\x8den \xc5\xbee skoraj sto let. V tem \xc4\x8dasu je bil poru\xc5\xa1en del jugozahodnega vogala za gradnjo kapele po naro\xc4\x8dilu \xc5\xa1kofa Dodoja. Ludgerus Dom je ponovno dobil funkcijo po tem, ko je \xc5\xa1kof Burchard ustanovil kolegijsko cerkev, staro pa uporabil kot kor._NEWLINE_18. avgusta 1377 je \xc5\xa1kof Floris van Wevelinkhoven obe cerkvi obdal z okni in odredil ru\xc5\xa1enje Ludgerus doma. Po ru\xc5\xa1enju je bil tako imenovan Alte Dom postavljen severozahodno od prvotne stolnice. Ta stavba je zamenjala Ludgerus Dom kot kor kapitlja.\n_START_SECTION_\nOtonska stolnica\n_START_PARAGRAPH_\nDruga stolnica je bila zgrajena takoj proti jugu prve. Bila je na mestu tretje, sedanje stolnice.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nDatum gradnje druge stolnice ni jasen._NEWLINE_Zgodovinar umetnosti Max Geisberg (1875-1943) je trdil, da je bila druga stolnica zgrajena med vladavino \xc5\xa1kofa Dodoja med letoma 967 in 993. To stali\xc5\xa1\xc4\x8de je podprl z dejstvom, da so tudi druge pomembne stolnice imele zahodni transept \xc5\xbee v 10. in zgodnjem 11. stoletju. Ta transept je bil nato ponovno uporabljen pri izgradnji tretje, sedanje stolnice. Glede na to domnevno gradnjo pod otonsko dinastijo se druga stolnica imenuje Otonska stolnica._NEWLINE_M\xc3\xbcnsterska \xc5\xa1kofija je domneva, da je bila druga stolnica zgrajena v drugi polovici 11. stoletja, kot odziv na po\xc5\xbear prve stavbe, ki se je o\xc4\x8ditno zgodil leta 1071. \xc3\x9cberwasserkirche le nekaj sto metrov stran je podobno zgorela v istem po\xc5\xbearu. Po mnenju \xc5\xa1kofije je bila druga stolnica zgrajena med letoma 1071 in 1090.  Informacije \xc5\xa1kofije niso nujno v nasprotju z Geisbergovim zaklju\xc4\x8dkom, ker trditev \xc5\xa1kofije temelji na dokumentarnih podatkih za posve\xc4\x8denje druge stolnice leta 1090, kar bi lahko pri\xc5\xa1lo tudi po ponovni izgradnji zaradi po\xc5\xbeara.\n_START_SECTION_\nDomnevni videz\n_START_PARAGRAPH_\nOtonska stolnica je bila ve\xc4\x8dinoma poru\xc5\xa1ena, da bi zgradili tretjo stolnico; danes je ohranjen samo del ju\xc5\xbene stene stranske ladje Otonske bazilike._NEWLINE_Zid zahodnega transepta je bil vklju\xc4\x8den v novo stavbo. Do danes je ohranjen velik del zahodne stene otonskega transepta (z izjemo osrednjega dela, kjer je bil zgrajen Stari kor okoli leta 1190), pa tudi deli ju\xc5\xbene stene (ki je bila vklju\xc4\x8dena v severno notranjo steno narteksa), velik del severne stene in deli sten zgornjega nadstropja na vzhodni strani._NEWLINE_Nobeni na\xc4\x8drti ali upodobitve druge stolnice niso ohranjeni, iz katerih bi lahko rekonstruirali videz druge stolnice. Ker je sodobna tretja stavba na istem mestu kot druga, ni mogo\xc4\x8de izvesti izkopov, da bi ugotovili dimenzije ali videz. Na podlagi ohranjenih ostankov sten je mogo\xc4\x8de meriti le zahodni transept otonske stolnice (cca 36,6 m od severa do juga in 12,4 m od vzhoda proti zahodu), notranja \xc5\xa1irina stranske ladje (okoli 6 m) in ladja (12 m), kot tudi debelino zunanje stene stranskega ladje (okoli 1 m) in stene med stranskimi in glavno ladjo (okoli 1,5 m) . Zdi se torej, da je bila druga stolnica \xc5\xa1iroka okoli 30 m.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija sodobne stolnice\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tevilke in \xc4\x8drke v oklepajih v naslednjem razdelku se nana\xc5\xa1ajo na spodnji tloris:\n_START_SECTION_\nRomanski westwerk (po 1192)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1192 je po naro\xc4\x8dilu \xc5\xa1kofa Hermana II. von Katzenelnbogena (in na lastne stro\xc5\xa1ke) v stolnici (otonski) dodal nov westwerk . Ta je bil sestavljen iz starega kora (B), ki je v sedanji zahodni apsidi, ki ga obdajata dva stolpa (A in C) v romanskem slogu._NEWLINE_Ta westwerk je bil vklju\xc4\x8den v tretjo stolnico in ve\xc4\x8dinoma ohranjen so danes.\n_START_SECTION_\nGotska stolnica\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni kamen za tretjo in sedanjo St. Paulus Dom je postavil leta 1225 \xc5\xa1kof Dietrich III. von Isenberg. Za razliko od prej\xc5\xa1njih dveh gradbenih procesov, graditelj ni bil \xc5\xa1kof, temve\xc4\x8d kapitelj Nove stolnice (Kapitel des Neuen Doms), ki je v tem \xc4\x8dasu o\xc4\x8ditno pridobil vpliv._NEWLINE_Leta 1264 je bil po skoraj \xc5\xa1tiridesetletni gradnji, St. Paulus Dom kon\xc4\x8dan, 30. septembra 1264 pa ga je posvetil \xc5\xa1kof Gerhard von der Mark._NEWLINE_Stavba je sestavljena iz kupolaste bazilike z dvojnim transeptom v gotskem slogu. Stolnica je dolga 108,95 metra. Zahodni transept je \xc5\xa1irok 52,85 metra, vklju\xc4\x8dno z narteksom (40,53 metra brez njega). Ladja (G) z dvema stranskima stezama (H & I) med obema transeptoma ima \xc5\xa1irino 28,3 metra. Vzhodni transept je \xc5\xa1irok 43,4 metra. Ve\xc4\x8dina prej\xc5\xa1nje strukture je bila poru\xc5\xa1ena, da bi se pridobil prostor za sedanjo stavbo, vendar so bili nekateri deli ponovno uporabljeni. Med njimi so westwerk, deli zahodnega transepta (D & E) in deli stene ju\xc5\xbene stranske ladje (I). Kot rezultat, je stavba me\xc5\xa1anica romanskih in gotskih slogov.\n_START_SECTION_\n14. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1377 je bila poru\xc5\xa1ena prva stolni\xc4\x8dna stavba, tako da je bil zgrajena tako imenovan Alte Dom ali Stara stolnica (e) kot nadomestilo za prvo stolnico, ki jo je kot pevski kor uporabljal kapitelj stare stolnice (Ludgerus). Kot sodobna stolnica je bil Alte Dom zgrajen v gotskem slogu._NEWLINE_Leta 1390 so bile zgrajene Marienkapelle (W), Annenkapelle (Y) in Elisabethkapelle (Z) - zadnji dve sta bili vgrajeni v novo zakristijo leta 1885. Med letoma 1390 in 1395 je bil zgrajen kri\xc5\xbeni hodnik (U). V tem procesu je bil del zgradbe Alte Dom, zgrajen malo prej, poru\xc5\xa1en in preseljen na zahod. Potem je Alte Dom obkro\xc5\xbeil zahodni transept in zahodni konec kri\xc5\xbenega hodnika, do njegovega ru\xc5\xa1enja leta 1875.\n_START_SECTION_\n16/17. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1516 je bil raz\xc5\xa1irjen (nekdanji visokogotski) zahodni portal in preoblikovan v poznogotskem slogu._NEWLINE_Med baptisti\xc4\x8dno vlado M\xc3\xbcnstra med letoma 1534 in 1535 stolnica ni u\xc5\xa1la uni\xc4\x8denju baptistov. V ikonoklazmu leta 1534 so bile uni\xc4\x8dene \xc5\xa1tevilne slike in kipi, med njimi tudi Heinrich Brabender, kot tudi izvirna astronomska ura, ki je bila iz leta 1408 (ko je bila okra\xc5\xa1ena s svetopisemskimi podobami)._NEWLINE_Po koncu baptisti\xc4\x8dnega vladanja je bila obnovljena notranjost stolnice in zgrajena kapiteljska dvorana (T). Sin Heinricha Brabenderja, Johann Brabender je zamenjal uni\xc4\x8dene z novimi kipi. Ludger und Hermann tom Ring, dva pomembna vestfalska slikarja, sta stolnico prebarvala. Med letoma 1540 in 1542 je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena obstoje\xc4\x8da astronomska ura. Drugi korna pregrada, Apostelgang, je sledil med letoma 1542 in 1549 - leta 1870 je bila poru\xc5\xa1ena._NEWLINE_V 16. stoletju so bili zgrajeni glavna vhodna dvorana, narteks (F) in ju\xc5\xbena raz\xc5\xa1iritev vzhodnega transepta (M), deloma raz\xc5\xa1irjena in okra\xc5\xa1ena s skulpturo; proti koncu 16. stoletja je bil v ambulatorij, dodan armarij, sedanja Kreuzkapelle (R)._NEWLINE_Leta 1663 je knezo\xc5\xa1kof Christoph Bernhard von Galen dodal tri kapele (O, P & Q), ki so bile zgrajene v ambulatoriju, ju\xc5\xbeno od armarija. Te kapele, ki se imenujejo Von Galenschen Kapellen po njem, posnemajo obliko armarija. Leta 1697 je bila med severnim delom vzhodnega transepta (tako imenovanim Stephanuschor, K) in severno stransko ladjo zgrajena vikarjeva zakristija (J).\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nMed Marijino kapelo (W) in kapiteljsko dvorano (T) je bila leta 1885 zgrajena nova zakristija (X, na tlorisu dana\xc5\xa1nje stolnice). Za to novo stavbo je bilo treba poru\xc5\xa1iti kapeli svete Ane in Margarete (Y), ki sta mejili na jugu na Marijino kapelo, ter Elizabetino kapelo (Z), ki je bila med tisto kapelo in kapiteljsko dvorano ter prehodom, ki povezuje kri\xc5\xbeni hodnik z vzhodno stranjo stolnice. Po gradnji zakristije (X) leta 1885 je bila zgrajena stolni\xc4\x8dna zakladnica. Danes je tukaj Sakramentskapelle\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi svetovni vojni je bila stolnica mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana zaradi bombardiranja. Zaradi poru\xc5\xa1enih obokov in sten so bile uni\xc4\x8dene zidne in stropne dekoracije, ki jo je ustvaril Hermann tom Ring sredi 16. stoletja in zahodni portal iz prve polovice 16. stoletja. Med vojno je bila zakladnica odstranjena iz stolnice in ostala nepo\xc5\xa1kodovana._NEWLINE_Med letoma 1946 in 1956 je bila stolnica obnovljena. Z izjemo zgoraj omenjenih slik in zahodnega portala je bila stolnica rekonstruirana glede na njen prvotni videz. Tako so se oltarji in epitafi vrnili na svoje prvotne kraje._NEWLINE_Leta 1955 in 1956 so bilo visoki kor (N), oltarni prostor (L) in vzhodni transept liturgi\xc4\x8dno reorganizirani po na\xc4\x8drtih Emila Steffanna. Baro\xc4\x8dni visoki oltar, ki je bil prvotno name\xc5\xa1\xc4\x8den v visokem koru, se je preselil na zahodno steno Starega kora (Westchoir, B). Katedra je bila tudi v visokem koru na isti lokaciji. Glavni oltar (Volksaltar, ljudski oltar) je bil postavljen sredi kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da (L), s cerkvenimi klopmi, razporejenimi okoli njega na treh straneh. _NEWLINE_Leta 1981 je bila odprta nova stolni\xc4\x8dna zakladnica. Mejila je na severni rob kri\xc5\xbenega hodnika ter vsebovala umetni\xc5\xa1ke in kulturne predmete iz celotne zgodovinske \xc5\xa1kofije._NEWLINE_Med letoma 1985 in 1990 so bila obnovljena okna stranskih sten ambulatorija (S) in okoli\xc5\xa1kega obro\xc4\x8da kapel (O, P, Q & R). Ta okna sestavlja cikel 17 steklenih oken, ki jih je izdelal umetnik Georg Meistermann. Okna so okra\xc5\xa1ena z abstraktno-geometrijskimi barvnimi povr\xc5\xa1inami in simbolnimi biblijskimi motivi.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 2009 do za\xc4\x8detka leta 2013 je bila stolnica prenovljena - najprej fasada zahodnega kora, zahodni stolp, Salvatorjev pediment in stre\xc5\xa1ne podpore. Celotna streha povr\xc5\xa1ine 5500 m2 iz bakra je bila obnovljena. Od konca leta 2011 so potekala notranja dela: nadgradnja sistemov za ogrevanje, prezra\xc4\x8devanje, razsvetljava, avdio oprema in protipo\xc5\xbearna za\xc5\xa1\xc4\x8dita, pa tudi prebarvanje notranjosti.  Strehe in umetnine so bile o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene in prebarvane. Kot del tehnolo\xc5\xa1kih nadgradenj so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni energetsko var\xc4\x8dni ogrevalni sistem, sodobna LED-razsvetljava in nov mikrofonski sistem. Preoblikovan je bil tudi sistem digitalnega zvo\xc4\x8dnika in name\xc5\xa1\xc4\x8dena zanka za slu\xc5\xa1no prizadete. Dodan je bil portal za onemogo\xc4\x8den dostop do astronomske ure. Zamenjali so leseno ohi\xc5\xa1je ure. Nadzor lu\xc4\x8di, zvoka in zvoncev je bil centraliziran v nadzorni center v zakristiji. Ocenjuje se, da so bili skupni stro\xc5\xa1ki vseh teh ukrepov okoli 14 milijonov evrov . Med obnovo je bila povsem obnovljena grobna komora \xc5\xa1kofov pod zahodnim korom; dostop je v ju\xc5\xbenem stolpu (C). Gradbena dela so omogo\xc4\x8dila, da so se arheolo\xc5\xa1ka dela izvajala pod zahodnim korom in zakristijo . Stolnica je bila ponovno odprta 15. februarja 2013.\n_START_SECTION_\nPrej\xc5\xa1nji zahodni portal\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi westwerk ni imel pravega portala. "Stari kor" je verjetno dovolil dostop samo iz notranjosti stolnice (tj. iz zahodnega transepta); dostop je bil najverjetneje na ju\xc5\xbenem koncu vzhodne stene Starega kora\n_START_SECTION_\nVisokogotski portal (c.1400)\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1400 (prvi\xc4\x8d) je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den portal v visoko gotskem slogu na zahodni steni Starega kora, na isti lokaciji kot poznej\xc5\xa1i portal v pozno gotskem slogu. _NEWLINE_Ni\xc5\xa1e v vdolbinah, ki so imele vrata, so bile okra\xc5\xa1ene s skulpturami. Predpostavlja se, da so Sirena, jagnje in lev krasili levo stran, medtem ko so feniks, pelikan in orel desno. Dodatna dekoracija je bila sestavljena iz zatrepa in konzol, okra\xc5\xa1enih z listi in dolgolasimi, kronanimi \xc5\xbeenskimi glavami. Med baptisti\xc4\x8dno vlado leta 1534-5 v M\xc3\xbcnstru so bile te zelo po\xc5\xa1kodovane, ko so baptisti za\xc4\x8deli ikonoklazem in uni\xc4\x8devali skulpture in figure.\n_START_SECTION_\nPoznogotski portal (1516)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1516 je bil portal obnovljen in raz\xc5\xa1irjen. To je bila pomembna \xc5\xa1iritev stolnice: rezultat je bil impozanten zahodni portal v pozno gotskem slogu, ki je bil skoraj 450 let klju\xc4\x8dni del stolnice._NEWLINE_S suhim kamnitim pedimentom je zamenjal tistega iz rezanih kamnitih blokov in bogato okra\xc5\xa1en s slikami in kiparskim okrasom. Nad portalom je bilo krogovi\xc4\x8dje z ogromnimi okni s krogovi\xc4\x8djem (vi\xc5\xa1ine 9,62 m in \xc5\xa1irine 6,7 m). Na straneh so bili kipi svetega Pavla in svetega Petra. Nad krogovi\xc4\x8djem so bile trikotne obokane ni\xc5\xa1e s skulpturami naravne velikosti, ki prikazujejo Prihod v Jeruzalem. Figure v srednji ni\xc5\xa1i so bile velike 2,4 x 2,3 m, v levi ni\xc5\xa1i 1,98 x 1,54 m in v desnem ni\xc5\xa1i 1,84 x 1,33 m. Izdelali so jih Heinrich Brabender in so bile edine figure v M\xc3\xbcnstru, ki so pre\xc5\xbeivele uni\xc4\x8denje baptistov, verjetno zato, ker so bile previsoko. Dva korpusa iz westwerka Heinricha Brabderja, od katerih je eden verjetno avtoportret, so zdaj na ogled v Landesmuseum f\xc3\xbcr Kunst und Kulturgeschichte._NEWLINE_Med obnovo zahodnega portala leta 1850 so obnovili galerijo s krogovi\xc4\x8djem in fiale nad zatrepom. Leta 1904 so vitraje zamenjali z okrasnim steklom, ki ga je podaril cesar Viljem in jih je ustvaril umetnik Carl de Bouch\xc3\xa9. Okno prikazuje sre\xc4\x8danje Karla Velikega, pape\xc5\xbea Leona III. in Liudgerja leta 799 v Paderbornu._NEWLINE_Od prve polovice 18. stoletja je na zahodnem portalu obstajal predprostor, ki ga je Domplatz razdelil z kamnito ograjo in visokim \xc5\xbeeleznim \xc5\xbearom. Izdelan je bil leta 1710 najkasneje in najpozneje leta 1748. Vhod na je bil eni strani okra\xc5\xa1en z 1,66 m visokim in 1,74 m \xc5\xa1irokim prikazom vere v obliki \xc5\xbeenske s kri\xc5\xbeem in tablico zakonov na oblakih, ki jo je ustvaril Johann Christoph Manskirch. Majhen angel je kazal na tablo, prikazan je bil tudi gre\xc5\xa1nik, ki je padel v globino s ka\xc4\x8do v roki. Prikaz na drugi strani ni ohranjen in ga ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti na starih fotografijah. Max Geisberg je to prikazal kot predstavo cerkve, Guilleaume pa kot prikaz stare in nove zaveze. Predprostor je bil raz\xc5\xa1irjen leta 1873, ko naj bi bila \xc5\xbeelezna ograja prodana.\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPortal je bil uni\xc4\x8den v bombardiranju v drugi svetovni vojni in po vojni ni bil obnovljen. Ostanki so bili odstranjeni in zamenjani s preprosto steno iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka._NEWLINE_Pred tem so se konzervatorji in ljudje v M\xc3\xbcnstru pogovarjali o tem, kako je treba obnoviti portal. Na\xc4\x8drti \xc5\xa1kofa tistega \xc4\x8dasa, Michaela Kellerja za obnovo prvotnega romanskega zahodnega portala, so v \xc4\x8dasopisu Westf\xc3\xa4lische Nachrichten povzro\xc4\x8dili eksplozijo protestnih pisem. To ni vplivalo na \xc5\xa1kofove namere._NEWLINE_Po na\xc4\x8drtu Fritza Thoma je bilo v zahodni steni postavljenih dvanajst okroglih oken, s \xc5\xa1tirimi dodatnimi okni, name\xc5\xa1\xc4\x8denimi na kvadratku znotraj njih. Ta ureditev je temeljila na prvotni romanski zapu\xc5\xa1\xc4\x8dini, z jasnim vplivom arhitekturnih modelov iz 1950-ih. Razkrita imena \xc5\xa1estnajstih oken so kro\xc5\xbeila med prebivalci. Tako se v\xc4\x8dasih imenujejo Kellerjeva okna (glede na njihovega graditelja, \xc5\xa1kofa Kellerja), Seelenbrause (po\xc4\x8dena du\xc5\xa1a) ali W\xc3\xa4hlscheibe Gottes.\n_START_SECTION_\nPrvotna korna pregrada\n_START_PARAGRAPH_\nDo 1870-ih je bil kor lo\xc4\x8den od ladje z veliko korno pregrado iz baumber\xc5\xa1kega apnenca, ki je povezala oba zahodna stebra kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da (F). Med letoma 1542 in 1549 sta jo ustvarila brata Franz in Johann Brabender, in je nadomestila izvirno (gotsko) pregrado iz 13. stoletja, ki je bila uni\xc4\x8dena med baptisti\xc4\x8dno vlado._NEWLINE_Korna pregrada iz leta 1549 je bila arkadna ali dvoranska. Poleg tega je bil kor lo\xc4\x8den od vzhodnega transepta, torej korov Stephanus in Johannes, s steno med severnim in ju\xc5\xbenim stebrom kri\xc5\xbeanja, ki je bila skoraj tako visoka kot korna pregrada._NEWLINE_Zadnja stena pregrade (obrnjena proti visokemu koru) je bila velika in zaprta. V njej so obstajala dvoja vrsta, skozi katera so duhovniki lahko dostopali do ladje. Na mestu, kjer se je pregrada sre\xc4\x8dala s stebrom kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da, je bil stolp s stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem. Omogo\xc4\x8dal je dostop do pravokotnega prostora na vrhu pregrade, ki je slu\xc5\xbeil kot oder za glasbenike._NEWLINE_Sprednja stran (obrnjena proti ladji) je bila jasno zasnovana kot arkada. Sredi je bil kri\xc5\xbeni oltar, iz katerega se je odvijala ma\xc5\xa1a za ljudi v ladji. Na sprednji strani so bile ni\xc5\xa1e s kipi figur, vklju\xc4\x8dno z dvanajstimi apostoli. Iz tega razloga je bil zaslon znan Apostelgang._NEWLINE_Leta 1870 je bila korna pregrada poru\xc5\xa1ena. Ostanki, vklju\xc4\x8dno s kipi, so \xc5\xa1e vedno vidni v stolnici.\n_START_SECTION_\nStari kor\n_START_PARAGRAPH_\n"Stari kor" (nem\xc5\xa1ko Alte Chor) (B) meri 17,6 m od severa proti jugu in 16,9 m od vzhoda proti zahodu (notranje mere: 12,1 x 13,55 m). Zgrajen je bil kot lo\xc4\x8dena zgradba na zahodni strani otonske stolnice in je bil prvotno lo\xc4\x8den od zgradbe z zahodno zunanjo steno transepta. To je prenehalo veljati okoli leta 1250, ko je bila zgrajena tretja stolnica._NEWLINE_Kmalu po koncu baptisti\xc4\x8dnega vladanja v 15. stoletju je bil Stari kor ponovno lo\xc4\x8den od preostale stavbe s samostojnim zidom in \xc5\xbeelezno re\xc5\xa1etko. Ti deli so ostali vsaj do leta 1870. V tem \xc4\x8dasu je bil v drugi \xc4\x8detrtini 17. stoletja Stari kor kraj, kjer je pomo\xc5\xbeni \xc5\xa1kof izvajal birmo in posvetitve._NEWLINE_Leta 1836 je bil Stari kor obnovljen in prenovljen, zahvaljujo\xc4\x8d donaciji Bursarja Landsberga. V tem kontekstu so bile name\xc5\xa1\xc4\x8dene velike orgle, pa tudi \xc5\xbeelezna ograja pred spodnjimi kapeli v obeh stolpih, okra\xc5\xa1ena s posvetitvijo "v. Landsberg" v kurzivnih \xc4\x8drkah. Stari kor je ostal po tem v lo\xc4\x8denem prostoru. Oprema je ve\xc4\x8dinoma izginila leta 1856._NEWLINE_V \xc4\x8dasu obnov po drugi svetovni vojni je bil Stari kor v celoti odprt v zahodni transept. Baro\xc4\x8dni visoki oltar je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den ob krstilnico z bazenom, ki je bila tam \xc5\xbee v 18. stoletju, pod okroglim rozetnim oknom, ki je bil zgrajen v tem \xc4\x8dasu v zahodni steni._NEWLINE_Grobnice \xc5\xa1kofov so pod Starim korom. Med drugim so tukaj pokopani Johannes Poggenburg, Michael Keller, Heinrich Tenhumberg in Reinhard Lettmann. V\xc4\x8dasih je bilo mogo\xc4\x8de dostopati do njih le skozi odprtino v stropu Starega kora, vendar so med obnovitvami leta 2011/2 grobovi postali kripta, dostopna obiskovalcem.\n_START_SECTION_\nStolpa\n_START_PARAGRAPH_\nOba romanska zahodna stolpa sta na prvi pogled enaka. Strehe so oblikovane kot piramide in oble\xc4\x8dene v baker (od leta 1725). Vendar to ni videti, da je bila njihova izvirna oblika. Pred baptisti\xc4\x8dno vladavino leta 1534/5 sta se zdela oble\xc4\x8dena v svinec in bila o\xc4\x8ditno vi\xc5\xa1ja - baptisti so ju zni\xc5\xbeali tako kot so storili stolpu cerkve \xc3\x9cberwasserkirche.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nV stolpih sta dve kapeli, ena na vrhu druge. Dve kapeli v pritli\xc4\x8dju (\xc5\xbee omenjeni) sta Katarinina kapela (ju\xc5\xbeni stolp) in Petrova kapela (severni stolp), do katerih se dostopa iz zahodnega transepta._NEWLINE_V zgornjih kapelah ni oltarjev. Do njih se pride po kamnitih stopnicah, ki vodijo iz zahodnega transepta do vogala v zunanjih stenah stolpov. Zaradi debeline sten severnega stolpa so stopnice v tem stolpu popolnoma v zidu. V ju\xc5\xbenem stolpu se vidno raz\xc5\xa1irijo v notranjost. Ta oblika stopni\xc5\xa1\xc4\x8dnega sistema je bila pomembna in vpliven model za \xc5\xa1tevilne cerkvene zgradbe v Vestfaliji._NEWLINE_V zgornjih kapelah so vrata, ki vodijo do poti za stebri galerije Starega kora. Nad njimi sta oba stolpa povezana med seboj. Stopnice vodijo v sobe nad kapelami. V njihovih zahodnih zunanjih stenah so \xc5\xa1iroka okna debeline 54 cm. Iz te sobe lesene stopnice in lestve pripeljejo na vrh \xc5\xa1tirih eta\xc5\xbe obeh stolpov. Od zunaj se lahko zaznajo od oken in obokanih struktur in se za\xc4\x8dnejo 18,37 m nad tlemi. Ni\xc5\xa1e so oblikovane z lizenami, vendar na vseh straneh niso enake. Na zahodni strani so \xc5\xa1tiri ni\xc5\xa1e, ki jih sestavlja pet lizen. Na severni strani severnega stolpa in ju\xc5\xbeni strani ju\xc5\xbenega stolpa na obeh ravneh so le \xc5\xa1tiri lezene. Na zgornjih ravneh na obeh stolpih sta dve konici, ki imata okna. Na severnem stolpu so trije loki eden znotraj drugega; na ju\xc5\xbenem stolpu le dva.\n_START_SECTION_\nRaj\n_START_PARAGRAPH_\nRaj (F, nem\xc5\xa1ko Paradies) je dvonadstropen predprostor ali narteks (prvotno trinadstropen) na ju\xc5\xbeni strani zahodnega transepta. 5,83 metra je od severa do juga in 14,92 metra od vzhoda proti zahodu. Zaradi ostankov zidov v transeptu se domneva, da je bil narteks otonske stolnice na isti lokaciji._NEWLINE_Raj je bil prvotno odprt za ju\xc5\xbeni del, saj je bil uporabljen za sodi\xc5\xa1\xc4\x8di Sendgericht in Hofgericht, saj je Sachsenspiegel zahteval odprto nebo. Sodni primeri so bili po izgradnji leta 1395 premaknjeni v mestno hi\xc5\xa1o in ju\xc5\xbena stena Raja je bila nekaj \xc4\x8dasa po tem zaprta._NEWLINE_V notranjosti Raja, na vseh \xc5\xa1tirih stenah te\xc4\x8de okoli 69 cm visoki rob. 21 centimetrov visok friz iz vinske vitice te\xc4\x8de po stenah 2,04 metra nad tlemi. Ta friz je urejen z majhnimi skulpturami ljudi in \xc5\xbeivali. Najstarej\xc5\xa1i je verjetno krilati zmaj na severnem koncu vzhodne stene. Na vzhodnem koncu severne stene so tri skulpture in vogalni steber, okra\xc5\xa1en z desetimi enakimi palmetami. Pod oknom vzhodne stene so prikazi sezonskega dela vsakega meseca leta. Na zahodnem delu severne stene je kralj David prikazan s svojimi glasbeniki; steber v severozahodnem kotu prostora ka\xc5\xbee lov na kunce in trgatev. Pod oknom na zahodni strani je bil heksameter, ki se nana\xc5\xa1a na Marijo Magdaleno, do prenove stolnice leta 1880, ko so ga zamenjale majhne figure graditeljev in kamnosekov. V tem \xc4\x8dasu ni bilo neobi\xc4\x8dajno, da bi bili neobdelani kamni name\xc5\xa1\xc4\x8deni v stene in se v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju po\xc4\x8dasi razvili v friz._NEWLINE_Nad frizom so kamniti kipi dvanajstih apostolov, s svetniki in donatorji. Trenutna oblika teh ni originalna ureditev. Na primer, dve sliki sta bili premaknjeni od vzhodnega okna proti vzhodu do desne strani portala v severni steni, ni\xc5\xa1a na vzhodni steni je bila napolnjena s kipom Janeza Krstnika, izvirno iz Metelena. Prostor med dvemi vrati portala v severni steni je okra\xc5\xa1en s kipom Jezusa Kristusa kot Salvator Mundi (Odre\xc5\xa1enik sveta). Izvirna sestava kipa ni jasna zaradi uni\xc4\x8denja, ki so ga izvedli baptisti, vendar se domneva, da je odra\xc5\xbeal enoten na\xc4\x8drt. Zaradi svoje starosti - figure so bile ustvarjene v 13. stoletju \xe2\x80\x93 jih ne moremo jasno identificirati, saj je identifikacija figur z uporabo atributov postala le norma v poznem gotskem obdobju (14.\xe2\x80\x9415. stoletje)._NEWLINE_Namestitev figur v ni\xc5\xa1e v stenah je navdihnila ideja, da je bila prvotno namenjena druga\xc4\x8dna postavitev. Osnova te zamisli je dejstvo, da so figure vi\xc5\xa1je od kapitelov glavnih stebrov dvorane, manj\xc5\xa1i stebri, ki lo\xc4\x8dujejo posamezne figure pa so razdeljeni na polovico vi\xc5\xa1ine, \xc4\x8de bi bili enaki vi\xc5\xa1ini glavnih stebrov. Tako je bil na\xc4\x8drt gradnje verjetno spremenjen med gradnjo in vi\xc5\xa1ina kipov se je pove\xc4\x8dala, da bi postala bolj izrazita.\n_START_SECTION_\nLadja\n_START_PARAGRAPH_\nLadja (G) povezuje westwerk, Stari kor (B), zahodni transept (D & E) in stolpe (A & C) z vzhodnim transeptom, oltar je pod kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem (L) in korom (N). _NEWLINE_Prehod s severne stranske ladje vodi skozi znamenita bronasta vrata iz 17. stoletja do Zakramentne kapele (J). Zgrajena je bila kot priloga k \xc5\xa0tefanovem koru konec 17. ali v za\xc4\x8detki 18. stoletja. Najprej je slu\xc5\xbeila kot zakristija, potem kot zakladnica od leta 1930 in kon\xc4\x8dno leta 1956 posve\xc4\x8dena kot kapela._NEWLINE_Le bronasta vrata so ostala od prvotne opreme. Visoka so 2,1 m in \xc5\xa1iroka 1,12 m. Izdelal jih je Johann Mauritz Gr\xc3\xb6ninger.\n_START_SECTION_\nZahodni transept in visoki kor\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje kora je bilo prvotno lo\xc4\x8deno od preostale stolnice s korno pregrado in stranskimi zaporami, skoraj majhno zgradbo v stavbe stolnice._NEWLINE_Te lo\xc4\x8ditve ni ve\xc4\x8d: pod kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem je oltarni otok, ki rahlo \xc5\xa1trli v ladjo na zahodnem delu. Leta 1956 ga je oblikoval re\xc5\xbeiser Emil Stephan (skupaj s korom in apsido), kjer je \xc5\xa1kofov prestol. Baro\xc4\x8dni visoki oltar je bil odstranjen iz apside. Sedanji veliki oltar je narejen iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Podpira vitrine, ki prikazujejo kipe apostolov iz 14. stoletja iz relikviarij starega baro\xc4\x8dnega visokega oltarja._NEWLINE_Oltarni otok je poleg kornega prostora in je ozna\xc4\x8den od njega z vise\xc4\x8dim lesenim kri\xc5\xbeem (Triumfalni kri\xc5\xbe) in z dvema krakoma vzhodnega transepta.\n_START_SECTION_\nAstronomska ura\n_START_PARAGRAPH_\nV oboku med visokim korom in ju\xc5\xbenim krakom ambulatorija je astronomska ura z zvon\xc4\x8dki._NEWLINE_Ura, zgrajena med letoma 1540 in 1542, je ena najpomembnej\xc5\xa1ih monumentalnih ur v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem svetu. Spada v tako imenovano \xc2\xbbdru\xc5\xbeino Hanseatskih ur\xc2\xab, od katerih so \xc5\xa1e primeri v Danzigu, Rostocku, Stralsundu in Stendalu v skoraj originalnem stanju (dve uri sta bili v L\xc3\xbcbecku in Wismarju uni\xc4\x8deni leta 1942 oziroma 1945). M\xc3\xbcnstrska ura ima vrsto zna\xc4\x8dilnosti te dru\xc5\xbeine ur. _NEWLINE_Ura je tudi ena od redkih obstoje\xc4\x8dih monumentalnih ur, ki se obra\xc4\x8da v smeri urinega kazalca. _NEWLINE_Zvonce (10 zvoncev, tonski razpon \xc2\xb9\xe2\x80\x93f\xc2\xb2) se lahko upravlja iz orgel.\n_START_SECTION_\nZakladnica\n_START_PARAGRAPH_\nStolni\xc4\x8dna zakladnica Domschatz, ki je bila urejena leta 1981 v posebej zgrajeni zakladnici, vsebuje dragocena likovna dela od \xc4\x8dasa Karolingov do 20. stoletja, zlasti predmete iz zlata in tekstil iz obdobja romanike, gotike in baroka. Nekatera liturgi\xc4\x8dna oprema iz zakladnice se \xc5\xa1e vedno uporablja. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d kot 700 predmetov je na voljo, razdeljene v tri nadstropja._NEWLINE_Spodnje nadstropje je ve\xc4\x8dinoma zgodovinski spomenik in liturgi\xc4\x8dna oprema: dva ma\xc5\xa1na pla\xc5\xa1\xc4\x8da iz 14. stoletja, poznogotske obleke iz italijanske svile, \xc5\xbeameta in zlatega brokata ter zlati brokatni ma\xc5\xa1ni pla\xc5\xa1\xc4\x8di, ki jih je podarila Marija Terezija (njen sin Maksimilijan Francis je bil knezo\xc5\xa1kof M\xc3\xbcnstra med 1784 do 1801)._NEWLINE_Na srednjem nadstropju najdemo najpomembnej\xc5\xa1e predmete: nekdanje pohi\xc5\xa1tvo stolnice, tako imenovane \xc2\xbbgovorne relikvije\xc2\xab, slikovni cikel Hermanna Tom Ringa, ostanek korne pregrade Johanna Brabenderja in vrsto reliefov Johanna Mauritza Gr\xc3\xb6ningerja._NEWLINE_Zgornje nadstropje hrani izbrana darila, ki ka\xc5\xbeejo pregled umetnostno zgodovinskega obdobja v stolnici.'