b'\n_START_ARTICLE_\nModra lesna osa\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasla samica meri med 15 in 30\xc2\xa0mm. Samci so nekoliko manj\xc5\xa1i in obi\xc4\x8dajno merijo med 8 in 28\xc2\xa0mm. Samci so temno modri z oran\xc5\xbeno rumenimi pasovi na zadku. Krila so prozorna s \xc4\x8drnimi \xc5\xbeilami. Noge so \xc4\x8drne. Samice so enotno temno modre barve brez rumeno oran\xc5\xbenih pasov na zadku. Samica ima na zadku \xc5\xa1trle\xc4\x8do konico, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti leglico._NEWLINE_Jaj\xc4\x8deca so valjasta, kremno rumene barve, velika okoli 1\xc2\xa0mm._NEWLINE_Breznoge li\xc4\x8dinke so valjaste oblike, zrastejo do dol\xc5\xbeine med 30 in 40\xc2\xa0mm in so kremno bele barve. Zadkov segment ima kopjast nastavek. Buba je bela, noge in krila so razpoznavna, dolga je pribli\xc5\xbeno 30\xc2\xa0mm.\n_START_SECTION_\nBiologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi v simbiozi z glivami, ki jih samice zanesejo v les ob odlaganju jaj\xc4\x8dec. Najpogostej\xc5\xa1a gliva v so\xc5\xbeitju je Amylostereum areolatum. Spore so shranjene v dveh mikangijih ob legalici. Ima 2-3 letno generacijo. Modre lesne ose rojijo od julija do oktobra. Samice odlagajo jaj\xc4\x8deca z leglico v skorjo drevesa od 2 do 10\xc2\xa0mm globoko, v skupinah po 1 do 3. Skupaj posamezna samica odlo\xc5\xbei do 100 jaj\xc4\x8dec. Modre lesne ose prezimijo kot jaj\xc4\x8dece ali kot prvi stadij li\xc4\x8dinke. Li\xc4\x8dinke se hranijo z lesom do globine 4\xc2\xa0cm in delajo rove, ki so dolgi med 5 in 15\xc2\xa0cm. Zabubijo se 2\xc2\xa0cm globoko v lesu. Izhodna odprtina je popolnoma okrogla in ima obi\xc4\x8dajno premer od 3 do 8\xc2\xa0mm. Modra lesna osa je dober letalec in lahko leti ve\xc4\x8d kilometrov dale\xc4\x8d._NEWLINE_Njen naravni sovra\xc5\xbenik je parazitska nematoda Deladenus siricidicola.'