b'\n_START_ARTICLE_\nAtmosfera nebesnega telesa\n_START_PARAGRAPH_\nAtmosfera (po sodobni latinski skovanki atmosphaera iz 17. stoletja, gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x80\xcf\x84\xce\xbc\xcf\x8c\xcf\x82 [atmos] \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbpara\xc2\xab\xc2\xa0in \xcf\x83\xcf\x86\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xcf\x81\xce\xb1 [sphaira] \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbkrogla\xc2\xab) je plast plinov, ki obdaja planet ali drugo nebesno telo z dovolj veliko maso, da jo zadr\xc5\xbei njegova gravitacija. Drug pomemben dejavnik je temperatura, ki vpliva na hitrost gibanja molekul plinov. Nebesno telo lahko zadr\xc5\xbei atmosfero skozi geolo\xc5\xa1ka obdobja, \xc4\x8de je povpre\xc4\x8dna hitrost molekul manj\xc5\xa1a od \xc5\xa1estine ube\xc5\xbene hitrosti._NEWLINE_Zemljina atmosfera se imenuje ozra\xc4\x8dje, sestavljena je iz 78\xc2\xa0% du\xc5\xa1ika, 21\xc2\xa0% kisika, pribli\xc5\xbeno 0,01\xc2\xa0% vodne pare in drugih plinov v sledeh, predvsem argona in ogljikovega dioksida. Tej zmesi pravimo zrak. Plini, predvsem para in ogljikov dioksid, ujamejo del infrarde\xc4\x8dega valovanja z Zemlje in ga oddajo nazaj proti povr\xc5\xa1ju (t. i. u\xc4\x8dinek tople grede), zato je temperatura ozra\xc4\x8dja vi\xc5\xa1ja kot bi se jo pri\xc4\x8dakovalo samo glede na ravnote\xc5\xbeje med prihajajo\xc4\x8do son\xc4\x8dno energijo ter oddano toploto. Poleg tega ozon v vrhnjih plasteh ozra\xc4\x8dja odbija visokoenergijsko ultravijoli\xc4\x8dno valovanje. Sestava ozra\xc4\x8dja je edistvena med vsemi poznanimi planeti, zaradi dolgotrajnega delovanja \xc5\xbeivih organizmov, ki sooblikujejo ozra\xc4\x8dje s procesi fotosinteze in celi\xc4\x8dnega dihanja._NEWLINE_Podobna sestava atmosfere na eksoplanetu bi nakazovala, da gosti \xc5\xbeivljenje, podobno temu na Zemlji, zato se astronomi osredoto\xc4\x8dajo na to zna\xc4\x8dilnost pri iskanju ustreznih planetov._NEWLINE_Drugi planeti Oson\xc4\x8dja imajo bistveno razli\xc4\x8dne atmosfere, odvisno od njihove mase in oddaljenosti od Sonca. V Venerini in Marsovi atmosferi prevladuje ogljikov dioksid, vendar je Venerina atmosfera gosta, z oblaki iz \xc5\xbeveplove kisline, Marsova pa izredno redka. Plinski velikani Jupiter, Saturn, Uran in Neptun imajo zelo goste atmosfere iz vodika, helija, metana in amonijaka, poleg njih pa ima omembe vredno atmosfero \xc5\xa1e Saturnov satelit Titan, prav tako iz metana in amonijaka.'