b'\n_START_ARTICLE_\nHeloiza\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nHeloiza je bila briljantna strokovnjakinja gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine. Znana je bila tudi po svoji inteligenci. Tako je bila poznana, \xc5\xbee preden je za\xc4\x8dela svojo ljubezensko razmerje z Ab\xc3\xa9lardom, kot edina \xc5\xbeenska tistega \xc4\x8dasa, ki se je upala u\xc4\x8diti \xc5\xa1tudije svobodnih umetnosti (Artes Liberales). Ab\xc3\xa9lard je pisal o njeni nadarjenosti za branje in pisanje. O mladi Heloizi je tako zapisal, da je njen dar s \xc4\x8drkami za \xc5\xbeensko tako redek, da le doda k njenemu \xc4\x8daru. O njeni dru\xc5\xbeini ni veliko znanega, razen tega da je ni\xc5\xbejega socialnega polo\xc5\xbeaja (najverjetneje dru\xc5\xbeina Garlande, ki ima denar in ve\xc4\x8d \xc4\x8dlanov dru\xc5\xbeine na pomembnih polo\xc5\xbeajih). Ab\xc3\xa9lard je za razliko od nje izhajal iz plemstva, vendar je zavrnil vite\xc5\xa1tvo, da bi postal filozof-teolog, kot je nakazala v enem izmed svojih pisem. Po smrti njenih star\xc5\xa1ev jo je k sebi vzel njen stric, pari\xc5\xa1ki kanon Fulbert, ki jo je pri trinajstih nato odposlal naprej kot \xc5\xa1tudentko k samemu Petru Ab\xc3\xa9lardu. Ab\xc3\xa9lard je bil v tistem \xc4\x8dasu eden najbolj\xc5\xa1ih u\xc4\x8diteljev filozofije v Parizu,\n_START_SECTION_\nZgodovinski dogodki\n_START_PARAGRAPH_\nV Zgodovini nesre\xc4\x8d (Historia Calamitatum), avtobiografskem delu, napisanem okoli 1132, Ab\xc3\xa9lard pove kako je zapeljal Heloizo, katero je spoznal leta 1115, ko je postal kanonik v Parizu. Heloizina starost nam ni jasna. Opisovali so jo z adolescentula( mlado dekle), zato pogosto domnevamo, da je bila takrat stara 17 let, rojena torej med leti 1100 in 1101, to je okoli deset let mlaj\xc5\xa1a od Abelarda._NEWLINE_Novozelandski medievalist Constant Mews trdi, da je Heloizina predpostavljena starost 17 let izmi\xc5\xa1ljotina 17. stoletja brez dokazov. Heloizina dejanska starost, v \xc4\x8dasu ko je spoznala Ab\xc3\xa9larda, naj bi bila bli\xc5\xbeje zgodnjim dvajsetim letom. Glavni dokaz je poznej\xc5\xa1e pismo, ki ga Peter napi\xc5\xa1e Heloizi, kjer se spominja, da je bil on mlad mo\xc5\xa1ki in ona \xc5\xbeenska. To namiguje, da je bila Heloiza enako stara ali celo starej\xc5\xa1a od Petra. Mews namiguje, da to da ve\xc4\x8d smisla Ab\xc3\xa9lardovemu kasnej\xc5\xa1emu komentarju, da je \xc5\xbeelel zapeljati Heloizo, ker je bila najbolj znana \xc5\xbeenska v Franciji zaradi njenih \xc5\xa1tudij; saj ona ne bi mogla dose\xc4\x8di takega statusa do starosti 17 let. Prav tako obseg njenih del v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini ter njen zrel odziv na zvezo nakazujeta, da je bila starej\xc5\xa1a od 17 let. Po ve\xc4\x8d letih, sta se spustila v ljubezensko razmerje in povila mu je sina po imenu Astrolab. Ab\xc3\xa9lard je Heloizo poslal v samostan Argenteuil, kjer se je z njo na skrivaj poro\xc4\x8dil. Proti njeni volji jo je tudi pustil v samostanu. Heloizin stric je s \xc5\xa1e dvema pajda\xc5\xa1ema kot ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje za njeno \xc4\x8dast Abelarda kastriral, kar je tudi razlog, da se je filozof odlo\xc4\x8dil za \xc5\xbeivljenje meniha. Heloiza je medtem zamenjala svoj samostan za novo ustanovljeni samostan Paraclete, ki ga je financiral Abelard in kjer je po dveh letih postala opatinja. Zaljubljenca sta se naslednji\xc4\x8d sre\xc4\x8dala \xc5\xa1ele po desetih letih ter sklenila, da si za\xc4\x8dneta dopisovati.\n_START_SECTION_\nNjena zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nHeloizina pisma prispevajo eno izmed zgodnej\xc5\xa1ih, bolj radikalnih feministi\xc4\x8dnih filozofij ne le 12. stoletja, temve\xc4\x8d tudi dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa. Heloiza pi\xc5\xa1e o svojem preziru do zakona in \xc5\xbeenskega \xc5\xbeivljenja. V prvem pismu je izjavila, da ima raje ljubezen in svobodo kot zakonsko zvezo. Prav tako opredeli poroko kot skrajno obliko prostitucije, kar je drzna izjava za \xc5\xbeensko 12. stoletja. Heloiza ima poroko za obliko pogodbene prostitucije. Heloiza je za mnoge ljudi feministi\xc4\x8dna ikona saj v njenih pismih prvi\xc4\x8d dobimo direkten vpogled v ljubezensko \xc5\xbeivljenje iz perspektive takratne \xc5\xbeenske. Do takrat je bilo vse osredoto\xc4\x8deno na mo\xc5\xa1ke in njihovo do\xc5\xbeivljanje ljubezni, Heloiza pa je s svojimi pismi to spremenila. Njena pisma prika\xc5\xbeejo, da so \xc5\xbeenske takrat imele aktivno vlogo v svojem ljubezenskem \xc5\xbeivljenju in niso bile le pasivni objekt mo\xc5\xa1kega po\xc5\xbeelenja.\n_START_SECTION_\nPisma\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjenih je sedem njenih pisem (ozna\xc4\x8dena kot Epistolae 2-8). \xc5\xa0tiri izmed njih (2-5) so poznana kot \xe2\x80\x9cosebna pisma\xe2\x80\x9d, saj gre bolj za osebno dopisovanje. Preostala tri (6-8) pa so znana kot pisma smeri.\xc2\xa0_NEWLINE_Heloiza je spodbujala Ab\xc3\xa9larda pri njegovem filozofskem delu, ta pa je svoja dela posvetil njej. Kljub temu, da je svoje \xc5\xbeivljenje posvetil njej, ga je ona \xc4\x8dez pisma opominjala, da no\xc4\x8de biti njegova \xc5\xbeena, namre\xc4\x8d zgolj njegova \xe2\x80\x9cljubica\xe2\x80\x9d, saj ima raje svobodo kot verige. Pisma so postala zgolj profesionalne razprave po tem, ko je Abelard vztrajal, da je ni nikoli ljubil, ampak zgolj hrepenel po njej in da je njuna zveza zlo\xc4\x8din proti Bogu. Nato ji je priporo\xc4\x8dal naj svoje \xc5\xbeivljenje posveti edini osebi, ki jo je kadar koli ljubil, Jezusu Kristusu. V petem pismu (6. Epistolai) je razglasila, da ne bo nikoli ve\xc4\x8d govorila o bole\xc4\x8dini, ki ji jo je povzro\xc4\x8dil. Naslednje dolgo pismo je napisal Abelard, kot odgovor na njeno vpra\xc5\xa1anje o izvoru nun._NEWLINE_Njuna pisma so nosila vsebino ne le ljubezni in romance, ampak tudi filozofije, politike in razprav o dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju Pariza. Po njegovi smrti je Heloiza ostala opatinja \xc5\xa1e dvajset let, vse do svoje smrti. Njen velik prispevek k veri je samostanu prinesel tako slavo, da je postal najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xbeenski samostan v Franciji.\xc2\xa0_NEWLINE_Veliko njunih pisem je bilo kasneje objavljenih v delu \xe2\x80\x9cProblemata Heloissae\xe2\x80\x9d (Heloisini problemi), kjer si izmenjata 42 teolo\xc5\xa1kih vpra\xc5\xa1anj. Njuna ljubezenska zgodba je prav tako navdihnila mnoge pesmi, zgodbe in filme med drugim tudi film \xe2\x80\x9cStealing heaven\xe2\x80\x9d in pesmi \xe2\x80\x9cEloisa to Abelard\xe2\x80\x9d ter \xe2\x80\x9c"The Convent Threshold".\n_START_SECTION_\nIzum \xc5\xbeenske ljubezni\n_START_PARAGRAPH_\nStvar, ki jo je Heloiza \xc5\xa1e posebaj analizirala v svojih pismih in posledi\xc4\x8dno tudi stvar, ki jo je proslavila je njeno ljubezensko po\xc5\xbeelenje, ki ga je \xc4\x8dutila do Ab\xc3\xa9larda. Pri\xc5\xa1la je do spoznanja, da si mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenski pogled na ljubezen nista enaka. Njeno dojemanje ljubezni je tako revolucionarno predvsem iz dveh razlogov: prvi je ta, da je preprosto \xc5\xbeenska, ki si je v tistem \xc4\x8dasu sploh upala izra\xc5\xbeati svoje misli o tej temi, drugi pa ta, da je ljubezen \xc5\xbeensk tako mo\xc4\x8dno lo\xc4\x8dila od ljubezni mo\xc5\xa1kih. Mo\xc5\xa1ki naj bi ljubili zgolj v smislu najbolj grobega po\xc5\xbeelenja, medtem ko naj bi \xc5\xbeenske v ljubezni \xc4\x8dutile nekaj ve\xc4\x8d, predvsem v bolj intelektualnem po\xc5\xbeelenju.\n_START_SECTION_\nPokop\n_START_PARAGRAPH_\nHeloizin kraj pokopa je neznan. Ab\xc3\xa9lardove kosti so premestili v Oratorij Svetega Duha po njegovi smrti, po Helozini smrti leta 1163/1164 pa so njene kosti dali ob njegove. Kosti para so bile ve\xc4\x8dkrat preme\xc5\xa1\xc4\x8dene vendar so ostale ohranjene. Danes naj bi se nahajale v znani grobnici na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du P\xc3\xa8re Lachaise v Parizu. Premestitev njunih posmrtnih ostankov leta 1817 je prispevala k popularnosti tega pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da, takrat \xc5\xa1e vedno dale\xc4\x8d od pozidanih obmo\xc4\x8dij zgodovinskega Pariza. Po tradiciji, ljubimci ali nesre\xc4\x8dno zaljubljeni posamezniki pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo pisma pri kripti v poklon paru ali v upanju, da najdejo pravo ljubezen.\xc2\xa0_NEWLINE_Oratorij Svetega Duha pa \xc5\xa1e vedno trdi, da sta Ab\xc3\xa9lard in Heloiza pokopana tam, ter da je grobnica na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du P\xc3\xa8re Lachaise le spomenik.'