b'\n_START_ARTICLE_\nHilderik I.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\nHilderik je svojega o\xc4\x8deta, kralja Salijskih Frankov, nasledil leta 457 ali 458. Do leta 457 je vladal Frankom najmanj v okolici Tournaia in dolini reke Lys. Vladal je morda tudi bolj proti jugu, vendar so podatki o tem nejasni. Po Gregorju Tourskem je bil nekaj \xc4\x8dasa izgnan, domnevno zaradi nezadovoljstva z njegovim zasebnim \xc5\xbeivljenjem. Gregor pravi, da so ga po osmih letih izgnanstva poklicali domov._NEWLINE_Leta 463 je kot zaveznik zahodnorimskega generala Egidija, magistra militum severne Galije s sede\xc5\xbeem v Soissonsu, porazil Vizigote, ki so posku\xc5\xa1ali raz\xc5\xa1iriti svojo vladavino na dolino Loare. Po Egidijevi smrti je kot zaveznik zahodnorimskega comesa Pavla (Paulusa) iz sedanjega Angersa skupaj z me\xc5\xa1ano vojsko romaniziranih Galcev, Rimljanov in Frankov porazil Gote in zasegel bogat plen. Za Goti so v Galijo vdrli sa\xc5\xa1ki plenilci pod Odoakerjevim poveljstvom, prodrli do Angersa in ga osvojili, potem pa sta ga Hilderik in Pavel leta 469 svobodila. Hilderik je Sase zasledoval do otokov v delti Loare in jih pobil. V letih 476 do 481 se je z Odoakerjem dogovarjal o morebitnem zavezni\xc5\xa1tvu proti Alemanom, ki so posku\xc5\xa1ali napasti Italijo.\n_START_SECTION_\nGrob\n_START_PARAGRAPH_\nHilderikov grob so odkrili leta 1653 v bli\xc5\xbeini cerkve Saint-Brice v Tournaiu, Belgija. V njem so odkrili \xc5\xa1tevilne dragocene predmete, vklju\xc4\x8dno z zlatom in granati okra\xc5\xa1ene posode, zlatnike, zlato bikovo glavo in obro\xc4\x8d s kraljevim imenom. V njegovem ogrinjalu so na\xc5\xa1li pribli\xc5\xbeno tristo zlatih \xc4\x8debel. Odkritje je objavil nadvojvoda Leopold Viljem, guverner ju\xc5\xbene Nizozemske (sedanje Belgije) in zaklad poslal Habsbur\xc5\xbeanom na Dunaj, Habsbur\xc5\xbeani pa so ga nato podarili francoskemu kralju Ludviku XIV.. Zaklad na kralja ni naredil kdo ve kako globokega vtisa in ga je shranil v kraljevi knji\xc5\xbenici, ki je med francosko revolucijo postala Francoska narodna knji\xc5\xbenica. Napoleon je bil nad Hilderikovimi \xc4\x8debelami mnogo bolj navdu\xc5\xa1en kot kralj in se odlo\xc4\x8dil, da bodo kot simbol Francoskega cesarstva zamenjale bourbonske lilije._NEWLINE_V no\xc4\x8di med 5. in 6. novembrom 1831 so iz knji\xc5\xbenice ukradli pribli\xc5\xbeno osemdeset kilogramov dragocenih predmetov, med njimi tudi Hilderikove \xc4\x8debele. Ve\xc4\x8dino zlatih predmetov so pretalili. Nekaj predmetov, skritih v Seni, so kasneje na\xc5\xa1li. Med njimi sta bili tudi dve zlati \xc4\x8debeli. Videz ukradenih predmetov je znan samo iz finih gravur iz obdobja odkritja zaklada in nekaj reprodukcij, ki so jih naredili Habsbur\xc5\xbeani.'