b'\n_START_ARTICLE_\nApfaltrerji\n_START_PARAGRAPH_\nRodbina Apfaltrer (tudi Apfoltrer, Apfaltrer von Apfaltrern, Apfaltrer(n) zu Roy und Gr\xc3\xbcnhof etc., sl. Jablani\xc5\xa1ki) je kranjska plemi\xc5\xa1ka rodbina, ena najstarej\xc5\xa1ih na slovenskem ozemlju, ki je po mo\xc5\xa1ki liniji izumrla sredi 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKranjska plemi\xc5\xa1ka rodbina Apfaltrerjev je ena najstarej\xc5\xa1ih na na\xc5\xa1ih tleh. Prvi zapis o rodbini izhaja iz leta 1165, ko je omenjena udele\xc5\xbeba Janeza Apfaltrerja na vite\xc5\xa1kih igrah v \xc5\xa0vici, skupaj s koro\xc5\xa1kim vojvodo Henrikom. Udele\xc5\xbeba na turnirjih je bila tisti \xc4\x8das povezana s statusom, saj je vsak udele\xc5\xbeenec moral biti plemi\xc4\x8d, ki je izkazoval najmanj \xc5\xa1tiri generacije plemi\xc5\xa1kih prednikov. Tudi Valvasor obstoj rodbine locira \xc5\xbee v zgodnje 11. stoletje, ko so se nahajali na gradu Roje nad Grma\xc4\x8dami. Kljub tej zgodnji hipoteti\xc4\x8dni letnici iz strani barona Valvasorja se rodbina pogosteje za\xc4\x8dne omenjati v pisnih virih \xc5\xa1ele v 15. stoletju._NEWLINE_Ime Apfaltrer je ime, ki ga je dru\xc5\xbeina dobila po gradu Jablanica, katerega lokacija je na\xc5\xa1im zgodovinarjem \xc5\xa1e vedno neznana. Ta grad so dali v za\xc4\x8detku 13.stol. postaviti Spanheimi oz. edini vojvoda, ki je imel takrat posest na Kranjskem, Ulrik III. Spanheimski. Jablanico naj bi zgradili kot odgovor na oglejski Vernek, ki so si ga zaradi njegove strate\xc5\xa1ke lege nad dolino Save neuspe\xc5\xa1no sku\xc5\xa1ali prilastiti. Za kratek \xc4\x8das so ga sicer osvojili in opusto\xc5\xa1ili, a so ga na ukaz oglejskega patriarha morali ponovno obnoviti. Ker se v virih omenja lokacija gradu na desnem bregu Save, je upravi\xc4\x8deno domnevati, da gre pri znameniti Jablanici prav za grad Roje na hribu Ti\xc4\x8dnica nad Grma\xc4\x8dami. Po vsej verjetnosti so Apfaltrerji iz\xc5\xa1li iz Spanheimskih vrst najprej kot ministeriali in gradi\xc5\xa1\xc4\x8dani, nato kot plemi\xc4\x8di in vazali. Dejstvo je, da so v na\xc5\xa1ih krajih bivali skoraj 8 stoletij oziroma vse do 2. svetovne vojne. Tako so bili vazali koro\xc5\xa1kih vojvod in kasneje kranjskega de\xc5\xbeelnega kneza tj. Habsbur\xc5\xbeanov. V tej slu\xc5\xbebi so bili tudi v ostrem sporu tudi s Celjskimi grofi in knezi. Dva pripadnika Apfaltrerjev sta v sovra\xc5\xbenostih med Celjskimi in Habsbur\xc5\xbeani tudi izgubila svojo glavo. Vendar so Apfaltrerji slu\xc5\xbeili kot vazali tudi Celjskim._NEWLINE__NEWLINE_V voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi Habsbur\xc5\xbeanov jih najdemo tudi v naslednjih stoletjih. Cesar Leopold I. Habsbur\xc5\xa1ki je leta 1672 Ernesta pl. Apfalterna, ki je bil jezuit na Dunajski univerzi, skupaj s celotno dru\xc5\xbeino povzdignil v baronski stan. Zadnji baron Apfaltrer z Grma\xc4\x8d je imel dve h\xc4\x8deri, ki sta dedovali naziv baronic in z njima se je mo\xc5\xa1ka linija zaklju\xc4\x8dila, rodovina se nadaljuje po \xc5\xbeenski liniji. Eden zadnjih lastnikov gradu Grma\xc4\x8de je s soprogo pokopan na litijskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v grobnici, ki so jo \xc5\xa1e do nedavnega uporabljali kot mrli\xc5\xa1ko ve\xc5\xbeico.'