b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdol\xc4\x8dnik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdol\xc4\x8dnik ali \xc5\xbeol\xc4\x8dni mehur (strokovno vesica biliaris ali vesica fellea) je votli organ hru\xc5\xa1kaste oblike, v katerem se pri vreten\xc4\x8darjih skladi\xc5\xa1\xc4\x8di v jetrih nastajajo\xc4\x8d \xc5\xbeol\xc4\x8d. \xc5\xbdol\xc4\x8d je v \xc4\x8drevesju pomemben za prebavo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. Le\xc5\xbei na spodnji strani jeter._NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1e bolezenske spremembe pri \xc5\xbeol\xc4\x8dniku povzro\xc4\x8dajo \xc5\xbeol\xc4\x8dni kamni.\n_START_SECTION_\nAnatomija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdol\xc4\x8dnik pri \xc4\x8dloveku meri okoli 8 cm v dol\xc5\xbeino s premerom 4 cm in je temnozelene barve. Barvo mu daje vsebina, torej \xc5\xbeol\xc4\x8d in ne tkivo samo. Anatomsko lo\xc4\x8dimo svod (fundus), telo (corpus) in vrat (infundibulum), ki se zo\xc5\xbei v cisti\xc4\x8dni vod (ductus cysticus). Ta se skupaj s skupnim jetrnim vodom (ductus hepaticus communis) zdru\xc5\xbei v skupni \xc5\xbeol\xc4\x8devod (ductus cholendus ali ductus billiaris). Le-ta se pred izlivom v dvanajstnik zdru\xc5\xbei \xc5\xa1e z izvodilom trebu\xc5\xa1ne slinavke oz. s pankreasovim vodom (ductus pancreaticus). \xc5\xbdol\xc4\x8devod in pankreasni vod se v dvanajstnik navadno izlivata s skupnim izvodilom (ductus hepatopancreaticus) v veliki dvanajstnikovi papili (papilla duodeni major), v manjhnem \xc5\xa1tevilu primerov pa lo\xc4\x8deno. Zgornja povr\xc5\xa1ina \xc5\xbeol\xc4\x8dnika je zra\xc5\xa1\xc4\x8dena z jetri z vezivom, prosto povr\xc5\xa1ino pa pokriva potrebu\xc5\xa1nica oz. peritonej._NEWLINE_Notranja povr\xc5\xa1ina je obdana z mo\xc4\x8dno nagubano sluznico z enoskladnim visokoprizmatskim epitelijem, v kateri lo\xc4\x8dimo dve vrsti celic: svetle celice in krta\xc4\x8daste celice. Pod epitelijem je lamina propria iz elasti\xc4\x8dnih in kolagenskih vlaken ter vezivnih celic, v vratne delu \xc5\xbeol\xc4\x8dnika pa se nahajajo tudi mukozne \xc5\xbeleze. Po lamini proprii sledi mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna plast iz gladke mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnine._NEWLINE_Prostornina \xc5\xbeol\xc4\x8dnika je 50-80 ml, na katero vplivata starost in telesna povr\xc5\xa1ina.\n_START_SECTION_\nHistofiziologija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xbeol\xc4\x8dniku se shranjuje \xc5\xbeol\xc4\x8d in se koncentrira. Po \xc5\xbeol\xc4\x8devodu se iz \xc5\xbeol\xc4\x8dnika \xc5\xbeol\xc4\x8d iztisne v prebavno cev, ko v dvanajstnik vstopi hrana, ki vsebuje ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe. Tak\xc5\xa1na hrana spro\xc5\xbei v dvanajstniku izlo\xc4\x8danje holecistokinina iz I celic, holecistokinin pa spodbudi kr\xc4\x8denje \xc5\xbeol\xc4\x8dnika in s tem izpraznitev \xc5\xbeol\xc4\x8da v dvanajstnik. \xc5\xbdol\xc4\x8d v dvanajstniku emulgira ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe v majhne kapljice. Tako se pove\xc4\x8da povr\xc5\xa1ina, kjer lahko delujejo lipaze iz soka trebu\xc5\xa1ne slinavke._NEWLINE_Polnitev \xc5\xbeol\xc4\x8dnika po jedi uravnavajo peptidni hormoni, tj. vazoaktivni intestinalni peptid (VIP), motilin in pankreati\xc4\x8dni polipeptid, ki se sprostijo iz sluznice dvanajstnika, ko vanj stopijo \xc5\xbeol\xc4\x8dne kisline in encimi trebu\xc5\xa1ne slinavke.\n_START_SECTION_\nBolezenska stanja\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1e bolezenske spremembe povzro\xc4\x8dajo \xc5\xbeol\xc4\x8dni kamni, ki jih po sestavi delimo v me\xc5\xa1ane, holesterolne in pigmentne. Najpogostej\xc5\xa1i so me\xc5\xa1ani kamni, ki so razli\xc4\x8dnih oblik, redko imajo premer ve\xc4\x8dji od 2 mm in so sestavljeni ve\xc4\x8dinoma iz holesterola (70\xc2\xa0%), kalcijevih soli in pigmentov. Holesterolni kamni so rumene barve in velikosti od 1-4 cm. Pigmentni kamni, ki so sestavljeni iz kalcijevih soli in nekonjugiranega bilirubina, nastajajo pri bolnikih z okvarami oz. boleznimi jeter ter so \xc4\x8drne barve in velikosti od 0,1-1 cm.'