b'\n_START_ARTICLE_\nAlojz Kraigher\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v trgovski dru\xc5\xbeini. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Postojni, nato pa je imel pribli\xc5\xbeno eno leto doma\xc4\x8dega u\xc4\x8ditelja pesnika Frana Gestrina, ker je bil bolj slaboten fant in ga o\xc4\x8de zaradi tega ni \xc5\xbeelel takoj dati v mesto v \xc5\xa1olo. Dva razreda gimnazije je kon\xc4\x8dal v Novem mestu (tu se je seznanil z Otonom \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dem),  vse ostale pa v Ljubljani. Na Dunaju je \xc5\xa1tudiral medicino in po promociji leta 1903 postal zdravnik v Ljubljani, nato v Bovcu, pri Sv. Trojici v Slovenskih goricah, ter od 1914 dalje v Ljubljani, kjer je od 1919 do 1922 vodil mestno bolni\xc5\xa1nico in Dru\xc5\xa1tvo slovenskih leposlovcev. Med letoma 1922 in 1923 se je v M\xc3\xbcnchnu specializiral iz zobozdravstva ter nato opravljal zobozdravni\xc5\xa1ki poklic v Gorici ter od 1929 dalje v Ljubljani. V Bovcu in Slovenskih goricah je bil kot liberalec vklju\xc4\x8den v Narodnoobrambni boj. Med okupacijo je bil v OF, leta 1943 so ga Nemci na poti na osvobojeno ozemlje ujeli ter ga leta 1944 internirali v Dachau. Tam je bil najstarej\xc5\xa1i jetnik, deloval pa je tudi kot zdravnik. Leta 1945 je bil imenovan za \xc4\x8dastnega profesorja Medicinske fakultete v Ljubljani za zasluge pri njeni ustanovitvi 1919. Od 1945 do 1949 je vodil Centralno medicinsko knji\xc5\xbenico in vmes od 1946 do 1947 urejal Zdravstveni vestnik. _NEWLINE_Po njem se danes imenuje Kulturno-umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Klini\xc4\x8dnega centra in Medicinske fakultete dr. Lojz Kraigher._NEWLINE_Njegov ded Jurij (Giorgio di Giorgio) Kraigher (1812-1905), rojen v furlanskem mestecu Ligosullo, se je naselil na Postojnskem in si s tem pridobil sloves utemeljitelja  znamenite \xc2\xbbslovenske dinastije Kraigherjev\xc2\xab. Znani  sorodniki Alojza Kraigherja: bratranec George/Jurij/\xc5\xbdore Kraigher - pilot;  Boris Kraigher \xe2\x80\x93 Janez (sin), Du\xc5\xa1an Kraigher \xe2\x80\x93 Jug (sin), Uro\xc5\xa1 Kraigher (sin), Nada Kraigher (ne\xc4\x8dakinja), Sergej Kraigher (ne\xc4\x8dak).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKraigher je kot pisatelj in dramatik analiziral dru\xc5\xbebene razmere pred prvo svetovno vojno in po njej. Je predstavnik psiholo\xc5\xa1ko poglobljenega naturalizma z mo\xc4\x8dno eroti\xc4\x8dno motiviko. Erotiko in izobra\xc5\xbeenstvo obravnava na podlagi deterministi\xc4\x8dne miselnosti z nekaterimi novoromanti\xc4\x8dnimi primesmi._NEWLINE_Za\xc4\x8detki Kraigherjevega knji\xc5\xbeevnega ustvarjanja segajo v gimnazijska leta, ko je bil sprejet v ljubljansko dija\xc5\xa1ko literarno dru\xc5\xa1tvo Zadruga, kjer se je dru\xc5\xbeil s predstavniki moderne, Kettejem, \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8dem in zlasti s Cankarjem, s katerim je imel do njegove smrti ob\xc4\x8dasno tesne stike. Kratko prozo je za\xc4\x8del objavljati pod razli\xc4\x8dnimi psevdonimi (J. A. Mo\xc5\xbein, Emil Palunko, Alojzij Poljak ...), sprva v Slovenskem narodu (1896), nato v Slovenki in Ljubljanskem zvonu, kasneje v Slovanu. \xc5\xbde v zgodnji prozi se pojavljajo eroti\xc4\x8dne teme; te je v kasnej\xc5\xa1ih dramskih in pripovednih delih \xc5\xa1iril in poglabljal (noveli Peter Drozeg, 1916; Matej in Matilda, 1927). Zgodnje kratke povesti in novele, po ve\xc4\x8dini predelane, nekatere pa preimenovane, je izdal kasneje v zbirki Novele._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji uspeh je dosegel z dramo v treh dejanjih \xc5\xa0koljka (1911, in nova izdaja, prirejena za oder, 1923), ki pogumno raz\xc4\x8dlenjuje ljubezenske in spolne odnose v malome\xc5\xa1\xc4\x8danski dru\xc5\xbebi, obsoja dvojno moralo in se zavzema za pravico \xc5\xbeene do svobode in neodvisne izbire ljubezni. Glavna junakinja Pepina se soo\xc4\x8da z eti\xc4\x8dno dilemo: \xc5\xbeiveti v sponah na pogled urejenega zakona brez ljubezni ali \xc5\xbeiveti svobodno \xc5\xbeivljenje in u\xc5\xbeivati prvinsko ljubezen izven zakona._NEWLINE_S posebno drznostjo in brezobzirnostjo, ki jo je pohvalil I. Cankar v kritiki \xc5\xa0koljke, se je Kraigher lotil \xc5\xbeivljenja malome\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Slovenskih goricah v romanu Kontrolor \xc5\xa0krobar (1914, predelana izdaja 1950). V njem je v prvi vrsti pokazal politi\xc4\x8dne spopade z nem\xc5\xa1kutarji na \xc5\xa0tajerskem. Glavna oseba romana, Arno\xc5\xa1t \xc5\xa0krobar, zajeta iz resni\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja (pisatelj naj bi delno upodobil sodnika O\xc5\xbebalta Ilauniga), je tragikomi\xc4\x8dna figura pode\xc5\xbeelskega polizobra\xc5\xbeenca, ki se izmika politi\xc4\x8dnim in narodnostnim spopadom ter se raj\xc5\xa1i iz\xc5\xbeivlja z \xc5\xbeenskami, nazadnje pa kot narodni izdajalec bedno kon\xc4\x8da svoje \xc5\xbeivotarjenje s samomorom. V tem dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnem in ljubezenskem romanu je Kraigher ustvaril sliko malome\xc5\xa1\xc4\x8danskega gnezda v Slovenskih goricah isto\xc4\x8dasno pa dodal nem\xc5\xa1ko gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje slovenskega ljudstva._NEWLINE_Eroti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje ljubljanske malome\xc5\xa1\xc4\x8danske mladine je orisal v romanu Mlada ljubezen (Ljubljanski zvon 1917\xe2\x80\x931918, v knjigi 1923). Globje analize me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe roman ne podaja, prikazuje v glavnem skupino mladih ljudi, ki jim je edino po\xc4\x8detje seksualno iz\xc5\xbeivljanje._NEWLINE_Kraigher je nekajkrat posku\xc5\xa1al prikazati \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobo Ivana Cankarja, svojega prijatelja in pisateljskega tovari\xc5\xa1a. Njegovo umetni\xc5\xa1ko in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko usodo je upodobil v drami Umetnikova trilogija, o njem pa je napisal tudi obse\xc5\xbeno monografijo. Zapletenost \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja v odvisnosti od usodnej\xc5\xa1ih sil, kakor je spolnost, je obdelal v vojni drami iz \xc5\xbeivljenja v bolni\xc5\xa1nici Na fronti sestre \xc5\xbdive (1929)._NEWLINE_Roman Krista Alba ali Krik v nebo je ostal v rokopisu. V letih 1934\xe2\x80\x931935 je objavil samo nekaj odlomkov. V tem romanu je zajeto \xc5\xbeivljenje gori\xc5\xa1kega dekleta v italijanski javni hi\xc5\xa1i, ki hrepeni po svojem domu._NEWLINE_Po pisateljevi smrti je iz\xc5\xa1la knjiga Na robu \xc5\xbeivljenja (uredil Stane Melihar, 1961), v kateri je bila prvikrat v celoti objavljena partizanska in tabori\xc5\xa1\xc4\x8dna proza, predvsem Fragment iz dachauskih je\xc4\x8d: Kraigher se je tega pisanja lotil po branju in poslu\xc5\xa1anju toliko napa\xc4\x8dnih in krivi\xc4\x8dnih sodb o internacijah in interniranih, delo pa je zaradi dachauskih sodnih procesov ostalo nedokon\xc4\x8dano._NEWLINE_V letih 1975\xe2\x80\x931989 je bil ponatisnjen, deloma pa tudi prvi\xc4\x8d objavljen celotni opus Lojza Kraigherja v desetih knjigah zbirke Zbrana dela slovenskih pesnikov in pisateljev._NEWLINE_Leta 1958 je prejel Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo.'