b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8clenono\xc5\xbeci\n_START_SECTION_\nTelesna zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nSode\xc4\x8d po telesni zgradbi in drugih zna\xc4\x8dilnosti so \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci sorodni kolobarnikom. Najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1a podobnost je, da imajo oboji \xc4\x8dlenjeno telo in enako osnovno zgradbo \xc5\xbeiv\xc4\x8devja z mo\xc5\xbegani na hrbtni strani sprednjega dela telesa in trebu\xc5\xa1nja\xc4\x8do - \xc5\xbeiv\xc4\x8dno povezavo na trebu\xc5\xa1nem delu z zadebelitvami (gangliji) v vsakem \xc4\x8dlenu. \xc4\x8cleni so med seboj razli\xc4\x8dni (t. i. heteronomno \xc4\x8dlenjenje) in tvorijo jasno definirane telesne regije, najve\xc4\x8dkrat dve ali tri - glavoprsje in zadek ali glavo, oprsje in zadek. Zanje je zna\xc4\x8dilno tudi, da jih obdaja trden, ve\xc4\x8dplasten zunanji skelet, ki ga izlo\xc4\x8da zunanja plast ko\xc5\xbee. Deli se v tanko, zunanjo plast prokutikulo in mnogo debelej\xc5\xa1o epikutikulo spodaj. Prokutikula je iz beljakovin in v\xc4\x8dasih tudi vodoodpornih voskov, epikutikula pa je ponovno dvoplastna, sestavljata jo eksokutikula na zunanji in endokutikula na notranji strani. Obe gradijo beljakovine in polisaharid hitin. Zgradba je v eksokutikuli oja\xc4\x8dana s procesom, podobnim strojenju: molekule so kri\xc5\xbeno povezane med seboj, kar da trdno, nepro\xc5\xbeno strukturo, ki je zna\xc4\x8dilna za \xc4\x8dlenono\xc5\xbece. V pregibih med \xc4\x8dleni eksokutikula manjka, zato so upogljivi. Zaradi trdnega zunanjega ogrodja se morajo vsi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci leviti - periodi\xc4\x8dno odvre\xc4\x8di pretesno hitinja\xc4\x8do, da lahko rastejo. Njihova obarvanost je najpogosteje posledica prisotnosti melaninskih pigmentov v skeletu, ki dajejo rjavo, rumeno, rde\xc4\x8do ali oran\xc5\xbeno barvo. Nekatere vrste pa so \xc5\xbeivopisanih, iridescen\xc4\x8dnih barv, ki nastanejo zaradi loma svetlobe na fini rebrasti strukturi vrhnje plasti._NEWLINE_Ime so dobili po zna\xc4\x8dilnosti, da so poleg telesa \xc4\x8dlenjene tudi okon\xc4\x8dine. Razen pregibov so toge in omi\xc5\xa1i\xc4\x8dene tako, da se lahko hitro premikajo po principu vzvoda. Izrastki zunanjega skeleta v notranjosti okon\xc4\x8din, na katere se pripenjajo mi\xc5\xa1ice, omogo\xc4\x8dajo natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i nadzor nad gibanjem. \xc4\x8clenjene okon\xc4\x8dine so ena od bistvenih prednosti napram kolobarnikom, ki je verjetno omogo\xc4\x8dila tak\xc5\xa1en razmah \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev. Poleg tega so se pri raznih podskupinah okon\xc4\x8dine spremenile za opravljanje drugih nalog poleg lokomocije. Krilate \xc5\xbeu\xc5\xbeelke so med \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci posebnost, saj imajo poleg nog \xc5\xa1e dodaten par ali dva kril, ki so se razvila povsem lo\xc4\x8deno._NEWLINE_Tudi notranja zgradba \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev je \xc4\x8dlenjena. Imajo odprto krvo\xc5\xbeilje, kjer hemolimfa obliva notranje organe v skupni telesni votlini. Poganja jo bolj ali manj izra\xc5\xbeeno cevasto srce, sodeluje pa tudi skeletno mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje kadar je \xc5\xbeival aktivna. Zgradba dihal in izlo\xc4\x8dal je raznolika, glede na taksonomski polo\xc5\xbeaj in okolje, v katerem dolo\xc4\x8dena skupina \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev \xc5\xbeivi. \xc4\x8cutila za kemi\xc4\x8dne in mehanske dra\xc5\xbeljaje so ve\xc4\x8dinoma v obliki izrastkov skeleta - \xc4\x8dutilnih dlak, poleg tega pa mnogi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci tudi vidijo s katerim od tipov o\xc4\x8des. Ta so bodisi enostavna o\xc4\x8desca, bodisi sestavljena o\xc4\x8desa.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clenono\xc5\xbeci imajo z izjemo nekaj ozko specializiranih skupin lo\xc4\x8dena spola in se razmno\xc5\xbeujejo spolno. Oploditev je po navadi notranja, bodisi neposredno, bodisi posredno, kadar samec odlo\xc5\xbei paket semen\xc4\x8dic in ga samica nato pobere s svojo spolno odprtino. Zunanje oploditve se poslu\xc5\xbeujejo samo nekateri vodni predstavniki. Prakti\xc4\x8dno vsi \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci le\xc5\xbeejo jaj\xc4\x8deca, v katerih se razvijajo zarodki. Navidezna izjema so \xc5\xa1\xc4\x8dipalci, kjer se li\xc4\x8dinke izle\xc5\xbeejo iz jaj\xc4\x8dec \xc5\xbee v materinem telesu._NEWLINE_Pravkar izlegla li\xc4\x8dinka je lahko miniaturna kopija odrasle \xc5\xbeivali brez spolnih organov, ali pa se od nje tako skrajno razlikuje, da je bila \xc5\xa1e do pred nedavnim opisana kot lo\xc4\x8dena vrsta (npr. pri nekaterih rakih). Zaporedje levitev, skozi katere gre preden odraste, razdeli \xc5\xbeivljenje \xc4\x8dlenono\xc5\xbeca v jasno razmejene faze (stadije). Levitve se lahko nadaljujejo tudi skozi odraslo obdobje do konca \xc5\xbeivljenja. Prehodu med li\xc4\x8dinko in odraslo \xc5\xbeivaljo pravimo preobrazba. Ta pri \xc4\x8dlenono\xc5\xbecih, ki se kot odrasli ne levijo ve\xc4\x8d, sovpada z zadnjo levitvijo.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clenono\xc5\xbeci \xc5\xbeivijo v skoraj vseh naravnih okoljih na Zemlji, od visokogorij do morskih globin in ekstremnih habitatov. Poleg amniotov so edina skupina \xc5\xbeivali, ki uspeva v suhih okoljih. To jim omogo\xc4\x8da zunanji skelet, ki je lahko prevle\xc4\x8den z voskasto plastjo in u\xc4\x8dinkovito \xc5\xa1\xc4\x8diti pred izsu\xc5\xa1itvijo.'