b'\n_START_ARTICLE_\nTriglavski dom na Kredarici\n_START_PARAGRAPH_\nTriglavski dom na Kredarici (2515 metrov) je najvi\xc5\xa1ja slovenska planinska postojanka in najvi\xc5\xa1ja slovenska meteorolo\xc5\xa1ka postaja. Nahaja se na manj\xc5\xa1i planoti tik pod vrhom Kredarice (2539 metrov). Zraven doma stoji kapela Marije Sne\xc5\xbene, nekaj deset metrov pod njima pa se nahaja Iva\xc4\x8di\xc4\x8deva jama.\n_START_SECTION_\nTriglavski dom\n_START_PARAGRAPH_\nDom (2515 m) se nahaja tik pod vrhom Kredarice (2539 m), na grebenu med Rjavino in Triglavom v Julijskih Alpah. Prvi dom je bil zgrajen leta 1896 po zamisli Jakoba Alja\xc5\xbea.  _NEWLINE_O ko\xc4\x8di je pri\xc4\x8del Jakob Alja\xc5\xbe razmi\xc5\xa1ljati  med gradnjo stolpa, ko je moral z Belcem in pomo\xc4\x8dniki prespati v De\xc5\xbemanovi ko\xc4\x8di, ki je veljala za nem\xc5\xa1ko ko\xc4\x8do. Oskrbnik jim ponudil preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, ker takrat nem\xc5\xa1kih gornikov ni bilo, druga\xc4\x8de bi jih zavrnil. Oskrbnikova izjava je v Alja\xc5\xbeu vzpodbudila misel, da bi zgradil lastno ko\xc4\x8do: "V tistem trenutku sem sklenil, da naredim Triglavsko ko\xc4\x8do, in sicer ko\xc4\x8dico samo zase in za nekaj svojih prijateljev." U\xc5\xbealjen je bil predvsem njegov narodni ponos in na Triglav se je vrnil \xc5\xbee septembra, da bi na\xc5\xa1el primeren prostor za ko\xc4\x8do. Med spustom se je ustavil na Malem Triglavu in zagledal dva gamsa, ki sta tekla \xc4\x8dez Kredarico,  to ga je spodbudilo, da je pri\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o Kredarici kot primerni lokaciji. V nekaj dneh je pripravil vse potrebno za nakup in 9. septembra 1895 v imenu Slovenskega planinskega dru\xc5\xa1tva podpisal kupno pogodbo v vrednosti 5 goldinarjev z ob\xc4\x8dinama Dovje in Mojstrana. Les za ko\xc4\x8do je na Kredarico vla\xc4\x8dilo 30 delavcev, ki so pri tem uporabljali 500 metrov vrvi v treh delih. Sredstva za gradnjo so prispevali tudi bralci Planinskega vestnika, ki je \xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost obvestil o gradnji ko\xc4\x8de. _NEWLINE_Uradno odprtje Ko\xc4\x8de na Kredarici je bilo 10. avgusta 1896. Zbralo se je okoli 100 planicev, na vrh Triglava se jih je povzpelo 70. V svojem govoru pa je Jakob Alja\xc5\xbe poudaril: "\xc4\x8ceprav je na\xc5\xa1a ko\xc4\x8da slovenska, bo vendar urejena, da bo ustrezala turistom vsakega naroda. Vsi, brez razlo\xc4\x8dka, bodo enako prijazno sprejeti, to zahteva \xc5\xbee slovenska gostoljubnost." Ob odprtju se je ko\xc4\x8da imenovala Triglavska ko\xc4\x8da na Kredarici. O odprtju ko\xc4\x8de so s pomo\xc4\x8djo Alja\xc5\xbeevega sistema telegrafirali podatke na Dovje, kjer jih je prestregla Alja\xc5\xbeeva sestri\xc4\x8dna in jih poslala v Ljubljano. Poleg nje je dal Alja\xc5\xbe postaviti \xc5\xa1e kapelo posve\xc4\x8deno Lur\xc5\xa1ki Materi bo\xc5\xbeji. Zaradi gradnje ko\xc4\x8de pa se je Jakob Alja\xc5\xbe zna\xc5\xa1el v to\xc5\xbebi, saj je Kranjska sekcija Nem\xc5\xa1ko-avstrijskega planinskega dru\xc5\xa1tva trdila, stojita polovica ko\xc4\x8de ter kapelica na svetu Verskega sklada._NEWLINE_Dom je bil kasneje trikrat pove\xc4\x8dan. Planinsko dru\xc5\xa1tvo Ljubljana \xe2\x80\x94 matica ga je pove\xc4\x8dalo 8. septembra 1909 in ob tej priliki je bila ko\xc4\x8da preimenovana v Triglavski dom na Kredarici. Majhna stara lesena ko\xc4\x8da iz leta 1896 je dobila prizidek proti severu. V starem delu je ostala skupna spalnica, v novem delu pa so uredili ve\xc5\xbeo, jedilnico in kuhinjo. V prvem nadstropju pa se je nahajalo devet sob. V \xc4\x8dasu obeh svetovnih vojn so planinske ko\xc4\x8de utrpele posledice, nekatere so bile izropane, druge so bile poru\xc5\xa1ene, po\xc5\xbegane. Izropali so tudi Triglavski dom na Kredarici, ki so ga tik po vojni ponovno opremili, a so ga leta 1946 ponovno oropali. Tri leta kasneje je dom do\xc5\xbeivel adaptacijo, nato pa so morali ponovno razmisliti o prenovi, saj je dom postal premajhen glede na obisk. 8. avgusta 1954 so Triglavski dom tako ponovno pove\xc4\x8dali, saj se je pohodni\xc5\xa1tvo in alpinizem po drugi svetovni vojni zelo razmahnilo. Dom je dobil popolnoma novo, mogo\xc4\x8dno podobo. V pove\xc4\x8dani Kredarici je lahko udobno preno\xc4\x8devalo prek 200 skromnih gornikov. \xc5\xa0e tretji\xc4\x8d pove\xc4\x8dan, posodobljen in moderniziran je bil predan v uporabo 11. septembra 1983. Zgrajen in opremljen je bil velik trinadstropni prizidek in funkcionalno povezan s starim objektom. Priprave na prenovo so trajale od srede sedemdesetih let in so se zavlekle zaradi pridobivanja gradbene dokumentacije ter sredstev. V 21. stoletju pa so adaptacije doma predvsem povezane z ekologijo.  _NEWLINE_Dom ima 140 le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d v 30 sobah in 160 skupnih le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d v 8 prostorih. V petih gostinskih prostorih je 300 sede\xc5\xbeev in dva to\xc4\x8dilna pulta, WC in umivalnice z mrzlo vodo so v vseh nadstropjih. V eni jedilnici je kme\xc4\x8dka pe\xc4\x8d. Za vodo se uporablja kapnica, imajo tudi agregat za elektriko. _NEWLINE_Dom je odprt celo leto. Redno je oskrbovan od konca junija do konca septembra. Izven sezone je delno odprt, obiskovalce oskrbijo meteorologi. Z njim upravlja Planinsko dru\xc5\xa1tvo Ljubljana-Matica._NEWLINE_PD Ljubljana-matica si prizadeva izbolj\xc5\xa1ati ekolo\xc5\xa1ko stanje na Kredarici. Tako so za potrebe pridobivanja elektri\xc4\x8dne energije leta 1992 postavili na objekt prvih 20 son\xc4\x8dnih celic. Sistem so z leti pove\xc4\x8devali in ga leta 1998 dopolnili \xc5\xa1e z vetrnim generatorjem. Leta 1994 je bilo zgrajeno zunanje suho strani\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 1992 so vklju\xc4\x8dili tudi GSM, sicer ima dom normalno telefonsko povezavo.\n_START_SECTION_\nMeteorolo\xc5\xa1ka postaja\n_START_PARAGRAPH_\nMeteorolo\xc5\xa1ka postaja Kredarica se nahaja na nadmorski vi\xc5\xa1ini 2514 m (koordinate: 46\xc2\xb0 22\' 46" severne zemljepisne \xc5\xa1irine, 13\xc2\xb0 51\' 14" vzhodne zemljepisne dol\xc5\xbeine) in to v prizidku Triglavskega doma. Ograjeno podro\xc4\x8dje z vremensko hi\xc5\xa1ico le\xc5\xbei ob pregibu slemena na ju\xc5\xbeno stran le nekaj deset metrov od doma. Meritve padavin potekajo prav na vrhu Kredarice (2539 m), zaradi vetrovne lege je izmerjena koli\xc4\x8dina padavin pribli\xc5\xbeno za polovico manj\xc5\xa1a od pri\xc4\x8dakovane glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Meteorolo\xc5\xa1ka postaja je tako najvi\xc5\xa1je stalno delovno mesto v Sloveniji._NEWLINE_Prve meritve je izvajal Anton Pekovec, oskrbnik Triglavskega doma na Kredarici \xc5\xbee leta 1897, torej leto po odprtju ko\xc4\x8de, vendar le poleti, ko je bila ko\xc4\x8da oskrbovana. Takrat so bile meritve v gorah edini na\xc4\x8din za pridobitev podatkov v prostem ozra\xc4\x8dju, kasneje se je z uporabo radiosondnih meritev, radarja in satelita uporabnost visokogorskih postaj zmanj\xc5\xa1ala. Danes je postaja na Kredarici klju\xc4\x8den vir informacij za napoved lokalnega vremena v visokogorju._NEWLINE_Prva ekipa profesionalnih meteorologov - opazovalcev je na Kredarico pri\xc5\xa1la avgusta 1954. Takrat je PD Ljubljana-Matica odstopila del prostorov v domu Hidrometeorolo\xc5\xa1kemu zavodu RS (danes ARSO). Leta 1983 so ob pove\xc4\x8danju doma tudi meteorologi dobili nove prostore. Leta 1994 je bila postavljena samodejna meteorolo\xc5\xa1ka postaja, leta 1998 pa so s postavitvijo prve vetrnice izbolj\xc5\xa1ali oskrbo z elektri\xc4\x8dno energijo. Trenutno (podatek za leto 2004) je na postaji ekipa \xc5\xa1estih opazovalcev, v na\xc4\x8drtu je zmanj\xc5\xa1anje na \xc5\xa1tiri.\n_START_SECTION_\nRazgledi\n_START_PARAGRAPH_\nIzpred Triglavskega doma na Kredarici so razko\xc5\xa1ni razgledi skoraj na vse strani. Proti vzhodu sta Kredarica in R\xc5\xbe, desno Veliki in Mali Pr\xc5\xa1ivec, na drugi strani Krme greben od Debele pe\xc4\x8di do Dra\xc5\xa1kih vrhov, ki se na ju\xc5\xbeno stran nadaljuje v ostenjih Tosca in Vernarja. Desno vidimo del Velega polja in v ozadju del Spodnjih Bohinjskih gora. Na zahodu se dviga Triglav, proti severu se od Triglavske severne stene zvrstijo Pihavec, Dov\xc5\xa1ki Gamsovec, Prisojnik, Razor, Stenar, Dolkova \xc5\xa1pica, \xc5\xa0krlatica in Martulj\xc5\xa1ke gore, blizu je Begunjski vrh, na severnem obzorju so vidne Karavanke, dale\xc4\x8d za njimi pa ob lepem vremenu Visoke Ture.'