b'\n_START_ARTICLE_\nSacra di San Michele\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju nekaterih zgodovinarjev je v rimskih \xc4\x8dasih na trenutni lokaciji opatije obstajalo voja\xc5\xa1ko opori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je nadzorovalo glavno cesto iz Italije do Galije. Kasneje, po padcu zahodnega rimskega cesarstva, so Langobardi tukaj zgradili trdnjavo proti frankovskim vdorom._NEWLINE_Malo je znanega o prvih letih opatije. Najstarej\xc5\xa1i ohranjen zapis je meniha Viljema, ki je \xc5\xbeivel tu v poznem 11. stoletju in je napisal Chronicon Coenobii Sancti Michaelis de Clusa. On postavlja temelje opatije v leto 966, vendar v drugem delu teksta isti menih trdi, da se je gradnja za\xc4\x8dela pod pontifikatom Silvestra II. (999-1003)._NEWLINE_Zanesljivo je, da je bilo tisto kar je sedaj kripta, zgrajeno v poznem 10. stoletju, kar potrjuje bizantinski vpliv v ni\xc5\xa1i, stebri in oboki. V skladu s tradicijo je to zgradba konstruiral pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik Saint Giovanni Vincenzo [2] na ukaz nadangela Mihaela, ki ji je bila posebej namenjena in gradbeni material, ki ga je pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik zbral, je bil \xc4\x8dude\xc5\xbeno prepeljan na vrh gore. Poleg tega je treba opozoriti, da kult sv. Mihaela, nadangela, ki se bori s silami zla, obi\xc4\x8dajno gradi svoje cerkve na vrhovih in te\xc5\xbeko dostopnih mestih, na primer, Mont Saint-Michel v Franciji._NEWLINE_V naslednjih letih je bila dodana majhna zgradba, kot hi\xc5\xa1a majhne skupnosti menihov in nekaterih romarjev._NEWLINE_Kasneje se je opatija razvila pod benediktinskim redom, z izgradnjo lo\xc4\x8dene zgradbe s sobami za romarje, ki so prihajali po Via Francigena in samostansko cerkev (1015-1035), verjetno na ostankih anti\xc4\x8dnega rimskega kastruma. V \xc4\x8dasu velike no\xc4\x8di leta 1098, je Sveti Anzelm, canterburyjski nad\xc5\xa1kof, obiskal samostan, da bi videl svojega ne\xc4\x8daka Anselma, ki je bil tukaj brat. Mlaj\xc5\xa1i Anselm naj bi \xc5\xa1el slu\xc5\xbeit kot opat v samostan sv. Saba v Rim in Bury St. Edmunds v Angliji. Opat Ermengardo (1099-1131) je zgradil novo veliko, 26 m visoko klet od vzno\xc5\xbeja hriba do vrha, na katerem je bila dodana nova cerkev (tista, ki \xc5\xa1e danes \xc5\xa1e vedno stoji), vklju\xc4\x8dno z okoli\xc5\xa1kimi strukturami._NEWLINE_Samostan je za\xc4\x8del nazadovati in bil dokon\xc4\x8dno zaprt leta 1622 po naro\xc4\x8dilu  pape\xc5\xbea Gregorja XV. Ostal je zapu\xc5\xa1\xc4\x8den do leta 1835, ko sta kralj Karel Albert in pape\xc5\xbe prosila Antonia Rosminija da ga je obnovil in so ga ponovno naseliti. Trenutno ga upravljajo Rosminianci.\n_START_SECTION_\nUmetnost in arhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev se nahaja na vrhu skalnate stene nad dolino. Do cerkvene fasade vodi stopni\xc5\xa1\xc4\x8de,  Scalone dei Morti (Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de smrti), obdano z loki, ni\xc5\xa1ami in grobnicami v katerih so bili do zadnjega \xc4\x8dasu vidna okostja mrtvih menihov (od tod tudi ime). Na vrhu 243 stopnic so marmorna Porta dello Zodiaco, mojstrovina kiparstva 12. stoletja. Sama cerkev je dostopna skozi romanski portal v sivem in zelenem kamnu, zgrajena v za\xc4\x8detku 11. stoletja. Cerkev ima glavno in dve stranski ladji in ima elemente obeh gotike in romanske arhitekture. Na levi steni je velika freska Oznanjenje (1505), medtem ko je v starem koru triptih Defendente Ferrarija (1507)._NEWLINE_Kompleks obsega ru\xc5\xa1evine samostana iz 12. - 15. stoletja, ki je imel pet nadstropij. Kon\xc4\x8da se s Torre della Bell\'Alda (stolp lepe Alde, dekleta, ki se je vrglo v globino, da bi pobegnila vojakom in ostala \xc5\xbeiva). Stolp je bil zgrajen v dvanajstem stoletju in je del kompleksa, imenovanega "Novi samostan", v veliki meri uni\xc4\x8den v ve\xc4\x8d zaporednih potresih v \xc5\xa1estnajstem stoletju._NEWLINE_Tako imenovana \xc2\xbbgrobnica menihov\xc2\xab\xc2\xa0je verjetno ostanek kapele zgrajene v osmerokotnem tlorisu, ki je \xc5\xbeelela opona\xc5\xa1ati baziliko Bo\xc5\xbejega groba v Jeruzalemu.'