b'\n_START_ARTICLE_\nPomen\n_START_SECTION_\nSemantika\n_START_PARAGRAPH_\nSemantika preu\xc4\x8duje pomen v komunikaciji. V lingvistiki preu\xc4\x8duje predstavo znakov, ki jih ljudje uporabljamo v razli\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah in kontekstih. Tradicionalno se semantika ukvarja le z dobesednim pomenom.\n_START_SECTION_\nPragmatika\n_START_PARAGRAPH_\nPragmatika preu\xc4\x8duje sposobnost komunikacije naravnih govorcev jezika. Sposobnost, da razumemo pomen besed, ki nam jih govorec sporo\xc4\x8da, imenujemo pragmati\xc4\x8dna zmo\xc5\xbenost. Obenem pragmatika preu\xc4\x8duje tudi na\xc4\x8dine, s katerimi govorec lahko dose\xc5\xbee svoj namen.\n_START_SECTION_\nSemiotika\n_START_PARAGRAPH_\nSemiotika preu\xc4\x8duje znake in simbole v komunikaciji. Obenem se ukvarja z nastajanjem in razumevanjem pomena besed ali drugih jezikovnih znakov.\n_START_SECTION_\nNejezikovni in naravni pomen\n_START_PARAGRAPH_\nNejezikovni pomen je dejanska oziroma mo\xc5\xbena izpeljava iz stavka, ki ni povezana z znaki, ki imajo kakr\xc5\xa1enkoli temeljni oziroma primarni namen komunikacije. Je splo\xc5\xa1en izraz, ki ga uporabljamo za razli\xc4\x8dne pomene besede\xc2\xa0\xc2\xbbpomen\xc2\xab, neodvisno od njegove lingvisti\xc4\x8dne uporabe. V\xc4\x8dasih ga lahko uporabljamo tudi za opis predstav, ki jih imajo ljudje o svetu. Pomen torej lahko opisuje notranje delovanje uma, vendar pa je ta vrsta pomena globoko psiholo\xc5\xa1ka._NEWLINE_Dodatna vrsta nejezikovnega pomena je naravni pomen. Ta se zgodi, kadar dolo\xc4\x8den znak naravno pove\xc5\xbeemo z drugim dogodkom, ne da bi za to potrebovali kakr\xc5\xa1nokoli dogovorjeno povezavo med njima. Npr.:\xc2\xa0\xc2\xbbTi oblaki pomenijo de\xc5\xbe,\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbpomenijo\xc2\xab\xc2\xa0opisuje naravno asociacijo/povezavo.\n_START_SECTION_\nPomen v semiotiki\n_START_PARAGRAPH_\nV semiotiki je pomen znaka njegovo mesto v znakovnem razmerju, torej gre za niz vlog, ki jih zavzema v danem znakovnem razmerju._NEWLINE_Poznamo dva razli\xc4\x8dna vidika pomena, ki ju lahko pribli\xc5\xbeno analiziramo, in sicer konotativno in denotativno razmerje. Konotativno razmerje je razmerje med znaki in interpretanti znakov. Denotativno razmerje pa je razmerje med znaki in predmeti. Med ozna\xc4\x8devalcem in ozna\xc4\x8dencem obstaja poljubna zveza.'