b'\n_START_ARTICLE_\nKirgizistan\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda "Kyrgyz" naj bi bila izpeljana iz tur\xc5\xa1ke besede za "40", v zvezi s \xc5\xa1tiridesetimi klani iz Manasa in legendarnim junakom, ki je zdru\xc5\xbeil \xc5\xa1tirideset regionalnih klanov proti Ujgurom. Dobesedno to pomeni "Nas je 40". V za\xc4\x8detku 9. stoletja so Ujguri obvladovali velik del Srednje Azije (vklju\xc4\x8dno z dana\xc5\xa1njim Kirgizistanom), Mongolijo ter del Rusije in Kitajske. 40-\xc5\xbearkov na zastavi Kirgizistana pomeni teh \xc5\xa1tirideset plemen. Grafi\xc4\x8dni element v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du sonca prikazuje leseni venec na jurti - prenosnem bivali\xc5\xa1\xc4\x8du nomadov v stepah osrednje Azije.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Kirgizistanu \xc5\xbeivi preko 5 milijonovov ljudi. Po starostni strukturi je 34,4\xc2\xa0% mlaj\xc5\xa1ih od 15 let in 6,2\xc2\xa0% starej\xc5\xa1ih od 65 let. Samo okoli 33,9\xc2\xa0% prebivalstva \xc5\xbeivi v urbanih podro\xc4\x8djih, povpre\xc4\x8dno \xc5\xbeivi 25 ljudi/km\xc2\xb2. Najpomembnej\xc5\xa1a etni\xc4\x8dna skupina v dr\xc5\xbeavi so Kirgizi in jih je 71,7%. Sledijo Rusi s 7.2%; Uzbeki 14.3%; Dungani (etni\xc4\x8dna skupina kitajskih muslimanov) 1.1%; Ujguri 0.9%; Tad\xc5\xbeiki 0.9%, Tatari 0.5%; in majhna skupnost Nemcev 0.3% ter druge skupine (vse podatki 2011). Kirgizi so potomci nomadskih plemen, gojiteljev ovc, konj in jakov, ki so \xc5\xbeiveli v okroglih \xc5\xa1otorih imenovanih jurta. Ta nomadska tradicija sezonsko deluje \xc5\xa1e danes, ko se v poletnih mesecih cele dru\xc5\xbeine preselijo na planine na pa\xc5\xa1o. Uzbeki in Tad\xc5\xbeiki tradicionalno kmetujejo na ni\xc5\xbeje le\xc5\xbee\xc4\x8dih namakanih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih v Ferganski dolini._NEWLINE_Kirgizistan je do\xc5\xbeivel izrazito spremembo v svoji etni\xc4\x8dni sestavi ob osamosvojitvi. Dele\xc5\xbe etni\xc4\x8dnega Kirgi\xc5\xa1kega prebivalstva se je pove\xc4\x8dal z okoli 50\xc2\xa0% leta 1979 na skoraj 70% v letu 2007, medtem ko se je dele\xc5\xbe evropskih etni\xc4\x8dnih skupin (Rusi, Ukrajinci in Nemci), kot tudi Tatarov zmanj\xc5\xa1al s 35\xc2\xa0% na pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0%. Od leta 1991 dalje se je ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo Nemcev, ki jih je bilo leta 1989 \xc5\xa1e okoli 101.000, izselilo v Nem\xc4\x8dijo. Med letoma 1991 in 2002 se je skupaj izselilo ve\xc4\x8d kot 600.000 ljudi in etni\xc4\x8dne manj\xc5\xa1ine so se zmanj\xc5\xa1ale s 47% na 33\xc2\xa0%._NEWLINE_Kirgi\xc5\xa1\xc4\x8dina je \xc4\x8dlan tur\xc5\xa1ke skupine jezikov in je bila do dvajsetega stoletja zapisana v arabski abecedi. Zapis v latinici je bil uveden in sprejet leta 1928, leta 1941 pa ga je zamenjala cirilica. Na splo\xc5\xa1no ljudje po vsej dr\xc5\xbeavi razumejo in govorijo rusko, razen na nekaterih odro\xc4\x8dnih gorskih obmo\xc4\x8djih. Ru\xc5\xa1\xc4\x8dina je drugi uradni jezik v dr\xc5\xbeavi in je materni jezik ve\xc4\x8dine prebivalcev Bi\xc5\xa1keka. Tudi ve\xc4\x8dina poslovnih in politi\xc4\x8dnih zadev se vr\xc5\xa1i v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini. Do nedavna je bila kirgi\xc5\xa1\xc4\x8dina jezik, ki ga ljudje govorijo doma in se je le redko uporabljala ob uradnih ali drugih dogodkih. Danes pa \xc5\xbee ve\xc4\x8dina parlamentarnih sre\xc4\x8danj poteka v kirgi\xc5\xa1\xc4\x8dini s simultanim prevajanjem._NEWLINE_V Kirgizistanu je 80% prebivalstva muslimanske vere (suniti), 17% ruske pravoslavne vera in 3% drugih religij. Manj\xc5\xa1ina etni\xc4\x8dnih Nemcev (skupnost s pribli\xc5\xbeno 600 \xc4\x8dlani) je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska. Nekaj je \xc5\xa1e animisti\xc4\x8dne tradicije, nekaj je tudi vplivov budizma (vezanje molilnih zastavic na sveta drevesa). Obstaja tudi manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo \xc5\xbdidov, ve\xc4\x8dina pa je po razpadu Sovjetske zveze pobegnila v druge dr\xc5\xbeave, predvsem ZDA in Izrael. Danes je Kirgizistan uradno lai\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava, \xc4\x8deprav ima islam velik vpliv tudi v politiki.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava le\xc5\xbei v osrednjem delu Azije in le\xc5\xbei dlje od morja kot katerakoli druga dr\xc5\xbeava na svetu. V smeri vzhod-zahod meri 2600 km, v smeri sever-jug pa 800 km. Ve\xc4\x8d kot 80% dr\xc5\xbeave (Kirgizistan imenujejo tudi "\xc5\xa0vica Srednje Azije") obsega gorska regija Tien\xc5\xa1an (Tian Shan), preostanek pa sestavljajo doline in kotline. Kar \xc5\xa1tiri petine dr\xc5\xbeave le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini ve\xc4\x8d kot 1500 m in skoraj polovica na ve\xc4\x8d kot 3000 m nad morjem. Rahlo slano jezero Isik Kul (Isyk-K\xc3\xb6l) v severovzhodnem delu pokrajine Tien\xc5\xa1an, je najve\xc4\x8dje jezero v Kirgizistanu in drugo najve\xc4\x8dje gorsko jezero na svetu za jezerom Titicaca v Peruju. Najvi\xc5\xa1ji vrhovi le\xc5\xbeijo ob kitajski meji. Kar 30 je vi\xc5\xa1jih od 6000 m. Vrh Jengish Chokusu - Vrh Zmage (tudi Pik Pobedy) je s 7.439 m najvi\xc5\xa1ja gora v dr\xc5\xbeavi in je po mnenju geologov najseverneje le\xc5\xbee\xc4\x8di vrh visok nad 7.000 m na svetu. Tu so \xc5\xa1e Khan-Tengri (6995 m) - eden izmed najlep\xc5\xa1ih vrhov na svetu, v obliki pravilne piramide iz roza marmorja in granita in Pik Lenin (7134 m). Obilno sne\xc5\xbeenje v zimskem \xc4\x8dasu povzro\xc4\x8da spomladi nizvodno ob rekah, poplave. Reke izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo tudi za proizvodnjo elektri\xc4\x8dno energije. _NEWLINE_Kirgizistan ima pomembno zalogo kovin, vklju\xc4\x8dno z zlatom in drugimi redkimi kovinami. Zaradi prete\xc5\xbeno goratega terena je manj kot 8% zemlje obdelane in \xc5\xa1e ta je skoncentrira v severnih ni\xc5\xbeinah in obrobnih delih Ferganske doline. Glavno mesto Bi\xc5\xa1kek le\xc5\xbei na severu dr\xc5\xbeave in je najve\xc4\x8dje mesto s pribli\xc5\xbeno 900.000 prebivalci (stanje 2005). Drugo po velikosti je starodavno mesto O\xc5\xa1 (Osh) in se nahaja v Ferganski dolini blizu meje z Uzbekistanom. Glavna reka je Kara Darja, ki te\xc4\x8de proti zahodu skozi Fergansko dolino v Uzbekistan. \xc4\x8cez mejo v Uzbekistan te\xc4\x8de \xc5\xa1e ena pomembna kirgi\xc5\xa1ka reka, Narin. Od soto\xc4\x8dja obeh rek dalje te\xc4\x8de reka Sir Darja, ki se je prvotno iztekla v Aralsko jezero. Od leta 2010 ga ne dose\xc5\xbee ve\xc4\x8d, saj se njena voda porazgubi za namakanje polj bomba\xc5\xbea v Tad\xc5\xbeikistanu, Uzbekistanu in ju\xc5\xbenem Kazahstanu. Mnoge reke izginjajo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Mujunkum, med njimi reka \xc4\x8cu (1186 km), ki te\xc4\x8de naprej v Kazahstan in reka Talas. Vode iz SV dela te\xc4\x8dejo v slano jezero Isik Kul veliko 6236 km\xc2\xb2. Reke se napajajo iz ledenikov, ki jih je 8.000, najve\xc4\x8dji je 60 km dolg Ju\xc5\xbeni Engil\xc4\x8dek v obmo\xc4\x8dju gore Pik Pobedi in je po dol\xc5\xbeini tretji na svetu.\n_START_SECTION_\nGeologija in relief\n_START_PARAGRAPH_\nKirgizistan glede na naravnopokrajinske enote delimo na: severno, osrednje in zahodno Nebe\xc5\xa1ko gorovje - (Tien\xc5\xa1an), Tian Shan, tudi Tengri Tag ali Gore duhov), Pamir, \xc4\x8cujsko ravnino in Fergansko dolino._NEWLINE_Nebe\xc5\xa1ko gorovje se razteza skoraj 3000 km dale\xc4\x8d, to je od roba pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Kizilkum v Uzbekistanu, preko Kizgizistana do Kitajske, kjer razdvaja kotlini Tarim in D\xc5\xbeungarija do JZ dela Mongolije. Cepi se na ve\xc4\x8d gorskih verig in ni enotnega geolo\xc5\xa1kega nastanka. Severni del je izoblikovala kaledonska orogeneza, ju\xc5\xbeni del je nastal s hercinskim gubanjem. Kasneje je pri\xc5\xa1lo do mo\xc4\x8dnega dvigovanja povr\xc5\xa1ja in nastanka gorskih hrbtov, med njimi pa obse\xc5\xbenih kotlin. Ozemlje je \xc5\xa1e vedno tektonsko aktivno, potresi so pogosti in mo\xc4\x8dni. Zadnji ve\xc4\x8dji je bil leta 1970 v okolici jezera Isik Kul. Nastala je velika gmotna \xc5\xa1koda in preoblikovanje povr\xc5\xa1ja. Za ve\xc4\x8dino gorskih hrbove je zna\xc4\x8dila velika vi\xc5\xa1ina (preko 4000 m), zato je tukaj precej ledenikov. Povr\xc5\xa1ina vseh ledenikov v celotnem Nebe\xc5\xa1kem gorovju je 15.416 km2, samo v Kirgizistanu pa 7000 km2. Zaradi velikih dnevnih temperaturnih sprememb in vla\xc5\xbenosti je zelo mo\xc4\x8dno tudi povr\xc5\xa1insko preperevanje, kar ima za posledico plazove in podore. Tudi reke mo\xc4\x8dno vplivajo na oblikovanje povr\xc5\xa1ja._NEWLINE_Pamir je gorovje, ki ve\xc4\x8dji del le\xc5\xbei v Tad\xc5\xbeikistanu, le manj\xc5\xa1i del, ki se imenuje Zaalajsko gorovje z najvi\xc5\xa1nim vrhom Leninov vrh (Pik Lenin, 7134 m) le\xc5\xbei v Kirgizistanu. Od Nebe\xc5\xa1kega gorovja ga lo\xc4\x8di Alajska dolina. Nastal je z alpidskim gubanjem. Tudi v Pamirju se nahajo ve\xc4\x8dji ledeniki (\xc5\xa1tirje dalj\xc5\xa1i od 10 km)._NEWLINE_\xc4\x8cujska ravnina se nahaja na severu dr\xc5\xbeave ob reki \xc4\x8cuj (kirgi\xc5\xa1ko Chuy) in je v enem delu tudi mejna reka s Kazahstanom. Je del Turanskega ni\xc5\xbeavja. Proti severozahodu prehaja v kazahstansko pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Mujunkum. V \xc4\x8cujski ravnini se nahaja tudi glavno mesto Bi\xc5\xa1kek._NEWLINE_Ferganska dolina je ena od kotlin v Nebe\xc5\xa1kem gorovju in je nastala zaradi tektonskega ugrezanja. Zaradi rek, ki se stekajo iz gora, je zelo rodovitna. V Kirgizistanu je le manj\xc5\xa1i del Ferganske doline, ve\xc4\x8dina pripada Uzbekistanu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je celinsko in se regionalno spreminja. Jugozahodni del Ferganske doline ima subtropsko podnebje. Poleti je zelo vro\xc4\x8de, temperature dose\xc5\xbeejo tudi 40\xc2\xb0 C. Severna predgorja imajo zmerno klimo. Podnebje v gorovju Tjan\xc5\xa1an se spreminja od suhega celinskega do gorskega, odvisno od nadmorske vi\xc5\xa1ine. V najbolj mrzlih obmo\xc4\x8djih so temperature v zimskem \xc4\x8dasu pod ni\xc4\x8dlo tudi do 40 dni. Celo nekatera pu\xc5\xa1\xc4\x8davska podro\xc4\x8dja imajo pozimi stalen sneg. Padavin je v ni\xc5\xbeinah 300-500 mm, v gorah 800-1000 mm.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nKirgizistan je od leta 2003 dalje predsedni\xc5\xa1ka republika. Predsednika volijo na splo\xc5\xa1nih volitvah za 5 letno obdobje. Ima precej\xc5\xa1njo oblast saj imenuje predsednika vlade, ministre in druge visoke uradnike. Imajo enodomni parlament (\xc5\xbdogorku Kene\xc5\xa1) v katerem sedi 75 poslancev, izvoljenih na volitvah za dobo 5 let._NEWLINE_Kirgizistan je razdeljen na sedem pokrajin (sing. oblast (\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x8c), pl. oblasttar (\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x80)), ki jih upravljajo guvernerji. Pokrajine so naslednje: Batken, \xc4\x8cuj, Jalal-Abad, O\xc5\xa1, Narin, Talas in Ysyk-K\xc3\xb6l. Glavno mesto Bi\xc5\xa1kek in drugo najve\xc4\x8dje mesto O\xc5\xa1 sta upravno neodvisni mesti (Shaar) z enakim statusom kot pokrajina.\n_START_SECTION_\nEnklave in eksklave\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ena eksklava, majhna vasica Barakom (627 prebivalcev) v Ferganski dolini. Vas je obdana z ozemljem Uzbekistana. Nahaja se na poti iz O\xc5\xa1a (Kirgizistan) do Kod\xc5\xbeabada (Uzbekistan), pribli\xc5\xbeno 4 km severozahodno od kirgi\xc5\xa1ko-uzbekistanske meje v smeri Andi\xc5\xbeana. Vas Barak je administrativno del okro\xc5\xbeja Kara-Su v provinci O\xc5\xa1 v Kirgizistanu. _NEWLINE_Obstajajo tudi \xc5\xa1tiri uzbe\xc5\xa1ke enklave v Kirgizistanu. Dve od njih sta mesti Soh (povr\xc5\xa1ina 325 km2 in 42.800 prebivalcev v letu 1993, po nekaterih ocenah lahko tudi 70.000, 99% so Tad\xc5\xbeiki, ostali so Uzbeki) in \xc5\xa0ahimardan (znan tudi kot Shohimardon ali Shah-i-Mardan, povr\xc5\xa1ina 90 km2 in 5.100 prebivalcev v letu 1993, 91% so Uzbeki, preostanek so Kirgizi). Drugi dve sta majhni ozemlji \xc4\x8cong-Kara (velikosti cca 3 km2) in Jangi-ajil (komaj 2 ali 3 km2). \xc4\x8cong-Kara le\xc5\xbei ob reki Soh med uzbekistansko mejo in enklavo Soh. Jangi-ajil je pribli\xc5\xbeno 60 kilometrov vzhodno od Batkena in severno proti kirgi\xc5\xa1ko-uzbekistanski meji v bli\xc5\xbeini Halmiona. Obstajata tudi dve enklavi, ki pripadata Tad\xc5\xbeikistanu: Voruh (obmo\xc4\x8dje veliko med 95-130 km2 ), s pribli\xc5\xbeno 23.000 in 29.000 prebivalci v 17 vaseh, 95% Tad\xc5\xbeikov in 5% Kirgizov in se nahaja 45 km ju\xc5\xbeno od Isfara na desnem bregu reke Karaf\xc5\xa1in in majhno naselje v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Kairagah v Kirgiziji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje dana\xc5\xa1njega Kirgizistana je bilo naseljeno \xc5\xbee med 6. in 5. st. pr. n. \xc5\xa1t. V Skitskih grobovih v okolici jezera Isik Kul so na\xc5\xa1li ostanke zlatih in bronastih relikvij. _NEWLINE_V 6. do 10. stoletju so se Kirgizi iz obmo\xc4\x8dja Sibirije raz\xc5\xa1irili vse do Altaja in Bajkalskega jezera. V 7. stoletju so oblast nad tem obmo\xc4\x8djem prevzeli Kitajci, od leta 758 - 840 pa so vladali Ujguri. Leta 840 so, po zmagi nad Ujguri, Kirgizi prvi\xc4\x8d ustanovili svojo dr\xc5\xbeavo. Kirgizi se nato raz\xc5\xa1irijo tudi na obmo\xc4\x8dje gorovja Tjan\xc5\xa1an (Nebe\xc5\xa1ko gorovje) in zadr\xc5\xbeijo svojo prevlado nad tem ozemljem pribli\xc5\xbeno 200 let._NEWLINE_V obdobju od 10. do 13. stoletja so bili Kirgizi del dr\xc5\xbeave Karahanidov. Kultivirani Turki so dokon\xc4\x8dno prinesli v te kraje islam. Pomemben kraj v dr\xc5\xbeavi Karahanidov je bil Balasagun (danes Burana, ki le\xc5\xbei vzhodno od Bi\xc5\xa1keka). Drug velik center pa je bil Uzgen v Ferganski dolini. Kirgi\xc5\xa1ka oblast se v 12. stoletju skr\xc4\x8di na obmo\xc4\x8dje Altajskih gora. _NEWLINE_V 13. stoletju se za\xc4\x8dne v regijo \xc5\xa1iriti mongolski imperij. Dana\xc5\xa1nji Kirgizistan je bil del D\xc5\xbeingiskanove dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine drugemu sinu \xc4\x8cagataju. Mirno obdobje se je kon\xc4\x8dalo s prihodom krvolo\xc4\x8dnega mongolskega vladarja Ojrata iz dinastije Zungarian. Kirgizi se selijo na jug proti Pamirju in v dana\xc5\xa1nji Tad\xc5\xbeikistan. Med 16. in 17. stoletjem se skupaj s Kazahi borijo proti Mongolom. Mongole leta 1757 premagajo Kitajci, ki jih Kirgizi priznajo za svoje oblastnike. _NEWLINE_V letih 1825-30 si obmo\xc4\x8dje po dolgotrajnih vojnah podredi uzbekistanski Kokandski kanat. V tem \xc4\x8dasu se dokon\xc4\x8dno uveljavi tudi islam. Plemenska vojna med Buguji in Saribagi\xc5\xa1i traja od 1835-58 in del ozemlja Kirgizov postane del Rusije.\n_START_SECTION_\nObdobje Rusije\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 19. stoletju ve\xc4\x8dji del dana\xc5\xa1njega Kirgizistana, na osnovi dveh pogodb s Kitajsko (takrat dinastijo Qing), postane del Rusije. Leta 1876 je bilo ozemlje, v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini imenovano "Kirgizia", formalno vklju\xc4\x8deno v ruski imperij. Rusi so se sre\xc4\x8devali s \xc5\xa1tevilnimi upori proti carski oblasti in mnogi Kirgizi so prebegnili \xc4\x8dez gorovje Pamir v Afganistan. _NEWLINE_Po revoluciji leta 1916 in zatrtem uporu kirgi\xc5\xa1kih \xc5\xbeivinorejcev proti naseljevanju ruskih kmetov, se je veliko Kirgizov preselilo tudi na Kitajsko. \xc5\xa0tevilne etni\xc4\x8dne skupine v regiji so tako \xc5\xa1e danes razdeljene med vse sosednje dr\xc5\xbeave. Predvsem nomadi so se premikali sem in tja \xc4\x8dez gore, odvisno od tega, kje je bilo bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje, bolj\xc5\xa1a pa\xc5\xa1a ali bolj\xc5\xa1a oblast.\n_START_SECTION_\nObdobje Sovjetske zveze\n_START_PARAGRAPH_\n14. oktobra 1924 je Karakirgi\xc5\xa1ko avtonomno obmo\xc4\x8dje postalo del Ruske SFSR (poimenovanje Karakirgizi se je uporabljalo do sredine leta 1920; tako so jih Rusi lo\xc4\x8dili od Kazahov, ki so sebe prav tako imenovali Kirgizi). 1.februarja 1926 pa se je obmo\xc4\x8dje preoblikovalo v Kirgi\xc5\xa1ko ASSR. Po letu 1920 se je Kirgizistan precej razvil v kulturnem, izobra\xc5\xbeevalnem in socialnem \xc5\xbeivljenju. Pismenost se je zelo izbolj\xc5\xa1ala, uveden je bil standardni knji\xc5\xbeni jezik. Prav tako se je razvilo gospodarstvo in socialna. _NEWLINE_5.decembra 1936 je nastala Kirgi\xc5\xa1ka SSR kot polnopravna republika Sovjetske zveze._NEWLINE_Po zadnjem sovjetskem popisu prebivalstva leta 1989 je etni\xc4\x8dno skupino Kirgizov sestavljalo le 22% prebivalcev mesta Frunze (danes Bi\xc5\xa1kek) na severu, ve\xc4\x8d kot 60% je bilo Rusov, Ukrajincev in drugih slovanskih narodov. Le 36\xc2\xa0% anketiranih prebivalcev v Bi\xc5\xa1keku je opredelilo za svoj prvi jezik ru\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V juniju 1990 so se med Uzbeki in Kirgizi pojavile etni\xc4\x8dne napetosti v regiji O\xc5\xa1 v ju\xc5\xbenem Kirgiziji, kjer so bili Uzbeki ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo. Uvedeno je bilo izredno stanje in policijska ura. Oktobra istega leta je bil Askar Akajev, najmlaj\xc5\xa1i izmed petih sinov, rojenih v dru\xc5\xbeini delavca na kolektivni kmetiji v severni Kirgiziji, izvoljen za predsednika. Od takrat dalje se je Kirgizijsko demokrati\xc4\x8dno gibanje razvilo v pomembno politi\xc4\x8dno silo. 15.decembra 1990 je Vrhovni sovjet Kirgi\xc5\xa1ke SSR izglasoval spremembo imena republike v Republiko Kirgizijo in razglasil njeno suverenost. Leta 1993 pa jo zopet preimenoval v Kirgi\xc5\xa1ko republiko. Akajev je oblikoval novo vlado, ki so jo sestavljali prete\xc5\xbeno mlaj\xc5\xa1i, k reformam usmerjeni politiki. Februarja 1991 spremenijo ime glavnega mesta Frunze nazaj v pred revolucionarno ime Bi\xc5\xa1kek. Na referendumu o ohranitvi Sovjetske zveze v marcu 1991 se je 88,7% vseh volivcev odlo\xc4\x8dilo da ostanejo v Sovjetski zvezi kot "prenovljeni federaciji". Ne glede na to, avgusta istega leta, s pomo\xc4\x8djo secesionisti\xc4\x8dni sil, Kirgizija razglasi neodvisnost. _NEWLINE_19. avgusta 1991, ko je v Moskvi oblast prevzel Dr\xc5\xbeavni Komite za izredne razmere in je bil izveden neuspel dr\xc5\xbeavni udar, Akajev in podpredsednik Kuznjecov napovesta izstop iz Komunisti\xc4\x8dne partije Sovjetske zveze in celotno predsedstvo in sekretariat odstopijo. Sledi glasovanje Vrhovnega sovjeta in 31. avgusta 1991 razglasitev neodvisnosti Republike Kirgizije.\n_START_SECTION_\nNeodvisnost\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 1991 je bil Askar Akajev na neposrednih volitvah s 95% oddanih glasov izvoljen za predsednika nove samostojne Republike Kirgizije. Skupaj s predstavniki sedmih drugih republik je isti mesec podpisal pogodbo o ustanovitvi nove gospodarske skupnosti. 22. decembra 1991 se je Kirgizija, s podpisom sporazuma v Alma Ati, uradno pridru\xc5\xbeila novi Skupnosti neodvisnih dr\xc5\xbeav. 26.decembra 1991 je Sovjetska zveza prenehala obstajati. Leta 1992 se Kirgizija pridru\xc5\xbei Zdru\xc5\xbeenim narodom in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE)._NEWLINE_Po parlamentarnih volitvah v letu 2005, ko opozicija ni imela nobenih mo\xc5\xbenosti, je pri\xc5\xa1lo do demonstracij, ki so prerasle v "tulipansko revolucijo". Predsednik Akijev je zbe\xc5\xbeal v Rusijo. Parlament je za za\xc4\x8dasnega predsednika imenoval Kurmanbeka Bakijeva, ki je bil kasneje (10.7.2005) za predsednika tudi izvoljen._NEWLINE_Politi\xc4\x8dna stabilnost se je zdela nedosegljiva, razli\xc4\x8dne skupine domnevno povezane z organiziranim kriminalom so zamajale oblast. 6.aprila 2010 izbruhnejo dr\xc5\xbeavljanski nemiri v mestu Talas, ki le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini Bi\xc5\xa1keka. Protestniki so napadli sede\xc5\xbe predsednika Kurmanbek Bakijeva, kot tudi dr\xc5\xbeavno vodene radijske in televizijske postaje. Bakijev razglasi izredno stanje. Prehodna vlada, ki jo vodi nekdanja zunanja ministrica Roza Otunbajeva, 8. aprila 2010 prevzame nadzor nad dr\xc5\xbeavnimi mediji in vladnimi objekti v prestolnici, vendar Bakijev ne odstopi s polo\xc5\xbeaja. Vrnil se je na svoj dom v D\xc5\xbealalabad in navedel svoje pogoje za odstop na novinarski konferenci 13. aprila 2010. Dne 15. aprila 2010 Bakijev zapusti dr\xc5\xbeavo in odleti v sosednji Kazahstan skupaj z \xc5\xbeeno in dvema otrokoma. Za\xc4\x8dasni voditelji so sporo\xc4\x8dili, da je Bakijev pred odhodom podpisal uradno odstopno izjavo. _NEWLINE_Etni\xc4\x8dni spopadi so se nadaljevali. Oboro\xc5\xbeene skupine, v glavnem kirgi\xc5\xa1ke, so \xc5\xa1e naprej ogro\xc5\xbeale Uzbeke. V nemirih je zgubilo \xc5\xbeivljenje ve\xc4\x8d kot 1000 ljudi. Nemiri so se raz\xc5\xa1irili tudi na sosednja obmo\xc4\x8dja. Vlada je razglasila izredne razmere v celotni ju\xc5\xbeni regiji D\xc5\xbealalabad. Za nadzor nad situacijo dobijo varnostne sile posebna pooblastila. Ruska vlada se je odlo\xc4\x8dila, da po\xc5\xa1lje v to dr\xc5\xbeavo svoj bataljon za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ruskih objektov. Posledica nemirov je bila mno\xc5\xbeica beguncev v pokrajini Andi\xc5\xbean._NEWLINE_ZN so organizirali humanitarno pomo\xc4\x8d s \xc5\xa1otori, hrano in zdravili, ki so jo dostavljali v sosednji Uzbekistan, dalje pa so jo preva\xc5\xbeala ruska letala. Spopadi so zapustili okoli 300.000 notranje razseljenih ljudi. _NEWLINE_Kirgizistan danes dobro sodeluje s svojo vzhodno sosedo Kitajsko, kar jasno ka\xc5\xbee velika trgovinska izmenjava preko prelaza Torugart. Na severu je Kazahstan dobesedno veliki brat Kirgizistana. Kulturne in politi\xc4\x8dne vezi so mo\xc4\x8dne, obe gospodarstvi tesno sodelujeta. Svetovna gospodarska recesija povzro\xc4\x8da stisko tiso\xc4\x8dem trgovcev v Bi\xc5\xa1keku. Nacionalno gospodarstvo re\xc5\xa1uje dobra cena zlata, ki ga pridobiva kanadska rudarska dru\xc5\xbeba 20 t na leto.\n_START_SECTION_\nUNESCO-va dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSulejmanova sveta gora (Sulaiman Too) v Kirgizistanu dominira nad Fergansko dolino in tvori ozadje mestu O\xc5\xa1. Na njej naj bi molil Mohamed. Romarji goro obiskujejo od 10. stoletja dalje. Takrat naj bi se imenovala Takht-i-Suleyman (Sulejmanova krona), \xc5\xa1e kasneje pa Bara-Kukh (Lepa gora). Gora je bila za potnike na Svilni cesti kot sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Njenih pet vrhov in pobo\xc4\x8dje vsebuje \xc5\xa1tevilne starodavne obredne jame s petroglifi. Tukaj sta tudi dve veliki mo\xc5\xa1eji, ki sta bili rekonstruirani v 16. stoletju. Doslej so evidentirali mno\xc5\xbeico petroglifov, ki predstavljajo ljudi in \xc5\xbeivali ali samo geometrijske oblike in naj bi nastali \xc5\xbee v \xc5\xbeelezni dobi. 17 cerkva je \xc5\xa1e vedno v uporabi, mnoge so v ru\xc5\xa1evinah. Razpr\xc5\xa1ene so okrog gorskih vrhov in povezane s pe\xc5\xa1potmi. Popotniki so verjeli, da si z obiskom teh krajev lahko zagotovijo ozdravitev jalovosti (gora naj bi imela obliko nose\xc4\x8de \xc5\xbeenske), glavobola in bole\xc4\x8din v hrbtu ter pridobijo blagoslov za dolgo \xc5\xbeivljenje. \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje gore je me\xc5\xa1anica predislamskega in islamskega prepri\xc4\x8danja. Lokacija predstavlja najbolj popoln primer svete gore na obmo\xc4\x8dju Srednje Azije in jo \xc4\x8dastijo \xc5\xbee ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dletij.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDanes si prizadevajo razviti turizem, za kar imajo danosti. Najve\xc4\x8dje bogastvo Kirgizije je voda, saj na njenem ozemlju izvira kar 40\xc2\xa0% rek Srednje Azije. Naravnih bogastev je malo, industrija je slabo razvita, skoraj polovica prebivalcev se \xc5\xa1e vedno pre\xc5\xbeivlja s kmetijstvom. Veliko Kirgizov hodi na delo v sosednji Kazahstan in Rusijo, veliko pa jih \xc5\xbeivi tudi v Moskvi. _NEWLINE_Po 11. septembru 2001 je takratni predsednik Akajev dovolil ZDA, da uporabijo mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Manas za napade na bli\xc5\xbenji Afganistan in urjenje ameri\xc5\xa1kih vojakov. To je omogo\xc4\x8dilo, da se dr\xc5\xbeava mednarodno odpre. Je zelo revna dr\xc5\xbeava, njen bruto dru\xc5\xbebeni proizvod na prebivalca dosega 1600 dolarjev.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nKirgizistan ima 34.000 km cest (stanje 2007) od teh je 80% asfaltiranih. Napomembnej\xc5\xa1a cestna povezava poteka med mesti Alma Ata-Bi\xc5\xa1kek-Ta\xc5\xa1kent. Sever in jug dr\xc5\xbeave, to je Bi\xc5\xa1kek-O\xc5\xa1-Horug, povezuje druga najpomembnej\xc5\xa1a cesta. Zgrajena je bila leta 1965 in je dolga 630 km. Poteka po zelo slikoviti pokrajini, preko ve\xc4\x8d kot 3000 m visokih gorskih prelazov, dolini reke Narin in jo imenujejo "cesta nad oblaki". S Kitajsko jo povezuje cesta preko prelaza Torugart na vi\xc5\xa1ini 3752 m._NEWLINE_\xc5\xbdeleznic imajo 470 km (stanje 2010), ve\xc4\x8dina je \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov Sovjetske zveze. Najpomembnej\xc5\xa1a proga povezuje kazahstansko in rusko omre\xc5\xbeje preko krajev Balykchy-Bi\xc5\xa1kek-L\xc3\xbcgovoy. Ferganska dolina ima povezavo z uzbekistanskim \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim omre\xc5\xbejem._NEWLINE_Imajo tudi 600 km vodnih poti, predvsem po jezerih._NEWLINE_Mednarodni letali\xc5\xa1\xc4\x8di sta v Bi\xc5\xa1keku in O\xc5\xa1u. Poleg tega imajo \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo lokalnih in voja\xc5\xa1kih letali\xc5\xa1\xc4\x8d ter doma\xc4\x8dega prevoznika Kyrgyzstan Airways._NEWLINE_Da bi dosegli bolj\xc5\xa1o povezanost Kirgizistana z Evropo in drugimi azijskimi dr\xc5\xbeavami so leta 1993 oblikovali projekt imenovan "Nova svilna pot", ki obsega izgradnjo ceste in \xc5\xbeeleznice in je \xc5\xbee v gradnji. V EU se ta prometni koridor imenuje TRACECCA (Transport Coridor Europe-Caucasus-Central Asia)'