b'\n_START_ARTICLE_\nFrankovska \xc5\xa0vica\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovska \xc5\xa0vica (nem\xc5\xa1ko Fr\xc3\xa4nkische Schweiz) je gorsko obmo\xc4\x8dje v Zgornji Bavarski v Nem\xc4\x8diji in priljubljen turisti\xc4\x8den cilj. Le\xc5\xbei med reko Pegnitz na vzhodu in jugu, reko Regnitz na zahodu in reko Majno na severu, njen relief, ki sega 600 metrov v vi\xc5\xa1ino, je severni del Frankovske Jure (Frankenjura)._NEWLINE_Pokrajini so dali ime Frankovska \xc5\xa0vica romanti\xc4\x8dni umetniki in pesniki v 19. stoletju, ki so jo primerjali s \xc5\xa0vico. Znana je po svoji veliki gostoti tradicionalnih pivovarn.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje se je neko\xc4\x8d imenovalo Muggendorfer Geb\xc3\xbcrg (Muggendorfski hribi). Prvi turisti so prispeli v dobi romantike. Dva \xc5\xa1tudenta prava z univerze v Erlangnu Ludwig Tieck in Wilhelm Heinrich Wackenroder sta zapisana kot njena odkritelja. Epizoda Izlet v Frankovsko \xc5\xa0vico v  knjigi Popotovanja Franza Sternbalda (Franz Sternbalds Wanderungen )  (Berlin, 1798) je navdu\xc5\xa1ila mnoge sodobnike._NEWLINE_Knjiga Di kleine Schweiz (Mala \xc5\xa0vica) iz leta 1820, ki jo je napisal Jakob Reiselsberger iz Waischenfelda, je dala pokrajini ime. Leta 1829 je bila objavljena knjiga nem\xc5\xa1kega prodajalca in lokalnega zgodovinarja Josepha Hellerja Muggendorf und seine Umgebung oder die Fr\xc3\xa4nkische Schweiz (Muggendorf in njegova okolica ali Frankovska \xc5\xa0vica)._NEWLINE_\xc5\xa0vica se je v 19. stoletju pogosto uporabljala kot ime za pokrajino z gorami, dolinami in imenitnimi skalami, na primer Sa\xc5\xa1ka \xc5\xa0vica, Merki\xc5\xa1ka \xc5\xa0vica, Mecklenbur\xc5\xa1ka \xc5\xa0vica in Holsteinska \xc5\xa0vica.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovska \xc5\xa0vica je severni del Frankovske Jure (nem\xc5\xa1ko Fr\xc3\xa4nkische Alb, Fr\xc3\xa4nkischer Jura, Frankenalb). To je pogosto ohlapno opredeljeno kot obmo\xc4\x8dje, ki ga omejujejo reke Majna na severu, Regnitz na zahodu in Pegnitz na vzhodu ali avtocesta A70 na severu, A9 na vzhodu in A73 na zahodu. Dejansko je Frankovska \xc5\xa0vica le povodje reke Wiesent._NEWLINE_Obsega dele okro\xc5\xbeij Bamberg, Bayreuth in Forchheim. Njena najbolj znana naselja so Pottenstein, G\xc3\xb6\xc3\x9fweinstein, Muggendorf, Ebermannstadt, Streitberg, Egloffstein in Waischenfeld._NEWLINE_Njene meje so Obermainland (sever), Erlangen (jug), Bayreuth (vzhod), Forchheim (zahod) in Bamberg (severozahod).\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju bele jure, pred pribli\xc5\xbeno 161.000.000\xe2\x80\x93150.000.000 let, je vso ju\xc5\xbeno Nem\xc4\x8dijo prekrivalo plitvo morje. V tem obdobju so bili na morskem dnu odlo\xc5\xbeeni debeli sloji sedimentov, ki so stalno tonili v Zemljino skorjo. Pokrajina Frankovske \xc5\xa0vice je bila mo\xc4\x8dno pod tem vplivom, posledica so apnen\xc4\x8daste in dolomitne skale bele jure. To je zna\xc4\x8dilna kra\xc5\xa1ka pokrajina z globoko zarezanimi re\xc4\x8dnimi dolinami in suhimi pustimi planotami. V apnen\xc4\x8dastih plasteh je mogo\xc4\x8de najti \xc5\xa1tevilne fosile, \xc5\xa1e posebej amonite._NEWLINE_V poznem obdobju jure je dvigovanje evropske celinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de povzro\xc4\x8dilo, da se je morje umikalo in pokazale so se ve\xc4\x8dje povr\xc5\xa1ine zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, oblikovane na za\xc4\x8detku krede. V tem \xc4\x8dasu je bilo tropsko podnebje in zato sta apnenec in dolomit mo\xc4\x8dno preperevala. V kredi je na obmo\xc4\x8dju Frankovske \xc5\xa0vice morje spet napredovalo._NEWLINE_V terciarju je zaradi lokalnega dvigovanja morje spet odteklo, tako je bila jurska pokrajina delno izpostavljena.\n_START_SECTION_\nGradovi\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovska \xc5\xa0vica le\xc5\xbei ob tako imenovani cesti gradov (Burgenstra\xc3\x9fe), ki med Mannheimom in Prago povezuje ve\xc4\x8d kot 70 gradov, pala\xc4\x8d in utrdb. Ve\xc4\x8dina teh gradov je bila zgrajena v srednjem veku._NEWLINE_Za obisk so primerni ti gradovi:_NEWLINE_Wolfsberg (razvalina), Unteraufsess, Neideck (razvalina), Neidenstein (razvalina), Streitburg (razvalina) (Markt Wiesenttal), G\xc3\xb6ssweinstein, Egloffstein, grad Greifenstein, sede\xc5\xbe dru\xc5\xbeine Stauffenberg, Rabenstein, Rabeneck, Pottenstein, Waischenfeld, B\xc3\xa4rnfels (razvalina), Leienfels (razvalina), Stierberg (razvalina) in Wildenfels (razvalina).\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nIz Frankovske \xc5\xa0vice izvirajo tako imenovani Osterbrunnen \xe2\x80\x93 velikono\xc4\x8dni vodnjaki. Med velikono\xc4\x8dnimi prazniki so okrasili vse javne vodnjake. V sodobnem \xc4\x8dasu in pri gradnji kanalizacije je ta obi\xc4\x8daj izgubil svoj pomen, a v za\xc4\x8detku 1980-ih so ga spet odkrili in danes ve\xc4\x8d kot 200 vasi spet krasi vodnjake z barvnimi velikono\xc4\x8dnimi jajci. Glavni razlog je verjetno pomen vode, ki ga ima za su\xc5\xa1ne visoke planote. Bieberbach Osterbrunnen (Egloffstein) je vpisan v Guinnessovo knjigo rekordov kot "najve\xc4\x8dji velikono\xc4\x8dni vodnjak na svetu".\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nFrankovska \xc5\xa0vica je eno najstarej\xc5\xa1ih turisti\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij v Nem\xc4\x8diji. Prvi popotniki so za\xc4\x8deli prihajati v za\xc4\x8detku 19. stoletja. Najprivla\xc4\x8dnej\xc5\xa1a turisti\xc4\x8dna mesta so \xc5\xa1tevilne jame._NEWLINE_Poleg \xc5\xa1tevilnih pohodni\xc5\xa1kih poti so priljubljeni plezali\xc5\xa1\xc4\x8da in vo\xc5\xbenja s kanuji po rekah. Najslikovitej\xc5\xa1a pa je narava, ki naj bi jo obiskovalci tudi primerno ohranjali. Na obmo\xc4\x8dju je tudi 375 km urejenih teka\xc5\xa1kih prog in poti za nordijsko hojo. V Nem\xc4\x8diji je raz\xc5\xa1irjen tudi projekt Evropske unije Izku\xc5\xa1nja teka, ki se je za\xc4\x8del julija 2011._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju vozi tudi muzejski vlak s parno lokomotivo, DFS, z izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Ebermannstadtu, in to ob nedeljah in praznikih.'