b"\n_START_ARTICLE_\nGiacomo Ceconi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGiacomo Ceconi se je rodil 29. septembra 1833 v mestu Val Nespolaria v dolini Val d'Arzino, blizu mesta Pielungo. Njegovo skromno dru\xc5\xbeino je vodila mati, Maddalena Guerra. Leta 1851 se Giacomo, ki je bil nepismen, iz Pielunga preseli v Trst, takrat bogato kulturno mesto, kjer se je \xc5\xbeelel izu\xc4\x8diti za gradbenega pomo\xc4\x8dnika. Mladi Ceconi obiskuje ve\xc4\x8derne \xc5\xa1ole in si hitro pridobi temeljna znanja geometrijskega na\xc4\x8drtovanja. Z novim znanjem je iz zidarskega pomo\xc4\x8dnika postal zidar, in ko si je pridobil zaupanje delodajalcev, je za\xc4\x8del dobivati vse pomembnej\xc5\xa1e naloge.\n_START_SECTION_\nDela v Sloveniji, Avstriji in na Mad\xc5\xbearskem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1857 je Giacomo Ceconi ustanovil svoje podjetje. Na \xc4\x8delu skupine delavcev iz rodne vasi je dokon\xc4\x8dal gradnjo pomembnega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega viadukta Borovnica in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, ki je Celovec povezala z Mariborom. \xc5\xa0e ne 25-leten je dobil javne nate\xc4\x8daje za dela na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih progah na Hrva\xc5\xa1kem, Koro\xc5\xa1kem in tudi Mad\xc5\xbearskem. Kljub temu pa se Ceconi \xc5\xa1ele leta 1865 za\xc4\x8dne izoblikovati kot podjetnik: gradi stavbe vzdol\xc5\xbe povezave \xc5\xa0opron-Sombotel, dobi naro\xc4\x8dilo za dela na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki liniji od Verone do Tirolske, pri \xc4\x8demer zgradi tudi postaje v mestih Vipiteno, Colle Isarco, Brenner in Gries._NEWLINE_Pomembni so tudi njegovi doprinosi v \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem prometu v okviru Avstro-Ogrske monarhije med letoma 1869 in 1871: proge iz mesta Kreuzst\xc3\xa4tten v Mislitz in iz mesta Gr\xc3\xbcssbach v Znojmo. Med letoma 1872 in 1875 je zgradil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje na Reki in v Pivki. Nato je deloval na Bavarskem, med letoma 1877 in 1879 pa je zgradil postaje v mestih Trbi\xc5\xbe in Tablja. Proti koncu sedemdesetih let se vrne v Kraljevino Italijo, da bi zgradil \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo med mestoma Tablja in Trbi\xc5\xbe._NEWLINE_Avstro-Ogrska monarhija mu leta 1879 podeli avstrijsko dr\xc5\xbeavljanstvo ter tako uti\xc5\xa1a habsbur\xc5\xa1ke podjetnike, ki so temu nasprotovali.\n_START_SECTION_\nPredor Arlberg\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki predor Arlberg se nahaja na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Bludenz-Innsbruck, ki \xc5\xa0vico in Predarlbersko povezuje s Tirolsko. Odprtje nove \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge ni bil le izjemen dogodek mednarodnih razse\xc5\xbenosti, temve\xc4\x8d je vzbudil veliko zanimanja tako na lokalni kot tudi dr\xc5\xbeavni ravni.\n_START_SECTION_\nCeconijeva zadnja dela\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1885 in 1887 je nadzoroval dela na progi Tabor-Horni Cerekev, kjer je zgradil tudi viadukt Cervena, s 67 metri drugi najve\xc4\x8dji viadukt v Habsbur\xc5\xa1ki monarhiji. Viadukt so postavili brez armature._NEWLINE_Nato se je do leta 1900 posvetil delu v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du in drugih pristani\xc5\xa1kih mestih na Sardiniji. Njegovo zadnje delo, bohinjski predor, je zgradil \xc5\xbee na stara leta._NEWLINE_Umrl je 18. julija 1910 v Vidmu.\n_START_SECTION_\nCeconijev dvorec v mestu Pielungo\n_START_PARAGRAPH_\nDodelitev naslova grofa italijanske krone je s seboj prinesla tudi zahtevo, da Giacomo Ceconi zgradi rezidenco v velikosti in z zna\xc4\x8dilnostmi dvorca. Ceconi se je odlo\xc4\x8dil, da bo zgradil vilo, s pomo\xc4\x8djo katere bi svoje potomce la\xc5\xbeje obdr\xc5\xbeal v rodnem mestu Pielungo. Giacomo Ceconi je, zato da bi osebno prisostvoval na\xc4\x8drtovanju in izgradnji dvorca, vse pogosteje in vse dalj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v svojem doma\xc4\x8dem kraju._NEWLINE_Pro\xc4\x8delje dvorca krasijo kipi \xc5\xa1ririh pesnikov: Danteja Alighierija, Francesca Petrarce, Ludovica Ariosta in Torquata Tassa, ki krasijo pro\xc4\x8delje dvorca.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ko-arhitekturni vidik\n_START_PARAGRAPH_\nCeconijev dvorec je mogo\xc4\x8dna neogotska zgradba v eklekti\xc4\x8dnem stilu s sledmi secesije, odseva pa tudi srednjeve\xc5\xa1ki in renesan\xc4\x8dni slog. Zna\xc4\x8dilni so zob\xc4\x8dasti nadzidki in gotski balkoni, ki so postavljeni poleg pravokotnih oken. Arkade so v toplih barvnih odtenkih in so v nasprotju s freskami vzdol\xc5\xbe dveh kril dvorca in s tistimi v luneti velikih gotskih oken. V dveh okenskih lunetah na vsaki strani glavnega vhoda so freske Georgea Stephensona (izumitelja lokomotive) in Alessandra Volte. Nad glavnim vhodom je med slikama obeh genijev in znanstvenikov upodobljena Mati bo\xc5\xbeja z detetom. V zgornji eta\xc5\xbei, nad tremi okni v prvem nadstropju, sta upodobitvi italijanske renesan\xc4\x8dne slikarke Irene di Spilimbergo in pesnice Vittorie Colinne. V osrednji luneti, med obema \xc5\xbeenskima figurama, se nahaja Leonardo da Vinci. Na enem od mogo\xc4\x8dnih zob\xc4\x8dastih stra\xc5\xbenih stolpov je upodobljen Alessandro Manzoni._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ji in najvitkej\xc5\xa1i stolp je bil namenjen za zvon, katerega zvok je klical delavce na posest. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dad pred dvorcem se odpira proti hribovitim pobo\xc4\x8djem, posejanimi z gozdovi. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dad krasi tudi dvonadstropni koncentri\xc4\x8dni vodomet iz cementa v obliki kroga. Prefinjeni vodomet je bil predmet spora med gorjancem po imenu Nanol in grofom: pastir je dobil pravico, da s svojo \xc4\x8dredo pre\xc4\x8dka dvori\xc5\xa1\xc4\x8de posestva in jo pripelje do vodnjaka, kjer se je lahko napajala."