b'\n_START_ARTICLE_\nHalkidika\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nHalkidika je velik polotok v severozahodnem Egejskem morju, ki ima obliko roke s tremi prsti: Palene (zdaj Kasandra), Sitonija in Agion Oros, anti\xc4\x8dni Acte, na katerem je gora Atos s slavnimi samostani. Grki jih pogosto imenujejo noge in ne prsti. Halkidika na severu meji na regionalno enoto Solun (Thessaloniki). Najve\xc4\x8dja mesta na polotoku so Nea Mudania, Nea Kalikratea in prestolnica Poligiros. V osrednjem severnem delu polotoka je gorovje Holomontas._NEWLINE_Na polotoku je na obalah vseh treh prstov ve\xc4\x8d poletnih po\xc4\x8ditni\xc5\xa1kih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, manj\xc5\xa1ih mest in vasi, med njimi Jerakini (pla\xc5\xbea Gerakina), Neos Marmaras, Uranupolis, Nikiti, Psakudia, Kalitea in ve\xc4\x8d drugih.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nHalkidika je dobila ime po skupini anti\xc4\x8dnih lokalnih ljudstev z imenom Halkidijci (gr\xc5\xa1ko \xce\xa7\xce\xb1\xce\xbb\xce\xba\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb5\xce\xaf\xcf\x82, Chalkide\xc3\xads). Regija je bila neko\xc4\x8d kolonija (apoikia) starogr\xc5\xa1ke mestne dr\xc5\xbeave Halkis.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi naseljenci na Halkidiki so bili priseljenci iz Halkisa in Eretrije na Evbeji, ki so ustanovili mesta Mende, Toroni in Skione. Drugi val priseljencev je pri\xc5\xa1el z Androsa v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Slednji so ustanovili mesto Akant. Anti\xc4\x8dno mesto Stageria je bilo rojstno mesto velikega filozofa Aristotela. _NEWLINE_Halkidika je bila pomembno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de v pelopone\xc5\xa1ki vojni med Atenami in \xc5\xa0parto. V 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je gr\xc5\xa1ke kolonije na polotoku osvojil Filip II. Makedonski in jih vklju\xc4\x8dil v svoje kraljestvo.  Po vojnah med Makedonci in Rimljani je regija skupaj z Gr\xc4\x8dijo leta 43 pr. n. \xc5\xa1t. postala del Rimskega cesarstva. V Kasandriji je bila ustanovjena rimska kolonija, ki jo je leta 30 pr. n. \xc5\xa1t. ponovno naselil cesar Avgust._NEWLINE_V naslednjih stoletjih je bila Halkidika del Bizantinskega cesarstva. Z zlato bulo cesarja Bazilija II. iz leta 885 je bila Sveta gora (Atos) razgla\xc5\xa1ena za mesto menihov. Naseljevanje laikov, poljedelcev in \xc5\xbeivinorejcev na Atosu ni bilo ve\xc4\x8d dovoljeno. S pomo\xc4\x8djo cesarja Nikiforja II. Fokasa je bil kmalu zatem ustanovljen samostan Velika lavra.  Na Atosu zdaj \xc5\xbeivi asketsko \xc5\xbeivljenje ve\xc4\x8d kot 1.000 menihov iz Gr\xc4\x8dije in drugih vzhodnoevropskih pravoslavnih dr\xc5\xbeav: Romunije, Moldavije, Gruzije, Bolgarija, Srbije in Rusije. Gora Atos ima od ustanovitve svojo upravo._NEWLINE_Po kratkem obdobju vladavine latinskega Solunskega kraljestva, ustenovljenega po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni, je Halkidika ponovno pri\xc5\xa1la pod bizantinsko oblast, ki je trajala do leta 1430, ko so regijo osvojili osmanski Turki.  V osmanskem obdobju so bili na Halkidiki pomembni rudniki zlata. _NEWLINE_Leta 1821 se je za\xc4\x8dela gr\xc5\xa1ka vojna za neodvisnost, v kateri so sodelovali tudi Grki s Halkidike pod vodstvom Emanuela Papasa, \xc4\x8dlana Filiki Eteria, in drugih. Upor je napredoval po\xc4\x8dasi in nesistemati\xc4\x8dno in bil omejen samo na polotoka Atos in Kasandra. Glavni cilj upora je bil zadr\xc5\xbeati in ovirati  prodiranje osmanske vojske iz Istanbula, dokler se ne bi revolucija na jugu (Peloponezu) stabilizirala. Upor se je kon\xc4\x8dal z osmansko osvojitvijo Kasandre. Pre\xc5\xbeivele upornike, med njimi tudi Papasa, je re\xc5\xa1ilo pisansko ladjevje in jih odpeljalo predvsem na otoke Skiatos, Skopelos in Skiros. Turki so se ma\xc5\xa1\xc4\x8devali s po\xc5\xbeigom ve\xc4\x8d vasi._NEWLINE_Po balkanskih vojnah je bila Halkidika leta 1912 vklju\xc4\x8dena v Kraljevino Gr\xc4\x8dijo. _NEWLINE_Junija 2003 so na praznik turisti\xc4\x8dnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Porto Carras na Neos Marmaras voditelji Evropske unije predstavili prvi osnutek evropske ustave.\n_START_SECTION_\nPoljedelstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPolotok je znan po pridelavi oljk, grozdja in medu in proizvodnji olj\xc4\x8dnega olja in vina.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nHalkidika je od poznih 50. let 20. stoletja priljubljeno poletno turisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Tja so prihajali predvsem me\xc5\xa1\xc4\x8dani Soluna in po obalnih vaseh pre\xc5\xbeivljali  poletne po\xc4\x8ditnice. V 60. Letih so za\xc4\x8deli tja vedno pogosteje zahajati tudi turisti iz Nem\xc4\x8dije in Avstrije. \xc5\xbde v 70. letih se je cela regija resno ukvarjala s turizmom.  Na polotoku je igri\xc5\xa1\xc4\x8de za golf, na\xc4\x8drtujejo pa gradnjo \xc5\xa1e \xc5\xa1tirih novih igri\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nRudarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZlato se je na Halkidiki rudarilo \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Filipa II. Makedonskega. Leta 2013 je koncesijo za rudarjenje dobila kanadske dru\xc5\xbeba Eldorado Gold. Zaradi negativnega vpliva rudarstva na turizem in okolje so prebivalci do njega zelo kriti\xc4\x8dni.\n_START_SECTION_\nPrefektura\n_START_PARAGRAPH_\nZ upravno reformo leta 2011 je iz nekdanje prefekture Halkidika nastala regionalna enota Halkidika, ki ima enako ozemlje kot nekdanja prefektura. Isto\xc4\x8dasno so bile reorganizirane tudi ob\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nTransport\n_START_PARAGRAPH_\nNa Halkidiki je avtocesta A25, ki povezuje Solun z Neo Moudanio.  Na polotoku ni niti letali\xc5\xa1\xc4\x8da niti \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, ima pa organizirano omre\xc5\xbeje avtobusnih prog (KTEL)._NEWLINE_Leta 2018 je bila napovedana gradnja nove proge solunske podzemne \xc5\xbeeIeznice, ki bi se v prihodnje lahko podalj\xc5\xa1ala do nekaterih delov Halkidike.'