b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Janez XI.\n_START_SECTION_\nStar\xc5\xa1evstvo\n_START_PARAGRAPH_\nStar\xc5\xa1evsto Janeza XI. je \xc5\xa1e vedno predmet razpravljanja. Njegova mati je bila zanesljivo Marozia, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a \xc5\xbeena v Rimu, in je torej izhajal iz dru\xc5\xbeine Tuskulskih grofov. Po Liutprandovem mnenju  in "Liber Pontificalis," je bil njegov o\xc4\x8de Sergij III. (904\xe2\x80\x93911), "Johannes, natione Romanus ex patre Sergio papa," "Liber Pont." ed. Duchesne, II, 243). Ferdinand Gregorovius, Ernst D\xc3\xbcmmler, Thomas Greenwood (Cathedra Petri: A Political History of the great Latin Patriarchate), Philip Schaff, in Rudolf Baxmann sogla\xc5\xa1ajo z Liutprandom, da je bil pape\xc5\xbe Sergij III o\xc4\x8de pape\xc5\xbeu Janezu XI. \xc4\x8ce je to res, bi bil torej Janez XI. edin znani nezakonski sin kakega pape\xc5\xbea, ki je postal pape\xc5\xbe tudi sam. Po drugi strani H. Mann Reginald L. Poole, Peter Llewelyn (Rome in the Dark Ages), Karl Josef von Hefele, August Friedrich Gfr\xc3\xb6rer, Muratori, in Francis Patrick Kenrick menijo, da je bil o\xc4\x8de pape\xc5\xbea Janeza XI. Alberik I. Spoletski, grof Tuskulski. \xc4\x8ceprav je torej materinstvo Marozie zanesljivo in ga potrjujejo vsi viri, ostaja o\xc4\x8detovstvo pri pape\xc5\xbeu Janezu XI. negotovo \xe2\x80\x93 in so mnenja glede tega vse do danes  deljena. Vsekakor pa dr\xc5\xbei, da je Janez postal sirota brez o\xc4\x8deta \xc5\xbee v svojem prvem letu \xc5\xbeivljenja. Marozia, ki je hotela pretrgati odnose s Sergijem III., ga je verjetno dala umoriti. Imela je tudi druge otroke, vendar je prihranila za Janeza cerkveno kariero; po pri\xc4\x8devanjih enih je bil dober duhovnik, vendar ves pod materinim vplivom; drugi menijo, da ni imel toliko smisla za duhovne zadeve kolikor za posvetne zabave.\n_START_SECTION_\nPrijateljski odnosi z Bizantinskim cesarstvom\n_START_PARAGRAPH_\nZ vso verjetnostjo je njegova mati vplivala tudi na Janezove odnose z vzhodno Cerkvijo. Marozia je namre\xc4\x8d nameravala poro\xc4\x8diti svojo h\xc4\x8derko Berto z enim od sinov bizantinskega cesarja Romana Lekapena . On je hotel imenovati za carigrajskega patriarha lastnega mladoletnega sina Teofilakta, in je prosil za potrditev pape\xc5\xbea Janeza XI. v pismu, v katerem je izrazil tudi \xc5\xbeeljo, da bi obnovil dobre odnose med Marozijino in cesarsko dru\xc5\xbeino. Janez je bil takoj pripravljen odposlati dva \xc5\xa1kofa kot svoja odposlanca. Ta poteza rimskega pape\xc5\xbea, ki jo je izzval carigrajski patriarh, pa je zdbudila hudo nasprotovanje v vzhodni Cerkvi. Preden naj bi bila odposlanca odpotovala na posve\xc4\x8denje in ustoli\xc4\x8denje Teofilakta, \xe2\x80\x93 kar naj bi se bilo zgodilo februarja 933 \xe2\x80\x93 pa so se zgodile v Rimu usodne spremembe, ki so zadevo prepre\xc4\x8dile.\n_START_SECTION_\nSpodbujevalec meni\xc5\xa1ke prenove\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo znano dejanje Janezovega pape\xc5\xbeevanja je bila za prihodnost izredno pomembna listina od marca 931. Gre za predpravico, ki jo je podelil klinijskemu opatu Odu; glede na oporoko akvitanskega vojvoda Viljema I., ki je utemeljil benediktinsko naselbino pred kakimi dvajsetimi leti in jo podaril \xc2\xbbsvetima Petru in Pavlu\xc2\xab, je potrdil borgonjskemu samostanu izvzetje izpod katerekoli verske ali svetne oblasti, nedotakljivost, pape\xc5\xa1ko varstvo in neposredno odvisnost od rimskega Svetega sede\xc5\xbea. Odu je dovolil tudi, da je lahko isto\xc4\x8dasno opat razli\xc4\x8dnim samostanom, od katerih je sleherni pridobil iste predpravice in pravila kot mati\xc4\x8dni; s tem je listina dala popolno priznanje in krepko spodbudo temu gibanju za meni\xc5\xa1ko prenovo, ki je za\xc4\x8dela delati prve korake. _NEWLINE__NEWLINE_Neposredne potrditve nahajamo v drugi Janezovi listini, ki je tudi datirana z marcem 931, s katero se raz\xc5\xa1irjajo privilegiji Clunyja na samostan D\xc3\xa9ols, ki je bil zaupan istemu Odu, da bi uvedel prenovo. _NEWLINE__NEWLINE_Listina iz junija 932 pa je zaupala Clunyju tudi samostan Charlieu v Burgundiji.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nJanez XI. je umrl v Rimu, v je\xc4\x8di, verjetno nasilne smrti, in sicer decembra 935; po drugih virih je umrl naravne smrti v Lateranu januarja 936. _NEWLINE__NEWLINE_Pokopali so ga v Lateranu, Rim. (Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, Sveto rimsko cesarstvo; danes: Italija).'