b'\n_START_ARTICLE_\nBarjanska deva\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe tipi\xc4\x8dna deva, v dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbee 65 do 80 mm in ima vzorec rumenih ter modrih lis po telesu. Oprsje je pri odraslih samcih rjavo z rumenimi progami, zadek pa \xc4\x8drn z modrimi pikami. Samice in mladi samci imajo bolj rjavo osnovno obarvanost in vsa znamenja rumene do zelenkasto rumene barve, le pri nekaterih starej\xc5\xa1ih samicah lahko postanejo pike na zadku modrikaste. Med zanesljivej\xc5\xa1imi razlo\xc4\x8devalnimi znaki sta debelo znamenje v obliki \xc4\x8drke T na \xc2\xbbobrazu\xc2\xab\xc2\xa0med o\xc4\x8dmi in rumeno obarvan sprednji rob kril. Nekatere sorodne vrste so lahko zelo podobne, denimo mahovna deva, ki se najbolje lo\xc4\x8di po modrem sprednjem robu kril._NEWLINE_Opisane so \xc5\xa1tevilne lokalne podvrste, ki pa med taksonomi niso splo\xc5\xa1no sprejete. Ve\xc4\x8dinoma gre le za gradient razlik v obarvanosti in telesni zgradbi, pri \xc4\x8demer pa se severnoameri\xc5\xa1ki primerki jasno razlikjejo od evropskih._NEWLINE_Odrasli so najbolj aktivni pozno poleti do za\xc4\x8detka septembra. Samci so zelo agresivni in izrazito teritorialni. Pri tej vrsti je bil opisan pojav, ko oplojena samica hlini smrt in strmoglavi na tla, da bi se izognila drugemu samcu, ki se posku\xc5\xa1a pariti z njo. Hlinjenje smrti v kontekstu parjenja je eno najredkeje opazovanih vedenj v naravi, znano le za nekaj drugih vrst \xc4\x8dlenono\xc5\xbecev.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta je vezana na stoje\xc4\x8da in po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8da vodna telesa, revna s hranili. Proti jugu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti se praviloma pojavlja v barjih, poraslih s \xc5\xa1otnim mahom in lo\xc4\x8dkovkami ali ostri\xc4\x8devkami, na severu pa tudi ob po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dih rekah in jezerih z revno obrastjo. Redkeje uporablja umetne habitate, kot so kamnolomi._NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjena je po vsej Palearktiki in severnem delu Severne Amerike (Nearktiki) razen skrajnega severa, kar je najve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti med vsemi vrstami tega rodu. Opazen je trend zmanj\xc5\xa1evanja gostote proti jugu, hkrati pa je v teh delih vedno bolj vezan na vi\xc5\xa1je nadmorske vi\xc5\xa1ine. Zelo pogosta je po srednjeevropskih gorovjih in hribovjih (Schwarzwald, Tatre, Karpati, Alpe), ju\xc5\xbeneje pa so znane samo posami\xc4\x8dne najdbe v vi\xc5\xa1jih legah. V Severni Ameriki sega raz\xc5\xa1irjenost proti jugu prek Skalnega gorovja do Nove Mehike, na severu pa poteka meja pribli\xc5\xbeno po severnem te\xc4\x8dajniku._NEWLINE_V Sloveniji je lokalno \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna predvsem na Pohorju in Golteh, kjer ni omejena na kisla barja, o\xc4\x8ditno pa ne more konkurirati \xc5\xa1e agresivnej\xc5\xa1i zelenomodri devi, ki jo izriva iz vseh tipov habitatov razen barij v predelih z apnen\xc4\x8dasto podlago. Na Rde\xc4\x8di seznam ka\xc4\x8djih pastirjev iz Pravilnika o uvrstitvi ogro\xc5\xbeenih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst v rde\xc4\x8di seznam je barjanska deva zaradi lokalne raz\xc5\xa1irjenosti uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena kot ranljiva vrsta.'