b"\n_START_ARTICLE_\nSophie Scholl\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nSophie Scholl je do leta 1930 odra\xc5\xa1\xc4\x8dala skupaj s svojimi brati in sestrami Inge (1917\xe2\x80\x931998), Hansom (1918\xe2\x80\x931943), Elisabeth (rojena 1920) in Wernerjem (1922\xe2\x80\x931944) v Forchtenbergu, od 1930 do 1932 v Ludwigsburgu in od 1932 dalje v Ulmu. Mati Magdalena (1881\xe2\x80\x931958), ki je bila do poroke diakonisa, in o\xc4\x8de Robert Scholl (1891\xe2\x80\x931973), liberalec, sta otrokom privzgojila kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-humanisti\xc4\x8dne vrednote.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas \xc5\xa1tudija\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot njen dve leti in pol starej\xc5\xa1i brat Hans, je tudi Sophie Scholl sprva verjela v dru\xc5\xbebeni ideal, ki so ga propagirali nacisti, ter se zato pridru\xc5\xbeila nacisti\xc4\x8dni mladinski organizaciji, imenovani Zveza nem\xc5\xa1kih deklet (nem. Bund Deutscher M\xc3\xa4del, kratica BDM). Po bratovem zgledu je zase in za druge organizirala teste poguma in vzdr\xc5\xbeljivosti, ki so od njih zahtevali, da gredo do roba svojih zmo\xc5\xbenosti. Po kongresu stranke NSDAP leta 1936, sta se skupaj z bratom Hansom priklju\xc4\x8dila skupini, imenovani Nem\xc5\xa1ka mladina od 1.11.1929 (nem. Die Deutsche Jugendschaft vom 1.11.1929, poznan predvsem po okraj\xc5\xa1avi dj.1.11). Jeseni 1937 je bila skupaj z brati in sestrami zaradi Hansovega nadaljnjega sodelovanja v Mladinski zvezi (nem. B\xc3\xbcndische Jugend) za nekaj ur aretirana._NEWLINE_Prav tako leta 1937 je na plesu spoznala \xc5\xa1tiri leta starej\xc5\xa1ega Fritza Hartnagela, sina nekega malega podjetnika iz Ulma. Med njegovim \xc5\xa1olanjem za oficirja sta si redno dopisovala. Malo pred izbruhom druge svetovne vojne sta v severni Nem\xc4\x8diji skupaj pre\xc5\xbeivela po\xc4\x8ditnice. Kasneje, ko je Hartnegel svoje izobra\xc5\xbeevanje nadaljeval v Weimerju, sta nekaj tednov \xc5\xbeivela skupaj._NEWLINE_Leta 1940 se je v Ulmu udele\xc5\xbeila protestantskega seminarja za vzgojiteljice, ki ga je vodila Emma Kretschner. To je storila v upanju, da bi se izognila dr\xc5\xbeavni delovni slu\xc5\xbebi (nem. Reichsarbeitsdienst, kratica RAD), ki je bila pogoj za nadaljevanje \xc5\xa1tudija, a se je njen na\xc4\x8drt izjalovil. Tako je bila prisiljena pol leta pre\xc5\xbeiveti v dr\xc5\xbeavni delovni slu\xc5\xbebi v Krauchenweisu ter pol leta pomagati pri ostalih delih, ki so bila v korist vojski. Sophie Scholl je spomladi leta 1941, medtem ko je slu\xc5\xbeila v RAD, brala dela cerkvenega u\xc4\x8ditelja sv. Avgu\xc5\xa1tina, zaradi \xc4\x8desar so jo sodelavke zasmehovale. Tako je v njenem \xc5\xbeivljenju pri\xc5\xa1lo do preobrata, in ravno od tega trenutka dalje je v Avgu\xc5\xa1tinovih delih na\xc5\xa1la novo \xc5\xbeivljenjsko orientacijo. Njene izku\xc5\xa1nje in vtisi so odpor, ki ga je \xc4\x8dutila do nacisti\xc4\x8dnih re\xc5\xbeimov, samo \xc5\xa1e okrepili._NEWLINE_Junija 1942 je Sophie za\xc4\x8dela s \xc5\xa1tudijem biologije in filozofije v M\xc3\xbcnchnu. V \xc4\x8dasu semestrskih po\xc4\x8ditnic pa je morala pomagati pri proizvodnji oro\xc5\xbeja v enem izmed podjetij v Ulmu.\n_START_SECTION_\nBela vrtnica\n_START_PARAGRAPH_\nPrek Hansa, ki je \xc5\xa1tudiral medicino na Univerzi v M\xc3\xbcnchnu (nem. Ludwig-Maximilians-Universit\xc3\xa4t M\xc3\xbcnchen), je spoznala \xc5\xa1tudente, ki so njeno odklanjanje nacisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima samo \xc5\xa1e podkrepili. Kljub bratovim poskusom, da bi jo zadr\xc5\xbeal izven kroga teh odpornikov proti nacionalisti\xc4\x8dnemu re\xc5\xbeimu, se je Sophie uspelo pridru\xc5\xbeiti njihovi skupini. Odlo\xc4\x8dena za javno kritiko nacizma, je sodelovala pri izdelavi in deljenju letakov Bele vrtnice._NEWLINE_\xc4\x8clani Bele vrtnice so delili svoje letake, jih pu\xc5\xa1\xc4\x8dali v telefonskih govorilnicah in parkiranih avtomobilih, ter jih dajali svojim kolegom, ki so jih nato razdelili \xc5\xa1e v drugih mestih. Januarja 1943 je Sophie prvi\xc4\x8d sodelovala pri izdelavi enega izmed teh letakov. Letaki, razdeljeni v K\xc3\xb6lnu, Stuttgartu, Berlinu in na Dunaju so povzro\xc4\x8dili razburjenje, ki je vodilo k intenzivnemu iskanju storilcev. Februarja pa je tajna dr\xc5\xbeavna policija gestapo posumila, da so za deljenje letakov odgovorne osebe iz \xc5\xa1tudentskih krogov v M\xc3\xbcnchnu. Sredi februarja 1943 so izdelali \xc5\xbee \xc5\xa1esti letak po vrsti s pozivom, da je potrebno strmoglaviti nacisti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim in ustanoviti\xc2\xa0\xc2\xbbnovo poduhovljeno Evropo\xc2\xab. S pomo\xc4\x8djo grofa Helmutha Jamesa von Moltkeja je letak pri\xc5\xa1el vse do Zdru\xc5\xbeenega kraljestva, kjer so ga jeseni 1943 ponatisnili. Letake so nato britanska letala odvrgla nad Nem\xc4\x8dijo, njihovo geslo pa so \xc5\xa1irili tudi preko oddajnika BBC.\n_START_SECTION_\nAretacija in smrt\n_START_PARAGRAPH_\n18. februarja 1943 sta Sophie in njen brat Hans na Univerzi v M\xc3\xbcnchnu delila okoli 1700 letakov. Pri tem ju je okoli enajste ure zalotil hi\xc5\xa1nik Jakob Schmid, \xc4\x8dlan Juri\xc5\xa1nega oddelka (nem. Sturmabteilung, kratica SA), in ju predal rektoratu. Univerzitetni svetovalec Ernest Haeffner in rektor Univerze, profesor Walther W\xc3\xbcst, sta ju zasli\xc5\xa1evala ve\xc4\x8d ur, nato pa je gestapo oba aretiral._NEWLINE_V m\xc3\xbcnchenski centrali gestapa na dvorcu Wittelsbacher Palais v ulici Brienner Stra\xc3\x9fe, je od 18. do 20. februarja vrhovni sekretar za kazniva dejanja, Robert Mohr, zasli\xc5\xa1eval Sophie. Iz zapisnika gestapa o zasli\xc5\xa1anju je razvidno, da je Sophie dosledno sku\xc5\xa1ala za\xc5\xa1\xc4\x8dititi svoje prijatelje tako, da je sebe in Hansa predstavila kot glavna akterja._NEWLINE_\xc5\xa0tiri dni kasneje, 22. februarja, jo je Ljudsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v M\xc3\xbcnchnu, v \xc4\x8dasu predsedovanja sodnika Rolanda Freislerja, zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbizdaje domovine, pomo\xc4\x8di sovra\xc5\xbeniku, priprave na veleizdajo in spodkopavanja obrambe\xc2\xab\xc2\xa0obsodilo na smrt. V zaporu M\xc3\xbcnchen-Stadelheim je rabelj Johann Reichhart, pod nadzorom vodje oddelka za izvr\xc5\xa1be de\xc5\xbeelnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v M\xc3\xbcnchnu, Walterja Roemerja, okoli 17. ure Sophie, njenega brata Hansa in 20. februarja aretiranega Christopherja Probsta obglavil z giljotino.\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nGrobovi Sophie in Hansa Scholla ter Christopherja Probsta so na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Perlacher Forst (grob \xc5\xa1t. 73-1-18/19), ki se nahaja poleg kazenskega zavoda v Stadelheimu._NEWLINE_Sophiejina pisma in dnevni\xc5\xa1ki zapisi nam zrcalijo podobo mlade \xc5\xbeenske, izredno dojemljive za lepoto narave in globoke kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. Naslednji citat Jacquesa Maritaina se v njenih pismih ve\xc4\x8dkrat ponovi:\xc2\xa0\xc2\xbbIl faut avoir l'esprit dur et le c\xc5\x93ur tendre\xc2\xab\xc2\xa0(\xc2\xbbPotrebno je imeti trdnega duha in mehko srce\xc2\xab). Intenzivno se je ukvarjala s harmonijo du\xc5\xa1e:\xc2\xa0\xc2\xbbOpa\xc5\xbeam, da lahko duh (ali razum) divje rasteta, medtem ko du\xc5\xa1a strada\xc2\xab\xc2\xa0(Hans Scholl in Sophie Scholl. Pisma in zapiski)._NEWLINE_Ob 60. obletnici Sophiejine smrti so objavili pisma, ki sta si jih pisala z njenim zaro\xc4\x8dencem Fritzom Hartnaglom.\n_START_SECTION_\nFilmi in predelave za oder\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno \xc5\xbeivljenjsko zgodbo so \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat prikazali na filmskem platnu in uprizorili na odru._NEWLINE_Lena Stolze je leta 1982 igrala lik Sophie Scholl kar v dveh filmih: Bela vrtnica (v originalu Die wei\xc3\x9fe Rose) re\xc5\xbeiserja Michaela Verhoevena in Pet zadnjih dni (v originalu F\xc3\xbcnf letzte Tage) re\xc5\xbeiserja Percyja Adlona._NEWLINE_Leta 2005 se je na platnih pojavil film Zadnji dnevi Sophie Scholl re\xc5\xbeiserja Marca Rothemunda, ki je film posnel po scenariju Freda Breinersdorferja z Julio Jentsch v glavni vlogi. 2006 je bil omenjeni film nominiran za oskarja za najbolj\xc5\xa1i tujejezi\xc4\x8dni film._NEWLINE_28. februarja 2008 je bila v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Schauspielhaus Salzburg premiera odrske razli\xc4\x8dice Breinersdorferjevega scenarija Zadnji dnevi Sophie Scholl, ki je potekala pod vodstvom Betty Hensel."