b'\n_START_ARTICLE_\nHans Christian \xc3\x98rsted\n_START_SECTION_\nMladost in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nHans Christian \xc3\x98rsted je bil sin S\xc3\xb8rena Christiana \xc3\x98rsteda in Karen Hermandsenove. Njegov o\xc4\x8de je bil lekarnar v Rudk\xc3\xb8bingu na otoku Langeland. Hans se je skupaj s svojim mlaj\xc5\xa1im bratom Andersom Sand\xc3\xb8m \xc3\x98rstedom (1778-1860), kasneje profesorjem pravoznanstva in politikom, izobra\xc5\xbeeval zasebno in samostojno. To jima je omogo\xc4\x8dilo, da sta leta 1793 odpotovala v K\xc3\xb8benhavn in naslednje leto opravila sprejemne izpite za univerzo._NEWLINE_Oba brata sta \xc5\xbee zelo zgodaj pokazala znake velikega daru in sta si za svojo prihodnost zadala visoke cilje. Na Hansovo zanimanje za naravoslovje je \xc5\xbee zgodaj vplivalo farmacevtsko delo pri o\xc4\x8detu. O\xc4\x8ditno je bilo, da se bo izu\xc4\x8dil na podro\xc4\x8dju farmacije, saj tedaj na Univerzi v Kobenhavnu ni bilo mo\xc4\x8d \xc5\xa1tudirati fizike ali kemije. \xc5\xa0ele on je to zares tudi omogo\xc4\x8dil. \xc5\xbde zgodaj leta 1797 je z odliko opravil farmacevtski izpit. V letih 1796 in 1797 je napisal nagrajene \xc4\x8dlanke (razpravo o plodni\xc5\xa1ki teko\xc4\x8dini) v estetiki in medicini. Dve leti kasneje so ga nagradili z doktoratom za disertacijo o Kantovi filozofiji._NEWLINE_V letu 1801 je prejel potovalno \xc5\xa1tipendijo in javno podporo, kar mu je omogo\xc4\x8dilo, da je tri leta potoval po Evropi. V Nem\xc4\x8diji je spoznal Johanna Wilhelma Ritterja, kemika in fizika, ki je verjel, da obstaja povezava med elektriko in magnetizmom. Povezava se je \xc3\x98rstedu zdela smiselna, saj je verjel v enotnost narave, zaradi katere bi povezava med najbolj naravnima pojavoma morala obstajati._NEWLINE_Od leta 1806, ko se je vrnil domov, je bil \xc3\x98rsted profesor na Univerzi v Kobenhavnu. V svojih prvih fizikalnih poskusih se je ukvarjal z elektri\xc4\x8dnimi tokovi in akustiko. Dejansko je bil ustanovitelj \xc5\xa1tudija fizike na Univerzi v Kobenhavnu. Precej\xc5\xa1nja univerzitetna dejavnost se je razvila iz njegovega dela, kar je kasneje vodilo do natan\xc4\x8dnega in sistemati\xc4\x8dnega pou\xc4\x8devanja fizike in kemije, skupaj z uvedbo relativno dobrih laboratorijskih pogojev._NEWLINE_Med letoma 1812 in 1813 je \xc3\x98rsted od\xc5\xa1el na svoje drugo veliko potovanje po tujini v Nem\xc4\x8dijo, Belgijo in Francijo. \xc4\x8ceprav je bil \xc5\xa1e vedno pod vplivom spekulativne filozofije narave, je priznal, da se je medtem oddaljil od njenih pogledov. Zaradi tega ni mogel dose\xc4\x8di koristnih izmenjav mnenj med nem\xc5\xa1kima filozofoma Fichtejem in Schleiermacherjem._NEWLINE_Po vrnitvi domov se je poro\xc4\x8dil z Birgitte Ballumovo, s katero je imel sre\xc4\x8den zakon, v katerem se je rodilo pet h\xc4\x8dera in trije sinovi._NEWLINE_Od leta 1815 do smrti je bil tajnik Kraljeve danske akademije znanosti in knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\nOdkritje elektromagnetizma\n_START_PARAGRAPH_\nMed pripravami za ve\xc4\x8derno predavanje aprila 1820 je \xc3\x98rsted naredil poskus, ki je priskrbel presenetljiv dokaz. Med postavljanjem svoje opreme je opazil, da se je igla kompasa odklonila od smeri proti Severnem te\xc4\x8daju, ko je pri\xc5\xbeigal in uga\xc5\xa1al elektri\xc4\x8dni tok iz baterije. Ta odklon ga je prepri\xc4\x8dal, da poteka magnetno polje na vse strani \xc5\xbeice, podobno kot se \xc5\xa1irita svetloba in toplota, in s tem, da obstaja neposredna povezava med elektriko in magnetizmom._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svojega odkritja \xc3\x98rsted ni podal nobene zadovoljive razlage za pojav in ga tudi ni posku\xc5\xa1al pojasniti po matemati\xc4\x8dni poti. Vendar se je tri mesece kasneje za\xc4\x8del podrobneje ukvarjati s problemom. Kmalu zatem je objavil svoja dognanja, ki so dokazovala, da elektri\xc4\x8dni tok skozi \xc5\xbeico proizvaja magnetno polje. V \xc4\x8dast njegovim dose\xc5\xbekom na podro\xc4\x8dju elektrike in magnetizma se imenuje enota za jakost magnetnega polja (\xc2\xbbmagnetno indukcijo\xc2\xab) v CGS sistemu enot oersted._NEWLINE_Njegovo odkritje je spro\xc5\xbeilo nova temeljita raziskovanja v znanstveni srenji na podro\xc4\x8dju elektrodinamike. Vplivala so tudi na Amp\xc3\xa8rjevo matemati\xc4\x8dno obravnavo magnetnih sil med prevodniki, ki prevajajo elektri\xc4\x8dni tok. \xc3\x98rstedovo odkritje je predstavljalo velikanski korak k poenotenemu obravnavanju energije._NEWLINE_\xc3\x98rsted ni bil prvi, ki je odkril, da sta elektrika in magnetizem povezana. Italijanski filozof, ekonomist in pravnik Gian Domenico Romagnosi je \xc5\xbee osemnajst let pred njim leta 1802 v italijanskem \xc4\x8dasopisu objavil, da tak\xc5\xa1na povezava obstaja. Romagnosijev \xc4\x8dlanek je ostal neopa\xc5\xbeen._NEWLINE_\xc3\x98rsted je leta 1825 s prvo pridobitvijo kovinskega aluminija veliko prispeval na podro\xc4\x8dje kemije._NEWLINE_Malo pred smrtjo je pomagal univerzi ustanoviti njeno Fakulteto znanosti. V 60. letih 20. stoletja so njemu v \xc4\x8dast imenovali glavne stavbe novih fakultetnih prostorov._NEWLINE_\xc3\x98rsted je bil leta 1829 vodilna sila pri ustanovitvi Danske tehni\xc5\xa1ke univerze (DTU) in bil tudi njen prvi predstojnik. Dana\xc5\xa1nji oddelek za uporabno elektroniko se njemu v \xc4\x8dast imenuje \xc3\x98rsted-DTU.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nZa svoje znanstvene dose\xc5\xbeke je \xc3\x98rsted leta 1820 prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve dru\xc5\xbebe iz Londona.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje udarni krater Oersted na Luni in prvi danski satelit \xc3\x98rsted.'