b'\n_START_ARTICLE_\nFrascati\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de na obmo\xc4\x8dju, ki sega do anti\xc4\x8dnih rimskih \xc4\x8dasov, v \xc4\x8das pozne republikanske dobe, je patricijska rimska vila, ki je verjetno pripadala Lucullusu (Lukul Licinij Lukul Pontski). V prvem stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je bil njen lastnik Gaius Sallustius Crispusa Passienus, ki se je poro\xc4\x8dil z Agripino mlaj\xc5\xa1o, Neronovo materjo. Njegove posesti je kasneje zasegla flavijska cesarska dinastija (69-96). Konzul Flavius Clemens je \xc5\xbeivel v vili z \xc5\xbeeno Domitillo \xc4\x8dasu vladavine Domicijana._NEWLINE_Po zapisu v Liber Pontificalis, je bil Frascati v 9. stoletju vasica, verjetno ustanovljena dve stoletji prej. Ime mesta verjetno izhaja iz tipi\xc4\x8dne lokalne tradicije zbiranja drv ("frasche" v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini) - mnogo krajevnih imen po vsem mestu se nana\xc5\xa1a na drevesa ali les. Po uni\xc4\x8denju najbli\xc5\xbejega Tusculuma v letu 1191, se je mestno prebivalstvo v Frascatiju pove\xc4\x8dalo, sem je bila preseljena tudi \xc5\xa1kofija. Pape\xc5\xbe Inocenc III. je potrdil mesto kot fevdalno posest bazilike Sv. Janeza v Lateranu. V naslednjih stoletjih so bila njegova ozemlja opusto\xc5\xa1ena in osiroma\xc5\xa1ena s pogostimi napadi. Lastile do si ga razli\xc4\x8dne pomembne dru\xc5\xbeine, vklju\xc4\x8dno dru\xc5\xbeina Colonna, dokler pape\xc5\xbe Pij II., leta 1460, mesta ne utrdi z obzidjem._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku \xc5\xa1estnajstega stoletja je pape\xc5\xbe Julij II. dal Frascati kot fevdalno posesti kondotieru Marcantonio I. Colonna, ki je \xc5\xbeivel v njem od 1508 skupaj z \xc5\xbeeno Lucrezio della Rovere (1485-1552), ne\xc4\x8dakinjo pape\xc5\xbea Julija II. Leta 1515 je izdal Colonna prvi statut Frascatija, Statuti e Capituli Del Castello di Frascati, z latinskim naslovom Populus antiquae civitas Tusculi._NEWLINE_Leta 1518 je bila zgrajena bolni\xc5\xa1nica, poimenovana po sv Sebastijanu, v spomin na staro bazilike, uni\xc4\x8deno v 9. stoletju. Po smrti princa Colonna leta 1522, je Lucrezia della Rovere prodala Frascati Pier Luigi Farneseju (vojvoda Parme, Piacenze and Castra), ne\xc4\x8daku pape\xc5\xbea Pavla III._NEWLINE_1. maja 1527 je dru\xc5\xbeba Landsknecht, potem ko je oplenila Rim, pri\xc5\xa1la iz sosednjih vasi. Vendar so vojaki spremenili smer svojega gibanja v mesto Rural Aedicule posve\xc4\x8deno Devici Mariji in Frascatiju je bilo prizaneseno. Na ta dogodek spominja ime cerkve Capocroce._NEWLINE_Leta 1538 je pape\xc5\xbe Pavel III. Frascatiju podelil naziv "Civitas", z imenom "Tusculum Novum". Leta 1598 so za\xc4\x8deli graditi novo katedralo posve\xc4\x8deno sv. Petru._NEWLINE_Dne 15. septembra 1616 je bila, na pobudo Sv. Joseph Calasanza, \xc5\xa1panskega duhovnika, prvi\xc4\x8d v Evropi ustanovljena javna in brezpla\xc4\x8dna \xc5\xa1ola_NEWLINE_Dne 18. junija 1656 je odpadel del ometa znotraj cerkve svete Marije v Vivariu in pokazale so se starodavne freske. To je bila podoba sv. Sebastjana in Roka, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikov pred kugo. Istega leta je bila epidemija kuge v Rimu, vendar se je Frascatiju izognila. Od tega leta sta svetnika zavetnika mesta. Na pro\xc4\x8delju katedrale sta kipa teh dveh svetnikov._NEWLINE_Leta 1757 so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta odprli gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Valle, leta 1761 so utrdbo spremenili v kne\xc5\xbejo pala\xc4\x8do pod pokroviteljstvom kardinala Henrika Stuarta, vojvode iz Yorka._NEWLINE_Leta 1809 je bil Frascati anektiran k francoskemu cesarstvu in izbran kot glavno mesto rimskega kantona._NEWLINE_V jeseni 1837 je ponovno izbruhnila epidemija kuge v Rimu. 5000 ljudi je zapustilo Rim. Frascati je bilo edino mesto, ki jim je odprlo svoja vrata. Od takrat ima Frascati zastavo enako kot v Rimu, rumena in rde\xc4\x8da. Leta 1840 je kardinal-\xc5\xa1kof Ludovico Micara v mestu ustanovil Accademia Tuscolana._NEWLINE_Leta 1856 je bilo mesto izbrano za postajo prve \xc5\xbeeleznice Rim-Frascati, ki je bila zgrajena s strani pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Zadnji del proge je bil odprt leta 1884, 14 let po tem, ko je mesto postalo del nove Kraljevine Italije. 17. decembra 1901 je Frascati dobil elektri\xc4\x8dno energijo iz hidroelektrarne v Tivoliju._NEWLINE_Leta 1906 je med Frascatijem, Rimom in Castelli Romani odprta proga elektri\xc4\x8dnega tramvaja. Tramvaji je vozil po tirih, zgrajenih na obstoje\xc4\x8dih ulicah kot medmestni elektri\xc4\x8dni tramvaj. Leta 1954 je elektri\xc4\x8dni tramvaj zamenjal avtobus. \xc5\xa0e ena proga elektri\xc4\x8dnega tramvaja je bila na relaciji Rim in Fiuggi in se je imenovala "Vicinali". Odprta je bila leta 1916 in je povezala Frascati, Monte Porzio Catone, Monte Compatri in San Ces\xc3\xa1reo. Ta tramvajska linija je bila uni\xc4\x8dena leta 1943 in jo je nadomestil avtobus._NEWLINE_Leta 1943, med drugo svetovno vojno, je bil Frascati mo\xc4\x8dno bombardiran. Pribli\xc5\xbeno 50% zgradb, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tevilnimi spomeniki, vilami in hi\xc5\xa1ami, je bilo uni\xc4\x8denih. Veliko ljudi je umrlo v teh zra\xc4\x8dnih napadih, predvsem v drugem zra\xc4\x8dnem napadu 22. januarja 1944, na dan bitke za Anzio (Operacija Shingle). Mesto je bilo osvobojeno od nacisti\xc4\x8dne nem\xc5\xa1ke okupacije 4. junija 1944.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFrascati le\xc5\xbei na Albano gri\xc4\x8dih in je ena od ob\xc4\x8din Castelli Romani. Je \xc4\x8dlan Comunit\xc3\xa0 Montana dei Castelli Romani e Prenestini._NEWLINE_Ob\xc4\x8dino sestavljajo naslednje enote: Cisternole, Cocciano, Pantano Secco, Prataporci, Villa Muti, Selvotta in Vermicino.\n_START_SECTION_\nReligiozne stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika apostola svetega Petra; zasnoval jo je Ottaviano Nonni, ki je znan kot "Mascherino". Prvotna konstrukcija je bila kon\xc4\x8dana leta 1598. Med letoma 1698-1700 je Gerolamo Fontana dodal novo visoko pro\xc4\x8delje. Bazilika je bila poru\xc5\xa1ena med bombardiranjem leta 1943 in kasneje rekonstruirana notranjost. Na notranji strani fasade je nagrobnik Charlesa Edwarda Stuarta._NEWLINE_Cerkev Gesu (Frascati), ki jo je zasnoval jezuitski arhitekt Giovanni De Rosis, je bila zgrajena konec 16. stoletja. Na fasadi so ni\xc5\xa1e s kipi pripisanimi Pietru da Cortona. Najpomembnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost notranjosti je trompe l\'oiel la\xc5\xbena kupola in druge arhitekturne zna\xc4\x8dilnosti. Te je ustvaril Andrea Pozzo in so podobne modelom, razvitim za cerkev Sant\'Ignazio v Rimu. Leta 1773 je kardinal Henry Benedict Stuart, vojvoda iz Yorka, ponovno posvetil cerkev z imenom Svetega Jezusa in sv. Gregorja Velikega._NEWLINE_\xc5\xa0kofova pala\xc4\x8da, stara "Rocca" (grad), je masivna gradnja z dvema kvadratnima in enim okroglim stolpom. V njej je prebival \xc5\xa1kof Frascatija. Pala\xc4\x8da se je dr\xc5\xbeala nekdanje stolne cerkve Santa Maria v Vivariu, z zvonikom (1305), ki ima tri vrste s tremi okni, ta pa z okenskimi kri\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki muzej na Scuderie Aldobrandini ka\xc5\xbee arheolo\xc5\xa1ke najdbe iz anti\xc4\x8dnega mesta Tusculum in bli\xc5\xbenji okolici. Ima obse\xc5\xbene modele Tuscolanskih vil._NEWLINE_Etiopski Muzej kardinala Guglielmo Massaia (1809-1889), misijonarja, ki je bil tu pokopan, v kapucinskem samostanu, katerega cerkev je posve\xc4\x8dena sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku Asi\xc5\xa1kemu, hi\xc5\xa1a je delo Giulio Romano Cristoforo Roncallija.'