b'\n_START_ARTICLE_\nOrja\xc5\xa1ki azijski sr\xc5\xa1en\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg velikosti je prepoznavna po veliki oran\xc5\xbeno-rumeni glavi brez vzorca in enako obarvani bazi zadka. Mandibule so razmeroma velike, temno oran\xc5\xbene barve, s \xc4\x8drnim zobcem, ki ga uporabljajo za kopanje. Oprsje je rjavo, z velikim \xc5\xa1\xc4\x8ditkom (scutellum) in velikimi sivimi krili, ki jih ob mirovanju dr\xc5\xbeijo navzven in pri maticah dose\xc5\xbeejo premer preko 7,5\xc2\xa0cm. Matice se od ostalih osebkov lo\xc4\x8dijo po velikosti, samice od samcev pa predvsem po 6\xc2\xa0mm dolgem \xc5\xbeelu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc4\x8dinke so belkaste barve, brez nog in mehkega telesa, le glavo prekriva hitinast skelet. Delavke in matica jih hranijo s pasto iz pre\xc5\xbeve\xc4\x8denega plena. V zameno izlo\xc4\x8dajo li\xc4\x8dinke z aminokislinami bogato slino, ki jo posredujejo delavkam (temu pojavu pravimo trofalaksa), saj odrasli sr\xc5\xa1eni ne morejo prebavljati trde hrane. Razvoj od izleganja iz jaj\xc4\x8deca do preobrazbe v odraslo \xc5\xbeival traja okrog 40 dni. V za\xc4\x8detku sezone spomladi se razvijajo predvsem delavke, proti jeseni pa se za\xc4\x8dnejo razvijati tudi samci in nazadnje \xc5\xa1e bodo\xc4\x8de matice. Ko izletijo slednje, se sparijo s samci pred doma\xc4\x8dim gnezdom in poi\xc5\xa1\xc4\x8dejo prezimovali\xc5\xa1\xc4\x8de, samci pa kmalu po parjenju poginejo. Naslednjo pomlad najdejo primeren prostor in ustvarijo novo kolonijo in \xc5\xbeivijo do jeseni, ko propade kolonija in se krog za\xc4\x8dne znova. Delavke \xc5\xbeivijo samo eno sezono od pomladi do jeseni. Podobno kot pri ostalih evsocialnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah so v koloniji skozi sezono prisotne matice dveh generacij, delavke, ki se ne razmno\xc5\xbeujejo, in haploidni samci, ki se razvijejo iz neoplojenih jaj\xc4\x8dec in je njihova edina funkcija oploditev bodo\xc4\x8dih matic.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVrsta je izvorno raz\xc5\xa1irjena v Vzhodni in Jugovzhodni Aziji z izjemo vla\xc5\xbenih tropskih predelov, predvsem v Laosu, na Tajskem, Kitajskem, Korejskem polotoku in Japonskem. Pojavlja se tudi v Indiji, na \xc5\xa0rilanki, v Nepalu, Butanu, Mjanmarju, celinskem delu Malezije, na Tajvanu in skrajnem jugovzhodu Rusije (Primorski kraj). Posebej pogosta je v ruralnih predelih Japonske, kjer je tudi najbolj raziskana. Junija 2014 je v Sloveniji vzbudila veliko pozornost novica, da naj bi en osebek smrtonosnega sr\xc5\xa1ena opazili v bli\xc5\xbeini Pivke, a je \xc5\xa1lo za napa\xc4\x8dno povzemanje obvestila \xc4\x8cebelarske zveze Slovenije, ki se je nana\xc5\xa1alo na drugo azijsko vrsto Vespa velutina, ki je invazivna v Evropi in ne predstavlja bistvene nevarnosti za \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Njihov habitat so nizka gozdnata hribovja, kjer gradijo gnezda pod zemljo, pogosto v opu\xc5\xa1\xc4\x8denih brlogih glodavcev ali pod preperelimi koreninami dreves. So mesojedi, plenijo predvsem po\xc4\x8dasne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, kot so odrasli skarabeji in gosenice metuljev, spomladi pred gnezditvijo in pozno jeseni ob razpadu kolonije pa preidejo na ogljikove hidrate rastlinskega izvora, predvsem drevesni sok hrastov. Njihova posebnost je, da kot edine ose napadajo gnezda drugih socialnih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, predvsem manj\xc5\xa1ih os in \xc4\x8debel. To obi\xc4\x8dajno po\xc4\x8dnejo proti koncu sezone od sredine avgusta dalje, ko se razvija nova spolna generacija in hkrati upade koli\xc4\x8dina razpolo\xc5\xbeljive hrane v naravi. Dokumentiran potek napada na \xc4\x8debeljo dru\xc5\xbeino je sestavljen iz ve\xc4\x8d faz: sprva pred panjem patruljirajo zgolj posamezni sr\xc5\xa1eni in lovijo izletajo\xc4\x8de \xc4\x8debele. \xc4\x8ce je plen dovolj blizu doma\xc4\x8demu gnezdu, preide \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa napad v naslednjo fazo, to je mno\xc5\xbei\xc4\x8den pokol, pri katerem sodelujeta dva do ve\xc4\x8d deset sr\xc5\xa1enov iz iste dru\xc5\xbeine. V napadu, ki lahko traja ure, s prekinitvijo pono\xc4\x8di tudi do naslednjega dne, pobijejo sr\xc5\xa1eni vse \xc4\x8debele, ki izletijo v protinapad. Ko pre\xc5\xbeivele \xc4\x8debele zapustijo svoj panj, se pri\xc4\x8dne faza okupacije, v kateri sr\xc5\xa1eni odpirajo satje, pobirajo bube in jih pre\xc5\xbeve\xc4\x8dene nosijo svojim li\xc4\x8dinkam v gnezdo, medu pa se izognejo. To lahko traja ve\xc4\x8d tednov, dokler hrane ne zmanjka in v tem \xc4\x8dasu zavzet panj tudi branijo kot svoj teritorij. Avtohtone azijske \xc4\x8debele imajo obrambni mehanizem, zaznajo namre\xc4\x8d feromon, s katerim sr\xc5\xa1eni v fazi lova ozna\xc4\x8dijo panj za prihodnje napade in izvedejo koordiniran protinapad, ko imajo opravka samo z enim napadalcem. Ve\xc4\x8d sto \xc4\x8debeljih delavk hkrati napade sr\xc5\xa1ena in ga obda v kroglo, nato pa za\xc4\x8dnejo \xc4\x8debele drgetati z mi\xc5\xa1icami in intenzivno ventilirati, s \xc4\x8demer proizvajajo toploto ter ogljikov dioksid. Notranjost krogle se segreje na 45\xc2\xa0\xc2\xb0C, kar ob povi\xc5\xa1ani koncentraciji CO\xe2\x82\x82 ubije napadalca (\xc4\x8debele same so odpornej\xc5\xa1e). S tem prepre\xc4\x8dijo, da bi sr\xc5\xa1en z vrnitvijo v gnezdo rekrutiral nove napadalce._NEWLINE_Naravnih sovra\xc5\xbenikov orja\xc5\xa1ki azijski sr\xc5\xa1eni nimajo mnogo, le ob\xc4\x8dasno jih plenijo sr\xc5\xa1enarji, pojavlja pa se tudi kanibalizem. Ob vznemirjenju glasno tleskajo s \xc4\x8deljustmi v svarilo, nato pa motnjo fizi\xc4\x8dno napadejo, pri \xc4\x8demer uporabljajo \xc5\xbeelo in \xc4\x8deljusti. Njihov strup med sr\xc5\xa1enjimi ne izstopa bistveno po mo\xc4\x8di, temve\xc4\x8d, spet skladno z velikostjo, po koli\xc4\x8dini. Delavka ima v polnih strupnih \xc5\xbelezah povpre\xc4\x8dno okrog 4 mikrolitre strupa, ki ima za laboratorijske mi\xc5\xa1i srednji smrtni odmerek (LD\xe2\x82\x85\xe2\x82\x80 intravenozno) 4,1\xc2\xa0mg/kg, kar pomeni 270 g mi\xc5\xa1i na pik. Prera\xc4\x8dunano na obi\xc4\x8dajno telesno te\xc5\xbeo mi\xc5\xa1i (20 g) to pomeni, da bi lahko strup enega sr\xc5\xa1ena ubil \xc5\xa1est do sedem mi\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nPredvsem na Japonskem so orja\xc5\xa1ki azijski sr\xc5\xa1eni znani kot nadloga in nevarnost za \xc4\x8dloveka, ki posega v njihov \xc5\xbeivljenjski prostor. Najve\xc4\x8dji pomen imajo v \xc4\x8debelarstvu, odkar so na Japonsko zaradi ve\xc4\x8dje produktivnosti uvozili medonosno \xc4\x8debelo kot nadomestilo za avtohtone vrste. Kot omenjeno, evropske \xc4\x8debele nimajo obrambnega mehanizma in so zelo ranljive za napad, ki popolnoma uni\xc4\x8di gnezdo. Proti njim se kmetje borijo s palicami, pastmi pred \xc4\x8debelnjaki in uni\xc4\x8devanjem sr\xc5\xa1enjih gnezd. Zaradi agresivnosti in obilnega strupa so ti sr\xc5\xa1eni smrtno nevarni tudi za \xc4\x8dloveka, o ve\xc4\x8d deset \xc5\xbertvah redno poro\xc4\x8dajo med drugim z Japonske in Kitajske._NEWLINE_Po drugi strani prebivalci kmetijskih delov Japonske te sr\xc5\xa1ene lovijo tudi za hrano. Poleg tega je slina, ki jo izlo\xc4\x8dajo li\xc4\x8dinke, na Japonskem osnova za energijsko pija\xc4\x8do, imenovano VAAM (iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine vespid amino acid mixture), ki vsebuje sinteti\xc4\x8dno me\xc5\xa1anico aminokislin v enakem razmerju. Po trditvah proizvajalca daje uporabniku vzdr\xc5\xbeljivost in mo\xc4\x8d, po \xc4\x8demer slovijo orja\xc5\xa1ki sr\xc5\xa1eni, ve\xc4\x8d japonskih vzdr\xc5\xbeljivostnih \xc5\xa1portnikov jo je navedlo kot skrivnost svojega uspeha (vendar je tak\xc5\xa1ne trditve te\xc5\xbeko preveriti).'