b'\n_START_ARTICLE_\nFranciscejski kataster\n_START_PARAGRAPH_\nFranciscejski kataster je vrsta dav\xc4\x8dnega popisa, ki se je v letih 1818-1828 uveljavila v habsbur\xc5\xa1kih dednih de\xc5\xbeelah, po reformah cesarja Franca I. Je naslednik Jo\xc5\xbeefinskega katastra. Napisan je v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Kataster vsebuje spisovni in mapni del. Katastrske mape so barvne, ve\xc4\x8dinoma risane v merilu 1:2880, osnovna mera pa je katastrska ob\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nJo\xc5\xbeefinska voja\xc5\xa1ka merjenja\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijsko cesarstvo je kot voja\xc5\xa1ka sila za\xc4\x8dela v 18. stoletju izdelovati terenske karte za bolj\xc5\xa1o orientacijo vojske na terenu. Karte so nastale v letih 1763-1787 v avstrijskem voja\xc5\xa1kem \xc5\xa1tabu, na podlagi ukaza cesarja Jo\xc5\xbeefa II. Na kartah so uporabljali merilo 1:28800, razdeljene pa so bile v 400 sekcij (posameznih kart), ki so bile zelo podrobne (podatki o vodah, gozdovih, mestih), \xc5\xa1le pa so do nivoja posameznih hi\xc5\xa1. Na podlagi teh merjenj je bilo prvi\xc4\x8d kartirano tudi slovensko ozemlje, in sicer 1780 Ogrska, do 1784 pa celotno slovensko ozemlje. Uporabljali so slovenska topografska imena z ogrskim pravopisom, to pa zato, ker so za\xc4\x8deli kartirati tam, in so se tam tudi prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dali s slovanskimi imeni. Mape jo\xc5\xbeefinskih voja\xc5\xa1kih merjenj so imele do 19. stoletja oznako voja\xc5\xa1ke tajnosti, zato so bile znanosti dolgo nedostopne.\n_START_SECTION_\nIzdelava Franciscejskega katastra\n_START_PARAGRAPH_\nPodlaga za Franciscejski kataster je cesarski patent cesarja Franca I. iz leta 1818 (dela so kon\xc4\x8dali 1828), predhodnik pa je bil Franciscejski kataster za italijansko ozemlje, imenovan tudi Milanski kataster (merilo 1:2000). Franciscejski kataster je risala vojska (geodeti in \xc4\x8dastniki), in je bil zadnji kataster, risan v celoti na terenu, hkrati pa prvi, ki je bil risan s pomo\xc4\x8djo merilnih instrumentov. V okro\xc5\xbeju vsake de\xc5\xbeele so vzpostavili posebno komisijo, najmanj\xc5\xa1a enota katastra pa je bila katastrska ob\xc4\x8dina (velikost pribli\xc5\xbeno 7 km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nVsebina Franciscejskega katastra\n_START_PARAGRAPH_\nFranciscejski kataster so za potrebe dav\xc4\x8dne odmere hranili v okrajnem katastrskem uradu, za de\xc5\xbeele pa v mapnem arhivu. Osnovno merilo je 1:2880 (triangulacijska mre\xc5\xbea), ena katastrska ob\xc4\x8dina pa je lahko pri\xc5\xa1la na ve\xc4\x8d mapnih listov._NEWLINE_Za vsako ob\xc4\x8dino sta na voljo grafi\xc4\x8dni in spisovni del (zapisnik).\n_START_SECTION_\nReambulan\xc4\x8dni kataster\n_START_PARAGRAPH_\nReambulan\xc4\x8dni ali obnovljeni kataster je nastal leta 1869, urejen pa je podobno kot Franciscejski kataster, vendar je usklajen z novo zemlji\xc5\xa1ko knjigo. Z uvedbo metrskega sistema leta 1876 so ukinili orale in klaftre, namesto tega pa so za\xc4\x8deli uporabljati hektar (1 oral = 0,57 Ha). Reambulan\xc4\x8dni kataster je dobro ohranjen za Kranjsko, za Koro\xc5\xa1ko in Prekmurje pa le delno ohranjen.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nje stanje Franciscejskega katastra\n_START_PARAGRAPH_\nFranciscejski kataster je retrospektivni vir za stoletja nazaj. Za raziskave ga uporabljajo arhitekti, urbanisti, jezikoslovci, etnologi, gospodarski zgodovinarji, vinarji, geografi, ipd._NEWLINE_Gradiva Franciscejskega katastra za Kranjsko, Koro\xc5\xa1ko, Prekmurje in slovensko primorje so danes dostopna v Arhivu Republike Slovenije v Ljubljani, v obliki kopij. Mape so bile tudi digitalizirane, in so prosto dostopne preko spleta. Enako dostopen je tudi Reambulan\xc4\x8dni kataster za Kranjsko.'