b'\n_START_ARTICLE_\nJacobus Cornelius Kapteyn\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKapteyn je diplomiral iz matematike in fizike na Univerzi v Utrechtu. Leta 1875 je doktoriral in tri leta delal na Observatoriju v Leidnu. Od leta 1878 je bil prvi profesor astronomije in teoreti\xc4\x8dne mehanike na Univerzi v Groningenu, kjer je ustanovil observatorij in ostal do svoje upokojitve leta 1921. Pri njem je tam \xc5\xa1tudiral de Sitter._NEWLINE_12 let je Kapteyn skrbno meril in zapisoval polo\xc5\xbeaje in sije zvezd ju\xc5\xbenega neba. Uporabil je Gillove fotografije, ki jih je prostovoljno meril, in po 10 letih objavil katalog Capeov fotografski pregled (Cape Photographic Durchmusterung), 454.875 zvezd, ki niso dlje kot 19\xc2\xb0 od ju\xc5\xbenega nebesnega pola. Podatke, ki jih je dobil pri raziskovanju velikega \xc5\xa1tevila zvezd, je uporabil, da je izlu\xc5\xa1\xc4\x8dil podatke o na\xc5\xa1i Galaksiji. Raziskoval je zgradbo zvezdnega sistema in bli\xc5\xbenjih delov Rimske ceste. Zanimanje za statistiko zvezd ga je pripeljalo do raziskovanja njihovih lastnih gibanj. Ena od zvezd, ki jo je leta 1897 pri tem raziskoval, se zdaj imenuje Kapteynova zvezda in ima drugo najhitrej\xc5\xa1e znano lastno gibanje. Samo Barnardova zvezda se giblje \xc5\xa1e hitreje. Tedaj je imela Kapteynova zvezda najve\xc4\x8dje lastno gibanje, tedaj drugo najve\xc4\x8dje lastno gibanje pa je imela zvezda Groombridge 1830._NEWLINE_Lastna gibanja zvezd je prvi opazil Halley in ko je William Herschel raziskoval gibanja razli\xc4\x8dnih zvezd, je ugotovil, da se tudi Sonce giblje skozi prostor. Vse do Kapteyna so mislili, da so lastna gibanja zvezd porazdeljena naklju\xc4\x8dno, da se zvezde gibljejo podobno kot roj \xc4\x8debel, ki nima cilja. Kapteyn je odkril, da se nekatere zvezde v Velikem vozu in \xc5\xa1e nekatere druge zvezde, ki so dale\xc4\x8d razmetane po nebu, gibljejo v isto smer s pribli\xc5\xbeno enako hitrostjo. Leta 1904 je na podlagi opazovanj najpogostej\xc5\xa1ih gibanj zvezd in njihovih smeri odkril dva tokova zvezd v nasprotnih smereh in dokazal K-pojav. 3/5 zvezd se giblje v eno smer, preostali 2/5 pa v drugo. To misel je pozneje Eddington raz\xc5\xa1iril na \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e zvezde. Tako so na\xc5\xa1li red v Galaksiji. Kapteyn se ni dokopal do pomena svoje ugotovitve. Njegovo odkritje je bilo sicer dejansko prvi dokaz, da se na\xc5\xa1a Galaksija vrti. Leta 1925 sta Oort in Lindblad dokon\xc4\x8dno dokazala neenako vrtenje Rimske ceste._NEWLINE_Ob raziskovanju velikega \xc5\xa1tevila zvezd se je Kapteynu posre\xc4\x8dilo zaznati gibanje, ki je skupno vsem zvezdam in je posledica gibanja Sonca. To lastno gibanje je manj\xc5\xa1e za bolj oddaljene skupine zvezd. Odtod je lahko dolo\xc4\x8dil razdalje do zvezd, ki so ve\xc4\x8dje, kot so jih merili kdaj prej. Za statisti\xc4\x8dne potrebe je leta 1906 dolo\xc4\x8dil posebna podro\xc4\x8dja na nebu, v katerih posebej dolo\xc4\x8dijo dolo\xc4\x8dene fizikalne lastnosti - navidezni sij, spektralni tip, radialno hitrost in lastna gibanja zvezd. Velikost imajo 75\xc3\x9775 lo\xc4\x8dnih minut, to je pribli\xc5\xbeno velikost 2 1/2 polne Lune. 206 njegovih polj je pravilno razporejenih po celem nebu, 46 dodatnih pa se nahaja znotraj na\xc5\xa1e Galaksije. V tem velikanskem projektu je sodelovalo ve\xc4\x8d kot 40 razli\xc4\x8dnih observatorijev. \xc5\xa0tejemo ga lahko za za\xc4\x8detnika statisti\xc4\x8dne astronomije._NEWLINE_Leta 1906 je podal model Vesolja. Po njegovih izra\xc4\x8dunih lahko v na\xc5\xa1i Galaksiji z daljnogledom vidimo okoli 40 bilijonov zvezd. Leta 1920 je po Herschlovem postopku izdelal obliko Galaksije, ki pa je imela svoje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1e v bli\xc5\xbeini Sonca. Z upo\xc5\xa1tevanjem razlik med navideznim in pravim sijem opazovanih zvezd je sklepal, da ima Galaksija obliko splo\xc5\xa1\xc4\x8dene elipsoidne le\xc4\x8de z razmerjem osi 5 proti 1 in z veliko polosjo, dolgo okoli 10.000 pc (32.616 svetlobnih let), (16.863 pc ali 55.000 svetlobnih let), kar je 9 krat ve\xc4\x8dje kot je mislil Herschel. Njegovi izsledki so bili napa\xc4\x8dni, saj takrat \xc5\xa1e ni bilo znano da je Galaksija pre\xc5\xbeeta z medzvezdno snovjo, ki vpija svetlobo nebesnih teles. \xc4\x8cim debelej\xc5\xa1a je namre\xc4\x8d plast medzvezdne snovi, tem ve\xc4\x8dji je njen vpojni u\xc4\x8dinek ali \xc4\x8dim dlje je zvezda, tem bolj oslabi njena svetloba. Zaradi tega domnevnega zmanj\xc5\xa1anja navideznega sija opazovanih zvezd so se tudi razse\xc5\xbenosti Kapteynove Galaksije 10-krat skr\xc4\x8dile. Njegov model Galaksije je bil v nasprotju s tistim, ki ga je predlagal Shapley. \xc5\xbde dve leti prej 1918 je Shapley odkril, da je Sonce precej dale\xc4\x8d od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Galaksije. Kapteyn je umrl prej preden bi lahko videl, da se je nesoglasje re\xc5\xa1ilo v Shapleyevo korist. Leta 1930 pa je nazadnje Trumplerju uspelo s prou\xc4\x8devanjem razsutih kopic upo\xc5\xa1tevati \xc5\xa1e absorpcijo svetlobe v medzvezdnem prahu in tako se je pokazala danes znana oblika na\xc5\xa1e Galaksije._NEWLINE_Kapteyn se je leta 1921 pri sedemdesetih upokojil, vendar je na de Sittrovo \xc5\xbeeljo, ki je bil predstojnik Observatorija Leiden, vrnil in pomagal pri posodobitvi. Leta 1922 je iz\xc5\xa1lo njegovo \xc5\xbeivljenjsko delo Prvi poskus teorije razporeditve in gibanja zvezdnega sistema, kjer je bil opisan njegov model Vesolja, danes znan kot Kapteynovo vesolje.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1902 je Kapteyn prejel zlato medaljo Kraljeve astronomske dru\xc5\xbebe (RAS). Leta 1913 je prejel medaljo Jamesa Craiga Watsona in medaljo Bruceove.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje astronomski in\xc5\xa1itut Univerze v Groningenu. Prav tako se po njem imenuje ulica v Groningenu J.C. Kapteynlaan. Po njem so imenovali tudi 1000\xc2\xa0mm daljnogled od Newtonove skupine daljnogledov (ING) na Observatoriju Roque de los Muchachos na La Palmi, ki ga je zamenjal izpopolnjeni daljnogled._NEWLINE_Po njem se imenuje asteroid 818 Kapteynija (818 Kapteynia), krater Kapteyn na Luni in Kapteynova zvezda v ozvezdju Slikarja.'