b'\n_START_ARTICLE_\nMilo\xc5\xa1 Budin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini slovenskega uradnika Sre\xc4\x8dka Budina v Sala\xc5\xbeu (ital. Sales) v ob\xc4\x8dini Zgonik pri Trstu. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, ni\xc5\xbejo srednjo \xc5\xa1olo v Trstu in 1969 maturiral na liceju France Pre\xc5\xa1eren v Trstu. Na fakulteti za leposlovje in filozofijo tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke univerze je 1981 diplomiral iz zgodovine. V \xc5\xa1olskem letu 1974/1975 je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati zemljepis in zgodovino na Trgovsko tehni\xc4\x8dnem zavodu \xc5\xbdiga Zois v Trstu._NEWLINE_V politiko je stopil 1968 z vklju\xc4\x8ditvijo v takratno \xc5\xa1tudentsko gibanje. Bil je med pobudniki slovenskega gibanja Matija Gubec, ki se je ozna\xc4\x8devalo za \xc2\xbbgibanje mladih komunistov\xc2\xab\xc2\xa0in izajalo lista Tovari\xc5\xa1i (1971) in Matija Gubec (1972) ter gojili stike s koro\xc5\xa1ko levi\xc4\x8darsko skupino okoli lista Kladivo. Ko so neofa\xc5\xa1isti pred napovedanim in nato odpovedanim obiskom predsednika Tita v Italiji priredili manifestacije v Trstu je Budin z nekaterimi \xc4\x8dlani skupine 8. decembra 1970 do\xc5\xbeivel sredi Trsta pretepa\xc5\xa1ki napad, \xc4\x8demur je 14. decembra sledila velika enotna protifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna manifestacija s  tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim \xc5\xbeupanom M. Spaccinijem na \xc4\x8delu. Maja 1972 je postal \xc4\x8dlan Komunisti\xc4\x8dne partije Italije (KPI). V Sale\xc5\xbeu je bil 1973-76 predsednik Kulturnega dru\xc5\xa1tva Rde\xc4\x8da zvezda, od 1974 \xc4\x8dlan izvr\xc5\xa1nega odbora SKGZ. Za krajevno Napredno listo je bil na ob\xc4\x8dinskih volitvah 1975 izvoljen v zgoni\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dinski svet in postalm odbornik za kulturo, \xc5\xa1olstvo in \xc5\xa1port. Ponovno je bil izvoljen \xc5\xa1e 1980, 1985 in 1990 in bil med leti 1985 in 1995 tudi \xc5\xbeupan ob\xc4\x8dine Zgonik, 1978-87 pa predsednik Kra\xc5\xa1ke gorske skupnosti. Od srede 70-tih let 20. stoletja je bil ve\xc4\x8dkrat \xc4\x8dlan pokrajinskega in de\xc5\xbeelnega tajni\xc5\xa1tva KPI, od 1986 \xc4\x8dlan vsedr\xc5\xbeavnega CK KPI, v katerem je sodeloval pri preoblikovanju stranke v Demokrati\xc4\x8dno stranko levice. Na listah levi\xc4\x8darskih strank so ga 1988, 1993 in 1998 izvolili v de\xc5\xbeelni svet avtonomne de\xc5\xbeele Furlanije-Julijske krajine, v keterm je bil od leta 1993 podpredsednik. Maja 2001 je bil na listi Oljke (Demorati\xc4\x8dna levica) izvoljen v senat italijanskega parlamenta, 2006 pa je s funkcijo podsekretarja na ministrstvu postal kot prvi Slovenec doslej \xc4\x8dlan rimske vlade.'