b'\n_START_ARTICLE_\nNinian Smart\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nSmart je bil rojen v Cambridgeu, v Veliki Britaniji. Oba njegova star\xc5\xa1a sta bila \xc5\xa0kota, po izobrazbi astronoma. Ninianov o\xc4\x8de, William Marshall Smart (1889-1975), je bil astronom na Univerzi v Cambridgeu. Njegova mati Isabel (rojena Carswell) Smart, ki je umrla leta 1975, je bila predsednica Kraljeve astronomske dru\xc5\xbebe (1950). Dru\xc5\xbeina se je leta 1937 preselila v Glasgow, ko je Ninianov o\xc4\x8de postal profesor astronomije._NEWLINE_Ninian Smart je bil eden od treh sinov v dru\xc5\xbeini, ki so vsi postali profesorji. Jack je bil profesor filozofije, Alastair pa je u\xc4\x8dil zgodovino umetnosti na Univerzi v Nottinghamu._NEWLINE_Obiskoval je akademijo v Glasgowu, leta 1945 pa se pridru\xc5\xbeil vojski, kjer je slu\xc5\xbeil do 1948. V voja\xc5\xa1ki obve\xc5\xa1\xc4\x8devalni slu\xc5\xbebi se je s pomo\xc4\x8djo konfucijanskih zapisov nau\xc4\x8dil kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dine in imel prvi stik z budizmom. Kot stotnik je zapustil vojsko s \xc5\xa1tipendijo in do\xc5\xa1tudiral filozofijo in klasi\xc4\x8dno filologijo, predvsem zaradi tega, ker je u\xc4\x8denje kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dine in orientalskih ved v tistem \xc4\x8dasu imelo \xc2\xbbpateti\xc4\x8den u\xc4\x8dni na\xc4\x8drt\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nPo pou\xc4\x8devanju na Univerzi v Walesu (1952-1955) je Smart eno leto bil gostujo\xc4\x8di predavatelj na Univerzi Yale, kjer se je tudi u\xc4\x8dil jezik budisti\xc4\x8dnih svetih spisov. Bil je profesor teologije na Univerzi v Birminghamu in bil tudi vodja oddelka. Objavil je ve\xc4\x8d publikacij, med drugim tudi Reasons and Faiths (1958). \xc4\x8ceprav je bil uspe\xc5\xa1en na podro\xc4\x8dju teologije, je postajal znan predvsem na podro\xc4\x8dju verskih \xc5\xa1tudij, ki se je za\xc4\x8delo razvijati. Ponujenih mu je bilo mnogo polo\xc5\xbeajev v Severni Ameriki, a je sprejel delovno mesto v Lancastru, kjer je na novo za\xc4\x8del z verskimi \xc5\xa1tudijami. Tako je Ninian Smart na tem delovnem mestu lahko prakti\xc4\x8dno razvijal svoje ideje. Ni se osredoto\xc4\x8dil le na kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero, temve\xc4\x8d se je zanimal za vse religije sveta. Leta 1977 je poleg v Lancastru \xc4\x8das pre\xc5\xbeivljal na Univerzi Kalifornije v Santa Barbari. Proti koncu svoje kariere, leta 1966, je bil imenovan za raziskovalnega profesorja v Santa Barbari, kar je najvi\xc5\xa1ja \xc4\x8dast. Ker je bil ponosen na svoje \xc5\xa1kotske korenine, je v kampusu v Santa Barbari mnogokrat nosil \xc5\xa1kotski kilt, znan pa je bil tudi po svoji po\xc4\x8dasni vo\xc5\xbenji s kolesom \xc2\xbbs cvetjem v reverju in iskrico v o\xc4\x8desu\xc2\xab._NEWLINE_V Lancastru je bil s strani svojih u\xc4\x8dencev izredno spo\xc5\xa1tovan zaradi svoje dostopnosti in \xc5\xbeelje po vklju\xc4\x8ditvi u\xc4\x8dencev v razprave.\n_START_SECTION_\nGostovanja in predavanja\n_START_PARAGRAPH_\nSmart je bil gostujo\xc4\x8di profesor v Varanasiju (Indija), Yaleu, Wisconsinu, Princetonu, Queenslandu, Hong Kongu\xe2\x80\xa6 O svojih predavanjih je govoril na Univerzi v Yorku, \xc5\xa1iril svoje ideje glede religije in \xc5\xa1tudije le-te, ter objavil tudi nekaj svojih del, ki so temeljila na njegovih potovanjih.\n_START_SECTION_\nAktivizem\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg pisanja, raziskovanja in pou\xc4\x8devanja, je bil Ninian Smart tudi aktivist. Promoviral in spodbujal je izbolj\xc5\xa1evanje medkulturnega razumevanja. Menil je, da je religija pogled na svet, religijske \xc5\xa1tudije brezpredmetne (abstraktne, brez predhodnih pri\xc4\x8dakovanj vrednot), verska gibanja pa rezultat globalizacije. V eni izmed svojih del je dejal, da je \xc2\xbbo\xc4\x8ditno, da s premikom proti svetovni civilizaciji, v kateri se bodo mnoge kulturne in duhovne tradicije posegale druga v drugo, se moramo med seboj razumeti in sprejemati\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nAkademska priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nSmart je prejel \xc4\x8dastne doktorate univerz Loyola (Chicago, 1979), Glasgow (1984), Kelaniyja (\xc5\xa0ri Lanka, 1991) in Lancastru (1995), hkrati pa prejel \xc4\x8dastno \xc5\xa1tipendijo Kraljevega kolid\xc5\xbea, Oxford (1999). Bil je \xc5\xbdivljenjski \xc4\x8dlan Mednarodnega zdru\xc5\xbeenja za zgodovino religije (1995)._NEWLINE_Leta 1994 je njemu v \xc4\x8dast bilo objavljeno njegovo avtorsko delo Vidiki religije (Aspects of Religion), ki sta ga uredila Peter Masefield in Donald Wiebe.\n_START_SECTION_\nUpokojitev in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nUradno se je iz Lancastra upokojil leta 1982, iz Santa Barbare pa leta 1998, vendar \xc5\xa1e vedno bil aktiven v obeh \xc5\xa1olah kot zaslu\xc5\xbeni profesor. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa je pre\xc5\xbeivel v Lancastru, kjer je leta 2001 tudi umrl za hudo mo\xc5\xbegansko kapjo. Star je bil 73 let.\n_START_SECTION_\nAkademski doprinos\n_START_PARAGRAPH_\nSmart je najbolj znan po svojem doprinosu na podro\xc4\x8dju metodologije raziskovanja religij, \xc4\x8deprav je svoj doprinos videl tako konceptualno, kot tudi metodolo\xc5\xa1ko, pri \xc4\x8demer je komentiral, da medtem ko strokovnega znanja v jezikih, ni potrebno zavrniti, ne bi smelo biti \xe2\x80\x9cocenjeno nad konceptualnim vpogledom\xe2\x80\x9d. Sekularne verske \xc5\xa1tudije datirajo iz sredine 60-ih let, ko so bili ustanovljeni novi oddelki, ve\xc4\x8dina na dr\xc5\xbeavnih univerzah v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah. Takrat so \xc5\xa1ele za\xc4\x8dele pridobivati akademsko priznanje, Smart pa je bil klju\xc4\x8dna figura v tem procesu in, kot komentira Chunningham, \xe2\x80\x9cte\xc5\xbeko pozabimo, da je bil pojav verskih \xc5\xa1tudij kot visoko\xc5\xa1olskega predmeta sporen.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Smartovo zgodnje delo je vklju\xc4\x8devalo jezikovno analizo, v kateri se je usposabljal na Oxfordu. Kasneje je dejal, da se je pribli\xc5\xbeal \xe2\x80\x9cmedkulturnim \xc5\xa1tudijem\xe2\x80\x9d, vendar kmalu ustavil, saj je bil preve\xc4\x8d ujet v \xe2\x80\x9cna\xc5\xa1em jeziku\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9crazli\xc4\x8dnih predpostavkah o na\xc5\xa1i kulturi\xe2\x80\x9d. Ko pa je pri\xc5\xa1el do objave, je vklju\xc4\x8dil tudi kasnej\xc5\xa1e konceptualne ideje, s \xc4\x8dimer je raz\xc5\xa1iril svojo disertacijo. Z zanimanjem za Rudolf Ottov koncept \'svetega\', kot klju\xc4\x8da za razumevanje religije, je videl idejo kot preve\xc4\x8d omejujo\xc4\x8do, saj je budizem neteisti\xc4\x8den. Namesto tega je predlagal, da so verske izku\xc5\xa1nje lahko numinozne ali misti\xc4\x8dne. Po posvetovanju z njim na Oxfordu, je na Smarta vplival tudi R.C. Zaehnerjev interes za mistiko. Nato je preu\xc4\x8dil, kar je vzel za klju\xc4\x8dne religiozne koncepte, kot so razodetje, vera, preobrazba in znanje ter analiziral, kaj ti pomenijo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, hinduizmu in budizmu, ne da bi ocenili vero v smislu resnice ali la\xc5\xbei. Zavestno se je posku\xc5\xa1al izogniti ujetni\xc5\xa1tvu v zahodne na\xc4\x8dine mi\xc5\xa1ljenja. Tako na primer teizem ni upo\xc5\xa1tevan kot bistvena sestavina vere, zato se tudi ideje, kot so teofanija, zretje ali \xc5\xbertvovanje, ne prena\xc5\xa1ajo nujno iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v kontekste ostalih religij. Zahodna osredoto\xc4\x8denost na pojavnost, vsebino in strukturo religij je prezrla pomen osebnih verskih izku\xc5\xa1enj. V zgodnji karieri je vztrajal, da bi ideologije, kot je marksizem, pa tudi nacionalizem in racionalizem, lahko obravnavali kot versko, saj so v svojem delovanju podobne verskim tradicijam, zatorej spadajo v religiozne \xc5\xa1tudije, katerih podro\xc4\x8dje je neskon\xc4\x8dno. V intervjuju s Scottom Londonom je dejal:_NEWLINE_Verjamem, da se gibljemo proti svetovni ideologiji, ki ima prostor za religijo in priznava prispevke razli\xc4\x8dnih tradicij. Upajmo, da bo imela prevladujo\xc4\x8d pogled na to, kako lahko sodelujemo pri spodbujanju \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih vrednot in duhovnosti.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSmartov prispevek k verskim \xc5\xa1tudijem \xc5\xa1e naprej vpliva na kurikulume, u\xc4\x8dne na\xc4\x8drte in metodologijo. Njegova pripravljenost vzeti resno, kar so drugi videli kot "nepravilno", kot so ideologije in novi verska gibanja, je veliko pripomoglo k temu, da se verske \xc5\xa1tudije razlikujejo od teologije in ne privilegirajo nobene vere. Ameri\xc5\xa1ki religilog Richard Hecht je komentiral, da "ko je napisana dokon\xc4\x8dna zgodovina \xc5\xa1tudije o religiji v 20. stoletju ..." Ninian Smart "zagotovo velja za velikana med svojimi vrstniki". V njegovo \xc4\x8das imajo v Lancastru in Santa Barbari izmeni\xc4\x8dno letno spominsko predavanje Niniana Smarta. Na zasebni Univerzi Loyola je v njegovo \xc4\x8dast poimenovana nagrada za dose\xc5\xbeke v verskih \xc5\xa1tudijah.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSmart se je poro\xc4\x8dil z Libushko Baruffaldi leta 1954. Njuni otroci so bili Roderick, Luisabel, Caroline in Peregrine. V \xc4\x8dasu smrti je imel Smart osem vnukov. Libu\xc5\xa1ka je \xc5\xbeivela v okolici jezera Como v Italiji, kjer je Smart redno pre\xc5\xbeivljal poletne po\xc4\x8ditnice v dru\xc5\xbeinskem domu. Poro\xc4\x8dil ju je korejski voditelj Cerkve enotnosti Sun Myung Moon, znan po mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih stadionskih porokah._NEWLINE_Proti koncu svojega \xc5\xbeivljenja se je Smart opisal kot "budisti\xc4\x8dno-episkopalskega" in rekel: "Zdi se mi da nobena vera ne vsebuje celotne resnice. Menim, da je neumno misliti, da se ni\xc4\x8desar ne moremo nau\xc4\x8diti od tujih tradicij in civilizacij.\xc2\xab'