b'\n_START_ARTICLE_\nBo\xc5\xbeja roka (umetnost)\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbeja roka ali Manus Dei v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, znana tudi kot Dextera domini / dei, Bo\xc5\xbeja desnica, je motiv v judovski in kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti, zlasti v poznih anti\xc4\x8dnih in zgodnjih srednjeve\xc5\xa1kih obdobjih, ko je prikazovanje Gospoda ali Boga O\xc4\x8deta kot polna \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka figura nesprejemljiv. Roka, ki v\xc4\x8dasih vklju\xc4\x8duje del roke ali del od zapestja, se uporablja za ozna\xc4\x8devanje posredovanja ali odobritve stvari na Zemlji od Boga in v\xc4\x8dasih kot subjekt sam po sebi. To je umetni\xc5\xa1ka metafora, ki obi\xc4\x8dajno ne namerava ozna\xc4\x8diti, da je bila roka fizi\xc4\x8dno prisotna ali opazna pri vsakem prikazanem predmetu. Roka gledano se pojavlja od zgoraj v precej omejenem \xc5\xa1tevilu pripovednih kontekstov, pogosto v gesti blagoslavljanja (v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih primerih), a v\xc4\x8dasih izvaja akcijo. V kasnej\xc5\xa1ih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih delih se navadno nadomesti s popolnoma udejanjeno podobo Boga O\xc4\x8deta, \xc4\x8digar prikaz je postal sprejemljiv v zahodnem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, ne pa v vzhodni pravoslavni ali judovski umetnosti.  \xc4\x8ceprav se Bo\xc5\xbeja roka tradicionalno razume kot simbol Bo\xc5\xbejega posredovanja ali odobravanja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zadev, je tudi mogo\xc4\x8de, da Bo\xc5\xbeja roka odra\xc5\xbea antropomorfne pojme bo\xc5\xbeanstva, ki so se lahko ohranili v pozni antiki. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dja skupina judovskih slik iz starodavnega sveta, sinagoga iz 3. stoletja v Dura-Europasu, ima Bo\xc5\xbejo roko v petih razli\xc4\x8dnih prizorih, vklju\xc4\x8dno z \xc5\xbdrtvovanjem Izaka in to je nedvomno ena izmed mnogih ikonografskih zna\xc4\x8dilnosti, ki jo je prevzela kr\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost in zdi se, da je bila \xc5\xbeivahna tradicija judovske pripovedne umetnosti. Tukaj in drugod pogosto predstavlja bath \xe1\xb8\xb3\xc5\x8dl (\'glas Boga\'), pa tudi uporabo v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti._NEWLINE_Roka se lahko nana\xc5\xa1a tudi na starej\xc5\xa1e tradicije v razli\xc4\x8dnih drugih religijah na starodavnem Bli\xc5\xbenjem vzhodu.  V umetnosti obdobja Amarne v Egiptu pod Ehnatonom se \xc5\xbearki son\xc4\x8dnega diska Atona kon\xc4\x8dajo v majhnih rokah in so nagrada najvi\xc5\xa1jega bo\xc5\xbeanstva. Kot amulet roka Fatime, je v\xc4\x8dasih v roka prikazana samo na stavbah, in zdi se, da v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski uporabi ni bila prenosni amuletni predmet. Najdena je iz 4. stoletja v katakombah v Rimu, vklju\xc4\x8dno s slikami Mojzesa prejema deset bo\xc5\xbejih zapovedi in \xc5\xbdrtvovanje Izaka. _NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tevilne reference na roko Boga v hebrejski Bibliji. Po navadi se razlikujejo glede na sklicevanje desne roke Boga. Tudi kasnej\xc5\xa1a rabinska literatura vsebuje \xc5\xa1tevilne reference. V evangelijih so trije primeri, ko se sli\xc5\xa1i Bo\xc5\xbeji glas in roka pogosto predstavlja to v vizualni umetnosti.  Gertrud Schiller razlikuje tri funkcije roke v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti: kot simbol bodisi Bo\xc5\xbeje prisotnosti, bodisi bo\xc5\xbeji glas ali ozna\xc4\x8devanje Bo\xc5\xbejega sprejetja \xc5\xbertve.\n_START_SECTION_\nHebrejska biblija\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbeja roka, ki vklju\xc4\x8duje bo\xc5\xbejo roko in prste, je eden najpogosteje uporabljenih antropomorfizmov hebrejske Biblije. Sklicevanja na Bo\xc5\xbejo roko se ve\xc4\x8dkrat pojavljajo samo v Pentevhu, zlasti v zvezi z razpletanjem pripovedi izraelskega izseljevanja iz Egipta (prim. Eksodus 3: 19-20, Eksodus 14: 3, 8, 31).\n_START_SECTION_\nNova Zaveza\n_START_PARAGRAPH_\nNobenega sklica na Bo\xc5\xbejo roko kot dejavnega agenta ali pri\xc4\x8de ni v Novi zavezi, \xc4\x8deprav je nekaj Jezusov, ki stojijo ali sedijo na desni strani Boga na Bo\xc5\xbejem nebe\xc5\xa1kem dvoru , obi\xc4\x8dajen izraz za \xc4\x8dastni prostor poleg gostitelja ali vi\xc5\xa1jega dru\xc5\xbeinskega \xc4\x8dlana. Na primer, ko je \xc5\xa0tefan napolnjen s "svetim duhom", gledal v nebesa in videl, kako Jezus stoji na desni od Boga (Dela 7:55). Obstajajo trije primeri v evangelijih, ko se sli\xc5\xa1i Bo\xc5\xbeji glas in Bo\xc5\xbeja roka to pogosto predstavlja v vizualni umetnosti.\n_START_SECTION_\nRabinska literatura\n_START_PARAGRAPH_\nAntropomorfni agada se glede Bo\xc5\xbeje roke pogosto pojavlja v korpusu rabinske literature in se raz\xc5\xa1iri na antropomorfne biblijske pripovedi.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nV kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti se Bo\xc5\xbeja roka tradicionalno razume kot umetni\xc5\xa1ka metafora, ki ne namerava ozna\xc4\x8diti, da je bilo bo\xc5\xbeanstvo fizi\xc4\x8dno prisotno ali je videti v kateremkoli predmetu, ki je prikazan. V poznih anti\xc4\x8dnih in zgodnjih srednjeve\xc5\xa1kih obdobjih se je predstavitev polne telesne figure Boga O\xc4\x8deta \xc5\xa1tela za hudo kr\xc5\xa1itev druge zapovedi . V skladu s konvencionalno zgodovinsko interpretacijo umetnosti se je predstavitev Bo\xc5\xbeje roke v zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti tako razvila kot potreben in simboli\xc4\x8den kompromis zelo antantropomorfne vsebine druge zapovedi, \xc4\x8deprav so antropomorfne interpretacije gotovo verjetne . V zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski in bizantinski umetnosti se vidi Bo\xc5\xbeja roka, ki se pojavlja od zgoraj v precej omejenem \xc5\xa1tevilu pripovednih kontekstov, pogosto v blagoslovu, a v\xc4\x8dasih v akciji. Gertrud Schiller razlikuje tri funkcije roke v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski umetnosti: kot simbol bodisi Bo\xc5\xbeje prisotnosti bodisi bo\xc5\xbeji glas ali ozna\xc4\x8devanje Bo\xc5\xbejega sprejetja \xc5\xbertve. V kasnej\xc5\xa1ih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih delih se navadno nadomesti s popolnoma udejanjeno podobo Boga O\xc4\x8deta, \xc4\x8digar prikaz je postal sprejemljiv v zahodnem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu, \xc4\x8deprav ne v vzhodni pravoslavni ali judovski umetnosti.'