b'\n_START_ARTICLE_\nAleksandrinka\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandr\xc3\xadnka je naziv za zdomske Slovenke (ve\xc4\x8dinoma Primorke,  po novej\xc5\xa1ih raziskavah tudi nekatere Ziljanke), ki so od druge polovice 19.stoletja (v obdobju po izgradnji Sue\xc5\xa1kega prekopa) do druge svetovne vojne odhajale v Egipt, zlasti v Aleksandrijo. Ob za\xc4\x8detku druge svetovne vojne je bilo v Egiptu okoli 7000 aleksandrink. Beseda aleksandrinka izvira iz primorske besede le\xc5\xa1andrinka._NEWLINE_V Egiptu so opravljale predvsem delo varu\xc5\xa1k, sobaric, kuharic, guvernant, hi\xc5\xa1nih pomo\xc4\x8dnic in dojilj pri bogatih arabskih in tujih dru\xc5\xbeinah. \xc4\x8ceprav jim je bilo te\xc5\xbeko, so to delo opravljale za pre\xc5\xbeivetje, doma je vladala rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, doma\xc4\x8dije so bile zadol\xc5\xbeene, neporo\xc4\x8dena dekleta so odhajala tudi po nove izku\xc5\xa1nje. Samske se velikokrat niso vrnile iz Egipta, saj je bila tam ve\xc4\x8dja mo\xc5\xbenost za pre\xc5\xbeivetje, poro\xc4\x8dene pa so zelo pogre\xc5\xa1ale mo\xc5\xbee ter otroke, \xc4\x8deprav so pred odhodom poskrbele za njihovo varstvo, v nekaterih primerih so otroci pri\xc5\xa1li v Egipt za njimi._NEWLINE_Iz Egipta so pri\xc5\xa1le tudi bolj izobra\xc5\xbeene (\xc4\x8de seveda so pri\xc5\xa1le) in so to znanje delile tudi z ostalimi.\n_START_SECTION_\nPrimorske aleksandrinke\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina primorskih deklet je bila iz Prva\xc4\x8dine, Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da, Bilj, Bukovice, Mirna, Ren\xc4\x8d, Batuj, Sela pa tudi iz drugih krajev v Vipavski dolini, Gori\xc5\xa1kih brdih in na Krasu. Za njihovo duhovno oskrbo so skrbele \xc5\xa1olske sestre sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Kristusa Kralja. Da bi se v azilu aleksandrinke po\xc4\x8dutile \xc4\x8dim bolj doma\xc4\x8de, je sestra Beata Gomi\xc5\xa1\xc4\x8dek iz Solkana uredila kapelico s podobo matere bo\xc5\xbeje s Svete Gore. \xc5\xbdivljenje po vrnitvi je bilo zelo te\xc5\xbeko, fenomen aleksandrinstva je bil dolgo neraziskan in tabuiziran, prve strokovne raziskave je opravila Dorica Makuc, in nato mitiziran. Dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino primorskih aleksandrink ohranja Dru\xc5\xa1tvo za ohranjanje kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine aleksandrink v Prva\xc4\x8dini. Tam je v t.i. hi\xc5\xa1i na placu razstava, ki prikazuje usode aleksandrink in predmete, ki so jih prinesle iz Egipta. Dru\xc5\xa1tvo organizirana tudi razli\xc4\x8dne dogodke in je poskrbelo za postavitev spominskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d v Zaveti\xc5\xa1\xc4\x8du slovenskih \xc5\xa1olskih sester v Aleksandriji in na Latinskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Kairu. Zgodbe o aleksandrinkah poznamo tudi iz pripovedovanj njihovih varovancev in varovank, o aleksandrinki Mariji Koron iz Batuj sta pisala Ellis Doudek in Claudia Roden.\n_START_SECTION_\nZiljske aleksandrinke\n_START_PARAGRAPH_\nV Egiptu so bivale in bile zaposlene za\xc4\x8detka 20. stoletja enako kot ostale aleksandrinke tudi nekatere koro\xc5\xa1ke Slovenke iz Spodnje Ziljske doline na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem. Tako sta zapisani dve, oz. so zapisane verjetno celo tri h\xc4\x8derke iz Schnablove dru\xc5\xbeine (Jo\xc5\xbeefa, Francka ter Liza), p.d. \xc5\xa0talar v Zahomcu v ob\xc4\x8dini Straja vas. Jo\xc5\xbeefa Schnabl/\xc5\xa0nabl in Francka Schnabl/\xc5\xa0nabl sta obe teko\xc4\x8de govorili arabsko. V Egiptu sta tudi  bili zaposleni Theresia M\xc3\xbcller (1883-1972), poro\xc4\x8dena Wiegele, p.d. Dr\xc4\x8dnik in Marija M\xc3\xbcller (1887-1976), p. d. Spahojneva Mojca) prav tako iz Zahomca. Enostava obrazlo\xc5\xbeitev njihove \xc5\xbeivljenjske poti je, da so Ziljani kot furmani \xc5\xbee od nekdaj bilil navezani na Trst in imeli tam celo trgovine ali obrti, tako da so ziljske aleksandrinke preko teh tradicionalnih vezi zvedele za mo\xc5\xbenost zaposlitve v Egiptu. Ta aspekt regionalne slovenske kulturne zgodovine podkrepljen z natan\xc4\x8dnimi podatki je prvi\xc4\x8d objavljen v prispevku Bojana-Ilije Schnabla v Koledarju koro\xc5\xa1ke Mohorjeve dru\xc5\xbebe 2015.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1ka uprizoritev\n_START_PARAGRAPH_\nTrieste-Allesandria EMBARKED, \xc5\xa0torja od le\xc5\xa1andrink, besedilo Draga Poto\xc4\x8dnjak in Neda Rusjan Bric, re\xc5\xbeija Neda Rusjan Bric, Zavod Maska, 2005'