b'\n_START_ARTICLE_\nComes sacrarum largitionum\n_START_PARAGRAPH_\nComes sacrarum largitionum (gr\xc5\xa1ko \xce\xba\xcf\x8c\xce\xbc\xce\xb7\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xce\xb8\xce\xb5\xce\xaf\xcf\x89\xce\xbd \xce\xb8\xce\xb7\xcf\x83\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x81\xe1\xbf\xb6\xce\xbd [k\xc3\xb3mes t\xc5\x8dn the\xc3\xadon thesaur\xc5\x8dn], dobesedno komes bo\xc5\xbeanskih zakladov) je bil eden od najvi\xc5\xa1jih dav\xc4\x8dnih uradnikov v poznem Rimskem in zgodnjem Bizantinskem cesarstvu._NEWLINE_Polo\xc5\xbeaj je bil prvi\xc4\x8d potrjen v letih 342-345, vendar je zagotovo nastal med vladavino cesarja Konstantina I. (vladal 306-337) okoli leta 318. Uradnik je bil rationalisa, ki je v obdobju Principata nadziral tiste finan\xc4\x8dne segmente, ki so ostali zunaj pristojnosti pretorijanskih prefektov: obdav\xc4\x8ditev senatorjev, davek collatio lustralis (gr\xc5\xa1ko chrysargyron), carino, rudnike, kovnice denarja ter dr\xc5\xbeavne mline in tekstilne tovarne. Komes je sprva samostojno nadziral tudi cesarjevo zasebno lastnino, potem pa je to do konca 4. stoletja opravljal pod nadzorom comesa rerum privatarum. Imel je tudi nekaj nekaj sodnih pristojnosti, povezanih z davki._NEWLINE_Comes je do konca 5. stoletja postopoma izgubljal svojo va\xc5\xbenost, zlasti potem, ko je cesar Anastazij I. (vladal 491\xe2\x80\x93518) ukinil osovra\xc5\xbeeni chrysargyron, vendar je \xc5\xa1e vedno ostal eden od glavnih dav\xc4\x8dnih ministrov, ki je nadziral podro\xc4\x8dje uradov (scrinia) s \xc5\xa1tevilnimi oddelki, ki so bili pripojeni provincam._NEWLINE_Zadnji comes sacrarum largitionum je omenjen pod cesarjem Fokasom (vladal 602-610). Nasledila sta ga sakelarios in logothetes tou genikou, ki je v srednjem bizantinskem obdobju (7.-11. stoletje) ostal na\xc4\x8delnik dav\xc4\x8dnih ministrov.'