b'\n_START_ARTICLE_\nHebron\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo neko\xc4\x8d kraljeva prestolnica svetopisemske de\xc5\xbeele Kanaan in kasneje eden izmed upravnih centrov Kraljevine Jude. V 7. stoletju je bil ustanovljen Ra\xc5\xa1idunski kalifat. V 11. stoletju so mesto osvojili kr\xc5\xa1\xc4\x8danski Kri\xc5\xbearski vitezi. Tu\xc5\xa1ki Kurd Saladin je mesto osvojil v 12 stoletju. V stoletjih, ki so sledila, so mestu vladali Mameluki in Otomani. Po izgonu Judov iz \xc5\xa0panije leta 1492 je Hebron postal tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de judovskih povratnikov v Izrael. Od leta 1516 do konca 19. stoletja je sodilo pod Osmansko cesarstvo. Leta 1917 so ga zavzeli Britanci in mesto je bilo dodeljeno pod upravo Zdru\xc5\xbeenega kraljestva._NEWLINE_Na za\xc4\x8detki arabsko-izraelske vojne so mesto zavzeli najprej Egip\xc4\x8dani in nato Jordanci, ki so ga leta 1950 tudi uradno pripojili Jordaniji. Po \xc5\xa1estdnevni vojni leta 1967 je mesto zasedel Izrael._NEWLINE_Po izraelsko - palestinskih sporazumih je mesto razdeljeno v sektorja H1 in H2. Prvega, s pribli\xc5\xbeno 120 000 Palestincev nadzoruje Palestinska uprava, drugega, kjer \xc5\xbeivi 30 000 Palestincev in pribli\xc5\xbeno 300 - 400 izraelskih naseljencev pa Izrael.\n_START_SECTION_\nHebronska pokola\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko so se leta 1929 v Jeruzalemu raz\xc5\xa1irile neutemeljene govorice, da Judje napadajo in pobijajo Arabce, so arabski skrajne\xc5\xbei v Hebronu napadli Jude. Pokol nad Judi je zahteval 67 smrtnih \xc5\xbertev in 60 ranjenih. Sinagoge so bile izropane. 435 Judov je pokol pre\xc5\xbeivelo, ker so jih pred skrajne\xc5\xbei poskrili zmerni arabski prebivalci._NEWLINE_Leta 1994 je judovski skrajne\xc5\xbe napadel arabske prebivalce med molitvijo v Ibrahimovi mo\xc5\xa1eji. Pokol nad Arabci je zahteval 29 smrtnih \xc5\xbertev in 125 ranjenih, preden so ubili napadalca. V nemirih, ki so sledili je bilo ubitih 25 Arabcev in 9 Judov. Izraelska vlada je dogodek obsodila in posledi\xc4\x8dno prepovedala skrajno judovsko stranko Kach.\n_START_SECTION_\nTIPH v Hebronu\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi izraelsko - palestinsekga sporazuma v Hebronu delujejo mednarodni opazovalci v misiji TIPH (Temporary International Presence in Hebron),\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu lokalnega prebivalstva iz leta 1997 je v mestu \xc5\xbeivelo nekaj ve\xc4\x8d kot 130.000 arabskih muslimanov, 530 Judov in le trije Katoli\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nGrobnica patriarhov\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednja znamenitost je Ibrahimova mo\xc5\xa1eja oziroma grobnica patriarhov. _NEWLINE_Po bibli\xc4\x8dnem izro\xc4\x8dilu je Abraham\xc2\xa0\xc2\xbbpokopal svojo \xc5\xbeeno Saro v votlini na polju Mahp\xc3\xa9li nasproti Mamreju, to je Hebr\xc3\xb3nu, v k\xc3\xa1naanski de\xc5\xbeeli\xc2\xab\xc2\xa0(1 Mojzes 23:19). Tam je poleg Sare pokopan tudi Abraham ter otroci Izak, Rebeka, Jakob in Lea. Nekateri viri navajajo, naj bi bila tam pokopana tudi Adam in Eva. Nad votlinami je Herod veliki zgradil pravokotno kamnito zgradbo brez strehe. V bizantinskem obdobju je bila povsod, razen nad sredino, postavljena streha, na jugozahodnem delu pa zgrajena bazilika. Leta 615 so Perzijci cerkev poru\xc5\xa1ili. Muslimani so leta 637 objekt obnovili kot mo\xc5\xa1ejo. Leta 1100 je bila v \xc4\x8dasu Kri\xc5\xbearjev spremenjena v cerkev, Muslimanom pa prepovedan dostop. Ko je leta 1188 obmo\xc4\x8dje osvojil Saladin, je objekt spremenil v mo\xc5\xa1ejo in dodal minaret. Kristjanom je bil dovoljen vstop za potrebe molitve. V poznem 14. stoletju so Mameluki objekt dogradili, Judom pa prepovedali vstop. Objektu so se lahko najprej pribli\xc5\xbeali le do 5. stopnice, kasneje pa \xc5\xa1e dve stopnici manj. Po \xc5\xa1estdnevni vojni je obmo\xc4\x8dje zasedel Izrael in omejitve vstopa v mo\xc5\xa1ejo so bile odpravljene._NEWLINE_Po sporazumu iz leta 1995 je dostop do objekta omejen tako za Arabce, kot Jude. Osrednji prostor je razdeljen. Tako Arabci kot Judje vstopajo vsak skozi svoj vhod in se lahko zadr\xc5\xbeujejo v le vsak svojem delu. 10 dni na leto, ki so posebej pomembni za Jude, imajo pravico dostopa do celotnega osrednjega prostora. Prav tako pa imajo Arabci 10 dni na leto, ki so zanje posebej pomembni, pravico do dostopa do celotnega osrednjega prostora._NEWLINE_Turisti lahko vstopajo v objekt.'