b'\n_START_ARTICLE_\nAdi \xc5\xa0ankara\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZanesljivih podatkov o \xc5\xbeivljenju \xc5\xa0ankare je izredno malo. Obstaja vsaj \xc5\xa1tirinajst razli\xc4\x8dnih biografij, dejansko pa hagiografij Adija \xc5\xa0ankare, ki so nastale ve\xc4\x8d stoletij po njegovi smrti in so polne legend in fikcije ter so si pogosto v nasprotju. Raziskovalci poudarjajo, da najve\xc4\x8dkrat citirana hagiografija, katere avtor je Anandagiri, navaja zgodbe in legende o zgodovinsko razli\xc4\x8dnih ljudeh, ki pa jih avtor vse imenuje Sri \xc5\xa0ankaracharja ali \xc5\xa0ankara, toda verjetno se nana\xc5\xa1ajo na njegove predhodnike, nekatere biografije pa so izmi\xc5\xa1ljotine tistih, ki si prizadevajo osnovati zgodovinsko osnovo za svoje obrede in teorije. _NEWLINE_Preu\xc4\x8devalci se ne strinjajo o tem, kdaj naj bi Adi \xc5\xa0ankara \xc5\xbeivel. Njegovo \xc5\xbeivljenje postavljajo v razli\xc4\x8dna obdobja med 5. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. do konca 9. stoletja n. \xc5\xa1t., vendar se najve\xc4\x8dkrat omenja, da je \xc5\xbeivel v prvi polovici 8. stoletja. Zelo verjetno se je rodil v ju\xc5\xbenoindijski dr\xc5\xbeavi Kerala v vasi Kaladi, nekateri teksti omenjajo kot kraj rojstva tudi Chidambaram in Tamil Nadu. O\xc4\x8de je umrl, ko je bil \xc5\xa0ankara \xc5\xa1e zelo mlad. Hagiografije govorijo o tem, da ga je \xc5\xbee od ranega otro\xc5\xa1tva zanimalo pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1tvo, ki mu je njegova mati nasprotovala. Vse hagiografije omenjajo zgodbo o tem, da ga je pri osmih letih, ko se je kopal v reki, za nogo zgrabil krokodil. Takrat je zahteval od matere privolitev, da postane Sannyasin (pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik), druga\xc4\x8de ga bo krokodil ubil. Mati je pristala in krokodil je \xc5\xa0ankaro izpustil, zato je ta od\xc5\xa1el od doma in se posvetil u\xc4\x8denju. Kmalu postane u\xc4\x8denec u\xc4\x8ditelja Govinda Bhagavatpada, pri katerem je \xc5\xa1tudiral Vede, Upani\xc5\xa1ade in Brahma sutro. Nekaj klju\xc4\x8dnih del je napisal \xc5\xa1e v mladeni\xc5\xa1kih letih. Takrat naj bi se sre\xc4\x8deval tudi z u\xc4\x8ditelji hinduisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole Mimamsa (ene od \xc5\xa1estih ortodoksnih \xc5\xa1ol hinduizma) in \xc5\xa1tevilnimi budisti. Razli\xc4\x8dne in mestoma nasprotujo\xc4\x8de pripovedi nato govorijo o \xc5\xa0ankarovih potovanjih, romanjih, javnih debatah in ustanovitvi samostanskih centrov na vseh koncih podceline._NEWLINE_Adi \xc5\xa0ankara je verjetno umrl pri 32 letih, po nekaterih predvidevanjih v hindujskem romarskem kraju Kedarnath v Himalaji, po drugih pa v Tamil Nadu ali nekje v na jugu Indije v dr\xc5\xbeavi Kerala.\n_START_SECTION_\nNauk in filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nZa za\xc4\x8detnika filozofske smeri Vendata velja Badarayana, ki je verjetno \xc5\xbeivel v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. Adi \xc5\xa0ankara je v 8. stoletju na osnovi starodavnih indijskih besedil postavil temelje za Advaita vedanta, ki spada v eno od \xc5\xa1estih ortodoksnih \xc5\xa1ol hinduizma. Advaita vedanta je tudi \xc5\xa1ola hindujske filozofije in verska praksa ter obenem ena od klasi\xc4\x8dnih indijskih poti do duhovne (samo)uresni\xc4\x8ditve. Pojem advaita se nana\xc5\xa1a na idejo, da je du\xc5\xa1a (resni\xc4\x8dni Jaz, atman) eno z najvi\xc5\xa1jo metafizi\xc4\x8dno realnostjo (brahman), ki je realnost sama po sebi in nima nobenih atributov. Privr\xc5\xbeenci te \xc5\xa1ole te\xc5\xbeijo k duhovni osvoboditvi skozi proces spoznavanja in spoznanja posameznikove resni\xc4\x8dne enosti kot atman in enosti atmana in brahmana._NEWLINE_V svojih delih se \xc5\xa0ankara ne ustavlja pri metafiziki in odre\xc5\xa1eni\xc5\xa1tvu (seteriologiji), zelo velik pomen daje epistemologiji, to je na\xc4\x8dinu pridobivanja znanja in spoznanja, ter utemeljevalnim metodam, ki posamezniku in posameznici omogo\xc4\x8dajo, da pridobijo verodostojno znanje. \xc4\x8ce povzamemo sodobna preu\xc4\x8devanja in interpretacije \xc5\xa0ankare, je treba poudariti, da je ta indijski filozof znanju, pridobljenem s prou\xc4\x8devanjem Ved, dajal sekundarni pomen, kajti spoznanja, ki izhajajo iz Ved je treba preveriti z znanjem, ki izhaja iz neposredne izku\xc5\xa1nje. Poudaril je nujnost objektivnosti v procesu pridobivanja znanja, subjektivna mnenja in napotki iz Ved so zanj sekundarni. Percepcija in logika so zanj najbolj zanesljivi spoznavni metodi, ki omogo\xc4\x8data razlikovanjem med dobrodejnim in \xc5\xa1kodljivim, zato v takih primerih ni potrebe po sklicevanju na stara besedila (Vede, Upani\xc5\xa1ade), ko pa se odprejo vpra\xc5\xa1anja metafizike in etike so pri\xc4\x8devanja in modrosti starih besedil pomembna. Tako je opozarjal, da ni primerno izvzemati iz Ved posamezne verze ali fraze brez konteksta in trdil, da je vsebino katere koli razprave mogo\xc4\x8de pravilno razumeti, \xc4\x8de pisec v besedilu upo\xc5\xa1teva \xc5\xa1est zna\xc4\x8dilnosti: 1) uvodna trditev in zaklju\xc4\x8dki; 2) ponavljanje; 3) izvirnost; 4) iz vsega tega izhajajo\xc4\x8di rezultat; 5) razlaga pomena; 6) preverljiva utemeljitev. Ta metodologija sicer izvira iz teoretskih del hindujske \xc5\xa1ole Nyaya (ki je sistemati\xc4\x8dno razvijala logiko, metodologijo in epistemologijo), vendar jo je \xc5\xa0ankara se poglobil  s svojo metodo Anvaya-Vyatireka, po kateri mora posameznik za pravilno razumevanje upo\xc5\xa1tevati samo tiste pomene, ki se skladajo z vsemi zna\xc4\x8dilnostmi in izklju\xc4\x8diti pomene, ki so neskladni z vsako zna\xc4\x8dilnostjo. _NEWLINE_Adi \xc5\xa0ankara je upo\xc5\xa1teval Vede in Upani\xc5\xa1ade kot vir znanja pri razvijanju svojih filozofskih tez, toda svojih tez ni dokazoval skozi starodavna besedila, temve\xc4\x8d jih je po zgoraj na\xc5\xa1tetih to\xc4\x8dkah dokazoval z uporabo epistemologije, logike in izku\xc5\xa1nje._NEWLINE_Adi \xc5\xa0ankara v besedilu Upadesasaha\xc5\xa1ri odvra\xc4\x8da od ritualnega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja, kot je darovanje Devi (bogu), ker to predpostavlja, da se notranji Jaz razlikuje od brahmana. Zanj je \xc2\xbbnauk razlike\xc2\xab\xc2\xa0napa\xc4\x8den, zato zagovarja ne-dualizem, nedeljivo celoto oziroma enost Jaza (atman) in celote (brahman). Po \xc5\xa0ankari je samo nespremenljivo bistvo (brahman) realno, svet, kot ga zaznavamo s \xc4\x8dutili in razumom pa je spreminjajo\xc4\x8de bistvo in s tem slepilo, je iluzija (maja) oziroma njegova eksistenca ni absolutna. Po njegovem nauku lahko samo tisti, ki je zmo\xc5\xbeen tovrstnega razlo\xc4\x8devanja med ve\xc4\x8dnim/resni\xc4\x8dnim in ne-ve\xc4\x8dnim/neresni\xc4\x8dnim, ki svoje misli odvra\xc4\x8da od zemeljskega veselja, kdor je umirjen in kreposten, kdor poleg tega te\xc5\xbei k osvoboditvi oz. odre\xc5\xa1itvi (mok\xc5\xa1a) \xe2\x80\x93 samo ta je sposoben iskanja brahmana. Brahman je resni\xc4\x8dnost, vse ostalo je neresni\xc4\x8dno. Pot k temu spoznanju je zavestna zavrnitev vsega predmetnega. Poglavitni viri te \xc5\xa0ankarove interpretacije so Upani\xc5\xa1ade, Bhagavad gita in Brahma sutra._NEWLINE_Advaita vedanta temelji na spisih, logiki in izkustvenem znanju ter karmi (duhovnih praksah). Filozofija mora biti na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in \xc5\xa0ankara je sku\xc5\xa1al razumeti in razlo\xc5\xbeiti, kako je mok\xc5\xa1a (osvoboditev in odre\xc5\xa1itev) dosegljiva v tem \xc5\xbeivljenju: njegova filozofska teza je bila, da s samouresni\xc4\x8ditvijo ter zavedanjem enosti Jaza in univerzalnega duha, imenovanega brahman._NEWLINE_Toda kako dose\xc4\x8di mok\xc5\xa1o? \xc5\xa0ankara je menil, da je \xc4\x8distost in mirnost duha, ki se ga dose\xc5\xbee z jogo, samo pomo\xc4\x8d pri u\xc4\x8denju spoznavanja mok\xc5\xa1e, in da jogijsko stanje duha samo po sebi ne daje takega znanja. Menil je, da je spoznanje brahmana mogo\xc4\x8de samo s poglabljanjem v u\xc4\x8denje Upani\xc5\xa1ad. \xc5\xa0ankara je u\xc4\x8dil, da metoda joge vklju\xc4\x8duje odmik duha od zaznavanja stvarnega sveta, toda pri tem ne gre za popolno obvladovanje misli, temve\xc4\x8d gre za \xc2\xbbmeditativno vajo odmika od partikularnega (posami\xc4\x8dnega) k zlitju z univerzalnim, kar povzro\xc4\x8da kontemplacijo Jaza v najuniverzalnej\xc5\xa1e, namre\xc4\x8d v zavest. Zavra\xc4\x8dal je tiste sisteme joge, ki u\xc4\x8dijo, da popolno obvladovanje misli vodi v osvoboditev, kakor tudi da bi bila osvoboditev nekaj lo\xc4\x8denega od spoznanja enosti Jaza. Po njegovem mnenju osvobaja spoznanje samo in vpogledi, povezani z resni\xc4\x8dno naravo stvari. V tem procesu spoznavanja je pomembno vlogo pripisal guruju (u\xc4\x8ditelju)._NEWLINE_Po nekaterih razlagah vsebuje \xc5\xa0ankarova vendata nekaj podobnosti z mahajana budizmom, kar pa po drugih intepretacijah zanika sama tradicija advaita vedante. Po \xc5\xa0ankari imata mahajana budizem in advaita druga\xc4\x8den pogled na atman (Jaz, du\xc5\xa1a) in na arahmana. Budizem obstoj atmana zanika, hunduizem in z njim \xc5\xa0ankara pa nasprotno meni, atman obstaja. Mahajana budisti in hindujci tudi druga\xc4\x8de razumejo kaj pomeni  \xc2\xbbosvoboditev\xc2\xab. Nirvana, pojem, ki ga pogosteje uporabljajo budisti, pomeni osvobajajo\xc4\x8de spoznanje in sprejetje, da Jaza ni. Mok\xc5\xa1a, ki je bolj raz\xc5\xa1irjen pojem v hinduizmu, pa pomeni osvobajajo\xc4\x8de spoznanje in sprejetje Jaza in univerzalnega duha, je zavest o posameznikovem zlitju z vsem obstoje\xc4\x8dim in dojemanjem celotnega univerzuma kot Jaza.\n_START_SECTION_\nMatha ali samostani\n_START_PARAGRAPH_\nAdi Shankara je ustanovil tudi \xc5\xa1tiri tako imenovane mathe \xe2\x80\x93 samostanske ali verske redove in ti so pomembni \xc5\xa1e dandanes. Red sringeri je ustanovil na jugu, Dwaraka na zahodu, puri na vzhodu, jyotirmath pa na severu Indije. Vsak samostanski red je nakazoval, dolo\xc4\x8dal eno izmed Ved. Nekateri dvomijo, ali je nove redove res ustanovil Adi \xc5\xa0ankar. Voditelji ustanovljenih meni\xc5\xa1kih redov trdijo, da je bil njihov ustanovitelj prav on, \xc4\x8deprav je res, da ni trdnega dokaza, da bi pred \xc5\xa1tirinajstim stoletjem omenjene samostanske skupnosti res obstajale.\n_START_SECTION_\nVpliv\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ankara je mo\xc4\x8dno vplival na hinduizem. Je utemeljitelj tradicije advaita vendata, s svojimi potovanji po Indiji je pripomogel k o\xc5\xbeivitvi ponovnega branja Ved. Povr\xc5\xa1ne verske prakse je prenovil in v njih poudaril tak\xc5\xa1ne na\xc4\x8dine \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja Boga, kakr\xc5\xa1ni so bili zapisani v starodavnih Vedah. Uvedel je so\xc4\x8dasno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje petih bo\xc5\xbeanstev (Gane\xc5\xa1, Ganesha, Surja, Vi\xc5\xa1nu, \xc5\xa0iva in Devi), ki po njegovem u\xc4\x8denju predstavljajo pet oblik brahmana. Poleg tega je po mnenju nekaterih prou\xc4\x8devalcev zdru\xc5\xbeil dva dozdevno nezdru\xc5\xbeljiva filozofska nauka v hinduizmu, to sta atman in brahman. Z na\xc5\xa1tetim in ustavljanjem samostanov, vzgojo u\xc4\x8dencev, diskusijami z nasprotniki  je ponovno o\xc5\xbeivil ortodoksno idejo enotnosti vseh bitij in vedanta misel.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nAdi \xc5\xa0ankara je najbolj znan po svojem sistemati\xc4\x8dnem pregledu in komentarjih starih indijskih besedil. Njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo je Brahmasutra bhasya (dobesedno komentar na Brahma sutro), ki velja za temeljno besedilo hinduisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ole vedanta in njegovo najstarej\xc5\xa1e ohranjeno besedilo. Tudi komentarje na deset Mukhya (glavnih) Upani\xc5\xa1ad preu\xc4\x8devalci pripisujejo \xc5\xa0ankari, kakor tudi komentarje na Ghagavad gita. \xc5\xa0ankara je tudi avtor Upadesasahasri, ki ga smatrajo za njegovo najpomembnej\xc5\xa1e originalno filozofsko delo. \xc5\xa0ankara je pisal tudi ode, posve\xc4\x8dene Kri\xc5\xa1ni in \xc5\xa0ivi._NEWLINE_\xc5\xa0ankari pripisujejo \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilna dela, vendar preu\xc4\x8devalci dvomijo, ali je \xc5\xa0ankara dejansko avtor teh besedil. _NEWLINE_Vsa dela pa so v izvornem jeziku zbrana v elektronski obliki na povezavi https://archive.org/details/CompleteWorksOfSriSankaracharyaIn20Volumes1910Edition.\n_START_SECTION_\nViri in literatura\n_START_PARAGRAPH_\nAdi Shankara Biography. [internet]. [citirano 28. 11.2017]. Dostopno na naslovu: https://www.thefamouspeople.com/profiles/adi-shankara-6326.php_NEWLINE_Ahuja, M. L. Eminent Indians\xc2\xa0: saints and sages. New Delhi\xc2\xa0: Rupa, 2007_NEWLINE_Complete Works of Sri Sankaracharya (Sanskrit) - 20 Volumes. [internet]. [citirano 31. 1. 2017]. Dostopno na naslovu: http://hinduebooks.blogspot.si/2010/08/works-of-sri-sankaracharya-sanskrit-20.html_NEWLINE_Novak, T. Svami, ki je prenovil Vedsko Dharmo. [internet]. [citirano 28. 11.2017]. Dostopno na naslovu: http://www.aura.si/svami-ki-je-prenovil-vedsko-dharmo/'