b'\n_START_ARTICLE_\nRumpler\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPodjetje je v novembru leta 1908 ustanovil avstrijski in\xc5\xbeenir Edmund Rumpler pod polnim imenom Rumpler Luftfahrzeugbau. Nahajalo se je v predelu Berlina, kjer je Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Johannisthal (nem\xc5\xa1ko: Motorflugplatz Johannisthal-Adlershof). Zraven se je nahajalo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih podjetij, med njimi Albatros, LVG in nekaj \xc4\x8dasa Fokker. Poleg proizvodje so pri Rumplerju imeli tudi letalsko \xc5\xa1olo, kar je bila v tistem \xc4\x8dasa v Nem\xc4\x8diji pogosta praksa, da imajo namre\xc4\x8d proizvajalci letal tudi pilotske \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nRumpler Taube in kraja intelektualne lastnine\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1910 Rumpler sklene licen\xc4\x8dno pogodbo za proizvodnjo letala Etrich Taube, ki bi ga izdelovali ekskluzivno za nem\xc5\xa1ki trg. Taube je za tisti \xc4\x8das zelo dobro letalo, ki je slovelo po odli\xc4\x8dni vodljivosti in dokaj\xc5\xa1ni trdnosti, bilo je zanimivo tudi za vojsko. Tako naj bi poslovni uspeh ne izostal. Letalo so poimenovali Etrich-Rumpler Taube ali na kratko zgolj Rumpler Taube in se pripravili na za\xc4\x8detek proizvodnje. Konstruktor letala, avstrijec Ignatz "Igo" Etrich Rumplerju celo posodi svojega pilota Karla Illnerja za demonstracijske polete, ki jih ta tudi opravi in tako pridejo do prvih naro\xc4\x8dil. Tu pa v zgodbo septembra 1911 pose\xc5\xbee nem\xc5\xa1ki patentni urad, ki ne prizna patentnih pravic letalu. Tako za\xc4\x8dnejo taubeja kopirati tudi druga nem\xc5\xa1ka podjetja in letalo postane pravi hit po priljubljenosti. Tako ga izdelujejo prakti\xc4\x8dno \xc4\x8dez no\xc4\x8d \xc5\xa1tevilni mali in veliki proizvajalci, ki so v taubeju videli poslovno prilo\xc5\xbenost potem ko jim ni bilo potrebno spo\xc5\xa1tovati patenta. Na koncu tudi pri Rumplerju samem obupajo ter prenehajo spo\xc5\xa1tovati pogodbo z Etrichom in v naslednjih treh letih izdelujejo letalo kot svoje. Seveda se je na ta na\xc4\x8din poslovni odnos na relaciji Rumpler - Etrich prekinil saj je bil slednji pri vsem skupaj direktno o\xc5\xa1kodovan.\n_START_SECTION_\nNapredek do B razreda\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1913 postane jasno, da se je taubeju \xc4\x8das iztekel in da mu je potrebno najti naslednika. Pri Rumplerju se lotijo dela na dvosede\xc5\xbenemu izvidniku za nem\xc5\xa1ko vojsko, ki spada v tako imenovani B razred letal. Tako poimenovani Rumpler B.I pride v uporabo leta 1914 in ostane v proizvodnji zgolj leto dni, ko pride na vrsto novej\xc5\xa1i in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i Rumpler razreda C.\n_START_SECTION_\nRumplerji C razreda\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi v vrsti uspe\xc5\xa1nih letal razreda C je bil Rumpler C.I. Le ta je nastal kot tihi Rumplerjev projekt, zanj vojska ni vedela vse dokler niso \xc5\xbee izdelali prvega in z njim na demonstraciji 20. julija 1915 presenetili. Presene\xc4\x8denje pa ni bilo le letalo samo pa\xc4\x8d pa tudi njegove lastnosti, ki so bile dale\xc4\x8d nad tedanjimi zahtevami letalstva. Tako so pri Rumplerju takoj dobili naro\xc4\x8dila zanj in letalo se je na boji\xc5\xa1\xc4\x8dih velike vojne izkazalo kot dober in zanesljiv delovni stroj. Zaradi svoje zanesljivosti je C.I ostal v proizvodnji tudi potem, ko mu je potekla operativna uporaba, uporabljali so ga namre\xc4\x8d do konca vojne kot eno glavnih letal za \xc5\xa1olanje. Tako je Rumpler moral postaviti novo tovarno, da je lahko ustregel velikim vojnim potrebam. Novembra 1916 je tako nastalo podru\xc5\xbeni\xc4\x8dno podjetje Bayerische Rumpler-Werke AG v Augsburgu na bavarskem, ki se je ukvarjalo zgolj s proizvodnjo letal razreda C. _NEWLINE_Najve\xc4\x8d so izdelali modelov Rumpler C.IV, ki je v zimi 1916-17 nasledil modela C.I in vmesni C.III. Na podlagi uspe\xc5\xa1nega C.IV so izdelali \xc5\xa1e ve\xc4\x8d nadaljnih variant. Tako je pri\xc5\xa1el C.V, ki je bil C.IV opremljen z nosilci za bombe. Pa Rumpler C.VII, ki je bil z motorjem Maybach Mb.IVa opremljeni C.IV. Najbolj znan pa je bil Rumpler C.IX namenjen dalj\xc5\xa1im izvidni\xc5\xa1kim poletom. C.IX je bil v bistvu C.IV opremljen z dodatnim rezervoarjem za gorivo.\n_START_SECTION_\nDruge vrste Rumplerjev\n_START_PARAGRAPH_\nUkvarjal pa se je Rumpler tudi z drugimi vrstami vojnih letal. Izdelal je lovca Rumpler D.I, ki ga je razvijal v obdobju 1917-18 in z njim nastopil na dveh demonstracijah v letu 1918, toda zanj ni dobil ve\xc4\x8djih naro\xc4\x8dil, ker je bilo prej konec vojne. Veliko se je delalo na bombnikih razreda G in izdelali so tri variante, od Rumpler G.I, prek G.II ter do G.III.'