b'\n_START_ARTICLE_\nDamaris Cudworth Masham\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjen o\xc4\x8de, Ralph Cudworth je bil uveljavljen filozof in eden od najpomembnej\xc5\xa1ih zastopnikov poznorenesan\xc4\x8dnega platonizma v Camebridgu, teolo\xc5\xa1ko-filozofske \xc5\xa1ole, ki je zdru\xc5\xbeevala izro\xc4\x8dilo zgodnjega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega platonizma iz Aleksandrije in ustvarjalno odprtost za novove\xc5\xa1ko znanost. O njenem otro\xc5\xa1tvu ni znano kaj dosti, zgolj to, da je prejela splo\xc5\xa1no damskom izobrazbo, ki je vklju\xc4\x8devala znanje franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, ne pa tudi klasi\xc4\x8dne izobrazbe z znanjem gr\xc5\xa1kega in latinskega jezika. Kljub temu je dejavno spremljala filozofsko dejavnost svojega o\xc4\x8deta._NEWLINE_Okoli leta 1682 se je preko skupnega poznanstva spoprijateljila z angle\xc5\xa1kim filozofom Johnom Lockom, ki je bil vodilni predstavnik empiristi\xc4\x8dnega antikartezijanskega gibanja na Otoku. Ker se je moral Locke leto dni kasneje zaradi sodelovanja njegovega delodajalca grofa Shaftesburyja v uporu proti katoli\xc5\xa1kemu kralju Jakobu II. za\xc4\x8dasno umakniti na Nizozemsko, sta si med sabo zgolj dopisovala. Poleg dejavne filozofske korespondence je v pismih mogo\xc4\x8de opaziti tudi njuno medsebojno \xc4\x8dustveno naklonjenost. Kljub temu, da se je leta 1685 poro\xc4\x8dila z uglednim pode\xc5\xbeelskim plemi\xc4\x8dem iz Essexa in vdovcem Francisom Mashamom, ki je bil o\xc4\x8de devetih otrok, poroka ni bistveno vplivala na upad njenega zanimanja za filozofijo - in concerto - za Locka osebno. S Francisom Mashamom, ki se sam ni dejavneje zanimal za filozofijo, a je cenil \xc5\xbeenino izobra\xc5\xbeenost, je Damaris imela sina._NEWLINE_Po vrnitvi iz izgnanstva leta 1688 je bil Locke ve\xc4\x8dkrat gost na posestvu Mashamovih v Essexu, zadnja leta \xc5\xbeivljenja, ko mu je zdravje vidno pe\xc5\xa1alo, pa je bil za stalno nastanjen in skrb zanj je prevzela lady Masham. V zameno za nastanitev je bil Locke zasebni u\xc4\x8ditelj njunega sina. Med Lockovo nastanitvijo pri Mashamovih si je lady Masham za\xc4\x8dela dejavno dopisovati \xc5\xa1e z Gotfriedom Leibnizom in sicer na Leibnizovo lastno pobudo. Verjetno si je Leibniz \xc5\xbeelel preko nje priti v kontakt z Lockom. Dopisovanje je prehajalo od razprave o filozofiji njenega o\xc4\x8deta, Ralpha Cudwortha, do zanimanja za temeljne probleme Leibnizove filozofije: prestablirane harmonije, pluralizma substanc in vpra\xc5\xa1anja svobodne volje. Z Leibnizovo filozofijo je bila pred dopisovanjem zgolj be\xc5\xbeno seznanjena._NEWLINE_Leta 1707 ji je bolezen onemogo\xc4\x8dila nadaljnje intelektualno ustvarjanje, vklju\xc4\x8dno z dopisovanjem z Leibnizom. Umrla je aprila 1708.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nRazen obse\xc5\xbene korespondence, ki je mestoma usmerjena v zagovor platonisti\xc4\x8dne filozofije njenega o\xc4\x8deta in Lockovega empirizma, je obseg njenih objavljenih del razmeroma skromen. Dve anonimno izdani deli\xc2\xa0\xc2\xbbRazprava o bo\xc5\xbeji ljubezni\xc2\xab\xc2\xa0(A Discourse Concerning the Love of God, 1696) in\xc2\xa0\xc2\xbbRazmisleki o kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vrlinah\xc2\xab\xc2\xa0(Occasional Thoughts in Reference to a Vertuous or Christian Life, 1705) sta bili usmerjeni proti nasprotnikom o\xc4\x8detove in Lockove filozofije, dveh filozofskih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki med sabo sicer nimata veliko skupnega, a tudi ne konfliktnih interesov.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbRazprava o bo\xc5\xbeji ljubezni\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbRazprava o bo\xc5\xbeji ljubezni\xc2\xab\xc2\xa0je odgovor na objavljeno filozofsko-teolo\xc5\xa1ko korespondenco med Johnom Norrisom in Mary Astell. Norris je sicer izhajal iz \xc5\xa1ole camebri\xc5\xa1kih platonistov, vendar je mo\xc4\x8dno zagovarjal okazionalizem francoskega filozofa Nicolasa Malebrancheja in po Angliji \xc5\xa1iril njegov vpliv. \xc5\xbde kmalu po Lockovi izdaji\xc2\xa0\xc2\xbbEseja o \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem razumu\xc2\xab\xc2\xa0leta 1690 je sledil Norissov napad na to delo. Mary Astell, ki sicer velja za eno prvih bolj anga\xc5\xbeiranih zagovornic in pedagoginj izobra\xc5\xbeevanja \xc5\xbeensk, se je v korespondenci z Norrisom pribli\xc5\xbeala njegovim pogledom in hkrati tudi zavzela kriti\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do Lockove filozofije, kar je spodbudilo Mashamovo v zagovor Locka._NEWLINE_Lady Masham v izvajanju ideje Boga v odgovoru na korespondenco Norrisa in Astellove izhaja iz Lockove pozicije izvajanja sestavljenih idej iz enostavnih in opazovanja sveta okoli opazovalca, kar opazovalca spodbuja k razmi\xc5\xa1ljanju, da mora imeti svet svoj vzrok, tj. Boga. Ljubezen do Boga zato ne izhaja iz bo\xc5\xbeanske ideje, ki bi jo Bog sam\xc2\xa0\xc2\xbbvsadil\xc2\xab\xc2\xa0v osebo ali pa bi bila del \xc4\x8dlovekovega bistva, kar zagovarjata Norris in Astellova, pa\xc4\x8d pa iz izku\xc5\xa1enj sveta, ki vodijo v spoznanje, da je svet bo\xc5\xbeje delo. S poudarjanjem Lockovih empiri\xc4\x8dnih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d v teolo\xc5\xa1kih razmi\xc5\xa1ljanjih o Bogu se Mashamova osredoto\xc4\x8di na zagovor \xc4\x8dlovekovih zmo\xc5\xbenosti avtonomnega moralnega delovanja v od Boga ustvarjenem svetu. S tem Mashamova dejavno nasprotuje okazionalisti\xc4\x8dnim idejam njenih sodobnikov, ki smatrajo vsako delovanje v svetu za samo sebi nezadostno brez prese\xc5\xbenega Vzroka, kar je po prepri\xc4\x8danju okazionalistov zgolj in edino Bog.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbRazmisleki o kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vrlinah\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc2\xa0\xc2\xbbRazmislekih o kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih vrlinah \xc2\xab\xc2\xa0se spopade na eni strani s takrat aktualnim deizmom in vedno prisotnim praznoverjem na drugi strani. Poleg o\xc4\x8ditkov, da deizem zanika pomembnost razodetja in vere je v tem delu izpostavila nekatera pedago\xc5\xa1ka izhodi\xc5\xa1\xc4\x8da, ki povezujejo pomembnost religije pri moralni vzgoji. Lady Masham zavra\xc4\x8da deisti\xc4\x8dno stali\xc4\x8de, da bi lahko bila naravna religija utemeljena zgolj na razumu samem, prav tako pa zavra\xc4\x8da religiozna verovanja, ki zanikajo \xc4\x8dlovekovo avtonomnost uporabe lastnega razuma, kar po njenem mnenju vodi v praznoverje. Ne prvi ne drugi nista po njenem mnenju primerni pedago\xc5\xa1ki vodili za izobrazbo otrok. \xc5\xa0ele izobrazba, ki racionalno utemeljuje osnovna moralna na\xc4\x8dela, ki izhajajo iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, v njenem primeru anglikanstva, je zadostni pogoj za izobra\xc5\xbeevanje otrok. To obliko izobrazbe oziroma vzgoje pa lahko pri otrocih zagotovijo le matere. Lady Damaris Masham je zato poudarjala dejavno vlogo mater pri vzgoji otrok in posledi\xc4\x8dno u\xc4\x8dinka, ki jo ima ta dejavnost mater, na blaginjo dru\xc5\xbebe. Nasprotovala je tudi dvojnemu standardu izobrazbe za de\xc4\x8dke in deklice._NEWLINE_Poleg prav tako filozofsko izobra\xc5\xbeenih sodobnic in rojakinj Anne Conway, Mary Astell in Catherine Cockburn je lady Damaris Masham utirala pot izobra\xc5\xbeevanju \xc5\xbeensk in njihovi ve\xc4\x8dji vlogi v dru\xc5\xbebi.'