b'\n_START_ARTICLE_\nJean Nouvel\n_START_SECTION_\nStil in slog dela\n_START_PARAGRAPH_\nNouvela je mo\xc4\x8dno zaznamovala mladost, saj je bil vzgojen v zelo strogi dru\xc5\xbeini, zato je kot otrok rasel z \xc5\xbeeljo po preseganju dovoljenega. Ta strast po nedovoljenem je zaznamovala njega in njegovo delo. Jean Nouvelovi projekti preoblikujejo pokrajino, v katerih so zgrajeni in pogosto postanejo dominantni v prostoru. Zanj ni noben stil pomembnej\xc5\xa1i od drugega. Razli\xc4\x8dna kultura, lokacija in drugi dejavniki vedno znova izzovejo razli\xc4\x8den pristop za vsak njegov projekt. Nouvel je tudi kritik dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa, ki raziskuje na\xc5\xa1e do\xc5\xbeivljanje prostora, fenomene tehnolo\xc5\xa1kih napredkov ter njenih pozitivnih in negativnih posledic. V njegovih delih so ponavljajo\xc4\x8de se teme manipulacija spreminjajo\xc4\x8de se svetlobe in sence, plasti transparentnosti in motnost, refleksi in odboji._NEWLINE_Iz sloga Nouvelovih del izhaja, da posku\xc5\xa1a najti manjkajo\xc4\x8di kamen\xc4\x8dek v mozaiku oz. pravo zgradbo na pravem mestu, ter s tem nakazuje svoja prizadevanja pri na\xc4\x8drtovanju in ume\xc5\xa1\xc4\x8danju v prostor._NEWLINE_Leta 2008 je dobil Pritzkerjevo nagrado, ki velja za najpresti\xc5\xbenej\xc5\xa1e priznanje, kar jih lahko dobi arhitekt. Zaslu\xc5\xbeil jo je s svojimi ve\xc4\x8d kot 200 projekti, med katerimi jih je bilo po vsem svetu veliko tudi popolnoma uresni\xc4\x8denih. Mednarodno slavo si je pridobil leta 1981, ko je zmagal na nate\xc4\x8daju za pari\xc5\xa1ki In\xc5\xa1titut arabskega sveta (Institut du monde arab), ki so ga dogradili leta 1987 in za katerega je potem leta 1989 dobil nagrado Age Kana za arhitekturo. Med njegovimi \xc5\xa1tevilnimi projekti so najbolj znana poslopja Opera v Lyonu, Fundacija Cartier v Parizu, neboti\xc4\x8dnik Dentsu v Tokiu, poslovna zgradba Torre Agbar v Barceloni, Muzej na obre\xc5\xbeju Branly (Mus\xc3\xa9e du quai Branly) v Parizu, koncertna dvorana v K\xc3\xb8benhavnu in \xc5\xa1e nekatera. Na Dunaju ima Nouvel \xc5\xbee dva ve\xc4\x8dja projekta. Najprej je konec devetdesetih let izvedel rekonstrukcijo enega od \xc5\xa1tirih dunajskih Gasometrov, velikanskih skladi\xc5\xa1\xc4\x8d za mestni plin, visokih dobrih 60 metrov, zgrajenih konec 19. stoletja. V Gasometer A, ki so ga do konca rekonstruirali jeseni leta 2001, je umestil 129 stanovanj, trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, druge poslovne prostore in parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Konec leta 2010 je bil na Dunaju dokon\xc4\x8dan drugi Nouvelov projekt. Tokrat ni \xc5\xa1lo za rekonstrukcijo, temve\xc4\x8d za gradnjo popolnoma novega objekta, ki \xc5\xa1e bolj \xc5\xa1trli v vi\xc5\xa1ino kot Gasometri. Gre za hotel Sofitel Vienna Stephansdom s 182 sobami in apartmaji na levem bregu Donavskega kanala, blizu najo\xc5\xbejega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Dunaja. Obrobne linije \xc4\x8drnega monolita, ki segajo 75 metrov v vi\xc5\xa1ino, niso vse navpi\xc4\x8dne. Dve od \xc5\xa1tirih sta po\xc5\xa1evni, tako da je videti, kakor da je poslopje nagnjeno na eno stran, proti ulici Taborstrasse. Leta 2010 so odprli 75-metrski neboti\xc4\x8dnik slavnega francoskega arhitekta Jeana Nouvela. Luksuzni hotel ima 182 sob in suit, restavracijo in bar na vrhu, od koder je impozanten razgled. Da je hotel res luksuzen, pri\xc4\x8da tudi temu primerna cena sob: od 250\xe2\x82\xac do 3000\xe2\x82\xac na no\xc4\x8d. Jean Nouvel je odgovoren tudi za notranjo opremo hotela. Pri zasnovi stavbe so mu pomagali \xc5\xa1tevilni tuji umetniki. Obarvana dela so v nasprotju s prevladujo\xc4\x8dimi odtenki \xc4\x8drne, bele in sive. Fasada stavbe se razlikuje glede na stran neba: siva na jugu, na zahodu \xc4\x8drna, bela na severu in prosojna na vzhodu._NEWLINE_"Zame je vsak projekt dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dina. Vsaka zgradba je v odnosu s podnebjem, vetrom, barvami okoli\xc5\xa1kih stavb ... \xc4\x8ce ne poznam vseh teh dejavnikov, ne morem izdelati koncepta. Arhitektura brez omejitev ne bi obstajala - to bi bilo kiparstvo."_NEWLINE_V Nouvelovih delih je prostor maksimalno osvetljen, neredko predimenzioniran (\xe2\x80\x9edobra soba je velika soba\xe2\x80\x9c). Izogiba se klasi\xc4\x8dnim fasadam, ki v njegovih delih prevzemajo klju\xc4\x8dno vlogo s simboliko (projekti za arabski svet), refleksijo i barvo (Museum Quai Branly, New York Housing, Agbar Tower, Hotel Puerta America..) in dematerijalizacijo (KKL Luzern, Tour Sans Fin). Pri svojem prvem ve\xc4\x8djem in uspe\xc5\xa1nem projektu Institut du Monde Arabe (IMA) je Nouvel uspel svetlobo povezati s simboliko. Svetloba v islamski arhitekturi zavzema posebno mesto, uporablja se \xc5\xbee stoletja in simbolizira prisotnost Boga. Pou\xc4\x8den uspehom pri projetku\xc2\xa0\xc2\xbbIMA\xc2\xab, Nouvel danes v skoraj vsakem projektu eksperimentira s svetlobo.\n_START_SECTION_\nPritzkerjeva nagrada\n_START_PARAGRAPH_\nPritzkerjeva nagrada je najvi\xc5\xa1je priznanje na podro\xc4\x8dju arhitekture oziroma priznanje, namenjeno \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8demu arhitektu, \xc4\x8digar delo izra\xc5\xbea talent, vizijo in predanost arhitekturi in \xc4\x8digar delo lahko pojmujemo kot trajni prispevek h grajenemu okolju, velja za najpomembnej\xc5\xa1o nagrado na podro\xc4\x8dju arhitekture. Nagrado je leta 1979 ustanovil ameri\xc5\xa1ki podjetnik Jay A. Pritzker (1922-1999). Nekateri ji pravijo tudi\xc2\xa0\xc2\xbbNobelova nagrada arhitekture\xc2\xab._NEWLINE_Jean Nouvel je Pritzkerjevo nagrado za arhitekturo prejel v letu 2008 na sve\xc4\x8dani podelitvi v Washingtonu, kjer je bil dele\xc5\xbeen \xc4\x8dastnega naslova in denarne nagrade v znesku 100.000 USD nepovratnih sredstev. Nagrado je prejel za Torre Agbar \xe2\x80\x93 Agbarski stolp najvi\xc5\xa1jo zgradbo v Barceloni (144 metrov) in novi arhitekturni simbol Barcelone ter novi urbani (re)generator jugovzhodnega dela mesta._NEWLINE_Predsednik fundacije Thomas Pritzker je dejal, da se je \xc5\xbeirija za Nouvela odlo\xc4\x8dila zaradi njegovega "pogumnega zasledovanja novih idej in izzivanja ustaljenih norm z namenom \xc5\xa1irjenja meja arhitekture". Po besedah Pritzkerja je \xc5\xbeirija v Nouvelovih delih zasledila vztrajnost, domi\xc5\xa1ljijo, bohotnost in nad vsem nenasitno nujo po kreativnemu eksperimentiranju\n_START_SECTION_\nDela Jeana Nouvela\n_START_PARAGRAPH_\nJean Nouvel kot svetovno znani francoski arhitekt, je med \xc5\xa1tudijem delal v arhitekturnih birojih, leta 1975 je odprl svoj biro in sodeloval na ve\xc4\x8djih nate\xc4\x8dajih. V svojem biroju je delal in kreiral oblikovnem slogu, ki je bil lo\xc4\x8den od modernizma in post-modernizma. Jean Nouvelovi projekti preoblikujejo pokrajino, v katerih so zgrajeni in pogosto postanejo dominantni v prostoru. Njegov edinstven pristop se je u\xc4\x8dinkovito izkazal na mnogih lokacijah po svetu. Jean Nouvel je vizionar gladkih linij in drznih oblik. Pri Jean Nouvelu se odmik od tradicije izra\xc5\xbea z njegovo vztrajnostjo, domi\xc5\xa1ljijo in ustvarjalnim eksperimentiranjem. Njegova dela so posebna dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dina in novih projektov ne za\xc4\x8denja novega dokler v glavi ni zaklju\xc4\x8dil s starim projektom. Pri Jean Nouvelu je opaziti njegovo zna\xc4\x8dilno inovativno uporabo tehnologije ter igro s svetlobo in barvami. Nouvel neutrudno ustvarja predmete, ki se zlijejo z okolico vendar kmalu postanejo glavni to\xc4\x8dka mesta. Svojim projektom pristopa previdno upo\xc5\xa1teva kulturo, okolje, \xc4\x8das, in kako pome\xc5\xa1a tradicijo z inovativnostjo (dela za arabski svet). Posebej navdu\xc5\xa1ujejo njegove dela, ki odra\xc5\xbeajo uporabo svetlobe in barv Agbarski stolp in svetovni arabski in\xc5\xa1titut. Od del, ki se zlivajo in upo\xc5\xa1tevajo obstoje\xc4\x8di prostor pa Gutrijevo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Od del ki bodo v \xc4\x8dasu pustila pe\xc4\x8dat pa so Nouvelovi nedokon\xc4\x8dani projekti, ki so \xc5\xa1e v izgradnji in sicer 100 11th Avenue, Housing (New York), High Rise Office Building (Doha), Louvre museum (Abu Dhabi), Dubai Opera (Dubai)._NEWLINE_Nouvel vztrajno ume\xc5\xa1\xc4\x8da nove tehnologije v provokativni arhitektonski kontrast med zunanjostjo in notranjostjo. Samostojno pot je za\xc4\x8del s petindvajsetimi leti, ko je ustanovil svoj biro, kateri danes (Ateliers Jean Nouvel) v Parizu zaposluje okoli 140 ljudi, s podru\xc5\xbenicami v New Yorku, Rimu, Copenhagnu, Madridu in Barceloni, kar tudi govori o njegovem odnosu do dela in ustvarjanja. Njegovi sodelavci zanj pravijo, da projekte dr\xc5\xbei v glavi in skicira na majhnih papir\xc4\x8dkih, tako, da se njegova svetovno znana dela, pravzaprav za\xc4\x8dnejo na salvetkah in rob\xc4\x8dkih v restoranih, posteljah, stolih, v glavnem med potjo.\n_START_SECTION_\nTore Agbar \xe2\x80\x93 agbarski stolp (Barcelona 2008)\n_START_PARAGRAPH_\nAgbarski stolp je visok 142 metrov in zajema skupaj 50.693 m\xc2\xb2 povr\xc5\xa1in in 9.132 m\xc2\xb2 parkiri\xc5\xa1\xc4\x8d. Stavba je v lasti multinacionalke Agbar group. Torre Agbar je Nouvel zasnoval kot stolp s koni\xc4\x8dasto obliko, ki Katalonce spominja na Gaudijevo veselo arhitekturo. \'To je oblika reliefa gorovja Montserrat,\' je o navdihu za stolp podjetja Agbar povedal Nouvel. \'To je zelo fali\xc4\x8dna oblika. Tukaj\xc5\xa1nji arhitekti se z njo igrajo \xc5\xbee veliko let, saj gre za za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak Katalonije.\' In \xc4\x8de je Gaudi svoje stolpe prekril s \xc4\x8drepinjami barvne keramike, jih je Nouvel s svetle\xc4\x8dimi barvnimi kvadratki, ki \'pomenijo dialog z zgodovino Barcelone.\' Vsak kvadratek je v bistvu LED zaslon, kar omogo\xc4\x8da stavbi, da pono\xc4\x8di spreminja barvo. Sama zgradba ima 4.500 oken. Agbarski stolp ima 31 nadstropij z veliko svetlobe, tri tehni\xc4\x8dna nadstropja, ki nadzorujejo zgradbo za upravljanje sistemov. Sama zgradba simbolizira vodo; mirna in stalna, pregledna in teko\xc4\x8da, ampak zato, ker se predstavlja v svoji barvitosti in bli\xc5\xa1\xc4\x8du. Elipsoidna oblika z 31 nadstropji, brez notranjih stebrov in z armiranobetonskim jedrom zajema glavno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1est dvigal. Raznobarvna fasada iz aluminijastih plo\xc5\xa1\xc4\x8d prekritih s steklom BRISOLEJ odra\xc5\xbea ve\xc4\x8d kot 25 barv.\n_START_SECTION_\nInstitut du Monde Arabe\xc2\xa0\xc2\xbbIMA\xc2\xab\xc2\xa0- svetovni arabski in\xc5\xa1titut (Pariz 1987)\n_START_PARAGRAPH_\nInstitut du Monde Arabe (IMA) je Nouvelov prvi projekt na poti k svetovni slavi. Ena od fasad IMA je v celoti izdelana kot mehanska opna vodena s fotocelicami, ki uravnavajo sen\xc4\x8denje in koli\xc4\x8dino svetlobe v objektu. Skupni u\xc4\x8dinek pa ni samo funkcionalnost, temve\xc4\x8d tudi dekorativni efekt. Mre\xc5\xbeasta fasada izhaja iz tradicionalne arabske umetnosti. Projekt IMA je bil naro\xc4\x8den leta 1981, kot prvi v nizu velikih projektov, ki jih je spro\xc5\xbeil takratni francoski predsednik Mitterand, dokon\xc4\x8dan pa je bil leta 1987. Namen gradnje omenjenega in\xc5\xa1tituta je spodbujanje poznavanja kulture arabskega sveta in izmenjava informacij o umetnosti, znanosti in sodobni tehnologiji. Center je sestavljen iz dveh delov: na eni strani je ukrivljen in natan\xc4\x8dno sledi reki Seni, na drugi strani pa s kvadratastim volumnom sledi okoli\xc5\xa1kim zgradbam. Lo\xc4\x8duje ju notranje odprto dvori\xc5\xa1\xc4\x8de pravilne kvadratne oblike. Razstavni prostori so dobro osvetljeni, to vklju\xc4\x8duje tudi muzej, knji\xc5\xbenico, 300 sede\xc5\xbeno dvorano in restavracijo, pa tudi pisarne in parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de. Lastnosti stekla in jekla se odli\xc4\x8dno prepletajo._NEWLINE_Leta 1990 je Nouvel za objekt prejel nagrado \xe2\x80\x98Aga Khan Award\xe2\x80\x99 v Kairu, kjer ga je v govoru opisal kot simboli\xc4\x8den most med Vzhodom in Zahodom (dialog med dvema kulturama). Objekt, ki vsebuje muzej, knji\xc5\xbenico, razstavni prostor, dokumentacijski arhiv in restavracijo na strehi, je prepoznaven kot sodobna zahodnja\xc5\xa1ka arhitektura s koreninami arabske kulture. Velika kvadratna stavba deluje kot prehodno obmo\xc4\x8dje med reko Seno (eno pro\xc4\x8delje je valovito) in precej bolj racionalisti\xc4\x8dno zasnovo okro\xc5\xbeja Saint-Germain-des-Pr\xc3\xa9s._NEWLINE_Institut du Monde Arabe je Nouvelova nekonvekcionalna mojstrovina, ki kot da poziva na kompromis sodobne arhitekture z zgodovinsko vrednostjo, zaradi edinstvene me\xc5\xa1anice visoke tehnologije in arabske tradicije.\n_START_SECTION_\nTour sans fins - neskon\xc4\x8dni stolp (1989) \xe2\x80\x93 nerealiziran projekt\n_START_PARAGRAPH_\nTour Sans Fins je bil izbran leta 1989 na tekmovanju za izgradnjo neboti\xc4\x8dnika blizu Pariza (La D\xc3\xa9fense). Neskon\xc4\x8dni stolp je bil zami\xc5\xa1ljen kot 400 metrski neboti\xc4\x8dnik, katera struktura in lupina stavbe z materiali se spreminja proti vrhu \xe2\x80\x93 Granit, aluminij, nerjave\xc4\x8de jeklo in steklo. Poudarek bi bil na tem, da se proti nebu stopnjuje prosojnost stavbe in po\xc4\x8dasi (skoraj) izgine. \xc4\x8ce bi bil projekt realiziran, bi bila to najvi\xc5\xa1ja stavba v Evropi. Ker je stolp tudi vkopan v zemljo je Nouvel zanj dejal: Ne vem, kje se za\xc4\x8dne niti kje se kon\xc4\x8da saj za\xc4\x8detek in konec o\xc4\x8desu nista vidna.\n_START_SECTION_\nGasometer A ( Dunaj 2001)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1995 so bili na nate\xc4\x8daju za predelavo slavnih \xc5\xa1tirih dunajskih \'gasometrov\' izbrani \xc5\xa1tirje arhitekti \xe2\x80\x93 Jean Nouvel, Coop Himmelb(l)au, Manfred Wehdorn in Wilhelm Holzbauer. Nouvel je pri Gasometru A ustvaril veliko notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de s prosojnim stropom, ki z lomljenjem svetlobe zdru\xc5\xbeuje staro in novo. Objekt ima kro\xc5\xbeni tloris z notranjim kro\xc5\xbenim atrijem, pokritim s kupolo. Stanovanja so orientirana v skupni osvetljeni prostor. Stranska povr\xc5\xa1ina ob oknih je multiplicirana z ogledali \xe2\x80\x93 igra zrcaljenja in igranja s svetlobo. Celoten kompleks zajema 800 stanovanj, trgovin, poslovnih prostorov in tudi dvorano za 3.000 obiskovalcev\n_START_SECTION_\nOpera Nouvel (Lyon 1993)\n_START_PARAGRAPH_\nNovo domovanje Lyonske opere se, arhitektu na \xc4\x8dast, imenuje kar Opera Nouvel. Ko so arhitektu leta 1985 projekt dodelili, se je moral dr\xc5\xbeati omejitve: graditi v mejah \xc5\xbee obstoje\xc4\x8de stavbe iz 18. stoletja. Ohranil je samo pro\xc4\x8delje, povr\xc5\xa1ino opere pa pove\xc4\x8dal s \xc5\xa1iritvijo pod zemljo in gradnjo dodatnega nadstropja iz stekla in jekla.\n_START_SECTION_\nGuthrie theater \xe2\x80\x93 gutrijevo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de (Minneapolis 2006)\n_START_PARAGRAPH_\nGuthrie Theater v Minnesoti zdru\xc5\xbeuje kontrast z mestom in mestno okolico, ter bli\xc5\xbenjo reko Mississippi. Zanimiv je predvsem zato, ker njegova podoba izra\xc5\xbea teatralnost in predstavo, ter ob somraku ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de za\xc5\xbeivi tudi zgradba spreminja svoj bli\xc5\xa1\xc4\x8d. Sprednji del kot oblika silosa sovpada z okolico in bli\xc5\xbenjimi silosi \xc5\xbeita. Gutrijevo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je prvi Nouvelov objekt v Ameriki, je stroj za zajemanje in ustvarjanje pogledov na okolje. Guthri je temno modre barve, masiven z neskon\xc4\x8dnim mostom, brez katerega objekt ne bi pri\xc5\xa1el do izraza.\n_START_SECTION_\nKKL Luzern \xe2\x80\x93 kulturni in kongresni center (2000)\n_START_PARAGRAPH_\nStreha Nouvelovega kulturnega in konferen\xc4\x8dnega centra v Luzernu se razvija nad slavno \xc5\xa1vicarsko jezero zato, da v njej odsevajo premiki svetlobe in vode. V notranjosti ima koncertno dvorano.'