b"\n_START_ARTICLE_\nArabska knji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nArabska knji\xc5\xbeevnost s svojimi za\xc4\x8detki sega v 6. stoletje in je dokon\xc4\x8dno obliko dobila leta 653 s Koranom.\n_START_SECTION_\nTemeljne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nArabska knji\xc5\xbeevnost s svojimi za\xc4\x8detki sega v 6. stoletje, ko je bila \xc5\xa1e zvezana s prvotnim beduinskim \xc5\xbeivljenjem na Arabskem polotoku. Nastop preroka Mohameda na za\xc4\x8detku 7. stol. je sicer zavrl njen razvoj, saj je dal prednost versko moralni reformi. Vendar so osvajanja, ki jih je spodbudil novi nauk, dala podlago novemu literarnemu razvoju._NEWLINE_Najbolj znano, \xc4\x8deprav literarno ne najpomembnej\xc5\xa1e delo zgodnje arabske knji\xc5\xbeevnosti je Koran (arabsko koran; branje), temeljna sveta knjiga islamskega verstva. Arabska knji\xc5\xbeevnost je vrh dosegla med 8. in 10. stol., ki velja za klasi\xc4\x8dno dobo. Po letu 1000 sledi poklasi\xc4\x8dno obdobje. Po letu 1400 pa se za\xc4\x8dne doba mrtvila, ki traja vse do preporoda v 2. polovici 19. stoletja. Arabska knji\xc5\xbeevnost je v zgodnjem in visokem srednjem veku razvijala predvsem dvoje podro\xc4\x8dij: lirsko pesni\xc5\xa1tvo in pripovedni\xc5\xa1tvo v prozi.\n_START_SECTION_\nLirika\n_START_PARAGRAPH_\nPoezija se je opirala na metriko, ki je bila po mnenju nekaterih znanstvenikov kvantitativna, se pravi, da je njen ritem slonel na redni menjavi dolgih in kratkih verzov. Osrednja pesni\xc5\xa1ka oblika je gazela (arabsko ghazal; preja, tkanje), ki so jo kasneje prevzele \xc5\xa1e druge srdnjeve\xc5\xa1ke orientalske knji\xc5\xbeevnosti. Gazela je bila po vsebini najve\xc4\x8dkrat hvalnica ljubezni, vina, \xc5\xbeivljenjske modrosti. Kadar je opevala vojno, bitke in zmage, bila \xc5\xbealostinka za umrlimi ali satira, se je imenovala kasida._NEWLINE_Beduinska poezija Podobno kot arabska poezija ni razvila epa, tako tudi prozno pripovedni\xc5\xa1tvo v glavnem ni poznalo dalj\xc5\xa1ih oblik, npr. romana, ampak predvsem kratke forme: zgodbe, novele, pripovedke, pravljice, basni in anekdote._NEWLINE_Kasida je prevladovala v prvem obdobju arabske knji\xc5\xbeevnosti, v predklasi\xc4\x8dni dobi (6. in 7. stol.), ko je poezija nastajala \xc5\xa1e iz prvotnih beduinskih razmer. Kaside iz tega obdobja vsebujejo stalno zaporedje tem: hvalnico pesnikovemu konju, opis ljubljene \xc5\xbeenske ter zabavljivo satiro na sovra\xc5\xbenike. Pesmi so se ohranjale ustno. \xc5\xa0ele v 8. in 9. stol. so jih zbrali v zbirke, od katerih sta najpomembnej\xc5\xa1i Muallaqat (iz 8. stol., ime pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbobe\xc5\xa1enje\xc2\xab, to je zaradi svoje dragocenosti povzdignjenje na \xc4\x8dastno mesto); druga zbirka pa je Hamasa, nastala po letu 800, njen avtor je pesnik Abu Tammam. V Evropi najbolj znana avtorja te poezije sta postala \xc5\xa0anfara in Imra'alqais._NEWLINE_\xc5\xa0anfara je \xc5\xbeivel pred letom 600 v ju\xc5\xbeni Arabiji. pripisujejo mu ve\xc4\x8d pesmi, nekatere so ohranjene v Hamasi. Imra'alqais je \xc5\xbeivel v drugi polovici 6. stol. Bil je potomec ju\xc5\xbenoarabskega kne\xc5\xbejega rodu, imenovan tudi\xc2\xa0\xc2\xbbblode\xc4\x8di kralj brez zemlje\xc2\xab, ker je zaman posku\xc5\xa1al vrniti svojemu rodu oblast. Velja za najve\xc4\x8djega pesnika predklasi\xc4\x8dne dobe. Njegova velika kasida je ohranjena v Muallaqat._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dna poezija_NEWLINE_V klasi\xc4\x8dnem obdobju (8. in 9. stol.) se namesto stare beduinske poezije razvije nova lirika, ki je nastala v okolju bogatih mest Damaska in Bagdada. Ta poezija duhovno raste iz na novo nastalega individualizma, hedonizma, verske skepse, deloma tudi iz muslimanske mistike. Njene osrednje teme so u\xc5\xbeivanje, \xc4\x8dutna in duhovna ljubezen, minevanje in smrt. Vrh je ta poezija dosegla pod kalifom Haruonom Al Ra\xc5\xa1idom. Osrednji avtor klasi\xc4\x8dne poezije pa je bil Abu Nuvas. Zbirka njegovih pesmi Divan (Divan Abu Nuvasa), prina\xc5\xa1a \xc5\xbealostinke, satire, hvalnice, eroti\xc4\x8dne in pivske pesmi._NEWLINE_Poklasi\xc4\x8dna poezija_NEWLINE_V obdobju med 10. in 13. stol. nadaljuje arabska poezija tematiko prej\xc5\xa1ne dobe. Pomembna pesni\xc5\xa1ka sredi\xc5\xa1\xc4\x8da nastajajo zdaj tudi zunaj Bli\xc5\xbenjega vzhoda, zlasti v mavrski \xc5\xa0paniji. Osrednji osebnosti sta Umar Ibn al-Farid in Al-Mutanabbi._NEWLINE_Arabska poezija je po mnenju mnogih znanstvenikov vplivala prek mavrske \xc5\xa0panije - zlasti z ljubezensko poezijo, ki je bila tu mo\xc4\x8dno razvita - na trubadursko liriko visokega srednjega veka. Ponovno pa jo je Evropa odkrila \xc5\xa1ele v dobi romantike, zlasti z delom nem\xc5\xa1kega prevajalca Friedricha R\xc3\xbcckerta.\n_START_SECTION_\nPripovedni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot arabska poezija ni razvila epa, tako tudi prozno pripovedni\xc5\xa1tvo v glavnem ni poznalo dalj\xc5\xa1ih oblik, npr. romana, ampak predvsem kratke forme: zgodbe, novele, pripovedke, pravljice, basni in anekdote. Deloma je dalj\xc5\xa1o pripoved nadome\xc5\xa1\xc4\x8dala t. i. cikli\xc4\x8dna pripoved, to je okvirna zgodba, v katero so bile vlo\xc5\xbeene kraj\xc5\xa1e pripovedi._NEWLINE_Izvirna zvrst arabske pripovedne proze so bile makame (arab. makameh; zbor, snidenje, sestanek), tako imenovane po dvorskih debatah u\xc4\x8denjakov o slovni\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anjih, kjer je bil va\xc5\xbeen duhovit, spreten dialog z igrivimi domisleki. Te stilne poteze je razvila makama kot posebna, kratka prozna forma. Po mnenju nekaterih znanstvenikov je ta forma s svojo epizodi\xc4\x8dno nanizanko okoli osrednega lika vplivala na \xc5\xa1panski pikareskni roman 16. stoletja.\n_START_SECTION_\nOdmevi pri Slovencih\n_START_PARAGRAPH_\nDrobci arabskega literarnega izro\xc4\x8dila so prihajali morda \xc5\xbee v slovensko sredneve\xc5\xa1ko ljudsko pesni\xc5\xa1tvo s posredovanjem srednjeve\xc5\xa1ke Evrope. V novej\xc5\xa1i slovenski knji\xc5\xbeevnosti so se pojavile arabske snovi samo v posami\xc4\x8dnih primerih, pod vplivom evropskih avtorjev, zlasti Heineja. A\xc5\xa1kerc jih je uporabljal za izra\xc5\xbeanje svobodomiselnih satiri\xc4\x8dnih idej, pozneje pa tudi Vladimir Bartol. V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu pa se je v \xc5\xa1tevilnih izdajah uveljavila zbirka pravljic Tiso\xc4\x8d in ena no\xc4\x8d."