b'\n_START_ARTICLE_\nVita Mavri\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSvojo glasbeno kariero je za\xc4\x8dela na odrskih deskah ljubljanskega Mestnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da leta 1987 z naslovno vlogo v muzikalu U\xc2\xa0\xc2\xbbSlovena\xc4\x8dkim gorama\xc2\xab\xc2\xa0avtorjev \xc5\xbdarka Petana, Ervina Fritza in Urbana Kodra. Istega leta je posnela samostojni glasbeni recital glasbe skladatelja Urbana Kodra za Televizijo Slovenija; na besedila razli\xc4\x8dnih slovenskih pesnikov z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbPesem je \xc5\xbeenska\xc2\xab. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je izdala tudi svojo prvo kaseto pri Zalo\xc5\xbebi kaset in plo\xc5\xa1\xc4\x8d RTV Slovenija. Leto kasneje je v \xc5\xa0tihovi dvorani Cankarjevega doma pripravila samostojen koncert poezij skladatelja Urbana Kodra in pesnikov Janeza Menarta, Ervina Fritza, Milana Jesiha in drugih. Po tem koncertu se je slovenskemu \xc5\xa1ansonu posvetila dokon\xc4\x8dno._NEWLINE_Sledil je ponovno muzikal, tokrat za otroke:\xc2\xa0\xc2\xbbBikec Ferdinand\xc2\xab\xc2\xa0s Plesnim Teatrom Ljubljana v Cankarjevem domu in leta 1991 \xc5\xa1e drugi samostojni glasbeni recital v isti hi\xc5\xa1i. Njen najve\xc4\x8dji dotedanji uspeh je sledil leta 1992 z avtorskim glasbeno gledali\xc5\xa1kim projektom Je\xc5\xbekovih \xc5\xa1ansonov z naslovom \xc2\xbbNe smejte se, umrl je klovn\xc2\xab, za katere je prejela \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado. Sledila je opera Bojana Adami\xc4\x8da, Snegulj\xc4\x8dica, izvedena v ljubljanskih Kri\xc5\xbeankah, nato prva zgo\xc5\xa1\xc4\x8denka s \xc5\xa1ansoni ter otvoritev ljubljanskega Caf\xc3\xa9 Teatra. To gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga vodi kot umetni\xc5\xa1ka vodja, deluje od leta 1994. Leta 1990 je imela tudi glavno \xc5\xbeensko vlogo v srbskem filmu Bel epok, ki je bil premierno uprizorjen \xc5\xa1ele 17 let kasneje; na prvem Filmskem festivalu Srbije je za to vlogo prejela nagrado ibis._NEWLINE_Njen najve\xc4\x8dji projekt je glasbeno-gledali\xc5\xa1ki spektakel s filmom in baletom v re\xc5\xbeiji Matja\xc5\xbea Pograjca z naslovom Neko\xc4\x8d bili smo v maju, posve\xc4\x8den njenemu dolgoletnemu sodelavcu pianistu Borutu Lesjaku v spremljavi s simfoni\xc4\x8dnim orkestrom pod vodstvom skladatelja Mojmirja Sepeta, ki je tudi avtor glasbenih aran\xc5\xbemajev in skladatelj celotnega projekta, ob kateremu ji je hkrati iz\xc5\xa1la druga zgo\xc5\xa1\xc4\x8denka z naslovom Sem, kakr\xc5\xa1na sem. Za ta projekt je prejela viktorja za posebne dose\xc5\xbeke in tri zlate peteline (za video, oblikovanje in najbolj\xc5\xa1i album v celoti), ter srebrni CD Zalo\xc5\xbebe kaset in plo\xc5\xa1\xc4\x8d RTV Slovenija. Leta 2000 je prejela Je\xc5\xbekovo nagrado za celoten ustvarjalni opus._NEWLINE_Maja 2001 je v Ljubljanski Operi premierno predstavila \xc5\xa1e eno zgo\xc5\xa1\xc4\x8denko s \xc5\xa1ansoni Bertolda Brechta in Kurta Weilla z naslovom Hrepenenja ob spremljavi pianista Bojana Gori\xc5\xa1ka. Za vse na\xc5\xa1tete uspehe ji je Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana maja 2002 dodelila nagrado glavnega mesta Ljubljane. 10. novembra 2002 ji je bila dodeljena tudi plaketa ambasadorke dobre volje oziroma ambasadorke Unicefa; to funkcijo sta skupaj z igralko Mileno Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d opravljali do januarja 2011, ko sta protestno zapustili Unicef. Vita Mavri\xc4\x8d je v javnem pismu pojasnila, da od vodstva Unicefa kljub zahtevam in povpra\xc5\xa1evanju nista dobili odgovorov glede namigov o \xc5\xa1tevilnih nepravilnostih v delovanju te organizacije.'