b'\n_START_ARTICLE_\nDe\xc5\xbeelni stanovi\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelni stanovi (nem\xc5\xa1ko Landst\xc3\xa4nde) je naziv za privilegirane osebe (plemstvo), ki so imele pravico sodelovati na de\xc5\xbeelnem zboru (nem\xc5\xa1ko Landtag), in so pojav fevdalizma v habsbur\xc5\xa1kih dednih de\xc5\xbeelah. V zgodovinskih virih se omenjajo tudi kot \xc4\x8dastitljivi de\xc5\xbeelani, ozna\xc4\x8deni s kratico E:La (nem\xc5\xa1ko Ehrw\xc3\xbcrdige Landleute). De\xc5\xbeelni stanovi so bili do de\xc5\xbeelnega kneza (vsakokratnega vladarja-Habsbur\xc5\xbeana) neenakopravni, saj so se mu morali pokloniti, ta pa jim je v zameno podelil ro\xc4\x8dine (privilegije). De\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeja posest v de\xc5\xbeeli je bila izvzeta iz uprave de\xc5\xbeelnih stanov. Stanovi se v habsbur\xc5\xa1kih dednih de\xc5\xbeelah dokon\xc4\x8dno izoblikujejo v zgodnjem 15. stoletju, ter z manj\xc5\xa1imi presledki obstajajo vse do zemlji\xc5\xa1ke odveze leta 1848.\n_START_SECTION_\nFinan\xc4\x8dni sistem de\xc5\xbeelnih stanov\n_START_PARAGRAPH_\nDavke so v de\xc5\xbeeli razpisovali de\xc5\xbeelni knez in stanovi, ter jih oboji tudi pobirali. Poznamo neposredne davke (davek na pla\xc4\x8do, obrt), ter posredne davke (davek na trgovski promet)._NEWLINE_V 15. stoletju so bili davki izredni in neredni, pobirali pa so se glede na osebo (glavarina), ter davek na imenjsko rento (nem\xc5\xa1ko G\xc3\xbcltsteuer, povzeto po besedi imenje, ki pomeni zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de oz. v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini G\xc3\xbclt). Davek na imenjsko rento se je odmeril od podlo\xc5\xbenikov, mest in cerkvenih ustanov, medtem ko dominikalna (zemlji\xc5\xa1kogosposka) posest ni bila obdav\xc4\x8dena. Vsak zemlji\xc5\xa1ki gospod je sam ugotavljal in odmerjal svojo imenjsko rento, ter jo sporo\xc4\x8dal de\xc5\xbeelnemu knjigovodji, in se je zapisovala v imenjsko knjigo (nem\xc5\xa1ko G\xc3\xbcltbuch). Na podlagi vseh donosov, ter koli\xc4\x8dnika, ki so ga dolo\xc4\x8dili na de\xc5\xbeelnem zboru, so potem stanovi izpla\xc4\x8dali de\xc5\xbeelnemu knezu de\xc5\xbeelni davek._NEWLINE_V 16. stoletju so v obdav\xc4\x8ditev poleg imenjske rente pritegnili tudi druga sredstva. Leta 1560 so uvedli posredni davek na mitnicah, ter davek na hi\xc5\xa1o, hubo in novo naklado (nem\xc5\xa1ko Neue Anlag, oziroma davek od trgovskega prometa). Leta 1633 se je temu davku pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e kontribucija, kot davek na osebo. Poleg tega so obstajali tudi skupni posredni davki, ki so jih pobirali stanovi, del pa je dobil de\xc5\xbeelni knez. \xc5\xa0lo je predvsem za davke na potro\xc5\xa1njo, luksuz, zabavo (npr. mesni krajcar, vinski davek, davek na ples, ipd.)._NEWLINE_De\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeja zemlji\xc5\xa1ka gospostva pri stanovih niso bila obdav\xc4\x8dena. Ta je namre\xc4\x8d obdav\xc4\x8dil de\xc5\xbeelni vicedom, prihodki pa so \xc5\xa1li v dvorno komoro v Gradcu._NEWLINE_Tak finan\xc4\x8dni sistem je ostal v veljavi vse do dav\xc4\x8dnih reform vladarice Marije Terezije v 18. stoletju. Na podlagi Terezijanskega katastra in nove imenjske knjige so prvi\xc4\x8d objektivno ugotovili dejanski donos zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, obdav\xc4\x8dili pa so tudi dominikalno zemljo.'