b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika sv. Andreja, Mantova\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nPro\xc4\x8delje, ki je bilo zgrajeno v bli\xc5\xbeini \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dega zvonika (1414), temelji na shemi anti\xc4\x8dnega Titovega slavoloka v Rimu. V glavnem je to ope\xc4\x8dnata struktura s trdno \xc5\xa1tukaturo za povr\xc5\xa1ino. Dolo\xc4\x8da jo velik osrednji lok, ki ga obkro\xc5\xbeajo korintski pilastri. Manj\xc5\xa1e odprtine so z desne in leve strani loka. Nov vidik oblikovanja je bil vklju\xc4\x8ditev ni\xc5\xbejega sloga z listnatimi korintskimi kolosalnimi stebri z neokra\xc5\xa1enimi pilastri. Celota je povi\xc5\xa1ana s pedimentom, nad katerim je obokana struktura, katere namen ni povsem jasen, verjetno sen\xc4\x8denje odprtine okna v cerkev, ki je za njim._NEWLINE_Pomemben vidik Albertijevega oblikovanja je bilo ujemanje med pro\xc4\x8deljem in notranjimi vi\xc5\xa1inami z motivom slavolo\xc4\x8dnega loka, arkad, kot je fasada, ki ima izmeni\xc4\x8dno visoke loke in precej ni\xc5\xbeje kvadratne zgornje odprtine._NEWLINE_Ladja je pokrita s sod\xc4\x8dkastim obokom, ki je eden prvih tako oblikovanih v taki monumentalni izvedbi od antike in verjetno oblikovan po Maksencijevi baziliki v Rimu. Alberti je  morda na\xc4\x8drtoval kasetiran obok, bolj podoben kraj\xc5\xa1emu sod\xc4\x8dkastemu oboku v vhodu, vendar je pomanjkanje sredstev povzro\xc4\x8dilo, da je obok zgrajen preprosto, kasete pa so nato naslikali. Prvotno je bila stavba na\xc4\x8drtovana brez transepta in morda tudi brez kupole. Ta faza gradnje se je bolj ali manj kon\xc4\x8dala leta 1494._NEWLINE_Leta 1597 so dodali bo\xc4\x8dna krila in kon\xc4\x8dali grobnico. Masivno kupolo (1732\xe2\x80\x931782) je zasnoval Filippo Juvarra, kon\xc4\x8dno dekoracijo v notranjosti pa so v poznem 18. in za\xc4\x8detku 19. stoletja dodali Paolo Pozzo in drugi.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNotranjost ima obliko latinskega kri\xc5\xbea. Sestavlja jo glavna ladja, prekrita s sod\xc4\x8dkastim obokom in stranskimi kapelami s pravokotno osnovo, ki so uokvirjene v vlo\xc5\xbeke iz okroglih lokov. _NEWLINE_Kri\xc5\xbeanje med ladjo in transeptom je pokrito s kupolo, podprto s stebri, povezanimi s \xc5\xa1tirimi loki. Dvomijo, da je to del Albertijevega projekta, vendar pa so bili pilastri kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da postavljeni v prvi fazi gradnje v 15. stoletju._NEWLINE_\xc5\xa0esta kapelica na desni je posve\xc4\x8dena svetemu Longinu. Na desni je na steni freska Kri\xc5\xbeanje Rinalda Mantovana  s svetim Longinom ob vzno\xc5\xbeju kri\xc5\xbea. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du kapele, nad oltarjem, je oltarna slika Giulia Romana, ki predstavlja Marijo, svetega Jo\xc5\xbeefa, Janeza in svetega Longina. V kapeli so sarkofagi z ostanki svetega Longina. _NEWLINE_Za oltarjem je globoka apsida, ki zapira prostor ladje._NEWLINE_Ob koncu 16. stoletja je bila zgrajena kripta z osmerokotnimi stebri, v kateri je relikvija najdragocenej\xc5\xa1a Kristusova kri. Je na oltarju v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer so tudi grobnice dru\xc5\xbeine Gonzaga, ki pa niso bile realizirane.\n_START_SECTION_\nRelikvija svete krvi\n_START_PARAGRAPH_\nNamen nove stavbe je bil sprejeti romarje, ki so jo obiskali med praznikom vstajenja. Takrat verniki \xc4\x8dastijo posodo, ki vsebuje Kristusovo kri. Dvignejo jo iz grobnice spodaj skozi luknjo v tleh neposredno pod kupolo. Relikvija, ki se imenuje najdragocenej\xc5\xa1a Kristusova kri (Preziosissimo Sangue di Cristo), je v svetih posodah. V Mantovo jo je po tradiciji prinesel rimski stotnik Longin, ki je skopal zemljo, ki je vsebovala kri. Relikvija je bila "znova odkrita" okoli 1049. Pape\xc5\xbe Leon IX. je to relikvijo prepoznal kot verodostojno leta 1053. Bila je zelo cenjena med renesanso. Relikviarij poka\xc5\xbeejo vernikom ob velikem petku in ga nato v procesiji nesejo po ulicah Mantove.\n_START_SECTION_\nDruge zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nV zvonik so v 19. stoletju dodali pet zvonov (A, C #, E, F #, A). V eni kapelici je grobnica zgodnjega renesan\xc4\x8dnega slikarja Andree Mantegne z bronasto figuro Gianmarca Cavallija; njegova kapela ima njegovo Sveto dru\xc5\xbeino. Druga likovna dela v kapelicah so freske \xc5\xa1ole Giulia Romana (delo Giulia je kopija) in  Correggia.'