b'\n_START_ARTICLE_\nRefleks\n_START_PARAGRAPH_\nRefleks je najenostavnej\xc5\xa1a oblika vedenja, pri katerem pride do hitrega, stereotipnega in nehotenega odziva na dra\xc5\xbeljaj. \xc5\xbdiv\xc4\x8dni mre\xc5\xbei, ki je za to odgovorna, pravimo refleksni lok. V najenostavnej\xc5\xa1i obliki sestavljata refleksni lok samo dva nevrona: senzori\xc4\x8dni nevron, ki zazna dra\xc5\xbeljaj in je neposredno povezan z motori\xc4\x8dnim, ki spro\xc5\xbei delovanje efektorja (npr. mi\xc5\xa1ice ali \xc5\xbeleze). Pogosteje pa je med njima \xc5\xa1e en ali ve\xc4\x8d zaporedno povezanih internevronov, ki se povezujejo tudi z drugimi nevroni, ki posredujejo informacijo v osrednje \xc5\xbeiv\xc4\x8devje in druge dele telesa._NEWLINE_Tak na\xc4\x8din organizacije je raz\xc5\xa1irjen po vsem \xc5\xbeivalskem kraljestvu. Kompleksneje grajene \xc5\xbeivali imajo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo internevronov, kar omogo\xc4\x8da prilagajanje vedenja in u\xc4\x8denje. Pogojni refleks je pojav, pri katerem pride do reakcije na nevtralen dra\xc5\xbeljaj, ki ga je \xc5\xbeival v procesu u\xc4\x8denja povezala s pogojnim dra\xc5\xbeljajem. Prvi ga je opisal Ivan Petrovi\xc4\x8d Pavlov, ki je vzbudil slinjenje poskusnega psa z zvokom zvon\xc4\x8dka, \xc4\x8de mu je nekaj \xc4\x8dasa dajal hrano ob spremljavi tega zvoka.'