b'\n_START_ARTICLE_\nTeoderik Veliki\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nTeoderikovo gotsko ime \xc3\x9eiudareiks pomeni "ljudski kralj" ali  "vladar ljudstva".\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nTeoderik je bil rojen leta 454 ob Ne\xc5\xbeiderskem jezeru v sedanji Spodnji Avstriji blizu Karnuntuma kralju Teodomirju, ki je vladal skupaj z bratoma Valamirjem in Videmirjem, in njegovi najljub\xc5\xa1i konkubini Ereleuvi. Istega leta je Teoderikov stric Valamir pri Nedau porazil Hune in tako kon\xc4\x8dal njihovo skoraj stoletno nadvlado nad Ostrogoti._NEWLINE_Bizantinski cesar Leon I. Tra\xc4\x8dan (vladal 457-474) je z Ostrogoti sklenil zavezni\xc5\xa1tvo v zameno za vsakoletno pla\xc4\x8dilo okoli stotih kilogramov zlata. V okviru pogodbe je bil Teoderik kot talec poslan v Konstantinopel. \xc4\x8ceprav je bil tam dele\xc5\xbeen dobre voja\xc5\xa1ke izobrazbe, je ostal zaradi prezira do gr\xc5\xa1tva nepismen._NEWLINE_Veliko se je nau\xc4\x8dil o bizantinskem sistemu vladanja in voja\xc5\xa1kih taktikah, kar je s pridom uporabil, ko je postal vladar pome\xc5\xa1anih in v veliki meri romaniziranih barbarskih ljudstev._NEWLINE_Pri osemnajstih se je vrnil med Ostrogote, ki jim je po Valamirjevi smrti in odhodu Videmirja v Italijo vladal o\xc4\x8de Teodomir sam. Teoderik se je kmalu s 6000 prostovoljci spustil po Donavi in premagal, ubil ter oplenil sarmatskega kralja. Po o\xc4\x8detovi smrti 475 ga je nasledil na prestolu Amalov._NEWLINE_U\xc5\xbeival je naklonjenost cesarja Zenona (vladal 474-475 in 476-491) in leta 483 postal magister militum (poveljnik vojske). Leto kasneje je postal konzul in se kmalu zatem vrnil med Ostrogote. Kot zaveznik Zenona se je Teoderik zapletel v bizantinsko dr\xc5\xbeavljansko vojno. Med drugim bi naj napadel Teoderika Straba, vodjo tra\xc5\xa1kih Ostrogotov, a ga je le-ta z ognjevitim govorom pred njegovo vojsko prepri\xc4\x8dal v premirje. Po Strabovi smrti v nesre\xc4\x8di s konjem so vsi Ostrogoti priznali Teoderika za vladarja.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu, ko so se Ostrogoti kot rimski zavezniki naselili na bizantinskem ozemlju, so se v cesarstvu za\xc4\x8deli nemiri, ki jih je Zenon vedno te\xc5\xbee obvladoval. Velike te\xc5\xbeave  mu je povzro\xc4\x8dal italski podkralj Odoaker, ki je pri\xc5\xa1el na oblast leta 476, ker ni spo\xc5\xa1toval pravic italskih dr\xc5\xbeavljanov in je za\xc4\x8del celo ogro\xc5\xbeati bizantinsko ozemlje. Zenon je zato s Teoderikom sklenil sporazum, ki bi koristil obema stranema: Ostrogoti naj bi ukrotili neposlu\xc5\xa1nega podkralja in v zameno dobili svoj \xc5\xbeivljenjski prostor._NEWLINE_Teoderik je skladno s sporazumom leta 488 napadel Italijo. Leta 489 je zmagal v bitkah pri So\xc4\x8di in Veroni, leta 490 pa \xc5\xa1e pri Adi. Leta 493 je zavzel Raveno in 2. februarja 493 z Odoakrom sklenil pogodbo, ki je v Italiji zagotovila vladavino obeh kraljev. Na banketu, na katerem naj bi proslavili podpis pogodbe, je po zdravici Teoderik Odoakra ubil. _NEWLINE_Tudi Teoderik je bil samo navidezno podkralj bizantinskega cesarja. Izogibal se je njegovemu nadzoru in kr\xc5\xa1il njune dogovore in se obna\xc5\xa1al, kot da je enakopraven vladar. Za razliko od Odoakra je spo\xc5\xa1toval dogovor, po katerem so rimski dr\xc5\xbeavljani v njegovem kraljestvu lahko \xc5\xbeiveli skladno z rimskim pravom in imeli svoje sodstvo. Goti so \xc5\xbeivel v skladu s svojimi zakoni in obi\xc4\x8daji. Ko je mestna drhal leta 519 po\xc5\xbegala ravensko sinagogo, jo je moralo mesto na Teoderikov ukaz obnoviti na svoje stro\xc5\xa1ke. _NEWLINE_Teoderik je sklepal zavezni\xc5\xa1tva ali na silo podjarmljal druga germanska kraljestva na Zahodu. S poroko z Avdofledo, sestro Klodvika I., se je povezal s Franki, s porokami svojih \xc5\xbeenskih sorodnic s princi ali kralji pa z Vizigoti, Vandali in Burgundi. \xc5\xa0ibkemu vandalskemu kralju Trasamundu je zagrozil z invazijo in s tem ustavil njegovo vdiranje na svoje ozemlje. Ko je leta 500 s Trasamundom poro\xc4\x8dil svojo sestro Amalafrido, je za njeno varnost skrbelo 5.000 njegovih vojakov._NEWLINE_Teoderik je bil ve\xc4\x8dino svoje vladavine tudi de facto kralj Vizigotskega kraljestva, ker je po porazu Alarika II. v bitki s Franki leta 507 postal regent za svojega mladoletnega vnuka, vizigotskega kralja Amalrika. Frankom je uspelo Vizigotom odvzeli Akvitanijo, njihovo  nadaljnje prodiranje pa je Teoderik prepre\xc4\x8dil. _NEWLINE_Teoderikovi dose\xc5\xbeki so se malo pred njegovo smrtjo za\xc4\x8deli podirati. H\xc4\x8derka Amalasunta, poro\xc4\x8dena  z ostrogotskim princem Evtarikom, je avgusta 522 ali 523 ovdovela, \xc5\xa1e preden bi Evtarik lahko nasledil Teoderikov vladarski naslov, in dinasti\xc4\x8dna povezava z Ostrogoti se je prekinila.  _NEWLINE_Leta 522 je katoli\xc5\xa1ki burgundski kralj Sigismund ubil svojega sina in Teoderikovega vnuka Sergerika. Teoderik se mu je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval z napadom na Burgundsko kraljestvo in, verjetno leta 523, k svojemu kraljestvu priklju\xc4\x8dil njegov ju\xc5\xbeni del. Preostalemu delu je pod gotsko za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred Franki zavladal Sigismundov arijanski brat Godomar. Teoderikovo ozemlje je s tem doseglo svoj najve\xc4\x8dji obseg. _NEWLINE_Leta 523 ali 524 je novi katoli\xc5\xa1ki vandalski kralj Hilderik aretiral Amalafrido in pobil njeno gotsko osebno stra\xc5\xbeo. Teodorik se mu je nameraval ma\xc5\xa1\xc4\x8devati in ponovno vzpostaviti svojo oblast v Vandalskem kraljestvu, vendar je leta 526 umrl.\n_START_SECTION_\nTeoderikov mavzolej\n_START_PARAGRAPH_\nTeoderika so pokopali v Raveni. Po Belizarjevi osvojitvi Ravene leta 540 so njegove kosti raztresli in mavzolej pretvorili v cerkev. Teoderikov mavzolej je eden najlep\xc5\xa1ih spomenikov v Raveni, njegov kip na konju, Regisole, ki je prav tako neko\xc4\x8d krasil mesto, pa so odstranili in nato uni\xc4\x8dili v \xc4\x8dasu francoske revolucije.'