b'\n_START_ARTICLE_\nNamakanje\n_START_PARAGRAPH_\nNamakanje je umetno dodajanje vode v zemljo za potrebe kmetovanja. Uporablja se za pomo\xc4\x8d pri rasti kulturnih rastlin v suhih obmo\xc4\x8djih in obdobjih leta, ko je padavin premalo za normalno rast. Poleg tega tudi varuje pred zmrzaljo,_NEWLINE_prepre\xc4\x8duje rast nekaterih plevelov in prepre\xc4\x8duje zbijanje prsti. Sorodna dejavnost je drena\xc5\xbea, ki se ukvarja z naravnim ali umetnim odvodnjavanjem. _NEWLINE_Zgodovina namakanja sega sode\xc4\x8d po arheolo\xc5\xa1kih najdbah v 6. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. na ozemlju Mezopotamije in dana\xc5\xa1njega Egipta ter Irana, kjer so gojili je\xc4\x8dmen. Namakanje je ena od klju\xc4\x8dnih iznajdb, ki je omogo\xc4\x8dila hiter napredek kmetijstva in velja za pomemben mejnik v zgodovini kmetijstva._NEWLINE_Danes je namakanje splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjena metoda za pove\xc4\x8devanje oz. omogo\xc4\x8danje pridelka in v povezavi z intenzifikacijo kmetijstva vzrok ve\xc4\x8d okoljskih problemov. Sodobni motorji so sposobni \xc4\x8drpati vodo iz vodonosnikov hitreje kot ta priteka, kar povzro\xc4\x8da izsu\xc5\xa1evanje, posedanje tal in pove\xc4\x8devanje slanosti vode, v kombinaciji z gnojenjem pa tudi organsko onesna\xc5\xbeevanje in s tem evtrofikacijo vodnih teles.\n_START_SECTION_\nTehnike\n_START_PARAGRAPH_\nNajenostavnej\xc5\xa1a in tudi najstarej\xc5\xa1a tehnika je povr\xc5\xa1insko namakanje, kjer s pomo\xc4\x8djo sistema jarkov, nasipov in zapornic usmerijo vodo preko obdelovalnih povr\xc5\xa1in. To metodo imenujemo tudi poplavno namakanje, saj voda nasi\xc4\x8di ali celo poplavi zemljo. Ta na\xc4\x8din je izvedljiv samo na ravnih povr\xc5\xa1inah, zato v ta namen v bolj hribovitih delih sveta delajo obdelovalne povr\xc5\xa1ine v terasah._NEWLINE_Pri namakanju z oro\xc5\xa1evanjem se voda pod visokim pritiskom usmeri iz zajetja skozi cevi in brizga iz \xc5\xa1kropilnikov, razporejenih v dolo\xc4\x8denem vzorcu. \xc5\xa0kropilniki so lahko stati\xc4\x8dni ali premi\xc4\x8dni. Slaba stran sistema je velika poraba vode, saj je omo\xc4\x8dena tudi zemlja med vrstami posevkov kjer ni rastlin, z ve\xc4\x8dje povr\xc5\xa1ine pa tudi hitreje izhlapeva._NEWLINE_Za naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o metodo velja kaplji\xc4\x8dno namakanje, pri katerem se voda pod nizkim pritiskom usmeri skozi cevi do mno\xc5\xbeice \xc5\xa1ob, razporejenih ob vsaki sadiki posebej, iz katerih po\xc4\x8dasi kaplja. To omogo\xc4\x8da ve\xc4\x8dji nadzor nad porabo in razporeditvijo vode, manj\xc5\xa1o porabo energije in dodajanje raztopljenih gnojil (t. i. \xc2\xbbfertigacijo\xc2\xab). Slaba stran te metode je mo\xc5\xbenost ma\xc5\xa1enja \xc5\xa1ob \xc4\x8de voda ni dovolj \xc4\x8dista, kar povzro\xc4\x8di hitro odmiranje rastlin pod zama\xc5\xa1enimi \xc5\xa1obami, saj le-te pri tako lokalnem viru vode razvijejo koreninski sistem na manj\xc5\xa1i povr\xc5\xa1ini._NEWLINE_Vmesna stopnja je namakanje z mikrorazpr\xc5\xa1ilci, ki delujejo pod ni\xc5\xbejim pritiskom kot pri klasi\xc4\x8dnem namakanju z oro\xc5\xa1evanjem in imajo manj\xc5\xa1i doseg. Tudi pri tej metodi obstaja mo\xc5\xbenost dodajanja gnojil.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v 6. tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. so na ozemlju Mezopotamije in dana\xc5\xa1njega Egipta ter Irana gojili je\xc4\x8dmen na obmo\xc4\x8djih, kjer je koli\xc4\x8dina padavin premajhna za rast te polj\xc5\xa1\xc4\x8dine. Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so razkrila ostanke sistemov jarkov za namakanje. Ne dosti mlaj\xc5\xa1i so najstarej\xc5\xa1i ostanki namakalnih sistemov v Novem svetu, natan\xc4\x8dneje v dolini Zana v perujskih Andih, ki jih datirajo v 4. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t. Indska civilizacija je razvila zapleten sistem rezervoarjev za poplavno namakanje v dana\xc5\xa1njem Pakistanu in Severni Indiji okrog leta 3000 pr. n. \xc5\xa1t., ki so ga okrog 2600 pr. n. \xc5\xa1t. izbolj\xc5\xa1ali \xc5\xa1e z obse\xc5\xbenim omre\xc5\xbejem kanalov, kar je omogo\xc4\x8dilo intenzivno poljedelstvo. Arheolo\xc5\xa1ki ostanki dokazujejo, da je egip\xc4\x8danski faraon Amenemhet III. okrog leta 1800 pr. n. \xc5\xa1t. uporabil jezero v oazi Fajum kot rezervoar za shranjevanje prese\xc5\xbekov vode po vsakoletnem poplavljanju Nila, ki so jih nato uporabljali v su\xc5\xa1ni sezoni._NEWLINE_Kanati, ki so jih razvili v anti\xc4\x8dni Perziji pred pribli\xc5\xbeno 2800 leti, so med najstarej\xc5\xa1imi namakalnimi metodami, ki so \xc5\xa1e danes v uporabi v Aziji, na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in v Severni Afriki. Sistem sestavlja omre\xc5\xbeje navpi\xc4\x8dnih vodnjakov in polo\xc5\xbenih tunelov izvrtanih v pobo\xc4\x8dja pe\xc4\x8din oz. strmih hribov do podtalnice. Pribli\xc5\xbeno toliko so stara vodna kolesa z lon\xc4\x8denimi posodami s pogonom na vodni tok ali vle\xc4\x8dne \xc5\xbeivali, ki so jih uporabljali rimski naseljenci v Severni Afriki._NEWLINE_Prvi popolnoma umetni rezervoarji so bili zgrajeni za potrebe namakanja pred pribli\xc5\xbeno 2300 leti na \xc5\xa0rilanki, ki je znana po kompleksnih namakalnih sistemih. Vodni zbiralniki v anti\xc4\x8dni \xc5\xa0rilanki so bili v uporabi \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8dletje kasneje na ra\xc4\x8dun njihove natan\xc4\x8dne izdelave in stojijo \xc5\xa1e danes. \xc5\xa0e nekoliko starej\xc5\xa1i so prvi hidravli\xc4\x8dni sistemi s Kitajske, ki so v kombinaciji s podzemnimi kanali predstavljali osnovo za ogromne namakalne projekte. V 2. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., v obdobju Dinastije Han, so Kitajci \xc5\xbee uporabljali veri\xc5\xbene \xc4\x8drpalke za dvigovanje vode, s pogonom na no\xc5\xbena pedala, hidravli\xc4\x8dna vodna kolesa ali vle\xc4\x8dne \xc5\xbeivali. Merilnik koli\xc4\x8dine vode so izna\xc5\xa1li leta 1441 v Koreji in ga vgradili po vsej dr\xc5\xbeavi v rezervoarje, kar je omogo\xc4\x8dilo natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i pregled nad razporeditvijo vode.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 21. stoletja je bilo po vsem svetu za namakanje opremljenih 2.788.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 kmetijskih povr\xc5\xa1in, od tega ve\xc4\x8d kot dve tretjini v Aziji, 17% v Amerikah, 9% v Evropi in 5% v Afriki. Najve\xc4\x8dje intenzivno namakane povr\xc5\xa1ine so v Severni Indiji in Pakistanu ob rekah Ganges ter Ind in na Kitajskem v dolinah rek Hai He, Huang He ter Jangce. Omembe vredna namakalna obmo\xc4\x8dja so \xc5\xa1e pore\xc4\x8dje Nila v Egiptu in Sudanu ter sistem Misisipi-Misuri v ZDA. Manj\xc5\xa1a namakalna obmo\xc4\x8dja se razprostirajo v skoraj vseh naseljenih predelih sveta. Zaradi pretiranega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja je ogro\xc5\xbeena pridelava hrane v ve\xc4\x8d teh predelih.\n_START_SECTION_\nNamakanje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji zaradi zadostne koli\xc4\x8dine padavin namakanje ni zelo raz\xc5\xa1irjeno. Uradno registriranih je pribli\xc5\xbeno 15.000 ha namakalnih povr\xc5\xa1in, predvsem za potrebe sadjarstva in zelenjadarstva. Ve\xc4\x8dinoma se za namakanje uporabljajo ve\xc4\x8dji povr\xc5\xa1inski vodotoki (reke), v ta namen pa so zgrajene tudi akumulacije Po\xc5\xbeeg, Trnavca, Vogr\xc5\xa1\xc4\x8dek in Vanganel.'