b"\n_START_ARTICLE_\nVitamin D\n_START_SECTION_\nPomanjkanje vitamina D\n_START_PARAGRAPH_\nPri pomanjkanju vitamina D se raven kalcija in fosfata tako zni\xc5\xbea, da to ogro\xc5\xbea zdrav razvoj in rast kosti. Bolezen, ki je posledica takega pomanjkanja, je rahitis pri otrocih, pri odraslih pa osteomalacija. _NEWLINE_Do pomanjkanja pride zaradi nezadostne izpostavljenosti son\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom ali zaradi prehrane, v kateri ni dovolj vitamina D. Pomanjkanje med nose\xc4\x8dnostjo povzro\xc4\x8di osteomalacijo pri materi in rahitis pri novorojen\xc4\x8dku. Materino mleko ne vsebuje dovolj vitamina D, zato zbolijo za rahitisom celo dojen\xc4\x8dki v tropskih krajih, \xc4\x8de jih pretirano varujejo pred soncem. Zbolijo lahko tudi starej\xc5\xa1i, ker se v njihovi ko\xc5\xbei kljub izpostavljenosti son\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom ne tvori dovolj vitamina D. Nekatere redke oblike rahitisa, ki jih povzro\xc4\x8da okrnjena presnova tega vitamina, so dedne.\n_START_SECTION_\nSimptomi in zdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi simptom bolezni pri dojen\xc4\x8dkih so mi\xc5\xa1i\xc4\x8dni kr\xc4\x8di (tetanija) zaradi nizke koncentracije kalcija. Malo starej\xc5\xa1i otroci za\xc4\x8dnejo pozneje sedeti in se plaziti. Po\xc4\x8dasneje se zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo lobanjske kosti. Hrbteni\xc4\x8dna krivina pri otrocih od enega do \xc5\xa1tirih let je nenormalna, noge so lahko ukrivljene in otroci shodijo pozneje. Starej\xc5\xa1e otroke in mladostnike boli, ko hodijo. Zaradi splo\xc5\xa1\xc4\x8ditve medeni\xc4\x8dnih kosti in zo\xc5\xbeenja porodnih poti pri mladostnicah je pozneje ote\xc5\xbeeno rojevanje. Pri odraslih so zaradi pomanjkanja kalcija kosti \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e, zato so pogostej\xc5\xa1i zlomi, posebno hrbtenice, medenice in nog._NEWLINE_Pomanjkanje vitamina D poleg na\xc5\xa1tetega pove\xc4\x8da \xc5\xa1e infiltracijo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob v skeletne mi\xc5\xa1ice, slednje pa negativno vpliva na mi\xc5\xa1i\xc4\x8dno mo\xc4\x8d in lahko povzro\xc4\x8di \xc5\xa1e vrsto drugih motenj._NEWLINE_Rahitis in osteomalacijo ugotovimo po \xc5\xbee na\xc5\xa1tetih simptomih, rentgenskih slikah kosti ter nizki koncentraciji kalcija, fosfatov in stranskih produktov vitamina D. Obe bolezni zdravimo dva do tri tedne z u\xc5\xbeivanjem petkratne priporo\xc4\x8dene dnevne koli\xc4\x8dine vitamina D. Dedne oblike rahitisa se navadno izbolj\xc5\xa1ajo, \xc4\x8de jih zdravimo z biolo\xc5\xa1ko aktivnimi snovmi.\n_START_SECTION_\nPrese\xc5\xbeek vitamina D\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dnega u\xc5\xbeivanja vitamina D v odmerkih, ki desetkrat presegajo priporo\xc4\x8deno dnevno koli\xc4\x8dino, se v krvi zve\xc4\x8da koncentracija kalcija. Prvi simptomi so slab\xc5\xa1i tek, slabost, bruhanje, mo\xc4\x8dna \xc5\xbeeja, pove\xc4\x8dano odvajanje urina, \xc5\xa1ibkost, \xc5\xbeiv\xc4\x8dnost in visok krvni tlak. Kalcij se odlaga v telesu, predvsem v ledvicah, kjer lahko povzro\xc4\x8di trajno okvaro. Moteno je delovanje ledvic. Zaradi tega beljakovine prehajajo v se\xc4\x8d, v krvi pa se zvi\xc5\xa1a raven se\xc4\x8dnine, ki je odpadna snov._NEWLINE_Bolnik mora prenehati z dodajanjem vitamina D in u\xc5\xbeivati s kalcijem revno prehrano. Tako se zni\xc5\xbea raven kalcija v telesu.\n_START_SECTION_\nZdravje kosti\n_START_PARAGRAPH_\nEna izmed najpomembnej\xc5\xa1ih vlog vitamina D je vzdr\xc5\xbeevanje ravnote\xc5\xbeja kalcija v kosteh s spodbujevanjem absorbcije kalcija v \xc4\x8drevesju, spodbujevanjem resorpcije kosti s pove\xc4\x8danjem \xc5\xa1tevila osteoklastov, ohranjanjem koncentracije kalcija in fosfatov za tvorbo kosti in omogo\xc4\x8danjem pravilnega delovanja ob\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc4\x8dnega hormona za ohranjanje koncentracije kalcija v serumu. Ker pomanjkanje vitamina D spremeni presnovo mineralov v telesu, lahko pomanjkanje vitamina D povzro\xc4\x8di nizko mineralno gostoto kosti in pove\xc4\x8dano tveganje za izgubo kostne mase (osteoporoza) ali zlomov kosti. Raziskovali so uporabo vitamin D za potencialno zdravljenje osteoporoze, ker pa je zdravljenje pomanjkanja vitamina D povezano s pove\xc4\x8danjem mineralizacije osteoida (mlada kostnina), \xc5\xa1e vedno ni jasno ali vitamina D vpliva na osteoporoti\xc4\x8dno obolenje kosti (osteoporozo). V prese\xc4\x8dnih raziskavah so ugotovili pozitiven rezultat razmerja med vitaminom D in mineralno gostoto kosti v kolku. V \xc5\xa1tudiji Lips (2001) so poro\xc4\x8dali, da je zmanj\xc5\xa1anja kostna gostota pri osteomalaciji (mehkost kosti) ve\xc4\x8dja kot zmanj\xc5\xa1ana kostna gostota pri blagem pomanjkanju vitamina D. Obstaja tudi razmerje med nizko mineralno gostoto kosti in sede\xc4\x8dim \xc5\xbeivljenjskim slogom. To se ka\xc5\xbee v slabotnih, starej\xc5\xa1ih osebah, ki jim pogosto primanjkuje vitamina D in svinca. V \xc5\xa1tudiji Lips (2001) so poro\xc4\x8dali tudi, da blago pomanjkanje vitamina D ni bilo povezano s pove\xc4\x8danim tveganjem za zlom kolka. V \xc5\xa1tudiji, opravljeni na Norve\xc5\xa1kem, ki jo je sestavljalo 246 bolnikov z zlomom kolka, pri katerih so raziskovali dejavnike tveganja. Rezultati so pokazali, da je u\xc5\xbeivanje vitamina D manj\xc5\xa1e od 100 I.E (internacionalnih enot) dnevno povezano s pove\xc4\x8danim tveganjem za zlom kolka. Prehranska dopolnila z vitaminom D lahko pove\xc4\x8dajo tudi mineralno gostoto kosti v drugih delih skeleta. \xc5\xa0tudija je pokazala, da v primerjavi s kontrolno skupino, u\xc5\xbeivanje dodatka 800 IE/dan vitamina D, pove\xc4\x8da mineralno gostoto kosti ledvene hrbtenice pri \xc5\xbeenskah po menopavzi. Osebe, starej\xc5\xa1e od 50 let, potrebujejo vi\xc5\xa1jo raven vitamina D. V \xc5\xa1tudiji obravnavani v LoPiccolo et al. (2010), so odrasli, ki u\xc5\xbeivajo dnevno prehransko dopolnilo s 482-770 IE vitamina D, imeli zni\xc5\xbeano stopnjo nevreten\xc4\x8dnih zlomov za 20\xc2\xa0%. Vendar v \xc5\xa1tudiji niso poro\xc4\x8dali o zmanj\xc5\xa1anju tveganja zloma pri osebah, ki so u\xc5\xbeivali dnevno dopolnitev 400 IE ali manj vitamina D.\n_START_SECTION_\nImunski sistem\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci izpostavljajo povezavo med pomanjkanjem vitamina D in pojav multiple skleroze, zaradi posledice zaviralnega delovanja imunskega sistema._NEWLINE_Ni znano ali lahko jemanje prehranskega dopolnila z vitaminom D med nose\xc4\x8dnostjo zmanj\xc5\xa1a verjetnost, da se bo kasneje v \xc5\xbeivljenju pri otroku razvila multipla skleroza. Ne glede na to, pa u\xc5\xbeivanje dodatkov vitamina D nakazuje, da morda le-ta povzro\xc4\x8da pandemijo alergijskih bolezni. Prav tako so odkrili povezavo med jemanjem prehranskih dopolnil z vitaminom D v otro\xc5\xa1tvu in pove\xc4\x8danim tveganjem za atopijo (nagnjenje k preob\xc4\x8dutljivosti) in alergijski rinitis (vnetje nosne sluznice) kasneje v \xc5\xbeivljenju.\n_START_SECTION_\nNose\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nVitamin D je klju\xc4\x8dnega pomena za zdravo okostje, saj izbolj\xc5\xa1uje notranjo mineralno sestavo. Pove\xc4\x8dane potrebe po vitaminu D se pojavijo pri otrocih in doje\xc4\x8dih materah. V razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudijah \xc5\xbeelijo oceniti ali koncentracija vitamina D oziroma aktivnega metabolita kalcitriola, vpliva na rast in razvoj otroka, zmanj\xc5\xa1anje mo\xc5\xbenosti razvoja osteoporoze in zlomov,...itd. _NEWLINE_Cilj prospekivne randomizirane \xc5\xa1tudije, ki so jo izvedli v Londonu (bolnica St Mary's Hospital), je bilo dolo\xc4\x8diti status vitamina D v nose\xc4\x8dnosti in oceniti kak\xc5\xa1ne u\xc4\x8dinke ima dnevni in enkratni vnos vitamina D. V \xc5\xa1tudijo je bilo vklju\xc4\x8denih 180 \xc5\xbeensk, ki so jih sprejeli v 27 tednu nose\xc4\x8dnosti in randomizirali (po naklju\xc4\x8dnem izboru razdelili) v tri skupine zdravljenja. In sicer v skupino z enkratnim peroralnim odmerkom 200 000 IE vitamina D, v skupino, ki je prejemala odmerek 800 IE/dan (od 27 tedna nose\xc4\x8dnosti do poroda) in v skupino, ki ni prejemala vitamina D. Koncentracije vitamina D (oz. aktivnega metabolita) so bile signifikantno vi\xc5\xa1je v skupini, ki je prejemala dnevni odmerek vitamina D kot v skupini, ki je prejela en odmerek oziroma v skupini, ki ni prejela vitamina D. Prav tako je bilo v skupini, ki je prejemala dnevni odmerek vitamina D, pomembno manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeensk s sekundarnim hiperparatiroidizmom (pove\xc4\x8dano izlo\xc4\x8danje parathormona zaradi dolgotrajnega pomanjkanja kalcija). Raziskovalci so s \xc5\xa1tudijo dokazali, da en za\xc4\x8detni odmerek ali dnevni odmerek pomembno izbolj\xc5\xa1ajo koncentracijo vitamina D, vendar kljub dodatkom vitamina D, je imelo le majhen odstotek \xc5\xbeensk in otrok zadostno koncentracijo vitamina D. Za dolo\xc4\x8ditev optimalnega \xc4\x8dasa in odmerjanja vitamina D v nose\xc4\x8dnosti bodo potrebne \xc5\xa1e nadaljnje raziskave._NEWLINE_Z razli\xc4\x8dnimi raziskavami v razvitih dr\xc5\xbeavah ugotovljajo premajhen vnos vitamina D in zmanj\xc5\xa1anje izpostavljenosti otrok son\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom na splo\xc5\xa1no. Pomanjkanje vitamina D opa\xc5\xbeajo tudi pri starej\xc5\xa1ih otrocih in mladostnikih. Ameri\xc5\xa1ka akademija za pediatrijo (AAP) je leta 1997 priporo\xc4\x8dala minimalni dnevni vnos 200 IE/dan vitamina D za dojen\xc4\x8dke starej\xc5\xa1e od 2 mesecev in mladostnike. Na podalgi razli\xc4\x8dnih raziskav sedaj AAP za novorojen\xc4\x8dke, dojen\xc4\x8dke in mladostnike priporo\xc4\x8da minimalni vnos 400 IE/dan vitamina D, ki ga lahko za\xc4\x8dnejo dajati \xc5\xbee nekaj dni po rojstvu. Razlog za pove\xc4\x8danje minimalnega dnevnega vnosa je pojavljanje rahitisa v otro\xc5\xa1kem obdobju in izogibanje son\xc4\x8dnim \xc5\xbearkom, zaradi strahu pred ko\xc5\xbenim rakom.\n_START_SECTION_\nGripa (influenza)\n_START_PARAGRAPH_\nPomanjkanje sinteze vitamina D je mo\xc5\xbena razlaga za visoko stopnjo oku\xc5\xbebe z virusom gripe pozimi; Vendar pa so poleg vitamina D \xc5\xa1e drugi predpostavljeni dejavniki, ki vplivajo na oku\xc5\xbebo v zimskem \xc4\x8dasu. Drugi vpleteni dejavniki so nizka relativna zra\xc4\x8dna vla\xc5\xbenost, predvsem zaradi ogrevanja notranjih prostorov in nizke temperature kot ena izmed zna\xc4\x8dilnosti zime, ki podpirajo \xc5\xa1irjenje virusa gripe.\n_START_SECTION_\nKardiovaskularne bolezni (Bolezni srca in o\xc5\xbeilja)\n_START_PARAGRAPH_\nPoro\xc4\x8dilo ameri\xc5\xa1kega National Health and Nutrition Examination Survey (NHANES), ki je zajelo skoraj 5000 udele\xc5\xbeencev, ugotavlja, da je nizka raven vitamina D povezana s pove\xc4\x8danim tveganjem za bolezen perifernih arterij (zapora arterij v rokah in nogah). Incidenca (pogostnost) bolezni perifernih arterij je bila 80\xc2\xa0% vi\xc5\xa1ja pri udele\xc5\xbeencih z najni\xc5\xbejo koncentracijo vitamina D (<17,8\xc2\xa0ng/mL). Ugotovili so, da se raven holesterola, pri vrtnarjih v Veliki Britaniji v poletnih mesecih zmanj\xc5\xa1a. Nizka raven vitamina D je povezana tudi z zvi\xc5\xa1anim krvnim tlakom in kardiovaskularnim (sr\xc4\x8dno-\xc5\xbeilnim) tveganjem. \xc5\xa0tevilne opazovalne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo na to povezavo, vendar so v dveh sistemskih pregledih \xc5\xa1tudij, le pri eni \xc5\xa1tudiji ugotovili \xc5\xa1ibke dokaze koristi u\xc5\xbeivanja dodatkov,  v ostalih pa niso na\xc5\xa1li nobenega dokaza za ugoden vpliv dodatkov."