b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Bre\xc5\xbeice\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino bre\xc5\xbei\xc5\xa1kega gradu so preoblikovali \xc5\xa1tevilni boji in upori. \xc5\xbdal grajski zidovi ne morejo povedati vsega kar se je dogajalo v gradu in pred njim, vemo pa, da se je \xc2\xbbrazburljivo\xc2\xab\xc2\xa0obdobje v grajski zgodovini za\xc4\x8delo leta 1479, ko je izbruhnila vojna med Habsbur\xc5\xbeanom, cesarjem Friderikom III., in ogrskim kraljem Matijo Korvinom, ki ga Slovenci poznamo kot kralja Matja\xc5\xbea. Ogri so tu ostali vse do leta 1491. Po njihovem odhodu je to obmo\xc4\x8dje z mirovno pogodbo pripadlo Habsbur\xc5\xbeanom._NEWLINE_V vseslovenskem kme\xc4\x8dkem uporu leta 1515 sta zgorela grad in mesto. Ti dogodki so povezani s hrva\xc5\xa1kim vitezom Markom iz Klisa. Ko je slovensko ozemlje tega leta zajel krvavi punt, so ga kranjski plemi\xc4\x8di poslali po voja\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8d k hrva\xc5\xa1kemu banu. Marko je spotoma ujel okoli 500 \xc5\xbeena in otrok upornih kmetov in jih kot su\xc5\xbenje prodal v hrva\xc5\xa1ko primorje. V dveh dneh se je pri Bre\xc5\xbeicah zbralo okoli 900 upornih kmetov, ki so \xc4\x8dakali na vra\xc4\x8dajo\xc4\x8dega se Marka. Ta se je s svojim voja\xc5\xa1kim spremstvom zatekel v bre\xc5\xbei\xc5\xa1ki grad, \xc5\xa1e prej pa po\xc5\xbegal mesto Bre\xc5\xbeice. Ogor\xc4\x8deni kmetje so zavzeli grad in pobili vso gosposko. Grad so nato popravljali vse do leta 1528, ko je ponovno pogorel. To je bil \xc4\x8das, ko so Turki zelo pogosto, celo po ve\xc4\x8dkrat na leto, vpadali na slovensko ozemlje. Zato so v tem \xc4\x8dasu  Habsbur\xc5\xbeani za\xc4\x8deli z vso naglico utrjevati obrambni pas proti Turkom, imenovan Vojna krajina._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki cesar Ferdinand je 22. januarja 1529 odobril za zidavo novega  gradu in utrditev mesta Bre\xc5\xbeice 3000 goldinarjev. Zidali so ga italijanski stavbeniki. Od leta 1530 do 1551 so podrli in odstranili ru\xc5\xa1evine starega gradu ter sezidali novega s \xc5\xa1tirimi obrambnimi stolpi in dvema obrambnima obzidjema. V gradu vzidana napisna plo\xc5\xa1\xc4\x8da z grbom pripoveduje, da je gospod Franc Gall von Gallenstein, \xc5\xbee davno prej za\xc4\x8deto gradnjo na obmejnem ozemlju kon\xc4\x8dal leta 1590. Po arhivskih podatkih lo\xc4\x8dimo pri gradnji bre\xc5\xbei\xc5\xa1kega gradu tri faze. Od leta 1530 in 1550 je nastala obodna utrdba s \xc5\xa1tirimi vogalnimi stolpi in veznimi zidovi, med 1567 in 1579 vzhodni in zahodni grajski trakt ter kon\xc4\x8dno med 1586 in 1590 oziroma 1601 severni grajski trakt in arkadni hodnik._NEWLINE_Sredi 17. stoletja je grad pri\xc5\xa1el iz posesti Gallensteinov v roke Frankopanov. Po smrti Julijane Frankopan so ga njeni dedi\xc4\x8di leta 1694 prodali grofu Ignacu Mariji Attemsu. Ta je dal urediti reprezentan\xc4\x8dne prostore, ki jih vidimo \xc5\xa1e danes. Slavnostno vite\xc5\xa1ko dvorano je dal poslikati s freskami, ki na stenah prikazujejo razvoj arhitekture od antike do renesanse, na stropu pa ob\xc4\x8dudujemo prizore iz gr\xc5\xa1ko-rimske mitologije. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je med letoma 1715 in 1732 poslikal \xc5\xa1tajerski baro\xc4\x8dni slikar Franc Ignac Flurer. V posesti Attemsov je grad ostal vse do leta 1945. Potres, ki je 29. januarja 1917 opusto\xc5\xa1il obmo\xc4\x8dje Bre\xc5\xbeic, je po\xc5\xa1kodoval tudi grad. V \xc4\x8dasu vojne vihre je bil grad zopet uporabljen za vojne namene, saj je bila prekrasna vite\xc5\xa1ka dvorana spremenjena v voja\xc5\xa1ko bolni\xc5\xa1nico.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja uporaba gradu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1949 je v gradu dobil prostore Posavski muzej Bre\xc5\xbeice. Za za\xc4\x8detek muzejske zbirke je zaslu\xc5\xbeen njegov prvi direktor Franjo Stiplov\xc5\xa1ek, prinesel pa jo je s seboj iz Kr\xc5\xa1kega (Aumannova zbirka), kasneje pa so jo dopolnjevali in razdelili v arheolo\xc5\xa1ko, narodopisno, zgodovinsko. Imajo tudi galerijo oljnih slik doma\xc4\x8dih in tujih mojstrov ter spominsko zbirko Franja Stiplov\xc5\xa1ka._NEWLINE_V kletnih prostorih Gradu Bre\xc5\xbeice podjetje Vino Bre\xc5\xbeice \xc5\xbee od leta 1946 vzdr\xc5\xbeuje in skrbno neguje svoja naj\xc5\xbelahtnej\xc5\xa1a in najdragocenej\xc5\xa1a vina. \xc5\xbdal je le klet pod zahodnim traktom bre\xc5\xbei\xc5\xa1kega gradu povsem opremljena za vinarsko dejavnost, ki je bila prenovljena v letu 2003.  Grajska klet, vklesana v \xc5\xbeivo skalo ter pozidana s kamnom in opeko, je edina tovrstna klet v Sloveniji, ki dostopna za javne oglede ter poizku\xc5\xa1njo arhivskih vin podjetja Vina Bre\xc5\xbeice._NEWLINE_Grad ima danes pritli\xc4\x8dje in prvo nadstropje (v njem se nahaja vite\xc5\xa1ka dvorana). Ni pa ve\xc4\x8d prisotnega dvi\xc5\xbenega mostu (nanj spominjajo le \xc5\xa1e verige) in pa obrambnega jarka, saj se je tok Save s\xc4\x8dasoma spremenil. Danes se v gradu odvijajo \xc5\xa1tevilne prireditve, kot so koncerti Festivala Bre\xc5\xbeice, prav tako pa grad slu\xc5\xbei kot kraj za poroke._NEWLINE_Manj splo\xc5\xa1no znana je uporaba gradu, predvsem slikovite vite\xc5\xa1ke dvorane, kot lokacije ve\xc4\x8d tujih filmov. Med njimi so najbolj znani Bo\xc5\xbeji oklep (1986) Jackieja Chana, eno od televizijskih nadaljevanj filma Ducat umazancev (The Dirty Dozen: The Deadly Mission, 1987) ter Rozenkranc in Gildenstern sta mrtva (1990).'