b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Kalasanc Erberg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudiral je na Dunaju, kjer je 1784 opravil tretji letnik gimnazije, 1788 je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1tudij iz logike, 1789 iz matematike, leto kasneje iz filozofije, 1791 iz narodnega, 1792 iz dr\xc5\xbeavljanskega in nem\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavnega prava. Leta 1795 se je vrnil v Ljubljano in stopil v slu\xc5\xbebo stanov kot odborni\xc5\xa1ki svetnik. _NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je z grofico Jo\xc5\xbeefino Attems iz Podgore pri Gorici, s katero je imel sedem otrok. Leta 1804 je bil baron Erberg imenovan za komornika, dvorjana cesarskega dvora. Po letu 1806 je opravljal funkcijo likvidacijskega komisarja za finan\xc4\x8dne akcije v zvezi s francosko okupacijo. _NEWLINE_Leta 1808 je baronica Jo\xc5\xbeefina postala vzgojiteljica cesarskih otrok in se tako preselila na grad Laxenburg pri Dunaju. Oba starej\xc5\xa1a sinova sta se takrat \xc5\xa1olala na Dunaju v Terezijani\xc5\xa1\xc4\x8du. Avgusta, istega leta, se je na Dunaj preselil tudi baron, ki je takrat prejel red Leopoldovega kri\xc5\xbea. \xc5\xbde naslednje leto je postal vzgojitelj prestolonaslednika Ferdinanda. 1814 mu je potekla vzgojiteljska slu\xc5\xbeba, leto kasneje pa se je umaknil dru\xc5\xbeini in javnemu \xc5\xbeivljenju na Dol, kjer je ustvarjal in urejal Poskus osnutka za literarno zgodovino Kranjske.\n_START_SECTION_\nPisec in njegovo delo\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je Erberg ocenil kot \xc2\xbbzbirko literarnih podatkov\xc2\xab. Zasnoval jo je dvodelno, v prvem delu obravnava literaturo, ki je iz\xc5\xa1la na podro\xc4\x8dju Kranjske, v drugem pa literaturo, ki je iz\xc5\xa1la na ostalem slovensko govore\xc4\x8dem podro\xc4\x8dju. Nastalo je 12 poglavij, ki jih je naslovil s problemskimi vpra\xc5\xa1anji, na katera je odgovoril v \xc4\x8dlanku. V zadnjem delu je posebej odprl poglavje, v katerem obravnava umetnost na Slovenskem. Zaradi obsega in natan\xc4\x8dnosti obdelave podatkov, velja rokopis za zelo pomemben vir podatkov o slovenski literaturi in umetnosti do leta 1825._NEWLINE_Kalasancu je bil v veliko pomo\xc4\x8d baron \xc5\xbdiga Zois, ki mu je z nasveti pomagal pri ustvarjanju Osnutka in mu poro\xc4\x8dal o novih pridobljenih knji\xc5\xbenih redkostih iz svoje knji\xc5\xbenice. Ker je bilo delo tako obse\xc5\xbeno, je Erberg najel pomo\xc4\x8dnike. Prvi tak pomo\xc4\x8dnik je bil Janez Anton Suppantschitsch, ki mu je nabavljal Pohlinovo Bibliotheco Carnioliae, da je postal Erberg prvi zbiratelj kranjskih publikacij. Suppantschitscheva glavna zadol\xc5\xbeitev je bila pregledovanje dunajskih listov, da bi pridobil \xc4\x8dim ve\xc4\x8d podatkov o piscih in delih, ki so se nana\xc5\xa1ali na Kranjsko. Tako je odkril sledi Mandel\xc4\x8deve tiskarne v Nedeli\xc5\xa1\xc4\x8du, podatke o Mayrjevi tiskarni, protestantskem tisku ter o poznej\xc5\xa1ih publikacijah. Med drugimi je bil njegov pomo\xc4\x8dnik Jernej Kopitar, ki je po Erbergovi zaslugi pri\xc5\xa1el do slu\xc5\xbebe v dvorni knji\xc5\xbenici. Kopitar mu je priskrbel nekaj Mandel\xc4\x8devih tiskov in mu izpisoval protestantska dela.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nKako veliko je bilo prijateljstvo med Erbergom in Zoisom, dokazuje dejstvo, da je Erberg neko\xc4\x8d garantiral Zoisu za ve\xc4\x8dje posojilo, ta pa mu je v zameno podaril svojo zbirko eksoti\xc4\x8dnih dreves in grmov, poleg ornitolo\xc5\xa1ke zbirke za muzej ter rokopisa Historia Annua.\n_START_SECTION_\nGradivo in izvedba Osnutka\n_START_PARAGRAPH_\nErberg je imel za svoje delo ogromno gradiva: biografije o znanih kranjskih avtorjih, posebej o Valvazorju, Freherusov spis o Primo\xc5\xbeu Trubarju, sezname razprav od leta 1690 do 1800, upodobitve kranjskih slikarjev, bakroreze, na\xc4\x8drte, zemljevide, sezname \xc4\x8dlanov akademij in njihovih in\xc5\xa1titutov, podatke o zgodovinskih obdobjih, ki jih je \xc4\x8drpal iz aktov za zgodovino reformacije na Kranjskem, podatke o slovenskih protestantih, prepise protestantskih del idr._NEWLINE_Ker je tako obse\xc5\xbeno gradivo zahtevalo omejitev, je sku\xc5\xa1al v osnutku za Uvod v literarno zgodovino Kranjske na podlagi urejenega gradiva iz dolskega arhiva in knji\xc5\xbenice izlu\xc5\xa1\xc4\x8diti 11 problemov, vpra\xc5\xa1anj, na katera se je trudil odgovoriti, vendar ta osnutek pri kon\xc4\x8dni redakciji ni obveljal. Drugi osnutek je bil dolg le \xc5\xa1tiri pole, na katerih je bil v levem stolpcu tekst, v desnem pa opombe. V jedro Osnutka, v prvo poglavje, je dal objavo virov, temu je sledilo 10 problemskih vpra\xc5\xa1anj v obliki poglavij, izhajajo\xc4\x8dih iz na\xc5\xa1tetih virov v prvem poglavju.'