b"\n_START_ARTICLE_\nSherlock Holmes (1939)\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki pri Foxu\n_START_PARAGRAPH_\nProdukcijo prvih dveh filmov je prevzelo podjetje Twentieth Century Fox. Prvi film, Baskervillski pes, ki je iz\xc5\xa1el leta 1939, so sprva na\xc4\x8drtovali kot enkratni projekt. Uspe\xc5\xa1en sprejem pri kritikih v ZDA je studio opogumil, da se spusti v nadaljevanje. \xc5\xa0e istega leta je tako iz\xc5\xa1el drugi film, naslovljen Prigode Sherlocka Holmesa. Film je odigral klju\xc4\x8dno vlogo pri uveljavitvi novega na\xc4\x8dina predelave Doylovih del, po katerem so prvotne zgodbe vzeli za podlago za nove, izvirne zgodbe in primere. Drugi film serije, Prigode Sherlocka Holmesa, je tako na prvi pogled slonel na igri Williama Gilletta iz leta 1899, a se je od Gillettovega dela precej razlikoval._NEWLINE_Baskervillski pes in Prigode Sherlocka Holmesa sta se v zgodovino zapisala kot prva filma o Sherlocku Holmesa, ki sta bila postavljena v izvirno viktorijansko dobo, kamor jo je postavil tudi Doyle. Vsi predhodni filmi so se namre\xc4\x8d dogajali v \xc4\x8dasu, v katerem so iz\xc5\xa1li. Slednje velja tudi za britansko filmsko serijo iz 30. let, v kateri je v vlogi Holmesa zaslovel Arthur Wontner.\n_START_SECTION_\nSelitev k Universalu\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugem filmu so se odgovorni pri podjetju Twentieth Century Fox odlo\xc4\x8dili s serijo prenehati. Vzrok za tako potezo do danes ostaja neraziskan. Nekateri poznavalci Holmesovega opusa, med njimi tudi Richard Valley (urednik revije Scarlet), sicer zagovarjajo, da naj bi klju\xc4\x8dno vlogo pri prenehanju serije odigral skromen odziv kritikov v Veliki Britaniji na Baskervillskega psa. Kakor koli, v za\xc4\x8detku leta 1942 je filmsko podjetje Universal Studios odkupilo pravice za nekatere kratke zgodbe iz zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine Arthurja Conana Doyla. S temi zgodbami so na\xc4\x8drtovali novo serijo filmov, pri nastanku katere so nameravali opreti tako na izvirni literarni opus kot tudi na predelavo le-tega. Rathbone in Bruce, ki sta po prenehanju serije s strani Twentieth Century Foxa nadaljevala z vlogama Holmesa in dr. Watsona v razli\xc4\x8dnih radijskih predstavah, sta bila zato z Universalovega gledi\xc5\xa1\xc4\x8da o\xc4\x8ditna izbira._NEWLINE_Pod okriljem Universala so ustvarjalci posneli nadaljnjih 12 filmov, ki so nastali popolnoma neodvisno od prvih dveh Foxovih filmov. Teh 12 filmov se tako od prvih dveh tudi mo\xc4\x8dno razlikuje. Edina sti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka med Foxovima in Universalovimi filmi iz serije je pravzaprav osnovna igralska zasedba, saj so glavne vloge Holmesa, dr. Watsona in gospe Hudson v vseh filmih odigrali Basil Rathbone, Nigel Bruce in Mary Gordon. To je tudi razlog, zakaj danes vseh 14 filmov splo\xc5\xa1no prepoznavamo kot eno samo serijo.\n_START_SECTION_\nMedvojna propaganda\n_START_PARAGRAPH_\nPri Universalu so dogajanje iz viktorijanske Anglije premaknili v tedanjo sedanjost 40. let. To so delno storili iz finan\xc4\x8dnih vzgibov, delno pa ker so \xc5\xbeeleli ponuditi moderno akcijsko-pustolovsko vzdu\xc5\xa1je, usklajeno s popularnimi sodobnimi okusi._NEWLINE_Potem ko so v drugo svetovno vojno stopile ZDA, so se prvi trije Universalovi filmi (Sherlock Holmes and the Voice of Terror, Sherlock Holmes in skrivno oro\xc5\xbeje ter Sherlock Holmes v Washingtonu) osredoto\xc4\x8dili na izrazito protinacisti\xc4\x8dno tematiko. Ustvarjalci so ob pri\xc4\x8detku vsakega od teh filmov poudarili, da se Holmes\xc2\xa0\xc2\xbbne stara\xc2\xab\xc2\xa0v boju z modernimi zlikovci 20. stoletja, v tem primeru z nacisti._NEWLINE_Vsi trije filmi so tudi vlekli vzporednice z nekaterimi resni\xc4\x8dnimi dogodki iz tistega \xc4\x8dasa. V filmu Sherlock Holmes and the Voice of Terror se tako Holmes spopade z nacisti\xc4\x8dnim radijskim programom, podobno kot resni\xc4\x8dna radijska oddajanja britanskega izdajalca lord Haw-Hawa. V filmu Sherlock Holmes in skrivno oro\xc5\xbeje se britanske in nem\xc5\xa1ke enote bojujejo, da bi zavarovale\xc2\xa0\xc2\xbbTobelov izmetalec bomb,\xc2\xab\xc2\xa0kar naj bi bilo analogno z resni\xc4\x8dnim izmetalcem bomb Norden._NEWLINE_Za\xc4\x8den\xc5\xa1i z letom 1942 in filmom Sherlock Holmes in skrivno oro\xc5\xbeje so vsi nadaljnji filmi iz serije nastali pod taktirko re\xc5\xbeiserja Roya Williama Neilla._NEWLINE_Med samo drugo svetovno vojno je nastalo \xc5\xa1e \xc5\xa1est filmov: Sherlock Holmes Faces Death, Spider Woman, \xc5\xa0krlatni krempelj, Biser smrti, Sherlock Holmes in hi\xc5\xa1a strahu ter Dama v zelenem (ki so jo posneli po koncu sovra\xc5\xbenosti v Evropi, a \xc5\xa1e pred japonsko kapitulacijo). V te filme ustvarjalci niso vklju\xc4\x8dili neposrednih vojnih omemb in gre za klasi\xc4\x8dne\xc2\xa0\xc2\xbbholmesovske\xc2\xab\xc2\xa0detektivske filme. Sherlock Holmes Faces Death je postavljen v poseben dom za \xc5\xbertve post-travmatskega sindroma, vendar dogajanje ni povezano z vojno. Proti koncu filma Spider Woman se dogajanje preseli na streli\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerem strelci za premi\xc4\x8dne tar\xc4\x8de uporabljajo podobe Hitlerja, Mussolinija in cesarja Hirohita, a zgodba tudi v tem filmu ni navezana na vojno tematiko. Prav tako Holmes v samem zaklju\xc4\x8dku filma \xc5\xa0krlatni krempelj citira Churchilla o poglavitni vlogi Kanade v angle\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1kih odnosih, podobno kot v filmu Sherlock Holmes v Washingtonu, a znova ni nobenega neposrednega sklica na vojno ali kak\xc5\xa1ne izrecne protinacisti\xc4\x8dne propagande._NEWLINE_S filmom Biser smrti so \xc5\xbeeleli ustvarjalci pri Universalu popularizirati novo\xc2\xa0\xc2\xbbpo\xc5\xa1ast\xc2\xab\xc2\xa0po imenu Creeper, ki ga je upodobil Rondo Hatton. Hatton je isto vlogo odigral \xc5\xa1e v filmih House of Horrors in The Brute Men, ki sta oba iz\xc5\xa1la leta 1946. Po vojni so v sklopu serije iz\xc5\xa1li \xc5\xa1e zadnji trije filmi, Pursuit to Algiers, Terror by Night in Dressed to Kill._NEWLINE_Tudi ko filmi niso ve\xc4\x8d imeli neposredne vojno-propagandne funkcije (proti koncu vojne, ko je zavezni\xc5\xa1ka zmaga postajala realnost, in po koncu vojne), so Universalovi scenaristi \xc5\xa1e vedno ostali neomajni in dogajanja v filmih niso ve\xc4\x8d vrnili v viktorijansko dobo obeh Foxovih filmov in Doylovega opusa._NEWLINE_Dvojica Rathbone-Bruce je v vlogah Holmesa in Watsona tudi po koncu filmske serije ustvarila \xc5\xa1tevilne radijske oddaje. Eno takih so uporabili v Disneyevem filmu The Great Mouse Detective, za zvo\xc4\x8dni vlogi Holmesa in Watsona. Rathbone se je naposled vloge slavnega detektiva naveli\xc4\x8dal in se ji je odpovedal, medtem ko Bruca navezanost na lik Watsona ni nikoli zares minila.\n_START_SECTION_\nRadio\n_START_PARAGRAPH_\nPo premieri prvih dveh filmov leta 1939 sta Rathbone in Bruce zdru\xc5\xbeila mo\xc4\x8di \xc5\xa1e v ameri\xc5\xa1ki radijski seriji z naslovom Nove prigode Sherlocka Holmesa. Nanizanka je po\xc5\xbeela ogromno uspeha in priljubljenosti in je oddajala med letoma 1939 in 1946._NEWLINE_Prav ta radijska nanizanka naj bi odigrala klju\xc4\x8dno vlogo pri tem, da so Rathbonu in Brucu vnovi\xc4\x8d ponudili filmski vlogi Holmesa in Watsona po triletnem premoru (do selitve k Universalu). Z radijskim delom sta dosegla \xc5\xa1ir\xc5\xa1e mno\xc5\xbeice pred radijskimi sprejemniki in vpra\xc5\xa1anje je, \xc4\x8de bi filmsko serijo sploh obudili, \xc4\x8de radijska serija ne bi nadaljevala z oddajanjem._NEWLINE_Skupaj so posneli 220 epizod, od katerih jih je do dana\xc5\xa1njega dne pre\xc5\xbeivelo okoli 150. Preko 50 od teh pre\xc5\xbeivelih epizod je danes na voljo brezpla\xc4\x8dno prek svetovnega spleta. Vse epizode so v javni lasti._NEWLINE_Zaradi omejenega \xc5\xa1tevila zgodb iz originalnega Doylovega opusa je bila de\xc5\xbeurna scenaristka Edith Meisner primorana spisati veliko izvirnih scenarijev. Podobno kot pri filmskih scenarijih je tudi tu \xc5\xa1lo za izvirne zgodbe, ki pa so povzemale posamezne elemente zgodb ali posamezne citate iz prvotnega Doylovega opusa. Za razliko od filmske serije pa so radijske epizode (skoraj do konca serije) ohranile viktorijanski pridih. Zna\xc4\x8dilno za uvodne \xc5\xa1pice je bilo, da je napovedovalec govoril z ostarelim in upokojenim dr. Watsonom, ki naj bi tedaj \xc5\xbeivel v bungalovu v Kaliforniji in se je za napovedovalca spominjal starih Holmesovih primerov._NEWLINE_Ko je Rathbone leta 1946 odstopil od filmske serije, je pribli\xc5\xbeno ob istem \xc4\x8dasu odpovedal sodelovanje \xc5\xa1e z ustvarjalci radijske serije. Bruce je nato v radijski vlogi \xc5\xa1e vztrajal eno leto, do leta 1947. V zadnjem letu je sodeloval skupaj s Tomom Conwayem, ki je prevzel vlogo Holmesa. Conwaya so v serijo vklu\xc4\x8dili predvsem iz razloga, ker je njegov glas mo\xc4\x8dno spominjal na Rathbonovega. Dvojica Conway-Bruce je skupaj ustvarila 39 epizod._NEWLINE_Radijska serija sicer ni nastala posebej za Rathbona in Bruca. Pod razli\xc4\x8dnimi naslovi je namre\xc4\x8d preko ameri\xc5\xa1kih radijskih sprejemnikov oddajala vse od leta 1930 pa do leta 1950, pri \xc4\x8demer je v osrednjih vlogah nastopila cela kopica igralcev. Dale\xc4\x8d najbolj priljubljen par sta postala prav Rathbone in Bruce, ki sta v vlogah vztrajala tudi najdlje. Prav tako sta bila edina igralca radijske serije, ki sta Holmesa in Watsona upodobila tudi na filmskem platnu. (Edina izjema je William Gillette, ki je bil najbolj poznan po upodobitvi Holmesa na gledali\xc5\xa1kih odrih. Gillette je leta 1916 kot Holmes nastopil v filmu Sherlock Holmes, leta 1930 pa se je nato pojavil \xc5\xa1e v premierni epizodi radijske serije.)_NEWLINE_Radijska serija velja za eno najpriljubljenej\xc5\xa1ih s strani poznavalcev in zanesenjakov zlate dobe ameri\xc5\xa1kega radia. Vseeno pa dogajanje ob\xc4\x8dasno zmotijo sporo\xc4\x8dila sponzorjev, predvsem napovedoval\xc4\x8devi oglasi za vinarno Petri Wine. Sponzorska sporo\xc4\x8dila je vsake toliko prevzel tudi dr. Watson.\n_START_SECTION_\nFilmske vloge izven serije\n_START_PARAGRAPH_\nPribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno z nastankom filmske serije sta Rathbone in Bruce nastopila v kratkem zvo\xc4\x8dnem humoristi\xc4\x8dnem ske\xc4\x8du, v vlogah Holmesa in Watsona. Ske\xc4\x8d je bil del komedije Crazy House iz leta 1943. V ske\xc4\x8du Watson pridrvi na sceno in pove Holmesu, da sta humoristi\xc4\x8dni duet Olsen in Johnson ravno pristala v programu filmskega podjetja Universal. Holmes je slednje \xc5\xbee vedel. Ko ga Watson vpra\xc5\xa1a, kako da to \xc5\xbee ve, Rathbone oziroma Holmes odgovori:\xc2\xa0\xc2\xbbSem Sherlock Holmes. Vem vse.\xc2\xab\xc2\xa0Rathbone in Bruce sta na filmskih platnih v vlogah Holmesa in Watsona nastopila edino \xc5\xa1e leta 1944 v filmski priredbi romana Daphne du Maurier, Frenchman's Creek.\n_START_SECTION_\nTelevizija\n_START_PARAGRAPH_\nSedem let po zaklju\xc4\x8dku radijske serije je Rathbone privolil v ponovno upodobitev vloge Holmesa, za televizijske ekrane. Televizijska vloga je bila v sklopu polurne epizode CBS-ove nanizanke Suspense. Epizodo so naslovili\xc2\xa0\xc2\xbbPrigoda \xc4\x8drne baronice,\xc2\xab\xc2\xa0premierno so jo predvajali 26. maja 1953. Vlogo Watsona je prevzel Martyn Green. Ustvarjalci so sprva na\xc4\x8drtovali, da bi epizoda predstavaljala le uvod v dalj\xc5\xa1o televizijsko nanizanko, a se za snemanje le-te naposled ni odlo\xc4\x8dila nobena od televizijskih hi\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nKasneje leta 1953 je Rathbone privolil \xc5\xa1e v vlogo Holmesa v sklopu broadwayske gledali\xc5\xa1ke igre. Upal je, da se mu bo na odru pridru\xc5\xbeil tudi Bruce, a je slednji hudo zbolel. Umrl je \xc5\xa1e pred premiero, ko se je igralska zasedba \xc5\xa1e usklajevala med sabo in igro vadila. Kritiki so nato igro sprejeli izrazito negativno, tako da je predstava do\xc4\x8dakala zgolj tri ponovitve."