b'\n_START_ARTICLE_\nJoe Davis\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nDavis je postal poklicni igralec biljarda z 18 leti, nase je opozoril \xc5\xbee pri 13, ko je osvojil Prvenstvo Chesterfielda. Leta 1926 se je prvi\xc4\x8d prebil v finale Svetovnega prvenstva v angle\xc5\xa1kem biljardu, a je bil tam neuspe\xc5\xa1en, saj je izgubil proti branilcu naslova Tomu Newmanu. V finale se je uvrstil tudi naslednje leto, a ga je Newman porazil \xc5\xa1e drugi\xc4\x8d zapored. Davis je potrdil znano reklo, ko je leta 1928 \xc5\xa1e tretji\xc4\x8d zapored igral v finalu in tedaj zmagal, njegov nasprotnik v finalu je bil znova Newman. Svetovni prvak v angle\xc5\xa1kem biljardu je postal nato \xc5\xa1e v letih 1929, 1930 in 1932, na prvih dveh prvenstvih je bil njegov nasprotnik v finalu \xc5\xa1e enkrat ve\xc4\x8d Newman, zadnji\xc4\x8d (leta 1932) pa je bil v finalu bolj\xc5\xa1i od Novozelandca Clarka McConachyja. V finalu Svetovnega prvenstva je potem igral \xc5\xa1e dvakrat, v letih 1933 in 1934 ga je obakrat premagal Avstralec Walter Lindrum._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasno kot vrhunec njegove kariere v angle\xc5\xa1kem biljardu je pri\xc5\xa1el tudi vi\xc5\xa1ek njegove kariere v snookerju. Davis je namre\xc4\x8d gojil veliko zanimanje za ta biljardni \xc5\xa1port, ki tedaj ni bil tako priljubljen kot angle\xc5\xa1ki biljard. Leta 1927 je tako pomagal prirediti prvo Svetovno prvenstvo v snookerju v zgodovini in ga nato tudi osvojil, v finalu je premagal Toma Dennisa z izidom 20-10, za kar je pobral denarno nagrado 6 funtov in 10 \xc5\xa1ilingov. Svetovno prvenstvo je odtlej brez vsakr\xc5\xa1ne odmevnosti potekalo vsako leto in Davis je osvajil vsa prvenstva od leta 1927 do leta 1940. V \xc5\xa1portu snookerja se je tedaj vse bolj uveljavljal Joejev mlaj\xc5\xa1i brat Fred, ki je kasneje trikrat osvojil Svetovno prvenstvo. Joe in Fred sta se tudi pomerila v finalu Svetovnega prvenstva 1940, bolj\xc5\xa1i je bil Joe, ki je slavil s tesnim izidom 37-36._NEWLINE_Svetovno prvenstvo nato zaradi izbruha druge svetovne vojne ni bilo prirejeno vse do leta 1946, ko je z izidom 78-67 znova zmagal Joe Davis, njegov nasprotnik v finalu je bil Avstralec Horace Lindrum. Davis je s tem slavil \xc5\xa1e 16. zapored, s \xc4\x8dimer je nepretrgoma dr\xc5\xbeal naslov svetovnega prvaka \xc5\xbee 20 let. Po zmagi leta 1946 se je umaknil in ni ve\xc4\x8d nastopal na Svetovnih prvenstvih, s \xc4\x8dimer je do danes ostal edini nepora\xc5\xbeeni igralec Svetovnih prvenstev v snookerju._NEWLINE_Davis je dalje dokazoval, da \xc5\xa1e ni za staro \xc5\xa1aro, ko je v 50. letih redno sodeloval na turnirju News of the World Championship in ga trikrat tudi osvojil. S tremi naslovi je tudi najve\xc4\x8dkrat osvojil turnir, brat Fred Davis in bodo\xc4\x8di svetovni prvak John Pulman sta njegova najbli\xc5\xbeja zasledovalca s po dvema naslovoma. Leta 1955 se je Joe Davis zapisal v zgodovino, ko je dosegel prvi uradno priznani niz 147 to\xc4\x8dk v \xc5\xa1portu snookerja, niz mu je uspel med ekshibicijskim dvobojem v dvorani Leicester Square Hall, katere se je tedaj dr\xc5\xbeal sloves meke za biljardne navdu\xc5\xa1ence. Leta 1930 je postal tudi prvi igralec v zgodovini, ki je dosegel niz vsaj 100 to\xc4\x8dk._NEWLINE_V 50. letih si je Davis prizadeval raz\xc5\xa1iriti nov \xc5\xa1port, imenovan snooker plus. Slednji se je od klasi\xc4\x8dnega snookerja razlikoval po tem, da je na mizi vseboval \xc5\xa1e dve dodatni barvni krogli (oran\xc5\xbeno in vijoli\xc4\x8dno), s \xc4\x8dimer so bili mogo\xc4\x8di tudi vi\xc5\xa1ji to\xc4\x8dkovni nizi kot pri klasi\xc4\x8dnem snookerju. Igra se nikoli ni zares prijela. Davis je bil za svoje zasluge v angle\xc5\xa1kem biljardu in snookerju leta 1963 nagrajen z Redom britanskega imperija. Od poklicnega igranja snookerja se je upokojil leta 1964.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nJoe Davis je leta 1978 umrl dva meseca po tem, ko je gledal svojega brata Freda igrati v polfinalu Svetovnega prvenstva proti Ju\xc5\xbenoafri\xc4\x8danu Perrieju Mansu. Fred je dvoboj sicer izgubil z izidom 16-18._NEWLINE_V Davisovem zadnjem prebivali\xc5\xa1\xc4\x8du, majhni vasici Whitwell, so kasneje njemu v \xc4\x8dast odprli spominsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do. 23. julija 2008 je umrla \xc5\xa1e njegova vdova June, s katero se je Davis poro\xc4\x8dil leta 1945. June je bila ob smrti stara 98 let.'