b"\n_START_ARTICLE_\nVelikono\xc4\x8dni otok\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Velikono\xc4\x8dni otok je dobil, ker ga je prvi zabele\xc5\xbeil evropski obiskovalec, nizozemski raziskovalec Jacob Roggeveen, na Velikono\xc4\x8dno nedeljo (5. aprila) leta 1722, ko je iskal Davisov ali Davidov otok. Roggeveen ga je poimenoval Paasch-Eyland (v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini 18. stoletja za 'Velikono\xc4\x8dni otok'). \xc5\xa0pansko ime otoka, Isla de Pascua tudi pomeni 'Velikono\xc4\x8dni otok'._NEWLINE_Sedanje polinezijsko ime otoka, Rapa Nui (Veliki Rapa), je bilo skovano po su\xc5\xbeenjskih napadih v zgodnjih 1860-ih in se nana\xc5\xa1a na topografsko podobo otoka Rapa v oto\xc4\x8dju Bass v Franoski Polineziji.  Vendar pa je norve\xc5\xa1ki etnograf Thor Heyerdahl trdil, da je Rapa prvotno ime za Velikono\xc4\x8dni otok in da so se sem priselili z otoka Rapa. Heyerdahl 1961_NEWLINE_Poimenovanje Te pito o te henua je tudi bilo ime otoka, imenoval ga je francoski etnolog Alphonse Pinart v svojem Voyage \xc3\xa0 l'\xc3\x8ele de P\xc3\xa2ques, objavljen leta 1877, in v prevodu pomeni 'Popek sveta'.  William Churchill (1912) je raziskal frazo in povedal, da obstajajo trije pito o te henua, to so trije rti otoka._NEWLINE_Po Barthelju (1974) in ustnem izro\xc4\x8dilu, je bil otok prvi\xc4\x8d imenovan Te pito o te kainga Hau Maka, 'Mali kos kopna Hau Maka'.  Vendar sta v Rapa Nui dva izraza pito, en pomen' 'konec' in en 'popek', zato lahko besedna zveza pomeni tudi 'Popek sveta'. Drugo ime Mata ki te rangi pomeni 'o\xc4\x8di gledajo v nebo'._NEWLINE_Oto\xc4\x8dane v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dini imenujejo pascuense; obi\xc4\x8dajno se \xc4\x8dlani avtohtone skupnosti imenujejo Rapa Nui.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstno izro\xc4\x8dilo navaja, da je bil otok prvi\xc4\x8d naseljen z ekipo dveh kanujev, ki so bili iz Marae Renga (ali Marae Toe Hau), pod vodstvom vodje Hotu Matu'e in kapitana Tu'u ko Ihoja. Otok je bil prvi tabor, po tem ko je Haumaka sanjal tako dale\xc4\x8d od doma; Hotu je ocenil, da je dober kraj, da bi pobegnil od sosednjega vodje, s katerim je \xc5\xbee izgubil tri bitke. V \xc4\x8dasu njihovega prihoda je imel otok enega samega prebivalca, Nga Tavake 'a Te Rona. Po kratkem bivanju v Anakeni so se kolonisti naselili v razli\xc4\x8dnih delih otoka. Hotujev dedi\xc4\x8d, Tu'u ma Heke, se je rodil na otoku. Tu'u ko Ihoja imajo za vodjo, ki je pripeljal kipe in jih postavil. _NEWLINE_Velikono\xc4\x8dni otok velja za jugovzhodno Polinezijo. Podobna obmo\xc4\x8dja na svetu s kipi (marae in ahu) v vzhodni Polineziji dokazujejo homologijo z ve\xc4\x8dino vzhodne Polinezije. V stiku so bile populacije okoli leta 3000-4000._NEWLINE_Do 15. stoletja sta obstajali dve dru\xc5\xbebeni skupini, hanau in mata ('Dolgo-uhi' in 'Kratko-uhi'.), ki sta temeljili na rodu. Zahodni in severni del otoka je pripadal Tu'u, ki je vklju\xc4\x8deval kraljevski Miru s kraljevim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem v Anakeni, Tahai in Te Peu pa sta slu\xc5\xbeila kot zgodnej\xc5\xa1i prestolnici. Vzhodni del otoka je pripadal 'Otu 'Itu. Kmalu po nizozemskem obisku, od leta 1724 do 1750 je 'Otu 'Itu napadel Tu'uja zaradi nadzora nad otokom. Ta boj se je nadaljeval vse do 1860-ih. Lakoti in celo kanibalizem je sledil po\xc5\xbeig ko\xc4\x8d in uni\xc4\x8devanje polj. Prebivalci so tudi posekali vsa drevesa. Socialni nadzor je izginil, saj je urejeni na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja premagalo brezpravje in plenilske bande. Brezdomstvo je prevladovalo, mnogi so \xc5\xbeiveli pod zemljo. Po \xc5\xa1panskem obisku, od leta 1770 naprej, se je za\xc4\x8delo opu\xc5\xa1\xc4\x8danje kipov, huri mo'ai. To je bil poskus nasprotnih skupin, da bi uni\xc4\x8dili dru\xc5\xbebeno-duhovno mo\xc4\x8d ali mano, ki so jo predstavljali kipi in so poskrbeli, da so padli ter zagotovili, da so mrtvi in brez mo\xc4\x8di. Noben ni stal, ko so pri\xc5\xa1li francoski misijonarji v 1860-ih. _NEWLINE_Med letoma 1862 in 1888 je pribli\xc5\xbeno 94\xc2\xa0% prebivalstva izginilo ali se izselilo. Otok je bil od 1862 do 1863 \xc5\xbertev ugrabitev ali usmrtitev okoli 1500 ljudi, pri \xc4\x8demer jih je bilo 1408 zaposlenih kot slu\xc5\xbeabniki v Peruju. Le okoli ducat se jih je vrnilo na Velikono\xc4\x8dni otok, vendar so prinesli \xc4\x8drne koze iz zdesetkali preostalih 1500 prebivalcev. Tisti, ki so umrli, so bili nosilci oto\xc5\xa1ke tumu ivi 'atua, oto\xc5\xa1ke kulture, zgodovine in rodoslovja poleg strokovnjakov rongoronga.\n_START_SECTION_\nPrihod Evropejcev\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zapisan evropski stik z otokom je bil 5. april 1722 na Velikono\xc4\x8dno nedeljo, nizozemskega navigatorja Jacoba Roggeveena. Njegov obisk je povzro\xc4\x8dil smrt pribli\xc5\xbeno ducat oto\xc4\x8danov, vklju\xc4\x8dno s tumu ivi 'atua in ranjenost mnogih drugih._NEWLINE_Naslednji tuji obiskovalki (15. novembra 1770) sta bili dve \xc5\xa1panski ladji, San Lorenzo in Santa Rosalia, pod poveljstvom kapetana Don Felipe Gonzalez de Aheda. \xc5\xa0panci so bili presene\xc4\x8deni nad \xc2\xbbstoje\xc4\x8dimi idoli\xc2\xab, vsemi ki so bili takrat postavljeni._NEWLINE_\xc5\xa0tiri leta kasneje, leta 1774, je Velikono\xc4\x8dni otok obiskal britanski raziskovalec James Cook. Poro\xc4\x8dal je, da so bili nekateri kipi podrti. S pomo\xc4\x8djo tolma\xc4\x8da Hitihita se je Cook podu\xc4\x8dil, da so kipi spomin na nekdanje visoke vodje, vklju\xc4\x8dno z njihovimi imeni in polo\xc5\xbeajem._NEWLINE_10. aprila 1776 se je francoski admiral Laperouse pri pre\xc4\x8dkanju Tihega oceana, na poti od Concepciona v \xc4\x8cilu do Mauja na Sandwichevih otokih (zdaj na Havaji), zasidral v Hanga Roa (Cookov zaliv), izdelal podroben zemljevid zaliva vklju\xc4\x8dno s svojimi sidri\xc5\xa1\xc4\x8di, pa tudi bolj splo\xc5\xa1en zemljevid otoka in nekaj ilustracij (objavljeno v Parizu leta 1797 kot Voyage de La Perouse autour du monde, 1-4). Ko je mesec dni kasneje odplul, se je ozrl na zaliv La Perouse na enak na\xc4\x8din, kot je priplul._NEWLINE_Britanska ladja HMS Blossom je priplula leta 1825.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nVelikono\xc4\x8dni otok je eden najbolj izoliranih naseljenih otokov na svetu. Njeni najbli\xc5\xbeji naseljeni sosedi so \xc4\x8dilski otoki Juan Fernandez 1850 km vzhodno, s pribli\xc5\xbeno 850 prebivalci. Najbli\xc5\xbeja kontinentalna to\xc4\x8dka le\xc5\xbei v osrednjem \xc4\x8cilu blizu kraja Concepci\xc3\xb3n oddaljena 3512 km. Isla Salas y G\xc3\xb3mez je 415 km vzhodno in je nenaseljen. Arhipelag Tristan da Cunha v ju\xc5\xbenem Atlantiku je najbolj oddaljen otok z 2430 kilometri._NEWLINE_Otok meri na svoji naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i to\xc4\x8dki pribli\xc5\xbeno 24,6 km krat 12,3 km. Ima obliko trikotna in povr\xc5\xa1ino 163,6 kvadratnih kilometrov in najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko Terevaka s 507 metri. Na otoku so tri Rano (sladkovodna kraterska jezera): Rano Kau, Rano Raraku in Rano Aroi, vendar brez stalnih tokov ali rek._NEWLINE_Otok je hribovit - glavne vzpetine so trije ugasli vulkani sestavljeni iz lehnjaka. Najvi\xc5\xa1ji vulkan je Maunga Terevaka, visok 507 m. Na otoku je tudi ve\xc4\x8d kraterjev, od katerih je najve\xc4\x8dji Rano Kau in le\xc5\xbei 410 m nad morsko gladino.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nV podnebni klasifikaciji K\xc3\xb6ppen se podnebje Velikono\xc4\x8dnega otoka klasificira kot tropsko podnebje de\xc5\xbeevnega gozda (Af), ki meji na vla\xc5\xbeno subtropsko podnebje. Najni\xc5\xbeje temperature so v juliju in avgustu (najmanj 15 \xc2\xb0 C), najvi\xc5\xa1je pa v februarju 28 \xc2\xb0 C) ), poletna sezona na ju\xc5\xbeni polobli. Zime so relativno blage. Najbolj moker mesec je maj, \xc4\x8deprav otok do\xc5\xbeivlja padavine vse leto, v povpre\xc4\x8dju 1118 milimetrov.  Izolirana lokacija Velikono\xc4\x8dnega otoka razkriva vetrove, ki pomagajo, da se temperatura ohladi. Ob\xc4\x8dasno mo\xc4\x8dne padavine se dogajajo predvsem v zimskih mesecih (junij-avgust). Ker le\xc5\xbei blizu Ju\xc5\xbenega Pacifika in izven obmo\xc4\x8dja medtropske konvergen\xc4\x8dne cone, se okoli Velikono\xc4\x8dnega otoka ne pojavljajo cikloni in orkani .\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nVelikono\xc4\x8dni otok je vulkanski otok, sestavljen ve\xc4\x8dinoma iz treh ugaslih vulkanov: Terevaka (nadmorska vi\xc5\xa1ina 507 metrov) tvori ve\xc4\x8dino otoka, druga dva sta Poike in Rano Kau in tvorita vzhodni in ju\xc5\xbeni pokrajini ter dajejo otoku pribli\xc5\xbeno trikotno obliko. Manj\xc5\xa1i sto\xc5\xbeci in druge vulkanske zna\xc4\x8dilnosti so krater Rano Raraku, sto\xc5\xbe\xc4\x8dasti konus Puna Pau in \xc5\xa1tevilne vulkanske jame z lavnimi cevmi. Poike je bil lo\xc4\x8den otok, dokler ga je vulkanski material iz Terevake ni zdru\xc5\xbeil v ve\xc4\x8djo celoto. Na otoku prevladujejo havajski in bazaltni tokovi, ki so bogati z \xc5\xbeelezom in ka\xc5\xbeejo afiniteto z magmatskimi kamninami, ki jih najdemo na Gal\xc3\xa1pa\xc5\xa1kih otokih. _NEWLINE_Velikono\xc4\x8dni otok in okoli\xc5\xa1ki oto\xc4\x8dki, kot sta Motu Nui in Motu Iti, tvorijo vrh velike vulkanske gore, ki raste ve\xc4\x8d kot 2000 metrov od morskega dna. Gora je del podmorskega grebena Sala y G\xc3\xb3mez, gorskega grebena z ve\xc4\x8d ducatov podmorskih gora, ki oblikujejo Velikono\xc4\x8dno vro\xc4\x8do to\xc4\x8dko. Greben se za\xc4\x8dne s Pukao in naslednjim Moai, dvema podvodnima gorama zahodno od Velikono\xc4\x8dnega otoka in se razteza 2700 km (vzhodno) proti grebenu Nazca. Greben je oblikovala Nazca plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se je premaknila \xc4\x8dez Velikono\xc4\x8dno vro\xc4\x8do to\xc4\x8dko. _NEWLINE_Okoli 350 km vzhodno od vzhodnopacifi\xc5\xa1kega dviga, le\xc5\xbei Velikono\xc4\x8dni otok znotraj Nazca plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki meji na Velikono\xc4\x8dno mikroplo\xc5\xa1\xc4\x8do. Premik plo\xc5\xa1\xc4\x8de Nazca-Pacifik zaradi \xc5\xa1irjenja morskega dna zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 150 mm na leto. To gibanje preko Velikono\xc4\x8dne vro\xc4\x8de to\xc4\x8dke je omogo\xc4\x8dilo nastanek Velikono\xc4\x8dne podmorske verige, ki se zdru\xc5\xbei v Nazca greben dlje proti vzhodu. Velikono\xc4\x8dni otok in Sala y G\xc3\xb3mez sta povr\xc5\xa1inska predstavitev te verige. Veriga ima progresivno mlaj\xc5\xa1o starost na zahodu. Trenutna lokacija vro\xc4\x8dih to\xc4\x8dk je zahodno od Velikono\xc4\x8dnega otoka, sredi Ahu, Umu in Tupa, podvodnih vulkanskih polj ter Pukao in Moai podmorskih gora._NEWLINE_Velikono\xc4\x8dni otok le\xc5\xbei na grebenu Rano Kau in je sestavljen iz treh vulkanskih \xc5\xa1\xc4\x8ditov z vzporednimi geolo\xc5\xa1kimi zgodovinami. Poike in Rano Kau obstajata na vzhodnem in ju\xc5\xbenem pobo\xc4\x8dju Terevaka. Rano Kau se je razvil med 0,78 in 0,46 Ma iz toleitskih do alkalnih bazaltov. Ta vulkan ima jasno dolo\xc4\x8deno kaldero na vrhu. Benmoreiti\xc4\x8dna lava je ekstrudirala okoli roba od 0,35 do 0,34 Ma. Nazadnje, med 0,24 in 0,11 Ma, se je razvila debelina 6,5 km vzdol\xc5\xbe SV-JZ in je tvorila monogenetske zra\xc4\x8dne odprtine in rioliti\xc4\x8dne intruzije. Med njimi so kriptodomski otoki Motu Nui in Motu Iti, oto\xc4\x8dek Motu Kao Kao, plo\xc5\xa1\xc4\x8data intruzija Te Kari Kari, perlitske obsidianove Te Manavai kupole in kupole Maunga Orito. _NEWLINE_Poike je nastal iz toleitskega do alkalnega bazalta od 0,78 do 0,41 Ma. Vrh se je zru\xc5\xa1il v kaldero, ki jo je kasneje pred 0,36 Ma napolnil Puakatiki lavin sto\xc5\xbeec  p\xc4\x81hoehoe. Na koncu so se pojavile trahitske lavne kupole Maunga Vai a Heva, Tea Tea Maunga in Maunga Parehe, ki so se pojavljale vzdol\xc5\xbe smeri SV-JZ._NEWLINE_Terevaka je nastala okoli 0,77 Ma iz toleitskega do alkalnega bazalta, ko je sledil kolaps vrha v kaldero. Nato na pribli\xc5\xbeno 0,3 Ma nastali sto\xc5\xbeci vzdol\xc5\xbe smeri SSV-JJZ na zahodnem obrobju, medtem ko je porfirna benmoreitska lava napolnila kaldero, pahoehoe pa je tekla proti severni obali, kjer je delala lavne cevi proti jugovzhodu. Lavine kupole in kompleks oddu\xc5\xa1nikov je nastal na obmo\xc4\x8dju Maunga Puka, medtem ko so se bre\xc4\x8de oblikovale vzdol\xc5\xbe oddu\xc5\xa1nikov na zahodnem delu kraterja Rano Aroi. Te vulkanske bre\xc5\xbeine so sestavljene iz mlaj\xc5\xa1ih tokov iz bazaltov, alkalnih bazaltov, havajitov, mugearitov in benmoreitov iz eruptivnih razpok, ki so nastale pred 0,24 Ma. Najmlaj\xc5\xa1i tok lave, Roiho, je datiran na 0.11 Ma. Hanga O Teo nasip se razlaga kot 200 metrov visok plaz skal._NEWLINE_Rano Raraku in Maunga Toa Toa sta izolirana sto\xc5\xbeca tufa iz okoli 0,21 Ma. Krater Rano Raraku vsebuje sladkovodno jezero. Slojevit tuf je sestavljen iz sideromelana, rahlo spremenjenega v palagonit in nekoliko litiid. Tuf vsebuje liti\xc4\x8dne fragmente starej\xc5\xa1ih lavnih tokov. Severno-zahodni sektor Rano Raraku vsebuje rde\xc4\x8dkast vulkanski pepel. Po besedah Bandya\xc2\xa0\xc2\xbb... vse veli\xc4\x8dastne podobe Velikono\xc4\x8dnega otoka so izrezane iz lahkega in poroznega tufa iz Rana Raraku. Rezanje je prenehalo, ko so naleteli na velike, goste in trde liti\xc4\x8dne delce. Vendar pa so ti postali osnova za kamnita kladiva in dleta. Puna Pau krater vsebuje izredno porozen plovec, iz katerega so izrezljali Pukao \xc2\xbbklobuke\xc2\xab. Obsidijan Maunga Orito je bil uporabljen za izdelavo \xc2\xbbmataa\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8del. _NEWLINE_V prvi polovici 20. stoletja je domnevno iz stene kraterja Rano Kau izhajala pena. To je fotografiral vodja otoka g. Edmunds.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa otoku je malo rastlinskih vrst, zaradi \xc4\x8desar ga \xc4\x8cile \xc5\xbee dolgo oskrbuje s hrano.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVelikono\xc4\x8dni otok, skupaj z najbli\xc5\xbejim sosedom, oto\xc4\x8dkom Isla Sala y G\xc3\xb3mez, ki je 415 kilometrov oddaljen proti vzhodu, ekologi priznavajo kot posebno ekoregijo Rapa Nui subtropskih \xc5\xa1irokolistnih gozdov. Prvotni subtropski vla\xc5\xbeni \xc5\xa1irokolistni gozdovi so sicer izginili, vendar pa paleobotani\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije fosilnega cvetnega prahu, drevesnih plesni, ki so ohranjeni v lavi in najdeni v lokalnih tleh ka\xc5\xbeejo, da je bil otok prvotno gozdnat z vrsto dreves, grmovnic, praproti in trav. Velika izumrla Velikono\xc4\x8dna palma Paschalococos disperta, povezana s \xc4\x8dilsko palmo (Jubaea chilensis), je bilo eno od prevladujo\xc4\x8dih dreves, kar dokazujejo fosilni ostanki. Tako kot \xc4\x8dilska sorodnica je verjetno trajalo skoraj 100 let, da je dosegla odraslo vi\xc5\xa1ino. Polinezijska podgana (Rattus exulans), ki so jo prinesli prvi naseljenci, je imela zelo pomembno vlogo pri izginotju Velikono\xc4\x8dne palme. \xc4\x8ceprav nekateri verjamejo, da so podgane igrale pomembno vlogo pri degradaciji gozda, manj kot 10% palminih orehov ka\xc5\xbee znake zob teh podgan. Ostanki palmovih \xc5\xa1torov na razli\xc4\x8dnih krajih ka\xc5\xbeejo, da so ljudje drevesa posekali, saj so bila na velikih povr\xc5\xa1inah u\xc4\x8dinkovito odrezana.  \xc4\x8clanek v New York Times leta 2018 je objavil, da se Velikono\xc4\x8dni otok erodira. _NEWLINE_Iztrebljenje palm in njihovo izumrtje se je zgodilo pred skoraj 350 leti. Drevo sofora (Sophora toromiro) je bilo prazgodovinsko prisotno na Velikono\xc4\x8dnem otoku, vendar je zdaj v naravi izumrlo. Kraljevi botani\xc4\x8dni vrt Kew in Botani\xc4\x8dni vrt G\xc3\xb6teborg skupaj vodita znanstveni program za ponovno uvedbo sofore na Velikono\xc4\x8dni otok. Po tem, ko je bil otok ve\xc4\x8d kot stoletje namenjen za prehrano tiso\xc4\x8dih ovc, je bil sredi 1900-ih ve\xc4\x8dinoma pokrit s travami z nga'atu ali lo\xc4\x8djem (Schoenoplectus californicus tatora) ob kraterjih jezerih Rano Raraku in Rano Kau. Prisotnost tega trsti\xc4\x8dja, ki se v Andih imenuje totora, je bila uporabljena za podporo argumentu ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kega izvora graditeljev kipov, vendar pa analiza peloda jezerskih sedimentov ka\xc5\xbee, da so ti trsi rasli na otoku \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 30.000 let. Pred prihodom ljudi je imel Velikono\xc4\x8dni otok velike kolonije morskih ptic, z verjetno ve\xc4\x8d kot 30 vrstami gnezdilk, morda najbogatej\xc5\xa1e na svetu. [64] Tak\xc5\xa1nih kolonij na otoku ni ve\xc4\x8d. Fosilni dokazi ka\xc5\xbeejo pet vrst ptic (dva \xc5\xbeerjavovca, dve papigi in \xc4\x8daplja), ki so vse izumrle [65]. Znano je, da pet uvedenih vrst iz kopna tukaj gnezdi (glej Seznam ptic velikono\xc4\x8dnega otoka )._NEWLINE_Pomanjkanje \xc5\xa1tudij in posledi\xc4\x8dno slabo razumevanje oceanske favne na Velikono\xc4\x8dnem otoku in bli\xc5\xbenjih vodah, upo\xc5\xa1teva mo\xc5\xbenosti neodkritih mest vzreje kitov grbavcev, sinjih kitov in pritlikavij sinjih kitov (Balaenoptera musculus brevicauda). Potencialno razmno\xc5\xbeevalno obmo\xc4\x8dje brazdastega kita je bilo odkrito severovzhodno od otoka.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vir zaslu\xc5\xbeka je turizem.\n_START_SECTION_\nKamniti zidovi\n_START_PARAGRAPH_\nEden od najkakovostnej\xc5\xa1ih primerov kamnitih zidov na Velikono\xc4\x8dnem otoku je zadnja stena ahuja na Vinapu. Izdelan brez malte z oblikovanjem trdih bazaltnih kamnin do 7 ton, ki se natan\xc4\x8dno ujemajo, ima povr\xc5\xa1insko podobnost z nekaterimi kamnitimi zidovi Inkov v Ju\xc5\xbeni Ameriki.\n_START_SECTION_\nKamnite hi\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti sta znani dve vrsti hi\xc5\xa1: hare paenga, hi\xc5\xa1a z elipti\xc4\x8dnim temeljem, izdelana z bazaltnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami in prekrita s slamnato streho, ki je spominjala na preurejen \xc4\x8doln in hare oka, okrogla kamnita struktura. Povezane kamnite strukture, imenovane Tupa, so zelo podobne astronomskim opazovalnicam in so blizu obale, kjer je mogo\xc4\x8de zlahka opazovati gibanje zvezd. Naselja imajo tudi moka moa ('pi\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc4\x8dja hi\xc5\xa1a'), podolgovate kamnite strukture, namenjene perutnini. Hi\xc5\xa1e v ceremonialni vasi Orongo so edinstvene v tem, da so oblikovane kot hare paenga, vendar so v celoti izdelane iz ravnih bazaltnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih najdemo v kraterju Rano Kao. Vhodi v vse hi\xc5\xa1e so zelo nizki, vstop pa zahteva plazenje._NEWLINE_V zgodnjih obdobjih so ljudje iz Rapa Nui mrtve odpeljali na morje v majhnih pogrebnih kanujih, podobno kot njihovi polinezijski sodobniki na drugih otokih. Pozneje so za\xc4\x8deli ljudi pokopavati v skrivnih jamah, da bi kosti re\xc5\xa1ili pred skrunjenjem. Med nemiri ob koncu 18. stoletja so oto\xc4\x8dani za\xc4\x8deli pokopavati mrtve v prostoru med trebuhom padlega moaija in sprednjo steno zgradbe. V \xc4\x8dasu epidemij so naredili masovne grobove, ki so bili polpiramidne kamnite strukture.\n_START_SECTION_\nPetroglifi\n_START_PARAGRAPH_\nPetroglifi izklesani v skale so na Velikono\xc4\x8dnem otoku med najbogatej\xc5\xa1imi v vsej Polineziji. Katalogiziranih je pribli\xc5\xbeno 1000 obmo\xc4\x8dij z ve\xc4\x8d kot 4000 sli\xc4\x8dicami. Modeli in slike so bili v kamen izrezani iz razli\xc4\x8dnih razlogov: kot totemi, ozna\xc4\x8dba ozemlja ali spomin na osebo ali dogodek. Obstajajo razlike med otoki v pogostnosti tematike, s koncentracijo \xc4\x8dloveka ptice v Orongu. Drugi predmeti so morske \xc5\xbeelve, komari (vulva) in makemake, glavni bog Tangata manu ali kult \xc4\x8dlovek Ptica.\n_START_SECTION_\nJame\n_START_PARAGRAPH_\nOtok in sosednji Motu Nui sta prepletena z jamami, od katerih jih veliko ka\xc5\xbee znake pretekle uporabe \xc4\x8dloveka za sajenje in kot utrdbe, vklju\xc4\x8dno z zo\xc5\xbeenimi vhodi in prostori za zasedo. \xc5\xa0tevilne jame se pojavljajo v mitih in legendah Rapa Nui.\n_START_SECTION_\nRongorongo\n_START_PARAGRAPH_\nVelikono\xc4\x8dni otok je neko\xc4\x8d imel pisavo imenovano rongorongo. Glifi so piktografske in geometri\xc4\x8dne oblike, besedila so bila vrezana v les v reverzni Bustrofedon pisavi. Prvi\xc4\x8d je o tem poro\xc4\x8dal francoski misijonar Eug\xc3\xa8ne Eyraud leta 1864. V tem \xc4\x8dasu je ve\xc4\x8d oto\xc4\x8danov izjavilo, da lahko razumejo pisanje, vendar so bile samo vladajo\xc4\x8de dru\xc5\xbeine in duhovniki obi\xc4\x8dajno pismeni in nobeden ni pre\xc5\xbeivel napadov in kasneje epidemij. Kljub \xc5\xa1tevilnim poskusom o\xc5\xbeivitve besedil ni bilo nobeno de\xc5\xa1ifrirano in ni jasno ali dejansko kaj pi\xc5\xa1e. Del problema je majhna koli\xc4\x8dina, ki je ohranjena: le dve desetini besedil, od katerih nobena ni ostala na otoku. Obstajajo pa tudi nekaj podobnosti s petroglifi na otoku.\n_START_SECTION_\nKultura 21. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nRapanuici v za\xc4\x8detka februarja praznujejo letni festival Tapati \xc5\xbee od leta 1975. Oto\xc4\x8dani ohranjajo tudi nogometno reprezentanco in tri diskoteke v mestu Hanga Roa. Druge kulturne dejavnosti so tradicionalna glasba, ki zdru\xc5\xbeuje ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke in polinezijske vplive in rezbarstvo.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu leta 2012 je bilo na otoku 5761prebivalcev . Leta 2002 je bilo 60% oseb domorodnega izvora Rapa Nui, 39% celinskih \xc4\x8cilencev (ali tu rojenih potomcev) evropskega ali mestizo (me\xc5\xa1anega evropskega in avtohtonega \xc4\x8dilsko-ameri\xc5\xa1kega porekla), preostalih 1% pa so bili domorodni celinski \xc4\x8dilski Amerindinci (ali njihovi potomci rojeni na otoku). Gostota prebivalstva na Velikono\xc4\x8dnem otoku v letu 2012 je le 35 prebivalcev na kvadratni kilometer._NEWLINE_Leta 1982 je bilo 1936 prebivalcev. Pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila prebivalcev v zadnjem popisu je bilo delno posledica prihoda ljudi iz evropskega ali me\xc5\xa1anega evropskega in indijanskega porekla iz \xc4\x8dilske celine. Vendar pa se je ve\xc4\x8dina poro\xc4\x8dila z doma\xc4\x8dinom. Okoli 70\xc2\xa0% prebivalstva je bilo doma\xc4\x8dinov. Najni\xc5\xbeje \xc5\xa1tevilo 111 prebivalcev Velikono\xc4\x8dnega otoka je bilo prijavljenih leta 1877. Od teh 111 Rapanui je imelo samo 36 potomcev, toda vsi dana\xc5\xa1nji ljudje Rapanui izvirajo iz teh 36.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalni jezik velikono\xc4\x8dnega otoka je Rapa Nui, vzhodnopolinezijski jezik, ki deli nekaj podobnosti s havajskim in tahitijskim. Vendar pa je kot v preostalem delu celinskega \xc4\x8cila uradni jezik, ki se uporablja, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Domnevajo, da ima 2700 avtohtonih Rapa Nui, ki \xc5\xbeivijo na otoku, dolo\xc4\x8deno znanje o svojega tradicionalnega jezika vendar pa podatki iz popisov ka\xc5\xbeejo, da je \xc5\xa1tevilo teko\xc4\x8dih govorcev le okoli 800. [105] Dejansko je Rapa Nui zamira, ker je otok pod jurisdikcijo \xc4\x8cila in je zdaj dom \xc5\xa1tevilnim \xc4\x8cilencem iz kontinenta, od katerih ve\xc4\x8dina govori le \xc5\xa1pansko. Iz tega razloga ve\xc4\x8dina otrok Rapa Nui odra\xc5\xa1\xc4\x8da s \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino in tisti, ki se nau\xc4\x8dijo Rapa Nui, za\xc4\x8denjajo u\xc4\x8denje pozneje v \xc5\xbeivljenju. Rapa Nui je trenutno ogro\xc5\xbeen jezik."