b'\n_START_ARTICLE_\nKljunasta flavta\n_START_PARAGRAPH_\nKljunasta flavta ali blokflata je glasbeni in\xc5\xa1trument iz skupine pihal.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek kljunaste flavte (italijansko flauto dolce, francosko fl\xc3\xbbte \xc3\xa0 bec, angle\xc5\xa1ko recorder, nem\xc5\xa1ko Blockfl\xc3\xb6te, Schnabelfl\xc3\xb6te) sega dale\xc4\x8d v zgodovino in je bila v rabi \xc5\xbee pri zgodnjih ljudstvih. V Evropi naj bi se pojavila v 11. stoletju v Franciji. _NEWLINE_Z razvojem se je tehni\xc4\x8dno izpopolnila in uveljavila kot solisti\xc4\x8dni in ansambelski in\xc5\xa1trument v obdobjih od srednjega veka do baro\xc4\x8dne dobe. Ponovno se je uveljavila v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu kot koncertni in\xc5\xa1trument za izvajanje stare in sodobne glasbe. Pomembno vlogo dobiva tudi pri glasbeni vzgoji mladine.\n_START_SECTION_\nRazdelitev\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeino kljunastih flavt sestavljajo sopranino, sopran, alt, tenor, bas in veliki bas.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nKljunasta flavta ima devet luknjic, od tega je ena spodaj, to pokriva palec leve roke. Prosta prsta sta levi mezinec in desni palec. Navadno sta luknjici za desni prstanec in mezinec dvojni, da la\xc5\xbeje pridemo do poltona. Flavta ima dva dela. Pri ustniku je izredno pomemben jezi\xc4\x8dek. Ta daje ton. \xc4\x8ce ga zatisnete ton ne zveni; sli\xc5\xa1i se le pihanje (sapa)._NEWLINE_Kljunasta flavta ima razli\xc4\x8dne razpone, npr. od C1 do C3._NEWLINE_Flavte so lahko plasti\xc4\x8dne, iz hru\xc5\xa1kovega lesa, oljke ali ebenovine. Stanejo od pribli\xc5\xbeno 20 (plasti\xc4\x8dne) pa do \xc4\x8dez 80 evrov (iz ebenovine). To velja posebej za alt flavte. Basovske flavte so lahko \xc5\xa1e dra\xc5\xbeje zaradi zlatih zatisnjevalk za luknjice.'