b'\n_START_ARTICLE_\nGalija\n_START_PARAGRAPH_\nGalija (latinsko: Gallia, francosko: Gaule, nizozemsko: Galli\xc3\xab), del zahodne Evrope, ki je v \xc5\xbeelezni in rimski dobi obsegal sedanjo Francijo, Luksemburg, Belgijo, ve\xc4\x8dino \xc5\xa0vice in zahodni del Italije ter dele Nizozemske in Nem\xc4\x8dije na levem bregu Rena. Galci so govorili gal\xc5\xa1\xc4\x8dino, izumrlo razli\xc4\x8dico keltskega jezika. Po pri\xc4\x8devanju Julija Cezarja se je gal\xc5\xa1\xc4\x8dina precej razlikovala od akvitanskega in belgijskega jezika. Arheolo\xc5\xa1ko so bili Galci nosilci latenske kulture, ki je bila raz\xc5\xa1irjena po vsej Galiji in na vzhod do Retije, Norika, Panonije in jugozahodne Germanije._NEWLINE_V 2. in 1. st. pr. n. \xc5\xa1t. je Galija pri\xc5\xa1la pod rimsko oblast: Cisalpska Galija leta 203 pr. n. \xc5\xa1t., Narbonska Galija pa leta 123 pr. n. \xc5\xa1t.. Galce so po letu 120 pr. n. \xc5\xa1t. napadli Kimbri in Tevtoni, latere so po letu 101 pr. n. \xc5\xa1t. porazili Rimljani. Preostale dele Galije je od leta 58 do 51 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil Julij Cezar. Rimska oblast v Galiji je trajala pet stoletij do leta 486, ko so Franki zasedli \xc5\xa1e zadnje ostanke Rimskega cesarstva - Soissonsko gospostvo. V rimskem obdobju se je keltska kultura zlila v galsko-rimsko kulturo, galski jezik pa je do 6. stoletja izumrl.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nLatinsko ime Galije je nedvomno nastalo iz keltskih etni\xc4\x8dnih ali plemenskih imen *Kel-to in Gal(a)-to-. Nekateri sodobni jezikoslovci domnevajo, da imata isti izvor tudi gr\xc5\xa1ki razli\xc4\x8dici imena Keltoi in Galatai._NEWLINE_Jo\xc5\xbeef Flavij trdi, da so bili Galci potomci Noetovega vnuka Gomerja. Helenisti\xc4\x8dna etiologija povezuje ime z Galatijo, pokrajino v osrednji Mali Aziji, ki jo prvi omenja Timej iz Tauromenija v 4. st. pr. n. \xc5\xa1t.. Ime namiguje na mle\xc4\x8dno belo (gr\xc5\xa1ko: \xce\xb3\xce\xac\xce\xbb\xce\xb1 [gala], mleko) polt Galcev (gr\xc5\xa1ko: \xce\x93\xce\xb1\xce\xbb\xce\xac\xcf\x84\xce\xb1\xce\xb9 [Galatai]), ki so se v Galatijo preselili iz Trakije._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ko ime Gaul in francosko Gaule, Gaulois kljub podobnosti nista latinskega izvora. Nastali sta iz germanskega izraza walha, ki je pomenil tujca ali romanizirano osebo. Z njim so germansko govore\xc4\x8da ljudstva ozna\xc4\x8devala Kelte. Beseda Galija je nastala s polatinjenjem frankovskega izraza Walholant \xe2\x80\x93 de\xc5\xbeela tujcev/Rimljanov in je sorodna imenoma Wales in Vla\xc5\xa1ka._NEWLINE_Ime Galija se v\xc4\x8dasih pomotoma povezuje z etni\xc4\x8dnim imenom Gael, ki izhaja iz staroirskega Goidel, v 7. stoletju izposojenega iz pravel\xc5\xa1kega Gouidel, ki pomeni tujca ali divjega mo\xc5\xbea. Irska beseda gall, na drugi strani, prvotno ni pomenila Galca, pa\xc4\x8d pa Vikinga in kasneje Normana, zatem pa se je njen pomen raz\xc5\xa1iril tudi na Galce\n_START_SECTION_\nPredrimsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPisnih podatkov o predrimski zgodovini Galije je zelo malo, razen redkih napisov na kovancih. Z njo se zato ukvarjajo predvsem arheologi, v zadnjem \xc4\x8dasu tudi strokovnjaki za genske povezave._NEWLINE_Glavni vir podatkov o galskih Keltih je Posidonij iz Apameje, na katerega s sklicujejo Timagen, Julij Cezar, Diodor Sicilski in geograf Strabon._NEWLINE_Veliko kulturnih zna\xc4\x8dilnosti zgodnjih Keltov je najbr\xc5\xbe pri\xc5\xa1lo na severozahod po dolini Donave, \xc4\x8deprav je ta trditev \xc5\xa1e vedno vpra\xc5\xa1ljiva. Izgleda, da so mnogo ve\xc5\xa1\xc4\x8din, na primer obdelovanje kovin, pa tudi drugih zna\xc4\x8dilnosti, prevzeli od balkanskih ljudstev. Nekateri strokovnjaki menijo, da je kultura \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d v bronasti dobi keltskega izvora in je posebna kulturna veja praindoevropsko govore\xc4\x8dih ljudstev. Kultura \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d je v srednji Evropi trajala pribli\xc5\xbeno od leta 1200 do 700 pr. n. \xc5\xa1t.. S \xc5\xa1irjenjem obdelave \xc5\xbeeleza se je iz kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d razvila hal\xc5\xa1tatska kultura, ki je trajala pribli\xc5\xbeno od leta 700 do 500 pr. n. \xc5\xa1t.. Najkasnej\xc5\xa1i skupni prednik vseh znanih keltskih jezikov je prakeltski jezik, ki se je po mnenju nekaterih znanstvenikov govoril v poznem obdobju \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d ali v zgodnjem obdobju hal\xc5\xa1tatske kulture._NEWLINE_Hal\xc5\xa1tatsko kulturo je brez kak\xc5\xa1nega vmesnega kulturnega zastoja nasledila latenska kultura, ki je bila pod precej\xc5\xa1njim vplivom sredozemske gr\xc5\xa1ke, feni\xc4\x8danske in etru\xc5\xa1\xc4\x8danske civilizacije. Razvila in cvetela je v pozni \xc5\xbeelezni dobi od leta 450 pr. n. \xc5\xa1t. do rimske osvojitve v 1. st. pr. n. \xc5\xa1t. v dana\xc5\xa1nji Franciji, \xc5\xa0vici, Italiji, Avstriji, jugozahodni Nem\xc4\x8diji, \xc4\x8ce\xc5\xa1ki, Moravski, Slova\xc5\xa1ki in Mad\xc5\xbearski. Dlje proti severu so cvetele predrimske \xc5\xbeeleznodobne kulture severne Nem\xc4\x8dije in Skandinavije._NEWLINE_Rimljani so od 2. st. pr. n. \xc5\xa1t. ozemlje sodobne Francije imenovali Galija Transalpina. Julij Cezar v svojih Galskih vojnah omenja v Galiji tri etni\xc4\x8dne skupine: Belge na severu, pribli\xc5\xbeno na ozemlju med Renom in Seno, Kelte v sredini ter Armorijce in Akvitance na jugozahodu. Jugovzhodno Galijo so do tedaj \xc5\xbee kolonizirali Rimljani._NEWLINE_Nekateri strokovnjaki domnevajo, da so bili Belgi ju\xc5\xbeno od Some me\xc5\xa1anica keltskih in germanskih plemen, \xc4\x8deprav njihova etni\xc4\x8dna pripadnost ni dokon\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena. Eden od razlgov za to je politi\xc4\x8dno vme\xc5\xa1avanje v razlago francoske zgodovine v 19. stoletju. Francoski zgodovinarji so namre\xc4\x8d v celoti privzeli Cezarjevo razlago, da se Galija razteza od Pirenejev na jugu do Rena na severu, ki se je ujemala s francoskimi ekspanzionisti\xc4\x8dnimi te\xc5\xbenjami v \xc4\x8dasu Napoleona III.. Na severu (sodobne) Francije je galsko-germanska jezikovna meja nekje med Seno in Somo._NEWLINE_Severna belgijska plemena, na primer Nervijanci, Atrebati in Morinci, so bila verjetno germanskega porekla. Doselila so se iz germanskega zaledja in sprejela keltski jezik in obi\xc4\x8daje, kar dokazujejo keltska imena njihovih vodij in naselij. Poleg Galcev so na ozemlju Galije \xc5\xbeivela tudi druga ljudstva, med njimi Grki in Feni\xc4\x8dani, ki so imeli svoje kolonije na primer v Masiliji (Marseille) ob sredozemski obali. Ob jugovzhodni sredozemski obali so \xc5\xbeiveli tudi Ligurci, ki so se s Kelti zlili v enotno keltsko-ligursko kulturo._NEWLINE_V 2. st. pr. n. \xc5\xa1t. se je sredozemskem delu Galije za\xc4\x8del razcvet mest. V osednji Galiji so bila najpomembnej\xc5\xa1a mesta Avaricum (Bourges), Cenabum (Orleans), Autricum (Chartres) in Bibracte blizu Autuna v Sa\xc3\xb4ne-et-Loire. Poleg mest so se zgradile tudi \xc5\xa1tevilne utrdbe (oppidum), ki so se uporabljale predvsem v vojnem \xc4\x8dasu. Blaginja v sredozemski Galiji je vzpodbudila napad Ligurcev in Galcev na Masilijo (Marseilles) in Masilijci so prosili za pomo\xc4\x8d Rimljane. Rimljani so intervenirali leta 125 pr. n. \xc5\xa1t. in do leta 121 pr. n. \xc5\xa1t. osvojili celo sredozemsko Galijo. Preimenovali so jo v Provinco (od tod ime Provansa), kasneje pa v Narbonsko Galijo. Rimske osvojitve so mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1ale premo\xc4\x8d galskega plemena Arvernov.\n_START_SECTION_\nRimska osvojitev\n_START_PARAGRAPH_\nRimski prokonzul in general Julij Cezar je leta 58 pr. n. \xc5\xa1t. vdrl v Galijo pod pretvezo, da gre branit zaveznike Galce pred prodirajo\xc4\x8dimi Helveti. S pomo\xc4\x8djo razli\xc4\x8dnih galskih plemen, na primer Eduov, mu je uspelo osvojiti skoraj celo Galijo. Upirali so se samo \xc5\xa1e Arverni s poglavarjem Vercingetoriksom na \xc4\x8delu. Vercingetoriks je osvojil Gergovijo, kjer so ga pozdravili kot kralja, in Cezarjevo zavezni\xc5\xa1tvo z mnogomi galskimi plemeni je razpadlo. Zapustili so ga celo najbolj zvesti zavezniki Edui in prestopili k Arvernom. Na njegovi strani so ostali Remi, znani po svoji konjenici, in Germani iz Ubie s svojo konjenico._NEWLINE_Po manj\xc5\xa1ih za\xc4\x8detnih popadih z Galci so Rimljani zasedli Avaricum (Bourges) in pobili vseh 120.000 prebivalcev. Naslednja velika bitka je bila pri Gergoviji, v kateri je bil Cezar pora\xc5\xbeen. Vercingetoriks je imel velike izgube in se je umaknil v Alezijo, kjer je septembra 52 pr. n. \xc5\xa1t. v bitka pri Aleziji do\xc5\xbeivel popoln poraz in se je predal Rimljanom. Odpor Galcev je po porazu ve\xc4\x8dinoma prenehal. Vercingetoriksa so po nekaj letih ujetni\xc5\xa1tva triumfalno razkazovali po rimskih ulicah in ga zatem usmrtili._NEWLINE_V galskih vojnah je umrlo pribli\xc5\xbeno milijon prebivalcev (verjetno vsak peti Galec), drug milijon prebivalcev pa so zasu\xc5\xbenjili. Rimljani so podjarmili 300 plemen in osvojili 800 mest. Med Cezarjevim vojnim pohodom proti Helvetom je bilo ubiti pribli\xc5\xbeno 60% prebivalcev, drugih 20% pa so odpeljali v su\xc5\xbeenjstvo.\n_START_SECTION_\nRimska Galija\n_START_PARAGRAPH_\nGalsko kulturo je po osvojitvi Galije preplavila rimska kultura. Galci so privzeli latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in rimsko dr\xc5\xbeavno upravo in s\xc4\x8dasoma postali rimski dr\xc5\xbeavljani. Od krize 3. stoletja do 5. stoletja so Galijo napadali Franki, v letih 260-273 pa se je Galsko cesarstvo, sestavljeno iz provinc Galije, Britanije, Hispanije in Betike, osvobodilo rimske nadoblasti._NEWLINE_Po zmagi Frankov v bitki pri Soissonsu leta 486 je pri\xc5\xa1la Galija (brez Septimanije) pod oblast prvih francoskih kraljev Merovingov. Galsko-rimska kultura, ki je nastala med vladanjem Rimskega cesarstva, se je ohranila predvsem na ozemlju Narbonske Galije, iz katere so se razvile Okcitanija, Cisalpska Galija in v manj\xc5\xa1i meri Akvitanija. V severni Galiji se je pod oblastjo Frankov razvila merovin\xc5\xa1ka kultura. Rimski \xc5\xbeivljenjski slog, za katerega so bile zna\xc4\x8dilne velike javne prireditve, mestno kulturno \xc5\xbeivljenje in v\xc4\x8dasih razko\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje v samozadostnih pode\xc5\xbeelskih posestvih, se je ohranil vse do 5. stoletja, ko so ga v veliki meri prevzeli Vizigoti. Galsko-rimski jezik se je ohranil samo na severozahodu v neprehodnih gozdovih Silva Carbonaria na ozemlju sedanje Belgije, ki so tvorili u\xc4\x8dinkovito kulturno pregrado med Franki na severu in vzhodu in galsko-rimsko kulturo na zahodu in jugu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena ureditev in plemena\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji galski politi\xc4\x8dni sistem je bil zapleten, morda celo usoden za dru\xc5\xbebo kot celoto. Osnovna enota galske dru\xc5\xbebe je bilo pleme, sestavljeno iz manj\xc5\xa1ih skupin, ki jih je Cezar imenoval pagi (ednina: pagus) Vsako pleme je imelo svoj svet stare\xc5\xa1in in na za\xc4\x8detku tudi kralja. Kasneje je imel izvr\xc5\xa1ilno oblast sodnik, ki so ga volili vsako leto. Vladar Eduov je imel naziv Vergobret. Njegov polo\xc5\xbeaj je bil zelo podoben polo\xc5\xbeaju kralja, \xc4\x8deprav se je moral podrejati odlo\xc4\x8ditvam sveta stare\xc5\xa1in. Veliko politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d so imeli tudi druidi._NEWLINE_Plemenske skupine - pagi so bile organzirane v ve\xc4\x8dje skupine, ki so jih Rimljani imenovali civitates. Tak\xc5\xa1no organizacijo so v sistemu lokalne uprave prevzeli tudi Rimljani in civitates so kasneje postale osnova za cerkveno delitev na \xc5\xa1kofije in \xc5\xbeupnije in ostale skoraj nespremenjene vse do francoske revolucije._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so bila plemena precej stabilne politi\xc4\x8dne enote, je bila Galija kot celota politi\xc4\x8dno razdeljena, ker med plemeni ni bilo nobene prave enotnosti. Plemena so se zdru\xc5\xbeila samo v res te\xc5\xbekih \xc4\x8dasih, na primer pod vodstvom Vercingetoriksa med Cezarjevo invazijo, pa \xc5\xa1e takrat so bile med njimi jasne politi\xc4\x8dne frakcije._NEWLINE_Rimljani so Galijo razdelili na Provinco (podro\xc4\x8dje ob Sredozemskem morju) in severno Galijo (Gallia Comata), ki se je imenovala tudi "svobodna Galija" ali "dolgolasa Galija". Cezar je prebivalce severne Galije delil na tri obse\xc5\xbene skupine: Akvitance, Galce, ki so sami sebe imeli za Kelte, in Belge. V sodobnem smislu je galska plemena opredelil po jezikovnih kriterijih oziroma po nare\xc4\x8djih galskega jezika. Akvitanci so bili verjetno Vaskonci, predniki dana\xc5\xa1njih Baskov, Belgi na severu pa so imeli nekaj germanskih zna\xc4\x8dilnosti.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nGalci so prakticirali obliko animalizma, ki je jezerom, vodnim tokovom, goram in drugim naravnim oblikam pripisoval \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke lastnosti in jim dajal polbo\xc5\xbeanski polo\xc5\xbeaj. Pogosto je bilo tudi \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje \xc5\xbeivali. Najbolj sveta \xc5\xbeival je bil divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8d, ki se je, podobno kot rimski orel, pojavljal na mnogih galskih voja\xc5\xa1kih praporih._NEWLINE_Sistem bogov in boginj je bil ohlapen. Nekatera bo\xc5\xbeanstva so \xc4\x8dastil skoraj vsi Galci, poleg njih pa so imeli tudi plemenske in dru\xc5\xbeinske bogove. Mnogi najvi\xc5\xa1ji bogovi so bili sorodni gr\xc5\xa1kim. Najvi\xc5\xa1ji bog, ki so ga \xc4\x8dastili ob Cezarjevem prihodu, je bil Tevtat, enakovreden gr\xc5\xa1kemu Hermesu. "Bog o\xc4\x8de" v galski mitologiji je bil "Dis Pater" (Djaus Pitar), ki je bil enakovreden rimskemu Saturnu, \xc4\x8deprav je etimolo\xc5\xa1ko soroden z Jupitrom. Galci vsekakor niso imeli nobene znane poenotene teologije, ampak samo niz sorodnih obi\xc4\x8dajev in na\xc4\x8dinov \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja._NEWLINE_Najbolj skrivnosten vidik galskega verovanja so bili morda druidi. Druidi so vodili \xc5\xbertvovanje ljudi in \xc5\xbeivali, ki se je opravljalo na gozdnih jasah ali v preprostih templjih. Izgleda, da so bili odgovorni tudi za letni setveni koledar in dolo\xc4\x8danje datumov sezonskih praznovanj, ki so se dogajala v klju\xc4\x8dnih to\xc4\x8dkah lunarno-solarnega koledarja. Verska opravila druidov so bila sinkreti\xc4\x8dna in izposojena iz starej\xc5\xa1ih poganskih obi\xc4\x8dajev z verjetno indoevropskimi koreninami. Julij Cezar v svojih Galskih vojnah omenja, da so Kelti, ki so se hoteli izpopolniti v druidizmu, odhajali na usposabljanje v Britanijo]]. Nekaj ve\xc4\x8d kot stoletje kasneje je general Gnej Julij Agrikola omenil, da je rimska vojska napadla druidsko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Angleseyu v Walesu. Izvor druidov ni povsem jasen, jasno pa je, da so silno \xc4\x8duvali skrivnosti svojega reda in svojo mo\xc4\x8d nad prebivalci Galije. Zase so zahtevali pravico odlo\xc4\x8danja o vojni in miru in so zato imeli "mednarodni" polo\xc5\xbeaj. Spremljali so prakticiranje vere preprostega prebivalstva in bili zadol\xc5\xbeeni za vzgojo aristokratov. Izvajali so tudi nakak\xc5\xa1no izob\xc4\x8denje iz skupnosti vernikov, ki je ga Galca hkrati pomenilo tudi izlo\xc4\x8ditev iz posvetne skupnosti. Druidi so bili torej pomemben element galske dru\xc5\xbebe. Skoraj popolno in skrivnostno izginotje keltskega jezika na skoraj celem ozemlju anti\xc4\x8dne Galije, z izjemo Bretanije, je mogo\xc4\x8de pripisati dejstvu, da keltski druidi niso dovolili, da bi se ustno izro\xc4\x8dilo in tradicionalne modrosti zapisovale._NEWLINE_Kelti so prakticirali tudi lov na glave, za katere so verjeli, da v njih domuje \xc4\x8dlovekova du\xc5\xa1a. Anti\xc4\x8dni Rimljani in Grki so omenjali, da Kelti pribijajo glave svojih sovra\xc5\xbenikov na zidove svojih hi\xc5\xa1 ali jih obe\xc5\xa1ajo pod vratove svojih konj.'