b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija raznoterih inteligentnosti\n_START_PARAGRAPH_\nTeorija raznoterih inteligentnosti je teorija, ki jo je leta 1983 razvil ameri\xc5\xa1ki psiholog Howard Gardner.\n_START_SECTION_\nO teoriji\n_START_PARAGRAPH_\nGardner je inteligentnost opredilil kot zmo\xc5\xbenost re\xc5\xa1evanja problemov ali ustvarjanja izdelkov, ki so cenjeni v enem ali ve\xc4\x8d kulturnih okoljih. Predhodne opredelitve inteligentnosti so se mu zdele pomanjkljive, saj so vklju\xc4\x8devale predvsem jezikovno, logi\xc4\x8dno-matemati\xc4\x8dno in delno prostorsko inteligentnost. _NEWLINE_Pri ugotavljanju inteligentnosti se je Gardnerju zdelo pomembnej\xc5\xa1e spoznavanje posameznikovih mo\xc4\x8dnih in \xc5\xa1ibkih podro\xc4\x8dij, kot medsebojno primerjanje posameznikov po vi\xc5\xa1ini izmerjenega IQ-ja. Gardner je tako razvil teorijo o osmih inteligentnostih, ki jih lahko vsi razvijemo do dolo\xc4\x8dene mere kompetentnosti.\n_START_SECTION_\nJezikovna inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nTo je sposobnost u\xc4\x8dinkovitega besednega izra\xc5\xbeanja in razumevanja kompleksnih besednih sporo\xc4\x8dil. Jezikovna inteligentnost vsebuje ob\xc4\x8dutljivost za pomen besed in za razli\xc4\x8dne funkcije jezika (prepri\xc4\x8devanje - povezano z retoriko, razlaganje ipd.). Uporabljamo jo na primer pri branju, tvorjenju in razumevanju besedil.\n_START_SECTION_\nLogi\xc4\x8dno-matemati\xc4\x8dna inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nJe sposobnost abstraktnega mi\xc5\xa1ljenja in logi\xc4\x8dnega razmi\xc5\xa1ljanja ter sklepanja. Uporabljamo jo pri re\xc5\xa1evanju abstraktnih matemati\xc4\x8dnih problemov, pri deduktivnem in induktivnem mi\xc5\xa1ljenju, tudi pri znanstvenem raziskovanju.\n_START_SECTION_\nProstorska inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nProstorska inteligentnost temelji na tvorbi vidnih predstav o poteku ali videzu stvari (barva, oblika, postavitev ...). Ta inteligentnost obsega tudi dobro orientacijo oz. sposobnost znajti se v prostoru in presoditi razmerja med predmeti v prostoru. Uporabljamo jo na primer pri vo\xc5\xbenji skozi neznano mesto, risanju, oblikovanju razli\xc4\x8dnih materialov ...\n_START_SECTION_\nGlasbena inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nGre za sposobnost ustvarjanja in poustvarjanja glasbe, prepoznavanja melodij in sledenja ritmu. Ljudje, ki imajo visoko razvito glasbeno inteligentnost so izjemno ob\xc4\x8dutljivi na barvo, ritem, trajanje in glasnost zvokov, hkrati pa imajo tudi izjemen o\xc4\x8dutek za vibracijo. Glasbena inteligentnost se izra\xc5\xbea pri igranju instrumentov, petju, skladanju.\n_START_SECTION_\nTelesno gibalna inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nTa inteligentnost temelji na spretni uporabi telesa, nadzorovanja in koordinacije telesnih gibov. Uporabljamo jo pri usklajenem gibanju (\xc5\xa1port, plesu), pa tudi pri spretnem ravnanju s predmeti, ko so ro\xc4\x8dne spretnosti.\n_START_SECTION_\nMedosebna inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nSe ka\xc5\xbee v sposobnosti razumevanja drugih ljudi in uravnavanja med\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih odnosov. Odra\xc5\xbea se v spretnosti pri navezovanju stikov in komunikaciji z drugimi ljudmi, kot sposobnost razumevanja njihovih te\xc5\xbeav, motivov in \xc4\x8dustev ter v u\xc4\x8dinkovitem odzivanju na vedenje drugih.\n_START_SECTION_\nZnotrajosebna inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nZnotrajosebna ali avtorefleksivna inteligentnost je sposobnost zavedanja in razumevanja lastnega do\xc5\xbeivljanja in vedenja. Ljudje, ki imajo visoko izra\xc5\xbeeno avtorefleksivno inteligentnost, razumejo vzroke in posledice lastnega do\xc5\xbeivljanja (na primer \xc4\x8dustvovanja in vedenja) ter imajo dobro razvito samokontrolo. Take osebe poznajo svoje mo\xc4\x8dne in \xc5\xa1ibke to\xc4\x8dke.\n_START_SECTION_\nNaravoslovna inteligentnost\n_START_PARAGRAPH_\nJe sposobnost sistemati\xc4\x8dnega opazovanj, razumevanja in natan\xc4\x8dnega razlikovanja naravnih in umetnih vzorcev ali sistemov. Uporabljamo jo pti prepoznavanju in klasificiranju rastlin, mineralov ali \xc5\xbeivali pa tudi pri vrtnarjenju, ribolovu.'