b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan Ottobeuren\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPosve\xc4\x8dena svetnikom Aleksandru Rimskemu in Teodorju iz Amaseje, je samostan leta 764 ustanovil alemanski plemi\xc4\x8d Silach, leta 972 pa ga je cesar Oton I. Veliki imenoval za cesarsko opatijo._NEWLINE_V\xc4\x8dasih je bil podrejen \xc5\xa1kofu iz Augsburga, razcvet meni\xc5\xa1ke skupnosti se je za\xc4\x8del v \xc4\x8dasu cerkvene reforme. Opat Adalbert (1050\xe2\x80\x931069) je postal samostanski vodja v St. Emmeramu v Regensburgu, samostanu William von Hirsau (1069-1091), samostanska reforma v Ottobeurenu je sledila iz sv. Blasien, z opatom Rupertom I. (1102-1145), nato se je v Ottobeuren preselila reforma Hirsau Georgener. Iz Ottobeurena je meni\xc5\xa1ka reforma pri\xc5\xa1la do Ellwangena in Marienberga (na Ju\xc5\xbenem Tirolskem), slednja je na novo vzpostavila, kar je zaporedoma postalo samostojna opatija._NEWLINE_Ottobeuren se je v 12. stoletju pribli\xc5\xbeal pape\xc5\xbeu in monarhiji. V 13. stoletju se je samostan razvil v cesarsko opatijo, ki jo je leta 1624 potrdil Reichskammergericht. Samostanu je pripadalo tudi 27 vasi v okolici. Podrejenost Ottobeurena augsbur\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu in notranji propad je samostan v poznem srednjem veku pripeljal v te\xc5\xbeko stanje._NEWLINE_Reformacija je ob\xc5\xa1la Ottobeuren, mogo\xc4\x8dni baro\xc4\x8dni samostanski kompleks s samostansko cerkvijo, ki je eno glavnih del evropskega baroka, ka\xc5\xbee gospodarski pomen samostana._NEWLINE_Samostan je bil razpu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1802 v \xc4\x8dasu sekularizacije. Osemnajst od osemin\xc5\xa1tirideset menihov je lahko ostalo v Ottobeurenu. Leta 1835 je bil samostan obnovljen kot samostan cerkve sv. \xc5\xa0tefana v Augsburgu, leta 1918 pa je ponovno postal samostojna opatija._NEWLINE_Od januarja 1945 do konca druge svetovne vojne je v samostanu Ottobeuren bival Georg Schreiber (rojen 5. januarja 1882 v R\xc3\xbcdershausnu v Duderstadtu, \xe2\x80\xa0 24. februarja 1963 v M\xc3\xbcnstru, je bil nem\xc5\xa1ki politik in cerkveni zgodovinar. Bil je poslanec v Weimarski republiki v nem\xc5\xa1kem Reichstagu, kateremu je pripadal do leta 1933. Bil je tudi profesor v Regensburgu in M\xc3\xbcnstru)._NEWLINE_Od leta 1946 do 1975 je v prostorih samostana delovala progimnazija (od 5. do 10. razreda) v obliki fantovskega internata: Collegium Rupertinum.\n_START_SECTION_\nSamostanska stavba\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna stavba je razporejen od 142 do 128 metrov oziroma 33 do 29 okenskih osi. Baro\xc4\x8dne samostanske zgradbe so delno dostopne v sklopu samostanskega muzeja. Reprezentan\xc4\x8dna cesarska in druge dvorane, s svojo bogato opremo, dokazujejo materialno bogastvo, politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d in s tem povezano potrebo po predstavljanju cesarske opatije. Intimna gledali\xc5\xa1ka dvorana je dokaz kulturnega razcveta Ottobeurena v obdobju baroka._NEWLINE_Posebej pomembna je samostanska knji\xc5\xbenica, ki izvira iz obdobja ustanovitve samostana. Novo zgrajena v 18. stoletju je pomemben del celotnega umetni\xc5\xa1kega dela samostanske arhitekture s \xc4\x8dudovitimi stropnimi poslikavami Eliasa Zobela, \xc5\xa1tukaturnimi stropi Johanna Baptista Zimmermanna in homogenega baro\xc4\x8dnega notranjega oblikovanja. V knji\xc5\xbenici je poleg mnogih srednjeve\xc5\xa1kih rokopisov, na stotine inkunabul in zgodnjih okoli 15.000 listov odtisov, vezanih v usnje.\n_START_SECTION_\nDogodki\n_START_PARAGRAPH_\nNa pobudo Ernsta Fritza Schmida sta samostanska cerkev in cesarska dvorana gostili klasi\xc4\x8dne koncerte v seriji Ottobeurer Konzerte od leta 1945, v\xc4\x8dasih tudi s svetovno znanimi dirigenti kot so Herbert von Karajan in Leonard Bernstein. Do leta 2014, vsako soboto popoldan ob 16. uri, od maja do oktobra, v baziliki poteka orgelski koncert na znamenitih Rieppovih orglah in velikih Marijinih orglah. Koncerte je za\xc4\x8del organizirati memmingenski organist Adalbert Meier kot dobrodelne koncerte v korist Nem\xc5\xa1ke organizacije za pomo\xc4\x8d pripornikom (DAHW). V zadnjih 45 letih je bilo z donacijami zbranih pribli\xc5\xbeno 3 milijone evrov. Od leta 2015 potekajo orgelski koncerti v izbranih sobotah, ki jih organizira \xc5\xbeupnija sv. Aleksandra in Teodor Ottobeuren. Za ve\xc4\x8dino koncertov je vstop prost in prostovoljno darovanje gre za ohranitev orgel.'