b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina je osnovna enota \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, \xc4\x8deprav jo v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu poznamo tudi v \xc5\xbeivalskem svetu, in je skupnost \xc4\x8dlanov, ki jih ve\xc5\xbeejo bivanjske, prijateljske ali sorodstvene vezi. George Peter Murdock \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino opredeljuje kot dru\xc5\xbebeno skupino,_NEWLINE_\xc2\xa0\xc2\xbbza katero je zna\xc4\x8dilno skupno bivanje, ekonomsko sodelovanje in reprodukcija. Vklju\xc4\x8duje odrasle obeh spolov med katerimi najmanj dva vzdr\xc5\xbeujeta dru\xc5\xbebeno priznano seksualno razmerje, in enega ali ve\xc4\x8d otrok, lastnih ali posvojenih, ki \xc5\xbeivijo skupaj .\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V tej definiciji niso zajete enostar\xc5\xa1evske (ali samohranilske) dru\xc5\xbeine, istospolne dru\xc5\xbeine in pa dru\xc5\xbeine, ki jih sestavljajo le otroci, zaradi \xc4\x8desar je potrebno na pojem dru\xc5\xbeine gledati \xc5\xa1e bolj \xc5\xa1iroko. V razli\xc4\x8dnih kulturah poznajo razli\xc4\x8dne oblike in velikosti dru\xc5\xbein.\n_START_SECTION_\nFunkcije\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovne funkcije dru\xc5\xbeine so biolo\xc5\xa1ko-reprodukcijske, psiholo\xc5\xa1ke, ekonomske in sociolo\xc5\xa1ko-kulturne. V tradicionalni dru\xc5\xbebi je bila dru\xc5\xbeina multi-funkcionalna skupina, zato je zadovoljevala ve\xc4\x8dino potreb svojih \xc4\x8dlanov, a je do danes izgubila veliko svojih funkcij, ki so pre\xc5\xa1le na posamezne institucije kot so vrtci, \xc5\xa1ole, podjetja, siroti\xc5\xa1nice, domovi za ostarele, zdravstvene ustanove, politi\xc4\x8dne organizacije. V skladu s spoznanji psihologije je sociolog Talcott Parsons ugotovil, da dru\xc5\xbeina v modernih dru\xc5\xbebah \xc5\xa1e vedno ohranja izjemno vlogo pri primarni socializaciji, ki se nana\xc5\xa1a na socializacijo v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu, med tem ko pri sekundarni socializaciji, do katere prihaja v kasnej\xc5\xa1ih letih, ve\xc4\x8djo vlogo prevzamejo drugi dejavniki. Po Parsonsu ima primarna socializacija dve bistveni vlogi: ponotranjenje dru\xc5\xbebene kulture in strukturiranje osebnosti .\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nPatriarhalne in matrifokalne dru\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na spol najpomembne\xc5\xa1e dru\xc5\xbeinske osebnosti lo\xc4\x8dimo patriarhalne dru\xc5\xbeine, ki jih vodi mo\xc5\xa1ki, in matriarhalne oziroma matrifokalne dru\xc5\xbeine, kjer ima izpostavljeno vlogo \xc5\xbeenska. Klju\xc4\x8dno osebnost v dru\xc5\xbeini praviloma pomembno sodolo\xc4\x8da njena ekonomska vloga v dru\xc5\xbebi, zaradi \xc4\x8desar so se pojavile celo ideje o zgodovinskem obstoju matriarhalne dru\xc5\xbebe. Podlage za preverjanje tak\xc5\xa1ne hipoteze najdemo predvsem v ekonomski zgodovini in v primerjalni mitologiji . Vendar so ideje o obstoju matriarhalne dru\xc5\xbebe lahko pogojene z moderno ideologijo emancipacije \xc5\xbeensk. Do danes raziskovalci s pomo\xc4\x8djo antropolo\xc5\xa1kih in arheolo\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudij \xc5\xa1e niso mogli z gotovostjo potrditi obstoja katerekoli matriarhalne dru\xc5\xbebe, saj je po dosedanjih dokazih vloga mo\xc5\xa1kih tudi v dru\xc5\xbebah s poudarjeno vlogo \xc5\xbeensk ostajala ves \xc4\x8das pomembna, dru\xc5\xbebe pa so se razlikovale le po tem ali je imela \xc5\xbeenska v njej ve\xc4\x8djo ali pa obrobno vlogo, npr. v matriliearnosti ali v stopnji matrifokalnosti posameznih dru\xc5\xbein . Lo\xc4\x8devati moramo med nedokazanim matriarhatom kot dru\xc5\xbebeno ureditvijo in obstojem matriarhalnih/matrifokalnih dru\xc5\xbein.\n_START_SECTION_\nPatrilinearne in matrilinearne dru\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na kriterij kako se prena\xc5\xa1a pripadnost rodu, lo\xc4\x8dimo patrilinearno dru\xc5\xbeino, kjer se pripadnost prena\xc5\xa1a po o\xc4\x8detovi strani, ter matrilinearno dru\xc5\xbeino, kjer se pripadnost prena\xc5\xa1a po materini strani. Patrilinearno oziroma matrilinerano dru\xc5\xbeino moramo lo\xc4\x8devati od patriarhalne ali matrifokalne, saj je npr. glede na spol vodilnega \xc4\x8dlana dru\xc5\xbeina lahko patriarhalna, glede na prenos pripadnosti rodu pa matrilinearna.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjene in nuklearne dru\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\nNuklearno dru\xc5\xbeino sestavljajo dve odrasli osebi v razmerju oziroma vsaj ena odrasla oseba, na drugi strani pa vsaj en biolo\xc5\xa1ki otrok oziroma posvojenec teh odraslih oseb. Zaprt tip dru\xc5\xbeine je istoveten z nuklearno dru\xc5\xbeino in je zna\xc4\x8dilen predvsem za dana\xc5\xa1nji Zahodni svet. Raz\xc5\xa1irjena dru\xc5\xbeina pa vsebuje ve\xc4\x8d nuklearnih dru\xc5\xbein in je raz\xc5\xa1irjena bodisi vertikalno (ve\xc4\x8d generacij) ali horizontalno (bratje, haremi) . Zgodovinski razvoj je zaradi pojavljanja mobilne delovne sile in specializiranih ustanov, ki prevzemajo funkcije, ki jih je izvajala tradicionalna dru\xc5\xbeina, pripeljal do propadanja raz\xc5\xa1irjene dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nIzven-zakonske in na zakonski zvezi osnovane dru\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeine lahko delimo na dru\xc5\xbeine, ki temeljijo na zakonski skupnosti, in na dru\xc5\xbeine, ki temeljijo na izven-zakonski skupnosti, pri \xc4\x8demer se kot merilo uporablja poroka med partnerji. V Zahodnem svetu se je mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo otrok, rojenih izven zakonske skupnosti: na \xc5\xa0vedskem je bilo leta 1994 kar 50\xc2\xa0% otrok rojenih neporo\xc4\x8denim star\xc5\xa1em .\n_START_SECTION_\nStatisti\xc4\x8dni podatki za Slovenijo\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih registrskega popisa prebivalstva je bilo v Sloveniji v za\xc4\x8detku leta 2011 567.347 dru\xc5\xbein, v njih pa je \xc5\xbeivelo 81\xc2\xa0% prebivalcev Slovenije. Povpre\xc4\x8dna dru\xc5\xbeina je \xc5\xa1tela tri \xc4\x8dlane. Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe so predstavljale dru\xc5\xbeine z zakonskim parom in otroki, teh je bilo ve\xc4\x8d kot 237.000 ali 22\xc2\xa0% vseh, vendar pa se \xc5\xa1tevilo takih dru\xc5\xbein \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1uje \xc5\xbee tri desetletja. V zadnjih letih se je najbolj pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo zunajzakonskih skupnosti, v katerih se je rodila \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot polovica otrok. Vsaka \xc4\x8detrta dru\xc5\xbeina je bila enostar\xc5\xa1evska. V 76\xc2\xa0% vseh dru\xc5\xbein je \xc5\xbeivel vsaj en otrok, ki je bil v povpre\xc4\x8dju star 18,6 leta. V najve\xc4\x8dji dru\xc5\xbeini je \xc5\xbeivelo 13 otrok, sicer pa je povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo otrok v dru\xc5\xbeini z otroki zna\xc5\xa1alo 1,56 otroka.'