b'\n_START_ARTICLE_\nDomus Romana\n_START_SECTION_\nRimska hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena naj bi bila v za\xc4\x8detku 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in je ostala v uporabi vse do 2. stoletja. Imela je kolonaden peristil, ki ga je navdihnila starogr\xc5\xa1ka arhitektura. Njene najbolj\xc5\xa1e lastnosti so dobro izdelani ve\xc4\x8dbarvni mozaiki helenisti\xc4\x8dnega sloga, ki jih najdemo v peristilu in okoli\xc5\xa1kih prostorih, ki ka\xc5\xbeejo dekorativne motive ali mitolo\xc5\xa1ke prizore. Uporabljeni sta bili dve vrsti plo\xc5\xa1\xc4\x8dic (latinsko tesserae): opus vermiculatum v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du tlaka; opus tessellatum, ve\xc4\x8dji ko\xc5\xa1\xc4\x8dki za ustvarjanje tridimenzionalnih modelov po vsej glavni sliki. Slika je posku\xc5\xa1ala posnemati zelo priljubljen motiv, ki ga je verjetno prvi naslikal umetnik iz Sofosa. Stavba ima lepo pobarvan zidni omet, ki posnema obarvane frnikole in prikazuje delno stilizirane arhitekturne elemente, kar bi lahko ozna\xc4\x8dili kot 1. in 2. pompejski slog._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bila hi\xc5\xa1a ve\xc4\x8dkrat uni\xc4\x8dena, so mozaiki ostali v glavnem nedotaknjeni in so primerljivi s tistimi, ki jih najdemo v Pompejih ali na Siciliji. V njej so na\xc5\xa1li tudi \xc5\xa1tevilne kipce iz 1. stoletja vladarske rimske dru\xc5\xbeine skupaj s kovanci, stekleno posodo, namizno posodo, dodatki za kopel, amforami in drugimi finimi artefakti.\n_START_SECTION_\nMuslimansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bila Malta v 11. stoletju del fatimidskega kalifata, so rimsko hi\xc5\xa1o spremenili v pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Med izkopavanji je bilo odkritih vsaj 245 pokopov, \xc5\xa1tevilni apnen\xc4\x8dasti (in en marmornat) nagrobni spomeniki z napisi v kaligrafski kufski pisavi. Med izkopavanji so na\xc5\xa1li tudi nekaj keramike in srebrn obro\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOdkritje in izkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko hi\xc5\xa1o so leta 1881 naklju\xc4\x8dno odkrili delavci, ko so urejali krajino. Kasneje so jo izkopali vodilni arheologi tega \xc4\x8dasa, med njimi Antonio Annetto Caruana, sir Themistocles Zammit, Robert V. Galea, Harris Dunscombe Colt in Louis Upton Way.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvem izkopu, je bil tam, kjer je bil peristil hi\xc5\xa1e, zgrajen muzej, da bi ohranili mozaike. Odprt je bil februarja 1882 in to je bila prva stavba na Malti, ki je bila zgrajena posebej za muzej arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. Muzej je bil prvotno znan kot Muzej rimskih starin in poleg mozaikov in drugih rimskih ali muslimanskih artefaktov, razkritih v hi\xc5\xa1i, je razstavljal \xc5\xa1e nekaj drugih rimskih marmornih del, ki so jih na\xc5\xa1li na ulicah Mdine. Na koncu je bilo v ta muzej prenesenenih veliko rimskih predmetov, najdenih drugje na Malti. _NEWLINE_Leta 1922 so muzej pove\xc4\x8dali po na\xc4\x8drtu arhitekta Galizia, ki je dodal neoklasicisti\xc4\x8dno fasado in veliko razstavno sobo. Ostanki rimske hi\xc5\xa1e so bili uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni na seznam starin leta 1925.  Muzej je bil med drugo svetovno vojno zaprt, v njem je bil restavratorski center, preden so ga ponovno odprli za javnost leta 1945._NEWLINE_Mozaik peristila je bil obnovljen v drugi polovici 20. stoletja, vendar je bil nenamerno po\xc5\xa1kodovan. Heritage Malta pripravlja poro\xc4\x8dilo o tem, kako ohraniti mozaik in ga \xc4\x8dim bolje popraviti, ne da bi ga po\xc5\xa1kodovali. Razstavno pohi\xc5\xa1tvo muzeja je bilo obnovljeno med letoma 2002 in 2005 ter ponovno leta 2011.'