b'\n_START_ARTICLE_\nPreloka\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPovpre\xc4\x8dna nadmorska vi\xc5\xa1ina naselja je 226 m._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1a bli\xc5\xbenja naselja so: Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di (7,5 km), Vinica (9\xc2\xa0km) in \xc4\x8crnomelj (19\xc2\xa0km)._NEWLINE_Naselje sestavljajo zaselki: Preloka, Kroci, Jakovini, Novoseli, \xc5\xa0kavurini, Valeti in Vidine._NEWLINE_V vasi se nahaja cerkev sv. Trojice, ki je bila omenjena \xc5\xbee leta 1334. V \xc4\x8dasu Vojne krajine naj bi bila po ljudskem izro\xc4\x8dilu prvotno to pravoslavna cerkev Svete Nedelje._NEWLINE_Vas Preloka ima danes 150 prebivalcev. _NEWLINE_V Preloki uspe\xc5\xa1no deluje tudi Kulturno umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo \xc2\xbbLepa Anka\xc2\xab\xc2\xa0Preloka. _NEWLINE_Ime Preloka je ledinsko ime za lego prek loke, njeni zaselki Kroci, Jakovini, Valeti, Vidine, Novoseli in \xc5\xa0kavurini pa so patronimi\xc4\x8dna imena (izpeljana iz osebnih lastnih imen, npr. Vidine iz priimka Vidina, Kroci iz Krotec itd.)._NEWLINE_Preloka v o\xc5\xbejem pomenu besede, torej brez zaselkov, se je tja do leta 1880 imenovala tudi Brdo. Od pribli\xc5\xbeno leta 1953 imamo nove hi\xc5\xa1ne \xc5\xa1tevilke, od takrat imajo hi\xc5\xa1ne \xc5\xa1tevilke Preloka tudi vsi njeni zaselki._NEWLINE_V vasi so razvite vse panoge kmetijstva - poljedelstvo, \xc5\xbeivinoreja, sadjarstvo, vinogradni\xc5\xa1tvo (zelo kvalitetno belo in rde\xc4\x8de vino dajejo \xc5\xbelahtne trte, posajene na ju\xc5\xbenih in zahodnih pobo\xc4\x8djih pod vasjo in na Krtinjeku)._NEWLINE_Ob zadnjem popisu prebivalstva leta 2002 je v vasi \xc5\xbeivelo 143 ljudi, \xc5\xa1tevilo prebivalcev \xc5\xbeal upada (1961 \xe2\x80\x93 266 ljudi, 1971 \xe2\x80\x93 234, 1981 \xe2\x80\x93 198 in 1991 \xe2\x80\x93 158 ljudi)._NEWLINE_Preloka ima \xc5\xbeupnijsko cerkev sv. Trojice, trgovino, lep gasilsko-prosvetni dom \xe2\x80\xa6_NEWLINE_Prelo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola je bila zgrajena leta 1866. Bila so leta, ko je \xc5\xa1olo obiskovalo tudi po 198 otrok (vse od Zilj do \xc5\xbduni\xc4\x8dev) in so v njej pou\xc4\x8devali tudi po trije u\xc4\x8ditelji. S \xc5\xa1olskim letom 1963/64 je postala podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna, s samo prvimi 4 razredi, po \xc5\xa1olskem letu 1978/79 pouka na Preloki ni ve\xc4\x8d, \xc5\xa1ola, ki je neko\xc4\x8d slovela kot ena najlep\xc5\xa1ih \xc5\xa1olskih stavb v Beli krajini, pa prav \xc5\xbealostno propada._NEWLINE_Leta 1974 so za\xc4\x8deli gasilci in kulturniki, ki so na Preloki tako reko\xc4\x8d eno, graditi nov ve\xc4\x8dnamenski dom. Odprli smo ga leta 1983 in smo nanj zelo ponosni, saj je v njem med drugim dvorana za 150 ljudi z enim najve\xc4\x8djih odrov v Beli krajini._NEWLINE_Vas je bila kulturno vedno zelo razgibana. Najbolj znana je po svoji folklorni skupini in tambura\xc5\xa1ih. Ve\xc4\x8dstoletno tradicijo ljudskega petja in plesov na Preloki zdaj neguje tukaj\xc5\xa1nje Kulturno umetni\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo Lepa Anka, v okviru katerega delujejo folklorna skupina, tambura\xc5\xa1i in \xc5\xa1e druge sekcije. O\xc5\xbeiviti posku\xc5\xa1amo tudi neko\xc4\x8d zelo \xc5\xbeivahno gledali\xc5\xa1ko dejavnost v kraju._NEWLINE_Prelo\xc4\x8dani se zelo spo\xc5\xa1tljivo spominjamo svojih rojakov - igralca Slovenskega stalnega  gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Trstu Staneta Stare\xc5\xa1ini\xc4\x8da, ki se je rodil na Preloki in se je vanjo vedno rad vra\xc4\x8dal in ki je imel veliko zaslug za razcvet na\xc5\xa1ega folklorizma in za gledali\xc5\xa1ki utrip kraja, in dolgoletne u\xc4\x8diteljice na Preloki, doma\xc4\x8dinke Marije Stare\xc5\xa1ini\xc4\x8d, ki je mnogo prispevala h gospodarskemu in zlasti vsestranskemu kulturnemu razvoju kraja._NEWLINE_Preloka je bila od nekdaj zanimiva za etnologe, muzikologe, ljubitelje lepe narave in panoramskih razgledov, za fotografe, filmarje \xe2\x80\xa6 Ni mnogo krajev v Sloveniji, ki se lahko pohvalijo s tako lepo lego in predvsem zanimivimi in gostoljubnimi ljudmi, ki \xc5\xa1e niso povsem utonili v morju svetovne globalizacije.\n_START_SECTION_\nBiv\xc5\xa1a \xc5\xa1ola\n_START_PARAGRAPH_\nNekdanjo \xc5\xa1olsko poslopje nasproti cerkve ki propada ve\xc4\x8d kot 30 let od kdaj ni ve\xc4\x8d pounka so razglasili za spomenik lokalnega pomena. Nameravajo ga obnovit. V prenovljeni stavbi iz leta 1866 naj bi Krajinski park Kolpa ustanovil center za do\xc5\xbeivljanje biodiverzitete vendar krajani ho\xc4\x8dejo tam imet dedi\xc5\xa1\xc4\x8dinski center. Obnova naj bi se finacirala iz sredstev ministerstva za kulture.\n_START_SECTION_\nFolklorna skupina \xc2\xbbLepa Anka\xc2\xab\xc2\xa0Preloka\n_START_PARAGRAPH_\nPreloka je bila od nekdaj kulturno zelo razgibana vas, za\xc4\x8detek organiziranega kulturnega delovanje pa sega v leto 1952, ko je bila uradno ustanovljena folklorna skupina in so pod vodstvom Staneta Stare\xc5\xa1ini\xc4\x8da pripravili kar dveurni program belokranjskih plesov in pesmi, oziroma v leto 1953, ko je bil ustanovljen KUD Svoboda \xc2\xbbOton \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0Preloka (15. avgusta 1953); njegov prvi predsednik je bil Slavko Novak. _NEWLINE_Leta 1960 je prevzela vodenje folklorne skupine Marija Stare\xc5\xa1ini\xc4\x8d in jo potem vodila kar 40 let, Franc Stare\xc5\xa1ini\xc4\x8d pa je skoraj prav toliko let vodil tambura\xc5\xa1e. Ta skupina je pod imenom FS Lepa Anka Preloka nastopala po vsej na\xc5\xa1i domovini (od Beltincev do Kopra, Kamnika, Ljubljane \xe2\x80\xa6) in tudi tujini (od Zagreba, Celovca, Rezije \xe2\x80\xa6 vse do nastopa na Trgu sv. Petra v Rimu leta 1996). In na mednarodnem folklornem festivalu v Gorici v Italiji je bila leta 1974 razgla\xc5\xa1ena za eno izmed najbolj izvirnih, pristnih folklornih skupin._NEWLINE_Po kraj\xc5\xa1em predahu v delovanju je leta 2005 na\xc5\xa1 KUD \xc2\xbbLepa Anka\xc2\xab\xc2\xa0znova za\xc5\xbeivel. Danes je gonilo kulturnega dogajanja v vasi ter skrbi za ohranjanje kulturne in naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kraja in okolice.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnija Svete Trojice Preloka\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba cerkve Svete Trojice sega v leto 1334, ko je omenjena kot "capella sancte trinitatis" in kot podru\xc5\xbenica cerkve sv. Kri\xc5\xbea na Vinici. Na mestu dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeupnijske cerkve je bila po prvih desetletjih 16. stoletja postavljena \xc2\xbbvla\xc5\xa1ka\xc2\xab\xc2\xa0cerkev, tj.  pravoslavna, in je obsegala le sedanj prezbiterij. Ladja z zvonikom je bila prizidana v 17. stoletju. Cerkev je bila sprva vini\xc5\xa1ka podru\xc5\xbenica, iz katere se je 1787 izlo\xc4\x8dila kot lokalija. Leta 1860 je bila lokalija pozdvignjena v \xc5\xbeupnijo. Dana\xc5\xa1nja \xc5\xbeupnija obsega vasi Preloka, Zilje, Balkovci in \xc5\xbduni\xc4\x8di. \xc5\xbdupnija ima danes pribli\xc5\xbeno 400 du\xc5\xa1. Podru\xc5\xbenice so cerkev sv. Antona v Ziljah, kapela Ro\xc5\xbenevenske Matere Bo\xc5\xbeje v Grdunih (Balkovci) in kapela sv. Nikolaja v \xc5\xbduni\xc4\x8di. Najve\xc4\x8dja znamenitost na\xc5\xa1e \xc5\xbeupnijske cerkve so baro\xc4\x8dni glavni oltar sv. Trojice (1864) in Ple\xc4\x8dnikovi lestenci.\n_START_SECTION_\nKje smo?\n_START_PARAGRAPH_\nSlikovita gru\xc4\x8dasta vas Preloka stoji na razgledni vzpetini, visoko nad levim bregom Kolpe, v jugovzhodnem delu Bele krajine, ob cesti Vinica \xe2\x80\x93 Preloka \xe2\x80\x93 Adle\xc5\xa1i\xc4\x8di.  Z vrha vzpetine (302 m), kjer stojita cerkev sv. Trojice z nadvse zanimivo in pestro zgodovino ter \xc5\xa1olsko poslopje \xc5\xa1e iz francjo\xc5\xbeefovskih \xc4\x8dasov, in s hriba Krtinjek (335 m), zahodno od vasi, je \xc4\x8dudovit razgled na dolino Kolpe, dale\xc4\x8d na Hrva\xc5\xa1ko in ob jasnem vremenu celo do Kamni\xc5\xa1kih Alp. _NEWLINE_Ju\xc5\xbeno od Preloke proti Kolpi so na terasah zaselki s patronimi\xc4\x8dnimi imeni Jakovini, Kroci, Valeti, Vidine, Novoseli in \xc5\xa0kavurini._NEWLINE_Geografsko spada to obmo\xc4\x8dje k nizkemu krasu, v smeri proti Adle\xc5\xa1i\xc4\x8dem je jama (jamam pri nas re\xc4\x8demo zvonke) \xc5\xa0ikara, ki jo je med drugimi raziskoval znani u\xc4\x8ditelj na Preloki in kasneje \xc5\xa1panski borec Mihael Pintar \xe2\x80\x93 Toledo, proti Kolpi pa jama \xc5\xa0kolji, o kateri se je po ustnem izro\xc4\x8dilu ohranila legenda o materi, ki se je vanjo zatekla pred Turki. Med bolj znanimi sta \xc5\xa1e Petri\xc5\xa1ina jama in D\xc5\xbeot (tudi z znano legendo). _NEWLINE_Upravno spadamo v krajevno skupnost Vinica in v ob\xc4\x8dino \xc4\x8crnomelj. _NEWLINE_Preloka je doma in tudi po svetu najbolj znana po svoji folklorni skupini in tambura\xc5\xa1ih. Na\xc5\xa1 ples Lepa Anka, po katerem smo poimenovali tudi na\xc5\xa1e kulturno dru\xc5\xa1tvo (KUD Lepa Anka Preloka), je najstarej\xc5\xa1a varianta tega v Obkolpski dolini dokaj raz\xc5\xa1irjenega plesa, na\xc5\xa1a Carska kasa pa je sploh edini primer tega plesa. Na mednarodnem folklornem festivalu v Gorici v Italiji smo bili leta 1974 razgla\xc5\xa1eni za eno izmed najbolj izvirnih, pristnih folklornih skupin.'