b'\n_START_ARTICLE_\nStanko Bloudek\n_START_SECTION_\nZgodnje obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Idriji 11. februarja 1890, kot tretji otrok od skupno petih - imel je kar \xc5\xa1tiri sestre, po dve mlaj\xc5\xa1i in dve starej\xc5\xa1i. Njegov o\xc4\x8de Jaroslav je bil strojni in\xc5\xbeenir, doma iz Tel\xc4\x8d na moravskem, zaposlen v idrijskem rudniku \xc5\xbeivega srebra, medtem, ko je bila mati Minka, rojena Lapajne, Slovenka. Leta 1894 se je cela dru\xc5\xbeina preselila na \xc4\x8ce\xc5\xa1ko v Most (Br\xc3\xbcx), kjer je o\xc4\x8de dobil slu\xc5\xbebo v rudniku rjavega premoga. Tu je mladi Stanko opravil osnovno \xc5\xa1olo in \xc5\xa1tiri razrede klasi\xc4\x8dne gimnazije, dokler mu leta 1904 zaradi kapi ni umrl o\xc4\x8de. Sledila je selitev nazaj v Slovenijo, kjer je najprej \xc5\xbeivel pri stricu in opravil peti razred v Kranju, nato pa zadnje tri v Ljubljani na 1. dr\xc5\xbeavni gimnaziji. Zanimivo je, da je mladi Bloudek dosegal le povpre\xc4\x8den u\xc4\x8dni uspeh - dober je bil pri telovadbi in risanju, medtem ko je prav matematiko in fiziko komaj izdeloval - ne ravno zna\xc4\x8dilno za kasnej\xc5\xa1ega in\xc5\xbeenirja._NEWLINE_Vendar pa je tudi res, da je bil od tehnike takrat \xc5\xa1e zelo oddaljen, kajti Bloudkovi so se dru\xc5\xbeili z bolj v umetnost usmerjenimi krogi, med drugimi je bratranec po materini strani Dolfe Lapajne \xc5\xa1tudiral slikarstvo. Tako se je tudi sam Stanko navdu\xc5\xa1il nad slikanjem in \xc5\xbee med dija\xc5\xa1tvom obiskoval zasebno slikarsko \xc5\xa1olo pri slovenskem impresionistu Rihardu Jakopi\xc4\x8du. Nato je, po maturi leta 1908 za\xc4\x8del najprej s \xc5\xa1tudijem slikarstva na likovni akademiji v Pragi, vendar je po enem letu presedlal na tehni\xc5\xa1ko smer in se vpisal na visoko tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, torej tako kot o\xc4\x8de, za strojnika._NEWLINE_Leta 1910 mu je na Dunaju za rakom umrla \xc5\xa1e mati. Bloudek, ki se je \xc5\xbee tako skromno pre\xc5\xbeivljal in si je iskal \xc5\xa1tevilna prilo\xc5\xbenostna dela ob \xc5\xa1olanju, se je tako soo\xc4\x8dil s hudo izgubo \xc5\xa1e drugega star\xc5\xa1a v svojem odra\xc5\xa1\xc4\x8danju. Resno \xc5\xbeivljenjsko krizo je prebrodil s svojo predanostjo \xc5\xa1tudiju in delu ter si nekako v tistem \xc4\x8dasu na\xc5\xa1el usmeritev, ki je zaznamovala njegovo nadaljnjo pot - letalstvo.\n_START_SECTION_\nLetalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZelo zgodaj se je za\xc4\x8del ukvarjati tudi s konstrukcijo letal. \xc5\xbde od leta 1906 je delal lastne letalske modele. V Pragi je naredil leta 1910 sprva jadralno, nato pa enokrilno motorno letalo, ki ga je poimenoval Racek - Galeb. Leta 1911 je izdelal dvokrilno motorno letalo z imenom Libela. V letih 1911 - 1918 je bil prvi slovenski poklicni konstruktor v letalski industriji. Deloval je v Leipzigu, na Dunaju, v Budimpe\xc5\xa1ti in Trutnovu na \xc4\x8ce\xc5\xa1kem. _NEWLINE_Njegova prva slu\xc5\xbeba v letalski industriji je bila pri Etrichu, podjetju, ki se je kasneje zdru\xc5\xbeilo z veliko bolj znanim Hansa-Brandenburg. Kot zanimivost velja omeniti, da je bil Bloudek \xc5\xbee tretji Slovenec, ki je delal v tem podjetju, kajti v letih 1903- 1909 je bil tam najprej Maribor\xc4\x8dan Franc Wels, nato pa \xc5\xa1e modelar Pavel Podgornik v 1909 in 1910. Tedaj je sodeloval pri izgradnji osnovnega Etrichovega letala Etrich taube, ki je bilo takrat eno najmodernej\xc5\xa1ih letal nasploh. Bloudek je veliko delal s tem strojem, ena od predelav je tako bila Schwalbe - lastovka, s katero so leta 1911 dosegli avstrijski hitrostni rekord: 163 km/h. Lastovka se je od osnovnega letala razlikovala predvsem po polkro\xc5\xbeni obliki kril, ki pa je poleg prednosti predstavljala slabost zaradi zahtevnej\xc5\xa1e gradnje, zato jih je bilo narejenih le malo. Sledilo je delo v ekipi, ki se je lotila izdelave prvega letala s popolnoma zastekljeno kabino - Luftlimousine. S tem tri sede\xc5\xbenim naprednim letalom so v Angliji avgusta 1912 postavili dva svetovna hitrostna rekorda, najprej z dvema \xc4\x8dlanoma posadke, 112 km/h, in nato \xc5\xa1e s tremi, 106 km/h. _NEWLINE_Pri delu na letalih Taube, oziroma Rumpler Taube, kot je tudi znano, se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal tudi z zahtevami po letalu kot oro\xc5\xbeju. Treba je namre\xc4\x8d vedeti, da je prav Taube letalo, ki je leta 1911 kot prvo v zgodovini, ki je bilo uporabljeno kot bojni stroj. Ko je svet ob\xc5\xa1la novica, da so Italijani bombardirali sovra\xc5\xbenika z letalom, je takoj seveda hotela imeti tovrstno oro\xc5\xbeje tudi Avstro-Ogrska. Bloudek je dobil nalogo, da letalo trdnostno oja\xc4\x8da in omogo\xc4\x8di njegovo uporabo za vojsko. \xc5\xbde leta 1913 so prodali prvih osem letal, nato pa so za\xc4\x8dela prihajati naro\xc4\x8dila od vsepovsod,Nem\xc4\x8dije, Francije, Italije, Rusije in celo Kitajske. Bloudek, ki je bil poln zamisli pa se je raz\xc5\xa1el z Etrichom v idejah o nadaljnjem snovanju novih letal. V svetu so ravno tedaj za\xc4\x8deli svojo prevlado dvokrilniki in Bloudek se je nameraval prav tako preusmeriti medtem, ko je njegov delodajalec vztrajal pri enokrilnikih. V tem naj bi bil razlog, da je julija 1913 Bloudek ostal brez slu\xc5\xbebe, kajti dobil je odpoved. Vendar pa kljub svojim 23-im letom ni imel te\xc5\xbeav pri iskanju nove saj je bil \xc5\xbee dovolj priznan v svoji bran\xc5\xbei._NEWLINE_Bloudek za \xc4\x8dasa Kraljevine SHS in Jugoslavije ni nikoli preve\xc4\x8d ogla\xc5\xa1eval svojega dela na podro\xc4\x8dju letalstva v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne, seveda iz razumljivih razlogov. \xc5\xa0ele kasnej\xc5\xa1e raziskave ob pripravi Bloudkove spominske razstave v okviru Tehni\xc5\xa1kega muzeja Slovenije so osvetlile njegovo podro\xc4\x8dje dela v vojni industriji tistega \xc4\x8dasa. Najprej je delal na podro\xc4\x8dju priprave proizvodnje v tovarni letalskih sklopov Thoene & Fiala na Dunaju. Od konca leta 1914 do maja 1916 je bil konstruktor v Dunajskem Novem mestu, in sicer v podjetju Oesterreichische Flugzeugfabrik A.G., skraj\xc5\xa1ano Oeffag. Tovarna, ki ni imela kakega posebno uspe\xc5\xa1nega lastnega letala, je kmalu pre\xc5\xa1la na izdelavo po nem\xc5\xa1ki licenci; delali so takrat razvpite lovce Albatros D.II in D III._NEWLINE_Ker mu izdelava tujih letal ni predstavljala nekega posebnega izziva, se je maja 1916 preselil v Albertfavlo pri Budimpe\xc5\xa1ti, kjer je kot vi\xc5\xa1ji in\xc5\xbeenir prevzel vodstvo razvojnega oddelka letalske tovarne Ufag - Ungarische Flugzeugfabrik AG. Leta 1917 je bila kon\xc4\x8dana konstrukcija njegove ekipe, bojno dvosede\xc5\xbeno letalo Ufag C I, ki je bilo dokaj uspe\xc5\xa1no, saj so ga izdelovali do konca vojne (skupaj jih je bilo 126). Stanko Bloudek je nato za\xc4\x8del delati na enosede\xc5\xbenem lovskem letalu (Ufag D I), ki bi naj bil enakovreden drugim takratnim lovcem, toda zaradi razpada Avstro-Ogrske monarhije so se vsa dela na njem ustavila \xc5\xa1e pred izdelavo prototipa. _NEWLINE_Za \xc4\x8dasa njegovega dela v Ufagu se je ukvarjal \xc5\xa1e z dvema omembe vrednima projektoma. Prvi je zrakoplov kakr\xc5\xa1nega danes poznamo z imenom helikopter, ki ga omenjajo z imenom Bloudek - Balaban helikopter. Trojka Bloudek, Karl Balaban in Bela Oravecz je sodelovala leta 1917 pri eksperimentu na helikopterju s \xc5\xa1estimi kraki na navpi\xc4\x8dno postavljeni osi. Toda zaradi te\xc5\xbeav s stabilnostjo so se morali projektu odpovedati. Poleg tega pa je omenjeno njegovo delo na mehanizmu delovanja sinhronega streljanja z dvema mitraljezoma v sodelovanju s pogonskim vijakom motorja.     _NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je sodeloval z ljubljanskim aeroklubom pri izgradnji enokrilnega motornega letala Sraka. Letalo so gradili v letih 1924-1925. V letih 1928-1929 pa so v istem aeroklubu izdelali \xc5\xa1e enokrilno dvosede\xc5\xbeno letalo z imenom Lojze. Obe letali so naredili po Bloudkovih na\xc4\x8drtih, vendar pa je s tem tudi zaklju\xc4\x8dil gradnjo letal, predvideva se, da zaradi nesre\xc4\x8de Lojzeta leta 1934, ko se je med nastopom v Zagrebu z njim ubil pilot Janko Colnar. Takrat se je kon\xc4\x8dalo njegovo obdobje ukvarjanja z letali, \xc4\x8deprav nikoli ne povsem.\n_START_SECTION_\nAvtomobilizem\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e dosti preden se je zaklju\xc4\x8dila njegova letalska pot se je \xc5\xbee za\xc4\x8dela nova. Po koncu prve svetovne vojne je postal avtomobil preizku\xc5\xa1eno prevozno sredstvo in samo vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa je \xc5\xa1e bilo, kdaj bo pri\xc5\xa1lo do njegove mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti. Tako je tudi na slovenskem pri\xc5\xa1lo do prvih delavnic, ki so predelovale vozila in z eno tako, delavnico Jo\xc5\xbeefa Peterce, je sodeloval Bloudek. Poleg tega se je leta 1926 in 1927 udele\xc5\xbeil dirk na prelazu Ljubelj, kjer je bil poleg nastopanja tudi \xc4\x8dlan tehni\xc4\x8dne komisije dirke. Leta 1933 se je pridru\xc5\xbeil delni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi Automonta\xc5\xbea, kjer je postal solastnik in glavni konstruktor. Podjetje se je ukvarjalo predvsem s predelavo avtobusov, pa tudi z izdelavo karoserij za tovornjake in druga la\xc5\xbeja vozila. Motorje in podvozja so kupovali pri Mercedesu, Henschlu, Deutzu in drugih ter jih nadgrajevali z lastnimi karoserijami, prirejenimi za doma\xc4\x8de potrebe in \xc5\xbeelje posameznih naro\xc4\x8dnikov. _NEWLINE_Poleg tega je Bloudek za\xc4\x8del razvijati prvi doma\xc4\x8di osebni avtomobil, imenovan po Triglavu. Avtomobil je nastal na osnovi nem\xc5\xa1kega DKW-ja z njihovim dvotaktnim motorjem, ki je poganjal prednji kolesi. Vozilo je stalo 40.000 takratnih dinarjev in bi se lahko \xc5\xa1e pocenilo ob serijski proizvodnji in \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji udele\xc5\xbebi doma\xc4\x8dih sestavnih delov, ki je \xc5\xbee pri prototipu dosegala polovico vseh. V Avtomonta\xc5\xbei so si zelo prizadevali za osvojitev izdelave v celoti in so za\xc4\x8deli celo z razvojem lastnega motorja, ki bi bil sicer podoben DKW-jevemu, le da naj bi bil zra\xc4\x8dno hlajen. Zakaj in kako so na\xc4\x8drti zamrli ni znano, kljub temu, da so izdelali ve\xc4\x8d Triglavov. Prvi prototip so predstavili v aprilu 1934, med drugimi je obstajal tudi dostavni model za podjetnike. _NEWLINE_Automonta\xc5\xbea se je leta 1936 preimenovala v Avtomonta\xc5\xbeo, Bloudek pa je deloval v njej do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne. Podjetje samo je pozneje delovalo (vmes nekaj \xc4\x8dasa pod imenom Karoserija) \xc5\xa1e vse do leta 2002, ko je z njenim ste\xc4\x8dajem ugasnilo najstarej\xc5\xa1e avtomobilsko podjetje v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nRazvoj \xc5\xa1porta na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nStanko Bloudek je pionir mnogih \xc5\xa1portov na Slovenskem. Leta 1909 je sodeloval pri ustanovitvi nogometnega kluba Hermes. V Ljubljano je prinesel tudi prvo pravo nogometno \xc5\xbeogo in nogometne \xc4\x8devlje. Po prvi svetovni vojni je deloval pri \xc5\xa1portnem dru\xc5\xa1tvu Ilirija in bil med vodilnimi mo\xc5\xbemi tega kluba vse do leta 1941. Med letoma 1925 in 1929 je bil med prvimi slovenskimi nogometa\xc5\xa1i, slovenski prvak v  metu diska ter ve\xc4\x8dkratni prvak Jugoslavije v umetnostnem drsanju. Kot organizator in mecen, trener, svetovalec je zaslu\xc5\xbeen za za\xc4\x8detke in razvoj atletike, tenisa, plavanja, kotalkanja, drsanja, hokeja na ledu, sabljanja, nogometa, smu\xc4\x8danja in seveda smu\xc4\x8darskih skokov.\n_START_SECTION_\nIzgradnja \xc5\xa1portnih objektov\n_START_PARAGRAPH_\nStanko Bloudek je bil tudi projektant in graditelj ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih objektov. V Ljubljani je za potrebe Ilirije zgradil, tudi s svojimi sredstvi prvo moderno nogometno igri\xc5\xa1\xc4\x8de, igri\xc5\xa1\xc4\x8da za tenis, olimpijski bazen, drsali\xc5\xa1\xc4\x8de in atletsko stezo. Bloudek je skonstruiral tudi do tedaj eno najve\xc4\x8djih smu\xc4\x8darskih skakalnic na svetu v Planici, ki danes nosi ime Bloudkova velikanka. Od leta 1932 je naredil na\xc4\x8drte za okoli 100 smu\xc4\x8darskih skakalnic. Z na\xc4\x8drtovanjem letalnic je teoreti\xc4\x8dno dokazoval mo\xc5\xbenost smu\xc4\x8darskih poletov in s tem bistveno prispeval k uveljavitvi poletov kot nove \xc5\xa1portne tekmovalne discipline. Po njegovih na\xc4\x8drtih so se zgledovali tudi graditelji skakalnic v Nem\xc4\x8diji in Avstriji._NEWLINE_Med drugim je konstruiral tudi Plani\xc5\xa1ko skakalnico, \xc5\xbei\xc4\x8dnico na Krvavec, \xc5\xbei\xc4\x8dnico na Mariborsko Pohorje in sodeloval pri izdelavi na\xc4\x8drtov za \xc5\xbei\xc4\x8dnico na \xc4\x8crnem vrhu pri Jesenicah._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je sodeloval z OF, za partizansko vojsko je konstruiral oro\xc5\xbeja in orodja. Zaradi tega je bil preganjan in zaprt. Po osvoboditvi je  spet deloval v vodstvih \xc5\xa1portnih organizacij. Bil je tudi predsednik fizikalnega odbora Slovenije in vodja projektivnega biroja \xc5\xa1portne zveze Slovenije. Leta 1948 je postal \xc4\x8dlan Mednarodnega olimpijskega komiteja kot edini Slovenec doslej. Umrl je v Ljubljani 26. novembra 1959. _NEWLINE_Po njem se imenuje najve\xc4\x8dja, vsakoletna nagrada na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1porta v Sloveniji: Bloudkova priznanja.'