b'\n_START_ARTICLE_\nSkupinska dinamika\n_START_PARAGRAPH_\nSkupinska dinamika je na\xc4\x8din delovanja skupine, odvisna pa je predvsem od osebnosti \xc4\x8dlanov, ki skupino sestavljajo. Skupine se oblikujejo z namenom, da opravljajo dolo\xc4\x8deno nalogo. \xc4\x8clovek pa v sebi zdru\xc5\xbeuje ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih interesov, kar pomeni, da lahko pripada ve\xc4\x8d skupinam hkrati. Podatki o stikih med \xc4\x8dlani skupine ka\xc5\xbeejo, da je za nastajanje skupinskih struktur v medsebojnih osebnih interakcijah pomembno predvsem to, da \xc4\x8dlani prevzemanjo v njej dolo\xc4\x8dene naloge ali pa, da izberejo poti k aktivnostim, ki jih je v dolo\xc4\x8denih razmerah mogo\xc4\x8de uresni\xc4\x8diti. Naloge, ki jih kdo prevzame, se spojijo z ustaljenimi splo\xc5\xa1nimi pogoji organizacijskega \xc5\xbeivljenja . Prvi, ki se je znanstveno ukvarjal s prou\xc4\x8devanjem skupin, je bil Kurt Lewin, ki je tudi kot prvi proces delovanja skupine poimenoval skupinska dinamika\n_START_SECTION_\nPojmovanje, vloga in pomen skupine\n_START_PARAGRAPH_\nOblikovanje delovnih skupin je eden izmed glavnih na\xc4\x8dinov organiziranja dela v organizacijah. Z oblikovanjem delovnih skupin sku\xc5\xa1amo zaposlene v organizaciji vklju\xc4\x8diti v sam proces dela. Skupina se od posameznika razlikuje po svojem odnosu do socialnega okolja in po tem, da je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od posameznika ter svojim \xc4\x8dlanom nudi varnost in pomo\xc4\x8d. Skupine se med seboj lo\xc4\x8dijo, razlikujemo pa jih po njihovih zna\xc4\x8dilnostih. Skupina je sestavljena iz ve\xc4\x8d \xc4\x8dlanov, najmanj\xc5\xa1e skupine so diade (dva \xc4\x8dlana), nato triade (trije \xc4\x8dlani)  . \xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlanov bistveno vpliva na odnose in procese, ki se odvijajo v skupini saj gre za druga\xc4\x8dno vrsto komuniciranja. V manj\xc5\xa1ih delovnih skupinah so po navadi bolje razvite skupinske zna\xc4\x8dilnosti kot v ve\xc4\x8djih, saj za\xc4\x8dnejo s pove\xc4\x8devanjem \xc4\x8dlanov odnosi med njimi bledeti in se znotraj skupine lahko izoblikujejo manj\xc5\xa1e skupine. Vsaka skupina mora imeti vodjo in skupni cilj. Tudi \xc4\x8de vodja ni uradno imenovana, se skupina navadno vedno oblikuje okrog neke\xc2\xa0\xc2\xbbosrednje osebe\xc2\xab. Ljudje se v skupine vklju\xc4\x8dujemo zato, da bi zadovoljili dolo\xc4\x8dene potrebe, ki jih kot posameznik ne bi mogli  .\n_START_SECTION_\nDinamika v skupini\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot naloge, ki jih opravljajo \xc4\x8dlani znotraj skupine, so tudi odnosi, ki se med nalogami oblikujejo, regulirani in utrjeni. Na\xc4\x8dini odzivanja na zunanje okolje za katero \xc4\x8dlovek odkrije, da mu prina\xc5\xa1a zadovoljstvo, se pogosteje uveljavljajo in preidejo v navade ter se preoblikujejo v pravila in zakonitosti medosebnih odnosov. Tako kot ljudje v skupini zadovoljujejo potrebo po socialni povezanosti v medosebnih odnosih, tako prihaja tudi do nasprotovanja med \xc4\x8dlani skupine, ki pa se pogosteje pojavlja v za\xc4\x8detnem procesu nastajanja skupine. Za nastanek skupinske strukture sta potrebna oba pojava.\n_START_SECTION_\nSpecifi\xc4\x8dni osebni cilji in skupinski cilj\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg osnovnih \xc4\x8dlovekovih potreb, ki so pri vsakem posamezniku enake, imajo vsi posamezniki \xc5\xa1e lastne, individualne potrebe, cilje in osebnostne lastnosti, ki pa so lahko tudi v nasprotju s cilji in hotenji skupine v kateri posameznik deluje. Za doseganje cilja, ki ga je postavila neka skupina, obi\xc4\x8dajno ne zadostuje le zagotavljanje okoli\xc5\xa1\xc4\x8din za ustrezno pote\xc5\xa1enost osnovnih psihosocialnih potreb, pa\xc4\x8d pa morajo biti med seboj ustrezno usklajeni tudi individualni cilji in potrebe \xc4\x8dlanov skupine. To je posebej pomembno takrat, ko se cilji nekaterih posameznikov med seboj izklju\xc4\x8dujejo ali pa so v neposrednem nasprotju z interesi celotne skupine . Ko ima ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ljudi nek skupen cilj, ki ga lahko dose\xc5\xbeejo samo z medsebojnim sodelovanjem govorimo o pravi skupini. Skupina bo la\xc5\xbeje dosegla postavljeni cilj, \xc4\x8de bo pri tem dovolj enotna. To se bo zgodilo toliko prej, \xc4\x8de razli\xc4\x8dni \xc4\x8dlani skupine vidijo mo\xc5\xbenost za doseganje cilja le s pomo\xc4\x8djo skupine . Skupinski cilj je torej sredstvo, ki med seboj povezuje posameznike z enakimi in razli\xc4\x8dnimi interesi, z namenom konstruktivnega medsebojnega sodelovanja. Za uspe\xc5\xa1no doseganje skupinskega cilja mora biti cilj dovolj privla\xc4\x8den, da so se zaradi njega pripravljeni odpovedati tistim individualnim ciljem, ki bi utegnili biti v konfliktu s skupinskim ciljem.'