b'\n_START_ARTICLE_\nKip svobode\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBartholdija je navdahnil francoski profesor prava in politik \xc3\x89douard Ren\xc3\xa9 de Laboulaye, ki naj bi leta 1865 razlagal, da bi vsak spomenik, postavljen v \xc4\x8dast ameri\xc5\xa1ki neodvisnosti, bil temu primerno skupni projekt francoskega in ameri\xc5\xa1kega naroda. Zaradi te\xc5\xbeavnega politi\xc4\x8dnega polo\xc5\xbeaja v Franciji se je delo na spomeniku za\xc4\x8delo \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 70. let 19. stoletja. Leta 1875 je Laboulaye predlagal, da Francija financira kip, medtem ko ZDA poskrbi za mesto postavitve in zgraditev podstavka. Bartholdi je dokon\xc4\x8dal glavo in roko z baklo \xc5\xa1e preden je bil kip v celoti zasnovan. Oba dela kipa sta bila predhodno razstavljena za javnost na ve\xc4\x8d mednarodnih razstavah._NEWLINE_Roka z baklo je bila prikazana na svetovni razstavi v Filadelfiji ob stoletnici podpisa Deklaracije o Ameri\xc5\xa1ki neodvisnosti 1876 ter od leta 1876 do 1882 v Madison Square parku v New Yorku. Zbiranje sredstev se je izkazalo za zahtevno, zlasti za Ameri\xc4\x8dane, in z letom 1885 delo na podstavku zaradi pomanjkanja ote\xc5\xbeeno. Zalo\xc5\xbenik New York Worlda Joseph Pulitzer je s kampanjo za donacije, s katero bi dokon\xc4\x8dal projekt, pritegnil ve\xc4\x8d kot 120.000 vlagateljev, od katerih je ve\xc4\x8dina prispevala manj kot en dolar. Kip je bil zgrajen v Franciji, odpremljen \xc4\x8dez Atlantik na krovu francoske fregate \xc2\xbbIsere\xc2\xab\xc2\xa0v zabojnikih in sestavljen na \xc5\xbee dograjenem granitnem podstavku v obliki zvezde Fort Wooda na otoku, tedanjem Bedloe\'s Islandu. Dokon\xc4\x8danje kipa 28. oktobra 1886 sta zaznamovali prva newyor\xc5\xa1ka parada s konfeti in otvoritvena proslava pred ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudmi, ki ji je predsedoval tedanji predsednik ZDA Grover Cleveland._NEWLINE_Kip je do leta 1901 upravljal ameri\xc5\xa1ki Odbor za svetilnike, od 1901 do 1933 ameri\xc5\xa1ko vojno ministrstvo, od 1933 pa je bil vzdr\xc5\xbeevan s strani ameri\xc5\xa1kega Urada narodnih parkov. Ve\xc4\x8dino leta 1938 je bil zaradi obnove zaprt. V za\xc4\x8detku 80. letih 20. stoletja so ob pregledu ugotovili, da se je stanje kipa poslab\xc5\xa1alo do take mere, da je bila potrebna obse\xc5\xbena obnova. Med zaprtjem 1984-1986 je bila zamenjana roka z baklo in ve\xc4\x8dina notranjega ogrodja. Za dlje \xc4\x8dasa se je obmo\xc4\x8dje spomenika zaprlo po napadih 11. septembra 2001 zaradi varnosti. Podstavek je bil ponovno odprt v letu 2004, sam kip pa v letu 2009, pri \xc4\x8demer je bilo omejeno \xc5\xa1tevilo obiskovalcev z dovoljenjem za vzpon na krono. Ponovno je bil kip zaprt za leto dni do 28. oktobra 2012, ko so mu namestili dodatno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in ostale varnostne funkcije. Le dan kasneje so morali zaradi orkana Sandy zapreti sam otok, na katerem stoji kip. Tako otok kot kip sta bila ponovno odprta 4. julija 2013. Javni dostop do balkona okoli bakle je zaprt zaradi varnostnih razlogov vse od leta 1916.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor projekta Kipa svobode se v\xc4\x8dasih zasledi v komentarju, ki ga je dal sredi leta 1865 francoski profesor prava \xc3\x89douard Ren\xc3\xa9 de Laboulaye. V ve\xc4\x8dernem pogovoru na svojem domu v Versaillesu naj bi Laboulaye, gore\xc4\x8d podpornik severnja\xc5\xa1ke Zveze v ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni, dejal, da \xc4\x8de se naj bi postavljal spomenik v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah v spomin na njihovo neodvisnost, bi si mislil, da je edino naravno, da se postavi v zdru\xc5\xbeenem naporu - skupnem delu francoskega in ameri\xc5\xa1kega naroda. Urad narodnih parkov je v poro\xc4\x8dilu iz leta 2000 zapisal, da je to legendo izsledil v pamfletu za zbiranje sredstev iz leta 1885, medtem ko je bil sam kip najverjetneje zasnovan v letu 1870._NEWLINE_Po Bartholdiju, ki je kasneje pripovedoval to zgodbo, Laboulayev komentar ni bil mi\xc5\xa1ljen kot predlog, ga je pa vseeno navdihnil. Ob tedanji represivni naravi re\xc5\xbeima Napoleona III. Bartholdi ob ideji ni takoj ukrepal razen, da je o njej razpravljal z Laboulayem. Bartholdi je bil razen tega zaposlen \xc5\xbee z drugimi mo\xc5\xbenimi projekti. V poznih 60. letih se je se\xc5\xa1el z egiptovski kedivom Ismailom Pa\xc5\xa1o z na\xc4\x8drtom postavitve velikega svetilnika v obliki staroegi\xc4\x8danse \xc5\xbeenske fellah s pokon\xc4\x8dno baklo na severnem vhodu v Sue\xc5\xa1ki kanal v Port Saidu. Za predlagano delo so bili narejeni modeli in skice, vendar do odlo\xc4\x8ditve o izgradnji ni pri\xc5\xa1lo. Za sue\xc5\xa1ki predlog je bil podan klasi\xc4\x8dni primer rodo\xc5\xa1kega kolosa: anti\xc4\x8dnega bronastega kipa gr\xc5\xa1kega boga sonca Heliosa, za katerega se domneva, da je bil visok preko 30 metrov, podobno postavljen ob vhodu v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na otoku Rodos._NEWLINE_Vsak ve\xc4\x8dji projekt je nadalje zamujal zaradi francosko-pruske vojne, v kateri je Bartholdi slu\xc5\xbeil kot policijski \xc4\x8dastnik. V vojni je bil Napoleon III. zajet in odstavljen, Bartholdijeva doma\xc4\x8da provinca Alzacija predana Prusom, v Franciji pa se je vzpostavila bolj liberalna republika. Ker je Bartholdi na\xc4\x8drtoval potovanje v Ameriko, se je z Laboulayem odlo\xc4\x8dil, da je pravi \xc4\x8das za pogovor o ideji z vplivnimi Ameri\xc4\x8dani. Junija 1871 je Bartholdi odpotoval s predstavitvenimi pismi, pod katere se je podpisal Laboulaye. Ob vstopu v newyor\xc5\xa1ko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de se je Bartholdi osredoto\xc4\x8dil na Bedloe\'s Island kot prostor za postavitev kipa, pri tem je bil vesel ob spoznanju, da si otok lasti ameri\xc5\xa1ka vlada za obrambo pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Ob sre\xc4\x8danju s \xc5\xa1tevilnimi vplivnimi Newyor\xc4\x8dani je Bartholdi obiskal tudi predsednika Ulyssesa Granta, ki mu je zagotovil, da ne bo te\xc5\xbeko pridobiti prostora za kip. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave je Bartholdi prepotoval dvakrat z vlakom, ob tem sre\xc4\x8dal mnoge, za katere je menil, da bodo razumevajo\xc4\x8di do projekta. Kljub temu je ostal zaskrbljen ob javnem mnenju na obeh straneh Atlantika, nezadostno podpirajo\xc4\x8dim do predloga; z Laboulayem sta se zato odlo\xc4\x8dila, da po\xc4\x8dakata z izgraditvijo javne kampanje._NEWLINE_Bartholdi je naredil prvi model v letu 1870, in nadaljeval z razvijanjem zamisli po vrnitvi v Francijo. Poleg tega je delal tudi na \xc5\xa1tevilnih plastikah, namenjenih krepitvi francoskega patriotizma po porazu proti Prusom. Ena od teh je bil Belfortski lev, mogo\xc4\x8den kip vklesan v pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaku pod Belfortsko trdnjavo, ki se je v \xc4\x8dasu vojne zoperstavljala pruskemu obleganju ve\xc4\x8d kot tri mesece. Kljubovalen lev, 22 metrov dolg in pol toliko visok, prikazuje \xc4\x8dustveno kakovostno zna\xc4\x8dilnost romanticizma, ki ga je Bartholdi kasneje vnesel v Kip svobode.\n_START_SECTION_\nIzgled, slog in simbolika\n_START_PARAGRAPH_\nBartholdi in Laboulaye sta razmi\xc5\xa1ljala, kako najbolje izraziti idejo ameri\xc5\xa1ke svobode. V zgodnji ameri\xc5\xa1ki zgodovini sta bili pogosto uporabljeni dve \xc5\xbeenski figuri kot kulturna simbola naroda. Ena od teh simbolov, personificirana Kolumbija, je bila videna kot utele\xc5\xa1enje Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav na na\xc4\x8din, da je Britannia bila povezana z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom, Marianne pa je predstavljala Francijo. Kolumbija je izpodrinila predhodni lik avtohtone ameri\xc5\xa1ke indijanske princese, ki je obveljala za necivilizirano in zani\xc4\x8dljivo pred Ameri\xc4\x8dani. Druga pomembna \xc5\xbeenska ikona v ameri\xc5\xa1ki kulturi je upodabljala svobodo, izhajajo\xc4\x8d iz Libertas, boginje svobode, \xc5\xa1iroko \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dene v starem Rimu, zlasti med osvobojenimi su\xc5\xbenji. Lik Svobode je krasil ve\xc4\x8dino tedanjih ameri\xc5\xa1kih kovancev, upodobitve Svobode so se pojavljale v ljudski umetnosti, vklju\xc4\x8dno s Kipom svobode Thomasa Crawforda iz leta 1863 na vrhu kupole ameri\xc5\xa1kega Kapitola._NEWLINE_Umetniki 18. in 19. stoletja so prizedavajo\xc4\x8d si, da bi obudili republikanske vzore, pogosto uporabljali upodobitve Svobode kot alegori\xc4\x8dni simbol. Lik Svobode je bil prav tako upodobljen na velikem pe\xc4\x8datu Francoske republike. Bartholdi in Laboulaye sta se izognila podobi revolucionarne Svobode, kot je bila prikazana na Delacroixevi Svoboda vodi ljudstvo (1830). Na tej sliki, ki ponazarja francosko julijsko revolucijo, na pol sle\xc4\x8dena Svoboda vodi oboro\xc5\xbeeno mno\xc5\xbeico preko trupel padlih. Laboulaye ni imel nobenega razumevanja do revolucije in bi bila tako Bartholdijeva figura polno odeta v valujo\xc4\x8do haljo. Bartholdi je \xc5\xbeelel dati kipu namesto vtisa nasilja v Delacroixovem delu umirjen videz, z izbiro bakle predstavljajo\xc4\x8de napredek, ki bi jo kip dr\xc5\xbeal v roki._NEWLINE_Crawfordov kip je bil oblikovan v zgodnjih 50. letih 19. stoletja. Prvotno je bil kronan s pilosom, kapo dano osvobojenim su\xc5\xbenjem v starem Rimu. Vojni minister Jefferson Davis, ju\xc5\xbenjak, ki je kasneje slu\xc5\xbeil kot predsednik Konfederacijskih dr\xc5\xbeav, zaskrbljen glede tega, da bi bil pilos vzet kot abolicionisti\xc4\x8dni simbol, je ukazal, da se mora pilos zamenjati s \xc4\x8delado._NEWLINE_Ob tem, da Delacroixev lik nosi pilos, je tudi Bartholdi sprva razmi\xc5\xa1ljal postaviti pileus na svoj kip. Namesto tega je za pokritje glave kipa uporabil diadem oz. krono, s \xc4\x8dimer se je izognil referenci z Marianne, ki vedno nosi pilos. Krona s sedmerimi \xc5\xbearki oblikuje avreolo, izposojeno iz anti\xc4\x8dne predstave bogov sonca, Heliosa oz. Sola; Prvotno simbolizira sonce, tukaj sedem morij, sedem celin, skupaj z baklo naznanja sporo\xc4\x8dilo, da Svoboda razsvetljuje svet._NEWLINE_Bartholdijevi zgodnji modeli so si bili vsi podobni v zamisli: \xc5\xbeenska figura v neoklasicisti\xc4\x8dnem slogu predstavljajo\xc4\x8d svobodo, nosi stolo in pello (zna\xc4\x8dilno pri upodobitvah rimskih boginj) in dr\xc5\xbee\xc4\x8do baklo visoko v zrak. Obraz naj bi bil oblikovan po Bartoldijevi materi Charlotte Beysser Bartholdi; drugi viri kot model navajajo Isabello Eugenie Boyer, \xc5\xbeeno ameri\xc5\xa1kega iznajditelja in podjetnika Isaaca Singerja Bartholdi je zasnoval figuro z izrazno nezapleteno silhueto, s \xc4\x8dimer se je dobro dvignila iznad kulise pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Ladijski potniki bi jo tako lahko zaznali iz razli\xc4\x8dnih zornih kotov, ko bi se pribli\xc5\xbeevali Manhattnu. Figuri je dal poudarjene klasi\xc4\x8dne poteze in pri tem uporabil  poenostavljeno modeliranje, odsevajo\xc4\x8d ogromen obseg projekta in slovesen pomen._NEWLINE_Bartholdi je ob razvijajo\xc4\x8dem se projektu naredil spremembe v dizajnu. Premi\xc5\xa1ljeval je o tem, da bi Svoboda dr\xc5\xbeala v rokah pretrgano verigo, vendar se odlo\xc4\x8dil, da bi bilo to preve\xc4\x8d sporno v dnevih po dr\xc5\xbeavljanski vojni. Pokon\xc4\x8dni kip se dejansko dviguje nad pretrgano verigo, napol skrito pod haljo, ki jo je s tal te\xc5\xbeko opaziti. V za\xc4\x8detju je bil Bartholdi negotov glede tega, kaj Svobodi polo\xc5\xbeiti v levo roko; njegov izbor je padel na tabulo ansata, plo\xc5\xa1\xc4\x8do v obliki sklepnika, simbol sodnega prava. \xc4\x8ceprav je Bartholdi zelo ob\xc4\x8dudoval Ustavo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, si je za napis na plo\xc5\xa1\xc4\x8di izbral "JULY IV MDCCLXXVI" (4. julij 1776) in tako datum ameri\xc5\xa1ke Deklaracije o neodvisnosti povezal s pojmom svobode._NEWLINE_Posvetovanja z livarno Gaget, Gauthier & Co. so Bartholdija vodila k zaklju\xc4\x8dku, da mora biti vrhnja plast kipa narejena iz bakrene plo\xc4\x8devine, oblikovane z metodo repouss\xc3\xa9. Prednost te izbire je bila, da bi bil celotni kip s svojo prostornino lahek, baker bi rabil biti debel zgolj 2,4\xc2\xa0mm. Za kip se je odlo\xc4\x8dil, da bo visok 46 metrov, to je \xc5\xa1e enkrat vi\xc5\xa1ji od kipa sv. Karla Boromejskega v italijanski Aroni oz. kipa germanskega Arminija v nem\xc5\xa1kem Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu, obeh izdelanih po istem postopku._NEWLINE_K projektu mu je uspelo pridobiti svojega nekdanjega u\xc4\x8ditelja, arhitekta Viollet-le-Duca, ki je znotraj kipa na\xc4\x8drtoval ope\xc4\x8dnati steber, v katerega bi bila zasidrana bakrena obloga.\n_START_SECTION_\nNapoved in za\xc4\x8detek del\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1875 so se politi\xc4\x8dne razmere v Franciji stabilizirale, opomoglo se je tudi gospodarstvo. Nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de zanimanje za skoraj\xc5\xa1njo svetovno razstavo v Philadelphii je spodbudilo Labolayeja k iskanju javne podpore. S projektom, ki ga je predstavil septembra 1875, je dal osnovo francosko-ameri\xc5\xa1ki zvezi, katera naj bi poskrbela za finan\xc4\x8dna sredstva. Z napovedjo je kip dobil ime Liberty Enlightening the World; Francozi naj bi financirali kip, Ameri\xc4\x8dani pa podstavek. Napoved je na dan priklicala vsesplo\xc5\xa1no odobravanje, \xc4\x8deprav so \xc5\xa1tevilni Francozi zamerili Zdru\xc5\xbeenim dr\xc5\xbeavam, ker je izostala njihova podpora med francosko prusko vojno. Francoski monarhisti so nasprotovali kipu, \xc4\x8de ne zaradi drugega razloga, pa zaradi tega, ker ga je predlagal liberalni Laboulaye, ki je bil nedavno tega izvoljen za do\xc5\xbeivljenjskega senatorja Francije. Laboulaye je organiziral dogodke, s katerimi bi pritegnil bogate in vplivne, vklju\xc4\x8dno s posebno uprizoritvijo v Pari\xc5\xa1ki operi 25. aprila 1876, novo kantato Charlesa Gounoda La Libert\xc3\xa9 \xc3\xa9clairant le monde._NEWLINE_Kljub za\xc4\x8detnemu osredoto\xc4\x8denju na elite je bila Francosko-ameri\xc5\xa1ka zveza uspe\xc5\xa1na pri zbiranju sredstev v celotni francoski dru\xc5\xbebi. Dajali so jo od osnovno\xc5\xa1olskih otrok in navadnih dr\xc5\xbeavljanov do 181 francoskih ob\xc4\x8din. Podprli so ga tako Labolayejevi politi\xc4\x8dni zavezniki kot potomci francoskega kontingenta v ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljanski vojni. Manj idealisti\xc4\x8dno so prihajali prispevki od tistih, ki so upali na ameri\xc5\xa1ko podporo pri francoskem poskusu zgraditve Panamskega kanala. Baker naj bi prihajal iz razli\xc4\x8dnih virov, med drugim iz norve\xc5\xa1kega rudnika pri Visnesu, \xc4\x8deprav to ni bilo prepri\xc4\x8dljivo potrjeno po testiranju vzorcev. Po knjigi o Kipu svobode Care Sutherland, ki jo napisala za Newyor\xc5\xa1ki muzej, je bilo za izgradnjo kipa potrebnih skoraj 91 ton bakra, , od tega jih je prispeval dobrih 58 ton francoski industrialist Eug\xc3\xa8ne Secr\xc3\xa9tan. Zgodovinarka Yasmin Khan je v svoji knjigi iz leta 2010 navedla, da je Japy Fr\xc3\xa8res, trgovec z bakrom, doniral v vrednosti 64 tiso\xc4\x8d takratnih frankov._NEWLINE_\xc4\x8ceravno na\xc4\x8drti za kip \xc5\xa1e niso bili dokon\xc4\x8dani, je Bartholdi vnaprej pri\xc4\x8del z izdelavo desne roke z baklo in glave, v delavnici Gaget, Gauthier & Co. Maja 1876 je Bartholdi odpotoval v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave kot \xc4\x8dlan francoske delegacije na Svetovno razstavo in se dogovoril za razstavitev ogromne slike kipa, ki bi bila prikazana v New Yorku kot del slavja ob stoti obletnici razglasitve ameri\xc5\xa1ke neodvisnosti. Roka ni prispela v Philadelphijo vse do avgusta, zaradi tega tudi ni bila na seznamu razstavnega kataloga; medtem ko so jo nekateri pravilno predstavili kot del Kipa, so jo drugi poimenovali za \xc2\xbbkolosalno roko\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbBartholdijevo elektri\xc4\x8dno lu\xc4\x8d\xc2\xab\xc2\xa0Razstavni prostori so vsebovali \xc5\xa1tevilna monumentalna umetni\xc5\xa1ka dela, ki so se potegovala za pozornost obiskovalcev, tudi Bartholdijev pretirani Vodnjak. Ne glede na to se je roka izkazala za najbolj popularno na poslednjih dnevih razstave, obiskovalci so lahko plezali na balkon bakle in gledali od zgoraj na razstavne eksponate. Po njenem zaprtju so roko prenesli v New York, kjer je ostala na pogled v Madison Square Parku ve\xc4\x8d let preden se je vrnila v Francijo, da bi se zdru\xc5\xbeila z ostalim kipom._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svojega drugega potovanja v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave je Bartholdi govoril o projektu ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnim skupinam in pozval k oblikovanju ameri\xc5\xa1kih odborov Francosko-ameri\xc5\xa1ke zveze. Donatorski odbori so bili ustanovljeni v New Yorku, Bostonu in Philadelphiji. Newyor\xc5\xa1ka skupina je na koncu prevzela ve\xc4\x8dino odgovornosti za zbiranje sredstev in se pogosto ozna\xc4\x8duje kot "Ameri\xc5\xa1ki odbor". Eden od \xc4\x8dlanov te skupine je bil med drugim tudi tedaj 19-letni Theodore Roosevelt, bodo\xc4\x8di guverner New Yorka in predsednik Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. 3. marca 1877 je ob svojem zadnjem dnevu v uradu predsednik Grant podpisal skupno resolucijo, ki je poobla\xc5\xa1\xc4\x8dala predsednika Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, da sprejme kip s strani Francije in izbere prostor, kamor bo postavljen. Grantov naslednik Rutherford B. Hayes, ki je prevzel urad naslednji dan, si je za prostor, kjer naj bi bil postavljen kip, izbral otok Bedloe\'s Island, ki ga je predlagal \xc5\xbee Bartholdi.\n_START_SECTION_\nGradnja v Franciji\n_START_PARAGRAPH_\nOb svoji vrnitvi v Pariz leta 1877 se je Bartholdi skoncentriral na dokon\xc4\x8danje glave, ki je bila razstavljena na Pari\xc5\xa1kem sejmu 1878. Nadaljevalo se je zbiranje sredstev, naprodaj so bili modeli kipa. Ponujene so bile tudi vstopnice za ogled gradnje v delavnici Gaget, Gauthier & Co. Francoska vlada je odobrila loterijo, na kateri sta bili kot nagradi dani tudi vredni srebrni kro\xc5\xbenik in terakota model kipa. Do konca leta 1879 je bilo zbranih pribli\xc5\xbeno 250 tiso\xc4\x8d frankov._NEWLINE_Glava in roka sta bili zgrajeni s pomo\xc4\x8djo Viollet-le-Duca, ki je leta 1879 zbolel in kmalu zatem umrl, pri \xc4\x8demer ni zapustil nikakr\xc5\xa1nega namiga, kako je nameraval povezati bakreno oblogo z njegovim predlaganim ope\xc4\x8dnatim stebrom. Naslednje leto si je Bartholdi uspel zagotoviti storitve inovativnega oblikovalca in graditelja Gustava Eiffla. On in njegov glavni in\xc5\xbeenir Maurice Koechlin sta sklenila namesto ope\xc4\x8dnatega stebra zgraditi stolp z \xc5\xbeeleznim ogrodjem. Eiffel se je pri tem odlo\xc4\x8dil, da ne bo uporabil povsem toge strukture, ki bi povzro\xc4\x8dila, da bi se na oblogi za\xc4\x8dele kopi\xc4\x8diti sile, kar bi s\xc4\x8dasoma privedlo do preloma. Da bi kipu omogo\xc4\x8dil rahlo gibanje ob vetrovih, ki pihajo v newyor\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du, in raztezanje kovine v poletni vro\xc4\x8dini, je ohlapno spojil podporno strukturo z bakreno oblogo, pri tem pa uporabil mre\xc5\xbeasto ogrodje s kovinskimi trakovi, tim. "sedli", zakovi\xc4\x8denimi na oblogo, kar bi mu dalo trdno oporo. V delovno intenzivnem procesu je moralo biti vsako sedlo ro\xc4\x8dno izdelano. Za prepre\xc4\x8ditev galvanske korozije med bakreno oblogo in \xc5\xbeeleznim ogrodjem je Eiffel izoliral oblogo z azbestom impregniranim s \xc5\xa1elakom. Sprememba materiala podpornega ogrodja je Bartholdiju dopustila spremembo na\xc4\x8drtov pri postavitvi kipa. Prvotno je pri\xc4\x8dakoval, da bo oblogo sestavil na mestu samem potem, ko bo zgrajen ope\xc4\x8dnati steber; namesto tega se je odlo\xc4\x8dil, da bo kip sestavil \xc5\xbee v Franciji, ga razstavil in prepeljal v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave ter znova sestavil na samem otoku._NEWLINE_Eifflovi na\xc4\x8drti so naredili kip za enega najzgodnej\xc5\xa1ih primerov konstrukcije zavesne stene, pri kateri zunanjost strukture ni nosilna stena ampak je podprta z notranjim ogrodjem. Vanj je vklju\xc4\x8dil dvoje notranjih pol\xc5\xbeastih stopni\xc5\xa1\xc4\x8d in s tem omogo\xc4\x8dil obiskovalcem la\xc5\xbeji dostop do razgledne to\xc4\x8dke na kroni. Dostop do razgledne plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi okoli bakle je bil prav tako zagotovljen, sama ozkost roke pa je dovoljevala zgolj eno samo lestev v dol\xc5\xbeini dvanajstih metrov._NEWLINE_Medtem ko je stolp rasel, sta Eiffel in Bartholdi pazljivo koordinirala njuno delo, tako da bi se kon\xc4\x8dani deli obloge to\xc4\x8dno prilegali podporni strukturi. Sestavni deli stolpa so bili zgrajeni v Eifflovi tovarni v bli\xc5\xbenjem pari\xc5\xa1kem predmestju Levallois-Perret._NEWLINE_S simboli\xc4\x8dnim dejanjem je prvo kovico postavljeno v oblogo, s katero je bila pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x8dena bakrena plo\xc5\xa1\xc4\x8da na palec kipa, zabil ameri\xc5\xa1ki veleposlanik v Franciji Levi P. Morton. Obloga se kljub vsemu ni izdelovala v to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8denem zaporedju od spodaj navzgor; delo je napredovalo na \xc5\xa1tevilnih odsekih isto\xc4\x8dasno po principu, pogosto nejasnim za obiskovalce. Nekatera dela so bila opravljena s strani pogodbenikov; enega od prstov je dal tako izdelati po Bartholdijevih to\xc4\x8dnih navodilih bakrar v ju\xc5\xbenem francoskem mestu Montauban. Do leta 1882 je bil kip zgrajen vse do pasu, ta dogodek pa je Bartholdi proslavil s povabilom novinarjem na kosilo na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, postavljeni znotraj kipa. Laboulayeja, ki je umrl leta 1883, je nasledil kot predsednik francoskega odbora Ferdinand de Lesseps, graditelj Sue\xc5\xa1kega kanala. Dokon\xc4\x8dani kip je bil formalno predstavljen veleposlaniku Mortonu na proslavi v Parizu 4. julija 1884, na kateri je de Lesseps oznanil, da je francoska vlada sklenila dogovor o pla\xc4\x8dilu prevoza kipa v New York. Kip je ostal nedotaknjen v Parizu \xc4\x8dakajo\xc4\x8d na zadostni napredek pri izgradnji podstavka do januarja 1885, ko je bil razstavljen in zapakiran v zaboje poslan na oceansko potovanje.\n_START_SECTION_\nZbiranje finan\xc4\x8dnih sredstev, kritike in gradnja v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah\n_START_PARAGRAPH_\nOdbori v Zdru\xc5\xbeernih dr\xc5\xbeavah so se soo\xc4\x8dali z velikimi te\xc5\xbeavami ob pridobivanju finan\xc4\x8dnih sredstev za izgradnjo podstavka. Panika leta 1873 je vodila v gospodarsko depresijo, ki je vztrajala skozi ve\xc4\x8dino desetletja. Projekt kipa svobode ni bil edini tak podvig, ki bi imel te\xc5\xbeave pri zbiranju denarja. Izgradnja obeliska, kasneje znanega kot Washingtonov spomenik, je v\xc4\x8dasih zastala ve\xc4\x8d let, preden je bila kon\xc4\x8dana po skoraj \xc5\xa1tirih desetletjih. Kritike so padale tako glede Bartholdijevega kipa kot dejstva, da so morali Ameri\xc4\x8dani za samo postavitev kipa pla\xc4\x8dati ra\xc4\x8dun za njegovo podno\xc5\xbeje. V letih, ki so sledila dr\xc5\xbeavljanski vojni, je ve\xc4\x8dina Ameri\xc4\x8danov raj\xc5\xa1i videla realisti\xc4\x8dna umetni\xc5\xa1ka dela, ki so upodabljala junake in dogodke iz njihove zgodovine, kot pa neka alegori\xc4\x8dna dela, kot je bil Kip svobode. Obstajal je tudi ob\xc4\x8dutek, da bi morali ameri\xc5\xa1ka javna dela oblikovati sami Ameri\xc4\x8dani; izbira Italijana Constantina Brumidija, da okrasi Kapitol. je izzvala ostro kritiko, \xc4\x8deprav je bil naturaliziran ameri\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljan._NEWLINE_Revija  Harper\'s Weekly je menila, da bi lahko Bartholdi bil zmo\xc5\xbeen dati tako kip kakor tudi podstavek, \xc4\x8dasopis The New York Times pa je dal izjavo, da noben pravi domoljub ne more odobravati takih stro\xc5\xa1kov za bronaste \xc5\xbeenske v trenutnem stanju na\xc5\xa1ih financ. Ameri\xc5\xa1ki odbori so soo\xc4\x8deni s temi kritikami storili le malo ve\xc4\x8d let._NEWLINE_Osnova Bartholdijevega kipa naj bi bila polo\xc5\xbeena znotraj trdnjave Fort Wood, opu\xc5\xa1\xc4\x8dene voja\xc5\xa1ke baze na otoku Bedloe\'s Island, zgrajene med letoma 1807 in 1811. Po letu 1823 je bila le redko uporabljena, med dr\xc5\xbeavljansko vojno je slu\xc5\xbeila kot naborna postaja. Utrdba je imela obliko enajstkrake zvezde. Osnova kipa in podstavek sta bila poravnana tako, da bil kip obrnjen na jugovzgod proti Atlantiku in pozdravljal ladje, ki bi pristajale v newyor\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du. Leta 1881 je newyor\xc5\xa1ki odbor imenoval Richarda Morrisa Hunta, da oblikuje podstavek. V nekaj mesecih je Hunt predlo\xc5\xbeil podroben na\xc4\x8drt, v katerem je pri\xc4\x8dakoval, da bo izgradnja podstavka trajala pribli\xc5\xbeno devet mesecev. Predlagal je podstavek visok 35 metrov, vendar ga je odbor zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav zni\xc5\xbeal na 27 metrov._NEWLINE_Huntova zasnova podstavka vsebuje elemente klasi\xc4\x8dne arhitekture, vklju\xc4\x8dno z dorskimi portali, velika masa je razdrobljena z arhitekturnimi podrobnostmi, tako da je pozornost usmerjena na kip. Podstavek ima obliko prirezane piramide, z dol\xc5\xbeino kvadratne stranice 18,9 metra na dnu in 12 metrov na vrhu piramide; vse \xc5\xa1tiri strani so si po izgledu identi\xc4\x8dne. Nad vrati vsake od \xc5\xa1tirih strani se nahaja po deset kolutov, na katere naj bi, kot je Bartholdi predlagal, pripeli grbe zveznih dr\xc5\xbeav (med letoma 1876 in 1889 so ZDA imele 40 zveznih dr\xc5\xbeav), vendar se to ni zgodilo. Nad tem se na vsaki strani nahaja balkon, obdan s stebri. V bli\xc5\xbeini vrha podstavka je Bartholdi postavil razgledno plo\xc5\xa1\xc4\x8dad, nad katero se dviguje sam kip. Po pisatelju Louisu Auchinclossu podstavek vzbuja robustno mo\xc4\x8d anti\xc4\x8dne Evrope, nad katero se dviga dominantna figura Kipa svobode. Odbor je najel nekdanjega generala Charlesa Pomeroya Stonea, da nadzira izvedbo del. Gradnja 4,57 metrov globokega temelja se je za\xc4\x8dela v letu 1883, temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen 5. avgusta 1884. Prvotna Huntova zamisel  je bila, da mora biti podstavek narejen iz trdnega granita, vendar so ga finan\xc4\x8dne skrbi prisilile k temu, da je predelal na\xc4\x8drte; kon\xc4\x8dni na\xc4\x8drt je klical k do 6,1 metra debeli betonski steni, obdani z granitnimi bloki. Vlita betonska masa je bila do tedaj najve\xc4\x8dja na svetu._NEWLINE_Zbiranje sredstev za kip se je pri\xc4\x8delo v letu 1882. Odbor je organiziral veliko \xc5\xa1tevilo dogodkov za pove\xc4\x8devanje finan\xc4\x8dnih sredstev. Kot del teh naporov je bila avkcija umetni\xc5\xa1kih del in rokopisov, na kateri so pesnico Emmo Lazarus prosili, naj prispeva svoje izvirno delo. Sprva je odklonila reko\xc4\x8d, da ne more napisati pesmi o kipu. V tem \xc4\x8dasu je tudi sodelovala pri pomo\xc4\x8di beguncem v New Yorku, ki so be\xc5\xbeali pred antisemitskimi pogromi iz vhodne Evrope. Ti begunci so bili prisiljeni \xc5\xbeiveti v pogojih, ki jih premo\xc5\xbena Lazarusova ni nikoli izkusila. Na\xc5\xa1la je pot, da izrazi svoje so\xc4\x8dutje do beguncev v povezavi s kipom. Napisala je sonet Novi kolos, katerega del besedila "Give me your tired, your poor/Your huddled masses yearning to breathe free", enkratno povezan s Kipom svobode, je vklesan na bronasti plo\xc5\xa1\xc4\x8di v temelju Kipa svobode._NEWLINE_Tudi s temi napori je zbiranje sredstev zamujalo. Guverner New Yorka Grover Cleveland je dal veto na ra\xc4\x8dun, ki bi projektu Kipa svobode v letu 1884 dal na razpolago 50 tiso\xc4\x8d dolarjev. Poskus naslednje leto, da bi Kongres zagotovil 100 tiso\xc4\x8d dolarjev, dovolj za dokon\xc4\x8danje projekta, je padel, ko se demokratski poslanci niso hoteli strinjati z nakazilom. Newyor\xc5\xa1ki odbor, z le 3 tiso\xc4\x8d dolarji na svojem ban\xc4\x8dnem ra\xc4\x8dunu, je delo na podstavku za\xc4\x8dasno ustavil. S projektom v nevarnosti so skupine iz drugih ameri\xc5\xa1kih mest, vklju\xc4\x8dno iz Bostona in Philadelphije, ponudile, da pla\xc4\x8dajo celotno ceno za postavitev kipav zameno za njegovo prestavitev._NEWLINE_Joseph Pulitzer, zalo\xc5\xbenik New York Worlda, je objavil kampanjo za zbiranje sredstev v vrednosti 100 tiso\xc4\x8d dolarjev (danes bi bila ta vrednost okoi 2,3 miljone dolarjev). Pulitzer se je zaobljubil, da bo natisnil ime prav vsakega donatorja, ne glede nato, koliko denarja bi prispeval. Kampanja je zajela domi\xc5\xa1ljijo Newyor\xc4\x8danov, zlasti ko je Pulitzer za\xc4\x8del objavljati opombe, ki jih je sprejemal od darovalcev, npr. "Mlado dekle samo na svetu" je darovalo "60 centov na ra\xc4\x8dun samoodpovedovanja." Ko so donacije za\xc4\x8dele prihajati, se je delo na podstavku nadaljevalo._NEWLINE_17. junija 1885 je francoski parnik Is\xc3\xa8re, nalo\xc5\xbeen z zaboji razstavljenih delov Kipa svobode, varno pristal v Newyor\xc5\xa1kem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du ob tem, ko so Newyor\xc4\x8dani razkazovali svoj novoodkriti entuziazem za kip. Ladjo je podravilo 200 tiso\xc4\x8d ljudi, poravnanih v vrsti, ve\xc4\x8d sto \xc4\x8dolnov jo je pozdravilo \xc5\xbee na morju.  Po petih mesecih dnevnih klicev za donacije je New York World 11. avgusta 1885 oznanil, da je bilo zbranih 102 tiso\xc4\x8d dolarjev od 120.000 donatorjev, pri \xc4\x8demer je 80% vsega denarja bilo nakazanih v zneskih manj\xc5\xa1ih od enega dolarja._NEWLINE_\xc4\x8cetudi je bila kampanja uspe\xc5\xa1na, pa se je podstavek zgradil \xc5\xa1ele aprila 1886. Takoj zatem se je za\xc4\x8delo sestavljanje kipa. Eifflovo \xc5\xbeelezno ogrodje je bilo zasidrano v jeklene nosilce znotraj betonskega podstavka in sestavljeno.. Ko je bilo to kon\xc4\x8dano, so se za\xc4\x8deli previdno pritrjevati posamezni deli bakrene obloge. Zaradi \xc5\xa1irine podstavka ni bilo mo\xc5\xbeno postaviti gradbenega odra, delavci so medtem, ko so name\xc5\xa1\xc4\x8dali oblogo, z vrvmi viseli z armature. Bartholdi je na\xc4\x8drtoval namestiti reflektorje na balkonu bakle; teden pred odprtjem je ameri\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka enota in\xc5\xbeenirjev to zavrnila zaradi bojazni, da bi bili ladijski krmarji ob vo\xc5\xbenji mimo spomenika oslepljeni. Namesto tega je Bartholdi v bakli (ki je bila pokrita z zlatimi listi\xc4\x8di) izrezal odprtine in vanje postavil lu\xc4\x8di. Na otoku je bila instalitrana za te in ostale elektri\xc4\x8dne potrebe zgrajena elektrarna. Po polo\xc5\xbeitvi bakrene obloge po celotnem ogrodju je pred odprtjem sledilo v pri\xc4\x8dakovanju le-tega \xc5\xa1e \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje otoka.\n_START_SECTION_\nSve\xc4\x8dano odprtje\n_START_PARAGRAPH_\nSlovesnost ob odprtju kipa, pod pokroviteljstvom ameri\xc5\xa1kega predsednika Groverja Clevelanda, nekdanjega guvernerja New Yorka, je potekala v popoldanskem \xc4\x8dasu 28. oktobra 1886. Zjutraj je bila v samem mestu dr\xc5\xbeavna parada, katere se je po ocenah udele\xc5\xbeilo od ve\xc4\x8d sto tiso\xc4\x8d do milijon ljudi. Na \xc4\x8delu parade je bil Cleveland, preden je stopil na tribuno in gledal mimohod pihalnih orkestrov iz celotne dr\xc5\xbeave. Glavni vodja sprevoda je bil general Stone. Sprevod se je za\xc4\x8del na Madison Squareu, neko\xc4\x8d voja\xc5\xa1kem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du, po poti 5. avenije in Broadwaya nadaljeval proti ju\xc5\xbenemu koncu Manhattna Battery Parku, z rahlim obvozom, tako da je parada lahko \xc5\xa1la mimo zgradbe New York Worlda na Park Rowu. Ko je parada \xc5\xa1la mimo Newyor\xc5\xa1ke borze, so borzni posredniki skozi okna metali konfete in s tem za\xc4\x8deli z newyor\xc5\xa1ko tradicijo konfetnih parad._NEWLINE_Pomorska parada se je za\xc4\x8dela ob 12:45, ko se je Cleveland vkrcal na jahto, s katero se je popeljal preko pristani\xc5\xa1\xc4\x8da na otok za sve\xc4\x8dano odprtje. V imenu francoskega odbora je imel prvi govor De Lesseps, sledil mu je govor predsedujo\xc4\x8dega newyor\xc5\xa1kemu odboru senatorja Williama Evartsa, ki se je kon\xc4\x8dal z vzkliki. Naslednji je govoril predsednik Cleveland, ki je povdaril, da bo \xc5\xbearek svetlobe prebadal temo nevednosti in \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega zatiranja, dokler ne bo Svoboda razsvetlila sveta. Bartholdi, opa\xc5\xbeen v bli\xc5\xbeini govorni\xc5\xa1kega odra, je bil pozvan, da spregovori, vendar je to odklonil. Govornik Chauncey M. Depew je sklenil govor z dolgotrajnim nagovorom._NEWLINE_Javnosti v \xc4\x8dasu ceremonije ni bilo dovoljeno priti na otok, ki je bil rezerviran izklju\xc4\x8dno za dostojanstvenike. Edini \xc5\xbeenski, ki jima je bilo to dovoljeno, sta bili Bartholdijeva \xc5\xbeena in de Lessepsova vnukinja. Lokalne sufra\xc5\xbeetke so se ob omejitvi po\xc4\x8dutile u\xc5\xbealjene; najele so \xc4\x8dolne in se pribli\xc5\xbeale otoku kolikor je bilo le mogo\xc4\x8de. Voditeljice skupin so ob svojih govorih pozdravile utele\xc5\xa1enje Svobode kot \xc5\xbeenske in zagovarjale \xc5\xbeensko volilno pravico. Na\xc4\x8drtovani ognjemeti so bili zaradi slabega vremena prestavljeni na 1. november.\n_START_SECTION_\nUpodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nPo svetu se nahaja ve\xc4\x8d sto replik Kipa svobode. Manj\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica kipa \xc4\x8detrtine vi\xc5\xa1ine originala je bila poklonjena Parizu s strani ameri\xc5\xa1ke skupnosti v Parizu; danes stoji na umetnem re\xc4\x8dnem otoku \xc3\x8ele aux Cygnes, obrnjen z obrazom proti zahodu k svoji ve\xc4\x8dji sestri. Dobrih 9 metrov visoka replika je stala ve\xc4\x8d let na vrhu Liberty Warehouse na Manhattnu, preden so jo umaknili v Brooklynski muzej. Kot prispevek patriotizma so ameri\xc5\xa1ki skavti kot del svoje kampanje v letih 1949-1952 prispevali okoli dvesto replik kipa, visokih 2,5 metra, ameri\xc5\xa1kim zveznim dr\xc5\xbeavam in mestom. \xc4\x8ceprav neprava replika, znana kot Boginja demokracije, je bila za\xc4\x8dasno postavljena v \xc4\x8dasu protestov na pekin\xc5\xa1kem Tiananmenu leta 1989; pri \xc4\x8demer so se kiparji trudili izogniti se direktnemu posnetku Kipa svobode. Med ostalimi rekonstrukcijami newyor\xc5\xa1kih objektov se replika Kipa svobode nahaja kot del zunanjega videza New York-New York hotela in kazina v Las Vegasu._NEWLINE_Kot ameri\xc5\xa1ka ikona je bil Kip svobode upodobljen na ameri\xc5\xa1kih kovancih in znamkah. Pojavil se je na spominskih kovancih izdanih ob obele\xc5\xbeitvi dvestoletnice 1986, na ameri\xc5\xa1kem platinastem orlu 1997, na newyor\xc5\xa1ki izdaji \xc4\x8detrtdolarskih kovancev 2001._NEWLINE_Upodobitve kipa je uporabilo ve\xc4\x8d regionalnih ustanov. Dr\xc5\xbeava New York je v letih med 1986 in 2000 izdala registrske tablice vozil z upodobitvijo Kipa svobode. Ameri\xc5\xa1ki \xc5\xbeenski ko\xc5\xa1arkarski klub New York Liberty uporablja tako ime kot podobo v svojem logu, na katerem plamen bakle slu\xc5\xbei tudi kot ko\xc5\xa1arkarska \xc5\xbeoga. Hokejski klub New York Rangersi imajo upodobljeno glavo Kipa svobode na svojih alternativnih dresih od leta 1997._NEWLINE_V svojem emblemu ga ima tudi Libertarna stranka Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Kip svobode je pogosto objekt v ljudski kulturi. V glasbi izra\xc5\xbea ali podporo ameri\xc5\xa1ki politiki, kot je to v primeru pesmi Tobyja Keitha "Courtesy of the Red, White and Blue", ali pa se pojavi na naslovnici albuma Deada Kennedyja "Bedtime for Democracy", v kateri nasprotuje Reaganovi upravi. V filmu predstavlja bakla Kipa svobode vrhunec Hitchcockovega filma iz leta 1942 Saboter. Ena najbolj znanih filmskih uprizoritev Kipa je iz filma Planet opic (1968), v katerem je viden napol zasut v pesku. V filmu iz leta 1996 "Dan neodvisnosti" je prevrnjen,, v "Cloverfieldu" mu je odtrgana glava. V romanu Jacka Finneya "Time and Again" predstavlja desna roka kipa, razstavljena v Madison Square Parku, klju\xc4\x8dno vlogo. Robert Holdstock, svetovalni urednik The Encyclopedia of Science Fiction, se je leta 1979 spra\xc5\xa1eval_NEWLINE_Kje bi bila znanstvena fantastika brez Kipa svobode? \xc5\xbde desetletja se dviguje ali razpada nad mrtvilom zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene Zemlje - velikani so ga izkoreninili, vesoljci so si ga radovedno ogledovali,... simbol svobode, optimizma, je postal simbol znanstvenofantasti\xc4\x8dnega pesimisti\xc4\x8dnega pogleda na prihodnost.'