b'\n_START_ARTICLE_\nPripravni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPripravni\xc5\xa1tvo je usmerjena, na\xc4\x8drtovana in stalna skrb za organizirano vpeljevanje in usposabljanje mladih \xc5\xa1olanih kadrov v delo, za na\xc4\x8drtno izpopolnjevanje in prilagajanje izobrazbene strukture zaposlenih zahtevanim pogojem dela, poslovanja in gospodarjenja. Pripravni\xc5\xa1tvo je oblika posebne skrbi za sistemati\xc4\x8dno vklju\xc4\x8devanje mladih strokovnjakov v delovni proces po kon\xc4\x8dani pridobitvi izobrazbe.\n_START_SECTION_\nVajeni\xc5\xa1tvo kot oblika pripravni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nVajenec obiskuje poklicno \xc5\xa1olo in se isto\xc4\x8dasno poklicno izobra\xc5\xbeuje pri delodajalcu. Vajenec lahko postane\xc5\xa1, ko dopolni\xc5\xa1 15 let._NEWLINE_Vajeni\xc5\xa1tvo je bilo v preteklosti oblika pripravni\xc5\xa1tva. Danes vajeni\xc5\xa1tvo po navadi za mlade predstavlja prvo zaposlitev. Njegova prednost je predvsem ta, da ti omogo\xc4\x8da pridobivanje strokovnih in prakti\xc4\x8dnih delovnih izku\xc5\xa1enj na tistem podro\xc4\x8dju, za katerega se tudi \xc5\xa1ola\xc5\xa1. Poleg tega se obdobje vajeni\xc5\xa1tva delno \xc5\xa1teje v pokojninsko dobo. Slabost pa je relativno nizko pla\xc4\x8dilo oziroma nagrada v prvih letih vajeni\xc5\xa1tva. Vajeni\xc5\xa1ko razmerje lahko vajenec sklene z u\xc4\x8dno pogodbo. To lahko sklene, \xc4\x8de je vajenec kon\xc4\x8dal osnovno\xc5\xa1olsko izobra\xc5\xbeevanje ter z zdravni\xc5\xa1kim potrdilom potrdi, da je zdravstveno sposoben opravljati \xc5\xbeeleni poklic. U\xc4\x8dno pogodbo lahko sklene tudi v primeru, da nisi uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil osnovno\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja, je pa izpolnil osnovno\xc5\xa1olsko obveznost in zaklju\xc4\x8dil prvi letnik ni\xc5\xbeje poklicne \xc5\xa1ole. Preden dopolni 18. let lahko u\xc4\x8dno pogodbo sklene, \xc4\x8de v to privolijo tudi njegovi star\xc5\xa1i oziroma zakoniti zastopnik._NEWLINE_Dol\xc5\xbenosti delodajalca, ki sklene u\xc4\x8dno pogodbo so, da omogo\xc4\x8di izobra\xc5\xbeevanje za pridobitev poklicne izobrazbe, da skrbi, da bo vajenec redno obiskoval \xc5\xa1olo in druge obveznosti, poleg po\xc4\x8ditnic omogo\xc4\x8di vajencu \xc5\xa1e najmanj \xc5\xa1est prostih delovnih dni za pripravo na zaklju\xc4\x8dni izpit, da redno izpla\xc4\x8duje dogovorjeno mese\xc4\x8dno nagrado, da pla\xc4\x8duje malice ter prevoz na delo in iz dela in da skrbi za varnost in zdravje vajenca pri delu._NEWLINE_Dol\xc5\xbenosti vajenca pa so, da redno izpolnjuje svoje u\xc4\x8dne obveznosti, da redno obiskuje pouk in druge obvezne izobra\xc5\xbeevalne oblike in da se pri izobra\xc5\xbeevanju ravna po navodilih delodajalca in \xc5\xa1ole._NEWLINE_Vajenec lahko kadarkoli na podlagi svoje zahteve enostransko razdre u\xc4\x8dno pogodbo. Vajeni\xc5\xa1ko razmerje preneha z iztekom dolo\xc4\x8dene u\xc4\x8dne dobe oziroma ko vajenec opravi zaklju\xc4\x8dni izpit ali \xc4\x8de se u\xc4\x8dna pogodba razdre.\n_START_SECTION_\nEvropska koalicija za vajeni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\n2. julija 2013 je za\xc4\x8dela svoje ideje in program uveljavljati evropska koalicija za vajeni\xc5\xa1tva. Koalicija pomaga v boju proti brezposelnosti mladih z izbolj\xc5\xa1anjem kakovosti in ponudbe vajeni\xc5\xa1tev v EU na podlagi \xc5\xa1irokega partnerstva klju\xc4\x8dnih dele\xc5\xbenikov na podro\xc4\x8dju zaposlovanja in izobra\xc5\xbeevanja. Prizadeva si bo tudi za spreminjanje odnosa do vajeni\xc5\xa1tva, obenem pa opredeljuje predvsem najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e programe vajeni\xc5\xa1tva v EU in oblikovala ustrezne re\xc5\xa1itve za posamezne dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice. _NEWLINE_Koalicijo so s svojo prvo skupno izjavo podprli Evropska komisija, predsedstvo Sveta ministrov EU ter sindikati in organizacije delodajalcev na evropski ravni (Evropska konfederacija sindikatov \xe2\x80\x93 ETUC, BusinessEurope, Evropski center za podjetja z javno udele\xc5\xbebo in podjetja splo\xc5\xa1nega gospodarskega pomena \xe2\x80\x93 CEEP, Evropsko zdru\xc5\xbeenje obrti ter malih in srednje velikih podjetij \xe2\x80\x93 UAPME). Komisija pa spodbuja ukrepe, ki prejemajo podporo iz Evropskega socialnega sklada, pobude za zaposlovanje mladih ter novega programa EU za izobra\xc5\xbeevanje, usposabljanje in mlade Erasmus +.\n_START_SECTION_\nNamen in cilji pripravni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nCilj pripravni\xc5\xa1tva je izobra\xc5\xbeevanje in vzgajanje za delo ter za osebni razvoj. Namen pripravni\xc5\xa1tva je, da pripravnik opravi program prakti\xc4\x8dnega usposabljanja, s katerim: - pridobi splo\xc5\xa1na znanja s podro\xc4\x8dja socialnega varstva, - umesti strokovno znanje s teoreti\xc4\x8dne na prakti\xc4\x8dno poklicno raven, - poglobi znanja, ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in tehnike potrebne za opravljanje samostojnega strokovnega dela na podro\xc4\x8dju socialnega varstva, - se pripravi za strokovni izpit.\n_START_SECTION_\nVrste pripravni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPripravni\xc5\xa1ko usposabljanje poteka v vseh organih dr\xc5\xbeavne uprave in upravah lokalnih skupnosti, ureja ga Pravilnik o trajanju pripravni\xc5\xa1tva, na\xc4\x8dinu, poteku in programu usposabljanja pripravnikov. Pripravni\xc5\xa1tvo v \xc5\xa1olstvu urejata Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobra\xc5\xbeevanja in Pravilnik o pripravni\xc5\xa1tvu strokovnih delavcev na podro\xc4\x8dju vzgoje in izobra\xc5\xbeevanja.  Socialna zbornica Slovenije ureja pripravni\xc5\xa1tvo na podro\xc4\x8dju socialnega varstva, Zdravni\xc5\xa1ka zbornica Slovenije pa pripravni\xc5\xa1tvo zdravnikov in zobozdravnikov. Pripravni\xc5\xa1ka usposabljanja (npr. za jezikoslovce) ponujajo tudi razne evropske institucije, kot so Evropska komisija, Evropski parlament in Sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Evropske unije.\n_START_SECTION_\nPripravnik\n_START_PARAGRAPH_\nPripravnik je oseba, ki nima ustreznih delovnih izku\xc5\xa1enj v skladu z zakonom in prvi\xc4\x8d sklene pogodbo o, ustrezno stopnji njene strokovne izobrazbe, z namenom, da se usposobi za opravljanje dela. Pripravnik je tudi oseba, ki sklene delovno razmerje in se usposablja za opravljanje dela, \xc4\x8de je bila predhodno \xc5\xbee zaposlena in \xc5\xa1e ni kon\xc4\x8dala pripravni\xc5\xa1ke dobe oziroma si ni pridobila dovolj ustreznih delovnih izku\xc5\xa1enj za zasedbo delovnega mesta, ustreznega njeni izobrazbi.\n_START_SECTION_\nMentor\n_START_PARAGRAPH_\nMentorja, ki je uslu\xc5\xbebenec organa, v katerem se pripravnik usposablja, imenuje predstojnik organa. Zaradi la\xc5\xbeje organizacije pripravnikovega dela, lahko predstojnik imenuje tudi somentorja. Mentor mora imeti enako ali vi\xc5\xa1jo stopnjo strokovne izobrazbe kot pripravnik. \xc4\x8ce v organu ni uslu\xc5\xbebenca z ustrezno stopnjo izobrazbe, ima lahko izjemoma mentor ni\xc5\xbejo stopnjo izobrazbe od pripravnika. \xc4\x8ce je mentor odsoten z dela ve\xc4\x8d kot pet delovnih dni skupaj, ga nadome\xc5\xa1\xc4\x8da somentor oziroma vodja notranje organizacijske enote, v kateri se pripravnik usposablja. Mentor skrbi za pravilno in celovito izvedbo individualnega pripravnikovega programa in je dol\xc5\xbean predstojnika opozoriti v primeru bistvenih odstopanj od predvidenega izvajanja individualnega programa pripravnika.\n_START_SECTION_\nTrajanje pripravni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPripravni\xc5\xa1ka doba za zasedbo uradni\xc5\xa1kega delovnega mesta, ki se opravlja v nazivu, za katerega je predpisana univerzitetna ali visoka strokovna izobrazba, traja 10 mesecev, za druga uradni\xc5\xa1ka delovna mesta pa 8 mesecev. Pripravni\xc5\xa1ka doba traja za strokovno \xe2\x80\x91 tehni\xc4\x8dna delovna mesta, za katera se zahteva univerzitetna ali visoka strokovna izobrazba, 8 mesecev, za strokovno\xe2\x80\x91tehni\xc4\x8dna delovna mesta, za katera se zahteva vi\xc5\xa1ja strokovna in srednja strokovna ter srednja splo\xc5\xa1na izobrazba, 6 mesecev, za strokovno\xe2\x80\x91tehni\xc4\x8dna delovna mesta, za katera se zahteva srednja poklicna izobrazba, pa 4 mesece.\n_START_SECTION_\nPotek pripravni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nZa splo\xc5\xa1ni del programa se pripravnik usposablja v okviru organa, kjer opravlja pripravni\xc5\xa1tvo. Znanje s podro\xc4\x8dij, ki jih zajema splo\xc5\xa1ni del programa, pridobi tudi s \xc5\xa1tudijem predpisov in literature ob pomo\xc4\x8di mentorja. Pred zaklju\xc4\x8dkom pripravni\xc5\xa1tva pripravi pripravnik zaklju\xc4\x8dno nalogo. Komisija, ki jo imenuje predstojnik, pripravi pisno mnenje o zaklju\xc4\x8dni nalogi in sprejme pisno oceno pripravnikovega dela, kjer ugotovi, ali je pripravnik uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil pripravni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nProgram pripravni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPripravnikov mentor pripravniku dolo\xc4\x8di individualni program pripravnikovega usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: program), ki je sestavljen iz splo\xc5\xa1nega in posebnega dela. Osnova za dolo\xc4\x8ditev splo\xc5\xa1nega dela programa so vsebine iz prvega odstavka 89. \xc4\x8dlena zakona, ki ureja javne uslu\xc5\xbebence. V zakonu je opredeljeno, kateri pogoji so potrebni za opravljanje strokovnega izpita za imenovanje v naziv. V naziv se lahko imenuje posameznik, ki nima ustreznega strokovnega izpita za imenovanje v naziv, pod pogojem, da najkasneje v enem letu od sklenitve delovnega razmerja opravi ustrezen strokovni izpit za imenovanje v naziv.  Za splo\xc5\xa1ni del programa se pripravnik usposablja v okviru organa, kjer opravlja pripravni\xc5\xa1tvo. Znanje s podro\xc4\x8dij, ki jih zajema splo\xc5\xa1ni del programa, pridobi tudi s \xc5\xa1tudijem predpisov in literature ob pomo\xc4\x8di mentorja. \xc4\x8ce je bil pripravnik izbran na javnem nate\xc4\x8daju, ga lahko predstojnik v okviru splo\xc5\xa1nega dela programa napoti na obvezno usposabljanje po 89. \xc4\x8dlenu zakona, ki ureja javne uslu\xc5\xbebence. Posebni del programa se nana\xc5\xa1a na organizacijo, pristojnosti, delo in naloge organa, v katerem se pripravnik usposablja. V posebnem delu pripravnikovega programa se dolo\xc4\x8dijo notranje organizacijske enote ter \xc4\x8das usposabljanja, ko pripravnik pridobiva potrebno znanje, spretnosti in navade, potrebne za samostojno opravljanje dela, za katerega se usposablja, ter osebe, odgovorne za spremljanje dela pripravnika. Skupna doba usposabljanja po posebnem programu traja polovico celotne pripravni\xc5\xa1ke dobe.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din pripravnikovega dela\n_START_PARAGRAPH_\nPripravnik se usposablja po splo\xc5\xa1nem in posebnem programu tako, da opravlja posamezne naloge pod vodstvom mentorja oziroma osebe, odgovorne za spremljanje dela pripravnika, ter preu\xc4\x8duje literaturo, predpise in gradiva, ki so osnova za opravljanje teh nalog; prisostvuje sestankom delovnih oziroma projektnih skupin ter drugih oblik skupinskega dela organa; se udele\xc5\xbeuje usposabljanja in izpopolnjevanja, na katera ga napoti odgovorna oseba organa na predlog mentorja.  Poleg usposabljanja pripravnik vodi redno evidenco o svojem usposabljanju in delu, ki je podlaga za poro\xc4\x8dilo o usposabljanju in delu, in mora biti razdeljena po posameznih vsebinah splo\xc5\xa1nega in posebnega dela usposabljanja. Pred zaklju\xc4\x8dkom pripravni\xc5\xa1tva pripravi pripravnik zaklju\xc4\x8dno nalogo. Komisija, ki jo imenuje predstojnik, pripravi pisno mnenje o zaklju\xc4\x8dni nalogi in sprejme pisno oceno pripravnikovega dela, kjer ugotovi, ali je pripravnik uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil pripravni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek pripravni\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nPred iztekom pripravni\xc5\xa1ke dobe mora pripravnik opravljati strokovni izpit. Nanj se lahko prijavi po izteku pripravni\xc5\xa1ke dobe. Pri pripravni\xc5\xa1tvu strokovni izpit sestoji iz petih uspe\xc5\xa1no opravljenih prakti\xc4\x8dnih nastopih, ki jim poleg mentorja pripravnika hospitira ravnatelj \xc5\xa1ole, in ustnega dela izpita, sestavljenega iz treh vsebinskih sklopov.'