b"\n_START_ARTICLE_\nRimski amfiteater\n_START_PARAGRAPH_\nRimski amfiteater je amfiteater - veliko, kro\xc5\xbeno ali ovalno prizori\xc5\xa1\xc4\x8de na prostem z dvignjenimi sede\xc5\xbei - ki so jih gradili stari Rimljani. Uporabljali so jih za dogodke, kot so gladiatorski boji, venationes (ubijanje \xc5\xbeivali) in javne usmrtitve. Na obmo\xc4\x8dju Rimskega imperija je bilo najdenih pribli\xc5\xbeno 230 rimskih amfiteatrov. Zgodnji amfiteatri izvirajo iz republikanske dobe , a so nastali najve\xc4\x8dji v cesarskem obdobju ._NEWLINE_Amfiteatri se razlikujejo od cirkusov, hipodromov, ki so bili obi\xc4\x8dajno pravokotni in zgrajeni predvsem za dirke in stadionov, zgrajenih za atletiko. Je pa bilo ve\xc4\x8d teh izrazov v\xc4\x8dasih uporabljenih za isti kraj. Beseda amfiteatrum pomeni 'gledali\xc5\xa1\xc4\x8de vse naokrog'. Tako se amfiteater od tradicionalnih polkro\xc5\xbenih rimskih gledali\xc5\xa1\xc4\x8d razlikuje po kro\xc5\xbeni ali ovalni obliki.\n_START_SECTION_\nZgodnji amfiteatri\n_START_PARAGRAPH_\nKdaj in kje so bili zgrajeni prvi amfiteatri, ni jasno. Obstajajo zapisi, ki potrjujejo za\xc4\x8dasne lesene amfiteatre, zgrajene v Forumu Romanumu za gladiatorske igre od 2. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in to so lahko izvor arhitekturne oblike, ki je bila kasneje izra\xc5\xbeena v kamnu. Plinij starej\xc5\xa1i v svoji knjigi Historia Naturalis trdi, da je bil amfiteater izumljen med spektakli Gaja Skribonija Kuriona leta 53 pr. n. \xc5\xa1t. \xc4\x8ceprav je to lahko izvor arhitekturnega izraza amfiteatrum, ne more biti izvor arhitekturnega koncepta, saj so bili najdeni zgodnej\xc5\xa1i kamniti amfiteatri, znani kot spectacula ali amphitheatera ._NEWLINE_Jean-Claude Golvin pravi, da so najstarej\xc5\xa1i znani kamniti amfiteatri najdeni v Kampaniji, v Kapui, Kumi in Liternumu, kjer so bili taki kraji zgrajeni proti koncu 2. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Naslednji najstarej\xc5\xa1i znan amfiteater, pa tudi eden najbolj raziskanih, je amfiteater v Pompejih, ki je varno datiran, da so ga zgradili kmalu po letu 70. pr. n. \xc5\xa1t. Obstaja razmeroma malo drugih znanih zgodnjih amfiteatrov: tisti v Abelli, Teanumu in Calesu segajo v obdobje Sule (do 78 pr. n. \xc5\xa1t.), pri Pozzuoli in Telesiji v Avgustovo obdobje (27. pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 14 n. \xc5\xa1t.). Amfiteatri v Sutriju, Carmoni in Ucubiju so bili zgrajeni okoli 40.-30. pr. n. \xc5\xa1t., v Antiohiji in Festu (I. faza) sredi 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nCesarsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nV cesarskem obdobju so amfiteatri postali sestavni del rimske urbane pokrajine. Ker so se mesta med seboj borila za premo\xc4\x8d v civilnih stavbah, so amfiteatri postali vse bolj monumentalni v obsegu in okrasju. Imperialni amfiteatri so udobno namestili 40.000\xe2\x80\x9360.000 gledalcev ali do 100.000 gledalcev na najve\xc4\x8djih prizori\xc5\xa1\xc4\x8dih, hipodromi pa so jih po sede\xc5\xbenih zmogljivostih presegli. Imeli so ve\xc4\x8dnadstropna arkadna pro\xc4\x8delja, ki so bila okra\xc5\xa1eni z marmornimi in \xc5\xa1tukaturnimi oblogami, kipi in reliefi ali celo delno iz marmorja. _NEWLINE_Kot je cesarstvo raslo, je ve\xc4\x8dina njegovih amfiteatrov ostala koncentrirana v latinsko govore\xc4\x8di zahodni polovici, medtem ko so bile na vzhodu predstave ve\xc4\x8dinoma uprizorjene na drugih prizori\xc5\xa1\xc4\x8dih, kot so gledali\xc5\xa1\xc4\x8da ali stadioni . Na zahodu so bili amfiteatri zgrajeni kot del romanizacijskih prizadevanj, tako da so se osredoto\xc4\x8dili na cesarski kult, zasebne dobrotnike ali lokalno upravo kolonij ali de\xc5\xbeelnih prestolnic kot atribut rimskega ob\xc4\x8dinskega statusa. V rimski severni Afriki je bilo zgrajeno veliko \xc5\xa1tevilo skromnih prizori\xc5\xa1\xc4\x8d, kjer je ve\xc4\x8dino arhitekturnega znanja zagotovila rimska vojska.\n_START_SECTION_\nPozno cesarstvo in nazadovanje tradicije amfiteatrov\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d dejavnikov je povzro\xc4\x8dilo izumrtje tradicije gradnje amfiteatra. Gladiatorska munera (javna dela in zabave, ki so jih zagotovili posamezniki z visokim statusom in bogastvom v korist rimskega prebivalstva (populus Romanus). Beseda munera, ednina munus pomeni 'dol\xc5\xbenost, obveznost', ki izra\xc5\xbea odgovornost posameznika, da zagotovi storitev ali prispevek svoji skupnosti) je izhajala iz javnega \xc5\xbeivljenja v 3. stoletju, zaradi gospodarskega pritiska, filozofskega neodobravanja in nasprotovanja vse bolj prevladujo\xc4\x8de nove religije kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, katere privr\xc5\xbeenci so tak\xc5\xa1ne igre obravnavali kot grozote in zapravljanje denarja. Predstave, v katerih so nastopale \xc5\xbeivali, so pre\xc5\xbeivele vse do 6. stoletja, vendar so postale dra\xc5\xbeje in redkej\xc5\xa1e. \xc5\xa0irjenje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva je spremenilo tudi vzorce javne dobrobiti: tam, kjer se je poganski Rimljan pogosto gledal kot homo civicus, ki je dajal koristi javnosti v zameno za status in \xc4\x8dast, bi bil kristjan bolj pogosto nov dr\xc5\xbeavljan, homo interior, ki je sku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di bo\xc5\xbeansko nagrado v nebesih in usmeril svojo dobrotnost v milost in dobrodelnost, ne pa v javna dela in igre. _NEWLINE_Te spremembe so pomenile, da je bila uporaba amfiteatrov vedno manj\xc5\xa1a in je bilo vedno manj sredstev za njihovo izgradnjo in vzdr\xc5\xbeevanje. Zadnja zgradba amfiteatra je zapisana leta 523 v Pavii pri Teoderiku . Po koncu venationes, je bil edini preostali namen amfiteatrov kraj javnih usmrtitev in kazni. Po tem, ko je celo ta namen izginil, so bili mnogi amfiteatri zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni in so bili postopoma razstavljeni za gradbeni material, poru\xc5\xa1eni, da bi naredili prostor za novej\xc5\xa1e zgradbe ali vandalizirali. Drugi so bili preoblikovani v utrdbe ali utrjena naselja, kot so Leptis Magna, Sabrata, Arles in Pulj, v 12. stoletju pa so Frangipani utrdili celo Kolosej, da bi jim pomagal pri boju proti Rimski oblasti. Drugi pa so bili spremenjeni v kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve, vklju\xc4\x8dno z areno v Arlesu, N\xc3\xaemesu, Tarragoni in Saloni; Kolosej je postal kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v 18. stoletju._NEWLINE_Med ostalimi amfiteatri so mnogi zdaj za\xc5\xa1\xc4\x8diteni kot zgodovinski spomeniki in so turisti\xc4\x8dne znamenitosti.\n_START_SECTION_\nKolosej\n_START_PARAGRAPH_\nFlavijev amfiteater v Rimu, bolj znan kot Kolosej, je arhetipski in najve\xc4\x8dji amfiteater. Zgrajen je med letoma 72. in 80. na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Dimenzije stavbe in arene so 188 \xc3\x97 156 in 86 \xc3\x97 54 metrov. Naro\xc4\x8dil ga je cesar Vespazijan za glavno mesto starodavnega rimskega cesarstva, vendar ga ni dokon\xc4\x8dal, odprl ga je  njegov sin Tit Flavij leta 80. kot darilo za rimske ljudi.\n_START_SECTION_\nAmfiteater v Pompeijih\n_START_PARAGRAPH_\nPompejski amfiteater je najstarej\xc5\xa1i ohranjen rimski amfiteater. Stoji v rimskem mestu Pompeji in je bil pokopan pod pepelom izbruha Vezuva leta 79, ki je tudi pokopal Pompeje in sosednje mesto Herkulanej. Je tudi najstarej\xc5\xa1i ohranjeni rimski amfiteater, zgrajen iz kamna.\n_START_SECTION_\nFaleria\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi najve\xc4\x8dji rimski amfiteater je bil Faleria, zgrajen leta 43. Stal se je v Picenumu (zdaj Falerone) v Italiji. Dimenzije objekta so bile 178,8 \xc3\x97 106,2 metra in je imel areno v obliki elipse. Imel je dvanajst vhodov, od katerih so \xc5\xa1tirje vodili v areno in imeli osem vrst sede\xc5\xbeev, razdeljenih na tri dele. Ostala je le zunanja stena amfiteatra, arena pa je prekrita s travo vse do podija.\n_START_SECTION_\nKapua\n_START_PARAGRAPH_\nTretji najve\xc4\x8dji rimski amfiteater je Kapua, z dimenzijami zgradbe 169,9 \xc3\x97 139,6 metra. Stal je v Kampaniji, kjer je zdaj Santa Maria Capua Vetere. Avgust ga je postavil v 1. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. in je lahko sprejel do 60.000 gledalcev. Znan je kot arena, v kateri se je Spartak boril leta 73. pr. n. \xc5\xa1t. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de so s\xc4\x8dasoma uni\xc4\x8dili Vandali v napadu na Rim leta 456.\n_START_SECTION_\nJulia Caesarea\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrti najve\xc4\x8dji rimski amfiteater, Julia Caesarea je nastal po \xc4\x8dasu Julija Cezarja. Zgrajen je bil v Mavretaniji med letoma 25 pr. n. \xc5\xa1t. in 23. n. \xc5\xa1t. po nalogu rimskega vladarja Juba II. in njegovega sina Ptolemaja Mavretanskega in je zdaj v sodobnem Cherchellu v Al\xc5\xbeiriji. Kljub temu, da se ni obdr\xc5\xbeal, so bile dimenzije zgradbe 168 \xc3\x97 88 metrov in arene 72,1 \xc3\x97 45,8 metrov.\n_START_SECTION_\nItalica\n_START_PARAGRAPH_\nPeti najve\xc4\x8dji rimski amfiteater je v provinci Sevilja v \xc5\xa0paniji. Dimenzije zgradbe so 156,5 \xc3\x97 134 metrov, dimenzije arene pa 71,2 \xc3\x97 46,2 metra. Zgrajen je bil v \xc4\x8dasu vladavine Adrianovega cesarstva, leta 117-138; amfiteater Italica je lahko sprejel do 25.000 ljudi in stoji \xc5\xa1e danes."