b'\n_START_ARTICLE_\nGorica\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nItalijansko ime Gorizia najverjetneje izhaja iz slovenskega imena Gorica, ki pomeni majhna gora._NEWLINE_Ime Gorica so prvi\xc4\x8d zasledili leta 1001 v listini, ki jo je izdal cesar Oton III, ko je oglejskemu patriarhu podelil polovico vasi Solkan in Gorice. Mesto se nahaja tako v bli\xc5\xbeini morja kot v bli\xc5\xbeini hribov in zaradi tega je podnebje tukaj optimalno, predvsem za gojenje vinske trte. Hribi jo varujejo pred mrzlimi vetrovi, morje pa poskrbi za mediteransko podnebje. Habsbur\xc5\xbeani so jo imenovali lepota Jadrana.\n_START_SECTION_\nNastanek urbane naselbine\n_START_PARAGRAPH_\nNaselbina je kot villa quae Sclavorum lingua vocatur Goriza v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenjena leta 1001, v listini cesarja Otona III. V 11. in 12. stoletju je naselje dobivalo na pomenu in postalo zgodnje urbano naselje s centralnim pomenom za \xc5\xa1ir\xc5\xa1o regijo. Po kraju se je \xc5\xbee 1100 in 1102 poznej\xc5\xa1i koro\xc5\xa1ki vojvoda Henrik Spanheim imenoval Gori\xc5\xa1ki, od srede 12. stoletja ime prevzamejo pomembni Gori\xc5\xa1ki grofje. Novej\xc5\xa1e raziskave nakazujejo, da se je kraj oblikoval v tr\xc5\xbeno naselbino \xc5\xbee preden je Majnhard II. Gori\xc5\xa1ki 24. junija 1210 izdal listino, s katero je Gorici podelil pravico do tedenjskega sejma.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8djezi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nGorica je ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dno mesto, kjer se stikajo razli\xc4\x8dne kulture. Prevladujo\xc4\x8di jeziki so bili furlan\xc5\xa1\xc4\x8dina, nem\xc5\xa1\xc4\x8dina in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina. Italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina je za\xc4\x8dela prevladovati v 17. stoletju, saj je bila skupaj z latin\xc5\xa1\xc4\x8dino jezik izobra\xc5\xbeevanja v jezuitskih \xc5\xa1olah. V 18. stoletju je bila nem\xc5\xa1\xc4\x8dina spet najbolj govorjeni jezik v mestu. V \xc4\x8dasu Napoleonove zasedbe (1809\xe2\x80\x931813) je bila italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina najbolj raz\xc5\xa1irjeni jezik, v \xc4\x8dasu restavracije pa je ponovno prevladala nem\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_V 60. letih 19. stoletja se je ozave\xc5\xa1\xc4\x8denost/pomembnost ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dnosti pove\xc4\x8dala. Manj\xc5\xa1i del gori\xc5\xa1kega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva je uporabljal italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino kot jezik vsakdanjega pogovora in kulture. Italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina je tako postala sredstvo za \xc5\xa1irjenje nacionalisti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeenj, ki so bile v sosednji Kraljevini Italiji \xc5\xbee mo\xc4\x8dno prisotne. Statistika iz leta 1869 ka\xc5\xbee, da je bilo 10.000 govorcev furlan\xc5\xa1\xc4\x8dine, 3.500 govorcev sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, 1.800 govorcev nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in 1000 govorcev italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Leta 1900 je 4.754 Gori\xc4\x8danov govorilo slovensko, leta 1910 se je \xc5\xa1tevilo pove\xc4\x8dalo na 10.790 govorcev, kar je predstavljalo 40\xc2\xa0% prebivalstva. 45\xc2\xa0% prebivalstva je govorilo italijansko in furlansko in 9\xc2\xa0% prebivalstva nem\xc5\xa1ko. Lilliana Ferrari v Gorizia ottocentesca, fallimento del progetto della Nizza austriaca navaja, da vzrok za pove\xc4\x8danje govorcev sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine niso migracije, temve\xc4\x8d to, da so se tisti, ki so se do tedaj v dru\xc5\xbeini pogovarjali slovensko in na delu v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, izrekli za Slovence._NEWLINE_Priklju\xc4\x8ditev k Kraljevini Italiji po prvi svetovni vojni je imela za posledico postopno zmanj\xc5\xa1anje rabe sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, zlasti v 20. letih 20. stoletja, ko je oblast prevzela Fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna stranka in prepovedala vsakr\xc5\xa1no rabo slovenskega jezika._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je nem\xc5\xa1\xc4\x8dina na tem obmo\xc4\x8dju po\xc4\x8dasi izginila. Danes se v Gorici govorijo italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina in furlan\xc5\xa1\xc4\x8dina ter regionalna nare\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje v slovenskem jeziku\n_START_PARAGRAPH_\nV gori\xc5\xa1ki pokrajini je z Za\xc5\xa1\xc4\x8ditnim zakonom za Slovence v Italiji Zakon 38/2001 sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina postala za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot manj\xc5\xa1inski jezik. Otroci lahko vse obvezno \xc5\xa1olanje, ki v Italiji traja 10 let, opravijo v slovenskem jeziku na slovenskih \xc5\xa1olah. V gori\xc5\xa1ki pokrajini je 6 slovenskih vrtcev, 5 osnovnih \xc5\xa1ol, 1 srednja \xc5\xa1ola in 6 vi\xc5\xa1jih srednjih \xc5\xa1ol, zdru\xc5\xbeenih v stavbi v ulici Puccini, kjer lahko u\xc4\x8denci izbirajo med tremi gimnazijami (klasi\xc4\x8dni licej Primo\xc5\xbe Trubar, dru\xc5\xbeboslovni in znanstveni licej Simon Gregor\xc4\x8di\xc4\x8d in tremi tehni\xc5\xa1kimi zavodi (informatiko na Juriju Vega, ekonomsko ter turisti\xc4\x8dno smer na \xc5\xbdigi Zois).\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi sobivanja razli\xc4\x8dnih kultur so v kuhinji vidni vplivi nem\xc5\xa1ke, italijanske, slovenske in furlanske kulture. Tipi\xc4\x8dne gori\xc5\xa1ke jedi so: \xe2\x80\x9ekrudegini\xe2\x80\x9c(it. cotechino) in kislo zelje, gola\xc5\xbe ter zeli\xc5\xa1\xc4\x8dna frtalja (it. frittata). Najbolj tipi\xc4\x8dna sladica je gubanca (gubana). Pomembna prireditev, ki poteka od leta 2003 in se je v zadnjih letih zelo raz\xc5\xa1irila, je sejem Okusi ob meji (Gusti di frontiera), kjer obiskovalci lahko pokusijo mednarodne dobrote.\n_START_SECTION_\nZnani Gori\xc4\x8dani\n_START_PARAGRAPH_\nBoris Cijan (1909-1993) slovenski aeronavti\xc4\x8dni in\xc5\xbeenir,  voja\xc5\xa1ki lovski testni pilot in\xc5\xa1truktor letenja, ustanovitelj akademske jadralne skupine v aeroklubu Na\xc5\xa1a Krila.'