b'\n_START_ARTICLE_\nJadralno letalo\n_START_PARAGRAPH_\nJadr\xc3\xa1lno let\xc3\xa1lo (tudi jadr\xc3\xadlica) je letalo brez pogonskega motorja in je te\xc5\xbeje od zraka.\n_START_SECTION_\nKonstrukcija jadralnih letal\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna konstrukcija dana\xc5\xa1njih jadralnih letal so dolga ravna krila z laminarnim profilom (po navadi zaklju\xc4\x8dena z zaklju\xc4\x8dki kril - winglets) in vitek trup, kar prispeva k zmanj\xc5\xa1anju zra\xc4\x8dnega upora. Na jadralnih letalih pa se za zmanj\xc5\xa1anje zra\xc4\x8dnega upora poleg \xc5\xbee omenjenih uporabljajo tudi drugi prijemi, kot npr. zatesnitev re\xc5\xbe okrog krmilnih povr\xc5\xa1in (prepre\xc4\x8di pretakanje zraka skozi re\xc5\xbee iz spodnje na zgornjo stran krila) in turbulatorji (slednji na dolo\xc4\x8denem mestu povzro\xc4\x8dijo prehod laminarnega toka zraka \xc4\x8dez krila v turbulentni tok).  _NEWLINE_Za izdelavo jadralnih letal so najve\xc4\x8d v uporabi lahki materiali, predvsem kompoziti, oja\xc4\x8dani z ogljikovimi, kevlar ali steklenimi vlakni. Ti materiali ob majhni te\xc5\xbei zagotavljajo tudi ustrezno trdnost._NEWLINE_Prva jadralna letala so imela leseno konstrukcijo prevle\xc4\x8deno s platnom ali lesom. Kasnej\xc5\xa1a  jadralna letala so bila tudi kovinska. Ker pa imata les in kovinski materiali precej pomanjkljivosti (npr. manj\xc5\xa1a odpornost na vplive iz okolja, te\xc5\xbeavnost izdelave gladkih povr\xc5\xa1in, itd), so z napredkom tehnologije v rabo pri\xc5\xa1li moderni kompozitni materiali._NEWLINE_Vseeno pa imajo tudi plasti\xc4\x8dna jadralna letala mo\xc4\x8dno obremenjene dele (kot so npr. pogoni krmilnih povr\xc5\xa1in, sorniki in podvozje) izdelane iz kovine._NEWLINE_Pri prakti\xc4\x8dno vseh tipih plasti\xc4\x8dnih jadralnih letal se v krilih in v repu nahajajo rezervoarji za vodni balast, ki pripomore k bolj\xc5\xa1i zmogljivosti letala v zelo dobrem vremenu, saj se najbolj\xc5\xa1e drsno razmerje letala premakne v smeri vi\xc5\xa1jih hitrosti. \xc4\x8ce vremenski pogoji niso dovolj dobri, pa ima pilot mo\xc5\xbenost vodo izpustiti._NEWLINE_Pomemben podatek jadralnih letal je tudi drsno razmerje ali finesa, ki pomeni razmerje med preleteno razdaljo in izgubo vi\xc5\xa1ine na tej razdalji. Finesa, ki je podana v razli\xc4\x8dnih virih, je  dolo\xc4\x8dena za popolnoma mirno ozra\xc4\x8dje (tj. brez dviganj, spu\xc5\xa1\xc4\x8danj ali vetra). Najbolj\xc5\xa1a jadralna letala imajo  fineso okrog 60 (pomeni, da z vi\xc5\xa1ine enega kilometra preletijo 60 km), pri ve\xc4\x8dini novej\xc5\xa1ih jadralnih letal pa se obi\xc4\x8dajno giblje nekje med 40 in 50._NEWLINE_Seveda pa to razmerje ni vedno konstantno, temve\xc4\x8d se spreminja s hitrostjo letala ter hitrostjo dviganja ali spu\xc5\xa1\xc4\x8danja okoli\xc5\xa1kega zraka.\n_START_SECTION_\nLetenje brez pomo\xc4\x8di motorja\n_START_PARAGRAPH_\nJadralno letalo se giblje na ra\xc4\x8dun pretvorbe potencialne energije v kineti\xc4\x8dno energijo. Zato jadralno letalo stalno drsi proti tlom pod dolo\xc4\x8denim kotom (ki je odvisen tudi od hitrosti, mase in stanja okoli\xc5\xa1kega zraka) in na ta na\xc4\x8din izgublja vi\xc5\xa1ino. Vendar s pomo\xc4\x8djo zra\xc4\x8dnih mas, ki se dvigajo hitreje od lastnega padanja jadralnega letala, lahko pridobi vi\xc5\xa1ino in tako ostane v zraku dalj \xc4\x8dasa. Najbolj pogosti na\xc4\x8dini za pridobivanje vi\xc5\xa1ine so naslednji:_NEWLINE_Termika_NEWLINE_Eden od osnovnih na\xc4\x8dinov pridobivanja vi\xc5\xa1ine je termika, kar pomeni zra\xc4\x8dno maso, katere gostota se zaradi vi\xc5\xa1je temperature od temperature okolice zmanj\xc5\xa1a in zrak se zato pri\xc4\x8dne dvigati. Jadralni piloti termiko izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo s kro\xc5\xbeenjem v dvigajo\xc4\x8dem se zraku._NEWLINE_Piloti pri iskanju termi\xc4\x8dnega dviganja i\xc5\xa1\xc4\x8dejo terene, kjer je mo\xc5\xbeno ogrevanje in odlepljenje toplega zraka od tal ter indikatorje, kot so kumulusi in meglice, pra\xc5\xa1ni vrtinci v suhih pokrajinah, itd. Med letenjem pa bli\xc5\xbeino termi\xc4\x8dnega dviganja ozna\xc4\x8dujeta tudi obmo\xc4\x8dje mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega spu\xc5\xa1\xc4\x8danja zraka in turbulenca._NEWLINE_Kro\xc5\xbeenje v termiki pa ni vedno enostavno, saj le v redkih primerih nastane idealno termi\xc4\x8dno dviganje v obliki homogenega stebra. Pilot zato s preiskovanjem obmo\xc4\x8dja termi\xc4\x8dnega dviganja in prestavljanjem letala v obmo\xc4\x8dje bolj\xc5\xa1ega dviganja v centru termike (t. i. centriranjem) sku\xc5\xa1a najti \xc4\x8dimbolj\xc5\xa1e dviganje, kar mu omogo\xc4\x8da hitrej\xc5\xa1e pridobivanje vi\xc5\xa1ine. Pri iskanju najbolj\xc5\xa1ega dviganja pilot lahko uporablja ob\xc4\x8dutek za nenadne pospe\xc5\xa1ke, ki so lahko posledica prisotnosti dviganja in indikacijo variometra._NEWLINE_Pobo\xc4\x8dni vzgornik_NEWLINE_Pobo\xc4\x8dni vzgornik nastane, ko se veter, ki piha pravokotno na pobo\xc4\x8dje, ob stiku s pobo\xc4\x8djem preusmeri navzgor, kar pomeni, da se za\xc4\x8dne dvigati ob pobo\xc4\x8dju. Ta na\xc4\x8din pridobivanja vi\xc5\xa1ine se uporablja \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka jadralnega letenja._NEWLINE_Pobo\xc4\x8dni vzgornik pilot izkori\xc5\xa1\xc4\x8da z letenjem blizu pobo\xc4\x8dja v obliki osmic oz. s kro\xc5\xbeenjem v dvigajo\xc4\x8dem se zraku nad grebenom. Pri tej vrsti dviganja je mo\xc5\xbeno opravljati dolge prelete, ta na\xc4\x8din pa je bil tudi \xc5\xbee uporabljen za postavljanje hitrostnih rekordov. Ima pa to pomanjkljivost, da pobo\xc4\x8dni vzgornik po navadi ne se\xc5\xbee tako visoko, kot termi\xc4\x8dno dviganje in je obenem omejen le na dolo\xc4\x8dene geografske lokacije (gorski predeli). Veter ob pobo\xc4\x8dju pa lahko ustvari tudi turbulenco in zahrbtne vrtince (\xc5\xa1e posebej, \xc4\x8de pobo\xc4\x8dje ni dovolj gladko). Na prisojnih pobo\xc4\x8djih pa se pobo\xc4\x8dni vzgornik lahko zdru\xc5\xbei s termi\xc4\x8dnim vzgornikom in nastane kombinacija obeh vzgornikov, ki lahko dose\xc5\xbee ve\xc4\x8djo vi\xc5\xa1ino, kot sam pobo\xc4\x8dni vzgornik._NEWLINE_Zavetrni valovi_NEWLINE_Poleg opisanih na\xc4\x8dinov je mo\xc5\xbeno tudi pridobivanje vi\xc5\xa1ine s pomo\xc4\x8djo zavetrnih valov, ki lahko v ustreznih vremenskih pogojih nastanejo na zavetrni strani gorskih grebenov ob mo\xc4\x8dnem vetru.  Jadralno letalo na ta na\xc4\x8din lahko hitro dose\xc5\xbee precej\xc5\xa1njo vi\xc5\xa1ino (rekord je \xc5\xbee preko 15000 m), saj dviganja v ugodnih razmerah lahko dose\xc5\xbeejo (ali celo prese\xc5\xbeejo) 10 m/s (odvisno tudi od geografske lokacije). Ta na\xc4\x8din pridobivanja vi\xc5\xa1ine je nekoliko podoben pobo\xc4\x8dnemu dviganju in ga pilot zato izkori\xc5\xa1\xc4\x8da na podoben na\xc4\x8din kot pobo\xc4\x8dno dviganje._NEWLINE_Posebna vrsta zavetrnih valov pa lahko nastane, \xc4\x8de veter piha pravokotno na smer kumulusne ceste, ki v tem primeru predstavlja podobno oviro, kot gorski grebeni. S tem je omogo\xc4\x8den nastanek valov tudi na lokacijah, ki nimajo gorskih grebenov. _NEWLINE_V povezavi z jadranjem na valovih je mo\xc5\xbeno tudi pridobivanje vi\xc5\xa1ine s pomo\xc4\x8djo rotorjev, ki predstavljajo izredno turbulentne horizontalne vrtince, ki nastanejo na zavetrni strani gorskih grebenov ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1em vetru. Ta dviganja v gorskem svetu dostikrat zaznamujejo raztrgani rotorni oblaki. Dviganje v rotorjih je po navadi precej mo\xc4\x8dno in ozko, na zavetrni strani rotorja pa se pojavlja mo\xc4\x8dno spu\xc5\xa1\xc4\x8danje zraka. Ta na\xc4\x8din pridobivanja vi\xc5\xa1ine se po navadi uporablja za vstop na valove, vendar predstavlja ve\xc4\x8djo obremenitev za letalo.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8denje jadralnega letenja\n_START_PARAGRAPH_\nZa letenje z jadralnim letalom je potrebno pridobiti dovoljenje za pilota jadralnega letala (SPL). Te\xc4\x8daji za pridobitev dovoljenja potekajo v ve\xc4\x8dini letalskih klubov in sestojijo iz teoreti\xc4\x8dnega ter prakti\xc4\x8dnega dela._NEWLINE_Kandidati morajo biti za za\xc4\x8detek \xc5\xa1olanja stari minimalno 15 let, za pridobitev licence pa minimalno 16 let,  opraviti zdravni\xc5\xa1ki pregled in pri tem izpolnjevati ustrezne zdravstvene pogoje, ki jih predpisuje mednarodna organizacija JAA. Za letenje z jadralnimi letali (in na splo\xc5\xa1no za \xc5\xa1portno letenje) zado\xc5\xa1\xc4\x8da zdravni\xc5\xa1ko spri\xc4\x8devalo 2. razreda, ki je nekoliko manj zahtevno od spri\xc4\x8devala 1. razreda. Vseeno pa kandidat ne sme imeti kak\xc5\xa1nih huj\xc5\xa1ih bolezni, kot so te\xc5\xbeave s srcem, epilepsija, in podobno._NEWLINE__NEWLINE_V teoreti\xc4\x8dnem delu kandidati najprej spoznajo teme kot so letalski predpisi, navigacija, meteorologija, radiokomunikacije, aerodinamika, teorija jadranja, izredni postopki, konstrukcija jadralnih letal, itd._NEWLINE_Po uspe\xc5\xa1no opravljenih izpitih iz teorije se za\xc4\x8dne za\xc4\x8detni te\xc4\x8daj letenja, ki vsebuje cca. 40 \xc5\xa1tartov z in\xc5\xa1truktorjem. V tem delu se u\xc4\x8denec nau\xc4\x8di postopkov pri vzletanju, osnovnega upravljanja letala in pristajanja. Ko u\xc4\x8denec vse to obvlada v zadostni meri, lahko poleti samostojno in nato do konca osnovnega \xc5\xa1olanja samostojno vadi vzletanje in pristajanje in tudi \xc5\xbee trenira jadranje (t. i. iskanje in uporaba dviganj) v neposredni bli\xc5\xbeini letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Nato se za\xc4\x8dne u\xc4\x8denje jadranja, kjer se pilot u\xc4\x8di tehnik jadranja in uporabe dviganj tudi v hribih in dlje od letali\xc5\xa1\xc4\x8da. Za prijavo na izpit za pridobitev licence mora kandidat naleteti najmanj 15 ur, podrobnosti pa so opisane v zakonodaji_NEWLINE_Dr\xc5\xbeavni izpit sestoji iz teoreti\xc4\x8dnega in prakti\xc4\x8dnega dela in po uspe\xc5\xa1no opravljenem izpitu kandidat dobi licenco pilota jadralnega letala, ki pa ni stalna, temve\xc4\x8d zakonodaja za njeno ohranjanje predpisuje dolo\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino letenja.'