b'\n_START_ARTICLE_\nLudvik Pobo\xc5\xbeni\n_START_SECTION_\nKralj Akvitanije\n_START_PARAGRAPH_\nLudvika je o\xc4\x8de Karel Veliki \xc5\xbee pri treh letih imenoval za kralja Akvitanije, ki je bila v tistem  \xc4\x8dasu mejno ozemlje proti Al Andaluzu, arabski dr\xc5\xbeavi na Pirenejskem polotoku.  V tamkaj\xc5\xa1nje dogodke se je prvi\xc4\x8d aktivno vklju\xc4\x8dil po padcu Barcelone leta 797, ko se je za\xc4\x8del pripravljati na osvojitev izgubljenega mesta.  V dve leti trajajo\xc4\x8dem vojnem pohodu mu je leta 801 uspelo osvojiti Barcelono. V Akvitaniji se zatem je za\xc4\x8delo obdobje miru, ki so ga  prekinjale samo ob\xc4\x8dasne zahteve Karla Velikega po vojnih pohodih v Italijo proti Beneventu in Bizantinskemu cesarstvu. Ludvik kot tretji sin ni mogel pri\xc4\x8dakovati, da bo kdaj nasledil cesarsko krono, po smrti bratov Pipina leta 810 in Karla leto kasneje  pa je postal prestolonaslednik.\n_START_SECTION_\nCesar\n_START_PARAGRAPH_\nOb smrti Karla Velikega leta 814 je bil Ludvik edini pre\xc5\xbeiveli Karlov sin, zato je skladno s frankovskimi obi\xc4\x8daji podedoval celo cesarstvo razen Italije, kjer je vladal odvisni kralj Bernard Langobardski, sin Pipina Italijanskega. _NEWLINE_Ob prevzemu oblasti je imel 36 let. Bil je bolj izobra\xc5\xbeen od Karla, vendar ni imel njegove energije, odlo\xc4\x8dnosti in samostojnosti in je pogosto sprejemal prenagljene in protislovne odlo\xc4\x8ditve ali deloval pod vplivom mo\xc4\x8dnih osebnosti, predvsem svojih \xc5\xbeena in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine.  _NEWLINE_Zgleda, da so se v zadnjih letih Karlove vladavine med dr\xc5\xbeavnimi uslu\xc5\xbebenci razmahnile \xc5\xa1tevilne zlorabe oblasti, zato je Ludvik takoj po prihodu na prestol uvedel \xc5\xa1tevilne personalne spremembe v dr\xc5\xbeavnem aparatu, dvoru in pokrajinah. Svoje razvratne sestre je prisilil, da so od\xc5\xa1le v samostan. Posebni vladarjevi odposlanci, missi dominici, ki so v \xc4\x8dasu Karla Velikega ob\xc4\x8dasno nadzirali dogajanja v pokrajinah, so dobili nalogo, da popravljajo krivice in zlorabe. Za svojega kanclerja je imenoval Helisaharja, ki je to dol\xc5\xbenost opravljal \xc5\xbee med njegovim vladanjem v Akvitaniji.\n_START_SECTION_\nOdnosi s cerkvijo\n_START_PARAGRAPH_\nLudvik je posku\xc5\xa1al svojo \xc5\xbeeljo po moralnosti dr\xc5\xbeavne prave in dru\xc5\xbebe v svoji dr\xc5\xbeavi izpolniti  s pomo\xc4\x8djo cerkve. Svojega najbolj zaupnega svetovalca, opata Benedikta Anijanskega, je pripeljal v enega od samostanov v bli\xc5\xbeini Aachna in mu omogo\xc4\x8dil, da postane ena od najbolj vplivnih oseb v frankovski  dr\xc5\xbeavi. Po izdajalski usmrtitvi kralja Italije Bernarda je Ludvik za\xc4\x8dutil globoko kesanje, ki se je po \xc5\xbeenini smrti sprevrglo v fanati\xc4\x8dnost. \xc5\xbdenino smrt je do\xc5\xbeivljal kot bo\xc5\xbejo kazen za storjeni greh in njegova vladavina je dobila skoraj samostanske zna\xc4\x8dilnosti. Cerkev in cerkvene redove je zasipal z bogatimi darili, vendar je hkrati od njih zahteval stro\xc5\xbejo disciplino.  Za razliko od Karla Velikega, ki je bil vnet raz\xc5\xa1irjevalec kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, vendar je od cerkve in samega pape\xc5\xbea  zahteval strogo pokornost, je  bila Ludvikova vladavina povsem odvisna od duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. Pape\xc5\xbe Pashal I. od Ludvika ni dobil samo potrditve vseh dotedanjih pravic rimske cerkve, ampak tudi popolno izvzetje Rima iz jurisdikcije cesarske oblasti, s \xc4\x8dimer je popolnoma ugasnila cesarjeva pravica za sodelovanje pri izboru pape\xc5\xbea._NEWLINE_Pape\xc5\xa1tvo kljub temu ni \xc5\xbeelelo oslabiti cesarjeve oblasti, ker je potrebovalo vdanega in mo\xc4\x8dnega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika. Da bi se to tudi javno pokazalo, je bil na pobudo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine sprejet poseben odlok, Ordinatio imperii, s katerim je bil  iz Ludvikovega naslova \xc4\x8drtan naslov \xc2\xbbkralj Frankov in Langobardov\xc2\xab. Obdr\xc5\xbeal se je samo cesarski naslov \xc2\xbbImperator Augustus\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nLotar\n_START_PARAGRAPH_\nNeomejen vpliv cerkve je povzro\xc4\x8dil globoko nezadovoljstvo med prista\xc5\xa1i politike Karla Velikega, ki je bil za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik cerkve, vendar ni postal odvisen od nje. Skupina prista\xc5\xa1ev je dosegla, da je bil najstarej\xc5\xa1i Karlov sin Lotar poslan v Italijo, da bi uredil tamkaj\xc5\xa1nje stanje. Lotar je v Italiji izvedel \xc5\xa1tevilne personalne spremembe in okrepil frankovsko dr\xc5\xbeavno upravo. Njegov najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeek je bil obnovitev cesarske oblasti nad Rimom. Leta 824 je  objavil statut Constitutio Romana, po katerem je pape\xc5\xbe imel pravico imenovati ljudi v svoji dr\xc5\xbeavi, vendar je moral zato dobiti cesarjevo odobritev.  Vsak pape\xc5\xbe je moral po svoji izvolitvi preko cesarjevega predstavnika  cesarju prise\xc4\x8di zvestobo. Pape\xc5\xa1tvo je s temi ukrepi ponovno postalo odvisno od cesarske oblasti.  Lotarjev uspeh je tako navdu\xc5\xa1il prista\xc5\xa1e mo\xc4\x8dne cesarske oblasti, da so leta 825 Ludvika nagovorili, naj Lotarju podeli cesarski naslov in ga imenuje za svojega sovladarja.\n_START_SECTION_\nVojne\n_START_PARAGRAPH_\nEna od najve\xc4\x8djih vojnih operacij med vladavino Ludvika Pobo\xc5\xbenega je bila zadu\xc5\xa1itev upora kneza Spodnje Panonije Ljudevita Posavskega, ki se je za\xc4\x8del leta 818 zaradi nasilja furlanskega vojvode Kadaloha. Kadalohu so bile podrejene tudi slovanske kne\xc5\xbeevine, v katerih je nasilno \xc5\xa1iril vpliv Frankov in prepre\xc4\x8deval \xc5\xa1irjenje vpliva Bizantinskega cesarstva. Upor je bil zadu\xc5\xa1en \xc5\xa1ele leta 822. Ljudevit Posavski je pobegnil k Srbom in od tam v Dalmacijo, kjer so ga ubili. _NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu so se tudi druga ljudstva na mejah Frankovskega cesarstva za\xc4\x8dela zavedati, da to ni ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeava Karla Velikega, ampak njena zelo oslabljena zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina. S tak\xc5\xa1nim stanjem so se okoristili zlasti Benevento, Danci, Bretonci in Lu\xc5\xbei\xc5\xa1ki Srbi.\n_START_SECTION_\nRazsulo\n_START_PARAGRAPH_\nV tem \xc4\x8dasu je v cesarstvu nastala te\xc5\xbeka kriza zaradi delitve ozemlja in oblasti med Ludvikove sinove. Leta 823 se je Ludviku v drugem zakonu rodil sin Karel,  polbrat starej\xc5\xa1ih treh sinov.  Ludvik je pod pritiskom njegove matere leta 829 iz Lotarjevega ozemlja izdvojil Alemanijo, Elzas, Retijo in del Burgundije in jih kot dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino namenil Karlu.  Starej\xc5\xa1i Ludvikovi sinovi so zato leta 830 izvedli dr\xc5\xbeavni udar in o\xc4\x8deta prisilili, da je preklical odlo\xc4\x8ditev iz leta 829. Oblast v dr\xc5\xbeavi je de facto prevzel Lotar, odstavljeni Ludvik pa je \xc5\xbeivel skoraj kot zapornik, obdan z redovniki, ki so imeli nalogo prepri\xc4\x8dati ga, da se odre\xc4\x8de oblasti in odide v samostan._NEWLINE_Do tedaj slo\xc5\xbeni Ludvikovi starej\xc5\xa1i sinovi so se za\xc4\x8deli prepirati zaradi Lotarjevega prvenstva, zato sta Pipin Akvitanski in Ludvik Nem\xc5\xa1ki \xc5\xbee leta 831 omogo\xc4\x8dila o\xc4\x8detu, da se vrne na oblast.  Ludvik je tretji\xc4\x8d razdelil dr\xc5\xbeavo. Pipinov in Ludvikov dele\xc5\xbe sta se pove\xc4\x8dala, Karlu so pripadla ozemlja, ki jih je dobil leta 829, Lotarju pa je dobil samo Italijo. _NEWLINE_Zveza med brati je popolnoma razpadla,  ker so bratje posku\xc5\xa1ali pove\xc4\x8deti dobljena ozemlja. Pipin in Ludvik sta zaradi sovra\xc5\xa1tva do Karla prestopila na Lotarjevo stran. Ludvika so leta 833 s pomo\xc4\x8djo pape\xc5\xbea odstavili. Sledila je \xc4\x8detrta delitev dr\xc5\xbeave, v kateri je Karel ostal brez vsega, Lotarju pa so priznali cesarski naslov._NEWLINE_Zelo slabo Lotarjevo ravnanje z o\xc4\x8detom je izzvalo nezadovoljstvo Ludvika Nem\xc5\xa1kega. Njegova vojske je leta 835 potisnila Lotarja v Italijo  in vrnila Ludvika na oblast. Sledila je peta delitev dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Znatno pove\xc4\x8dano Karlovo ozemlje je spro\xc5\xbeilo spore z Ludvikom Nem\xc5\xa1kim, ki so se kon\xc4\x8dali  leta 838 s \xc5\xa1esto delitvijo dr\xc5\xbeave, smrt Pipina Akvitanskega pa je povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1e sedmo delitev._NEWLINE_Ludvik Pobo\xc5\xbeni je pred smrtjo spoznal, da je samo Lotar sposoben braniti interese njegovega najljub\xc5\xa1ega sina Karla, zato je leta 839 svoje cesarstvo razdelil med Lotarja in Karla, Ludvik Nem\xc5\xa1ki pa je ostal brez vsega. Sledil je njegov upor proti o\xc4\x8detu, ki je sredi nemirov 20. junija 840 umrl.'