b'\n_START_ARTICLE_\nKrajinski park Negova in Negovsko jezero\n_START_PARAGRAPH_\nKrajinski park Negova in Negovsko jezero je zavarovan kot krajinski park \xc5\xbee od leta 1967. Sicer je ime Negova postalo znano \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti v 80.letih zaradi Ivana Krambergerja (dobrotnik iz Negove). Okolica njegovega rojstnega kraja pa izstopa po svojih naravnih in kulturnih vrednotah. V krajinskem parku je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Negove z gradom in skoraj celotna Kunova. Po nekterih virih je velik le 177 ha. Opis v odloku , ki je parcelno natan\xc4\x8den pa ga opi\xc5\xa1e ve\xc4\x8djega od 300 ha.\n_START_SECTION_\nNegovsko jezero\n_START_PARAGRAPH_\nNegovsko jezero je eno izmed enajstih grajskih ribnikov, ki je imelo velik obrambni pomen v \xc4\x8dasu vpadov Turkov na to ozemlje in \xc5\xa1e ne dolgo nazaj je bilo glavna turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka v Negovi. Nastalo je z zajezitvijo poto\xc4\x8dne doline kunovskih potokov. Takih jezer je bilo okrog negovske gra\xc5\xa1\xc4\x8dine ve\xc4\x8d, menda kar 11. Ostali so le trije ribniki, dva manj\xc5\xa1a tik pod gra\xc5\xa1\xc4\x8dino in omenejno ve\xc4\x8dje Negovsko jezero. V njem raste vodni ore\xc5\xa1ek in beli lokvanj. Globina jezera je od 1,5-3 m. Najve\xc4\x8dja globina pa je ob nasipu, tudi do 5m. Pod jezom stoji mogo\xc4\x8den Sitarjev mlin, ki je kljuboval konkurenci do leta 1974. Nad jezerom stoji hi\xc5\xa1a pokojnega Ivana Krambergerja, zraven po spomenik z napisom V spomin dobrotniku iz Negove. Negovsko jezero je zajezitveno jezero v osr\xc4\x8dju Slovenskih goric, nekoliko vstran od ceste Negova - Spodnji Ivanjci._NEWLINE_V preteklosti je bilo Negovsko jezero zelo popularno za mlade, kajti ob robu jeza so naredili lesene bazene. Tam so se mladi najraje zbirali in kopali.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali in rastline\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinski in \xc5\xbeivalski svet v jezeru je zelo bogat.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali\n_START_PARAGRAPH_\nV vodi je veliko rib. \xc5\xbdal so v preteklosti vna\xc5\xa1ali tudi ribe, ki niso iz teh krajev (babu\xc5\xa1ka, amur, ...), ki vse bolj izpodrivajo doma\xc4\x8de vrste. V jezeru so zelo \xc5\xa1tevilni krapi, \xc5\xbeabe, jegulje, karasi, rde\xc4\x8deperke, zelenike in linji, raki, vodni pajki, ka\xc4\x8dji pastirji, pijavke, belou\xc5\xa1ke, vodni pol\xc5\xbeki, ...Videti je tudi malo in veliko bobnarico, \xc4\x8dopastega ponirka (ta je bil v Negovskem jezeru dobro zastopan) in \xc5\xa1e druge redke vodne ptice in obvodno perjad. Na vodah Negovskega jezera \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tevilne vodne ptice, naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1e so vodne race, ki tu tudi gnezdijo, saj so jim lovci izdelali celo gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc5\xa0e pred nekaj desetletij je na jezeru \xc5\xbeivela tudi vidra. Iz \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega podro\xc4\x8dja Negovskega jezera je izginila v \xc4\x8dasu regulacije reke \xc5\xa0\xc4\x8davnice okrog leta 1985. Pot, ob kateri so se selile vidre iz Mure vse do Negovskega jezera, je bila s tem pretrgana. Vidra se je v obmo\xc4\x8dje \xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ke doline in tudi na jezero ponovno vrnila po letu 2005.  Vzrok za vra\xc4\x8danje vider je najbr\xc5\xbe \xc4\x8distilna naprava v Ljutomeru in postopno zara\xc5\xa1\xc4\x8danje korita reke \xc5\xa0\xc4\x8davnice._NEWLINE_Ob bre\xc5\xbeinah jezera je najbolj \xc5\xa1tevilna vrsta srnjad, redkeje opa\xc5\xbeamo divje zajce in fazane. Stalni prebivalki gozdov ob jezeru sta lisica in kuna, na visokih drevesih, na bolj skritih predelih kro\xc5\xa1enj, gnezdijo kanje in kragulji, od katerih so zlasti kragulji zelo redki. Redka je zlatovratka, jerebica in srake. Pogosteje je vidna le \xc5\xa1oja. Sove so \xc5\xa1tevilne, najbolj pogosta je lesna sova. Vidne so tudi veverice, zelo redka pa sta dihur in jazbec.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nOd rastlinskega sveta je \xc5\xbee skoraj izginil beli lokvanj, ostali rastlinski svet, \xc5\xa1e posebej blatnik, pa se mno\xc5\xbei\xc4\x8dno razra\xc5\xa1\xc4\x8dajo. Nekoliko je prizadet pas vrbovja in \xc5\xa1a\xc5\xa1a na plitvej\xc5\xa1ih delih jezera zaradi zni\xc5\xbeanega vodostaja. Kljub temu se najdejo oto\xc4\x8dki \xc5\xa1a\xc5\xa1a, ki so tako veliki, da lahko zdr\xc5\xbeijo ve\xc4\x8d ljudi. Ob samem jezeru se je rastlinski svet prilagodil na stalno stoje\xc4\x8do vodo, zato v neposredni bli\xc5\xbeini najdemo ve\xc4\x8d vlagoljubnih rastlin, \xc5\xa1e posebej \xc4\x8drno jel\xc5\xa1o. Nekaj metrov od roba jezera pa je \xc5\xbee me\xc5\xa1ani gozd, prepleten z bukvami, bori, hrasti, gabri, brezami, ...Najdemo lahko tudi grmovnice (leska,\xc4\x8drni bezeg, glog,...). V bli\xc5\xbeini jezera je tudi zelo znan \xc5\xbdigrtov hrast, ki pa sicer ni odvisen od vode v jezeru.\n_START_SECTION_\nIzlivanje jezera\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc4\x8dasih so jezero \xc4\x8distili na vsaka \xc5\xa1tiri leta, pred tem polovili 5 do 6,5 ton rib in jezersko kotanjo prvi\xc4\x8d napolnili s sve\xc5\xbeo vodo. To so sedaj opustili. Pri zadnjem izpustu naj bi polovili le \xc5\xa1e 1,5 ton rib. zdaj bi bile koli\xc4\x8dine po mnenju poznavalcev \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e, saj je jezersko dno zelo poraslo z muljem, onesna\xc5\xbeeno, pre\xc5\xbeivetje rib pa vedno bolj ogro\xc5\xbeeno.\n_START_SECTION_\nNegovski grad\n_START_PARAGRAPH_\nNegovski grad, stoji na skrajnem severnem robu krajinskega parka, v bli\xc5\xbeini jezera, je \xc5\xbee zelo star in \xc5\xbeal propada. Spada med najve\xc4\x8dje in hkrati najbolj zna\xc4\x8dilne gradove v Slovenskih goricah. Obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dic, ki govorijo o tem, da je nastal nekje med 11. in 12. stoletjem, sedanjo podobo pa je dobil komaj 1633, ko je grad dobil \xc5\xa1e dvori\xc5\xa1\xc4\x8de ter gospodarsko poslopje. V 17. stoletju naj bi postal grad eden izmed najvplivnej\xc5\xa1ih med reko Muro in Pesnico. Tako kot vsi gradovi je tudi Negovski grad prepleten s skrivnostmi in legendami._NEWLINE_Ena izmed legend govori o dveh ujetnikih, ki sta za kazen morala kopati zelo globok studenec, da bi pri\xc5\xa1la do vode, ter si  s tem prislu\xc5\xbeila prostost. Skozi ta studenec naj bi spustila gosko, ki je pri\xc5\xa1la \xc5\xbeiva zunaj zidu pri manj\xc5\xa1em ribniku. Sedaj doma\xc4\x8dini ta ribnik poimenujejo po tej goski. V gradu je \xc5\xa1e tudi ena skrivnost - Tur\xc5\xa1ka glava ali poznogotska maska. Ta je vidna na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du v portalu v kletne prostore. Ta \xc4\x8dlovek bi naj prvi preplezal obzidje._NEWLINE_Pomembna zanimivost o Negovskem gradu je tudi pranger, ob katerem so izvajali sojenja. Ob 900-letnici (1106\xe2\x88\x922006) prve pisne omembe Negove je ob\xc4\x8dina Gornja Radgona s turisti\xc4\x8dnim dru\xc5\xa1tvom Negova-Spodnji Ivanjci pripravila sre\xc4\x8danje turisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev na Prangerjadi s prikazom poznosrednjeve\xc5\xa1kih sojenj. _NEWLINE_Na vrtu Negovskega gradu so posajene zdravilne rastline v okviru Zeli\xc5\xa1\xc4\x8dnega parka, pot zeli\xc5\xa1\xc4\x8d pa se nadaljuje vse do omenjenega ribnika, ki je poimenovan po goski.\n_START_SECTION_\nNegova\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbenja vas Negova je na skrajnem severnem robu parka in se pona\xc5\xa1a tudi s tem, da je tu kon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo akad. dr. Anton Trstenjak. Njeni za\xc4\x8detki se \xc5\xa1tejejo z za\xc4\x8detki gradnje utrjene obrambne to\xc4\x8dke, kjer stoji danes gra\xc5\xa1\xc4\x8dina. Leta 1106 se je Negova prvi\xc4\x8d omenjala, vendar pod imenom Negoinzelo, kasneje pa Negowe. Negova je sicer vasica na obrobju Slovenskih goric, a ima kljub temu dolgo in bogato zgodovino. Kraj je bil verjetno naseljen \xc5\xbee pred za\xc4\x8detkom Negovskega gradu, o \xc4\x8demer ka\xc5\xbeejo tako imenovane "Negovske \xc4\x8delade" iz kamene in bronaste dobe.'