b'\n_START_ARTICLE_\nAvgu\xc5\xa1tinski samostan Klosterneuburg\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nO ustanovitvi samostana Klosterneuburg obstaja Legenda o tan\xc4\x8dici. Na dan poroke mejnega grofa Leopolda III. in njegova \xc5\xbeene Agnes von Waiblingen sta stala v zgornji sobi svojega gradu na Leopoldsbergu, ko je nenaden sunek vetra zajel poro\xc4\x8dna tan\xc4\x8dico Agnes in jo odnesel. \xc5\xa0ele devet let kasneje je pobo\xc5\xbeni mejni grof na\xc5\xa1el \xc5\xbeenino tan\xc4\x8dico med lovom v gozdu Klosterneuburga - ujeto v brezhibnem stanju na cveto\xc4\x8dem starej\xc5\xa1em drevesu. To je treba razumeti kot bo\xc5\xbeji znak, zakaj Leopold III. je na tem mestu zgradil samostan. V kasnej\xc5\xa1i fazi je bila ta legenda dodatno obogatena s prikazovanjem Marije._NEWLINE_V resnici pa Klosterneuburg na za\xc4\x8detku 12. stoletja ni stal sredi gozdov. Samostanski hrib je bil poseljen \xc5\xbee v prazgodovini in v 1. stoletju n. \xc5\xa1t. pa so Rimljani zgradili utrdbo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito Limes Pannonicus. Na ru\xc5\xa1evinah tabora je bilo verjetno manj\xc5\xa1e naselje, ki ga je Leopold III. \xc5\xbee v 11. stoletju dolo\xc4\x8dil za svoje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da in leta 1114 za ustanovitev sekularnega samostana. Prvotni cilj te ustanovitve je bila morda ustanovitev avstrijske \xc5\xa1kofije, zaradi \xc4\x8desar je eden od najbolj nadarjenih sinov Leopolda III., pozneje Otto von Freising, leta 1126 imenovan za drugega predstojnika in ga poslali na \xc5\xa1tudij v Pariz. Na\xc4\x8drti za lastno \xc5\xa1kofijo so bili neuspe\xc5\xa1ni zaradi odpora \xc5\xa1kofov Passaua, Salzburga in Gurka. Nato je bil samostan leta 1133 predan pravim avgu\xc5\xa1tinskim kanonikom. Prvi predstojnik te nove skupnosti je bil blagoslovljen Hartmann, pod \xc4\x8digar vladanjem je bila kon\xc4\x8dana samostanska cerkev in je bila posve\xc4\x8dena 29. september 1136. Nekaj mesecev kasneje, 15. novembra 1136, je umrl mejni grof Leopold III. Pokopali so ga v kapiteljski dvorani (dana\xc5\xa1nji Leopoldovi kapele), kjer je njegov grob kmalu postal romarsko mesto.\n_START_SECTION_\nVisok in pozni srednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan Klosterneuburg se je hitro razvil v kulturni in teolo\xc5\xa1ki center. V \xc4\x8dasu predstojnikov Marquarda (1140-1167) in R\xc3\xbcdigerja (1167-1168), ki sta bila povezana z Gerhoch von Reichersbergom, je nastala reforma duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine in boj proti nastajajo\xc4\x8di sholastiki. V tem duhu je bil vsebinski program Klosterneuburger Ambos dobro razvit (kasneje Verdunski oltar). To ustreza srednjeve\xc5\xa1ki tipologiji in je lahko posledica predstojnika R\xc3\xbcdigerja, \xc4\x8deprav je edinstveno delo nastalo le v okviru njegovega naslednika, predstojnika Wernherja (1168-1185), naro\xc4\x8deno in kon\xc4\x8dano leta 1181. Pod vojvodom Leopoldom VI. je Klosterneuburg, v letih okoli 1200, pridobil funkcijo prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da Babenber\xc5\xbeanov. Leopold VI. je ne samo zgradil novo pala\xc4\x8do, ampak tudi tako imenovano Capella Speciosa - pala\xc4\x8dno kapelo, ki velja za prvo gotsko stavbo v Avstriji. Ko je bila leta 1222 posve\xc4\x8dena, se je vojvoda preselil nazaj na Dunaj. Obe stavbi sta zdaj le \xc5\xa1e razvalini. Ob gradnji kapele se je ohranil gotski vhod in nekaj desetletij pozneje so bili deli samostana - kri\xc5\xbeni hodnik - tudi obnovljeni._NEWLINE_Kulturni razcvet je samostan do\xc5\xbeivel zlasti v prvi polovici 14. stoletja pod predstojnikom Stephanom von Sierndorfom (1317-1335), ki je pridobil veliko umetnin in izvedel obnovitvena dela. To je omogo\xc4\x8dil tudi po\xc5\xbear leta 1330, nakar je bil samostan potreben popravila in prenove. Pod predstojnikom Stephanom je bil  1330/31 zaklju\xc4\x8den gotski kri\xc5\xbeni hodnik iz Klosterneuburger Ambo, za eno krilo oltarja, in glede na delo zlatarjev je v redu. V poznem 14. stoletju se je kon\xc4\x8dno za\xc4\x8del graditi tudi v ju\xc5\xbeni stolp cerkve v gotskem slogu. Vendar je stolp ostal na ravni cerkvene strehe in bil le za\xc4\x8dasno zaprt._NEWLINE_V 15. stoletju je mandat predstojnika Georga Muestingerja (1418-1442) ponovno obudil kulturni in znanstveni razcvet. V njegovem imenu so po vsej Evropi kupovali pomembne pridobitve za knji\xc5\xbenico (danes hranijo 1250 rokopisov, 1500 inkunabul in okrog 80.000 zvezkov), pa tudi izdelovali nove rokopise v samostanu. S prijateljem, dunajskim astronom Johannesom von Gmundenom, se je predstojnik ukvarjal tudi z astronomijo in kartografijo._NEWLINE_Med 14. in 15. stoletjem se je samostan nadalje ukvarjal z dolgotrajno kanonizacijo ustanavljanja. \xc4\x8ceprav je bil Leopold III. kmalu po smrti leta 1136, po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den, so njegovo zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino sistemati\xc4\x8dno obdelovali do prve polovice 14. stoletja. To se vidi iz leta 1323 zabele\xc5\xbeenih \xc4\x8dude\xc5\xbeev, ki so morali potekati na grobu - kaj lahko povzro\xc4\x8dalo mo\xc4\x8dne vplive na romarje. Na \xc5\xbeeljo vojvode Rudolfa IV. je pape\xc5\xbe Inocenc VI. ob koncu leta 1358 kon\xc4\x8dal proces kanonizacije za Babenbergerje. Zaradi te\xc5\xbekih politi\xc4\x8dnih razmer (Zahodni razkol ali zahodna \xc5\xa1izma) je ta projekt kmalu zastal. \xc5\xa0ele cesar Friderik III. je proces o\xc5\xbeivel. Po uspe\xc5\xa1nem zaklju\xc4\x8dku je kanonizacija potekala 6. januarja 1485 pod pape\xc5\xbeem Inocencem VIII. v Rimu. Formalna raziskava ostankov novega svetnika je potekala 15. februarja 1506 od cesarja Maksimilijana I., ki je obiskal samostansko cerkev v Klosterneuburgu.\n_START_SECTION_\nZgodnja moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8das upravljanja predstojnika Georgea Hausmanstetterja (1509-1541) sodi obleganje Dunaja leta 1529, ko je bil samostan neposredno ogro\xc5\xbeen in se je odlo\xc4\x8dil za zaprtje in skupaj s cerkvenimi zakladi pobegnil v Passau. V Klosterneuburgu je ostal samo kraljevi poveljnik Melchior von Lamberg, ki je z najetimi pla\xc4\x8danci odhitel v obrambo mesta in uspel, da se je ubranil obleganja Klosterneuburga, ki se je za\xc4\x8del 27. septembra. Ko se je konvent vrnil, je predstojnik Georg najprej zatrl \xc5\xa1irjenje protestantskih idej v samostanu. Toda, ko je umrl leta 1541, so izginili ne samo \xc5\xa1tevilni kanoniki, ampak tudi odpor do protestantizma. Nekaj let kasneje so bili v samostanski cerkvi objavljeni nauki Martina Luthra. Predstojnik Kaspar Christiani (1578-1584) je bil zadol\xc5\xbeen od cesarja Rudolfa II. da v samostan v katolicizem._NEWLINE_V \xc4\x8dasu katoli\xc5\xa1ke protireformacije je samostan spet pridobil svojo nekdanjo pomembnost. 15. novembra 1616 je nadvojvoda Maksimilijan III. na Leopoldifest, Klosterneuburgu in samostanu podaril avstrijsko nadvojvodsko kapo. Tako je samostan postal varuh "sveto krono dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Nekoliko kasneje se je za\xc4\x8dela barokizacija samostanske cerkve, ki je potekala v ve\xc4\x8d fazah med letoma 1634-1730. V prvi fazi (1634-1645) se je nadaljevala gradnja na predhodno nedokon\xc4\x8danem severnem stolpu na zahodni fasadi, zgrajenem v gotskem slogu (podobno ju\xc5\xbeni stolp), in sicer je bila okra\xc5\xa1ena v baro\xc4\x8dnih oblikah, dokon\xc4\x8dali so tudi \xc4\x8dudovit orgle. V drugi fazi (1680-1702) so jo opremili s freskami, \xc5\xa1tukaturami in oltarji v ladji. 1723-1730 je kon\xc4\x8dno potekalo preoblikovanje prezbiterija po osnutkih Matthiasa Steinlsa. Baro\xc4\x8dni slog je bil tukaj prekinjen zaradi drugega obleganja Dunaja leta 1683, ko je bil Klosterneuburg spet v nevarnosti in so kanoniki spet pobegnili s cerkvenimi zakladi v Passau. V obrambi mesta sta igrala klju\xc4\x8dno vlogo predvsem lai\xc4\x8dna brat Marcellin Orthner, saj sta zavzetje mesta prepre\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\n"Avstrijski Escorial "\n_START_PARAGRAPH_\nPod predstojnikom Ernestom Pergerjem (1707-1748) se je v samostanu Klosterneuburg za\xc4\x8del eden izmed najbolj impresivnih projektov baroka. Tako so imeli \xc5\xbee v 1714 podane projekte za vseobse\xc5\xbeno obnovo po pogodbi z Jakobom Prandtauerjem, a dela niso bila izvedena iz neznanih razlogov. Po posredovanju Melkerskega opata Bertholda Dietmayrja je bila kon\xc4\x8dno leta 1730 naro\xc4\x8dena Donato Felice d\'Allio z reprogramiranje celotnega samostanskega kompleksa, ki je dolo\xc4\x8dal prostorna nova \xc5\xa1tiri pravokotna dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Vendar pa potem, ko je postalo jasno, da je hotel cesar Karel VI. samostan urediti kot "avstrijski Escorial" - hotel je veli\xc4\x8dastno samostansko prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v enem obnovljenem in bivanjskem delu - je moral d\'Allio prilagoditi svoje na\xc4\x8drte in dati  prednost ve\xc4\x8djemu sijaju. Tudi cesarski arhitekt je bil napro\xc5\xa1en, da stran, katere glavni arhitekt je bil Joseph Emanuel Fischer von Erlach, povi\xc5\xa1a za eno nadstropje, fasado dinamizira in jo naredi monumentalno, s kronami Habsbur\xc5\xbeanov kot kupolami nadgradi. Kljub temu, da je cesarska hi\xc5\xa1a odlo\xc4\x8dilno vplivala na zasnovo objekta, je stro\xc5\xa1ke v celoti kril samostan._NEWLINE_Zakaj se je Karel VI. odlo\xc4\x8dili za to velikanski gradbeni projekt v Klosterneuburgu, ni povsem jasno. Menijo, da bi z gradnjo avstrijskega Escoriala nadomestil izgubo \xc5\xa1panske krone (vojna za \xc5\xa1pansko nasledstvo). Pomembna pa je bila tudi lokacija. Po tem ko je Sveti sede\xc5\xbe Leopolda priznal za svetnika, si ga je habsbur\xc5\xa1ka vladarska hi\xc5\xa1a kmalu \xc5\xa1tela za (fiktivnega) prednika. Z vzpostavitvijo novega prebivali\xc5\xa1\xc4\x8da na grobu svetnika bi verjetno jasno postavili kontinuiteto v Avstriji._NEWLINE_Gradnja je dobro napredovala. Za\xc4\x8delo se je z uvedbo ukrepov predvidenih v severovzhodnem vogalu cesarskega trakta, ki je bil \xc5\xbee zajet leta 1733. 1735 sta bili zaklju\xc4\x8deni dve od devetih na\xc4\x8drtovanih kupol. Predstavljali sta cesarsko krono in avstrijsko vojvodsko kapo. 1740 je Karel VI. nepri\xc4\x8dakovano umrl, pri \xc4\x8demer gradbena dela niso bila kon\xc4\x8dana. Po cesarjevi smrti (in zaradi pomanjkanja interesa njegove h\xc4\x8derke Marije Terezije za projekt) samostan ni imel nobene spodbude, da bi \xc5\xa1e naprej nosil ogromne stro\xc5\xa1ke gradnje. Zato se je gradnja ustavila in kon\xc4\x8dali so le opremo trenutnega stanja - pribli\xc5\xbeno 1749 v marmorni dvorani fresko Daniela Grana. Najprej je bilo 1834-1842 po na\xc4\x8drtih Jo\xc5\xbeefa Kornh\xc3\xa4usela vsaj eno od na\xc4\x8drtovanih \xc5\xa1tirih dvori\xc5\xa1\xc4\x8dih zaklju\xc4\x8deno. Tako je avstrijski Escorial  na koncu ostala le torzo.\n_START_SECTION_\nRazsvetljenstvo in 19.  stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Jo\xc5\xbeefinskih reform (sekularizacija) ni bil tako hudo prizadet zaradi svoje mo\xc4\x8dne zaveze v pastorali in ni bil odpravljen. Kljub temu pa so bile zgrajena \xc5\xa1tevilne dodatne \xc5\xbeupnije, nekatere kapele (vklju\xc4\x8dno Capella speciosa) pa so bile 1787 oskrunjene. Te\xc5\xbeki \xc4\x8dasi, predvsem gospodarski, pa so bili za samostan v \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn. Tako so francoski vojaki, ki so zasedli Klosterneuburg 11. novembra 1805 zapravili ogromne zneske, kot bi bil po\xc5\xbear. \xc4\x8ceprav so Francozi po miru v Pressburgu v 1806 Klosterneuburg zapustili, so 10. maja 1809, ponovno pri\xc5\xa1li. Zaloge vina iz samostana so odvzeli in povzro\xc4\x8dili veliko \xc5\xa1kodo. 29. novembra 1809 so zadnji francoski okupatorji od\xc5\xa1li. Po teh vojnah je bila Avstrija v katastrofalnem gospodarskem polo\xc5\xbeaju, kar je razlog, zakaj je cesar naro\xc4\x8dil oddajo plemenitih kovin, in \xc5\xa1tevilni zakladi samostana so padli kot \xc5\xbertev  - vklju\xc4\x8dno srebrni relikviarij svetega Leopolda in srebrni kip svetnika, ki ga je podaril nadvojvoda Maksimilijan III._NEWLINE_V \xc4\x8dasu historicizma se je kon\xc4\x8dno za\xc4\x8dela "obnova" nekaterih delov. Projekte je narisal dunajski katedralni arhitekt Friedrich von Schmidt. 1869-1881  je bilo opravljeno delo v kri\xc5\xbenem hodniku, kjer so bila nekatera podro\xc4\x8dja rekonstruirana v njihovi domnevno prvotni gotski obliki. Staro stekla so nato nadomestili z novimi, ki so bila izdelana v podjetju Geyling iz Dunaja. 1882-1893 je sledila obnova samostanske cerkve, katere zahodni stolpi so postali zastareli. Prvotno razli\xc4\x8dno visoki stolpi so zdaj enake vi\xc5\xa1ine 82,75 m, poenoteni in opremljeni s kipi Franza Christopha Erlerja. Zunanjost ladje je bila predelana v smislu neoromanske arhitekture.\n_START_SECTION_\n20. in 21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nBolj znane osebnosti iz samostana v za\xc4\x8detku 20. stoletja so Wolfgang Eduard Pauker, ki spodbujal mladega Egona Schieleja (ekspresionisti\xc4\x8dni slikar) in Friedrich Gustav Piffl, kasneje dunajski nad\xc5\xa1kof. Posebnega pomena pa je bil Pius Parsch, ki je med prvo svetovno vojno na fronti kot kaplan delal in je opazil, kako malo vojakov je vedelo o veri in liturgiji. Ko se je vrnil v samostan, je vlagal velike napore v spremembe. Objavljal je ljudske spise, vodil svetopisemske te\xc4\x8daje v razli\xc4\x8dnih jezikih._NEWLINE_Pod nacionalsocializmom je \xc5\xa1el samostan skozi zlasti te\xc5\xbeko obdobje, ki je 30. aprila 1941 privedlo tudi do zaprtja in razlastitve samostana. Nekateri kanoniki so se skrili v odporni\xc5\xa1kem gibanju - zlasti Roman Karl Scholz, ki pa je bil izdan in usmr\xc4\x8den v letu 1944. V tem te\xc5\xbekem \xc4\x8dasu je bil 1937 izvoljen predstojnik Alipius Linda, ki se je skupaj s kanoniki 30. aprila 1945 vrnil v samostan. Postopoma je bilo samostanu vrnjeno zaplenjeno premo\xc5\xbeenje. Kot predstojnik je Alipius umrl leta 1953, ko je bilo najhuj\xc5\xa1e \xc5\xbee mimo in njegov naslednik, Gebhard Koberger (1953-1995) je lahko pospe\xc5\xa1il gospodarsko in finan\xc4\x8dno obnovo. Gebhard je bil leta 1969 izvoljen kot prvi avstrijski opat primas v avgu\xc5\xa1tinskem kanonskem redu in tudi sodeloval na drugem vatikanskem koncilu._NEWLINE_Njegov naslednik je postal leta 1995 \xc5\xa1e zdaj predstojnik Bernhard Backovsky, ki je od leta 2002 generalni opat avgu\xc5\xa1tinske avstrijske kongregacije in od leta 2010 opat primas vseh avgu\xc5\xa1tinskih kanonikov. On vlaga predvsem v versko, gospodarsko in kulturno \xc5\xbeivljenje samostana. To vklju\xc4\x8duje obnovo stavb, gradnjo toplarne na daljinsko biomaso in nekaj javnih stavb v Klosterneuburgu in \xc5\xa1tevilne socialne projekte._NEWLINE_Trenutno je v samostanu Klosterneuburg skoraj 50 kanonikov, vklju\xc4\x8dno s pribli\xc5\xbeno 15 mladinci. \xc5\xbdivijo v skladu s pravili iz Sv. Avgu\xc5\xa1tina. Z obla\xc4\x8dilom se za\xc4\x8dne za nove kanonike enoletni noviciat, ki mu sledi redovni\xc5\xa1ka zaobljuba za obdobje treh let. Potem se slovesno se je mogo\xc4\x8de slovesno zaobljubiti, pri \xc4\x8demer to velja za \xc5\xbeivljenjsko dobov samostanu in zaobljubo ve\xc4\x8dni poslu\xc5\xa1nosti, rev\xc5\xa1\xc4\x8dini in \xc4\x8distosti. Obi\xc4\x8dajno so novinci teolo\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudentje in postanejo duhovnik s ciljem. Ve\xc4\x8dina kanonikov dela kot kaplan v eni od 27 \xc5\xbeupnij. Poleg tega so vklju\xc4\x8deni kot znanstvenik, u\xc4\x8ditelj ali pa v upravi samostana. Konvencija je organizirana demokrati\xc4\x8dno, predstojnik je voljen.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nKmetije samostana Klosterneuburg zagotavljajo potrebne gospodarske temelje za verske, socialne in kulturne naloge. Glavna poslovna podro\xc4\x8dja so kmetijstvo in gozdarstvo, nepremi\xc4\x8dnine, kultura in turizem. Kmetije zaposlujejo ve\xc4\x8d kot 200 zaposlenih, medtem ko je velik poudarek na trajnostem upravljanju, zmanj\xc5\xa1anju CO\xe2\x82\x82 in dru\xc5\xbebeni odgovornosti._NEWLINE_Samostan ima velik pomen predvsem v vinogradni\xc5\xa1tvu. Vinoto\xc4\x8d samostana Klosterneuburg upravlja s 108 hektari obdelovalnih povr\xc5\xa1in in je ne le eno najve\xc4\x8djih, ampak tudi najstarej\xc5\xa1e vinsko posestvo v Avstriji. Ustanovljeno je bilo \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Leopolda III.. Od 1860 obstaja tudi vinska \xc5\xa1ola, ki je bila v nekdanjem Kuchlhof, namensko zgrajen s pomo\xc4\x8djo samostana. Iz tega je nastala dana\xc5\xa1nja Zvezna ustanova in Zvezni urad za vinogradni\xc5\xa1tvo in sadjarstvo. Vinoto\xc4\x8d samostan Klosterneuburg ima od leta 2009 kot prva klet v srednji Evropi CO\xe2\x82\x82 nevtralno vino._NEWLINE_Samostan ima nadalje posestva v Klosterneuburgu in okolici, v okro\xc5\xbeju Korneuburg in na severozahodu Dunaja, ki je dan v najem. Iz lastnih gozdov pridobiva surovino za ogrevanje na lesno biomaso, ki je bila zgrajena v zadnjih letih, s katerim ogrevajo stavbe samostana in nekatere komunalne objekte (Rotov\xc5\xbe in bolni\xc5\xa1nico) v Klosterneuburgu._NEWLINE_Samostan je odprt vse leto za obiskovalce in je ena glavnih znamenitosti de\xc5\xbeele Spodnje Avstrije. \xc5\xa0tevilni tematski izleti nudijo vpogled v razli\xc4\x8dne obmo\xc4\x8dje samostana. Edinstvena arhitektura, bogata umetni\xc5\xa1ka zbirka, pa tudi proces proizvodnje vina so glavni potencial. \xc5\xa0iroka paleta dogodkov (koncerti, od leta 1994 operni festival, razstave) in gastronomija dopolnjujejo ponudbo.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik\n_START_PARAGRAPH_\nOhranjeni srednjeve\xc5\xa1ki deli samostana Klosterneuburg se nahajajo severozahodno od samostanske cerkve. Posebej zanimiv je kri\xc5\xbeni hodnik, zgrajen med 1250-1350 in je bil opremljen s \xc5\xa1est-delnim rebrastim obokom. Po katastrofalnem po\xc5\xbearu leta 1330 je bil okra\xc5\xa1en z dragocenimi vitraji, od katerih so \xc5\xa1e vedno ohranjeni nekateri odlomke v samostanskem muzeju in v Leopoldovi kapeli. Kri\xc5\xbeni hodnik je bil obnovljen 1869-1881._NEWLINE_Vzhodno od kri\xc5\xbenega hodnika je nekdanja kapiteljska dvorana (dana\xc5\xa1nja Leopoldova kapela), v kateri je grobnica ustanovitelja samostana, mejnega grofa Leopolda III. in njegove \xc5\xbeene Agnes. Na levi strani re\xc5\xa1etke kapele vodi navzdol stopni\xc5\xa1\xc4\x8de do nejavne grobnice. Po kanonizaciji mejnega grofa leta 1485, je to podro\xc4\x8dje postalo pomembno romarsko mesto. Prostor je bil opremljen s \xc5\xa1tukaturami med 1677-1680 Jakoba Schlaga in freskami Johanna Christopha Prandtla. Stropni prizori ka\xc5\xbeejo razli\xc4\x8dne \xc4\x8dude\xc5\xbee, ki jih so morali potekati s sodelovanjem Svetega Leopolda. V tej sobi je slavni Verdunski oltar iz 1181, v katerega je bil pritrjen leta 1936 relikviarij z ostanki sv. Leopolda._NEWLINE_Na severni strani kri\xc5\xbenega hodnika so na\xc5\xa1li vodnjak (Brunnenhaus), ki je bil zgrajen v devet-krakem tlorisu in sprva zagotavljal bazen vode. Od 20. stoletja stoji tu sedem kraki sve\xc4\x8dnik, ki je bil zgrajen okrog leta 1135 in tako predstavlja najstarej\xc5\xa1i ohranjen kos cerkvene opreme. Prvotno je bil v prezbiteriju romanske cerkve in bil iz baro\xc4\x8dne cerkve odstranjen. Verjetno je bil narejen v Veroni v bronu in darilo mejnega grofa samostanu. V virih se sve\xc4\x8dnik imenuje zaradi svoje drevesu podobni oblike Sambucus (bezgovo drevo) - domnevali so, da je v notranjosti lestenca bilo bezgovo drevo, na katerem je bila najdena legendarna Agnesina tan\xc4\x8dica. V resnici ima videz sve\xc4\x8dnika teolo\xc5\xa1ko ozadje. Oblika judovskega sve\xc4\x8dnika menora je tukaj \xc5\xa1e posebej v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem smislu "Jessejevo drevo" (rodovnik Kristusa) in se lahko interpretira kot sedem rok, ki simbolizirajo sedem darov Svetega Duha._NEWLINE_V jugozahodnem kotu kri\xc5\xbenega hodnika je Wehingenova kapela (tudi Freisin\xc5\xa1ka kapelica), ki je bila posve\xc4\x8dena leta 1394. Slu\xc5\xbei kot kraj pokopa brata Bertolda (freisin\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof, \xe2\x80\xa0 1410) in Reinharda von Wehingena (\xe2\x80\xa0 1394). Kapela je bila bistveno zmanj\xc5\xa1ana v 17. stoletju in predelana v 19. stoletju. Razen nekaj arhitekturnih elementov so ohranjeni le visoko kakovostni srednjeve\xc5\xa1ki nagrobniki.\n_START_SECTION_\nLeopoldihof (Kuchlhof)\n_START_PARAGRAPH_\nZahodno od kri\xc5\xbenega hodnika le\xc5\xbeijo druga podro\xc4\x8dja starega samostana, zdru\xc5\xbeena okrog Leopoldihofa. Tukaj ej bila samostanska kuhinja znana tudi kot "Kuchlhof". Vstop je bil skozi gotsko vhodno lopo iz 14. stoletja z dvostranskimi ni\xc5\xa1ami. Takoj za njo, na zahodni strani, je nekdanja dvonadstropna pala\xc4\x8da grofa Leopolda III., ki je bila zgrajena v za\xc4\x8detku 12. stoletja in je paru slu\xc5\xbeila kot prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de. V poznej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih je bila ta stavba ve\xc4\x8dkrat prezidana. V poznem 15. stoletju so bili dodani erkerji (izzidki na fasadi), preddverje in okna s predelki v obliki kri\xc5\xbea. Leta 1860 so bili na novo urejeni sadovnjaki in vinogradi in ustanovljena \xc5\xa1ola, iz katere se je s\xc4\x8dasoma razvila Klosterneubur\xc5\xa1ka enolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola. Danes se v teh prostorih nahaja samostanski arhiv._NEWLINE_Na nasprotni strani je stara prelatura, ki je bila prav tako zgrajena v 12. stoletju in je bila prvotno samostoje\xc4\x8da. \xc5\xa0ele na za\xc4\x8detku 17. stoletja je dobila svojo sedanjo obliko. Hkrati je na severnem obmo\xc4\x8dju dvori\xc5\xa1\xc4\x8da nastal Nov cesarski trakt, ki je bil namenjen visokim osebnostim. V vzhodnem kotu je danes Augustinus Saal (biv\xc5\xa1i. refektorij), ki je bila zgrajena \xc5\xbee 1508 in leta 1725 popolnoma prenovljena. Danes se ta prostor uporablja za prireditve in koncerte. V sredini dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je vodnjak iz leta 1592, s figuro sv. Leopolda iz leta 1680.\n_START_SECTION_\nZgradbe na samostanskem trgu\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeno os samostana se razteza prostoren kraj v sredi katerega je tako imenovan  Tutz-S\xc3\xa4ule . Gotska ve\xc4\x8dna lu\xc4\x8d, ki je je leta 1381 podaril dr\xc5\xbeavljanom Klosterneuburga Michael Tutz kot pomo\xc4\x8d proti kugi. Verjetno jo je naredil Michael Knab, ki je sodeloval tudi pri stolnici svetega \xc5\xa0tefana na Dunaju in ka\xc5\xbee prizore iz Kristusovega pasijona._NEWLINE_V jugozahodnem vogalu trga je tako imenovani Binderstadel. Pozno gotska dvorana, ki je bila zgrajena leta 1500 in v kateri je od 1704 postavljen znan velik sod (56 000 litrov), v katerega po tradiciji vsako leto na Leopoldifest (15. november) zabijejo pipo (Fasselrutschens)._NEWLINE_V pohodni\xc5\xa1kem vodniku iz obdobja bidermajerja, delo Wien\'s Umgebungen auf zwanzig Stunden im Umkreise (okoli Dunaja v dvajsetih urah) Adolfa Schmidla iz leta 1835, je opisan tudi ta sod velikan._NEWLINE_V neposredni bli\xc5\xbeini je tudi Sebastianikapelle, ki je bila posve\xc4\x8dena leta 1421. Leta 1787 je bila oskrunjena in se je spremenila v lopo, \xc4\x8deprav je bila le nekoliko prej na novo obokana. Leta 1965 so jo preuredili v kapelo, ki jo je znova zasnoval Wilhelm Zotti. Njena ve\xc5\xbea je nastala iz kapiteljske dvorane samostana St. Bernard bei Horn (iz okoli 1270), ki je bila tam erodirana in v Klosterneuburgu zgrajena znova._NEWLINE_V ju\xc5\xbenem podro\xc4\x8dju trga so \xc5\xa1e vedno ostanki pala\xc4\x8dnega kompleksa Leopolda VI., del Capella Speciosa (posve\xc4\x8dena 1222). Danes so ohranjene nekatere stene in temelji tega sistema._NEWLINE_V vzhodnem delu samostanskega trga so na\xc5\xa1li prvotni kor cerkve Matere bo\xc5\xbeje. Predstavlja preostanek \xc5\xbeenskega samostana, ki je bil ustanovljen leta 1133 hkrati z uvedbo avgu\xc5\xa1tinskih kanonikov. Cerkev je bila obnovljena v 14. stoletju, vendar je bila po smrti zadnje predstojnice leta 1568 zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Leta 1722 je bila od-posve\xc4\x8dena in razdeljena na dva dela, ki se danes uporabljata v gospodarske namene.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka zbirka / Muzej\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanski muzej je eden najstarej\xc5\xa1ih muzejev na svetu. Leta 1774 ga je ustanovil predstojnik Ambros Lorenz (1772-1781) in je znan predvsem po svoji zbirki srednjeve\xc5\xa1ke umetnosti. Med najpomembnej\xc5\xa1imi deli je tako imenovani Verdunski oltar. Velik Albrechtov oltar (1438), delo Ruelanda Frueaufa d. J. (1500), ter dru\xc5\xbeinsko drevo Babenberger\xc5\xbeanov (1490). V muzej so tudi pomembni primeri gotskih skulptur, kot je znamenita Madonna Klosterneuburg(okoli 1300)._NEWLINE_V (na voljo od leta 2011) zakladnici je \xc5\xa1e posebej dragocena zbirka slonovine, zlatnine in srebrnine od srednjega veka do 20. stoletja. Med njimi je med drugim Avstrijska nadvojvodska kapa, mon\xc5\xa1tranca (1714), kot tudi predmeti, ki so povezani s svetim Leopoldom. Posebej zanimive so zgodovinske zakladne omare, ki so bile izdelane leta 1677 in so bili vklju\xc4\x8dene v prenovo._NEWLINE_V kasnej\xc5\xa1ih stoletjih je samostan zbral predvsem upodobitve svetega Leopolda in podobe o samostanu Klosterneuburg. Med njimi so dela mladega Egona Schieleja. V zadnjih letih je poudarek na zbiranju vse bolj moderne in sodobne sakralne umetnosti._NEWLINE_Znatno pove\xc4\x8dana je bila umetni\xc5\xa1ka zbirka v letu 2011, kot zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina Alfreda Sammerja, ki je obsegala slike, risbe in skulpture iz srednjega veka do 20. stoletja, vklju\xc4\x8dno zdeli Josefa Mikla in Markusa Prachenskyga._NEWLINE_Z letom 2008 so za\xc4\x8deli z St.-Leopold-Friedenpreis, nagrado za mir, s katero samostan Klosterneuburg odlikuje sodobne umetnike. Tema nate\xc4\x8daja zdru\xc5\xbeuje versko ozadje s humanitarnostjo.'