b'\n_START_ARTICLE_\nListopadni de\xc5\xbeevni gozd\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nListopadni de\xc5\xbeevni gozdovi se nahajajo v velikih, prekinjenih zaplatah v ekvatorialnem pasu in med severnim in ju\xc5\xbenim povratnikom. To so predeli Ju\xc5\xbene Amerike(Amazonsko ni\xc5\xbeavje, vzhodni del Brazilije), Karibi, zahodna Afrika, jugo-vzhodna Azija(Tajska, Burma, Vietnam, \xc5\xa0ri Lanka)ter Indija._NEWLINE_Pod isti biom spadajo \xc5\xa1e:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Ni\xc5\xbeinski ekvatorialni zimzeleni de\xc5\xbeevni gozd_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Gorski de\xc5\xbeevni gozd ali znan tudi kot obla\xc4\x8dni gozd_NEWLINE_\xe2\x80\xa2 Poplavni gozd, vklju\xc4\x8dno z gozdovi sladkovodnega mo\xc4\x8dvirja in \xc5\xa1ote mo\xc4\x8dvirnatih gozdov\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje tega pasu je zelo toplo z majhno letno amplitudo (24 \xc2\xb0C). Son\xc4\x8dno sevanje je ravno tako razporejeno \xc4\x8dez celo leto. Veliko padavin (povpre\xc4\x8dno 1270mm/leto). Poletja so zelo vla\xc5\xbena in de\xc5\xbeevna, zime pa suhe. Nenehno toplo, vla\xc5\xbeno podnebje spodbuja najbolj eksplozivno rast rastlin kot v katerem koli drugem okolju na Zemlji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV gozdu najdemo ve\xc4\x8d kot polovico vseh \xc5\xbeive\xc4\x8dih vrst \xc5\xbeivali na svetu. S skromnej\xc5\xa1im dele\xc5\xbeom: 50kg biomase na hektar. Za razmno\xc5\xbeevanje imajo odli\xc4\x8dne pogoje mnoge vrste sesalcev, ptic, plazilcev in nevreten\xc4\x8darjev. Red sesalcev zastopa veliko vrst opic. Plazilcev je v gozdu mnogo vrst, sem pri\xc5\xa1tevamo kameleone, ka\xc4\x8de, \xc5\xbeelve. Na slabo zara\xc5\xa1\xc4\x8denih tleh lahko sre\xc4\x8damo: ka\xc4\x8de, velike ma\xc4\x8dke, gorile, pra\xc5\xa1i\xc4\x8de, srne, \xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nPrst:\n_START_PARAGRAPH_\nNa preparelih tleh z visoko vsebnostjo gline, \xc5\xbeeleza in aluminija ter malo fosforja.\n_START_SECTION_\nRazlika\n_START_PARAGRAPH_\nMed ekvatorialnim de\xc5\xbeevnim gozdom: Le-ta le\xc5\xbei nekoliko dlje od ekvatorja. Tu se \xc5\xa1tevilo padavin in dol\xc5\xbeina dneva spreminja glede na letni \xc4\x8das. Pade\xc2\xa0\xc2\xbble\xc2\xab\xc2\xa0 1270mm de\xc5\xbeja na letno. Opazno se razlikuje od ekvatorialnega de\xc5\xbeevnega gozda s hladnej\xc5\xa1im su\xc5\xa1nem obdobjem. V su\xc5\xa1nem obdobju, veliko dreves odvr\xc5\xbee svoje listje, kar povzro\xc4\x8di da lahko ve\xc4\x8d svetlobe dose\xc5\xbee tla. Son\xc4\x8dna svetloba, ki dose\xc5\xbee tla, omogo\xc4\x8di rast bujnega podrastja, \xc4\x8desar ne najdemo v ekvatorialnem gozdu. Poleg zimzelenih rastlin najdemo tudi pol-zimzelene.\n_START_SECTION_\nProblematika\n_START_PARAGRAPH_\nDeforestacija - Izginila je \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot polovica de\xc5\xbeevnih gozdov. Zna\xc4\x8dilni primer je Brazilija. De\xc5\xbeevni gozd so plju\xc4\x8da planeta saj deluje kot filter, ki sprejema hranilne snovi iz zraka in jih spravlja v kro\xc5\xbeenje. S tem se izravnavajo izgube s spiranjem katerim se ni mogo\xc4\x8de izogniti. Izsekavanje gozda razgalja tla, ta pa postanejo zaradi izpiranja tako revna s hranilnimi snovmi, da dolgoro\xc4\x8dno in produktivno kmetijstvo ali gozdarstvo na njih ni mogo\xc4\x8de._NEWLINE_Vsakih nekaj let uni\xc4\x8dimo gozdove za velikosti Irske, predvsem zaradi kmetijstva, planta\xc5\xbe in pridobivanje plemenitega tropskega lesa. Na sedanji stopnji kr\xc4\x8denja gozdov, bo ve\xc4\x8d kot 17.000 vrst izumrla vsako leto, kar je ve\xc4\x8d kot 1.000-krat hitreje, preden je pri\xc5\xa1el \xc4\x8dlovek na ta planet. \xc4\x8ce nam do preloma tiso\xc4\x8dletja ne bo uspelo ustaviti uni\xc4\x8devanja, bo naravni ekosistem Zemlje, najbogatej\xc5\xa1i z vrstami, izumrl!'