b'\n_START_ARTICLE_\nTerska dolina\n_START_PARAGRAPH_\nTerska dolina (it. Alta Val Torre, furlansko Val Tor) le\xc5\xbei v najbolj vzhodnem delu Bene\xc5\xa1ke Slovenije oz. Bene\xc4\x8dije, kot ji pravijo doma\xc4\x8dini v vseh treh jezikih pokrajine, slovenskem, furlanskem in italijanskem, ob meji z republiko Slovenijo. _NEWLINE_Dolina le\xc5\xbei med gorami Julijskih Predalp v pore\xc4\x8dju reke Ter in njenih pritokov. Obmo\xc4\x8dje obsega pribli\xc5\xbeno 300 km\xc2\xb2 in zaobjema vasi, ki so razpr\xc5\xa1ene okrog izvira reke Ter: Njivica (it. Vedronza), Zavarh (it. Villanova), Bardo (it. Lusevera), Brijeh (it. Pers), Podbardo (it. Cesariis) in Ter (it. Pradielis). Nad dolino se dvigajo vrhovi, med katerimi so najvi\xc5\xa1ji Muzci (1869 m). Terska dolina je najbolj zahodno obmo\xc4\x8dje, kjer \xc5\xbeivijo Slovenci.  Terska dolina je del Naravnega parka Prealpi Giulie.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredniki dana\xc5\xa1njih Slovencev so se na obmo\xc4\x8dje vzhodne Furlanije in tako tudi Terske doline naseljevali v ve\xc4\x8d valovih. Materialnih  ostankov o njihovi zgodnji prisotnosti je malo, glede pisnih virov pa se lahko opremo le na omembe v kroniki Historia Langobardorum langobardskega kronista Pavla Diakona (720-799). Langobardi so se po odhodu iz Panonije naselili v Italiji in leta 568 ustanovili svojo vojvodino. Na izpraznjeni prostor so se premaknili Slovani. Ostali so v sose\xc5\xa1\xc4\x8dini Langobardov ter ves \xc4\x8das pritiskali na njihove meje. V prvem naselitvenem valu so prihajali z vzhoda preko So\xc4\x8de in s severa preko Koro\xc5\xa1ke in Kanalske doline, dokler jih ni ustavil langobardski limes. Pavel Diakon je opisal ve\xc4\x8d spopadov med Langobardi in Slovani, med njimi so bili najpomembnej\xc5\xa1i v letih 611, 664 in 720._NEWLINE_Odlo\xc4\x8dilen strate\xc5\xa1ki poseg proti \xc5\xa1irjenju Slovanov s severa v Furlanijo so Langobardi naredili v letih 623-626, ko so ponovno osvojili slovanski okraj v dolini Ziljice in ob zgornjem toku Bele na dana\xc5\xa1njem avstrijskem Koro\xc5\xa1kem. Slovani so morali odtlej Langobardom pla\xc4\x8devati davek \xe2\x80\x93 vse do \xc4\x8dasa vladanja vojvode Ratchisa. Iz tega je razvidno, da so Slovenci od konca 6. stoletja do okoli leta 625 uspeli to ozemlje tako kolonizirati, da ga Pavel Diakon imenuje kar Schlavorum regio ali Slovenski okraj. Prvi slovanski plenilski pohod v samo Furlanijo pa se je zgodil \xc5\xa1ele leta 664. Langobardi so jih premagali v dolini reke Nadi\xc5\xbee._NEWLINE_Zatem do leta 705 nimamo o Slovanih na tem obmo\xc4\x8dju nobenih zapisov. Tega leta so napadli langobardske pastirje, ki so pasli \xc4\x8drede v bli\xc5\xbeini in so se utrdili na nedostopni in strmi gori. Furlanski vojvoda je do\xc5\xbeivel poraz, padlo je vse furlansko plemstvo. Dejstvo, da je bitka potekala na gori pri\xc4\x8da, da slovanska kolonizacija ni pri\xc5\xa1la do ravnine, in da so gorati predeli \xc5\xa1e vedno spadali v obmo\xc4\x8dje langobardskega limesa. Langobardsko vojvodstvo v Furlanski ni\xc5\xbeini je bilo v letih 705-720 \xc5\xbee precej oslabelo, kar je bio najbr\xc5\xbe odlo\xc4\x8dilnega pomena za slovansko naseljevanje na obmo\xc4\x8dju med So\xc4\x8do in Furlansko ni\xc5\xbeino. Na severu so Slovani verjetno v zadnji tretjini 7. stoletja naseljevali zgornje Poso\xc4\x8dje in se do tridesetih let 8. stoletja raz\xc5\xa1irili na del dana\xc5\xa1nje Bene\xc5\xa1ke Slovenije. Ni pa podatkov, komu so bili po naselitvi podrejeni._NEWLINE_Pavel Diakon tudi poro\xc4\x8da, da so Slovani/Slovenci leta 720 pri kraju Lavariana potolkli furlansko vojsko, nakar je furlanski vojvoda Pemon sklenil mir s Slovenci, tako imenovani\xc2\xa0\xc2\xbbpax Lauriana\xc2\xab. Pemonov sin Ratchis je leta 738 napadel Kranjsko, domovino Slovencev, pobil precej Slovencev in uni\xc4\x8dil njihovo imetje. Kaj se je zgodilo po protinapadu Slovencev Pavel Diakon ne poro\xc4\x8da, ve se le to, da Slovenci poslej niso ve\xc4\x8d pla\xc4\x8devali davkov furlanskim vojvodom. Polastili so se tudi nekaterih krajev na pobo\xc4\x8djih nad \xc4\x8cedadom in Nemami, kjer so se ohranili do danes._NEWLINE_V ni\xc5\xbeinskih naseljih, kot so Oglej, Krmin, Iplis, \xc4\x8cedad, Neme, Rtin in Gumin so bivali pokristjanjeni Furlani. V Krminu je bil leta 737 sede\xc5\xbe oglejskega patriarhata. Krajevna imena in zgodovinski dokumenti dokazujejo, da so bile slovenske naselbine tudi v notranjosti Furlanije, med rekama Stella in Tilment, kjer so se Slovenci na tihem naselili, dobili zemljo v last in od nje pla\xc4\x8devali davek. Vendar zaradi lo\xc4\x8denosti od ve\xc4\x8dinskih rojakov niso imeli politi\xc4\x8dnega pomena in so s\xc4\x8dasoma izgubili svojo identiteto. O njihovi naselitvi pri\xc4\x8dajo le krajevna imena._NEWLINE_Limes, ki je varoval vzhodno mejo Furlanije, je vplival tudi na potek slovansko-romanske jezikovne meje, ki je bila o\xc4\x8ditna \xc5\xbee v 8. stoletju._NEWLINE_Leta 774 je Karel Veliki premagal in uni\xc4\x8dil langobardsko dr\xc5\xbeavo in Furlanija je kot posebna voja\xc5\xa1ka marka pri\xc5\xa1la pod okrilje Frankovske dr\xc5\xbeave. \xc5\xa0ele frankovsko gospostvo je prineslo \xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1o slovansko kolonizacijo, kar ka\xc5\xbeejo arheolo\xc5\xa1ke najdbe, saj so Franki uveljavili gospodarske ukrepe za \xc4\x8dimve\xc4\x8dji izkoristek obelovalnih povr\xc5\xa1in in zato spodbujali priseljevanje. Razpadla je tudi frankovska dr\xc5\xbeava (843), in ko se je leta  962 oblikovalo sveto rimsko cesarstvo, je Furlanija postala sestavni del tega. Upravljali so jo mejni grofje._NEWLINE_Drugi naselitveni val je potekal od konca 10. stoletja dalje, ko je oglejski patriarh posku\xc5\xa1al obnoviti gospodarstvo Furlanije, ki so ga opusto\xc5\xa1ila mad\xc5\xbearska plemena. Slovani so se tudi tokrat naseljevali tudi v notranjosti Furlanije, vendar je bila njihova naselitev preve\xc4\x8d razpr\xc5\xa1ena, da bi zdr\xc5\xbeala vpliv romanskega okolja. Ohranili so se v odmaknjenih goratih predelih in gorskih dolinah predalpskega sveta, v dolini Tera in Karnate, kljub dokaj mo\xc4\x8dnemu romanskemu vplivu, saj so bila upravna, duhovna in trgovska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da v krajih takoj ob izteku reke v dolino: v \xc4\x8centi, Nemah, Ahtnu, Fojdi, ki so bila popolnoma pofurlanjena._NEWLINE_O oglejski cerkvi je ohranjenih ve\xc4\x8d pisnih virov. Oglejski patriarhat je imel od zgodje cerkvene zgodovine duhovno oblast nad obmo\xc4\x8djem severnega Jadrana in v zaledju. Njihova mo\xc4\x8d in postopoma tudi posvetna oblast je rasla ob podpori vladarjev. Leta 1077 je cesar Henrik IV. lo\xc4\x8dil Furlanijo od Koro\xc5\xa1ke in podelil Ogleju posvetno oblast nad ozemljem, nad katerim je imel dotlej le duhovno pristojnost. Z dejavnostjo oglejskega patriarhata je v pisnih virih povezano tudi ozemlje Terskih Slovencev. _NEWLINE_Leta 1420 je prenehala posvetna oblast oglejskega patriarhata in Furlanija je pri\xc5\xa1la pod oblast Bene\xc5\xa1ke republike, z njo pa tudi mejni gorati predeli s slovenskim prebivalstvom. Kot drugod je bilo tudi ozemlje ob Teru porazdeljeno med doma\xc4\x8do in tujo gospodo. Svoje fevdalne posesti so tam imeli med drugim oglejski patriarhat, nekateri samostani in \xc4\x8dedajski kapitelj. Viri poro\xc4\x8dajo o sporih med fevdalci, najve\xc4\x8d zaradi pa\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8dij in pravic. Ko so si ob koncu 16. stoletja Breginjci hoteli prisvojiti vse gorske pa\xc5\xa1nike, so se temu uprli tudi kraji kot Neme in Ahten. Spori na tem mejnem obmo\xc4\x8dju so nastajali tudi zaradi pronem\xc5\xa1ke usmerjenosti nekaterih fevdalcev. Taki so bili na primer Gori\xc5\xa1ki grofje. Ko so po letu 1500 izumrli, so njihove posesti podedovali Habsbur\xc5\xbeani. Mejni spori so se vlekli do sredine 18. stoletja, ko je bila kon\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena meja med bene\xc5\xa1ko in habsbur\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_O \xc5\xbeivljenju slovenskega prebivalstva v Terski dolini je le malo podatkov. Najstarej\xc5\xa1e mesto v Terski dolini je Bardo, ki se prvi\xc4\x8d omenja leta 1150. Leta 1161 se omenja Ter in 1170 Tipana. Spo\xc4\x8detka so prebivalci Terske doline svoje mrtve pokopavali v dolini v tar\xc4\x8dentski fari. Tar\xc4\x8dentski \xc5\xbeupnik je oskrboval slovensko prebivalstvo v dolini. Za Slovence so \xc5\xbee v 14. stoletju nastavljali duhovnike, ki so govorili slovensko oziroma v nare\xc4\x8dju. Leta 1607 so ustanovili poseben slovanski vikariat (vicariatus sclaborum) in vanj zdru\xc5\xbeili vasi Hoja, Smarde\xc4\x8da, Stela, Zameja, \xc4\x8ciserija, Sedilo, Zavarh, Bardo, Ter in Podbardo. Vzdr\xc5\xbeevali so ga prebivalci. Leta 1736 so vikariat dobila tudi druga naselja, tako da je skupni slovanski vikariat prenehal obstajati._NEWLINE_Ve\xc4\x8d listin je na razpolago od 17. stoletja dalje, ko je Bene\xc5\xa1ka republika izpeljala lastninski popis. Iz popisa ozemlja ob Teru sledi, da se je prebivalstvo ukvarjalo prete\xc5\xbeno z \xc5\xbeivinorejo (plan\xc5\xa1arstvo), ker so bili pogoji za poljedelstvo manj ugodni. Popisanih je bilo sedem slovenskih vasi, (ville slave) in njihove skupne posesti comugne, polja, gozdovi in pa\xc5\xa1niki. Po presoji bene\xc5\xa1kih oblasti iz leta 1638 je bila poseljenost \xc5\xa1ibka, obmo\xc4\x8dje nerodovitno in gospodarstvo slabo razvito, prebivalstvo pa naj bi se hranilo predvsem s kostanjem. Slabo gospodarsko in socialno stanje je ostalo nespremenjeno tudi v naslednjih stoletjih: po propadu bene\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave 1797, v \xc4\x8dasu Napoleonove uprave in po zdru\xc5\xbeitvi Italije 1866. Bolj\xc5\xa1i gospodarski pogoji so bili v \xc4\x8dasu avstrijske vladavine od 1797 do 1866. Italija ni poznala stanja manj\xc5\xa1in, tako da Slovenci niso u\xc5\xbeivali pravic manj\xc5\xa1in. Ni bilo slovenskih \xc5\xa1ol, slovenski jezik je izginil iz bogoslu\xc5\xbeja. Kljub pospe\xc5\xa1eni italijanizaciji je po jezikovni statistiki leta 1891 vseh 3693 prebivalcev ob\xc4\x8dine Tipana izjavilo, da govorijo slovensko nare\xc4\x8dje. Henrik Tuma, ki je ob koncu 19. in v za\xc4\x8detku 20.stoletja raziskoval pokrajino okrog Tera, je izdelal podroben zemljevid s slovenskimi in furlanskimi imeni krajev, je leta 1933 zapisal v Planinskem vestniku, da je bilo prebivalstvo Bene\xc5\xa1ke Slovenije do prve svetovne vojne \xc4\x8disto slovensko. Leta 1901 je ob\xc4\x8dina Bardo \xc5\xa1tela 484 dru\xc5\xbein, od teh je bilo 469 slovenskih. Za Tersko dolino v drugi polovici 19. in v 20. stoletja je zna\xc4\x8dilno mo\xc4\x8dno izseljevanje prebivalstva, kar je mo\xc4\x8dno poseglo v demografske, gospodarske in socialne razmere v dolini. Ob\xc4\x8dina je leta 1911 \xc5\xa1e vedno imela okoli 3700 prebivalcev. Od tega je bilo odsotnih, to se pravi na delu drugje, okoli 16,65% prebivalcev; do leta 1951 je \xc5\xa1tevilo prebivalcev padlo od 2258 in od teh je bilo odsotnih \xc5\xbee 33%. Gospodarstvo je nazadovalo, kmetijska dejavnost se je opu\xc5\xa1\xc4\x8dala. Povedano s \xc5\xa1tevilkami, je bilo leta 1900 v ob\xc4\x8dinah Plesti\xc5\xa1\xc4\x8da-Tipana-Bardo 3188 glav goveje \xc5\xbeivine, leta 1990 le \xc5\xa1e 88._NEWLINE_Najve\xc4\x8dje nazadovanje za Tersko dolino se je za\xc4\x8delo v obdobju fa\xc5\xa1izma, ki si je prizadeval za popolno asimilacijo. Slovencem je vzel narodne pravice, kot so uporaba slovenskega jezika, pravica do \xc5\xa1olanja v maternem jeziku, pravica do osebnih in krajevnih imen,...\n_START_SECTION_\nPotres leta 1976\n_START_PARAGRAPH_\nPotresa v maju in septembru leta 1976 sta prizadela severovzhodno Italijo, predvsem Furlanijo pa tudi Poso\xc4\x8dje. Glavna potresna sunka v maju je imel magnitudo 6,5 in drugi 15. septembra pa magnitudo 6,1 po Richterjevi lestvici. Globina \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8d je bila med 10 in 15 km z \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dem na obmo\xc4\x8dju Mt. San Simeone v severni Furlaniji. Potres je povzro\xc4\x8dil ve\xc4\x8djo gmotno \xc5\xa1kodo na povr\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 600 km\xc2\xb2. \xc5\xa0koda je bila ogromna. Najhuje je prizadelo obmo\xc4\x8dje doline reke Tilment. V Pu\xc5\xa1ji vesi, Bardu in drugih je podrlo tudi cerkev. Najbolj po\xc5\xa1kodovane so bile zgradbe iz neobdelanega kamna, povezanega s slabo apneno malto. \xc5\xa0kodo so bolj ali manj utrpeli v skupno 119 ob\xc4\x8dinah v pokrajini Videm in Pordenone. Najhuje je bilo v naseljih Buia, Gemona in Osoppo. _NEWLINE_V Sloveniji je bilo najhuje v Breginjsekm kotu in naseljih Ladra, Smast, Trnovo in Srpenica. V teh naseljih je \xc5\xbee po majskem potresu ostalo brez strehe nad_NEWLINE_glavo ve\xc4\x8d kakor 80\xc2\xa0% prebivalcev.\n_START_SECTION_\nJezik in nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nTersko nare\xc4\x8dje ali ter\xc5\xa1\xc4\x8dina je nekak\xc5\xa1en \xc5\xbeiv muzej slovenskega jezika. Raziskoval in zapisal ga je tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki profesor Pavle Merk\xc3\xb9. Nekaj primerov: vinika za trto, brina za smreko, pliska za pastirico, sirjavac za tur, lonice za senene kopice. Beseda za streho strieha velja le za slamnato streho, ope\xc4\x8dnata streha ima \xc5\xbee furlansko ime. Primeri imen krajev: Mu\xc5\xbeac - Musi, Ta na Meji (Passo Tanamea), sedlo Zajavor (Bocchetta di Zaiaur) in priimek Mer\xc5\xa1oli (Merschioli). _NEWLINE_Pavle Merk\xc3\xb9, znan slovenist, o nare\xc4\x8dju pravi: \xe2\x80\x9c\xc4\x8ceprav se izgublja, hira, izumira, je to taka dragocenost, da napolni z zado\xc5\xa1\xc4\x8denjem celo moje \xc5\xbeivljenje."  Merk\xc3\xb9 je po tridesetletnem zbiranju izdal Lessico del dialetto sloveno del Torre/Besedi\xc5\xa1\xc4\x8de terskega nare\xc4\x8dja. _NEWLINE_Ve\xc4\x8d o jeziku je mogo\xc4\x8de spoznati v pesmih Viljema \xc4\x8cerna v zbirki Terska dolina, ki jih je zbrala Marija Stanonik.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkvi v Bardu je mogo\xc4\x8de videti kri\xc5\xbeev pot, naslikan na lesu z napisi v doma\xc4\x8dem nare\xc4\x8dju, orgle iz leta 1743 in krstilnico. V cerkvi v Zavarhu so orgle iz leta 1925, ki jih je izdelal Ivan Kacin, leta 2011 pa obnovil Franc Zanin._NEWLINE_"Planet Bardo" je pester program razli\xc4\x8dnih kulturnih prireditev kot je likovna kolonija, glasbeni dogodki, gledali\xc5\xa1ki ve\xc4\x8der, kjer so v ospredju razli\xc4\x8dna nare\xc4\x8dja Terske in sosednjih dolin, ter ljudski prazniki. Predvsem likovne kolonije se udele\xc5\xbeijo umetniki iz razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav.'