b'\n_START_ARTICLE_\nLojze Grozde\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLojze Grozde se je rodil 27. maja 1923 v Zgornjih Vodalah pri Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du na Dolenjskem materi Mariji Grozde in o\xc4\x8detu Francu Udov\xc4\x8du kot nezakonski otrok. Mati je delala kot dninarica. Leta 1927 se je poro\xc4\x8dila s Francem Kova\xc4\x8dem, vendar Lojze ni smel na poroko in ne na novi materin dom; moral je ostati pri sorodnikih, \xc4\x8deprav si je \xc5\xbeelel k materi. Pozneje, ko je Lojze napredoval v \xc5\xa1oli, mu je o\xc4\x8dim postal bolj naklonjen._NEWLINE_Po materini poroki je zanj skrbela teta Ivanka. Poskrbela je, da je \xc5\xa1el po ljudski \xc5\xa1oli \xc5\xa1tudirat v Ljubljano, kamor je sama od\xc5\xa1la slu\xc5\xbeit. Dobrotniki so ji pomagali, da je Lojze lahko \xc5\xa1tudiral. Stanoval je v dija\xc5\xa1kem zavodu Marijani\xc5\xa1\xc4\x8de in obiskoval klasi\xc4\x8dno gimnazijo, kjer je bil odli\xc4\x8den dijak. Na gimnaziji se je uveljavil kot literarni ustvarjalec. Postal je \xc4\x8dlan dija\xc5\xa1ke Katoli\xc5\xa1ke akcije in sodeloval v zavodski skupini Marijine kongregacije. Zadnja leta gimnazijskega \xc5\xa1tudija so bila leta bli\xc5\xbeajo\xc4\x8de se svetovne vojne. Razmere so se \xc5\xa1e bolj zaostrile, ko se je za\xc4\x8dela vojna. Za Lojzeta je napo\xc4\x8dil \xc4\x8das osebne poklicne odlo\xc4\x8ditve. Ni se vklju\xc4\x8deval v dnevno politiko, ampak je svojo pot iskal v molitvi, ki jo je zdru\xc5\xbeeval z delom za druge.\n_START_SECTION_\nUsmrtitev, najdenje in pokop\n_START_PARAGRAPH_\nMed po\xc4\x8ditnicami, pred zadnjim srednje\xc5\xa1olskim letom, se ni vrnil domov, saj je bilo tam vedno ve\xc4\x8d nasilja in obiski niso bili preprosti. Kljub dobronamernim svarilom pa se je za obisk odlo\xc4\x8dil in zaprosil za dovolilnico. Iz Ljubljane se je odpravil konec leta 1942. Najprej se je oglasil v Strugah pri prijatelju. Na petek 1. januarja 1943 je bil pri ma\xc5\xa1i v Cistercijanskem samostanu Sti\xc4\x8dna, potem pa se je z vlakom odpeljal iz Ivan\xc4\x8dne Gorice do Trebnjega. Tam je izvedel, da z vlakom ne more naprej, ker je bila proga po\xc5\xa1kodovana, zato je hotel iti do Mirne pe\xc5\xa1. Med potjo je prisedel na neki voz. Pri prvi hi\xc5\xa1i na Mirni ga je prijela partizanska stra\xc5\xbea. Pri njem so na\xc5\xa1li latinski misal, molitvenik Toma\xc5\xbea Kemp\xc4\x8dana Hoja za Kristusom in knji\xc5\xbeico o Fatimi. Z zasli\xc5\xa1evanjem so nadaljevali v bli\xc5\xbenji gostilni. Grozdeta so sumili za vojnega obve\xc5\xa1\xc4\x8devalca in ovaduha (zaradi italijanske dovolilnice in verske literature). Po hitrem sojenju je bil Grozde usmr\xc4\x8den. Njegovo truplo so 23. februarja na\xc5\xa1li \xc5\xa1olarji. Prepeljali so ga v sosednji \xc5\xa0entrupert, kjer je komisija naredila zapisnik. Grozdetovo truplo so potem pokopali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v \xc5\xa0entrupertu, saj ga zaradi razmer tistih dni ni bilo mogo\xc4\x8de peljati v doma\xc4\x8do \xc5\xbeupnijo Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_O mu\xc4\x8denju govori \xc5\xbee prvi Grozdetov kratki \xc5\xbeivljenjepisni povzetek, podobno ga opisuje tudi glavni Grozdetov \xc5\xbeivljenjepisec Anton Strle. Omenja, da:_NEWLINE_truplo ni bilo pokopano in da je posebna komisija takoj po najdenju ugotovila na truplu o\xc4\x8ditne sledove hudega trpin\xc4\x8denja. Grozdetovo truplo je bilo popolnoma ohranjeno in brez najmanj\xc5\xa1ega sledu trohnobe, dasi je le\xc5\xbealo \xc5\xbee sedem tednov na prostem in je bila toplota precej nad ni\xc4\x8dlo... Na nogah so bili dobro vidni znaki mu\xc4\x8denja: vsi prsti so bili ob koncu prirezani; na rokah so se poznali odtisi vrvi, s katero je bil zvezan, ko so ga mu\xc4\x8dili. Natan\xc4\x8dno se je videlo, da je bilo odrezano celo desno uho z desnim licem tja preko ustnice do spodnje \xc4\x8deljusti. Vsa li\xc4\x8dna ko\xc5\xbea je bila potegnjena obenem z u\xc5\xa1esom z lica. Tudi spodnja polovica levega u\xc5\xa1esa je bila odrezana. Enako je bilo izrezano desno oko; levo oko pa je bilo zabodeno z ostrim predmetom tako, da je izteklo. Na glavi se je poznala okoli osem centimetrov dolga in \xc5\xa1est centimetrov globoka zevajo\xc4\x8da rana. Moral je to biti smrtni udarec s topim orodjem, krampom ali motiko. Tako zapisnik, na katerem je podpisanih deset o\xc4\x8dividcev Grozdetovega trupla. Kakor razberemo iz dodatnega poro\xc4\x8dila, je bila velika rana tudi na levi strani pod \xc4\x8deljustjo. Tam skozi so mu, kakor pripovedujejo, odrezali jezik v korenini. Na nogi pod kolenom so se na\xc5\xa1li sledovi, da so mu rezali jermene, na stopalu in podplatih je bila ko\xc5\xbea deloma sneta._NEWLINE_Politkomisar brigade Toneta Tom\xc5\xa1i\xc4\x8da Du\xc5\xa1an Majcen - Nedeljko pa je dobra dva tedna po usmrtitvi Lojzeta Grozdeta Centralnemu komiteju KPS sporo\xc4\x8dil:_NEWLINE_Slabo vpliva na razpolo\xc5\xbeenje prebivalstva tudi justifikacija izdajalcev, \xc4\x8de ni prav otipljivega dokaza. To se je npr. pokazalo na Mirni, kjer sta padla dva izdajalca kurirja /enega je ubila stra\xc5\xbea pri poskusu pobega/. Smrtna obsodba drugega je bila nekoliko prenagljena in izvr\xc5\xa1ena iz preventivnih vzrokov. Sicer je bilo dokazno, da je doti\xc4\x8dnik \xc4\x8dlan Katoli\xc5\xa1ke akcije in na\xc5\xa1lo se je pri njemu cel kup italijanskih prepustnic, ki so mu dovoljevali obiskati vse va\xc5\xbenej\xc5\xa1e belogardisti\xc4\x8dne postojanke,  vendar konkretnih dokazov, da prina\xc5\xa1a poro\xc4\x8dila, ni bilo. \xc5\xa0tab je bil pozneje prisiljen, da potom posebnega razglasa opravi\xc4\x8di prebivalstvu, zlasti v \xc5\xa0t. Rupertu, potrebo smrtne obsodbe. Pri tem moram autokriti\xc4\x8dno priznati, da sem se za slu\xc4\x8daj premalo zanimal in nisem prepre\xc4\x8dil obsodbe, kar bi lahko, \xc4\x8de bi sodeloval v brigadnem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Vendar Lado Kocijan trdi, da obstajajo zgodovinski viri in dokazi, ki so pogojevali smrtno kazen za Grozdeta (vendar jih ne navaja). Kocijan pravi:_NEWLINE_Grozdeta so na Mirni skupaj s prijateljem ujeli partizani Tom\xc5\xa1i\xc4\x8deve brigade. Njegov prijatelj jim je pobegnil. Grozdeta so odpeljali v gostilno pod gradom, kjer je bil \xc5\xa1tab Tom\xc5\xa1i\xc4\x8deve brigade. Tam so ga zasli\xc5\xa1ali. Ni bilo ni\xc4\x8d kriti\xc4\x8dnega. Verjeli so mu, da je \xc5\xa1el le na obisk. ... Pozornej\xc5\xa1i pa so postali, ko so pri njem na\xc5\xa1li nenaslovljeno pismo, ki je bilo namenjeno \xc5\xbeupniku na Mirni. V pismu je njegov po\xc5\xa1iljatelj zahteval, da mu mirnski \xc5\xbeupnik Jakob \xc5\xa0iraj, ki je organiziral belo gardo v Mirnski dolini, preskrbi seznam partizanov in aktivistov. ... Za sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil Grozde belogardisti\xc4\x8dni kurir in zato obsojen na smrt. Izmi\xc5\xa1ljotina je, da so ga trpin\xc4\x8dili tako, da so mu posneli ko\xc5\xbeo s podplatov, odrezali jezik in prste. So pa partizani zagrebli truplo preplitko, zato so manj\xc5\xa1e rane na njem povzro\xc4\x8dile gozdne \xc5\xbeivali, ki so ga obgrizle._NEWLINE_Na to trditev odgovarja cistercijanski pater Alojzij Ilc, ki je v  Braziliji leta 2008 vpra\xc5\xa1al Jo\xc5\xbeeta Mestnika, nekdanjega poveljnika va\xc5\xa1ke stra\xc5\xbee  v Sti\xc4\x8dni v letu 1942, ali ve o kak\xc5\xa1nem pismu, ki bi ga naj zaupali Lojzetu Grozdetu za mirnskega \xc5\xbeupnika. Odgovoril je:\xc2\xa0\xc2\xbbNe spominjam se, da bi Grozdetu izro\xc4\x8dili kakr\xc5\xa1nokoli pismo.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nBeatifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nOb 50. obletnici Grozdetove smrti je Nad\xc5\xa1kofija Ljubljana 1. januarja 1994 za\xc4\x8dela cerkveni postopek za priznanje njegovega mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva ter s tem za njegovo beatifikacijo in kanonizacijo. Prvi postulator za beatifikacijo je bil salezijanski in\xc5\xa1pektor Stanislav Ho\xc4\x8devar, sedaj beograjski nad\xc5\xa1kof in metropolit._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Janez Pavel II. je Grozdeta ob prvem obisku v Sloveniji (16. do 19. maja 1996) dvakrat omenil. Rekel je:_NEWLINE_V zgodovini je bila va\xc5\xa1a kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost izpostavljena te\xc5\xbekim preizku\xc5\xa1njam, nedavno tudi grozotam obeh svetovnih vojn. Kako naj bi pozabili na nasilno komunisti\xc4\x8dno revolucijo? Trpljenju, ki ga je povzro\xc4\x8dila tuja okupacija, se je pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e dr\xc5\xbeavljanska vojna, v kateri je brat dvignil roko nad brata. Bo\xc5\xbeji slu\xc5\xbeabnik Lojze Grozde je samo ena izmed ne\xc5\xa1tetih nedol\xc5\xbenih \xc5\xbertev, ki visoko dviguje palmo svojega mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva kot neizbrisen spomin in opomin. \xc5\xa0kofe, duhovnike, redovnike in laike so med vojno in po njej zapirali, jih mu\xc4\x8dili, izseljevali in tudi nasilno morili. Vsi ti zdaj prosijo Boga za spravo, mir in slogo med vsemi \xc4\x8dlani naroda._NEWLINE_27. marca 2010 pa je pri\xc5\xa1la iz Rima novica, da je pape\xc5\xbe potrdil dekret o mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu Lojzeta Grozdeta. Tega dne je namre\xc4\x8d sprejel v avdienco prefekta Kongregacije za zadeve svetnikov, nad\xc5\xa1kofa Angela Amata, in potrdil objavo odloka o Grozdetovem mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvu. S tem dekretom je dano dovoljenje za beatifikacijo, ki je bila 13. junija 2010 na Slovenskem evharisti\xc4\x8dnem kongresu v Celju. Lojze Grozde je bil kot drugi Slovenec (prvi je Anton Martin Slom\xc5\xa1ek) uradno razgla\xc5\xa1en za bla\xc5\xbeenega. V pape\xc5\xbeevem imenu ga je razglasil dr\xc5\xbeavni tajnik kardinal Tarcisio Bertone. Beatifikaciji je prisostvovalo med 30.000 in 40.000 vernikov._NEWLINE_Novome\xc5\xa1ka \xc5\xa1kofija je prvi Grozdetov god praznovala v znamenju prenosa njegovih relikvij iz pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da v \xc5\xa0entrupertu v cerkev Matere Bo\xc5\xbeje v Zaplazu, ki je sicer glavna romarska pot \xc5\xa1kofije. \xc5\xbde tri dni prej, od 24. do 26. maja, so relikvije romale v \xc5\xbeupnije Tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa0entrupert in Mirna. Osrednja slovesnost se je za\xc4\x8dela 27. maja 2011 ob 19. uri z ma\xc5\xa1o in blagoslovom nove \xc2\xbbGrozdetove kapele\xc2\xab\xc2\xa0ter s slovesnim sprejemom relikvij. Sledilo je no\xc4\x8dno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje. Naslednji dan dopoldne je bila ma\xc5\xa1a, po njej pa polo\xc5\xbeitev relikvij v kamniti oltar kapele. Kapelo je z mozaikom opremil pater Marko Ivan Rupnik. Celotna prireditev je potekala pod geslom "Srce se ne boji". To je tudi naslov igrano-dokumentarnega filma o \xc5\xbeivljenju Alojzija Grozdeta, ki je nastal v produkciji Studia Siposh leta 2019.'