b'\n_START_ARTICLE_\nZuckerman-Kuhlmanov osebnostni vpra\xc5\xa1alnik\n_START_PARAGRAPH_\nZuckerman-Kuhlmanov vpra\xc5\xa1alnik osebnosti (ZKPQ) je vpra\xc5\xa1alnik osebnosti, ki je bil narejen na podlagi vpra\xc5\xa1alnikov, ki izhajajo iz psihobiolo\xc5\xa1kih teorij osebnosti. Meri pet faktorjev osebnosti: impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud, nevroticizem-anksioznost, agresivnost-sovra\xc5\xbenost, sociabilnost in aktivnost. Zaradi razli\xc4\x8dnosti od modela Velikih pet se ta model imenuje tudi "alternativnih pet".\n_START_SECTION_\nImpulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud (ImpSS)\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica vsebuje 19 postavk. Postavke, ki se nana\xc5\xa1ajo na impulzivnost opisujejo pomanjkanje na\xc4\x8drtovanja in nagnjenost k hitremu reagiranju na impulze brez razmi\xc5\xa1ljanja. Postavke, ki se nana\xc5\xa1ajo na iskanje dra\xc5\xbeljajev opisujejo splo\xc5\xa1no potrebo po vznemirjenju, preferenco za nepredvidljive situacije in prijatelje in potrebo po spremembah in novostih. Primer postavke je:\xc2\xa0\xc2\xbbPogosto impulzivno reagiram.\xc2\xab \xe2\x80\x83\n_START_SECTION_\nNevroticizem-anksioznost (N-Anx)\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica vsebuje 19 postavk, ki opisujejo \xc4\x8dustveno vznemirjenje, napetost, skrb, boje\xc4\x8dnost, obsesivno neodlo\xc4\x8dnost, pomanjkanje samozaupanja in ob\xc4\x8dutljivost na kritiko. Primera postavk sta:\xc2\xa0\xc2\xbbV\xc4\x8dasih se po\xc4\x8dutim razdra\xc5\xbeljivo in napeto.\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbPogosto imam te\xc5\xbeave pri odlo\xc4\x8danju.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nAgresivnost-sovra\xc5\xbenost (Agg-Host)\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica vsebuje 17 postavk, od tega jih pribli\xc5\xbeno polovica opisuje pripravljenost izraziti verbalno agresivnost. Ostale postavke opisujejo grobo, nepremi\xc5\xa1ljeno in antisocialno vedenje, ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnost, razdra\xc5\xbeljivost, vro\xc4\x8dekrvnost in nepotrpe\xc5\xbeljivost do drugih ljudi. Primera postavk sta:\xc2\xa0\xc2\xbbKadar se drugi ljudje ne strinjajo z mano, si ne morem pomagati, da se ne bi zapletel v prepir z njimi.\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce mi gredo drugi ljudje na \xc5\xbeivce, ne oklevam pri tem, da jim to tudi povem.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nSociabilnost (Sy)\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica vsebuje 17 postavk. Prva skupina postavk opisuje te\xc5\xbenjo po interakcijah z veliko ljudmi, \xc5\xbeeljo po velikih zabavah in \xc5\xbeeljo po velikem \xc5\xa1tevilu prijateljev. Druga skupina opisuje netolerantnost za socialno izolacijo pri visoko sociabilnih osebah in na drugi strani toleranco za izolacijo pri nesociabilnih osebah. Primer postavke je:\xc2\xa0\xc2\xbbRad za\xc4\x8denjam pogovore na zabavah.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nAktivnost (Act)\n_START_PARAGRAPH_\nLestvica vsebuje 17 postavk. Prva skupina postavk opisuje potrebo po splo\xc5\xa1ni aktivnost in nestrpnost ter vznemirjenost v situacijah, ko ni kaj za po\xc4\x8deti. Druga skupina opisuje preferenco za te\xc5\xbeko in izzivov polno delo in veliko energije za delo in druge dejavnosti. Primera postavk sta:\xc2\xa0\xc2\xbbRad sem zaposlen ves \xc4\x8das.\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbNe maram zapravljati \xc4\x8dasa s posedanjem in spro\xc5\xa1\xc4\x8danjem.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nNenavadnost\n_START_PARAGRAPH_\nNenavadnost vsebuje 10 postavk, vendar to ni lestvica, pa\xc4\x8d so te postavke namenjene izlo\xc4\x8ditvi neveljavnih rezultatov. Nana\xc5\xa1ajo se na pretirano socialno za\xc5\xbeeleno vsebino, za katero ni zelo verjetno, da bi bila resni\xc4\x8dna. Rezultat vi\xc5\xa1ji od tri na teh postavkah lahko pomeni vpra\xc5\xa1ljivo veljavnost rezultatov na ostalih lestvicah.\n_START_SECTION_\nNotranja zanesljivost\n_START_PARAGRAPH_\nCronbachov \xce\xb1 na ameri\xc5\xa1kem vzorcu za vse lestvice in podlestvice se ve\xc4\x8dinoma giblje med ,70 in ,80 za glavne lestvice, nekoliko ni\xc5\xbeji je za podlestvice. Med podlestvicami je vpra\xc5\xa1ljiva edino splo\xc5\xa1na aktivnost pri \xc5\xbeenskah (na ameri\xc5\xa1kem vzorcu). Na vseh vzorcih (v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah) je imela najvi\xc5\xa1jo zanesljivost (nad ,79) lestvica nevroticizem-anksioznost. Zanesljivosti lestvic in podlestvic so zadovoljive v ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavah (Japonska, \xc5\xa0panija, Nem\xc4\x8dija, Kitajska), z izjemo nizkih zanesljivosti podlestvic na kitajskem vzorcu (ok. ,60).\n_START_SECTION_\nRetestna zanesljivost\n_START_PARAGRAPH_\nRetestno zanesljivost so izra\xc4\x8dunali na vzorcu ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov, \xc4\x8das med obema testiranjema je bil med tremi in \xc5\xa1tirimi tedni. Retestne zanesljivosti so bile slede\xc4\x8de: ImpSS, ,80; N-Anx, ,84; Agg-Host, ,78; Act, ,76; Sy, ,83. Koeficienti zanesljivosti so bili med spoloma dokaj podobni.\n_START_SECTION_\nRazlike med spoloma\n_START_PARAGRAPH_\nUgotovljene so bile razlike med spoloma na normativnem vzorcu ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov, in sicer so imeli mo\xc5\xa1ki vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud, agresivnost-sovra\xc5\xbenost in aktivnost, \xc5\xbeenske pa so imele vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeni potezi nevroticizem-anksioznost in sociabilnost. Enake razlike so bile ugotovljene na \xc5\xa1panski razli\xc4\x8dici vpra\xc5\xa1alnika z 69 postavkami (druge oblike vpra\xc5\xa1alnika so opisane v nadaljevanju). Pri kratki obliki vpra\xc5\xa1alnika (ZKPQ-S) so mo\xc5\xa1ki dosegli vi\xc5\xa1je rezultate na ImpSS, \xc5\xbeenske pa na N-Anx. Na medkulturni skraj\xc5\xa1ani obliki vpra\xc5\xa1alnika (ZKPQ-50-cc) so bile razlike statisti\xc4\x8dno pomembne na vseh lestvicah, vendar so bile prakti\xc4\x8dno pomembne zgolj razlike na lestvicah N-Anx, kjer so \xc5\xbeenske dosegle vi\xc5\xa1je rezultate (d = ,58), in ImpSS, kjer so vi\xc5\xa1je rezultate dosegli mo\xc5\xa1ki (d = ,20)._NEWLINE_Na facetni obliki vpra\xc5\xa1alnika (ZKA-PQ) so se razlike prav tako pojavile na vseh lestvicah, in sicer so imeli mo\xc5\xa1ki statisti\xc4\x8dno pomembno vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeni potezi iskanje \xc4\x8dutnih spodbud in agresivnost, \xc5\xbeenske pa aktivnost, nevroticizem in ekstravertnost; pri \xc4\x8demer je mera velikosti u\xc4\x8dinka (\xce\xb72) za lestvici nevroticizem in aktivnost pokazala zanemarljive razlike med spoloma._NEWLINE_Na podlagi teh rezultatov lahko torej z veliko gotovostjo zaklju\xc4\x8dimo, da imajo mo\xc5\xa1ki vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud, \xc5\xbeenske pa nevroticizem, razlike na drugih lestvicah pa so manj\xc5\xa1e.\n_START_SECTION_\nMotivacijske in \xc4\x8dustvene poteze\n_START_PARAGRAPH_\nOsebnostne poteze naj bi temeljile na motivaciji, kogniciji in \xc4\x8dustvih. Gray je definiral dve osnovni dimenziji osebnosti: anksioznost in impulzivnost, pri \xc4\x8demer impulzivnost temelji na BAS sistemu, ki se aktivira s pogojenimi signali za nagrado in izogibanje kazni, kar spro\xc5\xbei pribli\xc5\xbeevanje. Anksioznost pa temelji na BIS sistemu, ki se aktivira s pogojenimi signali za kazen ali gro\xc5\xbenjo, novim dra\xc5\xbeljajem ali znamenji, ki nakazujejo prenehanje ali odsotnost nagrade. Tipi\xc4\x8dna reakcija na to je pove\xc4\x8dana budnost, fiziolo\xc5\xa1ko vzburjenje in zaviranje dosedanjega vedenja. Tellegenov model vsebuje tri faktorje: (1) pozitivno \xc4\x8dustvovanje (PE): povezano z ekstravertnostjo (2) negativno \xc4\x8dustvovanje (NE): povezano z nevroticizmom (3) napetost: povezana z impulzivnostjo._NEWLINE_Costa in McCrae sta prav tako povezala ekstravertnost s pozitivnim \xc4\x8dustvovanjem in toploto, nevroticizem pa z anksioznostjo, depresivnostjo in sovra\xc5\xbenostjo; dodala pa sta \xc5\xa1e druge poteze kot vidike dveh osnovnih dimenzij._NEWLINE_Zuckerman, Joireman, Kraft in Kuhlman so te modele so skupaj z Eysenckovim trifaktorskim modelom povezali z lastnostmi motivacije in emocionalnosti. Motivacijske lastnosti, ob\xc4\x8dutljivost na nagrajevanje in kaznovanje, so povezane z Torrubiinimi lestvicami, ki je temeljijo na Grayevem modelu. Lestvice za pri\xc4\x8dakovanje nagrade in kazni sta razvila Ball in Zuckerman (1990), med tem ko so lestvice, ki vsebujejo lastnosti kot so anksioznost, depresivnost, sovra\xc5\xbenost, pozitivni afekt in iskanje dra\xc5\xbeljajev, prisotne v Zuckermanovi in Lubinovi \xc4\x8dek listi MAACL-R._NEWLINE_Povezave med osebnostjo, motivacijo, kognicijo in \xc4\x8dustvi so preverjali s faktorsko analizo. Ugotovitve so pokazale, da se faktor ekstravertnosti (EPQ in ZKPQ) povezuje s pri\xc4\x8dakovanjem nagrade, ob\xc4\x8dutljivostjo za signale, ki napovedujejo nagrado in pozitivnim afektom. Faktor nevroticizma (EPQ in ZKPQ) se visoko povezuje s pri\xc4\x8dakovanjem kazni, ob\xc4\x8dutljivostjo za signale, ki napovedujejo kazen in anksioznostjo. Tretji faktor, ki je kombinacija psihoticizma (EPQ), impulzivnega iskanja \xc4\x8dutnih spodbud in agresivnosti-sovra\xc5\xbenosti, se \xc5\xa1ibko povezuje z ob\xc4\x8dutljivostjo na nagrado in mo\xc4\x8dno s sovra\xc5\xbenostjo. S tretjim faktorjem in nevroticizmom pa se povezuje depresivnost.\n_START_SECTION_\nPsihopatija\n_START_PARAGRAPH_\nThornquist in Zuckerman sta z ZKPQ, Harevo \xc4\x8dek listo za psihopatijo (Psychopathy Check List, 1991) ter Newmanovimi in Kossonovimi nalogami u\xc4\x8denja pasivnega izogibanja preizku\xc5\xa1ala zapornike, vklju\xc4\x8dene v program za odvajanje od drog. Impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud je koreliralo s psihopati\xc4\x8dnimi nagnjenji pri belcih, ne pa pri Afroameri\xc4\x8danih in Mehi\xc4\x8danih, med tem ko je z napakami pri pasivnem izogibanjem (u\xc4\x8denje neodzivanja na signale kazni) koreliralo pri vseh preizku\xc5\xa1ancih.\n_START_SECTION_\nZloraba drog\n_START_PARAGRAPH_\nBall  uporabil ZKPQ dal pri odvisnikih od kokaina na ambulantnem zdravljenju. Kljub relativno samostojnim dimenzijam ZKPQ, so impulzivno iskanje dra\xc5\xbeljajev, agresivnost-sovra\xc5\xbenost in nevroticizem-anksioznost pomembno korelirale med seboj. To bi lahko razlo\xc5\xbeili s tem, da se zgodnja zloraba kokaina povezuje z impulzivnim iskanjem dra\xc5\xbeljajev, agresivnostjo-sovra\xc5\xbenostjo in aktivnostjo, \xc5\xa1tevilo predhodnih zdravljen pa z nevroticizmom-anksioznostjo. Prav tako je z vsemi tremi povezana tudi resnost zasvojenosti in drugi psihiatri\xc4\x8dni problemi. Z zgodovino nasilja je povezana le agresivnost-sovra\xc5\xbenost. Te dimenzije imajo dobro napovedno vrednost tudi za uspe\xc5\xa1nost zdravljenja. Odvisniki, ki imajo visoko izra\xc5\xbeene te dimenzije, ve\xc4\x8dkrat nadaljujejo z zlorabo kokaina tudi tekom zdravljenja. Tisti, ki imajo visoko izra\xc5\xbeeno agresivnost-sovra\xc5\xbenost, zdravljenje ve\xc4\x8dkrat predhodno zaklju\xc4\x8dijo, med tem ko tisti z visoko izra\xc5\xbeenim impulzivnim iskanjem \xc4\x8dutnih spodbud ravno obratno pogosteje vztrajajo._NEWLINE_Klastrska analiza lestvic ZKPQ je prikazala dva tipa odvisnikov od drog: enega, ki ima vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud, agresivnost-sovra\xc5\xbenost in nevroticizem-anksioznost; in drugega, ki ima ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno sociabilnost. Drugi je vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeen pri odvisnikih od drog, med tem ko prvi prvotno opisuje mo\xc5\xa1kega, udele\xc5\xbeenega v kriminalnih dejanjih, ki kot otrok ni bil zlorabljen in nima psihiatri\xc4\x8dnih simptomov. Po tem lahko sklepamo, da ekstremna izra\xc5\xbeenost dimenzij ZKPQ ka\xc5\xbee na motnje osebnosti, predvsem v smislu antisocialnega vedenja._NEWLINE_Black je z ZKPQ testiral odvisnike od alkohola, kokaina in marihuane. Ugotovil je, da imajo odvisniki od alkohola vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sociabilnost in ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeena nevroticizem-anksioznost in agresivnost-sovra\xc5\xbenost, kot odvisniki od kokaina. Odvisniki od marihuane se nikjer pomembno ne razlikujejo od drugih dveh skupin. Tisti, ki so uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dili program odvajanja, imajo vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sociabilnost, tisti, ki so kr\xc5\xa1ili prepoved u\xc5\xbeivanja substanc, pa so imeli vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno nevroticizem-anksioznost in agresivnost-sovra\xc5\xbenost.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no in specifi\xc4\x8dno tveganje\n_START_PARAGRAPH_\nZuckerman in Kuhlman sta ugotavljala povezave med osebnostjo (merjeno z ZKPQ) in tveganje na \xc5\xa1estih podro\xc4\x8djih: kajenje, uporaba drog, pitje alkohola, tvegano seksualno vedenje, neprevidna vo\xc5\xbenja in igre na sre\xc4\x8do. Predpostavljala sta povezave predvsem z lestvicami ImpSS, Agg-Host in Sy. Ugotovila sta, da se vse tri lestvice povezujejo s pogostostjo pitja alkohola, da se impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud povezuje z uporabo drog in kajenjem, da sta lestvici ImpSS in Agg-Host povezujeta s tveganim seksualnim vedenjem, da se lestvici Agg-Host in N-Anx (negativno) povezujeta z neprevidno vo\xc5\xbenjo in da se edino lestvica sociabilnost povezuje s pogostostjo igranja iger na sre\xc4\x8do. Nekatere osebe, ki so poro\xc4\x8dale o vklju\xc4\x8denosti v veliko oblik tveganih in ekstremnih \xc5\xa1portov, na lestvici impulzivnega iskanja dra\xc5\xbeljajev niso bile ocenjene visoko. Osebe, ki so zavra\xc4\x8dale kakr\xc5\xa1nokoli fizi\xc4\x8dno tveganje, pa so bile visoko ocenjene na lestvici impulzivnega iskanja \xc4\x8dutnih spodbud. Impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud tako ni nujno omejeno na tiste, ki tvegajo v vseh pogledih, ampak le na tiste, ki tvegajo s kajenjem, zlorabo substanc in kriminalno aktivnostjo.\n_START_SECTION_\nIgre na sre\xc4\x8do\n_START_PARAGRAPH_\nIskanje dra\xc5\xbeljajev (po vpra\xc5\xa1alniku SSS) se povezuje z igranjem iger na sre\xc4\x8do v celotni populaciji, ne pa s patolo\xc5\xa1kim hazardiranjem. V \xc5\xa1tudiji McDaniela in Zuckermana, so ugotovili, da je rezultat na lestvici impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud odvisen od spola in starosti \xe2\x80\x93 mo\xc4\x8dneje je izra\xc5\xbeen pri mo\xc5\xa1kih in upada z leti pri obeh spolih. Pri obeh spolih in starostnih skupinah pa je ta rezultat pomembno povezan z \xc5\xbeeljo po igranju in aktivnostjo pri igrah na sre\xc4\x8do. Impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih korelira s \xc5\xa1portnimi stavami in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kim igranjem pokra pri obeh spolih, z igranjem na igralne avtomate in neuradnimi stavami pri \xc5\xbeenskah ter z igranjem loterije pri mo\xc5\xa1kih._NEWLINE_Breen in Zuckerman sta ugotovila, da imajo tisti, ki pri igrah vztrajajo, dokler ne izgubijo vsega za\xc4\x8detnega vlo\xc5\xbeka, vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno impulzivnost (podlestvico ImpSS) od tistih, ki odnehajo preden izgubijo vse; med tem ko pri podlestvici iskanja novosti rezultat med tema skupinama ne razlikuje. Na podlagi tega sta zaklju\xc4\x8dila, da je pomembno gledati tudi na facete, ne zgolj na faktorje.\n_START_SECTION_\nTimski \xc5\xa1porti\n_START_PARAGRAPH_\nO\'Sullivan, Zuckerman in Kraft z ZKPQ ugotavljali osebnostne profile mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk, ki sodelujejo pri timskih \xc5\xa1portih (bejzbol, ameri\xc5\xa1ki nogomet, hokej na travi in jahanje). Primerjali so jih z normami \xc5\xa1tudentov. Vsi preizku\xc5\xa1anci so imeli v primerjavi z drugimi \xc5\xa1tudenti vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno aktivnost in ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeen nevroticizem-anksioznost. Mo\xc5\xa1ki \xc4\x8dlani ekip so imeli ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno impulzivno iskanje \xc4\x8dutnih spodbud od ostalih kolegov, kar dokazuje, da rezultat na tej lestvici ni povezan s tveganjem za fizi\xc4\x8dne po\xc5\xa1kodbe v obi\xc4\x8dajnih (neekstremnih) \xc5\xa1portih.\n_START_SECTION_\nKratka oblika (ZKPQ-S)\n_START_PARAGRAPH_\nKratka oblika zajema 35 postavk (po sedem za vsakega izmed petih faktorjev). Sestavili so jo tako, da so iz izvirne verzije izbrali po sedem najbolj diskriminativnih postavk (tj. tistih, ki so najvi\xc5\xa1je korelirale s skupnim dose\xc5\xbekom na posameznem faktorju). Nekatere postavke so zaradi podobnosti izlo\xc4\x8dili in jih zamenjali z naslednji najbolj diskriminativnimi. Faktorska analiza postavk je potrdila petfaktorsko strukturo vpra\xc5\xa1alnika in da postavke spadajo v ustrezne faktorje. Zanesljivost lestvic je pri\xc4\x8dakovano manj\xc5\xa1a kot pri izvirni razli\xc4\x8dici, in sicer je Cronbachov \xce\xb1 med ,62 in ,79.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panska razli\xc4\x8dica z 69 postavkami\n_START_PARAGRAPH_\nAluja, Garc\xc3\xada in Garc\xc3\xada so pri priredbi ZKPQ v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino ugotovili, da ima razli\xc4\x8dica vpra\xc5\xa1alnika z 69 postavkami bolj\xc5\xa1e mere prileganja modelu ter podobne zanesljivosti (\xce\xb1 med ,71 in ,81) v primerjavi z izvirno razli\xc4\x8dico. Poleg tega so ugotovili \xc5\xa1e, da ima kraj\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica nekoliko bolj\xc5\xa1o konstruktno in konvergentno veljavnost. Od izvirne razli\xc4\x8dice se razlikuje tudi po tem, da so nekatere postavke vi\xc5\xa1je nasi\xc4\x8dene na drugih faktorjih. Na podlagi teh rezultatov so priporo\xc4\x8dali uporabo oblike s 69 postavkami v raziskavah na \xc5\xa1pansko govore\xc4\x8dih vzorcih.\n_START_SECTION_\nMedkulturna skraj\xc5\xa1ana razli\xc4\x8dica (ZKPQ-50-cc)\n_START_PARAGRAPH_\nAluja in sodelavci  so se odlo\xc4\x8dili, da bodo na podlagi ZKPQ, sestavili novo, skraj\xc5\xa1ano obliko ZKPQ, ki bi imela enako strukturo in ustrezne psihometri\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti in bi bila medkulturno primerljiva. Analizo so izvedli v \xc5\xa1tirih dr\xc5\xbeavah (ZDA, \xc5\xa0panija, Nem\xc4\x8dija, francosko govore\xc4\x8di del \xc5\xa0vice). V ve\xc4\x8d korakih so z eksploratorno in konfirmatorno faktorsko analizo pri\xc5\xa1li do razli\xc4\x8dice vpra\xc5\xa1alnika s 50 postavkami (po 10 za vsak faktor). Potrdili so enakovredno faktorsko strukturo v \xc5\xa1tirih dr\xc5\xbeavah. Koeficienti zanesljivosti (\xce\xb1) so bili podobni kot pri ZKPQ, in sicer ve\xc4\x8dinoma nad ,70 z nekaj izjemami. Poleg tega so ugotovili visoke korelacije med dose\xc5\xbeki na lestvicah med ZKPQ in ZKPQ-50-cc (med ,87 in ,95)._NEWLINE_Izdelali so torej kratko obliko ZKPQ, ki je bolj\xc5\xa1a od obeh prej\xc5\xa1njih (\xc5\xa1panske kratke oblike in ZKPQ-S), saj omogo\xc4\x8da medkulturno primerjavo; hkrati pa so potrdili medkulturno in konstruktno veljavnost alternativnega petfaktorskega modela osebnosti._NEWLINE_Mitrovi\xc4\x87 D., \xc4\x8colovi\xc4\x87 in Smederevac, S.  so na srbskem vzorcu potrdili petfaktorsko strukturo skraj\xc5\xa1ane oblike vpra\xc5\xa1alnika (z izjemo \xc5\xa1tirih postavk, za katere domnevajo, da jih posamezniki zaradi kulturnih razlik razumeli druga\xc4\x8de kot v ameri\xc5\xa1kem vzorcu) z zadovoljivo zanesljivostjo (\xce\xb1 med ,65 in ,78).'