b'\n_START_ARTICLE_\nHepatitis D\n_START_SECTION_\nPrena\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din prena\xc5\xa1anja hepatitisa D je podoben kot pri hepatitisu B. Oku\xc5\xbeba je ve\xc4\x8dinoma omejena na osebe z visokim tveganjem za oku\xc5\xbebo s hepatisom B, zlasti na intravenske u\xc5\xbeivalce drog in bolnike, ki prejemajo koncentrate faktorjev strjevanja krvi. Virus se prena\xc5\xa1a tudi s spolnim stikom in pri neprofesionalnem tetoviranju in prebadanju telesa z uhani.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nV svetovnem merilu ima 15 milijonov ljudi sooku\xc5\xbebo hepatitisa B in hepatitisa D. Bolezen je redka v ve\xc4\x8dini razvitih dr\xc5\xbeav, kjer je povezana predvsem z intravenskim u\xc5\xbeivanjem mamil. Pogostej\xc5\xa1a je v Sredozemlju, Podsaharski Afriki, Bli\xc5\xbenjem vzhodu in v severnih predelih Ju\xc5\xbene Amerike. Po oceni je skupno z virusom hepatitisa D oku\xc5\xbeenih 20 milijonov ljudi. Raz\xc5\xa1irjenost oku\xc5\xbebe v dolo\xc4\x8deni populaciji je odvisna zlasti od raz\xc5\xa1irjenosti oku\xc5\xbebe s HBV. Med nosilci HBsAg se giblje v razponu od 1\xc2\xa0% v mrzlem do 30\xc2\xa0% v tropskem in subtropskem podnebju._NEWLINE_C Sloveniji je po raziskavi z virusom hepatitisa D oku\xc5\xbeenih med 0,24 in 0,74\xc2\xa0% HBsAg-pozitivnih bolnikov (torej bolnikov, ki so prena\xc5\xa1alci virusa VHB) in glede na te izsledke ima Slovenija najni\xc5\xbejo do sedaj znano pojavnost oku\xc5\xbebe kroni\xc4\x8dnih nosilcev HBsAg s HDV med dr\xc5\xbeavami ju\xc5\xbene Evrope in Sredozemlja.\n_START_SECTION_\nPotek bolezni in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nAkutna oku\xc5\xbeba poteka po pri\xc4\x8dakovanih fazah, zna\xc4\x8dilnih za vse virusne hepatitise. Inkubacijska doba po oku\xc5\xbebi z virusom traja 30-180 dni in v tem \xc4\x8dasu se virus razmno\xc5\xbeuje brez vidnih simptomov. Nato sledi prodromska faza z nespecifi\xc4\x8dnimi simptomi, kot so neje\xc5\xa1\xc4\x8dnost, utrujenost, navzea, bruhanje in pogosto bole\xc4\x8dina v zgornjem desnem predelu trebuha. Po 3 do 10 dneh nastopi zlateni\xc4\x8dna (ikterni\xc4\x8dna faza); se\xc4\x8d se obarva temneje in pride do rumenega obarvanja sluznic in ko\xc5\xbee. Kljub slab\xc5\xa1anju zlatenice ostali simptomi obi\xc4\x8dajno izgubljajo na intenziteti. Zlatenica obi\xc4\x8dajno dose\xc5\xbee svoj vrh po 1 do 2 tednih in nato izzveni v nadaljnjih 2 do 4 tednih. Celotna akutna bolezen praviloma izzveni v 4 do 8 tednih. Akutni hepatitis B se lahko pojavi kot sooku\xc5\xbeba (koinfekcija) akunega hepatitisa B, akutno poslab\xc5\xa1anje zaradi nadoku\xc5\xbebe (superinfekcije) pri prena\xc5\xa1alcih virusa VHB ali kot agresivno napredovanje kroni\xc4\x8dnega hepatitisa B. Akuten hepatitis lahko preide v kroni\xc4\x8dno obliko.\n_START_SECTION_\nDiagnoza\n_START_PARAGRAPH_\nPri sumu na hepatitis se obi\xc4\x8dajno dolo\xc4\x8dijo tri serolo\xc5\xa1ki ozna\xc4\x8devalci, in sicer skupna protitelesa proti HDV (skupaj IgG in IgM), protitelesa proti HDV razreda IgM ter antigen hepatitisa D (HDV-Ag). Za dokazovanje serolo\xc5\xa1kih ozna\xc4\x8devalcev se najve\xc4\x8dkrat uporabljajo razli\xc4\x8dne encimskoimunske metode. Prisotnost virusa v krvi se lahko potrdi z dokazom virusne RNK v serumu oziroma plazmi, vendar ta test ni rutinsko izvajan in ga omo\xc4\x8dajo le redki laboratoriji.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdraviti je treba le bolnike z izra\xc5\xbeenimi bolezenskimi znaki simptomi; prena\xc5\xa1alce virusa brez simptomov je treba le spremljati. Doslej se je kot u\xc4\x8dinkovito zdravilo izkazal le interferon alfa. Za dosego tako kratkoro\xc4\x8dnih kot dolgoro\xc4\x8dnih terapijskih izidov je potrebno zdravljenje z visokimi odmerki interferona alfa vsaj v trajanju enega leta. Kljub nekaterim spodbudnim rezultatom ostajata problem visok dele\xc5\xbe neodzivnih bolnikov na to zdravljenje ter pogoste ponovitve bolezni. V kon\xc4\x8dni fazi kroni\xc4\x8dnega hepatitisa pride v po\xc5\xa1tev kot u\xc4\x8dinkovito zdravljenje le presaditev jeter.'