b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Ozmec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v Sredi\xc5\xa1\xc4\x8du ob Dravi, 1. razred gimnazije na Ptuju, ostale v Mariboru, kjer je tudi \xc5\xa1tudiral teologijo in bil 25. julija 1890 posve\xc4\x8den v duhovnika. Kot kaplan je slu\xc5\xbeboval v Bre\xc5\xbeicah (1891\xe2\x80\x931892), v Zavr\xc4\x8du (1892\xe2\x80\x931894), v Ljutomeru (1894\xe2\x80\x931897). Od 28. novembra 1897 do 29. decembra 1916 je bil \xc5\xbeupnik v \xc5\xbeupniji Sv. Lovrenc na Dravskem polju, od 1. januarja 1916 do smrti pa \xc5\xbeupnik in dekan v Ljutomeru._NEWLINE_Ozmec je s svojim naprednim gospodarstvom vplival na bli\xc5\xbenjo okolico. V javnosti je za\xc4\x8del delovati v Bre\xc5\xbeicah. Ko se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1iriti \xc5\xa1tajercijanstvo s kmetskimi in gospodarskimi gesli, ga je Ozmec na Dravskem polju zaviral s tem, da je v Lovrencu na Dravskem polju 1902 ustanovil bikorejsko zadrugo in 1908 mlekarno; obe je vodil sam. Sodeloval je pri ustanovitvi Bralnega dru\xc5\xa1tva (1907), ustanovil ljudsko hranilnico in posojilnico (1908), kateri je bil tudi na\xc4\x8delnik, kmetijsko podru\xc5\xbenico (1909), katera je skupaj s podru\xc5\xbenico pri Marjeti na Dravskem polju (njen ustanovitelj je bil I. Vesenjak), odlo\xc4\x8dila slovensko ve\xc4\x8dino v zastopstvu kmetijske dru\xc5\xbebe za Slovensko \xc5\xa0tajersko, Slovensko Stra\xc5\xbeo (1910), dal iniciativo za ustanovitev Mladeni\xc5\xa1ke in dekli\xc5\xa1ke zveze (1911) ter ustanovil strojno zadrugo (1912). Leta 1911 je organiziral v Lovrencu na Dravskem polju zadru\xc5\xbeni, 1914 pa socialno-pou\xc4\x8dni te\xc4\x8daj. Ozmec je bil med ustanovitelji Slovenske kulturne gospodarske zveze (SKSZ) za \xc5\xa0tajersko. Leta 1909 je bil izvoljen v ptujskem volilnem okraju na listi Slovenske kme\xc4\x8dke zveze za de\xc5\xbeelnega poslanca._NEWLINE_Politi\xc4\x8dno je bil aktivem tudi med vojno. V Ljutomeru je organiziral podpisovanje majni\xc5\xa1ke deklaracije, skrbel za gori\xc5\xa1ke begunce, ki so bili nastanjeni v okolici Ljutomera, bil predsednik nadzorstva v posojilnici, ob prevratu je deloval v Narodnem svetu, po prevratu pa je bil odbornik hranilnice. Po letu 1919 mu je huda bolezen onemogo\xc4\x8dala vsako delo.'