b'\n_START_ARTICLE_\nKlekljanje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKlekljanje se je v na\xc5\xa1ih krajih rodilo v Idriji, dokon\xc4\x8dno se je razvilo v Spodnji Idriji, Trnovskem gozdu, Cerkljanskem, Ljubljani ter Sel\xc5\xa1ki dolini. Najbolj je bilo raz\xc5\xa1irjeno na \xc5\xbdirovskem, kjer so leta 2006 proslavili 100 letnico. Klekljarice so delale: pozimi ob petrolejki, poleti pa na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, na soncu. Klekljale so predvsem \xc5\xbeenske ter otroci (le redkokdaj so klekljali mo\xc5\xa1ki). Med tem, ko so klekljarice klekljale so se pogovarjale, pele,se dru\xc5\xbeile ter u\xc4\x8dile klekljanja. V\xc4\x8dasih so klekljali predvsem za cerkve, za slu\xc5\xbeenje denarja, za osnovne \xc5\xbeivljenjske potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Otroke so \xc5\xbee pri petih letih u\xc4\x8dili klekljati saj so za u\xc4\x8denje porabili kar 5 let. V Idriji je Ivanka Ferjan\xc4\x8di\xc4\x8d odprla \xc4\x8dipkarsko \xc5\xa1olo, v katero so zahajale klekljarice iz \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja Idrije. Prav tako so v \xc5\xa1olo hodile klekljarice, ki so se hotele nau\xc4\x8dite novih motivov. Leta 1873 je eno klekljanje stalo 50 krajcarjev. Klekljanje se ohranja kot ljudski obi\xc4\x8daj in ga najdemo v muzeju Idrija ter v muzeju \xc5\xbdelezniki. Otroci se v \xc5\xa1olah u\xc4\x8dijo klekljati preko izbirnih predmetov.'