b'\n_START_ARTICLE_\nTanzimat\n_START_PARAGRAPH_\nTanzimat (osmansko tur\xc5\xa1ko \xd8\xaa\xd9\x86\xd8\xb8\xd9\x8a\xd9\x85\xd8\xa7\xd8\xaa, Tan\xe1\xba\x93\xc4\xabm\xc4\x81t, slovensko reorganizacija) je izraz, ki se nana\xc5\xa1a na reorganizacijo Osmanskega cesarstva, ki se je za\xc4\x8dela leta 1839 in kon\xc4\x8dala s Prvim ustavnim obdobjem leta 1876._NEWLINE_Za tanzimat so bili zna\xc4\x8dilni razli\xc4\x8dni poskusi, da bi posodobili Osmansko cesarstvo in ohranili njegovo ozemeljsko celovitost, katero so na\xc4\x8denjala nacionalisti\xc4\x8dna gibanja in zunanji agresorji. Reforme naj bi spodbudile osmanizem med razli\xc4\x8dnimi etni\xc4\x8dnimi skupinami v cesarstvu in posku\xc5\xa1ale zajeziti plimo nacionalisti\xc4\x8dnih gibanj v cesarstvu._NEWLINE_Reforme so posku\xc5\xa1ale izena\xc4\x8diti nemuslimanske podlo\xc5\xbenike imperija z muslimanskimi in jih s krepitvijo dr\xc5\xbeavljanskih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din bolj temeljito vklju\xc4\x8diti v osmansko dru\xc5\xbebo. Za izbolj\xc5\xa1anje dr\xc5\xbeavljanskih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din je bilo uvedenih veliko sprememb, na katere so \xc5\xa1tevilni muslimani gledali kot na neza\xc5\xbeelen tuj vpliv na islamski svet. Tak\xc5\xa1no dojemanje je napore reformistov zelo ote\xc5\xbeilo.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detek\n_START_PARAGRAPH_\nReforme sta zasnovala reformisti\xc4\x8dna sultana Mahmud II. in njegov sin Abdulmed\xc5\xbeid I. in prominentni, pogosto v Evropi izobra\xc5\xbeeni dr\xc5\xbeavni uradniki, ki so spoznali, da stare voja\xc5\xa1ke in verske institucije ne izpolnjujejo ve\xc4\x8d potreb imperija. Ve\xc4\x8dina simbolnih sprememb, na primer uniforme, je bila usmerjena k spreminjanju miselnosti dr\xc5\xbeavnih uradnikov. Veliko uradnikov, povezanih z vlado, so spodbudili, naj se obla\xc4\x8dijo bolj evropsko. Veliko reform je posku\xc5\xa1alo vpeljati presku\xc5\xa1eno uspe\xc5\xa1no evropsko prakso, sicer pa so bile pod mo\xc4\x8dnim vplivom francoskega civilnega zakonika, katerega ideje so v Osmansko cesarstvo prinesli vedno \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1i osmanski \xc5\xa1tudentje, ki so \xc5\xa1tudirali v Franciji. Spremembe so vklju\xc4\x8devale odpravo starega sistema nova\xc4\x8denja vojakov (dev\xc5\xa1irme) v korist splo\xc5\xa1ne voja\xc5\xa1ke obveznosti ter \xc5\xa1olske, institucionalne in zakonodajne reforme in odpravo politi\xc4\x8dne korupcije._NEWLINE_Politika, imenovana osmanizem, je imela namen zdru\xc5\xbeiti vse narode v Osmanskem cesarstvu, \xc2\xbbmuslimane in nemuslimane, Turke in Grke, Armence in Jude, Kurde in Arabce\xc2\xab. Uradno se je za\xc4\x8dela s Cesarskim odlokom o reorganizaciji (tur\xc5\xa1ko Tanzim\xc3\xa2t Ferm\xc3\xa2n\xc4\xb1) leta 1839, ki je razglasil enakost pred zakonom za vse muslimanske in nemuslimanske dr\xc5\xbeavljane Osmanskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nMotivi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni motiv reform je bila borba proti po\xc4\x8dasnemu zatonu cesarstva, ki se je kazal v kr\xc4\x8denju ozemlja in upadanju voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di v primerjavi z evropskimi silami. Reforme so razen zunanjih zahtevale tudi notranje razmere v cesarstvu._NEWLINE_Navznoter je Osmansko cesarstvo pri\xc4\x8dakovalo, da bo z bolj centralizirano in legitimno oblastjo odpravilo miletski sistem in dobilo neposreden nadzor nad vsemi prebivalci cesarstva. Drugo veliko pri\xc4\x8dakovanje je bilo, da bo bolj odprta dr\xc5\xbeava postala privla\xc4\x8dna za tujce. Oblast se je po drugi strani bala, da bodo med muslimani in nemuslimani izbruhnili spopadi. Da bi zmanj\xc5\xa1ala to nevarnost, je vsem omogo\xc4\x8dila versko svobodo. Verjetnost zunanje intervencije je zmanj\xc5\xa1ala s podelitvijo ve\xc4\x8djih pravic kristjanom._NEWLINE_Naslednji razlog za reforme je bila zaskrbljenost zaradi stopnjevanja vme\xc5\xa1avanja evropskih sil v osmanske notranje zadeve. Po krimski vojni, ki jo je spro\xc5\xbeil vdor Rusije v Osmansko cesarstvo leta 1850, so se osmanski voditelji posku\xc5\xa1ali izogniti njenemu nadaljevanju. Upali so, da bodo velike sile sprejemale tanzimat tako dolgo, dokler bodo trajale reforme._NEWLINE_\xc4\x8cetudi so bili motivi za izvedbo reform birokratski, so ga podprli liberalni ministri in intelektualci, kakr\xc5\xa1ni so bili Kabuli Mehmed Pa\xc5\xa1a in skrivnostna dru\xc5\xbeba Mladoturkov, in liberalno misle\xc4\x8di dr\xc5\xbeavljani, med njimi Midhat Pa\xc5\xa1a, ki se pogosto \xc5\xa1teje za enega od ustanoviteljev osmanskega parlamenta. Zaradi notranje, finan\xc4\x8dne in diplomatske krize, ki je dosegla vi\xc5\xa1ek leta 1875-1876, je moral Midhat Pa\xc5\xa1a leta 1876 vesti ustavo, s katero se je tanzimat kon\xc4\x8dal.\n_START_SECTION_\nG\xc3\xbclhanski hati\xc5\xa1erif\n_START_PARAGRAPH_\nHatt-\xc4\xb1 \xc5\x9eerif, dobesedno Vzvi\xc5\xa1eni odlok ali Cesarsko oznanilo iz hi\xc5\xa1e vrtnic (g\xc3\xbclhane), je bila prva v nizu tanzimatskih reform vlade sultana Abdulmed\xc5\xbeida I. in klju\xc4\x8den dokument na poti k posvetni dr\xc5\xbeavi. Odlok, imenovan po hi\xc5\xa1i vrtnic v pala\xc4\x8di Topkapi, je ukinil zakup in vzpostavil dav\xc4\x8dni sistem s pla\xc4\x8danimi pobiralci davkov. Razen tega je odlok uvedel voja\xc5\xa1ki nabor znotraj upravnih enot, ki je temeljil na \xc5\xa1tevilu prebivalcev._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e dolo\xc4\x8dilo odloka je bila uvedba zakona za vse podlo\xc5\xbenike, tudi muslimane, ki je zagotavljal pravico do \xc5\xbeivljenja in lastnine. S tem odlokom se je kon\xc4\x8dal sistem kul, ki je dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal, da je vladar samovoljno usmrtil svojega podlo\xc5\xbenika in/ali zaplenil njegovo premo\xc5\xbeenje. To dolo\xc4\x8dilo je posku\xc5\xa1alo vzpostaviti zakonsko in socialno enakost za vse osmanske dr\xc5\xbeavljane. Reforme so ukinile miletski sistem, v katerem so verske skupnosti delovale samostojno po zakonih svoje vere. Prebivalci so bili zato organizirani v zaklju\xc4\x8dene dru\xc5\xbebe. Nekatere so imele tudi privilegije. Dolo\xc4\x8dilo je te privilegije ukinilo in posku\xc5\xa1alo ustvariti dru\xc5\xbebo, v kateri bi za vse veljali isti zakoni._NEWLINE_Reforme so pomenile najbolj popolno rekonstrukcijo javnega \xc5\xbeivljenja v Osmanskem cesarstvu. Vsebovale so vzpostavitev sistema dr\xc5\xbeavnih \xc5\xa1ol in spodbujale k vpisu vanje. Vse province so bile organizirane tako, da je guverner lahko imel svoje svetovalce, ki so mu pomagali izbolj\xc5\xa1ati upravo. Reforme so z uvedbo centralne banke, dr\xc5\xbeavnih obveznic in decimalizacijo valute posodobile finan\xc4\x8dni sistem. In ne nazadnje so reforme raz\xc5\xa1irile sistem cest, kanalov in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog, ki so omogo\xc4\x8dili bolj\xc5\xa1e komuniciranje in transport.\n_START_SECTION_\nReakcije\n_START_PARAGRAPH_\nReakcije na odlok niso bile docela pozitivne. Kristjani na Balkanu reform niso podprli, ker bi \xc5\xbeeleli biti samostojni, centralizacija oblasti pa jim je to ote\xc5\xbeila. Njegovo sprejetje je nekaj provinc spodbudilo, da so zahtevale neosvisnost in se uprle. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo je bilo zainteresirano za neokrnjeno Osmansko cesarstvo, zato je reforme v celoti podprlo.\n_START_SECTION_\nOdlok iz leta 1856 in verska svoboda\n_START_PARAGRAPH_\nReformski odlok iz leta 1856 je posku\xc5\xa1al uresni\xc4\x8diti obljube tanzimata. Odlok zelo specifi\xc4\x8dno govori o polo\xc5\xbeaju nemuslimanov, kar je morda posledica obdobja verskih nemirov, ki so sledili odloku iz leta 1839. Eden od ciljev tanzimata je bil, da dr\xc5\xbeava ne sme dopu\xc5\xa1\xc4\x8dati prisilnega spreobra\xc4\x8danja v islam in usmr\xc4\x8devanja muslimanov, ki so se spreobrnili v drugo vero. Zgleda, da so bile pravice nemuslimanov, vsaj do odloka leta 1856, kljub temu resno okrnjene. Osmanska vlada je na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine posku\xc5\xa1ala vzpostaviti stike z nemuslimani. Najprej jim je ponudla mo\xc5\xbenost, da dobijo status varovanih oseb (zimmi), ki jim je omogo\xc4\x8dal bivanje v Osmanskem cesarstvu in pravico do zasebne lastnine, kar pa je bilo povezano s pla\xc4\x8devanjem posebnega davka (cizye)._NEWLINE_Za osmansko vladajo\xc4\x8do elito je verska svoboda pomenila pravico do obrambe njihove vere.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nG\xc3\xbclhanski odlok in Tanzimat sta bila mo\xc4\x8dni vodili za razvoj osmanske dru\xc5\xbebe, vendar nista bila ustava in nista nadomestila ustanove sultana._NEWLINE_Tanzimatske reforme so imele daljnose\xc5\xbene posledice. Med osebami, ki so se izobra\xc5\xbeevale v novoustanovljenih \xc5\xa1olah je bilo veliko kasnej\xc5\xa1ih dr\xc5\xbeavnikov, med njimi tudi Mustafa Kemal Atat\xc3\xbcrk, naprednih voditeljev in mislecev Republike Tur\xc4\x8dije in drugih osebnosti z Balkana, Srednjega vzhoda in Severne Afrike. Po pogajanjih evropskimi velesilami po krimski vojni je bil sisten nazadnje razveljavljen. Evropske sile so v okviru listine iz leta 1856 zahtevale mnogo ve\xc4\x8djo neodvisnost narodnih manj\xc5\xa1in kot jo je predvidela osmanska oblast, ki je v okviru enakosti dr\xc5\xbeavljanov manj\xc5\xa1ine obravnavala enako kot Turke. Z novimi zakoni se je okrepil kr\xc5\xa1\xc4\x8danski srednji razred in pove\xc4\x8dal svojo gospodarsko in politi\xc4\x8dno mo\xc4\x8d._NEWLINE_Ugledni Arabci so na splo\xc5\xa1no nasprotovali reformam. Ker je dr\xc5\xbeavna uprava v spreminjajo\xc4\x8dem se cesarstvu za\xc4\x8dela prehajati na mlaj\xc5\xa1e osebe, iz\xc5\xa1olane v dr\xc5\xbeavnih \xc5\xa1olah, so \xc5\xa1tevilne vodilne arabske dru\xc5\xbeine \xc5\xbee na za\xc4\x8detku 1870. let za\xc4\x8dele vpisovati svoje sinove v visoke \xc5\xa1ole v Istanbulu. Ti sinovi so po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju dobili polo\xc5\xbeaje v dr\xc5\xbeavni upravi, s \xc4\x8dimer so okrepili polo\xc5\xbeaj svojih dru\xc5\xbein. Med tanzimatom je arabska urbana elita uspela ohraniti svoje privilegije in prepri\xc4\x8dati oblast, da so oni tisti, ki jih mora dr\xc5\xbeava kot dr\xc5\xbeavne uradnike poslati iz Istanbula. Politika arabske elite je pre\xc5\xbeivela reforme za centralizacijo dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Reforme so dosegle vrh leta 1876 s sprejetjem prve ustave, ki je nadzirala avtokratsko oblast sultana. Za\xc4\x8delo se je tako imenovano prvo ustavno obdobje. Sultan Abdulhamid II., ki je ustavo podpisal, se je hitro obrnil proti njej._NEWLINE_Dr\xc5\xbeavne institucije so se reorganizirale, zakonodaja pa se je posodobila skladno z novimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami. Spremenilo se je tudi \xc5\xa1olstvo, na\xc4\x8din obla\xc4\x8denja, arhitektura, umetnost in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Z reorganizacijo in uvedbo novih dr\xc5\xbeavnih ustanov se je izjemno pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo dr\xc5\xbeavnih uradnikov._NEWLINE_Nekateri poznavalci trdijo, da je tradicionalna muslimanska skupnost tanzimatske vrednote dojemala kot vsiljene od zgoraj in ne kot vrednote, ki so odraz te\xc5\xbeenj v dru\xc5\xbebi, in da so od reform imeli najve\xc4\x8d koristi predvsem nemuslimani, ki so se s polo\xc5\xbeaja drugorazrednih dr\xc5\xbeavljanov (zimmy) povzpeli na enakopraven polo\xc5\xbeaj z muslimani. Tak\xc5\xa1no stali\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo delno vzrok za pokol Armencev (80.000-300.000) in Sirijcev (25.000) v tako imenovanem hamidskem pokolu (1894-1896) in kasnej\xc5\xa1em armenskem genocidu.\n_START_SECTION_\nPosledice v nekaterih provincah\n_START_PARAGRAPH_\nV Libanonu je tanzimat nameraval o\xc5\xbeititi tradicionalno enakost vseh podlo\xc5\xbenikov pred zakonom, vladajo\xc4\x8da elita pa si je prizadevala ohraniti stari hierarhi\xc4\x8dni dru\xc5\xbebeni red, kar ka\xc5\xbee, da so se cilji reform tolma\xc4\x8dili razli\xc4\x8dno. Razlike v tolma\xc4\x8denju so leta 1860 privedle do etni\xc4\x8dno-verskih upora z novo zakonodajo emancipiranih maronitov. Posledica upora je bila tekmovanje evropskih in osmanskih politikov za lojalnost lokalnega prebivalstva. Francozi so se razglasili za za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike maronitov, Britanci za za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike druzov, Turki pa so razgla\xc5\xa1ali, da je sultan enako naklonjen vsem verskim skupnostim._NEWLINE_V Palestini je zemlji\xc5\xa1ka reforma, zlasti Zemlji\xc5\xa1ki zakon iz leta 1858, dovolila ruskim Judom nakup zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in jim omogo\xc4\x8dila priseljevanje v prvi aliji (1882 in 1903). Osmanska dr\xc5\xbeava je za okrepitev svoje dav\xc4\x8dna baze od Arabcev v Palestini prvi\xc4\x8d zahtevala, da registrirajo svoje zemlji\xc5\xa1ke posesti. Ker so se kmetje (felahi) bali, da bo registracija prinesla samo pove\xc4\x8danje davkov in obveznost slu\xc5\xbeenja v vojski, tega niso storili. Njihovo neukost so izkoristili voditelji lokalni skupnosti (muhtarji) in vso njihovo zemljo registrirali pod svojim imenom. Registrirano zemljo so kasneje razglasili za svojo lastnino in jo skupaj s felahi prodajali judovskim priseljencem. Razen Judov so zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na veliko kupovale tudi premo\xc5\xbene kr\xc5\xa1\xc4\x8danske in muslimanske dru\xc5\xbeine iz razreda efendijev, ki so zemljo lahko obdelovale same ali jo prodale._NEWLINE_Armeniji je osmanska vlada leta 1863 odobrila Armensko nacionalno ustavo, ki je obsegala 150 \xc4\x8dlenov. Sestavila jo je armenska inteligenca in je dolo\xc4\x8dala pooblastila armenskega patriarha v okviru omanskega miletskega sistema in novoustanovljene Armenske narodne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine.'