b'\n_START_ARTICLE_\nHayflickova meja\n_START_PARAGRAPH_\nHayflickova meja, tudi Hayflickova limita ali Hayflickov pojav, je omejitev \xc5\xa1tevila delitev \xc5\xbeivalskih celic, po dosegu katere celi\xc4\x8dna linija propade. Domnevno se to zgodi, ker so na koncih kromosomov posebna zaporedja, imenovana telomere, ki se pri vsaki podvojitvi skraj\xc5\xa1ajo. Ko nazadnje izginejo, je to signal za spro\xc5\xbeitev procesa apoptoze oz. programirane celi\xc4\x8dne smrti. Z drugimi besedami gre za replikativno senescenco celic. Natan\xc4\x8dna vrednost omejitve \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tevilo delitev, po katerem se spro\xc5\xbei celi\xc4\x8dna smrt \xe2\x80\x93 se razlikuje med vrstami: pri \xc4\x8dloveku zna\xc5\xa1a okrog 50, pri malih sesalcih pa je lahko bistveno ni\xc5\xbeja (pri mi\xc5\xa1ih na primer okrog 15)._NEWLINE_Pojav ima ime po ameri\xc5\xa1kem anatomu in mikrobiologu Leonardu Hayflicku, ki ga je opisal v znanstvenem \xc4\x8dlanku leta 1961. Delal je poskuse s celicami \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih zarodkov in na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov dokazal, da se delitev celic v kulturi po vnaprej dolo\xc4\x8denem \xc5\xa1tevilu ustavi, kultura pa propade. Do tega odkritja je v biologiji vladalo trdno prepri\xc4\x8danje, da so izolirane celi\xc4\x8dne linije nesmrtne. To prepri\xc4\x8danje je izviralo iz dela francoskega kirurga in nobelovca Alexisa Carrela, ki je poro\xc4\x8dal, da sta s sodelavcem 34 let gojila celi\xc4\x8dno linijo pi\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc4\x8djih fibroblastov v celi\xc4\x8dni kulturi. Na podlagi tega je \xc4\x8dlanek, ki ga je Hayflick poslal za objavo v reviji Journal of Experimental Medicine, zavrnil tedanji urednik Francis Peyton Rous. Odkritje Hayflickove meje je bilo naposled objavljeno v drugi reviji. Tudi drugim raziskovalcem ni uspelo ponoviti Carrelovih poskusov in s\xc4\x8dasoma je Hayflickovo odkritje obveljalo. Sam izraz\xc2\xa0\xc2\xbbHayflickova meja\xc2\xab\xc2\xa0(angle\xc5\xa1ko Hayflick limit) je prvi\xc4\x8d uporabil virolog in nobelovec Frank Macfarlane Burnet v svoji knjigi leta 1974. Kasneje so drugi raziskovalci neposredno potrdili kraj\xc5\xa1anje telomer v razli\xc4\x8dnih celicah._NEWLINE_Povezava dejstva, da ima organizem omejeno \xc5\xa1tevilo celi\xc4\x8dnih delitev, z njegovo maksimalno \xc5\xbeivljenjsko dobo je samoumevna, a v resnici ne povsem neposredna. Tudi ljudje, starej\xc5\xa1i od 90 let, imajo fibroblaste, ki so se sposobni deliti \xc5\xa1e 25-30x, poleg tega pa dol\xc5\xbeina telomer ni nujno sorazmerna s pri\xc4\x8dakovano \xc5\xbeivljenjsko dobo pri vseh \xc5\xbeivalskih vrstah. Po drugi strani se vse celice ne delijo enako hitro, zato je lahko kljub temu del celic, ki so \xc5\xbee dosegle mejo delitev, dovolj za odpovedovanje funkcij tkiv, ki je zna\xc4\x8dilno za staranje. Druga privla\xc4\x8dna hipoteza razlaga Hayflickovo mejo kot varovalni mehanizem pred rakavimi spremembami. \xc4\x8ce gre za lastnost, ki je v celice\xc2\xa0\xc2\xbbvprogramirana\xc2\xab, je po tej hipotezi njen namen ustaviti celi\xc4\x8dno linijo, ki se je za\xc4\x8dela nekontrolirano deliti. Vendar obstaja tu ve\xc4\x8d bistvenih pomislekov: dlje \xc5\xbeive\xc4\x8di organizmi so bolj nagnjeni k raku v kasnej\xc5\xa1em delu \xc5\xbeivljenja, a imajo njihove celice tudi vi\xc5\xa1jo Hayflickovo mejo. Tudi sicer je v praksi meja previsoka za prepre\xc4\x8ditev \xc5\xa1kode, ki jo lahko povzro\xc4\x8di tumor. Nenazadnje pa lahko rakave celice mutirajo na tak na\xc4\x8din, da postanejo nesmrtne. Mehanizem te spremembe je aktivacija encima telomeraza, ki na novo sintetizira in podalj\xc5\xa1uje zaporedja telomer ter na ta na\xc4\x8din vi\xc5\xa1a Hayflickovo mejo v nedogled. To odkritje omogo\xc4\x8da razvoj metod za zdravljenje raka z inhibicijo telomeraze, razlog za obstoj same Hayflickove meje pa zaenkrat ostaja neznanka.'