b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Luc Godard\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJean-Luc Godard izhaja iz me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbeine. Njegov o\xc4\x8de je bil zdravnik in lastnik neke \xc5\xa1vicarske privatne klinike. Jean-Luc je leta 1953 dobil tudi \xc5\xa1vicarsko dr\xc5\xbeavljanstvo._NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Nyonu, gimnazijo pa po lo\xc4\x8ditvi star\xc5\xa1ev deloma tudi v Parizu. Leta 1949 je pri\xc4\x8del \xc5\xa1tudij etnologije na pari\xc5\xa1ki univerzi Sorbonne. Kot \xc5\xa1tudent se je pri\xc4\x8del zanimati za film, na univerzi je spoznal tudi filmskega teoretika Andreja Bazina, ki je nanj pomembno vplival._NEWLINE_Leta 1950 je Godard ustanovil svojo filmsko revijo, ki pa je po petih \xc5\xa1tevilkah prenehala izhajati. Tako je leta 1952 pri\xc4\x8del pisati filmske kritike za Cahiers du cin\xc3\xa9ma._NEWLINE_Po prvem spodletelem poskusu je leta 1954 vendarle posnel svoj prvi film, Op\xc3\xa9ration beton - o gradnji nekega jeza v \xc5\xa0vici. Tam je namre\xc4\x8d honorarno delal kot gradbeni delavec._NEWLINE_Leta 1960 je postal Godard svetovno znan s filmom \xc3\x80 bout de souffle. S pomo\xc4\x8djo istega filma je uspe\xc5\xa1no kariero za\xc4\x8del tudi glavni igralec Jean-Paul Belmondo._NEWLINE_Njegov sedmi film, Le petit soldat iz leta 1963, je za razliko od prvenca razplamtel tudi politi\xc4\x8dno debato. Film je namre\xc4\x8d obravnaval tematiko vojne v Al\xc5\xbeiriji in je bil zaradi tega prepovedan. \xc5\xa0ele dve leti kasneje so ga lahko spet predvajali v Franciji._NEWLINE_Tudi kasneje, predvsem po letu 1968, je Godard rad provociral z dru\xc5\xbebeno kritiko v svojih filmih. Skupaj s socialisti\xc4\x8dnim teoretikom Jeanom-Pierrom Gorinom je ustanovil Skupino Dziga Vertov, ki se je uprla komercialnemu filmu in snemala revolucionarne filme._NEWLINE_Godard se je v osemdesetih letih posvetil samorefleksiji - Nouvelle Vague iz leta 1989 tematizira istoimensko filmsko smer, za \xc4\x8digar ustanovitelja velja prav Godard._NEWLINE_Jean-Luc Godard je tudi danes \xc5\xa1e zmeraj aktiven, \xc4\x8detudi njegovim avantgardnim filmskim izdelkom v sodobni komercialno usmerjeni kinematografiji le ste\xc5\xbeka uspe priti v prikazovalno shemo. Vendar njegove novej\xc5\xa1e filme \xc5\xa1e zmeraj radi redno prikazujejo na filmskih festivalih.\n_START_SECTION_\nGodardov stil\n_START_PARAGRAPH_\nGodard je eden od vodilnih predstavnikov novega francoskega vala ali Nouvelle Vague ter predstavnik Teorije avtorjev (Theorie des auteurs)._NEWLINE_Njegovi filmi so med drugim znani po prosti, eksperimentalni obliki. Godard se je uprl fiksnim pravilom klasi\xc4\x8dnega hollywoodskega filma. To je storil na primer z eksperimentiranjem pri snemanju dialogov. Njegovi filmi so pogosto kola\xc5\xbei resni\xc4\x8dnosti. Rad uporablja tudi jump-cut, ki je postal znan predvsem po zaslugi Stanleya Kubricka (jump-cut scena s kostjo-vesoljsko ladjo v 2001: Odiseja v vesolju)._NEWLINE_Godard v svoje filme rad vceplja elemente dokumentarnih filmov. Njegovi liki recimo \xc4\x8desto odgovarjajo na vpra\xc5\xa1anja v intervjuvih (na primer lik Parvulesca v A bout de souffle). Zgodba se, predvsem v njegovih prvih filmih, pogosto prekine z glasbenimi vlo\xc5\xbeki ali nenadnimi, vendar nadalje neargumentiranimi streljanji. Vse v skladu z njegovo ljubeznijo do ameri\xc5\xa1kega \xc5\xbeanrskega filma. Godard v svojih filmih pogosto raziskuje tudi pomen pisave in njen vizualni u\xc4\x8dinek.'