b'\n_START_ARTICLE_\nDelo na domu\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na domu je proizvodnja dolo\xc4\x8denih izdelkov doma po naro\xc4\x8dilu podjetja._NEWLINE_Delo na domu je delo, ki ga delavci po naro\xc4\x8dilu podjetja opravljajo doma, morebitno nadaljnjo predelavo, dodelavo, prodajo in tveganje pa prevzane naro\xc4\x8dnik. Takega dela ni mogo\xc4\x8de organizirati, \xc4\x8de je nevarno za zdravje in \xc5\xbeivljenje delavca ali oseb v okolici. V Sloveniji je bilo delo na domu prvi\xc4\x8d v celti pravno urejeno z zakonom o delu na domu 1961.\n_START_SECTION_\nDelo doma\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge raziskave  so trdile, da  delo na daljavo (ang. teleworking) s svojo prilagodljivostjo omogo\xc4\x8da la\xc5\xbeje obvladovanje tako slu\xc5\xbebenih kot dru\xc5\xbeinskih zahtev. Z upogljivostjo mej med vlogami naj bi zaposleni ob\xc4\x8dutili manj nesoglasij tako med razli\xc4\x8dnimi vlogami (npr. ena vloga znotraj dru\xc5\xbeine in ena znotraj podjetja), kot tudi znotraj samih vlog. _NEWLINE_Delo od doma je vedno bolj priljubljena oblika zaposlitve, ki ima \xc5\xa1tevilne prednosti, zaradi katerih se vedno ve\xc4\x8d posameznikov odlo\xc4\x8da za lasten posel, ki ga uspe\xc5\xa1no vodijo iz udobja svojega doma. Lahko gre za njihovo edino zaposlitev, ali pa za delo, ki ga opravljajo v prostem \xc4\x8dasu za dodaten zaslu\xc5\xbeek._NEWLINE_Zakaj bi se torej odlo\xc4\x8dili za delo doma? Eden izmed razlogov je lahko izognitev stresnim prometnim situacijam, pridobitev dolo\xc4\x8dene koli\xc4\x8dine \xc4\x8dasa, saj se za delo ni potrebno posebej urediti ter zmo\xc5\xbenost telesne aktivnosti na sredini dneva. Prav tako naj bi bilo delovno okolje za delavca manj stresno, kar bi se lahko zrcalilo tudi v sami kvaliteti posameznikovega \xc5\xbeivljenja. A mnogi bi lahko bili pri takem na\xc4\x8dinu dela skepti\xc4\x8dni. Z delom doma bi se slu\xc5\xbebena vloga in dru\xc5\xbeinska vloga posameznika lahko prepletali, kar bi posledi\xc4\x8dno lahko vodilo do mnogoterih te\xc5\xbeav, saj naj bi razli\xc4\x8dne zahteve med seboj interferirale.  Ashforth idr. (2000; v ) so menili, da so meje med razli\xc4\x8dnimi vlogami zaradi delitve prostora in \xc4\x8dasa manj o\xc4\x8ditne ter se tako lahko zameglijo. Posledi\xc4\x8dno je prehajanje iz ene vloge v drugo la\xc5\xbeje, pa \xc4\x8de si to \xc5\xbeelimo ali pa ne. Posamezniki so zato prisiljeni vzpostavljati tako fizi\xc4\x8dne, kot tudi psiholo\xc5\xa1ke meje, da se la\xc5\xbeje izognejo zmedi ter da svojo energijo smiselno in ustrezno porazdelijo. A z dobro in u\xc4\x8dinkovito lo\xc4\x8ditvijo dru\xc5\xbeinskih ter slu\xc5\xbebenih vlog, do interference morebiti niti ne bi pri\xc5\xa1lo. Mnoge raziskave. trdijo, da je samou\xc4\x8dinkovitost postavljanja dobrih ter jasnih mej, negativno povezana z WTC-jem._NEWLINE_V nadaljevanju bomo pogledali, zakaj je delo na daljavo, oz. natan\xc4\x8dneje delo doma, koristno v primeru, \xc4\x8de se zanj uslu\xc5\xbebenci prostovoljno odlo\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nPrednosti dela na domu\n_START_PARAGRAPH_\nDelo na domu je izredno prakti\xc4\x8dno. Ne le da imate vse doma\xc4\x8de stvari na dosegu roke, prav tako ste vedno dosegljivi za otroke, v primeru da jih nimate pa lahko po\xc4\x8dnete doma mnogo drugih stvari, ki so druga\xc4\x8de rezervirane za popoldne in \xc4\x8das po slu\xc5\xbebi. Privla\xc4\x8dnost ni le to, da je zelo prakti\xc4\x8dno in pripravno, ampak lahko izpostavimo \xc5\xa1e zelo objektivno reliefno dejstvo zunanjih vplivov, ki nastopijo v razli\xc4\x8dnih letnih \xc4\x8dasih._NEWLINE_Ena izmed pozitivnih vidikov dela doma je torej recimo to, da lahko uslu\xc5\xbebenci (vsaj do neke to\xc4\x8dke) sami izbirajo kraj in \xc4\x8das, ki ga bodo porabili za slu\xc5\xbebene zahteve. Na ta na\xc4\x8din bi lahko razli\xc4\x8dne zahteve dru\xc5\xbeinske in slu\xc5\xbebene vloge zaradi upogljivosti delovnega \xc4\x8dasa la\xc5\xbeje usklajevali, prehodnost med njima pa bi bila manj\xc5\xa1a. A hkrati moramo upo\xc5\xa1tevati, da bi nekatere posameznike fleksibilnost samega dela motila oz. bi jim delo doma predstavljalo ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za razli\xc4\x8dne odvrnitve s strani dru\xc5\xbeinske vloge. Posledi\xc4\x8dno bi lahko \xc4\x8dutili, da se vsaki vlogi posebej ne predajo popolnoma ter da je njihovo izpolnjevanje razli\xc4\x8dnih zahtev slab\xc5\xa1e. Zato je smiselno, da pri visoki intenziteti dela doma (torej, ko vse slu\xc5\xbebene zahteve posameznik opravlja z doma) razli\xc4\x8dne pozitivne pridobitve upo\xc5\xa1tevamo takrat, ko gre za prostovoljno izbiro tak\xc5\xa1nega na\xc4\x8dina dela. _NEWLINE_V eksperimentu, ki so ga opravili v kitajskem klicnem centru Ctrip , so ugotovili, da se je u\xc4\x8dinkovitost dela pri udele\xc5\xbeencih, ki so se odlo\xc4\x8dili za delo z doma, pomembno zvi\xc5\xa1ala za 13%, med temi pa je bilo 9% takih, ki so delali ve\xc4\x8d (imeli so kraj\xc5\xa1e odmore ter manj odsotnosti zaradi bolezni) ter 4% takih, ki so bili bolj u\xc4\x8dinkoviti v delu samem (osredoto\xc4\x8dali so se na koli\xc4\x8dino opravljenega dela na minuto). Tisti uslu\xc5\xbebenci, ki so ostali na svojem delovnem mestu, naj ne bi zaradi tega ob\xc4\x8dutili negativnih posledic, so pa zato delavci, ki so delali z doma, poro\xc4\x8dali o vi\xc5\xa1jem delovnem ter psiholo\xc5\xa1kem zadovoljstvu. Njihova slu\xc5\xbebena iz\xc4\x8drpanost pa je padla za 50%. Po kon\xc4\x8danem eksperimentu so se udele\xc5\xbeenci lahko odlo\xc4\x8dili, \xc4\x8de bodo z delom doma nadaljevali ali pa se vrnili in delali v podjetnih prostorih. Mo\xc5\xbenost izbire je uspe\xc5\xa1nost na delu zve\xc4\x8dala za skoraj polovico.\n_START_SECTION_\nIndividualne razlike in negativni vidiki dela doma\n_START_PARAGRAPH_\nKakor smo predhodno \xc5\xbee omenili, je ustrezno postavljanje mej med razli\xc4\x8dnimi vlogami kriti\xc4\x8dno za u\xc4\x8dinkovito delo z doma. Rezultati novej\xc5\xa1e \xc5\xa1tudije  so prav tako pokazali, da je lahko ve\xc4\x8dji nadzor nad delovnimi urami ustrezen, \xc4\x8de z njim posamezniki znajo upravljati in se primerno prilagoditi. Kossek, Noe in DeMarr (1999; v.) so se nana\xc5\xa1ali na Nippert-Engine (1996; v ) strategije tr\xc5\xbenega vzpostavljanja mej. Slednje naj bi se torej nana\xc5\xa1ale na organiziranje in lo\xc4\x8devanje zahtev razli\xc4\x8dnih vlog in pri\xc4\x8dakovanj znotraj slu\xc5\xbebenega in dru\xc5\xbeinskega okolja. Nekateri posamezniki naj bi ustvarjali debelej\xc5\xa1e meje, da bi se izognili mo\xc5\xbenim konfliktom pri usklajevanju teh zahtev in pri\xc4\x8dakovanj. Ti ljudje bi se recimo izogibali preverjanju elektronske po\xc5\xa1te in telefonskih sporo\xc4\x8dil v \xc4\x8dasu, ki bi si ga rezervirali za dru\xc5\xbeino (ang. family time). Nekateri ljudje so tako ve\xc5\xa1\xc4\x8di v lo\xc4\x8devanju vloge na delovnem mestu in v dru\xc5\xbeini (lo\xc4\x8devalna strategija), spet pri drugih pa je ta lo\xc4\x8dnica prepustna (integrativna strategija; Kossek, Noe in DeMarr, 1999). A avtorji pravijo, da so tak\xc5\xa1ne strategije lahko prehodne in se skozi \xc4\x8das pri razli\xc4\x8dnih posameznikih lahko spreminjajo. Ashforth idr. (2000; v ) ter mnogo drugih \xc5\xa1tudij tak\xc5\xa1no teorijo mo\xc4\x8dne segregacije podpirajo. Pravijo namre\xc4\x8d, da se posamezniki na ta na\xc4\x8din la\xc5\xbeje posve\xc4\x8dajo vsaki vlogi posebej ter se tako izognejo ve\xc4\x8djemu WFC-ju. Postavljanje mej oz. ob\xc4\x8dutek, da so posamezniki pri tem uspe\xc5\xa1ni, pa je povezano z ob\xc4\x8dutkom  samou\xc4\x8dinkovitosti. Lapierre, Van Steenbergen, Peeters in Kliwer (2016)  so v svoji raziskavi ugotovili, da se je visok ob\xc4\x8dutek samou\xc4\x8dinkovitosti pri postavljanju teh mej negativno povezoval z vi\xc5\xa1ino WTC-ja ter obratno. Prav tako so ugotovili, da do u\xc4\x8dinkovitosti postavljanja mej lahko pride \xc5\xbee zaradi samih preferenc glede bolj ali manj strogega lo\xc4\x8devanja razli\xc4\x8dnih vlog. Ker se nekateri udele\xc5\xbeenci predhodno niso nikoli odlo\xc4\x8dili za delo doma ter jim je mo\xc4\x8dna lo\xc4\x8ditev vlog bila bolj pri srcu, so bili pri postavljanju mej v prisiljenem delu doma manj u\xc4\x8dinkoviti, kot nekateri drugi. Zato je smiselno na uporabo tak\xc5\xa1ne oblike dela gledati z vidika individualnih razlik in preferenc._NEWLINE_V \xc5\xa1tudiji Leineweberja, Kecklunda, Lindforsa in Magnusson Hansona (2016)  je bilo opaziti tudi razlike pri uspe\xc5\xa1nosti samega nadzora nad delovnim \xc4\x8dasom (WTC), ki so ga uslu\xc5\xbebenci s takim na\xc4\x8dinom dela pridobili. WTC naj bi bil razmeroma stabilen, mo\xc4\x8dno pa je povezan s stopnjo izobrazbe in okupacijo oz. poklicem. Ob zvi\xc5\xa1anju slu\xc5\xbebenega sta\xc5\xbea ali pa spremembi vodje, se WTC ni o\xc4\x8ditno spremenil, kar nakazuje, da do sprememb prihaja zaradi socioekonomskih razlogov in/ali vrste poklica. Znotraj samih organizacij sta porazdelitev in na\xc4\x8din dela \xc5\xbee v osnovi druga\xc4\x8dna, zato lahko pride do razlik med WTC-ji pri razli\xc4\x8dnih okupacijah. \xc5\xbdenske so na\xc4\x8deloma imele bolj stabilen, nizek WTC, ker pomeni, da so bile ure za za\xc4\x8detek in konec dela veliko bolj dolo\xc4\x8dene oz. nespremenjene (68% \xc5\xbeensk proti 58% mo\xc5\xa1kih). Slednje bi se lahko trudili pojasniti s tem, da ve\xc4\x8d \xc5\xbeensk dela v socialnem sektorju, kjer so bolj ali manj stabilne delovne ure potrebne (npr. \xc5\xa1olstvo, vrtec).\n_START_SECTION_\nRazlike po spolu\n_START_PARAGRAPH_\nKakor je bilo zgoraj mo\xc5\xbeno opaziti, lahko med spoloma prihaja do nekaterih razlik. Rezultati mnogih \xc5\xa1tudij so si razli\xc4\x8dni ali pa si celo nasprotujejo. Nekatere \xc5\xa1tudije so trdile, da se je s pro\xc5\xbenostjo in nadzorom lastnega \xc4\x8dasa WHI pri \xc5\xbeenskah zmanj\xc5\xa1al, medtem ko se pri mo\xc5\xa1kih ni.  Hkrati pa naj bi imel nadzor nad delovnimi urami tudi negativne posledice, saj naj bi \xc5\xbeenske pogosteje opravljale druga opravila, ki niso povezana neposredno s slu\xc5\xbebenim delom.  Toda pomembnih statisti\xc4\x8dnih razlik med mo\xc5\xa1kimi in \xc5\xbeenskami v eni od kasnej\xc5\xa1ih raziskav  ni bilo opaznih, medtem ko so pozitivne posledice bile opa\xc5\xbeene pri obeh. A pomembno bi bilo upo\xc5\xa1tevati tudi kulturni oz. dru\xc5\xbebeni kontekst, v katerem je bila zadnje omenjena raziskava narejena. Slednja je bila namre\xc4\x8d opravljena na \xc5\xa1vedskih delavcih, kjer pa je spolna enakopravnost bolje razvita in ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih intenzivno pomaga pri doma\xc4\x8dih opravilih. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeensk je prav tako polno zaposlenih, hkrati pa je omogo\xc4\x8dana skrb za otroka nad enim letom starosti.\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dne implikacije\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8ditno je torej, da je delo doma lahko u\xc4\x8dinkovito, \xc4\x8de se zato uslu\xc5\xbebenci odlo\xc4\x8dijo prostovoljno ter so na tak\xc5\xa1no obliko dela torej pripravljeni. Mnogi udele\xc5\xbeenci v \xc5\xa1tudiji Lapierra, Van Steenbergena, Peetersa in Kliwera (2016) , kjer so bili v delo z doma \xc2\xbbprisiljeni\xc2\xab, so po opravljeni raziskavi poro\xc4\x8dali o te\xc5\xbeavah pri lo\xc4\x8devanju zahtev razli\xc4\x8dnih vlog. Delati so morali med vikendi, med dru\xc5\xbeenjem z dru\xc5\xbeino niso mogli zapreti ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega zaslona in ob dru\xc5\xbeinskih ve\xc4\x8derih so \xc5\xa1e vedno izpolnjevali slu\xc5\xbebene zahteve. Avtorji so sklepali, da je do tega pri\xc5\xa1lo ravno zaradi slabo postavljenih mej ter nizkega ob\xc4\x8dutka  samou\xc4\x8dinkovitosti. Zanimivo je bilo tudi to, da je samo podjetje tak na\xc4\x8din dela kasneje opustilo, saj so stranke \xc5\xbeelele delavce pogosteje videti na samem delavnem mestu (delavci so bili namre\xc4\x8d finan\xc4\x8dni prodajalci). Ker pa je taka oblika dela vseeno prinesla mnogo pozitivnih posledic, bi bilo smiselno, da bi podjetja lahko vklju\xc4\x8devala urjenje v samou\xc4\x8dinkovitosti ter razli\xc4\x8dnih ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah in strategijah uslu\xc5\xbebencev ter jim tako pomagala pri ni\xc5\xbejem WTC-ju, ko bi delali doma. Prav tako bi morala podjetja postavljati ve\xc4\x8d kratkoro\xc4\x8dnih ciljev ter uslu\xc5\xbeben\xc4\x8devo uspe\xc5\xa1nost spremljati in ga ustrezno nagraditi. Smiselno bi bilo, \xc4\x8de bi lahko mnogi pomembni drugi (npr. partnerji, supervizorji) delavcu podali pozitivne povratne informacije o njegovem delu ter o u\xc4\x8dinkovitosti doseganja postavljenih ciljev tako doma, kot tudi v slu\xc5\xbebi. Nato bi lahko pove\xc4\x8dali uporabo u\xc4\x8dinkovitih strategij, sku\xc5\xa1ali zvi\xc5\xa1ati samou\xc4\x8dinkovitost ter pomagali uslu\xc5\xbebencu pri doseganju ustreznega ravnote\xc5\xbeja.  A na ravnote\xc5\xbeje med delom in domom vplivajo \xc5\xa1e mnogi drugi dejavniki. Sem spadajo recimo otroci, ki \xc5\xbeivijo doma (za tiste, ki so brez otrok, nizek WTC ni predstavljal resni\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav, saj jim ni bilo potrebno usklajevati delovnih ur z (npr.) vrtcem, medtem ko je bilo slednje vidnej\xc5\xa1i problem za enostar\xc5\xa1evske dru\xc5\xbeine z majhnimi otroci ter brez socialne podpore), zakonski stan in SES, ki je pomemben \xc5\xa1e posebej v povezavi s stopnjo izobrazbe. Prav tako je zanimivo recimo to, da so bile ve\xc4\x8dje povezave med visokim polo\xc5\xbeajem in WHI-jem predvsem pri \xc5\xbeenskah.\n_START_SECTION_\nKako naprej?\n_START_PARAGRAPH_\nDelo z doma bi torej lahko predstavljalo zelo obetavno prihodnost, a moramo pri tem upo\xc5\xa1tevati nekaj dejavnikov, ki so v \xc4\x8dasu te uspe\xc5\xa1ne \xc5\xa1tudije igrali nekak\xc5\xa1no vlogo. Podjetje, kjer je bil zgoraj omenjen eksperiment  izveden, je klicni center (CTrip), ki je za delo na daljavo \xc5\xa1e posebej primeren, saj ne zahteva ne timskega dela ter ne neposrednega stika med uslu\xc5\xbebencem in stranko. Prav tako se kvaliteto ter kvantiteto da enakovredno izmeriti ter oceniti. Delo in uspe\xc5\xa1nost pri delu sta namre\xc4\x8d neposredno povezana. Opisani pogoji so torej prisotni recimo pri prodaji, informacijsko tehnolo\xc5\xa1ki pomo\xc4\x8di ter delu v tajni\xc5\xa1tvu, a tudi tokrat niso univerzalni. Med eksperimentom je bilo prav tako mo\xc5\xbeno delo uslu\xc5\xbebencev nadzirati, tako da so vodje skupin imeli mo\xc5\xbenost pregleda nad svojimi \xc4\x8dlani skupine in njihovim delom. Prav tako pa sta bila koli\xc4\x8dina in na\xc4\x8din dela obi\xc4\x8dajna ter tako obse\xc5\xbena reorganizacija dela ni bila potrebna. \xc4\x8ce pa se osredoto\xc4\x8dimo na omenjeno raziskavo, kjer so bili delavci v delo doma \xc2\xbbprisiljeni\xc2\xab, lahko vidimo, da delo na daljavo ni nujno bolj\xc5\xa1e v smeri izpolnjevanja slu\xc5\xbebenih in doma\xc4\x8dih zahtev. Pravzaprav mnogi avtorji  pravijo, da integracija vloge na delovnem mestu in vloge doma pove\xc4\x8da interferenco med razli\xc4\x8dnimi zahtevami, hkrati pa so medosebne razlike pri vzpostavljanju ravnote\xc5\xbeja in prevzeti kontroli pomembne. _NEWLINE_Delo doma prina\xc5\xa1a torej razli\xc4\x8dne zaklju\xc4\x8dke, tako na podro\xc4\x8dju u\xc4\x8dinkovitosti dela in blagostanju podjetja, kot tudi zdravega ter sre\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja delavca, ki tak\xc5\xa1no obliko dela prakticira. Vsekakor bi bilo tak\xc5\xa1no delo ponekod lahko uspe\xc5\xa1no, \xc4\x8de bi bilo ustrezno izvedeno, spet drugod in pri drugih posameznikih, pa bi tak\xc5\xa1na oblika dela lahko bila neprimerna. Smiselne bi bile nadaljnje raziskave na tem podro\xc4\x8dju ter ve\xc4\x8d ponujene pomo\xc4\x8di ob mo\xc5\xbeni izbiri tak\xc5\xa1nega na\xc4\x8dina dela. Vsekakor pa bi zaradi visoko razvite tehnologije z vedno mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1im napredkom, bilo smiselno odkrivati mo\xc5\xbene \xc2\xbbre\xc5\xa1itve\xc2\xab\xc2\xa0dela na domu s pomo\xc4\x8djo  navidezne resni\xc4\x8dnosti, kjer bi svoje delovno mesto lahko obiskovali s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke simulacije. Tak\xc5\xa1ne oblike dela bi bile lahko primerne tudi za tiste delavce, ki so na delo doma prisiljeni (npr. zaradi telesnih po\xc5\xa1kodb), ampak se zanj niso odlo\xc4\x8dili sami. Vsekakor pa je tema dela v nekonvencionalnih okoljih vse aktualnej\xc5\xa1a ter zavzema mnogo razli\xc4\x8dnih spletnih strani - npr. "Delo od doma je najbolj pro\xc5\xbena oblika zaposlitve", \xc4\x8dlanek na spletni strani MojeDelo.com , ki slu\xc5\xbei prikazovanju razli\xc4\x8dnih prostih delovnih mest, je zgolj en prikaz pojavljanja tovrstne teme na spletu. Mnoge spletne strani tako nudijo nasvete, vodila, smernice, ponudbe ali pa kak\xc5\xa1ne druge informacije uporabne za tovrstne oblike dela.'