b'\n_START_ARTICLE_\nJagodnjak\n_START_SECTION_\nKorenine\n_START_PARAGRAPH_\nKoreninski organ jagodnjaka tvorijo korenika in sistem razvejanih korenin, ki lahko segajo od 80 do 100 cm globoko v zemljo. Korenika je sestavljena iz kratkih cevastih snopi\xc4\x8dev, te pa sestavljajo kratke traheje. Traheje imajo na koncih in ob straneh \xc5\xa1tevilne re\xc5\xbee, ki skrbijo za pretakanje hranil po koreniki. Zaradi take zgradbe jagodnjak ob po\xc5\xa1kodbi korenike odmre._NEWLINE_Osrednja korenina se za\xc4\x8dne razvijati \xc5\xbee ob oblikovanju vrha ro\xc5\xbeaja, na njenem vrhu pa se razvijejo manj\xc5\xa1e koreninice, ki se kon\xc4\x8dajo s koreninskimi laski. Koreninski plete\xc5\xbe se razvije tik pod povr\xc5\xa1ino zemlje in se raz\xc5\xa1iri na vse strani, \xc5\xa1tevilne dolge korenine pa rastejo skoraj povsem navpi\xc4\x8dno navzdol. Koreninski plete\xc5\xbe sega tako dale\xc4\x8d kot listi rastline. Korenine se najmo\xc4\x8dneje razvijajo v za\xc4\x8detku vegetacije, zgodaj spomladi pa se razvijejo samo kratke sesalne koreninice.\n_START_SECTION_\nSteblo\n_START_PARAGRAPH_\nSteblo jagodnjaka je ve\xc4\x8dletno, na leto pa se pove\xc4\x8da za od 1 do 2 centimetra. Ve\xc4\x8dina stebla je v zemlji, na zunanjem delu pa so dobro vidne letnice, po katerih se lahko dolo\xc4\x8di starost rastline. Vsako leto po\xc5\xbeenejo na steblu novi poganjki, tako imenovane \xc5\xbeivice, ki skrbijo za vegetativno razmno\xc5\xbeevanje. Ta spremenjena stebla dose\xc5\xbeejo od 20 do 40 centimetrov in so \xc4\x8dlenkasta. Na \xc4\x8dlenkih se na zgornjem delu najprej razvijejo listi, kasneje pa se na spodnjem delu razvijejo \xc5\xa1e korenine. S \xc4\x8dasom se tako razvije nova rastlina, \xc5\xbeivica pa se posu\xc5\xa1i in propade.\n_START_SECTION_\nListi\n_START_PARAGRAPH_\nListi jagodnjaka so nazob\xc4\x8dani in ovalne oblike ter zlo\xc5\xbeeni. Sestavljeni so iz treh listkov, ki so pritrjeni na pecelj. Pecelj sam je dokaj debel, na steblo pa se zra\xc5\xa1\xc4\x8da na vegetacijskem delu, tik pred zemljo. Novi listi po\xc5\xbeenejo vsako leto pred poletjem, prva doba intenzivne rasti pa se za\xc4\x8dne marca ter traja nekje do maja. Po obdobju intenzivne rasti se za\xc4\x8dne biolo\xc5\xa1ki po\xc4\x8ditek, ki traja okoli 25 dni. Glavna naloga listov je ustvarjanje hranil za plodove, po koncu rasti plodov pa se za\xc4\x8dnejo su\xc5\xa1iti. Druga faza rasti se za\xc4\x8dne po biolo\xc5\xa1kem po\xc4\x8ditku. V zmernih pasovih se ta faza za\xc4\x8dne konec julija in traja do septembra, v toplih pasovih pa lahko traja tudi dlje. V tej fazi je glavna naloga listov ustvarjanje rezervnih hranilnih snovi. Te se skladi\xc5\xa1\xc4\x8dijo v steblu in koreninah, rastlina pa jih porabi spomladi, ko se za\xc4\x8dne znova razvijati.\n_START_SECTION_\nCvet in plod\n_START_PARAGRAPH_\nCvetovi jagodnjaka se razvijejo na cvetnih pecljih razli\xc4\x8dne dol\xc5\xbeine, razvijejo pa se v skupinah po deset do dvajset. Ve\xc4\x8dina sort je dvospolnih, kar pomeni, da imajo normalno razvite pra\xc5\xa1nike in plodnico z brazdo. Te sorte so samooplodne. Nekaj sort jagodnjakov pa imajo enospolne \xc5\xbeenske cvetove, ki nimajo pra\xc5\xa1nikov ali pa so ti zakrneli in ne vsebujejo cvetnega prahu. Obstajajo tudi sorte, ki imajo samo mo\xc5\xa1ke cvetove (npr. sorta madame mout\xc3\xb4t). Te sorte imajo cvetove, ki imajo nerazvite pra\xc5\xa1nike brez cvetnega prahu._NEWLINE_Cvetovi jagodnjaka so prete\xc5\xbeno bele barve in imajo 10 do 16 \xc4\x8da\xc5\xa1nih in 5 ali ve\xc4\x8d belih cvetnih listov. Cvetni popki se razvijejo konec septembra, razlo\xc4\x8devanje novih cvetnih zarodkov pa se lahko podalj\xc5\xa1a pozno v jesen ali celo v zimo. Na oblikovanje cvetnih popkov vpliva sorta jagodnjaka, dol\xc5\xbeina dneva, svetlobna jakost, temperatura, vlaga zemlje, razvitost rastline ter njena ob\xc4\x8dutljivost na zunanje vplive. Zgodnje sorte razvijejo popke prej, pozne pa kasneje. Cvetenje traja od 15 do 25 dni, odvisno od sorte in vremenskih razmer._NEWLINE_Plodovi dozorijo odvisno od sorte, od zgodnjega do poznega poletja. Plodovi se po velikosti in obliki med sortami mo\xc4\x8dno razlikujejo. najdebelej\xc5\xa1i plodovi zrastejo v zgodnjem obdobju, najmanj\xc5\xa1i pa v poznem. Debelina plodov je odvisna tudi od starosti rastline. Najdebelej\xc5\xa1i plodovi zrastejo v prvem in drugem letu starosti rastline. Barva plodov je v vseh odtenkih rde\xc4\x8de barve, meso pa je lahko razli\xc4\x8dno trdo in razli\xc4\x8dno aromati\xc4\x8dno, kar je spet odvisno od sorte.'