b'\n_START_ARTICLE_\nPadavine\n_START_PARAGRAPH_\nPadav\xc3\xadne so vse oblike kondenzirane vodne pare, ki se pojavljajo na Zemljinem povr\xc5\xa1ju ali v njenem ozra\xc4\x8dju v teko\xc4\x8dem ali trdnem stanju. Te se lahko pojavijo neposredno na Zemljini povr\xc5\xa1ini ali pa na predmetih na njej, lahko pa se zbirajo v oblakih in iz njih padajo na zemeljsko povr\xc5\xa1ino. Padavine so del vodnega kroga, in ustvarjajo zaloge sve\xc5\xbee vode na na\xc5\xa1em planetu.\n_START_SECTION_\nVodni krog\n_START_PARAGRAPH_\nVodni krog je neprestano kro\xc5\xbeenje vode v Zemljini hidrosferi._NEWLINE_Zaradi son\xc4\x8dne toplote pridejo v ozra\xc4\x8dje vodni hlapi, nevidni plini, predvsem z izhlapevanjem z morskih povr\xc5\xa1in in vla\xc5\xbenih tal, oddajajo pa jo tudi \xc5\xbeiva bitja. Vodna para je malo la\xc5\xbeja od zraka, se dviga v vi\xc5\xa1ine in potuje z vetrovi. V vi\xc5\xa1inah se vodna para zgosti v oblake in padavine ter pade nazaj na tla ali v morje. Na tleh se zdru\xc5\xbeuje in zbira. Ena tretjina padavinske vode kmalu izhlapi zaradi son\xc4\x8dne toplote, dve tretjini pa po povr\xc5\xa1ju ali pod zemljo odte\xc4\x8deta v potoke in reke ter se kon\xc4\x8dno vrneta v morje. Nekaj vode vsrkajo rastline in se nato zaradi transpiracije (izhlapevanja) rastlin delno vra\xc4\x8dajo v ozra\xc4\x8dje. Tako voda v naravi stalno kro\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nKondenzacija\n_START_PARAGRAPH_\nPadavine za\xc4\x8dnejo nastajati, ko se relativno topel, vla\xc5\xbeen zrak dviguje. Ko se zrak ohlaja, se vodni hlapi za\xc4\x8dnejo kondenzirati na kondenzacijskih jedrih in tako oblikujejo oblake. Ko kapljice dovolj zrastejo, nastanjejo padavine. Kapljice lahko rastejo na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov:\n_START_SECTION_\nRast kapljic\n_START_PARAGRAPH_\nDvigovanje zraka, kondenzacija in nastanek obla\xc4\x8dnih kapljic ne zadostujejo za padavine. Obstajati mora mehanizem, s katerim bodo obla\xc4\x8dne kapljice ali ledeni kristali zrasli, da bodo dovolj te\xc5\xbeki in bodo padli iz oblaka kot pr\xc5\xa1enje, de\xc5\xbe, sneg, to\xc4\x8da, ....\n_START_SECTION_\nZlitje\n_START_PARAGRAPH_\nV oblakih kjer se temperatura ne spusti pod -15\xc2\xa0\xc2\xb0C, so obla\xc4\x8dne kapljice vseh velikosti, ki se razlikujejo po hitrosti padanja. Ve\xc4\x8dje in hitrej\xc5\xa1e kapljice dohitevajo manj\xc5\xa1e in se z njimi zdru\xc5\xbeijo. Ta mehanizem se imenuje zlivanje ali koalescenca. Nastala koli\xc4\x8dina de\xc5\xbenih kapljic je odvisna od vodnosti oblaka, to je od koli\xc4\x8dine de\xc5\xbenih kapljic, velikostnega spektra kapljic, jakosti vzgornika, ki dolo\xc4\x8da \xc4\x8das, ki ga ima kapljica na razpolago za rast, in tudi od elektri\xc4\x8dnega naboja, ki ga prena\xc5\xa1ajo kapljice.\n_START_SECTION_\nVrtinec\n_START_PARAGRAPH_\nProces tr\xc4\x8denja in ujetja v vodni razor (vrtinec, \xe2\x80\x9cwake\xe2\x80\x9d) se pojavlja v oblakih s toplej\xc5\xa1imi vrhovi, v katerih tr\xc4\x8denje padajo\xc4\x8dih in dvigajo\xc4\x8dih se kapljic ustvari vedno ve\xc4\x8dje kapljice, katere pa so \xc5\xbee dovolj te\xc5\xbeke, da premagajo zra\xc4\x8dne tokove in dvigajo\xc4\x8di se zrak ter padejo na povr\xc5\xa1je zemlje kot de\xc5\xbe. Ko kapljica pada skozi manj\xc5\xa1e kapljice ki jo obdajajo, ta ustvari vodni razor (vrtinec oz. \xe2\x80\x9cwake\xe2\x80\x9d), ki pritegne manj\xc5\xa1e kapljice do tr\xc4\x8denj. Ta metoda nastanka de\xc5\xbeevne kaplje je primarni mehanizem v nizkih strato-oblakih in majhnih kumulusih v tropskih regijah. Obi\xc4\x8dajno ustvari manj\xc5\xa1e de\xc5\xbeevne kapljice in pr\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nKonvekcijske padavine\n_START_PARAGRAPH_\nKonvekcijske padavine (de\xc5\xbeevne in sne\xc5\xbeene plohe in nevihte) nastanejo, \xc4\x8de se zemeljsko povr\xc5\xa1je segreje, zrak se hitro dviga v ozra\xc4\x8dje in se adiabatno ohlaja (topel zrak pri tleh je bolj gost, \xc4\x8de se dvigne v vi\xc5\xa1je plasti, kjer je zrak redkej\xc5\xa1i, se dvignjeni gostej\xc5\xa1i zrak lahko \xc5\xa1iri, pri tem pa porablja del toplotne energije). Vlaga se za\xc4\x8dne izlo\xc4\x8dati (kondenzirati) in nastanejo padavine. Te padavine so zna\xc4\x8dilne po kratkotrajnih nalivih, ki pa imajo pogosto veliko intenzivnost. Obi\xc4\x8dajno so to poletne popoldanske padavine. Zna\xc4\x8dilne so za ekvator._NEWLINE_Nastanejo iz konvektivnih oblakov, npr. iz kumulonimbusa \xe2\x80\x93 iz temnih kopastih oblakov. Lahko je v obliki plohe, katere intenzivnosti se hitro lahko spremeni. Pogosto pada lokalno omejeno, saj so konvektivni oblaki horizontalno omejeni v svojem obsegu. Glavne oblike padavin, ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz kumulonimbusov, so velike de\xc5\xbene kaplje in sneg v veliki kosmih. Ti oblaki povzro\xc4\x8dajo tudi to\xc4\x8do, babje p\xc5\xa1eno ali pa sneg z de\xc5\xbejem.\n_START_SECTION_\nCiklonske padavine\n_START_PARAGRAPH_\nCiklonske padavine nastanejo ob prehodu tople in hladne fronte, ko se mora topli zrak, ki je la\xc5\xbeji, dvigniti nad hladnega. To povzro\xc4\x8da kondenzacijo in padavine. Cikloni prina\xc5\xa1ajo zmernemu pasu (zunaj obmo\xc4\x8dij izrazitih orografskih ovir) najve\xc4\x8d padavin. Padajo iz nepretrganih plasti oblakov in to iz altostratusov, nimbostratusov in stratusov. Zna\xc4\x8dilne so za obmo\xc4\x8dje zmernega pasu in nastanejo ob frontah, to je ob narivanju hladnih zra\xc4\x8dnih gmot na tople._NEWLINE_Glavna oblika teh padavin je de\xc5\xbe v topli in sneg v hladni polovici leta. De\xc5\xbene kapljice so srednje in manj\xc5\xa1e velikosti, sneg pa ima obliko \xc5\xa1esterokrakih zvezdic, iz katerih so sestavljeni sne\xc5\xbeni kosmi.\n_START_SECTION_\nOrografske padavine\n_START_PARAGRAPH_\nOrografske padavine nastanejo, kadar vetrovi dvignejo vla\xc5\xbeen zrak \xc4\x8dez orografske ovire (gorske pregrade). Zrak se ohlaja, posledica so padavine. Najve\xc4\x8d padavin je povsod tam, kjer vla\xc5\xbene zra\xc4\x8dne mase naletijo na izrazitej\xc5\xa1a gorska pobo\xc4\x8dja, pri nas prvi obronki Julijskih Alp, ki gledajo proti morju.\n_START_SECTION_\nMerjenje padavin\n_START_PARAGRAPH_\nPadavine, ki padajo iz oblakov merimo tako, da dolo\xc4\x8dimo, kako visoka plast vode v milimetrih je padla v dolo\xc4\x8denem \xc4\x8dasovnem obdobju na zemeljsko povr\xc5\xa1ino. Padavine, ki padejo v trdnem stanju, se morajo najprej stopiti v teko\xc4\x8de stanje. Instrumenti za merjenje padavin: de\xc5\xbeemer, pluviograf ali ombrograf, totalizator, snegomer in tehtnica za merjenje gostote snega._NEWLINE_Koli\xc4\x8dino padavin merimo v milimetrih, lahko pa tudi v litrih na kvadratni meter. Koli\xc4\x8dina padavin 1 mm je enaka 1 litru/m\xc2\xb2. Ob tem je pomembna tudi navedba \xc4\x8dasovnega intervala, ki je lahko 24 ur ali v primeru mo\xc4\x8dnih padavin tudi kraj\xc5\xa1i, na primer samo za \xc4\x8das neurja (primer: v dveh urah je padlo 25 mm de\xc5\xbeja), Podatke o mno\xc5\xbeini padavin prikazujemo v klimogramih s stolpci, prostorsko pa na vremenskih kartah.\n_START_SECTION_\nKoli\xc4\x8dina padavin v razli\xc4\x8dnih delih Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nSlovensko ozemlje ima veliko padavin zaradi bli\xc5\xbeine Jadranskega morja. Od tam prihaja vla\xc5\xbeen zrak, ki se ocedi ob ju\xc5\xbenih Alpah. Ko pa zra\xc4\x8dne mase prekora\xc4\x8dijo gorske pregrade, se padavine zmanj\xc5\xa1ujejo. \xc4\x8ce pa vla\xc5\xbeen zrak spet zadene ob gorsko pregrado, se koli\xc4\x8dina padavin spet stopnjuje, vendar slab\xc5\xa1e, odvisno od vi\xc5\xa1ine gorske pregrade. Manj\xc5\xa1e koli\xc4\x8dine so v \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih dolinah in kotlinah, ker so gorske pregrade dale\xc4\x8d vsaksebi. Na V in JV je slovenski svet odprt v Panonsko ni\xc5\xbeino, tu je celinsko podnebje, pozimi ni veliko padavin, najve\xc4\x8d jih je v zgodnjem poletju. Tudi kraji ob morju imajo ve\xc4\x8d padavin zaradi bli\xc5\xbeine gorskih obodov._NEWLINE_Najve\xc4\x8d padavin prejme SZ del (orografske, ciklonske). Padavine zajemajo proti V, kjer se v poletnih mesecih izkazuje su\xc5\xa1nost (najmanj tudi primorje). Obrobne kra\xc5\xa1ke planote predstavljajo izrazito orografsko pregrado ali prehod med \xe2\x80\x9csu\xc5\xa1nim\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9cvla\xc5\xbenim\xe2\x80\x9d delom Slovenije.\n_START_SECTION_\nRekordne de\xc5\xbeevne padavine\n_START_PARAGRAPH_\nV tropskih obmo\xc4\x8djih je v zraku obilica vodne pare, dovolj pa je tudi son\xc4\x8dnega sevanja, zato ne presene\xc4\x8da dejstvo, da so padavinski rekordi izmerjeni prav tam. Najve\xc4\x8dja izmerjena letna koli\xc4\x8dina padavin v kateremkoli 12-mese\xc4\x8dnem obdobju je bila izmerjena v mestu \xc4\x8carapund\xc5\xbei v Indiji, v pokrajini pridelovanja \xc4\x8daja Asam. Od avgusta 1860 do julija 1861 so tam izmerili 26270 mm padavin. Ista postaja je zabele\xc5\xbeila tudi najve\xc4\x8djo mese\xc4\x8dno koli\xc4\x8dino padavin, 2930 mm, v juliju 1861. Najve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina padavin v 24 urah prihaja z otoka Reunion v zahodnem Indijskem oceanu, kjer so me 15. in 16. marcem 1952 izmerili 1870 mm padavin.'