b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina avtomobila\n_START_PARAGRAPH_\nVozila, ki bi jih lahko ozna\xc4\x8dili za avtomobile so se pojavili \xc5\xbee leta 1769, \xc4\x8deprav se vsi strokovnjaki s tem ne strinjajo, zato velja leto 1885 kot za\xc4\x8detek s pojavom bencinskih motorjev z notranjim zgorevanjem. Zgodovino avtomobila delimo v ve\xc4\x8d obdobij, ko so prevladovale dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti avtomobilov, \xc4\x8deprav so meje ponekod zabrisane.\n_START_SECTION_\nRazvoj in za\xc4\x8detki avtomobilizma\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1njega avtomobila, ki ga poganja motor z notranjim zgorevanjem, ni izna\xc5\xa1el posameznik, ampak je k njegovemu razvoju prispevalo veliko ljudi. Razvoj je potekal s prej\xc5\xa1njim znanjem in tako se je iz ko\xc4\x8dije na paro razvil dana\xc5\xa1nji avtomobil. Ko\xc4\x8dijo na paro je naredil N. Cougnot iz Francije leta 1770.\n_START_SECTION_\nKaroserije\n_START_PARAGRAPH_\nPrve karoserije oz. prvi avtomobili so bile od za\xc4\x8detka \xc5\xa1e ko\xc4\x8dije. Ko\xc4\x8dijam so odstranili oje, pod sede\xc5\xbee pa so vstavili motor. Ob tem se je pojavilo druga\xc4\x8dno razporejanje sede\xc5\xbeev in prve oblike karoserij z za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vremenskimi vplivi. Tako se oblikujejo karoserije vis-a-vis, kjer so potniki nasproti si sede\xc4\x8di, dos-a-dos, kjer so potniki obrnjeni skupaj s hrbti in druge oblike (break al phaeton, landauer). In tako se je pojavilo ve\xc4\x8d kot dvajset oblik karoserij, za katere so se uporabljali francoski izrazi._NEWLINE_Avtomobili, ki so v poglavitnih potezah podobni na\xc5\xa1im, so nastali, ko se je z modelom mercedes simplex uveljavila klasi\xc4\x8dna konstrukcija s spredaj vgrajenim motorjem, saj so od takrat karoserije izdelovali tako, da so jih obrnili naprej. Plo\xc4\x8devina je postala novost in je zamenjala lesene karoserije. Zunanja podoba avtomobilov je bila precej odvisna od karoseristov, zato so za\xc4\x8dele biti pomembne oblikovalske zna\xc4\x8dilnosti in tako je pri\xc5\xa1lo do velike raznovrstnosti karoserijskih oblik. Nastale so specializirane tovarne za karoserije._NEWLINE_Oblika se je spreminjala tudi zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de hitrosti avtomobilov. Karoserije so v dvajsetih letih dobile zaprte stranske stene in po\xc5\xa1evna vetrobranska stekla, spremenil se je hladilnik, ki je postal pokon\xc4\x8den, blatniki dolgi in povezani s stopnicami._NEWLINE_Estetika je postajala vse bolj pomembna, zato so v tridesetih letih gradili razli\xc4\x8dne karoserije. Aerodinami\xc4\x8dna ali \xc2\xbbtokovna\xc2\xab\xc2\xa0oblika karoserije je poudarjala avtomobilsko hitrost. Aerodinamika je pustila sledi na avtomobilih. Lepotni ideal avtomobilov je postal \xc4\x8dim dalj\xc5\xa1i pokrov motorja, gladke linije, poudarjeni, elegantno zaobljeni blatniki. _NEWLINE_\xc4\x8cez \xc4\x8das je dobilo udobje sede\xc5\xbeev prednost pred motorji. Sede\xc5\xbei postanejo kompaktno zasnovani in tako omogo\xc4\x8dajo bolj\xc5\xa1i izkoristek prostora. Izdelava avtomobilov se je pocenila in poenostavila, ko so se pojavile samonosne karoserije brez jeklenega okvirja.\n_START_SECTION_\nKolesa\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna so tudi kolesa, ki so bila pri prvih motornih kolesih veliko pretrda in neelasti\xc4\x8dna. Kolesni obro\xc4\x8di so bili \xc5\xbeelezni in ropotajo\xc4\x8di, ni jih ubla\xc5\xbeilo niti najbolj\xc5\xa1e vzmetenje. To napako so odpravili, ko so uvedli s polno gumo obdano kolo. Kljub temu so se morali neravnih povr\xc5\xa1in na cesti izogibati. _NEWLINE_Veliki korak naprej so bile pnevmatike, ki jih je leta 1845 izumil William Thomson. Uporabljali so jih za ko\xc4\x8dije v Hyde Parku, da ni ropotalo. Kasneje je \xc5\xa1el patent v pozabo._NEWLINE_Leta 1888 so Dunlopu priznali patent za novo pnevmatiko. Dunlop Boyd je bil \xc5\xa1kotski veterinar, ki je leto poprej zvil kose gume v cevi in jim vstavil posebej izdelane ventile. Nato je ta kolesa prilepil na sinov tricikel, s katerim se je peljal veliko la\xc5\xbeje, na zemlji pa ni pu\xc5\xa1\xc4\x8dal sledi._NEWLINE_Vendar pa so bile tukaj \xc5\xa1e zmeraj pomanjkljivosti, saj pnevmatike niso dolgo zdr\xc5\xbeale in jih je bilo te\xc5\xbeko zamenjati._NEWLINE_Edouard Michelin je v Franciji za avtomobilsko dirko Pariz-Bordeaux-Pariz montiral Dunlopove pnevmatike na kolesa Peugeotovega motornega vozila \xc2\xbblaclair\xc2\xab. Omislil si je odstranljiv obro\xc4\x8d, ki je bil pritrjen z vijaki. Kljub temu, da so med tekmo morali petin\xc5\xa1estdesetkrat zamenjati po\xc5\xa1kodovane pnevmatike, so bile prednosti njegove iznajdbe dokazane. Da bi angle\xc5\xa1kim proizvajalcem zaprla dostop na francosko tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, je Michelin s svojim bratom odprl tovarno pnevmatik v Clermont-Ferrandu. _NEWLINE_Leta 1873 se je za\xc4\x8dela nem\xc5\xa1ka proizvodnja pnevmatik, ko je bila ustanovljena dru\xc5\xbeba Continental Caoutschuk und Gutta Percha._NEWLINE_Kolesa, ki so se lahko snemala, so razvili leta 1908 pri dru\xc5\xbebi Rudge Whitworth. To so bila kolesa, pritrjena z matico, imela so \xc5\xbei\xc4\x8dne napere in pesto. _NEWLINE_K standardni opremi vsakega avtomobila danes spadajo kolesa iz stisnjene jeklene plo\xc4\x8devine s tremi, \xc5\xa1tirimi ali petimi maticami\n_START_SECTION_\nHladilniki\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni del avtomobila je tudi hladilnik oz. hladilni sistemi, s katerimi so konstruktorji posku\xc5\xa1ali odvajati toploto, ki nastane v motorjih zaradi notranjega zgorevanja. Prva konstrukcija hladilnega sistema je temeljila na izparevanju. \xc5\xa0e pred tem pa je avtomobilski motor Gottlieba Daimlerja deloval tako, da ga je ohlajeval zrak ali pa so ga hladili kar z vodo. Pri na\xc4\x8dinu izparevanja je bila skozi hladilne cevi napeljana izparela voda, ki je vodila v kondenzator, kjer se je voda ohladila in odtekla nazaj v posodo z vodo. Po dvajsetih prevo\xc5\xbeenih kilometrih je bilo v hladilnik ponovno naliti \xc5\xa1tirideset litrov vode._NEWLINE_Novost je pri\xc5\xa1la \xc5\xa1ele leta 1890, ko je Daimler po okviru svojega avtomobila speljal hladilno vodo. Ta je kro\xc5\xbeila s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8drpalke, ki je bila nad motorjem in sistemom cevi. _NEWLINE_Nato se je pojavil hladilni sistem s hladilnimi rebri, ki velja \xc5\xa1e danes za uporabnega. Ta na\xc4\x8din, ko pretok zraka med vo\xc5\xbenjo hladi motor, so si omislili konstruktorji Porsche, Franklin in de Dion._NEWLINE_Zraven teh hladilnikov obstajajo \xc5\xa1e hladilniki s termosifonskim hlajenjem (na osnovi kro\xc5\xbeenja vode) in kro\xc5\xbeenje pod pritiskom (kro\xc5\xbeenje vode s pomo\xc4\x8djo majhne \xc4\x8drpalke)._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilno znamenje avtomobilskih znamk, kot so Rolls-Royce, Mercedes, Alfa Romeo, BMW, Cadillac, je tipi\xc4\x8dni satast hladilnik, ki ima \xc4\x8drpalko._NEWLINE_Modni presti\xc5\xbe v Ameriki postanejo re\xc5\xa1etke pred hladilnikom, ki pa jih mo\xc4\x8dno kromirajo, da dobijo izraz srebra. Ta modna muha se je hitro prenesla tudi v Evropo. _NEWLINE_Hladilniki se v osnovi ne spremenijo, razen tega da oblaki pare, ki so zna\xc4\x8dilni za \xc2\xbboldtimerje\xc2\xab, izginejo.\n_START_SECTION_\nKrmila\n_START_PARAGRAPH_\nVozila so imela na za\xc4\x8detku za krmilo le vzvodno ro\xc4\x8dico za vodenje sprednjih koles. Krmilni drog, ki je \xc5\xa1trlel iz sredine, je bil videti dokaj nenavadno. Zaradi krmilnega kolesa, ki je imel ro\xc4\x8dico, so dali vozilu ime \xc2\xbbkavni mlin\xc4\x8dek\xc2\xab. Tako so se potem konstruktorji odlo\xc4\x8dili, da krmilni drog rahlo nagnejo in mu namesto ro\xc4\x8dice naredijo krmilni obro\xc4\x8d._NEWLINE_Problem je nastal pri upravljanju vozila, saj so se zaradi preobremenitve koles v\xc4\x8dasih morali pri vrtenju truditi vsi potniki. Sprednja kolesa so nato nekoliko zmanj\xc5\xa1ali, kar pa pri ovinkih ni veliko pomagalo in vo\xc5\xbenja je bila kljub temu tvegana._NEWLINE_Te\xc5\xbeave z upravljanjem vozila so \xc4\x8dez \xc4\x8das odpravili in tako je ko\xc4\x8dija postala avtomobil. Nov upravljalni sistem je Daimler razvil leta 1889, toda leta 1893 mu je Benz prevzel zamisel. Benzov avtomobil \xc2\xbbVictoria\xc2\xab\xc2\xa0je vseboval sistem samostojnega vodenja obeh osnih krakov, kar je omogo\xc4\x8dilo, da se je pri zaviranju hitrost sprednjih koles prilagajala upravljanju. Kolesa so spet izena\xc4\x8dili na enako velikost, saj zaradi zaviranja ni bilo ve\xc4\x8d potrebno, da so sprednja kolesa manj\xc5\xa1a._NEWLINE_Zraven krmilne ro\xc4\x8dice pri prvih avtomobilih so bile tudi druge naprave za upravljanje, npr. prestavna ro\xc4\x8dica, ro\xc4\x8dici za premikanje gonilnega jermena in reguliranje me\xc5\xa1anice, ro\xc4\x8dica za plin in regulator predv\xc5\xbeiga. _NEWLINE_Stvar mode je bilo tudi \xc5\xa1tevilo pre\xc4\x8dk na krmilu. Renault je imel kot razpoznavni znak znamke pet pre\xc4\x8dk na obro\xc4\x8du krmila.'