b'\n_START_ARTICLE_\nRadiologija\n_START_PARAGRAPH_\nRadiologija je veja medicine, kjer s pomo\xc4\x8djo naprav, ki proizvajajo rentgenske \xc5\xbearke oz. radioaktivno sevanje, postavljajo diagnozo oz. izvajajo zdravljenje._NEWLINE_Radiolo\xc5\xa1ke preiskave pri katerih se uporablja rentgenske \xc5\xbearke imenujemo rentgenologija. Danes poznamo razli\xc4\x8dne radiolo\xc5\xa1ke preiskovalne tehnologije, kot so ultrazvok, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija, magnetna resonanca ter klasi\xc4\x8dna rentgenologija._NEWLINE_Zdravnik-specialist, ki deluje na tem podro\xc4\x8dju, se imenuje radiolog. Diplomirani in\xc5\xbeenir radiologije pa je odgovoren za kvalitetno izvedbo slike, ki da kar najve\xc4\x8d podatkov potrebnih za postavitev diagnoze.\n_START_SECTION_\nPridobitev radiolo\xc5\xa1kih slik\n_START_PARAGRAPH_\nPacienti lahko radiolo\xc5\xa1ko sliko pridobijo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna radiologija\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dna radiologija je pogosto uporabljena za ocenjevanje slik kostnih struktur in mehkega tkiva. Rentgenski aparat emitira snop rentgenskih fotonov primerne intenzitete, pri prehodu vstopnega snopa skozi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko telo nastane v razli\xc4\x8dnih tkivih razli\xc4\x8dna stopnja oslabitve rentgenskih fotonov. Oslabitev je najve\xc4\x8dja tam kjer je atomsko \xc5\xa1tevilo elementov, iz katerih je snov sestavljena veliko (kosti) in najmanj\xc5\xa1a tam kjer je atomsko \xc5\xa1tevilo elementov, iz katerih je snov sestavljena majhno (mehki deli telesa: voda, zrak, ma\xc5\xa1\xc4\x8doba, mi\xc5\xa1ice, ...). Iz telesa izstopa snop rentgenskih fotonov, katerih intenziteta je v razli\xc4\x8dnih delih razli\xc4\x8dna, in sicer skladno s stopnjo oslabitve v posameznih tkivih v telesu. Vidna svetloba oja\xc4\x8devalnih folij skupaj z rentgenskimi fotoni izstopnega snopa na rentgenskem filmu, ki le\xc5\xbei v kaseti med dvema oja\xc4\x8devalnima folijama, povzro\xc4\x8di po\xc4\x8drnitev. Slika na rentgenskem filmu postane vidna v procesu razvijanja. Kot slikovni receptor se najpogosteje uporablja rentgenski film vendar trend fluorescen\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d v Sloveniji nara\xc5\xa1\xc4\x8da iz leta v leto.\n_START_SECTION_\nFluoroskopija\n_START_PARAGRAPH_\nFluoroskopija in angiografija sta specialni dodatek radiolo\xc5\xa1kih preiskovalnih metod. Z vstavitvijo kontrastnega sredstva v telo in konstantnega obsevanja preiskovanca lahko dobimo sliko, ki predstavlja npr. preistaltiko, po\xc5\xbeiranje, pretok krvi, ... . Razli\xc4\x8dne metode se uporabljajo v razli\xc4\x8dne namene (npr. preiskave gastrointestinalnega trakta, angiografije, ...).\n_START_SECTION_\nRa\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka tomografija\n_START_PARAGRAPH_\nJe posebna metoda rentgenskega slikanja, ki zabri\xc5\xa1e sence superponiranih struktur zato, da prika\xc5\xbee dolo\xc4\x8deno strukturo, ki jo slikamo bolj jasno vidno. Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ka obdelava teh slik lahko prika\xc5\xbee dolo\xc4\x8den predel v 3D sliki.\n_START_SECTION_\nSlikanje z magnetno resonanco\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetna resonanca (MR) uporablja mo\xc4\x8dno magnetno polje za prikazovanje 3D slike dela telesa na ra\xc4\x8dunalniku. Magnetna resonanca deluje na principu elektromagnetnega valovanja. Edina pomanjkljivost MR pa je to, da mora pacient zelo dolgo (tudi po 30 minut) negibno prele\xc5\xbeati v zelo majhnem prostoru. To lahko predstavlja problem za ljudi s klavstrofobijo.'