b'\n_START_ARTICLE_\nAtahualpa\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nKo je imel Atahualpa 16 let, se je njegov op\xc4\x8de, Huayna Capac odlo\xc4\x8dil zapustiti Cusco in z njim in njegovim bratom Ninanom Cuyuchijem oditi na sever imperija na \xc4\x8delo velike vojske.\xc2\xa0Sina\xc2\xa0Hu\xc3\xa1scarja je dolo\xc4\x8dil kot\xc2\xa0incap rantina (namestnika vladarja) Cusca._NEWLINE_V Quitu\xc2\xa0je\xc2\xa0Huayna C\xc3\xa1pac Atahualpi nalo\xc5\xbeil poveljevanje voja\xc5\xa1ki kampanji, da bi podjarmil punanenje (iz zaliva\xc2\xa0Guayaquil), ki so se upirali pla\xc4\x8devanju davkov._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu desetletnega bivanja z o\xc4\x8detom in sposobnimi generali, kot na primer Chalcuch\xc3\xadmacom in\xc2\xa0Quisquisom, se je Atahualpa priu\xc4\x8dil umetnosti administracije in vladanja; kronisti so ga intelektualno opisovali kot nekoga"z \xc5\xbeivim razumom in veliko avtoriteto".\n_START_SECTION_\nUstoli\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nSkupaj sta tam ostala ve\xc4\x8d kot deset let, du\xc5\xa1ila upore in osvajala nova ozemlja.\xc2\xa0Leta\xc2\xa01525 je Huayna Capac po nenavadni bolezni (verjetno zaradi noric) umrl v Quitu.\xc2\xa0Isto se je zgodilo z Ninanom Cuyuchijem, ampak v Tomebambi.\xc2\xa0Epidemija noric je pri\xc5\xa1la tudi do Cusca in pomorila dva od \xc5\xa1tirih sovladarjev, zaradi \xc4\x8desar je Huascar postal prva izbira prebivalcev Cusca za prevzem oblasti._NEWLINE_Po imenovanju za inkovskega vladarja s strani cuscovskih plemi\xc4\x8dev, je bil Huascar \xc5\xbertev spodletelega voja\xc5\xa1kega udara. To dejanje je povzro\xc4\x8dilo porast nezaupanja do njega, po drugi strani pa je raz\xc5\xa1irilo antipatijo do Huascarja med inkovskimi plemi\xc4\x8di._NEWLINE_Zaskrbljen zaradi dobrih odnosov med Atahualpo in mogo\xc4\x8dno severno vojsko, ga je Huascar poslal v Cusco. Atahualpo so generali s severa prepri\xc4\x8dali, naj ne gre, saj bi bil v nasproten primeru umorjen.\xc2\xa0Klub temu je tja poslal odposlance s spremstvom, da bi prepri\xc4\x8dali brata o njegovih dobrih namenih, a jih je ta sprejel kot\xc2\xa0\xc5\xbealitev, jih dal mu\xc4\x8diti in jih poslal nazaj s sramotnimi darovi.\xc2\xa0Atahualpa se je razjezil zaradi trpin\xc4\x8denja svojih slu\xc5\xbeabnikov in \xc5\xbealitev, zato je z veteranskimi legijami pod vodstvom Quisquisa in Calcuchimaca krenil proti Cuscu, hkrati pa je svojo vojsko proti severu poslal tudi inka Huascar s \xc4\x8dimer se je za\xc4\x8dela krvolo\xc4\x8dna inkovska dr\xc5\xbeavljanska vojna._NEWLINE_Po koncu vojne, po trinajstih bitkah (Mocha, Ambato, tri bitke v Tomebambi, Cusibamba, Cochahuailla, Bomb\xc3\xb3n, Yanamarca, Angoyacu, Tavaray in dve v Cotabamba) sta Huascarja zajela generala Quisquis in Chalcuchimac. Mu\xc4\x8dili so ga in ga bosega pripeljali pred Atahualpo.\xc2\xa0Leta\xc2\xa01533, ko je bil Atahualpa \xc5\xbee zaprt, je ukazal njegovo usmrtitev, saj se je bal, da bi mu \xc5\xa0panci vrnili oblast, od za\xc4\x8detka vojne se torej nista nikoli ve\xc4\x8d videla.\n_START_SECTION_\nPoslanstva Hernanda de Sota\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani bitki se je Atahualpa hitro namenil proti Cajamarci, kjer so ga pri\xc4\x8dakovali \xc5\xa0panci, ki si jih je \xc5\xbeelel spoznati. Ko se je nahajal v\xc2\xa0Pultumarki\xc2\xa0(sedanji\xc2\xa0Ba\xc3\xb1os del Inca), pol milje od Cajamarce, je\xc2\xa0Francisco Pizarro poslal\xc2\xa0Hernando de Soto z dvajsetimi jezdeci in enim tolma\xc4\x8dem do inke s sporo\xc4\x8dilom, da ga \xc4\x8dakajo v Cajamarci. Tam je Atahualpa presenetil \xc5\xa1pansko\xc2\xa0kampanjo, saj se, kot pripovedujejo, nikoli ni ustra\xc5\xa1il konjev, ki se se mu tako pribli\xc5\xbeali, da so mu dihali v obraz, kljub temu se je nekaj vojakov prestra\xc5\xa1ilo, zaradi \xc4\x8desar so bili strogo kaznovani. Atahualpa je potrdil, da bo naslednji dan od\xc5\xa1el v Cajamarco.\n_START_SECTION_\nMasaker in ujetni\xc5\xa1tvo v Cajamarci\n_START_PARAGRAPH_\nNaslednji dan so se \xc5\xa0panci skrili za glavne stavbe na trgu v Cajamarci in nestrpno pri\xc4\x8dakovali. Po nekaj urah so z grozo opazili \xc4\x8dudovit prihod\xc2\xa0Atahualpe s sprevodom \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d oseb, plesalcev, plemi\xc4\x8dev in stra\xc5\xbearjev; \xc4\x8digar glavna funkcija ni bila premagati \xc5\xa0pance, ampak jih prestra\xc5\xa1iti in jih prepri\xc4\x8dati v svojo mo\xc4\x8d, \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, glede na obi\xc4\x8daje inkovske vojne so bili prepri\xc4\x8dani, da se bodo tujci z njimi pogajali in se po banketu predali. Atahualpa je pri\xc4\x8dakoval sre\xc4\x8danje s \xc5\xa1panskim vodjo, s katerim bi obedoval in se pogovoril, vendar je bil edini \xc5\xa0panec, ki je pri\xc5\xa1el na sre\xc4\x8danje ob prihodu na trg, menih\xc2\xa0Vicente de Valverde, ki je z Atahualpo komuniciral prek tolma\xc4\x8da Felipilla, \xc4\x8deprav drugi viri trdijo, da je bil Maritinillo ali oba skupaj.\xc2\xa0Inka se je odlo\xc4\x8dil diplomatske zadeve re\xc5\xa1iti z menihom, tako da je z njim delil chicho (alkoholna pija\xc4\x8da pridobljena iz koruze)\xc2\xa0v queru (lesen kozarec), da bi za\xc4\x8del pogovor, a jo je Valverde, ki se je bal zastrupitve, vrgel na tla in s tem razjezil inko. Potem, za \xc5\xa1e ve\xc4\x8dje poni\xc5\xbeanje, je izvr\xc5\xa1il Odredbo, v kateri je bil ukazano, naj Atahualpa sprejme kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo kot pravo religijo in se podredi oblasti kralja Karla I. \xc5\xa0panskega\xc2\xa0in pape\xc5\xbea\xc2\xa0Klemna VII. V naslednji potezi mu je izro\xc4\x8dil knjigo z ma\xc5\xa1ami in prstan za darilo. Atahualpa je videl, da zanj nimata pomena in bil je u\xc5\xbealjen, ker so mu namignili podjarmljenje drugemu "gospodarju", ki ga niti poznal ni, zato ju je vrgel na tla, hkrati pa Valverdi ukazal naj \xc5\xa0panci pla\xc4\x8dajo za vse kar so ukradli iz njegovega imperija. To dejanje je povzro\xc4\x8dilo, da je menih v strahu zbe\xc5\xbeal, Pizarro pa je dal znak za za\xc4\x8detek masakra. \xc5\xa0panci so ti\xc5\xa1ino prekinili s streli iz topov in pu\xc5\xa1k na presene\xc4\x8dene Inke in spustili so konjenico, ki je za\xc4\x8dela pobijati in pohabljati ne glede na spol in starost._NEWLINE_Podlo\xc5\xbeniki, ki so nosili Atahualpo, so bili prav tako \xc5\xbertvovani brez milosti, ampak so bili zaradi svoje funkcije takoj nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni, da bi s tem prepre\xc4\x8dili padec svojega gospodarja. Ko je to opazil eden izmed konkvistadorjev, je inko poskusil umoriti z no\xc5\xbeem, vendar mu je to prepre\xc4\x8dil\xc2\xa0Francisco Pizarro\xc2\xa0tako da ga je zvezal\xc2\xa0(pri tem si je ranil roko) in zaukazal, naj se "nih\xc4\x8de ne dotika inke". Poboj je bil vsesplo\xc5\xa1en, umrlo je ve\xc4\x8d kot dva tiso\xc4\x8d slu\xc5\xbeabnikov inke, ubit je bil tudi gospod iz Chinche, tesen Atahualpin prijatelj.\n_START_SECTION_\nZapor\n_START_PARAGRAPH_\nPosledi\xc4\x8dno je bil Atahualpa zaprt v pala\xc4\x8do v Cajamarci; po besedah\xc2\xa0Guamana Pome de Ayale\xc2\xa0je bil nekaj \xc4\x8dasa potopljen v depresijo, saj so mu odvzeli njegovo\xc2\xa0coyo (\xc5\xbeeno), bogastvo in kraljestvo. Pripoveduje, da je jokal, da ni veliko jedel in da je malo spal. V zaporu se je spoprijateljil s Pizarrom in ob\xc4\x8dudoval je Hernanda Pizarra, za katerega je rekel, da je velik gospod. Veliko je igral\xc2\xa0taptano, inkovsko namizno igro, ki so jo nekateri zgodovinarji zamenjali s \xc5\xa1ahom. Po kronikah sode\xc4\x8d se je kastilj\xc5\xa1\xc4\x8dine nau\xc4\x8dil v dvajsetih dveh.\xc2\xa0_NEWLINE_Nasprotno pa zgodovinar Luis Andrade Reimers zagotavlja, da ga niso zaprli, \xc5\xa1e slab\xc5\xa1e, ponudil naj ne bi nobene odkupnine za osvoboditev, saj je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno razmerje voja\xc5\xa1kih izgub \xc5\xa0pancem onemogo\xc4\x8dalo tak polo\xc5\xbeaj. Atahualpa je po iz\xc4\x8drpljujo\xc4\x8dih letih dr\xc5\xbeavljanske vojne na\xc4\x8drtoval prenovo Tahuantinsuya , zato je sku\xc5\xa1al vzpostaviti odnos z vzajemno koristjo za oba imperija, svojega in \xc4\x8dezmorskega \xc5\xa1panskega. Iz tega razloga je koli\xc4\x8dino kovin zamenjal za tehni\xc4\x8dno in administrativno korist za svojo domovino._NEWLINE_Prav tako naj bi po tradicionalni verziji imel v zaporu dolo\xc4\x8dene privilegije: dovolili so mu \xc5\xa1e naprej upravljati imperij, nau\xc4\x8dil se je brati in pisati, poleg tega je prijateljeval s Franciscom Pizarrom.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nAtahualpa je v zaporu v zameno za svojo svobodo ponudil dve sobi polni srebra in eno zlata\xc2\xa0"do koder se\xc5\xbee njegova dlan",\xc2\xa0\xc5\xa0panci so ponudbo sprejeli in nemudoma je poslal ukaz celotnemu inkovskemu imperiju, naj v Cajamarco po\xc5\xa1ljejo najve\xc4\x8djo mo\xc5\xbeno koli\xc4\x8dino zlata in srebra. Ko je izpolnil svojo obljubo, so ga \xc5\xa0panci obsodili na smrt 25. julija zaradi\xc2\xa0idolatrije,\xc2\xa0bratomora, poligamije, incesta, obsodili pa so ga tudi skrivanja zaklada._NEWLINE_Ko je izjavil, da mora biti po njegovi veri njegovo telo balzamirano za vstajenje na drugem svetu, mu je duhovnik Valverde ponudil \xc5\xa1e zadnjo mo\xc5\xbenost: biti kr\xc5\xa1\xc4\x8den kot kristjan in potem obe\xc5\xa1en. Sprejel jo je in krstili so ga s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskim imenom Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek (nekateri zgodovinarji pravijo, da z imenom Janez, drugi nasprotujejo in trdijo, da z imenom Pavel). Menijo, da je\xc2\xa0Francisco Pizarro\xc2\xa0jokal ob njegovi smrti. (Pedro Pizarro v svoji kroniki pripoveduje: "jaz sem videl jokati Markiza")._NEWLINE_Atahualpa je bil po dogovoru z Valverdejem usmr\xc4\x8den z zadavljenjem na garoti,\xc2\xa026. julija 1533 na trgu v Cajamarci. Novica o njegovi smrti je povzro\xc4\x8dila hudo anarhijo, veliko huascarskih etni\xc4\x8dnih skupin, ki jim je vladal, se je uprlo in posku\xc5\xa1ali so pridobiti nazaj svojo neodvisnost._NEWLINE_Atahualpa je bil pokopan pri cerkvi v Cajamarci, vendar je nekaj dni zatem njegovo truplo skrivnostno izginilo. Verjetno so ga njegovi podlo\xc5\xbeniki re\xc5\xa1ili, da bi ga mumificirali in pokopali zraven njegovih prednikov._NEWLINE_Po njegovi smrti so se Inki, prista\xc5\xa1i Huascarja (kot na primer Manco Inca) zdru\xc5\xbeili s \xc5\xa0panci, da bi premagali Chalicuchimo, Quisquisa in druge pre\xc5\xbeivele privr\xc5\xbeence Atahualpe._NEWLINE_Nekatera perujska staroselska in huiliche ljudstva z juga Chila verjamejo, da se bo Inkovski vladar, ali Vladar Inka Atahualpa, nekega dne vrnil, da bi jim vladal\xc2\xa0pravi\xc4\x8dno in jim zagotovil blaginjo.'