b'\n_START_ARTICLE_\nUniverza v Heidelbergu\n_START_SECTION_\nUstanovitev\n_START_PARAGRAPH_\nUniverzo je, kot tretjo v Svetem rimskem cesarstvu, ustanovil volilni knez Rupreht I. s pape\xc5\xbeevo odobritvijo leta 1386 in s tem dal svojim Pfal\xc5\xa1kim ozemljem duhovni center za privabljanje tujih, cerkvenih in dr\xc5\xbeavnih uradnikov v svoji lastni dr\xc5\xbeavi. Ozadje ustanovitve univerze je bil razkol v Zahodni cerkvi: absolventi - ki se niso strinjali s pape\xc5\xbeem v Avignonu - so iz Sorbonne pri\xc5\xa1li v Pfalz - pod okrilje rimskega pape\xc5\xbea - ki je vztrajal na lokalnem usposabljanju teologov. Prvi profesorji mlade univerze so pri\xc5\xa1li iz Pariza in Prage in pobegnili razkolu in dr\xc5\xbeavljanskim bojem doma. Ustanovni rektor je bil Marsilius von Inghen. V Heidelbergu je dolgo u\xc4\x8dil le filozofsko smer nominalizem (problem univerzalnosti)._NEWLINE_Ustanovna listina je bila izdane 1. oktobra 1386. 18. oktobra se je za\xc4\x8del program Splo\xc5\xa1ni \xc5\xa1tudij s cerkvenim sejmom, dan po tem so zabele\xc5\xbeili prva predavanja.  Naro\xc4\x8dilo za srebrn znak je bil tudi izdan 18. oktobra. Univerza nosi podobo pe\xc4\x8data v svojem logotipu. _NEWLINE_Univerza je imela sprva precej\xc5\xa1nje prostorske probleme, predavanja so potekala v avgu\xc5\xa1tinskem in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskem samostanu. Ve\xc4\x8d prostora je pre\xc5\xa1lo na univerzo, ko je volilni knez Rupreht II. nagnal Jude iz Heidelberga in zasedel prazne stavbe. Sinagoga je bila pretvorjena v Marijino kapelo in je slu\xc5\xbeila kot predavalnica. Za financiranje univerze je poskrbel volilni knez Rupreht III. s tem, da sta cerkev Svetega Duha in samostan slu\xc5\xbeila tudi kot univerzitetna cerkev vse do 19. stoletja._NEWLINE_Volilni knezi so skrbeli za svojo univerzo, posegali pa tudi v njihovo avtonomijo, kjer se jim je zdelo potrebno. Tako so ustvarili nove intelektualne tokove, kot je bil humanizem. Knez Friderik je vodil pomembno reformo univerze: na Teolo\xc5\xa1ki fakulteti je uvedel realizem, kar je pomenilo del akademske svobode. Hkrati so ob cerkvenem, pou\xc4\x8devali tudi civilno pravo. Friderikov svetovalec Andreas Hartmanni je bil med 1463 in njegovo smrtjo leta 1495 skupno sedemkrat izvoljen za rektorja Univerze, kar je bilo ve\xc4\x8d kot kadarkoli kasneje. Med kanoniki cerkve Svetega Duha je bil mlaj\xc5\xa1i sorodnik Hartmannus Hartmanni, ki je bil leta 1510 najdlje \xc5\xbeive\xc4\x8di zgodnji \xc5\xa1tipendist univerze, od obstoja do leta 1949.\n_START_SECTION_\nReformacija\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza je dolgo nasprotovala reformaciji kljub Heidelberg Disputation Martina Luthra leta 1518. \xc4\x8ceprav je bil kancler Hartmannus Hartmanni starej\xc5\xa1i, sin nekdanjega rektorja, ga je volilni knez Friderik II. leta 1546 prepri\xc4\x8dal, da je poklical protestantskega pridigarja Heinricha Stolla proti volji ortodoksnih profesorjev in rektorja univerze. Najprej je reformacija uspela na Filozofski fakulteti in Collegium principis. Prvi, ki je leta 1556 reformiral celotno univerzo, je bil volilni knez Otto Heinrich. Doslej najbolj radikalna reforma univerze je zahtevala, da so \xc5\xa1tudentje morali odslej nositi obi\xc4\x8dajne civilne obleke, namesto prej predpisanih verskih. Na teolo\xc5\xa1ki fakulteti sta \xc5\xa1tudij hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dine in gr\xc5\xa1\xc4\x8dine postala obvezna, na medicinski fakulteti je bil ve\xc4\x8dji poudarek dan prakti\xc4\x8dnemu usposabljanju._NEWLINE_V drugi polovici 16. stoletja v \xc4\x8dasu vladavine volilnega kneza Friderika III., je bil Heidelberg sredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropske znanosti in kulture, pa tudi poseben zna\xc4\x8daj kalvinisti\xc4\x8dnega kolegija. Heidelberg je bil nem\xc5\xa1ka \xc5\xbdeneva, tj sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kalvinisti\xc4\x8dnega u\xc4\x8denja, \xc4\x8digar mednarodni ugled profesorjev in \xc5\xa1tudentov se je preselil sem iz vse Evrope. V sodelovanju s teolo\xc5\xa1ko fakulteto je leta 1563 nastal znameniti Heidelber\xc5\xa1ki Katekizem. Poleg kalvinizma je proti koncu 16. stoletja pri\xc5\xa1el pozni humanizem. V tem obdobju so tukaj delali, med drugim Paul Schede, Jan Gruter, Martin Opitz, Julius Wilhelm Zincgref in Matth\xc3\xa4us Merian.\n_START_SECTION_\nTridesetletna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dji razcvet je trajal do leta 1618. Tridesetletna vojna je Univerzo mo\xc4\x8dno prizadela. Ve\xc4\x8dkrat je bilo prekinjeno delo in leta 1622 svetovno znana Bibliotheca Palatina prenesena v Rim. Naporen je bil nov za\xc4\x8detek leta 1693, v po vojni v popolnoma uni\xc4\x8denem Heidelbergu, ki so ga uni\xc4\x8dili vojaki Ludvika XIV. Tudi ostala univerza je bila ve\xc4\x8d let zaprta.\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 18. stoletju je v Heidelbergu vladala intelektualna povpre\xc4\x8dnost. Profesorji so bili ve\xc4\x8dinoma jezuiti, ki so bili obi\xc4\x8dajno le kratek \xc4\x8das v Heidelbergu. Drugi profesorji iz teh krajev niso bili znanstveno na nivoju. Doslej nesporen evangeli\xc4\x8danski zna\xc4\x8daj je bil izgubljen zaradi pozne protireformacije. Slabo finan\xc4\x8dno upravljanje in revolucionarna vojna konec 18. stoletja je prinesla univerzi lastnino in samostojen dohodek._NEWLINE_1712-1735 je bila ustanovljena na Univerzitetnem trgu v Domus Wilhelmina, ki je zdaj znana kot glavna stavba Alte Universit\xc3\xa4t, arhitekta Johanna Adama Breuniga iz Mainza.\n_START_SECTION_\n19. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPrehod Heidelberga v de\xc5\xbeelo Baden leta 1802, je prinesel nov za\xc4\x8detek. Univerza je bila reorganizirana in financirana kot zvezna izobra\xc5\xbeevalna institucija. Prvi veliki vojvoda Badna Karl Friedrich je Univerzo preimenoval po ustanovitelju in od takrat se imenuje Ruprecht-Karls-Universit\xc3\xa4t._NEWLINE_Univerza je na splo\xc5\xa1no pod vplivom humanizma, vendar so tudi romantiki na\xc5\xa1li somi\xc5\xa1ljenike med profesorji in \xc5\xa1tudenti. Dve leti (1816\xe2\x80\x931818) je v Heidelbergu pou\xc4\x8deval filozofijo Georg Wilhelm Friedrich Hegel, zdravnik Maximilian Joseph iz Cheliusa je bistveno prispeval h gradnji Medicinske fakultete Univerze v Heidelberg in imel bolnike iz vse Evrope. Heidelber\xc5\xa1ki profesorji so bili med nosilci predmar\xc4\x8dnega liberalizma, mnogi izmed njih so bili leta 1848 \xc4\x8dlani frankfurtskega dr\xc5\xbeavnega zbora. Po revoluciji je bil Ludwig Hausser zagovornik svobode narodov v jugozahodni Nem\xc4\x8diji. Medtem ko so v naravoslovju sodelovali Robert Wilhelm Bunsen, Gustav Robert Kirchhoff in Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz in do\xc5\xbeivljali vrhunec, je bil Heidelberg v 19. stoletju splo\xc5\xa1no znan kot Univerza pravnikov._NEWLINE_Leta 1886 so praznovali 500-letnico Univerze. Proti koncu 19. stoletja, natan\xc4\x8dneje prvi\xc4\x8d v poletnem semestru leta 1900 so bile med vpisanimi \xc5\xa1tudenti tudi \xc5\xbeenske.\n_START_SECTION_\n20. stoletje do leta 1945\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku prej\xc5\xa1njega stoletja sta v Heidelbergu pou\xc4\x8devala dva najbolj pomembna predstavnika jugozahodno-nem\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole, Wilhelm Windelband in Heinrich Rickert. Heidelberg je bil svetovljanska in liberalna univerza. To je bilo o\xc4\x8ditno, ne samo po \xc5\xa1tevilu tujih \xc5\xa1tudentov, ampak po posebnem heidelber\xc5\xa1kem duhu, interdisciplinarnih pogovorih, ki jih je navdihoval Max Weber s prijatelji, \xc5\xa1e posebej, teolog Ernst Troeltsch in krog mladih znanstvenikov.\n_START_SECTION_\nWeimarska Republika\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Weimarske republike so bili na univerzi \xc5\xa1tevilni profesorji, kot so bili Karl Jaspers, Gustav Radbruch, Martin Dibelius in Alfred Weber, pogosto obravnavani kot trdnjava demokrati\xc4\x8dnega duha. Na pobudo ameri\xc5\xa1kega veleposlanika Jacoba Goulda Schurmana, so nekdanji \xc5\xa1tudenti Univerze v Heidelbergu, zbrali donacijo ve\xc4\x8d kot 500 000 USA $, da bi leta 1930 omogo\xc4\x8dili postavitev napisa in skulpture Neuen Universit\xc3\xa4t  Karlu Gruberju. Delo je dobil Friedrich Gundolf. Napis Dem lebendigen Geist, je v \xc4\x8dasu nacisti\xc4\x8dne diktature zamenjal Dem deutschen Geist in leta 1945 obnovljen po starem pod vodstvom ameri\xc5\xa1ke voja\xc5\xa1ke vlade, leta 1936 pa neprimeren cesarski orel odstranjen in zamenjan z gr\xc5\xa1ko boginjo umetnosti in znanosti Ateno Karla Albikersa ter postavljen nazaj na prvotno mesto.\n_START_SECTION_\nNacionalsocializem\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza v Heidelbergu je bila v \xc4\x8dasu nacizma, prva celovita univerza v Nem\xc4\x8diji, ki se je izjavila za nacionalsocialisti\xc4\x8dno univerzo in uvedeno na\xc4\x8delo vodje. Odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje Judov in politi\xc4\x8dno neza\xc5\xbeelenih predavateljev in profesorjev leta 1933, je univerzo nesorazmerno prizadelo. Med drugimi so univerzo zapustili pravni filozof in nekdanji minister za pravosodje Gustav Radbruch, serolog Hans Sachs in filozof Karl Jaspers. Univerza v Heidelbergu je izgubila 25% svojih u\xc4\x8diteljev. Mnogi znanstveniki so od\xc5\xa1li v izgnanstvo. Dva profesorja, kirurg Richard Werner in ginekolog Maximilian Neu, sta bila \xc5\xbertvi nacisti\xc4\x8dnega terorja.  Ob po\xc5\xbeigu knjig maja 1933 na Univerzitetnem trgu, so bili aktivno vklju\xc4\x8deni tudi \xc4\x8dlani univerze. Posebno vlogo je imela heidelber\xc5\xa1ka Burschenschaft (\xc5\xa1tudetska bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina). S profiliranimi privr\xc5\xbeenci re\xc5\xbeima je bil Heidelberg o\xc5\xbeigosan kot braune Universit\xc3\xa4t. Predanost podobi na portalu stavbe Nove univerze je bila spremenjena leta 1936 z velikim nem\xc5\xa1kim orlom, mnogo \xc5\xa1tudentov, predavateljev in profesorjev se je poklonilo novemu motu.  Novembra 1938 je postal rektor univerze voja\xc5\xa1ki zgodovinar Paul Schmitthenner in tako je ostalo vse do konca vojne.\n_START_SECTION_\nZvezna republika\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu druge svetovne vojne je bila univerza navzven nedotaknjena, vendar je potrebovala duhovno obnovo. Na pobudo Emila Henka, ki je bil eden redkih pre\xc5\xbeivelih \xc4\x8dlanov zarotnikov kroga z dne 20. julija 1944 o stikih z ameri\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko vlado, je bila Ruperto Carola ponovno odprta kot prva nem\xc5\xa1ka Univerza leta 1945. Pod okriljem filozofa Karla Jaspersa je bil, s strani 5. aprila 1945 ustanovljenega "Odbora trinajstih" dolo\xc4\x8den nov predpis, ki je zahteval, da je univerza dol\xc5\xbena "slu\xc5\xbeiti duhu resnice, pravi\xc4\x8dnosti in humanosti" (dem lebendigen Geist der Wahrheit, Gerechtigkeit und Humanit\xc3\xa4t zu dienen). Prvi rektor v povojnem obdobju je bil kirurg Karl Heinrich Bauer. Glede na usmeritve voja\xc5\xa1ke vlade iz 26. avgusta, in \xc5\xbeelje po "ponovnem odprtju vseh fakultet", se je kon\xc4\x8dno, po dolgih pogajanjih, za\xc4\x8del pouk spet v zimskem semestru 1945/1946 in 15. avgusta na Medicinski fakulteti. V okviru \xc5\xa1iritve poslovanja, je bila univerza razdeljena na ve\xc4\x8d lokacij: naravoslovje in del medicine na univerzi je bil zgrajen univerzitetni kampus, medtem ko so humanisti\xc4\x8dne vede ostale v starem mestnem jedru. Stara bolni\xc5\xa1nica v Bergheimu se je \xc5\xa1e raz\xc5\xa1irila._NEWLINE_Nadaljnje reforme so prinesle odcepitev Filozofske fakultete kot pete fakultete in leta 1969 razdelitev Univerze v 16 fakultet. \xc5\xa0tevilo \xc5\xa1tudentov je nenehno raslo - v jubilejnem letu 1986 (600 letnici) jih je bilo 27.000. Predstavljali so precej\xc5\xa1en del celotnega prebivalstva v Heidelberga.\n_START_SECTION_\nPo letu 1990\n_START_PARAGRAPH_\nUniverza je pridobila v zadnjih letih, zaradi svojih \xc5\xa1tevilnih klinik in sodelovanjem z drugimi raziskovalnimi ustanovami, velik ugled na podro\xc4\x8dju medicine, nevrobiologije in fizike, matematike in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva, prava in ekonomije. Kot prva nem\xc5\xa1ka univerza je ustanovila podru\xc5\xbenice v tujini, ki so namenjene spodbujanju ugleda univerze v svetu, kot v Egiptu, \xc4\x8cilu in Massachusetts (ZDA). V oktobru 2007 je bila v drugem krogu pobude odli\xc4\x8dnosti za razvoj njene institucionalne strategije Heidelberg: Realising the Potential of a Comprehensive University.\n_START_SECTION_\nUniverzitetna knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nPoreklo dana\xc5\xa1nje heidelber\xc5\xa1ke univerzitetne knji\xc5\xbenice sega v leto ustanovitve Univerze v 1386. Takrat so bile ustvarjene knji\xc5\xbenice Filozofske fakultete, treh vi\xc5\xa1jih fakultet (teologija, pravo, medicina) in samostanska knji\xc5\xbenica. Prve dokumente je nakupil prvi rektor Marsilius von Inghen leta 1388. Ta okvir je bil postavljen v cerkvi Svetega Duha. Razli\xc4\x8dno zgrajene knji\xc5\xbene zbirke od ustanovitve Univerze, kot tudi grajske knji\xc5\xbenice, so bile zdru\xc5\xbeene v 16. stoletju, ko je volilni knez Ottoheinrich ustanovil Bibliotheca Palatina in jo dal na voljo javnosti v emporah cerkve Svetega Duha. \xc5\xa0e posebej pomembna je bila donacija Fuggerja (Augsburg, Ulrich Fugger starej\xc5\xa1i). Ve\xc4\x8dino slavne knji\xc5\xbenice je leta 1622 podaril kot plen v \xc4\x8dasu tridesetletne vojne, vojvoda Maksimilijan Bavarski, pape\xc5\xbeu Gregorju XV. Tako je bilo znanstveno delo onemogo\xc4\x8deno. Samostanska knji\xc5\xbenica je bila leta 1804 sekularizirana v samostanih Salem in Peterhausen in je bila podlaga za obnovo v 19. stoletju. V letu 1816 je 847 rokopisov v nem\xc5\xa1kem jeziku knji\xc5\xbenice Palatina vrnjeni v Heidelberg. Sledile so zamenjave, ki so vklju\xc4\x8devale Codex Manesse leta 1888 (Rokopis visoke heidelber\xc5\xa1ke pesmi), ki je pri\xc5\xa1el preko Kraljeve knji\xc5\xbenice v Parizu. Karl Zangemeister (1837-1902) je bil prvi direktor Univerzitetne knji\xc5\xbenice. 1901-1905 je bila zgrajena nova stavba, po na\xc4\x8drtih Josefa Durma iz rde\xc4\x8dega pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka in bogato ornamentiko, posebej za Univerzitetno knji\xc5\xbenico in se nahaja nasproti cerkve svetega Petra. Njena oblika povzema renesan\xc4\x8dni slog gradu in ima \xc5\xa1tevilne vplive Art Nouveau. Ta stavba je \xc5\xbee bila raz\xc5\xa1irjena. Fasade so prebodene z mnogimi okni za naravno osvetlitev._NEWLINE_Poleg glavne knji\xc5\xbenice v starem delu mesta, je bila leta 1978 v kampusu odprta \xc5\xa1e podru\xc5\xbenica univerzitetne knji\xc5\xbenice. Ta oskrbuje lokalne znanstvene in zdravstvene ustanove in univerzitetne bolni\xc5\xa1nice._NEWLINE_Univerzitetna knji\xc5\xbenica (Hauptbibliothek Altstad in podru\xc5\xbenica na kampusu), je osrednja knji\xc5\xbenica knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega sistema Univerze v Heidelbergu. Univerzitetna knji\xc5\xbenica in 61 decentraliziranih (specializiranih) knji\xc5\xbenic tvori enotni sistem pod vodstvom direktorja univerzitetne knji\xc5\xbenice. Knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni sistem je sestavljen v skladu z na\xc4\x8delom funkcionalnosti._NEWLINE_Poslanstvo univerzitetne knji\xc5\xbenice je celovita storitev \xc4\x8dlanom Univerze v Heidelbergu. Poleg obi\xc4\x8dajnih nalog zbiranja knjig za raziskovalne in u\xc4\x8denje na fakultetah, ima naslednje posebne zbirke: literaturo o volilnih knezih Pfal\xc5\xa1ke in Badna, posebne zbirke in specializirane informacijske storitve kot so egiptologija, arheologija, srednjeve\xc5\xa1ka in moderna zgodovina (do 1945), ju\xc5\xbena Azija._NEWLINE_Imetje v Univerzitetni knji\xc5\xbenici je preseglo mejo milijon enot \xc5\xbee leta 1934. Danes ima ve\xc4\x8d kot 3 milijone volumnov - vklju\xc4\x8dno z ve\xc4\x8d kot 490.000 neknji\xc5\xbenega gradiva (kot so mikrofilm in video posnetki) in 6800 rokopisov. V decentraliziranih knji\xc5\xbenicah (vklju\xc4\x8dno z 11 knji\xc5\xbenicami z ve\xc4\x8d kot 100.000 enotami) je \xc5\xa1e dodatnih 3 milijone enot, torej skupaj 6 mio eno._NEWLINE_Vsako leto sodeluje ve\xc4\x8d kot 40.000 aktivnih uporabnikov, s pribli\xc5\xbeno 1,6 milijona izposojami (podatki 2013). Konvencionalna knji\xc5\xbena ponudba je \xc5\xbee dopolnjena s \xc5\xa1tevilnimi elektronskimi storitvami: 90.000 elektronskih revij in 2800 baz je dostopnih v elektronski obliki univerzitetnim \xc4\x8dlanom. Knji\xc5\xbenica ima pribli\xc5\xbeno 175 zaposlenih.'