b'\n_START_ARTICLE_\nKarel Destovnik - Kajuh\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKarel (Karol, Karli) se je kot nezakonski otrok rodil Mariji Vasle iz premo\xc5\xbene \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjske me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbeine 13. decembra 1922 (po 2. svetovni vojni se napa\xc4\x8dno navaja kot datum njegovega rojstva 19. december 1922). Takrat je imela Marija razmerje z Jo\xc5\xbeetom Destovnikom, ki je izhajal iz kme\xc4\x8dko-proletarske dru\xc5\xbeine, in s tem se Marijina dru\xc5\xbeina sprva ni sprijaznila. Tako sta se mlada dva za nekaj \xc4\x8dasa naselila v Mariboru in v Zgornjem Jakobskem Dolu v Slovenskih goricah, 14. avgusta leta 1923 sta se v Ljubljani poro\xc4\x8dila, se za kratek \xc4\x8das preselila k Destovnikovim star\xc5\xa1em v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju, potem pa vendarle na Vasletov dom, v hotel Jugoslavija. Paru se je 18. oktobra 1924 rodil \xc5\xa1e sin Jo\xc5\xbei. _NEWLINE_Marija je sprva materi pomagala pri vodenju restavracije, Destovnik je bil \xc5\xa1e dve leti zaposlen v Woschnaggovi tovarni usnja, pozneje je Marijina mati paru odstopila kavarno, ki pa sta jo opustila, pridobila dovoljenje za grosisti\xc4\x8dno prodajo piva in v prvem nadstropju hotela odprla kino._NEWLINE_Karel je \xc5\xa1el z nepolnimi \xc5\xa1estimi leti v osnovno \xc5\xa1olo, kjer je brez te\xc5\xbeav kon\xc4\x8dal pet razredov in leta 1933 opravil sprejemni izpit za celjsko gimnazijo. Dve leti je stanoval v Celju, potem se je iz \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja vsak dan v \xc5\xa1olo vozil z vlakom. Prve \xc5\xa1tiri razrede gimnazije je izdelal z nihanji v ocenah, petega je ponavljal, k \xc4\x8demur je pripomogla njegova vedno bogatej\xc5\xa1a ob\xc5\xa1olska kulturna in politi\xc4\x8dna dejavnost, tako v Celju kot v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju. Kajuhovi literarni za\xc4\x8detki in sodelovanje v razli\xc4\x8dnih glasilih segajo v leto 1938. Objavljal je v Mladem Prekmurcu, Srednje\xc5\xa1olcu, Novom Srednje\xc5\xa1kolcu, Mladi Sloveniji, Slovenskem poro\xc4\x8devalcu, Slovenski mladini, Sodobnosti, Na\xc5\xa1i \xc5\xbeeni \xe2\x80\xa6 Drago Jeran, Peter Kalin, Bla\xc5\xbe Burjevestnik, Matev\xc5\xbe Pe\xc4\x8dnik, Jernej Puntar, Kajuhov Ton\xc4\x8d \xe2\x80\xa6 so umetni\xc5\xa1ka imena, pod katerimi se je skrival kot mladi literat \xe2\x80\xa6 Preko kulturnega udejstvovanja v rojstnem kraju se je zbli\xc5\xbeal z Marijo Medved, ki je bila njegova prva ljubezen. Tako je njegova socialna poezija, za katero je navdih \xc4\x8drpal iz kapitalisti\xc4\x8dno-nem\xc5\xa1kutarskega okolja rojstnega mesta, dobila \xc5\xa1e ljubezensko razse\xc5\xbenost. _NEWLINE_Proti koncu \xc5\xa1estega razreda gimnazije so na vlaku med vo\xc5\xbenjo od \xc5\xbdalca proti \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju pri Kajuhu na\xc5\xa1li pismo z ilegalno vsebino. Zaradi tega so ga 29. aprila 1940 izklju\xc4\x8dili \xc2\xbbza vselej s celjskih gimnazij zaradi sodelovanja pri \xc5\xa1irjenju komunisti\xc4\x8dnih idej\xc2\xab. Uspel se je vpisati na mariborsko gimnazijo, kjer je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1esti razred ter vpisal sedmega, bil uspe\xc5\xa1en v prvem polletju, potem pa je nastopilo usodno leto 1941._NEWLINE_Kajuh je bil zaradi svoje napredne usmeritve \xc5\xbee davno prepoznan za dr\xc5\xbeavnega sovra\xc5\xbenika, zato je bil v okviru gonje proti politi\xc4\x8dnim nasprotnikom, pod krinko poziva na oro\xc5\xbene vaje, 20. januarja 1941 poslan v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de v Medjure\xc4\x87ju pri Ivanjici v Srbiji, kjer je bilo zbranih kak\xc5\xa1nih tiso\xc4\x8d Slovencev, Bosancev in Makedoncev, in tam pre\xc5\xbeivel dobrih \xc5\xa1tirinajst dni._NEWLINE_Ob napadu na Jugoslavijo, 6. aprila 1941, se je Karli s skupino somi\xc5\xa1ljenikov podal v Zasavsko hribovje, da bi se priklju\xc4\x8dili uporu jugoslovanske vojske, vendar je bila skupina v policijski akciji razbita in Kajuh se je vrnil v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj, s plju\xc4\x8dnico in po\xc5\xa1kodbo reber. Kljub temu da se je skrival, so ga 28. aprila gestapovci aretirali in odpeljali v zapore v \xc5\xa0martnem pri Slovenj Gradcu, od koder so ga po \xc5\xa1tevilnih zasli\xc5\xa1evanjih in mu\xc4\x8denju po nekaj tednih izpustili. Ker se v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju ni ve\xc4\x8d po\xc4\x8dutil varnega, je sredi septembra s pomo\xc4\x8djo o\xc4\x8deta od\xc5\xa1el v Ljubljano._NEWLINE_V Ljubljani se je vklju\xc4\x8dil v ilegalno gibanje, postal je sodelavec VOS-a, varnostnoobve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe, za katero je opravljal obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne naloge, ter hkrati sodeloval v kulturnem \xc5\xbeivljenju okupiranega mesta. Na silvestrovanju konec leta 1941 je spoznal Silvo Ponikvar, ki je postala njegova nova velika ljubezen. Ljubezen do domovine in ljubezen do Silve je zdru\xc5\xbeil v ciklu ljubezenskih pesmi (Bosa pojdiva, Samo en cvet \xe2\x80\xa6), ki jih je ljubljenemu dekletu in njunemu nikoli rojenemu otroku v \xc5\xa1tevilnih ob\xc4\x8dutenih, strastnih in ne\xc5\xbenih pismih po\xc5\xa1iljal v zapor, kamor je Silvo strpal italijanski okupator. Kajuh je bil prepri\xc4\x8dan, da se ljubezen, pa naj je \xc5\xa1e tako strastna in globoka, osmisli \xc5\xa1ele v osvobojeni in prenovljeni domovini. V tem obdobju je nastala njegova najbolj\xc5\xa1a in v svoji preprostosti najlep\xc5\xa1a poezija, ki so jo \xc5\xbee v tistem \xc4\x8dasu skrivaj prepisovali in \xc5\xa1irili po Ljubljani, na drugih okupiranih ozemljih in v partizanskih enotah ter z njo spodbujali boj proti okupatorju. S psevdonimom Kajuhov Ton\xc4\x8d (izhajal naj bi iz doma\xc4\x8dega imena kmetije njegovih prednikov v Skornem pri \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju \xe2\x80\x93 Kajuh, tudi kanjuh, kanja) se je prvi\xc4\x8d podpisal konec leta 1942 v Na\xc5\xa1i \xc5\xbeeni. _NEWLINE_Bivanje v Ljubljani je za Kajuha postalo prenevarno, zato je avgusta leta 1943 od\xc5\xa1el v partizane na Dolenjsko. Postal je vodja kulturni\xc5\xa1ke skupine XIV. divizije, ki je pripravila \xc5\xa1tevilne mitinge na osvobojenem ozemlju Dolenjske. Kot komunist je iskreno verjel v zmago nad okupatorjem in v pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1o ureditev, ne nazadnje je kot eden redkih pesnikov za te ideale zastavil \xc5\xbeivljenje. _NEWLINE_V partizanih je spisal vsega dve ali tri pesmi, med njimi Pesem \xc5\xa1tirinajste divizije, vendar pa je v nemogo\xc4\x8dih razmerah 18. novembra 1943 v na pol prepereli baraki v Starih Ogencah na Notranjskem iz\xc5\xa1la njegova prva pesni\xc5\xa1ka zbirka. V njej je bilo zbranih sedemindvajset pesmi, iz\xc5\xa1la pa je v nakladi 38 izvodov. Pesmi je po pesnikovem nareku tipkala plesalka, soborka iz kulturni\xc5\xa1ke skupine, Marta Paulin - Brina, s katero je imel pesnik v zadnjih mesecih \xc5\xbeivljenja posebej globok odnos. _NEWLINE_V za\xc4\x8detku januarja 1944 je bila XIV. divizija poslana iz Suhe krajine na \xc5\xa0tajersko, da pridobi nova ozemlja, privr\xc5\xbeence in borce. Nenavadno ostra zima in velika sovra\xc5\xbenikova premo\xc4\x8d sta voja\xc5\xa1ki pohod \xc5\xa0tirinajste divizije spremenila v najve\xc4\x8djo epopejo slovenskega narodnoosvobodilnega boja. Po dolgih dnevih borb in prebojev v kruti zimi so se \xc4\x8dlani kulturni\xc5\xa1ke skupine \xc5\xa0tirinajste divizije 22. februarja na smrt utrujeni nastanili na \xc5\xbdlebnikovi doma\xc4\x8diji v Zavodnju, slabe tri ure hoda nad Kajuhovim rodnim \xc5\xa0o\xc5\xa1tanjem. Hi\xc5\xa1o je napadla ve\xc4\x8dja skupina nem\xc5\xa1kih vojakov ter oro\xc5\xbenikov in v napadu je pod streli oro\xc5\xbenika slovenske narodnosti Franceta \xc4\x8cerneta padel tudi Karel Destovnik Kajuh. Julija 1953 je bil, kot edini slovenski kulturnik, razgla\xc5\xa1en za narodnega heroja.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nKajuhov literarni opus\n_START_PARAGRAPH_\nPesni\xc5\xa1ki opus Karla Destovnika \xe2\x80\x93 Kajuha je tipi\xc4\x8den za predstavnika slovenske knji\xc5\xbeevnosti prve polovice 20. stoletja, obenem pa prebija meje izrazito lirskih literarnointerpretativnih prvin in se mo\xc4\x8dno navezuje na realpoliti\xc4\x8dno dogajanje v slovenskem, evropskem in svetovnem okolju 30. in 40. let 20. stoletja. Vsebinsko se pesmi (\xc5\xa1e posebej v zgodnjem obdobju) navezujejo na ekspresionisti\xc4\x8dno usmerjenost lirskega subjekta v notranji svet, katerega temelje predstavljajo motivike stiske, notranje razklanosti, slutnjo katastrofi\xc4\x8dne prihodnosti, paradoksalno povezane z mladostni\xc5\xa1kim optimizmom ob\xc4\x8dutenja sedanjosti, a pri Kajuhu \xc5\xbee v predvojnem obdobju nastaja izrazito realpoliti\xc4\x8dno anga\xc5\xbeirana lirika, impregnirana s pesnikovim razumevanjem socialnega realizma, slovenskega narodnostnega vpra\xc5\xa1anja ter predvsem socialno in dru\xc5\xbebeno anga\xc5\xbeirane tematike. _NEWLINE_Kot mnogi pesniki tega \xc4\x8dasa, se je tudi Kajuh poslu\xc5\xbeeval modernej\xc5\xa1ih in v tem \xc4\x8dasu avantgardisti\xc4\x8dnih stilisti\xc4\x8dnih in slogovnih prvin dobe, posebej v zgodnjem obdobju ustvarjanja pa se \xc4\x8duti vpliv ruskih revolucionarnih pesnikov, med drugim tudi Vladimirja Vladimirovi\xc4\x8da Majakovskega. Njegovo delo, stremenje in \xc5\xbeelje so izra\xc5\xbeene preko izra\xc5\xbeanja eti\xc4\x8dnih do\xc5\xbeivljajev in koncepta novega \xc4\x8dloveka (npr. pesem Ko \xc4\x8dlovek bo \xc4\x8dloveka prepoznal), ki bo, tako zaradi lastnih \xc5\xbeelja kot zaradi vpliva \xc4\x8dasa in pogojev, v katerih se je zna\xc5\xa1el, premagal stari in propadajo\xc4\x8di svet. Kajuh se v mnogih instancah odpove starej\xc5\xa1im in klasi\xc4\x8dnim pesni\xc5\xa1kim prvinam ter ve\xc4\x8dkrat naredi popoln prelom s klasi\xc4\x8dno strukturo lirske forme (npr. Drobna pesem), prav tako se pa pojavljajo instance preloma s starim tudi na vsebinski ravni. Za zbli\xc5\xbeanje vsebine z bralstvom mnogokrat uporablja regionalno obarvane ter predvsem na kme\xc4\x8dki in delavski svet navezane vsebinske prvine. Podobno kot ostali pomembnej\xc5\xa1i predstavniki slovenske knji\xc5\xbeevnosti tega \xc4\x8dasa (tukaj se kot vsebinsko najbolj skladna avtorja pojavljata Sre\xc4\x8dko Kosovel in Pre\xc5\xbeihov Voranc), se tudi Kajuh stilisti\xc4\x8dno navezuje na pretirano uporabo ekspresionisti\xc4\x8dne pesni\xc5\xa1ke estetike, ki pa, \xc5\xa1e posebej v pesmih vezane na \xc4\x8das vojne, ne deluje groteskno, temve\xc4\x8d zaradi nemogo\xc4\x8dih in \xc5\xbee na absurd meje\xc4\x8dih razmer, pridobi funkcijo mobilizacijskega in narodno-prebujajo\xc4\x8dega faktorja. U\xc4\x8dinki grdega, prenapetega, neskladnega ter navzven o\xc4\x8ditno grotesknega (npr. zadnja kitica pesmi Poglobimo boja struge) pri Kajuhu tako ne delujejo kot pri ostalih avtorjih, kjer se ta motivika uporablja za prikaz grozot ter ni\xc4\x8dvrednosti sveta (npr. v Grumovem delu Dogodek v mestu Gogi, groteskno v tak\xc5\xa1ni obliki pa se pojavlja tudi \xc5\xbee pri starej\xc5\xa1ih avtorjih, najbolj eminenten pri tem je veliko starej\xc5\xa1i Edgar Alan Poe). Kajuh z u\xc4\x8dinki grdega, prenapetega in neskladnega ter na grotesknost navezanega ustvari popoln preobrat, kot bi pri\xc4\x8dakoval od tak\xc5\xa1nih tekstov: na subtilni ravni pridobijo pozitivno noto, katere namen je bralcu prikazati gola, a obenem pristna \xc4\x8dustva ter poskusiti omogo\xc4\x8diti \xc4\x8dim bolj radikalno poistovetenje z v pesmi trpe\xc4\x8dim subjektom. _NEWLINE_Kajuhovo pesni\xc5\xa1ko zbirko, \xc4\x8deravno je umrl star le enaindvajset let, je stilisti\xc4\x8dno, slogovno in vsebinsko mo\xc4\x8d razdeliti na dve izraziti obdobji: na predvojno ekspresionisti\xc4\x8dno fazo in na medvojno fazo dokon\xc4\x8dnega izoblikovanja njegovega politi\xc4\x8dnega nazora, ki je obenem tudi \xc4\x8das vrha njegovega pesni\xc5\xa1kega ustvarjanja, ki ga je prekinila prerana smrt. A obenem je potrebno omeniti, da si Kajuhova ekspresionisti\xc4\x8dno-social-realisti\xc4\x8dna in partizansko-liri\xc4\x8dna faza ne nasprotujeta, temve\xc4\x8d se dopolnjujeta in povsem mo\xc5\xbeno je trditi, da je njegova partizanska lirika le metamorfoza in napredovanje njegove predvojne motivike._NEWLINE_Kajuh kot relativno mlad pesnik zgodnjega dvajsetega stoletja v svojih pesmih prepleta stilisti\xc4\x8dne prvine ekspresionizma in vsebinske prvine, zna\xc4\x8dilne za liriko socialnega realizma. Ekspresionizem se pri Kajuhu vidi z usmeritvijo v \xc4\x8dlovekov notranji svet, v svet \xc4\x8dustev, premi\xc5\xa1ljevanj. Ideje, ki jih izra\xc5\xbea pa so mnogokrat abstraktne, a obenem je o\xc4\x8ditno, o \xc4\x8dem te\xc4\x8de beseda. To omogo\xc4\x8di, da imajo njegove pesmi mo\xc4\x8dan \xc4\x8dustveni naboj, ki se mnogokrat odrazi v simboli\xc4\x8dni obliki enega samega krika \xc4\x8dloveka v skrajni stiski notranjega duha, ki se pri Kajuhu (precej tipi\xc4\x8dno za ta \xc4\x8das) izra\xc5\xbea preko motivike raztrganosti, vzklikanja in stopnjevanja, ki v\xc4\x8dasih \xc5\xbee prebije steno realnega in se nave\xc5\xbee na idealisti\xc4\x8dne \xc5\xbeelje, spet drugod pa pridobi priokus grotesknega. Kajuh je te ekspresionisti\xc4\x8dne prvine, ki se bolj kot ne navezujejo na abstrahiranje, v svoji liriki mo\xc4\x8dno impregniral z izrazito preprostimi in iz konkretnih \xc5\xbeivljenjskih situacij ter socialnih stisk. Kajuh to pove\xc5\xbee v dualizem ekspresionizma in socialnega realizma. Na eni strani se v njegovi liriki pojavljajo napredna a so\xc4\x8dasno abstraktna razmi\xc5\xa1ljanja o usodi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, obenem pa je konkretna socialna anga\xc5\xbeiranost in direktna kritika razmer pri njem pravilo in ne izjema, v nasprotju z nekaterimi drugimi avtorji tega \xc4\x8dasa. Tako se Kajuhova ekspresionisti\xc4\x8dna razmi\xc5\xa1ljanja o idealni dru\xc5\xbebi prepletajo z obenem venomer prisotno social-realisti\xc4\x8dno tematiko trpljenja in bede delavcev, rudarjev in ostalih in z idejo krivi\xc4\x8dnosti, ki tem ljudem odvzema dostojanstvo in po\xc5\xa1ilja tako njih kot njihove celotne dru\xc5\xbeine v skrajno rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. Tako so njegove pesmi praviloma pesmi kontrasta: prepletajo abstraktne \xc5\xbeelje po dru\xc5\xbebeni spremembi in revoluciji s konkretnimi dogodki, osebami in \xc5\xbeivljenjsko usodo zatiranega lirskega subjekta._NEWLINE_Z napadom sil osi na Jugoslavijo v sklopu Aprilske vojne se je Kajuh kar kmalu izoblikoval kot najpomembnej\xc5\xa1i slovenski predstavnik partizanske lirike, katere glavni namen je bilo pozivanje k uporu. Lirika je zaradi finan\xc4\x8dnih kot logisti\xc4\x8dnih preprek vojnega \xc4\x8dasa kmalu postala najpomembnej\xc5\xa1a zvrst knji\xc5\xbeevnosti in je z relativno lahkoto izrinila dalj\xc5\xa1e oblike kot so dramska in pripovedna besedila. To je do neke mere pri\xc4\x8dakovano, saj je v nasprotju z dramskimi in pripovednimi besedili lirika zmo\xc5\xbena v izredno kratkem obsegu vzburiti mo\xc4\x8dan \xc4\x8dustveni odziv. \xc5\xbde leta 1941 se je pri\xc4\x8delo s pisanjem in s \xc5\xa1iritvijo lirike upora na Slovenskem, ko je septembra tega leta na naslovnici ilegalnega lista Slovenski poro\xc4\x8devalec iz\xc5\xa1la \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8deva Ve\xc5\xa1, poet, svoj dolg?. Pesmi tako znanih kot anonimnih avtorjev so za\xc4\x8dele nastajati v bojnih enotah, v okupiranih vaseh, trgih in mestih, v zaledju, zaporih, tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih in partizanskih \xc5\xa1tabih in bolni\xc5\xa1nicah. Pojav partizanske lirike je prva instanca na Slovenskem, kjer je pri\xc5\xa1lo do popolne emancipacije in enakopravnosti med pesniki \xe2\x80\x93 pesmi so ustvarjali tako komaj pismeni ljudje iz proletariata, kot tudi predstavniki inteligence ter bogatej\xc5\xa1i me\xc5\xa1\xc4\x8dani, med seboj pa niso ve\xc4\x8d videli socialnih in finan\xc4\x8dnih razlik, saj je bila zanje najpomembnej\xc5\xa1a vsebina njihovih pesmi. Zaradi ekstremne socialne anga\xc5\xbeiranosti ter zaradi grotesknega opisovanja stanja, v katerem se je nahajal slovenski narod, se je Kajuh do leta 1944 izkazal kot najpomembnej\xc5\xa1i izmed vseh medvojnih ustvarjalcev. Njegove pesmi so imele odkrito agitacijsko in mobilizacijsko vlogo, a so uspe\xc5\xa1no prepletale tematiko boja z motivi ljubezni, dru\xc5\xbeine (s posebej mo\xc4\x8dno navezanostjo na mater) in smrti, priljubljenost pa so pridobile tudi zaradi neposrednosti, melodi\xc4\x8dnosti, natan\xc4\x8dno izoblikovane retori\xc4\x8dne sheme ter predvsem zaradi preprostosti. Posebej o\xc4\x8ditno se to prepletanje pojavlja v pesmih kot je Pesem talcev, Materi padlega partizana, Pred smrtjo, vi\xc5\xa1ek pa ta vsebinski kontrast dose\xc5\xbee pri pesmi Bosa pojdiva, dekle, obsorej.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nRed narodnega heroja (1953) - Kajuh je bil eden izmed 156 slovenskih prejemnikov Reda narodnega heroja, jugoslovanskega voja\xc5\xa1kega odlikovanja, ki so ga podeljevali tistim udele\xc5\xbeencem narodnoosvobodilnega boja, ki so se juna\xc5\xa1ko izkazali v boju in za herojsko dr\xc5\xbeo pred razrednim sovra\xc5\xbenikom.'