b'\n_START_ARTICLE_\nJugoslovanska carinska slu\xc5\xbeba (1944-1991)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCarinska slu\xc5\xbeba v socialisti\xc4\x8dni Jugoslaviji je nastala dne 15. novembra 1944, ko je bil z v okviru dr\xc5\xbeavnega poverjeni\xc5\xa1tva za finance z odlokom NKOJ ustanovljen Oddelek carin. Ta dan je kasneje postal tudi uradni praznik jugoslovanske carinske slu\xc5\xbebe._NEWLINE_V zgodovini carinske slu\xc5\xbebe lo\xc4\x8dujemo dve veliki \xc4\x8dasovni obdobji. V obdobju med 1944 do 1994 je bilo zna\xc4\x8dilno, da si je dr\xc5\xbeavna oblast pridr\xc5\xbeala popoln monopol in nadzor nad odlo\xc4\x8danjem o carinskih postopkih: _NEWLINE_Dr\xc5\xbeava si je prizadevala odpraviti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d institutov Kraljevine Jugoslavije in je z nezaupanjem gledala na stare carinske predpise. V za\xc4\x8detnih letih delovanja je posebno te\xc5\xbeavo predstavljala celo popolna odsotnost vseh predpisov- vse usmeritve so prihajale\xc2\xa0\xc2\xbbod zgoraj\xc2\xab, saj so organi NKOJ odlo\xc4\x8dali kaj sme kako podjetje uvoziti in koliko uvoznih dajatev mora pla\xc4\x8dati, tako, da je carinska slu\xc5\xbeba opravljala zgolj naloge evidentiranja blaga in nadziranja nad tokov blaga. Kljub temu se je v tem obdobju \xc5\xbee pojavil prvi socialisti\xc4\x8dni carinski zakon, ki pa je potrdil dejstvo, da je carinska slu\xc5\xbeba omejena zgolj na nadzorno funkcijo in na funkcijo evidentiranja blaga.  Zanemarjanje carinske slu\xc5\xbebe se je poznalo tudi pri slab\xc5\xa1anju njene izobrazbene strukture. V zaklju\xc4\x8dnem delu tega obdobja je nadzor oblasti pri\xc4\x8del popu\xc5\xa1\xc4\x8dati. Leta 1952 je bila sprejeta carinska tarifa, pri \xc4\x8demer je bilo obra\xc4\x8dunavanje dajatev predvideno po posebnem sistemu koeficientov, tako, da so se dajatve izra\xc4\x8dunale na osnovi razlike v cenah. Zna\xc4\x8dilna uporaba uvoznih in izvoznih koeficientov v obdobju med 1952 in 1964 je imela za posledico, da je vloga carinjenja blaga pridobila ve\xc4\x8dji pomen. Zaradi tega se je pojavila potreba po ve\xc4\x8d predpisih, ki bi urejali carinski sistem. Obenem se je Jugoslavija s sprejemanjem mednarodnih konvencij pri\xc4\x8dela vklju\xc4\x8devati v mednarodno gospodarstvo. Vse to je imelo za posledico postopno opu\xc5\xa1\xc4\x8danje planskega nadzora dr\xc5\xbeave. Jugoslavija je leta 1963 pristopila k sporazumu GATT, ki je predvidel postopno ni\xc5\xbeanje carin, sistem koeficientov pa se je pri\xc4\x8del postopoma zamenjevati s stopnjami po carinski tarifi._NEWLINE_Drugo \xc4\x8dasovno obdobje razvoja jugoslovanske carinske slu\xc5\xbebe se je pri\xc4\x8delo leta 1965. Tega leta je bil sprejet Zakon carinski tarifi, ki je poudaril pomen carinskega dela pri carinjenju blaga, obenem pa je \xc5\xbee od leta 1960 nara\xc5\xa1\xc4\x8dala tudi proizvodnja in posledi\xc4\x8dno se je krepil blagovni promet s tujino- vse to je zelo hitro pove\xc4\x8devalo pomen carinske slu\xc5\xbebe. V drugem obdobju se je naglo zgradila carinska mre\xc5\xbea v ve\xc4\x8djih industrijskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8dih, izbolj\xc5\xa1ala se je kadrovska struktura, od leta 1967 pa je slu\xc5\xbeba z imenom Zvezna carinska uprava delovala kot samostojna slu\xc5\xbeba, ki je bila podrejena zgolj Zveznemu izvr\xc5\xa1nemu svetu. Leta 1973 je bil sprejet povsem moderen carinski zakon, ki je podrobno opredeljeval posamezne carinske postopke, vseboval pa je tudi \xc5\xa1tevilne poenostavitve postopkov. \xc4\x8ce so neposredno po vojni pri uvozu blaga prevladovali kava, obutev, obleke, pralni pra\xc5\xa1ki in podobno, so se v obdobju po letu 1965 \xc5\xbee pojavljali najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1i artikli, npr. razni kmetijski stroji. Leta 1984 je bilo v Sloveniji vlo\xc5\xbeenih 470.394 uvoznih carinskih deklaracij in ocarinjenih 1.151.567 vrst blaga, vlo\xc5\xbeenih 387.478 izvoznih carinskih deklaracij in ocarinjenih 548.137 vrst izvoznega blaga. Izreden razvoj je do\xc5\xbeivelo carinsko tarifiranje, \xc5\xbee okrog leta 1970 pa je pri\xc5\xa1lo do za\xc4\x8detnega uvajanja informatizacije.\n_START_SECTION_\nPristojnosti jugoslovanske carine\n_START_PARAGRAPH_\nCarinska slu\xc5\xbeba je v prvih letih opravljala zgolj nalogo evidentiranja blaga in nadzora nad uvozom in izvozom blaga in torej ni bila carinska slu\xc5\xbeba v pravem pomenu besede, kasneje pa je z razvojem carinskega tarifiranja prevzela tudi klasi\xc4\x8dno nalogo carinskih slu\xc5\xbeb: pobiranje carin oziroma carinjenje blaga.\n_START_SECTION_\nCarinarnice in drugi carinski organi\n_START_PARAGRAPH_\nCarinska uprava je na vrhu v za\xc4\x8detnem obdobju do\xc5\xbeivljala \xc5\xa1tevilne spremembe: od 1947 do 1951 je delovala v sklopu Ministrstva za zunanjo trgovino, od 1951 do 1952 v sklopu Ministrstva za finance, od 1952 do 1953 v sklopu Gospodarskega sveta FLRJ, od 1956 do 1967 pod Dr\xc5\xbeavnim sekreatriatom za finance, nato pa je bila kot samostojna Zvezna carinska uprava podrejena neposredno Zveznemu izvr\xc5\xa1nemu svetu._NEWLINE_Za carinska opravila so bile \xc5\xbee od vsega za\xc4\x8detka obstoja carinske slu\xc5\xbebe v \xc4\x8dasu jugoslovanskega socializma zadol\xc5\xbeene posamezne carinarnice. V za\xc4\x8detnem obdobju je bilo na Slovenskem pet carinarnic: Dravograd, Jesenice, Ljubljana, Maribor in Rakek, saj carinskega dela ni bilo veliko in je majhno \xc5\xa1tevilo carinarnic zado\xc5\xa1\xc4\x8dalo. Med 1945 in 1947 je na vi\xc5\xa1ji stopnji delovalo tudi 8 carinskih in\xc5\xa1pektoratov, pri \xc4\x8demer je v Sloveniji deloval in\xc5\xa1pektorat v Ljubljani, nato pa so naloge in\xc5\xa1pektoratov v velikem delu pre\xc5\xa1le na carinarnice. Vse slovenske carinarnice so ostale v predvojnem \xc5\xa1tevilu in z istimi carinskimi izpostavami. _NEWLINE_V \xc4\x8dasu osamosvajanja so na podro\xc4\x8dju SR Slovenije delovale slede\xc4\x8de carinarnice: Celje, Dravograd, Gornja Radgona, Jesenice, Koper, Ljubljana, Maribor, Nova Gorica in Se\xc5\xbeana.\n_START_SECTION_\nKadrovska politika\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1945 je v carinarnicah delalo okrog 4.000 ljudi, kar je bila posledica opravil finan\xc4\x8dnih stra\xc5\xbe, ker pa so se delovne naloge carinske slu\xc5\xbebe kr\xc4\x8dile, je bilo leta 1953 zabele\xc5\xbeeno le 760 delavcev carine. Carinska slu\xc5\xbeba je imela \xc5\xa1e leta 1964 kar 350 uslu\xc5\xbebencev, ki so bili udele\xc5\xbeenci NOB, od tega pa jih kar okrog 100 ni imelo izobrazbene kvalifikacije, hkrati pa si je niti niso \xc5\xbeeleli pridobiti. Po podatkih iz leta 1963 je imelo visoko izobrazbo le 8% uslu\xc5\xbebencev, 3% vi\xc5\xa1jo, nizko strokovno pa 54%, med tem ko je npr. v Franciji imelo kar 35% uslu\xc5\xbebencev \xc5\xbee tedaj visoko ali vi\xc5\xa1jo izobrazbo. Leta 1982 je imela carinska slu\xc5\xbeba okrog 4.700 zaposlenih.\n_START_SECTION_\nFinan\xc4\x8dno-stra\xc5\xbeni elementi\n_START_PARAGRAPH_\nOblast je slu\xc5\xbebo finan\xc4\x8dne kontrole sprva preimenovala v finan\xc4\x8dno stra\xc5\xbeo, toda v letih 1946-1947 je finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbearje na dohodarstvenem podro\xc4\x8dju priklju\xc4\x8dila dacarjem, na carinskem podro\xc4\x8dju pa kot\xc2\xa0\xc2\xbbcarinske stra\xc5\xbenike\xc2\xab\xc2\xa0carinikom. O kontinuiteti carinske oziroma finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbee pri\xc4\x8da nekdanji izraz\xc2\xa0\xc2\xbbcarinski stra\xc5\xbenik\xc2\xab\xc2\xa0za najni\xc5\xbeji rang carinikov.\n_START_SECTION_\nCarinski laboratoriji\n_START_PARAGRAPH_\nCarinski laboratorij je v sodobni carinski slu\xc5\xbebi tehni\xc4\x8dna podpora carinikom, pri \xc4\x8demer je poleg analize vzorcev pomembna naloga takega laboratorija tudi tarifiranje blaga. Carinski laboratorij v Ljubljani deluje neprekinjeno \xc5\xbee od leta 1964, od leta 1967 pa je deloval tudi carinski laboratorij v Mariboru. Ob koncu obstoja druge Jugoslavije je po Jugoslaviji obstajalo 12 carinskih laboratorijev. Kljub obstoju teh laboratorijev, je zastarela in pomanjkljiva oprema v njih onemogo\xc4\x8dala kvalitetnej\xc5\xa1e delo.\n_START_SECTION_\nInformatizacija slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1970-1975 je pri\xc5\xa1lo do vala informatizacije v carinski slu\xc5\xbebi: \xc4\x8deprav so mnoga opravila ostala ro\xc4\x8dna, so se podatki iz carinskih dokumentov (deklaracij) v posebnih elektronskih ra\xc4\x8dunskih centrih vna\xc5\xa1ali v ra\xc4\x8dunalnike, iz vseh centrov pa so se podatki nato stekali v Beograd, kjer so opravljali logi\xc4\x8dno kontrolo pravilnosti podatkov.\n_START_SECTION_\nCarinska uniforma\n_START_PARAGRAPH_\nPovojne uniforme so bile sprva \xc4\x8drne barve za stra\xc5\xbearje in vsaj od leta 1952 svetlo-oker za vi\xc5\xa1je carinske uslu\xc5\xbebence._NEWLINE_Od leta 1962 je bila pri uniformah v veljavi olivno-rjava oziroma kaki barva carinske uniforme, ki se je obdr\xc5\xbeala vse do razpada Jugoslavije. Raz\xc5\xa1iril se je nabor delavcev, ki so morali nositi uniformo. Zimska uniforma iz tega \xc4\x8dasa pri\xc4\x8duje o kontinuiteti carinske oziroma finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbee, saj olivno-rjava uniforma jugoslovanskih carinikov iz leta 1962 v dveh tretjinah kombinira elemente iz stare predvojne uniforme finan\xc4\x8dne kontrole, le v eni tretjini pa elemente iz stare predvojne carinske uniforme. Od leta 1962 so v carinski slu\xc5\xbebi uporabljali slu\xc5\xbebene zna\xc4\x8dke: v obdobju 1962-1971 je bila to zna\xc4\x8dka z grbom Jugoslavije, ki je imela spodaj prikaz stilizirane meje, od leta 1967 je bila to zna\xc4\x8dka z znakom\xc2\xa0\xc2\xbbC\xc2\xab\xc2\xa0(kar pomeni carina), od leta 1976 pa trikotna zna\xc4\x8dka, na vrhu katere je bil jugoslovanski grb, spodaj pa identifikacijska \xc5\xa1tevilka delavca.  Na tej zadnji zna\xc4\x8dki v identifikacijskem polju prvi dve \xc5\xa1tevilki pomenita oznako carinarnice: v Sloveniji je imela Ljubljana oznako 61, Celje oznako 62, Dravograd 63, Gornja Radgona 64, Jesenice 65, Koper 66, Maribor 67, Nova Gorica 68 in Se\xc5\xbeana 69. Od leta 1971 so cariniki na rokavih nosili polo\xc5\xbeajne oznake v pasah ali trakovih._NEWLINE_Jugoslovanski cariniki ve\xc4\x8dinoma niso bili oboro\xc5\xbeeni. \xc5\xbde leta 1948 je bilo predvidno, da so cariniki na meji lahko oboro\xc5\xbeeni z revolverjem. Vendar se tak\xc5\xa1na ureditev ni obdr\xc5\xbeala. Po treh desetletjih, ko je bila carina neoboro\xc5\xbeena, so od leta 1987 cariniki ob dolo\xc4\x8denih pogojih spet smeli nositi oro\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nRazpadanje Jugoslavije in slovensko-jugoslovanska\xc2\xa0\xc2\xbbcarinska vojna\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni leta 1990 se je pri\xc4\x8del razpad jugoslovanskega fiskalnega sistema, saj je 1. septembra Srbija za\xc4\x8dela zadr\xc5\xbeevati zvezni prometni davek in carine, konec oktobra pa se je temu pridru\xc5\xbeila tudi Slovenija, zaradi tega in drugih dogodkov so se na prelomu med letoma 1990 in 1991 na podro\xc4\x8dju tedanje Jugoslavije \xc5\xbee pri\xc4\x8deli oblikovati razli\xc4\x8dni gospodarski sistemi. \xc5\xbde od leta 1990 je bilo namre\xc4\x8d zadr\xc5\xbeevanje pobranih uvoznih dajatev pogost pojav republi\xc5\xa1kih praks v nekdanji SFRJ. S pribli\xc5\xbeevanjem dneva slovenske osamosvojitve so se v letu 1991 stopnjevali pritiski na slovenski del tedanje jugoslovanske carine, zvezna carinska uprava je nad cariniki v Sloveniji pogosto izvajala notranji nadzor, cariniki pa so se bili prisiljeni odlo\xc4\x8diti za ali proti Sloveniji. V carinarnicah po Sloveniji je bilo tedaj zlasti med vodilnim kadrom ogromno carinikov iz drugih obmo\xc4\x8dij Jugoslavije, zato so jih Slovenci sku\xc5\xa1ali \xc4\x8dim ve\xc4\x8d prepri\xc4\x8dati, da podprejo odlo\xc4\x8ditev Slovenije za osamosvojitev._NEWLINE_Carina na Slovenskem je v tim.\xc2\xa0\xc2\xbbcarinski vojni\xc2\xab\xc2\xa0(1990-1991) z odvajanjem denarja od pobranih carin in drugih uvoznih dajatev na ra\xc4\x8dun SDK odlo\xc4\x8dilno pripomogla k osamosvojitvi Slovenije, saj je na ta na\xc4\x8din polnila blagajno novo nastajajo\xc4\x8de dr\xc5\xbeave, ki je ta sredstva v \xc4\x8dasu, ko je izbruhnila vojna, potrebovala za obrambo razgla\xc5\xa1ene samostojnosti. Pri tem so se slovenske carinarnice povezale z republi\xc5\xa1ko SDK. V praksi je vse skupaj potekalo tako, da so v republi\xc5\xa1kih SDK-jih sredstva, ki bi morala kon\xc4\x8dati v zveznem prora\xc4\x8dunu, nakazali na republi\xc5\xa1kega. Ideji slovenstva zvesti cariniki so v za\xc4\x8detku leta 1991 skladu z dogovorom s slovenskimi oblastmi pobrane carinske in druge uvozne dajatve pri\xc4\x8deli preko republi\xc5\xa1kega SDK odvajati v slovenski prora\xc4\x8dun namesto v zveznega. Republika Slovenija je nato izra\xc4\x8dunala trikrat manj\xc5\xa1o vsoto, ki naj bi pripadala zvezni dr\xc5\xbeavi in ta del denarja je bil nato nakazan na zvezno SDK. Zvezna SDK je takoj bele\xc5\xbeila okrog 30-50% upad prilivov iz Slovenije. Po gro\xc5\xbenjah iz Beograda, ki so se stopnjevale po 19. aprilu 1991, je 20. maja 1991 zvezna oblast uveljavila tako stroge ukrepe proti praksi slovenskih carinarnic in slovenske SDK, da je Slovenija 27. maja 1991 na\xc4\x8deloma zamrznila izvajanje svojih sklepov, v resnici pa je \xc5\xa1e naprej nadaljevala s staro politiko zadr\xc5\xbeevanja carin. Ker se je\xc2\xa0\xc2\xbbcarinska vojna\xc2\xab\xc2\xa0med Slovenijo in SFRJ nadaljevala \xc5\xa1e naprej, je zvezna oblast proti Sloveniji dne 19. junija 1991 dokon\xc4\x8dno spro\xc5\xbeila stroge ukrepe, vendar pa to slovenske oblasti, ki je bila tedaj \xc5\xbee dobro pripravljena na osamosvojitev Slovenije, to zaradi prepoznega ukrepanja ni zelo zmotilo. Po slovenski osamosvojitvi je iz carinarnic jugoslovanske carinske slu\xc5\xbebe zrasla slovenska Carinska uprava Republike Slovenije.'