b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika San Vitale\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je za\xc4\x8del graditi \xc5\xa1kof Eklezij leta 526, ko je bila Ravena pod vlado Ostrogotov, dokon\xc4\x8dal pa jo je 27. \xc5\xa1kof Maksimijan Ravenski leta 547 pred bizantinskim eksarhatom Ravena._NEWLINE_Gradnjo cerkve je sponzoriral Julius Argentarius, bankir in arhitekt, o katerem je znanega zelo malo, le da je pribli\xc5\xbeno isto\xc4\x8dasno sponzoriral tudi gradnjo bazilike sv. Apolinarija v Classeju . (Med dvorjani na Justinijanovem mozaiku je morda portret donatorja Julija Argentariusa.) Kon\xc4\x8dni stro\xc5\xa1ki so zna\xc5\xa1ali 26.000 solidov (zlatniki) , enako 36,11 pds. zlata. Predpostavlja se, da je Julijan izviral iz vzhodnega dela Bizantinskega cesarstva, kjer je obstajala dolgoletna tradicija javnih donacij._NEWLINE_Osrednji obok je uporabljal zahodno tehniko votlih cevi, vstavljenih druga v drugo, ne pa opeke. Ta metoda je bila prva zabele\xc5\xbeena strukturna uporaba terakota oblik, ki so se kasneje razvile v sodobne strukturne glinene plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Ambulatorij in emporo so obokali \xc5\xa1ele v srednjem veku. _NEWLINE_Baro\xc4\x8dne freske na kupoli sta naredila med letoma 1778 in 1782 S. Barozzi, U. Gandolfi in E. Guarana .\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev ima osmerokotni tloris. Stavba zdru\xc5\xbeuje rimske elemente (kupolo s premerom 15,70 m, obliko vrat in stopni\xc4\x8daste stolpe) z bizantinskimi elementi (poligonalna apsida, kapiteli, ozke opeke in zgodnji primer lo\xc4\x8dnih opornikov). Cerkev je najbolj znana po bogastvu bizantinskih mozaikov, najve\xc4\x8djih in najbolje ohranjenih zunaj Konstantinopel (danes Carigrad). Cerkev je v bizantinski umetnosti izrednega pomena, saj je edina ve\xc4\x8dja cerkev iz obdobja cesarja Justinijana I., ki je do danes ostala skoraj nedotaknjena. Poleg tega naj bi odra\xc5\xbeala zasnovo sprejemne dvorane bizantinske cesarske pala\xc4\x8de, od katere sploh ni ni\xc4\x8d ohranjeno. Zvonik ima \xc5\xa1tiri zvonove, tenorskega iz 16. stoletja. Po legendah je bila cerkev postavljena na mestu mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva svetega Vitalija. Vendar pa je nekaj zmede glede tega ali gre za milanskega svetega Vitalija ali sveti Vitala, katerega truplo je odkril sveti Ambrozij v Bologni leta 393 skupaj s truplom svetega Agricole.\n_START_SECTION_\nMozaiki\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednji del obdajata dva ambulatoriji, ki sta v nadstopju. Zgornji, matrimoneum, je bil morda rezerviran za poro\xc4\x8dene \xc5\xbeenske. Niz mozaikov v lunetah nad triforijem prikazuje \xc5\xbertve iz Stare zaveze: [6] zgodbo o Abrahamu in Melhizedeku ter o \xc5\xbertvi Izakovi; zgodba o Mojzesu in gore\xc4\x8dem grmu, Jeremiji in Izaiji, predstavnikih dvanajstih izraelskih plemen in zgodba o Abelu in Kajnu. Par angelov, ki imata medaljon s kri\xc5\xbeem, krona vsako luneto. Na stranskih stenah so na vogalih poleg zamaknjenih oken mozaiki \xc5\xa1tirih evangelistov pod njihovimi simboli (angel, lev, vol in orel) in oble\xc4\x8deni v belo. Zlasti upodobitev leva je izjemna po svoji burnosti._NEWLINE_Kri\xc5\xbeno rebrast obok v prezbiteriju je bogato okra\xc5\xa1en z mozai\xc4\x8dnimi girlandami iz listov, sadja in cvetov, ki se zlivajo na kro\xc5\xa1njo, ki obdaja Bo\xc5\xbeje Jagnje. Krono podpirajo \xc5\xa1tirje angeli, vsa povr\xc5\xa1ina pa je prekrita z obiljem cvetov, zvezd, ptic in \xc5\xbeivali, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tevilnimi pavi. Nad obokom na obeh straneh dva angela dr\xc5\xbeita plo\xc5\xa1\xc4\x8do, poleg njiju pa upodobitev mest Jeruzalem in Betlehem. Simbolizirajo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko raso (Jeruzalem, ki predstavlja Jude, in Betlehem pogane)._NEWLINE_Vsi ti mozaiki so izvedeni v helenisti\xc4\x8dno-rimski tradiciji: \xc5\xbeivahni in domiselni, z bogatimi barvami in dolo\xc4\x8deno perspektivo ter z \xc5\xbeivo upodobitvijo pokrajine, rastlin in ptic. Kon\xc4\x8dani so bili, ko je bila Ravena \xc5\xa1e pod gotsko vladavino. Apsido obdajata dve kapeli, prothesis (prostor za bogoslu\xc5\xbeni pribor) in diaconicon (oblika zakristije), zna\xc4\x8dilnost bizantinske arhitekture._NEWLINE_Znotraj je intrados velikega triumfalnega loka okra\xc5\xa1en s petnajstimi mozai\xc4\x8dnimi medaljoni, ki prikazujejo Jezusa Kristusa, dvanajst apostolov ter svetega Gervazija in svetega Protasija, sinova svetega Vitala. Teofanija (pojav bo\xc5\xbeanstva \xc4\x8dloveku)  se je za\xc4\x8dela leta 525 pod \xc5\xa1kofom Eklezijem. Ima krasno zlato fascijo z ro\xc5\xbeicami, pti\xc4\x8di in rogovi. Prika\xc5\xbee se Jezus Kristus, sede\xc4\x8d na modrem globusu v vrhu oboka, oble\xc4\x8den v vijoli\xc4\x8dno, z desnico pa svetemu Vitaliju prina\xc5\xa1a mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko krono. Na levi strani \xc5\xa1kof Eklezij daruje model cerkve.\n_START_SECTION_\nJustinian in Teodora\n_START_PARAGRAPH_\nV vzno\xc5\xbeju stranskih zidov apside sta dve znani mozai\xc4\x8dni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, dokon\xc4\x8dani leta 547. Na desni je mozaik, ki prikazuje vzhodno rimskega cesarja Justinijana I., oble\xc4\x8denega v \xc5\xa1krlat z zlatim svetni\xc5\xa1kim sijem, kako stoji poleg dvornih uradnikov, \xc5\xa1kofa Maksimijana, palatinske  (Scholae Palatinae) stra\xc5\xbee in diakonov. Svetni\xc5\xa1ki sij (halo) okoli njegove glave mu daje enak izgled kot Kristus v kupoli apside, vendar je del tradicije upodabljanja cesarske dru\xc5\xbeine s haloji, ki jih Ernst Kantorowicz opisuje v Kraljevih dveh telesih. Sam Justinijan stoji na sredini, z vojaki na desni in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino na levi strani, kar poudarja, da je Justinijan voditelj tako cerkve kot dr\xc5\xbeave - svojega cesarstva. Poznej\xc5\xa1a vstavitev imena \xc5\xa1kofa Maksimijana nad glavo ka\xc5\xbee, da je bil mozaik morda spremenjen leta 547, kar je nadome\xc5\xa1\xc4\x8dalo predstavitev prej\xc5\xa1njega \xc5\xa1kofa. _NEWLINE_Zlato ozadje mozaika ka\xc5\xbee, da sta Justinijan in njegova okolica znotraj cerkve. Figure so postavljene v obliko V; Justinijan je postavljen spredaj in na sredino, da poka\xc5\xbee svoj pomen \xc5\xa1kofu Maksimijanu na levi in manj\xc5\xa1im osebam, ki so postavljene za njima. To postavitev je mogo\xc4\x8de videti skozi prekrivajo\xc4\x8da se stopala posameznikov v mozaiku. _NEWLINE_Na drugi plo\xc5\xa1\xc4\x8di je cesarica Teodora slovesna in formalna, z zlatim svetni\xc5\xa1kim sijem, krono in dragulji ter skupino dvornih \xc5\xbeensk in tudi evnuhov. Cesarica dr\xc5\xbei evharisti\xc4\x8dno posodo za vino, njena plo\xc5\xa1\xc4\x8da pa se razlikuje od Justinijanove po tem, da ima bolj zapleteno ozadje z vodnjakom, kupolo in razko\xc5\xa1no draperijo.'