b'\n_START_ARTICLE_\nDragomelj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNovej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke najdbe pri\xc4\x8dajo o naselitvi na obmo\xc4\x8dju Dragomlja \xc5\xbee v prazgodovini, v mlaj\xc5\xa1i kameni dobi, starej\xc5\xa1e bronasti in rimski dobi kot tudi zgodnji srednejve\xc5\xa1ki naselitvi. Med najpomembnej\xc5\xa1i najdbi sodita dva kovinska zaklada - depoja sestavljena iz bakrenih in bronastih polizdelkov ter ostanki dveh odkritih slovanskih hi\xc5\xa1, ki sodita med najbolj redke najdbe-_NEWLINE_Med \xc5\xa1iroko paleto najdb se nahaja tudi bronasta sekira, na\xc5\xa1li pa so tudi odlitke, posodo za odlitke, amfore, stre\xc5\xa1nike ter tudi nekaj okostja, kar si arheologi razlagajo s tem, da naj bi bilo tu staroslovansko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de domnevno \xc5\xbee v 10. stoletju. Pri izkopu zemlje za gradnjo hi\xc5\xa1 so naleteli tudi na tlak, kar pri\xc4\x8da o rimski naselbini._NEWLINE_Pisni viri, ki govorijo o obstoju Dragomlja in sosednjega \xc5\xa0entpavla, segajo v leto 1312, ko se prvi\xc4\x8d omenja dvor v Dragomlju, za \xc5\xa0entpavel pa v leto 1374, ko se omenja skupaj z dvorom v Dragomlju.\n_START_SECTION_\nIzvor imena vasi\n_START_PARAGRAPH_\nIme Dragomelj si nekateri razlagajo, kot \xc2\xbbdrag\xc2\xab\xc2\xa0v smislu bli\xc5\xbenji, dragocen, ljub. Valvasor pa si ga je razlagal kot \xc2\xbbdraga\xc2\xab, kar pomeni log in pa\xc5\xa1o, \xc4\x8desar je bilo v Dragomlju veliko.\n_START_SECTION_\nGrad in dvor v Dragomlju\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino Dragomlja zaznamujeta med drugim tudi grad in dvor. Grad, ki je le\xc5\xbeal na desnem bregu reke P\xc5\xa1ate, naj bi nastal v srednjem veku, kot dvori v \xc5\xa0entjakobu, P\xc5\xa1ati in Mali Loki. Sprva naj bi bil dvor, kasneje pa postal grad. Prvi\xc4\x8d se omenja v letu 1312, ko je neka Eva, lastnica dvora, brez dedi\xc4\x8dev podarila dvor Nem\xc5\xa1kemu vite\xc5\xa1kemu redu. Valvasor, ki je Dragomelj poimenoval Drogembel, pri\xc4\x8da o pristnosti gradu, kot tudi dvora._NEWLINE_Julija 1528 so Turki pridrli v Dragomelj in ga opusto\xc5\xa1ili. Grad je od takrat dalje le \xc5\xa1e propadal. V 19. stoletju pa naj bi \xc5\xa1e pogorel. Danes o gradu ni ve\xc4\x8d sledu, kot tudi ne vzpetini, ki je pri\xc4\x8dal o gradu._NEWLINE_O dvoru Dragomelj, ki naj bi ob reki P\xc5\xa1ati, je le malo znanega.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV vasi Dragomelj je bilo \xc5\xbee od nekdaj razvito kmetijstvo, slamnikarsto, poljedelstvo poleg njega pa so bile in so \xc5\xa1e druge dejavnosti, \xc4\x8deprav nekatere \xc5\xbee propadle, med drugim primerne tudi za razvoj turizma.\n_START_SECTION_\nGostilne in trgovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a gostilna v vasi je Burica. Deluje \xc5\xbee tristo let. Poleg nje je bila v\xc4\x8dasih \xc5\xa1e gostilna Cajhen, ki je propadla. V isti zgradbi so gostilno odprli tudi Medvedovi, a jo kmalu zaprli. Bla\xc5\xbei\xc4\x8devo gostilno v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du so zaprli po prvi svetovni vojni. Ivan Grad jo je tudi sku\xc5\xa1al odpreti, a jo je tudi ta moral zapreti._NEWLINE_Prva trgovina v Dragomlju je imela nem\xc5\xa1ko ime. Slovela je predvsem po prodaji piva. Trgovina Mari\xc4\x8dka je delovala nekaj let a tudi ta propadla._NEWLINE_V Dragomlju je Vinko Setnikar odprl trgovino z orodjem in \xc5\xbeivili, ki so jo med prvo svetovno vojno izropali. Danes je na tem mestu Renault servis ter prodaja vozil.\n_START_SECTION_\nMlekarska zadruga\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1902 so v Dragomlju ustanovili Mlekarsko zadrugo Dragomelj. Nekaj let je zelo uspe\xc5\xa1no poslovala, a so jo zaprli, ker so kmetje doma posnemali mleko in mu dodajali vode.\n_START_SECTION_\nPridelava \xc5\xbeganja in kisa\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1932 je  Mirko Grad odprl podjetje, v katerem so kuhali likerje, \xc5\xbeganja, razne sokove, zlasti malinovec. \xc5\xbdganje so kuhali predvsem iz sliv, ki so jih pripeljali iz Bosne._NEWLINE_\xc4\x8cez dve leti je Martin Sever odprl podjetje, v katerem je prideloval kis.\n_START_SECTION_\nRibogojnici\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo ribogojnico je ustanovil Mirko Grad ob P\xc5\xa1ati, kjer je gojil \xc5\xa1\xc4\x8duke in krape. Ribogojnica je kljub dobremu poslovanju propadla._NEWLINE_V Dragomlju je bila \xc5\xa1e ena ribogojnica v lasti Svetozarja Hribarja, ki je delovala \xc5\xa1e vse do nedavnega. \xc5\xbdal gojenje rib zaradi zni\xc5\xbeanja ravni podtalnice in onesna\xc5\xbeenosti ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8da in se je tudi ta ribogojnica zaprla.\n_START_SECTION_\nSlamnikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSlamnikarstvo, zna\xc4\x8dilno, bi mnogi rekli, le za Ribnico, je bila v preteklosti \xc5\xa1e kako zna\xc4\x8dilno tudi za Dragomelj. Zaradi te dejavnosti, ki se je za\xc4\x8dela razvijati v 18.st., so mnoge kmetije propadale. A kljub vsemu je tudi samo slamnikarstvo po prvi svetovni vojni kmalu propadlo.\n_START_SECTION_\nMlini\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku stoletja so bili v Dragomlju \xc5\xa1tirje mlini. Sedaj je dejaven le \xc5\xa1e eden.\n_START_SECTION_\nOstale dejavnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg navedenih dejavnosti so se danes razvite \xc5\xa1e mnoge druge, kot so frizerstvo, usnjarstvo, dve avtoli\xc4\x8darstvi (eno v Dragomlju in eno v \xc5\xa0entpavlu), tri mizarstva, avtoprevozni\xc5\xa1tvo, trgovina s \xc4\x8distili, fizioterapija, \xc4\x8dolnarstvo in \xc5\xa1e kar nekaj bi jih lahko na\xc5\xa1teli.\n_START_SECTION_\nKulturne ustanove\n_START_PARAGRAPH_\nKulturnih ustanov je malo. Med njih lahko \xc5\xa1tejemo cerkvico sv. Pavla v \xc5\xa0entpavlu ter cerkev sv. Petra na P\xc5\xa1ati. V Dragomlju je le kapelica, ki je nastala po 1. svetovni vojni po zaslugi nekega partizana, ker se je iz vojne vrnil \xc5\xbeiv in zdrav. Kapelica je bila \xc5\xbee obnovljena. Poleg nje je v vasi nova \xc5\xa1ola, ki je nadomestila staro manj\xc5\xa1o \xc5\xa1olo, v kateri je potekal pouk od 1. do 4. razreda.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV okolici uspeva mo\xc4\x8dvirski tulipan, ki je za\xc5\xa1\xc4\x8diten, a tudi vedno redkej\xc5\xa1i. Tu so razli\xc4\x8dna drevesa kot smreke, jelke, hrasti - prevladujejo me\xc5\xa1ani gozdovi. Poleti tu uspevajo gozdne jagode, jeseni pa je veliko raznovrstnih gob, prevladujejo \xc5\xa1torovke._NEWLINE_\xc5\xbdivalstvo je pestro. Gozd je dom mnogim vrstam. Tu lahko najdemo zajce, srne, ki jih lahko sre\xc4\x8damo predvsem pozimi v skupinah, ko se peljemo iz Dom\xc5\xbeal proti Dragomlju. V dragomeljskih gozdovih \xc5\xbeivi tudi fazan, a se ga iz leta v leto manj opazi. Najdemo pa tudi divjega petelina, za katerega je zna\xc4\x8dilno, da je v obdobju parjenja najbolj ranljiv, saj ga v tem obdobju ne zanima ni\xc4\x8d drugega kot samo samica, ki jo privablja s svojim glasnim petjem. Poleg njega lahko vidimo lisice, polhe, mi\xc5\xa1i, veverice; posebej spomladi pa so zelo opazne tudi ptice.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0D Dragomelj - P\xc5\xa1ata\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0portno dru\xc5\xa1tvo Dragomelj - P\xc5\xa1ata je bilo ustanovljeno leta 2001. Dejavnost \xc4\x8dlanov pokriva organizacijo nogometnih, ko\xc5\xa1arkarskih, namiznoteni\xc5\xa1kih in \xc5\xa1ahovskih turnirjev, kot tudi pomo\xc4\x8d ob organizaciji dogodkov na ravni krajevne skupnosti.'