b'\n_START_ARTICLE_\nAntwerpen\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem izro\xc4\x8dilu, ki ga ob mestni hi\xc5\xa1i ponazarja kip, je mesto dobilo ime po legendi o velikanu Antigonu, ki je \xc5\xbeivel blizu reke \xc5\xa0elde. Od tistih, ki so pre\xc4\x8dkali reko, je zahteval pla\xc4\x8dilo. Tistim, ki mu niso hoteli pla\xc4\x8dati, je odsekal roko in jo vrgel v reko. Velikana je ubil mlad rimski junak  Silvij Brabo, ki mu je odrezal roko in ga vrgel v reko. Od tod ime Antwerpen: nizozemsko hand werpen (\'vre\xc4\x8di roko\')._NEWLINE_Dolgoletna teorija je, da ime izvira iz galsko-rimskega obdobja in izhaja iz latinske besede antverpia, ki izhaja iz ante (prej) verpia (usedanje, sedimentacija), kar ka\xc5\xbee na zemljo, ki nastane z odlaganjem na notranji strani reke. Reka \xc5\xa0elda je med letoma 600 in 750 tekla drugje. Ta tok je pribli\xc5\xbeno sovpadal s sedanjim obro\xc4\x8dem ju\xc5\xbeno od mesta. Mesto je nastalo v nekdanjem okljuku reke. Mnogi zgodovinarji menijo, da ni verjetno, da bi bilo takrat \xc5\xbee veliko naselje, ki bi se imenovalo \'Antverpia\', ampak da je bila bolj nekak\xc5\xa1na postaja ob pre\xc4\x8dkanju reke._NEWLINE_John Lothrop Motley trdi, tako kot tudi veliko nizozemskih etimologov in zgodovinarjev, da ime Antwerp izhaja iz anda in werpum [16], kar naj bi dalo an \'t werf (na pristani\xc5\xa1\xc4\x8du). Aan \'t werp (na zavoju) je tudi mogo\xc4\x8de. Ta warp je umetni hrib ali re\xc4\x8dni breg, ki je dovolj visok, da ostane suh pri visoki vodi. Druga beseda za werp je pol kot polder (suha povr\xc5\xa1ina, ki je plima ni preplavila)._NEWLINE_Alfred Michiels je menil, da izpeljave, ki temeljijo na werpen, Antverpia, \'na pristani\xc5\xa1\xc4\x8du\' ali \'na zavoju\', nimajo zgodovinske podlage v obliki zapisov. Namesto tega opozarja na delo Vita Eligii (\'\xc5\xbdivljenje svetega Eligija\') iz 7. stoletja, ki ga je napisal \xc5\xa1kof Dado, v katerem je zapisana oblika Andoverpis. V njej vidi keltski izvor, ki ozna\xc4\x8duje \'tiste, ki \xc5\xbeivijo na obeh bregovih\'.\n_START_SECTION_\nPred letom 1500\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski Antwerpen je domnevno izviral iz galsko-rimskega vicusa, vasi. Izkopavanja na najstarej\xc5\xa1em delu blizu \xc5\xa0elde med letoma 1952 in 1961 so odkrila lon\xc4\x8darske delce in drobce stekla iz sredine 2. stoletja do konca 3. stoletja._NEWLINE_V 4. stoletju so Antwerpen prvi\xc4\x8d poimenovali, ker so ga naselili germanski Franki. _NEWLINE_Merovin\xc5\xa1ki Antwerpen je v 7. stoletju evangeliziral sveti Amand. Konec 10. stoletja je \xc5\xa0elda postala meja Svetega rimskega cesarstva. Leta 980 je postal mejna grofija z grofijo Flandrijo, ki jo je ustanovil nem\xc5\xa1ki cesar Oton II._NEWLINE_V 11. stoletju je bil Godfrej Bouillonski \xc5\xbee nekaj let znan kot markiz Antwerpna. V 12. stoletju je Norbert iz Ksantena ustanovil ob\xc4\x8dino svojih premonstratencev pri samostanu svetega Mihaela v Kaloisu. Antwerpen je bil tudi sede\xc5\xbe Edvarda III. med njegovimi zgodnjimi pogajanji z Jacobom van Arteveldom, tam se je leta 1338 rodil njegov sin Lionel, vojvoda Clarenski.\n_START_SECTION_\n16. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo zamuljenju Zwina (Zwin je naravni rezervat na obali Severnega morja na belgijsko-nizozemski meji. Sestavljen je iz vhodnega obmo\xc4\x8dja nekdanjega plimskega vhoda, ki je v srednjem veku povezoval Severno morje s pristani\xc5\xa1\xc4\x8di Sluis in Brugge v notranjosti) in posledi\xc4\x8dnem nazadovanju mesta Brugge je mesto Antwerpen, del vojvodine Brabant, postalo pomembnej\xc5\xa1e. Konec 15. stoletja so bile tuje trgovske hi\xc5\xa1e preme\xc5\xa1\xc4\x8dene iz Bruggeja v Antwerpen, zgradba, dodeljena angle\xc5\xa1kemu narodu, je posebej omenjena leta 1510. Antwerpen je postal glavno mesto sladkorja v Evropi, ki je uva\xc5\xbeal surovino iz portugalskih in \xc5\xa1panskih nasadov. Mesto je do leta 1550 pritegnilo italijanske in nem\xc5\xa1ke rafinerije sladkorja, njihov prefinjeni izdelek pa so po\xc5\xa1iljali v Nem\xc4\x8dijo, zlasti v K\xc3\xb6ln . Posojevalci denarja in financerji so razvili velik posel po vsej Evropi, tudi z angle\xc5\xa1ko vlado v letih od 1544 do 1574. Londonski bankirji so bili premajhni, da bi delali v takem obsegu, Antwerpen pa je imel zelo u\xc4\x8dinkovito borzo, ki je sama privla\xc4\x8dila bogate bankirje iz vse Evrope. Po 1570-ih se je mestno ban\xc4\x8dno poslovanje zmanj\xc5\xa1alo: Anglija se je leta 1574 nehala zadol\xc5\xbeevati v Antwerpnu. _NEWLINE_Fernand Braudel navaja, da je Antwerpen postal "sredi\xc5\xa1\xc4\x8de celotnega mednarodnega gospodarstva, nekaj, kar Brugge nikoli ni bil, niti ko je bil na vi\xc5\xa1ku". Antwerpen je bil v tem \xc4\x8dasu najbogatej\xc5\xa1e mesto v Evropi . Njegova zlata doba je tesno povezana z obdobjem raziskovanj. V njem je prebivalo veliko tujih trgovcev. Francesco Guicciardini, bene\xc5\xa1ki izposojevalec, je napisal, da je dnevno priplulo stotine ladij, vsak teden pa tudi 2000 vozov. Portugalske ladje, polne paprike in cimeta, so raztovorjale tovor. Po Lucu-Normandu Tellierju \xc2\xbbje pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Antwerpen prineslo \xc5\xa1panski kroni sedemkrat ve\xc4\x8d prihodkov kot \xc5\xa1panske kolonije v Ameriki\xc2\xab._NEWLINE_Brez trgovskih ladij na dolge razdalje in pod vodstvom oligarhije bankirskih aristokratov, ki so prepovedali trgovanje, je bilo gospodarstvo Antwerpna pod tujim nadzorom, zaradi \xc4\x8desar je bilo mesto s prodajalci in trgovci iz Benetk, Dubrovnika (latinsko Ragusium), \xc5\xa0panije in Portugalske zelo svetovljansko. Vladala je politika strpnosti, ki je privabila veliko judovsko skupnost, ki so jo sestavljali izseljenci iz \xc5\xa0panije in Portugalske._NEWLINE_Antwerpen je v svoji zlati dobi do\xc5\xbeivel tri vi\xc5\xa1ke: prvi je temeljil na trgu s poprom, drugi na ameri\xc5\xa1kem srebru iz Seville (ki se je kon\xc4\x8dal s ste\xc4\x8dajem \xc5\xa0panije leta 1557) in tretji po italijanski vojni leta 1559, ki je temeljil na tekstilni industriji. V za\xc4\x8detku 16. stoletja je Antwerpen predstavljal_NEWLINE_40\xc2\xa0% svetovne trgovine . Vi\xc5\xa1ki, krize in inflacija \xc5\xbeivljenjskih stro\xc5\xa1kov so povzro\xc4\x8dali krizo manj usposobljenih delavcev. V stoletju po letu 1541 sta se mestno gospodarstvo in prebivalstvo dramati\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1evali, medtem ko je tekmec Amsterdam do\xc5\xbeivel veliko rast._NEWLINE_Reformacija je avgusta 1566 povzro\xc4\x8dila izbruh nasilnih neredov tako kot v drugih delih dr\xc5\xbeav ob Severnem morju. Regentka Margareta, vojvodinja iz Parme, je bila zamenjana, saj je naslednje poletje Filip II. poslal vojvodo Albo na \xc4\x8delu vojske. Ko je leta 1568 izbruhnila osemdesetletna vojna, je bilo trgovanje med Antwerpnom in \xc5\xa1panskim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem Bilbao prekinjeno, ker ni bilo ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de. 4. novembra 1576 so \xc5\xa1panski vojaki oplenili mesto, 7000 prebivalcev je bilo mrtvih, 800 hi\xc5\xa1 po\xc5\xbeganih in bilo je za ve\xc4\x8d kot 2 milijona funtov \xc5\xa1kode._NEWLINE_Nato se je leta 1579 mesto pridru\xc5\xbeilo Utrechtski zvezi in postalo glavno mesto nizozemskega upora. Leta 1585 ga je Alessandro Farnese, vojvoda Parme in Piacenze, po dolgem obleganju zavzel in po izpolnjenih pogojih za predajo, ki so jih postavili protestantski dr\xc5\xbeavljani, je  dve leti v mestu re\xc5\xa1eval zadeve, preden ga je zapustil. Ve\xc4\x8dina je od\xc5\xa1la v Republiko Nizozemsko na severu in za\xc4\x8dela se je zlata doba Nizozemske. Ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo v Antwerpnu je ve\xc4\x8d generacij nadzirala Genova, Amsterdam pa je postal novo trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\n17.\xe2\x80\x9319. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPo priznanju neodvisnosti Zdru\xc5\xbeenih provinc z m\xc3\xbcnstrsko pogodbo leta 1648 je bilo sklenjeno, da je \xc5\xa0eldo treba zapreti za plovbo, kar je uni\xc4\x8dilo trgovinske dejavnosti v Antwerpnu. To je veljalo do leta 1863, \xc4\x8deprav so se dolo\xc4\x8dbe med letoma 1795 do 1814 med francosko vladavino sprostile, tudi ko je bila Belgija del Kraljevine Zdru\xc5\xbeene Nizozemske (1815\xe2\x80\x931830). Antwerpen je dosegel najni\xc5\xbejo to\xc4\x8dko leta 1800, \xc5\xa1tevilo prebivalcev pa je bilo manj kot 40.000, ko je Napoleon glede na njegov strate\xc5\xa1ki pomen dodelil sredstva za pove\xc4\x8danje pristani\xc5\xa1\xc4\x8da z gradnjo novega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da (\xc5\xa1e vedno se imenuje Bonapartejevo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de) in dostopom \xe2\x80\x93 zapornice in valobrane ter poglabljanje sistema \xc5\xa0elde, da bi se ve\xc4\x8dje ladje lahko pribli\xc5\xbeale Antwerpnu. Napoleon je upal, da bo se s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem v Evropi la\xc5\xbeje spopadel s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem v Londonu in oviral britansko rast. Toda preden je izpeljal na\xc4\x8drt, je bil premagan v bitki pri Waterlooju._NEWLINE_Leta 1830 so mesto zajeli belgijski uporniki, vendar je citadelo \xc5\xa1e naprej zasedal nizozemski garnizon pod generalom Davidom Hendrikom Chass\xc3\xa9jem. Mesto so ob\xc4\x8dasno bombardirali, kar je povzro\xc4\x8dilo veliko \xc5\xa1kodo, konec leta 1832 pa je citadelo oblegala francoska severna armada pod poveljstvom mar\xc5\xa1ala Gerarda. Med tem napadom je bilo mesto ponovno po\xc5\xa1kodovano. Decembra 1832 se je Chass\xc3\xa9 po \xc4\x8dastni obrambi predal in obleganje Antwerpna je bilo kon\xc4\x8dano (1832)._NEWLINE_Kasneje v tem stoletju je bil pribli\xc5\xbeno 10 km iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta zgrajen dvojni prstan trdnjave Brialmont, ker je bil Antwerpen pomemben za pre\xc5\xbeivetje mlade belgijske dr\xc5\xbeave. V zadnjem desetletju se je Antwerpen predstavil svetu s svetovno razstavo, ki jo je obiskalo 3 milijone ljudi.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nAntwerpen je bil prvo mesto, ki je gostilo svetovno prvenstvo v gimnastiki leta 1903. Med prvo svetovno vojno je mesto postalo obrambna to\xc4\x8dka belgijske vojske po porazu v Li\xc3\xa8gu. Obleganje Antwerpna je trajalo 11 dni in je po te\xc5\xbekih bojih nem\xc5\xa1ke vojske padlo, Belgijci pa so morali oditi na zahod. Antwerpen je ostal pod nem\xc5\xa1ko zasedbo do premirja._NEWLINE_Antwerpen je gostil poletne olimpijske igre 1920. Med drugo svetovno vojno je bilo mesto zaradi pristani\xc5\xa1\xc4\x8da pomemben strate\xc5\xa1ki cilj. Nem\xc4\x8dija ga je zasedla maja 1940 in ga je 4. septembra 1944 osvobodila britanska 11. oklepna divizija. Nato so Nemci posku\xc5\xa1ali uni\xc4\x8diti pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Antwerpen, ki so ga zavezniki uporabili za pripravo materiala na kopnem. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8denih je bilo tiso\xc4\x8de izstrelkov rheinbotov, V-1 in V-2, kar je povzro\xc4\x8dilo hude po\xc5\xa1kodbe mesta, vendar ni uspelo uni\xc4\x8diti pristani\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi slabe natan\xc4\x8dnosti. Po vojni je Antwerpen, ki je pred vojno \xc5\xbee imel precej judovskega prebivalstva, ponovno postal pomembno evropsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ortodoksnega haredskega judovstva (in zlasti hasidijskega judovstva)._NEWLINE_Desetletni na\xc4\x8drt za pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Antwerpen (1956\xe2\x80\x931965) je raz\xc5\xa1iril in posodobil infrastrukturo pristani\xc5\xa1\xc4\x8da z dr\xc5\xbeavnimi sredstvi za gradnjo vrste pristani\xc5\xa1kih kanalov. \xc5\xa0ir\xc5\xa1i cilj je bil olaj\xc5\xa1ati rast severovzhodne metropolitanske regije Antwerpen, ki je privabila novo industrijo, ki temelji na prilagodljivem in strate\xc5\xa1kem izvajanju projekta kot koprodukcija med razli\xc4\x8dnimi organi in zasebnimi strankami. Na\xc4\x8drtu je uspelo raz\xc5\xa1iriti linearno postavitev vzdol\xc5\xbe reke \xc5\xa0elde s povezovanjem novih satelitskih skupnosti v glavni trak. _NEWLINE_Od devetdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja je Antwerpen svetovni modni center. Poudarja avantgardo, posku\xc5\xa1al je tekmovati z Londonom, Milanom, New Yorkom in Parizom. Razvijajo turizem in imajo veliko megakulturnih dogodkov.\n_START_SECTION_\nUpravna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina obsega mesto Antwerpen in ve\xc4\x8d naselij. Razdeljena je na devet okro\xc5\xbeij: Antwerpen, Berchem, Berendrecht-Zandvliet-Lillo, Borgerhout, Deurne, Ekeren, Hoboken, Merksem, Wilrijk._NEWLINE_Leta 1958 so se pri pripravi desetletnega razvojnega na\xc4\x8drta za pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Antwerpen ob\xc4\x8dine Berendrecht-Zandvliet-Lillo priklju\xc4\x8dile mestnemu ozemlju in izgubile svojo upravno neodvisnost. Med zdru\xc5\xbeitvijo ob\xc4\x8din iz leta 1983, s katero \xc5\xbeeli belgijska vlada poenostaviti upravo, so se zdru\xc5\xbeile ob\xc4\x8dine Berchem, Borgerhout, Deurne, Ekeren, Hoboken, Merksem in Wilrijk. V tistem \xc4\x8dasu je bilo mesto razdeljeno tudi v zgoraj navedena okro\xc5\xbeja. Hkrati so okro\xc5\xbeja prejela imenovani okro\xc5\xbeni svet; pozneje so okro\xc5\xbeni sveti postali izvoljeni organi.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih ameri\xc5\xa1kega zdru\xc5\xbeenja pristani\xc5\xa1kih oblasti (American Association of Port Authorities  \xe2\x80\x93 AAPA) je bilo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Antwerpnu leta 2005 17. najve\xc4\x8dje (po tonah) pristani\xc5\xa1\xc4\x8de na svetu in drugo za Rotterdamom v Evropi. V njem je treba obvladati veliko koli\xc4\x8dino privla\xc4\x8dnega splo\xc5\xa1nega in projektnega tovora ter razsutega tovoram. Antwerpenski pomoli s petimi naftnimi rafinerijami so sede\xc5\xbe ogromne koncentracije petrokemi\xc4\x8dne industrije, tudi drugega petrokemijskega grozda v Houstonu v Teksasu. Pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije je tudi pomembna dejavnost s \xc5\xa1tirimi jedrskimi elektrarnami v Doelu, konvencionalno elektrarno v Kallu, pa tudi nekaj manj\xc5\xa1imi obrati. V severnem delu pristani\xc5\xa1ke cone je vetrna elektrarna. Imajo \xc5\xbee na\xc4\x8drte za raz\xc5\xa1iritev v obdobju 2014\xe2\x80\x932020 . Stari belgijski pristani iz modrega naravnega kamna, ki mejijo na \xc5\xa0eldo na razdalji 5,6 km severno in ju\xc5\xbeno od mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, so ohranjeni zaradi svoje sentimentalne vrednosti in se uporabljajo predvsem za potni\xc5\xa1ke ladje in kratke ladijske prevoze._NEWLINE_Druga odli\xc4\x8dna gospodarska panoga v Antwerpnu je trgovina z diamanti, ki poteka v glavnem znotraj okro\xc5\xbeja diamantov. Mesto ima \xc5\xa1tiri diamantne borze: Diamond Club v Antwerpnu, Beurs voor Diamanthandel, Antwerpsche Diamantkring in Vrije Diamanthandel.  Po drugi svetovni vojni so dru\xc5\xbeine velike hasidske judovske skupnosti obvladovale antwerpensko industrijo trgovanja z diamanti, v zadnjih dveh desetletjih pa postajajo indijski  in maronitski kristjani iz Libanona in Armenije kot trgovci vedno pomembnej\xc5\xa1i. Antwerpenski svetovni diamantni center, naslednik Hoge Raad voor Diamant, igra pomembno vlogo pri dolo\xc4\x8danju standardov, ki urejajo poklicno etiko, usposabljanje in spodbujanje interesov Antwerpna kot glavnega mesta industrije diamantov.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nAntwerpenski umetni\xc5\xa1ki ugled v 17. stoletju je temeljil na slikarski \xc5\xa1oli z znanimi predstavniki, med njimi Rubens, Van Dyck, Jordaens, oba Teniersa in mnogi drugi._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Antwerpen\xc4\x8danov vsak dan govori antwerp\xc5\xa1\xc4\x8dino, nare\xc4\x8dje, ki je s svojo zna\xc4\x8dilno izgovarjavo samoglasnikov druga\xc4\x8dno od drugih brabantskih nare\xc4\x8dij. Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Echt Antwaarps (Pravo antwerpensko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de) ima predstave v nare\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nLokalni izdelki\n_START_PARAGRAPH_\nAntwerpen je znan po svojih lokalnih izdelkih. Avgusta vsako leto poteka Bollekesfeest. To je razstava doma\xc4\x8dih izdelkov, kot so bolleke, rumenkastorjavo pivo iz pivovarne De Koninck, mokatinske sla\xc5\xa1\xc4\x8dice dru\xc5\xbebe Confiserie Roodthooft, Elixir D\'Anvers, lokalno izdelan liker, lokalno pra\xc5\xbeena kava dru\xc5\xbebe Koffie Verheyen, sladkor dru\xc5\xbebe Candico, slaniki Poolster in konjsko meso Equinox, so same lokalne specialitete. Zelo znani so pi\xc5\xa1koti Antwerpen Handjes. Obi\xc4\x8dajno so narejeni iz testa z mandlji ali mle\xc4\x8dno \xc4\x8dokolado, so simbol blagovne znamke in folklore Antwerpna. Lokalne izdelke zastopa nedobi\xc4\x8dkonosna organizacija Streekproducten Provincie Antwerpen.\n_START_SECTION_\nMisijoni za pomor\xc5\xa1\xc4\x8dake\n_START_PARAGRAPH_\nV Antwerpnu imajo sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilni kr\xc5\xa1\xc4\x8danski misijoni za pomor\xc5\xa1\xc4\x8dake, predvsem na Itali\xc3\xablei, Misijon pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakov, Britansko in mednarodno mornarsko dru\xc5\xa1tvo, Finski pomorski misijon, Norve\xc5\xa1ki Sj\xc3\xb8mannskirken in Apostleship of the Sea. Imajo kavarne, organizirajo kulturne in dru\xc5\xbeabne dejavnosti ter verske obrede.'