b'\n_START_ARTICLE_\nHendrik Christoffel van de Hulst\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMed 2. svetovno vojno je van de Hulst leta 1944 \xc5\xa1e kot \xc5\xa1tudent s sodelavci izra\xc4\x8dunal, da bi morali oblaki hladnega nevtralnega vodika, ki so razpr\xc5\xa1eni v veliki koli\xc4\x8dini po krajevni Galaksiji, precej mo\xc4\x8dno sevati radijske valove z valovno dol\xc5\xbeino 210 mm. \xc5\xbde prej je Hartmann leta 1904 na\xc5\xa1el razred\xc4\x8deno obliko medzvezdnega plina, katerega precej\xc5\xa1en odstotek, 2 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xb5 delcev/m\xc2\xb3, se \xc5\xa1iri po vsej galakti\xc4\x8dni ravnini. Leta 1951 (1949) so Purcell, \xc2\xbbDoc\xc2\xab Ewen in Westerhout tako sevanje tudi v resnici opazili. Ko so izra\xc4\x8dunali lege in hitrosti teh oblakov, se je nedvoumno pokazala spiralna zgradba. Dognali so tudi, da se krajevna Galaksija vrti, vendar ne kot togo telo, temve\xc4\x8d ka\xc5\xbee diferencialno rotacijo. Bolj oddaljeni deli se vrtijo po\xc4\x8dasneje kot tisti blizu sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. V sose\xc5\xa1\xc4\x8dini Sonca je vrtilna doba 225 milijonov let, \xc4\x8demur se v\xc4\x8dasih re\xc4\x8de kozmi\xc4\x8dno leto. Pred enim kozmi\xc4\x8dnim letom je bila Zemlja na za\xc4\x8detku triasa. Takrat so za\xc4\x8deli velikanski plazilci izpodrivati dvo\xc5\xbeivke kot prevladujo\xc4\x8do obliko \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Leta 1952 je van de Hulst z Oortom z radioastronomskimi meritvami lokaliziral spiralne rokave krajevne Galaksije.'