b'\n_START_ARTICLE_\nObalna geografija\n_START_PARAGRAPH_\nObalna geografija, tudi litoralna geografija, je znanost o dinami\xc4\x8dnem vmesniku med oceanom in kopnim, ki vklju\xc4\x8duje fizi\xc4\x8dno geografijo (tj. obalna geomorfologija, geologija, oceanografija), antropogeografijo (sociologija in zgodovina) obale. Vklju\xc4\x8duje razumevanje erozije, posebej delovanja valov, gibanja sedimentov in vremena ter tudi na\xc4\x8dine, s katerimi so ljudje v stiku z obalo. Obalna geografija je del geografije, ki vklju\xc4\x8duje njeno fizi\xc4\x8dno in antropogeno podro\xc4\x8dje ter raziskuje dinami\xc4\x8dni vmesnik med oceanom in kopnim.\n_START_SECTION_\nDelovanje valov in litoralni nanosi\n_START_PARAGRAPH_\nValovi razli\xc4\x8dnih jakosti, ki stalno udarjajo ob obalo, so glavno gibalo in oblikovalci obale. Kljub enostavnosti tega procesa se razlika med valovi in skalami, ob katere udarjajo valovi, ka\xc5\xbee v razli\xc4\x8dnih oblikah._NEWLINE_U\xc4\x8dinek valov je odvisen od njihove mo\xc4\x8di. Mo\xc4\x8dni, uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di valovi se pojavljajo na visokoenergetskih obalah in pozimi. Zmanj\xc5\xa1ujejo koli\xc4\x8dino usedlin na obali, ki jih odna\xc5\xa1ajo globlje v morje. \xc5\xa0ibki valovi so zna\xc4\x8dilni za nizkoenergijske obale in se pojavljajo predvsem poleti. So nasprotni od uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih valov in pove\xc4\x8dujejo obalo, saj nanjo nalagajo usedline._NEWLINE_Eden najpomembnej\xc5\xa1ih na\xc4\x8dinov prina\xc5\xa1anja usedlin nastane zaradi loma valov. Ker valovi redko udarjajo ob obalo pod pravim kotom, nastopi gibanje vode navzgor proti obali (pranje) pod ostrim kotom. Toda vra\xc4\x8danje vode (spiranje) te\xc4\x8de pravokotno na obalo, kar povzro\xc4\x8di, da se snovi z obale nalagajo bo\xc4\x8dno, po\xc5\xa1evno. To gibanje je znano kot obalni premik ali drift. Na vseh obalah je mogo\xc4\x8de videti neskon\xc4\x8den cikel pranja in spiranja ter posledi\xc4\x8dno obalnega premika._NEWLINE_Verjetno je najpomembnej\xc5\xa1i u\xc4\x8dinek obalnega  premika postopek, s katerim se usedline nenehno premikajo vzdol\xc5\xbe delovanja valov. Obalni premik nastane zaradi udarcev valov na obalo pod kotom, ki nato dvigne usedlino (pesek) na obali in ga nosi od obale pod kotom (spiranje). Usedlino nato dvigne naslednji val, ki jo prenese nekoliko ni\xc5\xbeje ob obali, kar ima za posledico neprekinjeno gibanje usedlin v eno smer. To je razlog, da so dolgi pasovi obale pokriti z usedlinami in ne le obmo\xc4\x8dje okoli ustja reke, ki je glavni vir za obalne usedline. Litoralni premik temelji na stalnem dotoku usedlin iz reke. \xc4\x8ce je dotok prekinjen ali usedlina pade v podmorske kanale kjer koli ob obali, to lahko dodatno ogoli obalo._NEWLINE_Litoralni premik pomaga ustvariti \xc5\xa1tevilne reliefne oblike, tudi pregrade, zalive in o\xc5\xbeine. Delovanje tega gibanja se na splo\xc5\xa1no uporablja za okrepitev obale, saj ustvarjanje pregrad odre\xc5\xbee zalive od morja, medtem ko se usedlina obi\xc4\x8dajno nabira v zalivu, ker so valovi tam \xc5\xa1ibki (zaradi valoloma), jih odna\xc5\xa1a z izpostavljenih rtov. Pomanjkanje usedlin na rtih onemogo\xc4\x8da za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred valovi in postanejo bolj ob\xc4\x8dutljive za erozijo, medtem ko zbiranje usedlin v zalivu \xc5\xa1\xc4\x8diti zalive pred nadaljnjo erozijo in jih naredi prijetne za rekreacijo.\n_START_SECTION_\nBiolo\xc5\xa1ki procesi\n_START_PARAGRAPH_\nNa tropskih obmo\xc4\x8djih so \xc5\xa1e posebej pomembne rastline in \xc5\xbeivali, ki ne povzro\xc4\x8dajo samo razpada kamenja, ampak so tudi sami vir usedlin. Lupine in okostja mnogih organizmov so zgrajeni iz kalcijevega karbonata, njihov propad ustvarja usedline apnenca in gline.\n_START_SECTION_\nFizikalni procesi\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni fizikalni erozijski proces na obalah je rast kristalov soli. Veter nana\xc5\xa1a sol na skale, kjer se vsrka v tanke pore in nato razgrajuje v skalo. Voda izhlapeva, sol se kristalizira in s tem ustvarja pritisk, ki lahko odlomi kos kamnine. Na nekaterih obalah se kalcijev karbonat ve\xc5\xbee z drugimi usedlinami in ustvari skalnate obale, na toplej\xc5\xa1ih obmo\xc4\x8djih pa kamnite sipine.\n_START_SECTION_\nSpremembe nivoja morja (evstati\xc4\x8dno kolebanje)\n_START_PARAGRAPH_\nNa Zemlji se morska gladina redno dviga in pada zaradi podnebnih sprememb. V hladnih obdobjih je ve\xc4\x8dina vode na Zemlji shranjena v obliki ledu v ledenikih, medtem ko se v toplej\xc5\xa1em obdobju topi in dviga morsko gladino, ki preplavi ve\xc4\x8d zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Morska gladina je zdaj precej visoka, medtem ko je bila pred 18.000 leti, v ledeni dobi pleistocena, precej nizka. Svetovno segrevanje bi lahko povzro\xc4\x8dilo nadaljnje pove\xc4\x8danje v prihodnosti, kar je tveganje za obalna mesta, saj bi bila mnoga mesta poplavljena \xc5\xbee ob majhnem dvigu morske gladine. Ko se morska gladina vi\xc5\xa1a, nastajajo fjordi (potopljene ledeni\xc5\xa1ke doline) in rii ali potopljene re\xc4\x8dne doline. Fjordi imajo obi\xc4\x8dajno strme skalne bre\xc5\xbeine, potopljene re\xc4\x8dne doline pa imajo dendriti\xc4\x8dne drena\xc5\xbene vzorce, zna\xc4\x8dilne za odvodnjavanje obmo\xc4\x8dja. Tektonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki plavajo na Zemlji, se lahko dvigajo ali spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo zaradi spremembe pritiska in prisotnosti ledenikov. \xc4\x8ce se obala premakne glede na drugo plo\xc5\xa1\xc4\x8do navzgor, to imenujemo izostati\xc4\x8dna sprememba in s tem se ustvari povi\xc5\xa1ena obala.\n_START_SECTION_\nSpremembe nivoja kopna (izostati\xc4\x8dna sprememba)\n_START_PARAGRAPH_\nTa pojav je mogo\xc4\x8de videti v Veliki Britaniji nad linijo, ki povezuje estuarija rek Wash in Severn. Kopno je bilo tam v zadnji ledeni dobi prekrito z ledenim pokrovom. Te\xc5\xbea ledu je povzro\xc4\x8dila tonjenje severovzhodne \xc5\xa0kotske in iztiskanje jugovzhoda, ki se je pod to silo dvignil. Ko se je ledeni pokrov umikal, je nastajal nasprotni proces, saj kopno ni ve\xc4\x8d nosilo take te\xc5\xbee. Glede na trenutne ocene jugovzhodni del tone s hitrostjo pribli\xc5\xbeno 2 mm letno, medtem ko se za isti odstotek dviga severovzhodna \xc5\xa0kotska.\n_START_SECTION_\nMorske o\xc5\xbeine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce obala nenadoma spremeni smer, zlasti okoli estuarija, je verjetno, da bo nastala morska o\xc5\xbeina. Litoralni premik potisne usedline vzdol\xc5\xbe obale. Ko dose\xc5\xbee ovinek, se obalni premik lahko ne zavrti vedno z usedlino, zlasti v bli\xc5\xbeini estuarija, kjer lahko zunanji tok reke usedline potisne stran od obale. Obmo\xc4\x8dje je lahko tudi za\xc5\xa1\xc4\x8diteno pred delovanjem valov, ki prepre\xc4\x8dujejo litoralno gibanje. Na strani rta, ob katerega udarjajo \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i valovi, lahko pod vodo zastanejo pesek in druge te\xc5\xbeje snovi. To manj\xc5\xa1im usedlinam zagotavlja dober prostor za dvig morske gladine. Ko usedlina zaobide rt, se za\xc4\x8dne kopi\xc4\x8diti na nasprotni strani in se ne premika vzdol\xc5\xbe obale, ker je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena z rtom in o\xc5\xbeino._NEWLINE_Po\xc4\x8dasi se usedlina preprosto nabira na tem obmo\xc4\x8dju, \xc5\xa1iri o\xc5\xbeino navzven in dela pe\xc5\xa1\xc4\x8deno oviro. Medtem se bo smer vetra spremenila in bo pihal iz druge smeri. V tem obdobju bo usedlina potisnjena vzdol\xc5\xbe druge smeri. O\xc5\xbeina bo za\xc4\x8dela rasti nazaj in ustvarila "okljuk". Nato bo o\xc5\xbeina ponovno rasla v prvotno smer. O\xc5\xbeina bo s\xc4\x8dasoma nehala rasti, ker ne bo dovolj za\xc5\xa1\xc4\x8ditena pred erozijo valov ali zato, ker bodo estuarijski tokovi odna\xc5\xa1ali usedline. Obi\xc4\x8dajno se v slanih ali mirnih vodah v ozadju o\xc5\xbeine oblikuje slani\xc5\xa1\xc4\x8de, slano mo\xc4\x8dvirno obmo\xc4\x8dje. O\xc5\xbeine se obi\xc4\x8dajno oblikujejo okoli valobranov v umetnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih in zahtevajo poglabljanje dna._NEWLINE_\xc4\x8ce ni estuarija, je mogo\xc4\x8da rast o\xc5\xbeine na nasprotni strani zaliva, pri \xc4\x8demer nastane greben ali pregrada. Pregrade se pojavljajo v razli\xc4\x8dnih oblikah, vse pa so oblikovane podobno kot o\xc5\xbeine. Obi\xc4\x8dajno zaprejo zaliv in ustvarijo laguno. Lahko premostijo dva rta ali ju zdru\xc5\xbeijo s kopnim. Ko se otok spoji s kopnim prek grebena ali pregrade, se imenuje tombolo (morska pe\xc5\xa1\xc4\x8dena sipina, ki povezuje kopno z bli\xc5\xbenjim otokom). To se obi\xc4\x8dajno pojavi zaradi loma valov, lahko pa tudi z izostati\xc4\x8dnimi spremembami, tudi s spreminjanjem vi\xc5\xa1ine kopna (npr. Chesil Beach). Tombolo je mogo\xc4\x8de videti ob obali Holderness.'