b'\n_START_ARTICLE_\nAjda\n_START_SECTION_\nZgodovina ajde na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV eni izmed verzij ljudske bajke o Kurentu in vesoljnem potopu, pred povodjem re\xc5\xa1eni mo\xc5\xbe Kurentu obljubi zase in za svoje potomce, da bodo vedno ljubili in u\xc5\xbeivali dvoje posve\xc4\x8denih rastlin: ajdo in vinsko trto. Bajka pravi, da so se sinovi re\xc5\xa1enega mo\xc5\xbea razselili po Kranjskem in \xc5\xa1e zdaj ve\xc4\x8didel \xc5\xbeivijo od ajde, \xc4\x8dislajo vino in se hvale\xc5\xbeno spominjajo Kurenta, svojega starega dobrotnika._NEWLINE_Pisno je ajda prvi\xc4\x8d omenjena leta 1426 v gornjegrajskem urbarju (urbar je knjiga s seznamom dohodkov zemlji\xc5\xa1kega gospoda od podlo\xc5\xbenikov) pod imenom \xc2\xbbpoganka\xc2\xab. Zavedena je tudi v velesovskem urbarju iz leta 1448._NEWLINE_Kot polj\xc5\xa1\xc4\x8dino iz katere se lahko pripravi dve zna\xc4\x8dilni slovenski jedi \xe2\x80\x93 kruh in ka\xc5\xa1o -, jo omeni tudi Janez Vajkard Valvasor v Slavi vojvodine Kranjske (1689) in sicer v tretji knjigi tega dela, ki govori o rastlinah, rudnikih, rudninah, \xc5\xbeivalih, pti\xc4\x8dih, ribah, itd. de\xc5\xbeele Kranjske, tam pravi:_NEWLINE_\xc2\xbbAjda na Kranjskem posebno dobro in pogosto uspeva. Iz enega zrna jih nastane po navadi osem. Iz ajde se pe\xc4\x8de navaden kruh, ki je \xc4\x8disto \xc4\x8drn kakor prst. Tak kruh jedo kmetje po vsej de\xc5\xbeeli. \xc4\x8ceprav je \xc4\x8drn, pa vendar nimajo plemenita in me\xc5\xa1\xc4\x8danska usta vzroka, da bi ga zani\xc4\x8devala, ker je zelo okusen in dober; le \xc4\x8de preve\xc4\x8d ovsa dodajo, postane prekrhek._NEWLINE_Iz ajde pripravljajo tudi ka\xc5\xa1o, in sicer takole: V kotlu puste ajdo vreti toliko \xc4\x8dasa, da se zrna odpro; nato odlijejo vodo in stresejo kuhano ajdo na platnen prt, da se na zraku posu\xc5\xa1i; medtem jo ve\xc4\x8dkrat preme\xc5\xa1ajo, da se nekoliko posu\xc5\xa1i, tj. da se zrno strdi. Ko pa je tako dale\xc4\x8d, da zrno ne po\xc4\x8di, \xc4\x8de ga z zobmi sku\xc5\xa1a\xc5\xa1 zgristi, ampak je \xc5\xa1e nekako \xc5\xbeilavo, stol\xc4\x8dejo ajdo kot pri vsaki ka\xc5\xa1i. Ajdova ka\xc5\xa1a je prav dobra jed in se \xc4\x8desto po\xc5\xa1ilja na tuje.\xc2\xab_NEWLINE_Valvasor navaja, da so leta 1432 zabele\xc5\xbeili izjemno dobro letino, in je v Ljubljani star ajde stal 2 reparja, star r\xc5\xbei 4 reparje in star p\xc5\xa1enice 26 soldov. Nekaj stoletij kasneje, leta 1622, je Kranjsko in njeno glavno mesto Ljubljano, kot poro\xc4\x8da Valvasor, doletela draginja. Mestne oblasti so velele odpreti ka\xc5\xa1\xc4\x8de, shrambe in vinske kleti v mestu, da bi natan\xc4\x8dno pregledali razpolo\xc5\xbeljive zaloge hrane. Na\xc5\xa1li so 3608 starov ajde, kar je v primerjavi z drugim popisanim inventarjem (1469.5 starov p\xc5\xa1enice, 726.5 starov r\xc5\xbei, 715 starov prosa, 377 starov ovsa, 215 starov sor\xc5\xbeice, 84 starov je\xc4\x8dmena) veliko. \xc4\x8ceprav ajda tradicionalno velja za "hrano kmetov in reve\xc5\xbeev", lahko po podatkih, ki jih navaja Valvasor, vendarle sklepamo, da je ajda na\xc5\xa1la pot do me\xc5\xa1\xc4\x8danske mize. _NEWLINE_Tudi v Kuharskih bukvah (1799) Valentina Vodnika, ki velja za prvo natisnjeno kuharsko knjigo v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, najdemo jedi iz ajde. _NEWLINE_Pomembno vlogo pri uveljavitvi ajde na Slovenskem je igral \xc5\xa1e baron \xc5\xbdiga Zois, ko je, zaradi hude lakote, ki je pestila te kraje med letoma 1812 in 1815, na Kranjsko s \xc4\x8ce\xc5\xa1ke uvozil seme tatarske ajde ali \xc2\xbbcojzle\xc2\xab, kot so ji pravili.\n_START_SECTION_\nPrekmurje\n_START_PARAGRAPH_\nAjda je polj\xc5\xa1\xc4\x8dina z ve\xc4\x8dstoletno zgodovino tudi v Prekmurju, kjer ji v nare\xc4\x8dju pravijo \xc2\xbbhajdina\xc2\xab. Ljudsko izro\xc4\x8dilo pove, da je bil tam pridelek ajde opro\xc5\xa1\xc4\x8den dajatve desetine gospodi, tako je bila ajda pomemben vir dodatnega zaslu\xc5\xbeka za kme\xc4\x8dko prebivalstvo. Znani pridelovalci, predelovalci in trgovci z ajdo so bili kmetje iz vasi Odranci. Ka\xc5\xa1o so prodajali ju\xc5\xbeno na Hrva\xc5\xa1ko do Vara\xc5\xbedina in na \xc5\xa0tajersko, v Maribor. Tradicijo je dana\xc5\xa1nja ob\xc4\x8dina Odranci, ki je bila ustanovljena leta 1994, obele\xc5\xbeila v svojih ob\xc4\x8dinskem grbu in zastavi, ki ju uporabljajo od leta 1998. Zgornje zeleno polje grba krasi podoba zlate stope (stopa je tradicionalna lesena priprava za lu\xc5\xa1\xc4\x8denje ajdinih zrn in zrn drugih \xc5\xbeit, ki so jo uporabljali po vsem Prekmurju), na spodnjem rde\xc4\x8dem polju grba pa so izrisane tri stilizirane zlate pike, ki predstavljajo bodisi ajdina zrna bodisi prosena zrna bodisi denar, ki je bil zaslu\xc5\xbeen s pridelavo in predelavo ajde in drugih \xc5\xbeit.\n_START_SECTION_\nSlovensko Porabje\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno prehrano porabskih Slovencev sestavljajo: zelje, krompir, mleko, proso ter jedi iz koruzne in ajdove moke. Mesne jedi so bile na mizi le ob kolinah, ve\xc4\x8djih praznikih ali delih. Ajdo in proso so phali (s tol\xc4\x8denjem odstranjevali ovoj zrn, lu\xc5\xa1\xc4\x8dili) v \xc5\xbermljah (ro\xc4\x8dni mlin).\n_START_SECTION_\nPridelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nAjda je ekstenzivna rastlina in ne daje veliko pridelka na hektar, a so vlaganja za pridelovanje ajde majhna. Ob povpre\xc4\x8dnem ugodnem letu daje 1500 kg pridelka na hektar. Glede na razmerje cen pa lahko dobimo z ajdo prihodek, ki je primerljiv s pridelkom 4500 kg p\xc5\xa1enice na hektar. Problem v Sloveniji so neurejene razmere na trgu in neorganiziran odkup pridelka po primernih cenah. _NEWLINE_Ajda ni ob\xc4\x8dutljiva na prej\xc5\xa1nje posevke, vendar pa zanjo niso primerna tla, ki so prekomerno gnojena z du\xc5\xa1ikom ali na katerih so bili prekomerno uporabljeni herbicidi za zatiranje plevela. Za uspe\xc5\xa1no kalitev naj bi bila temperatura tal vsaj 10 \xc2\xb0C. Sejemo jo sredi maja na globino 1 do 3 cm, \xc4\x8de je su\xc5\xa1a, pa malo globlje. Okvirna priporo\xc4\x8dena gostota setve je okoli 400 kalivih semen na kvadratni meter pri diploidni ajdi za strni\xc5\xa1\xc4\x8dno setev. \xc4\x8ce gostoto setve prera\xc4\x8dunamo v kilograme, je optimalna koli\xc4\x8dina posejanega semena navadno med 60 in 100 kg na hektar. Ajdo sejemo z \xc5\xbeitno sejalnico, medvrstna razdalja posevka je 12,5 cm. _NEWLINE_Glede gnojil je rastlina precej skromna in je bolj sposobna \xc4\x8drpati mineralne snovi iz tal kot druge polj\xc5\xa1\xc4\x8dine. Skromnost ajde glede potrebe po hranilih je eden od razlogov, da je ajda primerna tudi za pridelovalce, ki \xc5\xbeelijo pridelke brez uporabe mineralnih gnojil in \xc5\xa1kropiv (ekolo\xc5\xa1ko kmetijstvo). Ajdo \xc5\xbeanjemo s kombajnom.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPri ajdi uporabljamo predvsem njena semena, iz katerih z lu\xc5\xa1\xc4\x8denjem naredimo ajdovo ka\xc5\xa1o, z mletjem pa ajdovo moko. Ajdovo ka\xc5\xa1o u\xc5\xbeivamo kuhano (kot prikuho) ali pe\xc4\x8deno (podobno kot ri\xc5\xbeev narastek). Iz ajdove moke pripravljamo ajdove \xc5\xbegance, ajdove krapce, kruh, \xc5\xa1truklje, rezance, pala\xc4\x8dinke (ruski kva\xc5\xa1eni blini in francoske galette), biskvite in druge jedi.\n_START_SECTION_\nUporaba v ljudskem zdravilstvu\n_START_PARAGRAPH_\nAjda ne vsebuje glutena, zato jo lahko u\xc5\xbeivajo tudi bolniki s celiakijo.Iz posu\xc5\xa1enih cveto\xc4\x8dih rastlin si pripravljamo \xc4\x8daj, ki vsebuje veliko rutina. Uporabljajo jo za zdravljenje venske insuficience (kr\xc4\x8dne \xc5\xbeile). Znana slovenska narodna pesem pravi \xc2\xbbPo Koro\xc5\xa1kem, po Kranjskem \xc5\xbee ajda zori...\xc2\xab\xc2\xa0- vendar jo je na poljih Slovenije vse manj, zaradi toge birokratske kmetijske politike in uni\xc4\x8denega semenarstva. Kupujejo slabe hibride, neustrezne na\xc5\xa1im razmeram. Zdravilni u\xc4\x8dinki ajde so tako izgubljeni. Stare sorte ajde so te u\xc4\x8dinke vsebovale, zlasti tiste, ki so uspevale v vi\xc5\xa1jih legah. V \xc4\x8dasu cvetenja je bila ajda odli\xc4\x8dna pa\xc5\xa1a za kranjsko \xc4\x8debelo, imela je tudi zelo lep vonj. Ponekod v Aziji u\xc5\xbeivajo tudi sve\xc5\xbee mlade rastlinice (podobno kot pri nas belu\xc5\xa1e ali blitvo), kar pa lahko zaradi vsebnosti fagopyrina, ob izpostavljanju svetlobi povzro\xc4\x8di ko\xc5\xbene izpu\xc5\xa1\xc4\x8daje._NEWLINE_Z ajdovimi lu\xc5\xa1\xc4\x8dinami polnimo vzglavnike, kar pa lahko pri nekaterih ljudeh povzro\xc4\x8di alergije._NEWLINE_\xc4\x8ce govedo zaide v cveto\xc4\x8do ajdo dobi rde\xc4\x8do in srbe\xc4\x8do ko\xc5\xbeo.'