b'\n_START_ARTICLE_\nHotiza\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nVas le\xc5\xbei na narodnostnem kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du. Poleg Slovencev so se preselile sem dru\xc5\xbeine raznih drugih narodnosti, ki slo\xc5\xbeno \xc5\xbeivijo v va\xc5\xa1ki skupnosti. V zadnjem \xc4\x8dasu je opazno, da se va\xc5\xa1\xc4\x8dani Hotize in sosednjih vasi Kapca in Kot vedno bolj povezujejo, \xc4\x8deprav prebivalci Kapce pove\xc4\x8dini spadajo v mad\xc5\xbearsko govore\xc4\x8do skupino. V\xc4\x8dasih so se Hoti\xc5\xbeanci bolj ozirali za partnerji \xc4\x8dez breg Mure, ki ni nikoli delila ljudi. Vas je bila prvi\xc4\x8d omenjena leta 1389 pod imenom Hodica. Pomenilo naj bi kraj, kjer so ljudje \xc2\xbbhodili\xc2\xab\xc2\xa0z brodom prek rek Mure. Tudi v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji je vas imela ime Murar\xc3\xa9v kar naj pomeni murski brod. Dokumenti govorijo, da je vas med mad\xc5\xbearsko revolucijo 1848\xe2\x80\x931849 utrpela mnogo \xc5\xa1kode, ker je podpirala Jela\xc4\x8di\xc4\x87evo vojsko. Da bi prepre\xc4\x8dili prehod cesarske vojske, so brod Mad\xc5\xbeari 13. decembra 1848 potopili.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo in \xc5\xbeivinoreja\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a panoga Hotize in okoli\xc5\xa1a je kmetijstvo, kjer sta pomembna poljedelstvo (koruza, p\xc5\xa1enica, krompir, p\xc5\xa1enica) in \xc5\xbeivinoreja, katere obseg pa se zmanj\xc5\xa1uje. Ob Muri in njenih mrtvih rokavih je svet poplavljen. Jugozahodno od kraja je v ni\xc5\xbeinskem gozdu Orlov\xc5\xa1\xc4\x8dku, nekdanji posesti Beltinskih grofov, bogato lovi\xc5\xa1\xc4\x8de fazanov in druge divjadi. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dina zaposlenih krajanov se vozi na delo v Lendavo.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dni hram\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1886 so na pobudo in na stro\xc5\xa1ke va\xc5\xa1\xc4\x8danov odprli poslopje enooddel\xc4\x8dne rimokatoli\xc5\xa1ke ljudske \xc5\xa1ole. Prej so \xc5\xa1olarji obiskovali mad\xc5\xbearsko \xc5\xa1olo na Kapci. Prvi u\xc4\x8ditelj je bil v letih 1868\xe2\x80\x931888 Gy\xc3\xb6rgy Moln\xc3\xa1r. Po\xc5\xbear leta 1914 je zgradbo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval, zato so jo prenovili, dozidali \xc5\xa1e eno u\xc4\x8dilnico in tako je bila \xc5\xa1ola dvooddel\xc4\x8dna. Pouk je potekal v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini, le verouk je bil v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Med 1. svetovno vojno otroci skoraj niso hoteli v \xc5\xa1olo, ker so bili v zgradbi name\xc5\xa1\xc4\x8deni razni vojaki. Po temeljitem popravilu se je pri\xc4\x8del reden pouk \xc5\xa1ele leta 1920/21. Prvi upravitelj po vojni je bila Jano\xc5\xa1 Habect, nato Josip Ani\xc4\x8di\xc4\x8d, po letu 1923 pa Izidor Horvat, ki se je rodil v \xc5\xbdi\xc5\xbekih. Po premestitvi Horvata sta upravitelja Avrelij Rajc (1931-34) in Jo\xc5\xbeica Kotnjek do 1941. Med okupacijo so u\xc4\x8ditelje \xc2\xbbpri\xc5\xa1leke\xc2\xab\xc2\xa0izgnali iz Prekmurja. Pou\xc4\x8devali so J\xc3\xb3zsef Horv\xc3\xa1th, Ana Graf, Terezija Tanai. Deloma so pou\xc4\x8devali slovensko. Po osvoboditvi se je vrnila Jo\xc5\xbeica Kotnjek, za njo pa \xc5\xa1e ve\xc4\x8d slovenskih u\xc4\x8diteljic. Leta 1922 je \xc5\xa1ola postala triooddel\xc4\x8dna, leta 1934 pa je postala \xc5\xa1tirioddel\xc4\x8dna. _NEWLINE_S prostovoljnim delom va\xc5\xa1\xc4\x8danom in sredstvi KS je bila zgradba leta 1993 obnovljena. Med vojno za Slovenijo leta 1991 so bili v njej name\xc5\xa1\xc4\x8deni pripadniki Teritorialne obrambe Slovenije._NEWLINE_Trenutno je v njej vrtec, sede\xc5\xbe Dru\xc5\xa1tva mladih Hotiza, ter knji\xc5\xbenica.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnija Hotiza\n_START_PARAGRAPH_\nIz cerkvene kronike je razvidno, da je \xc5\xbeupnija Hotiza dolgo spadala pod Lendavsko \xc5\xbeupnijo, katere za\xc4\x8detek sega celo v 9. stoletje, v dobo Pribina in Koclja. Po prizadevanjih \xc4\x8dastnega kanonika, lendavskega dekana in va\xc5\xa1\xc4\x8danov Hotize je leta 1924 Hotiza leta postala samostojna ekspozitura. Prvi ekspozit, ki je pri\xc5\xa1el v Hotizo je bil Jo\xc5\xbee Tivadar, rojen v urni\xc5\xa1\xc4\x8du, ki je dal dograditi tedanjo cerkev. Leta 1926 je pri\xc5\xa1el kot kaplan v Hotizo g. Zadravec, ki se je lotil gradnje \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da. Obnovljen je bil tudi glavni oltar, kjer so slike svetega Petra in Pavla. Leta 1934 je velika prelomnica za bogoslu\xc5\xbeje in va\xc5\xa1\xc4\x8dane Hotize. Pri\xc5\xa1el je novoma\xc5\xa1nik Jo\xc5\xbee Berden, \xc5\xbeal je moral leta 1941 v pregnanstvo na Mad\xc5\xbearsko. Med 2. svetovno vojno so se stvari spremenile zaradi okupacije Prekmurja. Po drugi svetovni vojni se je med svoje vrnil Jo\xc5\xbee Berden (\xe2\x80\xa01975). V cerkvenih obredih je nadaljeval s knji\xc5\xbeno sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Do leta 1985 sta \xc5\xa1e opravljala bogoslu\xc5\xbeje Ivana Kolenc in \xc5\xa0tefan Zver. Viljem Kova\xc4\x8d, rojen v Gradu na Gori\xc4\x8dkem je leta 1985 prevzel \xc5\xbeupnijo. Obnovil je \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, cerkvi uredil elektroniko zvonov.\n_START_SECTION_\nNaravne zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nZahodno od naselja je kilometer dolgo Hoti\xc5\xa1ko jezero, ena izmed najbolj znanih mrtvic, ki ima obliko okljuka nekdanje reke. Za\xc4\x8denja se ob glavni cesti pri Jula Marofu in se nadaljuje proti jugovzhodu v Orlov\xc5\xa1\xc4\x8dek in proti reki Muri. Ob jezeru raste nov zaselek Grede, ki ima \xc5\xbee 10 hi\xc5\xa1, ob cesti za Veliko Polano pa stoji naselje Lo\xc5\xbei\xc4\x8d. Bujno vodno rastlinstvo z lokvanji, vodne ptice in ribe ter ob bregovih te\xc5\xbeko prehodni pragozd nudijo dobre pogoje za turizem. Na tem obmo\xc4\x8dju najdemo tudi \xc5\xa1trke. V mrtvicah \xc5\xbeivijo razli\xc4\x8dne vrste rib, nevreten\xc4\x8darji, pa tudi divje race imajo svoja gnezdi\xc5\xa1\xc4\x8da. V zadnjem \xc4\x8dasu gnezdijo celo labodi in kormorani niso redki.\n_START_SECTION_\nKulturno \xc5\xbeivljenje v KS Hotiza\n_START_PARAGRAPH_\nHotiza, majhna vasica s prijaznimi va\xc5\xa1\xc4\x8dani, je na kulturnem podro\xc4\x8dju znana po dobrih igralcih, pevcih in plesalcih. V preteklosti je bil zelo razgibana igralka dejavnost, saj so \xc4\x8dlani kulturnega dru\xc5\xa1tva pripravili ve\xc4\x8d ljudskih iger in se z njimi prestavili na doma\xc4\x8dem odru in tudi v sosednjih krajih. Razne spremembe v \xc4\x8dasu in okolju pa so prinesle tudi spremembe na podro\xc4\x8dju kulturnih dejavnosti. Bilo je nekako zati\xc5\xa1je v kulturnem dru\xc5\xa1tvu, v ljudeh pa se je bila \xc5\xbeelja po petju in plesu ter kulturno dru\xc5\xa1tvo Hotiza. Pridobili smo nove \xc4\x8dlane in popravili pogoje za nove dejavnosti. Ustanovili smo ve\xc4\x8d skupin med katerimi so: ritmi\xc4\x8dna skupina Lokvanj, otro\xc5\xa1ka in odrasla folklorna skupina ter skupina ljudskih pevcev. Tako je \xc5\xbeivljenje na kulturnem podro\xc4\x8dju zelo razgibano in va\xc5\xa1\xc4\x8dani radi prihajajo na prireditve.  V vasi obstaja nekaj tradicionalnih prireditev, kot so Materinski dan, Pustno rajanje, Prvomajsko kresovanje, Ribi\xc5\xa1ki dnevi (v juliju), _NEWLINE_udele\xc5\xbeba na Lendavski trgatvi, itd.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port in Hoti\xc5\xbeanci\n_START_PARAGRAPH_\nNogometni klub Hotiza ima zelo zanimivo zgodovino. Za\xc4\x8detki so bili nekaj posebnega. Igre z \xc5\xbeogo in brcanje proti golu segajo dale\xc4\x8d nazaj. K razvoju nogometa so veliko prispevali Hoti\xc5\xa1ki \xc2\xbbfantje\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1tudentje v Ljubljani in Mariboru. Nogomet se je na za\xc4\x8detku igral na \xc2\xbbogradih\xc2\xab\xc2\xa0pri \xc5\xbdi\xc5\xbekovih tako, da v ogradu ni bilo trave, da bi se krave napasle. Va\xc5\xa1\xc4\x8dani so s posebnim zanimanjem spremljali prijateljske tekme med Hotizo in SV. Martinom. Iz nekdanjega kluba \xc2\xbbOrel\xc2\xab\xc2\xa0se je razvil NK Hotiza, ki je imel igri\xc5\xa1\xc4\x8de na Kapci. Omeniti je potrebno, da je za klub tekmovalo precej nogometa\xc5\xa1ev tudi iz Kapce in Kota. \xc5\xbdoga in nogomet sta veliko prispevala, da so vse te vasi v eni krajevni skupnosti._NEWLINE_Leta 1972 so bile zgrajene sla\xc4\x8dilnice in narejeno je bilo igri\xc5\xa1\xc4\x8de. Uspehi kluba so zadovoljivi. Veliko hoti\xc5\xa1kih mladincev in nekaj \xc4\x8dlanov igra oziroma je igralo tudi za NK Nafto._NEWLINE_V letu 1994 se je pri\xc4\x8dela rekonstrukcija sla\xc4\x8dilnic in igri\xc5\xa1\xc4\x8da. Postavljena je bila ograja in urejena okolica. Trenutno igra NK Hotiza v zelo uspe\xc5\xa1no v Pomurski ligi). _NEWLINE_S sredstvi kluba, KS in ob\xc4\x8dine Hotizi nastaja lep \xc5\xa1portni center. Center za mlade, pa ureja predvsem Dru\xc5\xa1tvo mladih Hotiza, ki s pomo\xc4\x8djo drugih dru\xc5\xa1tev ter ob\xc4\x8dine, gradi na t. i. \xcb\x9dla\xc5\xa1tatu\xcb\x9d igri\xc5\xa1\xc4\x8de za mali nogomet, ter igri\xc5\xa1\xc4\x8de za odbojko na pesku.\n_START_SECTION_\nHotiza in gasilci\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da je Hotiza \xc5\xbee leta 1902 dobila brizgalno za ga\xc5\xa1enje po\xc5\xbearov, so se gasilci organizirali \xc5\xa1ele leta 1925 in sicer na pobudo takratnega u\xc4\x8ditelja Izidorja Horvata. Na samem za\xc4\x8detku se je v dru\xc5\xa1tvo vklju\xc4\x8dilo 18 \xc4\x8dlanov. Novoustavljeno gasilsko dru\xc5\xa1tvo na Hotizi je prevzelo brizgalno od takratnega ob\xc4\x8dinskega odbora._NEWLINE_To je bila ro\xc4\x8dna brizgalna, ki je ohranjena \xc5\xa1e sedaj, vendar ni ve\xc4\x8d v uporabi, saj so 1972 leta kupili s pomo\xc4\x8djo ob\xc4\x8danov in gasilske zveze Lendava motorno brizgalno. Leta 1970 se je dokon\xc4\x8dno uredil gasilski dom. Gasilci so pridobili tudi dvoosno prikolico za prevoz motorne brizgalne. Nabavljeno je bilo tudi gasilsko vozilo kombi 1981 \xe2\x80\x93 s pomo\xc4\x8djo va\xc5\xa1\xc4\x8danov in gasilske zveze Lendava. Kasneje so bili postavljeni hidranti in izkopani so bili po\xc5\xbearno varnostni vodnjaki v celi vasi. Leta 1993 so obnovili gasilski dom. Na pro\xc4\x8delju je bila izdelana tudi slika sv. Florijana,  zavetnika gasilcev. Leta 2006 je na Hotizo pri\xc5\xa1lo novo gasilsko vozilo._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Hotiza_NEWLINE_Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Hotiza se je ustanovilo februarja, 2008. Sami za\xc4\x8detki turizma pa segajo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot 10 let nazaj, ko smo za\xc4\x8deli organizirati 1. Hoti\xc5\xa1ke ribi\xc5\xa1ke dneve takrat \xc5\xa1e pod okriljem kulturnega dru\xc5\xa1tva Hotiza. Ker se je prireditev iz leta v leto ve\xc4\x8dala tako po obiskovalcih kot vsebini smo pozneje organizirali turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo, ki je \xc5\xa1e potem intenzivnej\xc5\xa1e delala na razvoju prireditve. V teh letih delovanja smo aktivno sodelovali pri razvoju vasi in projektih s katerimi smo uredili nekaj turisti\xc4\x8dnih to\xc4\x8dk na Hotizi. Med temi bi omenili brod Hotiza, znamenje treh grofij, rimsko pot ob Halasovi kri\xc5\xbeni poti, vinogradni\xc5\xa1ki center s staro pre\xc5\xa1o\xe2\x80\xa6 v na\xc4\x8drtih pa \xc5\xa1e imamo ureditev ve\xc4\x8d takih to\xc4\x8dk. Aktivno se vklju\xc4\x8dujemo v turisti\xc4\x8dne in ostale prireditve v na\xc5\xa1i ob\xc4\x8dini in vasi. Pred kratkim smo se v\xc4\x8dlanili tudi v turisti\xc4\x8dno zvezo \xc2\xbbLendava vabi\xc2\xab, znotraj katere \xc5\xbeelimo aktivno delovati in prispevati k razvoju turizma v ob\xc4\x8dini Lendava kot tudi v svoji doma\xc4\x8di vasi. Turisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo je tudi \xc4\x8dlan krovne organizacije TZS.'