b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Celestin I.\n_START_SECTION_\nMladost in vzpon\n_START_PARAGRAPH_\nCelestin je bil po rodu Rimljan iz Kampanje v Ju\xc5\xbeni Italiji. \xc5\xbde od mladosti se je vzgajal v samostanu in postal diakon Rimske Cerkve. Ve\xc4\x8dja od njegove u\xc4\x8denosti je bila samo \xc5\xa1e njegova svetost._NEWLINE_Za pape\xc5\xbea so ga izvolili 10. septembra 422. Volitve so - v nasprotju z volitvami njegovega predhodnika - potekale mirno in slo\xc5\xbeno._NEWLINE_Hiponski \xc5\xa1kof Avgu\xc5\xa1tin mu je takoj poslal pozdravno pismo, v katerem ga je prosil, naj ne jemlje pod svoje okrilje fusalskega \xc5\xa1kofa (Fussala), ki mu je numidijska sinoda odvzela \xc5\xa1kofovsko dostojanstvo zaradi \xc5\xa1tevilnih zlorab. Ta nadpastir je bil namre\xc4\x8d neko\xc4\x8d Avgu\xc5\xa1tinov u\xc4\x8denec in mu je on pomagal do \xc5\xa1kofovstva. Nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost in o\xc5\xa1abnost pa sta ga tako obvladala in upropastila, da so se verniki pohuj\xc5\xa1evali. Poleg tega pa se je tako pretvarjal, da je svetega Bonifacija popolnoma zavedel in ga prepri\xc4\x8dal, da ni heretik. Pape\xc5\xbe mu je celo napisal priporo\xc4\x8dilno pismo za numidijske \xc5\xa1kofe. Budno Celestinovo oko pa je takoj spregledalo jedro zadeve in je on potrdil dolo\xc4\x8dbe numidijske sinode, nevrednega \xc5\xa1kofa pa odstavil.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe ima prvenstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSpor, ki se je zaradi vpra\xc5\xa1anja pravice priziva na pape\xc5\xbea za\xc4\x8del \xc5\xbee med Zosimom in afri\xc5\xa1ko Cerkvijo in ga je Bonifacij kolikor toliko zgladil, se je spet nadaljeval. Pape\xc5\xbe je poudarjal \xe2\x80\x93 sklicujo\xc4\x8d se na sveto pismo in apostolsko tradicijo - da ima kot rimski \xc5\xa1kof najvi\xc5\xa1je prizivne pravice, da sme prizive sprejemati in o njih razsojati, afri\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofje pa so s svoje strani trdili - prav glede na zvitega krivoverca, ki se je pred prej\xc5\xa1njim pape\xc5\xbeem prikazal kot pravoverni kristjan - da nih\xc4\x8de nima pravice sklicevati se na kakr\xc5\xa1nokoli sodno instanco \xc2\xbbprek morja\xc2\xab\xc2\xa0mimo njih. Prakti\xc4\x8dno se je ta spor kon\xc4\x8dal z vdorom Vandalov v severno Afriko, ki so si brez ovir podjarmili neslo\xc5\xbene kristjane in tam 428 ustanovili svoje kraljestvo z glavnim mestom Kartagino.\n_START_SECTION_\nUspeh pri pelagijancih ter Ircih\n_START_PARAGRAPH_\nKot pape\xc5\xbe je uspe\xc5\xa1no vabil v edinost Cerkve pelagijance, ki so se ohranili po nekaterih delih Britanije, Galije, Ilirika in Afrike._NEWLINE_Poslal je misionarje v Britanijo. Na Irsko je poslal Paladija, ki je tam postal \xc5\xa1kof. Nekaj dni pred smrtjo pa je poslal tja Patrika, ki je de\xc5\xbeelo uspe\xc5\xa1no pokristjanil.\n_START_SECTION_\nNeuspeh pri nestorijancih\n_START_PARAGRAPH_\nV Carigradu (Konstantinoplu) sta za\xc4\x8dela duhovnik Anastazij in patriarh Nestorij pod vplivom antiohijske teolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole u\xc4\x8diti, da Kristus ni bil Bog in \xc4\x8dlovek v eni osebi; poleg dveh narav je oznanjal tudi dve osebi v Kristusu, bo\xc5\xbejo in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko, ter odklanjal Marijino bo\xc5\xbeje materinstvo. aleksandrijski patriarh Ciril pa je trdil v duhu aleksandrijske \xc5\xa1ole, ki se je dr\xc5\xbeala Atanazijevega in Markovega apostolskega izro\xc4\x8dila, zagovarjal Kristusovo bo\xc5\xbeanstvo. Pisal je pape\xc5\xbeu v Rim o vsej zadevi; ker Celestin ni takoj ukrepal, je Nestorij to razlagal v svoj prid. Zato je kon\xc4\x8dno pape\xc5\xbe Celestin 430 sklical v Rimu sinodo, ki je obsodila Nestorijev nauk. Od njega je pape\xc5\xbe prek posrednika Cirila zahteval, naj herezijo prekli\xc4\x8de v roku desetih dni, vendar brez uspeha.'