b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbebeni mediji\n_START_SECTION_\nOpredelitve dru\xc5\xbebenih medijev\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebeni mediji so nova vrsta spletnih medijev, za katere je zna\xc4\x8dilna participacija, odprtost, dialog, oblikovanje skupnosti in povezanosti. Dru\xc5\xbebeni mediji namre\xc4\x8d spodbujajo sodelovanje in povratne informacije ter bri\xc5\xa1ejo mejo med mediji in ob\xc4\x8dinstvom. Na spletu je dostopna ve\xc4\x8dina vsebin, preko katerega posamezniki lahko glasujejo, komentirajo in delijo informacije. Omogo\xc4\x8dajo dvosmerno komunikacijo in povezljivost preko uporabe povezav do drugih strani, virov in oseb ter oblikovanje skupnosti z enakimi interesi. V praksi \xe2\x80\x93 tako v poslovnem svetu kot v akademskih krogih, obstajajo razli\xc4\x8dna razumevanja pojma dru\xc5\xbebeni mediji._NEWLINE_Tako tudi Kaplan in Haenlein  dru\xc5\xbebene medije definirata kot skupek internetnih aplikacij, ki temeljijo na ideolo\xc5\xa1kih in tehnolo\xc5\xa1kih temeljih spleta 2.0 in omogo\xc4\x8dajo ustvarjanje in izmenjavo uporabni\xc5\xa1ko generiranih vsebin. Izraz dru\xc5\xbebeni mediji podobno opredeljujeta boydova in Ellisonova, in sicer kot spletne aplikacije, ki uporabnikom omogo\xc4\x8dajo tvorjenje povezav z razli\xc4\x8dnimi podjetji, organizacijami in drugimi uporabniki, ki druga\xc4\x8de ne bi bile vzpostavljene. _NEWLINE_Za Evansa so dru\xc5\xbebeni mediji demokratizacija informacij, ki preoblikujejo ljudi iz bralcev v zalo\xc5\xbenike. Gre za premik iz sistema enotnih oddajnikov (npr. TV, radio) v sistem mnogo proti mnogo, kjer se prepletajo pogovori in izmenjave mnenj med avtorji, ljudmi in zalo\xc5\xbeniki. Dru\xc5\xbebeni mediji ustvarjajo \xc2\xbbmodrost ljudstva\xc2\xab, ki se ustvari preko sodelovalne izmenjave informacij. Podobno se za Hansena in druge dru\xc5\xbebeni mediji nana\xc5\xa1ajo na niz spletnih orodij, ki podpirajo socialne interakcije med uporabniki. Gre za preoblikovanje monologa "eden mnogim" v dialog "mnogi mnogim". Socialna medijska orodja med drugim uporabnikom omogo\xc4\x8dajo skupinsko ustvarjanje, povezovanje, obve\xc5\xa1\xc4\x8danje ter deljenje. Dru\xc5\xbebene medijske sisteme poznamo v razli\xc4\x8dnih oblikah. Podpirajo \xc5\xa1tevilne \xc5\xbeanre interakcije. \xc4\x8ceprav vsi povezujejo posameznike, to storijo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine, ki so deloma odvisni od tehni\xc4\x8dnih oblikovnih izbir. S tem se strinjata tudi Mangoldova in Faulds, ko pravita, da je pojav spletnih dru\xc5\xbebenih medijev omogo\xc4\x8dil komuniciranje, pri katerem ena oseba naslovi ve\xc4\x8d sto ljudi ali tudi ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d drugih ljudi hkrati, in jih obvesti glede izdelkov in podjetij, ki jih ustvarjajo. To se pozna tudi na trgu, pri odnosu in komuniciranju potro\xc5\xa1nik-potro\xc5\xa1niku. _NEWLINE_Dru\xc5\xbebeni mediji so torej lahko tudi hibridni element promocijskega in ekonomskega spleta, saj v tradicionalnem smislu omogo\xc4\x8dajo komunikacijo med podjetjem in potro\xc5\xa1niki, hkrati pa potro\xc5\xa1nikom ponujajo medsebojno komunikacijo, kjer sta vsebina in pogostost izven nadzora podjetij. Da bi podjetja pridobila vsaj del\xc4\x8dek nadzora, potro\xc5\xa1nikom ponudijo razne omre\xc5\xbene platforme, bloge, dru\xc5\xbebene medije in druga promocijska orodja za njihovo vklju\xc4\x8devanje. _NEWLINE_Kot orodje pa dru\xc5\xbebene medije definira tudi Gail Martin, ki jih pove\xc5\xbee z marketingom in jih definira kot marketin\xc5\xa1ka orodja. Z njimi lahko podjetja pri potro\xc5\xa1nikih in medijih dvignejo svojo raven prepoznavnosti, pove\xc4\x8dajo uspe\xc5\xa1no povezovanje z novinarji, pomagajo \xc5\xa1iriti in promovirati izdelke, kot tudi ostati v stiku s poslovnimi kontakti. Omogo\xc4\x8dajo povezavo z ljudmi po vsem svetu in izbolj\xc5\xa1ujejo usmerjeno ciljanje skupin ob\xc4\x8dinstva. Dru\xc5\xbebeni mediji torej omogo\xc4\x8dijo stro\xc5\xa1kovno u\xc4\x8dinkovito, osebno in prilagodljivo doseganje vseh ciljev podjetja. Martin trdi, da prisotnost na dru\xc5\xbebenih medijih postaja pri\xc4\x8dakovana od vseh podjetij, ravno tako kot imetje uradne spletne strani. Mnogi potro\xc5\xa1niki se danes izogibajo poslovanju s podjetji, ki nimajo spletne strani ali nekak\xc5\xa1ne predstavitve na dru\xc5\xbebenih medijih. Dru\xc5\xbebeni mediji ponujajo najni\xc5\xbeje stro\xc5\xa1ke za doseganje celega sveta in so hkrati \xc4\x8dasovno neomejeni. Skozi prenose, tako audio kot video, lahko dru\xc5\xbebeni mediji zagotovijo vzor\xc4\x8denje produkta, medtem ko vi\xc5\xa1ajo raven prepoznavnosti in verodostojnosti podjetij. _NEWLINE_K\xc3\xbchlmann pa je prepri\xc4\x8dan, da lahko dru\xc5\xbebeni mediji zanetijo revolucijo posameznih dr\xc5\xbeav, spremenijo na\xc4\x8din kako se izobra\xc5\xbeujemo in nudijo na\xc4\x8dine, kako pridobiti podporo za pomo\xc4\x8d ob nesre\xc4\x8dah. Ni enotne definicije dru\xc5\xbebenih medijev, ki bi se jo dalo najti v slovarjih in enciklopedijah, vendar jih lahko povzamemo kot digitalne vsebine, ki nastajajo na spletu preko aplikacij mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega komuniciranja, kot so na primer Facebook, Twitter, in WordPress. Razli\xc4\x8dnim uporabnikom pomenijo razli\xc4\x8dne stvari, zato je nanje la\xc5\xbeje gledati kot na strate\xc5\xa1ko igro, ki posku\xc5\xa1a napovedati, katera orodja je svojim uporabnikom najbolje podati za komunikacijo in izmenjavo dejstev, \xc5\xa1tevilk in drugih podatkov._NEWLINE_Iz vseh opredelitev dru\xc5\xbebenih medijev lahko torej povzamemo, da se slednji nan\xc5\xa1ajo na novo vrsto spletnih orodij (za katera je zna\xc4\x8dilna izmenjava informacij, slik, mnenj), oblika komuniciranja mnogih mnogim in povezovanje ljudi v globalnem smislu. Poleg tega dru\xc5\xbebeni mediji v zadnjem \xc4\x8dasu igrajo pomembno vlogo na svetovnem trgu in pri marketin\xc5\xa1kih strategijah. Razli\xc4\x8dni dru\xc5\xbebeni mediji podpirajo razli\xc4\x8dne \xc5\xbeanre interakcije in dobivajo na veljavi v vseh sferah \xc4\x8dlovekovega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, od ohranjanja \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih stikov do pridobivanja novih, od doseganja ciljnih skupin tr\xc5\xbeenja do vi\xc5\xa1anja prepoznavnosti produktov, od novih na\xc4\x8dinov izobra\xc5\xbeevanja do hitrej\xc5\xa1ega nudenja pomo\xc4\x8di in ozave\xc5\xa1\xc4\x8denosti o nesre\xc4\x8dah. Glavni poudarek je na interakcijah tako med posamezniki kot tudi med skupinami ljudi preko razli\xc4\x8dnih platform ter na demokratizaciji vseh vsebin in informacij tako, da lahko postanejo dostopne vsem.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek razvoja dru\xc5\xbebenih medijev oz. socialnih omre\xc5\xbeij lahko postavimo v leto 1971, ko je bilo poslano prvo sporo\xc4\x8dilo preko elektronske po\xc5\xa1te 1978, je BBS prvi\xc4\x8d omogo\xc4\x8dil izmenjavo podatkov preko telefonskih linij z ostalimi uporabniki. Leta 1979 so se pojavile prve svetovne elektronske oglasne deske (USENET), ki veljajo za predhodnice spletnih brskalnikov. Kot pravi za\xc4\x8detek razvoja dru\xc5\xbebenih medijev pa lahko \xc5\xa1tejemo eno izmed prvih socialnih omre\xc5\xbeij - GeoCities. Ustvarjen je bil leta 1994, uporabnikom pa omogo\xc4\x8dil ustvarjanje svojih spletnih strani znotraj \xc2\xbbvirtualnih mest\xc2\xab. 1995 je spletna stran theglobe.com uporabnikom omogo\xc4\x8dila objavljanje njihovih lastnih vsebin in povezovanje z drugimi uporabniki. 1997 je pri\xc5\xa1lo do popularizacije neposredne izmenjave sporo\xc4\x8dil preko interneta. Glavni razlog tega je bil razvoj AOL Instant Messengerja. Istega leta se je pojavilo tudi novo socialno omre\xc5\xbeje Sixdegrees.com, ki je omogo\xc4\x8dalo ustvarjanje profilov in dodajanje prijateljev. 2002 je bilo ustvarjeno socialno omre\xc5\xbeje Friendster, ki velja za za\xc4\x8detnika spletnega povezovanja s prijatelji po celem svetu. V prvih treh mesecih je imel kar tri milijone uporabnikov. Leto kasneje (2003) je bil ustvarjen MySpace. 2004 je leto za\xc4\x8detka Facebooka, ki je bil sprva namenjen povezovanju ameri\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov. 2006 pa je bilo ustvarjeno \xc5\xa1e eno nepogre\xc5\xa1ljivo socialno omre\xc5\xbeje dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa \xe2\x80\x93 Twitter. Leta 2008 je Facebook prehitel MySpace kot vodilno socialno omre\xc5\xbeje dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa. Za dana\xc5\xa1nji \xc4\x8das tako lahko trdimo, da povezovanje s svetom okoli sebe ni bilo nikoli enostavneje in dostopnej\xc5\xa1e kot je danes.\n_START_SECTION_\nKlju\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti dru\xc5\xbebenih medijev\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebeni mediji imajo nekatere skupne lastnosti: _NEWLINE_Participacija - dru\xc5\xbebeni mediji spodbujajo ustvarjanje prispevkov in odzive nanje od vseh, ki v njih sodelujejo. Bri\xc5\xa1ejo mejo med mediji in ob\xc4\x8dinstvom (pasivni uporabniki se spreminjajo v aktivne, uporabniki niso ve\xc4\x8d samo porabniki vsebin, temve\xc4\x8d so tudi njihovi ustvarjalci). Odprtost - ve\xc4\x8dino dru\xc5\xbebenih medijev je odprtih za participacijo ob\xc4\x8dinstva in njihove odzive na ustvarjene vsebine. Spodbujajo komentiranje in deljenje informacij med uporabniki. Pri dru\xc5\xbebenih medijih so pregrade (geselsko za\xc5\xa1\xc4\x8ditene vsebine) za dostop in uporabo deljenih informacij redkost. Komunikacija - medtem ko tradicionalni mediji posredujejo vsebine ob\xc4\x8dinstvu (med tradicionalnimi mediji in ob\xc4\x8dinstvom poteka enosmerna komunikacija), se dru\xc5\xbebeni mediji od njih razlikujejo po tem, da prednost dajejo dvosmerni komunikaciji med mediji in ob\xc4\x8dinstvom. Tukaj velja omeniti pojem interaktivnosti. V debate je vklju\xc4\x8denih ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih posameznikov, zaradi omogo\xc4\x8denih povratnih informacij pa mediji la\xc5\xbeje prilagajajo vsebine ciljnim javnostim. Ob\xc4\x8dinstvo dobi ob\xc4\x8dutek, da lahko pomaga soustvarjati vsebine. Skupnost - dru\xc5\xbebena omre\xc5\xbeja omogo\xc4\x8dajo hitro formiranje skupnosti in efektivno komuniciranje med njimi. Skupnosti povezujejo skupni interesi (npr. zanimanje za fotografijo, politi\xc4\x8dne zadeve, priljubljene televizijske oddaje). Povezanost - ve\xc4\x8dina dru\xc5\xbebenih medijev uspeva zaradi njihove povezanosti. Omogo\xc4\x8dene imajo povezave do drugih spletnih strani, virov in ljudi. Z dodajanjem hiperpovezav v tekst so lahko ponujene vsebine predstavljene \xc5\xa1e bolj poglobljeno in iz ve\xc4\x8d zornih kotov.Ve\xc4\x8dpredstavnost - dru\xc5\xbebeni mediji omogo\xc4\x8dajo predstavitev vsebin na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Najpogosteje so to tekst, fotografije, avdio in video material. Z zdru\xc5\xbeevanjem razli\xc4\x8dnih formatov informacije postanejo bolj zanimive, ob\xc4\x8dinstvo pa si jih tudi la\xc5\xbeje in prej zapomni. _NEWLINE_Bradley zgornjim \xc5\xa1estim lastnostim dodaja \xc5\xa1e tri, za katere meni, da so zna\xc4\x8dilne za dru\xc5\xbebene medije: Transparentnost \xe2\x80\x93 re\xc5\xa1itev dru\xc5\xbebenih medijev ponuja transparentnost, kar pomeni, da so uporabniki seznanjeni s participacijo drugih uporabnikov v skupnostih. Imajo mo\xc5\xbenost vpogleda, uporabe, kritike, ocenjevanja, potrjevanja pristnosti prispevkov, ki so jim na voljo. Transparentnost je pomembna predvsem zaradi sodelovanja med uporabniki v vsebinskem vidiku prispevkov. Skupnost lahko izbolj\xc5\xa1uje vsebino, zdru\xc5\xbeuje razdrobljene informacije, ureja in popravlja prispevke ter \xc5\xa1e na mnogo drugih na\xc4\x8dinov pripomore k napredku vsebin. Neodvisnost \xe2\x80\x93 vsak uporabnik lahko v dru\xc5\xbebenih medijih sodeluje popolnoma neodvisno od kateregakoli drugega uporabnika. Uporabniki na\xc4\x8deloma lahko sodelujejo od kjerkoli in kadarkoli. Participacija v dru\xc5\xbebenih medijih ne zahteva dolo\xc4\x8denega delovnega toka in strogega nadzora nad prispevki, prav tako ni potrebno usklajevanje med uporabniki. Nepridvidljiost \xe2\x80\x93 pri dru\xc5\xbebenih medijih ni mo\xc4\x8d predvideti modela oz. na\xc4\x8drta glede interakcije med uporabniki; prav tako jih ni mogo\xc4\x8de nadzirati ali optimizirati na na\xc4\x8din, kot je bilo to zna\xc4\x8dilno za tradicionalne medije.\n_START_SECTION_\nTipi dru\xc5\xbebenih medijev\n_START_PARAGRAPH_\nMed najbolj raz\xc5\xa1irjenimi dru\xc5\xbebenimi mediji so blogi, mikroblogi, wiki-vsebine, spletni forumi, socialna omre\xc5\xbeja, virtualni svetovi in podcasti.\n_START_SECTION_\nBlog\n_START_PARAGRAPH_\nBlogi so ena najbolj raz\xc5\xa1irjenih oblik dru\xc5\xbebenih medijev. So spletni \xc2\xbbdnevniki\xc2\xab\xc2\xa0posameznikov, ki zadevajo vsebine o kakr\xc5\xa1ni koli temi. Vsebino si bloger izbira sam. V nekem smislu so bili blogi predhodniki stranem, kot je Twitter. Blogi lahko ustvarijo veliko maso zasledovalcev, ki redno spremljajo vsebine. Blog pi\xc5\xa1e posameznik sam, zato ga ne moremo ena\xc4\x8diti s forumom. Med najbolj znanimi stranmi je Blogger.com. Tudi YouTube je s posebnimi YouTube kanali posameznikom omogo\xc4\x8dil, da so imeli svoj prostor na spleti\xc5\xa1\xc4\x8du, kamor so nalagali vsebine, bloge in privabljali subscriberje. Na YT je med najbolj znanimi Ray William Johnson.\n_START_SECTION_\nWiki\n_START_PARAGRAPH_\nWiki-ji so vrsta programov in spletnih strani, ki omogo\xc4\x8dajo nalaganje, urejanje svojih in uporabo vsebin drugih uporabnikov. Deluje na podlagi nadbesedilnih ozna\xc4\x8db. Nemenjeni so predvsem organiziranju znanja in shranjevanje zapiskov. Tu prevladuje predvsem najbolj poznana Wikipedija. Wiki-ji so lahko spletne skupnosti ali pa oblika intraneta. Wikipedija in blogi venomer sledijo hipertekstualnim idejam. Med strani, ki delujejo na podlagi hiperpovezav, spadajo tudi strani, kot je Twitter.\n_START_SECTION_\nPodcast\n_START_PARAGRAPH_\nPodcasti so avdio-vizualne digitalne medijske vsebine, ki jih v primeru registracije na stran avtomati\xc4\x8dno prejemamo na osebni ra\xc4\x8dunalnik, pametni telefon itd. V Sloveniji je popularna spletna stran Multimedijskega centra RTV Slovenije, ki omogo\xc4\x8da podcaste. MMC (Rtv Slo) je primer, ko se tradicionalni mediji z vstopom na splet transformirajo in z lastnostmi, kot je interaktivnost, ponujajo vsebine svojim uporabnikom.\n_START_SECTION_\nForum\n_START_PARAGRAPH_\nForumi, imenujejo se tudi oglasne deske ali web board, so posebne spletne strani ali kategorije na spleti\xc5\xa1\xc4\x8dih, kjer posameznik lahko odda svoje mnenje ali na posebnih samostojnih forumih tvori razpravo in mi\xc5\xa1ljenje med ljudmi s podobnimi interesi. Foruma ne uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo med spletne klepetalnice, saj se objave na forumu samodejno shranjujejo, medtem ko se na klepetalnicah ne. Prav tako se razlikuje od blogov, saj blog pi\xc5\xa1e ena oseba, ki drugim omogo\xc4\x8da nekak\xc5\xa1ne komentarje, odzive, ne pa mo\xc5\xbenosti nove teme. Programsko gledano delujejo forumi na posebnih zapisih, kot so PHP, JAVA in PERL. To so t. i. skriptni jeziki. Forumi so prvotne oblike dru\xc5\xbebenih medijev.\n_START_SECTION_\nVsebinske skupnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVsebinske skupnosti so skupnosti ljudi s podobnimi interesi \xe2\x80\x93 Od filmov, slik, glasbe itd. Tu so pomembni \'\'\'Flickr\'\'\', ki je vodilno omre\xc5\xbeje za nalaganje in prikazovanje slik. Nato je YouTube, eno prvih svetovnih spletnih omre\xc5\xbeij, ki ljudem omogo\xc4\x8di, da objavljajo videoposnetke preko interneta, kjer so dostopni vsem. Zaradi mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti uporabnikov je ta medij postal zanimiv tudi velikim medijskim korporacijam, ki so prav tako za\xc4\x8dele objavljati svoje vsebine. YT je uspe\xc5\xa1en tudi zaradi svojih \xc2\xbbrelated videos\xc2\xab. To je stran participativne kulture.  Pomemben je tudi IMDB, ki je spletna stran za posredovanje in prikazovanje vseh informacij, ki zadevajo svetovno filmografijo. Naslednja podvrsta vsebinskih skupnosti so spleti\xc5\xa1\xc4\x8da, ki slu\xc5\xbeijo za \xc2\xbbdownloadanje\xc2\xab\xc2\xa0elektronskih vsebin. Te posredujejo uporabniki interneta, ki so namenoma \xc2\xbbuploadali\xc2\xab/nalo\xc5\xbeili vsebino na tovrstno stran. To je posebna peer to peer (p2p) tehnologija, ki dovoljuje nalaganje in shranjevanje elektronskih podatkov. Ve\xc4\x8dinoma gre za glasbo, filme, igrice, e-knjige itd. Ta tehnologija je velikokrat bila pravno obravnavana in sporna, zaradi vpra\xc5\xa1anja avtorskih pravic. Med bolj znanimi spori je bila afera Napster in Metallica. Tu so pomembne strani Isohunt, Pirate Bay, Torrentz, in slovenski Partis.si z ve\xc4\x8d kot 250 000 uporabniki. Pri teh skupnostih pa je tudi pomembno omeniti skupnosti multyplayer iger. Tu se uporabniki preko spletne igrice pove\xc5\xbeejo med sabo , si ustvarijo svoje profile - igralne junake, odvisno od igre \xe2\x80\x93 in skupinsko ali posamezno tekmujejo drug proti drugim. Med najbolj znanimi je World of warcraft.\n_START_SECTION_\nMikroblog\n_START_PARAGRAPH_\nMikroblogi so sinonim za spletnosocialne platforme, kot je Twitter. Ljudem je posredovana le majhna koli\xc4\x8dina informacij, ostalo se lahko nadoknadi s hiperpovezavami do najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih strani, ki jih \xc2\xbbmikrobloger\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeeli deliti. Twitter je vedno bolj priljubljen med znanimi osebnostmi po svetu, predvsem ZDA, kar je tudi razlog za njegov hitri razcvet. Ljudje sledijo (follow, follower) njim zanimivim osebam in skupaj vsakodnevno tvorijo veliko maso informacij. Gre za hiter in a\xc5\xbeuren prenos informacij. Vedno ve\xc4\x8d ga uporabljajo tradicionalne medijske hi\xc5\xa1e, ki so se transformirale na splet.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena omre\xc5\xbeja\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebena omre\xc5\xbeja so posebna spleti\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer se posamezniki sre\xc4\x8dujejo, ustvarjajo svojevrstne osebne profile in jih delijo s \xc2\xbbspletnimi prijatelji\xc2\xab. Najbolj\xc5\xa1i primeri tovrstnih omre\xc5\xbeij so Facebook, Myspace, Bebo. V preteklosti so bili aktualni t. i. chati, kot so IRC, Messenger. Vse temelji na medosebni komunikaciji uporabnikov spleta. Po navadi so te platforme opremljene z aplikacijami, kjer lahko posameznik objavlja slike, glasbo, videoposnetke \xe2\x80\x93 gre za interaktivno platformo._NEWLINE_Obstajajo tudi socialna omre\xc5\xbeja, ki delujejo na podlagi \xc2\xbblive video streama\xc2\xab, kjer se uporabniki preko spletnih kamer lahko v \xc5\xbeivo pogovarjajo z razli\xc4\x8dnimi ljudmi po svetu. Tu so zelo znani Skype, Omegle, Chatroulette itd.\n_START_SECTION_\nVirusno komuniciranje\n_START_PARAGRAPH_\nVirusno komuniciranje (angl. word of mouth marketing) se je s pojavom dru\xc5\xbebenih medijev preselilo iz medosebnega komuniciranja na internet. Pri virusnem komuniciranju gre po navadi za spontan proces, povezan s kakovostjo produkta ali storitve, komunikatorji pa \xc5\xbeelijo ta proces pospe\xc5\xa1iti z ustvarjanjem sme\xc5\xa1nih, hudomu\xc5\xa1nih, druga\xc4\x8dnih, avtenti\xc4\x8dnih vsebin, ki bi jih uporabniki delili z drugimi prek e-po\xc5\xa1te, v zadnjem \xc4\x8dasu pa tudi prek forumov, blogov, spletnih omre\xc5\xbeij, YouTuba itd. Za komunikatorje je virusno komuniciranje promocijsko orodje za pove\xc4\x8danje zavedanja in ustvarjanje preferenc, pogosto uporabljeno tudi za diskreditacijo konkurence. Med spontanimi slovenskimi virusnimi fenomeni je Fredi Miler, ki je postal znan zaradi amaterskega videospota, ki je zaokro\xc5\xbeil prek spleta. Sprva se je videospot \xc5\xa1iril med uporabniki interneta, kasneje pa je zaradi objavljene zgodbe prek medijev Fredi Miler postal pravi glasbeni fenomen. Potrebno je omeniti, da je virusno komuniciranje lahko povsem dvorezen me\xc4\x8d in ne prina\xc5\xa1a zgolj zgodb o uspehu, ampak se pojavlja tudi vse ve\xc4\x8d njegovih zlorab, zlasti na straneh spletnih skupnosti, blogov in drugih dru\xc5\xbebenih medijev.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost uporabe dru\xc5\xbebenih medijev v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nV ZDA je raziskava Pew Research Centra o popularnosti dru\xc5\xbebenih medijev, izvedena na populaciji odraslih Ameri\xc4\x8danov leta 2014, pokazala, da je Facebook zdale\xc4\x8d najbolj popularno spletno socialno omre\xc5\xbeje s kar 71% odraslih uporabnikov, ki so aktivni na internetu. Sledita LinkedIn in Pinterest z 28% odraslih uporabnikov, ki so aktivni na internetu. Za tem sledita Instagram s 26% in Twitter s 23% odraslih uporabnikov, ki so aktivni na internetu. V sklopu te raziskave je bila razvidna rast dele\xc5\xbea odraslih uporabnikih, ki uporabljajo 2 ali ve\xc4\x8d dru\xc5\xbebena medija. Slednji se je  zvi\xc5\xa1al za kar 10 odstotnih to\xc4\x8dk. Zanimivo je, da se je prvi\xc4\x8d zgodilo, da ve\xc4\x8d kot polovica starej\xc5\xa1ih od 65 let, ki so aktivni na internetu, uporablja Facebook._NEWLINE_Pogostost uporabe omenjenih dru\xc5\xbebenih medijev je sicer visoka. Facebook dnevno uporablja 70% vseh njegovih uporabnikov, 45% izmed njih tudi ve\xc4\x8dkrat dnevno. Odstotek uporabnikov se je od leta 2013 do leta 2014 pove\xc4\x8dal za 7 odstotnih to\xc4\x8dk. Instagram dnevno uporablja 49% vseh njegovih uporabnikov, Pinterest pa zgolj 17% vseh njegovih uporabnikov. Zanimivo je, da je odstotek dnevno aktivnih uporabnikov socialnega omre\xc5\xbeja Twitter padel za 10 odstotnih to\xc4\x8dk: iz 46% v letu 2013 na 36% v letu 2014.\n_START_SECTION_\nMarketing na dru\xc5\xbebenih medijih v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nS samim razvojem tehnologije, se je razvil tudi marketing. Podjetja so se morala prilagoditi na novo prihajajo\xc4\x8do tehnologijo, med drugim na pametne mobilne telefone, s katerimi se je povezljivost z dru\xc5\xbebenimi mediji izbolj\xc5\xa1ala in raz\xc5\xa1irila. Kot orodje za promocijo podjetja uporabljajo razna marketin\xc5\xa1ka orodja, vendar so dru\xc5\xbebeni mediji postali tako reko\xc4\x8d najpomembnej\xc5\xa1a orodja. Pri tovrstnem promoviranju oz. marketingu so pomembni trije vidiki. Med slednje spadajo ustvarjanje pompa, u\xc4\x8denje od uporabnikov oz. kupcev in iskanje ciljne publike oz. ciljnih kupcev._NEWLINE_eMarketer je leta 2013 naredil anketno raziskavo, kjer so anketirali ameri\xc5\xa1ka podjetja, ki imajo 100 ali ve\xc4\x8d zaposlenih. Ugotovili so, da bo v letu 2014 88% vpra\xc5\xa1anih podjetij uporabljalo dru\xc5\xbebene medije za marketing. Med letoma 2012 in 2015 se ta dele\xc5\xbe podjetji ni drasti\xc4\x8dno spremenil. Leta 2012 je bilo 85% podjetji, ki so uporabljala dru\xc5\xbebene medije za marketing, do leta 2015 pa naj bi bilo takih podjetij 89%. Po pomembnosti razli\xc4\x8dnih digitalnih platform oz. dru\xc5\xbebenih medijev je prvo mesto zasedel Google, sledil mu je Facebook ter Twitter in LinkedIn.\n_START_SECTION_\nOdvisnost od dru\xc5\xbebenih medijev v ZDA\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc4\x8dani dru\xc5\xbebene medije v povpre\xc4\x8dju uporabljajo 7,6 ure na mesec; ve\xc4\x8dinoma s pomo\xc4\x8djo mobilnih telefonov. V ZDA kar 63% uporabnikov Facebooka obi\xc5\xa1\xc4\x8de dnevno, 40% pa ve\xc4\x8d kot enkrat na dan. Glavni vzroki za rabo dru\xc5\xbebenih medijev so dolg\xc4\x8das in \xc5\xbeelja po distrakciji. Predvsem zaradi pozitivnih odzivov prijateljev in drugih uporabnikov na objavljeno vsebino se v mo\xc5\xbeganih uporabnika aktivirajo identi\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja kot pri uporabnikih drog. To lahko pri nekaterih bolj dovzetnih uporabnikih povzro\xc4\x8di zasvojenost tako z dru\xc5\xbebenimi mediji kot tudi z internetom na sploh. Raziskava je pokazala, da 18% uporabnikov dru\xc5\xbebenih medijev ne zdr\xc5\xbei ve\xc4\x8d kot nekaj ur brez njihove uporabe. Leta 2009 je v Fall City-ju v zvezni dr\xc5\xbeavi Washington vrata odprl prvi rehabilitacijski center za odpravljanje tak\xc5\xa1nih te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost uporabe dru\xc5\xbebenih medijev v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi najvi\xc5\xa1je \xc5\xa1tevilo uporabnikov dru\xc5\xbebenih medijev predstavljajo predvsem mlaj\xc5\xa1e generacije. V raziskavi Eurostata za leto 2010 kar 80% mladih, starih med 16 in 24 let, uporablja internet za brskanje po dru\xc5\xbebenih medijih; v skupini starej\xc5\xa1ih, starih med 25 in 54 let, le 42% uporabnikov interneta, uporablja slednjega, za brskanje po dru\xc5\xbebenih medijih; med najstarej\xc5\xa1imi uporabniki interneta, starih med 55 in 74 let, pa le 18% uporabnikov interneta brska po dru\xc5\xbebenih medijih._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dno \xc5\xa1tevilo ur, pre\xc5\xbeivetih ob uporabi dru\xc5\xbebenih medijev na dan, globalno gledano mo\xc4\x8dno variira. Globalno povpre\xc4\x8dje v letu 2015, zna\xc5\xa1a 2,4 ur pre\xc5\xbeivetih ob uporabi dru\xc5\xbebenih medijev na dan. Rangirana lestvica je razporejena od tiste dr\xc5\xbeave, kjer uporabniki v povpre\xc4\x8dju pre\xc5\xbeivijo najve\xc4\x8d ur ob uporabi dru\xc5\xbebenih medijev na dan, do tiste dr\xc5\xbeave, kjer uporabniki v povpre\xc4\x8dju pre\xc5\xbeivijo najmanj ur ob uporabi dru\xc5\xbebenih medijev na dan. Na vrhu prevladujejo ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. V Evropi se ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav, kot so Italija, Velika Britanija, Poljska, Nem\xc4\x8dija, Francija, \xc5\xa0panija in Nizozemska, giblje vzporedno z globalnim povpre\xc4\x8djem (okoli 2,4 ur pre\xc5\xbeivetih ob uporabi dru\xc5\xbebenih medijev na dan)._NEWLINE_Raz\xc5\xa1irjenost uporabe posameznih dru\xc5\xbebenih medijev je podobna v vseh evropskih dr\xc5\xbeavah. Najve\xc4\x8dkrat uporabljeni dru\xc5\xbebeni mediji na globalni ravni, so pogosto tudi najve\xc4\x8dkrat uporabljeni dru\xc5\xbebeni mediji v Evropi. Tako v analiziranih 41 evropskih dr\xc5\xbeavah med dvajsetimi najpogosteje uporabljenimi dru\xc5\xbebenimi mediji venomer (z izjemo Makedonije) lahko najdemo Facebook, Youtube in Wikipedio.\n_START_SECTION_\nUporaba spletnih socialnih omre\xc5\xbeij v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko \xc5\xa1tevilo uporabnikov interneta uporablja socialna omre\xc5\xbeja, ki z leti nara\xc5\xa1\xc4\x8da. V letu 2011 je bil dele\xc5\xbe uporabnikov socialnih omre\xc5\xbeij \xc2\xa038%, v letu 2014, pa kar 46%. To bi lahko povezali z razvojem tehnologij in vedno ve\xc4\x8d tematskih socialnih omre\xc5\xbeij, ker lahko skoraj vsak najde spletno socialno omre\xc5\xbeje po svoji meri. Mobilni telefoni so v zadnjih letih vedno bolj tehnolo\xc5\xa1ko napredni in poganjajo vedno bolj zapletene aplikacije, kot so na primer Instagram, Snapchat, Facebook, Twitter ipd.\n_START_SECTION_\nOgla\xc5\xa1evanje in marketing na dru\xc5\xbebenih medijih v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nZ razvojem dru\xc5\xbebenih medijev,  se vzporedno razvija tudi online ogla\xc5\xa1evanje, saj nekatera podjetja oz. internetne strani \xc2\xbbpre\xc5\xbeivijo\xc2\xab\xc2\xa0zaradi ogla\xc5\xa1evanja. Njihov namen ni prodaja izdelkov, ampak dolo\xc4\x8dena tematska stran, kjer od uporabnikov ne prejemajo nikakr\xc5\xa1nje finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di, temve\xc4\x8d si pomagajo z ogla\xc5\xa1evanjem, ki pomaga pri financiranju stro\xc5\xa1kov. Iz podatkov raziskav pa lahko opazimo, da je bil v letu 2013, dele\xc5\xbe ogla\xc5\xa1evanja na dru\xc5\xbebenih medijih 23,2%, v letu 2014, pa \xc5\xbee 28,7%. Predvideno je tudi, da bo leta 2016 omenjeni dele\xc5\xbe segal do 33,3%. V treh letih se bo torej dele\xc5\xbe ogla\xc5\xa1evanja dvignil za 10%, kar pa ni majhen dele\xc5\xbe._NEWLINE_Na dru\xc5\xbebenih medijih, se odpirajo tudi nove mo\xc5\xbenosti za udele\xc5\xbebo podjetij pri marketingu. Tako se danes vedno ve\xc4\x8d podjetij odlo\xc4\x8da, da se predstavi na medmre\xc5\xbeju, saj slednje ponuja nove mo\xc5\xbenosti za tr\xc5\xbeenje, izbolj\xc5\xa1anje ugleda in podporo uporabnikom. Najve\xc4\x8d podjetij se odlo\xc4\x8da za predstavitev na dru\xc5\xbebenih omre\xc5\xbejih (46% \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dja podjetja, 33% - srednja podjetja, 26% - manj\xc5\xa1a podjetja), sledijo ve\xc4\x8dpredstavnostni spletne strani (27% - ve\xc4\x8dja podjetja, 16% - srednja podjetja, 10% - manj\xc5\xa1a podjetja) in spletniki (24% - ve\xc4\x8dja podjetja, 14\xc2\xa0%- srednja podjetja, 8% - manj\xc5\xa1a podjetja), najmanj pa na osnovi Wiki-jev (18% - ve\xc4\x8dja podjetja, 9% - srednja podjetja, 5% - manj\xc5\xa1a podjetja).  Prav tako lahko razberemo, da je kar 30% podjetij iz Evropske unije, v letu 2013 uporabljalo dru\xc5\xbebene medije za marketing izdelkov in izbolj\xc5\xa1anje svojega ugleda, kar pa je tudi dobro za kon\xc4\x8dne uporabnike, saj lahko na medmre\xc5\xbeju najdejo veliko koristnih informacij o podjetju, kot so: produkti, katalogi, informacije o podjetju, naro\xc4\x8dila, sledenje po\xc5\xa1iljkam, ocene izdelkov in mnenja uporabnikov, ter povezave do dru\xc5\xbebenih omre\xc5\xbeij.\n_START_SECTION_\nZasvojenost z dru\xc5\xbebenimi mediji v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nZasvojenost z dru\xc5\xbebenimi mediji je postala problemati\xc4\x8dna po celem svetu, visoka stopnja  je razvidna tudi v predelih Evrope, predvsem pa so, kar se zasvojenosti ti\xc4\x8de ogro\xc5\xbeeni mladostniki. Tako je vsak peti mladoletni \xc5\xa0panec (21,3%)\xc2\xa0 odvisen odmedmre\xc5\xbeja in posledi\xc4\x8dno od dru\xc5\xbebenih medijev, kar slednje postavlja na sam vrh v primerjavi s povpre\xc4\x8djem devetih evropskih dr\xc5\xbeav, ki zna\xc5\xa1a 12,7%. Visok odstotek odvisnosti najdemo \xc5\xa1e v Romuniji (16%), na Poljskem (12%) in na Nizozemskem (11,4%), najni\xc5\xbeji odstotek odvisnosti pa najdemo na Islandiji (7,2%). \xc5\xa0tudija je pokazala, da so mladostniki v Evropi odvisni predvsem zaradi tega, ker \xc5\xbeelijo pridobiti odgovore na veliko \xc5\xa1tevilo razli\xc4\x8dnih vpra\xc5\xa1anj, se \xc5\xbeelijo zabavati, ostati v stiku z znanci in hitro pridobiti aktualne informacije. Prav tako je znano, da so odvisni v Evropi, najve\xc4\x8dkrat \xc5\xbee omenjeni mladostniki in odrasli, ki imajo ni\xc5\xbejo stopnjo izobrazbe.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost uporabe dru\xc5\xbebenih medijev v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV spletnih dru\xc5\xbebenih omre\xc5\xbejih je v Sloveniji leta 2011 sodelovalo 35% oseb v starostni skupini od 10 do 74 let. Dele\xc5\xbe rednih uporabnikov spletnih socialnih omre\xc5\xbeij je bil pri obeh spolih enak. Najve\xc4\x8d rednih uporabnikov spletnih dru\xc5\xbebenih omre\xc5\xbeij je bilo med osebami, starimi med 16 in 24 let (79%) in med 10 in 15 let (74%), najmanj rednih uporabnikov pa med osebami, starimi med 55 in 64 let (4%) in med 65 in 74 let (3%). Med u\xc4\x8denci, dijaki in \xc5\xa1tudenti je bilo rednih uporabnikov spletnih dru\xc5\xbebenih omre\xc5\xbeij 81%, med zaposlenimi 37%, med upokojenci pa le 4%.'