b'\n_START_ARTICLE_\nMatija \xc5\xbdumer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMatija \xc5\xbdumer, brat sindikalnega voditelja Sre\xc4\x8dka \xc5\xbdumra in in\xc5\xbeenirja Lojzeta \xc5\xbdumra, je gimnazijo obiskoval v Kranju (1911\xe2\x80\x931919). Od jeseni 1919 je v Ljubljani na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti \xc5\xa1tudiral kemijo in 1925 diplomiral. Leta 1927 je v Grenoblu poslu\xc5\xa1al te\xc4\x8daje iz metalurgije na politehni\xc4\x8dni \xc5\xa1oli. V letih 1932\xe2\x80\x931934 \xc5\xa1tudiral metalurgijo na montanisti\xc4\x8dni visoki \xc5\xa1oli v Leobnu in 1935 doktoriral na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani z disertacijo O pralnosti jugoslovanskih premogov. Po zaposlitvah v kemijski (tovarni mila v \xc5\xa0ibeniku) in rudarsko-metalur\xc5\xa1ki stroki (Rudarska zdru\xc5\xbeba Trojana v Izlakah, premogovnik v Velenju, \xc5\xbeelezarna v Vare\xc5\xa1u) je jeseni 1932 postal honorarni asistent na in\xc5\xa1titutu za separiranje Tehni\xc5\xa1ke fakakultete v Ljubljani, kjer je vodil kabinet za fu\xc5\xbeinarstvo, 1934 bil imenovan za honorarnega predavatelja na rudarskem oddelku za predmet enciklopedija fu\xc5\xbeinarstva, 1937 za docenta (predmet metalografija), 1946 za izrednega in 1951 za rednega profesorja za predmeta metalografija in osnove metalurgije. Bil je tudi predstojnik katedre za metalografijo in prodekan Tehni\xc5\xa1ke fakultete (1948\xe2\x80\x931950). Objavil je ve\xc4\x8d strokovnih in znanstvenih \xc4\x8dlankov. Nazadnje se je posve\xc4\x8dal predvsem vpra\xc5\xa1anjem difuzije in rekristalizacije v kovinah.'