b'\n_START_ARTICLE_\nZvon\n_START_PARAGRAPH_\nZvon je glasbilo, ki ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v skupini tolkalskih in idiofonih glasbenih instrumentov. Obi\xc4\x8dajno je sestavljen iz dveh delov: iz kovine ulite sto\xc5\xbecu podobne oblike resonatorja, in iz tolka\xc4\x8da (kemblja). Majhni zvonovi (tudi zvon\xc4\x8dki) so lahko narejeni tudi iz keramike ali stekla. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo zvonov zahodnega sveta je v uporabi kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Cerkve. Zvonovi so praviloma name\xc5\xa1\xc4\x8deni v cerkvenem stolpu, imenovanem zvonik. Obi\xc4\x8dajno na cerkvenih zvonovih aktiviramo nastanek zvoka s potegi vrvi, ki so pri\xc4\x8dvr\xc5\xa1\xc4\x8dene na jarem zvona in jih s tem zamajemo. Druga oblika igranja na zvonove je pritrkavanje, kjer iz zvona izvabljamo zven tako, da s kembljem udarimo ob rob zvona.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZvonovi so azijskega porekla in so omenjani \xc5\xbee v 9. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V azijskih dr\xc5\xbeavah \xc5\xa1e vedno lahko vidimo zvonove, ki v svojih trupih nimajo kembljev, zato so pove\xc4\x8dini v uporabi leseni, na zunanji strani zvona name\xc5\xa1\xc4\x8deni tolka\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nZvonovi v liturgiji cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi dobi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva se je bogoslu\xc5\xbeje opravljalo na skrivaj, zato je vernike k obredom skliceval poseben sel. \xc5\xa0e kar nekaj \xc4\x8dasa zatem, ko je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo dobilo svobodo, so predvsem v gr\xc5\xa1ki cerkvi namesto zvonov uporabljali kovinske plo\xc5\xa1\xc4\x8de, na katere so udarjali s kladivom. Skoraj gotovo pa so prvi menihi \xc5\xbee uporabljali manj\xc5\xa1e zvonove, opat pa je moral skrbeti, da se je dajalo znamenje z zvonom za za\xc4\x8detek raznih bogoslu\xc5\xbenih opravil. Cerkev je v 6. stoletju dokon\xc4\x8dno sprejela zvonove v bogoslu\xc5\xbeje. Najstarej\xc5\xa1i ohranjeni latinski izraz za zvon v liturgiji je signum. V 8. stoletju so \xc5\xbee poznali pontifikalni obred, po katerem so blagoslavljali zvonove. Za \xc4\x8dasa cesarja Karla Velikega (800-814) so poznali zvonove prakti\xc4\x8dno po vsej Evropi._NEWLINE_Cerkev namre\xc4\x8d zvonove pred prevzemom zvonov v svojo slu\xc5\xbebo blagoslovi s posebnim obredom, v katerega so vklju\xc4\x8dene tudi molitve. Zakramentar je \xc5\xbee v 8. stoletju zahteval, da se zvonove med posve\xc4\x8denjem umije z blagoslovljeno vodo in se jih mazili s krizmo. Najstarej\xc5\xa1i formular za blagoslov zvonov se je ohranil v Liber ordinum, ki so ga uporabljali v \xc5\xa0paniji \xc5\xa1e pred prihodom Mavrov leta 712. _NEWLINE_Ko govorimo o zvonovih, ne moremo mimo zvonjenja, zaradi katerega zvonove sploh imamo. Glavna naloga zvonov je, da naznanjajo bogoslu\xc5\xbena opravila in vabijo k molitvi. Najprej so v samostanih z zvonovi oznanjali za\xc4\x8detke posameznih ur pri molitvi brevirja. Kot odmev na to meni\xc5\xa1ko molitev so proti koncu srednjega veka pri\xc4\x8deli zvoniti t. i. Angelovo \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje, in sicer najprej zve\xc4\x8der, potem zjutraj in nazadnje tudi opoldne. Opoldansko zvonjenje se je udoma\xc4\x8dilo  v 15. stoletju po tem, ko ga je zaukazal pape\xc5\xbe Kalist III., da bi se izmolila zmaga kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vojske v bitki pri Beogradu leta 1456. Po ve\xc4\x8derni Ave Mariji se posebej zvoni v spomin na du\xc5\xa1e v vicah, kar je uvedel pape\xc5\xbe Gregor XIII. (1572-1585). _NEWLINE_V Sloveniji razlikujemo razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine zvonjenja: druga\xc4\x8de zvonimo ob vabljenju k ma\xc5\xa1i, druga\xc4\x8de pri pogrebu in spet druga\xc4\x8de ob veselih prilo\xc5\xbenostih, procesijah, \xc5\xbeegnjanjih. Posebno odli\xc4\x8den na\xc4\x8din zvonjenja je pritrkovanje, svojevrstna slovenska posebnost. _NEWLINE_Cerkveni zvonovi so glasniki, da bi dosegli svoj pravi namen, bi morala biti pri vsaki cerkvi vsaj dva ali trije zvonovi, zvonovi morajo imeti zgolj kr\xc5\xa1\xc4\x8danske okraske napise in podobe, morajo biti blagoslovljeni pred za\xc4\x8detkom uporabe za cerkvene namene. Blagoslovljeni zvonovi se smejo uporabljati le v ta namen, za druge je potrebno pridobiti \xc5\xa1kofovsko soglasje ter so "res sacra", zato o njih odlo\xc4\x8da \xc5\xa1kofija, \xc4\x8detudi jih je dala uliti \xc5\xbeupnija. Pravico do klju\xc4\x8dev zvonika ima \xc5\xbeupnijski pastoralni svet, pristop do zvonov pa naj bo zaprt in dovoljen le zanesljivim osebam.\n_START_SECTION_\nNajve\xc4\x8dji zvonovi\n_START_PARAGRAPH_\n222 tonski Car kolokol je v svetovnem merilu najve\xc4\x8dji uliti zvon doslej. Zaradi nesre\xc4\x8de pri delu pa se je v livarni zaradi vro\xc4\x8dine od njega odkru\xc5\xa1il 11 ton te\xc5\xbeak kos, zato ta zvon ni bil nikoli v uporabi. Visok je 6,14 m, njegov premer pa je 6,6 m in ga lahko vidimo kot razstavni eksponat v Kremlju (Moskva). Najve\xc4\x8dji trenutno delujo\xc4\x8di zvon se tudi nahaja v Moskvi (cerkev sv.Ivana), tehta pa \xc2\xbble\xc2\xab\xc2\xa066 ton, najve\xc4\x8dji prosto-nihajo\xc4\x8di zvon na svetu pa se nahaja v K\xc3\xb6lnski katedrali v Nem\xc4\x8diji, tehta 24 ton._NEWLINE_V Sloveniji je najte\xc5\xbeji \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8di bronast zvon v cerkvi na Sveti Gori s te\xc5\xbeo 4355 kg (po nekaterih virih 4460 kg), najte\xc5\xbeji jekleni zvon pa v cerkvi Device Marije v Polju s te\xc5\xbeo 5825 kg. V tej isti cerkvi je do prve svetovne vojne visel najte\xc5\xbeji bronast zvon na slovenskem, te\xc5\xbeak 6086 kg. Drugi najte\xc5\xbeji bronast zvon v Sloveniji trenutno pa visi v zvoniku \xc5\xa0marnogorske cerkve s te\xc5\xbeo 3878 kg (po nekaterih virih 4420 kg)._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i \xc5\xa1e delujo\xc4\x8di zvon na slovenskih tleh se nahaja v zvoniku stolnice Marijinega vnebovzetja v Kopru.\n_START_SECTION_\nKladiva\n_START_PARAGRAPH_\nKladiva so drugi na\xc4\x8din, kako iz zvona izvabiti zven. Za razliko od kembljev kladiva udarjajo po zunanji strani zvona, vendar zopet v vi\xc5\xa1ini udarnega obro\xc4\x8da, saj lahko prenizko udarjajo\xc4\x8da kladiva odkru\xc5\xa1ijo del zvona (kot npr. v Piranu), previsoko udarjajo\xc4\x8da pa lahko povzro\xc4\x8dijo razpoke. V\xc4\x8dasih je s kladivi upravljala cerkvena ura in sicer tako, da je potegnila jekleno pletenico, ki je dvignila kladivo in ga spustila na vzmet, ki je morala biti tako pro\xc5\xbena, da je kladivo udarilo ob zvon in pa tako mo\xc4\x8dna, da je kladivo stalo odmaknjeno od zvona. Prav tako kot kembelj se mora tudi urno kladivo le enkrat na hitro odbiti od zvona, saj \xc4\x8de se na zvonu zadr\xc5\xbeuje, le tega zadu\xc5\xa1i, kar pa lahko povzro\xc4\x8di, da zvon po\xc4\x8di. Na\xc4\x8din s cerkveno uro se vedno manj uporablja, ampak pri nas \xc5\xa1e ni popolnoma zamrl. Vedno ve\xc4\x8d se uporabljajo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko krmiljena elektromagnetna kladiva ali ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko krmiljena kladiva, ki dvignejo kladivo in spustijo, da s svojo maso padejo na zvon in se odbijejo ter ostanejo na mestu. Takega zaenkrat uporablja le en proizvajalec v Sloveniji. Precej pa je elektromagnetnih kladiv, katere pa je uporabljalo ve\xc4\x8d izdelovalcev elektrifikacij v Sloveniji. Kladivo mora biti s sistemom za zvonenje dobro sinhronizirano, da slu\xc4\x8dajno ne pride do bitja ure in zvonenja naenkrat, ker to lahko povzro\xc4\x8di huj\xc5\xa1e po\xc5\xa1kodbe zvonov in opreme. Ve\xc4\x8dinoma se kladiva uporabljajo za odbijanje ure in pritrkavanje.'