b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Friderik Egger\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nJ. F. Egger je bil za\xc4\x8detnik ljubljanske tiskarske dru\xc5\xbeine, ki je to obrt opravljala v mestu Ljubljani ve\xc4\x8d kot 100 let. V prevzetem podjetju je Egger postavil na stran knjigotr\xc5\xbeko in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko dejavnost, saj je dajal ve\xc4\x8dji poudarek samemu tisku. Tiskal je za lastno zalo\xc5\xbebo in za druge knjigotr\xc5\xbece, kot so bili Lovrenc Bernbacher, Mihael Promberger, Viljam Henrik Korn idr. Leta 1777 je prevzel tiskanje \xc5\xa1olskih knjig za Kranjsko, v naslednjih letih od 1778-1789, pa si je pridobil tudi izklju\xc4\x8dne pravice za tiskanje in izdajanje \xc5\xa1olskih knjig. Tiskal je tujejezi\xc4\x8dna dela, prete\xc5\xbeno \xc5\xa1olske knjige. Polek tega je tiskal gimnazijska \xc5\xa1olska poro\xc4\x8dila in nekatere druge tiske v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini ter v nem\xc5\xa1kem jeziku; prete\xc5\xbeno uradne tiskovine in samostojne knji\xc5\xbeni\xc4\x8dne izdaje, kot so Granellijevo topografsko delo o Ljubljani (1766), publikacije dru\xc5\xbebe za kmetijstvo in uporabne umetnosti, poslovno informativno glasilo W\xc3\xb6chentlicher Kundschaftsblatt der Herzogthums Krain (1775-1776). Posebno pomembna tiska sta bila Linhartovo zgodovinsko delo Versuch einner Geschichte von Krain, ki je iz\xc5\xa1lo leta 1788 in leta 1781 izdana pesni\xc5\xa1ka zbirka Blumen aus Krain. Od slovenskih del je tiskal ve\xc4\x8dinoma knjige, ki so zna\xc4\x8dilne in pomembne za obdobje razsvetljenstva na slovenskem, nadaljeval pa je tudi serijo nabo\xc5\xbenih in verskih knjig namenjenih ljudstvu. Med temi je bila tretja izdaja Paglov\xc4\x8devega Zvestega tovari\xc5\xa1a, ki je bila izdana leta 1767. Leta 1770 je natisnil tudi Hevenesijev prevod Svetega posta, razne izdaje Branj in evangelijev, pa tudi po tiskarski strani veliko in pomebno delo in sicer natis prvih knjig Japlovega in Kumerdejevega prevoda svetega pisma, katerega je tiskal od leta 1791 dalje. Od razsvetljenskih avtorjev je natisnil Pohlina; njegovo Kraynsko grammatiko leta 1768 in 1783, njegov slovar\xc4\x8dek Tu malu besedi\xc5\xa1\xc4\x8de treh jezikov leta 1781 in \xc5\xa1olski u\xc4\x8dbenik Bukuvec za rajtengo prav tako leta 1781. Natisnil je prvo slovensko dramsko besedilo \xc5\xbdupanovo Micko (1790) Antona Toma\xc5\xbea Linharta in tri zve\xc5\xbe\xc4\x8di\xc4\x8de prvega slovenskega literarnega almanaha Pisanice (1779-1781). Novi kranjski pratiki je pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e Veliko in Malo pratiko Valentina Vodnika. Eggrova tiskarska delovnica je mo\xc4\x8dno pripomogla k za\xc4\x8detkom slovenske posvetne in umetnostne literature. Za njegovo najpomembnej\xc5\xa1e tiskarsko delo pa lahko ozna\xc4\x8dimo tiskanje in izdajanje prvega slovenskega \xc4\x8dasnika imenovenega Lublanske novice, ki ga je v letih 1797-1800 urejal Valentin Vodnik._NEWLINE_Eggrovo knjigotr\xc5\xbeko ponudbo lahko najdemo tudi v \xc4\x8dasopisnih oglasih, tako je leta 1775 ponujal knjigo o pobo\xc5\xbenosti pri sv. Jakobu in v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedeno knjigo francoza Bellgarda, leto kasneje pa se v oglasu pojavi \xc5\xa1e v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini in sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini objavljena knji\xc5\xbeica, ki je iz\xc5\xa1la ob neki slovesnosti. Svojo ponudbo je prav tako ogla\xc5\xa1eval v Lublanskih novicah, kjer je leta 1797 ponujal Veliki Kalender in Malo Pratiko, leto kasneje pa besedilo tur\xc5\xa1ke vojne napovedi Francozom. Glede na skromno \xc5\xa1tevilo oglasov lahko sklepamo, da je bil Egger bolj uspe\xc5\xa1en v tiskarstvu kot knjigotr\xc5\xbetvu.'