b'\n_START_ARTICLE_\nG\xc3\xa1sp\xc3\xa1r K\xc3\xa1rolyi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovi star\xc5\xa1i so bili Srbi iz Ju\xc5\xbene Ogrske, ki so be\xc5\xbeali pred Turki v mesto Carei (mad\xc5\xbearsko Nagyk\xc3\xa1roly). V Wittenbergu, kjer je \xc5\xa1tudiral, bil je vpisan, kot Caspar Carolus Pannonius (Ga\xc5\xa1per iz mesta Carei Panonije). Mnogo Srbov je pre\xc5\xa1el na kalvinsko vero, kot K\xc3\xa1rolyijev o\xc4\x8de, Radics (Radi\xc4\x87)._NEWLINE_Osnovno \xc5\xa1olo je za\xc4\x8del v Careju, pa jo kon\xc4\x8dal v Bra\xc5\xa1ovu (danes Bra\xc8\x99ov, Romunija). Leta 1562 se je vrnil iz Nem\xc4\x8dije na Ogrsko. Leta 1563 je postal pridigar v G\xc3\xb6ncu, potem dekan kalvinskih \xc5\xbeupnij v okolici reke Tisa. Kasneje so ga izvolili za seniorja protestantske \xc5\xa1kofije Ko\xc5\xa1ice. Leta 1566 je sklical protestantsko sinodo v G\xc3\xb6ncu. Leta 1572 je obnovil cerkev v G\xc3\xb6ncu, ki je pogorela._NEWLINE_V svojem \xc5\xbeivljenju je ostro preganjal vernike unitarizma (zanikanje Svete Trojice).\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje delo G\xc3\xa1sp\xc3\xa1rja K\xc3\xa1rolyija je prvi celotni prevod Svetega pisma v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ravno tako, kot Dalmatinova Biblija za Slovence, tudi je bila K\xc3\xa1rolyijeva Biblija za Mad\xc5\xbeare temelj knji\xc5\xbenega jezika in knji\xc5\xbeevnosti. Sveto pismo je za\xc4\x8del l. 1586 prevesti s podporo transilvanskega kneza Zsigmonda R\xc3\xa1k\xc3\xb3czija in Istv\xc3\xa1na Dob\xc3\xb3ja (Dob\xc3\xb3 je bil kapitan grada Eger, ki ga je juna\xc5\xa1ko ubranil od Turkov). Pri prevajanju mu je pomagalo \xc5\xa1est drugih duhovni\xc5\xa1kih tovari\xc5\xa1ev. Biblija je prevedena v vzhodno mad\xc5\xbearsko nare\xc4\x8dje._NEWLINE_Tiskanje biblije se je za\xc4\x8delo 18. februarja 1589 v Vizsolyu in trajalo do 20. julija 1590. V Vizsolyu je bila protestantska tiskarna, zato se imenuje K\xc3\xa1rolyijeva Biblija Vizsolyi Biblia (Vizsolyska Biblija) v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini. Tiskar je bil Poljak Walenty Manczkowicz, ki je kupil \xc4\x8drke na Nizozemskem in papir na Poljskem. Ker K\xc3\xa1rolyi l. 1589 \xc5\xa1e ni dovr\xc5\xa1il prevajanja Svetega pisma, so njegovi dijaki nosili posami\xc4\x8dne liste iz G\xc3\xb6nca v Vizsoly. Pribl. 700-800 primerkov so tiskali, danes je ostalo 54 primerkov iz orginalnega natisa (samo 24 na Mad\xc5\xbearskem)._NEWLINE_Drugo va\xc5\xbene delo G\xc3\xa1sp\xc3\xa1rja K\xc3\xa1rolyija je Keet k\xc3\xb6ny\xc3\xb6 minden orszagoknac es kyralioknac io es gonosz szerenczeieknec okairul (Dve knjigi o sre\xc4\x8di in nesre\xc4\x8di vseh kraljev in dr\xc5\xbeav). V tej knjigi K\xc3\xa1rolyi i\xc5\xa1\xc4\x8de vzroke nazadovanja Ogrske in mad\xc5\xbearskega naroda._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bilo zelo veliko prevodov ter poskusov prevesti Sveto pismo v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino, sta K\xc3\xa1rolyijeva in K\xc3\xa1ldijeva Biblija utemeljili mad\xc5\xbearski knji\xc5\xbeni jezik.'