b'\n_START_ARTICLE_\nLovrenc na Dravskem polju\n_START_SECTION_\nKamena doba in stari vek\n_START_PARAGRAPH_\nPreteklost tega obmo\xc4\x8dja se skozi zgodovino prepleta s preseljevanji razli\xc4\x8dnih ljudstev. Obmo\xc4\x8dje Dravskega polja je bilo poseljeno \xc5\xbee zgodaj, saj je rodovitna lega nudila ugodne naselitvene pogoje, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo tudi arheolo\xc5\xa1ke najdbe. Prve najdbe (\xc5\xbeare) segajo v obdobje hal\xc5\xa1tatske kulture (700 pr. n. \xc5\xa1t.). Strnjeno naselje se je sicer razvilo v \xc4\x8dasu Rimljanov ob cesti Poetovio-Celeia, ki je tekla nekoliko ni\xc5\xbeje, kot je sedaj cesta proti Ptuju. O tem pri\xc4\x8dajo marmorni rimski miljniki. Prisotnost rimske kulture dokazujejo tudi \xc5\xa1tevilne druge najdbe: najdba rimskega novca, ostanki ville rustice z ogrevalnim sistemom, ter druge ru\xc5\xa1evine in grobovi.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nZa Rimljani so na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeiveli tudi Goti, Huni in Obri. V 5. stoletju bi naj ozemlje pripadalo gotski dr\xc5\xbeavi, leta 555 pa je pripadlo Frankom. Po premiku Langobardov proti zahodu (leta 568), so se za\xc4\x8deli na to obmo\xc4\x8dje po\xc4\x8dasi naseljevati Slovani, ki so si domove ustvarjali tam, kjer so ljudje v\xc4\x8dasih \xc5\xbee bili naseljeni. Z njihovim prihodom je dokon\xc4\x8dno razpadla tudi celotna rimska organizacija._NEWLINE_Po porazu Ogrov pri Augsburgu leta 955, so se na mejah nastajajo\xc4\x8dega rimskega cesarstva za\xc4\x8dele oblikovati krajine oz. marke. Obmo\xc4\x8dje Lovrenca je takrat pripadlo t. i. Ptujski marki. V tem \xc4\x8dasu se Dravsko polje tudi za\xc4\x8dne prvi\xc4\x8d omenjati v pisnih virih predvsem v darilnih listinah. Velike posesti so bile podarjene Spanheimom, ki so kasneje vplivali na posestno zgodovino celotne \xc5\xa0tajerske._NEWLINE_Prve pisne omembe Lovrenca in okoli\xc5\xa1kih krajev najdemo konec 12. in v za\xc4\x8detku 13. stoletja. Do leta 1952 se je kraj imenoval Sv. Lovrenc in je ime dobil po \xc5\xbeupnem zavetniku, ampak ker je bilo krajev s takim imenom veliko se je \xc5\xbee hitro pojavila potreba po natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1i opredelitvi. Tako je \xc5\xbee v prvi pisni omembi kraja (31. avgust 1290), ta ozna\xc4\x8den kot Lovrenc ob Polskavi. Gre za prodajno pogodbo kmetije v Lovrencu ob Polskavi, ki so jo prodali Nem\xc5\xa1kemu vite\xc5\xa1kemu redu iz Velike Nedelje._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Lovrenca in okoli\xc5\xa1kih vasi je bilo tesno povezano s Ptujskimi gospodi, ki so bili kot ministeriali salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije lastniki \xc5\xa1tevilnih posesti. Leta 1438 je umrl Friderik IX., ki je bil zadnji mo\xc5\xa1ki potomec v rodbini Ptujskih. Z njim se je ve\xc4\x8d kot 300 let dolga doba vladanja Ptujskih gospodov zaklju\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nObdobje po vladavini Ptujskih gospodov\n_START_PARAGRAPH_\nV 15. in 16. stoletju je prihajalo do zamenjav in prodaje zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, kar je vodilo do velike razdrobljenosti posestne strukture na tem obmo\xc4\x8dju. Poleg tega so podlo\xc5\xbeniki v eni vasi lahko pripadali razli\xc4\x8dnim gospostvom. V Lovrencu je tako do zemlji\xc5\xa1ke odveze leta 1848, svoje podlo\xc5\xbenike imelo kar deset zemlji\xc5\xa1kih gospostev. Do prodaje in menjav je sicer prihajalo \xc5\xa1e vse do 19. stoletja. Zaradi take razdrobljenosti je bilo pobiranje dajatev urejeno preko uradov, katerim so na\xc4\x8delovali \xc5\xbeupani. Do leta 1850 je imela vsaka vas svojega \xc5\xbeupana, ki je posredoval med podlo\xc5\xbeniki in gosposko. Kasneje so kmetje iz Lovrenca pripadli uradu Ravno polje, ki je imelo sede\xc5\xbe v sosednji \xc5\xbdupe\xc4\x8dji vasi._NEWLINE_To obmo\xc4\x8dje so pogosto prizadele tudi naravne nesre\xc4\x8de in voja\xc5\xa1ki pohodi. Velika pusto\xc5\xa1enja so bila predvsem ob vpadih Turkov v letih 1479 in 1483 in kasneje ob nastanitvi francoske vojske leta 1805. Za voja\xc5\xa1kimi posegi pa so se po navadi raz\xc5\xa1irile bolezni in lakota. Najhuje je na tem obmo\xc4\x8dju bilo v letih 1680-1682, ko je nastopila velika epidemija kuge. V Lovrencu in okoli\xc5\xa1kih krajih je tako \xc5\xa1e danes veliko \xc5\xa1tevilo ku\xc5\xbenih znamenj, ki predstavljajo spomin na epidemijo oziroma skupno grobi\xc5\xa1\xc4\x8de kamor so pokopavali umrle._NEWLINE_Upravno je Lovrenc spadal h gospo\xc5\xa1\xc4\x8dini Ravno polje, ki je leta 1811 obsegala 20 vasi. 17. marca 1849 pa je zakon o ob\xc4\x8dinah zasnoval novo upravno ureditev. Tako je Sv. Lovrenc postal samostojna ob\xc4\x8dina, ki je bila uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena v okraj Ptuj. V ob\xc4\x8dino so bile poleg Lovrenca vklju\xc4\x8dene tudi ostale okoli\xc5\xa1ke vasi (Apa\xc4\x8de, Pleterje in \xc5\xbdupe\xc4\x8dja vas).  Po tej spremembi na upravnem podro\xc4\x8dju ni bilo ve\xc4\x8d sprememb vse do za\xc4\x8detka druge svetovne vojne._NEWLINE_Med pomembne dogodke v kraju takrat so spadali tudi voja\xc5\xa1ki manevri. \xc5\xa0lo je za uprizoritev manevrov s streljanjem in enega izmed njih, 1. septembra 1873, se je udele\xc5\xbeil tudi sam cesar Franc Jo\xc5\xbeef._NEWLINE_Demografski podatki od 19. stoletja do danes ka\xc5\xbeejo, da se je rast \xc5\xa1tevila prebivalcev pove\xc4\x8dala \xc5\xa1ele po letu 1945. Glavni razlog je najverjetneje bil v tem, da je bli\xc5\xbenja tovarna glinice in aluminija v Kidri\xc4\x8devem dala delo ve\xc4\x8dini doma\xc4\x8dinov.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1a gospodarska panoga v preteklosti in \xc5\xa1e tudi danes, je bilo kmetijstvo. Razlog je predvsem rodovitna zemlja na prodnati podlagi in celinsko podnebje ugodno za pridelavo \xc5\xbeita in drugih kultur. Od \xc5\xbeivinoreje je bila razvita predvsem govedoreja. Danes je kraj zaradi svoje tranzitne lege dokaj dobro razvit. Poleg kmetijstva pa so v kraju razvita tudi manj\xc5\xa1a podjetja. V kraju sta tako kar dve podjetji, ki se ukvarjata z izdelavo usnjenih izdelkov in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih obla\xc4\x8dil ter kemi\xc4\x8dni laboratorij, ki se ukvarja z analizo podtalne vode.\n_START_SECTION_\nCerkev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnija Sv. Lovrenca se prvi\xc4\x8d omenja leta 1498, medtem ko je cerkev omenjena \xc5\xbee leta 1323. Skozi stoletja je pripadala razli\xc4\x8dnim \xc5\xa1kofijam, danes pripada mariborski nad\xc5\xa1kofiji._NEWLINE_Prvotno romansko cerkev so leta 1414 gotizirali. V letih, ko je bilo celotno obmo\xc4\x8dje izpostavljeno tur\xc5\xa1kim po\xc5\xbeiganjem in ropanjem je enako usodo do\xc5\xbeivela tudi cerkev, ki so jo leta 1475 Turki prvi\xc4\x8d izropali. Drugi\xc4\x8d so jo izropali \xc5\xa1e leta 1493. Leta 1662 je bila cerkev obnovljena in pove\xc4\x8dana.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola\n_START_PARAGRAPH_\nPrva \xc5\xa1ola je v Lovrencu bila v kaplaniji. Prvi znani u\xc4\x8ditelj pa je bil Ivan Ker\xc5\xbener, ki je pou\xc4\x8deval v svojem stanovanju. S \xc5\xa1olsko reformo leta 1869, je \xc5\xa1ola pre\xc5\xa1la v dr\xc5\xbeavno pristojnost in je nadzor nad njo opravljal nadzornik iz Ptuja. Kaplan v kraju si je zelo prizadeval za izobrazbo otrok in ko se je obisk nekoliko pove\xc4\x8dal, so leta 1802 ustanovili nedeljsko \xc5\xa1olo, prva \xc5\xa1olska zgradba pa je bila postavljena leta 1805. Leta 1879 je bilo zgrajeno \xc5\xa1e eno \xc5\xa1olsko poslopje, ob njem pa urejeno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so se u\xc4\x8denci u\xc4\x8dili kmetovanja.  Leta 1904 sta bili obe zgradbi obnovljeni, danes pa bolj ali manj propadata. V kraju so leta 1964 zgradili novo \xc5\xa1olo, ki je pravzaprav podru\xc5\xbenica osnovne \xc5\xa1ole v Kidri\xc4\x8devem in obsega prvih pet razredov osnovne \xc5\xa1ole potem pa se u\xc4\x8denci pre\xc5\xa1olajo v Kidri\xc4\x8devo.\n_START_SECTION_\nGasilstvo\n_START_PARAGRAPH_\nLovrencu na Dravskem polju so o ustanovitvi gasilskega dru\xc5\xa1tva za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati po ve\xc4\x8d katastrofalnih po\xc5\xbearih. Eden izmed povodov je prav gotovo po\xc5\xbear iz leta 1883, ko je pogorelo 32 hi\xc5\xa1 z gospodarskimi poslopji, precej \xc5\xbeivine, delovnega orodja, poljskih pridelkov in ostalega inventarja. Ogenj pa je zahteval tudi \xc5\xbeivljenji 80-letne gospe in komaj 6-letne deklice. Pobudo je dal leta 1886 kova\xc5\xa1ki mojster \xc5\xa0tefan Vuk. Njegovo zamisel so podprli \xc5\xa1e Anton Lenart, Janez Fin\xc5\xbegar, Franc Urbas, Jo\xc5\xbeef Frank, Anton Predikaka in Jakob Strm\xc5\xa1ek, ki so, zraven pobudnika \xc5\xa0tefana, poznani tudi kot ustanovitelji Prostovoljnega gasilskega dru\xc5\xa1tva Lovrenc na Dravskem polju. Kmalu so postavili novi leseni gasilski dom ter nabavili gasilsko brizgalno na dveh kolesih, v katero so dona\xc5\xa1ali vodo kar z vedri._NEWLINE_Leta 1904 so \xc4\x8dlani pri\xc4\x8deli z izgradnjo novega gasilskega doma, h kateremu so postavili \xc5\xa1e lesen stolp, posodobili so pa tudi svoje orodje in kupili ro\xc4\x8dno brizgalno, katero so pripeli konjski vpregi, kupili nekaj cevi, oblek in \xc4\x8delad. Po 2. svetovni vojni se je za\xc4\x8dela gradnja \xc5\xbee 3. gasilskega doma in ga leta 1951 predali svojemu namenu. Ob 99. obletnici dru\xc5\xa1tva je tako v gasilskem dru\xc5\xa1tvu bilo v\xc4\x8dlanjenih 104 \xc4\x8dlanov. Leta 1984 se je za\xc4\x8del graditi prizidek k prosvetni dvorani, kjer so namenili prostor tudi za gasilske gara\xc5\xbee in ostale dru\xc5\xa1tvene prostore. Na tej lokaciji ostaja sede\xc5\xbe gasilskega dru\xc5\xa1tva \xc5\xa1e danes. Danes je dru\xc5\xa1tvo 2. kategorije z ve\xc4\x8d kot 250 \xc4\x8dlani, ki skrbi za po\xc5\xbearno varnost na obmo\xc4\x8dju Lovrenca na Dravskem polju in \xc5\xbdupe\xc4\x8dje vasi.'