b'\n_START_ARTICLE_\nEnigma (naprava)\n_START_SECTION_\nOsnove\n_START_PARAGRAPH_\nTo napravo za \xc5\xa1ifriranje je razvil nem\xc5\xa1ki elektroin\xc5\xbeenir Arthur Scherbius (1878-1929). Za izdelek je 23. februarja 1918 prejel patent (DRP 416219). Za izdelavo teh naprav so 9. julija 1923 v Berlinu ustanovili podjetje Chiffriermaschinen-Aktiengesellschaft. Proti koncu leta 1920 so oboro\xc5\xbeene sile za\xc4\x8dele kazati zanimanje za to napravo, kasneje pa je izginila s civilnega trga._NEWLINE_V \xc4\x8dasu do konca vojne 1945 in \xc5\xa1e kasneje so prihajali v uporabo \xc5\xa1tevilni razli\xc4\x8dni modeli Enigme. Najbolj raz\xc5\xa1irjena je bila ENIGMA I, ki so jo od leta 1930 uporabljale nem\xc5\xa1ke oboro\xc5\xbeene sile (Reichswehr) in kasneje Wehrmacht. Verjetno je bila med 2. svetovno vojno najbolj uporabljan sistem \xc5\xa1ifriranja sporo\xc4\x8dil. ENIGMA I je na prvi pogled videti kot pisalni stroj. Bistveni sestavni deli so tipkovnica, zbir zamenljivih \xc5\xa1ifrirnih kolutov in polja z lu\xc4\x8dkami za prikaz in stikalna plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Koluti so bistveni za \xc5\xa1ifriranje. Vsak kolut ima na obeh straneh po 26 elektri\xc4\x8dnih spojev (po enega za vsako \xc4\x8drko nem\xc5\xa1ke abecede), ki so vsak posebej na tajen na\xc4\x8din povezani med seboj. Na primer: vhodni spoj za \xc4\x8drko A je na izhodu povezan s spojem za \xc4\x8drko G in tako naprej. Ko se pritisne tipka na tipkovnici, ste\xc4\x8de tok iz vgrajene tipkovnice preko kolutov do polja z lu\xc4\x8dkami. Pri\xc5\xbegana lu\xc4\x8dka je \xc5\xa1ifra za vneseno \xc4\x8drko. Ker se kolut po vsakem pritisku na tipkovnici zavrti, dobi ista \xc4\x8drka na razli\xc4\x8dnih mestih odprtega besedila razli\xc4\x8dne \xc5\xa1ifre. Podobno kot \xc5\xa1tevec kilometrov v avtomobilu._NEWLINE_\xc4\x8ce bi odtipkali SSSR, bi dobili kot \xc5\xa1ifrirano besedilo na primer HUTW. Va\xc5\xbeno in za \xc5\xa1ifriranje izredno pomebno je, da se za razliko od enoabecedne zamenjave (kjer se ista \xc4\x8drka odprtega besedila vedno prevede v isto \xc4\x8drko \xc5\xa1ifriranega besedila) pri ENIGMI po vsaki vneseni \xc4\x8drki spremeni sistem zamenjave (poligrafska substitucija).\n_START_SECTION_\nO avtorju naprave za \xc5\xa1ifriranje\n_START_PARAGRAPH_\nArthur Scherbius se je rodil leta 1878 v Frankfurtu, umrl pa leta 1929 v Berlinu. \xc5\xa0tudiral je elektrotehniko na tehni\xc5\xa1ki fakulteti v M\xc3\xbcnchnu, dokon\xc4\x8dal pa jo je v Hannovru, leta 1903. Po kon\xc4\x8danem faksu je delal v ve\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih in \xc5\xa1vicarskih podjetjih.\xc2\xa0Scherbius je naredil \xc5\xa1tevilne izume ( npr. asinhroni motor, elektri\xc4\x8dne blazine). Scherbius je zaprosil za patent \xc5\xa1ifriranega stroja, ki ga je vlo\xc5\xbeil dne 23. februarja 1918. \xc5\xa0ifrirni stroj je temeljil na vrtenju \xc5\xbei\xc4\x8dnih koles, kar je zdaj znano kot \xc5\xa1ifrirna koluta. \xc5\xa0ifriran stroj firme, ki se je tr\xc5\xbeil pod imenom Enigma, je bil prvotno "dejaven" na komercialnem trgu, ampak so ga pozneje iz trga umaknili. Bilo je ve\xc4\x8d poslovnih modelov in eden od njih je bil sprejet s strani nem\xc5\xa1ke mornarice leta 1926.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nDesno od vrte\xc4\x8dih se kolutov je vhodni kolut (stator), ki se ne vrti in je s 26 \xc5\xbeicami (na skici so samo 4) povezan s tipkovnico. Levo od vrte\xc4\x8dih se kolutov je povratni kolut /reflektor)(UKW), ki tudi miruje (povratni kolut - reflektor je izumil (DRP 452 194, prijavljen 21. marca 1926) Willi Korn, sodelavec Scherbiusa). Le-ta ima samo na desni strani 26 spojev (narisani so samo \xc5\xa1tirje). Ti spoji so med seboj parno povezani. Povratni kolut povzro\xc4\x8di, da se tok, ki je pri\xc5\xa1el z desne na levo, sedaj vrne na levo do vhodnega koluta, kjer zapusti nabor kolutov._NEWLINE_Tabela prikazuje strogo zaupen sistem povezave petih vrte\xc4\x8dih se \xc5\xa1ifrirnih kolutov (I do V) za trokolutno Enigmo in obeh povratnih kolutov (B in C)._NEWLINE__NEWLINE_        A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y ZI       E K M F L G D Q V Z N T O W Y H X U S P A I B R C J_NEWLINE_II      A J D K S I R U X B L H W T M C Q G Z N P Y F V O E_NEWLINE_III     B D F H J L C P R T X V Z N Y E I W G A K M U S Q O_NEWLINE_IV      E S O V P Z J A Y Q U I R H X L N F T G K D C M W B_NEWLINE_V       V Z B R G I T Y U P S D N H L X A W M J Q O F E C K_NEWLINE_UKW B   AY  BR  CU  DH  EQ  FS  GL  IP  JX  KN  MO  TZ  VW_NEWLINE_UKW C   AF  BV  CP  DJ  EI  GO  HY  KR  LZ  MX  NW  QT  SU_NEWLINE_Na \xc4\x8delni strani naprave je stikalna plo\xc5\xa1\xc4\x8da s 26 dvopolnimi vti\xc4\x8dnicami (za vsako \xc4\x8drko 1). Tok ste\xc4\x8de po pritisku na tipko najprej skozi te vti\xc4\x8dnice, ko pa zapusti zbir kolutov, ste\xc4\x8de ponovno skoznje. Kon\xc4\x8dno se pri\xc5\xbege ena od 26 lu\xc4\x8dk s \xc5\xa1ifriranimi \xc4\x8drkami.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nTok, ki ga daje baterija po pritisku na tipko (na primer A), ste\xc4\x8de preko stikalne plo\xc5\xa1\xc4\x8de z vti\xc4\x8dnicami. \xc4\x8ce je \xc4\x8drka A povezana z drugo \xc4\x8drko, se \xc4\x8drka zamenja (na primer s H), \xc4\x8de ni povezana, ostane \xc4\x8drka nespremenjena. Tok prite\xc4\x8de na vhodni kolut. Pri nadaljnji razlagi se besedilo sklicuje na sliko\xc2\xa0\xc2\xbbPretok toka\xc2\xab\xc2\xa0(najprej samo na zgornji del). Prikazani so vrte\xc4\x8di se \xc5\xa1ifrirni koluti (rotorji) in mirujo\xc4\x8d povratni kolut (reflektor). Zaradi preglednosti je abeceda okrnjena na 8 \xc4\x8drk (A ... H)._NEWLINE_Tok ste\xc4\x8de preko vhodnega koluta (v skici ni prikazan) na vhodni spoj prvega (desnega) koluta. Strogo zaupne elektri\xc4\x8dne povezave povzro\xc4\x8dijo, da tok, ki je vstopil na desni pri vhodnem spoju A, zapusti kolut na levi strani na spoju B. Tako se pretvori A v B._NEWLINE_Sedaj vstopi tok v srednji kolut pri spoju B. Ker je mo\xc5\xbeno, da je vhodni spoj povezan z istoimenskim izhodnim spojem, zapusti tok srednji kolut na spoju B. V tretji kolut vstopi tok pri spoju B in ga zapusti pri spoju D._NEWLINE_Tok je pri\xc5\xa1el skozi vse tri vrte\xc4\x8de \xc5\xa1ifrirne kolute in je vstopil v povratni kolut (reflektor). Ta ima spoje samo na desni strani, med seboj so parno povezani. Tu se na primer zamenja \xc4\x8drka D s \xc4\x8drko E._NEWLINE_Sedaj te\xc4\x8de tok \xc5\xa1e z desne na levo in se glede na povezave \xc4\x8drke na vsakem kolut zamenjajo (E \xe2\x86\x92 C, C \xe2\x86\x92 F, F \xe2\x86\x92 G). Desni kolut zapusti tako na spoju G._NEWLINE_Nadaljnji tok v skici ni prikazan, ga je pa mo\xc5\xbeno enostavno pojasniti. Ko zapusti vrte\xc4\x8de kolute, preko vhodnega koluta ste\xc4\x8de nazaj v stikalno plo\xc5\xa1\xc4\x8do z vti\xc4\x8dnicami. \xc4\x8ce je \xc4\x8drka povezana z drugo \xc4\x8drko, se \xc4\x8drka zamenja, \xc4\x8de ni povezana, se ne spremeni. Kon\xc4\x8dno zasveti ena od lu\xc4\x8dk, ki pomeni \xc5\xa1ifro za vneseno \xc4\x8drko. Stikalna plo\xc5\xa1\xc4\x8da ni smela zamenjati iste \xc4\x8drke z isto, niti ne s sosednjo. Npr.: \xc4\x8drka R ni smela biti sama \xc4\x8drka R, niti Q niti S._NEWLINE_Po pritisku na tipko zavrti desni kolut za eno mesto (srednji kolut se zavrti \xc5\xa1ele po 26 premikih desnega, levi po 26 premikih srednjega koluta). \xc4\x8ce bi ponovno pritisnili tipko A, ste\xc4\x8de tok po drugi poti skozi desni kolut in zato tudi po drugih poteh skozi ostale kolute. V spodnji polovici skice je prikazan potek po premiku desnega koluta za eno lego navzdol. Sedaj se A \xc5\xa1ifrira kot C.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPri ENIGMI I so bili najprej na razpolago trije, od leta 1939 pa pet \xc5\xa1ifrirnih kolutov (rotorjev) s tem, da se je \xc5\xa1tevilo mo\xc5\xbenih kolutov (rotorjev) s petih pove\xc4\x8dalo na osem. Nem\xc5\xa1ka vojna mornarica je \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka uporabljala \xc5\xa1tiri rotorje. V tajni kodni knjigi je bilo za vsak dan zapisano, katere kolute in v kak\xc5\xa1nem vrstnem redu je potrebno vstaviti. Rotorji (koluti) so bili ozna\xc4\x8deni z rimskimi \xc5\xa1tevilkami od I do V, kasneje do VIII. V tej kodni knjigi je vnos I IV II pod navedbo polo\xc5\xbeaj kolutov pomenil, da se na levi strani vstavi kolut I, na sredini kolut IV in na desni kolut II. Nikoli ni smel en \xc5\xa1ifrirni rotor, na primer I., ostati na istem mestu dva dni. Menjavo so opravili vsak dan natanko ob polno\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nKakovost \xc5\xa1ifriranja\n_START_PARAGRAPH_\nKo je leta 1918 Scherbius prijavil ENIGMO (\xc5\xa1e med 1. svetovno vojno) patentnemu uradu, je bila to izredno kakovostna in napredna naprava. Osnovni napredek je bil v uvedni strojnega namesto ro\xc4\x8dnih sistemov \xc5\xa1ifriranja. Po pravici je veljalo, da se \xc5\xa1ifre ne da\xc2\xa0\xc2\xbbzlomiti\xc2\xab\xc2\xa0s tedaj obi\xc4\x8dajnimi ro\xc4\x8dnimi postopki, ki so bili ve\xc4\x8dinoma osnovani na jezikovnih posebnostih. Tako je ostalo do 30. let, torej ve\xc4\x8d kot 10 let._NEWLINE_Kriptografska mo\xc4\x8d ENIGME je v vrte\xc4\x8dih se \xc5\xa1ifrirnih kolutih, tako da se ista \xc4\x8drka vsaki\xc4\x8d za\xc5\xa1ifrira z drugo pretvorbo. Bistveno za ohranitev tajnosti sporo\xc4\x8dil je zaupnost \xc5\xbei\xc4\x8dnih povezav v \xc5\xa1ifrirnih kolutih in \xc5\xa1tevilo kolutov v naboru. \xc5\xa0tevilo kolutov je bistveno za kakovost \xc5\xa1ifriranja, zato so bile \xc5\xa1tirikolutne ENIGME M4, ki so jih uporabljali v podmornicah, bistveno bolj varne od obi\xc4\x8dajnih trokolutnih ENIGEM I. Kar solidno varnost so pomenile petkolutne ENIGME, katere je sprva uporabljala Luftwaffe, kasneje pa vsi._NEWLINE_Kabelske povezave stikalne plo\xc5\xa1\xc4\x8de na prednji strani naprave naj bi pove\xc4\x8dale varnost tajnosti sporo\xc4\x8dila, vendar je to dodatno za\xc5\xa1\xc4\x8dito dokaj enostavno\xc2\xa0\xc2\xbbzlomiti\xc2\xab, ker ostanejo povezave ves \xc4\x8das \xc5\xa1ifriranja enega sporo\xc4\x8dila enake._NEWLINE_Za\xc4\x8detna nastavitev kolutov je za za\xc5\xa1\xc4\x8dito skoraj brez pomena.\n_START_SECTION_\nSlabosti sistema\n_START_PARAGRAPH_\nKorn je dosegel z uvedbo povratnega koluta (reflektorja), da je postopek \xc5\xa1ifriranja samopovraten, kar pomeni da \xc4\x8de se pri nekem polo\xc5\xbeaju kolutov \xc5\xa1ifrira \xc4\x8drka U v \xc4\x8drko X, se \xc4\x8drka X \xc5\xa1ifrira kot \xc4\x8drka U. Tako je poenostavil delo z napravo, ker ni bilo ve\xc4\x8d potrebno spreminjati na\xc4\x8dina dela pri \xc5\xa1ifriranju in de\xc5\xa1ifriranju. Poleg tega je ra\xc4\x8dunal na pove\xc4\x8danje varnosti, saj je tok stekel dvakrat skozi kolute, torej se je pri trokolutni Enigmi \xc5\xa1ifriral \xc5\xa1estkrat. To pa je bilo popolnoma napa\xc4\x8dno sklepanje z daljnose\xc5\xbenimi in za Nemce katastrofalnimi posledicami._NEWLINE_Ker te\xc4\x8de tok drugi\xc4\x8d skozi napravo zaradi povratnega koluta vedno po drugi poti kot prvi\xc4\x8d, se ne more nikdar \xc5\xa1ifrirati \xc4\x8drka v samo sebe. Na pogled je to majhno zmanj\xc5\xa1anje dol\xc5\xbeine \xc5\xa1ifre, saj ostane namesto 26 mo\xc5\xbenosti\xc2\xa0\xc2\xbble\xc2\xab\xc2\xa025, vendar je to bistveno zmanj\xc5\xa1anje dol\xc5\xbeine \xc5\xa1ifre in odpira nove mo\xc5\xbenosti za\xc2\xa0\xc2\xbblomljenja\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ifre._NEWLINE_Reflektor je tudi povzro\xc4\x8dil, da so permutacije in s tem \xc5\xa1ifriranje samopovratne. S tem se \xc5\xa1tevilo mo\xc5\xbenih \xc5\xa1ifer \xc5\xa1e bolj omeji, oziroma to\xc4\x8dno razpolovi. To je v hipu ugotovil Alan Turing._NEWLINE_Slabosti povzro\xc4\x8dene s povratnim kolutom (reflektorjem) se lahko razlo\xc5\xbeijo, \xc4\x8de v razlagi uporabimo abecedo s 4 namesto 26 \xc4\x8drkami._NEWLINE_S \xc5\xa1tirimi \xc4\x8drkami se lahko naredi 4! = 24 razli\xc4\x8dnih abeced za pretvorbo \xc4\x8drk. Te so:_NEWLINE__NEWLINE_ ABCD  ABDC  ACBD  ACDB  ADBC  ADCB_NEWLINE_ _NEWLINE_ BACD  BADC  BCAD  BCDA  BDAC  BDCA_NEWLINE_ _NEWLINE_ CABD  CADB  CBAD  CBDA  CDAB  CDBA_NEWLINE_ _NEWLINE_ DABC  DACB  DBAC  DBCA  DCAB  DCBA_NEWLINE_\xc4\x8ce izklju\xc4\x8dimo vse abecede, v katerih se \xc5\xa1ifrira \xc4\x8drka sama vase (kar se ne more zgoditi), odpade ve\xc4\x8d kot polovica abeced:_NEWLINE__NEWLINE_ ABCD  ABDC  ACBD  ACDB  ADBC  ADCB_NEWLINE_ _NEWLINE_ BACD        BCAD              BDCA_NEWLINE_ _NEWLINE_ CABD        CBAD  CBDA            _NEWLINE_ _NEWLINE_       DACB  DBAC  DBCA_NEWLINE_Ostanejo samo naslednje abecede:_NEWLINE__NEWLINE_ ----  ----  ----  ----  ----  ----_NEWLINE_ _NEWLINE_ ----  BADC  ----  BCDA  BDAC  ----_NEWLINE_ _NEWLINE_ ----  CADB  ----  ----  CDAB  CDBA_NEWLINE_ _NEWLINE_ DABC  ----  ----  ----  DCAB  DCBA_NEWLINE_Ker reflektor izklju\xc4\x8di \xc5\xa1e vse permutacije, ki niso povratne, nam ostanejo za abecedo s \xc5\xa1tirimi \xc4\x8drkami od 24 mo\xc5\xbenosti samo tri:_NEWLINE__NEWLINE_ ----  ----  ----  ----  ----  ----_NEWLINE_ _NEWLINE_ ----  BADC  ----  ----  ----  ----      _NEWLINE_ _NEWLINE_ ----  ----  ----  ----  CDAB  ----_NEWLINE_ _NEWLINE_ ----  ----  ----  ----  ----  DCBA_NEWLINE_Pri ENIGMI z njenimi 26 polo\xc5\xbeaji (\xc4\x8drkami ali \xc5\xa1tevilkami) tako ostane namesto mo\xc5\xbenih 4033 \xc2\xb7 10 \xc2\xb2\xc2\xb3 le pribli\xc5\xbeno 4250 \xc2\xb7 10 \xc2\xb9\xc2\xb9 kombinacij. Zaradi reflektorja je tako izgubljenih za pribli\xc5\xbeno faktor 10 \xc2\xb9\xc2\xb2 (en bilijon) mo\xc5\xbenih \xc5\xa1ifer._NEWLINE_Kriptografsko \xc5\xa1e katastrofalneje je, da se neka \xc4\x8drka nikdar ne more \xc5\xa1ifrirati kot ista \xc4\x8drka. \xc4\x8ce kriptoanalik pri\xc2\xa0\xc2\xbblomljenju\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ifre ve, da se \xc4\x8drka nikdar ne \xc5\xa1ifrira kot ista \xc4\x8drka, mu to omogo\xc4\x8da bli\xc5\xbenjico do re\xc5\xa1itve in ni potrebno mukotrpno obdelati vseh mo\xc5\xbenosti. Nemci so s tem hoteli prepre\xc4\x8diti ugotovitev strogo tajnih notranjih povezav posameznih \xc5\xa1ifrirnih kolutov, dosegli pa \xc5\xbee zgoraj opisano._NEWLINE_\xc5\xbde stoletja je za\xc2\xa0\xc2\xbblomljenje\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ifer znan\xc2\xa0\xc2\xbbPostopek verjetne besede\xc2\xab. Napadalec pozna ali domneva, da neka beseda nastopa v besedilu, na primer\xc2\xa0\xc2\xbbOBERKOMMANDODERWEHRMACHT\xc2\xab\xc2\xa0(Vrhovno poveljstvo Wehrmachta). \xc4\x8ce napadalec na \xc5\xa1ifro (ki ima \xc5\xa1ifrirano besedilo, za katero ve, da je bilo \xc5\xa1ifrirano z ENIGMO) ve, da se \xc4\x8drka ne more \xc5\xa1ifrirati kot ista \xc4\x8drka, lahko ugotovi na katerih mestih \xc5\xa1ifriranega besedila se ne more nahajati verjetna beseda. Pod \xc5\xa1ifrirano besedilo napi\xc5\xa1e z zamiki verjetno besedo in izklju\xc4\x8di mo\xc5\xbenosti, ko je na istem mestu v \xc5\xa1ifriranem besedilu in verjetni besedi ista \xc4\x8drka._NEWLINE_V primeru so ujemanja \xc4\x8drk izpisana krepko:_NEWLINE__NEWLINE_    FMHVPFUIDPJOUCXRWGYFZBECTIDFXZOSIVIEGVCEDBZDTJCOXH_NEWLINE_  1 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_   2 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_    3 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_     4 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_      5 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_       6 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_        7 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_         8 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_          9 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_          10 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_           11 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_            12 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_             13 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_              14 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_               15 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                16 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                 17 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                  18 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                   19 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                    20 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                     21 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                      22 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                       23 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                        24 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                         25 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                          26 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_                           27 OBERKOMMANDODERWEHRMACHT_NEWLINE_    FMHVPFUIDPJOUCXRWGYFZBECTIDFXZOSIVIEGVCEDBZDTJCOXH_NEWLINE_S to zelo enostavno metodo se da od 27 mo\xc5\xbenih polo\xc5\xbeajev verjetne besede izklju\xc4\x8diti 17 polo\xc5\xbeajev (ve\xc4\x8d kot polovico), kar je bistvena olaj\xc5\xa1ava za kriptoanalitika.\n_START_SECTION_\nZgodovinski vidiki\n_START_PARAGRAPH_\nNa splo\xc5\xa1no velja, da je razbitje \xc5\xa1ifer ENIGME ena od strate\xc5\xa1kih prednosti zaveznikov med drugo svetovno vojno. Zgodovinarji domnevajo, da je to razbitje \xc5\xa1ifer skraj\xc5\xa1alo vojno za nekaj mesecev, \xc4\x8de ne za celo leto. Zgodovinar Rohwer domneva, da je ta dose\xc5\xbeek prihranil potopitev kak\xc5\xa1nih 400 zavezni\xc5\xa1kih ladij. Re\xc5\xa1eno pa je bilo tudi ne\xc5\xa1teto \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbeivljenj na obeh straneh, tako civilnih kot voja\xc5\xa1kih._NEWLINE_Razprava o alternativnih potekih zgodovine je vedno polna \xc5\xa1pekulacij. Odlo\xc4\x8dilen je tudi trenutek, ko bi ENIGMA spet postala popolnoma varna. \xc4\x8ce bi se to zgodilo leta 1945, bi to imelo majhen vpliv na potek vojne, v letu 1944 pa bi bil vpliv bistveno ve\xc4\x8dji. Bili bi ovirani na\xc4\x8drti za operacijo Overlord (invazija v Normandiji). Kot je danes znano, je bila zaradi de\xc5\xa1ifriranih sporo\xc4\x8dil zaveznikom znana zelo natan\xc4\x8dna razporeditev nem\xc5\xa1kih oboro\xc5\xbeenih sil v Normandiji. Nem\xc5\xa1ka podmorni\xc5\xa1ka ofenziva na Atlantiku bi uspela in tudi Rommel bi se za Hitlerja lahko dokopal do toliko \xc5\xbeelene nafte v Libiji in na Savdskem polotoku._NEWLINE_Kaj pa bi bilo, \xc4\x8de sporo\xc4\x8dil ENIGME sploh ne bi de\xc5\xa1ifrirali? V letu 1940 je Kraljevo vojno letalstvo (RAF) v bitki za Britanijo moral vklju\xc4\x8diti zadnje rezerve. Pri tem so bila de\xc5\xa1ifrirana sporo\xc4\x8dila o nem\xc5\xa1kih na\xc4\x8drtih v veliko pomo\xc4\x8d. Brez te pomo\xc4\x8di bi Britanija morda izgubila to letalsko bitko in operacija Morski lev (Seel\xc3\xb6we, na\xc4\x8drtovana in kasneje dokon\xc4\x8dno odpovedana invazija na Veliko Britanijo) bi se za\xc4\x8dela. Kak\xc5\xa1en bi bil izid, nih\xc4\x8de ne ve. \xc4\x8ce pa bi uspela, bi morda Velika Britanija tega leta kon\xc4\x8dala vojno (Sovjetska zveza in ZDA \xc5\xa1e nista vstopili v vojno). Nemci pa, v nasprotju z mnogimi mnenji, tudi niso bili sposobni izdelati atomske bombe._NEWLINE_Iz teh \xc5\xa1pekulacij se vidi izreden pomen kriptografije in kriptoanalize. Pri tem je bilo pomebno, da so zavezniki vso vojno in do 70. let ohranili popolno tajnost o\xc2\xa0\xc2\xbbzlomu\xc2\xab\xc2\xa0ENIGMINE \xc5\xa1ifre (projekt ULTRA). ULTRA je bil sploh najve\xc4\x8dji tajni projekt do tedaj, obdr\xc5\xbean v popolni tajnosti, podobni ameri\xc5\xa1ki projekt MAGIC je bil precej manj\xc5\xa1i po obsegu._NEWLINE_Na podlagi sumljivih potekov dogodkov so Nemci ve\xc4\x8dkrat opravili preverjanje varnosti sistema, vendar niso odkrili ni\xc4\x8desar, sumili so izdajalce. Po koncu vojne so zavezniki (predvsem Velika Britanija in ZDA) prodale del zaplenjenih in nekaj naknadno izdelanih naprav na Bli\xc5\xbenji vzhod in v Afriko. Tako so lahko v miru \xc5\xa1e naprej brali radijski promet (v glavnem diplomatske note) v teh (izbranih) dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nKriptografija in klasi\xc4\x8dne kriptografije\n_START_PARAGRAPH_\nKriptograf\xc3\xadja je veda o zakrivanju sporo\xc4\x8dil, ki je zasnovana na matemati\xc4\x8dnih konceptih. V preteklosti so se uporabljale klasi\xc4\x8dne kriptografije. Ena bolj znanih je Cezarjeva \xc5\xa1ifra, ki temelji na simetri\xc4\x8dni zamenjalni \xc5\xa1ifri. Prejemnik in po\xc5\xa1iljatelj morata uporabiti isti \xc5\xa1ifrirni klju\xc4\x8d._NEWLINE_Poleg Cezarjeve \xc5\xa1ifre, je \xc5\xa1e zelo znan Vigen\xc3\xa8re-jev algoritem, ki temelji na polialfabetski substituciji. Slednji algoritem \xc5\xa1ifriramo tako, da za vsak znak uporabimo drug korak, tako da se ista \xc4\x8drka vsaki\xc4\x8d preslika v drugo in zato pri de\xc5\xa1ifriranju ne moremo uporabiti tabele pogostosti \xc4\x8drk v jeziku. Vigen\xc3\xa8re-jev algoritem je veljal za nezlomljivega do sredine 19. stoletja, ko je leta 1863 Friedrich Wilhelm Kasiski objavil postopek za razbitje algoritma.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbenosti izbolj\xc5\xa1av\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1883 je nizozemski kriptolog Auguste Kerckhoffs pod predpostavko\xc2\xa0\xc2\xbbNasprotnik pozna sistem \xc5\xa1ifriranja\xc2\xab\xc2\xa0definiral za resno kriptografijo osnovno pravilo: Varnost sistema \xc5\xa1ifriranja ne sme biti odvisna od na\xc4\x8dina \xc5\xa1ifriranja. Za tajnost je edina garancija tajnost klju\xc4\x8da (Kerckhoffsovo na\xc4\x8delo)._NEWLINE_Kriptografska za\xc5\xa1\xc4\x8dita ENIGME je bila osnovana na tajnosti \xc5\xbei\xc4\x8dnih povezav v kolutih, kar je v nasprotju z zgornjo zahtevo. S tem so postale te povezave del algoritma in ne klju\xc4\x8da. Pomebno je, da se te povezave od leta 1920 do konca uporabe leta 1945 niso spremenile. Pri normalni uporabi tako raz\xc5\xa1irjene naprave ne bi smeli domnevati, da bo tako va\xc5\xbeen del naprave ostal tajen, kljub temu da so si Nemci za to zelo prizadevali._NEWLINE_Prva mo\xc5\xbenost za izbolj\xc5\xa1avo bi bila pogosta zamenjava vrte\xc4\x8dih kolutov z druga\xc4\x8dnimi notranjimi povezavami, vsaj enkrat letno._NEWLINE_\xc5\xa0e u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i bi bili koluti, katerih \xc5\xbei\xc4\x8dne povezave se bi spreminjale glede na klju\xc4\x8d. Pot k temu je bil reflektor D, ki je to omogo\xc4\x8dal, vendar je pri\xc5\xa1el v uporabo le redko._NEWLINE_Dodatna okrepitev varnosti bi bila ukinitev povratnega koluta (reflektorja) (pomanjkljivosti so opisane zgoraj)._NEWLINE_Neka zgodnja izvedba ENIGME je vsebovala osem nezamenljivih \xc5\xa1ifrirnih kolutov. Samo z osnovno nastavitvijo teh je na razpolago 200 milijard mo\xc5\xbenosti. Ta model tudi ni vseboval povratnega koluta in pomanjkljivosti, ki jih ta povzro\xc4\x8da. \xc4\x8ce bi uporabili to na\xc4\x8delo z osmimi koluti namesto treh in bi bili ti koluti \xc5\xa1e povrh vsega \xc5\xa1e zamenljivi, bi bistveno pove\xc4\x8dali varnost sistema._NEWLINE_Nadaljnja, dokaj enostavna izbolj\xc5\xa1ava je ve\xc4\x8d zati\xc4\x8dev za prenos vrtenja koluta na sosednji kolut. Ker se je srednji kolut obrnil le za eno mesto \xc5\xa1ele po 26 \xc4\x8drkah in levi kolut po 26 \xc2\xb7 26 \xc4\x8drkah, je bila za dokaj dolge dele besedila nastavitev teh dveh kolutov nespremenjena in to je olaj\xc5\xa1alo delo pri de\xc5\xa1ifriranju. \xc4\x8ce bi imeli koluti ENIGME ve\xc4\x8d zarez za prenos vrtenja, bi bilo de\xc5\xa1ifriranje bistveno te\xc5\xbeje._NEWLINE_Pri 2., 4. ali 13. zarezah se skraj\xc5\xa1a perioda v kateri se ponovi abeceda za zamenjavo, \xc4\x8de pa bi izbrali \xc5\xa1tevila, ki niso prafaktorji \xc5\xa1tevila 26, pa te nevarnosti ni._NEWLINE_Abwehr (tajna slu\xc5\xbeba Wehrmachta) je uporabljal poseben model ENIGME s posebnim naborom vrtljivih \xc5\xa1ifrirnih kolutov, ki so imeli 11, 15 ali celo 17 zati\xc4\x8dev za prenos. Tudi reflektor se je vrtel. So se pa odpovedali stikalni plo\xc5\xa1\xc4\x8di na prednji strani (Turing bi se sladko smejal). Toda strokovnjakom v Bletchley Parku je uspelo odkriti tudi ta \xc5\xa1ifrirni sistem in marsikateri nem\xc5\xa1ki agent je ob vstopu v Veliko Britanijo do\xc5\xbeivel zanj neza\xc5\xbeelen sprejem, zasli\xc5\xa1anje in kar ga je skoraj vedno tudi stalo glave._NEWLINE_Strojne \xc5\xa1ifrirne naprave so se \xc5\xbee med vojno izkazale za strahovito po\xc4\x8dasne (samo spomnimo se, da so morali \xc5\xa1tevilke \xc4\x8drkovati) in ranljive, kar so Ameri\xc4\x8dani izjemno u\xc4\x8dinkovito re\xc5\xa1ili s Codetalkersi.\n_START_SECTION_\nKomercialne in voja\xc5\xa1ke Enigme\n_START_PARAGRAPH_\nKer so bili znanstveniki tako navdu\xc5\xa1eni nad Enigmo so za\xc4\x8deli razvijati\xc2\xa0\xc2\xbbsodobnej\xc5\xa1o\xc2\xab\xc2\xa0Enigmo in tako so nastali razli\xc4\x8dni modeli Enigme. Smiselno je razdeliti Enigmo na komercialne Enigme in voja\xc5\xa1ke Enigme.\n_START_SECTION_\nKomercialne Enigme:\n_START_PARAGRAPH_\nEnigma model A (1923)_NEWLINE_Enigma A je bila prvi \xc5\xa1ifrirni stroj, ki se je prodajala pod blagovno znamko Enigma. Razvita je bila s strani dru\xc5\xbebe Company Scherbius & Ritter. Kot trenutno vemo, ni nobenih primerkov Enigme A, ki bi ostali. Enigma A je bila zelo te\xc5\xbeka in zajetna naprava, ki je lahko pisala svoje sporo\xc4\x8dilo direktno na papir._NEWLINE_Enigma C (1926)_NEWLINE_Ta model Enigme je predlagal Scherbius-ov prijatelj Willi Korn. Model Enigme C je bil manj\xc5\xa1i in bolj prenosljiv od predhodnikov._NEWLINE_Enigma D (1927)_NEWLINE_Enigma D je bila razvita leta 1926 kot naslednica Enigme C.\xc2\xa0Uradni model je bil A26 in je vseboval notranji ozna\xc4\x8devalec Ch.8, proizvajalca Chiffrier machienen ag. Enigma D je vsebovala mnogo izbolj\xc5\xa1av v primerjavi z Enigmo C._NEWLINE_Swiss K_NEWLINE_\xc5\xa0vicarski dr\xc5\xbeavni organi so uporabljali verzijo Enigme modela K ali Swiss K za voja\xc5\xa1ke in diplomatske potrebe. Swiss K je bil zelo podoben komercialni Enigmi D. Naprave so bile naro\xc4\x8dene s strani \xc5\xa0vice pred drugo svetovno vojno in prva serija teh modelov, jim je bila dostavljena leta 1939.\n_START_SECTION_\nVoja\xc5\xa1ke Enigme:\n_START_PARAGRAPH_\nFunkschl\xc3\xbcssel C_NEWLINE_Reichsmarine je bila prva voja\xc5\xa1ka podru\xc5\xbenica, ki je sprejela Enigmo. Tipkovnica je vsebovalo 29 \xc4\x8drk (A-Z, \xc3\x84,\xc3\x96 in \xc3\x9c). \xc4\x8crke so bile razporejene po abecednem vrstnem redu in ne po na\xc4\x8dinu QWERTZUI._NEWLINE_Enigma G (1928\xe2\x80\x931930)_NEWLINE_15. julija 1928 je nem\xc5\xa1ka vojska (Reichwehr) predstavila svojo ekskluzivno verzijo Enigme, Enigmo G._NEWLINE_Enigma G se je razlikovala od drugih modelov, ne samo zaradi kolesnega mehanizma, ampak tudi zaradi manj\xc5\xa1e velikosti, manj\xc5\xa1ih kolesc, ter po\xc5\xa1evne tipkarske lu\xc4\x8dke z ro\xc4\x8dico._NEWLINE_M4 (1942)_NEWLINE_Enigma M4 je bila elektromehanska \xc5\xa1ifrirna naprava razvita v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne. Namenjena je bila predvsem za nem\xc5\xa1ke podmornice._NEWLINE_Enigma II_NEWLINE_V\xc2\xa0 letu 1933 je poljski Cipher Bureau zaznal, da je Enigma II v uporabi za visoko voja\xc5\xa1ko komunikacijo, ampak je bila potem hitro umaknjena, zaradi svoje nezanesljivosti in problemov z njo.'