b'\n_START_ARTICLE_\nMonopol\n_START_PARAGRAPH_\nMonopol je starogr\xc5\xa1ki pojem in izraz. Sestavljata ga besedi- \xce\xbc\xce\xbf\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82 -monos- (eno-edino)+ \xcf\x80\xcf\x89\xce\xbb\xce\xb5\xc3\xaf\xce\xbd-polein- (prodajam).\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nV ekonomiji monopol predstavlja razmere na trgu, ko edini ponudnik prodaja blago ali storitev, ki nima nadomestila (naravni monopol), ali ko ponudnika \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pravne omejitve (legalni monopol). _NEWLINE_Naravni monopoli nastanejo, ko je ponudnik edini proizvodnik dolo\xc4\x8denega blaga ali lastnik edinega kraja, patenta ali formule, iz katerih proizvodnja izhaja. Tudi v primeru, ko proizvodni stro\xc5\xa1ki upadajo sorazmerno z razvojem postopka, je govora o naravnem monopolu, ker \xc5\xbee sama cena blaga (vedno ni\xc5\xbeja) narekuje prodajo (vedno ve\xc4\x8djo). Posebna vrsta naravnega monopola je dr\xc5\xbeavni monopol, ko dr\xc5\xbeava prevzame vso proizvodnjo dolo\xc4\x8denega blaga. V vseh treh primerih dolo\xc4\x8da kon\xc4\x8dno ceno blaga ali usluge monopolist, torej edini proizvajalec, lastnik vira, dr\xc5\xbeava._NEWLINE_Legalni monopol nastane, ko dr\xc5\xbeava z zakonom za\xc5\xa1\xc4\x8diti neko proizvodnjo, kar se predvsem dose\xc5\xbee z oviranjem proste konkurence (na primer z davki na uvoz ali z oprostitvijo davkov posameznim kategorijam), kar ob\xc4\x8dutno zni\xc5\xbea ceno proizvodnje. Kon\xc4\x8dna cena blaga ali usluge je razmerje med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem, kjer je ponudba \xc5\xa1e vedno dovoljena vsem, a povpra\xc5\xa1evanje se seveda omeji na cenej\xc5\xa1e blago, kar s \xc4\x8dasom odpravi konkurenco._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dna definicija monopola dolo\xc4\x8da torej samo dva pogoja, edinega ponudnika in nobene alternative. \xc4\x8ce je pojem edinega ponudnika na splo\xc5\xa1no jasen, nastanejo pomisleki pri pojmu alternativnosti. Nadomestilo ali alternativa pomeni blago, s katerim je mo\xc4\x8d zadostiti splo\xc5\xa1nemu tr\xc5\xbenemu povpra\xc5\xa1evanju, ne specifi\xc4\x8dnemu. Na primer tr\xc5\xbenemu povpra\xc5\xa1evanju po Coca Coli se lahko zadosti tudi s ponudbo Kokte; \xc4\x8de ni mercedesov, se kupec lahko obrne na Audija. V tem primeru sta Coca Cola in Mercedes specifi\xc4\x8dno povpra\xc5\xa1evanje dolo\xc4\x8dene znamke splo\xc5\xa1nega blaga (pija\xc4\x8de oziroma avtomobila), torej nista monopolista, ker obstaja alternativa. Toda avtoceste in \xc5\xbeeleznice so monopol, saj ni izbire med raznimi avtocestami ali med raznimi vrstami \xc5\xbeeleznic. Veliki tehni\xc4\x8dni sistemi ve\xc4\x8dkrat postanejo edini kupci dolo\xc4\x8denega blaga ali izdelkov, takrat se na trgu pojavi nova situacija- edini kupec ali monopson._NEWLINE_V sklopu globalnega gospodarstva je definicija monopola nekoliko druga\xc4\x8dna. Teoreti\xc4\x8dna razlika naj bi bila edino med prostim monopolom in prisilnim monopolom. Prosti monopol je idealna posledica kvalitete blaga, ki se je spontano uveljavilo na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du samo zaradi svojih bolj\xc5\xa1ih lastnosti. Prisilni monopol pa nastane v vseh primerih, ko se blago uveljavi nad konkurenco s kr\xc5\xa1itvijo pravil svobodnega tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. Vendar se ta teorija te\xc5\xbeko usklaja s prakti\xc4\x8dnimi primeri (Microsoft), ker prav pravila svobodnega tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1e niso dokon\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena, na primer v zvezi z reklamo.\n_START_SECTION_\nNastanek multinacionalk\n_START_PARAGRAPH_\nLahko se zgodi, da monopolist raz\xc5\xa1iri delovanje izven svojega podro\xc4\x8dja, predvsem s stvaritvijo sorodnih proizvodenj. Tako na primer podjetje, ki proizvaja  stroje, odpre proizvodnjo plasti\xc4\x8dnih predmetov, ker \xc5\xbeeli sam pridelovati plasti\xc4\x8dne dele za svoje stroje; nato, ker se \xc5\xbee bavi s plastiko, odpre tovarno plastenk; nato, ker \xc5\xbee proizvaja plastenke, kupi izvir mineralne vode in za\xc4\x8dne proizvajati brezalkoholne pija\xc4\x8de; nato, ker je \xc5\xbee na prehrambenem podro\xc4\x8dju, odpre tovarno testenin, in tako naprej. Ta proizvodnik, ki je bil najprej le monopolist neke vrste stroja, postane skupina proizvodnih enot, ki lahko delujejo na zelo razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Dru\xc5\xbei jih samo oseba lastnika, pravzaprav lastnikov, ker gre normalno za delni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo. Ko je doma\xc4\x8di trg nasi\xc4\x8den z njenimi proizvodi, ali \xc4\x8de so proizvodni pogoji ugodnej\xc5\xa1i v drugi dr\xc5\xbeavi, dru\xc5\xbeba odpre podru\xc5\xbenico v tujini in nastane multinacionalka._NEWLINE_Multinacionalke nastanejo vedno kot rezultat visoke koncentracije kapitala. Oblikujejo ga finan\xc4\x8dne oligarhije, to je zdru\xc5\xbeenja, sporazumi in zveze velikih kapitalistov, ki s prete\xc5\xbenim delom proizvodnje na nekem podro\xc4\x8dju gospodarstva dr\xc5\xbeave ali ve\xc4\x8dje regije obvladajo tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de. Multinacionalke so tipi\xc4\x8den pojav kapitalizma: \xc4\x8deprav so prve nastale \xc5\xa1e v sedemnajstem stoletju (holandska Dru\xc5\xbeba Vzhodnih Indij), so na svetovnem tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du dosegle pravi vzpon v zadnji \xc4\x8detrtini 19. stoletja in skozi vse 20. stoletje. Sprva so razne dr\xc5\xbeave nastopile proti njim z raznimi za\xc5\xa1\xc4\x8ditnimi ukrepi, a kmalu je postalo jasno, da so multinacionalke pravi motor dr\xc5\xbeavnega gospodarstva, zato so bili ti ukrepi ve\xc4\x8dinoma ukinjeni. Z vklju\xc4\x8ditvijo ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva v delovanje multinacionalk je bila dose\xc5\xbeena popolna dominacija ekonomije in nato politike in vsega dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja. _NEWLINE_Vzporedno s pojavom in razvojem multinacionalk se je pomembno spremenila oblika konkurence. Dejansko se konkurenca odvija znotraj iste multinacionalke, kjer seveda kon\xc4\x8dni cilj ni izlo\xc4\x8ditev nasprotnika iz proizvodnje, temve\xc4\x8d ustalitev prodajne cene na predvideni ravni. Konkurenca med razli\xc4\x8dnimi multinacionalkami seveda obstaja, a prav zaradi obojestranske mo\xc4\x8di konkurentov, tudi v tem primeru ni govora o odstranitvi enega ali drugega iz tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. To pomeni, da je konkurenca v smislu prvotnih pravil kapitalizma dejansko prenehala obstajati. Ustvarili so se pogoli za klasi\xc4\x8dni monopol.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8dini delovanja monopolov\n_START_PARAGRAPH_\nPrav zaradi omenjene spremembe v pojmovanju konkurence so postale multinacionalke pravi monopolisti, ki na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine ustvarjajo Monopolni dobi\xc4\x8dek, na primer z monopolnimi cenami, s sporazumi o delitvi trga, z omejitvijo proizvodnje, z dogovori o cenah, s patentnimi sporazumi in podobnim. S temi sredstvi lahko pogojujejo celoten dru\xc5\xbebeni razvoj krajev, dr\xc5\xbeav in regij. Pove\xc4\x8dujejo se dru\xc5\xbebena nasprotja, saj je glavni cilj njihovega delovanja lasten dobi\xc4\x8dek, kar povzro\xc4\x8da rast cen ter omejeno izbiro blaga in storitev.\n_START_SECTION_\nOblike multinacionalk\n_START_PARAGRAPH_\nMultinacionalke se organizirajo na razne na\xc4\x8dine in se v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine prilagodijo lokalni zakonodaji. V ameri\xc5\xa1kem gospodarstvu so najpogostej\xc5\xa1e oblike trust, kartel in sindikat, \xc4\x8digar namen je predvsem organizacija prodaje blaga vseh udele\xc5\xbeencev, v\xc4\x8dasih tudi skupno nabavljanje surovin, energije in repromaterialov). Manj poznane oblike so pool, ring, corner, ki so bolj za\xc4\x8dasne oblike organiziranja; njihov namen je ustvariti pogoje za zadovoljivo re\xc5\xa1itev nekega problema ali naloge, ko je to storjeno pa sporazum preneha delovati. _NEWLINE_Evropske multinacionalke so po ve\xc4\x8dini velike delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe s kopico \xc2\xbbsodru\xc5\xbeb\xc2\xab\xc2\xa0ali povezanih dru\xc5\xbeb, ki so druge delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe (navadno z razli\xc4\x8dno proizvodnjo), \xc4\x8digar kapital je v rokah istih osebkov. Ti osebki, lastniki delnic bodisi glavne dru\xc5\xbebe kot tudi povezanih dru\xc5\xbeb, so redkokdaj fizi\xc4\x8dne osebe, navadno gre za spet druge delni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Na ta na\xc4\x8din je dejanska lastnina razpr\xc5\xa1ena, a ugotovitev fizi\xc4\x8dnih lastnikov je silno ote\xc5\xbeko\xc4\x8dena. V tem je pa tudi vsa njihova ekonomska in politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d.'