b'\n_START_ARTICLE_\nEksploziv\n_START_SECTION_\nVrste reakcij\n_START_PARAGRAPH_\nEksplozivnost snovi je posledica razli\xc4\x8dni vzrokov. Eksplozivne snovi se pogosto razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo po vrsti reakcije, ki poteka med eksplozijo.\n_START_SECTION_\nKemijska\n_START_PARAGRAPH_\nKemi\xc4\x8dni eksplozivi so snovi, ki imajo veliko koli\xc4\x8dino energije shranjene v kemijskih vezeh._NEWLINE_Eksplozivi se glede na njihovo hitrost gorenja razvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v nizko in visoko eksplozivne: nizkoeksplozivni hitro gorijo oziroma deflagrirajo, visokoeksplozivni pa detonirajo. Delitev eksplozivov po tej definiciji je zelo jasna, v praksi pa je zaradi te\xc5\xbeav z natan\xc4\x8dnim merjenjem velikih hitrosti razpadanja razvr\xc5\xa1\xc4\x8danje precej te\xc5\xbeavno.\n_START_SECTION_\nRazpad\n_START_PARAGRAPH_\nKemi\xc4\x8dni razpad eksploziva lahko traja ve\xc4\x8d let, dni, ur ali pa samo odlomek sekunde. Najpo\xc4\x8dasnej\xc5\xa1i procesi razpadanja se dogajajo med skladi\xc5\xa1\xc4\x8denjem in so zanimivi samo s stali\xc5\xa1\xc4\x8da staranja oziroma stabilnosti. Bolj zanimivi sta obe hitri obliki razpada: deflagracija in detonacija.\n_START_SECTION_\nDeflagracija\n_START_PARAGRAPH_\nPri deflagraciji se razpad eksplozivne snovi \xc5\xa1iri preko ognjene fronte, ki se skozi eksplozivno snov giblje po\xc4\x8dasi. Deflagracija je zna\xc4\x8dilna za nizkoeksplozivne snovi.\n_START_SECTION_\nDetonacija\n_START_PARAGRAPH_\nDetonacija je pojav, v katerem se razpad eksplozivne snovi \xc5\xa1iri po snovi z eksplozijskimi udarnimi valovi. Hitrost \xc4\x8dela udarnega vala skozi visoko eksplozivno snov je zelo velika in obi\xc4\x8dajno dose\xc5\xbee nekaj tiso\xc4\x8d metrov na sekundo.\n_START_SECTION_\nEksoti\xc4\x8dna\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg kemi\xc4\x8dnih eksplozivov obstoja tudi vrsta eksoti\xc4\x8dnih eksplozivnih snovi in teoreti\xc4\x8dnih metod, ki povzro\xc4\x8dijo eksplozijo. Sem spadajo razli\xc4\x8dni jedrski eksplozivi, antimaterija in nenadno segrevanje snovi v stanje plazme z zelo zmogljivim laserjem ali elektri\xc4\x8dnim oblokom.\n_START_SECTION_\nLastnosti eksplozivnih snovi\n_START_PARAGRAPH_\nPri dolo\xc4\x8danju primernosti eksplozivne snovi za nek poseben namen se najprej pe\xc4\x8dijo njene fizikalne lastnosti. Uporabnost eksploziva je potrjena \xc5\xa1ele potem, ko so popolnoma znane vse njegove lastnosti in dejavniki, ki vplivajo nanj. Med najpomembnej\xc5\xa1e lastnosti eksploziva spadajo:\n_START_SECTION_\nDostopnost in cena\n_START_PARAGRAPH_\nDostopnost in ceno eksploziva dolo\xc4\x8dajo razpolo\xc5\xbeljivost surovin za njegovo proizvodnjo in njhova cena ter zahtevnost in varnost proizvodnje.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dutljivost na iniciacijo\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dutljivost na iniciacijo je koli\xc4\x8dina inicialnega eksploziva, ki je potrebna, da detonacija pote\xc4\x8de brez prekinitve. Definirana je kot mo\xc4\x8d detonatorja, ki zanesljivo spro\xc5\xbei nepretrgano detonacijo. Referenca za mo\xc4\x8d detonatorja je Selier-Bellotova skala, ki je sestavljena iz desetih detonatorjev z oznakami od 1 do 10. Vsak naslednji detonetor ima ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d. V praksi je ve\xc4\x8dina sodobnih eksplozivov ob\xc4\x8dutljiva na detonator \xc5\xa1t. 8, ki je ekvivalenten dvema gramoma \xc5\xbeivosrebrovega fulminata.\n_START_SECTION_\nHitrost detonacije\n_START_PARAGRAPH_\nHitrost detonacije je hitrost, s katero se kemijska reakcija \xc5\xa1iri po eksplozivu. Ve\xc4\x8dina sodobnih rudarskih eksplozivov ima hitrost detonacije od 1800 do 8000\xc2\xa0m/s. Hitrost detonacije se da meriti zelo natan\xc4\x8dno. Hitrost je skupaj z gostoto pomemben element, ki vpliva na izkoristek spro\xc5\xa1\xc4\x8dene energije, tako v zraku kot v tleh.\n_START_SECTION_\nBrizantnost\n_START_PARAGRAPH_\nEksploziv ima poleg mo\xc4\x8di \xc5\xa1e eno zna\xc4\x8dilnost: sposobnost drobljenja ali brizantnost. V eksploziji cisterne propana, na primer, se sprosti ve\xc4\x8d kemijske energije kot v eksploziji 30 g nitroglicerin, toda cisterna se bo razletela v velike kose zvite plo\xc4\x8devine, medtem ko se bo kovinsko ohi\xc5\xa1je, v katerem je bil nitroglicerin, upra\xc5\xa1ilo. Ta zna\xc4\x8dilnost eksploziva je pomembna za ugotavljanje u\xc4\x8dinkovitosti eksploziva za drobljenju ohi\xc5\xa1ij granat, bomb in ro\xc4\x8dnih bomb. Merilo za brizantnost je hitrost, s katero eksploziv dose\xc5\xbee svoj maksimalni tlak oziroma mo\xc4\x8d._NEWLINE_Za neposredno primerjanje eksplozivnih lastnosti dveh ali ve\xc4\x8d snovi ni na razpolago nobenega posebnega preskusa. Relativna brizantnost v primerjavi s TNT se obi\xc4\x8dajno opravi s preskusom drobljenja peska, Trauzlovim preskusom s svin\xc4\x8denim blokom in drugih preskusi. Za ugotavljanje resni\xc4\x8dne brizantnosti so potrebni preskusi na terenu.\n_START_SECTION_\nGostota\n_START_PARAGRAPH_\nGostota polnjenja je masa eksploziva v enoti volumna. Eksploziv se lahko polni na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov: z vsipanjem granulata, ulivanjem in stiskanjem. Od na\xc4\x8dina polnjenja sta odvisna obna\xc5\xa1anje eksploziva in njegova gostota. Povpre\xc4\x8dna gostota polnjenja je obi\xc4\x8dajno 80-99\xc2\xa0% maksimalne teoreti\xc4\x8dne gostote eksploziva. Visoka gostota polnjenje lahko zmanj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dutljivost eksploziva, ker je masa bolj odporna na notranje trenje, \xc4\x8de se gostota pove\xc4\x8da do te mere, da pride do drobljenja posameznih kristalov, pa se ob\xc4\x8dutljivost lahko pove\xc4\x8da. Ve\xc4\x8dja gostota omogo\xc4\x8da tudi ve\xc4\x8djo maso naboja in s tem njegovo mo\xc4\x8d. Mo\xc5\xbeno je tudi, da se eksploziv stisne preko to\xc4\x8dke ob\xc4\x8dutljivosti, v kateri se eksploziva ne da ve\xc4\x8d zanesljivo inicirati, \xc4\x8de sploh.\n_START_SECTION_\nHlapnost\n_START_PARAGRAPH_\nHlapnost je lastnost snovi, da izpareva. Prekomerna hlapnost pogosto povzro\xc4\x8di pove\xc4\x8danje tlaka v granatah in nabojih, razpad zmesi v njene komponente in zmanj\xc5\xa1anje stabilnosti eksploziva do te mere, da postane ravnanje z njim lahko nevarno.\n_START_SECTION_\nHigroskopnost in odpornost proti vodi\n_START_PARAGRAPH_\nHigroskopnost je sposobnost snovi, da absorbira vlago iz okolice. Prisotnost vode v eksplozivu zmanj\xc5\xa1uje njegovo ob\xc4\x8dutljivost ter mo\xc4\x8d in hitrost detonacije in je zato zelo neza\xc5\xbeelena. Vlaga v eksplozivu lahko deluje kot inertna snov, ki med eksplozijo izpari in s tem porablja toploto in zni\xc5\xbeuje temperaturo eksplozije, lahko pa deluje kot topilo in povzro\xc4\x8di neza\xc5\xbeelene kemijske reakcije, na primer hidrolizo. Vse inertne snovi zmanj\xc5\xa1ujejo kontinuiteto mase eksploziva in s tem njegovo ob\xc4\x8dutljivost, mo\xc4\x8d in hitrost detonacije. Vlaga zmaj\xc5\xa1uje tudi stabilnost eksploziva in povzro\xc4\x8da korozijo kovinskih vsebnikov._NEWLINE_Eksplozivi se v prisotnosti vode obna\xc5\xa1ajo zelo razli\xc4\x8dno. \xc5\xbdelatinasti dinamiti, ki vsebujejo nitroglicerin, so na vlago dokaj odporni, medtem ko so eksplozivi na osnovi amonijevega nitrata slabo odporni ali celo neodporni.\n_START_SECTION_\nToksi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina eksplozivov je zaradi svoje kemijske sestave bolj ali manj toksi\xc4\x8dna. Toski\xc4\x8dni so tudi nekateri plini, ki nastanejo med eksplozijo.\n_START_SECTION_\nEksplozijska veriga\n_START_PARAGRAPH_\nEksplozijska veriga ali eksplozijsko zaporedje eskplozivne snovi je zaporedje dogodkov, ki kulminirajo v detonaciji eksploziva. Primer tak\xc5\xa1ne verige je aktiviranje inicialnega eksploziva, ki spro\xc5\xbei detonacijo glavnega naboja.\n_START_SECTION_\nPotencial eksploziva\n_START_PARAGRAPH_\nPotencial eksploziva je celotno delo, ki ga lahko opravijo plini, nastali v eksploziji, ki adiabatno ekspandirajo, doker njihov tlak ne dose\xc5\xbee atmosferskega tlaka in se ohladijo na temperaturo 15 \xc2\xb0C. Potencial eksploziva je torej enak celotni spro\xc5\xa1\xc4\x8deni toploti pri konstantnem volumnu, izra\xc5\xbeeni v ekvivalentnih enotah za delo. Potencial je torej merilo za mo\xc4\x8d eksploziva.\n_START_SECTION_\nBilanca kisika (OB% ali \xce\xa9)\n_START_PARAGRAPH_\nBilanca kisika je pokazatelj stopnje, do katere se eksploziv lahko oksidira. \xc4\x8ce molekula eksploziva vsebuje ravno pravo koli\xc4\x8dino kisika za pretvorbo vseh ogljikovih atomov v ogljikov dioksid, vseh vodikovih atomov v vodo in vseh atomov kovin v kovinske okside, ima molekula bilanco kisika enako ni\xc4\x8d. \xc4\x8ce molekula vsebuje prebitek kisika, je njena bilanca pozitivna, \xc4\x8de ima premalo kisika pa negativna. Ob\xc4\x8dutljivost eksploziva, mo\xc4\x8d in brizantnost so do neke mere povezani z bilanco kisika in se pribli\xc5\xbeujejo svojim maksimalnim vrednostim, ko se bilanca kisika pribli\xc5\xbeuje vrednosti ni\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nKemijska sestava\n_START_PARAGRAPH_\nEksploziv je lahko kemijsko \xc4\x8dista snov, na primer nitroglicerin, zmes goriva in oksidanta, na primer \xc4\x8drni smodnik ali zmes, na primer \xc5\xbeitnega prahu in zraka.\n_START_SECTION_\nSekundarni eksplozivi\n_START_PARAGRAPH_\nSekundarni eksplozivi so mnogo manj ob\xc4\x8dutljivi od primarnih in za iniciacijo zahtevajo mnogo ve\xc4\x8d energije. Zaradi svoje manj\xc5\xa1e ob\xc4\x8dutljivosti so zelo \xc5\xa1iroko uporabni in varnej\xc5\xa1i za ravnanje in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje. Inicirajo se z majhnimi koli\xc4\x8dinami primarnih eksplozivov._NEWLINE_Sekundarna eksploziva sta, na primer, TNT in RDX.\n_START_SECTION_\nTerciarni eksplozivi\n_START_PARAGRAPH_\nTerciarni eksplozivi so \xc5\xa1e bolj neob\xc4\x8dutljivi od sekundarnih in zato za eksplozijo potrebujejo oja\xc4\x8devalnik detonatorja, ki sestoji iz sekundarnega eksploziva. Med take eksplozive sodi ANFO, ki se zaradi relativne neob\xc4\x8dutljivosti in varnosti uporablja v rudarstvu.\n_START_SECTION_\nNizko eksplozivni\n_START_PARAGRAPH_\nNizko eksplozivne so snovi, v katerih se hitrost razpada \xc5\xa1iri po snovi s hitrostjo, manj\xc5\xa1o od hitrosti zvoka. Razpad se \xc5\xa1iri z ognjeno fronto (deflagracija), katere hitrost je mnogo manj\xc5\xa1a od hitrosti udarnega vala v visoko eksplozivnih snoveh. Pri normalnih pogojih je hitrost deflagracije od nekaj centimetrov do pribli\xc5\xbeno 400 metrov na sekundo. Zelo velika hitrost deflagracije ima podoben u\xc4\x8dinek kot detonacija. Do tega lahko pride pri visokem tlaku in temperaturi, ki sta obi\xc4\x8danja pri v\xc5\xbeigu v zaprtem prostoru._NEWLINE_Nizko eksplozivni eksplozivi so najpogosteje zmesi gorljivih snovi in mo\xc4\x8dnih oksidantov. Hitrost gorenja je vsekakor manj\xc5\xa1a kot pri visoko eksplozivnih eksplozivih, ki gorijo ekstremno hitro._NEWLINE_Nizko eksplozivni eksplozivi se uprabljajo kot pogonska goriva. Mednje spadajo smodniki in zmesi za svetlobna pirotehni\xc4\x8dna sredstva, na primer rakete in ognjemete.\n_START_SECTION_\nVisoko eksplozivni\n_START_PARAGRAPH_\nVisoko eksplozivi eksplozivi so snovi, ki detonirajo, sa pravi da se eksplozivni udar po njih \xc5\xa1iri z nadzvo\xc4\x8dno hitrostjo. Hitrost detonacije je od 3000 do 9000 metrov na sekundo. Uprabljajo se v rudarstvu, za ru\xc5\xa1enju objektov in v voja\xc5\xa1ke namene. Po ob\xc4\x8dutljivosti se delijo v primarne in sekundarne eksplozive.\n_START_SECTION_\nNetila\n_START_PARAGRAPH_\nNetila so zmesi primarnih eksplozivov in dodatkov, ki uravnavajo (zni\xc5\xbeujejo) ob\xc4\x8dutljivost eksploziva do za\xc5\xbeelene stopnje._NEWLINE_Primer: primarni eksplozivi so tako ob\xc4\x8dutljivi, da se morajo skladi\xc5\xa1\xc4\x8diti in transportirati v mokrem stanju, s \xc4\x8demer se prepre\xc4\x8di nezgodno iniciacijo.\n_START_SECTION_\nPo transportnih oznakah\n_START_PARAGRAPH_\nTransportne oznake in etikete lahko vsebujejo oznake Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov in nacionalne oznake._NEWLINE_Oznake Zdru\xc5\xbeenih narodov vsebujejo \xc5\xa1tevilko razreda nevarnosti in skupino (angle\xc5\xa1ko: HC/D - Hazard Class and Division) ter \xc4\x8drkovno oznako zdru\xc5\xbeljivosti. Razred in skupina sta sicer povezana, vendar sta razli\xc4\x8dna in sta zato lo\xc4\x8dena. Primera tak\xc5\xa1nih oznak sta 1.4G in 1.4S, ki veljata za potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ke ognjemete.\n_START_SECTION_\nOznake OZN (HC/D)\n_START_PARAGRAPH_\nRazred nevarnosti in skupina (HC/D) je \xc5\xa1tevil\xc4\x8dna oznaka znotraj razreda nevarnosti, ki opisuje prevladujo\xc4\x8de nevarnosti, morebitne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc5\xbertve in uni\xc4\x8denje dobrin. Sistem je mednarodno sprejet, ker z najmanj\xc5\xa1im mo\xc5\xbenim \xc5\xa1tevilom oznak sporo\xc4\x8da glavne nevarnosti, ki so povezane z eksplozivno snovjo.\n_START_SECTION_\nRazred 1 (eksplozivi)\n_START_PARAGRAPH_\nRazred 1 (eksplozivi) je razdeljen na naslednje skupine:_NEWLINE_1.1 Nevarnost obse\xc5\xbene detonacije. V skupini HC/D 1.1 se pri\xc4\x8dakuje, da bo nenamerna eksplozija ene same enote ali palete povzro\xc4\x8dila detonacijo sosednjih enot. Eksplozija se lahko raz\xc5\xa1iri na celotno koli\xc4\x8dino ali ve\xc4\x8dino vskladi\xc5\xa1\xc4\x8denih zalog in povzro\xc4\x8di obse\xc5\xbeno detonacijo. Dodatna nevarnost v okolici eksplozije so fragmenti po\xc5\xa1kodovanih vsebnikov in zgradb._NEWLINE_1.2 Zmerna eksplozija, ki proizvaja fragmente. Skupina HC/D 1.2 je razdeljena na tri podskupine HC/D 1.2.1, 1.2.2 in 1.2.3, odvisno od obsega u\xc4\x8dinka eksplozije._NEWLINE_1.3 Obse\xc5\xbeen po\xc5\xbear, majhna nevarnost detonacije in fragmentov. V to kategorijo spadajo pogonska goriva in mnoga pirotehni\xc4\x8dna sredstva. Iniciacija ene embala\xc5\xbene enote ali skladovnice se obi\xc4\x8dajno raz\xc5\xa1iri na sosednje enote in povzro\xc4\x8di obse\xc5\xbeen po\xc5\xbear._NEWLINE_1.4 Zmeren po\xc5\xbear brez detonacije in fragmentov. V skupino HC/D 1.4 spadajo manj nevarni eksplozivi, na primer municija za ve\xc4\x8dino ro\xc4\x8dnega oro\xc5\xbeja in nekaj pirotehni\xc4\x8dnih sredstev. Pri nenamerni iniciaciji teh predmetov ostane ve\xc4\x8dina energije in fragmentov v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dnem prostoru ali celo v samih vsebnikih._NEWLINE_1.5 Nevarnost obse\xc5\xbene detonacije, zelo neob\xc4\x8dutljivo._NEWLINE_1.6 Nevarnost detonacije brez obse\xc5\xbene detonacije, izjemno neob\xc4\x8dutljivo.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeljivost skupin iz Razreda 1\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeljivost skupin pomeni zdru\xc5\xbeljivost skladi\xc5\xa1\xc4\x8denja eksplozivnih snovi iz Razreda 1. Eksplozivi so razdeljeni na trinajst zdru\xc5\xbeljivih skupin._NEWLINE_A: primarni eksplozi (1.1A)._NEWLINE_B: predmeti, ki vsebujejo primarne eksplozive in ne vsebujejo dveh ali ve\xc4\x8d u\xc4\x8dinkovitih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih naprav. Sem spadajo detonatorski sklopi za razstreljevanje in netilke (1.1B, 1.2B, 1.4B)_NEWLINE_C: pogonske eksplozivne snovi in drugi deflagracijski eksplozivi ter predmeti, ki vsebujejo tak\xc5\xa1ne eksplozivne snovi (1.1C, 1.2C, 1.3C, 1.4C). Sem spadajo neembalirana pogonska goriva, pogonski naboji in naprave, ki vsebojejo pogonska goriva z v\xc5\xbeigalnimi napravami ali brez njih. V to skupino spadajo enokomponentna, dvokomponentna, trokomponentna in kompozitna pogonska goriva, trdna goriva za raketne motorje in municija z inertnimi projektili._NEWLINE_D: sekundarni detonacijski eksplozivi, \xc4\x8drni smodnik, predmeti, ki vsebujejo sekundarni detonacijski eksploziv, vendar brez iniciatorjev in pogonskih nabojev in predmeti, ki vsebujejo primarni eksploziv in dve ali ve\xc4\x8d u\xc4\x8dinkovitih za\xc5\xa1\xc4\x8ditnih naprav (1.1D, 1.2D, 1.4D, 1.5D)._NEWLINE_E: predmeti, ki vsebujejo sekundarni detonacijski eksploziv brez v\xc5\xbeigalnih naprav in pogonski naboji, ki ne vsebujejo vnetljive teko\xc4\x8dine, gela ali hipergoli\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine (1.1E, 1.2E, 1.4E)._NEWLINE_F: predmeti, ki vsebujejo sekundarni detonacijski eksploziv, v\xc5\xbeigalne naprave in pogonske naboje, razen tistih, ki vsebujejo vnetljivo teko\xc4\x8dino, gel ali hipergoli\xc4\x8dno teko\xc4\x8dino, pa tudi tisti brez pogonskih nabojev (1.1F, 1.2F, 1.3F, 1.4F)._NEWLINE_G: pirotehni\xc4\x8dne snovi ali predmeti, ki vsebujejo pirotehni\xc4\x8dne snovi, predmeti, ki vsebujejo eksploziv in svetilno snov, za\xc5\xbeigalna sredstva, snovi ki povzro\xc4\x8dajo solzenje ali spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo dim. V to skupino ne spadajo snovi in predmeti, ki se aktivirajo z vodo, vsebujejo beli fosfor, fosfide, vnetljive teko\xc4\x8dine, gele in hipergoli\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine (1.1G, 1.2G, 1.3G, 1.4G). V skupino G spadajo svetlobni signali za pristajanje, svetlobne rakete, za\xc5\xbeigalna sredstva, svetle\xc4\x8da municija in naprave, ki spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo dim in solzivce._NEWLINE_H: predmeti, ki vsebujejo eksplozivno snov in beli gosfor (1.2H, 1.3H). Ti predmeti se samodejno v\xc5\xbegejo v stiku z zrakom._NEWLINE_J: predmeti, ki vsebujejo eksplozivno snov in vnetljivo teko\xc4\x8dino ali gel (1.1J, 1.2J, 1.3J). Teko\xc4\x8dine in geli, ki se samodejno v\xc5\xbegejo v stiku z vodo, so izvzeti in spadajo v skupino H. V to skupino spadajo za\xc5\xbeigalni naboji, napolnjeni s teko\xc4\x8dino ali gelom, eksplozivne naprave gorivo-zrak (FAE) in izstrelki z vnetljivim teko\xc4\x8dim pogonskim gorivom._NEWLINE_K: predmeti, ki vsebujejo eksplozivno snov in toksi\xc4\x8den kemi\xc4\x8dni agens (1.2K, 1.3K)._NEWLINE_L: eksplozivne snovi ali predmeti, ki vsebuje eksplozivno snov in povzro\xc4\x8dajo posebno nevarnost, na primer v stiku z vodo, vsebujejo hipergoli\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine, fosfide ali pirofosforjeve spojine in zahtevajo strogo lo\xc4\x8deno skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje posameznih skupin (1.1L, 1.2L, 1.3L). V to skupino spada po\xc5\xa1kodovana municija in municija sumljive kakovosti._NEWLINE_N: predmeti, ki vsebujejo samo izjemno neob\xc4\x8dutljive detonirajo\xc4\x8de snovi (1.6N)._NEWLINE_S: snovi ali predmeti, ki so zasnovani ali pakirani tako, da je nevarnost zaradi njihovega nezgodnega delovanja omejena do tak\xc5\xa1ne mere, da za zadr\xc5\xbeevanje in ga\xc5\xa1enje v bli\xc5\xbeini teh snovi ali predmetov ni posebnih omejitev (1.4S).'