b'\n_START_ARTICLE_\nBa\xc5\xa1ka grapa\n_START_PARAGRAPH_\nBa\xc5\xa1ka grapa je okoli 30 km dolga dolina reke Ba\xc4\x8de, ki se v zgornjem delu vije v smeri severovzhod-jugozahod, v ju\xc5\xbenem delu pa preide v smer vzhod-zahod. Ba\xc5\xa1ka grapa ne ozna\xc4\x8duje le ozke doline, ampak tudi mo\xc4\x8dno raz\xc4\x8dlenjen svet severno nad njenim dolinskim dnom, ki se naslanja na dolg venec Spodnjih Bohinjskih gora na severu in Cerkljanskega hribovja na jugu. Grebeni ne presegajo 2000 m, vendar je svet zelo razgiban zaradi \xc5\xa1tevilnih ozkih, v apnenec vrezanih stranskih sotesk in glavne doline ter slikovitih vasic in zaselkov po pobo\xc4\x8djih nad ozko dolino. V Kne\xc5\xa1kih Ravnah je tudi del Triglavskega narodnega parka.\n_START_SECTION_\nTeren\n_START_PARAGRAPH_\nRazgiban teren je posledica geolo\xc5\xa1ko in petrografsko zelo pestrega sveta. Mati\xc4\x8dno osnovo v glavnem tvorijo apnenci (prevladuje vol\xc4\x8danski apnenec) in dolomiti. V geolo\xc5\xa1ki preteklosti je v bila izpostavljena erozijski mo\xc4\x8di Ba\xc4\x8de in njenih pritokov. Voda je tako izdolbla grape, kjer prevladujejo strma in raz\xc4\x8dlenjena pobo\xc4\x8dja s povpre\xc4\x8dnim naklonom okrog 35\xc2\xba._NEWLINE_Poleg teko\xc4\x8dih voda so pobo\xc4\x8dja oblikovali tudi ledeniki. V diluviju so se s Spodnjih Bohinjskih gora spu\xc5\xa1\xc4\x8dali obse\xc5\xbeni ledeniki, ki so na pobo\xc4\x8dja odlo\xc5\xbeili morene, pome\xc5\xa1ane s starimi meli\xc5\xa1\xc4\x8di. Oblikovale so se zlo\xc5\xbenej\xc5\xa1e terase, ki so poleg dna doline najpolo\xc5\xbenej\xc5\xa1i deli Ba\xc5\xa1ke grape.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje v Ba\xc5\xa1ki grapi ni enovito. V severnem in vzhodnem delu prevladuje alpsko podnebje, od zahoda pa je po dolini Ba\xc4\x8de \xc4\x8dutiti vpliv Jadranskega morja. Skrajno jugovzhodni deli so pod vplivom celinskega podnebja._NEWLINE_Ba\xc5\xa1ka grapa prejme preko 2000 mm padavin na leto. Zime so lahko dolge in bogate s snegom, \xc5\xa1e posebej na nadmorskih vi\xc5\xa1inah nad 1000 m.\n_START_SECTION_\nPrometna povezava\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1000 do 300 pr. n. \xc5\xa1t. v obdobju svetolucijske hal\xc5\xa1tatske kulture (Sveta Lucija se je imenoval Most na So\xc4\x8di) je \xc5\xbee preko sedla Ba\xc4\x8da vodila tovorna pot iz Bohinjske strani proti Jadranu. Arheologi so pri Podmelcu na\xc5\xa1li ostanke grobov s pridatki iz leta 568, ki naj bi pripadali Langobardom. Obstajajo podatki tolminskega cestnega odbora o poteku ob\xc4\x8dinskih cest iz 19. in za\xc4\x8detka 20. stoletja, med njimi tudi preko Podbrda, ki je bila leta 1884 podalj\xc5\xa1ana do Petrovega Brda. Ta povezava je bila ob gradnji \xc5\xbeeleznice precej uni\xc4\x8dena in se je postopoma modernizirala do pred nekaj desetletji._NEWLINE_Dolina je prometno pomembna predvsem zaradi Bohinjske proge med Novo Gorico in Jesenicami, ki je bila zgrajena  med letoma 1900 in 1906. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga pri Podbrdu vstopi v skoraj 7 km dolg predor, ki ga zapusti v Bohinjski Bistrici. Cestna povezava med Tolminom, Sel\xc5\xa1ko dolino in Bohinjem je danes ovinkasta in ozka in neprimerna za kak\xc5\xa1en ve\xc4\x8dji promet.\n_START_SECTION_\nZgodovina poselitve\n_START_PARAGRAPH_\nOb soto\xc4\x8dju Ba\xc4\x8de in Koritnice so bila najdena \xc5\xbeeleznodobna grobi\xc5\xa1\xc4\x8da z \xc5\xbeganimi pokopi in rimskodobni grobovi. Ve\xc4\x8dina grobov sodi v 9. \xe2\x80\x93 4. stol. pr. n. \xc5\xa1t. Strate\xc5\xa1ko lego Koritnice, na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du tovornih poti med Idrijo, Bohinjem in Tolminom so uporabljali tudi Rimljani, ki so dolino Ba\xc4\x8de pregradili in zaprli z zidano utrjeno zaporo Claustra Alpium Iuliarum (med dana\xc5\xa1njim Zarakovcem in Spodnjim Bukovim)._NEWLINE_Do ve\xc4\x8dje poselitve podro\xc4\x8dja je pri\xc5\xa1lo v letih 1218 do 1251, ko je oglejski patriarh Bertold Ande\xc5\xa1ki naselil kmete iz okolice Innichena v Pustri\xc5\xa1ki dolini (Pustertal) na ju\xc5\xbenem Tirolskem. Prvi priseljenci so se naselili na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1njega Granta in Ruta, potem pa so se po\xc4\x8dasi \xc5\xa1irili. Imeli so svojo avtonomijo, rihtarja, opro\xc5\xa1\xc4\x8deni so bili tudi vseh dajatev. Posledica te naselitve so zemljepisna imena, priimki in govorica, kar vse se je ohranilo do danes. Stara tirolska nem\xc5\xa1\xc4\x8dina se je ponekod ohranila do 19. stoletja. Trinajst vasi nekdanje nem\xc5\xa1ke naselitve je izoblikovalo poseben ba\xc5\xa1ki govor z nekaj posebnosti.\n_START_SECTION_\nNa svoji zemlji\n_START_PARAGRAPH_\nV Ba\xc5\xa1ki grapi je bil leta 1948 posnet prvi slovenski celove\xc4\x8derni film\xc2\xa0\xc2\xbbNa svoji zemlji\xc2\xab'