b'\n_START_ARTICLE_\nIzgorelost\n_START_PARAGRAPH_\nIzgorelost je stanje telesne, \xc4\x8dustvene in mentalne iz\xc4\x8drpanosti. Pri izgorelosti gre za skupek razli\xc4\x8dnih simptomov, ki imajo lahko psihi\xc4\x8dne in psihosomatske posledice. Prvi je pojem izgorelost zapisal Herbert Freudenberger, leta 1974. Pojem naj bi temeljil na noveli A Burn \xe2\x80\x93 Out Case, pisatelja Graham Greena, iz leta 1960. Novela opisuje glavnega junaka, ki trpi za simptomi izgorelosti._NEWLINE_Izgoreli posamezniki imajo lahko te\xc5\xbeave v medosebnih odnosih, spremenijo lahko stali\xc5\xa1\xc4\x8da do dela, \xc5\xbeivljenja, zmanj\xc5\xa1a se njihova u\xc4\x8dinkovitost. Je enako pogosta pri mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeenskah, v vseh starostih, pri vseh stopnjah izobrazbe in na vseh delovnih mestih. Bolj je raz\xc5\xa1irjena med 30. In 40. letom starosti, ogro\xc5\xbeenost razvoja izgorelosti pa nara\xc5\xa1\xc4\x8da s stopnjo izobrazbe. Zaradi \xc5\xa1kode, ki nastane v organizaciji, so preventivni ukrepi cenej\xc5\xa1a in \xc4\x8dasovno manj potratna mo\xc5\xbenosti kot izvajanje ukrepov, ko se izgorelost pri zaposlenih \xc5\xbee pojavi._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina individualnih preventivnih programov pomo\xc4\x8di je v obliki informiranja, izobra\xc5\xbeevanja, delavnic, usmerjenih k tehnikam soo\xc4\x8danja s stresom. Organizacijski programi pomo\xc4\x8di so dalj\xc5\xa1i in u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i od individualnih, osredoto\xc4\x8dajo pa se na spremembo delovnih postopkov._NEWLINE_Najbolj raziskan vpra\xc5\xa1alnik izgorelosti je Maslachin vpra\xc5\xa1alnik izgorelosti, ki temelji na tri dimenzionalnem opisu iz\xc4\x8drpanosti, cinizma in osebne neu\xc4\x8dinkovitosti.\n_START_SECTION_\nOpredelitev izgorelosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzgorelost je podalj\xc5\xa1an odziv na kroni\xc4\x8dne \xc4\x8dustvene in interpersonalne stresorje. Ve\xc4\x8dinoma se pojavlja kot izgorelost pri delu, ni pa nujno. Definirana je s 3 dimenzijami kontinuuma izgorelost \xe2\x80\x93 anga\xc5\xbeiranost: iz\xc4\x8drpanost \xe2\x80\x93 energi\xc4\x8dnost, cinizem \xe2\x80\x93 vklju\xc4\x8denost in zmanj\xc5\xa1ana u\xc4\x8dinkovitost nasproti u\xc4\x8dinkovitosti. Komponenta iz\xc4\x8drpanosti se nana\xc5\xa1a na pomanjkanje energije, \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanost in osiroma\xc5\xa1enost emocionalnih in psihi\xc4\x8dnih virov. Zaposleni je depresiven, apati\xc4\x8den, razdra\xc5\xbeljiv, do\xc5\xbeivlja otopelost in je zdolgo\xc4\x8dasen. Komponenta cinizma ali depersonalizacije predstavlja interpersonalni kontekst, nana\xc5\xa1ajo\xc4\x8d se na negativen odnos do dela in neob\xc4\x8dutljivost na razli\xc4\x8dne vidike dela. Izgoreli zaposleni se manj zainteresira za delo, ima odpor do odhajanja v slu\xc5\xbebo, nenehno se prito\xc5\xbeuje zaradi odpora do dela in prevelikih zahtev, ter se negativno odziva na sodelavce in njihove predloge. Je neoseben, cini\xc4\x8den, ima negativen odnos in \xc4\x8dustva do sodelavcev. Komponenta zmanj\xc5\xa1ane u\xc4\x8dinkovitosti ali pomanjkanje dose\xc5\xbekov predstavlja dimenzijo samoocene in se nana\xc5\xa1a na ob\xc4\x8dutja nekompetentnosti, ter pomanjkanje produktivnosti in uspehov na delovnem podro\xc4\x8dju. Pri izgorelem posamezniku se pojavlja razo\xc4\x8daranje in pomanjkanje zadovoljstva tako pri delu kot doma, zaradi neizpolnjevanja preteklih in sedanjih pri\xc4\x8dakovanj, ter ciljev. S\xc4\x8dasoma se s tem, da njegovi napori ne dajo \xc5\xbeelenih rezultatov, sprijazne in se neha truditi._NEWLINE_Pomembnost trikomponentnega modela se ka\xc5\xbee v tem, da povezuje individualni aspekt s socialnim kontekstom posameznika in vklju\xc4\x8duje njegovo pojmovanje tako sebe kot drugih na delovnem mestu.\n_START_SECTION_\nVzroki in tveganje za nastanek izgorelosti\n_START_PARAGRAPH_\nEden od vzrokov za izgorevanje na delovnem mestu je neravnovesje med koli\xc4\x8dino energije, ki jo zaposleni vlo\xc5\xbei v delo in odnose, ter med tem, koliko energije dobi povrnjene nazaj. Ovire pri tem so lahko zunanje, npr. pritiski socialnega okolja, ali pa notranje, npr. posameznikovi notranji konflikti. _NEWLINE_Na nastanek izgorelosti pa ne vpliva le en dejavnik, temve\xc4\x8d ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo dejavnikov in intenzivnost stresorjev na delovnem mestu, posameznikovo do\xc5\xbeivljanje delovnega stresa glede na njegove zmo\xc5\xbenosti spoprijemanja z njim itd._NEWLINE_Za izgorelost so najbolj dovzetni posamezniki z nizko \xc4\x8dustveno stabilnostjo, nizkim   samospo\xc5\xa1tovanjem in samopodobo, ter tudi posamezniki s storilnostno pogojeno samopodobo. Za slednjo je zna\xc4\x8dilna visoka samodisciplina, samokriti\xc4\x8dnost, perfekcionizem in visoko vrednotenje poslovne uspe\xc5\xa1nosti. Tak\xc5\xa1ni zaposleni od sebe zahtevajo samo popoln uspeh, so ambiciozni in se \xc5\xbeenejo prek vseh meja. Vzdr\xc5\xbeevanje pozitivne storilnostne samopodobe je zato te\xc5\xbeje, kajti \xc4\x8de popolnega uspeha ne dose\xc5\xbeejo, se njihova samopodoba za\xc4\x8dne ru\xc5\xa1iti. Poleg tega so za izgorelost dovzetni tudi bolj nesre\xc4\x8dni, tesnobni posamezniki, z zunanjim lokusom kontrole\xe2\x80\x93 menijo, da drugi vplivajo in usmerjajo njihovo ravnanje in s pasivni stilom spoprijemanja s te\xc5\xbeavami._NEWLINE_Bolj dovzetni za izgorelost so mladi zaposleni in tisti, na za\xc4\x8detku kariere. Ti se soo\xc4\x8dajo s poklicno socializacijo in novimi zahtevami. Starej\xc5\xa1i pa so bolj zreli in stabilni, kar lahko deluje kot varovalni mehanizem proti stresu in posledi\xc4\x8dno izgorelosti. Pri \xc5\xbeenskah je vzrok za izgorelost ve\xc4\x8dkrat \xc4\x8dustvena  iz\xc4\x8drpanost, pri mo\xc5\xa1kih pa depersonalizacija. Ve\xc4\x8dje tveganje za razvoj delovne izgorelosti predstavlja skupina visoko izobra\xc5\xbeenih, na delovnih mestih z veliko odgovornosti, neporo\xc4\x8denih in brez dru\xc5\xbeine \xe2\x80\x93 dru\xc5\xbeina namre\xc4\x8d nudi \xc4\x8dustveno oporo, ter zmanj\xc5\xa1uje stopnjo \xc4\x8dustvene iz\xc4\x8drpanosti in depersonalizacije. _NEWLINE_Na nastanek izgorelosti vpliva tudi delovno okolje in neusklajenost z lastnostmi, vrednotami, pri\xc4\x8dakovanji in potrebami zaposlenih ter delovnega okolja. Ve\xc4\x8dje tveganje za razvoj delovne izgorelosti predstavljata neustrezno nagrajevanje podrejenih in odsotnost priznanja, ki lahko krepita ob\xc4\x8dutek brezsmiselnosti dela. Dejavnik tveganja je tudi preobremenjenost z delom, \xc4\x8de je podrejenim onemogo\xc4\x8dena mo\xc5\xbenost nadzora in soodlo\xc4\x8danja pri delu, ter odlo\xc4\x8ditvah, nepo\xc5\xa1tenost, nezaupanje, neodkritost, nespo\xc5\xa1tovanje, nasprotujo\xc4\x8de si vrednote in konfliktnost vlog. K razvoju  izgorelosti pripomore tudi razpad delovne skupnosti. Na slab\xc5\xa1e medosebne odnose vplivajo nepredanost skupnemu delu, samostojno delo vsakega zaposlenega posebej, tekmovalnost med \xc4\x8dlani skupine (za npr. bolj\xc5\xa1e polo\xc5\xbeaje v organizaciji). _NEWLINE_V delovnem okolju je kvaliteta stika med vodjo in podrejenim zelo pomembna, sej je vodja tisti, ki vzpodbuja, motivira in nagrajuje, usmerja, ter daje povratne informacije. Njegove osebnostne lastnosti, ki se odra\xc5\xbeajo tudi v stilu vodenja, oblikujejo njegov na\xc4\x8din komunikacije na delovnem mestu. Vi\xc5\xa1ja stopnja izgorelosti se pojavlja, \xc4\x8de vodja uporablja pasivno \xe2\x80\x93 izogibajo\xc4\x8di stil vodenja in se izmika sprejemanju odgovornosti. Zaposleni pa se, nasprotno, bolje po\xc4\x8dutijo ob nadrejenih, ki jih spo\xc5\xa1tujejo, imajo podobne vrednote podrejenim, ki znajo odkriti notranje potenciale zaposlenih in jih na ustrezen na\xc4\x8din usmerjati.\n_START_SECTION_\nZnaki izgorelosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzgorelost pri zaposlenem prepoznamo po 5 klju\xc4\x8dnih znakih: prevladujo\xc4\x8di simptomi fizi\xc4\x8dne utrujenosti,ter mentalne in \xc4\x8dustvene izpraznjenosti, pojav fizi\xc4\x8dnih simptomov stresa, povezanost teh simptomov z delom in pojav pri posameznikih, ki prej niso trpeli zaradi psihopatologije._NEWLINE_Simptomi so \xc4\x8dustvene, kognitivne, vedenjske ali fizi\xc4\x8dne narave. Razvijajo se po\xc4\x8dasi  in so zato na za\xc4\x8detku te\xc5\xbeko prepoznavni. Ve\xc4\x8dji poudarek je na kognitivnih in vedenjskih simptomih._NEWLINE_Med \xc4\x8dustene simptome spadajo tesnoba, depresivnost, anksiozni ob\xc4\x8dutki, zaskrbljenost, nespe\xc4\x8dnost, \xc4\x8dustva iz\xc4\x8drpanosti, ob\xc4\x8dutki nemo\xc4\x8di, pomanjkanje energije in volje do dela, otopelost za \xc4\x8dustvene izzive, izguba smisla za humor, izguba zanimanja za ljudi in dogajanje okoli sebe. Kognitivni simptomi izgorelosti so pozabljivost, slab\xc5\xa1a koncentracija, izguba motivacije za delo, zmanj\xc5\xa1ana sposobnost kriti\xc4\x8dnega presojanja, odpori do timskega dela, ter zmanj\xc5\xa1ana miselna pro\xc5\xbenost._NEWLINE_Med vedenjske simptome uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo deloholizem, izogibanje delovnim obveznostim, povr\xc5\xa1nost, nara\xc5\xa1\xc4\x8danje odsotnosti z dela, pogostej\xc5\xa1i prepiri s sodelavci, nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da sovra\xc5\xbenost, upad delovne vneme, odpor do slu\xc5\xbebe in opu\xc5\xa1\xc4\x8danje prosto\xc4\x8dasnih aktivnosti. _NEWLINE_Telesni ali psihosomatski simptomi se pojavljajo kot glavoboli, mi\xc5\xa1i\xc4\x8dna napetost, prebavne te\xc5\xbeave,  kardiovaskularne te\xc5\xbeave, omoti\xc4\x8dnost, omedlevanje, bole\xc4\x8dine v kri\xc5\xbeu, kroni\xc4\x8dna utrujenost, iz\xc4\x8drpanost ob najmanj\xc5\xa1em naporu, ve\xc4\x8dja obolevnost, prehladi,  upad ali prekomerno pove\xc4\x8danje telesne mase, povi\xc5\xa1an krvni tlak ali holesterol. \xc4\x8custvena iz\xc4\x8drpanost se povezuje s sr\xc4\x8dno \xe2\x80\x93 \xc5\xbeilnimi te\xc5\xbeavami, cinizem pa s prebavnimi. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detni stopnji izgorevanja je simptomov manj, zato ima posameznik ob\xc4\x8dutek, da gre za za\xc4\x8dasno stanje. Najprej se poka\xc5\xbeejo na delovnem mestu, saj pomanjkanje energije zmanj\xc5\xa1uje storilnost in pove\xc4\x8duje obremenjenost z delom. V zadnji stopnji je izgoreli posameznik tik pred adrenalnim zlomom dele\xc5\xbeen vrha simptomov.\n_START_SECTION_\nPotek izgorevanja\n_START_PARAGRAPH_\nProces izgorevanja razdelimo na tri stopnje, ki si po vrsti sledijo: faza iz\xc4\x8drpanosti, faza ujetosti in adrenalna izgorelost.  V prvi fazi, fazi \xc4\x8dustvene iz\xc4\x8drpanosti, oseba zanika ob\xc4\x8dutek kroni\xc4\x8dne utrujenosti in i\xc5\xa1\xc4\x8de svoje \xc5\xa1e neizkori\xc5\xa1\xc4\x8dene sposobnosti. To se ka\xc5\xbee skozi deloholizem in zmanj\xc5\xa1ano odpornost na stres. Obdobje prve faze lahko traja tudi do 20 let. Druga faza, faza ujetosti, traja od enega do dveh let. Izgoreli zaposleni se po\xc4\x8duti ujetega v svoj na\xc4\x8din dela, \xc5\xbeivljenja in odnosov. Obdajajo ga ob\xc4\x8dutja krivde, njegova samopodoba pa se ni\xc5\xbea. Simptomi izgorelosti so vse pogostej\xc5\xa1i in izrazitej\xc5\xa1i. Zadnja faza, adrenalna izgorelost ali sindrom andrenalne izgorelosti se za\xc4\x8dne s stanjem tik pred adrenalnim zlomom, ko so vsi simptomi na vi\xc5\xa1ku. To stanje traja nekaj mesecev in eventuelno privede do adrenalnega zloma, ki se ka\xc5\xbee kot psihi\xc4\x8dna motnja s hudimi depresivnimi in aksioznimi simptomi, ter izgubo energije. Adrenalni zlom traja od nekaj dni do nekaj tednov, okrevanje po zlomu pa povpre\xc4\x8dno od dveh do \xc5\xa1tirih let. Oseba se takrat po\xc4\x8duti ranljivo in neza\xc5\xa1\xc4\x8diteno, hkrati pa la\xc5\xbeje uvidi nesmisel v \xc5\xbeivljenjskih situacijah. Adrenalni zlom spremljajo ob\xc4\x8dutki mo\xc4\x8dne jeze in agresije, ki je lahko usmerjena navzven in je oseba sovra\xc5\xbena do najbli\xc5\xbejega okolja ali pa navznoter, ko pride do ob\xc4\x8dutkov krivde, nemo\xc4\x8di in celo samomora.\n_START_SECTION_\nPosledice izgorelosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzgorelost ima negativen vpliv na zdravje, kar se ka\xc5\xbee tudi pri telesnih posledicah. Pri izgorelem posamezniku lahko pride do oslabljenega imunskega sistema,zmanj\xc5\xa1ane odpornosti, kardiovaskularnih te\xc5\xbeav, visokega krvnega tlaka, trebu\xc5\xa1nih te\xc5\xbeav, kroni\xc4\x8dne utrujenosti, telesne iz\xc4\x8drpanosti, upada energije, psihi\xc4\x8dnih motenj in psihosomatskih motenj. _NEWLINE_Med \xc4\x8dustvene posledice izgorelosti uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo ob\xc4\x8dutki tesnobe, napetosti, depresije, pesimizem, pomanjkanje volje za delo, otopelost. Posamezniki so razdra\xc5\xbeljivi, upade jim smisel za humor, upade frustracijski prag, hitro menjajo razpolo\xc5\xbeenje, so brezosebni  v medosebnih odnosih, \xc5\xbealjivi in ka\xc5\xbeejo nezanimanje za druge. Socialni in dru\xc5\xbeinski odnosi izgorelih posameznikov se poslab\xc5\xa1ajo, kajti poleg \xc4\x8dustvene oddaljitve od dela se \xc4\x8dustveno oddaljijo tudi od prijateljev in \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega dru\xc5\xbeabnega okolja, ter postanejo nezaupljivi in kriti\xc4\x8dni do organizacije in sodelavcev. Eden izmed vedenjskih posledic je nizka produktivnost. Zaposleni posve\xc4\x8dajo delu vedno manj \xc4\x8dasa in opu\xc5\xa1\xc4\x8dajo prosto\xc4\x8dasne aktivnosti, v katerih so prej u\xc5\xbeivali. Izogibajo se stikom z ljudmi,so razdra\xc5\xbeljivi ali apati\xc4\x8dni. Za izgorele posameznike je zna\xc4\x8dilna tudi zloraba alkohola, drog in samodestruktivnih vedenj, tudi samomor._NEWLINE_Kognitivne posledice izgorelosti lahko sovpadajo s pojmom simptom izgorelosti. Mednje spadajo slab\xc5\xa1a koncentracija, spomin, slab\xc5\xa1e kriti\xc4\x8dno presojanje, rigidno mi\xc5\xa1ljenje, pomanjkanje samokriti\xc4\x8dnosti in uvida v probleme, s katerimi se soo\xc4\x8da na delovnem mestu._NEWLINE_Organizacija ob\xc4\x8duti izgorelost posameznika na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih dela in sicer je za zaposlenega zna\xc4\x8dilna pove\xc4\x8dana fluktuacija, odsotnost z dela, ve\xc4\x8d zdravstvenih te\xc5\xbeav, manj\xc5\xa1a produktivnost in slab\xc5\xa1a kvaliteta izdelkov, negativen vpliv na sodelavce , npr. konfliktnost, neformalne interakcije, ter rast \xc5\xa1tevila nesre\xc4\x8d na delovnem mestu zaradi pomanjkanja zbranosti in pozornosti.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje izgorelosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dinoma se oblike pomo\xc4\x8di usmerjajo k zmanj\xc5\xa1evanju stresa in stresorjev ali pove\xc4\x8devanju odpornosti._NEWLINE_Izgorelost se lahko prepre\xc4\x8di tako, da se kandidatom posreduje natan\xc4\x8dne informacije o delovnem mestu, jasno specifikacijo zadol\xc5\xbeitev in delovnih nalog (tako posameznik dobi realno sliko o delovnem mestu in se nanj pripravi). Glede na namen in cilje lahko razli\xc4\x8dne intervencijske prakse razdelimo v ve\xc4\x8d kategorij. Zgodnjo detekcijo stresorjev na delovnem mestu, ki so jim zaposleni izpostavljeni in reakcijo na stresorje imenujemo identifikacija. Sledi stopnja primarne preventive, ki sku\xc5\xa1a odstraniti, zmanj\xc5\xa1ati ali spremeniti stresorje na delovnem mestu. Namen sekundarne preventive je zaposlenim, ki \xc5\xbee ka\xc5\xbeejo simptome stresa, prepre\xc4\x8diti, da zbolijo. Zdravljenje se ukvarja z zdravljenjem delavcev, ki trpijo za hudimi posledicami stresa. Pod zadnjo stopnjo, rehabilitacijo, pa spada izvajanje uspe\xc5\xa1ne vrnitve zaposlenih na delovno mesto d bolni\xc5\xa1ke odsotnosti. Pri na\xc4\x8drtovanju preventivno in kurativno usmerjenih programov je pomembno, da se upo\xc5\xa1teva in posebno pozornost namenja obdobju zaposlitve, v katerem se zaposleni nahaja. Novinci ter tisti zaposleni, ki na delovnem mestu do\xc5\xbeivljajo nove zahteve, lahko dlje \xc4\x8dasa do\xc5\xbeivljajo ve\xc4\x8d stresa, depersonalizacijo in \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanost. _NEWLINE_Programi za obvladovanje izgorelosti na delovnem mestu razdelimo na njihovo usmeritev in sicer na individualne, ter organizacijske programe pomo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nIndividualni programi pomo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nV individualne programe pomo\xc4\x8di spadajo umaknitev zaposlenega z delovnega mesta ter razli\xc4\x8dne oblike treningov in usposabljanj zanje. Treningi usposabljanja so usmerjeni k izbolj\xc5\xa1anju posameznikovih sposobnosti soo\xc4\x8danja s stresom. Te\xc5\xbeijo k pove\xc4\x8danju ob\xc4\x8dutka kompetentnosti za opravljanje dela, izbolj\xc5\xa1anje ve\xc5\xa1\xc4\x8din soo\xc4\x8danja s te\xc5\xbeavami, pove\xc4\x8danju socialne podpore ali sprostitvi. Le malo krat pa pripomorejo k zmanj\xc5\xa1anju depersonalizacije, pove\xc4\x8danju zaznavanja osebne izpolnitve in zni\xc5\xbeanja \xc4\x8dustvene iz\xc4\x8drpanosti. Kot individualne programe uporabljamo kognitivno-vedenjske pristope, relaksacijske tehnike in multimodalne intervencije, pogosto tudi avtogene treninge, treninge asertivnosti, trening upravljanja s \xc4\x8dasom, ter trening medosebnih in socialnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Najbolj u\xc4\x8dinkoviti naj bi bili kognitivno-vedenjski pristopi, predvsem pri pomo\xc4\x8di in pove\xc4\x8devanju notranjih zalog mo\xc4\x8di, ter ve\xc4\x8danju ob\xc4\x8dutka kvalitete delovnega \xc5\xbeivljenja. Pri psihofiziolo\xc5\xa1kih simptomih pa so se kot najbolj u\xc4\x8dinkovite izkazale relaksacijske tehnike. _NEWLINE_Individualni pristop pri zmanj\xc5\xa1evanju izgorelosti je cenej\xc5\xa1i, hitrej\xc5\xa1i in tudi la\xc5\xbeji, saj z njimi delamo spremembe na posameznikih in ne celotni organizaciji. _NEWLINE_Proces okrevanja je odvisen od posameznikove percepcije stanja, njegove notranje in zunanje motivacije, od podpornih oseb (sodelavci, svojci, nadrejeni), njihove empatije in pripravljenosti pomagati izgorelemu posamezniku ipd._NEWLINE_Na stopnjo izgorelosti lahko vpliva tudi vsak posameznik sam. Postaviti so mora realne cilje, zmanj\xc5\xa1ati rutino pri opravljanju delovnih nalog, ter z ve\xc4\x8djo distanco gledati na dogodke in interakcije na delovnem mestu. K zmanj\xc5\xa1anju stresa in posledi\xc4\x8dno izgorelosti pripomorejo tudi odmori med delom, prosto\xc4\x8dasne aktivnosti ter usklajenost poklicnega in zasebnega \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nOrganizacijski programi pomo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nSo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1i od individualnih. Navadno se nana\xc5\xa1ajo na spremembo delovnih postopkov, npr. prestrukturiranje nalog, vrednotenje dela, supervizija, ki je namenjena zmanj\xc5\xa1evanju delovnih zahtev, ter pove\xc4\x8devanje kontrole nad delom z vklju\xc4\x8devanjem zaposlenih v sprejemanje odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_Slabost ukrepov na organizacijski ravni je, da so dolgotrajni, poleg tega se lahko zgodi, da prevelika osredoto\xc4\x8denost na organizacijo zmanj\xc5\xa1a pozornost na posameznika. _NEWLINE_Intervencije, namenjene izbolj\xc5\xa1anju pogojev dela so nizko u\xc4\x8dinkovite ali povsem neu\xc4\x8dinkovite, zato so najbolj u\xc4\x8dinkoviti tisti modeli, ki obravnavajo tako organizacijo kot posameznika v njej oziroma tisti pristopi, ki so prilagojeni dani situaciji.  Programi, ki so vklju\xc4\x8devali tako osebo kot organizacijo, so imeli dalj\xc5\xa1e pozitivne u\xc4\x8dinke (12 mesecev ali ve\xc4\x8d) kot programi, usmerjeni le na osebo (u\xc4\x8dinki 6 mesecev ali manj). V vseh primerih pa se pozitivni u\xc4\x8dinki intervencij s\xc4\x8dasoma zmanj\xc5\xa1ajo. Pomembno je vedeti, da za zmanj\xc5\xa1anje izgorelosti ni potrebno zmanj\xc5\xa1ati obremenitve zaposlenih. Pristop, kjer upo\xc5\xa1tevamo tako organizacijo kot zaposlenega je usmerjen na pove\xc4\x8danje predanosti, zavzetosti in u\xc4\x8dinkovitosti pri delu. Ti dejavniki tudi vplivajo na zmanj\xc5\xa1anje izgorelosti na delovnem mestu. Za organizacijo predstavlja tak\xc5\xa1en pristop ve\xc4\x8dji \xc4\x8dasovni in finan\xc4\x8dni vlo\xc5\xbeek, vendar dolgoro\xc4\x8dno  zagotavlja ve\xc4\x8dji u\xc4\x8dinek \xe2\x80\x93 tako na uspe\xc5\xa1nost kot tudi na dobro po\xc4\x8dutje zaposlenih.\n_START_SECTION_\nMaslachin vpra\xc5\xa1alnik izgorelosti (MBI \xe2\x80\x93 Maslach Burnout Inventory; Maslach, Jackson, Leiter in Schaufeli, 1986)\n_START_PARAGRAPH_\nJe standardiziran pripomo\xc4\x8dek, ki ocenjuje tri komponente kontinuuma izgorelost- anga\xc5\xbeiranost. Prva dimenzija je \xc4\x8dustvena iz\xc4\x8drpanost, ki meri ob\xc4\x8dutke preobremenjenosti in iz\xc4\x8drpanosti zaradi dela. Druga je depersonalizacija, ki meri neosebno odzivanje na prejemnike storitev. Tretja dimenzija osebna u\xc4\x8dinkovitost meri ob\xc4\x8dutke kompetentnosti in do\xc5\xbeivljanja uspehov pri delu. Prvotno je bil namenjen posameznikom, ki delajo z ljudmi (npr. socialni delavci) in v zdravstvu , izvorno poimenovan Analiza \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih storitev (the MBI \xe2\x80\x93 Human Services Survey). Nekoliko spremenjena verzija je bila nato razvita za rabo v izobra\xc5\xbeevalnih institucijah, imenovana Analiza u\xc4\x8diteljev (the MBI \xe2\x80\x93 Educators Survey). V zadnjem \xc4\x8dasu, zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dega interesa pri poklicih, ki niso tako usmerjena v delo z ljudmi, pa je bila razvita tretja, bolj generalizirana  verzija vpra\xc5\xa1alnika MBI, imenovana Splo\xc5\xa1na Analiza (the MBI \xe2\x80\x93 General Survey), ki ni vezan na dolo\xc4\x8den poklic. Tretja verzija ocenjuje in opisuje tri glavne dimenzije v bolj splo\xc5\xa1ni obliki, vendar ohranja konstantno faktorsko strukturo pri ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih poklicih. _NEWLINE_Mened\xc5\xbeerji in raziskovalci uporabljajo MBI, da bi ugotovili medosebne odnose med izgorevanjem in politiko organizacij, produktivnostjo ali dru\xc5\xbebeno podporo._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je bil preveden leta 1994, vendar v slovenskem jezik ni normiran in avtorsko za\xc5\xa1\xc4\x8diten.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1alnik Rizik za izgorelost (Burnout Potential Inventory \xe2\x80\x93 BPI; Potter, 2005)\n_START_PARAGRAPH_\nVpra\xc5\xa1alnik je preveden v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, vendar ni standardiziran. Sestavljen je iz dvanajstih lestvic, ki jih meri na 9 \xe2\x80\x93 stopenjski lestvici. Vsebuje opise razli\xc4\x8dnih neugodnih in rizi\xc4\x8dnih situacij za razvoj stresa v delovnem okolju.\n_START_SECTION_\nKopenhagenski vpra\xc5\xa1alnik izgorelosti \xe2\x80\x93 KVI (Copenhagen Burnout Inventory \xe2\x80\x93 CBI; Kristensen, Borritz, Villadsen in Christensen, 2005)\n_START_PARAGRAPH_\nJe standardizirani vpra\xc5\xa1alnik, ki na 5 \xe2\x80\x93 stopenjski lestvici meri 3 dimenzije izgorelosti na delovnem mestu: osebnostno izgorelost, izgorelost povezano z delom in izgorelost povezano s strankami. Preveden je v ve\xc4\x8d jezikov in sicer slovenskega, japonskega, angle\xc5\xa1kega, \xc5\xa1vedskega in finskega.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1alnik sindroma adrenalne izgorelosti \xe2\x80\x93 SAI; P\xc5\xa1eni\xc4\x8dny, 2007\n_START_PARAGRAPH_\nVpra\xc5\xa1alnik se uporablja za prepoznavanje in merjenje stopenj izgorelosti, ter zadnje stopnje \xe2\x80\x93 sindroma adrenalne izgorelosti. Poda nam oceno intenzitete procesa izgorevanja in njegovega napredovanja na telesnem, vedenjskem, kognitivnem in \xc4\x8dustvenem podro\xc4\x8dju. S pomo\xc4\x8djo 4 \xe2\x80\x93 stopenjske lestvice oceni \xc5\xa1tiri dimenzije oziroma lestvice: telesni simptomi, \xc4\x8dustveni simptomi, vedenjski simptomi in kognitivni simptomi.\n_START_SECTION_\nShirom \xe2\x80\x93 Melamed-ova mera izgorelosti (SMBM - The Shirom \xe2\x80\x93 Melamed Burnout Measure)\n_START_PARAGRAPH_\nMeri \xc4\x8dustveno, fizi\xc4\x8dno in kognitivno iz\xc4\x8drpanost. SMBM izgorevanje razlikuje od ocene stresa, strategij spoprijemanja in posledic izgorevanja. Poleg merjenja izgorelosti zaposlenih, je uporaben tudi pri razlo\xc4\x8devanju med depresijo in izgorelostjo v klini\xc4\x8dnem okolju. Namenjen je udele\xc5\xbeencem, starej\xc5\xa1im od 18 let. Ni preveden v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nRaziskave izgorelosti\n_START_PARAGRAPH_\nSchaufeli in Enzmann sta leta 1998 na podlagi reanalize ve\xc4\x8d raziskav predvidevala, da \xc5\xa1tiri do sedem odstotkov nizozemskih zaposlenih trpi za izgorelostjo._NEWLINE_Leta 2003 je agencija META group izvedla raziskavo, kjer je 71 odstotkov mened\xc5\xbeerjev povedalo, da je izgorelost resna te\xc5\xbeava v organizacijah. Vzroke za nastalo stanje so si razlagali z vidika aktualne recesije, zmanj\xc5\xa1evanju stro\xc5\xa1kov in odpu\xc5\xa1\xc4\x8danju._NEWLINE_Britanska spletna stran, namenjena objavljanju informacij in re\xc5\xa1itev IT \xe2\x80\x93 strokovnjakov, Computer Weekly, je leta 2005 objavila izsledke raziskave, izvedene v zaposlitveni agenciji Hudson v Veliki Britaniji.  Od 1000 zaposlenih jih je 59 odstotkov navajalo simptome izgorelosti v zadnje pol leta._NEWLINE_Leta 2005 so na Nizozemskem Bekker in sodelavci poro\xc4\x8dali o izgorelosti kot najpogostej\xc5\xa1i diagnozi med psiholo\xc5\xa1kimi zdravstvenimi te\xc5\xbeavami, ki so vzrok za odsotnost z dela._NEWLINE_Tako na v \xc5\xa0vedskem, kot Finskem poro\xc4\x8dajo o 7,4 odstotkih izgorelih posameznikov v reprezentativnih vzorcih, medtem ko na Danskem ugotavljajo 10 odstotno izgorelost uddele\xc5\xbeencev._NEWLINE_Evropska fundacija za izbolj\xc5\xa1anje \xc5\xbeivljenjskih in delovnih razmer iz Dublina vsako leto opravi raziskavo o delavnih razmerah v Evropi. Leta 2008 je ugotovila, da je Slovenija v samem vrhu glede nezadovoljstva z delovnimi razmerami, kar pomeni, da je bilo nezadovoljnih skoraj tretjina zaposlenih udele\xc5\xbeencev.\n_START_SECTION_\nRaziskave v sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xa1titut za razvoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih virov je leta 2007 zaklju\xc4\x8dil raziskavo o delovni izgorelosti v Sloveniji. Rezultati so pokazali, da je \xc5\xa1estdeset odstotkov testiranih kazalo simptome izgorelosti ne glede na spol, starostno skupino ali izobrazbo. Osem odstotkov je kazalo znake najvi\xc5\xa1je izgorelosti ali adrenalnega sindroma, najbolj ogro\xc5\xbeena sta bila poklica mened\xc5\xbeerja in samostojnega podjetnika.\n_START_SECTION_\nRaziskave INODEL o izgorelosti in vrnitvi na delovno mesto po sindromu izgorelosti (2010 \xe2\x80\x93 2012)\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci so ugotovili, da na intenziteto izgorelosti zaposlenih vplivajo socio \xe2\x80\x93 demografske zna\xc4\x8dilnosti. Mlaj\xc5\xa1i zaposleni so izra\xc5\xbeali ni\xc5\xbejo stopnjo osebne u\xc4\x8dinkovitosti in \xc4\x8dustvene iz\xc4\x8drpanosti, starej\xc5\xa1i pa so poro\xc4\x8dali o ni\xc5\xbeji stopnji izgorelosti. Zaposleni z majhnimi otroki so poro\xc4\x8dali o najve\xc4\x8dji \xc4\x8dustveni iz\xc4\x8drpanosti. V delovnem okolju lahko neugodna kombinacija ve\xc4\x8d dejavnikov hkrati ter osebnostnih dejavnikov dolgoro\xc4\x8dno pripelje zaposlene do izgorelosti. \xc4\x8custveno iz\xc4\x8drpanost lahko napovedujemo z dejavniki delovnega okolja, kot so nejasnost nemo\xc4\x8d, preve\xc4\x8d dela, konflikti, depersonalizacijo s konflikti vrednot, monotonim delom, nemo\xc4\x8djo, dimenzijo osebne u\xc4\x8dinkovitosti pa s pomanjkanjem informacij, monotonim delom in slabim timskim delom. Rezultati raziskave INODEL so prav tako pokazali , da delovna u\xc4\x8dinkovitost po adrenalnem zlomu upade in se tekom rehabilitacije spet dviguje. Pri vseh osebah je po do\xc5\xbeivetju izgorelosti pri\xc5\xa1lo do sprememb osebnih vrednot, kot ovire pri povratku na delovno mesto pa so udele\xc5\xbeenci zaznavali spremembe v samopodobi in ve\xc4\x8dji prisotnosti negativnih \xc4\x8dustev in predsodkov, tako pri sebi kot sodelavcih. Ve\xc4\x8dina izgorelih posameznikov je svoj prispevek k lastnemu okrevanju ocenila kot najpomembnej\xc5\xa1i.'