b'\n_START_ARTICLE_\nGimnazija Vi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n1930-1940\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olsko kroniko z letnico 1929/30 je za\xc4\x8del pisati njen prvi ravnatelj Anton Fakin.  V za\xc4\x8detku so si ve\xc4\x8d prostorov delili \xc5\xa1e z osnovno \xc5\xa1olo. Leta 1932 je bil na \xc5\xa1oli prvi\xc4\x8d zaklju\xc4\x8dni izpit, torej so bili prvi\xc4\x8d tudi \xc5\xa1tirje razredi. Leta 1935 \xc5\xa1ola dobi naziv  I. dr\xc5\xbeavna me\xc5\xa1ano me\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola Josipa Jur\xc4\x8di\xc4\x8da v Ljubljani. 10. novembra 1938 so na Glincah za\xc4\x8deli graditi novo \xc5\xa1olsko poslopje po na\xc4\x8drtih arhitekta Vinka Glanza, \xc5\xa1ola je bila za tisti \xc4\x8das zelo moderna, zanjo je bilo potrebno od\xc5\xa1teti 5 milijonov din. Zidavo je prevzel stavbenik Mav\xc4\x8di\xc4\x8d iz \xc5\xa0i\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\n1940-1950\n_START_PARAGRAPH_\n3. decembra 1940 so na \xc5\xa1oli odprli kuhinjo. Finan\xc4\x8dna sredstva so pomagali zbirati med drugim tudi u\xc4\x8denci s predstavami in z literarnimi ve\xc4\x8deri. 11. aprila je bila Ljubljana \xc5\xbee okupirana, tudi \xc5\xa1olo so zasedli italijanski vojaki. V letu 1940/41 ni bilo zaklju\xc4\x8dnega izpita, zato je letno spri\xc4\x8devalo hkrati veljalo za zaklju\xc4\x8dni izpit, opustili so vse celodnevne ekskurzije in morali so spremeniti naziv \xc5\xa1ole. Ime je imelo italijansko (I. scuola civica mista, Lubiana) in slovensko (I. me\xc5\xa1ana me\xc5\xa1\xc4\x8danska \xc5\xa1ola Ljubljana) verzijo._NEWLINE_V letu 1941/42 so pri\xc4\x8deli pouk \xc5\xa1ele 4. oktobra. V februarju in marcu je bil pouk prekinjen za ves mesec, potem se je nadaljeval v zmanj\xc5\xa1anem obsegu v poslopju osnovne \xc5\xa1ole na Vi\xc4\x8du. Prav zato so pouk podalj\xc5\xa1ali do 11. julija. Na urniku se je pojavil italijanski jezik, zaradi izjemnih razmer pa \xc5\xa1ola \xc5\xa1e vedno ni organizirala nobenih izletov in ekskurzij. Ukinjene so bile kulturne prireditve, ni bilo niti roditeljskih sestankov. Od zunaj\xc5\xa1olskih dejavnosti je ostalo le \xc5\xa1e zborovsko petje in telovadba. \xc5\xa0ola je bila okupirana._NEWLINE_V \xc5\xa1olskem letu 1942/43 se je pouk za\xc4\x8del \xc5\xa1ele 14. novembra 1942 v osnovno\xc5\xa1olskih prostorih. 2. februarja 1943 je italijanska vojska izpraznila prostore \xc5\xa1ole. U\xc4\x8denci in u\xc4\x8ditelji so se vrnili v svoje prostore, v popoldanskem \xc4\x8dasu pa je bila \xc5\xa1ola na razpolago trinajstim razredom II. realne \xc5\xbeenske gimnazije. Pozimi niso uporabljali telovadnice, ker je bilo premalo denarja za kurjavo, telovadili pa so v obeh avlah._NEWLINE_\xc5\xa0olsko leto 1943/44 se je za\xc4\x8delo 18. oktobra, saj je 23. septembra 1943 pri\xc5\xa1lo v \xc5\xa1olsko poslopje 1.700 internirancev, ki so se vrnili iz Padove, kasneje pa se je v \xc5\xa1olo naselila nem\xc5\xa1ka vojska in v njej ostala do konca vojne. Pouk je potekal na razli\xc4\x8dnih lokacijah: v poslopju zaveti\xc5\xa1\xc4\x8da, v Prosvetnem domu in celo v gostilni Oblak. De\xc5\xa1ki razredi so imeli pouk dopoldne, dekli\xc5\xa1ki popoldne. Morali so zmanj\xc5\xa1ati obseg nekaterih predmetov. Nenavadno pa je bilo to, da so kljub stiski lahko o\xc5\xbeivili \xc5\xa1olsko kuhinjo. V njej so kuhale sestre usmiljenke. \xc5\xa0olsko poslopje je bilo skoraj ves \xc4\x8das okupacije obdano z ograjo iz bode\xc4\x8de \xc5\xbeice in zavarovano z bunkerji._NEWLINE_V \xc5\xa1olskem letu 1944/45 je pouk \xc5\xa1e vedno potekal na razli\xc4\x8dnih lokacijah. Zaklju\xc4\x8dnih izpitov ponovno ni bilo, spri\xc4\x8devalo \xc4\x8detrtega letnika je veljalo tudi za zavr\xc5\xa1ni izpit. Nem\xc5\xa1ka vojska je \xc5\xa1olo zapustila 8. maja, na predve\xc4\x8der osvoboditve. Nem\xc5\xa1ki vojaki so ob kapitulaciji stavbo namenoma po\xc5\xa1kodovali. Po pri\xc4\x8devanju \xc5\xbeupnika na Vi\xc4\x8du Marjana \xc4\x8cudna se je v zvezi z odhodom nem\xc5\xa1ke vojske iz \xc5\xa1ole zgodil pravi \xc4\x8dude\xc5\xbe. V \xc5\xa1oli je bilo polno oro\xc5\xbeja in razstreliva, nem\xc5\xa1ko poveljstvo pa je dalo nalog, da se \xc5\xa1ola minira. Ljudje so prosili, naj tega ne storijo, ker bi bil uni\xc4\x8den ves Vi\xc4\x8d, vendar so bile pro\xc5\xa1nje zaman. Minerji so se pripeljali in \xc5\xbee pri\xc5\xbegali za\xc5\xbeigalno vrvico in ko so hoteli z avtom zbe\xc5\xbeati pred eksplozijo, sta zadnji kolesi pri avtomobilu ob Glin\xc5\xa1ki kapeli odpadli. (Kapela je stala v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du Gregorinove ulice in Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ceste. Danes stoji kapelica pred \xc5\xbeupnijsko cerkvijo na Vi\xc4\x8du, zgrajena je po na\xc4\x8drtih prej\xc5\xa1nje). Eden od vojakov je sko\xc4\x8dil in prerezal gore\xc4\x8do vrvico in s tem prepre\xc4\x8dil eksplozijo. Vi\xc5\xa1ki \xc5\xbeupljani verjamejo, da jih je Brezmade\xc5\xbena ob koncu vojne obvarovala pred hudo nesre\xc4\x8do._NEWLINE_Pozneje so ljudje v okolici pomagali \xc5\xa1olo obnoviti. V septembru 1945 so z odlokom ministrstva za prosveto ukinili vse me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole in ustanovili gimnazije. \xc5\xa0ola se je preimenovala v Dr\xc5\xbeavno me\xc5\xa1ano gimnazijo Ljubljana \xe2\x80\x93 Vi\xc4\x8d._NEWLINE_Kronika med letoma 1948 in 1965 se ni ohranila, je pa \xc5\xa1ola imela v tem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e nekaj preimenovanj: 1945 IX. gimnazija Vi\xc4\x8d, 1958 VII. gimnazija Ljubljana Vi\xc4\x8d, 1962 VII. gimnazija Ljubljana.\n_START_SECTION_\n1965-1970\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1965 je mesto ravnatelja dobil Stane Virti\xc4\x8d. \xc5\xbde takrat so se za\xc4\x8deli zavzemati za kakovost \xc5\xa1ole. \xc5\xa0olska kronika je polna natan\xc4\x8dno popisanih prekr\xc5\xa1kov dijakov, drugega pa je zelo malo. Uspeh je bil kljub trudu ravnatelja zelo nizek. Leta 1967 je bil v prvi in drugi konferenci najbolj\xc5\xa1i razred z 72% pozitivnim uspehom. Ve\xc4\x8dina razredov ni dosegla niti 50\xc2\xa0% pozitivnega uspeha.\n_START_SECTION_\n1970-1980\n_START_PARAGRAPH_\nZaposleni na Gimnaziji Vi\xc4\x8d so v \xc5\xa1olskem letu 1970/71 pogosto opozarjali na izredno slabo stanje zgradbe. Predvsem jim je nemoteno delo onemogo\xc4\x8dala slaba elektri\xc4\x8dna napeljava. Organizacija pouka se ni bistveno spremenila. \xc5\xa0e vedno so se posve\xc4\x8dali u\xc4\x8dno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1im dijakom. Da izbolj\xc5\xa1ajo u\xc4\x8dni uspeh celotne \xc5\xa1ole, sestavili posebno komisijo, ki je bedela nad tem. Med letoma 1973/74 poro\xc4\x8dajo o izredno slabih pogojih. Ravnatelj je moral celo pred sodnika za prekr\xc5\xa1ke. A \xc5\xa1ola ni imela dovolj denarja za nakup nove opreme.\n_START_SECTION_\n1980-1990\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1980 so sestavili Program dela z mladino v prostem \xc4\x8dasu, ki je vseboval veliko izven\xc5\xa1olskih kro\xc5\xbekov za dijake. V \xc5\xa1olskem letu 1980/11 se je ravnatelj s profesorskim zborom prizadeval, da bi gimnazija postala prepoznavna tudi po dobrem znanju dijakov iz ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva. Tako so 28. 6. 1981 sprejeli nov naziv \xc5\xa1ole, ki se glasi: Srednja \xc5\xa1ola za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo. V \xc5\xa1olskem letu 1981/82 je profesorski zbor v letnem delovnem na\xc4\x8drtu \xc5\xa1ole zelo poudaril enakovrednost tujega jezika in matematike. Dobro organizirani so bili tudi izven\xc5\xa1olski kro\xc5\xbeki, ki so bili posledi\xc4\x8dno dobro obiskani s strani dijakov. Leta 1983 je obstajal celo pevski zbor. V nadaljnjem letu je bilo na \xc5\xa1oli izvedeno zelo veliko \xc5\xa1tevilo kulturnih dejavnostih, saj so si s tem zaposleni prizadevali ohraniti ustvarjalnost dijakov. _NEWLINE_Leta 1984 se je vodstvo \xc5\xa1ole zelo trudilo, da bi ob \xc5\xa1oli zgradili prizidek. V \xc5\xa1olskem letu 1985/86 na \xc5\xa1oli dobijo tri pomembne novosti, in sicer: profesorji \xc5\xa1portne vzgoje organizirajo finalne tekme \xc5\xa1olskih lig, na \xc5\xa1oli ponovno obudijo dramski kro\xc5\xbeek in osem delovnih organizacij \xc5\xa1tipendira ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo vi\xc5\xa1kih dijakov. Ker obljubljenega prizidka ni bilo, so v \xc5\xa1ol. letu 1986/1987 usposobili dodatno sobo na podstre\xc5\xa1ju. Na \xc5\xa1oli deluje tudi knji\xc5\xbenica. leta 1988 so prenovili program, ki je vklju\xc4\x8deval izvajanje enotne smeri ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki tehnik. V \xc5\xa1olskem letu 1989/90 so razpisali 5 razredov ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke in 2 razreda naravoslovne usmeritve. Vzrok za spremembo ni nikjer zapisan, poznamo pa posledico, in sicer ponovno preimenovanje \xc5\xa1ole. 21. decembra 1989 se preimenuje v Srednjo \xc5\xa1olo za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in naravoslovje.\n_START_SECTION_\n1990-2000\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1olskem letu 1990/91 se \xc5\xa1ola preimenuje oz. registrira pod drugim imenom. Uradno se \xc5\xa1ola preimenuje v gimnazijo 6. 2. 1991, z imenom Gimnazija Vi\xc4\x8d. Dijaki so izdali \xc5\xa1olski \xc4\x8dasopis V\xc4\x8deraj, danes, jutri. V \xc5\xa1olskem letu 1992/93 so na \xc5\xa1oli uvedli \xc2\xbb\xc5\xa0olo za odrasle\xc2\xab. Udele\xc5\xbeili so se je zaklju\xc4\x8dni 4. letniki. Takrat so uvedli t. i. obvezne izbirne vsebine. V letih 1993/94 se je \xc5\xa1ola aktivno vklju\xc4\x8dila v re\xc5\xa1evanje dru\xc5\xbebenih problemov tistega \xc4\x8dasa. Tako so na gimnaziji sprejeli \xc2\xbb25 dijakov \xe2\x80\x93 beguncev\xc2\xab, ki so po mesec dni prejemali razli\xc4\x8dne ugodnosti. Organizirali so tudi individualno pomo\xc4\x8d za u\xc4\x8dno \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1e dijake. leta 1994 je bila prvi\xc4\x8d izvedena poskusna matura. Zapisi poro\xc4\x8dajo, da je na \xc5\xa1oli v za\xc4\x8detku \xc5\xa1ol. leta 1994/1995 vladala prava prostorska kriza in pomanjkanje opreme, sanitarna in\xc5\xa1pekcija je prepovedala obratovanje. Tako je ministrstvo obljubilo denar za prenovo \xc5\xa1ole, prizidek in telovadnico. Dijaki so odli\xc4\x8dno izkazovali talente na raznih dejavnostih. \xc5\xa0e posebej aktivni so bili \xc4\x8dlani gledali\xc5\xa1kega kluba. \xc5\xbde drugi\xc4\x8d so organizirali Vi\xc4\x8dstock, sre\xc4\x8danje rockovskih srednje\xc5\xa1olskih skupin. Z gradnjo naj bi za\xc4\x8deli z za\xc4\x8detkom poletnih po\xc4\x8ditnic, toda zaradi finan\xc4\x8dnih sredstev so zelo zaostali. Jeseni je pouk potekal na Gimnaziji Be\xc5\xbeigrad in Srednji ekonomski \xc5\xa1oli na Pre\xc5\xa1ernovi. Med zimskimi po\xc4\x8ditnicami so se preselili nazaj v prenovljeno \xc5\xa1olo. Leta 1996 je bila postavljena spletna stran Gimnazije Vi\xc4\x8d. Pouk je od \xc5\xa1ol. leta 1996/1997 potekal samo dopoldan. Jeseni leta 1996 so obnovili tudi pro\xc4\x8delje \xc5\xa1ole in ga predstavili javnosti z veliko otvoritvijo. \xc5\xa0ola je dobila tudi svojo novo kuhinjo. 17. 9. 1999 je bila v Cankarjevem domu v Ljubljani proslava ob 60-letnici Gimnazije Vi\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\n2000-2009\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2000 so zaradi upadanja u\xc4\x8dnega uspeha za\xc4\x8deli razmi\xc5\xa1ljati o medpredmetnih povezavah. Od leta 16. 12. 2001 je Gimnazija Vi\xc4\x8d tudi UNESCO \xc5\xa1ola, kar omogo\xc4\x8da sodelovanje z vsemi pridru\xc5\xbeenimi \xc4\x8dlanicami po vsem svetu. Istega leta so se za\xc4\x8dela tudi tekmovanja za najbolj\xc5\xa1i haiku. V \xc5\xa1ol. letu 2001/02 so na \xc5\xa1oli za\xc4\x8deli pou\xc4\x8devati kot drugi tuji jezik (poleg nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine) tudi italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Za kakovostno delo in sodelovanje v projektih je Gimnazija Vi\xc4\x8d 3. 2. 2002 prejela Kumerdejevo priznanje. V \xc5\xa1ol. letu 2004/05 so lahko dijaki kot drugi tuji jezik izbrali \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino. Vi\xc5\xa1ka gimnazija je prejela priznanje za u\xc4\x8de\xc4\x8do se organizacijo v mednarodnem projektu Comenius. Leta 2005 je bil prvi\xc4\x8d organiziran dvodnevni spoznavni tabor za vse prve. Z namenom, da bi izbolj\xc5\xa1ali delo v razredu, so v \xc5\xa1ol. letu 2006/07  izvedli  projekt U\xc4\x8denje za u\xc4\x8denje namenjen 1. letnikom. V tem \xc5\xa1olskem letu je projektna skupina izdelala Koncept dela z nadarjenimi dijaki. 31. marca 2009 je \xc5\xa1ola na Gospodarskem razstavi\xc5\xa1\xc4\x8du organizirala prireditev ob 80. letnici delovanja \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nZgodovina dana\xc5\xa1nje stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina \xc5\xa1ole sega v \xc5\xa1olsko leto 1929/30, ko so na Vi\xc4\x8du ustanovili I. me\xc5\xa1ano me\xc5\xa1\xc4\x8dansko \xc5\xa1olo v Ljubljani. Prostore je \xc5\xa1ola dobila v drugem nadstropju novega poslopja osnovne \xc5\xa1ole. Ker je \xc5\xa1ola gostovala, so takoj po ustanovitvi razmi\xc5\xa1ljali o gradnji lastnega poslopja. V ta namen so odkupili zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de zraven osnovne \xc5\xa1ole, na\xc4\x8drt pa je izdelal arhitekt Vinko Glanz. Zaradi pomanjkanja denarja so z zidavo za\xc4\x8deli \xc5\xa1ele v \xc5\xa1olskem letu 1936/37 in z gradnjo kon\xc4\x8dali leta 1939._NEWLINE_Stavba se ni posebno vzdr\xc5\xbeevala in prenavljala vse do leta 1994, ko so bivalne, delovne in higienske razmere postale nevzdr\xc5\xbene za normalen u\xc4\x8dni proces._NEWLINE_Leta 1994  so vodstvo \xc5\xa1ole z ravnateljico Katjo Hvala, svet \xc5\xa1ole, svet star\xc5\xa1ev in dija\xc5\xa1ka skupnost Gimnazije Vi\xc4\x8d na podlagi meritev in slabih delovnih in higienskih razmer zaprosili Ministrstvo za \xc5\xa1olstvo in \xc5\xa1port za dozidavo prizidka in notranjo sanacijo \xc5\xa1ole._NEWLINE_Dozidava prizidka in obnova sta se zavlekli do oktobra 1996; otvoritev popolnoma prenovljene stavbe pa je bila 24. oktobra 1996 (kljub temu, da tehni\xc4\x8dni pregled tedaj \xc5\xa1e ni bil opravljen). Celotno poslopje je bilo prenovljeno marca 1996. Prenovili so razrede, knji\xc5\xbenico, zbornico in sanitarije, novost je bilo tudi dvigalo za invalide, kupola za manj\xc5\xa1i planetarij, kabinet za fitnes in multimedijska soba. Glede na vedno ve\xc4\x8djo izbirnost predmetov in zaradi druga\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina pouka je bilo prostora vedno premalo. Vodstvo \xc5\xa1ole se je leta 2003 odlo\xc4\x8dilo za dograditev dveh manj\xc5\xa1ih u\xc4\x8dilnic (t. i. akvarijev) v avlah tretjega in \xc4\x8detrtega nadstropja.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStavba Gimnazije Vi\xc4\x8d ima dva dela: stari del, ki ga je na\xc4\x8drtoval arhitekt Vinko Glanz, in novi prizidek. Glanz je stavbo na\xc4\x8drtoval na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du med danes zelo prometno Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko cesto in dosti manj prometno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Ljubljana\xe2\x80\x93Koper. Stavba je zasnovana kot vogalni objekt med Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko cesto in Gregorinovo ulico. Podolgovata stavba s pravokotnim tlorisom je postavljena vzdol\xc5\xbe Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ceste, v katero pa se danes na dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni strani zajeda nov trakt. Stavba je le 10 metrov oddaljena od Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ceste, kar nakazuje na to, da je bila \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga dosti bolj obremenjena in hrupna, zato je arhitekt ve\xc4\x8dino odprtin (oken) na\xc4\x8drtoval na fasadni strani. Glanz v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni mogel predvideti mo\xc4\x8dnega avtomobilskega prometa, ki danes predvsem v poletnem \xc4\x8dasu onemogo\xc4\x8da zra\xc4\x8denje u\xc4\x8dilnic, hrup pa moti u\xc4\x8dni proces._NEWLINE_Stavba ima \xc5\xa1tiri eta\xc5\xbee. Prva deluje s fasadne strani kot kletna, \xc4\x8deprav \xc5\xa1ola ni podkletena; visoko  pritli\xc4\x8dje, do katerega vodijo stopnice z glavnim vhodom in nadstre\xc5\xa1kom, ki ga nosita dva kvadratna ope\xc4\x8dno zidana slopa, in dve enakovredni nadstropji, ki \xc5\xbee na zunaj sporo\xc4\x8data vsebino notranje organizacije stavbe. Stavba je pokrita z ravno streho. Arhitekt je \xc5\xbee z enostavnim nizanjem serijskih elementov \xe2\x80\x93 oken \xe2\x80\x93 v spodnjih dveh eta\xc5\xbeah nakazal na \xc4\x8dlenitev fasade. To je \xc5\xa1e podkrepil z uporabo rde\xc4\x8derjavega klinkerja vzdol\xc5\xbe celotnega pro\xc4\x8delja ob Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki cesti in nadaljeval v enaki preobleki prizidek s telovadnico ob Gregorinovi ulici. Delitev na spodnji rde\xc4\x8derjavi klinker in zgornji del bele fasade nakazuje, da se je avtor obrnil k moderni arhitekturi in funkcionalizmu; da sledi razvoju sodobne arhitekture, hkrati pa se \xc5\xa1e navezuje na Ple\xc4\x8dnikovo \xc5\xa1olo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8casovna spirala in kolesar\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je na stranski fasadi naslikana tudi \xc4\x8dasovna spirala, kjer je tudi mehanizem delujo\xc4\x8de, to\xc4\x8dne ure. Kolesar simbolizira u\xc4\x8denje in pot dijakov. Na za\xc4\x8detku je narisana tudi zaprta knjiga, ki se proti koncu  spirale odpira. Poslikavo s plastiko kolesarja so zasnovali po prenovi gimnazije, leta 1996. Avtorja \xc4\x8dasovne spirale sta Mojca Leben in Davor Grgi\xc4\x8devi\xc4\x8d. Denar za prenovo pro\xc4\x8delja sta prispevala Mestna ob\xc4\x8dina Ljubljana in Ministrstvo za \xc5\xa1olstvo, prenova pa je sodila v projekt Ljubljana \xe2\x80\x93 moje mesto. Poslikava je bila leta 2008 barvno osve\xc5\xbeena.\n_START_SECTION_\nDograditev nove telovadnice\n_START_PARAGRAPH_\nV novembru 2012 je bila odprta nova telovadnica, saj je bila stara (zgrajena leta 1939) je \xc5\xbee zdavnaj pretesna. Trenutno je stara telovadnica s pripadajo\xc4\x8dim fitnesom v adaptaciji. Leta 1996, ko so \xc5\xa1olo obnavljali je za telovadnico zmanjkalo denarja in tako so le polakirali staro. Na\xc4\x8drti za gradnjo nove bi morali biti v prvi fazi \xc5\xbee leta 1995, vendar je bila prednost in nujnost gradnja novega prizidka. Nova telovadnica pa je sedaj \xc5\xbee postala resni\xc4\x8dnost - temeljni kamen sta 10. 5. 2011 slovesno polo\xc5\xbeila ravnateljica in minister za \xc5\xa1olstvo in \xc5\xa1port Igor Luk\xc5\xa1i\xc4\x8d. V sklopu telovadnice - prizidka je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dnamenski prostor (avditorna dvorana), u\xc4\x8dilnice in knji\xc5\xbenica. Prizidek je bil uradno odprt v januarju 2013; otvorila sta ga ravnateljica Alenka Krape\xc5\xbe in minister za izobra\xc5\xbeevanje, znanost, kulturo in \xc5\xa1port \xc5\xbdiga Turk.'