b'\n_START_ARTICLE_\nDemenca\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nBolnikov z demenco je povsod po svetu \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8d. Pojavi se lahko kadarkoli v \xc5\xbeivljenju, vendar je najpogostej\xc5\xa1a v starosti. Po oceni je bilo v letu 2010 v svetu 35,6 milijonov bolnikov z demenco; \xc5\xa1tevilo naj bi se v prihodnosti vsakih 20 let podvojilo in bo do leta 2050 preseglo 115 milijonov.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d kot dvesto razli\xc4\x8dnih vzrokov demenc, med katerimi so poleg primarno degenerativnih bolezni tudi endokrine, presnovne, nutricijske motnje, po\xc5\xa1kodbe, tumorji, oku\xc5\xbebe in drugi.\n_START_SECTION_\nDemenca in prepoznavanje veselja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8custvo, kot je veselje, lahko prepoznamo preko obraznega izraza in to je zelo pomembno za komunikacijo med ljudmi ter ustrezno vedenje v dolo\xc4\x8deni situaciji. Raziskave ugotavljajo, da tudi bolniki z demenco oziroma Alzheimerjevo boleznijo, pri katerih so prizadete kognitivne funkcije oziroma vi\xc5\xa1je mo\xc5\xbeganske funkcije, kot so spomin, mi\xc5\xa1ljenje, razumevanje, itd. relativno dobro ohranjajo prepoznavanje \xc4\x8dustev v vseh fazah bolezni._NEWLINE__NEWLINE_V eni od \xc5\xa1tudij so raziskovali ohranjanje pozitivnih \xc4\x8dustev (kot je veselje) pri pacientih z Alzheimerjevo boleznijo. Uporabili so 600 barvnih slik obrazov, ki so kazali \xc5\xa1est osnovnih \xc4\x8dustev (veselje, presene\xc4\x8denje, jeza, \xc5\xbealost, strah in gnus). Prepoznavanje veselega obraznega izraza je bilo relativno ohranjeno pri bolnikih z Alzheimerjevo boleznijo. Raziskovalci so sku\xc5\xa1ali izklju\xc4\x8diti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d spremenljivk, ki bi lahko vplivale na rezultat. Udele\xc5\xbeencem ni bilo potrebno povedati za kateri izraz gre, saj imajo bolniki z Alzheimerjevo boleznijo te\xc5\xbeave pri govoru, kar bi lahko vplivalo na rezultate, temve\xc4\x8d so se le dotaknili ujemajo\xc4\x8dega obraza na ekranu. Raziskava je pokazala zmanj\xc5\xa1anje prepoznavanja negativnih \xc4\x8dustev in relativno ohranjeno prepoznavanje pozitivnih \xc4\x8dustev (veselja)._NEWLINE__NEWLINE_R. S. Bucks in S. A. Radford (2004) sta pri\xc5\xa1la do zaklju\xc4\x8dka, da so tisti, ki trpijo za blago do zmerno Alzheimerjevo boleznijo, ovirani pri splo\xc5\xa1nih kognitivnih zmo\xc5\xbenostih, ohranijo pa veliko zmo\xc5\xbenost prepoznavanja neverbalnih \xc4\x8dustev na obrazih in v glasovih._NEWLINE__NEWLINE_A. Guaita, M. Malnati, R. Vaccaro, R. Pezzati, J. Marcionetti, S. F. Vitali in M. Colombo (2009) so v svoji raziskavi uporabili slike ljudi, ki so jih udele\xc5\xbeenci poznali. Rezultati so pokazali, da osebe z demenco res nekoliko slab\xc5\xa1e prepoznavajo obrazne izraze \xc4\x8dustev (malo upadejo v poznej\xc5\xa1ih fazah demence), vendar je razlika manj\xc5\xa1a kot bi pri\xc4\x8dakovali. Najbolje prepoznano \xc4\x8dustvo je bilo veselje. Poleg tega se zmo\xc5\xbenost reakcije ohranja \xc5\xa1e bolje kot zmo\xc5\xbenost poimenovanja \xc4\x8dustev. Na splo\xc5\xa1no so pozitivna \xc4\x8dustva bolje prepoznana, \xc5\xa1e posebej veselje (tudi pri zdravih)._NEWLINE__NEWLINE_Raziskave so dokazale, da se kljub zmanj\xc5\xa1anim kognitivnim zmo\xc5\xbenostim bolnikov z demenco (oz. Alzheimerjevo boleznijo), prepoznavanje \xc4\x8dustev dokaj dobro ohranja v vseh fazah, v nekaterih raziskavah \xc5\xa1e posebej izstopa veselje, kot najbolje prepoznano \xc4\x8dustvo. Poleg tega se je izkazalo, da so tudi v hudi fazi demence (oz. Alzheimerjeve bolezni) sposobni primerno reagirati na \xc4\x8dustva. Te ugotovitve bi lahko bile zelo uporabne pri izbolj\xc5\xa1anju kakovosti njihovega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja.'