b'\n_START_ARTICLE_\nKrater (posoda)\n_START_PARAGRAPH_\nKrater (gr\xc5\xa1ko \xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81, krat\xc4\x93r, iz glagola \xce\xba\xce\xb5\xcf\x81\xce\xac\xce\xbd\xce\xbd\xcf\x85\xce\xbc\xce\xb9, ker\xc3\xa1nnymi \xe2\x80\x93 \'me\xc5\xa1ati\') je bila velika posoda v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji, posebej namenjena me\xc5\xa1anju vina in vode.\n_START_SECTION_\nOblika in namen\n_START_PARAGRAPH_\nPri gr\xc5\xa1kem simpoziju so bili kraterji vedno v sredini prostora. Bili so precej veliki. Ko so bili napolnjeni, jih ni bilo enostavno prena\xc5\xa1ati. Tako so me\xc5\xa1anico vina in vode iz kraterja nosili z drugimi posodami. Homerjeva Odiseja  opisuje to\xc4\x8daja, ki zajema vino iz kraterja na banketu, nato pa hodi sem in tja ter naliva vino gostom v pivske skodelice. Sodobna gr\xc5\xa1ka beseda, ki se uporablja za nerazred\xc4\x8deno vino, je krasi (\xce\xba\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x83\xce\xaf), izvira iz krasis (\xce\xba\xcf\x81\xce\xac\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82, tj. \'me\xc5\xa1anje\') vina in vode v kraterjih.  Kraterji so bili v notranjosti glazirani, da je bila povr\xc5\xa1ina gline neprepustna za vodo, pa tudi iz estetskih razlogov, saj je bila notranjost zlahka vidna.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku vsakega simpozija (gr\xc5\xa1ko symposium) so udele\xc5\xbeenci izvolili "vodjo pivske dru\xc5\xa1\xc4\x8dine" (symposiarch \xe2\x80\x93 \xcf\x83\xcf\x85\xce\xbc\xcf\x80\xce\xbf\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x87\xce\xbf\xcf\x82). Nadziral je vinske slu\xc5\xbeabnike in s tem stopnjo red\xc4\x8denja vina ter odlo\xc4\x8dal, kako se bo spreminjala na zabavi, pa tudi kako se polnijo \xc4\x8da\xc5\xa1e. Polnjenje in praznjenje kraterja sta bili glavna naloga vodje na simpoziju. Bistroumni vodja je moral biti sposoben presoditi, kak\xc5\xa1na je stopnja omamljenosti \xc4\x8dlanov simpozija in zagotoviti, da je simpozij tekel gladko in brez pijanskih izpadov.\n_START_SECTION_\nRed\xc4\x8denje vina\n_START_PARAGRAPH_\nPitje nerazred\xc4\x8denega vina (\xc3\xa1kratos) je v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji veljalo za stranpot, dovolj za opredelitev pivca kot pijanca in nekoga, ki se ne zna zadr\xc5\xbeati. Anti\xc4\x8dni pisci omenjajo, da je bilo razmerje me\xc5\xa1anja vina z vodo 1\xc2\xa0: 3 najprimernej\xc5\xa1e za dalj\xc5\xa1i pogovor, razmerje 1\xc2\xa0: 2 za zabavo in 1\xc2\xa0: 1 samo za orgiasti\xc4\x8dno veselja\xc4\x8denje, ki so si ga lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili zelo redko, \xc4\x8de sploh. Ker bi take me\xc5\xa1anice povzro\xc4\x8dile neprijetno in vodeno pija\xc4\x8do, \xc4\x8de se je uporabljala za ve\xc4\x8dino vina, pridelanega sodobno, je to v praksi v antiki povzro\xc4\x8dilo \xc5\xa1pekulacije, da je lahko staro vino pridelano z visoko alkoholno stopnjo in vsebnostjo sladkorja, na primer s pomo\xc4\x8djo dehidriranega grozdja, in so ga bolj razred\xc4\x8dili z vodo. Tako vino bi bolje preneslo tudi \xc4\x8das in nepredvidljive zaplete s prevozom. O starih metodah pridelave je znano le malo podrobnosti, zato ta teorija, \xc4\x8deprav verjetna, \xc5\xa1e vedno ni dokazana.\n_START_SECTION_\nStolpasti krater\n_START_PARAGRAPH_\nTa oblika je nastala v Korintu v 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t., vendar so jo prevzeli Atenci. Krater je poslikan s \xc4\x8drno figuro. Veliki so bili od 35 cm do 56 cm in so bili obi\xc4\x8dajno razdeljeni v tri dele: trup/rame, podstavek in vrat/pitnik/ rob. Ro\xc4\x8daji so se \xc5\xa1teli posebej.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1asti (kaliks) krater\n_START_PARAGRAPH_\nTi so med najve\xc4\x8djimi, delal jih je lon\xc4\x8dar Eksekias s \xc4\x8drno figuro, \xc4\x8deprav so v resnici skoraj vedno videti v rde\xc4\x8di. Spodnji trup je oblikovan kot cvetna \xc4\x8da\xc5\xa1a, noga je stopnjevana. Psikter (gr\xc5\xa1ko \xcf\x88\xcf\x85\xce\xba\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81 \xe2\x80\x93 hladilec) je po obliki in slogu podoben, morda sta bila narejena kot komplet. \xc4\x8ca\xc5\xa1asti krater je vedno narejen z dvema kvi\xc5\xa1ku stoje\xc4\x8dima ro\xc4\x8dajema, name\xc5\xa1\xc4\x8denima na nasprotnih straneh spodnjega dela trupa.\n_START_SECTION_\nKrater z volutami\n_START_PARAGRAPH_\nTo vrsto kraterja dolo\xc4\x8dajo spiralno oblikovani ro\xc4\x8daji, ki so jih izumili v Lakoniji v zgodnjem 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t, nato so jih sprejeli tudi ati\xc5\xa1ki lon\xc4\x8darji. Izdelovali so jih Grki v Apuliji do konca 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. Njegova oblika in na\xc4\x8din izdelave sta podobna stolpastim kraterjem, vendar so ro\xc4\x8daji druga\xc4\x8dni: najprej je moral lon\xc4\x8dar narediti dve stranski spirali \xe2\x80\x93 voluti kot okrasna diska, nato je pritrdil dolgo tanko plo\xc5\xa1\xc4\x8do iz gline okoli njih in tako ustvaril boben s stranskimi robovi. Ta trak bi se nato nadaljeval navzdol do dna dr\xc5\xbeala, kjer je moral lon\xc4\x8dar odrezati lok v glini v obliki \xc4\x8drke U pred pritrditvijo ro\xc4\x8daja na trup posode.\n_START_SECTION_\nZvon\xc4\x8dasti krater\n_START_PARAGRAPH_\nTa oblika je videti kot obrnjen zvon. Vsi zvon\xc4\x8dasti kraterji imajo rde\xc4\x8de figure.\n_START_SECTION_\nKovinski krater\n_START_PARAGRAPH_\nPo mnenju ve\xc4\x8dine znanstvenikov kerami\xc4\x8dni kraterji posnemajo oblike, prvotno namenjene za kovinsko posodo; ta je bila pogosta v antiki, vendar je malo ohranjenih, saj je kovina bolj neobstojna. Enega najve\xc4\x8djih in najbolj znanih kovinskih kraterjev iz antike je imel samo\xc5\xa1ki tiran Polikrat, enega pa je Krez namenil delfskemu prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du. Ohranjenih je nekaj arhai\xc4\x8dnih bronastih kraterjev (pogosto samo njihovi ro\xc4\x8daji), skoraj izklju\xc4\x8dno volutnih. Izdelovali so jih v glavnem v \xc5\xa0parti, Argosu in Korintu na Peloponezu. V klasi\xc4\x8dnem obdobju je bil volutni \xc5\xa1e vedno zelo priljubljen skupaj s \xc4\x8da\xc5\xa1astim. Poleg korintskih delavnic je bila ena verjetno v Atiki. Odli\xc4\x8dne volutne in \xc4\x8da\xc5\xa1aste kraterje so na\xc5\xa1li v makedonskih grobovih iz 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Med njimi je pozla\xc4\x8den krater iz Dervenija, ki je izjemno izdelan. Bronasti krater iz Vixa, ki so ga odkrili v keltskem grobu v osrednji Franciji, je najve\xc4\x8dji znan gr\xc5\xa1ki krater, velik 1,63 m  in je te\xc5\xbeji od 200 kg. Drugi so iz srebra in so bili preve\xc4\x8d dragoceni, sku\xc5\xa1njava za tatove, in niso ohranjeni.\n_START_SECTION_\nOrnamentalni kamniti krater\n_START_PARAGRAPH_\nKraterji iz okrasnega kamna so znani iz helenisti\xc4\x8dnih \xc4\x8dasov, najbolj znana je Borghesova vaza iz penteli\xc5\xa1kega marmorja in marmorna medi\xc4\x8dejska vaza. Po ponovnem odkritju teh kosov so njihovi ponaredki pogosto krasili vrtove v baro\xc4\x8dnih in neoklasi\xc4\x8disti\xc4\x8dnih obdobjih. Francoski umetnik in krajinski arhitekt Hubert Robert je Borghesovo vazo posamezno in skupaj z drugimi kamnitimi kraterji uporabil pri ve\xc4\x8d svojih delih.'