b"\n_START_ARTICLE_\nAndski kondor\n_START_SECTION_\nTaksonomija in sistematika\n_START_PARAGRAPH_\nAndskega kondorja je opisal \xc5\xa1vedski znanstvenik Carl Linnaeus leta 1758 v deseti izdaji njegovega Systema naturae in ohranja svoje prvotno dvo\xc4\x8dlensko poimenovanje Vultur gryphus. V\xc4\x8dasih ga imenujejo tudi argentinski kondor, bolivijski kondor, \xc4\x8dilski kondor, kolumbijski kondor, ekvadorski kondor ali perujski kondor po enem od narodov, pri katerem je rojen. Generi\xc4\x8dni izraz Vultur je neposredno vzet iz latinskega vultura ali voltur, kar pomeni 'mrhovinar' ali 'jastreb'. Njegov poseben vzdevek izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb3\xcf\x81\xcf\x85\xcf\x80\xcf\x8c\xcf\x82 (grup\xc3\xb3s, 'zakrivljen kljun'). Beseda condor je izpeljana iz ke\xc4\x8duan\xc5\xa1\xc4\x8dine kuntur._NEWLINE_Natan\xc4\x8dna taksonomska postavitev andskega kondorja in preostalih \xc5\xa1est vrst jastrebov Novega sveta ostaja nejasna. \xc4\x8ceprav so podobni po videzu in imajo podobne ekolo\xc5\xa1ke vloge, so se v Novem svetu in Starem svetu razvili iz razli\xc4\x8dnih prednikov v razli\xc4\x8dnih delih sveta in niso tesno povezani. Kako razli\xc4\x8dni sta dru\xc5\xbeini je predmet razprave, nekateri zgodnej\xc5\xa1i avtorji pa predlagajo, da so tisti iz Novega sveta bolj povezani s \xc5\xa1torkljami . Novej\xc5\xa1e oblasti ohranjajo svoje splo\xc5\xa1no stali\xc5\xa1\xc4\x8de v redu Sokoli skupaj z jastrebi Starega sveta ali jih postavijo v svoj red, Cathartiformes . Ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ki klasifikacijski odbor je odstranil novosvetne jastrebe iz \xc5\xa1torkelj (Ciconiiformes) in jih nato opisal kot incertae sedis, vendar ugotavlja, da je mo\xc5\xbeen prehod na Falconiformes ali Cathartiformes._NEWLINE_Andski kondor je edina sprejeta \xc5\xbeive\xc4\x8da vrsta svojega rodu, Vultur. Za razliko od kalifornijskega kondorja (Gymnogyps californianus), ki je znan iz obse\xc5\xbenih fosilnih ostankov in nekaterih dodatnih sorodnikov, je fosilni zapis andskega kondorja, ki je bil do sedaj odkrit, pi\xc4\x8del. Predpostavljene plio-pleistocenske vrste ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1kih kondorjev so bile kasneje priznane, da se ne razlikujejo od sedanje vrste, \xc4\x8deprav je bilo znanih le nekaj malih kosti, ki so jih na\xc5\xa1li v pliocenskih sedimentih departmaja Tarija v Boliviji, morda manj\xc5\xa1i palaeosubspecies, V. gryphus patruus.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je v povpre\xc4\x8dju pribli\xc5\xbeno sedem do osem centimetrov kraj\xc5\xa1i od kljuna do repa kot kalifornijski kondor, je Andski kondor ve\xc4\x8dji v razponu kril, ki segajo od 270 do 320 cm. Prav tako je po navadi te\xc5\xbeji in sicer tehta samec od 11 do 15 kg in samica od 8 do 11 kg. Skupna dol\xc5\xbeina se lahko giblje od 100 do 130 cm. Med standardnimi meritvami je krilo veliko 75,7\xe2\x80\x9485,2 cm, rep 33\xe2\x80\x9438 cm in gle\xc5\xbeenj 11,5\xe2\x80\x9412,5 cm. Meritve se obi\xc4\x8dajno vzamejo pri osebkih, vzrejenih v ujetni\xc5\xa1tvu. Povpre\xc4\x8dna te\xc5\xbea je 11,3 kg, pri \xc4\x8demer so samci te\xc5\xbeki povpre\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeno 12 kg, samice pa kilogram manj to je 10,1 kg. V skladu z nedavno objavljenim priro\xc4\x8dnikom o pti\xc4\x8dji telesni masi je vrsta popre\xc4\x8dno najte\xc5\xbeja kot katera koli \xc5\xbeiva lete\xc4\x8da ptica ali \xc5\xbeival, pred tekmovalci, kot so trompetni labodi (Cygnus buccinator) in dalmatinski pelikani (Pelecanus crispus). Nekateri drugi viri navajajo popre\xc4\x8dno maso 10,3 kg za andskega kondorja. Andski kondor je najve\xc4\x8dja \xc5\xbeiva kopenska ptica, sposobna letenja. Povpre\xc4\x8den razpon kril je okoli 283 cm, krila pa imajo najve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino (merjeno v kvadratnih centimetrih) kot katera koli obstoje\xc4\x8da ptica. Med vrstami \xc5\xbeivih ptic imajo le klate\xc5\xa1ki albatros (Diomedea exulans), kraljevi albatros (Diomedea epomophora), ro\xc5\xbenati pelikan (Pelecanus onocrotalus) in dalmatinski pelikan (Pelecanus crispus) ve\xc4\x8dji razpon kril. _NEWLINE_Perje odraslega je enotno \xc4\x8drno, z izjemo belega perja blizu podno\xc5\xbeja vratu, \xc5\xa1e posebej pri samcih, velike zaplate ali pasovi belega na krilih, ki se ne pojavijo do zaklju\xc4\x8dka prve pti\xc4\x8dje levitve . Glava in vrat sta rde\xc4\x8da do \xc4\x8drno-rde\xc4\x8da in imata malo perja. Glava in vrat ptice  skrbno \xc4\x8distijo , njihova ple\xc5\xa1avost pa je prilagoditev za higieno, kar omogo\xc4\x8da ko\xc5\xbei izpostavljenost sterilizacijskim u\xc4\x8dinkom dehidracije in ultravijoli\xc4\x8dne svetlobe na velikih vi\xc5\xa1inah. Krona glave je splo\xc5\xa1\xc4\x8dena. Pri samcih je glava okronana s temno rde\xc4\x8dim grebenom, medtem ko se ko\xc5\xbea njegovega vratu oblikuje v podbradek. Ko\xc5\xbea glave in vrat lahko mo\xc4\x8dno pordita kot odziv na \xc4\x8dustveno stanje, ki slu\xc5\xbei komunikaciji med osebki. Mladoletniki imajo sivkasto rjavo splo\xc5\xa1no obarvanost, \xc4\x8drno glavo in vratno ko\xc5\xbeo ter rjavo ko\xc5\xbeico. _NEWLINE_Srednji prst je mo\xc4\x8dno podalj\xc5\xa1an, zadnja pa je le rahlo razvit, medtem ko so kremplji vseh prstov relativno ravni in neostri. Noge so tako bolj prilagojene hoji in manj uporabne kot oro\xc5\xbeje ali organi prijemanja kot pri pti\xc4\x8djih plenilcih in jastrebih Starega sveta. Kljun je zakrivljen in prilagojen za trganje mesa. \xc5\xa0arenica samca je rjava, medtem ko je sami\xc4\x8dina temno rde\xc4\x8da.  Veke nimajo trepalnic. V nasprotju z obi\xc4\x8dajnim pravilom za spolni dimorfizem je samec ve\xc4\x8dji od samice.\n_START_SECTION_\nRazprostranjenost in habitat\n_START_PARAGRAPH_\nAndskega kondorja najdemo v Ju\xc5\xbeni Ameriki v Andih, vklju\xc4\x8dno z gorovjem Santa Marta. Na severu se obmo\xc4\x8dje za\xc4\x8dne v Venezueli in Kolumbiji, kjer je zelo redek, nato pa se nadaljuje proti jugu vzdol\xc5\xbe Andov v Ekvador, Peru in \xc4\x8cile preko Bolivije in zahodne Argentine do Ognjene zemlje. V zgodnjem 19. stoletju je bil raz\xc5\xa1irjen od zahodne Venezuele do Ognjene zemlje, vzdol\xc5\xbe celotne verige Andov, vendar se je njegov obseg mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al zaradi \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dejavnosti. Njegov \xc5\xbeivljenjski prostor je ve\xc4\x8dinoma sestavljen iz odprtih travi\xc5\xa1\xc4\x8d in alpskih obmo\xc4\x8dij do vi\xc5\xa1ine 5000 m. Prednostna so relativno odprta, ne gozdna obmo\xc4\x8dja, ki mu omogo\xc4\x8dajo, da odkrije mrhovino iz zraka, kot so p\xc3\xa1ramo ali skalnata, gorata obmo\xc4\x8dja na splo\xc5\xa1no . Ob\xc4\x8dasno se pribli\xc5\xbea ni\xc5\xbeinski pokrajini v vzhodni Boliviji in jugozahodni Braziliji in se spu\xc5\xa1\xc4\x8da na ni\xc5\xbeinska obmo\xc4\x8dja pu\xc5\xa1\xc4\x8dave v \xc4\x8cilu in Peruju ter nad gozdove ju\xc5\xbene bukve v Patagoniji.\n_START_SECTION_\nEkologija in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nKondor lebdi z vodoravnimi krili in primarna peresa upogne navzgor. Pomanjkanje velike prsnice za sidranje ustreznih velikih letalnih mi\xc5\xa1ic nadomesti z lebdenjem. S krili zamahuje, ko se dvigne od tal, vendar po dosegu primerne nadmorske vi\xc5\xa1ine lebdi, pri \xc4\x8demer se zana\xc5\xa1a na termiko, da ostane na vi\xc5\xa1ini. Charles Darwin je komentiral, da jih je gledal pol ure, ne da bi enkrat zamahnili s svojimi krili.  Gnezdi raje na visokih mestih, od koder se lahko po\xc5\xbeene brez ve\xc4\x8djih zamahov s krili. Andski kondorji se pogosto pojavljajo blizu skalnih sten, kjer uporabljajo termiko, ki jim pomaga pri vzponu v zraku. _NEWLINE_Tako kot drugi jastrebi Novega sveta, ima andski kondor nenavadno navado urohidroze: pogosto izprazni svojo [[kloaka|kloako] po nogah. Vzrok za tak\xc5\xa1no vedenje naj bi bil hladilni u\xc4\x8dinek z izhlapevanjem, vendar nima nobenega smisla v hladnem andskem habitatu. Zaradi te navade so njihove noge pogosto obrobljene z belim slojem se\xc4\x8dne kisline._NEWLINE_V velikih skupinah kondorjev obstaja dobro razvita dru\xc5\xbebena struktura, s konkurenco za dolo\xc4\x8ditev hierarhije s telesnim jezikom, konkuren\xc4\x8dnim obna\xc5\xa1anjem in ogla\xc5\xa1anjem.  Na splo\xc5\xa1no so zreli samci po navadi na vrhu hierarhije, nezreli samci pa pri dnu.\n_START_SECTION_\nVzreja\n_START_PARAGRAPH_\nSpolna zrelost in razmno\xc5\xbeevanje se ne pojavita dokler ptica ni stara pet ali \xc5\xa1est let. Lahko \xc5\xbeivi do 50 let ali ve\xc4\x8d in je partner vse \xc5\xbeivljenje. Med dvorjenjem se ko\xc5\xbea samca na vratu spremeni, prehaja od dolgo\xc4\x8dasno rde\xc4\x8de do svetlo rumene in se napihne. Pristopi k samici z iztegnjenim vratom, ki razkrije napihnjen vrat in prsni ko\xc5\xa1, hkrati sika, nato raz\xc5\xa1iri svoja krila in stoji pokon\xc4\x8dno, medtem ko klika z jezikom. Drugi rituali dvorjenja so \xc5\xa1opirjenje in kokodakanje, medtem ko maha s krili in ple\xc5\xa1e. Gnezdo, ki je sestavljeno iz nekaj palic okoli jajc, naredi na nedostopnih kamnitih stenah. Na obalnih obmo\xc4\x8djih Peruja, kjer je malo pe\xc4\x8din, nekateri gnezdijo preprosto na manj\xc5\xa1ih poli\xc4\x8dkah, pod balvani na pobo\xc4\x8djih. V mesecu februarju in marcu vsako drugo leto samica znese eno ali dve modrikasto beli jajci, ki tehtajo pribli\xc5\xbeno 280 g in imajo obseg 75 do 100 mm. Mladi\xc4\x8di se izvalijo po 54 do 58 dneh inkubacije obeh star\xc5\xa1ev. \xc4\x8ce je pi\xc5\xa1\xc4\x8danec ali jajce izgubljeno ali odstranjeno, na njegovo mesto polo\xc5\xbei drugo jajce. Raziskovalci in rejci izkoristijo to vedenje, da podvojijo reproduktivno stopnjo, tako da odvzamejo prvo jajce, kar povzro\xc4\x8da, da samica izle\xc5\xbee drugo jajce, ki ga vali do konca. _NEWLINE_Mladi so pokriti s sivkastim puhom, dokler niso skoraj tako veliki kot njihovi star\xc5\xa1i. Lahko letijo po \xc5\xa1estih mesecih, vendar \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeivijo in lovijo s svojimi star\xc5\xa1i do drugega leta starosti, ko jih pre\xc5\xbeenejo v novo leglo. Zdravi odrasli osebki nimajo naravnih plenilcev, vendar lahko velike ptice in sesalci, kot so lisice, kradejo jajca ali mladi\xc4\x8de. Plenilstvo je relativno neobi\xc4\x8dajno, saj previdni star\xc5\xa1i pogosto agresivno napadajo pti\xc4\x8dje plenilce, ki se pribli\xc5\xbeujejo, pa tudi prepadne skale ve\xc4\x8dine gnezd so te\xc5\xbeko dostopne sesalcem.\n_START_SECTION_\nHranjenje\n_START_PARAGRAPH_\nAndski kondor je mrhovinar, ki se ve\xc4\x8dinoma prehranjuje z mesom mrtvih \xc5\xbeivali. Divji kondorji naseljujejo velika ozemlja in pogosto potujejo ve\xc4\x8d kot 200 km na dan v iskanju mrhovine. Na celinskih obmo\xc4\x8djih imajo raje velika trupla. Seveda se hranijo na truplih, ki so na voljo, med njimi so lame (Lama glama), alpake (Vicugna pacos), nanduji (Rhea ssp.), gvanaki (Lama guanicoe), jelenjad in pasavci. Divji posamezniki lahko pridobijo dodatne karotenoide iz rastlinske snovi, ki jih vsebujejo notranji organi in sve\xc5\xbea vegetacija. Vendar pa ve\xc4\x8dina kondorjev zdaj \xc5\xbeivi prete\xc5\xbeno od doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali, ki so zdaj bolj raz\xc5\xa1irjene v Ju\xc5\xbeni Ameriki, kot so govedo (Bos primigenius taurus), konji (Equus ferus caballus), osli (Equus africanus a sinus), mule, ovce (Ovis aries), pra\xc5\xa1i\xc4\x8di (Sus scrofa domesticus), koze (Capra aegagrus hircus) in psi (Canis lupus familiaris). Prav tako se hranijo na trupih drugih vrst divjadi, kot so divji merjasci (Sus scrofa), kunci (Oryctolagus cuniculus), lisice (Vulpes vulpes) in rde\xc4\x8di jeleni (Cervus elaphus). Za kondorje, ki \xc5\xbeivijo ob obali, je prehrana sestavljena predvsem iz trupel morskih sesalcev, ve\xc4\x8dinoma kitov. Prav tako bodo napadli gnezda manj\xc5\xa1ih ptic, da bi se hranili z jajci. Andske kondorje so opazili, da so lovili majhne \xc5\xbeive \xc5\xbeivali, kot so glodavci, ptice in kunci, ki jih (zaradi pomanjkanja mo\xc4\x8dnih stopal ali razvite tehnike lova) obi\xc4\x8dajno ubijejo s ponavljajo\xc4\x8dim se zabadanjem s svojim kljunom._NEWLINE_Obalna obmo\xc4\x8dja nudijo stalno oskrbo s hrano, na nekaterih obmo\xc4\x8djih pa nekateri andski kondorji omejujejo obmo\xc4\x8dje hranjenja na ve\xc4\x8d kilometrov pla\xc5\xbe. Najdejo mrhovino tako da jo opazijo ali sledijo drugim mrhovinarjem, kot so vrani ali drugi jastrebi . Lahko sledijo mrhovinarjem iz rodu Cathartes - puranski jastreb (C. aura), manj\xc5\xa1im rumenoglavim jastrebom (C. burrovianus) in ve\xc4\x8djemu rumenoglavemu jastrebu (C. melambrotus). Jastrebi Cathartes se orientirajo po vonju, odkrivajo vonj etantiola, plin, ki ga povzro\xc4\x8da za\xc4\x8detek razpadanja mrtvih \xc5\xbeivali. Ti manj\xc5\xa1i mrhovinarji ne morejo raztrgati mo\xc4\x8dnih ko\xc5\xbe teh ve\xc4\x8djih \xc5\xbeivali, zato je njihovo medsebojno delovanje pogosto primer medsebojne odvisnosti med vrstami . \xc4\x8crni jastrebi (Coragyps atratus), kraljevi jastrebi (Sarcoramphus papa) in celo sesalci lahko v\xc4\x8dasih spremljajo jastrebe do trupla, vendar je kondor vedno prevladujo\xc4\x8d med \xc4\x8distilci po rangu . Andski kondorji so ob\xc4\x8dasni jedci v divjini, pogosto so nekaj dni brez hrane, nato po\xc5\xbero ve\xc4\x8d kilogramih hkrati, v\xc4\x8dasih do to\xc4\x8dke, ko se ne morejo dvigniti tal. Ker noge in kremplji niso prilagojeni za dr\xc5\xbeanje, se mora hraniti na tleh. Tako kot drugi mrhovinarji, igrajo pomembno vlogo v ekosistemu z odstranjevanjem mrhovine, ki bi sicer bila goji\xc5\xa1\xc4\x8de bolezni.\n_START_SECTION_\nDolgo\xc5\xbeivost\n_START_PARAGRAPH_\nAndski kondor je dolgo\xc5\xbeiva ptica. Ni znano, da je bila stopnja dolgo\xc5\xbeivosti in umrljivosti v naravi podrobno raziskana. Nekatere ocene \xc5\xbeivljenjske dobe divjih ptic so presegle 50 let. Leta 1983 je Guinnessova knjiga svetovnih rekordov ocenila, da je najdalj \xc5\xbeive\xc4\x8da ptica od vseh vrst s potrjeno \xc5\xbeivljenjsko dobo Andski kondor, ki je poginila po 72 letih pre\xc5\xbeivetja v ujetni\xc5\xa1tvu, ki so jo ujeli iz divjine kot mladi\xc4\x8da nedolo\xc4\x8dene starosti. Poro\xc4\x8dali so, da ve\xc4\x8d vrst papiga \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d kot 100 let, vendar to (vsaj leta 1983) ni bilo potrjeno. \xc5\xa0e en primer kondorja, ki je bil v ujetni\xc5\xa1tvu, naj bi \xc5\xbeivel 71 let. Vendar je te \xc5\xbeivljenjsko dobo presegel samec imenovan \xc2\xbbThaao\xc2\xab, ki je \xc5\xbeivel v Konektikatu v \xc5\xbeivalsekm vrtu Beardsley. Thaao se je izlegel v ujetni\xc5\xa1tvu leta 1930 in poginil 26. januarja 2010, star 79 let.  To bi bila najvi\xc5\xa1ja preverjena starost, ki je bila kdaj poznana za ptice.\n_START_SECTION_\nStatus za\xc5\xa1\xc4\x8dite\n_START_PARAGRAPH_\nIUCN meni, da je Andski kondor potencialno ogro\xc5\xbeena vrsta. Prvi\xc4\x8d je bil na seznamu ogro\xc5\xbeenih vrst Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike leta 1970 , status, ki je dodeljen \xc5\xbeivalim, ki jim grozi izumrtje v celotnem obsegu ali ve\xc4\x8dji del njenega obmo\xc4\x8dja. Gro\xc5\xbenje so izguba \xc5\xbeivljenjskega prostora, potrebnega za prehrano, sekundarna zastrupitev z \xc5\xbeivalmi, ki so jih lovili lovci in preganjanje. Ogro\xc5\xbeen je predvsem na severnem obmo\xc4\x8dju in je v Venezueli in Kolumbiji izjemno redek . Ker je prilagojen na zelo nizko smrtnost in ima ustrezno nizko reproduktivno stopnjo, je zelo ob\xc4\x8dutljiv za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko preganjanje, ki ve\xc4\x8dinoma izhaja iz dejstva, da ga zaradi domnevnih napadov na \xc5\xbeivino dojemajo kot gro\xc5\xbenjo kmetov. Za izni\xc4\x8denje tega napa\xc4\x8dnega prepri\xc4\x8danja so izvajalci pripravili programe izobra\xc5\xbeevanja. V Argentini, Venezueli in Kolumbiji so bili uvedeni programi ponovnega naseljevanja z uporabo andskih kondorjev iz ujetni\xc5\xa1tva. Leta 1989 so bili v divjino spu\xc5\xa1\xc4\x8deni prvi . Pri vzreji kondorjev je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki stik minimalen; pi\xc5\xa1\xc4\x8dance se hrani z orokavi\xc4\x8denimi lutkami, ki so podobne odraslim andskim kondorjem, da bi pi\xc5\xa1\xc4\x8dancem prepre\xc4\x8dili vtis na \xc4\x8dloveka, kar bi ogrozilo izpustitev, ker ne bi bili previdni. Kondorji se tri mesece pred spu\xc5\xa1\xc4\x8danjem hrani z viri, podobnimi tistemu, kamor bodo spro\xc5\xa1\xc4\x8dene. Izpu\xc5\xa1\xc4\x8dene kondorje sledijo sateliti, da bi opazovali njihovo gibanje in spremljali, ali so \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivi._NEWLINE_Junija 2014 so lokalni organi regije Ancasmarca re\xc5\xa1ili dva andska kondorja, ki sta bila v kletki in prikazana na lokalnem trgu kot privla\xc4\x8dnost za turiste."