b"\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Inocenc IX.\n_START_SECTION_\nMladost in vzpon\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni Antonio Facchinetti se je rodil v Bologni v dru\xc5\xbeine iz Osolske doline (Val d'Ossola), iz rodbine Nocetti ali Della Noce. O\xc4\x8de Antonio je izhajal iz Cravegne (valle di Antigorio v: alta val d'Ossola), kakor tudi mati Francesca Cini, rodom iz obmejnega mesteca Crovea (\xc5\xbeupnija Baceno). V Bologni je opravljal Antonio delo te\xc5\xbeaka ali postre\xc5\xa1\xc4\x8dka (facchino), zna\xc4\x8dilno za priseljence iz alpskih dolin. Od tod prihaja tudi njegov nadimek Facchinetto, ki je postal kmalu priimek cele dru\xc5\xbeine. V Bologno je Anton pri\xc5\xa1el 1514, pet let pred Janezovim rojstvom. Od drugorojene Antonije (Antonia), ki se je poro\xc4\x8dila z Antoniom Tittom (Antonio Titto) iz Trenta, izhajajo ne\xc4\x8daki in prane\xc4\x8daki bodo\xc4\x8dega pape\xc5\xbea, ki jih je pozneje posvojil in jim dal svoje ime. Vse od svoje nastanitve v Bologni je imel Anton dobre zveze s senatorsko dru\xc5\xbeino Lambertini. Pozneje sta si dru\xc5\xbeini pri\xc5\xa1li v sva\xc5\xa1tvo, ko sta se poro\xc4\x8dila Cecilija (Antonijina h\xc4\x8derka) in Camillo Lambertini. _NEWLINE_ _NEWLINE_Kljub nizkemu dru\xc5\xbeinskemu poreklu se je Janez lahko posvetil knji\xc5\xbeevnemu, modroslovnemu in zlasti pravnemu \xc5\xa1tudiju in dosegel doktorat iz obojnega prava 11. marca 1544, po drugih samo iz cerkvenega. Pred tem je prejel duhovni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje, nato pa je od\xc5\xa1el v Rim, kjer ga je v slu\xc5\xbebo sprejel kardinal Ardingheli, tajnik Pavla III. ob odprtju Tridentinskega koncila in v odsotnosti ne\xc4\x8daka Alessandra Farneseja. Ardinghelli je bil \xc4\x8dlan kardinalske koncilske komisije, ki je na zboru zastopala pape\xc5\xa1ke pravice; toda kardinal je nenadoma umrl 1547. Sedaj je Anton vstopil v slu\xc5\xbebo kardinala Alessandra, ki ga je poslal v Avignon. Tam je bil Aleksander pape\xc5\xa1ki legat in nad\xc5\xa1kof, Anton pa njegov namestnik in \xc5\xa1kofijski upravitelj skozi \xc5\xa1tiri leta. _NEWLINE__NEWLINE_Zaradi oporekanja Avinjon\xc4\x8danov, \xc4\x8de\xc5\xa1 da imajo odgovornega upravitelja brez \xc5\xa1kofovske \xc4\x8dasti, se je Facchinetti vrnil v Rim in Florenco. 8. julija 1556 je poslal Svetemu sede\xc5\xbeu poro\xc4\x8dilo o napetostih med \xc5\xa0panijo in Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo zaradi neapeljske meje. Kon\xc4\x8dno je postal upravnik v Parmi in laj\xc5\xa1al te\xc5\xbeave ljudstva za \xc4\x8dasa vojne 1558. _NEWLINE_26. januarja 1560 je postal \xc5\xa1kof Nicastra v Kalabriji, a 1562 je bil navzo\xc4\x8d na Tridentinskem koncilu. Pij V. ga je poslal kot nuncija v Benetke 1566, kjer je podpiral zvezo Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, Benetk in \xc5\xa0panije, ki je pripeljala do zmage v Bitki pri Lepantu 1571. 1572 se je odpovedal \xc5\xa1kofiji in od\xc5\xa1el v Rim. 1575 ga je Gregor XIII. imenoval za jeruzalemskega patriarha, a 12. decembra 1583 za kardinala-duhovnika pri \xc5\xa0tirih kronanih mu\xc4\x8dencih \xe2\x80\x93 pogosto imenovan kar cardinale dei Santiquattro. Med pape\xc5\xbeevanjem bolehnega Gregorja XIV. je breme pape\xc5\xa1ke uprave padlo na njegove rame.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nPo smrti Gregorja XIV. mu je \xc5\xa1panska stranka pomagala zasesti pape\xc5\xa1ki prestol. 29. oktobra 1591 je bil v konklavu izvoljen za pape\xc5\xbea; 3. novembra pa je sledilo ustoli\xc4\x8denje in kronanje brez kakr\xc5\xa1negakoli razko\xc5\xa1ja. S tiaro ga je oven\xc4\x8dal kardinal-diakon Andrej (1558-1600) v obredu, ki se je odvijal v zasebni obliki pod lo\xc5\xbeami vatikanske bazilike in ne po stopnicami sv. Petra. Prihranek 4.600 skudov je razdelil reve\xc5\xbeem, v primeri s predhodnikovimi 4.000. V nasprotju s predhodniki ni razdelil ni\xc4\x8desar niti kardinalom niti sorodnikom; medtem ko je njegov prednik Gregor XIV. razdelil prvim 12.000, drugim pa 7.000 skudov. Inocenc ni pokazal nikakr\xc5\xa1ne naglice v obdarovanju sorodnikov; omejil se je na imenovanje za to\xc4\x8daja  Marka-Antonija Lambertinija, svojega ne\xc4\x8daka po materini strani. Ne\xc4\x8daka, ki mu je namenil \xc5\xa1krlat, pa je pustil v Bologni, da bi kon\xc4\x8dal svoj \xc5\xa1tudij. _NEWLINE__NEWLINE_4. novembra je sklical prvi konzistorij z zaprisego. Tega dne je Inocenc z bulo Quae ab hac Sancta Sede ponovno prepovedal odtujevanje in prodajo cerkvenega premo\xc5\xbeenja; obnovil je najemnino za pape\xc5\xa1ka posestva. Odlo\xc4\x8dil se je ustanoviti rezervni sklad v Angelskem gradu zlasti za voja\xc5\xa1ke stro\xc5\xa1ke na Francoskem, da bi se izognil njemu tako neljubih posojil. Obnovil je starodavno prakso, ter je neposredno sporo\xc4\x8dil svojo izvolitev patriarhom, nad\xc5\xa1kofom, \xc5\xa1kofom in prelatom, kar je opravil prek veronskega kardinala Valierja. _NEWLINE__NEWLINE_8. novembra je prevzel v posest Lateran, kamor je odjahal na beli muli; potem se je podal na nosilnici v svojo naslovno cerkev SS. Quattro Coronati, ker je ravno na ta dan padla \xc5\xbeegnanjska slovesnost.  _NEWLINE__NEWLINE_V znamenje hvale\xc5\xbenosti za pomo\xc4\x8d pri izvolitvi je med dvomese\xc4\x8dnim pontifikatom zastopal zadevo Filipa II. in francoske zveze zoper Henrika.\n_START_SECTION_\nSmrt in spomin\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je 30. decembra 1591 star 72 let v Rimu (Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, danes Italija). _NEWLINE__NEWLINE_Pokopan je v Baziliki sv. Petra.\n_START_SECTION_\nPia civitas in bello\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba pravi o pape\xc5\xbeu Gregorju XIV., da zastopa Pobo\xc5\xbeno mesto v vojni; (latinsko Pia civitas in bello; angle\xc5\xa1ko Pious citizens in war). _NEWLINE__NEWLINE_Zagovorniki prerokb so nakazovali razli\xc4\x8dne razlage, namigujo\xc4\x8d ali na pape\xc5\xbeev rojstni kraj Bologno ali pa na naslov jeruzalemskega patriarha. Nasprotno mnenje pa pravi, da pobo\xc5\xbeno mesto ni samo Jeruzalem, ampak Rim in \xc5\xa1e mnoga druga kr\xc5\xa1\xc4\x8danska mesta; Jeruzalem pa v tistem \xc4\x8dasu pravzaprav ni bil kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko mesto, a za \xc4\x8dasa njegovega patriarhovanja ni bil v vojni."