b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Terezija\n_START_SECTION_\nPragmati\xc4\x8dna sankcija\n_START_PARAGRAPH_\nKarel VI., katerega edini mo\xc5\xa1ki dedi\xc4\x8d - sin Janez - je umrl pol leta po rojstvu leta 1716, je leta 1713 izdal pragmati\xc4\x8dno sankcijo, s katero je h\xc4\x8derki po svoji smrti zagotovil nasledstvo na avstrijskem prestolu in vladarski polo\xc5\xbeaj v dr\xc5\xbeavi. \xc4\x8ceprav so se mnogi evropski monarhi s pragmati\xc4\x8dno sankcijo ob njenem nastanku strinjali, se je po Karlovi smrti leta 1740 za\xc4\x8dela vojna za avstrijsko nasledstvo.\n_START_SECTION_\nNasledstvene vojne\n_START_PARAGRAPH_\nVojna za avstrijsko nasledstvo se je za\xc4\x8dela kmalu po smrti cesarja Karla VI. v letu 1740 z vpadom Friderika II. Pruskega v \xc5\xa0lezijo, ki jo je okupiral, Bavarska in Francija pa sta napadli zahodna podro\xc4\x8dja takratne Avstrije, vendar je glavni sovra\xc5\xbenik Marije Terezije ostal prav Friderik (pozneje znan kot Friderik Veliki). Zato je osredoto\xc4\x8dila svojo notranjo in zunanjo politiko na poraz Prusije in spet pridobila nekatera ozemlja, ki jih je ta odvzela Avstriji._NEWLINE_O\xc4\x8de Marije Terezije, cesar Karel VI. je domneval, da bo h\xc4\x8derka pravo mo\xc4\x8d predala v roke svojemu mo\xc5\xbeu, zato ji ni posredoval nobenih informacij o delovanju vlade, tako da se je vsega morala nau\xc4\x8diti sama. Poleg tega je zaradi dveh vojn ob koncu o\xc4\x8detovega vladanja podedovala oslabljeno vojsko in prazno zakladnico.\n_START_SECTION_\nReformatorka\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Terezija je pri\xc4\x8dela ob\xc5\xa1irne reforme v vojski. Podvojila je \xc5\xa1tevilo mo\xc5\xbe v avstrijski armadi in reformirala tudi sistem davkov, da bi zagotovila redne prihodke za vzdr\xc5\xbeevanje vlade in vojske. Centralizirala je vlado, tako da je prej lo\xc4\x8dena avstrijska in \xc4\x8de\xc5\xa1ka kanclerstva zdru\xc5\xbeila v en sam administrativni urad. Pred tem so pravosodje in upravo nadzirali isti uradniki. Ustanovila je vrhovno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega edina naloga je bila vzdr\xc5\xbeevanje zakona v njenih de\xc5\xbeelah. Te reforme so okrepile gospodarstvo. Po nasvetu svojega dr\xc5\xbeavnega kanclerja Wenzla Antona von Kaunitza je prekinila zavezni\xc5\xa1tvo z Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom in namesto tega sklenila zavezni\xc5\xa1tvo z Rusijo in Francijo. Leta 1752 je ustanovila voja\xc5\xa1ko akademijo, leta 1754 pa akademijo in\xc5\xbeenirskih znanosti. Zahtevala je tudi, da Dunajski univerzi dodelijo dovolj sredstev, da je medicinska fakulteta postala u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a. Ko se ji je zdelo, da je njena vojska dovolj mo\xc4\x8dna, se je leta 1756 pripravljala na napad Prusije, a jo je Friderik prehitel in napadel Sa\xc5\xa1ko, \xc5\xa1e eno zaveznico Avstrije, ter s tem za\xc4\x8del sedemletno vojno. Vojna se je kon\xc4\x8dala leta 1763, ko je Marija Terezija podpisala sporazum, s katerim je priznala prusko oblast nad \xc5\xa0lezijo. Marija Terezija je bila ena od tako imenovanih\xc2\xa0\xc2\xbbrazsvetljenih absolutistov\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nVladanje z Jo\xc5\xbeefom II.\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1765 ji je umrl mo\xc5\xbe. Bila mu je tako zvesta, da se je od njegove do svoje smrti \xc5\xa1e 15 let obla\xc4\x8dila samo v \xc5\xbealna obla\xc4\x8dila in se zaprla pred ljudmi. Namesto na poskus vnovi\xc4\x8dne osvojitve \xc5\xa0lezije se je osredoto\xc4\x8dila na vzdr\xc5\xbeevanje miru. Svojega najstarej\xc5\xa1ega sina, Jo\xc5\xbeefa II., je priznala za sovladarja in cesarja, vendar mu je omejila mo\xc4\x8d, ker se ji je zdel zaletav in aroganten._NEWLINE_V naslednjih letih vladavine se je osredoto\xc4\x8dila na reformiranje zakonodaje glede podlo\xc5\xbenikov. Po letu 1771 je podelila robotni patent, reformo, ki je reguliral tlako podlo\xc5\xbenikov v njenih de\xc5\xbeelah, in jih s tem malce razbremenila._NEWLINE_Umrla je leta 1780, kot edina \xc5\xbeenska vladarka v 650-letni zgodovini habsbur\xc5\xa1ke dinastije.'