b'\n_START_ARTICLE_\nFran Maselj - Podlimbarski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nFran Maselj se je rodil srednjemu kmetu pod Limbarsko goro. Kot ljubljanski sedmo\xc5\xa1olec je zapustil gimnazijo, ker so mu podtikali ljubezensko razmerje z neko lahko\xc5\xbeivko in nato \xc5\xa1tiri leta slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ko ni mogel dobiti primerne slu\xc5\xbebe, je ponovno oblekel voja\xc5\xa1ko suknjo in se selil iz garnizije v garnizijo. Sprva je slu\xc5\xbeboval kot ra\xc4\x8dunski pod\xc4\x8dastnik v avstro-ogrski vojski v Dunajskem Novem mestu, Ko\xc5\xa1icah, Tuzli (1885 - 1889), nato pa med drugim \xc5\xa1e v Terez\xc3\xadnu (\xc4\x8ce\xc5\xa1ka), Ko\xc5\xa1icah in Olomoucu. Upokojen je bil v Krakovu leta 1905 kot ra\xc4\x8dunski stotnik._NEWLINE_Ves \xc4\x8das voja\xc5\xa1ke slu\xc5\xbebe si je \xc5\xbeelel vrnitve v domovino, vendar mu to ni uspelo, tudi umrl je kot pregnanec. Zaradi romana z jugoslovansko politi\xc4\x8dno idejo Gospodin Franjo je pri\xc5\xa1el 1915 pred voja\xc5\xa1ko \xc4\x8dastno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Obsojen je bil veleizdaje, delo so mu zaplenili in odvzet mu je bil \xc4\x8dastni\xc5\xa1ki \xc4\x8din; 1916 je bil kot politi\xc4\x8dno sumljiv konfiniran v Ober-Hollabrunn od tam pa poslan v Pulkau blizu moravske meje, kjer je umrl.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPodlimbarski je sprva pisal pod vplivom Jur\xc4\x8di\xc4\x8da in njegovega u\xc4\x8denca Andrej\xc4\x8dkovega Jo\xc5\xbeeta. Iz gradiva, ki se mu je nabiralo v notesih, je zasnoval \xc4\x8drtice, povesti in novele iz bosanskega in doma\xc4\x8dega \xc5\xbeivljenja, a priznanja ni do\xc5\xbeivel: Krokarjev pezer (1886), Had\xc5\xbeija Mato (1887), Markica (1887), Stri\xc4\x8devi darovi (1889), Plaznik in kirasir (1889), Kako sem prvikrat romal (1890), Sinica (1897), V voja\xc5\xa1kem arhivu (1897). Iz ljubljanskega predmestnega \xc5\xbeivljenja v Kravji dolini, ki ga je dobro poznal, je zajel povest Gorski potoki (1895); v njej je realisti\xc4\x8dno, a v\xc4\x8dasih nekoliko dolgovezno prikazal nekdanjega gimnazijca, ki zaman i\xc5\xa1\xc4\x8de kak posel, zapeljivo \xc4\x8devljarsko \xc5\xbeeno in njeno po\xc5\xa1teno pastorko. Povest se obra\xc4\x8da proti obrekljivosti (goski potok=\xc5\xbeenski jezik) in ima ve\xc4\x8d avtobiografskih elementov iz \xc4\x8dasa, ko se je Maselj vrnil od vojakov in iskal slu\xc5\xbebo. Po \xc4\x8dasopisnih poro\xc4\x8dilih in pripovedovanju je napisal Potresno povest (1903), ki slika potresne dni 1895 v \xc4\x8crnem grabnu in Ljubljani. V nji je odkrival nasprotja med dolinci in hribovci ter bi\xc4\x8dal praznoverje in skopost. V povesti je precej humorja, sama zgodba pa skromna. Plasti\xc4\x8dni pa sta podobi konjskega me\xc5\xa1etarja \xc4\x8cr\xc5\xbea in kmeta \xc4\x8caj\xc5\xbea v povesti Tovari\xc5\xa1 Damjan (1902). Bivanje na Moravskem pa je Maslju navdihnilo Moravske slike (1904)._NEWLINE_Po upokojitvi pa je Podlimbarski pisal svobodneje in je odlo\xc4\x8dneje izra\xc5\xbeal svoje narodno in politi\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje: Vojvoda Pero in perica (1906), Iz starih zapisov (1908), Povest Ivana Polaja (1909)._NEWLINE_Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e in najbolj znano Masljevo delo pa je avtobiografski roman Gospodin Franjo. Sam ga je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbjugoslovanski roman iz prvih let bosanske okupacije\xc2\xab. Delo je zbudilo veliko pozornost in priznanje, saj je iz\xc5\xa1lo v razburkanih \xc4\x8dasih po balkanskih vojnah. Oblast je roman zaplenila, pisatelju pa odvzela stotni\xc5\xa1ki \xc4\x8din.'