b'\n_START_ARTICLE_\nSamospo\xc5\xa1tovanje\n_START_SECTION_\nDefinicije samospo\xc5\xa1tovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicije lahko v grobem razdelimo v dve skupini, tiste, ki zagovarjajo strukturno perspektivo, in tiste, ki zagovarjajo procesno perspektivo._NEWLINE_Primer prve je Rosenbergova (1965) opredelitev, ki samospo\xc5\xa1tovanje nana\xc5\xa1a na splo\xc5\xa1no posameznikovo samooceno. Samospo\xc5\xa1tovanje opredeljuje kot pozitivno ali negativno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do sebe. Pozitivno stali\xc5\xa1\xc4\x8de ali visoko samospo\xc5\xa1tovanje pomeni, da se posameznik sprejema tak\xc5\xa1nega kot je, da se ceni, je zadovoljen sam s seboj, da se \xc4\x8duti vrednega spo\xc5\xa1tovanja. Obratno, nizko samospo\xc5\xa1tovanje oz. negativno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do sebe pomeni, da se posameznik ne ceni, nase ne gleda kot da je vreden spo\xc5\xa1tovanja, svojih lastnosti ne odobrava, mnenje o samem sebi pa je negativno._NEWLINE_Primer opredelitve samospo\xc5\xa1tovanja,ki izhaja iz procesne perspektive pa ponujata Markus in Kunda (1986), ki samospo\xc5\xa1tovanje opredeljujeta kot variabilno stali\xc5\xa1\xc4\x8de o sebi, ki ve\xc4\x8dinoma odra\xc5\xbea temeljno oz. standardno evalvacijo sebe, vendar pa upo\xc5\xa1teva manj\xc5\xa1e odklone od te osnove kot funkcijo\xc2\xa0spreminjanja vlog, pri\xc4\x8dakovanj, akcij in drugih situacijskih karakteristik. Tako ima lahko posameznik v splo\xc5\xa1nem visoko samospo\xc5\xa1tovanje, vendar je v dolo\xc4\x8denih situacijah ali dnevih nekoliko ni\xc5\xbeje oziroma vi\xc5\xa1je. Raziskave potrjujejo, da lahko situacijski dejavniki vplivajo na trenutne spremembe v ocenjevanju samega sebe in lastne vrednosti.\n_START_SECTION_\nEnodimenzionalni model\n_START_PARAGRAPH_\nPri zagovornikih enodimenzionalnega modela lahko naletimo na nekaj nejasnosti pri opredeljevanju samospo\xc5\xa1tovanja. Rosenbergov model na primer predpostavlja, da splo\xc5\xa1no samospo\xc5\xa1tovanje in njegovi sestavni deli med seboj niso zamenljivi. Tako so raziskovalci pri prou\xc4\x8devanju samospo\xc5\xa1tovanja globalno samospo\xc5\xa1tovanje ve\xc4\x8dinoma obravnavali kot enoten, nedeljiv konstrukt, na katerega naj bi vplivala podrejena hierarhija bolj specifi\xc4\x8dnih samoocen._NEWLINE_Problem enodimenzionalnih pristopov je, da faktorske analize v ve\xc4\x8dini primerov ka\xc5\xbeejo na ve\xc4\x8dfaktorsko strukturo, ve\xc4\x8dinoma dvodimenzionalno, in sicer ob\xc4\x8dutek u\xc4\x8dinkovitosti in splo\xc5\xa1en ob\xc4\x8dutek socialne vrednosti.\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8ddimenzionalni model\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8ddimenzionalni modeli predpostavljajo, da je samospo\xc5\xa1tovanje strukturirano, ve\xc4\x8drazse\xc5\xbenostno in hierarhi\xc4\x8dno. Primer je Shavelsonov model , ki predpostavlja, da je najvi\xc5\xa1je v hierarhiji splo\xc5\xa1no oz. globalno samospo\xc5\xa1tovanje, ki pa se nato deli na telesno, akademsko in emocionalno, ti pa naprej na razli\xc4\x8dna podpodro\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPoklicno samospo\xc5\xa1tovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicno samospo\xc5\xa1tovanje pomeni percepcijo posameznika kot pomembnega, u\xc4\x8dinkovitega in vrednega znotraj lastne organizacije. Uslu\xc5\xbebenci z visokim poklicnim samospo\xc5\xa1tovanjem se pogosteje udele\xc5\xbeujejo aktivnosti, ki so cenjene s strani organizacije, in poslu\xc5\xbeujejo vedenja, ki je povezano z organizacijo in pozitivno prispeva k organizaciji. Z drugimi besedami, posamezniki z visokim poklicnim samospo\xc5\xa1tovanjem so bolj predani lastni organizaciji kot posamezniki z nizkim.\n_START_SECTION_\nPoklicno samospo\xc5\xa1tovanje in motivacija\n_START_PARAGRAPH_\nSode\xc4\x8d po Kormanovi teoriji (1976) bodo delavci v delovni organizaciji razvili in vzdr\xc5\xbeevali pozitiven ter zadovoljujo\xc4\x8d odnos do dela in bodo delovali produktivno, saj je tak\xc5\xa1en odnos in vedenje skladno z oceno o sebi kot kompetentnem posamezniku. Na drugi strani pa delavec, ki ima nizko poklicno samospo\xc5\xa1tovanje, razvije in vzdr\xc5\xbeuje neprijeten odnos do dela in ne bo produktiven, saj je to skladno z oceno o sebi kot nizko ali nekompetentnem posamezniku. Z namenom ohranjanja kognitivne konsistentnosti bodo posamezniki z visokim poklicnim samospo\xc5\xa1tovanjem motivirani za delo na visoki ravni in bodo posledi\xc4\x8dno delovali na visoki ravni ter imeli pozitiven odnos do organizacije. Obratno se predvideva \xc2\xa0pri posameznikih z nizkim poklicnim samospo\xc5\xa1tovanjem. Raziskave so potrdile, da je motivacija posameznikov z visokim poklicnim samospo\xc5\xa1tovanjem resni\xc4\x8dno notranjega izvora </nowiki>.\n_START_SECTION_\nPoklicno samospo\xc5\xa1tovanje in izgorelost\n_START_PARAGRAPH_\nPoklicno samospo\xc5\xa1tovanje je delno determinirano s stopnjo, do katere je posameznik samozavesten, da lahko primerno izvaja poklicno delo in izpolni poklicna pri\xc4\x8dakovanja.\n_START_SECTION_\nCOR teorija\n_START_PARAGRAPH_\nSamospo\xc5\xa1tovanje na delovnem mestu je povezano s predanostjo organizaciji in s \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanostjo. Teorija predpostavlja, da ljudje te\xc5\xbeimo k ohranjanju, skrbi in grajenju resursov (virov) kot predmete, osebne karakteristike, pogoje in energije, ki so cenjeni. Nadalje predpostavlja, da je stres rezultat gro\xc5\xbenje, v smislu izgube resursov ali ambivalence med investicijo v resurse ter pri\xc4\x8dakovanimi pridobitvami od slednjih. \xc4\x8ce posameznik do\xc5\xbeivi sosledje izgub ali pri\xc4\x8dakuje izgubo resursov, ob\xc4\x8duti izpraznitev, ki vodi v (\xc4\x8dustveno) iz\xc4\x8drpanost._NEWLINE_Pri ugotavljanju povezanosti poklicnega samospo\xc5\xa1tovanja in \xc4\x8dustvene iz\xc4\x8drpnosti, so raziskovalci opredelili ve\xc4\x8d komponent predanosti organizaciji, ki jih je potrebno upo\xc5\xa1tevati pri prou\xc4\x8devanju tega. Prva komponenta je \xc4\x8dustvena predanost (ang. afective comittment) in predstavlja predanost, ki temelji na identifikaciji s cilji in vrednotami organizacije. V splo\xc5\xa1nem predstavlja najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i odnos z rezultati pri delu. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da obstaja negativna korelacija med \xc4\x8dustveno predanostjo in \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanostjo (izgorelostjo)._NEWLINE_Naslednja komponenta je normativna predanost (ang. normative comittment), in sicer pomeni predanost, ki izhaja iz tega, da posameznik dojema predanost kot obveznost do organizacije. Rezultati raziskav so pokazali, da normativna predanost pozitivno korelira s \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanostjo._NEWLINE_Kon\xc4\x8dno je tukaj \xc5\xa1e kontinuirajo\xc4\x8da predanost (ang. continuance comittment), ki temelji na oceni cene, ki jo mora posameznik pla\xc4\x8dati, \xc4\x8de zapusti organizacijo. Slednje je bilo ugotovljeno z raziskavami, in sicer da obstaja pozitivna povezanost z izgorelostjo v smislu, da ocena cene oz. stro\xc5\xa1kov kot visoke povzro\xc4\x8da stres, ki lahko vodi v ob\xc4\x8dutek iz\xc4\x8drpanosti. Ta prediktor sicer ni mo\xc4\x8dan, so pa raziskovalci ugotovili, da je pomembnej\xc5\xa1a posameznikova percepcija zaposlitvenih alternativ, in sicer \xc4\x8de posameznik ocenjuje, da nima zaposlitvenih alternativ (ang. the lack of employment alternatives). Raziskave ka\xc5\xbeejo, da slednje pozitivno korelira s \xc4\x8dustveno iz\xc4\x8drpanostjo med tistimi posamezniki, ki imajo visoko samospo\xc5\xa1tovanje, ki je vezano na poklic. To ka\xc5\xbee na to, da ti posamezniki te\xc5\xbeje vidijo pomanjkanje poklicnih alternativ, saj je tak\xc5\xa1en pogled nekonsistenten z njihovo samooceno, da so pomembni in kompetentni. Pomanjkanje poklicnih alternativ neposredno implicira to, da posameznikove kompetence niso iskane na trgu dela, kar pa predstavlja negativno povratno informacijo posamezniku iz okolja. Sode\xc4\x8d po samo-potrditveni teoriji (ang. self-verification theory, Swan, 1983) ljudje te\xc5\xbeimo k potrjevanju, vrednotenju in ohranjanju obstoje\xc4\x8dih konceptov o sebi._NEWLINE_Stinson meni, da v primeru, ko je povratna informacija, ki jo dobimo iz okolja, skladna s posameznikovo samooceno, ta do\xc5\xbeivlja ob\xc4\x8dutke avtenti\xc4\x8dnosti, kontrole in gotovosti. In obratno, \xc4\x8de je povratna informacija nekonsistentna, posameznik ob\xc4\x8duti neudobje, ki rezultira v trudu po zmanj\xc5\xa1anju diskrepance med povratno informacijo in samooceno. S\xc4\x8dasoma se z usmerjanjem truda v re\xc5\xa1evanje diskrepance zmanj\xc5\xa1ujejo emocionalni resursi, kar lahko vodi v izgorelost._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne raziskave so pokazale, da tisti, ki so zaposleni v zahtevnej\xc5\xa1ih slu\xc5\xbebah (npr. na podro\xc4\x8dju medicine), na\xc4\x8deloma poro\xc4\x8dajo o vi\xc5\xa1jem samospo\xc5\xa1tovanju, na drugi strani pa zahteve slu\xc5\xbebe, ki povzro\xc4\x8dajo stres in napetost, postopno zni\xc5\xbeujejo samospo\xc5\xa1tovanje. V zahtevnih slu\xc5\xbebah samospo\xc5\xa1tovanje temelji na lastnem sistemu prepri\xc4\x8danj o sebi, zato v primeru nihanja sistema prepri\xc4\x8danj niha tudi poklicno samospo\xc5\xa1tovanje, kar so potrdile tudi raziskave. Konstanten ob\xc4\x8dutek stresa, ki deluje na posameznika tako postopoma zni\xc5\xbeuje njegovo samospo\xc5\xa1tovanje in pove\xc4\x8duje ob\xc4\x8dutek utrujenosti in iz\xc4\x8drpanosti, kar lahko vodi v izgorelost.'