b"\n_START_ARTICLE_\nVojvodina Brabant\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nVojvodina Brabant je bila zgodovinsko razdeljena na \xc5\xa1tiri dele, od katerih je imel vsak lastno prestolnico. \xc5\xa0tiri prestolnice so bile Leuven, Bruselj, Antwerpen in 's-Hertogenbosch. Pred ustanovitvijo 's-Hertogenboscha je bil \xc4\x8detrta prestolnica Tienen._NEWLINE_Njeno ozemlje je bilo v glavnem sestavljeno iz treh sodobnih belgijskih provinc Flamski Brabant, Valonski Brabant in Antwerpen, regije Bruselj glavno mesto in ve\xc4\x8dine dana\xc5\xa1nje nizozemske province Severni Brabant. Njena najpomembnej\xc5\xa1a mesta so bila Bruselj, Antwerpen, Leuven, Breda, Hertogenbosch, Lier in Mechelen.\n_START_SECTION_\nBrabantski lev\n_START_PARAGRAPH_\nModerna zastava Belgije ima barve brabantskega grba: lev ali (zlati lev) z rde\xc4\x8dimi kremplji in jezikom kot primarna heraldi\xc4\x8dna figura na \xc4\x8drnem polju._NEWLINE_Verjetno ga je prvi uporabil grof Lambert I. iz Louvaina (vladal 1003-1015), lev je dokumentiran v pe\xc4\x8datu mesta Kerpen iz leta 1306 skupaj z rde\xc4\x8dim levom iz Limburga. Brabantski lev je do danes zna\xc4\x8dilen kot primarni lik na grbih Flandrijskega in Valonskega Brabanta ter nizozemske province Severni Brabant.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme regije je prvi\xc4\x8d zabele\xc5\xbeeno kot karolin\xc5\xa1ki okraj pagus Bracbatensis, ki se je nahajal med rekama \xc5\xa0elda in Dijle, iz braec 'mo\xc4\x8dvirnat' in bant 'regija'._NEWLINE_V zgodnej\xc5\xa1ih rimskih \xc4\x8dasih je na tem obmo\xc4\x8dju \xc5\xbeivelo belgijsko pleme Nervijci. Vklju\xc4\x8deni so bili v rimsko provinco Belgico in imelo keltske in germanske kulturne povezave. Ob koncu rimskega obdobja so ga zavzeli germanski Franki. Po letu 843 in Verdunski pogodbi je bil del Lotaringije znotraj kratko\xc5\xbeive Srednjefrankovske dr\xc5\xbeave in bil leta 880 v skladu z Ribemontsko pogodbo dodan v Vzhodnofrankovsko dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nGrofija Leuven\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 959 je vzhodnofrankovski kralj Oton I. Veliki povi\xc5\xa1al grofa Godfreja iz J\xc3\xbclicha v vojvodo Spodnje Lorene. Leta 962 je vojvodstvo postalo sestavni del Svetega rimskega cesarstva, kjer so tudi Godfreyjevi nasledniki iz rodbine Ardennes-Verdun vladali nad okro\xc5\xbeji v Brabantu. Tukaj so se grofje iz Leuvena dvignili na oblast, ko se je okoli leta 1000 grof Lambert I. poro\xc4\x8dil z Gerbergo, h\xc4\x8dero vojvode Karla iz Spodnje Lorene in pridobil bruseljsko okro\xc5\xbeje. Pribli\xc5\xbeno leta 1024 je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i Brabant pripadel grofu Reginarju V. iz Monsa (Bergen, kasneje grofija Hainaut), cesarske de\xc5\xbeele nad reko \xc5\xa0eldo na zahod so do leta 1059 pri\xc5\xa1le pod oblast francoskega grofa Baldwina V. Flandrijskega. Po smrti palatinskega grofa Hermana II. Lotarin\xc5\xa1kega leta 1085 je cesar Henrik IV. postavil svoj fevd med reko Dender in Zenne kot grofijo Brabant grofu Henriku III. iz Leuvna in Bruslja._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno sto let kasneje je cesar Friderik I. Barbarossa formalno ustanovil vojvodino Brabant in ustvaril dedni naslov vojvode Brabant v korist Henrika I. Brabantskega, sina grofa Godfreyja III. iz Leuvna. \xc4\x8ceprav je bila prvotna grofija \xc5\xa1e vedno precej majhna - in omejena na ozemlje med rekama Dender in Zenno, ki le\xc5\xbei zahodno od Bruslja \xe2\x80\x93 se je od 13. stoletja naprej njeno ime za\xc4\x8delo uporabljati na celotnem ozemlju pod nadzorom vojvod._NEWLINE_Leta 1190 je po smrti Godfreja III. Henrik I. postal tudi vojvoda Spodnje Lorene. V tistem \xc4\x8dasu je naslov izgubil ve\xc4\x8dino svoje ozemeljske oblasti. Po protokolu so bili vsi njegovi nasledniki pozneje imenovani vojvode Brabanta in Spodnje Lorene._NEWLINE_Po bitki pri Worringenu leta 1288 so vojvode Brabanta pridobili tudi vojvodstvo Limburg in pokrajine Overmaas ('preko-Meuse'). Leta 1354 je vojvoda Janez III. Brabantski dr\xc5\xbeavljanom Brabanta podelil Joyeuse Entr\xc3\xa9e (listino svobode).\n_START_SECTION_\nBurgundska in habsbur\xc5\xa1ka Nizozemska\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1430 je vojvodino Spodnje Lorene, Brabanta in Limburga podedoval Filip Dobri Burgundski in postala del Burgundske Nizozemske._NEWLINE_Leta 1477 je vojvodina Brabant postala del Habsbur\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e kot del dote Marije Burgundske. V tistem \xc4\x8dasu se je vojvodina raztezala od Luttre, ju\xc5\xbeno od Nivellesa do Hertogenboscha, Leuven pa je bil glavno mesto. Nadaljnja zgodovina Brabanta je del zgodovine habsbur\xc5\xa1kih sedemnajstih provinc.\n_START_SECTION_\nOsemdesetletna vojna in Brabant\n_START_PARAGRAPH_\nOsemdesetletna vojna (1568-1648) je pod voja\xc5\xa1ki nadzor severnih upornikov prinesla severne dele (v bistvu sedanjo nizozemsko provinco Severni Brabant). Po Vestfalski pogodbi leta 1648 je bila neodvisnost Zdru\xc5\xbeenih provinc potrjena in severni Brabant je bil formalno prepu\xc5\xa1\xc4\x8den zdru\xc5\xbeenim provincam kot Staats-Brabant, zvezno ozemlje in del Republike Nizozemske._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni del je ostal v \xc5\xa1panskih Habsbur\xc5\xa1kih rokah kot del Ju\xc5\xbene Nizozemske. Ta je bila prenesena v avstrijsko podru\xc5\xbenico habsbur\xc5\xa1ke monarhije leta 1714. Brabant je bil vklju\xc4\x8den v neprepoznane Zdru\xc5\xbeene belgijske dr\xc5\xbeave, ki so obstajale med januarjem in decembrom 1790 v \xc4\x8dasu kratkotrajnega upora proti cesarju Jo\xc5\xbeefu II., dokler cesarske vojake niso vrnile Avstrijske Nizozemske Leopoldu II., ki je nasledil svojega brata._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je bilo zasedeno med francosko revolucijo leta 1794 in ga Francija leta 1795 formalno priklju\xc4\x8dila. Vojvodina Brabant je bila razpr\xc5\xa1ena in ozemlje reorganizirano v departmaje Deux-N\xc3\xa8thes (sedanja provinca Antwerpen) in Dyle (kasnej\xc5\xa1a provinca Brabant)._NEWLINE_Po Napoleonovem porazu leta 1815 je bilo na dunajskem kongresu ustanovljena Kraljevina Zdru\xc5\xbeene Nizozemske. Tri stare pokrajine so bile obnovljene kot Severni Brabant, Antwerpen in Ju\xc5\xbeni Brabant. Zadnji dve sta postali del moderne Belgije, ki je bila ustanovljena leta 1830, Ju\xc5\xbeni Brabant pa postal preprosto provinca Brabant.\n_START_SECTION_\nBrabantska mesta\n_START_PARAGRAPH_\nBrabant je utrjeval z obzidji mesta, ki niso bila utrjena. Neutrjena mesta niso imela pravice graditi obzidij. Trgovanje je bilo dovoljeno v obzidanih obmo\xc4\x8djih in ta pravica je pogosto povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8djo populacijo in razvoj glavnih naselij in kasnej\xc5\xa1ih mest. Neutrjena mesta so tudi imela pravico tr\xc5\xbenih dni, ki so jih imeli na velikih trgih. To jih je razlikovalo od okoli\xc5\xa1kih vasi, ki jim ni bilo dovoljeno imeti tr\xc5\xbenih dni in niso imeli trgov. Brez obzidja je tudi pomenilo, da so nekateri od teh krajev mo\xc4\x8dno trpeli v vojni in med nizozemskim uporom. Mesta so bila razdeljena v: \xc4\x8detrt Leuven, \xc4\x8detrt Bruselj, \xc4\x8detrt Antwerpen in \xc4\x8detrt Bois-le-Duc, znotraj katerih so bila tako obzidana kot neobzidana mesta."