b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cas\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas v filozofiji\n_START_PARAGRAPH_\nPojmovanje \xc4\x8dasa se je v filozofiji skozi zgodovino spreminjalo predvsem na podlagi prevladujo\xc4\x8dega verskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da v neki dobi.\n_START_SECTION_\nHindujske filozofije (sankhja, vedanta)\n_START_PARAGRAPH_\nVede, cikli\xc4\x8dnost, vzro\xc4\x8dni/kavzalni nivo, nivoji obstoja iznad vzro\xc4\x8dnosti, ...\n_START_SECTION_\nBudisti\xc4\x8dna filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nSvet, ki se ustvarja iz trenutka v trenutek, \xc4\x8das je iluzija...\n_START_SECTION_\nAnti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nAnti\xc4\x8dni grki so \xc4\x8das delili na dva dela: kairos in kronos._NEWLINE_Kairos je bil sveti \xc4\x8das, v katerem se odvijajo miti in legende. Dogodki v kairosu so odsev bo\xc5\xbeanskega. Dandanes je izraz kairos nadomestila fraza \xc2\xbbNeko\xc4\x8d davno...\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbPred davnimi \xc4\x8dasi...\xc2\xab\xc2\xa0Bogovi so v kairosu pogosto spreminjali tok \xc4\x8dasa, prihodnost so lahko ustavili, pospe\xc5\xa1ili, ali pa priredili._NEWLINE_Kronos je za anti\xc4\x8dne Grke predstavljal linearen, merljiv \xc4\x8das. Dogodki v njem so zgodovinski, dogodki njihovega vsakdana. Dnevi, meseci, leta itd. so koli\xc4\x8dine, s katerimi so merili \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je v Evropi prevladoval kr\xc5\xa1\xc4\x8danski pogled na svet, ki je \xc4\x8das obravnaval kot nekaj linearnega, njegov za\xc4\x8detek pa je videl v stvarjenju sveta._NEWLINE_Sveti Avgu\xc5\xa1tin je \xc4\x8das razlagal kot gibljivo podobo negibne ve\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Jezus Kristus je bil pogosto upodobljen kot gospodar \xc4\x8dasa, kronokraktor. Razlika med bo\xc5\xbeansko ve\xc4\x8dnostjo in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko minljivosto je narekovala predstavo o \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nV novem veku je prevladalo obravnavanje \xc4\x8dasa kot absolutne koli\xc4\x8dine, saj je \xc4\x8dlovek z izumom ure pridobil zmo\xc5\xbenost enotnega merjenja \xc4\x8dasa. Z modernimi urami lahko \xc4\x8das dolo\xc4\x8dimo skoraj nepredstavljivo natan\xc4\x8dno (napako ure LPTF-FO1 ocenjujejo na 1 sekundo v 5 milijardah let), zato se je spremenil tudi na\xc5\xa1 pogled na \xc4\x8das.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas v posebni teoriji relativnosti\n_START_PARAGRAPH_\nEna\xc4\x8dbe posebne teorije relativnosti ter poskusi, ki potrujejo relativnost (poskusi z mioni, razli\xc4\x8dni so\xc4\x8dasni dogodki v odvisnosti od hitrosti in smeri gibanja opazovalcev) ka\xc5\xbeejo na obstoj \xc5\xa1tiriraze\xc5\xbenega prostora-\xc4\x8dasa, ne pa trorazse\xc5\xbenega prostora, ki bi se gibal po \xc4\x8dasovni osi. Minevanje \xc4\x8dasa, kot ga po navadi zaznavamo, je subjektiven ob\xc4\x8dutek, ena\xc4\x8dbe in poskusi pa pravijo da vse koordinate na \xc4\x8dasovni osi prostora-\xc4\x8dasa obstajajo hkrati, enako kot hkrati obstajajo vse koordinate na prostoskih oseh, v tako imenovanem \xc2\xbbcelovitem vesolju\xc2\xab\xc2\xa0(block universe).'