b"\n_START_ARTICLE_\nBazilika svetega Jurija, Pra\xc5\xa1ki grad\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVratislav I. je cerkev ustanovil okrog leta 920 kot drugo cerkev v nekdanjem obmo\xc4\x8dju Prage in je tam tudi pokopan. Posve\xc4\x8dena je bila leta 925 v po\xc4\x8dastitev predaje relikvije svete Ljudmile iz Tetina. Boleslav I. \xc4\x8ce\xc5\xa1ki je bil kronan v Rimu leta 973 in je ustanovitelj pra\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije v bli\xc5\xbeini bazilike svetega Vida, medtem ko je ustanovil benediktinski samostan, katerega prva opatinja je postala njegova h\xc4\x8di Mlada P\xc5\xa1emisl. Njen brat,  princ Boleslav II., je bil tudi pokopan tukaj._NEWLINE_Cerkev in samostan sta bila po\xc5\xbegana, ko je Prago oblegal Konrad Znojemski leta 1142 in ju je obnovila opatinja Berta. Druga obnova je bila, ko je bila opatinja Ane\xc5\xbeka P\xc5\xa1emisl, ki je dogradila kapelo svete Ljudmile ju\xc5\xbeno od prezbiterija poleg bazilike. Ob izumrtju P\xc5\xa1emislovi\xc4\x8dev in nastopom Luksembur\xc5\xbeanov je bila opatinja Kunigunda P\xc5\xa1emisl. V 14. stoletju je nastala gotska rekonstrukcija bazilike in samostana, kar je verjetno povezano z bronastim kipom svetega Jurija._NEWLINE_Samostan je bil uni\xc4\x8den med husitskimi vojnami. Po vrnitvi Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega so ga benediktinke spet obnovile. Na za\xc4\x8detku 16. stoletja je bil zgrajen nov ju\xc5\xbeni portal. V po\xc5\xbearu leta 1541 je bazilika ponovno zgorela. Na novo so pozidali obok in stolpe._NEWLINE_V drugi polovici 17. stoletja je bazilika dobila sodobno zahodno baro\xc4\x8dno fasado, dodano leta 1722, \xc5\xa1e eno novo kapelo sv. Janeza Nepomuka. Nato so jo le \xc5\xa1e malo spreminjali._NEWLINE_V letih 1897\xe2\x80\x931908 je bila obnovljena srednjeve\xc5\xa1ka, puristi\xc4\x8dna notranjost in odstranjena ve\xc4\x8dina poznej\xc5\xa1ih elementov.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nRazen nekaterih elementov fasade in notranjosti cerkve skriva svojo romansko podobo, ki je nastala po po\xc5\xbearu pra\xc5\xa1kega gradu leta 1142. Cerkev je triladijska bazilika z dvema stolpoma v fasadi, kvadratnim prezbiterijem z apsido in triladijsko kripto._NEWLINE_Osnovna postavitev ladje z ozkimi stranskimi hodniki o\xc4\x8ditno izvira iz 10. stoletja. Glede na raziskave, ki temeljijo na arheolo\xc5\xa1kih raziskavah Vratislavovega obdobja Ivana Borkovskega, bi morali biti apsida stene, deli ladje in nekoliko mlaj\xc5\xa1i prizidek ju\xc5\xbene kapele namenjeni sveti Ljudmili. \xc5\xbde od 10. stoletja, od obnove po ustanovitvi samostana, pa je bila verjetno zidana ladja kora na zahodu. Novej\xc5\xa1e arheolo\xc5\xa1ke raziskave podpirajo starej\xc5\xa1e sklepe Josefa Cibulke in Ane\xc5\xbeke Merhavtove, da so nadzemni zidovi nastali po po\xc5\xbearu leta 1142, \xc4\x8deprav posnemajo izvirne stavbe.  Nato so se pojavile tudi arkadne galerije nad prehodi.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nBaro\xc4\x8dna fasada je bila zgrajena v poznem 17. stoletju in je verjetno delo italijanskega arhitekta Francesca Carattija. Kipi na fasadi so delo Jana Ji\xc5\x99ija Bendla. Na levi je kip princese Mlade, ki ima krono kot simbol, da bi morala imeti kot opatinja samostana svetega Jurija v poznej\xc5\xa1i dobi pravico do krone \xc4\x8de\xc5\xa1ke kraljice. Na desni strani je kip Vratislava I., ki kot ustanovitelj dr\xc5\xbei model cerkve. V \xc5\xa1\xc4\x8ditu je relief sv. Jurija v boju z zmajem. Pod njim sta monogram S. G. (Sanctus Georgius) in \xc5\xa1e ni\xc5\xbeje med kipi zavajajo\xc4\x8de polje (pobarvano v tehniki [[trompe l'oeil]). V letih 1718\xe2\x80\x931722 je pomemben \xc4\x8de\xc5\xa1ki arhitekt Franti\xc5\xa1ek Maxmili\xc3\xa1n Ka\xc5\x88ka ustvaril kapelo sv. Janeza Nepomuka. Kip svetnika z angeli je delo Ferdinanda Brokoffa. Dana\xc5\xa1nji videz, ki ustreza obliki bazilike iz 12. stoletja, je bazilika dobila v letih 1888\xe2\x80\x931918 s pomembnim puristi\xc4\x8dnim arhitektom Ludvikom L\xc3\xa1blerjem.\n_START_SECTION_\nNotranjost\n_START_PARAGRAPH_\nNa glavnem oltarju je Jan Ji\xc5\x99\xc3\xad Heinsch v 80. letih 17. stoletja naslikal Vnebovzetje. Kapela sv. Ljudmile in del stenskih poslikav izvirata iz 12. stoletja. Ohranjene so stenske poslikave nebe\xc5\xa1kega Jeruzalema in slike Jezusa, Marije in sv. Janeza Evangelista na oboku prezbiterija v Marijini kapeli in apsidi.\n_START_SECTION_\nKapela svetega Janeza Nepomuka\n_START_PARAGRAPH_\nK zahodni fasadi cerkve so v letih 1717\xe2\x80\x931722 na pravokotni tloris zgradili baro\xc4\x8dno kapelo Janeza Nepomuka. Zgrajena je bila, ko je bil kapiteljski upravitelj Filip Spannbrucker , financiral jo je svetovidski kapiteljski dekan Jan Ludvik Steyer, ki je skupaj z opatinjo samostana svetega Jurija Heleno Franti\xc5\xa1ek 11. junija 1717 polo\xc5\xbeil temeljni kamen. Kapelo je posvetil 10. maja 1722 kanonik svetega Vida Jan Rudolf Spork.  Freske v kupoli predstavljajo poveli\xc4\x8devanje svetega Janeza Nepomuka in so napa\xc4\x8dno pripisane V\xc3\xa1clavu Vav\xc5\x99incu Reinerju, vendar je to le avtor zelo visoke kakovosti glavne oltarne slike svetega Janeza Nepomuka z angelom, ki mu prina\xc5\xa1a mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ko palmo. V manj\xc5\xa1em oltarju so v stekleni omari \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kosti. Ti ostanki so domnevno prineseni iz Rima in pripadajo svetemu Teodorju."