b'\n_START_ARTICLE_\nKrka\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nKrka se za\xc4\x8denja v zahodni Suhi krajini v zatrepni dolini, ki jo v polkrogu obdajajo gozdnata apnen\xc4\x8dasta pobo\xc4\x8dja. V njenem dnu je slikovit kra\xc5\xa1ki izvir Pod jamo, nekaj metrov ni\xc5\xbee od Kr\xc5\xa1ke jame. V njem prihaja na povr\xc5\xa1je voda iz \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega kra\xc5\xa1kega zaledja, najve\xc4\x8dji del iz 5\xc2\xa0km oddaljenih ponorov na jugovzhodnem koncu Radenskega polja. Le malo ni\xc5\xbee se ji z leve pridru\xc5\xbei Poltarica, ki prav tako priteka iz kra\xc5\xa1kega izvira na ju\xc5\xbeni strani vasi Gradi\xc4\x8dek, in \xc5\xa1e malo naprej z leve Vi\xc5\xa1njica, edini nekra\xc5\xa1ki pritok v celotnem zgornjem toku._NEWLINE_Sprva te\xc4\x8de 28\xc2\xa0km dale\xc4\x8d proti jugovzhodu po \xc5\xa1iroki dolini, nastali vzdol\xc5\xbe \xc5\xbeu\xc5\xbeember\xc5\xa1kega preloma, ki ima zelo nenavaden pre\xc4\x8dni prerez: reka te\xc4\x8de ve\xc4\x8dino poti po ozki, 10\xe2\x80\x9325 m globoki dolini s strmimi pobo\xc4\x8dji, ki si jo je izdelala v \xc5\xbeivoskalno podlago starej\xc5\xa1e doline, od katere je ostalo 1\xe2\x80\x932\xc2\xa0km \xc5\xa1iroko dno na obeh straneh reke, na katerem so na\xc5\xa1le obilo prostora \xc5\xa1tevilne vasi in njihova polja. Na poti skozi Suho krajino se Krka neopazno pove\xc4\x8duje, saj priteka vanjo z obeh strani voda iz kra\xc5\xa1kega podzemlja Suhe krajine. Mnogi so drobni izviri, ki se okrepijo le ob dolgotrajnih de\xc5\xbeevjih, nekateri pa so prav mogo\xc4\x8dni, kot npr. Globo\xc4\x8dec, desni pritok pri Zagradcu, iz katerega se s pitno vodo oskrbuje velik del Suhe krajine. Tomin\xc4\x8dev studenec na desnem bregu Krke pod Podgozdom je eden na\xc5\xa1ih najizdatnej\xc5\xa1ih kra\xc5\xa1kih izvirov \xe2\x80\x93 ob visoki vodi dose\xc5\xbee pretok do 10 m\xc2\xb3/s._NEWLINE_Posebnost tega dela doline so lehnjakovi pragovi, saj je Krka na\xc5\xa1a edina ve\xc4\x8dja reka, ki odlaga lehnjak (doma\xc4\x8dini mu pravijo lahkovec ali lahki kamen); naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1i in najlep\xc5\xa1i so med Zagradcem in \xc5\xbdu\xc5\xbeemberkom ter med Dvorom in Gornjim Kotom. Lehnjak je iz kalcijevega karbonata (CaCO\xe2\x82\x83), ker pa se odlaga na mahovih in drugem vodnem rastlinju, je zelo luknji\xc4\x8dast in lahek ter razmeroma mehak in so ga neko\xc4\x8d uporabljali tudi kot gradbeni kamen. Ob lehnjakovih pragovih so neko\xc4\x8d delovali \xc5\xa1tevilni mlini in \xc5\xbeage, ki so danes vsi razen enega opu\xc5\xa1\xc4\x8deni._NEWLINE_Pod Dvorom se zna\xc4\x8daj doline Krke povsem spremeni: \xc5\xa1iroka dolina preide v ozko, kak\xc5\xa1nih 5\xc2\xa0km dolgo sotesko med strmima pobo\xc4\x8djema Ajdovske planote na severni in Ko\xc4\x8devskega Roga na ju\xc5\xbeni strani. Na spodnjem koncu soteske so ostanki istoimenskega gradu, kmalu za njim pa napravi reka izrazito koleno in se usmeri proti severovzhodu. Z desne se ji pridru\xc5\xbeita Rade\xc5\xa1\xc4\x8dica in Su\xc5\xa1ica, dolina pa se raz\xc5\xa1iri v majhno Stra\xc5\xa1ko kotlinico. To je ena najmlaj\xc5\xa1ih tektonskih udorin v Sloveniji, saj se je po mnenju geologov pogreznila \xc5\xa1ele v pleistocenu. Z leve se vanjo izliva potok Pre\xc4\x8dna, z desne dobi nekaj manj\xc5\xa1ih pritokov iz kra\xc5\xa1kega predgorja Gorjancev._NEWLINE_Malo naprej se Krka ponovno zaje v \xc5\xbeivoskalno podlago in v dveh lepih zavojih te\xc4\x8de skozi Novo mesto, ki je s starim delom stisnjeno na notranjo stran Krkinega okljuka. Tudi \xc5\xa1e naprej te\xc4\x8de po o\xc5\xbeji dolini 20\xe2\x80\x9330 m ni\xc5\xbee od rahlo valovitih in nekoliko zakraselih teras, vse do Oto\xc4\x8dca, kjer na enem od lehnjakovih oto\xc4\x8dkov stoji grad Oto\xc4\x8dec. Malo ni\xc5\xbee, pri Dolenjem Kronovem, se Krka spremeni v po\xc4\x8dasno ni\xc5\xbeinsko reko. Ob njej je \xc4\x8dedalje \xc5\xa1ir\xc5\xa1a poplavna ravnica, ki se na desni strani komaj opazno dvigne v ogromen \xc5\xa1entjernejski vr\xc5\xa1aj. Z desne strani prite\xc4\x8de vanjo ve\xc4\x8d potokov z Gorjancev, z leve pri Dobravi Radulja, nato pa vijuga naprej proti vzhodu in se pri Kostanjevici na Krki spet pribli\xc5\xbea vzno\xc5\xbeju Gorjancev. Na levi strani jo spremlja obse\xc5\xbeen Krakovski gozd, na\xc5\xa1 najve\xc4\x8dji ni\xc5\xbeinski gozd._NEWLINE_Na Kr\xc5\xa1ko-Bre\xc5\xbei\xc5\xa1kem polju je Sava v zadnji ledeni dobi nasula obse\xc5\xbeen prodni vr\xc5\xa1aj, ki je Krko ponovno potisnil \xc4\x8disto ob vzno\xc5\xbeje Gorjancev, tako da se lahko izlije v Savo \xc5\xa1ele tik ob vzno\xc5\xbeju gri\xc4\x8devja pri Bre\xc5\xbeicah.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc5\xa1ki geograf Strabon je Krko imenoval \xce\x9a\xce\xbf\xcf\x81\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x82, vendar izvor imena ni poznan. Etimologi menijo, da je sedanje ime reke nastalo prek romanskega imena Corca, to pa naj bi imelo izvor v predromanski besedi krk\xc4\x81 = mo\xc4\x8dvirna. V starej\xc5\xa1ih zapisih se ime navaja v razli\xc4\x8dnih oblikah, mdr. kot Corca (799), Gurka (1062), Gurca (1209), Gurka fluvio (1249), Kierka (1295), Gurke (1423) itd.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih ARSO je bila Krka leta 2009 v dobrem kemijskem stanju, razen na odseku Soteska\xe2\x80\x93Oto\xc4\x8dec, kjer so v vodi odkrili prese\xc5\xbeene vrednosti tributilkositrove spojine TBT \xe2\x80\x93 v povpre\xc4\x8dju 0,00104 \xce\xbcg/l. Za leto 2010 so v isti publikaciji objavili, da je ekolo\xc5\xa1ko in kemijsko stanje Krke zelo dobro do dobro. _NEWLINE_\xc5\xbde leta 2008 so na In\xc5\xa1titutu Jo\xc5\xbeef Stefan pri analizi vzorcev iz Krke odkrili pove\xc4\x8dani koncentraciji tributilkositra (TBT) in \xc5\xbeivega srebra; vsebnost TBT-ja je bila celo 60-krat vi\xc5\xa1ja od dovoljene. Po izjavah direktorja Zavoda za zdravstveno varstvo Novo mesto g. Du\xc5\xa1ana Harlanderja, dr. med., spec., je bila zadnja resna raziskava Krke opravljena leta 1990. Rezultati analiz kakovosti voda za \xc5\xbeivljenje sladkovodnih vrst rib v letu 2012 so pokazali, da so vrednosti za Krko (mesti vzor\xc4\x8denja Srebrni\xc4\x8de in Podbo\xc4\x8dje) pod mejnimi vrednosti, vendar \xc5\xa1e vedno nad priporo\xc4\x8denimi vrednostmi._NEWLINE_V mesecu avgustu 2013 je v Krki pri Kostanjevici poginilo ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1koljk, med katerimi je prevladovala vrsta poto\xc4\x8dni \xc5\xa1kr\xc5\xbeek z dol\xc5\xbeino lupine do 10\xc2\xa0cm. Vzrok pogina ni raziskan, ker Zavod RS za varstvo narave nima sredstev za interventne analize povr\xc5\xa1inskih voda, ob\xc4\x8dina Kostanjevica na Krki pa ni bila pripravljena pokriti stro\xc5\xa1kov analize. Ne ve se, ali so \xc5\xa1koljke \xc5\xbertve podnebnih sprememb ali pa krajevnega onesna\xc5\xbeevanja reke, visoke poletne temperature in pomanjkanje padavin pa so gotovo povzro\xc4\x8dili nizek vodostaj reke in pomanjkanje kisika. Nadzor vode v Krki sicer poteka v okviru dr\xc5\xbeavnega monitoringa, opravlja ga Zavod za zdravstveno varstvo Novo mesto na 13 mestih od Soteske do Bre\xc5\xbeic. Zadnji redni pregled je bil v mesecu juliju 2013, ko je bila voda \xc5\xa1e zadovoljive kakovosti.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nOb zgornjem toku Krke so neko\xc4\x8d delovali \xc5\xa1tevilni mlini in \xc5\xbeage, saj je bil to edini vir vodne energije za celotno Suho krajino. \xc2\xbbV 2. polovici 19. stoletja so redno mleli v 24 mlinih, phali je\xc4\x8dmen, proso in ajdo v 3 stopah, izdelovali sukno v 2 valjkalnicah, \xc5\xbeagali na 14 \xc5\xbeagah in kovali v 5 kova\xc4\x8dijah. Pri slednji \xc5\xa1tevilki niso upo\xc5\xa1tevani veliki kova\xc5\xa1ki in \xc5\xbeelezolivarski obrati v Zagradcu in na Dvoru ter papirnica in usnjarna v \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku.\xc2\xab\xc2\xa0 Po koncu 2. svetovne vojne so vodni obrati drug za drugim umirali, nekaj opu\xc5\xa1\xc4\x8denih \xc5\xa1e vedno stoji (npr. v Prapre\xc4\x8dah), v celotni zgornji dolini pa deluje samo \xc5\xa1e \xc5\xa0tupnikov mlin v Zagradcu. Ob\xc4\x8dina \xc5\xbdu\xc5\xbeemberk je Dim\xc4\x8dev mlin v Budganji vasi in Jo\xc5\xbemanov mlin v Dra\xc5\xa1\xc4\x8di vasi razglasila za kulturna spomenika lokalnega pomena. Od nekdanjih \xc5\xbeag deluje samo \xc5\xbeaga na spodnjem koncu soteske, vendar \xc5\xbee dolgo ne ve\xc4\x8d na vodni pogon._NEWLINE_Skromna, a neko\xc4\x8d v davnini pomembna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xbeelezove rude v Suhi krajini in drugod po Dolenjskem so bila ena od osnov, ki so \xc5\xbee v starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi (8.\xe2\x80\x934. st. pr.n.\xc5\xa1.) omogo\xc4\x8dila razcvet t. i. hal\xc5\xa1tatske kulture, od katere so ostali ostanki \xc5\xa1tevilnih gradi\xc5\xa1\xc4\x8d in gomilnih grobov. Tudi v srednjem in novem veku je bilo v dolini pomembno fu\xc5\xbeinarstvo, zlasti pri Zagradcu, kjer so poznane fu\xc5\xbeine v 16. stoletju, \xc5\xbdu\xc5\xbeemberku in predvsem na Dvoru, kjer so nekdanje fu\xc5\xbeine v 19. stoletju prerasle v veliko \xc5\xbeelezarno, dale\xc4\x8d naokrog poznano po izdelkih iz litega \xc5\xbeeleza, ki pa so jo morali zaradi tuje konkurence leta 1896 zapreti. Danes je neposredno z reko povezan turizem, tako v zgornjem toku, kjer je ob reki ve\xc4\x8d turisti\xc4\x8dnih kmetij, kot ob spodnjem toku, kjer je najpomembnej\xc5\xa1a turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka grad Oto\xc4\x8dec z bogato turisti\xc4\x8dno ponudbo (hotel, restavracija, golf igri\xc5\xa1\xc4\x8de, avtokamp). Na Dvoru deluje velika ribogojnica, manj\xc5\xa1a je tudi v vasi Krka.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nCelotna Krka, od izvira do izliva, je sicer vklju\xc4\x8dena v varovana obmo\xc4\x8dja Natura 2000, vendar obstajajo \xc5\xa1tevilni pritiski za nove posege v to dolenjsko lepotico (male hidroelektrarne, \xc5\xa1iritev ribogojnic, \xc4\x8dolnarjenje in raftanje prek lehnjakovih pragov), ki jih bo treba skrbno pretehtati in ohraniti reko v sedanjem dobrem stanju._NEWLINE_V zgornjem delu pore\xc4\x8dja Krke, kjer so \xc5\xa1tevilni kra\xc5\xa1ki izviri, \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tevilne endemi\xc4\x8dne jamske \xc5\xbeivali. Tudi reka in njeni pritoki so biolo\xc5\xa1ko zelo bogati, saj v njih \xc5\xbeivi 52 vrst rib in ena vrsta pi\xc5\xa1kurja (donavski poto\xc4\x8dni pi\xc5\xa1kur Eudontomyzon vladykovi Oliva&Zanan 1959), od teh je 44 domorodnih in 8 tujerodnih. Kar 16 ribjih vrst je uvr\xc5\xa1\xc4\x8denih v Prilogo II Habitatne direktive; to so evropsko pomembne ribje vrste, za katere je Slovenija dol\xc5\xbena varovati njihove habitate, npr. upiravec (Zingel streber Siebold 1863), zvezdogled (Romanogobio uranoscopus Agassiz 1828), velika ne\xc5\xbeica (Cobitis elongata Heckel&Kner 1858). Krka je zelo pomembna tudi za \xc5\xa1portni ribolov; najpomembnej\xc5\xa1e lovne ribe so poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta L. 1758), \xc5\xa1arenka (Oncorhynchus mykiss Walbaum 1792) in lipan (Thymallus thymallus L. 1758).'