b'\n_START_ARTICLE_\nJean-Paul Marat\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nJean Paul Marat se je rodil v Boudryju, 24. maja leta 1743. Pri \xc5\xa1estnajstih letih je zapustil svoj dom in se odpravil po svetu. Najprej je \xc5\xbeivel v Bordeauxu, se po dveh letih preselil v Pariz in tam \xc5\xa1tudiral medicino. Leta 1765 se je preselil v London, kjer je objavil ve\xc4\x8d filozofskih spisov, politi\xc4\x8dnih teorij in kritik. Okoli leta 1770 je v Newcastlu objavil svoje prvo politi\xc4\x8dno delo Chains of Slavery, s pomo\xc4\x8djo katerega je dobil \xc4\x8dlanstvo v patriotskih skupinah v mestih Tweed, Newcastle in Carlisle._NEWLINE_Kljub temu, da ni imel nobenih uradnih kvalifikacij, je bil poznan kot zelo u\xc4\x8dinkovit zdravnik, nekaj \xc4\x8dasa pa je delal celo za bodo\xc4\x8dega kralja Karla X. _NEWLINE_Pred dokon\xc4\x8dno selitvijo v Pariz leta 1776, je Marat objavil \xc5\xa1e Enquiry into the Nature, Cause, and Cure of a Singular Disease of the Eyes.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nJean Paul Marat se je v svojem \xc5\xbeivljenju ukvarjal tako s politiko kot z znanostjo. Kakorkoli, leta 1789 je ob sklicu generalnih stanov popolnoma opustil znanstveno kariero in se posvetil samo \xc5\xa1e politiki. Na njegova dela je imelo zelo velik vpliv delo Abb\xc3\xa9 Siey\xc3\xa8sa  \xc2\xbbQu\'est-ce que le Tiers \xc3\x89tat?\xc2\xab\xc2\xa0(What is the Third Estate?)._NEWLINE_Prvo pomembno delo, ki ga je Marat objavil je bilo \xc2\xbbRecherches Physiques sur le Feu\xc2\xab\xc2\xa0(Research into the Physics of Fire) in je iz\xc5\xa1lo leta 1780. V njem je predstavil kar 166 eksprimentov ki so domnevno dakazovali, da ogenj ni snov ampak zgolj vro\xc4\x8d zrak. S tem je spro\xc5\xbeil polemiko in se tudi zameril veliko sodobnikom, med drugim takrat vodilnemu na podro\xc4\x8dju kemije Lavoiserju.\n_START_SECTION_\nNaravoslovna dela\n_START_PARAGRAPH_\nPomembni znanstveni deli sta tudi \xc2\xbbRecherches Physiques sur l\'\xc3\x89lectricit\xc3\xa9\xc2\xab\xc2\xa0(Discoveries on Light) ter \xc2\xbbD\xc3\xa9couvertes sur la Lumi\xc3\xa8re\xc2\xab\xc2\xa0(Research on the Physics of Electricity). V slednji je ovrgel kar nekaj Newtonovih idej, ki je bil takrat v fiziki neopore\xc4\x8dna avtoriteta. Ena glavnih idej v tem delu je na primer ta, da razpad bele svetlobe na barve ni posledica loma temve\xc4\x8d uklona.\n_START_SECTION_\nPredrevolucijska dela\n_START_PARAGRAPH_\nS sklicem generalnih stanov se je Jean Paul Marat posvetil izklju\xc4\x8dno politiki in tako Januarja 1789 objavil \xc2\xbbOffrande \xc3\xa0 la Patrie\xc2\xab\xc2\xa0("Ponudba narodu"), ki se je dotaknila nekaterih istih to\xc4\x8dk kot znameniti Abb\xc3\xa9 Siey\xc3\xa8s \xc2\xbbQu\'est-ce que le Tiers \xc3\x89tat?\xc2\xab\xc2\xa0("Kaj je tretji stan?"). Temu je sledil "Suppl\xc3\xa9ment de l\'Offrande" marca, julija pa je sledil na tedanjo politiko vplivno delo \xc2\xbbLa Constitution, ou Projet de d\xc3\xa9claration des droits de l\'homme et du citoyen\xc2\xab._NEWLINE_Njegovo delo, ki se tudi oklepa politike in po katerem je nedvomno tudi najbolj znan, je iz\xc5\xa1lo leta 1789 z naslovom L\xe2\x80\x99Ami du Peuple (Prijatelj ljudi). _NEWLINE_12. septembra 1789 je Marat za\xc4\x8del svoj \xc4\x8dasopis, z naslovom \xc2\xbbPubliciste parisien\xc2\xab, preden je \xc5\xa1tiri dni pozneje spremenil ime v \xc2\xbbL\'Ami du peuple\xc2\xab. S tega polo\xc5\xbeaja je pogosto napadal najbolj vplivne in mo\xc4\x8dne skupine v Parizu, vklju\xc4\x8dno z Ustavno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino ter ministri in tudi zahteval, da so plemi\xc4\x8di izklju\xc4\x8deni iz skup\xc5\xa1\xc4\x8dine. Zaradi svojih agresivnih napadov na popularnega ministra za finance Jacques Neckerja, je bil skoraj aretiran in je bil prisiljen pobegniti v London. Maja se je vrnil v Pariz, da bi nadaljeval z izdajo \xc2\xbbL\'Ami du peuple\xc2\xab\xc2\xa0in junija 1790 na kratko vodil drugi \xc4\x8dasopis pod imenom \xc2\xbbLe Junius fran\xc3\xa7ais\xc2\xab, imenovan po zloglasnem angle\xc5\xa1kem kritiku Juniusu. Marat se je pri izdaji \xc4\x8dasopisov soo\xc4\x8dil tudi s problemom ponarejevalcev, ki so izdajali ponarejene razli\xc4\x8dice \xc2\xbbL\'Ami du peuple\xc2\xab, zaradi \xc4\x8desar je kasneje pozval k policijskemu posredovanju, ki je bilo uspe\xc5\xa1no in je tako Jean Paul Marat ostal edini avtor tega \xc4\x8dasopisa._NEWLINE_Maratov \xc4\x8dasopis, ki je bil napisan samostojno in je bil objavljen ve\xc4\x8dkrat na teden, je bil na splo\xc5\xa1no zelo priljubljen pri delavcih v Parizu. Vsaka izdaja je tudi trdila, da bo izpostavila nek \xc5\xa1kandal ali zaroto; vsaka kopija je spro\xc5\xbeila nov napad na zaznane sovra\xc5\xbenike ljudi.\n_START_SECTION_\nNarodni konvent\n_START_PARAGRAPH_\nMarat je bil septembra izvoljen v nacionalno konvencijo kot eden izmed 26 pari\xc5\xa1kih poslancev, \xc4\x8deprav ni pripadal nobeni stranki. Ko je bila Francija 22. septembra razgla\xc5\xa1ena za republiko, je Marat preimenoval v \xc2\xbbL\'Ami du peuple\xc2\xab\xc2\xa0v  \xc2\xbbLe Journal de la R\xc3\xa9publique fran\xc3\xa7aise\xc2\xab\xc2\xa0("Journal of the French Republic"). Takrat je \xc5\xbee odkrito nasprotoval \xc5\xbdirondincem, nasprotovanje pa se je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo, ko je bil Ludvik XIV giljotiniran. Proti nijim je celo zahteval uporabo nasilja, kar je tudi vodilo v njegovo aretacijo in kasneje smrt.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku junija leta 1793 se je moral Marat zaradi poslab\xc5\xa1anja svoje ko\xc5\xbene bolezni umakniti iz javnosti in tako je s pisanjem nadaljeval doma. Ker je javno nasprotoval \xc5\xbdirondincem, ki so bili takrat na oblasti, si je nabral veliko sovra\xc5\xbenikov. Vse to je vodilo do njegovega umora, 13. julija 1793.'