b'\n_START_ARTICLE_\nVladimir Toporov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nToporov je bil glavni znanstveni sodelavec In\xc5\xa1tituta za slovanske znanosti in balkanistiko (rusko: Institut slavjanovedenija i balkanistiki AN SSSR) od 1961-2005. Leta 1988 je doktoriral iz filologije in bil od leta 1991 \xc4\x8dlan Ruske akademije znanosti (akademik AN SSSR v Oddelku literature in jezika od 15. decembra 1990) ter od 1993 polnopravni \xc4\x8dlan Ruske akademije naravoslovnih znanosti. _NEWLINE_Toporov je bil \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d uredni\xc5\xa1tev znanstvenih \xc4\x8dasopisov. \xc2\xbbBalto-slavjanskie issledovanija\xc2\xab\xc2\xa0(1980\xe2\x80\x942005), \xc2\xbbVoprosy Jazykoznanija\xc2\xab, \xc2\xbbEtimologija\xc2\xab\xc2\xa0(1963\xe2\x80\x942005), \xc2\xabLinguistica Baltica\xc2\xbb, \xc2\xabInternational Journal of Poetics\xc2\xbb (1992\xe2\x80\x942005), \xc2\xabKodikas\xc2\xbb (1992\xe2\x80\x942005), \xc2\xabProverbium\xc2\xbb (1992\xe2\x80\x942005), \xc2\xabRussian Literature\xc2\xbb (1997\xe2\x80\x942005) idr. Bil je tudi \xc4\x8dlan mednarodnega sveta \xc4\x8dasopisa \xc2\xbbArbor Mundi\xc2\xab\xc2\xa0(Svetovno drevo). Prav tako je bil \xc4\x8dlan Academie Europaea, International Semiotic Society, International Language Origin Society, International Philosophic Peirce Society in ustanovni \xc4\x8dlan Akademije znanosti v Latviji. Bil je zaslu\xc5\xbeni doktor honoris causa Univerze v Vilni in \xc4\x8dlan Semioti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva v ZDA._NEWLINE_Vladimir Toporov je avtor ve\xc4\x8d kot 1500 del. V ru\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevedel Dhammapado in bil urednik najbolj celovitega slovarja  Pruski jezik (nedokon\xc4\x8dan, iz\xc5\xa1lo 5 zvezkov). Skupaj z  Vja\xc4\x8deslavom Vsevolodovi\xc4\x8dem Ivanovom je opredelil teorijo glavnega mita.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nNagrajenec Dr\xc5\xbeavne nagrade (1990) za delo pri enciklopediji Miti narodov sveta (Rusko: Mifi narodov mira), vendar je nagrado v znak protesta proti tragi\xc4\x8dnim smrti v Vilni 13. januarja 1991 zavrnil), nagrado A.I. Sol\xc5\xbeenicyna (1998) in nagrado Andreja Beloga (2003). Toporov je bil nagrajen z Redom Po\xc4\x8djota (1997), litvanskim redom Velikega kneza Litovskega Gediminasa (1999) in visoke nagrade Latvije \xe2\x80\x93 redom Treh zvezd (2002).\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nBil je poro\xc4\x8den in pogosto soavtor \xc4\x8dlankov in knjig s Tatjano Jakovljevno Jelizarenkovo. Dve h\xc4\x8deri sta prav tako postali znanstvenici.'