b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Ronald Reuel Tolkien\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Ronald Reuel Tolkien se je rodil 3. januarja 1892 v Bloemfonteinu v Ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ki republiki o\xc4\x8detu Arthurju Tolkienu, angle\xc5\xa1kemu ban\xc4\x8dniku, in njegovi \xc5\xbeeni Mabel Tolkien, rojeni Suffield. Za mladega Johna je bilo odlo\xc4\x8dilno, da je \xc5\xbee zelo kmalu izgubil o\xc4\x8deta, ki je zbolel in umrl v Ju\xc5\xbeni Afriki, ko je bila njegova \xc5\xbeena s sinovoma ravno v Angliji. Tako je morala mati Mabel skrbeti sama za dva sinova, Johna in Hilaryja. \xc5\xbdiveli so v skromnih razmerah: iz Birminghama so se morali preseliti na de\xc5\xbeelo, v Sarehole v Warwickshiru, kjer je bilo \xc5\xbeivljenje cenej\xc5\xa1e. Zaradi pomanjkanja sredstev je oba sinova za za\xc4\x8detek u\xc4\x8dila kar mati sama. Poleg osnovne izobrazbe ga je pou\xc4\x8devala tudi na podro\xc4\x8djih botanike, kaligrafije in latin\xc5\xa1\xc4\x8dine. Kmalu se je pokazalo, da je mladi Tolkien nadarjen za jezike, ki so ga strastno zanimali, kakor ga je zanimalo vse, kar je lahko prebral._NEWLINE_Leta 1903 je Mabel Tolkien zbolela za tedaj \xc5\xa1e neozdravljivo sladkorno boleznijo in John je pri enajstih letih osirotel. Skupaj z bratom ju je vzel pod okrilje dru\xc5\xbeinski prijatelj, pater Francis Xavier Morgan, ki ju je nastanil pri njuni teti Beatrice. Pater Morgan je poskrbel tudi za njuno izobrazbo. Johnov brat Hilary je postal katoli\xc5\xa1ki duhovnik in je vse \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivel kot \xc5\xbeupnik v okolici Warwickshireja. John sam pa je bil \xc5\xbee skoraj pravi filolog pred maturo, saj je na lastno pest lotil stare angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, stare nem\xc5\xa1\xc4\x8dine in celo stare norve\xc5\xa1\xc4\x8dine. Dobil je \xc5\xa1tipedijo za Oxford, kjer je vpisal klasi\xc4\x8dne jezike in knji\xc5\xbeevnosti, kar pa ga je kmalu za\xc4\x8delo dolgo\xc4\x8dasiti. Profesor komparativne filologije ga je spodbujal k filologiji in ga usmeril v vali\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je Tolkiena zanimala \xc5\xbee prej. Prepisal se je na takrat novoustanovljeni oddelek za angle\xc5\xa1ki jezik in knji\xc5\xbeevnost, znotraj tega pa za oddelek za staro angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. V tem \xc4\x8dasu se je zaljubil tudi v fin\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je odlo\xc4\x8dilno vplivala na razvoj njegovih umetnih jezikov._NEWLINE_Leta 1916 se je poro\xc4\x8dil s svojo mladostni\xc5\xa1ko ljubeznijo Edith Bratt, s katero se je spoznal \xc5\xbee 1908, ko mu je bilo le 16 let. Edith mu je kasneje slu\xc5\xbeila kot vzor za vilinko L\xc3\xbathien._NEWLINE_Preden pa je lahko uveljavil svoje nazore kot profesor stare angle\xc5\xa1\xc4\x8dine na Univerzi v Leedsu, pa ga je \xc4\x8dakala prva svetovna vojna. Zardi bolezni je bil umaknjen v Anglijo, kjer je skoraj leto dni pre\xc5\xbeivel v bolni\xc5\xa1nici. Prav tedaj je za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o obelodanitvi svojega domi\xc5\xa1ljijskega sveta v obliki knjige The Book of Lost Tales (Knjiga izgubljenih zgodb). Po ozdravitvi se je njegovo \xc5\xbeivljenje vrtelo med dru\xc5\xbeino (imel je tri sinove in h\xc4\x8der), univerzo (do 1920 je delal na univerzi v Leedsu, od 1925 so upokojitve pa je bil profesor v Oxfordu; na obeh univerzah je sku\xc5\xa1al uresni\xc4\x8diti svoje nazore, reformiral je u\xc4\x8dni program in obveljal velik nasprotnik profesorjev za moderni jezik in knji\xc5\xbeevnost), strokovnim delom (sodeloval je pri Oxfordskem slovarju, objavil vrsto \xc4\x8dlankov in prevodov, zlasti pomemben je Sir Gawain in Zeleni Vitez z E.V. Gordonom, kasneje je objavljal manj) in zasebnimi interesi: domi\xc5\xa1ljijskimi jeziki in Knjigo izgubljenih zgodb. _NEWLINE_John Ronald Reuel Tolkien je umrl 2. septembra 1973, v Bournemouthu v grofiji Hampshire (danes Dorset). Na mestu, kjer sta pokopana z \xc5\xbeeno Edith, sta vgravirani imeni Beren in L\xc3\xbathien.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nTolkien velja za utemeljitelja sodobne fantazijske literature. Poleg vseobsegajo\xc4\x8dega vpliva na fantazijsko literaturo so njegova dela navdihnila tudi drugovrstno umetnost - slikarstvo, film in glasbo (tri skladbe angle\xc5\xa1ke hard rock/metal skupine Led Zeppelin \xc4\x8drpajo teme iz Tolkienovih del).'