b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbeef Godina\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBil je starej\xc5\xa1i brat Ferda Godine. Za domoljubne ideje ga je navdu\xc5\xa1il boter Jo\xc5\xbeef Klekl. _NEWLINE_Obiskoval je slovensko gimnazijo v \xc5\xa0kofovih zavodih v Ljubljani. Med prvo svetovno vojno se je boril na ruski in italijanski fronti, pridobil je naziv poro\xc4\x8dnik. Po koncu vojne je podpiral idejo priklju\xc4\x8ditve Prekmurja k Jugoslaviji ter na lastno pest v Prekmurje pripeljal oddelek jugoslovanske vojske, s katerim je 24. decembra osvobodil rojstno vas, nato pa jih je med zasedo Murske Sobote zajela mad\xc5\xbearska vojska. Zaradi "izdaje domovine" je bil obsojen na smrt, a mu je uspelo uiti iz zapora, zaradi \xc4\x8desar se je "v zahvalo Bogu" odlo\xc4\x8dil za duhovni\xc5\xa1ki poklic. Po pobegu je bil med voditelji Prekmurske legije, za priklju\xc4\x8ditev Prekmurja pa se je aktivno zavzemal tudi na druge na\xc4\x8dine: bil je \xc4\x8dlan Narodnega sveta za Prekmurje, \xc4\x8dlan deputacije, ki je pokrajinski vladi v Ljubljani in Beogradu zaprosila za zasedbo Prekmurja, sodeloval je na pogajanjih s predsednikom antantne komisije dr. Gastonom Reverdyjem ... Poleg Jo\xc5\xbeefa Kleka in Ivana Jeri\xc4\x8da je bil podpisnik Memoranduma o Slovencih v Prekmurju, ki ga je pripravil prof. dr. Matija Slavi\xc4\x8d in so ga nato razposlali na 45 pari\xc5\xa1kih naslovov. _NEWLINE_17. avgusta 1919 je Godina vodil veliko ljudsko zborovanje v Beltincih, ki se naj bi ga udele\xc5\xbeilo okrog 20 tiso\xc4\x8d ljudi._NEWLINE_Po maturi je vstopil k lazaristom in po bil kon\xc4\x8dani teolo\xc5\xa1ki fakulteti leta 1925 posve\xc4\x8den v duhovnika. Med drugo svetovno vojno se je kot begunec umaknil v italijansko okupirano Ljubljano in nato v Rim. Po vojni je opravljal duhovni\xc5\xa1ko in karitativno dejavnost po tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih, leta 1948 pa se je umaknil v ZDA. V \xc4\x8dasu preganjanja Cerkve na Slovenskem je bil leta 1946 v odsotnosti obsojen na \xc5\xa1tiri leta prisilnega dela. _NEWLINE_V ZDA je v Clevelandu ustanovil Slovensko sobotno \xc5\xa1olo za ameri\xc5\xa1ke Slovence, Marijino legijo in Oltarno dr\xc5\xa1tvo ter v mestu Marquette sodeloval pri zbiranju gradiva za beatifikacijo \xc5\xa1kofa Friderika Barage._NEWLINE_Leta 1969 se je vrnil na avstrijsko Koro\xc5\xa1ko, kjer je \xc5\xbeivel pri \xc5\xa1olskih sestrah v Pliberku. Umrl je v bolni\xc5\xa1nici v Gradcu, pokopan je na pliber\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du.'