b'\n_START_ARTICLE_\nDu\xc5\xa1ilka\n_START_PARAGRAPH_\nDu\xc5\xa1\xc3\xadlka, navitje ali tulj\xc3\xa1va je elektronski element z dvema priklju\xc4\x8dkoma, katerega glavna zna\xc4\x8dilnost je induktivnost. Lo\xc4\x8dimo zra\xc4\x8dne du\xc5\xa1ilke in du\xc5\xa1ilke s feromagnetnim jedrom. Zra\xc4\x8dna du\xc5\xa1ilka ima linearno in simetri\xc4\x8dno UI karakteristiko. Feromagnetna du\xc5\xa1ilka ima za UI karakteristiko histerezno zanko.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nEnosmerni elektri\xc4\x8dni tok ustvari v navitju magnetno polje. Spremembe toka (npr.: izmeni\xc4\x8dni tok) povzro\xc4\x8dijo samoindukcijo. Generira se elektri\xc4\x8dna napetost, ki ima tako smer, da nasprotuje svojemu vzroku. Du\xc5\xa1ilka torej nasprotuje hitrim spremembam toka. Zato se v stikalih ob izklopu pojavi elektri\xc4\x8dni oblok (iskrenje)._NEWLINE_Induktivnost du\xc5\xa1ilke oziroma tuljave dolo\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo ovojev (ve\xc4\x8d ovojev ve\xc4\x8dja induktivnost) in permeabilnosti (vrsta) snovi, ki jo vstavimo v tuljavo. _NEWLINE_\xc4\x8ce priklju\xc4\x8dimo idealno tuljavo na izmeni\xc4\x8dni tok s spremenljivo frekvenco, je pri frekvenci 0 Hz njena upornost enaka 0 ohmov. Pri neskon\xc4\x8dni frekvenci pa je njena upornost enaka neskon\xc4\x8dno ohmov. Zaradi svojega obna\xc5\xa1anja pri 0 Hz predstavlja tuljava za enosmerni tok kratek stik._NEWLINE_Pri neidealni tuljavi je upornost tuljave, \xc4\x8de jo priklju\xc4\x8dimo na enosmerno napetost, enaka upornosti \xc5\xbeice. Upornost \xc5\xbeice pa je odvisna od njenih lastnosti (preseka, dol\xc5\xbeine, materiala, temperature, itd). _NEWLINE_\xc4\x8ce skozi tuljavo spustimo enosmerni elektri\xc4\x8dni tok, ustvari v svoji okolici magnetno polje. \xc4\x8ce tuljavo izklopimo iz napetosti, se bo na tuljavi inducirala napetost (ki tako nasprotuje spremembi napetosti, torej izklopu). Za to indukcijo se uporabi energija, ki se je prej nalo\xc5\xbeila v magnetno polje pri njegovem ustvarjanju (in se tam shranila).'