b'\n_START_ARTICLE_\nKoleraba\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV pisnih virih je koleraba prvi\xc4\x8d omenjena leta 1620, ko je \xc5\xa1vicarski botanik Gaspard Bauhin o njej zapisal, da kot divja rastlina raste na \xc5\xa0vedskem. Tudi sicer velja splo\xc5\xa1no prepri\xc4\x8danje, da koleraba izvira iz Skandinavije ali Rusije.\n_START_SECTION_\nGojenje\n_START_PARAGRAPH_\nKoleraba se seje v bogata, rahla in dobro odcedna tla. Za rast ne potrebuje veliko du\xc5\xa1ika, seje pa se spomladi od marca do aprila in spet poleti, od junija do za\xc4\x8detka avgusta. Seme kolerabe kali pri temperaturi okrog 5 \xc2\xb0C, prenese pa tudi temperature do \xe2\x80\x934 \xc2\xbaC. Koreni kolerabe prenesejo \xc5\xa1e ni\xc5\xbeje temperature kot seme, saj pozebejo \xc5\xa1ele pri temperaturah pod \xe2\x80\x938 \xc2\xbaC. Od sejanja do spravila pridelka koleraba potrebuje dobre tri mesece._NEWLINE_Koleraba je v preteklosti pomenila pomemben vir prehrane za \xc4\x8dloveka in \xc5\xbeivino. Pred splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjenostjo krompirja je predstavljala glavno hrano revnih slojev.'