b'\n_START_ARTICLE_\nKaparji\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZa kaparje so zna\xc4\x8dilne ekstremne morfolo\xc5\xa1ke prilagoditve na sesanje rastlinskih sokov, poleg tega pa se \xc5\xbeivali razli\xc4\x8dnih spolov med seboj mo\xc4\x8dno razlikujejo. Samice vso odraslo obdobje pre\xc5\xbeivijo pritrjene na istem mestu na rastlini, kjer sesajo rastlinske sokove. Njihov zunanji skelet je \xc5\xa1irok in obokan, zaradi \xc4\x8desar so nekoliko podobne rakom viti\xc4\x8dnjakom, saj se izpod njega pogosto ne vidi nobenega drugega telesnega dela. Razvojno gledano so neoteni\xc4\x8dne - tudi kot odrasle \xc5\xbeivali ohranjajo zna\xc4\x8dilnosti li\xc4\x8dink, kot so odsotnost kril in neizrazita \xc4\x8dlenjenost, pogosto pa imajo tudi slabo razvite ali povsem zakrnele noge, sestavljene o\xc4\x8di in tipalnice. Pri izvornej\xc5\xa1ih dru\xc5\xbeinah kaparjev imajo samice \xc5\xa1e razmeroma dobro razvite in funkcionalne noge, ki pa so pri kasneje razvitih dru\xc5\xbeinah popolnoma reducirane. Najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1a zna\xc4\x8dilnost je kljunec (rostrum) nitaste oblike, s katerim prebodejo rastlinsko povrhnjico in sesajo sokove. Pogosto jih prekriva voskast izlo\xc4\x8dek \xc5\xbelez, ki slu\xc5\xbei kot obramba pred plenilci in zajedavci. \xc5\xbdleze se na povr\xc5\xa1ino telesa odpirajo z drobnimi luknjicami, zato je tudi voskast izlo\xc4\x8dek v obliki nitk, pri nekaterih vrstah pa se strdi v kompakten\xc2\xa0\xc2\xbboklep\xc2\xab. Najve\xc4\x8dje dose\xc5\xbeejo do enega centimetra v dol\xc5\xbeino, ve\xc4\x8dina pa je dolgih le nekaj milimetrov._NEWLINE_Samci in li\xc4\x8dinke so gibljivi in predstavljajo del populacije, ki kolonizira nova obmo\xc4\x8dja. Samci so drobni in kratko\xc5\xbeive\xc4\x8di, podobni mu\xc5\xa1icam. So popolnoma brez obustnih okon\xc4\x8din in se po preobrazbi ne prehranjujejo. Tudi zadnji par njihovih kril je reduciran, podoben utripa\xc4\x8dam dvokrilcev, vendar brez vloge stabilizacije leta. Od mu\xc5\xa1ic jih najla\xc5\xbee lo\xc4\x8dimo po prisotnosti enega ali ve\xc4\x8d terminalnih izrastkov na koncu zadka - terminalnega filuma oz. cerkov. Tudi pri samcih je opazen trend redukcije telesnih zna\xc4\x8dilnosti, najbolj opazen pri o\xc4\x8deh - od dobro razvitih pri bazalnih dru\xc5\xbeinah prek vrste ocelov pri vmesnih do samo para ocelov pri najrazvitej\xc5\xa1ih\xc2\xa0\xc2\xbbneococcoidih\xc2\xab. Za samce je zna\xc4\x8dilno tudi, da je zadnji stadij pred preobrazbo v odraslo \xc5\xbeival nepremi\xc4\x8den, podoben bubi \xc5\xbeu\xc5\xbeelk s popolno preobrazbo._NEWLINE_Razmno\xc5\xbeujejo se lahko spolno ali partenogenetsko; samica lahko tekom svojega \xc5\xbeivljenja izle\xc5\xbee tudi do 1000 li\xc4\x8dink (kot jaj\xc4\x8deca ali \xc5\xbeivorodno), kar bi pri okoli \xc5\xa1estih generacijah letno v najbolj\xc5\xa1em primeru zneslo preko 30 milijonov \xc5\xbeivali vsako leto. Gibljive so samo li\xc4\x8dinke samic prvega stadija, po prvi levitvi pa izgubijo noge in se pritrdijo na gostiteljsko rastlino.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavnike skupine najdemo v vseh podnebnih pasovih od tropov do tundre, kjer rastejo njihove gostiteljske rastline. Ve\xc4\x8dina vrst kaparjev je polifagih, prehranjujejo se lahko z mnogimi rastlinskimi vrstami. Med njimi pa so tudi tak\xc5\xa1ni, ki so se specializirali na eno ali dve sorodni vrsti gostitelja. Kot nepremi\xc4\x8dno pritrjene \xc5\xbeivali so lahka tar\xc4\x8da plenilcev, predvsem drugih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, kot so polonice, ten\xc4\x8di\xc4\x8darice, plenilske stenice itd._NEWLINE_Znotraj skupine se je zaradi tega ve\xc4\x8dkrat lo\xc4\x8deno razvilo tesno so\xc5\xbeitje z mravljami, kjer mravlje varujejo kaparje pred plenilci v zameno za sladko mano, ki jo ti izlo\xc4\x8dajo skozi zadnji\xc4\x8dno odprtino. Ocenjujejo, da lahko kolonija mravelj letno na ta na\xc4\x8din pridobi tudi do 500\xc2\xa0kg mane, ki jim predstavlja glavni vir du\xc5\xa1ika.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nKaparji so med ekonomsko najpomembnej\xc5\xa1imi svetovnimi \xc5\xa1kodljivci na kulturnih rastlinah, posebej trajnicah, kot so sadno drevje, okrasne lesne rastline in sobno rastlinje. \xc5\xa0kodo povzro\xc4\x8dajo s sesanjem rastlinskih sokov, kar povzro\xc4\x8da venenje, in vna\xc5\xa1anjem drugih patogenih organizmov (rastlinski virusi, bakterije, glive) v tkivo. Zaradi majhne velikosti jih pogosto opazimo \xc5\xa1ele takrat, ko so povzro\xc4\x8dili \xc5\xbee precej \xc5\xa1kode, \xc5\xa1e posebej te\xc5\xbeavna pa je detekcija med karantenskimi pregledi ob majhni gostoti populacije._NEWLINE_Manj znana je uporaba kaparjev za pridobivanje uporabnih snovi. Iz izlo\xc4\x8dka gojenih kaparjev vrste Dactylopius coccus pridobivajo barvilo karmin, iz drugih pa tudi \xc5\xa1elak in nekatere voske. Mana, ki jo izlo\xc4\x8dajo kaparji, se na vro\xc4\x8dini strdi v sladko kepo in domnevajo, da so z njeno pomo\xc4\x8djo Izraeliti pre\xc5\xbeiveli izgon v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, kot ga opisuje Stara zaveza._NEWLINE_Zatiranje kaparjev s kemi\xc4\x8dnimi sredstvi (insekticidi) je te\xc5\xbeavno, saj trden oklep samic nudi dobro za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred kemikalijami v obliki aerosolov. \xc5\xa0kropljenje je u\xc4\x8dinkovito le proti li\xc4\x8dinkam v prvem stadiju. U\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e je premazovanje z olji, ki zadu\xc5\xa1i tudi odrasle samice, vendar se ekonomsko gledano ve\xc4\x8dinoma ne izpla\xc4\x8da in se uporablja le pri zelo hudih infekcijah. V ZDA je bilo raz\xc5\xa1irjeno zadimljanje s cianidom, vendar so morali uporabo cianida opustiti, ko so postali kaparji odporni nanj. Eden najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih primerov biolo\xc5\xa1ke kontrole pa je vnos polonice vrste Rodolia cardinalis, ki so jo vnesli za nadzor populacije pomaran\xc4\x8devega kaparja (Icerya purchasi), ki se je v ZDA raz\xc5\xa1iril iz Avstralije.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na izjemno specializiranost telesne oblike so kaparji nedvomno monofiletska skupina. Sistematika znotraj skupine pa je te\xc5\xbeavna, temelji skoraj izklju\xc4\x8dno na telesnih zna\xc4\x8dilnostih samic, kjer se vrste najve\xc4\x8dkrat lo\xc4\x8dijo med seboj le po mikroskopskih znakih. Te\xc5\xbeavo pri klasifikaciji predstavlja tudi dejstvo, da so kaparji genetsko ena od najzapletenej\xc5\xa1ih skupin \xc5\xbeivali, saj poznajo poleg spolnega razmno\xc5\xbeevanja \xc5\xa1e vsaj sedem razli\xc4\x8dnih tipov partenogeneze. Kljub temu so kaparji zaradi ekonomske pomembnosti ena od najbolj preu\xc4\x8devanih skupin \xc5\xbeu\xc5\xbeelk._NEWLINE_Fosilni ostanki v kamninah so redki, verjetno zaradi pritrjenega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja samic in majhnih ter kratko\xc5\xbeivih samcev. Obstaja nekaj fosilov iz perma in triasa, ki pa verjetno pripadajo li\xc4\x8dinkam in njihova uvrstitev med kaparje ni zanesljiva. Najstarej\xc5\xa1e fosile, ki potrjeno pripadajo kaparjem, datirajo v za\xc4\x8detek krede, pred 130-140 milijoni let, glede na ostanke sorodnih listnih u\xc5\xa1i pa domnevajo, da je skupina nastala v juri. Na ra\xc4\x8dun samcev, ujetih v jantar, je fosilni zapis kaparjev eden najpopolnej\xc5\xa1ih med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami, vendar pa je sorodnost z danes \xc5\xbeive\xc4\x8dimi vrstami te\xc5\xbeko oceniti zaradi slab\xc5\xa1e raziskanosti slednjih._NEWLINE_Tradicionalno delimo kaparje v dve ve\xc4\x8dji taksonomsko nerangirani skupini,\xc2\xa0\xc2\xbbprimitivne\xc2\xab\xc2\xa0Archaeococcoide in\xc2\xa0\xc2\xbbnapredne\xc2\xab\xc2\xa0Neococcoide. Slednji so nedvoumno monofiletski, saj imajo predstavniki vseh dru\xc5\xbein mo\xc4\x8dno reducirane o\xc4\x8di. Njihov izvor ni znan, nastali pa so hkrati z obse\xc5\xbeno radiacijo kritosemenk v pozni kredi. Skupina vsebuje obe najve\xc4\x8dji dru\xc5\xbeini, Coccidae s 1000 vrstami in Diaspididae s 1700 vrstami kaparjev.\n_START_SECTION_\nKaparji v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nZa Slovenijo je znanih okrog 20 vrst kaparjev, ki napadajo predvsem vinsko trto in sadno drevje, slab\xc5\xa1e pa so raziskane vrste, ki jedo okrasno rastlinje. Med bolj znanimi vrstami je ameri\xc5\xa1ki kapar (Quadraspidiotus perniciosus), ki so ga po 1. svetovni vojni zanesli v Evropo iz Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike in je samo v Sloveniji povzro\xc4\x8dil propad milijonov dreves. Njegovo populacijo so po 2. svetovni vojni uspe\xc5\xa1no omejili z uporabo ve\xc4\x8d metod, predvsem insekticidov, biolo\xc5\xa1ke kontrole in karantene za uvo\xc5\xbeene sadike.'