b'\n_START_ARTICLE_\nHrpelje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi pisni vir, ki omenja vas Hrpelje, je listina z zapisom to\xc5\xbebe med gospodo z gradu Fifenberg in tr\xc5\xbea\xc5\xa1kim \xc5\xa1kofom glede treh hi\xc5\xa1 v Hrpeljah. Listina je datirana 28. aprila 1304. Sicer pa je vas obstajala \xc5\xbee mnogo prej. Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, to je majhna vas obdana z zidom, je bilo narejeno \xc5\xbee v \xc5\xbeelezni dobi. Otem pri\xc4\x8dajo zgodovinske najdbe ob stari cesti Hrpelje-Rodik. Za\xc4\x8dasa Rimljanov je bilo Hrpelje pomembna obcestna postojanka ob cesti Reka-Trst, ki je bila zelo pomembna trgovska pot. Trgovci, ki so prena\xc5\xa1ali blago z Reke v Trst ali obratno so se ustavljali v gostilni v Hrpeljah, kjer so menjevali utrujene konje in se okrep\xc4\x8dali._NEWLINE_V letih 1600-1800 je bilo Hrpelje pod velikim vplivom mesta Trst. Pod Habsbur\xc5\xbeani je Trst nenehno rastel in s tem tudi trgovina. Zato so Hrpeljci za\xc4\x8deli zidati ledenice, da so poleti, ko je bilo vro\xc4\x8de, v Trst prodajali led, ki je bil takrat zelo drag. To je bil njihov glavni na\xc4\x8din pre\xc5\xbeivetja. V osemnajstem stoletju je cesarica Marija Terezija uvedla popis prebivalstva, o\xc5\xa1tevil\xc4\x8denje hi\xc5\xa1 in zemlji\xc5\xa1ki kataster. Od takrat naprej je ve\xc4\x8d pisnih virov o Hrpeljah.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in prebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarstvo se v Hrpeljah vedno bolj razvija. Najprej je bila v Hrpeljah koninska industrija, nato pa so zgradili \xc5\xa1e steklarno. V teh dveh tovarnah so bili zaposleni skoraj vsi hrpeljci. Po razpadu Jugoslavije pa so te dve tovarni zaprli in ljudje so od\xc5\xa1li delat drugam, najve\xc4\x8d v okoli\xc5\xa1ka mesta. Danes gradijo na jugozahodu Hrpelj obrtno-industrijsko cono, v kateri bo veliko hal in tovarn, to pa bo prispevalo k ve\xc4\x8dji razvitosti Hrpelj. V Hrpeljah je trenutno tudi tovarna Pejo, ki se tudi razvija ter pakirnica sladkorja. Kmetijstvo pa na \xc5\xbealost propada. Travniki se zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo, \xc5\xbeivalski farmi sta zaprti, poljedelstvo je propadlo. V Hrpeljah je tudi \xc5\xbeeleznica, ki povezuje Ljubljano in Koper._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina ljudi se dandanes ukvarja s sodobnimi deli, kot so poslovni\xc5\xa1tvo, pisarni\xc5\xa1tvo, medicina, v Hrpeljah so tudi ob\xc4\x8dina, \xc5\xa1ola in zdravstveni dom. Skoraj vsi ljudje so zaposleni v Kopru ali v Se\xc5\xbeani, saj sta to najve\xc4\x8dji okoli\xc5\xa1ki mesti. Ker se Hrpelje trenutno industrijsko razvija, je vedno ve\xc4\x8d zaposlitvenih mest tudi tu.\n_START_SECTION_\nLegenda o nastanku Hrpelj\n_START_PARAGRAPH_\nLegenda o nastanku Hrpelj je samo ena, ki ima vsaj smisel. Pravi pa takole: Pred davnimi leti je bil velik dan. Nek nem\xc5\xa1ki grof je nameraval iti obiskati mesto Reka in naj bi \xc5\xa1el prav po cesti skozi na\xc5\xa1o vas. Ko so prebivalci izvedeli za to novico, so bili vsi hiteli tisti dan pozdravljat grofa. Ko so zagledali grofovo ko\xc4\x8dijo, je nekdo zaklical: >Herr pelje!< Herr je po nem\xc5\xa1ko pomenilo gospod, vzvi\xc5\xa1eni. Od tu naj bi nastalo ime Hrpelje.\n_START_SECTION_\nMi\xc5\xa1ka \xc5\xa0oga in Dobrila tat\n_START_PARAGRAPH_\nPripovedka pravi, da je na Mi\xc5\xa1ji \xc5\xa0ogi (to je staro ime za Hrpeljsko goro) imel grad \xc4\x8dlovek, katerega so klicali Dobrila tat. Ta \xc4\x8dlovek pa ni bil razbojnik, kakor pomislimo ob besedi \xc2\xbbtat\xc2\xab. Legenda pravi, da je bil to dober in po\xc5\xa1ten \xc4\x8dalovek , ki je kradel pokvarjenim in pretirano bogatm trgovcem, dajal pa je revnim. Zase je obdr\xc5\xbeal le toliko, da je pre\xc5\xbeivil sebe in tovari\xc5\xa1e. Trgovci so se Dobrila tatu bali, ljudje pa so ga imeli radi, \xc4\x8deprav ga niso poznali. Ko pa je Dobrila tat umrl, se je izgbila vsaka sled za njim. Ljudje pravijo da zve\xc4\x8der je bila utrdba na gori, zjutraj pa je ni bilo ve\xc4\x8d. Kaj se je zgodilo z Dobrila tatom, pa nih\xc4\x8de ne ve. \xc4\x8ce gremo na Hrpeljsko goro, vidimo kupe kamenja in ostanke zidov, ki so bili najverjetneje zidovi tamkaj\xc5\xa1nje utrdbe. re\xc4\x8deno je, da je Dobrila tat nekaj svojih zakladov tudi skril in zakopal. Takrat so ljudje mno\xc5\xbei\xc4\x8dno iskali zaklade, na\xc5\xa1li pa \xc2\xbble\xc2\xab\xc2\xa0skrinjo srebrnikov in zlatnikov.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nV Hrpeljah je \xc5\xbee dolga leta obi\xc4\x8daj, da se praznije Pusta. Tega se praznuje na zadnjo soboto v februarju. Hrpeljci so imeli tudi doma\xc4\x8d ples, vendar je le-ta potonil v pozabo. Vsekakor pa so nam ostale pesmi Hrpeljske godbe, ki je delovala pred 200 leti. Te pesmi so ve\xc4\x8dinoma val\xc4\x8dki in polke. Najbolj prepoznavni sta pesmi Hrpeljski fantje in Hrpeljska dekleta. V Hrpeljah so imeli tudi tradicionalne va\xc5\xa1ke poroke, ki so jih po\xc4\x8dastili s hrpeljskim kola\xc4\x8dem.'