b'\n_START_ARTICLE_\nVojna brskalnikov\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nKonec osemdesetih in v za\xc4\x8detku devetdesetih let se je pojavil prvi brskalnik, imenovan WorldWideWeb. \xc5\xbde konec leta 1992 so se na trgu za\xc4\x8deli pojavljati novi brskalniki (npr.: Line Mode Browser, ViolaWWW ...), kar je dalo mo\xc5\xbenost izbire brskalnika. Leto 1993 prinese na trg \xc5\xa1e ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih brskalnikov (npr.: Cello, Arena, Mosaic ...). Najpomembnej\xc5\xa1i med temi je postal Mosaic, katerega zasnovo uporabni\xc5\xa1kega vmesnika \xc5\xa1e dandanes uporabljajo vsi ve\xc4\x8dji brskalniki.\n_START_SECTION_\nDruga vojna brskalnikov\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem zatonu je Netscape javno objavil svojo izvorno kodo, ki jo je prevzela novo nastala skupnost Mozilla Foundation. Ta je nadaljevala razvoj Netscapovega Communicatorja kot zbirko Mozilla Suite z zelo majhnim tr\xc5\xbenim dele\xc5\xbeem, dokler ni za\xc4\x8dela z razvojem samostojnega brskalnika, imenovanega Phoenix (kmalu preimenovanega v Firebird ter nato v Firefox). 9. novembra 2004 je bil izdan Mozilla Firefox 1.0, ki se je od takrat samo \xc5\xa1e razvijal in dobival vse ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe na trgu brskalnikov. Firefox je postal velik konkurent Internet Explorerju._NEWLINE_Microsoft je odpravil nekaj te\xc5\xbeav svojega brskalnika ter posku\xc5\xa1al ujeti korak s Firefoxom z razli\xc4\x8dicama Internet Explorer 7 in 8, vendar je Firefoxu tr\xc5\xbeni dele\xc5\xbe \xc5\xa1e naprej rasel in Internet Explorerju drasti\xc4\x8dno padal. Leta 2010 je Firefox dosegel svoj vrh z razli\xc4\x8dico 3.5.'