b'\n_START_ARTICLE_\nDravinja\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nDravinja se za\xc4\x8dne kot majhen izvir v gozdu nad najvi\xc5\xa1jimi kmetijami v naselju Hudinja v nadmorski vi\xc5\xa1ini 1180 m. V najzgornej\xc5\xa1em delu je dolina razmeroma plitva, a se navzdol hitro poglablja in preide v globoko sotesko s strmimi pobo\xc4\x8dji. Pri kmetiji O\xc5\xa1lak se ji z leve pridru\xc5\xbei podoben potok Lo\xc4\x8dnica, ki priteka izpod smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da Rogla. Nato te\xc4\x8de po nekoliko bolj odprti in poseljeni dolini, v kateri se ji z leve in desne pridru\xc5\xbeijo vodotoki iz \xc5\xa1e nekaj kratkih in strmih sotesk (npr. Sopo\xc4\x8dnica z leve in Ljubnica z desne strani). \xc5\xbde malo nad Zre\xc4\x8dami se strmec Dravinje ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1a, dolina se nekoliko raz\xc5\xa1iri in v njenem dnu je name\xc5\xa1\xc4\x8den velik del zre\xc5\xa1ke industrije (mdr. tovarni Unior in SwatyComet), na njeni ju\xc5\xbeni strani pa se s strmo je\xc5\xbeo dviguje okoli 20 m vi\xc5\xa1ja terasa Dobrava, na kateri je osrednji del mesta Zre\xc4\x8de. Vse do Slovenskih Konjic te\xc4\x8de vzporedno z njo desni pritok Koprivnica, ki se ji pridru\xc5\xbei tik nad mestom, razme\xc5\xa1\xc4\x8denim v naplavni ravnici tik ob reki in ob vzno\xc5\xbeju Konji\xc5\xa1ke gore._NEWLINE_Tu se zna\xc4\x8daj Dravinje povsem spremeni: iz hitro teko\xc4\x8dega potoka se spremeni v manj\xc5\xa1o reko z razmeroma majhnim strmcem in po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1im tokom, \xc4\x8deprav je tudi \xc5\xa1e naprej ohranila svojo izrazito hudourni\xc5\xa1ko naravo. Njena struga je v precej\xc5\xa1nji meri umetno preoblikovana in kot tak\xc5\xa1na te\xc4\x8de naprej proti jugovzhodu skozi Dra\xc5\xbeo vas in Lo\xc4\x8de. Na tem odseku se ji z leve pridru\xc5\xbei pritok Oplotnica in z desne \xc5\xbdi\xc4\x8dnica ter Kloko\xc4\x8dovnik. Pri Lo\xc4\x8dah se Dravinja usmeri proti vzhodu in te\xc4\x8de ve\xc4\x8d kot 30\xc2\xa0km dale\xc4\x8d po slikoviti Dravinjski dolini, zarezani med nizke Dravinjske gorice na severni ter gozdnati Bo\xc4\x8d in Haloze na ju\xc5\xbeni strani. Sprva je struga Dravinje \xc5\xa1e mo\xc4\x8dno preoblikovana, pribli\xc5\xbeno od Polj\xc4\x8dan naprej pa je ve\xc4\x8dinoma v naravnem stanju in prosto vijuga v lepih meandrih po 400\xe2\x80\x93800 m \xc5\xa1iroki naplavni ravnici. Ker je ravnica izpostavljena pogostim poplavam, je ostala skoraj v celoti pod travniki, naselja so odmaknjena vstran od reke na nekoliko vi\xc5\xa1je robne dele doline in jih poplave ve\xc4\x8dinoma ne dose\xc5\xbeejo. Z leve strani pritekajo vanjo iz gri\xc4\x8devja le manj\xc5\xa1i pritoki (npr. Li\xc4\x8denca), z desne strani pa se v Dravinjo steka ve\xc4\x8d kratkih in strmih grap izpod Bo\xc4\x8da in iz Haloz (npr. Bela, Jelov\xc5\xa1ki potok, Skralska, Jesenica), ki so v dolino nasule izrazite vr\xc5\xa1aje, na katerih so se namestile manj\xc5\xa1e vasi._NEWLINE_Pod Makolami se Dravinji z leve pridru\xc5\xbei potok Lo\xc5\xbenica, nato se pri Maj\xc5\xa1perku dolinsko dno \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d nekoliko raz\xc5\xa1iri. Zatem reka vstopi v o\xc5\xbeji, spodnji del doline, kjer so tudi dolinska pobo\xc4\x8dja nekoliko strmej\xc5\xa1a in bolj gozdnata, vendar pa se \xc5\xbee pri Jurovcih za\xc4\x8dne dolina na \xc5\xa1iroko odpirati proti Dravskemu polju. Pod Tr\xc5\xbecem dobi z leve \xc5\xa1e zadnji ve\xc4\x8dji pritok Polskavo, \xc5\xa1e pred tem iz Haloz desna pritoka Pekla\xc4\x8da in Rogatnica. Dobre tri kilometre pod Vidmom se tik ob severnem vzno\xc5\xbeju Haloz izlije v Dravo._NEWLINE_Velike razlike med posameznimi re\xc4\x8dnimi odseki so v precej\xc5\xa1nji meri posledica zelo razli\xc4\x8dne kamninske zgradbe. Povirje in zgornji tok do nekoliko iznad Zre\xc4\x8d je v odpornej\xc5\xa1ih metamorfnih kamninah (predvsem gnajs in blestnik, zato so tam pobo\xc4\x8dja strma in doline ve\xc4\x8dinoma ozke. Pri Zre\xc4\x8dah vstopi v Konji\xc5\xa1ko kotlino, ki je zapolnjena s terciarnimi sedimenti, raz\xc4\x8dlenjenimi v nizko gri\xc4\x8devje, v njej pa je Dravinja s pritoki nasula razmeroma obse\xc5\xbeno ravnico. Po soto\xc4\x8dju z Oplotnico zapusti kotlinsko dno in te\xc4\x8de naprej po dolgi dolini, izdelani v mehkih miocenskih morskih sedimentih (ve\xc4\x8dinoma lapor), nad katerimi se na ju\xc5\xbeni strani doline strmo dvigata apnen\xc4\x8dasta Konji\xc5\xa1ka gora in Bo\xc4\x8d. Pri naselju Tr\xc5\xbeec se dolina odpre proti \xc5\xa1irnemu Dravskemu polju, Dravinja pa te\xc4\x8de vse do izliva tik po njegovem ju\xc5\xbenem robu, kamor jo je potisnila Drava z mo\xc4\x8dnim nasipanjem v pleistocenu.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme reke zelo verjetno izvira iz imena Drava, vendar ni povsem jasno, kako je nastala pripona -inja. Morda se je, po analogiji z imenom reke Savinje, neko\xc4\x8d imenovala Drav\xd1\x8cna, iz tega pa se je razvilo ime Dravnja in pozneje Dravinja. V starej\xc5\xa1ih pisnih virih se reka omenja pod razli\xc4\x8dnimi imeni, mdr. Trevvina (977), Trewina (984), Trevina (1178 in 1199), die Tren (1306), die Trevn (1235), die Treen (1442), die Traan (1473), die Trann (1500) itd.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nKer ima Dravinja poleti razmeroma malo vode, je bila v preteklosti zelo onesna\xc5\xbeena zaradi industrije v Zre\xc4\x8dah in Slovenskih Konjicah. Z modernizacijo dela industrije in propadom najve\xc4\x8djega onesna\xc5\xbeevalca (usnjarska industrija Konus v Slovenskih Konjicah) se je kakovost vode sicer izbolj\xc5\xa1ala, tako da je reka danes po uradnih podatkih v ve\xc4\x8djem delu toka v dobrem kemijskem in zelo dobrem do dobrem ekolo\xc5\xa1kem stanju. Po mnenju nekaterih je onesna\xc5\xbeevanje Dravinje z mestnimi in industrijskimi odpadnimi vodami ob\xc4\x8dasno \xc5\xa1e prisotno, \xc4\x8deprav so se razmere po izgradnji osrednje \xc4\x8distilne naprave Slovenske Konjice pri Pre\xc5\xbeigalu (2013) in s priklju\xc4\x8ditvi konji\xc5\xa1ke industrijske cone nanjo precej izbolj\xc5\xa1ale. Precej\xc5\xa1en onesna\xc5\xbeevalec Dravinje je \xc5\xa1e vedno kmetijstvo.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nKljub hudourni\xc5\xa1kemu zna\xc4\x8daju je bila Dravinja v preteklosti zelo pomembna kot energijski vir. Zlasti v zgornjem delu je bilo v preteklosti veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xbeag, v katerih so \xc5\xbeagali les iz pohorskih gozdov, nekaj \xc5\xbeag in \xc5\xa1tevilni mlini so bili tudi v srednjem in spodnjem toku reke. Ve\xc4\x8dina tega je v 20. stoletju propadla, se je pa iz nekdanje kova\xc4\x8dije v Zre\xc4\x8dah, ki je izdelovala poljedelsko in obrtni\xc5\xa1ko orodje, po prvi svetovni vojni razvila dana\xc5\xa1nja tovarna Unior. Z Dravinjo je bil povezan tudi nastanek industrije v Slovenskih Konjicah: nekdanja tovarna usnja Konus je nastala ob koncu 19. stoletja, po 2. svetovni vojni pa \xc5\xa1e lesnopredelovalna industrija (LIP Slovenske Konjice)._NEWLINE_Kot etnolo\xc5\xa1ki spomenik je zavarovana O\xc5\xa1lakova doma\xc4\x8dija na Skomarju z ohranjeno kova\xc4\x8dnico, mizarsko delavnico in mlinom, ki je tudi del lokalne turisti\xc4\x8dne ponudbe. V neposredni bli\xc5\xbeini (Boharina 17) je kot etnolo\xc5\xa1ka dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina zavarovan \xc5\xa1e mlin, podobno sta zavarovana \xc5\xa1e opu\xc5\xa1\xc4\x8deni Bucijev mlin v Dobrovljah dolvodno od Zre\xc4\x8d ter \xc5\xa1e delujo\xc4\x8di Pe\xc4\x8dnikov mlin v Novakah. Deluje tudi \xc5\xa1e mlin v Slapah dolvodno od Maj\xc5\xa1perka. V spodnjem toku Dravinje delujeta mali hidroelektrarni v Zgornji Pristavi in Tr\xc5\xbecu._NEWLINE_V preteklosti je bila Dravinja regulirana skupaj na 29\xc2\xa0km dol\xc5\xbeine, med drugim v Zre\xc4\x8dah in Slovenskih Konjicah ter naprej do Dra\xc5\xbee vasi in na nekaterih odsekih od Slap do izliva v Dravo. V bolj ali manj naravnem stanju je ostala Dravinja v srednjem delu med Lu\xc5\xa1e\xc4\x8dko vasjo in Koritnim ter naprej do Stogovcev, kjer so se vsaj deloma ohranili ekolo\xc5\xa1ko izjemno pomembni vodni in obvodni habitati. Zaenkrat ka\xc5\xbee, da regulacija Dravinje na teh odsekih tudi zaradi ekolo\xc5\xa1ke vrednosti ni predvidena. Neregulirane odseke zaenkrat varujejo dolo\xc4\x8dila Nature 2000, je pa vpra\xc5\xa1anje, kak\xc5\xa1en smisel imajo sploh regulacije, \xc4\x8de ne dose\xc5\xbeemo ni\xc4\x8d drugega kot da poplavno ravnico ob reki, ki je naravni zadr\xc5\xbeevalnik poplavnih voda, nadomestimo z dragimi in prostorsko zahtevnimi protipoplavnimi zadr\xc5\xbeevalniki, hkrati pa uni\xc4\x8dimo izjemne vodne in obvodne habitate ter stoletno kulturno krajino, dobro prilagojeno pogostim poplavam.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del struge Dravinje in poplavne ravnice ob njej (od Dra\xc5\xbee vasi do Doklec) je vklju\xc4\x8deno v varovano obmo\xc4\x8dje Natura 2000 (Dravinjska dolina), spodnji tok reke od Tr\xc5\xbeca do izliva v Dravo pa v obmo\xc4\x8dje Natura 2000 (Drava). Celotna struga Dravinje s pritoki in poplavne ravnice ob njih so evidentirani kot naravne vrednote._NEWLINE_Najbolj potrebni varovanja so pri nas prav ni\xc5\xbeinski vodotoki, ki smo jih v preteklosti na veliko regulirali, gole bre\xc5\xbeine v pe\xc5\xa1\xc4\x8deno-ilovnatih nanosih, vodoljubna obre\xc4\x8dna vegetacija, ni\xc5\xbeinski ekstenzivni travniki in ostanki ni\xc5\xbeinskih gozdov v poplavni ravnici. Kljub velikim posegom v strugo in njeno bli\xc5\xbeino se je mdr. ohranilo nekaj ostankov nekdanjih dobovih gozdov v ravnini med Slovenskimi Konjicami in \xc5\xa1tajersko avtocesto ter mokrotnih travnikov (npr. med Lo\xc4\x8dami in Makolami in pri \xc5\xa0tatenbergu)._NEWLINE_Posegi v strugo Dravinje, zlasti regulacije in jezovi za male hidroelektrarne, zelo negativno vplivajo na sicer bogat ribji svet v reki. Najve\xc4\x8dji problem je s tem povezano uni\xc4\x8devanje drsti\xc5\xa1\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih ribjih vrst, za katere si ribi\xc4\x8di mo\xc4\x8dno prizadevajo, da bi jih ohranili v reki. V Dravinji so neko\xc4\x8d \xc5\xbeivele \xc5\xa1tevilne ribje vrste, mdr. poto\xc4\x8dna postrv (Salmo trutta) v zgornjem toku,  podust (Chondrostoma nasus nasus), evropski som (Silurus glanis), navadna mrena (Barbus barbus), rde\xc4\x8deoka (Rutilus rutilus), ogrica (Vimba vimba), pohra (Barbus meridionalis), klen (Leuciscus cephalus cephalus), \xc5\xa1\xc4\x8duke (Esox lucius), smu\xc4\x8d (Sander lucioperca) in platnica (Rutilus pigus virgo) \xe2\x80\x93 endemit donavskega pore\xc4\x8dja \xe2\x80\x93 ki jo tudi v Dravinji posebej varujejo v okviru Nature 2000, skupaj z grbastim okunom (Gymnocephalus baloni) in kapeljnom (Cottuso gobio)._NEWLINE_Na nereguliranih odsekih Dravinje so ekolo\xc5\xa1ko izjemno pomembni goli re\xc4\x8dni bregovi v pe\xc5\xa1\xc4\x8deno-ilovnatih naplavinah, saj v njih gnezdi vodomec (Alcedo atthis), ena na\xc5\xa1ih najlep\xc5\xa1ih, a \xc5\xbeal vse redkej\xc5\xa1ih ptic. Reka in obvodni habitati so \xc5\xbeivljenjski prostor tudi mnogih drugih pti\xc4\x8dev, metuljev, ka\xc4\x8djih pastirjev in drugih \xc5\xbeivih bitij, katerim nimamo pravice jemati \xc5\xbeivljenjski prostor, sploh pa ne na tako grob na\xc4\x8din, kot se je po\xc4\x8denjalo v preteklosti z obse\xc5\xbenimi regulacijami.'