b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica Marijinega vnebovzetja in svetega \xc5\xa0tefana, Speyer\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so ju vedno znova zasedli in oplenili, sta mesto in stolnica pre\xc5\xbeivela tridesetletno vojno (1618-1648) z malo \xc5\xa1kode. Med devetletno vojno (pfal\xc5\xa1ko nasledstveno vojno 1688-1697) so ljudje Speyerja prinesli pohi\xc5\xa1tvo in imetje v stolnico, zlo\xc5\xbeili vse kar nekaj metrov visoko v upanju, da bodo re\xc4\x8di shranili pred francoskimi \xc4\x8detami Ludvika XIV. Toda 31. maja 1689 so vojaki opusto\xc5\xa1ili cesarske grobove in za\xc5\xbegali vse, kar so mogli. Na ta dan je bilo skoraj celotno mesto Speyer po\xc5\xbegano. Od vro\xc4\x8dine ognja se je zahodni del ladje poru\xc5\xa1il in poznogotski elementi so bili uni\xc4\x8deni._NEWLINE_V velikem po\xc5\xbearu je knezo\xc5\xa1kof izgubil stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de in na\xc4\x8drtovali so izgradnjo novega, v stilu baro\xc4\x8dnega gradu, namesto stolnice. Zaradi sovra\xc5\xbenosti ljudstva Speyerja proti \xc5\xa1kofu, je bilo odlo\xc4\x8deno, da se zgradi pala\xc4\x8da v Bruchsalu._NEWLINE_Skoraj stoletje je bil zavarovan le vzhodni del katedrale in se je uporabljal za ma\xc5\xa1evanje. Pod vodstvom Franca Ignaza M. Neumanna, sina priznanega baro\xc4\x8dnega arhitekta  Balthasarja Neumanna, je bila med letoma 1748 do 1772 stavba obnovljena. Romanska ladja je bila rekonstruirana, zahodna fasada pa prezidana v baro\xc4\x8dnem slogu. Sredstva niso bila zadostna, da bi celotno stolnico predelali v stilu \xc4\x8dasa._NEWLINE_Leta 1792 je bil Speyer spet zaseden, tokrat s francoskimi revolucionarnimi vojaki in \xc5\xa1e enkrat ve\xc4\x8d je bila stolnica izropana. V \xc4\x8dasu Napoleonovih vojn (1803-1815) je bila stolnica skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za krmo in drug material. Leta 1806 so Francozi nameravali stavbo poru\xc5\xa1iti in jo uporabiti kot material, kar je prepre\xc4\x8dil \xc5\xa1kof Mainza, Joseph Ludwig Colmar. Po zmagah Napoleona nad prusko in rusko vojsko v bitkah pri Grossg\xc3\xb6rschenu in L\xc3\xbctzenu leta 1813, je okoli 4000 ranjenih vojakov pri\xc5\xa1lo v Speyer. Po bitki pri Leipzigu jih je bilo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d in stolnica je slu\xc5\xbeila kot bolni\xc5\xa1nica._NEWLINE_Kot rezultat Dunajskega kongresa (1815), je bil Speyer in Pfal\xc5\xa1ko preneseno k Bavarski. Na ukaz kralja Ludvika I. Bavarskega, sta Johann von Schraudolph in Joseph Schwarzmann okrasila predelne stene katedrale s freskami v nazarenskem slogu (1846-1853). Ludvikov naslednik, kralj Maksimilijan II. je med letoma 1854-1858 baro\xc4\x8dni westwerk nadomestil z neoromanskim, z dvema visokima stolpoma in osmerokotno kupolo, ki je spominjala na tisto, ki so jo izgubili, torej obnovil celotno romansko podobo stolnice. Strehe so se zni\xc5\xbeale, prekrili so jih z bakrom. Le gotska zakristija je ohranila streho iz skrilavca. Eduard Rottmanner je bil organist v cerkvi 1839-1843._NEWLINE_Pri oblikovanju pro\xc4\x8delja westwerk je Heinrich H\xc3\xbcbsch, arhitekt zgodnjega historicizma, ustvaril neoromansko zasnovo, ki se je naslanjala na zna\xc4\x8dilnosti prvotnega westwerka in tistimi iz ve\xc4\x8d drugih romanskih stavb (pove\xc4\x8dana okna, zatrep na fasadi, vrsta kipov na glavnem portalu in ve\xc4\x8dbarvni rumen in rjav pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak). Ta rekonstrukcija je sovpadla z razvojem romantike in nem\xc5\xa1kega nacionalizma, v katerem so bile obnovljene \xc5\xa1tevilne stavbe iz \xc4\x8dasov Svetega rimskega cesarstva v romanskem in gotskem slogu. Stolnica Speyer je bila povzdignjena na raven nacionalnega spomenika._NEWLINE_Notranje dekoracije in nov westwerk velja za velik dose\xc5\xbeek 19. stoletja. Ludvik I. je bil mnenja, da ni bi bilo ustvarjeno ni\xc4\x8d ve\xc4\x8djega od teh del. Vendar se je na za\xc4\x8detku 20. stoletja razpolo\xc5\xbeenje spremenilo. Leta 1916 je bil Georg Dehio, nem\xc5\xa1ki umetnostni zgodovinar prepri\xc4\x8dan, da med vsemi nadlogami, ki so doletele stolnico v Speyerju, sprememba v 19. stoletju ni bila najmanj\xc5\xa1a._NEWLINE_Grobnice so se prvotno nahajale v osrednjem hodniku pred oltarjem. V teku stoletij so se to\xc4\x8dne lokacije izgubile. Ob velikih izkopavanjih leta 1900 so odkrili in odprli grobove in ugotovili istovetnost vladarjev. Nekatere vsebine, kot obla\xc4\x8dila, je mogo\xc4\x8de videti v Zgodovinskem muzeju Palatinat v bli\xc5\xbeini stolnice. Obnovljene krste so leta 1906 preselili v novozgrajeno kripto v okviru glavnega oltarja, ki je odprta za javnost._NEWLINE_Obnova katedrale, ki se je za\xc4\x8dela leta 1957, je bila usmerjena tako v zagotovitev stabilnosti strukture in vnovi\xc4\x8dno izvirno obliko v notranjosti. Nekaj mavca in slik iz 19. stoletja na stenah je bilo odstranjenih. Ohranili so samo cikel 24 prizorov iz \xc5\xbeivljenja Marije med okni ladje. Zatrepi, ki so bili odstranjeni iz pre\xc4\x8dne ladje in kora v \xc4\x8dasu baroka so bili nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z uporabo jedkanice in primeri iz sorodnih stavb. Izni\xc4\x8dene so bile tudi spremembe v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du, vendar so nekatere detajle iz baroka pustili zaradi strukturnih razlogov. Prav v baro\xc4\x8dnem slogu ukrivljena streha na vzhodni kupoli je ostala.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nje stanje\n_START_PARAGRAPH_\nStolnica v Speyerju je ohranila splo\xc5\xa1no obliko in dimenzije strukture iz 11. stoletja in kljub znatnim izgubam originalnih elementov in zaporednih rekonstrukcij, predstavlja popolno in enotno romansko stavbo. Zasnova v splo\xc5\xa1nem sledi na\xc4\x8drtu, ki je bil narejen pri cerkvi svetega Mihaela v Hildesheimu in je postavila standard, ki je bil splo\xc5\xa1no uveljavljen v Porenju. Ta sestavlja visoko obokano ladjo s stranskima ladjama, s kupolami na prehodu k vzhodu, ki se zaklju\xc4\x8di v apsidalnem prezbiteriju. Vodoravna orientacija \xc5\xbee ka\xc5\xbee razvoj gotike. Na zahodnem koncu se kon\xc4\x8da v podrobnej\xc5\xa1o strukturo znano kot westwerk, vklju\xc4\x8dno z glavnim portalom, ki je tipi\xc4\x8dna zna\xc4\x8dilnost \xc5\xa1tevilnih romanskih cerkva. Druge nem\xc5\xa1ke romanske cerkve, kot je stolnica v Wormsu, imajo kor na obeh koncih. Navzven je obris stavbe uravnote\xc5\xbeen z dvema paroma visokih stolpov, ki oblikujejo ladjo na zahodnem koncu in prezbiterij na vzhodu in tvorijo kiparsko maso s kupolo na vsakem koncu, ki ustvarja ravnote\xc5\xbeje med vzhodnim in zahodnim koncem._NEWLINE_Zunanjost stolnice je poenotena s pravilno velikostjo odprtin. Stolnica ima najzgodnej\xc5\xa1i primer pritlikave galerije v Nem\xc4\x8diji, ki gre okrog celotne stavbe, tik pod streho. Isti tip galerije krasi tudi vzhodno in zahodno kupolo. Odprtine v galeriji se ujemajo z velikostjo oken v stolpih. Kupoli sta osmerokotni, streha vzhodne pa je rahlo ovalna. Stolpi so zaklju\xc4\x8deni z Rhenish helm fialo. Ladja, stolpi in kupole imajo bakreno kritino, ki ima bledo zeleno patino, v nasprotju z ro\xc5\xbenato rde\xc4\x8dim gradbenim kamnom in ve\xc4\x8dbarvnim v westwerk._NEWLINE_Ladja je sestavljena iz dveh odprtih faz s preprostimi polkro\xc5\xbenimi romanskimi odprtinami. Arkade so podprte z enostavnimi stebri, vsak s \xc5\xa1iroko gredjo, nadomestne grede nosijo kamniti lok visoko v oboku. Tako oblikovane kvadratne pole so obokane in ometane. \xc4\x8ceprav je bila ve\xc4\x8dina \xc5\xa1tukatur iz 19. stoletja odstranjena iz zidnih povr\xc5\xa1in, prostrani zidovi med arkadami in svetlobnim nadstropjem vsebujejo vrsto barvitih fresk, ki ponazarjajo \xc5\xbeivljenje Marije._NEWLINE_Stolnica je bila temeljito rekonstruirana, obnova se je kon\xc4\x8dala leta 2015 in je stala okoli 26 milijonov evrov. Prav tako so Schraudolphove freske, ki so bile odstranjene leta 1950, obnovljene in prikazane v Kaisersaal stolnice.\n_START_SECTION_\nSvetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nAprila 1981 je bila stolnica v Speyerju dodana na Unescov seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine kulturno pomembnih lokacij. Mednarodni svet za spomenike in spomeni\xc5\xa1ka obmo\xc4\x8dja (ICOMOS) je utemeljil vklju\xc4\x8ditev z naslednjim: \xc2\xbbstolnica v Speyerju, s tistima v Wormsu in Mainzu, je pomemben spomenik romanske umetnosti v nem\xc5\xa1kem cesarstvu, zaradi svojih razse\xc5\xbenosti. Je najve\xc4\x8dja in najbolj pomembna: na podlagi zgodovine, na katero je vezana - je cesarskih grobnic\xc2\xab. ICOMOS navaja tudi stavbo kot pomembno pri dokazovanju razvoja v odnosu do obnove \xc5\xbee od 17. stoletja dalje, tako v Nem\xc4\x8diji kot po svetu.\n_START_SECTION_\nKripta\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi stoletja se je kripta razvila iz manj\xc5\xa1ih prostorov v veliko pol-podzemsko in zelo zanimivo dvoransko grobnico, ki je postala standard v Italiji in Nem\xc4\x8diji. V\xc4\x8dasih se raztezajo pod ladjo, kot tudi prezbiterijem. Monumentalna kripta v stolnici v Speyerju je bila posve\xc4\x8dena leta 1041, je najve\xc4\x8dja romanska stebrna dvoranska kripta v Evropi, s povr\xc5\xa1ino 850 m\xc2\xb2 in visoka 6,5 m. Dvain\xc5\xa1tirideset obokov je oprtih na dvajset valjastih stebrih s preprostimi bazami in kapiteli. Bloki pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka barve med rumeno in rjavo so tipi\xc4\x8den slog dobe Salijcev in \xc5\xa0taufovcev in je v kontekstu barvne sheme fasade iz 19. stoletja. Arhitekturna jasnost je precej izjemna in je rezultat natan\xc4\x8dne izvedbe baz in blazin kapitelov, skupaj s poudarjenim sistemom pre\xc4\x8dnih lokov.\n_START_SECTION_\nKapele\n_START_PARAGRAPH_\nNa ju\xc5\xbeni strani katedrale je dvojna kapela (Doppelkapelle) Sv. Martina in Sv. Katarine. Koncept dvojne kapele je bil uveljavljen do konca 11. stoletja in sega v \xc4\x8das Karla Velikega in se obi\xc4\x8dajno uporablja v anglosa\xc5\xa1kih in \xc5\xa1kofovskih kapelicah. Gradnja tiste v Speyerju se je za\xc4\x8dela okoli leta 1050. Kapela Sv. Katarine je bila zgrajena v \xc4\x8dast rojstnega dneva h\xc4\x8derke Henrika III., 25. novembra in nosi ime po sv. Katarini Aleksandrijski, ki je ena od \xc5\xa1tirinajstih svetih pomo\xc4\x8dnikov. Leta 1961 je bila kapela obnovljena v prvotno stanje kot dvojna kapela. Dve kapeli ena vrh druge sta med seboj povezani skozi odprtino v sredini. Danes je kapela Sv. Martina krstilnica._NEWLINE_Na severni strani stolnice je kapela Sv. Afra, poimenovana po zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem mu\xc4\x8deniku. Henrik IV. je imel kapelico, zgrajeno v njegovo \xc4\x8dast, saj je bil rojen na isti dan. Ostanki svetega Afre so bili odkriti v Augsburgu okrog 1064. Henrik IV. je bil pokopan v neposve\xc4\x8deni kapeli 1106-1111, ko je pape\xc5\xbe Pashal II. preklical prepoved, ki je bila v veljavi od leta 1088. Med obnovo v letu 1971 so v kapeli na\xc5\xa1li pergament, ki je del Wulfila biblije napisane okoli 500. Danes je v kapeli Sv. Afre tabernakelj._NEWLINE_Prvotno je bilo na severni strani stolnice \xc5\xa1e pet kapelic: Sv. Pavla, Sv. Agnes, Sv. Bernharda, Sv. Henrika in Sv. Marije. Marijino kapelo je na severni strani stolnice dodal \xc5\xa1kof Matthias von Rammung leta 1475. Njihove ru\xc5\xa1evine so bile odstranjene v 18. stoletju.'