b"\n_START_ARTICLE_\nKorporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nKorporativizem (iz lat. corpus 'telo') je oznaka za udele\xc5\xbebo socialnih skupin ali korporacij, ki zdru\xc5\xbeujejo dru\xc5\xbebene dejavnike glede na njihove skupne interese, pri politi\xc4\x8dnem odlo\xc4\x8danju. Korporativizem kot vrsta dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne organiziranosti temelji na analogiji med dru\xc5\xbebo in telesom: vsak organ v dru\xc5\xbebi ima svoj namen in funkcijo, da ohranjanja ravnovesja v dru\xc5\xbebi. Povezan je s sociolo\xc5\xa1kim konceptom strukturalnega funkcionalizma, korporativisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din organiziranja dru\xc5\xbebe je blizu ideologijam absolutizma, kapitalizma, konservatizma, fa\xc5\xa1izma in drugim. _NEWLINE_Korporativizem se lahko nana\xc5\xa1a tudi na gospodarski tripartizem oziroma pogajanja med podjetniki (delodajalci), delavskimi in dr\xc5\xbeavnimi interesnimi skupinami za vzpostavitev gospodarske politike, kar lahko imenujemo tudi neokorporativizem.\n_START_SECTION_\nSorodstveni korporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nKorporativizem, ki temelji na sorodstvu, je pogost pojav v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki. Poudarja klansko, etni\xc4\x8dno in dru\xc5\xbeinsko identifikacijo. Take so konfucijske dru\xc5\xbebe Vzhodne in Jugovzhodne Azije (v kitajski dru\xc5\xbebi pravne norme urejajo dru\xc5\xbeinske odnose) ter v islamski dru\xc5\xbebi.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danski korporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nMetaforo dru\xc5\xbebe kot telesa je poznana \xc5\xbee v Novi zavezi Svetega pisma, kjer se v 1. pismu Pavla Korin\xc4\x8danom (1 Kor 12, 12\xe2\x80\x9331): \xc2\xbbKakor je namre\xc4\x8d telo eno in ima veliko delov, vsi telesni deli pa so eno telo, \xc4\x8deprav jih je veliko, tako je tudi Kristus. [...] da v telesu ne bi bilo razprtije, marve\xc4\x8d bi telesni deli enako skrbeli drug za drugega.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V srednjem veku se je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska dru\xc5\xbeba organizirala v bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine, samostane in voja\xc5\xa1ka zdru\xc5\xbeenja, kot so kri\xc5\xbearji v \xc4\x8dasu kri\xc5\xbearskih vojn. Posvetne oblike srednjeve\xc5\xa1ke korporativne organiziranosti so bile  univerze, obrtni\xc5\xa1ki cehi, ki so regulirali trgovino in cene.  _NEWLINE_Leta 1890 so ustanovili mednarodna podjetja, leta 1891, pa je sledila \xc5\xa1e okro\xc5\xbenica Rerum novarum, v kateri je Pape\xc5\xbe Leon XIII. teologom naro\xc4\x8dil \xc5\xa1tudijo o korporativizmu. Katoli\xc5\xa1ka cerkev je blagoslovila sindikate in politiki priporo\xc4\x8dila, da prizna organizirano delavstvo. Katoli\xc5\xa1ka cerkev je podpirala konservativne korporativisti\xc4\x8dne sindikate, da bi tako nasporotovala anarhisti\xc4\x8dnim, marksisti\xc4\x8dnim in drugim radikalnim sindikatom. _NEWLINE_Med dr\xc5\xbeave, ki so delovale po principu katoli\xc5\xa1kega korporativizma, spadajo Avstrija pod vodstvom zveznega kanclerja Engelberta Dollfussa in Ekvador pod vodstvom Gabriela Garcie Morena. V odgovor na katoli\xc5\xa1ki korporativizem se je predvsem v Nem\xc4\x8diji, na Nizozemskem in v Skandinaviji razvil protestantski korporativizem, a je bil veliko manj uspe\xc5\xa1en pri pridobivanju vladne pomo\xc4\x8di kot njegova katoli\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica.\n_START_SECTION_\nAbsolutisti\xc4\x8dni korporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nAbsolutisti\xc4\x8dne monarhije so si korporativisti\xc4\x8dne sisteme postopoma podredile, korporativzem so izrabljale za utrjevanje dru\xc5\xbebene hierarhije. Po francoski revoluciji je bil absolutisti\xc4\x8dni korporativisti\xc4\x8dni sistem ukinjen zaradi promoviranja dru\xc5\xbebene hierarhije in posebnih korporativnih privilegijev za Rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkev. Nova francoska vlada je menila, da  je poudarjanje korporativisti\xc4\x8dnih pravic v nasprotju z liberalnim naukom o pravicah posameznika. Kot posledica francoske revolucije so bili odpravljeni korporativisti\xc4\x8dni sistemi po vsej Evropi.\n_START_SECTION_\nProgresivni korporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nProgresivni korporativizem se je razvijal od leta 1850 dalje kot odgovor na klasi\xc4\x8dni liberalizem in marksizem. Progresivni korporativisti so se zavzemali za skupnostne pravice \xc4\x8dlanov srednjega in delavskega razreda, da bi na ta na\xc4\x8din zagotovili sodelovanje med razredoma, kar pa ni ustrezalo marksisti\xc4\x8dnim konceptom razrednega konflikta. V 1870. in 1880. je korporativizem do\xc5\xbeivel preporod v Evropi, in sicer z ustanavljanjem delavskih sindikatov, ki so se zavezali, da se bodo pogajali z delodajalci.\n_START_SECTION_\nLiberalni korporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nIdejo o liberalnem korporativizmu pripisujejo angle\xc5\xa1kemu liberalnemu filozofu Johnu Stuartu Millu. Nasprotno od nekaterih drugih vrst korporativizma liberalni korporativizem sprejema kapitalizem in individualizem in pravi, da so kapitalisti\xc4\x8dna podjetja dru\xc5\xbebene institucije, ki bi morale svoje mened\xc5\xbeerje spodbujati k temu, da naj ne ve\xc4\x8dajo samo svoj dohodek, ampak tudi skrbijo za potrebe svojih zaposlenih.\n_START_SECTION_\nFa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni korporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nFa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna teorija gospodarskega korporativizma je predvidevala vladno ali zasebno upravljanje gospodarskega sektorja. Sindikat in pravna oseba ali delodajalec naj bi se v pogajanjih sporazumela o delovni pogodbi. V teoriji bi na ta na\xc4\x8din pri\xc5\xa1lo do harmonije med dru\xc5\xbebenimi razredi, a je bil gospodarski korporativizem de facto zlorabljen za \xc5\xa1ibitev mo\xc4\x8di opozicije in nagrajevanje politi\xc4\x8dne lojalnosti. _NEWLINE_Korporativzem je bil pod vodstvom italijanskih nacionalistov in njihovega voditelja Benita Mussolinija v Italiji vpliven med letoma 1922 in 1943. Predhodnica je bil socialni poskus re\xc5\xa1ke republike pesnika Gabriela D'Annunzia leta 1919. \xc5\xa0lo je za potototip korporativne dr\xc5\xbeave, ki naj deluje po zgledu cehov in zdru\xc5\xbeuje koncepta cehovske avtonomije in avtoritarnosti. V fa\xc5\xa1izmu so gospodarstvo upravljali skupaj delodajalci, delavci in dr\xc5\xbeavni uradniki.\n_START_SECTION_\nSocialni korporativizem\n_START_PARAGRAPH_\nSocialni korporativizem je oblika tristranskega gospodarskega korporativizma, ki temelji na socialnemu partnerstvu med kapitalom in delavskimi interesnimi skupinami ter med tr\xc5\xbenim gospodarstvom in dr\xc5\xbeavo. Je kompromis, ki ureja konflikte med kapitalom in delavci, ki sodelujejo na pogajanjih, ki jih moderira vlada. Tak\xc5\xa1na ureditev ima podporo nacionalisti\xc4\x8dnih in socialdemokratskih strank, razvil pa se je v Avstriji, Nem\xc4\x8diji ter na \xc5\xa0vedskem in Norve\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nNeokorporativzem\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi je bil korporativzem v povojnem obdobju priljubljen pri kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih demokratih, nacionalnih konservativcih ter pri socialnih demokratih, ki so ga prevzeli kot odgovor liberalnemu kapitalizmu. Ta tip korporativizma je postal staromodnen a je med letoma 1960 in 1970 o\xc5\xbeivel zaradi recesije in inflacije. Neokorporativizem je gospodarski tripartizem, ki spodbuja mo\xc4\x8dne delavske in delodajalske sindikate ter vlade, ki naj sodelujejo kot socialni partnerji pri pogajanjih in upravljanju dr\xc5\xbeavnega gospodarstva."