b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Martelanc (pravnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini kmeta Ivana in gospodinje Marije Martelanc rojene Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d. Pred fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim pritiskom se je preselil v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev in si v 30-tih letih 20. stoletja v Sloveniji ustvaril dru\xc5\xbeino. Uveljavil se je kot pisec razprav in \xc4\x8dlankov o zavarovanju in drugih gospodarskih vpra\xc5\xa1anjih, kater je objavljal v raznih slovenskih dnevnikih. Samostojno je izdal ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudij (Vzajemna zavarovalnica 1900-1930, Ljubljana 1933; Problemi zavarovanja zoper \xc5\xa1kodo po to\xc4\x8di, 1938). Za Univerzo v Ljubljani, kjer je leta 1943 doktoriral je napisal disertacijo Razvojna nagibnost oblike zavarovalnega podjetja. Kot javni delavec je bil aktiven v katoli\xc5\xa1kih vrstah. V letih 1930\xe2\x88\x921937 je bil urednik mese\xc4\x8dnika Zveze fantovskih odsekov Kres. Ob 6. mednarodnem kongresu Kristusa Kralja v Ljubljani je bil \xc4\x8dlan pripravljalnega odbora, naslednje leto pa sourednik zbornika s poro\xc4\x8dili o kongresu. Na Primorsko se je vrnil med vojno in tu deloval v vrstah primorskega domobranstva. V organizacijskem \xc5\xa1tabu, ki je deloval v Trstu prve mesece leta 1944, je vodil kulturno-politi\xc4\x8dni odbor, ki je imel odseke za ljudsko prosveto, \xc5\xa1olstvo, tisk, civilno upravo, informacijsko slu\xc5\xbebo in socialno pomo\xc4\x8d. V tem okviru je vodil propagandne te\xc4\x8daje in si prizadeval za obnovo slovenskega \xc5\xa1olstva. Zaradi protikomunisti\xc4\x8dnega delovanja so ga 26. oktobra 1945 zve\xc4\x8der z \xc5\xbeeno ugrabili na ulici Buonorroti in ga smrtno ranjenega z avtomobilom iz Trsta odpeljali v Jugoslavijo.'