b"\n_START_ARTICLE_\nKapela Medi\xc4\x8dejcev\n_START_PARAGRAPH_\nKapela Medi\xc4\x8dejcev (italijansko Cappelle medicee) sta dve zgradbi v baziliki svetega Lovrenca v Firencah v Italiji iz 16. in 17. stoletja, zgrajeni kot raz\xc5\xa1iritev Brunelleschijeve cerkve iz 15. stoletja z namenom slaviti dru\xc5\xbeino Medici, pokroviteljev cerkve in velikih knezov iz Toskane. Sagre\xc5\xa3ijo Nuovo (Nova zakristija) je zasnoval Michelangelo. Ve\xc4\x8dja Cappella dei Principi (Kapela knezov), \xc4\x8deprav predlagana v 16. stoletju, se ni za\xc4\x8dela graditi do za\xc4\x8detka 17. stoletja, njena zasnova pa je sodelovanje med dru\xc5\xbeino in arhitekti.\n_START_SECTION_\nSagrestia Nuova\n_START_PARAGRAPH_\nSagresijo Nuovo sta namenila kardinal Giulio de 'Medici in njegov bratranec pape\xc5\xbe Leon X. kot mavzolej ali pogrebno kapelo za \xc4\x8dlane dru\xc5\xbeine Medi\xc4\x8dejcev. V ravnote\xc5\xbeju z  Brunelleschijevo zakristijo, Sagrestia Vecchia \xe2\x80\x93 Staro zakristijo, ki je med levim transeptom svetega Lovrenca, z njo zavestno tekmuje in deli obliko kubi\xc4\x8dnega prostora obkro\xc5\xbeenega s  kupolo, sivim pietre serena in pobeljenimi stenami. To je bil prvi Michelangelov esej arhitekture (1519-24) , ki je prav tako zasnoval spomenike, ki so bili posve\xc4\x8deni nekaterim \xc4\x8dlanom dru\xc5\xbeine Medici, s kiparskimi figurami \xc5\xa1tirih \xc4\x8dasov dneva] na arhitravih, ki so vplivale na kiparske figure mnogih generacij, ki so prihajale. Sagrestia Nuova ima diskreten vhod v kotu bazilikenega desnega transepta, ki je zdaj zaprt. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so ga obokali leta 1524, ambiciozni projekti kiparstva in posredovanje dogodkov, kot je za\xc4\x8dasno izgnanstvo Medi\xc4\x8dejcev (1527), smrt Giulija, zdaj pape\xc5\xbea Klemena VII. in dokon\xc4\x8dnega odhoda Michelangela v Rim 1534, je pomenil, da dela nikoli ni kon\xc4\x8dal. \xc4\x8ceprav je bila ve\xc4\x8dina kipov sklesana do odhoda Michelangela, niso bili postavljeni na mesto ampak kar nekje v kapeli, jih je kasneje leta 1545 postavil Niccol\xc3\xb2 Tribolo. Po naro\xc4\x8dilu Cosima I. sta Giorgio Vasari in Bartolomeo Ammannati delo kon\xc4\x8dala do leta 1555. _NEWLINE_Na\xc4\x8drtovane so bile \xc5\xa1tiri grobnice, vendar pa se nikoli ni za\xc4\x8dela tista za Lorenza Veli\xc4\x8dastnega in njegovega brata Giuliana (skromno pokopana pod oltarjem na vhodni steni). Rezultat je, da sta dve veli\xc4\x8dastni obstoje\xc4\x8di grobnici namenjeni nepomembnima Medi\xc4\x8dejcema: Lorenzu di Pieru, vojvodi Urbina in Giulianu di Lorenzu, vojvodi Nemoursa. Na nedokon\xc4\x8danem zidu sta Michelangelova Marija in otrok, ki jo obkro\xc5\xbeata svetnika Kozma in Damjan, zavetnika Medi\xc4\x8dejcev, ki sta ju izdelala Giovanni Angelo Montorsoli in Raffaello da Montelupo, po Michelangelovih modelih, postavljena \xc4\x8dez navaden pravokotni grob._NEWLINE_V izjavi v Michelangelovem biografiji, ki jo je leta 1553 izdal njegov u\xc4\x8denec Ascanio Condivi in v veliki meri temelji na lastnih Michelangelovih spominih, Condivi opisuje naslednje: \xc2\xbbKipi so \xc5\xa1tirje po \xc5\xa1tevilu, ki so postavljeni v zakristijo ... postavljeni so sarkofagi pred stranskimi stenami in na pokrovih vsakega od njih sta dve veliki figuri, ve\xc4\x8dja od naravne velikosti \xc4\x8dloveka, mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenska: ozna\xc4\x8dujeta Dan in No\xc4\x8d v povezavi z \xc4\x8casom, ki po\xc5\xbeira vse stvari ... In, da bi ozna\xc4\x8dil \xc4\x8cas, je na\xc4\x8drtoval, da naredi mi\xc5\xa1ko, ker je na delu pustil malo marmorja (ki ga [na\xc4\x8drt] pozneje ni izvedel, ker so ga prepre\xc4\x8dile okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine), ker ta mala \xc5\xbeival neprestano grize in porabi enako kot  \xc4\x8das, ki po\xc5\xbeira vse\xc2\xab. \xe2\x80\x9d. Skrivni koridor z risbami na stenah, ki jih je Michelangelo odkril pod Novo zakristijo, je iz leta 1976.\n_START_SECTION_\nCappella dei Principi\n_START_PARAGRAPH_\nOsmerokotna Cappella dei Principi, ki jo krasi kupola 59 m visoko, je zna\xc4\x8dilnost svetega Lovrenca, \xc4\x8de gledate z oddaljenosti. Je na isti osi kot ladja in kor, na kateri zagotavlja ekvivalent kapelice. Njen vhod je od zunaj  na Piazzi Madonna degli Aldobrandini in skozi nizko obokano kripto, ki jo je na\xc4\x8drtoval Bernardo Buontalenti, preden so bili izdelani na\xc4\x8drti za zgornjo kapelo._NEWLINE_Ferdinando I. de' Medici je uveljavil bogato Cappella dei Principi, idejo, ki jo je oblikoval Cosimo I. Zasnoval jo je Matteo Nigetti, ki je sledil nekaterim skicam na neformalnem tekmovanju leta 1602, ki ga je izvedel Don Giovanni de 'Medici, naravni sin Cosima I., velikega vojvode Toskane, ki so jih spremenili pri izvedbi.  Pravi izraz dvorne umetnosti je bil rezultat sodelovanja med oblikovalci in pokrovitelji._NEWLINE_Za uresni\xc4\x8ditev njene presenetljive obloge, izdelane z obarvanimi marmorji in poldragim kamenjem, je bila ustanovljena delavnica velikega vojvodstva, Opificio delle Pietre Dure. Umetnost commessi (florentinski mozaik), kot je bila imenovana v Firencah, je sestavila \xc5\xbeagane delce vzor\xc4\x8dastih kamnov, da bi oblikovali zasnovo obloge, ki v celoti pokriva stene. Rezultat so obiskovalci  18. in 19. stoletja zavrnili, vendar je bil priznan kot primer okusa svojega \xc4\x8dasa. \xc5\xa0est velikih sarkofagov je praznih; ostanki Medi\xc4\x8dejcev so v kripti spodaj. V \xc5\xa1estnajstih predelih so grbi toskanskih mest pod kontrolo Medi\xc4\x8dejcev. V ni\xc5\xa1ah, ki naj bi imele njihove portretne skulpture, sta dva (Ferdinando I. in Cosimo II.), delo Pietra Tacca (1626-42).\n_START_SECTION_\nLanterna\n_START_PARAGRAPH_\nLanterna na vrhu kapele Medi\xc4\x8dejcev je izdelana iz marmorja in ima\xc2\xa0\xc2\xbb... nenavaden polieder, name\xc5\xa1\xc4\x8den na vrhu sto\xc5\xbe\xc4\x8daste strehe\xc2\xab\xc2\xa0. Krogla, ki je na vrhu lanterne ima dvainsedemdeset facet in je premera pribli\xc5\xbeno 60 cm. Vladarsko jabolko in kri\xc5\xbe, ki je na njegovem vrhu, sta tradicionalna simbola rimske in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske mo\xc4\x8di ter opozarjata na podobna jabolka na osrednjih cerkvenih kupolah, kot sta Firen\xc5\xa1ka stolnica in  bazilika svetega Petra. Toda ker je na zasebnem mavzoleju, dru\xc5\xbeina Medici ka\xc5\xbee lastno mo\xc4\x8d z vladarskim jabolkom in kri\xc5\xbeem, lovorovimi venci in levjimi glavami, ki so vsi simboli statusa in mo\xc4\x8di._NEWLINE_Lanterna, ki dr\xc5\xbei kroglo, pomaga poudariti vi\xc5\xa1ino in velikost kapele, ker je precej majhna. Lanterna je nekoliko manj kot sedem metrov visoka in\xc2\xa0\xc2\xbb... enaka vi\xc5\xa1ini kupole, na kateri stoji\xc2\xab. Metafori\xc4\x8dno izra\xc5\xbea teme smrti in vstajenja, je lu\xc4\x8d, kamor bi lahko du\xc5\xa1a pobegnila in od\xc5\xa1la iz \xc2\xbbsmrti v posmrtno \xc5\xbeivljenje\xc2\xab."