b'\n_START_ARTICLE_\nZnanstvena revija\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstvena revija je periodi\xc4\x8dna publikacija, ki jo izdaja akademska ali druga znanstvena ustanova, v njej pa so objavljeni \xc4\x8dlanki, ki opisujejo nova znanstvena odkritja, zaradi \xc4\x8desar so bistvenega pomena za napredek znanosti. V ve\xc4\x8dini primerov so znanstvene revije specializirane na objavljanje odkritij znotraj ene ali nekaj sorodnih znanstvenih disciplin, starej\xc5\xa1e, kot sta Nature in Science pa pokrivajo \xc5\xa1iroko paleto disciplin (v primeru Nature in Science celotno naravoslovje). Znanstvenih revij se obi\xc4\x8dajno ne bere kot klasi\xc4\x8dne revije, saj \xc4\x8dlanki v njih opisujejo zelo specifi\xc4\x8dne tematike, pogosto te\xc5\xbeko razumljive laikom in strokovnjakom na drugih podro\xc4\x8djih, tudi znotraj iste discipline. Poleg konferenc so glavni na\xc4\x8din izmenjave novosti v znanosti._NEWLINE_Glavna zna\xc4\x8dilnost znanstvenih revij je znanstveno strokovno recenziranje \xc4\x8dlankov, ki jih znanstveniki oz. raziskovalne skupine po\xc5\xa1ljejo za objavo. Pri pisanju \xc4\x8dlankov za objavo v tak\xc5\xa1ni reviji morajo avtorji upo\xc5\xa1tevati napisana in nenapisana pravila znanstvenega izra\xc5\xbeanja, ki so namenjena zagotavljanju obnovljivosti poskusov ter jasnosti in doslednosti opisanih idej. Urednik znanstvene revije po\xc5\xa1lje prispele \xc4\x8dlanke anonimno v pregled recenzentom, strokovnjakom na podro\xc4\x8dju, ki ga opisuje \xc4\x8dlanek. Ti preverijo, ali je opisana hipoteza unikatna in ustrezno osnovana na \xc5\xbee objavljenih dejstvih, ali so opisane metode predstavljene dovolj to\xc4\x8dno da jih je mo\xc5\xbeno ponoviti in so ustrezne za preverjanje izpostavljene teorije ter ali so zaklju\xc4\x8dki ustrezni glede na rezultate in dovolj pomembni za napredek znanosti. Objavljen \xc4\x8dlanek o raziskavi postane trajen del \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega znanja._NEWLINE_Ugled znanstvene revije je odvisen od vplivnosti raziskav, ki so objavljene v njej. Najbolj uveljavljena mera za vplivnost revije je faktor vpliva (angle\xc5\xa1ko impact factor (IF)), ki ga ra\xc4\x8duna podjetje Thomson Scientific. Faktor vpliva je merilo, kolikokrat vsako leto so bila odkritja, objavljena v njej, navedena v drugih \xc4\x8dlankih. Revije z vi\xc5\xa1jim faktorjem vpliva imajo vi\xc5\xa1je standarde glede kakovosti in pomembnosti raziskav, ki jih objavljajo, zaradi \xc4\x8desar se je na mnogo podro\xc4\x8djih vzpostavila hierarhija revij.\n_START_SECTION_\nSpletne objave\n_START_PARAGRAPH_\nDandanes skoraj vse znanstvene revije ponujajo tudi dostop do objavljenih \xc4\x8dlankov prek svetovnega spleta. Na ta na\xc4\x8din se pospe\xc5\xa1i in poceni izmenjava informacij o znanstvenih odkritjih. \xc4\x8clanki, ki jih urednik sprejme v objavo, so na spletu pogosto dostopni \xc5\xa1e preden izide ustrezna \xc5\xa1tevilka revije, pogosto ve\xc4\x8d mesecev kasneje. Specializirane spletne podatkovne baze zbirajo osnovne podatke o \xc4\x8dlankih in iskanje po ustreznih klju\xc4\x8dnih besedah vrne seznam objav z dolo\xc4\x8denega podro\xc4\x8dja (podobno kot pregledni \xc4\x8dlanki, a neuvr\xc5\xa1\xc4\x8deno v kontekst in neocenjeno glede na relevantnost). Standardni format za objavo znanstvenih \xc4\x8dlankov na svetovnem spletu je PDF.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi reviji, ki sta sistemati\xc4\x8dno objavljali rezultate raziskav, sta za\xc4\x8deli izhajati leta 1665, to sta bili francoska Journal des s\xc3\xa7avans in angle\xc5\xa1ka Philosophical Transactions of the Royal Society. V 18. stoletju je nastalo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d znanstvenih revij, ve\xc4\x8dina od katerih ni izhajala dolgo. Po 18. stoletju je pri\xc4\x8delo \xc5\xa1tevilo hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8dati.'