b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Vincencija, Blo\xc5\xa1ka Polica\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev se prvi\xc4\x8d omenja leta 1526, ko je dala v obrambni sklad zoper Turke bakren kelih. Znameniti leseni strop iz leta 1693 ima veliko umetnostno vrednost. Zvonik je na preslico. Stari zvon, ki je imel napis \xc2\xbbLeta Gospodovega 1604 me je v bo\xc5\xbejo slavo ulil Elija Somrak\xc2\xab, so vzeli za potrebe 1. svetovne vojne. Sedanja zvonova sta iz leta 1923. Ve\xc4\x8dji te\xc5\xbeak 106 kg ima glas A, manj\xc5\xa1i 75 kg pa ne zvoni, ker je po\xc4\x8den._NEWLINE_4. julija 1965 je velik vihar cerkev mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval. Zvonik se je z zvonovoma prevrnil v cerkev in po\xc5\xa1kodoval leseni strop. Streho in zvonik so brezpla\xc4\x8dno popravili doma\xc4\x8dini v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupnika in pesnika Franceta Lokarja. Strop pa je brezhibno sestavil pozlatar in kipar Franjo Vrabec.\n_START_SECTION_\nOpis cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni oltar je tip \xc2\xbbzlatega oltarja\xc2\xab\xc2\xa0iz 80. let 17. stoletja, ko je bila cerkev prenovljena. V sredini je kip Vincencija, diakona in mu\xc4\x8denca._NEWLINE_Na severni steni je Poklon Treh kraljev._NEWLINE_Na levi steni je \xc5\xa1kof Valerij, ob njem del krila nadangela Gabrijela, ki skupaj z Marijo tvori prizor Marijinega oznanjenja. Zraven je sveta Barbara s stolpom v levi roki. Pod njo so vdolbeni podpisi starotr\xc5\xa1kih kaplanov od leta 1566 (Nikolaus Pipan) do 1645 (Jurij Kobe). Na levi je sveti Andrej s kri\xc5\xbeem in sveti Janez Evangelist s knjigo in peresom. Stranska oltarja visita na stenah ladje. V levem je kip svetega Kozma in v desnem svetega Damijana. Do leta 1964 je bil v oltar\xc4\x8dku na severni strani kip lur\xc5\xa1ke Marije, narejen iz sadre.\n_START_SECTION_\nOpis patrona\n_START_PARAGRAPH_\nVincencij, ki goduje 22. januarja, je bil potomec plemi\xc5\xa1ke rodbine iz \xc5\xa1panskega mesta Zaragoze. Njegov stari o\xc4\x8de je bil konzul._NEWLINE_Vincencijev o\xc4\x8de, ki je bil zaveden kristjan, je de\xc4\x8dka \xc5\xbee v rani mladosti izro\xc4\x8dil \xc5\xa1kofu Valeriju v vzgojo in izobrazbo. Postal je diakon in njegov pomo\xc4\x8dnik. Ta je namesto njega oznanjal bo\xc5\xbejo besedo, kajti \xc5\xa1kof Valerij je imel govorno napako._NEWLINE_Sveti Avgu\xc5\xa1tin poro\xc4\x8da, da je neustra\xc5\xa1no odgovarjal cesarskemu namestniku Dacijanu. Skupaj z mu\xc4\x8dencem \xc5\xa0tefanom sta umrla mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti leta 304._NEWLINE_Tej cerkvi se pogosto kot patron napa\xc4\x8dno pripisuje sv. Vincencij Ferrer. Napaka se prvi\xc4\x8d pojavi v Letopisu ljubljanske nad\xc5\xa1kofije leta 1865, ko so za\xc4\x8deli imena krajev pisati v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in je o\xc4\x8ditno urejevalec pomotoma dodal k imenu sv. Vincencija \xc5\xa1e "Fer.". Ta napaka se ponavlja vse do leta 1993. Popravili so jo \xc5\xa1ele v Letopisu Cerkve na Slovenskem leta 2000.'