b'\n_START_ARTICLE_\nNeproduktivnost na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nMotivi\n_START_PARAGRAPH_\nNeproduktivnost na delovnem mestu je lahko namerna ali pa nenamerna. V prvem primeru gre predvsem za doseganje osebnih ciljev, ki niso v skladu z organizacijskimi cilji. Obstajajo pa tudi primeri, ko delavec nenamerno \xc5\xa1koduje podjetju s svojim delom zaradi pomanjkanja sposobnosti za opravljanje dela. Tako kot je produktivnost podjetja oz. delavcev odvisna od kompleksne interakcije med karakteristikam delavca in zna\xc4\x8dilnostim delovnega okolja, je tudi neproduktivnost rezultat le-tega.\n_START_SECTION_\nMotiviranje zaposlenih in produktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nZadovoljevanje potreb poteka tudi na delovnem mestu. Posameznikovo vedenje je vedno usmerjeno proti nekemu cilju, tudi na delovnem mestu, zato posameznikove potrebe in cilji vplivajo tudi na njihovo uspe\xc5\xa1nost na delovnem mestu. Po Maslowu mora oseba najprej zadovoljiti svoje temeljne potrebe, da lahko za\xc4\x8dne zadovoljevati potrebe vi\xc5\xa1jega reda. Tako je tudi na delovnem mestu potrebno, da so zadovoljene delav\xc4\x8deve temeljne potrebe. Potrebo po pripadnosti zadovolji s socialnimi interakcijami s sodelavci, potrebo po varnosti je zadovoljena, \xc4\x8de je delovno mesto varno. Potreba po ugledu in spo\xc5\xa1tovanju se povezuje z na\xc5\xa1o samozavestjo, samospo\xc5\xa1tovanjem, neodvisnostjo ter z \xc5\xbeeljo, da bi bili prepoznani, imeli nek ugled in bili sprejeti. \xc4\x8ce so te potrebe na delovnem mestu zadovoljene na pravilen na\xc4\x8din, se to lahko odra\xc5\xbea v ve\xc4\x8dji produktivnosti posameznika. Nadrejeni naj bi tako za ve\xc4\x8djo produktivnost svojih zaposlenih najprej morali zagotoviti, da so zadovoljene njihove temeljne potrebe, potem pa vse ostale. Najbolj produktivni posamezniki so tisti, kateri imajo zadovoljene tudi potrebe po samoaktualizaciji.\n_START_SECTION_\nZamujanje\n_START_PARAGRAPH_\nZamujanje je opredeljeno kot prihajanje na delovno mesto kasneje, kot je predvideno ali pa odhajanje z delovnega mesta prej, kot je predvideno. Ugotovljeno je bilo, da zamujanje V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike letno prina\xc5\xa1a 3 milijarde dolarjev izgube.\n_START_SECTION_\nUstrahovanje na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nUstrahovanje je ena izmed oblik bla\xc5\xbejega trpin\xc4\x8denja na delovnem mestu. Ustrahovanje na delovnem mestu se opredeli kot ponavljajo\xc4\x8de se \xc5\xbealjivo (napadalno), zlonamerno in poni\xc5\xbeujo\xc4\x8de vedenje do sodelavca z namenom \xc5\xa1kodovati posamezniku ali pa podjetju. Tak\xc5\xa1no vedenje je v ve\xc4\x8dini primerov nenapovedano, neracionalno in nepravi\xc4\x8dno.\n_START_SECTION_\nBrskanje po internetu\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko \xc4\x8dasa delavci, ki pri svojem delu uporabljajo tudi ra\xc4\x8dunalnik, porabijo za brskanje po internetu, katerega uporaba pa ni povezana z njihovim delom. To se pove\xc4\x8duje iz leta v leto, predvsem zaradi razvoja informacijske tehnologije. Neka raziskava je pokazala, da 64% delavcev uporablja internet za osebne potrebe, tak\xc5\xa1no brskanje po internetu pa povzro\xc4\x8di 40% upad v produktivnosti.\n_START_SECTION_\nZloraba drog na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nZloraba drog vpliva na prihajanje na delovno mesto, uspe\xc5\xa1nost delavca ter na samo varnost na delovnem mestu, saj lahko odvisnost povzro\xc4\x8di resne zdravstvene te\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nKraja\n_START_PARAGRAPH_\nKraja na delovnem mestu je opredeljena, ko si delavec prilasti stvari, ki niso njegove, lahko pripadajo ali podjetju ali pa sodelavcem. Pod krajo se tako smatra tako kraja svin\xc4\x8dnikov kot poneverbe. Neko\xc4\x8d so ocenili, da je vsaj \xc5\xbee 45% podjetij izkusilo finan\xc4\x8dno prevaro, s povpre\xc4\x8dno izgubo 1,7 milijona dolarjev. Veliko organizacij uporablja ti. teste integritete, s katerimi \xc5\xbee na za\xc4\x8detku med selekcijimi razgovori ugotavljajo nagnjenost.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custva\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8custva imajo vpliv na vse vidike na\xc5\xa1ega vsakdana, med drugim tudi na delo. Negativna \xc4\x8dustva, kot so anksioznost in jeza, pozitivno napovedujejo delovno neproduktivnost. Tako npr. tisti zaposleni, ki so bolj nagnjeni k negativnemu \xc4\x8dustvovanju, pogosteje ka\xc5\xbeejo neproduktivnost na delovnem mestu, medtem, ko je produktivnost pri tistih s pozitivnim \xc4\x8dustvovanjem vi\xc5\xa1ja.\n_START_SECTION_\nStarost\n_START_PARAGRAPH_\nStarost delavca naj bi bil pomemben prediktor produktivnosti na delovnem mestu, \xc4\x8deprav le-ta naj ne bi napovedovala uspe\xc5\xa1nosti izvedbe delovnih nalog, kreativnosti, a vendar je negativno povezana z neproduktivnostjo na delovnem mestu. Starej\xc5\xa1i zaposleni so manj agresivni, manj zamujajo na delovno mesto, pri njih je zloraba drog manj pogosta, odsotnost z delovnega mesta brez razloga je pri njih manj pogosta (medtem, ko je odsotnost zaradi bolezni pogostej\xc5\xa1a). Razlog temu naj bi bil, da so starej\xc5\xa1i sposobni ve\xc4\x8dje samoregulacije in samokontrole.\n_START_SECTION_\nKognitivne sposobnosti\n_START_PARAGRAPH_\nUgotovitve glede povezav med kognitivnimi sposobnostmi in neproduktivnim vedenjem so precej kontradiktorne. V neki \xc5\xa1tudiji so ugotovili, da so neproduktivne oblike vedenja povezane z visoko izra\xc5\xbeenimi kognitivnimi sposobnostmi. Spet druge raziskave so pokazale, da je generalni faktor inteligentnosti nepovezan z neproduktivnim vedenjem.\n_START_SECTION_\nOmejitve na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d in bolj stroge omejitve so pozitivno povezane z neproduktivnim vedenjem na delovnem mestu. Poleg tega se marsikaterim neproduktivnim posameznikom s \xc4\x8dasom zdi, da so postale omejitve stro\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nOsebnost\n_START_PARAGRAPH_\nV okviru raziskav petih faktorjev osebnosti (vestnost, sprejemljivost, ekstravertnost, odprtost ter nevroticizem) in njihove povezanosti z neproduktivnostjo na delovnem mestu je bilo ugotovljeno, da so vse povezane z neproduktivnostjo. Pri osebah z ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno vestnostjo je neproduktivnost povezana v ve\xc4\x8dji meri, prav tako pri osebah z ni\xc5\xbejo sprejemljivostjo, saj so te osebe bolj nagnjene k interpersonalnim konfliktom. Pri introvertnih osebah so kraje bolj pogoste.\n_START_SECTION_\nNarcizem\n_START_PARAGRAPH_\nZaposleni z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno dimenzijo narcisti\xc4\x8dne osebnosti, so bolj nagnjeni k neproduktivnemu vedenju, predvsem \xc4\x8de je delovno okolje bolj stresno.\n_START_SECTION_\nSamokontrola\n_START_PARAGRAPH_\nZa ta pojem je bilo ugotovljeno, da je zelo pomemben v povezavi z neproduktivnim vedenjem na delovnem mestu. Le-ta je tudi pozitivno povezana s starostjo \xe2\x80\x93 vi\xc5\xa1ja kot je starost, ve\xc4\x8dja je samo-kontrola.\n_START_SECTION_\nOsebnost ciljne osebe\n_START_PARAGRAPH_\nUgotovili so tudi, da je pri neproduktivnem vedenju, predvsem pri takem, ki je usmerjeno proti sodelavcu predvsem pomembna, kak\xc5\xa1na je osebnost tega sodelavca. Prav tako je od osebnosti te osebe odvisno, kako pogosto bo ta oseba \xc5\xbertev deviantnega sodelavca, v kak\xc5\xa1ni obliki bo to deviantno vedenje in kak\xc5\xa1na bo intenziteta. Ugotovili so, da so tisti z ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo in vestnostjo ter vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeenim nevroticizmom pogosteje \xc5\xbertve.\n_START_SECTION_\nPogostost neproduktivnega vedenja\n_START_PARAGRAPH_\nPogostost neproduktivnega vedenja se ugotavlja predvsem s poro\xc4\x8danjem sodelavcev o problemati\xc4\x8dnih posameznikih. Neformalne norme na delovnem mestu pa so tiste, ki na nek na\xc4\x8din prepre\xc4\x8dujejo delavcem, da bi poro\xc4\x8dali o neprimernem vedenju sodelavca, \xc4\x8deprav se ta tendenca o poro\xc4\x8danju zve\xc4\x8da, ko je celotna skupina posredno kaznovana zaradi neproduktivnega posameznika. Na poro\xc4\x8danje o tem pa v veliki meri vplivajo, kako emocionalno blizu so si sodelavci med sabo, resnost neproduktivnega dejanja in prisotnost pri\xc4\x8d. Sodelavci bolj pogosto poro\xc4\x8dajo, \xc4\x8de je to vedenje resnej\xc5\xa1e, \xc4\x8de je dejanju prisotnih ve\xc4\x8d pri\xc4\x8d in \xc4\x8de si niso \xc4\x8dustveno blizu z osebo, ki se obna\xc5\xa1a neproduktivno ali deviantno. Najve\xc4\x8dji problem pri samem opazovanju, bele\xc5\xbeenju in opredeljevanju neproduktivnega vedenja pa je tudi ta, da je veliko oblik neproduktivnosti izvr\xc5\xa1ene na prikrit na\xc4\x8din. Najbolj pogosto neproduktivno dejanje je kraja, ki organizacijam po vsem svetu letno povzro\xc4\x8da milijarde dolarjev izgube.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki neproduktivnosti na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj pogosta posledica neproduktivnosti na delovnem mestu je upad uspe\xc5\xa1nosti in s tem dobi\xc4\x8dka organizacije. Posledica je lahko tudi nezadovoljstvo strank, konflikti na delovnem mestu med delavci ali pa z nadrejenimi, prihaja tudi do stresa na delovnem mestu. \xc4\x8ce so delavci nemotivirani za delo, to predstavlja stres tudi za vodilne, neproduktivnost enega delavca vpliva tudi na motivacijo drugega, prihaja tudi do tega, da podjetja zamudijo dolo\xc4\x8dene roke ipd.'