b'\n_START_ARTICLE_\nUpor na ladji Bounty (film, 1935)\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nFilm povzema dogajanje okoli resni\xc4\x8dnega upora na ladji Bounty, ki ga je vodil Fletcher Christian (igra ga Clark Gable). Upor je bil naperjen proti kapitanu ladje Williamu Blighu (igra ga Charles Laughton). Bligh je podobno kot v romanu upodobljen kot izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalska baraba, \xc4\x8digar krutost zoper posadko in ve\xc4\x8dino \xc4\x8dastnikov postane glavni vzrok za upor. Bligh sicer \xc5\xbee od za\xc4\x8detka plovbe sku\xc5\xa1a vpeljati disciplino preko svojih krutih ukazov in nezadovoljstvo z njegovim vodstvom se v posadki s \xc4\x8dasom le \xc5\xa1e kopi\xc4\x8di. \xc5\xa0e pred prihodom na Tahiti se Bligh spore\xc4\x8de celo s svojim \xc4\x8dastni\xc5\xa1kim krogom, ki mu niti ne dovoli ve\xc4\x8d ve\xc4\x8derjati z njim. To za doti\xc4\x8dne \xc4\x8dastnike prakti\xc4\x8dno pomeni le en mizeren obrok hrane na dan - pri ve\xc4\x8derjah pa se kapitan na\xc5\xbeira s hrano in specialitetami._NEWLINE_Bligh sicer sprva nima te\xc5\xbeav z avtoriteto, kmalu pa na njegovo pot stopi Christian, ki je po naravi dober in ve\xc4\x8dkrat re\xc5\xa1i \xc4\x8dlane posadke gotove smrti. Eden takih primerov je, ko kapitan Bligh nekega mornarja po\xc5\xa1lje na jambor v hudi nevihti, Christian pa ga re\xc5\xa1i iz kraj\xc5\xa1e nezavesti in ga s tem predrami in mu da nadaljnjo energijo. Cilj ladje je bil tihomorski otok Tahiti, kjer naj bi pobrali sadike kruhovca in jih prepeljali nazaj v Anglijo. Drugotna naloga odprave, ki je doletela pod\xc4\x8dastnika Rogerja Byama (igra ga Franchot Tone), pa je spoprijateljiti se z doma\xc4\x8dini na Tahitiju in za namene bodo\xc4\x8dih odprav britanske krone ustvariti slovar tamkaj\xc5\xa1njega jezika. Na Tahiti ladja res prispe in na otoku se Christian in Byam zagledata v dve doma\xc4\x8dinki. Podobno kot velik del posadke se tudi onadva nave\xc5\xbeeta na tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xbeene in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in ob odhodu mnogi ob\xc5\xbealujejo, ker niso imeli ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa za dru\xc5\xbeenje z oto\xc4\x8dani (oziroma oto\xc4\x8dankami)._NEWLINE_\xc5\xbde kmalu po odhodu s Tahitija posadka znova naleti na grobe kapitanove poskuse vlivanja avtoritete in enkrat kapitan na krovu ne najde enega od mornarjev. Kljub pojasnilom ostalih mornarjev, da je tisti mornar zbolel in da je zelo \xc5\xa1ibak, kapitan vztraja pri svojem. Odsotnemu mornarju tako ne preostane drugega, kot da se prika\xc5\xbee na palubju, kar ga stane tudi \xc5\xbeivljenja - o\xc4\x8ditno je bil tako \xc5\xa1ibak, da ga je napor ob prihodu iz podpalubja na krov zdelal in omahnil je na tla - mrtev. Nekateri \xc4\x8dlani posadke \xc5\xbee ob njegovi smrti ro\xc5\xbeljajo z no\xc5\xbei in kujejo spletko proti kapitanu, a jih Christian ustavi. Do upora nato pride zelo kmalu, saj se Christianu ob pogledu na ravnanje z ujetniki (po kapitanovi oceni "nevoljnimi" mornarji) utrga. Nenadoma popolnoma spremeni stali\xc5\xa1\xc4\x8de in v trenutku se odlo\xc4\x8di za upor. Uporniki s tem presenetijo vse na ladji in si ladjo tudi podvr\xc5\xbeejo. Podpora s strani preostale posadke se izka\xc5\xbee za dokaj skromno, saj so uporniki neupornike prisiljeni odstraniti z ladje in jih evakuirati na zasilni \xc4\x8doln. Ko je \xc4\x8doln \xc5\xbee poln, ostane na ladji \xc5\xa1e nekaj kapitanovih podpornikov, eden takih je tudi Byam._NEWLINE_Odnos med Byamom in Christianom se hitro spremeni, saj Byam mo\xc4\x8dno nasprotuje uporu. Christian posadko odpelje nazaj na Tahiti, kjer pre\xc5\xbeivijo nekaj mirnih let. Med tem se kapitan izka\xc5\xbee za izjemnega morjeplovca in \xc4\x8doln izpelje iz vseh nevarnosti ter vse neupornike varno prepelje na najbli\xc5\xbeje zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, nizozemsko kolonijo Timor. Ko Bligh o uporu obvesti sodnijo v Angliji, mu namenijo novo ladjo Pandoro, s katero se odpravi na lov za uporniki. Ta lov se kon\xc4\x8da z brodolomom Pandore, medtem ko uporniki Bounty odpeljejo do Pitcairnskih otokov in se tam naselijo, ladjo pa uni\xc4\x8dijo, da ne bi pustili sledov za sabo._NEWLINE_Ob prihodu v Anglijo se pri\xc4\x8dne sojenje tistim upornikom, ki jih je Bligh vendarle prestregel na Tahitiju. Vse upornike obsodijo na smrt z obe\xc5\xa1anjem, celo nedol\xc5\xbenega Byama, ki ga Bligh obto\xc5\xbei snovanja upora od samega za\xc4\x8detka. Byama kljub smrtni obsodbi po nekaj prito\xc5\xbebah oprostijo, tako da se kasneje odpravi novim pomorskim dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dinam naproti. Izku\xc5\xa1nja z ladje Bounty pa prevetri tudi hierarhijo na britanskih ladjah, saj po uporu kapitani postanejo prijaznej\xc5\xa1i in bolj prijateljski do posadk - to na lastni ko\xc5\xbei ob\xc4\x8duti tudi Byam sam. Uporniki se na drugi strani ustalijo s svojimi tahitijskimi \xc5\xbeenami in naselijo otok Pitcairn.\n_START_SECTION_\nZgodovinske neto\xc4\x8dnosti\n_START_PARAGRAPH_\nFilm kljub zgledovanju po literarni predlogi vsebuje nekaj zgodovinskih neto\xc4\x8dnosti. Kapitan Bligh namre\xc4\x8d nikoli ni stopil na krov Pandore, niti ni prisostvoval sojenju upornikom. V \xc4\x8dasu sojenja je bil namre\xc4\x8d \xc5\xbee na polovici nove svetovne odprave za sadikami kruhovca. O\xc4\x8de Fletcherja Christiana je umrl mnogo let pred uporom in ni mogel biti prisoten na sojenju. Pri vsem tem je sicer potrebno omeniti, da je film le priredba Nordhoffovega in Hallovega romana, ki pa se je \xc5\xbee tako ali tako malce razlikoval od resni\xc4\x8dnega dogajanja._NEWLINE_Bligh je v filmu prikazan kot brutalni in sadisti\xc4\x8dni kapitan, ki s strogimi ukrepi uveljavlja disciplino in avtoriteto. Dva od takih ukrepov sta bila bi\xc4\x8danje mrtvega \xc4\x8dloveka in (kazenska) vleka pod gredljem ladje. Vleka pod gredljem se je redko uporabljala, \xc4\x8de sploh, in so jo kot kazen za neubogljive mornarje opustili \xc5\xbee dolgo pred Blighovim \xc4\x8dasom. Kar se ti\xc4\x8de bi\xc4\x8danja mrtveca, so raziskave v dnevnike Bountyja pokazale, da je bila raven bi\xc4\x8danja na popotovanju ni\xc5\xbeja od takratnega povpre\xc4\x8dja. Na ladji sta do upora umrla le dva \xc4\x8dlana posadke, prvi je preminil za skorbutom, medtem ko je drugi - ladijski kirurg - umrl zaradi pija\xc4\x8de in nebole\xc4\x8dnosti in ne zaradi kapitanove zlorabe. Film ravno tako prikazuje upornike, ki pri uporu ubijejo nekaj kapitanovih privr\xc5\xbeencev. V resnici smrtnih \xc5\xbertev pri uporu ni bilo - \xc5\xa1e najbli\xc5\xbeje smrti je bil v \xc4\x8dasu upora Bligh, ki ga je skoraj ustrelil nek mornar, a ga je pred tem ustavil Christian. Izmi\xc5\xa1ljotina je tudi to, da je Christiana za upor navdihnil pogled na Blighove nepravi\xc4\x8dno zaprte ujetnike._NEWLINE_Vseeno se film v nekaterih podrobnosti le ujema z resni\xc4\x8dnim dogajanjem in zgodovinskimi viri. Eden takih detajlov je bil, da so mornarji kraljeve mornarice v 18. stoletju zares morali biti pobriti. Clark Gable si je moral tako ravno zaradi te zgodovinske to\xc4\x8dnosti postri\xc4\x8di svoje slavne brke._NEWLINE_V kon\xc4\x8dnem prizoru filma poda Gable oziroma Christian svojim soupornikom vznemirjujo\xc4\x8d govor o ustvarjanju popolne dru\xc5\xbebe svobodnih ljudi na Pitcairnu dale\xc4\x8d stran od Bligha in mornarice. Realnost je bila bistveno bolj kruta, saj so se mornarji izkazali za nezmo\xc5\xbene samovlade. Pitcairn se je tako hitro spremenil v pekel alkoholizma, posilstev in umorov. Razen Johna Adamsa in Neda Younga ni nobeden od upornikov do\xc5\xbeivel ve\xc4\x8d kot 10 let \xc5\xbeivljenja po uporu. Ve\xc4\x8dina izmed njih je umrla nasilne smrti._NEWLINE_Lik pod\xc4\x8dastnika Rogerja Byama je osnovan na resni\xc4\x8dnem pod\xc4\x8dastniku Petru Heywoodu, ki ga pod pravim imenom ni niti v romanu niti v filmu.\n_START_SECTION_\nPredelave\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1962 je na platna pri\xc5\xa1la hollywoodska predelava z istim imenom, v kateri sta v glavnih vlogah nastopila Marlon Brando kot Fletcher Christian in Trevor Howard kot kapitan Bligh. Film je postal prava polomija, tako glede financ kot glede mnenj kritikov. Leta 1984 je lu\xc4\x8d sveta ugledala \xc5\xa1e ena predelava tega slavnega upora, tokrat se je naslov glasil zgolj Bounty. Glavni vlogi sta odigrala Mel Gibson kot Christian in Anthony Hopkins kot Bligh. Film je bil zastavljen izjemno razko\xc5\xa1no, a je bil zato od vseh treh filmov morebiti \xc5\xa1e najbli\xc5\xbeje zgodovinski resnici - predvsem glede dopadljivosti Blighovega lika, ki ga Hopkins ni prikazal v tako izrazito negativni lu\xc4\x8di kot na primer Laughton._NEWLINE_Ta film iz leta 1935 pa se vseeno ni zapisal v zgodovino kot prva filmska predelava kultnega ladijskega upora. Isto temo je namre\xc4\x8d dve leti prej, leta 1933, predelala avstralska filmska industrija. Vlogo Fletcherja Christiana je odigral tedaj neznani Errol Flynn, sam film In the Wake of the Bounty pa ni po\xc5\xbeel vidnej\xc5\xa1ega uspeha in dalj od avstralskih kinematografov ni segel.'