b'\n_START_ARTICLE_\nNikolaj iz Damaska\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je okoli leta 64 pr. n. \xc5\xa1t. Leto njegove smrti je neznano. Najverjetneje je umrl v prvi \xc4\x8detrtini 1. stol. v Rimu. Njegov o\xc4\x8de Antipater je bil spo\xc5\xa1tovan visok uradnik. Od o\xc4\x8deta je \xe2\x80\x98\xe2\x80\x99podedoval\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 ugled in bogastvo in ni bil primoran slu\xc5\xbeiti pri kateremkoli princu. Nikolaj je pou\xc4\x8deval Heroda Velikega v retoriki, filozofiji in zgodovini in ga tudi pre\xc5\xbeivel. U\xc4\x8dil je tudi otroke Marka Antonija in Kleopatre. \xc4\x8ceprav je danes nepoznan, je bil v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja pomembna oseba, tako zaradi svoje dejavnosti v politiki kot tudi zaradi svojih literarnih in filozofskih del.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je ogromno del, vendar so skoraj vsa izgubljena. Njegovo glavno delo je bila Univerzalna zgodovina, ki je obsegala 144 knjig/zvitkov, \xc4\x8deprav enciklopedija Suda omenja (zgolj) 80 knjig. Poleg teh je napisal \xc5\xa1e avtobiografijo, \xc5\xbeivljenjepis cesarja Avgusta, \xc5\xbeivljenjepis Heroda, nekaj filozofskih del in tragedije ter komedije. Tako tragedije in komedije, o katerih je zapisano v Sudi, kot tudi njegova filozofska dela, se niso ohranila. Ohranili so se predvsem odlomki njegovih zgodovinskih del, ki jih je v svojih delih uporabil judovski zgodovinar Jo\xc5\xbeef Flavij.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje Avgusta\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je \xc5\xbdivljenje Avgusta, ki pa naj bi bil dokon\xc4\x8dan \xc5\xa1ele po smrti cesarja leta 14, ko je imel Nikolaj 78 let. Ohranila sta se \xc5\xa1e dva dolga spisa, prvi v zvezi z Oktavijanovo mladostjo, drugi pa v zvezi z atentatom na Julija Cezarja. Odlomki njegove Univerzalne zgodovine, avtobiografije in njegovega \xc5\xbeivljenjepisa Avgusta so v glavnem ohranjeni v izvle\xc4\x8dkih bizantinskega cesarja Konstantina VII. Porfirogeneta.\n_START_SECTION_\nAvtobiografija\n_START_PARAGRAPH_\nV odlomku njegove avtobiografije je zapisano, da se je rodil okoli leta 64 pr. n. \xc5\xa1t., ko je Pompej zavzel Sirijo. Datum nastanka le-te je neznan. V njej je omenjeno, da se je \xc5\xbeelel upokojiti leta 4 pr. n. \xc5\xa1t., a ga je Herodot prepri\xc4\x8dal v skupno potovanje po Rimu._NEWLINE_Fragmenti, ki so se ohranili se nana\xc5\xa1ajo predvsem na zgodovino Judov.\n_START_SECTION_\nKompendij o Aristotlu\n_START_PARAGRAPH_\nNapisal je tudi komentarje na Aristotla, odlomek le-teh je prisoten v sirskem rokopisu, najdenemu leta 1901 v Cambridgeu. Rokopis pa je druga\xc4\x8de v ve\xc4\x8dini delo Dioniza Bar Saliba.\n_START_SECTION_\nO rastlinah\n_START_PARAGRAPH_\nArabski prevod njegovega dela De Plantis, ki je bil neko\xc4\x8d pripisan Aristotlu je bil odkrit leta 1923 v Carigradu. Obstaja tudi v sirskem rokopisu, hranjenem v Cambridgeu.'