b"\n_START_ARTICLE_\nVila misterijev, Pompeji\n_START_PARAGRAPH_\nVila misterijev (italijansko Villa dei Misteri) je rimska vila, ki stoji v severnem delu Pompejev, zunaj mestnega obzidja, ob Cesti grobnic (italijansko Via del sepolcro). Zgrajena je bila na neravnem terenu in imela dober razgled na Neapeljski zaliv._NEWLINE_Leta 1909 so jo odkrili Itemi, \xc5\xa1vicarska trgovska dru\xc5\xbeina, ki je financirala prva izkopavanja (1909 \xe2\x80\x93 1910) in dala vili ime Vila Item. Do leta 1930 izkopljejo, z izjemo nekaj prostorov, skoraj celoten kompleks. Z odkritjem Dionizovih fresk dobi vila ime, ki ga nosi \xc5\xa1e danes, Vila misterijev._NEWLINE_Najdba prstana z imenom Lucija Istacidija Zosima, navaja na lastni\xc5\xa1tvo. Drugi menijo, da je Zosim kot osvobojenec dru\xc5\xbeine Istacidijev le nadzoroval obnovo vile po potresu leta 62 n. \xc5\xa1t. Tretja razlaga pravi, da je bila lastnica hi\xc5\xa1e Livija, Avgustova \xc5\xbeena. Dokaz bi naj bila najdba njenega kipa znotraj vile.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajena je bila na za\xc4\x8detku 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. kot aristokratska rezidenca, villa suburbana. Prvi\xc4\x8d so jo preuredili med letoma 70 - 60 pr. n. \xc5\xa1t, drugi\xc4\x8d pa po potresu leta 62 n. \xc5\xa1t. Kompleksu so dodali pars rustica \xe2\x80\x93 gospodarski del, s stiskalnico grozdja in oliv. Dela v prostorih za slu\xc5\xbein\xc4\x8dad je prekinil izbruh Vezuva leta 79._NEWLINE_Dobra stran dogodka je, da so metrski sloji pepela obvarovali vilo pred zobom \xc4\x8dasa. Zelo dobro so se ohranile freske v atriju, tabliniju, eksedri, nastale v obnovi leta 60 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Freske v vili pripadajo drugemu in tretjemu slogu pompejanskega slikarstva. Iz drugega sloga so freske, poslikane z iluzionisti\xc4\x8dnimi prizori stavb, naslikanih v \xc5\xbeivih barvah. Iz tretjega sloga so freske, ki prikazujejo tipi\xc4\x8dne dionizijske motive in motive iz Nila. Velik del fresk torej prikazuje boga Dioniza, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika vinske trte \xe2\x80\x93 na njenih plodovih je namre\xc4\x8d zraslo dru\xc5\xbeinsko bogastvo.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nVila se razprostira na 1820 m\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine. Ima dvodelno zasnovo tipi\xc4\x8dne pompejanske hi\xc5\xa1e; zahodni - reziden\xc4\x8dni (ob cesti, gleda na morje) in vzhodni - gospodarski del (obrnjen k pobo\xc4\x8djem, vinogradom). V centralni osi (vzhod-zahod) le\xc5\xbeijo napomembnej\xc5\xa1i prostori: peristil, tablinij, atrij._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 2 stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je bila pompejanska atrijska hi\xc5\xa1a obrnjena navznoter, obdana z zidom in osvetljena skoraj izklju\xc4\x8dno od znotraj. Prostori so bili razporejeni okoli osrednjega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da (atrija) z odprtino v strehi (cumpluvium) in bazen\xc4\x8dkom (impluvium') za de\xc5\xbeevnico spodaj. Za atrijem je bila pisarna (tablinium), odprta ali zagrnjena z zaveso, levo in desno sta dve krili (ala). Med kriloma in vhodom so bile spalnice (cubiculum), jedilnica (triclinium), dnevne sobe (oecus). _NEWLINE_V zgodnjem imperialnem obdobju so vilo prvi\xc4\x8d predelali._NEWLINE_Novosti v arhitekturi so bile neposreden rezultat odprtosti kampanje za helenisti\xc4\x8dne vplive. Vila je bila predelana predvsem v smislu, da se je odprla v naravo (s peristilom, stebri\xc5\xa1\xc4\x8di, teraso, okni) in zdru\xc5\xbeila reziden\xc4\x8dni in gospodarski del._NEWLINE_Atrij izgubi svoj pomen, zamenja ga peristil (vzhodni del hi\xc5\xa1e). Gre za vrt, na vseh straneh obdan s stebri (tipi\xc4\x8den element gr\xc5\xa1ke arhitekture). Novi prostori - oecus, eksedra- veranda, triklinij - jedilnica - posnemajo helenisti\xc4\x8dne vzore in imajo ve\xc4\x8d oken. V tej fazi razvoja, se okoli atrija razvijejo gosposki, presti\xc5\xbeni prostori, okoli peristila pa prostori namenjeni slu\xc5\xbein\xc4\x8dadi, kuhinja, klet, shramba, kopalnica - zasebne terme._NEWLINE_V potresu leta 62 n. \xc5\xa1t. je bil kompleks mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan. \xc5\xa0tevilni bivalni prostori so dobili utilitarno funkcijo, celotna vila pa se je preusmerila v poljedelstvo.\n_START_SECTION_\nOstanki\n_START_PARAGRAPH_\nDanes lahko obiskovalci vidijo precej dobro ohranjeno vilo. Dionizi\xc4\x8dne freske (17 m dolge, 3 m visoke) so \xc5\xa1e vedno v trikliniju, stiskalnica grozdja pa je v vinski kleti (torcularium)._NEWLINE_Nacionalni arheolo\xc5\xa1ki muzej v Neaplju (Museo Archeologico Nacionale) hrani mav\xc4\x8dne odlitke trupel, najdenih v vili."