b'\n_START_ARTICLE_\nAmeri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanska vojna\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas pred vojno\n_START_PARAGRAPH_\nZDA se v \xc4\x8dasu, ko so Evropo pretresale vojne z Napoleonom, niso vpletale v oboro\xc5\xbeen spopad. S priklju\xc4\x8ditvami, vojnami, nakupi ali pogodbami (1803 so od Napoleona kupile francosko Louisiano, 1819 od \xc5\xa0panije kupljena Florida, 1845 priklju\xc4\x8den Teksas, 1846 odstopljene Oregon, Arizona in Nova Mehika ...) so pove\xc4\x8devale svoje ozemlje, tako da je v devetdesetih letih, med 1763 in 1853, naposled zajelo vse podcelinsko prostranstvo. S tem so prepre\xc4\x8dile o\xc5\xbeivitev britanskega ali francoskega vpliva in poskrbele za uresni\xc4\x8ditev Monroejeve doktrine iz leta 1823, po kateri Amerike ne sme kolonizirati nobena tuja sila._NEWLINE_V prvi tretjini 19. stoletja je pri\xc5\xa1el prvi val priseljencev iz Irske (zaradi t. i. krompirjeve lakote) in Nem\xc4\x8dije (okoli 60.000 ljudi). Konec \xc5\xa1tiridesetih let 19. stoletja so ZDA vodile politiko hitrej\xc5\xa1ega prodiranja na zahod in naseljevanje \xc4\x8dez prerije, torej \xc4\x8das naseljevanja Kalifornije - zlata mrzlica. Prav tako je pri\xc5\xa1lo \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8d priseljencev iz preostalih delov Evrope. Poleg Ircev in Nemcev tudi politi\xc4\x8dni emigrantje iz Poljske, Italije, v 80. letih 19. stoletja pa priseljenci skandinavskih dr\xc5\xbeav ter dr\xc5\xbeav vzhodne Evrope.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anje su\xc5\xbeenjstva\n_START_PARAGRAPH_\nVse bolj pa se je postavljalo vpra\xc5\xa1anje su\xc5\xbeenjstva, saj je v nekaterih dr\xc5\xbeavah \xc5\xbee veljala njegova prepoved, v drugih pa se je \xc5\xa1e utrjevalo in \xc5\xa1irilo zato se je prepad med kme\xc4\x8dkim, na planta\xc5\xbenem gospodarstvu temelje\xc4\x8dem jugu, in pa vedno bolj industrializiranem severom vedno bolj poglabljal. To se je kazalo tudi v pogledih politi\xc4\x8dnih strank, saj so demokrati zavra\xc4\x8dali dr\xc5\xbeavno vodenje in se zavzemali za demokrati\xc4\x8dne pravice ljudstva, medtem ko so republikanci hoteli utrditev centralne oblasti. Demokrate je vodil Andrew Jackson - razcvet reformnih gibanj (30. in 40. leta 19. stoletja) - abolicionizem (abolicionisti so bili za odpravo su\xc5\xbeenjstva), prohibicija (protialkoholna dru\xc5\xa1tva), \xc5\xbeenska gibanja (1848 dosegle pravico javnega nastopanja)._NEWLINE_Ko so ZDA dokon\xc4\x8dno zaokro\xc5\xbeile svoje ozemlje oziroma ko se je kon\xc4\x8dala faza ozemeljske ekspanzije, so dru\xc5\xbebeni nemiri, ki so ga povzro\xc4\x8dila vpra\xc5\xa1anja su\xc5\xbeenjstva, postajali vse ostrej\xc5\xa1i. Na severu so bila vse glasnej\xc5\xa1a dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dna in moralna kritika su\xc5\xbeenjskega sistema (mdr. je 1852 iz\xc5\xa1el znameniti roman Harriet Beecher-Stowe Ko\xc4\x8da strica Toma; na jugu pa so se dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8dno oklepale su\xc5\xbeenjstva, njegov obstoj in nadaljevanje pa utemeljevali z razli\xc4\x8dnimi spornimi antropolo\xc5\xa1kimi, socialnoekonomskimi in verskimi argumenti. Prepad med nasprotniki su\xc5\xbeenjstva in njegovimi zagovorniki je bil vedno huj\xc5\xa1i in se je poglabljal zaradi razli\xc4\x8dnih oblik gospodarstva in dru\xc5\xbebenega reda. Medtem ko je bila za sever zna\xc4\x8dilna \xc5\xbeivahna trgovina, industrija, ladjedelstvo ter demokrati\xc4\x8den pogled na svet, je na jugu prevladoval tip planta\xc5\xbenega gospodarstva monokultur in bomba\xc5\xbea ter patriarhalno-aristokratski pogled na svet.\n_START_SECTION_\nVrhunec\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1860 je bil za ameri\xc5\xa1kega predsednika izvoljen Abraham Lincoln, ki je bil znan kot oster nasprotnik su\xc5\xbeenjstva. Februarja 1861 se je enajst ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeav odcepilo in oklicalo svojo konfederacijo z lastno ustavo in svojim predsednikom Jeffersonom Davisom ter glavnim mestom Richmondom v Virginiji._NEWLINE_Aprila 1861 je izbruhnila dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki je bila zelo krvava in gospodarsko uni\xc4\x8dujo\xc4\x8da, saj je Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike stala ve\xc4\x8d mrtvih (ve\xc4\x8d kot 600.000), kot je pozneje padlo Ameri\xc4\x8danov v vseh vojnah od za\xc4\x8detka ZDA do sedaj._NEWLINE_Kljub temu da je bil sever od vsega za\xc4\x8detka mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i po gospodarskih potencialih in tudi po \xc5\xa1tevilu prebivalstva (21 milijonov na severu in 11 milijonov na jugu, od tega jih je bilo 3 milijone su\xc5\xbenjev), njegova zmaga ni bila lahka. Na pomembnej\xc5\xa1em vzhodnem boji\xc5\xa1\xc4\x8du so bile ju\xc5\xbenja\xc5\xa1ke sile pod poveljstvom  generala Roberta E. Leeja veliko bolj\xc5\xa1e in so uspele nanizati serijo velikih zmag nad severnja\xc5\xa1kimi silami. Severnja\xc5\xa1ke sile so uspele zmagati le pri Antietamu, Gettysburgu ter pri Petersburgu.  \xc5\xa0ele ko se je severni vojski posre\xc4\x8dila pomorska blokada ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeav, katera so oro\xc5\xbeje kupovala iz Evrope, saj same niso imele zadostnih koli\xc4\x8din, se je zmaga za\xc4\x8dela nagibati na njihovo stran. General William Tecumseh Sherman je z uni\xc4\x8devalnim pohodom skozi Georgijo in Ju\xc5\xbeno Karolino obe dr\xc5\xbeavi gospodarsko uni\xc4\x8dil in aprila 1865 je bilo s kapitulacijo generala Roberta Edwarda Leeja pri Appomattoxu v Virginiji konec secesijske vojne._NEWLINE_\xc5\xbde leta 1863 je Lincoln objavil deklaracijo o enakopravnosti su\xc5\xbenjev, nekaj dni po kapitulaciji ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeav pa je Lincoln v svojem drugem predsedni\xc5\xa1kem mandatu postal \xc5\xbertev atentata.\n_START_SECTION_\nPomen secesijske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nPo zmagi severnih dr\xc5\xbeav je bilo leta 1865 su\xc5\xbeenjstvo takoj odpravljeno, naslednje leto so nekdanji su\xc5\xbenji dobili me\xc5\xa1\xc4\x8danske pravice. Voditelji secesije pa niso smeli opravljati vi\xc5\xa1jih dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbeb in ju\xc5\xbene dr\xc5\xbeave so bile \xc5\xa1ele leta 1871 zopet sprejete v zvezo._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanska vojna je bila prva moderna vojna v zgodovini, saj je bila prvi\xc4\x8d uporabljena sodobna tehnika - \xc5\xbeeleznica, telegraf, oklepne ladje, mine in celo prva podmornica._NEWLINE_Vojna se je mo\xc4\x8dno vtisnila v dru\xc5\xbebeno podzavest prebivalstva, kar se je \xc4\x8dutilo \xc5\xa1e desetletja in odsevalo v knji\xc5\xbeevnosti in drugih umetnostih (roman Margaret Mitchell in kasneje film V vrtincu je postal ena najbolj znanih umetni\xc5\xa1kih upodobitev vojne).'