b'\n_START_ARTICLE_\nPapirus Harris I\n_START_PARAGRAPH_\nPapirus Harris I, znan tudi kot Veliki Harrisov papirus, je eden od papirusov v obse\xc5\xbeni zbirki Harrisovih papirusov v Britanskem muzeju. Njegova uradna oznaka je Papirus Britanskega muzeja EA 9999. Dolg je 41 metrov in s tem najdalj\xc5\xa1i znani egip\xc4\x8danski papirus. Besedilo obsega pribli\xc5\xbeno 1.500 vrstic. Odkrili so ga v grobnici v Medinet Habuju na nasprotnem bregu Nila v Luksorju, Egipt. Britanskemu muzeju ga je dobavil zbiralec Anthony Charles Harris leta 1855. V muzejsko zbirko so ga vklju\xc4\x8dili leta 1872. _NEWLINE_"Faksimile egip\xc4\x8danskega hieratskega papirusa iz vladavine Ramzesa III" je Britanski muzej objavil leta 1876.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nHieratsko besedilo vsebuje seznam tempeljskih nadarbin in kratek opis vladavine Ramzesa III. iz Dvajsete egip\xc4\x8danske dinastije.  _NEWLINE_Zgodovinski del besedila omenja, da je Ramzesov o\xc4\x8de in predhodnik Setnakt po obdobju notranjih sporov v Egiptu ponovno vzpostavil red in stabilnost in izgnal azijske podpornike Irsuja, vodje skupine lokalnih vladarjev. Ramzes III. je reorganiziral dr\xc5\xbeavno upravo in vojsko. Vojskoval se je z Ljudstvi z morja in trdil, da jih je podjarmil. Med njimi so bili tudi Edomci. Na zahodu je ustavil prodiranje Libijcev in Me\xc5\xa1ve\xc5\xa1ov in jih naselil v zahodi Nilovi delti. V Ajanu je izkopal velik vodnjak, poslal odpravo v zamegleno De\xc5\xbeelo Punt na Afri\xc5\xa1kem rogu, uva\xc5\xbeal baker iz Atike in poslal odpravo na Sinaj, ki se je vrnila z dragimi kamni. _NEWLINE_Faraon je bil prepri\xc4\x8dan, da je zelo izbolj\xc5\xa1al \xc5\xbeivljenje vsem svojim podlo\xc5\xbenikom, tako doma\xc4\x8dinom kot tujcem. S sajenjem dreves za senco je izbolj\xc5\xa1al  kakovost \xc5\xbeivljenja malih ljudi. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditil je \xc5\xbeenske, da so lahko svobodno od\xc5\xa1le, kamor so \xc5\xbeelele. V miru so tuji voja\xc5\xa1ki najemniki v garnizijskih mestih \xc5\xbeiveli s svojimi dru\xc5\xbeinami. _NEWLINE_Besedilo je bilo napisano med vladanjem Ramzesovega sina in naslednika Ramzesa IV.'