b'\n_START_ARTICLE_\nSteber\n_START_PARAGRAPH_\nSteber v arhitekturi in statiki je konstrukcijski element, ki prena\xc5\xa1a te\xc5\xbeo pritiska od zgoraj na druge konstrukcijske elemente spodaj. Izraz steber velja zlasti za veliko okroglo podporo, pogosto profilirano, sestavljeno iz trupa, kapitela in baze  in je iz kamna ali pa ima tak zgled. Majhna lesena ali kovinska opora se obi\xc4\x8dajno imenuje drog, podpora pravokotne ali druge oblike, ki ni okrogla so obi\xc4\x8dajno imenuje slop. Steber se pojavlja v arhitekturi sam kot del bifore, lahko je v nizih - arkadah ali kolonadah, stoji v prostoru kot spominski steber ali je podpora skulpturi. Stebri se obi\xc4\x8dajno uporabljajo za podporo nosilcev (preklad ali lokov), na katerih le\xc5\xbeijo zgornji deli sten in stropov. V arhitekturi je "steber" tak konstruktivni element, ki ima tudi dolo\xc4\x8dene proporce in dekorativne funkcije. Steber je lahko tudi samo dekorativni element in ni potreben za konstrukcijske namene. Ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo stebrov v nizu je lahko sestavni del zidu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVse pomembne \xc5\xbeeleznodobne civilizacije na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in v Sredozemlju so uporabljale steber. V anti\xc4\x8dni egip\xc4\x8danski arhitekturi je \xc5\xbee leta 2600 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem arhitekt Imhotep uporabil kamnite stebre, v katerih povr\xc5\xa1ino je vklesal rastlinske oblike trsti\xc4\x8dja, v kasnej\xc5\xa1i egip\xc4\x8danski arhitekturi pa so bili pogostej\xc5\xa1e cilindri\xc4\x8dne oblike_NEWLINE_Med najbolj dodelanimi stebri v anti\xc4\x8dnem svetu so bili perzijski, \xc5\xa1e posebej veliki kamniti stebri postavljeni v Perzepolisu. Na njihovih kapitelih so bili dvoglavi biki. Dvorana stotih stebrov v Perzepolisu, ki je merila 70 \xc3\x97 70 metrov, je bila zgrajena v \xc4\x8dasu ahemenidskega kralja Dareja I. (524-486 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem). Veliko starodavnih perzijskih stebrov \xc5\xa1e stoji, nekateri so visoki ve\xc4\x8d kot 30 metrov._NEWLINE_Egip\xc4\x8dani, Perzijci in druge civilizacije so stebre uporabljali predvsem za prakti\xc4\x8dne namene, da so dr\xc5\xbeali strop notranjim delom stavbe, zunanje stene pa so krasili z reliefi ali poslikavami._NEWLINE_Stari Grki, ki so jim sledili Rimljani, so jih uporabljali tudi na zunanjosti. Anti\xc4\x8dne arhitekture brez stebra prakti\xc4\x8dno ni. \xc5\xa0iroka uporaba stebrov v notranjosti in zunanjosti stavb je najbolj zna\xc4\x8dilna lastnosti klasi\xc4\x8dne arhitekture (primer Partenon). Grki so razvili klasi\xc4\x8dne sloge (rede) arhitekture, ki jih najla\xc5\xbeje razlikujemo po obliki stebra in njegovih drugih sestavnih delih (podno\xc5\xbeja, stebra in ogredja). Njihove dorske, jonske in korintske rede (sloge) so prevzeli Rimljani in jih raz\xc5\xa1irili s tuskijskimi (tudi toskanskim) in kompozitnimi. Anti\xc4\x8dni arhitekti pa so uvedli tudi razli\xc4\x8dne izpeljanke, kot so polsteber, tri\xc4\x8detrtinski in \xc5\xa1tiri\xc4\x8detrtinski steber._NEWLINE_Stebri ali vsaj velike zunanje strukture so postale v arhitekturi srednjega veka veliko manj izrazite, klasi\xc4\x8dne oblike so opustili tako v bizantinski arhitekturi, kot v romanski in gotski arhitekturi v prid bolj fleksibilnim oblikam; v Evropi s kapiteli, ki so za dekoracijo pogosto uporabljali razli\xc4\x8dne vrste listja ali na zahodu s prizori z liki, vklesanimi v reliefu. _NEWLINE_Renesan\xc4\x8dna arhitektura je \xc5\xbeelela o\xc5\xbeiviti klasi\xc4\x8dni red in slog in ga ustrezno uporabljala pri spreminjanju le-teh, kar ostaja bistvenega pomena pri usposabljanju arhitektov v vsem baroku, rokokoju in neoklasicisti\xc4\x8dni arhitekturi.\n_START_SECTION_\nBaza\n_START_PARAGRAPH_\nBaza, \xc4\x8de obstaja, je v klasi\xc4\x8dnem stebrnem redu pogosto razdeljen v dva dela, v ni\xc5\xbejem je kvadratna plo\xc5\xa1\xc4\x8da imenovana plinta. Ta porazdeli te\xc5\xbeo stebra na ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino. Plinta je v redkih primerih obdelana tudi z okraski ali listnimi motivi. Presek dejanske baze je okrogel. Baza je lahko sestavljena tudi iz ve\xc4\x8d vodoravnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Serija utorov, trohilusov in grebenov, torusov, razdeli osnovno telo baze in dolo\xc4\x8di njeno prepoznavnost. \xc5\xa0tevilo in zaporedje utorov in grebenov je obi\xc4\x8dajno definirano tipolo\xc5\xa1ko in se imenuje odvisno od lokacije (efe\xc5\xa1ka, samo\xc5\xa1ka, ati\xc5\xa1ka ali pelopone\xc5\xa1ka ter kompozitna baza), \xc4\x8de na\xc5\xa1tejemo samo nekaj primerov._NEWLINE_Temelj in stopni\xc4\x8dasti podstavek (krepis) skupaj tvorita stereobat. Njegov najvi\xc5\xa1ji nivo se imenuje stilobat. Stebri pa lahko - \xc5\xa1e posebno iz helenisti\xc4\x8dnega obdobja - stojijo na kockastem podstavku ali postamentu. Tak\xc5\xa1na pove\xc4\x8dana baza se pogosto uporablja, kadar bi steber v polni velikosti deloval preve\xc4\x8d krepko, na primer, v kolosalnem redu ali tudi pri manj\xc5\xa1ih verandah ali peristilih.\n_START_SECTION_\nTrup stebra\n_START_PARAGRAPH_\nTrup stebra je lahko monoliten (iz enega kosa), vendar je obi\xc4\x8dajno sestavljen iz ve\xc4\x8d tako imenovanih prstanov. V starih \xc4\x8dasih so nale\xc5\xbene povr\xc5\xa1ine prstanov ve\xc4\x8dinoma izdelali na na\xc4\x8din  anathyrosis (dolo\xc4\x8dena tehni\xc4\x8dna obdelava povr\xc5\xa1in starodavne kamnite arhitekture v gr\xc5\xa1kem in rimskem gradbeni\xc5\xa1tvu) in tako zagotovili maksimalno prileganje in stabilnost. V arhai\xc4\x8dnem obdobju so bili stebrni prstani povezani s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnim, dolgim, lesenim ali svin\xc4\x8denim moznikom. _NEWLINE_Trup je lahko tudi zazidan. Skoraj povsod se uporabljene oblike stebrov o\xc5\xbeijo proti vrhu. Pri klasi\xc4\x8dnih anti\xc4\x8dnih stebrih je bil del stebra tudi rahlo ukrivljen - entaza. Ta ukrivljenost nikoli ne se\xc5\xbee v spodnji premer stebra. To izbo\xc4\x8denje stebra ni linearno ampak je kro\xc5\xbeni lok, tako da se konus pri\xc4\x8dne na pribli\xc5\xbeno eni tretjini ali polovici vi\xc5\xa1ine._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i okras stebra je \xc5\xbelebi\xc4\x8d (kanelura) v dorskem, jonskem in korintskem redu. Medtem ko imajo dorski stebri \xc5\xbelebi\xc4\x8de z ostrim grebenom, imajo jonski in korintski stebri blage, polkro\xc5\xbeno vklesane. Pogosto so stebri iz helenisti\xc4\x8dnega obdobja tudi samo delno nagubani ali fazetirani ali so bile kanelure zapolnjene z okroglimi palicami. Predvsem pri jonskih stebrih je imela noga stebra figuralni relief, tako imenovani columnae caelatae. Aleksandrijski stebri so okra\xc5\xa1eni z akantovimi listnimi viticami od baze stebra navzgor. Toskanski stebri so popolnoma okra\xc5\xa1eni in kanelirani. Stebri bizantinske, romanske in gotske arhitekture, pa tudi nem\xc5\xa1ke renesanse so pogosto prekriti z geometrijskimi ali rastlinskimi okraski.\n_START_SECTION_\nKapitel\n_START_PARAGRAPH_\nMed stebrom in ogredjem je glava stebra tako imenovani kapitel. Starodavne arhitekture so med mnogimi drugimi, poznale tri osnovne oblike kapitelov: dorskega, jonskega in korintskega._NEWLINE_Med kapitelom in stebrom le\xc5\xbei vrat stebra, hipotrahelij, obi\xc4\x8dajno oblikovan kot obro\xc4\x8d ali z zarezami iz stebra. Je posrednik med opti\xc4\x8dno komponento in ornamenti in dekoriran._NEWLINE_Osrednji del kapitela je razli\xc4\x8den glede na stebrni red. Oblikovan je samo kot blazine - ehin(us) v dorskem redu, kot volute, ki podpirajo blazino v jonskem redu ali kot akantovo listje urejeno v kelih pri korintskem redu. Poleg teh pa obstajajo \xc5\xa1e \xc5\xa1tevilne druge razli\xc4\x8dice._NEWLINE_Kvadratna krovna plo\xc5\xa1\xc4\x8da kapitela, v\xc4\x8dasih okra\xc5\xa1ena - abak(us) tvori zgornji del kapitela. Predstavlja podporo za naslednje elemente. \xc4\x8ce steber ne nosi vodoravnega ogredja, je to lahko lok ali obok, lahko pa  je abak(us) podlaga za trapezno oblikovan zaklju\xc4\x8dek ali konzolo. Ima predvsem stati\xc4\x8dno funkcijo, prena\xc5\xa1a pritisk oboka na sredo stebra in tako \xc5\xa1\xc4\x8diti vogale kapitela.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji stebri so bili zgrajeni iz kamna, nekateri celo iz enega kosa kamna. Monolitni stebri so med najve\xc4\x8djimi kamni, ki so se uporabljali v arhitekturi. Drugi kamniti stebri so narejeni iz ve\xc4\x8d kosov kamna, zlepljenih z malto ali zlo\xc5\xbeenih na suho. V mnogih klasi\xc4\x8dnih primerih so v kose stebrov v sredino izrezljali luknjo ali vdolbino, tako da so jih lahko bolje povezali med samo z uporabo kamnitih ali kovinskih zati\xc4\x8dev. Zasnova ve\xc4\x8dine klasi\xc4\x8dnih stebrov ima obliko rahlo navzven izbo\xc4\x8dene krivulje ob straneh in zmanj\xc5\xa1an premer vzdol\xc5\xbe vi\xc5\xa1ine stebra, tako da ima vrh okoli 83% spodnjega premera. To zmanj\xc5\xa1anje posnema u\xc4\x8dinek paralakse, ki ga  pri\xc4\x8dakuje oko da bi videlo, da je steber videti vi\xc5\xa1ji in bolj raven.\n_START_SECTION_\nIzrazje\n_START_PARAGRAPH_\nKlasi\xc4\x8dni stebri imajo dno ali bazo, ki je name\xc5\xa1\xc4\x8dena na stilobat ali temelj (stebrno podno\xc5\xbeje). Na vrhu ima kapitel ali z vr\xc5\xa1kom (finial) okra\xc5\xa1en zaklju\xc4\x8dek, odvisno od tega ali je pritrjen na strukturo ali prostostoje\xc4\x8d. _NEWLINE_Sodobni stebri so izdelani iz jekla, uliti iz betona na mestu ali monta\xc5\xbenimi ali iz opeke. Ti so lahko nato dodatno povr\xc5\xa1insko obdelani.\n_START_SECTION_\nRavnovesje, nestabilnost in obremenitve\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce po\xc4\x8dasi pove\xc4\x8dujemo osno obremenitev popolnoma ravnega ozkega stebra iz materiala z elasti\xc4\x8dnimi lastnostmi, prehaja ta steber skozi tri stanja: stabilno ravnovesje, nevtralno ravnovesje in nestabilnost. Ravni steber pod obremenitvijo je v stabilnem ravnovesju, \xc4\x8de bo\xc4\x8dna sila, ki prijemlje nekje med koncema stebra, povzro\xc4\x8di majhno bo\xc4\x8dno deformacijo, ki izgine, ko sila neha delovati, steber pa se takrat vrne v svojo prvotno ravno obliko. \xc4\x8ce obremenitev stebra po\xc4\x8dasi pove\xc4\x8dujemo, dose\xc5\xbee stanje, v katerem ravna oblika ravnovesja postane t. i. nevtralno ravnovesje, pri katerem majhna bo\xc4\x8dna sila povzro\xc4\x8di deformacijo, ki ne bo izginila, in zaradi katere steber ostane v tej rahlo upognjeni obliki tudi po tistem, ko sila preneha delovati. Obremenitev, pri kateri steber dose\xc5\xbee nevtralno ravnovesje, se imenuje kriti\xc4\x8dna obremenitev. Stanje nestabilnosti pa je dose\xc5\xbeeno, ko \xc5\xbee majhno pove\xc4\x8danje obremenitve povzro\xc4\x8di neobvladljivo rasto\xc4\x8de bo\xc4\x8dne deformacije, zaradi katerih se steber povsem sesuje._NEWLINE_Pri osno obremenjenem ravnem stebru brez kakr\xc5\xa1nih koli omejitev glede podpore na koncih, je mogo\xc4\x8de re\xc5\xa1iti diferencialno ena\xc4\x8dbo za obliko deformacije in kriti\xc4\x8dno obremenitev stebra. \xc4\x8ce so pogoji podpore na koncih le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8d fiksni ali pomi\xc4\x8dni, ima deformacija stebra (ki je bil prvotno raven in je imel vseskozi enakomeren presek) v nevtralnem ravnovesju vedno obliko delne ali sestavljene sinusoidne krivulje, kriti\xc4\x8dno obremenitev pa podaja formula_NEWLINE_kjer je E = modul elasti\xc4\x8dnosti materiala, I\xe2\x82\x98\xe1\xb5\xa2\xe2\x82\x99 = minimalno vztrajnostni moment prereza in L = dejanska dol\xc5\xbeina stebra med njenima le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dema. Varianta (1), ki je podana z_NEWLINE_kjer je r = vztrajnostni polmer preseka stebra in je enak kvadratnemu korenu (I/A), K = razmerje med najdalj\xc5\xa1im polovi\xc4\x8dnim sinusnim valom in dejansko dol\xc5\xbeino stebra in KL = efektivna dol\xc5\xbeina (dol\xc5\xbeina ekvivalentnega stebra med le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di). Iz formule (2) vidimo, da je kriti\xc4\x8dna mo\xc4\x8d stebra obratno sorazmerna kvadratu njegove dol\xc5\xbeine._NEWLINE_\xc4\x8ce je kriti\xc4\x8dna napetost, Fcr (Fcr =Pcr/A, pri \xc4\x8demer je A = povr\xc5\xa1ina prereza stebra), ve\xc4\x8dja kot sorazmerna meja materiala, pride pri stebru do neelasti\xc4\x8dnega ukrivljanja. Pri tej napetosti je naklon napetostno-deformacijske krivulje, Et (ki mu pravimo tudi tangentni modul), manj\xc5\xa1i kot pod sorazmerno mejo, zato je kriti\xc4\x8dna obremenitev pri neelasti\xc4\x8dnem ukrivljanju manj\xc5\xa1a. V takih primerih veljajo bolj zapletene formule in postopki, v najpreprostej\xc5\xa1i obliki pa velja za kriti\xc4\x8dno obremenitev formula (3),_NEWLINE_pri \xc4\x8demer je E\xe2\x82\x9c = tangentni modul pri napetosti Fcr_NEWLINE_Steber z nesimetri\xc4\x8dnim prerezom lahko pred bo\xc4\x8dnim ukrivljanjem (ali skupaj z njim) utrpi tudi nenaden vzvoj. Zaradi tega se precej zapletejo tako teoreti\xc4\x8dne analize kot prakti\xc4\x8dno na\xc4\x8drtovanje takih stebrov._NEWLINE_Mo\xc4\x8d stebra je manj\xc5\xa1a, \xc4\x8de je obremenitev ekscentri\xc4\x8dna (torej \xc4\x8de premica, na kateri deluje obremenitev, ne sovpada z osrednjo osjo stebra) ali pa \xc4\x8de so v stebru kak\xc5\xa1ne nepravilnosti, na primer \xc5\xbee predhodna upognjenost. Taka ekscentri\xc4\x8dnost obremenitve ali pa vnapre\xc5\xa1nja upognjenost povzro\xc4\x8dita, da se steber takoj za\xc4\x8dne ukrivljati. Zaradi pove\xc4\x8dane napetosti (kot kombinacije osne in upogibalne napetosti) se zmanj\xc5\xa1a nosilnost stebra. _NEWLINE_O elementih stebra pravimo, da so masivni, \xc4\x8de je najmanj\xc5\xa1a stranska dimenzija vsaj 400 mm. Masivni stebri lahko dolgoro\xc4\x8dno pove\xc4\x8dajo mo\xc4\x8d betona in imajo prednost pred ne-masivnimi, \xc4\x8de upo\xc5\xa1tevamo mo\xc5\xbenost kasnej\xc5\xa1ega pove\xc4\x8danja obremenitev na zgradbo (in celo mo\xc5\xbenost raznih po\xc5\xa1kodb, teroristi\xc4\x8dnih napadov, eksplozij itd.). Na dolgi rok se var\xc4\x8devanje pri gradnji ne izka\xc5\xbee za smiselno. Poleg tega razmeroma majhni prerezi pri armiranih zgradbah med svojo izdelavo niso tehnolo\xc5\xa1ki. Potrebno je ravnote\xc5\xbeje med var\xc4\x8devanjem, te\xc5\xbeo zgradb in tako imenovano \xc2\xbbtrajnostno\xc2\xab\xc2\xa0gradnjo.\n_START_SECTION_\nEkstenzija\n_START_PARAGRAPH_\nKadar je steber predolg za gradnjo ali prevoz v enem kosu, ga je treba podalj\xc5\xa1ati ali spojiti na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du. Armiranobetonski steber se podalj\xc5\xa1a tako, da se jeklene armaturne palice pusti nekaj centimetrov nad vrhom betona, nanje polo\xc5\xbei naslednjo raven armaturnih palic za prekrivanje in vlije betona za naslednjo stopnjo. Jekleni stebri se podalj\xc5\xa1ajo z varjenjem ali vija\xc4\x8denjem spojne plo\xc5\xa1\xc4\x8de na prirobnico. Lesen steber se navadno podalj\xc5\xa1a z uporabo jeklene cevi ali plo\xc4\x8devinasto plo\xc5\xa1\xc4\x8do z vijaki pritrjeno na obeh odsekih lesenega stebra. _NEWLINE_Kadar je E < 12 potem je to kratek steber.\n_START_SECTION_\nTemeljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSteber, ki prena\xc5\xa1a obremenitev navzdol na temelj, mora imeti za prenos obremenitev ustrezen temeljni material. Stebri iz armiranega betona in zidani stebri so obi\xc4\x8dajno zgrajeni neposredno na betonske temelje. Jekleni stebri morajo med betonskim temeljem imeti osnovno plo\xc5\xa1\xc4\x8do za razpored bremena na ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino, s tem se zmanj\xc5\xa1a nale\xc5\xbeni tlak. Osnovna plo\xc5\xa1\xc4\x8da je debela pravokotna jeklena plo\xc5\xa1\xc4\x8da obi\xc4\x8dajno privarjena na spodnjem koncu stebra.\n_START_SECTION_\nBabilonski, asirski, perzijski stebri\n_START_PARAGRAPH_\nStebri so bili v Asiriji, Babiloniji in Perziji uporabljeni \xc5\xbee v okoli 500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in jih \xc5\xa1tejemo za pred-gr\xc5\xa1ke oblike stebrov. Priljubljen je bil tanek, visok steber s kanelami, okronan z velikimi kapiteli. Perzijske volute so verjetno pri\xc5\xa1le do Perzepolisa iz jonskih oblik. Kapiteli so bili oblikovani s konjsko ali bikovo glavo.\n_START_SECTION_\nIndijski stebri\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se, da so najstarej\xc5\xa1i indijski stebri iz 3. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (\xe2\x86\x92 Ashoka stebri) . Verjetno so nastali po vzoru gr\xc5\xa1kih modelov. Budisti\xc4\x8dna in hindujska arhitektura Indije se ni mogla nikoli povsem odlo\xc4\x8diti med stebri in opornikom. \xc5\xbde v zgodnjih budisti\xc4\x8dnih jamskih templjih v Indiji je bil pol stebru podoben steber izklesan iz skale. Odvisno od razpolo\xc5\xbeljivih sredstev duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, je bila baza osmerokotna, trup in kapiteli pa so bili okrogli ali kvadratni, delno kanelirani in so se obi\xc4\x8dajno kon\xc4\x8dali s kapiteli v obliki obrnjenega lotosovega cveta, kasneje pa tudi v obliki vzglavnika amalaka. Loki so bili pogosto okra\xc5\xa1eni s figurami. Od 4./ 5. stoletja dalje - predvsem hindujski - prostostoje\xc4\x8d tempelj (primer Tempelj Gupta) uporablja perzijski nosilni steber, predvsem v atriju (mandapas). V ju\xc5\xbeni Indiji so se v 12./13. stoletju, v templjih Hoysala uporabljali kamniti stebri. Kasneje so bili stebri bolj v ozadju.\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dni redi (slogi)\n_START_PARAGRAPH_\nRimski avtor Vitruvij, ki se opira na opise (danes izgubljeni) gr\xc5\xa1kih avtorjev, pi\xc5\xa1e, da so anti\xc4\x8dni Grki verjeli, da se je njihov dorski slog razvil iz tehnik gradnje z lesom, s katerim so prej\xc5\xa1nje leseno deblo nadomestili s kamnitim valjem.\n_START_SECTION_\nKompozitni red (slog)\n_START_PARAGRAPH_\nKompozitni red je dobil svoje ime po kapitelu, ki je kombinacija jonskega in korintskega kapitela. Steber je sestavljen iz razli\xc4\x8dnih prvin drugih stebrov v novo celoto. Akant korintskega stebra \xc5\xbee ima elemente, ki se v\xc4\x8dasih subtilno razlikujejo. Na splo\xc5\xa1no je kompozitni red podoben korintskemu v proporcih in uporabi, pogosto v vi\xc5\xa1jih eta\xc5\xbeah kolonad. Vi\xc5\xa1ina proti \xc5\xa1irina je pribli\xc5\xbeno 11:1 ali 12:1.\n_START_SECTION_\nSalomonski slog\n_START_PARAGRAPH_\nSalomonski ali tordiran steber, v\xc4\x8dasih ga imenujejo vija\xc4\x8dni steber, se za\xc4\x8dne na bazi in kon\xc4\x8da s kapitelom in je lahko v katerega koli redu. Trup je zvit v po matemati\xc4\x8dni zakonitosti vija\xc4\x8dnice, tako da nastane ogromna serpentina, ki ima u\xc4\x8dinek gibanja. Solomonski stebri so bili razviti v anti\xc4\x8dnem svetu, vendar so bili redki. Znan marmorni izdelek, verjetno iz 2. stoletja, je bil postavljen v prvotni cerkvi Sv. Petra v Rimu. Postavil ga je Konstantin I. in je predstavljal prostor okrog svetnikovega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Znan je bil v celotnem srednjem veku, ker so mislili, da je bil odstranjen iz templja v Jeruzalemu.  Slog je uporabil v bronu Bernini za svoj spektakularni baldahin svetega Petra, dejansko ciborij (ki je izpodrinil Konstantinove stebre). Dinami\xc4\x8dnost tordiranega trupa je dodatno za\xc4\x8dinjena s spiralnimi kanelurami spodaj in pozla\xc4\x8denim cvetli\xc4\x8dnim okrasjem na vrhu. To delo je bilo tudi vzor slogu Churrigueresque, ki je najpogosteje uporabljen v cerkvah v \xc5\xa1pansko govore\xc4\x8dem okolju._NEWLINE_Trajanov steber z reliefi in steber Marka Avrelija v Rimu so bili spiralno urejeni, kot so bili tudi mnogi drugi rimski stebri kanelirani. Tudi nekaj romanskih stebrov je zasukanih ali imajo spiralno okrasje (katedrala v Durhamu, Anglija ali na oltarju cerkve San Salvador de Cantamuda, \xc5\xa0panija)._NEWLINE_Slog je postal zelo priljubljen pri cerkvenih arhitektih v baroku in rokokoju, predvsem v Latinski Ameriki, kjer se je zelo pogosto uporabljal, znan kot .  \xc5\xa0e posebej primeren je bil za majhne stebre, saj je enostaven za izdelavo iz lesa s stru\xc5\xbeenjem (od tod tudi priljubljenost sloga za vretena za pohi\xc5\xa1tvo in stopnice).\n_START_SECTION_\nDvojni stebri in nizi stebrov\n_START_PARAGRAPH_\nStati\xc4\x8dno ve\xc4\x8dinoma nepotrebni, a predvsem reprezentativno urejeni stebri in nizi stebrov v portiku ali portalni steni so se uporabljali v parih ali v skupinah po tri in \xc5\xa1tiri. Obe sta bili izpred anti\xc4\x8dnega obdobja, uporaba pa se je okrepila v srednjeve\xc5\xa1kih samostanih ali v portalih v cerkvah. Ponovno se je razcvetela v arhitekturi renesanse in baroka.'