b'\n_START_ARTICLE_\nPrimerjalna knji\xc5\xbeevnost\n_START_SECTION_\nAnton Ocvirk (1907\xe2\x80\x931980)\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8del je \xc5\xa1tudirati filozofijo na Dunaju, nadaljeval s slavistiko in primerjalno     knji\xc5\xbeevnostjo v Ljubljani, po diplomi se je izpopolnjeval v Parizu in Londonu. 1936     se je habilitiral z delom Teorija primerjalne literarne zgodovine in leto     zatem za\xc4\x8del predavati na ljubljanski filozofski fakulteti. Med vojno je bil kot     privr\xc5\xbeenec OF zaprt v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Dachau. Po vojni se je vrnil na     fakulteto, kjer je bil dolgoletni predstojnik oddelka. 1964 je postal \xc4\x8dlan SAZU in     upravnik tedanjega In\xc5\xa1tituta za literature. Poleg tega je bil urednik Slavisti\xc4\x8dne     revije, Zbranih del slovenskih pesnikov in pisateljev, zbirke Sto romanov ter     Literarnega leksikona._NEWLINE_Z razpravami in z univerzitetnimi predavanji je posegel v vsa obdobja evropske     literature od antike do 20. stoletja. Posebno pozornost je posvetil dobam in smerem     od razsvetljenstva do ekspresionizma in konstruktivizma. Na podro\xc4\x8dju literarne     teorije je obdelal poetiko, verzologijo, teorijo stila, psihologijo ustvarjanja,     ukvarjal se je z na\xc4\x8delnimi vpra\xc5\xa1anji literarne zgodovine in kritike oz. vrednotenja.     S prepletom literarnozgodovinske in teoreti\xc4\x8dne obravnave je utemeljil primerjalno     knji\xc5\xbeevnost kot histori\xc4\x8dno-empiri\xc4\x8dno usmerjeno in teoreti\xc4\x8dno podprto vedo, ki     razvojno obravnava zgodovinske zveze med evropskimi in slovensko literaturo in jo     pri tem vodi osrednja zamisel o literarnem delu kot estetskem organizmu. _NEWLINE_Reprezentativen izbor njegovih objav je najti v knjigah \xc2\xbbEvropski roman. Eseji\xc2\xab\xc2\xa0    (1977) in \xc2\xbbLiterarna umetnina med zgodovino in teorijo. Razprave\xc2\xab\xc2\xa0(I-II, 1978-1979),     ki jim je po njegovi smrti sledil \xc5\xa1e izbor manj\xc5\xa1ih spisov \xc2\xbbMiscellanea\xc2\xab\xc2\xa0(1984).\n_START_SECTION_\nDu\xc5\xa1an Pirjevec (1921\xe2\x80\x931977)\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni in prvih povojnih letih, ki jih je pre\xc5\xbeivel kot partizan in politi\xc4\x8dni     funkcionar, je 1948-1952 \xc5\xa1tudiral primerjalno knji\xc5\xbeevnost in slavistiko v Ljubljani,     nato je delal na In\xc5\xa1titutu za literature SAZU in bil na dalj\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudijskih bivanjih     v Parizu in na Dunaju. 1961 je doktoriral in jeseni 1962 postal profesor. Bil je     urednik ali sourednik revij Sodobnost, Slavisti\xc4\x8dna revija in Problemi ter knji\xc5\xbene     zbirke Znamenja, v jugoslovanskem prostoru pa \xc4\x8dlan odbora Kor\xc4\x8dulanske poletne     \xc5\xa1ole._NEWLINE_V prvem obdobju je bil privr\xc5\xbeenec histori\xc4\x8dno-empiri\xc4\x8dne literarne vede z     marksisti\xc4\x8dnimi ideolo\xc5\xa1kimi poudarki, toda \xc5\xbee v zgodnjih \xc5\xa1estdesetih letih je iskal     novih poti v razumevanju literature. Pri\xc5\xa1el je do globalne predstave o mimeti\xc4\x8dnem     pojmovanju, ki je obvladovalo evropsko literaturo in umetnost v preteklosti, v     sodobnosti pa se razkraja in na njegovo mesto stopa eksistencialno-ontolo\xc5\xa1ka ali     bitnozgodovinska misel. Pirjevec si jo je prizadeval ujeti z na\xc4\x8delnim razmi\xc5\xa1ljanjem     o preobrazbah literarne vede ali znanosti o umetnosti, z analizami izbranih     evropskih romanov in z objavami, ki posegajo v slovensko zgodovino in sedanjost. Z     vsem svojim delom je odpiral literarni vedi nove perspektive in jo umestil v     neposredni bli\xc5\xbeini filozofske misli.\n_START_SECTION_\nJanko Kos (1931\xe2\x80\x93)\n_START_PARAGRAPH_\n1950-1956 je \xc5\xa1tudiral primerjalno knji\xc5\xbeevnost, nato mdr. nekaj let u\xc4\x8dil na gimnaziji.     Doktoriral je 1969, od 1970 do upokojitve je predaval na ljubljanski filozofski     fakulteti. 1977 je bil izvoljen za \xc4\x8dlana SAZU, 1980-1983 je bil upravnik njenega     in\xc5\xa1tituta za slovensko literaturo in literarne vede. Bil je sourednik revij Beseda,     Perspektive, Sodobnost, Slavisti\xc4\x8dna revija, Primerjalna knji\xc5\xbeevnost, knji\xc5\xbenih zbirk     Na\xc5\xa1a beseda, Klasje; podro\xc4\x8dni urednik za knji\xc5\xbeevnost in predsednik osrednjega     uredni\xc5\xa1kega odbora Enciklopedije Slovenije; glavni urednik Literarnega leksikona,     sourednik izdaj starej\xc5\xa1ih slovenskih tekstov pri SAZU._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju primerjalne knji\xc5\xbeevnosti je obravnaval zlasti razsvetljenstvo,     predromantiko, romantiko, avantgardo, modernizem in postmodernizem. Analiziral je     vrsto evropskih romanopiscev. Sinteti\xc4\x8dno je obdelal primerjalno zgodovino slovenske     literature. Preiskoval je literarnozgodovinsko periodizacijo, na\xc4\x8delna vpra\xc5\xa1anja dob,     smeri, tokov in gibanj. V literarno teorijo je vpeljal novo sistematiko, obdelal     morfologijo in aksiologijo, uvedel nov tipolo\xc5\xa1ki sistem s kategorijami verizem,     hermetizem, klasika. Vzpostavil je metodologijo kot samostojno literarnovedno     disciplino. Z izpopolnjeno verzijo duhovnozgodovinske metode je prenovil     histori\xc4\x8dno-empiri\xc4\x8dno osnovo literarne vede in na\xc5\xa1el novo ravnote\xc5\xbeje med njenimi     znanstvenimi in filozofskimi sestavinami.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek je najstarej\xc5\xa1a in najpomembnej\xc5\xa1a mati\xc4\x8dna ustanova te stroke. _NEWLINE_Ob pripravah na ustanovitev ljubljanske univerze je bila \xc5\xbee 1919 poleg filolo\xc5\xa1kih     seminarjev in kateder predvidena tudi \xc2\xbbstolica za splo\xc5\xa1no slovstvo in slovstveno     teorijo\xc2\xab, a na\xc4\x8drt ni bil uresni\xc4\x8den iz kadrovskih razlogov. 1925 so se za\xc4\x8dela     komparativisti\xc4\x8dna predavanja in seminarji v okviru slavistike, toda \xc5\xa1e brez redno     zaposlenih u\xc4\x8diteljev-specialistov; provizori\xc4\x8dno sta skrbela zanje slavista France     Kidri\xc4\x8d in Ivan Prijatelj, delno tudi germanist Jakob Kelemina. 1930 je primerjalna     knji\xc5\xbeevnost postala samostojna \xc5\xa1tudijska smer. \xc5\xa0ele 1938 je za\xc4\x8del predavati prvi     habilitirani komparativist, Anton Ocvirk. 1945 se je oddelek za primerjalno     knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo osamosvojil. 1962 je na oddelek pri\xc5\xa1el drugi     profesor, Du\xc5\xa1an Pirjevec, in 1970 tretji, Janko Kos. Asistenti so bili: Du\xc5\xa1an     Pirjevec (honorarno) 1952-62; Jo\xc5\xbee Koruza 1962-63; Evald Koren 1963-79, nato     izvoljen v u\xc4\x8diteljski naziv; Lado Kralj 1971-78, po nekajletni prekinitvi 1987     izvoljen v u\xc4\x8diteljski naziv. Drugi, mlaj\xc5\xa1i, so \xc5\xa1e aktivni na oddelku.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nSproti so se prilagajali razvoju stroke, sistemski ureditvi     visokega \xc5\xa1olstva in personalni zasedbi oddelka, zato so se v preteklosti ve\xc4\x8dkrat     spreminjali. _NEWLINE_Zdaj je mogo\xc4\x8de \xc5\xa1tudirati stroko na vseh stopnjah, samostojno ali v \xc5\xa1tevilnih     kombinacijah z drugimi strokami na Filozofski fakulteti in na nekaterih drugih     fakultetah ljubljanske univerze. \xc5\xa0tudij obsega naslednje programske usmeritve:     zgodovina svetovne knji\xc5\xbeevnosti, primerjalna knji\xc5\xbeevnost, literarna teorija,     literarni prevod, metodologija literarne vede. Profesorji v okviru teh usmeritev     vsako leto sestavijo nov seznam predavanih predmetov in pri tem sproti vna\xc5\xa1ajo vanje     rezultate svojih raziskav.\n_START_SECTION_\nSodelavci\n_START_PARAGRAPH_\nRedni sodelavci na oddelku so profesorji Janez Vre\xc4\x8dko, Boris A. Novak, Tomo Virk,     Matev\xc5\xbe Kos, Vid Snoj, Tone Smolej, Vanesa Matajc in bibliotekarka Seta Knop. Pri     delu sodelujejo tudi asistenti in mladi raziskovalci, upokojeni profesorji oddelka,     \xc4\x8dlani drugih oddelkov Filozofske fakultete ter drugih ustanov.         _NEWLINE_\xc5\xa0tudij izbranih poglavij iz primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, literarne teorije in     metodologije literarne vede poteka tudi na drugih jezikovno-literarnih oddelkih     Filozofske fakultete, predvsem na slovenistiki, slavistiki, germanistiki,     romanistiki, klasi\xc4\x8dni filologiji._NEWLINE_Bolonjska reforma, ki je stopila v veljavo z letom 2009-10, je prinesla ve\xc4\x8djo     raznolikost, preto\xc4\x8dnost in odprtost \xc5\xa1tudija. Najve\xc4\x8dje spremembe se dogajajo na     tretji stopnji, pri doktorskem \xc5\xa1tudiju. Za\xc4\x8del se je interdisciplinarni program     \xc2\xbbHumanistika in dru\xc5\xbeboslovje\xc2\xab, pri katerem sodelujejo Filozofska fakulteta,     Fakulteta za dru\xc5\xbebene vede, Fakulteta za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in informatiko, Fakulteta za     matematiko in fiziko, Teolo\xc5\xa1ka fakuteta in Akademija za glasbo. Program obsega     \xc5\xa1tevilna, v glavnem interdisciplinarna \xc5\xa1tudijska podro\xc4\x8dja, za njihovo organizacijo     so pristojne posamezne fakultete ali po dve oziroma tri skupaj. Med njimi je     podro\xc4\x8dje \xc2\xbbLiterarne vede\xc2\xab\xc2\xa0s temeljnim predmetom \xc2\xbbMetodologija in epistemologija     literarne vede\xc2\xab; njegov nosilec je Tomo Virk, izvaja pa ga skupina predavateljev, v     kateri so \xc4\x8dlani ve\xc4\x8d literarnih oddelkov ljubljanske Filozofske fakultete, nekateri     sodelavci In\xc5\xa1tituta za slovensko literaturo in literarne vede ZRC SAZU ter     mariborske Filozofske fakultete._NEWLINE_Posamezni predmeti ali deli predmetov, ki zajemajo tematske sklope iz literarnih ved,     so upo\xc5\xa1tevani tudi na drugih tretjestopenjskih podro\xc4\x8djih, kot so ameri\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudiji,     anti\xc4\x8dni \xc5\xa1tudiji, evropski \xc5\xa1tudiji, slavisti\xc4\x8dni \xc5\xa1tudiji, slovenistika.\n_START_SECTION_\nRaziskovalno delo\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalni programi na Filozofski fakulteti, ki jih ve\xc4\x8dinoma financira Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije (ARRS), povezujejo sodelavce ve\xc4\x8d oddelkov. Temeljna programa za     podro\xc4\x8dje literarnih ved sta \xc2\xbbLiterarnoprimerjalne in literarnoteoretske raziskave\xc2\xab,     ki ga vodi Tomo Virk, in \xc2\xbbMedkulturne literarnovedne \xc5\xa1tudije\xc2\xab, ki ga vodi Mira     Miladinovi\xc4\x8d Zalaznik.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIn\xc5\xa1titut je edina poklicna raziskovalna organizacija, ki med svoja delovna podro\xc4\x8dja     uvr\xc5\xa1\xc4\x8da poleg slovenske tudi primerjalno literarno zgodovino, literarno teorijo in     metodologijo literarne vede. _NEWLINE_Ustanovljen je bil 1948 kot In\xc5\xa1titut za literature SAZU z ob\xc5\xa1irnim programom, ki naj     bi pokrival vsa temeljna podro\xc4\x8dja literarnih ved, vendar je zaradi finan\xc4\x8dne in     kadrovske stiske na za\xc4\x8detku v njegovem okrilju delovalo samo uredni\xc5\xa1tvo Slovenskega     biografskega leksikona in komisija za slovensko retrospektivno bibliografijo. V     drugi polovici 60. in na za\xc4\x8detku 70. let se je in\xc5\xa1titut kadrovsko krepil in pod     vodstvom Antona Ocvirka so se za\xc4\x8dele priprave na glavno delo naslednjih let,     izdajanje Literarnega leksikona. Organizacijski ustroj in\xc5\xa1tituta se je spremenil     1971, ko je dobil tri sekcije (za slovensko literarno zgodovino, za literarno     teorijo, za biografiko, bibliografijo in dokumentacijo), 1983 z ustanovitvijo     Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU in 1999 z osamosvojitvijo biobibliografske     sekcije, ki je \xc4\x8dez \xc4\x8das postala samostojen in\xc5\xa1titut za kulturno zgodovino. V     preteklosti so imeli vidne vloge v in\xc5\xa1titutu Drago \xc5\xa0ega, Du\xc5\xa1an Pirjevec, Primo\xc5\xbe     Kozak, France Bernik, Majda Stanovnik, Vlasta Pacheiner Klander, Jo\xc5\xbee Faganel,     Alfonz Gspan, Jo\xc5\xbee Munda in Jola \xc5\xa0kulj. Upravniki in\xc5\xa1tituta (sicer \xc4\x8dlani Slovenske akademije, v     odnosu do in\xc5\xa1tituta pa pogodbeni sodelavci) so bili Josip Vidmar, Anton Ocvirk in     Janko Kos (ta dva sta bila tudi urednika glavnih in\xc5\xa1titutskih publikacij). Po     statutarnih spremembah raziskovalne sfere je prevzel predstojni\xc5\xa1tvo in\xc5\xa1tituta Darko     Dolinar (1983-2011).\n_START_SECTION_\nRaziskovalna dejavnost, programi in projekti\n_START_PARAGRAPH_\nNa in\xc5\xa1titutu poteka \xc5\xa1estletni temeljni raziskovalni program \xc2\xbbLiterarnozgodovinske,     literarnoteoreti\xc4\x8dne in metodolo\xc5\xa1ke raziskave\xc2\xab. Poleg tega se izvajajo projekti z     omejenim trajanjem (2-3 leta). V tem obdobju so aktualni: \xc2\xbbProstor slovenske     literarne kulture: literarna zgodovina in prostorska analiza z geografskim     informacijskim sistemom\xc2\xab; \xc2\xbbSlovenska svetovna knji\xc5\xbeevnost: ume\xc5\xa1\xc4\x8danje svetovne     knji\xc5\xbeevnosti v nacionalni literarni sistem\xc2\xab; \xc2\xbbNeraziskana latinska in nem\xc5\xa1ka     knji\xc5\xbeevnost v slovenskih de\xc5\xbeelah v dobi baroka\xc2\xab. Nekateri projekti so zastavljeni     ve\xc4\x8ddisciplinarno, tako da presegajo meje posameznih strok in s tem mati\xc4\x8dnih     in\xc5\xa1titutov v okviru ZRC SAZU, v\xc4\x8dasih zahtevajo tudi sodelovanje ve\xc4\x8d ustanov._NEWLINE_Formalna mre\xc5\xbea programov in projektov pa ne pokriva vseh dejavnosti. Med njimi je     treba omeniti, da in\xc5\xa1titut pripravlja kriti\xc4\x8dne edicije starej\xc5\xa1ih slovenskih     slovstvenih besedil, dokumentarnega gradiva in literarnozgodovinskih del v knji\xc5\xbeni     in elektronski obliki ter izdaja v zbirki Studia litteraria znanstvene monografije     in tematske zbornike razprav; pred kratkim pa je prevzel tudi skrb za izdajanje     Zbranih del slovenskih pesnikov in pisateljev.\n_START_SECTION_\nPolno zaposleni raziskovalci\n_START_PARAGRAPH_\nMarko Juvan (predstojnik in\xc5\xa1tituta), Marjan Dolgan, Marijan Dovi\xc4\x87, Jernej Habjan, Alenka Koron, Matija Ogrin, Jola     \xc5\xa0kulj, Luka Vidmar; mlada raziskovalca Monika De\xc5\xbeelak Trojar in Andra\xc5\xbe Je\xc5\xbe. (Za     biobibliografske podatke glej Sicris in Cobiss.)\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina sodelavcev ima univerzitetne habilitacije. Sodelujejo individualno v ustreznih     \xc5\xa1tudijskih programih, najve\xc4\x8d na ljubljanski Filozofski fakulteti, pa tudi na     fakultetah v Mariboru, Kopru in Novi Gorici. Poleg tega izvaja ZRC SAZU     ve\xc4\x8ddisciplinarni podiplomski program \xc2\xbbPrimerjalni \xc5\xa1tudij idej in kultur\xc2\xab. Sestavni     del njegovega modula \xc2\xbbSlovenske \xc5\xa1tudije - tradicija in sodobnost\xc2\xab\xc2\xa0sta dva predmeta,     ki sodita v delokrog in\xc5\xa1tituta. \xc2\xbbMedbesedilnost in kulturni spomin\xc2\xab\xc2\xa0obravnava dva     klju\xc4\x8dna pojava s podro\xc4\x8dja novej\xc5\xa1e primerjalne knji\xc5\xbeevnosti; nosilec predmeta je     Marko Juvan. Drugi predmet je \xc2\xbbTragedija v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, kulturi in dru\xc5\xbebi\xc2\xab, katerega     nosilec je Kri\xc5\xa1tof Jacek Kozak s Fakultete za humanisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije Primorske     univerze._NEWLINE_Program, ki je doslej potekal v okviru Fakultete za podiplomski \xc5\xa1tudij v Novi Gorici,     se institucionalno osamosvaja.\n_START_SECTION_\nOddelek za slovenistiko na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudijski program slovenistov vsebuje predmet Pregled svetovne knji\xc5\xbeevnosti, ki ga izvaja Janez Vre\xc4\x8dko z Oddelka za primerjalno knji\xc5\xbeevnost in literarno teorijo, od devetih u\xc4\x8diteljev na slovenski knji\xc5\xbeevnosti jih je pet po izobrazbi tudi komparativistov (Miran Hladnik, Marko Juvan, Mateja Pezdirc Bartol, Alojzija Zupan Sosi\xc4\x8d, Alenka \xc5\xbdbogar), po primerjalnoliterarnih metodah pa posegajo tudi tisti, ki so razen na slovenistiki do\xc5\xa1tudirali \xc5\xa1e na drugih smereh (Aleksander Bjel\xc4\x8devi\xc4\x8d, Bo\xc5\xbea Krakar Vogel, Irena Novak Popov, Ur\xc5\xa1ka Pereni\xc4\x8d), kar dokazuje njihova vklju\xc4\x8denost v komparativisti\xc4\x8dne projekte, objavljanje v komparativisti\xc4\x8dni periodiki, zbornikih in serijah, somentorstvo pri komparativisti\xc4\x8dnih diplomah, magisterijih, doktoratih, sodelovanje pri habilitacijah ipd.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovljena je bila 1945 kot samostojna Akademija za igralsko umetnost; 1963     preimenovana v Akademijo za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, radio, film in televizijo; od 1975 je     \xc4\x8dlanica Univerze v Ljubljani. Med njenimi delovnimi podro\xc4\x8dji sta bili od vsega     za\xc4\x8detka dramaturgija in zgodovina drame. To snov so predavali Filip     Kumbatovi\xc4\x8d-Kalan, Josip Vidmar, Vladimir Kralj, France Koblar, pozneje Primo\xc5\xbe Kozak, Mirko Zupan\xc4\x8di\xc4\x8d, Marko Marin, Andrej Inkret in Denis Poni\xc5\xbe._NEWLINE_Ve\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nOrganizacija in sodelavci\n_START_PARAGRAPH_\nAkademija ima tri oddelke: za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in radio, za film in televizijo, za   dramaturgijo in scenske umetnosti, in center za teatrologijo in filmologijo. V dramatur\xc5\xa1kem oddelku so     zdru\xc5\xbeene katedra za dramaturgijo in zgodovino drame, katedra za zgodovino gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in radia ter katedra za dramsko pisanje._NEWLINE_Sodelavci dramatur\xc5\xa1ke katedre so \xc5\xbdanina Mir\xc4\x8devska, Barbara Orel, Bla\xc5\xbe Lukan, Aldo Milohni\xc4\x87 in Toma\xc5\xbe Topori\xc5\xa1i\xc4\x8d. (Za     biobibliografske podatke glej Sicris in Cobiss.)  Ve\xc4\x8d ...\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudijski program na prvi in drugi stopnji se imenuje \xc2\xbbDramaturgija in scenske umetnosti\xc2\xab; med   drugim vsebuje predmete \xc2\xbbDramaturgija\xc2\xab, \xc2\xbbZgodovina drame\xc2\xab, \xc2\xbbZgodovina gledali\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab,  \xc2\xbbAntropologija gledali\xc5\xa1\xc4\x8da\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbDramsko pisanje\xc2\xab\xc2\xa0  Ve\xc4\x8d ...\n_START_SECTION_\nRaziskovalni program \xc2\xbbGledali\xc5\xa1ke in medumetnostne raziskave\xc2\xab\xc2\xa0poteka pod okriljem ARRS.\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovljena je bila 1947 kot samostojna dveletna Vi\xc5\xa1ja pedago\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola. 1964 je bila     preimenovana v Pedago\xc5\xa1ko akademijo. Sredi sedemdesetih let se je vklju\xc4\x8dila v     ljubljansko univerzo. 1987 je bil vpeljan \xc5\xa1tiriletni visoko\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij, pri \xc4\x8demer     pa je ostal predmetni pouk jezikov in knji\xc5\xbeevnosti omejen samo na Filozofsko     fakulteto. 1991 je bila PA preimenovana v Pedago\xc5\xa1ko fakulteto. Na njej sta slovensko     knji\xc5\xbeevnost predavala Emil Cesar in Gregor Kocijan, otro\xc5\xa1ko in mladinsko pa Marjana     Kobe._NEWLINE_Ve\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nLiterarne vsebine se nahajajo v programih \xc2\xbbPred\xc5\xa1olska vzgoja\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbRazredni pouk\xc2\xab; v     prvem so zdru\xc5\xbeene v mejah predmeta \xc2\xbbJezik in knji\xc5\xbeevnost\xc2\xab, v drugem pa so razdeljene     na predmete \xc2\xbbUvod v knji\xc5\xbeevnost\xc2\xab, \xc2\xbbMladinska knji\xc5\xbeevnost\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbDidaktika     knji\xc5\xbeevnosti\xc2\xab._NEWLINE_, http://www.pef.uni-lj.si/index.php?id=149 Ve\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nSodelavci\n_START_PARAGRAPH_\nSodelavca s komparativisti\xc4\x8dno poklicno formacijo in ustreznimi deli sta Igor Saksida     in Milena M. Bla\xc5\xbei\xc4\x8d. (Za biobibliografske podatke glej Sicris in Cobiss.)_NEWLINE_Ve\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n1961 je bilo ustanovljeno Zdru\xc5\xbeenje visoko\xc5\xa1olskih zavodov, ki je 1975 preraslo v Univerzo v Mariboru. Del zdru\xc5\xbeenja je od za\xc4\x8detka bila \xc5\xa1tiriletna Pedago\xc5\xa1ka akademija, na kateri je potekal pouk sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v povezavah z drugimi osnovno- in     srednje\xc5\xa1olskimi predmeti. 1968 je bil vzpostavljen Oddelek za slovanske jezike in     knji\xc5\xbeevnosti. 1969 je bila Pedago\xc5\xa1ka akademija omejena na dveletno vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olsko     stopnjo. 1985 je ponovno za\xc4\x8dela vpeljevati \xc5\xa1tiriletne visoko\xc5\xa1olske programe. 1986 je     bila preimenovana v Pedago\xc5\xa1ko fakulteto. Iz nje so se 2007 izoblikovale sedanja Filozofska fakulteta, Pedago\xc5\xa1ka fakulteta in Fakulteta za naravoslovje in matematiko. _NEWLINE_Med prvimi predavatelji slovenske knji\xc5\xbeevnosti, ki zajema tudi primerjalne vsebine,     je bila Alenka Glazer; pozneje sta se pridru\xc5\xbeila Jo\xc5\xbee Lipnik, Jo\xc5\xbee Poga\xc4\x8dnik in     drugi. Njihovo delo so v razli\xc4\x8dnih aran\xc5\xbemajih dopolnjevali pogodbeni sodelavci,     najve\xc4\x8d z ljubljanske filozofske fakultete._NEWLINE_Ve\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nPrimerjalna knji\xc5\xbeevnost z literarno teorijo se pou\xc4\x8duje kot predmetni sklop na oddelku     za slovanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti oz. na njegovi katedri za slovensko knji\xc5\xbeevnost     z literarno teorijo. \xc5\xa0tudij je usklajen z bolonjskim modelom. Od 2009 poteka tudi     tretjestopenjski program \xc2\xbbSlovenisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije\xc2\xab, ki vklju\xc4\x8duje smer \xc2\xbbSlovenska     knji\xc5\xbeevnost\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nSodelavci\n_START_PARAGRAPH_\nMed literarnimi zgodovinarji na oddelku je formirana komparativistka Darja Pavli\xc4\x8d;     njena podro\xc4\x8dja so evropska in slovenska poezija, novej\xc5\xa1a obdobja svetovne     knji\xc5\xbeevnosti, literarna teorija in retorika. Drugi \xc4\x8dlani oddelka s slovenisti\xc4\x8dno     oziroma slavisti\xc4\x8dno formacijo \xe2\x80\x93 Miran \xc5\xa0tuhec (predstojnik), Dragica Haramija, Jo\xc5\xbeica     \xc4\x8ceh \xc5\xa0teger, Silvija Borovnik, Blanka Bo\xc5\xa1njak \xe2\x80\x93 dodatno obravnavajo posamezna te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da     iz primerjalnozgodovinske in literarnoteoreti\xc4\x8dne problematike._NEWLINE_Med drugimi oddelki je najve\xc4\x8d zanimanja za primerjalnozgodovinske in     literarnoteoreti\xc4\x8dne vsebine na germanistiki, kjer so vklju\xc4\x8dene pod razli\xc4\x8dnimi     naslovi predmetov na vseh treh stopnjah \xc5\xa1tudija; predavajo jih Vesna Kondri\xc4\x8d Horvat,     Matja\xc5\xbe Birk in Dejan Kos.\n_START_SECTION_\nRaziskovalno delo\n_START_PARAGRAPH_\nARRS v tem srednjero\xc4\x8dnem obdobju ne financira nobenega programa iz literarnih ved, ki     bi imel sede\xc5\xbe na mariborski Filozofski fakulteti, pa\xc4\x8d pa so njeni \xc4\x8dlani individualno     vklju\xc4\x8deni v ve\xc4\x8d drugih literarnovednih programov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n1995 je bilo ustanovljeno Visoko\xc5\xa1olsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de v Kopru, ki je 2003 preraslo v Univerzo na Primorskem. 2000 je bila v okviru Visoko\xc5\xa1olskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da ustanovljena bodo\xc4\x8da www.fhs.upr.si, ki ima deset oddelkov, med drugimi oddelek za slovenistiko.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij primerjalne literarne zgodovine v sklopu smeri\xc2\xa0\xc2\xbbSlovenistika\xc2\xab, ki se je prvi\xc4\x8d za\xc4\x8del izvajati 2006, poteka v obliki ve\xc4\x8d samostojnih predmetov: \xc2\xbbSvetovna knji\xc5\xbeevnost\xc2\xab, \xc2\xbbSvetovna knji\xc5\xbeevnost od za\xc4\x8detkov do renesanse\xc2\xab\xc2\xa0ter \xc2\xbbSvetovna knji\xc5\xbeevnost od renesanse do sodobnosti\xc2\xab, \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okvir pa mu dajejo predmeti \xc2\xbbTemelji \xc5\xa1tudija knji\xc5\xbeevnosti\xc2\xab, \xc2\xbbLiterarna teorija\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbMetodologija literarne vede\xc2\xab._NEWLINE_Bolonjska reforma se je za\xc4\x8dela na Fakulteti za humanisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije 2007-08; od leta 2010-11 na Oddelku za slovenistiko obstaja na vseh treh stopnjah \xc5\xa1tudija.\n_START_SECTION_\nRedni sodelavci\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xa1tof Jacek Kozak, Marcello Potocco, Jonatan Vinkler; v manj\xc5\xa1em obsegu projektna sodelavka Barbara Pregelj. (Za biobibliografske podatke glej Sicris in Cobiss.)\n_START_SECTION_\nRaziskovalno delo\n_START_PARAGRAPH_\nFakulteta ima razvejeno mre\xc5\xbeo mednarodnih povezav z razli\xc4\x8dnimi sponzorji. V temeljnem programu \xc2\xbbSredozemlje in Slovenija\xc2\xab, ki ga financira ARRS, sodeluje en raziskovalec s podro\xc4\x8dja literarnih ved._NEWLINE_Ve\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVisoko\xc5\xa1olski \xc5\xa1tudij v Novi Gorici se je za\xc4\x8del z ustanovitvijo podiplomske Fakultete za znanosti o okolju 1995. Ko so se ji pridru\xc5\xbeile nekatere druge in za\xc4\x8dele izvajati tudi dodiplomski \xc5\xa1tudij, se je \xc5\xa1ola 1998 organizirala kot Politehnika Nova Gorica. V njenem okviru je bila 2004 ustanovljena \xc5\xa0ola za slovenske \xc5\xa1tudije Stanislava \xc5\xa0krabca. Politehnika se je 2007 preimenovala v Univerzo v Novi Gorici; v njenem okviru je Fakulteta za humanistiko, ki vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tudijski program Slovenistika._NEWLINE_Univerza se po statusu razlikuje od drugih, ker med njenimi ustanovitelji ni dr\xc5\xbeave\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudijski programi\n_START_PARAGRAPH_\nKomparativistika sodi v \xc5\xa1tudijski program \xc2\xbbSlovenistika\xc2\xab\xc2\xa0kot njegov predmetni sklop na prvi in drugi stopnji, pa tudi v interdisciplinarni magistrski program Digitalna humanistika._NEWLINE_Na 1. stopnji vsebuje predmete \xc2\xbbUvod v \xc5\xa1tudij knji\xc5\xbeevnosti z literarno teorijo\xc2\xab, \xc2\xbbPregled svetovne knji\xc5\xbeevnosti\xc2\xab, \xc2\xbbIzbrana poglavja iz svetovne knji\xc5\xbeevnosti\xc2\xab. Na 2. stopnji se program Slovenistika razdeli na jezikoslovno in literarnovedno smer; slednja vsebuje predmete \xc2\xbbMetodologija literarnega raziskovanja\xc2\xab, \xc2\xbbSodobne literarne teorije\xc2\xab\xc2\xa0in nekaj specialnih, ve\xc4\x8dinoma izbirnih predmetov s podro\xc4\x8dja primerjalne literarne zgodovine._NEWLINE_\xc5\xa0tudij po bolonjskem programu poteka od 2007.\n_START_SECTION_\nRedni in pogodbeni sodelavci\n_START_PARAGRAPH_\nKatja Mihurko Poni\xc5\xbe, Ale\xc5\xa1 Vaupoti\xc4\x8d, Ana Toro\xc5\xa1, Irena Avsenik Nabergoj, Leonora Flis, Marijan Dovi\xc4\x87, Barbara Pregelj. (Za biobibliografske podatke glej Sicris in Cobiss.)\n_START_SECTION_\nRaziskovalna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave potekajo o naslednjih temah: avtorice v literarni zgodovini in sodobnosti; literature na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du; transformacije anti\xc4\x8dnih motivov v slovenski knji\xc5\xbeevnosti; literatura in novi mediji.\n_START_SECTION_\nFakulteta za podiplomski \xc5\xa1tudij Univerze v Novi Gorici\n_START_PARAGRAPH_\nPodiplomski \xc5\xa1tudij literarnih ved poteka v okvirih \xc5\xa1tudijskega programa Humanistika, modula Literarna veda. <http://www.ung.si/sl/studij/fakulteta-za-podiplomski-studij/studij/3HUM>'