b'\n_START_ARTICLE_\nKaba\n_START_SECTION_\nDokazi\n_START_PARAGRAPH_\nKabovo ime je zapisano na devetih poliranih posodah iz magnezita, travertina in diorita, odkritih v  Zawyet El Aryan, Abusirju in  Naga-ed-Deirju. Posode so ve\xc4\x8dinoma nepo\xc5\xa1kodovane. Na njih je samo serek s faraonovim imenom, kar je bilo v tistem obdobju  obi\xc4\x8dajno. _NEWLINE_Njegovo ime je tudi na ve\xc4\x8d glinastih pe\xc4\x8datih, odkritih v Quesni v Nilovi delti, Zawyet El  Aryanu, Hierakonpolisu in Elefantini. Na pe\xc4\x8datih je ve\xc4\x8d besedila kot na posodah. Na \xc5\xbealost  so se od ve\xc4\x8dine pe\xc4\x8datov ohranili samo odlomki, ki so zaradi obrabe slabo \xc4\x8ditljivi. Dobro ohranjena je samo ena cela vrstica imen ali nazivov vladarjev. Pe\xc4\x8dat z oznako UC-11755 ni datiran in je zdaj razstavljen v Petriejevem muzeju egip\xc4\x8danske arheologije v Londonu. Na napisu se izmenjujejo horova in zlata horova imena vladarjev.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nKaba je znan samo po svojem sereku in zlatem Horovem imenu. Njegova naslova nesut-biti, in nebti nista znana. Razen tega je Kaba eden od zelo redkih vladarjev iz zgodnjega dinasti\xc4\x8dnega obdobja in Starega kraljestva z arheolo\xc5\xa1ko dokazani zlatim imenom, najverjetnej\xc5\xa1im predhodnikom zlatega Horovega imena, ki ga je uvedel morda prav on. Edini vladarji z zlatimi Horovimi imeni, ki so vladali pred Sneferujem, ustanoviteljem \xc4\x8cetrte dinastije, so  Djer, Den, Nine\xc4\x8der, Kasekemvi in D\xc5\xbeoser. Od  Sneferuja dalje so zlata Horova imena postala ustaljen del naziva vseh vladajo\xc4\x8dih monarhov, ne glede na to, koliko \xc4\x8dasa so vladali. Kabovo zlato Horovo ime je na ve\xc4\x8d pe\xc4\x8datih, \xc4\x8deprav sta njegovo pravilno branje in prevod \xc5\xa1e vedno sporna. Peter Kaplony ga interpretira kot Nub-iret ali  Nub iret-djedef, \xc4\x8deprav omahuje, ali je zlog  djedef   podedovani del jegovega imena ali dodaten \xc4\x8dasten naslov. Thomas Schneider in J\xc3\xbcrgen von Beckerath v nasprotju z njim ime bereta kot Netjer-nub, kar pomeni \xc2\xbbzlati sokol\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nIdentificiranje z ramze\xc5\xa1kimi seznami kraljev\n_START_PARAGRAPH_\nZnanstveniki se pri povezovanju Kabovega imena z  vladarskimi imeni na ramze\xc5\xa1kih seznamih kraljev (Devetnajsta in Dvajseta dinastija) sre\xc4\x8dujejo s \xc5\xa1tevilnimi  problemi. \xc5\xa0tevilo vladarjev Tretje dinastije  in njihova imena so na razli\xc4\x8dnih seznamih   razli\xc4\x8dna.   Na Abido\xc5\xa1kem seznamu so Nebka, D\xc5\xbeoser, Teti, Sed\xc5\xbees in Neferkare, na Torinskem Nebka, D\xc5\xbeoser, D\xc5\xbeoserteti, Hud\xc5\xbeefa in Huni, na Sakarskem pa D\xc5\xbeoser, D\xc5\xbeoserteti, Nebkare in Huni. Zgodovinar Maneto omenja devet imen:  Necher\xc3\xb3phes, Tosorthr\xc3\xb3s, T\xc3\xbdreis, Mes\xc3\xb4chris, S\xc3\xb4\xc3\xbfphis, T\xc3\xb3sertasis, Ach\xc3\xaas, S\xc3\xaaphuris in Kerpher\xc3\xaas. Egiptolog Iorwerth Eiddon Stephen Edwards, na primer, istoveti Kabo z ramze\xc5\xa1kim kartu\xc5\xa1nim imenom Teti. Egiptologa Egyptologists Wolfgang Helck in Aidan Dodson v nasprotjuz njim domnevata, da bi Kaba lahko bil ramze\xc5\xa1ki Sed\xc5\xbees ali Hud\xc5\xbeefa II. Obe imeni sta v resnici psevdonima vladarja, katerega ime je bilo v \xc4\x8dasu, ko so ramze\xc5\xa1ki prepisovalci sestavljali sezname, ne\xc4\x8ditljivo. To bi lahko pomenilo, da je vladal zelo malo \xc4\x8dasa. Torinski seznam kraljev Hud\xc5\xbeefi II. pripisuje \xc5\xa1est let vladanja._NEWLINE_Manj\xc5\xa1ina sodobnih egiptologov domneva, da je Kaba istoveten z ramze\xc5\xa1kim kartu\xc5\xa1nim imenom Huni. To ime je mogo\xc4\x8de pripisati faraonu, ki ga Ramzesidi omenjajo kot zadnjega vladarja Tretje dinastije. Rainer Stadelmann, Nicolas Grimal, Wolfgang Helck in Toby Wilkinson domnevo podpirajo s stopni\xc4\x8dasto  Plastno piramido pri Zawyet El Aryanu.  Ker za piramido, ki se pripisuje Kabi, Stadelmann in  Wilkinson trdita, da je bila dokon\xc4\x8dana, so omenjeni egiptologi prepri\xc4\x8dani, da bi jo lahko zgradil samo faraon, ki je vladal dovolj dolgo. Prepri\xc4\x8dani so, da je to bil Huni, ki je po Torinskem seznamu kraljev vladal 24 let. Stadelmann razen tega omenja pe\xc4\x8date z Elefantine, ki so tja pri\xc5\xa1li z mesta, ki je zelo blizu, domnevno Hunijeve,  stopni\xc4\x8daste piramide.\n_START_SECTION_\nIdentificiranje z Manetovim seznamom kraljev\n_START_PARAGRAPH_\nNeznano je tudi Kabovo helenizirano ime na Manetovem seznamu kraljev. Lahko bi istoveten z vladarjem z imenom Mes\xc3\xb4chris ali S\xc3\xb4\xc3\xbfphis.  Wolfgang Helck in Eberhard Otto v to dvomita in obe imeni pripisujeta faraonu Sanaktu.\n_START_SECTION_\nKronologija\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi protislovij na ramze\xc5\xa1kih seznamih kraljev in pomanjkanja primarnih virov in prazni\xc4\x8dnih zapisov ostaja natan\xc4\x8den kronolo\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Kabovega vladanja sporen.   Egiptolog Nabil Swelim je prepri\xc4\x8dan, da je bil neposredni naslednik faraona Kasekemvija, zadnjega vladarja iz Druge dinastije. Svojo domnevo utemeljuje s podobnostjo med njunima imenoma, ki se za\xc4\x8denjata s kha. Za primerjavo omenja podobnosti imen Netjerikhet (Djoser) in Sekhemkhet (Djoserteti), za katera velja, da sta vladala drug za drugim._NEWLINE_Swelimova teorija ni soglasno sprejeta. Grimal, Helck, Wilkinson in  Stadelmann poudarjajo, da je med Tretjo dinastijo postalo moderno na polirane kraljeve sklede pisati samo Horova imena faraonov brez kakr\xc5\xa1nih koli uvodnih napisov. Tak\xc5\xa1ne so tudi Kabove kamnite posode.  Tak\xc5\xa1en slog se je prakticiral \xc5\xa1e med vladnjem faraona Sneferuja, ustanovitellja \xc4\x8cetrte dinastije. Kaba bi torej lahko vladal proti koncu Tretje dinastije.\n_START_SECTION_\nTrajanje\n_START_PARAGRAPH_\nNatan\xc4\x8dna dol\xc5\xbeina Kabovega vladanja tudi ni znana. \xc4\x8ce je istoveten z ramze\xc5\xa1kim kartu\xc5\xa1nim imenom Sed\xc5\xbees, ki  pomeni izpu\xc5\xa1\xc4\x8den, in Hud\xc5\xbeefa, ki pomeni izbrisan, bi lahko vladal \xc5\xa1est let, kot trdi Torinski seznam kraljev.  \xc4\x8ce je istoveten s Hunijem, bi lahko vladal 24 let.\n_START_SECTION_\nDogodki\n_START_PARAGRAPH_\nZdaj znane arheolo\xc5\xa1ke najdbe ne omogo\xc4\x8dajo natan\xc4\x8dne ocene Kabovega vladanja. Pe\xc4\x8dati z Elefantine dokazujejo samo to, da je bila o\xc4\x8ditno dovolj pomembna, da jo je Kaba obiskal. Napisi odkrivajo, da so pe\xc4\x8dati in njim pripadajo\xc4\x8de posode izvirale iz Tinisa in da jih je guverner Elefantine registriral. Na drugih pe\xc4\x8datih je upodobljena boginja Bastet. Pe\xc4\x8dat Hierakonpolisa je bil odkrit v ru\xc5\xa1evinah lokalnega Horovega templja iz preddinasti\xc4\x8dnega obdobja. Na njem so sledovi podobe boga, morda A\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nMastaba Z500\n_START_PARAGRAPH_\nV Kabovo vladavino se lahko zanesljivo datirata samo dve veliki mastabi. Prva je v mastaba Z500 v Zawyet El Aryanu, ki stoji pribli\xc5\xbeno 200 m severno od Plastne piramide in je orientirana v smeri sever-jug. Zgrajena je z zidaki iz blata. Na zunanji strani so ni\xc5\xa1e, v notranjosti pa sta samo dve sobi brez zna\xc4\x8dilne grobne arhitekture. Egiptologi zato sklepajo, da je bila mastaba pogrebni tempelj v okviru pokopali\xc5\xa1kega kompleksa Plastne piramide. Datiranje v Kabovo obdobje temelji na \xc5\xa1tevilnih dioritnih in dolomitnih posodah in fragmentih zidakov s Kabovimi sereki.\n_START_SECTION_\nGrobnica v Quesni\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2010 so v Quesni v Nilovi delti odkrili mastabo iz blatnih zidakov, dolgo 14 m in \xc5\xa1iroko 6 m. Pod njo je bila 3 m \xc5\xa1iroka prehodna kapela, razdeljena na tri dele: severni del je bil zasut s kr\xc5\xa1jem, srednji del je imel dvojno sobo kot pogrebno komoro, tretji (ju\xc5\xbeni) del pa je imel na sredini pogrebni ja\xc5\xa1ek. V tem delu so leta 2014 odkrili drobne fragmente pe\xc4\x8data s faraonovim imenom. Lastnik groba ni znan, arheolo\xc5\xa1ke raziskave pa se kljub temu nadaljujejo.'