b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Povi\xc5\xa1anja sv. Kri\xc5\xbea, Jurjevica\n_START_SECTION_\nNotranjosti cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nV tronu glavnega oltarja je kri\xc5\xbeani Jezus, ki mu eden od obeh angel\xc4\x8dkov s kelihom prestreza kri. Pod njim stoji apostol Janez. Levo in desno sta kipa sv. Petra in Pavla. Nad tronom je napis: Kriste, usmili se nas. Nad njim je kip Veronike s potnim prtom, levo in desno od nje sta angela. Na tabemakeljskih vtatcih so vgravirani simboli: vera, upanje, ljubezen. Zadnji\xc4\x8d je bil prenovljen leta 1880. V prezbiteriju je danes tudi preprost pokoncilski leseni daritveni oltar. Na levi steni prezbiterija visi slika Srca Marijinega, na desni pa Srca Jezusovega._NEWLINE_Stranski oltar na evangeljski strani je posve\xc4\x8den \xc5\xbealostni Materi bo\xc5\xbeji. Nad slikama obeh stranskih oltarjev, ki ju je naslikal P. Ruttar leta 1880, je upodobljeno gore\xc4\x8de srce, ki je obdano s sijem. Na oltarni menzi stojijo kanonske tablice, ki imajo vdelanih \xc5\xa1est sve\xc4\x8dnikov. Desno od tega oltarja je novej\xc5\xa1i kip Fatimske Matere bo\xc5\xbeje. Stianski oltar na isti strani je posve\xc4\x8den sv. Janezu Evangelistu. Poleg istega oltarja je ohranjena baro\xc4\x8dna pri\xc5\xbenica. Na njenih vratih so naslikani pape\xc5\xa1ka tiara in dva klju\xc4\x8da. Pod stre\xc5\xa1ico je golob - simbol Sv. Duha, na njej tabli z desetimi bo\xc5\xbejimi zapovedmi, pod njima pa me\xc4\x8d in palmova vejica._NEWLINE_Leta 1903 je dr. Jo\xc5\xbeef Lesar cerkvi podaril nove sve\xc4\x8dnike iz medenine, ki jih je izdelal Maks Samassa. Starej\xc5\xa1i so delo njegovega o\xc4\x8deta Alberta Samasse._NEWLINE_Kri\xc5\xbeev pot je podoben onemu pri sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku, Mogo\xc4\x8de ga je naslikal Gotzel v Kranju okoli leta 1840._NEWLINE_Na levi steni cerkvene ladje visi oltarna slika, ki gre lahko v tron glavnega oltarja. Na njej je naslikan povsem enak prizor, kot ga prikazujejo kipi v tronu glavnega oltarja. Ta slika je izpod \xc4\x8dopi\xc4\x8da istega slikarja, ki je naslikal tudi sliki v stranskih oltarjih. Levo in desno od te slike sta kipa sv. Antona Padovanskega in sv. Terezije Deteta Jezusa._NEWLINE_Na desni steni ladje visi v izredno lepo baro\xc4\x8dno rezljanem okvirju slika Ecce Homo. Desno od nje je svetnik s trnjevo krono v roki, levo pa svetnik s kri\xc5\xbeem in \xc5\xbeebiji v rokah._NEWLINE_Lestenci so trije: dva manj\xc5\xa1a v prezbiteriju in ve\xc4\x8dji sredi cerkvene ladje. Slednji je po nesre\xc4\x8di padel na tia, leta 1989 pa ga je obnovil pasar Mirko Feltrin iz Slovenske Bistrice._NEWLINE_Klopi so v prezbiteriju in ladji. Spovednica je novej\xc5\xa1a in stoji pod korom. Tlak v cerkvi je iz \xc4\x8drnega kamenja. Bandera iz leta 1912 je shranjena v \xc5\xbeupnijski cerkvi, na njem sta podobi kri\xc5\xbeanjske skupine (Jezus na kri\xc5\xbeu, Marija in sv. Janez Ev.) in \xc5\xbealostne Matere bo\xc5\xbeje, ki v naro\xc4\x8dju dr\xc5\xbei mrtvega Sina._NEWLINE_Orgle - pozitiv je delo ljubljanskega orglarja Janeza Jurija Eisla iz leta 1772. Nedvomno je to najbolje ohranjen pozitiv tega mojstra, kar jih najdemo v Sloveniji. Dispozicija registrov je \xc5\xa1e originalna, ne pa tudi klaviatura, ki danes poteka kromati\xc4\x8dno od c - c3. Originalno namre\xc4\x8d ta pozitiv, podobno kot ve\xc4\x8dina baro\xc4\x8dnih orgel na Slovenskem, v veliki oktavi nima tonov Cis, Dis, Fis in Gis, ki so na tej klaviaturi kar prevezani iz prve vi\xc5\xa1je oktave. Pi\xc5\xa1\xc4\x8dali so \xc5\xa1e originalne. Omaro tega pozitiva krasita angel\xc4\x8dka in slika sv. Cecilije, slikarja Antona Postla._NEWLINE_Cerkev ima dva keliha. Starej\xc5\xa1i je \xc5\xa1e iz druge polovice 17. stoletja. Na pozla\xc4\x8deni kupi ima srebrn rastlinski ornament. Na nogi so iztol\xc4\x8dene tri angelske glavice in razna rastlinska ornamentika. Drugi kelih je bil izdelan okoli leta 1730. Na kupi so tri angelske glavice, prav tako tudi na nogi. Nodus krasijo \xc5\xa1koljkasti motivi._NEWLINE_Mon\xc5\xa1tranca iz 19. stoletja je izdelana v baro\xc4\x8dni tradiciji. Zanimiva je tudi baro\xc4\x8dna svetinja sv. Florusa, mu\xc4\x8denca._NEWLINE_Pred prvo svetovno vojno je imela cerkev tri bronaste zvonove. Nekdanja ve\xc4\x8dja zvonova sta bila odvzeta v vojen namene. Veliki zvon je v Ljubljani leta 1911 ulil Maks Samassa. Nekdanji srednji zvon je leta 1818 ulil Jo\xc5\xbeef Reiss. Imel je podobi sv. Kri\xc5\xbea in brezmade\xc5\xbene. Mali zvon (verjetno ulit okoli leta 1661) je \xc5\xa1e ohranjen in je tudi izredno dragocen zato, ker ga je ulil zvonar David Polster, ki je pri nas vlil samo nekaj zvonov. Danes visi zraven ve\xc4\x8dji zvon, ki je bil leta 1925 ulit v livarni B\xc3\xbchl v Mariboru.\n_START_SECTION_\nKapele kri\xc5\xbeevega pota\n_START_PARAGRAPH_\nOb poti iz Bre\xc5\xbe k cerkvi vodi 14 kapel kri\xc5\xbeevega pota, ki so bile postavljene leta 1759. Obnovili so jih leta 1887, a so bile \xc5\xbee \xc4\x8dez 40 let zopet v zelo slabem stanju. Zato so postavili nove, ki so bile blagoslovljene leta 1929. Na zadnje so bile obnovljene v letu 1992. Slikar Lojze \xc4\x8cema\xc5\xbear je zanje spomladi leta 1993 naslikal tudi postaje v fresko tehniki.'