b"\n_START_ARTICLE_\nOsebe s posebnimi potrebami na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nPOMEN ZAPOSLITVE\n_START_PARAGRAPH_\nLyons je v kanadski \xc5\xa1tudiji je ugotovil, da je pri nekaterih osebah s posebnimi potrebami zna\xc4\x8dilna socialna izolacija, neaktivnost, pomanjkanje smiselnega dela in prosto\xc4\x8dasnih dejavnosti . Profesionalci, ki delajo z ljudmi s posebnimi potrebami, vedno bolj razumejo, da tudi zato te osebe potrebujejo veliko izbiro slu\xc5\xbeb, tudi tiste ki predstavljajo vi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje in mo\xc5\xbenost karierne aspiracije, podobne kot jih imajo druge osebe . Poleg o\xc4\x8ditne ekonomske koristi, zaposlitev nudi tudi pomembne psiholo\xc5\xa1ke in socialne mo\xc5\xbenosti. Delo ima pogosto velik vpliv na identiteto in samopodobo . Zaposlitev je tudi en najbolj pomembnih dejavnikov za blagostanje osebe s posebnimi potrebami, kot poro\xc4\x8dajo Beyer, Brown, Akandi in Rapley . Blagostanje pa nadalje vpliva na bolj\xc5\xa1o posameznikovo produktivnost na delu .\n_START_SECTION_\nNEZAPOSLENOST\n_START_PARAGRAPH_\nV raziskavi iz leta 1995 Harris in sodelavci omenjajo, da so v ZDA bele\xc5\xbeili 43 milijonov oseb s posebnimi potrebami, od katerih jih je bilo zaposlenih za polni delovni \xc4\x8das le 34\xc2\xa0% od tistih, ki so stari toliko, da bi lahko bili zaposleni. Pri tem je 2/3 nezaposlenih poro\xc4\x8dalo, da bi radi bili zaposleni . Kroni\xc4\x8dna nezaposlenost lahko vodi do izolacije, rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in obupa .\n_START_SECTION_\nOVIRE PRI ZAPOSLOVANJU IN DELU OSEB S PP\n_START_PARAGRAPH_\nOvir pri zaposlovanju oseb s posebnimi potrebami je ve\xc4\x8d in na razli\xc4\x8dnih nivojih. Problem predstavlja namre\xc4\x8d tudi institucionalizacija nizkih pri\xc4\x8dakovanj do zmo\xc5\xbenosti ljudi s posebnimi potrebami, saj se pri izpla\xc4\x8dilu dodatka namre\xc4\x8d gleda predvsem kak\xc5\xa1ne so njihove nezmo\xc5\xbenosti, ne pa zmo\xc5\xbenosti za delo . Tako se osredoto\xc4\x8da na \xc5\xa1ibka, namesto na mo\xc4\x8dna podro\xc4\x8dja. Kot najpomembnej\xc5\xa1e ovire pri zaposlovanju oseb s posebnimi potrebami pa Fraser in Shrey navajata : zmotna prepri\xc4\x8danja zaposlitvenega svetovalca o posebnih potrebah, pomanjkanje dostopnega prevoza, ekonomske ovire, po\xc4\x8dasnost rehabilitacijskega procesa, arhitekturne ovire, visok dele\xc5\xbe nezaposlenosti v dr\xc5\xbeavi, te\xc5\xbeave pri iskanju ljudi, ki so primerni za opravljanje dolo\xc4\x8denega dela, prioritete pri izbiri kadra znotraj podjetja, premalo \xc4\x8dasa porabljenega za izobra\xc5\xbeevanje delodajalca, negativen odnos delodajalcev. Tudi same osebe, ki imajo posebne potrebe, so med skrbmi navajale stali\xc5\xa1\xc4\x8da delodajalcev - menili so namre\xc4\x8d, da ti ne prepoznajo njihove sposobnosti za opravljanje dela . Negativna pri\xc4\x8dakovanja so se s strani vodstva pojavljala tudi glede manj\xc5\xa1e fleksibilnosti invalidov, ve\xc4\x8dje potrebe po na\xc4\x8drtovanju in upo\xc5\xa1tevanju teh oseb, mo\xc5\xbene razdra\xc5\xbeenost v delovni enoti in stresnih situacij ki lahko nastanejo, dodatnih stro\xc5\xa1kov pri urejanju delovnega okolja in pove\xc4\x8dane potrebe po superviziji . Med pomisleke pri zaposlovanju oseb s posebnimi potrebami med drugim spadajo stro\xc5\xa1ki prilagoditev. Stro\xc5\xa1ke predstavlja zagotovitev dostopnosti pripomo\xc4\x8dkov, ki so glede na vrsto potreb razli\xc4\x8dni. Lahko gre npr. za bralne naprave za slepe, za prilagoditve preverjanj in materiala za uporabljanje, prilagajanje delovnega urnika  ipd. Raziskovalec Noel  je odkril, da naj sicer v praksi ti stro\xc5\xa1ki ne bi predstavljali zares velikega bremena. 51\xc2\xa0% podjetij je namre\xc4\x8d uporabljalo prilagoditve, ki jim ne pomenijo nobenega finan\xc4\x8dnega bremena, 30\xc2\xa0% pa jih je navajalo stro\xc5\xa1ke do $500 (prib. 440 \xe2\x82\xac). Delodajalci so sicer ob razmisleku o zaposlovanju invalidov, med svojimi pri\xc4\x8dakovanji poleg primerne izobrazbe, navajali dostop do tehni\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di. Menili so namre\xc4\x8d, da mora biti delovno mesto ustrezno prilagojeno za asimilacijo invalida, stro\xc5\xa1ke ki ob tem nastanejo, pa naj bi pla\xc4\x8dala dru\xc5\xbeba . Da je oseba s posebnimi potrebami bolj primerna za delo, hitreje in bolje pripravljena, pa obstaja tudi poklicna rehabilitacija. Tudi tu se ponovno pojavi ovira, saj kot je Harris v ameri\xc5\xa1ki raziskavi  ugotovil, je veliko nezaposlenih oseb, zaposlitev \xc5\xbeelelo imeti. Kljub temu je le manj\xc5\xa1i dele\xc5\xbe oseb s posebnimi potrebami koristil storitve zaposlitvene rehabilitacije, vsi pa niti niso bili seznanjeni s to mo\xc5\xbenostjo. \xc5\xa0e en negativni vidik pri zaposlovanju invalidov je ta, da naj delodajalci sicer ne bi imeli direktnih predsodkov do njih, vendar pa pri\xc4\x8dakujejo, da se bodo na delovnem mestu pojavili problemi, kot poro\xc4\x8da Soder . Ko pa se ljudje dejansko sre\xc4\x8dajo z osebami s posebnimi potrebami, se lahko pojavijo tudi ob\xc4\x8dutja depresivnosti, anksioznosti, pomilovanja, izogibanja in izklju\xc4\x8devanja po poro\xc4\x8danju Wrighta . \xc4\x8ce se pojavijo negativna stali\xc5\xa1\xc4\x8da, lahko ta temeljijo na odnosu, ki ga imajo osebe \xc5\xbee od prej, odvisna pa so tudi od udobnost situacije, v kateri naj bi se nahajali z osebo s posebnimi potrebami . Grand, Bernier and Strohmer  so ugotovili, da so bili ljudje bolj pripravljeni sprejeti tiste osebe s posebnimi potrebami, s katerimi naj bi delali v manj intimnih situacijah. Hkrati so bili najbolj\xc5\xa1i napovedniki za pozitivna stali\xc5\xa1\xc4\x8da do oseb s posebnimi potrebami mladost, vi\xc5\xa1ja izobrazba in dejanski kontakt s temi osebami. Tako se je v manj\xc5\xa1ih organizacijah z malo zaposlenimi osebami s kognitivnimi primanjkljaji tudi pojavljalo najmanj negativnih stali\xc5\xa1\xc4\x8d do teh oseb, po poro\xc4\x8danju Harrisona in Tomesa ._NEWLINE_Ve\xc4\x8dkrat je poudarjena vloga delodajalca pri zaposlovanju oseb, pri njihovem po\xc4\x8dutju, sprejetosti in u\xc4\x8dinkovitosti na delovnem mestu. Njihovi odnosi in stali\xc5\xa1\xc4\x8da so razli\xc4\x8dni. Velikokrat se pojavljajo ovire, ki so posledica stereotipov, pomanjkanja usposabljanja, znanja in izku\xc5\xa1enj med zaposlovalci . Ljudje, ki nimajo posebnih potreb, imajo lahko nizka pri\xc4\x8dakovanja do oseb s posebnimi potrebami in od njih ne pri\xc4\x8dakujejo, da bodo lahko u\xc4\x8dinkovito opravljale delo. Bolj negativna stali\xc5\xa1\xc4\x8da so se tudi pojavljala v podjetjih, kjer so imeli manj stikov z osebami s posebnimi potrebami. Ve\xc4\x8dina podjetij je sicer izra\xc5\xbeala mnenje, da bi morali ve\xc4\x8d storiti na podro\xc4\x8dju integracije teh oseb v njihovo in druga podjetja . Pri tem pa se je izkazalo tudi, da vsi tega ne bi bili pripravljeni sprejeti v svojem podjetju, kot poro\xc4\x8data Gibson in Groeneweg . Stali\xc5\xa1\xc4\x8da delodajalcev do oseb z razli\xc4\x8dnimi potrebami pa se tudi razlikujejo glede na to, katera oseba se prijavlja na kak\xc5\xa1no delovno mesto. To se je pokazalo tudi v raziskavah, npr. v eni od raziskav , kjer so direktorji in ravnatelji \xc5\xa1ol ocenjevali osebe, prijavljene za delo tajnika in u\xc4\x8ditelja 3. razreda. Predsodki so se pojavljali do vseh oseb s posebnimi potrebami (gluhih in oseb na invalidskih vozi\xc4\x8dkih), vendar v manj\xc5\xa1i meri kot do oseb z epilepsijo, biv\xc5\xa1ih zapornikov in oseb, ki so bile odpu\xc5\xa1\xc4\x8dene iz psihiatri\xc4\x8dnih bolni\xc5\xa1nic. Ve\xc4\x8dji pa kot do oseb, ki so se v preteklosti zdravile za tuberkulozo. Ti rezultati so bili podobni pri direktorjih podjetij in \xc5\xa1olskih ravnateljih. Nasploh so bili predsodki ravnateljev manj\xc5\xa1i, sicer pa so imeli ravnatelji ve\xc4\x8dje predsodke pri zaposlovanju teh oseb za delo u\xc4\x8ditelja 3. razreda, kot za delo tajnika. Ve\xc4\x8dji predsodki do gluhih in oseb na invalidskih vozi\xc4\x8dkih so lahko povezani s tem, koliko posebna potreba ovira samo delo. Izpostavili bi tudi to, da so delodajalci imeli ve\xc4\x8d zadr\xc5\xbekov pri zaposlovanju mentalno, kot fizi\xc4\x8dno o\xc5\xa1kodovanih oseb, kar je ugotovil tudi Backenroth  v drugi raziskavi.\n_START_SECTION_\nPOZITIVNI VPLIVI OSEB S PP\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg mnogih predsodkov se na delovnem mestu lahko izka\xc5\xbee tudi kar nekaj pozitivnih plati zaposlitve osebe s posebnimi potrebami. Invalid lahko na delovnem mestu prispeva tudi pozitivne \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kvalitete in ve\xc4\x8djo socialno kompetentnost. Pripomore lahko k ustvarjanju bolj\xc5\xa1e socialne klime, vpliva na ve\xc4\x8dje razumevanja \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih pogojev pri drugih ljudeh, je koristen referent pri diskusiji problemov in del socialne odgovornosti na delovnem mestu . Glede u\xc4\x8dinkovitosti dela pa so rezultati zelo razli\xc4\x8dni. Pomembno se je pri tem zavedati, da so odvisni od vrste posebne potrebe in delovnega mesta, stopnje prilagojenosti dela ipd. Kljub temu je pomemben rezultat nekaterih raziskav, ki so pokazale, da naj bi bile osebe s posebnimi potrebami enake tistim brez posebnih potreb glede produktivnosti, odsotnosti in po\xc5\xa1kodb . V nekaterih primerih pa naj bi bili zaposleni s posebnimi potrebami, celo bolj produktivni, imeli bolj\xc5\xa1i odnos do dela in manj manjkali ter imeli manj po\xc5\xa1kodb, kot ostali zaposleni .\n_START_SECTION_\nVPLIVI NA USPE\xc5\xa0NO VKLJU\xc4\x8cEVANJE\n_START_PARAGRAPH_\nOsebe s posebnimi potrebami, ki se vklju\xc4\x8dujejo na neko delovno mesto imajo lahko dolo\xc4\x8deno posebno potrebo \xc5\xbee celo \xc5\xbeivljenje, lahko jo postopno pridobivajo, ko se jim stanje slab\xc5\xa1a, lahko pa pride do po\xc5\xa1kodbe, zaradi katere nenadoma postanejo oseba s posebnimi potrebami. Na tej to\xc4\x8dki bi omenili 4 faze, skozi katere gre oseba ob odhodu in vrnitvi na delo, ki jih Jeppsson Grassman  sicer navaja v kontekstu po\xc5\xa1kodbe vida. Lahko jih namre\xc4\x8d posplo\xc5\xa1imo tudi na vedenje osebe, ki kasneje v \xc5\xbeivljenju pridobi tudi kak\xc5\xa1no drugo posebno potrebo. Najprej se pojavi faza zanikanja. Oseba ugotovi, kako je biti bolan oz. po\xc5\xa1kodovan, negativne posledice v delovnem okolju pa postanejo opazne. Druga faza je prekinitev. V tej fazi oseba za\xc4\x8dasno odide iz delovnega okolja, zdravljenje in rehabilitacija se za\xc4\x8dneta. V tretji fazi obnove oseba poskusi ponovno delati. Vklju\xc4\x8dena sta fizi\xc4\x8dni (dostopnost delovnega mesta) in socialni element (posameznikova mo\xc5\xbenost, da je sprejet v delovno enoto). \xc4\x8cetrta faza je normalizacija, ko delovno \xc5\xbeivljenje spet postane zadovoljujo\xc4\x8de za osebo. Pomembna je ponovna vzpostavitev ravnote\xc5\xbeja med posameznikovimi sposobnostmi in potrebami ter viri in zahtevami na delovnem mestu._NEWLINE_Uspe\xc5\xa1nost vklju\xc4\x8devanja, ki je pomembna tudi za blagostanje na delovnem mestu je povezana z ve\xc4\x8d dejavniki. S sposobnostjo doseganja delovnih zahtev, socialnim stikom z drugimi ljudmi, stopnjo u\xc5\xbeitka pri delu, sposobnostjo zami\xc5\xa1ljanja prihodnosti na delovnem mestu, odprtostjo, skupnim ciljem enakopravnosti vseh in s sodelovanjem med zdravimi osebami in tistimi s posebnimi potrebami. Kot primer slednjega lahko omenimo pozitiven vpliv u\xc4\x8denja znakovnega jezika v podjetjih, kjer so zaposleni tudi gluhi ._NEWLINE_Pri uspe\xc5\xa1nem vklju\xc4\x8devanju pa pomaga tudi tehnologija, ki osebam s posebnimi potrebami delo prilagodi. Z uporabo \xc5\xa1tevilnih tehni\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov, lahko ob hitrem razvoju na podro\xc4\x8dju ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva in elektronike, kompenziramo ni\xc5\xbeje sposobnosti dolo\xc4\x8denih zaposlenih . Larson  je pri preu\xc4\x8devanju dela oseb s posebnimi potrebami ugotovil, da so najve\xc4\x8dkrat slabovidni na delovnem mestu za kompenzacijo njihovih manj\xc5\xa1ih sposobnosti, uporabljali ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko tehnologijo. Potrebne pa so tudi prilagoditve, ki zmanj\xc5\xa1ujejo nevarnosti na delovnem mestu. Dobro oblikovani tehni\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dki pa so po poro\xc4\x8danju Bonda, imeli pozitiven u\xc4\x8dinek na varnost in kvaliteto dela vseh zaposlenih .\n_START_SECTION_\nSLEPI IN SLABOVIDNI\n_START_PARAGRAPH_\nLjudje so razli\xc4\x8dno vklju\xc4\x8deni na klasi\xc4\x8dna delovna mesta, glede na vrsto posebne potrebe in njeno stanje. Jeppsson-Grassman  je ugotovil, da kar 40% slabovidnih opravlja delo v klasi\xc4\x8dnem delovnem okolju, med njimi ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe zaposlenih slabovidnih predstavljajo mo\xc5\xa1ki. Ve\xc4\x8djo mo\xc5\xbenost za nastop na delovno mesto so imeli tisti, ki so delali tam \xc5\xa1e pred po\xc5\xa1kodbo vida. Kar 75% oseb po po\xc5\xa1kodbi vida, se je namre\xc4\x8d vrnilo na isto delovno mesto. To je bilo sicer te\xc5\xbeko in stresno, kot zelo pomembna pa se je pri tem izkazala socialna podpora in dobri organizacijski pogoji za vklju\xc4\x8ditev v delo._NEWLINE_Primeri vklju\xc4\x8ditve slepih in slabovidnih na delo v praksi :_NEWLINE_Slaboviden hi\xc5\xa1nik je za bolj\xc5\xa1o prepoznavo predmetov v prostoru pri sesanju dobil dodatno osvetlitev na sesalcu in \xc4\x8delno svetilko._NEWLINE_Slabovidna strojepiska je za la\xc5\xbeje razlikovanju med \xc4\x8drkami dobila \xc5\xa1\xc4\x8ditnik pred ble\xc5\xa1\xc4\x8danjem na ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki zaslon, na tipkovnici pa ve\xc4\x8dje \xc4\x8drke. Njena u\xc4\x8dinkovitost se je znatno izbolj\xc5\xa1ala._NEWLINE_Slaboviden pomo\xc4\x8dnik v programu za invalide je imel te\xc5\xbeave pri branju tiskanih kopij, zato je za pove\xc4\x8devanje gradiv uporabljal prenosni pove\xc4\x8devalnik in video lupo._NEWLINE_Slepa oseba na delovnem mestu operaterja telefonske centrale v ve\xc4\x8djem podjetju je morala vedeti katere linije so bile na \xc4\x8dakanju, zasedene ali v klicanju. Dobila je senzor za prepoznavanje svetlobe za ugotavljanje stanja gumbov, ki so bili pri\xc5\xbegani, so utripali ali bili ugasnjeni. Prilagodili so tudi zvonjenje, da je bilo druga\xc4\x8dno za zunanje in notranje klice._NEWLINE_Slepemu predstavnik slu\xc5\xbebe za stike s strankami v finan\xc4\x8dni ustanovi so zagotovili programsko opremo za branje zaslona._NEWLINE_Tudi Hjelmquist in Jansson  sta poro\xc4\x8dala o prilagoditvi delovnega mesta za slepe in slabovidne z ve\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalniki na delovnem mestu, ki so olaj\xc5\xa1ali komunikacijo preko prevoda pisanih besedil v Brailovo pisavo in govorjeno besedilo.\n_START_SECTION_\nGLUHI IN NAGLU\xc5\xa0NI\n_START_PARAGRAPH_\nNaglu\xc5\xa1ne osebe so pogosto izklju\xc4\x8dene iz socialnih krogov in delovnega \xc5\xbeivljenja. Pomemben faktor pri tem, kako se oseba po\xc4\x8duti in funkcionira na delovnem mestu, igrata tudi velikost delovne enote in podjetja. Ve\xc4\x8d kot 50\xc2\xa0% naglu\xc5\xa1nih oseb je poro\xc4\x8dalo, da morajo pogosto ugotavljati kaj je bilo re\xc4\x8deno v delovni enoti. Pribli\xc5\xbeno 16\xc2\xa0% oseb drugim niti ne pove, da so naglu\xc5\xa1ni in se raje potrudijo zdr\xc5\xbeati v fizi\xc4\x8dno in psihosocialno ne najbolj primernem okolju za njih. Tretjina se jih po\xc4\x8duti, da morajo delati bolj kot ostali, petina pa poro\xc4\x8da o tem, da nimajo socialnih interakcij z drugimi uslu\xc5\xbebenci med kraj\xc5\xa1imi odmori. Zato bi bilo pomembno vedeti, katere osebe na delovnem mestu so naglu\xc5\xa1ne . Stopnja naglu\xc5\xa1nosti naj ne bi vplivala na izku\xc5\xa1njo na delovnem mestu, po poro\xc4\x8danja Soderlinda . Prav tako naj ne bi bila zelo pomembna dobra tehnologija ki jim je na voljo, pomembno pa je dobro psihosocialno delovno okolje na katero vplivajo predvsem medosebni odnosi na delovnem mestu, ki temeljijo na volji, mo\xc4\x8di in znanju ljudi po poro\xc4\x8danju Soderlinda . Delovna klima, socialna povezanost in socialna podpora vplivajo na la\xc5\xbejo prilagoditev na delovnem mestu poro\xc4\x8da Gullacksen . Pogost problem naglu\xc5\xa1nih oseb pa je, da, da imajo na delovnem mestu manj socialnih stikov z drugimi, kot sodelavci ki sli\xc5\xa1ijo dobro in opravljajo enako delo kot oni. Tudi v delovnih okoljih, kjer je uporabljan znakovni jezik, obstajajo razne pomanjkljivosti . Nezadostni socialni stiki pa vplivajo tudi na to, da osebe dobijo manj povratne informacije, do njih ne pridejo vse pomembne informacije, imajo manj navdiha na delu, manj mo\xc5\xbenosti za nadaljnje izobra\xc5\xbeevanje, izolacija, nepotrjena identiteta, nezadostno spo\xc5\xa1tovanje od drugih sodelavcev, psiholo\xc5\xa1ka utrujenost in neuravnove\xc5\xa1enost . Prihaja tudi do konfliktov z drugimi sodelavci in odhajanje z delovnega mesta ali pred\xc4\x8dasno upokojevanje Soderlind poro\xc4\x8da . Pri gluhih in naglu\xc5\xa1nih osebah pa na delovnem mestu velikokrat pride do 'dvojnega \xc5\xbeivljenja', pri katerem oseba nastopa kot obi\xc4\x8dajen delavec in pa kot oseba s posebnimi potrebami. Tega po navadi ne opazi nih\xc4\x8de drug, kot oseba sama, vendar taki vlogi vplivata na fizi\xc4\x8dne in psiholo\xc5\xa1ke posledice. To negativno vpliva na dejanske sposobnosti osebe, vodi do stresa, napetosti, utrujenosti in ni\xc5\xbeje samozavesti. Ka\xc5\xbee se kot nezadovoljstvo s situacijo na delovnem mestu in \xc4\x8de ti znaki niso dovolj zgodaj opa\xc5\xbeeni, se lahko pojavi samo \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja obremenjenost, stres in po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a rehabilitacija pri osebi. \xc4\x8ce pa oseba niti ne prepozna svoje naglu\xc5\xa1nosti, lahko to na delovnem mestu vodi do ni\xc5\xbeje podpore drugih oseb poro\xc4\x8da Gullacksen . Zna\xc4\x8dilno za gluhe in naglu\xc5\xa1ne osebe je tudi, da nimajo trajnih zaposlitev, poro\xc4\x8dajo pa tudi o redkej\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenostih za izbolj\xc5\xa1evanje njihovih kompetenc in o manj\xc5\xa1i podpori na in izven delovnega mesta. Zato so tudi bolj ranljivi, sploh kadar pride do raznih sprememb na delovnem mestu . Poleg tega je Larsson poro\xc4\x8dal tudi, da so od oseb s posebnimi potrebami, slu\xc5\xa1no o\xc5\xa1kodovani najpogosteje poro\xc4\x8dali, da so dobivali naloge, ki so pod nivojem njihovih zmo\xc5\xbenosti . Pojavlja pa se tudi kar nekaj naglu\xc5\xa1nih oseb, ki ne \xc5\xbeelijo menjati slu\xc5\xbeb, ostajajo na istem delovnem mestu in tako pridobijo visoke spretnosti pri svojem delu, vendar pa ne dobijo mo\xc5\xbenosti, da bi svoje kompetence razvijali ._NEWLINE_V Sloveniji naj bi bilo sicer najbolj urejeno zaposlovanje gluhih in naglu\xc5\xa1nih oseb, najmanj pa zaposlovanje oseb z motnjo v du\xc5\xa1evnem razvoju . Primeri vklju\xc4\x8ditve gluhih in naglu\xc5\xa1nih na delo v praksi :_NEWLINE_Elektro serviser z napredujo\xc4\x8do izgubo sluha je v\xc4\x8dasih delal na vi\xc5\xa1ini v posebna ko\xc5\xa1ara za delo na transformatorjih in daljnovodih. Pri tem je moral komunicirati s sodelavci na tleh in v tovornjaku. Prej si je pri tem pomagal z radio napravo (wakie tokie), ker pa se je stanje poslab\xc5\xa1alo, so te nadomestili z SMS sporo\xc4\x8dili preko telefonov. Tako se je komunikacija med zaposlenimi izbolj\xc5\xa1ala._NEWLINE_Naglu\xc5\xa1na strokovna delavka (intervencije) je imela te\xc5\xbeave z ogla\xc5\xa1anjem na telefon, ko je bila de\xc5\xbeurna (v doma\xc4\x8dem okolju). Pred spanjem je namre\xc4\x8d izklju\xc4\x8dila slu\xc5\xa1ni aparat in ni sli\xc5\xa1ala zvonjenja telefona. Delodajalec je priskrbel vibracijski pozivnik, poleg tega pa \xc5\xa1e telefonski sprejemnik in oddajnik, ki signal po\xc5\xa1ilja v napravo za vibracijsko tresenje postelje. Tako je zaposlena lahko ostala v slu\xc5\xbebi tudi v no\xc4\x8dnem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Pred zaposlitvijo mo\xc4\x8dno naglu\xc5\xa1ne osebe v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer uporabljajo vili\xc4\x8darje in druge delovne stroje je delodajalec zagotovil zdravo in varno delo tako, da je uredil varne poti po skladi\xc5\xa1\xc4\x8du, jih ozna\xc4\x8dil z rumeno, ne delovne stroje so namestili opozorilne lu\xc4\x8di, na mrtve kote v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du a ogledala. Naglu\xc5\xa1nemu delavcu so priskrbeli \xc5\xbeivobarvno delovno obleko, da bi bili naj bolj pozorni tudi ostali delavci. Priskrbeli so tudi vibracijski pozivnik, ki ga lahko aktivira sodelavec v primeru nevarnosti._NEWLINE_GLEJ TUDI slu\xc5\xa1na prizadetost\n_START_SECTION_\nADHD\n_START_PARAGRAPH_\nOsebe z ADHD so zaposlene v veliko organizacijah. Raziskave so sicer pokazale, da je u\xc4\x8dinkovitost teh oseb ni\xc5\xbeja od drugih. ADHD naj bi bil povezan s slab\xc5\xa1o izvedbo pri delu (kot so o tem poro\xc4\x8dali delavci sami, njihovi sodelavci in supervizorji), odnos pa je bil mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i pri izvajanju ene dolo\xc4\x8dene naloge, ker naj bi zaposlenim z ADHD, pozornost bolj uhajala k drugim stvarem, ki z delom niso povezane. Vklju\xc4\x8denost v delo naj bi bila sicer bolj povezana v bolj\xc5\xa1o izvedbo, vendar tega odnosa pri osebah z ADHD ni bilo ._NEWLINE_GLEJ TUDI motnja aktivnosti in pozornosti\n_START_SECTION_\nMOTNJE AVISTI\xc4\x8cNEGA SPEKTRA\n_START_PARAGRAPH_\nOsebe, diagnosticirane z motnjo avtisti\xc4\x8dnega spektra so razli\xc4\x8dno pripravljene poro\xc4\x8dati o diagnozi delodajalcem, razli\xc4\x8dno pripravljene sprejeti delo, kjer je potrebna interakcija s sodelavci in strankami in imajo razli\xc4\x8dna mnenja in potrebe glede prilagoditev na delu. To je povezano tudi s tem, kako si \xc5\xbeelijo zatreti stigmo, ki se lahko pojavi. Razkritje njihove diagnoze pomeni posredovanje informacij o sebi, kar je lahko za osebo na delovnem mestu zaradi prilagoditev koristno, kljub temu, pa se nekateri za to ne odlo\xc4\x8dijo. Obstaja namre\xc4\x8d mo\xc5\xbenost diskriminacije, pojava stereotipov ipd. Lahko se pojavi tudi nezavedno kategoriziranje in ozna\xc4\x8devanje. Ne \xc5\xbeelijo si tudi tega, da se ostale osebe po\xc4\x8dutijo pristojne za odlo\xc4\x8danje o vedenju in odlo\xc4\x8ditvah. Sami poro\xc4\x8dajo tudi o tem, da so raje ozna\xc4\x8deni kot npr. zelo introvertirani, kot da tvegajo stigmatizacijo. Osebe se tako v\xc4\x8dasih razkrijejo tistim, s katerimi so si bli\xc5\xbeje in jim zaupajo, vsem pa ne. Osebe z motnjami avtisti\xc4\x8dnega spektra se pogosto povezuje z motnjami komuniciranja in interakcije z drugimi ljudmi. Tako se zdijo dela, kjer je teh stikov manj, zanje primernej\xc5\xa1a. Nekatere osebe si res \xc5\xbeelijo delo, kjer nimajo toliko direktnega stika z drugimi ljudmi. Nekateri so pripravljeni delati z ljudmi, \xc4\x8de je njihovo vedenje predvidljivo in odzivi vnaprej znani in dolo\xc4\x8deni. Ena oseba je npr. poro\xc4\x8dala, da ji je bilo usmerjanje ljudi po knji\xc5\xbenici preve\xc4\x8d neprijetno, ker so jo ljudje kar nenadoma vpra\xc5\xa1ali za napotke. Vendar pa si nekateri \xc5\xbeelijo bolj socialno delo, ki jim lahko predstavlja izziv. Na\xc4\x8deloma si ne \xc5\xbeelijo dela, ki poteka v ve\xc4\x8dji mno\xc5\xbeici ljudi. Primer dela, ki je nekaterim sprejemljivo, je npr. odpisovanje ljudem preko interneta ali pogovor po telefonu, saj se tako po\xc4\x8dutijo, da imajo nad situacijo ve\xc4\x8d nadzora. Pomo\xc4\x8d na delovnem mestu nekateri sprejmejo, nekateri prosijo za dolo\xc4\x8dene oblike pomo\xc4\x8di, za katere vedo, da bi jim olaj\xc5\xa1ale delo, nekateri pa pomo\xc4\x8di ne \xc5\xbeelijo sprejeti, ker mislijo, da bodo zato nanje gledali kot na slab\xc5\xa1e delavce ali ker bodo drugi do njih nesramni. Ljudje lahko tudi menijo, da simptomi osebe niso tako hudi in da prilagoditev zares ne potrebuje, saj ljudje z bla\xc5\xbejimi du\xc5\xa1evnimi motnjami navzven izgledajo 'normalni' ._NEWLINE_GLEJ TUDI_NEWLINE_avtizem_NEWLINE_motnje avtisti\xc4\x8dnega spektra_NEWLINE_melatonin_NEWLINE_metalotionein\n_START_SECTION_\nOSEBE Z MOTNJAMI V DU\xc5\xa0EVNEM RAZVOJU\n_START_PARAGRAPH_\nPrimeri vklju\xc4\x8ditve oseb z motnjami v du\xc5\xa1evnem razvoju na delo v praksi :_NEWLINE_Delavec v proizvodnji s kognitivnimi motnjami in cerebralno paralizo je imel te\xc5\xbeave pri prijemu plasti\xc4\x8dne stekleni\xc4\x8dke na katero mora natan\xc4\x8dno namestiti samolepilno etiketo. Izdelali so lesene \xc5\xa1ablone, ki zavarujejo steklenico, kar omogo\xc4\x8da delavcu, da pri etiketiranju uporabi obe roki._NEWLINE_Trgovec si kognitivnimi motnjami si ni mogel zapomniti, kako nositi vse dele uniforme. Prilagoditev je zajemala fotografijo zaposlenega v celi uniformi in uporabo slike, kot pripomo\xc4\x8dek, ko se pripravlja za delo._NEWLINE_Trgovski referent si kognitivnimi motnjami ima te\xc5\xbeave na podro\xc4\x8dju branja, zaradi \xc4\x8desar te\xc5\xbeko vrne DVD na polico. Predlagali so oblikovanje slike z nalepkami za posamezne DVD-je, ki so enaki zapisu na polici. To je omogo\xc4\x8dilo zaposlenemu, da se je orientiral na slike in tako vrnil DVD na pravo polico.\n_START_SECTION_\nGIBALNO OVIRANE OSEBE\n_START_PARAGRAPH_\nPrimeri vklju\xc4\x8ditve gibalno oviranih oseb delo v praksi :_NEWLINE_Kuhar pripravnik je bil na invalidskem vozi\xc4\x8dku. Za delo v kuhinji je bila potrebna stoje\xc4\x8da vi\xc5\xa1ina, zato mu je delodajalec kupil invalidski vozi\xc4\x8dek, ki je omogo\xc4\x8dal postavljanje v pokon\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj._NEWLINE_Specialist za CAD/CAM tehnologijo je postal tetraplegik, zaradi \xc4\x8desar je aktivnost njegovih rok omejena. Delodajalec je zato kupil programsko opremo za CAD, ki jo aktivira glas._NEWLINE_Medicinska sestra z multiplo sklerozo je potrebovala spremembe glede delovnega mesta in razporeda dela. Delodajalec je delovno mesto prilagodil, dovolil redne odmore za po\xc4\x8ditek in jo preselil bli\xc5\xbeje strani\xc5\xa1\xc4\x8du in prostoru za po\xc4\x8ditek._NEWLINE_GLEJ TUDI_NEWLINE_Zaposlovanje invalidov"