b'\n_START_ARTICLE_\nFjord\n_START_PARAGRAPH_\nFjord je potopljena ledeni\xc5\xa1ka dolina, ki jo je zalilo morje. Zna\xc4\x8dilnosti fjorda so strma pobo\xc4\x8dja, ki prepadno obrobljajo ozek, podolgovat zaliv. Nad fjordi so ledeni\xc5\xa1ke uravnave, ki jih na norve\xc5\xa1kem imenujejo fjel._NEWLINE_Dno je praviloma najplitvej\xc5\xa1e pred ustjem. Na koncu fjorda je reka, ki v slapu ali kaskadah priteka s strmega pobo\xc4\x8dja. _NEWLINE_Tak\xc5\xa1ni zalivi so lahko dolgi ve\xc4\x8d 100 kilometrov in mo\xc4\x8dno razvejani. Ker fjordi nastajajo kot posledica ledeni\xc5\xa1kega delovanja, so najlep\xc5\xa1i primeri v subpolarnih obmo\xc4\x8djih Zemlje. Najbolj znani in osupljivi so ob norve\xc5\xa1ki obali (Trondheimski fjord, Sognefjord itd.). Obrobljajo tudi jugovzhodne obale ju\xc5\xbenega novozelandskega otoka. Lepi primeri sodi na Grenlandiji, na jugu Aljaske in v Patagoniji.\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nFjord je nastal, ko je najprej reka vrezala globoko strugo, nato je v \xc4\x8dasu poledenitve celotno dolino napolnil ledenik, in jo nato s segregacijo ledu in abrazijo \xc5\xbeive skale v okolici izdolbel v zna\xc4\x8dilni obliki \xc4\x8drke U.  Taljenje ledu spremlja dvig zemeljske skorje, led zaradi premikanja erodira sediment (izostazija - te\xc5\xbenja v zemeljski skorji po vzpostavitvi ravnovesja; toliko kot erozija zni\xc5\xbea povr\xc5\xa1je, pribli\xc5\xbeno toliko se le to spet dvigne - ali ledeni\xc5\xa1ki odboj). V nekaterih primerih je ta odboj hitrej\xc5\xa1i od dviga morske gladine. Zaradi topljenja ledu se je dvignil nivo morij in zalil nastale ledeni\xc5\xa1ke doline. Ve\xc4\x8dina fjordov so globlji od sosednjega morja; Sognefjord na Norve\xc5\xa1kem dose\xc5\xbee skoraj 1300 m pod morsko gladino. Fjordi imajo na splo\xc5\xa1no na ustju polico ali plitvino (skalna podlaga), ki predstavlja zni\xc5\xbeano stopnjo erozije prej\xc5\xa1njega ledenika in nanos kon\xc4\x8dne morene.  V mnogih primerih je ta prag povzro\xc4\x8dil ekstremne tokove in velike slane brzice (glej plimovanje). Saltstraumen na Norve\xc5\xa1kem  pogosto opisujejo kot najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i plimski tok na svetu. Te zna\xc4\x8dilnosti razlikuje fjorde od riasov - potopljenih re\xc4\x8dnih dolin ( (npr. Boka Kotorska), ki jih je preplavila nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da morska voda. Drammensfjorden je razrezal "greben" - pe\xc5\xa1\xc4\x8deno moreno \xe2\x80\x93 pri Svelviku, ki je bil med ledeno dobo pod morsko gladino, vendar je post-glacialni dvig dosegel 60 metrov nad fjordom.\n_START_SECTION_\nHidrologija\n_START_PARAGRAPH_\nV zimski sezoni je obi\xc4\x8dajno majhen dotok sladke vode. Povr\xc5\xa1inska voda in globlje vode (do 100 metrov ali ve\xc4\x8d) se v zimskem \xc4\x8dasu zme\xc5\xa1ajo zaradi nenehnega ohlajanja povr\xc5\xa1ine in vetra. V globokih fjordih je \xc5\xa1e vedno sve\xc5\xbea voda od poletja z manj\xc5\xa1o gostoto kot bolj slana voda ob obali. Zunanji veter, pogost v obmo\xc4\x8djih fjordov v zimskem \xc4\x8dasu, vzpostavlja tok na povr\xc5\xa1ini iz notranjih na zunanje dele. Ta tok na povr\xc5\xa1ini pa spet potegne gosto slano vodo od obale \xc4\x8dez prag fjorda in v najgloblje dele fjorda.  _NEWLINE_V \xc4\x8dasu poletne sezone obstaja velik dotok re\xc4\x8dne vode v notranja obmo\xc4\x8dja. Ta sladka voda se me\xc5\xa1a z morsko vodo in ustvarja plast somornice z nekoliko ve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino kot je oceanska, ki pa vzpostavlja tok iz re\xc4\x8dnih ustij v ocean. Ta tok je postopoma bolj slan proti obali in tik pod povr\xc5\xa1inskim tokom obstaja obratni tok bolj slane vode od obale. V globljih delih fjorda je \xc5\xa1e vedno od zime preostala hladna voda in je lo\xc4\x8dena od atmosfere z braki\xc4\x8dno zgornjo plastjo. Fjordi s plitvim pragom te globoke vode ne zamenjajo vsako leto, zato je nizka koncentracija kisika v globoki vodi neprimerna za ribe in \xc5\xbeivali. V najbolj skrajnih primerih obstaja stalna ovira sladke vode na povr\xc5\xa1ini in fjord zamrzne, tako da ni kisika pod povr\xc5\xa1ino. Drammensfjorden je en primer._NEWLINE_Gaupnefjorden, krak Sognefjordena je mo\xc4\x8dno prizadet s sladko vodo kot ledeni\xc5\xa1kim re\xc4\x8dnim tokom. Velfjorden ima na primer majhen dotok sladke vode.\n_START_SECTION_\nKoralni grebeni\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ele leta 2000 so odkrili nekaj koralnih grebenov vzdol\xc5\xbe dna norve\xc5\xa1kih fjordov.  Te grebene so na\xc5\xa1li v fjordih s severa Norve\xc5\xa1ke proti jugu. Morsko \xc5\xbeivljenje na grebenih je eno od najpomembnej\xc5\xa1ih razlogov, zakaj je norve\xc5\xa1ka obala tako radodaren ribji revir. Ker je to odkritje dokaj novo, je le malo raziskano. Grebeni so gostitelji na tiso\xc4\x8de \xc5\xbeivljenjskih oblik planktona, koral, vetrnic, rib, razli\xc4\x8dnih vrst morskih psov in \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d. Posebej so prilagojeni \xc5\xbeivljenju pod ve\xc4\x8djim pritiskom vodnega stolpa nad njim in popolne teme v globokem morju. _NEWLINE_Novozelandski fjordi tudi gostijo globokomorske korale, a povr\xc5\xa1inski sloj temne sladke vode omogo\xc4\x8da, da te korale rastejo v precej plitvej\xc5\xa1ih vodah, kot obi\xc4\x8dajno. Podvodni observatorij v Milford Soundu omogo\xc4\x8da turistom, da si jih ogledati brez potapljanja.\n_START_SECTION_\nMajhni skalnati oto\xc4\x8dki\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih krajih blizu roba v smeri proti morju v obmo\xc4\x8dju s fjordi je led izdolbel kanale v \xc5\xa1tevilne in raznolike smeri, tako da je skalnata obala razdeljena na tiso\xc4\x8de oto\xc5\xa1kih \xc4\x8deri, nekatere ve\xc4\x8dje in gorate, druge le skalnate to\xc4\x8dke, vse pa nevarne za navigacijo. To so skeri, staro nordijski izraz, in pomeni skalo v morju. _NEWLINE_Skeri so najpogosteje nastali na izhodu iz fjordov, kjer se potopljenim ledeni\xc5\xa1ko oblikovanim dolinam pravokotno na obali pridru\xc5\xbeijo druge pre\xc4\x8dne doline v kompleksni matriki. Oto\xc5\xa1ki rob Norve\xc5\xa1ke je tak\xc5\xa1na skupina skerijev (imenovani skj\xc3\xa6rg\xc3\xa5rd); veliko pre\xc4\x8dnih fjordov je tako vzporedno z obalo in zagotavljajo za\xc5\xa1\xc4\x8diten kanal s skoraj neprekinjenim nizom goratih otokov in \xc4\x8deri. Taki kanali se raztezajo skoraj v celotni 1601 km dolgi obali od Stavangerja do Severnega rta na Norve\xc5\xa1kem. Blindleia je skeri za\xc5\xa1\xc4\x8ditena plovna pot, ki se za\xc4\x8dne v bli\xc5\xbeini Kristiansanda na jugu Norve\xc5\xa1ke in se nadaljuje mimo Lillesanda. \xc5\xa0vedska obala vzdol\xc5\xbe Bohusl\xc3\xa4nda je prav tako varovana s skeriji. Alja\xc5\xa1ki notranji prehod (Inside Passage) ima podobno pot od Seattla, Washington in  Vancouvra, Britanske Kolumbije, v Skagway na Aljaski. \xc5\xa0e en primer skerija je prehod, ki se  razteza od Magellanovega preliva na sever 800 km dale\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOdcepljena jezera\n_START_PARAGRAPH_\nOdcepljeno jezero nastane ko je staljena sladka voda ujeta za plavajo\xc4\x8do ledeno polico. Ker je sladka voda redkej\xc5\xa1a, plava na gostej\xc5\xa1i slani vodi in je globoka toliko kot je debela ledena polica. Zamrznjena povr\xc5\xa1ina onemogo\xc4\x8da vetru, da bi se vodi me\xc5\xa1ali, tvori pa tudi izoliran ekosistem.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda fjord prihaja iz norve\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer se v razli\xc4\x8dnih nare\xc4\x8djih razli\xc4\x8dno izgovarja in lahko v splo\xc5\xa1nem pomeni vsakr\xc5\xa1no dolgo, ozko vodno telo, morski rokav oziroma kanal._NEWLINE_Staronordijski samostalnik fj\xc7\xabr\xc3\xb0r pomeni \'vodno telo, podobno jezeru, ki se uporablja za prehod in prevoz\'. Beseda izhaja iz pragermanske oblike *fer\xc3\xbeuz, ki ima \xc5\xa1e starej\xc5\xa1i, indoevropski izvor (ide. *pert\xc3\xbas iz korena *por/*per). Iz iste indoevropske osnove izvira tudi latinska beseda portus \'pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, luka\'._NEWLINE_Iz staronordijske oblike fj\xc7\xabr\xc3\xb0r izvirajo sorodne germanske besede: islandsko fj\xc3\xb6r\xc3\xb0ur, \xc5\xa1vedsko fj\xc3\xa4rd, \xc5\xa1kotsko firth. V nem\xc5\xa1\xc4\x8dino je bila nordijska beseda fj\xc7\xabr\xc3\xb0r sprejeta kot f\xc3\xb6rde, kar se uporablja za ozke dolge zalive v de\xc5\xbeeli Schleswig-Holstein, v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino pa kot firth \'fjord, re\xc4\x8dno ustje\'. Angle\xc5\xa1ka beseda ford, nem\xc5\xa1ka Furt, nizkonem\xc5\xa1ka Ford ali V\xc3\xb6rde, nizozemska voorde izvirajo iz pragermanske *furduz, ki se je razvila iz stranskosklonske oblike *pr\xcc\xa5t\xc3\xa9w- indoevropske osnove *pertu- v pomenu \'prehod\'. Besede Fjord/firth ter F\xc3\xb6rde/ford/Furt/ V\xc3\xb6rde/Voorde so sorodne z germanskim samostalnikom \'potovanje\' (nem\xc5\xa1ko Fahrt, staronordijsko fer\xc3\xb0, \xc5\xa1vedsko f\xc3\xa4rd) in glagolom \'potovati\' (nizozemsko varen, nem\xc5\xa1ko fahren).\n_START_SECTION_\nLa\xc5\xbeni fjordi\n_START_PARAGRAPH_\nRazlike v uporabi med angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in skandinavskimi jeziki je prispevala k zmedi pri uporabi izraza fjord. Vodna telesa, ki so jasno fjordi v skandinavskih jezikih se ne \xc5\xa1tejejo za fjorde v angle\xc5\xa1kem jeziku; podobno vodna telesa, ki seveda ne bi bila fjordi v skandinavskem smislu so poimenovali ali predlagali poimenovanje fjord. Primeri te zmede so:_NEWLINE_Kotorski zaliv v \xc4\x8crni gori nekateri imenujejo fjord, vendar je v resnici potopljen kanjon reke ali rias. Podobno velja za Limski zaliv v Istri, Hrva\xc5\xa1ka, ki ga v\xc4\x8dasih imenujejo \xc2\xbbLim fjord\xc2\xab, \xc4\x8deprav dejansko ni fjord kot posledica ledeni\xc5\xa1ke erozije, ampak rias reke Pazin\xc4\x8dice. Hrvati mu pravijo Limski kanal._NEWLINE_V danskem jeziku je vsak zaliv imenuje fjord, vendar noben ni fjord v geolo\xc5\xa1kem smislu. Limfjorden v angle\xc5\xa1ki terminologiji je morski rokav (sound), saj lo\xc4\x8duje severni jutlandski otok (Vendsyssel-Thy) od ostalega Jutlanda. Ringk\xc3\xb8bing fjord na zahodni obali Jyllanda je laguna. Dolgi ozki \xc2\xbbfjordi\xc2\xab\xc2\xa0danskega Baltskega morja tako kot nem\xc5\xa1ke F\xc3\xb6rden je skopali led, ki se je gibal od morja ob kopnem, medtem ko je fjorde v geolo\xc5\xa1kem smislu izkopal ledenik, ki se je gibal od gora do morja._NEWLINE_Fjordi v regiji Finnmark (Norve\xc5\xa1ka), ki so fjordi v skandinavskem pomenu besede, so po mnenju nekaterih, la\xc5\xbeni fjordi.  \xc4\x8ceprav ledeni\xc5\xa1ko oblikovani, ve\xc4\x8dina finnmark\xc5\xa1kih fjordov nima strmih enostranskih dolin ju\xc5\xbenej\xc5\xa1ih norve\xc5\xa1kih fjordov, saj je bil ledeni\xc5\xa1ki pokrov dovolj globok, da je zajel tudi visoka zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, ko so nastala. Oslofjord na drugi strani pa je razklana dolina in ne ledeni\xc5\xa1ko oblikovana._NEWLINE_V  Acapulcu v Mehiki je calanques - ozek, kamnit zaliv na zahodni strani mesta, kjer so znameniti klifi iz katerih ska\xc4\x8dejo v vodo, opisan v mestni turisti\xc4\x8dni literaturi kot fjord.\n_START_SECTION_\nSladkovodni fjordi\n_START_PARAGRAPH_\nNekatera norve\xc5\xa1ka sladkovodna jezera, ki so nastala v dolgih od ledu izklesanih dolinah, ki jih zapira terminalna morena, sledijo konvenciji norve\xc5\xa1kega poimenovanja; imenujejo jih fjordi. Tak\xc5\xa1ne oblike morene, ki zapirajo izstopne o\xc5\xbeine med jezerom in slano vodo fjorda, so v norve\xc5\xa1\xc4\x8dini imenovane \xc2\xbbeid\xc2\xab, kot je krajevno ime Eidfjord. Med najve\xc4\x8djimi na Norve\xc5\xa1kem je Tyrifjorden na 63 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine, s povpre\xc4\x8dno globino 97 metrov, ve\xc4\x8dina jezera je pod morsko gladino. Najve\xc4\x8dje norve\xc5\xa1ko jezero Mj\xc3\xb8sa je med doma\xc4\x8dini znano tudi kot \xc2\xbbfjord\xc2\xab.  Drug primer je sladkovodni fjord Movatnet (jezero Mo), ki je bilo do leta 1743 lo\xc4\x8deno od Romarheimsfjorden z o\xc5\xbeino, je povezano s kratko reki. V poplavi novembra 1743 se je struga zni\xc5\xbeala in morska voda ob plimi lahko te\xc4\x8de v jezero. S\xc4\x8dasoma je Movatnet postal slana voda in se preimenoval v Mofjorden.  Kot fjordi, so  sladkovodna jezera pogosto globoka. Na primer Hornindalsvatnet je globok vsaj 500 metrov in vode v povpre\xc4\x8dju potrebuje 16 let, da ste\xc4\x8de skozi jezero.  Tak\xc5\xa1na jezera ustvarjena z ledeni\xc5\xa1kim delovanjem imenujemo tudi fjordna jezera ali z moreno zajezena jezera.  _NEWLINE_Nekatere od teh jezer so bila po ledeni dobi slana, kasneje pa odrezani od oceana zaradi post-ledeni\xc5\xa1kega odboja. Na koncu ledene dobe je bila vzhodna Norve\xc5\xa1ka okoli 200 metrov ni\xc5\xbeja. Ko je pokrov ledu popustil in dovolil oceanu zapolniti doline in ni\xc5\xbeine, so jezera, kot Mj\xc3\xb8sa in Tyrifjorden bila del oceana, medtem ko je bila dolina Drammen ozek fjord. V \xc4\x8dasu Vikingov je Drammensfjord \xc5\xa1e vedno 4 ali 5 metrov vi\xc5\xa1ja kot je danes in je dosegel mesto Hokksund, medtem ko je del tega, kar je zdaj mesto Drammen bilo pod vodo.  Nekatere morske ribe ujete v jezerih, ki so bili prvotno del slanega fjorda, so postopoma postale sladkovodne ribe, kot je jezerska zlatov\xc5\xa1\xc4\x8dica.  Nekateri sladkovodni fjordi kot je Slidrefjord so nad morsko mejo._NEWLINE_Zunaj Norve\xc5\xa1ke, so tri zahodne veje novozelandskega jezera Te Anau imenovana Severni fjord, Srednji in Ju\xc5\xbeni fjord. \xc5\xa0e en sladkovoden \xc2\xbbfjord\xc2\xab\xc2\xa0v ve\xc4\x8djem jezeru je Western Brook Pond, v narodnem parku Gros Morne v Novi Fundlandiji; je pogosto opisan kot fjord, a je pravzaprav sladkovodno jezero odrezano od morja. Jezero Okanagan je prvo severnoameri\xc5\xa1ko jezero, ki je bilo tako opisano leta 1962.  Dno je erodirano do 650 m pod morsko gladino, kar je 2.000 m pod okoli\xc5\xa1ko regionalno topografijo.  Fjordna jezera so pogosta na notranjih pa\xc5\xa1nikih Coast Mountains (Obre\xc5\xbeno gorovje) in Cascade Range (Kaskadsko gorovje), izstopajo predvsem jezero Chelan, Seton, Chilko in Atlin. Jezero Kootenay, Slocan in drugi v pore\xc4\x8dju reke Kolumbija so tudi fjordi po naravi in so nastala v poledenitvi na enak na\xc4\x8din. Ob obali Britanske Kolumbije je znano fjord-jezero Owikeno, ki je podalj\xc5\xa1ek sladkovodnega Rivers Inlet. Za jezero Quesnel, ki se nahaja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Britanske Kolumbije trdijo, da je najgloblje fjordno jezero na Zemlji.\n_START_SECTION_\nVelika jezera\n_START_PARAGRAPH_\nEdinstvena dru\xc5\xbeina sladkovodnih fjordov so zalivi severnoameri\xc5\xa1kih Velikih jezer. Baie Fine se nahaja na severozahodni obali zaliva Georgienne ob Huronskem jezeru v Ontariu in Huronski zaliv, ki se nahaja na ju\xc5\xbeni obali jezera Superior v Michiganu\n_START_SECTION_\nFjordi v popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nFjordhest imenovan tudi fjording je zelo stara norve\xc5\xa1ka pasma konj, ki se je razvila na zahodu Norve\xc5\xa1ke. Velja za norve\xc5\xa1kega nacionalnega konja._NEWLINE_Slartibartfast, izmi\xc5\xa1ljen lik v romanu serije \xc5\xa0toparski vodnik po galaksiji, angle\xc5\xa1kega pisatelja  Douglasa Adamsa, ki je odgovoren za nastanek norve\xc5\xa1kih fjordov._NEWLINE_V angle\xc5\xa1ki komediji skupine Monty Python je govor o mrtvem papagaju, ki ga Michael Palin, John Cleese imenujeta \xc2\xbbnorve\xc5\xa1ki modri papagaj" (Norsk bl\xc3\xa5 papag\xc3\xb8ye), ki da preprosto ni mrtev, ampak \xc2\xbbsamo vene za fjorde\xc2\xab.'