b'\n_START_ARTICLE_\nProkrastinacija\n_START_PARAGRAPH_\nProkrastinacija (odla\xc5\xa1anje, zavla\xc4\x8devanje, latinsko pr\xc5\x8dcr\xc4\x81stin\xc4\x81re: pr\xc5\x8d-, naprej + cr\xc4\x81stinus, jutri (iz cr\xc4\x81s, jutri)) je vedenje, pri katerem izvajamo manj nujne naloge namesto bolj nujnih oz. izvajamo bolj prijetne namesto manj prijetnih nalog. Posledi\xc4\x8dno sicer neizogibne opravke odla\xc5\xa1amo vse do zadnjega trenutka. Princip u\xc5\xbeitka je eden od mo\xc5\xbenih dejavnikov prokrastinacije; saj se lahko \xc5\xbeelimo izogniti negativnim \xc4\x8dustvom in prelo\xc5\xbeiti stresna opravila. Prepri\xc4\x8danje, da je delo pod pritiskom bolj uspe\xc5\xa1no pomeni dodatno spodbubo za prelaganje opravkov. Nekateri psihologi tak\xc5\xa1no vedenje opi\xc5\xa1ejo kot mehanizem spoprijemanja z anksioznostjo povezano z za\xc4\x8denjanjem ali dokon\xc4\x8devanjem katerekoli naloge ali odlo\xc4\x8ditve. Drugi psihologi pa poudarjajo, da lahko anksioznost enako verjetno spro\xc5\xbei tako pozen kot zgodnji za\xc4\x8detek dela. Po njihovem mnenju je v ospredju impulzivnost. Anksioznost bo torej povzro\xc4\x8dila prokrastinacijo zgolj pri tistih osebah, ki so tudi impulzivne. _NEWLINE_Schraw, Wadkins in Olafson so predlagali tri kriterije, na podlagi katerih lahko dolo\xc4\x8deno vedenje ozna\xc4\x8dimo za prokrastinacijo. Vedenje mora biti kontraproduktivno, nepotrebno in zavla\xc4\x8devalno. Podobno tudi Steel (2007) prou\xc4\x8duje vse predhodne poskuse definiranja prokrastinacije in naka\xc5\xbee, da je tak\xc5\xa1no vedenje prostovoljno odla\xc5\xa1anje na\xc4\x8drtovanega poteka aktivnosti, kljub pri\xc4\x8dakovanju huj\xc5\xa1ih posledic na ra\xc4\x8dun odla\xc5\xa1anja. Sabini in Silver dodajata, da sta prelaganje in iracinalnost dve klju\xc4\x8dni lastnosti prokrastinacije; menita, da odla\xc5\xa1anje opravka ni prokrastinacija, \xc4\x8de za slednje obstajajo racionalni razlogi za odlog. _NEWLINE_Prokrastinacija lahko vodi do stresa, ob\xc4\x8dutka krivde in krize, resne izgube osebne produktivnosti, kot tudi do socialnega neodobravanja zaradi pomanjkanja odgovornosti in neizvr\xc5\xa1evanja obvez. Ti ob\xc4\x8dutki pa lahko skupno \xc5\xa1e podalj\xc5\xa1ajo prokrastinacijo. Prokrastinacija je do neke mere sicer normalna, vendar pa postane te\xc5\xbeavna, ko ovira normalno funkcioniranje. Kroni\xc4\x8dna prokrastinacija je lahko znak globlje psiholo\xc5\xa1ke motnje. Osebe, ki kroni\xc4\x8dno odla\xc5\xa1ajo te\xc5\xbeje i\xc5\xa1\xc4\x8dejo podporo zaradi socialne stigmatizacije in prepri\xc4\x8danja, da je delavni odpor posledica lenobe, ni\xc5\xbeje volje ali ni\xc5\xbeje ambicioznosti. Po drugi strani pa je prokrastinacija lahko koristen na\xc4\x8din ugotavljanja, kaj je za nas osebno pomembno, saj je odla\xc5\xa1anje redko pri tistih nalogah, katerih vrednost visoko cenimo.\n_START_SECTION_\nPrevalenca\n_START_PARAGRAPH_\nV eni od zgodnej\xc5\xa1ih raziskav akademske prokrastinacije je 46% udele\xc5\xbeencev poro\xc4\x8dalo, da \xc2\xbbvedno\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbskoraj vedno\xc2\xab\xc2\xa0prokrastinirajo s pisanjem seminarskih nalog, medtem ko je pribli\xc5\xbeno 30% udele\xc5\xbeencev poro\xc4\x8dalo o prokrastinaciji pri u\xc4\x8denju za izpit ali pri branju za tedensko nalogo. Za vrsto razli\xc4\x8dnih  opravkov pa je \xc4\x8detrtina udele\xc5\xbeencev zanesljivo poro\xc4\x8dalo, da je zanje prokrastinacija problem. Pribli\xc5\xbeno 60% pa poro\xc4\x8da, da bi radi zni\xc5\xbeali svoje prokrastiniranje.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ko\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologi nadaljujejo z iskanjem vzrokov prokrastinacije. Na podlagi klini\xc4\x8dnega dela je bila nakazana povezava s te\xc5\xbeavami anksioznosti, ni\xc5\xbejim samovrednotenjem (ni\xc5\xbejim ob\xc4\x8dutkom lastne vrednosti) in samouni\xc4\x8dujo\xc4\x8do miselnostjo. Po drugi strani pa meta analiti\xc4\x8dni korelacijski podatki ka\xc5\xbeejo, da anksioznost in perfekcionizem nimata povezave s prokrastinacijo, ali pa je ta zelo \xc5\xa1ibka. Prokrastinacija se bolje povezuje s pomanjkanjem ob\xc4\x8dutka samozaupanja (e.g. nizka samou\xc4\x8dinkovitost oz. nau\xc4\x8dena nemo\xc4\x8d) ali z negativnimi ob\xc4\x8dutki do naloge (npr. dolg\xc4\x8das in apatija). Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o povezavo s prokrastinacijo pa, kot \xc5\xbee omenjeno, pripisujejo impulzivnosti. Te karakteristike so pogosto uporabljene kot mere osebnostne poteze vestnosti, medtem ko so anksioznost in iracionalna prepri\xc4\x8danja (kot je perfekcionizem) aspekta osebnostne poteze nevroticizma. Skladno s tem so Lee, Kelly in Edwards (2006) nakazali, da nevroticizem nima direktnih povezav s prokrastinacijo oziroma, da je slednja vedno povsem pogajana s strani vestnosti._NEWLINE_Sabini in Silver menita, da je iracionalnost nelo\xc4\x8dljivo povezana s prokrastinacijo. V tem smislu zagovarjata, da odla\xc5\xa1anje izvajanja nalog \xc4\x8detudi do zadnje minute ni prokrastinacija, v kolikor obstaja razlog za prepri\xc4\x8danje, da bo za izvedbo potrebna zgolj tista zadnja minuta. Steel in drugi (2001) so kasneje namre\xc4\x8d razlo\xc5\xbeili, da morajo biti aktivnosti prelo\xc5\xbeene in da mora to odla\xc5\xa1anje pomeniti slabo, neustrezno ali neu\xc4\x8dinkovito na\xc4\x8drtovanje. _NEWLINE_Osnovana na zdru\xc5\xbeevanju ve\xc4\x8d bistvenih teorij motivacije in meta analiti\xc4\x8dnih raziskav o prokastinaciji je temporalna motivacijska teorija. Klju\xc4\x8dne pokazatelje prokrastinacije (pri\xc4\x8dakovanje, vrednost, impulzivnost) povzame v matemati\xc4\x8dno ena\xc4\x8dbo.\n_START_SECTION_\nFiziolo\xc5\xa1ko\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina raziskav fiziolo\xc5\xa1kih virov prokrastinacije obravnava predvsem vlogo prefrontalnega korteksa. Skladno z idejo, da je prokrastinacija mo\xc4\x8dno povezana z impulzivnostjo, je ta predel mo\xc5\xbeganov odgovoren za izvr\xc5\xa1evanje mo\xc5\xbeganskih funkcij kot so na\xc4\x8drtovanje, kontrola impulzov in pozornost. Deluje tudi kot filter, saj zmanj\xc5\xa1uje mote\xc4\x8de dra\xc5\xbeljaje iz ostalih mo\xc5\xbeganskih regij. Po\xc5\xa1kodba ali nizka aktivacija v tem podro\xc4\x8dju lahko zmanj\xc5\xa1a posameznikovo zmo\xc5\xbenost filtriranja mote\xc4\x8dih dra\xc5\xbeljajev, kar nazadnje rezultira v slab\xc5\xa1i organizaciji, izgubi pozornosti in pove\xc4\x8dani prokrastinaciji. Slednje je podobno vlogi prefronalnega re\xc5\xbenja pri motnji pomanjkanja pozornosti (ADHD), kjer je pogosta manj\xc5\xa1a aktivacija.\n_START_SECTION_\nKorelati\n_START_PARAGRAPH_\nKot omenjeno zgoraj, prokrastinacijo konsistentno mo\xc4\x8dno povezujemo z vestnostjo in zmerno tudi z nevroticizmom. Ne glede na to, da so razlogi za povezavo \xc5\xa1e nejasni, pa obstajajo tudi povezave med prokrastinacijo in ve\xc4\x8dernostjo (ang. eveningness), kar pomeni, da prokrastinatorji verjetneje hodijo spadi kasneje in se tudi zbujajo kasneje. Vestnost se tako kot jutranjost (ang. morningness) ve\xc4\x8da tekom \xc5\xbeivljenja. Posledi\xc4\x8dno prokrastinacija s starostjo upada. A tudi, ko nadzorujemo starost, povezava med prokrastinacijo in ve\xc4\x8dernostjo obstaja, kar trenutno \xc5\xa1e ni razlo\xc5\xbeeno._NEWLINE_Hipotezo, da imajo prokrastinatorji manj fokusa na prihodnosti zaradi ve\xc4\x8djega fokusa na trenutnih skrbeh, so preverjali z dodiplomskimi \xc5\xa1tudenti, ki so re\xc5\xa1evali ve\xc4\x8d vpra\xc5\xa1alnikov. Ti so pokazali, da se osebe, ki odla\xc5\xa1ajo, manj osredoto\xc4\x8dajo na prihodnost. Raziskovalci so pri\xc4\x8dakovali tudi povezavo med prokrastinacijo in hedonisti\xc4\x8dno ali brezskrbno perspektivo sedanjosti. Vendar pa se pri\xc4\x8dakovanja niso potrdila, saj je raziskava pokazala, da sta prokrastinacijo bolje napovedala fatalisti\xc4\x8dna perspektivna in brezupen odnos do \xc5\xbeivljenja.  Slednje je skladno tudi z ugotovitvami prej\xc5\xa1njih raziskav, ki povezujejo prokrastinacijo in depresijo._NEWLINE_Velika ve\xc4\x8dina \xc5\xa1tudij, ki so se ukvarjale z odla\xc5\xa1anjem, so ga obravnavale kot individualno razliko med osebami. V metaanalizi Van Eerda (2003), kjer so vklju\xc4\x8dili rezultate 121 \xc5\xa1tudij, so ugotovili, da je najvi\xc5\xa1ja negativna korelacija prokrastinacije z vestnostjo (r = -,63) in samou\xc4\x8dinkovitostjo (r = -,44). Te ugotovitve so privedle do zaklju\xc4\x8dka, da osebnostne zna\xc4\x8dilnosti, kot so urejenost, disciplina, usmerjenost k dose\xc5\xbeku, kot tudi pozitivna samopodoba, pomembno vplivajo k pojavljanju odla\xc5\xa1anja. Anksioznost in depresija, ki se pozitivno povezujeta z odla\xc5\xa1anjem (r = ,21 in r = ,30), nakazujeta tudi na to, da \xc4\x8dustvena stabilnost vpliva na pojavnost oziroma stopnjo izra\xc5\xbeenosti odla\xc5\xa1anja.\n_START_SECTION_\nAkademska prokrastinacija\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskava leta 1992 je pokazala, da 52\xc2\xa0% udele\xc5\xbeenih \xc5\xa1tudentov meni, da imajo srednjo do visoko potrebo po pomo\xc4\x8di glede prokrastinacije. Ocenjeno je, da se 80\xc2\xa0%\xe2\x80\x9395\xc2\xa0% \xc5\xa1tudentov zaplete v prokrastinacijo, pribli\xc5\xbeno 75\xc2\xa0% pa se imajo za prokrastinatorje._NEWLINE_En vir prokrastinacije je napaka pri na\xc4\x8drtovanju oziroma na\xc4\x8drtovalna zmota, kjer podcenjujemo \xc4\x8das potreben za analizo raziskav. Veliko \xc5\xa1tudentov posveti tedne iskanju gradiva za pisni sestavek, a so nezmo\xc5\xbeni doko\xc4\x8dati sestavek, saj jim ostane premalo \xc4\x8dasa za kon\xc4\x8dne faze naloge. Podobno \xc5\xa1tudenti bolj kot ostali vedo, ali je naloga izvedljiva ali ne. Veliko \xc5\xa1tudentov prisega na splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjeno metodo kampanjskega u\xc4\x8denja za izpit ali pisanja poro\xc4\x8dila v enkratnem intervalu namesto ve\xc4\x8d intervalov u\xc4\x8denja ali pisanja z odmori. Kljub vpletenem stresu, pomanjkanju spanja in neu\xc4\x8dinkovitosti \xc5\xa1tudenti podle\xc5\xbeejo ve\xc4\x8dkratnemu na\xc4\x8dinu prokrastinacije. Cal Newport zagovarja, da mo\xc5\xbegani \xc5\xa1tudenta, ki se zavedajo zastra\xc5\xa1ujo\xc4\x8dih opravkov ne bodo iztr\xc5\xbeili pozitivnih rezultatov. Rezultat tega je prokrastinacija._NEWLINE_\xc2\xbbSindrom \xc5\xa1tudenta\xc2\xab\xc2\xa0je fenomen, pri katerem se \xc5\xa1tudent povsem loti dela \xc5\xa1ele tik pred rokom. To izni\xc4\x8di uporabnost katerihkoli odmorov vgrajenih v \xc4\x8dasovno oceno posameznega opravka. Rezultati \xc5\xa1tudij ka\xc5\xbeejo, da se veliko \xc5\xa1tudentov zaveda prokrastinacije in skladno pripravijo obvezujo\xc4\x8de roke dolgo pred datumom, ko mora biti opravek kon\xc4\x8dan. Nadalje so ti samostojno postavljeni roki povezani z bolj\xc5\xa1o izvedbo kot bi bila brez njih, vendar pa je izvedba najbolj\xc5\xa1a pri enakomerno razmaknjenih zunanje dolo\xc4\x8denih in obvezujo\xc4\x8dih rokih. Ugotovljeno je tudi, da imajo \xc5\xa1tudenti te\xc5\xbeave z optimalnim dolo\xc4\x8danjem svojih rokov, pri \xc4\x8demer rezultati ka\xc5\xbeejo pomanjkanje pravilnega razmikanja pred datumom, ko mora biti naloga kon\xc4\x8dana. V eksperimentu, kjer so udele\xc5\xbeenci sodelovali z opravljanjem nalog na spletu, so ugotovili, da je bila udele\xc5\xbeba v zadnjem tednu pred rokom petkrat ve\xc4\x8dja kot v predhodnih treh tednih skupaj. Osebe, ki odla\xc5\xa1ajo, v zadnjem tednu pred rokom torej delajo ve\xc4\x8d kot ostali. _NEWLINE_Ostali razlogi, zaradi katerih \xc5\xa1tudenti prokrastinirajo vklju\xc4\x8dujejo strah pred neuspehom in uspehom, pefrekcionisti\xc4\x8dna pri\xc4\x8dakovanja in utemeljene aktivnosti, ki so lahko prioriteta akademskemu delu delom (npr. slu\xc5\xbeba)._NEWLINE_Prokrastinacija je bila povezana s kasnej\xc5\xa1o oddajo akademskih izdelkov, kar je povsem pri\xc4\x8dakovano. Dodatno je bilo ugotovljeno, da imajo prokrastinatorji slab\xc5\xa1e ocene kot ostali. Tice in ostali (1997) poro\xc4\x8dajo, da lahko ve\xc4\x8d kot tretjino variacije v dose\xc5\xbekih na kon\xc4\x8dnih izpitih pripi\xc5\xa1emo prokrastinaciji. Negativna asociacija med prokrastinacijo in akadamesko u\xc4\x8dinkovitostjo je ponavljajo\xc4\x8da in konsistentna. Howell in ostali (2006) pa so kljub temu, da dose\xc5\xbeki na dveh \xc5\xa1iroko uporabljenih lestvican prokrastinacije niso bili pomembno povezani z oceno naloge, ugotovili, da so bila samoporo\xc4\x8danja prokrastinacije pri nalogi sami negativno povezana z oceno._NEWLINE_Prokrastinacija je ob\xc4\x8dutno vi\xc5\xa1ja pri \xc5\xa1tudentih z ve\xc4\x8d kot 70\xc2\xa0% poro\xc4\x8dane prokrastinacije za neko dolo\xc4\x8deno nalogo. Vsak \xc5\xa1tudent se kdaj soo\xc4\x8da s te\xc5\xbeavami osredoto\xc4\x8danja samo na eno stvar, ne glede na to, med katerimi opravki izbira. \xc5\xa0tudenti poznajo svoje prioritete, a se lahko vseeno zgodi, da jih odla\xc5\xa1ajo do zadnje minute. Sode\xc4\x8d po nekaterih \xc5\xa1tudijah ljudje verjamejo, da so \xc5\xa1tudenti nagnjeni k adrenalinskim naglicam in mislijo, da bodo bolj u\xc4\x8dinkovito delali, \xc4\x8de bodo pod pritiskom._NEWLINE_Nedavna \xc5\xa1tudija iz Nem\xc4\x8dije je ugotovila, da znotraj ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d univerzitetnih \xc5\xa1tudentov, nara\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8da akademska prokrastinacija zvi\xc5\xa1a frekvenco sedmih razli\xc4\x8dnih oblik akademskih napak. \xc5\xa0tudija zagovarja, da je lahko akademsko neu\xc4\x8dinkovito vedenje na\xc4\x8din spoprijemanja z negativnimi posledicami akademske prokrastinacije.\n_START_SECTION_\nProkrastinacija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nOdla\xc5\xa1anje pa je raz\xc5\xa1irjeno tudi na podro\xc4\x8dju dela oziroma na delovnem mestu. Pribli\xc5\xbeno 25\xc2\xa0% ljudi ozna\xc4\x8duje odla\xc5\xa1anje kot svojo definirajo\xc4\x8do osebnostno lastnost. Rezultati Nguyena, Steela in Ferrarija iz leta 2013 ka\xc5\xbeejo, da je vi\xc5\xa1ja stopnja odla\xc5\xa1anja povezana z ni\xc5\xbejimi pla\xc4\x8dami zaposlenega, kraj\xc5\xa1im \xc4\x8dasom zaposlitve in ve\xc4\x8djo verjetnostjo izgube slu\xc5\xbebe oziroma odsotnost zaposlitve za polni delovni \xc4\x8das. Pomemben mediator prokrastinacije pa naj bi bil tudi spol \xe2\x80\x93 \xc5\xbeenske naj bi odla\xc5\xa1ale manj kot mo\xc5\xa1ki. Raziskava je namre\xc4\x8d pokazala, da \xc4\x8de bi \xc5\xbeenske odla\xc5\xa1ale z delom enako kot mo\xc5\xa1ki, bi bilo potrebno 1,5 milijona zaposlenih \xc5\xbeensk manj. Razlog tega lahko i\xc5\xa1\xc4\x8demo predvsem v bolj\xc5\xa1i samodisciplini \xc5\xbeensk v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi, poleg tega pa je v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu manj supervizije in nadzora nad zaposlenimi, posledi\xc4\x8dno pa je za uspe\xc5\xa1no opravljanje dela potrebna dolo\xc4\x8dena stopnja samodiscipline. Poznamo ve\xc4\x8d vrst odla\xc5\xa1anja, v delovnih organizacijah pa je pomembna predvsem prokrastinacija odlo\xc4\x8danja (decisional procrastination), ki jo lahko definiramo kot posameznikovo nezmo\xc5\xbenost sprejemati odlo\xc4\x8ditve, kar pa lahko bistveno vpliva na celoten proces delovne organizacije. _NEWLINE_Odla\xc5\xa1anje na delovnem mestu vpliva tako na produktivnost posameznika kot tudi organizacije, v kateri posameznik deluje. Zaradi velike pomembnosti produktivnosti se je veliko raziskovalcev ukvarjalo z raziskovanjem dejavnikov, ki vplivajo na pojavnosti le-te. Pomembno je, da se zavedamo dejavnikov, tako osebnostnih, kot tudi situacijskih, ki vplivajo na pojavnost odla\xc5\xa1anja na delovnem mestu z namenom njegovega zmanj\xc5\xa1evanja. Posamezniki se bolj nagnjeni k odla\xc5\xa1anju pri tistih nalogah, ki jih ne marajo oziroma kadar jim nalogo nalo\xc5\xbei nekdo drug. Poleg tega je pomemben tudi motivacijski potencial posameznega delovnega mesta. Raziskava avtorjev Lonergan in Maler je namre\xc4\x8d pokazala, da bolj kot zaposleni verjame, da je delo pomembno in je dele\xc5\xbeen povratnih informacij, manj\xc5\xa1a je verjetnost odla\xc5\xa1anja na delovnem mestu. Prav tako ve\xc4\x8dja avtonomija posameznika na delovnem mestu pripomore k manj\xc5\xa1i stopnji odla\xc5\xa1anja. Raziskava avtorjev Owens, Bowman in Dill je pokazala, da lahko prokrostinacijo zmanj\xc5\xa1amo tudi s pomo\xc4\x8djo oblikovanja specifi\xc4\x8dnih namer, ko to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dimo kaj in do kdaj bomo dolo\xc4\x8deno stvar naredili._NEWLINE_Zanimivo vpra\xc5\xa1anje je tudi, ali lahko dolo\xc4\x8deno delovno mesto spodbuja odla\xc5\xa1anje. Odgovor je pritrdilen. Ve\xc4\x8dja verjetnost odla\xc5\xa1anja je na delovnih mestih, ki od zaposlenega zahtevajo manj motivacijskih ve\xc5\xa1\xc4\x8din ter zaposlenemu ne predstavljajo izziva in na koncu zadovoljstva ob dosegu dolo\xc4\x8denega cilja. Vendar pa vsa delovna mesta odla\xc5\xa1anja ne vzpodbujajo enako. Hammer in Ferrari sta ugotovila, da se stopnja odla\xc5\xa1anja razlikuje med deli, ki se nana\xc5\xa1ajo na delo v pisarni, in deli v proizvodnji - slednji namre\xc4\x8d poro\xc4\x8dajo o ni\xc5\xbeji stopnji odla\xc5\xa1anja. Ferrari, Doroszko in Joseph ugotavljajo, da je odla\xc5\xa1anje na delovnem mestu pri samozaposlenih, kot na primer pravnikih, vi\xc5\xa1je, kot pa pri pisarni\xc5\xa1kih delavcih. Hkrati ugotavljajo, da je odla\xc5\xa1anje vi\xc5\xa1je pri prodajalcih, kot pa pri mened\xc5\xbeerjih srednjega ranga. Prav tako je na delovnih mestih, kjer so stro\xc5\xa1ki zamud zelo visoki, odla\xc5\xa1anja opazno manj._NEWLINE_Mohsin in Ayub sta raziskovala povezanost med odla\xc5\xa1anjem, odlo\xc5\xbeenim zadovoljstvom, zadovoljstvom z delom in stresom pri srednje\xc5\xa1olskih u\xc4\x8diteljih. V raziskavo so vklju\xc4\x8dili 150 pakistanskih srednje\xc5\xa1olskih u\xc4\x8diteljev. Rezultati ka\xc5\xbeejo na negativno korelacijo med odla\xc5\xa1anjem in zadovoljstvom z delovnim mestom u\xc4\x8ditelja, kar pomeni, da je u\xc4\x8ditelj, ki bolj odla\xc5\xa1a, tudi manj zadovoljen s tem poklicem. Negativno povezanost lahko zasledimo tudi med odlo\xc5\xbeenim zadovoljstvom zaposlenega in zadovoljstvom z delovnim mestom. Raziskovalci so ugotovili, da sta odla\xc5\xa1anje in odlo\xc5\xbeeno zadovoljstvo pomembna napovednika stresa na delovnem mestu, le-ta pa je napovednik zadovoljstva z delovnim mestom._NEWLINE_Vpliv prokrastinacije lahko malenkost zmanj\xc5\xa1amo. Van Eerde je \xc5\xbeelel ugotoviti, kako trening upravljanja s \xc4\x8dasom vpliva na samoporo\xc4\x8danje odla\xc5\xa1anja. Trening upravljanja s \xc4\x8dasom sestavljata dva glavna koraka \xe2\x80\x93 v prvem koraku posameznika spodbudimo k razmi\xc5\xa1ljanju o ciljih, ki so mu osebno pomembni, ter kako on sam porablja \xc4\x8das za doseganje le-teh. V drugem koraku pa je njegova naloga, da te cilje prioritetizira, si zastavi na\xc4\x8drt izpolnjevanja ter opazuje, kako izrablja \xc4\x8das, namenjen doseganju zastavljenih ciljev. V raziskavo je bilo vklju\xc4\x8denih 37 zaposlenih, ki so 2 delovna dneva obiskovali delavnico upravljanje s \xc4\x8dasom. V raziskavo je vklju\xc4\x8dil tudi kontrolno skupino 14 ljudi, ki so bili na \xc4\x8dakalni listi za udele\xc5\xbebo na delavnici upravljanja s \xc4\x8dasom, slu\xc5\xbeila pa je za primerjavo oziroma ugotavljanje morebitnega u\xc4\x8dinka delavnice. Rezultati ka\xc5\xbeejo, da delavnica upravljanje s \xc4\x8dasom pozitivno vpliva na zmanj\xc5\xa1anje odla\xc5\xa1anja na delovnem mestu. V primerjavi s kontrolno skupino je bilo jasno opazno zmanj\xc5\xa1anje izogibajo\xc4\x8dega vedenja ter skrbi zaposlenih, pove\xc4\x8dala pa se je njihova sposobnost u\xc4\x8dinkovitega upravljanja s \xc4\x8dasom._NEWLINE_Velika ve\xc4\x8dina ljudi odla\xc5\xa1anje pojmuje kot nekaj neza\xc5\xbeelenega in disfunkcionalnega, vendar pa to nujno ne dr\xc5\xbei. Odla\xc5\xa1anje privede do \xc4\x8dasovne stiske, posameznik je takrat preplavljen z adrenalinom. Za nekatere enostavne, dolgo\xc4\x8dasne in rutinske naloge je to vsekakor na\xc4\x8din, ki naredi nalogo izziv, to pa privede do tega, da nalogo hitreje dokon\xc4\x8damo. V tem primeru govorimo o aktivnih prokrastinatorjih, za katere je zna\xc4\x8dilno, da se zavestno odlo\xc4\x8dijo, da bodo nalogo dokon\xc4\x8devali zadnji trenutek. Na drugi strani pa avtorja Hsin Chun Chu in Nam Choi govorita o pasivnih prokrastinatorjih, ki veljajo za tradicionalne, za njih pa je zna\xc4\x8dilno, da zaradi svoje neodlo\xc4\x8dnosti dokon\xc4\x8dati nalogo odla\xc5\xa1ajo in posledi\xc4\x8dno naloge ne opravijo. Raziskava teh dveh avtorjev je pokazala, da ne glede na to, da aktivni prokrastinatorji odla\xc5\xa1ajo v popolnoma enaki meri kot pasivni, so ti bolj podobni ljudem, ki z delom ne odla\xc5\xa1ajo, kot pa pasivnim prokrastinatorjem, predvsem kar se ti\xc4\x8de namenske uporabe in kontrole \xc4\x8dasa, samo-u\xc4\x8dinkovitosti, strategij soo\xc4\x8danja s stresom itd.. Neprokrastinatorjem in aktivnim prokrastinatorjem je poleg prej na\xc5\xa1tetega skupno tudi to, da z ve\xc4\x8djo verjetnostjo dose\xc5\xbeejo uspeh, kot pa pasivni prokrastinatorji.'