b'\n_START_ARTICLE_\nGrigorij Jakovljevi\xc4\x8d Perelman\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nO njegovem \xc5\xbeivljenju ni veliko znanega, ker je osebnost, ki si neprestano prizadeva izogibati se javnosti._NEWLINE_Kon\xc4\x8dal je 239. leningrajsko fizikalno-matemati\xc4\x8dno srednjo \xc5\xa1olo (licej), specializirano \xc5\xa1olo z naprednej\xc5\xa1im poukom matematike in fizike, ene od redkih v nekdanji Sovjetski zvezi, oziroma v dana\xc5\xa1nji Rusiji in Belorusiji. Leta 1982 je kot \xc4\x8dlan sovjetskega mo\xc5\xa1tva na 23. Mednarodni matemati\xc4\x8dni olimpijadi v Budimpe\xc5\xa1ti dosegel 1. nagrado z izjemnim in redkim dose\xc5\xbekom. V poznih 1980-tih se je Perelman za\xc4\x8del pripravljati za kandidata znanosti, rusko razli\xc4\x8dico doktorata, na Fakulteti za matematiko in mehaniko na tedanji leningrajski dr\xc5\xbeavni univerzi, eni od vodilnih univerz v nekdanji SZ. Njegova disertacija je imela naslov Sedlaste povr\xc5\xa1ine v evklidskih prostorih. Perelman je nato pre\xc5\xa1el na leningrajski odsek Matemati\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta Steklova (PDMI RAS). Po uspe\xc5\xa1nem zagovoru disertacije je ostal na In\xc5\xa1titutu, kjer sta bila njegova u\xc4\x8ditelja Aleksander Aleksandrov in Jurij Burago. Kasneje je pou\xc4\x8deval na ve\xc4\x8d univerzah v ZDA. Na In\xc5\xa1titut Steklova se je vrnil leta 1996._NEWLINE_Do konca leta 2002 je bil najbolj znan po svojem delu o primerjalnih izrekih v Riemannovi geometriji. Med njegovimi vidnimi dose\xc5\xbeki je bil dokaz domneve o du\xc5\xa1ah (angl. soul conjecture), ki sta jo 20 let prej postavila Jeff Cheeger in Detlef Gromoll._NEWLINE_Novembra istega leta je osupnil matemati\xc4\x8dno ob\xc4\x8destvo z objavo svojega prvega \xc4\x8dlanka v nizu na arXiv, kjer je zatrjeval, da je na\xc5\xa1el pot do dokaza Thurstonove domneve, ki vsebuje tudi Poincar\xc3\xa9jevo domnevo kot posebni primer.\n_START_SECTION_\nFieldsova medalja in milenijska nagrada\n_START_PARAGRAPH_\nMaja 2006 je komite, sestavljen iz devetih matematikov, izglasoval Perelmana za prejemnika Fieldsove medalje za njegovo delo pri dokazu Poincar\xc3\xa9jeve domneve. Fieldsova medalja se \xc5\xa1teje kot najvi\xc5\xa1je priznanje v matematiki; vsaka \xc5\xa1tiri leta na kongresu Mednarodne matemati\xc4\x8dne zveze podelijo od dve do \xc5\xa1tiri medalje._NEWLINE_Sir John Ball, predsednik Mednarodne matemati\xc4\x8dne zveze, je v juniju obiskal Perelmana v Sankt Peterburgu, da bi ga prepri\xc4\x8dal, naj sprejme nagrado. Po deseturnem prepri\xc4\x8devanju v \xc4\x8dasu dveh dni je obupal. Dva tedna pozneje je Perelman takole strnil njun pogovor:\xc2\xa0\xc2\xbbPovedal mi je, da imam tri mo\xc5\xbenosti: naj sprejmem in se udele\xc5\xbeim podelitve, naj nagrado sprejmem, a se ne udele\xc5\xbeim podelitve, pri \xc4\x8demer mi jo bodo poslali kasneje, ter da nagrado zavrnem. Od samega za\xc4\x8detka sem mu dal vedeti, da sem se odlo\xc4\x8dil za tretjo mo\xc5\xbenost.\xc2\xab\xc2\xa0Nadaljeval je, da je nagrada\xc2\xa0\xc2\xbbzanj povsem nepomembna. Vsakdo razume, da ni potrebno nobeno drugo priznanje, \xc4\x8de se izka\xc5\xbee, da je moj dokaz pravilen.\xc2\xab_NEWLINE_22. avgusta 2006 je bila Fieldsova medalja javno ponujena Perelmanu\xc2\xa0\xc2\xbbza njegove prispevke h geometriji in njegov revolucionarni vpogled v analiti\xc4\x8dno in geometrijsko strukturo Riccijevega toka\xc2\xab\xc2\xa0na Mednarodnem matemati\xc4\x8dnem kongresu v Madridu. Perelman se sve\xc4\x8danosti ni udele\xc5\xbeil in je medaljo zavrnil._NEWLINE_Pred tem je zavrnil \xc5\xbee presti\xc5\xbeno nagrado Evropskega matemati\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva, bojda reko\xc4\x8d, da po njegovem komite za podelitev nagrade ni podkovan za oceno njegovega dela, \xc4\x8deravno je ta pozitivna._NEWLINE_Matematiki so njegov dokaz potrdili, zato je upravi\xc4\x8den do Milenijske nagrade Clayjevega matemati\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta v vrednosti milijon ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Clayev in\xc5\xa1titut je 24. maja 2000 dokaz Poincar\xc3\xa9jeve domneve uvrstil na seznam sedmih pomembnih klasi\xc4\x8dnih matemati\xc4\x8dnih problemov, za re\xc5\xa1itev katerih je razpisal tako imenovano Milenijsko nagrado. Pri tem bi Clayjev in\xc5\xa1titut moral napraviti izjemo, saj Perelman svojih izsledkov ni objavil v recenzirani znanstveni reviji, kot zahtevajo pravila za nagrado. Kljub temu je mnenje \xc5\xa1tevilnih matematikov, da je do nagrade vseeno upravi\xc4\x8den, saj natan\xc4\x8dnost, s katerimi so secirali njegove \xc4\x8dlanke v elektronski obliki, dosega in presega obi\xc4\x8dajni recenzijski postopek pri objavi v znanstvenih revijah. Tudi Clayjev in\xc5\xa1titut je \xc5\xbee izrecno poudaril, da bo upravni odbor za podelitev nagrade morda spremenil formalne zahteve, s \xc4\x8dimer bi Perelman postal upravi\xc4\x8den do dela nagrade. Vendar je Perelman zavrnil tako priznanje kot tudi razpisano denarno nagrado, saj naj bi po lastnih besedah\xc2\xa0\xc2\xbble sledil poti, ki so jo zastavili drugi\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\n22. decembra 2006 je revija Science imenovala Perelmanov dokaz Poincar\xc3\xa9jeve domneve znanstveni\xc2\xa0\xc2\xbbpreboj leta\xc2\xab\xc2\xa0(Breakthrough of the Year). To je prvi matemati\xc4\x8dni dose\xc5\xbeek, ki je dobil tak\xc5\xa1en vzdevek._NEWLINE_31. januarja 2007 je \xc4\x8dasopis The Daily Telegraph objavil spisek stotih najve\xc4\x8djih \xc5\xbeive\xc4\x8dih genijev. Perelman je na seznamu deveti.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega pasu 50033 Perelman, ki ga je odkril Stefano Sposetti 3. januarja 2000.'