b'\n_START_ARTICLE_\nKanal, Kanal ob So\xc4\x8di\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje Kanal se je razvilo na levem bregu reke So\xc4\x8de in se pozneje raz\xc5\xa1irilo \xc5\xa1e na desni breg. Za nastanek in razvoj kraja je bila odlo\xc4\x8dilna lega na kraju, ki je najprimernej\xc5\xa1i za premostitev reke. Le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 104 m. Na obeh straneh reke se bregovi terasasto dvigajo na vzhodu v pobo\xc4\x8dje Banj\xc5\xa1ke planote, na zahodu Kanalskega Kolovrata. Zaradi milega sredozemskega podnebja, ki prekriva So\xc5\xa1ko dolino, tukaj uspevajo ciprese in drugo zimzeleno rastlinje. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de naselja in ob enem najstarej\xc5\xa1i del, le\xc5\xbei na terasi in je gosto pozidano z ozkimi ulicami, na vi\xc5\xa1ji terasi Na Korpi so zrastle nove hi\xc5\xa1e, na desnem bregu je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja, pod njo pa t. i. Bajer, kjer je bila neko\xc4\x8d zajezitev z mlinom in \xc5\xbeago. S hribov prite\xc4\x8de nekaj hudournikov (Robidnik, \xc5\xa0krtanec, Domi\xc5\xa1nik), ki pa so poleti brez vode. Obdelovalnih povr\xc5\xa1in je malo._NEWLINE_Pri Kanalu je zaradi erozijske mo\xc4\x8di So\xc4\x8da izdolbla precej \xc5\xa1iroka korita. Korita So\xc4\x8de v Kanalu so dolga 400 m, na najo\xc5\xbejem delu so \xc5\xa1iroka 20, na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em pa 60 m, njihova povpre\xc4\x8dna globina je 10 metrov. To so naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1a in najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a korita So\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi most \xc4\x8dez So\xc4\x8do so zgradili \xc5\xbee Rimljani. Kanal je nastal v 12. in 13. stoletju na obmo\xc4\x8dju pod Gradom. Prvi\xc4\x8d je omenjeno leta 1140. Grajski gospodarji so se menjali: med letoma 1624 do 1794 grofje Rabatta, ki so pokopani v cerkvi Marijino Celje, za njimi so pri\xc5\xa1li Coronini. Grad nad naseljem je bil poru\xc5\xa1en leta 1264; poznej\xc5\xa1i baro\xc4\x8dni grad so po 1. svetovni vojni obnovili kot bivalno stavbo._NEWLINE_Kanal, starodavno naselje Dolenja vas na levem bregu So\xc4\x8de, se je prvotno imenoval Canalis Runzianae, cerkveno podrejen Ro\xc4\x8dinju. Ve\xc4\x8dkrat je bil po\xc5\xa1kodovan: zaradi tur\xc5\xa1kih vpadov leta 1469, 1477 in 1488, v bojih Avstrije z Benetkami v letih 1508\xe2\x80\x931515 in 1615\xe2\x80\x931619. Leta 1809 so ga zasedli Francozi. Ledinsko ime na Konjevem naj bi spominjalo na obisk Napoleona, ki je tam pokopal svojega konja. V 1. svetovni vojni so Avstrijci most razstrelili, sedanji zidani most pa je bil obnovljen po njej. Sam kraj so poru\xc5\xa1ili Italijani, ko so obstreljevali Grad._NEWLINE_V \xc4\x8dasu avstro-ogrske monarhije je bil Kanal trg in sede\xc5\xbe sodnega okraja, imel je tudi davkarijo. Tukaj je delovala tudi carinarnica. V 19. stoletju so se v Kanal priselili italijanski delavci in obrtniki, nastala je tkalnica in predilnica. Tovarna svile je delovala do leta 1908, ko jo je uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear._NEWLINE_Leta 1825 je Kanal dobil \xc5\xa1olo, leta 1848 je bilo ustanovljeno Bralno dru\xc5\xa1tvo, leta 1867 pa Narodna \xc4\x8ditalnica.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nOsr\xc4\x8dje naselja je bilo v srednjem veku vklenjeno v obzidje. Delno so ohranjeni \xc5\xa1tirje stolpi (bastijoni) nekdanjega obzidja: en (na Kontradi) je preurejen v Galerijo Rika Debenjaka, drugega zasledimo v vogalnem stolpu gosti\xc5\xa1\xc4\x8da Kri\xc5\xbeni\xc4\x8d (nekdanjega hotela), tretji je skrit med hi\xc5\xa1ami v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du naselja, \xc4\x8detrti pa je poru\xc5\xa1en._NEWLINE_Stari del mesta stoji na ozki terasi levega brega So\xc4\x8de in ima okrog osrednjega trga Na placu in ob Gasi ozke ulice v sklenjeni zidavi._NEWLINE_Most in trg obvladuje cerkev Marijinega Vnebovzetja z ohranjenim gotskim prezbiterijem (1430). _NEWLINE_Na trgu stoji Neptunov vodnjak iz 1815; oblikovan po gori\xc5\xa1ki tradiciji in je najkvalitetnej\xc5\xa1i tr\xc5\xa1ki vodnjak v Sloveniji. _NEWLINE_Nasproti, pod cedro je postavljen doprsni kip rojaka iz Bodre\xc5\xbea, alpinista, vzgojitelja, kulturnega delavca, skladatelja in duhovnika Valentina Stani\xc4\x8da (avtor Janez Pirnat); na Kontradi je doprsni kip Rika Debenjaka, na zgornji strani trga, ob ob\xc4\x8dini in banki, pa doprsje skladatelja Marija Kogoja (po njem se imenuje prireditev Kogojevi dnevi, festival sodobne glasbe, ki poteka vsako leto v septembru in oktobru). _NEWLINE_Slikovita lega in prikupen videz sta danes pomembna turisti\xc4\x8dna privla\xc4\x8dnost Kanala. Kljub izredni prometni legi je status trga najve\xc4\x8d, kar je Kanal dosegel. Kljub temu pa je sredi 19. stoletja Kanal postal kulturno \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de celotne pokrajine, kar daje \xc5\xa1e danes razpoznaven utrip celemu naselju.'