b'\n_START_ARTICLE_\nJama\n_START_PARAGRAPH_\nJama je naravna podzemna odprtina, ki je dovolj velika, da lahko \xc4\x8dlovek vanjo vstopi. Nekateri znanstveniki poudarjajo, da mora jama biti tako velika, da dela le-te ne dose\xc5\xbee son\xc4\x8dna svetloba. Jama je lahko vodoravna ali navpi\xc4\x8dna (brezno). Skozi jamo lahko stalno ali ob\xc4\x8dasno te\xc4\x8de vodotok ali je vedno suha. Jamski rovi in dvorane so lahko razli\xc4\x8dno veliki oziroma visoki, od zelo majhnih, da se \xc4\x8dlovek komaj splazi skozi, do visokih ve\xc4\x8d kot 100 m. Brezna se obi\xc4\x8dajno nahajajo v hribovitem svetu ali v visokogorju.\n_START_SECTION_\nNastanek jam\n_START_PARAGRAPH_\nJama nastane zaradi delovanja geolo\xc5\xa1kih procesov, kot so erozija, preperevanje in raztapljanje ali korozije kamnine (apnenca) z ogljikovim dioksidom in vodo. Posledica raztapljanja je razpad in topljenje apnenca ter nastajanje podzemnih praznih prostorov. Pred milijoni let je bilo tu podnebje subtropsko in je bila stopnja raztapljanja precej ve\xc4\x8dja kot je danes. Prazne prostore dodatno mehansko erodira voda. Njena mo\xc4\x8d se ve\xc4\x8da z ve\xc4\x8danjem jame in prena\xc5\xa1anjem materialal ob ve\xc4\x8djih vodah, pomembna je tudi plastovitost kamnin in tektonska poru\xc5\xa1enost. Pogosto se primeri podrtje stropa v jami zaradi nestabilnosti materiala. Pod posebnimi pogoji v jamah lahko nastaja tudi led in jo zato imenujejo ledena jama. Tipi\xc4\x8den primer take jame je Eisriesenwelt v Avstriji, v manj\xc5\xa1em obsegu pa Sne\xc5\xbena jama pod Raduho._NEWLINE_Ve\xc4\x8dino jam v alpskem svetu najdemo v apnen\xc4\x8dastih gorah, v Sloveniji tudi na Krasu in Dinarskem gorstvu._NEWLINE_Lahko pa jame nastanejo tudi zaradi procesov dvigovanja, tokov lave ali vodne erozije (obalne jame)._NEWLINE_Poseben primer so ledeni\xc5\xa1ke jame, ki nastanejo s talitvijo ledu znotraj ledenika._NEWLINE_Veda, ki se ukvarja z znanstvenim preu\xc4\x8devanjem jamskega okolja, je speleologija.'