b'\n_START_ARTICLE_\nUstvarjalnost v organizaciji\n_START_PARAGRAPH_\nUstvarj\xc3\xa1lnost v organiz\xc3\xa1cijah je proces, temelje\xc4\x8d na ustvarjalnem logi\xc4\x8dnem mi\xc5\xa1ljenju. Pri ustvarjalnem logi\xc4\x8dnem mi\xc5\xa1ljenju sodelujejo prirojene nadarjenosti in vrsta priu\xc4\x8denih ve\xc5\xa1\xc4\x8din ter njihova uporaba pri re\xc5\xa1evanju vsakdanjih problemov. Ustvarjalnost je proces kreiranja novih idej ali iskanja novih povezav med \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dimi idejami. Inovativnost pa pomeni na\xc4\x8din prakti\xc4\x8dne uporabe nove ideje.\n_START_SECTION_\nPomembnost ustvarjalnosti v podjetni\xc5\xa1tvu\n_START_PARAGRAPH_\nPosledice ustvarjalnosti so nove ideje, ki jih navadno izkori\xc5\xa1\xc4\x8damo, ko ho\xc4\x8demo napraviti nov izdelek ali izbolj\xc5\xa1ati obstoje\xc4\x8dega.\xc2\xa0\xc2\xbbZakaj bi morali kar naprej izbolj\xc5\xa1evati stare izdelke in oblikovati nove druga\xc4\x8dne, \xc4\x8de so stari \xc5\xa1e dobri in uporabni?\xc2\xab\xc2\xa0S takim razmi\xc5\xa1ljanjem mnoga podjetja izgubljajo tekmo s konkurenco. Na ravni organizacije igra ustvarjalnost klju\xc4\x8dno vlogo pri dolo\xc4\x8danju, kako uspe\xc5\xa1na je organizacija. V prihodnosti bo napredek dru\xc5\xbebe, ki stoji na prospektivnih organizacijah, temeljil na njihovih sposobnostih ustvarjanja novih re\xc5\xa1itev, spreminjanju idej v nove produkte in storitve.\n_START_SECTION_\nUstvarjalni ljudje\n_START_PARAGRAPH_\nV praksi raz\xc5\xa1irjeno mnenje je, da so ustvarjalni ljudje posebne\xc5\xbei z lastnostmi, ki jih ne more imeti vsak. Nekateri pisci menijo, da s takim na\xc4\x8dinom razmi\xc5\xa1ljanja lahko od posku\xc5\xa1anja in generiranja ustvarjalnih idej odvrnemo precej posameznikov. Temu pravimo, da je ustvarjalnost blokirana. Mnogi drugi strokovnjaki, tako kot npr. B. Baruch, pa trdijo, da so ustvarjalni ljudje predvsem tisti, ki se upajo vpra\xc5\xa1ati\xc2\xa0\xc2\xbbZakaj?\xc2\xab, ne du\xc5\xa1ijo svoje prirojene ustvarjalnosti in ki znajo svoje zmogljivosti uveljaviti na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Vlaganje v nove ideje in sledenje razvojni spirali, je eden izmed klju\xc4\x8dnih elementov uspe\xc5\xa1nega trgovanja.\n_START_SECTION_\nOdpravljanje blokade ustvarjalnosti\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci so ugotovili, da ustvarjalnosti pravzaprav ne manjka, pa\xc4\x8d pa je v vsakem posamezniku na ta ali oni na\xc4\x8din zadr\xc5\xbeana. Pravimo, da je blokirana. Vzrokov za to je ve\xc4\x8d, jih je pa potrebno odpraviti, da bi se ustvarjalna mo\xc4\x8d vsakega \xc4\x8dloveka lahko sprostila. To naj bi bila tudi ena od nalog vodenja. Glavni zaviralci ustvarjalnosti so:_NEWLINE_Negativen odnos. Vsak \xc4\x8dlovek ima nek odnos do novosti. Mnogi se jih bojijo, drugi jih ne razumejo, tretji jih odklanjajo kar tako, ker so po naravi pesimisti\xc4\x8dni. Odprava negativnega odnosa je sicer precej odvisna od njegove zakoreninjenosti. Vendar je \xc5\xbee samo spoznanje, da smo \xc4\x8drnogledi brez potrebe, lahko prcej velika pomo\xc4\x8d pri odstranjevanju te blokade inovativnosti. Sprotno preverjanje stopnje svoje \xc4\x8drnogledosti, pa jo lahko precej odpravi._NEWLINE_Strah pred neuspehom. To je ena najpogostej\xc5\xa1ih in najbolj naravnih ovir ustvarjalnosti. Strah pred neuspehi lahko spremenimo, \xc4\x8de spremenimo odnos do neuspehov. Zavedati se moramo, da je neuspeh svojevrsten na\xc4\x8din sprejemanja \xc5\xa1e ne dovolj dobre ideje in da bi kazalo poiskati bolj\xc5\xa1o re\xc5\xa1itev. Kar pa najbolj\xc5\xa1e naredimo z novo bolj\xc5\xa1o idejo! Zato je treba neuspehe sprejeti kot izzive in prilo\xc5\xbenosti, ki jih je potrebno izkoristiti. K takemu mi\xc5\xa1ljenju nam najbolj lahko pripomore okolje in sicer z enakim razumevanjem neuspehov. Znani strokovnjak s podro\xc4\x8dja managementa T. Peters poudarja, da imajo ljudje, ki svoje neuspehe \xc5\xa1tejejo kot stranski proizvod, gotovo ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenosti za kon\xc4\x8dni uspeh._NEWLINE_\xc4\x8cezmerni stres. Ljudje, ki pogosto do\xc5\xbeivljajo razli\xc4\x8dne, bolj ali manj mo\xc4\x8dne pritiske iz okolja, jim vedno primanjkuje \xc4\x8dasa, imajo prezahtevne naloge in podobno, so nekoliko prikraj\xc5\xa1ani pri zaznavanju razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenosti, kar zahteva ustvarjalno mi\xc5\xa1ljenje. Tak\xc5\xa1no hromljenje ustvarjalnega mi\xc5\xa1ljenja je posledica prevelike zaskrbljenosti. Za odpravo te blokade lahko pomaga \xc5\xbee na\xc4\x8drtno organiziranje svojega dela, predvsem pa znanje o razporejanju dela v omejenem \xc4\x8dasu._NEWLINE_Slepo upo\xc5\xa1tevanje pravil. \xc4\x8ceprav se razli\xc4\x8dnim pravilom \xc5\xbeivljenja ne moremo izogniti, je vendar veliko pretiravanja v tej smeri lahko resna ovira vsaki ustvarjalnosti. Ljudje, ki \xc4\x8dutijo, da smejo delati samo tisto, kar je nalo\xc5\xbeeno in tako, kot je nalo\xc5\xbeeno, se bodo vedli povsem mehansko in ne bodo \xc4\x8dutili, da bi morali o \xc4\x8dem razmi\xc5\xa1ljati. Zanje vse misli\xc2\xa0\xc2\xbbdelodajalec\xc2\xab. Odprava te blokade je v dobri meri odvisna od okolja. Namesto, da bi nalagali ljudem, kaj in kako morajo opraviti svoje delo, bi jim morali dolo\xc4\x8diti samo cilj, kam morajo priti. Pot in ostalo pa bi prepustili domiselnosti vsakega\xc2\xa0\xc2\xbbustvarjalca\xc2\xab._NEWLINE_Sumni\xc4\x8denja in domneve. Ljudje, ki vedno mislijo, da jih nekdo ogro\xc5\xbea in napada njihovo ustvarjalnost, ki nikomur ne zaupajo in dvomijo v vsakogar, nimajo \xc4\x8dasa ustvarjalno razmi\xc5\xa1ljati, ker so preve\xc4\x8d obremenjeni s samim seboj. Tudi, \xc4\x8de se jim kljub temu porodi ustvarjalna ideja, jo posku\xc5\xa1ajo predvsem za\xc5\xa1\xc4\x8dititi pred nepridipravi in je ne realizirajo. Blokade te vrste je mogo\xc4\x8de odpraviti tako, da spemenimo svoj odnos, vsaj do najboli\xc5\xbejih sodelavcev, kar seveda mnogokrat ni lahko._NEWLINE_Pretirano zana\xc5\xa1anje na logiko. Tisti, ki preverjajo samo re\xc5\xa1itve, ki se jim v osnovi zdijo logi\xc4\x8dne, navadno ne najdejo novih idej, ker ne morejo iz tega okvira. Najbolj\xc5\xa1e ideje pa so navadno tam, kjer jih nih\xc4\x8de ne vidi-pred nosom, a na nenvadnem kraju. To blokado zlahka odpravimo, \xc4\x8de se kdaj pa kdaj prepustimo svoji domi\xc5\xa1ljiji in se tako vsaj za nekaj \xc4\x8dasa izognemo strogim pravilom logike._NEWLINE_Prepri\xc4\x8danje, da nismo ustvarjalni. To pa je najve\xc4\x8dja blokada ustvarjalnosti. Odpravimo jo lahko le sami. \xc4\x8ce iskreno verjamemo, da ne\xc4\x8desa ne zmoremo, tega tudi ne bomo storili. Ker tega ne zmoremo storiti, smo \xc5\xa1e bolj prepri\xc4\x8dani, da imamo prav, ko mislimo, da tega ne zmoremo. Tako smo vedno bolj prepri\xc4\x8dani, da nismo ustvarjalni in bomo taki tudi ostali. Verjemite, da ste ustvarjalni in boste tak\xc5\xa1ni tudi postali!\n_START_SECTION_\nKlasi\xc4\x8dna nevihta idej\n_START_PARAGRAPH_\nZa klasi\xc4\x8dno nevihto idej je najprimernej\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo od tri do osem udele\xc5\xbeencev. ti naj bi imeli \xc4\x8dim bolj heterogeno znanje. \xc4\x8ce pa gre za iskanje re\xc5\xa1itev v okviru obstoje\xc4\x8dega znanja, je primerno tudi, \xc4\x8de sodelujejo osebe z enakim znanjem. V obeh primerih pa je za\xc5\xbeeljeno, da sodelujeta tudi eden ali dva posameznika, ki nimata nikakr\xc5\xa1nega znanja o problemu, o katerem bodo razpravljali. to sta potencialna ustvarjalca nenavadnih idej in bosta vplivala na iskanje idej v najbolj zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih delih \xc4\x8dlovekove ustvarjalnosti.\n_START_SECTION_\nRazprava 66\n_START_PARAGRAPH_\nJe posebna tehnika klasi\xc4\x8dne nevihte idej, ki so jo razvili v Philipsu in se zato imenuje tudi Philips 66. Od klasi\xc4\x8dne nevihte idej se razlikuje predvsem v tem, da sta \xc4\x8das za iskanje idej in \xc5\xa1tevilo udele\xc5\xbeencev omejena. Iz mo\xc5\xbenih kandidatov za skupno ustvarjalno delo je potrebno oblikovati skupine po \xc5\xa1est oseb, vsaka skupina i\xc5\xa1\xc4\x8de re\xc5\xa1itve \xc5\xa1est minut. Od tod tudi ime te tehnike-razprava 66. Iskanje re\xc5\xa1itev v teh \xc5\xa1estih minutah poteka po na\xc4\x8delih klasi\xc4\x8dne nevihte idej. Po kon\xc4\x8danih \xc5\xa1estih minutah, je organiziran plenum, na katerem predstavniki posameznih skupin poro\xc4\x8dajo o najdenih re\xc5\xa1itvah ter tako o njih seznanijo \xc5\xa1e ostale. Po razpravi se udele\xc5\xbeenci spet vrnejo v skupine, da bi v nadaljnih \xc5\xa1estih minutah re\xc5\xa1itve izbolj\xc5\xa1ali ali na\xc5\xa1li nove. Tej fazi ponovno sledi plenum, razprava in izbolj\xc5\xa1anje idej. Krog ponavljamo toliko \xc4\x8dasa, dokler ne najdemo sprejemljivih in uporabnih re\xc5\xa1itev.\n_START_SECTION_\nMetoda SIL\n_START_PARAGRAPH_\nTo metodo za razliko od prej\xc5\xa1njih dveh uporabimo, ko i\xc5\xa1\xc4\x8demo odgovore na multidimenzionalna vpra\xc5\xa1anja. Ta metoda predpostavlja obvezno zdru\xc5\xbeevanje idej. Ko prvi in drugi udele\xc5\xbeenec re\xc5\xa1ita problem, morata re\xc5\xa1itve pojasniti, tako da ju enako razumeta. Nato ju morata spojiti v skupno re\xc5\xa1itev. Ko tretji udele\xc5\xbeenec najde tretjo re\xc5\xa1itev, jo mora spojiti z \xc5\xbee spojeno re\xc5\xa1itvijo prej\xc5\xa1njih dveh itd.\n_START_SECTION_\nMetoda 635\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zavla\xc4\x8devanja, ki je pomanjkljivost vseh tehnik, ki temeljijo na govornem prena\xc5\xa1anju idej, so se rodile tudi tehnike, pri katerih udele\xc5\xbeenci svojih idej ne pripovedujejo, ampak jih napi\xc5\xa1ejo. Tak\xc5\xa1na je metoda 635. Ime je dobila, ker je v skupini \xc5\xa1est udele\xc5\xbeencev, od katerih mora vsak navesti tri ideje v petih minutah. Udele\xc5\xbeenci sedijo v krogu in morajo svoje tri ideje napisati na listek. Po preteku petih minut predajo listek s svojimi idejami sosedu in od soseda z nasprotne strani prejmejo nov listek z idejami. Na vsak nov listek, ki ga dobijo morajo napisati nove tri ideje, ki pa so povezane s prej napisanimi tremi ali pa vsebujejo njihovo smiselno preoblikovanje ali dopolnitev, morda druga\xc4\x8dno uporabo. Menjava listkov poteka toliko \xc4\x8dasa, da vsak dobi listek, na katerega je sam najprej napisal ideje. V pi\xc4\x8dlih tridesetih minutah tako lahko zberemo sto osem idej, ne da bi spregovoril en sam udele\xc5\xbeenec.\n_START_SECTION_\nPisna nevihta idej (brainwriting pool)\n_START_PARAGRAPH_\nTudi pri tej metodi si udele\xc5\xbeenci svoje ideje zapi\xc5\xa1ejo kot pri metodi 635, vendar si idej ne podajajo v dolo\xc4\x8denem vrstnem redu. Od \xc5\xa1tiri do osem udele\xc5\xbeencev sedi, najbolje za okroglo mizo. Na sredini mize je kup\xc4\x8dek listkov, na katerih je nekaj idej \xc5\xbee napisanih ali pa so listki prazni. Ta kup listkov imenujemo\xc2\xa0\xc2\xbbpool\xc2\xab. Ko udele\xc5\xbeenec napi\xc5\xa1e prve ideje na prazen listek, ga odlo\xc5\xbei na sredino mize. Hkrati vzame nov listek, na katerega je drug udele\xc5\xbeenec \xc5\xbee napisal nekaj idej, jih prebere in jim posku\xc5\xa1a dodati nove. Ko ob listku nima ve\xc4\x8d idej, ga vrne na sredino mize in vzame novega. To udele\xc5\xbeenci ponavljajo toliko \xc4\x8dasa, dokler lahko ustvarjajo nove ideje.\n_START_SECTION_\nIzbira tehnike ustvarjanja v skupini\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg opisanih obstaja \xc5\xa1e mnogo razli\xc4\x8dnih tehnik ustvarjalnega dela, ki jih lahko uporabimo pri skupnem ali individualnem delu. Ni potrebno, da bi vse obvladali, \xc5\xa1e manj je pomembno, da bi vse uporabili. Izbira tehnike ustvarjalnega dela je odvisna od okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, kot so \xc5\xa1tevilo udele\xc5\xbeencev, vrsta problema, stopnja njegove te\xc5\xbeavnosti, razpolo\xc5\xbeljivega \xc4\x8dasa in podobno.'