b'\n_START_ARTICLE_\nRezijansko nare\xc4\x8dje\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj in jezikovne posebnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina sodobnih lingvistov obravnava rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dino kot prehodno nare\xc4\x8dje med koro\xc5\xa1kimi in primorskimi nare\xc4\x8dji slovenskega jezika. V razvoju rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dine so opredeljeni trije razli\xc4\x8dni zgodovinski sloji. Najstarej\xc5\xa1i je koro\xc5\xa1ki sloj, in sicer specifi\xc4\x8dna rezijanska razli\xc4\x8dica ziljskega nare\xc4\x8dja koro\xc5\xa1ke nare\xc4\x8dne skupine, ki se govori ju\xc5\xbeno od Beljaka, v Kanalski dolini, v Naborjetu, Trbi\xc5\xbeu in skrajnem zahodnem delu gornjesavske doline, v Rate\xc4\x8dah in Kranjski Gori. V 14. stoletju, ko je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8djega priseljevanja nem\xc5\xa1kega in furlanskega prebivalstva v Kanalsko dolino in dolino Reklanice, se je prekinila povezava med rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in ostalo koro\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dno skupino na severu. Od 15. stoletja dalje je rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dina prevzela nekatere jezikovne posebnosti Bene\xc5\xa1ke Slovenije (posebej v besedi\xc5\xa1\xc4\x8du). Tretji sloj pa predstavljajo specifi\xc4\x8dne inovacije in razvojne poti, ki so popolnoma lastne rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dini in jih ni mo\xc5\xbeno najti v nobenem drugem slovenskem nare\xc4\x8dju. _NEWLINE_Tako orisan zgodovinski razvoj nam pomaga razumeti posebnosti rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dine glede na ostala slovenska nare\xc4\x8dja. V besedi\xc5\xa1\xc4\x8du je rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dina zelo podobna drugim zahodnim nare\xc4\x8djem sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine, tako tistim iz primorske kot tudi iz koro\xc5\xa1ke nare\xc4\x8dne skupine: \xc5\xa1e posebej nadi\xc5\xa1kemu, terskemu, ziljskemu, bri\xc5\xa1kemu in gornjemu so\xc5\xa1kemu nare\xc4\x8dju. Vendar pa se od omenjenih ostro razlikuje po svoji fonetiki oz. izgovorjavi. Rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dina zveni zelo druga\xc4\x8de od ve\xc4\x8dine drugih slovenskih nare\xc4\x8dij; kljub temu pa so nekatere od tipi\xc4\x8dnih zna\xc4\x8dilnosti njene izgovorjave skupne tudi nare\xc4\x8djem koro\xc5\xa1ke nare\xc4\x8dne skupine.\n_START_SECTION_\nVzajemna razumljivost rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in standardne sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nPisno rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dino lahko govorci slovenskega jezika dobro razumejo, mnogo te\xc5\xbee pa jim je razumeti govorjeno, \xc5\xa1e posebej prebivalcem osrednje in vzhodne Slovenije. Rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dina si deli \xc5\xa1tevilne posebnosti z ostalimi nare\xc4\x8dji Primorske in Bene\xc5\xa1ke Slovenije, zato je vzajemno razumljiva komunikacija med temi skupnostmi in govorci teh nare\xc4\x8dij mo\xc5\xbena. Po drugi strani pa sta govorjena standardna sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina in rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dina vzajemno skoraj nerazumljivi, saj se je v sodobni sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini izgubilo veliko \xc5\xa1tevilo arhaizmov, poleg tega pa ima rezijan\xc5\xa1\xc4\x8dina v svojem besedi\xc5\xa1\xc4\x8du tudi pomemben dele\xc5\xbe besed italijanskega in furlanskega izvora.'