b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Marijinega oznanjenja, \xc5\xa0pital ob Dravi\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBratja Oton II. in nad\xc5\xa1kof Hermann I. von Ortenburg sta pred letom 1191 zgradila capella cum hospitale, ki velja za predhodnico dana\xc5\xa1nje \xc5\xbeupnijske cerkve. Zgrajena je bila sredi 13. stoletja in obnovljena leta 1307 ter ponovno posve\xc4\x8dena leta 1311. Leta 1513 je cesar Maksimilijan I. predal cerkev redu sv. Jurija v Millstattu. Leta 1584 je bila cerkev obnovljena in raz\xc5\xa1irjena pod Ernfriedom von Salamanco-Ortenbur\xc5\xbeanom in njegovima ne\xc4\x8dakoma Hansom in Bernhardom. Strelec se je zru\xc5\xa1il leta 1690 med potresom. V velikem po\xc5\xbearu leta 1797 so se med drugim raztopili zvonovi v cerkvenem stolpu. Obse\xc5\xbena obnova je bila izvedena v letih 1860-63, stolp je leta 1896 zamenjala nova stavba, ki jo je zasnoval Viktor Lunz. Da bi podvojili \xc5\xa1tevilo sede\xc5\xbeev so leta 1966 vzhodni obok, zgodnje gotski kor in kri\xc5\xbeno-rebrasto apsido, zgrajeno leta 1584, poru\xc5\xa1ili in nadomestili s prostorno novo stavbo, ki jo je zasnoval Anton Zemann. Leta 1967 je bil na trgu na vzhodu pred cerkvijo postavljen voja\xc5\xa1ki spomenik.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTriladijska in \xc5\xa1tiriobo\xc4\x8dna cerkev je zgrajena na osnovi starej\xc5\xa1e romanske cerkve. Zahodna fasada s koni\xc4\x8dastim oknom je iz za\xc4\x8detka 14. stoletja. V devetnajstem stoletju je bil popravljen vhodni obokan portal s trikotnim timpanonom iz leta 1584. Reliefna predstavitev portalnih vrat iz konca 19. stoletja ka\xc5\xbee apostola Petra in Pavla. Ustvarjalec dveh kamnitih ni\xc5\xa1nih skulptur, ki prikazujeta sveto Emo in Jo\xc5\xbeefa, se imenuje Hochleitner. V desni polovici fasade je vklju\xc4\x8den neogotski \xc5\xa1tirinadstropni stolp s koni\xc4\x8dasto strego. V stolpu visi zvonec Martina Pucherja iz leta 1799._NEWLINE_Prvotno raven strop glavne ladje je bil leta 1307 zamenjan z rebrastim obokom. Ob tem so bila okna v ladji zakrita. Pod zahodno galerijo je preprost zvezdno rebrast obok. Okrogle luknje nad osmerokotnimi stebri povezujejo ozko visoko glavno ladjo s stranskima. Te so bile leta 1584 raz\xc5\xa1irjene na skoraj dvakratno \xc5\xa1irino ladje in obokane. Na stranskih obokih so slike, ki jih je ustvaril Avgust Veiter okrog leta 1900; na jugu je Petrov krst, Jezusova spremenitev in Jezusovo vstajenje. V severni stranski ladji je Jezusov krst, Obuditev Lazarja in Zadnja ve\xc4\x8derja. Sodobna cerkev je enako \xc5\xa1iroka kot visoka, z ni\xc5\xbejima stranskima ladjama in ozko, visoko glavno ladjo. Nova stavba ima stre\xc5\xa1no konstrukcijo iz betonskih nosilcev in se zo\xc5\xbeuje na vzhodu. V oltarnem prostoru prevladujejo masivna okna in velik mozaik Marijino oznanjenje. Mozaik je nastal po na\xc4\x8drtih Karla Bauerja med letoma 1965 do leta 1966. Steklena okna je zasnoval Ernst Grandegger.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nErnsta Grandeggerja je tudi oprema sveti\xc5\xa1\xc4\x8da. Na konzolah na ju\xc5\xbenem zidu kora so leseni kipi sv. Marije, Janeza Evangelista, sv. Joahim in sv. Ana. Spodaj so deli sarkofaga iz okoli leta 1418. Na reliefu sarkofaga sta Marija in otrok, Henrik II. in njegovi sinovi Friderik II. in Herman II. iz dru\xc5\xbeine grofov Celjskih. Vodita jih Peter in Pavel. Na drugi strani je slabo ohranjen relief Oznanjenje s sv. Janezom Krstnikom, Peter in Pavel in Albert V. Ortenbur\xc5\xa1ki, \xc5\xa1kof iz Trenta in Hermann Celjski, \xc5\xa1kof freisin\xc5\xa1ki. Orgle, ki stojijo na severnem oltarju, je leta 2005 zgradil Rieger iz Schwarzacha blizu Bregenza._NEWLINE_V severni stranski ladji je v ni\xc5\xa1i Piet\xc3\xa0 iz leta 1420. Na zadnji zahodni steni je neogotska  skupina kipov iz leta 1863, ki predstavlja Oznanjenje in je prej stala v nekdanjem oltarju. Glavna slika svetnice je bila naslikana okrog 1800._NEWLINE_V ju\xc5\xbeni stranski ladji je slika \xc5\xbdalujo\xc4\x8da Marija Magdalena, nekdaj v stranskem oltarju iz poznega 19. stoletja. Kri\xc5\xbeanje v vzhodni ladji je iz druge polovice 19. stoletja._NEWLINE_Na zahodni steni znotraj cerkve stoji rde\xc4\x8di marmornat nagrobnik leta 1550 umrlega \xc5\xa1kof Johanna von Malenteina. V renesan\xc4\x8dni arkadi je prikazana pol figura. Ve\xc4\x8d nagrobnih plo\xc5\xa1\xc4\x8d iz 15. in 16. stoletja je pritrjenih na zunanji steni cerkve, med njimi Elisabeth von Eberstein, prve \xc5\xbeene Gabriela Salamanca.'