b'\n_START_ARTICLE_\nKriptokrom\n_START_PARAGRAPH_\nKriptokromi (gr\xc5\xa1ko \xce\xba\xcf\x81\xcf\x85\xcf\x80\xcf\x84\xcf\x8c \xcf\x87\xcf\x81\xcf\x8e\xce\xbc\xce\xb1 - skrita barva) so razred fotoreceptivnih beljakovin pri rastlinah in \xc5\xbeivalih. So flavoproteini, ki absorbirajo modro svetlobo._NEWLINE_Udele\xc5\xbeeni so v uravnavanju dnevnih (cirkadianih) ritmov ter zaznavanju magnetnega polja. Modra svetloba poleg tega vpliva tudi na fototropizem, vendar je v danem primeru udele\xc5\xbeen drugi razred fotoreceptivnih beljakovin, imenovanih fototropini.\n_START_SECTION_\nEvolucijski izvor\n_START_PARAGRAPH_\nKriptokromi so v evolucijskem smislu zelo stare in visoko konzervirane molekule. Izvirajo iz sorodnih fotoliaz, ki so aktivirane preko svetlobe in sodelujejo pri popravljanju DNK. Pri evkariontih so kriptokromi izgubili izvorno encimsko aktivnost. Po nekaterih teorijah naj bi se \xc5\xbeivalski in rastlinski geni za kriptokrome razvili lo\xc4\x8deno, vendar obstajajo podobnosti pri prevajanju kriptokromskih signalov._NEWLINE_Geni, ki nosijo zapis za dva kriptokroma, tj. CRY1 in CRY2, so prisotni v mnogih vrstah, med drugim tudi v \xc4\x8dloveku na 11. in 12. kromosomu.\n_START_SECTION_\nMehanizem absorbiranja svetlobe\n_START_PARAGRAPH_\nKriptokromi vsebujejo dva kromofora, ki absorbirata svetlobo: pterin v obliki 5,10-metenil-6,7,8-tri-hidrofolne kisline (MHF) ter flavin v obliki flavin adenin dinukleotida (FAD). Pri kritosemenki Arabidopsis thaliana pterin absorbira svetlobo z valovno dol\xc5\xbeino 380 nm, flavin pa pri 450 nm. Energija, ki jo absorbira pterin, se prenese na flavin. FAD je reduciran na FADH, ki verjetno sodeluje pri fosforilaciji dolo\xc4\x8denih domen kriptokroma, kar spro\xc5\xbei prevajanje signala, s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8desar se uravnava izra\xc5\xbeanje genov v celi\xc4\x8dnem jedru.\n_START_SECTION_\nDnevni ritmi\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave na \xc5\xbeivalih in rastlinah so pokazale, da so kriptokromi klju\xc4\x8dni pri nastanku in vzdr\xc5\xbeevanju dnevnih (cirkadianih ritmih). V koralah so del mehanizma, ki spro\xc5\xbei razmno\xc5\xbeevanje spomladi po polni luni, ki traja ve\xc4\x8d no\xc4\x8di zaporedoma. Pri rastlinah uravnavajo kriptokromi poleg fitokromov \xc5\xa1e fotomorfolo\xc5\xa1ke spremembe (npr. podalj\xc5\xa1anje hipokotila) ter fotoperiodi\xc4\x8dne odzive (npr. cvetenje).\n_START_SECTION_\nZaznavanje magnetnega polja\n_START_PARAGRAPH_\nV fotoreceptivnih celicah v o\xc4\x8desih ptic so kriptokromi udele\xc5\xbeeni pri magnetski orientaciji med selitvami. Tudi pri vinski mu\xc5\xa1ici Drosophila melanogaster so pomembni za zaznavanje magnetnega polja. Pri kritosemenki Arabidopsis thaliana vplivajo kriptokromi preko magnetnega polja na rast._NEWLINE_Po eni teoriji naj bi kriptokromi po obsevanju z modro svetlobo tvorili par radikalov. Spremembe v magnetnem polju naj bi delovale na spin elektronov v radikalih, kar bi vplivalo na \xc4\x8das, v katerem so proteini v aktivnem stanju. Le-ti bi vplivali na fotoreceptivne celice v mre\xc5\xbenici, zaradi \xc4\x8desar naj bi \xc5\xbeivali\xc2\xa0\xc2\xbbvidele\xc2\xab\xc2\xa0magnetno polje.'