b"\n_START_ARTICLE_\nZemljevid iz Madabe\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMozai\xc4\x8dni zemljevid Madabe prikazuje Jeruzalem z Novo cerkvijo Matere bo\xc5\xbeje, ki je bila posve\xc4\x8dena 20. novembra 542. Zgradbe, postavljene v Jeruzalemu po letu 570, niso upodobljene, kar omejuje \xc4\x8dasovno obdobje nastanka na obdobje med 542 in 570. Mozaik so naredili neznani umetniki, verjetno za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko skupnost Madabe, ki je bila takrat sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa. Leta 614 je Madabo osvojilo Sasanidsko cesarstvo. V 8/. stoletju je vladajo\xc4\x8di muslimanski Omajadski kalifat iz mozaika odstranil nekaj figuralnih motivov. Leta 746 je Madabo v veliki meri uni\xc4\x8dil potres in je bila nato zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Mozaik je bil ponovno odkrit leta 1884 med gradnjo nove gr\xc5\xa1ke pravoslavne cerkve na mestu njene starodavne predhodnice. Jeruzalemski patriarh Nikodem I. je bil obve\xc5\xa1\xc4\x8den o najdbi, vendar do leta 1896 niso bile izvedene nobene raziskave. _NEWLINE_V naslednjih desetletjih so velike dele mozai\xc4\x8dnega zemljevida po\xc5\xa1kodovali po\xc5\xbeari, dejavnosti v novi cerkvi in vplivi vlage. Decembra 1964 je fundacija Volkswagen dodelila Deutscher Verein f\xc3\xbcr die Erforschung Pal\xc3\xa4stinas ('Nem\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo za raziskovanje Palestine') 90.000 DM za shranjevanje mozaika. Leta 1965 sta se arheologa Heinz C\xc3\xbcppers in Herbert Donner lotila restavriranja in konserviranja preostalih delov mozaika.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTalni mozaik je v apsidi cerkve svetega Jurija v Madabi. Ni usmerjen proti severu, kot sodobni zemljevidi, ampak je proti oltarju obrnjen proti vzhodu tako, da polo\xc5\xbeaj mest na zemljevidu sovpada z dejanskimi smernicami kompasa. Prvotno je meril 21 do 7 m in je vseboval ve\xc4\x8d kot dva milijona teser. Njegove trenutne dimenzije so 16 x 5 m.\n_START_SECTION_\nTopografska predstavitev\n_START_PARAGRAPH_\nMozai\xc4\x8dni zemljevid prikazuje obmo\xc4\x8dje od Libanona na severu do delte Nila na jugu in od Sredozemskega morja na zahodu do Vzhodne pu\xc5\xa1\xc4\x8dave. Med drugimi zna\xc4\x8dilnostmi je prikazano Mrtvo morje z dvema ribi\xc5\xa1kima \xc4\x8dolnoma, razli\xc4\x8dni mostovi, ki povezujejo bregove reke Jordan, ribe, ki plavajo v reki in se umikajo iz Mrtvega morja; lev (postal skoraj neprepoznaven z vstavitvijo naklju\xc4\x8dnih teser v obdobju ikonoklazma), ki lovi gazelo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Moab, obro\xc4\x8d palm okrog Jeriha, Betlehem in drugi svetopisemski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski kraji. Zemljevid je morda deloma slu\xc5\xbeil la\xc5\xbeji orientaciji romarjev v Sveti de\xc5\xbeeli.  Vse pokrajinske enote so ozna\xc4\x8dene z razlagami v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini. Kombinacija perspektive in zra\xc4\x8dnega pogleda prikazuje pribli\xc5\xbeno 150 mest in vasi, ki so vsa ozna\xc4\x8dena._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji in najbolj podroben element topografske upodobitve je Jeruzalem v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zemljevida. Mozaik jasno prikazuje \xc5\xa1tevilne pomembne strukture v starem mestu Jeruzalema: Dama\xc5\xa1\xc4\x8danska vrata, Levja vrata, Zlata vrata, Sionska vrata,  Bazilika Bo\xc5\xbejega groba, Nova cerkev Matere bo\xc5\xbeje, Davidov stolp in Cardo Maximus. Prepoznavna upodobitev urbane topografije je klju\xc4\x8dni vir bizantinskega Jeruzalema. Edinstvene so tudi podrobne upodobitve mest, kot so Neapolis, A\xc5\xa1kelon, Gaza, Pelusium in Karakmoba, ki so skoraj dovolj podrobni, da jih lahko opi\xc5\xa1emo kot uli\xc4\x8dne zemljevide.\n_START_SECTION_\nZnanstveni pomen\n_START_PARAGRAPH_\nMozai\xc4\x8dni zemljevid Madabe je najstarej\xc5\xa1i znani geografski talni mozaik v zgodovini umetnosti. Veliko se uporablja za lokalizacijo in preverjanje svetopisemskih mest. \xc5\xa0tudija zemljevida je imela pomembno vlogo pri odgovoru na vpra\xc5\xa1anje o topografski lokaciji A\xc5\xa1kelona (Asqalan na zemljevidu). [5] Leta 1967 so izkopavanja v judovski \xc4\x8detrti Jeruzalema razkrila Novo cerkev in Cardo Maximus na mestih, ki jih je predvidel zemljevid Madabe. [6]_NEWLINE_Februarja 2010 so izkopavanja \xc5\xa1e bolj utemeljila to\xc4\x8dnost z odkritjem ceste na zemljevidu, ki poteka skozi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Jeruzalema. [7] Po zemljevidu je bil glavni vhod v mesto skozi velika vrata, ki so se odpirala v \xc5\xa1iroko osrednjo ulico. Do odkritja arheologi zaradi mo\xc4\x8dnega prometa za pe\xc5\xa1ce niso mogli izkopati tega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. Ob infrastrukturnih delih v bli\xc5\xbeini Jaffinih vrat so bili na globini 4 metrov pod zemljo odkriti veliki tlakovci, ki dokazujejo, da je tak\xc5\xa1na cesta obstajala. [8]\n_START_SECTION_\nKopije zemljevida Madaba\n_START_PARAGRAPH_\nKopija zemljevida je v zbirki Arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta na univerzi v G\xc3\xb6ttingenu. Izdelali so ga med konservatorskim delom na Madabi leta 1965 arheologi Rheinisches Landesmuseum, Trier. Kopija, ki so jo izdelali u\xc4\x8denci mozai\xc4\x8dne \xc5\xa1ole Madaba, je v preddverju Akademisches Kunstmuseum v Bonnu. V avli YMCA v Jeruzalemu je v tleh vgrajena replika zemljevida. [9"