b'\n_START_ARTICLE_\nPena\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa9na je vrsta koloidne snovi, ki nastane, kadar se \xc5\xbeepi plina (dispergirana snov), navadno zraka, ujamejo v kapljevini ali trdnini (disperznem sredstvu). Zgleda pene sta kopalni\xc5\xa1ka spu\xc5\xbeva ali pena na pivu. V ve\xc4\x8dini pen je prostornina plina velika s tankimi filmi kapljevine ali trdnine, ki lo\xc4\x8dujejo predele plina._NEWLINE_\xc4\x8ce je disperzno sredstvo trdina, govorimo tudi o trdninski peni, kot sta na primer stiropor ali plovec. Pomembna delitev trdninskih pen je delitev na pene z zaprtimi in pene z odprtimi celicami. V peni z zaprtimi celicami plin tvori nezvezne \xc5\xbeepe, katere popolnoma obkro\xc5\xbea trdninski material. V peni z odprtimi celicami so plinski \xc5\xbeepi povezani med seboj. Kopalni\xc5\xa1ka spu\xc5\xbeva je zgled pene z odprtimi celicami - voda lahko brez problema te\xc4\x8de skozi celotno strukturo spu\xc5\xbeve in odmika zrak. Zgled pene z zaprtimi celicami je kampirna podloga iz armaflexa - plinski \xc5\xbeepi so lo\xc4\x8deni med seboj, tako da je voda ne more prepojiti._NEWLINE_Pene so zgled dispergiranega sredstva. V splo\xc5\xa1nem je koli\xc4\x8dina plina velika, tako da bo pena razdeljena na plinske mehur\xc4\x8dke razli\xc4\x8dnih velikosti (material je razpr\xc5\xa1en), ki jih lo\xc4\x8dujejo kapljevinska obmo\xc4\x8dja, ki lahko tvorijo filme, in ti se tanj\xc5\xa1ajo, \xc4\x8de se kapljevinska faza odvaja ven. Kadar je glavno merilo majhno (obi\xc4\x8dajno manj od 1 mikrometra), na primer pri zelo fini peni, lahko imamo to dispergirano sredstvo za koloid._NEWLINE_Izraz pena se lahko nana\xc5\xa1a na karkoli, kar je podobno tak\xc5\xa1ni peni, na primer kvantna pena, poliuretanska pena (penasta guma), ekstrudirana polistirenska pena (pena XPS), polistiren, fenolna ali katerakoli druga izdelana pena.'