b'\n_START_ARTICLE_\nPrvo bolgarsko cesarstvo\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo bolgarsko cesarstvo se je po letu 681, ko ga je priznalo Bizantinsko cesarstvo, imenovalo preprosto Bolgarija.  Nekateri zgodovinarji zanj uporabljajo ime Donavska Bolgarija,  Prva bolgarska dr\xc5\xbeava  ali Prvo bolgarsko carstvo. V letih od 681 do 684 se je dr\xc5\xbeava imenovala tudi Bolgarski kanat ali Donavski bolgarski kanat, da bi se razlikovala od Vol\xc5\xa1ke Bolgarije, ki jo je ustanovila druga skupina Bolgarov. Na za\xc4\x8detku se je dr\xc5\xbeava imenovala tudi Bolgarska dr\xc5\xbeava   ali Bolgarski kaganat. V obdobju od leta 864 do 917/927 je bila znana tudi kot Bolgarska kne\xc5\xbeevina oziroma Kne\xc5\xbeevina Bolgarija. _NEWLINE_Po ustanovitvi zveze med Bolgari in Slovani zaradi vzajemne obrambe pred Bizantinskim cesarstvom na jugu in Avari na severozahodu, se je v Prvem bolgarskem cesarstvu vladalo skladno z bolgarsko tradicijo s kanom na \xc4\x8delu dr\xc5\xbeave. Slovani so obdr\xc5\xbeali velik del svoje avtonomije in njihov jezik in obi\xc4\x8daji so tako preoblikovali bolgarsko kulturo in dru\xc5\xbebo, da je cesarstvo nazadnje postalo slovanska dr\xc5\xbeava.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju poznega Rimskega cesarstva je bilo ozemlje sedanje Bolgarije razdeljeno na ve\xc4\x8d provinc: Mala Skitija, Spodnja in Zgornja Mezija, Trakija, Prva in Druga Makedonija, Dakija (severno od Donave), Dardanija, Rodopi in Hemimont in je imelo me\xc5\xa1ano prebivalstvo romaniziranih Getov in heleniziranih Tra\xc4\x8danov. V 6. in zgodnjem 7. stoletju se je na to ozemlje v ve\xc4\x8d zaporednih valovih priselilo slovansko prebivalstvo in povzro\xc4\x8dilo skoraj popolno, vsaj jezikovno, slovanizacijo regije.\n_START_SECTION_\nBolgari\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj raz\xc5\xa1irjena teorija o preklu Bolgarov trdi, da so bili ogursko tur\xc5\xa1ko prebivalstvo Zahodnega tur\xc5\xa1kega kaganata, ostanka Hunskega cesarstva. _NEWLINE_Velika Bolgarija je ime Hazarskega kaganata sredi 7. stoletja, v katerem je vladal kan Kubrat. Velika Bolgarija je do 680. let osvojila precej\xc5\xa1en del Balkanskega polotoka._NEWLINE_Glavni viri podatkov  o Veliki Bolgariji so dela bizantinskega patriarha Nikiforja I. in Teofana Spovednika iz 9. stoletja, prevodi kronista Ivana Nikiujskega o politi\xc4\x8dnih odnosih med Veliko Bolgarijo in Bizantinskim cesarstvom, opisi bolgarskih plemen v armenski  geografiji Anania \xc5\xa0irakaci (Prikaz sveta) iz 7. stoletja, korespodence hazarskega kagana Josifa kmalu pred padcem Velike Bolgarije in nekaj malega iz Imenika bolgarskih kanov. Analize omejenih bizantinskih in armenskih virov ka\xc5\xbeejo, da je dr\xc5\xbeava segala od spodnjega toka Donave na zahodu do \xc4\x8crnega in Azovskega morja na jugu, reke Kuban na vzhodu in Doneca na severu. Glavno mesto dr\xc5\xbeave je bila Fanagorija ob Azovskem morju. Kubrat je bil bizantinski zaveznik, razpad Stare Velike Bolgarije pa je povzro\xc4\x8dil  pritisk Hazarov z vzhoda v drugi polovici 7. stoletja.\n_START_SECTION_\nNastanek bolgarske narodnosti\n_START_PARAGRAPH_\nIzgleda, da je bilo \xc5\xa1tevilo Bolgarov mnogo manj\xc5\xa1e od \xc5\xa1tevila Slovanov, med katere so se naselili. Med 7. In 10. stoletjem so Bolgare postopoma absorbirali Slovani. Prevzeli so slovanski jezik  in se med vladanjem Borisa I. leta 864 spreobrnili v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo bizantinskega obreda. _NEWLINE_Sodobni Bolgari zase obi\xc4\x8dajno trdijo, da so ju\xc5\xbenoslovanskeka porekla, \xc4\x8deprav so bili Ju\xc5\xbeni Slovani samo ena od skupnosti, so bile \xc5\xbeivele na bolgarskem ozemlju. Novonastajajo\xc4\x8da narodnost je vase absorbirala tudi ve\xc4\x8d drugih skupnosti, med katerimi so bili najpomembnej\xc5\xa1i romanizirani stari Trako-Romani in helenizirani Trako-Bizantinci. Identificirala se je z Bolgari in vzela njihovo ime za ime svoje dr\xc5\xbeave. Sodobni Bolgari \xc5\xa1e naprej slavijo svojo prvotno neslovansko bolgarsko dr\xc5\xbeavo in tra\xc4\x8danske prednike, \xc4\x8deprav isto\xc4\x8dasno privzemajo slovansko identiteto.\n_START_SECTION_\nUstanovitev Bolgarije\n_START_PARAGRAPH_\nLeto ustanovitve bolgarske dr\xc5\xbeave je odvisno od razlage njene zgodovine. Po prvi razlagi se je eno od bolgarskih plemen pod vodstvoma kana Asparuha po porazu s Hazari preselilo proti zahodu v sedanjo Besarabijo. Asparuh je po uspe\xc5\xa1ni vojni z Bizantinci leta 680 zasedel \xc5\xa1e Mezijo in Dobrud\xc5\xbeo.  Leta 681 je z Bizantinci podpisal mirovno pogodbo in dosegel priznanje neodvisnosti dr\xc5\xbeave. Leto 681 se zato obi\xc4\x8dajno jemlje kot za\xc4\x8detek sodobne Bolgarije._NEWLINE_Druga teorija trdi, da je Velika Bolgarija kljub velikim ozemeljskim izgubam v korist Hazarov uspela v 670. letih poraziti Hazare. Po tej teoriji je Asparuh neposredni naslednik kana Kubrata, zato nekateri raziskovalci trdijo, da je bila sodobna Bolgarija ustanovljena leta 632, ko je kan Kubrat ustanovil Staro Veliko Bolgarijo.\n_START_SECTION_\nUtrditev polo\xc5\xbeaja na Balkanu\n_START_PARAGRAPH_\nPo odlo\xc4\x8dilni zmagi v bitki pri Ongali leta 680 je vojska Bolgarov in Slovanov prodirala proti ju\xc5\xbenemu Balkanu, ponovno porazila Bizantince in jih zatem prisilila k podpisu poni\xc5\xbeujo\xc4\x8de mirovne pogodbe, ki je pomenila priznanje nove dr\xc5\xbeave na meji njihovega cesarstva. Bizantinci so morali poleg tega Bolgarom pla\xc4\x8devati tudi letni tribut. Vojna s Hazari na vzhodu se je nadaljevala in leta 700 je Asparuh v bitki s Hazari umrl. Bolgari so izgubili svoje ozemlje ob Dnjestru, ozemlje na zahodu pa jim je uspelo obdr\xc5\xbeati. Bolgari in Slovani so nato sklenili pogodbo, s katero je poglavar dr\xc5\xbeave postal bolgarski kan, ki se je obvezal, da bo branil dr\xc5\xbeavo pred Bizantinci. Slovanski voditelji so dobili precej\xc5\xa1njo samostojnost in obvezo, da branijo severno mejo dr\xc5\xbeave pod Karpati pred vdori Avarov._NEWLINE_Asparuhov naslednik kan Tervel je leta 705 pomagal odstavljenemu cesarju Justinijanu II. pri ponovnem vzponu na prestol. V zameno je dobil ozemlje Zagore v severni Trakiji, kar je pomenilo prvo \xc5\xa1iritev dr\xc5\xbeave proti jugu. Tri leta kasneje je Justinijan posku\xc5\xa1al na silo povrniti podarjena ozemlja, vendar je pri bila njegova vojska  v  bitki pri Aheloju pora\xc5\xbeena. Kan Tervel je leta 716 z  Bizantinski cesarstvom podpisal pogodbo o sodelovanju in med obleganjem Konstantinopla leta 717-718 poslal na pomo\xc4\x8d 50.000 vojakov. V odlo\xc4\x8dilni bitki z Arabci so Bolgari pobili pribli\xc5\xbeno 30.000 njihovih vojakov. Kana Tervela so razglasili za odre\xc5\xa1itelja Evrope.\n_START_SECTION_\nNotranja nestabilnost in borba za pre\xc5\xbeivetje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 753 je umrl kan Sevar, ki je bil zadnji potomec iz plemena Dulo. Po njegovi smrti se je v kanatu za\xc4\x8dela dolga politi\xc4\x8dna kriza, ki je mlado dr\xc5\xbeavo privedla do roba propada. V samo petnajstih letih je kanatu vladalo kar sedem kanov in vse so umorili. V dr\xc5\xbeavi sta bili dve glavni struji: del plemstva je zahteval brezkompromisno vojno z  Bizantinci, medtem ko je drugi del \xc5\xbeelel spore re\xc5\xa1iti po mirni poti. Nestabilnost v dr\xc5\xbeavi je izkoristil bizantinski cesar Konstantin V. (745\xe2\x80\x93775), ki je proti Bolgariji spro\xc5\xbeil kar devet velikih vojnih pohodov in jo posku\xc5\xa1al zbrisati s politi\xc4\x8dnega zemljevida. Leta 763 je porazil bolgarskega kana Teleca v bitki pri Ahelonu dlje proti severu pa mu ni uspelo prodreti. Leta 775 je kan Telerig od Konstantina z zvija\xc4\x8do izvabil imena vseh njegovih prista\xc5\xa1ev in vohunov na bolgarskem dvoru v Pliski in jh dal usmrtiti.  Med vladanjem njegovega naslednika kana Kardama se je vojna sre\xc4\x8da po veliki zmagi v bitki pri Markeli leta 792 obrnila. Bizantinci so bili popolnoma pora\xc5\xbeeni in bili prisiljeni Bolgarom ponovno pla\xc4\x8devati tribut. Bolgarska kriza se je kon\xc4\x8dala in za\xc4\x8delo se je obdobje stabilne in mo\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0irjenje ozemlja\n_START_PARAGRAPH_\nMed vladanjem kana Kruma (803\xe2\x80\x93814) se je Bolgarija raz\xc5\xa1irila proti severozahodu in jugu, zasedla ozemlje med Donavo in Moldovo, celotno ozemlje sedane Romunije, Sofijo (809), Odrin (813) in ogrozila sam Konstantinopel. V letih 804-806 je bolgarska vojska popolnoma uni\xc4\x8dila Avarski kanat in ob srednji Donavi vzpostavila mejo s Frankovskim cesarstvom. Leta 811 je prepri\xc4\x8dljivo porazila bizantinsko vojsko v bitki pri Vrbi\xc5\xa1kem prelazu. V bitki je padel tudi bizantinski cesar Nikefor I. in iz njegove lobanje so naredili kelih.  Krum je prevzel iniciativo, vdrl v Trakijo in leta 813 ponovno porazil Bizantince v bitki pri Versinikiji. Bizantinci so na pogajanjih po bitki nameravali zahrbtno umoriti kana, Krum pa je zatem oplenil celo Trakijo, zasedel Odrin in njegovih 10.000 prebivalcev preselil v Prekdonavsko Bolgarijo  in se za\xc4\x8del pripravljati za napad na Konstantinopel. Izdelati je dal 5.000 z \xc5\xbeeleznimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami oklepljenih vozov za prevoz oblegovalne opreme, zato so Bizantinci za pomo\xc4\x8d zaprosili celo frankovskega cesarja Ludvika Pobo\xc5\xbenega.  Zaradi nenadne smrti velikega kana so priprave na napad prekinili.  Kan Krum je reformiral zakonodajo, s katero je uvedel enaka pravila in kazni za vse prebivalce svoje dr\xc5\xbeave, s \xc4\x8demer je posku\xc5\xa1al zmanj\xc5\xa1ati rev\xc5\xa1\xc4\x8dino in utrditi socialne vezi v zelo raz\xc5\xa1irjeni dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Kan Omurtag (814\xe2\x80\x93831)  je po nizu krvavih spopadov v prvem desetletu 9. stoletja  sklenil z Bizantinci tridesetletno mirovno pogodbo in  obema dr\xc5\xbeavama omogo\xc4\x8dil obnovitev gospodarstva in financ. Med njegovim vladanjem so se do leta 827 utrdile severozahodne bolgarske meje s Frankovskim cesarstvom na srednji Donavi. V prestolnici Pliski se je za\xc4\x8delo ob\xc5\xa1irno graditi mogo\xc4\x8dne pala\xc4\x8de, poganske templje, vladarjevo rezidenco, trdnjavo, citadelo, vodovod in kopali\xc5\xa1\xc4\x8de. Zgradbe so bile zgrajene ve\xc4\x8dino iz kamna in opeke._NEWLINE_Med kratkim vladanjem kana Malamirja (831\xe2\x80\x93836) so dr\xc5\xbeav priklju\xc4\x8dili Plovdiv. Pod kanom Presijanom (836\xe2\x80\x93852) so Bolgari osvojili ve\xc4\x8dino Makedonije in meje dr\xc5\xbeave pomaknili na Jadransko in Egejsko morje. Osvajanje Makedonije je bilo verjetno ve\xc4\x8dinoma mirno, saj bizantinski zgodovinarji ne omenjajo nobenega ve\xc4\x8djega odpora._NEWLINE_Bolgari so se od leta 839 do 842 vojskovali tudi s Srbi, vendar v treh letih niso dosegli nobenega uspeha.\n_START_SECTION_\nBolgarija pod Borisom I.\n_START_PARAGRAPH_\nVladanje Borisa I. se je za\xc4\x8delo s \xc5\xa1tevilnimi te\xc5\xbeavami. Dr\xc5\xbeava se je \xc5\xbee deset let vojskovala z Bizantinci, Frankovskim cesarstvom, Veliko Moravsko, Hrvati in Srbi, sklepala \xc5\xa1tevilna neuspe\xc5\xa1na zavezni\xc5\xa1tva in menjavala strani. Avgusta 863 je se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1tirideset dni trajajo\xc4\x8de obdobje potresov. Letina je bila slaba, kar je v celi dr\xc5\xbeavi povzro\xc4\x8dilo splo\xc5\xa1no lakoto, povrh tega pa so pridelke napadle \xc5\xa1e kobilice.\n_START_SECTION_\nPokristanjenje Bolgarov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 864 so Bizantinci med vladanjem Mihaela III. napadli Bolgarijo zaradi suma, da namerava Boris I. sprejeti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo zahodnega obreda. Ko je Boris I. izvedel za napad, se je za\xc4\x8del pogajati za mir.  Bizantinci so osvojili nekaj svojega prej\xc5\xa1njega ozemlja v Makedoniji, njihova ednina zahteva pa je bila, da Bolgari sprejmejo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo iz Konstantinopla in ne iz Rima. Kan Boris I., se je z zahtevo strinjal in se dal septembra 865 krstiti. Privzel je ime svojega botra, bizantinskega cesarja Mihaela in postal Boris-Mihael.  Poganski vladarski naslov kan je opustil in ga zamenjal s knezom. Razlog za prestop v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo prav za prav ni bila bizantinska invazija, ampak kanovo predvidevanje, da bi uvedba enotne vere zaklju\xc4\x8dila in utrdila nastajanje bolgarskega naroda, ki je bil \xc5\xa1e vedno razdeljen na verski osnovi. Vedel je tudi, da ga kr\xc5\xa1\xc4\x8danska Evropa brez tega ne bo spo\xc5\xa1tovala in da bodo kr\xc5\xa1\xc4\x8danski podpisniki vse njegove pogodbe ignorirali na verski osnovi._NEWLINE_Bizantinski cilj ponudbe je bil z mirom dose\xc4\x8di  tisto, \xc4\x8desar v dveh stoletjih niso dosegli z vojno: preko kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere po\xc4\x8dasi absorbirati Bolgare in jih spremeniti v satelitsko dr\xc5\xbeavo. Najvi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje v novoustanovljeni Bolgarski cerkvi so seveda zasedli Bizantinci, ki so pridigali v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini. Knez Boris I. se je tega dobro zavedal, zato je leta 866, ko je Konstantinopel zavrnil podelitev samostojnosti Bolgarski cerkvi, poslal v Rim delegacijo z izjavo, da \xc5\xbeeli sprejeti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo zahodnega  obreda in pape\xc5\xbeu Nikolaju I. postavil 115 vpra\xc5\xa1anj. Bolgarski vladar je nameraval izkoristiti rivalstvo med rimsko in konstantinopelsko Cerkvijo in ustanoviti neodvisno Bolgarsko cerkev, s katero bi tako Bizantincem kot pape\xc5\xbeu prepre\xc4\x8dil preko vere vme\xc5\xa1avati se v bolgarske notranje zadeve. Pape\xc5\xbe je Borisu poslal odgovore na njegova vpra\xc5\xa1anja in dva \xc5\xa1kofa s spremstvom, ki naj bi pokristjanila bolgarsko prebivalstvo. Tako kot Bizantinci tudi pape\xc5\xbe Nikolaj I. in njegov naslednik Hadrijan II. nista bila pripravljena priznati neodvisnosti Bolgarske cerkve. Pape\xc5\xbeeva odlo\xc4\x8ditev je ohladila odnose med obema stranema, Bizantinci pa so zaradi bolgarskega odklona proti Rimu postali mnogo molj spravljivi. Leta 870 je na \xc4\x8detrtem koncilu v Konstantinoplu Bolgarska cerkev dobila avtonomijo pod vrhovnim vodstvom konstantinopelskega patriarha in postala prva Cerkev, ki je bila uradno lo\xc4\x8dena od Rima in Konstantinopla. Leta 893 je stara bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina postala tretji uradni jezik, ki so ga kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Cerkve uporabljale v svoji liturgiji in literaturi.\n_START_SECTION_\nOblikovanje slovanske pisave\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetudi je bolgarskemu knezu uspelo dose\xc4\x8di neodvisnost Bolgarske cerkve, so visoka duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in cerkvene knjige ostali \xc5\xa1e vedno gr\xc5\xa1ki, kar je oviralo spreobra\xc4\x8danje prebivalcev v novo vero. V letih 860 do 863 sta bizantinska meniha gr\xc5\xa1kega porekla sveti Ciril in Metod  na ukaz bizantinskega cesarja, ki je nameraval pokristjaniti Veliko Moravsko, oblikovala prvo slovansko abecedo glagolico. Poskus pokristjanjenja je spodletel in leta 886 so njune u\xc4\x8dence Klimenta Ohridskega, Nauma Preslavskega in Angelarija pregnali iz Velike Moravske. Po vrnitvi v Bolgarijo jih je toplo sprejel knez Boris I. in ukazal, naj se pod vodstvom Klimenta in Neuma ustanovita dve teolo\xc5\xa1ki akademiji, na katerih bi se v doma\xc4\x8dem jeziku \xc5\xa1olali bodo\xc4\x8di bolgarski duhovniki. Klimenta je poslal v Ohrid, kjer je v letih 886 do 893 pou\xc4\x8deval 3.500 u\xc4\x8decev. Neum je v Pliski ustanovil literarno \xc5\xa1olo in jo kasneje preselil v novo prestolnico Preslav. Med Preslavskim koncilom leta 893 so Bolgari privzeli glagolico in staro cerkveno slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino (staro bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dino) za svoj uradni dr\xc5\xbeavni in cerkveni jezik. Gr\xc5\xa1ko duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino so izgnali iz dr\xc5\xbeave. V zgodnjem 10. stoletju so v preslavski literarni \xc5\xa1oli izoblikovali novo pisavo cirilico.\n_START_SECTION_\nZlata doba\n_START_PARAGRAPH_\nV poznem 9. in zgodnjem 10. stoletju se je Bolgarija na jugu raz\xc5\xa1irila v Epir in Tesalijo in na zahodu v Bosno in obvladovala celotno ozemlje sedanje Romunije in vzhodne Mad\xc5\xbearske. Sredi 9. stoletja je kot odgovor na bolgarsko ekspanzijo na zahod preko Morave nastala srbska dr\xc5\xbeava. Srbski vladarji so se z menjavanjem strani spretno upirali bolgarskim napadom vse do leta 924, ko jih je popolnoma podjarmil general Marmais. Bolgarija pod carjem Simeonom I. Velikim, ki se je \xc5\xa1olal v Konstantinoplu, je ponovno resno ogrozila Bizantinsko cesarstvo in dosegla svoje najve\xc4\x8dji obseg. Simeon I. je upal, da bo zavzel Konstantinopel, zato je med svojim dolgoletnim vladanjem (893-927) spro\xc5\xbeil vrsto vojn proti Bizantinskemu cesarstvu. Meje Bolgarije so malo pred njegovo smrtjo na jugu dosegle severno mejo Atike in Simeon si je nadel naslov "car Bolgarov in avtokrat Grkov". Pape\xc5\xbe je njegov naslov priznal, bizantinski cesar in ekumenski patriarh vzhodne pravoslavne cerkve pa ne. Proti koncu vladanja sta mu cesar in patriarh priznala naslov "car (cesar) Bolgarov". _NEWLINE_V letih 894 do 896 je porazil Bizantince in njihove zaveznike Mad\xc5\xbeare  v tako imenovani trgovinski vojni. Povod za vojnno je bila prestavitev sredi\xc5\xa1\xc4\x8da bolgarskega trgovanja iz Konstantinopla v Solun. Bizantinska vojska je bila v odlo\xc4\x8dilni bitki pri Bulgarofigonu leta 896 popolnoma uni\xc4\x8dena  in vojna se je kon\xc4\x8dala z mirovno pogodbo v korist Bolgarov, ki jo je Simeon I. pogosto kr\xc5\xa1il. Leta 904 je zasedel Solun, ki so ga pred tem izropali Arabci, in ga vrnil Bizantincem \xc5\xa1ele potem, ko je od njih dobil s Slovani poseljen del Makedonije in dvajset trdnjav v Albaniji, med njimi tudi Dra\xc4\x8d. _NEWLINE_Po nemirih, ki so zajeli Bizantinsko cesarstvo po smrti cesarja Aleksandra leta 913, je Simeon I. napadel bizantinsko Trakijo, vendar so ga prepri\xc4\x8dali, naj napad ustavi in se vrne na uradno prizanje njegovega cesarskega naslova in poroko svoje h\xc4\x8derke z mladoletnim cesarjem Konstantinom VII.. Simeon je napad ustavil, ker je  pri\xc4\x8dakoval, da bo postal regent mladega cesarja in nekaj \xc4\x8dasa vladal Bizantinskemu cesarstvu. Po zaroti na bizantinskem dvoru je Konstantinova mati, cesarica Zoa, zavrnila poroko in Simeonov naslov in obe strani sta se za\xc4\x8deli pripravljati na odlo\xc4\x8dilno bitko. Simeon je do leta 917 prepre\xc4\x8dil vsak poskus svojega nasprotnika, da bi sklenili zavezni\xc5\xa1tvo z Mad\xc5\xbeari, Pe\xc4\x8denegi in Srbi in Bizantinci so se morali bojevati sami. Vojski sta se udarili 20. avgusta 917 pri Aheloju v eni od najve\xc4\x8djih bitk srednjega veka. Bizantinci so do\xc5\xbeiveli poraz brez primere in pustili na boji\xc5\xa1\xc4\x8du 70.000 mrtvih. Ostanek njihove vojske so Bolgari zasledovali in porazili v bitki pri Katasirti. Konstantinopel so re\xc5\xa1ili Srbi, ki so napadli Bolgare z zahoda. Srbi so do\xc5\xbeiveli popoln poraz, vendar so dali bizantinskemu generalu in bodo\xc4\x8demu cesarju Romanu Lekapenu nekaj dragocenega \xc4\x8dasa, da je pripravil obrambo mesta. V naslednjem desetletju so Bolgari zavladali na celem Balkanu, razen v Konstantinoplu in na Peloponezu. _NEWLINE_Leta 927 je bolgarski vojvoda Alogobotur napadel Hrva\xc5\xa1ko in se v bitki, ki jo pogosto imenujejo bitka na bosanskem vi\xc5\xa1avju, spopadel z vojsko hrva\xc5\xa1kega kralja Tomislava. Hrvati so popolnoma uni\xc4\x8dili bolgarsko vojsko in ustavili njihovo \xc5\xa1irjenje proti zahodu.\n_START_SECTION_\nUpadanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo Simeonovi smrti je za\xc4\x8dela bolgarska mo\xc4\x8d postopoma upadati. V mirovni pogodbi leta 927 so Bizantinci uradno priznali cesarski naslov Simeonovemu sinu Petru I. in Bolgarski patriarhat. Mir z Bizanci Bolgariji kjub temu ni prinesel blaginje. Mladi car je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku svojega vladanja naletel na notranje te\xc5\xbeave in spore s svojimi brati in bil v 930. letih prisiljen priznati neodvisnost Ra\xc5\xa1ke. Najhuj\xc5\xa1i udarec je pri\xc5\xa1el s severa, kjer je dr\xc5\xbeava od leta 934 do 965 pretrpela kar pet napadov Mad\xc5\xbearov. Leta 944 so jo napadli Pe\xc4\x8denegi, ki so izropali severovzhodne predele cesarstva. Med vladanjem Petra I. in Borisa II. je bila dr\xc5\xbeava notranje razklana zaradi herezije bogomilov._NEWLINE_Leta 968 je Bolgarijo napadla Kijevska Rusija. Svjatoslav I. Kijevski je zasedel Preslav in ustanovil svojo prestolnico v Preslavcu.   Tri leta kasneje se je v vojno vme\xc5\xa1al bizantinski cesar Ivan I. Cimisk in med obleganjem Dorostorja porazil Svjatoslava. Borisa II. so Bizantinci ujeli in mu v Konstantinoplu obredno odvzeli cesarski naslov. Vzhodno Bolgarijo so razglasili za bizantinski protektorat.\n_START_SECTION_\nPropad\n_START_PARAGRAPH_\nPo bizantinski izdaji je v bolgarskih rokah ostalo samo ozemlje zahodno od reke Iskar. Odpor proti Bizantincem so vodili bratje Komitopuli. Leta 976 se je po smrti starej\xc5\xa1ih treh bratov  vsa oblast zdru\xc5\xbeila v rokah \xc4\x8detrtega brata [Samuil]a. Ko je zakoniti naslednik bolgarskega prestola  Roman pobegnil iz bizantinskega ujetni\xc5\xa1tva, ga je Samuil v Vidinu priznal za cesarja in zatem postal vrhovni poveljnik bolgarske vojske. Kot izjemen general in dober politik je uspel vojno sre\xc4\x8do obrniti na bolgarsko stran. Leta 986 je v bitki pri Trajanovih vratih prepri\xc4\x8dljivo porazil novega bizantinskega cesarja Bazilija II., ki je komaj u\xc5\xa1el z boji\xc5\xa1\xc4\x8da.  Pet let kasneje je porazil \xc5\xa1e srbsko dr\xc5\xbeavo Ra\xc5\xa1ko. _NEWLINE_Roman, ki je bil zadnji potomec Krumove dinastije, je leta 997 umrl in Samuil se je proglasil za bolgarskega cesarja. Po letu 1001 se je vojna sre\xc4\x8da obrnila na bizantinsko stran. Leta 1001 so zasedli prestolnici Plisko in Preslav in na za\xc4\x8detku leta 1004 za\xc4\x8deli nov pohod proti Bolgarom. Dodatno korist so imeli tudi od vojne med Bolgarijo in Ogrskim kraljestvom, ustanovljenim leta 1003. Bizantinski zmagi v bitkah pri Sperheju in Skopju  sta dokon\xc4\x8dno oslabeli bolgarsko vojsko in cesar Bazilij je za\xc4\x8del z vsakoletnimi vojnimi pohodi sistemati\xc4\x8dno uni\xc4\x8deval bolgarske utrdbe. V bitki na Belasici leta 1014 je bila bolgarska vojska dokon\xc4\x8dno pora\xc5\xbeena. Po bitki so 99 od 100 bolgarskih ujetnikov oslepili, stotemu pa pustili eno oko, da je lahko svoje rojake odpeljal domov. Cesar Bazilij je dobil nadimek Bolgarokton \xe2\x80\x93 Ubijalec Bolgarov. Car Samuil je ob pogledu na svojo slepo vojsko umrl zaradi sr\xc4\x8dne kapi. Do leta 1018 so se vdale vse bolgarske utrdbe in Bolgarsko cesarstvo je bilo razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nKulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Prvega bolgarskega cesarstva historiografi obi\xc4\x8dajno imenujejo plisko-preslavska kultura. Pliska in Preslav sta bili prestolnici cesarstva, v katerih se je ohranilo najve\xc4\x8d spomenikov. Mnogo spomenikov iz tega obdobja so odkrili tudi v okolici Madare, \xc5\xa0umena, Novega Pazarja in vasi Han Krum v severovzhodni Bolgariji, pa tudi na ozemlju sedanje Romunije, kjer jo zgodovinarji imenujejo  dridujska kultura. Ostanke so na\xc5\xa1li tudi v ju\xc5\xbeni Besarabiji, ki je zdaj razdeljena med Ukrajino in Moldovo.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e zna\xc4\x8dilnosti zgodnje bolgarske arhitekture so bile monumentalne zgradbe, zna\xc4\x8dilne za Rimsko, ne pa tudi za takratno Bizantinsko cesarstvo. V Pliski sta bili dve glavni vrsti zgradb: zgradbe iz lesa in opeke in obrambno obzidje, zgrajeno iz velikih kamnitih blokov, povezanih z  malto. Enak na\xc4\x8din zidave se je uporabljal tudi pri gradnji preslavske trdnjave, voja\xc5\xa1kega tabora v Han Krumu, lovski pala\xc4\x8di v Madari in trdnjavi na otoku P\xc4\x83cuiul lui Soare. Trdnjave so bili zgrajene ve\xc4\x8dinoma na ravninah in se po tem razlikujejo od trdnjav iz Drugega bolgarskega cesarstva. _NEWLINE_Po prevzemu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva leta 864 so se za\xc4\x8dele intenzivno graditi cerkve in samostani, med njimi Velika bazilika v Pliski, ki je bila z dol\xc5\xbeino 99 metrov ena najve\xc4\x8djih zgradb tistega \xc4\x8dasa, in Zlata cerkev v Preslavu. Cerkve so bile ve\xc4\x8dinoma troladijske. Bolgarska prestolnica je bila poznana tudi po keramiki, s katero so krasili javne in verske zgradbe. \xc4\x8cudovite ikone in cerkveni oltarji so izdelani iz posebnih kerami\xc4\x8dnih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic. V mestu so bile tudi \xc5\xa1tevilne zlatarske in srebrarske delavnice, ki so izdelovale \xc4\x8dudovit nakit.\n_START_SECTION_\nKeramika\n_START_PARAGRAPH_\nEden od najbolj zanimivih pojavov v plisko-preslavski kulturi je bilo kra\xc5\xa1enje pala\xc4\x8d in cerkva z lakiranimi kerami\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami, ki ka\xc5\xbee na bli\xc5\xbenjevzhodni (arabski) vpliv. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dice so bile poslikane ve\xc4\x8dinoma z geometrijskimi liki ali rastlinskimi motivi, nekatere tudi s podobami svetnikov.  Med slednjimi je najbolj znana dobro ohranjena ikona sv. Teodorja, sestavljena iz dvajsetih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic, ki so jo na\xc5\xa1li v ru\xc5\xa1evinah samostan sv. Pantelejmona v predmestju Preslava. Plo\xc5\xa1\xc4\x8dice so bile plo\xc5\xa1\xc4\x8date ali cevaste in so bile razporejene v frize s ponavljajo\xc4\x8dimi se vzorci. Zaradi uni\xc4\x8denja Pliske in Preslava so se ohranili samo fragmenti in detajli kerami\xc4\x8dnega okrasja. Ve\xc4\x8dina najdenih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic je bila iz delavnic v Preslavu in njegovi okolici, predvsem iz vasi  Patleina._NEWLINE_Glavna najdi\xc5\xa1\xc4\x8da bolgarske lon\xc4\x8devine za doma\xc4\x8do rabo so nekropole v Novem Pazarju, Devnji in Varni. Posoda je bila izdelana na lon\xc4\x8darskem vretenu, kar je v nasprotju s slovansko prakso. Za \xc5\xbeganje lon\xc4\x8devine so se uporabljale  dvonadstropne pe\xc4\x8di. Oblika in poslikava zgodnje bolgarske lon\xc4\x8devine je podobna tisti, ki so jo odkrili na severnem Kavkazu, Krimu in obalah Azovskega morja.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nBolgarska knji\xc5\xbeevnost je najstarej\xc5\xa1a slovanska knji\xc5\xbeevnost. Ciril in Metod, misijonarja iz Soluna, sta izoblikovala pisavo glagolico, ki jo je Bolgarsko cesarstvo privzelo okoli leta 886. Pisava in stara cerkvena slovan\xc5\xa1\xc4\x8dina (bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina) sta spro\xc5\xbeili bogato knji\xc5\xbeevno in kulturno dejavnost, predvsem okoli preslavske in ohridske \xc5\xa1ole, ki so ju na Borisov ukaz ustanovili leta 886. Na za\xc4\x8detku 10. stoletja se je v preslavski literarni \xc5\xa1oli na osnovi gr\xc5\xa1ke pisave in glagolske kurzive razvila nova pisava cirilica. Alternativna teorija trdi, da je pisavo razvil bolgarski u\xc4\x8denjak in Cirilov in Metodov u\xc4\x8denec sv. Kliment Ohridski  v ohridski literarni \xc5\xa1oli. Bolgarski zavetnik je postal pobo\xc5\xbeen menih in pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik sv. Ivan Rilski (876-946). _NEWLINE_Med vladanjem carja Simeona I. so se na njegovem dvoru zbirali \xc5\xa1tevilni u\xc4\x8denjaki, ki so prevedli ogromno \xc5\xa1tevilo knjig iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in napisali mnogo izvirnih del. Med najbolj slavnimi osebnostmi so bili Konstantin Preslavski, Ivan Eksarh in \xc4\x8cernorizec Hrabri, za katerega so nekateri strokovnjaki prepri\xc4\x8dani, da se je za njim skrival Simeon. \xc4\x8cernorizec Hrabri je napisal priljubljeno Pripoved o \xc4\x8drkah (\xd0\xa1\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xbe \xd0\xbf\xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x85), Kliment Ohridski je prevedel veliko \xc5\xa1tevilo verskih knjig iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, Ivan Eksarh je napisal \xc5\xa0estodnev in prevedel Pravoslavno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo Ivana Dama\xc5\xa1\xc4\x8dana, velik prispevek pa je dal tudi Naum Preslavski. Bolgarski u\xc4\x8denjaki in njihova dela so imela velik vpliv na ve\xc4\x8dino slovanskega sveta. Staro cerkveno slovan\xc5\xa1\xc4\x8dino, glagolico in cirilico so raz\xc5\xa1irila v Kijevsko Rusijo, srednjeve\xc5\xa1ko Srbijo, srednjeve\xc5\xa1ko Hrva\xc5\xa1ko, pa tudi v neslovanska okolja, na primer v Vla\xc5\xa1ko in Moldavijo.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\nBolgari in Slovani so tudi po ustanovitvi bolgarske dr\xc5\xbeave prakticirali svoje prvotne doma\xc4\x8de religije. Bolgarska religija je bila enobo\xc5\xa1tvena \xe2\x80\x93 verjeli so v boga neba Tangro. Ko sta Omurtag in Leon V. Armenec leta 815 podpisala mirovno pogodbo, je bizantinski cesar prisegel po bolgarskih obi\xc4\x8dajih. Bizantinski zgodovinarji so zapisali, da ve\xc4\x8dina slovanskih vladarjev opravlja razne poganske obrede. _NEWLINE_Slovani so prakticirali mnogobo\xc5\xa1tvo. Njihov najvi\xc5\xa1ji bog je bil Perun. Obstajajo dokazi, da je bilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo raz\xc5\xa1irjeno \xc5\xbee v prvih 150 letih obstoja dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_Sredi 9. stoletja se je Boris I. odlo\xc4\x8dil privzeti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, da bi s tem trdno povezal prebivalstvo svoje dr\xc5\xbeave.'