b'\n_START_ARTICLE_\nPoto\xc5\xa1ka planina\n_START_PARAGRAPH_\nPoto\xc5\xa1ka planina (1270 m) je prastara planina v Karavankah nad Koro\xc5\xa1ko Belo, nad koncem doline Bela. Tu pasejo vsako leto. Na planini je tudi pastirska ko\xc4\x8da in vodni izvir Sevnik. Planina je nekaj ve\xc4\x8d kot 100 m oddaljena od potoka Urbas, tik nad njo (severozahodno) je izvir Urbas, 400 m zahodno je Olipova planina, nad planino je vzhodni rob meli\xc5\xa1\xc4\x8d pod Rjavimi pe\xc4\x8dmi, vzhodno so Ravni in Dolgi plaz. Na spodnjem robu planine je skalnati Vi\xc5\xa1evnik, malo nad njim pa so \xc5\xa1e vedno vidni ostanki zahodnega kraka Rudne poti, ki je potekal od vzhodnega roba Poto\xc5\xa1kih rovtov do Vrta\xc4\x8de in naprej do Stamar._NEWLINE_Poto\xc5\xa1ka planina je prastara planina, na njej so gospodarili \xc5\xbee staroselci - karavan\xc5\xa1ki gorjani  . V \xc4\x8dasu obstoja vasice na Ajdni je bila to zelo pomembna planina, saj je bila zelo pomemben del njihovega zaledja, pomembna za njihovo pre\xc5\xbeivetje. Mimo planine je domnevno potekala zgornja karavanska pot (najdbe v bli\xc5\xbeini). Domnevno naj bi bila obiskovana \xc5\xbee v kameni dobi (?). V nekaterih starih virih je planina imenovana Poto\xc5\xa1ke ko\xc4\x8de._NEWLINE_\xc4\x8cez planino poteka gozdna cesta, nad planino pa je razcep. Tu se odcepi slab\xc5\xa1a gozdna cesta \xc4\x8dez Ravni do Valvasorjevega doma. _NEWLINE_Planina le\xc5\xbei na zelo raznovrstnem svetu, nekoliko ni\xc5\xbeje od Ko\xc5\xa1utinega preloma (aktivne geolo\xc5\xa1ke prelomnice). Tu se na tektonskem stiku stikajo geolo\xc5\xa1ko zelo raznovrstne kamnine. Tu je s travo pora\xc5\xa1\xc4\x8den  ilovnat in tudi s travo pora\xc5\xa1\xc4\x8den kamnit svet. Kamnit svet je pobo\xc4\x8dni oziroma meli\xc5\xa1\xc4\x8dni gru\xc5\xa1\xc4\x8d.Ilovnat svet pa je me\xc5\xa1anica zelo raznovrstnih materialov, kjer prevladujejo deformirani skrilavi glinavci in meljevci, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki in kremenovi konglomerati. Ilovnat svet je ponekod zelo izsu\xc5\xa1en, ponekod pa tudi mo\xc4\x8dno razmo\xc4\x8den. Te kamnine oziroma to ilovnato zemljino na nekaterih povr\xc5\xa1inah prekriva pobo\xc4\x8dni gru\xc5\xa1\xc4\x8d, ki pa se z njimi ponekod tudi me\xc5\xa1a, kar omogo\xc4\x8da vodi, da ilovnate materiale mo\xc4\x8di (namaka) tudi od znotraj in tako pospe\xc5\xa1uje drsenje zemljine. Pred leti, ko so skoraj celotno povr\xc5\xa1ino planine mo\xc4\x8dno izravnali, so se zemeljski plazovi bolj pokazali, morda tudi nekateri novi, ve\xc4\x8dinoma manj\xc5\xa1i, pa vendar ob\xc4\x8dasno aktivni. Plazovi so bili tu \xc5\xbee prej, tudi ob\xc4\x8dasno aktivni. Na \xc5\xa1ir\xc5\xa1i povr\xc5\xa1ini planine je ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih tudi ob\xc4\x8dasnih izvir\xc4\x8dkov vode, ki omogo\xc4\x8dajo omejeno plazenje. Od kod vsa ta voda priteka ni znano. Med potokom Sevnik in potokom Urbas je v dol\xc5\xbeini nekaj sto metrov velika koli\xc4\x8dina (debela \xc2\xbb\xc5\xbeila\xc2\xab, debelo \xc2\xbbtelo\xc2\xab) zelo izsu\xc5\xa1ene ilovnate zemljine, sta pa na povr\xc5\xa1ju te izsu\xc5\xa1ene ilovnate zemljine vsaj dva manj\xc5\xa1a ob\xc4\x8dasno aktivna plazova (globine 2 do 6 m (?)).'