b'\n_START_ARTICLE_\nMantova\n_START_SECTION_\nPo padcu rimskega imperija\n_START_PARAGRAPH_\nPo padcu zahodnorimskega cesarstva je leta 476 n. \xc5\xa1t. Odoaker postal kralj Italskega kraljestva, Mantovo pa so skupaj s preostalo Italijo pozneje osvojili Ostrogoti. Vzhodno rimsko cesarstvo jo je ponovno zavzelo sredi 6. stoletja po gotski vojni, nato pa so jo ponovno izgubili proti Langobardom. Leta 774 jo je osvojil Karel Veliki in jo vklju\xc4\x8dil v frankovsko cesarstvo. Predeli cesarstva (zaradi frankovske uporabe deljene dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine) po  verdunski in pr\xc3\xbcmski pogodbi so vklju\xc4\x8devali Mantovo, ki je leta 843 pre\xc5\xa1la v Srednjefrankovsko kraljestvo, nato pa leta 855 v Kraljevino Italijo. Leta 962 je  Italijo napadel nem\xc5\xa1ki kralj Oton I. in Mantova je postala podrejena novoustanovljenemu svetemu rimskemu cesarstvu._NEWLINE_V 11. stoletju je Mantova postala posest Bonifaceja Canosse, mejnega grofa iz Toskane. Zadnja vladarica te dru\xc5\xbeine je bila grofica Matilda Canossa (umrla 1115), ki je po legendi leta 1082 naro\xc4\x8dila gradnjo dragocene Rotonde svetega Lovrenca. Rotonda stoji \xc5\xa1e danes,  obnovljena je bila 2013._NEWLINE_Svobodno cesarsko mesto Mantova_NEWLINE_Po smrti Matilde Canossa je Mantova postala svobodna komuna in se je mo\xc4\x8dno branila vplivov svetega rimskega cesarstva v 12. in 13. stoletju. Leta 1198 je Alberto Pitentino spremenil potek reke Mincio in ustvaril "\xc5\xa1tiri jezera", ki so naravno za\xc5\xa1\xc4\x8ditila mesto. Tri jezera \xc5\xa1e vedno obdajajo mesto, \xc4\x8detrto, ki je bilo v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, je bilo osu\xc5\xa1eno v 18. stoletju._NEWLINE_Vlada podestov_NEWLINE_Od leta 1215 je mestu vladal podesta (predstojnik komune) galski gvelf Rambertino Buvalelli._NEWLINE_V boju med gvelfi in gibelini je Pinamonte Bonacolsi izkoristil kaoti\xc4\x8dne razmere in leta 1273 mo\xc4\x8d komune. Razglasil se je za voditelja. Dru\xc5\xbeina Bonacolsi je v naslednjih dveh generacijah vladala Mantovi, ki je postala uspe\xc5\xa1na in umetni\xc5\xa1ko lepa. 16. avgusta 1328 je Luigi Gonzaga, uradnik v Bonacolsijevem pode\xc5\xa1tatu, z dru\xc5\xbeino v Mantovi zanetil ljudski upor in z dr\xc5\xbeavnim udarom odstavil zadnjega vladarja Bonacolsija Rinalda.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina Gonzaga\n_START_PARAGRAPH_\nLudovico Gonzaga, ki je bil od leta 1318 podesta Mantove, je bil izvoljen za generala kapitana ljudstva. Zgradili so novo obzidje s petimi vrati in v 14. stoletju obnovili mesto; vendar pa so bile politi\xc4\x8dne razmere zapletene, razre\xc5\xa1il jih je  tretji vladar Ludovico III. Gonzaga, ki je ukinil svojo odvisnost in centraliziral mo\xc4\x8d. V obdobju italijanske renesanse je dru\xc5\xbeina Gonzaga omilila svojo despotsko vladavino in \xc5\xa1e dodatno dvignila stopnjo kulture in prefinjenosti v Mantovi. [4] Mesto je postalo pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de renesan\xc4\x8dne umetnosti in humanizma. Markiz Gianfrancesco I. Gonzaga je leta 1423 v Mantovo pripeljal Vittorina da Feltreja, da je odprl svojo znano humanisti\xc4\x8dno \xc5\xa1olo, Casa Giocosa._NEWLINE_Isabella d\'Este se je poro\xc4\x8dila s Francescom II. Gonzago leta 1490. Ko se je preselila v Mantovo iz Ferrare (bila je h\xc4\x8derka vojvode Ercola, vladarja Ferrare), je ustvarila svoj slavni studiolo (\xc5\xa1tudijska soba) najprej v gradu svetega Jurija, za katerega je naro\xc4\x8dila slike Mantegne, Perugina in Lorenza Coste. Kasneje je preselila \xc5\xa1tudijsko sobo (studiolo) v Stari dvor in naro\xc4\x8dila dve sliki pri Correggiu, ki sta se pridru\xc5\xbeili petim iz gradu. Takrat je bilo v Italiji  nenavadno, da ima \xc5\xbeenska \xc5\xa1tudijsko sobo. Bila je gore\xc4\x8da zbirateljica, Niccol\xc3\xb2 da Corregio jo je imenoval "la prima donna del mondo"._NEWLINE_Leta 1433 je cesar Sigismund za 120.000 zlatih florintov Gianfrancesca I. imenoval za markiza Mantove.  Sigismundova ne\xc4\x8dakinja Barbara iz Brandenburga se je poro\xc4\x8dila Gianfrancescovim sinom Ludovicom. Leta 1459 je pape\xc5\xbe Pij II. vodil v Mantovi koncil in razglasil kri\xc5\xbearsko vojno proti Turkom. Pri Ludovicu in njegovih dedi\xc4\x8dih je kot dvorni slikar delal slavni renesan\xc4\x8dni slikar Andrea Mantegna in naredil nekaj svojih najbolj\xc5\xa1ih del._NEWLINE_ Vojvodina Mantova_NEWLINE_Prvi vojvoda Mantove je bil Federico II. Gonzaga, ki mu je leta 1530 naslov podelil sveti rimski cesar Karel V. Federico je naro\xc4\x8dil Giuliu Romanu, da zgradi znamenito Tejetsko pala\xc4\x8do na obrobju mesta, s \xc4\x8dimer je temeljito pove\xc4\x8dal ugled mestu. Konec 16. stoletja je Claudio Monteverdi pri\xc5\xa1el v Mantovo iz rojstne Cremone. Delal je na dvoru  Vincenza I. Gonzage, najprej kot pevec in violinist, nato kot glasbeni re\xc5\xbeiser. Leta 1599 se je poro\xc4\x8dil s pevko Claudio Cattaneo.\n_START_SECTION_\nOd Gonzagov do Habsbur\xc5\xbeanov\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1627 se je neposredna veja dru\xc5\xbeine Gonzaga kon\xc4\x8dala z groznim in \xc5\xa1ibkim Vincenzom II. in Mantova se je z novimi vladarji Gonzaga - Nevers, kadetska francoska veja dru\xc5\xbeine, po\xc4\x8dasi zmanj\xc5\xa1evala. Izbruhnila je vojna za nasledstvo in leta 1630 je cesarska vojska s 36.000 landsknehti oblegala mesto in s seboj prinesla kugo. Mantova si od te nesre\xc4\x8de nikoli ni opomogla. Ferdinand Carlo IV., nesposoben vladar, ki so ga zanimale le zabava in gledali\xc5\xa1ke predstave, je bil povezan s Francijo v vojni za \xc5\xa1pansko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po francoskem porazu se je zatekel v Benetke in s seboj odnesel tiso\xc4\x8d slik. Po njegovi smrti leta 1708 je bil vojvoda Mantove ukinjen in dru\xc5\xbeina Gonzaga je za vedno izgubila Mantovo v korist avstrijskih Habsbur\xc5\xbeanov._NEWLINE_Pod avstrijsko vlado je mesto o\xc5\xbeivelo, v tem \xc4\x8dasu pa so zgradili Kraljevo akademijo znanosti in umetnosti, znanstveno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1tevilne pala\xc4\x8de._NEWLINE_Napoleonske vojne_NEWLINE_Leta 1786 se je avstrijsko vojvodstvo Mantova, deset let, preden je Napoleon Bonaparte za\xc4\x8del svoj pohod nad Evropo, pridru\xc5\xbeilo Milanski vojvodini do leta 1791._NEWLINE_4. junija 1796 je Mantovo oblegala Napoleonova vojska, ko se je premikal proti Avstriji, ki se je pridru\xc5\xbeila prvi koaliciji proti Franciji. Avstrijski in ruski poskusi, da bi prekinili obleganje, niso bili uspe\xc5\xa1ni, vendar so dovolj razpr\xc5\xa1ili francoske sile, da je bilo obleganje prekinjeno 31. julija. Po preusmeritvi francoskih sil drugam so Francozi obnovili obleganje 24. avgusta. V za\xc4\x8detku februarja 1797 se je mesto predalo in regija je pri\xc5\xa1la pod francosko upravo. Dve leti kasneje, leta 1799, so mesto ponovno upravljali Avstrijci._NEWLINE_Kasneje je mesto spet pre\xc5\xa1lo pod Napoleonov nadzor in postalo del Napoleonovega kraljestva Italije. Leta 1810 je bil Andreas Hofer, tirolski upornik, ustreljen pri mestnih vratih v Borgo di Porto (citadela), ko je vodil upor proti Napoleonu._NEWLINE_Kraljevina Lombardija - Benetke_NEWLINE_Po kratkem obdobju francoske vladavine se je Mantova leta 1814 vrnila v Avstrijo in postala ena od \xc5\xa1tirih trdnjav v severni Italiji. Pod dunajskem kongresu (1815) je Mantova postala pokrajina v  lombardsko-bene\xc5\xa1kem kraljestvu v avstrijskem cesarstvu. Propaganda proti Avstriji je zanetila upor, ki je trajal od leta 1851 do 1855, a ga je avstrijska vojska kon\xc4\x8dno zatrla. Eden najbolj znanih dogodkov italijanskega risorgimenta je bil v dolini Belfiore, v kateri so Avstrijci obesili skupino upornikov.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeitev Italije\n_START_PARAGRAPH_\nV bitki pri Solferinu (francosko-avstrijska vojna) leta 1859 so Savojci Piemonta - Sardinije podprli francoskega cesarja Napoleona III. proti Avstrijcem. Po porazu Avstrije je Lombardija pripadla Franciji, ki je zamenjala Lombardijo v Piemont - Sardinijo ter vrnila Nico in Savojo._NEWLINE_Mantova, \xc4\x8deprav je bila v sestavi pokrajine Lombardija, je bila \xc5\xa1e vedno pod avstrijskim cesarstvom skupaj z Benetkami. Leta 1866 je Severnonem\xc5\xa1ka konfederacija, ki jo je vodila Prusija, pristala na novo ustanovljeno kraljestvo Italije, ki je vodilo Piemont proti avstrijskemu cesarstvu. Hiter poraz Avstrije je povzro\xc4\x8dil ukinitev Bene\xc5\xa1ke kraljevine (skupaj z glavnim mestom Benetkami). Mantova je bila ponovno povezana z de\xc5\xbeelo Lombardijo in vklju\xc4\x8dena v Kraljevino Italijo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMantova je v de\xc5\xbeeli Lombardija, nedale\xc4\x8d od meje z de\xc5\xbeelama Bene\xc4\x8dijo in Emilijo - Romanjo.\n_START_SECTION_\nHidrografija\n_START_PARAGRAPH_\nV 12. stoletju je arhitekt in vodar Alberto Pitentino, ki ga je izbrala komuna Mantova, organiziral obrambni sistem mesta tako, da je uredil reko Mincio in popolnoma obkro\xc5\xbeil naseljeno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s \xc5\xa1tirimi jezeri: mesto je postalo otok._NEWLINE_Do pode\xc5\xbeelja sta vodila dva mostova: Most mlinov (Ponte dei Mulini) in Most svetega Jurija (Ponte di San Giorgio), ki \xc5\xa1e vedno stoji. Zgrajena sta bila med letoma 1198 in 1199._NEWLINE_Ko je  bila Mantova komuna, je kanal Rio mesto prerezal na dva dela in je povezoval spodnje jezero z zgornjim. Drugi jezovi in zapornice so zagotavljali ustrezno za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vodami._NEWLINE_V 17. stoletju so mo\xc4\x8dne poplave za\xc4\x8dele hitro upadati: reka Mincio, ki je prena\xc5\xa1ala trdne snovi, je jezera preoblikovala v nezdrava mo\xc4\x8dvirja, ki so omejevala nadaljnji razvoj. Jezero Pajolo so preusmerili na jug, tako da bi se mesto branilo le s tremi stranicami, kot polotok, in danes je \xc5\xa1e vedno tako._NEWLINE_Na reki Mincio so tri jezera, ki dajejo Mantovi posebno zna\xc4\x8dilnost, saj se zdi, da mesto raste iz vode. Leta 1984 je bil ustanovljen Park Mincio, ki je del ob\xc4\x8dine Mantova.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nKer je mesto v zaledju severne Italije, ima viharno zimsko podnebje, sne\xc5\xbene padavine niso neobi\xc4\x8dajne. Zaradi jezer je podnebje vedno zna\xc4\x8dilno visoko vla\xc5\xbeno: pozimi je pogosta megla. Tudi poleti je podnebje vla\xc5\xbeno, mesto je slabo prezra\xc4\x8deno. 16. februarja 1929 je bilo 19 stopinj pod ni\xc4\x8dlo, najvi\xc5\xa1ja temperatura pa je bila 7. julija 1957, ko je bilo 38,2 stopinje v senci. V zimah od leta 1930 do 1955 je bilo povsem obi\xc4\x8dajno, da so jezera okoli mesta vsaj delno zamrznila.'