b'\n_START_ARTICLE_\nParana\n_START_SECTION_\nPotek\n_START_PARAGRAPH_\nReka dobi svoje ime po soto\xc4\x8dju rek Parana\xc3\xadba in Rio Grande v bli\xc5\xbeini brazilskega mesta Aparecida do Tabuado. Od tam najprej te\xc4\x8de proti jugozahodu. Po 619\xc2\xa0km, ko prite\xc4\x8de do paragvajskega mesta Salto del Gua\xc3\xadra (v bli\xc5\xbeini katerega se je spu\xc5\xa1\xc4\x8dala v sedemstopenjskih slapovih Sete Quedas, dokler jih ni leta 1982 poplavilo akumulacijsko jezero hidrocentrale Itaip\xc3\xba) in se obrne proti jugu, tvori najprej mejo med Paragvajem in Brazilijo. Od izliva reke Igua\xc3\xa7u (nadaljnjih 190\xc2\xa0km ju\xc5\xbeneje) dalje predstavlja naravno mejo med Paragvajem in Argentino in se za\xc4\x8dne postopoma  obra\xc4\x8dati proti jugozahodu, dokler se pri mestih Encarnaci\xc3\xb3n oz. Posadas (po 290\xc2\xa0km) ne obrne povsem proti zahodu. Ob izlivu reke Paragvaj (ki je njen najdalj\xc5\xa1i pritok) pri Corrientesu (nadaljnjih 340\xc2\xa0km) se nenadoma obrne proti jugu in nadaljuje le \xc5\xa1e po ozemlju Argentine. Po okoli 600\xc2\xa0km se pri mestu Rosario nekoliko obrne proti jugovzhodu in se po okoli 300\xc2\xa0km, v zadnjem delu se deltasto razdeli v ve\xc4\x8d rokavov, nedale\xc4\x8d od mesta Tigre zdru\xc5\xbei z reko Uruguay v Srebrno reko (R\xc3\xado de la Plata), ki se izliva v Atlantski ocean._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina reke od soto\xc4\x8dja do zdru\xc5\xbeitve z R\xc3\xado Uruguay je okoli 2.570\xc2\xa0km, \xc4\x8de k temu pri\xc5\xa1tejmo \xc5\xa1e dol\xc5\xbeino reke Parana\xc3\xadba, naraste na 3.998\xc2\xa0km.\n_START_SECTION_\nPore\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nPore\xc4\x8dje reke Paran\xc3\xa1 obsega skoraj celoten Paragvaj, velik del ju\xc5\xbene Brazilije, severno Argentino in celo manj\xc5\xa1i del ju\xc5\xbene Bolivije. V pore\xc4\x8dju le\xc5\xbeijo pomembna mesta, kot so S\xc3\xa3o Paulo, Bras\xc3\xadlia, Asunci\xc3\xb3n in Buenos Aires. \xc4\x8ce reko Uruguay \xc5\xa1tejemo kot njen pritok, se pore\xc4\x8dje raz\xc5\xa1iri \xc5\xa1e na ve\xc4\x8dji del Urugvaja.\n_START_SECTION_\nGospodarski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nReka je pregrajena z jezovoma za dve veliki hidroelektrarni. Itaip\xc3\xba v bli\xc5\xbeini mesta Ciudad del Este, ki  si jo delita Brazilija in Paragvaj, je danes (ko kitajska HE Tri soteske \xc5\xa1e ni dograjena) z 12.600 MW mo\xc4\x8di najve\xc4\x8dja na svetu. Druga elektrarna z instalirano mo\xc4\x8djo 4050 MW, ki si jo delita Argentina in Paragvaj, je Yacyret\xc3\xa1 in se nahaja dobrih 80\xc2\xa0km zahodno od Posadasa._NEWLINE_Reka je plovna v ve\xc4\x8dini svojega toka in tako predstavlja vodno pot do Atlantika za precej argentinskih in paragvajskih mest, ki imajo re\xc4\x8dna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da tudi za ladje z globokim ugrezom. Z dograditvijo obeh velikih hidroelektrarn je bila prepre\xc4\x8dena plovba \xc5\xa1e vi\xc5\xa1je po toku navzgor._NEWLINE_Precej\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo ribi\xc4\x8dev je \xc5\xbeivljenjsko odvisnih od ribolova v reki Paran\xc3\xa1 in njenih pritokih. Dve izmed gospodarsko najpomembnej\xc5\xa1ih ribjih vrst sta surub\xc3\xad (Pseudoplatystoma) in s\xc3\xa1balo (Prochilodus lineatus).'