b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdlindra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdlindra je delno steklast stranski produkt taljenja rude, s katerim dose\xc5\xbeemo lo\xc4\x8ditev \xc5\xbeeljenih kovinskih frakcij od ne\xc5\xbeeljenih. Po navadi je sestavljena iz me\xc5\xa1anic kovinskih oksidov in silicijevega dioksida. Kakorkoli, \xc5\xbelindre lahko vsebujejo kovinske sulfide in kovinske atome v elementarni obliki. \xc5\xbdlindro se na splo\xc5\xa1no uporablja tudi kot mehanizem za odstranjevanje odpadkov, nastalih pri taljenju kovin. Slu\xc5\xbei lahko tudi v druge namene, na primer, kot pomo\xc4\x8d pri nadzorovanju temperature taljenja, pa tudi za zmanj\xc5\xa1evanje morebitne ponovne oksidacije kon\xc4\x8dnih teko\xc4\x8dih kovinskih proizvodov, preden talino odstranijo iz pe\xc4\x8di oziroma plav\xc5\xbea in jo uporabijo za izdelavo trde kovine.\n_START_SECTION_\nTaljenje rude\n_START_PARAGRAPH_\nV naravi rude kovin, kot so \xc5\xbeelezo, baker, svinec, aluminij in druge kovine, najdemo v ne\xc4\x8disti obliki, pogosto oksidirane in me\xc5\xa1ane z silikati drugih kovin. Med taljenjem, ko je ruda izpostavljena visokim temperaturam, se ne\xc4\x8disto\xc4\x8de lo\xc4\x8dijo od staljene kovine in se lahko odstranijo. Zbirko sestavin, ki se tako nabere in se lahko odstrani, imenujemo \xc5\xbelindra. _NEWLINE_V mnogih procesih taljenja so oksidi uvedeni v \xc5\xbelindro s pomo\xc4\x8djo kemije, kot pomo\xc4\x8d pri odstranjevanju ne\xc4\x8disto\xc4\x8d in za za\xc5\xa1\xc4\x8dito ognjevzdr\xc5\xbenih oblog pred \xc4\x8dezmerno obrabo. V tem primeru se taka \xc5\xbelindra imenuje sinteti\xc4\x8dna \xc5\xbelindra. Dober primer je \xc5\xbelindra, nastala pri izdelavi jekla: za ognjevarno za\xc5\xa1\xc4\x8dito se doda apno in magnezij. Tako se nevtralizira aluminijev in silicijev oksid. Lo\xc4\x8dena od kovine v tem primeru pomagata pri odstranjevanju \xc5\xbevepla in fosforja iz jekla. _NEWLINE_Proces taljenja \xc5\xbeeleza in barvnih kovin proizvaja druga\xc4\x8dno \xc5\xbelindro. Taljenje bakra in svinca je v tem primeru namenjeno za odstranjevanje \xc5\xbeeleza in silicija, ki sta pogosto v teh rudah, ter za lo\xc4\x8devanje le-teh s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbelindre na osnovi \xc5\xbeelezovega silikata. \xc5\xbdlindra iz \xc5\xbeelezarn in jekalrn pa je narejena tako, da zmanj\xc5\xa1a izgubo \xc5\xbeeleza in jekla. Zaradi tega v glavnem vsebuje okside kalcija, silicija, magnezija in aluminija. Vsaka pe\xc5\xa1\xc4\x8dena sestavina ali kremen\xc4\x8dev del iz prvotne rude avtomati\xc4\x8dno skrbi za proces taljenja silicijevega dioksida.\n_START_SECTION_\nUporaba neko\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nV Bronasti dobi je v Sredozemlju potekalo in se uporabljalo veliko \xc5\xa1tevilo metalur\xc5\xa1kih procesov. \xc5\xbdlindre, stranski produkti iz teh talilnic, so bile iz raznobarvnega steklastega materiala, ki se je nahajal na povr\xc5\xa1ini obmo\xc4\x8dja, kjer so neko\xc4\x8d bile anti\xc4\x8dne livarne bakra. Predvsem so bile te \xc5\xbelindre modro ali zeleno obarvane. Te so nato pretopili, da so steklovino lahko uporabili za izdelavo nakita in steklarskih izdelkov. Prah so dodajali tudi v glazure, uporabljene v kerami\xc4\x8darstvu. Nekateri primerki zgodnej\xc5\xa1ih uporab teh \xc5\xbelinder so bili najdeni tudi v starem Egiptu._NEWLINE_V preteklosti je bilo ponovno taljenje \xc5\xbelindre iz \xc5\xbeelezove rude obi\xc4\x8dajna praksa, saj so izbolj\xc5\xa1ane tehnike taljenja dovoljevale ve\xc4\x8dji donos \xc5\xbeeleza: v nekaterih primerih so tako presegali tudi prvotno dose\xc5\xbeene koli\xc4\x8dine. Ta mo\xc5\xbenost obstaja \xc5\xa1e danes, ampak relativno majhne koli\xc4\x8dine \xc5\xbeelezove rude, pogosto ne omogo\xc4\x8dajo finan\xc4\x8dnega pre\xc5\xbeivetja talilnic. V za\xc4\x8detku 20. stoletja so \xc5\xbelindro iz \xc5\xbeelezove rude mleli tudi v prah, ki so ga nato uporabili za izdelavo stekla, imenovanega tudi \xc5\xbdlindrino oziroma Ahatno steklo.\n_START_SECTION_\nUporaba danes\n_START_PARAGRAPH_\nGrobozrnata \xc5\xbelindra se pogosto uporablja v kombinaciji z Potrlandskim cementom, kot del cementnih me\xc5\xa1anic. Ta \xc5\xbelindra reagira z vodo, ter tako dobi cementne lastnosti. Beton, ki vsebuje grobozrnato \xc5\xbelindro, razvije svojo mo\xc4\x8d na dalj\xc5\xa1e obdobje, s \xc4\x8dimer zmanj\xc5\xa1a prepustnost in pridobi na trdnosti ter vzdr\xc5\xbeljivosti. Ko se \xc5\xbeelezova ruda greje v plav\xc5\xbeu, se ne\xc4\x8disto\xc4\x8de (\xc5\xbelindra), ki vsebujejo velike koli\xc4\x8dine kalcija in silicija, stalijo in se tako lo\xc4\x8dijo iz surovega \xc5\xbeeleza. _NEWLINE_V postopku odstranjevanja \xc5\xbelindre, se le-to spelje iz plav\xc5\xbea, ter se po njej prelije ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d litrov vode. To hitro hlajenje, pogosto s temperaturo okrog 1430 \xc2\xb0C, je za\xc4\x8detek procesa granulacije. Ta proces povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8d kemi\xc4\x8dnih reakcij, ki potekajo v materialu. S tem se v \xc5\xbelindri ustvarjajo cementne lastnosti. Voda nosi \xc5\xbelindro v obliki mulja v velik rezervoar, od koder jo nato pre\xc4\x8drpajo po cevovodnem sistemu do \xc5\xa1tevilnih filtrov na osnovi proda. _NEWLINE_Zrnca \xc5\xbelindre se ujamejo na prod, medtem, ko se voda prefiltrira in vrne v sistem. Ko je filtrirni postopek zaklju\xc4\x8den, se zrnca \xc5\xbelindre, ki so sedaj podobna grobi pe\xc5\xa1\xc4\x8deni pla\xc5\xbei, lahko pobere iz filtrne podlage in se jih prenese na bru\xc5\xa1enje, s \xc4\x8dimer postanejo delci manj\xc5\xa1i od Portlandskega cementa._NEWLINE_Ta, prej ne\xc5\xbeelen, sedaj recikliran proizvod, se uporablja pri proizvodnji betonov visokih zmogljivosti in lastnosti, zlasti tistih, uporabljenih pri gradnji mostov in drugih obalnih zna\xc4\x8dilnosti, kjer njegova nizka prepustnost in ve\xc4\x8dja odpornost na kloride in sulfate pomaga pri zmanj\xc5\xa1anju korozivnega u\xc4\x8dinka, zaradi katerega bi se konstrukcija lahko poslab\xc5\xa1ala.\n_START_SECTION_\nOsnovna \xc5\xbelindra\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna \xc5\xbelindra je stranski produkt pri izdelavi jekla po osnovni verziji Bessemerjevega ali Linz-Donawitzovega postopka. V \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu gre pri tem za apnenec ali dolomit, ki je med taljenjem absorbiral fosfate iz \xc5\xbeelezove rude. Tako zaradi po\xc4\x8dasnega spro\xc5\xa1\xc4\x8danja vsebovanih fosfatov, kot tudi zaradi u\xc4\x8dinka poapnelosti se uporablja kot gnojilo na vrtovih in kmetijah v okolici \xc5\xbeelezarske industrije. Glede na raziskave, opravljene s strani American Association of plant Food Control Officialis, mora osnovna \xc5\xbelindra vsebovati najmanj 12\xc2\xa0% celotne fosforne kisline (P\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x85) ali pa mora biti ozna\xc4\x8dena z oznako \xc2\xbbnizka vsebnost fosfatov\xc2\xab.'