b'\n_START_ARTICLE_\nPosti\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPosti\xc4\x8d ali Blaue Postitschtraube (ponekod tudi rana modra mlinarica; francosko oz. mednarodno Pinot meunier) je rde\xc4\x8da sorta vinske trte. Trta je nastala kot genska mutacija modrega pinota._NEWLINE_Trta pinot meunier ali Posti\xc4\x8d je v Evropi poznana \xc5\xbee od 16. stoletja. V \xc5\xa0ampaniji je nasajena na 11.000 hektarjih in zaseda ve\xc4\x8d kot 30% tamkaj\xc5\xa1njih vinogradni\xc5\xa1kih povr\xc5\xa1in. V Nem\xc4\x8diji je najbolj pogosta v de\xc5\xbeeli W\xc3\xbcrttemberg, leta 2007 je bila v celotni Nem\xc4\x8diji zasajena na 2.397 hektarjih._NEWLINE_Pinot meunier je dejansko mo\xc4\x8dno dlakava mutacija Modrega pinota, ki je nastala v epidermalnih celicah; zaradi te mutacije so vrhovi mladik hrapavi, predstavlja pa himero iz dveh plasti tkiv z razli\xc4\x8dno genetsko sliko. Grozd trte je obi\xc4\x8dajno srednje velik, valjast in zbit, njegove jagode pa so male do srednje velike, okrogle do rahlo ovalne in temnomodre. Okus grozdja je sladek, so\xc4\x8den in saden. Poznej\xc5\xa1e brstenje in dobra dozorelost lesa zagotavlja trti dobro odpornost proti mrazu, pozno cvetenje pa zmanj\xc5\xa1uje osipanje, kar je porok za zagotovljen pridelek. Zori srednje pozno pred renskim rizlingom (od tod nem\xc5\xa1ko ime Schwarzriesling) in tudi v manj dobrih letih dose\xc5\xbee ve\xc4\x8djo vsebnost sladkorja. Zaradi vsega na\xc5\xa1tetega je najbolj pogosta v pokrajinah s celinskim podnebjem. Slabost trte je neprakti\xc4\x8dna rast mladik in zaradi zbitih grozdov ob\xc4\x8dutljivost za botritis. Izrazito opazna je tudi pora\xc5\xa1\xc4\x8denost mladih listov na vrhu mladike z belimi dla\xc4\x8dicami. Vrh mladike je odprt, list je srednje velik, okroglast, petdelen, njegova zgornja stran pa je hrapava in mehurjasta. Spodnja stran lista je klobu\xc4\x8devinasto volnena, na listnih \xc5\xbeilah se dodatno nahajajo \xc5\xa1\xc4\x8detinaste dla\xc4\x8dice. Rob lista je neenakomerno topo zob\xc4\x8dast._NEWLINE_Francosko ime trte je Pinot meunier, kar bi lahko prevedli tudi kot mlinarski pinot. Ime izhaja iz karakteristike listov, ki so zaradi dolgih dla\xc4\x8dic na spodnji strani videti kot\xc2\xa0\xc2\xbbpomokani\xc2\xab. Isti pomen ima tudi nem\xc5\xa1ko ime M\xc3\xbcllerrebe, \xc4\x8deprav se na Nem\xc5\xa1kem trta pogosteje imenuje kar Schwarzriesling, etimolo\xc5\xa1ko sorodni sta \xc5\xa1e slovenski imeni rana modra mlinarica in bela mlinarica, ki pa se nista nikoli splo\xc5\xa1no uveljavili._NEWLINE_Ime Posti\xc4\x8d ali Blaue Postitschtraube izhaja iz poimenovanja po enologu Francu Posti\xc4\x8du, ki je sorto iz Francije prinesel na \xc5\xa0tajersko, jo zasadil pri Sv. Ani v Slovenskih goricah in nato raz\xc5\xa1irjal med \xc5\xa1tajerskimi vinogradniki. Prve pisne omembe imena Posti\xc4\x8d najdemo \xc5\xbee pri za\xc4\x8detniku \xc5\xa1tajerske ampelografije Franzu Trummerju, ki je med letoma 1835 in 1839 popisoval \xc5\xa1tajerske vinograde in vinske trte, da bi sestavil jasen pregled tukaj\xc5\xa1njega vinogradni\xc5\xa1tva. Trummer tako omenja Fr\xc3\xbche blauer M\xc3\xbcllerrebe in sinonim Blaue Postitschtraube ter dodaja, da je bila omenjena sorta k nam prinesena iz Francije, najbolj\xc5\xa1e nasade, pa omenja pri Sv. Ani na Krembergu in v nekdanji stanovski poskusni zbirki vinske trte v Radgoni. Slovensko verzijo imena je prvi\xc4\x8d zapisal Matija Vertovec, ko je leta 1845 izdal knjigo Vinoreja sa Slovenze. Preko te knjige se je ime uvrstilo tudi v Pleter\xc5\xa1nikov slovar._NEWLINE_Trta je bila pred izbruhom trtne u\xc5\xa1i zagotovo bolj pogosta in cenjena kot je danes, ko je na Slovenskem skoraj povsem izumrla, saj je sicer Hermann Goethe ne bi uvrstil v svoj atlas sort , ki jih je treba ob re\xc5\xa1evanju vinogradov znova zasaditi s cepljenkami na ameri\xc5\xa1ko podlago. Preko Trummerja in Goetheja se je ime Posti\xc4\x8d ohranilo tudi v znani zbirki gva\xc5\xa1ev Vinzenza in Conrada Kreuzerja, ki je iz\xc5\xa1la v slovenskem ponatisu leta 2001._NEWLINE_Vino je rubinaste ali ope\xc4\x8dno rde\xc4\x8de barve in nekoliko svetlej\xc5\xa1e od modrega pinota z nekoliko vi\xc5\xa1jo kislino, ki pa dobro ohranja nivo sladkorja in alkohola. Kot je bilo \xc5\xbee povedano, je zaradi vseh omenjenih lastnosti Posti\xc4\x8d najpogosteje uporabljen za izdelavo pene\xc4\x8dih vin, ki jim daje koli\xc4\x8dino in karakter.'