b'\n_START_ARTICLE_\nVelika puntarija\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa zborovanju pred Gub\xc4\x8devo hi\xc5\xa1o se zberejo kmetje, ki jim predseduje Matija Gubec. Puntarji, predvsem Gregori\xc4\x8d, si takoj \xc5\xbeelijo udariti proti gospodi, a jih preudarni Gubec miri, naj \xc5\xa1e malo po\xc4\x8dakajo, \xc4\x8de bodo fevdalci dr\xc5\xbeali obljube, ki so jim jih dali, da bi se kmetje skupaj z njimi borili proti grofu Tahiju. Kmetje se pogovarjajo o krivicah, ki so se jim zgodile, o nepla\xc4\x8devanju za delo, krajah \xe2\x80\xa6 \xc5\xa0e posebno hudo je bilo posilstvo Pasan\xc4\x8deve \xc5\xbeene, ki jo je zlorabil sedemdesetletni Tahi. Potem v hi\xc5\xa1o pride oskrbnik, ki Gregori\xc4\x8da pripelje v grajski stolp. Vname se prepir, v katerem Pasanec izve, da sin, ki se ga je tako razveselil, ni njegov, temve\xc4\x8d Tahijev. Iz jeze ubije oskrbnika, kmetje ujamejo tudi dva hlapca, dva pa uspeta zbe\xc5\xbeati. Ko pride \xc5\xbeupnik Babi\xc4\x8d, kmetje izvejo, da so bili progla\xc5\xa1eni za veleizdajalce, zato se odlo\xc4\x8dijo za boj in se za\xc4\x8dnejo pripravljati na punt. Zadoni pesem Le vkup, le vkup uboga gmajna.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nDogajanje se preseli v dvorano pri \xc5\xa1kofu Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x8du, ki vodi sestanek gospode. Zbrani so v skrbeh, da bodo kmetje za\xc4\x8deli nov punt, zato delajo na\xc4\x8drte, kako jih premagati. Baron Sekelj predlaga, da bi jim dali, kar so jim obljubili za boj proti luteranu Tahiju, a ga vsi ostro zavrnejo. V dvorani se jim z dvema plemi\xc4\x8dema pridru\xc5\xbei Tahi, s katerim se dogovorijo za sodelovanje in sklenejo, da bodo dali sklicati vso bansko vojsko. Nato pride \xc5\xbeupnik Babi\xc4\x8d, ki prosi, da bi kmetom dali obljubljeno in tako prepre\xc4\x8dili nespametno prelivanje krvi. Gospoda ga le zasmehuje in vr\xc5\xbee v je\xc4\x8do. Podban Alapi\xc4\x8d jih razveseli z dobro novico o bojevitih Uskokih, ki jih je uspel prepri\xc4\x8dati, da se bodo borili na njihovi strani. Izvejo tudi za zmago nad puntarji pri Kr\xc5\xa1kem, kar jim da mo\xc4\x8di za boj. \xc5\xa0kof jim pred bojem podeli blagoslov.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nV taboru kme\xc4\x8dke vojske pri Stubi\xc4\x8dkih Toplicah so kmetje precej nejevoljni. Vlada nesloga, nekateri \xc5\xbeelijo v boj, drugi se prito\xc5\xbeujejo nad Gubcem, ki je dal zaradi ropanja obesiti kmeta. Veliko je pijan\xc4\x8devanja, pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tev \xe2\x80\xa6 \xc5\xa0ajnovi\xc4\x8d, ki sicer skrbi za blagajno, govori proti Gubcu in ljudi prepri\xc4\x8duje, da ho\xc4\x8de postati kralj. V tabor pride No\xc5\xbeina, ki sporo\xc4\x8di nespodbudne novice iz drugih taborov in preda Gregori\xc4\x8devo naro\xc4\x8dilo, da je treba Zagreb napasti \xc4\x8dim prej, dokler se banova vojska \xc5\xa1e ne bo zdru\xc5\xbeila. Nekateri kmetje se obra\xc4\x8dajo proti Gubcu, Gub\xc4\x8deva h\xc4\x8di Mara ljubimka z Mogaji\xc4\x8dem, Pasanec zadavi Tahijevega sina, ki ga je rodila njegova \xc5\xbeena, slabe novice pa prinese tudi \xc5\xbeupnik Babi\xc4\x8d, ki je u\xc5\xa1el iz je\xc4\x8de in pove, da Alapi\xc4\x8d \xc5\xbee prihaja s svojimi \xc4\x8detami, okrepljenimi z usko\xc5\xa1kimi vojaki. Boj se bo kmalu za\xc4\x8del. Gubec stopi pred kmete in jih nagovori, da ne gre ve\xc4\x8d le za zemljo in stare svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine. Gre za vse, za prihodnost njihovih otrok, za sveto stvar, za pravico in svobodo. Vname se hud boj. Sekelj, ki je Babi\xc4\x8da re\xc5\xa1il iz je\xc4\x8de, puntarjem pove, da je \xc5\xa0ajnovi\xc4\x8d izdajalec in jim pomaga, a vseeno je banova vojska z Uskoki premo\xc4\x8dna. Puntarji so premagani, pobiti, le glavne upornike \xc5\xbeive peljejo v je\xc4\x8do. Mara joka nad svojim dragim in prosi Kristusa usmiljenja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cetrto dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nV dvorani pri Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x8du se gospoda zabava s parodiranjem prizorov izpra\xc5\xa1evanja in mu\xc4\x8denja puntarjev. Zabavo kon\xc4\x8da Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x8d, ki jim prebere cesarjevo pismo. V njem je cesar ostro proti kmetom in luteranom, s \xc4\x8dimer je konec sodelovanja med luteranskimi in katoli\xc5\xa1kimi plemi\xc4\x8di. Tahi odide iz dvorane z besedami, da bo Gregori\xc4\x8d, edini puntarski vodja, ki je \xc5\xa1e na prostosti, njegov ma\xc5\xa1\xc4\x8devalec. Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x8d navdu\xc5\xa1en dela na\xc4\x8drte, kako bo z izkupi\xc4\x8dkom iz zaplenjenih lutrovskih posestev tiskal knjige in \xc5\xa1iril pravo, katoli\xc5\xa1ko vero. V dvorano pride novica, da je Tahija zadela kap in da je No\xc5\xbeina s tremi Uskoki pobegnil iz je\xc4\x8de. Ugotovijo, da sta jim pomagala pobegniti Sekelj in komornik. Seklju se s konjem uspe re\xc5\xa1iti, komornika pa vr\xc5\xbeejo v je\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nPeto dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nV je\xc4\x8di so proti jutru pustne nedelje 1573 vklenjeni Gubec, Pasanec, \xc5\xbeupnik Babi\xc4\x8d, Matkali\xc4\x8d in dva mrtva kmeta. Trpijo stra\xc5\xa1ne muke, nekaterim se blede, nimajo ve\xc4\x8d upanja, da jih bo kdo re\xc5\xa1il. Ugotavljajo, zakaj je punt propadel, Babi\xc4\x8d moli k Bogu. V je\xc4\x8do pripeljejo tudi Gregori\xc4\x8da in Gu\xc5\xa1eti\xc4\x8da, ki so ju uspeli ujeti. Kanonik pride spovedat Pasanca in Gubca, odvezo pa jima da Babi\xc4\x8d. V zadnjih urah \xc5\xbeivljenja se jima pridru\xc5\xbeijo tudi \xc5\xbeeni in Mara, ki daje o\xc4\x8detu mo\xc4\x8d, da hrabro sprejme trpljenje kljub poni\xc5\xbeujo\xc4\x8demu kronanju. Gospoda se nor\xc4\x8duje, Gubcu dajo \xc5\xbeezlo, ogrnejo ga z raztrganim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem. S posmehom vzklikajo:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbdivjo, kralj Gubec! Slava pustnemu kralju!\xc2\xab\xc2\xa0Gubec in Pasanec umreta, a vse to puntarjem v je\xc4\x8di ne vzame zadnjih mo\xc4\x8di. Znova se za\xc4\x8dne razlegati puntarska pesem.\n_START_SECTION_\nLiterarna zgodovina, kritike\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska literarna zgodovina Veliko puntarijo uvr\xc5\xa1\xc4\x8da v smer socialnega realizma. Kot je zna\xc4\x8dilno za to obdobje, se avtor bolj kot posameznim junakom posve\xc4\x8da prikazu dru\xc5\xbebenih slojev in konfliktov med njimi. Namen dela presega zgolj realisti\xc4\x8den prikaz dela slovenske zgodovine 16. stoletja, saj je avtor prek zgodovinske teme \xc5\xbeelel opozoriti tudi na probleme takratnega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Ena izmed najbolj\xc5\xa1ih Kreftovih dram je prejela precej pozitivnih kritik, ki so se nana\xc5\xa1ale predvsem na dobro poznavanje zgodovine in prenosa le-te v dramsko delo ter na oder, npr.:_NEWLINE_\xc2\xbbPisatelj Celjskih grofov in Malome\xc5\xa1\xc4\x8danov je tu prekosil samega sebe. Brez dvoma je to do zdaj njegovo najbolj\xc5\xa1e delo in mislim, da bo to repertoarna igra, ki bo ostala ve\xc4\x8d sezon na na\xc5\xa1em odru. Delo je jako dobro, scensko efektno in kot dramska kronika izredno \xc5\xbeivo in plasti\xc4\x8dno.\xc2\xab\xc2\xa0(Josip Vidmar, Pravda, Beograd, 9. 9. 1937)_NEWLINE_\xc2\xbbZares skopo dokumentarno gradivo iz arhiva o uporu in upornikih je Kreft scensko oblikoval v mo\xc4\x8dno dramo, v kateri se nevsiljivo prepleta z dejstvi pravilno tolma\xc4\x8denje vzrokov nastanka in propada Gub\xc4\x8devega punta \xe2\x80\xa6 Po zgodovinski resni\xc4\x8dnosti, marksisti\xc4\x8dnem tolma\xc4\x8denju dogodkov in razrednih razmer iz hrva\xc5\xa1ke zgodovine 16. stoletja je\xc2\xa0\xc2\xbbVelika puntarija\xc2\xab\xc2\xa0dragoceno doma\xc4\x8de delo, vredno gledali\xc5\xa1kih naporov in vredno, da ga gleda vsak na\xc5\xa1 \xc4\x8dlovek ne oziraje se na izobrazbo.\xc2\xab\xc2\xa0(Glas Slavonije, Osijek, 1. 4. 1952)_NEWLINE_\xc2\xbbTudi to pot je Kreft prvi, ki je sedel k delu ne le ves pripravljen, s temeljitim poznavanjem zgodovinskih dejstev, temve\xc4\x8d tudi s sposobnostjo, da ta dejstva prav preceni; odvrgel je vso sentimentalnost in zlagano patetiko ter razgrnil sicer juna\xc5\xa1ko, vendar s kriti\xc4\x8dnim peresom narisano in zato trezno podobo tistih dni.\xc2\xab\xc2\xa0(Du\xc5\xa1an Moravec, spremna beseda k Veliki puntariji v izdaji iz l. 1959)_NEWLINE_\xc2\xbbKatedralski na\xc4\x8din njegove velikopotezne dramatur\xc5\xa1ke zasnove je naravnost rojen za take histori\xc4\x8dne drame. Veliki slovenski punt z Gubcem, Gregori\xc4\x8dem in Pasancem na eni in Tahijem, Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x8dem in Alapi\xc4\x8dem na drugi strani je s to klasi\xc4\x8dno polarno dramaturgijo postal temeljni kamen slovenske zgodovinske dramatike. Izra\xc5\xbea pa se \xc5\xa1e v mno\xc5\xbei\xc4\x8dnosti nastopajo\xc4\x8dih oseb, s preciznostjo njihove veljavne prisotnosti in s klenim epskim jezikom, ki ga v teh in takih odrskih delih seveda najbolj obvlada Bratko Kreft.\xc2\xab\xc2\xa0(Primorski dnevnik, Trst, 29. 5. 1959)_NEWLINE_Nekatere kritike so bile manj pozitivne. Jo\xc5\xbee Debevec, urednik katoli\xc5\xa1kega Doma in sveta, je Kreftu o\xc4\x8dital, da se zgodba v prvem dejanju vle\xc4\x8de in da je bralec oz. gledalec marsikje prikraj\xc5\xa1an za kak\xc5\xa1en prizor, ki bi mu dodatno osvetlil dogajanje. V nasprotju z drugimi kritiki pravi, da je Kreft marsikje gre\xc5\xa1il proti zgodovinski resnici \xe2\x80\x93\xc2\xa0\xc2\xbbanahronizem je, \xc4\x8de zahtevajo puntarji enakost vseh ljudi,\xc2\xab\xc2\xa0saj naj bi bila po tedanjem kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem prepri\xc4\x8danju hierarhija stanov povsem obi\xc4\x8dajna. \xc5\xa0kof Dra\xc5\xa1kovi\xc4\x8d je po mnenju Debevca slikan preve\xc4\x8d negativno, saj naj bi se po zgodovinski pri\xc4\x8devanjih zavzemal za pravice kmetov, zgodovinsko neutemeljeni pa naj bi bili tudi dialogi, ki nakazujejo nevero v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega Boga, kar se odra\xc5\xbea v veri v svobodo.\xc2\xa0\xc2\xbbTako se v 16. stol. slovenski in hrvatski kmetje niso opredeljevali proti svojim duhovnikom.\xc2\xab\xc2\xa0(Dom in svet 50/5 (1937/38))_NEWLINE_Vladimir Pav\xc5\xa1i\xc4\x8d je izpostavil, da\xc2\xa0\xc2\xbbnekoliko moti, da je njegova [Gub\xc4\x8deva] osebnost preve\xc4\x8d enostranska, premo\xc4\x8drtna, da ne do\xc5\xbeivi skoro nobenega notranjega eti\xc4\x8dnega konflikta, da se skoro nikjer ne borijo v njem njegove osebne \xc5\xbeelje, hrepenenja z njegovim velikim moralnim imperativom.\xc2\xab\xc2\xa0Tudi zna\xc4\x8daji ve\xc4\x8dine drugih oseb so po mnenju Pav\xc5\xa1i\xc4\x8da premalo izdelani in izpostavljeni, kar je verjetno posledica tega, da jih avtor gleda iz\xc2\xa0\xc2\xbbneke hladne, intelektualne distance\xc2\xab. Na drugi strani Pav\xc5\xa1i\xc4\x8d pohvali, kljub temu da se\xc2\xa0\xc2\xbbv\xc4\x8dasih \xc4\x8duti, da usmerja dejanje tudi tendenca ideje\xc2\xab, Kreftovo zgradbo in zasnovo dogajanja. Pomanjkljivosti drame, ki jih je navedel, je opravi\xc4\x8dil s tem, da so Kreftove drame predvsem\xc2\xa0\xc2\xbbteksti za oder in imajo ve\xc4\x8djo teatrsko kot knji\xc5\xbeno vrednost /\xe2\x80\xa6/, zato je o Kreftovi drami pred vprizoritvijo te\xc5\xbeje povedati dokon\xc4\x8dno sodbo kot o kak\xc5\xa1nem drugem manj odrskem tekstu.\xc2\xab\xc2\xa0(Ljubljanski zvon 58/3 (1938))\n_START_SECTION_\nUprizoritve, Velika puntarija v tujini\n_START_PARAGRAPH_\nKrstna uprizoritev Velike puntarije je bila na\xc4\x8drtovana za otvoritev sezone 1938/39 v Slovenskem narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, a se je uprava odlo\xc4\x8dila, da bo igro raje umaknila iz repertoarja, saj je kraljevska banska uprava (pravilno) razumela, da gre v drami tudi za kritiko tedanje oblasti in bi lahko med gledalci dvignila preve\xc4\x8d prahu. Prvi\xc4\x8d je bila Velika puntarija uprizorjena 26. novembra 1938 v \xc5\xa0t. Pavlu na \xc5\xa0tajerskem, kjer so amaterski kme\xc4\x8dki igralci po\xc5\xbeeli velik aplavz. Uradni krst je Kreftova kronika iz leta 1573 do\xc5\xbeivela \xc5\xa1ele l. 1946, ko so z njo v Drami za\xc4\x8deli drugo sezono po osvoboditvi. Med drugim so jo uprizorili tudi v Mariboru, Trstu in Zagrebu, do dvakrat na\xc4\x8drtovanih uprizoritev v Pragi pa zaradi politi\xc4\x8dnih razmer ni pri\xc5\xa1lo._NEWLINE_Velika puntarija je bila pod naslovom Velika buna: Dramska hronika iz 1573 godine u pet \xc4\x8dinova l. 1955 prevedena v srb\xc5\xa1\xc4\x8dino. \xc4\x8cez dve leti je v Beogradu zaradi velikega zanimanja do\xc5\xbeivela ponatis, izdana pa je bila tudi v hrva\xc5\xa1kem prevodu, in sicer leta 1974.'