b'\n_START_ARTICLE_\nStara Loka\n_START_SECTION_\nZemljepisni polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nPrimestno naselje na levem bregu Sel\xc5\xa1ke Sore ali Sel\xc5\xa1\xc4\x8dice je \xc5\xbee povsem zra\xc5\xa1\xc4\x8deno s \xc5\xa0kofjo Loko, Binkljem in naseljem Virloh.  Doma\xc4\x8dini naselje imenuje tudi Fara. Iz naselja pelje cesta proti Crngrobu, medtem, ko cesta \xc5\xa0kofja Loka - Petrovo Brdo deli naselje na pol. Skozi naselje te\xc4\x8de izpod Planice Prifar\xc5\xa1ki potok, zadnji pritok Sel\xc5\xa1\xc4\x8dice._NEWLINE_Prebivalci Stare Loke se imenujejo Starolo\xc4\x8dani, lokalno se sami poimenujejo tudi Prifarci._NEWLINE_Prometni znaki Stara Loka so bili postavljeni leta 2009.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje spada med najstarej\xc5\xa1a naselja in \xc5\xbeupnije v Sloveniji, saj se naselje prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbee leta 973 in \xc5\xbeupnija leta 1074. Naselje se leta 973 omenja Lonca, kot prvotna Loka v darilni listini. Urbar iz leta 1291 jo \xc5\xbee imenuje kot Altenlok (Stara Loka) za razliko od mlaj\xc5\xa1e \xc5\xa0kofje Loke. Pripadala je \xc5\xbeupniji Bavarcev, saj se prvi\xc4\x8d omenja leta 1074. Obsegala je vse lo\xc5\xa1ko ozemlje in je iz nje iz\xc5\xa1lo 20 dana\xc5\xa1njih \xc5\xbeupnij._NEWLINE_\xc5\xbdupnijska cerkev Sv. Jurija je med najstarej\xc5\xa1imi na Kranjskem.\n_START_SECTION_\nCerkev Svetega Jurija\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja \xc5\xbeupnijska cerkev Sv.Jurija je zgrajena leta 1865 v novoromanskem slogu.  Ko so leta 1863 podrli dotedanjo cerkev, ki je bila zgrajena kot triladijska romanska bazilika z lesenim stropom so naleteli pod bele\xc5\xbeem na napis, da je bila cerkev obnovljena leta 1118. Pozneje so cerkev ve\xc4\x8dkrat prenovili._NEWLINE_V cerkvi je oltarje izdelal Janez Gosar starej\xc5\xa1i, slike Ivan Wolf, kipi pa so delo Franca Zajca starej\xc5\xa1ega. V cerkvi stoje nagrobniki Volbenka Schwarza, ki je \xc5\xbeivel pred letom 1522, Feichtingerja iz leta 1583, Freubergerja iz leta 1661 in prisednika plemi\xc5\xa1kega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Gabrijela Lukan\xc4\x8di\xc4\x8da iz leta 1683. Tudi na zunanji steni cerkve je vzidanih nekaj nagrobnikov, na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du ob cerkvi pa je spomenik botanika Frana Jesenka, ki ima za okras izvesek nekdanje lo\xc5\xa1ke klju\xc4\x8davni\xc4\x8darske delavnice Jesenkov z letnico 1712. Na nekdanjem \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8du zahodno od pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da je nad vhodom naslikan grb \xc5\xa1kofa Janeza Teodorja Bavarskega iz leta 1757. Cerkvena streha je pokrita z zalilo\xc5\xa1kim skrilom.\n_START_SECTION_\nStarolo\xc5\xa1ki grad\n_START_PARAGRAPH_\nStarolo\xc5\xa1ki grad se je verjetno razvil iz dvorca freisin\xc5\xa1kega gospostva. Prvo navedbo gradu je mo\xc4\x8d zaslediti v fevdni knjigi iz leta 1433. Pripadalo mu je precej zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, ve\xc4\x8d kaj\xc5\xbe in kova\xc4\x8dnici v Podnu. Grad so si lastile vplivne rodbine Sigesdorf, Rasp, Scarlichi, Pe\xc4\x8daher in Erberg. Bogati doma\xc4\x8din Mihael Papler si je z nakupom pridobil lastni\xc5\xa1tvo nad gradom v za\xc4\x8detku 17.stoletja. Skupaj z drugo posestjo v Pu\xc5\xa1talu je grad pre\xc5\xa1el v lastni\xc5\xa1tvo Andreja Paradeiserja oziroma za njim Ane Marije Posarelli roj. Paradeiser. Ta je zopet zdru\xc5\xbeila skupaj vso pu\xc5\xa1talsko posest tudi tisto ki jo je predhodno pridobil Mihael Papler. Grad je leta 1755 na dra\xc5\xbebi kupil Matev\xc5\xbe Dem\xc5\xa1ar, trgovec s platnom z \xc5\xbdetine. Njegov sin Jo\xc5\xbeef Dem\xc5\xa1ar, ga je leta 1819 prodal Frideriku pl. Strahlu iz Erfurta, ki je bil poro\xc4\x8den z njegovo h\xc4\x8derjo Terezijo Justino Dem\xc5\xa1ar. Njun sin Anton Jo\xc5\xbeef Edvard Strahl je grad prenovil in ga napolnil z umetninami in starinami izvirajo\xc4\x8dimi iz \xc5\xa1ir\xc5\xa1e lo\xc5\xa1ke okolice. Po smrti zadnjega Strahla - Karla je grad s posestvom kupil lesni trgovec Dolenc, a ga je \xc5\xbee leta 1935 prodal dru\xc5\xa1tvu Dom slepih. Dru\xc5\xa1tvo je pri\xc4\x8delo 1. januarja 1937 v prostorih gradu izvajati dejavnosti varstva, nege in oskrbe odraslih oseb. To je tudi za\xc4\x8detek tovrstne dejavnosti v Sloveniji. Dejavnost v gradu poteka do leta 1944, ko nem\xc5\xa1ke okupcijske sile stanovalce premestijo v starolo\xc5\xa1ko \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de. Po letu 1945 se v gradu ponovno odvijajo dejavnosti varstva, nege in oskrbe slepih oseb. Z izbolj\xc5\xa1anjem materialnih pogojev Zveza dru\xc5\xa1tev slepih in slabovidnih Slovenije ustanovi samostojne invalidske delavnice in pri\xc4\x8dnejo s poklicnim usposabljanjem slepih oseb za poklic telefonista, pletarja, \xc5\xa1\xc4\x8detkarja, metlarja. Dom in delavnice se leta 1964 zdru\xc5\xbeita v Center slepih in slabovidnih. Tekom let se je dejavnost centra spreminjala, od leta 2004 pa v gradu in v letu 1979 novozgrajenem objektu poteka vartsva slepih in slabovidnih starej\xc5\xa1ih ob\xc4\x8danov._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina bogate Strahlove zbirke je pre\xc5\xa1la v last Narodnega in Etnografskega muzeja ter Narodne galerije v Ljubljani._NEWLINE_Grad ima ohranjene okrogle obrambne stolpe in ju\xc5\xbeni trakt s konzolnimi pomoli. Okoli gradu je bil tudi obrambni jarek, ki pa je danes zasut. V grajskem pritli\xc4\x8dju je vzidan nagrobnik nekdanjega lastnika gradu Viljema Raspa iz leta 1530. Doma\xc4\x8dini grad poimenujejo tudi Strahlov grad. Leta 1999 je bil grad razgla\xc5\xa1en za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena.\n_START_SECTION_\nKrvavo znamenje\n_START_PARAGRAPH_\nOb odcepu ceste v Crngrob stoji Krvavo znamenje. Znamenje stoji na mestu, kjer so z obglavljanjem izvajali smrtne obsodbe.\n_START_SECTION_\nOstale znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini Krvavega znamenja je Dolen\xc4\x8deva hi\xc5\xa1a s portalom s podboji iz kamnitni\xc5\xa1kega konglomerata. V spomin na po\xc5\xbear leta 1817 stoji sredi vasi kapelica, ki je poslikana s freskami podobarja Janeza Gosarja starej\xc5\xa1ega. V hi\xc5\xa1i nasproti kapelice na obodu gotskih vrat je mo\xc5\xbeno videti vklesan napis Hans Hos 1592. V tej hi\xc5\xa1i je \xc5\xbeivel Jan\xc5\xbe Kos, vodja lo\xc5\xa1kih luteranov. Freisin\xc5\xa1ko-de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeja komisija je Jan\xc5\xbea Kosa leta 1589 izgnala iz mesta, sama hi\xc5\xa1a pa je bila verjetno Raspov dvorec._NEWLINE_Blizu ceste za Kamnitnikom so Nemci 9.februarja 1944 ustrelili 50 talcev kot ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje za SS vojaka, ki so ga dva dni pred tem ustrelili v Stari Loki. Ubite talce so Nemci razstavili na cesti na kraju atentata, pozneje pa so jih pokopali v Begunjah. Na dogodek spominja postavljeni spomenik.'