b"\n_START_ARTICLE_\nLjudska republika Kitajska\n_START_SECTION_\nPredzgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo, da so zgodnji \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaki naselili Kitajsko med 2,24 milijoni in 250.000 leti . Fosile \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjaka pekin\xc5\xa1kega \xc4\x8dloveka, Homo erectusa, ki je uporabljal ogenj , so odkrili v jami v Zhoukoudianu blizu Pekinga; datirani so bili med 680.000 in 780.000 leti. Fosilizirani zob Homo sapiensa (datiran pred 125.000-80.000 leti) je bil odkrit v jami Fuyan v okro\xc5\xbeju Dao, provinca Hunan. Kitajska proto pisava je obstajala v neolitskem naselju Jiahu okoli 7000 pr. n. \xc5\xa1t, Damaidi (petroglifi) okoli 6000 pr. n. \xc5\xa1t., v neolitski kulturi Dadiwan iz 5800-5400 pr. n. \xc5\xa1t., in v Banpo iz 5. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t.. Nekateri u\xc4\x8denjaki so predlagali, da so simboli Jiahu (7. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t.) predstavljali najzgodnej\xc5\xa1i kitajski pisalni sistem.\n_START_SECTION_\nCesarska Kitajska\n_START_PARAGRAPH_\nObdobje z vojsko se je kon\xc4\x8dalo leta 221 pr. n. \xc5\xa1t., ko je dr\xc5\xbeava \xc4\x8c'in osvojila \xc5\xa1e \xc5\xa1est kraljestev in ustanovila prvo enotno kitajsko dr\xc5\xbeavo. Kralj Zheng Qin se je razglasil za prvega cesarja dinastije \xc4\x8c'in. Uzakonil je \xc4\x8c'inove pravne reforme po vsej Kitajski, predvsem prisilno standardizacijo kitajskih pismenk, mere, \xc5\xa1irine cest (tj. dol\xc5\xbeina vozi\xc4\x8dka) in denar. Njegova dinastija je osvojila tudi plemena Yue v mestu Guangxi, Guangdong in Vietnam.  Dinastija \xc4\x8c'in je trajala le petnajst let, in je kmalu po smrti prvega cesarja padla, saj so njegove stroge avtoritarne politike vodile k obse\xc5\xbenemu uporu. _NEWLINE_Po raz\xc5\xa1irjeni civilni vojni, v kateri je bila po\xc5\xbegana cesarska knji\xc5\xbenica v Xianyangu, se je pojavila dinastija Han, ki je vladala Kitajski med 206 pr. n. \xc5\xa1t. in 220 n. \xc5\xa1t. in ustvarila kulturno identiteto med prebivalstvom, ki se \xc5\xa1e vedno spominja v etnonimu Han Kitajci. Han je znatno raz\xc5\xa1iril ozemlje cesarstva, z voja\xc5\xa1kimi akcijami, ki so segale v Srednjo Azijo, Mongolijo, Ju\xc5\xbeno Korejo in Junan ter vrnil Guangdong in severni Vietnam od Nanyueja. Vpliv Hanov v Srednji Aziji in Sogdiji je pomagal vzpostaviti kopensko pot Svilne ceste, ki je nadomestila prej\xc5\xa1njo \xc4\x8dez Himalajo v Indijo. Kitajska pod Hani je postopoma postala najve\xc4\x8dje gospodarstvo starodavnega sveta . Kljub za\xc4\x8detni decentralizaciji in uradni opustitvi \xc4\x8c'inove filozofije legalizma v korist konfucianizma, so \xc4\x8c'inove institucije in politike \xc5\xa1e naprej uporabljali Hani in njihovi nasledniki. _NEWLINE_Po koncu dinastije Han je sledilo obdobje spopadov, znanih kot Tri kraljestva, katerih osrednje figure so se kasneje zapisale v zgodovino v eni od \xc5\xa0tirje \xc5\xa0tirih klasik kitajske literature. Na koncu je Wei hitro premagal dinastijo Jin. Jin so padli v dr\xc5\xbeavljansko vojno ob vzponu razvojno nesposobnega cesarja. Pet barbarov ali Wu Hu je nato napadlo in vladalo severni Kitajski kot \xc5\xa1estnajst dr\xc5\xbeav. Xianbei jih je zdru\xc5\xbeil kot severni Wei, \xc4\x8digar cesar Xiaowen je obrnil svojo apartheidsko politiko njegovih predhodnikov in uveljavil drasti\xc4\x8dno sinhronizacijo svojih subjektov (severnih dinastij), ki jih je v veliki meri vklju\xc4\x8dil v kitajsko kulturo. Na jugu je general Liu Yu zagotovil abdikacijo Jina v korist Lyu Songa. Razli\xc4\x8dni nasledniki teh dr\xc5\xbeav so postali znani kot severne in ju\xc5\xbene dinastije, obe obmo\xc4\x8dji, ki jih je Sui nazadnje ponovno zdru\xc5\xbeil leta 581. Sui je obnovil mo\xc4\x8d Hanov preko Kitajske, spremenil svoje kmetijstvo in gospodarstvo, zgradil Veliki kanal in uveljavil budizem. Vendar pa so hitro padli, ko je njihov vpoklic za javna dela in neuspe\xc5\xa1na vojna s Korejo povzro\xc4\x8dila \xc5\xa1iroke nemire. _NEWLINE_Pod naslednjimi dinastijami Tang in Song je kitajsko gospodarstvo, tehnologija in kultura vstopila v zlato dobo.  Cesarstvo Tang je vrnilo nadzor nad Zahodnimi regijami in Svilno cesto in prestolnica Chang'an naredilo za kozmopolitsko urbano sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kljub temu je bila v osmem stoletju opusto\xc5\xa1ena in oslabljena zaradi An Shi upora. Leta 907 se je Tang popolnoma razgradila, ko so lokalni voja\xc5\xa1ki guvernerji postali nepovezani. Dinastija Song je leta 960 kon\xc4\x8dala separatisti\xc4\x8dno situacijo, kar je pripeljalo do ravnovesja mo\xc4\x8di med Songi in Khitan Liaom. Song je bila prva vlada v svetovni zgodovini, ki je izdala papirni denar in prva kitajska dr\xc5\xbeava, ki je ustanovila stalno mornarico, ki jo je podpirala razvita ladjedelni\xc5\xa1ka industrija skupaj s pomorsko trgovino.  Med 10. in 11. stoletjem se je prebivalstvo Kitajske podvojilo na pribli\xc5\xbeno 100 milijonov ljudi, predvsem zaradi \xc5\xa1iritve gojenja ri\xc5\xbea v osrednjih in ju\xc5\xbenih pokrajinah ter proizvodnje bogatih prese\xc5\xbekov hrane. Dinastija Song je o\xc5\xbeivila konfucianizem kot odziv na rast budizma v \xc4\x8dasu Tangov in razcvet filozofije in umetnosti, saj sta krajinsko slikarstvo in porcelan prinesla nove stopnje zrelosti in kompleksnosti. Vendar pa je bila dinastija Jurchen Jin opazna voja\xc5\xa1ka \xc5\xa1ibkost Songov. Leta 1127 je bil cesar Huizong Song in prestolnica Bianjing (danes Kaifeng) zajeta med vojno Jin-Song. Ostanki Songov so se umaknili na ju\xc5\xbeno Kitajsko._NEWLINE_13. stoletje je \xc4\x8das mongolske osvojitve Kitajske. Leta 1271 je mongolski vodja Kublajkan ustanovil dinastijo Yuan s prestolnico Hanbalik. Yuani so osvojili zadnji ostanek dinastije Song leta 1279. Pred invazijo Mongolov je prebivalstvo \xc5\xa1telo 120 milijonov dr\xc5\xbeavljanov; do leta 1300 se je zmanj\xc5\xa1alo na 60 milijonov.  Kmet, ki se je poimenoval Zhu Yuanzhang, je leta 1368 premagal Yuane in ustanovil dinastijo Ming kot cesar Hongwu s prestolnico Nanjing in jo leta 1403 preselil v Peking. Pod dinastijo Ming je Kitajska u\xc5\xbeivala \xc5\xa1e eno zlato dobo, razvila je eno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih mornaric na svetu in bogato in uspe\xc5\xa1no gospodarstvo ob cveto\xc4\x8di umetnosti in kulturi. V tem obdobju je Zheng He vodil cesarske ladje po vsem azijskem svetu in dosegel tudi Afriko. V tem \xc4\x8dasu so bile na kitajskem ozemlju ustanovljene prve naselbine evropskih trgovcev (1557 Macau), 1581 so pri\xc5\xa1li prvi katoli\xc5\xa1ki misijonarji._NEWLINE_Filozofi, kot je Wang Yangming, so s \xc5\xa1irjenjem kapitalizma \xc5\xa1e bolj kritizirali in raz\xc5\xa1irili neo-konfucijanstvo s konceptom individualizma in enakosti \xc5\xa1tirih poklicev.  Sloj uradnikov je postal podporna sila industrije in trgovine v gibanjih dav\xc4\x8dnega bojkota, kar je skupaj z lakoto in obrambo pred japonskimi invazijami iz Koreje (1592-98) in invazij iz Mand\xc5\xbeurije povzro\xc4\x8dilo iz\xc4\x8drpanje zakladnice._NEWLINE_Leta 1644 so Peking zajele kme\xc4\x8dke uporni\xc5\xa1ke sile pod vodstvom Li Zichenga. Cesar Chongzhen je naredil samomor, ko je mesto padlo. Mand\xc5\xbeurska dinastija \xc4\x8cing, ki je bila nato povezana z generalom Wu Sangui iz dinastije Ming, je prekinila Li-jevo kratko\xc5\xbeive\xc4\x8do dinastijo \xc5\xa0un in nato prevzela nadzor nad Pekingom, ki je postal nova prestolnica dinastije \xc4\x8cing.\n_START_SECTION_\nKonec dinasti\xc4\x8dne vladavine\n_START_PARAGRAPH_\nDinastija \xc4\x8cing, ki je trajala od leta 1644 do leta 1912, je bila zadnja cesarska dinastija Kitajske. Njihova osvojitev Mingov (1618-1683) je stala 25 milijonov \xc5\xbeivljenj, kitajsko gospodarstvo pa se je drasti\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1alo. Po koncu ju\xc5\xbenih Mingov, je bila naslednja osvojitev Dzungarskega kanata, Tibeta in Xinjiana in priklju\xc4\x8deni v cesarstvo. Centralizirana avtokracija je bila okrepljena, da bi se zoperstavila anti-\xc4\x8cingovi politiki vrednotenja kmetijstva in omejevanja trgovine, Haijin ('prepoved trgovanja po morju') in ideolo\xc5\xa1kega nadzora, ki ga predstavlja literarna inkvizicija, kar povzro\xc4\x8da dru\xc5\xbebeno in tehnolo\xc5\xa1ko stagnacijo. Sredi 19. stoletja je dinastija do\xc4\x8dakala zahodni imperializem v Opijskih vojnah z Britanijo in Francijo. Kitajska je bila prisiljena pla\xc4\x8dati od\xc5\xa1kodnino, odpreti pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, dovoliti eksteritorialnost za tuje dr\xc5\xbeavljane in Hong Kong prepustiti Britancem  v skladu z Nanking\xc5\xa1ko pogodbo iz leta 1842, ki je prva od neenakih pogodb. Prva kitajsko-japonska vojna (1894-95) je povzro\xc4\x8dila izgubo vpliva \xc4\x8cingov na Korejskem polotoku in cesijo Tajvana Japonski. _NEWLINE_Dinastija \xc4\x8cing se je soo\xc4\x8dala tudi z notranjimi nemiri, v katerih je umrlo ve\xc4\x8d deset milijonov ljudi, zlasti v uporu Taiping, ki je uni\xc4\x8dil ju\xc5\xbeno Kitajsko v 1850-ih in 1860-tih letih ter Dunganski upor (1862-77) na severozahodu. Za\xc4\x8detni uspehi v 1860-ih so bili razo\xc4\x8daranje zaradi \xc5\xa1tevilnih voja\xc5\xa1kih porazov v 1880-ih in 1890-ih letih._NEWLINE_V 19. stoletju se je za\xc4\x8delo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseljevanje. Izgube zaradi tega so bile dodane konfliktom in katastrofam, kot je severnokitajska lakota leta 1876-79, v kateri je umrlo med 9 in 13 milijoni ljudi. [97] Cesar Guangxu je leta 1898 pripravil na\xc4\x8drt reforme, da bi vzpostavil sodobno ustavno monarhijo, vendar je ta na\xc4\x8drt onemogo\xc4\x8dila cesarica Dowager Cixi. Nesre\xc4\x8dna protitujska Boksarska vstaja 1899-1901 je dodatno oslabila dinastijo. \xc4\x8ceprav je Cixi sponzorirala program reform, je Xinhai revolucija 1911-12 kon\xc4\x8dala dinastijo \xc4\x8cing; ustanovljena je bila Kitajska Republika.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbena Kitajska ima vla\xc5\xbeno monsunsko podnebje s padavinami od 1500 do 2000 mm. Zmanj padavinami je monsunsko podnebje tudi na severu. Zime so mrzle zaradi sibirskega anticiklona._NEWLINE_Na zahodu je izrazito celinsko podnebje; pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko v ni\xc5\xbeinah, gorsko v vi\xc5\xa1jih obmo\xc4\x8djih, z zelo mrzlimi zimami in vro\xc4\x8dimi suhimi poletji.\n_START_SECTION_\nOkoljska problematika\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjih desetletjih je Kitajska utrpela hudo poslab\xc5\xa1anje okolja in onesna\xc5\xbeevanje.  Medtem ko so predpisi, kot je Zakon o varstvu okolja iz leta 1979, precej strogi, se slabo uveljavljajo, saj jih lokalna skupnost in vladni uradniki pogosto ne upo\xc5\xa1tevajo, ker ovirajo hiter gospodarski razvoj. Onesna\xc5\xbeevanje mestnega zraka je huda zdravstvena te\xc5\xbeava v dr\xc5\xbeavi. Svetovna banka je v letu 2013 ocenila, da je na Kitajskem 16 od 20 najbolj ogro\xc5\xbeenih mest na svetu  in Kitajska dr\xc5\xbeava z najvi\xc5\xa1jimi \xc5\xa1tevilkami smrti zaradi onesna\xc5\xbeenosti zraka. Obstaja 1,14 milijona smrti zaradi izpostavljenosti onesna\xc5\xbeenju zunanjega zraka. Kitajska proizvede najve\xc4\x8d emisij ogljikovega dioksida na svetu . Dr\xc5\xbeava ima tudi znatne te\xc5\xbeave z onesna\xc5\xbeevanjem voda: do konca leta 2011 so industrijski in kmetijski odpadki onesna\xc5\xbeili 40% kitajskih rek. Leta 2014 so se notranji sladkovodni viri na prebivalca Kitajske zmanj\xc5\xa1ali na 2062 m3, v Severni Kitajski ni\xc5\xbeini pa pod 500 m3, medtem ko je bilo teh 5920 m3 na svetu._NEWLINE_Na Kitajskem tudi te\xc5\xbeke kovine povzro\xc4\x8dajo onesna\xc5\xbeevanje okolja. Onesna\xc5\xbeenje s te\xc5\xbekimi kovinami je anorganska kemi\xc4\x8dna nevarnost, ki jo povzro\xc4\x8dajo predvsem svinec (Pb), krom (Cr), arzen (As), kadmij (Cd), \xc5\xbeivo srebro (Hg), cink (Zn), baker (Cu), kobalt (Co) in nikelj (Ni). Pet kovin med njimi, Pb, Cr, As, Cd in Hg, so klju\xc4\x8dni onesna\xc5\xbeevalci s te\xc5\xbekimi kovinami na Kitajskem. Vplivi teh v glavnem prihajajo iz rudarstva, izpustov v kanalizacijo, izdelavi izdelkov, ki vsebujejo kovino, in drugih s tem povezanih proizvodnih dejavnosti. Visoka raven izpostavljenosti te\xc5\xbekim kovinam lahko povzro\xc4\x8di tudi stalne intelektualne in razvojne motnje, vklju\xc4\x8dno z motnjami branja in u\xc4\x8denja, vedenjskimi te\xc5\xbeavami, izgubo sluha, te\xc5\xbeavami s pozornostjo in motnjami v razvoju vizualne in motori\xc4\x8dne funkcije. Po podatkih nacionalnega popisa onesna\xc5\xbeevanja ima Kitajska ve\xc4\x8d kot 1,5 milijona mest izpostavljenih te\xc5\xbekim kovinam. Skupni volumen odvedenih te\xc5\xbekih kovin v odpadnih vodah, odpadnem plinu in trdnih odpadkih vsako leto od leta 2005 do leta 2011 zna\xc5\xa1a okoli 900.000 ton. _NEWLINE_Vendar pa je Kitajska vodilni svetovni investitor v obnovljivo energijo in njeno komercializacijo, saj je  52 milijard dolarjev investirala samo leta 2011 in je glavni proizvajalec tehnologij za obnovljive vire energije in mo\xc4\x8dno vlaga v obnovljive vire energije na lokalni ravni. Do leta 2015 je bilo ve\xc4\x8d kot 24% kitajske energije pridobljene iz obnovljivih virov, najbolj pa iz hidroelektrarn: s skupno instalirano zmogljivostjo 197 GW je Kitajska najve\xc4\x8dja proizvajalka hidroelektri\xc4\x8dne energije na svetu. Ima tudi najve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d vgrajenega solarnega fotovoltai\xc4\x8dnega sistema in sistema vetrne energije na svetu. Leta 2011 je kitajska vlada napovedala na\xc4\x8drte za vlaganje 4 milijarde juanov (619 milijard dolarjev) v vodno infrastrukturo in projekte za razsoljevanje v desetletnem obdobju ter dokon\xc4\x8danje gradnje sistema za prepre\xc4\x8devanje poplav in proti izsu\xc5\xa1evanju do leta 2020. Leta 2013 je Kitajska za\xc4\x8dela petletno prizadevanje za zmanj\xc5\xa1anje onesna\xc5\xbeevanja zraka v vi\xc5\xa1ini 277 milijard USD, zlasti na severu dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo in poselitev\n_START_PARAGRAPH_\nDo revolucije leta 1949 je na Kitajskem \xc5\xbeivelo dobrih 540 milijonov prebivalcev. \xc5\xbde leta 1964 je \xc5\xa1tevilo narastlo na okoli 700 milijonov, zato je vlada uvedla omejevalno politiko enega otroka, legalizirala splav ter dav\xc4\x8dne olaj\xc5\xa1ave. Rodnost se je skoraj prepolovila. Omejevanje \xc5\xa1tevila otrok ni veljalo za narodne manj\xc5\xa1ine na avtonomnih obmo\xc4\x8djih._NEWLINE_Prebivalci so ve\xc4\x8dinoma Kitajci (Hani, 92\xc2\xa0%) in to v vseh provincah in avtonomnih obmo\xc4\x8djih razen v Sinkiangu in Tibetu. V dr\xc5\xbeavi je uradno priznanih 56 narodnih manj\xc5\xa1in. Ker \xc5\xbeivijo na strate\xc5\xa1ko pomembnih obmo\xc4\x8djih, jim vlada posve\xc4\x8da veliko pozornost. Z ustavo imajo zagotovljeno pravico do lastnega jezika in kulture in dolo\xc4\x8deno avtonomijo v krajevni upravi. Razen Tibetancev in Ujgurov so manj\xc5\xa1ine \xc5\xbee zelo asimilirane v ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo._NEWLINE_Najgosteje so poseljena ni\xc5\xbeavja, re\xc4\x8dne doline in kotline na vzhodu, obmejna obmo\xc4\x8dja na severu in zahodu pa so zelo redko poseljena. Pode\xc5\xbeelsko prebivalstvo \xc5\xbeivi v gru\xc4\x8dastih naseljih ob cestah. Mestno prebivalstvo se je po letu 1990 hitro ve\xc4\x8dalo in to predvsem v obalni mestih. Dr\xc5\xbeava pa gradi tudi popolnoma nova ve\xc4\x8dmilijonska naselja.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKitajska je imela najve\xc4\x8dje gospodarstvo na svetu \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot dva tiso\xc4\x8d let nazaj, med tem pa tudi cikle blaginje in upada. Od leta 2014 je Kitajska drugo najve\xc4\x8dje gospodarstvo na svetu v smislu nominalnega BDP, ki je zna\xc5\xa1al pribli\xc5\xbeno 10.380 milijarde USD po Mednarodnem denarnem skladu. Kar zadeva BDP paritete kupne mo\xc4\x8di (PPP), je kitajsko gospodarstvo najve\xc4\x8dje na svetu, z BDP za PPP za leto 2014 v vi\xc5\xa1ini 17.632 milijarde dolarjev.\n_START_SECTION_\nGospodarska zgodovina in rast\n_START_PARAGRAPH_\nOd ustanovitve leta 1949 do konca leta 1978 je bila Ljudska republika Kitajska centralno na\xc4\x8drtovano gospodarstvo v sovjetskem slogu. Po Maovi smrti leta 1976 in posledi\xc4\x8dnem koncu kulturne revolucije sta Deng Xiaoping in novo kitajsko vodstvo za\xc4\x8dela reformirati gospodarstvo in se premikati v bolj tr\xc5\xbeno usmerjeno me\xc5\xa1ano gospodarstvo v okviru enostrankarske vladavine. Kmetijska kolektivizacija je bila razstavljena in kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da privatizirana, zunanja trgovina pa je postala pomemben nov poudarek, kar je pripeljalo do oblikovanja posebnih ekonomskih con (SEZ). Neu\xc4\x8dinkovita podjetja v dr\xc5\xbeavni lasti so bila prestrukturirana, nedonosna so bila dokon\xc4\x8dno zaprta, kar je povzro\xc4\x8dilo velike izgube delovnih mest. Sodobna dana\xc5\xa1nja Kitajska je v glavnem ozna\xc4\x8dena kot tr\xc5\xbeno gospodarstvo, ki temelji na lastni\xc5\xa1tvu zasebnega premo\xc5\xbeenja in je eden vodilnih primerov dr\xc5\xbeavnega kapitalizma. Dr\xc5\xbeava \xc5\xa1e vedno prevladuje v strate\xc5\xa1kih sektorjih, kot so proizvodnja energije in te\xc5\xbeka industrija, vendar se je zasebni sektor mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iril, saj je v letu 2008 zabele\xc5\xbeilo pribli\xc5\xbeno 30 milijonov zasebnih podjetij._NEWLINE_Ker se je ekonomska liberalizacija za\xc4\x8dela leta 1978, je bila Kitajska med najhitreje rasto\xc4\x8dimi gospodarstvi na svetu. Po podatkih Mednarodnega denarnega sklada je letna povpre\xc4\x8dna rast BDP med letoma 2001 in 2010 zna\xc5\xa1ala 10,5%. Med letoma 2007 in 2011 je bila stopnja gospodarske rasti Kitajske enakovredna rasti vseh dr\xc5\xbeav G7. V skladu z indeksom Global Growth Generators, ki ga je februarja 2011 napovedala Citigroup, ima Kitajska zelo visoko 3G stopnjo rasti. Zaradi visoke produktivnosti, nizkih stro\xc5\xa1kov dela in sorazmerno dobre infrastrukture so postali vodilni proizvajalci na svetu. Vendar pa je kitajsko gospodarstvo zelo energetsko intenzivno in neu\xc4\x8dinkovito; leta 2010 je bila najve\xc4\x8dji porabnik energije na svetu in se zana\xc5\xa1a na premog, ki zagotavlja ve\xc4\x8d kot 70% energetskih potreb in presegla ZDA; septembra 2013 je bila najve\xc4\x8dji uvoznik nafte na svetu. V za\xc4\x8detku leta 2010 se je stopnja gospodarske rasti upo\xc4\x8dasnila zaradi doma\xc4\x8dih kreditnih te\xc5\xbeav, oslabitve mednarodnega povpra\xc5\xa1evanja po kitajskem izvozu in krhkosti v svetovnem gospodarstvu.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKitajska je bila neko\xc4\x8d vodilna v svetu znanosti in tehnologije do dinastije Ming. Starodavna kitajska odkritja in izumi, kot so izdelava papirja, tisk, kompas in smodnik, so postali raz\xc5\xa1irjeni po vsej vzhodni Aziji, na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in kasneje v Evropi. Kitajski matematiki so prvi uporabili negativne \xc5\xa1tevilke. DO 17. stoletja sta Evropa in zahodni svet presegla Kitajsko v znanstvenem in tehnolo\xc5\xa1kem napredku. Raziskovalci do danes \xc5\xa1e vedno razpravljajo o vzrokih za to zgodnje moderno Veliko razhajanje. _NEWLINE_Po ponovljenih voja\xc5\xa1kih porazih s strani evropskih kolonialnih sil in Japonske v 19. stoletju so kitajski reformatorji za\xc4\x8deli spodbujati sodobno znanost in tehnologijo kot del gibanja samoza\xc5\xa1\xc4\x8dite. Ko so komunisti pri\xc5\xa1li na oblast leta 1949, so posku\xc5\xa1ali organizirati znanost in tehnologijo na podlagi modela Sovjetske zveze, v kateri so bile znanstvene raziskave del centralnega na\xc4\x8drtovanja. Po Maovi smrti leta 1976 je bila znanost in tehnologija ustanovljena kot ena od \xc5\xa1tirih modernizacij, sovjetski akademski sistem pa postopoma preoblikovan.\n_START_SECTION_\nSodobnost\n_START_PARAGRAPH_\nOd konca kulturne revolucije je Kitajska znatno vlagala v znanstvene raziskave s 163 milijardami dolarjev za znanstvene raziskave in razvoj v letu 2012. Znanost in tehnologija se obravnavata kot bistvena za doseganje gospodarskih in politi\xc4\x8dnih ciljev Kitajske in so vir nacionalnega ponosa, ki je v\xc4\x8dasih opisan kot \xc2\xbbtehno-nacionalizem\xc2\xab. Kljub temu kitajske nalo\xc5\xbebe v osnovne in uporabne znanstvene raziskave ostajajo pod vodilnimi tehnolo\xc5\xa1kimi mo\xc4\x8dmi, kot so ZDA in Japonska. Na kitajskem rojeni znanstveniki so \xc5\xbee \xc5\xa1tirikrat prejeli Nobelovo nagrado za fiziko, za kemijo in fiziologijo ali medicino enkrat, \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8dina teh znanstvenikov opravila svoje Nobelovo zmagovalno raziskavo v zahodnih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Kitajska razvija svoj izobra\xc5\xbeevalni sistem s poudarkom na znanosti, matematiki in in\xc5\xbeeniringu. Je tudi drugi najve\xc4\x8dji zalo\xc5\xbenik znanstvenih \xc4\x8dlankov na svetu. Tehnolo\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe, kot sta Huawei in Lenovo, so postale vodilne na podro\xc4\x8dju telekomunikacij in osebnih ra\xc4\x8dunalnikov in kitajski superra\xc4\x8dunalniki so dosledno uvr\xc5\xa1\xc4\x8deni med najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e na svetu. Raz\xc5\xa1irja se tudi uporaba industrijskih robotov; od leta 2008 do leta 2011 se je namestitev multi-role robotov v kitajskih tovarnah pove\xc4\x8dala za 136 odstotkov._NEWLINE_Kitajski vesoljski program je eden najbolj aktivnih na svetu in je glavni vir nacionalnega ponosa. Leta 1970 je Kitajska uvedla svoj prvi satelit, Dong Fang Hong I., in postala peta dr\xc5\xbeava, ki je to storila neodvisno. Leta 2003 je Kitajska postala tretja dr\xc5\xbeava, ki je neodvisno poslala ljudi v vesolje.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nOd poznih 1990-ih se je kitajsko nacionalno cestno omre\xc5\xbeje znatno raz\xc5\xa1irilo z vzpostavitvijo mre\xc5\xbee nacionalnih avtocest in hitrih cest. Leta 2011 so Kitajske avtoceste dosegle skupno 85.000 km, kar je postalo najdalj\xc5\xa1i avtocestni sistem na svetu. Leta 1991 je bilo na glavnem odseku reke Jangce na severu in na jugu le \xc5\xa1est mostov. Do oktobra 2014 je bilo 81 tak\xc5\xa1nih mostov in predorov._NEWLINE_Kitajska je najve\xc4\x8dji svetovni trg za avtomobile, ki je presegla Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave v avtomobilski prodaji in proizvodnji. Prodaja avtomobilov v letu 2009 je presegala 13,6 milijona in lahko do leta 2020 dose\xc5\xbee 40 milijonov. Ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinek hitre rasti kitajskega cestnega omre\xc5\xbeja je bil znaten porast prometnih nesre\xc4\x8d, s slabo uveljavljenimi prometnimi zakoni, ki so bili navedeni kot mo\xc5\xbeni vzrok za leto 2011, je v prometnih nesre\xc4\x8dah umrlo okoli 62.000 kitajskih dr\xc5\xbeavljanov. V mestnih obmo\xc4\x8djih kolesa ostajajo obi\xc4\x8dajna prevozna sredstva, kljub vse ve\xc4\x8dji raz\xc5\xa1irjenosti avtomobilov - od leta 2012 je na Kitajskem pribli\xc5\xbeno 470 milijonov koles. _NEWLINE_Kitajske \xc5\xbeeleznice, ki so v dr\xc5\xbeavni lasti, so med najpomembnej\xc5\xa1imi na svetu, ki so leta 2006 obdelale \xc4\x8detrtino svetovnega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega prometa na samo 6\xc2\xa0% svetovnih tirov. Od leta 2013 je dr\xc5\xbeava imela 103.144 km \xc5\xbeeleznic, tretje najdalj\xc5\xa1e mre\xc5\xbee na svetu. Vse pokrajine in regije so povezane z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim omre\xc5\xbejem, razen Macau. \xc5\xbdeleznice so zelo obremenjeno, zlasti med kitajskim novim letom, ko se odvija najve\xc4\x8dja letna migracija na svetu._NEWLINE_Sistem za visoke hitrosti (HSR) je za\xc4\x8del z gradnjo v za\xc4\x8detku leta 2000. Danes ima ve\xc4\x8d kot 19.000 kilometrov namenskih prog, ki skupaj presegajo dol\xc5\xbeino preostale svetovne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke mre\xc5\xbee za visoke hitrosti. Omre\xc5\xbeje vklju\xc4\x8duje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Peking-Guangzhou-\xc5\xa0en-\xc4\x8den, eno najdalj\xc5\xa1o HSR linijo na svetu in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Peking-\xc5\xa0anghaj, ki ima tri najdalj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke mostove na svetu. Vlak \xc5\xa0anghaj Maglev, ki dose\xc5\xbee 431 km / h je najhitrej\xc5\xa1i komercialni vlak na svetu._NEWLINE_Od leta 2000 se je rast hitrih tranzitnih sistemov v kitajskih mestih pospe\xc5\xa1ila. Od januarja 2016 ima 26 mest urbani mno\xc5\xbei\xc4\x8dni tranzitni sistem, 39 pa odobren metro sistem, pri \xc4\x8demer jih je \xc5\xa1e ducat ve\xc4\x8d, ki se jim pridru\xc5\xbeijo do leta 2020. \xc5\xa0anghajska podzemna \xc5\xbeeleznica, podzemna \xc5\xbeeleznica Peking, metro Guangzhou, Hongkong MTR in metro \xc5\xa0en-\xc4\x8den so med najdalj\xc5\xa1imi in najbolj obse\xc5\xbenimi na svetu._NEWLINE_V letu 2015 je bilo pribli\xc5\xbeno 200 letali\xc5\xa1\xc4\x8d, pribli\xc5\xbeno 240 jih je na\xc4\x8drtovanih do leta 2020. Ve\xc4\x8d kot dve tretjini letali\xc5\xa1\xc4\x8d v gradnji po vsem svetu leta 2013 je bilo na Kitajskem, in Boeing pri\xc4\x8dakuje, da bo kitajska flota aktivnih komercialnih letal na Kitajskem rasla od 1910 v letu 2011 na 5980 leta 2031. S hitrim \xc5\xa1irjenjem v civilnem letalstvu so se najve\xc4\x8dja letali\xc5\xa1\xc4\x8da na Kitajskem pridru\xc5\xbeila tudi najzahtevnej\xc5\xa1im na svetu. Leta 2013 je glavno letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Pekingu na drugem mestu v svetu s potni\xc5\xa1kim prometom. Od leta 2010 sta mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Hong Kong in mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Shanghai Pudong na prvem in tretjem mestu v tonah letalskih tovornih vozil._NEWLINE_Kitajska ima ve\xc4\x8d kot 2000 re\xc4\x8dnih in morskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d, od katerih jih je pribli\xc5\xbeno 130 odprtih za tuje ladje. Leta 2012 so pristani\xc5\xa1\xc4\x8da v \xc5\xa0anghaju, Hongkongu, \xc5\xa0en-\xc4\x8denu, Ningbo-Zhoushanu, Guangd\xc5\xbeouu, Qingdanu, Tiand\xc5\xbeinu in Dalianu uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena na svetovni vrh v tovornem prometu in koli\xc4\x8dini tovora."