b'\n_START_ARTICLE_\nJe\xc4\x8dmen\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe\xc4\x8dmen sodi v dru\xc5\xbeino trav. Je samoopra\xc5\xa1evalna diploidna vrsta s 14 kromosomi. Zraste do 150\xc2\xa0cm visoko in ima \xc4\x8dlenkasto votlo steblo. Pleve ostanejo po mlatvi na klasu. Poznamo dvo-, \xc5\xa1tiri- in \xc5\xa1estredni je\xc4\x8dmen, ki se lahko seje kot ozimno ali jaro \xc5\xbeito. Listi je\xc4\x8dmena so gladki in suli\xc4\x8dasti z vzporednimi podol\xc5\xbenimi \xc5\xbeilami. Ligula je kratka do srednje dolga in rahlo nazob\xc4\x8dana. U\xc5\xa1esca so velika in niso pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z dla\xc4\x8dicami. Korenine so \xc5\xa1opaste in segajo od 20 pa vse do 270\xc2\xa0cm globoko. Bilka je sestavljena iz kolenc, med katerimi je od 5 do 7 \xc4\x8dlenkov. Socvetje je klas, ki je sestavljen iz klaskov. Na vsakem klasku je na vretencu pritrjen po en cvet, ki je sestavljen iz krovne pleve (lemma) in predpleve (palea). Posamezen cveti ima po en pesti\xc4\x8d in tri pra\xc5\xa1nike.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDana\xc5\xa1nji je\xc4\x8dmen se je razvil iz divjega je\xc4\x8dmena Hordeum vulgare subsp. spontaneum, izvira pa iz zahodne Azije in severovzhodne Afrike. Divji je\xc4\x8dmen je \xc5\xa1e danes raz\xc5\xa1irjen po tem obmo\xc4\x8dju. Drugod divji je\xc4\x8dmen ni tako raz\xc5\xa1irjen in ga le redko najdemo na zapu\xc5\xa1\xc4\x8denih povr\xc5\xa1inah. Po dodatnih genetskih raziskavah so znanstveniki ugotovili, da je bil je\xc4\x8dmen udoma\xc4\x8den tudi v Tibetu._NEWLINE_Za razliko od divjega je\xc4\x8dmena, ki ima krhke in lomljive rese, se le-te pri udoma\xc4\x8denem ne lomijo, kar je posledica genske mutacije.\n_START_SECTION_\nPridelava v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je bilo leta 2010 z je\xc4\x8dmenom posejanih 18.730 hektarjev kmetijskih povr\xc5\xa1in, leta 2011 17.477 hektarjev, leta 2012 pa 17.967 hektarjev. Leta 2010 je bilo na teh povr\xc5\xa1inah pridelanih 80.120 ton je\xc4\x8dmena, leta 2011 79.386 ton, leta 2012 pa 84.727 ton, kar pomeni , da je bil pridelek leta 2010 4,3 t/ha, leta 2011 4,5 t/ha in leta 2012 4,7 t/ha.\n_START_SECTION_\nPivovarski je\xc4\x8dmen\n_START_PARAGRAPH_\nZa pivovarstvo se najpogosteje uporablja jari dvoredni je\xc4\x8dmen (Hordeum vulgare L. convar. distichon), ki ima plevnato zrnje in mora biti bogato s \xc5\xa1krobom in revnej\xc5\xa1e z beljakovinami. V pivovarstvu se uporablja je\xc4\x8dmen z zmerno koli\xc4\x8dino beljakovin, to je od 9,5 do 10,0 odstotka, na kar vplivajo lastnosti sorte, zalo\xc5\xbeenost tal, vremenske razmere in gnojenje._NEWLINE_\xc5\xa0krob kot tak ni niti topen v vodi niti ne fermentira, zato ga je treba najprej pretvoriti v vodotopne sladkorje, predvsem maltozo, in dekstrine. Postopek se imenuje slajenje._NEWLINE_Dobro o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deno in kalibrirano \xc5\xbeitno zrnje se v posebnih sto\xc5\xbe\xc4\x8dasto valjastih kovinskih posodah dva do tri dni namaka v topli vodi, da se navzame vode, ki jo potrebna za kaljenje, potem pa odcedi in razprostre po ravni povr\xc5\xa1ini do 10\xc2\xa0cm visoko, da za\xc4\x8dne kaliti. Kaljenje poteka v temi in traja 6-8 dni. \xc5\xbdito se med kaljenjem ve\xc4\x8dkrat preme\xc5\xa1a. V tem procesu se v zrnju za\xc4\x8dnejo spro\xc5\xa1\xc4\x8dati encimi amilaze (diastaze), ki \xc5\xa1krob v zrnju pretvorijo v sladkor. Nakaljeno zrnje se imenuje zeleni slad. Po kaljenju se kal\xc4\x8dki odstranijo, zrnje pa se posu\xc5\xa1i._NEWLINE_\xc4\x8cas in temperatura su\xc5\xa1enja sta odvisna od njegove namembnosti. V pivovarstvu se uporabljajo predvsem naslednje vrste slada: svetli (za svetla piva), poltemni (za dobarvanje svetlih piv ter poltemna in temna piva), karamelni, ki se deli na svetlega (su\xc5\xa1en pri 120-130\xc2\xa0\xc2\xb0C) in temnega (su\xc5\xa1en pri 150-170\xc2\xa0\xc2\xb0C) ter pra\xc5\xbeeni, ki je zaradi pra\xc5\xbeenja pri 210-220\xc2\xa0\xc2\xb0C zelo temen in ne vsebuje nobenih encimov. Obstajajo tudi posebne vrste slada, na primer diastazni, ki se su\xc5\xa1i pri najve\xc4\x8d 50\xc2\xa0\xc2\xb0C, protolitski in dimljeni, ki se uporablja za proizvodnjo viskija.\n_START_SECTION_\nKrmni je\xc4\x8dmen\n_START_PARAGRAPH_\nZa krmo je najprimernej\xc5\xa1i ozimni \xc5\xa1tiriredni (Hordeum vulgare L. var. intermedium) in \xc5\xa1estredni (Hordeum vulgare L. var. hexastichon) je\xc4\x8dmen. Te sorte se odlikujejo po pridelku okoli 10 t zrnja na hektar in vsebnosti beljakovin v zrnu nad 12%. Ta je\xc4\x8dmen je zlasti cenjen za krmljenje pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev in perutnine, ker izbolj\xc5\xa1uje kakovost mesa. Za krmo se uporabljajo tudi je\xc4\x8dmenovi otrobi, pogosto pa za \xc5\xbeivalsko krmo uporabljajo me\xc5\xa1anice je\xc4\x8dmena s stro\xc4\x8dnicami kot so grah in gra\xc5\xa1ica, ki jih pokladajo \xc5\xbeivini kot zeleno krmo ali sila\xc5\xbeo. Je\xc4\x8dmenova slama se uporablja predvsem za nastiljanje \xc5\xbeivine v hlevski reji. Cenjen dodatek h krmi za govedo in pra\xc5\xa1i\xc4\x8de so tudi pivske tropine, ki so ostanki plev, \xc5\xa1kroba ovojnic zrnja po ekstrakciji. Vsebujejo beljakovine, ostanke \xc5\xa1kroba, ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in vlaknine, vendar pa za krmo ne smejo vsebovati ve\xc4\x8d kot 6% hmeljne raztopine.\n_START_SECTION_\nJe\xc4\x8dmen v \xc4\x8dlovekovi prehrani\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dlovekovi prehrani se je\xc4\x8dmenova moka dodaja p\xc5\xa1eni\xc4\x8dni za pekovske izdelke, sicer pa se za prehrano kuha je\xc4\x8dmenova ka\xc5\xa1a, ki se imenuje je\xc5\xa1prenj in jo najpogosteje uporabljamo za pripravo jedi, imenovane ri\xc4\x8det.'