b'\n_START_ARTICLE_\nBli\xc5\xbenji vzhod\n_START_PARAGRAPH_\nBl\xc3\xad\xc5\xbenji vzh\xc3\xb2d je zgodovinska, geografska, kulturna in politi\xc4\x8dna regija, ki navadno obsega dr\xc5\xbeave Jugozahodne Azije in Egipt v Severni Afriki. V dana\xc5\xa1nji jezikovni rabi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini ve\xc4\x8dkrat nima jasne razmejitve nasproti regiji z imenom Srednji vzhod. Pogosto se tudi prekriva z Levantom, ki kot regija ozna\xc4\x8duje zgodovinski prostor vzhodnega Sredozemlja.\n_START_SECTION_\nIzvor imena\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju se je v francoskih geografskih krogih za to regijo uveljavil pojem Bli\xc5\xbenji vzhod, da bi jo lahko razlikovali od Daljnega vzhoda. Ko so meje regije raz\xc5\xa1irili tudi na prostor okrog Perzijskega zaliva, je v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini za razmejitev nasproti Daljnemu vzhodu namesto Bli\xc5\xbenjega vzhoda prevladal izraz Srednji vzhod. Od sredine 19. stoletja pa do propada Osmanskega cesarstva je namre\xc4\x8d v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini izraz Bli\xc5\xbenji vzhod ozna\xc4\x8deval teritorij pod nadzorom Osmanskega cesarstva, torej tudi Balkan._NEWLINE_V Srednji Evropi se je tudi po raz\xc5\xa1iritvi mej regije na prostor okrog Perzijskega zaliva za njo naprej ohranilo ime Bli\xc5\xbenji vzhod.\n_START_SECTION_\nOpis Bli\xc5\xbenjega vzhoda\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbenji vzhod obsega ve\xc4\x8dinoma pu\xc5\xa1\xc4\x8davska obmo\xc4\x8dja s prete\xc5\xbeno arabskim oz. arabiziranim prebivalstvom. Ob njem pa to regijo naseljuje tudi perzijsko, tur\xc5\xa1ko in kurdsko prebivalstvo. Velika ve\xc4\x8dina prebivalstva so muslimani, predvsem suniti in \xc5\xa1iiti._NEWLINE_V regiji se nahaja 66\xc2\xa0% svetovnih zalog nafte.\n_START_SECTION_\nDo prve svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbenji vzhod je v 16. stoletju pri\xc5\xa1el pod vpliv Turkov. Osmansko cesarstvo je \xc5\xa1tiri stoletja (1516-1919) politi\xc4\x8dno, upravno in ve\xc4\x8dinoma tudi voja\xc5\xa1ko vplivalo na arabski prostor Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Vpliv Osmanskega cesarstva v regiji je za\xc4\x8del upadati v 19. stoletju, ko sta francoski in angle\xc5\xa1ki kapital leta 1869 dokon\xc4\x8dala gradnjo Sue\xc5\xa1kega prekopa. Francija in Velika Britanija sta potem tudi nadzorovala to pomembno prometno pot proti Indiji. Zahodnoevropske sile so \xc5\xbeelele pridobiti tudi dostop do Dardanel. Rusija pa si je medtem prizadevala za dostop do Sredozemlja._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno se je Osmansko cesarstvo povezalo z Nem\xc5\xa1kim rajhom. Francoski in angle\xc5\xa1ki diplomati so dinastiji Ha\xc5\xa1emitov za njeno podporo v boju proti Osmanskemu cesarstvu obljubili, da ji bodo po koncu vojne pomagali oblikovati samostojno zdru\xc5\xbeeno velikoarabsko dr\xc5\xbeavo pod njeno vladavino. Leta 1916 pa sta Francija in Velika Britanija sklenili tudi tajni meddr\xc5\xbeavni sporazum, po katerem sta si med seboj razdelili Bli\xc5\xbenji vzhod. Ko je tako leta 1919 Osmansko cesarstvo razpadlo, je regija v dvajsetih letih 20. stoletja pri\xc5\xa1la pod tujo upravo: Francija je prevzela nadzor nad Sirijo in Libanonom, Velika Britanija pa je prevzela nadzor nad Transjordanijo, Palestino, Irakom in Kuvajtom. Dru\xc5\xa1tvo narodov je nato odobrilo to dejanje Francije in Velike Britanije.\n_START_SECTION_\nMed obema svetovnima vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nZahodne velesile so kazale veliko zanimanje za to regijo vse bolj tudi zato, ker so bila v njej na za\xc4\x8detku 20. stoletja odkrita velika najdi\xc5\xa1\xc4\x8da nafte. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem pomena nafte v svetovnem gospodarstvu je nara\xc5\xa1\xc4\x8dala tudi odvisnost zahodnih velesil od bli\xc5\xbenjevzhodnih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d nafte, s tem pa tudi potreba po njihovem nadzoru. Ameri\xc5\xa1ke naftne dru\xc5\xbebe so tako \xc5\xbee v tridesetih letih prevzele delno lastni\xc5\xa1tvo nad Ira\xc5\xa1ko naftno dru\xc5\xbebo, Standard Oil Company iz Kalifornije pa si je pridobila pravice za 50\xc2\xa0% na\xc4\x8drpane nafte v Saudovi Arabiji.\n_START_SECTION_\nMed letoma 1945 in 1979\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni se je vpliv ZDA na Bli\xc5\xbenjem vzhodu dodatno okrepil. Pri tem so se ameri\xc5\xa1ki naftni in politi\xc4\x8dni strate\xc5\xa1ki interesi medsebojno prekrivali. Ameri\xc5\xa1ka diplomacija se je na Bli\xc5\xbenjem vzhodu naslanjala na tri zaveznike: Iran, Saudsko Arabijo in Izrael._NEWLINE_Izrael je kot bli\xc5\xbenjevzhodna dr\xc5\xbeava nastal \xc5\xa1ele leta 1948. Ker so ga ZDA ves \xc4\x8das brezpogojno podpirale, je bil voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od arabskih dr\xc5\xbeav. Z gospodarskega vidika je bolj kot druge dr\xc5\xbeave v regiji sodeloval pri globalizaciji, predvsem zaradi svojih stikov z EU in ZDA. Politi\xc4\x8dno pa je bil Izrael v regiji ves \xc4\x8das osamljen in osovra\xc5\xbeen, saj je veljal za zahodni tujek v arabskem svetu. Zato so se zvrstile \xc5\xa1tiri izraelsko-arabske vojne (1948, 1956, 1967 in 1973), v katerih pa je Izrael vedno zmagal.\n_START_SECTION_\nMed letoma 1979 in 2001\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1979 je v Iranu pri\xc5\xa1lo do \xc5\xa1iitske revolucije in v Afganistan je vdrla sovjetska armada, kar je oboje oslabilo vpliv ZDA v regiji. Leta 1979 pa je pod ameri\xc5\xa1kim pokroviteljstvom pri\xc5\xa1lo tudi do podpisa premirja med Egiptom in Izraelom. Egipt je tako postal prva arabska dr\xc5\xbeava, ki je podpisala premirje z Izraelom. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d vpliva v regiji pa so si ZDA povrnile z za\xc4\x8detkom vojne med Irakom in Iranom leta 1980. Re\xc5\xbeim Sadama Huseina je sebe v tej vojni razumel kot trojni obrambni zid: sodobne arabske dr\xc5\xbeave pred vrnitvijo religioznega re\xc5\xbeima; sunitov pred \xc5\xa1iiti; Arabcev pred Perzijci. Irak sta v vojni z Iranom podpirali ZDA in Francija. Po osemletni vojni z Iranom pa je Irak leta 1990 zasedel Kuvajt, ki je imel 9\xc2\xa0% svetovnih zalog nafte. Sledila je prva zalivska vojna, v kateri je Irak premagala koalicija arabskih in zahodnih dr\xc5\xbeav. To koalicijo so v arabskem svetu ob\xc4\x8dutili kot \xc5\xa1e eno v vrsti poni\xc5\xbeanj arabskega sveta s strani Zahoda: vojna je bila dokaz, da arabska nacija ni obstajala, da so obstajali le interesi arabskih dr\xc5\xbeav in njihovih dr\xc5\xbeavnih voditeljev, ki so hoteli ostati na oblasti._NEWLINE_V letih 1979-2001 so ZDA na Bli\xc5\xbenjem vzhodu podpirale avtoritarne arabske re\xc5\xbeime, ki so ji v zameno zagotavljali dostop do nafte in se vzdr\xc5\xbeali voja\xc5\xa1kih napadov na Izrael. ZDA so v tem obdobju podpirale tudi afganistanske fundamentaliste, dokler so se ti borili proti Sovjetski zvezi. Ameri\xc5\xa1ka podpora prijateljskim arabskim re\xc5\xbeimom je imela za posledico popolni zastoj v politi\xc4\x8dnem razvoju Bli\xc5\xbenjega vzhoda, zato se je v tej regiji raz\xc5\xa1irila gospodarska, demokrati\xc4\x8dna in socialna frustracija, ki je postala podlaga za okrepitev islamizma in posledi\xc4\x8dno z njim povezanega terorizma.\n_START_SECTION_\nPo letu 2001\n_START_PARAGRAPH_\nPo 11. septembru 2001 so ameri\xc5\xa1ki naftni sporazumi z dr\xc5\xbeavami na Bli\xc5\xbenjem vzhodu naprej v veljavi, medtem ko so politi\xc4\x8dni sporazumi z arabskimi re\xc5\xbeimi do\xc5\xbeiveli spremembe. Da bi ZDA utrdile svojo varnost, so spro\xc5\xbeile novo bli\xc5\xbenjevzhodno politi\xc4\x8dno pobudo za \xc5\xa0ir\xc5\xa1i Bli\xc5\xbenji vzhod (ang. Greater Middle East), ki so jo predstavile na sre\xc4\x8danju dr\xc5\xbeav G8 leta 2004. Politi\xc4\x8dni pojem Greater Middle East se nana\xc5\xa1a na 27 dr\xc5\xbeav (22 dr\xc5\xbeav \xc4\x8dlanic Arabske lige, Izrael, Tur\xc4\x8dijo, Iran, Afganistan in Pakistan), ki so jim ZDA v \xc4\x8dasu Busheve administracije ponudile podporo pri prehodu v demokracijo in svobodno tr\xc5\xbeno gospodarstvo._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko-egiptovski politolog in zgodovinar Hamed Abdel-Samad vzrokov za to, zakaj se na Bli\xc5\xbenjem vzhodu in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e v islamskem svetu ne uspe razviti delujo\xc4\x8da demokracija, ne vidi le v posledicah kolonializma, ampak tudi v islamu samem. Zastopa stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je islam kot vera nagnjen k fa\xc5\xa1izmu, kar se po njegovem mnenju ka\xc5\xbee v vzgajanju ljudi k nedoletnosti (tj. k nesamostojnemu mi\xc5\xa1ljenju), v nestrpnosti do druga\xc4\x8de misle\xc4\x8dih in odkritem pozivanju k uni\xc4\x8denju druga\xc4\x8de verujo\xc4\x8dih. Zaradi tega so po njegovem mnenju bli\xc5\xbenjevzhodne islamske dru\xc5\xbebe same soodgovorne za politi\xc4\x8dno-ekonomske razmere, v katerih \xc5\xbeivijo.'