b'\n_START_ARTICLE_\nBre\xc5\xbee, Avstrija\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nBre\xc5\xbee le\xc5\xbeijo na nadmorski vi\xc5\xa1ini 634 m, 45 km severno od Celovca, ob cesti Celovec\xe2\x80\x93Judenburg. Mesto le\xc5\xbei na izhodu doline Metnitztals na Bre\xc5\xa1kem polju, malo pred soto\xc4\x8djem z reko Olse, ob vzno\xc5\xbeju Petrove gore (Petersberg) in Virgiliena, ki sta del Kr\xc5\xa1kih Alp.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBre\xc5\xbee so imele ob popisu prebivalstva leta 2001 5462 prebivalcev, 96,2\xc2\xa0% je avstrijskih dr\xc5\xbeavljanov. 89,8\xc2\xa0% prebivalstva je rimskokatoli\xc5\xa1ke vere, 2,6\xc2\xa0% protestantov in 1,5\xc2\xa0% muslimanov, 4,8\xc2\xa0% prebivalcev ni vernih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajdbe srebra in \xc5\xbeeleza v naselju La Tene iz rimskih \xc4\x8dasov na dana\xc5\xa1njem obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine ka\xc5\xbeejo, da je bilo obmo\xc4\x8dje, ki zavzema dana\xc5\xa1nje mesto, poseljeno \xc5\xbee zgodaj. Skozi dana\xc5\xa1nje mesto je tekla rimska cesta Via Julia Augusta: za\xc4\x8dela se je v Stra\xc3\x9fburgu in tekla do dana\xc5\xa1njega D\xc3\xbcrnsteina (Wildbad Ein\xc3\xb6d) na \xc5\xa0tajerskem pribli\xc5\xbeno po  trasi B 317._NEWLINE_Poseljenost regije s Slovani v poznem 6. stoletju se ka\xc5\xbee s \xc5\xa1tevilnimi imeni vasi in rek; tudi Friesach izvira iz slovanske besede Bre\xc5\xbee (\'vas pri brezah\').  Podreditvi karantanskih Slovanov do 740 sledi zasedba Bavarcev, ki so pri\xc5\xa1li celo na prelaz Neumarkter Sattel na Koro\xc5\xa1kem. V Bre\xc5\xbeah in okolici so stale \xc5\xa1tevilne gospodarske pristave. Leta 860 je izro\xc4\x8dil Ludvik Nem\xc5\xa1ki ve\xc4\x8d posestev salzbur\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu Adalvinu, tudi dvorec pred Bre\xc5\xbeami (Hof ad Friesah), kar je najstarej\xc5\xa1a pisna omemba kraja. _NEWLINE_Nad mestom so razvaline gradu na Petrovi gori (Petersberg). V bli\xc5\xbeini gradu je romarska cerkev svetega Petra, ki je bila omenjena \xc5\xbee leta 927._NEWLINE_Jugovzhodno od te pristave je grof Viljem (Savinjski) med letoma 1016 in 1028 s privilegijem kralja Konrada II. ustanovil trg, ki pa je bil 100 let pozneje, 1124\xe2\x80\x931130, opu\xc5\xa1\xc4\x8den._NEWLINE_Bre\xc5\xbee so bile na eni od glavnih trgovskih poti med Dunajem in Benetkami, ko je trgovina v srednjem veku hitro rasla, in so postale pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kraj je bil veliko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de za italijanski promet. Tako je trg leta 1215 postal mesto. Vrhunec so Bre\xc5\xbee dosegle pod nad\xc5\xa1kofom Eberhardom II. (1200\xe2\x80\x931246) in postale drugo najve\xc4\x8dje mesto v salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji in najpomembnej\xc5\xa1e mesto na Koro\xc5\xa1kem. Nad\xc5\xa1kof je leta 1130 koval friesacher pfennig, denar, ki je ostal dve stoletji medregionalno pla\xc4\x8dilno sredstvo vse do vzhodne Mad\xc5\xbearske. Srebro, ki se je uporabljalo za kovance, je bilo delno najdeno v bli\xc5\xbenjem kraju Zeltschach (slovensko Sel\xc4\x8de/Seli\xc4\x8de/Seli\xc5\xa1\xc4\x8de)._NEWLINE_Mesto je bilo po vsej verjetnosti obzidano \xc5\xbee v 12. stoletju, sedanje ohranjeno obzidje pa je bilo postavljeno konec 13. stoletja._NEWLINE_Bre\xc5\xbee pa niso bile le gospodarsko, ampak tudi versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Tako so si salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofje dali zgraditi v Bre\xc5\xbeah bivali\xc5\xa1\xc4\x8de in tukaj opravljali mnoge verske naloge. Konec 13. stoletja so mesto zaradi spopadov salzbur\xc5\xa1kih nad\xc5\xa1kofov s Habsbur\xc5\xbeani in \xc4\x8ce\xc5\xa1ko v nekaj desetletjih trikrat izropali in uni\xc4\x8dili zaradi po\xc5\xbeigov. 20. marca 1292 je bil zatrt upor proti cesarju Albrehtu I., ko je v mesto vdrla Albrehtova vojska in ga za\xc5\xbegala._NEWLINE_Cerkev nem\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega reda (svetega Bla\xc5\xbea) iz konca 13. stoletja je bila postavljena zunaj mestnega obzidja in bila do danes ve\xc4\x8dkrat prezidana. Pri delih leta 1946 so odkrili freske iz 12. in 13. stoletja._NEWLINE_Mesto je ostalo do leta 1803 v lasti salzbur\xc5\xa1ke nad\xc5\xa1kofije, vendar je izgubilo svoj pomen in v srednjem veku ni bilo ve\xc4\x8d gospodarskega in kulturnega razcveta._NEWLINE_Odkar so bile Bre\xc5\xbee leta 1850 ustanovljene kot ob\xc4\x8dina, so bile po obsegu ve\xc4\x8dkrat spremenjene. Od prvotnega ob\xc4\x8dinskega obmo\xc4\x8dja katastrskih ob\xc4\x8din T\xc3\xb6schelsdorf (1873) in Zeltschach (1890) in Michelsdorf (1892) so ob\xc4\x8dinske reforme leta 1973 do tedaj neodvisne lokalne va\xc5\xa1ke skupnosti St. Salvator, Zeltschach in Michelsdorf zdru\xc5\xbeile in so leta 1992 ponovno postale samostojne._NEWLINE_Leta 1881 je bilo v Bre\xc5\xbeah ustanovljeno Olep\xc5\xa1evalno dru\xc5\xa1tvo, katerega cilj je bil "urediti uni\xc4\x8dene ru\xc5\xa1evine in ve\xc4\x8d ostankov v turisti\xc4\x8dne namene".  Ob Bahnhofstrasse (\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka ulica) je bil zgrajen plo\xc4\x8dnik, ob katerem so po vsem mestu na\xc5\xa1li rimske in judovske kamne, uredili so park s klopmi, mizami, na glavnem trgu in v bli\xc5\xbeini ru\xc5\xa1evin so postavili informacijske table. V zgodnjih 1890-ih je bil zgrajen bazen, leta 1900 so poskrbeli \xc5\xa1e za druge \xc5\xa1portne dejavnosti, zgradili teni\xc5\xa1ka igri\xc5\xa1\xc4\x8da in prirejali kolesarske izlete.  To dokazuje, da so bili pomembni temelji turisti\xc4\x8dne infrastrukture v Bre\xc5\xbeah urejeni \xc5\xbee zelo zgodaj._NEWLINE_Koro\xc5\xa1ka regionalna razstava leta 2001 pod geslom Srednjeve\xc5\xa1ka prizori\xc5\xa1\xc4\x8da je bila osrednja tema, ki naj bi spodbudila turizem. Maja 2009 je bilo odprto gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de na gradu na hribu ju\xc5\xbeno od mesta po zgledu gradu Gu\xc3\xa9delon v Franciji. Ta projekt naj bi pokazal, kako je bil grad zgrajen s srednjeve\xc5\xa1kimi delovnimi metodami. Leta 2011 se je organizacija projekta temeljito spremenila, stolp so stati\xc4\x8dno utrdili in nadaljevali z bolj turisti\xc4\x8dnim poudarkom.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in infrastruktura\n_START_PARAGRAPH_\nBre\xc5\xbee imajo mala in srednje velika podjetja, kovinskopredelovalno in tekstilno industrijo. Za \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje je zna\xc4\x8dilna mno\xc5\xbeica majhnih, v turizem usmerjenih podjetij._NEWLINE_Friesacher strasse (Bre\xc5\xa1ka ulica) (B 317) te\xc4\x8de od severa proti jugu skozi okraj in povezuje Bre\xc5\xbee s kraji na jugu in \xc5\xa1tajerskem severu z dolino Mure ter 45 km oddaljenim de\xc5\xbeelnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Celovec. Druge ceste so lokalne.'