b"\n_START_ARTICLE_\nArhipelag Chilo\xc3\xa9\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArhipelag Chiloe je bil morda naseljen \xc5\xbee od 12.000 do 11.800 pr. n. \xc5\xa1t po arheolo\xc5\xa1kih odkritjih v Monte Verdu [8], ki le\xc5\xbei manj kot 50 kilometrov severno od glavnega otoka. Verjetno naj bi bili prvi etni\xc4\x8dno prepoznavni prebivalci oto\xc4\x8dja pomorsko ljudstvo Chonos. Pred prihodom \xc5\xa0pancev so pri\xc5\xa1li Huilli\xc4\x8di (veja Mapu\xc4\x8dev) s celine in se naselil na vzhodni obali velikega otoka ter se ukvarjali s poljedelstvom in ribolovom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0panska kolonizacija (1567\xe2\x80\x931826)\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni otok je odkril \xc5\xa0panec Francisco de Ulloa leta 1553. [10] Leta 1567 je otok za \xc5\xa0panijo osvojil kapitan Mart\xc3\xadn Ruiz de Gamboa, ki je bil na \xc4\x8delu ekspedicije 110 \xc5\xa0pancev. Gamboa je imenoval otoke Nueva Galicia (Nova Galicija) v \xc4\x8dast mestu izvora Rodriga de Quiroge, ki je kot guverner organiziral ekspedicijo. Gamboa je leta 1567 ustanovil naselje na Castru, ki je kasneje postal sede\xc5\xbe jezuitskega misijona in bil glavno mesto province do ustanovitve Ancuda leta 1768. _NEWLINE_V zgodnjih kolonialnih \xc4\x8dasih je \xc5\xa0panija uvedla \xc5\xa1tevilne polj\xc5\xa1\xc4\x8dine in na\xc4\x8dine pridelave iz Starega Sveta. Nekatere od teh se niso obnesle, za uspe\xc5\xa1no pa se je izkazalo uvajanje pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev in jabolk. Pra\xc5\xa1i\xc4\x8di so imeli koristi od bogatih lupinarjev in alg, ki so jih nanesla velika plimovanja. P\xc5\xa1enica je bila pridelana v manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8dinah v primerjavi z doma\xc4\x8dim krompirjem zaradi neugodnega podnebja. _NEWLINE_V prvih letih kolonizacije so duhovno delo opravljali mercedarji (red bla\xc5\xbeene Device Marije Milosti) in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani. Prvi jezuiti so prispeli leta 1608 in leta 1612 ustanovili prvo cerkev v Castru. Zaradi razpr\xc5\xa1ene populacije, ki je \xc5\xbeivela na razli\xc4\x8dnih otokih, so jezuiti vzpostavili kro\xc5\xbeni sistem misijonov s \xc5\xa1tevilnimi kapelami in cerkvami. Duhovniki so od septembra do maja kro\xc5\xbeili po razpr\xc5\xa1enih misijonih z uporabo \xc4\x8dolnov (dalca ali piroga). Jezuiti so leta 1660 v Castru ustanovili kolegij. Do leta 1767, ko so bili jezuiti zatrti, je bilo 13 misijonarjev in 79 kapelic. Od leta 1771 naprej so fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani prevzeli naloge jezuitov.  _NEWLINE_Ancud je postal glavno mesto Chilo\xc3\xa9ja leta 1767. Leta 1784 je otok postal neposredno odvisen od kolonialne oblasti Peruja kot posledica bourbonskih reform, medtem ko je bil celinski \xc4\x8cile kapetanija v podkraljevini. Sprememba prestolnice in preusmeritev na odvisnost sta ustrezala novemu strate\xc5\xa1kemu pogledu na arhipelag Chilo\xc3\xa9. Medtem ko so ga \xc5\xa0panci videli kot kolonijo, dovolj bogato za osvajanje, je kasneje postala problemati\xc4\x8dna regija zaradi svoje geografske izolacije od celinskega \xc4\x8cila in Araucan\xc3\xadajske vojne na kopnem. Otok Chilo\xc3\xa9 je bil v veliki meri izvzet iz pretresov, ki so prizadeli \xc4\x8dilsko celino zaradi konfliktov s Huilli\xc4\x8di in Mapu\xc4\x8di, a ga je leta 1712 mo\xc4\x8dno prizadel velik upor Huilli\xc4\x8dev. _NEWLINE_V kolonialnih \xc4\x8dasih je Chilo\xc3\xa9 slu\xc5\xbeil kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za vrsto raziskovanj proti notranjosti Patagonije in njenih kanalov. Jezuit Nicol\xc3\xa1s Mascardi je pre\xc4\x8dkal Ande preko prelaza Vuriloche in leta 1670 ustanovil misijon na obali jezera Nahuel Huapi. Jezuiti s sede\xc5\xbeem na Chilo\xc3\xa9ju so kupili \xc4\x8dolne z otokov ju\xc5\xbeno od Chilo\xc3\xa9ja, da bi se naselili v arhipelagu, kar je povzro\xc4\x8dilo akulturacijo s \xc5\xa0pansko-Huilli\xc4\x8di otoka\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cilska republika (1826 in dalje)\n_START_PARAGRAPH_\nCharles Darwin je prispel na Chilo\xc3\xa9 28. junija 1834 in je bil tam \xc5\xa1est mesecev ter pisal o svojih vtisih o ju\xc5\xbenem \xc4\x8cilu v svojih dnevnikih.  Arhipelag je bila stara rojalisti\xc4\x8dna trdnjava, njeni prebivalci pa so bili v 19. stoletju znani zaradi prito\xc5\xbebe, da nimajo kralja. Darwin je o Chilo\xc3\xa9ju leta 1834 pisal: \xc2\xbbIndijanci so kon\xc4\x8dali vse svoje prito\xc5\xbebe in rekli: In samo zato, ker smo revni Indijanci in ni\xc4\x8d ne vemo, toda ni bilo tako, ko smo imeli kralja.\xc2\xab_NEWLINE_Ker je bila Chilo\xc3\xa9 v kolonialnimi \xc4\x8dasih obrambna trdnjava, je Republika \xc4\x8cile uporabljala Chilo\xc3\xa9 kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za svojo ozemeljsko \xc5\xa1iritev na ju\xc5\xbena ozemlja. Odprtje v Magellanove o\xc5\xbeine, ki je leta 1843 na\xc5\xa1el Fuerte Bulnes, je bila priklju\xc4\x8dena Chilo\xc3\xa9ju. V 1950-ih je Chilo\xc3\xa9 ponovno slu\xc5\xbeil pri logisti\xc4\x8dni podpori kolonizacije jezera Llanquihue, kamor so pri\xc5\xa1li nem\xc5\xa1ki naseljenci. Zadnje ve\xc4\x8dje dele Patagonije, ki so jih vklju\xc4\x8dili v \xc4\x8cile, regijo Ays\xc3\xa9n, so bili tudi raziskani in naseljeni iz Chilo\xc3\xa9ja. V kolonizacijskem procesu Patagonije so priseljenci Chiloti predstavljali velik del delovne sile \xc5\xbeivinorejskih podjetij, ki so bila ustanovljena v Patagoniji med letoma 1890 in 1950._NEWLINE_V poznem 19. stoletju in v za\xc4\x8detku 20. stoletja je Chilo\xc3\xa9 izgubil gospodarski in politi\xc4\x8dni pomen v korist Puerto Montt na celini, tako da je bil slednji leta 1863 preimenovan v svojo provinco, leta 1927 pa je bil arhipelag Chilo\xc3\xa9 vklju\xc4\x8den v to novo provinco._NEWLINE_Stolnica v Ancudu je bila uni\xc4\x8dena zaradi mo\xc4\x8dnega \xc4\x8dilskega potresa iz leta 1960, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega, kdaj zabele\xc5\xbeenega, tudi Castro je bil mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan.  Leta 1982 je bilo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province, po ve\xc4\x8d kot 200 letih, vrnjeno v Castro._NEWLINE_Od 1980-ih je gospodarstvo Chilo\xc3\xa9ja postalo vse bolj odvisno od velikih komercialnih ribi\xc5\xa1kih podjetij, ribogojstva (predvsem gojenje lososa) in v zadnjem \xc4\x8dasu tudi turizma. Hitra industrializacija regije, spro\xc5\xbeena s \xc4\x8dilskim sprejetjem neoliberalnega gospodarskega modela pod diktatorjem Pinochetom v 1970-ih, je povzro\xc4\x8dila velik demografski preobrat prebivalstva otoka iz ve\xc4\x8dine pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8dij.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nProvinca Chilo\xc3\xa9 (\xc5\xa1pansko Provincia de Chilo\xc3\xa9) vklju\xc4\x8duje celoten arhipelag Chilo\xc3\xa9, razen otokov Grupo Desertores in Isla Guafo, s skupno povr\xc5\xa1ino pribli\xc5\xbeno 9181 kvadratnih kilometrov. Upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de province je mesto Castro, medtem ko je episkopski center rimskokatoli\xc5\xa1ke \xc5\xa1kofije Ancud. Provinca Chilo\xc3\xa9 je del regije Los Lagos (Regi\xc3\xb3n de los Lagos), ki je v glavnem sestavljena iz obmo\xc4\x8dja \xc4\x8dilskih jezer na kopnem severno od Chilo\xc3\xa9ja; upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de regije je Puerto Montt._NEWLINE_Otok Chilo\xc3\xa9 je dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji otok v arhipelagu z 8394 kvadratnimi kilometri. Je pribli\xc5\xbeno pravokoten, njegova dalj\xc5\xa1a os je orientirana sever- jug. Vzhodno od otoka Chilo\xc3\xa9 le\xc5\xbei Chilo\xc3\xa9\xc5\xa1ko morje, ki vsebuje ve\xc4\x8dino drugih otokov v arhipelagu. To je obrobno morje, ki lo\xc4\x8duje otok Chilo\xc3\xa9 od province Palena (imenovan tudi Continental Chilo\xc3\xa9). Glavni otoki v Chilo\xc3\xa9\xc5\xa1kem morju so otoki Quinchao, Lemuy, Tranqui in Desertores. Na severovzhodu in jugovzhodno od arhipelaga le\xc5\xbeita zaliv Ancud in zaliv Corcovado; prvi je del Chilo\xc3\xa9\xc5\xa1kega morja. Pribli\xc5\xbeno 40 kilometrov jugozahodno od otoka Chilo\xc3\xa9 le\xc5\xbei otok Guafo, najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i otok arhipelaga._NEWLINE_Otok Chilo\xc3\xa9 je lo\xc4\x8den od \xc4\x8dilske celine s kanalom Chacao \xc5\xa1irokim 2 km na severu. Ve\xc4\x8dina dobrih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d je na severni in vzhodni obali otoka. Vzhodna obala ima vrsto polotokov in oto\xc4\x8dkov, zlasti Estero de Castro, kjer je glavno mesto Castro. Zahodni del otoka Chilo\xc3\xa9, kot tudi celoten otok Guafo, je gri\xc4\x8devnat in pokrit z gozdovi. Hribi so razdeljeni na dva grebena sever-jug, Piuch\xc3\xa9n in Pirulil, lo\xc4\x8dena z jezeri Cucao in Huillinco. Tu so najvi\xc5\xa1je to\xc4\x8dke arhipelaga in ne presegajo 800 metrov. Depresije v zahodnem gozdu zasedajo \xc5\xa1tevilna majhna jezera in barja, raztresena po pokrajini._NEWLINE_\xc4\x8cile na\xc4\x8drtuje zgraditi most proti celini kljub nasprotovanju nekaterih prebivalcev, ki se bojijo onesna\xc5\xbeevanja in uni\xc4\x8devanja habitatov.  Most \xc4\x8dez kanal Chacao bi nadomestil trajekt, ki povezuje vasico Chacao na cesti \xc5\xa1t. 5 na severnem koncu otoka Chilo\xc3\xa9 preko kanala Chacao z vasjo Pargua na celini.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nOto\xc5\xa1ka arhitektura je edinstven arhitekturni slog, ki je ve\xc4\x8dinoma omejen na otok Chiloe in bli\xc5\xbenja obmo\xc4\x8dja. Deloma zaradi svoje fizi\xc4\x8dne izolacije od ostalega \xc4\x8cila in dostopa do razli\xc4\x8dnih materialov ima Chilo\xc3\xa9 zelo posebno arhitekturo, ki se razlikuje od tipi\xc4\x8dne \xc5\xa1panske kolonialne arhitekture. \xc5\xa0panec, ki je pri\xc5\xa1el v 16. stoletju in jezuitski misijonarji, ki so sledili, so zgradili na stotine majhnih lesenih cerkva, da bi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo pripeljali v pogansko de\xc5\xbeelo. Rezultat je bil me\xc5\xa1anje katolicizma in poganskih prepri\xc4\x8danj. Poleg tega je uporaba lesenih plo\xc5\xa1\xc4\x8dic kot skodle postale osnovna tema v arhitekturi. \xc5\xa0estnajst od teh cerkev \xc5\xa1e vedno stoji in so na seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Unesca ._NEWLINE_Skoraj vse hi\xc5\xa1e in stavbe v kolonialnem Chiloe so bile zgrajene iz lesa, pokrite pa so z lesenimi skodlami. Skodle iz lesa Fitzroye so se uporabljale kot denar in so jih imenovali real ciprese ali lesen real. V poznem 19. stoletju so v mestih, kot sta Castro in Chonchi, zgradili veliko hi\xc5\xa1 na kolih (palafitos).._NEWLINE_Domovi in hoteli v regiji tudi uporabljajo lesene skodle, po navadi pobarvane v svetle\xc4\x8de, drzne barve. Odvisno od regije so hi\xc5\xa1e na kolih \xc5\xa1e ena posebna zna\xc4\x8dilnost Chilo\xc3\xa9ja. To so tradicionalne ribi\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, zgrajene na lesenih kolih.\n_START_SECTION_\nChilote \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nChilote je nare\xc4\x8dje \xc5\xa1panskega jezika, ki se govori na arhipelagu Chilo\xc3\xa9. Od standardne \xc4\x8dilske \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine ima izrazite razlike v naglasu, izgovorjavi, slovnici in besednjaku, \xc5\xa1e posebej pod vplivom Huilliche razli\xc4\x8dice Mapudungun.\n_START_SECTION_\nKuhinja\n_START_PARAGRAPH_\nChilo\xc3\xa9 kuhinja ima svoj izvor v pred\xc5\xa1panski tradiciji in ljudstvu Huilliche in avtohtonih Chonos. Tipi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti kuhinje so zemeljska pe\xc4\x8dica in asado \xc5\xbear. \xc5\xa0iroka je uporaba rib, \xc5\xa1koljk in krompirja. Obstaja veliko sort, ki rastejo v arhipelagu na razli\xc4\x8dnih otokih. Chilo\xc3\xa9 je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de raznolikosti krompirja in izvor ve\xc4\x8dine gojenega krompirja zunaj Andov, pripada podvrsti Solanum tuberosum tuberosum. Jagnje velja za najbolj cenjeno meso in ga jedo in pripravljajo kot asado (tehnika in dru\xc5\xbeabni dogodek, ki ga poznajo ali u\xc5\xbeivajo na \xc5\xbearu v Argentini, \xc4\x8cilu, Paragvaju in Urugvaju, kjer je zelo priljubljen), \xc5\xa1e posebej okoli bo\xc5\xbei\xc4\x8da in novega leta. Chicha (\xc4\x8di\xc4\x8da - jabol\xc4\x8dnik) je pogosta alkoholna pija\xc4\x8da. Drugi tipi\xc4\x8dni alkoholni pija\xc4\x8di sta murtado - liker iz \xc4\x8dilske guave in zlati liker (licor de oro tudi ognjena voda) narejen z destilacijo razli\xc4\x8dnega jagodi\xc4\x8devja, aromatizirano z \xc5\xbeafranom in limonino lupino z dodatkom razli\xc4\x8dnih ore\xc5\xa1\xc4\x8dkov)._NEWLINE_Tradicionalna kuhinja vklju\xc4\x8duje curanto (morski sade\xc5\xbei, meso, krompir in zelenjava tradicionalno pripravljena v luknji, ki je pribli\xc5\xbeno 1,5 m globoka skopana v tleh. Dno je pokrito s kamni ogretimi z ognjem do rde\xc4\x8de barve)  in pulmay, ki je podobno le kuhan v loncu nad ognjem.\n_START_SECTION_\nMitologija\n_START_PARAGRAPH_\nChilo\xc3\xa9 ima bogato ljudsko izro\xc4\x8dilo z veliko mitolo\xc5\xa1kih \xc5\xbeivali in duhov kot so Caleuche, Trauco, Pincoya in Invunche. Mitologija temelji na me\xc5\xa1anici avtohtonih religij iz arhipelaga Chilo\xc3\xa9 ter legend in vra\xc5\xbe, ki so jih prinesli \xc5\xa1panski konkvistadorji. Ta mitologija je cvetela izolirano od drugih verovanj in mitov v celinskem \xc4\x8cilu, zaradi lo\xc4\x8ditve arhipelaga od ostalega \xc5\xa1panske okupacije \xc4\x8cila in okupacije Mapu\xc4\x8dev ali uni\xc4\x8denju vseh \xc5\xa1panskih naselij med reko Pampanga ter kanalom Chacao po bitki pri Curalabi leta 1598._NEWLINE_Po mitologiji izvor oto\xc4\x8dja le\xc5\xbei v ostri bitki med dvema ka\xc4\x8dama, Ten Ten-Vilu (ten \xe2\x80\x93 'zemlja', vilu \xe2\x80\x93 'ka\xc4\x8da') in Coi Coi-Vilu (co- 'voda', vilu - 'ka\xc4\x8da').\n_START_SECTION_\nDemografija in gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nProvinca z desetimi ob\xc4\x8dinami je imela po popisu iz leta 2002 154.775 prebivalcev, od tega jih je 44% \xc5\xbeivelo na pode\xc5\xbeelju (podatkih Dr\xc5\xbeavnega in\xc5\xa1tituta za statistiko (INE). Ljudje se imenujejo Chilotes._NEWLINE_Ribogojstvo lososa, turizem, kmetijstvo in les so glavne to\xc4\x8dke oto\xc5\xa1kega gospodarstva.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne kulturne znamenitosti so lokalna kultura otokov, obala in \xc4\x8diste vode. Nekatere od oto\xc5\xa1kih cerkva so na seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine Unesca, vendar niso vedno vse dostopne javnosti. _NEWLINE_Da bi premagali kulturne in organizacijske ovire in ohranjali \xc5\xbeivo kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, je \xc5\xa1kofija Ancud ustanovila zasebni sklad imenovan \xc2\xbbFundaci\xc3\xb3n con Todos\xc2\xab. Sklad pomaga popraviti po\xc5\xa1kodovane cerkve na otokih in pomaga lokalnim prebivalcem pri razvoju turizma."