b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdeleznice v \xc5\xa0vici\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdeleznice v \xc5\xa0vici predstavljajo hrbtenico javnega prevoza. \xc5\xa0vica ima zelo gosto \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje z razmeroma zelo dobro ponudbo, ki ga prebivalci mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporabljajo vsak dan. Skupaj z za turizem privla\xc4\x8dnimi visokogorskimi \xc5\xbeeleznicami (Alpenbahnen) to prispeva k podobi \xc5\xa0vice kot dr\xc5\xbeavi \xc5\xbeeleznic.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja in delovanje \xc5\xa1vicarskih \xc5\xbeeleznic v 19. stoletju je bila izvedena s strani zasebnih investitorjev. Prva notranja linija je bila 16 km dolga od Z\xc3\xbcricha do Badna leta 1847. V letu 1860 so \xc5\xbeeleznice povezale zahodni in severovzhodni del \xc5\xa0vice. Prva alpska \xc5\xbeeleznica se je za\xc4\x8dela graditi pod prelazom Gotthard leta 1882. Druga alpska linija je bila odprta preko prelaza Simplon leta 1906._NEWLINE_Leta 1901 so bile nacionalizirane glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge in ustvarile \xc5\xa0vicarske zvezne \xc5\xbeeleznice. V prvi polovici dvajsetega stoletja so bile elektrificirane in po\xc4\x8dasi nadgrajene. Po drugi svetovni vojni je \xc5\xbeeleznica hitro izgubila svoj tr\xc5\xbeni dele\xc5\xbe v boju s cestnim prometom, saj se je lastni\xc5\xa1tvo avtomobilov pove\xc4\x8dalo in zgrajenih je bilo ve\xc4\x8d cest. Od leta 1970 se je zvezna vlada spet bolj vklju\xc4\x8dila v nadgradnjo \xc5\xbeeleznic, zlasti v mestnih obmo\xc4\x8djih in na prometnicah v okviru projekta Rail 2000. V okviru projekta AlpTransit sta zgrajeni dve veliki trans-alpski poti Gotthard in L\xc3\xb6tschberg kot pristopa k predoru Simplon.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0vicarsko \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje je dolgo 5.251 km (stanje leta 2010), in je s povr\xc5\xa1ino 41.285 km\xc2\xb2 najgostej\xc5\xa1e na svetu ter dve tretjini dol\xc5\xbeine elektrificirano._NEWLINE_Na podlagi Zakona o \xc5\xa0vicarskih \xc5\xbeeleznicah sodijo v celoten sklop \xc5\xbeeleznic tudi gorske \xc5\xbeeleznice in tramvaji. \xc5\xbdelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje je razdeljeno na glavne in dopolnilne proge. Glavne proge so vse proge standardne tirne \xc5\xa1irine, ki slu\xc5\xbeijo prometu. S-Bahn ali hitre mestne \xc5\xbeeleznice so \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje z normalno tirno \xc5\xa1irino, lahko pa so tudi ozkotirne._NEWLINE_42 km omre\xc5\xbeja Deutsche Bahn (\xc5\xbeeleznice v lasti Nem\xc4\x8dije) le\xc5\xbei na \xc5\xa1vicarskem ozemlju, kjer predstavlja pomemben del omre\xc5\xbeja. Sledi 2 km (Mitte Rheinbr\xc3\xbccke bis Bahnhofeinfahrt Buchs bzw. St. Margrethen) last \xc3\x96BB (Avstrijske \xc5\xbeeleznice). 14 km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih prog le\xc5\xbei v sosednjih dr\xc5\xbeavah, ki so v lasti \xc5\xa1vicarske dru\xc5\xbebe (SBB Rafz - Neuhausen, RHB za Tirano, BLT Leymen). Pri vseh drugih mejnih prehodih se meja nepremi\xc4\x8dnin in meja de\xc5\xbeele prekrivajo ali je urejeno delovanje nadzora nad uporabo in najemnih pogodb, dostopa do omre\xc5\xbeja in koncesije._NEWLINE_\xc5\xa0vicarske zvezne \xc5\xbeeleznice (SBB-CFF-FFS) so najve\xc4\x8dje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko podjetje v \xc5\xa0vici in obsega ve\xc4\x8dino notranjega in mednarodnega prometa. Skupaj upravljajo 3000 km prog. Delujejo na glavni osi vzhod-zahod, v osrednjem obmo\xc4\x8dju in na osi sever-jug preko Alp preko predora Gotthard (na liniji Lugano - Z\xc3\xbcrich) in predora Simplon (Domodossola-Lausanne-Bern-Geneva)._NEWLINE_BLS (Bern-L\xc3\xb6tschberg-Simplon) je drugo pomembno podjetje z 10% omre\xc5\xbeja. Upravlja drugo ve\xc4\x8djo alpsko pot Bern-Brig prek predora L\xc3\xb6tschberg s priklju\xc4\x8dkom v Brigu na predor Simplon (SBB) proti Italiji. Skupaj upravljajo 345 km prog._NEWLINE_Za razliko od drugih dr\xc5\xbeav, ni konkurence avtobusnemu prevozu do glavne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge. Javno \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko in avtobusno omre\xc5\xbeje sta zasnovana tako, da se med seboj dopolnjujeta. Na postajah so tudi medsebojno usklajene povezave med avtobusom in vlakom.\n_START_SECTION_\nOzkotirne proge\n_START_PARAGRAPH_\nRetijska \xc5\xbeeleznica (RHB), je najdalj\xc5\xa1a \xc5\xbeeleznica v \xc5\xa0vici in povezuje Disentis, Davos in St. Moritz v visokogorju Alp s Churom, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dem z SBB. Poteka skozi zgornjo dolino Rena in ve\xc4\x8d stranskih dolin, tudi Engadin, zgornjo dolino reke Inn. Prelaz Bernina je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka na tej liniji z vi\xc5\xa1ino 2253 m. Skupna dol\xc5\xbeina proge je 366 km._NEWLINE_Proga Furka - Oberalp (FO) je \xc5\xbeeleznica v visokih ju\xc5\xbenih Alpah. Njeno ime se nana\xc5\xa1a na dva prelaza Furka in Oberalp. Furka le\xc5\xbei na zgornjem koncu doline Rone. Oberalp je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka na tej progi na vi\xc5\xa1ini 2033 metrov in le\xc5\xbei na zgornjem koncu doline Rena. Skupna dol\xc5\xbeina proge je 100 kilometrov, linija poteka od Disentisa do Briga. Brig je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de z SBB in BLS in le\xc5\xbei na severnem koncu predora Simplon na relaciji Milano - Lausanne (SBB linija) in Milano - Bern (BLS linija)._NEWLINE_\xc5\xbdeleznica Brig - Visp - Zermatt (BVZ) ali znana kot BVZ Zermatt-Bahn, je kratka proga med Brigom in Zermattom. Poteka po dolini rek Visp in Matt, pritokov reke Rone. Skupna dol\xc5\xbeina zna\xc5\xa1a 43 km._NEWLINE_V letu 2003 sta se FO in BVZ zdru\xc5\xbeila v Matterhorn-Gotthard Bahn._NEWLINE_Glacier Express poteka na kombinaciji treh linij od kraja St. Moritz - Chur - Disentis - Andermatt - Brig - Visp - Zermatt. Enodnevni izlet z vlakom s panoramskimi vagoni turistom na poti iz St. Moritza do Zermatta prika\xc5\xbee eno najbolj spektakularnih pokrajin v Alpah._NEWLINE_Proga Gornergrat se vzpne na 9 kilometrih od nadmorske vi\xc5\xa1ine 1600 metrov v Zermattu do 3000 metrov visoko na kon\xc4\x8dno postajo na pobo\xc4\x8dju pogorja Monte Rosa. Celotna proga je zobata \xc5\xbeeleznica._NEWLINE_Proga Berner Oberland je 24 kilometrov dolga proga od Interlakna do Lauterbrunnena in Grindelwalda. Za\xc4\x8dne se pri postaji Interlaken Ost in se razdeli na dva kraka pribli\xc5\xbeno 10 kilometrov ju\xc5\xbeno od Interlakna. Zahodna veja vodi v Lauterbrunnen, vzhodna veja pa vodi v Grindelwald. Obe veji povezuje proga Wengernalp._NEWLINE_Proga Wengernalp je 19 kilometrov dolga proga od Lauterbrunnena ali Grindelwalda in vodi preko pobo\xc4\x8dja Eigerja do kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da na postaji Kleine Scheidegg. V zimskem \xc4\x8dasu ta proga oskrbuje \xc5\xa1tevilna smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_\xc5\xbdeleznica Jungfrau je v celoti zobata. Za\xc4\x8dne se pri kraju Kleine Scheidegg in je dolga 9 kilometrov, poteka skozi predor v steni Eigerja in M\xc3\xb6ncha do postaje Jungfraujoch, sedla med vrhovoma M\xc3\xb6nch in Jungfrau. Na sedlu je center za obiskovalce in opazovalnica. Ledenik Aletsch, najve\xc4\x8dji ledenik v Evropi, od tu te\xc4\x8de proti jugu proti dolini Rone._NEWLINE_Gorska \xc5\xbeeleznica Lauterbrunnen - M\xc3\xbcrren (BLM) je 6 km dolga in razdeljena v dva neodvisna kraka. Prvi del je vle\xc4\x8dnica, ki te\xc4\x8de nad staro vzpenja\xc4\x8do, in je bila zamenjana leta 2006, drugi del je zobata \xc5\xbeeleznica._NEWLINE_\xc5\xbdeleznica Martigny - Chatelard je 19 km dolga proga v kantonu Valais. Povezuje v Saint - Gervais - Vallorcinu z \xc5\xbeeleznico v Franciji, pri \xc4\x8demer se skupne storitve tr\xc5\xbeijo kot Mont Blanc Express._NEWLINE_Montreux - Oberland Bernois: linija je dolga 75 kilometrov od Montreuxuja ob \xc5\xbdenevskem jezeru do Zweisimmen s povezovalnimi kraki do Lenka in Simmentala. Odsek od Montreuxu do Zweisimmen je dolg pribli\xc5\xbeno 63 kilometrov in je del poti Golden Pass Panorama, potovanja od Montreuxu v Luzern, ki zdru\xc5\xbeuje linije MOB, BLS in Br\xc3\xbcnig._NEWLINE_\xc5\xbdeleznica Brienz Rothorn (BRB), parna zobata \xc5\xbeeleznica se povzpne blizu vrha Brienzer Rothorn iz kraja Brienz.\n_START_SECTION_\nTirne vle\xc4\x8dnice\n_START_PARAGRAPH_\nTirne vle\xc4\x8dnice so del \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja v \xc5\xa0vici. Slu\xc5\xbeijo predvsem v turizmu in so enakovredno vklju\xc4\x8dene v vozne rede in cenike. Zakonito so bile tirne vle\xc4\x8dnice do 31. decembra 2006 enakovredne \xc5\xbeeleznicam. Od tedaj dalje so predmet novega zakona o nihalkah (SEBG) skupaj z drugimi \xc5\xbei\xc4\x8dnicami.\n_START_SECTION_\nTramvaj\n_START_PARAGRAPH_\nPotem ko so bili tramvaji sprva zelo uspe\xc5\xa1ni v \xc5\xa0vici, so do\xc5\xbeiveli v dvajsetem stoletju postopen upad. V prete\xc5\xbeni meri so jih zamenjali trolejbusi. Do danes so ohranili tramvaj le v \xc5\xa1tirih mestih: Basel, Bern, \xc5\xbdeneva in \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bZ\xc3\xbcrich. Od poznih 1980-ih je bil v nekaterih mestih v \xc5\xa0vici ponovno uveden tramvaj. \xc5\xa1irjenje._NEWLINE_Prvi tramvaj v \xc5\xa0vici je bil zgrajen v \xc5\xbdenevi leta 1862. V \xc4\x8dasu najve\xc4\x8dje ekspanzije 1925 je \xc5\xbdeneva imela tramvajsko mre\xc5\xbeo dolgo ve\xc4\x8d kot 130 km po celotnem kantonu in na francoski meji. Po drugi svetovni vojni so po\xc4\x8dasi opustili ve\xc4\x8dino tramvajskih prog in jih nadomestili z avtobusi. V nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem delu \xc5\xa0vice je bila demonta\xc5\xbea tramvaja nekoliko po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a in je tramvaj od sredine 1980-ih spet postal moderen. Z\xc3\xbcrich, ki je leta 1931 dosegel najvi\xc5\xa1jo raven, je do leta 1965 ukinil precej prog, vendar so jih leta 1954 , 1976 in 1986 za\xc4\x8deli postopoma spet graditi. Gradnja novih tramvajskih prog se v Z\xc3\xbcrichu \xc5\xa1e kar nadaljuje.'