b'\n_START_ARTICLE_\nAkvarij-terarij Maribor\n_START_PARAGRAPH_\nAkvarij\xe2\x80\x93terarij Maribor v Mariboru na obrobju Mestnega parka je bil ustanovljen leta 1953. Terarij sicer nima tako dolge tradicije kot akvarij, saj gre za nov oddelek.\n_START_SECTION_\nAkvarij\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1953, je akvarij prvi\xc4\x8d odprl svoja vrata. Pred tem je obiskovalcem ponujal sla\xc5\xa1\xc4\x8dice in sve\xc5\xbeo kavo. Tam je bila kavarna. Ob za\xc4\x8detku obstoja, je akvarij razstavljal vodno floro in favno, ki sta bili zna\xc4\x8dilni za o\xc5\xbejo Slovenijo, vendar so obiskovalci \xc5\xbeeleli, in tudi razvoj akvaristike na na\xc5\xa1ih tleh je zahteval, da zavod raz\xc5\xa1iri svojo dejavnost. Ustanovitelj Akvarija in njegov prvi direktor, gospod Vilko Rechberger, je za\xc4\x8del navezovati stike z akvariji in \xc5\xbeivalskimi vrtovi po svetu, tako da je v Mestnem akvariju bilo razstavljenih vsako leto ve\xc4\x8d novih \xc5\xbeivali iz celega sveta. Akvarij je tako postal pravi podvodni svet v malem - danes v devetintridesetih velikih akvarijih, ki posnemajo re\xc4\x8dna, jezerska in morska okolja iz vseh koncev sveta, plava 120 razli\xc4\x8dnih vrst rib. Obiskovalce najpogosteje pritegnejo piraje (ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke sladkovodne roparske ribe z zelo ostrimi zobmi), navdu\xc5\xa1ujejo jih raznobarvne in nenavadne (eksoti\xc4\x8dne) tropske ribice, zanimive pa so tudi \xc5\xbeivali iz Jadranskega morja._NEWLINE_Akvarij letno obi\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d kot 50.000 obiskovalcev, in sicer je najve\xc4\x8d osnovno\xc5\xa1olcev, iz leta v leto pa nara\xc5\xa1\xc4\x8da tudi \xc5\xa1tevilo dru\xc5\xbein iz Slovenije in tujine. Akvarij je doslej obiskalo \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 2 milijona obiskovalcev._NEWLINE_Raznovrstne razstavljene \xc5\xbeivali nenehno \xc5\xa1irijo sloves Akvarija, ki je danes eden izmed najbolj poznanih akvarijev v ju\xc5\xbeni in srednji Evropi, uvr\xc5\xa1\xc4\x8den pa je v vse registre pomembnih evropskih in svetovnih akvarijev in \xc5\xbeivalskih vrtov.\n_START_SECTION_\nTerarij\n_START_PARAGRAPH_\nTerarij predstavlja ve\xc4\x8d kot sto vrst plazilcev, dvo\xc5\xbeivk in \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Obiskovalci lahko zrejo v najbolj strupene ka\xc4\x8de na svetu (vitka napadalna afri\xc5\xa1ka mamba, ameri\xc5\xa1ka klopota\xc4\x8da z ro\xc5\xbeenim obro\xc4\x8dkom na repu, velika afri\xc5\xa1ka kobra ...), \xc4\x8dudijo se ka\xc4\x8dam velikankam (nestrupen, vendar zelo mo\xc4\x8den piton in prav tako velik udav, ki \xc5\xbertev zadu\xc5\xa1i ali celo zdrobi), gledajo, kako \xc5\xbeelve brezskrbno lezejo po krokodilih, opazujejo legvane (zelo velik ku\xc5\xa1\xc4\x8dar s ko\xc5\xbeno gubo pod vratom, \xc5\xbeive\xc4\x8d v Srednji in Ju\xc5\xbeni Ameriki ter Indoneziji) in varane (indonezijski ku\xc5\xa1\xc4\x8dar z dolgo glavo in vratom, debelim repom in globoko preklanim jezikom).'