b"\n_START_ARTICLE_\nDezertifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nDezertifikacija ali \xc5\xa1irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav je vrsta degradacije tal, pri kateri razmeroma suha kopna regija postane \xc5\xa1e bolj su\xc5\xa1na, obi\xc4\x8dajno izgubi svoja vodna telesa, tudi rastline in prosto\xc5\xbeive\xc4\x8de \xc5\xbeivali.  Povzro\xc4\x8dajo jo razli\xc4\x8dni dejavniki, kot so podnebne spremembe in \xc4\x8dlovekove dejavnosti.  Je velik svetovni ekolo\xc5\xa1ki in okoljski problem.\n_START_SECTION_\nOpredelitev pojma\n_START_PARAGRAPH_\nO pravilni opredelitvi izraza \xc2\xbbdezertifikacija\xc2\xab\xc2\xa0se precej razpravlja. Helmut Geist (2005) je na\xc5\xa1el ve\xc4\x8d kot 100 opredelitev. Naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1e sprejeta je iz slovarja Univerze Princeton, ki dezertifikacijo opredeljuje kot \xc2\xbbpreoblikovanje rodovitne zemlje v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo, kar je obi\xc4\x8dajno posledica kr\xc4\x8denja gozdov, su\xc5\xa1e ali nepravilnega/neprimernega kmetijstva\xc2\xab._NEWLINE_\xc5\xa0irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav je jasno opredeljeno v besedilu konvencije Zdru\xc5\xbeenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD) kot \xc2\xbbdegradacija tal v su\xc5\xa1nih, polsu\xc5\xa1nih in suhih polvla\xc5\xbenih obmo\xc4\x8djih zaradi razli\xc4\x8dnih dejavnikov, vklju\xc4\x8dno s podnebnimi spremembami in \xc4\x8dlovekovimi dejavnostmi\xc2\xab._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a znana razprava o tej temi je nastala kmalu po francoski kolonizaciji zahodne Afrike, ko je raziskovalni odbor (Comit\xc3\xa9 d'Etudes) naro\xc4\x8dil \xc5\xa1tudijo o vedno huj\xc5\xa1em izsu\xc5\xa1evanju (dess\xc3\xa9chement progressif) za raziskavo prazgodovinske \xc5\xa1iritve Sahare.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina pu\xc5\xa1\xc4\x8dav na svetu je nastala z naravnimi procesi v dolgih \xc4\x8dasovnih obdobjih. Ve\xc4\x8dinoma so se pu\xc5\xa1\xc4\x8dave ve\xc4\x8dale in kr\xc4\x8dile neodvisno od \xc4\x8dlovekove dejavnosti. Paleopu\xc5\xa1\xc4\x8dave so velika pe\xc5\xa1\xc4\x8dena morja, zdaj neaktivna, ker so ustaljena z rastlinstvom, nekatere so zunaj osrednjega obmo\xc4\x8dja pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, na primer vro\xc4\x8de pu\xc5\xa1\xc4\x8dave Sahare._NEWLINE_\xc5\xa0irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav je bilo zelo pomembno v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini, saj je prispevalo k propadu \xc5\xa1tevilnih velikih imperijev, kot so Kartagina, Gr\xc4\x8dija in rimski imperij, pa tudi povzro\xc4\x8dalo premike lokalnega prebivalstva. Po zgodovinskih dokazih je bila pred ve\xc4\x8d stoletji resna in obse\xc5\xbena degradacija zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d na treh \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dih: v Sredozemlju, Mezopotamiji in na puhli\xc4\x8dasti planoti Kitajske, kjer je bila poseljenost gosta.\n_START_SECTION_\nPrizadeta obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nSu\xc5\xa1na obmo\xc4\x8dja zasedajo pribli\xc5\xbeno 40\xe2\x80\x9341\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ine Zemlje in so dom ve\xc4\x8d kot dveh milijard ljudi. Ocenjeno je bilo, da je okoli 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0% su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8dij \xc5\xbee degradiranih, prizadete celotne povr\xc5\xa1ine zaradi \xc5\xa1irjenja pu\xc5\xa1\xc4\x8dav pa je med 6 in 12 milijonov kvadratnih kilometrov in pribli\xc5\xbeno 1\xe2\x80\x936\xc2\xa0% prebivalcev na su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih \xc5\xbeivi na degradiranih obmo\xc4\x8djih. Nadaljnje \xc5\xa1irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav grozi milijardi ljudi.\n_START_SECTION_\nVzor\xc4\x8denje rastlinstva\n_START_PARAGRAPH_\nOb \xc5\xa1irjenju pu\xc5\xa1\xc4\x8dav se pokrajina postopoma razli\xc4\x8dno oblikuje, njen videz se nenehno spreminja. Na postopoma nagnjenem terenu lahko nastanejo ve\xc4\x8dji prazni prostori na velikem pasu zemlje, kar je znano kot tigrasto grmovje (brousse tigr\xc3\xa9e). Matemati\xc4\x8dni model tega pojava, ki ga je predlagal C. Klausmeier, pripisuje to strukturi in dinamiki povezav rastlin z vodo. Ena od ugotovitev ka\xc5\xbee optimalno strategijo sajenja v kmetijstvu v su\xc5\xa1nih okoljih.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nNeposredni vzrok je izguba ve\xc4\x8dine rastlinstva. To je posledica \xc5\xa1tevilnih dejavnikov, samostojnih ali v kombinaciji, kot so su\xc5\xa1a, podnebne spremembe, pove\xc4\x8dano obdelovanje zemlje, \xc4\x8dezmerna pa\xc5\xa1a in sekanje dreves za gorivo ali gradnjo. Rastlinstvo je pomembno pri dolo\xc4\x8danju biolo\xc5\xa1ke sestave tal. \xc5\xa0tudije so pokazale, da se v mnogih okoljih stopnja erozije in odtoka eksponentno zmanj\xc5\xa1uje s pove\xc4\x8danjem pokritosti z rastlinjem. Neza\xc5\xa1\xc4\x8ditene, suhe povr\xc5\xa1ine tal odpihne veter ali odplavi nenadna poplava, zaradi \xc4\x8desar ostanejo na povr\xc5\xa1ini neplodne ni\xc5\xbeje plasti tal, ki na \xc5\xbego\xc4\x8dem soncu postanejo neproduktivne strjene ploskve.\n_START_SECTION_\nRev\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nVsaj 90\xc2\xa0% prebivalcev su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih \xc5\xbeivi v dr\xc5\xbeavah v razvoju, kjer so slabe gospodarske in socialne razmere. Stanje se \xc5\xa1e slab\xc5\xa1a z degradacijo tal zaradi zmanj\xc5\xa1anja pridelovanja, negotovosti \xc5\xbeivljenjskih razmer in te\xc5\xbeav pri dostopu do virov in prilo\xc5\xbenosti._NEWLINE_V mnogih nerazvitih dr\xc5\xbeavah nastane za\xc4\x8darani krog zaradi pretirane pa\xc5\xa1e, iz\xc4\x8drpanosti zemlje in \xc4\x8dezmerne uporabe podzemne vode na mnogih slabo obdelovalnih svetovnih obmo\xc4\x8djih, zaradi prenaseljenosti se mejna su\xc5\xa1na obmo\xc4\x8dja preve\xc4\x8d izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo za kmetijstvo. Odlo\xc4\x8devalci so razumljivo nenaklonjeni vlaganjem v su\xc5\xa1na obmo\xc4\x8dja z nizkim donosom. Nevlaganje povzro\xc4\x8da odrivanje njihovih prebivalcev na rob dru\xc5\xbebe. Neugodne kmetijske in podnebne razmere, pomanjkanje infrastrukture in omejen dostop do trgov, slabo prilagojeni pridelovalni na\xc4\x8dini in neizobra\xc5\xbeeno prebivalstvo povzro\xc4\x8dajo, da se ve\xc4\x8dina takih obmo\xc4\x8dij ne more razvijati._NEWLINE_\xc5\xa0irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav pogosto povzro\xc4\x8di, da je kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d premalo za enako \xc5\xa1tevilo prebivalcev, ki so prej \xc5\xbeiveli tam. To se ka\xc5\xbee v mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih preseljevanjih s pode\xc5\xbeelja v mesta, zlasti v Afriki. V mestih pa se zaradi tega pove\xc4\x8duje \xc5\xa1tevilo brezposelnih, tako da morajo \xc5\xbeiveti v barakarskih naseljih.\n_START_SECTION_\nProtiukrepi in prepre\xc4\x8devanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo na\xc4\x8dine za zmanj\xc5\xa1evanje ali odpravljanje posledic \xc5\xa1irjenja pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, a je pri tem veliko ovir. Stro\xc5\xa1ki uvedbe trajnostnih kmetijskih praks na primer v\xc4\x8dasih presegajo koristi posameznih kmetov, tudi ko so dru\xc5\xbebi in okolju prijazne. Druga te\xc5\xbeava je pomanjkanje politi\xc4\x8dne volje in finan\xc4\x8dnih sredstev za melioracije in druge programe, ki bi prepre\xc4\x8devali \xc5\xa1irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav. _NEWLINE_\xc5\xa0irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav je ena najve\xc4\x8djih gro\xc5\xbeenj biotski raznovrstnosti. Nekatere dr\xc5\xbeave so razvile akcijske na\xc4\x8drte za prepre\xc4\x8devanje, zlasti v zvezi z za\xc5\xa1\xc4\x8dito ogro\xc5\xbeenih \xc5\xbeivalskih in rastlinskih vrst. Pogozdovanje je eden od ukrepov in ni le zdravljenje znakov. Okoljevarstvene organizacije so dejavne na obmo\xc4\x8djih, na katerih  kr\xc4\x8denje gozdov in \xc5\xa1irjenje pu\xc5\xa1\xc4\x8dav povzro\xc4\x8data skrajno rev\xc5\xa1\xc4\x8dino. Osredoto\xc4\x8dene so predvsem na izobra\xc5\xbeevanje lokalnega prebivalstva o nevarnostih kr\xc4\x8denja gozdov, v\xc4\x8dasih v de\xc5\xbeevnem obdobju sadijo sadike na zelo skr\xc4\x8denih povr\xc5\xa1inah. Organizacija Zdru\xc5\xbeenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) je leta 2012 dala pobudo za obnovo su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8dij (Drylands Restoration Initiative), da bi z znanjem in izku\xc5\xa1njami obnovili obmo\xc4\x8dja. Leta 2015 je FAO objavil svetovne smernice za obnovo degradiranih gozdov in krajine na su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih v sodelovanju s tur\xc5\xa1kim ministrstvom za gozdarstvo in vodne zadeve ter tur\xc5\xa1ko agencijo za sodelovanje in usklajevanje._NEWLINE_Na\xc4\x8dini se osredoto\xc4\x8dajo na oskrbovanje z vodo ter utrjevanje in gnojenje tal._NEWLINE_Utrjevanje tal pogosto temelji na uporabi zavetrnih pasov, pogozdovanju in protivetrni za\xc5\xa1\xc4\x8diti. Vetrolomi so narejeni iz dreves in grmov in se uporabljajo za zmanj\xc5\xa1anje erozije tal in evapotranspiracije, kar je bilo od sredine leta 1980 na obmo\xc4\x8dju Sahela v Afriki kar uspe\xc5\xa1no._NEWLINE_Nekatera tla (na primer glinena) lahko zaradi pomanjkanja vode postanejo neprepustna namesto porozna. Obdelovanje zemlje \xc5\xa1e vedno omogo\xc4\x8da sajenje pridelkov. _NEWLINE_Uporabno je tudi kopanje jarkov, dolgih 150 m in globokih 1 m, ki so vzporedno z vi\xc5\xa1ino pokrajine, ki prepre\xc4\x8duje vodi, da izte\xc4\x8de in povzro\xc4\x8di erozijo. Za prepre\xc4\x8devanje izpiranja jarke oblo\xc5\xbeijo s kamni. Metodo je izumil Peter Westerveld. _NEWLINE_Za bogatenje tal in obnovo plodnosti pogosto skrbijo rastline. Zelo pomembne so stro\xc4\x8dnice, ki izvle\xc4\x8dejo du\xc5\xa1ik iz zraka v tla; drevesa, u\xc5\xbeitne rastline, kot so \xc5\xbeitarice, je\xc4\x8dmen, fi\xc5\xbeol in dateljni, so najpomembnej\xc5\xa1i. Pe\xc5\xa1\xc4\x8dene ograje se lahko uporabljajo tudi za nadzor nad premikanjem zemlje in pe\xc5\xa1\xc4\x8dene erozije. _NEWLINE_Nekateri centri za raziskave (Bel-Air Research Center IRD/ISRA/UCAD) posku\xc5\xa1ajo s cepljenjem drevesnih vrst, mikorizo v su\xc5\xa1nih obmo\xc4\x8djih. Mikoriza so v bistvu glive, ki se ve\xc5\xbeejo na korenine rastlin. Prav s tem ustvarijo simbioti\xc4\x8dno razmerje z drevesi, pove\xc4\x8dujejo povr\xc5\xa1ino korenin drevesa (ki omogo\xc4\x8da drevesu zbrati veliko ve\xc4\x8d hranil iz tal), na primer \xc5\xbei\xc5\xbeola v kombinaciji z Glomus aggregatum. _NEWLINE_Ker je veliko razli\xc4\x8dnih vrst pu\xc5\xa1\xc4\x8dav, so tudi razli\xc4\x8dni na\xc4\x8dini kultiviranja, na primer slana ravnica v Veliki pe\xc5\xa1\xc4\x8deni  pu\xc5\xa1\xc4\x8davi (Rub al Khali) v Saudovi Arabiji. Te slane ravnice so eno najobetavnej\xc5\xa1ih pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih obmo\xc4\x8dij za morsko kmetijstvo in bi jih bilo mogo\xc4\x8de o\xc5\xbeiviti brez sladke vode ali veliko energije. _NEWLINE_Naravna regeneracija (Farmer-managed natural regeneration \xe2\x80\x93 FMNR) je \xc5\xa1e en na\xc4\x8din, ki je prinesel uspehe. Od leta 1980 je bilo pogozdovanje degradirane pokrajine v Nigru uspe\xc5\xa1no. Ta preprosti in poceni na\xc4\x8din je omogo\xc4\x8dil kmetom, da je bilo obnovljenih pribli\xc5\xbeno 30.000 kvadratnih kilometrov. Omogo\xc4\x8dena je izvirna rast dreves s selektivnim obrezovanjem grmi\xc4\x8devja. Ostanek obrezanih dreves lahko uporabijo za zagotavljanje mul\xc4\x8denja za polja, kar pove\xc4\x8duje zadr\xc5\xbeevanje vode v tleh in zmanj\xc5\xa1ujejo izhlapevanje. Poleg tega pravilno razporejena in obrezana drevesa lahko pove\xc4\x8dajo pridelek. Projekt (Humbo Assisted Regeneration Project), ki uporablja ta na\xc4\x8din v Etiopiji, je prejel denar sklada BioCarbon, Svetovne banke, ki podpira projekte, ki zadr\xc5\xbeujejo ali ohranjajo ogljik v gozdovih in kmetijskih ekosistemih.\n_START_SECTION_\nPa\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nObnavljanje travi\xc5\xa1\xc4\x8d shranjuje CO\xe2\x82\x82 iz zraka v rastlinah. Pa\xc5\xa1na \xc5\xbeivina se po navadi ne sprehaja, da bi jedla travo in bi \xc4\x8dim bolj zmanj\xc5\xa1ala njeno rast. \xc4\x8ce trava ostane, s\xc4\x8dasoma zraste  in se obnovi. Predlagano je, da se za obnovo travi\xc5\xa1\xc4\x8da uporabljajo ograje z veliko majhnimi ogradami in premikanjem \xc4\x8drede iz ene ograde v drugo po dan ali dva, da se posnema naravna pa\xc5\xa1a in trava \xc4\x8dim bolje raste. Ocenjuje se, da bi pove\xc4\x8danje ogljika v tleh na 3,5 milijarde hektarjev kmetijskih travnikov na svetu izravnalo skoraj 12-letno emisijo CO\xe2\x82\x82."