b'\n_START_ARTICLE_\nHrva\xc5\xa1ka akademija znanosti in umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nHrva\xc5\xa1ka akademija znanosti in umetnosti (hrva\xc5\xa1ko Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti - HAZU) je hrva\xc5\xa1ka narodna akademija._NEWLINE_ _NEWLINE_Hrvati so imeli \xc5\xbee v 16. stoletju svoje akademije, znanstvene ustanove ali znanstvena dru\xc5\xa1tva najuglednej\xc5\xa1ih in najbolj u\xc4\x8denih osebnosti, ki so si zadali nalogo da s svojimi izdajami, razpravami in ob\xc4\x8dasnimi akademskimi sestanki stalno dajo nove pobude znanstvenemu raziskovanju in gojitvi \xc4\x8diste znanosti, umetnosti in moralnih vrlin. Priprave za osnovanje dana\xc5\xa1nje Akademije so potekale skupaj s hrva\xc5\xa1kim narodnim preporodom. Preporodne zamisli o osnovanju \xc2\xbbu\xc4\x8denega dru\xc5\xa1tva\xc2\xab\xc2\xa0so izrekli v prvih desetletjih 19. stoletja v skladu s te\xc5\xbenjami prvakov narodnega bujenja. Oblikovali so jih v sklepe Hrva\xc5\xa1kega sabora leta 1836, nato leta 1843, 1845 in 1847. Ti zaklju\xc4\x8dki so vodili k osnovanju ustanove splo\xc5\xa1nega nacionalnega pomena, najvi\xc5\xa1je znanstvene in umetni\xc5\xa1ke ustanove - akademije znanosti._NEWLINE_Revolucionarni dogodki med letoma 1848 in 1849 ter absolutizem znotraj avstrijske monarhije so odlo\xc5\xbeili izvr\xc5\xa1itev teh odlo\xc4\x8ditev za ve\xc4\x8d kot deset let. Po laksenbur\xc5\xa1kem manifestu avstrijskega cesarja Franca Jo\xc5\xbeefa I. se je do neke mere liberaliziralo politi\xc4\x8dno in dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje, tako da je nova ustava iz leta 1860 zagotovila neodvisni Hrva\xc5\xa1ki sabor. V ta namen sklicana Banska konferenca je bila pomembna tudi za osnovanje narodne akademije._NEWLINE_Ustanovo so ustanovili leta 1867 v Zagrebu kot Jugoslovansko akademijo znanosti in umetnosti. Utemeljitelj akademije je bil Josip Juraj Strossmayer. 10. decembra 1860 je Strossmayer prvi Banski konferenci in tedanjemu hrva\xc5\xa1kemu banu Josipu \xc5\xa0ok\xc4\x8devi\xc4\x87u predlo\xc5\xbeil pismeno pogodbo in dal denarno podporo 50.000 goldinarjev, nujno za ustanovitev akademije. Njegovemu zgledu so sledili po celi Hrva\xc5\xa1ki. Hrva\xc5\xa1ki sabor, ki so ga izbrali 15. aprila 1861, je \xc5\xbee 20. aprila enoglasno sprejel Strossmayerjev predlog o osnovanju Akademije znanosti in jo vzel pod svojo za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Tedaj so sprejeli pravila in jih v obliki zakonskega predloga poslali cesarju, ki ga je sprejel \xc5\xa1ele 7. avgusta 1863 in pri tem zahteval nekatera dopolnila. Novoizbrani Sabor je pravila leta 1865 predelal in cesar jih je odobril 4. marca 1866. Kmalu zatem je vladar potrdil tudi prvih 14 (od 16) pravih \xc4\x8dlanov Akademije. Osnovanje Akademije je bila logi\xc4\x8dno nadaljevanje ustanovitve Univerze v Zagrebu, ki so jo prvotno ustanovili leta 1669 in jo je Strossmayer leta 1874 obnovil._NEWLINE_Na sestanku 26. julija 1866 so \xc4\x8dlani sprejeli poslovnik in izbrali Strossmayerja za pokrovitelja, kanonika in zgodovinarja Franja Ra\xc4\x8dkega pa za prvega predsednika Akademije. V svojih prvih dneh je akademija nosila ime Slavorum meridionalium (ju\xc5\xbenoslovanska) kot dokaz romanti\xc4\x8dno-utopi\xc4\x8dnega pogleda na slovansko enotnost Ju\xc5\xbene Evrope._NEWLINE_Strossmayer je bil tudi pokrovitelj stavbe Akademije v Parku Zrinjevac. Stavbo so zgradili leta 1880. V letu 1884 je pala\xc4\x8da tudi gostila \xc2\xbbStrossmayerjevo galerijo\xc2\xab, ki je imela 256 umetni\xc5\xa1kih del, ve\xc4\x8dinoma slik. Galerija je danes ena najuglednej\xc5\xa1ih galerij v Zagrebu._NEWLINE_Akademija je med letoma 1867 in 1882 izdajala znanstveno revijo Rad (delo). Nato je vsak posamezni razred Akademije za\xc4\x8del izdajati samostojne revije. Do danes so izdali skoraj 500 izdaj. Leta 1887 je Akademija izdala prvi letopis Ljetopis, kakor tudi ve\xc4\x8d drugih publikacij iz zgodovine in etnologije._NEWLINE_Akademija se je do leta 1991 imenovala Jugoslovanska (JAZU). V \xc4\x8dasu nacisti\xc4\x8dnega re\xc5\xbeima Neodvisne dr\xc5\xbeave Hrva\xc5\xa1ke med letoma 1941 in 1945 so jo preimenovali v \xc2\xbbHrva\xc5\xa1ka\xc2\xab.'