b'\n_START_ARTICLE_\nGiovanni Virginio Schiaparelli\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSchiaparelli je \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Torinu. Po diplomi je leta 1854 \xc5\xa1tudiral pri Enckeju v Berlinu in med letoma 1859 in 1860 pri von Struveju v Pulkovem. Od leta 1860 (1862) do upokojitve leta 1900 je bil predstojnik Observatorija Brera v Milanu. _NEWLINE_V glavnem se je zanimal za Oson\xc4\x8dje. Leta 1861 je odkril asteroid 69 Hesperija (69 Hesperia). Raziskoval je tire kometov, planetov in njihovih satelitov. Leta 1862 je ugotovil, da je tir Perzeidov enak tiru Cometa III. Leta 1866 je tako kot Adams za Leonide dokon\xc4\x8dno dokazal zvezo med tiri kometov in tiri rojev meteorjev. Istega leta je dokazal \xc5\xa1e enakost tira Leonidov s tirom Cometa \xe2\x80\x93 Kometa Tempel-Tuttle. _NEWLINE_V letu 1877 je bil Mars v prison\xc4\x8dju, najbli\xc5\xbeje Soncu, in v opoziciji, najbli\xc5\xbeje Zemlji, v idealni legi za opazovanje. V takih ugodnih opozicijah, ki se vrste pribli\xc5\xbeo na 15 let, sta planeta oddaljena le 56\xc2\xa0\xc2\xb7\xc2\xa010\xe2\x81\xb9 m. Takrat so vsi obrnili daljnoglede proti Marsu. Astronomi so posku\xc5\xa1ali izbolj\xc5\xa1ati karto Marsove povr\xc5\xa1ine, ki jo je malo prej leta 1867 izdelal Proctor. Schiaparelli je prepre\xc4\x8dil morebitne spore, s tem da je v Proctorjevih oznakah zna\xc4\x8dilnosti na Marsovi povr\xc5\xa1ini zamenjal imena astronomov s splo\xc5\xa1nej\xc5\xa1imi imeni, ki jih uporabljamo \xc5\xa1e danes. Pozorno je opazoval rde\xc4\x8di planet. Z mikrometrom je to\xc4\x8dno meril in to\xc4\x8dno risal, kar je videl. Ob tej opoziciji je Hall odkril oba Marsova satelita. Schiaparelli pa je bil \xc5\xa1e bolj vztrajen. Svoje raziskave je nadaljeval ob naslednjih manj ugodnih opozicijah in do leta 1881 narisal karto Marsa. Bil je prepri\xc4\x8dan, da so med zna\xc4\x8dilnostmi, ki jih je opazil, tudi ravne \xc4\x8drte, ki sestavljajo zapleten vzorec. Te \xc4\x8drte je imenoval canali, kar pomeni o\xc5\xbeine. Italijansko besedo so napa\xc4\x8dno prevedli v prekope, kanale. Oznaka prekopi in sumnljiva ravnost teh oblik so namigovali na mo\xc5\xbemost, da gre za umetne tvorbe. To je povzro\xc4\x8dilo pravo razburjenje. Ve\xc4\x8dina astronomov ni mogla videti prekopov, on pa je vztrajal pri svojem. Raziskave Marsa so v resnici napravile velik vtis na ljudi, predvsem zaradi nami\xc5\xa1ljenih prekopov. Ugibanja o inteligentnem \xc5\xbeivljenju na Marsu so se pojavila v poljudnih \xc4\x8dasopisih. Tudi astronomi so sodelovali pri tem. Med njimi sta bila Flammarion in Lowell, ki je \xc5\xa1el \xc5\xa1e dlje kot Schiaparelli._NEWLINE_ _NEWLINE_V 1880-ih je Schiaparelli prvi poskusil narisati karto Merkurjeve povr\xc5\xa1ine. Merkur je opazoval v dnevni svetlobi, ko je bil visoko nad obzorjem. Tudi na njem je opazil ve\xc4\x8d temnih senc in svetlih lis. Te Merkurjeve zabrisane \xc4\x8drte pa niso bile tako ravne in tanke kot Marsove in tudi niso povzro\xc4\x8dile senzacijo. Njegove risbe so bile \xc5\xa1e zelo neto\xc4\x8dne. V 1890-ih je z opazovanjem teh \xc4\x8drt dokazal, da je \xc4\x8das vrtenja Merkurja okrog svoje osi enak njegovi obhodni dobi in, da je vedno z isto stranjo obrnjen proti Soncu. Leta 1966 pa se je pokazalo, da je svoje trditve narobe tolma\xc4\x8dil. Merkurjev dan je dolg le 2/3 Merkurjevega leta. Opazoval je tudi dvojne zvezde. Zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de slepote je \xc5\xa1el v pokoj. Prenehal se je ukvarjati z nesporazumi okoli Marsa in je tiho izdelal nekaj odli\xc4\x8dnih razprav o za\xc4\x8detkih astronomije, predvsem v Babilonu. Med prvimi je spoznal, da Evdoksove in Kalipove istosredi\xc5\xa1\xc4\x8dne sfere niso materialna telesa, ampak le del algoritma, podobnega sodobnim za Fourierjeve vrste.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nKraljeva astronomska dru\xc5\xbeba (RAS) mu je leta 1872 podelila Zlato medaljo, leta 1902 pa je prejel Medaljo Bruceove.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (Schiaparelli) in Marsu (Schiaparelli) ter asteroid zunanjega glavnega pasu 4062 Schiaparelli.'