b'\n_START_ARTICLE_\nPodkum\n_START_SECTION_\nZgodovina Podkuma\n_START_PARAGRAPH_\nO za\xc4\x8detku tega kraja je bolj malo znano, saj ni ohranjeno ne pisnih ne ustnih pri\xc4\x8devanj. Naj pa bi bilo poseljeno bolj pozno zaradi svoje vi\xc5\xa1inske lege. Prvi\xc4\x8d se pojavi v pisnih virih v 2. polovici 13. stoletja. V urbarju iz leta 1267 je navedena naselbina Kum s 18 hudbami in 5 \xc5\xbeupani. Okoli leta 1200 se je prvi\xc4\x8d pojavilo ime \xc5\xa0entjurij. Ker ime izhaja iz imena svetnika naj bi v kraju stala kapelica ali cerkev posve\xc4\x8dena Sv. Juriju. Prebivalci kraja so bili dolga stoletja tla\xc4\x8dani. Med gospodo, ki so ji slu\xc5\xbeili kmetje, se je uvr\xc5\xa1\xc4\x8dala tudi doma\xc4\x8da cerkev in njena last je bila tretjina zemlje, ostalo pa je bilo gra\xc5\xa1\xc4\x8dinske lasti. Kmetje torej niso imeli lastne zemlje, bili so nesvobodni in last svojega gospoda. Leta 1789 je bil Jo\xc5\xbeef \xc4\x8cop zapisan za posestnika posesti petih zemljakov. Dru\xc5\xbeina je \xc5\xa1e leta 1791 bivala v gradu na hrib\xc4\x8dku. Stari dolgovi gra\xc5\xa1\xc4\x8dakov so terjali nova posojila zato se je posest skr\xc4\x8dila. Leta 1844 je posest prevzel zadnji pod\xc5\xa1entjurski gra\xc5\xa1\xc4\x8dak Jo\xc5\xbeef III. \xc4\x8cop. Najprej je \xc5\xa0entjurij spadal kot podru\xc5\xbenica pos Svibensko faro. Kot njena podru\xc5\xbenica se omenja leta 1526, leta 1787 pa se je lo\xc4\x8dil od Svibenske \xc5\xbeupnije in \xc5\xa0entjurij je od leta 1806 samostojna \xc5\xbeupnija. Ko so leta 1850 uvedejo ob\xc4\x8dine, je pripadal \xc5\xa0entjurij ob\xc4\x8dini Sveti Kri\xc5\xbe v Svibnu. \xc5\xa0ele zadnja leta je \xc5\xbeupnija zopet dobila svoj sede\xc5\xbe v \xc5\xa0entjuriju. \xc5\xbdupanovali so le ve\xc4\x8dji posestniki in va\xc5\xa1ki mogotci. Vendar pa so ti mogotci slabo skrbeli za svoje ljudstvo. Ljudem niso dajali \xc5\xbeivilskih nakaznic v predpisani meri, niso skrbeli za ceste, ampak so skrbeli za svoje koristi in si ve\xc4\x8dali premo\xc5\xbeenje.\n_START_SECTION_\nSestava in razvoj tal\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Podkuma so tla za\xc4\x8dela razvijati v obdobju perma, ko so se menjavali glinasti skrilavci in kremenovi pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki s poredkimi vlo\xc5\xbeki apnenca ter rde\xc4\x8di in zelenkasti pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak, meljevec, glinovec in konglomerat. V obdobju tarisa se je kamninska podlaga razvil dolomit s plastmi sljudega meljevca, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak in skrivalec ter apnenec, pojavlja pa se tudi glinast skrilavec, keratofirski tuf in skladovit masivni dolomit. Na teh kamninskih podlagah so se potem skozi tiso\xc4\x8dletja razvijali razli\xc4\x8dni tipi tal.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodkum spada med obmo\xc4\x8dja z zmernim celinskim srednjeevropskim podnebjem, ki je sicer zna\xc4\x8dilno za ve\xc4\x8dji del Slovenije _NEWLINE_(celinskost se stopnuje prodt severovzhodu). Prevladujejo topla poletja in hladne zime.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\n-\xc4\x8copova hi\xc5\xa1a (zadnje bivanje \xc5\xa0entjurskega gra\xc5\xa1\xc4\x8daka)_NEWLINE_-Orlek Kuzenberk (zakopano zlato tele)_NEWLINE_-Spomenik izgnancem_NEWLINE_-Cerkev sv. Jurija na Podkumu_NEWLINE_-Cerkev sv Lenarta na Rode\xc5\xbeu_NEWLINE_-Cerkev sv. Brikcija v Rti\xc4\x8dah_NEWLINE_-Cerkev sv. Ur\xc5\xa1ule v Borovaku_NEWLINE_-Cerkev sv. Jakoba v Pade\xc5\xbeu_NEWLINE_-Slap Su\xc5\xa1jek v Sopoti_NEWLINE_-Naravno okno v Sopoti_NEWLINE_-Geodetsko obele\xc5\xbeje (piramida)_NEWLINE_-Medvedova doma\xc4\x8dija_NEWLINE_-Lipa na Malem Kumu_NEWLINE_-Kum (1219) _NEWLINE_-Solzice- legenda o sv. Ne\xc5\xbei'