b'\n_START_ARTICLE_\nWangari Maathai\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nRojena je bila v Nyeri Distriktu v Keniji, ki je bila takrat pod britansko upravo. Je pripadnica naroda Kikuyu, ki je tudi naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a eti\xc4\x8dna skupina v Keniji. Osnovno in srednjo \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dala v Keniji. V tem \xc4\x8dasu je prestopila v katoli\xc5\xa1ko vero. Ko je kon\xc4\x8dala srednjo \xc5\xa1olo, se je odlo\xc4\x8dila za \xc5\xa1tudij v ZDA na Mount St Scholastica akademiji (Mount St Scholastica College, zdaj benediktinski College). \xc5\xa0tudij so ji omogo\xc4\x8dili kenijski politiki in John F. Kennedy ( takratni ameri\xc5\xa1ki senator); 1960. leta je 300 kenijskih \xc5\xa1tudentov od\xc5\xa1lo \xc5\xa1tudirat v ZDA._NEWLINE_Na College St. Scholastica je diplomirala iz biologije in izbirnih predmetov: kemije in nem\xc5\xa1kega jezika. 1964-1966 je obiskovala dodiplomski \xc5\xa1tudij na Univerzi Pitsburg (University of Pittsburgh). 1966 leta je postala magistra biolo\xc5\xa1kih znanosti. Dobila je slu\xc5\xbebo asistenta na Univerzi Nairobi (University College of Nairobi). Tukaj se ni zaposlila, saj je slu\xc5\xbebo dobila druga oseba. Wangari je prepri\xc4\x8dana, da se je to zgodilo zaradi spola in plemenske diskriminacije. Po dveh mesecih iskanja zaposlitve ji je profesor Reinhold Hofmann z nem\xc5\xa1ke Univerze Hofmann ponudil delo v mikroanatomskem oddelku novo osnovanega Oddelka veterinarske anatomije v \xc5\xa0oli veterinarske medicine Univerze Nairobi._NEWLINE_Leta 1971 je postala prva \xc5\xbeenska iz Vzhodne Afrike z nazivom doktorja znanosti (postala je doktor anatomskih znanosti). Nadaljevala je s predavanji na Univerzi in 1974. leta postala starej\xc5\xa1i predavatelj, nato pa leta 1976 vodje katedre za anatomijo. Leta 1977 je postala profesor. Postala je prva \xc5\xbeenska na takem polo\xc5\xbeaju v Nairobiju.\n_START_SECTION_\nAktivizem in politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg dela na univerzi je bila vpletena v \xc5\xa1tevilne dejavnosti v nevladnih in drugih organizacijah. Med drugim je bila direktorica nairobijske podru\xc5\xbenice Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea, \xc4\x8dlanica Dr\xc5\xbeavnega sveta \xc5\xbdenske v Keniji in \xc4\x8dlanica ekolo\xc5\xa1kega "Centra za zvezo za okolje". Skozi njeno delo razli\xc4\x8dnih organizacijah je za\xc4\x8dela razmi\xc5\xa1ljati , da le\xc5\xbei velik problema v Keniji v degradaciji okolja. Potem ko je bil njen mo\xc5\xbe leta 1974 izvoljen v parlament, z obljubami za ustvarjanje novih delovnih mest, je pri\xc5\xa1ela na idejo, da bi zagotovila delovna mesta v okoljskem sektorju. Osnovala je Envirocare Ltd. kampanjo, ki se je ukvarjala s sajenjem dreves. V proces je vklju\xc4\x8devala navadne ljudi. Skozi delo je dobila mo\xc5\xbenost prisostvovanja Na Prvi konferenci Zdru\xc5\xbeenih narodov o \xc4\x8dlovekovem okolju._NEWLINE_Leto 1977 je bila ustanovljena nevladna organizacija Green Belt Movement ( angl. gibanje zelenega pasu), katere cilj je bil razviti dr\xc5\xbeavo skozi varstvo okolja, razvoj skupnosti in krepitve zmogljivosti. Prakti\xc4\x8dno gibanje je bil boj proti kr\xc4\x8denju gozdov in eroziji zemlje, ki se pojavi zaradi prekomernega izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja lesa. Gozdovi se uni\xc4\x8dujejo in s tem prihaja do \xc5\xa1irjenja pu\xc5\xa1\xc4\x8dave in izgube gozdnih tal. Za vsak nasad so \xc5\xbeenske dobile \xc5\xa1tipendijo. Od leta 1977 do sedaj je bilo posajenih preko 30 miljonov stebel._NEWLINE_Bila je na \xc4\x8delu Dr\xc5\xbeavnega sveta \xc5\xbeensk v Keniji._NEWLINE_Ve\xc4\x8dkrat je bila v zaporu, zaradi zahteve za ve\xc4\x8d strankarske volitve in zaradi protesta proti politi\xc4\x8dni korupciji. Prepre\xc4\x8dila je \xc4\x8drno gradnjo v Uhuru Parku v Nairobiju._NEWLINE_1997 je kandidirala za predsednico Kenije. Njena kanditatura je bila zavrnjena. _NEWLINE_2002 leta je bila izvoljena v parlament. Postala je pomo\xc4\x8dnica ministra za okolje. Leta 2003 je ustanovila politi\xc4\x8dno stranko._NEWLINE_Leta 2005 je bila izvoljena za prvo predsednico Sveta za gospodarstvo, dru\xc5\xbebo in kulturo v okviru Afri\xc5\xa1ke unije. _NEWLINE_Bila je ena izmed osmih ljudi, ki so nosili zastavo na otvoritveni slovesnosti zimskih olimpijskih iger v Torinu leta 2006. _NEWLINE_Istega leta je prejela \xc4\x8dastni doktorat Univerze v Connecticutu v ZDA.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nWangari Maathai je 25. septembra 2011 umrla v nairobijski bolni\xc5\xa1\xc4\x8dici zaradi posledic zapletov ob zdravljenju raka na jaj\xc4\x8dnikih.'