b"\n_START_ARTICLE_\nMax Scheler\n_START_SECTION_\nZgodovinski okvir\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1871 je nastalo Nem\xc5\xa1ko cesarstvo. Industrija je bila mo\xc4\x8dna, Krupp je v tem obdobju v lasti imel najve\xc4\x8dje tovarne, dr\xc5\xbeava je bila gospodarsko stabilna. Po letu 1890 po odstopu Otta von Bismarcka se za\xc4\x8dne osvajanje kolonij. Nem\xc5\xa1ki imperij \xc5\xa1iri svoj vpliv po Avstro-ogrski in v tur\xc5\xa1kem cesarstvu, kolonije pa so ustanavljali v Tihem oceanu, Afriki in Aziji.\n_START_SECTION_\nO Schelerjevi filozofiji\n_START_PARAGRAPH_\nPoglavitni Schelerjev prispevek k fenomenolo\xc5\xa1kemu raziskovanju je njegova materialna eti\xc4\x8dna teorija, kjer je \xc5\xbeelel prekositi zasnovanost Kantove etike na podlagi fenomenolo\xc5\xa1ke analize vrednot. Scheler je tu odprl vpra\xc5\xa1anje subjekta kot nosilca dejanj \xe2\x80\x93 na strani dejanj zato dobimo osebo, svet pa na strani predmetov. Scheler je s tem novim konceptom \xc5\xbeelel prevladati idealizem \xc4\x8distega jaza. Tudi pojmovanje osebe je Scheler prenesel\xc2\xa0ne idejo boga, ki v njegovi teoriji ostaja temelj vse biti._NEWLINE_Za Schelerjevo filozofijo je nedvomno pomembna tudi religioznost. Njegovo nagnjenje k filozofski antropologiji se nemalokrat povezuje z njegovim prehodom iz teisti\xc4\x8dnega v panteisti\xc4\x8dno versko prepri\xc4\x8danje. _NEWLINE_Scheler je \xc4\x8dloveka dojemal v smislu telo-du\xc5\xa1a-duh \xe2\x80\x93 torej tradicionalno metafizi\xc4\x8dno, podal pa je novo interpretacijo tega dojemanja in \xc4\x8dloveka opisal kot dvojno centrirano bitje; vitalno nagonsko in duhovno-osebno. Sprejemal je tudi sublimacijo nagonov. Dejal je, da izvorna mo\xc4\x8d torej ni duh, temve\xc4\x8d so izvorna mo\xc4\x8d nagoni. Duh je lahko mo\xc4\x8dan \xc5\xa1ele po tem, ko si podreja in usmerja nagonsko vedenje. _NEWLINE_Sodobna etika in filozofska antropologija ne moreta mimo temeljnih Schelerjevih ugotovitev, ki so metafizi\xc4\x8dno zasnovane.\n_START_SECTION_\nLjubezen in odnos do fenomenologije\n_START_PARAGRAPH_\nKo so uredniki revije Geisteswissenschaften povabili Schelerja (leta 1913), da bi pisal o takrat razvijajo\xc4\x8di se filozofski metodi fenomenologije, je imel Scheler\xc2\xa0pomisleke glede dane naloge, saj bi lahko le poro\xc4\x8dal o svojem lastnem pogledu na fenomenologijo in ni obstajala\xc2\xa0\xc2\xbbfenomenolo\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola\xc2\xab\xc2\xa0definirana s strani\xc2\xa0 splo\xc5\xa1no sprejetih tez. Obstajal je le krog filozofov, ki jih je zdru\xc5\xbeeval obi\xc4\x8dajen polo\xc5\xbeaj in odnos do filozofskih problemov. Scheler se ni strinjal z Husserlom, da je fenomenologija metoda v strogem smislu, ampak bolj stali\xc5\xa1\xc4\x8de duhovnega videnja, nekaj, kar sicer ostane skrito. _NEWLINE_To, kar je predstavljeno v fenomenologiji, razumemo le, \xc4\x8de vidimo in ob\xc4\x8dutimo neko dejanje sami.\xc2\xa0Bistva niso nikoli podana zunanjemu opazovalcu brez direktnega stika z objektom samim.\xc2\xa0 Fenomenologija je spopad fenomenov, ni metodi\xc4\x8dni postopek opazovanja v smislu, da je objekt stacionaren.\xc2\xa0 Torej je to specifi\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de (Geisteshaltung oziroma 'narava duha) filozofa klju\xc4\x8dno za razkritje oz. videnje fenomenolo\xc5\xa1kih dejstev. Stali\xc5\xa1\xc4\x8de je v osnovi moralno, kjer je mo\xc4\x8d filozofskega vpra\xc5\xa1anja odvisna od osnove v ljubezni. Scheler opisuje bistvo filozofskega mi\xc5\xa1ljenja kot s strani ljubezni dolo\xc4\x8den premik\xc2\xa0 najbolj osebnega 'sebe' kot dolo\xc4\x8denega bitja proti prisostvovanju v bistveni resni\xc4\x8dnosti vseh mo\xc5\xbenosti. _NEWLINE_Scheler je pri\xc5\xa1el do novih odkritij v ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih filozofije. Uveljavil se je kot eden najbolj kreativnih zgodnjih fenomenologov.\xc2\xa0 Zanimanje za njegova dela in misli, pa je zaradi njegovih sodobnih del, zbledelo, delno zaradi zatiranja Schlerjevih del s strani Nacistov od leta 1933 do 1945. Vseeno pa so njegova dela pre\xc5\xbeivela in so \xc5\xa1e kar naprej prevajana ter brana po celem svetu, tako njegova dela pripomorejo k dokazilom kreativnosti in globine njegovih misli.\n_START_SECTION_\nVrednota personalizma\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo najbolj vplivno delo Formalizem v etiki in neformalna etika vrednot, je iz\xc5\xa1lo 1916. Scheler vztraja, da je eti\xc4\x8dno nujno podano kot nekaj, kar nekdo obvezno mora narediti, hkrati pa je tudi kaj 'jaz' in s tem ne kdorkoli, moram narediti. Scheler trdi, da se material oz. neformalnost vnaprej povzdigne z izku\xc5\xa1njami, \xc5\xa1e posebej z izku\xc5\xa1njami o vrednotah. Vse izku\xc5\xa1nje so \xc5\xbee skrite vrednote. Objekt dojemanja kot na primer hrast ni le zelen in velik, ampak je tudi prelep in veli\xc4\x8dasten. Objekti izku\xc5\xa1enj so nosilci vrednosti. Zgodovinski artefakti nosijo kulturno vrednost, verske ikone nosijo vrednoto 'svetosti'.\n_START_SECTION_\nSocialisti\xc4\x8dna in politi\xc4\x8dna teorija\n_START_PARAGRAPH_\nSchellerjeva socialna in politi\xc4\x8dna teorija dozori v okviru intelektualnega ozadja sociolo\xc5\xa1kih in politi\xc4\x8dnih debat v zgodnjem 20. Stoletju. Kontekst Schellerjeve misli je nastanek sociologije kot znanosti, s tem Scheller \xc5\xbeeli postaviti samega sebe v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kritike znanosti med glavnimi filozofi in politiki takratnega \xc4\x8dasa, kot so na primer Max Weber, Emile Durkheim, Wilhelm Dilthey, Oswald Spengler, Herbert Spencer\xe2\x80\xa6 Schelerjeva sociolo\xc5\xa1ko-politi\xc4\x8dna misel\xc2\xa0 je pri\xc5\xa1la na dan znotraj kulturne krize, ki je znotraj Nem\xc4\x8dije sledila prvi svetovni vojni._NEWLINE_V svojih zgodnej\xc5\xa1ih delih Scheller zastopa kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko stran politi\xc4\x8dne levice . Takratno glavno vpra\xc5\xa1anje za Schellerja v Nem\xc4\x8diji je bilo, \xc4\x8de ali obstaja alternativa liberalizmu, ali pa \xc4\x8de je socializem sploh mogo\xc4\x8d. Scheller trdi, da je kr\xc5\xa1\xc4\x8danska demokracija najbolj\xc5\xa1a mo\xc5\xbena alternativa. Kasneje v njegovih delih\xc2\xa0 ta zagnanost za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero v politiki zbledi, a Scheller dokon\xc4\x8dno nikoli ne pozabi ideje o solidarnosti kot osnova za bolj\xc5\xa1o in mirnej\xc5\xa1o prihodnost, prihodnost, kjer ljudje kolektivno in s solidarnostjo spremenijo svet, na katerem \xc5\xbeivimo.\n_START_SECTION_\nVpliv na Schelerjevo delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNanj je zelo veliko vplival Edmund Husserl. Husserlova fenomenologija je Schelerju nedvomno pomagala premagati dolo\xc4\x8dene omejenosti neokantovske orientacije v filozofiji, predvsem z bistvogledno metodo. Scheler jo to metodo \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka \xc5\xbeelel nadgraditi v smeri refleksije in razlikovanja med duhovnim in nagonskim._NEWLINE_Na podlagi Husserlove fenomenolo\xc5\xa1ke teorije je teorijo intencionalnosti kriti\xc4\x8dno preoblikoval v teorijo realnosti. _NEWLINE_Nanj so vplivali tudi filozofi, s katerimi je sodeloval na raznih kro\xc5\xbekih, npr.: Roman Ingarden, Alexandre Koyr\xc3\xa9, Edith Stein, Morit Geiger, Alexander Pf\xc3\xa4nder in Adolf Reinach.\n_START_SECTION_\nScheler v slovenskem jeziku in na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi slovenski prevodi Schelerjevih del prihajajo zelo pozno, \xc4\x8deprav je bilo zanimanje zanj na slovenskem zelo veliko \xc5\xbee po prvi svetovni vojni. Na Schelerjevo filozofijo so se pogosto opirali Slovenci kot na primer Karl Ozvald in France Veber. Naklonjenost Schelerjevu mi\xc5\xa1ljenju je predvsem Veber velikokrat izkazal v svojih delih.\n_START_SECTION_\nPovezave\n_START_PARAGRAPH_\n1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Project Gutenberg: http://www.gutenberg.org/ebooks/author/6583_NEWLINE_2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Edmund Husserl. [internet]. [citirano: 27. 11. 2016]. Dostopno na naslovu: Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Edmund_Husserl_NEWLINE_3.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Edmund Husserl. [internet]. [citirano: 27. 11. 2016]. Dostopno na naslovu: Wikipedia: https://sl.wikipedia.org/wiki/Edmund_Husserl_NEWLINE_4.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Max Scheler. [internet]. [citirano 28. 11. 2016]. Dostopno na naslovu: https://sl.wikipedia.org/wiki/Max_Scheler_NEWLINE_5.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Max Scheler. [internet]. [citirano 28. 11. 2016]. Dostopno na naslovu: http://cobiss4.izum.si/scripts/cobiss?id=2022169968829164_NEWLINE_6.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Max Scheler. [internet]. [citirano 28. 11. 2016]. Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Max_Scheler#Philosophical_contributions_NEWLINE_7.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Max Scheler. [internet]. [citirano 28. 11. 2016]. Dostopno na naslovu: http://nasepblog.ophen.org/2016/05/30/cfp/_NEWLINE_8.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0Max Scheler. [internet]. [citirano 28. 11. 2016]. Dostopno na naslovu: http://plato.stanford.edu/entries/scheler/"