b'\n_START_ARTICLE_\nMilo\xc5\xa1 Crnjanski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMilo\xc5\xa1 Crnjanski sodi med najpomembnej\xc5\xa1e srbske pisatelje. Je eden izmed predstavnikov modernega knji\xc5\xbeevnega gibanja pri Srbih po 1. svetovni vojni. Njegovo pesni\xc5\xa1tvo ozna\xc4\x8duje \xc5\xbeiv\xc4\x8dno drhtenje in nemir, nekak\xc5\xa1no privzdignjeno, napol zmedeno strastno stanje slutenj in pri\xc4\x8dakovanj, nezadovoljstva in intuitivnega gledanja, proza pa razodeva \xc4\x8dloveka, ki je iz vojske pri\xc5\xa1el razo\xc4\x8daran, protivojno razpolo\xc5\xbeen, z motnimi in zmedenimi, kaoti\xc4\x8dnimi in prekipevajo\xc4\x8dimi videnji in predstavami svetovne bole\xc4\x8dine._NEWLINE_\xc5\xbde s svojo prvo knjigo Lirika Itake (1919) se je uprl tedanji literarni praksi. Ta je z me\xc5\xa1\xc4\x8dansko miselnostjo in akademskimi poetikami zakrivala \xc5\xbeivljenjsko resni\xc4\x8dnost. Njegov manifest Obja\xc5\xa1njenje Sumatre (1920) je eden najpomembnej\xc5\xa1ih dokumentov prelomnega \xc4\x8dasa v srbski kulturi. Napisal je tudi poeti\xc4\x8den lirski roman Dnevnik o \xc4\x8crnojevi\xc4\x87u (1920), kjer glavni junak s samogovori razkriva svoj du\xc5\xa1evni portret. Po tem delu se je Crnjevski raz\xc5\xa1el z naprednimi tokovi jugoslovanskih intelektualcev in je po objavi \xc5\xa1e nekaterih literarnih del obmolknil. Za\xc4\x8del je politi\xc4\x8dno delovati, naposled se je priklju\xc4\x8dil  skrajni me\xc5\xa1\xc4\x8danski desnici. Leta 1934 je bil urednik profa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Ideje. Druga svetovna vojna ga je na\xc5\xa1la kot diplomatskega uradnika v Rimu, od tam je od\xc5\xa1el v London in se leta 1955 vrnil v Jugoslavijo. Njegov pisateljski molk je trajal v letih 1934\xe2\x88\x921954. Leta 1954 je iz\xc5\xa1el izbor pesmi Izbrani stihovi. Po vrnitvi v domovino je nadaljeval z romanom Selitve I-III (1929-1954), ki je njegovo najpomembnej\xc5\xa1e delo. Pomembno delo Crnjanskega je \xc5\xa1e roman Roman o Londonu (1971). Z mozai\xc4\x8dno hibridno obliko je opisal svoje \xc5\xbeivljenjske zgodbe, potovanja in sre\xc4\x8danja v delu Kod Hiperborejaca (1966). V tem delu se z odprto strukturo prepletajo oblike spominov, romana, dialektolo\xc5\xa1kega traktata, eseja, avtobiografije in potopisov.'