b"\n_START_ARTICLE_\nPohorje\n_START_PARAGRAPH_\nPredalpsko hribovje ali Pohorje je pogorje, ki le\xc5\xbei v severovzhodni Sloveniji in je prete\xc5\xbeno pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z iglastim gozdom . Razteza se med reko Dravo na severu ter Dravsko-Ptujskim poljem na jugu, na zahodu se\xc5\xbee do Dravograda in Slovenj Gradca, na vzhodu do Maribora in na jugu do Slovenskih Konjic. V dol\xc5\xbeino meri pribli\xc5\xbeno 50\xc2\xa0km, v \xc5\xa1irino pa 20\xc2\xa0km. Glavni greben te\xc4\x8de v smeri vzhod-zahod. Najvi\xc5\xa1ji del Pohorja je zahodni del, ki le\xc5\xbei nad Slovenj Gradcem (smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de Kope) in Mislinjo._NEWLINE_Osr\xc4\x8dje Pohorja predstavlja planotast svet s \xc5\xa1tevilnimi barji. Ve\xc4\x8dji vrhovi so: \xc4\x8crni vrh (1543,5 m), Velika Kopa na Kopah (1542,7 m), Mala Kopa (1524 m), \xc5\xbdigartov vrh (1347\xc2\xa0m), Klopni vrh (1340\xc2\xa0m), Rogla (1517\xc2\xa0m) in Veliki vrh (1344\xc2\xa0m). Zahodno Pohorje je kopasto sleme nad Slovenj Gradcem, med Mislinjsko grapo, Roglo in Planinko (1392\xc2\xa0m). Severneje le\xc5\xbei tektonsko zasnovano Ribni\xc5\xa1ko-lovren\xc5\xa1ko podolje, ki ga sestavljajo miocenske usedline nekdanjega Panonskega morja. Na ju\xc5\xbenem in jugovzhodnem obrobju so Dravinjske gorice, kjer sta se zaradi prisojne lege, ni\xc5\xbejih nadmorskih vi\xc5\xa1in, ustreznih naklonov in ugodnih prometnih razmer razvili sadjarstvo in vinogradni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_Razli\xc4\x8dni deli pogorja so poimenovani po bli\xc5\xbenjih krajih: Mariborsko Pohorje, Zre\xc5\xa1ko Pohorje, Slovenjegra\xc5\xa1ko Pohorje, Ribni\xc5\xa1ko Pohorje.\n_START_SECTION_\nDostop\n_START_PARAGRAPH_\nDostop na Pohorje je mo\xc5\xbeen po cestah iz Ho\xc4\x8d na Areh in Bellevue, iz Slovenj Gradca na Kope ali pa iz Zre\xc4\x8d ali Polskave do Rogle, kamor pride cesta tudi iz severne strani oziroma iz Lovrenca na Pohorju, do Ribni\xc5\xa1ke ko\xc4\x8de nas pripelje cesta iz Podvelke ali Vuhreda, zagotovljen dostop je \xc5\xa1e po kopici ob\xc4\x8dinskih predvsem pa gozdnih cest. Od leta 1959 pa iz Maribora na Bellevue vozi vzpenja\xc4\x8da, ki je bila po zru\xc5\xa1itvi stebra leta 2009 zgrajena povsem na novo.\n_START_SECTION_\nGeologija, geomorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nHribovit relief brez izrazitih vrhov je osnovna zna\xc4\x8dilnost povr\xc5\xa1ja. Velike vi\xc5\xa1inske razlike med slemeni in globokimi dolinami so v preteklosti ote\xc5\xbeevale prehodnost. K dana\xc5\xa1nji podobi je veliko prispevala prispevala pleistocenska poledenitev. Meja ve\xc4\x8dnega snega in ledu je bila na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 1300\xc2\xa0m, vendar na Pohorju ni bilo ledenikov. Velikega pomena je bil drobir, ki je nastal po otoplitvi in so ga kasneje reke prena\xc5\xa1ale s strmej\xc5\xa1ega sveta in odlagale v obliki velikih vr\xc5\xa1ajev v ravninskem svetu._NEWLINE_Ponekod najdemo geolo\xc5\xa1ko najstarej\xc5\xa1e kamnine. Jedro Pohorja tvori metamorfne kamnine kot so tonalit oziroma granodiorit, gnajs, eklogit, amfibolit in blestnik (\xc5\xa1kriljevec), pa tudi beli marmor. Na vzhodnem delu Pohorja so usedline kot triani pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki, konglomerati, dolomiti in apnenci, poamezno pa tudi dacit s tufi._NEWLINE_Vse te materiale so \xc5\xbee od nekdaj tudi gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali. Poznana je bila tudi \xc5\xbeelezova ruda (pohorske fu\xc5\xbeine), kjer so magnetit na Mali Kopi kopali \xc5\xbee v 17. stoletju ter kremen, ki je bil osnova za steklarsko dejavnost (gla\xc5\xbeute)._NEWLINE_Na severni strani se je svet v obliki podolja (Lovrensko-Ribni\xc5\xa1ko podolje) oblikoval v \xc4\x8dasu Panonskega morja, ki je tukaj odlo\xc5\xbeilo mehke terciarne kamnine (pe\xc5\xa1\xc4\x8denjake in lapor).\n_START_SECTION_\nVodotoki\n_START_PARAGRAPH_\nVodnati vodotoki so povzro\xc4\x8dili nastanek \xc5\xa1tevilnih grap z zelo velikimi strminami, ki ponekod v Mislinjskem jarku dosegajo celo 45\xc2\xa0\xc2\xba naklona. Zaradi dolin in ravnin, ki obkro\xc5\xbeajo Pohorje, se je razvilo zelo obse\xc5\xbeno in razvejano hidrografsko omre\xc5\xbeje. Najve\xc4\x8dje pore\xc4\x8dje med pohorskimi vodotoki ima Dravinja, v katero se zlivajo potoki jugovzhodnega Pohorja. Pohorski potoki ob nevihtah lahko dobijo hudourni\xc5\xa1ki zna\xc4\x8daj in v podgorju povzro\xc4\x8dajo \xc5\xa1kodo na infrastrukturi, v raninah pa poplavljajo. Velik energetski potencial so izkori\xc5\xa1\xc4\x8deli \xc5\xbee v preteklosti z mno\xc5\xbeico mlinov in \xc5\xbeag. Danes so redki, zato pa je na potokih in rekah kar precej malih hidroelektrarn._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji vodotoki so Lobnica, Radoljna, Velka, Vuhre\xc5\xa1\xc4\x8dica na severni strani ter Ho\xc4\x8dki in Framski potok, Polskava, Bistrica, Oplotni\xc5\xa1nica, Dravinja, Hudinja, Paka in Mislinja. Vse razen Pake in Hudinje, ki te\xc4\x8deta v Savinjo, se stekajo v Dravo._NEWLINE_V zgornjem toku potoki tvorijo slapove, slapi\xc5\xa1\xc4\x8da in sko\xc4\x8dnike, saj te\xc4\x8dejo preko skalnih pregrad. Nekateri slapovi so tudi naravne znamenitosti: Veliki in Mali \xc5\xa0umik na Lobnici, \xc5\xa0um in \xc5\xbdleb na Bistrici, Hudi\xc4\x8dev slap na Radoljni.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNa Pohorju najdemo razli\xc4\x8dne rastlinske vrste. Najbolj raz\xc5\xa1irjene so drevesne vrste, kjer danes prevladuje iglast gozd. Posamezno rastejo \xc5\xa1e breza, jerebika, kostanj, hrast in macesen. Ta Pohorje so zna\xc4\x8dilna orja\xc5\xa1ka drevesa. Sgermova smreka na Orlici blizu Ribnice na Pohorju s svojimi 62,26 m vi\xc5\xa1ine, velja za najvi\xc5\xa1jo smreko v Evropi in je za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot naravni spomenik. Trbisova jelka na Gozdni u\xc4\x8dni poti Bolfenk, na Ho\xc4\x8dkem Pohorju, velja za kraljico jelk. Dolarjev kostanj je star ve\xc4\x8d kot 500 let, deblo ima obseg 8,5 m. Na pohorskih doma\xc4\x8dijah pa najdemo tudi orja\xc5\xa1ke bukve, lipe in tise._NEWLINE_Za vr\xc5\xa1ni del Pohorja so zna\xc4\x8dilne planje, travnata obmo\xc4\x8dja, ki pa so antropogenega nastanka, to je vpliva \xc4\x8dloveka._NEWLINE_Na barjanskih obmo\xc4\x8djih prevladuje barjansko ru\xc5\xa1evje (Pino mugi - Sphagnetum russiwii), najdemo pa tudi redko mahovnico (Oxycoccus palustris) in mesojedo okroglolistno rosiko (Drosera rotundifolia)._NEWLINE_V zgornjem toku Lobnice se nahaja naravni rezervat '''Pragozd''' \xc5\xa0umik velikosti 57 hektarjev, kjer raste tudi redek rjasti sle\xc4\x8d. Na Pohorju pa najdemo \xc5\xa1e druge za\xc5\xa1\xc4\x8ditene rastline kot na primer: arniko, panonski svi\xc5\xa1\xc4\x8d, baldrijan, zlati klobuk,..._NEWLINE_Za Pohorje zna\xc4\x8dilna divjad so: jelenjad, srnjad, gamsi in divje svinjei. Prebivalci pa so naselili damjake, ki so se zelo namno\xc5\xbeili. Redka sta divji petelin in ru\xc5\xa1evec, ki \xc5\xbeivita predvsem na pora\xc5\xa1\xc4\x8denih vrhovih in v okolici barij. Najdemo pa tudi jereba in druge bolj obi\xc4\x8dajne ptice.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ki ostanki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek je bival na Pohorju \xc5\xbee v pradavnini.  Najbolj znano je arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Po\xc5\xa1tela nad Razvanjem. Na visokih gomilah so na\xc5\xa1li predmete iz 6. st. p.n.\xc5\xa1t., danes se nahajajo v muzeju v Mariboru. An\xc4\x8dnikovo gradi\xc5\xa1\xc4\x8de v Juri\xc5\xa1ni vasi nad Slovensko Bistrico je iz keltsko-rimskega obdobja. Nad Velikim Tinjem se nahaja Repnikovo gradi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kotnikovo gradi\xc5\xa1\xc4\x8d e v Turi\xc5\xa1ki vasi je iz starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe (7. in 6. stol.p.n.\xc5\xa1t.). Znan je rimski kamnolom v Bistri\xc5\xa1kem Vintgarju in v Bojtini. Iz poznoanti\xc4\x8dnega obdobja so na\xc5\xa1li ostanke na Brinjevi gori nad Zre\xc4\x8d ami._NEWLINE_Najdbe iz anti\xc4\x8dne dobe so povezane s potekom jantarske poti Baltik-Jadran (ob jugovzhodni strani Pohorja) in poti, ki je povezovala Panonsko in Celov\xc5\xa1ko kotlino. Rimska poselitev je segala do nadmorske vi\xc5\xa1ine okoli 800 m.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi ve\xc4\x8dji val poselitve na obmo\xc4\x8dje Pohorja je bil med 12. in 14. stoletjem. Prvi dokumentirani viri so iz 13. stoletja in govorijo o 195 samotnih kmetijah v okolici Vuzenice in na slovenjebistri\xc5\xa1kem. Konec 14. st. je bil poseljen tudi severni del Pohorja. Zaradi neugodnih razmer so do 17. st. nekatere vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de kmetije opustili._NEWLINE_Danes so za Pohorje zna\xc4\x8dilna manj\xc5\xa1a razlo\xc5\xbeena naselja z 200 do 300 prebivalci in posamezne kmetije, ob vzno\xc5\xbeju (Dravograd, Radlje, Vuhred, Vuzenica, Ru\xc5\xa1e, Limbu\xc5\xa1, Zre\xc4\x8de, Mislinja, Slovenj Gradec) in na vr\xc5\xa1ajih (Lovrenc na Pohorju, Ribnica na Pohorju, Oplotnica) pa so nastala ve\xc4\x8dja naselja. Na uravnanih terasah so zlasla gru\xc4\x8dasta naselja Skomarje, Sv. Anton, Sv. Primo\xc5\xbe, \xc5\xa0martno na Pohorju. Zgornja meja poselitve je na okoli 1000 m.\n_START_SECTION_\nTurizem in \xc5\xa1port\n_START_PARAGRAPH_\nZnana predvsem zimsko \xc5\xa1portno rekreacijska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so: Bolfenk, Bellevue, Areh, Trije Kralji, Ribni\xc5\xa1ka ko\xc4\x8da, Kope in Rogla. Pozimi so ve\xc4\x8dinoma so uporabljena kot smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da, del prog je tudi umetno zasne\xc5\xbeen. Poleti pa se poleg pohodnikov in kolesarjev predvidene tudi nekatere novej\xc5\xa1e dejavnosti, poletno sankanje in adrenalinski park. V letu 2009 so na Mariborskem Pohorju zgradili novo kro\xc5\xbenokabinsko \xc5\xbei\xc4\x8dnico, ker se je poru\xc5\xa1il steber. Pohorje je polno planinskih ko\xc4\x8d in planinskih poti. Prepredeno je tudi z gozdnimi cestami, ki jih uporabljajo gorski kolesarji in tudi konjeniki._NEWLINE_Na smu\xc4\x8darskem stadionu, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da do vzno\xc5\xbeja Pohorja, poteka tudi tekma za \xc5\xbeenski svetovni pokal v smu\xc4\x8danju imenovan Zlata lisica. Ciljna arena je znana tudi kot sne\xc5\xbena pla\xc5\xbea._NEWLINE_V Zre\xc4\x8dah se nahaja termalni vrelec ob katerem je zraslo moderno zdravili\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de."