b'\n_START_ARTICLE_\nLeseni princ\n_START_PARAGRAPH_\nLeseni princ, baletna glasba B\xc3\xa9le Bart\xc3\xb3ka._NEWLINE_Bartok (1881-1945) je ustvaril tri odrska dela: opero Grad vojvode Sinjebradca (1911), baletno glasbo Leseni princ (1917) in glasbo za pantomimo \xc4\x8cude\xc5\xbeni mandarin (1923). Vsaka od teh treh umetnin na svoj na\xc4\x8din obravnava globine odnosa med mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeensko. Prvi dve sta nastali po libretu oz. scenariju pesnika Bele Balazsa, ki je staro zgodbo o Sinjebradcu upesnil v slogu transilvanskih ljudskih balad, v pravljici o lesenem princu pa je prikazal romanti\xc4\x8dno nasprotje med umetnikom in njegovim delom.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nPrincesa \xc5\xbeivi v malem gradu na gorski pe\xc4\x8dini ob potoku sredi gozda. Narava se prebuja. Princesa se igrivo sprehaja med drevesi. Na drugi strani potoka stoji \xc5\xa1e en grad. Iz njega stopi kraljevi\xc4\x8d, ki se odpravlja na dolgo potovanje, da bi spoznal svet. Prika\xc5\xbee se gozdna vila in uka\xc5\xbee princeski, naj se skrije v svoj grad. Vendar jo je kraljevi\xc4\x8d \xc5\xbee opazil in se vanjo na prvi pogled zaljubil. Ste\xc4\x8de proti njej, vila pa uka\xc5\xbee drevesom, naj mu zastavijo pot. Kraljevi\xc4\x8d se bori z gozdom in ga premaga. Vendar zaman! Potok je narasel in junak ne more \xc4\x8dezenj. Ker ne more do svoje ljubljene, ho\xc4\x8de vsaj vzbuditi njeno pozornost. Morda pa bo ona pri\xc5\xa1la k njemu.Iz palice izrezlja lutko in jo ogrne s svojim dragocenim pla\xc5\xa1\xc4\x8dem. Poka\xc5\xbee jo princesi, le-ta pa se ne zmeni zanjo. Mladeni\xc4\x8d posadi lutki na glavo svojo krono, ko je tudi to brez uspeha, pa odre\xc5\xbee svoje zlate lase in okrasi z njimi leseni ponaredek, ki mu je zdaj povsem podoben. Princesa kon\xc4\x8dno pride iz gradu. Kraljevi\xc4\x8d se ji skrit za leseno lutko pribli\xc5\xbea, da bi jo objel. Kak\xc5\xa1no razo\xc4\x8daranje! Deklica nasede z zlatom ove\xc5\xa1eni leseni lutki z valovitimi, mehkimi lasmi in se sploh ne zmeni za ostri\xc5\xbeeno in razcapano bitje, ki je lutko ustvarilo. Prika\xc5\xbee se vila in s \xc4\x8darobno mo\xc4\x8djo vdihne \xc5\xbeivljenje v lesenega mo\xc5\xbeica. Princesa in leseni princ veselo zaple\xc5\xa1eta po gozdu. Kraljevi\xc4\x8deva \xc5\xbealost je neizmerna. Gozdni vili se zasmili. Za tola\xc5\xbebo ga ogrne v cvetno preprogo in mu posadi na glavo venec iz ro\xc5\xbe V tem trenutku se vrne princesa, naveli\xc4\x8dana lesene lutke, ki no\xc4\x8de ve\xc4\x8d rajati z njo. Zdaj bi rada resni\xc4\x8dnega, \xc5\xbeivega kraljevi\xc4\x8da. On pa se u\xc5\xbealjen odvrne od nje. Deklica mu sledi, vila pa spet o\xc5\xbeivi drevesa. Tokrat zastavijo pot kralji\xc4\x8dni. Deklica se ne more prebiti skozi in se zgrudi , osramo\xc4\x8dena in \xc5\xbealostna. V obupu odvr\xc5\xbee svoje dragoceno ogrinjalo in zlato krono ter odre\xc5\xbee svoje \xc4\x8dudovite lase. Tedaj pa se kraljevi\xc4\x8d vrne k njej, dvigne jo k sebi in objame. Skupaj odideta, vila pa se vrne na svoje mesto v kraljestvo cvetlic, dreves in voda._NEWLINE_Glasba Lesenega princa strogo sledi simetri\xc4\x8dni zgodbi. Uvodni in zaklju\xc4\x8dni stavek prikazujeta naravo, ki se prebuja in umirja. Tematski material je v zadnjem stavku razporejen v nasprotnem vrstnem redu kot v uvodu. Med uvodom in zadnjim moderatom se zvrsti 7 plesnih stavkov. Osrednje mesto v skladbi zavzema \xc4\x8detrti stavek, ki prikazuje ples princese in lesenega princa, obup in nato kronanje kraljevi\xc4\x8da. Glasba v njem izra\xc5\xbea skladateljeve panteisti\xc4\x8dne sanje o pomiritvi med \xc4\x8dlovekom in naravo._NEWLINE_Bartok je v svoji umetnosti iskal sintezo med prizadevanji svojih predhodnikov in vzornikov Wagnerja, Debussyja in Richarda Straussa ter nasprotji, v katera se je ujela glasba po Arnold Sch\xc3\xb6nberg Sch\xc3\xb6nbergovem prelomu s tonalnostjo. Poeti\xc4\x8dno invencijo Lesenega princa spremljajo izjemno natan\xc4\x8dno odmerjeni in matemati\xc4\x8dno zastavljeni kompozicijski prijemi. Razmerja med \xc5\xa1tevilom metri\xc4\x8dnih enot v posameznih delih skladbe se pogosto pribli\xc5\xbeujejo zlatemu rezu. Ritmi\xc4\x8dne razdelitve mestoma sledijo Fibonaccijevemu zaporedju, ki matemati\xc4\x8dno opisuje u\xc4\x8dinek se\xc5\xa1tevanja naravnih pojavov. To ozadje daje razgibani in harmonsko drzni Bartokovi umetnini pridih klasi\xc4\x8dne skladnosti.'