b'\n_START_ARTICLE_\nAltstadt L\xc3\xbcbeck\n_START_SECTION_\nUstanovitev in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nUstanovitev mesta pod  Henrikom Levom leta 1159 je sledila velikemu po\xc5\xbearu na mestu slovanske trdnjave na polotoku imenovanem Bucu med reko Trave in Wakenitz. Srednjeve\xc5\xa1ki mestni tloris za novo trgovsko mesto v smeri sever-jug, ki je meril pribli\xc5\xbeno dva kilometra, je bil preprost in zelo u\xc4\x8dinkovit. Od grajskih vrat na severu je potekala nadrejena cesta proti jugu. Poleg Marktplatza sta bila ob tej poti \xc5\xa1e dva trga Koberg in Klingenberg, med katerima sta pravokotno na pot sever-jug potekali dve vzporedni ulici, K\xc3\xb6nigstra\xc3\x9fe (Kraljeva cesta) na vzhodu in Breiten Stra\xc3\x9fe (\xc5\xa0iroka cesta) na zahodu. Od teh cest, dolo\xc4\x8denih kot rebra so tekle podrejene ulice v smeri vzhod in zahod tako, da so se pojavili pravokotni gradniki. Mesto je sprva varovala okoli\xc5\xa1ka voda in mestno obzidje iz opeke. Zgodovinsko je bilo razdeljeno na \xc5\xa1tiri \xc4\x8detrti. Danes je ta od 19. stoletja u\xc4\x8dinkovita delitev mesta na \xc4\x8detrti brez pomena in s tem povezani izrazi postali tudi brez pomena._NEWLINE_V zgodnjem modernem obdobju je nastala okoli L\xc3\xbcbecka fortifikacija, zaradi katere je bil ena najve\xc4\x8djih utrdb v severni Evropi. Ta utrdba je bila razstavljena po\xc4\x8dasi od za\xc4\x8detka 19. stoletja glede na potrebe razvoja pristani\xc5\xa1\xc4\x8da L\xc3\xbcbeck, prihoda \xc5\xbeeleznice in industrializacije. Najve\xc4\x8dja topografska sprememba je bila izgradnja prekopa Laba-L\xc3\xbcbeck, katerega gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1900. Staro mesto L\xc3\xbcbeck se je spremenilo s polotoka v otok in Wakenitz je danes zajezena v strugi. Tudi utrdbe so bile \xc5\xbertve \xc5\xa1iritve pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Trave in mestni jarek sta se znatno raz\xc5\xa1irila, zlasti na obmo\xc4\x8dju severnega polotoka Wall, da bi pridobili priveze za prihajajo\xc4\x8de parnike. Kljub temu pa so danes posamezni bastijoni v L\xc3\xbcbecku jasno vidni, \xc5\xa1e posebej na odseku med biv\xc5\xa1imi M\xc3\xbchlentor in Holstentor.'