b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Musi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je 26. junija 1799 na Vranskem, kot sin posestnika Josipa Musija in Ane, rojene Trebouz.  \xc5\xa0olal se je na Vranskem. Enoletni te\xc4\x8daj za u\xc4\x8ditelja je kon\xc4\x8dal na celjski glavni \xc5\xa1oli 13. avgusta 1818. Ta \xc5\xa1ola je bila takrat edina izobra\xc5\xbeevalnica za u\xc4\x8ditelje v lavantinski \xc5\xa1kofiji. Umrl je 6. marca 1875 v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju, star 76 let.\n_START_SECTION_\nSlu\xc5\xbebovanje\n_START_PARAGRAPH_\nMusi je postal pomo\xc5\xbeni u\xc4\x8ditelj in od 1. januarja 1819 pa do 30. oktobra 1820 je zasebno pou\xc4\x8deval na gradu v \xc5\xa0marju pri Jel\xc5\xa1ah. Po dekretu lavantinskega konzistorija je 18. novembra 1820 dobil za\xc4\x8dasno u\xc4\x8diteljsko mesto v \xc5\xa0kocjanu pri Dobri vasi na Koro\xc5\xa1kem. Med tem je 4. julija 1822 opravil izpit za pou\xc4\x8devanje v 1. in 2. razredu nem\xc5\xa1kih glavnih \xc5\xa1ol, 10.oktobra 1822 je prosil za mesto u\xc4\x8ditelja v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju, kjer je bil najprej provizori\xc4\x8dni u\xc4\x8ditelj (1822 \xe2\x80\x93 1823), nato u\xc4\x8ditelj (1823 \xe2\x80\x93 1827), \xc5\xa1e pozneje vzorni u\xc4\x8ditelj (1827 \xe2\x80\x93 1870) in kon\xc4\x8dno nadu\xc4\x8ditelj do upokojitve 1. novembra 1872 oz. 27. marca, ko je izro\xc4\x8dil \xc5\xa1olsko vodstvo. V \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju je slu\xc5\xbeboval ve\xc4\x8d kot petdeset let.\n_START_SECTION_\nMusi kot pedagog\n_START_PARAGRAPH_\nOb delavnikih je Musi opravljal elementarni pouk, ob nedeljah pa elementarni pouk za odrasle in ponavljalni pouk. V \xc5\xa1olah se je takrat pou\xc4\x8devalo v nem\xc5\xa1kem jeziku, vendar pa se je Musi s kme\xc4\x8dkimi otroki pogovarjal slovensko.\n_START_SECTION_\nMusi kot bibliotekar\n_START_PARAGRAPH_\nVzorni u\xc4\x8ditelj Peter Musi je 15. avgusta 1854 v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju ustanovil prvo javno pred\xc4\x8ditalni\xc5\xa1ko knji\xc5\xbenico na \xc5\xa0ale\xc5\xa1kem. Temeljila je na \xc5\xa1olski bukvarni v ob\xc4\x8dinski stavbi na trgu, kjer je Musi \xc5\xbee pred tem vzdr\xc5\xbeeval svoje knjige, ki jih je posojal u\xc4\x8dencem in jih tako navajal na bralno kulturo. Na za\xc4\x8detku je zbral 80 del v 174 zvezkih. \xc5\xbde v prvih dneh delovanja knji\xc5\xbenice je izposodil 145 zvezkov, to pa je skoraj vse kar je knji\xc5\xbenica premogla. Od bralcev ni zahteval nobenega pla\xc4\x8dila ali priloge za izposojene knjige. Delo knji\xc5\xbeni\xc4\x8darja je opravljal ves \xc4\x8das sam in brezpla\xc4\x8dno. Zaradi njegovega delovanja je \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjska \xc5\xa1ola postala vodilno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa0ale\xc5\xa1ke doline.\n_START_SECTION_\nMusi kot kmetovalec\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Musi se je ukvarjal s \xc4\x8debelarstvom in sadjarstvom, posku\xc5\xa1al je tudi z gojenjem sviloprejk. Organiziral je te\xc4\x8daje sadjarstva, kmetijstva in vrtnarstva. Sam je bil \xc4\x8dlan kmetijske dru\xc5\xbebe v Gradcu in vrtnarske dru\xc5\xbebe na Bavarskem.\n_START_SECTION_\nMusi kot hranilni\xc4\x8dar\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1844 je v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju ustanovil prvo \xc5\xa1olsko hranilnico, ta ni bila prva le na Slovenskem, temve\xc4\x8d na celotnem ozemlju Avstro - Ogrske monarhije. Otroci so v \xc5\xa1olo nosili denar in ga shranjevali v hranilnico in na tak na\xc4\x8din var\xc4\x8devali z denarjem.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Musi je za svoje delovanje dobil ve\xc4\x8d odlikovanj. Zadnje in najvi\xc5\xa1je, zlati zaslu\xc5\xbeeni kri\xc5\xbeec s krono, so mu izro\xc4\x8dili 27. septembra 1871.\n_START_SECTION_\nObjave, pomembna dela\n_START_PARAGRAPH_\nSodeloval je s Slom\xc5\xa1kom pri pisanju u\xc4\x8dbenikov, in sicer pri Malem berilu, Velikem berilu, Velikem berilu za slovensko nem\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole in pri Ponovilu. Napisal je tudi knjigo Navod za nedeljske \xc5\xa1ole. Kako je potreba u\xc4\x8diti. Trije kasnej\xc5\xa1i ponatisi so dokaz vrednosti te knjige. V njej najdemo abecednik, zglede za pisanje in ra\xc4\x8dunanje ter nekaj beril._NEWLINE_Leta 1851 je od takratnega ministra za uk dobil nalogo za sestavo stenske za\xc4\x8detnice, leta 1852 pa je iz\xc5\xa1el Musijev Slovkovar._NEWLINE_Peter Musi je bil eden prvih slovenskih u\xc4\x8diteljev, ki je napisal slovenski abecednik Navod v branje za mladost nedeljskih \xc5\xa1ol, leta 1832._NEWLINE_Veliko je objavljal v \xc4\x8dasopisih. Od leta 1844 pa do leta 1846 je v Novice dopisoval in poro\xc4\x8dal iz \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja o \xc5\xbeivalskih sejmih, krajevnih dogodkih, delitvi \xc5\xbeivine\xe2\x80\xa6_NEWLINE_V Drobtinicah je leta 1848 objavil \xc4\x8dlanka Pokraj\xc5\xa1i rajtingi iz glave in Poku\xc5\xa1ne za nedeljske \xc5\xa1olarje, objavljal je tudi sestavke o \xc5\xbeivalih. V \xc5\xa0olskem prijatelju je v letih od 1852 do 1857 objavljal pedago\xc5\xa1ke \xc4\x8dlanke. In \xc4\x8dlanek z naslovom Kratek poduk o sadjereji posebno za \xc5\xa1olsko mladino._NEWLINE_Peter Musi je na pesni\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju ustvarjal po zgledih ljudskih pregovorov. Leta 1848 je napisal pesni\xc5\xa1ki nekrolog Po\xc4\x8divalnica F. Karku, \xc5\xa1o\xc5\xa1tanjskemu \xc5\xbeupniku._NEWLINE_Zelo dragoceno delo Petra Musija je Vodilo modrega kmetovanja po Koro\xc5\xa1kem, Kranjskem in \xc5\xa0tajerskem. V letih od 1854 do 1866 so to delo ve\xc4\x8dkrat ponatisnili.'