b'\n_START_ARTICLE_\nSchleswig-Holstein\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeelno ozemlje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav imata \xc5\xbee od leta 1460 skupno oblast, sta Schleswig na severu in Holstein na jugu lo\xc4\x8deni pokrajini z razli\xc4\x8dno pokrajinsko identiteto. Meja med njima poteka po rekah Eider in Levensau severno od Kiela. Poleg njiju dana\xc5\xa1nji Schleswig-Holstein obsega tudi obmo\xc4\x8dje nekdanjega vojvodstva Lauenburg in nekdaj neodvisno mesto L\xc3\xbcbeck.\n_START_SECTION_\nNaravne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSchleswig-Holstein se deli na tri zna\xc4\x8dilne vzdol\xc5\xbene pasove v smeri sever-jug: na zahodu Marsch (mo\xc4\x8dvirnata obmo\xc4\x8dja), v osrednjem delu Geest (pe\xc5\xa1\xc4\x8dena, valovita pokrajina nastala v ledenih dobah) in na vzhodni strani Schleswig-holsteinsko gri\xc4\x8devje (tu le\xc5\xbei tudi najvi\xc5\xa1ji vrh, 168 m n.m. visoki Bungsberg). Predvsem zahodna obala je mo\xc4\x8dno \xc4\x8dlenjena s polotoki, ob njej le\xc5\xbeijo Severnofrizijski otoki. Bolj oddaljen v smeri odprtega morja le\xc5\xbei otok Helgoland, ki se geolo\xc5\xa1ko razlikuje od ostalih. Na vzhodni obali le\xc5\xbei edinih \xc5\xa1est fjordov na ozemlju Nem\xc4\x8dije in tretji najve\xc4\x8dji nem\xc5\xa1ki otok Fehmarn.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg ve\xc4\x8dinskega nem\xc5\xa1kega prebivalstva na ozemlju de\xc5\xbeele \xc5\xbeivita \xc5\xa1e dve avtohtoni narodni skupnosti. V Schleswigu so to Danci, na obali Severnega morja pa Frizijci. Po drugi svetovni vojni je bil Schleswig-Holstein de\xc5\xbeela z najve\xc4\x8djim dele\xc5\xbeem pribe\xc5\xbeanega prebivalstva, predvsem iz Pomorjanskega in Vzhodne Prusije. Nasprotno pa ima Schleswig-Holstein najni\xc5\xbeji dele\xc5\xbe priseljencev izmed vseh zahodnonem\xc5\xa1kih zveznih de\xc5\xbeel, kar se pripisuje predvsem odro\xc4\x8dni legi in medlemu gospodarskemu razvoju. Najve\xc4\x8dja skupina priseljencev so Turki (42.000), tem pa sledijo priseljenci z obmo\xc4\x8dja nekdanje Jugoslavije (14.000)._NEWLINE_Najve\xc4\x8dja mesta so Kiel (235.000), L\xc3\xbcbeck (211.000), Flensburg (87.000), Neum\xc3\xbcnster (78.000) in Nordestedt (72.000). Vsa druga naselja imajo manj kot 50.000 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nStruktura oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelni zbor (Landtag Schleswig-Holstein) in Vlada (Landesregierung Schleswig-Holstein) imata sede\xc5\xbe v Kielu, najvi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Oberlandesgericht) pa v Schleswigu. Schleswig-Holstein je edina nem\xc5\xa1ka zvezna de\xc5\xbeela, ki \xc5\xa1e vedno nima lastnega organa ustavnosodne kontrole; v skladu z de\xc5\xbeelno ustavo in Temeljnim zakonom to nalogo opravlja Zvezno ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Za ustavni sistem v Schleswig-Holsteinu je zna\xc4\x8dilna \xc5\xa1ir\xc5\xa1a uporaba institutov neposredne demokracije kot drugod po Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Po volitvah 20. februarja 2005 je na oblasti velika koalicija, sestavljena iz CDU in SPD. Poleg njiju imajo sede\xc5\xbee v de\xc5\xbeelnem zboru \xc5\xa1e FDP, Zeleni in SSW. Naslednje volitve bodo leta 2010.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSchleswig-Holstein je \xc5\xbee zgodovinsko gospodarsko \xc5\xa1ibka de\xc5\xbeela z le dvema ve\xc4\x8djima centroma (Kiel in L\xc3\xbcbeck). Sorazmerno velik del prebivalstva je \xc5\xa1e vedno zaposlen v kmetijstvu in ribi\xc5\xa1tvu. Industrija se je tu razvila relativno pozno in je bila kmalu zatem prizadeta zaradi strukturnih sprememb. Tudi ponovna zdru\xc5\xbeitev Nem\xc4\x8dije v 1990 je imela za de\xc5\xbeelo negativne posledice, saj se je spremenila iz de\xc5\xbeele prejemnice pomo\xc4\x8di v de\xc5\xbeelo dajalko pomo\xc4\x8di._NEWLINE_V ekonomskem smislu je mo\xc5\xbeno razlikovati tri velika obmo\xc4\x8dja: hitro rasto\xc4\x8do okolico Hamburga (ljudsko ime Speckg\xc3\xbcrtel - Pas slanine), posebno \xc5\xa1ibko zahodno obalo (kmetijstvo, turizem, izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje vetrne energije) in pristani\xc5\xa1ka mesta (predvsem Flensburg, Kiel, L\xc3\xbcbeck) na vzhodni obali (trgovina, promet, ladjedelni\xc5\xa1tvo). V zadnjih letih se pove\xc4\x8duje pomen pomorske trgovine v Baltskem morju, predvsem zaradi povezav s Skandinavijo, Rusijo in Baltskimi de\xc5\xbeelami. Kiel je za Rostockom drugo najve\xc4\x8dje trajektno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_V treh mestih v Schleswig-Holsteinu se nahajajo jedrske elektrarne: Brunsb\xc3\xbcttel, Brokdorf in Kr\xc3\xbcmmel._NEWLINE_V primerjavi kupne mo\xc4\x8di z ostalimi deli EU dosega Schleswig-Holstein indeks 104.1 (EU-27:100) (2004).\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nUradni in dominantni jezik je nem\xc5\xa1ki, nizka nem\xc5\xa1\xc4\x8dina ima status regionalnega, dan\xc5\xa1\xc4\x8dina, frizij\xc5\xa1\xc4\x8dina in rom\xc5\xa1\xc4\x8dina pa polo\xc5\xbeaj manj\xc5\xa1inskih jezikov. S posebnim zakonom iz leta 2004 je postala frizij\xc5\xa1\xc4\x8dina v Okraju Severna Frizija in na Helgolandu (Okraj Pinneberg) drugi uradni jezik.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV de\xc5\xbeeli je le ena univerza, in sicer v Kielu (ustanovljena 1665).\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina prebivalstva (56.3%) je protestantov in pripadajo Severnolabski evangeli\xc4\x8dansko-luteranski cerkvi s sede\xc5\xbeem v Kielu._NEWLINE_V strukturi Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve spada celotno de\xc5\xbeelno ozemlje v Nad\xc5\xa1kofijo Hamburg. Katoli\xc4\x8danov je 6,1%._NEWLINE_Poleg teh dveh ve\xc4\x8djih skupin v Schleswig-Holsteinu \xc5\xbeivi 25.000 muslimanov, 15.000 \xc4\x8dlanov manj\xc5\xa1ih evangeli\xc4\x8danskih cerkva, 6.800 \xc4\x8dlanov Danske cerkve in 1.800 Judov.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dolge morske obale so zelo razviti vodni \xc5\xa1porti, predvsem jadranje in \xc5\xa1portno ribi\xc5\xa1tvo. Kiel spada med svetovne metropole jadralcev, v letih 1936 in 1972 je gostil jadralska tekmovanja v okviru olimpijskih iger, ki jih je gostila Nem\xc4\x8dija._NEWLINE_Schleswig-Holstein je po Nem\xc4\x8diji in zunaj nje znan po dveh izmed najbolj\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih rokometnih klubov: THW Kiel in SG Flensburg-Handewitt. Leta 2007 sta se pomerila v finalu rokometne lige prvakov.'