b'\n_START_ARTICLE_\nOb\xc4\x8dina Trbovlje\n_START_SECTION_\nZgodovina ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1tetje leta 1771, ki so ga izvedli me\xc5\xa1ani odbori oficirjev in civilnih komisarjev, je pomenilo razdelitev ozemlja far na manj\xc5\xa1a ozemlja, na tako imenovane konskripcijske (popisne) ob\xc4\x8dine, ki so predstavljale naborne okraje. Na podro\xc4\x8dju Trbovelj so naredili tri popisne ob\xc4\x8dine: Retje, Loke in Trbovlje. Zaradi nastanka novega katastra leta 1825 so zdru\xc5\xbeevali prej\xc5\xa1nje popisne ob\xc4\x8dine. Na trboveljskem podro\xc4\x8dju so zdru\xc5\xbeili popisno-dav\xc4\x8dne ob\xc4\x8dine Retje, Loke in Trbovlje v katastrski (dav\xc4\x8dni) ob\xc4\x8dini Trbovlje. Na podlagi provizori\xc4\x8dnega zakona o ob\xc4\x8dinah iz leta 1849, je leta 1850 na obmo\xc4\x8dju katastrske ob\xc4\x8dine Trbovlje nastala Krajevna ob\xc4\x8dina Trbovlje. V njej so se zdru\xc5\xbeile katastrske ob\xc4\x8dine Trbovlje, Knezdol, Sv. Lenart, Ojstro in Sv. Marko. Ob\xc4\x8dina Trbovlje je spadala pod okrajni urad v La\xc5\xa1kem, nad njim je bil kot politi\xc4\x8dna in finan\xc4\x8dna oblast okro\xc5\xbeni urad v Mariboru, kot sodna oblast pa okro\xc5\xbeno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Celju._NEWLINE_Po koncu prve svetovne vojne se je ob\xc4\x8dina Trbovlje  uvr\xc5\xa1\xc4\x8dala k okrajnemu glavarstvu Celje ter sodnemu okraju La\xc5\xa1ko. K njej so sodile katastrske ob\xc4\x8dine Gabersko, Sv. Katarina, Knezdol, Sv. Lenart, Loke, Sv. Marko, Ojstro, Planinska vas, Plesko, Prapretno, Retje, Studence in Trbovlje._NEWLINE_Po popisu prebivalstva leta 1931 je ob\xc4\x8dina Trbovlje imela 17.183 prebivalcev. V letu 1933 se je zgodila najve\xc4\x8dja sprememba glede ozemlja trboveljske ob\xc4\x8dine, ko je bila ustanovljena ob\xc4\x8dina Hrastnik \xe2\x80\x93 Dol. Pred ustanovitvijo ob\xc4\x8dine Hrastnik \xe2\x80\x93 Dol je trboveljska ob\xc4\x8dina obsegala 3977 ha, po ustanovitvi le \xe2\x80\x93 te, pa je obsegala 3008 ha in 10 krajev: Trbovlje, Loke, Retje, Knezdol, Planinsko vas, Sv. Katarino, Sv. Marko, Ojstro (del) in Sv. Planino._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so po upravnopoliti\xc4\x8dni razdelitvi Spodnje \xc5\xa0tajerske ukinili la\xc5\xa1ki okraj in zaradi pomembnosti tega podro\xc4\x8dja ustanovili trboveljsko okro\xc5\xbeje (Kreis Trifail). Novo okro\xc5\xbeje Trbovlje je imelo pribli\xc5\xbeno 50.000 prebivalcev na 560 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine, obsegalo pa je ob\xc4\x8dine Trbovlje, Zagorje, Hrastnik, na vzhodu in jugu so ga omejevali kraji Huda jama z Re\xc4\x8dico, Zidani Most, Loka pri Zidanem Mostu, Rade\xc4\x8de, Podkum, Pol\xc5\xa1nik in Dole pri Litiji, na zahodu Va\xc4\x8de in Trojane, na severu pa je segalo do \xc4\x8cem\xc5\xa1eni\xc5\xa1ke planine, vrhov Mrzlice, Kala in Gozdnika._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so bile Trbovlje sredi\xc5\xa1\xc4\x8de trboveljskega okraja, imenovanega Okrajni ljudski odbor Trbovlje (OLO). Upravno se je delil na naslednje krajevne ljudske odbore (KLO) in sicer Bev\xc5\xa1ko, Breg, \xc4\x8ce\xc4\x8de, \xc4\x8cem\xc5\xa1enik, Dobovec, Dol pri Hrastniku, Dole pri Litiji, Gabersko, Hrastnik, Izlake, Kisovec-Loke, Klek, Kolovrat, Kotrede\xc5\xbe, Krnice-Kovk, Loka, Marno, Mlin\xc5\xa1e, Pol\xc5\xa1nik, Prapretno, Rade\xc4\x8de, Razbor, Rimske Toplice, Sv. Jedert, Sv. Jurij pod Kumom, Sv. Urh, St. Gotard, \xc5\xa0t. Lambert, Trbovlje, Turje, Zagorje, Zidani most._NEWLINE_Ponovno uvedbo ob\xc4\x8din je 19. aprila 1952 uzakonil Zakon o razdelitvi Ljudske republike Slovenije na mesta, okraje in ob\xc4\x8dine. Okraj Trbovlje je obsegal naslednje ob\xc4\x8dine (13): \xc4\x8cem\xc5\xa1enik, Dol pri Hrastniku, Dole pri Litiji, Hrastnik (mestna ob\xc4\x8dina), Loke pri Zidanem mostu, Mlin\xc5\xa1e, Podkum, Pol\xc5\xa1nik, Rade\xc4\x8de (mestna ob\xc4\x8dina), Seno\xc5\xbeeti, Trbovlje (mestna ob\xc4\x8dina), Trojane, Zagorje ob Savi (mestna ob\xc4\x8dina). Mestna ob\xc4\x8dina Trbovlje je leta 1952 po povr\xc5\xa1ini merila 5.740 ha in \xc5\xa1tela 15.492 prebivalcev v 18 naseljih._NEWLINE_Junija 1955 je bil sprejet tudi Zakon o obmo\xc4\x8djih okrajev in ob\xc4\x8din v Ljudski republiki Sloveniji. V Sloveniji je bilo 11 okrajev, ki so bili razdeljeni na 130 ob\xc4\x8din. Okraj Trbovlje s sede\xc5\xbeem v Trbovljah je sestavljalo 8 ob\xc4\x8din (115.100 prebivalcev): Bre\xc5\xbeice, Hrastnik, Rade\xc4\x8de, Senovo, Sevnica, Trbovlje, Videm \xe2\x80\x93 Kr\xc5\xa1ko, Zagorje ob Savi. Ob\xc4\x8dina Trbovlje je takrat \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 16.600 prebivalcev. Leta 1958 je bil okraj Trbovlje ukinjen in ob\xc4\x8dina Trbovlje je pre\xc5\xa1la pod okraj Ljubljana._NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije, je bil 3. oktobra 1994 sprejet Zakon o ustanovitvi ob\xc4\x8din ter o dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dji, s katerim je bilo ustanovljenih 147 ob\xc4\x8din. Ob\xc4\x8dina Trbovlje je obsegala 57,8 km\xc2\xb2 in imela 9 katastrskih ob\xc4\x8din s 17 naselji ter 2658 hi\xc5\xa1nimi \xc5\xa1tevilkami. Naselja so bila naslednja: \xc4\x8cebine, \xc4\x8ce\xc4\x8de (del), Dobovec, Gabrsko, Klju\xc4\x8devica, Knezdol, Ojstro, Ostenk, Partizanski vrh, Planinska vas, Prapre\xc4\x8de (del), Prapretno (del), \xc5\xa0kofja Ri\xc5\xbea, Trbovlje, Vrhe (del), Zavr\xc5\xa1je, \xc5\xbdupa.\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dina danes\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je ob\xc4\x8dina Trbovlje del zasavske statisti\xc4\x8dne regije. Meri 58 km\xc2\xb2  in se po povr\xc5\xa1ini med slovenskimi ob\xc4\x8dinami uvr\xc5\xa1\xc4\x8da na 122. mesto. Po popisu leta 2002 je bilo v ob\xc4\x8dini Trbovlje 18.406 prebivalcev,  dne 1. januarja leta 2017 pa 16.221 prebivalcev.\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nOb Termoelektrarni Trbovlje se nad dolino reke Save in zasavskim hribovjem dviga 360 m visok Trboveljski dimnik, najvi\xc5\xa1ja zgradba v Sloveniji in najvi\xc5\xa1ji dimnik v Evropi. Po zgraditvi leta 1976 se je onesna\xc5\xbeenost zraka z \xc5\xbeveplovodikom razporedila bolj enakomerno po Sloveniji; v Zasavskih dolinah se je zmanj\xc5\xa1ala, pove\xc4\x8dala pa se je v vi\xc5\xa1jele\xc5\xbee\xc4\x8di vasi Dobovec in v Savinjski dolini.\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cebine,\xc4\x8ce\xc4\x8de, Dobovec, Gabrsko, Klek, Klju\xc4\x8devica, Knezdol, Ojstro, Ostenk, Planinska vas, Prapre\xc4\x8de, Retje nad Trbovljami, Sveta Planina (nekdanji Partizanski Vrh), \xc5\xa0kofja Ri\xc5\xbea, Trbovlje, Vrhe, Zavr\xc5\xa1je, \xc5\xbdupa'