b'\n_START_ARTICLE_\nPerzijski zaliv\n_START_PARAGRAPH_\nPerzijski zaliv (Perzijsko morje; latinsko Sinus Persicus) je del Indijskega oceana med Iranom, Irakom, Saudovo Arabijo in Kuvajtom. Zaliv je najbolj znan po velikih nahajali\xc5\xa1\xc4\x8dih nafte in zemeljskega plina pod njegovo obalo in tankim dnom. Na tem obmo\xc4\x8dju sta pribli\xc5\xbeno dve tretjini svetovnih zalog nafte in tretjina ugotovljenih zalog zemeljskega plina. Voda v zalivu je topla in slana, vanj pa prihaja veliko sladke vode in usedlin iz \xc5\xa0at el Araba, reke, ki nastane z zlitjem Tigrisa in Evfrata na severozahodu v Iraku. Vzhodna obala je gorata, zahodna pa nizka s \xc5\xa1tevilnimi otoki, lagunami in bibavi\xc4\x8dnimi ravnicami. Poleg nafte je v 239.000 km\xc2\xb2 velikem Perzijskem zalivu ribi\xc5\xa1tvo najpomembnej\xc5\xa1a gospodarska panoga. Ker ga Arabci imenujejo Arabski zaliv in so zaradi tega nastajali spori, se v ostalem svetu uporablja dvojnica Perzijski/Arabski zaliv ali pogosto kar Zaliv._NEWLINE_Glavna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da so: Abadan, Abas, Bu\xc5\xa1ire, Bender in Kuvajt.'