b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Gosar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Gosar je redni profesor v pokoju in zaslu\xc5\xbeni profesor Univerze na Primorskem. Rodil se je v \xc5\xbeelezni\xc4\x8darski, slovensko-nem\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini oziroma materi Elizabeti (Keller) in o\xc4\x8detu Francu 17. 1. 1945 v Zrenjaninu, Vojvodina, Srbija. \xc5\xa0est let po rojstvu se je dru\xc5\xbeina preselila v dru\xc5\xbeini mati\xc4\x8dni Logatec, kjer je obiskoval osemletko in, kasneje, gimnazijo v Postojni. Po maturi se je vpisal na \xc5\xa1tudij geografije in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine na Filozofski fakulteti v Ljubljani in \xc5\xa1tudij absolviral na obeh stopnjah visoko\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja. Med \xc5\xa1tudijem je sezonsko delal kot turisti\xc4\x8dni vodi\xc4\x8d v Postojnski jami in v podjetju Kompas Jugoslavija. Na pobudo profesorja Vladimirja Klemen\xc4\x8di\xc4\x8da se je po diplomi vklju\xc4\x8dil v raziskovalno skupino na Ekonomsko-geografskem in\xc5\xa1titutu Univerze v M\xc3\xbcnchnu, kjer so, pod vodstvom profesorja Karla Rupperta, strokovno prou\xc4\x8devali razcvet jugoslovanskega turizma._NEWLINE_Po enoletnem slu\xc5\xbeenju voja\xc5\xa1kega roka v hrva\xc5\xa1kih Na\xc5\xa1icah se je zaposlil na In\xc5\xa1titutu za geografijo Univerze v Ljubljani in se leta 1973 poro\xc4\x8dil s pravnico Katarino (Likar). Sedem let kasneje se je rodil sin David. Zaposlil se je na Filozofski fakulteti v Ljubljani in se osredoto\xc4\x8dil na prou\xc4\x8devanje jugoslovanskih delovnih migracij v tujino. Na temelju raziskovanja te problematike v Avstriji, Nem\xc4\x8diji in Sloveniji, in ob pomo\xc4\x8di nem\xc5\xa1ke fundacije DAAD, je leta 1980 zaklju\xc4\x8dil drugostopenjski \xc5\xa1tudij z zagovorom magistrskega dela z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbGeografska opredelitev regionalnega migracijskega cikla zdomcev med SR Slovenijo in inozemstvom\xc2\xab. V sosledju prijavljena doktorska raziskovalna teza\xc2\xa0\xc2\xbbPo\xc4\x8ditni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e kot element transformacije slovenskih alpskih pokrajin\xc2\xab\xc2\xa0je vzbudila interes nacionalne Fulbrightove komisije in ameri\xc5\xa1ke Univerze Kolorado v Boulderju (University of Colorado, Boulder). Ob podpori Fulbrightove \xc5\xa1tipendije je v letu 1981/1982 podiplomsko \xc5\xa1tudiral in pridobil magistrski naziv (tudi) na omenjeni univerzi. Leta 1989 mu je Univerza Edvarda Kardelja podelila naziv doktor geografski znanosti. Napredoval je v u\xc4\x8diteljski naziv docenta. Jeseni 1989 se je odzval vabilu dveh ameri\xc5\xa1kih univerz in tri leta predaval in se strokovno udejstvoval v Portlandu, Or. (Portland State University) in v Springfieldu, Mo. (Southwest Missouri State University)._NEWLINE_Leta 1993 se je posvetil vodenju Oddelka za geografijo in kasneje tudi prodekanstvu Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani. Imenovan je bil v izrednega in leta 1999 v rednega profesorja. Gostujo\xc4\x8da predavanja na University of Canterbury v Christchurchu na Novi Zelandiji mu je v \xc5\xa1tudijskem letu 1998/199 omogo\xc4\x8dila tamkaj\xc5\xa1nja Erskinova fundacija. Sodeloval je pri snovanju tretje slovenske univerze in postal leta 2003 dekan novo ustanovljene Fakultete za humanisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije v Kopru. Po prvem mandatu je na Univerzi na Primorskem nadaljeval s pedago\xc5\xa1kim in raziskovalnim delom. Na Fakulteti za turisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije TURISTICA je kandidiral in bil izvoljen za dekana za obdobje 2011 - 2015. Za tem se je upokojil. \xc5\xbdivi v Ljubljani in Logatcu.\n_START_SECTION_\nPedago\xc5\xa1ka, raziskovalna in strokovna dejavnost\n_START_PARAGRAPH_\nNa visoko\xc5\xa1olskih ustanovah doma in po svetu je predaval dru\xc5\xbebeno- in regionalnogeografske predmete s podro\xc4\x8dij, ki so ga strokovno zanimale in raziskovalno \xc5\xa1ir\xc5\xa1e anga\xc5\xbeirale - kot so: politi\xc4\x8dna geografija, geografija turizma, demogeografija, ekonomska geografija in regionalna geografija sveta._NEWLINE_Za dru\xc5\xbebeno odgovorno in resno znanstveno-raziskovalno delo ga je animiralo okolje in raziskovalna skupina na Ekonomsko-geografskem oddelku muenchenske univerze. Sodeloval ni le pri projektu zaradi katerega so ga povabili, ampak tudi pri nastajanju strokovne socialno-geografske teorije, ki je inovativno identificirala procese v prostorski stvarnosti in v dobr\xc5\xa1ni meri spremenila poglede na zakonitosti, ki oblikujejo podobo sodobne (po)krajine. Znanje in izku\xc5\xa1nje pri oblikovanju te paradigme so bile pomembno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za razumevanje prostorskih procesov v Sloveniji. Raziskovalni opus je najprej obogatil s preverjanjem dru\xc5\xbebenogeografskih u\xc4\x8dinkov \xe2\x80\x9cpretakanja\xe2\x80\x9d delovne sile in kapitala v in iz tujine. Za tem se je lotil ugotavljanja prostorskih u\xc4\x8dinkov rasto\xc4\x8de rekreacije oziroma turizma (v Jugoslaviji). Osamosvojitev Slovenije je njegovo strokovno pot usmerila v prou\xc4\x8devanje politi\xc4\x8dne geografije, \xc5\xa1e posebej problematike meddr\xc5\xbeavnih meja na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju JV Evrope. Ob zaklju\xc4\x8dku profesionalne poti se je posve\xc4\x8dal vsebinam trajnostnega, sonaravnega turizma._NEWLINE_V obdobju nastajanja Univerze na Primorskem je bil imenovan za podpredsednika Sveta za visoko \xc5\xa1olstvo (2002 - 2006) in izvoljen na podpredsedni\xc5\xa1ko mesto UNESCO Slovenija (2004 - 2008). Leta 1996 je bil izvoljen v presti\xc5\xbeno Mednarodno akademijo za turisti\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije (IAST). Bil je dolgoletni predsednik Slovenskega nacionalnega komiteja za geografijo. Anga\xc5\xbema in vpetost v mednarodni geografski srenji sta pripomogli tudi k temu, da je bil leta 2004 imenovan za podpredsednika, dve leti kasneje pa za predsednika Komisije za politi\xc4\x8dno geografijo IGU (Mednarodne zveze geografov); sedaj je njen \xc4\x8dastni podpredsednik. Spremljal in vodil je \xc5\xa1tevilne strokovne ekskurzije in tabore nem\xc5\xa1kih, avstrijskih in ameri\xc5\xa1kih geografov; strokovno razlago je posredoval tudi maturantom Zvezne gimnazije za Slovence iz Celovca na njihovem vsakoletnem maturantskem izletu po Jugoslaviji. Bil je pobudnik in soorganizator mednarodnih strokovnih posvetov med katerimi so bili najbolj odmevni: Tourism and Borders (1978), Ethnicity and Geography (1993), Sonaravni razvoj v slovenskih Alpah in sosedstvu (1998), Political Geography in the 21th Century - Understanding the Place - Looking Ahead (2000), Borders in Southeastern Europe (2004), Remapping the Southern Tier of Post Socialist States (2004), Globalized Europe (2005), The Western Balkans: A European Challenge. On the Decenial of the Dayton Peace Agreement (2006), Dark Tourism: Post-WW1 Destinations of Human Tragedies and Opportunities for Tourism Development (2014). Poleg uredni\xc5\xa1tva zbornikov, ki so bili rezultat navedenih posvetov, je bil dolgoleten \xc4\x8dlan uredni\xc5\xa1kih odborov strokovnih revij Dela, GeoJournal in Annals of Tourism Research. Leta 2008 je dal pobudo za strokovna sre\xc4\x8danja geografov alpsko-jadranskega prostora, ki potekajo pod okvirnim nazivom Adriatic Forum.'