b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Janez I.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nJanez je bil sin o\xc4\x8deta Konstantina iz Populonije (Populonia, Populonia Alta) blizu dana\xc5\xa1njega mesta Livorna v Toskani; rodil se je leta 470. Bil je izobra\xc5\xbeen mo\xc5\xbe in je od mladih dni \xc5\xbeivel v Rimu. Bil je tudi prijatelj slavnega filozofa Boetija._NEWLINE_Rimska duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina in ljudstvo so se po pravici bali, da ho\xc4\x8de Teodorik  vplivati na pape\xc5\xa1ke volitve; ni mu namre\xc4\x8d bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d znova vzpostavljena edinost med Rimom in Carigradom. \xc5\xbde sedmi dan po Hormizdovi  smti so izvolili na pape\xc5\xa1ki prestol arhiprezbiterja Janeza. Teodorikovo ljubosumnost je pod\xc5\xbegala dolo\xc4\x8dba bizantinskega  cesarja Justina , po kateri ne smejo heretiki opravljati javnih slu\xc5\xbeb ter morajo vrniti vse cerkve katoli\xc4\x8danom. To se je nana\xc5\xa1alo zlasti na arijance na Vzhodu, katere pa je Teodorik hotel vzeti v za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Grozil je celo, da bo podobne protiukrepe uporabil zoper katoli\xc4\x8dane v Italiji. Na stara leta je namre\xc4\x8d popolnoma pri\xc5\xa1el pod vpliv judovskega pravnika Simaha in poganskega senatorja Ciprijana.\n_START_SECTION_\nOdposlanstvo v Carigradu\n_START_PARAGRAPH_\n525 je poklical k sebi v Raveno \xc5\xbee ob izvolitvi bolnega pape\xc5\xbea in mu ukazal, da mora voditi odposlanstvo v Carigrad, kjer naj bi dosegel omiljenje strogih zakonov zoper krivoverce; celo to, da se spreobrnjeni arijanci lahko vrnejo nazaj. Arijanci so se namre\xc4\x8d obrnili s pro\xc5\xa1njo na Teodorika, \xc4\x8de\xc5\xa1 da naj jih za\xc5\xa1\xc4\x8diti, vendar Teodorikovo pismo pri cesarju ni ni\xc4\x8d zaleglo. Pape\xc5\xbe je torej privolil v vse zahteve razen v zadnjo, ki je bila zanj kot poglavarja katoli\xc4\x8danov nesprejemljiva. _NEWLINE_V Carigradu so Janeza, ki ga je spremljalo pet \xc5\xa1kofov in \xc5\xa1tirje senatorji, sprejeli o Bo\xc5\xbei\xc4\x8du 525 nadvse slovesno, kakor da je apostol Peter; saj je bil prvi pape\xc5\xbe, ki je sploh kdaj stopil na ozemlje Carigrada - "Novega Rima". Patriarh Epifanij mu je pri\xc5\xa1el naproti po morju, cesar pa je skupaj z dvorom kle\xc4\x8de pri Zlatih vratih sprejel njegov blagoslov. Sveti Gregor Veliki poro\xc4\x8da, da je pod temi vrati sedel slepec; ko je sli\xc5\xa1al, da prihaja pape\xc5\xbe, se je vrgel pred njim na kolena in ga prosil, naj mu kot Kristusov namestnik napravi, kar je on delal. Pape\xc5\xbe se je z roko dotaknil slep\xc4\x8devih o\xc4\x8di, ga prekri\xc5\xbeal in oni je spregledal; to je \xc5\xa1e pove\xc4\x8dalo navdu\xc5\xa1enje mno\xc5\xbeic._NEWLINE_30. marca je po latinskem obredu opravil slovesno velikono\xc4\x8dno ma\xc5\xa1o v cerkvi Hagije Sofije, nato je pa ponovno mazilil in kronal cesarja, kar je bilo prvo pape\xc5\xa1ko kronanje kakega bizantinskega cesarja. Postavili so mu nov vi\xc5\xa1ji sede\xc5\xbe kakor navzo\xc4\x8demu patriarhu, v znamenje, da mu Vzhod priznava prvenstvo v Cerkvi. Cesar je naklonjeno preklical dolo\xc4\x8dbe zoper arijance \xe2\x80\x93 razen zadnje. _NEWLINE_Teodorika pa je nevo\xc5\xa1\xc4\x8dljivost zaradi lepega sprejema v Carigradu nagnila, da je \xc5\xa1e pred izkrcanjem celo odposlanstvo skupaj s pape\xc5\xbeem oropal svobode in vrgel je\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nTeodorikovo nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nPo pape\xc5\xbeevi smrti ko da je Teodorika obsedel hudi duh: konzula Albina (Albinus) je obto\xc5\xbeil zaradi raz\xc5\xbealitve veli\xc4\x8danstva. Veleu\xc4\x8deni Boetij (Boethius), \xc2\xbbzadnji Rimljan in prvi sholastik\xc2\xab, ga je branil; zato je tudi on padel v nemilost: Teodorik je tudi njega vrgel v je\xc4\x8do in dal mu\xc4\x8diti; tam je napisal znamenito knjigo \xc2\xbbTola\xc5\xbebe modrosti\xc2\xab. Dal je zapreti tudi Boetijevega tasta, starega senatorja in na\xc4\x8delnika senata  Simaha, \xc2\xbbposlednjega pravega Rimljana\xc2\xab, ker ni hotel potrditi, da je Boetij kriv veleizdaje; na koncu je dal vse tri obglaviti. Jud Simah je imel \xc5\xbee pripravljen zakon, po katerem bi morali katoli\xc4\x8dani v kratkem \xc4\x8dasu izro\xc4\x8diti vse cerkve arijancem; vendar je Teodoriku podpis na ta na\xc4\x8drt prepre\xc4\x8dila bolezen in skoraj\xc5\xa1nja smrt.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nS pape\xc5\xbeem in odposlanstvom so v Raveni ravnali tako kruto, da je pape\xc5\xbe dobil \xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom in po nekaj dneh umrl. Pokopali so ga zunaj ravenskega obzidja. Maksimijanov letopis (Chronica Maximiani) poro\xc4\x8da, da je ob njegovem grobu ozdravel neki obsedenec; velika mno\xc5\xbeica  je ostanke obleke pape\xc5\xbea in odposlancev razgrabila in hranila kot dragocene relikvije. \xc4\x8cez \xc5\xa1tiri leta so pape\xc5\xbeevo truplo kot ostanke \xc2\xbbslavno padlega mu\xc4\x8denca, ki je padel kot \xc5\xbertev za Kristusa\xc2\xab\xc2\xa0prenesli v cerkev svetega Petra v Vatikanu. _NEWLINE_Cerkev slavi njegov god 18. maja; pred koledarsko reformo je bil njegov god 27. maja.'