b'\n_START_ARTICLE_\nPodbrdo\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLe\xc5\xbei ob soto\xc4\x8dju potokov Batave, Kacenpoha in Milpoha z Ba\xc4\x8do, pod Petrovim Brdom, nekdaj zelo pomembnim prelazom med Poso\xc4\x8djem in Gorenjsko na nadmorski vi\xc5\xa1ini okoli 520 m. Je tip dolgega obcestnega naselja. Obdajajo ga strma pobo\xc4\x8dja Porezna (1622 m), Koble (1499 m) in \xc5\xa0avnika (1576 m) na severu, \xc4\x8crne prsti (1844 m) in \xc5\xa0u\xc5\xa1tarja (Kontni vrh, 1647 m) na SZ in Slatnika (1598 m) na SV._NEWLINE_Naselje je razdeljeno na dva dela: zgornji in starej\xc5\xa1i del ob cerkvi in spodnji novej\xc5\xa1i del ob \xc5\xbeeleznici. Sestavni del sta \xc5\xa1e zaselka Batava in Grapa. Vodovod so dobili leta 1907_NEWLINE_V Podbrdu so: osnovna \xc5\xa1ola, gostilna, gasilski dom in trgovina. Je izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za oglede naravne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici kraja: korita in slapovi Kacenpoha (Ma\xc4\x8djega potoka), Ruscov slap na Batavi (Jerempoh), geomorfolo\xc5\xa1ki pojavi ter rasti\xc5\xa1\xc4\x8da endemi\xc4\x8dnih, redkih in zavarovanih rastlin na \xc4\x8crni prsti, Poreznu in v sami Grapi._NEWLINE_Med kulturnozgodovinskimi spomeniki je najpomembnej\xc5\xa1a baro\xc4\x8dna \xc5\xbeupnijska cerkev svetega Nikolaja, ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1 iz 19. stoletja, spomeniki ponesre\xc4\x8dencem pri gradnji Bohinjskega predora in pomniki druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje je nastalo v 16. stoletju v \xc4\x8dasu ju\xc5\xbenotirolske kolonizacije, na obmo\xc4\x8dju rihtarije Nem\xc5\xa1ki Rut, kot zaselek Ba\xc4\x8de, omenjene v urbarju iz leta 1377 pod imenom Binchinuel. Cerkev svetega Nikolaja se omenja leta 1588, od 1848 je sede\xc5\xbe \xc5\xbeupnije. Od leta 1767 sta bila tu mitnica in urad za pobiranje vinskega daca (davek). Cestna povezava s Tolminom obstaja od za\xc4\x8detka graditve bohinjskega predora, prej je skozi Podbrdo vodila le tovorni\xc5\xa1ka pot po dolini Ba\xc4\x8de in \xc4\x8dez Vrh Ba\xc4\x8de (1281 m) v Bohinj. Tako imenovana Bohinjska proga je bila zgrajena 1906. _NEWLINE_Od leta 1918 do leta 1943 je bilo Podbrdo italijansko, kot obmejni kraj z mno\xc5\xbeico voja\xc5\xa1tva in policije je bilo pod pritiskom poitalijan\xc4\x8devanja. Prebivalstvo je sodelovalo v razli\xc4\x8dnih oblikah odpora. Kot v ve\xc4\x8dini naselij iz \xc4\x8dasov tirolske kolonizacije so tudi tu raz\xc5\xa1irjena predvsem nem\xc5\xa1ka ledinska imena, priimki in posebna govorica, prebivalstvo se je poslovenilo v 18. stoletju. _NEWLINE_Sedanjo podobo je Podbrdo dobilo z ureditvijo stare italijanske voja\xc5\xa1nice in dograditvijo te v tovarno - Tovarna volnenih izdelkov Ba\xc4\x8da leta 1955, v kateri je bila zaposlena ve\xc4\x8dina prebivalstva. Zaprtje tovarne leta 2002 je kraj hudo prizadelo. Ve\xc4\x8dina ljudi se danes vozi na delo v \xc5\xbdeleznike, Tolmin, Bohinjsko Bistrico, na Jesenice ali v oddaljeno Cerkno.'