b'\n_START_ARTICLE_\nApis\n_START_SECTION_\nZgodovina \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja\n_START_PARAGRAPH_\nTrenutno dostopni zgodovinski dokumenti in arheolo\xc5\xa1ki dokazi ka\xc5\xbeejo, da je bil Apis prvi egip\xc4\x8danski bog, katerega predhodnik je bilo neznano bo\xc5\xbeanstva plodnosti, povezano s poljedelstvom. _NEWLINE_\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje svetega bika Apisa se je za\xc4\x8delo med prvo dinastijo. \xc4\x8castili so ga predvsem v Memfisu, katerega zavetnik je bil. _NEWLINE_Po Manetonu je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje Apisa uzakonil Kaiehos (Raneb?) iz druge dinastije. Apis se pojavlja \xc5\xbee na zelo starih spomenikih, vendar je pred Novim kraljestvom o njegovem kultu zelo malo znanega. Obredni pokopi bikov ka\xc5\xbeejo, da je bilo njihovo \xc5\xbertvovanje del \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja zgodnej\xc5\xa1ih kravjih bo\xc5\xbeanstev Hator in Bat, v katerem bi bik lahko predstavljal njenega mladi\xc4\x8da, kralja, ki je po smrti postal bog. Imenovali so ga  \xc2\xbbponoven za\xc4\x8detek \xc5\xbeivljenja (memfi\xc5\xa1kega boga Ptaha)\xc2\xab. Po smrti je postal Ozirapis, se pravi Oziris Apis, tako kot so se ljudje po smrti presnovili v Ozirisa, vladarja podzemlja. Ozirapis se je v poznem helenisti\xc4\x8dnem obdobju poistovetil s Serapisom. Stari Grki, ki so ustvarjali vzporednice med svojim in tujimi verovanji, so Apisa poistovetili z utele\xc5\xa1enjem Ozirisa in zanemarili njegovo povezavo s Ptahom._NEWLINE_Na za\xc4\x8detku helenisti\xc4\x8dnega obdobja je Ptolomej I. Soter (vladal 323-283 pr. n. \xc5\xa1t.),  preselil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Apisovega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja iz Memfisa v Aleksandrijo._NEWLINE_Apis je bil najbolj priljubljen od treh svetih bikov starega Egipta. Druga dva sta bila Mnevis in Buhis. Vsi trije so povezani s \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem boginj Hator in Bat, podobnih primarnih boginj, ki so ju \xc4\x8dastili v razli\xc4\x8dnih delih Egipta in sta se nazadnje zdru\xc5\xbeili v Hator. \xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje Apisa so nadaljevali Grki in za njimi Rimljani. Trajalo je skoraj do leta 400 n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nPtahov glasnik\n_START_PARAGRAPH_\nBik je bil za sveto \xc5\xbeival izbran zaradi njegovega poguma, velike mo\xc4\x8di, bojevitosti in plodnosti, lastnosti, tesno povezanih z vladarskim polo\xc5\xbeajem. Vladarje so pogosto naslavljali z \xc2\xbbmo\xc4\x8dni bik njegove matere Hator\xc2\xab, vladaric, na primer Ha\xc4\x8depsut, pa ne._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je nastala Narmerjeva paleta, so faraona upodabljali z govejim repom na eni strani in bikom, ki trka v mestno obzidje, na drugi. _NEWLINE_Apisa so tu in tam upodabljali s son\xc4\x8dnim diskom med rogovoma. Disk je bil simbol boginje Hator. Na podobah s son\xc4\x8dnim diskom in trikotnim znamenjem na \xc4\x8delu je podoben ankhu, ki je bil vedno tesno povezan s Hator. _NEWLINE_Apis je kmalu postal glasnik (w\xe1\xb8\xa5m) Ptaha, vrhovnega bo\xc5\xbeanstva Memfisa in njegove okolice. Kot manifestacija Ptaha se je \xc5\xa1tel tudi za simbol vladarja. V regiji, kjer so ga \xc4\x8dastili, so vzrejali govedo z belimi lisami na prete\xc5\xbeno \xc4\x8drni ko\xc5\xbei, zato je nastalo prepri\xc4\x8danje, da mora imeti tele, primerno za novega Apisa, dolo\xc4\x8deno vrsto znamenj. Na \xc4\x8delu je moralo imeti bel trikotnik, na hrbtu krilo belega egip\xc4\x8danskega jastreba, znamenje skarabeja pod jezikom, bel polmesec na desnem boku in dvojno dlako na repu. _NEWLINE_Tele z vsemi temi znamenji so odpeljali v tempelj, mu dali harem krav in ga \xc4\x8dastili kot podobo Ptaha. Za kravo, ki ga je povrgla, so verjeli, da jo je oplodil blisk iz nebes ali lunini \xc5\xbearki. Tudi njo so \xc4\x8dastili in ji priredili slavnosten pokop. Ker je bil Apisov tempelj hkrati tudi prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, so njegove gibe razlagali kot prerokbe. Njegov dih naj bi zdravil bolezni, njegova prisotnost pa naj bi vse okoli njega obdarila z mo\xc4\x8djo. V templju so vzidali okno, skozi katero so ga opazovali. Ob dolo\xc4\x8denih praznikih so ga okra\xc5\xa1enega z dragulji in cvetjem v procesiji vodili po mestnih ulicah.\n_START_SECTION_\nPokop\n_START_PARAGRAPH_\nPodrobnosti obreda mumificiranja svetega bika so opisana na Apisovem papirusu. Mumificiranega bika so v\xc4\x8dasih v stoje\xc4\x8dem polo\xc5\xbeaju pritrdili na lesen podstavek. _NEWLINE_Od Novega kraljestva dalje so trupla svetih bikov pokopavali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Sakari. Najstarej\xc5\xa1i znani pokop na tem mestu je opravil Tutmozis med vladavino svojega o\xc4\x8deta Amenhotepa III. Okoli prvega bika je pokopanih \xc5\xa1e sedem drugih. Ramzes II. je za\xc4\x8del bike pokopavati v serapeumu v Sakari. Vsak bik je bil pokopan v svoji sobi. Obi\xc4\x8daj se je obdr\xc5\xbeal skozi celo kasnej\xc5\xa1o egip\xc4\x8dansko zgodovino do Kleopatre._NEWLINE_V 13. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je Kemveset, duhovni\xc5\xa1ki sin Ramzesa II., odredil, da se skozi eno od gora izkoplje predor s stranskimi pogrebnimi sobami za mumificirane svete bike. Njihovi granitni sarkofagi so tehtali po 70 ton. Drugi predor, pribli\xc5\xbeno 350 m dolg, 5 m visok in 3 m \xc5\xa1irok, je bil izkopan v \xc4\x8dasu Psametika I. Kasneje ga je uporabljala ptolemejska dinastija. V kasnej\xc5\xa1ih obdobjih se je vodila skrbna evidenca o starosti bikov ter vladarskih letih njihovega rojstva in smrti, ki je zelo olaj\xc5\xa1ala kronologijo od 20. dinastije dalje. K datumu rojstva so pogosto pripisali ime bikove matere. Sarkofagi bikov so izjemno veliki in so bili zato tudi izjemno dragi. Omembe vreden je podatek, da so se zato za pokop ene od \xc5\xbeivali v \xc4\x8detrtem letu vladavine Kambiza II. dogovorili verski voditelji._NEWLINE_Apis je bil za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik pokojnih in tesno povezan s faraonom. V nekaj grobnicah faraonov so odkrili okra\xc5\xa1ene bikove roge. Pogosto je kot mo\xc4\x8dan za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik upodobljen tudi na krstah zasebnikov. Za Apisa kot aspekt Ozirisa, vladarja podzemlja, so verjeli, da bodo imeli ljudje pod njegovo za\xc5\xa1\xc4\x8dito v posmrtnem \xc5\xbeivljenju nadzor nad \xc5\xa1tirimi vetrovi.\n_START_SECTION_\nOd \xc5\xbeivali do \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nPo Apijanu je bil Apis eno od egip\xc4\x8danskih bo\xc5\xbeanstev, katere naklonjenost je po osvojitvi Egipta s spravno daritvijo posku\xc5\xa1al pridobiti tudi Aleksander Veliki. Po Aleksandrovi smrti leta 323 pr. n. \xc5\xa1t. se je njegov naslednik v Egiptu, general Ptolomej I. Soter, trudil, da bi egip\xc4\x8dansko verstvo zdru\xc5\xbeil z verstvom helenisti\xc4\x8dnih vladarjev. Njegov cilj je bila najti bo\xc5\xbeanstvo, ki bi ga spo\xc5\xa1tovali obe skupini vernikov, \xc4\x8deprav je egip\xc4\x8danska visoka duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini v preteklosti zavra\xc4\x8dala vse tovrstne poskuse svojih okupatorjev. Pred Ptolomejem je Aleksander v ta namen izbral Amona, vendar mu to ni uspelo, ker so tega boga \xc4\x8dastili predvsem v Gornjem Egiptu, v Spodnjem Egiptu, kjer je bil gr\xc5\xa1ki vpliv najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, pa ne. Ker Grki bo\xc5\xbeanstev z \xc5\xbeivalsko podobo niso spo\xc5\xa1tovali, so svoje kipe oblikovali kot idole in jih razgla\xc5\xa1ali kot \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki ekvivalent zelo priljubljenega Apisa. Imenovali so ga Aser-hapi, se pravi Oziris-Apis, kar se je kasneje preoblikovalo v Serapis. Zanj so trdili, da predstavlja celotnega  Ozirisa in ne samo njegovega Kaja._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1a omemba Serapisa je v opisu Aleksandrove smrti v kraljevih dnevnikih. V tem opisu je imel Serapis v Babilonu tempelj in bil tako pomemben, da je bil edini, s katerim so se posvetovali v imenu umirajo\xc4\x8dega Aleksandra. Obstoj Serapisovega templja v Babilonu bi lahko radikalno spremenil razumevanje mitologij tistega obdobja. Kasneje so odkrili, da dnevniki ne omenjajo Serapisa, pa\xc4\x8d pa babilonsko bo\xc5\xbeanstvo Ea, ki so ga imenovali Serapsi \xe2\x80\x93 kralj globine in ni imel s Serapisom nobene zveze. Pomembnost Serapsija v helenisti\xc4\x8dni psihi je zaradi njegove vpletenosti v Aleksandrovo smrt morda pripomogla, da so prav Ozirisa-Apisa izbrali za vrhovno ptolomejsko bo\xc5\xbeanstvo med gr\xc5\xa1ko okupacijo Starega Egipta. _NEWLINE_Po Plutarhu je Ptolomej po navodilih, ki jih je v sanjah dobil od neznanega boga, v Sinopu ukradel kip in ga pripeljal v Aleksandrijo, kjer sta ga dva verska u\xc4\x8denjaka proglasila za Serapisa. Prvi je bil iz dru\xc5\xbeine Eumolpide, iz katere so tradicionalno izbirali herofanta Elevzinskih misterijev. Drugi je bil domnevno u\xc4\x8den egip\xc4\x8danski sve\xc4\x8denik Maneton, ki naj bi pove\xc4\x8dal Serapisovo sprejemljivost pri Egip\xc4\x8danih._NEWLINE_Plutarhov opis je morda napa\xc4\x8den. Nekateri egiptologi namre\xc4\x8d trdijo, da je bil Sinope v Plutarhovem opisu gri\xc4\x8d Sinopeion, na katerem je bil memfi\xc5\xa1ki Serapeum. Po Tacitu je bil Serapis, preden se je nenadoma raz\xc5\xa1iril v prestolnici Aleksandriji, zavetnik vasi Rakotis. _NEWLINE_Po Serapisovi vklju\xc4\x8ditvi med gr\xc5\xa1ke bogove je seveda dobil \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko podobo, ki je spominjala na Hada ali Plutona, oba kralja gr\xc5\xa1kega podzemnega sveta. Upodabljali so ga sede\xc4\x8dega na prestolu in z modiusom, ko\xc5\xa1ari ali merniku za \xc5\xbeito podobni pri\xc4\x8deski, gr\xc5\xa1kim simbolom za de\xc5\xbeelo smrti. V rokah je imel \xc5\xbeezlo, simbol vladarja, ob nogah pa le\xc5\xbee\xc4\x8dega Cerberja, vratarja podzemnega sveta. Ob nogah je imel v\xc4\x8dasih imel tudi ka\xc4\x8do, egip\xc4\x8danski simbol suverena. _NEWLINE_Serapis je s svojo \xc5\xbeeno Izido in (v tem obdobju zgodovine) njunim sinom Horom (v obliki Harpokrata) imel pomembno mesto v gr\xc5\xa1kem svetu in bil z Anubisom (kot Cerberjem) sprejet tudi v rimski svet bogov. Njegov kult se je ohranil do leta 385, ko so kristjani uni\xc4\x8dili Serapeum v Aleksandriji, s Solunskim ediktom pa je postal celo nezakonit.'