b"\n_START_ARTICLE_\nAire-sur-l'Adour\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nAire-sur-l'Adour je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Bahus-Soubiran, Buanes, Classun, Duhort-Bachen, Eug\xc3\xa9nie-les-Bains, Latrille, Renung, Saint-Agnet, Saint-Loubouer, Sarron in Vielle-Tursan z 9.941 prebivalci (v letu 2009)._NEWLINE_Kanton Aire-sur-l'Adour je sestavni del okro\xc5\xbeja Mont-de-Marsan.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIme kraja izvira iz baskovskega imena reke Adour - Aturri, v latinizirani obliki Atura. S tem imenom je bil poznan na ozemlju Pagus aturensis (sedanji Tursan), na katerem so prebivali akvitanski Tarusati, predrimski oppidum. V \xc4\x8dasu romanizacije pred letom 56 pr. n. \xc5\xa1t. se je njihovo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de preimenovalo v Vicus Julii._NEWLINE_Konec 5. stoletja je Vicus Julii pod Alarikom II. postal rezidenca vizigotskih kraljev. Leta 506 je bil v njem izdan tim. Breviarium Alaricianum oz. Lex Romana Visigothorum, zbirka rimskega prava, ki se je nana\xc5\xa1ala ne na vizigotske plemi\xc4\x8de, ki so imeli svojo lastno zakonodajo, ki jo je sprejel \xc5\xa1e njegov o\xc4\x8de Euric, pa\xc4\x8d pa na hispano-romansko in galo-romansko prebivalstvo, ki je \xc5\xbeivelo na ozemlju kraljestva, ter na kristjane."