b'\n_START_ARTICLE_\nMelanin\n_START_PARAGRAPH_\nMelanin (gr. \xce\xbc\xce\xad\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x82 (m\xc3\xa8las) - \xc4\x8drno) je temen pigment (rde\xc4\x8dkaste, rjave ali \xc4\x8drne barve), ki daje pri \xc4\x8dloveku barvo ko\xc5\xbee, las in o\xc4\x8di. Nastaja z encimsko oksidacijo tirozina. Nahaja se tudi pri drugih vreten\xc4\x8darjih, \xc5\xbeu\xc5\xbeelkah, v \xc4\x8drnilu, ki ga proizvajajo sipe, ter tudi v mikroorganizmih in rastlinah. Pri \xc4\x8dloveku nastaja v posebnih celicah, imenovanih melanociti, ki se nahajajo predvsem v ko\xc5\xbei in v \xc5\xa1arenici.\n_START_SECTION_\nMelanogeneza\n_START_PARAGRAPH_\nMelanogeneza poteka pod vplivom encima tirozinaze, ki se nahaja v melanosomih. Tirozin se pretvori v 3,4-dihidroksi-fenilalanin (DOPA), nakar se DOPA oksidira v dopakinon, ki se v nadaljnjih reakcijah pretvori kon\xc4\x8dno v oligomere melanina. Son\xc4\x8dnenje v resnici pove\xc4\x8da \xc5\xa1tevilo melanosomov ob nespremenjenem \xc5\xa1tevilu melanocitov; rasnih razlik v \xc5\xa1tevilu melanocitov ni. Motnje pigmentacije, kot sta albinizem in vitiligo, so posledica izgube sintetske sposobnosti melanocitov.\n_START_SECTION_\nNadzor\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko dejavnikov vpliva na melanogenezo, \xc4\x8deprav mehanizmi niso popolnoma razjasnjeni. Melanokortini, tj. skupina peptidnih hormonov kot je spro\xc5\xa1\xc4\x8devalni hormon melanotropina (MSH) oz. melanoliberin, se ve\xc5\xbeejo na melanokortinske receptorje in spodbudijo nastajanje melanina. Obstaja mo\xc5\xbenost, da melanokortini vplivajo tudi na apetit in spolno aktivnost. Tudi presnovki (metaboliti) vitamina D, retinoidi, forskolin, kolera toksin, izobutilmetilksantin, analogi diacilglicerola in seveda UV svetloba tudi spro\xc5\xbeijo melanogenezo, s tem pa pigmentacijo.'