b'\n_START_ARTICLE_\nKarniola\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu 8. stoletja Karniolo omenja langobardski kronist Pavel Diakon, ki za de\xc5\xbeelo uporabi oznako Carniola, patria Sclavorum. Med zgodovinarji in arheologi prevladuje mnenje, da se je na obmo\xc4\x8dju osrednje Slovenije, v zgornjem Posavju, na prehodu iz 8. v 9. stoletje razvila slovanska plemenska kne\xc5\xbeevina Karniola, katere sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo v Carniumu (dana\xc5\xa1njem Kranju). Na obmo\xc4\x8dju Ljubljane se je ohranilo obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e lokalno kose\xc5\xa1ko izro\xc4\x8dilo, ki bi lahko bilo povezano s Karniolo. Nekateri domnevajo, da je bil leta 795 v Frankovskih dr\xc5\xbeavnih analih omenjeni Vojnomir Slovan (Wonomyrus Sclavus) knez Karniolcev, vsekakor pa jih kot posebno dr\xc5\xbeavotvorno pleme (Carniolenses) isti vir omenja tudi leta 820, ko so bili v povezavi z uporom Ljudevita Posavskega podvr\xc5\xbeeni oblasti furlanskega grofa. Sprva je podro\xc4\x8dje kne\xc5\xbeevine, ki je le\xc5\xbealo ob pomembnem vzhodnem dostopu v Italijo, zelo verjetno sodilo v vplivno obmo\xc4\x8dje avarske dr\xc5\xbeave, v \xc4\x8dasu frankovskih vojn z Avari ob koncu 8. stoletja pa je bila kne\xc5\xbeevina vklju\xc4\x8dena v frankovsko Furlansko vzhodno krajino, \xc4\x8deprav je najbr\xc5\xbe ohranila svojo plemensko ureditev do 828, ko so Franki po porazu Ljudevita Posavskega in po soo\xc4\x8denju z nevarnostjo bolgarskih vpadov spremenili svojo upravno-teritorialno organizacijo in ozemlje razdelili med ve\xc4\x8d mejnih grofij, najpomembnej\xc5\xa1a je bila Kranjska. Prav v \xc4\x8dasu med propadom avarskega kaganata in ukinitvijo kne\xc5\xbeevine, naj bi se pod domnevah Petra \xc5\xa0tiha Karniolci za\xc4\x8deli oblikovati kot posebno pleme z lastno etni\xc4\x8dno identiteto. Uvedba neposredne grofovske uprave pa naj bi ta proces prekinila.'