b'\n_START_ARTICLE_\nDvojezi\xc4\x8dnost\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost z ozirom na jezik\n_START_PARAGRAPH_\nRedna raba dveh (ali ve\xc4\x8d) jezikov ali delna dvojezi\xc4\x8dnost je pogost pojav na tistih zemljepisnih obmo\xc4\x8djih, kjer se stika ali \xc5\xbeivi pome\xc5\xa1ano ve\xc4\x8d jezikovnih skupnosti, ki aktivno ali pasivno obvladajo te jezike. V sedanjem \xc4\x8dasu pa se zaradi \xc5\xa1ole, dalj\xc5\xa1ih potovanj ipd. sre\xc4\x8dujemo tudi z zemljepisno nesti\xc4\x8dnimi jeziki (npr. angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino)._NEWLINE_Na podro\xc4\x8djih, kjer \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih jezikovnih skupnosti, \xc4\x8dloveka vsakdanje potrebe silijo, da se sporazumeva tudi s sosedi, ki govorijo drug jezik, zato mora vsaj pasivno obvladati (razumeti) tudi njihov jezik. Dvojezi\xc4\x8den mora biti tudi vsakdo, ki se za dalj \xc4\x8dasa naseli v kakem tujem jezikovnem okolju ali tja pogosto potuje._NEWLINE_Isto\xc4\x8dasna raba dveh ali ve\xc4\x8d jezikov se da razli\xc4\x8dno razvrstiti. \xc4\x8ce se jezika Y nau\xc4\x8di samo nekaj posameznikov, ki to znanje posebej potrebujejo, ker se recimo izselijo iz doma\xc4\x8dega jezikovnega okolja, je to posami\xc4\x8dna (izolirana, individualna) dvojezi\xc4\x8dnost; \xc4\x8de pa se jezika Y nau\xc4\x8di zelo veliko pripadnikov, ki sicer govorijo jezik X  in \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeivijo v doma\xc4\x8dem okolju, pa je to dru\xc5\xbebena (kolektivna) dvojezi\xc4\x8dnost. Kjer se je mogo\xc4\x8de v dveh jezikih sporazumevati v javnosti in po uradnih ustanovah, pa je govora o javni (uradni, institucionalni) dvojezi\xc4\x8dnosti. Sporazumevanje med pripadniki raznih jezikovnih skupnosti je mogo\xc4\x8de, \xc4\x8de se pripadniki vsaj ene skupnosti nau\xc4\x8dijo \xc5\xa1e drugega jezika (najve\xc4\x8dkrat se manj\xc5\xa1ina nau\xc4\x8di jezik ve\xc4\x8dine). Temu se pravi enostranska kolektivna dvojezi\xc4\x8dnost. Sporazumevanje in celotno dru\xc5\xbebeno so\xc5\xbeitje med pripadniki dveh jezikovnih skupnosti na me\xc5\xa1anem obmo\xc4\x8dju pa je dosti bolj\xc5\xa1e, \xc4\x8de je kolektivna dvostranska dvojezi\xc4\x8dnost, \xc4\x8de se torej tudi pripadniki jezikovne ve\xc4\x8dine v dr\xc5\xbeavni skupnosti nau\xc4\x8dijo na dvojezi\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju manj\xc5\xa1inskega jezika._NEWLINE_Dvojezi\xc4\x8dnost je najve\xc4\x8dkrat pasivna (\xc4\x8dlovek vsaj za silo razume tudi drug jezik, govori pa samo materinega). \xc4\x8ce znanje drugega jezika ni zadosti dobro, prihaja v drugojezi\xc4\x8dnih besedilih do vpletanja (interference) prvin prvega jezika (vpliv jezika X na jezik Y). \xc4\x8ce pa znanje materinega jezika ni zadosti trdno in se le ta pogosto sre\xc4\x8duje z drugim jezikom, lahko posamezne drugojezi\xc4\x8dne prvine prodrejo tudi v materni jezik (vpliv jezika Y na jezik X). V slednjem primeru s \xc4\x8dasom nastopi jezikovna asimilacija.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost z ozirom na rabo\n_START_PARAGRAPH_\nDvojezi\xc4\x8dnost predvideva, da sta oba jezika enako "uporabna". To pomeni, da mora biti govorec sposoben, da v vsakem primeru uporablja brez te\xc5\xbeav bodisi enega od jezikov kot drugega. Ta sposobnost seveda predpostavlja odli\xc4\x8dno poznanje obeh jezikov, in sicer ne samo slovnice in besedi\xc5\xa1\xc4\x8da, temve\xc4\x8d tudi tehni\xc4\x8dnih izrazov, zgodovinskih imen, politi\xc4\x8dnih dogajanj in podobno. Za to spretnost je potrebna dolga praksa tolma\xc4\x8dev in prevajalcev, ki tudi v privatnem \xc5\xbeivljenju stalno uporabljajo dva jezika. Povpre\xc4\x8dni govorci obeh jezikov v takih dvojezi\xc4\x8dne\xc5\xbeih sploh ne slutijo poznanja drugega jezika.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost z ozirom na identifikacijo\n_START_PARAGRAPH_\nDvojezi\xc4\x8dno istovetenje ali identifikacija je ob\xc4\x8dutek pripadnosti dvema skupnostma in enakovredni odnos do obeh. To pomeni poznanje dveh kultur, pomeni razumevanje razli\xc4\x8dnih miselnosti, pomeni upo\xc5\xa1tevanje sosedovih potreb enako kot svojih. Istovetenje z dvema kulturama pomeni vzporedno rast obeh. Kulturna dvojezi\xc4\x8dnost je stalno a\xc5\xbeuriranje dveh kultur._NEWLINE_Naj bo za primer slovensko-italijansko obmejno podro\xc4\x8dje. Tu sta manj\xc5\xa1ini normalno pou\xc4\x8deni o lokalnih dogajanjih in isto\xc4\x8dasno strogo povezani z matico. Prebivalci so torej dvojezi\xc4\x8dni, a ne zaradi znanja dveh jezikov, temve\xc4\x8d vsled globokega poznanja dveh kultur, ki jim dovoljuje, da se z obema istovetijo. Nasprotno ne govorimo o kulturni dvojezi\xc4\x8dnosti na primer za slovenske izseljence v Ameriko. Tu ne gre za stik med dvema enakopravnima etnijama, ki imata isto pravico do bivanja na dolo\xc4\x8denem ozemlju, temve\xc4\x8d za vklju\xc4\x8ditev skupine tujcev v obstoje\xc4\x8do populacijo. \xc4\x8ceprav so se zelo vztrajno trudili za ohrano slovenstva, ameri\xc5\xa1ki Slovenci niso dvojezi\xc4\x8dni, ker je bila povezava z mati\xc4\x8dno kulturo prekinjena, ostala jim le je ena, pridobljena, kultura.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost javnih organov\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8djih, kjer se prepleta ve\xc4\x8d kultur, se je v sodobnih \xc4\x8dasih uveljavila uradna dvojezi\xc4\x8dnost, to je priznanje oblasti, da je potrebna raba ve\xc4\x8d jezikov v uradnih listinah in v ob\xc4\x8devanju s posamezniki. V na\xc5\xa1ih krajih ne gre za novost, saj je bil podoben odnos do raznih etnij \xc5\xbee ustaljen v Avstro-Ogrski. A zaradi sovra\xc5\xa1tva, ki ga je zanetila prva svetovna vojna, sta bili strpnost in sodelovanje popolnoma pozabljena in tudi dvojezi\xc4\x8dnost je bila vklju\xc4\x8dena med negativne lastnosti propadlih imperijev. Fa\xc5\xa1izem je prvi predstavil dvojezi\xc4\x8dnost kot sovra\xc5\xbenikovo oro\xc5\xbeje proti doma\xc4\x8di kulturi, kar je pozneje sprejela tudi povojna propaganda. Minila so desetletja, preden je bilo mo\xc5\xbeno spregovoriti o "uradni dvojezi\xc4\x8dnosti", medtem ko je drugod po Evropi, kamor fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna miselnost ni prodrla, ta proces potekal hitreje._NEWLINE_O uradni dvojezi\xc4\x8dnosti je govora, ko dr\xc5\xbeave sklenejo dvostransko obvezne sporazume, z zakonsko uredbo v obeh dr\xc5\xbeavah, za za\xc5\xa1\xc4\x8dito in ohrano dveh kultur na delu svojega ozemlja, natan\xc4\x8dneje za za\xc5\xa1\xc4\x8dito drugojezi\xc4\x8dnih manj\xc5\xa1in v mejah dr\xc5\xbeave.  To pomeni enakopravnost manj\xc5\xa1inskega jezika v javnosti in pred oblastmi (policija, sodi\xc5\xa1\xc4\x8de), vklju\xc4\x8dno z uradnimi zapisniki, arhivi, razglasi in objavami zakonskih predpisov. Glavni vidni posegi oblasti v tem smislu so tudi vzdr\xc5\xbeevanje drugojezi\xc4\x8dnih \xc5\xa1ol, podpora manj\xc5\xa1inskim kulturnim ustanovam (dru\xc5\xa1tva, tisk, televizija), uvedba dvojezi\xc4\x8dnih prometnih znakov in tabel.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji pripadniki slovenske jezikovne skupnosti prihajajo na zemljepisnem obrobju slovenskega prostora v stik z italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, furlan\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino in hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino. Do za\xc4\x8detka  20. stoletja so se z nem\xc5\xa1\xc4\x8dino pogosto sre\xc4\x8devali ne samo na severu slovenskega ozemlja, temve\xc4\x8d po vseh pomembnej\xc5\xa1ih krajih tudi v notranjosti, ker je bila nem\xc5\xa1\xc4\x8dina dr\xc5\xbeavni (uradni) jezik stare avstrijske monarhije in je po na\xc5\xa1ih krajih \xc5\xbeivelo precej nem\xc5\xa1kega uradni\xc5\xa1tva, plemstva, voja\xc5\xa1tva itd. Prebivalci so se z rojaki sporazumevali v maternem jeziku, v odnosih z oblastmi pa v uradnem. Bili so dvojezi\xc4\x8dni, v kolikor pripadniki dveh enot s pravico do bivanja na istem prostoru, to je slovenskega naroda in avstrijske oblasti. Pozneje, v sklopu biv\xc5\xa1e Jugoslavije, je bila ve\xc4\x8dina Slovencev dvojezi\xc4\x8dna, v kolikor so bili prebivalci isto\xc4\x8dasno slovenskega porekla in administrativno povezani s centralno oblastjo. Danes so Slovenci ve\xc4\x8dinoma dvojezi\xc4\x8dni, ker dobro obvladajo nem\xc5\xa1\xc4\x8dino ali angle\xc5\xa1\xc4\x8dino ali oboje, vendar gre le za poznanje tujih jezikov in ne za njihovo vklju\xc4\x8ditev v vsakdanjost. Dvojezi\xc4\x8dne so le skupine sestavljene iz me\xc5\xa1anih dru\xc5\xbein, ki so v sodobni dru\xc5\xbebi \xc5\xbee normalen pojav. Otrok, ki ima star\xc5\xa1a z razli\xc4\x8dnima maternima jezikoma, ima pravico, da zna ali vsaj pozna oba jezika, saj mu to omogo\xc4\x8da, da spozna \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dru\xc5\xbeino in svojo kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Vendar navadno ni lahka odlo\xc4\x8ditev, \xc4\x8de naj se otrok odra\xc5\xa1\xc4\x8da ob dveh jezikih. Dvojezi\xc4\x8dnost dru\xc5\xbeino bogati, lahko pa prinese tudi kak\xc5\xa1no te\xc5\xbeavo._NEWLINE_Danes je dvojezi\xc4\x8dnost v Sloveniji uradna na me\xc5\xa1anih obmo\xc4\x8djih predvsem na Obali (slovensko) - italijanska in v delu Prekmurja (slovensko - mad\xc5\xbearska). Ustava Republike Slovenije v 11. \xc4\x8dlenu dolo\xc4\x8da, da je na obmo\xc4\x8djih ob\xc4\x8din, v katerih \xc5\xbeivita italijanska ali mad\xc5\xbearska narodna skupnost, poleg sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine uradni jezik tudi italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina ali mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina . Zaradi varstva pravic narodnih skupnosti tudi zakoni s podro\xc4\x8dja kulture, izobra\xc5\xbeevanja, zdravstvene dejavnosti, lekarni\xc5\xa1ke dejavnosti, kmetijstva, sodi\xc5\xa1\xc4\x8d, to\xc5\xbeilstva, policije, medijev itd. izrecno dolo\xc4\x8dajo poslovanje s strankami tudi v jeziku narodnih skupnosti. Za delovna mesta javnih uslu\xc5\xbebencev, ki morajo na podlagi zakona kot uradni jezik uporabljati tudi jezik narodne skupnosti, se kot pogoj dolo\xc4\x8di tudi znanje tega jezika.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost v zamejstvu\n_START_PARAGRAPH_\nDvojezi\xc4\x8dnost obstaja med Slovenci v Italiji, v Avstriji in na Mad\xc5\xbearskem. Govorci tamkaj\xc5\xa1njih ve\xc4\x8dinskih jezikov, to je Italijani, nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di Avstrijci ter Mad\xc5\xbeari, so se do nedavnega le v manj\xc5\xa1i meri u\xc4\x8dili sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. Hkrati je na Koro\xc5\xa1kem treba ugotoviti nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo otrok, ki se sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine niso nau\xc4\x8dili doma od star\xc5\xa1ev, a so prijavljeni k dvojezi\xc4\x8dnemu pouku ali obiskujejo gimnazije s slovenskim pou\xc4\x8dnim jezikom. Na Tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem se problematika komplicira z vpisovanjem italijanskih otrok v slovenske \xc5\xa1ole zaradi prenaseljenosti italijanskih razredov in neustreznosti njihovih prostorov, kar seveda ne vpliva pozitivno na izvedbo slovenskega u\xc4\x8dnega programa. Med odraslimi je pa vedno ve\xc4\x8d Italijanov \xe2\x80\x93 ali italijanskih otrok slovenskih star\xc5\xa1ev, ki se za\xc4\x8dnejo u\xc4\x8diti sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, a malokdo uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8di \xc5\xa1tudij. V Bene\xc5\xa1ki Sloveniji in Trbi\xc5\xa1kem kotu upada vsako zanimanje za dvojezi\xc4\x8dno kulturo. V Prekmurju je bila funkcionalna dvojezi\xc4\x8dnost v \xc5\xa1olah izvedena \xc5\xbee leta 1959, kar se v sosednjem Porabju na Mad\xc5\xbearskem ni zgodilo. Splo\xc5\xa1ni povzetek dejanskega stanja je za vse zamejstvo negativen. \xc4\x8ceprav najmlaj\xc5\xa1a generacija ponekod i\xc5\xa1\xc4\x8de sledove za "slovenskimi koreninami" in se sku\xc5\xa1a ponovno uveljaviti kot dvojezi\xc4\x8dna skupnost, so dvojezi\xc4\x8dne\xc5\xbei vse manj \xc5\xa1tevilni in uresni\xc4\x8duje se tako imenovani kodni preklop (code switching), to je postopno vna\xc5\xa1anje tujih izrazov v manj\xc5\xa1inski jezik, kar vodi v jezikovno asimilacijo._NEWLINE_V pesnitvi \'\'Balada o veseli dvojezi\xc4\x8dnosti\'\' prika\xc5\xbee avtor Bojan-Ilija Schnabl na igriv pesni\xc5\xa1ki na\xc4\x8din, kako se otroka v koro\xc5\xa1kem okolju enostavno lahko u\xc4\x8di ve\xc4\x8d jezikov.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost v Evropi\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi, domovini velikega \xc5\xa1tevila etnij, je mnogo dvojezi\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij. Nam najbli\xc5\xbeja so na\xc5\xa1a obmejna podro\xc4\x8dja z Italijo, Avstrijo in Mad\xc5\xbearsko (sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina/italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina-nem\xc5\xa1\xc4\x8dina-mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina), pa tudi Istra in del Dalmacije (italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina/sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina-hrva\xc5\xa1\xc4\x8dina). V Italiji je omeniti tudi Dolino Aoste (italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina/franco\xc5\xa1\xc4\x8dina-nem\xc5\xa1\xc4\x8dina), Zgornje Poadi\xc5\xbeje (italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina/nem\xc5\xa1\xc4\x8dina) in Sardinijo (italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina/sardin\xc5\xa1\xc4\x8dina). Francija priznava delno dvojezi\xc4\x8dnost na Korziki (franco\xc5\xa1\xc4\x8dina/korzi\xc5\xa1\xc4\x8dina) in v Bretanji (franco\xc5\xa1\xc4\x8dina/breton\xc5\xa1\xc4\x8dina), Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo v Walesu (angle\xc5\xa1\xc4\x8dina/vali\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dina) in na \xc5\xa0kotskem (angle\xc5\xa1\xc4\x8dina/\xc5\xa1kotska gel\xc5\xa1\xc4\x8dina), Nem\xc4\x8dija na meji s Poljsko in \xc4\x8ce\xc5\xa1ko (nem\xc5\xa1\xc4\x8dina/lu\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dina), Nizozemska v Friziji (nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina/frizij\xc5\xa1\xc4\x8dina). V Transilvaniji (Romunija) se normalno uporabljajo tri jeziki (romun\xc5\xa1\xc4\x8dina, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dina in nem\xc5\xa1\xc4\x8dina). _NEWLINE_V \xc5\xa0paniji je najti popolno dvojezi\xc4\x8dnost v Baskiji (\xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina/baskov\xc5\xa1\xc4\x8dina), medtem ko je v Kataloniji moderna \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina popolnoma prevladala nad katalon\xc5\xa1\xc4\x8dino. Podobno se je asimilirala tudi nem\xc5\xa1ka manj\xc5\xa1ina v Alzaciji, kjer je sicer alza\xc5\xa1\xc4\x8dina enakopraven jezik s franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, vendar njegova raba hitro izumira. Tudi na Irskem je gel\xc5\xa1\xc4\x8dina uradni jezik skupaj z angle\xc5\xa1\xc4\x8dino in je obvezen \xc5\xa1olski predmet, vendar je v vsakdanjem pogovornem jeziku skoraj odsotna, vidna je le v strogo dvojezi\xc4\x8dnih prometnih tablah._NEWLINE_Za popolnoma dvojezi\xc4\x8dni ozemlji, kjer se je raba ve\xc4\x8d jezikov enostavno vklju\xc4\x8dila v lokalno kulturo in postala njen sestavni del, veljata \xc5\xa0vica s \xc5\xa1tirimi uradnimi jeziki in Regija Bruselj. Omembe vredno je, da se v Bruslju poleg franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine ve\xc4\x8dkrat uporablja tudi angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, predvsem zaradi stalne prisotnosti predstavnikov dr\xc5\xbeav iz vse Evrope, kar de facto postavlja Bruselj med tro-jezi\xc4\x8dna mesta.\n_START_SECTION_\nDvojezi\xc4\x8dnost izven Evrope\n_START_PARAGRAPH_\nOd krajev, ki so se naravno vklju\xc4\x8dili v dvojezi\xc4\x8dnost, je zna\xc4\x8dilen predvsem Novi Brunswick (angle\xc5\xa1\xc4\x8dina in franco\xc5\xa1\xc4\x8dina) v Kanadi._NEWLINE_Gotovo je veliko podro\xc4\x8dij na drugih celinah, kjer prebivata dve etniji in bi se torej morala obravnavati kot dvojezi\xc4\x8dna, vendar ni razpolo\xc5\xbeljivih \xc5\xa1tudij v tem smislu. To je pripisati predvsem dejstvu, da je sama dvojezi\xc4\x8dnost \xc5\xa1e relativno mlad pojem, ki ga evropski strokovnjaki le nekaj desetletij prou\xc4\x8dujejo.\n_START_SECTION_\nTuristi\xc4\x8dna dvojezi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nDanes postaja vse bolj normalna dvojezi\xc4\x8dnost, ki izhaja iz politi\xc4\x8dne in ekonomske globalizacije. Ta je razvidna na primer na turisti\xc4\x8dnih tablah, ki so napisane v jezikih najpogostej\xc5\xa1ih obiskovalcev in obi\xc4\x8dajno v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini kot povezovalnem jeziku. Tu ne gre za pravo dvojezi\xc4\x8dnost, ker na teh podro\xc4\x8djih normalno ne prebivajo dvojezi\xc4\x8dne\xc5\xbei, temve\xc4\x8d je uporaba drugega jezika ali angle\xc5\xa1\xc4\x8dine le v pomo\xc4\x8d turistom. Sem spadajo recimo opisi razstavnih predmetov v muzejih, napisi na spomenikih, identifikacijske table pred javnimi ustanovami in opozorilne table v primeru nevarnosti. Dvojezi\xc4\x8dnost je na \xc5\xa1iroko v rabi tudi v de\xc5\xbeelah, ki ne uporabljajo na\xc5\xa1e pisave, na primer Japonska, Kitajska ali arabske de\xc5\xbeele. To ne pomeni, da tamkaj\xc5\xa1nji prebivalci govorijo angle\xc5\xa1ko ali francosko, temve\xc4\x8d da je v svetovnem merilu tisti kraj ali pojem bolje znan z angle\xc5\xa1kim oziroma francoskim imenom.'