b'\n_START_ARTICLE_\nVse\xc5\xbeivljenjsko u\xc4\x8denje\n_START_SECTION_\nZakaj vse\xc5\xbeivljenjsko u\xc4\x8denje?\n_START_PARAGRAPH_\nSam pojav demografskih in mnogih tehnolo\xc5\xa1kih sprememb v modernih dru\xc5\xbebah izpostavlja pomen vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja. Tako na podro\xc4\x8dju izobrazbe in u\xc4\x8denja ter usposabljanja nastopa vrsta akterjev kot tudi raznih ponudnikov raznih oblik u\xc4\x8denja. Znano je \xc5\xbee, da se ljudje u\xc4\x8dimo iz razli\xc4\x8dnih vzrokov, bodisi osebnih ali drugih. Sama teorija u\xc4\x8denja pravi, da se ljudje najbolje in najve\xc4\x8d nau\xc4\x8dimo skozi izku\xc5\xa1nje, na delu, skupaj z drugimi ljudmi in s pomo\xc4\x8djo drugih, ki nam lahko nastopajo kot zgledi ali mentorji. Nudijo nam prakti\xc4\x8dna znanja, implicitno ali teoreti\xc4\x8dno znanje, eksplicitno, pogosto zapisano znanje in podobno  ._NEWLINE_Pri vse\xc5\xbeivljenjskem u\xc4\x8denju najve\xc4\x8dkrat mislimo na vse\xc5\xbeivljenjsko izobra\xc5\xbeevanje odraslih, ki niso uspeli dokon\xc4\x8dati svoje predhodne izobrazbe ali pa \xc5\xbee imajo poklic in samo dopolnjujejo svoje znanje in spretnosti ali se pa \xc5\xbeelijo prekvalificirati. Ljudje se u\xc4\x8dijo zaradi razli\xc4\x8dnih razlogov - osebnega razvoja, \xc5\xbeelje po samouresni\xc4\x8denju, zaradi veselja, zelo pogosto pa tudi zaradi strokovnega razvoja. _NEWLINE_Razli\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave izvajajo programe vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja, ker le ti dvigujejo izobrazbeno strukturo prebivalstva,  pove\xc4\x8dujejo socialno vklju\xc4\x8denost, promovirajo politiko posameznih dr\xc5\xbeav med njenimi dr\xc5\xbeavljani, vi\xc5\xa1ajo konkuren\xc4\x8dnost ter zaposljivost in pove\xc4\x8dujejo kompetence delovne sile. Omogo\xc4\x8da razvoj in raz\xc5\xa1iritev vrednost, spretnosti ter razumevanja, ki jih ljudje potrebujejo skozi \xc5\xbeivljenje, spodbuja ustvarjalnost in prilagajanje okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinam ter okoljem._NEWLINE_Podjetja, strokovna zdru\xc5\xbeenja in druge organizacije so pomembni udele\xc5\xbeenci vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja. V vzrok in hkrati odgovor hitrim tehnolo\xc5\xa1kim spremembam je v zadnjih petdesetih letih, so organizacije, da bi pove\xc4\x8dale predvsem konkuren\xc4\x8dnost, na\xc5\xa1le re\xc5\xa1itev v V\xc5\xbdU. Tako se v okolju u\xc4\x8dijo in se mu sku\xc5\xa1ajo prilagoditi, ali pa nanj proaktivno vplivati  .\n_START_SECTION_\nV\xc5\xbdU in evropska politika\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc5\xbdU je prav tako eno izmed temeljnih na\xc4\x8del, ki jo vodi politika Evropske unije. Prvi\xc4\x8d se omenja leta 1973, in sicer v poro\xc4\x8dilu Janne, nato pa \xc5\xa1e v dokumentih Komisije, v Memorandumu o visokem \xc5\xa1olstvu v Evropskih skupnostih (Memorandum on Higher Education in the European Community) in Memorandomu o odprtem u\xc4\x8denju na daljavo v Evropskih skupnostih (Memorandum on Open Distance Learning in European Community). Kasneje, leta 1995, so izdali tudi poglavitni vir navodil ter napotkov za politiko Skupnosti o vse\xc5\xbeivljenjskem u\xc4\x8denju z naslovom Bela knjiga Evropske komisije \xc2\xbbPou\xc4\x8devanje in u\xc4\x8denje \xe2\x80\x93 k u\xc4\x8de\xc4\x8di se dru\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0(Teaching and Leargning \xe2\x80\x93 Towards the leargning society). Knjiga si v sredi postavlja vpra\xc5\xa1anje o insticionaliziranem konceptu vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja.   Delovni program Unije  Izobra\xc5\xbeevanje in usposabljanje iz leta 2010 dolo\xc4\x8da okvir za nacionalno in evropsko politi\xc4\x8dno sodelovanje, celoviti akcijski na\xc4\x8drt pa je osnova za programe, ki jih Unija financira med leti 2007 \xe2\x80\x93 2013. Oba programa predvidevata predvsem pomen visoko\xc5\xa1olskega in poklicnega izobra\xc5\xbeevanja znotraj EU za odpiranje novih delovnih mest ali zapolnitev prostih ter za rast socialne razse\xc5\xbenosti. _NEWLINE_Na zasedanju Sveta Evropske unije so marca 2000 v Lizboni udele\xc5\xbeenci sklenili, da se EU soo\xc4\x8da z izjemnimi spremembami, ki jih narekujeta globalizacija in na znanju zasnovano gospodarstvo. Njihov cilj je bil, da do leta 2010 postane EU \xc2\xbbnajbolj konkuren\xc4\x8dno in dinami\xc4\x8dno, na znanju temelje\xc4\x8de gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti z ve\xc4\x8d in bolj\xc5\xa1imi delovnimi mesti ter z ve\xc4\x8d socialne povezanosti\xc2\xab. Tako je nastala t. i. Lizbonska deklaracija, ki je v osredo vzela predvsem prihodnost sistemov izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja. Ustanovitelji so \xc4\x8dutili potrebo po ob\xc4\x8dutnem pove\xc4\x8danju vlaganj v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke vire in dali ve\xc4\x8dji pomen sektorju izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja.\n_START_SECTION_\nProgram Vse\xc5\xbeivljenjsko u\xc4\x8denje (2007 - 2013)\n_START_PARAGRAPH_\nProgram Vse\xc5\xbeivljenjsko u\xc4\x8denje je osrednji program EU na podro\xc4\x8dju izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja. Ustanovljen je bil za obdobje 2007-2013 s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta in je naslednik programov Socrates in Leonardo da Vinci (2000-2006). Namen programa je prispevati k razvoju dru\xc5\xbebe z vrhunskim znanjem, trajnostnim gospodarskim razvojem, ve\xc4\x8d in bolj kakovostnimi delovnimi mesti in ve\xc4\x8djo socialno kohezijo ter zagotavljanje varstva okolja za prihodnje generacije. Podpira izmenjavo, sodelovanje in mobilnost med sistemi izobra\xc5\xbeevanja in usposabljanja v Evropi, tako da bodo postali svetovna referenca za kakovost. Program se deli na \xc5\xa1tiri dele oziroma tako imenovane podprograme, ki so namenjeni \xc5\xa1tevilnim ciljnim skupinam vse od vzgoje in izobra\xc5\xbeevanja otrok v vrtcih pa do \xc5\xa1tudentov in oseb na trgu dela, podjetij ter raznih izobra\xc5\xbeevalnih agencij, dru\xc5\xa1tev, nevladnih organizacij. Skratka vklju\xc4\x8duje odrasle, ki se v svojem delovnem \xc5\xbeivljenju kot tudi v tretjem \xc5\xbeivljenjskem obdobju vra\xc4\x8dajo k izobra\xc5\xbeevanju in u\xc4\x8denju. V okviru programskih aktivnosti se te delijo na: centralizirane (Izvr\xc5\xa1na agencija v Bruslju) in decentralizirane (nacionalna agencija v mati\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi). Velika ve\xc4\x8dina programskih sredstev (80%) je namenjena decentraliziranim, od tega v Sloveniji to pomeni pribli\xc5\xbeno 7,5 milijona evrov denarja. V Sloveniji naloge nacionalne agencije vr\xc5\xa1i CMEPIUS, ki se ve\xc5\xbee predvsem na skupna programska pravila, ki so bila dolo\xc4\x8dena v Sklepu, Vodniku za Nacionalne agencije in na navodila Komisije. Razpisi se objavljajo na strani CMEPIUS in razpisna dokumentacija vsebuje objavo v evropske uradnem listu, skupni evropski razpis, prednostne naloge in finan\xc4\x8dno administrativna pravila, nacionalna pravila, prijavni obrazci in nenazadnje tudi prakti\xc4\x8dno uporaben Vodnik za prijavitelje._NEWLINE_V V\xc5\xbdU programu sodelujejo naslednje dr\xc5\xbeave: _NEWLINE_vse dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice EU (Avstrija, Belgija, Ciper, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Gr\xc4\x8dija, Hrva\xc5\xa1ka, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mad\xc5\xbearska, Malta, Nem\xc4\x8dija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Slova\xc5\xa1ka, Slovenija, \xc5\xa0panija, \xc5\xa0vedska, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, Bolgarija in Romunija) ter _NEWLINE_dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice EEA/EFTA (Islandija, Norve\xc5\xa1ka, Lihten\xc5\xa1tajn), \xc5\xa0vica in tudi Tur\xc4\x8dija.\n_START_SECTION_\nAktivnosti Programa V\xc5\xbdU\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj programa in podprogramov pa lo\xc4\x8dimo tudi ve\xc4\x8d tipskih aktivnosti, med katerimi najdemo MOBILNOST, PARTNERSTVO, VE\xc4\x8cSTRANSKI PROJEKTI, TEMATSKE MRE\xc5\xbdE IN SPREMLJEVALNI UKREPI.  Pri mobilnosti je glaven namen omogo\xc4\x8diti sodelujo\xc4\x8demu osebni, \xc5\xa1tudijski ali poklicni razvoj z dolo\xc4\x8deno mednarodno dimenzijo, pri \xc4\x8demer cilja posameznik predvsem na tujino. Tukaj mobilnost variira po dol\xc5\xbeini in namenu - lo\xc4\x8dimo kraj\xc5\xa1e izpopolnjevanje, strokovni obisk, mo\xc5\xbenost \xc5\xa1tudija in prakse v tujini in drugo. Pri aktivnosti partnerstva se znajdejo administrativno manj zahtevni projekti, ki pa med seboj povezujejo vsaj tri partnerske organizacije iz tudi vsaj treh dr\xc5\xbeav. Nato projekt zaznamuje skupna tema, poudarek pri tej aktivnosti je pa predvsem na medsebojnem, vzajemnem in mednarodnem sodelovanju. Po drugi strani pa ve\xc4\x8dstranski projekti predstavljajo nekoliko zahtevnej\xc5\xa1o obliko projektov, ki \xc5\xbee zahteva dokaj visoko raven vsebinske strokovnosti, kot tudi  znanja in dolo\xc4\x8deno mero izku\xc5\xa1enj s podro\xc4\x8dja vodenja projektov, spretnosti komunikacije, partnerje in nadzor nad njimi, finan\xc4\x8dno na\xc4\x8drtovanje in strukturiranje aktivnosti ter nenazadnje tudi upo\xc5\xa1tevanje specifi\xc4\x8dnih finan\xc4\x8dno - administrativnih pravil. Ta oblika projektov je na voljo edino v podprogramu Leonardo da Vinci -Prenos inovacij. Centralizirane aktivnosti tematske mre\xc5\xbee in spremljevalni ukrepi pa razpisuje in upravlja izvr\xc5\xa1na agencija v Bruslju. Tu gre za zahtevno obliko projektov, kjer je predvideno veliko \xc5\xa1tevilo partnerjev in strokovno delo s pomembnim u\xc4\x8dinkom na evropski ravni.\n_START_SECTION_\nV\xc5\xbdU v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nVizija V\xc5\xbdU se je pojavila in raz\xc5\xa1irila tudi v Sloveniji iz podobnih razlogov kot v EU: \xc5\xbeeleli so nuditi posamezniku in dru\xc5\xbebi informacije, dostopno znanje in razumevanje, kar pa je nujno potrebno za razvoj in pre\xc5\xbeivetje dr\xc5\xbeave ter dr\xc5\xbeavljanov v hitro se spreminjajo\xc4\x8dih sodobnih razmerah. Za promocijo se je uveljavil slogan \xc2\xbbSlovenija, u\xc4\x8de\xc4\x8da se de\xc5\xbeela\xc2\xab, vse skupaj pa je nastalo v sklopu uresni\xc4\x8devanja programa EU \xc2\xbbIzobra\xc5\xbeevanje in usposabljanje 2010\xc2\xab. V Sloveniji  z VSU programi \xc5\xbeelijo krepiti ustvarjalnost, podjetnost in znanje, spretnosti ter kvalifikacije, ki jih dr\xc5\xbeavljani potrebujejo za aktivno udele\xc5\xbebo v gospodarskem in dru\xc5\xbebenem \xc5\xbeivljenju za ve\xc4\x8djo kakovost \xc5\xbeivljenja  .\n_START_SECTION_\nProgrami V\xc5\xbdU V Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nTako so bili ustanovljeni centri vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja (CV\xc5\xbdU), ki so programi, katerih namen je, odraslih omogo\xc4\x8diti mo\xc5\xbenosti za pridobivanje znanj in spretnosti. So sicer regijsko zasnovani, povezujejo socialne partnerje, gospodarstvo in izobra\xc5\xbeevalne ustanove. Danes sodeluje trinajst CV\xc5\xbdU, predvsem vidni so CV\xc5\xbdU Gorenjska, CV\xc5\xbdU INTI.SI, CV\xc5\xbdU \xc2\xbbUM\xc2\xab, CV\xc5\xbdU VITA, CV\xc5\xbdU Obalno kra\xc5\xa1ke regije, CV\xc5\xbdU Koro\xc5\xa1ka, CV\xc5\xbdU Savinjska. Financira jih Ministrstvo za \xc5\xa1olstvo in \xc5\xa1port ob pomo\xc4\x8di Evropskih socialnih skladov.  Delujejo tudi Medpojetni\xc5\xa1ki izobra\xc5\xbeevalni centri MIC, ki so organizacijske enote znotraj srednje\xc5\xa1olskih centrov. Namen je izvajanje prakti\xc4\x8dnega  usposabljanja vajencev, dijakov in \xc5\xa1tudentov vi\xc5\xa1je\xc5\xa1olskega \xc5\xa1tudija ter prakti\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeevanje odraslih za kvalifikacije, prekvalifikacije, specializacije, certifikatno potrjevanje znanj in sposobnosti. Poleg obeh omenjenih delujejo \xc5\xa1e Centri odli\xc4\x8dnosti, Projektno u\xc4\x8denje za mlaj\xc5\xa1e odrasle, \xc5\xa0tudijski kro\xc5\xbeki, Zveza ljudskih univerz, Phare 2003, Program V\xc5\xbdU Evropske unije, usposabljanje izobra\xc5\xbeevancev, ustanove podjetni\xc5\xa1ke podpore, mre\xc5\xbee \xc5\xa1ol\xe2\x80\xa6 ._NEWLINE_Nekatere dr\xc5\xbeave \xc5\xbeelijo s pomo\xc4\x8djo V\xc5\xbdU v prvi vrsti svoje prebivalce opismeniti, med njimi tudi Slovenija. V Sloveniji je mo\xc4\x8d zaznati precej ni\xc5\xbeji dele\xc5\xbe prebivalcev  s terciarno izobrazbo. Do leta 2010 je uspelo pove\xc4\x8dati dele\xc5\xbe pismenih v Sloveniji na 21\xc2\xa0%, pri starostni skupini 25 let in ve\xc4\x8d, kar je blizu povpre\xc4\x8dne ravni za dr\xc5\xbeave OECD sredi 90. let. _NEWLINE_O napredku je mo\xc4\x8d sklepati iz povpre\xc4\x8dnega \xc5\xa1tevila let izobra\xc5\xbeevanja prebivalcev Slovenije. Leta 1995 je se je povpre\xc4\x8dni Slovenec izobra\xc5\xbeeval 10,8 let med tem ko se je leta 2002 \xc5\xbee 11,2 leta. Po definiciji Unesca iz leta 1978 je funkcionalno pismena oseba tista, ki je zmo\xc5\xbena sodelovati v vseh \xc5\xbeivljenjskih dejavnostih, v katerih se zahteva pismenost za vsakdanje delovanje v dru\xc5\xbebeni skupnosti ter uporablja svoje bralne, pisne in ra\xc4\x8dunske spretnosti za osebni razvoj in razvoj dru\xc5\xbebene skupnosti. Glede funkcionalne pismenosti je viden napredek v zadnjih letih zlasti pri izobra\xc5\xbeevanju mladih generacij, to pa s pomo\xc4\x8djo programa ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega opismenjevanja. Starej\xc5\xa1e skupine prebivalstva obvladujejo uporabo sodobne tehnologije po\xc4\x8dasneje. Internet uporablja skoraj 90% visoko izobra\xc5\xbeenih prebivalcev, med ni\xc5\xbeje izobra\xc5\xbeenimi pa le 10% .'