b'\n_START_ARTICLE_\nPlagiatorstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPlagiatorstvo (plagiarizem) je pojem s podro\xc4\x8dja intelektualne proizvodnje, najpogosteje umetnosti in znanosti. Pomeni prevzemanje in objavljanje tujega dela pod svojim imenom ter sodi med prepovedana in kazniva dejanja.\n_START_SECTION_\nZgodovina plagiatorstva in vzroki zanj\n_START_PARAGRAPH_\nPred 18. stoletjem v Evropi kopiranja oz. prepisovanja in posnemanja niso dojemali kot nemoralno ali prepovedano po\xc4\x8detje, temve\xc4\x8d so celo spodbujali k posnemanju velikih mojstrov in zgledovanju pri njih. V umetnosti je tudi danes te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti, \xc4\x8de gre za plagiat ali ne, saj se nekateri umetniki zgledujejo drug pri drugem, lahko pa tudi nezavedno vplivajo drug na drugega. V znanosti \xc5\xbeene plagiatorje \xc5\xbeelja po ugledu ali zaslu\xc5\xbeku brez lastnega truda, lahko pa pride do kraje intelektualne lastnine tudi samo zaradi pomanjkanja svojega znanja in sposobnosti. V \xc4\x8dasu mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega \xc5\xa1tudija se prepisovanje dogaja pri seminarskih, diplomskih, magistrskih delih in doktoratih, o\xc4\x8ditajo pa ga tudi politikom in novinarjem. Prepisovanje (\xc5\xbeargonsko kopipejstanje) ali povzemanje tujih misli in izjav ni plagiat, \xc4\x8de so prevzeti deli jasno ozna\xc4\x8deni (npr. z narekovaji) in \xc4\x8de je ob njih naveden vir. T\xc3\xa1ko navajanje ali citiranje predhodnega tujega razpravljanja je v znanstvenih spisih celo obvezno in obsega lahko velik del izvirnega znanstvenega spisa. Objavljanje na spletu prepisovanje po eni strani laj\xc5\xa1a, po drugi strani pa ga tako la\xc5\xbeje odkrijemo in s tem prepre\xc4\x8dimo. Akademsko plagiatorstvo ima korenine v prepisovanju (\xc5\xbeargonsko plonkanje), ki se dogaja pri preverjanju znanja od osnovne \xc5\xa1ole dalje in na popularni ravni u\xc5\xbeiva tiho podporo. Prepisovanje v \xc5\xa1oli ne ustreza popolnoma definiciji plagiatorstva, ker \xc5\xa1olski izdelki niso namenjeni objavi. Problem s prepisovanjem diplomskih del se je pokazal \xc5\xa1ele z javno spletno dostopnostjo akademskih spisov._NEWLINE_Princip kreativnosti, ki od konca 18. stoletja dalje dolo\xc4\x8da zahodno kulturo, zahteva od intelektualnih proizvodov izvirnost oz. inovativnost. O\xc4\x8ditanje posnemanja, zgledovanja, kopiranja in plagiiranja je zato na\xc4\x8din za diskvalifikacijo konkuren\xc4\x8dnih intelektualnih po\xc4\x8detij. Kadar se o\xc4\x8ditki izrekajo v boju za intelektualni presti\xc5\xbe, jih je treba jemati s previdnostjo. Ne obstaja namre\xc4\x8d noben procentualno dolo\xc4\x8deni prag inovativnosti, ki bi spo\xc5\xa1tovana izvirna dela lo\xc4\x8deval od nevrednih plagiatov. Radikalni opisi znanstvenega pisanja celo trdijo, da je smisel akademskega publiciranja v prvi vrsti v izrekanju priznanja predhodnim raziskovalcem, tj. citiranju in povzemanju njihovega prispevka, in le v manj\xc5\xa1i meri produkcija sve\xc5\xbeih informacij.\n_START_SECTION_\nSamoplagiatorstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGre za ponovno uporabo lastnega dela oz. \xc5\xbee prej objavljenega besedila (lahko v skraj\xc5\xa1ani obliki), a brez navedbe predhodne objave. Tak\xc5\xa1no po\xc4\x8detje sicer ni kaznivo, je pa neeti\xc4\x8dno in lahko tudi pravno sporno, \xc4\x8de je avtor za tako delo, objavljeno pod spremenjenim naslovom, dodatno honoriran. Legalna oblika uporabe lastnega dela je samocitiranje, vendar ne prispeva k znanstvenemu ugledu tako kot citiranje.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje plagiatorstva\n_START_PARAGRAPH_\nRazvitih je bilo ve\xc4\x8d sistemov za njegovo odkrivanje, zlasti v akademskem okolju. Programi nova dela primerjajo z \xc5\xbee obstoje\xc4\x8do zbirko besedil, opozarjajo na identi\xc4\x8dne nize in izra\xc4\x8dunajo odstotek podobnosti. Ali gre za plagiat ali ne, pa nazadnje presodi \xc4\x8dlovek, npr. profesor.\n_START_SECTION_\nPlagiatorstvo na slovenskem glasbenem podro\xc4\x8dju\n_START_PARAGRAPH_\nNa glasbenem podro\xc4\x8dju prihaja do mnogih obto\xc5\xbeb plagiatorstva, predvsem zaradi podobne melodije. Pri nas je bila znana afera Pop design zaradi la\xc5\xbenega avtorstva pesmi Na bo\xc5\xbei\xc4\x8dno no\xc4\x8d. S preganjanjem plagiatorstva se ukvarja SAZAS, ki skrbi tudi za pla\xc4\x8dilo pravic avtorjem glasbenih del.'