b'\n_START_ARTICLE_\nItalija\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nO izvoru imena \xc2\xbbItalija\xc2\xab\xc2\xa0obstaja veliko teorij, ravno tako veliko \xc5\xa1tevilo predlogov s strani zgodovinarjev in jezikoslovcev. Po eni od obi\xc4\x8dajnej\xc5\xa1ih razlag naj bi bil naziv Italia  posredno (prek gr\xc5\xa1\xc4\x8dine) izposojenka iz oskijskega V\xc3\xadteli\xc3\xba , kar pomeni \xc2\xbbde\xc5\xbeela mladega goveda\xc2\xab\xc2\xa0(gl. latinski vitulus = \xc2\xbbtele\xc2\xab, in umbrijski vitlo = \xc2\xbbtele\xc2\xab)  . Bik je bil simbol ju\xc5\xbenih italskih plemen, pogosto upodobljen med dr\xc5\xbeavljansko vojno (91-88 pr. n. \xc5\xa1t.), ko v znak kljubovanja svobodnih plemen nabada rimskega volka. Tako trdi gr\xc5\xa1ki zgodovinar Dionizij iz Halikarnasa, skupaj z legendo, da je Italija dobila ime po Italusu, kralju Enotrov, ljudstva verjetno gr\xc5\xa1kega izvora, kar omenjata tudi Aristotel in Tukidid._NEWLINE_Ime Italia je prvotno veljala le za tisti del polotoka, ki ga danes poznamo pod imenom Ju\xc5\xbena Italija - to je po Antiohu iz Sirakuze Bruttium, ozemlje Brukov, oziroma Enotrija, ki so jo poseljevali Enotri in pozneje Itali. Odgovarja pribli\xc5\xbeno moderni Kalabriji, to so pokrajina Reggio Calabria ter del pokrajin Catanzaro in Vibo Valentia. Z zdru\xc5\xbeitvijo Enotrov in Italov sta Enotria in Italija postali sinonim in ime se je za\xc4\x8delo nana\xc5\xa1ati tudi na ve\xc4\x8dino Lukanije (dana\xc5\xa1nje Bazilikate). Grki so s \xc4\x8dasom ime \xc2\xbbItalia\xc2\xab\xc2\xa0za\xc4\x8deli uporabljati za vse ve\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dje, vendar se je pojem \xc5\xa1ele v \xc4\x8dasu vladavine cesarja Avgusta (konec 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) raz\xc5\xa1iril na celoten polotok vse tja do Alp.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZa raznolikost italijanskega podnebja se je zahvaliti veliki dol\xc5\xbeini polotoka in njeni gorati notranjosti. Pogorja so zelo pomemben dejavnik v razvoju podnebnih pogojev. Alpe so zapreka za mrzle tokove, ki prihajajo iz severa, pa tudi za vla\xc5\xbene dotoke iz Atlantika. Apenini imajo kljub skromni vi\xc5\xa1ini gorovja kontinentalno podnebje z dolgimi in mrzlimi zimami ter skromnimi padavinami. Alpe in Apenini zapirajo padsko-bene\xc5\xa1ko ni\xc5\xbeavje, ki ima zato ve\xc4\x8dinoma celinsko podnebje, z ostrimi zimami in vro\xc4\x8dimi poletji. V ostalih podro\xc4\x8djih polotoka in na ve\xc4\x8djih otokih je zaradi razli\xc4\x8dne zemljepisne \xc5\xa1irine podnebje zelo raznoliko, od vla\xc5\xbeno subtropskega do vla\xc5\xbeno celinskega in oceanskega.  _NEWLINE_Obalna obmo\xc4\x8dja Ligurije, Toskane in ve\xc4\x8dina juga na splo\xc5\xa1no ustreza vzorcu sredozemskega podnebja po K\xc3\xb6ppnovi klasifikaciji podnebja (CSA). Razmere na obalnih obmo\xc4\x8djih polotoka se lahko zelo razlikujejo od vremena v vi\xc5\xa1jih predelih in po dolinah notranjosti, predvsem v zimskih mesecih, ko je na vi\xc5\xa1inah po navadi hladno in pogosto zasne\xc5\xbeeno. Obalne pokrajine majo blage zime in topla in na splo\xc5\xa1no suha poletja, pri tem je lahko v ni\xc5\xbeinskih dolinah v poletnih mesecih precej vro\xc4\x8de. Povpre\xc4\x8dne zimske temperature so od 0 \xc2\xb0C v Alpah do 12 \xc2\xb0C na Siciliji, povpre\xc4\x8dne poletne temperature pa se gibljejo od 20 \xc2\xb0C do ve\xc4\x8d kot 30 \xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nHrana\n_START_PARAGRAPH_\nSodobna italijanska kuhinja se je razvila \xc4\x8dez stoletja dru\xc5\xbebenih in politi\xc4\x8dnih sprememb, njene korenina pa segajo v 4. stoletje. Italijanska kuhinja je mo\xc4\x8dno zaznamovala etru\xc5\xa1\xc4\x8danska, gr\xc5\xa1ka, rimljanska, bizantinska in \xc5\xbeidovska kuhinja. Do znatnih sprememb je pri\xc5\xa1lo po odkritju Novega sveta, ko so se za\xc4\x8deli uveljavljati krompir, paradi\xc5\xbenik, paprika in koruza, ki so sicer sedaj osrednji gradniki italijanske kuhinje, vendar je do \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uporabe pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1ele v 18. stoletju. Italijanska kuhinja je poznana po pokrajinski raznolikosti, \xc5\xa1irokemu razponu okusov ter velja ena svetovno najbolj priljubljenih kuhinj z mo\xc4\x8dnim mednarodnim vplivom._NEWLINE_Osnovo italijanske kuhinje tvori sredozemska prehrana, bogata s testeninami, ribami in zelenjavo in jo zaznamuje izjemna preprostost in raznolikost, pri kateri veliko jedi sestavlja le \xc5\xa1tiri do osem sestavin. Italijanski kuharji se obi\xc4\x8dajno bolj kot skrbni pripravi posve\xc4\x8dajo kvaliteti sestavin. Jedi in recepture so pogosteje kot na kuharski domi\xc5\xa1ljiji kuharjev zasnovani na lokalni in dru\xc5\xbeinski tradiciji, zaradi \xc4\x8desar so zelo primerni za doma\xc4\x8do kuho. To je verjetno eden glavnih razlogov za nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do svetovno priljubljenost italijanske hrane. Sestavine in jedi se med posameznimi regijami sicer mo\xc4\x8dno razlikujejo. _NEWLINE_Italija ima v EU najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih tradicionalnih specialitet. Siri, mesnine in vina sodijo med glavne sestavine italijanske kuhinje, od katerih mnogi nosi oznako o za\xc5\xa1\xc4\x8ditenem geografskem poreklu in skupaj s kratko kavo (espresso) tvorijo pomemben del italijanske prehranske kulture. Sladice se naslanjajo na dolgoletno tradicijo zdru\xc5\xbeevanja lokalnih okusov, kot so citrusi, pistacija in mandlji, s sladkimi siri, kot sta maskarpone (mascarpone) in rikota (ricotta) ali z eksoti\xc4\x8dnimi okusi kakava, vanilije in cimeta. Sladoled,, tiramisu in kasata so najbolj znani primeri takih jedi._NEWLINE_V Italiji se je leta 1989 kot odgovor na \xc5\xa1irjenje fast food prehranjevanja rodilo tudi t. i. gibanje slow food, ki se zavzema za ohranjanje kulturnih, dru\xc5\xbebenih in dru\xc5\xbeinskih vrednot, prehranjevalnih navad, jedi in kulture mize nasploh. _NEWLINE_Slovenska kuhinja se je razvijala pod vplivom sosednjih de\xc5\xbeel, med drugimi tudi italijanske kuhinje.'