b'\n_START_ARTICLE_\nBorov\xc5\xa1ka naravoslovna pot\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPot skozi gozdni rezervat Borovec prikazuje opu\xc5\xa1\xc4\x8deno kulturno krajino, ki jo je \xc4\x8dlovek obdeloval ve\xc4\x8d stoletij in jo v drugi svetovni vojni zapustil. Tukaj so vidna mogo\xc4\x8dna drevesa, ki so zna\xc4\x8dilna za Ko\xc4\x8devske gozdove. Pragozd Krokar predstavlja sprehod v nedotaknjeno naravo. Gozd je poln stoletnih orja\xc5\xa1kih dreves, ki ko padejo le\xc5\xbeijo in trohnijo polni najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja. Tukaj \xc5\xa1e nikoli ni pela sekira, narava \xc5\xbee tiso\xc4\x8dletja nemoteno uveljavlja svoje zakone. Da bi jo o\xc4\x8duvali je ozka stezica speljana v strmo pobo\xc4\x8dje Krokarja robu pragozdnega rezervata. Pot ni za nerodne saj nas pogosto vodi \xc4\x8dez podrta drevesa. Pragozd je zanimiv v vsakem letnem \xc4\x8dasu: spomladi ozeleni in je poln cvetja, poletje hladijo debele kro\xc5\xa1nje dreves, jeseni je hoja po odpadlem listju \xc5\xa1e posebej zanimiva, pozimi pa vlada globoka ti\xc5\xa1ina._NEWLINE_Naravni rezervat Krempa je osrednja to\xc4\x8dka Borov\xc5\xa1ke naravoslovne poti. Travnato sedlo nad kanjonom reke Kolpe je spomladi polno narcis, ki imajo tukaj najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e rasti\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji. Tukaj je tudi kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de drugih planinskih poti, ki se strmo spustijo proti dolini Kolpe._NEWLINE_Nekdanje vasi Inlauf in Borovec nam predstavijo stare fotografije iz albuma in\xc5\xbe. Knafeljca. Kraje so zapustili Ko\xc4\x8devski Nemci in se vanje \xc5\xa1ele v zadnjih desetletjih vra\xc4\x8da \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nPragozd Krokar\n_START_PARAGRAPH_\nPragozd Krokar meri 74,49 hektarov. Nahaja se na nadmorski vi\xc5\xa1ini 880 do 1190 m. Mati\xc4\x8dno kamnino sestavlja na severnem delu dolomit, na ju\xc5\xbenem pa apnenec. Klima je na tem obmo\xc4\x8dju zmerna, z dalj\xc5\xa1imi zimami, padavin je okoli 2000 mm na leto. Vsakih 10 let gozdarji premerijo vsa drevesa debelej\xc5\xa1a od 10 cm. Skupna lesna masa leta 2005 je zna\xc5\xa1ala 639 m3/ha, odmrlo drevje 125 osebkov/ha. V pragozdu je glavno drevo bukev. V povpre\xc4\x8dju je gostota 18.048 osebkov na ha. Ekosistem se stalno spreminja in je v ravnovesju med tlemi, klimo in brez\xc5\xa1tevilnimi \xc5\xbeivimi organizmi - od mikroskopsko majhnih do medveda in dreves._NEWLINE_Grof Auersperg je \xc5\xbee leta 1893 izlo\xc4\x8dil 73 hektarjev gozda iz gozdarskih dejavnosti in ga spremenil v enega prvih pragozdov v Sloveniji ter tako gozd ohranil bodo\xc4\x8dim rodovom._NEWLINE_Na 41. zasedanju UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki se je odvijalo v Krakovu na Poljskem med 2. in 12. julijem 2017 je bil pragozd Krokar dodan kot \xc4\x8dezmejna raz\xc5\xa1iritev obmo\xc4\x8dja svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine\xc2\xa0\xc2\xbbprvotnih bukovih gozdov Karpatov in drugih regij Evrope\xc2\xab\xc2\xa0(Nem\xc4\x8dija, Slova\xc5\xa1ka, Ukrajina) (Primeval Beech Forests of the Carpathians and Other Regions of Europe), ki se sedaj razteza \xc4\x8dez 12 dr\xc5\xbeav (Albanija, Avstrija, Belgija, Bolgarija, Hrva\xc5\xa1ka, Nem\xc4\x8dija, Italija, Poljska, Romunija, Slova\xc5\xa1ka, Slovenija, \xc5\xa0panija, Ukrajina).'