b'\n_START_ARTICLE_\nPre\xc5\xa1ernov trg, Ljubljana\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc5\xa1ernov trg je nastal iz srednjeve\xc5\xa1kega kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da pri okljuku reke pred mestnimi vrati, kjer je \xc5\xbee v 16. stoletju cvetela trgovina._NEWLINE_Dana\xc5\xa1anji videz je za\xc4\x8del dobivati v 17. stoletju, ko je bila zgrajena avgu\xc5\xa1tinska cerkev s samostanom. Med cekvijo in \xc5\xa0pitalskim mostom (dana\xc5\xa1nje Tromostovje) je nastal manj\xc5\xa1i trg oziroma kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d cest, ki so prihajale iz raznih predmestij. Iz najstarej\xc5\xa1ih kart Ljubljane (Pieronijev na\xc4\x8drt Ljubljane iz leta 1636 in Stierjev iz leta 1658) je razvidno, da se je na prostoru dana\xc5\xa1njega Pre\xc5\xa1ernovega trga oblikoval velik nezazidan prostor lijakaste oblike. Na Florjan\xc4\x8di\xc4\x8devem na\xc4\x8drtu Ljubljane iz leta 1744 je prostor skoraj nespremenjen in \xc5\xa1e vedno malo obzidan. Trg je imel predmestni zna\xc4\x8daj._NEWLINE_Ob koncu 18. stoletja so za\xc4\x8deli ru\xc5\xa1iti mestno obzidje, (tudi bli\xc5\xbenja \xc5\xa0pitalska vrata). Na mestu starega obzidja so \xc5\xbee v prvi polovici 19. stoletja uredili nove ulice in trge. Med letoma 1922 in 1923 so preuredili tudi prostor pred nekdanjim \xc5\xa0pitalskim mostom, tedaj imenovan Marijin trg (po fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski cerkvi Marijinega oznanjenja), ga znivelirali, napravili odto\xc4\x8dne kanale in tlakovali. Namesto dotrajanega lesenega, so leta 1842 zgradili nov kamnit most z lito\xc5\xbeelezno ograjo. Skupaj z mostom so bile poru\xc5\xa1ene tudi trgovske kolibe, ki so stale na njem, in majhna pritli\xc4\x8dna hi\xc5\xa1a ob vstopu na stari most. Franciscejski katastrski na\xc4\x8drt iz leta 1840 ka\xc5\xbee, da je bil trg v tem \xc4\x8dasu v glavnem obzidan z majhnnimi, ve\xc4\x8dinoma trgovskimi hi\xc5\xa1ami, obrnjenimi na predmestne ulice, dana\xc5\xa1nje Wolfovo, \xc4\x8copovo in Trubarjevo. _NEWLINE_Pomemben dejavnik pri oblikovanju trga je bil veliki potres leta 1895, ki je poru\xc5\xa1il oziroma mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodoval srednjeve\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e. Izdelanih je bilo ve\xc4\x8d variant regulacijskih na\xc4\x8drtov (avtorja Camilo Sitte - Camillo Sittes Plan f\xc3\xbcr Laibach in Maks Fabiani - Regulacija de\xc5\xbeelnega stolnega mesta Ljubljane, Dunaj, 1895 in 1899). Uradni predlog regulacijskega na\xc4\x8drta je na osnovi Sittejevega in Fabianijevega predloga izdelal Mestni stavbni urad. Na\xc4\x8drt ni bil potrjen. Na osnovi izvedene ankete in odlo\xc4\x8ditev lastnikov stavb so bila izvedena dela na prilagoditvi gabaritov in vi\xc5\xa1in stavb, trg je dobil novo vzhodno stranico, ko so podrli Mayerjevo hi\xc5\xa1o pa se je raz\xc5\xa1iril proti Ljubljanici._NEWLINE_Po potresu so bile zgrajene ali obnovljene baro\xc4\x8dne me\xc5\xa1\xc4\x8danske pala\xc4\x8de: Frischevo, Seunigovo, Mayerjevo pala\xc4\x8do (danes Centralna lekarna), trgovino Urbanc in Hauptmannovo hi\xc5\xa1o. _NEWLINE_V prvem desetletju 20. stoletja so prenovili Hauptmannovo hi\xc5\xa1o, iz baro\xc4\x8dnega v secesijski slog. V istem slogu so zgradili Urban\xc4\x8devo hi\xc5\xa1o, ki je bila prva veleblagovnica v Ljubljani._NEWLINE_Leta 1901 je \xc4\x8dez trg stekla prva proga elektri\xc4\x8dne cestne \xc5\xbeeleznice, leta 1905 je bil postavljen Pre\xc5\xa1ernov spomenik, nakar se trg urbanisti\xc4\x8dno in arhitekturno ni ve\xc4\x8d spreminjal do konca prve svetovne vojne._NEWLINE_Po vojni se je s preureditvijo trga intenzivno ukvarjal Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik, izdelal celo vrsto projektov, realizirano je bilo le Tromostovje in trafika nasproti Mayerjeve hi\xc5\xa1e (Wolfova 1), ki je bila zgrajena med vojnama po na\xc4\x8drtu Stanka Rohrmana._NEWLINE_Leta 1928 se je veletrgovec Emerik Mayer odlo\xc4\x8dil, da bo na sezidal novo moderno veleblagovnico. Mestni gradbeni odbor je za re\xc5\xa1itev tega problema Zdru\xc5\xbeenju in\xc5\xbeenirjev in arhitektov naro\xc4\x8dil razpis za arhitektonsko-urbanisti\xc4\x8dno preureditev trga. Nate\xc4\x8daja se je udele\xc5\xbeilo 12 arhitektov, med njimi Vladimir in Marijan Mu\xc5\xa1i\xc4\x8d, Edvard Ravnikar, Milan Sever, Miro Kos, Boris Kobe, Herman Hus, itd. Ve\xc4\x8dina predlogov je bistveno \xc5\xa1irila prostor, nih\xc4\x8de pa pri preureditvi trga ni videl konservatorske vloge._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne ideje o ureditvi Pre\xc5\xa1ernovega trga so bile izdelane \xc5\xa1e v letih 1953 (Urad za regulacijo Ljubljane), 1957 (Edvard Ravnikar), sedanjo podobo pa je dobil po na\xc4\x8drtu Edvarda Ravnikarja leta 1987. Projekt je nastal kot posledica preureditve komunalne infrastrukture. Ker se je promet umaknil iz tega obmo\xc4\x8dja, je bilo novo oblikovanje trga smiselno. Namesto prej\xc5\xa1nje lijakaste oblike, je v geometrijskem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du trga, v osi fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanske cerkve, v tlak zarisal krog v premeru 41,5 m. Velikost kroga pa je bila matemati\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena glede na dimenzije mostu. Trg je bil na novo tlakovan z granitnimi kockami, njegovo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in kro\xc5\xbenica ter navzven potekajo\xc4\x8de \xc5\xbearkaste linije so bile narejene iz belih kamnitih plo\xc5\xa1\xc4\x8d makedonskega sivca. Do danes pa ni bila izvedena predvidena fontana na sredi trga, saj ji je javnost nasprotovala.\n_START_SECTION_\nArhitektura trga\n_START_PARAGRAPH_\nArhitektura trga ka\xc5\xbee na ve\xc4\x8dstoletno zgodovino mestnega prostora. Ves \xc4\x8das je podobo narekovala prvotna avgu\xc5\xa1tinska, kasneje fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska cerkev s samostanom, zgrajena sredi 17. stoletja. Ob koncu 19. stoletja je bil trg v glavnem oblikovan, zgrajene so bile: Mayerjeva pala\xc4\x8da (Pre\xc5\xa1ernov trg 5) - vzhodni zaklju\xc4\x8dek trga, Frischova (Pre\xc5\xa1ernov trg 3) in Seunigova hi\xc5\xa1a (Pre\xc5\xa1ernov trg 2), na drugi strani Ljubljanice pa Filipov dvorec (Stritarjeva 9) in Kresija (Stritarjeva 6). V za\xc4\x8detku 20. stoletja sta bili v secesijskem slogu zgrajeni Urban\xc4\x8deva veleblagovnica (Trubarjeva 1) in prenovljena Hauptmannova hi\xc5\xa1a (Pre\xc5\xa1ernov trg 1 - prej Wolfova 2). Med obema vojnama je bila med Wolfovo in Hribarjevim nabre\xc5\xbejem zgrajena moderna fasada Mayerjeve veleblagovnice (Wolfova 1), Ple\xc4\x8dnikovo Tromostovje, oblikovano z belimi balustrskimi ograjami in stopni\xc5\xa1\xc4\x8dema, trg pa se je funkcionalno in vizualno raz\xc5\xa1iril \xc4\x8dez reko.\n_START_SECTION_\nFrischeva hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nFrischeva hi\xc5\xa1a (Ivan Frisch) stoji na Pre\xc5\xa1ernovem trgu \xc5\xa1t. 3. Trgovsko-stanovanjska hi\xc5\xa1a je bila zgrajena med letoma 1896 in 1897. Zgradil jo stavbenik Filip Supan\xc4\x8di\xc4\x8d. Hi\xc5\xa1a ima vogalni pomol in stolpi\xc4\x8d in predstavlja vstop v \xc4\x8copovo ulico. Poleg histori\xc4\x8dnega okrasja se prvi\xc4\x8d v Ljubljani pojavljajo tudi secesijski elementi, okras se nahaja nad okni prvega nadstropja, pod stre\xc5\xa1nim vencem in na vogalnem pomolu.\n_START_SECTION_\nHauptmannova hi\xc5\xa1a\n_START_PARAGRAPH_\nHauptmannova hi\xc5\xa1a stoji Pre\xc5\xa1ernovem trgu 1 (prej na Wolfovi 2). Dvonadstropna hi\xc5\xa1a je bila zgrajena leta 1873. Kupil jo je trgovec Matev\xc5\xbe Rant in jo nadzidal za dve nadstropji. V pritli\xc4\x8dju je bila manufakturna trgovina. Leta 1894 je hi\xc5\xa1o kupil trgovec z barvami Adolf Hauptmann. Leta 1904 je mestni arhitekt Ciril Metodi Koch dobil naro\xc4\x8dilo za novo fasado in streho. Koch je obnovo izvedel v slogu tedaj modne, wagnerjansko navdihnjene dunajske secesije._NEWLINE_\xc5\xa0tirinadstropna fasada je horizontalno raz\xc4\x8dlenjena z mo\xc4\x8dno profiliranim ven\xc4\x8dnim zidcem med pritli\xc4\x8djem in prvim nadstropjem, s \xc5\xa1irokim kasetiranim vencem med prvim in drugim nadstropjem ter z vodoravnimi \xc4\x8drtami, vrezanimi v omet v obeh spodnjih nadstropjih. Fasado krasijo kerami\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice v razli\xc4\x8dnih barvah: v drugem nadstropju nad okeni modre, v tretjem nadstropju med okni raznobarvne, zgornji del fasade pa je v celoti preoble\xc4\x8den s kerami\xc4\x8dnimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dicami v geometrijskem motivu \xc5\xa1ahovnice. Stre\xc5\xa1ni napu\xc5\xa1\xc4\x8d krasi barvni omet z motivom barvnih kaset. Zeleno-modro-rde\xc4\x8da barvna skala fasade je usklajena tudi s temnozeleno barvo okenskih okvirov in polknic ter temnozeleno in belo barvo fasadnega ometa.\n_START_SECTION_\nUrban\xc4\x8deva veleblagovnica\n_START_PARAGRAPH_\nTrgovec Felix Urbanc je po potresu na mestu dveh starih hi\xc5\xa1, zgradil moderno veleblagovnico. Na\xc4\x8drte je leta 1902 izdelal gra\xc5\xa1ki arhitekt Fredrich Sigmundt, leta 1903 pa jo je zgradilo stavbno podjetje Faleschini & Schuppler. Nova stavba je tako dolo\xc4\x8dila vstop v Trubarjevo ulico. V tlorisu ima obliko nepravilnega peterokotnika, na trg pa je obrnjena z ozko enoosno 5,5 m \xc5\xa1iroko fasado. En trakt je vzporeden z Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8devo cesto, en pa s Trubarjevo. Notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo prvotno pokrito s steklom in kovanim \xc5\xbeelezom. V notranjosti je elegantno leseno stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, ograjna galerija in \xc5\xa1tukaturno okrasje. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de se za\xc4\x8dne s \xc5\xa1irokim, na obeh straneh zaobljenim podestom, se nato vzpne do srednjega podesta, kjer se razcepi v dve krili, ki nato zavijeta proti galeriji. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de je podprto z dvema vrstama stebrov, na oboku med spodnjo in zgornjo vrsto stoji \xc5\xbeenski kip, personifikacija obrti._NEWLINE_Stavba je bila kasneje ve\xc4\x8dkrat prezidana, dvori\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo zazidano, ohranjen pa je osrednji trgovski prostor._NEWLINE_Zunanjost stavbe je horizontalno razdeljena na dva dela. Spodnji trgovski del je raz\xc4\x8dlenjen z dvema horizontalnima pasovoma oken in je s preprostim vencem lo\xc4\x8den od zgornjega dela stavbe. Zgornji dve nadstropji sta vertikalno povezani s pilastri, ki segajo do stre\xc5\xa1nega venca. Napu\xc5\xa1\xc4\x8d nosijo \xc5\xbeelezne konzole. Na fasadi se nahaja secesijsko rastlinsko okrasje. Posebno okrasje se nahaja na okenskih podstavkih. Vogal, ki je obrnjen proti trgu sega s portalom \xc4\x8dez pritli\xc4\x8dje in mezanin, nad njim je trodelno okno v drugem in tretjem nadstropju ter stre\xc5\xa1ni zaklju\xc4\x8dek z atiko, na kateri stoji neobaro\xc4\x8dni kip Merkurja, boga trgovine in za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika trgovcev.\n_START_SECTION_\nMayerjeva pala\xc4\x8da (Wolfova 1)\n_START_PARAGRAPH_\nMed Hribarjevim nabre\xc5\xbejem in Wolfovo ulico je prvotno stala dvonadstropna hi\xc5\xa1a, ki jo je dal zgraditi med letoma 1751 in 1754 trgovec Ludovik pl. Reya. Zamenjalo se je ve\xc4\x8d lastnikov, v njej je ves \xc4\x8das delovala strojarska obrt. Leta 1856 je v delu hi\xc5\xa1e Peter Lassnik odprl gostilno, nato pa \xc5\xa1e trgovino. Po njem je kasneje hi\xc5\xa1a dobila tudi ime._NEWLINE_Emerik Mayer je staro hi\xc5\xa1o podrl in leta 1937/38 na njenem mestu zgradil novo. Mestni gradbeni urad je investitorju postavil pogoje, ki so izhajali iz predlogov leta 1937 razpisanega nate\xc4\x8daja za regulacijo Pre\xc5\xa1ernovega trga. To je pomenilo da mora vi\xc5\xa1ino prilagoditi glavnemu vencu fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanske cerkve, ravno zaklju\xc4\x8diti proti trgu, postaviti v zazidalno linijo prej\xc5\xa1nje hi\xc5\xa1e, fasado pa prilagoditi arhitektonskemu zna\xc4\x8daju trga in jo obdelati v kamnu. Na\xc4\x8drt je izdelal arhitekt Stanislav Rohrman. Zaradi omenjenih pogojev je zunanjost bolj klasi\xc4\x8dna, notranost pa je oblikoval moderno._NEWLINE_\xc5\xbdelezobetonska skeletna konstrukcija je omogo\xc4\x8dila enoten prodajni prostor, ki je obsegal celotno pritli\xc4\x8dje in prvo nadstropje. V prvo nadstropje se pride po centralnem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du na obodno galerijo, preko katere je prodajni prostor tudi osvetljen. V zgornjih nadstropjih \xc5\xa1tirinadstropne stavbe so bila najprej najemni\xc5\xa1ka stanovanja. Glavna fasada je v pritli\xc4\x8dju postavljena na stebre. Za njimi je pokrit hodnik, iz katerega vodi glavni vhod v trgovino in povezuje Wolfovo ulico s Hribarjevim nabre\xc5\xbejem. V vsakem nadstropju so \xc5\xa1tiridelna, s stebri lo\xc4\x8dena okna, v tretjem nadstropju pa polkro\xc5\xbeno zaklju\xc4\x8dena. Streha je ravna z delno izstopajo\xc4\x8dim konzolnim vencem. Fasada je do prvega nadstropja izdelana v umetnem kamnu travertinu, zgornja nadstropja pa so ometana.'