b'\n_START_ARTICLE_\nSprejemljivost\n_START_SECTION_\nMERJENJE SPREJEMLJIVOSTI\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemljivost lahko merimo s pripomo\xc4\x8dki, ki merijo velikih pet osebnostnih lastnoti, to so na primer Vpra\xc5\xa1alnik petih velikih faktorjev ali BFQ, Ocenjevalna lestvica velikih pet ali BFO in Vpra\xc5\xa1alnik petih velikih faktorjev ali BFI.\n_START_SECTION_\nPOVEZAVE IN VPLIV SPREJEMLJIVOSTI\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemljivost je bistvenega pomena za psihi\xc4\x8dno blagostanje oz. dobro po\xc4\x8dutje in napoveduje du\xc5\xa1evno zdravje, pozitivna \xc4\x8dustva in dobre odnose z drugimi(DeNeve in Cooper, 1998; Schmutte in Ryff, 1997, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002)._NEWLINE_Glede na to, da genetska podlaga ni vzrok za otro\xc5\xa1ko te\xc5\xbeavnost, so avtorji za\xc4\x8deli iskati vzroke za te\xc5\xbeavnost v stopnji izra\xc5\xbeenosti sprejemljivosti (Graziano, 1994, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002). Bolj kot temperament, te\xc5\xbeavnost obsega impulzivnost, prilagodljivost in negativen karakter (Bates, 1986, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002), ki imajo vsi neposreden vpliv na socialne interakcije in medosebne odnose. Tako bi naj imela sprejemljivost v odraslosti svoj izvor v \xc4\x8dustveni in vedenjski kontroli, ki se ka\xc5\xbee v otro\xc5\xa1tvu v sodelovanju, samokontroli, vztrajnosti in izra\xc5\xbeanju \xc4\x8dustev (Ahadi in Rothbart, 1994; Caspi, 1998; Pulkkinen, 1982, 1996, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002 )._NEWLINE_Sprejemljivost opisuje sposobnost razumeti se z drugimi. Ker se ka\xc5\xbee v medosebnih odnosih, naj bi bil vpliv sprejemljivosti najbolj jasen na podro\xc4\x8dju dru\xc5\xbebene prilagojenosti in sprejemanja v dru\xc5\xbebi. Podatki iz neklini\xc4\x8dnih in klini\xc4\x8dnih vzorcev otrok in mladostnikov povezujejo sprejemljivost s hkratnimi te\xc5\xbeavami pozunanjenja (Ehrler, Evans, in McGhee,1999; Huey in Weisz, 1997; John idr.; Victor, 1994, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002 ). Sprejemljivost otrok in mladostnikov povezujejo tudi z raznolikimi vzporednimi rezultati kot so sposobnosti re\xc5\xa1evanja konfliktov, \xc5\xa1olska prilagojenost, vrstni\xc5\xa1ki status in samospo\xc5\xa1tovanje (Graziano, Jensen-Campbell in Finch, 1997; Graziano in Ward, 1992; Jensen-Campbell in Graziano, 2001; Scholte idr., 1997, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002 )._NEWLINE_V zgodnji odraslosti posamezniki s te\xc5\xbeavami pozunanjenja in tudi s te\xc5\xbeavami ponotranjenja dosegajo ni\xc5\xbeje stopnje sprejemljivosti ter komunosti in vi\xc5\xa1je stopnje negativne emocionalnosti, kot tisti ki so brez teh te\xc5\xbeav (Krueger, Caspi, Moffitt, Silva in McGee, 1996; Trull in Sher, 1994, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002). Podobno tudi poro\xc4\x8dajo, da sprejemljivost posreduje pri povezavi med jezo in depresivnostjo (Finch in Graziano, 2001, v: Branje, van Lieshout in van Aken, 2005)._NEWLINE_V odraslosti je nizka sprejemljivost povezana s tveganjem za zdravje (Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002). Visoka sprejemljivost, predvsem zaupanje in po\xc5\xa1tenost, je povezana z dolgim \xc5\xbeivljenjem (Friedman idr., 1995; John in Srivastava, 1999, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002). Dve \xc5\xa1tudiji omenjata, da sprejemljivost napoveduje kasnej\xc5\xa1o prilagojenost. V prvi \xc5\xa1tudiji sprejemljivost napoveduje \xc5\xa1tudijsko uspe\xc5\xa1nost, kontrolo vedenja in socialno kompetentnost 10 let kasneje (Shiner, 2000, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002 ). V drugi \xc5\xa1tudiji so ugotovili, da imajo eksplozivni in razdra\xc5\xbeljivi otroci ve\xc4\x8dje mo\xc5\xbenosti za lo\xc4\x8ditev v odraslosti. Zlovoljni mo\xc5\xa1ki so imeli ni\xc5\xbejo izobrazbo, ni\xc5\xbeji poklicni status in ni\xc5\xbejo delovno stabilnost. Zlovoljne \xc5\xbeenske pa so se poro\xc4\x8dale z mo\xc5\xa1kimi, ki imajo podobne ni\xc5\xbeje profile dose\xc5\xbekov (Caspi, Elder in Bem, 1987, v: Laursen, Pulkkinen in Adams, 2002).\n_START_SECTION_\nSprejemljivost kot posrednik\n_START_PARAGRAPH_\nIzmed petih velikih faktorjev osebnosti, ima sprejemljivost pomembno vlogo v socialni percepciji in kogniciji (Graziano In Eisenberg, 1997; v: Avsec, 2007). Sprejemljivost je posrednik pri razli\xc4\x8dnih vrstah medosebnega vedenja (Graziano in Tobin, 2009). Wiggins (1991, v: Avsec, 2007) izhaja iz medosebnih odnosov in meni, da sta v ozadju medosebnega vedenja dva glavna motivacijska sistema, in sicer agentnost in komunost (Bakan, 1966; v: Avsec, 2007). Agentnost se nana\xc5\xa1a na nagon po samopotrjevanju, asertivnosti, individualizaciji, komunost pa se nana\xc5\xa1a na te\xc5\xbenjo posameznika po zdru\xc5\xbeevanju v ve\xc4\x8dje socialne enote in vsebuje lastnosti, kot so kooperativnost, skrb za druge in oblikovanje medosebnih odnosov, torej lastnosti, ki sestavljajo sprejemljivost (Avsec, 2007)._NEWLINE_\xc4\x8ce se osebe razlikujejo v motivaciji za ohranjanje pozitivnih odnosov z drugimi, potem lahko pri\xc4\x8dakujemo, da bodo osebe, ki ka\xc5\xbeejo vi\xc5\xa1je stopnje take motivacije, kazale bolj pozitivna in konstruktivna vedenja na razli\xc4\x8dnih vedenjskih podro\xc4\x8djih kot tisti, ki ka\xc5\xbeejo ni\xc5\xbeje stopnje take motivacije. Ljudje z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo so priljubljeni pri vrstnikih tudi zato, ker projicirajo pozitivnost na druge in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo izgovore za pomanjkljivosti pri drugih (Graziano in Tobin, 2002). Ljudje z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo pri\xc4\x8dakujejo, da bodo tudi drugi prijetni in prijazni. Prav tako se ka\xc5\xbee, da tako vedenje izzovejo tudi pri svojih partnerjih. \xc5\xa0tudija Ode, Robinson in Wilkowski (2008) je pokazala, da se pri osebah z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo, zveza med jezo in nevroticizmom mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a. Ode in Robinson (2008, v: Graziano in Tobin, 2009) sta odkrila tudi podobne vplive sprejemljivosti na odnos med nevroticizmom in depresivnimi simptomi. \xc5\xa0tudija Jensen-Campbell in Graziano (2005, v: Graziano in Tobin, 2009) je pokazala, da visoka izra\xc5\xbeenost vestnosti lahko delno kompenzira ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno sprejemljivost (in obratno) pri napovedovanju varanja med mladostniki.\n_START_SECTION_\nSprejemljivost in medosebno vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemljivost lahko razumemo v okviru misli, ob\xc4\x8dutij in vedenj, ki so povezana z njo (Shadish, Cook in Campbell,2002, v: Graziano in Tobin, 2009 ). Na splo\xc5\xa1no je sprejemljivost pozitivno povezana s prilagoditvenimi dru\xc5\xbebenimi vedenji (npr. re\xc5\xa1evanje konfliktov, \xc4\x8dustvena dovzetnost, pomo\xc4\x8d drugim) in negativno povezana s slabo prilagoditvenim vedenjem (npr. predsodki, stigmatizacija) (Graziano in Tobin, 2009). Medosebni konflikti, sodelovanje, pomo\xc4\x8d in prosocialno vedenje ter predsodki, so \xc5\xa1tiri podro\xc4\x8dja,ki vsebujejo pomembne elemente socialne motivacije in socialne kognicije. Prav tako so povezana s procesi kontrole in regulacije. Graziano in Tobin (2009) torej predvidevata, \xc4\x8de je sprejemljivost povezana z razlikami v motivaciji za vzdr\xc5\xbeevanje pozitivnih odnosov z drugimi in \xc4\x8de ta motivacija odra\xc5\xbea procese kontrole in regulacije, ki stojijo za sprejemljivostjo, potem bi bila na vsakem od teh \xc5\xa1tirih podro\xc4\x8dij (medosebni konflikti , sodelovanje, pomo\xc4\x8d in prosocialno vedenje, predsodki) sprejemljivost pomemben posrednik pri vedenju.\n_START_SECTION_\nSprejemljivost in KONFLIKTI\n_START_PARAGRAPH_\nV ozadju sprejemljivosti je motivacijski sistem komunost, ki pomeni \xc5\xbeeljo po enotnosti, intimnosti in solidarnosti z drugimi (Wiggins, 1991, v: Graziano in Tobin, 2009 ). Ve\xc4\x8dina ljudi te\xc5\xbei k potrjevanju pogajanj in k pogajalskim taktikam pri re\xc5\xa1evanju konfliktov. Vendar je bila razlika med osebami z nizko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo in osebami z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo maksimalna, ko so bile v igri destruktivne taktike (npr. fizi\xc4\x8dno nasilje). Osebe z nizko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo so namre\xc4\x8d poro\xc4\x8dale, da so destruktivne taktike na splo\xc5\xa1no bolj sprejemljive. Nadalje so posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo te\xc5\xbeili po zaznavanju manj konfliktov v njihovih socialnih interakcijah, poro\xc4\x8dali bolj naklonjeno o njihovih partnerjih v interakciji in izvabljali manj konfliktov pri njihovih partnerjih. Posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo so pri drugih zaznani kot osebe, ki prikazujejo manj napetosti in nestrpnosti v svojih interakcijah. Glede na ta spoznanja sta Jensen-Campbell in Graziano (2001) izpeljala \xc5\xa1tudijo v kateri sta preu\xc4\x8devala povezavo med sprejemljivostjo in konflikti pri mladostnikih v srednji \xc5\xa1oli. Posamezniki z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo so poro\xc4\x8dali o konfliktnih vzorcih, ki vklju\xc4\x8dujejo bolj konstruktivne na\xc4\x8dine re\xc5\xa1evanja problemov v njihovih vsakdanjih interakcijah glede na vrstnike. Tako je sprejemljivost v vseh starostih in glede na vso metodologijo povezana s pozitivnimi re\xc5\xa1itvami konfliktov, verjetno zaradi motivacije po razumevanju in dobrih odnosih z drugimi, ki stoji za sprejemljivostjo.\n_START_SECTION_\nSprejemljivost in SODELOVANJE\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemljivost je povezana z vedenjem v tekmovalnih in sodelovalnih situacijah. Graziano in kolegi (1997, v: knjiga iz na\xc5\xa1e knji\xc5\xbenice, ki jo \xc4\x8dakam) so preiskovali vzorce tekmovalnega in sodelovalnega vedenja pri \xc5\xa1tudentih. Celotno gledano je bila sprejemljivost negativno povezana s tekmovalnostjo v skupinah in pozitivno povezana s pri\xc4\x8dakovanji o vzajemnem sodelovanju v skupinskih interakcijah. Prav tako so odkrili, da tekmovalnost posreduje v povezavi med sprejemljivostjo in sodelovanjem, kar ka\xc5\xbee na to, da posamezniki z nizko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo te\xc5\xbeijo h gledanju nase kot na manj medsebojno odvisne z drugimi \xc4\x8dlani skupine in da reagirajo z bolj tekmovalnim vedenjem glede na njihove vrstnike z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo. Ka\xc5\xbee, da osebe z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo preoblikujejo tekmovalne situacije v sodelovalne. Ta sprememba je la\xc5\xbeje izvedljiva, \xc4\x8de imajo tudi drugi \xc4\x8dlani skupine visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivost.\n_START_SECTION_\nSprejemljivost, POMO\xc4\x8c in PROSOCIALNO VEDENJE\n_START_PARAGRAPH_\nSprejemljivost prav tako igra pomembno vlogo v do\xc5\xbeivljanju pozitivnih \xc4\x8dustev znotraj konteksta medosebnih odnosov. Sprejemljivost je med petimi velikimi faktorji edina, ki pomembno korelira z obema glavnima aspektoma prosocialnih emocij, empati\xc4\x8dno skrbjo in osebnim distresom. Korelacije med sprejemljivostjo in empatijo so konsistentno visoke in pozitivne (Graziano, Habashi, Sheese in Tobin, 2007). Sprejemljivost je bila povezana tudi z drugimi prosocialnimi vedenji (npr. prostovoljna pomo\xc4\x8d drugim, ki jo potrebujejo). Graziano, Habashi, Sheese in Tobin (2007) so ugotovili, da so \xc5\xa1tudenti z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo bolj pripravljeni pomagati \xc5\xa1tudentom z drugih univerz kot tisti z ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo. Prav tako so nudili pomo\xc4\x8d bolj pogosto kot njihovi kolegi z ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo. Pokazalo se je tudi, da je empati\xc4\x8dni odziv bolj avtomatski pri osebah z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo glede na vrstnike. Isti avtorji so v scenariju, v katerem so udele\xc5\xbeenci lahko nudili pomo\xc4\x8d sorodniku, prijatelju ali neznancu odkrili, da posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo bolj verjetno poro\xc4\x8dajo o pripravljenosti za pomo\xc4\x8d \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu razponu drugih kot pa tisti z ni\xc5\xbeje izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo. Raziskave ka\xc5\xbeejo, da so motivi, ki stojijo za sprejemljivostjo, povezani z ve\xc4\x8djim do\xc5\xbeivljanjem empatije in da to \xc4\x8dustveno do\xc5\xbeivljanje vodi k ve\xc4\x8dji pripravljenosti za pomo\xc4\x8d. Graziano, Habashi, Sheese in Tobin (2007) so v eni izmed raziskav ugotavljali povezavo med sprejemljivostjo in prosocialno motivacijo. Menili so, da lahko prosocialna motivacija predstavljala temelj sprejemljivosti. V govoru je namre\xc4\x8d sprejemljivost povezana z besedami kot so simpati\xc4\x8den, velikodu\xc5\xa1en, prizanesljiv in pripravljen pomagati (Goldberg, 1992; Graziano, Jensen-Campbell, Steele in Hair, 1998; Graziano in Tobin, 2002; Kohnstamm, Halverson, Mervielde, in Havill, 1998; v: Graziano idr., 2007). Prosocialna motivacija in socialna odgovornost, sta morebiti osnovna socialno-kognitivna procesa, ki ju ocenjevalci prepoznajo pri drugih, ko jim pripisujejo lastnosti zna\xc4\x8dilne za sprejemljivost. Graziano idr. (2007) so ugotovili, da individulane razlike v prosocialni motivaciji vplivajo na to komu bo oseba pomagala (sorodniku, prijatelju oziroma neznancu). Udele\xc5\xbeenci z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo so namre\xc4\x8d pogosteje ponudili pomo\xc4\x8d \xc5\xbertvam, poleg tega pa je bila njihova pomo\xc4\x8d manj vezana na sorodstvo, v primerjavi z udele\xc5\xbeenci z nizko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo.\n_START_SECTION_\nSprejemljivost in PREDSODKI\n_START_PARAGRAPH_\nGraziano, Bruce, Sheese in Tobin (2007) so raziskovali, \xc4\x8de motivi, ki so za sprejemljivostjo, vodijo posameznike, da se razli\xc4\x8dno odzivajo na posameznike iz stigmatiziranih skupin (npr. osebe s prekomerno telesno te\xc5\xbeo). Posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo so poro\xc4\x8dali o manj negativnih reakcijah na ve\xc4\x8dino skupin, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d tradicionalne tar\xc4\x8de predsodkov (homoseksualci, Judi, Hispanoameri\xc4\x8dani) glede na njihove vrstnike. Celotno gledano, so se udele\xc5\xbeenci z nizko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo bolj pogosto odzivali z reakcijami polnimi predsodkov kot posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custveni procesi, ki so v ozadju sprejemljivosti in medosebnega vedenja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije ka\xc5\xbeejo, da je sprejemljivost povezana z dispozicijsko empatijo. Osebe z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo poro\xc4\x8dajo, da lahko brez te\xc5\xbeav gledajo na svet skozi o\xc4\x8di drugih, zavzamejo njihovo perspektivo in \xc4\x8dutijo z njimi, toda ne nujno samo pri do\xc5\xbeivljanju negativnih \xc4\x8dustev oz. osebnih stisk. Pretekle raziskave so pokazale, da so ti kognitivni in \xc4\x8dustveni procesi povezani s pomo\xc4\x8djo, zato lahko pri\xc4\x8dakujemo, da bodo osebe z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo nudile ve\xc4\x8d pomo\xc4\x8di in podpore drugim, celo tujcem. Novej\xc5\xa1e empiri\xc4\x8dne raziskave podpirajo ugotovitve, da je sprejemljivost povezana z obojim, empatijo in nudenjem pomo\xc4\x8di (Graziano, Habashi, Sheese in Tobin, 2007). Sprejemljivost je povezana tudi s kontrolo razo\xc4\x8daranja. Zaradi motivacije po vzdr\xc5\xbeevanju dobrih odnosov z drugimi, so osebe z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo bolj pripravljene oz. bolje zmo\xc5\xbene regulirati neizogibna razo\xc4\x8daranja, ki se dogajajo v interakcijah z drugimi. Haas, Omura, Constable in Canli (2007) so odkrili, da je sprejemljivost, pri izpostavljenosti negativnemu \xc4\x8dustvenemu dra\xc5\xbeljaju, povezana z aktivacijo v desnem lateralnem prefrontalnem korteksu. Ti rezultati sugerirajo, da se posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo,ko z izpostavljeni negativnemu dra\xc5\xbeljaju, avtomati\xc4\x8dno lotijo procesa \xc4\x8dustvene regulacije. Novej\xc5\xa1e empiri\xc4\x8dno delo ka\xc5\xbee, da je sprejemljivost povezana s \xc4\x8dustvenimi procesi, predvsem v medosebnih situacijah. Tobin in kolegi (2000, v: Graziano in Tobin, 2009) so odkrili, da posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo do\xc5\xbeivljajo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e \xc4\x8dustvene reakcije na dolo\xc4\x8dene dra\xc5\xbeljaje in vlagajo ve\xc4\x8d truda v regulacijo teh \xc4\x8dustev kot njihovi vrstniki. Tobin, Kieras in Graziano (2003, v: Graziano in Tobin, 2009 ) pa so odkrili, da otroci z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo prikazujejo manj negativnih \xc4\x8dustev, ko prejmejo ne\xc5\xbeeleno darilo, kot pa otroci z nizko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo. Tako je sprejemljivost povezana z ve\xc4\x8djo dovzetnostjo in regulacijo negativnih emocij pri otrocih in odraslih. Sprejemljivost v dru\xc5\xbeini_NEWLINE_V \xc5\xa1tudiji 256 nizozemskih dvostar\xc5\xa1evskih dru\xc5\xbein z dvema mladostnikoma so Branje, van Lieshout in van Aken (2005) raziskovali, \xc4\x8de je povezava med sprejemljivostjo in podporo, posplo\xc5\xa1ena preko vseh odnosov ali se pojavi le v dolo\xc4\x8denih odnosih. Analiza modela socialnih odnosov ka\xc5\xbee, da posamezniki, ki zaznavajo svoje dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlanke kot bolj sprejemljive, zaznavajo ve\xc4\x8d podpore od dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov v vseh odnosih. Tudi posamezniki, ki so zaznani kot bolj sprejemljivi, so zaznani kot bolj podporni v vseh odnosih, razen z materjo. Posamezniki, ki zaznavajo dolo\xc4\x8dene dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane kot bolj sprejemljive zaznavajo te dolo\xc4\x8dene dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane tudi kot bolj podporne. Kakorkoli, posamezniki ki so zaznani kot bolj sprejemljivi zaznavajo ve\xc4\x8d podpore le znotraj dolo\xc4\x8denih odnosov. Tako so sprejemljivi dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani podporni v vseh odnosih , toda sprejemljivi dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani zaznavajo podporo le znotraj dolo\xc4\x8denih odnosov._NEWLINE_Posamezniki z visoko izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo so motivirani za ohranjanje pozitivnih odnosov z drugimi (Jensen-Campbell in Graziano, 2001), nagibajo se k zaznavanju ve\xc4\x8d podpore od dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov in dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani jih zaznavajo kot bolj podporne (Branje, Van Lieshout in Van Aken, 2004, v: Branje, van Lieshout in van Aken, 2005 ). Sprejemljivim posameznikom ni treba biti v podporo vsakomur, prav tako pa vsak ne bo podpiral njih. Povezave med podporo in sprejemljivostjo se lahko pojavijo v vseh odnosih in v dolo\xc4\x8denih odnosih. Povezava v vseh odnosih se zgodi, ko posameznik zaznava vse dru\xc5\xbeinske \xc4\x8dlane kot sprejemljive in podporne ali ko je posameznik zaznan kot sprejemljiv in podporen s strani vseh dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov._NEWLINE_Povezava v dolo\xc4\x8denih odnosih se zgodi, ko posameznik zaznava dolo\xc4\x8dnega \xc4\x8dlana dru\xc5\xbeine kot sprejemljivega in podpornega ali ko posameznik zaznava dolo\xc4\x8denega \xc4\x8dlana dru\xc5\xbeine kot sprejemljivega in ta dolo\xc4\x8deni \xc4\x8dlan zaznava posameznika kot podpornega. Posamezniki z vi\xc5\xa1je izra\xc5\xbeeno sprejemljivostjo verjetno interpretirajo in se odzivajo bolj pozitivno na vedenje drugih in tako olaj\xc5\xa1ajo socialna vedenja, kot je npr. intimnost.(Finch in Graziano, 2001, v: Branje, van Lieshout in van Aken (2005) ).'