b'\n_START_ARTICLE_\nPoto\xc4\x8dna postrv\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nNjeno okolje je zdrava in hladna voda. Najugodnej\xc5\xa1a temperatura vode je med 6 in 18 stopinjami Celzija. Njene najbli\xc5\xbeje arkti\xc4\x8dne sorodnice zlatov\xc5\xa1\xc4\x8dice pa imajo rade \xc5\xa1e hladnej\xc5\xa1o vodo, zato se v Sloveniji najbolje po\xc4\x8dutijo v izvirnih predelih alpskih voda in globljih plasteh Bohinjskega jezera._NEWLINE_Zdrava voda pomeni tudi zdravo dno, saj vsako onesna\xc5\xbeenje najprej prizadene vse kar \xc5\xbeivi v re\xc4\x8dnem dnu ali na njem. Le v \xc4\x8disti vodi sta flora in favna re\xc4\x8dnega dna v pravilnem ravnote\xc5\xbeju. Povsem zdrava je lahko le neregulirana voda z mnogimi brzicami, vijugami in tolmuni, voda z bogatim obre\xc5\xbenim rastjem, ki daje zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ribam in mnogim drugim \xc5\xbeivalim._NEWLINE_Poto\xc4\x8dnica ima lastnost, da ni klate\xc5\xa1ka in da je ne vle\xc4\x8de v \xc5\xa1irni svet tako kot \xc5\xa1arenko. \xc4\x8ce se le da, je zvesta svojemu prostoru, kar se \xc5\xa1e zlasti poka\xc5\xbee takrat, ko dalj \xc4\x8dasa ne de\xc5\xbeuje in se re\xc4\x8dno dno zlato rjavo obarva. Na stoji\xc5\xa1\xc4\x8dih poto\xc4\x8dnice te obarvanosti ni, ker jo prepre\xc4\x8duje z neprenehnim gibanjem repa. Zato v nizki vodi svetle lise na rjavem produ pomenijo, da se tam nahaja poto\xc4\x8dnica. Sicer pa \xc5\xbeivljenjski prostor poto\xc4\x8dnice predstavlja nekaj deset metrov reke ali potoka. Kje se v nekem trenutku nahaja pa je odvisno od tega kaj po\xc4\x8dne. Na\xc4\x8deloma ima raje mirno vodo. Pogosto se zadr\xc5\xbeuje ob bregu, kjer je voda globlja in mirnej\xc5\xa1a. Rada kro\xc5\xbei v mirnih predelih tolmunov, ali pa se pase nad tolmunom oziroma v njegovem izteku. Pogosto \xc5\xbedi pod koreninami in pod vodnimi pragovi, poleti pa se hladi v senci obre\xc5\xbenega drevja. V curkih rada poi\xc5\xa1\xc4\x8de kadice za ve\xc4\x8djimi skalami ali pa se stisne v vdolbine re\xc4\x8dnega dna. Pogosto jo izsledimo v prehodih med algami oziroma tam, kjer se kon\xc4\x8dajo in od koder lahko takoj smukne podnje. Zelo rada se tudi skriva pod mostovi. Kjer prostor ponuja ve\xc4\x8d hrane je rib ve\xc4\x8d, vendar je razporeditev hierarhi\xc4\x8dna. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a riba zasede najbolj\xc5\xa1i prostor._NEWLINE_Poto\xc4\x8dna postrv je naj\xc5\xa1tevilnej\xc5\xa1a in najbolj raz\xc5\xa1irjena avtohtona vrsta postrvi v Evropi. Naseljena je tudi v Severni Ameriki, po drugih de\xc5\xbeelah severne poloble in v Centralni Afriki. \xc5\xbdivi v rekah in jezerih do nadmorske vi\xc5\xa1ine 2500 m, izjemoma tudi vi\xc5\xa1e. Najdemo jo v skoraj vseh slovenskih vodotokih, ni pa povsod avtohtona. V slovenskih vodah, ki spadajo pod donavsko pore\xc4\x8dje, je poto\xc4\x8dnica avtohtona ribja vrsta. V vode jadranskega pore\xc4\x8dja pa je bila prine\xc5\xa1ena v za\xc4\x8detku 20. stoletja. Dandanes je v vodah jadranskega pore\xc4\x8dja bolj kot ne neza\xc5\xbeelena, zaradi njenega bli\xc5\xbenjega sorodstva in posledi\xc4\x8dno, sposobnosti kri\xc5\xbeanja s slovensko endemno So\xc5\xa1ko postrvjo. Ribi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine v tem pore\xc4\x8dju zato ve\xc4\x8dinoma vzpodbujajo izlov poto\xc4\x8dne postrvi in se trudijo vlagati le so\xc5\xa1ko postrv in \xc5\xa1arenko. V nekaterih delih So\xc4\x8de in njenih pritokih \xc5\xbeivi \xc4\x8dista populacija so\xc5\xa1ke postrvi.\n_START_SECTION_\nDrst, rast in razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nPoto\xc4\x8dnice se obi\xc4\x8dajno drstijo v novembru. Glede na vremenske razmere je drst lahko precej raztegnjena ali pa traja le kak teden. Zdrstijo se na prvem primernem terenu, in \xc4\x8de jim okolica njihovega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da ustreza, se zdrstijo kar tam. Velike razdalje do primernih drsti\xc5\xa1\xc4\x8d preplavajo le takrat, kadar so zaradi neprimernih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din k temu prisiljene. \xc4\x8ce je dno vode prodnato, lahko vsepovsod vidimo drstne jamice. Taka mesta so obi\xc4\x8dajno hitre plitvine na koncu tolmunov, ki so zaradi tokovnih razmer prekrite z drobnim prodom. Samico, ki plava tik nad dnom sredi drstne jamice, obdaja navadno nekaj krepkih samcev. Najve\xc4\x8dji zaseda najbolj\xc5\xa1e mesto. Venomer pazi na samico, hkrati pa tudi na svoje tekmece, proti katerim se od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa zapodi. Na dobrih drsti\xc5\xa1\xc4\x8dih opazimo za velikim samcem vselej \xc5\xa1e nekaj manj\xc5\xa1ih samcev, ki pa so spet razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni po velikosti. \xc4\x8ce se vodilni samec za kakim tekmecem po\xc5\xbeene bolj vstran, njegovo mesto  takoj zasede naslednji tekmec, \xc4\x8detudi le za sekundo, in se takoj spet umakne, ko se gospodar polo\xc5\xbeaja vrne. Drstna jamica je pokrita s finim peskom, ki ga samica z repom in ritmi\xc4\x8dnim plavanjem venomer spira. V samem drstnem aktu samica kr\xc4\x8devito iztisne ikre, samec pa jih, tesno stisnjen ob samico, prelije s spermo. Z zamahi repa samica oplojene ikre prekrije s peskom. Samica izle\xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 2000 iker na kilogram svoje te\xc5\xbee. Ikre so velike 4\xe2\x80\x935\xc2\xa0mm._NEWLINE_Ikre in sperma starih in zelo mladih postrvi so slab\xc5\xa1e kakovosti, zato je odstotek uspe\xc5\xa1ne oploditve manj\xc5\xa1i, zarod pa slab\xc5\xa1i in manj odporen. V bogatih kra\xc5\xa1kih vodah Slovenije in drugih rekah predgorja so najbolj\xc5\xa1e ribe za drst velike od 35 do 45 centimetrov, v revnih gorskih vodah pa se lahko uspe\xc5\xa1no drstijo \xc5\xbee bistveno manj\xc5\xa1e ribe._NEWLINE_Spomladi \xc5\xbee lahko vidimo izlegli zarod med prodom v plitvinah. Drobne postrvi se stiskajo med algami ali ob odprtem bregu prav tam, kjer se rade zadr\xc5\xbeujejo tudi ve\xc4\x8dje postrvi. Zato veliko zaroda kon\xc4\x8da v postrvjih \xc5\xbeelodcih, kar pa ni ni\xc4\x8d nenavadnega, saj je pri ribah izkoristek hrane najve\xc4\x8dji, \xc4\x8de poje\xc5\xa1 svojega vrstnika. Mlade postrvi imajo modrikaste pasove, ki potekajo pre\xc4\x8dno \xc4\x8dez boke. Postrvi, zlasti samci, dose\xc5\xbeejo spolno zrelost v revnih vodah \xc5\xbee po prvem letu, v kra\xc5\xa1kih vodah, kjer je rast zelo hitra, pa \xc5\xa1ele v drugem ali celo tretjem letu._NEWLINE_Postrvi, ki se po dveh ali treh mesecih izle\xc5\xbeejo iz oplojene ikre, se najprej hranijo z zalogami iz me\xc5\xa1i\xc4\x8dka. Ne plavajo, ampak lebdijo v svojem skrivali\xc5\xa1\xc4\x8du. Takrat jih veliko pojedo druge ribe. Ko porabijo zaloge iz me\xc5\xa1i\xc4\x8dka, se za\xc4\x8dnejo hraniti z drobnimi vodnimi \xc5\xbeivalicami, kaj kmalu pa se \xc5\xbee dvignejo tudi za \xc5\xbeu\xc5\xbeelko na galdini. Te navade nikoli ne opustijo, \xc4\x8deprav so \xc5\xbeu\xc5\xbeelke nekaterim ve\xc4\x8djim postrvem, ki jedo ribe, le za posladek. Mlade postrvi se dr\xc5\xbeijo v skupinah, ko pa odrastejo, so samotarke, ki ljubosumno branijo svoj prostor. Dokler postrv hitro raste, potrebuje veliko hrane, zato je ves dan na lovu. Z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do velikostjo pa vedno ve\xc4\x8d po\xc4\x8diva in stare velikanke nekaj dni pre\xc5\xbedijo v skrivali\xc5\xa1\xc4\x8dih, ne da bi sploh kaj zau\xc5\xbeile. S starostjo upada \xc5\xbeivahnost presnove in s tem potreba po hrani. V zdravo vodo sodijo ribe vseh velikosti in narava sama omogo\xc4\x8da \xc5\xbeivljenje le omejenemu \xc5\xa1tevilu velikank._NEWLINE_Postrvi redko plavajo brez razloga. Hitrost svojega gibanja prilagaja hitrosti plena. Kjer muhe plavajo s tokom je pobiranje umirjeno, \xc4\x8de pa zasledujejo hitre vzpenja\xc4\x8de, jih v\xc4\x8dasih vr\xc5\xbee iz vode tudi do meter visoko. V \xc4\x8disti vodi lahko pogosto opazujemo postrvi, ki se pasejo na dnu in pobirajo postranice, li\xc4\x8dinke, pol\xc5\xbeke, mladoletnice in vse, kar je tam \xc5\xa1e u\xc5\xbeitnega. V\xc4\x8dasih jih lahko opazimo tudi kako z gob\xc4\x8dkom prevra\xc4\x8dajo vrhnje plasti dna._NEWLINE_Poto\xc4\x8dne postrvi v slovenskih vodah dose\xc5\xbeejo velikost do 70\xc2\xa0cm in te\xc5\xbeo do 6\xc2\xa0kg.'