b'\n_START_ARTICLE_\nMargareta Avstrijska\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nMargareta se je rodila 10. januarja 1480, kot drugi otrok in edina h\xc4\x8derka Maksimilijana I. in Marije Burgundske, sovladarjev nizozemskih de\xc5\xbeel. Bila je poimenovana po ma\xc4\x8dehini materi, Margareti York\xc5\xa1ki, vdovi dedinji vojvodine Burgundije, ki je bila \xc5\xa1e posebej blizu vojvodinje Marije. Leta 1482 je umrla Margaretina mati in njen starej\xc5\xa1i brat Filip Lepi, takrat star tri leta, je nasledil kot suveren nizozemske de\xc5\xbeele, s svojim o\xc4\x8detom Maksimilijanom kot regentom._NEWLINE_Leta 1482 sta njen o\xc4\x8de in kralj Ludvik XI. Francoski podpisala Arrasovo pogodbo, s katero je njen o\xc4\x8de obljubil Margaretino roko v zakon Ludvikovemu sinu Karlu. Zaroka je bila izvedena leta 1483. Margareta s Franche-Comt\xc3\xa9 in Artois kot njeno doto je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena v skrbni\xc5\xa1tvo francoskega kralja Ludvika XI., ki je kmalu zatem umrl. Bila je izobra\xc5\xbeena na francoskem kraljevem dvoru in se pripravljala na prihodnjo vlogo kraljice Francije. Bila je dvignjena kot fille de France (h\xc4\x8derka Francije), ki jo je vodila Madame de Segr\xc3\xa9, pod nadzorom zaro\xc4\x8denkine sestre in regentke Ane Francoske. Ve\xc4\x8d francoskih plemi\xc5\xa1kih otrok je nadzorovala tudi Ana, med njimi Louise Savojsko , s katero se je kasneje pogajala o miru._NEWLINE_Margareta je razvila resni\xc4\x8dno ljubezen do Karla. Vendar se je jeseni leta 1491 odpovedal pogodbi in se poro\xc4\x8dil z Margaretino ma\xc4\x8deho Ano, Bretansko vojvodinjo iz politi\xc4\x8dnih razlogov. Francoski dvor je prenehal Margareto obravnavati kot kraljico v za\xc4\x8detku leta 1491. Bretanska vojvodinja je bila poro\xc4\x8dena z Margaretinim o\xc4\x8detom po poobla\xc5\xa1\xc4\x8dencu, vendar je bila njihova poroka razveljavljena. Margaret se do junija 1493 ni vrnila na dvor ma\xc4\x8dehine matere, potem ko je bila pogodba s Senlisa podpisana maja istega leta. Margareto je Karlova odlo\xc4\x8ditev prizadela in je ostala z ob\xc4\x8dutkom trajne zamere proti Franciji.\n_START_SECTION_\nPrincesa Asturije\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi dosegel zvezo s kraljico Izabelo I. Kastiljsko in kraljem Ferdinandom II. Aragonskim, se je Maksimilijan za\xc4\x8del pogajati o poroki njihovega edinega sina in dedi\xc4\x8da, Janeza, princa Asturije in Margarete, pa tudi o poroki njihove h\xc4\x8dere, Ivane s Filipom. Margareta je zapustila Nizozemsko in pozno leta 1496 od\xc5\xa1la v \xc5\xa0panijo. Poroka je bila izvedena leta 1497. Janez je umrl po \xc5\xa1estih mesecih, 4. oktobra. Margareta je ostala nose\xc4\x8da, toda 2. aprila 1498 je prezgodaj rodila mrtvega otroka . Vdova princesa Asturijska se je vrnila na Nizozemsko v za\xc4\x8detku leta 1500, ko sta jo njen brat in snaha povabila, da bi bila botra novorojenemu sinu Karlu Avstrijskem.\n_START_SECTION_\nSavojska vojvodinja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1501 se je Margaret poro\xc4\x8dila s savojskim vojvodom Filibertom II. (1480-1504). Tudi ta zakon je bil brez otrok in vojvoda je umrl po treh letih. Margareta, ki jo je prizadela \xc5\xbealost, se je vrgla iz okna, a je bila re\xc5\xa1ena. Potem, ko je bila prepri\xc4\x8dana, da je pokopala svojega mo\xc5\xbea, je imela srce zaprto, da bi ga lahko ohranila za vedno . Zaobljubila se je, da se nikoli ve\xc4\x8d ne bo poro\xc4\x8dila. Njen dvorni zgodovinar in pesnik Jean Lemaire de Belges jo je imenoval Dame de deuil [\xc5\xbdalujo\xc4\x8da gospa].\n_START_SECTION_\nRegentka Habsbur\xc5\xa1ke Nizozemske\n_START_PARAGRAPH_\nV izjemno uspe\xc5\xa1ni karieri, ki je trajala od leta 1506 do svoje smrti leta 1530, je Margareta ustvarila novo podlago za \xc5\xbeenske vladarice. Po zgodnji smrti njenega brata Filipa \xc5\xa0panskega je novembra 1506 postala edina \xc5\xbeenska, ki jo je kot vladarja izvolila reprezentativna skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Franche-Comt\xc3\xa9 (njen naslov je bil potrjen leta 1509). Njen o\xc4\x8de cesar Maksimilijan jo je imenoval za guvernerja Nizozemskih de\xc5\xbeel in skrbnika svojega mladega ne\xc4\x8daka Karla (prihodnjega Karla V., svetega rimskega cesarja) leta 1507. Iz svoje novo zgrajene pala\xc4\x8de v Mechelenu je Margareta delovala kot posrednica med njenim o\xc4\x8detom in ne\xc4\x8dakovimi interesi na Nizozemskem, se pogajala o trgovinski pogodbi z Anglijo, ki je bila ugodna za flamske tkanine in je igrala vlogo pri oblikovanju lige Cambrai (1508). Po njegovi polnoletnosti leta 1515 se je Karel obrnil proti njenemu vplivu, vendar jo je kmalu prepoznal kot enega izmed njegovih najbolj modrih svetovalcev in - edinega regenta, ki ga je vladar, ki ga je odpustil za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das, ponovno imenoval - ponovno je bila guverner Nizozemske od leta 1519 do njene smrti 1. decembra 1530 . Leta 1529 se je skupaj z Luizo Savojsko pogajala o Cambraiski pogodbi, tako imenovanem Damskim mirom._NEWLINE_Njena vladavina je bila obdobje relativnega miru in blaginje za Nizozemsko, \xc4\x8deprav se je za\xc4\x8dela protestantska reformacija, zlasti v severni Nizozemski. Prvi protestantski mu\xc4\x8deniki so bili za\xc5\xbegani na grmadi leta 1523. Imela je nekaj te\xc5\xbeav pri zadr\xc5\xbeanju vojvode Karla Gueldersa pod kontrolo. Lahko bi z njim podpisala Gorinchemsko pogodbo leta 1528, vendar se med njenim vladanjem problem ne bi dokon\xc4\x8dno re\xc5\xa1il.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nNovembra 1530 je ena od Margaretinih slu\xc5\xbekinj razbila steklen pehar. Razbito steklo se je zadrlo v Margaretino stopalo in rana je postala gangrenozna. Njeni zdravniki so priporo\xc4\x8dali amputacijo. Dala je soglasje za operacijo, sprejela zakrament in spremenila svojo voljo. Pred amputacijo pa je umrla, o\xc4\x8ditno zaradi prevelikega odmerka opija, ki ji je bil dan v pripravi na operacijo. _NEWLINE_Umrla je v Mehelenu, stara petdeset let, po imenovanju njenega ne\xc4\x8daka Karla V., njenega univerzalnega in edinega dedi\xc4\x8da. Pokopana je v Bourg-en-Bresse, v veli\xc4\x8dastnem mavzoleju v kraljevem samostanu Brou, kot je naro\xc4\x8dila, da bi se spominjala njenega drugega mo\xc5\xbea.  Ob stolnici v Mechelenu stoji njen kip.\n_START_SECTION_\nPokroviteljica umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMargareta je bila dobro izobra\xc5\xbeena. Igrala je ve\xc4\x8d instrumentov, dobro brala in pisala poezijo. Njen dvor v Mechelenu so obiskali veliki humanisti svojega \xc4\x8dasa, med njimi Erazem Rotterdamski, Adrian iz Utrechta (kasneje pape\xc5\xbe Hadrijan VI.) in Heinrich Cornelius Agrippa.  Agrippa je posvetil svojo (verjetno) feministi\xc4\x8dno delo Declamation on the Nobility and Preeminence of the Female Sex, ki je kasneje postalo zelo vplivno, Margareti. Imela je bogato knji\xc5\xbenico, ki je bila sestavljena predvsem iz nenavadnih, zgodovinskih in eti\xc4\x8dnih razprav (ki so vklju\xc4\x8devala dela Christine de Pizan) in poezijo. Imela je znameniti iluminirani rokopis Tr\xc3\xa8s Riches Heures du duc de Berry. Naro\xc4\x8dila je nekaj lepih glasbenih rokopisov Pierra Alamira, da jih je po\xc5\xa1iljala kot darila \xc4\x8dlanom in njeni dru\xc5\xbeini ter njenim politi\xc4\x8dnim zaveznikom in imela ve\xc4\x8d Chansonniers. Imela je dela Josquina des Preza, Johannesa Ockeghema, Jacoba Obrechta in Pierra de la Rue, ki je bil njen najljub\xc5\xa1i skladatelj. Na svojem dvoru je dr\xc5\xbeala ve\xc4\x8d slikarjev, med njimi tudi Mojstra Magdalenine legende (Meester van de Magdalenalegende) in Pietera van Coninxlooja._NEWLINE_Margareta je imela eno najzgodnej\xc5\xa1ih zbirk predmetov iz Novega sveta, ki jih je prikazala v Savojski pala\xc4\x8di v Mechelenu. Hern\xc3\xa1n Cort\xc3\xa9s se je predstavil Margaretinemu ne\xc4\x8daku Karlu V. z zakladi, ki so jih dobili od azte\xc5\xa1kega kralja Moctezuma leta 1519 in leta 1523, Margareta je dobila nekaj teh zakladov kot darilo od Karla.\n_START_SECTION_\nV medijih\n_START_PARAGRAPH_\nMargareto Avstrijsko je predstavila \xc5\xa1panska igralka \xc3\x9arsula Corber\xc3\xb3 v televizijski oddaji Isabel.'