b'\n_START_ARTICLE_\nHugo Grotius\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki raziskovanja mednarodnega prava\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1603 je zaradi pomorskega piratstva pri\xc5\xa1lo do meddr\xc5\xbeavnega incidenta, ko je ladja v slu\xc5\xbebi Nizozemske vzhodnoindijske dru\xc5\xbebe, brez pooblastil dru\xc5\xbebe ali dr\xc5\xbeave v bli\xc5\xbeini Singapurskega preliva zaplenila portugalsko trgovsko ladjo. Dobi\xc4\x8dek od plena je potem Dru\xc5\xbeba razdelila med svoje delni\xc4\x8darje, ki pa so se zaradi verskih prepri\xc4\x8danj branili dobi\xc4\x8dka iz piratstva. Dru\xc5\xbeba je nalo\xc5\xbeila Grotiusu nalogo, naj opravi\xc4\x8di kapitanovo delovanje in prepri\xc4\x8da delni\xc4\x8darje Dru\xc5\xbebe ter nizozemsko javnost v nujnost zaplembe portugalske ladje._NEWLINE_Grotius je v naslednjih dveh letih spisal\xc2\xa0\xc2\xbbO indijskih ozemljih\xc2\xab, kjer je v skladu s pravicami danimi po naravi upravi\xc4\x8deval zaplembo ladje, kot tudi vsako zaplembo sovra\xc5\xbenikove lastnine v vojnem stanju, ki bi predstavljala sovra\xc5\xbenikovo korist v vojnem sporu. Razprava je sicer oble\xc5\xbeala v predalu, saj se je sodni spor iz\xc5\xa1el v korist Dru\xc5\xbebe in zaplenitve ladje, a vendar je bila razprava podlaga za kasnej\xc5\xa1e Grotiusove spise o ureditvi mednarodnega in vojnega prava na temeljih naravnega prava._NEWLINE_V drugem delu,\xc2\xa0\xc2\xbbO svobodnem morju\xc2\xab, ki pa je do\xc4\x8dakalo objavo in je iz\xc5\xa1lo leta 1609, je postavil temelje mednarodnemu pomorskemu pravu. Svetovni oceani in morja ne morejo biti last oziroma monopol posamezne dr\xc5\xbeave in vsak narod ima pravico do prostega trgovanja po teh morjih. \xc5\xbde utrjeni \xc5\xa1panski imperij v uniji s Portugalsko in nastajajo\xc4\x8da francoski ter angle\xc5\xa1ki imperij so si lastili ne samo osvojena \xc4\x8dezmorska ozemlja, pa\xc4\x8d pa tudi pomorske poti do njih. Kljub temu, da Grotius zanika pravico posamezne dr\xc5\xbeave, da na \xc5\xa1kodo drugih lasti svetovna morja, delo O svobodnem morju predstavlja ideolo\xc5\xa1ko opravi\xc4\x8dilo za novo monopolizacijo morij, tokrat s strani Nizozemske. Te\xc5\xbeava, ki izhaja iz dela O svobodnem morju, je zadevala \xc5\xa1e suverenost nad celinskim morjem v bli\xc5\xbeini obal.\n_START_SECTION_\nArminijanski spor in izgnanstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKljub napredujo\xc4\x8di karieri in vsesplo\xc5\xa1nemu ugledu, ki ga je u\xc5\xbeival, se je leta 1615 zapletel v politi\xc4\x8dno-religiozni spor med dvema razli\xc4\x8dnima kalvinisti\xc4\x8dnima strujama, med zmerno ortodoksno in arminijansko, fundamentalisti\xc4\x8dno strujo, ki se je oddaljila od izvornega kalvinizma. Leta 1618 je zmagala ortodoksna struja. Leto kasneje je bil Grotius zaradi aktivne udele\xc5\xbebe v stranki arminijancev obsojen na dosmrtno je\xc4\x8do. Med \xc5\xa1tevilnimi usmr\xc4\x8denimi \xc5\xbertvami je bil tudi Grotiusov delodajalec in politik Johan van Oldenbarnevelt, ki je Nizozemski zagotovil de facto samostojnost. \xc4\x8cez dve leti, leta 1621, mu je uspelo izkoristiti nepazljivost jetni\xc5\xa1kih paznikov. S pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeene se je v knji\xc5\xbeni skrinji uspel pretihotapiti iz je\xc4\x8de. Od tam je pobegnil v Francijo, kjer ga je finan\xc4\x8dno podprl in politi\xc4\x8dno za\xc5\xa1\xc4\x8ditil kralj Ludvik XIII. Francoski. V Franciji je napisal tudi najbolj odmevna dela:\xc2\xa0\xc2\xbbO pravu vojne in miru\xc2\xab\xc2\xa0ter teolo\xc5\xa1ko razpravo\xc2\xa0\xc2\xbbResnica o kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu\xc2\xab. Leta 1625 je bila na Nizozemskem ponujena amnestija vsem arminijancem, \xc4\x8de so se bili pripravljeni odre\xc4\x8di svojim prepri\xc4\x8danjem. Grotius je ponudbo zavrnil. Leta 1635 je bil postavljen za \xc5\xa1vedskega ambasadorja v Parizu. Na enem od potovanj na \xc5\xa0vedsko je plovilo, ko se je vra\xc4\x8dalo v Pariz, na baltski obali blizu nem\xc5\xa1kega mesta Rostock do\xc5\xbeivelo brodolom. Grotiusa je \xc5\xa1e \xc5\xbeivega naplavilo na obalo, vendar je zaradi podhladitve nekaj dni kasneje umrl. Pokopan je v rodnem Delftu v Novi cerkvi (Nieuwe Kerk).'