b'\n_START_ARTICLE_\nSistem za zaznavanje in prepre\xc4\x8devanje vdorov (IDS/IPS)\n_START_PARAGRAPH_\nSistem za zaznavanje vdorov  (angle\xc5\xa1ko \xc2\xbbIntrusion Detection System\xc2\xab  - IDS sistem) je naprava oz. programska oprema, ki avtomatizira_NEWLINE_proces detekcije vdora. _NEWLINE_Sistem prepre\xc4\x8ditve vdora (angle\xc5\xa1ko \xc2\xbbIntrusion Prevention System\xc2\xab  \xe2\x80\x93 IPS sistem) je programska oprema, ki ima zmo\xc5\xbenosti detekcije in tudi mo\xc5\xbenosti poizkusa prepre\xc4\x8ditve incidentov. _NEWLINE_V dobi, v kateri \xc5\xbeivimo vsak sodoben informacijsko komunikacijski sistem zahteva dolo\xc4\x8den nivo varnosti. Varnost namre\xc4\x8d sama po sebi ob  priklju\xc4\x8denosti naprav v omre\xc5\xbeja ni zagotovljena. Obstajajo razli\xc4\x8dni in \xc5\xa1tevilni varnostni sistemi (po\xc5\xbearni zidovi, anti-virusni programi, sistemi avtentikacije, \xe2\x80\xa6), vendar varnostne zahteve (oz. potrebe) postajajo vedno ve\xc4\x8dje, kar pomeni, da v dolo\xc4\x8denih primerih uporaba klasi\xc4\x8dnih varnostnih sistemov ni dovolj. Mnoge varnostne vrzeli izpolnjujejo ravno sistemi za zaznavanje vdorov. To so programska ali strojna orodja za izvajanje kontrole aktivnosti na ravni omre\xc5\xbeij in sistemov.\n_START_SECTION_\nSistem za zaznavanje vdorov\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc4\x8din delovanja IDS sistem-a je podoben anti-virusnim programom. Prepozna napad na podlagi podpisa napada, na podlagi primerjanja dolo\xc4\x8denih vzorcev dogajanja v omre\xc5\xbeju z znanimi scenariji napadov. Zaznava tudi nepravilnosti v omre\xc5\xbeju in to tako, da se i\xc5\xa1\xc4\x8de nenavadne vzorce prometa v omre\xc5\xbeju, ki predstavljajo aktivnost napada. _NEWLINE_IDS sistem s tem principom delovanja je sposoben odkriti tudi neznane oblike napadov. Prav tako ima nalogo spremljanja sprememb datote\xc4\x8dnega sistema, kjer i\xc5\xa1\xc4\x8de poskuse zamenjave ali spremembe klju\xc4\x8dnih sistemskih datotek ali dnevnikov varnosti._NEWLINE_Glavni cilj je bil razviti tak IDS sistem, ki temelji na modelu odkrivanja nepravilnosti(odstopanja). Tak model mora biti natan\xc4\x8den, katerega ni lahko ogoljufati z majhnimi spremembami v vzorcih, ima malo la\xc5\xbenih alarmov, je prilagodljiv in deluje v realnem \xc4\x8dasu. Kako to deluje prikazuje slika spodaj. Sistem prejme omre\xc5\xbene pakete podatkov o vdorih iz interneta, katere nato s pomo\xc4\x8djo programske opreme za zaznavanje vdorov zbere podatkovne nize. Na za\xc4\x8detku je to izvle\xc4\x8dek lastnosti o podatkovnih nizih iz podatkovnih paketov, ki se potem posredujejo v predlagani IDS.  Potem IDS izra\xc4\x8duna razdaljo med pridobljenimi podatkovnimi nizi iz podatkovnih paketov in velikim naborom podatkov(Big-Dataset). \xc4\x8ce je izra\xc4\x8dunana vrednost ve\xc4\x8dja od dolo\xc4\x8dene se javi la\xc5\xbeni alarm.\n_START_SECTION_\nPrimerjava s po\xc5\xbearnimi zidovi\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina uporabnikov je prepri\xc4\x8dana, da sta po\xc5\xbearni zid in sistem za zaznavanje vdorov enaka, saj oba pomagata ohranjati varnost ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega ali komunikacijskega sistema. Po\xc5\xbearni zid je strojna ali programska oprema, ki izvaja nadzor nad dohodnim in odhodnim prometom. Prepre\xc4\x8duje nepoobla\xc5\xa1\xc4\x8den dostop iz zunanjega sveta-interneta, hkrati pa poobla\xc5\xa1\xc4\x8denim uporabnikom omogo\xc4\x8da komunikacijo. Predstavlja osnovno za\xc5\xa1\xc4\x8dito med dvema omre\xc5\xbejema ali ra\xc4\x8dunalnikoma, ki nadzorujeta medsebojno izmenjavo prometa in dolo\xc4\x8data, kateri promet dovoljujeta in katerega ne. Po\xc5\xbearni zid stoji med lokalnim omre\xc5\xbejem in internetom ter filtrira promet, ki je lahko \xc5\xa1kodljiv. Sistemi za zaznavanje vdorov so namenjeni prepoznavanju napadov, ki so imeli dostop do omre\xc5\xbeja. Lahko bi rekli, da je po\xc5\xbearni zid varnostnik, sistem za zaznavanje vdorov pa varnostna kamera. Po\xc5\xbearni zid povezavo blokira, medtem ko je IDS sistem ne more blokirati, razen v primeru ko povezavo zazna kot vdor v sistem. Ko ga enkrat zazna o tem nemudoma opozori administratorja ra\xc4\x8dunalnika. Deluje po principu hevristike \xe2\x80\x93 po vzorcih.\n_START_SECTION_\nOmejitve\n_START_PARAGRAPH_\nSistemi za odkrivanje vdorov niso popolni. Lahko pride do velikega \xc5\xa1tevila \xc2\xbbnapa\xc4\x8dnih pozitivnih\xc2\xab\xc2\xa0rezultatov, kar je odvisno od zasnove samega sistema. Ti \xc2\xbbla\xc5\xbeni alarmi\xc2\xab\xc2\xa0lahko izvirajo iz slabe programske opreme, po\xc5\xa1kodovanega stre\xc5\xbenika domen ali pa iz lokalnega omre\xc5\xbenega prometa. Kot posledica, se lahko pravi vdor oz. napad spregleda, \xc4\x8de sistem za zaznavanje vdorov ni pravilno konfiguriran za za\xc5\xa1\xc4\x8dito omre\xc5\xbeja. Druga ranljivost IDS sistemov, ki se zana\xc5\xa1ajo na podpisne datoteke oz. komponente, je posodabljanje knji\xc5\xbenice le-teh, da bi vklju\xc4\x8dili najnovej\xc5\xa1e gro\xc5\xbenje. Ko ga pustimo popolnoma odprtega in brez kakr\xc5\xa1nekoli za\xc5\xa1\xc4\x8dite, je lahko omre\xc5\xbeje odprto za napad najbolj aktualnih gro\xc5\xbeenj.\n_START_SECTION_\nRazvoj\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept sistema za zaznavanje vdorov sega v leto 1984, ko je Fred Cohen ugotovil, da je mogo\xc4\x8de zaznati vdore v omre\xc5\xbeja na podlagi informacij, ki so na voljo skrbnikom omre\xc5\xbeja, vendar le, \xc4\x8de je dovolj ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih virov usmerjenih v to nalogo. \xc4\x8ce se temeljito pregleda dnevnik prijav v omre\xc5\xbeje (dostop uporabnikov) in dnevnik sistemskih dogodkov, je mogo\xc4\x8de zaznati oz. odkriti tudi tiste najbolj prikrite nepoobla\xc5\xa1\xc4\x8dene omre\xc5\xbene vdore._NEWLINE_Leta 1986 je Dorothy E. Denning s pomo\xc4\x8djo Petra G. Neumanna, objavila nov IDS model, ki \xc5\xa1e danes slu\xc5\xbei kot podlaga za sisteme za zaznavanje vdorov. Model je bil v sredini osemdesetih uporabljen za mnoge statisti\xc4\x8dne analize za odkrivanje omre\xc5\xbenih nepravilnosti. Rezultat izvajanja teh analiz je bil tudi strokovni sistem za zaznavanje vdorov oz. IDES (ang. \xc2\xbbIntrusion Detection Expert System)._NEWLINE_V letu 1988 je iz\xc5\xa1el Multi sistem za zaznavanje in opozarjanje oz. MIDAS (ang. Multics intrusion detection and alerting system), s pomo\xc4\x8djo programskega jezika Lisp za temeljne razvojne tehnologije. Delo z MIDAS je temeljilo na prvotnem modelu, ki sta ga objavila Denning in Neumann. Dve leti pozneje je bil razkrit induktivni stroj oz. TIM (ang. \xc2\xbbTime-based Inductive Machine\xc2\xab), ki je lahko odkrival anomalije z uporabo induktivnega u\xc4\x8denja, ki temelji na zaporednih vzorcih kon\xc4\x8dnih uporabnikov. Leta 1998 je ameri\xc5\xa1ki Nacionalni laboratorij Lawrence Berkeley napovedal izdajo Bro IDS-ja. Bro je uporabil posebni jezik, razvit za projekt, ki je uporabljal paketni prenos podatkov analize iz libcap podatkov. Leto kasneje je iz\xc5\xa1el tudi naslednji projekt imenovan NFR (ang. \xc2\xbbNetwork Fight Recorder\xc2\xab), ki je prav tako uporabil libcap podatke. Kasneje je bil preimenovan v \xc2\xbbSnort\xc2\xab\xc2\xa0in je postal eden najbolj uporabljenih IDS sistemov na svetu. _NEWLINE_Poleg Snort-a obstajajo \xc5\xa1e drugi IDS sistemi, kot so Suricata, OpenWIPS-ng, Bro IDS in Security Onion._NEWLINE_Med najbolj\xc5\xa1e IPS sisteme spadajo Cisco FirePOWER, IBM Security Network Intrusion Prevention System, McAfee Network Security Platform (NSP) in DefensePro.'