b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev Na\xc5\xa1e ljube gospe, Halle\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ka cerkev je bila zgrajena med letoma 1529 in 1554 na mestu dveh predhodnic, svete Gertrude in svete Marije. Cerkev svete Gertrude na zahodu iz 11. stoletja je bila cerkev solinarjev v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Halleja na trgu Hallmarkt, trgu soli. Cerkev svete Marije na vzhodu je bila iz  12. stoletja in je bila \xc5\xbeupnijska cerkev trgovcev in prodajalcev tega rudarskega mesta na Marktplatzu._NEWLINE_Kardinal Albrecht Brandenbur\xc5\xa1ki, magdebur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof in volilni knez Mainza, je potreboval presti\xc5\xbeno cerkev, ki bi izpolnila njegova pri\xc4\x8dakovanja na osrednji lokaciji v svojem reziden\xc4\x8dnem mestu. Albrecht, ki se je bal za mir v nebesih, je zbral ve\xc4\x8d kot 8100 relikvij in 42 svetih okostij, ki jih je bilo treba shraniti. Ti dragoceni zakladi, znani kot Hallesches Heilthum in posredno povezani s prodajo odpustkov, so spro\xc5\xbeili reformacijo. Predvsem 31. oktobra 1517 je Martin Luther objavil svojih slavnih 95 tez, v katerih je obsojal trgovino z odpustki in poslal kopijo kardinalu Albrechtu, ki jih je nato poslal  pape\xc5\xbeu Leonu X.. Kardinal in rimskokatoli\xc5\xa1ki \xc4\x8dlani mestnega sveta \xc5\xbeeleli zatreti vse ve\xc4\x8dji vpliv reformacije tako, da so v novi cerkvi, ki je bila posve\xc4\x8dena le Mariji, imeli veliko ve\xc4\x8dje mno\xc5\xbeice in ma\xc5\xa1e. V ponedeljek, 17. maja 1529 so se predstavniki duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, mestnega sveta in cerkvenih pastorjev zbrali na Marketplatzu in se po obse\xc5\xbenih posvetovanjih odlo\xc4\x8dili, da bodo poru\xc5\xa1ili obstoje\xc4\x8de \xc5\xbeupnijske cerkve, obdr\xc5\xbeali njihove stolpe in jih povezali dva (modra) na zahodni strani s pomo\xc4\x8djo nove ladje.  Sklenjeno je bilo tudi zapiranje dveh pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d okoli cerkva. Izbrali so novo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de - Martinsberg, hrib zunaj mesta - in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de Stadtgottesacker. To pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de s 94 loki, ki ga je zasnoval Nickel Hoffman, je mojstrovina renesanse.\n_START_SECTION_\nZgodovina stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1529 do 1530 je bila poru\xc5\xa1ena stara ladja svete Gertrude. Kar je ostalo, sta bila Modra stolpa iz leta 1400, z zvoniki, ki so bili dodani leta 1507 in 1513. Na vzhodni strani so bili Stra\xc5\xbeni stolpi (Hausmannt\xc3\xbcrme) svete Marije s poznoromansko bazo in renesan\xc4\x8dnimi nadstropji, datirani v leto 1551 do 1554, povezani z mostom za stra\xc5\xbearje, ki so v primeru po\xc5\xbeara in nevarnosti, prebivalce opozorili z zvonjenjem zvonov. Danes je stra\xc5\xbearsko sobo (Hausmannsstube) mogo\xc4\x8de videti ob dolo\xc4\x8denih prilo\xc5\xbenostih._NEWLINE_Nova cerkev, zgrajena med dvema paroma stolpov, je zadnja velika dvoranska cerkev zgornjega sa\xc5\xa1kega gotskega sloga in je eno od izjemnih arhitekturnih del v osrednji Nem\xc4\x8diji. Zasnoval jo je mestni gradbenik (Ratsbaumeister), Caspar Krafft. Po njegovi smrti leta 1540 je njegov naslednik Nickel Hoffmann prevzel gradnjo zahodnega konca dvorane in empore. Cerkev je bila zgrajena v dveh fazah, prva od 1530 do 1539, po kratki prekinitvi pa druga od 1542 do 1554.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ka cerkev, ki je bila zgrajena za obrambo pred \xc5\xa1irjenjem reformacije, je bila prav tam, kjer je Justus Jonas uradno uvedel reformacijo v Halle s svojim obredom na Veliki petek leta 1541. Ma\xc5\xa1a je morala biti vsaj delno izvedena na prostem. ker je bila takrat stavba zgrajena le na vzhodnem koncu ladje. Jonas je za\xc4\x8del uspe\xc5\xa1en kri\xc5\xbearski pohod in privabil toliko ljudi, da je bila cerkev preve\xc4\x8d napolnjena. Kardinal Albert je za vedno zapustil mesto, ko so stanovi (St\xc3\xa4nde) v mestu napovedali, da bodo prevzeli njegov ogromen dolg v banki [[Jakob Fugger|Jakoba Fuggerja[[. Halle je postal protestantski in leta 1542 Jonas je bil imenovan za duhovnika v cerkvi svete Marije in leta 1544 \xc5\xa1kof nad mestom. Leta 1545 in 1546 je Luther trikrat pridigal v cerkvi, med bo\xc5\xbei\xc4\x8dem je ostal s prijateljem Jonasom.  Leta 1546 je Luther umrl in njegovo telo je le\xc5\xbealo na parah v Halleju med pogrebnim sprevodom od Eislebna do Wittenberga. Istega leta je Jonasa izgnal volilni knez Maurice Sa\xc5\xa1ki in zapustil mesto._NEWLINE_Leta 1625, med tridesetletno vojno, je (spreobrnjen) Wallenstein napadel mesto; prebivalci so mu pla\xc4\x8dali skoraj milijon guldnov na leto, ker niso nastanili njegovih vojakov . Ko je Samuel Scheidt zaradi Wallensteina izgubil slu\xc5\xbebo, je bil leta 1628 imenovan za glasbenega direktorja v treh cerkvah v Halleju, vklju\xc4\x8dno s tr\xc5\xa1ko cerkvijo.\n_START_SECTION_\nH\xc3\xa4ndel in dru\xc5\xbeina Bach\n_START_PARAGRAPH_\n24. februarja 1685 je bil H\xc3\xa4ndel kr\xc5\xa1\xc4\x8den v tr\xc5\xa1ki cerkvi. Majhne orgle nad oltarjem, zgrajene med letoma 1663 in 1664, ki so nadomestile prej\xc5\xa1nje in ne zamenjale, so ene najstarej\xc5\xa1ih v osrednji Nem\xc4\x8diji; mladi H\xc3\xa4ndel je dobil prve lekcije iz orgel od Friedricha Zachauja, ki je bil v slu\xc5\xbebi od leta 1684. _NEWLINE_Leta 1713 so Johannu Sebastianu Bachu ponudili delovno mesto, ko je oblastem svetoval pri obnovi Christopha Cuntziusa glavnih orgel v zahodni empori. Bach je zaklju\xc4\x8dil delo, da bi ostal v Weimarju. Johann Kuhnau, Christian Friedrich Rolle in Bach so igrali, ko so bile leta 1716 orgle predstavljene.  Naslednik Zachowa, Gottfried Kirchhoff, u\xc4\x8denec Pachelbela, je za to prilo\xc5\xbenost sestavil dve kantati._NEWLINE_Muzikologi razpravljajo ali je Bachova najstarej\xc5\xa1a bo\xc5\xbei\xc4\x8dna kantata Christen, \xc3\xa4tzet diesen Tag, BWV 63, z dvema zborom in dvema duetoma, vendar brez arij ali korala, na besedilu, ki ga je verjetno napisal teolog v Halleju, J. M. Heineccius, premierno predstavljena leta 1713 ali leta 1715 ali \xc4\x8de je bila izvedena za dvestoletnico reformacije leta 1717._NEWLINE_Od leta 1746 do 1764 je njegov sin Wilhelm Friedemann Bach delal kot organist v tr\xc5\xa1ki cerkvi. Leta 1749 je imel Hallensian Bach, kot ga v\xc4\x8dasih omenjajo, spor s svojim kantorjem, Johannom Gottfriedom Mittagom, \xc2\xbbki je zlorabil denar zaradi Bacha\xc2\xab. Leta 1753 je sku\xc5\xa1al najprej najti drugo delovno mesto in nato \xc5\xa1e nekaj. W. F. Bach je imel vsaj dva u\xc4\x8denca, Friedricha Wilhelma Rusta in Johanna Samuela Petrija. Junija 1764 je Friedemann zapustil slu\xc5\xbebo v Halleju brez zaposlitve drugje. Leta 1768 se je brez uspeha ponovno prijavil za svoje staro mesto v Halleju. V ali okoli leta 1770 se je preselil v Braunschweig in se prijavil kot cerkveni organist.\n_START_SECTION_\nPietizem proti zgodnjem razsvetljenju\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1728 je bil za ministra za cerkev imenovan 22-letni Siegmund Jakob Baumgarten, hallenski pietist in bibliofil. Leta 1734 je postal profesor teologije in leta 1748 rektor univerze Halle. Na koncu svojega \xc5\xbeivljenja je prevedel enciklopedi\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke ali biografije iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, na primer Samlung von merkw\xc3\xbcrdigen Lebensbeschreibungen gr\xc3\xb6sten Theils aus der Britannischen Biographie (Zbirka izjemnih opisov \xc5\xbeivljenja, ve\xc4\x8dinoma iz biografije Velike Britanije), objavljena leta 1757. _NEWLINE_Konec 17. stoletja sta se v Halleju za\xc4\x8deli dve pomembni gibanji, ki sta v 18. stoletju vplivali na veliko ljudi: pietizem in radikalno razsvetljenstvo. Ti dve gibanji ni mogo\xc4\x8de obravnavati lo\xc4\x8deno zaradi medsebojnega vpliva, vendar je pri\xc5\xa1lo do razprave o milosti ali kreposti med teologi in filozofi Friedrichove univerze, ki je stala poleg tr\xc5\xa1ke cerkve v nekdanji hi\xc5\xa1i Stadtwaage._NEWLINE_12. julija 1723 je Christian Wolff, profesor filozofije in matematike, predaval za \xc5\xa1tudente in sodnike na koncu svojega mandata rektorja. Njegova tema je bila prakti\xc4\x8dna kitajska filozofija, ko je na podlagi knjige belgijskega misijonarja Fran\xc3\xa7oisa No\xc3\xabla (1651\xe2\x80\x931729) primerjal Mojzesa, Kristusa in Mohameda s Konfucijem . Po besedah Voltaira je profesor August Herman Francke pou\xc4\x8deval v prazni u\xc4\x8dilnici, Wolff pa je s svojimi predavanji pritegnil okoli 1000 \xc5\xa1tudentov z vsega sveta. V nadaljevanju je Wolffa Francke obto\xc5\xbeil fatalizma in ateizma. [17] Novembra je moral zapustiti mesto v 48 urah; njegovi nasledniki so bili Joachim Lange, pietist in njegov sin. Po mnenju Jonathana I. Israela \xc2\xbbje konflikt postal eden najpomembnej\xc5\xa1ih kulturnih spopadov v 18. stoletju in morda najpomembnej\xc5\xa1i od razsvetljencev v srednji Evropi in baltskih dr\xc5\xbeavah pred francosko revolucijo\xc2\xab. _NEWLINE_Kar se je zgodilo v Halleju, ne bi smeli obravnavati kot osamljen primer, ampak kot trendovsko in modno. Okoli leta 1720 je bil kitajski porcelan v ogromnih koli\xc4\x8dinah pripeljan v Evropo. V Albrechtsburgu je bila zgrajena Meissenova tovarna porcelana, ki ga je kopirala in Chinoiserie  je bila priljubljena med umetniki in kupci. Leta 1726 je Wolff objavil svoje Discours, v katerem je spet omenil pomen poslu\xc5\xa1anja glasbe, ki jo je dal nose\xc4\x8dim kitajskim \xc5\xbeenskam in nekaj besed o Mojzesu. _NEWLINE_Leta 1736 so pri\xc4\x8deli z raziskavo, da bi ovrednotili primer in leta 1740 (ali leta 1743) je bil Wolff ponovno imenovan s strani kralja filozofa Friderika Velikega. Mo\xc5\xbeno je, da je ugledni profesor, med \xc4\x8dlanom Kraljeve dru\xc5\xbebe in Akademijo znanosti v Berlinu, predstavil Wilhelma Friedemanna Bacha pruskemu dvoru._NEWLINE_Leta 1840 in 1841 je bila postavitev oltarnega prostora spremenjena na podlagi na\xc4\x8drtov Wilhelma Augusta Stapla in Karla Friedricha Schinkela. Zgodovinski umetnik, Julius H\xc3\xbcbner je naslikal novo oltarno sliko s tekstom Schaut die Lilien (Razmisli o lilijah ali Poglej lilije).\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ka cerkev v svoji zgodovini ni do\xc5\xbeivela trajnih sprememb v zunanjem in notranjem videzu. Med zra\xc4\x8dnim napadom na sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Halleja, tik pred koncem vojne 31. marca 1945, pa je bila mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana. Ena bomba je prodrla med severnim Stra\xc5\xbearskim stolpom in ladjo in odtrgala enega od dveh stebrov severne kolonade, pri \xc4\x8demer se je del obokanega stropa zru\xc5\xa1il. To je po\xc5\xa1kodovalo bronast krstilnik mojstra Ludolfa. Kot posledica artilerijskega bombardiranja 16. aprila 1945 je bilo razbito okno s krogovi\xc4\x8djem na zahodni fronti za orglami, po\xc5\xa1kodovana pa cerkvena streha in zvoniki Stra\xc5\xbearskih stolpov. Restavratorska dela so trajala od januarja 1946 do za\xc4\x8detka leta 1948. Glavna popravila so se morala za\xc4\x8deti leta 1967, ko je bila celotna notranjost in oprema mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovana zaradi razpokane cevi za daljinsko ogrevanje, ki je bila del ogrevanja cerkve. Nadaljnje popravilo v letih od 1968 do 1983 je bilo eden najve\xc4\x8djih projektov vzdr\xc5\xbeevanja in obnove spomenika vzhodno-nem\xc5\xa1kega obdobja. Delo je potekalo pod vodstvom In\xc5\xa1tituta za ohranjanje zgodovinskih spomenikov. (Institut f\xc3\xbcr Denkmalpflege). Odlo\xc4\x8deno je bilo, da se, kolikor je mogo\xc4\x8de, obnovi njen videz iz 16. stoletja. Na primer, celo prvotni poliptih je bil vrnjen na staro mesto in H\xc3\xbcbnerjeva oltarna slika je bila vzeta iz zakristije in razstavljena za njo.\n_START_SECTION_\nMarijina knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ka cerkev ima knji\xc5\xbenico, Marijino knji\xc5\xbenico (Marienbibliothek), ki velja za eno najstarej\xc5\xa1ih in najve\xc4\x8djih cerkvenih knji\xc5\xbenic v Nem\xc4\x8diji, ki jo je leta 1552 ustanovil Sebastian Boetius, vi\xc5\xa1ji \xc5\xbeupnik cerkve. Do ustanovitve Friedrichove univerze leta 1694 predavanja niso potekala v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, ampak v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini - bila je edina javna (ali nezasebna) akademska knji\xc5\xbenica v mestu.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nV spomin na reformacijo in Martina Luthra je bil maja 2006 v kleti Modrega stolpa ustanovljen majhen Luthrov muzej. Med predmeti, ki so bili na ogled, je bila njegova posmrtna maska narejena 19. februarja 1546 in vtisi njegovih rok.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV primerjavi z drugimi starimi mestnimi cerkvami se Marktkirche predstavlja kot izjemno dovr\xc5\xa1en prostor. Med velikimi pozno srednjeve\xc5\xa1kimi cerkvenimi zgradbami na Sa\xc5\xa1kem je zadnja, ki se je za\xc4\x8dela v predreformacijskem obdobju.\n_START_SECTION_\nCerkvena ladja in stolpi\n_START_PARAGRAPH_\nTriladijska, gotska cerkev je dolga okoli 88 metrov in \xc5\xa1iroka 24 metrov. Na zahodu cerkve sta tako imenovana "Modra stolpa" iz 14. in 15. stoletja. Narejena sta iz preprostih kamnitih blokov in imata osmerokotne ope\xc4\x8dne visoko poudarjene \xc4\x8delade, ki so bile postavljene v letih od 1507 do 1513. Na vzhodu sta Hausmannst\xc3\xbcrme. Njihov glavni del sega od okoli 1220 do 1230 in je romanskega izvora. Narejeni so iz kamnov. Nad njimi so osmerokotni ometani stolpi z renesan\xc4\x8dnimi kupolami, imenovanimi la\xc5\xa1kimi kapami, iz leta 1551. Zvok zvonov Hausmannst\xc3\xbcrme je napovedal nevarnost za mesto, pred katero je stra\xc5\xbear, "Hausmann", opozoril z udarci v zvonove._NEWLINE_Zasnova za \xc5\xa1iroko dvorano s presenetljivo \xc5\xa1iroko ladjo izhaja od mestnega graditelja Casparja Craffta. Med desetimi dolgimi oboki in tremi enako visokimi ladjami se odprejo ozka geometrijsko izsekana okna. 10 parov vitkih osemkotnih stebrov nosi plosko mre\xc5\xbeast in zvezdni obok, katerih spodnja rebra izhajajo iz stebrov, od katerih so nekatera na za\xc4\x8detku prosto vodeni skozi zrak. Mojstrovino poznogotskega kamnose\xc5\xa1tva, sklepnik, je Crafftov naslednik, Nickel Hoffmann, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du prostora. Dva portala enake oblike na dalj\xc5\xa1ih straneh vodita v notranjost cerkve. Sta obokana in bogato okra\xc5\xa1ena z okvirom. Med oporniki, ki zunanjost delijo v tesnem zaporedju, so lo\xc4\x8deno dostopne majhne molitvene sobe iz druge polovice 17. stoletja, ki se v notranjost odprejo kot lo\xc5\xbea._NEWLINE_Empore iz let 1550 do 1554, ki so bile zgrajene \xc5\xa1ele po uvedbi reformacije v Halleju (1541), imajo izrazit u\xc4\x8dinek na zgodovino zgodnje protestantske cerkvene arhitekture. \xc5\xbde zdaj jasno ka\xc5\xbeejo za renesanso tipi\xc4\x8dne elemente. V zahodnih vogalih do empor vodijo velike kamnite spiralne stopnice s konzolnimi lesenimi vreteni. \xc5\xa0e eno nadstropje je bilo dodano leta 1698. Preoblikovanje pozno srednjeve\xc5\xa1kega kultnega obmo\xc4\x8dja v cerkvi za pridigo je tudi s pisnimi frizi biblijskih citatov, spominskih napisov na Luthra in reformatorja iz Halleja Justusa Jonasa. Arhitekturna funkcionalizacija pisanja v cerkvenih prostorih se do takrat ni pojavila._NEWLINE_Prostor v enotnem oblikovanju in odpoved lo\xc4\x8denemu koru velja za enega najbolj popolnih prostorov nem\xc5\xa1ke pozne gotike.\n_START_SECTION_\nOprema\n_START_PARAGRAPH_\nTr\xc5\xa1ka cerkev ima pomembna dela zlasti iz 15. in 16. stoletja.\n_START_SECTION_\nVisoki oltar\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkvi je velik lesen krilni oltar iz leta 1529. Kardinal Albrecht ga je naro\xc4\x8dil, Lucas Cranach starej\xc5\xa1i ga je oblikoval in Simon Franck, njegov u\xc4\x8denec, ga je naredil. Ima \xc5\xa1tiri premi\xc4\x8dne in dve fiksni krili. V popolnoma odprtem oltarju je ustanovitelj kardinal Albrecht v molitvi pokleknil pred Marijo, materjo bo\xc5\xbejo s svojim otrokom na sliki polmeseca. Desno in levo sta viteza sveti Mavricij in Aleksander; prvi kot simbol dr\xc5\xbeavne oblasti, drugi kot simbol cerkvene mo\xc4\x8di. Na polovici odprtega oltarja so od leve proti desni prikazani \xc5\xa1tirje svetniki: Marija Magdalena, Janez Evangelist, Avgu\xc5\xa1tin iz Hipona in Katarina Aleksandrijska. Povsem zaprt oltar je od leve proti desni: Ursula iz K\xc3\xb6lna, Marijino oznanjenje in Erazem Antiohijski. Zaprta ali odprta, predela spodaj prikazuje tako imenovane \xc5\xa1tirinajst pomo\xc4\x8dnikov, sedem na levo in desno od Marije z otrokom._NEWLINE_Nad krilnim oltarjem je leta 1593 celotno vzhodno steno obogatila velika lunarna slika halle\xc5\xa1kega slikarja Heinricha Lichtenfelsa, ki danes ni popolnoma vidna zaradi Reichelovih orgel pred njo. Na sliki (iz ladje, ki jo vidimo za orglami je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du slike kri\xc5\xbeani Jezus) so v izrezljanih barvnih okvirjih prikazani prizori iz Apostolskih del._NEWLINE_V ospredju na levi je kri\xc5\xbe, ki ga je naredil oblikovalec kovin, Johann Peter Hinz.\n_START_SECTION_\nKrstilnik\n_START_PARAGRAPH_\nBronasti krstilnik, ki je postavljen pred oltarjem, najbr\xc5\xbe prihaja iz ene od starej\xc5\xa1ih cerkev. Po napisu so ga leta 1430 v Magdeburgu pripisali Ludolfu Braunschwei\xc5\xa1kem in njegovemu sinu Heinrichu. Okrogli bazen stoji na \xc5\xa1tirih svetnikih. Na njegovem robu so vidni reliefi Kristusa, Marije in apostolov z okroglimi obodom. Majhen kri\xc5\xbe z Marijo in Janezom je iz okoli leta 1500 in verjetno tudi iz ene od prej\xc5\xa1njih zgradb.\n_START_SECTION_\nPri\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nVeli\xc4\x8dastna pri\xc5\xbenica iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka je bila zgrajena leta 1541 v enem kosu z enim od stebrov. Prihaja iz delavnice Nickela Hoffmanna. Prva obnova se je zgodila leta 1666, zadnja leta 1973. Izdelana je v poznogotskih oblikah, vendar \xc5\xbee ka\xc5\xbee tipi\xc4\x8dne detajle renesanse. Leseno zvo\xc4\x8dno platno iz leta 1596 je delo rezbarja Heinricha Heidenreitterja in slikarja Heinricha Lichtenfelserja. Predstavlja osmerokotno zvezdo v svoji osnovni obliki, druga manj\xc5\xa1a pa je podprta z osmimi stebri. Na samem vrhu je Kristusovo spreobrnjenje.'