b'\n_START_ARTICLE_\nPagus\n_START_PARAGRAPH_\nPagus (latinsko: p\xc4\x81gus), regija ali podregija, naziv, ki je primerljiv s sodobnim francoskim pays in \xc5\xa1panskim pago._NEWLINE_V poznem Zahodnem rimskem cesarstvu je po Dioklecijanovi reorganizaciji  dr\xc5\xbeave pagus postal najmanj\xc5\xa1a enota province. Do takrat je imela beseda pagus razli\xc4\x8dne pomene. V Smithovem Slovarju o njej pi\xc5\xa1e, da se "besedi ne more pripisati natan\xc4\x8dnega in absolutnega pomena, deloma zato, ker so se njene zna\xc4\x8dilnosti od najzgodnej\xc5\xa1ega do najpoznej\xc5\xa1ega obdobja rimske zgodovine nedvomno zelo spreminjale, deloma pa zato, ker so latinski pisci besedo pagus uporabljali tudi za podobne, vendar ne popolnoma enake skupnosti izven Italije".\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPagus je izvirna latinska beseda, izpeljana iz korena p\xc4\x81g-, podalj\xc5\xa1anega indoevropskega *pag-, ki pomeni pripeti, pri\xc4\x8dvrstiti ali privezati. Iz istega korena je nastala tudi angle\xc5\xa1ka beseda peg, ki med drugim pomeni koli\xc4\x8dek ali zakoli\xc4\x8diti (zemljo). Besedo pagus bi torej lahko prevedli kot zakoli\xc4\x8deno ali omejeno ozemlje. \xc4\x8ce upo\xc5\xa1tevamo, da so bile meje anti\xc4\x8dnih okro\xc5\xbeij ozna\xc4\x8dene z mejnimi kamni, gre za pojav,  ki se \xc5\xbee nekaj tiso\xc4\x8dletij ni spremenil. _NEWLINE_Starej\xc5\xa1a hipoteza o nastanku besede pagus je trdila, da je nastala iz gr\xc5\xa1kih besed \xcf\x80\xce\xae\xce\xb3\xce\xb7 [p\xc3\xa9ge], ki pomeni va\xc5\xa1ki izvir ali vodnjak, ali  \xcf\x80\xce\xac\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82 [p\xc3\xa1gos], ki pomeni utrdbo na hribu. W. Smith omenjeno hipotezo zavra\xc4\x8da, ker se niti va\xc5\xa1ki izvir niti utrdba na hribu v pomenu besede pagus ne pojavljata.\n_START_SECTION_\nRimska raba\n_START_PARAGRAPH_\nV klasi\xc4\x8dni latin\xc5\xa1\xc4\x8dini je pagus pomenil pode\xc5\xbeelsko okro\xc5\xbeje ali skupnost znotraj ve\xc4\x8dje politi\xc4\x8dne skupnosti. Julij Cezar na primer omenja, da so bili Helveti razdeljeni na \xc5\xa1tiri page. Helvetski pagi so se ujemali s \xc5\xa1tirim helvetskim plemeni, zato bi se izraz pagus v tem smislu lahko prevedel tudi kot pleme._NEWLINE_Pagus in vicus (majhno gru\xc4\x8dasto naselje ali vas) so bili zna\xc4\x8dilni za predurbano ureditev pode\xc5\xbeelja. V latinski epigrafiki republikanskega obdobja je pagus pomenil lokalno ozemeljsko enoto plemen v osrednjih Apeninih. Predpostavlja se, da je imel zaradi raznolike lokalne socialne strukture tistega \xc4\x8dasa raznolike pomene _NEWLINE_Zzraz pagus je bil zaradi neformalnega ozna\xc4\x8devanja pode\xc5\xbeelskih okro\xc5\xbeij zelo prilagodljiv in je lahko pomenil tudi posamezne stanove v nekem okro\xc5\xbeju, na primer kmetijske delavce, kmete in su\xc5\xbenje. Z Dioklecijanovo delitvijo provinc na manj\xc5\xa1e enote, so pagi lahko imeli ve\xc4\x8d vrst lokalnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d. Nekatere so upravljali iz mest, morda iz sede\xc5\xbeev \xc5\xa1kofij, druge iz vasi (vicus), ki so lahko bile samo skupek hi\xc5\xa1 ali neuradna tr\xc5\xbenica, tretje, ki so bili na podro\xc4\x8dju velikih kmetijskih posestev (latifundia), pa iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8dne vile. _NEWLINE_Zgodovinar kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva Peter Brown poudarja, da je latinska beseda paganus v svojem izvirnem smislu pomenila dr\xc5\xbeavljana ali preprostega prebivalca, ki je bil izklju\xc4\x8den iz sistema odlo\xc4\x8danja in zato manj pomemben. Mednje so spadali prebivalci, odmaknjeni od upravnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, na primer sede\xc5\xbeev \xc5\xa1kofij, obzidanih mest ali utrjenih vasi. Prebivalci odro\xc4\x8dnih pokrajin \xe2\x80\x93 pagov, so se dr\xc5\xbeali starih obi\xc4\x8dajev in dali svoje ime poganom. Kristjani v latinski zahodni Evropi so naziv pogani v slab\xc5\xa1alnem pomenu uporabljali za vse tiste, ki so se oklepali tradicionalnih anti\xc4\x8dnih verstev in se niso \xc5\xbeeleli spreobrniti v kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo.\n_START_SECTION_\nPorimski pagus\n_START_PARAGRAPH_\nPagus je pre\xc5\xbeivel propad Zahodnega rimskega cesarstva in je pomenil ozemlje pod oblastjo merovin\xc5\xa1kih in karolin\xc5\xa1kih grofov (comes). Pagi so bili razdeljeni na manj\xc5\xa1e enote - zemlji\xc5\xa1ka gospostva. Ve\xc4\x8dina sodobnih francoskih pays, na primer grofiji Comminges in  Ponthieu, se pribli\xc5\xbeno ujema s starimi okro\xc5\xbeji._NEWLINE_\xc4\x8ce upo\xc5\xa1tevamo stanje na za\xc4\x8detku 5. stoletja, ko je bila sestavljena Notitia provinciarum, je provinco Drugo Lugdunsko Galijo tvorila cerkvena provinca Rouen s \xc5\xa1estimi pomo\xc5\xbenimi \xc5\xa1kofijskimi sede\xc5\xbei in sedmimi mesti (civitates). Za civilne namene je bila ista provinca razdeljena na \xc5\xa1tevilne page: civitas Rotomagus (Rouen) so sestavljali pagi Rotomagensis (Roumois), Caletus (Pays de Caux), Vilcassinus (Vexin) in Tellaus (Talou),  Bayeux paga Bajocassinus (Bessin) in Otlinga Saxonia, Lisieux pagus Lexovinus (Lieuvin),  Coutances paga Corilensis in Constantinus (Cotentin), Avranches pagus Abrincatinus (Avranchin), Sez pagi Oximensis (Hi\xc3\xa9mois), Sagensis in Corbonensis (Corbonnais) in Evreux paga Ebroicinus (Evrecin) in Madriacensis (pays de Madrie)._NEWLINE_Pagus je bil enakovreden enoti, ki jo angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di zgodovinarji imenujejo karolin\xc5\xa1ka grofija (shire), in nem\xc5\xa1kemu gau. V latinskih besedilih se kantoni v \xc5\xa0vicarski konfederaciji prevajajo kot pagi.'