b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija sv. Petra Jumi\xc3\xa8ges\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 654 je bil samostan ustanovljen na podarjenih gozdnih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8dih, ki so pripadala kraljevim posestim Klovisa II. in njegove \xc5\xbeeni, Balthildi, pod upravo frankovskega plemi\xc4\x8da Filibertusa , ki je bil spremljevalec svetega Ouena in Wandrilla na Merovin\xc5\xa1kem dvoru Dagoberta I. Filibert je postal prvi opat in Balthildina velikodu\xc5\xa1nost je dodala "veliko daril in pa\xc5\xa1nike iz kraljevih posesti", vendar je bil kasneje dol\xc5\xbean zapustiti Jumi\xc3\xa8ges zaradi ljubosumja nekaterih sovra\xc5\xbenikov. Obdobje izgnanstva iz Nevstrije je pre\xc5\xbeivel na dvoru \xc5\xa1kofa Ansoalda Poitiersa , zatem je ustanovil samostane v Pavillyju, Montivilliersu in Noirmoutieru, v katerem je umrl okoli leta 685. Med tistimi, ki se je zgledoval po njegovem delu je irski menih Sidonius, ki je ustanovil samostan v kraju Saint-Sa\xc3\xabns. Pod novim opatom, Svetim Achardom, je bil Jumi\xc3\xa8ges uspe\xc5\xa1en in je kmalu naseljeval skoraj tiso\xc4\x8d menihov._NEWLINE_V devetem stoletju so ga izropali in do tal po\xc5\xbegali Vikingi, vendar je bil obnovljen po naro\xc4\x8dilu William I. Longespee, vojvode Normandijskega (umrl 942). Nova cerkev je bila posve\xc4\x8dena leta 1067 v prisotnosti Viljema Osvajalca._NEWLINE_Pod pokroviteljstvom vojvod Normandije, je opatija postala pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de vere in u\xc4\x8denja, njene \xc5\xa1ole so vzgojile \xc5\xa1tevilne u\xc4\x8denjake, tudi nacionalnega zgodovinarja Guillaume de Jumi\xc3\xa8gesa. Vrhunec svoje slave je opatija dosegla v enajstem stoletju in je bila obravnavana kot model za vse samostane v pokrajini. Znana je bila predvsem po svoji dobrodelnosti revnim, in so jo popularno imenovali Jumi\xc3\xa8ges l\'Aum\xc3\xb4nier._NEWLINE_Cerkev se je raz\xc5\xa1irila leta 1256 ter bila ponovno obnovljena 1573. Opati iz Jumi\xc3\xa8gesa so sodelovali pri velikih vseh zadevah tako v cerkvi kot dr\xc5\xbeavi. Eden od njih, Robert Champart, je postal leta 1051 nad\xc5\xa1kof Canterburyja, potem ko je bil \xc5\xa1kof v Londonu. Mnogi drugi so postali \xc5\xa1kofje v Franciji, nekateri so se pojavila tudi kot kardinali._NEWLINE_Usoda opatije je nekoliko trpela v \xc4\x8dasu angle\xc5\xa1ke invazije v petnajstem stoletju, vendar se je blaginja in visok polo\xc5\xbeaj obdr\xc5\xbeal dokler niso celotne province opusto\xc5\xa1ili Hugenoti in verske vojne. Leta 1649, v \xc4\x8dasu opata Francisa III., je Jumi\xc3\xa8ges prevzela kongregacija Maurist, pod katero oblastjo je bila delno o\xc5\xbeivljena nekdanja veli\xc4\x8dina._NEWLINE_Francoska revolucija je kon\xc4\x8dala obstoj samostana, danes so ostale le impresivne ru\xc5\xa1evine. Te obsegajo cerkev s svojimi lepimi stolpi in zahodno fasado in dele samostana in knji\xc5\xbenice, katere vsebina je bila prenesena v Rouen, ko je bila opatija ukinjena. V sredini nekdanjega samostana \xc5\xa1e vedno stoji 500 let stara tisa. Galerijo kri\xc5\xbenega hodnika je kupil lord Stuart de Rothesay, da bi ga obnovil v gradu Highcliffe blizu Bournemoutha, Dorset._NEWLINE_Nobelov nagrajenec francoski pisatelj Roger Martin du Gard je posvetil svojo disertacijo  arheolo\xc5\xa1ki \xc5\xa1tudiji ru\xc5\xa1evin.\n_START_SECTION_\nSamostanske cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nOpatijska cerkev Notre-Dame_NEWLINE_Opatijska cerkev Notre-Dame je romanska in gotska stavba, ki je zdaj v ru\xc5\xa1evinah._NEWLINE_Opatija Jumi\xc3\xa8ges je bila naseljena od frankovskih \xc4\x8dasov dalje. Najstarej\xc5\xa1i zapisi segajo v leto 654. Leta 841 jo je po\xc5\xa1kodoval po\xc5\xbear. Novo \xc5\xbeivljenje se je za\xc4\x8delo v za\xc4\x8detku 11. stoletja._NEWLINE_Glavna stavba je iz obdobja 1040 do 1067. Najstarej\xc5\xa1a sta velika stolpa s fasado. Stolpa sta visoka 46 metrov. Ob smrti Roberta Champartsa leta 1052 gradnja domnevno \xc5\xa1e ni imela oken v ladji. 1. julija 1067 je cerkev slovesno odprl nad\xc5\xa1kof Rouena v prisotnosti Viljema Osvajalca. 1267-1270 je bil romanski kor nadome\xc5\xa1\xc4\x8den z gotskim, hkrati pa je bil gotiziran tudi transept. Presenetljiv je kontrast med eleganco in drznostjo prve stavbe in vidnih negotovosti druge. O\xc4\x8ditno so dolgo oklevali, preden so se odlo\xc4\x8dili za gotizacijo._NEWLINE_Revolucija je imela usodne posledice za samostanom. 1795 se je za\xc4\x8delo z ru\xc5\xa1enjem stavbe samostana in uni\xc4\x8denjem strehe. 1802 je novi lastnik Jumi\xc3\xa8gesa poru\xc5\xa1il kor, nato pa je cerkev do leta  1824 slu\xc5\xbeila kot kamnolom. Dru\xc5\xbeina Lepel-Cointet je kupila ostanke opatije leta 1852 in za\xc4\x8dela stabilizirati ostanke. Romantiki in Victor Hugo, ki so govorili o "najlep\xc5\xa1ih razvalinah v Franciji", so bili prepri\xc4\x8dani, da je cerkev pridobila velik ugled._NEWLINE_Cerkev je bila dolga 88 m in visoka 25 m. Ladja je imela prvotno verjetno leseno prekritje, ne obokano, kot je bilo zgrajeno v stranskih ladjah. Med letoma 1688 in 1692 so zgradili nepravi rebrasti obok. Ob tej prilo\xc5\xbenosti so samo oblo\xc5\xbeili nosilce._NEWLINE_Cerkev Sv. Petra _NEWLINE_Cerkev sv. Petra je \xc5\xa1e starej\xc5\xa1a od Notre Dame, saj je dobila fasado v 9. stoletju. Uni\xc4\x8dili so jo Vikingi, vendar so arheologi na ve\xc4\x8d kamnih opazili tudi sledove po\xc5\xbeara. Nekdanji westwerk so menihi verjetno uni\xc4\x8dili v gotskem obdobju in so zgradili novo ladjo in apsido.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbeni hodnik je bil zgrajena v poznem gotskem slogu in je delno ohranjen, saj je britanski veleposlanik lord Stuart de Rothesay kupil krila in jih ponovno postavil v svojem gradu v Highcliffu pri Christchurchu. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xa1e vedno lahko vidimo 500-letno tiso, kot v samostanu Muckross na Irskem.\n_START_SECTION_\nUmetnostno-zgodovinski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nErnst Adam poudarja, da lahko govorimo o \xc5\xa1oli stavbarstva v Franciji \xc5\xbee od druge polovice 11. stoletja. Neodvisna umetnost, ki je nastajala v Normandiji, je tvorila arhitekturni slog, ki je bil sprva zna\xc4\x8dilen le za to pokrajino, nato pa so ga zaznamovala osvajanja Normanov v ju\xc5\xbeni Italiji in na Siciliji ter \xc5\xa1e posebej v Angliji. Ob prelomu tiso\xc4\x8dletja se je v Normandiji pojavila intenzivna gradbena dejavnost. Knezi in plemi\xc4\x8di so sodelovali pri ustanovljanju samostanov. V vseh \xc5\xa1kofovskih mestih so se pojavile gradnje stolnic velikih dimenzij. Najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1e ohranjena velika stavba je samostanska cerkev Notre-Dame de Bernay, ki se ne razlikuje mnogo od Vignoryja ali St. Remija v Reimsu. Prva opatijska cerkev v Jumi\xc3\xa8gesu predstavlja edinstven normanski videz v celoti._NEWLINE_Najbolj zna\xc4\x8dilen arhitekturni elementi stavbe so fasade z dvojnimi stolpi, mo\xc4\x8dan kvadratni osrednji stolp, pravokotne okrepitev zunanjih sten, stenske \xc4\x8dlenitve s poli-okroglimi deli, loki in odprta streha nad glavno ladjo, s polstebri podprti nosilci arkad znotraj obokan in banjasti oboki nad stranskimi ladjami. To so elementi, ki so zna\xc4\x8dilni za normansko arhitekturo v Jumi\xc3\xa8gesu.\n_START_SECTION_\nAnekdota\n_START_PARAGRAPH_\nOpatija Jumi\xc3\xa8ges je slu\xc5\xbeila kot prizori\xc5\xa1\xc4\x8de za film o  Ars\xc3\xa8ne Lupinu, Grofica Cagliostro.'