b'\n_START_ARTICLE_\nElektri\xc4\x8dni oblok\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dni oblok nastane ob elektri\xc4\x8dnem preboju plina, kar povzro\xc4\x8di veliko zni\xc5\xbeanje elektri\xc4\x8dne upornosti, nastali tok pa povzro\xc4\x8di ionizacijo plina in s tem nastanek plazme.\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dni oblok je vrsta elektri\xc4\x8dnega preboja, pri katerem je spro\xc5\xa1\xc4\x8dena energija najvi\xc5\xa1ja. Za razliko od iskre, pri kateri je \xc4\x8das trajanja preboja zelo majhen, gre pri obloku za dlje \xc4\x8dasa trajajo\xc4\x8d preboj. Zaradi zelo nizke upornosti samega obloka je elektri\xc4\x8dni tok lahko zelo visok, saj je omejen samo z upornostjo oz. impedanco elektri\xc4\x8dnega tokokroga. Nizka upornost pomeni tudi, da po v\xc5\xbeigu obloka za njegovo vzdr\xc5\xbeevanje zadostuje bistveno ni\xc5\xbeja elektri\xc4\x8dna napetost._NEWLINE_Do elektri\xc4\x8dnega obloka lahko pride v primeru zadosti visoke napetosti med dvema prevodnima deloma - elektrodama, ki medsebojno nista v stiku, ali pa ob stiku in po\xc4\x8dasnem razmikanju dveh prevodnih delov, ki sta priklju\xc4\x8dena na napetost._NEWLINE_Obna\xc5\xa1anje obloka je odvisno od razdalje med elektrodama, vrste plina, v katerem se ustvari oblok in pa tlaka plina. S poskusi je bilo ugotovljeno, da prebojna trdnost plinov pri zelo visokem ali zelo nizkem tlaku naraste (glej tudi Paschenov zakon). Plini ki imajo vi\xc5\xa1jo prebojno trdnost, ote\xc5\xbeijo nastanek in vzdr\xc5\xbeevanje obloka. _NEWLINE_Elektri\xc4\x8dni oblok lahko nastane tako pri enosmerni, kot tudi pri izmeni\xc4\x8dni napetosti. Pri izmeni\xc4\x8dni napetosti elektri\xc4\x8dni oblok ugasne, ko pritisnjena napetost pade pod vrednost prebojne napetosti, ki omogo\xc4\x8da vzdr\xc5\xbeevanje obloka. V primeru ustreznih pogojev (nizka razdalja med elektrodama, zadostna napetost in frekvenca, ki ne omogo\xc4\x8da ohlajanja plina) lahko pride tudi do ponovnega v\xc5\xbeiga obloka, pri \xc4\x8demer se vlogi katode in anode zamenjata. Pri enosmerni napetosti, kjer je napetost konstantna, ne pride do samodejnega uga\xc5\xa1anja obloka._NEWLINE_Z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do jakostjo elektri\xc4\x8dnega toka se temperatura obloka povi\xc5\xa1a, kar pove\xc4\x8da tudi ionizacijo plina. Posledi\xc4\x8dno zni\xc5\xbeanje upornosti povzro\xc4\x8di nadaljnje povi\xc5\xa1anje toka, zaradi \xc4\x8desar oblok postane nekontroliran in povzro\xc4\x8da \xc5\xa1kodo.\n_START_SECTION_\nNe\xc5\xbeelen elektri\xc4\x8dni oblok\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi visoke temperature, ki nastane ob pojavu obloka, je nastanek obloka marsikje neza\xc5\xbeelen, saj lahko, \xc4\x8de je nekontroliran, povzro\xc4\x8di tudi po\xc5\xbear ali eksplozijo. To je posebej pomembno pri elektri\xc4\x8dnih stikalih, ki izklapljajo induktivna bremena, pri \xc4\x8demer nastane oblok, ki pove\xc4\x8da obrabo kontaktnih povr\xc5\xa1in, temperatura obloka pa lahko po\xc5\xa1koduje tudi ostale dele. Stikala so zasnovana tako, da z uporabo zra\xc4\x8dne razdalje med kontakti, hitrostjo izklopa in metodami za vodenje in ga\xc5\xa1enje obloka \xc4\x8dim bolj zmanj\xc5\xa1ajo \xc4\x8das gorenja obloka in s tem njegove \xc5\xa1kodljive u\xc4\x8dinke.'