b'\n_START_ARTICLE_\nGozdna u\xc4\x8dna pot Panovec\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna u\xc4\x8dna pot Panovec je bila odprta \xc5\xbee leta 1981 kot \xc5\xa1esta v Sloveniji. Le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 50 do 140 m. Naravni spomenik Panovec skozi katerega poteka gozdna u\xc4\x8dna pot, je bil razgla\xc5\xa1en leta 1985, leta 2009 pa dolo\xc4\x8den kot gozd s posebnim namenom._NEWLINE_Gozd Panovec se nahaja v neposredni bli\xc5\xbeini Nove Gorice in ima povr\xc5\xa1ino 380 ha.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba Panovca bi lahko bila \xc5\xbee iz leta 1001, ko sta bila prvi\xc4\x8d omenjena Solkan in Gorica. Takrat je Oton III podelil del ozemlja med So\xc4\x8do in Vipavo oglejskim patriarhom. Kdaj je ta posest pri\xc5\xa1la v roke gori\xc5\xa1kih grofov tudi ni znano._NEWLINE_Prvi zapis o Panovcu najdemo v dokumentu iz leta 1470. Po smrti zadnjega gori\xc5\xa1kega grofa Leonarda leta 1500 postane Panove last Habsbur\xc5\xbeanov. Pod njimi je bil dele\xc5\xbeen posebne skrbi. Z njim je upravljal gozdarski urad v Gorici. Zaradi izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja lesa so nastajali tudi spori med gori\xc5\xa1kimi plemenita\xc5\xa1i in oskrbnikom. Gozd je vendarle ohranil svojo neokrnjenost tudi po letu 1785, ko je bilo s katastrom urejeno vpra\xc5\xa1anje lastnine. Po zemlji\xc5\xa1ki odvezi je postal dr\xc5\xbeavna last. Strokovno je za Panovec sredi 19. stoletja skrbel gozdar Josef Ressel, ki je izdelal gozdnogospodarski na\xc4\x8drt._NEWLINE_Svoj prvotni izgled je Panovec izgubil med prvo svetovno vojno, saj je preko njega tekla prva bojna linija. Tudi druga svetovna vojna je pustila svoje posledice saj so po kapitulaciji Italije ljudje izrabili brezvladje in brez nadzora sekali v gozdu.\n_START_SECTION_\nOpis u\xc4\x8dne poti\n_START_PARAGRAPH_\nPot je mo\xc5\xbeno prehoditi v dveh variantah: dalj\xc5\xa1o, to je 1800 m in kraj\xc5\xa1o, to je 1000 m. Dostop je mo\xc5\xbeen iz treh smeri: pri poslopju MIP-a na Kromberku, pri zadr\xc5\xbeevalniku ob potoku Koren pri predoru Panovec in pri Gozdarski ko\xc4\x8di pred Ro\xc5\xbeno dolino. Simbol gozdne u\xc4\x8dne poti je bodika, grmi\xc4\x8dasta rastlina, ki je v Sloveniji zavarovana \xc5\xbee od leta 1922._NEWLINE_V gozdu Panovec je pestrost vrst izjemna. Evidentirano je bilo \xc5\xbee preko sto vrst, od tega kar polovica tujerodnih, ki so bila v Panovec na\xc4\x8drtno zasajena. Avtohtone vrste so hrasti, kostanji, \xc4\x8de\xc5\xa1nje, skor\xc5\xa1 in beli gaber. V 20. stoletju sta bili prine\xc5\xa1eni robinija in rde\xc4\x8di hrast, ki kot zelo agresivni vrsti spodrivata avtohtono rastje. Ob poti je posebej ozna\xc4\x8denih kar 35 razli\xc4\x8dnih predvsem drevesnih vrst. To so, po vrstnem redu ogleda: dob, tulipanovec, kriptomerija, divja \xc4\x8de\xc5\xa1nja, bambus, robinija, beli gaber, macesen, jelka, smreka, bukev, \xc4\x8drna jel\xc5\xa1a, mo\xc4\x8dvirski taksodij, divji kostanj, ostrolistni javor, gorski javor, hikori, rde\xc4\x8di hrast, Lawsonova pacipresa, skor\xc5\xa1, ne\xc5\xa1plja, brek, lobodika, zeleni bor, \xc4\x8drni bor, omorika, graden, doma\xc4\x8di kostanj, bodika, tisa, veliki jesen, duglazija, metasekvoja, \xc4\x8drni oreh in topol._NEWLINE_Geolo\xc5\xa1ka podlaga v gozdu je eocenski fli\xc5\xa1, sestavljen iz plasti laporja, skrilaste gline in pe\xc5\xa1\xc4\x8denjakov. V obmo\xc4\x8dju Panovca je tudi zamo\xc4\x8dvirjeni del, skozenj pa te\xc4\x8de tudi ve\xc4\x8d potokov. Tudi \xc5\xbeivalstvo je pestro. Poleg male divjadi in ptic so pomembne dvo\xc5\xbeivke kot: robati pupek, veliki pupek, navadni mo\xc4\x8derad, hribski urh, navadna kratsa\xc4\x8da, zelena \xc5\xbeaba in rosnica. Tukaj je bila najdena tudi redka la\xc5\xa1ka \xc5\xbeaba (Rana latastel), ki je zakonsko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena. V gozdu \xc5\xbeivijo tudi ku\xc5\xa1\xc4\x8darji in ka\xc4\x8de ter veliko vrst metuljev.\n_START_SECTION_\nRekreacija\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi gozd Panovec so speljane tudi rekreativne poti. Tukaj najdemo kolesarsko pot, trim stezo in teka\xc5\xa1ko pot.'