b"\n_START_ARTICLE_\nWilliam Gibson\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v obalnem mestu Conway v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Ju\xc5\xbena Karolina. Njegov o\xc4\x8de je bil mened\xc5\xbeer pri uspe\xc5\xa1nem gradbenem podjetju, zato se je njegova dru\xc5\xbeina veliko selila. Umrl je, ko je bil William \xc5\xa1e majhen otrok in Williamova mati se je z njim preselila v mestece Wytheville. V tem odmaknjenem kraju je zrasel v introvertiranega najstnika, ki je uteho iskal v branju znanstvene fantastike in se seznanil z deli Heinleina, Bradburyja ter Sturgeona, nanj pa je pomembno vplival tudi Burroughs, predstavnik gibanja beatnikov. Pri petnajstih letih ga je takrat \xc5\xbee kroni\xc4\x8dno depresivna in anksiozna mati poslala v internat v Tucsonu, Arizona, kjer je obiskoval \xc5\xa1olo. Nekaj let kasneje je tudi ona umrla._NEWLINE_William je po materini smrti pustil \xc5\xa1olo. Potoval je po Kaliforniji in Evropi ter se seznanil s kontrakulturo. Vpoklicu v vojsko in udele\xc5\xbebi v vietnamski vojni se je izognil tako, da se je preselil v Kanado. Nekaj \xc4\x8dasa je \xc5\xbeivel v skupnosti drugih Ameri\xc4\x8danov, ki so se izognili vpoklicu, vendar jo je kmalu zapustil. V Torontu je spoznal svojo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno, s katero je ponovno od\xc5\xa1el na pot po Evropi. Po rojstvu njunega prvega otroka sta se  leta 1972 poro\xc4\x8dila in ustalila v Vancouvru, kjer je za prihodke sprva skrbela skoraj izklju\xc4\x8dno ona. William je, tudi zaradi nezadostnosti njegovih ob\xc4\x8dasnih prihodkov, vpisal \xc5\xa1tudij angle\xc5\xa1\xc4\x8dine na Univerzo Britanske Kolumbije (University of British Columbia), za katerega je dobil solidno \xc5\xa1tipendijo. Tam se je udele\xc5\xbeil kurza o znanstveni fantastiki, kar ga je vzpodbudilo za pisanje prve kratke zgodbe z naslovom \xc2\xbbFragments of a Hologram Rose\xc2\xab\xc2\xa0(Delci hologramske vrtnice)._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je za nekaj \xc4\x8dasa prekinil s pisanjem in opravljal razna manj\xc5\xa1a dela. Na znanstvenofantasti\xc4\x8dni konvenciji v Vancouvru je spoznal Johna Shirleyja, punk glasbenika in pisatelja znanstvene fantastike, s katerim sta kmalu postala nelo\xc4\x8dljiva prijatelja. Shirley ga je ponovno vzpodbudil k pisanju in objavljanju. Preko njega je pri\xc5\xa1el tudi v stik s pisateljema Bruceom Sterlingom in Lewisom Shinerjem, ki ju je Williamovo pisanje navdu\xc5\xa1ilo. Osebnostno in ideolo\xc5\xa1ko so se odli\xc4\x8dno ujeli ter ustvarili kiberpank, novo, radikalno literarno gibanje.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevna pot\n_START_PARAGRAPH_\nGibsonove zgodnje kratke zgodbe v splo\xc5\xa1nem govorijo o vplivu kibernetike in kiberprostora (navidezne resni\xc4\x8dnosti) na \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo bli\xc5\xbenje prihodnosti. Z njimi je za\xc4\x8del razvijati za njegova dela zna\xc4\x8dilno tema\xc4\x8dno okolje visokotehnolo\xc5\xa1kih barakarskih naselij in distopi\xc4\x8dno me\xc5\xa1anje tehnologije s \xc4\x8dlove\xc4\x8dnostjo. Kasneje so bile izdane v zbirki z naslovom Burning chrome. To okolje je uporabil tudi v svojem prvem romanu z naslovom Nevromant. Roman je napisal po naro\xc4\x8dilu za zbirko Ace Science Fiction Specials zalo\xc5\xbebe Ace Books, za kar je imel le leto dni \xc4\x8dasa. Gibson je kasneje dejal, da za tak\xc5\xa1no nalogo ni bil pripravljen, dodatno pa ga je potrl tudi film Iztrebljevalec (Blade Runner), ki je bil premierno prikazan, ko je bil Gibson na tretjini pisanja, in katerega okolje je bilo preve\xc4\x8d podobno okolju Nevromanta. Kljub pritiskom pa je ustvaril remek delo, enega klju\xc4\x8dnih kiberpankovskih romanov, ki so ga kritiki pohvalili za izjemno kompleksnost ter izvirne, vizionarske ideje. Nevromant ni postal uspe\xc5\xa1nica takoj, je pa kmalu pridobil veliko \xc5\xa1tevilo privr\xc5\xbeencev. Gibson je bil tako prvi pisatelj, ki je za roman dobil vse tri najpomembnej\xc5\xa1e literarne nagrade na podro\xc4\x8dju znanstvene fantastike - Huga, Nebulo in nagrado Philipa K. Dicka. Leta 2005 so pri reviji Time uvrstili Nevromanta med 100 najpomembnej\xc5\xa1ih literarnih del v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini od leta 1923._NEWLINE_Njegova naslednja dva romana, Count zero (1986) in Mona Lisa Overdrive (1988), sta bila postavljena v isti izmi\xc5\xa1ljeni svet visokotehnolo\xc5\xa1kega predmestja Bostona in Atlante, poznanega kot The Sprawl, z istimi liki. Romana zaokro\xc5\xbeujeta zgodbo, nastavljeno v Nevromantu in skupaj z njim tvorita trilogijo Sprawl (angle\xc5\xa1ko Sprawl trilogy). Z izidom se je Gibsonov ugled \xc5\xa1e utrdil, oba pa sta bila tudi nominirana za nagradi Hugo in Nebula. Trilogiji je sledil preskok v slogu z romanom The Difference Engine, ki ga je napisal v sodelovanju z Bruceom Sterlingom. Gre za alternativnozgodovinski roman, postavljen v Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo, kjer se prepletata napredna tehnologija in viktorijansko okolje. Oboje je zna\xc4\x8dilno za drugo literarno gibanje, imenovano steampunk._NEWLINE_Po The Difference Engine se je Gibson vrnil h kiberpanku in napisal novo trilogijo, postavljeno v distopi\xc4\x8dno prihodnost zaradi potresa poru\xc5\xa1ene Kalifornije, natan\xc4\x8dneje pod ostanke mostu Bay Bridge, kjer je nastalo ogromno barakarsko naselje. Po njem se trilogija imenuje Bridge (angle\xc5\xa1ko Bridge trilogy). Sestavljajo jo romani Virtual light (1993), Idoru (1996) in All Tomorrow's Parties (1999), ki tako kot prvi trije raziskujejo teme tehnolo\xc5\xa1kega, fizi\xc4\x8dnega in spiritualnega preskoka, vendar je poudarek bolj na sociolo\xc5\xa1kih kot na tehnolo\xc5\xa1kih temah. Antagonisti so tako v njih mno\xc5\xbei\xc4\x8dna ob\xc4\x8dila namesto multinacionalnih korporacij in umetnih inteligenc._NEWLINE_Ta trend se je nadaljeval z zadnjima dvema romanoma, Pattern recognition (2003) in Spook County (2007), ki sta namesto v prihodnost postavljena v sedanjost. Tudi v njih se zgodba vrti okoli vpliva medijev na dru\xc5\xbebo, predstavljata pa, kakor je interpretiral eden od literarnih kritikov, odmik od klasi\xc4\x8dne znanstvene fantastike, ki ni ve\xc4\x8d mo\xc5\xbena v sedanjosti brez koherentne podobe. Tudi sam Gibson je v intervjuju potrdil, da je \xc2\xbbobupal\xc2\xab\xc2\xa0nad prihodnostjo, saj jo je iz trenutnega divjega napredka nemogo\xc4\x8de prepri\xc4\x8dljivo napovedati."