b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Telesfor\n_START_SECTION_\nOd pu\xc5\xa1\xc4\x8davnika do pape\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nNajbr\xc5\xbe je bil rojen v Kalabriji (ju\xc5\xbena Italija) v gr\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini; pred prihodom v Rim je dlje \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik v Palestini in v Egiptu. Mo\xc5\xbeno je tudi, da je bil med pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki na gori Karmelu, pa so ga pri\xc5\xa1teli med svoje svetnike tudi karmeli\xc4\x8dani. Pontifikat je za\xc4\x8del in kon\xc4\x8dal za vladanja cesarja Hadrijana..\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8dbe\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinar Evzebij Cezarejski poro\xc4\x8da, da je pape\xc5\xbe Telesfor uvedel polno\xc4\x8dnico, zornice in petje brevirja na bo\xc5\xbei\xc4\x8dni praznik, praznovanje Velike no\xc4\x8di na nedeljo, post v postnem \xc4\x8dasu ter petje ma\xc5\xa1ne himne Slava (Gloria), ki jo je po nekaterih virih sestavil sam Telesfor. Tako poro\xc4\x8da tudi Liber pontificalis\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danski apologeti\n_START_PARAGRAPH_\nV njegovem \xc4\x8dasu so se v Rim preselili \xc5\xa1tevilni gnostiki, ki so razlagali kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v nasprotju z naukom svetega pisma in cerkvenega u\xc4\x8diteljstva. Zanje je bila zna\xc4\x8dilna duhovnost, ki se je nagibala k misticizmu in je bila oddaljena od resni\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Verske skrivnosti so hoteli popolnoma razlo\xc5\xbeiti. To je u\xc4\x8dil zlasti filozof Valentin, ki se je ravno tedaj preselil iz Egipta v Rim, kjer je njegov nauk padel na plodna tla. Pape\xc5\xbe je sam naro\xc4\x8dil in odobril, da so kr\xc5\xa1\xc4\x8danski apologeti po eni strani zavra\xc4\x8dali krivoverje, po drugi strani pa pred oblastmi branili in zagovarjali kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Najstarej\xc5\xa1i kr\xc5\xa1\xc4\x8danski apologet Quadratus (Kvadrat ali Kodrat), \xc5\xa1e u\xc4\x8denec apostolov, je svoj zagovor kristjanov izro\xc4\x8dil cesarju Hadrijanu okrog leta 125, ko se je ta mudil v Mali Aziji. Na Hadrijana je naslovil svoj zagovor kristjanov tudi Aristid iz Aten. \xc5\xbdelela sta cesarju dokazati neopore\xc4\x8dnost kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega ob\xc4\x8destva in neutemeljenost napadov na kristjane.\n_START_SECTION_\nMu\xc4\x8denec pod Hadrijanom\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Hadrijan je \xc4\x8dislal Grke in je na ta na\xc4\x8din bil tudi pape\xc5\xbe Telesfor v neki prednosti. Na videz je vzel cesar kristjane celo v za\xc5\xa1\xc4\x8dito. V Malo Azijo je namre\xc4\x8d poslal prokonzulu Minuciju Fundanu dopis, kjer naro\xc4\x8da, naj ovaduhe, ki kristjane po nedol\xc5\xbenem to\xc5\xbearijo pred dr\xc5\xbeavnimi sodi\xc5\xa1\xc4\x8di, trdo prime in kaznuje, kristjane pa samo takrat, kadar jih zaloti, da so kr\xc5\xa1ili obstoje\xc4\x8de zakone. Vendar pa je zviti cesar po drugi strani hotel odvrniti mno\xc5\xbeice od kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in judovstva s tem, da je oskrunjal njihove svete kraje. Judom je prepovedal obrezo in s tem povrzo\xc4\x8dil upor. Znova je pozidal Jeruzalem in mu dal pogansko ime (Aelia Capitolina). _NEWLINE_Hieronim poro\xc4\x8da, da je dal Hadrijan tik ob Kristusovem grobu v Jeruzalemu postaviti kip poganskega boga Jupitra, na Kalvariji pa kip boginje Venere._NEWLINE_\xc5\xa0kof Irenej Lyonski govori v svojem spisu Zoper krive vere (III, 3,3) o pape\xc5\xbeu Telesforu kot o \xc2\xbbpreslavnem pri\xc4\x8devalcu\xc2\xab\xc2\xa0(tj. mu\xc4\x8dencu) za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Ta spis je nastal komaj petdeset let po Telesforovi smrti. To potrjuje dvakrat tudi Evzebij v svoji Zgodovini Cerkve. Pokopan je v Vatikanu.\n_START_SECTION_\nGod\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi obhajajo njegov god 5. januarja, a v pravoslavnih Cerkvah 22. februarja.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri strokovnjaki menijo, da so bile uvedene v ma\xc5\xa1o Slava, polno\xc4\x8dna ma\xc5\xa1a in \xc5\xa1tiridesetdanski  post \xc5\xa1ele pozneje in ne \xc5\xbee za \xc4\x8dasa pape\xc5\xbea Telesfora.'