b'\n_START_ARTICLE_\nSekemre\n_START_SECTION_\nDokazi\n_START_PARAGRAPH_\nSekemreja ni niti na Torinskem niti katerem drugem seznamu kraljev. Po mnenju Kima Ryholta se v Torinskem seznamu kraljev njegovo ime  skriva za zapisom wsf  (dobesedno "pogre\xc5\xa1an") v 17. vrstici 7. kolone seznama. Urednik seznama, sestavljenega v ramze\xc5\xa1kem obdobju, je oznako wsf  uporabil na mestih, kjer je bila v izvirnem dokumentu, s katerega je prepisoval, praznina._NEWLINE_Sekemre je kljub temu dobro dokazan z arheolo\xc5\xa1kimi najdbami. Na fragmentih arhitrava iz rde\xc4\x8dega granita, odkritih v Bubastisu leta 1891, ki merijo 1,80 x 0,76 m, so odkrili njegovo Horove ime in prenomen. Arhitrav je zdaj v Britanskem muzeju (katalo\xc5\xa1ka \xc5\xa1tevilka BM EA 1100). Na drugem arhitravu, odkritem v Tanisu, je razen njegovega imena tudi ime faraona Hora I. iz Trinajste dinastije. Darrell Baker in Ryholt iz tega sklepata, da je bil Sekemre Horov sin in morda njegov sovladar._NEWLINE_Ryholt in Baker sta prepri\xc4\x8dana, da arhitrava ne izvirata iz delte Nila, ampak iz Memfisa. Na najdi\xc5\xa1\xc4\x8de so ju verjetno prinesli Hiksi, ki so veliko predmetov iz Memfisa prenesli predvsem v Avaris, pa tudi v Bubastis in Tanis. Mogo\xc4\x8de je tudi, da sta arhitrava stala v Avarisu do vladavine Ramzesa II., ki je za gradnjo svoje prestolnice Pi-Ramesses porabil veliko gradiva iz Avarisa. Po poru\xc5\xa1enju Pi-Ramessesa v obdobju Enaindvajsete dinastije, so se spomeniki raznesli po celi Nilovi delti._NEWLINE_Sekemre je dokazan tudi z valjastim pe\xc4\x8datnikom, ki je zdaj v Petriejevem muzeju (katalo\xc5\xa1ka \xc5\xa1tevilka 11527),, \xc5\xa1tirih pe\xc4\x8datih iz Uronartija in enem iz Mirgise, egip\xc4\x8danskih trdnjav v Nubiji.\n_START_SECTION_\nIdentiteta\n_START_PARAGRAPH_\nSekemrejevo osebno ime (nomen) ni znano, zato tudi njegova identiteta ni poponoma dolo\xc4\x8dena. Ryholt domneva, da se je imenoval Sobek, ker je to ime dokazano na najdbah, ki so pripadale vladarju iz prve polovice Trinajste dinastije. Iz tega obdobja sta neznani imeni samo dveh faraonov, Sekemreja in Nerikareja, zato bi Sobek lahko bili Sekemrejevo ime. _NEWLINE_J\xc3\xbcrgen von Beckerath v nasprotju z Ryholtom trdi, da se je Sekemrejevo  osebno ime glasilo Pantjeni, zato ga istoveti s faraonom Pentinijem, ki je sicer dokazan na samo eni steli. Nadavno preu\xc4\x8devanje te stele, ki ga je opravil Marcel Mar\xc3\xa9e,  je von Beckerathovo hipotezo ovrglo. Mar\xc3\xa9e je dokazal, da je stelo izdelala ista delavnica, morda celo isti mojster, ki je izdelala Pentinijevo in Rahotepovo stelo. Slednja je trdno datirana v zgodnjo Sedemnajsto dinastijo okoli 1580 pr. n. \xc5\xa1t., zato je moral Pentini vladati okoli 1600 pr. n. \xc5\xa1t., morda na koncu \xc5\xa0estnajste dinastije. Mogo\xc4\x8de je tudi, da je bil Pentini iz Abido\xc5\xa1ke dinastije, ki je vladala v srednjem Egiptu od 1650 do 1600 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Wolfgang Helck in Stephen Quirke Sekemreja ena\xc4\x8dita s  Sobekhotepom I. (v nekaterih virih Sobekhotep II.). Ve\xc4\x8dina egiptologov ima njuno trditev za neskladno in napa\xc4\x8dno.'