b'\n_START_ARTICLE_\nZeleni \xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nZeleni \xc4\x8daj je narejen izklju\xc4\x8dno iz listov \xc4\x8dajevca Camellia sinensis, ki so bili izpostavljeni minimalni oksidaciji med pridelavo. Zeleni \xc4\x8daj prvotno izvira iz Kitajske, vendar ga povezujemo z mnogimi dr\xc5\xbeavami in kulturami Azije, od Japonske in Ju\xc5\xbene Koreje do Bli\xc5\xbenjega vzhoda. Zadnje \xc4\x8dase se vedno ve\xc4\x8d pojavlja tudi na Zahodu, kjer na\xc4\x8deloma prevladuje \xc4\x8drni \xc4\x8daj. Oba uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med t. i. prave \xc4\x8daje. \xc4\x8crni in zeleni \xc4\x8daj se razlikujeta v na\xc4\x8dinu predelave listov \xc4\x8dajevca - \xc4\x8drni \xc4\x8daj je fermentiran, zeleni pa nefermentiran. Posledica razli\xc4\x8dne predelave so razlike v sestavi, senzori\xc4\x8dnih lastnostih (predvsem barva in vonj) in u\xc4\x8dinkih obeh vrst \xc4\x8daja._NEWLINE_Razli\xc4\x8dne vrste zelenega \xc4\x8daja so odvisne predvsem od pogojev gojenja, na\xc4\x8dina pridelovanja in \xc4\x8dasa obiranja listov._NEWLINE_Zadnjih nekaj desetletij je bil zeleni \xc4\x8daj predmet dolgoro\xc4\x8dnih raziskav in medicinskih \xc5\xa1tudij z namenom dolo\xc4\x8ditve njegovih dolgo poznanih domnevnih blagodejnih u\xc4\x8dinkov. Ugotovili so, da so ljudje, ki redno pijejo zeleni \xc4\x8daj, izpostavljeni manj\xc5\xa1emu tveganju za razvoj raznih sr\xc4\x8dnih bolezni in rakavih obolenj. Izvle\xc4\x8dek zelenega \xc4\x8daja vsebuje polifenole in kofein, ki inducirata termogenezo in stimulirata oksidacijo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob v telesu, zato se ga s pridom uporablja tudi v pripravkih za huj\xc5\xa1anje._NEWLINE_\xc5\xa0tudije so pokazale, da skodelica zelenega \xc4\x8daja vsebuje tudi zelo veliko flavonoidov. Flavonoidi so prisotni v ve\xc4\x8dini rastlin, zanje je zna\xc4\x8dilno antioksidativno delovanje._NEWLINE_Seveda pa se vsebnost zdravilnih u\xc4\x8dinkovin razlikuje od vrste \xc4\x8daja.\n_START_SECTION_\nPridelava\n_START_PARAGRAPH_\nKo listi\xc4\x8de oberejo, jih najprej pustijo, da malo ovenijo, nato pa jih posu\xc5\xa1ijo z vro\xc4\x8dim zrakom. Pri njihovi obdelavi ni fermentacije tako kot pri \xc4\x8drnem \xc4\x8daju.\n_START_SECTION_\nAromatiziranje\n_START_PARAGRAPH_\nZelo pogosta in raz\xc5\xa1irjena aroma za zeleni \xc4\x8daj je jasmin. Aromatizirajo pa jih tudi z japonsko \xc4\x8de\xc5\xa1njo, limono, vanilijo ...\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinki zelenega \xc4\x8daja\n_START_PARAGRAPH_\nZeleni \xc4\x8daj vsebuje mnoge zdravilne sestavine, med katerimi so najpomembnej\xc5\xa1i metilksantini (prevladuje kofein, manj je teobromina, teofilina) in polifenolne spojine oz. katehini. Najpogostej\xc5\xa1i med katehini je epigalokatehin galat EGCG. Poleg omenjenega najdemo v zelenem \xc4\x8daju tudi karotenoide, tokoferole, askorbinsko kislino (vitamin C), minerale kot so krom, magnezij, selen in cink. Od anorganskih soli je zanimiva visoka vsebnost fluorida. Aromo \xc4\x8daju daje eteri\xc4\x8dno olje, ki je sestavljeno iz ve\xc4\x8d kot 300 spojin._NEWLINE_Metilksantini v \xc4\x8daju blago spodbujajo delovanje centralnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema in tako pove\xc4\x8dajo budnost in psihi\xc4\x8dno aktivnost. Vsebnost kofeina v listih \xc4\x8dajevca je ve\xc4\x8dja kot v kavnih zrnih, vendar zaradi koli\xc4\x8dine uporabljenih kavnih zrn in na\xc4\x8dina priprave vsebuje skodelica kave ve\xc4\x8d kofeina kot skodelica \xc4\x8daja. Pri \xc4\x8daju nastopi po\xc5\xbeivljajo\xc4\x8d u\xc4\x8dinek kofeina kasneje, je \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i in dalj \xc4\x8dasa trajajo\xc4\x8d, saj je v listih \xc4\x8dajevca vezan na \xc4\x8dreslovine in se v prebavilih iz njih po\xc4\x8dasi spro\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Polifenolne spojine v zelenem \xc4\x8daju so odgovorne za njegov antidiaroi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek. Tanini v zelenem ali \xc4\x8drnem \xc4\x8daju namre\xc4\x8d pomagajo pri diareji. Razli\xc4\x8dne epidemiolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije so pokazale, da redno u\xc5\xbeivanje zelenega \xc4\x8daja preventivno deluje pri raku in obolenjih srca in o\xc5\xbeilja. Razlog je antioksidativno delovanje polifenolnih spojin. \xc5\xa0tudije na \xc5\xbeivalih so pokazale tudi zni\xc5\xbeanje krvnih koncentracij holesterola, kar pa se na ljudeh ni pokazalo. Zni\xc5\xbeanje holesterola je nato leta 2003 potrdila randomizirana klini\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija z uporabo ekstrakta zelenega \xc4\x8daja v kombinaciji s teaflavinom iz \xc4\x8drnega \xc4\x8daja._NEWLINE_Na Birminghamski univerzi v Veliki Britaniji so izvedli \xc5\xa1tudijo, s katero so dognali, da je zeleni \xc4\x8daj v primerjavi s placebom pove\xc4\x8dal zgorevanje ma\xc5\xa1\xc4\x8dob za 17\xc2\xa0%. Glej Pripravki za huj\xc5\xa1anje._NEWLINE_Na univerzi Queen Margaret v Edinburghu so spremljali u\xc4\x8dinke kratkotrajnega u\xc5\xbeivanja zelenega \xc4\x8daja. V \xc5\xa1tudiji so sodelovali \xc5\xa1tudentje stari od 19 do 37 let, ki so ob nespremenjenih prehranjevalnih navadah zau\xc5\xbeili \xc5\xa1tiri skodelice zelenega \xc4\x8daja na dan. Po dveh tednih je bilo opaziti zni\xc5\xbeanje sistoli\xc4\x8dnega in diastoli\xc4\x8dnega krvnega tlaka, holesterola, telesne ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe in mase._NEWLINE_Tehnolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut v Izraelu je izvedel raziskavo, v kateri so mi\xc5\xa1i s Parkinsonovo in Alzheimerjevo boleznijo hranili z epigalokatehin galatom, glavnim polifenolom z antioksidativnim delovanjem v zelenem \xc4\x8daju. Slednji je pripomogel k za\xc5\xa1\xc4\x8diti mo\xc5\xbeganskih celic pred propadanjem kot tudi k\xc2\xa0\xc2\xbbre\xc5\xa1evanju\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbee po\xc5\xa1kodovanih nevronov._NEWLINE_Na Kemijskem in\xc5\xa1titutu v Ljubljani so dokazali, da EGCG iz zelenega \xc4\x8daja inhibira bakterijski encim girazo, kar povezujejo z antimikrobnim delovanjem ekstrakta zelenega \xc4\x8daja in njegovim vplivom pri prepre\xc4\x8devanju kariesa ._NEWLINE_Dolgoletne \xc5\xa1tudije na Japonskem so pokazale pomembno zmanj\xc5\xa1anje tveganja za nastanek raka pri sodelujo\xc4\x8dih, ki so spili ve\xc4\x8d kot 10 skodelic zelenega \xc4\x8daja dnevno v primerjavi s tistimi, ki so spili manj kot tri skodelice. Najve\xc4\x8dji prepre\xc4\x8devalni u\xc4\x8dinek je bil pri tumorjih plju\xc4\x8d, \xc4\x8drevesja in jeter. Prav tako so opazili \xc4\x8dasovni zamik nastopa tumorjev, pri mo\xc5\xa1kih za 3,2 leti, pri \xc5\xbeenskah pa za 6,2 let. Osebe, ki redno u\xc5\xbeivajo velike koli\xc4\x8dine zelenega \xc4\x8daja, naj bi \xc5\xbeivele 4,5 let dlje. Pri Japonkah z rakom na prsih v drugem stadiju, ki so popile ve\xc4\x8d kot pet skodelic \xc4\x8daja na dan, se je stopnja ponovitve bolezni zmanj\xc5\xa1ala za 16,7\xc2\xa0% 7 let po diagnozi._NEWLINE_\xc5\xa0tudija na podganah, ki so jo izvedli na univerzi v Hong Kongu, je pokazala, da se katehini iz zelenega \xc4\x8daja absorbirajo v o\xc4\x8desu in tam zmanj\xc5\xa1ajo oksidativni stres do 20 ur, kar bi bilo lahko u\xc4\x8dinkovito pri prepre\xc4\x8devanju glavkoma in drugih o\xc4\x8desnih bolezni.\n_START_SECTION_\nInterakcije\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2009 so raziskovalci Univerze v Ju\xc5\xbeni Kaliforniji naredili raziskavo, s katero so hoteli ugotoviti, ali se morda protitumorni u\xc4\x8dinek nekaterih proteasomskih zaviralcev in zdravil za zdravljenje diseminiranega plazmocitoma (neozdravljiva maligna tvorba, ki povzro\xc4\x8da hude te\xc5\xbeave in zaplete) v kombinaciji z zelenim \xc4\x8dajem pove\xc4\x8da. S poskusi in vitro in in vivo so pokazali, da epigalokatehin galat in nekatere druge polifenolne spojine zelenega \xc4\x8daja zavirajo propad tumorskih celic. Antagonisti\xc4\x8dno delovanje EGCG je bilo zaznano zgolj v interakciji s protitumornimi u\xc4\x8dinkovinami, ki v imajo v svoji strukturi prisotno boronsko-kislinsko funkcionalno skupino (bortezomib), pri u\xc4\x8dinkovinah, ki te skupine nimajo pa antagonisti\xc4\x8dna aktivnost EGCG-ja ni bila dokazana (npr. nelfinavir). Strokovnjaki zaradi tega dognanja odsvetujejo so\xc4\x8dasno uporabo pripravkov iz zelenega \xc4\x8daja in proteasomskih inhibitorjev, ki bazirajo na boronski kislini.\n_START_SECTION_\nStranski in ne\xc5\xbeeleni u\xc4\x8dinki\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbeivanje zelenega \xc4\x8daja le redko povzro\xc4\x8di stranske u\xc4\x8dinke. Ti se nekoliko pogosteje pojavljajo predvsem pri ljudeh, ki imajo ob\xc4\x8dutljiv \xc5\xbeelodec. Pri rednem pitju ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din \xc4\x8daja se namre\xc4\x8d lahko pojavi pove\xc4\x8dano izlo\xc4\x8danje \xc5\xbeelod\xc4\x8dne kisline, ki razdra\xc5\xbei \xc5\xbeelodec, pride lahko do zmanj\xc5\xa1anja apetita, zaprtja ali pa diareje. Te stranske u\xc4\x8dinke lahko zmanj\xc5\xa1amo ali jih celo prepre\xc4\x8dimo, \xc4\x8de \xc4\x8daju dodamo mleko, ki zmanj\xc5\xa1a u\xc4\x8dinek taninov in klorogenske kisline. Pravi \xc4\x8daji zaradi vsebnosti kofeina prav tako niso primerni za nose\xc4\x8dnice in doje\xc4\x8de matere.'