b'\n_START_ARTICLE_\nJustinijanova kuga\n_START_PARAGRAPH_\nJustinijanova kuga je ime za pandemijo, ki je v letih 541 in 542 n. \xc5\xa1. prizadela Vzhodnorimsko ali Bizantinsko cesarstvo, vklju\xc4\x8dno z njegovo prestolnico Konstantinoplom (dana\xc5\xa1nji Carigrad). Nedavne raziskave so potrdile, da je bila vzrok pandemije bakterija Yersinia pestis, povzro\xc4\x8ditelj bubonske kuge._NEWLINE_Socialni in kulturni vpliv kuge v \xc4\x8dasu cesarja Justinijana I. je primerljiv z vplivom \xc4\x8drne smrti. Pogledi nekaterih zgodovinarjev 6. stoletja razkrivajo, da je epidemija zajela tedaj celotni znani svet: centralno in ju\xc5\xbeno Azijo, severno Afriko, arabski polotok in Evropo vse do Danske in Irske._NEWLINE_Sodobni zgodovinarji so ta izbruh kuge poimenovali po Vzhodnorimskem cesarju Justinijanu I., ki je bil na oblasti na za\xc4\x8detku izbruha, se bolezni nalezel, vendar vseeno pre\xc5\xbeivel.\n_START_SECTION_\nIzvor in \xc5\xa1irjenje\n_START_PARAGRAPH_\nMenili so, da so bolezen v Konstantinopel iz Egipta na ladjah z \xc5\xbeitom oku\xc5\xbeene podgane. Z namenom, da bi nahranili prebivalstvo, je mesto skupaj z okoli\xc5\xa1kimi skupnostmi uva\xc5\xbealo velike koli\xc4\x8dine \xc5\xbeita, predvsem iz Egipta. Po\xc5\xa1iljke \xc5\xbeita bi lahko bile primarni vir oku\xc5\xbebe, saj je populacija podgan (in bolh) v Egiptu uspevala zaradi hranjenja v velikih \xc5\xbeitnicah, ki jih je vzdr\xc5\xbeevala egiptovska oblast._NEWLINE_Bizantinski pisec Prokopij, ki je \xc5\xbeivel v \xc4\x8dasu epidemije, je napisal, da so prve novice o bolezni pri\xc5\xa1le iz pristani\xc5\xa1kega mesta Pelusium pri Suezu v Egiptu. Kasneje je Prokopij v odlomku, povzetem po Tucidiju, zabele\xc5\xbeil, da je zaradi kuge v Konstantinoplu vsak dan umrlo 10.000 ljudi, vendar pa je to\xc4\x8dnost zapisa vpra\xc5\xa1ljiva in pravo \xc5\xa1tevilo mrtvih najbr\xc5\xbe nikoli ne bo znano, \xc4\x8deprav nekateri sodobni zgodovinarji omenjajo \xc5\xa1tevilko 5.000 mrtvih na vrhuncu epidemije._NEWLINE_Druga zapisa o pusto\xc5\xa1enju kuge prihajata izpod peresa sirijskega cerkvenega zgodovinarja Ivana iz Efeza ter Evagrija Scholastika, ki se je za \xc4\x8dasa kuge rodil v Antiohiji ter pozneje postal cerkveni zgodovinar. Evgarija je napadla oku\xc5\xbeba povezana s kugo, vendar je, tako kot Justinijan I., pre\xc5\xbeivel. Bolezen ga je prizadela \xc5\xa1e \xc5\xa1tirikrat, izgubil je \xc5\xbeeno, h\xc4\x8der in vnuka, drugega otroka, ve\xc4\x8dino slu\xc5\xbeabnikov ter ljudi s posestva._NEWLINE_Genetske \xc5\xa1tudije danes pa ka\xc5\xbeejo, da je bila Kitajska verjetno glavni vir oku\xc5\xbebe._NEWLINE_Vse do okoli leta 750 se je kuga okrog Sredozemskega morja pojavila vsako generacijo. Ti valovi bolezni so imeli pomemben vpliv na kasnej\xc5\xa1i potek evropske zgodovine.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dne in ekonomske posledice\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi opusto\xc5\xa1enja, ki ga je za seboj zapustila epidemija, kmetje niso zmogli skrbeti za pridelek in cena \xc5\xbeita v Konstantinoplu se je zvi\xc5\xa1ala._NEWLINE_Prav v tem \xc4\x8dasu je Justinijan namenjal ogromne vsote denarja za vojne z Vandali na obmo\xc4\x8dju Kartagine in vojne z Ostrogotskim kraljestvom v Italiji. Pomembne vsote denarja je namenil tudi gradnji izjemnih cerkva, kot je Hagija Sofija. Medtem ko je cesarstvo sku\xc5\xa1alo financirati te projekte, je kuga, verjetno zaradi ogromnega \xc5\xa1tevila smrti ter motenj v kmetijstvu in trgovini, povzro\xc4\x8dala upad davkopla\xc4\x8devalskega denarja._NEWLINE_V svoji Skrivni zgodovini je Prokopij opisal opusto\xc5\xa1enje na de\xc5\xbeeli in neusmiljen odgovor Justinijana: Ko je kuga preplavila celotni znani svet, predvsem Rimsko cesarstvo, izbrisala ve\xc4\x8dino kme\xc4\x8dke skupnosti in za seboj zapustila opusto\xc5\xa1enje, ni Justinijan pokazal nobene milosti do uni\xc4\x8denih svobodnjakov. Celo takrat je zahteval svoj letni davek, ne samo vsote, dolo\xc4\x8dene vsakemu posamezniku, temve\xc4\x8d tudi vsoto, ki so jo dolgovali preminuli sosedje. _NEWLINE_Ko se je bolezen bliskovito \xc5\xa1irila v pristani\xc5\xa1ka mesta okoli Mediterana, so Goti pridobivali prednost pri sporu s Konstantinoplom. Vzhodnorimsko cesarstvo je kuga oslabila v kriti\xc4\x8dnem trenutku, ko je Justinijanova vojska \xc5\xbee skoraj zavzela celotno Italijo ter zahodno obalo Sredozemlja._NEWLINE_Kuga je verjetno prispevala tudi k uspehu Arabcev nekaj generacij pozneje v bizantinsko\xe2\x80\x93arabskih vojnah._NEWLINE_Dolgoro\xc4\x8dni vplivi na evropsko in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko zgodovino bi lahko bili ogromni, a Justinijanovo tveganje je bilo navsezadnje neuspe\xc5\xa1no, saj njegove mo\xc4\x8dno razpotegnjene \xc4\x8dete niso vzdr\xc5\xbeale. Ob zamrtju kuge je vojska Vzhodnorimskega cesarstva sicer uspela zavzeti Italijo in jo imela v oblasti preostanek Justinijanovega \xc5\xbeivljenja, vendar pa so po njegovi smrti hitro izgubili celotno ozemlje, z izjemo ju\xc5\xbenega dela._NEWLINE_Nekateri zgodovinarji menijo, da je kuga Anglosasom olaj\xc5\xa1ala zavzetje Britanije, ker se konec vala epidemije prekriva s ponovnimi ofenzivami v letu 550. \xc5\xa0tevilni britanski viri tega obdobja poro\xc4\x8dajo o kugi, medtem, ko anglosa\xc5\xa1ki ne obstajajo.\n_START_SECTION_\nVzrok\n_START_PARAGRAPH_\nJustinijanovo kugo pojmujemo kot prvo zabele\xc5\xbeeno epidemijo bubonske kuge._NEWLINE_Ta zaklju\xc4\x8dek sloni na zgodovinskem opisu klini\xc4\x8dne slike obolelih med epidemijo in sledeh DNK Yersinie pestis v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih ostankih iz grobi\xc5\xa1\xc4\x8d te dobe._NEWLINE_Genetska \xc5\xa1tudija bakterije, ki povzro\xc4\x8da bubonsko kugo in temelji na vzorcih, pridobljenih iz ostankov \xc5\xbertev kuge 14. stoletja v Londonu, ter \xc5\xa1tudije drugih vzorcev ka\xc5\xbeejo, da tako justinijanova kuga kot tudi druge anti\xc4\x8dne kuge izvirajo iz sedaj \xc5\xbee izumrlega seva Yersinie pestis.'