b'\n_START_ARTICLE_\nObleganje Konstantinopla (626)\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 602 je Fokas vrgel s prestola uzurpatorja Mavricija in vzpostavil vladavino terorja in nesposobnosti, ki je cesarstvo vodila v brezvladje. Dr\xc5\xbeavni udar je sasanidski kralj Kozrav II. izkoristil kot dober povod za napad na cesarstvo, ki je bilo zaradi neustreznega ravnanja cerkvenih in civilnih oblasti v zelo slabem stanju.  Na za\xc4\x8detku je bila vojna sre\xc4\x8da na perzijski strani, tako da je v bizantinskih rokah ostala samo Anatolija. Leta 610 je  sin kartaginskega eksarhata Heraklij strmoglavil Fokasa in sam zasedel bizantinski prestol. Heraklij, ki je bil general z presenetljivo veliko energije in skromnimi izku\xc5\xa1njami, je takoj za\xc4\x8del popravljati \xc5\xa1kodo, ki jo je povzro\xc4\x8dil njegov predhodnik, vendar njegove ofenzive v Mezopotamiji, sedanjem Iraku, niso mogle zaustaviti perzijskega napada in obleganja Konstantinopla. 14. ali 15. maja 626 se je v Konstantinoplu za\xc4\x8dela vstaja proti Ivanu Seizmu, ker je nameraval cesarski gardi ukiniti obroke kruha in ceno kruha pove\xc4\x8dati s treh na osem folisov. Seizma so odstavili, nemiri v mestu pa so se kljub temu nadaljevali.\n_START_SECTION_\nObleganje\n_START_PARAGRAPH_\nPerzijskemu napadu na Konstantinopel se je pridru\xc5\xbeilo kak\xc5\xa1nih 80.000 Avarov in Slovanov, ki so nameravali iz cele Evrope izgnati rimsko-bizantinske oblastnike. Perzijci so pri\xc5\xa1li v Halkedon na bosporski obali \xc5\xa1e preden so Fokasa vrgli s prestola, pravo obleganje pa se je za\xc4\x8delo, ko so Avari pred Teodozijevo obzidje privlekli te\xc5\xbeke oblegovalne naprave._NEWLINE_Na sre\xc4\x8do branilcev je bilo takrat v mestu kak\xc5\xa1nih 12.000 dobro izurjenih konjenikov redne vojske. Ne majhen prispevek k obrambi mesta je dal tudi konstantinopelski patriarh Sergej, ki je gore\xc4\x8de pozival okoli\xc5\xa1ko kme\xc4\x8dko prebivalstvo v boj proti poganom. Vsi napadi na obzidje so spodleteli. Ko so Bizantinci v dveh razli\xc4\x8dnih pomorskih birkah potopili avarsko in nato \xc5\xa1e perzijsko ladjevje, so napadalci pani\xc4\x8dno zapustili boji\xc5\xa1\xc4\x8de in obleganje se je kon\xc4\x8dalo.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nMalo pred perzijskim porazom pred Konstantinoplom je Heraklijev brat Teodor prepri\xc4\x8dljivo premagal njihovega generala \xc5\xa0ahina. Obe zmagi sta Herakliju omogo\xc4\x8dili pohod v Mezopotamijo, kjer je pri Ninivah ponovno porazil perzijsko armado. Po zmagi je odkorakal v Ktezifon, v katerem je vladala anarhija, ki je Herakliju omogo\xc4\x8dila izposlovati \xc5\xa1e bolj ugodne mirovne pogoje, kot bi jih sicer. Perzijci so se obvezali, da se bodo z vso vojsko umaknili z zasedenih ozemelj in Bizantincem vrnili Egipt, Levant in ozemlja v Mezopotamiji in Armeniji, ki so ob podpisu prej\xc5\xa1nje mirovne pogodbe leta  595 pripadla Bizantinskemu cesarstvu. Obe cesarstvi se zatem nista ve\xc4\x8d vojskovali, dokler ni miru v obeh cesarstvih prekinila invazija Arabcev.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nAvarsko-slovansko obleganje Konstantinopla je spodletelo, ker napadalci niso imeli primerne opreme. Konstantinopelsko obzidje je bilo namre\xc4\x8d lahko branljivo pred oblegovalnimi stolpi in spodkopavnjem. Poleg tega niso niti Perzijci niti Slovani imeli  dovolj mo\xc4\x8dnega ladjevja, da bi mesto napadli z morja. Avare je k umiku nazadnje prisililo tudi pomanjkanje zalog.'