b'\n_START_ARTICLE_\nNa\xc5\xa1e \xc5\xa1tetje let\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc5\xa1e \xc5\xa1tetje let oziroma na\xc5\xa1e \xc5\xa1tetje (okraj\xc5\xa1ano n. \xc5\xa1t.) je koledarska doba, ki jo uporablja ve\xc4\x8dina sodobnega sveta, dosledno pa tisti del, ki izhaja iz evropske kulturne tradicije. \xc5\xa0tetje let se nana\xc5\xa1a na Son\xc4\x8deva leta. Zna\xc4\x8dilnost tega sistema \xc5\xa1tetja je tudi, da ne vsebuje leta ni\xc4\x8d, tako je neposredno pred letom 1 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja leto 1 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (leto 1 pr. n. \xc5\xa1t.), enako sledi prvemu stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem prvo stoletje na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja._NEWLINE_\xc2\xbbNa\xc5\xa1e \xc5\xa1tetje\xc2\xab\xc2\xa0let je predlagal Dionizij Mali, skitski menih iz Dobrud\xc5\xbee v 6. stoletju. Namesto prej obi\xc4\x8dajnih \xc5\xa1tetij, ki so se v Evropi ve\xc4\x8dinoma nana\xc5\xa1ali na mejnike staro-rimske zgodovine, je kot izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za \xc5\xa1tetje je postavil Jezusovo rojstvo, kot ga je razbral iz Svetega pisma. Uveljavljeno je bilo \xc5\xa1tetje Anno Domini (kratica AD), dobesedno Leto Gospodovo, oziroma po Kristusu._NEWLINE_Kristjani Kristusovega rojstva ne obhajajo 1. januarja, prav tako pa kronolo\xc5\xa1ke raziskave ka\xc5\xbeejo na verjetnost, da se je Jezus Kristus rodil ve\xc4\x8d let pred za\xc4\x8dektom na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja.'