b'\n_START_ARTICLE_\nValovna dol\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nValovna dol\xc5\xbeina je fizikalna koli\xc4\x8dina, ki predstavlja prostorsko periodo periodi\xc4\x8dnega vala - razdaljo, na kateri se oblika vala ponovi.   Je torej inverz prostorske frekvence. Valovno dol\xc5\xbeino se navadno dolo\xc4\x8di preko razdalje med sosednjima to\xc4\x8dkama iste faze, kot so vrhovi, doline ali ravnovesne lege in je karakteristi\xc4\x8dna za potujo\xc4\x8de in stoje\xc4\x8de valove, kot tudi za druge  prostorske valove. Valovno dol\xc5\xbeino navadno ozna\xc4\x8dimo z gr\xc5\xa1ko \xc4\x8drko lambda (\xce\xbb). T\xc3\xaarmin valovna dol\xc5\xbeina se v\xc4\x8dasih uporablja tudi pri moduliranih valovih in sinusnih  ovojnicah moduliranih valov, kot tudi pri valovih, ki jih interferen\xc4\x8dno tvori ve\xc4\x8d sinusnih valov._NEWLINE_Ob predpostavki, da se val \xc5\xa1iri s konstantno hitrostjo, je valovna dol\xc5\xbeina inverzno proporcionalna frekvenci vala: valovi z vi\xc5\xa1jimi frekvencami imajo kraj\xc5\xa1e valovne dol\xc5\xbeine in obratno - ni\xc5\xbeje frekvence pomeni dalj\xc5\xa1e valovne dol\xc5\xbeine._NEWLINE_Valovna dol\xc5\xbeina je odvisna od medija (na primer vakuum, zrak ali voda) po katerem se valovanje raz\xc5\xa1irja._NEWLINE_Primeri valovanj, ki se pojavljajo v naravi so zvo\xc4\x8dni valovi, svetloba, vodni valovi in periodi\xc4\x8dni elektri\xc4\x8dni signali v prevodnikih. Zvo\xc4\x8dni val je nihanje zra\xc4\x8dnega tlaka, medtem ko je svetloba in druga elektromagnetna valovanja nihanje jakosti elektri\xc4\x8dnega in magnetnega polja, vodni valovi pa so nihanje vi\xc5\xa1ine vodne gladine._NEWLINE_Valovna dol\xc5\xbeina je mera za razdaljo med ponovitvami oblik delov vala in ni mera za dol\xc5\xbeino premikanja delcev, ki nihajo. Na primer v sinusnih vodnih valovih v velikih globinah se delci, ki so blizu vodne povr\xc5\xa1ine gibljejo v krogih istega premera, kot je vi\xc5\xa1ina valov, kar je ni povezano z valovno dol\xc5\xbeino. Setu vseh valovnih dol\xc5\xbein ali frekvenc in njihovi porazdelitvi pravimo spekter. Ime se je prvotno nana\xc5\xa1alo samo na vidno svetlobo, vendar se zdaj uporablja za elektromagnetna valovanja vseh valovnih dol\xc5\xbein, kot tudi za spekter zvoka in vibracijski spekter.\n_START_SECTION_\nStoje\xc4\x8de valovanje\n_START_PARAGRAPH_\nStoje\xc4\x8de valovanje je valovanje, ki zaradi prostorske omejitve ostaja na enem mestu. Sinusno stoje\xc4\x8de valovanje vklju\xc4\x8duje stacionarne to\xc4\x8dke, ki mirujejo, imenovane vozli. Valovna dol\xc5\xbeina je dvakratnik razdalje med sosednjimi vozli. _NEWLINE_Zgornja slika prikazuje tri stoje\xc4\x8da valovanja v posodi. Privzamemo, da stene posode valovanje omejujejo tako, da ima valovanje tam vozle (primer robnih pogojev) - delci tam ne nihajo, temve\xc4\x8d mirujejo. S tem dolo\xc4\x8dimo katere valovne dol\xc5\xbeine so dovoljene. Primer za elektromagnetno valovanje je lahko posoda iz idealnih kovinskih sten. Obstoj vozlov v kraji\xc5\xa1\xc4\x8dih posode tu lahko privzamemo, saj na idealnih kovinskih stenah ni elektri\xc4\x8dnega polja v tangencialni smeri. Valovanje ima v kraji\xc5\xa1\xc4\x8dih stene torej amplitudo ni\xc4\x8d._NEWLINE_Stoje\xc4\x8de valovanje si lahko prestavljamo kot vsoto dveh sinusnih valovanj, ki se raz\xc5\xa1irjajo v nasprotnih smereh. Posledi\xc4\x8dno so valovna dol\xc5\xbeina, frekvenca in hitrost valovanja med sabo povezani, kot pri potujo\xc4\x8dem valovanju, tako lahko, na primer, hitrost svetlobe dolo\xc4\x8dimo z opazovanjem stoje\xc4\x8dih valovanj v kovinskih posodi, v kateri je vakuum.'