b'\n_START_ARTICLE_\nPliberk\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina se nahaja na podjunskem polju na ju\xc5\xbeni strani Drave, na jugovzhodu Koro\xc5\xa1ke, ki meji na Slovenijo. Glavno mesto Pliberk se nahaja pribli\xc5\xbeno 4 km od avstrijsko-slovenske meje._NEWLINE_Pliberk/Bleiburg je razdeljen na 12 katastrskih okrajev:_NEWLINE_Dob/Aich, Pliberk/Bleiburg, Grablje/Grablach, Komelj/K\xc3\xb6mel, Blato/Moos, Zgornje Libu\xc4\x8de/Oberloibach, Vogr\xc4\x8de/Rinkenberg, \xc5\xa0marjeta/St. Margarethen, Sen\xc4\x8dni Kraj/Schattenberg, Spodnje Libu\xc4\x8de/Unterloibach, Wei\xc3\x9fenstein in Borovje/Woroujach. Ob\xc4\x8dina obsega 23 vasi._NEWLINE_Po popisu z leta 2001 \xc5\xbeivi v Pliberku 30,4\xc2\xa0% Koro\xc5\xa1kih Slovencev. Leta 1991 jih je bilo 39,5\xc2\xa0%, leta 1971 pa 52,8\xc2\xa0%\n_START_SECTION_\nSrednji vek in novej\xc5\xa1e obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nNaselje na tem obmo\xc4\x8dju so ustanovili Karantanski Slovani v 6. stoletju in ustanovili karantansko dr\xc5\xbeavo v 7. stoletju. Obmo\xc4\x8dje okoli Pliberka je tesno povezano s slovensko kulturno zgodovino. Jezik, ki ga govorijo, je slovensko nare\xc4\x8dje obmo\xc4\x8dja, razli\xc4\x8dica podjunskega nare\xc4\x8dja (slov.: Podjun\xc5\xa1\xc4\x8dina)_NEWLINE__NEWLINE_ _NEWLINE_Prva omemba kraja je izpred leta 1000: \xc5\xa1kof Albuin iz Brixna (sin svete Hildegard von Stein) dal svojemu bratu, grofu Aribo v dar Liupicdorf, kasneje Pliberk/Bleiburg. Leta 1228 je bil Pliberk/Bleiburg prvi\xc4\x8d omenjen kot castrum et forum pliburch._NEWLINE_V 13. stoletju je obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1lo v posest grofov Heunburg, potem Pfannberger in od 1338 Auffensteiner. Z uporom in zaroto proti Habsbur\xc5\xbeanom leta 1368 je pri\xc5\xa1lo do obleganja in uni\xc4\x8denje trga, ki je nato pri\xc5\xa1el pod upravo de\xc5\xbeelnega kneza. Obnovili so ga, leta 1370 je dobil status mesta in 1393 tr\xc5\xbene pravice. To \xc5\xa1e vedno predstavlja pravno podlago za Bleiburger Wiesenmarkt, ki poteka vsako leto. v letih 1473, 1476, 1478 je bilo mesto hudo po\xc5\xa1kodovano od napadov Turkov, leto po tem je bila mestna utrdba obnovljena._NEWLINE_1739 je mesto opusto\xc5\xa1il velik po\xc5\xbear._NEWLINE_1864 je bil Pliberk/Bleiburg povezan z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo Franzensfeste-Celovec-Maribor, tako imenovana Dravska \xc5\xbeeleznica._NEWLINE_Organizirano kulturno \xc5\xbeivljenje Slovencev sega v leto 1888. Takrat je bilo osnovano dru\xc5\xa1tvo Cirila in Metoda s sede\xc5\xbeem v \xc5\xa0mihelu pri Pliberku/St. Michael ob Bleiburg, ki je bilo aktivno do 1910.   _NEWLINE_Najve\xc4\x8djega pomena je bila ustanovitev slovenskega kulturnega dru\xc5\xa1tva "Edinost" 20. maja 1909, prvotno imenovan"Katoli\xc5\xa1ko slovensko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo v Pliberku" ( Katholischer slowenischer Bildungsverein in Bleiburg). Cilji zdru\xc5\xbeenja so krepitev slovenske identitete ter \xc5\xa1irjenje izobra\xc5\xbeevanja in kulture v \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih plasteh prebivalstva. Ponudili so \xc5\xa1tevilne te\xc4\x8daje, knji\xc5\xbenico, itd. Uspe\xc5\xa1na je bila amaterska igralska skupina Laienspielgruppe, ki so jo ustanovile \xc5\xbeenske. Slavna slovenska ljudska pesnica Milka Hartman je vodila priprave.  Sede\xc5\xbe zdru\xc5\xbeenja je bil tako imenovani Narodni dom (Volksheim) na Glavnem trgu. Slovenska posojilnica ( Spar- und Darlehenskasse) se je tudi nahajala tam. _NEWLINE_Med obema vojnama, po aneksiji Avstrije k Tretjemu rajhu (Anschluss), je nastopila tudi ve\xc4\x8dja institucionalna in sistemati\xc4\x8dna diskriminacija Slovencev, ki je bila \xc5\xa1e posebej huda po napadu na Jugoslavijo. Vsi slovenski klubi in jezik sam, so bili prepovedani in je njihova uporaba kaznivo dejanje.  V okviru balkanske kampanje Wehrmachta so leta 1941 \xc5\xbee izgnali 60.000 Slovencev iz zasedene slovensko / jugoslovanske Spodnje \xc5\xa0tajerske.  V aprilu 1942 so potem Slovence iz Koro\xc5\xa1ke med drugim deportirali iz prostora Bleiburga. To je pripeljalo pozneje do organiziranega oboro\xc5\xbeenega odpora na ju\xc5\xbenem Koro\xc5\xa1kem in v Karavankah, ki je na koncu pomagal k voja\xc5\xa1ki osvoboditvi izpod nacisti\xc4\x8dnega terorja, kot imel tudi klju\xc4\x8dno vlogo pri ponovni vzpostavitvi Avstrije.\n_START_SECTION_\nDruga Republika\n_START_PARAGRAPH_\nPo koncu druge svetovne vojne je v ob\xc4\x8dini potekal Pliber\xc5\xa1ki pokol. Sredi maja 1945 so v obmejnem mestu Bleiburg Britanci izro\xc4\x8dili na tiso\xc4\x8de hrva\xc5\xa1kih domobrancev, usta\xc5\xa1kih vojakov in slovenskih domobrancev, jugoslovanski partizanski vojski. Prav tako so bili v tem pokolu pobiti \xc5\xa1tevilni avstrijski slovensko govore\xc4\x8di dr\xc5\xbeavljani na Koro\xc5\xa1kem in nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8di somi\xc5\xa1ljeniki. Od leta 1950 se vsako leto zberejo v maju Hrvati iz celega sveta in poklonijo \xc5\xbertvam Pliberka.\n_START_SECTION_\nKulturni dom Pliberk/Bleiburg\n_START_PARAGRAPH_\nPo letu 1945 je bila ponovno ustanovljena slovenska kulturna zveza. Najprej se je vrnil iz Dachaua  Foltej Hartmann, zbral fante in o\xc5\xbeivil slovensko ljudsko pesem in zborovsko petje. Aktivnost se je zelo raz\xc5\xa1irila. Kulturno dru\xc5\xa1tvo Edinost je \xc5\xa1e vedno ena od glavnih kulturnih institucij v mestu Pliberk/Bleiburg. _NEWLINE_Danes je osrednja slovenska kulturna institucija mesta in celotne regije \xc2\xbbKulturni dom Pliberk / Bleiburg". Odlo\xc4\x8ditev za obnovo je bilo 1993, temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen 1996. Finan\xc4\x8dna pomo\xc4\x8d za postavitev je pri\xc5\xa1la iz Evropske unije, Republike Avstrije in Republike Slovenije, de\xc5\xbeele Koro\xc5\xa1ke, ob\xc4\x8dine in avtonomne pokrajine Ju\xc5\xbene Tirolske. Investicijo je podprlo tudi lokalno gospodarstvo in prebivalstvo._NEWLINE_Prvi dogodek je bil v februarju 1999. "Dom", kot se kulturni center na kratko imenuje, je osrednje zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de lokalne, regionalne in nacionalne umetni\xc5\xa1ke in kulturne scene. Stavba je ve\xc4\x8dnamenska od aprila 2004 in ima poleg kulturne dvorane \xc5\xa1e \xc5\xa1portno dvorano, dobro zalo\xc5\xbeeno knji\xc5\xbenico in restavracijo Dom.'