b"\n_START_ARTICLE_\nFriedrich Wilhelm Nietzsche\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMladost_NEWLINE_Rojen je 15. oktobra 1844 v majhnem mestecu R\xc3\xb6cken blizu Leipziga, ki je bil takrat pod okriljem Prusije. Ime je dobil po Istoimenskem pruskem kralju Frideriku Williamu IV. Njegova star\xc5\xa1a Carl Ludwig Nietzsche, ki je bil luteranski pastor in u\xc4\x8ditelj ter Franziska Oehler sta se poro\xc4\x8dila leta 1843, tri leta pred Nitzschejevim rojstvom. Nietzsche je imel mlaj\xc5\xa1o sestro, Elizabeto F\xc3\xb6rster-Nietzsche in mlaj\xc5\xa1ega brata Ludwiga Josepha, ki je bil umrl star komaj dve leti. Njegov o\xc4\x8de je umrl leta 1849 in kmalu po tem so se preselili k babici in po njeni smrti leta 1856 \xc5\xa1e v svojo hi\xc5\xa1o, ki je danes muzej._NEWLINE_Nietzsche je na za\xc4\x8detku obiskoval fantovsko \xc5\xa1olo, kasneje pa privatno \xc5\xa1olo v kateri je spoznal Kruga, Wagnerja in Pinderja, ki so prihajali iz uglednih dru\xc5\xbein. \xc5\xbde zgodaj je izkazal talent za glasbo in jezike, saj je \xc5\xbee v mladosti govoril gr\xc5\xa1ko, latinsko, hebrejsko in francosko poleg materne nem\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Leta 1864 je po maturi za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati teologijo in klasi\xc4\x8dno filogijo v univerzi v Bonnu. Po enem semestru in sporu z materjo je izgubil vero in opustil \xc5\xa1tudij teologije. \xc5\xbde v njegovem spisu leta 1862 naslovljenem Fate and history (ni slo. prevoda) je razvidno, da je pri\xc5\xa1el do zaklju\xc4\x8dka, da zgodovina zaklju\xc4\x8duje, da je vera brez pomenska._NEWLINE_Leta 1865 je Nietzsche temeljito preu\xc4\x8deval dela Arturja Schopenhauerja. Izvor svoje filozofske sle pripisuje prav njegovemu delu Svet kot volja in predstava. Kasneje mu je posvetil tudi esej._NEWLINE_Do leta 1866 je bil kar dobro na\xc4\x8ditan. Prebiral je namre\xc4\x8d vrsto sodobnikov in velikih mislecev kot so Kant, Darwin,... Leta 1867 se je prostovoljno pridru\xc5\xbeil pruski konjenici pri Naumburgu. Bil je eden najbolj\xc5\xa1ih jezdecev v svoji enoti. Po\xc5\xa1kodba, leta 1868, mu je natrgala mi\xc5\xa1ice, kar mu je za osem mesecev onemogo\xc4\x8dilo hojo, zato se je zopet posvetil \xc5\xa1tudijem in se leto kasneje prvi\xc4\x8d sestal z Richardom Wagnerjem, ki je imel velik vpliv na njegova razmi\xc5\xa1ljanja._NEWLINE_Profesor v Bazlu_NEWLINE_Star komaj 24 let je postal profesor klasi\xc4\x8dne filologije v Baslu v \xc5\xa0vici, \xc4\x8deprav ni imel niti diplome, \xc5\xa1e manj pa licenco za pou\xc4\x8devanje. Ponudba je pri\xc5\xa1la, ko je Nietzsche razmi\xc5\xa1ljal, da bi opustil filologijo in jo sprejel. Nietzsche je \xc5\xa1e do danes eden od najmlaj\xc5\xa1ih profesorjev klasike. Pred selitvijo se je odpovedal pruskemu dr\xc5\xbeavljanstvu in ostal brez dr\xc5\xbeavljanstva do konca \xc5\xbeivljenja. Navkljub temu je Nietzsche slu\xc5\xbeil pruski vojski med Francosko-prusko vojno. V njegovem kratkem slu\xc5\xbebovanju se je nagledal vojnih grozot. Med vojno so ga pestile razne infekcije med drugim tudi sifilis. Po vrnitvi v Basel je lahko z distanco opazoval zdru\xc5\xbeitev Nem\xc4\x8dije pod Ottom von Bismarkom. Leta 1872 je objavil svojo prvo knjigo rojstvo tragedije. Njegovo delo ni bilo sprejeto s pretiranim navdu\xc5\xa1enjem saj je zavra\xc4\x8dal klasi\xc4\x8dne metode ter jih nadome\xc5\xa1\xc4\x8dal z bolj \xc5\xa1pekulativnimi. Po nekaj interpretacijah je delo za\xc4\x8delo pridobivati nekaj interesa, in sicer negativnega. Za\xc4\x8dela se je debata sodobnih filologov. Delo ga je diskreditiralo in mu je onemogo\xc4\x8dilo napredovanja._NEWLINE_Leta 1873 je za\xc4\x8del zbirati zapiske, ki bodo bili objavljeni posthumno, kot filozofija in tragika dobe Grkov. Med leti 73 in 76 je objavil \xc5\xa1tiri eseje, ki so kritizirali takratno dru\xc5\xbebo in razvoj Nem\xc4\x8dije._NEWLINE_Z objavo \xc4\x8clove\xc5\xa1ko, pre\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko je za\xc4\x8del novo poglavje v filozofskem razmi\xc5\xa1ljanju, ki se je izkazala kot optimisti\xc4\x8dna. Preu\xc4\x8deval je moralo religije in odnose med in do spolov. Leta 1879 je moral opustiti pou\xc4\x8devanje saj se mu je zdravstveno stanje nenadoma poslab\xc5\xa1alo._NEWLINE_Nietzsche kot neodvisni filozof_NEWLINE_Zahvaljujo\xc4\x8d svoji pokojnini in finan\xc4\x8dni pomo\xc4\x8di prijateljev je Nietzsche pogosto potoval z namenom , da bi na\xc5\xa1el klimo, ki bi bila bolj blaga za njegovo zdravje. Leta 1889 je delal kot neodvisni avtor in kritik. Veliko poletij je pre\xc5\xbeivel blizu St. Moritza v \xc5\xa0vici svoje zime pa je pre\xc5\xbeivel Genoirapallu in Torinu v Italiji in francoski Nici. Ko je Francija zasedla Tunizijo leta 1881 se je odlo\xc4\x8dil, da bo odpotoval v Tunizijo, da bi videl Evropo iz drugega pogleda, vendar je kasneje zaradi slabega zdravja to idejo opustil. Nietzsche se je ob\xc4\x8dasno vra\xc4\x8dal v Naumburg, da bi videl svojo dru\xc5\xbeino s katero je prav v tem \xc4\x8dasu prihajal do pogostih nesoglasij . Ko je bil v Genoi, je moral zaradi slabega vida poskusiti nove na\xc4\x8dine pisateljevanja. Preizkusil je pisalni stroj in tako imenovano Hansenovo pisalno \xc5\xbeogo, na koncu pa sta njegova \xc5\xa1tudenta Heinrich Koseiltz in Peter Gast postala njegova osebna tajnika. Nietzsche je najtesneje sodeloval z Gastom, saj je najbolje znal razbrati njegov ne\xc4\x8ditljivi rokopis. Postala sta tudi tesna prijatelja in Gast je bil eden redkih, ki je smel Nietzscheja odprto kritizirati. V tem obdobju od leta 1879-1888 je Nietzsche vsako leto objavil vsaj eno pomembno knjigo. Leta 1888 je bilo zadnje leto, ko je pisal. To leto je objavil oziroma zaklju\xc4\x8dil pet knjig. Leta 1882 je Nietzsche sklenil veliko pomembnih prijateljstev, med drugim je spoznal tudi Louandreas Salome, ki bo kasneje postala ena njegovih najbolj\xc5\xa1ih u\xc4\x8denk in tudi njegov ljubezenski interes. Nietzsche in Salome sta skupaj pre\xc5\xbeivela poletje z njegovo sestro. Nietzsche ni imel Salome za enakopravno, ampak za nadarjeno u\xc4\x8denko. Salome je ve\xc4\x8dkrat rekla, da jo je Nietzsche zaprosil za roko, vendar je resni\xc4\x8dnost te trditve vpra\xc5\xa1ljiva. Med zimo leta 1882 je Nietzsche prekinil svojo zvezo z Salome in se skregal s svojo dru\xc5\xbeino tako, da je zimo pre\xc5\xbeivel v Rapallu. Tam je napisal \xc2\xbbTako je govoril Zaratustra\xc2\xab\xc2\xa0v samo desetih dnevih. Tega leta je bil na visokih odmerkih opija, ampak je kljub temu imel \xc5\xa1e vedno te\xc5\xbeave s spanjem. Naslednje leto je bival v Nici in si je kar sam pisal recepte za mo\xc4\x8dna pomirjevala, medtem je prekinil svoje filozofske vezi Schopenhauerjem (govorimo o navezi za njegova dela) in ko je prekinil veliko prijateljskih vezi je bil skoraj brez prijateljev. Njegova dela pa niso ve\xc4\x8d do\xc5\xbeivljala uspeha kot neko\xc4\x8d. Zaratustra so natisnili v samo \xc5\xa1tiridesetih izvodih in ga poslali le nekaj Nietzschejevim najbli\xc5\xbejim prijateljem. Leta 1883 so zavrnili njegovo pro\xc5\xa1njo, da bi pou\xc4\x8deval na univerzi Leipzigu. Spoznal je, da zaradi naravnanosti proti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu in bogu, ki ga je izrazil v Zaratustri, ne bo nikoli ve\xc4\x8d dobil slu\xc5\xbebe v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem svetu. Leta 1886 se je njegova sestra Elizabeta poro\xc4\x8dila z antisemitom Dermhartom Fosterjem in z njim odpotovala v Paragvaj, da bi ustanovila novo Germanijo nem\xc5\xa1ko kolonijo. Nietzscheju se je zdel ta na\xc4\x8drt zelo sme\xc5\xa1en, kar je \xc5\xa1e poglobilo spor, ki je bil med njima. Vendar pa vez nikoli nista popolnoma prekinila. Videla sta se \xc5\xa1ele, ko je Nietzsche do\xc5\xbeivel kolaps zaradi bolezni, ki mu je onemogo\xc4\x8dila kakr\xc5\xa1no koli dalj\xc5\xa1e ustvarjanje. Leta 1887 je Nietzsche spoznal Dostojevskega s katerim se je nemudoma spoprijateljil. Imela sta nekaj skupnih pogledov na \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo, ki se izra\xc5\xbeajo \xc2\xbbV zlo\xc4\x8dinu in kazni\xc2\xab\xc2\xa0Fjodorja Dostojevskega. Kazalo je, da se njegovo zdravje izbolj\xc5\xa1uje, zato je poleti 1888 dobil nov zanos. Jeseni leta 1888 pa so njegova dela in pisma poudarjala ve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo njegove usode. Na 44. rojstni dan, ko je napisal \xc2\xbbSomrak idolov\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbAnarhista\xc2\xab, se je odlo\xc4\x8dil, da bo napisal \xc5\xa1e avtobiografijo ECCEHOMO._NEWLINE_\xc5\xbdiv\xc4\x8dni zlom in smrt (1889-1900)_NEWLINE_3. januarja 1889 je Nietzsche do\xc5\xbeivel \xc5\xbeiv\xc4\x8dni zlom, tri dni kasneje pa je bil sprejet v psihiatri\xc4\x8dno bolni\xc5\xa1nico v Baslu. Zaradi zelo resne du\xc5\xa1evne bolezni ga je njegova mati premestila v kliniko v Jeni, maja 1890 pa ga je pripeljala na njen dom v Naumburgu, kjer sta z njegovo sestro Elizabeth skrbeli zanj. V tem \xc4\x8dasu je iz\xc5\xa1lo nekaj njegovih knjig, za kar so bili odgovorni Overbeck, Gast in njegova sestra Elizabeth. Nietzschejeva du\xc5\xa1evna bolezen je bila prvotno diagnosticirana kot terciarni sifilis, nato pa so predvidevali, da gre za mani\xc4\x8dno-depresivno bolezen z ob\xc4\x8dasno psihozo, ki ji sledi vaskularna demenca. V letih 1898 in 1899 je Nietzsche do\xc5\xbeivel dve kapi, ki sta ga delno paralizirali, zato ni mogel ve\xc4\x8d hoditi in govoriti. Avgusta 1900 je zbolel za plju\xc4\x8dnico, po \xc5\xa1e eni kapi 25. avgusta pa je umrl. Elizabeth ga je dala pokopati zraven njegovega o\xc4\x8deta v L\xc3\xbctznu. Po njegovi smrti je dala objaviti \xc5\xa1e eno njegovo delo._NEWLINE__NEWLINE_Romanti\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje_NEWLINE_Kljub zaroki z Lou Salom\xc3\xa9, se Nietzsche ni nikoli poro\xc4\x8dil. Nekateri trdijo, da je bil homoseksualec ter da se je sifilisa nalezel v mo\xc5\xa1kem bordelu v Genovi. Joachim K\xc3\xb6hler, ki je preu\xc4\x8deval Nietzscheja, pravi, da je mo\xc5\xbeno, da se je Nietzsche romanti\xc4\x8dno zapletel s svojim prijateljem Paulem R\xc3\xa9ejem, a to teorijo mnogi drugi pojmujejo kot zelo malo verjetno ter jo zavra\xc4\x8dajo.\n_START_SECTION_\nSchopenhauer in Wagner\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg tega, da je bil Schopenhauerjev u\xc4\x8denec, je Nietzscheja \xc5\xa1e kot mladeni\xc4\x8da zelo privla\xc4\x8dil skladatelj Richard Wagner. Postala sta osebna prijatelja, \xc4\x8deprav je bil Wagner toliko starej\xc5\xa1i, da bi mu lahko bil o\xc4\x8de. Toda Nietzsche je dokazal svojo neodvisnost, ko se je pozneje uprl tako Schopenhauerju kot Wagnerju in napisal znamenito polemiko proti Wagnerju v dveh knjigah Primer Wagner (1888) in Nietzsche versus Wagner (1895). Nietzsche se je strinjal s Schopenhauerjem, da ni boga in da nimamo nesmrtne du\xc5\xa1e. Prav tako se je strinjal, da je na\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje v glavnem nesmiselno trpljenje in prizadevanje, ki ga poganja iracionalna sila, imenovana volja, toda zavrnil je Schopenhauerjevo stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je ta svet le nepomemben del vse resni\xc4\x8dnosti. Predvsem pa je zavrnil Schopenhauerjev sklep, da bi se z gnusom morali odvrniti od sveta, ga zavrniti in se umakniti iz njega. Sam je bil mnenja, da bi morali \xc5\xbeiveti polno \xc5\xbeivljenje in ga kar se le da izkoristiti. Osrednje vpra\xc5\xa1anje Nietzschejeve filozofije je, kako to najbolje storiti v nesmiselnem svetu brez boga.\n_START_SECTION_\n\xc2\xbbBog je mrtev\xc2\xab\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo, da Boga danes ni ve\xc4\x8d. Ubili smo ga mi s svojim vztrajanjem pri veri v religijo samo. Po njegovem mnenju vera v Boga kot jo predstavljajo cerkve, siroma\xc5\xa1i \xc5\xbeivljenja ljudi. Vera v nebesa po smrti omejuje sedanje dostojanstvo in vrednost \xc4\x8dlovekovega bivanja. Posmrtnega \xc5\xbeivljenja ni, obstaja le ta svet, v katerem \xc5\xbeivimo. Skoraj ni dvoma, da je Nietzsche gledal nase, kot na nekak\xc5\xa1nega preroka. \xc4\x8cutil je, da ima za svojo generacijo nalogo, da jo zbudi iz spanja in izpostavi njene la\xc5\xbene vrline.\n_START_SECTION_\nMorala in vrednote\n_START_PARAGRAPH_\nNietzsche je silovito napadel na\xc5\xa1o navezanost na obstoje\xc4\x8do moralo in vrednote. Pravi, da te v glavnem izvirajo iz Stare Gr\xc4\x8dije in judovsko-kr\xc5\xa1\xc4\x8danske tradicije, kar po njegovem pomeni, da prihajajo iz popolnoma druga\xc4\x8dnih dru\xc5\xbeb, kakor so dana\xc5\xa1nje in iz religij, v katere marsikdo ne verjame ve\xc4\x8d. Pravi, da tega stanja stvari ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de zagovarjati, ker \xc5\xbeivljenja ne moremo utemeljiti na vrednostnem sistemu, katerega temelje zavra\xc4\x8damo. S tem postaja na\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje la\xc5\xbeno. Nato je napadel obstoje\xc4\x8de vrednote in trdil, da jih nikakor ne bi smeli ohraniti. Ljudje so se dvignili nad \xc5\xbeivalsko stanje in razvili civilizacijo, vklju\xc4\x8dno z vso kulturo \xe2\x80\x93 mo\xc4\x8dni je vedno odstranjeval \xc5\xa1ibkega, zmo\xc5\xbeni nezmo\xc5\xbenega, pametni neumnega. Ti procesi so potekali v ne\xc5\xa1tetih stoletjih in le zato so lahko nastale stvari, ki jih v na\xc5\xa1em \xc5\xbeivljenju najbolj spo\xc5\xa1tujemo. Kasneje pa so pri\xc5\xa1li t. i. moralisti, kot na primer Sokrat in Jezus ter trdili, da so vse te vrednote napa\xc4\x8dne \xe2\x80\x93 obstajati bi morali zakoni, ki bi \xc5\xa1ibkega varovali pred mo\xc4\x8dnim, in da bi morala zavladati pravi\xc4\x8dnost ne pa mo\xc4\x8d, in zemlja bi morala biti last poni\xc5\xbenih, ne pa pogumnih. Procesi, s katerimi se je \xc4\x8dlovek dvignil nad \xc5\xbeivali in razvil civilizacijo, so se tako zasukali nazaj \xe2\x80\x93 naravnim voditeljem, pogumnim, samozavestnim, iznajdljivim, je nadel verige vrednostni sistem, ki jih je ena\xc4\x8dil s povpre\xc4\x8dnim \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvom. (Bil je prepri\xc4\x8dan, da izjemne posameznike omejuje vrednostni sistem, ki jih postavlja na isto raven z mno\xc5\xbeico.) Tipi\xc4\x8dne lastnosti su\xc5\xbenjev so za\xc4\x8deli hvaliti kot kreposti \xe2\x80\x93 v imenu morale. Nietzsche pravi, da je zanikanje vsega kar sta ustvarili kultura in civilizacija najslab\xc5\xa1a mo\xc5\xbena dekadenca ter da se tako ne sme nadaljevati. Po njegovem mnenju mora novo moralo in vrednote ustvariti \xc4\x8dlovek sam, ker boga in nobenega drugega sveta ni in ko enkrat spoznamo, da si vrednote ustvarjamo sami, ugotovimo tudi, da si lahko izberemo tiste, ki so nam najbolj v prid. \xc4\x8clovek si \xc5\xbee od nekdaj \xc5\xbeeli mo\xc4\x8di in oblasti in stremi k dosegu samoizpolnitve. Nietzsche temu prizadevanju pravi  'volja do mo\xc4\x8di', pri tem pa ni mislil le na politiko in osvojitve, temve\xc4\x8d tudi na kulturno dejavnost. Zanj je \xc4\x8dlovek, ki razvije vse svoje zmo\xc5\xbenosti  'nad\xc4\x8dlovek', saj se nekako dvigne nad druge (Luther, Napoleon, Goethe). Najbolj nadarjeni posamezniki bi tako \xc5\xbeiveli polno \xc5\xbeivljenje, namesto frustracij pa bi do\xc5\xbeivljali osebno sre\xc4\x8do. Vsak od nas bi si moral prizadevati za samoizpolnitev, \xc5\xbeiveti polno \xc5\xbeivljenje, si re\xc4\x8di 'da' in dose\xc4\x8di vrhunec svojih zmo\xc5\xbenosti.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nSvojo Voljo do Mo\xc4\x8di je Nietzsche dosegel pod vplivom svojega profesorja Arthurja Schopenhauerja in njegove knjige Svet kot volja in predstava. V tem delu Schopenhauer predstavi svojo teorijo o naravi in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki dru\xc5\xbebi, kot voljo po pre\xc5\xbeivetju. Na kratko, vsak osebek se bori za svoj obstoj in to \xc5\xbeene \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo v napredek. Nietzsche pa vzame to tezo in jo razvije dalje. Predlaga voljo do mo\xc4\x8di._NEWLINE_Volja do mo\xc4\x8di je koncept, da vsak osebek stremi k prevladi nad drugimi, \xc4\x8de se tega zaveda ali ne, in ta \xc5\xbeelja po prevladi in napor, ki je potreben za prehajanje ovir na poti do \xc5\xbeelenega cilja je glavno gonilo napredka \xc5\xbeivljenja, posameznih vrst in nazadnje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva._NEWLINE_Tukaj lahko izpostavimo tudi njegovi dve veliki temi in sicer \xc3\x9cbermensch in kritiko Kr\xc5\xa1\xc4\x8danske cerkve. Nietzsche je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bitja videl le kot vmesno stopnjo med opico in nad\xc4\x8dlovekom. Pravi da je \xc4\x8dlovek neko\xc4\x8d bil de\xc5\xbeevnik in \xc5\xa1e zmeraj je v nekem pogledu de\xc5\xbeevnik, vendar ko postane nad\xc4\x8dlovek (skozi potek, ki ga po\xc5\xbeene volja do mo\xc4\x8di), pa preneha\xc5\xa1 biti pol \xc5\xbeival in pol razumno bitje in postane\xc5\xa1 celosten nad\xc4\x8dlovek. Prav tukaj pa Nietzsche vidi problem v nauku kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Pravi, da kr\xc5\xa1\xc4\x8danski nauk obljublja ve\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje in sre\xc4\x8do za vse, ki so izkori\xc5\xa1\xc4\x8deni slabi\xc4\x8di, ter ve\xc4\x8dno trpljenje za mo\xc4\x8dne izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalce. Vsak vernik tako izgubi kakr\xc5\xa1nokoli voljo do mo\xc4\x8di in tako ustavi proces razvoja ljudi v nadljudi._NEWLINE_Nietzsche je znan tudi po svojem reku \xe2\x80\x9cBog je mrtev!\xe2\x80\x9d. Ta fraza je mnogokrat razumljena druga\xc4\x8de, kot si jo je Nietzsche zamislil. S to frazo \xc5\xbeeli Nietzsche povedati, da je \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka vrsta pri\xc5\xa1la do stopnje, kjer je vsa metafizika (posledi\xc4\x8dno tudi bog) uni\xc4\x8dena. Nietzsche svari pred prihajajo\xc4\x8do dobo nihilizma, ki nas lahko, \xc4\x8de jo uporabimo prav, popelje na stabilne temelje in popelje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo v nadaljnji razvoj._NEWLINE_Nietzsche se je prav tako, kot posledica propada metafizike in nihilizma, posvetil najprej kritiki starih in nato konstrukciji novih moralnih vrednot. Kritiziral je socializem, judovske in kr\xc5\xa1\xc4\x8danske moralne vrednote, ter utilitarizem._NEWLINE_Glede na njegov opus lahko sklepamo, da se je po\xc4\x8dutil kot mesija, moderni Kristus. Hotel je pospe\xc5\xa1iti prihod nihilizma in nato tudi pospe\xc5\xa1iti odhod le tega, da bi lahko sam nadziral ves potek. Prav tako pa v zvezi z moralo pravi \xe2\x80\x9cMorala sem jaz. Ni\xc4\x8d kar ni jaz ni morala!\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Nietzsche je bil zavzet determinist in obo\xc5\xbeevalec pred sokratske Gr\xc4\x8dije. Prav tako je na nek na\xc4\x8din \xc5\xbeelel obuditi sofisti\xc4\x8dni nauk Homo mensura, ki ga je Platon neuspe\xc5\xa1no (po njegovem mnenju) hotel ovre\xc4\x8di. Bazirano na Newtonovi teoriji o neskon\xc4\x8dnosti \xc4\x8dasa in prostora, je verjel v neskon\xc4\x8dno obstojnost na\xc5\xa1ega vesolja. Nasprotoval je Darwinovi teoriji o naravni selekciji, saj se ni sovpadala z njegovo voljo do mo\xc4\x8di, ampak govori o volji do pre\xc5\xbeivetja._NEWLINE_Bil je tudi nadarjen skladatelj in pesnik. Ima majhen glasbeni opus, v katerem ve\xc4\x8dinoma prevladujejo klavirske skladbe. Bil je velik prijatelj zakoncev Wagner, vendar kasneje Wagnejevo glasbo tudi kritiziral._NEWLINE_Nad\xc4\x8dlovek_NEWLINE_Pomemben koncept pri razumevanju Nietzscheja je ideja super \xc4\x8dloveka. Ko je Nietzsche razvijal idejo nihilizma v svojem delu \xc2\xbbTako je govoril Zarathustara\xc2\xab\xc2\xa0si je pomagal s stvaritvijo nad\xc4\x8dloveka ne kot projekta ampak antiprojekta torej odsotnost projekta. Po Lamertu \xc2\xbbsmrti boga mora slediti dolgo obdobje somraka in nihilizma Zarathustrino darilo nad\xc4\x8dloveka je dano \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu kot re\xc5\xa1itev problema za katerega \xc5\xa1e ne vemo\xc2\xab\xc2\xa0Zarathustra je predstavljen kot nad\xc4\x8dlovek, ki je ustvaril nove vrednote in kot re\xc5\xa1itev problema smrti boga in nihilizma. Nad\xc4\x8dlovek ne sledi moralam, ki jim sledi kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ampak se dviguje nad njih in jih zavra\xc4\x8da. V Zarathustri tako spremljamo iskanje cilja in njegovo preobrazbo v nad\xc4\x8dloveka. \xc5\xbdeli si neke vrste duhovno evolucijo, da bi s samozavedanjem premagal kovencionalne poglede na moralo in pravico, ki izhajajo iz nadpozicije globoko ukoreninjenega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva._NEWLINE_Tukaj je vredno omeniti, da je to le ena od interperetacij._NEWLINE_Tako je govoril Zarathustra (prolog):_NEWLINE_\xc2\xbbnau\xc4\x8dil te bom nad\xc4\x8dloveka. \xc4\x8clovek je stanje, ki ga moramo premagati. Saj si naredil, da bi ga premagal?... vsa bitja do sedaj so ustvarila nekaj nad njimi: Ali ho\xc4\x8de\xc5\xa1 biti plima te velike poplave? Se \xc5\xbeeli\xc5\xa1 vrniti raje med \xc5\xbeivali kot, da bi premagal \xc4\x8dloveka? Kaj je opica \xc4\x8dloveku? Nekaj vredno zasmehovanja ali bole\xc4\x8da sramota? In \xc4\x8dlovek bo bil to nad\xc4\x8dloveku- nekaj vredno posmehovanja ali preprosto, nekaj \xc4\x8demur se posmehuje. Pri\xc5\xa1el si od \xc4\x8drva do \xc4\x8dloveka, a vendar je v tebi \xc5\xa1e vedno veliko \xc4\x8drva. V\xc4\x8dasih smo bili opice in \xc5\xa1e danes smo bolj opice, kot katerekoli opice. Nad\xc4\x8dlovek je smisel bivanja na zemlji. Naj ti pove tvoja volja, da je nad\xc4\x8dlovek smisel \xc5\xbeivljenja\xe2\x80\xa6 \xc4\x8clovek je vrv, ki obvezuje nad\xc4\x8dloveka vrv, ki mosti nad prepad\xe2\x80\xa6kar je dobro pri \xc4\x8dloveku je, da je most in ne konec\xc2\xab_NEWLINE_Zarathustra primerja zadnjega \xc4\x8dloveka z nad\xc4\x8dlovekom, v moderni dobi (demokrati\xc4\x8dni \xc4\x8dlovek?) nek nov cilj, ki si ga mora \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo postaviti samemu sebi. \xc4\x8clove\xc5\xa1tvo je po Nietzscheju apateti\xc4\x8dno bitje, ki nima ve\xc4\x8dje strasti ali obveze, ki ne more sanjati, ki samo pre\xc5\xbeivlja in ne \xc5\xbeivi svoje dneve. Ta njegov koncept se pojavi samo v delu, \xc2\xbbTako je govoril Zarathustra\xc2\xa0\xc2\xbb in je prestavljen kot ovira, ki onemogo\xc4\x8da stvaritev nad\xc4\x8dloveka._NEWLINE_Kritika_NEWLINE_Nietzche je imel pesimisti\xc4\x8dni pogled na moderno dru\xc5\xbebo in kulturo. Njegova mi\xc5\xa1ljenja so nasprotovala takratnemu toku misli. Ni \xc5\xbeelel biti konform in povpre\xc4\x8den. Ker je Nietzsche videl pomanjkanje napredka je to doumeval, kot neizbe\xc5\xbeen propad \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke vrste. Po Nietzcheju moramo ljudje prese\xc4\x8di svoje bivanje, kot pripadnik kulture in postati individualni osebki. Verjel je, da so uspe\xc5\xa1ni ljudje le tako uspeli priti na svoje polo\xc5\xbeaje, da so se dvignili nad splo\xc5\xa1no sprejeto, da bi postavili nov bolj zdrav in uspe\xc5\xa1en za\xc4\x8detek._NEWLINE_Nietzschejeva dela so kontroverzna zaradi razli\xc4\x8dnih in napa\xc4\x8dnih interpretacij. Bila so opisana kot edinstven primer svobodne revolucionarne misli v primeru strukture in problematike, a ne vsebine._NEWLINE_V Zora je kritiziral moralne filozofije tistega \xc4\x8dasa, npr. kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, kantaizem in utilitarizem. Ni se strinjal s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi nauki, (\xc2\xbbBog je mrtev\xc2\xab) saj se po njegovem mnenju niso strinjali z Jezusovimi, a ni nastopil proti vsem religijam, zagovarjal je npr. budizem._NEWLINE_Upor su\xc5\xbenjev in moral_NEWLINE_V delih Nad dobrim in zlim in Rod moralnosti se je osredoto\xc4\x8dil na opredeljevanje modernega moralnega sistema. Pojem je opredeljeval kot dobre ali slabe, ter dobre ali zle. Po originalnem sistemu moralnosti, naj bi imel zato,da bi bil \xc2\xbbdober\xc2\xab\xc2\xa0vse stvari ki so v povezavi z osebno sre\xc4\x8do, npr. bogastvo, mo\xc4\x8d, zdravje, medtem ko naj bi bil \xc2\xbbslab\xc2\xab, \xc4\x8de bi imel lastnosti nekdanjih su\xc5\xbenjev, npr. reven, \xc5\xa1ibek, in zato pomilovan._NEWLINE_Po drudi strani naj bi primer \xc2\xbbsu\xc5\xbeenjske moralnosti\xc2\xab\xc2\xa0izpostavil kontrast med dobrim in zlem, vrednote te pa naj bile pesimisti\xc4\x8dne in slu\xc5\xbeile kot izvir nihilizma._NEWLINE_Smrt boga in nihilizem_NEWLINE_Stavek \xc2\xbbBog je mrtev\xc2\xab\xc2\xa0se pojavi v ve\xc4\x8d Nitzschejevih delih, kar mnogi razumejo kot to, da je priznal da je ateist. Smrt Boga naj bi vodila v nihilizem, prepri\xc4\x8danje da ni\xc4\x8d nima posebne vrednosti in da \xc5\xbeivljenje nima smisla. Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo bi lahko dojemali kot zdravilo za nihilizem, saj brez njega \xc4\x8dlovek ne bi imel ni\xc4\x8desar, \xc4\x8desar bi se lahko oklepal ali se ravnal po tem._NEWLINE_Izgubo pomena bivanja je Nietzsche ozna\xc4\x8dil kot pasivni nihalizem, ki ga je ena\xc4\x8dil s pesimisti\xc4\x8dno filozofijo Schopenhauerja._NEWLINE_Apolonizem in dionizem_NEWLINE_Ta filizofski koncept temelji na nekaterih zna\xc4\x8dilnostih anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke mitologije, omenjena sta bogova Dioniz in Apolon. V klasi\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki tragediji je Nietzsche na\xc5\xa1el obliko umetnosti ki presega pesimizem. Gledalcem, ki so na odru videli trpljenje igralcev, se je zato njihovo \xc5\xbeivljenje zdelo vredno \xc5\xbeiveti. Glavna tema Rojstva Tragedije je bila fuzija Apolona in Dioniza. Apolon naj bi predstavljal harmonijo, napredek in logiko, Dioniz pa kaos, \xc4\x8dustva, intoksiciranost in ekstazo, medsebojno pa se dopolnjujeta. Skupaj naj bi predstavljala temelj gr\xc5\xa1ke kulture._NEWLINE_Perspektivizem_NEWLINE_Nietzsche je trdil, da naj bi smrt Boga posledi\xc4\x8dno vodila k izgubi univerzalne percepcije o stvareh in objektivne resnice. Sam je sicer zavrnil koncept objektivne resni\xc4\x8dnosti, saj naj bi imel vsak individualno perspektivo. V Tako je govoril Zaratustra, Nietzsche pi\xc5\xa1e, da ima vsaka oseba svoje vrednote, ki pa se med ljudmi razlikujejo. Kar naredi ljudi velike naj ne bi bilo njohovo prepri\xc4\x8danje, temve\xc4\x8d njihovo vrednotenje._NEWLINE_Volja do mo\xc4\x8di_NEWLINE_Volja do mo\xc4\x8di predstavlja temelj za razumevanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obna\xc5\xa1anja, npr. razlage, ki temeljijo na te\xc5\xbenji po prilagoditvi in pre\xc5\xbeivetju. Te\xc5\xbenja po obstoju in ohranitvi vrste za Nietzscheja predstavlja najve\xc4\x8dji motivator za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko in \xc5\xbeivalsko obna\xc5\xa1anje. Poleg predstavitve teorije o \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem obna\xc5\xa1anju Nietzsche strogo napade koncept utilitarizma, ki trdi, da je glavno vodilo in motivacija, ki vodi ljudi, osebna sre\xc4\x8da in dobro \xc5\xbeivljenje. V povezavi s prej\xc5\xa1njo teorijo je ugibanje o resni\xc4\x8dnosti fizi\xc4\x8dnega sveta. V tej teoriji zavrne atomizem, ki trdi, da je svet sestavljen iz atomov, ter sprejme teorijo, da je vsa materija posledica medsebojnega delovanja sil._NEWLINE_Vplivi na Nietzscheja_NEWLINE_Kot filogist je imel Nietzsche obse\xc5\xbeno znanje gr\xc5\xa1ke filozofije bral je: Immanuela Kanta, Platona, Johna Stuarta Milla, Arthurja Schopenhauerja in afri\xc5\xa1ki duh, ki so postali njegovi glavni nasprotniki v njegovi filozofiji. Kasneje je bral tudi Spinozo, katerega je videl kot prekr\xc5\xa1\xc4\x8devalca v mnogih pogledih v smislu \xc5\xa1iritelja asketi\xc4\x8dnih idealov. Nietzsche je smatral Kanta kot fanatika, Platona kot dolgo\xc4\x8dasnega, Milla kot neumne\xc5\xbea, za Spinozo je rekel:\xc2\xab\xc2\xa0Koliko osebnosti ima lahko tako zadr\xc5\xbeana in ranljiva maska tega bolehnega samotarja.\xc2\xab\xc2\xa0\xc4\x8ce tudi je bila Nietzschejeva fiziologija zelo inovativna in revolucionarna je le poglobitev v njegove predhodnike. Ko je bil v Bazlu je Nietzsche velikokrat predaval o predplatonskih filozofih in prav zapiski iz teh lekcij se smatrajo kot, manjkajo\xc4\x8di \xc4\x8dlen razvoja njegove misli. Presoktratni gr\xc5\xa1ki mislec Heraklitus je bil poznan kot prvi, ki je zavra\xc4\x8dal koncept bitij oziroma uporabo bitij za razlago smisla in principa vesolja in njegovo sprejetje fluksa je naznanjalo spremembe._NEWLINE_Nietzsche ni imel velike publike dokler je bil aktiven v pisanju. Ampak leta 1888 po predavanjih, ki jih je dal v univerzi v Kopenhagnu in po kritikah danskega kritika Georga Brandensa je pridobil, kar nekaj zvestih bralcev. V dvajsetem stoletju so njegova dela postala bolje znana. Bralci so se za\xc4\x8deli odzivati na njegov kompleksen in v\xc4\x8dasih kontroverzen na\xc4\x8din pisanja. Veliko Nemcev je spoznalo, da razlaga individualizem in osebni razvoj \xc2\xbbTako je govoril Zaratustra\xc2\xab. Imel je nekaj zanosa med nem\xc5\xa1kimi levi\xc4\x8darji v devetdesetih letih devetnajstega stoletja. Med letoma 1894\xe2\x80\x9495 pa so njegovo knjigo prepovedali saj naj bi vzbujala revolucijo. Med devetnajstim stoletjem so Nietzscheve ideje bile povezane z anarhisti\xc4\x8dnimi gibanji in kazalo je, da je prav Nietzsche nanje mo\xc4\x8dno vpliva, \xc5\xa1e posebej v Franciji in v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike. Hlmecken je napisal prvo knjigo o Nietzscheju v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini z naslovom \xc2\xbbFilozofija Friedricha Nietzscheja\xc2\xab. Nietzsche je danes poznan kot ekspresionist, eksternalist in postmodernalist. Gustav Mahler je posvetil svojo tretjo simfonijo Nietzscheju in Zaratustri prav tako Richard Stravss med drugim je Nietzsche vplival tudi na pesnike, kot so: Andre Gide, August Strindberg,Robinson Jeffers, Pio Baroja, D.H. Lawerence, Edith Scodergran,Yukio Mishima. Nietzsche je imel tudi velik vpliv na ruski simbolizem skozi Dmitrya Merezhkovskya, Andreia Belya, Vyacheslava Ivanovicha Ivanova in Alexanderja Scriabina, ki so vsi razglabljali o vsaj delu Nietzschejeve filozofije. Za \xc4\x8dasa prve svetovne vojne si je Nietzsche nabral, kar nekaj ugleda med nem\xc5\xa1kimi levi\xc4\x8darskimi in desni\xc4\x8darskimi voja\xc5\xa1kimi silami. Nem\xc5\xa1ki vojaki so za bo\xc5\xbei\xc4\x8d dobivali Zaratustro kot darilo. Nietzschejev ugled je za\xc4\x8del mo\xc4\x8dno upadati, ko so ga za\xc4\x8deli povezovati z Adolfom Hitlerjem in nem\xc5\xa1kim Reichom, a vendar je bila strokovna javnost 20. stoletja vsaj be\xc5\xbeno seznanjena z Nietzschejevimi idejami. Te\xc5\xbeje je \xc5\xa1pekulirati o tem, \xc4\x8de so nacisti vzeli Nietzscheja za inspiracijo. Hitler na primer, najverjetneje nikoli ni prebral Nietzscheja in \xc4\x8detudi ga je, se mu ni nikoli pretirano posve\xc4\x8dal. \xc4\x8ceprav je uporabljal Nietzschejev citat \xc2\xbbgospodarji zemlje\xc2\xab\xc2\xa0v Mein Kampf in \xc4\x8deprav je pogosto obiskoval njegovo rojstno hi\xc5\xa1o. Nacisti, tudi Mussolini, so Nietzscheja zlorabljali in ga brali selektivno. Richard Nixon je prebiral Nietzscheja z velikim zanimanjem in je pogosto \xc4\x8drpal inspiracijo prav v njem. Dolo\xc4\x8deni pogledi Nietzschejeve filozofije, \xc5\xa1e posebej njegov pogled na boj med posameznikom in dru\xc5\xbebo, pre\xc5\xbeema literaturo poznega dvajsetega in zgodnjega enaindvajsetega stoletja.\n_START_SECTION_\nHitler in Mussolini\n_START_PARAGRAPH_\nUtemeljitelj fa\xc5\xa1izma Mussolini je bral Nietzscheja, Hitler pa je Mussoliniju podaril Nietzschejeva zbrana dela na njunem zgodovinskem sre\xc4\x8danju leta 1938 na brennerskem prelazu. Nacisti so v svoji propagandi pogosto uporabljali Nietzschejeve izraze, denimo 'nad\xc4\x8dlovek' in 'volja do mo\xc4\x8di'. Vendar pa Nietzsche ni nikoli bil ne nacionalist ne antisemit, zato je povezava njegovega pojmovanja nad\xc4\x8dloveka z nacisti\xc4\x8dno idejo o \xc4\x8disti arijski rasi popolnoma napa\xc4\x8dna."