b'\n_START_ARTICLE_\nToplotna stratifikacija jezera\n_START_PARAGRAPH_\nToplotna stratifikacija jezera (tudi termi\xc4\x8dna stratifikacija jezera) je sprememba temperature na razli\xc4\x8dnih globinah v jezeru. Temperaturne spremembe od sezone do sezone ustvarijo cikli\xc4\x8dni vzorec, ki se ponavlja iz leta v leto. Do toplotne stratifikacije (plastovitosti) pride zaradi fizikalno - kemi\xc4\x8dnih vplivov. Plasti vode pa se lo\xc4\x8dijo po gostoti, temperaturi, koncentraciji kisika...\n_START_SECTION_\nMe\xc5\xa1anje jezerske vode\n_START_PARAGRAPH_\nTemperaturne spremembe neposredno vplivajo na razli\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti jezera. \xc4\x8ce je temperatura ni\xc5\xbeja voda postane gostej\xc5\xa1a in obratno,\xc4\x8de je temperatura vi\xc5\xa1ja voda postane manj gosta. Najve\xc4\x8djo gostoto pa voda dose\xc5\xbee pri 4 \xe2\x81\xb0C. Spomladi se povr\xc5\xa1inski sloj vode segreje zaradi son\xc4\x8dnega sevanja in temperatura vode je tako na povr\xc5\xa1ini kot v globini enaka. Veter omogo\xc4\x8da kro\xc5\xbeenje in me\xc5\xa1anje jezerske vode. Povr\xc5\xa1inski sloj vode se pome\xc5\xa1a z globinsko vodo z njo pa v globino pride tudi velika koli\xc4\x8dina kisika. Me\xc5\xa1anje vode v tem \xc4\x8dasu imenujemo pomladanska cirkulacija vode. Poleti sloj epilimniona dose\xc5\xbee najve\xc4\x8djo globino. Topla voda,obilo son\xc4\x8dne svetlobe, hranila in pomladanska cirkulacija pa zagotavljajo idealno okolje za rast alg v zgornjem sloju. Veter me\xc5\xa1a vodo, vendar pa se topla voda povr\xc5\xa1inskega sloja ne more me\xc5\xa1ati s hladno gosto vodo globinskega sloja,zaradi plasti metalimnion.Voda se me\xc5\xa1a le v vrhnjem sloju - epilimnionu. Stanje v katerm so v jezeru trije sloji vode imenujemo poletna stagnacija. V jeseni ko prihaja do hlajenja povr\xc5\xa1inskih slojev vode, voda postaja vse gostej\xc5\xa1a in dose\xc5\xbee maksimalno gostoto ko temperatura pade na 4 \xe2\x81\xb0C. Spodnji sloji so toplej\xc5\xa1i in imajo manj\xc5\xa1o gostoto. Gosta povr\xc5\xa1inska voda tone proti dnu, s tem pa potiska spodnja la\xc5\xbeja in toplej\xc5\xa1a sloja na povr\xc5\xa1ino. Ker je temperatura vode ista v vseh plasteh pa veter temeljito preme\xc5\xa1a jezersko vodo. To je jesenska cirkulacija vode. Ko se temperature povr\xc5\xa1inskega sloja vode zni\xc5\xbeajo ali celo nastane led pa nastopi zimska stagnacija.'