b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan Heiligenkreuz\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nVas Heiligenkreuz se je razvila mnogo pozneje kot prvotna zasnova srednjeve\xc5\xa1kega samostana, ki o\xc4\x8ditno ni imel predhodnikov._NEWLINE_Nedale\xc4\x8d stran je prvotno gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega naseljeno obmo\xc4\x8dje se zdaj imenuje "Marienwiese" in ima vzdevek "Burgstall". Danes ga imenujejo "gradi\xc5\xa1\xc4\x8de Burgstall" in le\xc5\xbei nad Cholerakapelle v dolini Helenental na ju\xc5\xbeni in jugozahodni strani na naravni utrditvi s strmim padcem do reke Schwechat. Na drugi strani planote je bila naselbina povezana  z vrsto skalnatih strmih pe\xc4\x8din, uravnanih zunaj in znotraj. To je mogo\xc4\x8de videti v vmesnih plitvej\xc5\xa1ih presledkih iz umetnega polnila in delni obzidavi. Celotno obmo\xc4\x8dje poselitve bi lahko zaprli in pred zunanjimi napadi branili s sorazmerno malo truda. Ta Castrum (utrjeno naselje) ni bil arheolo\xc5\xa1ko raziskan vse do danes._NEWLINE_Leta 1988 so izkopali roparski grob s 120 kg surovega bakra starosti \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d (1200 do 750 pr. n. \xc5\xa1t.), kar bi bilo mogo\xc4\x8de potrditi s kerami\xc4\x8dnimi artefakti. Najdba nekaj rimskih kovancev iz druge polovice \xc4\x8detrtega stoletja omogo\xc4\x8da sklep o ponovni uporabi ali samo predhodnem obisku v starodavnem naselju v pozni antiki._NEWLINE_Naselje Burgstall pri Cholerakapelle spada v skupino prazgodovinskih vi\xc5\xa1inskih naselij, od tod Castra, v ju\xc5\xbenem Dunajskem gozdu, ki so bila pomembna predvsem zaradi predelave barvnih kovin._NEWLINE_Nekdanje gradi\xc5\xa1\xc4\x8de Burgstall je zdaj za\xc5\xa1\xc4\x8diten spomenik.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem obdobju delovanja samostana se je pokazalo, da sta gospodarska osnova in prva skupnost menihov pre\xc5\xa1ibki. Menihi so se odlo\xc4\x8dili, da se leta 1206 premaknejo v zahodno Mad\xc5\xbearsko na ozemlje dana\xc5\xa1njega gradu K\xc3\xb6nigshof, da ne bi trpeli zaradi lakote.  Potem so dobili ka\xc5\xa1\xc4\x8do Trumau in \xc5\xa1e dodatno Freigut Thallern z opombo "za bratstvo v bolezni, za krepitev vino more biti"._NEWLINE_Dobrih 100 let po gradnji romanske arhitekture je bila zgrajena v samostanu prva gotska stavba._NEWLINE_Visokoromanska cerkev z ladjo, fasado, pre\xc4\x8dno ladjo in izvirnim korom je bila kon\xc4\x8dana leta 1187, po 50 letih gradnje, in posve\xc4\x8dena 31. maja 1188 z dragoceno 23,5 cm veliko relikvijo za \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje, ki jo je ta dan daroval Leopold V._NEWLINE_Trajalo je pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1e enkrat toliko, da so bili leta 1240 kon\xc4\x8dani gotski samostan in druge samostanske stavbe, kot so kapiteljska dvorana, refektorij, dormitorij (spalnice), fraterija (prostor za lai\xc4\x8dne brate), \xc5\xa1e posebej kri\xc5\xbeni hodnik na jugu cerkve. Dolgotrajna gotska obnova je povzro\xc4\x8dila ru\xc5\xa1enje sorazmerno majhnega romanskega kora in njegovo zamenjavo z veliko ve\xc4\x8djim visokogotskim dvoranskim korom, ki se je kon\xc4\x8dal skupaj z Brunnenhausom (vodnjak) v kri\xc5\xbenem hodniku leta 1295 ob odprtju. Hkrati je bila kon\xc4\x8dana tudi Bernardikapelle._NEWLINE_Do poznega 13. stoletja so bili v samostanu Heiligenkreuz pokopani prakti\xc4\x8dno vsi \xc4\x8dlani dru\xc5\xbeine Wildegg in Altenburg.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1642 je bila nova samostanska stavba na jugu kri\xc5\xbenega hodnika in fraterija kon\xc4\x8dana \xc5\xbee v baroku. Letnica 1667 pomeni za\xc4\x8detek gradnje zakristije. Nekaj let pozneje, leta 1674, je bil kon\xc4\x8dan baro\xc4\x8dni cerkveni stolp._NEWLINE_Leta 1683 so samostan napadli Turki in ga za\xc5\xbegali. Med obnovo pod opatom Clemensom Schefferjem je bil samostan raz\xc5\xa1irjen v baro\xc4\x8dnem slogu. Tako stojijo stavbe, zgrajene leta 1691, na zahodu in sestavljajo veliko poligonalno samostansko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Leta 1710 je bila kon\xc4\x8dana \xc5\xa1iritev Anine kapele, na drugi strani kapiteljske dvorane pa je  bila leta 1713 dozidana Pogrebna kapela. 1730 so bila kon\xc4\x8dana "stara samostanska vrata", 1729-1730 postavljen steber svete Trojice  in leta 1739 Jo\xc5\xbeefov vodnjak._NEWLINE_Pod Jo\xc5\xbeefom II. je ostal samostan leta 1783 odprt, ker so se menihi ukvarjali s protireformacijo in izobra\xc5\xbeevanjem; ta podro\xc4\x8dja dejavnosti so bila v razsvetljenstvu legitimna._NEWLINE_Leta 1802 je bila ustanovljena filozofska in teolo\xc5\xa1ka izobra\xc5\xbeevalna ustanova za usposabljanje duhovnikov za samostane Zwettl, Lilienfelda, Heiligenkreuz in Neukloster.\n_START_SECTION_\n20. stoletje do danes\n_START_PARAGRAPH_\nPo priklju\xc4\x8ditvi k tretjemu rajhu (1938) je bilo predvideno posredno uni\xc4\x8denje meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja z gradnjo avtoceste neposredno nad samostanom. Te na\xc4\x8drte je prepre\xc4\x8dila druga svetovna vojna in trasa dana\xc5\xa1njega dunajskega zunanjega obro\xc4\x8da avtoceste vodi proti severu mimo kraja Heiligenkreuz. Proti koncu druge svetovne vojne so zvonove iz zvonika zasegli kot surovino za izdelavo oro\xc5\xbeja. Ruska zasedba je tudi ogro\xc5\xbeala meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Leta 1976 je bil Institutum Theologicum povzdignjen v fakulteto. Danes je eden najve\xc4\x8djih centrov za usposabljanje nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih duhovnikov. V Heiligenkreuzu je tudi hi\xc5\xa1a Leopoldinum, \xc5\xa1kofijsko semeni\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Relikvija  pravi kri\xc5\xbe je danes v leta 1983 zgrajeni Kreuzkapelle. Relikvija sina Leopolda III., Bla\xc5\xbeenega Otta Freisinga (1112-1158), freisin\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa (1138-1158), je v dragocenem sveti\xc5\xa1\xc4\x8du v podstavku glavnega oltarja. Poleg tega je visok oltar samostanske cerkve ohranil del trnove Kristusove krone._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Benedikt XVI. je univerzo 28. januarja 2007 na praznik sv. Toma\xc5\xbea Akvinskega povzdignil v Philosophisch-Theologischen Hochschule Benedikt XVI. Heiligenkreuz.  V poznih popoldanskih urah 9. septembra 2007 je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. obiskal samostan in univerzo._NEWLINE_25. januarja 2014 je v Leopoldinumu izbruhnil po\xc5\xbear, ki je bil hitro poga\xc5\xa1en. \xc5\xa0koda je bila k sre\xc4\x8di le materialna. _NEWLINE_Poleg obi\xc4\x8dajnih zvonov so v Heiligenkreuzu enkratni Carillon (zvonovi) v Avstriji, v katerih se 43 zvon\xc4\x8dkov lahko aktivira s pomo\xc4\x8djo klavirature. Carillon  igra vsako leto prvi konec tedna v avgustu na koncertu; vse leto igra vsako uro do deset minut pred uro hvalnico iz ustrezne liturgi\xc4\x8dne sezone (advent/velika no\xc4\x8d/Marijin mesec v maju itd.)\n_START_SECTION_\nPovzetek\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan Heiligenkreuz deluje od svojega za\xc4\x8detka brez prekinitev. Trenutno (2010) je v njem 88 menihov. Poudarek je na negovanju meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, bogoslu\xc5\xbeju in gregorijanskem koralu v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini. Nekateri menihi, ki se ukvarjajo z duhovni\xc5\xa1ko dejavnostjo, delujejo v 17 \xc5\xbeupnijah, drugi delajo kot znanstveniki in profesorji na univerzi._NEWLINE_Heiligenkreuz je samostan, v katerem se ohranja samostanska tradicija (na primer gregorijanski koral, ma\xc5\xa1a v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini), vendar znova in znova o\xc5\xbeivi kritika liberalnih tokov Katoli\xc5\xa1ke cerkve. Povezana univerza prispeva v Merian  svojo stran konservativne teologije v nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih dr\xc5\xbeavah.\n_START_SECTION_\nRomanska glavna ladja\n_START_PARAGRAPH_\nProti koncu 12. stoletja je bila triladijska bazilika zaklju\xc4\x8dena v naj\xc4\x8distej\xc5\xa1i romaniki. Srednja ladja je visoka, obokana s svetlobnim nadstropjem (bazilikalnimi okni). Svetloba z oken severne stranske ladje pada prek arkadnih obokov v ladjo, na drugi strani pa je v ju\xc5\xbeni stranski ladji sorazmerno temno. Masivni pravokotni pilastri segajo do lokov, kjer so kapiteli in impost, pre\xc4\x8dnik._NEWLINE_Vse ladje, ki so razdeljene na deset enakih obo\xc4\x8dnih pol in so zajete v stranskih ladjah s polkro\xc5\xbenimi vzdol\xc5\xbenimi loki in v glavni ladji, so zna\xc4\x8dilno romansko rebrasto obokane. Pole so vedno lo\xc4\x8dene s pravokotnimi pre\xc4\x8dnimi loki, katerih konci so na pilastrih, ki so zaklju\xc4\x8deni z imposti. V glavni ladji in na zunanjih stenah stranskih ladij so pilastri le pribli\xc5\xbeno en in dva metra dolgi kosi, ki po\xc4\x8divajo na izstopajo\xc4\x8dih konzolah. V osrednji ladji na teh konzolah na obeh straneh stojijo okrogli tri\xc4\x8detrtinsko okrogli slu\xc5\xbeniki, na katerih stojijo ploska rebra oboka._NEWLINE_ _NEWLINE_Zahodna zatrepna stena je visoko nad portalom skoraj v vi\xc5\xa1ini svetlobnega nadstropja s tremi okroglimi obokanimi okni, ki simbolizirajo sveto Trojico. V ve\xc4\x8dernih urah se zahajajo\xc4\x8de sonce potopi v ladji v misti\xc4\x8dno svetlobo._NEWLINE_Baro\xc4\x8dne korne klopi v zadnjih treh obokih delujejo usklajeno. Leta 1707 jih je izdelal Giovanni Giuliani (1664\xe2\x80\x931744). Kor izvira iz 15. stoletja._NEWLINE_Glavna ladja je najstarej\xc5\xa1i del cerkve. Na vzhodnem koncu je pre\xc4\x8dna ladja, sestavljena iz dveh enako velikih delov, ki so precej nad zunanjimi stenami stranskih prehodov. Prej povsem romanski transept so zaradi zagotavljanja iste \xc5\xa1irine z visokim gotskim dvoranskim korom precej gotizirali, zlasti na vzhodni steni in v obokih._NEWLINE_V severni pre\xc4\x8dni ladji so velike orgle, katerih vi\xc5\xa1ina dose\xc5\xbee skoraj zgornjo mejo, in so tu po restavriranju Helmuta Allg\xc3\xa4uerja leta 1997. Orgle, ki jih je leta 1804 izdelal cesarski mojster Ignaz Kober, imajo dva manuala oziroma klaviaturi, 55 registrov in 2959 cevi. Nanje sta igrala znana skladatelja Franz Schubert in Anton Bruckner. So prve velike romanti\xc4\x8dne orgle v Avstriji. Do leta 1950 so stale v baro\xc4\x8dni empori nad glavnim vhodom ladje. S tem so prikrivale svetlobo skozi okna na zahodni steni. Empora je bila odstranjena in orgle preme\xc5\xa1\xc4\x8dene._NEWLINE_Poleg velikih Koberjevih orgel so v cerkvi \xc5\xa1e manj\xc5\xa1e korne orgle Johanna Wimola iz leta 1746 z enim manualom in 11 registri, ki jih je tudi obnovil Allg\xc3\xa4uer._NEWLINE_Pro\xc4\x8delje samostanske cerkve v samostanskem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du predstavlja bazilikalno zvi\xc5\xa1anje ladje. Osrednja ladja je dvakrat tako \xc5\xa1iroka kot stranski. Nadstre\xc5\xa1ek stranskih ladij je pribli\xc5\xbeno na pol poti do kapi osrednje ladje._NEWLINE_Glavni portal ima tri arhivolte z zaprtim timpanonom in stranskimi stebri. V sredini nad zunanjim lokom stoji na konzoli svetnik, na obeh straneh v vi\xc5\xa1ini loka ob strani podboja je polsteber z majhnim obeliskom. Slednji je iz renesanse in poznej\xc5\xa1ih dopolnitev. V levem hodniku je manj\xc5\xa1i portal z dvostopenjskimi arhivolti s timpanonom._NEWLINE_V sredini vi\xc5\xa1ine fasade je skupina treh oken razli\xc4\x8dnih velikostih, okroglo obokanih, z dvostopenjskimi arhivolti. Njihovi zunanji loki so prekriti z izrazitimi profili, ki se nadaljujejo v obokih. V sredini osrednje ladje so majhna obokana okna potisnjena do kapi. Pribli\xc5\xbeno na pol poti do stranske ladje je srednje veliko obokano okno. Vzporedno z napu\xc5\xa1\xc4\x8dem ladij te\xc4\x8dejo ve\xc4\x8dslojne slepe arkade._NEWLINE_Sleme je za\xc4\x8dinjeno s kamnitim Lazarjevim kri\xc5\xbeem.\n_START_SECTION_\nVisokogotski dvoranski kor\n_START_PARAGRAPH_\nPredhodnik tega novega kora je bil precej manj\xc5\xa1i romanski kor, komaj \xc5\xa1ir\xc5\xa1i od ladje. Mno\xc5\xbeice romarjev, ki so hodili \xc4\x8dastit relikvije, so zahtevale visok prostoren kor in korni obhod, kar je bilo mogo\xc4\x8de izpolniti le z gradnjo velikega obsega. Zgrajen je bil nov kvadratni visokogotski dvoranski kor, sestavljen iz devetih kvadratov enako visokih reber. Zunanji prehod bi lahko opisali kot "ambulatorij". To je najve\xc4\x8dji gotski dvoranski kor te vrste v Avstriji. Skupaj s pre\xc4\x8dno ladjo prese\xc5\xbee osnovno povr\xc5\xa1ino glavne ladje._NEWLINE_Vzhodna in severna zunanja stena sta obse\xc5\xbeni, z obokanimi visokimi okni, z lancetami in gotskim krogovi\xc4\x8djem elegantno zgrajena, v vsaki poli par, v osrednji vzhodni steni pa veliko okno. Pribli\xc5\xbeno polovica zasteklitev je izvirna iz obdobja okoli leta 1290._NEWLINE_V baroku so cerkev precej barokizirali. Veliko vzhodno srednje okno je bilo zazidano in zapolnjeno z masivnim baro\xc4\x8dnim oltarjem. V poznem 19. stoletju so baro\xc4\x8dne elemente v veliki meri odstranili in zgradili novo stransko emporo v neogotskem slogu._NEWLINE_V stranski galeriji so neogotske orgle, ki so tudi zgodovinske in celo starej\xc5\xa1e od velikih Koberjevih orgel: leta 1746 jih je postavil Jan V\xc3\xbdmola v prezbiteriju, z enajstimi registri, porazdeljenimi \xc4\x8dez manual in pedal. 1894 je V\xc3\xbdmola orgle preselil v novozgrajeno stransko galerijo. Leta 1994 so bile orgle slogovno obnovljene._NEWLINE_Oltarna slika, Marijino vnebovzetje Johanna Michaela Rottmayerja, je name\xc5\xa1\xc4\x8dena na korni strani. Okno je spet odprto. Nad oltarjem v sredini kora je bil zgrajen neogotski baldahin. Tu je romanski kri\xc5\xbe iz leta 1138 v mojstrski izvedbi, ki predstavlja Kristusa._NEWLINE_Neposredni naslednik te neobi\xc4\x8dajne dvoranske oblike je v Neubergu an der M\xc3\xbcrz, vendar pa se razteza po celotni cerkvi.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xbeni hodnik\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbeni hodnik, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de samostana, le\xc5\xbei ob ju\xc5\xbeni steni ladje in zahodni steni kapiteljske dvorane in fraterije. Na zahodu meji z vitkim delom stavbe s kri\xc5\xbenim hodnikom in dodatnimi sobami na jugu mlaj\xc5\xa1e samostanske stavbe. Romansko-gotski kri\xc5\xbeni hodnik obdaja lepo vzdr\xc5\xbeevano dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Severna in ju\xc5\xbena galerija sta dolgi sedem obo\xc4\x8dnih pol, vzhodna in zahodna galerija pa le \xc5\xa1est. Galerije so razdeljene na zunanji strani s preprostimi pravokotnimi stebri, ki podpirajo horizontalne podpore obokov. Ljubka romanska oblika vmesnih prostorov je nad parapetom napolnjena s \xc5\xa1tirimi okni in petimi pari rde\xc4\x8dih okroglih stebrov. Podkvasti loki (mavrski vpliv?) v luneti imajo razli\xc4\x8dne kro\xc5\xbene odprtine, tudi v obliki "volovskega o\xc4\x8desa", velika zna\xc4\x8dilnost krogovi\xc4\x8dja._NEWLINE_Na vseh galerijah kri\xc5\xbenega hodnika je drugo nadstropje s sodobnimi pravokotnimi okni. V notranjost kri\xc5\xbenega hodnika je dostop prek "Starih vrat" v jugozahodnem kotu zunanjosti samostanske cerkve._NEWLINE_V galerijah je spet \xc4\x8disto gotski slog, prerez ima nedvoumno o\xc5\xa1iljene loke. Oboki so pokriti z gotskimi rebrastimi loki. Profilirana rebra in pasovi slonijo na stenah na rezbarsko okra\xc5\xa1enih konzolah, na strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da so bujni skulpturirani kapiteli nad sve\xc5\xbenjem rde\xc4\x8dih tri\xc4\x8detrt okroglih stebrov. Ti so \xc5\xa1e vedno dopolnjeni z rde\xc4\x8dimi kro\xc5\xbenimi stebri, ki lo\xc4\x8dujejo odprtine, in stojijo na parapetu. Temelji za obo\xc4\x8dna rebra so okra\xc5\xa1ena z rozeto, kot so ro\xc5\xbee, majhne skulpture, ki spominjajo na "raj". Na notranji strani galerije so kamnite klopi._NEWLINE_Ena od galerij se imenuje Grabsteingang. Na stenah so nagrobni kamni dobrotnikov, ki so v srednjem veku darovali samostanu posesti, vinograde ali drugo in s tem prispevali k pre\xc5\xbeivljanju menihov. Ti pokrovitelji so bili pokopani v zahvalo v kri\xc5\xbenem hodniku._NEWLINE_Drug del kri\xc5\xbenega hodnika se imenuje Lesegang (prostor za branje), saj so se menihi tukaj zbirali za branje. Bralec je stal na leseni pri\xc5\xbenici, poslu\xc5\xa1alci pa na nasprotni strani galerije na lesenih klopeh. Baro\xc4\x8dna ureditev je imela naslone za roke na sede\xc5\xbeih opata in njegovih dveh pomo\xc4\x8dnikov (prior in podprior)._NEWLINE_ Lesegang je zastekljen s stekli, ki deloma izvirajo iz 13. stoletja. Ti so urejeni v razli\xc4\x8dnih odtenkih sive s slikarijami v slogu grizaj.\n_START_SECTION_\nKapiteljska dvorana\n_START_PARAGRAPH_\nKapiteljska dvorana je bila sejna soba menihov, v kateri so na vsakem sre\xc4\x8danju, vsaj na za\xc4\x8detku, brali Sveto pismo. Za menihe, ki so bili upravi\xc4\x8deni, da se udele\xc5\xbeijo teh sre\xc4\x8danj, so uporabljali ime "Kapitular". Kot pri skoraj vseh samostanih te vrste se kapiteljska dvorana na vzhodni galeriji kri\xc5\xbenega hodnika odpira skozi dve okni in vrata, ki jih ni mogo\xc4\x8de zapreti, in po treh stopnicah pripelje do njega. Kapiteljska dvorana je razdeljena na devet kvadratnih obokov s \xc5\xa1tirimi delnimi rebrastimi loki in pasovi na stenah do \xc5\xa1trle\xc4\x8dih konzol in v prostoru podprtimi s \xc5\xa1tirimi osmerokotnimi stebri. Dana\xc5\xa1nja rebra, impost in kapiteli ka\xc5\xbeejo baro\xc4\x8dno preobleko. V vzhodni steni so tri velika kro\xc5\xbena barvita glazirana okna  "bikovo oko"._NEWLINE_Dvorana je tudi grobnica donatorjev samostana hi\xc5\xa1e Babenber\xc5\xbeanov. Danes je devet preprostih nagrobnih kamnov na tleh. Za vojvodo Friderika II. (1211-1246), zadnjega Babenber\xc5\xbeana, ki je vladal v Avstriji in bil velikodu\xc5\xa1en mecen samostana, je bil narejen impresiven visok grob._NEWLINE_Na baro\xc4\x8dnih freskah v kapiteljski dvorani so prikazane pokopane osebe.\n_START_SECTION_\nFraterija\n_START_PARAGRAPH_\nFraterija je delovni prostor lai\xc4\x8dnih bratov. Dostopna je iz kri\xc5\xbenega hodnika in dveh drugih delov. Prostor je bil gotovo prvotno razdeljen na razli\xc4\x8dne vrste delavnic, kot so \xc4\x8devljarska, kroja\xc5\xa1ka, tesarska in druge. Poleg "delavnic" je bil skriptorij. V njem so menihi pisali knjige ali jih kopirali. Bil je edini ogrevani prostor v samostanu. Leta 1992 je bil odkrit prehod prek stopnic v Kalefaktorium, kotlovnico._NEWLINE_Fraterija obsega vsaj 3 \xc3\x97 6, torej osemnajstkvadratni obok, razdeljen s \xc5\xa1irokimi pravokotnimi trakovi s koni\xc4\x8dastimi loki v vzdol\xc5\xbeni in pre\xc4\x8dni smeri. Kon\xc4\x8dajo se v stenah, skoraj navpi\xc4\x8dno, brez konzole v zidu. Skupno deset slopov, ve\xc4\x8dina okroglih, nosi preostale loke, ki se kon\xc4\x8dajo s profiliranimi imposti in bazami. Tudi tukaj se prepozna romanika.\n_START_SECTION_\nBernardova kapela\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je to zimska kapela za menihe; v preteklosti so jo uporabljali predvsem od vseh svetih do velike no\xc4\x8di. Notranja dol\xc5\xbeina je 20,2 m, \xc5\xa1irina pa 7,3 m. Vi\xc5\xa1ino je te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti zaradi nasipov na tleh. Zatrepna okna segajo do vi\xc5\xa1ine zaklju\xc4\x8dnega kamna. Obok ladje je v \xc5\xa1estih delih. \xc5\xa0est diagonalnih reber je zdru\xc5\xbeenih v dva sklepnika. Oltar ima \xc5\xa1estdelni zvezdast obok in tudi tu je \xc5\xa1est reber zdru\xc5\xbeenih v sklepniku._NEWLINE_Kapela je zadnja velika stavba, ki je bil postavljena v Heiligenkreuzu v srednjem veku. Ni natan\xc4\x8dnih podatkov o \xc4\x8dasu gradnje, vendar je v Continuatio Vindobonensis  podatek o pribli\xc5\xbeno 1290. Prvotno jo je posvetil Erazmus Antiohijski in je bila uporabljena kot ambulanta (lat.: infirmus - nemo\xc4\x8den, \xc5\xa1ibek, bolan) ali del ambulante v prvem nadstropju na zahodu sosednje stavbe. Na severni strani kora je v srednjem veku stala zakramentna hi\xc5\xa1ica, vendar ni bila ohranjena do 19. stoletja. Na ju\xc5\xbeni strani je bil do 20. stoletja barokiziran portal._NEWLINE_21. decembra 1910 je kor zajel po\xc5\xbear. Ker se je kapela desetletja uporabljala kot sveti grob, je bil korni zaklju\xc4\x8dek zgrajen kot ogrodje. Pozneje se je kapela uporabljala za molitev in ma\xc5\xa1evanje; opat Karl Braunstorfer jo je ogreval kot zimsko kapelo in dodal okna, ki jih poslikala avstrijska umetnica Margret Bilger. 13 oken so izdelali med letoma 1963 in 1964, predstavljajo svetopisemski cikel in so glavno delo gornjeavstrijske umetnice. _NEWLINE_Zunanjost je zna\xc4\x8dilna cistercijansko preprosta. Masiven cokel se razteza okoli izmeni\xc4\x8dnih mo\xc4\x8dnih in \xc5\xa1ibkih stebrov kot tudi okoli stene. Okna so gladka, brez profiliranja. Erker na zatrepu zahodne strani, kjer danes stoji kip Bernarda, je bila prvotno ni\xc5\xa1a z zvonom kot nadomestek za prepovedan srednjeve\xc5\xa1ki zvonik._NEWLINE_Gradbeni material je druga\xc4\x8den od vseh drugih stavb. Namesto kamna Siegenfelderstein kot za ve\xc4\x8dino je bil uporabljen Leitha pe\xc5\xa1\xc4\x8denjak, verjetno iz kamnoloma Kaisersteinbruch.\n_START_SECTION_\nPogrebna kapela\n_START_PARAGRAPH_\nPogrebna kapela med kapiteljsko dvorano in fraterijo je bila v srednjem veku parlatorium edini prostor, v katerem so menihi smeli govoriti, ker je v samostanu vladal splo\xc5\xa1en molk. Od leta 1713 je ozek prostor s tremi kri\xc5\xbenimi oboki pokrit. Uporablja se kot pogrebna kapela. Umetni\xc5\xa1ko jo je zasnoval Giovanni Giuliani. Ples okostnjakov sveti (kot sve\xc4\x8dnik) pokojnemu sobratu, ki je le\xc5\xbeal sredi kapele na poti do ve\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nAnina kapela\n_START_PARAGRAPH_\nIsto\xc4\x8dasno kot Pogrebna kapela je bila narejena tudi Anina kapela med korom cerkve in kapiteljske dvorane. V srednjem veku je bila v njej knji\xc5\xbena zbirka samostana, imenovana Armarium.\n_START_SECTION_\nZakristija\n_START_PARAGRAPH_\nZakristija je bila dodana na jugovzhodnem vogalu gotskega dvoranskega kora v 17. stoletju.  Pravokotni prostor z velikimi okni na treh straneh ima raz\xc4\x8dlenjen obokan strop, okra\xc5\xa1en s \xc5\xa1tukom. Zunanja okna so prekinjena z majhnimi lunetami nad loki. Zakristija ima kakovostne rokokojske freske.\n_START_SECTION_\nStara vrata\n_START_PARAGRAPH_\n"Stara vrata" je majhna soba, v katero je bilo mogo\xc4\x8de v srednjem veku priti neposredno od zunaj v jugozahodnem kotu kri\xc5\xbenega hodnika. Menih je tukaj \xc4\x8dakal na sprejem do leta 1970. Baro\xc4\x8dna freska prikazuje Devico Marijo, svetega Benedikta (v \xc4\x8drni kuti) in svetega Bernarda (v beli kuti). Med udele\xc5\xbeenci je \xc4\x8dutiti simboli\xc4\x8dno za\xc5\xa1\xc4\x8dito tega svetnika.\n_START_SECTION_\nZvonik\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav srednjeve\xc5\xa1ke cistercijanske cerkve obi\xc4\x8dajno niso imele zvonika, je bil v Heiligenkreuzu zgrajen in je viden od dale\xc4\x8d. Zgrajen je bil leta 1674 v kotu med severno stransko ladjo in severno pre\xc4\x8dno ladjo v baro\xc4\x8dnem slogu. Sorazmerno majhen stre\xc5\xa1ni jezdec je bil nadomestek, tudi v Heiligenkreuzu, in stoji na vzhodnem koncu kornega grebena,  je barokiziran.\n_START_SECTION_\nKreuzkirche\n_START_PARAGRAPH_\nSodobna cerkev pove\xc5\xbee na severni strani pre\xc4\x8dno ladjo in zvonik. Zgrajena je bila leta 1982 in ima dragoceno relikvijo. Njen tloris ima obliko latinskega kri\xc5\xbea, ki je obrnjen proti zahodu in ima zaobljeno apsido.\n_START_SECTION_\nVodnjak\n_START_PARAGRAPH_\nEdini vir pitne vode v samostanu v srednjem veku je bil vodnjak, neposredno na meji ju\xc5\xbene galerije. Leta 1295 je bila kon\xc4\x8dana gradnja visokogotske devetkotne stavbe, ki daje vtis razko\xc5\xa1ne kapele z gotskimi okni in barvitimi steklenimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, na katerih je prikazana dru\xc5\xbeina Babenber\xc5\xbeanov, z rebrastim obokom s sklepnikom, ki predstavlja Kristusa na prestolu (izvirnik iz hrasta je v muzeju ) in kon\xc4\x8dno piramidni renesan\xc4\x8dni vodnjak, izdelan iz svinca. Ta estetsko oblikovani posvetni prostor je imel \xc4\x8dudno vlogo vodnjaka in pralnice, za kar so teolo\xc5\xa1ki razlogi. Veli\xc4\x8dastna sakralna notranjost naj bi spomnila menihe, da se dogajajo tudi navadne dnevne dejavnosti pred obrazom Kristusa (sklepnik) in da vedno slu\xc5\xbeijo z vsem in povsod Bogu.\n_START_SECTION_\nSamostansko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nZahodno od srednjeve\xc5\xa1ke samostanske stavbe s fasado samostanske cerkve in vhodov v cerkev in na obmo\xc4\x8dju samostana je veliko poligonalno dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Poleg omenjenih dvonadstropnih stavb, razen fasade cerkve, je obdan z mlaj\xc5\xa1o dvonadstropno samostansko stavbo v baro\xc4\x8dnem slogu, ki je bila narejena proti koncu 17. stoletja. Na najkraj\xc5\xa1i severni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je velik okrogel obokan vhodni portal, nad katerim se dviga petnadstropni stolp, z dovr\xc5\xa1eno izdelano baro\xc4\x8dno fasado iz Kaisersteina in se pona\xc5\xa1a s teraso z bogato okra\xc5\xa1eno balustrado. Zunanji vogali stavbe so opremljeni s kro\xc5\xbenimi stolpi, ki se za\xc4\x8dnejo delno v pritli\xc4\x8dju in se kon\xc4\x8dajo s konicami s \xc4\x8debulasto streho na ravni stavbnih grebenov. Spominjajo na tako imenovano "poper grmovje" v zgodovinski trdnjavski arhitekturi. Na treh straneh dvori\xc5\xa1\xc4\x8da so arkade z navzkri\xc5\xbenimi oboki v pritli\xc4\x8dju in nadstropju._NEWLINE_V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je steber svete Trojice (tako imenovano ku\xc5\xbeno znamenje) kiparja Giovannija Giulianija in klesarja Eliasa H\xc3\xbcgla iz kamnolomov Kaisersteinbruch, Eggenburg in Loretto, in Jo\xc5\xbeefov vodnjak ( Josefsbrunnen) klesarja Josepha Winklerja, oba iz prve polovice 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nStavba za goste\n_START_PARAGRAPH_\nJu\xc5\xbeno od samostana in fraterije je obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a mlaj\xc5\xa1a samostanska stavba, ki je bila kon\xc4\x8dana v sredini 16. stoletja. To je dnevna soba menihov. Podobno kot srednjeve\xc5\xa1ki kri\xc5\xbeni hodnik je to dvonadstropna stavba s kvadratnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem._NEWLINE_Slika prikazuje pogled z juga; levo je stavba za goste, desno fasada samostanske knji\xc5\xbenice, v ozadju je zvonik. Vodno telo je ribnik za po\xc5\xbearno vodo.\n_START_SECTION_\nKamnolomi v Leithagebirgu\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je s kraljevo donacijo leta 1203 pridobil velike kamnolome v Leithagebirgu, ki so pripadali Mad\xc5\xbearski na meji z Avstrijo. V tistem \xc4\x8dasu je v vseh samostanskih dokumentih pisalo kamnolomi Heiligenkreuzer, v vseh posvetnih arhivih so navedeni kot "cesarski kamnolomi". V 19. stoletju pa so bili enostavno ozna\xc4\x8deni samo "kamnolom"._NEWLINE_Na cesarskem Dunaju je bil v tistem \xc4\x8dasu kamen z blagovno znamko Kaiserstein zelo ocenjen in se je uporabljal pri gradnji samostana: glavni portal na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, steber svete Trojice, Jo\xc5\xbeefov vodnjak, vodnjak v vrtu stavbe za goste, dunajska vrata. Poleg tega so s kamnitimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami oblo\xc5\xbeeni kri\xc5\xbeni hodnik, stavba vodnjaka, leva stranska ladja cerkve, stopni\xc5\xa1\xc4\x8da in veliki kamniti portali v samostanu. Za dekorativne figure so kamen prinesli iz Eggenburga._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini ru\xc5\xa1evin kapele na Klosterwiese zahodno od Kaisersteinbrucha je arheolog in polkovnik Maksimilijana Groller von Mildensee leta 1903 na\xc5\xa1el anti\xc4\x8dni "Carnuntum", ki je potrdil, da so tu dnevne sobe cistercijanov._NEWLINE_31. oktobra 1912 je samostan pod opatom Gregorjem Pockom obmo\xc4\x8dje kamnolomov prodal K.u.K. Vojnemu ministrstvu za urjenje vojakov.\n_START_SECTION_\nSamostan kot gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKot pri vseh samostanih v srednjem veku je tudi Heiligenkreuz prejemal donacije ustanoviteljev in drugih in se s sprejetjem zavezal k molitvi za umrle dobrotnike, in kadar je bilo primerno, so jih pokopali v meni\xc5\xa1kem kompleksu. Upravljanje teh skladov traja vse do dana\xc5\xa1njih dni. Donacije so \xc5\xa1e vedno pomemben vir dohodkov.\n_START_SECTION_\nPosest\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih Wirtschaftsblatt ima samostan Heiligenkreuz danes 19.000 hektarjev zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in je drugi najve\xc4\x8dji cerkveni zemlji\xc5\xa1ki posestnik v Avstriji. _NEWLINE_Samostan je imel v letu 1286 posestva v Brucku an der Leitha, na Dunaju, v Wiener Neustadtu in Marcheggu. _NEWLINE_Glavna posest v zgodnjem sodobnem obdobju sta bila del v obmo\xc4\x8dju pod Manhartsbergom in del v Dunajskem gozdu. S pridobitvijo samostana Neukloster leta 1881 pa so tudi posesti tega samostana pri\xc5\xa1le v posest Heiligenkreuza._NEWLINE_Od leta 1913 samostanu pripada tudi grad Wasserberg pri Knittelfeldu na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem.'