b'\n_START_ARTICLE_\nEstetika\n_START_PARAGRAPH_\nestetika (iz gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb1\xe1\xbc\xb0\xcf\x83\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82: aistetik\xc3\xb3s - \xc4\x8duten, zaznaven) je filozofska disciplina, ki se ukvarja s prou\xc4\x8devanjem lepega nasploh in z vrednotenjem sodb (meril okusa), ki se izjavljajo o dolo\xc4\x8denem lepem. V o\xc5\xbejem pomenu je estetika filozofija umetnosti, kritike umetnosti in umetni\xc5\xa1kega ustvarjanja._NEWLINE_Filozofi in ostali u\xc4\x8denjaki so \xc5\xbee tiso\xc4\x8dletja razmi\xc5\xa1ljali o lepem kot splo\xc5\xa1nem in o lepem v stvareh (Platon, Aristotel). Besedo je prvi uporabil nem\xc5\xa1ki filozof in ustanovitelj \xc5\xa1tudija estetike Alexander Gottlieb Baumgarten v 18. stoletju. Nana\xc5\xa1a se na samostalnik, ki pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbta, ki apelira na \xc4\x8dute\xc2\xab, je vse kar po\xc5\xbeivlja ali povzdigne posameznika. Predmet estetike je lahko oblika dela in tudi vsebina. Baumgarten si je estetiko zamislil kot vedo o \xc4\x8dutnemu spoznanju. Kant \xc5\xa1e ohranja ta pomen posredovanja \xc4\x8dutno danega (transcedentalna estetika). S tega vidika predstavlja prelom Hegel, ki estetiko pove\xc5\xbee s \xc4\x8dlovekovim duhovnim ustvarjanjem. _NEWLINE_Danes se v estetiki poudarja njen uporaben vidik v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju, ki se nana\xc5\xa1a na preudarjeno spreminjanje bivalnega okolja in doseganje bolj\xc5\xa1e kvalitete \xc5\xbeivljenja.'