b'\n_START_ARTICLE_\nMatija Vertovec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno izobrazbo je dobil v vipavski farni \xc5\xa1oli ter pri doma\xc4\x8dem duhovniku. Gimnazijo je obiskoval v Gorici, licej pa v Gradcu. Prvi letnik bogoslovja je zaklju\xc4\x8dil v Ljubljani, ostale tri pa je dokon\xc4\x8dal v Gorici. V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja je bil odli\xc4\x8den \xc5\xa1tudent in je dobival \xc5\xa1kofijsko \xc5\xa1tipendijo. 21. decembra 1807 je postal duhovnikov pomo\xc4\x8dnik v Vipavi, od junija 1807 do marca 1813 pa je slu\xc5\xbeboval kot kaplan na Planini pri Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dini. To je tudi bil \xc4\x8das prihoda Francozov, pri katerih je bil dele\xc5\xbeen velikega ugleda. Na prigovarjanje vipavskega dekana je zaprosil za premestitev v \xc5\xa0t. Vid pri Vipavi, kjer je slu\xc5\xbeboval kot vikar. Prebivalcem krajev, v katerih je slu\xc5\xbeboval, je priskrbel izobrazbo in zdravstveno nego ter zagotovil gospodarski napredek. Na Planini je postavil temelje \xc5\xa1ole in s pomo\xc4\x8djo strokovne literature u\xc4\x8dil prebivalce kmetijstva in vinarstva ter ob epidemiji koz prepri\xc4\x8dal star\xc5\xa1e, da cepijo svoje otroke in tako je prepre\xc4\x8dil \xc5\xa1tevilne smrti. Zaradi bolezni se je leta 1851 upokojil ter preselil k svojemu ne\xc4\x8daku, Filipu Vertovcu, v Podnanos. Svoje premo\xc5\xbeenje je po smrti zapustil rojstnemu kraju, krajem, kjer je slu\xc5\xbeboval, ter dobrodelnim zavodom.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in hrva\xc5\xa1\xc4\x8dine si je pridobil znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in gr\xc5\xa1\xc4\x8dine ter nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine. S pomo\xc4\x8djo znanja jezikov je lahko prebiral tedaj najpomembnej\xc5\xa1o strokovno literaturo in tako dosegel uspehe na podro\xc4\x8dju zgodovine, geografije, kemije, fizike, astronomije, kmetijstva, zlasti v vinogradni\xc5\xa1tvu in kletarstvu._NEWLINE_Svoje znanje je bogatil s potovanji po Mad\xc5\xbearskem, Nem\xc4\x8diji, Franciji in Italiji. Kot aktiven \xc4\x8dlan Kranjske, Gori\xc5\xa1ke in \xc5\xa0tajerske kmetijske dru\xc5\xbebe se je udele\xc5\xbeeval vseavstrijskih zborovanj v Gradcu, Heilbronnu in Salzburgu. Sodi med najvidnej\xc5\xa1e slovenske strokovne pisce 19. stoletja. Njegova dela so pisana v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, razen nekaj nem\xc5\xa1kih besedil, ki so bila objavljena v Illyrisches Blattu. Svoja dela je objavljal v strokovnih \xc4\x8dlankih ali samostojnih knjigah. U\xc4\x8dil se je na lastnih izku\xc5\xa1njah in spodbujal vinogradnike, da bi mu sledili.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova dela s podro\xc4\x8dja zgodovine so pomembna predvsem za vipavsko krajevno zgodovino. Napisal je \xc5\xa1tevilne \xc4\x8dlanke iz svetovne in doma\xc4\x8de zgodovine in jih objavljal v Novicah. Njegova Ob\xc4\x8da povestnica ali Zgodovine celega sveta velja za prvi poizkus slovenske ob\xc4\x8de zgodovine, ki jo je napisal zaradi dogovora z Bleiweisom. Iz nje je objavil odlomek Kri\xc5\xbearske vojske, Zgodovinska pisma in Stari Slavjani. Po njegovi smrti je rokopis dopolnil in priredil Miha Verne, iz\xc5\xa1el pa je pod imenom obeh avtorjev leta 1865.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nZnane so objave \xc4\x8dlankov s podro\xc4\x8dje geografije, nekaj geografskih podatkov pa zasledimo tudi v njegovi Vinoreji za Slovence.\n_START_SECTION_\nKemija\n_START_PARAGRAPH_\nNa pro\xc5\xa1njo \xc4\x8dasopisa Novice je na podro\xc4\x8dje kemije posegel s svojo Kmetijsko kemijo, ki je napisana za prakti\xc4\x8dno rabo v kmetijstvu in za strokovne ter druge \xc5\xa1ole. O kemiji je pisal tudi v Vinoreji za Slovence.\n_START_SECTION_\nAstronomija\n_START_PARAGRAPH_\nObjavljal je \xc4\x8dlanke o astronomiji, med njimi Zemlja je krogla, Te\xc5\xbeka mo\xc4\x8d Zemlje, No\xc4\x8d in dan ter Leto. Iz\xc5\xa1la je tudi njegova knjiga Zvezdoslovje ali zvezdoznanstvo, v kateri je pisal o glavnih dose\xc5\xbekih astronomije svoje dobe.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPomembna so tri njegova dela. Vinoreja za Slovence je napisana na podlagi lastnih izku\xc5\xa1enj in znanja, ki ga je pridobil s prebiranjem strokovne tujejezi\xc4\x8dne literature. Ta knjiga vsebuje \xc5\xa1tevilne koristne nasvete za vinogradnike, da bi lahko z njihovo pomo\xc4\x8djo uspe\xc5\xa1no gojili vinsko trto. Opazen pa je tudi njegov kriti\xc4\x8den odnos do svetovnega vinarstva. Drugi dve deli sta: Kmetijska kemija ter knji\xc5\xbeica Sporo\xc4\x8dilo slovenskim vinorednikam sosebno ipavskim in primorskim.'