b'\n_START_ARTICLE_\nProzopagnozija\n_START_SECTION_\nPrirojena\n_START_PARAGRAPH_\nRazvojna ali kongenitalna prozopagnozija se poka\xc5\xbee \xc5\xbee v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu in jo lahko razdelimo na tri mo\xc5\xbene vzroke: zgodnja po\xc5\xa1kodba mo\xc5\xbeganov (npr. meningokokni meningitis), nevrolo\xc5\xa1ke razvojne motnje (npr. Aspergerjev sindrom) ali primeri, ki jih ne moremo povezati s prvima dvema skupinama._NEWLINE_Razvojna prozopagnozija je povezana z desnostransko ali obojestransko po\xc5\xa1kodbo temporalnega re\xc5\xbenja. Raziskovalci so sku\xc5\xa1ali ugotoviti, \xc4\x8de je prozopagnozija dedna, zato so anketirali 689 naklju\xc4\x8dno izbranih \xc5\xa1tudentov, izmed katerih jih je 17 kazalo znake razvojne prozopagnozije. Od teh 17 \xc5\xa1tudentov so pregledali 14 dru\xc5\xbein posameznikov in ugotovili, da je v vsaki od teh dru\xc5\xbein vsaj en posameznik, ki ka\xc5\xbee znake prozopagnozije. Iz tega lahko sklepamo, da je vzorec dedovanja avtosomno dominanten._NEWLINE_Zdrava oseba si pri prepoznavanju obraza pomaga z opazovanjem oblike in povr\xc5\xa1ine obraza, pri opazovanju predmetov pa predvsem z opazovanjem oblike. Mo\xc5\xbeno je, da so osebe z razvojno prozopagnozijo sposobne prepoznati obraze, vendar so brez sposobnosti prepoznavanja odsevnih znakov. Podobno lahko velja za ljudi z izjemnim prepoznavanjem obrazov, in sicer da ta njihova sposobnost temelji na superiornem prepoznavanju in pomnjenju povr\xc5\xa1inske odsevnosti obrazov. Ta mo\xc5\xbenost je bila testirana s testi zaznavanja in prepoznavanja obrazov, pri katerih je vidna ali samo oblika ali pa samo odsevnost obraza. Testiranje je potekalo na treh skupinah: osebah z razvojno prozopagnozijo, osebah z izjemnim prepoznavanjem obrazov in kontrolni skupini. Zmo\xc5\xbenost prepoznavanja obrazov in relativna uporaba oblike ter pigmentacije nista kazali nikakr\xc5\xa1ne povezanosti v nobenem testu. Testiranim osebam, ki so se bolje izkazale v prepoznavanju oblike ali odsevnosti, je hkrati \xc5\xa1lo bolje od rok tudi prepoznavanje obrazov iz druge vrste znakov. Rezultati tega testiranja ne podpirajo teze, da je za razli\xc4\x8dno sposobnost prepoznavanja obrazov glavni vzrok razli\xc4\x8dna sposobnost zaznavanja povr\xc5\xa1inske odsevnosti. Namesto tega rezultati podpirajo idejo, da je sposobnost prepoznavanja obrazov povezano z nevronskimi zankami, ki uporabljajo predstave, pri katerih se integrirajo informacije o obliki in pigmentaciji.\n_START_SECTION_\nPridobljena\n_START_PARAGRAPH_\nPridobljeno prozopagnozijo lahko delimo na aperceptivno in asociativno prozopagnozijo. Desna okcipito-temporalna podro\xc4\x8dja so klju\xc4\x8dna pri aperceptivni prozopagnoziji. Prepoznavanje obraza je onemogo\xc4\x8deno zaradi manj\xc5\xa1e napake v vizualni percepciji. Ta pridobljena vrsta prozopagnozije je povezana z za\xc4\x8detnimi procesi prepoznavanja obraza. Za razliko od aperceptivne, imajo osebe z asociativno prozopagnozijo neokvarjeno vizualno percepcijo, ampak je ne morejo povezati s podatki shranjenimi v spominu. Tu so torej zaznavni procesi ohranjeni, okvarjene pa so povezave med zaznavanjem obrazov in povezovanjem s semanti\xc4\x8dnim spominom, kjer shranjujemo podatke o ljudeh. Pri asociativni prozopagnoziji igrajo klju\xc4\x8dno vlogo sprednja desna temporalna podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Ko osebi z aperceptivno prozopagnozijo poka\xc5\xbeemo slike razli\xc4\x8dnih obrazov, ne prepoznajo razlik in se ne morejo odlo\xc4\x8diti ali so te slike enake ali ne. Te\xc5\xbeave imajo tako s prepoznavanjem njim znanih obrazov (npr. obrazov star\xc5\xa1ev), kot s prepoznavanjem nepoznanih obrazov. Lahko pa prepoznajo ljudi z lastnostmi, ki niso povezane z obrazom, npr. njihova obla\xc4\x8dila, frizuro, barvo ko\xc5\xbee ali glas._NEWLINE_Osebe z asociativno prozopagnozijo lahko pri enakem testu razlikujejo med enakimi in razli\xc4\x8dnimi obrazi ter iz obraza sklepajo na starost, torej lahko prepoznavajo informacije iz posameznega obraza. Teh obrazov pa niso zmo\xc5\xbeni poimenovati, opisati njihovega poklica ali povedati, kdaj so jih nazadnje sre\xc4\x8dali.\n_START_SECTION_\nVzroki\n_START_PARAGRAPH_\nPridobljena prozopagnozija je pogosto povezana z lezijami v podro\xc4\x8dju zatilnega in temporalnega re\xc5\xbenja mo\xc5\xbeganov in sicer zlasti v desni hemisferi. Lahko se pojavlja tudi kot posledica po\xc5\xa1kodbe glave, pri kateri s pomo\xc4\x8djo standardnih slikovnih metod po\xc5\xa1kodba mo\xc5\xbeganov ni razvidna._NEWLINE_Tudi pri razvojni ali kongenitalni prozopagnoziji so prisotne strukturne nepravilnosti. Obstajajo jasni znaki, da je kongenitalna hipoplazija vermisa malih mo\xc5\xbeganov lahko povezana s te\xc5\xbeavami pri prepoznavanju obrazov. Pri nastanku razvojne prozopagnozije ima verjetno pomembno vlogo tudi genetika, saj se ta tip prozopagnozije v\xc4\x8dasih pojavlja v isti dru\xc5\xbeini v ve\xc4\x8d generacijah. Verjetno gre za avtosomno dominantno dedovanje. Razvojna prozopagnozija se lahko pojavlja tudi skupaj z Aspergerjevim sindromom. _NEWLINE_Najpogostej\xc5\xa1a po\xc5\xa1kodba, ki lahko povzro\xc4\x8da prozopagnozijo, je infarkt arterije cerebri posterior. Redkeje prozopagnozijo povzro\xc4\x8da tudi virusni encefalitis. Razlog, da sta ta dva vzroka tako pogosta, verjetno le\xc5\xbei v tem, da imata za razliko od nekaterih drugih vzrokov, ve\xc4\x8dji potencial za nastanek obojestranskih po\xc5\xa1kodb mo\xc5\xbeganov. Enostranske lezije, kot so na primer neoplazme, hematomi, abscesi in kirur\xc5\xa1ke resekcije, redkeje povzro\xc4\x8dajo prozopagnozijo._NEWLINE_Infarkt v povirju arterije cerebri posterior lahko povzro\xc4\x8di prozopagnozijo, \xc4\x8de zajame korteks, korteks in globlja tkiva ali \xc4\x8de je obojestranski. V primeru, da je infarkt prizadel mo\xc5\xbeganovino le na eni strani, mora biti za nastanek prozopagnozije prizadeta desna stran mo\xc5\xbeganov._NEWLINE_Pomembno vpra\xc5\xa1anje pri raziskovanju prozopagnozije je razskovalcem predstavljala lokalizacija lezije. Zlasti so se spra\xc5\xa1evali ali za nastanek prozopagnozije pogoj lezija v desni hemisferi in ali slednja zadostuje. Sedaj je splo\xc5\xa1no priznano dejstvo, da je za nastanek prozopagnozije nujna lezija v podro\xc4\x8dju desne hemisfere. Prav tako je bilo nedvomno ugotovljeno, da za nastanek prozopagnozije zadostuje lezija samo desne hemisfere. Poznani so \xc5\xa1tevilni tak\xc5\xa1ni primeri, pri katerih je vzrok lezije ve\xc4\x8dinoma infarkt arterije cerebri posterior. V nekaterih izmed teh primerov je bilo narejeno funkcionalno slikanje, ki ka\xc5\xbee na normalen metabolizem v levi hemisferi._NEWLINE_Med mo\xc5\xbene vzroke, ki lahko povzro\xc4\x8dijo prozopagnozijo pri\xc5\xa1tevamo tudi zastrupitev z ogljikovim monoksidom, temporalno lobektomijo, atrofijo desnega temporalnega re\xc5\xbenja, Parkinsonovo in Alzheimerjevo bolezen ter travmo. Redko se lahko pojavlja tudi pri starej\xc5\xa1ih pacientih, ki imajo degenerativne spremembe temporalnega re\xc5\xbenja obojestransko ali pa le na desni strani._NEWLINE_Po\xc5\xa1kodbe, ki povzro\xc4\x8dajo prozopagnozijo, se obi\xc4\x8dajno nahajajo v srednjem in spodnjem delu temporalno okcipitalnega podro\xc4\x8dja, v fuziformnem girusu, v lingvalnem girusu ter v zadaj\xc5\xa1njem delu parahipokampalnega girusa.\n_START_SECTION_\nDiagnostika\n_START_PARAGRAPH_\nBolnik s prozopagnozijo ve\xc4\x8dinoma sam pove, da ne more prepoznati obrazov. Pri prepoznavanju znancev si navadno pomagajo z barvo las, obliko brkov, zna\xc4\x8dilnimi obla\xc4\x8dili in nakitom, na\xc4\x8dinom hoje te osebe in z njenim glasom. Prepoznajo lahko tudi starost in spol opazovane osebe na podlagi njenega obraza. Tak\xc5\xa1en opis te\xc5\xbeav zado\xc5\xa1\xc4\x8da za postavitev delovne diagnoze prozopagnozije, ki jo je potrebno \xc5\xa1e objektivno potrditi._NEWLINE_Nekateri na\xc4\x8dini preverjanja prozopagnozije so kvalitativni. Preprost test vklju\xc4\x8duje preizkus z ogledalom. Oseba naj gleda svoj odsev in pove, kaj vidi. Navadno bolnik ni zmo\xc5\xbeen prepoznati lastnega obraza. Francoski nevrolog Charcot celo pi\xc5\xa1e o pacientu, ki se je svojemu odsevu v ogledalu opravi\xc4\x8dil, ker mu je blokiral pot. _NEWLINE_Za izvedbo je zahtevnej\xc5\xa1i naslednji test. Za sodelovanje prosimo nekaj ljudi istega spola in starosti, med katerimi je ena oseba, ki jo bolnik dobro pozna. Osebe naj bodo enako oble\xc4\x8dene, njihovi lasje pa naj bodo pokriti. Te osebe se med testom ne smejo smejati, ogla\xc5\xa1ati ali hoditi. Bolnika nato prosimo, naj izmed zbranih ljudi identificira znanca. Navadno tega ni zmo\xc5\xbeen storiti. Ko pa se znanec oglasi, ga bolnik takoj prepozna, kar potrdi na\xc5\xa1o diagnozo._NEWLINE_Zgoraj omenjena testa se v praksi redko uporabljata. Zlasti zadnji je nekoliko neprakti\xc4\x8den za izvedbo. Zato so razvili ve\xc4\x8d nevropsiholo\xc5\xa1kih testov, ki imajo \xc5\xa1e dodatno prednost: stopnjo prozopagnozije lahko kvantitativno opredelijo, kar omogo\xc4\x8da sledenje razvoju prozopagnozije skozi \xc4\x8das, hkrati pa omogo\xc4\x8da pridobivanje natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih podatkov za raziskovalne namene. Pogosto se uporablja Bentonov test prepoznave obrazov. Pri testu bolnik posku\xc5\xa1a povezati dani neznani obraz z enim izmed \xc5\xa1estih ponujenih. Gre za obraz iste osebe, ki pa je slikana pod druga\xc4\x8dnim kotom in druga\xc4\x8dno osvetljenostjo. Na ostalih petih fotografijah gre za druge osebe. Izvede se ve\xc4\x8d ponovitev, vsaki\xc4\x8d z drugim obrazom._NEWLINE_Omenjeni test ima svoje slabe strani. Preiskovanec lahko pove\xc5\xbee obraza na podlagi dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti, npr. oblike obrvi. Zato sta Duchaine in Nakayama razvila Cambri\xc5\xa1ki obrazni spominski test (Cambridge Face Memory Test). Preiskovanec ima 20 sekund \xc4\x8dasa, da si zapomni 6 fotografij razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xa1kih obrazov. Fotografije so obdelane tako, da na njih niso prikazani lasje, vsi mo\xc5\xa1ki pa so gladko obriti. Nato sledi serija troj\xc4\x8dkov fotografij, od katerih je vedno ena izmed za\xc4\x8detne \xc5\xa1esterice, dve pa sta videni prvi\xc4\x8d. Preiskovanec mora izbrati pravilno fotografijo. Obrazi so slikani pod razli\xc4\x8dnimi koti, razli\xc4\x8dno osvetlitvijo, v\xc4\x8dasih pa je dodan \xc5\xa1e \xc5\xa1um, ki umetno poslab\xc5\xa1a kakovost fotografije. Test naj bi bil pomembno bolj\xc5\xa1i od Bentonovega testa prepoznave obrazov.'