b"\n_START_ARTICLE_\nMaurits Cornelis Escher\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nMaurits Cornelis Escher se je rodil leta 1898 v Leeuwardnu kot najmlaj\xc5\xa1i sin hidravli\xc4\x8dnega in\xc5\xbeenirja G. A. Escherja. Pri trinajstih letih se je vpisal na srednjo \xc5\xa1olo v Arnhemu, kamor se je bil preselil \xc5\xbee leta 1903. \xc5\xa0olski dnevi so mu predstavljali velike muke, saj je \xc5\xbeivel le za tisti dve uri na teden, ko so imeli pouk umetnosti. Dvakrat je moral ponavljati leto. Prav tako mu ni uspelo dobiti diplome ob odhodu iz \xc5\xa1ole, je pa imel nekaj dobrih ocen - nekaj petic, malo \xc5\xa1estic in - sedmico v umetnosti. To je sicer vznemirilo bolj u\xc4\x8ditelja F. W. van der Haagena kot Escherja samega. Escherjeva dela iz \xc5\xa1olskih let so se ohranila in nakazujejo ve\xc4\x8d kot le povpre\xc4\x8dni talent. Vendar pa pti\xc4\x8d v kletki (slika, ki jo je Escher prestavil ocenjevalcem) ni ravno navdu\xc5\xa1il izpitnih ocenjevalcev._NEWLINE_Escherjev o\xc4\x8de je bil mnenja, da bi bilo treba fanta pou\xc4\x8diti s \xc5\xa1irokim znanstvenim znanjem, da bi lahko zaradi umetni\xc5\xa1ke nadarjenosti postal arhitekt. Leta 1919 je Escher tako res vpisal arhitekturo na \xc5\xa0oli arhitekture in dekorativnih umetnosti v Haarlemu pod mentorstvom arhitekta Vorrinka. Vendar izpopolnjevanje v arhitekturi ni trajalo dolgo. Na \xc5\xa1oli je namre\xc4\x8d pou\xc4\x8deval tudi Samuel Jesserun de Mesquita. Njegova predavanja o grafi\xc4\x8dnih tehnikah so Escherja prevzela in z nenaklonjenim dovoljenjem o\xc4\x8deta se je Escher prepisal na smer dekorativnih umetnosti in de Mesquita je postal njegov glavni u\xc4\x8ditelj. Dela iz tega obdobja jasno ka\xc5\xbeejo, da se je Escher urno izpopolnjeval v lesorezu. Toda tudi tedaj ni nih\xc4\x8de njegove nadarjenosti in del ozna\xc4\x8dil kot izjemna. Bil je prijazen \xc5\xa1tudent in delaven obenem, ampak pravi umetnik \xc5\xa1e ni bil. V uradnem poro\xc4\x8dilu \xc5\xa1ole, ki sta ga podpisala tako ravnatelj \xc5\xa1ole H. C. Verkruysen kot de Mesquita, je pisalo:\xc2\xa0\xc2\xbb...on je preozek, preve\xc4\x8d literarno filozofski, mladi mo\xc5\xbe, ki preve\xc4\x8d zanemarja ob\xc4\x8dutek ali kaprico, premalo umetnika.\xc2\xab_NEWLINE_Escher je \xc5\xa1olo zapustil leta 1922 po dveh letih \xc5\xa1tudija na umetni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli. Imel je dobre osnove risanja in, kar se grafi\xc4\x8dnih tehnik ti\xc4\x8de, je tako izpilil lesorez, da je de Mesquita pri\xc5\xa1el do zaklju\xc4\x8dka, da je bil zanj \xc4\x8das, da gre svojo pot. Do zgodnjega 1944. leta, ko so de Mesquito skupaj z \xc5\xbeeno in dru\xc5\xbeino Nemci odpeljali v smrt, je Escher ohranjal redne stike s svojim starim u\xc4\x8diteljem. Od \xc4\x8dasa do \xc4\x8dasa mu je tudi poslal kopije svojih najnovej\xc5\xa1ih del. Escher se je sebe iz \xc5\xa1olskih dni spominjal kot plahega mladeni\xc4\x8da ne preve\xc4\x8d trdnega zdravja, a s strastjo izdelovanja lesorezov.\n_START_SECTION_\nPo Italiji\n_START_PARAGRAPH_\nKo je zapustil \xc5\xa1olo spomladi leta 1922, je dva tedna potoval po osrednji Italiji z dvema rojakoma. Jeseni istega leta se je v Italijo vrnil sam. Dru\xc5\xbeina, s katero se je spoprijateljil, je odhajala v \xc5\xa0panijo s tovorno ladjo in omogo\xc4\x8deno mu je bilo odpotovati z njimi kot\xc2\xa0\xc2\xbbvaru\xc5\xa1ka\xc2\xab\xc2\xa0otrok. Po kratkem postanku v \xc5\xa0paniji se je v Cadizu vkrcal na drugo tovorno ladjo, ki je plula proti Genovi. Zimo leta 1922 in pomlad leta 1923 je prebil v penzionu v Sieni. Tam je ustvaril svoje prve lesoreze z italijansko pokrajino. Znano je, da je Escherja navdu\xc5\xa1ilo mesto Ravello na jugu Italije v pokrajini Kampanji. V njem je na\xc5\xa1el lepoto italijanske pokrajine in arhitekturo z mavrskimi in saracenskimi elementi._NEWLINE_V penzionu v Sieni je spoznal Jetto Ulmiker, \xc5\xbeensko, s katero se je poro\xc4\x8dil leta 1924. Jettin o\xc4\x8de je bil \xc5\xa0vicar in je bil, pred revolucijo v Rusiji, lastnik tovarne svile na obronkih Moskve. Jetta je tako kot njena mati risala in slikala, \xc4\x8deprav nobena od njiju ni bila nikoli dele\xc5\xbena nobenega te\xc4\x8daja slikanja. Escherjeva dru\xc5\xbeina je pripotovala z Nizozemske za poroko, ki se je odvila v zakristiji in mestni hi\xc5\xa1i v Viareggiu. Jettina star\xc5\xa1a sta postavila hi\xc5\xa1o v Rimu in mladoporo\xc4\x8denca sta se kmalu preselila k njima. Najela sta hi\xc5\xa1o na obrobju mesta na Monte Verdeju. Ko se jima je rodil prvi sin George (leta 1926), sta se vselila v ve\xc4\x8dje stanovanje, katerega tretje nadstropje je postalo njihovo domovanje in \xc4\x8detrto nadstropje je postalo atelje._NEWLINE_Do leta 1935 se je Escher po\xc4\x8dutil \xc5\xbee zelo doma\xc4\x8dega v Italiji. Vsako pomlad se je odpravil na dvomese\xc4\x8dno potovanje v Abruce, Kampanijo, Sicilijo, Korziko in Malto, obi\xc4\x8dajno v dru\xc5\xbebi umetnikov, ki jih je spoznal v Rimu. Giuseppe Haas Trivero, biv\xc5\xa1i hi\xc5\xa1ni slikar, ki je postal umetnik, ga je spremljal na skoraj vsakem potovanju. Ta \xc5\xa1vicarski prijatelj je bil od Escherja kakih deset let starej\xc5\xa1i in je tudi \xc5\xbeivel na Monte Verdeju. \xc5\xa0e en \xc5\xa1vicarski umetnik, in tudi \xc4\x8dlan vatikanske garde, Robert Schiess, je v\xc4\x8dasih tudi \xc5\xa1el z njimi. Aprila, ko prehaja sredozemsko podnebje v svoje najlep\xc5\xa1e obdobje, so umetniki vandrali z vlakom in pe\xc5\xa1 (z nahrbtniki na hrbtih) in nabirali impresije ter ustvarjali skice. Dva meseca pozneje so se vrnili domov izmu\xc4\x8deni in la\xc4\x8dni, a s kopico risb._NEWLINE_Eno od popotovanj je umetnike pripeljalo v kalabrijsko mesto Pentedattilo, kjer jih je spremljal Francoz po imenu Rousset, ki ga je zanimala zgodovina ju\xc5\xbene Italije. Po tem so odpravili na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo v Melito, pred tem pa jih je gostoljubno povabil k sebi domov nek mo\xc5\xbe na konju, ki se je kasneje izkazal za vinogradnika in je imel izbrano zbirko vin. Nekaj ur kasneje so res prispeli na postajo v Melitu, kjer pa so bili \xc5\xbee v zelo veselem stanju. Temu primerno je Schiess iz kov\xc4\x8dka vzel svoje citre in za\xc4\x8del igrati. Ubrani melodiji je prisluhnila celotna postaja in kmalu so plesali vsi potniki, voznik lokomotive in celo komandant postaje. Spomine na svoja popotovanja je Escher objavil v knjigi Groene Amsterdamer leta 1932._NEWLINE_\xc5\xa0e en pripetljaj se mu je zgodil leta 1929, ko je v lastni re\xc5\xbeiji od\xc5\xa1el v gorate Abruce, da bi ustvaril skice. V Castrovalvo je prispel dokaj pozno in si uspel najti preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ter takoj zaspal. Ob petih zjutraj so ga zbudili karabinjeri, ki so ga tudi \xc5\xbeeleli odpeljati na postajo. Potrebno je bilo veliko pregovarjanja, da so prelo\xc5\xbeili zasli\xc5\xa1anje na sedmo uro zjutraj. Ko je nato res Escher pri\xc5\xa1el na postajo ob sedmih zjutraj, in\xc5\xa1pektor \xc5\xa1e ni bil pokonci. Kakorkoli, skozi celotno zasli\xc5\xa1anje je bil Escher dele\xc5\xbeen hudih obto\xc5\xbeb na\xc4\x8drtovanja atentata na italijanskega kralja. Dokazi v prid tej obto\xc5\xbebi so bili, da je bil tujec, da je prispel v Castrovalvo pozno pono\xc4\x8di in ni bil del procesije po mestu ter da je neka \xc5\xbeenska zaznala v njegovem obrazu zloben izraz in to prijavila policiji. Po dolgem pregovarjanju in gro\xc5\xbenjah z obeh strani je Escher hitro spet postal svoboden._NEWLINE_Escher je tu ustvaril skice za ene njegovih najbolj\xc5\xa1ih krajinskih litografij Castrovalva (1930). Castrovalva je tudi prva od njegovih grafik, ki je prejela priznanje \xc5\xa1tevilnih kritikov. Do tedaj Escher ni bil zelo znan. Imel je nekaj manj\xc5\xa1ih razstav in je ilustriral eno ali dve knjigi, a je le ste\xc5\xbeka prodal kako svoje delo in je v dobr\xc5\xa1ni meri ostal odvisen od finan\xc4\x8dne podpore star\xc5\xa1ev. Smola za Escherja je bila, da njegov o\xc4\x8de, ki mu je tako \xc5\xbeivljenje omogo\xc4\x8dil, nikoli ni preve\xc4\x8d cenil sinove umetnosti in je leta 1939 umrl. Zanimivo je tudi, da niti nobeden od Escherjevih otrok ni nikoli preve\xc4\x8d cenil o\xc4\x8detovega dela in so na njihovih domovih visela le redka o\xc4\x8detova dela.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0vica, Belgija, Nizozemska\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1935 je politi\xc4\x8dno ozra\xc4\x8dje v Italiji za Escherja postalo nesprejemljivo. Za politiko ni gojil nobenega zanimanja in edini medij, skozi katerega je izra\xc5\xbeal svoje ideje in videnje, so bila njegova dela. Bil pa je nenaklonjen fanaticizmu in hinav\xc5\xa1\xc4\x8dini in se je zato, ko je bil njegov najstarej\xc5\xa1i sin George pri devetih letih prisiljen nositi uniformo fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne mladine v \xc5\xa1oli, z dru\xc5\xbeino odlo\xc4\x8dil zapustiti Italijo. Ustalili so se tako v nevtralni \xc5\xa0vici v kraju Chateau d'Oex. Njihovo bivanje tam je bilo kratko. Dve hudi zimi sta bili za Escherja huda du\xc5\xa1evna muka in pokrajina mu ni nudila nobenega navdiha za ustvarjanje, ker je videl gore kot propadle kose kamna brez vsake zgodovine. Tamkaj\xc5\xa1nja arhitektura je bila \xc4\x8dedna in funkcionalna, a za Escherja neprivla\xc4\x8dna. Vse okoli njega se mu je zdelo kot diametralno nasprotje ju\xc5\xbene Italije, ki ga ja tako za\xc4\x8darala. V \xc5\xa0vici je \xc5\xbeivel in tudi hodil na te\xc4\x8daj smu\xc4\x8danja, a je ostal tujec. Njegova \xc5\xbeelja zapustiti to hladno oglato okolje je postala skoraj obsesija. Neke no\xc4\x8di ga je tako zbudil zvok \xc5\xa1umenja morja, ... a je bila le Jetta, ki si je \xc4\x8desala lase. V njem se je zbujalo mo\xc4\x8dno hrepenenje po morju.\xc2\xa0\xc2\xbbNi\xc4\x8d ni bolj \xc4\x8darobnega od morja, samote na predpalubju, rib, oblakov, vseskozi spreminjajo\xc4\x8de se igre valov in stalnih sprememb vremena.\xc2\xab_NEWLINE_Escher je, zanimivo, napisal pismo italijanski ladijski liniji Compagna Adria, v katerem je predlagal, da bi pla\xc4\x8dal za kri\xc5\xbearjenje zase in za \xc5\xbeeno s serijo 48 grafik, ki bi jih ustvaril na poti. \xc5\xa0e zanimivej\xc5\xa1i je bil zato odgovor ladijske linije, ki je na predlog prestala. Nih\xc4\x8de v podjetju ni poznal Escherja in poraja se vpra\xc5\xa1anje, ali je sploh kateri \xc4\x8dlan osebja linije imel kaj zanimanja za njegove litografije. Kljub temu pa je za dana\xc5\xa1nje umetnostne zgodovinarje pomembno dejstvo, da so bila Escherjeva dela neko\xc4\x8d vredna toliko kot voznina tovorne ladje._NEWLINE_To kri\xc5\xbearjenje je pustilo globok vtis na Escherja. Z \xc5\xbeeno je obiskal mavrsko pala\xc4\x8do Alhambra v Granadi, kjer je preu\xc4\x8deval mavrske dekoracije, s katerimi so bile olep\xc5\xa1ane stene in tla pala\xc4\x8de. V tem \xc4\x8dasu je porabil cele tri dni za analizo koncepta in motivov okrasov. Tu se je zato rodilo novo obdobje njegovega ustvarjanja - ustvarjanja prostorskih iluzij in nemogo\xc4\x8dih gradbenih konstrukcij._NEWLINE_Prav tako je bil med tem potovanjem Escher aretiran in za nekaj ur zaprt. To se mu je pripetilo v Cartageni, kjer je risal stare zidove, ki so stali na bli\xc5\xbenjih hribih. To se je zdelo nekemu policistu nadvse sumljivo - v \xc5\xa0paniji je kot tujec risal skice \xc5\xa1panskih obrambnih sistemov... moral je biti vohun. Escherja je moral policist pospremiti na postajo, kjer so zaplenili njegove risbe. V pristani\xc5\xa1\xc4\x8du je kmalu zadonel zvok oznanjajo\xc4\x8d odhod njegove tovorne ladje in Jetta je hitela od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da do postaje in nazaj, da bi mo\xc5\xbea le spustili. Seveda so na ladji po\xc4\x8dakali, da so Escherja spustili. To so po eni uri od prvega zvoka odhoda ladje res storili, a mu niso nikoli vrnili njegovih risb. Ko je o tem razpravljal 30 let pozneje, ga je to \xc5\xa1e vedno jezilo._NEWLINE_Leta 1937 se je dru\xc5\xbeina preselila v Ukhel blizu Bruslja. Izbruh vojne se je zdel neizbe\xc5\xbeen in Escher je \xc5\xbeelel biti \xc4\x8dim bli\xc5\xbeje svoji domovini. Vojna je res pri\xc5\xa1la in Escherjevo domovanje v Belgiji je bilo s psiholo\xc5\xa1kega vidika te\xc5\xbeavno za Nizozemca, ker so v njem videlo tujca, ki Belgijcem od\xc5\xbeira njihove zaloge hrane._NEWLINE_Januarja 1941 se je Escher preselil v Baarn na Nizozemsko. Izbira kraja Baarn je bila v najve\xc4\x8dji meri pogojena z dobrim imenom tamkaj\xc5\xa1nje srednje \xc5\xa1ole, saj je \xc5\xbeelel otrokom nuditi \xc4\x8dim bolj\xc5\xa1o izobrazbo. V Baarnu je Escher \xc5\xbeivel do leta 1970. V tem \xc4\x8dasu so nastala vsa njegova najbolj znana dela. To je bilo v prvi vrsti mo\xc5\xbeno zaradi ne preve\xc4\x8d prijaznega podnebja z mrzlimi, obla\xc4\x8dnimi in de\xc5\xbeevnimi dnevi, v katerih se je lahko povsem osredoto\xc4\x8dil na svoje ustvarjanje. Escher je v tem \xc4\x8dasu zelo plodno ustvarjal, razen leta 1962, ko je \xc5\xa1el na operacijo in ni nastalo nobeno delo._NEWLINE_Za razliko od prej\xc5\xa1njega \xc5\xbeivljenja na poti s stalnimi spremembami ni v tem obdobju bilo nobenih pomembnih sprememb. Njegovi otroci George, Arthur in Jan so odrasli in dokon\xc4\x8dali svoje \xc5\xa1tudije ter od\xc5\xa1li v svet. Escher je sicer \xc5\xa1e nekajkrat od\xc5\xa1el na kri\xc5\xbearjenja po Mediteranu, a ta niso imela direktnega vpliva na njegovo umetni\xc5\xa1ko ustvarjanje._NEWLINE_Leta 1969 je Escher ustvaril grafiko Ka\xc4\x8de in dokazal, da njegovo umetni\xc5\xa1ko ustvarjanje pri 70 letih \xc5\xa1e ni ope\xc5\xa1alo. Ka\xc4\x8de je bil lesorez, ki je nakazoval na \xc5\xa1e vedno stanovitno roko in ostro oko._NEWLINE_Leta 1970 je Escher od\xc5\xa1el v Laren na severu Nizozemske. Tam je do smrti \xc5\xbeivel v domu Rosa-Spier Huis, domu za ostarele umetnike, kjer je ostarelim umetnikom omogo\xc4\x8deno neovirano \xc5\xbeiveti ob skrbi tamkaj\xc5\xa1njih sester in imeti obenem tudi svoje ateljeje. Escher je umrl v tem domu 27. marca 1972 v starosti 73 let."