b'\n_START_ARTICLE_\nIstv\xc3\xa1n S\xc3\xa1ndor\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nIstv\xc3\xa1n S\xc3\xa1ndor se je rodil v prvem letu prve svetovne vojne, dne 26. oktobra 1914 v mestu Szolnok v srednje-vzhodnem delu Mad\xc5\xbearske. O\xc4\x8de Istv\xc3\xa1n S\xc3\xa1ndor je delal na \xc5\xbeeleznici, mati M\xc3\xa1ria rojena Fekete pa je kljub revnim razmeram skrbno vzgajala Istv\xc3\xa1na in pozneje rojena brata L\xc3\xa1szla in J\xc3\xa1nosa. \xc5\xa0tirirazredno osnovno \xc5\xa1olo je S\xc3\xa1ndor obiskoval v Szolnoku od leta 1924 do 1928, srednjo lesno-kovinarsko \xc5\xa1olo pa od leta 1928 in 1931 tudi v Szolnoku, kjer se je izu\xc4\x8dil za \xc5\xbeelezovarilca in bakrolivarja. Nato je nekaj \xc4\x8dasa delal kot te\xc5\xbe\xc3\xa1k in \xc5\xbeelezostrugar.\n_START_SECTION_\nPoklicno delovanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 1936 je odpotoval v Budimpe\xc5\xa1to, da bi se usposobil za tiskarja v salezijanski tiskarni v bli\xc5\xbenjem mestu R\xc3\xa1kospalota. Kot aspirant (pripravnik) se je hitro vklju\xc4\x8dil v salezijansko delo z mladino, zlasti z ministranti. \xc4\x8cez pol leta je prosil za vstop v noviciat. Najprej je po nasvetu predstojnikov kon\xc4\x8dal tiskarsko \xc5\xa1olo, nato pa za\xc4\x8del noviciat v Mez\xc5\x91ny\xc3\xa1r\xc3\xa1du. Ker so ga med tem vpoklicali k vojakom, je moral noviciat za\xc4\x8deti \xc5\xa1e enkrat. Tokrat ga je tudi dokon\xc4\x8dal in 8. septembra 1940 napravil prve \xe2\x80\x93 za\xc4\x8dasne zaobljube.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nDruga svetovna vojna se je \xc5\xbee za\xc4\x8dela, zanj pa tudi obdobje, polno nevarnosti. Leta 1942 so salezijanske sobrate - pomo\xc4\x8dnike vpoklicali k vojakom, tako tudi njega. Slu\xc5\xbeil je kot zvezist in telegrafist po raznih krajih, med drugim tudi v Vojvodini. Od tam so ga poslali na Donsko fronto, kjer je zaradi hrabrosti prejel tudi odlikovanje. Po tamkaj\xc5\xa1njem porazu se je njegova enota za\xc4\x8dela umikati na zahod, kjer je kon\xc4\x8dno v Nem\xc4\x8diji padel 1944 v ameri\xc5\xa1ko ujetni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nSovjetska zasedba\n_START_PARAGRAPH_\nKo se je poleti 1945 sre\xc4\x8dno vrnil domov, je nadaljeval delo kot tiskar v salezijanski tiskarni. Obenem je napravil v R\xc3\xa1kospaloti 24. julija 1946 ve\xc4\x8dne zaobljube. Podro\xc4\x8dje njegovega delovanja je bil Clarisseum, sede\xc5\xbe salezijanskega dela v novem delu Budimpe\xc5\xa1te, ki se imenuje \xc3\x9ajpest. Tja so sprejemali \xc5\xa1olarje iz najrevnej\xc5\xa1ih delavskih dru\xc5\xbein, da bi jim nudili znanstveno in versko izobrazbo._NEWLINE_Spomladi 1950 so oblasti prepovedale delovanje ve\xc4\x8dini \xc5\xbeenskih in mo\xc5\xa1kih katoli\xc5\xa1kih redov, med njimi tudi salezijancem. \xc5\xa0tefan je za\xc4\x8del delovati kot me\xc5\xbenar \xe2\x80\x93 in \xc5\xa1e naprej vzgajal mlade v don Boskovem duhu. Sre\xc4\x8deval se je z njimi, prirejal izlete in pogovore, ter jih u\xc4\x8dil verouk. Ko so oblasti deloma izvedele \xc5\xbee februarja 1951 za njegovo versko delovanje, so ga za\xc4\x8dele nadzorovati. Eden od njegovih dobronamernih zaupnikov ga je o tem obvestil; salezijansko vodstvo mu je zato ponudilo mo\xc5\xbenost, da se umakne v tujino. S ponarejenim potnim listom se je \xc5\xbee bli\xc5\xbeal zahodni meji, ko se je nenadoma premislil. Odlo\xc4\x8dil se je, da bo raje pretrpel mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo, ko da bi zapustil zaupano mu mladino._NEWLINE_Vrnil se je v Budimpe\xc5\xa1to; da bi se izognil zaporu, je za\xc4\x8del delati pod izmi\xc5\xa1ljenim imenom Kiss Istv\xc3\xa1n v tovarni Persil (Persil M\xc5\xb1vek) ter neprijavljen \xc5\xbeivel v stanovanju svojega soredovnika. Zaradi vzgojnega dela v tovarni je dobil priznanje ljudskega vzgojitelja._NEWLINE_28. julija 1952 so ga skupaj s tovari\xc5\xa1i \xe2\x80\x93 med njimi so bili tudi ugledni \xc4\x8dlani Komunisti\xc4\x8dne partije - zaprli. Tam so ga hudo pretepali, vendar ni hotel nikogar zavestno izdati niti zatajiti kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vere. 23. marca 1953 so ga obsodili na temelju izmi\xc5\xa1ljenih obto\xc5\xbeb skupaj z dvema tovari\xc5\xa1ema na smrt \xe2\x80\x93 drugi pa so dobili dolgoletne, tudi dosmrtne zaporne kazni. Sojenje je znano pod imenom\xc2\xa0\xc2\xbbobramba partije\xc2\xab\xc2\xa0(p\xc3\xa1rt\xc5\x91rs\xc3\xa9g pere).\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tefanovo pro\xc5\xa1njo za pomilostitev so zavrnili in obsodbo izvr\xc5\xa1ili 8. junija 1953 z obe\xc5\xa1enjem. Najbolj verjetno so njegovo truplo vrgli v skupni grob na javnem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v R\xc3\xa1koskereszt\xc3\xbaru na parceli 301._NEWLINE_\xc5\xa0tefanovo uprizorjeno smrtno obsodbo na montiranem procesu je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Budimpe\xc5\xa1ti razveljavilo \xc5\xa1ele leta 1994 in ga rehabilitiralo posmrtno.\n_START_SECTION_\nBeatifikacija\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ka Cerkev ima S\xc3\xa1ndorja za mu\xc4\x8denca, ker je zaradi vere pretrpel smrt. 24. maja 2006 so za\xc4\x8deli \xc5\xa1kofijski postopek za beatifikacijo in ga dokon\xc4\x8dali 10. decembra 2007. Vse zbrane dokumente so 2008 poslali v Rim, kjer je nadaljevala postopek Kongregacija za zadeve svetnikov. Pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek je podpisal 27. marca 2013 odlok o beatifikaciji._NEWLINE_Razglasitev za bla\xc5\xbeenega je bila 19. oktobra 2013 v Budimpe\xc5\xa1ti. Po pape\xc5\xbeevem pooblastilu ga je razglasil prefekt kongregacije za zadeve svetnikov kardinal salezijanec Angelo Amato, ma\xc5\xa1o je pa vodil in pridigal mad\xc5\xbearski primas in kardinal P\xc3\xa9ter Erd\xc5\x91 pred baziliko svetega \xc5\xa0tefana v Budimpe\xc5\xa1ti. Soma\xc5\xa1evalo je okrog 40 \xc5\xa1kofov in 300 duhovnikov; verniki so izpolnili celoten trg pred baziliko, ki sprejme okrog 10.000 ljudi.'