b"\n_START_ARTICLE_\nAlfred Sisley\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSisley se je rodil v Parizu premo\xc5\xbenim britanskim star\xc5\xa1em. Njegov o\xc4\x8de William Sisley se je ukvarjal s podjetjem s svilo, njegova mati Felicia Sell pa je bila kultivirana glasbena poznavalka._NEWLINE_Leta 1857 so Sisleyja pri 18 letih poslali v London na \xc5\xa1tudij poslovne kariere, vendar ga je po \xc5\xa1tirih letih opustil in se leta 1861 vrnil v Pariz. Od leta 1862 je \xc5\xa1tudiral na pari\xc5\xa1kem \xc3\x89cole des Beaux-Arts v ateljeju \xc5\xa1vicarskega umetnika Marca-Charlesa-Gabriela Gleyrea, kjer se je seznanil s Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ricom Bazillejem, Claudom Monetom in Pierre-Augustom Renoirjem. Skupaj so slikali krajine na prostem in ne v studiu, da bi resni\xc4\x8dno ujeli prehodne u\xc4\x8dinke son\xc4\x8dne svetlobe. Tak\xc5\xa1en, takrat inovativen pristop je povzro\xc4\x8dil, da so slike bolj barvite in splo\xc5\xa1no naslikane, kot je bila navajena javnost. Posledi\xc4\x8dno so imeli Sisley in njegovi prijatelji na za\xc4\x8detku le malo mo\xc5\xbenosti za razstavljanje ali prodajo svojih del. Njihova dela je obi\xc4\x8dajno zavrnila \xc5\xbeirija najpomembnej\xc5\xa1e umetni\xc5\xa1ke razstave v Franciji, letnega Salona. V 1860-ih pa je bil Sisley v bolj\xc5\xa1em finan\xc4\x8dnem polo\xc5\xbeaju kot nekateri kolegi umetniki, saj je prejemal dodatek od o\xc4\x8deta._NEWLINE_Leta 1866 je Sisley za\xc4\x8del razmerje z Eug\xc3\xa9nie Lesouezec (1834\xe2\x80\x931898; znana tudi kot Marie Lescouezec), Bretonko, ki je \xc5\xbeivela v Parizu. Par je imel dva otroka: sina Pierra (rojen 1867) in h\xc4\x8der Jeanne (1869). Takrat je Sisley \xc5\xbeivel nedale\xc4\x8d od Avenue de Clichyja in kavarne Guerbois, kjer je bilo zbirali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih pari\xc5\xa1kih slikarjev._NEWLINE_Leta 1868 so bile njegove slike sprejete na Salonu, vendar mu razstava ni prinesla finan\xc4\x8dnega ali uspeha kritikov. To se ni zgodilo niti na poznej\xc5\xa1ih razstavah._NEWLINE_Leta 1870 se je za\xc4\x8dela francosko-pruska vojna. Posledi\xc4\x8dno je propadel posel Sisleyevega o\xc4\x8deta in  slikarjevo edino podporno sredstvo je postala prodaja njegovih del. Do konca \xc5\xbeivljenja je \xc5\xbeivel v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini, saj so se njegove slike \xc5\xa1ele po smrti bolje prodajale . Ob\xc4\x8dasno so Sisleyja podprli pokrovitelji in to mu je med drugim omogo\xc4\x8dilo nekaj kratkih potovanj v Britanijo._NEWLINE_Prvo od njih se je zgodilo leta 1874, po prvi samostojni razstavi impresionistov. Rezultat nekaj mesecev, pre\xc5\xbeivetih v bli\xc5\xbeini Londona, je bila serija skoraj dvajset slik Zgornje Temze blizu Moleseyja, ki jih je pozneje umetnostni zgodovinar Kenneth Clark ozna\xc4\x8dil za \xc2\xbbpopoln trenutek impresionizma\xc2\xab._NEWLINE_Do leta 1880 je Sisley \xc5\xbeivel in delal na pode\xc5\xbeelju zahodno od Pariza; nato se je z dru\xc5\xbeino preselil v majhno vasico v bli\xc5\xbeini Moret-sur-Loing, blizu Fontainebleau\xc5\xa1kega gozda, kjer so slikarji barbizonske \xc5\xa1ole delali na za\xc4\x8detku stoletja. Tu je, kot je povedala umetnostna zgodovinarka Anne Poulet, \xc2\xbbne\xc5\xbene pokrajine z nenehno spreminjajo\xc4\x8dim se ozra\xc4\x8djem so bile popolnoma prilagojene njegovim talentom. Za razliko od Moneta ni nikoli iskal drame divjajo\xc4\x8dega se oceana ali briljantno obarvanih krajin Azurne obale\xc2\xab._NEWLINE_Leta 1881 je Sisley opravil drugo kratko pot v Veliko Britanijo._NEWLINE_Leta 1897 sta Sisley in njegova partnerka znova obiskala Britanijo in se 5. avgusta kon\xc4\x8dno poro\xc4\x8dila v Walesu v Cardiff . Preno\xc4\x8dila sta v Penarthu, kjer je Sisley naslikal vsaj \xc5\xa1est olj morja in pe\xc4\x8din. Sredi avgusta so se preselili v hotel Osborne v zalivu Langland na polotoku Gower, kjer je ustvaril vsaj enajst oljnih slik v in okoli zaliva Langland in zaliv Rotherslade (takrat imenovan Lady's Cove). V Francijo so se vrnili oktobra. To je bilo Sisleyjevo zadnje potovanje po njegovi domovini. Narodni muzej Cardiff ima dve njegovi oljni sliki Penartha in Langlanda._NEWLINE_Naslednje leto je Sisley zaprosil za francosko dr\xc5\xbeavljanstvo, a je bil zavrnjen. Druga prijava je bila podprta s policijskim poro\xc4\x8dilom, vendar je bolezen posredovala in Sisley je do smrti ostal britanski dr\xc5\xbeavljan._NEWLINE_Umrl je 29. januarja 1899 zaradi raka grla v mestu Moret-sur-Loing v starosti 59 let, nekaj mesecev po smrti svoje \xc5\xbeene. Njegovo truplo so pokopali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Moret-sur-Loing.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSisleyeva \xc5\xa1tudentska dela so izgubljena. Njegove prve krajinske slike so mra\xc4\x8dne, obarvane s temnimi rjavkami, zelenimi in bledo modro barvo. Pogosto so jih ocenjevali pri Ch\xc3\xa2teau de Marly in Saint-Cloud. O Sisleyjevem razmerju s slikami J. M. W. Turnerja in Johna Constableja, ki jih je morda videl v Londonu, je malo znanega, nekatere pa ka\xc5\xbeejo, da so ti umetniki morda vplivali na njegov razvoj impresionisti\xc4\x8dnega slikarja , kot ga imata Gustave Courbet in Jean-Baptiste-Camille Corot._NEWLINE_Navdu\xc5\xa1il ga je slog in tema prej\xc5\xa1njih sodobnih slikarjev Pissarroja in Maneta . Med impresionisti je Sisleyja zasen\xc4\x8dil Monet, katerega delo po slogu in vsebini je podobno, \xc4\x8deprav so Sisleyjevi u\xc4\x8dinki bolj umirjeni . Umetnostni zgodovinar Robert Rosenblum ga je opisal kot \xc2\xbbskoraj generi\xc4\x8dni zna\xc4\x8daj, neosebna u\xc4\x8dbeni\xc5\xa1ka predstava popolne impresionisti\xc4\x8dne slike\xc2\xab\xc2\xa0, njegovo delo mo\xc4\x8dno prikli\xc4\x8de vzdu\xc5\xa1je, njegovo nebo pa je vedno impresivno. Koncentriral se je na krajino bolj dosledno kot kateri koli drugi impresionisti\xc4\x8dni slikar._NEWLINE_Med najbolj znanimi Sisleyjevih delih sta Street in Moret in Sand Heaps, ki sta v lasti \xc4\x8cika\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta za umetnost, in Most v Moret-sur-Loing, prikazana v Parizu v Mus\xc3\xa9e d'Orsay. All\xc3\xa9e des peupliers de Moret ('Aleja topolov pri Moretu') je bil trikrat ukradena iz muzeja Mus\xc3\xa9e des Beaux-Arts v Nici - enkrat leta 1978, ko je bila posojena v Marseillu (na\xc5\xa1li so jo nekaj dni kasneje v mestni kanalizaciji), spet leta 1998 (ko je bil kustos muzeja obsojen zaradi tatvine in pet let zaprt z dvema sostorilcema) in nazadnje avgusta 2007 (4. junija 2008 jo je francoska policija odvzela in tri druge ukradene slike iz kombija v Marseillu)._NEWLINE_Odkrili so veliko \xc5\xa1tevilo ponaredkov. Sisley je ustvaril pribli\xc5\xbeno 900 oljnih slik, pribli\xc5\xbeno 100 pastelov in \xc5\xa1tevilne druge risbe."