b'\n_START_ARTICLE_\nSladkasta mle\xc4\x8dnica\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGoba ima sprva izbo\xc4\x8den klobuk premera od 3\xe2\x80\x937\xc2\xa0cm, ki se kasneje zravna in postane v starosti vbo\xc4\x8den. Barva klobuka variira od rde\xc4\x8de-rjave do rjaste in temno cimetaste, v starosti pa goba posvetli. Klobuk je \xc4\x8dvrst, po zgornji strani pa je gladek in na robu sprva spodvihan, kasneje pa se izravna in rahlo nacefra._NEWLINE_Bet je valjast, visok od 3\xe2\x80\x937\xc2\xa0cm in ima premer od 0,6 do 1,3\xc2\xa0cm, barva pa je enaka barvi klobuka. Meso gobe je svetlo, trdi in gosti listi\xc4\x8di pa so prira\xc5\xa1\xc4\x8deni na bet in so bele do ro\xc5\xbenate barve. V njih se nahaja trosni prah smetanaste barve, v njem pa so jaj\xc4\x8dasti trosi dimenzij 7,5\xe2\x80\x9311 mikronov. Goba na ranjenih mestih izlo\xc4\x8da obilen, gost bel mle\xc4\x8dek, ki ne spreminja barve in ima rahel oljnat vonj.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in uporabnost\n_START_PARAGRAPH_\nSladkasta mle\xc4\x8dnica je raz\xc5\xa1irjena po Evropi, v Severni Ameriki pa se ne pojavlja, \xc4\x8deprav so v preteklosti pod to vrsto \xc5\xa1teli neke druge podobne gobe._NEWLINE_Najpogosteje to gobjo vrsto najdemo v listnatih gozdovih, najve\xc4\x8dkrat pod bukvami, uspeva pa od poznega poletja do pozne jeseni in je dokaj pogosta vrsta. Raste lahko posami\xc4\x8dno ali v manj\xc5\xa1ih skupinah.'