b'\n_START_ARTICLE_\nJan Ryb\xc3\xa1\xc5\x99\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1848-1851 je \xc5\xa1tudiral na Tehni\xc4\x8dni univerzi v Pragi ter po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju stopil v slu\xc5\xbebo pri Ju\xc5\xbeni \xc5\xbeeleznici. Najprej je slu\xc5\xbeboval v Gradcu, nato v Celju (1852-1853), deloval v Ljubljani pri gradnji tovarne za pripravo \xc5\xa1ote pri kurjenju lokomotiv in pri predelavi borovni\xc5\xa1kega viadukta. Leta 1859 postal in\xc5\xbeenirski asistent za vzdr\xc5\xbeevanje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge na postaji Gornje Le\xc5\xbee\xc4\x8de, od 1860 do 1863 na postaji Postojna, od 1863 do 1864 na postaji Diva\xc4\x8da ter od 1864 do 1869 ponovno na postaji Postojna. Nazadnje je delal kot nadzornik proge od postaje Rakek do Diva\xc4\x8de. 17. oktobra 1864 se je poro\xc4\x8dil z 18 letno Emilijo Mahor\xc4\x8di\xc4\x8d (sestro se\xc5\xbeanskega \xc5\xbeupana Rajmunda Mahor\xc4\x8di\xc4\x8da). V zakonu so se jima rodili sin Otokar ter h\xc4\x8deri Emilija in Olga._NEWLINE_V \xc4\x8dasu slu\xc5\xbebovanja na Krasu se je sre\xc4\x8deval s problemi kra\xc5\xa1kega terena. S preskrbo z vodo in z zavarovanjem proge pred sne\xc5\xbenimi zam\xc3\xa8ti, k tem problemom se je kasneje vra\xc4\x8dal \xc5\xa1e na Dunaju ter o tem predaval in pisal. Leta 1869 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na ravnateljstvo Ju\xc5\xbenih \xc5\xbeeleznic na Dunaj, kjer je postal predstojnik oddelka za vzdr\xc5\xbeevanje in signalizacijo. Leta 1871 je prestopil k ravnateljstvu Severno-zahodne \xc5\xbeeleznice, kjer je bil najprej vodja oddelka za vzdr\xc5\xbeevanje proge, nato glavni in\xc5\xa1pektor in nazadnje pomo\xc4\x8dnik gradbenega ravnatelja. Cesar Franc Jo\xc5\xbeef ga je 1891 imenoval za cesarsko-kraljevega svetnika. Leta 1896 se je upokojil in se vrnil v Prago in bil 1908 imenovan za \xc4\x8dastnega doktorja Tehni\xc4\x8dne univerze v Pragi. Za \xc5\xbeivljenjsko delo je bil odlikovan z zlatim kri\xc5\xbecem za zasluge s krono._NEWLINE_S slovenskim ozemljem je ostal povezan tudi po odhodu iz na\xc5\xa1ih krajev, ne samo zato, ker je bila njegova \xc5\xbeena Slovenka, temve\xc4\x8d je \xc5\xa1e vedno spremljal dogajanja na Primorskem. Njegova personalna mapa v Prometnem arhivu na Dunaju navaja, da je poleg \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine teko\xc4\x8de govoril tudi sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino. Nekrolog v listu Edinost poudarja, da je bil Ryb\xc3\xa1\xc5\x99 do smrti naro\xc4\x8den na list in da je vanj tudi dopisoval s podro\xc4\x8dja svoje stroke. Od njegovih otrok sta se h\xc4\x8deri poro\xc4\x8dili s \xc4\x8cehoma in se vklju\xc4\x8dili v tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xbeivljenje, sin Otokar pa se je naselil na Primorskem , se poro\xc4\x8dil s Slovenko in aktivno deloval v slovenskem politi\xc4\x8dnem \xc5\xbeivljenju.'