b'\n_START_ARTICLE_\nUlf von Euler\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Stockholmu kot sin dveh znanih znanstvenikov, kemika in kasnej\xc5\xa1ega nobelovca Hansa von Eulerja-Chelpina ter botani\xc4\x8darke in geologinje Astrid Cleve. Njegov ded po materini strani je bil kemik Per Teodor Cleve, odkritelj elementov tulija in holmija, boter pa kemik Svante Arrhenius. Dru\xc5\xbeinsko okolje je za naravoslovje navdu\xc5\xa1ilo tudi mladega Eulerja in po srednji \xc5\xa1oli je leta 1922 vpisal \xc5\xa1tudij medicine na Karolinskem in\xc5\xa1titutu._NEWLINE_\xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem je pri\xc4\x8del z lastnimi raziskavami na podro\xc4\x8djih patofiziologije in vazokonstrikcije. Od leta 1926 je delal na oddelku za farmakologijo kot asistent pri G\xc3\xb6ranu Liljestrandu. Doktoriral je leta 1930 in \xc5\xa1e isto leto postal docent za farmakologijo. Po doktoratu je dobil financiranje Rockefellerjeve fundacije za \xc5\xa1tudij v tujini, kar je izkoristil za izpopolnjevanje pri ve\xc4\x8d vodilnih evropskih znanstvenikih na svojem podro\xc4\x8dju, med drugim pri kasnej\xc5\xa1ih nobelovcih H.H. Daleu in C. Heymansu. Tudi v kasnej\xc5\xa1ih letih je mnogo potoval in sodeloval z drugimi znanstveniki._NEWLINE_Leta 1939 je postal redni profesor farmakologije na Karolinskem in\xc5\xa1titutu, to delo je opravljal do leta 1971. Bil je \xc4\x8dlan \xc5\xa0vedske kraljeve akademije znanosti in ve\xc4\x8d drugih akademskih in\xc5\xa1titucij ter med letoma 1965 in 1975 predsednik Nobelovega sklada.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1931 je v ekstraktih prebavil \xc5\xbeivali odkril in iz njih s pomo\xc4\x8djo farmakologa J.H. Gadduma izoliral aktivno snov, ki je v izoliranih organih povzro\xc4\x8dila kr\xc4\x8denje gladkih mi\xc5\xa1ic. Poimenovala sta jo\xc2\xa0\xc2\xbbsubstanca P\xc2\xab. Pojav je pritegnil njegovo pozornost in po vrnitvi na \xc5\xa0vedsko je odkril \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kemijskih snovi s podobnim u\xc4\x8dinkom na gladke mi\xc5\xa1ice kot jih imajo \xc5\xbeiv\xc4\x8dni impulzi: prostaglandin, vesiglandin, piperidin in noradrenalin._NEWLINE_Noradrenalinu, ki ga je leta 1946 identificiral kot adrenergi\xc4\x8dni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni prena\xc5\xa1alec, je posvetil ve\xc4\x8dino svojega nadaljnjega raziskovalnega dela. Z natan\xc4\x8dnimi meritvami njegove koli\xc4\x8dine v razli\xc4\x8dnih delih \xc5\xbeiv\xc4\x8devja in organih pod razli\xc4\x8dnimi pogoji je ugotovil, da je noradrenalin med mirovanjem shranjen v celicah v veziklih. Raziskoval je tudi privzemanje in izlo\xc4\x8danje noradrenalina v procesu prena\xc5\xa1anja impulzov prek kemi\xc4\x8dne sinapse._NEWLINE_Za svoje delo je leta 1970 z Bernardom Katzom in Juliusom Axelrodom, ki sta prav tako preu\xc4\x8devala \xc5\xbeiv\xc4\x8dne prena\xc5\xa1alce, prejel Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino.'