b'\n_START_ARTICLE_\nKoh-i-Noor\n_START_PARAGRAPH_\nKoh-i-Noor (tudi Kohinoor, Koh-i-Nur), perzijsko \xda\xa9\xd9\x88\xdb\x81 \xd9\x86\xd9\x88\xd8\xb1 , urdujsko \xda\xa9\xd9\x88\xdb\x81 \xd9\x86\xd9\x88\xd8\xb1 , hindujsko \xe0\xa4\x95\xe0\xa5\x8b\xe0\xa4\xb9\xe0\xa4\xbf\xe0\xa4\xa8\xe0\xa5\x82\xe0\xa4\xb0 ali Gora lu\xc4\x8di, je eden najve\xc4\x8djih diamantov na svetu. Vdelan je v krono britanskih kraljic. Diamant tehta 105 karatov (21,6 g)._NEWLINE_Kamen naj bi bil izkopan v indijskem mestu Golconda v dr\xc5\xbeavi Andra Prade\xc5\xa1 okoli leta 1300. Do leta 1526 je bil v lasti delhijskihsultanov, v tem letu pa je pre\xc5\xa1el v last mugalskega vladarja Baburja. Eden najbolj znanih lastnikov tega diamanta je bil tudi \xc5\xa1ah Jahan, ki je dal postaviti Tad\xc5\xbe Mahal v spomin na \xc5\xbeeno Mumtaz Mahal, ki je umrla ob rojstvu \xc5\xa1tirinajstega otroka. Ta je dal kamen vdelati v svoj prestol. Ime Koh-i-Noor je po legendi dobil \xc5\xa1ele leta 1738 po Karnalski bitki. Ko je Perzijski \xc5\xa1ah Nadir v njej zmagal, je predlagal, da s pora\xc5\xbeencem v znak dobre volje zamenjata turbana. Vedel je namre\xc4\x8d, da ima njegov nasprotnik v njem skrit diamant legendarne velikosti. Ko je \xc5\xa1ah Nadir pozneje turban razvil in je iz njega padel diamant, je o\xc4\x8daran vzkliknil: \xc2\xbbKoh-i-Noor\xc2\xab\xc2\xa0ali gora lu\xc4\x8di. Potlej je diamant z zmagami in s porazi potoval od vladarja do vladarja, dokler ni pristal pri pand\xc5\xbeabskem maharad\xc5\xbei Ranjitu Sighu. Ko si je leta 1849 Velika Britanija priklju\xc4\x8dila Pand\xc5\xbeab, so podpisali Lahorsko pogodbo, v kateri je med drugim pisalo, da mora lahorski maharad\xc5\xbea dragi kamen, imenovan Koh-i-Noor, predati angle\xc5\xa1ki kraljici. _NEWLINE_Tako je dragulj, tedaj vdelan v zapestnico skupaj z manj\xc5\xa1ima diamantoma, prispel v Anglijo. Te\xc5\xbeak je bil 186 karatov in zelo preprosto bru\xc5\xa1en, zato so se leta 1851 odlo\xc4\x8dili, da ga bodo obdelali s sodobnej\xc5\xa1imi tehnikami bru\xc5\xa1enja. Da so diamant spremenili v obliko blazine, kakr\xc5\xa1no ima \xc5\xa1e danes, so potrebovali 38 dni. Odtlej je bil kamen, ki je sedaj te\xc5\xbeak 105,6 karatov, osebna last kraljice Viktorije. Do svoje smrti leta 1901 ga je nosila v diademu in bro\xc5\xa1ki, po njeni smrti pa je postal del kronskih draguljev. Leta 1902 so ga skupaj s 3.688 manj\xc5\xa1imi diamanti vdelali v krono kraljice Aleksandre, \xc5\xbeene kralja Edvarda VII., sina kraljice Viktorije. Aleksandra je to krono nosila le na dan kronanja, potem pa so drage kamne zamenjali s steklenimi. _NEWLINE_Odtlej je Koh-i-Noor krasil krone vseh kraljevih \xc5\xbeena nikoli pa kron, ki so jih nosili mo\xc5\xa1ki. Spremlja ga namre\xc4\x8d legenda, da bo prinesel nesre\xc4\x8do vsakemu mo\xc5\xa1kemu, ki ga bo nosil. Tako je krasil tudi krono kraljice Marije, \xc5\xbeene kralja Jurija V., izdelano leta 1911, ki je zanimiva tudi zato, ker sta bila vanjo ob diamantu Koh-i-Noor in 2.200 manj\xc5\xa1ih diamantih vdelana \xc5\xa1e dva pomembna, Cullinan III. in Cullinan IV.'