b'\n_START_ARTICLE_\nMali malajski kan\xc4\x8dil\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJe najmanj\xc5\xa1i predstavnik svoje dru\xc5\xbeine in tudi najmanj\xc5\xa1i kopitar sploh, saj je po telesni dol\xc5\xbeini 45 do 56\xc2\xa0cm in te\xc5\xbei med 1 in 2\xc2\xa0kg podoben zajcu. Samice so nekoliko manj\xc5\xa1e od samcev. Podobno kot ostali pritlikavi pi\xc5\xbemarji ima \xc4\x8dokato telo in tanke noge, ni\xc4\x8d debelej\xc5\xa1e od svin\xc4\x8dnika. Z njimi si deli tudi ve\xc4\x8d zna\xc4\x8dilnosti, po katerih taksonomi sklepajo, da so pritlikavi pi\xc5\xbemarji vmesni \xc4\x8dlen med nepre\xc5\xbevekovalci in pre\xc5\xbevekovalci: imajo sicer prebavilo, prirejeno za fermentacijo hrane, a nimajo rogovja, samci imajo dolge podo\xc4\x8dnike, ki stalno rastejo, razviti so vsi \xc5\xa1tirje prsti na nogah in tudi po nekaterih vedenjskih zna\xc4\x8dilnostih so bolj podobni pra\xc5\xa1i\xc4\x8dem. Ko\xc5\xbeuh malega malajskega kan\xc4\x8dila je rde\xc4\x8dkasto-rjav in bel po trebuhu, po vratu so navpi\xc4\x8dne bele lise. Od ostalih predstavnikov dru\xc5\xbeine se lo\xc4\x8di tudi po trikotni glavi s koni\xc4\x8dastim gobcem in po privzdignjenem zadku.\n_START_SECTION_\nVedenje in habitat\n_START_PARAGRAPH_\nJe pla\xc5\xa1na \xc5\xbeival s prikritim na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja, aktivna predvsem pono\xc4\x8di, zato o njej ni veliko znanega. \xc5\xbdivi v tropskih de\xc5\xbeevnih gozdovih, pri \xc4\x8demer preferira bolj skalnate predele. Prehranjuje se z listjem, poganjki in odpadlimi plodovi, v ujetni\xc5\xa1tvu pa tudi z \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami._NEWLINE_\xc5\xbdivi v monogamnih dru\xc5\xbeinskih krdelih ali pa samotarsko. Tako samci kot samice vzpostavijo teritorije, ki jih ozna\xc4\x8dujejo z izlo\xc4\x8dki \xc5\xbelez na spodnji \xc4\x8deljusti. Svoj teritorij branijo pred vsiljivci z ostrimi \xc4\x8dekani, vendar samci ne tekmujejo za samice kot drugi kopitarji. Samica pole\xc5\xbee vedno le enega mladi\xc4\x8da, breja je prakti\xc4\x8dno vse \xc5\xbeivljenje, saj postane plodna \xc5\xbee dan ali dva po skotitvi in se pri\xc4\x8dne pariti._NEWLINE_Zaradi majhnosti so pogost plen ve\xc4\x8djih plazilcev in pti\xc4\x8dev, ogro\xc5\xbea pa jih uni\xc4\x8devanje njihovega habitata in prekomeren lov. Doma\xc4\x8dini jih namre\xc4\x8d lovijo zaradi ko\xc5\xbee, ki jo uporabljajo za izdelavo pla\xc5\xa1\xc4\x8dev in torbic.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nDefinicija vrste \xc5\xa1e ni popolnoma dore\xc4\x8dena. Tipski primerek, po katerem je bila vrsta opisana, ni ohranjen, zato se je v preteklosti ime uporabljalo celo za skupino ve\xc4\x8djih vrst pritlikavih kan\xc4\x8dilov, raz\xc5\xa1irjenih drugod po Jugovzhodni Aziji. V kasnej\xc5\xa1ih taksonomskih revizijah je bilo dodeljeno primerkom, zbranim na Javi, za katere se je nadalje izkazalo, da se po razli\xc4\x8dnih znakih zanesljivo lo\xc4\x8dijo od sorodnih vrst. Trenutno torej velja, da je vrsta Tragulus javanicus endemi\xc4\x8dna na Javi, z mo\xc5\xbeno izjemo enega nepotrjenega podatka z Balija. Bli\xc5\xbenje sorodni sta \xc5\xa1e vrsti Tragulus williamsoni s severa Tajske in \xc5\xa1ir\xc5\xa1e raz\xc5\xa1irjeni Tragulus kanchil.'