b'\n_START_ARTICLE_\nAtos\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nPolotok Atos je na najvzhodnej\xc5\xa1i krak ve\xc4\x8djega polotoka Halkidika v osrednji gr\xc5\xa1ki Makedoniji, ki sega okoli 50 km dale\xc4\x8d v Egejsko morje. \xc5\xa0irok je od 7 do 12 km in ima povr\xc5\xa1ino 335,6 km2. Gora Atos je visoka 2033 m in ima zelo gozdnata strma pobo\xc4\x8dja._NEWLINE_Morje okoli polotoka, zlasti ob njegovem rtu, je nevarno za plovbo in je bilo prizori\xc5\xa1\xc4\x8de ve\xc4\x8d brodolomov: leta 492 pr. n. \xc5\xa1t. je perzijski kralj Darej I. izgubil 300 ladij pod poveljstvom generala Mardonija, leta 411 pr. n. \xc5\xa1t. pa so 50 ladij pod poveljstvom admirala Epikleja izgubili \xc5\xa0partanci.  _NEWLINE_Atos je kljub temu, da je dostopen s kopnega, v praksi dostopna samo po morju. \xc4\x8ce dopu\xc5\xa1\xc4\x8da vreme, tja vsak dan plujeta trajekta Agios Panteleimon (iz Uranopolisa) in Axion Estin (iz Dafnie). Oba imata nekaj vmesnih postaj pri samostanih na zahodni obali polotoka. Do Atosa  pluje tudi nekaj hitrih ladij, ki nimajo vmesnih postaj. Do samostanov na vzhodni obali pluje trajekt iz Ierissosa.\n_START_SECTION_\nDostopnost\n_START_PARAGRAPH_\nDnevno \xc5\xa1tevilo obiskovalcev gore Atos je omejeno. Vsi obiskovalci morajo dobiti posebno dovoljenje s \xc4\x8dasovno  omejeno veljavnostjo. Na ozemlje, ki ga menihi imenujejo "Vrt device Marije", imajo vstop samo mo\xc5\xa1ki. Pri vstopu imajo prednost pravoslavni verniki. Stalni prebivalci polotoka so lahko samo mo\xc5\xa1ki pravoslavne veroizpovedi, starej\xc5\xa1i od osemnajst let, menihi ali delavci.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nV gr\xc5\xa1ki mitologiji je bil Atos eden od gigantov, ki so med gigantomahijo izzvali gr\xc5\xa1ke bogove. Atos je proti Pozejdonu vrgel ogromno skalo, ki je padla v Egejsko morje in postala gora Atos. Druga razli\xc4\x8dica zgodbe pravi, da je Pozejdon uporabil goro za pokop pora\xc5\xbeenega giganta. _NEWLINE_Homer omenja Atos v Iliadi. Herodot pi\xc5\xa1e, da je med perzijsko invazijo na Trakijo leta 492 pr. n. \xc5\xa1t. perzijsko ladjevje pod poveljstvom generala Mardonija med pristajanjem na gori Atos zaradi mo\xc4\x8dnega severnega vetra do\xc5\xbeivelo brodolom in izgubilo 300 ladij in 20.000 mo\xc5\xbe. Herodot polotok imenuje Akte in pravi, da so na njem naseljeni Pelazgi z otoka Lemnosa. Omenja tudi pet njihovih mest: Sane,  Kleonai,  Tisos,  Olofiksis in Akrotoon. Strabon omenja mesti Dion in Aktotoi. Na polotoku je bila tudi kolonija Eretria. V klasi\xc4\x8dnem obdobju je bilo ustanovljeno \xc5\xa1e najmanj eno mesto: Akantos. Nekatera mesta so kovala svoj denar. _NEWLINE_Polotok je bil vmesna postaja med invazijo Kserksa I., ki je tam pre\xc5\xbeivel tri leta.  Perzijci so leta 483 pr. n. \xc5\xa1t. preko zemeljske o\xc5\xbeine skopali Kserksov kanal, ki je omogo\xc4\x8dil prehod njegovega invazijskega ladjevja. Po smrti Aleksandra Velikega je arhitekt Dinokrat nameraval goro Atos preoblikovati v ogromen Akeksandrov kip. _NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1a zgodovina polotoka je zaradi pomanjkanje virov malo znana. Arheologi do zdaj \xc5\xa1e niso odkrili mest, ki jih omenja Strabon, in domnevajo, da so bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena, ko so na polotok malo pred 9. stoletjem za\xc4\x8deli prihajati menihi.\n_START_SECTION_\nZgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo ato\xc5\xa1kem izro\xc4\x8dilu je bla\xc5\xbeena Devica Marija v spremstvu sv. Janeza Evengelista plula iz Joppe na Ciper, da bi obiskala Lazarja Betanijskega. Veter je ladjo odpihnil na takrat poganski Atos, kjer je bila prisiljena zasidrati se v bli\xc5\xbeini pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Klement ob sedanjem samostanu Iviron. Marija se je izkrcala in, o\xc4\x8darana z divjo  lepoto gore,  goro blagoslovila. Nato je prosila Sina naj to postane njen vrt. Zasli\xc5\xa1ala je glas, ki ji je rekel: "Naj bo to mesto tvoja dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina in tvoj vrt, paradi\xc5\xbe in zveli\xc4\x8danje za tiste, ki i\xc5\xa1\xc4\x8dejo odre\xc5\xa1itev". V tistem trenutku je bila gora posve\xc4\x8dena kot vrt matere bo\xc5\xbeje in nedostopna za vse druge \xc5\xbeenske. _NEWLINE_Zgodovinski dokumenti o anti\xc4\x8dni gori Atos so zelo redki. Zanesljivo je le to, da so bili menihi tam \xc5\xbee v 4., morda celo v 3. stoletju. Med vladanjem Konstantina I. (324-337) so tam \xc5\xbeiveli pogani in kristjani. Med vladanjem Julijana Odpadnika (361\xe2\x80\x93363) so bile cerkve na Atosu poru\xc5\xa1ene, kristjani pa so se skrivali po gozdovih in nedostopnih krajih. _NEWLINE_Med vladanjem Teodozija I. (379\xe2\x80\x93395) so bili poru\xc5\xa1eni poganski templji. Leksikograf Hezihij Aleksandrijski trdi,  da ja na Atosu \xc5\xa1e v 5. stoletju stal kip Ato\xc5\xa1keg Zevsa. Po arabski zasedbi Egipta v 7. stoletju je mnogo pravoslavnih menihov iz Egiptovske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave iskalo nek drug miren kraj. Nekateri so pri\xc5\xa1li na polotok Atos.  Stari dokumenti pri\xc4\x8dajo, da so menihi zgradili "lesene ko\xc4\x8de s slamnato streho ... in nabirali sadje z divjih dreves, da so nekako pre\xc5\xbeiveli".\n_START_SECTION_\nBizantinsko obdobje: prvi samostani\n_START_PARAGRAPH_\nLetopisca Teofan Spovednik (konec 8. stoletja) in Georgij Kedren (11. stoletje) sta zapisala, da je bil izbruh vulkana Tera viden z gore Atos, kar ka\xc5\xbee, da je bil Atos takrat naseljen. Zgodovinar Jo\xc5\xbeef Genezij omenja, da so se menihi z Atosa udele\xc5\xbeili Drugega nicejskega koncila leta 787. Po bitki za Tasos leta 829 je bil Atos nekaj \xc4\x8dasa zapu\xc5\xa1\xc4\x8den zaradi uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih pohodov Saracenov s Krete. Okoli leta 860 je na Atos pri\xc5\xa1el slavni menih Eftimij Mlaj\xc5\xa1i. Okoli njegovega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da, morda pri Krya Nera, je bilo zgrajenih veliko ko\xc4\x8d. Med vladanjem cesarja Bazilija I. Makedonca je Bazilij Spovednik, biv\xc5\xa1i \xc5\xa1kof Krete in kasneje Soluna, zgradil majhen samostan na mestu sodobnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da hilandarskega samostana. Dokument iz leta 833 pri\xc4\x8da, da je kmalu za njim nek Ioannis Kolovos zgradil samostan v Megali Vigli._NEWLINE_Cesar Bazilij I. je leta 885 z zlato  bulo  razglasil Sveto goro za mesto menihov in prepovedal naseljevanje laikov, kmetov in \xc5\xbeivinorejcev. Cesarski odlok cesarja Leona VI. Modrega, izdan leto kasneje,  omenja sede\xc5\xbe sveta stare\xc5\xa1in  (gerondes), kar pomeni, da so imeli menihi \xc5\xbee pred tem nakak\xc5\xa1no upravo. Leta 887 je nekaj menihov Leonu Modremu o\xc4\x8ditalo, da samostan vedno bolj raste in zato izgubljajo svoj mir. _NEWLINE_Dokument iz leta 908 dokazuje obstoj protosa, predstojnika meni\xc5\xa1ke oskupnosti. Leta 943 so bile natan\xc4\x8dno za\xc4\x8drtane meje meni\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Znano je, da je bil glavno mesto in sede\xc5\xbe uprave Karies.  Imenoval se je "Megali mesi lavra" (Veliki centralni zbor). Leta 956 je bilo samostanu Ksiropotam z odlokom dodeljeno 94 hektarjev zemlje, kar pomeni, da je bil \xc5\xbee precej velik._NEWLINE_Leta 958 je na Atos pri\xc5\xa1el menih Atanazij Ato\xc5\xa1ki, ki je leta 962 je v Kariesu zgradil osrednjo cerkev "Protaton". Naslednje leto je s pomo\xc4\x8djo svojega prijatelja, cesarja Nikiforja II. Fokasa, ustanovil samostan Velika lavra, ki je \xc5\xa1e vedno najve\xc4\x8dji in najpomembnej\xc5\xa1i od dvajset obstoje\xc4\x8dih samostanov. Samostan je v naslednjih stoletjih u\xc5\xbeival za\xc5\xa1\xc4\x8dito bizantinskih cesarjev in zelo napredoval in obogatel._NEWLINE_V 11. stoletju je Atos gostoval srbskega in ruskega meniha Skribesa. Ruski menihi so se na Atosu prvi\xc4\x8d naselili v 1070. letih v samostanu Ksilorgu (zdaj skit Bogorodica). Leta 1089 so se preselili v samostan Pantelejmon, srbski pa so prevzeli Ksilorgu.  V letih 1100 do 1169 je samostan Panteleimon propadal in ruski menihi, kolikor jih je \xc5\xa1e ostalo,  so se preselili k srbskim Ksilorgu. Leta 1169 so Srbi dobili samostan Pantelejmon in ga delili z Rusi do leta 1198, ko so se Srbi preselili v Hilandar. Slednji je postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de srbskega meni\xc5\xa1tva. Rusi so ostali v Pantelejmonu, ki je od takrat znan kot Rosikon._NEWLINE_Po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni na za\xc4\x8detku 13. stoletja je bilo na ozemlju propadlega Bizantinskega cesarstva ustanovljeno katoli\xc5\xa1ko Latinsko cesarstvo. Menihi z Atosa se se zaradi pritiska _NEWLINE_novih oblastnikov  prito\xc5\xbeili  pape\xc5\xbeu Inocencu III. in zahtevali njegovo posredovanje. Tak\xc5\xa1no stanje je trajalo do obnovitve Bizantinskega cesarstva. V 14. stoletju so polotok izropali katalonski najemniki. V istem stoletju se je zgodill tudi verski spor zaradi isihazma, ki so ga prakticirali na gori Atos  in ga je zagovarjal Gregorij Palamas. Konec leta 1371 ali na za\xc4\x8detku leta 1372 so Bizantinci obranili prvi tur\xc5\xa1ki napad na Atos.\n_START_SECTION_\nSrbsko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nSrbski mogotci iz dinastije Nemanji\xc4\x87 so samostanom na Atosu ponudili finan\xc4\x8dno pomo\xc4\x8d. Nekateri so celo romali tja in postali menihi. \xc5\xa0tefan Nemanja in njegov sin, nad\xc5\xa1kof Sveti Sava, sta leta 1198 pomagala zgraditi samostan Hilandar._NEWLINE_Gora Atos je bila od leta 1342 do 1372 pod srbsko upravo. Cesar \xc5\xa0tefan Du\xc5\xa1an je veliko doniral vsem samostanom na Atosu. Iz njegove darovnice samostanu Hilandar  je razvidno, da je samostanu prepustil neposredno oblast nad veliko vasmi in cerkvami, vklju\xc4\x8dno s cerkvijo sv. Nikolaja v Dobru\xc5\xa1ti v Prizrenu, sv. Nadangelov v \xc5\xa0tipu in sv. Nikolaja v Vranju z okoli\xc5\xa1ko zemljo in posestmi. Velike posesti in donacije je dal tudi pu\xc5\xa1\xc4\x8davnikom sv. Sabasa in cerkvi sv. Nadangelov v Jeruzalemu in \xc5\xa1tevilnim drugim samostanom. Du\xc5\xa1an je bil edini srednjeve\xc5\xa1ki srbski vladar, ki je veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel na Atosu in nekaj \xc4\x8dasa z njega celo vladal. Leta 1347 sta z \xc5\xbeeno na Atosu pre\xc5\xbeivela devet mesecev. Du\xc5\xa1anova soproga, cesarica Jelena, je bila ena od redkih \xc5\xbeensk, ki so ji dovolili vstopiti in \xc5\xbeiveti na Atosu._NEWLINE_Z Du\xc5\xa1anovimi donacijami se je Hilandar pove\xc4\x8dal na ve\xc4\x8d kot 10.000 hektarjev. Postal je najve\xc4\x8dji na polotoku in zasedal 1/3 ozemlja. Srbski plemi\xc4\x8d Antonije Baga\xc5\xa1 je s pomo\xc4\x8djo Nikole Radonje kupil in v letih 1355 do 1365 obnovil poru\xc5\xa1en samostan sv. Pavla in postal njegov opat._NEWLINE_Obdobje Srbskega cesarstva je bilo za Hilandar in druge samostane na Atosu obdobje razcveta. \xc5\xa0tevilni samostani so bili obnovljeni ali znova pozidani in znatno pove\xc4\x8dani.  Donacije so se nadaljevale tudi po padcu Srbskega cesarstva. Lazar Hrebeljanovi\xc4\x87 in kasneje dinastija Brankovi\xc4\x87 so \xc5\xa1e naprej podpirali meni\xc5\xa1ko skupnost. Srbski mogotec (veliki \xc4\x8delnik) Radi\xc4\x8d Postupovi\xc4\x87 je obnovil samostan Konstamonit, uni\xc4\x8den v po\xc5\xbearu leta 1420, in se po letu 1433 pomeni\xc5\xa1il.   _NEWLINE_Srbska princesa Mara Brankovi\xc4\x87 je bila druga Srbkinja, ki je dobila dovoljenje za obisk  samostana.  Mara je imela kot \xc5\xbeena sultana Murata II. velik vpliv na osmanskem dvoru in izposlovala poseben status gore Atos znotraj Osmanskega cesarstva. Na koncu 15. stoletja so imeli srbski menihi pet samostanov pod jurisdikcijo srbskega priorja: Dohijar, Gregoriat, Sveti Pavel, Dioniziat in  Hilandar. Veliko srbskih plemi\xc4\x8dev pod neposredno osmansko oblastjo in takih, ki so prestopili v islam, je tudi v Osmanskem cesarstvu podpiralo ato\xc5\xa1ke samostane. Po koncu osmanske oblasti so samostane podpirali tudi novi srbski kralji iz dinastij Obrenovi\xc4\x87 in Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87 in srbska aristokracija. Po razpadu Socialisti\xc4\x8dne federativne republike Jugoslavije je Atos obiskalo ve\xc4\x8d srbskih predsednikov in ministrskih predsednikov.\n_START_SECTION_\nOsmansko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo propadu Bizantinskega cesarstva sredi 15. stoletja je na njegovo mesto stopilo Osmansko  cesarstvo. Ato\xc5\xa1ki menihi so posku\xc5\xa1ali vzpostaviti dobre odnose z osmanskimi sultani. Ko je Murat II. leta 1430 osvojil Solun, so mu takoj prisegli zvestobo. Murat je v zameno priznal samostansko lastnino, ki jo je uradno potrdil Mehmed II. po osvojitvi Konstantinopla leta 1453. Avtonomija Atosa se je s tem nadaljevala._NEWLINE_Po pisanju ruskega romarja Izaija s konca 15. stoletja je bilo takrat pol samostanov na Atosu srbskih ali albanskih. Samostani Dohiar,  Gregoriat, Sveti Pavel,  Dioniziat  in Hilandar so bili srbski, Karakal in Filotej albanska, Pantelejmon ruski,  Simonopetra bolgarski in Stavronikita gr\xc5\xa1ki. Samostani Zograf, Konstamonit, Ksiropotam, Kutlumu\xc5\xa1, Ksenofont, Iviron in  Protaton niso bili nacionalno  obarvani._NEWLINE_15. in 16. stoletje sta bili za samostanske skupnosti na Atosu \xc5\xa1e posebej mirni, kar je prineslo njihov relativni razcvet. V tem \xc4\x8dasu je bil ustanovljen samostan Stavronikita, zadnji od trenutno obstoje\xc4\x8dih samostanov na Atosu. Ko so Srbski despotat osvojili Osmani, se je veliko menihov iz Srbije preselilo na Atos. Veliko \xc5\xa1tevilo srbskih menihov potrjuje veliko \xc5\xa1tevilo njihovih menihov, izvoljenih na polo\xc5\xbeaj protosa v tem obdobju. Poseben dobrotnik samostana Kseropotamu je bil sultan Selim I., ki je leta izdal fatvo in hati\xc5\xa1erif  (vzvi\xc5\xa1eni odlok), da "se bodo po\xc5\xbegana ali poru\xc5\xa1ena mesta, kjer se pridiga bo\xc5\xbeja beseda, ponovno zgradila". Opatiji  je podelil nekaj privilegijev in v letih 1533\xe2\x80\x931541 financiral gradnjo jedilnice in kletnih prostorov in obnovil stenske poslikave v osrednji opatijski cerkvi._NEWLINE_Samostani so bili ve\xc4\x8dino osmanskega obsobja prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni sami sebi. Dr\xc5\xbeava jih je te\xc5\xbeko obdav\xc4\x8dila in jim v\xc4\x8dasih zasegla pomembna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Proces je dosegel vi\xc5\xa1ek v gospodarski krizi v 17. stoletju, ki je sprva  privedla do tako imenovanega ideoritmi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenjskega sloga (polpu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega meni\xc5\xa1tva) v nekaj samostanih, v prvi polovici 18. stoletja pa v vseh.  _NEWLINE_Nov na\xc4\x8din meni\xc5\xa1ke organizacije je bil zasilen ukrep, ki so ga meni\xc5\xa1ke skupnosti uvedle zaradi krutih gospodarskih razmer. Menihi v ideoritmi\xc4\x8dnih skupnostih so v nasprotju s kenobitskimi lahko imeli zasebno lastnino, delali zase, sami skrbeli za hrano in druge potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine in obedovali lo\xc4\x8deno v  svojih celicah. Z drugimi menihi so se sre\xc4\x8devali samo v cerkvi. Samostanske opate so zamenjali odbori, ki so v samostanih Karies in Protos \xc5\xa1teli \xc5\xa1tiri \xc4\x8dlane._NEWLINE_Leta 1749 je bila pri samostanu Vatopedi ustanovljena Ato\xc5\xa1ka akademija, lokalna meni\xc5\xa1ka skupnost, ki je imela vodilno vlogo v sodobnem gr\xc5\xa1kem razsvetljenstvu v 18. stoletju. Akademija je nudila visoko raven izobra\xc5\xbeevanja, zlasti v obdobju  Evgenija Vulgarisa, ko s se pou\xc4\x8devale anti\xc4\x8dna filozofija in sodobne naravoslovne znanosti._NEWLINE_Pre\xc5\xbeivetje samostanov so z velikimi donaciji omogo\xc4\x8dili ruski carji in knezi Moldavije, Vla\xc5\xa1ke in Srbije (do konca 15. stoletja). \xc5\xa0tevilo menihov in njihovo premo\xc5\xbeenje se je v naslednjih stoletjih zelo skr\xc4\x8dilo. V 18. stoletju  se je za\xc4\x8delo stanje izbolj\xc5\xa1evati, predvsem zaradi pokroviteljstva  ruske vlade. \xc5\xa0tevilo menihov je celo stoletje nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in leta 1902 doseglo \xc5\xa1tevilo ve\xc4\x8d kot 7.000._NEWLINE_Med prvo balkansko vojno je gr\xc5\xa1ka mornarica novembra 1912 pregnala Turke z Atosa. Grki so polotok Atos vklju\xc4\x8dili v Londonski mirovni sporazum, podpisan 30. maja 1913.  Pomanjkljivosti sporazuma so povzro\xc4\x8dile izbruh druge balkanske vojne junija 1913, ki se je kon\xc4\x8dala s podpisom mirovnega sporazuma v Bukare\xc5\xa1ti 10. avgusta 1913. _NEWLINE_Junija 1913 je rusko ladjevje, sestavljeno iz topovnja\xc4\x8de Donec in transportnih ladij Car in Kerson, na Atos pripeljalo nad\xc5\xa1kofa Vologde in veliko vojakov, ki so posredovali v teolo\xc5\xa1kih sporih, povezanih z  ruskim pravoslavnim gibanjem imislavje._NEWLINE_Nad\xc5\xa1kof se je z imislavci pogajal in posku\xc5\xa1al dose\xc4\x8di, da prostovoljno spremenijo svoja prepri\xc4\x8danja, vendar mu to ni uspelo. 31. julija 1913 je vojska napadla samostan  Pantelejmon, \xc4\x8deprav menihi niso bili oboro\xc5\xbeeni in se niso upirali.  Menihi Andrejevske skete so se prostovoljno vdali. Transportna ladja Kerson se je spremenila v voja\xc5\xa1ki zapor za ve\xc4\x8d kot tiso\xc4\x8d imislavskih menihov in z njimi odplula v Odeso. Po pristanku so bili menihi izob\xc4\x8deni in razseljeni po celi Rusiji. _NEWLINE_Po kratkem diplomatskem sporu med Gr\xc4\x8dijo in Rusijo glede suverenosti, je polotok Atos po prvi svetovni vojni pripadel Gr\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nPolitika\n_START_PARAGRAPH_\nSamoupravna regija Sveta gora je po odloku, sprejetem v sveti skupnosti 3. oktobra 1913, in  mednarodnih sporazumih, sklenjenih v Londonu (1913), Bukare\xc5\xa1ti (1913), Neuillyju (1919), S\xc3\xa8vresu (1920) in Lausanni (1923) postala del gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Odlok navaja, da so Sveto skupnost priznali gr\xc5\xa1ki kralj kot zakoniti suveren in dedi\xc4\x8di cesarjev, ki so samostane zgradili in razglasili svoje ozemlje za del Gr\xc5\xa1kega kraljestva. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bil Atos od leta 1941 do poznega 1944 pod nacisti\xc4\x8dno okupacijo.  Po nacisti\xc4\x8dni zasedbi Gr\xc4\x8dije je \xc5\xa1tiri\xc4\x8dlanski ato\xc5\xa1ki izvr\xc5\xa1ilni odbor uradno zaprosil Adolfa Hitlerja, naj vzame avtonomno meni\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo pod svojo osebno za\xc5\xa1\xc4\x8dito.  Hitler se je z njihovo pro\xc5\xa1njo strinjal. Menihi so Hitlerja sprejeli kot "visokega protektorja Svete gore". Gora Atos je drugo svetovno vojno pre\xc5\xbeivela skoraj nedotaknjena._NEWLINE_Po vojni je "Posebni dvojni svet" Svete skupnosti v Kariesu sprejel ustanovno listino Svete gore, ki jo je potrdil gr\xc5\xa1ki parlament. Ato\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava temelji na "samoupravni meni\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi" kot navaja zlata bula  bizantinskega cesarja Ivana I. Cimiska iz leta 972.  Ta pomembni dokument  se hrani v Hi\xc5\xa1i svete uprave v Kariesu. Samoupravo Svete gore je kasneje ponovno potrdil cesar Aleksej I. Komnen leta 1095._NEWLINE_Po gr\xc5\xa1ki ustavi ima "Meni\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava gora Atos" naslednje privilegije: je samoupravni del gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, katere suverenost ostaja nedotakljiva; sestavljena je iz dvajset glavih samostanov, ki tvorijo Sveto skupnost; glavno mesto in upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave je Karies, kjer je tudi sede\xc5\xbe guvernerja kot predstavnika gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave; guvernerja imenuje gr\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava. Status Atosa in pristojnosti ato\xc5\xa1kih institucij  so izrecno opisane in potrjene ob vstopu Gr\xc4\x8dije v Evropsko unijo (takrat Evropska skupnost)._NEWLINE_11. septembra 2004 je patriarh Aleksandrijske vzhodne pravoslavne cerkve Peter VII. umrl v letalski nesre\xc4\x8di ameri\xc5\xa1kega voja\xc5\xa1kega helikopterja pred ato\xc5\xa1ko obalo. Patriarh je nameraval obiskati goro Atos. Vzrok nesre\xc4\x8de ni znan._NEWLINE_Leta 2018 je postal Atos vzrok za vedno ve\xc4\x8dje napetosti v gr\xc5\xa1ko-ruskih odnosih. Gr\xc5\xa1ka vlada ni odobrila vstopa ruskim klerikom, ker jih je ruska vlada domnevno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dala kot vohune. Kasneje so se odnosi \xc5\xa1e bolj zaostrili, ker je Ruska pravoslavna cerkev prepovedala svojim  pripadnikom obisk krajev pod oblastjo carigrajskega patriarha Bartolemeja I., med katerimi je tudi Atos.\n_START_SECTION_\nMeni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamostani na Atosu so tradicionalni nasprotniki ekumenizma, se pravi  gibanj za spravo med Carigrajsko pravoslavno cerkvijo in rimskokatoli\xc5\xa1ko cerkvijo. V tem pogledu je \xc5\xa1e posebej  prepoznaven samostan Esfigmen, ki je med sre\xc4\x8danjem patriarha Atenagore I. Carigrajskega in pape\xc5\xbea Pavla VI. leta 1972 glasno protestiral in dvignil \xc4\x8drne zastave. Esfigmen je bil zato izklju\xc4\x8den iz predstavni\xc5\xa1kih organov Ato\xc5\xa1ke skupnosti. Spor se je stopnjeval in dosegel vrh leta 2002, ko je patriarh Bartolomej I. Carigrajski  razglasil menihe iz Esfigmena za nezakonito bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino in odredil njihovo izselitev; menihi se niso hoteli izseliti, zazo je patriarh odredil novo bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino, da jih nadomesti._NEWLINE_Ko se je \xc5\xa1tevilo menihov leta 1972 zmanj\xc5\xa1alo na samo 1145 ve\xc4\x8dinoma starih menihov, se je za\xc4\x8delo obdobje stalne in trajne obnove. Do leta 2000 se je \xc5\xa1tevilo menihov v vseh dvajsetih samostanih in njihovih podru\xc5\xbenicah pove\xc4\x8dalo na 1610. Med pri\xc5\xa1leki so bili predvsem mladi in dobro izobra\xc5\xbeeni menihi. Leta 2009 je skupnost \xc5\xa1tela \xc5\xbee skoraj 2000 menihov. Veliko mlaj\xc5\xa1ih menihov ima univerzitetno izobrazbo in izku\xc5\xa1nje, ki jim omogo\xc4\x8dajo katalogizacijo in restavriranje ogromnega fonda rokopisov, sve\xc4\x8danih obla\xc4\x8dil, ikon, verskih objektov in umetnin. Ve\xc4\x8dina predmetov je zaradi velikega obsega nedostopna za javnost. Predvideva se, da bodo restavratorska in arhivarska dela potekala \xc5\xa1e nekaj desetletij. Dela financirata  UNESCO in Evropska unija s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tevilnih akademskih ustanov. _NEWLINE_Zgodovina sodobne o\xc5\xbeivitve samostanskega \xc5\xbeivljenja na Atosu in njegov vstop v tehnolo\xc5\xa1ki svet 21. stoletja je kronolo\xc5\xa1ko opisal Graham Speake v knjigi Mount Athos. Renewal in Paradise.\n_START_SECTION_\nUprava in organizacija\n_START_PARAGRAPH_\nAtosu vlada "Sveta skupnost" (\xce\x99\xce\xb5\xcf\x81\xce\xac \xce\x9a\xce\xbf\xce\xb9\xce\xbd\xcf\x8c\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x84\xce\xb1, Iera Koinotita), sestavljena iz predstavnikov 20 samostanov, ki ima \xc5\xa1tiri\xc4\x8dlanski izvr\xc5\xa1ilni odbor  "Sveta administracija" (\xce\x99\xce\xb5\xcf\x81\xce\xac \xce\x95\xcf\x80\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x83\xce\xaf\xce\xb1,  Iera Epistasia). Odboru predseduje protos (\xce\xa0\xcf\x81\xcf\x8e\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82)._NEWLINE_Civilno oblast predstavlja guverner, ki ga imenuje gr\xc5\xa1ko Ministrstvo za zunanje zadeve. Njegova glavna dol\xc5\xbenost je nadziranje delovanje ustanov vzdr\xc5\xbeevanje javnega miru. Trenutni guverner je Aristos Kasmiroglou._NEWLINE_V vseh samostanih, v njih je ponovno uveden cenobitski sistem meni\xc5\xa1tva, je uprava v rokah opata (\xce\x97\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x8d\xce\xbc\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82, H\xc4\x93goumenos). Opata izvoli skupnost menihov za celo \xc5\xbeivljenje. Opat je gospodar in duhovni o\xc4\x8de skupnosti. Zakonodajno telo samostana je "Zbor bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine" (\xce\x93\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd\xcf\x84\xce\xaf\xce\xb1, Geront\xc3\xada). Vse druge ustanove (skiti, celice, ko\xc4\x8de, umiki v osamo in pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1tvo) so v posameznem samostanu regulirane z dokumentom, imenovanim homologon (\xce\xbf\xce\xbc\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xbf\xce\xbd)._NEWLINE_Vse osebe, ki opravljajo  meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje, tako novici kot menihi, dobijo ob vstopu v samostan brez posebnih formalnosti gr\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. Obiski polotoka so mogo\xc4\x8di tudi za laike, vendar potrebujejo posebno dovoljenje, podobno vizumu, imenovano diamon\xc4\x93t\xc4\x93rion (\xce\xb4\xce\xb9\xce\xb1\xce\xbc\xce\xbf\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd)._NEWLINE_V 17 samostanih od 20 na Sveti gori prevladujejo etni\xc4\x8dni Grki. V drugih treh prevladujejo menihi drugih nacionalnosti, ki ob vstopu  postanejo gr\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavljani. V Hilandarju so ve\xc4\x8dinoma Srbi, v Zografu Bolgari in v Pantelejmonu Rusi. _NEWLINE_V skitih prevladujejo etni\xc4\x8dni Grki. Obstajata tudi dva romunska cenobitska skita: Prodrom, ki pripada samostanu Velika Lavra, in idioritmi\xc4\x8dni Laku ali Lakoskit, ki pripada samostanu Sveti Pavel. Skit Bogorodica pripada ruskemu samostanu Pantelejmon.\n_START_SECTION_\nPrepoved vstopa za \xc5\xbeenske\n_START_PARAGRAPH_\nPrepoved vstopa za \xc5\xbeenske, imenovana avaton (\xce\x86\xce\xb2\xce\xb1\xcf\x84\xce\xbf\xce\xbd), naj bi olaj\xc5\xa1ala \xc5\xbeivljenje menihom v celibatu, ki so se odlo\xc4\x8dili za tak na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja. Menihi menijo, da prisotnost \xc5\xbeensk spreminja dru\xc5\xbebeno dinamiko skupnosti in zato upo\xc4\x8dasnjuje njihovo pot do duhovnega razsvetljenja. Prepoved je uradno potrdilo ve\xc4\x8d cesarjev, med njimi tudi Konstantin IX. Monomah v zlati buli leta 1046. _NEWLINE_V zgodovini se je zgodilo kar nekaj kr\xc5\xa1itev te prepovedi. V 14. stoletju je srbski cesar Stefan Du\xc5\xa1an (Silni) na Atos pripeljal svojo \xc5\xbeeno Heleno Bolgarsko, da bi jo za\xc5\xa1\xc4\x8ditil red kugo. Cesarico so ves \xc4\x8das bivanja vozili na ro\xc4\x8dnem vozi\xc4\x8dku, da se ni niti enkrat dotaknila tal._NEWLINE_V 20. letih 20. stoletja se je na Atos pretihotapila francoska pisateljica Maryse Choisy, preoble\xc4\x8dena v mornarja. Svoje objestno dejanje je kasneje opisala  v romanu Un mois chez les hommes (Mesec z mo\xc5\xa1kimi)._NEWLINE_V 1930. letih se je zgodil nov incident, ko se je na Atos pretihotapila Aliki Diplarakou, prva gr\xc5\xa1ka tekmovalka za Miss Evrope, preoble\xc4\x8dena v mo\xc5\xa1kega. Njeno dejanje so obsojali kot vi\xc5\xa1ek grehov._NEWLINE_Leta 1953 je na Atos vstopila Cora Miller, u\xc4\x8diteljica iz Aten, Ohio, in sodelavka Programa Fulbright s \xc5\xa1e dvema \xc5\xbeenskama in spro\xc5\xbeila veliko zgra\xc5\xbeanje med lokalnimi menihi._NEWLINE_Leta  2003 je resolucija Evropskega parlamenta zahtevala, da se prepoved vstopa \xc5\xbeensk prekli\xc4\x8de, ker kr\xc5\xa1i  "univerzalno priznano na\xc4\x8delo o enakosti spolov"._NEWLINE_26. maja 2008 je pet beguncev iz Moldove ilegalno prestopilo tur\xc5\xa1ko-gr\xc5\xa1ko mejo in za\xc5\xa1lo na Atos. Med begunci so bile \xc5\xa1tiri \xc5\xbeenske. Menihi so jim kr\xc5\xa1enje samostanskih pravil oprostili in jim pojasnili, da je vstop na Atos za \xc5\xbeenske prepovedan._NEWLINE_Prepovedane so tudi samice \xc5\xbeivali: koko\xc5\xa1i, krave, ovce, koze, kobile in svinje. Izjeme so ma\xc4\x8dke, samice insektov in ptice pevke.\n_START_SECTION_\nStatus v Evropsku uniji\n_START_PARAGRAPH_\nAtos je kot del \xc4\x8dlanice Evropske unije tudi sam \xc4\x8dlan Evropske unije in zato predmet evropske zakonodaje. Je tudi del  schengenskega obmo\xc4\x8dja, \xc4\x8deprav je izvzet iz evropskega sistema davka na dodano vrednost. V prilogi gr\xc5\xa1ke pogodbe o vstopu v Schengensko obmo\xc4\x8dje je deklaracija z izjavo, da ima Atos poseben status, ki ga je treba upo\xc5\xa1tevati pri uporabi schengenskih pravil. _NEWLINE_Menihi so ostro nasprotovali vstopu Gr\xc4\x8dije v  Schengensko obmo\xc4\x8dje zaradi strahu, da bosta ve\xc4\x8d stoletij dolga omejitev vstopa in  prepoved vstopa \xc5\xbeensk prenehala veljati. Prepoved kljub vstopu \xc5\xa1e vedno velja. Za vstop na Atos je tudi za mo\xc5\xa1ke potrebno posebno dovoljenje. Menihi so se bali tudi tega, da bo z  vstopom prenehalo veljati tudi dovoljenje, da dajejo zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de menihom iz  drugih pravoslavnih dr\xc5\xbeav, na primer iz Rusije. Tak\xc5\xa1ni menihi \xc5\xa1e vedno potrebujejo gr\xc5\xa1ki vizum in dovoljenja za bivanje, ki ga gr\xc5\xa1ko ministrstvo velikodu\xc5\xa1no daje na podlagi zahtev Atosa.\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ki in knji\xc5\xbeni zakladi\n_START_PARAGRAPH_\nAto\xc5\xa1ki samostani posedujejo obse\xc5\xbene zbirke neprecenljivih srednjeve\xc5\xa1kih umetnin, vklju\xc4\x8dno z ikonami,  bogoslu\xc5\xbena obla\xc4\x8dila in predmete (kri\xc5\xbei, kelihi), kodekse in druga kr\xc5\xa1\xc4\x8danska besedila, cesarske zlate bule, svete relikvije in druge predmete. Menihi vidijo v njih samo njihovo versko funkcijo in jih nimajo za  zaklade,  zato jih \xc5\xa1e vedno uporabljalo v dogajanjih, katerim so bili prvotno namenjeni. Do nedavnega se predmeti niso sistemati\xc4\x8dno preu\xc4\x8devali in  katalogizirali, dokler ni bil v 1980. letih v Evropski uniji ustanovljen sklad za njihovo katalogiziranje, za\xc5\xa1\xc4\x8dito in restavriranje. Ocenjuje se, da bo za dosego zastavljenih ciljev potrebnih nekaj desetletij. _NEWLINE_Med najve\xc4\x8dje ato\xc5\xa1ke zaklade spadata Codex Athous Lavrensis in Codex Athous Dionysiou.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nV ato\xc5\xa1kih samostanih je najpogostej\xc5\xa1a gr\xc5\xa1\xc4\x8dina. Izjeme so samostani Pantelejmon, v katerem se uporablja ru\xc5\xa1\xc4\x8dina (leta 2011 67 menihov), Hilandar (srb\xc5\xa1\xc4\x8dina, 58 menihov) Zograf s skitom Bogorodica (bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina, 32 menihov)  in skita Timiu Prodromu in Lakoskiti, v katerem se uporablja romun\xc5\xa1\xc4\x8dina (64 menihov). Veliko menihov govori tuje jezike, komunicirajo pa tudi v maternih jezikih.\n_START_SECTION_\nDatum in \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nNa Atosu se uporablja predvsem julijanski koledar, ki se od gregorijanskega razlikuje za 13 dni. Leta 1923 je po sinodi v Carigradu, na kateri so posku\xc5\xa1ali uskladiti koledarja,  del Vzhodnih pravoslavnih cerkva privzel revidirani julijanski koledar, ki je usklajen z gregorijanskim najmanj do leta 2800. Datum Velike no\xc4\x8di se v obeh Cerkvah ra\xc4\x8duna po julijanskem koledarju, zato se paznuje na isti dan. Ato\xc5\xa1ki samostani, ki so sicer pod neposredni jurisdikcijo Ekumenskega patriarhata v Carigradu, dosledno zavra\xc4\x8dajo uporabo revidiranega julijanskega koledarja._NEWLINE_Ato\xc5\xa1ki  liturgi\xc4\x8dni dan se ravna po bizantinskem merjenju \xc4\x8dasa in se kon\xc4\x8da  s son\xc4\x8dnim zahodom in ne opolno\xc4\x8di. Razlika med samostanskim in civilnim \xc4\x8dasom je odvisna od dol\xc5\xbeine dneva, se pravi od letnega \xc4\x8dasa. Ure, ki  ka\xc5\xbeejo bizantinski \xc4\x8das, bi se moralo vsak dan ponastaviti. V praksi se to dela samo ob nedeljah, \xc4\x8de je vreme jasno in je vrh Atosa viden. Uro so nastavili  na 12:00, ko zadnji \xc5\xbearki son\xc4\x8dne svetolobe  prenehajo sijati na vrh gore. Nekateri samostani imajo tudi ure, ki ka\xc5\xbeejo civilni \xc4\x8das, ker se po njem (in civilnem koledarju)  ravnajo vozni redi ladij. Razlike v \xc4\x8dasu povzro\xc4\x8dajo med romarji veliko zmede.\n_START_SECTION_\nMeni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje: samostani, skiti in celice\n_START_PARAGRAPH_\nNa Atosu je dvajset samostanov, ki obvladujejo vse duhovne in posvetne dejavnosti. Oboje dolo\xc4\x8da Ustanovna listina Svete gore, \xc4\x8deprav menihi od samega za\xc4\x8detka ato\xc5\xa1ke zgodovine \xc5\xbeivijo in bivajo v razli\xc4\x8dno velikih in razli\xc4\x8dno organiziranih samostanih. Vse vrste bivalnih prostorov se imenujejo po njihovih sede\xc5\xbeih (\xce\xba\xce\xb1\xce\xb8\xce\xaf\xcf\x83\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb1, kathismata). Celice  (\xce\xba\xce\xb5\xce\xbb\xce\xbb\xce\xb9\xce\xac), ko\xc4\x8de (\xce\xba\xce\xb1\xce\xbb\xcf\x8d\xce\xb2\xce\xb5\xcf\x82), zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da (\xce\xb7\xcf\x83\xcf\x85\xcf\x87\xce\xb1\xcf\x83\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb1), pu\xc5\xa1\xc4\x8davni\xc5\xa1ki prostori (\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb9\xcf\x84\xce\xae\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb1), votline  (\xcf\x83\xcf\x80\xce\xae\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1) in skiti (\xcf\x83\xce\xba\xce\xae\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x82) so znani pod skupnim imenom "pritikline" (\xce\xb5\xce\xbe\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x84\xce\xae\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb1) svetih samostanov. Izraz "celica" ima lahko ve\xc4\x8d pomenov. Bolj splo\xc5\xa1no pomeni vse na\xc5\xa1teto razem skitov. Skladno s tem pomenom se lahko samostanske ustanove delijo na tri kategorije: samostani, skiti in celice.\n_START_SECTION_\nSamostani\n_START_PARAGRAPH_\nSamostani so delno opisani \xc5\xbee v odstavku "Administracija in organizacija". Romarji/obiskovalci, nastanjeni v hi\xc5\xa1ah za goste (\xce\xb1\xcf\x81\xcf\x87\xce\xbf\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb1\xcf\x81\xce\xaf\xce\xba\xce\xb9), lahko okusijo del meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja z udele\xc5\xbebo v dnevnih dogajanjih:  molitvi (v cerkvi ali zasebno), skupnem obedovanju, delu, skladem z zadol\xc5\xbeitvami posameznega meniha, in po\xc4\x8ditku. Med verskimi prazniki so obi\xc4\x8dajna dolga (no\xc4\x8dna) bedenja, dnevni urnik pa je povsem druga\xc4\x8den. Samostanska vrata se zaprejo ob son\xc4\x8dnem zahodu in ponovno odprejo ob son\xc4\x8dnem vzhodu.\n_START_SECTION_\nCelice\n_START_PARAGRAPH_\nCelica je hi\xc5\xa1a z majho cerkvijo, v kateri \xc5\xbeivijo 1-3 menihi pod duhovnim in administrativnim nadzorom mati\xc4\x8dnega samostana.  Meni\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje v celicah je povsem druga\xc4\x8dno od \xc5\xbeivljenja v samostanih. Nekatere celice so podobne prijetnim kme\xc4\x8dkim hi\xc5\xa1am, nekatere so borne ko\xc4\x8de, nekatere pa imenitne zgradbe v bizantinskem ali ruskem slogu  19. stoletja. Vsaka celica ima obi\xc4\x8dajno kos obdelovalne ali druga\xc4\x8dne zemlje in se ukvarja z neko pridobitni\xc5\xa1ko dejavnostjo._NEWLINE_Med tradicionale dejavnosti celic spadajo poljedelstvo, ribi\xc5\xa1tvo, rezbarstvo, \xc5\xbeganjekuha, ikonografija, kroja\xc5\xa1tvo, knjigove\xc5\xa1tvo itd. med nove dejavosti spadajo vo\xc5\xbenja taksijev, kurirstvo, popravila avtomobilov in servisiranje ra\xc4\x8dunalnikov. Menihi morajo opraviti tudi vsa drobna opravila po dnevnem urniku. Za romarje/obiskovalce bi bilo vredno spoznati tudi to plat meni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja, vendar je \xc5\xa1tevilo celic zelo omejeno ali pa jih za goste sploh ni.'