b'\n_START_ARTICLE_\nBleda deva\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSpada med manj\xc5\xa1e predstavnike dev; odrasli dose\xc5\xbeejo 56 do 64 mm v dol\xc5\xbeino, prek zadnjega para kril pa merijo 37 do 42 mm. Samice in mladi samci so pokriti z rumenimi pikami na temnorjavi osnovni obarvanosti, ki se pri zrelih samcih vsaj na zadku obarvajo modro. Po obarvanosti in velikosti je vrsto mo\xc5\xbeno zamenjati z zgodnjim trstni\xc4\x8darjem, od dev pa sta ji najbolj podobni vi\xc5\xa1njeva in barjanska, pri \xc4\x8demer je slednja ob\xc4\x8dutno ve\xc4\x8dja. Najzanesljiveje je bledo devo mo\xc5\xbeno razlo\xc4\x8diti po znamenju v obliki \xc4\x8drke T na zgornji strani baze zadka.\n_START_SECTION_\nHabitat in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nRazmno\xc5\xbeuje se v ve\xc4\x8djih stoje\xc4\x8dih ali po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8dih vodnih telesih. Glavni pogoj je, da je gladina nezasen\xc4\x8dena, sicer pa je vrsta nezahtevna in uspeva tudi v polslanih (braki\xc4\x8dnih) in umetnih vodnih telesih. Slab\xc5\xa1e prena\xc5\xa1a le kislo podlago. Je razmeroma pozna vrsta, odrasli obi\xc4\x8dajno letajo od avgusta do pozne jeseni. Od preobrazbe do nastopa spolne zrelosti se lahko klatijo na dalj\xc5\xa1e razdalje; takrat, ob za\xc4\x8detku sezone, je mo\xc5\xbeno opazovati ve\xc4\x8dje gru\xc4\x8de na krajih, kjer je veliko plena._NEWLINE_Bleda deva je pogost prebivalec ve\xc4\x8dine Evrope razen najsevernej\xc5\xa1ih predelov (\xc5\xa0kotska, ve\xc4\x8dina Skandinavije). Pojavlja se v pasu od Zahodne Evrope do Japonske, pri \xc4\x8demer pa je odsotna v ni\xc5\xbeavjih Srednje Azije in ve\xc4\x8djem delu Sibirije. Opaziti jo je mo\xc5\xbeno tudi na skrajnem severu Afrike. Njeno obmo\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti se v zadnjih letih vsaj v Evropi opazno \xc5\xa1iri proti severu. V Sloveniji se odrasli pojavljajo ob skoraj vseh tipih stoje\xc4\x8dih voda, najdbe li\xc4\x8dink pa so redkej\xc5\xa1e.'