b'\n_START_ARTICLE_\nOrganizacijska transakcijska analiza\n_START_SECTION_\nEgo stanja\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni koncept v TA so ego stanja, ki oblikujejo na\xc5\xa1o osebnost. Lo\xc4\x8dimo tri ego stanja \xe2\x80\x93 Star\xc5\xa1, Odrasli in Otrok._NEWLINE_Ego stanje star\xc5\xa1a predstavljajo misli, \xc4\x8dustva in vedenje, ki so nau\xc4\x8dena oz. prevzeta od star\xc5\xa1ev/skrbnikov v obdobju otro\xc5\xa1tva. Lo\xc4\x8dimo Negujo\xc4\x8dega star\xc5\xa1a in Kriti\xc4\x8dnega star\xc5\xa1a. Negujo\xc4\x8di star\xc5\xa1 izra\xc5\xbea toplino in podporo, vendar je lahko negativen, \xc4\x8de je preve\xc4\x8d permisiven in za\xc5\xa1\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki, saj otroku sporo\xc4\x8da, da sam ni sposoben ni\xc4\x8d narediti. Kriti\xc4\x8dni star\xc5\xa1 uporablja kritiko in nadzor, in je negativen , \xc4\x8de sporo\xc4\x8da otroku, da je nekaj z njim narobe, lahko pa je tudi pozitiven, \xc4\x8de postavlja meje na ustrezen na\xc4\x8din. _NEWLINE_Odrasli je tisti del jaza, ki je sposoben objektivnega presojanja realnosti in informacij iz okolja. Otrok pa ozna\xc4\x8duje misli, \xc4\x8dustva in vedenja, ki so bila zna\xc4\x8dilna za nas v obdobju otro\xc5\xa1tva. Izku\xc5\xa1nje, ki smo jih do\xc5\xbeiveli v otro\xc5\xa1tvu se ob\xc4\x8dasno ka\xc5\xbeejo tudi v odraslem obdobju. Stanje otroka lahko nadaljnje delimo na stanje Svobodnega otroka in stanje Prilagodljivega otroka. Svobodni otrok je povezan z ob\xc4\x8dutkom, spontanostjo in svobodo in je lahko negativen, \xc4\x8de ne zna nazdorovati svojih impulzov spontanosti, ki so neprimerni situaciji. Prilagojen otrok je tisti, ki je prilagojen nekim standardom edenja \xc5\xbee od otro\xc5\xa1tva naprej in je prav tako lahko negativen, \xc4\x8de je tako zelo prilagojen, da ve\xc4\x8d ne lo\xc4\x8di, kaj je njeno mnenje in mnenje drugih ljudi temve\xc4\x8d jim v vsem ustre\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nEgo stanja uspe\xc5\xa1nega vodje\n_START_PARAGRAPH_\nZnotraj zelo hierarhi\xc4\x8dno strukturiranih organizacij je pogost vzorec ego stanj tak, da vodja uporablja Ego stanje Nadzorujo\xc4\x8dega star\xc5\xa1a, podrejeni pa Prilagojenega otroka. Take vrste vodij delavcem obi\xc4\x8dajno ukazujejo, podrejeni pa jih ubogajo. Klju\xc4\x8dni pogoj, da je vodja uspe\xc5\xa1en je, da uporablja razli\xc4\x8dna ego stanja v razli\xc4\x8dnih situacijah. Ego stanje odraslega je u\xc4\x8dinkovito takrat, ko v organizaciji nastopijo te\xc5\xbeave, Svobodnega otroka pa takrat, ko je potrebno nekaj ustvarjalnosti in spro\xc5\xa1\xc4\x8denega vzdu\xc5\xa1ja v skupini. Vodja, ki je redko v stanju Svobodnega otroka, bo z vidika zaposlenih deloval, kot da ni sposoben \xc4\x8dustvovanja in humorja, zato taki posamezniki te\xc5\xbeje motivirajo in navdu\xc5\xa1ijo svoje podrejene za delo. _NEWLINE_\xc4\x8ce pojasnimo na primeru vodenja sestanka: v ego stanju Nadzorujo\xc4\x8dega jaza bi vodja zelo natan\xc4\x8dno strukturiral sestanek in njegov potek, nadzoroval bi prekinitve, lahko bi se obna\xc5\xa1al oblastno in vztrajal pri svojih pogledih. V ego stanju Negujo\xc4\x8dega star\xc5\xa1a bi poskrbel, da vsi prisotni izrazijo svoje mnenje, pomirjal bi napetosti in \xc5\xbeelel poskrbeti za vse navzo\xc4\x8de. V ego stanju Odraslega bi dajal pobudo za re\xc5\xa1evanje problemov ter iskal kompromise. V egu stanju Svobodnega otroka bi vna\xc5\xa1al elemente humorja, spodbujal in motiviral navzo\xc4\x8de, \xc4\x8de pa je izra\xc5\xbeenost stanja ekstremna, lahko vodi do pripovedovanja neprimernih \xc5\xa1al ali vna\xc5\xa1anja osebnih problemov. V ego stanju Prilagojenega otroka bi vodja po eni strani lahko kazal vljudnost in spo\xc5\xa1tovanje do zaposlenih, po drugi strani pa bi se lahko izogibal vodenju in \xc4\x8dakal, da drugi za\xc4\x8dnejo spra\xc5\xa1evati.\n_START_SECTION_\nAnaliza ego stanj v organizacijskem kontekstu\n_START_PARAGRAPH_\nMatthews (2011) znotraj vsakega od ego stanj navaja \xc5\xa1e \xc5\xa1est komponent pri analizi vedenja vodij._NEWLINE_Komponente pri ego stanju Star\xc5\xa1a:_NEWLINE_- star\xc5\xa1, ki je osredoto\xc4\x8den na avtoriteto: Vodje izra\xc5\xbeajo svojo avtoriteto na o\xc4\x8ditne in manj o\xc4\x8ditne na\xc4\x8dine, z namenom vplivati na podrejene. V njihovem mi\xc5\xa1ljenju in vedenju prevladuje ideja avtoritete. Podrejeni morajo delati po njihovih navodilih in ukazih._NEWLINE_- kooperativni in negujo\xc4\x8d: Sodelovanje s sodelavci, podpiranje sodelavcev, cilj je gladko funkcioniranje organizacije in vseh sodelujo\xc4\x8dih. Vodja bi podrejene spodbujal, da se naloge lotijo skupaj._NEWLINE_- konzervativni: Vodje se pri svojem upravljanju dr\xc5\xbeijo tradicionalnih in konvencionalnih na\xc4\x8dinov, ne upajo si preizkusiti \xc4\x8desa novega in nasprotujejo spremembam._NEWLINE_- liberalni: Nasprotje konzervativnemu, saj spodbuja spremembe in razvoj. Vodja v tem stanju sprejema nove ideje in se jih trudi izpeljati do konca, kljub oviram._NEWLINE_- sumni\xc4\x8dav in dvomljiv: Mi\xc5\xa1ljenje je preobremenjeno z ob\xc4\x8dutkom dvoma in odla\xc5\xa1anjem, kar onemogo\xc4\x8da posamezniku, da bi dokon\xc4\x8dal projekt ali dosegel zadani cilj ter mo\xc4\x8dno ovira kakr\xc5\xa1enkoli napredek._NEWLINE_- zaupljiv: Gre za stanje tolerance, potrpe\xc5\xbeljivosti, rezilientnosti in samozavestnosti. Posameznik je \xc5\xbeeljan uspeti in to se ka\xc5\xbee vsakodnevno v njegovih zna\xc4\x8dilnostih. Vedno ima realisti\xc4\x8den pogled na mo\xc5\xbenosti in sredstva, ki so mu na razpolago ter pri premagovanju ovir uporablja to, kar ima na voljo. _NEWLINE__NEWLINE_Komponente pri ego stanju Odraslega:_NEWLINE_- analiti\xc4\x8dni: Posameznik ka\xc5\xbee veliko razmi\xc5\xa1ljanja in komponentnega analiziranja, ki zahteva vi\xc5\xa1jo stopnjo procesiranja informacij. Sprejema in i\xc5\xa1\xc4\x8de veliko koli\xc4\x8dino informacij iz delovnega okolja, da bi bil \xc4\x8dim bolj produktiven. Npr. ko dobi neko novo ponudbo, jo zelo temeljito in podrobno preu\xc4\x8di._NEWLINE_- koordinirani in organizirani: Vodja se loti dela na hiter, a kontroliran na\xc4\x8din, ki zagotavlja velik dobi\xc4\x8dek organizaciji. Tako vedenje se izra\xc5\xbea v prepoznavanju in re\xc5\xa1evanju problemov, dodeljevanju sredstev in obravnavanju zaposlenih ter je odraz mo\xc4\x8dnega in \xc4\x8dvrstega ego stanja._NEWLINE_- holisti\xc4\x8dno naravnani: Posameznikovo \xc5\xa1iroko fokusiranje in inkluzivno mi\xc5\xa1ljenje mu omogo\xc4\x8data, da ima zmeraj \xc5\xa1iroko sliko o dogajanju v organizaciji. Vidi tudi vi\xc5\xa1je cilje in poslanstvo organizacije ter je sposoben obravnavati mikro procese v okviru delovanja celotne organizacije. Tak posameznik je sposoben izlu\xc5\xa1\xc4\x8diti bistvene aktivnosti in izklju\xc4\x8diti nebistvene._NEWLINE_- ne-analiti\xc4\x8den: Posameznik aktivno ne procesira informacij in ne sodeluje, temve\xc4\x8d je pasiven in nekriti\xc4\x8dno prevzema ideje drugih. Pri upravljanju ravna nespametno in nelogi\xc4\x8dno. Sledi nekemu neprimernemu vzorcu mi\xc5\xa1ljenja, ki izvira iz negativnega mi\xc5\xa1ljenja._NEWLINE_- neorganizirani: Posameznik ne organizira svojih misli ali na\xc4\x8drtuje svojih vedenj na sistemati\xc4\x8den na\xc4\x8din. Pri vzpostavljanju dogovorov je brezna\xc4\x8drten, kar se ka\xc5\xbee tudi v njegovih aktivnostih. Tako funkcioniranje lahko izvira iz otro\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1enj nebogljenosti in nerodnega okolja._NEWLINE_- ozkogledi: Posameznik ni zmo\xc5\xbeen videti celotne slike, poleg tega pa ne ka\xc5\xbee nobene fleksibilnosti v mi\xc5\xa1ljenju. Ni sposoben uporabljati konceptov, ki bi bili uporabni v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em smislu, npr. ne vidi nobene koristi v uporabi programa, ne samo v organizaciji ampak tudi v nobeni drugi situaciji. _NEWLINE__NEWLINE_Komponente pri ego stanju Otroka:_NEWLINE_- vedri: To ego stanje se izra\xc5\xbea v veselih in prijateljskih situacijah skupinskega dela in sodelovanja. Ka\xc5\xbee interes za sodelovanje v vedrih, spro\xc5\xa1\xc4\x8denih situacijah in za skupno pre\xc5\xbeivljanje prostega \xc4\x8dasa. Prepoznamo ga lahko po silnem veselju in smehu._NEWLINE_- pustolovski: Posameznik je v upravljanju inovativen, pripravljen tvegati in je usmerjen na doseganje ciljev. Hitro se prilagodi na spremembe in je velikokrat pripravljen narediti svari na nov na\xc4\x8din, ubrati novo pot ter s tem predstavlja model drugim zasposlenim._NEWLINE_- socialno naravnani: Posameznik i\xc5\xa1\xc4\x8de dru\xc5\xbebo in sku\xc5\xa1a vzpostaviti \xc5\xa1iroko socialno mre\xc5\xbeo v delovnem okolju. Cilje si zastavlja in jih dosega v sodelovanju z drugimi,_NEWLINE_- osamljeni: Posameznik je odsoten in nezainteresiran. Tako ego stanje vodi v malo interakcij z drugimi in velikokrat v neprijateljske odnose s sodelavci in podrejenimi. Z nenehnim vzdr\xc5\xbeevanjem distance dose\xc5\xbee, da najpogosteje opravlja samo naloge, ki jih lahko re\xc5\xa1uje sam._NEWLINE_- len: Zavra\xc4\x8da in se izogiba raznim zadol\xc5\xbeitvam ter ne izvr\xc5\xa1uje delovnih nalog. V tem ego stanju si posameznik izmi\xc5\xa1lja raznorazne na\xc4\x8drte, kako se izogniti delu, da bi se izognil \xe2\x80\x98bole\xc4\x8dini\xe2\x80\x99 pri delu. V TA je tako ego stanje posledica nenehnega zavra\xc4\x8danja in nesodelovanja v otro\xc5\xa1tvu._NEWLINE_- prito\xc5\xbeujo\xc4\x8d: Za to stanje je zna\xc4\x8dilno pogosto prito\xc5\xbeevanje posameznika. Gre za kompulziven vzorec izra\xc5\xbeanja prito\xc5\xbeb glede drugih zaposlenih, sodelavcev, nadrejenih in organizacije nasploh. Posameznik na ta na\xc4\x8din sku\xc5\xa1a olaj\xc5\xa1ati svoje negotovosti in nezadovoljstva, ki izhajajo iz otro\xc5\xa1tva, v katerem ni bil dele\xc5\xbeen zadovoljitev svojih \xc5\xbeelja in potreb._NEWLINE_Posameznik pa nikoli ne manifestira samo enega ego stanja ali ene komponente. Kompleksne organizacijske situacije pogosto zahtevajo izra\xc5\xbeanje vseh treh ego stanj/njihovih komponent. Posameznik lahko vedenjsko izra\xc5\xbea svoje misli, motivacijo in \xc4\x8dustva skozi kombinacijo katerihkoli treh komponent Star\xc5\xa1a, Odraslega in Otroka.\n_START_SECTION_\nTransakcije\n_START_PARAGRAPH_\nTransakcija je enota socialnega dru\xc5\xbeenja in pomeni izmenjavo nekega sporo\xc4\x8dila. Sestoji iz transakcijskega stimulusa in odgovora (Berne, 1964). Analiza transakcij je analiza tega, kar se v nekem trenutku dogaja med dvema osebama, pri \xc4\x8demer nas zanima predvsem, iz katerega ego stanja je bilo sporo\xc4\x8dilo poslano in iz katerega ego stanja smo dobili odgovor. _NEWLINE_Komplementarne transakcije so tiste, pri katerih dobimo odgovor iz tistega ego stanja, kamor smo sporo\xc4\x8dilo poslali. Primer take transakcije je Odrasli \xe2\x80\x93 Odrasli in Star\xc5\xa1 \xe2\x80\x93 Otrok._NEWLINE_\xc4\x8ce vodja nadere svojega podrejenega, ker zamuja (ego stanje Nadzorujo\xc4\x8dega star\xc5\xa1a), ta pa se za\xc4\x8dne opravi\xc4\x8devati in re\xc4\x8de, da se ne bo ve\xc4\x8d ponovilo (ego stanje Prilagojenega otroka), bo transakcija komplementarna, ker bo potekala brez prekinitev in ne bo pri\xc5\xa1lo do zastoja. _NEWLINE_Kri\xc5\xbene transakcije so tiste, kjer dobimo odgovor iz nekega drugega ego stanja kot smo pri\xc4\x8dakovali; torej ne iz tistega, kamor smo poslali na\xc5\xa1e sporo\xc4\x8dilo. Pri teh transakcijah pride do prekinitve. Primera takih transakcij sta Odrasel \xe2\x80\x93 Otrok in Odrasel \xe2\x80\x93 Star\xc5\xa1._NEWLINE_\xc4\x8ce vodja vpra\xc5\xa1a podrejenega, do kdaj bo lahko oddal poro\xc4\x8dilo, po\xc5\xa1lje to sporo\xc4\x8dilo iz ego stanja Odraslega in tudi pri\xc4\x8dakuje odgovor iz Odraslega. Podrejeni se popolnoma razburi \xe2\x80\x9cZakaj sem vedno vsega jaz kriv, zmeraj se spravljate name.\xe2\x80\x9d Njegov odgovor je pri\xc5\xa1el iz ego stanja Otroka in ne iz Odraslega, kot je bilo pri\xc4\x8dakovano. _NEWLINE_Pri analizi transakcij pa je pomembno, da se ne osredoto\xc4\x8dimo samo na socialno transakcijo, ampak tudi na psiholo\xc5\xa1ko sporo\xc4\x8dilo v ozadju, saj se lahko zgodi, da se posameznikovo ego stanje ne sklada z njegovim vedenjem. Tako poznamo tudi prikrite transakcije, pri katerih se na socialni ravni dogaja nekaj povsem drugega kot na psiholo\xc5\xa1ki ravni._NEWLINE_\xc4\x8ce vodja podrejenega vpra\xc5\xa1a, ali bo poro\xc4\x8dilo pravo\xc4\x8dasno pripravljeno, iz tona glasu in telesne govorice pa je zaznati njegovo prepri\xc4\x8danje, da bo podrejeni spet zamujal, je transakcija prikrita. Zgleda, kot da se pogovarjata dva Odrasla, na psiholo\xc5\xa1ki ravni pa je sporo\xc4\x8dilo poslano iz ego stanja Star\xc5\xa1a in je namenjeno Otroku.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjska zgodba (skripti) in shematska analiza\n_START_PARAGRAPH_\nScenarij je nezavedni \xc5\xbeivljenjski na\xc4\x8drt, ki nastane na podlagi pre\xc5\xbeivetvenih reakcij, odlo\xc4\x8ditev in introjekcij v otro\xc5\xa1tvu. Scenarij omejuje spontanost in fleksibilnost pri re\xc5\xa1evanju problemov in odnosih z ljudmi. Oblikuje se v otro\xc5\xa1tvu na podlagi izku\xc5\xa1enj z drugimi osebami. Pri tem imajo pomembno vlogo star\xc5\xa1i in skrbniki, ki nudijo otroku informacije na verbalni in neverbalni ravni. Te informacije nam pomagajo pri osmi\xc5\xa1ljanju sveta in oblikovanju mnenja o nas, o drugih ter svetu na splo\xc5\xa1no. Kasneje v \xc5\xbeivljenju se posamezniki opremo n ate informacije pri interpretaciji situacij in sprejemanju odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_Kasneje v \xc5\xbeivljenju dobivamo informacije tudi od drugih pomembnih oseb (vrstniki, u\xc4\x8ditelji, sodelavci) in vsaka od teh oseb vpliva na to, kak\xc5\xa1no mnenje si oblikujemo o sebi in kako se dojemamo v razli\xc4\x8dnih situacijah. Skripti,ki pomembno vplivajo na delovanje v organizacijah, so npr. \xe2\x80\x98nikoli ne bodi vodja\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98ne komuniciraj v skupini\xe2\x80\x99, \xe2\x80\x98ne trudi se za delo\xe2\x80\x99 ipd. Taki skripti se oblikujejo na podlagi sporo\xc4\x8dil, ki so bila posameznikom podana v otro\xc5\xa1tvu s strani star\xc5\xa1ev ali skrbnikov. _NEWLINE_Shema je pojem, povezan s skriptom. Gre za sklop prepri\xc4\x8danj o sebi, ki se posplo\xc5\xa1ijo in oblikujejo na podlagi razli\xc4\x8dnih situacij in nam pomagajo pri interpretaciji dogodkov, situacij in drugih pomembnih dra\xc5\xbeljajev v okolju. Na ravni organizacije to pomeni, da si posamezniki dogodke interpretirajo na podoben ali popolnoma druga\xc4\x8den na\xc4\x8din kot zahteva situacija. Nekatere izmed pomembnih organizacijskih shem so npr. shema kvalitete napredka, tehnolo\xc5\xa1kih napredkov, komunikacijska shema, shema sprejemanja odlo\xc4\x8ditev ipd.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjske pozicije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenjske pozicije ali \xe2\x80\x98okna v svet\xe2\x80\x99 so prepri\xc4\x8danja o sebi in drugih, skozi katera gledamo na svet. Iz vsake pozicije vidimo svet na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din. \xc5\xbdivljenjska pozicija ni stati\xc4\x8dna, ampak jo moramo razumeti kot nekaj dinami\xc4\x8dnega. Ko posameznik zavzame dolo\xc4\x8deno pozicijo, s tem vpliva na celotno delovanje v organizaciji in na pozicijo organizacije same. Osnovne \xc5\xbeivljenjske pozicije so \xc5\xa1tiri, dolo\xc4\x8dene pa so na podlagi dveh dimenzij: \xe2\x80\x98jaz\xe2\x80\x99 dimenzija, ki je lahko pozitivna ali negativna, ter \xe2\x80\x98ti\xe2\x80\x99 dimenzija, ki je prav tako lahko pozitivna ali negativna. _NEWLINE_- Jaz sem v redu, ti si v redu._NEWLINE_- Jaz sem v redu, ti nisi v redu._NEWLINE_- Jaz nisem v redu, ti si v redu._NEWLINE_- Jaz nisem v redu, ti nisi v redu._NEWLINE_Prevladujo\xc4\x8da \xc5\xbeivljenjska pozicija v \xc5\xbeivljenju ve\xc4\x8dine je \xe2\x80\x98Jaz sem v redu, ti si v redu\xe2\x80\x99 in prispeva k oblikovanju zdravega \xc5\xbeivljenjskega skripta. Ta pozicija je zato v organizacijah tudi najbolj za\xc5\xbeeljena. Posameznik, ki zavzame to pozicijo, gleda na organizacijske dejavnosti pozitivno in jih tudi intepretira na pozitiven na\xc4\x8din. S tem sodelavcem sporo\xc4\x8da, da pozitivno vplivajo na napredek in razvoj organizacije. Taka pozicija je pogosta pri posameznikih, ki so imeli prijetno in prilagojeno otro\xc5\xa1tvo, z ustrezno postavljenimi zahtevami in mejami. Taki posamezniki v organizaciji izra\xc5\xbeajo \xc5\xbeeljo po sodelovanju, gradnji teama, sku\xc5\xa1ajo sprejemati sporazumne odlo\xc4\x8ditve ter radi sodelujejo v skupnih aktivnostih._NEWLINE_Posamezniki, ki zavzamejo pozicijo \xe2\x80\x98Jaz sem v redu, ti nisi v redu\xe2\x80\x99, gledajo na svoje sodelavce izrazito negativno in jih zaradi tega tudi izklju\xc4\x8dujejo iz svojih aktivnosti. O sebi imajo dobro mnenje, medtem ko imajo o drugih glede istih stvari in podro\xc4\x8dij negativno mnenje. Taki posamezniki se velikokrat obna\xc5\xa1ajo kot vodje , saj se distancirajo od ostalih, jih zavra\xc4\x8dajo in se jim izogibajo, ampak ravno zaradi zavra\xc4\x8danja sodelovanja z drugimi pogosto ne dose\xc5\xbeejo kon\xc4\x8dnih ciljev._NEWLINE_Posamezniki z \xe2\x80\x98Jaz nisem v redu, ti si vredu\xe2\x80\x99 pozicijo so pogosto izklju\xc4\x8deni iz organizacijskih aktivnosti. Ker imajo o sebi negativno mnenje in nizko samopodobo, se nadrejenim predstavijo v slab\xc5\xa1i lu\xc4\x8di, in jih ti zato velikokrat dojemajo kot manj sposobne, kot v resnici so, ter jih zato ne vklju\xc4\x8dujejo v obi\xc4\x8dajne aktivnosti. Posledi\xc4\x8dno se takim posameznikom potrdi njihovo slabo mnenje o sebi in se jim samopodoba \xc5\xa1e slab\xc5\xa1a, zato je zelo te\xc5\xbeko zapustiti to \xc5\xbeivljenjsko pozicijo, ko enkrat postane bolj kompleksna._NEWLINE_Pozicija \xe2\x80\x98Jaz nisem v redu, ti nisi v redu\xe2\x80\x99 destruktivno vpliva na vse posameznike, ki so v organizaciji. Posamezniki s tako pozicijo v organizaciji \xc5\xa1irijo nasilje in uni\xc4\x8dujejo skupne na\xc4\x8drte. Velikokrat o\xc4\x8ditno ali manj o\xc4\x8ditno spodkopavajo organizacijske na\xc4\x8drte, tak odnos z drugimi pa njih same vodi v bedo in anksioznost. _NEWLINE_V organizacijskem kontekstu se te pozicije lahko pojavljajo tudi na ravni skupine ali na ravni celotne organizacije. Tako lahko spremljamo odnose med posameznikom in skupino (npr. \xe2\x80\x98Jaz sem v redu, vi ste v redu\xe2\x80\x99), odnose med skupinami (npr. \xe2\x80\x98Mi smo v redu, vi ste v redu\xe2\x80\x99), odnose med skupino in organizacijo (npr. \xe2\x80\x98Mi kot skupina smo v redu, vi kot skupina ste v redu\xe2\x80\x99) in odnose znotraj med organizacijami (npr. \xe2\x80\x98Mi kot organizacija smo v redu, vi kot druga organizacija ste v redu\xe2\x80\x99).'