b'\n_START_ARTICLE_\nStrate\xc5\xa1ko bombardiranje\n_START_PARAGRAPH_\nStrate\xc5\xa1ko bombardiranje je voja\xc5\xa1ka strategija, ki se uporablja z namenom uni\xc4\x8devanja nasprotnikove ekonomske ali moralne sposobnosti za nadaljevanje vojne. Pri strate\xc5\xa1kem bombardiranju gre za na\xc4\x8drtno in sistemati\xc4\x8dno bombardiranje klju\xc4\x8dnih ciljev, kot so industrijska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, prometna infrastruktura, pomembnej\xc5\xa1a skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, energetski viri, itd._NEWLINE_Doktrina strate\xc5\xa1kega bombardiranja deluje, \xc4\x8de je mo\xc5\xbeno definirati klju\xc4\x8dne cilje in objekte, katerih uni\xc4\x8denje bi nasprotnika prisililo v kon\xc4\x8danje vojne. Seveda to ni vedno enostavna naloga, teorija pa odpove tudi v sodobnem vojskovanju, ki ima ve\xc4\x8dkrat zna\xc4\x8dilnosti nesimetri\xc4\x8dnega gverilskega bojevanja in nima klju\xc4\x8dnih ciljev in infrastrukture, ki bi bila cilj strate\xc5\xa1kega bombardiranja.\n_START_SECTION_\nPrva svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja strate\xc5\xa1kega bombardiranja se je pojavila med in na koncu 1. svetovne vojne. Med 1. svetovno vojno so se sicer \xc5\xbee pojavila namenska letala za bombardiranje, vendar niso bila mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporabljena. Zagovorniki strate\xc5\xa1kega bombardiranja so trdili, da bi z napadom na klju\xc4\x8dno infrastrukturo nasprotne dr\xc5\xbeave lahko dosegli zmago v kraj\xc5\xa1em \xc4\x8dasu, z manj\xc5\xa1imi stro\xc5\xa1ki ter z malo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi \xc5\xbertvami na obeh straneh, pri \xc4\x8demer bi bila vloga ostalih rodov vojske (kopenske sile, mornarica) drugotnega pomena ali pa bi bila njihova uporaba nepotrebna. K temu je pripomoglo tudi takratno mi\xc5\xa1ljenje, da so bombniki prakti\xc4\x8dno neranljivi, saj so enomotorna voja\xc5\xa1ka letala v obdobju takoj po koncu 1. svetovne vojne te\xc5\xbeko konkurirala ve\xc4\x8dmotornim bombnikom; k idejam o strate\xc5\xa1kem bombardiranju pa je prispevala tudi takrat skoraj neobstoje\xc4\x8da protizra\xc4\x8dna obramba.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nStrate\xc5\xa1ko bombardiranje je svoj razmah do\xc5\xbeivelo med 2. svetovno vojno. S pomo\xc4\x8djo strate\xc5\xa1kega bombardiranja so Nemci \xc5\xbeeleli oslabiti voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d Zdru\xc5\xbeenega kraljestva pred na\xc4\x8drtovano kopensko invazijo, vendar so bili rezultati tega bombardiranja kljub visoki \xc5\xa1kodi na britanski strani precej slabi. Mo\xc4\x8d britanskega letalstva je kljub nem\xc5\xa1kim pri\xc4\x8dakovanjem ostala nezmanj\xc5\xa1ana, ravno tako morala Britancev ni padla. Nezadosten uspeh in velike izgube so Nemce prisilile v kon\xc4\x8danje bombardiranja Britanije. Od leta 1943 dalje so tudi zavezniki za\xc4\x8deli s sistemati\xc4\x8dnim bombardiranjem nem\xc5\xa1kih ciljev, predvsem industrije. Kasneje so nekateri poveljniki predlagali in za\xc4\x8deli izvajati tudi bombardiranja predvsem civilnih ciljev z namenom zloma morale Nemcev. Kljub rednemu bombardiranju se Nem\xc4\x8dija ni popolnoma zlomila do padca Berlina leta 1945, \xc4\x8deprav so na\xc4\x8drtovalci zavezni\xc5\xa1kega bombardiranja pri\xc4\x8dakovali hitrej\xc5\xa1o kapitulacijo. Strate\xc5\xa1ko bombardiranje je dobilo novo podobo z jedrskim napadom na Japonsko, ki je po mnenju zgodovinarjev Japonsko prisililo v kapitulacijo brez kopenske invazije Ameri\xc4\x8danov._NEWLINE_Izku\xc5\xa1nje iz 2. svetovne vojne so pokazale, da predvojne teorije o strate\xc5\xa1kem bombardiranju ne dr\xc5\xbeijo popolnoma, saj je bila kampanja strate\xc5\xa1kega bombardiranja vedno dolgotrajna in zato draga, u\xc4\x8dinkovitost pa v ve\xc4\x8dini primerov ni bila zadostna.\n_START_SECTION_\nHladna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nZ razvojem jedrskega oro\xc5\xbeja sta obe takratni velesili, ZDA in Sovjetska zveza za\xc4\x8deli krepiti sile za strate\xc5\xa1ko jedrsko bombardiranje za primer totalne vojne. V obdobju hladne vojne so vojne dobile zna\xc4\x8daj lokalnih vojn, kjer so vpletene strani po navadi imele podporo katere od velesil (ZDA ali SZ). Strate\xc5\xa1ko bombardiranje so Ameri\xc4\x8dani v takratnih vojnah (korejska vojna in vietnamska vojna) uporabljali skrajno previdno, ker so se bali mo\xc5\xbenosti neposrednega spopada s Sovjetsko zvezo ali Kitajsko, ki sta podpirali nasprotno stran. Ravno bojazen pred eskalacijo konflikta je Ameri\xc4\x8danom prepre\xc4\x8dila obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e strate\xc5\xa1ko bombardiranje. Predvsem v \xc4\x8dasu vietnamske vojne so se severnovietnamske sile na strate\xc5\xa1ko bombardiranje odzvale z razpr\xc5\xa1itvijo svojih klju\xc4\x8dnih zalog vzdol\xc5\xbe Ho \xc5\xa0i Minhove poti in gverilskim vojskovanjem, ki ni vezano na obstoj klju\xc4\x8dnih objektov. Svoje je naredil tudi razvoj medijev (predvsem televizije), kar je prineslo nasprotovanje javnosti tak\xc5\xa1nim operacijam._NEWLINE_V \xc4\x8dasu hladne vojne so se pojavila tudi prva precizno vodena oro\xc5\xbeja, s katerimi je bilo mo\xc5\xbeno uni\xc4\x8diti cilje brez uporabe mno\xc5\xbei\xc4\x8dnega bombardiranja. Danes so zaradi pojava teh oro\xc5\xbeij naloge bombardiranja strate\xc5\xa1kih ciljev pogosto dodeljene manj\xc5\xa1im in hitrej\xc5\xa1im letalom, ko so npr. lovski bombniki.'