b"\n_START_ARTICLE_\nEnciklopedija\n_START_PARAGRAPH_\nEncikloped\xc3\xadja je (knji\xc5\xbeno) delo, ki daje zaokro\xc5\xbeen pregled vse \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke vednosti, povzetek informacij z razli\xc4\x8dnih spoznavnih podro\xc4\x8dij. Enciklopedije so sestavljene iz geselskih \xc4\x8dlankov, ki so razporejeni po abecedi in so po navadi dalj\xc5\xa1i in podrobnej\xc5\xa1i od tistih v leksikonih in slovarjih, iz katerih so se v 17. oziroma 18. stoletju tudi razvile. Po zgradbi se mo\xc4\x8dno razlikujejo, saj je slovar jezikoslovno delo, medtem ko se enciklopedija osredoto\xc4\x8da na predmet ali disciplino. Posredovana so tudi dodatna gradiva, ki izbolj\xc5\xa1ujejo generalno razumevanje teme, gradiva, ki \xc5\xa1e pove\xc4\x8dujejo kvaliteto znanja ali ponudijo gradivo, ki je bolj znanstveno v razlagi. Enciklopedije, kot jih poznamo, so predvsem globalni odziv na obse\xc5\xbeno in revolucionalno vlogo enciklopedij pri izobra\xc5\xbeevanju mladih in starih v zadnjih 300 letih v Evropi.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda enciklopedija izvira iz stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer \xe1\xbc\x90\xce\xb3\xce\xba\xcf\x85\xce\xba\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x80\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1: enkyklopaid\xc3\xa9ia pomeni zaokro\xc5\xbeena vzgoja. Zlo\xc5\xbeena je iz \xe1\xbc\x94\xce\xb3\xce\xba\xcf\x85\xce\xba\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82 \xc2\xbbokrogel, zaokro\xc5\xbeen\xc2\xab\xc2\xa0(iz \xce\xba\xcf\x8d\xce\xba\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x82\xc2\xa0\xc2\xbbkrog\xc2\xab) in \xcf\x80\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb4\xce\xb5\xce\xaf\xce\xb1 \xc2\xbbvzgoja\xc2\xab\xc2\xa0iz (\xcf\x80\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xcf\x82 \xc2\xbbotrok, de\xc4\x8dek\xc2\xab). V anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji je ozna\xc4\x8devala zaokro\xc5\xbeeno znanje o znanosti in umetnosti, ki so ga imeli za pogoj splo\xc5\xa1ne razgledanosti.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nEnciklopedije obstajajo okoli 2000 let, najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1e obstoje\xc4\x8da je Historia Naturalis, napisana okoli leta 77, avtor pa je Plinij Starej\xc5\xa1i. Delo je sestavljeno iz 37 poglavij, ki obsegajo zgodovino, geografijo, geologijo, medicino itd. Njegovo delo je bilo klasi\xc4\x8den rokopis, ki je ostal priljubljen vir informacij v romanskem svetu, predvsem na podro\xc4\x8dju umetnosti, tehnologije in tehnike. Delo pa je bilo pomembno tudi na podro\xc4\x8dju botanike, geologije idr. Podobno delo je napisal tudi Marcus Terentius Varro.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku je najbolj znana enciklopedija Etymologiae avtorja Izidor Seviljski, napisana okoli leta 630, ki obsega 448 poglavij in 20 zvezkov. V njegovem delu je zbrano veliko materiala za pou\xc4\x8devanje v tistem \xc4\x8dasu, tako starodavnega kot tudi sodobnega/modernega. Na njegovi osnovi je nadaljeval delo karolin\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjak in teolog Hraban Maver._NEWLINE_Bartholomeus Anglicus (1240) je bilo najbolj brano delo v visokem srednjem veku, medtem ko je bilo delo Speculum Majus (1260) avtorja Vincenta Beauvaisa najpomembnej\xc5\xa1e v poznem srednjem veku.\n_START_SECTION_\nArabski svet in Perzija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnje muslimanske zbirke vklju\xc4\x8dujejo veliko celovitih del in med pomembnej\xc5\xa1imi je enciklopedija znanosti, katere avtor je Abu Bakr al-Razi in pa enciklopedija medicine, ki je bila uveljavljena \xc5\xa1e stoletja. Pomemben prispevek pa so z delom Univerzalna zgodovina (ali sociologija) naredili naslednji trije avtorji: Asharites, al-Tabri in al-Masudi. Dela so neprecenljiva predvsem zaradi islamske prakse, ki je poudarjala metodo raziskovanja in to\xc4\x8dno preverjanje virov. Obse\xc5\xbeno enciklopedijo vsega takratnega znanja je sestavila tudi Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc4\x8cistosti v 10. stoletju v dana\xc5\xa1njem Iraku.\n_START_SECTION_\nKitajska\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje in najpomembnej\xc5\xa1e enciklopedi\xc4\x8dno delo v kitajski zgodovini je nastalo v obdobju dinastije Song (960\xe2\x80\x931279) in se imenuje Four Great Books of Song. Naslednje pomembnej\xc5\xa1e delo, ki ga je napisal znanstvenik in dr\xc5\xbeavnik Shen Kuo, je bilo Dream Pool Essays. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo, ki je bilo kon\xc4\x8dano leta 1408, in je obsegalo ve\xc4\x8d kot 370 milijonov pismenk pa se imenuje Youngle Encyclopedia.\n_START_SECTION_\n17.\xe2\x80\x9419. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi dve enciklopediji, ki sta po izgledu podobni dana\xc5\xa1njim, sta Cyclopaedia ali Univerzalni slovar umetnosti in znanosti (1728) in Encyclop\xc3\xa9die avtorjev Denisa Diderota in Jeana le Ronda d'Alemberta. V ve\xc4\x8d izdajah pa se je pojavila tudi Encyclopaedia Britannica. Enciklopedije so imele velik vpliv tudi na razvoj dru\xc5\xbebe, zlasti velika francoska enciklopedija (L'Encyclop\xc3\xa9die). Delo je spodbujalo gibanja, ki so spro\xc5\xbeila francosko revolucijo. Nakup knjige je nudil pomembno oporo izobra\xc5\xbeevanju mladega \xc5\xa1olarja in \xc5\xa1tudenta, starej\xc5\xa1im pa omogo\xc4\x8dil stik z znanjem, ki je znatno presegalo obrt ali razgledanost povpre\xc4\x8dnega ne\xc5\xa1olanega me\xc5\xa1\xc4\x8dana.\n_START_SECTION_\n20. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi dve bolj popularni enciklopediji sta se pojavili leta 1920 in se imenujeta Harmsworth's Universal Encyclopaedia in the Children's Encyclopaedia. Ve\xc4\x8d izdanih enciklopedij se je v Veliki Britaniji pojavilo predvsem v letih 1950 in 1960, med najbolj znanimi sta bili World Book in Funk and Wagnalls. V drugi polovici 20. stoletja pa so bile pomembne predvsem enciklopedije, ki so se osredoto\xc4\x8dale na pomembnej\xc5\xa1e teme. Tak\xc5\xa1ni sta na primer enciklopediji filozofije in ekonomije, ki pa sta za svojo izdelavo potrebovali tudi veliko raziskovalnega dela. _NEWLINE_Pomemben inovator na podro\xc4\x8dju enciklopedij je bil Douglas Adams, ki je na zgodnjem ogrodju interneta \xc5\xbeelel ustvariti interaktivno enciklopedijo \xc5\xa0toparski vodi\xc4\x8d, ki bi delovala podobno kot je delovala knjiga z njegove knji\xc5\xbene uspe\xc5\xa1nice. Projekt ni bil gospodarsko uspe\xc5\xa1en, prav tako ni bil dovolj podprt s strani investitorjev, a je bil pomemben vizionarski korak v prihodnost. Najve\xc4\x8dja pridobitev konca 20. stoletja pa so bile enciklopedije na CD-ROMih, katerih posebnosti so bila gesla, ki so vsebovala tudi zvo\xc4\x8dne in video datoteke. Pomembni predstavnik take enciklopedije je Microsoft Encarta, izdana med letoma 1993 in 2009, pomisleki digitalne enciklopedije se ka\xc5\xbeejo, saj je digitalna enciklopedija z regionalnimi izdajami ponujala pomembne razlike tako v zgodovini kot vsebini.\n_START_SECTION_\n21. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 21. stoletju se enciklopedije pojavljajo predvsem v elektronskih oblikah in pogosto brezpla\xc4\x8dno. Tak\xc5\xa1ni sta npr. Wikipedija in Citizendium. Prednost spletnih enciklopedij je v tem, da je iskanje gesel veliko la\xc5\xbeje, saj je omogo\xc4\x8deno iskanje po klju\xc4\x8dnih besedah. Te\xc5\xbeave s spletnimi enciklopedijami so predvsem v razumevanju lokalne in globalne zgodovine ter vzrokov za konflikte v katerih so dru\xc5\xbebe vstopale. Nacionalna zgodovinopisja ne stremijo vedno k objektivnem zgodovinopisju, \xc5\xa1e posebej ne, ko opisujejo svetovne ali regijske dogodke, kjer so vpleteni razli\xc4\x8dni gospodarski interesi. Podobno je tudi z geografijo, politiko, dru\xc5\xbebenimi aktivisti in vpra\xc5\xa1anji etike. Wikipedija na mnogih podro\xc4\x8djih deluje pod kritiko tak\xc5\xa1nih ali druga\xc4\x8dnih interesov in vplivov, sporna so tudi prevajanja \xc4\x8dlankov, \xc4\x8de citirajo mnenja samo z enega polja strokovno razdrobljene javnosti."