b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki hadronski trkalnik\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki hadronski trkalnik (angle\xc5\xa1ko Large Hadron Collider, okraj\xc5\xa1ano LHC) je kompleks pospe\xc5\xa1evalnika elektri\xc4\x8dno nabitih osnovnih delcev, namenjen za trkanje nasprotnih tokov (\xc5\xbearkov) protonov z zelo veliko kineti\xc4\x8dno energijo. Glavni cilj je raziskovanje veljavnosti in omejitev standardnega modela, trenutno veljavne teoreti\xc4\x8dne slike v fiziki osnovnih delcev. Predvidevajo, da bo trkalnik potrdil obstoj Higgsovih bozonov, kar bo lahko potrdilo napovedi in manjkajo\xc4\x8de vezi v standardnem modelu, ter pojasnilo kako osnovni delci pridobivajo zna\xc4\x8dilnosti, kot je na primer njihova masa._NEWLINE_Veliki hadronski trkalnik je zgradila Evropska organizacija za jedrske raziskave (CERN) in le\xc5\xbei ob francosko-\xc5\xa1vicarski meji pri \xc5\xbdenevi. Projekt vzdr\xc5\xbeuje in pripravlja ve\xc4\x8d kot osem tiso\xc4\x8d fizikov iz ve\xc4\x8d kot petinosemdeset dr\xc5\xbeav ter nekaj sto univerz in laboratorijev. Stro\xc5\xa1ki celotnega projekta so ocenjeni na 3,2 do 6,4 milijard \xe2\x82\xac._NEWLINE_Trkalnik deluje in je trenutno v fazi priprave na trke. Prve \xc5\xbearke so skozi trkalnik spustili 10. septembra 2008, prve visokoenergijske trke pa so predvideli za 21. oktober, ko ga bodo uradno odprli._NEWLINE_\xc4\x8ceprav so v medijih in tudi na dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ki ravni razpravljali o njegovi varnosti, v znanstveni srenji verjamejo, da trki ne bodo predstavljali kak\xc5\xa1ne gro\xc5\xbenje. Pri tem so omenjali nevarnost nastanka mikro \xc4\x8drnih lukenj, kapljic iz \xc4\x8dudne snovi ipd.\n_START_SECTION_\nIzgradnja\n_START_PARAGRAPH_\nTrkalnik je trenutno najve\xc4\x8dji pospe\xc5\xa1evalnik. Prav tako je zmo\xc5\xbeen dose\xc4\x8di najve\xc4\x8dje energije. Le\xc5\xbei v kro\xc5\xbenem tunelu z obsegom 27 km, 50 do 175 m pod zemljo. 3,8 m \xc5\xa1irok betonski tunel, ki so ga zgradili med letoma 1983 in 1988, so prej uporabljali za Veliki elektronski-pozitronski trkalnik (LEP). Na \xc5\xa1tirih mestih pre\xc4\x8dka mejo med \xc5\xa0vico in Francijo, ve\xc4\x8dji del pa le\xc5\xbei v Franciji. V zgradbah na povr\xc5\xa1ju je pomo\xc5\xbena oprema, kot so kompresorji, prezra\xc4\x8devalna oprema, nadzorna elektronika in hladilna oprema._NEWLINE_Tunel trkalnika je sestavljen iz dveh med seboj vzporednih \xc5\xbearkovnih cevi, ki se sekata na \xc5\xa1tirih mestih. Vsaka vsebuje protonski \xc5\xbearek, ki potuje v nasprotnih smereh okrog obro\xc4\x8da. 1232 dipolnih magnetov skrbi, da je kro\xc5\xbena pot \xc5\xbearkov pravilna, 392 dodatnih kvadrupolnih magnetov pa skrbi za fokusiranje \xc5\xbearkov, da so mo\xc5\xbenosti interakcije med delci na \xc5\xa1tirih mestih, kjer se \xc5\xbearka sekata, karseda velike. Vsega skupaj je name\xc5\xa1\xc4\x8denih 1600 superprevodnih magnetov z maso 27 ton. Za ohranjanje operativne temperature magnetov 1,9 K je potrebno pribli\xc5\xbeno 96 ton kapljevinskega helija. Zaradi tega je Trkalnik najve\xc4\x8dja kriogenska naprava pri temperaturi kapljevinskega helija na svetu.\n_START_SECTION_\nZagon\n_START_PARAGRAPH_\nTrkalnik so prvi\xc4\x8d poskusno zagnali 10. septembra 2008 in curek delcev uspe\xc5\xa1no usmerili vzdol\xc5\xbe celotnega oboda. Kmalu po tem, 19. septembra, pa je pri\xc5\xa1lo zaradi okvare v elektri\xc4\x8dni povezavi med magneti do izlitja ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine kapljevinskega helija v predor pod njimi. Popravilo je trajalo ve\xc4\x8d kot eno leto; curek delcev so po celotnem obodu prvi\xc4\x8d po okvari poslali 20. novembra 2009.'