b'\n_START_ARTICLE_\nSamogovor Solze v de\xc5\xbeju\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbSolze v de\xc5\xbeju\xc2\xab\xc2\xa0(znan tudi kot\xc2\xa0\xc2\xbbgovor o \xc5\xbearkih C\xc2\xab) je kratek samogovor\xc2\xa0replikanta Roya Battyja (upodobil ga je Rutger Hauer) v filmu Ridleya Scotta\xc2\xa0Iztrebljevalec. Hauer se besedila v scenariju ni dr\xc5\xbeal, temve\xc4\x8d ga je na predve\xc4\x8der snemanja priredil po svoje.  Teh nekaj stavkov spada med je med najpogostej\xc5\xa1imi citati znanstvene fantastike.\xc2\xa0 Za Marka Rowlandsa, profesorja filozofije na univerzi v Miamiju\xc2\xa0 in kulturnega kritika, je ta samogovor\xc2\xa0\xc2\xbbmorda najbolj pretresljiv monolog v zgodovini filma\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nScenarij in improvizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV filmu umirajo\xc4\x8di replikant Roy Batty nameni ta govor Deckardu (glavni osebi, ki ga igra Harrison Ford), trenutek po tem, ko ga je re\xc5\xa1il gotove smrti. Deckard je imel nalogo, da replikanta in njegove prijatelje\xc2\xa0\xc2\xbbodstrani\xc2\xab, vendar je Roy Batty \xc5\xbee umiral. Nekaj trenutkov pred svojo smrtjo, med nalivom de\xc5\xbeja, je Roy Batty izrekel:_NEWLINE_Videl sem stvari, o katerih se vam ljudem ne sanja. Gore\xc4\x8de bojne ladje ob ramenu Oriona. Skozi temo blizu Tannh\xc3\xa4userjevih vrat sem gledal bliskanje \xc5\xbearkov C. Vsi ti trenutki se bodo razgubili, kot solze v de\xc5\xbeju. \xc4\x8cas je, da umrem._NEWLINE_V dokumentarnem filmu Nevarni dnevi: Nastanek filma iztrebljevalec, so Hauer, re\xc5\xbeiser Ridley Scott in scenarist David Peoples povedali, da je avtor monologa\xc2\xa0\xc2\xbbSolze v de\xc5\xbeju\xc2\xab\xc2\xa0Hauer. V osnutkih za scenarij izpod peresa Peoplesa je najti ve\xc4\x8d starej\xc5\xa1ih ina\xc4\x8dic besedila; v enem od njih naleti bralec na stavek:\xc2\xa0\xc2\xbbletel sem na zadnji palubi utripa\xc4\x8da in gledal \xc5\xbearke C, kako se blizu Tannh\xc3\xa4userjevih vrat bliskajo skozi temo\xc2\xab. V svoji avtobiografiji Hauer pravi, da je izvirno besedila scenarija samo skraj\xc5\xa1al za nekaj vrstic, dodal pa\xc2\xa0\xc2\xbbVsi ti trenutki se bodo razgubili, kot solze v de\xc5\xbeju\xc2\xab, \xc4\x8detudi izvirni scenarij, kot ga je videti v dokumentarnem filmu, pred Hauerjevo predelavo "Tannh\xc3\xa4userjevih vrat" ne omenja:_NEWLINE_Do\xc5\xbeivel sem pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dine, videl kraje, ki jih ljudje nikoli ne boste videli, bil sem tja na oni svet in nazaj ... meje! Stal sem na zadnji palubi utripa\xc4\x8da, na poti v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da na Plutitionu, znoj v o\xc4\x8deh, in gledal, kako se zvezde borijo Orionovem ramenu. V laseh sem \xc4\x8dutil veter, na \xc4\x8dolnih jahajo\xc4\x8d iz \xc4\x8drnih galaksij sem videl, kako je napadajo\xc4\x8da flota zagorela kot v\xc5\xbeigalica in izginila. Videl sem ... \xc4\x8dutil!_NEWLINE_Hauer je besedilo imel za\xc2\xa0\xc2\xbboperetne marnje\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbhi-tech govor\xc2\xab, brez stika z ostalim filmom, tako da je na ve\xc4\x8der pred snemanjem\xc2\xa0\xc2\xbbvzel no\xc5\xbe v roke\xc2\xab, ne da bi Scott to vedel. V intervjuju z Danom Jolinom je Hauer dejal, da te zaklju\xc4\x8dne vrstice ka\xc5\xbeejo \xc5\xbeeljo Battyja, da\xc2\xa0\xc2\xbbda svoji eksistenci pe\xc4\x8dat ... ko v kon\xc4\x8dni sceni s svojo smrtjo poka\xc5\xbee Deckardu, iz \xc4\x8desa je pravi \xc4\x8dlovek stesan\xc2\xab._NEWLINE_Ko je Hauer odigral sceno, je do\xc5\xbeivel aplavz celotne filmske ekipe in mnogi med njimi so imeli solze v o\xc4\x8deh._NEWLINE_Glasba, ki jo je Vangelis komponiral kot spremljavo Hauerjevemu samogovoru, je zaklju\xc4\x8dni del albuma filmske glasbe iz leta 1994, z naslovom\xc2\xa0\xc2\xbbSolze v de\xc5\xbeju\xc2\xab. Delo je leta 2017 do\xc5\xbeivelo reprizo v filmu Iztrebljevalec 2049, kjer ga izvajata Hans Zimmer in Benjamin Wallfisch.\n_START_SECTION_\nKriti\xc4\x8dni sprejem\n_START_PARAGRAPH_\nSidney Perkowitz je v Hollywood Science pohvalil monolog:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce v filmih znanstvene fantastike i\xc5\xa1\xc4\x8demo kak velik govor, bo to gotovo Batty in njegove zadnje besede\xc2\xab. Pravi, da govor\xc2\xa0\xc2\xbbpoudarja replikantove \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke poteze, v katere so vpletene njegove umetne sposobnosti\xc2\xab. Jason\xc2\xa0Vest v\xc2\xa0Future Imperfect: Philip K. Dick v kinu, hvali govornika:\xc2\xa0\xc2\xbbHauerjeva profesionalna igra, z ne\xc5\xbenim pridihom spominov, do\xc5\xbeivljajev in strasti na poti skozi Battyjevo kratko \xc5\xbeivljenje, se\xc5\xbee gledalcu v srce\xc2\xab._NEWLINE_V Guardianu Michael Newton pravi takole:\xc2\xa0\xc2\xbbV eni od najbolj briljantnih scen filma se Roy in Deckard, kot dva za\xc4\x8darana otroka, ki se igrata skrivalnice, zasledujeta skozi tema\xc4\x8dno stanovanje. Vse bolj si postajata podobna \xe2\x80\x93 oba sta hkrati lovec in plen, oba se borita z bole\xc4\x8dinami, z ranjeno, kremplju podobno roko. \xc4\x8ce film naka\xc5\xbee povezavo, ki bi jo sam Deckard morebiti v tem trenutku \xc5\xa1e zanikal, se ves dvom na koncu razblini. Roy kon\xc4\x8da svoje \xc5\xbeivljenje z gesto usmiljenja, ki ga moralno postavi nad podjetni\xc5\xa1tvo, ki ga bo ubilo. Deckard ni sposoben videti sebe v svojem nasprotniku, Roy na drugi strani pa je. Beli golob, ki ob smrti izleti iz Royevega naro\xc4\x8dja morda s svojo simboliko malo pretirava; ampak film si je \xe2\x80\x93 vsaj zame \xe2\x80\x93 ta trenutek prislu\xc5\xbeil, z mislijo, da je v replikantu, kot v replicirani tehnologiji filma samega, \xc5\xa1e vedno prostor za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko."\n_START_SECTION_\nTannh\xc3\xa4userjeva vrata\n_START_PARAGRAPH_\nTannh\xc3\xa4userjeva vrata (\xc4\x8drkovano tudi Tannhauserjeva vrata in Tanhauserjeva vrata) je nepojasnjeno krajevno ime, uporabljeno samo enkrat v filmu. Izraz se odtlej pogosto pojavlja v drugih pod-\xc5\xbeanrih znanstvene fantastike. Osnova za ime je verjetno legenda o srednjeve\xc5\xa1kem nem\xc5\xa1kem vitezu in pesniku Tannh\xc3\xa4userju oziroma njena operna predstavitev izpod peresa Richarda Wagnerja._NEWLINE_Primerjalna knji\xc5\xbeevnica Joanne Taylor v \xc4\x8dlanku o filmu noir in njegovi epistemologiji, opozori na odnos med Wagnerjevo opero in Battyjeve besede in meni, da se Batty \xc4\x8duti blizu Wagnerjevemu Tannh\xc3\xa4userju, liku, ki je padel v nemilost pri ljudeh in pri Bogu. Tako ljudje kot tudi Bog sam, pravi avtorica, so osebe, ki svoje usode ne morejo obvladati.'