b'\n_START_ARTICLE_\nDormanca\n_START_PARAGRAPH_\nDormanca (iz latinske besede dorm\xc4\xabre -\xc2\xa0\xc2\xbbspati\xc2\xab) je stanje za\xc4\x8dasno zmanj\xc5\xa1ane aktivnosti presnove pri organizmih, najve\xc4\x8dkrat v povezavi z neugodnimi razmerami v okolju. Organizem v stanju dormance var\xc4\x8duje z energijo, kar mu pomaga prestati obdobje, ko razmere niso primerne za njegovo pre\xc5\xbeivetje. Omejujo\xc4\x8d dejavnik je predvsem hrana, potrebna za vzdr\xc5\xbeevanje bazalne presnove, ki v dolo\xc4\x8denih obdobjih (na primer pozimi v obmo\xc4\x8djih z zmernim in hladnim podnebjem) ni dostopna._NEWLINE_\xc4\x8ce so obdobja z neugodnimi razmerami predvidljiva kot so letni \xc4\x8dasi, se lahko organizmi ravnajo po predhodnih znakih in se v njih spro\xc5\xbeijo procesi, ki vodijo v stanje dormance, ko so razmere \xc5\xa1e ugodne. Temu v\xc4\x8dasih pravimo primarna dormanca. Najbolj znan primer so lesene trajnice, ki se odzivajo na fotoperiodo (razmerje med dol\xc5\xbeino dneva in no\xc4\x8di) in se pri\xc4\x8dnejo pripravljati na dormanco \xc5\xbee jeseni. V nepredvidljivih okoljih je dormanca neposredna posledica zaostritve razmer - t. i. sekundarna dormanca. Ta je po eni strani za organizem ugodnej\xc5\xa1a, saj je lahko aktiven ves \xc4\x8das trajanja ugodnih razmer, vendar obstaja pri tem tveganje, da bo poslab\xc5\xa1anje razmer prehitro, zaradi \xc4\x8desar ne bo imel \xc4\x8dasa preiti v dormanco in bo umrl.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nDormanco pri rastlinah uravnavajo rastlinski hormoni. V splo\xc5\xa1nem rastlinski hormoni niso posebej namenjeni uravnavanju dormance; te snovi imajo v razli\xc4\x8dnih obdobjih razvoja in v razli\xc4\x8dnih delih rastline razli\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke. Etilen je rastlinski hormon, ki prekine razli\xc4\x8dne tipe dormance pri mnogih rastlinskih vrstah. Ponekod ga uporabljajo za pospe\xc5\xa1evanje rasti poganjkov iz krompirjevih in drugih gomoljev.\n_START_SECTION_\nDormanca poganjkov\n_START_PARAGRAPH_\nDormanca poganjkov je prilagoditev lesnatih trajnic na obdobja nizkih temperatur v obmo\xc4\x8djih z izra\xc5\xbeenimi letnimi \xc4\x8dasi. Rast poganjkov se ta \xc4\x8das ustavi in meristemi se za\xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred nizkimi temperaturami s trdimi luskami. Ta tip dormance spro\xc5\xbeijo razli\xc4\x8dni signali iz okolja, kot sta kraj\xc5\xa1anje dneva jeseni in ni\xc5\xbeanje temperatur zraka. Tudi tu ima vlogo abscizinska kislina, vendar povezava med koncentracijo abscizinske kisline in stopnjo dormance ni enostavna; dejansko gre v tem primeru za splet delovanja mnogih hormonov ter drugih dejavnikov, ki \xc5\xa1e ni popolnoma raziskan.\n_START_SECTION_\nBakterije\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge bakterije lahko pre\xc5\xbeivijo neugodne pogoje, kot so povi\xc5\xa1ana temperatura, izsu\xc5\xa1itev in prisotnost antibiotikov, s tvorjenjem trajnih struktur, kot so endospore, ciste in konidiji, vrste brez te mo\xc5\xbenosti pa vsaj zni\xc5\xbeajo presnovno aktivnost. V vzorcih iz narave je lahko v dolo\xc4\x8denem trenutku presnovno neaktivnih tudi do 80\xc2\xa0% bakterij, ki ob spremembi razmer ponovno postanejo aktivne. Domnevajo, da je ta pojav odgovoren za veliko raznolikost bakterij v ekosistemih; sestava zdru\xc5\xbebe aktivnih bakterij v nekem okolju je tako dinami\xc4\x8dna in se spreminja s spreminjanjem spleta dejavnikov.'