b'\n_START_ARTICLE_\nMinojska doba\n_START_SECTION_\nZgodovinski pregled\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i materialni ostanki na Kreti so datirani v kerami\xc4\x8dni neolitik, v obdobje okoli 7000 pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Za\xc4\x8detek bronaste dobe je postavljen nekje v obdobje 2600 pr. n. \xc5\xa1t. To je bilo obdobje nemirov, kljub temu je bila Kreta v tem obdobju pomembno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de civilizacije._NEWLINE_Ob koncu obdobja SM II (1700 pr. n. \xc5\xa1t) je prva kretska kultura katastrofalno propadla. Vzrok za propad se ne da zanesljivo ugotoviti, lahko so bili potres, izbruh vulkana, cunami, dr\xc5\xbeavljanska vojna ali vdor tujega ljudstva iz Anatolije. Pala\xc4\x8de v Knososu, Fajstosu, Maliji in Kato Zakrosu so propadle. Po tem padcu si je Kreta hitro opomogla. Pala\xc4\x8de so bile obnovljene \xc5\xa1e v ve\xc4\x8djem obsegu, za\xc4\x8delo se je novopala\xc4\x8dno obdobje. Po vsem otoku so zgradili nove naselbine. To obdobje (17. in 16. stoletje, SM III /novopala\xc4\x8dno obdobje) pomeni vrh minojske civilizacije. V obdobju PM I A je izbruhnil ognjenik na otoku Tera._NEWLINE_Na gr\xc5\xa1ki celini se v obdobju PM I B za\xc4\x8dne PK II B, kar nakazuje neodvisnost od minojske civilizacije. Na koncu obdobja PM I B je minojska kultura ponovno uni\xc4\x8dena. Vsa naselja so uni\xc4\x8dena, obnovijo Knosos, preostala naselja pa se pojavijo v obdobju PM III A (npr. Hanija)._NEWLINE_V Egiptu (ko vladata Ha\xc4\x8depsut in Tutmozis III.) so odkrili materialne ostanke iz obdobja PM I B. Ni znano, ali se je katastrofa iz \xc4\x8dasa PM I B/PM II zgodila po tem ali pa je bilo tako krizno obdobje, da so Egip\xc4\x8dani uva\xc5\xbeali PK II B._NEWLINE_Kmalu po katastrofi PM I B/PM II, okoli leta 1420 pr. n. \xc5\xa1t, so otok osvojili Mikenci. Prevzeli so linearno pisavo A in jo priredili v linearno pisavo B. _NEWLINE_V obdobju PM III A je Amenhotep III. v Kom el-Hatanu omenjal k-f-t-w (Kaftor) kot eno "skrivnih de\xc5\xbeel v severni Aziji". V tem spisu omenja tudi kretska mesta i-\'m-n-y-s3/i-m-ni-s3 (Amnisos), b3-y-s3-?-y (Phaistos), k3-t-w-n3-y (Kydonia) in k3-in-yw-s (Knosos) in nekaj toponimov, prepoznanih kot Kikladi v Gr\xc4\x8diji. \xc4\x8ce so te domneve pravilne, potem faraon ni PM III, Knosos, postavljal pred preostala mesta v tej regiji. _NEWLINE_Po stoletju delne obnove je v 13. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. ve\xc4\x8dina kretskih mest in pala\xc4\x8d izginila._NEWLINE_Knosos je ostal upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de do 1200 pr. n. \xc5\xa1t. Zadnje znano minojsko mesto je obrambno mesto Karfi.\n_START_SECTION_\nKultura in dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nMinojci so se v prvi vrsti ukvarjali s \xc4\x8dezmorsko trgovino. Od okoli leta 1700 pr. n. \xc5\xa1t ka\xc5\xbee minojska kultura veliko stopnjo organizacije._NEWLINE_Mnogi arheologi in zgodovinarji so prepri\xc4\x8dani, da so se Minojci ukvarjali s trgovino kositra v bronasti dobi: kositer so zlili z bakrom (najverjetneje s Cipra) in nastal je bron. Propad minojske civilizacije in zamenjava bronastega orodja z \xc5\xbeeleznim sta najverjetneje povezana._NEWLINE_Trgovina minojske civilizacije je deloma temeljila na \xc5\xbeafranu, kar naj bi dokazovala freska nabiralcev \xc5\xbeafrana na otoku Santorini. Za merjenje so uporabljali tudi kadilo, pozneje tudi poper. Arheologi poudarjajo pomembnost trgovanja za obstojnej\xc5\xa1e stvari: keramika, baker, kositer, zlato in srebro._NEWLINE_Materialni ostanki mikenske kulture pri\xc4\x8dajo o trgovini s celinsko Gr\xc4\x8dijo in drugimi obmo\xc4\x8dji (Mikene, Ciper, Sirija, Anatolija, Egipt, tudi zahodna \xc5\xa0panija)._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki so bili oble\xc4\x8deni v predpasnike, zavezane okoli bokov, in kilte. \xc5\xbdenske so nosile halje, odprte pri popku, s kratkimi rokavi in ve\xc4\x8dplastno nabrano krilo. \xc5\xbdenska no\xc5\xa1a je poznala tudi steznike brez naramnic. Vzorci na oblekah so poudarjali simetri\xc4\x8dne geometrijske oblike._NEWLINE_Kipi boginj in freske mo\xc5\xa1kih prikazujejo udele\xc5\xbeenost obeh spolov v \xc5\xa1portih (navadno preskakovanje bika), kar je za mnoge arheologe dokaz za  enakost med spoloma, najverjetneje so imeli matriarhat.\n_START_SECTION_\nJezik in pisava\n_START_PARAGRAPH_\nKot pisavo so uporabljali linearno pisavo A, ki \xc5\xa1e danes ni razvozlana.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nMinojska mesta so bila povezana s tlakovanimi cestami, zgrajenimi iz kamnitih blokov, ki so jih rezali z bronastimi \xc5\xbeagami. Ulice so imele odto\xc4\x8dne kanale, kanalizacija in teko\xc4\x8da voda sta bili dostopna vi\xc5\xa1jemu sloju (uporabljali so kerami\xc4\x8dne cevi)._NEWLINE_Minojske stavbe so imele ravno streho. Tla so bila lesena, mav\xc4\x8dnata ali tlakovana. Imele so 2\xe2\x80\x933 nadstropja. Spodnje stene so bile grajene iz kamenja, za zgornja nadstropja so navadno uporabili opeko iz blata. Ostre\xc5\xa1je je bilo iz lesenih tramov.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPrva znana pala\xc4\x8da je bila zgrajena ob koncu zgodnjeminojske dobe, v tretjem tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. (Malija). Nekdaj je veljala trditev, da so bile prve pala\xc4\x8de zgrajene v istem obdobju (srednjeminojska doba, 2000 pr. n. \xc5\xa1t.), vendar so bile grajene postopoma v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju glede na lokalni razvoj. Pomembnej\xc5\xa1e starej\xc5\xa1e pala\xc4\x8de so Knosos, Malija in Fajstos._NEWLINE_Pala\xc4\x8de so se uporabljale kot stavbe vladanja, upravne oblasti, zakladnice, delavnice in shrambe (za \xc5\xbeito)._NEWLINE_Pojem pala\xc4\x8de v povezavi s starimi pala\xc4\x8dami, pojmovanimi kot dinasti\xc4\x8dne rezidence oziroma centri mo\xc4\x8di, je v zadnjem \xc4\x8dasu dele\xc5\xbeen ve\xc4\x8d kritik, predlagan je izraz dvori\xc5\xa1\xc4\x8de stavbe. Kakor koli, starej\xc5\xa1i pojem je dodobra zasidran in ga bo te\xc5\xbeko spremeniti._NEWLINE_Starej\xc5\xa1e pala\xc4\x8de so pove\xc4\x8dini rekonstruirali na podlagi bolj znanih mlaj\xc5\xa1ih pala\xc4\x8d, kar je lahko problemati\xc4\x8dno. Ve\xc4\x8dina starej\xc5\xa1ih pala\xc4\x8d je imela le eno nadstropje in je bila brez fasade. Bile so manj\xc5\xa1e kot mlaj\xc5\xa1e pala\xc4\x8de, imele so veliko osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de. Tloris je imel obliko \xc4\x8drke U._NEWLINE_Pozne pala\xc4\x8de so bile ve\xc4\x8dnadstropne stavbe. Na zahodnih straneh so bile grajene iz kamnitih blokov iz pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaka. Najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1a je v Knososu._NEWLINE_Pala\xc4\x8de v Knososu pri\xc4\x8dajo o visoki ravni tamkaj\xc5\xa1nje civilizacije. Poznali in uporabljali so vodovod in kanalizacijo, razvili so prezra\xc4\x8devalni in hladilni sistem v sobanah. Nekatere ceste, povezava med pala\xc4\x8dami, so tlakovane, lahko bi jih imenovali prve evropske ceste. Ostanki kipov v obliki rogovja bika govorijo o religiji, povezani z \xc5\xbeivaljo. Sobane so povezane v tako zapletenem redu, da jih zlahka pove\xc5\xbeemo z gr\xc5\xa1ko mitologijo in pomenom labirinta v njej. Tudi pomen bika, Minotaver, je tesno povezan z zgodbo iz mitologije.\n_START_SECTION_\nStebri\n_START_PARAGRAPH_\nV minojski arhitekturi so zelo pomembni stebri. Minojski steber je "obrnjeni" steber. Ve\xc4\x8dina gr\xc5\xa1kih stebrov ima spodaj najve\xc4\x8dji premer, s tem ustvarjajo iluzijo ve\xc4\x8dje vi\xc5\xa1ine; minojski steber pa ima najve\xc4\x8dji premer zgoraj. Stebri so bili narejeni iz lesa (v nasprotju z gr\xc5\xa1kimi, ki so kamniti), navadno so bili pobarvani rde\xc4\x8de. Postavljeni so bili na preprost kamnit podstavek, na vrhu so imeli okrogli blazini podoben kos.\n_START_SECTION_\nKmetijstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMinojci so vzgajali govedo, ovce, pra\xc5\xa1i\xc4\x8de, sejali so p\xc5\xa1enico, je\xc4\x8dmen, gra\xc5\xa1ico, \xc4\x8di\xc4\x8deriko. Pridelovali so grozdje, fige, olive in gojili mak, iz katerega so verjetno pridelovali opij. Udoma\xc4\x8dili so \xc4\x8debele. Iz Bli\xc5\xbenjega vzhoda so prevzeli granatna jabolka in kutino, niso pa gojili limon in pomaran\xc4\x8d, kot so nekdaj mislili. Razvili so sredozemsko polikulturno rastje, na\xc4\x8din saditve ve\xc4\x8d vrst \xc5\xbeita skupaj. Imeli so pestro in bolj zdravo prehrano, kar je vplivalo na rast prebivalstva._NEWLINE_Kmetje so uporabljali lesen plug, okrepljen z usnjem. Plug je vlekel par oslov ali volov.'