b'\n_START_ARTICLE_\nBoetij\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 430 je umrl sveti Avgu\xc5\xa1tin. Takrat so germanska plemena s severa Evrope naglo prodirala in si podjarmljala Rimsko cesarstvo. Petdeset let kasneje so bili njegovi gospodarji Germani. V Italiji so v tem \xc4\x8dasu vladali Vzhodni Goti, spreobrnjeni k arijanskemu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu. To je bil svet, v katerem se je rodil Boetij. Uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo ga v obdobje srednjeve\xc5\xa1ke zgodovine filozofije oziroma bolj natan\xc4\x8dno v obdobje patristike._NEWLINE_Rojen je bil v Rimu, v ugledni aristokratski dru\xc5\xbeini, ki je v 4. stoletju sprejela kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Njegov uspeh v dru\xc5\xbebi je poleg naravnih talentov pospe\xc5\xa1ilo skrbni\xc5\xa1tvo, ki ga je po smrti njegovega o\xc4\x8deta nad njim prevzel izobra\xc5\xbeen in vpliven kr\xc5\xa1\xc4\x8danski senator Memij Simah. Boetij ga je cenil in se tudi poro\xc4\x8dil z njegovo h\xc4\x8derko Rusticiano. Izredno klasi\xc4\x8dno izobrazbo je prejel v Aleksandriji, kjer se je uvedel v gr\xc5\xa1ko filozofijo in knji\xc5\xbeevnost. Kot mladeni\xc4\x8da so ga poslali \xc5\xa1tudirat v Atene, sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gr\xc5\xa1ke filozofije in kulture. Tam se je seznanil z aristotelizmom, novoplatonizmom in stoicizmom. U\xc4\x8dil se je tudi gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar mu je omogo\xc4\x8dilo, da je gr\xc5\xa1ka filozofska dela prevedel v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Toda ali se je dejansko izobra\xc5\xbeeval v enem od dveh novoplatonisti\xc4\x8dnih \xc5\xa1olskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, ni mogo\xc4\x8de z gotovostjo trditi. Nedvomno pa je iz njegovih del razbrati naklonjenost do obeh \xc5\xa1ol._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja je v velikem delu Italije vladal ostrogotski kralj Teoderik, ki je bil zvest pripadnik arianizma. Rimsko aristokracijo je obravnaval s spo\xc5\xa1tovanjem in ji celo prepustil upravljanje administratinih zadev. Za njegovo vladavino je bila zna\xc4\x8dilna verska strpnost. Boetij je leta 510 postal konzul, dvanajst let pozneje celo Teoderikov magister officiorum. Istega leta sta konzula postala tudi njegova sinova. Leta 524 je Boetij padel v nemilost. Teoderik ga je obto\xc5\xbeil, da pripravlja zaroto. V politi\xc4\x8dnih napetostih z\xc2\xa0\xc2\xbbvzhodnim Rimom\xc2\xab\xc2\xa0je bil neutemeljeno osumljen veleizdajalskih zvez s Konstantinoplom. Obto\xc5\xbeili so ga, obsodili na smrt in kruto usmrtili v Paviji (severna Italija) leta 524 ali 525. Dolga zaporna kazen je Boetiju dala prilo\xc5\xbenost urediti svoje umevanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke sre\xc4\x8de, mo\xc5\xbenosti, svobode in bo\xc5\xbeje previdnosti pri na\xc5\xa1ih svobodnih dejanjih. V zaporu je napisal znamenito delo O utehi filozofije._NEWLINE_Boetija \xc4\x8dastijo kot mu\xc4\x8denca v \xc5\xa1kofiji Pavija, kjer je tudi pokopan v stolnici. Njegovo beatifikacijo je Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev potrdila leta 1883.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPo besedah italijanskega humanista Lorenza Valla so Boetija imenovali \xc2\xbbzadnji Rimljan in prvi sholastik\xc2\xab. Ta opredelitev ga ume\xc5\xa1\xc4\x8da na presek dveh obdobij, kar nam ka\xc5\xbee na njegov izjemen polo\xc5\xbeaj posrednika. Je posrednik gr\xc5\xa1ke, anti\xc4\x8dne filozofije latinskemu Zahodu. Zadal si je nalogo, da prevede in razlo\xc5\xbei Zahodu vsa Platonova in Aristotelova dela, a uresni\xc4\x8dil je le neznaten del na\xc4\x8drta. Aristotela je \xc5\xbeelel postaviti v slu\xc5\xbebo teologiji. _NEWLINE_Je pisec dela Opuscula sacra, ki so jih brali ali celo komentirali (Eriugena) ter se hranili z njimi v srednjem veku ter pod vplivom tega izdelali metafiziko bitja in definirali pojem osebe, kjer je slednji  pojem prvi\xc4\x8d utemeljen. V filozofsko-teolo\xc5\xa1kih traktatih je z aplikacijo filozofskega postopka v vpra\xc5\xa1anjih teologije, s t. i. dialekti\xc4\x8dno metodo in definiranjem nekaterih klju\xc4\x8dnih filozofskih pojmov, posredoval tudi filozofsko in metafizi\xc4\x8dno tradicijo. _NEWLINE_V enem od traktatov je artikuliral osnovne \xc4\x8drte distinkcije, ki je temeljna za vso ontologijo, razliko med \xc2\xbbesse\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbid quod est\xc2\xab\xc2\xa0oziroma med bitjo in bivajo\xc4\x8dim, ki jo je Heidegger v Biti in \xc4\x8dasu ozna\xc4\x8dil kot\xc2\xa0\xc2\xbbontolo\xc5\xa1ko razliko\xc2\xab. Boetij je tako polo\xc5\xbeil temelje tistega, kar je kasneje postalo ontologija._NEWLINE_V mladosti je napisal u\xc4\x8dbenika O aritmetiki (De arithmetica ali Institutio arithmetica) in O glasbi (De musica ali Institutio musica). Knjigi sta mu prinesli javno slavo. Napisal je u\xc4\x8dbenik za geometrijo in astronomijo. Tega sicer ni mogo\xc4\x8de potrditi, saj se razen redkih odlomkov iz Elementov ki jih pripisujejo Boetiju, ni ohranil noben njegov rokopis o astronomiji in geometriji. Boetijevi komentarji in razprave ne prina\xc5\xa1ajo ni\xc4\x8desar bistvenega originalnega, vedar so imeli velikanski vpliv na srednji vek. _NEWLINE_Delo O utehi filozofije je posebno v renesansi pomenilo spodbudo za preu\xc4\x8devanje gr\xc5\xa1ke filozofske misli in filozofije nasploh. Ohranjenih je prek 400 rokopisov tega dela, kar pri\xc4\x8da o njegovi veliki priljubljenosti v srednjem veku. V delu so povezane prvine aristotelske filozofije in platonske metafizike. \xc5\xa0e nekaj stoletij po njegovi smrti delo predstavlja zadnjo svetlo bilko anti\xc4\x8dne misli. Je delo, ob katerem so v teku stoletij ljudje duha najbolj u\xc5\xbeivali. Gre za fiktiven dialog z zdravnico filozofijo. _NEWLINE_Poleg osebnega prispevka je prvi prevedel v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino Aristotelove Kategorije in O razlagi, pa tudi Porfirijevo delo Eisagoge. Predvsem prek Boetija in Petra Hispana je aristotelska logika - Organon postala temelj celotne tradicionalne logike. Srednjemu veku je izro\xc4\x8dil kot \xc5\xa1olski okvir dva cikla: kvadrivij (aritmetika, geometrija, astronomija, glasba) in trivij (logika, gramatika, retorika).\n_START_SECTION_\nZanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nTradicionalno je bila oblika imena Boetius zapisana kot \xc2\xbbBo\xc3\xabthius\xc2\xab\xc2\xa0(z dierezo na e), ki  pa se je po\xc4\x8dasi spreminjala v dana\xc5\xa1njo obliko zaradi omejitev pisalnih strojev.'