b'\n_START_ARTICLE_\nMonomer\n_START_PARAGRAPH_\nMonomer (iz gr\xc5\xa1kega mono \xe2\x80\x93 eden ali en in meros \xe2\x80\x93 del) je majhna molekula, ki se lahko kemijsko ve\xc5\xbee z drugo molekulo monomera, tako da nastane polimer. Tovrsina reakcija se imenuje polimerizacija. Najobi\xc4\x8dajnej\xc5\xa1i naravni monomer je glukoza, ki se z glikozidno vezjo ve\xc5\xbee v \xc5\xa1krob in celulozo. \xc5\xa0krob in celuloza sestavljata ve\xc4\x8d kot 30% celotne rastlinske mase.\n_START_SECTION_\nSinteti\xc4\x8dni monomeri\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1i sinteti\xc4\x8dni monomeri so nenasi\xc4\x8deni ogljikovodiki iz homolognih vrst alkenov, na primer eten in propen, iz katerih se sintetizirajo polietileni in polipropileni, in arenov, med katere spada stiren (fenileten), iz katerega se sintetizirajo polistireni. Zelo pomembni so tudi akrilni monomeri, na primer akrilna kislina, metil metakrilat in akrilamid. Akrilni polimeri imajo izredne opti\xc4\x8dne lastnosti in se uporabljajo kot akrilna stekla, na primer pleksiglas.'