b'\n_START_ARTICLE_\nOslo\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOslo le\xc5\xbei na severnem koncu Oslofjorda. Fjord, ki ga deli polotok Nesodden nasproti mesta, le\xc5\xbei ju\xc5\xbeno. V drugih smereh Oslo obro\xc5\xbeajo zeleni hribi in gore. Na obmo\xc4\x8dju mesta je 40 otokov. Najve\xc4\x8dji je Malm\xc3\xb8ya (0,56\xc2\xa0km\xc2\xb2). V Oslofjordu je otokov \xc5\xa1e ve\xc4\x8d._NEWLINE_Oslo ima 343 jezer. Najve\xc4\x8dje med njimi je Maridalsvannet (3,91\xc2\xa0km\xc2\xb2), ki je tudi glavni vir pitne vode za ve\xc4\x8dino zahodnega dela Osla in \xc5\xa1e posebej za mestni podro\xc4\x8dji Vestre Aker in Nordre Aker._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je Kirkeberget, na vi\xc5\xa1ini 629 m._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je \xc5\xa1tevilo prebivalcev Osla v primeri z drugimi evropskimi mesti majhno, se Oslo razteza na nenavadno veliki kopenski povr\xc5\xa1ini. Mesto je obkro\xc5\xbeeno s \xc5\xa1tevilnimi parki in odprtimi podro\xc4\x8dji, kar mu daje sve\xc5\xbeino in zelen izgled.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo skandinavskih sagah je Oslo okoli leta 1048 ustanovil kralj Harald H\xc3\xa5rdr\xc3\xa5de. Nedavne arheolo\xc5\xa1ke raziskave so odkrile kr\xc5\xa1\xc4\x8danske grobove pred letom 1000, kar ka\xc5\xbee na \xc5\xa1e zgodnej\xc5\xa1o naselbino. Izvor imena je \xc5\xa1e vedno nejasen. Mesto je prestolnica \xc5\xbee od vladavine H\xc3\xa5kona V. Magnussona (1299-1319), ki je bil prvi kralj stalno nastanjen v mestu. Za\xc4\x8del je tudi graditi grad Akershus. Stoletje kasneje je bila Norve\xc5\xa1ka \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i \xc4\x8dlen v zvezi z Dansko, tako da je bila vloga Osla zmanj\xc5\xa1ana na pokrajinsko administrativno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kralji so \xc5\xbeiveli v K\xc3\xb8benhavnu._NEWLINE_Oslo je leta 1624 uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear. Kristijan IV. ga je ponovno zgradil okoli gradu Akershus. Poimenoval ga je Christiania, kasneje, leta 1878 je mesto dobilo ime Kristiania. Izvirno ime Oslo so mestu vrnili leta 1924. Ko so zvezo z Dansko leta 1814 ukinili, je Oslo spet postalo prava prestolnica. V 19. stoletju so zgradili veliko pomembnih stavb, med njimi: kraljevo pala\xc4\x8do (1825-1848), parlament (1861-1866), Univerzo, narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in borzo. V tem \xc4\x8dasu je v Oslu \xc5\xbeivelo mnogo znanih umetnikov: Henrik Johan Ibsen, Edvard Munch, Knut Hamsun in Sigrid Undset._NEWLINE_Znamenitost mesta je tudi Vigelandov park skulptur, imenovan po kiparju Gustavu Vigelandu, ki je razstavil v njem okrog 192 modernih upodobitev \xc4\x8dloveka, kipov v naravni velikosti._NEWLINE_Okoli leta 1870 je norve\xc5\xa1ki pisatelj in nobelovec Bj\xc3\xb8rnstjerne Martinus Bj\xc3\xb8rnson mesto imenoval mesto tigrov (Tigerstaden). To ime je skozi \xc4\x8das postalo skoraj uradno. Pri praznovanju tiso\xc4\x8dletnice ustanovitve mesta leta 2000 so ga proslavili z vrsto kipov tigrov okoli mestne hi\xc5\xa1e. Neprijetno sliko mesta je leta 1890 prikazal Knut Hamsun v svojem romanu Glad (Sult). Po njegovi predlogi so leta 1966 posneli film.'