b'\n_START_ARTICLE_\nJulijske Alpe\n_START_SECTION_\nObseg\n_START_PARAGRAPH_\nPo povr\xc5\xa1ini merijo okrog 4400 km\xc2\xb2 (ve\xc4\x8dji del v Sloveniji, manj\xc5\xa1i v Italiji) in obsegajo obmo\xc4\x8dje med dolino Save in Kanalsko dolino. Na jugu jih omejujejo Stol (1673m), Ba\xc5\xa1ka grapa ter Jelovica, ki je \xc5\xa1e del Julijskih Alp.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ka zgradba\n_START_PARAGRAPH_\nGradijo jih mezozojske morske usedline, ve\xc4\x8dinoma 200 mil. let stari triasni in nekoliko mlaj\xc5\xa1i (180 mil. let) jurski apnenci in dolomiti. Zato so stene strme, vrhovi in grebeni pa zob\xc4\x8dasti. Skladi apnenca in dolomita so debeli tja do 2000 m. Mo\xc4\x8dna alpidska orogeneza pred 30 mil. let je povzro\xc4\x8dilo, da so se mlaj\xc5\xa1e kamninske plasti narivale nad starej\xc5\xa1e. \xc5\xa0tevilni fosili nam pri\xc4\x8dajo, da je bilo tu v\xc4\x8dasih morje. Skladi so nagnjeni proti jugu, zato so ju\xc5\xbena pobo\xc4\x8dja po navadi manj strma kot severna._NEWLINE_Glavni masivi Julijskih Alp so zgrajeni predvsem iz wengenski skladov in dachteinskega apnenca. Lepi, vzporedno nalo\xc5\xbeeni skladi so vidni predvsem na Kaninskih podih in v dolini Triglavskih jezer, kjer so vidne \xc5\xa1tevilen okamenele \xc5\xa1koljke, megalodonte. Na severnem obrobju so starej\xc5\xa1e kamnine, to so rde\xc4\x8dkasti ali zelenkasti skrilavi werfenski skladi in rabeljske plasti temnosivih apnencev in skrilavcev. Nad dolinama So\xc4\x8de in Ba\xc4\x8de ter v Bohinju najdemo plasti iz jurskega obdobja. V okolici Tolmina in na Poreznu so vol\xc4\x8danski apnenci iz mlaj\xc5\xa1ega mezozoika. Zgodnji kredni apnenci v So\xc5\xa1ki dolini prehajajo v kra\xc5\xa1ki svet Dinarskega gorstva._NEWLINE_V So\xc5\xa1ki dolini se apnenci kon\xc4\x8dajo s fli\xc5\xa1nimi kamninami: laporji, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki in konglomerati iz eocena. V ledeni dobi, ki se je kon\xc4\x8dala pred 10.000 leti je bilo v Alpah mnogo ledenikov, med njimi tudi v dolini Save in So\xc4\x8de. Ledeniki so brusili gorska pobo\xc4\x8dja, ustvarjali doline, gradili pragove, nanesli balvane in gru\xc5\xa1\xc4\x8d in nasuli morene v doline. V holocenu in aluviju so zunanji vremenski vplivi povzro\xc4\x8dali tudi kemi\xc4\x8dne spremembe povr\xc5\xa1ja, teko\xc4\x8de vode pa mehanske spremembe._NEWLINE_Zaradi delovanja notranjih zemeljskih sil, ki so dvigale Alpe, so nastali \xc5\xa1tevilni prelomi, ki so razkosali kamnite sklade. Posebej izrazit je Idrijski prelom, ki poteka v smeri severozahod-jugovzhod, ki je oblikoval dolino Idrijce in srednji del So\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nLedene dobe\n_START_PARAGRAPH_\nV pleistocenu, ki je trajal zadnja 2 mil. let, je zaradi mo\xc4\x8dnih ohladitev nastopilo obdobje ledenih dob. V visokogorju so nastali ledeni pokrovi, od katerih so se proti dolinam odcepili posamezni ledeniki. Med njimi sta bila najdalj\xc5\xa1a bohinjski in so\xc5\xa1ki, slednji je bil dolg kar 80\xc2\xa0km in je segal do Mosta na So\xc4\x8di. Obse\xc5\xbeni ledeniki so z izjemno te\xc5\xbeo brusili podlago in raz\xc5\xa1irili ter poglobili re\xc4\x8dne doline. Tako so nastale zna\xc4\x8dilne ledeni\xc5\xa1ke doline z obliko \xc4\x8drke U. Ledeniki so odlo\xc5\xbeili veliko morenskega gradiva, ki ga imamo kot dokaz za dol\xc5\xbeino ledenika. Odlo\xc5\xbeili so tudi ogromne skale-balvane, ki jih najdemo v vseh ledeni\xc5\xa1kih dolinah. Ledeniki so ustvarili kotanje, v katerih so nastala ledeni\xc5\xa1ka jezera. V dolina sta Blejsko in Bohinjsko jezero, v visokogorju pa Kri\xc5\xa1ka, Sedmera jezera in Krnsko jezero. Danes se je v Julijskih Alpah ohranil Triglavski ledenik, ki pa je verjetno mlaj\xc5\xa1ega nastanka, iz\xc2\xa0\xc2\xbbmale ledene dobe\xc2\xab\xc2\xa0med 14. in 19. stoletjem. Do danes se je mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1al, \xc4\x8deprav se je povr\xc5\xa1ina zadnji 2 leti zaradi malce hladnej\xc5\xa1ih temperatur in obilo snega pove\xc4\x8dala na pribli\xc5\xbeno 2,5 ha.\n_START_SECTION_\nRaz\xc4\x8dlenjenost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetudi so Julijske Alpe v celoti enotna, zaklju\xc4\x8dena gorska skupina, jih globoke pre\xc4\x8dne doline in prelazi raz\xc4\x8dlenjujejo na posamezne podskupine. V glavnem se gorovje deli na dva dela: Vzhodne Julijske Alpe in Zahodne Julijske Alpe. Veliko obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i vzhodni del le\xc5\xbei skoraj v celoti na ozemlju Slovenije, od Zahodnih Julijcev pa sega \xc4\x8dez_NEWLINE_slovensko-italijansko mejo le polovica Kaninske skupine, najlep\xc5\xa1i del Zahodnih Julijskih Alp - skupina Vi\xc5\xa1a in Monta\xc5\xbea pa le\xc5\xbei v Italiji. Med prelazi so pomembni Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d, Predel (Passo di Predil), U\xc4\x8dja (Uccea) in prelaz Na \xc5\xbdlebeh (Sella Nevea) v zahodnem delu Julijcev.\n_START_SECTION_\nSkupine\n_START_PARAGRAPH_\nJulijske Alpe se delijo na manj\xc5\xa1e skupine:_NEWLINE_Triglavska skupina se nahaja v vzhodnem delu vzhodnih Julijcev. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Triglav s 2864 m. Skupina predstavlja najvi\xc5\xa1je obmo\xc4\x8dje Julijskih Alp, saj precej vrhov presega 2500 m. Na severno-vhodnem poboj\xc4\x8dju Triglava se nahaja Triglavski ledenik. Na severu in zahodu se skupina kon\xc4\x8duje s Triglavsko severno steno ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti dolini Vrata, Luknjo in Zadnjico. Na jugu pa sega do Bohinjske doline. Sestavni del te skupine je tudi Pokljuka._NEWLINE_Bohinjska skupina, znana kot Bohinjske gore, se nahaja ju\xc5\xbeno od Bohinja. Greben se vle\xc4\x8de od vzhoda proti zahodu. Vrhovi so najni\xc5\xbeji izmed vseh skupin. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka je 2398 m visok vrh v Velikem \xc5\xa0pi\xc4\x8dju, ki se nahaja na skrajnem severno-zahodnem delu skupine._NEWLINE_Krnska skupina se nahaja nad dolino So\xc4\x8de. Na vzhodu se navezuje na Bohinjsko skupino. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Krn z 2245 m. Med prvo svetovno vojno so se odvijale pomembne bitke na So\xc5\xa1ki fronti._NEWLINE_Kaninska skupina je vzhodna skupina zahodnih Julijcev. Najvi\xc5\xa1ji vrh je Visoki Kanin z 2587 m. V skupini je veliko kra\xc5\xa1kih pojavov npr. brezen, ki so globoka prek 1000 m, jam in drugih kra\xc5\xa1kih pojavov. Zaradi bli\xc5\xbeine morja pade v Kaninskem pogorju najve\xc4\x8d padavin v Sloveniji, kar se odra\xc5\xbea tudi v debelini sne\xc5\xbene oddeje, ki pogosto prese\xc5\xbee 7 m._NEWLINE_Vi\xc5\xa1 in Monta\xc5\xbe, skupina, ki se popolnoma nahaja v Italiji. Najvi\xc5\xa1ji vrhova sta Monta\xc5\xbe (2754 m) in Vi\xc5\xa1 (2666 m). Vrhovi in grebeni so prepadni in nazob\xc4\x8dani. Je najbolj zahodna skupina Julijcev, ki se na zahodu kon\xc4\x8dajo z reko Tilment._NEWLINE_Jalovec in Mangart, ogromni gori ki se skoraj 2000 m dvigata nad ledeni\xc5\xa1kimi dolinami, kot sta Tamar in Trenta. Najvi\xc5\xa1ja vrhova sta Mangart (2678 m) in Jalovec (2645 m). Severna ostenja, \xc5\xa1e posebej Mangarta so tehni\xc4\x8dno izredno zahtevna. La\xc5\xbeji, vendar \xc5\xa1e vedno zahteven dostop je z ju\xc5\xbenih strani. Na vhodu se navezuje na skupino Razor in Prisojnik, na jugu pa na kaninsko skupino. Na severu jo omejuje Zgornjesavska dolina._NEWLINE_Razor in Prisojnik je skupina vpeta med skupino Jalovca in Mangarta, Martulj\xc5\xa1ko skupino in Triglavsko skupino. Najvi\xc5\xa1ja vrhova sta Razor (2601 m) in Prisojnik (2547 m). Omejujejo jo dolina Trenta, Zadnjica, prelaz Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d, Krnica in Vrata._NEWLINE_Martulj\xc5\xa1ka skupina, ena mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih skupin v Julijcih, se pona\xc5\xa1a z mnogimi vrhovi, visokimi \xc4\x8dez 2600 m, izjemno te\xc5\xbekimi dostopi do vrhov, divjino in gozdovi. Najvi\xc5\xa1ji vrh je \xc5\xa0krlatica (2740 m), Visoki Rokav (2646 m), Oltar (2621 m), Ponce (2602 m). Le na \xc5\xa0krlatico in \xc5\xa0pik vodi markirana plezalna pot, ostali vrhovi in stene so neozna\xc4\x8dene in nezavarovane. Na jugu se kon\xc4\x8da z Vrati, na severu in vzhodu pa z Zgornjesavsko dolino.\n_START_SECTION_\nDoline\n_START_PARAGRAPH_\nJulijske Alpe skoraj iz vseh strani obkro\xc5\xbeajo velike in globoke re\xc4\x8dne doline, ki tudi zaokro\xc5\xbeujejo njihov obseg. Na severu Julijce omejuje Zgornjesavska dolina v Sloveniji in Kanalska ob reki Beli v Italiji. Bela se nato kmalu zlije v Tilment in ta reka predstavlja tudi zahodno mejo Julijcev. Proti jugovzhodu pa Julijske alpe omejujejo doline slovenskih rek So\xc4\x8de, Ba\xc4\x8de in Sel\xc5\xa1ke Sore. _NEWLINE_Globoko v osr\xc4\x8dje Julijcev se\xc5\xbee tudi ve\xc4\x8d stranskih dolin, kot so Vrata, Kot, Krma, Planica, Tamar, ki so jih v \xc4\x8dasu ledenih dob (pleistocen) preoblikovali ledeniki. Take doline se po navadi kon\xc4\x8dajo z ledeni\xc5\xa1ko krnico, nad katero se pnejo navpi\xc4\x8dne stene proti visokim vrhovom._NEWLINE_Doline so pogosto odmaknjene od ve\xc4\x8djih naselij in zato ve\xc4\x8dinoma neposeljene, pora\xc5\xa1\xc4\x8da pa jih smrekov gozd, vi\xc5\xa1je tudi ru\xc5\xa1evje.  Kljub neugodnim razmeram za \xc5\xbeivljenje so se ljudje v preteklosti naselili v katero od teh dolin. Najbolj zna\xc4\x8dilna dolina s Trentskimi \xc2\xbbbajtami\xc2\xab\xc2\xa0je Trenta. Danes \xc5\xa1tevilo prebivalstva mo\xc4\x8dno upada, velik je tudi dele\xc5\xbe starega prebivalstva. Ena najlep\xc5\xa1ih dolin pa je Dolina Triglavskih jezer, ki se za\xc4\x8dne na vi\xc5\xa1ini kar 2000 m n.m.v. Jezerca in mlaku\xc5\xbee ter bogata flora in favna sta zaslu\xc5\xbeni, da je bilo to eno prvih zavarovanih obmo\xc4\x8dij v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nVodovje\n_START_PARAGRAPH_\nV Vzhodnih Julijskih Alpah izvirata dve ve\xc4\x8dji reki: Sava (\xc4\x8drnomorsko povodje) in So\xc4\x8da (jadransko povodje). Zahodni Julijci svoje vode oddajajo najve\xc4\x8d Tilmentu, manj\xc5\xa1i del pa tudi Nadi\xc5\xbei. Reke imajo najve\xc4\x8d vode zgodaj poleti, ko se za\xc4\x8dne taliti sneg v visokogorju._NEWLINE_V zatrepnih dolinah izvira veliko potokov, ki te\xc4\x8dejo prek skalnih pragov ter tako ustvarjajo \xc5\xa1tevilne slapove, ki so zanimiva to\xc4\x8dka za turiste. V Julijskih alpah je tudi na\xc5\xa1 najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i slap Boka, visok 106 m in \xc5\xa1irok tudi 20 m. Drugi pomembni slapovi so \xc5\xa1e: slap Savice pod Komar\xc4\x8do, Peri\xc4\x8dnik v Vratih, Martulj\xc5\xa1ki slapovi, Gregor\xc4\x8di\xc4\x8dev slap v Vrsnem, slapovi na potoku Frantarica in drugi._NEWLINE_Na nepropustnih tleh in tam kjer so ledeni\xc5\xa1ki nanosi zajezili doline so nastala \xc5\xa1tevilna jezera. Med najve\xc4\x8djimi so Bohinjsko), Blejsko, Rabeljsko in Magartski (Belope\xc5\xa1ki) jezeri. V visokogorju pa (Triglavska jezera, Krnsko jezero, Kri\xc5\xa1ka jezera, jezero na planini pri Jezero, ...). Jezer bi bilo prav gotovo ve\xc4\x8d, vendar zaradi mo\xc4\x8dne zakraselosti voda ponikne in nekje drugje zopet prite\xc4\x8de na plan, kar pri\xc4\x8dajo tudi \xc5\xa1tevilna brezna, jame in celo ledene jame._NEWLINE_Reke v Julijskih Alpah so izdolble globoka korita ali vintgarje. Znana so: Vintgar pti Bledu, Mostnice v Stari Fu\xc5\xbeini, So\xc5\xa1ka korita, korita Koritnice, Mlinarice, Tolminke in druga.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je gorsko. Zanj so zna\xc4\x8dilne dolge zime in kratka poletja. Padavine so pogoste, saj letno pade okoli 3000\xc2\xa0mm padavin (najve\xc4\x8d v Kaninskem pogorju). Najve\xc4\x8d padavin pade v jesenskih mesecih. Na Kredarici (2515 m. nadmorske v.) je popre\xc4\x8dna letna temperatura - 1\xc2\xb0C. Severne lege v alpskem svetu imajo za 1-2\xc2\xa0\xc2\xb0C bolj hladno podnebje. Sneg pada praviloma pozimi, \xc4\x8deprav najvi\xc5\xa1e vrhove sneg velikokrat \xc2\xbbpobeli\xc2\xab\xc2\xa0tudi poleti. Debelina sne\xc5\xbene odeje je zaradi bli\xc5\xbeine morja velika, kar je omogo\xc4\x8dilo nastanek smu\xc4\x8darskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d. Na na\xc5\xa1em najvi\xc5\xa1jem smu\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du Kanin je bila aprila leta 2009 neuradno izmerjena koli\xc4\x8dina snega kar 11 m. Predvsem ob prehodu front na bolj izpostavljenih legah piha orkanski veter. Najpogostej\xc5\xa1i je fen, ki pozimi piha z gorskih pobo\xc4\x8dji navzdol v zavetrne doline. Poleti velikokrat nastanejo vro\xc4\x8dinske nevihte in nalivi, ki povzro\xc4\x8dajo nara\xc5\xa1\xc4\x8danje rek in te pa spro\xc5\xbeijo zemeljske plazove. _NEWLINE_Za ni\xc5\xbeje dele, kotline in re\xc4\x8dne doline je zna\xc4\x8dilno, da se v poletnih mesecih mo\xc4\x8dno ogrejejo, pozimi pa ohladijo. V\xc4\x8dasih pa je pozimi zaradi obla\xc4\x8dne plasti, ki navadno sega do 1000 m n.m.v.  v kotlinah ve\xc4\x8dji mraz kot v vi\xc5\xa1jih legah nad njimi. To imenujemo toplotni obrat. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura v kotlinah alpskega sveta je okrog 10\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nRastlinski pasovi\n_START_PARAGRAPH_\nTemperatura se zni\xc5\xbeuje za 0,6\xc2\xa0\xc2\xb0C vsake 100 m, kar se lepo vidi tudi na rastlinskih pasovih, zna\xc4\x8dilnih za prisojna pobo\xc4\x8dja. V ni\xc5\xbeinah prevladuje listnati gozd bukve z vmesnimi sestoji jelke in smreke. V drugem pasu prevladuje me\xc5\xa1ani gozd, kjer je veliko pa\xc5\xa1nikov, ki pa se zaradi opu\xc5\xa1\xc4\x8danja ko\xc5\xa1enja zara\xc5\xa1\xc4\x8dajo. Najvi\xc5\xa1ji gozdni pas je iglasti pas. Dviga se tja do vi\xc5\xa1ine 1800 m na prisojnih legah in do 1600 m na osojnih legah in bolj vla\xc5\xbenih tleh. Nad to vi\xc5\xa1ino prevladuje ru\xc5\xa1evje in posamezna majhna drevesa (macesen). Ru\xc5\xa1je vztraja tja do vi\xc5\xa1ine 2200 m, kjer se pri\xc4\x8dne pas alpskih travi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so bogato posejana s \xc5\xa1tevilnimi zavarovanimi rastlinskimi vrstami (planika, ko\xc5\xa1utnik,...). Posamezni \xc5\xa1opi trave vztrajajo do vi\xc5\xa1ine 2600 m, kjer se pri\xc4\x8dne pas golega skalovja in li\xc5\xa1ajev.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje naj bi bilo poseljeno \xc5\xbee v kameni dobi. Najdena grobi\xc5\xa1\xc4\x8da na Bledu in v Bohinju pri\xc4\x8dajo o naselitvi v prazgodovini. Hal\xc5\xa1tatski grob na Lepencah, keltski, ilirski in staroslovanski grobovi na Bledu in v Srednji vasi v Bohinju. Na planini Lipanci so na\xc5\xa1li prazgodovinsko sekiro in bronasto bodalo. Ti prebivalci so se morali umakniti pred Rimljani in kasneje Langobardi visoko v hribe. Ob koncu preseljevanja narodov v 6. stoletju so Julijske Alpe naselili Slovani. Staroselci so se asimilirali, Slovani pa so od Keltov podedovali znanje iz \xc5\xbeelezarstva, ki se je kasneje razvilo v fu\xc5\xbeinarstvo in nazadnje v \xc5\xbeelezarstvo na Jesenicah._NEWLINE_Te\xc5\xbeke \xc5\xbeivljenjske razmere so omogo\xc4\x8dale le redko poselitev. V srednjem veku so posekali veliko gozdov in tako ustvarjali pa\xc5\xa1nike. Zgornja meja poselitve je bila na vi\xc5\xa1ini 1300 m. Najve\xc4\x8d ljudi je v vi\xc5\xa1inah \xc5\xbeivelo sredi 19. stoletja. Slovane so okupirali Germani, ki so vladali tem krajem ves srednji vek vse do prve svetovne vojne. Ta je bila na obmo\xc4\x8dju Julijskih Alp najsrditej\xc5\xa1a in najbolj krvava. Velik del obmo\xc4\x8dja je po vojni pripadel Italiji. Tudi druga svetovna vojna je naredila veliko \xc5\xa1kode prebivalstvu. Po vojni je bil velik del Julijskih Alp vrnjen Sloveniji._NEWLINE_S prihodom industrijske dobe, so ljudje dobili slu\xc5\xbebe v tovarnah, zato se je veliko ljudi odselilo v doline. Danes le\xc5\xbeijo v dolinah ve\xc4\x8dja naselja Jesenice, Tolmin, Bovec, Kobarid. Tako so Julijske Alpe s povpre\xc4\x8dno gostoto 20 ljudi na km\xc2\xb2 najredkeje poseljena pokrajina v Sloveniji._NEWLINE_Julijske Alpe danes le\xc5\xbeijo na stiku treh narodnostnih skupin: Slovanov, Germanov in Romanov. Najmanj je tukaj Germanov, le nekaj ne strnjenih obmo\xc4\x8dij v Zahodnih Julijskih Alpah. Italijansko stran naseljujejo Furlani, pravih Italijanov je malo in se naseljujejo v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu. Slovenci izven meja Slovenije \xc5\xbeivijo v Reziji pod Kaninom, v Slovenski Bene\xc4\x8diji in nekaj v Kanalski dolini. Zanimivost predstavlja nekaj vasi v ju\xc5\xbenih Bohinjskih gorah. ki so jih v 13. stoletju naselili kolonisti iz Tirolske, kjer naletimo na ostanke njihovega jezika ter na krajevna in ledinska imena.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGozdarstvo, kmetijstvo in rudarstvo so bile v preteklosti najpomembnej\xc5\xa1e gospodarske panoge. Predvsem rudarstvo je do danes zamrlo. Gozdarstvo je dobro razvito predvsem na planotah Gorenjske, kjer so obse\xc5\xbeni predvsem smrekovi gozdovi. Na nekaterih visokogorskih planinah \xc5\xa1e vedno pasejo \xc5\xbeivino in pridelujejo mle\xc4\x8dne izdelke. Manj je industrije, vse ve\xc4\x8d pa storitvene dejavnosti._NEWLINE_Zelo pomembna gospodarska panoga je danes prav gotovo turizem. Neokrnjena narava privablja turiste. Poleti je priljubljeno gorni\xc5\xa1tvo, pohodni\xc5\xa1tvo, kolesarstvo, vse bolj pa razni adrenalinski \xc5\xa1porti in kopanje v Bohinjskem in Blejskem jezeru. Pozimi pa zimski \xc5\xa1porti, kot so smu\xc4\x8danje (Kranjska Gora, Vogel, Kanin), Trbi\xc5\xbe, sankanje in tek na smu\xc4\x8deh (Pokljuka). Prav v Kranjski Gori vsako leto potekata dve smu\xc4\x8darski tekmi za svetovni pokal, na Pokljuki biatlonske tekme in v Planici smu\xc4\x8darski skoki.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje Julijskih Alp je prepredeno s cestami najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih kategorij. Med pomembnej\xc5\xa1e cestne povezave sodijo: cesta \xc4\x8dez prelaz Vr\xc5\xa1i\xc4\x8d (1611 m) od Kranjske Gore do Bovca, cesta od Trbi\xc5\xbea preko prelaza Predel po dolini So\xc4\x8de proti Novi Gorici, cesta preko Petrovega Brda po dolini Ba\xc4\x8de, cesta Bled - Bohinj, pa preko Sorice, \xc5\xbdaga-U\xc4\x8dja-po dolini Rezije v Tarcento, od Kobarida preko Robi\xc4\x8da v \xc4\x8cedad (Cividale del Friuli), od Rablja (Cave del Predil) preko Nevejskega sedla (Sella Nevea) do Raccolane in druge ceste pomembne za lokalno prebivalstvo._NEWLINE_Po obrobju pa potekajo pomembne ceste po Savski dolini od Jesenic do Trbi\xc5\xbea, delno lahko sem pripi\xc5\xa1emo tudi avtocesto od avtocestnega predora Karavanke proti Jesenicam, in na zahodu avtocesto in vzporedno regionalno cesto od Trbi\xc5\xbea (Tarvisio) do Vidma (Udine)._NEWLINE_Kljub te\xc5\xbekemu terenu so cestne povezave dobre in so pomembne za razvoj gospodarstva, predvsem turizma._NEWLINE_Edina \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava, ki pre\xc4\x8dka Julijske Alpe je znamenita "bohinjska proga" Jesenice - Bohinjska Bistrica - Tolmin - Nova Gorica.'