b'\n_START_ARTICLE_\nMislinja\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nMislinja je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1ir\xc5\xa1e okolice redko poseljenega Mislinjskega grabna pod ju\xc5\xbenimi pobo\xc4\x8dji Pohorja, na prelazu, kjer se stikata Pohorje in Karavanke. Nastanek prvotnega naselja je povezan z delovamjem fu\xc5\xbein, jedro sedanjega naselja pa stoji na vrhu mislinjskega klanca 600 mnm imenovanega \xc5\xa0entlenart vrh ob glavni cesti Velenje - Slovenj Gradec. Mislinja zajema ob reki navzgor \xc5\xa1e zaselka Stra\xc5\xbee in Vovkarje in je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e naselje, ki je uvr\xc5\xa1\xc4\x8deno v koro\xc5\xa1ko regijo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV starih listinah se kraj Mislinja prvi\xc4\x8d omenja v letu 1404. Pravi razvoj pa se je pri\xc4\x8del z delovanjem prvih fu\xc5\xbein, katere so pri\xc4\x8dele z delovanjem s prvimi poizkusi konec 16. stoletja. Tako so pri\xc4\x8deli delovati prvi obrati v letu 1724. Prvi plav\xc5\xbe pa bele\xc5\xbei delovenje leta 1762, na kar spominja ime zaselka Plav\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nNoriki\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi\xc4\x8d se ime Mislinja pojavi leta 400 pr. n. \xc5\xa1t., ko so Noriki na pobo\xc4\x8dju ju\xc5\xbenega dela Pohorja ustanovili trgovsko postojanko \xc2\xbbSlinia\xc2\xab. Zaradi hudega udora pobo\xc4\x8dja Pohorja leta 398 pr. n. \xc5\xa1t. je bila postojanka uni\xc4\x8dena in v ru\xc5\xa1evinah so se naselili divji petelini.\n_START_SECTION_\nRimski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju Rimskega imperija je bila med drugim poseljena dana\xc5\xa1nja vas Zavr\xc5\xa1e, kjer so na\xc5\xa1li dve nagrobni plo\xc5\xa1\xc4\x8di, kateri sta danes vzidani v obzidje pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da sv. Vida. Arheologi so v naselju Dov\xc5\xbee odkrili nagrobne spomenike, kateri so vzidani v zidove cerkve v Dov\xc5\xbeah in \xc5\xa0entilju pod Turjakom. Sami ostanki \xc2\xbbvile Rustika\xc2\xab pa pri\xc4\x8dajo o obstanku kme\xc4\x8dkega dvora, ki je vseboval lastni\xc5\xa1ka in gospodarska poslopja ter prostore za su\xc5\xbenje. Na tem mestu so odkrili tudi nekaj kosov keramike, kovancev in stekla. Prisotnost samih \xc5\xbeigov na stre\xc5\xa1nih opekah, pa pri\xc4\x8da tudi o obstoju opekarne v Dov\xc5\xbeah. Po nagrobnih napisih pa je mo\xc4\x8d razbrati,da je bilo prebivalstvo romansko ali keltsko._NEWLINE_Skozi dana\xc5\xa1nje naselje in Mislinjsko dolino je v obdobju rimske dobe vodila prometna povezava, ki je povezovala rimski provinci Panonia in Noricum. Speljana je bila od Vitanja po obronkih Pohorja, mimo \xc5\xa0entflorjana do Tolstega vrha in Turjaka do Mislinje. Dan danes so ostanki vidni od Mislinjske Dobrave do Starega Trga pri Slovenj Gradcu (Colatio).\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nZemlji\xc5\xa1ko ozemlje je od 10. stoletja prehajalo od grofov Bre\xc5\xbee-Sel\xc5\xa1kih, ter okoli leta 1040 na Spanheime ter kasneje na Traungavce in Ande\xc5\xa1ke, ter nato dokon\xc4\x8dno na ogeljske patriarhe. Njihova zna\xc4\x8dilost je bila enovita ozemlja z malo fevdalnimi objekti.        _NEWLINE_V srednjem veku je bilo dana\xc5\xa1nje ozemlje Mislinje vklju\xc4\x8deno v \xc2\xbbslovenjgra\xc5\xa1ko provinco\xc2\xab, katera je predstavljala vez med zveznima de\xc5\xbeelama Koro\xc5\xa1ke in \xc5\xa0tajerske, vse dokler ni bila sredi 13. stoletja (leta 1362 - 1363) priklju\xc4\x8dena \xc5\xa0tajerski. Cerkveno ozemlje je pripadalo ogeljskemu patriarhatu, takratni mati\xc4\x8dni \xc5\xbeupniji v \xc5\xa0martnem. Leta 1397 pa pri\xc4\x8dne pripadati samostojni \xc5\xbeupniji sv. Ilje (Egidija).\n_START_SECTION_\nGrad Valdek - Waldeck\n_START_PARAGRAPH_\nGrad Valdek (nem\xc5\xa1ko Waldeck) je bil grad, katerega ru\xc5\xa1evine se nahajajo na vzpetini pred Hudo Luknjo v ob\xc4\x8dini Mislinja na nadmorski vi\xc5\xa1ini 618 m.  _NEWLINE_Grad je dobil ime po plemi\xc5\xa1ki rodbini Waldeck, njegovi prvi lastniki, valde\xc5\xa1ki roparski vitezi pa naj bi ga sezidali v 12. stoletju in je predstavljal z 170 cm debelimi zidovi zanesljivo utrdbo. Pozneje je grad pri\xc5\xa1el v roke dru\xc5\xbeine Auffenstein. Grad naj bi v prvi polovici 15. stoletja uni\xc4\x8dili Turki, kasneje med 15. in 18. stoletjem pa se je zamenjalo ve\xc4\x8d lastnikov. Kot zadnji lastnik se konec 18. stoletja omenja dru\xc5\xbeina Freihern iz Slovenj Gradca. Kasneje grad po zemlji\xc5\xa1ki odvezi leta 1848 izgubi nekdanja pripadajo\xc4\x8da kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, kar grad vodi v propad in tako ostanejo do sredine 19. stoletja samo \xc5\xa1e ru\xc5\xa1evine, ki so bile leta 1994 zavarovane kot umetnostni in kulturni spomenik. Namen gradu je bila za\xc5\xa1\xc4\x8dita cestnega prehoda, ki je povezoval dana\xc5\xa1nje Zavr\xc5\xa1e, Doli\xc4\x8d in Vitanje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezarstvo in oglarstvo pod lastni\xc5\xa1tvom dru\xc5\xbeine Zois\n_START_PARAGRAPH_\nZ razvojem oglarstva in \xc5\xbeelezarne v Mislinji se je pri\xc4\x8dela prava industrijska revolucija. Tako je kot prvi leta 1723 dobil koncesijo za obrat fu\xc5\xbein, me\xc5\xa1\xc4\x8dan in fu\xc5\xbeinar Ernst Jo\xc5\xbeef Han\xc5\xbei\xc4\x8d iz Tratschwega pri \xc5\xa0t. Vidu ob Glini na Koro\xc5\xa1kem. Prvi fu\xc5\xbeinski obrat \xc2\xbbplav\xc5\xbe\xc2\xab je bil postavljen ob zgornjem toku reke Mislinje. Iz gozdov Pohorja, so pridobivali les za kuhanje oglja, rudosledci pa so dova\xc5\xbeali \xc5\xbeelezo iz Koro\xc5\xa1ke. Kon\xc4\x8dane proizvode, kot so plu\xc5\xbenik, leme\xc5\xbe, sekire in motike pa so izva\xc5\xbeali vsepovsod tudi v Italijo. _NEWLINE_Obrate mislinjskih fu\xc5\xbein je leta 1752 kupil grof Schrottenbach, lastnik gra\xc5\xa1\xc4\x8dine na Legnu, Zalo\xc5\xa1ke planine in velik del gozdov na levem bregu reke Mislinje. Njegova posest je segala pod Kopo, Golavobuko, \xc4\x8crni vrh do Velike Kope. Gra\xc5\xa1\xc4\x8dina grofa Schrottenbacha je imela 886 ha posesti in od tega 783 ha gozdov. Leta 1753 je grof Schrottenbach prodal mislinjsko \xc5\xbeelezarno, kranjskemu podjetniku italijanskega rodu, o\xc4\x8detu \xc5\xbdige Zoisa Michelangelu Zoisu, ki je imel v lasti velik del kranjskih fu\xc5\xbein (Bohinj, Mojstrana, Tr\xc5\xbei\xc4\x8d) ter nadzoroval trgovino z \xc5\xbeelezom v Ljubljani in Trstu. _NEWLINE_Decembra leta 1770 je postal lastnik mislinjskih fu\xc5\xbein baron \xc5\xbdiga Zois. Michelangelo Zois je prepustil svojemu sinu baronu \xc5\xbdigu Zoisu, ki je veljal za slovenskega razsvetljeneca, gospodarstvenika, podjetnika in mecena. Obrati mislinjske \xc5\xbeelezarne so bili v lasti dru\xc5\xbeine Zois, celih 64 let. _NEWLINE_Obratovanje \xc5\xbeelezarne je sledilo v silno zadol\xc5\xbeevanje pri upnikih in tako je bil \xc5\xbdiga Zois prisiljen prodajati svoje imetje za popla\xc4\x8dilo dolgov. Tako se je odlo\xc4\x8dil s terjatvami obremenjeno \xc5\xbeelezarno in posest v Mislinji leta 1817 prepustiti ne\xc4\x8daku Francu Antonu Bonazzi, ki je bil takrat \xc4\x8dlan sekcije za rudnike in tovarne v \xc5\xa0tajerski trgovski in obrtni zbornici v Gradcu. _NEWLINE_Slednji je postopoma odkupoval preostale ogljarske obrate in dokupil steklarno (gla\xc5\xbeuta) in pove\xc4\x8deval posest, tako da je v letu 1850 obsegala 2720 ha. Izdelki, ki so jih izdelovali (motike, lopate, sekire, ograje, pluge ter osi za vagone) so imeli \xc5\xbeig z oznako \xc2\xbbEissenweck Missling\xc2\xab. Tako je imela modernizirana \xc5\xbeelezarna svojo valjarno, kupolko (pe\xc4\x8d za sivo litino) ter pe\xc4\x8d za kvaliteno jeklo. _NEWLINE_Lastniki iz dru\xc5\xbeine Zois so dosegli, da je mislinjska \xc5\xbeelezarna pre\xc5\xa1la v vodilno skupino slovenskih \xc5\xbeelezarn v drugi polovici 18. in v prvi polovici 19. stoletja. V tem obdobju se je \xc5\xbeelezarna vztrajno borila za pridobivanje koncesij za opravljanje ogljarstva in \xc5\xbeelezarstva. Kot zanimivost velja, da je bila na obmo\xc4\x8dju mislinjskih \xc5\xbeelezarn postavljena ena izmed prvih fu\xc5\xbein, visoka okoli 9 metrov. \xc5\xa0e dan danes predstavlja neposreden materialni dokaz ostanka fu\xc5\xbein Tisnikarjeva doma\xc4\x8dija, v kateri se je rodil znani mislinjski slikar Jo\xc5\xbee Tisnikar. Danes je ohranjenih kar nekaj objektov, kateri so zaznamovali takratno obdobje, a vendar so ti objekti po ve\xc4\x8dini sedaj preurejeni v stanovanjska in gospodarska poslopja. Leta 1854 Prva avtrijska hranilnica mislinjsko \xc5\xbeelezarno zapleni, a vendar jo leta 1858 odkupi njen ste\xc4\x8dajni upravitelj Matija Lohninger. Za njim postane lastnik \xc5\xbeelezarn dru\xc5\xbeina Lohninger z rodbino Hagenauer. _NEWLINE_Mislinjska \xc5\xbeelezarna je skupaj delovala skoraj dvestolet (od za\xc4\x8detka 18. do konca 19. stoletja). S fu\xc5\xbeinami je pri\xc5\xa1lo do razvoja in napredka na podro\xc4\x8dju ogljarstva, kar je pomenilo v razvoj in posodobitev javnih prevozni\xc5\xa1kih poti na \xc5\xa1ir\xc5\xa1em obmo\xc4\x8dju Mislinjske doline.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeelna cesta Velenje - Mislinja\n_START_PARAGRAPH_\nDe\xc5\xbeelna cesta Velenje - Mislinja je bila odprta leta 1829. Prej je tekel promet preko vasi Gra\xc5\xa1ka Gora (800 m). V zahvalo in podporo pri izgradnji de\xc5\xbeelne ceste so takratnemu avstrijskemu nadvojvodi in fieldmar\xc5\xa1alu Janezu Habsbur\xc5\xa1ko-Lotarin\xc5\xa1kemu postavili spomenik, ki stoji nasproti vhoda v jamo v naravni rezervat Huda luknja. Vlak po \xc5\xbeeleznici, speljani skozi ve\xc4\x8d tunelov, je vozil od leta 1899 do 1969.\n_START_SECTION_\nArthur Perger\n_START_PARAGRAPH_\nArthur Perger (1852 - 1930) je bil avstrijski veleposestnik in zadnji lastnik mislinjskega posestva od leta 1899, takrat imenovanega Gospodstvo Mislinja (popis de\xc5\xbeelnih veleposestev \xc5\xa0tajerske 1901 - Schematismus des  landtaeflichen  und  Grossgrund-Besitzes  von Steiermark) z upravo v Mislinji in centralo na Dunaju. Kupna pogodba je bila sklenjena leta 1899, javna objava je sledila leta 1901. Nakup posestva je predstavljalo mo\xc5\xbenost za gospodarjenje s surovinami gozdov, vodno energijo in odprtja nove \xc5\xbeeleznice Velenje - Dravograd, ki je bila odli\xc4\x8dna logisti\xc4\x8dna povezava za odprodajo surovin. Tako se posest Gozdarstvo in lesna industrija Artur Perger Mislinja preusmeri iz prete\xc5\xbeno \xc5\xbeelezarske industrije v lesno pridelovalni obrat, ki ga je sestavljalo ve\xc4\x8d obratov, med najpomembnej\xc5\xa1e sodijo dve \xc5\xbeelezarni, dva polnojarmenika, mizarski obrat, tovarno lepenke, drevesnice, kamnolomi ter najprepoznavnej\xc5\xa1a gozdna \xc5\xbeeleznica.\n_START_SECTION_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Mislinja - Komisija\n_START_PARAGRAPH_\nGozdna \xc5\xbeeleznica Mislinja - Komisija je bila prometna pot za izvoz lesa s Pohorja po Mislinjskem grabnu od zaselka Komisija do naselja Mislinja. Gozdne ceste niso odgovarjale prevozu hlodovine za potrebe vseh \xc5\xbeag. Lastnik \xc5\xbeeleznice Arthur Perger je izkoristil prilo\xc5\xbenost in po zaklju\xc4\x8dku gradnje dr\xc5\xbeavne \xc5\xbeeleznice pri\xc4\x8del s pripravami gradnje gozdne \xc5\xbeeleznice Mislinja - Komisija s katero je \xc5\xbeelel povezati svoje gozdne obrate in \xc5\xbeage za predelavo lesa. Mislinjska gozdna \xc5\xbeeleznica je za\xc4\x8dela obratovati leta 1902. _NEWLINE_Proga je bila enostavno grajena s tirno \xc5\xa1irino 76 cm, kar je bila obi\xc4\x8dajna \xc5\xa1irina za takratne gozdne in industrijske \xc5\xbeeleznice ter je odgovarjala minimalnim varnostnim predpisom. Do kasnej\xc5\xa1ega elektrificiranja \xc5\xbeeleznice so prvotno vagone vlekli konji, natovorjeni pa so se zaradi naklona terena in natovorjenosti samodejno vra\xc4\x8dali. Nadzorovanje spusta in vra\xc4\x8danja tovora na vagonih so opravljali \xc2\xbbbremzarji\xc2\xab, tako da vlak z vagoni tovora zavirali in preusmerjali na posebej zgrajene dele proge z dvojnimi tiri, t. i. izogibali\xc5\xa1\xc4\x8da.\xc2\xa0Iz gozdov so odpremljali hlodovino, drva, lubje in oglje. V osr\xc4\x8dje gozdov pa so dova\xc5\xbeali hrano in material za delavce in njihove dru\xc5\xbeine.  _NEWLINE_Gozdna \xc5\xbeeleznica je potekala od spodnje \xc5\xbeage v naselju Mislinja pa vse do Komisije v dol\xc5\xbeini  cca 9.4 km (pod Mulejevim vrhom pri Rogli). Kraj je prejel ime po \xc2\xbbkomisiji\xc2\xab, ki je na omenjenem mestu bivala in ocenjevala les za prevoz v dolino po \xc5\xbeeleznici. Prvotno se je ta predel imenoval La\xc5\xa1ki graben, po Italijanih, ki so tu \xc5\xbeiveli v lesenih barakah. \xc5\xbdeleznica je zaradi svoje zna\xc4\x8dilne gradnje ob gozdni cesti in reki Mislinja imela veliko ostrih ovinkov in vzpetin.   _NEWLINE_\xc5\xbde Leta 1899 je Perger zgradil malo hidro elektrarno z mo\xc4\x8djo 12 KW za osvetlitev delovnih mest, upravnih in stanovanjskih prostorov. Pozneje je bila zgrajena nova elektrarna na lokaciji biv\xc5\xa1e \xc2\xbbdekmanove fu\xc5\xbeine\xc2\xab, pozneje Me\xc5\xa1love stanovanjske hi\xc5\xa1e, ki je imela dve turbini. Napajala je gozdno \xc5\xbeeleznico, ki je bila leta 1914 popolnoma elektrificirana (naj bi bila med prvimi v Evropi). Leta 1919 sta bili v obratovanju dve AEG lokomotivi. _NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je \xc5\xbeeleznica obratovala, uporabljali so jo tudi partizani za prevoze ranjencev in materiala na obmo\xc4\x8dje partizanske bolnice\xc2\xa0\xc2\xbbPlanika\xc2\xab. Ob koncu 2. svetovne vojne so bile proga, lokomotive in ostala transportna sredstva v zelo slabem stanju. Leta 1957 so gozdno \xc5\xbeeleznico ukinili in zgradili gozdno cesto. Stro\xc5\xa1ki prevoza po \xc5\xbeeleznici so bili znatno ni\xc5\xbeji in omogo\xc4\x8dali so odpremo manj\xc5\xa1ih koli\xc4\x8din. V gozdovih je bila predvidena letna se\xc4\x8dnja okoli 10.000m\xc2\xb3 hlodovine. Les je bil temeljito izkori\xc5\xa1\xc4\x8den vse do predelave lesnih odpadkov v rjavo lepenko v tovarni lepenke v Mislinji, katero so med 2. svetovno vojno po\xc5\xbegal. Veleposest Arthurja Pergerja se je do druge svetovne vojne imenovala Gozdarstvo in lesna industrija Artur Perger Mislinja. Proga je bila v uporabi do maja 1957, ko so jo zaradi neekonomi\xc4\x8dnosti ukinili.\n_START_SECTION_\nPo\xc5\xa1ta\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot cestna povezava skozi sotesko Hude luknje in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga je bila pomembna za po\xc5\xa1tni promet. Iz zapiskov \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da sv. Florijana je razvidno, da je v rimski dobi po\xc5\xa1tna cesta povezovala \xc5\xa0entflorjan  - Vitanje - Stari trg (Colatio). Po\xc5\xa1ta ko\xc4\x8dija je imela postojanko v Mislinji in to pred dana\xc5\xa1njo gostilno v \xc5\xa0entlenartu. Poleg postojanke je bila tudi konju\xc5\xa1nica, kjer je po\xc5\xa1tni ko\xc4\x8dija\xc5\xa1 menjal konjske vprege. Redni po\xc5\xa1tni promet skozi Mislinjo in Mislinjsko dolino je stekel leta 1842. Potekal naj bi dvakrat tedensko (torek in petek). Po uvedbi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega prometa je bil za po\xc5\xa1tne po\xc5\xa1iljke dolo\xc4\x8den po\xc5\xa1tni vagon. PTT je imela svoje prostore od leta 1899 na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki postaji, samo Gozdarstvo in lesna industrija A. Perger je imela svojo lastno razdelilno mre\xc5\xbeo telefonske centrale. Po 2. svetovni vojni je imelo naselje Mislinja okoli 170 telefonskih priklju\xc4\x8dkov, pa vse do danes ko je dejavnost Po\xc5\xa1te Slovenije preselejeno v zgradbo Lopan, kjer je centrala za okoli 2000 telefonskih \xc5\xa1tevilk ob\xc4\x8danov.\n_START_SECTION_\nKulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nPodru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev sv. Lenarta je bila postavljena 1652, ki so ji kasneje prizidali zvonik in sredi 18. stoletja \xc5\xa1e stransko kapelo. Notranjost je banjasto obokana in ima poznobaro\xc4\x8dno opremo. Med zaselkoma Stra\xc5\xbee in Vovkarje stoji podru\xc5\xbeni\xc4\x8dna cerkev sv. Ahaca postavljena 1470 v gotskem slogu prekrita s skodljami. Strop v cerkvi je lesen in poslikan okoli leta 1730, stranska oltarja sta zlata. Zvon iz leta 1478 spada med najstarej\xc5\xa1e v Sloveniji._NEWLINE_V Mislinjskem grabnu raste lipa (Tilia platyphyllos) z obsegom 780 cm, ki je ena debelej\xc5\xa1ih v Sloveniji.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nVelike zasluge za razvoj organizirane \xc5\xa1portne aktivnosti v Mislinji ima Stane Stoporko, ki je tu vodil gradnjo ve\xc4\x8d \xc5\xa1portnih objektov in spodbujal delovanje klubov. V Mislinji deluje ve\xc4\x8d klubov, od infrastrukture pa izstopa smu\xc4\x8darsko-skakalni center s \xc5\xa1tirimi skakalnicami s plasti\xc4\x8dno podlago za skoke tako poleti kot pozimi, sede\xc5\xbenica in \xc5\xbearometi za trening in tekme tako podnevi kot tudi pono\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nIzleti\n_START_PARAGRAPH_\nAsfaltna cesta po Mislinjskem grabnu pelje na vi\xc5\xa1ino okoli 1100 mnm do opu\xc5\xa1\xc4\x8denega zaselka Komisija tik pod Ostru\xc5\xa1\xc4\x8dico (1498 mnm). Tako predstavlja pohodna pot (1h) od zaselka Komisija do smu\xc4\x8darskega centra na Rogli. Lahko pa se podate po gozdarski asfaltirani cesti in urejeni makadamski poti od Mislinje do Rogle (17 km). V okolici je tudi ve\xc4\x8d hribov, kot sta Turjak, \xc4\x8crepi\xc4\x8d in Foltan.'