b'\n_START_ARTICLE_\nAzijski kozli\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli so razmeroma veliki, v dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbeejo med 1,5 in 4 cm ter so vpadljivo obarvani, z ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de \xc4\x8drno osnovno barvo, posuto z neenakomerno razporejenimi belimi ali rumenkastimi pikami. Tipalnice so dolge, na vsakem \xc4\x8dlenu imajo belo-moder pas. Tudi noge imajo lahko rahel iridescen\xc4\x8dno moder odtenek. Velikost in obarvanost sta zelo raznolika, predvsem starej\xc5\xa1e samice so obi\xc4\x8dajno temnej\xc5\xa1e, z manj belimi pikami. Samice so obi\xc4\x8dajno nekoliko ve\xc4\x8dje od samcev in imajo proporcionalno kraj\xc5\xa1e tipalnice._NEWLINE_Na prvi pogled je podoben drugemu azijskemu kozli\xc4\x8dku vrste Anoplophora chinensis, prav tako invazivnemu \xc5\xa1kodljivcu v gozdarstvu, ki pa ga je mo\xc5\xbeno enostavno lo\xc4\x8diti po tem, da ima motno \xc4\x8drno obarvanost skeleta namesto ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de. Podobni so tudi nekateri ameri\xc5\xa1ki kozli\xc4\x8dki iz rodu Monochamus, a so bistveno manj\xc5\xa1i in izletavajo prej._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke azijskega kozli\xc4\x8dka so prakti\xc4\x8dno identi\xc4\x8dne tistim pri ostalih kozli\xc4\x8dkih, v dol\xc5\xbeino zrastejo do 5 cm in imajo \xc5\xa1irok, plo\xc5\xa1\xc4\x8dat \xc5\xa1\xc4\x8ditek (pronotum) na oprsju ter mo\xc4\x8dno otrdele, \xc4\x8drne mandibule, s katerimi grizejo po lesu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj traja eno do dve leti, obi\xc4\x8dajno se dlje razvijajo tisti, ki \xc5\xbeivijo v severnem delu obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti. Samica poleti ali zgodaj jeseni v lubje izgloda jamico in izle\xc5\xbee eno jaj\xc4\x8dece v floem tik pod njim. Najprej se usmerijo na debelej\xc5\xa1e veje visoko v kro\xc5\xa1nji, na mo\xc4\x8dno napadenih drevesih pa preidejo ni\xc5\xbeje do glavnega debla. Domnevajo, da samice izlo\xc4\x8dajo feromon, ki slu\xc5\xbei za ozna\xc4\x8devanje mesta odlaganja jaj\xc4\x8dec, kar prepre\xc4\x8duje konflikte med li\xc4\x8dinkami._NEWLINE_Ob ustrezno visoki temperaturi se li\xc4\x8dinka izle\xc5\xbee v pribli\xc5\xbeno dveh tednih, jaj\xc4\x8deca, odlo\xc5\xbeena proti koncu sezone pa mirujejo in prezimijo. Ko li\xc4\x8dinke dose\xc5\xbeejo primerno velikost, se zabubijo, pred tem pa se pet- ali ve\xc4\x8dkrat levijo. Stadij bube traja pribli\xc5\xbeno dva tedna do mesec in pol, odvisno predvsem od temperature. Ko je preobrazba kon\xc4\x8dana, odrasli \xc5\xa1e do en teden mirujejo da jim dokon\xc4\x8dno otrdi skelet, nato pa naslednjih nekaj dni glodajo luknjo do povr\xc5\xa1ja. Mesto napada je prepoznavno po luknjah, v katerih so samice izlegle jaj\xc4\x8deca ter kasneje po izletnih odprtinah z gladkimi robovi in premerom enega centimetra. Okrog izhodnih lukenj in pod drevesom so \xc5\xbeagovini podobni izlo\xc4\x8dki li\xc4\x8dink._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno izletavajo junija in julija, posamezni osebki pa \xc5\xa1e do septembra. Kot odrasli \xc5\xbeivijo pribli\xc5\xbeno pol leta in se v tem \xc4\x8dasu ve\xc4\x8dkrat parijo; samec po parjenju nekaj ur stra\xc5\xbei samico in odganja tekmece. Najaktivnej\xc5\xa1i so v ve\xc4\x8dernem mraku, pri \xc4\x8demer pa obi\xc4\x8dajno ne letijo dale\xc4\x8d in se zadr\xc5\xbeujejo v krogu nekaj 100 metrov od kraja, kjer so se izlegli. Samica tekom svojega \xc5\xbeivljenja odlo\xc5\xbei okrog 50 jaj\xc4\x8dec. V splo\xc5\xa1nem na pre\xc5\xbeivetje in trajanje \xc5\xbeivljenjskega kroga najbolj vplivata temperatura in primernost gostitelja, v katerem se razvija li\xc4\x8dinka.\n_START_SECTION_\nEkologija in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nAzijski kozli\xc4\x8dki napadajo ve\xc4\x8d kot 100 razli\xc4\x8dnih vrst listavcev, preferirajo pa javorje, topole, vrbe in breste. Li\xc4\x8dinke vrtajo po drevesni belini in str\xc5\xbeenu, tudi v zdravih drevesih, kar jim omogo\xc4\x8da \xc4\x8drevesna flora simbiontskih bakterij, ki pomaga prebavljati lignin in celulozo. Poleg zdravih dreves jih najdemo tudi v bolnih drevesih in sve\xc5\xbei hlodovini. Odrasli se prehranjujejo s kambijem manj\xc5\xa1ih vej in listnimi peclji. Zaradi vrtanja li\xc4\x8dink najprej odmrejo veje, ob nadaljevanju napada pa po nekaj letih celotno drevo._NEWLINE_Vrsta je izvorno raz\xc5\xa1irjena po Kitajskem in na Korejskem polotoku ter Tajvanu. Leta 1996 so jo odkrili na vzhodu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, kamor so jo verjetno zanesli z leseno embala\xc5\xbeo s Kitajske. Prva najdba v Evropi datira v leto 2001 v Avstriji; odtlej je bila prisotnost potrjena \xc5\xa1e v ve\xc4\x8d drugih dr\xc5\xbeavah, zlasti v bli\xc5\xbeini mednarodnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d oz. distribucijskih centrov. Ker obstaja tveganje, da se bodo \xc5\xbeivali raz\xc5\xa1irile v divjino, izvajajo na obmo\xc4\x8djih, kjer je bila potrjena njihova prisotnost, intenzivne programe monitoringa in zatiranja.\n_START_SECTION_\nKot \xc5\xa1kodljivec\n_START_PARAGRAPH_\nAzijski kozli\xc4\x8dek velja za hudega \xc5\xa1kodljivca, ki povzro\xc4\x8da gospodarsko \xc5\xa1kodo v nasadih dreves, gozdovih in okrasnih drevesih v naseljih. Napadena drevesa slabijo, listje rumeni in lomijo se veje, nazadnje odmre celo drevo. To zmanj\xc5\xa1uje prihodek, v naseljih pa predstavlja nevarnost za uporabnike javnih povr\xc5\xa1in, zasajenih z drevesi. Tudi na Kitajskem je eden najpomembnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1kodljivcev v nasadih topolov, kjer je dobil vzdevek \xc2\xbbpo\xc5\xbear brez dima\xc2\xab._NEWLINE_Zgodnje faze napada je te\xc5\xbeko zaznati, saj so luknje, ki izdajajo prisotnost li\xc4\x8dink, sprva omejene na vi\xc5\xa1je dele kro\xc5\xa1nje in jih obi\xc4\x8dajno opazijo le izku\xc5\xa1eni gozdarji s plezanjem ali daljnogledom. Te\xc5\xbeavne za detekcijo so tudi li\xc4\x8dinke, skrite v lesu med prevozom. Za detekcijo so v uporabi razli\xc4\x8dne tehnike, kot so pregledovanje dreves, feromonske pasti za samice, raziskujejo pa tudi inovativne metode, kot so treniranje slednih psov z vonjem in zaznavanje vibracij, ki jih ob grizenju v notranjosti povzro\xc4\x8dajo li\xc4\x8dinke._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i pri prepre\xc4\x8devanju napada so karantenski ukrepi pri uvozu lesnega materiala in sadik. Ti so bili razgla\xc5\xa1eni na ve\xc4\x8d obmo\xc4\x8djih Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike, kjer so bili odkriti azijski kozli\xc4\x8dki, in na ravni celotne Evropske unije. Naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a metoda zatiranja je \xc5\xbeaganje in mletje oku\xc5\xbeenih dreves oz. vej. Na izpostavljenih obmo\xc4\x8djih se izvaja tudi preventivno \xc5\xa1kropljenje s pesticidi (predvsem neonikotinoidi), katerega u\xc4\x8dinkovitost pa je vpra\xc5\xa1ljiva in predstavlja tveganje za netar\xc4\x8dne organizme. Alternativa, ki jo trenutno raziskujejo, je biolo\xc5\xa1ki nadzor z naravnimi sovra\xc5\xbeniki. \xc5\xa0e dolgoro\xc4\x8dnej\xc5\xa1i ukrep je sajenje odpornej\xc5\xa1ih kultivarjev oz. kri\xc5\xbeancev gostiteljskih dreves, kar je trend predvsem na Kitajskem.'