b'\n_START_ARTICLE_\nDruzi\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nVera se je v 10. stoletju razvila iz ismailskega islama, filozofskega gibanja iz fatimidskega kalifata. Namesto reforme islama si prizadevajo ustvariti novo vero z vplivi gr\xc5\xa1ke filozofije, gnosticizma in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Glavni figuri sta bila Tarik al-Hakim (znan tudi kot al-Hakim bi-Amr al-Lah), ki se je razglasil za boga, in Hamza ibn-Ali ibn-Ahmad, glavni arhitekt gibanja. Ortodoksni muslimani so Hakima obto\xc5\xbeili apostazije. Znan je bil po nasilju in pod svojo vladavino preganjal verske manj\xc5\xa1ine (med drugimi tudi kristjane), leta 1010 je razdejal tudi jeruzalemsko cerkev sv. groba._NEWLINE_Po Hakimovi smrti leta 1021 so Druze zaradi vere v Hakima kot inkarnacijo boga preganjali muslimani in Druzi so se poslu\xc5\xbeili takije - navzven so se pretvarjali, da so prevzeli vero ljudstev, med katerimi so \xc5\xbeiveli, naskrivaj pa so obdr\xc5\xbeali dotedanje verovanje in tezo, da je Hakim le izginil in da se bo vrnil na zadnji dan._NEWLINE_V zgodovini Orienta so vedno igrali vidno vlogo. Ve\xc4\x8dinoma so bili raztreseni po gorovju Libanon in D\xc5\xbeabal al-Duruz (gora Druzov) v dana\xc5\xa1nji Siriji. Pomembno vlogo so igrali tudi med libanonsko dr\xc5\xbeavljansko vojno. Njihova milica pod vodstvom Valida D\xc5\xbeumblata je bila verjetno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a med vsemi milicami in se prete\xc5\xbeno borila proti maronitskim falangistom. Njihovo opori\xc5\xa1\xc4\x8de je bil Chouf v pogorju Libanon.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nDruzi so le majhen del svoje vere razkrili ostalim (od \xc5\xa1iitov prevzeta takija). Zaradi ve\xc4\x8dstoletnega preganjanja medse ne sprejemajo spreobrnjencev, ravno tako ne priznavajo spreobrnitve Druzov v druge vere. Vera jim prepoveduje vladanje, zato so v splo\xc5\xa1nem lojalni oblastem in zakonom dr\xc5\xbeave, kjer \xc5\xbeivijo._NEWLINE_Druzi verujejo v enotnost boga in so monoteisti, kar ozna\xc4\x8duje tudi njihov izraz za njih same: Ahl al-Tavhid (ljudje monoteizma). Teologija temelji na neoplatonisti\xc4\x8dnem pogledu vzajemnega delovanja boga in narave, prek nastajanja,kar spominja na gnosti\xc4\x8dne in ezoteri\xc4\x8dne sekte. V nasprotju z nekaterimi teorijami na vero ni vplival sufizem._NEWLINE_Na\xc4\x8dela druzovske vere so varovanje jezika po\xc5\xa1tenja), brata, spo\xc5\xa1tovanje starej\xc5\xa1ih, pomo\xc4\x8d drugim, varovanje domovine in vera v boga. Vneto tudi verujejo, da se \xc4\x8dlani skupnosti vedno reinkarnirajo v \xc4\x8dloveka. Izogibajo se poligamiji, kajenju tobaka, alkoholu in svinjini. Prepovedane so tudi poroke s pripadniki drugih verstev, vendar imajo vse na\xc5\xa1tete prepovedi dandanes vedno manj\xc5\xa1i pomen._NEWLINE_Druzi verujejo tudi v pet kozmi\xc4\x8dnih na\xc4\x8del, ki jih simbolizirajo barve njihove zastave: inteligenca (zelena), du\xc5\xa1a (rde\xc4\x8da), beseda (rumena), preteklost (modra) in obse\xc5\xbenost (bela). Na\xc5\xa1tete nravi so poosebljene v ve\xc4\x8d ljudeh, npr. Adamu._NEWLINE_Jezus, Mohamed in preroki Stare zaveze veljajo za prave preroke. Verujejo tudi v modrost klasi\xc4\x8dnih gr\xc5\xa1kih filozofov (npr. Platon) in vrsto svojih modrecev, ki so v 11. stoletju utemeljili vero. Individualne molitve (ki je znana npr. v islamu) ne poznajo._NEWLINE_Druzi se delijo v dve skupini. Notranja skupina ukal (\xc2\xabtisti, ki vedo\xc2\xab) obi\xc4\x8dajno obsega 10 do 20\xc2\xa0% vseh Druzov in po navadi oblikuje druzovsko politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko oblast. Mo\xc5\xa1ki iz te skupine si pu\xc5\xa1\xc4\x8dajo brke, brijejo brade ter nosijo temna obla\xc4\x8dila in bele klobuke. Zunanja skupina se imenuje d\xc5\xbeuhal (\xc2\xabnevedni\xc2\xab) in zadovoljuje materialne potrebe ukalov. Pribli\xc5\xbeno petdesetina ukalov lahko pridobi status ad\xc5\xbeavid, ki ima posebno besedo v kulturnih in verskih zadevah._NEWLINE_Druzovska sveta knjiga se imenuje Hikma (\xc2\xabknjiga modrosti\xc2\xab), kjer se pojavlja skrivnostno bitje al-Muktana. Ker vsaj pri verskih obredih zavra\xc4\x8dajo materializem, so njihove molilnice opremljene skromno, molitve so obi\xc4\x8dajno diskretne in potekajo znotraj dru\xc5\xbeinskega kroga ali med prijatelji. Verske dostojanstvenike spo\xc5\xa1tujejo zaradi modrosti in na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja. Ad\xc5\xbeavidi \xc5\xbeivijo skromno, verske hierarhije je malo, tudi \xc5\xa1ejk al-akel ima bolj politi\xc4\x8dno kot versko vlogo._NEWLINE_\xc5\xbdenske so v vseh pogledih enakovredne mo\xc5\xa1kim, za sprejem v ukal so duhovno celo primernej\xc5\xa1e od njih. Po svoji \xc5\xbeelji lahko v javnosti in pred verskimi dostojanstveniki nosijo mandil, tj. prozoren paj\xc4\x8dolan._NEWLINE_Zaradi razli\xc4\x8dnih govoric in zgodovinskega navideznega prestopanja v druga verstva (da bi se izognili preganjanju), se \xc5\xa1e danes pojavljajo nasprotujo\xc4\x8de si zapisi o Druzih. Tako ni \xc4\x8disto jasno, ali se med ramadanom postijo tako kot preostali muslimani ali pa so se z navideznim postom le obvarovali pred muslimanskimi preganjanji. Ortodoksnej\xc5\xa1i Druzi trdijo, da velja slednje in da se verski dostojanstveniki postijo na druga\xc4\x8den na\xc4\x8din.\n_START_SECTION_\nDruzi danes\n_START_PARAGRAPH_\nV Libanonu, Siriji in Izraelu so Druzi uradno priznani kot lo\xc4\x8dena verska skupnost s svojim versko sodnim sistemom. Njihov simbol je zastava s petimi barvami: zeleno, rde\xc4\x8do, rumeno, modro in belo, ki simbolizirajo pet verskih na\xc4\x8del. Simbol je lahko tudi peterokraka zvezda, zato ima \xc5\xa1tevilo 5 zanje poseben pomen._NEWLINE_V Izraelu imajo volilno pravico in se po navadi izrekajo za izraelske dr\xc5\xbeavljane. Precej se jih izreka tudi za Arabce, vendar se nikoli ne ena\xc4\x8dijo s Palestinci. Na Golanski planoti se jih ve\xc4\x8dina izreka za Sirce in zavra\xc4\x8dajo izraelsko dr\xc5\xbeavljanstvo. Nekateri izraelski Druzi se prito\xc5\xbeujejo, da njihove vasi dobivajo manj podpore kot judovske naselbine._NEWLINE_Izraelski Druzi slu\xc5\xbeijo v izraelski vojski - od leta 1948 prosotvoljno, od leta 1956 dalje pa je voja\xc5\xa1ki rok obvezen z enakimi pravicami in dol\xc5\xbenostmi, kot veljajo za Jude. \xc5\xa0tudenti religije so najve\xc4\x8dkrat opro\xc5\xa1\xc4\x8deni voja\xc5\xa1\xc4\x8dine, ugovor vesti pa se lahko kon\xc4\x8da z zaporno kaznijo ()._NEWLINE_V Libanonu jih \xc5\xbeivi okoli 400.000 (7\xc2\xa0% prebivalstva), v Izraelu predstavljajo 0,9\xc2\xa0% dele\xc5\xbe, na Golanski planoti pa s 17.000 pribli\xc5\xbeno polovi\xc4\x8dnega.\n_START_SECTION_\nPomembnej\xc5\xa1i Druzi\n_START_PARAGRAPH_\nFakhr al-Din II. (ali Fakhredin II.) je v 16. stoletju vladal obmo\xc4\x8dju, ki ga sestavljajo dana\xc5\xa1nji Libanon ter deli Sirije, Izraela in Tur\xc4\x8dije. Kamal D\xc5\xbeumblat je bil mislec, filozof in ustanovitelj Libanonske napredne socialisti\xc4\x8dne stranke. Njegov sin Valid D\xc5\xbeumblat je med dr\xc5\xbeavljansko vojno vodil druzovsko milico in je danes pomembna osebnost libanonske politike. Salah Tarif, nekdanji stotnik padalskih in tankovskih enot izraelske vojske, je \xc4\x8dlan kneseta od leta 1992, v tem \xc4\x8dasu je bil namestnik predsednika parlamenta, namestnik notranjega ministrstva, leta 2001 ga je Ariel \xc5\xa0aron imenoval tudi za ministra brez listnice. Ajub Kara je poslanec Likuda v knesetu, polkovnik Imad Fares je bil v obdobju 2001 - 2003 odlikovan poveljnik brigade Givati, Azama Azama je Egipt obsodil vohunjenja za Izrael in ga izpustil \xc5\xa1ele leta 2004 po 8 letih zaporne kazni._NEWLINE_Radijski napovedovalec Casey Kasem, rojen kot Kamal Amin Kasem, je verjetno najbolj znan od pribli\xc5\xbeno 20.000 Druzov v ZDA.'