b'\n_START_ARTICLE_\nMedi\xc4\x8dejci\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki dru\xc5\xbeine med legendo in zgodovino\n_START_PARAGRAPH_\nIme dru\xc5\xbeine Medici izhaja iz naziva "medico" (zdravnik), ki ga je nosil njihov davni prednik Medico di Poltrone, znan po zdravni\xc5\xa1ki sposobnosti. \xc5\xbdivel je v 11. stoletju (1046-1102) in obstaja dokumentacija o njegovem nasledstvu vse do vzpona Medi\xc4\x8dejcev v 15. stoletju. Iz teh dokumentov je razvidno, da so se Medici sprva bavili s trgovanjem volne in volnenih izdelkov. Ukvarjali so se tudi s politiko in bili ve\xc4\x8dkrat v samem vodstvu Florentinske republike. Firence so bile od leta 1115 dalje samostojna komuna, kjer so se dolgo borili za politi\xc4\x8dno nadoblast gvelfi in gibelini. Po krvavih spopadih so leta 1269 zmagali gvelfi. Mesto je bilo odtlej svobodna republika, ki ji je vladala oligarhija premo\xc5\xbenih trgovcev in bankirjev._NEWLINE_Medi\xc4\x8dejci so bili me\xc5\xa1\xc4\x8dani Firenc, ki so v 13. stoletju za\xc4\x8deli kupovati posestva v okolici mesta, v kraju Mugello, kjer so v poznej\xc5\xa1ih \xc4\x8dasih imeli rezidenco. Bili so med najuglednej\xc5\xa1imi dru\xc5\xbeinami mesta \xc5\xa1e iz \xc4\x8dasov komune. ki so jo \xc5\xbee v zgodnjem 13. stoletju predstavljali v stikih z drugimi mestnimi dr\xc5\xbeavami na polotoku._NEWLINE_Tradicija, pravzaprav legenda, je ime Medici prvi\xc4\x8d zabele\xc5\xbeila leta 1296, ko je bil Ardingo de\' Medici gonfaloniere (\xc5\xbeupan) in njegov brat Guccio tri leta kasneje. Averardo, Cosimov prapraded, je bil gonfaloniere 1314. Ponovno je bil za gonfaloniera izbran Salvestro de\' Medici [1370 in 1378), ki se je ob uporu ciompi-jev (delavcev v volnenih obratih) postavil za\xc4\x8dasno na njihovo stran._NEWLINE_Zgodovinarji menijo, da so podatki o teh zgodnjih pripadnikih dru\xc5\xbeine in o njihovih visokih sposobnostih in \xc4\x8dasteh, samo zapisi malo verodostojnih obo\xc5\xbeevalcev._NEWLINE_Za zgodovinarje je nasledstvo od Medica Poltroneja "verjetno", saj se ujemajo \xc5\xa1tevilni zgodovinski podatki. Ostaja pa tudi zanj sum, da so si ga izmislili srednjeve\xc5\xa1ki \xc5\xbeivljenjepisci. Zato velja za o\xc4\x8daka dinastije neki Giambuono, ki je \xc5\xbeivel med 12. in 13. stoletjem. Imel je tri sinove. Prvemu je bilo ime Bonagiunta in njegova veja se je po tradiciji bavila s politiko, saj je ve\xc4\x8d njegovih potomcev doseglo najvi\xc5\xa1je polo\xc5\xbeaje v mestni upravi. Bili so pa nespretni v ekonomskih zadevah in so popolnoma obubo\xc5\xbeali. Zadnji mo\xc5\xa1ki predstavnik te veje je umrl v 15. stoletju, pred zgodovinskim vzponom dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Drugi brat se je imenoval Chiarissimo in njegovi potomci so bili v glavnem vojaki. Nekateri od njih so bili celo obsojeni zaradi krutosti v boju ali zaradi umora. Edini od njih, ki se je povzpel do politi\xc4\x8dnih odgovornosti, se je izkazal za nesposobnega in je bil poslan v izgnanstvo._NEWLINE_Tretji brat je bil Averardo Bicci, ki je bil spreten gospodar. Uvidel je ugodne trenutke za nakup zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in tako pridobil ob\xc5\xa1irne posesti v predmestju Firenc. Imetje je razdelil med \xc5\xa1est sinov, ki so pa sklenili, da ga upravljajo kolektivno, kot "Dru\xc5\xbeba Averardovih sinov". S podedovanim kapitalom so ustanovili uspe\xc5\xa1no ban\xc4\x8dno ustanovo, ki se je ukvarjala z vsemi finan\xc4\x8dnimi problemi mesta. Ta dru\xc5\xbeba je sicer delovala samo deset let, a je bistvene va\xc5\xbenosti za nadaljnji razvoj dinastije. \xc4\x8ceprav so se Averardovi nasledniki uveljavili na vseh podro\xc4\x8djih, vklju\xc4\x8dno s politiko in vojsko, so bili vseskozi spretni gospodarji, ki so znali ve\xc4\x8dati dru\xc5\xbeinsko bogastvo. Med letoma 1349 in 1375 so postopoma odkupili celo velik predel samega mesta Firence.\n_START_SECTION_\nVzpon dinastije\n_START_PARAGRAPH_\nGiovanni di Bicci (1360-1429) je bil sin premo\xc5\xbenega Averarda, vendar je po o\xc4\x8detovi smrti moral deliti dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino z ve\xc4\x8d brati, tako da se je moral zaposliti pri bogatem stricu. Ta je bil bankir in Giovanni se je kmalu toliko izu\xc4\x8dil, da je z \xc5\xbeenino doto odkupil rimsko podru\xc5\xbenico stri\xc4\x8deve banke. Ko je njegov prijatelj Baldassarre Cossa postal pape\xc5\xbe, mu je zagotovil vse poslovanje s Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo, ki je bilo tedaj zelo \xc5\xbeivahno. Giovanni di Bicci je postal najbogatej\xc5\xa1i bankir v Firencah in je raz\xc5\xa1iril svojo dejavnost po vsej Evropi._NEWLINE_Giovanni di\' Bicci je imel dva sina, Cosima in Lorenza, ki sta kasneje kot za\xc4\x8detnika dveh vej rodu Medi\xc4\x8dejcev oba dobila vzdevek Starej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nStarej\xc5\xa1a veja rodu Medi\xc4\x8dejcev\n_START_PARAGRAPH_\nStarej\xc5\xa1a veja rodu Medi\xc4\x8dejcev izhaja od Cosima Starej\xc5\xa1ega, ki je bil ded Lorenzu Veli\xc4\x8dastnemu. Iz te veje so se povzpeli pape\xc5\xbea Leon X. in Klemen VII. in francoska kraljica Katarina Medi\xc4\x8dejska. Leta 1537 je veja izumrla in nasledila jo je mlaj\xc5\xa1a veja.\n_START_SECTION_\nCosimo de\' Medici Starej\xc5\xa1i (1389-1464)\n_START_PARAGRAPH_\nCosimo de\' Medici Starej\xc5\xa1i, ki je s smrtjo o\xc4\x8deta postal vodja dru\xc5\xbeine, je nadaljeval s preudarnim gospodarjenjem. V florentinski republiki je postal dejanski pobudnik in nadzornik javnega \xc5\xbeivljenja, \xc4\x8deprav se ni nikoli hotel potegovati za visoka republi\xc5\xa1ka priznanja. Podpiral je umetnosti in filozofijo. Zaradi priljubljenosti med ljudstvom so ga politi\xc4\x8dni nasprotniki po krivem obsodili izdaje republike in obsodili na izgon. To je ostalo v spominu kot prvo pregnanstvo Medi\xc4\x8dejcev._NEWLINE_\xc5\xbde po letu dni, ko so Firence pri\xc5\xa1le v gospodarsko krizo, so poklicali Cosima nazaj. Povratek Medi\xc4\x8dejcev na oblast je bila velika politi\xc4\x8dna zmaga, ki jo je Cosimo tudi dobro izkoristil. Pod njegovim vodstvom se je okrepila mestna ekonomija, predvsem pa politi\xc4\x8dna ureditev dr\xc5\xbeave. Odtlej je bil Cosimo v Firencah kralj razen po imenu (kot je rekel Enea Silvio Piccolomini, kasnej\xc5\xa1i pape\xc5\xbe Pij II.). Ob koncu \xc5\xbeivljenja mu je ljudstvo podelilo \xc4\x8dastni naslov starih Rimljanov pater patriae, o\xc4\x8de domovine, v zahvalo za vsestranski razvoj Firenc.\n_START_SECTION_\nLorenzo de\' Medici Starej\xc5\xa1i (ok. 1395-1440)\n_START_PARAGRAPH_\nLorenzo je vedno sodeloval z bratom Cosimom in bil njegov svetovalec v gospodarskih zadevah Firenc. \xc4\x8ceprav se ni rad ukvarjal s politiko, je bil ve\xc4\x8dkrat bratov predstavnik in odposlanec pri drugih tedanjih dr\xc5\xbeavah. Vendar je bilo njegovo glavno zanimanje ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo. Da bi bolje sledil poslovanju dru\xc5\xbeinskega Banco de\' Medici, se je celo leta 1435 preselil v Rim, kjer je banka upravljala dober del pape\xc5\xbeevih poslov._NEWLINE_Imel je dva sina: Francesco je zgodaj umrl brez potomstva, Pierfrancesco pa je za\xc4\x8detnik stranske veje Medi\xc4\x8dejcev, ki je v 16. stoletju pri\xc5\xa1la na oblast kot mlaj\xc5\xa1a veja dinastije. Po Lorenzovi zgodnji smrti so otroci pre\xc5\xa1li pod bratovo varstvo. Sodelovanje med brati in sorodniki je bila bistvena zna\xc4\x8dilnost Medi\xc4\x8dejcev in je verjetno glavni temelj njihove mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nLorenzo de\' Medici Veli\xc4\x8dastni (1449-1492)\n_START_PARAGRAPH_\nCosima je nasledil sin Piero de\' Medici Protinasti (1416-1469), ki je pa \xc5\xbee po petih letih umrl in oblast je pre\xc5\xa1la na njegovega sina Lorenza. Cosimov vnuk je njegovo delo nadaljeval in si s svojim dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1kim talentom prislu\xc5\xbeil vzdevek Veli\xc4\x8dastni._NEWLINE_Po devetih letih vladanja je do\xc5\xbeivel zgodovinsko najhuj\xc5\xa1i napad na Medi\xc4\x8dejce, zaroto Pazzijev, pri kateri je bil ubit njegov brat Giuliano, on sam pa se je, \xc4\x8deprav ranjen, re\xc5\xa1il. Ta dogodek je vzbudil \xc5\xa1e ve\xc4\x8djo naklonjenost prebivalstva in vodilnih osebnosti in priznana mu je bila prakti\xc4\x8dno neomejena oblast. Lorenzo se je hudo ma\xc5\xa1\xc4\x8deval nad zarotniki in dal pobiti vse Pazzije in njihove prista\xc5\xa1e, vklju\xc4\x8dno z nad\xc5\xa1kofom Salviatijem. Zaradi tega ga je pape\xc5\xbe izob\xc4\x8dil in mu napovedal vojno. Do spopada sicer ni pri\xc5\xa1lo niti naslednji dve leti, a vojna nevarnost je porazno vplivala na gospodarsko stanje v Firencah, dokler ni Lorenzo s spretnimi pogajanji in veliko denarja dosegel mir. Do svoje smrti si je prizadeval ohraniti mir tudi v ostali Italiji. Zanemaril pa je ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo in dopustil, da je Banco de\' Medici skoraj propadel. Firence so z njim dosegle prvi vrh svojega kulturnega vzpona.\n_START_SECTION_\nPiero di Lorenzo de\' Medici (1471 - 1503)\n_START_PARAGRAPH_\nPo Lorenzovi smrti so njegovi nasprotniki odlo\xc4\x8dno nastopili. Karel VIII. Francoski je grozil mestu z dobro oboro\xc5\xbeeno vojsko in Piero, Lorenzov sin in naslednik, se mu je rade volje predal, zato je moral pred jezo me\xc5\xa1\xc4\x8danov zbe\xc5\xbeati, vlada pa je potem izgnala iz mesta vse Medi\xc4\x8dejce (drugo pregnanstvo Medi\xc4\x8dejcev, 1494). Sorodniki iz mlaj\xc5\xa1e veje rodu Medi\xc4\x8dejcev, ki so v mestu ostali, so tedaj spremenili priimek v Popolano.\n_START_SECTION_\nPregnanstvo in povratek\n_START_PARAGRAPH_\nSlabe gospodarske razmere, bankrot Medi\xc4\x8dejcev in politi\xc4\x8dna kriza dr\xc5\xbeave so pripravili prostor za fanati\xc4\x8dnega meniha Savonarolo, ki je pridigal proti razko\xc5\xa1ju in spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti medi\xc4\x8dejskih \xc4\x8dasov in pozival k vrnitvi k "pravi" veri. Od pregnanih Medi\xc4\x8dejcev je Piero ostal v Italiji in umrl v brodolomu. Njegova brata Giovanni (tedaj \xc5\xbee kardinal) in Giuliano ter posvojeni ne\xc4\x8dak Giulio (sin Lorenzovega umorjenega brata Giuliana) so potovali po Nem\xc4\x8diji, Nizozemski, Angliji in Franciji. Ko pa je pape\xc5\xbe Savonarolo proglasil za heretika in so se tudi Firen\xc4\x8dani naveli\xc4\x8dali njegovega terorja in ga se\xc5\xbegali na grmadi, so se potujo\xc4\x8di Medi\xc4\x8dejci vrnili v Rim._NEWLINE_V Firencah se je ohranila republikanska ureditev, a pomanjkanje vodilnih osebnosti in verski fanatizem Savonarole sta mesto privedla v globoko krizo. Postalo je glavni zaveznik Francozov, ki so se tedaj borili s Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Pape\xc5\xbe Julij II. je hotel prizadeti Francoze z odcepom Firenc od tega zavezni\xc5\xa1tva, kar je bilo mogo\xc4\x8de samo s povratkom Medi\xc4\x8dejcev na oblast. Po Pierovi smrti je vodstvo dinastije pre\xc5\xa1lo na njegovega brata Giovannija, ki je \xc5\xbee v sedmem letu starosti postal menih in se je nato z leti povzpel do kardinalata. Pape\xc5\xbe mu je dodelil vojsko, ob podpori katere se je Giovanni vrnil v Firence in prevzel oblast skupaj z bratom Giulianom.\n_START_SECTION_\nGiovanni de\' Medici - pape\xc5\xbe Leon X. (1475-1521)\n_START_PARAGRAPH_\nPo nekaj mesecih je Giovanni postal pape\xc5\xbe Leon X.. Kot Leon X. je bil ljubitelj razko\xc5\xa1nega \xc5\xbeivljenja in mecen pomembnih umetnikov (Raffaello Sanzio in Michelangelo Buonarroti). V Firencah je postavil na oblast Pierovega sina Lorenza, a \xc5\xbee 1519. je Lorenzo umrl in njegovo mesto je prevzel Giulio, tedaj \xc5\xbee kardinal, s svojimi namestniki._NEWLINE_Medtem je Giuliano ohranil in poglobil prijateljstvo s Francozi, tako da mu je kralj podelil vojvodski naslov in dedno pravico vladanja, Giulianovemu sinu Lorenzu je pa podelil isti naslov kar pape\xc5\xbe sam po osvojitvi mesta Urbino. Tako so Medi\xc4\x8dejci postali plemi\xc4\x8di prav v \xc4\x8dasu spreminjanja sinjorij v principate._NEWLINE_Leon X. se je sedaj lotil urejanja te\xc5\xbeav, ki mu jih je na severu povzro\xc4\x8dal Martin Luther. S \xc5\xa1panskim kraljem Karlom I. se je dogovoril, da bo v zameno za obsodbo Lutra podprl njegove ozemeljske zahteve v Italiji proti francoskemu kralju Francu I.. Karel je pri\xc5\xa1el z vojsko v Italijo, premagal francosko vojsko in zavzel Milan. Tedaj pa je Leon X. nenadoma umrl (1521).\n_START_SECTION_\nGiulio de\' Medici - pape\xc5\xbe Klemen VII. (1478-1534)\n_START_PARAGRAPH_\nGiuliano in Lorenzo sta kmalu umrla in tudi Giovanni-Leon X. jima je v kratkem sledil. Na pape\xc5\xa1kem stolu mu je sledil Hadrijan VI., ki je pa po enem letu umrl, in izvoljen je bil spet Medi\xc4\x8dejec. To je bil Giulio, nezakonski a priznan sin tistega Giuliana, ki je bil leta 1478 umorjen v zaroti Pazzijev. Kot pape\xc5\xbe Klemen VII. je prekinil prijateljske stike s Svetim rimskim cesarstvom in sklenil zavezni\xc5\xa1tvo s Francozi, zaradi \xc4\x8desar mu je Karel V. Habsbur\xc5\xa1ki poslal landsknehte, ki so opusto\xc5\xa1ili Rim._NEWLINE_Klemen se je umaknil v Angelski grad. Luteranska vojska je divjala in ropala po mestu in okolici \xc5\xa1e vse poletje in jesen, pregnali sta jo \xc5\xa1ele lakota in kuga. Pape\xc5\xbe pri\xc4\x8dakovane pomo\xc4\x8di ni do\xc4\x8dakal. 7. decembra je z zlatom in nekaj spremljevalci preoble\xc4\x8den pobegnil v nedostopno trdnjavo v Orvietu. Kmalu sta se cesar in pape\xc5\xbe pobotala in Klemen je spet zagospodaril po Italiji. Malo pred smrtjo, jeseni 1543., je poro\xc4\x8dil Caterino, h\xc4\x8der Lorenza II., s Henrikom, bodo\xc4\x8dim francoskim kraljem.\n_START_SECTION_\nAlessandro de\' Medici (1510-1537)\n_START_PARAGRAPH_\nMed tem so v Firencah prevladali nasprotniki Medi\xc4\x8dejcev, zato so nastopili proti svojemu sinjorju Alessandru, ki je bil pape\xc5\xbeev ljubljenec in baje njegov sin. Izgnali so Alessandra in vse Medi\xc4\x8dejce, kar je tretje pregnanstvo Medi\xc4\x8dejcev, in spet postavili republikansko oblast._NEWLINE_Klemen je bil \xc5\xa1e vedno pape\xc5\xbe, Karel pa je \xc5\xbeelel postati cesar Svetega rimskega cesarstva. In sta se domenila. V zameno za priznanje ozemeljskega stanja v Italiji in kronanje za cesarja, je Karel obljubil, da bo Firence vrnil Medi\xc4\x8dejcem, \xc4\x8de bo treba s silo. Firen\xc4\x8dani so se na obrambo spet dobro pripravili in okrepili utrdbe. Zdr\xc5\xbeali so desetmese\xc4\x8dno obleganje, ko pa je padel njihov poveljnik Francesco Ferrucci, so se iz\xc4\x8drpani vdali. Klemen je bil milosten. Pustil jim je republikansko oblast, na \xc4\x8delo katere je postavil spet Alessandra. Cesar pa je Alessandra imenoval za vojvodo, s \xc4\x8dimer so Firence formalno zaklju\xc4\x8dile dobo republike in postale Toskanska vojvodina._NEWLINE_Po Klemnovi smrti je postal Alessandro vse bolj despotski. Florentinski republikanci so bili spet obupani. Re\xc5\xa1il jih je Alessandrov daljni bratranec in pajda\xc5\xa1 v zabavah, nekoliko ekscentri\xc4\x8dni Lorenzino, ki so mu pravili Lorenzaccio. Organiziral in izpeljal je Alessandrov uboj, a je bil tudi sam v kratkem umorjen iz zasede. Tako se je iz\xc4\x8drpala glavna veja Medi\xc4\x8dejcev, ki je izhajala od Cosima Starej\xc5\xa1ega._NEWLINE_Florentinske oblasti so na Alessandrovo mesto postavile Cosima iz mlaj\xc5\xa1e veje rodu Medi\xc4\x8dejcev.\n_START_SECTION_\nCaterina de\' Medici (1519-1589)\n_START_PARAGRAPH_\nTisti Lorenzo, ki je po zaslugi Leona X. postal vojvoda mesta Urbino, je \xc5\xa1e mlad umrl skupaj z \xc5\xbeeno, verjetno zaradi kuge. Zapustil je komaj rojeno h\xc4\x8derko Caterino, ki jo je stric Klemen VII. vzel pod svoje varstvo. Caterina se je poro\xc4\x8dila z bodo\xc4\x8dim francoskim kraljem Henrikom. Kot njegova \xc5\xbeena je bila kraljica, po njegovi smrti je bila regentka za vse tri sinove, ki so o\xc4\x8detu sledili na prestolu.\n_START_SECTION_\nMlaj\xc5\xa1a veja rodu Medi\xc4\x8dejcev\n_START_PARAGRAPH_\nMlaj\xc5\xa1a veja rodu Medi\xc4\x8dejcev izhaja od Lorenza Starej\xc5\xa1ega in je pri\xc5\xa1la na vodstvo dru\xc5\xbeine Medici po izumrtju potomcev njegovega brata Cosima Starej\xc5\xa1ega. Iz te veje se je najvi\xc5\xa1e povzpela Marija Medi\xc4\x8dejska francoska kraljica. Leta 1743 je veja ostala brez potomcev.\n_START_SECTION_\nCosimo I. de\' Medici (1519-1574)\n_START_PARAGRAPH_\nCosimo je bil po o\xc4\x8detu pravnuk Lorenza Starej\xc5\xa1ega, po materi pa pravnuk Lorenza Veli\xc4\x8dastnega. Sedemnajstletni Cosimo se je, v nasprotju s pri\xc4\x8dakovanji republikanskih voditeljev, takoj pokazal kot odlo\xc4\x8den samostojen voditelj, ki ve kaj ho\xc4\x8de. Zavaroval se je s \xc5\xa1vicarsko gardo, obra\xc4\x8dunal z zarotniki, pridobil si je naklonjenost me\xc5\xa1\xc4\x8danov. Z vojsko je zavzel Sieno. Krmaril je med napredkom in zahtevami cerkve. Da bi se prikupil cerkvi in Pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi, je organiziral simboli\xc4\x8dni po\xc5\xbeig knjig, na kar mu je pape\xc5\xbe podelil naziv nadvojvode Toskanskega._NEWLINE_Cosimo je ostal na prestolu 37 let. Popeljal je Firence v drugi gospodarski in politi\xc4\x8dni vrh. Zgradil je mo\xc4\x8dno mornarico. Tudi v njegovem \xc4\x8dasu sta v Firencah cveteli umetnost in kultura, ki sta \xc5\xa1e naslednjih 200 let vplivali na kulturni razvoj Evrope.\n_START_SECTION_\nFrancesco de\' Medici (1541-1587)\n_START_PARAGRAPH_\nSin Francesco ni bil rojen za vladanje, bil je umetni\xc5\xa1ke narave, melanholi\xc4\x8den, lahkomiseln. Sodobnike je vznemirjala njegova afera s poro\xc4\x8deno Bene\xc4\x8danko Bianco Cappello, s katero se je po \xc5\xbeenini smrti tudi poro\xc4\x8dil. Po o\xc4\x8detovih na\xc4\x8drtih je za\xc4\x8del z gradnjo pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Livorno, postavil je za\xc4\x8detke galerije Palatina. Vladanje je prepustil o\xc4\x8detovim ministrom, sam pa se je ukvarjal z znanostjo, predvsem kemijo._NEWLINE_Umrl je po 12 letih vladanja.\n_START_SECTION_\nFerdinando I. de\' Medici (1549-1609)\n_START_PARAGRAPH_\nNasledil ga je brat Ferdinando, ki je prej \xc5\xbee deset let opravljal kardinalsko slu\xc5\xbebo v Rimu. Vladal je razumno in urejeno, vzpodbujal je gospodarstvo, nove obrti. Pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Livorno je odprl prosti trgovini in v njem dovolil naseljevanje protestantov in Judov. Denarno je podpiral hugenote v Franciji in organiziral poroko Francescove h\xc4\x8derke Marije s francoskim kraljem Henrikom IV. Skrbel je za veselo razpolo\xc5\xbeenje v Firenceh. Mo\xc4\x8dno se je trudil, da bi Medi\xc4\x8dejcem povrnil stari sijaj, kar mu je v veliki meri uspelo.\n_START_SECTION_\nCosimo II de\' Medici (1590-1621)\n_START_PARAGRAPH_\nPo Ferdinandovi smrti je zasedel prestol njegov sin Cosimo. Bil je sposoben in razgledan vladar, a je umrl komaj tridesetleten. Ukinil je zgodovinski Banco de\' Medici, to je banko, ki je bila osnova in podpora vse dinastije, ker je smatral za nedostojno, da se vladar ukvarja z ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvom. Imenoval je Galileja, svojega u\xc4\x8ditelja z univerze v Padovi, za dvornega u\xc4\x8ditelja in mu poklonil veliko vilo s posestvom. V prvi inkviziciji proti Galileu je bil prav Cosimov poseg odlo\xc4\x8dilen za njegovo oprostitev. Cosimo je zgodaj obolel za tuberkulozo in je vedel, da bo umrl, preden bo njegov sin polnoleten. Zato je u\xc4\x8dil svoje otroke, da morajo med seboj sodelovati in pomagati najstarej\xc5\xa1emu pri vodstvu dr\xc5\xbeave. Isto\xc4\x8dasno je dolo\xc4\x8dil natan\xc4\x8dna navodila za bodo\xc4\x8de regente, ki naj bi pomagali njegovemu nasledniku. Toda po njegovi smrti sta regentki, Cosimova mati in \xc5\xbeena, grobo kr\xc5\xa1ili vsa ta navodila. Vdali sta se razsipanju dru\xc5\xbeinskega premo\xc5\xbeenja, imenovali sta na odgovorna mesta nesposobne ljudi, prezrli sta ekonomski razvoj in sku\xc5\xa1ali kriti vse te napake z vi\xc5\xa1anjem davkov.\n_START_SECTION_\nFerdinando II. de\' Medici (1610-1670)\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinando je bil ob smrti o\xc4\x8deta enajstleten. Namesto njega sta vladali mati in stara mati, ki sta bili nedorasli nalogi in pod vplivom klera. Ko je postal polnoleten, je prevzel oblast ob sodelovanju bratov, ki so mu tudi pozneje vedno stali ob strani. Skr\xc4\x8dil je dvorne stro\xc5\xa1ke in preuredil dr\xc5\xbeavne finance. Bil je med ustanovitelji prve akademije znanosti Accademia del Cimento, zbiral je umetnine in podpiral umetnike. Bil je priljubljen in sposoben vladar, a \xc5\xbeivel je v te\xc5\xbekih \xc4\x8dasih. Kuga iz leta 1630 je samo v Firencah pokon\xc4\x8dala desetino prebivalcev, veliko ve\xc4\x8d \xc5\xa1e na pode\xc5\xbeelju, in to je bil hud udarec za dr\xc5\xbeavo. Francija in \xc5\xa0panija sta se borili za posesti na Apeninskem polotoku in Toskanska vojvodina je morala z obema vzdr\xc5\xbeevati prijateljske odnose, da je nista napadli, kar je pomenilo tudi ob\xc4\x8dutne stro\xc5\xa1ke. Nasprotno je bila v stalni vojni s Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo, kar jo je \xc5\xa1e bolj slabilo._NEWLINE_Kot Galilejev u\xc4\x8denec je bil Ferdinando prepri\xc4\x8dan zagovornik novih spoznanj, vendar ni mogel za\xc5\xa1\xc4\x8dititi svojega u\xc4\x8ditelja, ko se je leta 1633 drugi\xc4\x8d zagovarjal pred nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do mo\xc4\x8djo inkvizicije. S tem se je kon\xc4\x8dalo dvestoletno brezpogojno medi\xc4\x8dejsko mentorstvo umetnosti in znanosti.\n_START_SECTION_\nZaton dinastije\n_START_PARAGRAPH_\nPo Ferdinandu II. se je politi\xc4\x8dna mo\xc4\x8d medi\xc4\x8dejskih vladarjev samo \xc5\xa1e zmanj\xc5\xa1evala. Ferdinandova \xc5\xbeena je nadaljevala z negativnimi posegi v politiko, ki sta jih bili za\xc4\x8deli mo\xc5\xbeevi regentki, pri katerih je bila tudi vzgojena. Predvsem je vna\xc5\xa1ala v administracijo razne cerkvene predstavnike, ne glede na njihovo poklicno sposobnost. Za sina Cosima je poskrbela kar najbolj religiozno vzgojo in ni dovolila, da bi se izobra\xc5\xbeeval v "lai\xc4\x8dnih" predmetih. Ferdinando se je vsemu temu upiral, a skrb za splo\xc5\xa1no negativno stanje dr\xc5\xbeave, pa tudi njegov popustljiv zna\xc4\x8daj, mu nista dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala, da bi v dru\xc5\xbeini strogo postopal. Njun sin Cosimo III. (1642-1723)je tako zrastel v patolo\xc5\xa1kega pobo\xc5\xbenjakarja, ki je \xc5\xbee v mladosti opu\xc5\xa1\xc4\x8dal vsako razvedrilo in se posve\xc4\x8dal samo pobo\xc5\xbenim opravilom. Ko je po o\xc4\x8detovi smrti prevzel oblast, je nekaj let zelo inteligentno upravljal dr\xc5\xbeavo, a kmalu je zapadel svojemu pretiranemu pobo\xc5\xbenjakarstvu, ki ga je privedlo celo do preganjanja Judov. Vsi trije njegovi sinovi so bili sterilni, zato je Cosimo prisilil brata, da se je odpovedal kardinalatu in se poro\xc4\x8dil, a tudi iz te zveze ni bilo otrok. Dinastija Medi\xc4\x8dejcev je izumrla._NEWLINE_Gian Gastone de\' Medici (1671-1737), drugi sin Cosima III., je pri\xc5\xa1el na oblast 53 leten, potem ko je vse \xc5\xbeivljenje sovra\xc5\xbeil politiko in dvorne navade. Bil je odkrit homoseksualec, ki so ga poro\xc4\x8dili s popolnoma neprimerno \xc5\xbeensko, od katere se je kmalu lo\xc4\x8dil. Ko je pri\xc5\xa1el na prestol, je ob podpori svakinje Violante Bavarske pokazal precej dr\xc5\xbeavni\xc5\xa1ke modrosti, tako da se je \xc5\xbeivljenje v Firencah spet pribli\xc5\xbealo staremu, bolj umirjenemu toku. Ni zapustil naslednika, kot tudi ne njegov starej\xc5\xa1i brat Ferdinando (1663-1713), ki je popolnoma zanemaril \xc5\xbeeno in \xc5\xbeivel med prostitutkami, dokler ni umrl za sifilisom. Vse premo\xc5\xbeenje Medi\xc4\x8dejcev je Gian Gastone zapustil starej\xc5\xa1i sestri Ani Mariji Luizi, vdovi po Johannu Wilhelmu D\xc3\xbcsseldorfskem, ki je tudi bila brez potomstva._NEWLINE_Ana Marija Luiza (1667-1743) se je po bratovi smrti posvetila urejanju umetni\xc5\xa1kih zbirk in dala velika sredstva za dograditev mavzoleja Medi\xc4\x8dejcev ob cerkvi svetega Lovrenca. Pred smrtjo je sklenila pogodbo z dedi\xc4\x8di, Lotarin\xc5\xa1kimi Habsbur\xc5\xbeani, po kateri je morala kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina Medi\xc4\x8dejcev ostati v Firencah, kjer naj jo bodo\xc4\x8di oblastniki vzdr\xc5\xbeujejo in ohranijo za bodo\xc4\x8de rodove. To je bila zadnja valikodu\xc5\xa1na poteza zgodovinskih mecenov, ki je dovolila, da so Firence \xc5\xa1e danes svetovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de umetnosti.\n_START_SECTION_\nza\xc4\x8detek rodu\n_START_PARAGRAPH_\nAverardo (imenovan Bicci) \xe2\x80\xa0 1363_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Francesco_NEWLINE_\xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x82 \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80 Averardo (1373-1434)_NEWLINE_\xe2\x94\x82 _NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x94\xe2\x94\x80  Giovanni di Bicci (1360-1429)_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Cosimo Starej\xc5\xa1i  (1389-1464) za\xc4\x8detnik starej\xc5\xa1e veje rodu Medi\xc4\x8dejcev_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80 Lorenzo Starej\xc5\xa1i  (1394-1440) za\xc4\x8detnik mlaj\xc5\xa1e veje rodu Medi\xc4\x8dejcev\n_START_SECTION_\nstarej\xc5\xa1a veja rodu Medi\xc4\x8dejcev\n_START_PARAGRAPH_\nCosimo de\' Medici Starej\xc5\xa1i (1389-1464), gospod v Firencah, poro\xc4\x8den Contessina de\' Bardi_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Giovanni de\' Medici (1421-1463), poro\xc4\x8den Ginevra degli Alessandri_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Carlo de\' Medici (1428/30-1492), nezakonski, prelat_NEWLINE_\xe2\x94\x82_NEWLINE_\xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Piero de\' Medici Protinasti (1416-1469), gospod v Firencah, poro\xc4\x8den Lucrezia Tornabuoni_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Maria de\' Medici (1445 ca-1472), poro\xc4\x8dena Leonetto de\' Rossi_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Bianca de\' Medici (1445-1488), poro\xc4\x8dena Guglielmo de\' Pazzi_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Nannina de\' Medici (1448-1493), poro\xc4\x8dena Bernardo Rucellai_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Giovanni, nezakonski_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Giuliano de\' Medici (1453-1478) partnerica Simonetta Vespucci_NEWLINE_    \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Giulio de\' Medici) (1478-1534), pape\xc5\xbe Klemen VII._NEWLINE_    \xe2\x94\x82   \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x82   \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Alessandro de\' Medici, vojvoda Florentinski (1511-1537), poro\xc4\x8den Margherita d\'Austria_NEWLINE_    \xe2\x94\x82          \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x82          \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Giulio de\' Medici (ca. 1533-1600), nezakonski, poro\xc4\x8den Angelica Malaspina_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Lorenzo de\' Medici Veli\xc4\x8dastni (1449-1492), gospod v Firencah, poro\xc4\x8den Clarice Orsini_NEWLINE_        \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Lucrezia de\' Medici (1470-1550), poro\xc4\x8dena Jacopo Salviati_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Maria Salviati (1499-1543), por\xc4\x8dena Giovanni dalle Bande Nere (pravnuk  Lorenza _NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82 starej\xc5\xa1ega, za\xc4\x8detnika mlaj\xc5\xa1e veje rodu Medi\xc4\x8dejcev; Cosimo I. de\' Medici je njun sin)_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Francesca Salviati, poro\xc4\x8dena Ottaviano de\' Medici_NEWLINE_        \xe2\x94\x82    \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x82    \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Alessandro de\' Medici (1535-1605), pape\xc5\xbe Leon XI. (umrl slab mesec po imenovanju)_NEWLINE_        \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Piero de\' Medici Nesre\xc4\x8dni (1472-1503), gospod v Firencah, poro\xc4\x8den Alfonsina Orsini_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Lorenzo II. de\' Medici (1492-1519), vojvoda Urbinski, poro\xc4\x8den Madeleine de la Tour _NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82                                                                        d\'Auvergne_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Caterina de\' Medici (1519-1589), kraljica Francije, poro\xc4\x8dena_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82                                                            Henrik II Francoski_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Clarice de\' Medici (1493-1528), poro\xc4\x8dena Filippo Strozzi_NEWLINE_        \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Maddalena de\' Medici (1473-1528), poro\xc4\x8dena Franceschetto Cybo (sin pape\xc5\xbea _NEWLINE_        \xe2\x94\x82                                                                    Innocenca VIII.)_NEWLINE_        \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Giovanni de\' Medici, (1475-1521), pape\xc5\xbe Leon X._NEWLINE_        \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Luisa de\' Medici (1477-1488)_NEWLINE_        \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Contessina de\' Medici (1478-1515), poro\xc4\x8dena Piero Ridolfi_NEWLINE_        \xe2\x94\x82_NEWLINE_        \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Giuliano de\' Medici (1479-1516), vojvoda Nemourski, poro\xc4\x8den Filiberta di Savoia_NEWLINE_            \xe2\x94\x82_NEWLINE_            \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Ippolito de\' Medici (1511-1535), nezakonski, kardinal\n_START_SECTION_\nmlaj\xc5\xa1a veja rodu Medi\xc4\x8dejcev, nadvojvode Toskanski\n_START_PARAGRAPH_\nLorenzo Starej\xc5\xa1i (1395-1464), poro\xc4\x8den Ginevra Cavalcanti _NEWLINE_  \xe2\x94\x82_NEWLINE_  \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Pierfrancesco Starej\xc5\xa1i (1430-1476), poro\xc4\x8den Laudomia Acciaiuoli_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Lorenzo il Popolano (1463-1503) poro\xc4\x8den Semiramide Appiano d\'Aragona_NEWLINE_    \xe2\x94\x82_NEWLINE_    \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Giovanni il Popolano (1467-1498) poro\xc4\x8den Caterina Sforza_NEWLINE_       \xe2\x94\x82_NEWLINE_       \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Giovanni dalle Bande Nere (1498-1526), pro\xc4\x8den Maria Salviati (vnukinja Lorenza _NEWLINE_          \xe2\x94\x82            Veli\xc4\x8dastnega; zdru\xc5\xbeitev starej\xc5\xa1e in mlaj\xc5\xa1e veje rodu Medi\xc4\x8dejcev)_NEWLINE_          \xe2\x94\x82            _NEWLINE_          \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Cosimo I. de\' Medici (1519-1574), nadvojvoda Toskanski, poro\xc4\x8den Eleonora di Toledo,_NEWLINE_             \xe2\x94\x82                                                  in kasneje Camilla Martelli_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Bia de\' Medici (1537\xe2\x80\x931542)_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Maria de\' Medici (1540\xe2\x80\x931557)_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Francesco I. de\' Medici (1541-1587), nadvojvoda Toskanski, poro\xc4\x8den Giovanna _NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82                                      d\'Austria in kasneje Bianca Cappello_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Eleonora de\' Medici (1567-1611), poro\xc4\x8dena Vincenzo I Gonzaga_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Anna de\' Medici (1569-1584)_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Lucrezia de\' Medici (1572-1574) _NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Maria de\' Medici (1573-1642), kraljica Francije, poro\xc4\x8dena_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82                                               Henrik IV. Francoski_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Filippo de\' Medici (1577-1582)_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Don Antonio de\' Medici (1576-1621), poro\xc4\x8den Artemisia Tozzi _NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Isabella de\' Medici (1542-1576)_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Giovanni de\' Medici]] (1543-1562), kardinal_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Lucrezia de\' Medici (1545-1562), poro\xc4\x8dena Alfonso II d\'Este_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Pietro (Pedricco) de\' Medici (1546\xe2\x80\x931547)_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Garzia de\' Medici (1547 \xe2\x80\x93 1562)_NEWLINE_             \xe2\x94\x82 _NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Don Pietro de\' Medici (1554-1604) poro\xc4\x8den Leonora \xc3\x81lvarez de Toledo  _NEWLINE_             \xe2\x94\x82                                                in Beatriz de Menezes_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Don Giovanni de\' Medici  (1563-1621), poro\xc4\x8den Livia Vernazza_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Virginia de\' Medici (1568-1615), poro\xc4\x8dena Cesare d\'Este_NEWLINE_             \xe2\x94\x82_NEWLINE_             \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Ferdinando I. de\' Medici (1549-1609), veliki kardinal, nadvojvoda Toskanski, _NEWLINE_                \xe2\x94\x82                                                  poro\xc4\x8den Cristina di Lorena_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80 Eleonora de\' Medici (1591-1617))_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Caterina di Ferdinando de\' Medici (1593-1629), poro\xc4\x8dena Ferdinando I Gonzaga_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Francesco di Ferdinando de\' Medici (1594-1614)_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Carlo de\' Medici (1596-1666), kardinal_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Filippino de\' Medici (1598-1602)_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Don Lorenzo de\' Medici (1599-1648)_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Maria Maddalena de\' Medici (1600-1633)_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Claudia de\' Medici (1604-1648), poro\xc4\x8dena Federico Ubaldo I. della Rovere _NEWLINE_                \xe2\x94\x82                                      in nadvojvoda Leopoldo V. d\'Austria_NEWLINE_                \xe2\x94\x82_NEWLINE_                \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Cosimo II. de\' Medici (1590-1621), nadvojvoda Toskanski poro\xc4\x8den Maria _NEWLINE_                   \xe2\x94\x82                                                Maddalena d\'Austria_NEWLINE_                   \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Maria Cristina de\' Medici (1609-1632) _NEWLINE_                   \xe2\x94\x82_NEWLINE_                   \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Giovan Carlo de\' Medici (1611-1663), kardinal_NEWLINE_                   \xe2\x94\x82_NEWLINE_                   \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Margherita de\' Medici (1612-1679), poro\xc4\x8dena Odoardo I. Farnese_NEWLINE_                   \xe2\x94\x82_NEWLINE_                   \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Mattias de\' Medici (1613-1667)_NEWLINE_                   \xe2\x94\x82_NEWLINE_                   \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Francesco di Cosimo de\' Medici (1614-1634) _NEWLINE_                   \xe2\x94\x82_NEWLINE_                   \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Anna de\' Medici (1616-1676), poro\xc4\x8d. nadvojvoda Ferdinando Carlo d\'Austria_NEWLINE_                   \xe2\x94\x82_NEWLINE_                   \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Leopoldo de\' Medici (1617-1675), kardinal_NEWLINE_                   \xe2\x94\x82_NEWLINE_                   \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Ferdinando II. de\' Medici (1610-1670), nadvojvoda Toskanski, poro\xc4\x8den _NEWLINE_                      \xe2\x94\x82                                             Vittoria della Rovere_NEWLINE_                      \xe2\x94\x82_NEWLINE_                      \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Francesco Maria de\' Medici (1660-1711), veliki kardinal_NEWLINE_                      \xe2\x94\x82_NEWLINE_                      \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Cosimo III. de\' Medici (1642-1723), nadvojvoda Toskanski, poro\xc4\x8den _NEWLINE_                         \xe2\x94\x82                                     Margherita Luisa d\'Orl\xc3\xa9ans_NEWLINE_                         \xe2\x94\x82_NEWLINE_                         \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80knez Ferdinando de\' Medici (1663-1713), poro\xc4\x8den Violante Beatrice  _NEWLINE_                         \xe2\x94\x82                                                        di Baviera_NEWLINE_                         \xe2\x94\x82_NEWLINE_                         \xe2\x94\x9c\xe2\x94\x80Gian Gastone de\' Medici (1671-1737), nadvojvoda Toskanski poro\xc4\x8den _NEWLINE_                         \xe2\x94\x82                        Anna Maria Francesca di Sassonia-Lauenburg_NEWLINE_                         \xe2\x94\x82_NEWLINE_                         \xe2\x94\x94\xe2\x94\x80Anna Maria Luisa de\' Medici (1667-1743), por.Johann Wilhelm von_NEWLINE_                                                                               D\xc3\xbcsseldorf'