b'\n_START_ARTICLE_\nZeleni legvan\n_START_SECTION_\nKo\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nKo\xc5\xbeo prekrivajo ro\xc5\xbeevinaste luske. Obarvana je v mnogih odtenkih zelene, rjave in modre brve. Ko\xc5\xbea je pro\xc5\xbena in zadr\xc5\xbeuje vodo. Ob levitvi legvan odvr\xc5\xbee zgornjo odmrlo plast ko\xc5\xbee po delih in ne v celoti. Na otip je luskasta ko\xc5\xbea suha in hrapava. Levi se vsaka luska posebej ali pa po ve\xc4\x8d skupaj.\n_START_SECTION_\nRep\n_START_PARAGRAPH_\nRep je dolg okoli dve tretjini legvanove dol\xc5\xbeine. Slu\xc5\xbei v razli\xc4\x8dne namene: pomaga pri plezanju in plavanju, z njim krmari ter se poganja v vodi, na drevesih uravnava ravnote\xc5\xbeje. Rep lahko tudi odvr\xc5\xbee, podobno kakor nam je to poznano pri nas \xc5\xbeive\xc4\x8dih ku\xc5\xa1\xc4\x8darjih. Kasneje rep ponovno zraste. Slu\xc5\xbei tudi v obrambne namene, saj z njim lahko nasprotnika udari. Pri starej\xc5\xa1ih zraste po\xc4\x8dasneje kot pri mlaj\xc5\xa1ih.\n_START_SECTION_\nOkon\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nLegvan ima dva para okon\xc4\x8din, ki imajo vsaka po pet prstov, ki se zaklju\xc4\x8dujejo z ostrimi kremplji. Slednji jim pomagajo pri plezanju, praskanju ... Zadnji dve okon\xc4\x8dini imata na spodnji strani stegnenic stegneni\xc4\x8dne pore, ki odraslim osebkom slu\xc5\xbeijo za ozna\xc4\x8devanje teritorija. Samec ima po navadi ve\xc4\x8dje in vidnej\xc5\xa1e stegneni\xc4\x8dne pore. V \xc4\x8dasu parjenja jim iz por po\xc5\xbeenejo kavelj\xc4\x8dki.\n_START_SECTION_\nKloaka\n_START_PARAGRAPH_\nKloaka ali stok je skupna odprtina za se\xc4\x8dno-prebavne in spolne poti v predelu med zadnjima okon\xc4\x8dinama ob korenu repa. Pri samicah je globlja kot pri samcih.\n_START_SECTION_\nPodbradek\n_START_PARAGRAPH_\nPodbradek sega od konca vratu do brade. Je ko\xc5\xbena guba, s katero legvan uravnava telesno temperaturo. Slu\xc5\xbei tudi za sporazumevanje; legvan lahko ko\xc5\xbeno gubo razpre ali stisne k sebi.\n_START_SECTION_\nVrat\n_START_PARAGRAPH_\nLegvani imajo mo\xc4\x8dan, a kratek vrat. Na njem so ro\xc5\xbeevinasti trni, ki se nadaljujejo po telesni dol\xc5\xbeini tudi po repu, le da so od vratu navzdol zmeraj manj\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nU\xc5\xa1esa\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xa1esi se nahajata na za\xc4\x8detku vratu, prekriva ju tanka membrana - bobni\xc4\x8d, ki je precej nezavarovan, za razliko od sesalcev kjer je bobni\xc4\x8d v notranjosti u\xc5\xa1esa. Legvani sli\xc5\xa1ijo dobro in se hitro odzovejo na njim tuje zvoke. Imajo zelo ob\xc4\x8dutljiva u\xc5\xa1esa, ki zaznajo zvok drugega legvana na 10 milj.\n_START_SECTION_\nO\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8di niso izrazito velike. So razli\xc4\x8dnih barv, od rjave vse do zlatobronaste, odvisno od posamezne \xc5\xbeivali. Podnevi vidijo zelo dobro, lo\xc4\x8dijo barve in se zana\xc5\xa1ajo na svoj vid, pono\xc4\x8di vidijo slab\xc5\xa1e._NEWLINE_Temensko ali tretje oko izgleda kot brezbarvna ovalna luska. S tem o\xc4\x8desom legvani ne morejo zaznavati barv in ne omogo\xc4\x8da ostrega vida. Z njim razlo\xc4\x8dijo le temo in svetlobo, razlo\xc4\x8dijo padanje senc - prekinitev svetlobe, kar slu\xc5\xbei zlasti kot obramba pred plenilci.\n_START_SECTION_\nNos\n_START_PARAGRAPH_\nLegvan ima dve nosnici, v katerih je organ za voh. Legvani tudi kihajo, s kihanjem izlo\xc4\x8dajo odve\xc4\x8dno sol iz telesa, kar jim omogo\xc4\x8dajo solne \xc5\xbeleze. Legvani imajo dober voh.\n_START_SECTION_\nUsta in ustna votlina\n_START_PARAGRAPH_\nRob ust je prekrit z nekoliko ve\xc4\x8djimi luskami. Ustna votlina je ro\xc5\xbenate barve; v njej se nahaja jezik, ki je na koncu temnej\xc5\xa1e rde\xc4\x8de barve z lepljivimi snovmi. Pomaga jim pri hranjenju. Z njim tudi oku\xc5\xa1ajo ter vohajo. Legvan ima dokaj mo\xc4\x8dne \xc4\x8deljusti, na katerih se nahaja tudi do 120 majhnih zobkov, ostrih kakor britev. Rastejo neprenehoma in se tako obnavljajo.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8daj\n_START_PARAGRAPH_\nZeleni legvan je karakterno mo\xc4\x8dna \xc5\xbeival, a se zna\xc4\x8daj razlikuje od \xc5\xbeivali do \xc5\xbeival. Je samotar in individualist, deluje nagonsko in refleksno. Potrebuje sonce, rastline in vodo._NEWLINE_Vsekakor po naravi ni doma\xc4\x8da \xc5\xbeival in \xc4\x8dlovekov sopotnik skozi mnoga leta, kakor na primer pes ali ma\xc4\x8dka. Kot doma\xc4\x8de \xc5\xbeivali ne jemljemo legvanov iz divjine, marve\xc4\x8d \xc5\xbeivali od priznanega in preverjenega vzgojitelja. Pomembno je zavedanje bodo\xc4\x8dega lastnika, da legvan ob pravilni oskrbi in negi dose\xc5\xbee znatno velikost. Za njihovo socializacijo je potrebno veliko potrpljenja in znanja. Legvani so zelo teritorialni.'