b'\n_START_ARTICLE_\nIvan \xc4\x8cargo\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nSlikarstvo je \xc5\xa1tudiral v Firencah in Rimu. V letih 1924\xe2\x88\x921927 je bil scenograf Ljudskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v Gorici; 1927-1937 je \xc5\xbeivel v Beogradu. Med vojno je bil do kapitulacije Italije v razli\xc4\x8dnih zaporih, nato se je pridru\xc5\xbeil prekomorskim brigadam po koncu vojne pa je v Ljubljani \xc5\xbeivel bohemsko \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Sprva je slikal v impresionisti\xc4\x8dnem duhu Riharda Jakopi\xc4\x8da. \xc5\xa0olanje v Italiji in potovanja sta v njem stopnjevala navdu\xc5\xa1enje za futurizem in ekspresionizem, blizu pa so mu bili tudi drznej\xc5\xa1i konstruktivisti. Pozneje je vna\xc5\xa1al v svoje slikarstvo kubisti\xc4\x8dne stilizacije. Po letu 1931 se je posve\xc4\x8dal predvsem risbi z rde\xc4\x8do kredo in rde\xc4\x8dim svin\xc4\x8dnikom, na\xc4\x8denjal socialne teme in razvijal samosvoj slog; ukvarjal se je tudi s scenografijo in karikaturo in \xc4\x8dasopisno ilustracijo._NEWLINE_Njegovi najzna\xc4\x8dilnej\xc5\xa1i motivi so delavec, rudar,\xc2\xa0\xc2\xbbhlapec Jernej\xc2\xab, Gorki, Lenin in drugi. Med pomembnej\xc5\xa1a dela sodijo futuristi\xc4\x8dni Avtoportret (1926), Portret arhitekta (1926), Ljudje na sprehodu (1931), V jetni\xc5\xa1nici (1931). Posmrtni razstavi sta mu priredili 1972 Mestna galerija Ljubljana in 1981 Gori\xc5\xa1ki muzej v Novi Gorici.'