b'\n_START_ARTICLE_\nVolk\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nZraste do 140 cm. Telo volka je prekrito z gosto zimsko dlako, ki ga varuje pred podhladitvijo. Volk ima dolge noge in velike \xc5\xa1ape s krempljastimi prsti. Samica volka povr\xc5\xbee od 4 do 7 mladi\xc4\x8dev, ki ne vidijo, vendar imajo v \xc4\x8deljustih \xc5\xbee male ostre zobke. Ko mladi\xc4\x8di odrastejo, tudi sami za\xc4\x8dnejo sodelovati pri lovu._NEWLINE_Njegov gobec je koni\xc4\x8dast, o\xc4\x8di po\xc5\xa1evne, uhlje pa ima razmeroma velike in pokon\xc4\x8dne. Vrat in prsni ko\xc5\xa1 ima zelo mo\xc4\x8dan. Rep je kraj\xc5\xa1i od polovice trupa z glavo, nosi pa ga pove\xc5\xa1enega. Ko\xc5\xbeuh je rumeno rjav s sivim nadihom. V zimski dlaki so sivi toni bolj izra\xc5\xbeeni. Za razliko od psa ima na podlakti 10\xc2\xa0cm dolgo in 2\xc2\xa0cm \xc5\xa1iroko \xc4\x8drno progo.Odrasel volk ima do 42 zob.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPri iskanju hrane lahko naenkrat prepotujejo 40\xe2\x80\x9370\xc2\xa0km. Poznani so tudi primeri, ko so krdela prepotovala tudi 160\xc2\xa0km.  V Sloveniji pleni v glavnem jelenjad in srnjad, hrani pa se tudi z mrhovino in prilo\xc5\xbenostno napada vse vrste doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali (pse, konje, govedo, drobnico). Naenkrat lahko zau\xc5\xbeije celo do 10\xc2\xa0kg hrane, po drugi strani pa lahko dolgo zdr\xc5\xbei brez nje. Pri ve\xc4\x8djem plenu volkovi najraje pojedo drobovje.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nParjenje poteka od decembra do marca. Posebnost pri volkovih je to da se parita samo alfa samec in alfa samica (vodilni par v tropu). Volkulja je breja 62-64 dni, mladi\xc4\x8de pa skoti v brlogu. V Sloveniji je najve\xc4\x8d skotov konec januarja in v za\xc4\x8detku februarja. V leglu je najpogosteje 5-8 mladih, ki so ob rojstvu slepi in porasli s kratko, temno dlako. Mladi\xc4\x8di za\xc4\x8dno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dati brlog po osmih tednih. 40 - 50\xc2\xa0% volkov pogine v prvem letu \xc5\xbeivljenja, ker mater nima dovolj hrane za vse mladi\xc4\x8de in ker je zima. Njihova \xc5\xbeivljenjska doba je od 12-16 let.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nV Evropi volkovi \xc5\xbeivijo predvsem na gozdnatem obmo\xc4\x8dju, sicer pa lahko pre\xc5\xbeivijo tudi v arkti\xc4\x8dni tundri, v mo\xc4\x8dvirjih, stepi in polpu\xc5\xa1\xc4\x8davi. V Sloveniji so najpogostej\xc5\xa1i v gozdovih bukve in jelke, ki pora\xc5\xa1\xc4\x8dajo obse\xc5\xbena gorska obmo\xc4\x8dja dinarskega krasa. Trop zaseda od 100 do 1000\xc2\xa0km\xc2\xb2 veliko obmo\xc4\x8dje, kar je 25\xc2\xa0km\xc2\xb2 na enega volka v tropu. Obmo\xc4\x8dja tropov se ne prekrivajo.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nVolkovi \xc5\xbeivijo v tropih s strogo dolo\xc4\x8deno hierarhi\xc4\x8dno lestvico. Na vrhu sta alfa volk in alfa volkulja. Krdelo obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1teje okoli sedem volkov. Velikost teritorija se mo\xc4\x8dno spreminja, odvisna pa je od koli\xc4\x8dine volkov, koli\xc4\x8dine plena na nekem obmo\xc4\x8dju, geografije obmo\xc4\x8dja in \xc4\x8dlovekovega dostopa. Volkovi so teritorialne \xc5\xbeivali in vsako krdelo aktivno brani svoj teritorij pred volkovi iz sosednjega krdela.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno je poseljeval ve\xc4\x8dino Evrazije do Indije in Kitajske na jugu. V Evropi je dandanes bolj ali manj iztrebljen, najdemo pa ga \xc5\xa1e v Skandinaviji in dr\xc5\xbeavah nekdanje Sovjetske zveze, na Poljskem, \xc4\x8ce\xc5\xa1kem, Slova\xc5\xa1kem ter na Balkanskem, Apeninskem in Pirenejskem polotoku. \xc5\xbdivi tudi v Severni Ameriki in na Grenlandiji.\n_START_SECTION_\nPosebnosti in zanimivosti\n_START_PARAGRAPH_\nVolk po znanih podatkih za Evropo ne predstavlja nobene gro\xc5\xbenje \xc4\x8dloveku, to velja za zdravega volka. A tudi, \xc4\x8de je volk zdrav, to ne pomeni, da je nemogo\xc4\x8de, da bi \xc4\x8dloveka napadel. \xc4\x8ce je volk bolan, je mo\xc5\xbenost napada ve\xc4\x8dja. Volk je neposredni prednik psa. Za\xc4\x8detki udoma\xc4\x8devanja segajo v mlaj\xc5\xa1o kameno dobo, to je kakih 8000 let nazaj. Po eni od teorij naj bi ljudje na razli\xc4\x8dnih krajih severne poloble udoma\xc4\x8devali divje \xc5\xbeive\xc4\x8de pse, torej volkove in \xc5\xa1akale. Velike pasme psov so lahko zelo podobne volkovom, vendar psi nimajo nikoli tako mo\xc4\x8dnih ko\xc4\x8dnikov. Pri volku so ko\xc4\x8dniki tesno drug ob drugem, pri psu pa so pogosto vrzeli. Naravnih sovra\xc5\xbenikov volk skorajda nima, znani pa so primeri kanibalizma. Volk se lahko oku\xc5\xbei tudi s steklino.'