b'\n_START_ARTICLE_\nEtolska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nEtolska zveza je bila konfederacija plemenskih skupnosti in mest  v stari Gr\xc4\x8diji v Etoliji v osrednji Gr\xc4\x8diji. Ustanovljena je bila verjetno v zgodnjem helenisti\xc4\x8dnem obdobju v nasprotju z Makedonijo in Ahajsko zvezo. Letna sre\xc4\x8danja so bila v Termonu in Panetoliku. Leta 290 pr. n. \xc5\xa1t. je zasedla Delfe in za stalno pridobila ozemlje. Do konca 3. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je nadzirala celotno osrednjo Gr\xc4\x8dijo zunaj Atike in Beocije. Na vrhuncu je njeno ozemlje vklju\xc4\x8devalo Lokrido, Malijo, Dolope, del Tesalije, Fokido in Akarnanijo. Na koncu so se zvezi pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e nekatere gr\xc5\xa1ke mestne dr\xc5\xbeave, arkadska mesta Mantineja, Tegeja, Figaleja in Kidonija na Kreti. _NEWLINE_V klasi\xc4\x8dnem obdobju Etolci niso cenili drugih Grkov, ker so menili, da so polbarbari in nepremi\xc5\xa1ljeni . Njihova zveza je imela zapleteno politi\xc4\x8dno in upravno strukturo, njihova vojska se je ujemala z drugimi gr\xc5\xa1kimi silami. V helenisti\xc4\x8dnem obdobju je bila prevladujo\xc4\x8da dr\xc5\xbeava v osrednji Gr\xc4\x8diji in se je raz\xc5\xa1irila s prostovoljno priklju\xc4\x8ditvijo ve\xc4\x8d gr\xc5\xa1kih mestnih dr\xc5\xbeav v zvezo. Kljub temu se je morala Etolska zveza boriti proti Makedoniji. Zavezni\xc5\xa1tvo je sklenila z Rimom, kar je povzro\xc4\x8dilo, da so Rimljani za\xc4\x8deli osvajati Gr\xc4\x8dijo.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nNi jasno, kdaj je bila ustanovljena Etolska zveza (Koinon ton Aetolon), morda leta 367 pr. n. \xc5\xa1t. Morda jo je utemeljil Epaminondas . Grainger verjame, da je bila ustanovljena veliko pozneje, v obdobju vzpona Filipa II. Makedonskega. Po Filipovi zmagi pri Hajroneji (338 pr. n. \xc5\xa1t.) je Etolija dobila Navpakt, ki so ga Etolci zasedli in ustanovili vlado in ne ohlapne zveze iz prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMed pelopone\xc5\xa1ko vojno je bila Etolija sprva nevtralna, a se je kasneje borila proti Atencem, ki so posku\xc5\xa1ali napasti Etolijo leta 426 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, toda so se bili prisiljeni umakniti. Etolija je po ustanovitvi zveze v drugi polovici 4. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem postala ena najpomembnej\xc5\xa1ih gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav. Glavno mesto, upravno in versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bil Termon. Po smrti Aleksandra Velikega se je Etolska zveza uprla Antipatru (323 pr. n. \xc5\xa1t.) in uspelo ji je ohraniti neodvisnost. Od 290 pr. n. \xc5\xa1t. se je zveza raz\xc5\xa1irila v sosednje regije._NEWLINE_Leta 279 pr. n. \xc5\xa1t. so zmagali v boju proti Galcem, ki so napadli Gr\xc4\x8dijo in grozili delfskemu sveti\xc5\xa1\xc4\x8du. Po zmagi so jih preostali Grki spo\xc5\xa1tovali in so bili sprejeti v Amfiktionsko zvezo. V socialni ali etolski vojni (220\xe2\x80\x93217 pr. n. \xc5\xa1t.) se je Etolska zveza borila proti Makedoniji. Filip V. Makedonski je napadel Etolijo in oropal mesto Termon, kar je bil odgovor na napad Etolije na mesto Dodoni v Epiru._NEWLINE_Zveza je bila prva gr\xc5\xa1ka zaveznica Rimske republike, torej na strani Rimljanov, med prvo makedonsko vojno (215\xe2\x80\x93205 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) in je pomagala premagati Filipa V. v bitki pri Kinoskefalah leta 197 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem med drugo makedonsko vojno. Postajala pa je vse bolj sovra\xc5\xbena do rimskega vpletanja v gr\xc5\xa1ke zadeve in se je le nekaj let kasneje pridru\xc5\xbeila Antiohu III., antirimskemu kralju selevkidskega cesarstva v rimsko-sirski vojni. Ob porazu Antioha leta 189 pr. n. \xc5\xa1t. je zveza izgubila svojega glavnega tujega zaveznika in si onemogo\xc4\x8dila samostojnost zaradi nadaljnjega nasprotovanja Rimu. Zveza je bila prisiljena podpisati mirovno pogodbo z Rimom in je postala zaveznica republike. \xc4\x8ceprav je po imenu \xc5\xa1e naprej obstajala, je bila s pogodbo prekinjena mo\xc4\x8d zveze in nikoli ni bila ve\xc4\x8d pomembna politi\xc4\x8dna ali voja\xc5\xa1ka sila.\n_START_SECTION_\nUpravna ureditev\n_START_PARAGRAPH_\nPo besedah Scholtna je bila Etolska zveza sestavljena iz elit na vrhu, vendar je bila v osnovi dru\xc5\xbeba kmetov in pastirjev. Imela je zvezno strukturo, sestavljeno iz zveznega sveta, v katerem je bila stopnja zastopanosti sorazmerna s prispevkom skupnosti za vojsko zveze, skup\xc5\xa1\xc4\x8dino vseh dr\xc5\xbeavljanov, ki se je sre\xc4\x8devala dvakrat letno v Termonu, in notranji svet, enakovreden zvezni vladi. Lahko je ustanovila vojsko in vodila zunanjo politiko na skupni podlagi. Uvedla je gospodarske standarde, pobiranje davkov, uporabo skupne valute in sprejetje enotnega sistema ute\xc5\xbei in mer.'