b'\n_START_ARTICLE_\nTeko\xc4\x8da goriva\n_START_SECTION_\nBiodizel\n_START_PARAGRAPH_\nBiodizel je zelo podoben dizlu. Kljub temu pa obstaja nekaj razlik med dizlom in biodizlom, na primer: biodizel ima vi\xc5\xa1jo cetansko \xc5\xa1tevilo (45 - 60 v primerjavi z dizlom iz surove nafte 45 - 50), prav tako biodizel deluje tudi kot \xc4\x8distilno sredstvo, ki pomaga odstraniti umazanijo in usedline. Pojavile so se trditve da biodizel postane ekonomsko ugoden ko se cene sod\xc4\x8dka surove nafte dvignejo nad ceno $ 80 (oz. \xe2\x82\xac 60) na sod\xc4\x8dek surove nafte. Ta cena je seveda odvisna od kraja, gospodarskih razmer, vladne naravnanosti o biodizlu in mnogo drugih dejavnikov. Bilo je \xc5\xbee dokazano da je biodizel v dolo\xc4\x8denih dr\xc5\xbeavah na voljo po precej ni\xc5\xbejih cenah. Prav tako, pa biodizel proizvede pribli\xc5\xbeno 10 % manj energije kot obi\xc4\x8dajen dizel.\n_START_SECTION_\nZgodovinski razvoj\n_START_PARAGRAPH_\nIdejo o uporabi rastlinskega olja kot gorivo za dizelske agregate, je prvi\xc4\x8d posku\xc5\xa1al realizirati nem\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir Rudolf Dizel, daljnega leta 1895. Pet let kasneje je na svetovni razstavi v Parizu predstavil dizelski agregat, ki je za pogon uporabljal kikirikijevo olje, a je njegova zamisel propadla zaradi prodora dizelskega olja. _NEWLINE_Do naftne kriza l. 1973 je bilo ekonomsko nesprejemljivo uporabljati motor na vse kaj drugega kot fosilna goriva. Tistega leta se je cena surove nafte pove\xc4\x8dala, kar je bila spodbuda za raziskave na podro\xc4\x8dju alternativnih goriv. Po \xc4\x8dasu prve velike naftne krize, so znanstveniki odkrili, da lahko s preprosto kemijsko reakcijo spremenijo rastlinskemu olju viskoznost, ki je bil en izmed  klju\xc4\x8dnih faktorjev. Dobljeni produkt so, na osnovi podobnih lastnosti z dizelskim gorivom iz nafte, poimenovali \xe2\x80\x9cbiodizel\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_Nato je leta 1983 v Avstriji, Dr. Mittelbach razvil proces uporabe starega jedilnega olja v biodizel. Leta 2000, ko je cena surove nafte znova narasla so bio goriva spet postala aktualna. K razvoju bio goriv so veliko pripomogle tudi subvencije, ki so poskrbele, da danes proizvodnja in uporaba biodizla skokovito nara\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nBiodizel je mogo\xc4\x8de pridobivati iz odpadnih rastlinskih (4000 vrst) ali \xc5\xbeivalskih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob, industrijske masti. V Evropi so te rastline predvsem son\xc4\x8dnice, konoplja, bu\xc4\x8de in oljna ogr\xc5\xa1\xc4\x8dica. Za Slovenijo je najobetavnej\xc5\xa1a rastlina za pridobivanje surovega olja oljna ogr\xc5\xa1\xc4\x8dica. _NEWLINE_Rabljeno rastlinsko olje oz. \xc5\xbeivalske ma\xc5\xa1\xc4\x8dobe je treba najprej lo\xc4\x8diti od vode in nato prefiltrirati, da se odstranijo trdni delci (drobtine, razni ostanki,\xe2\x80\xa6). Nato se lahko pri\xc4\x8dne proces z alkalijo, ki odstranjuje proste ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline. K temu nato prime\xc5\xa1ajo alkohol (ve\xc4\x8dinoma metanol ) in katalizator (najve\xc4\x8dkrat natrijev hidroksid ). Trigliceridi iz olj reagirajo z alkoholom in nastane ester oz. biodizel in glicerin, ki pa se lo\xc4\x8dita drug od drugega. Glicerin je stranski produkt, ki se uporablja v farmaciji, kozmeti\xc4\x8dni industriji. Biodizel je torej proizvod kemijske reakcije, imenovane transestrifikacija, ki pomeni pretvorbo enega tipa estra v drug tip estra.\n_START_SECTION_\nLastnosti teko\xc4\x8dih goriv\n_START_PARAGRAPH_\nTeko\xc4\x8da goriva so preprosta za transport in lahko z njimi ravnamo relativno enostavno. Prav tako jih relativno lahko uporabljamo v vseh in\xc5\xbeenirskih aplikacijah in v doma\xc4\x8di uporabi. Teko\xc4\x8da goriva so najbolj popularno uporabljena v motorjih z notranjim zgorevanjem. _NEWLINE_Nekatere izmed pomembnih lastnosti teko\xc4\x8dih goriv so plameni\xc5\xa1\xc4\x8de, vneti\xc5\xa1\xc4\x8de ...'