b'\n_START_ARTICLE_\nSre\xc4\x8danje (roman)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nRoman Sre\xc4\x8danje opisuje enega izmed najglobljih in najbolj usodnih idejnomoralnih problemov partizanstva in revolucije. V njemu spoznamo Fani in Pavlo, ki sta sosedi in obenem dobri prijateljici. Pavla je zaljubljena v Faninega brata Franca, vendar tega ne zaupa nikomur. Zgodba se za\xc4\x8dne, ko gresta Fani in Pavla na skrivaj prati perilo k potoku. Ko se vra\xc4\x8data proti domu, zasli\xc5\xa1ita partizane in se skrijeta. Sli\xc5\xa1ita stokanje in tako najdeta ranjenega partizana Matja\xc5\xbea ter ga skrijeta v hi\xc5\xa1i pri Pavli. Matja\xc5\xbe napi\xc5\xa1e listek in naro\xc4\x8di Pavli, naj ga nese na Vrhe kroja\xc4\x8du Kukolovemu, saj bo on \xc5\xbee vedel, kaj storiti naprej. Ta jo tako napoti spat k vdovi, ki ima dva dojen\xc4\x8dka, dvoj\xc4\x8dka. Tja pride Franc in tam tudi prespi. Dekle mora naslednji dan na zasli\xc5\xa1anje, saj Nemci izvedo, da se Matja\xc5\xbe skriva v Fanini hi\xc5\xa1i. Spra\xc5\xa1ujejo jo vse o Matja\xc5\xbeu: kako ve njegovo ime, kje je on zdaj, kako so ga na\xc5\xa1li. Ho\xc4\x8dejo dobiti potrditev, da je Matja\xc5\xbe v Pavlini hi\xc5\xa1i. Pavla se Nemcem ne preda, ne izda partizanskega ranjenca, skritega v doma\xc4\x8di hi\xc5\xa1i, ne zapi\xc5\xa1e se nem\xc5\xa1ki policijski agenturi. Potem jo peljejo nazaj k vdovi, kjer dobi dva stra\xc5\xbearja, da ne bi pobegnila nazaj v doma\xc4\x8do vas. Re\xc5\xa1i jo Franc. Na konju jo odpelje do nekega travnika, kjer ji da bombo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito v primeru nem\xc5\xa1kega napada, sam pa odide nazaj na Vrhe. Ko Pavla sre\xc4\x8dno prispe domov, ji mama pove, da je Matja\xc5\xbe mrtev, saj ga je ubila bomba. Pavla se spomni, da je sama odvrgla dano bombo, ko je mislila, da jo napadajo Nemci. Mogo\xc4\x8de je prav njena bomba ubila Matja\xc5\xbea. Vseeno Pavla z vsemi svojimi dejanji ni zagre\xc5\xa1ila ni\xc4\x8desar, kar bi jo lahko moralno diskvalificiralo in jo izlo\xc4\x8dilo iz revolucionarne in nacionalne skupnosti.\n_START_SECTION_\nKritika\n_START_PARAGRAPH_\nPotr\xc4\x8deva zgodba Sre\xc4\x8danje opisuje enega izmed vsekakor najglobljih in najbolj usodnih idejnomoralnih problemov partizanstva in revolucije sploh. Gre za pravno in moralno opredeljeni odnos med subjektivno in objektivno krivdo, oziroma za refleks tega odnosa v idejnem in psiholo\xc5\xa1kem svetu revolucionarne preiskave in justice. Boj za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dragocenost je na vseh ravninah enako te\xc5\xbeak, enako oster in enako pomemben. Zato moramo verjeti Pavli in pritrditi zadnjemu stavku Potr\xc4\x8deve knjige:\xc2\xa0\xc2\xbbTo nesmile\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje zna biti kdaj tudi smile\xc4\x8dno, \xc4\x8de \xc5\xbee ne more biti pravi\xc4\x8dno.\xc2\xab\xc2\xa0Samo zdi se, da je namesto besede \xc5\xbeivljenje treba poiskati bolj ustrezno in bolj to\xc4\x8dno poimenovanje tistega moralnega problema, o katerem nam pripoveduje Potr\xc4\x8devo Sre\xc4\x8danje. (Bojan \xc5\xa0tih, Sodobnost 11/6 (1963))'