b'\n_START_ARTICLE_\nGrafoskop\n_START_PARAGRAPH_\nGrafoskop je elektro-opti\xc4\x8dna naprava za projekcijo nepremi\xc4\x8dnih slik ob\xc4\x8dinstvu.\n_START_SECTION_\nDelovanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovo sestavljajo v nosilnem okvirju oz. ohi\xc5\xa1ju name\xc5\xa1\xc4\x8deni sestavni elementi, katerih medsebojno delovanje oziroma sama njihova postavitev poskrbi za efekt prenosa neke slike, projekcije. Glavni sestavni deli grafoskopa so halogenska \xc5\xbearnica pod katero je sferi\xc4\x8dno zrcalo, nato pride le\xc4\x8da, ki \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8da snop svetlobe in ga usmeri proti Fresnelovi le\xc4\x8di. Seveda je za delovanje aparata potreben \xc5\xa1e ventilator za hlajenje, saj se razvijajo velike temperature. Nad le\xc4\x8do, pritrjena na drog, sta objektiv in ogledalo, ki preusmerita svetlobo naprej proti platnu na katerem se prika\xc5\xbee slika._NEWLINE_Slike za prikazovanje z grafoskopom so natisnjene na prosojnicah iz acetatnih vlaken in polo\xc5\xbeene na objektno steklo nad Fresnelovo le\xc4\x8do. Ogledalo omogo\xc4\x8da, da predavatelj gleda vsebino obrnjeno proti sebi in lahko tudi pi\xc5\xa1e po prosojnici, ob\xc4\x8dinstvo pa jo vidi naravnost naprej na platnu. Le\xc4\x8do z ogledalom je mogo\xc4\x8de prilagajati po vi\xc5\xa1ini, kar omogo\xc4\x8da izostritev in pove\xc4\x8devanje oz. pomanj\xc5\xa1evanje slike. Grafoskopi so uporabni predvsem zato, ker lahko predavatelj pi\xc5\xa1e po prosojnici s flomastrom in dela na manj\xc5\xa1i povr\xc5\xa1ini, kot \xc4\x8de bi pisal po tabli._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu grafoskope nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo videoprojektorji, ve\xc4\x8dji monitorji, vizualizatorji, interaktivne table in druge naprave za prikazovanje slik z osebnih ra\xc4\x8dunalnikov. Proizvodnja grafoskopov se je v obdobju zadnjega desetletja 20. stoletja ve\xc4\x8dinoma preselila iz Evrope na Kitajsko, imamo pa v Sloveniji \xc5\xa1e enega redkih evropskih proizvajalcev teh naprav in sicer podjetje Vega International d.o.o..\n_START_SECTION_\nPrakti\xc4\x8dna uporaba grafoskopa\n_START_PARAGRAPH_\nGrafoskopi omogo\xc4\x8dajo predstavitev pove\xc4\x8danih slik ve\xc4\x8djemu ob\xc4\x8dinstvu. Za to uporabljamo prosojnice ali na rolo navito folijo. Vse kar imamo napisano ali natisnjeno na papirju lahko skopiramo na prosojnico z uporabo kopirnega stroja. Ravno tako lahko tiskalniki tiskajo direktno na prosojnico. Predavatelji tekom predavanj lahko tudi direktno pi\xc5\xa1ejo na prosojnice in folije. Sliko je najbolje projicirati na projekcijsko platno, a \xc4\x8de ga nimamo zadostuje tudi ravna bela stena. Zaradi enostavne uporabe in relativno niske cene se grafoskop veliko uporablja v \xc5\xa1olah. Do nedavno je, posebej prenosni grafoskop, bil priljublen pripomo\xc4\x8dek skoraj pri vseh predstavitvah. V letih 1980 - 1990 so bili popularni tudi LCD paneli (prikazovalniki s teko\xc4\x8dimi kristali) s pomo\xc4\x8djo katerih se je prena\xc5\xa1ala slika z osebnih ra\xc4\x8dunalnikov na platno. LCD panel, ki je vgrajen v posebno ohi\xc5\xa1je, se postavi na objektno steklo gafoskopa, enako kot klasi\xc4\x8dni monitor se pove\xc5\xbee z osebnim ra\xc4\x8dunalnikom in na ta na\xc4\x8din se projecira slika iz ra\xc4\x8dunalnika na projekcijsko platno. Nekaj let pozneje so izdelani grafoskopi ki so v svojem ohi\xc5\xa1ju imeli vgajen LCD panel in ra\xc4\x8dunalnik (PC-grafoskop). Zaradi previsoke cene in razvoja videoprojektorjev se razvoj grafoskopov v tej smeri ni nadaljeval.\n_START_SECTION_\nTipi grafoskopov\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem se lo\xc4\x8dijo grafoskopi glede na opti\xc4\x8dno zasnovo. Razvrstijo se v tri osnovne skupine. Presevni grafoskop, Presevni grafoskop z notranjim zrcalom in Zrcalni grafoskop._NEWLINE_Glede na mehansko izvedbo grafoskope lahko razdelimo na prenosne in namizne. Prenosni so tisti, ki so lahke izvedbe in jih je mogo\xc4\x8de zlo\xc5\xbeiti v obliko primerno za prenos. Tu uporabimo zrcalno opti\xc4\x8dno zasnovo in presevno z notranjim zrcalom. Namizni grafoskopi so ve\xc4\x8dji in te\xc5\xbeji.\n_START_SECTION_\nPresevni grafoskop\n_START_PARAGRAPH_\nPresevni tip se uporablja za vse vrste projekcij in uporablja razli\xc4\x8dne kombinacije \xc5\xbearnic in objektivov.\n_START_SECTION_\nPresevni grafoskop z notranjim zrcalom\n_START_PARAGRAPH_\nPresevni grafoskop z notranjim zrcalom deluje enako kot presevni grafoskop. Notranje zrcalo le ulomi opti\xc4\x8dno os. Na ta na\xc4\x8din omogo\xc4\x8di ni\xc5\xbeje ohi\xc5\xa1je, kar ga naredi bolj primerno za prenosne grafoskope.\n_START_SECTION_\nZrcalni grafoskop\n_START_PARAGRAPH_\nZrcalni tip se uporablja skoraj izklju\xc4\x8dno v prenosnih grafoskopih, ima pa nekatere omejitve. Tega tipa grafoskopa ni mogo\xc4\x8de uporabljati za projeciranje teko\xc4\x8de kristalnih prikazovalnikov, pojavi se u\xc4\x8dinek dvojne slike. Pri enakih opti\xc4\x8dnih delih je izkoristek nekoliko ni\xc5\xbeji od presevnih grafoskopov.\n_START_SECTION_\nSferi\xc4\x8dno zrcalo\n_START_PARAGRAPH_\nSferi\xc4\x8dno zrcalo se nahaja v ohi\xc5\xa1ju grafoskopa in je del osvetlitvenega sistema. Name\xc5\xa1\xc4\x8deno je pod \xc5\xbearnico in preusmeri svetlobo nazaj v osvetlitveni sistem, ker bi druga\xc4\x8de bila izgubljena. Na ta na\xc4\x8din bistveno pove\xc4\x8da izkoristek svetlobe. Nekatere \xc5\xbearnice so \xc5\xbee narejene skupaj z zrcalom, v tem primeru dodatnega sveri\xc4\x8dnega zrcala ne potrebujemo. Glede na kvaliteto in izdelavo imamo razli\xc4\x8dna sferi\xc4\x8dna zrcala._NEWLINE_Aluminijasta zrcala so narejena iz AL-plo\xc4\x8devine z visokim sijajom, imajo povpre\xc4\x8dno vrednost refleksije in jih uporabljamo v vseh projektorjih._NEWLINE_Aluminizirana steklena zrcala so iz stekla, naparjena z aluminijem in imajo dobro odbojnost, \xc5\xa1e posebej so uporabni za zrcalne grafoskope._NEWLINE_Hladna zrcala, to so steklena sferi\xc4\x8dna zrcala z naparjenim hladnim zrcalom. Imajo zelo dobro odbojnost v vidnem delu spektra in prepu\xc5\xa1\xc4\x8dajo infrarde\xc4\x8di del svetlobe. To zagotavlja najmanj\xc5\xa1e mo\xc5\xbeno segrevanje objekta, uporablja se jih za \xc5\xbearnice z veliko mo\xc4\x8djo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdarnica\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdarnica skupaj s sferi\xc4\x8dnim zrcalom in kondenzorjem (opcija) tvori osvetlitveni sistem grafoskopa, ki se nahaja v ohi\xc5\xa1ju grafoskopa. Uporabljamo halogenske in plinske \xc5\xbearnice._NEWLINE_Halogenske imajo volframovo nitko in stekleno bu\xc4\x8dko napolnjeno s ksenonovim ali kriptonovim plinom.Imajo dober svetlobni izkoristek in barvno temperaturo okoli 3400 K, ki je prijetna za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko oko._NEWLINE_Plinske \xc5\xbearnice imajo namesto nitke dve elektrodi, svetijo ionizirani plini. Bu\xc4\x8dka je napolnjena s kovinskimi in halogenskimi elementi.Plinske \xc5\xbearnice imajo zelo dober izkoristek in barvno temperaturo okoli 6000 K, ki je blizu dnevni svetlobi. Imajo dolgo \xc5\xbeivljenjsko dobo in jih uporabljamo za grafoskope z ve\xc4\x8djo svetilnostjo.\n_START_SECTION_\nKondenzor\n_START_PARAGRAPH_\nKondenzor je zbirna le\xc4\x8da. Postavjen je nad \xc5\xbearnico zato, da zbere ve\xc4\x8d svetlobe. Rezultat tega je svetlej\xc5\xa1a slika grafoskopa, pri enaki mo\xc4\x8di \xc5\xbearnice. Uporablja se kot opcija v dolo\xc4\x8denih modelih grafoskopa.\n_START_SECTION_\nFresnelova le\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nFresnelova le\xc4\x8da je vgrajena v ohi\xc5\xa1je grafoskopa, na predpisani razdalji nad osvetlitvenim sistemom. Narejena iz prozorne plasti\xc4\x8dne mase. Ima niz koncentri\xc4\x8dnih prizem, ki delujejo kot le\xc4\x8da. Njena naloga je, da zbere svetlobo in jo po\xc5\xa1lje skozi objektiv na zaslon. V presevnih grafoskopih je nad fresnelovo le\xc4\x8do name\xc5\xa1\xc4\x8deno objektno steklo. Pri zrcalnih grafoskopih fresnelova le\xc4\x8da nadome\xc5\xa1\xc4\x8da tudi objektno steklo._NEWLINE_Uporabljamo tri tipe fresnelovih le\xc4\x8d. Presevne fresnelove le\xc4\x8de, Presevne fresnelove le\xc4\x8de z manj\xc5\xa1im sipanjem in Zrcalne fresnelove le\xc4\x8de._NEWLINE_Presevna fresnelova le\xc4\x8da je sestavljena iz dveh skupaj zlepljenih fresnelovih le\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih fokusov. Presevna fresnelova le\xc4\x8da z manj\xc5\xa1im sipanjem, je posebej obdelana, da zmanj\xc5\xa1a sipanje svetlobe na objektnem steklu._NEWLINE_Zrcalna fresnelova le\xc4\x8da je sestavljena iz aluminijaste plo\xc5\xa1\xc4\x8de in plasti\xc4\x8dne le\xc4\x8de na njej. Delovanje je podobno kot pri presevni le\xc4\x8di, razlika je v tem, da zrcalna le\xc4\x8da isto\xc4\x8dasno zbira in odbija svetlobo. Zato sta \xc5\xbearnica in objektiv na isti strani.\n_START_SECTION_\nObjektno steklo\n_START_PARAGRAPH_\nObjektno steklo je tudi del ohi\xc5\xa1ja grafoskopa. To je povr\xc5\xa1ina kamor pri projiciranju postavimo prosojnico ali folijo. Obi\xc4\x8dajno je standardne velikosti A4 (285x285 mm) ali 10x10 (col). Mo\xc5\xbene so tudi nekatere nestandardne bvelikosti. V presevnih grafoskopih se za objektno steklo uporablja ravno steklo, brez vidnih napak (mehur\xc4\x8dki, praske). Pri zrcalnih grafoskopih ni objektnega stekla, prosojnico se postavi na fresnelovo le\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\nProjekcijski objektiv\n_START_PARAGRAPH_\nObjektiv skupaj z odbojnim zrcalom tvori "glavo grafoskopa". Pri presevnem grafoskopu, je glava preko mehanizma za fokusiranje name\xc5\xa1\xc4\x8dena na drog, po katerem se lahko giblje. Drog, pa je pritrjen na ohi\xc5\xa1je grafoskopa. Velikost slike grafoskopa je odvisna od gori\xc5\xa1\xc4\x87ne razdalje (fokusa) objektiva in od projekcijske razdalje, to je razdalja od opti\xc4\x8dne osi grafoskopa do zaslona. Obi\xc4\x8dajne gori\xc5\xa1\xc4\x8dne razdalje objektivov pri gafoskopih so med 260 in 330 mm. Trije navbolj pogosto uporabljeni tipi objektivov so: enole\xc4\x8dni, trole\xc4\x8dni in vario objektiv.\n_START_SECTION_\nEnole\xc4\x8dni objektiv\n_START_PARAGRAPH_\nEnole\xc4\x8dni objektiv je ena le\xc4\x8da. Ima dobro svetlobno prepustnost, a relativno slabo lo\xc4\x8dljivost. Sliko fokusiramo s spreminjanjem razdalje med objektivom in objektnim steklom. To dose\xc5\xbeemo premikanem glave po drogu, s pomo\xc4\x8djo fokus mehanizma.\n_START_SECTION_\nTrole\xc4\x8dni objektiv\n_START_PARAGRAPH_\nTrole\xc4\x8dni objektiv je sestavljen iz treh le\xc4\x8d in daje precej ostro sliko. Dobro prepustnost se dose\xc5\xbee naparevanjem le\xc4\x8d z antirefleksnimi pokritji. Sliko se fokusira enako kot pri enole\xc4\x8dnem objektivu, spreminjanjem razdalje med objektivom in objektnim steklom.\n_START_SECTION_\nTrole\xc4\x8dni vario objektiv\n_START_PARAGRAPH_\nTrole\xc4\x8dni vario objektiv je sestavljen iz treh le\xc4\x8d. Ena le\xc4\x8da je fiksna drugi dve se skupaj gibljeta. Ima srednje ostro sliko. Le\xc4\x8de je potrebno napariti za dobro propustnost. Sliko se fokusira premikanjem gibljivih le\xc4\x8d, oziroma spreminjanjem gori\xc5\xa1\xc4\x8dne razdalje objektiva. Glava z vario objektivom je fiksna na drogu oziroma stebru grafosfopa.\n_START_SECTION_\nOdbojno zrcalo\n_START_PARAGRAPH_\nOdbojno zrcalo je povr\xc5\xa1insko zrcalo naparjeno z izbolj\xc5\xa1anim aluminiziranim pokritjem. Svetlobni snop ki prihaja iz objektiva, odbojno zrcalo preusmeri na zaslon. Na ta na\xc4\x8din se vidi slika na zaslonu. Odbojno zrcalo ima mo\xc5\xbenost razli\xc4\x8dnega nagiba in s tem tudi razli\xc4\x8dno nastavitev vi\xc5\xa1ine slike na zaslonu.\n_START_SECTION_\nNapajalnik\n_START_PARAGRAPH_\nNapajanje \xc5\xbearnic v grafoskopu, za kar potrebujeno elektri\xc4\x8dni tok niske napetosti, je izvedeno preko klasi\xc4\x8dnih ali elektronskih transformatorjev. Klasi\xc4\x8dni trasformatorji zaradi svoje te\xc5\xbee in velikosti, niso najbolj primerni za prenosne grafoskope. Za prenosne grafoskope in grafoskope s teko\xc4\x8dekristalnim prikazovalnikom uporabljamo ve\xc4\x8dinoma elektronske napajalnike.\n_START_SECTION_\nVentilator\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdarnica v grafoskopu odaja veliko koli\xc4\x8dino toplote in ker vsi elementi v njeni okolici nebi prenesli tako visoke temperature jih je potrebno ohlajati. V ohi\xc5\xa1je grafoskopa kamor je vgrajen \xc5\xa1e osvetlitveni sistem (\xc5\xbearnica s potrebno napelavo,sferi\xc4\x8dno zrcalo in kondenzor), ter fresnalova le\xc4\x8da in napajalnik, je vgrajen tudi ventilator. Uporabljajo se razli\xc4\x8dni ventilatorji, tako tangencialni kot aksialni, pa za istosmerni ali izmeni\xc4\x8dni tok. Poleg primernega hlajenja imajo tudi tiho delovanje in minimalne vibracije.\n_START_SECTION_\nMehanizem za odpravo barvne napake\n_START_PARAGRAPH_\nMehanizem za odpravo barvne napake omogo\xc4\x8da gibanje osvetlitvenega sistema v smeri opti\xc4\x8dne osi.Oziroma omogo\xc4\x8da nastavitev razdalje, med \xc5\xbearnico in fresnelovo le\xc4\x8do. Ta nastavitev je potrebna pri presevnem grafoskopu, ki ima vgrajen objektiv s fiksnim fokusom, za dosego ve\xc4\x8djega obmo\xc4\x8dja velikosti slik (od min ~ 0,8m do max ~ 5m). Brez te korekcije bi slika v dolo\xc4\x8denih obmo\xc4\x8djih bila obarvana plavo ali rjavo, odvisno od velikosti slike in obmo\xc4\x8dja objektiva. KO objektv s fiksnim fokusom ni v predpisanem obmo\xc4\x8dju, da obarvano sliko. Velikost slike je odvisna od objektiva in njegove odaljenosti od zaslona. Ve\xc4\x8dja odaljenost od zaslona, ve\xc4\x8dja slika na zaslonu, ve\xc4\x8dja razdalja med \xc5\xbearnico in fresnelovo le\xc4\x8do in obratno za manj\xc5\xa1e slike. Plavo obarvana slika na zaslonu, pomeni premajhno razdaljo med \xc5\xbearnico in fresnelovo le\xc4\x8do. Pri rjavo obarvani sliki je ta razdalja prevelika. Taki grafoskop, pa brez mehanizma za odpravo barve, ima v naprej dolo\xc4\x8deno manj\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje velikosti slik (najbolj pogosto 1,5m - 2,5m). Za grafoskop z vario objektivom se ta mehanizem ne potrebuje.\n_START_SECTION_\nFokus mehanizem\n_START_PARAGRAPH_\nFokus mehanizem omogo\xc4\x8da gibanje objektiva v smeri opti\xc4\x8dne osi gafoskopa. Na ta na\xc4\x8din pripeljemo objektiv na pravo razdaljo od objektnega stekla in fokusiramo oziroma izostrimo sliko.'