b"\n_START_ARTICLE_\nMojzes\n_START_SECTION_\nBibli\xc4\x8dna pripoved\n_START_PARAGRAPH_\nV hebrejski bibliji je Mojzesovo \xc5\xbeivljenje opisano v 2., 3., 4. in 5. Mojzesovi knjigi. Glede na 2. Mojzesovo knjigo je bil Mojzes Amr\xc3\xa1mov sin, \xc4\x8dlan izraelskega plemena Levitov, ki je izviralo od Jakoba in njegove \xc5\xbeene Rebeke. Mati Joh\xc3\xa9beda je bila krvna sorodnica Amramovega o\xc4\x8deta Kehata (2 Mz 6,29). Mojzes je imel 7 let starej\xc5\xa1o sestro Mirjam in 3 leta starej\xc5\xa1ega brata Arona. Glede na 1 Mz 46,11 je Amramov o\xc4\x8de Kehat emigriral v Egipt v 70. letu Jakobovega gospodarstva. Mojzes je bil del druge generacije Izraelcev, rojenih v Egiptu._NEWLINE_Glede na 2. Mojzesovo knjigo se je Mojzes rodil v \xc4\x8dasu, ko je neimenovani egiptovski faraon ukazal, da morajo vse izraelske novorojence mo\xc5\xa1kega spola utopiti v Nilu. Johebeda, \xc5\xbeena levita Amrama, je rodila sina in ga skrivala 3 mesece. Ko ga ni mogla ve\xc4\x8d varovati, ga ni mogla predati, da bi ga ubili. Raje ga je polo\xc5\xbeila v ko\xc5\xa1aro iz papirusa, ki jo je namazala z ilovico in smolo. Ko\xc5\xa1aro z otrokom je postavila v trsti\xc4\x8devje na Nilovem nabre\xc5\xbeju._NEWLINE_Mojzesova sestra Mirjam je opazovala ko\xc5\xa1aro, ko se je pri\xc5\xa1la kopat faraonova h\xc4\x8di s svojimi slu\xc5\xbeabnicami. Opazila je otroka v ko\xc5\xa1ari in njena slu\xc5\xbeabnica je \xc5\xa1la ponj. Mirjam je \xc5\xa1la naprej in prosila faronovo h\xc4\x8der, \xc4\x8de bi smela otroka dojiti Hebrejka. Tako so Johebedo zaposlili kot otrokovo dojiljo. Mojzes je zrastel in vrnili so ga faraonovi h\xc4\x8deri. Postal je njen sin in dala mu je ime Mojzes (2 Mz 2, 9-10).\n_START_SECTION_\nPastir v Midjanu\n_START_PARAGRAPH_\nKo je dosegel odraslost, je videl, kako Egip\xc4\x8dan pretepa Hebrejca. Ubil je Egip\xc4\x8dana in njegovo truplo zakopal v pesek. Kmalu je spoznal, da se je zadeva razvedela in da ga bo faraon verjetno dal usmrtiti. Zato je \xc4\x8dez Sinajski polotok zbe\xc5\xbeal iz Egipta._NEWLINE_V Midjanu se je ustavil, da je sedem pastiric obvaroval pred skupino nasilnih pastrijev. O\xc4\x8de pastiric, Regu\xc3\xa9l, ga je posinovil. Svojo h\xc4\x8der Ciporo mu je dal za \xc5\xbeeno in ga postavil za nadzornika svojih \xc4\x8dred._NEWLINE_Mojzes je v Midjanu \xc5\xbeivel kot pastir \xc5\xa1tirideset let. V tem \xc4\x8dasu se mu je rodil sin Ger\xc5\xa1om. Nekega dne je Mojzes vodil svojo \xc4\x8dredo na goro Horeb (2 Mz 3). To je drugo ime za goro Sinaj, ki je verjetno eden od dveh gorskih vrhov na jugu Sinajskega polotoka. Tam je Mojzes videl gore\xc4\x8di grm, ki je gorel, vendar ni zgorel. Ko je pri\xc5\xa1el bli\xc5\xbeje, mu je Bog spregovoril iz grma in mu razodel svoje ime.\n_START_SECTION_\nEgipt: nadloge in eksodus\n_START_PARAGRAPH_\nBog je ukazal Mojzesu, naj gre v Egipt in svoje rojake re\xc5\xa1i iz su\xc5\xbeenjstva. Na poti je Bog skoraj ubil Mojzesa, ker njegov sin ni bil obrezan. Na poti je sre\xc4\x8dal svojega starej\xc5\xa1ega brata, Arona, ki mu je \xc5\xa1el naproti. Ko sta pri\xc5\xa1la v Egipt, ju je njun zatiran narod poslu\xc5\xa1al. Verjeli so Mojzesu in Aronu, ko so videli znamenja, ki so se zgodila pred njihovimi o\xc4\x8dmi.  _NEWLINE_Mojzes in Aron sta \xc5\xa1la k faraonu in mu povedala, da GOSPOD, Izraelov Bog, ho\xc4\x8de, da faraon dovoli Izraelcem praznovati v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Mojzes je bil nespreten govornik, zato je namesto njega govoril Aron. Faraon je odgovoril, da ne pozna njihovega boga in jim ne bo dovolil oditi. Znova sta od\xc5\xa1la k faraonu in Mojzesovo palico spremenila v ka\xc4\x8do, vendar so faraonovi \xc4\x8darovniki s svojimi palicami naredili enako. Nato sta ga sre\xc4\x8dala na obre\xc5\xbeju Nila in spremenila vodo v kri, vendar so lahko faraonovi \xc4\x8darovniki naredili enako.  _NEWLINE_Mojzes je dosegel \xc4\x8detrto sre\xc4\x8danje. Aron je priklical \xc5\xbeabe iz Nila, da so preplavile Egipt, vendar so faraonovi \xc4\x8darovniki lahko storili enako. Faraon je prosil Mojzesa, naj umakne \xc5\xbeabe in obljubil, da bo v zameno dovolil Izraelcem praznovati v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi. Faraon si je nato premislil in slednjega ni dovolil._NEWLINE_Faraon je dovolil Hebrejcem oditi potem, ko je Mojzesov Bog poslal deset nadlog nad Egip\xc4\x8dane. Tretja in \xc4\x8detrta sta bili komarji in muhe, peta je bila kuga na egip\xc4\x8danskem govedu, volih, kozah, ovcah, kamelah in konjih. \xc5\xa0esta so bili tvori na ko\xc5\xbei Egip\xc4\x8danov. Sedma nadloga je bila to\xc4\x8da in grom, osma so bile kobilice, deveta popolna tema. Deseta nadloga je bila pomor egiptovskih prvorojencev. Ta teror je prevzel Egip\xc4\x8dane, da so dovolili Hebrejcem oditi. Teh dogodkov se Izraelci spominjajo kot mimohoda \xe2\x80\x93 pomor je \xc5\xa1el mimo hi\xc5\xa1 Izraelcev, medtem ko je udaril Egip\xc4\x8dane.\n_START_SECTION_\nPre\xc4\x8dkanje Rde\xc4\x8dega morja\n_START_PARAGRAPH_\nMojzes je vodil svoje ljudstvo proti vzhodu, na dolgo potovanje proti Kanaanu. Sprevod se je premikal po\xc4\x8dasi in preden so pre\xc4\x8dkali mejo z Egiptom, so se morali trikrat utaboriti. Nekateri menijo, da je bilo to ob Mrtvem morju, drugi, da so bili tako ju\xc5\xbeno kot je severni del Rde\xc4\x8dega morja. Medtem si je faraon premislil in poslal za njimi veliko vojsko._NEWLINE_Izraelci so obupovali, saj so bili ujeti med vojsko in morje, vendar 2. Mojzesova knjiga opisuje, da je Bog razdelil vode, da so lahko varno pre\xc4\x8dkali po suhem. O tej vrstici je spor, odkar so ugotovili, da je zgodnji prevod besedno zvezo Yam Suph prevedel kot Rde\xc4\x8de morje. Pomen te besede je morje trstik. V zgodbi o eksodusu se nana\xc5\xa1a na jezersko in mo\xc4\x8dvirnato podro\xc4\x8dje med Sue\xc5\xa1kim zalivom in Sredozemskim morjem (obmo\xc4\x8dje Sue\xc5\xa1kega prekopa). Ko jim je egip\xc4\x8danska vojska hotela slediti, je Bog dovolil vodam, da so se vrnile in jo utopile._NEWLINE_Izraelci so tri dni hodili ob pustinji \xc5\xa0ur, ne da bi na\xc5\xa1li vodo. Nato so pri\xc5\xa1li v Elim, kjer je bilo dvanajst izvirov in sedemdeset palm. Odrinili so iz Elima in po petin\xc5\xa1tiridesetih dneh dosegli divjino Sina med Elimom in Sinajem. _NEWLINE_Od tam so dosegli planjavo Refidim, s \xc4\x8dimer so zaklju\xc4\x8dili pre\xc4\x8dkanje Rde\xc4\x8dega morja.\n_START_SECTION_\nGora Sinaj in deset zapovedi\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na Biblijo je Mojzesa po pre\xc4\x8dkanju Rde\xc4\x8dega morja in vodenju Izrealcev v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Bog poklical na goro Sinaj, v\xc4\x8dasih opisano kot goro Horeb. Tam je Mojzes prvi\xc4\x8d govoril z gore\xc4\x8dim grmom, pasel drobnico svojega tasta Jitra in kasneje priklical vodo z udarjanjem palice ob skalo in usmerjal bitko z Amalekom._NEWLINE_Mojzes je ostal na gori \xc5\xa1tirideset dni in no\xc4\x8di. V tem obdobju je neposredno od Boga dobil deset zapovedi. Nato se je spustil z gore, da bi ljudstvu posredoval zapovedi. Ko je pri\xc5\xa1el do ljudstva, je videl, da gre\xc5\xa1i zaradi \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja zlatega teleta. V hudi jezi je Mojzes zlomil plo\xc5\xa1\xc4\x8di z zapovedmi in ukazal svojemu plemenu (Levitom), da gre v tabor in ubije vsakega, vklju\xc4\x8dno z dru\xc5\xbeino in prijatelji. Leviti so ubili okrog 3.000 ljudi, med njimi tudi otroke. Bog je kasneje ukazal Mojzesu napisati novi plo\xc5\xa1\xc4\x8di, ki bosta nadomestili zlomljeni. Zato je ponovno \xc5\xa1el na goro, za novo obdobje \xc5\xa1tiridesetih dni in no\xc4\x8di. Ko se je vrnil, je ljudstvu kon\xc4\x8dno dal zapovedi._NEWLINE_V judovski tradiciji je Mojzes poimenovan zakonodajalec, ker je ljudstvu predal deset zapovedi.\n_START_SECTION_\nLeta v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi\n_START_PARAGRAPH_\nKo so prispeli v Marah, je bila voda grenka, zato so se prito\xc5\xbeevali \xc4\x8dez Mojzesa, zato je v vodo posadil drevo in postala je sladka. Kasneje je za\xc4\x8delo zmanjkovati zalog in zopet so se prito\xc5\xbeevali \xc4\x8dez Mojzesa in Arona. Rekli so, da bi raje umrli v Egiptu, vendar je Bog poskrbel zanje tako, da je zjutraj z neba padala mana, zve\xc4\x8der pa so imeli prepelice. Ko so se utaborili v Refidimu, niso imeli vode, zato so govorili: \xc2\xbbZakaj sta naju privedla iz Egipta, da nas, na\xc5\xa1e otroke in na\xc5\xa1o \xc5\xbeivino pobije \xc5\xbeeja?\xc2\xab\xc2\xa0Mojzes je s palico udaril ob skalo in pritekla je voda._NEWLINE_Amale\xc4\x8dani so prispeli in napadli Izraelce. V odgovor je Mojzes ukazal Jozuetu, naj mo\xc5\xbee vodi v boj, medtem ko je stal na hribu z bo\xc5\xbejo palico v rokah. Kakor dolgo je dr\xc5\xbeal palico kvi\xc5\xa1ku, je Izrael zmagoval, kadar je povesil roke, se je potek bitke obrnil v prid Amale\xc4\x8danov. Ker se je Mojzes utrudil, sta ga Aron in Hur posedla na skalo. Aron mu je dr\xc5\xbeal eno roko, Hur drugo, in Izraelci so premagali Amalek._NEWLINE_Jitro, Mojzesov tast, je pri\xc5\xa1el obiskat Mojzesa in s sabo pripeljal njegovo \xc5\xbeeno in sinova. Potem, ko je Mojzes povedal Jitru, kako so Izrealci pobegnili iz Egipta, je ta \xc5\xa1el darovat GOSPODU in nato jedel kruh s stare\xc5\xa1inami. Naslednji dan je opazoval, kako je Mojzes od jutra do no\xc4\x8di razsojal med ljudmi in mu predlagal, naj za manj\xc5\xa1e zadeve postavi sodnike. Mojzes je predlog upo\xc5\xa1teval._NEWLINE_Ko so Izraelci prispeli do Sinaja, so se utaborili blizu gore. Mojzes je zapovedal ljudem, naj se gore ne dotikajo. Ustno (ne \xc5\xa1e v obliki plo\xc5\xa1\xc4\x8d) je prejel deset zapovedi in druge moralne zakone. Nato je na goro vzel Arona, Nadaba, Abijo in sedemdeset stare\xc5\xa1in, da bi videli Boga Izraela. Preden se je povzpel na goro, da bi prejel plo\xc5\xa1\xc4\x8di, je naro\xc4\x8dil stare\xc5\xa1inam, naj vpra\xc5\xa1anja, ki se bodo pojavila, posredujejo Aronu ali Huru._NEWLINE_Ko je Mojzes na gori Sinaj prejemal navodila o zakonih za skupnost Izraelcev, so ti \xc5\xa1li k Aronu in prosili, \xc4\x8de si smejo narediti bogove. Ko je Aron od ljudstva prejel zlate uhane, je naredil zlato tele in rekel: \xc2\xbbTo so tvoji bogovi, Izrael, ki so te izpeljali iz Egipta.\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbSvetost boga\xc2\xab\xc2\xa0je bila razgla\xc5\xa1ena za naslednji dan, za\xc4\x8dela se je zjutraj z \xc5\xbertvovanji, ki jim je sledilo veselja\xc4\x8denje._NEWLINE_Potem, ko je Mojzes prepri\xc4\x8dal GOSPODA, naj ne uni\xc4\x8di Izraelcev, je sestopil z gore in sre\xc4\x8dal Jozueta. Mojzes je uni\xc4\x8dil tele in grajal Arona za greh, ki ga je povzro\xc4\x8dil nad ljudstvom. Ko je videl, da ljudstva ni mogo\xc4\x8de nadzorovati, je \xc5\xa1el do vhoda v tabor in rekel: \xc2\xbbKdo je na GOSPODOVI strani? Naj pride k meni.\xc2\xab\xc2\xa0Vsi Levijevi sinovi so se zbrali okrog Mojzesa, ki jim je naro\xc4\x8dil, naj gredo od vrat do vrat in pokon\xc4\x8dajo malikovalce._NEWLINE_Glede na zadnje poglavje 2. Mojzesove knjige je bil zgrajeno sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, postavljen je bil zakon o duhovni\xc5\xa1tvu, na\xc4\x8drt utaboritve je bil izdelan za Levite in neduhovni\xc5\xa1ka plemena, in sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo posve\xc4\x8deno. Mojzes je dal osem molitvenih zakonov, ki naj se izvajajo v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du. Ti zakoni so obsegali svetlobo, kadilo in \xc5\xbertvovanje._NEWLINE_Mirjam in Aron sta govorila proti Mojzesu zaradi njegove poroke z Etiopijko. Mirjam je bila sedem dni kaznovana z gobavostjo.\n_START_SECTION_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Paran\n_START_PARAGRAPH_\nLjudstvo je zapustilo Hazerot in se utaborilo v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Paran.  Ta le\xc5\xbei blizu Kade\xc5\xa1 Barnee, na severu Sinajskega polotoka, ju\xc5\xbeno od Kanaana. Mojzes je poslal dvanajst vohunov v Kanaan kot izvidnike, vklju\xc4\x8dno z najbolj znamenitima Kalebom in Jozuetom. Po \xc5\xa1tiridesetih dneh so se vrnili v tabor in s sabo prinesli grozdje in druge proizvode kot znamenja rodovitnosti de\xc5\xbeele. \xc4\x8ceprav so se vsi vohuni strinjali, da so viri de\xc5\xbeele osupljivi, sta bila samo dva od dvanajstih vohunov (Jozue in Kaleb) pripravljena osvojiti de\xc5\xbeelo. Njuno mnenje ni bilo priljubljeno, zato sta bila skoraj kamenjana. Ljudstvo je za\xc4\x8delo jokati in se je \xc5\xbeelelo vrniti v Egipt._NEWLINE_Mojzes je zavrnil mo\xc5\xbenost popolnega uni\xc4\x8denja Izraelcev in nastanka velike nacije iz njegovih lastnih potomcev. Namesto tega je povedal ljudstvu, da bodo \xc5\xa1tirideset let tavali po pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, dokler ne bodo vsi, ki so stari 20 let ali ve\xc4\x8d in so zavrnili vstop v Kanaan, umrli; njihovi otroci pa bodo vstopili in osvojili Kanaan. Zgodaj naslednje jutro so Izraelci rekli, da so gre\xc5\xa1ili in da sedaj ho\xc4\x8dejo osvojiti Kanaan. Mojzes jim je rekel, naj tega ne delajo, vendar so se odlo\xc4\x8dili, da ga ne bodo ubogali in bodo vstopili v Kanaan. Amale\xc4\x8dani in Kanaanci so napad odbili._NEWLINE_Rubenovo pleme, ki so ga vodili Korah, Datan, Abiram in dvesto petdeset izraelskih princev, so obto\xc5\xbeili Mojzesa in Arona, da sta se postavila \xc4\x8dez ljudstvo. Mojzes jim je povedal, naj pridejo naslednji teden s kadilnico za vsakega mo\xc5\xbea. Datan in Abiram sta zavrnila, da bi pri\xc5\xa1la na Mojzesov poziv. Mojzes je \xc5\xa1el na prostor, kjer so bili Datanovi in Abiramovi \xc5\xa1otori. Potem, ko je Mojzes govoril, se je odprla zemlja in pogoltnila Datanove in Abiramove \xc5\xa1otore in se nato zaprla. Ogenj je pogoltnil dvesto petdeset mo\xc5\xbe s kadilnicami. Mojzes je vzel kadilnice in jih pretopil v plo\xc5\xa1\xc4\x8de, s katerimi je prekril oltar. Naslednji dan so pri\xc5\xa1li Izraelci in obto\xc5\xbeili Mojzesa in Arona, da sta pobila svoje rojake. Nad ljudi je pri\xc5\xa1la kuga, ki je pomorila 14.700 ljudi in se je kon\xc4\x8dala \xc5\xa1ele, ko je \xc5\xa1el Aron med ljudmi s svojo kadilnico._NEWLINE_Da bi prepre\xc4\x8dil nadaljnje godrnjanje in trajno uredil zadeve, je Mojzes na palico vsakega vodilnega princa nelevitskih plemen napisal njegovo ime in jih polo\xc5\xbeil v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Tudi na Aronovo palico je napisal njegovo ime in jo polo\xc5\xbeil v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Naslednji dan, ko je vstopil v sveti\xc5\xa1\xc4\x8de, je Aronova palica vzbrstela, cvetela in rodila mandeljne.\n_START_SECTION_\nSeverno v Kannan\n_START_PARAGRAPH_\nPotem, ko so zapustili Sinaj, so se Izraelci utaborili v Kade\xc5\xa1u. Po \xc5\xa1tevilnih prito\xc5\xbebah je Mojzes drugi\xc4\x8d udaril po skali in pritekla je voda. Mojzes in Aron nista izkazala GOSPODU svetosti, zato nista smela vstopiti v obljubljeno de\xc5\xbeelo. To je bilo drugi\xc4\x8d, da je Mojzes udaril po skali, da je pritekla voda; oba kraja se zato verjetno imenujeta Meriba._NEWLINE_Sedaj so bili pripravljeni vstopiti v Kanaan, vendar so opustili idejo, da bi napadli Kanaance v Hebronu, v mestu v ju\xc5\xbenem delu Kanaana. Vohuni so jih obvestili, da so Kanaanci premo\xc4\x8dni, zato so se odlo\xc4\x8diti obiti Hebron tako, da bodo \xc5\xa1li vzhodneje, okrog Mrtvega morja. \xc5\xa0li so skozi Edom, Moab in Amon. Ta tri plemena so Hebrejci obravnavali kot Izraelce, Lotove potomce, in jih zato niso mogli napasti. _NEWLINE_Kljub temu so bili tekmeci, in Izraelcem niso dovolili, da bi pre\xc4\x8dkali njihovo ozemlje. Zato je Mojzes vodil svoje ljudstvo vzdol\xc5\xbe vzhodne meje Edoma, kar je najju\xc5\xbeneje od teh ozemelj. Medtem, ko so Izraelci potovali okrog Edoma, so se prito\xc5\xbeevali glede mane. Potem, ko je mnogo ljudi umrlo, ker so jih pi\xc4\x8dile strupene ka\xc4\x8de, je Mojzes naredil bronasto ka\xc4\x8do in jo pritrdil na drog. Tisti, ki jih je pi\xc4\x8dila ka\xc4\x8da in so se ozrli na bronasto ka\xc4\x8do, niso umrli._NEWLINE_Glede na bibli\xc4\x8dno Knjigo kraljev je ta bronasta ka\xc4\x8da obstajala, dokler je ni kralj Hezekija uni\xc4\x8dil, saj so jo nekateri \xc4\x8dastili kot idola. Ko so dosegli Moab, je bilo razkrito, da so Moabce napadli in porazili Amoriti, ki jih je vodil kralj Sihon. Amoriti so bili nehebrejsko kanaansko ljudstvo, ki so neko\xc4\x8d vladali na obmo\xc4\x8dju rodovitnega polmeseca. Ko je Mojzes prosil Amorite za prehod in so ga zavrnili, jih je napadel (ker so bili Nehebrejci, Izraelci niso imeli pomislekov glede napada), verjetno oslabljene zaradi spopada z Moabci, in jih porazil._NEWLINE_Izraelci, ki so sedaj posedovali obmo\xc4\x8dje Amoritov ju\xc5\xbeno od Moaba, so hoteli raz\xc5\xa1iriti svoje ozemlje. Hoteli so zavzeti Ba\xc5\xa1an, rodovitno obmo\xc4\x8dje severno od Amona, ki je slovelo po hrastih in govedu. Tam je kraljeval Og. Kasnej\xc5\xa1e rabinske legende pripovedujejo, da je Og pre\xc5\xbeivel vesoljni potop; da je bil na barki in da ga je hranil Noe. Izraelci so se spopadli z Ogovimi silami pri Edreju, na ju\xc5\xbeni meji Ba\xc5\xa1ana, kjer so Izraelci zmagali in zasu\xc5\xbenjili vse mo\xc5\xa1ke, \xc5\xbeenske in otroke teh mest ter jih oplenili._NEWLINE_Balak, kralj Moaba, je sli\xc5\xa1al za izraelska osvajanja in se zbal, da je njegovo ozemlje naslednje. Zato je poslal moabske in midjanske stare\xc5\xa1ine k _NEWLINE_Bileamu (mogo\xc4\x8dnemu in spo\xc5\xa1tovanemu preroku), sinu Beorja, da bi pri\xc5\xa1el in preklel Izraelce. Bileamov kraj je nejasen. Bileam jim je poslal sporo\xc4\x8dilo, da lahko stori le, kar mu je Bog ukazal, in Bog mu je preko sanj povedal, naj ne gre. Moab je poslal vi\xc5\xa1je duhovnike in ponudil Bileamu \xc4\x8dasti, in Bog je rekel Bileamu, naj gre z njimi._NEWLINE_Bileam se je z dvema slu\xc5\xbeabnikoma odpravil k Balaku, vendar mu je angel to poskusil prepre\xc4\x8diti. Najprej je angela videl le osel, ki ga je jezdil Bileam. Ko je za\xc4\x8del kaznovati osla, ker se ni hotel premikati, je osel \xc4\x8dude\xc5\xbeno dobil mo\xc4\x8d, da je spregovoril Bileamu in se prito\xc5\xbeil zaradi njegovega ravnanja. V tem trenutku je Bileam lahko videl angela, ki ga je informiral, da je bil osel edini razlog, da angel ni ubil Bileama. Bileam je takoj ob\xc5\xbealoval, vendar mu je bilo re\xc4\x8deno, naj gre naprej._NEWLINE_Bileam je \xc5\xa1el z Balakom in pri\xc5\xa1la sta v Kirj\xc3\xa1t Huc\xc3\xb3t. \xc5\xa0la sta na visoka podro\xc4\x8dja Bam\xc3\xb3t B\xc3\xa1ala in \xc5\xbertvovala na sedmih oltarjih. Bileam je od Boga dobil prerokbo, ki ga je povezovala z Balakom. Prerokba je blagoslavljala Izrael. Balak je protestiral, vendar ga je Bileam opomnil, da lahko govori le besede, ki mu jih Bog polo\xc5\xbei v usta, zato ga je Balak peljal na drug visok prostor na Pisgi, da bi poskusil znova. Tukaj sta postavila novih sedem oltarjev in \xc5\xbertvovala na vsakem od njih. Bileam je dobil novo prerokbo, ki je blagoslavljala Izrael._NEWLINE_Bileam je zelo prestra\xc5\xa1en Balak ko\xc4\x8dno odpeljal v Peor in je, po sedmih \xc5\xbertvovanjih, sprejel odlo\xc4\x8ditev, da ne bo iskal navdu\xc5\xa1enja, ampak na Izraelce pogledal z vrha. Bo\xc5\xbeji duh je pri\xc5\xa1el nad Bileama in mu dal tretjo pozitivno prerokbo glede Izraela. Balakova jeza je zrasla do to\xc4\x8dke, ko je zagrozil Bileamu, vendar je ta ponudil zgolj napoved usode._NEWLINE_Bileam je pogledal na Kenite in Amalekite in ponudil dve novi napovedi usode. Balak in Bileam sta \xc5\xa1la na svoja domova. Kasneje je Bileam obvestil Balaka in Midjance, da morajo zavesti Izraelce v idolatrijo, \xc4\x8de jih ho\xc4\x8dejo premagati v kratkem \xc4\x8dasu. Midjanci so poslali \xc4\x8dudovito \xc5\xbeensko v izraelski tabor, da je zapeljala mlade mo\xc5\xa1ke v idolatrijo in namen se je izkazal kot uspe\xc5\xa1en._NEWLINE_Bog je ukazal Mojzesu, da z obe\xc5\xa1enjem kaznuje vsakega, ki je bil udele\xc5\xbeen pri idolatriji. Mojzes je ukazal sodnikom, da izvedejo masovni poboj. Isto\xc4\x8dasno je eden od Izraelcev pripeljal domov midijansko \xc5\xbeensko. To je videl Aronov vnuk Pinh\xc3\xa1s in s kopjem prebodel Midjanko in Izraelca, da bi odvrnil bo\xc5\xbejo jezo. V tem \xc4\x8dasu je kuga \xc5\xbee pomorila 24.000 Izraelcev. Mojzesu je bilo re\xc4\x8deno, da bo Pinhas in njegov rod prejel obljubo ve\xc4\x8dnega duhovni\xc5\xa1tva, saj je od Izraela odvrnil bo\xc5\xbejo jezo._NEWLINE_Potem, ko je Mojzes popisal ljudstvo, je poslal vojsko, da bi ma\xc5\xa1\xc4\x8deval zlo, ki so ga Izraelcem prinesli Midjanci. 4 Mz 31 pripoveduje, da je Mojzes naro\xc4\x8dil Izraelcem, naj pobijejo vse midjanske \xc5\xbeenske, de\xc4\x8dke in nedevi\xc5\xa1ka dekleta, \xc4\x8deprav si so device razdelili vojaki. Izraelci so ubili Bileama in 5 midjanskih kraljev: Evija, Rekema, Curja, Hura in Reba._NEWLINE_Mojzes je dolo\xc4\x8dil Jozueta, Nunovega sina, da ga nasledi kot voditelja Izraelcev. Mojzes je umrl star 120 let.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nMojzes je bil posvarjen, da mu ne bo dovoljeno voditi Izraelcev \xc4\x8dez reko Jordan zaradi prestopka pri vodah Meribe (5 Mz 32,51), ampak bo umrl na vzhodnih bregovih (5 Mz 20,12). Zato je zbral plemena in jim povedal poslovilne govore, ki tvorijo 5. Mojzesovo knjigo._NEWLINE_Ko je kon\xc4\x8dal, je zapel pesem in blagoslovil ljudstvo. \xc5\xa0el je na goro Nebo, na vrh Pisge, gledal obljubljeno de\xc5\xbeelo Izrael, ki se je raz\xc5\xa1irjala pred njim in umrl. Glede na talmudsko legendo je umrl 7. adarja, to\xc4\x8dno na svoj stodvajseti rojstni dan. Bog sam ga je pokopal v neznani grob v dolini v de\xc5\xbeeli Moab, nasproti Bet Pe\xc3\xb3rju (5 Mz 34,6)._NEWLINE_Mojzes je bil \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko orodje v oblikovanju izraelskega naroda; posredoval mu je Toro. Bil je bolj poni\xc5\xbeen kot katerikoli drug \xc4\x8dlovek (3 Mz 12,3), u\xc5\xbeival je edinstvene privilegije, zato \xc2\xbbni ve\xc4\x8d vstal prerok v Izraelu, enak Mojzesu, ki ga je GOSPOD poznal iz obli\xc4\x8dja v obli\xc4\x8dje\xc2\xab\xc2\xa0(5 Mz 34:10).\n_START_SECTION_\nMojzesov zakon\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga kraljev opisuje, kako je bil v templju, med vladavino kralja Jo\xc5\xa1ije (641\xe2\x80\x93609 pr. n. \xc5\xa1t.), odkrit Mojzesov zakon . To knjigo ve\xc4\x8dinoma definirajo kot zgodnjo razli\xc4\x8dico 5. Mojzesove knjige, verjetno poglavja od 5 do 26 in poglavje 28. To besedilo vsebuje mnoge zakone, ki jih uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v 8. stoletje pr. n. \xc5\xa1t., v \xc4\x8das Judovega kraljestva. Takrat je manj\xc5\xa1inska jahvisti\xc4\x8dna frakcija aktivno napadala glavni tok politeizma, \xc4\x8demur je sledila ustanovitev uradne monolatrije Boga Izraela pod kraljem Jo\xc5\xa1ijem v poznem 7. stoletju pr. n. \xc5\xa1t._NEWLINE_Zakon, pripisan Mojzesu, posebno zakoni v 5. Mojzesovi knjigi, je postal superioren nad vsemi drugimi viri avtoritete (kralj in njegovi uradniki) in levitski duhovniki so bili varuhi in razlagalci zakona._NEWLINE_5. Mojzesova knjiga (5 Mz 31,9 in 5 Mz 31,24\xe2\x80\x9326) opisuje, kako Mojzes pi\xc5\xa1e Toro na zvitek in jo polo\xc5\xbei poleg skrinje zaveze. Podobne vrstice vklju\xc4\x8dujejo na primer 2 Mz 17,14\xc2\xa0\xc2\xbbZapi\xc5\xa1i to za spomin v knjigo in povej J\xc3\xb3zuetu, da bom docela izbrisal spomin na Am\xc3\xa1leka izpod neba\xc2\xab, 2 Mz 24,4\xc2\xa0\xc2\xbbMojzes je zapisal vse GOSPODOVE besede. Potem je zjutraj zgodaj vstal in postavil oltar pod goro in dvanajst spominskih kamnov za dvanajst Izraelovih rodov\xc2\xab, 2 Mz 34,27 \xc2\xbbPotem je GOSPOD rekel Mojzesu: \xc2\xbbZapi\xc5\xa1i te besede, kajti z njimi sklepam zavezo s teboj in z Izraelom!\xc2\xab in 3 Mz 26,46 \xc2\xbbTo so zakoni, odloki in postave, ki jih je GOSPOD na Sinajski gori po Mojzesovi roki postavil med seboj in Izraelovimi sinovi.\xc2\xab_NEWLINE_Na podlagi te tradicije je Mojzesov zakon postal referenca za celotno pravno vsebino Peteroknji\xc5\xbeja, ne le 10 zapovedi, ki so z Mojzesom eksplicitno povezane v bibli\xc4\x8dni pripovedi._NEWLINE_Vsebina tega zakona je bila izlu\xc5\xa1\xc4\x8dena in zapisana v Rabinskem judovstvu kot 613 Mitzvot. V pozni antiki je tradicija Mojzesa kot vira zakonov v Peteroknji\xc5\xbeju spodbudila tradicijo Mojzesove avtoritete \xe2\x80\x93 interpretacije celotne Tore kot Mojzesovega dela.\n_START_SECTION_\nZgodovinskost\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na dokumentarno hipotezo, ki trdi, ki da je bila Tora napisala v teku sedmih stoletij, lahko tradiciji Mojzesa kot zakonodajalca in kulturnega junaka Izraelcev sledimo v vire 5. Mojzesove knjige (Devteronomij). Viri ustrezajo kraljestvu Juda iz 7. stoletja pr. Kr. Mojzes je osrednji lik v devteronomijskem zapisu o izvoru Izraelcev, zastopan v literarnem stilu elegantnih spominov, ki jih pripoveduje Mojzes. Ve\xc4\x8dinski pogled je, da je se Deveronomist opira na zgodnej\xc5\xa1e gradivo, morda iz \xc4\x8dasa zdru\xc5\xbeene monarhije. Torej bibli\xc4\x8dna pripoved morda temelji na tradicijah, ki jim lahko sledimo do 10. stoletja, ali okrog \xc5\xa1tiri stoletja po domnevnem Mojzesovem \xc4\x8dasu. Bibli\xc4\x8dni minimalisti, kot sta Philip Davies in Niels Peter Lemche, obravnavajo eksodus kot fikcijo, ustvarjeno v obdobju Perzijcev ali celo kasneje, brez spomina na zgodovinskega Mojzesa._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje zgodovinskosti eksodusa (predvsem o takratnem faraonu, \xc4\x8digar identifikacija bi povezovala bibli\xc4\x8dno zgodbo z egiptovsko kronologijo) je bilo dolgo predmet razprav, vendar brez zaklju\xc4\x8dka. V izkrivljenem poro\xc4\x8dilu Jo\xc5\xbeefa Flavija Maneto izjavlja, da je bil Mojzes izvirno Osarsef, uporni\xc5\xa1ki duhovnik, ki je vodil skupino gobavcev od Avarisa (v Bibliji kot Ramzes) (2 Mz 1,11). _NEWLINE_Mnogi bibli\xc4\x8dni strokovnjaki so pripravljeni priznati, da je za eksodusom in sinajskimi tradicijami zgodovinsko jedro. \xc4\x8ceprav bibli\xc4\x8dna pripoved dramatizira s prikazovanjem kot edinstvenega dogodka, je bil bolj verjetno to postopen proces migracije. Motiv \xc2\xbbegiptovskega su\xc5\xbeenjstva\xc2\xab\xc2\xa0odseva zgodovinsko situacijo imperialisti\xc4\x8dnega nadzora Egiptovskega imperija nad Kanaanom po osvajanjih Ramzesa II., ki se je zmanj\xc5\xa1al med 12. stol. zaradi pritiska Ljudstev z morja in splo\xc5\xa1nega kolapsa bronaste dobe. Israel Finkelstein ka\xc5\xbee na pojav naselij na osrednjih hribih okrog leta 1200 kot najzgodnej\xc5\xa1ih znanih naselij Izraelcev. _NEWLINE_Cikli\xc4\x8dni vzorec teh vi\xc5\xa1inskih naselij, ki ustreza stanju sosednjih kultur, nakazuje, da so tamkaj\xc5\xa1nji Kanaanci kombinirali kmetijski in nomadski stil \xc5\xbeivljenja. Ko je bil zaradi invazije ljudstev z morja konec egip\xc4\x8danske vladavine, de\xc5\xbeela osrednjih hribov ni ve\xc4\x8d mogla vzdr\xc5\xbeevati velike nomadske populacije, zato so iz nomadskega na\xc4\x8dina pre\xc5\xa1li na stalno naselitev._NEWLINE_Finkelstein izjavlja v isti knjigi, da je bil v obdobju, ki ga za eksodus predlaga ve\xc4\x8dina strokovnjakov, Egipt na vi\xc5\xa1ku svoje mo\xc4\x8di, s serijo utrdb, ki so varovale meje in nadzornih to\xc4\x8dk, ki so bdele nad potmi v Kanaan. To pomeni, da bi bil eksodus razse\xc5\xbenosti, opisane v Tori, nemogo\xc4\x8d._NEWLINE_Medtem ko je splo\xc5\xa1na pripoved v eksodusa in zavzetja obljubljene de\xc5\xbeele morda oddaljeno zasnovana v zgodovinskih dogodkih, figura Mojzesa kot voditelja Izraelcev v teh dogodkih ne more biti podkrepljena. William Dever se strinja s kanaanskim izvorom Izraelcev, vendar dovoljuje med zgodnjimi naseljenci vrhov hribov egip\xc4\x8danske imigrante in dopu\xc5\xa1\xc4\x8da odprto mo\xc5\xbenost Mojzesu podobne figure v Transjordaniji ok. 1250-1200._NEWLINE_Martin Noth pravi, da sta dve skupini do\xc5\xbeiveli eksodus in sinajske dogodke, in da sta neodvisno prenesli svoji zgodbi: \xc2\xbbbibli\xc4\x8dna zgodba, ki sledi Hebrejcem iz Egipta v Kanaan, izvira iz urednikovega tkanja lo\xc4\x8denih tem in tradicij okrog glavnega lika Mojzesa, ki je dejansko nepomembna oseba iz Moaba.\xc2\xab_NEWLINE_Kenitska hipoteza, ki jo je predlagal Cornelius Tiele leta 1872, meni, da je Mojzesova figura odsev zgodovinskega midijanskega Jahvejevega duhovnika. Jahvejev kult so Keniti iz ju\xc5\xbenega Kanaana (Edom, Moab, Midjan) predstavili Izraelcem. Ideja temelji na stari tradiciji (zapisani v Knjigi sodnikov 1,16 in 4,11), da je bil Mojzesov tast midjanski Jahvejev duhovnik, kakor Jahveja ohranja spomin midjanskega izvora bo\xc5\xbeanstva. Medtem ko je vloga Kenitov v prenosu kulta splo\xc5\xa1no sprejeta, je Tielov pogled na zgodovinsko Mojzesovo vlogo na\xc5\xa1el manj podpore v moderni znanosti._NEWLINE_William Albright ima bolj naklonjen pogled na tradicionalne poglede na Mojzesa, in sprejema bistvo bibli\xc4\x8dne zgodbe, ki jo vsebuje Biblija, in sicer od 2 Mz 1,8 do 5 Mz 34,12, vendar prepoznava vpliv, ki so ga naredila na pripoved stoletja pisnega in ustnega prena\xc5\xa1anja in povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8dslojne spremembe.\n_START_SECTION_\nJudovstvo\n_START_PARAGRAPH_\nBogastvo zgodb in dodatnih informacij o Mojzesu vsebujejo judovski apokrifi in \xc5\xbeanr rabinske eksegeze, poznan kot Midra\xc5\xa1, kakor tudi primarna dela judovske ustne zakonodaje, Mi\xc5\xa1na in Talmud. V judovski tradiciji za Mojzesa obstaja ve\xc4\x8d imen in vzdevkov. Midra\xc5\xa1 identificira Mojzesa kot eno sedmih bibli\xc4\x8dnih osebnosti, ki so jih klicali z ve\xc4\x8d imeni. Mojzesova druga imena so Jekuthiel (tako ga je klicala mati), Heber (o\xc4\x8de), Jered (Mirjam), Avi Zanoah (Aron), Avi Gedor (Kohat), Avi Soco (dojilja), Shemaiah ben Nethanel (Izraelci). Mojzesu so pripisana tudi imena Toviah (kot ime), Levi (kot dru\xc5\xbeinsko ime) (Vayikra Rabbah 1:3), Heman, Mechoqeiq (zakonodajalec) in Ehl Gav Ish (4 Mz 12,3)._NEWLINE_Judovski zgodovinarji, ki so \xc5\xbeiveli v Aleksandriji, kot je bil Evpolemej, so Mojzesu pripisovali, da je Feni\xc4\x8dane nau\xc4\x8dil njihove abedece, podobno kot v legendi o Totu. Artapan Aleksandrijski Mojzesa ni izrecno identificiral le z Totom/Hermesom, ampak tudi z gr\xc5\xa1ko figuro Musaeus (imenoval ga je \xc2\xbbOrfejev u\xc4\x8ditelj\xc2\xab) in mu pripisoval razdelitev Egipta na 36 obmo\xc4\x8dij, od katerih je vsako imelo svojo liturgijo. Princeso, ki je posvojila Mojzesa, je imenoval Meris, \xc5\xbeeno faraona Henefresa (Chenephres)._NEWLINE_Starodavni viri omenjajo Domnevo o Mojzesu oz. Mojzesovo pri\xc4\x8devanje. Latinsko besedilo je v Milanu v 19. stoletju na\xc5\xa1el Antonio Ceriani in ga poimenoval Domneva o Mojzesu, \xc4\x8deprav se ne sklicuje na domnevo o Mojzesu in ne vsebuje delov Domneve, ki jih citirajo starove\xc5\xa1ki avtorji. Dejansko je Pri\xc4\x8devanje. Incident (med nadangelom Mihaelom in hudi\xc4\x8dem, ki sta se prepirala za Mojzesovo truplo), ki ga citirajo starove\xc5\xa1ki avtorji, je prav tako omenjen v Judovem pismu._NEWLINE_Ortodoksni Judje Mojzesa imenujejo Moshe Rabbenu, Eved HaShem, Avi haNeviim zya''a. Definiran je kot \xc2\xbbna\xc5\xa1 voditelj Mojzes\xc2\xab, \xc2\xbbbo\xc5\xbeji slu\xc5\xbeabnik\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbo\xc4\x8de vseh prerokov\xc2\xab. V njihovem pogledu Mojzes ni prejel le Tore, ampak tudi razodeto (pisno in ustno) in skrito (hokhmat nistar) u\xc4\x8denje. To je dalo judovstvu Ra\xc5\xa1bijev Zohar, Toro Ari haQadoshija in vse, o \xc4\x8demer se razpravlja v Nebe\xc5\xa1ki Je\xc5\xa1ivi med Ramhalom in njegovimi u\xc4\x8ditelji). Dojemajo ga kot velikega preroka._NEWLINE_\xc2\xbbDa bi do\xc5\xbeivel 120 let\xc2\xab\xc2\xa0je postal splo\xc5\xa1en blagoslov med Judi. Deloma izhaja iz Mojzesove starosti, deloma pa iz tega, da je 120 let zgornja meja starosti za Noetove potomce (ena od interpretacij 1 Mz 6,3).\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Novi zavezi je izmed starozaveznih likov Mojzes najpogosteje omenjen. Navadno je simbol Bo\xc5\xbejega zakona, kakor je okrepljen in razlo\xc5\xbeen v Jezusovem u\xc4\x8denju. Novozavezni pisatelji pogosto primerjajo Jezusove besede in dela z Mojzesovimi, da razlagajo Jezusovo poslanstvo. Apostolska dela (7:39\xe2\x80\x9343, 51\xe2\x80\x9353) povezujejo judovsko zavrnitev Mojzesa ob \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denju zlatega teleta z zavrnitvijo Jezusa, ki se je nadaljevala v tradicionalnem judovstvu._NEWLINE_Mojzes se pojavlja v ve\xc4\x8d Jezusovih sporo\xc4\x8dilih. Ko pono\xc4\x8di sre\xc4\x8da farizeja Nikodema (Jn 3), primerja Mojzesovo dviganje ka\xc4\x8de v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, na katero so lahko pogledali Izraelci in so bili re\xc5\xa1eni z lastnim povzdignjenem (njegova smrt in vstajenje) \xe2\x80\x93 ljudje lahko pogledajo nanj in bodo re\xc5\xa1eni. V Jn 6 Jezus odgovori na trditve ljudi, da je Mojzes priskrbel mano v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, da to ni bil Mojzes, ampak Bog. Sebe imenuje \xc2\xbbkruh \xc5\xbeivljenja\xc2\xab\xc2\xa0in tako izjavlja, da je on tisti, ki je bil predviden biti hrana Bo\xc5\xbejega ljudstva. Mojzes je skupaj z Elijem prisoten pri spremenjenje na gori, kakor ga opisujejo trije evangeliji (Mt 17, Mr 9, Lk 9). _NEWLINE_Kasnej\xc5\xa1i kristjani so na\xc5\xa1li \xc5\xa1tevilne druge vzporednice med \xc5\xbeivljenjem Mojzesa in Jezusa do obsega, da je Jezus \xc2\xbbdrugi Mojzes\xc2\xab. Na primer, Jezusov pobeg pred Herodovim pomorom v Betlehemu primerjajo Mojzesovemu pobegu pred faraonovem na\xc4\x8drtu obiti hebrejske otroke. Te vzporednice v Bibliji niso omenjene._NEWLINE_Mojzesova pomembnost se v modernem kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu ni zmanj\xc5\xa1ala. V ve\xc4\x8d Cerkvah ga obravnavajo kot svetnika. Kot preroka se ga spominjajo v koledarjih Vzhodne pravoslavne cerkve, Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve in Evangeli\xc4\x8danskih cerkva in sicer 4. septembra. Kot prao\xc4\x8daka se ga 30. julija spominja koledar svetnikov Armenske apostolske cerkve.\n_START_SECTION_\nMormonstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPripadniki Cerkve Jezusa Kristusa svetih iz poslednjih dni (imenovani tudi mormoni) imajo na Mojzesa podoben pogled kot kristjani. Poleg bibli\xc4\x8dne zbirke Mojzesovih knjig imajo tudi Izbrana poglavja iz Mojzesovih knjig kot del svojega skripturalnega kanona. Verjamejo, da so ta knjiga prevedena Mojzesova dela in so vklju\xc4\x8dena v Biser velike vrednosti (Pearl of Great Price)._NEWLINE_Mormoni so edinstveni v verovanju, da je bil Mojzes vzet v nebesa, ne da bi spoznal smrt. Joseph Smith mlaj\xc5\xa1i in Oliver Cowdery sta izjavila, da se jima je 3. aprila 1836 Mojzes prikazal v Kirtland templju v glorificirani, nesmrtni, fizi\xc4\x8dni obliki in jima poklonil \xc2\xbbklju\xc4\x8de zdru\xc5\xbeevanja Izraelcev z vseh \xc5\xa1tirih strani sveta, in vodenje desetih plemen iz severne de\xc5\xbeele.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nIslam\n_START_PARAGRAPH_\nV Koranu je Mojzes omenjen ve\xc4\x8dkrat kot kdorkoli drug. Njegovo \xc5\xbeivljenje je opisano in povzeto ve\xc4\x8dkrat kot \xc5\xbeivljenje kateregakoli islamskega preroka._NEWLINE_Mojzes je opisan podobno kot prerok Mohamed in njegov zna\xc4\x8daj izkazuje nekatere od glavnih tem v islamski teologiji, vklju\xc4\x8dno z moralno injunkcijo o podreditvi Bogu. V Koranu je Mojzes definiran tako kot prerok (nabi) in sporo\xc4\x8devalec (rasul). Slednji termin sporo\xc4\x8da, da je bil eden tistih prerokov, ki so prinesli religiozne zapise in zakone svojemu ljudstvu._NEWLINE_Huston Smith (1991) razlaga koranska sre\xc4\x8danja v nebesih med Mojzesom in Mohamedom in trdi, da \xc2\xbbso bila klju\xc4\x8dni dogodki v Mohamedovem \xc5\xbeivljenju\xc2\xab\xc2\xa0in so vodili v 5 dnevnih molitev muslimanov._NEWLINE_V Koranu je Mojzes omenjen 502-krat. Ve\xc4\x8dino klju\xc4\x8dnih dogodkov iz Mojzesovega \xc5\xbeivljenja, ki so v Svetem pismu, je mogo\xc4\x8de najti v ve\xc4\x8d surah, vklju\xc4\x8dno z zgodbo o sre\xc4\x8danju s Khidrom, ki je v Svetem pismu ni._NEWLINE_V koranskih zapisih o Mojzesu je Johebeda tista, ki ji bog uka\xc5\xbee, naj Mojzesa skrije v ladjo in ga da na Nil; tako ga je popolnoma prepustila v bo\xc5\xbeje varstvo. Faraonova \xc5\xbeena Asija, in ne njegova h\xc4\x8di, je na\xc5\xa1la Mojzesa, ko je lebdel na Nilu. Prepri\xc4\x8dala je faraona, da ga je smela obdr\xc5\xbeati kot sina, saj nista bila blagoslovljena z otroki. Koranski zapis poudarja, da je bilo Mojzesovo poslanstvo povabiti faraona, da sprejme bo\xc5\xbeje sporo\xc4\x8dilo in da re\xc5\xa1i Izraelce. Glede na Koran Mojzes opogumlja Izraelce, naj vstopijo v Kanaan, vendar se no\xc4\x8dejo spopasti s Kanaanci, saj se bojijo gotovega poraza. Mojzes se odzove s pro\xc5\xa1njo Alahu, naj bosta z bratom Aronom lo\xc4\x8dena od ma\xc5\xa1\xc4\x8devalnih Izraelcev. _NEWLINE_Glede na islamsko izro\xc4\x8dilo je Mojzes pokopan v kraju Nabi Musa v Jerihu.\n_START_SECTION_\nBahajstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV bahajstvu je Mojzes manifestacija boga, ki ga dojemajo enako avtenti\xc4\x8dnega kot tiste, ki so bili poslani v drugih erah. Eden od Mojzesovih vzdevkov v bahajskih svetih besedilih je bo\xc5\xbeji sogovornik. Mojzesa opisujejo kot tistega, ki je tlakoval pot Bahu Ulahu in njegovemu dokon\xc4\x8dnemu razkritju. Opisujejo ga tudi kot u\xc4\x8ditelja resnice, \xc4\x8digar u\xc4\x8denja so bila v duhu njegovega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nV romanu Das Gesetz je Thomas Mann ponovno povedal zgodbo o izhodu iz Egipta. V njej je glavni lik Mojzes. Motiv Mojzesa sta uporabljala tudi Victor Hugo in George Eliot.\n_START_SECTION_\nPri Freudu\n_START_PARAGRAPH_\nSigmund Freud je v svoji zadnji knjigi Mojzes in monoteizem iz leta 1939 trdil, da je Mojzes pripadal egip\xc4\x8danskemu plemstvu, ki se je priklju\xc4\x8dilo Ehnatonovemu monoteizmu. Slede\xc4\x8d teorijam tedanjih bibli\xc4\x8dnih kritikov je Freud verjel, da je bil Mojzes umorjen v divjini, kar je privedlo do kolektivnega ob\xc4\x8dutka krivde zaradi umora o\xc4\x8deta, ki je bila od nekdaj v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du judovstva. Zapisal je, da je \xc2\xbbjudovstvo religija o\xc4\x8deta, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo je postalo religija sina.\xc2\xab\xc2\xa0Morebiten Mojzesov egip\xc4\x8danski izvor in njegova sporo\xc4\x8dila so dobili precej pozornost strokovnjakov._NEWLINE_Nasprotniki tega pogleda opa\xc5\xbeajo, da se religija Tore zdi druga\xc4\x8dna od atenizma v vsem, razen v sredi\xc5\xa1\xc4\x8dni zna\xc4\x8dilnosti \xe2\x80\x93 posvetitvi enemu bogu, \xc4\x8deprav so temu nasprotovali z ve\xc4\x8d argumenti, na primer s kazanjem podobnosti med Himno son\xc4\x8devemu bo\xc5\xbeanstvu in Psalmom 104. Freudova interpretacija zgodovinskega Mojzesa med zgodovinarji ni dobro sprejeta. Ve\xc4\x8dina jo obravnava kot psevdozgodovino.\n_START_SECTION_\nFigurativna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nMojzes je upodobljen na ve\xc4\x8d vladnih stavbah ZDA, ker je bil zakonodajalec. V kongresni knji\xc5\xbenici stoji Mojzesov kip poleg kipa svetega Pavla. Mojzes je eden od 23 zakonodajalcev, upodobljenih v marmornih nizkih reliefih v sobah Predstavni\xc5\xa1kega doma na Kapitolu. Drugih 22 figur ima obraze obrnjene proti Mojzesu. Mojzesov portret je edini, ki ima pogled usmerjen naprej._NEWLINE_Mojzes se na rezbarijah, ki obkro\xc5\xbeajo strop Velike dvorane Vrhovnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike (Supreme Court) pojavi osemkrat. Njegov obraz je prisoten skupaj z drugimi figurami kot so Salomon, gr\xc5\xa1ki bog Zevs in rimska boginja modrosti Minerva. Na vzhodnem slemenskem \xc4\x8delu zgradbe je upodobljen Mojzes, ki dr\xc5\xbei 2 plo\xc5\xa1\xc4\x8di, ki predstavljata deset zapovedi in sta izrezljani v hrastova vrata sodne dvorane, na podporni okvir bronastih vrat sodne dvorane in na lesoreze v knji\xc5\xbenici. Kontroverzna slika je tista, ki je naravnost nad glavo vrhovnega sodnika. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du 40 \xc4\x8devljev dolgega izklesanega \xc5\xa1panskega marmorja je plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki prikazuje rimske \xc5\xa1tevilke od I do X; nekatere \xc5\xa1tevilke so delno skrite.\n_START_SECTION_\nMichelangelov kip\n_START_PARAGRAPH_\nMojzes je pogost motiv v likovni umetnosti, bolj znane so upodobitve Michelangela, Rafaela, Rembrandta, Tintoreta. Michelangelov kip Mojzesa je v rimski baziliki svetega Petra v vezeh je eden bolj znanih Mojzesovih kipov._NEWLINE_Rogovi na Mojzesovi glavi so rezultat napa\xc4\x8dnega prevoda hebrejske biblije v latinsko Vulgato, ki je bila blizu Michelangelu. Hebrejska beseda iz 2. Mojzesove knjige lahko pomeni rog in o\xc5\xbearjenost. Na Ameri\xc5\xa1kem arheolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu so pokazali, da je bil termin uporabljen pri opisovanju Mojzesovega pogovora z Bogom: \xc2\xbbKadar je Mojzes pri\xc5\xa1el pred GOSPODA, da bi z njim govoril, si je snel zagrinjalo, dokler ni od\xc5\xa1el. Potem ko je \xc5\xa1el ven, je povedal Izraelovim sinovom, kar mu je bilo zapovedano. In Izraelovi sinovi so videli Mojzesov obraz, kako \xc5\xbeari ko\xc5\xbea Mojzesovega obraza\xc2\xab\xc2\xa0(2 Mz 34, 34-35). V zgodnji judovski umetnosti je Mojzes pogosto prikazan z \xc5\xbearki, ki so izhajali iz njegove glave._NEWLINE_Drugi avtor razlaga: \xc2\xbbKo je sveti Hieronim prevajal Staro zavezo v latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, je mislil, da nih\xc4\x8de razen Kristusa ne bi smel sijati z \xc5\xbearki lu\xc4\x8di \xe2\x80\x93 zato je privzel drug prevod. J. Stephen Lang poudarja, da je Hieronimova razli\xc4\x8dica dejansko opisovala Mojzesa, ki je iz\xc5\xbeareval \xc5\xbearke v obliki rogov in da je nerodno prevedel, da je pomenilo 'imeti rogove.' Prav tako so opazili, da so Mojzesa posedli na prestol, \xc4\x8deprav ni bil kralj in ni bil ume\xc5\xa1\xc4\x8den na noben prestol.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nMotiv Mojzesa sta med drugimi uporabila Gioacchino Rossini v operi Mojzes v Egiptu (Mos\xc3\xa8 in Egitto) in Arthur Rubinstein."