b'\n_START_ARTICLE_\nClara Zetkin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nClara je bila starej\xc5\xa1a h\xc4\x8di Josephine Vitale. Josephininega o\xc4\x8deta sta zaznamovali francoska revolucija iz leta 1789 in njegova udele\xc5\xbeba pri Napoleonovih vojnah. Clarin o\xc4\x8de je bil Gottfried Ei\xc3\x9fner, sin dninarja in va\xc5\xa1kega u\xc4\x8ditelja iz Wiederaua. Njena mati je bila v stiku s pionirkami takrat nastalega me\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeenskega gibanja, \xc5\xa1e posebno z Louise Otto-Peter in Augusto Schmidt, brala dela pisateljice George Sand in ustanovila zdru\xc5\xbeenje za \xc5\xbeensko gimnastiko v Wiederauu. Dru\xc5\xbeina se je leta 1872 preselila v Leipzig, da bi svojim otrokom omogo\xc4\x8dila bolj\xc5\xa1o izobrazbo.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna dejavnost v zgodnji socialni demokraciji\n_START_PARAGRAPH_\nKot u\xc4\x8diteljica na ljudski \xc5\xa1oli, ki se je izobra\xc5\xbeevala na privatnih seminarjih v Leipzigu, je imela stik z \xc5\xbeenskim in delavskim gibanjem. Clara Ei\xc3\x9fner se je leta 1878 pridru\xc5\xbeila Nem\xc5\xa1ki socialisti\xc4\x8dni delavski stranki, ki se je leta 1890 preimenovala v Sozialdemokratische Partei Deutschlands (kraj\xc5\xa1e SPD; Socialdemokratska stranka Nem\xc4\x8dije). Zaradi socialisti\xc4\x8dnega zakona (1878-1890), ki je prepovedoval socialnodemokrati\xc4\x8dne aktivnosti izven de\xc5\xbeelnih zborov in parlamenta, je leta 1882 sprva odpotovala proti Z\xc3\xbcrichu in zatem v Pariz v izgnanstvo. Tam je prevzela priimek svojega \xc5\xbeivljenjskega sopotnika, ruskega revolucionarja Ossipa Zetkina, s katerim je imela sinova, Maxima Zetkina (* 1883) in Kostjo Zetkina (* 1885)._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je \xc5\xbeivela v Parizu, je leta 1889 med mednarodnim delavskim kongresom imela pomemben dele\xc5\xbe pri osnovanju Socialisti\xc4\x8dne internacionale (Sozialistische Internationale)._NEWLINE_Jeseni leta 1890 se je dru\xc5\xbeina vrnila nazaj v Nem\xc4\x8dijo in se ustalila v kraju Sillenbuch pri Stuttgartu. Tam je Clara Zetkin delovala kot prevajalka za zalo\xc5\xbebo Dietz in od leta 1892 tudi kot izdajateljica \xc5\xbeenskega \xc4\x8dasopisa Die Gleichheit (Enakost)._NEWLINE_Po smrti Ossipa Zetkina se je 42-letna Clara leta 1899 v Stuttgartu poro\xc4\x8dila s 24-letnim umetnostnim slikarjem Friedrichom Zundelom iz Wiernsheima, s katerim je kljub vedno ve\xc4\x8dji odtujenosti ostala formalno poro\xc4\x8dena vse do lo\xc4\x8ditve leta 1928. Leta 1907 je na Mednarodnem socialisti\xc4\x8dnem kongresu v Stuttgartu spoznala ruskega komunista Lenina, s katerim jo je vse \xc5\xbeivljenje povezovalo tesno prijateljstvo._NEWLINE_V SPD-ju je skupaj s svojo tesno in zaupno prijateljico ter soborko Roso Luxemburg pripadala revolucionarjem levega krila stranke in se skupaj z njo na prelomu 20. stoletja postavila proti revizionizmu reformistista Eduarda Bernsteina.\n_START_SECTION_\nMed 1. svetovno vojno\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu prve svetovne vojne je s Karlom Liebknechtom, Roso Luxemburg in relativno malo drugih vplivnih politikov SPD-ja odklonila konformisti\xc4\x8dno politiko obnovitve notranjih politi\xc4\x8dnih in gospodarskih konfliktov svoje stranke. Poleg drugih aktivnosti proti vojni je v Bernu leta 1915 organizirala mednarodno konferenco socialisti\xc4\x8dnih \xc5\xbeensk proti vojni. Zaradi svoje opredeljenosti proti vojni je bila Clara med vojno ve\xc4\x8dkrat priprta.\n_START_SECTION_\nPonovno izgnanstvo in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nPo prevzemu oblasti stranke NSDAP pod vodstvom Adolfa Hitlerja in izklju\xc4\x8ditvi stranke KPD iz parlamenta zaradi po\xc5\xbeiga Reichstaga leta 1933, je \xc5\xa1la ponovno in zadnji\xc4\x8d v svojem \xc5\xbeivljenju v izgnanstvo, tokrat v Sovjetsko zvezo, kjer je imela med letoma 1924 in 1929 stalno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po podatkih Marie Reese, odposlanke stranke KPD, ki je Zetkinovo le s te\xc5\xbeavo obiskovala, je \xc5\xbeivela \xc5\xbee strankarsko izolirana. Umrla je malo pozneje 20. Junija leta 1933, stara skoraj 76 let. Njena \xc5\xbeara je pokopana na zidni nekropoli pri kremeljskem obzidju v Moskvi. \xc5\xbdaro je k pokopu nesel Stalin osebno.'