b"\n_START_ARTICLE_\nJoseph Needham\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de Joseph Needham je bil zdravnik, njegova mati Alicia Adelaide Montgomery pa se je ukvarjala z glasbo. Joseph ml. je bil njun edini otrok. Preden se je vpisal na Cambridge, se je izobra\xc5\xbeeval v \xc5\xa1oli Oundle v Northamptoneshireju. Odlo\xc4\x8dil se je za \xc5\xa1tudij biokemije. Na Univerzi Cambridge je kon\xc4\x8dal svoj dodiplomski \xc5\xa1tudij, magisterij in doktorat (1925).\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nPo doktoriranju je delal za profesorja Frederick Golwand Hopkinsa v laboratoriju na univerzitetnem oddelku za biokemijo, kjer se je najprej specializiral za embriologijo in morfogenezo. Leta 1931 je objavil svojo priznano knjigo Kemi\xc4\x8dna embriologija (ang. Chemical Embriology). Njegova predavanja so bila v naslednjih letih dele\xc5\xbena dobrih odziv kritikov, med drugim tudi iz Harvarda._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je bil \xc5\xbee spo\xc5\xa1tovan biokemik, je njegova kariera med drugo svetovno vojno do\xc5\xbeivela nepri\xc4\x8dakovan preobrat. Leta 1937 se je med njegovimi \xc5\xa1tudenti na Cambridgeu zna\xc5\xa1lo tudi nekaj \xc5\xa1tudentov iz Kitajske. Ena izmed njih, Lu Gwei-djen, ga je u\xc4\x8dila kitajskega jezika in vzbudila njegovo zanimanje za njihovo kulturo in zgodovino znanosti. Kasneje se je kitaj\xc5\xa1\xc4\x8dine lotil resno s pomo\xc4\x8djo Gustava Halouna._NEWLINE_Med leti 1942 in 1946 je bil v Chongqingu s strani Kraljeve dru\xc5\xbebe izbran za predsednik oddelka za sodelovanje kitajskih in britanskih znanstvenikov. V tistem \xc4\x8dasu je velikokrat potoval na Kitajsko, kar je bilo zaradi vojne ote\xc5\xbeeno in nevarno. Potoval je po mnogo kitajskih mestih in neposeljenih pokrajinah. Povsod je zbiral knjige o kitajski zgodovini in znanosti, ki jih je redno po\xc5\xa1iljal nazaj v London. Pridobil je tudi mnogo znancev in prijateljev, ki so mu v kasnej\xc5\xa1ih letih po\xc5\xa1iljali razli\xc4\x8dne knjige o Kitajski, njeni zgodovini in podobno. Vse to je bil njegov material, iz katerega je \xc4\x8drpal vsebino za svoja kasnej\xc5\xa1a dela._NEWLINE_Ob vrnitvi v Evropo, mu je Julian Huxley ponudil mesto prvega Unescovega predstavnika naravoslovnih ved. Ponudbo je sprejel, a je po dveh letih, leta 1948, odstopil, zaradi sumov ve\xc4\x8d kot le znanstvenega sodelovanja s kitajskimi komunisti. Vrnil se je v svoje prostore na vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1oli Gonville in Caius (ang. Gonville in Caius College). Te so se kaj kmalu napolnili s knjigami, pridobljenimi na Kitajskem. Ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja za tem je namenil raziskovanju zgodovine kitajske znanosti, \xc4\x8deprav je o biokemiji predaval do leta 1966._NEWLINE_Kljub temu, da je bil zaradi svojega zanimanja za kitajsko kulturo velikokrat dele\xc5\xbeen kritike oblasti in se ga je celo prijel negativen sloves, mu je le-tega uspelo o\xc4\x8distiti. Leta 1959 je bil izvoljen za predsednika kolegov visoke \xc5\xa1ole Caius, leta 1965 pa celo za ravnatelja celotne \xc5\xa1ole. Na tem polo\xc5\xbeaju je ostal do svojega \xc5\xa1estinsedemdesetega leta._NEWLINE_Znanost in kitajska civilizacija_NEWLINE_Leta 1948 je zalo\xc5\xbebi Cambridge University Press predlagal izvedbo projekta, katerega rezultat, bi bila njegova knjiga Znanost in kitajska civilizacija (ang. Science and Civilization in China). Projekt je bil sprejet in je hitro zrasel. Sodeloval je z zgodovinarjem Wang Lingom. Sam je napisal 15 delov knjige, projekt pa se je nadaljeval tudi po njegovi smrti. Danes projekt obsega 27 delov, na raziskovalnem in\xc5\xa1titutu Needham (ang. Needham Research Institute) pa zbirko \xc5\xa1e dopolnjujejo._NEWLINE_Needhamovo vpra\xc5\xa1anje_NEWLINE_S tem vpra\xc5\xa1anjem se Needham spra\xc5\xa1uje, zakaj je Kitajska na podro\xc4\x8dju znanosti in tehnologije, kljub svojemu uspehu v zgodnjih letih civilizacije, tako zaostala za zahodnimi dr\xc5\xbeavami. \xc4\x8cudil se je dejstvu, da je sunkovita rast moderne znanosti in formuliranje hipotez o naravi v \xc4\x8dasu Galilea, zajela samo zahodne dr\xc5\xbeave, ne pa tudi Kitajske in Indije. Needham pripisuje velik pomen vpliv konfucionizma in taoizma na hitrost kitajskega odkrivanja. Prav tako ni verjel, da je kitajska pisava slabo vplivala na razvoj Kitajske._NEWLINE_Needham je s svojimi raziskavami posku\xc5\xa1al odgovoriti na to vpra\xc5\xa1anje. \xc4\x8ceprav je njegovo delo osupljivo, nekateri mislijo, da je samo vpra\xc5\xa1anje nesmiselno in tako nebo prineslo uporabnih odgovorov._NEWLINE_Njegove raziskave so navsezadnje le pokazale postopno nabiranje znanstvenih dose\xc5\xbekov skozi kitajsko zgodovino. V zadnjem delu svoje knjige pravi, da se je kitajski napredek jasno kazal v kitajski dru\xc5\xbebi. Kitajska nikoli ni do\xc5\xbeivela stagnacije. Hitro pa je zaostala, ko se je v Evropi po Renesansi za\xc4\x8dela razvijati moderna znanost._NEWLINE_Obstajajo pa tudi mnoge druge hipoteze, ki sku\xc5\xa1ajo pojasniti Needhamovo vpra\xc5\xa1anje. Na primer; Yingqui Liu in Chunjiang Liu sta menila, da je krivo pomankanje pravic do lastnine v tistem \xc4\x8dasu. Celo s pravicami, ki so jih imeli, je lahko kralj manipuliral po mili volji. Vsa znanost in tehnologija je lahko kraljeva dru\xc5\xbeina uporabila za svoje potrebe. Znanost ni imela prostih rok za napredek, zato le-ta, po njegovo, nikakor ni stekel._NEWLINE_Ocene in kritike_NEWLINE_Nekateri strokovnjaki pravijo, da Needham v svojih delih pretirava s kitajskimi tehnolo\xc5\xa1kimi dose\xc5\xbeki. Pravijo tudi, da v\xc4\x8dasih nepravilno pripisuje izum dolo\xc4\x8dnih predmetov Kitajski. Needhamovemu pogledu na Evropo o\xc4\x8ditajo tudi pretirano etnocentri\xc4\x8dnost. Naj bi z osredoto\xc4\x8danjem na Kitajsko, pozabil na razvijanje svojega mnenja o Evropi.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nNeedham je bil za svoje \xc4\x8dase precej liberalen. \xc5\xbdivel je kontroverzno \xc5\xbeivljenje. Politi\xc4\x8dno gledano je bil levi\xc4\x8dar, zavzemal se je za kr\xc5\xa1\xc4\x8danski socializem. V \xc4\x8dasu bivanja na Kitajskem je sodeloval v razvpiti raziskavi o domnevni uporabi biolo\xc5\xa1kih oro\xc5\xbeij v drugi svetovni vojni. Severna Koreja, Kitajska in Sovjetska zveza so med drugim obto\xc5\xbeile Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike uporabe vrani\xc4\x8dnega prisada. Needham je v raziskavi sodeloval kot in\xc5\xa1pektor v Severni Koreji in njegove raziskave so potrjevale obto\xc5\xbebo. S tem si je prislu\xc5\xbeil mesto na \xc4\x8drni listi Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike do zgodnjih sedemdesetih let 20. stoletja._NEWLINE_Z Derekom Bryanom sta leta 1965 ustanovila Dru\xc5\xbebo za izbolj\xc5\xa1anje angle\xc5\xa1ko-kitajskih odnosov (ang. Society for Anglo-Chinese Understanding), ki je kar nekaj let nudila edino pot na Kitajsko za vse Angle\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNeedham se je leta 1924 poro\xc4\x8dil z biokemi\xc4\x8darko Dorothy Moyle (1896-1987), ki je bila tudi \xc4\x8dlanica Kraljeve dru\xc5\xbebe. Bila sta prvi poro\xc4\x8deni par, ki mu je to uspelo. Needham je znan po tem, da je bil gimnosofist, torej je imel rad goloto in meditacijo. Leta 1937 se je globoko zaljubil v svojo u\xc4\x8denko Lu Gwei-djen, njegova \xc5\xbeena Dorothy je to sprejela. Vsi trije so ve\xc4\x8d let \xc5\xbeiveli na isti ulici v Cambridgeu. Dve leti po smrti Dorothy, leta 1989, se je poro\xc4\x8dil z Lu, ki je po dveh letih zakona umrla. Leta 1982 je bil diognostificiran za bolnika Parkinsove bolezni, pri \xc5\xa1tiriindevedesetih je umrl v svojem domu v Cambridgeu. Po njegovi smrti, leta 2008, je bil polo\xc5\xbeaj predstavnika Kitajske na univerzi v Cambridgeu (ang. Chair of Chinese in the University of Cambridge) v njegovo \xc4\x8dast preimenovano v Joseph Needhamovo profesorstvo kitajske zgodovine, znanosti in civilizacije (ang. Joseph Needham Professorship of Chinese History, Science and Civilization)._NEWLINE_Po veroizpovedi je bil Needham anglokatolik. Redno je molil v katedrali Ely. Opisoval se je tudi kot '\xc4\x8dastnega Taoista', predvsem zaradi svojih povezav s Kitajsko."