b'\n_START_ARTICLE_\nKrompir\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIzvira iz obmo\xc4\x8dja Andov v Ju\xc5\xbeni Ameriki, divji sorodniki krompirja uspevajo po vsej celini do Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike na severu. Sode\xc4\x8d po genetskih lastnostih je bil udoma\xc4\x8den pred pribli\xc5\xbeno 7.000 do 10.000 leti na jugu dana\xc5\xa1njega Peruja in skrajnemu severozahodu Bolivije._NEWLINE_V Evropo ga je prinesel Kri\xc5\xa1tof Kolumb, kasneje drugi raziskovalci, ki so raziskovali svet in nova ozemlja. Eden prvih naj bi ga za prehrano uporabil sir Francis Drake, in sicer na slavnostni ve\xc4\x8derji 4. aprila 1581 na jadrnici, potem ko so uplenili \xc5\xa1pansko ladjo - vendar ni jasno, ali je \xc5\xa1lo morda za navadni ali sladki krompir._NEWLINE_Krompir so prinesli v Evropo iz Ju\xc5\xbene Amerike, nekje iz obmo\xc4\x8dja \xc4\x8cila in Peruja. V notranjost se je \xc5\xa1iril postopoma iz kolonialnih dr\xc5\xbeav Evrope, ki le\xc5\xbeijo ob Atlantskem oceanu. Na Slovensko je pri\xc5\xa1el v \xc4\x8dasu Habsbur\xc5\xa1ke monarhije, ko je vladala cesarica Marija Terezija, ki je \xc5\xbeelela izbolj\xc5\xa1ati prehrano prebivalstva. Kmetje so se sprva upirali sajenju te polj\xc5\xa1\xc4\x8dine, kasneje pa so jo sprejeli in posvojili za vsakoletno pridelavo. Danes poznamo preko 3000 sort krompirja, bele, rumene, ro\xc5\xbenate, rde\xc4\x8de barve in vodene ter mokaste strukture. Barva krompirja pravzaprav nima nobene pomembnosti pri prehrambni vrednosti krompirja, ima pa bistveno vlogo pri tem, za katere jedi je primerna neka sorta krompirja.\n_START_SECTION_\nHranilna vrednost krompirja\n_START_PARAGRAPH_\nProcentualno krompir vsebuje veliko koli\xc4\x8dino vode - skoraj 80\xc2\xa0%, 17,5\xc2\xa0% ogljikovih hidratov,  2\xc2\xa0% beljakovin in 0,1\xc2\xa0% lipidov. Ve\xc4\x8dino vsebnosti ogljikovih hidratov predstavlja \xc5\xa1krob. Od mineralnih snovi vsebuje najve\xc4\x8d kalija (421 mg na 100 g) in fosforja (57 mg na 100 g), od vitaminov pa vitamin C (19,7 mg na 100 g). Ne vsebuje vitamina A.\n_START_SECTION_\nShranjevanje krompirja\n_START_PARAGRAPH_\nKrompir za prehrano se mora najprej pravilno prebrati, osu\xc5\xa1iti, pustiti odle\xc5\xbeati v temnem prostoru, nakar se izlo\xc4\x8di vse gomolje z znaki gnilobe, oku\xc5\xbebe s \xc5\xa1kodljivci in fizi\xc4\x8dnimi po\xc5\xa1kodbami, \xc5\xa1ele nato se ga skladi\xc5\xa1\xc4\x8di za ozimnico v primernem temnem prostoru. Son\xc4\x8dna svetloba povzro\xc4\x8di v krompirju kopi\xc4\x8denje zelo nevarnega alkaloida \xe2\x80\x93 solanina, ki je strupen. Tak\xc5\xa1en krompir postane pod ko\xc5\xbeico zelen, kar je posledica hkratnega pojava klorofila. \xc5\xbde en srednje velik zelen krompir v 1\xc2\xa0kg krompirja je dovolj za zastrupitev s solaninom.\n_START_SECTION_\nKrompirjevi \xc5\xa1kodljivci\n_START_PARAGRAPH_\nKrompirjev molj (znanstveno ime Phtorimaea operculella Tel.) je najbolj nevaren \xc5\xa1kodljivec, ki se lahko zaredi na krompirju. Dolg je okoli 5\xc2\xa0mm z razponom kril od 15 do 17\xc2\xa0mm, sprednja krila so sivo-rjave barve s temnimi pegami, zadnja krila pa so rumenkaste barve. Sprednja krila so mo\xc4\x8dneje razvita kot zadnja, iz njegove zalege pa se razvije gosenica dolga pribli\xc5\xbeno 15\xc2\xa0mm rumeno-bele barve. Gosenice se najprej razvijejo na zunanjem zelenem steblu, nato pa pred zabubljenjem preidejo na gomolj, kjer se zabubijo. Po uskladi\xc5\xa1\xc4\x8denju se razvijejo gosenice pod krompirjevo ko\xc5\xbeico in delajo prave rove v krompir ter povzro\xc4\x8dijo gnitje krompirja. Tak krompir ni u\xc5\xbeiten in mora biti strokovno odstranjen ter uni\xc4\x8den._NEWLINE_Pomemben patogen je tudi bakterija z znanstvenim imenom Ralstonia solancearum (Smith) Yabuchi et al., ki povzro\xc4\x8da krompirjevo rjavo gnilobo ter bakterijsko vnetje krompirja in paradi\xc5\xbenika in je v Evropi na vrhu spiska najhuj\xc5\xa1ih \xc5\xa1kodljivcev na krompirju. Kjer ga opazijo, morajo nemudoma hitro ukrepati, sicer lahko uni\xc4\x8di letino.\n_START_SECTION_\nPridelava krompirja v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 2011 je bila koli\xc4\x8dina pridelanega krompirja za 5\xc2\xa0% manj\xc5\xa1a od koli\xc4\x8dine krompirja, pridelane v letu 2010 in je zna\xc5\xa1ala 96.179 ton. Povpre\xc4\x8dni pridelek v letu 2011 je zna\xc5\xa1al 26,4 t/ha. V letu 2011 je bilo s krompirjem posajeno za 11,3% manj kmetijskih povr\xc5\xa1in kot v letu 2010.'