b"\n_START_ARTICLE_\nDiogen iz Sinope\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDiogen se je rodil v gr\xc5\xa1ki koloniji Sinope na ju\xc5\xbeni obali \xc4\x8crnega morja, v letih 412 ali 403 pr. n. \xc5\xa1t.. O njegovem zgodnjem \xc5\xbeivljenju ni veliko znanega, le da je bil njegov o\xc4\x8de Hicesias bankir. Verjetno je, da je Diogen pomagal o\xc4\x8detu pri ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvu. Na neki to\xc4\x8dki pa sta bila oba udele\xc5\xbeena v \xc5\xa1kandalu s ponarejanjem ali uni\xc4\x8devanjem denarja, zato je bil Diogen izgnan iz mesta. To potrjujejo tudi izkopavanja arheologov, ki so na obmo\xc4\x8dju takratnega mesta na\xc5\xa1li ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo namerno po\xc5\xa1kodovanih kovancev z uni\xc4\x8denimi podobami iz tistega \xc4\x8dasa, na katerih je odtisnjeno tudi ime Hicesiasa, kot nadzornika ob kovanju. Razlogi za po\xc5\xa1kodovanje denarja so nejasni, \xc4\x8deprav je bila Sinopa razpeta med properzijskimi in progr\xc5\xa1kimi frakcijami v \xc4\x8detrtem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in so razlogi lahko prej politi\xc4\x8dni. _NEWLINE_Opisan je tudi njegov obisk Delfskega oraklja za nasvet, kjer mu je bilo naro\xc4\x8deno, naj uni\xc4\x8di podobe na denarju, kar je Diogen razumel kot uni\xc4\x8denje politikov, ki so bili odtisnjeni na kovancih, ne kovancev samih. Tako je odpotoval v Atene in si kot \xc5\xbeivljenjski cilj zadal nasprotovanje uveljavljenim navadam in vrednotam.\n_START_SECTION_\nV Atenah\n_START_PARAGRAPH_\nV Atenah je Diogen posku\xc5\xa1al slediti prerokbi z uni\xc4\x8devanjem uveljavljenih navad, ki so po njegovem napa\xc4\x8dna stran kovanca \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke morale. Verjel je, da ni slabo zlo kot tako, ampak zlo povzro\xc4\x8dajo uveljavljene \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke navade, obi\xc4\x8daji in zakoni (gr.\xc2\xa0\xc2\xbbnomoi\xc2\xab). Razlikovanje med naravo (\xc2\xbbphysis\xc2\xab) in navado (\xc2\xbbnomos\xc2\xab) je bila sicer ena najpogostej\xc5\xa1ih tem anti\xc4\x8dne gr\xc5\xa1ke filozofije od sofistike naprej, saj je med drugimi tudi Platon o tej temi pisal v svojem delu Dr\xc5\xbeava, mdr. v prispodobi o Gigesovem prstanu._NEWLINE_Diogen naj bi po pripovedi v Atene pri\xc5\xa1el s su\xc5\xbenjem Manesom, ki ga je kmalu po prihodu odpustil. S svojim zna\xc4\x8dilnim karakternim humorom mu je ob tem dejal:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce lahko Manes \xc5\xbeivi brez Diogena, zakaj ne bi Diogen brez Manesa?\xc2\xab. Diogen se je pogosto \xc5\xa1alil na ra\xc4\x8dun razmerja popolne odvisnosti. \xc5\xa0e posebej se mu je zdela pomembna oseba, ki skoraj v ni\xc4\x8demer ni mogla poskrbeti zase brez pomo\xc4\x8dnika, nemo\xc4\x8dna. Pritegnili so ga asketski nauki Antistena, u\xc4\x8denca Sokrata, ki je bil po Platonovem pripovedovanju tudi prisoten ob njegovi smrti. Diogen je postal Antistenov u\xc4\x8denec kljub brutalnosti, s katero ga je ta sprva sprejel. Sicer \xc5\xa1e ni popolnoma jasno, \xc4\x8de sta se dejansko sre\xc4\x8dala, toda Diogen je kmalu zasen\xc4\x8dil svojega u\xc4\x8ditelja tako po ugledu, kot tudi po kvaliteti asketskega \xc5\xbeivljenja. Svoje izogibanje telesnim u\xc5\xbeitkom je imel za kontrast in opozorilo obna\xc5\xa1anja Aten\xc4\x8danov. Tak odnos je izviral v velikem preziranju vsega, kar se mu je zdelo kot neumnost, potvorjenost, praznost, samoprevara in vzvi\xc5\xa1enost, lastnosti ki so prisotne v velikem delu \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega obna\xc5\xa1anja. _NEWLINE_Pri\xc4\x8devanja o Diogenu prikazujejo logi\xc4\x8dno doslednost njegovega karakterja. Izpostavil se je vremenskim nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnostim z \xc5\xbeivljenjem v sodu, ki je pripadal templju boginje Kibele. Uni\xc4\x8dil je edino leseno skodelo, ki jo je imel, ko je videl kme\xc4\x8dkega fanta piti vodo iz svojih rok. Jesti na trgu je bilo proti navadam Aten\xc4\x8danov, toda sam je to po\xc4\x8del in na grajanje me\xc5\xa1\xc4\x8danov je odgovarjal, da na trgu obi\xc4\x8dajno postane la\xc4\x8den. Najbolj \xc5\xa1kandalozno njegovo po\xc4\x8detje je bilo masturbiranje na tr\xc5\xbenici, glede \xc4\x8desar je odvrnil, da bi si \xc5\xbeelel pote\xc5\xa1iti tudi lakoto na enak na\xc4\x8din, le z drgnjenjem ob prazen trebuh. Ve\xc4\x8dkrat je hodil po mestu z oljno svetilko, na vpra\xc5\xa1anje me\xc5\xa1\xc4\x8danov o svojem po\xc4\x8detju pa je vedno odgovoril, da i\xc5\xa1\xc4\x8de po\xc5\xa1tenega \xc4\x8dloveka. Diogen je iskal \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bitje, toda vsaki\xc4\x8d je na\xc5\xa1el le malopridne\xc5\xbee in podle\xc5\xbee._NEWLINE_Ko je Platon podal Sokratu definicijo \xc4\x8dloveka kot dvono\xc5\xbeca brez peres in bil zanjo dele\xc5\xbeen \xc5\xa1tevilnih pohval, je Diogen odrl pi\xc5\xa1\xc4\x8danca, ga prinesel na Platonovo Akademijo in dejal:\xc2\xa0\xc2\xbbPoglejte! Prinesel sem vam \xc4\x8dloveka.\xc2\xab\xc2\xa0Po tem incidentu je Platon v svoji definiciji dodal\xc2\xa0\xc2\xbbs \xc5\xa1irokimi in ploskimi nohti\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nV Korintu\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na zapis zgodbe, ki izbira od Menipa, je bil Diogen na poti do Egine zajet s strani piratov in prodan v su\xc5\xbeenjstvo na Kreto Korin\xc4\x8danu Kseniadu. Na vpra\xc5\xa1anje o trgovanju je odgovoril, da ne pozna trgovanja, razen tega s strani vladajo\xc4\x8dih, ter da si \xc5\xbeeli biti prodan \xc4\x8dloveku, ki potrebuje gospodarja. Kot mentor Kseniadovima sinovoma, je preostanek \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel v Korintu, posvetil pa ga je pridiganju o doktrini krepostnega samonadzora. Po zapisih je predaval veliki mno\xc5\xbeici na Istmijskih igrah. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav ve\xc4\x8dina zgodb opisuje njegovo \xc5\xbeivljenje v sodu na atenski tr\xc5\xbenici, pa jih nekaj tudi opisuje njegovo \xc5\xbeivljenje v sodu pri Kraneumu blizu korintske gimnazije:_NEWLINE_Poro\xc4\x8dilo, da Filip koraka nad mesto, je povzro\xc4\x8dilo pove\xc4\x8dano aktivnost vseh Korin\xc4\x8danov; eden si je umival roke, drugi je kotalil kamne, tretji popravljal zid, \xc4\x8detrti utrjeval obrambni stolp, vsak je bil koristen na tem ali onem podro\xc4\x8dju. Diogen, ki ni imel kaj po\xc4\x8deti - seveda ni nikomur pri\xc5\xa1lo na misel, da bi mu dal kak\xc5\xa1no opravilo - je bil tako pretresen nad videnim, da se je zavil v svoje filozofsko ogrinjalo in za\xc4\x8del kotaliti svoj sod gor in dol po Kraneumu; na vpra\xc5\xa1anje znanca po razlogu za tako po\xc4\x8detje je odgovoril:\xc2\xa0\xc2\xbbNe \xc5\xbeelim veljati za edinega brezdelne\xc5\xbea v tako dejavnem okolu; kotalim sod, da bi bil enak kot ostali.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nDiogen in Aleksander\n_START_PARAGRAPH_\nSre\xc4\x8danje med Aleksandrom Velikim in Diogenom je ena najbolj znanih anekdot iz zgodovine filozofije. Po s strani zgodovinarjev najpogosteje sprejeti razli\xc4\x8dici, anekdota pripoveduje o Diogenovem neupo\xc5\xa1tevanju \xc4\x8dasti, bogastva in spo\xc5\xa1tovanja. Plutarh in Diogen Laert poro\xc4\x8data, da sta Aleksander Veliki in Diogen umrla na isti dan, leta 323 pr. n \xc5\xa1t. \xc4\x8ceprav je tako veliko naklju\xc4\x8dje sumljivo, pa je anekdota in medsebojni odnos med obema predmet \xc5\xa1tevilnih literarnih in slikarskih del skozi stoletja, od zapisov Diogena Laerta vse do drame Davida Pinskija o sre\xc4\x8danju Ale\xe1\xb8\xb3sander un Dyogenes; ob tem pa \xc5\xa1e v \xc5\xa1tevilnih srednjeve\xc5\xa1kih delih, med drugim tudi v ve\xc4\x8d delih Henryja Fieldinga ter verjetno celo v Shakespearevem delu Kralj Lear._NEWLINE_Obstajajo razli\xc4\x8dice razli\xc4\x8dic anekdote, originalna pa je verjetno, neposredno ali posredno, v opisu sre\xc4\x8danja s strani Plutarha, katerega zgodovinskost pa je sicer lahko tudi vpra\xc5\xa1ljiva. Nekatere razli\xc4\x8dice anekdote ne poimenujejo obeh protagonistov, druge pa Diogena zamenjujejo s Sokratom._NEWLINE_Po legendi se je Aleksander Veliki odlo\xc4\x8dil obiskati gr\xc5\xa1kega filozofa Diogena iz Sinope. Aleksander mu je \xc5\xbeelel izpolniti katero koli \xc5\xbeeljo. Po zapisu Diogena Laerta je bil Diogenov odgovor\xc2\xa0\xc2\xbbUmakni se z moje svetlobe.\xc2\xab Plutarh opi\xc5\xa1e dalj\xc5\xa1o razli\xc4\x8dico zgodbe:_NEWLINE_Mnogo dr\xc5\xbeavnikov in filozofov je obiskalo Aleksandra in mu \xc4\x8destitalo, pri\xc4\x8dakoval je tudi Diogena iz Sinope, ki je bil v Korintu, toda odlo\xc4\x8dil se je druga\xc4\x8de. Ker se filozof ni niti malo menil za Aleksandra, in je \xc5\xa1e naprej u\xc5\xbeival lagodje v Kraneionu, ga je Aleksander obiskal osebno; in ga na\xc5\xa1el le\xc5\xbeati na soncu. Diogen se je nekoliko dvignil, ko je opazil, da proti njem prihaja ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ljudi, pogled pa je usmeril proti Aleksandru. In ko ga je vladar ogovoril s pozdravom ter ga vpra\xc5\xa1al, \xc4\x8de si \xc4\x8desarkoli \xc5\xbeeli, je odgovoril z\xc2\xa0\xc2\xbbDa, umaknite se mi izpred sonca.\xc2\xab Re\xc4\x8deno je bilo, da je bil Aleksander tako \xc5\xa1okiran od tega, ter ob\xc4\x8dudoval o\xc5\xa1abnost in veli\xc4\x8dino tega mo\xc5\xbea, ki nanj gleda z zani\xc4\x8devanjem, da je svojim pripadnikom, ko so se smejali in gestikulirali proti filozofu, dejal\xc2\xa0\xc2\xbbToda resni\xc4\x8dno, \xc4\x8de ne bi bil Aleksander, bi si \xc5\xbeelel biti Diogen.\xc2\xab_NEWLINE_Obstaja ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih variacij Diogenovega odgovora Aleksandru. Cicero opisuje, da je Diogen Aleksandru odgovoril:\xc2\xa0\xc2\xbbZdaj se mi umakni izpred sonca.\xc2\xab Glede na zapis Valerija Maksima je Diogen odgovoril:\xc2\xa0\xc2\xbbNa to zadnje, za zdaj mi le ne stoj pred soncem.\xc2\xab Tudi Aleksandrova izjava\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8de ne bi bil Aleksander, bi si \xc5\xbeelel biti Diogen\xc2\xab, se malenkostno razlikuje glede na razli\xc4\x8dico anekdote. _NEWLINE_Robin Lane Fox v svoji biografiji Aleksandra Velikega sre\xc4\x8danje postavi v leto 336 pr. n. \xc5\xa1t., ko je bil Aleksander edinkrat v Korintu. Aleksander v tej zgodbi \xc5\xa1e ni kralj kraljev, vladar Gr\xc4\x8dije in Azije, ampak obetaven dvajsetletni sin Filipa II. Makedonskega, ki prvi\xc4\x8d dokazuje svoj pogum v Gr\xc4\x8diji. Eden od Diogenovih u\xc4\x8dencev, Onesikrit, se je kasneje pridru\xc5\xbeil Aleksandru in je tudi originalni vir zgodbe, ki se dodatno okra\xc5\xa1ena in predelana pojavi v Ptolemejevima (14.2), Arrianu, (Anabasis Alexandri, 7.2.1) in Plutarhovem delu Moralia, 331. Ostali pomembna pri\xc4\x8devanja zgodbe opisujejo Cicero Tusculanae Disputationes 5 32 92; Valerij Maksim Dictorum factorumque memorabilium 4 3 ext. 4; Plutarh Alexander 14; in Diogen Laert VI 32, 38, 60 in 68._NEWLINE_Razli\xc4\x8dice anekdote se razlikujejo tudi glede na nekatere pomembne podatke. Nekateri so sre\xc4\x8danje Diogena in Aleksandra postavili v Korint, drugi v Atene in celo pred Kibelino sveti\xc5\xa1\xc4\x8de Metroon na atenski Agori. Diogen Laert o anekdoti pi\xc5\xa1e na dveh lo\xc4\x8denih mestih. V VI 38 je Aleksandrovo vpra\xc5\xa1anje in Diogenov odgovor:\xc2\xa0\xc2\xbbUmakni se z moje svetlobe.\xc2\xab\xc2\xa0Aleksandrova izjava pa je zapisana v VI 32. V VI 68 pa je zapisana tretja druga\xc4\x8dna razli\xc4\x8dica anekdote z Aleksandrovim odgovorom Diogenu, da je dober. V VI 60 pa Diogen Laert opi\xc5\xa1e \xc5\xa1e tretjo razli\xc4\x8dico, tokrat se oba predstavila z:\xc2\xa0\xc2\xbbJaz sem Aleksander, velik kralj.\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbJaz sem Diogen, pes.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nO Diogenovi smrti obstaja vrsta anti\xc4\x8dnih zapisov, ki poro\xc4\x8dajo, da je zadr\xc5\xbeeval dih do smrti, zbolel zaradi u\xc5\xbeivanja surovih hobotnic in zbolel zaradi oku\xc5\xbeenega pasjega ugriza. Na vpra\xc5\xa1anje kako si \xc5\xbeeli biti pokopan, je odgovoril naj ga vr\xc5\xbeejo izven mestnega obzidja, da bi se lahko divje \xc5\xbeivali gostile z njegovim mesom. Na nadaljnje vpra\xc5\xa1anje, \xc4\x8de bi mu bilo to res vseeno, je odgovoril:\xc2\xa0\xc2\xbbSploh ne, \xc4\x8de mi boste dali palico za odganjanje \xc5\xbeivali.\xc2\xab\xc2\xa0Na vpra\xc5\xa1anje kako bo lahko vihtel palico, \xc4\x8de ne bo pri zavesti, pa je odgovoril:\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8ce se ne bom zavedal, zakaj bi me potem zanimalo, kar se mi bo zgodilo, ko bom mrtev?\xc2\xab Na koncu zapisa se je Diogen \xc5\xa1e nor\xc4\x8deval iz pretirane skrbi ljudi za\xc2\xa0\xc2\xbbpravilen\xc2\xab\xc2\xa0postopek ob smrti nekoga.\n_START_SECTION_\nKinizem\n_START_PARAGRAPH_\nOb Antistenu in Kratesu iz Teb Diogen velja za enega od utemeljiteljev kinizma. Ideje Diogena, kot tudi ve\xc4\x8dine ostalih kinikov, so znane le posredno. Nobeden od Diogenovih zapisov se ni ohranil, po anti\xc4\x8dnih zapisih pa naj bi napisal preko deset knjig, izdajo pisem in sedem tragedij. Kini\xc4\x8dne ideje so nelo\xc4\x8dljive od kini\xc4\x8dne prakse; torej vse kar vemo o Diogenu izvira iz anti\xc4\x8dnih anekdot o njegovem \xc5\xbeivljenju in njemu pripisanih izjav iz ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila anti\xc4\x8dnih virov. Nobeden od teh virov ni povsem verodostojen in vsi prispevajo k dolo\xc4\x8deni tradiciji, ki ni nujno enaka njegovemu dejanskemu \xc5\xbeivljenju. _NEWLINE_Tako ni znano, \xc4\x8de je Diogen vzel golo pre\xc5\xbeivetje za vrlino iz potrebe ali je sam izbral \xc5\xbeivljenje rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in brezdomstva. V vsakem primeru Diogenov primer govori v prid koristnosti asketskega \xc5\xbeivljenja. S tem je pomagal dokazati, da sre\xc4\x8da nima nobene povezave s \xc4\x8dlovekovimi materialnimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami. To idejo so kasneje prevzeli tudi Stoiki, Epiktet je zagovarjal krepost skromnosti in ne\xc5\xbealjivosti, poleg tega pa tudi to, da je nesre\xc4\x8da dobra za razvoj mo\xc4\x8dne osebnosti. _NEWLINE_Diogen je verjel, da je ves nenaravni napredek dru\xc5\xbebe nezdru\xc5\xbeljiv s sre\xc4\x8do ter da moralnost pomeni vrnitev k enostavnosti narave. Njegova var\xc4\x8dnost in enostavnost sta bili tako veliki, da so ga Stoiki ozna\xc4\x8dili za modrega mo\xc5\xbea oz.\xc2\xa0\xc2\xbbsophos\xc2\xab. Po njegovih besedah so\xc2\xa0\xc2\xbbljudje zakomplicirali vsak \xc5\xa1e tako preprost dar bogov\xc2\xab. \xc4\x8ceprav se je \xc5\xbee Sokrat ozna\xc4\x8dil za pripadajo\xc4\x8dega svetu, ne le mestu, velja Diogen za prvega znanega \xc4\x8dloveka, ki je zase uporabil besedo\xc2\xa0\xc2\xbbkozmopolitan\xc2\xab. Na vpra\xc5\xa1anje iz kje prihaja, je odgovoril:\xc2\xa0\xc2\xbbJaz sem dr\xc5\xbeavljan sveta (cosmopolites)\xc2\xab. To je bila tedaj radikalna izjava v svetu, kjer je bila \xc4\x8dlovekova identiteta nelo\xc4\x8dljivo vezana na njegovo dr\xc5\xbeavljanstvo posami\xc4\x8dne mestne dr\xc5\xbeavice. Izgnanec in odpadnik Diogen, \xc4\x8dlovek brez socialne identitete, je mo\xc4\x8dno vplival na svoje sodobnike._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ni \xc4\x8dutil ni\xc4\x8desar drugega kot zani\xc4\x8devanje do Platona in njegove abstraktne filozofije, je imel Diogen neverjetno podobno osebnost in prepri\xc4\x8danja kot Sokrat, ki je imel rad kreposti in brezbri\xc5\xbenost do bogastva, skupaj z zani\xc4\x8devanjem splo\xc5\xa1nega mnenja. Ta Sokratova prepri\xc4\x8danja so postala glavni navdih za njegovega u\xc4\x8denca, Antistena. Diogen je podobno kot \xc5\xbee Sokrat verjel, da bi lahko deloval kot zdravnik za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko du\xc5\xa1o in popravil njegovo moralnost, obenem pa zadr\xc5\xbeal zani\xc4\x8devanje do njegove medlosti. Platon je opisal Diogena kot\xc2\xa0\xc2\xbbSokrata, ki je znorel\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOpolzkost\n_START_PARAGRAPH_\nDiogen je bil samooklicani javni kritik, katerega cilj je bilo opozorilo anti\xc4\x8dnim Grkom, da njihova civilizacija nazaduje. Z zgledom je u\xc4\x8dil, da modrost in sre\xc4\x8da pripadata ljudem, ki so neodvisni od dru\xc5\xbebe. Diogen ni preziral le dru\xc5\xbeinske in politi\xc4\x8dne dru\xc5\xbebene organiziranosti, ampak tudi lastninske pravice in ugled. Najbolj \xc5\xa1okanten del njegove filozofije je bilo zavra\xc4\x8danje idej normalnosti in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dostojnosti. Ekshibicionist in filozof Diogen je po anti\xc4\x8dnih virih jedel na tr\xc5\xbenici, uriniral po nekaj ljudeh, ki so ga u\xc5\xbealili, opravil veliko potrebo v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, masturbiral v javnosti in proti ljudem kazal s sredincem. Simpatizerji so ga imeli za predanega razumu in za primer po\xc5\xa1tenosti, med tem ko so ga nasprotniki ozna\xc4\x8dili za odvratnega bera\xc4\x8da in \xc5\xbealjivega godrnja\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDiogen kot pes\n_START_PARAGRAPH_\nMnoge anekdote govorijo o Diogenovem obna\xc5\xa1anju, ki je sicer zna\xc4\x8dilno za pse, in njegovem \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denju pasjih vrlin. Ni znano, \xc4\x8de je bil Diogen raz\xc5\xbealjen z oznako\xc2\xa0\xc2\xbbpasji\xc2\xab\xc2\xa0in nato naredil iz tega vrlino, ali je sam od sebe prevzel temo o psih. Moderna izraza cinik in cini\xc4\x8den izhajata iz gr\xc5\xa1ke besede kynikos, pridevni\xc5\xa1ke oblike besede kyon (\xce\xba\xcf\x8d\xcf\x89\xce\xbd), ki pomeni psa. Diogen je verjel, da ljudje \xc5\xbeivijo nenaravno in hinavsko, zato bi jim koristilo preu\xc4\x8devanje psa. Poleg opravljanja naravnih telesnih funkcij v javnosti brez zadr\xc5\xbekov, psi pojedo karkoli in se ne ozirajo preve\xc4\x8d na prostor za spanje. Psi \xc5\xbeivijo za sedanjost brez bojazni ter ne potrebujejo praznosti abstraktne filozofije. Poleg omenjenih vrlin za pse velja, da instinktivno prepoznajo, kdo je prijatelj in kdo sovra\xc5\xbenik. Za razliko od ljudi, ki bodisi preslepijo druge ali so sami preslepljeni, psi vselej lajajo po resnici. Diogen je izjavil:\xc2\xa0\xc2\xbbDrugi psi grizejo svoje sovra\xc5\xbenice, jaz pa grizem moje prijatelje, da bi jih re\xc5\xa1il.\xc2\xab _NEWLINE_Termin kinik oziroma cinik izhaja iz starogr\xc5\xa1ke besede \xce\xba\xcf\x85\xce\xbd\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82, kynikos,\xc2\xa0\xc2\xbbpasji\xc2\xab\xc2\xa0ter iz \xce\xba\xcf\x8d\xcf\x89\xce\xbd, ky\xc3\xb4n,\xc2\xa0\xc2\xbbpes\xc2\xab\xc2\xa0(v rodilniku: kynos). Ena od razlag v anti\xc4\x8dnih zapisih o razlogih za poimenovanje Kinikov s psi je, ker je Antisten u\xc4\x8dil na atenski gimnaziji Kynosarges. Beseda Kynosarges pomeni prostor belega psa. Kasnej\xc5\xa1i kiniki so posku\xc5\xa1ali besedo obrniti v svojo korist, kot je kasnej\xc5\xa1i komentator pojasnil:_NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tirje razlogi za tako poimenovanje kinikov. Prvi je zaradi brezbri\xc5\xbenosti njihovega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja, saj so ustvarili kult brezbri\xc5\xbenosti ter kot psi jedo in se ljubijo v javnosti, hodijo bosi ter spijo v sodih in v kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8dih. Drugi razlog je, ker je pes brezsramna \xc5\xbeival, in oni so naredili kult brezsramnosti, niso le pod mejo skromnosti, ampak so jo nadvladali. Tretji razlog je, da je pes dober \xc4\x8duvaj, in oni \xc4\x8duvajo na\xc4\x8dela svoje filozofije. \xc4\x8cetrti razlog je, da je pes \xc5\xbeival, ki zna razlikovati med prijatelji in sovra\xc5\xbeniki. Tako kot prijatelje prepoznajo ljudi, ki spadajo v njihov model filozofije, in jih sprejmejo prijazno, ostale pa od\xc5\xbeenejo, kot psi z lajanjem._NEWLINE_Diogenovo povezavo s psi so prepoznali tudi Korin\xc4\x8dani, ki so mu v spomin postavili steber, vrh katerega stoji pasja glava iz belega marmorja.\n_START_SECTION_\nV sodobnosti\n_START_PARAGRAPH_\nDiogen je obravnavan v knjigi iz leta 1983 s strani nem\xc5\xa1kega filozofa Petra Sloterdijka. V delu Kritika kini\xc4\x8dnega razuma Diogena obravnava kot primer svoje ideje o\xc2\xa0\xc2\xbbkini\xc4\x8dnem\xc2\xab\xc2\xa0- kjer je osebnostna degradacija uporabljena za potrebe dru\xc5\xbebene kritike ali graje. Tovrstno taktiko je imenoval kynismos, kar Sloterdijk razlo\xc5\xbei tako, da kini\xc4\x8dni avtorji sami poosebljajo sporo\xc4\x8dilo, ki ga posku\xc5\xa1ajo izraziti. Cilj tega je obi\xc4\x8dajno la\xc5\xbeno nazadovanje, ki se posmehuje avtoriteti - \xc5\xa1e posebej avtoriteti, ki je za kini\xc4\x8dnega avtorja pokvarjena, sumljiva ali nevredna. _NEWLINE_Michel Foucault v svoji knjigi Fearless Speech obravnava tako Diogena, kot tudi kinike na splo\xc5\xa1no. Foucault omenja Diogenove anekdote v povezavi z izra\xc5\xbeanjem resnice (parrhesia) v anti\xc4\x8dnem svetu.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo in kiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nTako v anti\xc4\x8dnih, kot tudi modernih \xc4\x8dasih, je Diogenova osebnost mo\xc4\x8dno privla\xc4\x8dila slikarje in kiparje. Njegovi anti\xc4\x8dni doprsni kipi obstajajo v muzejih v Vatikanu, Louvru in Kapitolu. Pogovor med Diogenom in Aleksandrom je predstavljen na anti\xc4\x8dnem marmornem reliefu, najdenem v Villi Albani. Diogen je tudi predmet slavnih reliefnih skulptur Pugeta in Pajouja._NEWLINE_Med znanimi slikarji, ki so upodobili znamenito sre\xc4\x8danje med Diogenom in Aleksandrom, so de Crayer, de Vos, Assereto, Langetti, Sevin, Sebastiano Ricci, Gandolfi, Wink, Abildgaard, Monsiau, Martin in Daumier. Znano zgodbo, v kateri Diogen s svetilko i\xc5\xa1\xc4\x8de po\xc5\xa1tenega \xc4\x8dloveka, so upodobili tudi Jordaens, van Everdingen, van der Werff, Pannini in Corinth. S svetilko so ga upodobili tudi de Ribera, Castiglione, Petrini, G\xc3\xa9r\xc3\xb4me, Bastien-Lepage in Waterhouse. Prizor, v katerem Diogen razbije svojo \xc4\x8da\xc5\xa1o, so upodobili Poussin, Rosa in Martin, Restout pa je upodobil zgodbo, v kateri Diogen prosja\xc4\x8di pred kipom. Na Raffaellovi freski Atenska \xc5\xa1ola, je Diogen osamljen delno le\xc5\xbee\xc4\x8d mo\xc5\xa1ki v ospredju.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nDiogen je omenjen v \xc4\x8cehovovi kratki zgodbi Oddelek \xc5\xa1t. 6, Blakovi The Marriage of Heaven and Hell, Rabelaisovi Gargantua and Pantagruel, Goethejevi pesmi Genialisch Treiben ter tudi v prvem stavku Kierkegaardove novelisti\xc4\x8dne razprave Ponavljanja. V Cervantesovi kratki zgodbi \xc4\x8clovek iz stekla (El Licenciado Vidriera), del zbirke Zgledne novele (Novelas Ejemplares), anti junak za\xc4\x8dne kanalizirati Diogena v niz peciv Chreia, ko postane prepri\xc4\x8dan, da je narejen iz stekla. Diogen je glavni model za profesorja Didactylosa v Pratchettovem delu Small Gods. Posnema ga bera\xc4\x8d-vohun v Careyjevem Kushiel's Scion, v nadaljevanju Kushiel's Justice pa je po\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den s kostumom glavnega junaka na zabavi. Lik Lucy Snowe v Brontejevi noveli Villette ima vzdevek Diogen. Diogen tudi nastopa v \xc4\x8detrtem delu By Grand Central Station I Sat Down and Wept Elizabethe Smart. Je lik v delu The Haw Lantern Seamusa Heaneyja. V delu Christopherja Moora Lamb: The Gospel According to Biff, Christ's Childhood Pal je eden od Jezusovih apostolov posve\xc4\x8den Diogenu, skupaj s svojim tropom psov, ki jih ozna\xc4\x8duje kot svoje u\xc4\x8dence. Njegova zgodba otvori prvo poglavje knjige Dolly Freed Possum Living iz leta 1978._NEWLINE_Filozofovo ime je uporabljeno tudi za izmi\xc5\xa1ljeni Diogenov klub, organizacijo, v kateri je Mycroft Holmes, brat Sherlocka Holmesa, v zgodbi The Greek Interpreter Arthura Conana Doyla. Tako je poimenovan, ker so njegovi \xc4\x8dlani izobra\xc5\xbeeni, toda nezgovorni in ne marajo socializacije, kot sam Diogen. Klub je v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du zgodbe tudi v ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu zgodb o Holmesu Kima Newmana.\n_START_SECTION_\nPerformans\n_START_PARAGRAPH_\nDiogenova pojava je tudi vplivala na sodobnega ruskega kontroverznega umetnika Olega Kulika, ki si je v galeriji postavil pasjo uto, v kateri je potem \xc5\xbeivel in se obna\xc5\xa1al kot pes. Na razstavah Stockholmu in Z\xc3\xbcrichu leta 1996 je celo pri\xc4\x8del gristi obiskovalce galerije, ki se niso zmenili za opozorilo 'Pozor, hud pes'. Kratko psihoanaliti\xc4\x8dno recepcijo Kulikovega umetni\xc5\xa1kega delovanja s primerjavo Diogena je objavila slovenska filozofinja in sociologinja Renata Salecl, ki med obema spozna skupno to\xc4\x8dko: tako Diogenu kot tudi Kuliku ugaja pasja poza le, \xc4\x8de ju opazujejo drugi."