b'\n_START_ARTICLE_\nGregorijanski koral\n_START_PARAGRAPH_\nGregorijanski koral je srednjeve\xc5\xa1ko liturgi\xc4\x8dno enoglasno petje._NEWLINE_Gregorijanski koral predstavlja bogato glasbeno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Cerkve, od njenih za\xc4\x8detkov, skozi ves Srednji vek, do pojava ve\xc4\x8dglasja. Ta glasba je bila prisotna povsod, kjer je bila \xc5\xbeiva in prisotna latinska kultura, torej tudi na ozemlju Slovenije. Ime je dobila po pape\xc5\xbeu Gregorju Velikem, ki je bil pape\xc5\xbe med leti 590 in 604. Urediti je dal veliko zbirko koralnih napevov in jim dolo\xc4\x8dil mesto v liturgiji. Kak\xc5\xa1ne so bile takrat melodije, ne vemo, ker jih \xc5\xa1e niso zapisovali, ampak so se prena\xc5\xa1ale po ustnem izro\xc4\x8dilu. Vendar je Gregorijanski koral v pravem pomenu besede nastal mnogo let kasneje, tako da ga datirajo v 1. polovico 8. stoletja na ozemlju dana\xc5\xa1nje Francije, kot zmes dveh tradicij, stare rimske in galikanske._NEWLINE_Za to obdobje, ki ga imenujemo tudi Karolin\xc5\xa1ka renesansa, je zna\xc4\x8dilen tudi vstop teoretikov, ki so vse te novo nastale in novo oblikovane melodije razvr\xc5\xa1\xc4\x8dali v kategorije osmih tonovskih na\xc4\x8dinov. \xc5\xa0ele od konca 9. stoletja dalje lahko obstoj te glasbe spremljamo tudi s pomo\xc4\x8djo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih tipov starih glasbenih zapisov, ki jih imenujemo nevme. Prav 9. stoletje pa je tudi lo\xc4\x8dnica med t. i. zlatim obdobjem korala in njegovim postklasi\xc4\x8dnem obdobjem, za katerega so zna\xc4\x8dilne razli\xc4\x8dne oblike, kot so npr. tropi in sekvence. Melodije Gregorijanskega korala so postale temelj ve\xc4\x8dglasju, zato lahko re\xc4\x8demo, da celotna zahodnoevropska glasba temelji na tem izro\xc4\x8dilu._NEWLINE_Gregorijanski koral je v osnovi enoglasno melodi\xc4\x8dno petje, obstajajo pa podatki, da so \xc5\xbee v 7. stoletju v Rimu pri slovesnih pape\xc5\xa1kih ma\xc5\xa1ah to petje spremljali posebni pevci, imenovani paratonisti, z dolgimi nizkimi le\xc5\xbee\xc4\x8dimi toni. Tak na\xc4\x8din se je ohranil \xc5\xa1e do danes v bizantinski glasbi. Drugi zelo zgoden pojav pa je bilo petje v vzporednih kvartah in kvintah. Nekateri napevi se v mnogih ozirih pribli\xc5\xbeujejo vzdu\xc5\xa1ju ljudske pesmi.\n_START_SECTION_\nGregorijanski tonovski na\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nTonovski na\xc4\x8dini se uporabljajo pri petju psalmov, ki je najstarej\xc5\xa1a prvina kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega petja, saj se z njimi navezuje na staro \xc5\xbeidovsko izro\xc4\x8dilo. Obrazci za to petje nudijo mo\xc5\xbenost preprostih melodij. Najpomembnej\xc5\xa1i je trenutek ti\xc5\xa1ine, ki se zgodi med dvema vrsticama (verzoma psalma) in lahko ga do\xc5\xbeivljamo kot\xc2\xa0\xc2\xbbprazen vr\xc4\x8d za dotok bo\xc5\xbeje milosti\xc2\xab. Petje psalmov vedno uvaja kratka glasbena misel, ki se imenuje antifona.\n_START_SECTION_\nKoral v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nDolga stoletja so v razli\xc4\x8dnih obdobjih cerkvenega leta, kot so advent, Bo\xc5\xbei\xc4\x8d, post, Velika no\xc4\x8d, Marijini prazniki, v liturgiji uporabljali to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene gregorijanske korale, ki pa so s\xc4\x8dasoma potihnili. Dandanes v cerkvenem obredju primanjkuje te glasbene zvrsti. V zadnjem desetletju je bila enkrat letno v Ljubljani darovana Sveta ma\xc5\xa1a v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini s strani (tedaj \xc5\xa1e ljubljanskega \xc5\xa1kofa) Alojza Urana v sodelovanju s Tonetom Poto\xc4\x8dnikom in njegovim zborom, specializiranim za izvajanje tovrstne glasbe._NEWLINE_Po letu 1400 se je v Cerkvi uveljavil princip, da so enoglasne melodije izmenjavali z ve\xc4\x8dglasjem. Akusti\xc4\x8dna karakteristika cerkvenih prostorov je dolg odmev, ki v\xc4\x8dasih daje ob\xc4\x8dutek, da je tudi enoglasno petje ve\xc4\x8dglasno, \xc4\x8de ga sli\xc5\xa1imo z velikim \xc4\x8dasovnim zamikom. Najsi bo to povod za nastanek polifonije ali ne, iz tega obdobja izhaja zapis triglasnega glasbenega obrazca iz Kranja (skladba iz bo\xc5\xbei\xc4\x8dnega ciklusa, nastala konec 15. stoletja) in predstavlja edini znani primer srednjeve\xc5\xa1kega ve\xc4\x8dglasja na slovenskem.'