b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Wolf (duhovnik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v Celju, filozofijo in eno leto bogoslovja je \xc5\xa1tudiral v Gradcu (1820-1823), ter nadaljeval s \xc5\xa1tudijem bogoslovja v Celovcu, kjer je bil tudi posve\xc4\x8den v duhovnika (1826). Slu\xc5\xbeboval je kot kaplan v Sv. Kri\xc5\xbeu pri Roga\xc5\xa1ki Slatini (1826-1832), bil kratek \xc4\x8das upravitelj (oskrbnik) v Bu\xc4\x8dah, od 1832 do smrti pa \xc5\xbeupnik na Kristan Vrhu._NEWLINE_Bil je vnet rodoljub. V ilirski krog ga je pritegnil prijatelj \xc5\xa0. Ko\xc4\x8devar. Postal je \xc4\x8dlan\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1tajerske akademije\xc2\xab, ki si je postavila za nalogo izdelati ilirski slovar, v katerem bi dobila svoje mesto tudi sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina. Ker so si \xc4\x8dlani razdelili delo po abecedi, je verjetno, da je Wolf obdeloval gesla zadnjih \xc4\x8drk. Slovar so pripravljali od 1843\xe2\x80\x931848, a ga niso kon\xc4\x8dali. Vse gradivo je bilo 1849 oddano Slovenskemu dru\xc5\xa1tvu v Ljubljani in uporabljeno pri Cigaletovem nem\xc5\xa1ko-slovenskem slovarju, znanem kot\xc2\xa0\xc2\xbbWolfov slovar\xc2\xab, ker ga je finan\xc4\x8dno omogo\xc4\x8dil ljubljanski \xc5\xa1kof A. A. Wolf._NEWLINE_Anton Wolf je nabiral ljudske pesmi za S. Vraza, poskrbel, da so vasi njega \xc5\xbeupnije dobile slovenska imena, zaslu\xc5\xbeen je tudi za razvoj \xc5\xa1ole na Kristan Vrhu (1863 sezidal novo poslopje). Kot umen gospodar je zasadil veliko novih vinogradov. Leta 1848 je bil predlagan za kandidata v dunajski dr\xc5\xbeavni zbor, 1864 pa je bil med ustanovnimi \xc4\x8dlani Slovenske matice.'