b'\n_START_ARTICLE_\nGrad \xc5\xa0umberk\n_START_SECTION_\nZgodovina gradu\n_START_PARAGRAPH_\nGrad se v zgodovinskih listinah prvi\xc4\x8d posredno pojavi okoli leta 1140, ko je v neki listini kot vazal salzbur\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa podpisan vitez Meginhardus de Sconenberge. Kasneje, v listini iz leta 1147, je Majnhard podpisan \xc5\xbee kot grof - Meinhardus comes de Sconenberg. Grad so morda zgradili \xc5\xbee pred ali pa kmalu po letu 1106, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo nekateri posredni dokazi. Zgradili naj bi ga grofje Sel\xc5\xa1ki, ime pa naj bi mu nadeli po enako imenovanem gradu ob zgornjem toku reke Mure._NEWLINE_Posredno je bil grad kasneje omenjen \xc5\xa1e v ve\xc4\x8d listinah iz druge polovice 12. stoletja, neposredna omemba gradu pa izvira \xc5\xa1ele iz leta 1266, ko je v neki listini tedanji lastnik gradu castrum Schonenberch, gori\xc5\xa1ki \xc5\xa1kof Majnhard, izro\xc4\x8dil ve\xc4\x8djo posest v bli\xc5\xbeini gradu freisin\xc5\xa1kem \xc5\xa1kofu Konradu kot od\xc5\xa1kodnino._NEWLINE_Gori\xc5\xa1ki gospodje naj bi grad prevzeli po smrti Henrika Ande\xc5\xa1kega, po izumrtju istrske veje gori\xc5\xa1kih grofov pa je leta 1374 \xc5\xa0umberk postal de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeji grad. V njem pa je takrat \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivela rodbina \xc5\xa0umber\xc5\xa1kih, ki je gospodarila z gradom vse do smrti zadnjega med njimi, Hansa II. Z njegovo smrtjo leta 1443 je grad pre\xc5\xa1el pod Turja\xc4\x8dane, ki so imeli v lasti enega od grajskih stolpov \xc5\xbee od leta 1335 dalje in so si s tem ustvarili dobro podlago za kasnej\xc5\xa1i prevzem gradu in gospostva v svoje roke. Tega leta sta namre\xc4\x8d brata Niklas in Ditrik s \xc5\xa0umberka s Turja\xc4\x8danoma Volkerjem in Herbardom podpisala listino o skupni obrambi \xc5\xa0umberka. Tako so sklenili, da bo del gradu v skupni lasti in, da bodo skupaj zgradili cisterno za vodo. Leta 1355 je nastala \xc5\xa1e ena listina, v kateri je zapisano, da Zofija \xc5\xa0umber\xc5\xa1ka, njen sin Ulrik in njegova \xc5\xbeena Ne\xc5\xbea za 55 mark oglejskih pfenigov predajajo del gradu in dele pripadajo\xc4\x8de zemlje svojemu stricu, Ditriku \xc5\xa0umber\xc5\xa1kemu._NEWLINE_Turja\xc4\x8dana Engelhard Turja\xc5\xa1ki in Volker Turja\xc5\xa1ki sta bila tudi krvna sorodnika \xc5\xa1umber\xc5\xa1kih gospodov in sta tako na podlagi dedovanja in obstoje\xc4\x8dih listin prevzela grad po izumrtju \xc5\xa0umber\xc5\xa1kih. Novi lastniki so \xc5\xa1umber\xc5\xa1ki grad po letu 1463 na novo pozidali, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da Janez Vajkard Valvasor v knjigi Slava vojvodine Kranjske, kjer citira listino z dne 28. februarja leta 1463, s katero je cesar Friderik III. Habsbur\xc5\xa1ki dovolil Turja\xc5\xa1kim gospodom Engelhardu Turja\xc5\xa1kemu in njegovim stricem Hansu, Viljemu in Juriju, da lahko \xc5\xa1umber\xc5\xa1ki grad na novo pozidajo zaradi storjenih uslug in zaradi pomo\xc4\x8di zoper njegovega brata vojvodo Albrechta pri obleganju Dunaja. S to listino so Turja\xc4\x8dani lahko grad utrdili in ga pripravili za obrambo._NEWLINE_Ob podedovanem \xc5\xa1umber\xc5\xa1kem gospostvu so se Turja\xc4\x8dani leta 1467 razdelili na dve veji. Viljem je skupaj z bratom Jurijem dobil grad \xc5\xa0umberk s pritiklinami, ta pa je tako postal sede\xc5\xbe \xc5\xa1umber\xc5\xa1ke veje Turja\xc5\xa1kih, ki je dala znamenitega voja\xc5\xa1kega poveljnika Andreja Turja\xc5\xa1kega. Veja je na za\xc4\x8detku 17. stoletju izmurla, \xc5\xa1umber\xc5\xa1ke posesti pa so bile zdru\xc5\xbeene z glavno turja\xc5\xa1ko vejo, ki je medtem prenesla sredi\xc5\xa1\xc4\x8de svojih posesti na Ko\xc4\x8devsko. Ta se je nato sredi 17. stoletja znova razdelila na grofovsko in kne\xc5\xbejo vejo, ki je prevzela tudi \xc5\xa1umber\xc5\xa1ko gospostvo.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nGrad \xc5\xa0umberk je dokon\xc4\x8dno razpadel v za\xc4\x8detku 18. stoletja. Danes je najbolje ohranjen romanski, sicer v poznogotski dobi predelani palacij s tri metre debelimi stenami. Ta je ohranjen do vi\xc5\xa1ine drugega nadstropja, lepo pa je vidno stopni\xc4\x8dasto tanj\xc5\xa1anje sten proti vrhu. Deloma je ohranjen tudi obrambni stolp, ki je bil vpet v severni del obzidja se mu je le-to na treh mestih skoraj povsem pribli\xc5\xbealo. \xc5\xa0umberk tako predstavlja zna\xc4\x8dilen primer romanske stolpaste pozidave z obodnimi zidovi razli\xc4\x8dne debeline. V ostanku palacija in stolpa je \xc5\xa1e danes razvidna lepa plastovita zidava iz klesanega in lomljenega kamenja. Delno ohranjen je \xc5\xa1e \xc5\xa1ivani vogal stolpa, pa tudi ve\xc4\x8d romanskih oz. gotskih svetlobnih lin. Tik pod grajskimi razvalinami je ohranjena tudi grajska kapela sv. Katarine, ki je bila zgrajena \xc5\xa1e v romanski dobi in je imela v \xc4\x8dasu Valvasorja \xc5\xa1e polkro\xc5\xbeno apsido.\n_START_SECTION_\nLegende\n_START_PARAGRAPH_\nO gradu in njegovih razvalinah \xc5\xa1e danes kro\xc5\xbeijo \xc5\xa1tevilne legende. Ena izmed njih govori o nastanku gradu, ki naj bi nastal v istem \xc4\x8dasu kot grad Kozjak, sezidala pa naj bi ju brata velikana. Brata naj bi si orodje podajala po zraku, kadar pa sta bila \xc5\xbeejna, sta se sklonila in pila vodo iz Temenice._NEWLINE_O grajskih razvalinah pa je najbolj zanimiva legenda o grajski kleti. Po tej pripovedki naj bi bila pod ru\xc5\xa1evinami gradu ohranjena globoka klet, v kateri so tri kadi, polne zlata in srebra. Zaklad varuje \xc4\x8drn pes, ki mu iz gobca \xc5\xa1viga plamen, poleg tega pa se okoli srednje kadi ovija velikanska bela ka\xc4\x8da s svetlo krono z vdelanim diamantom na glavi. Ta ka\xc4\x8da naj bi bila zakleta kralji\xc4\x8dna, ki \xc4\x8daka na pogumnega mladeni\xc4\x8da, da jo re\xc5\xa1i. Ta mladeni\xc4\x8d bo rojen na kresni ve\xc4\x8der ob polno\xc4\x8di, in bo ka\xc4\x8do ogovoril v bo\xc5\xbejem imenu. Takrat bo prekletstvo prekinjeno, prelepa kralji\xc4\x8dna pa bo postala mladeni\xc4\x8deva \xc5\xbeena. Pripovedka tudi pravi, da bo zibelka re\xc5\xa1itelja zgrajena iz lesa smreke, ki raste med grajskimi razvalinami. Ker pa se je smreka posu\xc5\xa1ila, je grad \xc5\xa1e vedno poru\xc5\xa1en, kralji\xc4\x8dna pa je \xc5\xa1e vedno ujeta v ka\xc4\x8dje telo._NEWLINE_Grad je dogajali\xc5\xa1\xc4\x8de vsaj dve slovenskih zgodovinskih povesti, Jur\xc4\x8di\xc4\x8deve nedokon\xc4\x8dane Janez Grem\xc4\x8di\xc4\x8d in Zor\xc4\x8deve Beli menihi.'