b'\n_START_ARTICLE_\nArgos (mesto)\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme mesta je zelo staro. Je ve\xc4\x8d etimolo\xc5\xa1kih teorij. Najbolj priljubljena trdi, da ime mesta izhaja iz pelazgijskega jezika, ki so ga uporabljali ljudje, ki so se prvi\xc4\x8d naselili na obmo\xc4\x8dju, in v katerem je argos pomenilo raven. Druga mo\xc5\xbenost je, da je ime povezano z Argosom, tretjim kraljem mesta v antiki, s \xc4\x8dimer naj bi nadomestili starej\xc5\xa1e ime Foronikon Asti (\xce\xa6\xce\xbf\xcf\x81\xcf\x89\xce\xbd\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xce\xbd \xce\x86\xcf\x83\xcf\x84\xcf\x85). Prav tako je verjetno, da je Argos povezan z besedo "\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb3\xcf\x8c\xcf\x82" (arg\xc3\xb3s), kar je pomenilo bel; morda pa je to posledica vidnega vtisa o argolidski ni\xc5\xbeini med \xc5\xbeetvijo. Po Strabonu je precej verjetno, da ime izvira iz besede "\xce\xb1\xce\xb3\xcf\x81\xcf\x8c\xcf\x82" (agros, polje) in sta zamenjana dva soglasnika.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nForonikon Asti (mesto Foronej), ime Argosa v prazgodovini, je bilo po mnenju mnogih prvo mesto.  Prvo naselje dana\xc5\xa1njega Argosa je nastalo v poznem 3. tiso\xc4\x8dletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, v neolitiku. Od takrat je bilo stalno naseljeno in se je obnavljalo na istem obmo\xc4\x8dju, medtem ko so ga v prazgodovini prvi\xc4\x8d kolonizirali Pelazgi. To dokazujejo jezikovni ostanki, ki so se ohranili do danes, v samem imenu mesta in "Larisi" imenu gradu nad mestom na hribu z istim imenom in pomeni trdnjava.  Med vdorom Dorcev okoli 1098 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bil Argos razdeljen na \xc5\xa1tiri soseske, vsaka je \xc5\xbeivela v drugem fileju ali plemenu._NEWLINE_Neolitsko naselje je v bli\xc5\xbeini osrednjega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da Argois, 45 stadijev (8 km) iz Argosa, bli\xc5\xbeje Mikenam. Tempelj je bil posve\xc4\x8den Heri. Glavni praznik tega templja je bil hekatomba, eden glavnih praznikov v Argosu. Walter Burkert povezuje festival z mitom o Hermesovem uboju Argosa (ubil ga je "ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8de" ali "po\xc4\x8dasi") in \xc5\xa1ele nato z mitolo\xc5\xa1kim Argosom (ali toponimom)._NEWLINE_Argos je bil v mikenski dobi glavna trdnjava in skupaj s sosednjo akropolo v Mikenah in Tirinu zelo zgodaj postal naselje zaradi svojega vodilnega polo\xc5\xbeaja sredi rodovitne ravnine Argolide. Pod odlo\xc4\x8dnim vladarjem Fejdonom se je Argos v 7. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem raz\xc5\xa1iril, to je bilo najbolj\xc5\xa1e obdobje za mesto. Bil je najpomembnej\xc5\xa1e mesto v Argolidi in oviral prevlado \xc5\xa0parte na Peloponezu. V tem \xc4\x8dasu je bilo razvito lon\xc4\x8darstvo, imeli so \xc5\xa1olo kiparstva v bronu, trgovino s keramiko, strojarne in druge rokodelske dejavnosti. Poleg tega je bilo v mestu poleg rednih lokalnih sejmov \xc5\xa1e vsaj 25 praznovanj. _NEWLINE_V Homerjevem \xc4\x8dasu je mesto pripadalo privr\xc5\xbeencem Agamemnona in dalo ime okro\xc5\xbeju, ki ga obdaja, Argolida, ki so jo Rimljani imenovali Argeja._NEWLINE_Pomen Argosa je zasen\xc4\x8dila \xc5\xa0parta po 6. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem zaradi zavrnitve udele\xc5\xbebe v bojih v gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojnah, ko se mu je izogibala tudi ve\xc4\x8dina drugih mestnih dr\xc5\xbeavic. V 5. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v bojih med \xc5\xa0parto in Atenami je ostal nevtralen ali neu\xc4\x8dinkovit zaveznik Aten.\n_START_SECTION_\nRimska, bizantinska in moderna doba\n_START_PARAGRAPH_\nPo prihodu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v Argos je prvi \xc5\xa1kof dokumentiran v ohranjenih pisnih virih Genetlij. Leta 448 n. \xc5\xa1t. je sodeloval na sinodi ob imenovanju nad\xc5\xa1kofa Flavijana iz Konstantinopla, ki je odstavil Evtiha iz njegove duhovni\xc5\xa1ke pisarne in ga izob\xc4\x8dil. Naslednji \xc5\xa1kof Argosa, Onezim, je bil leta 451 na kalcedonskem koncilu. Njegov naslednik Tales je bil podpisnik pisma, ki so ga \xc5\xa1kofje rimske province Helas poslali leta 458 bizantinskemu cesarju Leonu I. Tra\xc4\x8danu s protestom proti uboju Proterija iz Aleksandrije. \xc5\xa0kof Joanes je bil na tretjem carigrajskem koncilu leta 680 in Teotim na fotijskem koncilu Konstantinopla (879). _NEWLINE_V obdobju po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni so kri\xc5\xbearji zavzeli grad Larisa na hribu z istim imenom, kraj starodavne akropole. Obmo\xc4\x8dje je postalo del gospostva Argosa in Navpliona. Leta 1388 je bil prodan Bene\xc5\xa1ki republiki, a ga je prevzel despot iz Mistre, Teodor I. Palajologos, preden bi Bene\xc4\x8dani prevzeli nadzor nad mestom; leta 1394 jim ga je vseeno prodal. V tem obdobju je Argos postal latinska cerkvena \xc5\xa1kofija, dokler ni leta 1463 pre\xc5\xa1el pod otomansko cesarstvo. Danes je Argos na seznamu katoli\xc5\xa1ke cerkve kot naslovna \xc5\xa1kofija. _NEWLINE_Leta 1397 so Turki oropali Argos in odpeljali velik del prebivalstva kot su\xc5\xbenje. Bene\xc4\x8dani so mesto in regijo ponovno naselili z albanskimi naseljenci in jim zagotavljali dolgoro\xc4\x8dno oprostitev kmetijskih davkov. Skupaj z Grki iz Argosa so bili stratioti \xe2\x80\x93 pla\xc4\x8dani vojaki za bene\xc5\xa1ko vojsko. Nekateri zgodovinarji menijo, da francoski voja\xc5\xa1ki izraz "argoulet" izhaja iz gr\xc5\xa1ke besede "argetes" ali prebivalec Argosa zaradi velikega \xc5\xa1tevila francoskih stratiotov, ki so pri\xc5\xa1li iz ravnic Argosa. _NEWLINE_Razen obdobja bene\xc5\xa1ke nadvlade med letoma 1687 in 1715 je Argos ostal v otomanskih rokah do za\xc4\x8detka gr\xc5\xa1ke vojne za neodvisnost leta 1821._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu so se kot del splo\xc5\xa1ne vstaje oblikovali \xc5\xa1tevilni lokalni upravljavski organi, tako je bil "Konzulat Argos" 28. marca 1821 razgla\xc5\xa1en pod pelopone\xc5\xa1kim senatom. Imel je svojega voditelja dr\xc5\xbeave Stamatelosa Antonopulosa, "konzula", in to med 28. marcem in 26. majem 1821._NEWLINE_Argos je nato postal del zdru\xc5\xbeene za\xc4\x8dasne vlade prvega dr\xc5\xbeavnega zbora v Epidavru in s\xc4\x8dasoma postal del Kraljevine Gr\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nArgos v gr\xc5\xa1ki mitologiji\n_START_PARAGRAPH_\nMitolo\xc5\xa1ki kralji Argosa so bili (po vrstni): Inah, Foronej, Arg, Triop, Agenor, Ias, Krotop, Pelazg (Gelanor), Danaj, Linkej, Abas, Pret, Akrizij, Perzej, Megapent, Argej in Anaksagora. Po mnenju Tacijana razli\xc4\x8dica prvotnim 17 zaporednim kraljem Argosa dodaja Apisa, Argiosa, Kriasosa in Forbasa med Arga in Triopa, kar pojasnjuje navidezno nepovezanost Triopa z Argom. [20]_NEWLINE_Mesto Argos je verjelo, da je rojstni kraj mitolo\xc5\xa1kega Perzeja, sina boga Zevsa in Danae, ki je bila h\xc4\x8di kralja Argosa Akrizija._NEWLINE_Po prvih 17 kraljih so trije kralji vladali Argosu hkrati, eden je bil iz Bianta, drugi iz Melampusa in tretji iz Anaksagore. Melampusa je nasledil njegov sin Mantij, nato Ojkles in Amfiaraj. Dru\xc5\xbeina Melampus je trajala do bratov Alkmajona in Amfiloha._NEWLINE_Anaksagoro je nasledil njegov sin Alektor in nato Ifis. Ifis je zapustil svoje kraljestvo ne\xc4\x8daku Stenelu, sinu njegovega brata Kapaneja._NEWLINE_Bianta je nasledil njegov sin Talaj, nato njegov sin Adrast, ki je z Amfiarajem poveljeval sedmerici proti Tebam. Adrast je zapustil kraljestvo sinu Ajgialeju, ki je bil pozneje ubit v vojni z Epigoni. Diomed, vnuk Adrasta, je s svojim zakonskim sinom Tidejem in h\xc4\x8dero Dipile nadomestil Ajgialeja in bil kralj Argosa v \xc4\x8dasu trojanske vojne. Ta dru\xc5\xbeina je trajala dlje od Anaksagorjeve in Melampusove. Na koncu je bilo kraljestvo zdru\xc5\xbeeno pod zadnjim \xc4\x8dlanom Kianipom, sinom Ajgialeja, kmalu po izgnanstvu Diomeda.\n_START_SECTION_\nMestne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Argos je na sever omejeno s suho re\xc4\x8dno strugo Herias, na vzhodu z reko Inah in potokom Panitsa (ki izhaja iz slednjega), na zahodu sta hriba Larisa (na njem je znan grad in samostan Panagija Katakekrimeni-Portokaluza) in Aspidos (neuradno Profetes Elias), na jugu je omejen s cesto Notios Periferiakos._NEWLINE_Trg Agios Petros (Sveti Peter) skupaj z istoimensko stolnico je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, medtem ko so nekateri drugi zna\xc4\x8dilni mestni trgi Laiki Agora (odkrita tr\xc5\xbenica), uradno Dimokratias (Republika), na katerih je dvakrat tedensko tr\xc5\xbenica, Staragora (trg p\xc5\xa1enice), uradno Dervenakija, in trg Dikastirion (sodi\xc5\xa1\xc4\x8de). Park, ki meji na osrednji trg, in Park Boni sta glavni zeleni povr\xc5\xa1ini v mestu. Naj\xc5\xbeivahnej\xc5\xa1e ulice mesta obdajajo trg Agios Petros (ulice Kapodistriu, Danau, Vasileos Konstantinu), pa tudi ulica Korintu. Pezodromi (ulice samo za pe\xc5\xa1ce) so Michael Stamu, Tsaldari in Venizelu in so najbolj priljubljeno shajali\xc5\xa1\xc4\x8de, saj je tu veliko trgovin in kavarn._NEWLINE_Po gr\xc5\xa1kem popisu 2011 ima mesto 22.209 prebivalcev. Je najve\xc4\x8dje mesto v Argolidi, ve\xc4\x8dje od glavnega mesta Navplion. Precej\xc5\xa1nji ostanki anti\xc4\x8dnega in srednjeve\xc5\xa1kega mesta so ohranjeni in so priljubljena turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka. Kmetijstvo je primarna gospodarska dejavnost v obmo\xc4\x8dju s citrusi kot prevladujo\xc4\x8dim pridelkom.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nArgos je povezan z rednimi avtobusnimi progami s sosednjimi obmo\xc4\x8dji, tudi z Atenami. Mesto ima tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo, ki je v tem trenutku \xc5\xa1e vedno zaprta zaradi za\xc4\x8dasne ustavitve vseh \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih storitev na obmo\xc4\x8dju Peloponeza. Ponovno naj bi bila odprta kot del \xc5\xa1iritve atenske primestne \xc5\xbeeleznice v Argos, Navplion in Korint.'