b'\n_START_ARTICLE_\nGeopark Karavanke\n_START_PARAGRAPH_\nGeopark Karavanke, nem\xc5\xa1ko Geopark Karawanken, je \xc4\x8dezmejno obmo\xc4\x8dje v Sloveniji in Avstriji z izjemno geolo\xc5\xa1ko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ima ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo geolo\xc5\xa1kih objektov posebnega znanstvenega pomena oziroma zelo redkih geolo\xc5\xa1kih objektov, ki imajo tudi veliko estetsko vrednost in izobra\xc5\xbeevalni pomen. Na obmo\xc4\x8dju se nahaja tudi druga naravna, arheolo\xc5\xa1ka, zgodovinska, tehni\xc5\xa1ka in druga kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina._NEWLINE_Geopark Karavanke je od 21. marca 2013 \xc4\x8dlan Evropske mre\xc5\xbee geoparkov (EGN), ki jih je 54 iz 18 dr\xc5\xbeav in Globalne mre\xc5\xbee geoparkov (GGN) pod okriljem organizacije UNESCO, ki jih je 92..\n_START_SECTION_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGeopark Karavanke obsega pogorje Karavank med alpskima dvatiso\xc4\x8dakoma Peco in Ko\xc5\xa1uto na obeh straneh dr\xc5\xbeavne meje v Sloveniji in Avstriji. Administrativne meje geoparka sledijo mejam trinajstih ob\xc4\x8din: Feistritz ob Bleiburg/Bistrica nad Pliberkom, \xc4\x8crna na Koro\xc5\xa1kem, Dravograd, Gallizien, Globasnitz/Globasnica, Me\xc5\xbeica, Bleiburg/Pliberk, Prevalje, Ravne na Koro\xc5\xa1kem, Zell/Sele, Neuhaus/Suha, Bad Eisenkappel/\xc5\xbdelezna Kapla, Sittersdorf/\xc5\xbditara vas. Geopark se razteza na povr\xc5\xa1ini 977 km\xc2\xb2._NEWLINE_Zaradi prelomne in narivne tektonike, ledeni\xc5\xa1kih in kra\xc5\xa1kih geomorfolo\xc5\xa1kih procesov ter erozije ima obmo\xc4\x8dje zanimiv relief. Gre za hribovito do gorato obmo\xc4\x8dje, ki ga re\xc5\xbeejo doline rek Drave (ta te\xc4\x8de po obrobju geoparka), Me\xc5\xbee, Mislinje in Bele ter Podjunska dolina v severnem delu. Obsega Karavanke, del Kamni\xc5\xa1ko-Savinjskih Alp ter obmejni del hribovij Ko\xc5\xa1enjak, Pohorje, Strojna in Komelj (K\xc3\xb6mmelberg). Med najvi\xc5\xa1jimi gorami so Obir (2139 m), Ko\xc5\xa1uta (2136 m), Peca-Korde\xc5\xbeeva glava (2126 m), Peca-Bistri\xc5\xa1ka \xc5\xa1pica (2113 m), Raduha (2125 m) in Ur\xc5\xa1lja gora (1699 m) ter Smrekovec (1577 m) in gora Ol\xc5\xa1eva (1929 m)._NEWLINE_Podnebje je celinsko s precej padavinami tudi poleti, zna\xc4\x8dilna pojava sta zimski temperaturni obrat in sunkovit veter imenovan severni ali karavan\xc5\xa1ki fen._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje je prete\xc5\xbeno gozdnato, magmatskih in metamorfnih kamninah je bukov gozd, vi\xc5\xa1je pa predalpski bukovo-jelov gozd, na karbonatnih kamninah uspeva bukov pa tudi smrekov gozd. Visokogorski predeli so skalnati (zlasti severni deli), proti vzno\xc5\xbeju pa pora\xc5\xa1\xc4\x8deni s travnato ru\xc5\xa1o in ru\xc5\xa1evjem._NEWLINE_V obravnavanem obmo\xc4\x8dju je zna\xc4\x8dilno ekstenzivno kmetijstvo v dolinah in na visokogorskih kmetijah, ki se usmerjajo bolj v \xc5\xbeivinorejo, ekolo\xc5\xa1ko kmetovanje in turizem na kmetijah._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8dju geoparka \xc5\xbeivi 50.378 prebivalcev, ve\xc4\x8dina ve\xc4\x8djih naselij je v dolinah, hriboviti del je redko poseljen (razlo\xc5\xbeena naselja). Na razvoj naselij je v zgodovini vplivalo predvsem rudarstvi in \xc5\xbeelezarstvo. Gospodarstvo je usmerjeno v sekundarno in terciarno dejavnost, razvoj pa v turizem, ki predstavlja \xc5\xbee drugo najpomembnej\xc5\xa1o dejavnost. Poletne aktivnosti so pohodni\xc5\xa1tvo, kolesarjenje in plezanje ter obiski zdravili\xc5\xa1\xc4\x8d. Po obmo\xc4\x8dju potekata dve mednarodni planinskih poti \xe2\x80\x93 Evropska pe\xc5\xa1pot E6 in Via Alpina, Slovenska planinska pot, Koro\xc5\xa1ka planinska transverzala, itd., v podporo je 12 planinskih ko\xc4\x8d. Vedno ve\xc4\x8d pa je tudi tematskih pohodnih poti (Geotrail Ko\xc5\xa1uta in druge naravoslovne u\xc4\x8dne poti). Pomembna je mre\xc5\xbea kolesarskih poti: mednarodna Dravska kolesarska pot, Umetnostna pot Pliberk \xe2\x80\x93 \xc5\xa0mihel /Kunst Radweg, Kundijeve poti, \xc4\x8dezmejna gorsko kolesarska pot okoli Pece, kolesarjenje po opu\xc5\xa1\xc4\x8denih rudni\xc5\xa1kih rovih v Podzemlju Pece, itd.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nKaravanke so nastale v drugi fazi Alpidske orogeneze. Pritiskanje med Evropsko in Jadransko (del Afri\xc5\xa1ke plo\xc5\xa1\xc4\x8de) tektonsko plo\xc5\xa1\xc4\x8do in sukanje slednje v smeri proti urinemu kazalcu je vzdol\xc5\xbe prelomne cone Periadriatskega \xc5\xa1iv (lineament) povzro\xc4\x8dilo bo\xc4\x8dno zmikanje severnega prelomnega krila do 250 km dale\xc4\x8d proti vzhodu in nastanek divergentnega sistema narivov (flower structure) pre\xc4\x8dno na Periadriatski \xc5\xa1iv. Severni pas gradijo permo-triasne intruzivne bre\xc4\x8de, ki so od gabrske do sienitne sestave. Ju\xc5\xbeni pas tvori oligocenska tonalitna intruzija. Najstarej\xc5\xa1e regionalne metamorfne kamnine v osrednji coni med magmatskimi so spremenjene zaradi kontaktno metamorfnih procesov. Intenzivni so\xc4\x8dasni vulkanizem je na povr\xc5\xa1ini pustil zaporedje piroklasti\xc4\x8dnih kamnin. V severnem delu Geoparka Karavanke, ki pripada Evropski plo\xc5\xa1\xc4\x8di, izdanjajo raznovrstne metamorfne kamnine. Nastale so v \xc4\x8dasu glavnega trka med celinskima plo\xc5\xa1\xc4\x8dama. Pokrove na severu in jugu gradijo karbonatni sedimenti ordovicijske do eocenske starosti z mnogimi fosili, ki so nastali v ob\xc5\xa1irnih oceanih Paleo- in Neo-Tetisa. Ob vzno\xc5\xbeju so so\xc4\x8dasno z dviganjem Karavank nastajali klasti\xc4\x8dni sedimenti. Obmo\xc4\x8dje Pece je svetovno znano po epigenetskih svin\xc4\x8devo-cinkovih rudi\xc5\xa1\xc4\x8dih v karbonatnih kamninah in izjemnem zgodnjediagenetskem cinkovo-svin\xc4\x8devem laminiranem rudi\xc5\xa1\xc4\x8du Topla. Ledeni\xc5\xa1ki, re\xc4\x8dni in kra\xc5\xa1ki geomorfolo\xc5\xa1ki procesi so izoblikovali slikovito topografijo.\n_START_SECTION_\nNaravne znamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju med Ko\xc5\xa1uto in Obirjem, Ol\xc5\xa1evo in Ur\xc5\xa1ljo goro ter med Smrekovcem in Ko\xc5\xa1enjakom je izjemna biotska raznovrstnost tako rastlinstva kot \xc5\xbeivalstva. Ta obmo\xc4\x8dja so: Ko\xc5\xa1uta - naravna pokrajina, Peca \xe2\x80\x93 Petzen (Krischakar), Matja\xc5\xbeeva jama, Najevska lipa na Ludranskem vrhu, Dravograjsko jezero, Ur\xc5\xa1lja gora, Dolga brda - mo\xc4\x8dvirna dolina, Belska Ko\xc4\x8dna \xe2\x80\x93 naravni rezervat, Korte \xe2\x80\x93 naravni rezervat, Dolina smrti, \xc5\xbderjav in Krajinski park Topla._NEWLINE_Na skalnih stenah, meli\xc5\xa1\xc4\x8dih, gorskih travnikih, mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih in barjih, se nahajajo mnoge redke in zavarovane rastlinske vrste, tudi endemiti kot Zoisova zvon\xc4\x8dnica, kamni\xc5\xa1ka murka, pe\xc5\xa1ka ovsika, nenavadni kamnokre\xc4\x8d, Wulfenov jegli\xc4\x8d in druge redke in zavarovane rastlinske vrste._NEWLINE_V vzhodnih Karavankah je pomembno ornitolo\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje. Tukaj so vse pomembnej\xc5\xa1e koconoge kure (divji petelin, ru\xc5\xa1evec, belka in gozdni jereb), gnezdijo pa \xc5\xa1e redke vrste sov (mali skovik, koconogi \xc4\x8duk), detlov (\xc4\x8drna \xc5\xbeolna, triprsti detel) in ujed (planinski orel, sokol selec)._NEWLINE_Znotraj obmo\xc4\x8dja je nekaj izjemnih mokri\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da redkih in ogro\xc5\xbeenih ter zavarovanih rastlinskih vrst (kukavi\xc4\x8devke) in \xc5\xbeivalskih vrst (rak ko\xc5\xa1\xc4\x8dak, ka\xc4\x8dji pastirji in metulji). Med \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami najdemo redke in evropsko varovane vrste: ka\xc4\x8dja pastirja veliki studen\xc4\x8dar in ka\xc4\x8dji poto\xc4\x8dnik, hro\xc5\xa1\xc4\x8d mo\xc4\x8dvirski kre\xc5\xa1i\xc4\x8d in metulji travni\xc5\xa1ki postavne\xc5\xbe, gozdni postavne\xc5\xbe, Scopolijev zlatook, stra\xc5\xa1ni\xc4\x8dni mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar in \xc4\x8drtasti medvedek.'