b'\n_START_ARTICLE_\nSocialna mo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna mo\xc4\x8d je sposobnost vplivanja ene osebe ali organizacijske skupine na drugo, tako da storijo nekaj, \xc4\x8desar sicer ne bi. Mo\xc4\x8d pomeni mo\xc5\xbenost nadzora nad dogodki in ljudmi, medtem ko \xc5\xa1ibkost pomeni nizko stopnjo nadzora ter je lahko tudi imaginacija lastne mo\xc4\x8di . Mo\xc4\x8d je funkcija nadzora nad viri. Bolj kot je vir pomemben in zanimiv, ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di ima oseba. Hkrati pa je mo\xc4\x8d odvisna tudi od odnosa, kajti socialna mo\xc4\x8d ne obstaja brez oseb, ki so se zmo\xc5\xbene podrejati . Dolo\xc4\x8dena oseba ima lahko mo\xc4\x8d v eni situaciji oz. odnosu, v drugi pa ne. Ve\xc4\x8dja kot je odvisnost A od B, ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d ima B v odnosu z A . Najve\xc4\x8dja je tista socialna mo\xc4\x8d, ki je ni potrebno dokazovati in jo podrejeni priznavajo brez prisile. Pri socialni mo\xc4\x8di lahko razlikujemo med: nosilcem ali izvorom, sredstvom, ciljem, socialnimi odnosi in socialnim kontekstom. Na socialno mo\xc4\x8d se navezujejo psiholo\xc5\xa1ke zna\xc4\x8dilnosti kot je \xc5\xbeelja po mo\xc4\x8di, \xc5\xbeelja po dominaciji, samozavest.  Zaznavanje mo\xc4\x8di pa se povezuje z u\xc4\x8dinkom, produktivnostjo, zadovoljstvom z supervizijo in zadovoljstvom pri delu._NEWLINE_Tako kot obstaja mo\xc4\x8d, obstaja tudi odpor do socialne mo\xc4\x8di. V dolo\xc4\x8denih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah se posamezniki uprejo tistim, ki si jih \xc5\xbeelijo podrediti. Pogoj, da se pojavi odpor do mo\xc4\x8di sta \xc5\xbeelja po svobodi in \xc5\xbeelja po individualnosti. Pomemben situacijski dejavnik odpora je socialna podpora neodvisnosti.\n_START_SECTION_\nMo\xc4\x8d in vpliv\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8d je tudi potencial za vplivanje na druge  . Mo\xc4\x8d se spremeni v vpliv, kadar posameznik ali skupina z uporabo mo\xc4\x8di uveljavi svoje interese in dose\xc5\xbee cilje  . Mo\xc4\x8d in vpliv sta pomembna v procesu organizacijskega odlo\xc4\x8danja, saj posamezniku omogo\xc4\x8dita, da uveljavi svoje mnenje, poglede in re\xc5\xa1itve.\n_START_SECTION_\nDelitev mo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor mo\xc4\x8di je lahko posameznik ali organizacijska struktura  . Individualna mo\xc4\x8d temelji na sposobnostih, osebnosti, ekspertnosti in znanju . Organizacijska mo\xc4\x8d pa temelji predvsem na odvisnosti. Ve\xc4\x8dja kot je odvisnost A od B, ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d ima B nad A. Odvisnost je najve\xc4\x8dkrat povezana z nadzorom nad sredstvi (informacijami, znanjem, denarjem, materialnimi dobrinami, \xe2\x80\xa6). Odvisnost se pove\xc4\x8da s pove\xc4\x8danjem pomembnosti (stvari, ki jih oseba nadzira morajo biti pomembne za organizacijo), redkosti (tisto, \xc4\x8desar je veliko, je poceni in tisto, \xc4\x8desar je malo, je drago) in nenadomestljivosti (vir mo\xc4\x8di ne sme biti zamenljiv z drugimi) sredstev.  _NEWLINE_Navedena sredstva mo\xc4\x8di se v \xc5\xbeivljenju lahko prepletajo. Oseba lahko izvaja svojo mo\xc4\x8d, le dokler sredstva za izvajanje mo\xc4\x8di ne dose\xc5\xbeejo zgornjega praga stro\xc5\xa1kov. Mo\xc4\x8d pa lahko izgubimo tudi zaradi spremenjenih pogojev. Osnovni tipi mo\xc4\x8di se razlikujejo glede na strukturo koristi in stro\xc5\xa1kov vklju\xc4\x8denih oseb ter glede na na\xc4\x8din doseganja ravnote\xc5\xbeja mo\xc4\x8di v odnosih.\n_START_SECTION_\nPosledice uporabe mo\xc4\x8di, korupcija mo\xc4\x8di\n_START_PARAGRAPH_\nPsiholo\xc5\xa1ke posledice mo\xc4\x8di je raziskoval Philip Zimbardo. Njegov najbolj znan eksperiment na o tej temi je Stanfordski eksperiment, ki je simulacija zaporni\xc5\xa1ke situacije. Od tu izhaja tudi njegov znan rek:\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc4\x8d kvari, absolutna mo\xc4\x8d kvari najbolj\xc2\xab. _NEWLINE_David Kipnis  pa je oblikoval model korupcije v petih stopnjah. Na prvi stopnji dostop do sredstev mo\xc4\x8di pove\xc4\x8da verjetnost, da bo mo\xc4\x8d uporabljena, saj naj bi posest mo\xc4\x8di spodbujala njeno uporabo. Na drugi stopnji nosilec zaradi pogoste rabe mo\xc4\x8di verjame, da nadzira dejanja podrejene osebe. Na tretji stopnji se spo\xc5\xa1tovanje do podrejenih zmanj\xc5\xa1uje premosorazmerno z lastitvijo zaslug za dejanja podrejenih. Na \xc4\x8detrti stopnji procesa se ve\xc4\x8da socialna distanca med nosilcem mo\xc4\x8di in podrejenim, zaradi zni\xc5\xbeevanja veljave podrejene osebe. Oseba na peti stopnji verjame, da je mo\xc4\x8d znak za vi\xc5\xa1je vrednotenje sebe, zato dostopnost in uporaba mo\xc4\x8di navadno pove\xc4\x8data samozaupanje mo\xc4\x8dnih. Do procesa korupcije mo\xc4\x8di pride pri osebah, ki imajo mo\xc4\x8d dolgo \xc4\x8dasa, ob enem pa nimajo izdelanih eti\xc4\x8dnih sistemov samokorekcije.\n_START_SECTION_\nMo\xc4\x8d v organizaciji\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacija v ve\xc4\x8dini primerov strukturirana na dva na\xc4\x8dina: horizontalno in vertikalno. Od organizacijske strukture pa je odvisno, kdo je na poziciji avtoritete, kako je razdeljeno delo in kako se zaposlenim pripisujejo naloge. Tako vertikalna kot horizontalna ureditev organizacije ima svoje prednosti in pomanjkljivosti.\n_START_SECTION_\nVertikalna struktura organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nVertikalna struktura je bolj tradicionalna kot horizontalna struktura. Porazdelitev mo\xc4\x8di se v vertikalni strukturi od vrha proti dnu zni\xc5\xbeuje, podajanje navodil in nadzor pa sledita strogi linearni strukturi. Vsaka oseba je odgovorna za specifi\xc4\x8dne dol\xc5\xbenosti. Zaposleni odgovarjajo neposredno svojim nadrejenim. Vertikalne organizacije so zelo u\xc4\x8dinkovite, hitro sprejemajo odlo\xc4\x8ditve, imajo dobro definirane naloge, pridobivanje novih sposobnosti in znanj ve\xc4\x8dinoma ni potrebno. Tak\xc5\xa1no delovanje jim omogo\xc4\x8dajo rigidna in obse\xc5\xbena pravila, ki lahko spro\xc5\xbeajo ob\xc4\x8dutja, da prispevek posameznika ni pomemben. Mo\xc4\x8d v vertikalno strukturirani organizaciji lahko izvira: iz obsega resursov, s katerimi razpolagamo, iz nadzora nad odlo\xc4\x8danjem in informacijami ter iz osrednjega polo\xc5\xbeaja v mre\xc5\xbei, ki posamezniku omogo\xc4\x8da lahek dostop do informacij in do ljudi.\n_START_SECTION_\nHorizontalna struktura organizacije\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc4\x8d je znotraj horizontalne organizacije bolj porazdeljena, zato je tudi veriga nadzora manj izdelana. Posameznik ima lahko v dolo\xc4\x8denem trenutku ve\xc4\x8d nadrejenih. Horizontalna organizacija ima manj pravil in je s tega vidika manj u\xc4\x8dinkovita. Pri sprejemanju odlo\xc4\x8ditev porabi ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa in virov. Zaposleni imajo ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di, kar pove\xc4\x8duje njihovo zadovoljstvo in jim daje ob\xc4\x8dutek, da so sel ekipe. Posameznik v horizontalni organizaciji nima povsem izdelanih dol\xc5\xbenosti, zato mora osvojiti ve\xc4\x8d ve\xc5\xa1\xc4\x8din. Identifikacija delavcev s podjetjem je v horizontalni organizaciji ve\xc4\x8dja. Mo\xc4\x8d posameznika v horizontalno strukturirani organizaciji je odvisna od prispevka posameznika k skupinskemu uspehu organizacije. Izvor mo\xc4\x8di je tako lahko: strate\xc5\xa1ki pomen posameznika za uresni\xc4\x8devanje organizacijskih ciljev in vtis nenadomestljivosti, medsebojna povezanost in odvisnost, nadzor na finan\xc4\x8dnimi resursi, vpliv na kon\xc4\x8dni rezultat in sposobnost obvladovanja negotovosti.\n_START_SECTION_\nMehka mo\xc4\x8d (soft power)\n_START_PARAGRAPH_\nSoft power je termin, ki ga je vpeljal Joseph S. Nye, profesor na Harvardski univerzi, da bi opisal sposobnost privla\xc4\x8devanja kot sredstva prepri\xc4\x8devanja nasprotnika oz. tekmeca. Gre za privla\xc4\x8devanje skozi dialog in izmenjavo, da bi partner delil na\xc5\xa1e cilje. Mehka mo\xc4\x8d je sposobnost dobiti kar \xc5\xbeelimo s prepri\xc4\x8devanjem drugih, da posvojijo na\xc5\xa1e cilje. Razlikuje se od trde mo\xc4\x8di, katera se uporablja za prisilo nasprotnika, da se podredi na\xc5\xa1i volji, kar dose\xc5\xbeemo s pomo\xc4\x8djo gro\xc5\xbeenj, uporabe sile ali finan\xc4\x8dnih sredstev. Mehka in trda mo\xc4\x8d lahko ena drugo oja\xc4\x8dujeta ali pa si nasprotujeta. _NEWLINE_Nye je termin skoval v svoji knjigi iz leta 1990, Bound to Lead: The Changing Nature of American Power (COBISS). Nadalje je koncept razvil v knjigi iz leta 2004, Soft Power: The Means to Success in World Politics (COBISS). Besedna zveza se danes mno\xc5\xbei\xc4\x8dno uporablja v mednarodnih odnosih, predvsem s strani analitikov in politikov._NEWLINE_Mo\xc4\x8d, kot jo definira Nye, je zmo\xc5\xbenost vplivanja na obna\xc5\xa1anje drugih na tak na\xc4\x8din, da pridemo do rezultata, do katerega \xc5\xbeelimo priti. Uporaba mehke mo\xc4\x8di je\xc2\xa0\xc2\xbbdrug obraz mo\xc4\x8di\xc2\xab, ki indirektno dovoljuje, da ohranimo in dose\xc5\xbeemo lastne cilje._NEWLINE_V mednarodni politiki je mo\xc4\x8d dr\xc5\xbeave definirana s tem, da ima relativno veliko populacijo, ozemlje, naravne vire, ekonomsko mo\xc4\x8d, voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d in socialno stabilnost. Kljub temu pa tovrstne dr\xc5\xbeave ne dose\xc5\xbeejo vedno tega, kar si \xc5\xbeelijo. Po drugi strani pa lahko dr\xc5\xbeave, katere so ob\xc4\x8dudovane zaradi svojih vrednot in s katerimi se kosajo druge dr\xc5\xbeave, da bi dosegle njihov nivo prosperitete in odprtosti, dobijo, kar \xc5\xbeelijo. Mehka mo\xc4\x8d se ka\xc5\xbee ravno v tem, da druge dr\xc5\xbeave stremijo k istim ciljem kot jih ima ta dr\xc5\xbeava in jih tudi dosega._NEWLINE_Uspe\xc5\xa1nost mehke mo\xc4\x8di je odvisna predvsem od konteksta (kdo se povezuje s kom in v kak\xc5\xa1nih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah), pomembnej\xc5\xa1a je takrat, ko je mo\xc4\x8d razpr\xc5\xa1ena, manj smiselna za uporabo pa takrat, ko \xc5\xbeelimo oprijemljive takoj\xc5\xa1nje rezultate, saj mehka mo\xc4\x8d deluje predvsem indirektno ter dolgoro\xc4\x8dno.'