b"\n_START_ARTICLE_\nCarigrad\n_START_SECTION_\nToponomija\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo znano naselje na ozemlju sedanjega Carigrada se je imenovalo Bizanc (gr\xc5\xa1ko: \xce\x92\xcf\x85\xce\xb6\xce\xac\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd, [Biz\xc3\xa1ntion]). Ustanovili so ga dorski priseljenci iz Megare okoli leta 660 pred n. \xc5\xa1t. in ga imenovali po svojem kralju Bizasu._NEWLINE_Ko je Konstantin I. Veliki leta 330 mesto razglasil za novo prestolnico Vzhodnega rimskega cesarstva, je mesto postalo znano kot Konstantinopel (gr\xc5\xa1ko: \xce\x9a\xcf\x89\xce\xbd\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb1\xce\xbd\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x8d\xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xcf\x82 K\xc5\x8dnstantino\xc3\xbapolis), se pravi Konstantinovo mesto, \xc4\x8deprav se je uradno imenovalo Nea Roma (Novi Rim), vendar se to ime nikoli ni prijelo. Mesto je to ime obdr\xc5\xbealo skozi celo bizantinsko obdobje in se je na Zahodu uporabljalo vse do ustanovitve Republike Tur\xc4\x8dije._NEWLINE_Do 19. stoletja je imelo mesto ve\xc4\x8d imen, ki so jih uporabljali tujci ali Turki. Evropejci so z imenom Konstanitnopel ozna\xc4\x8devali mesto kot celoto, obzidani polotok med Zlatim rogom in Marmarskim morjem pa, tako kot Turki, Stambol ali Stambul. Podro\xc4\x8dje med Zlatim rogom in Bosporjem so imenovali Pera, medtem ko so ga Turki imenovali Beyo\xc4\x9flu, kot ga imenujejo \xc5\xa1e danes. _NEWLINE_Ko je Republika Tur\xc4\x8dija 28. marca 1930 sprejela zakon o po\xc5\xa1tni slu\xc5\xbebi, so tur\xc5\xa1ke oblasti od tujcev uradno zahtevale, da v svojih jezikih privzamejo enotno ime  \xc4\xb0stanbul, ki je nastalo \xc5\xbee v 10. stoletju.    _NEWLINE_Etimolo\xc5\xa1ko je ime \xc4\xb0stanbul nastalo iz srednjeve\xc5\xa1ke gr\xc5\xa1ke fraze \xce\xb5\xe1\xbc\xb0\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbd\xb4\xce\xbd \xce\xa0\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbd [is tim 'bolin] ali, v egejskem nare\xc4\x8dju, \xce\xb5\xe1\xbc\xb0\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbd\xb0\xce\xbd \xce\xa0\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbd [is tam 'bolin] (gr\xc5\xa1ko: \xce\xb5\xce\xb9\xcf\x82 \xcf\x84\xce\xb7\xce\xbd \xcf\x80\xce\xbf\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbd, sodobno gr\xc5\xa1ko: \xcf\x83\xcf\x84\xce\xb7\xce\xbd \xce\xa0\xcf\x8c\xce\xbb\xce\xb7 [stim  'boli]), ki pomeni v mestu ali v mesto.  V sodobni tur\xc5\xa1\xc4\x8dini se ime pi\xc5\xa1e z za\xc4\x8detnico \xc4\xb0 s piko, da se razlikuje od polglasnika I. Carigrad se, tako kot Rim, imenuje tudi Mesto na sedmih gri\xc4\x8dih, ker naj bi bil tako zgrajen najstarej\xc5\xa1i del mesta. Na vseh gri\xc4\x8dih so bile zgrajene mo\xc5\xa1eje.\n_START_SECTION_\nPrve naselbine\n_START_PARAGRAPH_\nMed gradnjo predora Marmaray, ki se je za\xc4\x8dela leta 2004, so pod Yenikap\xc4\xb1 na polotoku odkrili neolitsko naselje iz 7. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t., ko Bospor sploh \xc5\xa1e ni nastal. Odkritja so pokazala, da je bil polotok naseljen mnogo prej, kot so sprva predvidevali. Tra\xc4\x8danska plemena so med 13. in 11. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. v bli\xc5\xbeini pala\xc4\x8de Topkap\xc4\xb1 ustanovila dve naselji \xe2\x80\x93 Ligos in Semistra. Na azijski strani Bosporja so v Fikirtepeju (sedanji Kad\xc4\xb1k\xc3\xb6y) odkrili ostanke iz bakrene dobe. Na isti lokaciji sta bila tudi feni\xc4\x8danska trgovska postaja z za\xc4\x8detka 1. tiso\xc4\x8dletja pr. n. \xc5\xa1t. in mesto Halkedon, ki so ga ustanovili gr\xc5\xa1ki priseljenci iz Megare leta 685 pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Zgodovina Carigrada se po sprejeti razlagi za\xc4\x8dne okoli leta 660 pr. n. \xc5\xa1t., ko so priseljenci iz Megare pod vodstvom kralja Bizasa na evropski strani Bosporja ustanovili Bizantion \xe2\x80\x93 Bizanc in do konca stoletja na podro\xc4\x8dju Ligosa in Semistre zgradili akropolo. Mesto je za nekaj \xc4\x8dasa pri\xc5\xa1lo pod perzijsko oblast, v 5. stoletju pa so ga v gr\xc5\xa1ko-perzijskih vojnah ponovno osvojili Grki. Bizanc se je nato vklju\xc4\x8dil v Ati\xc5\xa1ko-delsko pomorsko zvezo, dokler ni leta 355 pred n. \xc5\xa1t. postal samostojen. Mesto je dolgo \xc4\x8dasa u\xc5\xbeivalo za\xc5\xa1\xc4\x8dito Rimske republike in leta 73 postalo del Rimskega imperija.  _NEWLINE_Odlo\xc4\x8ditev Bizantincev, da stopijo na stran uzurpatorja Prescenija Nigra proti rimskemu cesarju Septimiju Severju, je mesto drago stala: ko se je mesto po dveletnem obleganju konec leta 195 vdalo, je bilo popolnoma opusto\xc5\xa1eno. Pet let kasneje je Sever za\xc4\x8del mesto obnavljati tako, da je po nekaterih poro\xc4\x8dilih, preseglo svoj prej\xc5\xa1nji sijaj.\n_START_SECTION_\nVzpon in propad Konstantinopla\n_START_PARAGRAPH_\nKo je Konstantin I. septembra 324 v bitki pri Hrizopolisu porazil cesarja Licinija, je postal cesar celega Rimskega imperija. Samo dva meseca kasneje je razkril na\xc4\x8drte, da bo na obmo\xc4\x8dju Bizanca zgradil novo, kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko mesto, ki bo zamenjalo staro vzhodno prestolnico Nikomedijo. Mesto je uradno imenoval Nea Roma (Novi Rim), neuradno pa so ga imernovali kar Konstantinopel \xe2\x80\x93 Konstantinovo mesto. Ime se je ohranilo vse do leta 1930, ko so ga uradno preimenovali v Istanbul.  \xc5\xa0est let kasneje, 11. maja 330, so Konstantinopel razglasili za prestolnico cesarstva, ki je kasneje postalo znano kot Bizantinsko ali Vzhodno rimsko cesarstvo._NEWLINE_Ustanovitev Konstantinopla je bil eden od najve\xc4\x8djih Konstantinovih dose\xc5\xbekov, ki je prestavil sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimske mo\xc4\x8di proti vzhodu. Mesto je postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gr\xc5\xa1ke kulture in kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, v katerem so zgradili \xc5\xa1tevilne javne zgradbe in cerkve, med njimi tudi Hagio Sofio (Sveta modrost), ki je bila tiso\xc4\x8d let najve\xc4\x8dja stolnica na svetu. V mestu se je razvil Ekumenski konstantinopelski patriarhat, katerega vodja je \xc5\xa1e vedno ena od najvplivnej\xc5\xa1ih osebnosti Gr\xc5\xa1ke pravoslavne cerkve. Konstantinopel je s svojim strate\xc5\xa1kim polo\xc5\xbeajem in mogo\xc4\x8dnim obzidjem dolga stoletja branil Evropo pred osvajalci z vzhoda in prodorom islama. V skoraj celem srednjem veku in delu bizantinskega obdobja je bil najve\xc4\x8dje in najbogatej\xc5\xa1e mesto na evropskem kontinentu, v nekaj vmesnih obdobjih pa tudi na celem svetu._NEWLINE_Po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni leta 1204 so ga oplenili in opusto\xc5\xa1ili in njegova mo\xc4\x8d je za\xc4\x8dela upadati. Mesto je postalo prestolnica Latinskega cesarstva, ki so ga ustanovili katoli\xc5\xa1ki kri\xc5\xbearji kot zameno za prej\xc5\xa1nje pravoslavno Bizantinsko cesarstvo. Cesarstvo je bilo razdrobljeno na ve\xc4\x8d majhnih dr\xc5\xbeavic in je \xc5\xbee leta 1261 propadlo ter se vrnilo pod oslabljeno bizantinsko oblast. Cerkve, obrambni sistem in osnovne mestne slu\xc5\xbebe so razpadli. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je s skoraj pol milijona v 9. stoletju zmanj\xc5\xa1alo na komaj 40.000._NEWLINE_Gospodarski in voja\xc5\xa1ki ukrepi cesarja Andronika II., na primer zmanj\xc5\xa1anje obsega vseh oboro\xc5\xbeenih sil, so cesarstvo oslabili in ga naredili ranljivega za napade od zunaj. Sredi 14. stoletja je za\xc4\x8delo Osmansko cesarstvo na Balkanskem polotoku postopoma osvajati manj\xc5\xa1a mesta in naselja ter Konstantinopel s\xc4\x8dasoma odrezalo od zaledja. 29. maja 1453 se je mesto po osmih tednih oblaganja vdalo osmanskemu sultanu Mehmedu II. Osvajalcu. Konstantin XI. je bil med obleganjem ubit, Mehmed pa je Konstantinopel razglasil za novo prestolnico Osmanskega cesarstva. Nekaj ur kasneje je baziliko Hagijo Sofijo razglasil za cesarsko mo\xc5\xa1ejo.\n_START_SECTION_\nOsmansko in tur\xc5\xa1ko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nPo padcu Konstantinopla je Mehmed II. takoj za\xc4\x8del o\xc5\xbeivljati mesto. Najprej je iz njega izselil vse kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko prebivalstvo in v mestu pustil samo Jude iz njihove \xc4\x8detrti Balat, potem pa je za\xc4\x8del vanj vabiti in nasilno priseljevati muslimane, Jude in kristjane iz Anatolije ter Rumelije. V mestu je tako nastala svetovljanska dru\xc5\xbeba, ki se je obdr\xc5\xbeala ve\xc4\x8dino osmanskega obdobja. Do konca 15. stoletja se je \xc5\xa1tevilo prebivalcev pove\xc4\x8dalo na dvesto tiso\xc4\x8d in tako postalo drugo najve\xc4\x8dje mesto v Evropi. Mehmed II. je obnovil tudi mestno infrastrukturo in za\xc4\x8del graditi Veliki bazar ter pala\xc4\x8do Topkap\xc4\xb1, ki je naslednjih \xc5\xa1tiristo let slu\xc5\xbeila kot rezidenca osmanskih sultanov._NEWLINE_Osmani so Konstantinopel hitro pretvorili iz trdnjave kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v simbol islamske kulture. Iz verskih skladov so za\xc4\x8deli graditi cesarske mo\xc5\xa1eje, katerim so bile pogosto priklju\xc4\x8dene \xc5\xa1ole, bolni\xc5\xa1nice in javna kopali\xc5\xa1\xc4\x8da. Posebno velike umetni\xc5\xa1ke in arhitekturne dose\xc5\xbeke so ustvarili v obdobju Sulejmana Veli\xc4\x8dastnega (1520-1566). Njegov glavni arhitekt Mimar Sinan je zgradil mo\xc5\xa1ejo Sulejmanijo in druge velike mestne zgradbe. Cvetela je tudi osmanska umetnost oblikovanja keramike, kaligrafija in miniaturno slikarstvo. Do konca 18. stoletja je \xc5\xa1tevilo prebivalcev naraslo na 570.000._NEWLINE_Obdobje uporov na za\xc4\x8detku 19. stoletja je pripeljalo na prestol naprednega sultana Mahmuda II. in se kon\xc4\x8dalo s tanzimatskim obdobjem, v katerem so cesarstvo reformirali po zahodnoevropskih standardih. Zgradili so mostove \xc4\x8dez Zlati rog in v 1880. letih mesto povezali z evropskim \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim omre\xc5\xbejem.  Leta 1875 so odprli T\xc3\xbcnel, eno od najstarej\xc5\xa1ih podzemnih \xc5\xbeeleznic na svetu in druge sodobne objekte. V naslednjih desetletjih so zgradili tudi vodovodno, elektri\xc4\x8dno, telefonsko in tramvajsko omre\xc5\xbeje in z nekaj zamude Istanbul pretvorili v evropsko mesto._NEWLINE_Veliki napori za modernizacijo dr\xc5\xbeave niso mogli prepre\xc4\x8diti propadanja osmanskega re\xc5\xbeima. Na za\xc4\x8detku 20. stoletja je dr\xc5\xbeava do\xc5\xbeivela mladotur\xc5\xa1ko revolucijo, ki je odstavila sultana Abdula Hamida II., njej pa je sledil niz vojn, ki so prizadele tudi prestolnico. Zadnja med njimi je bila prva svetovna vojna, po kateri so Britanci, Francozi in Italijani okupirali mesto. Zadnjega osmanskega sultana Mehmeda VI. so novembra 1922 izgnali. Naslednje leto se je okupacija kon\xc4\x8dala s podpisom Lausannske mirovne pogodbe in priznanjem Republike Tur\xc4\x8dije. Republiko je razglasil Mustafa Kemal Atat\xc3\xbcrk 29. oktobra 1923. _NEWLINE_24. aprila 1915 so na ukaz osmanskih oblasti v mestu aretirali stotine armenskih voditeljev in jih po sprejetju Zakona o deportaciji (tur\xc5\xa1ko Tehcir Kanunu) 29. maja 1915 deportirali. Od takrat dalje je osmanska armada za\xc4\x8dela izganjati Armence iz njihovih domov in jih prisilila na stotine kilometrov dolg pohod brez hrane in vode v pu\xc5\xa1\xc4\x8davo na ozemlju sedanje  Sirije. Tem dogodkom je sledilo mno\xc5\xbei\xc4\x8dno preganjanje Armencev, ki je povzro\xc4\x8dilo smrt milijon do milijon in pol ljudi in postalo znano kot armenski genocid.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nCarigrad le\xc5\xbei v severozahodni Tur\xc4\x8diji v regiji Marmara in obsega 5.343 km\xc2\xb2. Bosporska o\xc5\xbeina, ki povezuje \xc4\x8crno morje na severu in Marmarsko morje na jugu, deli mesto na evropski del, v katerem je zgodovinsko in gosdpodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta, in azijski (anatolski) del. V evropski del mesta se zajeda globok in ozek morski zaliv Zlati rog severno od polotoka, na katerem sta bila nekdanja Bizanc in Konstantinopel. V poznem 19. stoletju so obalo v Galati na vhodu v zaliv utrdili in zgradili pomol, ki je zamenjal neko\xc4\x8d pe\xc5\xa1\xc4\x8deno obalo. _NEWLINE_Zgodovinski Istanbul na polotoku med Marmarskim morjem in Zlatim rogom naj bi bil zgrajen na sedmih gri\xc4\x8dih, na katerih so bile cesarske mo\xc5\xa1eje, in obdan z 22 km dolgim obzidjem. Najvi\xc5\xa1ji gri\xc4\x8d je Sarayburnu, na katerem je pala\xc4\x8da Topkap\xc4\xb1. Na gri\xc4\x8du na nasprotni strani Zlatega roga je mestna \xc4\x8detrt Beyo\xc4\x9flu, nakdanja Galata. Hi\xc5\xa1e v Galati so bile zaradi strmega pobo\xc4\x8dja zgrajene na podzidanih terasah, katerih ostanki so ponekod v starem delu mesta \xc5\xa1e vidni. Ceste so bile stopni\xc4\x8daste. Tudi \xc3\x9csk\xc3\xbcdar, nekdanji Halkedon, v azijskem delu mesta je zgrajen na podobnem gri\xc4\x8devnatem terenu, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti obali Bosporja, vendar so pobo\xc4\x8dja bolj strma. Najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka Istanbula je hrib \xc3\x87aml\xc4\xb1ca v azijskem delu mesta, ki je visok 288 m._NEWLINE_Carigrad le\xc5\xbei blizu severne anatolske prelomnice, na kateri se stikata afri\xc5\xa1ka in evrazijska tektonska plo\xc5\xa1\xc4\x8da. Prelomnica, ki te\xc4\x8de od severne Anatolije proti Marmarskemu morju, je vzrok za \xc5\xa1tevilne potrese in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke \xc5\xbertve v celi zgodovini mesta. Eden od najbolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dih je bil potres leta 1509, ki je povzro\xc4\x8dil cunami, ki je pljusknil preko mestnega obzidja. Ubil je ve\xc4\x8d kot 10.000 prebivalcev in uni\xc4\x8dil ve\xc4\x8d kot sto mo\xc5\xa1ej. Leta 1999 je bil potres z epicentrom v bli\xc5\xbenjem \xc4\xb0zmitu, ki je v mestu in okolici zahteval 17.000 \xc5\xbertev. Prebivalci Istanbula se zavedajo, da bi podoben potres v prihodnosti zahteval \xc5\xa1e ve\xc4\x8d \xc5\xbertev, ker mnoge, tudi sodobne zgradbe, niso ustrezno zgrajene. Seizmologi trdijo, da je verjetnost, da bo do leta 2030 v Istanbulu potres z magnitudo 7,6, ve\xc4\x8dja od 60 odstotkov.\n_START_SECTION_\nVerstva\n_START_PARAGRAPH_\nNaj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a verska skupina so muslimani, med katerimi je najve\xc4\x8d sunitov, mnogo pa je tudi alevijev. Leta 2007 je bilo v mestu 2.994 aktivnih mo\xc5\xa1ej._NEWLINE_Pomembnej\xc5\xa1e verske manj\xc5\xa1ine so gr\xc5\xa1ki pravoslavni kristjani, armenski kristjani, sirijski vzhodni pravoslavni kristjani, katoli\xc5\xa1ki levantinci in sefardski Judje. Po popisu prebivalstva leta 2000 je bilo v Istanbulu 2.691 aktivnih mo\xc5\xa1ej, 123 aktivnih cerkva in 26 aktivnih sinagog ter 109 muslimanskih in 57 nemuslimanskih pokopali\xc5\xa1\xc4\x8d. V nekaterih delih mesta je \xc5\xa1tevilo prebivalcev iz nemuslimanskih etni\xc4\x8dnih skupin znatno: v Kumkap\xc4\xb1ju je veliko Armencev, v Balatu veliko Judov, v Fenerju in Samatyi veliko Grkov, v nekaterih delih Ni\xc5\x9fanta\xc5\x9f\xc4\xb1ja in Beyo\xc4\x9fluja pa veliko levantinskih kristjanov. V nekaterih \xc4\x8detrtih, na primer v Kuzguncuku, je prebivalstvo zelo raznoliko, tako da stoji armenska cerkev poleg sinagoge, na drugi strani ceste pa pravoslavna cerkev poleg mo\xc5\xa1eje. _NEWLINE_Sede\xc5\xbe ekumenskega konstantinopelskega patriarha, ki je obenem patriarh avtokefalne Gr\xc5\xa1ke pravoslavne cerkve, je v \xc4\x8detrti Fener. V Istanbulu imajo sede\xc5\xbe tudi nad\xc5\xa1kof Tur\xc5\xa1ke pravoslavne cerkve, armenski nad\xc5\xa1kof in tur\xc5\xa1ki veliki rabin. Na \xc5\xa1tevilnih krajih so \xc5\xa1e vedno sledovi tudi drugih skupnosti, ki so neko\xc4\x8d \xc5\xbeivele v Istanbulu. Med njimi so najopaznej\xc5\xa1e albanska vas Arnavutk\xc3\xb6y, poljska vas Polonezk\xc3\xb6y in Yenibosna (Nova Bosna)._NEWLINE_Carigrad je bil od leta 1517 do 1924 zadnji sede\xc5\xbe Islamskega kalifata, ki je bil po ustanovitvi republike razpu\xc5\xa1\xc4\x8den. Njegove pristojnosti je prevzel tur\xc5\xa1ki parlament. 2. septembra 1925 so bile razpu\xc5\xa1\xc4\x8dene tudi tekije in tarikat, ker njihove dejavnosti niso bile zdru\xc5\xbeljive s sekularno demokrati\xc4\x8dno republiko, predvsem z njenim \xc5\xa1olskim sistemom. Nadzor nad verskimi zadevami je prevzel dr\xc5\xbeavni Direktorat za verska vpra\xc5\xa1anja.  Ve\xc4\x8dina sufistov in pripadnikov drugih oblik islamskega misticizma je \xc5\xa1e naprej v tajnosti opravljala svoje obrede in nekatere sekte imajo \xc5\xa1e danes veliko privr\xc5\xbeencev. Da bi se izognili \xc5\xa1e vedno veljavni prepovedi, sami sebe razgla\xc5\xa1ajo za kulturna dru\xc5\xa1tva._NEWLINE_V mestu je \xc5\xbee od 4. stoletja sede\xc5\xbe ekumenskega konstantinopelskega patriarhata, sede\xc5\xbe avtokefalnega tur\xc5\xa1kega pravoslavnega patriarhata in armenskega patriarhata. Do priznanja avtokefalnosti je bil v njem tudi sede\xc5\xbe okrnjenega bolgarskega pravoslavnega eksarhata._NEWLINE_Vsakdanje \xc5\xbeivljenje kristjanov, predvsem Grkov in Armencev, se je zelo spremenilo zaradi sporov med temi etni\xc4\x8dnimi skupnostmi in Turki med propadanjem Osmanskega cesarstva, ki se je za\xc4\x8delo v 1820. letih in trajalo sto let. Spori so dosegli vi\xc5\xa1ek med letoma 1912 in 1922, se pravi med balkanskimi vojnami, prvo svetovno vojno in tur\xc5\xa1ko vojno za neodvisnost. V obdobju od leta 1914 do 1927 se je \xc5\xa1tevilo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih prebivalcev zmanj\xc5\xa1alo s 450.000 na 240.000. Ve\xc4\x8dina sedanjega gr\xc5\xa1kega in armenskega prebivalstva \xc5\xbeivi v Istanbulu in njegovi okolici. Trenutno je v mestu pribli\xc5\xbeno 45.000 Armencev, h katerim ni pri\xc5\xa1tetih skoraj 40.000 armenskih delavcev, ki so pri\xc5\xa1li iz Armenije na za\xc4\x8dasno delo v Tur\xc4\x8dijo po letu 1991 in \xc5\xbeivijo ve\xc4\x8dinoma v Istanbulu. Gr\xc5\xa1ka skupnost, ki je leta 1924 \xc5\xa1tela 150.000 prebivalcev, sedaj \xc5\xa1teje komaj 2.000-4.000 prebivalcev. V mestu je uradno tudi 60.000 Grkov, ki \xc5\xbeivijo v Gr\xc4\x8diji, vendar so obdr\xc5\xbeali tur\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo. _NEWLINE_Sefardski Judi \xc5\xbeivijo v mestu preko 500 let. Njihovi predniki so pribe\xc5\xbeali z Iberskega polotoka med \xc5\xa1pansko inkvizicijo leta 1492, ker bi se morali po padcu mavrskega Andaluzijskega kraljestva pokristjaniti. Sultan Bajazid II. (1481-1512) je ponje poslal veliko ladjevje pod poveljstvom admirala Kemala Reisa. 200.000 Judov je najprej pobegnilo v Tanger, Al\xc5\xbeir, Genovo in Marseille, od tam v Solun in nazadnje v Istanbul. Sultan je dal zavetje ve\xc4\x8d kot 93.000 beguncem. Druga velika skupina sefardskih Judov je pri\xc5\xa1la iz ju\xc5\xbene Italije, ki je bila takrat v \xc5\xa1panski posesti. Italijansko sinagogo (\xc4\xb0talyan Sinagogu) v Istanbulu najpogosteje obiskujejo prav potomci teh italijanskih Judov. _NEWLINE_Na za\xc4\x8detku 20. stoletja je bilo v Carigradu ve\xc4\x8d kot 200.000 Judov. Med nastajanjem Tur\xc5\xa1ke republike in spremljajo\xc4\x8dim nacionalizmom je mnogo Judov skupaj z drugimi manj\xc5\xa1inami emigriralo. Leta 1934 je  bil velik pogrom, leta 1942 pa je bil uveden davek na premo\xc5\xbeenje (Varl\xc4\xb1k Vergisi), ki sta, poleg bombnih napadov na sinagoge, pospe\xc5\xa1ila njihovo odseljevanje. Po podatkih Svetovnega judovskega kongresa je v Tur\xc4\x8diji ostalo 23.000 Judov, ve\xc4\x8dinoma v Carigradu. V mestu je pribli\xc5\xbeno 20 sinagog, med katerimi je najpomembnej\xc5\xa1a Neve Shalom v okro\xc5\xbeju Beyo\xc4\x9flu, ki je bila posve\xc4\x8dena leta 1951.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znani carigrajski muzeji so Hagija Sofija, biv\xc5\xa1a sultanova pala\xc4\x8da Topkap\xc4\xb1 (Topkap\xc4\xb1 Saray\xc4\xb1), cerkev Hora, Arheolo\xc5\xa1ki muzej, Muzej tur\xc5\xa1ke in islamske umetnosti, muzej sodobne umetnosti in pala\xc4\x8da Dolmabah\xc3\xa7e (Dolmabah\xc3\xa7e Saray\xc4\xb1)._NEWLINE_V muzeje so preurejene tudi pomo\xc5\xbene zgradbe ve\xc4\x8d mo\xc5\xa1ej, ki omogo\xc4\x8dajo vpogled v osmansko obdobje mesta.\n_START_SECTION_\nOsmanski Istanbul\n_START_PARAGRAPH_\nMehmed II. in njegovi dostojenstveniki so takoj po osvojitvi mesta \xc5\xbeeleli spremeniti njegov videz in s tem pokazati svojo mo\xc4\x8d in vero. Ker so ob\xc4\x8dudovali gr\xc5\xa1ko arhitekturo mesta, so za preurejanje zgradb zadol\xc5\xbeili arhitekta Mimarja Sinana, ki je bil po rodu Grk ali Armenec in je kasneje razvil poseben osmanski arhitekturni slog._NEWLINE_Od 18. stoletja dalje so v mesto za\xc4\x8deli vdirati zahodnja\xc5\xa1ki slogi, na primer barok (L\xc3\xa2leli Camii), kasicizem in secesija (Kamondo Merdivenleri, Beyo\xc4\x9flu). V \xc4\x8dasu Tur\xc5\xa1ke republike se je pojavilo tako imenovano\xc2\xa0\xc2\xbbprvo nacionalno arhitekturno gibanje\xc2\xab._NEWLINE_Osmanska arhitektura je najbolj opazna na pala\xc4\x8dah in rezidencah, mo\xc5\xa1ejah in njihovih pomo\xc5\xbenih zgradbah, velikih trgovinah in preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dih, bazarjih ter okrasnih in namenskih zgradbah."