b'\n_START_ARTICLE_\nOpus Dei\n_START_SECTION_\nPoklicanost vseh k svetosti\n_START_PARAGRAPH_\nDogmati\xc4\x8dna konstitucija Katoli\xc5\xa1ke cerkve Lumen gentium pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbVsi kristjani, naj bodo kateregakoli stanu ali polo\xc5\xbeaja, so poklicani k polnosti kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja in k popolni ljubezni. S to svetostjo pa tudi v zemeljski dru\xc5\xbebi prispevajo k temu, da \xc5\xbeivljenje postaja bolj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko.\xc2\xab_NEWLINE_Za Escriv\xc3\xa1ja je \xc5\xbee od leta 1928 zasedala poklicanost vseh k svetosti osrednje mesto v njegovem u\xc4\x8denju: \xc2\xbbSvetost ni nekaj za privilegirane,\xc2\xab\xc2\xa0je poudaril leta 1930, \xc2\xbbkajti Bog kli\xc4\x8de vsakogar, od vsakega pri\xc4\x8dakuje ljubezen, od vseh, naj bodo kjerkoli, ne glede na njihov stan, poklic ali zaposlitev.\xc2\xab\xc2\xa0S posebno vztrajnostjo je od samega za\xc4\x8detka opominjal, da imajo vsi kr\xc5\xa1\xc4\x8danski verniki duhovni\xc5\xa1ko du\xc5\xa1o in sodelujejo pri Kristusovem duhovni\xc5\xa1tvu. \xc4\x8clanom Opus Dei je 11. marca 1940 pisal: \xc2\xbbKo z duhovni\xc5\xa1ko du\xc5\xa1o postavljamo sveto ma\xc5\xa1o v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de na\xc5\xa1ega notranjega \xc5\xbeivljenja, si prizadevamo biti z Jezusom, med Bogom in ljudmi.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danski poklic, poklicanost k apostolatu\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi vatikanski koncil je 1965 v odloku Apostolicam Actuositatem opozoril, da so vsi verniki po svoji krstni posvetitvi poklicani k intenzivnemu apostolatu, kajti \xc2\xbbkr\xc5\xa1\xc4\x8danski poklic je namre\xc4\x8d \xc5\xbee po svoji naravi tudi poklicanost k apostolatu\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nOdprtost\n_START_PARAGRAPH_\nEscriv\xc3\xa1 pi\xc5\xa1e, da \xc2\xbbGospod ho\xc4\x8de, da njegovi otroci na vseh po\xc5\xa1tenih poteh sejejo seme razumevanja, odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja, so\xc5\xbeitja, ljubezni, miru\xc2\xab. Prilika o sinu, ki se je oddaljil od o\xc4\x8detove hi\xc5\xa1e in se zna\xc5\xa1el v najbednej\xc5\xa1i izmed su\xc5\xbenosti, se kon\xc4\x8da s praznovanjem znova najdene ljubezni (Lk 15,11\xe2\x80\x9332). Glede kateregakoli trenutka omahovanja Escriv\xc3\xa1 pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbJezus Kristus, ki je Bog, ki je \xc4\x8dlovek, me razume in mi stoji ob strani.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBo\xc5\xbeje otro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nKristjan je bo\xc5\xbeji otrok v mo\xc4\x8di krsta. Duh Opus Dei poudarja to temeljno resnico kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, kakor u\xc4\x8di ustanovitelj: \xc2\xbbBo\xc5\xbeje otro\xc5\xa1tvo je temelj duha Opus Dei.\xc2\xab\xc2\xa0Torej osebnostna vzgoja, ki jo nudi Prelatura, v vsakem verniku prebuja \xc5\xbeivo zavest o polo\xc5\xbeaju bo\xc5\xbejih otrok in mu pomaga, da se vede skladno s to resni\xc4\x8dnostjo; to prina\xc5\xa1a zaupanje v bo\xc5\xbejo previdnost, preprostost v odnosu do Boga, globoko ob\xc4\x8dutje dostojanstva vsakega \xc4\x8dloveka, bratstvo med ljudmi, pravo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko ljubezen do vseh stvari, ki jih je ustvaril Bog, vedrino in optimizem.\n_START_SECTION_\nVsakdanje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVsak kristjan lahko i\xc5\xa1\xc4\x8de svetost v okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah svojega \xc5\xbeivljenja in v dejavnostih, ki jih opravlja. Escriv\xc3\xa1 pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbNormalno vsakodnevno \xc5\xbeivljenje je lahko sveto in polno Boga in Gospod nas kli\xc4\x8de, naj posvetimo na\xc5\xa1a vsakdanja opravila, kajti prav v tem je kristjanova popolnost.\xc2\xab\xc2\xa0Zato so za kristjana pomembne vse kreposti: vera, upanje in ljubezen ter \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kreposti: velikodu\xc5\xa1nost, delavnost, pravi\xc4\x8dnost, zvestoba, veselje, iskrenost itd. Kristjan posnema Kristusa tudi z \xc5\xbeivljenjem teh kreposti. Med navadne stvari, na katerih mora kristjan graditi lastno posve\xc4\x8devanje in katerim mora zatorej vtisniti kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko razse\xc5\xbenost, spadata pri ve\xc4\x8dini ljudi tudi zakon in dru\xc5\xbeina. \xc2\xbbKr\xc5\xa1\xc4\x8danski zakon ni samo dru\xc5\xbebena ustanova niti ni zdravilo za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke slabosti; je pristna nadnaravna poklicanost.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPosvetitev dela\n_START_PARAGRAPH_\nPosve\xc4\x8devanje obi\xc4\x8dajnega dela je osnova, na kateri sloni celotno duhovno \xc5\xbeivljenje kristjana. Posve\xc4\x8devati delo pomeni, da ga opravljamo z najve\xc4\x8djo mo\xc5\xbeno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko popolnostjo (profesionalno usposobljenostjo) in s kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko popolnostjo (iz ljubezni do bo\xc5\xbeje volje in v slu\xc5\xbeenju ljudem). Po duhu Opus Dei more biti delo, poklicna dejavnost, ki jo vsakdo opravlja v svetu, posve\xc4\x8deno in lahko postane pot posve\xc4\x8devanja: \xc2\xbbKer ga je sprejel Kristus, postane delo odre\xc5\xa1ena in odre\xc5\xa1ujo\xc4\x8da dejavnost. Ni samo okvir, v katerem \xc4\x8dlovek \xc5\xbeivi, ampak sredstvo in pot svetosti, dejstvo, ki ga je mogo\xc4\x8de posvetiti in nas posve\xc4\x8duje.\xc2\xab\xc2\xa0Katero koli po\xc5\xa1teno delo je \xe2\x80\x93 neodvisno od tega, ali je v o\xc4\x8deh ljudi pomembno ali ne \xe2\x80\x93 prilo\xc5\xbenost, da damo \xc4\x8dast Bogu in slu\xc5\xbeimo drugim. \xc2\xbbSmo ljudje z ulice, normalni kristjani, vklju\xc4\x8deni v gibanje dru\xc5\xbebe, in Gospod ho\xc4\x8de, da smo sveti, apostolski prav v na\xc5\xa1em poklicnem delu; namre\xc4\x8d ho\xc4\x8de, da se posve\xc4\x8dujemo v svojem poklicu, da posve\xc4\x8dujemo svoj poklic in da z njegovo pomo\xc4\x8djo pomagamo drugim, da se posve\xc4\x8dujejo.\xc2\xab\xc2\xa0Posve\xc4\x8devati delo, posve\xc4\x8devati se z delom, posve\xc4\x8devati druge s pomo\xc4\x8djo dela.\n_START_SECTION_\nSvoboda\n_START_PARAGRAPH_\nVerniki Opus Dei u\xc5\xbeivajo enake pravice kot vsi drugi dr\xc5\xbeavljani in so podobno podvr\xc5\xbeeni istim dol\xc5\xbenostim. Pri politi\xc4\x8dnih, ekonomskih, kulturnih in podobnih izbirah delujejo z osebno svobodo in odgovornostjo, brez kakr\xc5\xa1ne koli zahteve, da vklju\xc4\x8dujejo Cerkev ali Opus Dei v svoje odlo\xc4\x8ditve, in ne da bi jih predstavljali kot edine zdru\xc5\xbeljive z vero. Iz tega sledi spo\xc5\xa1tovanje svobode in mnenj drugih ljudi.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje molitve in odrekanja\n_START_PARAGRAPH_\nDuh Opus Dei je usmerjen h gojenju molitve in pokore, kar naj podpira prizadevanja za posve\xc4\x8devanje vsakodnevnih dejavnosti. Zato verniki Prelature vklju\xc4\x8dujejo v svoje \xc5\xbeivljenje nekaj stalnih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih pobo\xc5\xbenosti: meditacijo, vsakdanjo udele\xc5\xbebo pri sveti ma\xc5\xa1i, spoved, branje in premi\xc5\xa1ljevanje evangelija itd. Pobo\xc5\xbenost do Marije ima v njihovem srcu pomembno mesto. Poleg tega z namenom, da bi posnemali Jezusa, opravljajo tudi dejanja odrekanja, posebej tista, ki pripomorejo k zvestemu opravljanju dol\xc5\xbenosti in napravljajo \xc5\xbeivljenje prijetnej\xc5\xa1e za druge, pa tudi odpoved majhnim ugodjem, post, milo\xc5\xa1\xc4\x8dino itd._NEWLINE_Kot duhovnosti za navadne kristijane, Opus Dei se osredoto\xc4\x8da na izvajanje \xc5\xbertve, ki se nana\xc5\xa1ajo na obi\xc4\x8dajne dol\xc5\xbenosti s poudarkom na ljubezni in radosti. Poleg tega \xc4\x8dlani Opus Dei v celibatu izvajajo "telesni mrtvi\xc4\x8denje", kot so ob\xc4\x8dasno spanje brez blazine ali na tleh, post ali ostati tiho za dolo\xc4\x8dene ure dneva. Tudi to je osnova mnogih kriti\xc4\x8dnih napadov na Opus Dei in primerjanj z verskimi lo\xc4\x8dinami. Kritiki trdijo, da je samozatajevanje "vpra\xc5\xa1ljiva" praksa, ki meji na mazohizem. Zagovorniki Opus Dei napade odbijajo s trditvami, da je telesna pokora tradicionalni katoli\xc5\xa1ki obi\xc4\x8daj, ki je sicer res obi\xc4\x8dajen tudi za verske lo\xc4\x8dine; in po vzoru svetnikov, kot na primer, Toma\xc5\xbe More, mati Terezija ali Janez Pavel II, ki se s pasom za hla\xc4\x8de redno bi\xc4\x8dal.\n_START_SECTION_\nEnotnost \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nKristjan, ki tako \xc5\xbeivi zna uskladiti in poenotiti prijateljstvo z Bogom, vsakodnevna opravila in kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko prizadevanje v osebnem apostolatu, dokler ne pride do \xc2\xbbpreproste in trdne enotnosti \xc5\xbeivljenja\xc2\xab, kar je izraz, ki ga je skoval Escriv\xc3\xa1 in povzema njegovo razumevanje kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega \xc5\xbeivljenja. \xc2\xbbEnotnost \xc5\xbeivljenja,\xc2\xab\xc2\xa0trdi Ecsriv\xc3\xa1, \xc2\xbbje bistven pogoj za vse, ki se ho\xc4\x8dejo posve\xc4\x8devati v navadnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah svojega dela, svojih osebnih in dru\xc5\xbebenih odnosov.\xc2\xab\xc2\xa0Kristjan, ki dela sredi sveta, ne sme \xc2\xbb\xc5\xbeiveti nekak\xc5\xa1nega dvojnega \xc5\xbeivljenja: po eni strani notranjega \xc5\xbeivljenja, \xc5\xbeivljenja odnosa z Bogom; na drugi strani pa \xe2\x80\x93 kot nekaj druga\xc4\x8dnega in lo\xc4\x8denega \xe2\x80\x93 dru\xc5\xbeinskega, poklicnega in dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja.\xc2\xab\xc2\xa0Nasprotno, \xc2\xbb\xc5\xbeivljenje je eno samo, sestavljeno iz mesa in duha, in to mora biti \xe2\x80\x93 v du\xc5\xa1i in telesu \xe2\x80\x93 sveto in polno Boga.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\nOpus Dei vodi prelat skladno s kanonskim pravom in lastnim statutom Prelature. Trenutno (2017) je to Fernando Ocar\xc3\xadz. Prelat \xe2\x80\x94 in v njegovem imenu njegovi vikarji \xe2\x80\x94 izvaja jurisdikcijo v Opus Dei, je ordinarij Prelature._NEWLINE_Prelaturo Opus Dei urejajo dolo\xc4\x8dbe splo\xc5\xa1nega prava Cerkve, apostolska konstitucija Ut sit in lastni statut - Zakonik posebnega prava Opus Dei. Zakonik cerkvenega prava iz leta 1983 vsebuje temeljne predpise o pravni obliki osebne prelature (kan. 294-297). _NEWLINE_Duhovniki, ki sestavljajo duhovni\xc5\xa1ki zbor Prelature, so popolnoma odvisni od prelata. Ta dolo\xc4\x8da njihove pastoralne zadol\xc5\xbeitve, ki jih vr\xc5\xa1ijo v tesni povezanosti s \xc5\xa1kofijsko pastoralo. Prelatura je odgovorna za njihovo ekonomsko vzdr\xc5\xbeevanje._NEWLINE_Verniki laiki so odvisni od prelata v tem, kar zadeva posebno poslanstvo Prelature. Podrejeni so civilnim oblastem na enak na\xc4\x8din kot drugi dr\xc5\xbeavljani in cerkvenim oblastem enako kot ostali katoli\xc5\xa1ki laiki._NEWLINE_Pri vodenju Opus Dei se prelat opira na dva sveta, Centralni svet za \xc5\xbeensko vejo in Generalni odbor za mo\xc5\xa1ko. Oba imata sede\xc5\xbe v Rimu._NEWLINE_Vodenje v Prelaturi je kolegialno: prelat in njegovi vikarji vselej izvajajo svoje naloge v sodelovanju z ustreznimi sveti, ki so ve\xc4\x8dinoma sestavljeni iz laikov._NEWLINE_Generalni kongres Prelature, ki se ga udele\xc5\xbeijo \xc4\x8dlani iz razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav, kjer je navzo\xc4\x8d Opus Dei, je obi\xc4\x8dajno sklican vsakih osem let. Na teh kongresih se prou\xc4\x8duje apostolsko delo Prelature in se prelatu predlagajo smernice za prihodnje pastoralne aktivnosti. Na kongresu prelat na novo imenuje svoje sv\xc3\xa8te._NEWLINE_Pri vodenju Opus Dei se prelat opira na dva sveta, Centralni svet za \xc5\xbeensko vejo in Generalni odbor za mo\xc5\xa1ko. Prelatura je razdeljena na podro\xc4\x8dja ali ozemlja, imenovana regije. Na \xc4\x8delu vsake regije \xe2\x80\x94 katere obmo\xc4\x8dje lahko sovpada z obmo\xc4\x8djem dr\xc5\xbeave ali pa ne \xe2\x80\x94 je regionalni vikar in ob njem dva sveta: Regionalni svet za \xc5\xbeenske in Regionalni odbor za mo\xc5\xa1ke._NEWLINE_Centri so \xc5\xbeenski ali mo\xc5\xa1ki. V vsakem izmed njih je lokalni svet, ki ga vodi laik \xe2\x80\x94 direktorica ali direktor \xe2\x80\x94 in vsaj \xc5\xa1e dva vernika Prelature. Za posebno duhovni\xc5\xa1ko oskrbo vernikov dolo\xc4\x8denega centra dolo\xc4\x8di ordinarij Prelature duhovnika iz svojega duhovni\xc5\xa1kega zbora._NEWLINE_Nobena vodstvena funkcija, razen funkcije prelata, ni dosmrtna._NEWLINE_Vsi verniki poskrbijo za svoje osebne in dru\xc5\xbeinske potrebe s svojim rednim poklicnim delom. Poleg lastnega vzdr\xc5\xbeevanja prispevajo verniki in sodelavci Opus Dei tudi h kritju stro\xc5\xa1kov pastoralnih potreb Prelature._NEWLINE_Ti stro\xc5\xa1ki so v glavnem omejeni na vzdr\xc5\xbeevanje in izobra\xc5\xbeevanje duhovnikov Prelature, na potrebe sede\xc5\xbea prelatske kurije \xe2\x80\x94 in regionalnega vodstva ali delegacij \xe2\x80\x94 ter na gmotno pomo\xc4\x8d potrebnim, ki jo nudi Prelatura. Verniki Opus Dei seveda pomagajo tudi cerkvam, \xc5\xbeupnijam itd.\n_START_SECTION_\nVerniki Opus Dei\n_START_PARAGRAPH_\nPo vatikanskem letopisu naj bi Opus Dei vklju\xc4\x8deval 1.800 duhovnikov, ostali \xc4\x8dlani pa so laiki. Pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtino vsega \xc4\x8dlanstva predstavljajo numerari._NEWLINE_Numerari so najvi\xc5\xa1ji razred \xc4\x8dlanov Opusa Dei. Zavezani so k celibatu in \xc5\xbeivljenju v centrih organizacije, ves svoj prosti \xc4\x8das in denar pa posve\xc4\x8dajo Opusu Dei. Dele\xc5\xbeni so posebnega izobra\xc5\xbeevanja o filozofiji in teologiji Rimskokatoli\xc5\xa1ke cerkve. Ve\xc4\x8dina jih opravlja posvetne poklice, nekateri pa poklicno usmerjajo apostolske dejavnosti Opus Dei ali pa zasedajo polo\xc5\xbeaje v upravi prelature. Take zadol\xc5\xbeitve so zanje navadno le za\xc4\x8dasne. Numerari so glavni duhovni usmerjevalci ostalih \xc4\x8dlanov in so na razpolago prelaturi, pripravljeni na preselitev po njenem ukazu. Prav tako vodstvo iz njihovih vrst navadno izbira kandidate za duhovnike. Pomembno je, da \xc4\x8dlan ne postane numerar samo zato, da bi kasneje postal duhovnik. _NEWLINE_Od numerarov ni\xc5\xbeja stopnja so pridru\xc5\xbeeni \xc4\x8dlani, agregati. Prav tako so zavezani k celibatu, vendar navadno ne \xc5\xbeivijo znotraj ustanov organizacije ter tej niso na voljo za preselitev, ker morajo, denimo, skrbeti za \xc4\x8dlana dru\xc5\xbeine ali pa upravljati podjetje. Ostale obveze so dokaj podobne kot pri numerarih. _NEWLINE_Supernumerari so najmanj zavezani organizaciji. Lahko so poro\xc4\x8deni in lahko \xc5\xbeivijo, kjerkoli ho\xc4\x8dejo. Predstavljajo ve\xc4\x8dino \xc4\x8dlanstva in organizaciji pomagajo v mejah okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, v katerih \xc5\xbeivijo. Kljub temu niso drugorazredni \xc4\x8dlani._NEWLINE_Tako \xc5\xbeenska in mo\xc5\xa1ka veja organizacije imata tak\xc5\xa1no razdelitev \xc4\x8dlanstva. \xc4\x8ceprav \xc5\xbeenske, \xc4\x8detudi so numerari, ne morejo biti posve\xc4\x8dene v duhovni\xc5\xa1ki stan, prejemajo enako filozofsko in teolo\xc5\xa1ko izobrazbo kot mo\xc5\xa1ki \xc4\x8dlani._NEWLINE_V \xc5\xbeenski veji obstajajo \xc5\xa1e pomo\xc4\x8dnice numerarov. Te skrbijo za hi\xc5\xa1na opravila v centrih Opusa Dei.\n_START_SECTION_\nAktivnosti\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno apostolsko dejavnost Opus Dei uresni\xc4\x8duje vsak \xc4\x8dlan posebej, s tem ko ravna na svojo lastno pobudo, s svojo svobodo in odgovornostjo._NEWLINE_Opus Dei kot ustanova pomaga navadnim ljudem, da bi pri svojih vsakodnevnih dejavnostih \xc5\xbeiveli v skladu s svojo kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero. Pomaga jim s tem, da jim nudi duhovno pomo\xc4\x8d in jih usmerja, da bi to dosegli. \xc5\xa0iri sporo\xc4\x8dilo o poklicanosti vseh k svetosti \xe2\x80\x93 ideji, da Bog vsakega \xc4\x8dloveka kli\xc4\x8de, da postane svet \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e posebno preko poklicnega dela in vsakodnevnih dejavnosti. Zato so organizirane duhovne obnove, te\xc4\x8daji filozofije in teologije, duhovno vodenje itd. najprej za \xc4\x8dlane, pa tudi za vse, ki si \xc5\xbeelijo prejemati duhovno pomo\xc4\x8d._NEWLINE_Obstajajo tudi druge organizirane pobude, v katerih Opus Dei skrbi za doktrinalni in duhovni vidik. To so vedno neprofitne dejavnosti, ki nudijo storitve pou\xc4\x8devanja, dobrodelnosti ali podobnega dru\xc5\xbebenokoristnega zna\xc4\x8daja ter vklju\xc4\x8dujejo kulturne centre, \xc5\xa1ole in univerze, \xc5\xa1tudentske domove, mladinske klube, kmetijske \xc5\xa1ole in zdravstvene domove._NEWLINE_V \xc4\x8dasu svojega pontifikata je pape\xc5\xbe Janez XXIII. zaupal Opus Dei vzpostavitev apostolske dejavnosti v rimskem predmestju Tiburtino, kjer so ljudje \xc5\xbeiveli v zelo te\xc5\xbekih razmerah in trpeli vse vrste pomanjkanja. Nekaj let kasneje, 21. novembra 1965, je pape\xc5\xbe Pavel VI. odprl Center ELIS (italijansko Educazione, Lavoro, Istruzione, Sport) \xe2\x80\x93 vzgoja, delo, izobra\xc5\xbeevanje, \xc5\xa1port), namenjen poklicnemu usposabljanju mladih, zaposlenih na tem obmo\xc4\x8dju. To je bil eden od dose\xc5\xbekov tistega dela, ki ga je naro\xc4\x8dil pape\xc5\xbe._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Pavel VI. je prispel v Center ELIS v spremstvu ve\xc4\x8d koncilskih o\xc4\x8detov. Tam ga je pri\xc4\x8dakal ustanovitelj in mno\xc5\xbeica ljudi iz soseske. Ko je videl te ljudi in uresni\xc4\x8denje \xe2\x80\x9capostolskih sanj\xe2\x80\x9d je pape\xc5\xbe objel Escriv\xc3\xa1ja reko\xc4\x8d: \xe2\x80\x9cTukaj je vse, prav vse Opus Dei (Bo\xc5\xbeje delo).\xe2\x80\x9d .\n_START_SECTION_\nPodpora\n_START_PARAGRAPH_\nPripadnost Opus Dei ni skrivnost. Zaradi statuta, ki ureja Opus Dei, je kakr\xc5\xa1nakoli tajnost izrecno prepovedana. Poleg tega kolegi, prijatelji in znanci \xc4\x8dlanov vedno vedo za njihovo pripadnost. Kljub temu pa \xc4\x8dlani nimajo nobenega razloga za poudarjanje in javno izra\xc5\xbeanje svoje pripadnosti, saj je iskanje svetosti v Opus Dei nekaj osebnega, podro\xc4\x8dje njihovega zasebnega \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_\xc3\x81lvaro del Portillo, nekdanji Prelat Opus Dei, naslednik Escriv\xc3\xa1ja, je dejal, da je katerikoli trditev, da je Escriv\xc3\xa1 podpiral Hitlerja "\xc4\x8dista la\xc5\xbe" in del "\xc5\xbealjive kampanje" . Portillo in drugi so navedli, da je Escriv\xc3\xa1 ozna\xc4\x8deval Hitlerja kot "pogana", "rasista", in "tirana" ._NEWLINE_V romanu Dana Browna Da Vincijeva \xc5\xa1ifra je Opus Dei prikazan negativno; opis v tej knjigi je organizacija zavrnila v javnem pismu.\n_START_SECTION_\nZavra\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nV angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dem svetu je najve\xc4\x8dji kritik Opus Dei spletna skupnost Opus Dei Awareness Network (ODAN), organizacija, ki obstaja z namenom, \xc2\xbbda osve\xc5\xa1\xc4\x8da, pou\xc4\x8duje in pomaga vsem ljudem, ki so padli pod vpliv in bili o\xc5\xa1kodovani od Opus Dei. ODAN vodi Diane DiNicola, mati nekdanje \xc4\x8dlanice Tammy DiNicola. Drugi ve\xc4\x8dji kritik je Maria Carmen del Tapia, biv\xc5\xa1a \xc4\x8dlanica, ki je bila v Opus Dei na vi\xc5\xa1jem polo\xc5\xbeaju ve\xc4\x8d let._NEWLINE_Kritiki navajajo, da je Opus Dei \xc2\xbbintenzivno skrivnosten\xc2\xab\xc2\xa0- \xc4\x8dlani praviloma ne razkrivajo svoje pripadnosti Opus Dei. Opus Dei je bil obto\xc5\xbeen zavajajo\xc4\x8dega in agresivnega pridobivanja novih \xc4\x8dlanov z mo\xc4\x8dno hvalo rekruta, prirejanjem socialnih dru\xc5\xbeenj (npr. astronomske teme) z namenom iskanja \xc4\x8dlanov in zahtevanjem rednih pisnih poro\xc4\x8dil od \xc4\x8dlanov o tem, kdo bi bil lahko potencialni rekrut._NEWLINE_Slovenski tednik Mladina je objavil ve\xc4\x8d prete\xc5\xbeno kriti\xc4\x8dnih \xc4\x8dlankov. Mi\xc5\xa1o Alkalaj  opisuje organizacijsko strukturo Opus Dei. Navaja, da je aktivnih sodelavcev organizacije verjetno mnogo ve\xc4\x8d kot je objavljeno \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlanov, celo do milijon ljudi. \xc4\x8clani niso poimensko znani, kar izhaja iz jasnih pravil, ki jih je zapisal ustanovitelj Escriv\xc3\xa1 v temeljni knjigi 999 pravil Pot (Camino #190: \xc2\xbb\xc5\xa0tevilo \xc4\x8dlanov mora ostati tajno; \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, z ne\xc4\x8dlani se o tem ne sme govoriti. Nih\xc4\x8de ne sme nikomur izdati, da je \xc4\x8dlan Opusa Dei.\xc2\xab). Zapovedana tajnost pripadnosti Opus Dei je zlasti vpra\xc5\xa1ljiva zaradi na\xc4\x8dina dela, ki predvideva vrivanje \xc4\x8dlanov v vse dru\xc5\xbebene strukture (Camino #202 \xc2\xbbPoseben na\xc4\x8din izvajanja apostolskega poslanstva organizacije so (polo\xc5\xbeaji) v javnih slu\xc5\xbebah, \xc5\xa1e posebno direktorski.\xc2\xab), kar naj bi opravi\xc4\x8devalo opravljivo ime Octopus Dei (Bo\xc5\xbeja hobotnica). Avtor navaja tudi razli\xc4\x8dne \xc5\xa1kandale, v katere naj bi bila vpletena organizacija zaradi kopi\xc4\x8denja mo\xc4\x8di in denarja._NEWLINE_Del kritik leti na Opus Dei zaradi na\xc4\x8dina nova\xc4\x8denja \xc4\x8dlanov. V ZDA je iz\xc5\xa1la knjiga Vodnik za star\xc5\xa1e po Opusu Dei (angle\xc5\xa1ko Parent\'s guide to Opus Dei). Opus Dei naj bi imel vse temeljne zna\xc4\x8dilnosti novodobnih sekt, ki uporabljajo posebne metode manipuliranja. Eden izmed svetovalcev, ki pomagajo pri povratku nekdanjih \xc4\x8dlanov iz \xc5\xa1kodljivih sekt pri\xc4\x8da, da je pomagal okoli 20 nekdanjim \xc4\x8dlanom Opus Dei pri izstopu in ocenjuje organizacijo kot zelo podobno posesivnim sektam ._NEWLINE_Nekatere kritike Opus Dei se opirajo na sporno osebnost ustanovitelja. Po \xc5\xa1tevilnih pri\xc4\x8devanjih naj bi aktivno podpiral Francov pro-fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni re\xc5\xbeim v \xc5\xa0paniji. V tem okolju se je oblikovala izrazita usmerjenost proti vsem levi\xc4\x8darskim gibanjem, kar je ekstremno izra\xc5\xbeeno v pri\xc4\x8devanjih nekaterih sodelavcev in o\xc4\x8devidcev._NEWLINE_Pater Vladimir Feltzmann, kasneje pomo\xc4\x8dnih kardinala v Westminstru v Angliji je izpri\xc4\x8dal, da je Josemar\xc3\xada Escriv\xc3\xa1 simpatiziral s Hitlerjem . Feltzmann pri\xc4\x8da celo, da je Escriva vztrajal na tem, da je s Hitlerjevo pomo\xc4\x8djo Francova vlada re\xc5\xa1ila kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo pred komunizmom in dodal: \xc2\xbbHitler proti Judom, Hitler proti Slovanom pomeni Hitler proti komunizmu\xc2\xab\xc2\xa0. Franz Schaefer navaja analizo pravil Opus Dei, v 999 to\xc4\x8dkah Poti, ki naj bi dokazovale fa\xc5\xa1istoidno avtoritarnost u\xc4\x8denja Escrivaja_NEWLINE_Kritiki Opus Dei opisujejo kot skrivnostno avtoritativno organizacijo, ki meji na versko lo\xc4\x8dino oziroma kult, povezan z desni\xc4\x8darsko politiko po vsem svetu. V preteklosti naj bi sodelovala s politiko generala Franca, saj je bilo nekaj njegovih ministrov \xc4\x8dlanov Opus Dei. Pridih kulta ji dajejo tudi dolo\xc4\x8dene zahteve do nekaterih \xc4\x8dlanov, ki se morajo redno telesno kaznovati. Opus Dei povezujejo tudi z naglo smrtjo pape\xc5\xbea Janeza Pavla I.. Zaradi prikrivanja identitete \xc4\x8dlanov se je pojavilo tudi prepri\xc4\x8danje, da je Opus Dei tajna zdru\xc5\xbeba. Italijanska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je leta 1986 o tem uvedla celo preiskavo, po kateri so razsodili, da Opus Dei to ni. Po mnenju nekaterih naj bi bila organizacija tudi preve\xc4\x8d konzervativna, posebej zaradi domnevnega podrejenega polo\xc5\xbeaja \xc5\xbeensk.\n_START_SECTION_\nOdgovori na zavra\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Berglar, nem\xc5\xa1ki zgodovinar in \xc4\x8dlan Opus Dei, je pisal, da je  "veliko obrekovanje" povezovati Hitlerja in fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne re\xc5\xbeime z Opus Dei . Ve\xc4\x8d sodelavcev Escriv\xc3\xa1ja je navedlo, da je vedno zavra\xc4\x8dal diktature.  _NEWLINE_Pisatelj John Allen, Jr. je leta 2005 napisal knjigo, kjer pi\xc5\xa1e,  da te trditve temeljijo na razumevanju Opus Dei. Razlo\xc5\xbeil je, da je veliko \xc5\xbeensk Opus Dei, ki so zelo dobre voditeljice v poslovnem okolju, modi, umetnosti, \xc5\xa1olstvu, socialnem delu, itd. Polovica voditeljev  Opus Dei so \xc5\xbeenske, in te \xc5\xbeenske vodijo tudi mo\xc5\xa1ke. Res je tudi, pravi, da Opus Dei u\xc4\x8di, da \xc5\xbeenske so zelo dobre skrbnice za svoje dru\xc5\xbeine. Kot je dejal Escriv\xc3\xa1, \xc5\xbeenske u\xc4\x8dijo po naravi._NEWLINE_Verniki Prelature opravljajo svoje delo evangelizacije v razli\xc4\x8dnih okoljih dru\xc5\xbebe, v kateri delujejo. Zato se njihovo delovanje ne omejuje na kak\xc5\xa1no posebno podro\xc4\x8dje, denimo na izobra\xc5\xbeevanje, pomo\xc4\x8d bolnikom ali invalidom. Poslanstvo Prelature je spomniti vse kristjane, da morajo \xe2\x80\x93 ne glede na to, kak\xc5\xa1ni dejavnosti se posve\xc4\x8dajo \xe2\x80\x93 sodelovati v iskanju kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih re\xc5\xa1itev za probleme dru\xc5\xbebe in stalno pri\xc4\x8devati za svojo vero._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Janez Pavel II. je bil podpornik organizacije. Njegov predstavnik za odnose z javnostjo, Joaquin Navarro-Valls, je eden najbolj znanih \xc4\x8dlanov Opus Dei.'