b'\n_START_ARTICLE_\nEdgar Allan Poe\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPoejeva nenavadna in pogosto mra\xc4\x8dna dela so mo\xc4\x8dno vplivala na kasnej\xc5\xa1e pisce \xc5\xbeanra grozljivk in domi\xc5\xa1ljijskih zgodb. Njegove zgodbe o detektivu Augustu Dupinu predstavljajo tudi za\xc4\x8detek detektivskega \xc5\xbeanra. Po njem se je zgledoval tudi Arthur Conan Doyle v svojih zgodbah o Sherlocku Holmesu._NEWLINE_V eseju Hevreka (Eureka), ki je nastal leta 1848, je Poe napovedoval teorijo o Velikem poku 80 let pred njenim nastankom. Zanimal se je tudi za kriptografijo._NEWLINE_V tujini je Poe u\xc5\xbeival ve\xc4\x8dji ugled kot doma. V Franciji ga je predstavil Charles Baudelaire, ki je tudi prevedel \xc5\xa1tevilna Poejeva dela. Poe je vplival tudi na Dostojevskega, Jorgeja Luisa Borgesa, Franza Kafko, Julesa Verna in \xc5\xa1tevilne druge avtorje._NEWLINE_V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino so njegova dela prevajali predvsem Jo\xc5\xbee Udovi\xc4\x8d, Andrej Arko in Bruno Urh (pesmi)._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki pisci skrivnosti (The Mystery Writers of America) so nagradi za odli\xc4\x8dnost ustvarjanja v tem \xc5\xbeanru dali ime Edgarji (Edgars).\n_START_SECTION_\nUmetni\xc5\xa1ka na\xc4\x8dela\n_START_PARAGRAPH_\nPoe je v svojem eseju Pesni\xc5\xa1ko na\xc4\x8delo (The Poetic Principle) trdil, da je glavni namen umetnosti estetika - u\xc4\x8dinek, ki ga napravi na ob\xc4\x8dinstvo. Ta u\xc4\x8dinek lahko obstaja le kratek \xc4\x8das (\xc4\x8das, ki ga vzame branje lirske pesmi, ogled gledali\xc5\xa1ke igre ali slike, ...), zato dolge pesmi ni. Zavzemal je na\xc4\x8delo, da mora biti epska poezija, \xc4\x8de \xc5\xbeeli sploh imeti kak\xc5\xa1no vrednost, zgrajena iz manj\xc5\xa1ih drobcev, od katerih je vsak usmerjen k enemu u\xc4\x8dinku ali \xc4\x8dustvu, ki\xc2\xa0\xc2\xbbpovzdigne du\xc5\xa1o\xc2\xab._NEWLINE_Zavzemal se je za\xc2\xa0\xc2\xbbumetnost zaradi umetnosti same\xc2\xab. Bil je nasprotnik vzgojnih del, saj je menil, da moralna in eti\xc4\x8dna vzgoja le\xc5\xbeita izven domene umetnosti._NEWLINE_Revijalna knji\xc5\xbeevnost, kamor so sodile Poejeve kratke zgodbe, je bila tedaj skupaj z revijami, v katerih je izhajala, ozna\xc4\x8dena kot preprosta oziroma trivialna, Poe pa je zagovarjal mnenje, da je enakovredna romanu ali epskim pesmim.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nPoe je pisal pesmi, zgodbe in eseje. Njegovo najdalj\xc5\xa1e delo je roman Pripoved Arthurja Gordona Pyma iz Nantucketa (The Narrative of Arthur Gordon Pym of Nantucket). Ohranil se je tudi del njegove igre._NEWLINE_Na\xc5\xa1teta so opaznej\xc5\xa1a dela.'