b'\n_START_ARTICLE_\nVasilij II. Vasiljevi\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nNastop vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nVasilij je bil najmlaj\xc5\xa1i in edini pre\xc5\xbeiveli sin velikega kneza Moskve in Vladimira, Vasilija I. Dimitrijevi\xc4\x8da in Sofije Vitovtovne. O\xc4\x8de mu je zapustil polo\xc5\xbeaj velikega kneza, s \xc4\x8demer pa se ni strinjal njegov stric Jurij Dimitrijevi\xc4\x8d, knez Zvenigorodski in Gali\xc5\xa1ki, ki je \xc5\xbeelel obnoviti nekdaj veljavni sistem stare\xc5\xa1instva, ki bi prinesel oblast njemu kot najstarej\xc5\xa1emu v klanu. Ostalo sorodstvo je Vasilija podpiralo, pa tudi patriarh Fotije mu je bil naklonjen. Leta 1428 je bilo dogovorjeno, naj o sporu razsodi mongolski kan, formalno nadrejen moskovski kne\xc5\xbeevini. Kan Zlate horde Ku\xc4\x8duk Mehmed je razsodil (1431) v prid Vasilija II. \xc5\xa0estnajstleten je bil kronan za moskovskega velikega kneza v Uspenski katedrali v Moskvi (dotlej so bila kronanja vedno v Vladimiru).\n_START_SECTION_\nBoj za oblast s stri\xc4\x8devo dru\xc5\xbeino\n_START_PARAGRAPH_\nVendar se stric Jurij zahtevi po kne\xc5\xbejem naslovu ni odrekel. Vasilij II. je v vlogi velikega kneza med bojarji postopoma izgubljal naklonjenost. To je vzpodbudilo strica, da je skupaj s sinovi (Vasilijem \xc5\xa0kilavim Dimitrijem \xc5\xa0emjakom in Dimitrijem Lepim) leta 1433, po Vasilijevi poroki s h\xc4\x8derko malojaroslavskega kneza, Marijo Jaroslavno, pre\xc5\xa1el v napad. Preden je Vasilij II. uspel zbrati svojo vojsko, so ga premagali na reki Kljazmi (1433). Vasilija so ujeli. Jurij se je v Moskvi proglasil za velikega kneza. Vasilija o\xc4\x8ditno ni upal usmrtiti (\xc4\x8deprav so ga sinovi k temu nagovarjali); izgnal ga je v Kolomno, 110 km jugovzhodno od Moskve._NEWLINE_Sedaj pa je Jurij Dimitrijevi\xc4\x8d, v vlogi velikega kneza, za\xc4\x8del izgubljati podporo bojarjev, ki so za\xc4\x8deli prehajati k Vasiliju II. v Kolomno. Zato se je odpovedal velikokne\xc5\xbejemu naslovu in se umaknil v svoj Gali\xc4\x8d. \xc5\xbde naslednje leto pa je ponovno napadel in zasedel Moskvo. To pot se je Vasilij pravo\xc4\x8dasno umaknil v Ni\xc5\xbeni Novgorod (danes Gorki). Jurij je \xc5\xa1e istega leta umrl. Po njegovi smrti se je za nadaljevanje boja odlo\xc4\x8dil samo Vasilij \xc5\xa0kilavi, druga dva brata sta Vasiliju II. priznala naslov velikega kneza._NEWLINE_Leta 1434 je pri\xc5\xa1lo do prave zmede medsebojnih bojev, izdajstev, prehodov z ene na drugo stran. Dimitrij \xc5\xa0emjak je zapustil Vasilija II. in se pridru\xc5\xbeil bratu Vasiliju \xc5\xa0kilavemu. Sre\xc4\x8da mu ni bila naklonjena, Vasilij II. ga je vrgel v temnico, Vasilija \xc5\xa0kilavega pa premagal v bitki pri Rostovu (1436), ga zajel in oslepil. Dimitrij \xc5\xa0emjak je nekoliko kasneje pri\xc5\xa1el iz je\xc4\x8de in avtomatsko postal vodja nadaljevanja upora, ki je trajal do leta 1441, ko je sprte strani pomiril iguman Troji\xc5\xa1kega samostana, Zenobija.\n_START_SECTION_\nOsamosvojitev ruske pravoslavne cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nMed tem so Turki vse bolj ogro\xc5\xbeali Bizanc in cesar Janez VIII. Paleolog se je v stiski pogovarjal o mo\xc5\xbenosti unije s katoli\xc5\xa1ko cerkvijo. Leta 1439 se je udele\xc5\xbeil ekumenskega koncila v Firencah, na katerem je carigrajska pravoslavna cerkev priznala podlo\xc5\xbenost pape\xc5\xbeu, sprejela katoli\xc5\xa1ke dogme, vendar zadr\xc5\xbeala pravico do svojih obredov. Koncila se je udele\xc5\xbeil tudi metropolit ruske pravoslavne cerkve Izidor, po narodnosti Grk. Po dokaj provokativnem povratku v Moskvo, s kri\xc5\xbeem na \xc4\x8delu sprevoda, ga je dal Vasilij II. zapreti. Ruska pravoslavna cerkev je zavrnila sklepe firen\xc5\xa1kega zbora in prekinila odnose s carigrajskim patriarhatom. Leta 1448 so ruski episkopi izbrali novega metropolita Ivana. S tem se je ruska pravoslavna cerkev osamosvojila. Ni pozabila, kako odlo\xc4\x8dno se je Vasilij II. postavil na njeno stran, in mu je bila odtlej popolnoma lojalna. Postopoma je postala podrejena dr\xc5\xbeavi. Kmalu je pri\xc5\xa1lo do padca Bizanca (1453), v \xc4\x8demer je moskovska cerkev videla bo\xc5\xbejo kazen. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de pravoslavne cerkve se je pomaknilo v Moskvo, ruski narod pa se je s \xc4\x8dasom za\xc4\x8del \xc4\x8dutiti nosilca njenega poslanstva.\n_START_SECTION_\nPonoven spopad z bratrancem. Oslepitev in zmaga. Zadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\n7. julija 1445 so Mongoli Kazanskega kanata na pohodu proti Moskvi v bitki pri Suzdalju popolnoma premagali malo\xc5\xa1tevilne Ruse in zajeli Vasilija II., kateremu Dimitrij \xc5\xa0emjak ni poslal pri\xc4\x8dakovane pomo\xc4\x8di. Ranjenega Vasilija so v verigah pripeljali v Kazan. 14. julija je v Moskvi izbruhnil velik po\xc5\xbear, ki je po\xc5\xa1kodoval tudi del moskovskega obzidja. Moskva je bila popolnoma izpostavljena sovra\xc5\xbeniku, a Mongoli so se iz neznanega razloga vrnili v Ni\xc5\xbeni Novgorod._NEWLINE_Vasilij II. je v ujetni\xc5\xa1tvu storil vse, da bi se re\xc5\xa1il je\xc4\x8de. Pristal je na odkupnino 200.000 rubljev in na to, da jo Mongoli iztirjajo sami, kar je privedlo do veliko nasilja in spopadov z mongolskimi odredi. Nezadovoljstvo naroda se je obrnilo proti Vasiliju II._NEWLINE_Na to je \xc4\x8dakal Vasilij \xc5\xa0emjak. Povezal se je s tverskim in mo\xc5\xbeajskim knezom in nekaterimi moskovskimi bojarji. Ti so, ko je Vasilij II. odpotoval v Troji\xc5\xa1ko-sergejevski samostan, \xc5\xa0emjakovi vojski odprli moskovska mestna vrata. 12. februarja 1446 je \xc5\xa0emjak zavzel Moskvo in zaprl Vasilijevo mater in \xc5\xbeeno. Njegovi ljudje so v samostanu ujeli Vasilija II. in ga v Moskvi oslepili. Vasilij \xc5\xa0emjak se je tako ma\xc5\xa1\xc4\x8deval za bratovo oslepitev. Proglasil se je za velikega kneza. Misle\xc4\x8d, da je Vasilij II. slep nenevaren, mu je dodelil kot apana\xc5\xbeo mesto Vologda, kakih 500 km severovzhodno od Moskve._NEWLINE_Vendar se je Vasilij II. uspel povezati s tverskim knezom. Pridru\xc5\xbeili so se mu tudi prista\xc5\xa1i, ki so pred \xc5\xa0emjakom zbe\xc5\xbeali v Litvo. \xc5\xa0e istega leta (1446) je Vasilij II. usvojil Moskvo. \xc5\xa0emjak se je umaknil v svojo Gali\xc5\xa1ko kne\xc5\xbeevino. Leta 1449 je Vasilij II. sklenil s sosednjo Litvo sporazum o nenapadanju. Leta 1450 je zavzel Gali\xc4\x8d. \xc5\xa0emjak je zbe\xc5\xbeal v Novgorod. V tej vojni so Vasiliju II. pomagali mongolski odredi._NEWLINE_\xc5\xa0emjak je leta 1453 v Novgorodu umrl, morda zastrupljen_NEWLINE_._NEWLINE_\xc5\xa0ele tedaj si je Vasilij II. lahko podredil vsa tista ruska ozemlja, ki niso bila pod oblastjo Mongolov in Litvancev. Izven dosega njegovega vpliva sta ostali le ruski kne\xc5\xbeevini Tver in Novgorod. Leta 1456 je moskovska vojska pusto\xc5\xa1ila po posestih Novgoroda._NEWLINE_Zadnja leta je Vasilij II. vladal s trdo roko. Izrekal je kazni (bi\xc4\x8danja, mu\xc4\x8denja, pohabljanja) vsem, ki so mu bili nekoliko sumljivi. Leta strahu pred sovra\xc5\xbeniki in trpljenje zaradi slepote so o\xc4\x8ditno mo\xc4\x8dno vplivali nanj._NEWLINE_Od leta 1449 mu je pomagal vladati najstarej\xc5\xa1i sin Ivan, kasnej\xc5\xa1i car Ivan III.'