b'\n_START_ARTICLE_\nModest Petrovi\xc4\x8d Musorgski\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nMusorgski je bil rojen v Karevu v Pskovski guberniji, 400 km ju\xc5\xbeno od Sankt Petersburga. Njegova dru\xc5\xbeina je bila lastnica velikih posestev in plemi\xc5\xa1kega rodu. Pri \xc5\xa1estih letih ga je za\xc4\x8dela klavir u\xc4\x8diti mati, sama pianistka. Njegov napredek je bil hiter, tako da je po treh letih \xc5\xbee zaigral dela Franza Liszta za dru\xc5\xbeino in prijatelje. Ko se je dru\xc5\xbeina preselila v Sankt Petersburg, so ga vpisali v nem\xc5\xa1ko gimnazijo Sv. Petra in Pavla, zatem na In\xc5\xa1titut Komarovo in nazadnje na kadetsko \xc5\xa1olo, ki jo je kon\xc4\x8dal kot \xc4\x8dastnik leta 1855. Po dru\xc5\xbeinski tradiciji je od\xc5\xa1el v Preobra\xc5\xbeenski polk, polk Ruske cesarske garde._NEWLINE_Med \xc5\xa1tudijem je glasba ostala zanj pomembna. Kot pianist je igral na plesih, ki jih je prekinjal s svojimi improvizacijami. Zanimal se je za zgodovino in filozofijo ter \xc5\xa1tudiral nem\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nZrela leta\n_START_PARAGRAPH_\nV oktobru 1856 je Musorgski sre\xc4\x8dal 22-letnega voja\xc5\xa1kega zdravnika Aleksandra Borodina, kateri je vplival najnj na podro\xc4\x8dju glasbe .Postala sta dobra prijatelja. _NEWLINE_V tem obdobju je zaradi spleta dogodkov (konec krimske vojne, kolere, leta 1861 uvedene reforme carja Aleksandra II.) skopnelo premo\xc5\xbeenje dru\xc5\xbeine Musogski. Modest je dal odpoved gardi in se zaposlil kot uradnik._NEWLINE_Kot dober pianist je pozimi 1856/57 postal stalni obiskovalec pri skladatelju Aleksandru Dargomi\xc5\xbeskem. Tam je sre\xc4\x8dal kritika Vladimirja Stasova, okoli katerega se je oblikovala skupina demokrati\xc4\x8dnih radikalnih razumnikov, kasneje poimenovana "peterica" (C\xc3\xa9sar Kjuj, Balakirev, Rimski-Korsakov, Borodin, Musorgski)._NEWLINE_Leta 1858 se je Musorgski posvetil samo glasbi. Zanimal se je za ljudsko petje in pisal za glas in klavir. Leto kasneje je pridobil dragocene odrske izku\xc5\xa1nje pri pomo\xc4\x8di izvedbe Glinkove opere \xc5\xbdivljenje za carja. \xc5\xa0tiriro\xc4\x8dna klavirska sonata, ki jo je napisal leta 1860, je njegova edina sonatna oblika. _NEWLINE_Resni\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje prizadene Musorgskega leta 1865, ko mu je umrla mama. Vdal se je alkoholizmu. Leta 1867 je bilo leto, v katerem je kon\xc4\x8dal izvirno orkestrsko razli\xc4\x8dico No\xc4\x8d na Golem brdu (ki pa jo je Balakirev kritiziral in zavrnil vodenje, kar pomeni, da ni bilo nikoli izvedeno za \xc4\x8dasa \xc5\xbeivljenja Musorgskega).\n_START_SECTION_\nVrhunec\n_START_PARAGRAPH_\nKariera Musorgskega kot javnega uslu\xc5\xbebenca nikakor ni bila stabilna in varna, \xc4\x8deprav je delal na razli\xc4\x8dnih mestih in bil dele\xc5\xbeen napredovanj. Zaposlil se je kot tajnik v in\xc5\xbeenirskem oddelku prometnega ministrstva in se preselil v komuno skupaj s petimi somi\xc5\xa1ljeniki._NEWLINE_V tem obdobju so se pojavile odlo\xc4\x8dilne spremembe v njegovem umetni\xc5\xa1kem \xc5\xbeivljenju. Kot skladatelj je \xc5\xbeivel idejo \xc4\x8cerni\xc5\xa1evskega, da mora umetnost izobra\xc5\xbeevati, vzgajati in privzdigniti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo z umetni\xc5\xa1ko resnico. \xc5\xbdivi pri bratu in svakinji in se spoprijatelji z Rimskim-Korsakovom. Peterica deluje in se dru\xc5\xbei v hi\xc5\xa1i Ljudmile \xc5\xa0astakove, ki podpira novo rusko glasbo._NEWLINE_Musorgski leta 1868 pri\xc4\x8dne pisati glasbo za prvih enajst prizorov \xc5\xbdenitve po Nikolaju Gogolju. Delo kasneje opusti. Aprila je izgubil slu\xc5\xbebo. V dvanajstih dneh je kon\xc4\x8dal partituro No\xc4\x8d na Golem brdu._NEWLINE_Kot 29-leten za\xc4\x8dne pisati opero oziroma glasbeno ljudsko dramo o zgodbi Borisa Godunova, ki jo je pisal med letoma 1868 in 1870. Libreto je napisal sam po Pu\xc5\xa1kinovem besedilu. Poudarek je bil na mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih prizorih. Carsko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de je izvedbo leta 1871 zavrnilo. Napisati je moral novo razli\xc4\x8dico, ki je bila kon\xc4\x8dana leta 1874. Uspe\xc5\xa1na premiera Borisa Godunova je bila 8. februarja 1874 v Mariinskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Sankt Petersburgu._NEWLINE_Konec leta 1870 je postal pomo\xc4\x8dnik vodje gozdarskega oddelka. Za\xc4\x8del je pisati Hovan\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je ostala nedokon\xc4\x8dana, \xc4\x8deprav jo je pisal do leta 1880. Kon\xc4\x8dal jo je Rimski-Korsakov leta 1883, premiera pa je bila deset let kasneje v Kijevu. Nastajati za\xc4\x8dne ciklus pesmi Brez sonca in Slike z razstave. Kariera Musorgskega je bila na vi\xc5\xa1ku.\n_START_SECTION_\nPozna leta\n_START_PARAGRAPH_\nSkupina okoli Balakireva je razpadla. Musorgski je bil \xc5\xa1e posebej prizadet. Zapadel je alkoholizmu. Umrl je njegov prijatelj Viktor Hartmann, njegov sorodnik in donedavni sostanovalec Arseny Golenishchev-Kutuzov se je odselil. Alkoholizem ga je privedel do izolacije in samouni\xc4\x8denja._NEWLINE_Za nekaj \xc4\x8dasa je Musorgski uspel ohraniti svojo ustvarjalno mo\xc4\x8d: njegove skladbe iz obdobja po letu 1874 so preludij k Hovan\xc5\xa1\xc4\x8dini z naslovom Zora na reki Moskvi in klavirska suita Slike z razstave (v spomin na Hartmanna). Za\xc4\x8del je delati na drugi operi po Gogoljevem besedilu, Soro\xc4\x8dinski sejem._NEWLINE_V letih, ki so sledila, je Musorgski vse bolj propadal. Kljub novemu krogu uglednih osebnosti se ni mogel upreti alkoholu. \xc4\x8ceprav pijan, je v zadnjih 6 letih napisal nekaj najbolj\xc5\xa1ih del: \xc5\xa1tiri Pesmi in plesi o smrti. Njegova kariera uradnika je bila negotova zaradi pogostih "bolezni" in odsotnosti. Leta 1880 je bil dokon\xc4\x8dno odpu\xc5\xa1\xc4\x8den iz dr\xc5\xbeavne slu\xc5\xbebe. Zavedal se je svoje bede. V za\xc4\x8detku leta 1881 je od\xc5\xa1el v bolni\xc5\xa1nico na zdravljenje. Teden dni po svojem 42. rojstnem dnevu je umrl. Pokopan je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Tihvin v samostanu Aleksandra Nevskega v Sankt Peterburgu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDela Musorgskega so slogovno romanti\xc4\x8dna in se mo\xc4\x8dno naslanjajo na ruske glasbene teme. Bil je navdih za mnoge ruske skladatelje, predvsem na Dmitrija \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8da (v poznih simfonijah) in Sergeja Prokofjeva (v svojih operah)._NEWLINE_Leta 1868/9 je napisal opero Boris Godunov, ki govori o \xc5\xbeivljenju ruskega carja, vendar je bila zavrnjena s strani Marijinskega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da. Musorgski je delo preuredil do leta 1874. Prva razli\xc4\x8dica je temnej\xc5\xa1a in bolj zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena kot novej\xc5\xa1a, pa tudi bolj surova. Nikolaj Rimski-Korsakov je opero ponovno orkestriral leta 1896, revidirana je bila tudi leta 1908. Opero so revidirali tudi drugi skladatelji, zlasti \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8d, in jo izvedli v dveh razli\xc4\x8dicah, eno za film in eno za oder._NEWLINE_Opera Hovan\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila nedokon\xc4\x8dana. V glasbi je zaslediti orientalske plese, simfoni\xc4\x8dni preludij k vakemu dejanju, ki je obse\xc5\xbeen in poln realisti\xc4\x8dnih ljudskih prizorov. Opera vsebuje tudi ljubezensko zgodbo. Opero je dokon\xc4\x8dal Rimski-Korsakov in je premiero do\xc5\xbeivela leta 1886 v Sankt Petersburgu. Tudi to opero je spremenil \xc5\xa0ostakovi\xc4\x8d._NEWLINE_Soro\xc4\x8dinski sejem je \xc5\xa1e ena nedokon\xc4\x8dana opera, se pa pogosto izvaja plesni odlomek Gopak. V Soro\xc4\x8dinski sejem spada tudi odlomek Kresna no\xc4\x8d na Golem brdu, ki ga je leta 1866 orkestriral Rimski-Korsakov in nosi naslov No\xc4\x8d na Lisi gori._NEWLINE_Najbolj domiselno in pogosto izvajano delo Musorgskega je ciklus klavirskih skladb imenovanih Slike z razstave (Kartinki s vistavki). To glasbo, najbolj znano po orkestraciji Maurica Ravela iz leta 1928, je napisal v spomin na svojega prijatelja, arhitekta Viktorja Hartmanna.'