b'\n_START_ARTICLE_\nBistrica pri Pliberku\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina se razteza med ni\xc5\xbeinsko Podjuno in Peco v Karavankah. Istoimenska vas Bistrica se nahaja pribli\xc5\xbeno 5 km od avstrijsko-slovenske dr\xc5\xbeavne meje. Skozi ob\xc4\x8dino te\xc4\x8de reka Bistrica. Edino ve\xc4\x8dje jezerce je Bre\xc5\xa1ko jezero.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV ob\xc4\x8dini najdemo \xc5\xa1tevilne sledove prazgodovinske naselitve, tako bronasto orodje iz kulture \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d (priblj. 1000 p.n.\xc5\xa1t.), \xc5\xbegane pokope iz Hal\xc5\xa1tatske dobe, ter utrjeno naselje na Sveti Katarini (7. do 5. st. p.n.\xc5\xa1t.). Okoli leta 100 n.\xc5\xa1t. so imeli Rimljani cesto ob Peci.\n_START_SECTION_\nSlovenska kulturna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZ priselitvijo Slovanov ter utrditve dr\xc5\xbeave Karantanije ter najkasneje s pokristjanjevanjem pa je podro\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine sestavni del neprekinjene slovenske kulturne zgodovine._NEWLINE_Prvo omemba Bistrice v neki listini najdemo iz leta 1261 kot Veustricz. Leta 1473 pa so Turki postavili svoj glavni tabor v Bre\xc5\xa1ki vasi._NEWLINE_31. julija 1870 je bil v Bistrici pri Pliberku prvi koro\xc5\xa1ki tabor, kjer je nad 9.000 udele\xc5\xbeencev zahtevalo uresni\xc4\x8ditev ustavno zagotovljenih narodnostnih pravic, kot so bile zapisane v \xc4\x8dlenu 19 t. i. \xe2\x80\x9eDecembrske ustave\xe2\x80\x9c leta 1867. Zahtevali so enakopravno rabo jezika v \xc5\xa1olah, na uradih in na sodi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Edino re\xc5\xa1itev pa so videli v zdru\xc5\xbeenju vseh slovenskih de\xc5\xbeel v skupni kronovini, t. i. \xe2\x80\x9eZedinjeni Sloveniji\xe2\x80\x9c. Vse tri tabore na Koro\xc5\xa1kem (v Bistrici, v \xc5\xbdopra\xc4\x8dah in v Zgornjih Buhljah) je organiziralo dru\xc5\xa1tvo Trdnjava pod vodstvom Valentina Zarnika. Tudi zadnji tabor je po zapisih farne kronike bil v ob\xc4\x8dini in sicer pri sv. Katarini, ker se je leta 1914 zbralo so 4000 ljudi. Glani govorniki so takrat bili dr\xc5\xbeavni in de\xc5\xbeelni poslanec dr. Krek, , de\xc5\xbeeni poslanec Franc Grafenauer ter monsignore Valentin Podgorc. _NEWLINE_Proti koncu 19. in za\xc4\x8detku 20. stoletja pride tudi do razcvetja organiziranega slovenskega kulturnega \xc5\xbeivljenja v celotni regiji \xe2\x80\x93 \xc4\x8detudi deloma kot odgovor na pojavljajo\xc4\x8de se nacionalno vpra\xc5\xa1anje. Pomemben dejavnik kulturnega \xc5\xbeivljenja in zlasti \xc5\xa1olstva so \xc5\xa1tevilne podru\xc5\xbenice Dru\xc5\xbebe sv. Cirila in metoda (CMD), ki se ustanavljajo po vsej takrat slovenske Koro\xc5\xa1ke in zlasti v Podjuni: Pliberk in okolica (1888), \xc5\xa0kocjan v Podjuni in okolica (1888), Tolsti Vrh in okolica (1888), \xc4\x8crna na Koro\xc5\xa1kem in okolica (1889), Pribla vas in okolica (1890), Libeli\xc4\x8de (1891), Velikovec (1893), Libu\xc4\x8de in okolica (1902), Prevalje in okolica (1910). _NEWLINE_Leta 1890 je nastalo prvo slovensko pevsko dru\xc5\xa1tvo \xe2\x80\x9eGorotan\xe2\x80\x9c, tambura\xc5\xa1ko dru\xc5\xa1tvo v \xc5\xa0mihelu pa je bilo ustanovljeno leta 1903. V \xc5\xa0mihelu najdemo tudi eno najstarej\xc5\xa1ih hranilnic in posojilnic (ustanovljena leta 1888) ter mlekarsko zadrugo. 2. aprila 1908 je bila ustanovljena je doma\xc4\x8da Hranilnica in posojilnica v Pliberku, ki je imela imenitno vlogo pri gospodarskem - in kot \xc5\xa1ponzor \xe2\x80\x93 pri kulturnem razvoju regije, ljudi in jezika._NEWLINE_V tej dobi pride tudi po vsej Koro\xc5\xa1ki do razcvetja zborovskega petja v kulturnih dru\xc5\xa1tvih in v cerkvenih zborih. Ti so bili pomembni dejavniki pri razvoje slovenske jezikovne kulture. Kdor je pel v zboru je obvladal lepo pismeno sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nKPD \xc5\xa0mihel\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpomembnej\xc5\xa1imi in do danes dale\xc4\x8d naokoli znani dejavniki kulture je Slovensko katoli\xc5\xa1ko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo za \xc5\xa0mihel in okolico, ki je bilo ustanovljeno 16. decembra 1906. Namen dru\xc5\xa1tva je bilo izobra\xc5\xbeevanje in krepitev narodne in kulturne zavesti Slovencev tega povsem slovenskega kraja. Prvi predsednik je bil sam \xc5\xbeupan ob\xc4\x8dine Ivan Tomic, podpredsednik pa kasnej\xc5\xa1i \xc5\xbeupan in predsednik Jurij Rudolf, ter blagajnik tesarski mojster Franc Viternik. Tajnik je postav Zdravko \xc5\xa0tangl, knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar pa Jurij Korde\xc5\xbe. Med osebnostmi, ki so zaznamovali delovanje najdemo \xc5\xa1tevilne doma\xc4\x8dine, med njimi npr. Jakob Mi\xc5\xa1ic - Zilan iz \xc4\x8crgovi\xc4\x8d, ki je bil odli\xc4\x8den pevec in vodja tambura\xc5\xa1ev. Le-ti so sodelovali na vsaki prireditvi. Med posebnimi dejavnostmi najdemo skiopti\xc4\x8dno predavanje iz Svete de\xc5\xbeele leta 1911. \xc5\xbde v plebiscitni dobi je dru\xc5\xa1tvo spet za\xc5\xbeivelo po letih vojne in prvi povojni ob\xc4\x8dni zbor je bil 16. februarja 1919 v \xc5\xa0ercerjevi gostilni, ki je bila nabito polna. Takrat je ponovno za\xc5\xbeivela odrska dejavnost z uprizoritvijo igre \xe2\x80\x9eOd hi\xc5\xa1e\xe2\x80\x9c. Leta 1920 pa so uprizorili Me\xc5\xa1kovo igro \xe2\x80\x9eNa smrt obsojeni\xe2\x80\x9c. Med govorniki najdemo Franca Su\xc5\xa1nika, poznej\xc5\xa1ega ravnatelja Osrednje knji\xc5\xbenice v Ravnah na Koro\xc5\xa1kem Po plebiscitu leta 1920 je za\xc4\x8del pregon Slovencev, ki je hudo prizadel kulturno delovanje. Vendar je \xc5\xbee 8. januarja 1922 bil izvoljen Jakob Mi\xc5\xa1ic, pd. Zilana za novega predsednika, podpredsednik je postal Slavko Rudolf, tajnica Krista Hafner, pd. \xc4\x8crnkova, blagajnik Marko Ple\xc5\xa1iv\xc4\x8dnik, pd. \xc5\xa0ercer. Leta 1923 pa so dru\xc5\xa1tveniki uprizorili znamenito igro Jakoba Sketa \xe2\x80\x9eMiklova Zala\xe2\x80\x9c in jo kasneje \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat ponovili. Za predsednika je bil ponovno izvoljen Vinko Pe\xc4\x8dnik. Leta 1924 so postavili nov oder, katerega umetni\xc5\xa1ko oblikoval akademski slikar Peter Markovi\xc4\x8d iz Ro\xc5\xbeeka. Napis na pro\xc4\x8delju se je glasil: \xe2\x80\x9eSlovenska zemlja na\xc5\xa1 dom si ti, na\xc5\xa1 dom ostani do konca dni!\xe2\x80\x9c Na zastoru je bilo prikazano ustoli\xc4\x8denje koro\xc5\xa1kih knezov na Gosposvetskem polju. Dodatno je oder imel \xc5\xa1tiri prizore: kme\xc4\x8dko sobo, gosposki salon, kme\xc4\x8dko vas in gozd. 26. decembra 1924 so oder prvi\xc4\x8d predstavili z igro\xc2\xa0\xc2\xbbMlinar in njegova h\xc4\x8di\xc2\xab. Z neverjetno vnemo se po vojni zopet za\xc4\x8denja slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje v okviru dru\xc5\xa1tva v \xc5\xa0mihelu. Pestro je odrsko delovanje, tambura\xc5\xa1tvo, petje. Leta 1969 pride do nakupa nove farne dvorane, ki jo \xc5\xbee leta 1970 prvi\xc4\x8d koristijo za kulturne namene. Leta 1979 je ustanovljena na pobudo predsednika dru\xc5\xa1tva Karla Grila Glasbena \xc5\xa1ola. Istega leta pa se za\xc4\x8denja nadvse uspe\xc5\xa1no lutkarsko delovanje. Leta 1999 je \xc5\xa0mihel celo gostil mednarodni lutkarski festival ANIMA in postal sredi\xc5\xa1\xc4\x8de strokovne pozornosti. Leta 2006 pa je dru\xc5\xa1tvo praznoval svojo stoletnico delovanja.\n_START_SECTION_\nUpravna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno je bila ob\xc4\x8dina ustanovljena \xc5\xbee leta 1850. Leta 1920/21 pa je bila ob\xc4\x8dina deljena med avstrijskim in med jugoslovanskim delom (\xc4\x8crna na Koro\xc5\xa1kem in Me\xc5\xbeica). Leta 1973 je bila ob\xc4\x8dina priklju\xc4\x8dena mestu Pliberk. Po referendumu leta 1991 pa je postala ob\xc4\x8dina spet samostojna. 28. avgusta 2008 je bila povzdignjena v tr\xc5\xbeno ob\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nGrb ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\nV zelenem grbu najdemo rumeni trak, ki simbolizira reko Bistrico, zlato krono kralja Matja\xc5\xbea pod Peco, ki neko\xc4\x8d se bo prebudil in zopet ljudem prinesel blagostanje. Zlata tehtnica je atribut nadangela Mihaela, ki je \xc5\xbeupnijski zavetnik \xc5\xa0mihela.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnijska ureditev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdupnij \xc5\xa0mihel pri Pliberku pripada dekanatu v Pliberk. Danes so je dvojezi\xc4\x8dna.\xc2\xa0 K fari \xc5\xa0mihel pri Pliberku spadajo podru\xc5\xbenice Dvor, Rinkole, Sv. Katarina in Ve\xc4\x8dna vas.'