b'\n_START_ARTICLE_\nDemokrit\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nDemokrit je gr\xc5\xa1ki filozof iz Abdere in velja za najmlaj\xc5\xa1ega med atomisti. V mladosti je veliko potoval po vzhodnih de\xc5\xbeelah, bil je v Perziji, Egiptu, preden se je, neznan, naselil v Atenah. Demokrit je utemeljitelj abderske \xc5\xa1ole. Postavljal je absolutno nasprotje med resni\xc4\x8dnostjo po sebi, se pravi atomi, in subjektivnimi zaznavami \xc4\x8dutov. Obse\xc5\xbeno je pisal o mnogih predmetih, mdr. o naravoslovju, matematiki, mehaniki, slovnici, glasbi in filozofiji, vendar je ohranjeno sorazmerno malo in vse zgolj v fragmentih v navedbah kasnej\xc5\xa1ih opazovalcev, zagovornikov in kritikov atomizma. Ti redki fragmenti ve\xc4\x8dinoma obravnavajo eti\xc4\x8dna vpra\xc5\xa1anja._NEWLINE_Malo nam je znano o duhovnih praskah, ki so bile morda v rabi pri drugih predsokratikih. Ugotovimo lahko samo, da so se filozofi, kot sta Seneka in Plutarh, kadar so hoteli obravnavati eno svojih najljub\xc5\xa1ih tem, nevznemirjenost du\xc5\xa1e, sklicevali na Demokritovo delo O veselju (Peri euthymies), posve\xc4\x8deno temu, \xc4\x8demur pravimo euthymia, se pravi dobremu razpolo\xc5\xbeenju du\xc5\xa1e, ki je enako veselju. Demokrit trdi, da lahko veselje dose\xc5\xbeemo tako, da atome, ki sestavljajo du\xc5\xa1o, za\xc5\xa1\xc4\x8ditimo pred nasilnimi motnjami, ter s tem prvi\xc4\x8d izrazi misel (ki jo je pozneje razvil Epikur), da si morajo ljudje prizadevati za sre\xc4\x8do, ki izvira iz umirjenosti uma, ta pa temelji na vednosti o snovni podlagi \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Skupaj z Levkipom je utemeljitelj gr\xc5\xa1ke teorije o atomih. Prva sta tudi opredelila najmanj\xc5\xa1e delce kot atome, brez vseh kvalitativnih dolo\xc4\x8dil razen oblike, reda in polo\xc5\xbeaja (shema, thesis, taxis). Premikajo pa se po praznini, ki jih lo\xc4\x8di. Njihovo dru\xc5\xbeenje je nastajanje, njihovo razhajanje pa minevanje stvari. Tudi bogovi niso izvzeti iz tega naravnega reda stvari._NEWLINE_Demokritova naslednika sta bila Epikur in Lukrecij.\n_START_SECTION_\nTeorija\n_START_PARAGRAPH_\nNi treba, da bi Vse ustvarila neka bo\xc5\xbeanska sila, saj je Vse ve\xc4\x8dno; bit namre\xc4\x8d ne more izhajati iz ne-bit, kot tudi ne more izhajati iz biti. Ta ve\xc4\x8dni univerzum je sestavljen iz teles in prostora, se pravi praznine, v kateri se gibljejo. Telesa, ki jih vidimo, telesa \xc5\xbeivih bitij, a tudi telesa Zemlje in nebesnih teles, so sestavljena iz neskon\xc4\x8dnega \xc5\xa1tevila nedeljivih in nespremenljivih teles, atomov, ki zaradi svoje te\xc5\xbee padajo v praznino v ravni \xc4\x8drti in z enako hitrostjo ter se tam sre\xc4\x8dujejo in tvorijo sestavljena telesa , takoj ko se le neznatno odklonijo od svoje poti. Telesa in svetovi se torej zaradi nenehnega gibanja atomov rojevajo, a tudi razpadajo. V neskon\xc4\x8dnosti praznine in \xc4\x8dasa je neskon\xc4\x8dno svetov, ki se pojavljajo in izginjajo. Na\xc5\xa1 univerzum je le eden od njih. Pojem odklona atomov od njihove poti je imel dvojen namen: na eni strani razlo\xc5\xbeiti tvorbo teles, ki se ne bi mogla sestaviti, \xc4\x8de bi atomi samo padali v ravni \xc4\x8drti z enako hitrostjo, na drugi strani pa vpeljati\xc2\xa0\xc2\xbbnaklju\xc4\x8dje\xc2\xab\xc2\xa0v\xc2\xa0\xc2\xbbnujnost\xc2\xab\xc2\xa0in tako postaviti temelj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki svobodi.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nNjegova \xc5\xa1tevilna dela pisana z jonskim nare\xc4\x8djem (dialektom) so obsegala vso podro\xc4\x8dje tedanjega znanstvenega zanimanja (matematiko, astronomijo, fiziko, biologijo, medicino, filologijo, geografijo, etiko, filozofijo, itd.), vendar je od njih ohranjenih samo 70 naslovov in nekaj fragmentov._NEWLINE_Demokritovemu imenu se pripisuje obse\xc5\xbena zbirka moralnih sentenc. Poleg tega je napisal \xc5\xa1e delo z naslovom Tritogeneia, kar je eden od vzdevkov boginje Atene, ki jo je istovetil z modrostjo ali s preudarnostjo, in to modrost je definiral kot umetnost dobrega umovanja, dobrega govorjenja in tega, da \xc4\x8dlovek naredi tisto, kar je treba narediti.\n_START_SECTION_\nZanimivost\n_START_PARAGRAPH_\nIzro\xc4\x8dilo latinskih piscev je Demokrita prikazovalo kot\xc2\xa0\xc2\xbbnasmejanega filozofa\xc2\xab, ki (v nasprotju s\xc2\xa0\xc2\xbbtemnim\xc2\xab\xc2\xa0Heraklitom) ob hru\xc5\xa1\xc4\x8du in tru\xc5\xa1\xc4\x8du \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja ne more zadr\xc5\xbeati smeha._NEWLINE_"Besede, kakor "stari nauk, ki taji naklju\xc4\x8dje" merijo o\xc4\x8dividno na Demokrita\xe2\x80\xa6"\n_START_SECTION_\nPomen\n_START_PARAGRAPH_\nPri\xc5\xa1el je do skoraj neverjetnega zaklju\xc4\x8dka, da je Rimska cesta skupek svetlobe ne\xc5\xa1tevno mnogo zvezd, od katerih vsaka sveti preve\xc4\x8d slabo, da bi jih lahko opazili. Pri tem ne smemo pozabiti, da je to mislil v \xc4\x8dasu, ko je za ostale ljudi najbolj\xc5\xa1o razlago nudil mit, da je na tem mestu mleko, ki ga je kot dojen\xc4\x8dek polil Heraklej, ko ga je boginja Junona hranila. Najbolj relevantna razlaga z vidika logosa pa je bila, da so zvezde luknje v nebesni sferi. Po njegovem mnenju Zemljo sestavljajo te\xc5\xbeji delci, nebesna telesa pa la\xc5\xbeji. Lastnosti snovi so odvisne od tega, kak\xc5\xa1ni atomi jih sestavljajo in kako so razporejeni._NEWLINE_Njegov teoreti\xc4\x8dni atomizem ni zapustil trajne \xc5\xa1ole ali mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih vplivov, kakor npr. Platon s platonizmom. Epikur, ki je \xc5\xbeivel dve generaciji kasneje, je atomizem bolj uporabil v etiki, manj pa pri kozmologiji. Zanimanje za Demokrita je naraslo z eksperimentalno uveljavitvijo moderne atomske teorije v kemiji in atomski fiziki.'