b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Pele\xc8\x99\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nKompleks je severozahodno od mesta Sinaia, od Bra\xc8\x99ova je oddaljen 48 km in od Bukare\xc5\xa1te 124 km. V bli\xc5\xbeini Ju\xc5\xbenih Karpatov ga sestavljajo grad Pele\xc8\x99, grad Peli\xc8\x99or in lovski dvorec Foi\xc8\x99or.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPo obliki in namenu je Pele\xc8\x99 pala\xc4\x8da, vendar se dosledno imenuje grad. Njegov arhitekturni slog je romanti\xc4\x8dno navdihnjena me\xc5\xa1anica neorenesan\xc4\x8dne in gotske revitalizacije, podobna gradu Neuschwanstein na Bavarskem. Na notranjih dvori\xc5\xa1\xc4\x8dnih fasadah lahko opazimo anglosa\xc5\xa1ki vpliv, ki ima alegori\xc4\x8dne ro\xc4\x8dno poslikane murale in okra\xc5\xa1ene predal\xc4\x8dne lesene gradnje, podobne tistim, ki jih vidimo v severnoevropski alpski arhitekturi. Notranje okrasje je ve\xc4\x8dinoma baro\xc4\x8dno s te\xc5\xbekim izrezljanim lesom in izvrstnimi tkaninami._NEWLINE_Grad Pele\xc8\x99 ima tloris s povr\xc5\xa1ino 3200 kvadratnih metrov z ve\xc4\x8d kot 170 sobami, veliko z namenskimi temami iz svetovnih kultur (na podoben na\xc4\x8din kot druge romunske pala\xc4\x8de, kot je pala\xc4\x8da Cotroceni). Teme se razlikujejo po namenu (pisarne, knji\xc5\xbenice, oro\xc5\xbearne, umetni\xc5\xa1ke galerije) ali po slogu (florentinski, tur\xc5\xa1ki, mavrski, francoski, imperialni); vse sobe so zelo razko\xc5\xa1no opremljene in urejene do najmanj\xc5\xa1e podrobnosti. V njem je 30 kopalnic. Hrani eno najlep\xc5\xa1ih zbirk umetnosti v vzhodni in srednji Evropi, ki jo sestavljajo kipi, slike, pohi\xc5\xa1tvo, oro\xc5\xbeje in oklepi, zlato, srebro, vitraji, slonovina, porcelan, tapiserije in preproge. Zbirka oro\xc5\xbeja in oklepov ima ve\xc4\x8d kot 4000 kosov, razdeljenih med vzhodne in zahodne ter sve\xc4\x8dane ali lovske kose iz \xc5\xa1tirih stoletij zgodovine. Orientalske preproge so iz Buhare, Mosula, Isparte, Saruka in Smirne. Porcelan je iz S\xc3\xa8vresa in kraja Meissen; usnje je iz C\xc3\xb3rdobe. Morda so najbolj cenjeni predmeti ro\xc4\x8dno poslikani vitraji, ki so ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1vicarski._NEWLINE_Velik kip kralja Karla I., delo  Raffaella Romanellija je nad glavnim vhodom. Mnogi drugi kipi so na sedmih italijanskih neorenesan\xc4\x8dnih terasah, ve\xc4\x8dinoma iz carrarskega marmorja, ki jih je izdelal italijanski kipar Romanelli. V vrtovih so tudi fontane, \xc5\xbeare, stopni\xc5\xa1\xc4\x8da, varovalni levi, marmorne poti in drugi okrasni predmeti._NEWLINE_Grad ima slikarsko zbirko, v kateri je skoraj 2000 kosov. Angelo de Gubernatis (1840\xe2\x80\x931913), italijanski pisatelj, ki je prispel v Sinaio leta 1898 kot gost kraljeve dru\xc5\xbeine, je zapisal:_NEWLINE_Grad Pele\xc8\x99, odprt leta 1883, ni prijeten le poleti; zasnovan je tudi kot narodni spomenik, ki naj bi obdr\xc5\xbeal trofeje iz zmage pri Plevni, kar pojasnjuje preprost, vendar veli\xc4\x8dasten slog. Grajsko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de v bramantskem slogu s fontano v sredini v najbolj natan\xc4\x8dnem renesan\xc4\x8dnem slogu prijetno preseneti obiskovalca. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de ima veselo okrasje iz rastlin in cvetov; vse naokoli so pro\xc4\x8delja okra\xc5\xa1ena z elegantnimi risbami. Notranjost gradu je resni\xc4\x8dno \xc4\x8dudovita zaradi lepote in bogastva izrezanega lesa in vitra\xc5\xbenih oken. Ko pridete v preddverje, ste na \xc4\x8dastnem stopni\xc5\xa1\xc4\x8du pred najpomembnej\xc5\xa1ima vladarjema stare Romunije: svetim \xc5\xa0tefanom Velikim in Mihaelom Hrabrim. V ponosni dr\xc5\xbei s krznom ali z zlato krono na glavi naredi vtis briljantno obla\xc4\x8dilo, v kateri se bela me\xc5\xa1a s smaragdno zeleno ali rde\xc4\x8do na velikem pla\xc5\xa1\xc4\x8du. Na desni in levi strani obeh vladarjev kot vitezi slu\xc5\xbeabniki \xc5\xa1tirje \xc5\xa1\xc4\x8diti predstavljajo romunske province. V kralji\xc4\x8dini knji\xc5\xbenici je nad skupinami otrok, ki simbolizirajo poezijo in znanost, podoba Wulfile (311\xe2\x80\x93383 n. \xc5\xa1t.), gotskega verskega vladarja s severne strani reke Donave, ki je prevedel sveto pismo v svoj jezik in prispeval k \xc5\xa1irjenju kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, kr\xc5\xa1\xc4\x8danski apostol Rimljanov in podoba Danteja Alighierija, ustvarjalca zahodne poezije. Skozi knji\xc5\xbenico vstopimo v spalnico, kjer se bomo sre\xc4\x8dali s podobo genijev in alegorij slikarstva in glasbe ter serijo legendarnih tem. V apartmajih, rezerviranih za \xc4\x8dastne goste, so \xc5\xa1tevilni grbi s svojim heraldi\xc4\x8dnim obiljem, ki govorijo o prednikih kraljeve dru\xc5\xbeine. Toda med vsemi so poslikana stekla nedvomno najbolj izjemna in sijo\xc4\x8da. Tu so motivi vzeti iz Alecsandrijeve poezije.\n_START_SECTION_\nMuzej\n_START_PARAGRAPH_\nJavni obiski potekajo kot vodeni ogledi, ki so omejeni na pritli\xc4\x8dje, prvo nadstropje, celoten ogled pa vklju\xc4\x8duje tudi drugo nadstropje.  Vstopnina se zara\xc4\x8duna, posebej je treba pla\xc4\x8dati za fotografiranje._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e velike sobe so:_NEWLINE_Holul de Onoare (Dvorana \xc4\x8dasti) je bila kon\xc4\x8dana \xc5\xa1ele leta 1911 pod vodstvom Karla Limana. Razprostira se na treh nadstropjih. Stene so oble\xc4\x8dene v izvrstno izrezljane lesene predmete, ve\xc4\x8dinoma iz evropskega oreha in eksoti\xc4\x8dnega lesa. Ploski reliefi, skulpture iz alabastra in snemljive vitra\xc5\xbene plo\xc5\xa1\xc4\x8de dopolnjujejo dekor._NEWLINE_Apartamentul Imperial (Cesarska soba) naj bi bila poklon avstrijskemu cesarju Francu Jo\xc5\xbeefu I., ki je obiskal pala\xc4\x8do kot prijatelj romunske kraljeve dru\xc5\xbeine. Zato je dekorater Auguste Bembe izdelal razko\xc5\xa1no sobo v avstrijskem baro\xc4\x8dnem slogu cesarice Marije Terezije. Popolnoma ohranjena petsto let stara cordobska usnjena stenska obloga je najredkej\xc5\xa1a kakovost._NEWLINE_Sala Mare de Arme (Velika oro\xc5\xbearna ali arzenal) ima 1600 od 4000 kosov oro\xc5\xbeja in oklepov ter je ena najlep\xc5\xa1ih zbirk lovske in voja\xc5\xa1ke opreme v Evropi od 14. in 19. stoletja. Kralj je dodal ko\xc5\xa1\xc4\x8dke, ki so se uporabljali pri njegovi zmagi proti Turkom med vojno za neodvisnost. Poznan je komplet maksimilijanskega oro\xc5\xbeja za konja in jezdeca in nem\xc5\xa1kega plemi\xc4\x8da iz 15. stoletja. Na ogled je tudi \xc5\xa1tevilno oro\xc5\xbeje na drogu (glefa, helebarda, kopje, lovska sulica), strelno oro\xc5\xbeje (mu\xc5\xa1keta, tromblon, kremenja\xc4\x8da, pi\xc5\xa1tola), sekire, samostreli in me\xc4\x8di (rapir, sablja in mnogi drugi)._NEWLINE_Sala Mic\xc4\x83 de Arme (Mala oro\xc5\xbearna) prikazuje ve\xc4\x8dinoma orientalsko (predvsem indoperzijsko, otomansko in arabsko) oro\xc5\xbeje in oklepne predmete, veliko jih je iz zlata in srebra z intarzijo z dragimi kamni. Vklju\xc4\x8deno so veri\xc5\xbene srajce, \xc4\x8delade, simitarji, jatagani, bodala, sulice, pi\xc5\xa1tole, \xc5\xa1\xc4\x8diti, sekire in kopja._NEWLINE_Sala de Teatru (Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de) je urejeno v slogu Ludvika XIV. s \xc5\xa1estdesetimi sede\xc5\xbei in kraljevo lo\xc5\xbeo. Arhitekturne dekoracije in slike sta podpisala Gustav Klimt in Franz Matsch._NEWLINE_Sala Florentin\xc4\x83 (Florentinska soba) zdru\xc5\xbeuje o\xc5\xbeivljene elemente italijanske renesanse, ve\xc4\x8dinoma iz Firenc. Najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a so masivna bronasta vrata, narejena v Rimu, iz ateljeja Luigija Magnija, in velik marmorni kamin, ki ga je naredil Paunazio z motivi Michelangela._NEWLINE_Salonul Maur (Mavrski salon) je bil narejen pod vodstvom Charlesa Lecompta de Nouya in naj bi vseboval elemente severnoafri\xc5\xa1kega in \xc5\xa1panskega mavrskega sloga. Pohi\xc5\xa1tvo z intarzijo iz biserovine, fine perzijske in otomanske preproge ter orientalsko oro\xc5\xbeje in oklep so najlep\xc5\xa1i predmeti. Salon ima notranji marmorni vodnjak._NEWLINE_Salonul Turcesc (Tur\xc5\xa1ki salon) posnema otomansko veselje do \xc5\xbeivljenja, prostor je poln tur\xc5\xa1kih izmirskih preprog in bakrenih izdelkov iz Anatolije in Perzije. Bila je soba za kadilce. Stene so pokrite z ro\xc4\x8dno izdelanimi tekstilijami, kot je svilen brokat iz dunajskih trgovin Siegert.\n_START_SECTION_\nGrad danes\n_START_PARAGRAPH_\nOsebna lastnina kraljeve dru\xc5\xbeine in grad Pele\xc8\x99 sta bila nacionalizirana, ko je kralj Mihael odstopil in zapustil dr\xc5\xbeavo po sporazumu z vlado, v kateri so prevladovali komunisti. Leta 1997 je bil grad kraljevi dru\xc5\xbeini vrnjen po dolgem sodnem postopku, ki je bil kon\xc4\x8dan leta 2007. Nekdanji kralj je izrazil \xc5\xbeeljo, naj za grad \xc5\xa1e naprej skrbi Narodni muzej Pele\xc8\x99, ob\xc4\x8dasno pa bi ga uporabljala kraljeva dru\xc5\xbeina za javne slovesnosti._NEWLINE_10. maja 2016 je bil ob romunskem dnevu neodvisnosti, ki je zaznamoval 150-letnico obstoja romunske kraljeve dinastije, prvi\xc4\x8d po letu 1947 na gradu izobe\xc5\xa1en osebni prapor princese Margarete.'