b'\n_START_ARTICLE_\nBolhe\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nBolhe so drobne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, ve\xc4\x8dinoma \xc4\x8drne ali rjave barve. Njihovo telo je lateralno splo\xc5\xa1\xc4\x8deno, dolgo od 1 do 9 mm, z zelo trdnim zunanjim skeletom. Glava ni jasno lo\xc4\x8dena od oprsja, njen najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i del je obustni aparat, izoblikovan v sesalo, ki je usmerjeno mo\xc4\x8dno nazaj (hipognatno). Prilagojen je za prebadanje in sesanje, \xc4\x8demur sta namenjena preoblikovani maksili in zgornji del po\xc5\xbeiralnika. Par maksil se tesno prilega med seboj in tvori kanal za slino, na zgornji strani pa se prilega po\xc5\xbeiralniku, s \xc4\x8demer tvori kanal za sesanje krvi. Tipalnice so kratke, \xc4\x8dokate, deloma skrite v vdolbinah na glavi, tudi o\xc4\x8di pogosto nimajo, le nekatere vrste imajo o\xc4\x8desca brez jasne \xc4\x8dutilne vloge. Trije \xc4\x8dleni oprsja so dobro lo\xc4\x8deni med seboj, pronotum na hrbtu pa ima pogosto na zadnjem robu vrsto trdih dlak. Kril nima nobena vrsta. Vse noge imajo nesorazmerno dolge kokse in prav tako dolga stopalca (tarsus), sestavljena iz 5 \xc4\x8dlenov. Mo\xc4\x8dni kremplji, ki jih tvorijo, so namenjeni oklepanju dlake gostitelja. Posebej dolge so zadnje noge, kar povezujemo s skakalnimi sposobnostmi bolh. Zadek je sestavljen iz 10 \xc4\x8dlenov; osmi in deveti sta namenjena genitalijam, na devetem je poleg tega \xc5\xa1e \xc5\xa1op zelo ob\xc4\x8dutljivih \xc4\x8dutilnih dlak. Zadnji \xc4\x8dlen zadka je majhen in neopazen. Po vsem telesu so bolhe pora\xc5\xa1\xc4\x8dene s trdimi, nazaj usmerjenimi \xc5\xa1\xc4\x8detinami, ki jim pomagajo pri oprijemanju dlake gostitelja. Najve\xc4\x8d dlak je na pronotumu in ob straneh glave, njihova razporeditev je uporabna pri dolo\xc4\x8danju vrste._NEWLINE_Bolj o\xc4\x8ditno sorodnost z drugimi krilatimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami ka\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki so zelo podobne li\xc4\x8dinkam dvokrilcev. So valjaste oblike in bele barve, nimajo ne nog in ne o\xc4\x8di, imajo pa dobro razvito grizalo. Premikajo se z ritmi\xc4\x8dnim kr\xc4\x8denjem mi\xc5\xa1ic v telesni steni, pri \xc4\x8demer so jim v pomo\xc4\x8d dolge \xc5\xa1\xc4\x8detine, ki izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo po vsem telesu.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica izle\xc5\xbee v svojem \xc5\xbeivljenju nekaj sto do 1000 sne\xc5\xbeno belih jaj\xc4\x8dec, bodisi na gostitelju, bodisi v njegovem gnezdu. V tednu ali dveh se izle\xc5\xbeejo li\xc4\x8dinke, ki spominjajo na majhne \xc4\x8drvi\xc4\x8dke. Prehranjujejo se z odmrlim organskim materialom in ne vplivajo na gostitelja neposredno. Li\xc4\x8dinke mnogih vrst kljub temu za razvoj potrebujejo kri, to dobijo iz iztrebkov odraslih bolh, ki \xc5\xbeivijo na bli\xc5\xbenjem gostitelju, njihovi iztrebki namre\xc4\x8d vsebujejo delno prebavljeno kri. Po dveh ali treh tednih, v katerih se dvakrat levi, se li\xc4\x8dinka zaprede v kokon in se preobrazi v predbubo, nato pa \xc5\xa1e enkrat levi znotraj kokona in postane buba. Stadij bube traja razli\xc4\x8dno dolgo. Trajanje je odvisno predvsem od temperature, tako da nekatere bolhe prezimijo kot bube. Tiste, ki zajedajo na sesalcih, se na ra\xc4\x8dun njegove telesne toplote pogosto razmno\xc5\xbeujejo skozi vse leto, le pozimi je \xc5\xbeivljenjski cikel nekoliko dalj\xc5\xa1i. Nove odrasle bolhe najdejo gostitelja na podlagi toplote, ki jo oddaja. Preden se izmotajo iz kokona, potrebujejo mehanski dra\xc5\xbeljaj, s \xc4\x8demer zagotovijo, da je gostitelj v bli\xc5\xbeini. Ob odsotnosti ustreznega dra\xc5\xbeljaja lahko mirujejo ve\xc4\x8d mesecev, zaradi \xc4\x8desar se dogaja, da stara zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena zgradba\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc5\xbeivi\xc2\xab\xc2\xa0z bolhami, ko se nekdo spet vseli vanjo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina vrst bolh se lahko prehranjuje s krvjo razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivali, a kljub temu izra\xc5\xbeajo preferenco do svojega\xc2\xa0\xc2\xbbobi\xc4\x8dajnega\xc2\xab\xc2\xa0gostitelja, ki ga zaznajo z vohom in v bli\xc5\xbeini katerega pre\xc5\xbeivijo vse \xc5\xbeivljenje. Brez hrane lahko pre\xc5\xbeivijo ve\xc4\x8d mesecev, vendar mora samica zau\xc5\xbeiti obrok krvi preden lahko proizvede jaj\xc4\x8deca. Naenkrat izle\xc5\xbee 6-10 jaj\xc4\x8dec, nato mora ponovno priti do krvi. Splo\xc5\xa1\xc4\x8denost telesa jim omogo\xc4\x8da, da se tesno pritisnejo k telesu gostitelja, zaradi \xc4\x8desar jih je te\xc5\xbeko odstraniti, pri \xc4\x8demer jim koristi tudi zelo trden skelet.\n_START_SECTION_\nSkakanje bolh\n_START_PARAGRAPH_\nBolhe so znane po izjemnih dol\xc5\xbeinah, ki jih lahko presko\xc4\x8dijo na ra\xc4\x8dun mo\xc4\x8dnih zadnjih nog. \xc4\x8clove\xc5\xa1ke bolhe (Pulex irritans) sko\xc4\x8dijo do 18 cm v vi\xc5\xa1ino in 33 v dol\xc5\xbeino , kar je dvestokratna njihova velikost, in so rekorderji v \xc5\xbeivalskem svetu po dol\xc5\xbeini skoka v razmerju s telesno velikostjo. Tak\xc5\xa1ne sposobnosti jim omogo\xc4\x8da poseben skakalni mehanizem, ki je preko mi\xc5\xa1ic v oprsju povezan z nogami. Mi\xc5\xa1ice v oprsju napenjajo t. i. plevralni lok, ostanek sklepov kril, ki je zgrajen iz zelo elasti\xc4\x8dnega resilina. Ko se mi\xc5\xa1ice sprostijo, se resilin vrne v prvotno obliko, ob tem pa prenese energijo na zadnje noge, ki se silovito iztegnejo in po\xc5\xbeenejo \xc5\xbeival v zrak. To sposobnost uporabljajo bolhe v glavnem za iskanje gostitelja; ko so na njem, se odstranitvi upirajo s tem, da se zavle\xc4\x8dejo med dlake.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nSo obligatni paraziti, kar pomeni, da potrebujejo gostitelja za dokon\xc4\x8danje \xc5\xbeivljenjskega cikla. Za razliko od zajedavskih u\xc5\xa1i se s krvjo prehranjujejo le odrasle \xc5\xbeivali, ki niso vezane na to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8deno vrsto gostitelja, zato so mnogo bolj mobilne. Na isti vrsti sesalca lahko zajeda tudi do 20 vrst bolh in ena vrsta bolh lahko zajeda tudi na 30 razli\xc4\x8dnih vrstah gostiteljev. Vendar pa li\xc4\x8dinke za razvoj potrebujejo vla\xc5\xbeno in toplo okolje gnezda ali preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da gostitelja ter tako zajedajo le na \xc5\xbeivalih, ki dobr\xc5\xa1en del leta pre\xc5\xbeivijo na istem mestu. Okoli 95% znanih vrst zajeda na sesalcih, preostale pa na pti\xc4\x8dih. Pti\xc4\x8dje bolhe so vezane na gnezditveno sezono svojih gostiteljev, med katero morajo hitro zaklju\xc4\x8diti svoj \xc5\xbeivljenjski cikel, preostali del leta pa mirujejo v praznem gnezdu kot bube. Zato je razmeroma malo vrst, ki zajedajo na pti\xc4\x8dih.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clovek je gostitelj predvsem \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke bolhe, ki primarno zajeda na lisicah, jazbecih in ostalih \xc5\xbeivalih, ki si delajo brloge. Po vsej verjetnosti je na \xc4\x8dloveka pre\xc5\xa1la takrat, ko je opustil nomadski na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in se naselil v jamah. Bli\xc5\xbenji \xc4\x8dlovekovi sorodniki, \xc5\xa1impanzi, ki se pogosto selijo, nimajo ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav z bolhami._NEWLINE_Piki bolh so neprijetni, predvsem za ljudi, ki so alergi\xc4\x8dni nanje, ve\xc4\x8d nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti pa povzro\xc4\x8dajo z boleznimi, ki jih prena\xc5\xa1ajo. Najresnej\xc5\xa1a bolezen, ki jo prena\xc5\xa1ajo bolhe, je kuga. Povzro\xc4\x8da jo bakterija Yersinia pestis, ki ogro\xc5\xbea predvsem podgane in druge glodavce, kjer pa le-ti \xc5\xbeivijo v bli\xc5\xbeini \xc4\x8dloveka, lahko bolhe prenesejo bakterijo nanj. Druge bolezni so manj nevarne, med njimi sta pegavica in oku\xc5\xbeba s trakuljami.\n_START_SECTION_\nOdstranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nBolhe lahko odstranjujemo z ljudi in doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali z insekticidi, ker pa ne \xc5\xbeivijo vse \xc5\xbeivljenje na gostitelju, moramo poskrbeti za uni\xc4\x8denje li\xc4\x8dink in bub v celotnem prostoru. Srbe\xc4\x8dico, ki jo povzro\xc4\x8dajo piki, lahko zdravimo z antihistaminiki ali hidrokortizonom. Insekticidi na osnovi organskih fosfatov v obliki ovratnic, pra\xc5\xa1kov ali \xc5\xa1amponov proti bolham so \xc5\xa1e vedno v uporabi, vendar se njihova uporaba odsvetuje, ker je mnogo \xc5\xbeu\xc5\xbeelk postalo odpornih nanje, poleg tega pa so toksi\xc4\x8dni za sesalce.\n_START_SECTION_\nSistematika\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih teorij o uvrstitvi bolh med krilate \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Po eni od njih naj bi se bolhe razvile iz kljunavcev, kar bi pomenilo, da so slednji parafiletska skupina in kot taka po sodobni filogenetski klasifikaciji neustrezna. Vendar pa je vedno ve\xc4\x8d dokazov o sestrskem razmerju z le eno od dru\xc5\xbein kljunavcev, sne\xc5\xbenimi bolhami (Boreidae)._NEWLINE_Razmerja znotraj redu bolh \xc5\xa1e niso pojasnjena in raziskave \xc5\xa1e potekajo. Prvi rezultati pa nakazujejo, da mnogo dru\xc5\xbein ni monofiletskih, tako da bo potrebna revizija.\n_START_SECTION_\nBolhe v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je opisanih 52 vrst bolh, dejansko \xc5\xa1tevilo vrst pa ocenjujejo na okoli 70. Najve\xc4\x8d vrst \xc5\xbeivi na malih sesalcih, ki so tudi najbolj raziskane. Najbolj znane pa so \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka, pasja in pra\xc5\xa1i\xc4\x8dja bolha.'