b'\n_START_ARTICLE_\nBlejski grad\n_START_SECTION_\nZgodovina gradu\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovinsko obdobje je Bled stopil leta 1004 z listino nem\xc5\xa1kega cesarja Henrika II., ki je posestvo Bled podaril briksenski \xc5\xa1kofiji, \xc5\xa1kofu Albuinu. Leta 1011 je Henrik II. podaril nasledniku \xc5\xa1kofa Albiuna, \xc5\xa1kofu Adalberonu, Blejski grad in za 30 kraljevskih kmetij zemlje. V tej darovnici se Blejski grad (castellum Veldes) prvi\xc4\x8d omenja. Po \xc4\x8dasu omembe spada med najstarej\xc5\xa1e v virih imenovane gradove na Slovenskem. Briksenski \xc5\xa1kofje so na Bled prihajali redko, zato so gospostva sprva upravljali in varovali \xc5\xa1kofovi ministeriali, do leta 1349 vitezi Blejski. Sredi 14. stoletja so \xc5\xa1kofje opustili neposredno upravo gospostva in ga dali kot jamstvo za posojeni denar v zakup dotedanjemu upravitelju Konradu von Kreighu. Rodbina Kreigh je gospodarila na Bledu skoraj 200 let (1368\xe2\x80\x931558). Zaradi kratenja pravic kmetom in grobega ravnanja s tla\xc4\x8dani so se tudi blejski kmetje leta 1515 pridru\xc5\xbeili vseslovenskem puntu. Za Kreighi in njihovimi sorodniki Turni je 1558 prevzel zakupni\xc5\xa1tvo sloviti junak iz tur\xc5\xa1kih bojev baron Herbard Auersperg (Turja\xc5\xa1ki). _NEWLINE_Ker je bil velik za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik protestantizma, ki se je v tem \xc4\x8dasu raz\xc5\xa1iril na Bledu, je leta 1574 moral oditi z Bleda in prepustiti zakupni\xc5\xa1tvo privr\xc5\xbeencu katoli\xc5\xa1ke stranke, baronu Ivanu Josipu Lenkovi\xc4\x8du. Ta je umrl 1680, za njegovimi dedi\xc4\x8di je posest upravljal grof \xc5\xbdiga Turn (1592\xe2\x80\x931597). Od leta 1597 do 1615 so se \xc5\xa1kofje odpovedali zakupni\xc5\xa1tvu in sami postavljali glavarje. Po letu 1615 so imeli Bled v zakupu knez Janez Eggenberg (do 1634), Adam Pipian (1634\xe2\x80\x931642), Karel Weidmann (1642\xe2\x80\x931651), Engelbert Volf Auersperg (1651\xe2\x80\x931666), Janez Petschacher (1666\xe2\x80\x931669), Wilhelm Baltasar von Loewenfeldt (1669\xe2\x80\x931674), ponovno Petschacher (1674\xe2\x80\x931677), rodbina baronov Gallenfels (1677\xe2\x80\x931721 in 1731\xe2\x80\x931744), vmes pa Anton Ignacij von Loewenegg, Janez Toman (1744\xe2\x80\x931750), baron Indermauer (1751\xe2\x80\x931769), Franc Florijan Chrobath (1769\xe2\x80\x931774), Jo\xc5\xbeef \xc5\xa0tefan\xc4\x8di\xc4\x8d (1774\xe2\x80\x931782), Ignac Novak (1782\xe2\x80\x931804). Glavarji so bili do srede 18. stoletja plemi\xc4\x8di, kasneje so jih zamenjali me\xc5\xa1\xc4\x8dani._NEWLINE_Po 800 letih briksenske oblasti je bilo leta 1803 blejsko gospostvo, z ukazom dunajske dvorne komisije, podr\xc5\xbeavljeno. V \xc4\x8dasu Ilirskih provinc (1809-1813) je bilo gospostvo last francoske dr\xc5\xbeave, dohodke pa je u\xc5\xbeival generalni guverner, mar\xc5\xa1al Auguste Marmont. Leta 1838 je bila briksenski \xc5\xa1kofiji vrnjena vsa podr\xc5\xbeavljena posest. \xc5\xa0kof in stolni kapitelj sta 1858 prodala gospostvo Bled in oto\xc5\xa1ko pro\xc5\xa1tijo za 150.000 goldinarjev me\xc5\xa1\xc4\x8danskemu podjetniku Viktorju Ruardu, lastniku jeseni\xc5\xa1ke \xc5\xbeelezarne. Ruard je leta 1871 obse\xc5\xbene gozdove prodal Kranjski industrijski dru\xc5\xbebi, obdr\xc5\xbeal je grad, jezero in gradbena zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da okrog jezera. Leta 1882 je ta posest pri\xc5\xa1la v roke veletrgovca Adolfa Muhra, leta 1918 pa je grad z jezerom in otokom kupil hotelir Ivan Kenda. Grad je leta 1937 prevzela Zadru\xc5\xbena gospodarska banka, nato pa Dravska banovina. Sedaj je v lasti dr\xc5\xbeave. Upravlja ga Zavod za kulturo Bled. Grad sta prizadela dva potresa, leta 1511, po katerem ga je prezidaval Herbard Auersperg, in leta 1690, ko so ga popravljali Gallenfelsi. Ostal je ohranjen njegov gotski fortifikacijski sistem.\n_START_SECTION_\nStavba\n_START_PARAGRAPH_\nGrajska poslopja so razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena okoli dveh dvori\xc5\xa1\xc4\x8d. Ob spodnjem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so bila gospodarska poslopja, ob zgornjem pa stanovanjski prostori. Dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je povezovalo stopni\xc5\xa1\xc4\x8de sredi baro\xc4\x8dnega trakta. Najbolj zanimiva je kapela na zgornjem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, zgrajena v 16. stoletju, posve\xc4\x8dena \xc5\xa1kofoma sv. Albuinu in sv. Ingenuinu. Okrog 1700 so jo poslikali s freskami, ob oltarju sta upodobljena darovalca Henrik II. in njegova \xc5\xbeena Kunigunda. Od najstarej\xc5\xa1e zasnove se je ohranilo romansko obzidje z vhodnim stolpom, ostala poslopja so iz obdobja renesanse. Ko je leta 1947 pogorelo ostre\xc5\xa1je gradu in so se za\xc4\x8dela arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja, je Narodni muzej v Ljubljani spro\xc5\xbeil vpra\xc5\xa1anje konservacije gradu. Tako je bil grad po na\xc4\x8drtih ing. arh. Toneta Bitenca s finan\xc4\x8dnimi sredstvi dr\xc5\xbeave in biv\xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Bled restavriran. Blejski grad je prezentiran in urejen za obisk, v delu prostorov je muzej.\n_START_SECTION_\nNotranji bivalni prostori\n_START_PARAGRAPH_\nV nekdanjih bivalnih prostorih je poleg restavracije \xc5\xa1e muzejska zbirka, kjer razstavljeni predmeti pripovedujejo o zgodovinskem razvoju pokrajine ob Blejskem jezeru od bronaste dobe do dana\xc5\xa1njih dni. Oprema ni z blejskega gradu, je pa pomembna za ponazoritev stanovanjske kulture v obdobjih, ki jih je grad pre\xc5\xbeivel.'