b'\n_START_ARTICLE_\nFadil Hod\xc5\xbea\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1932 in 1941 je \xc5\xbeivel v Albaniji (v Skadru in Elbasanu) kot politi\xc4\x8dni emigirant in 1939 z Emin Durakujem po nalogu Skadarske komunisti\xc4\x8dne skupine navezal stike z Oblastnim komitejem KPJ za Kosovo in Metohijo. Ob napadu na Jugoslavijo aprila 1941 se je vrnil in organiziral prve partizanske enote na Kosovu in Metohiji. Septembra 1942 je postal komisar, nato pa komandant NOPO Zenel Hajdini, aprila 1943 pa komandant za\xc4\x8dasnega G\xc5\xa0 NOV in PO za Kosmet s \xc4\x8dinom polkovnika. Po vojni je imel pomembne funkcije na Kosovu in Metohiji, mdr. kot predsednik oblastnega ljudskega odbora (1945-53) in izvr\xc5\xa1nega sveta Avtonomne Kosovsko-metohijske oblasti (do 1963) ter \xc4\x8dlan Zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta (1963-67). Njegov politi\xc4\x8dna kariera se je razcvetela \xc5\xa1ele po padcu Aleksandra Rankovi\xc4\x87a, ko je kot predsednik Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine (1967-69), \xc4\x8dlan predsedstva (1969-72 tudi izvr\xc5\xa1nega biroja) CK ZKJ, \xc4\x8dlan (1974-84) in eno leto podpredsednik (1978/79) predsedstva SFRJ ter nazadnje \xc4\x8dlan Sveta federacije dosegel pomembne spremembe statusa Avtonomne pokrajine Kosovo, ki se je po letu 1968 skoraj izena\xc4\x8dil s statusom republik, bistveno pa je pripomogel tudi k ustanovitvi univerze v Pri\xc5\xa1tini in kosovske Akademije znanosti in umetnosti. Leta 1987 je po Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87evem prevzemu oblasti v Srbiji postal tar\xc4\x8da politi\xc4\x8dnih napadov, \xc4\x8deprav ni podpiral skrajnih oblik albanskega nacionalizma. Na 9. in 11. seji CK ZKJ ugotovili njegovo politi\xc4\x8dno odgovornost za "zgre\xc5\xa1eno vodenje in te\xc5\xbeke napake v politiki ZK idr. organiziranih socialisti\xc4\x8dnih sil na Kosovu, kar je omogo\xc4\x8dilo razbohotenje albanskega nacionalizma in separatizma in privedlo do kontrarevolucionarnih dogodkov v letu 1981". V januarju 1988 je bil zato razre\xc5\xa1en \xc4\x8dlanstva v CK ZKJ in Svetu federacije. V 90. letih je podprl odpor Albancev proti srbski represiji in vzpostavitev neodvisnega Kosova. Ukvarjal se je tudi s publicistiko; mdr. je objavil vojni dnevnik Ko pomlad zamuja._NEWLINE_Sicer je v Jugoslaviji dobil \xc4\x8din (rezervnega) generalmajorja, bil je nosilec partizanske spomenice, reda narodnega heroja in junaka socialisti\xc4\x8dnega dela. Bil je daljnji sorodnik (bratranec) Enverja Hoxhe.'