b'\n_START_ARTICLE_\nObala\n_START_PARAGRAPH_\nObala je mejni pas med vodnim telesom in kopnim ali \xc4\x8drta, ki je meja med kopnim in morjem ali jezerom. Natan\xc4\x8dna \xc4\x8drta, ki bi jo lahko imenovali obala, ne more biti dolo\xc4\x8dena zaradi obalnega paradoksa._NEWLINE_Za \xc4\x8dloveka so obale pomembne, ker so izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za gospodarsko izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje vodnih teles. V zgodovini civilizacije je poselitev skoncentrirana ob obalnih obmo\xc4\x8djih morij in oceanov, tu so \xc5\xa1e danes najgosteje poseljena velemestna obmo\xc4\x8dja, kar se v zadnjih desetletjih \xc5\xa1e pove\xc4\x8duje._NEWLINE_Z ekolo\xc5\xa1kega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je obala ekoton, ozko in dolgo obmo\xc4\x8dje, na katerem se kombinirajo vplivi vodnega in kopenskega ekosistema, zaradi \xc4\x8desar jo poseljuje zna\xc4\x8dilna zdru\xc5\xbeba organizmov._NEWLINE_Izraz obalno obmo\xc4\x8dje je obmo\xc4\x8dje, na katerem pride do stika med vodnimi in kopenskimi procesi.   Izraza obala in obalen se pogosto uporabljata za opis geografske lege ali regije; na primer novozelandska Zahodna obala (West Coast) ali Vzhodna in Zahodna obala ZDA. Koper je na primer mesto ob slovenski obali._NEWLINE_Pelagi\xc4\x8dna obala je obala, obrnjena proti odprtemu morju, v nasprotju z bolj za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obalo v zalivu. Breg na drugi strani pa se lahko nana\xc5\xa1a na dele kopnega, ki meji na veliko vodno telo, tudi ocean  ali jezero. Podobno se izraz struga potoka nana\xc5\xa1a na vzdol\xc5\xbeno kopno ali nabre\xc5\xbeje ali vodno telo, manj\xc5\xa1e od jezera. "Sipina", plitvina, nasip se tudi uporabljajo v nekaterih delih sveta in se nana\xc5\xa1ajo na umetni greben zemlje, namenjen omejitvi vode._NEWLINE_\xc4\x8ceprav bi se mnogi znanstveniki strinjali o skupni opredelitvi pojma "obala", bi se glede razmejitve obsega razlikovali po pristojnosti, ki so v razli\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah razli\xc4\x8dne zaradi politike, gospodarskih in socialnih razlogov. Po atlasu ZN 44\xc2\xa0% ljudi \xc5\xbeivi v 150-kilometrskem pasu od morja.\n_START_SECTION_\nOblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPlimovanje pogosto dolo\xc4\x8da obmo\xc4\x8dje, na katerem je odlo\xc5\xbeen ali erodiran sediment. Obmo\xc4\x8dja z visokim plimovanjem omogo\xc4\x8dajo valovom, da se\xc5\xbeejo dlje do obale kot obmo\xc4\x8dja z ni\xc5\xbejim plimovanjem. Obmo\xc4\x8dje plimovanja vpliva na velikost in obliko obale. Samo plimovanje obi\xc4\x8dajno ne povzro\xc4\x8da erozije, lahko pa plimski val (tidal bore) spodkoplje re\xc4\x8dne estuarije iz morja. _NEWLINE_Valovi spodkopljejo obalo, ko se lomijo na kopnem in spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo svojo energijo; ve\xc4\x8dji val ima ve\xc4\x8d energije, ki jo spro\xc5\xa1\xc4\x8da, in premika se ve\xc4\x8d usedlin. Obre\xc5\xbeja z dalj\xc5\xa1imi obalami imajo ve\xc4\x8d prostora, da valovi razpr\xc5\xa1ijo svojo energijo, medtem ko obala s klifi in kratko kopno dajeta malo prostora za razpr\xc5\xa1itev energije valov. Na takih obmo\xc4\x8djih je energija lomljenja valov proti \xc4\x8derem vi\xc5\xa1ja, zrak in voda se vtisneta v razpoke v skali, zaradi \xc4\x8desar lahko kamen po\xc4\x8di in se zru\xc5\xa1i. Usedline, ki ostanejo po lomljenju klifov, valovi odlagajo in premikajo vzdol\xc5\xbe obale. Klifne oblike ustvarja abrazija._NEWLINE_Usedline, ki jih odlagajo reke, prevladujo\xc4\x8de vplivajo na koli\xc4\x8dino usedline, ki je na obali.  Danes re\xc4\x8dno nana\xc5\xa1anje na obalo pogosto blokirajo jezovi in druge naprave, ki jih je zgradil \xc4\x8dlovek, zadr\xc5\xbeujejo usedline iz toka in jih odlagajo v notranjosti._NEWLINE_Kot ocean, ki jih oblikuje, so obale dinami\xc4\x8dno okolje z nenehnimi spremembami. Naravni procesi na Zemlji, zlasti nivo morske gladine, valovi in razli\xc4\x8dni vremenski pojavi povzro\xc4\x8dajo erozijo, dviganje in preoblikovanje obale, pa tudi poplave in ustvarjanje kontinentalne police in ugreznjene re\xc4\x8dne doline (ria).\n_START_SECTION_\nOkoljski pomen\n_START_PARAGRAPH_\nObala in njena sosednja obmo\xc4\x8dja so pomemben del lokalnega ekosistema: me\xc5\xa1anica sve\xc5\xbee vode in slane vode (rahlo slana voda) v ustjih rek ponuja veliko hranilnih snovi za morsko \xc5\xbeivljenje. Slana mo\xc4\x8dvirja in obale podpirajo tudi pestrost rastlin, \xc5\xbeivali in \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, ki so klju\xc4\x8dnega pomena v prehranski verigi._NEWLINE_Visoka stopnja biotske raznovrstnosti ustvarja visoko raven biolo\xc5\xa1ke dejavnosti, ki vpliva na \xc4\x8dlovekovo dejavnost \xc5\xbee tiso\xc4\x8de let.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clovekova uporaba obale\n_START_PARAGRAPH_\nVedno ve\xc4\x8d svetovnega prebivalstva \xc5\xbeivi v obalnih regijah.  Mnoga velika mesta so v zavetjih obale ali blizu njih in imajo pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Nekatera celinska mesta imajo status pristani\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi gradnje kanalov._NEWLINE_Obala je meja, ki so jo narodi obi\xc4\x8dajno branili pred voja\xc5\xa1kimi vsiljivci, tihotapci in nezakonitimi priseljenci. Zgrajene obalne obrambe so \xc5\xbee v davnini postavili v \xc5\xa1tevilnih dr\xc5\xbeavah, obalne dr\xc5\xbeave imajo obi\xc4\x8dajno mornarico in neko obliko obalne stra\xc5\xbee._NEWLINE_Obale, \xc5\xa1e posebej tiste s pla\xc5\xbeami in toplo vodo, privabljajo turiste. V \xc5\xa1tevilnih oto\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah v Sredozemlju, ju\xc5\xbenem Tihem oceanu in na Karibih je turizem klju\xc4\x8dnega pomena za gospodarstvo. Obale ponujajo rekreativne dejavnosti, kot so plavanje, ribolov, deskanje, \xc4\x8dolnarjenje in son\xc4\x8denje. Upravljanje je lahko izziv za obalne lokalne oblasti, ki se pogosto borijo za zagotavljanje infrastrukture, ki jo potrebujejo za nove prebivalce.\n_START_SECTION_\nGro\xc5\xbenje\n_START_PARAGRAPH_\nObale se spoprijemajo tudi s \xc5\xa1tevilnimi vplivi na okolje, ki jih povzro\xc4\x8da \xc4\x8dlovek. Menijo, da \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki vpliv na podnebne spremembe prispeva k pospe\xc5\xa1enemu dvigu morske gladine, ki ogro\xc5\xbea obalne habitate._NEWLINE_Onesna\xc5\xbeevanje je iz razli\xc4\x8dnih virov: smeti in industrijski odpadki; prevoz nafte v tankerjih, kar pove\xc4\x8duje verjetnost razlitja nafte; razlitje nafte iz velikih in majhnih plovil, ki spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo vodo v ocean._NEWLINE_Ribolov se je zmanj\xc5\xa1al zaradi onesna\xc5\xbeenosti habitatov, prelova, uporabe vle\xc4\x8dnih mre\xc5\xbe, prilova in podnebnih sprememb. Ker je bila rast svetovnih ribi\xc5\xa1kih podjetij po letu 1950 intenzivna, se je ribolov raz\xc5\xa1iril z nekaj koncentriranih obmo\xc4\x8dij na skoraj vsa obmo\xc4\x8dja. Strganje po morskem dnu z vle\xc4\x8denjem mre\xc5\xbe je pogubno za korale, spu\xc5\xbeve in druge dolgo\xc5\xbeive vrste, ki si le po\xc4\x8dasi opomorejo. To uni\xc4\x8denje spremeni delovanje ekosistema in lahko trajno spremeni vrstno sestavo in biotsko pestrost. Prilov ali zajem nena\xc4\x8drtovanih vrst z ribolovom se obi\xc4\x8dajno vrne v ocean in na koncu umre zaradi po\xc5\xa1kodb ali izpostavljenosti. Prilov je pribli\xc5\xbeno \xc4\x8detrtina vsega morskega ulova. Ob zajemanju kozic je prilov petkrat ve\xc4\x8dji od ujetih kozic._NEWLINE_Menijo, da bo taljenje arkti\xc4\x8dnega ledu povzro\xc4\x8dilo nara\xc5\xa1\xc4\x8danje morske gladine in poplave na obalnih obmo\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nVarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nIzredna rast prebivalstva v 21. stoletju je povzro\xc4\x8dila stres za ekosistem planeta. Na primer na Sveti Luciji sta spravilo mangrov za les in \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje za ribolov zmanj\xc5\xa1ali gozdove mangrov. Posledica je izguba habitatov in drsti\xc5\xa1\xc4\x8d za morski \xc5\xbeivelj, ki je bil enkraten na tem obmo\xc4\x8dju. Ti gozdovi so tudi pomagali stabilizirati obalo. Prizadevanja za ohranjanje od leta 1980 so delno obnovila ekosistem.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivali\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere \xc5\xbeivali \xc5\xbeivijo vzdol\xc5\xbe obale, kot so mormoni, morske \xc5\xbeelve in zlato\xc4\x8dopasti pingvini. Morski pol\xc5\xbei in razli\xc4\x8dne vrste viti\xc4\x8dnjakov \xc5\xbeivijo na obali in \xc4\x8distijo mrhovino, odlo\xc5\xbeeno ob morju. Ve\xc4\x8dina obalnih \xc5\xbeivali na razvitih obmo\xc4\x8djih, kot so delfini in galebi, jedo hrano, ki jo odvr\xc5\xbeejo ljudje. Ker so obalna obmo\xc4\x8dja vsa del obalnega pasu, se obilica morskega \xc5\xbeivljenja ka\xc5\xbee tik ob obali._NEWLINE_Ob obali \xc5\xbeivi veliko razli\xc4\x8dnih vrst morskih ptic. Pelikani in kormorani se dru\xc5\xbeijo s \xc4\x8digrami in \xc5\xa1koljkaricami za krmo, ribe in \xc5\xa1koljke na obali. Na obali \xc5\xbeivijo morski levi, morski medvedi in drugi sesalci.\n_START_SECTION_\nRastline\n_START_PARAGRAPH_\nObalna obmo\xc4\x8dja so znana po halugah. Haluge so hitro rasto\xc4\x8de alge, ki zrastejo do meter na dan. Korale in morske vetrnice so prave \xc5\xbeivali, vendar \xc5\xbeivijo podobno kot rastline. Mangrove, trave in slana mo\xc4\x8dvirja so pomembne vrste obalne vegetacije v tropskih in zmernih okoljih.'