b'\n_START_ARTICLE_\nPotres\n_START_PARAGRAPH_\nPotres je sunkovito nihanje tal, ki nastane zaradi premikanja zemeljskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i potres lahko povzro\xc4\x8di ru\xc5\xa1enje zgradb in neposredno tudi smrt ljudi, zato potres po navadi pojmujemo kot naravno katastrofo. Nastane lahko iz ve\xc4\x8d razlogov. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i potresi so ve\xc4\x8dinoma tektonskega izvora in nastajajo kot posledica nenadnih lomov v zemeljski skorji, ki jih povzro\xc4\x8da premikanje litosferskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Drugi pogostej\xc5\xa1i naravni vzroki potresov so vulkanska dejavnost in plazovi. Umetni potres povzro\xc4\x8di podtalna jedrska eksplozija. _NEWLINE_Potres ozna\xc4\x8dimo z njegovo magnitudo. Z empiri\xc4\x8dnimi formulami lahko iz magnitude ocenimo spro\xc5\xa1\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino energije pri potresu. U\xc4\x8dinke potresa na okolje in ljudi opi\xc5\xa1emo z Evropsko makroseizmi\xc4\x8dno lestvico (12 stopenj, meri u\xc4\x8dinke - na stavbah, v naravi, ...). Magnitude in intenzitete ne gre zamenjevati, saj prva pove velikost potresa in se izra\xc4\x8duna iz zapisa potresnih valov na potresnih opazovalnicah, druga pa nam pove, kak\xc5\xa1no \xc5\xa1kodo so naredili potresni valovi na povr\xc5\xa1ju, in je lahko subjektivna... _NEWLINE_To\xc4\x8dko v zemeljski skorji kjer se lom pri\xc4\x8dne imenujemo \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de potresa ali hipocenter. Epicenter je to\xc4\x8dka na zemeljski povr\xc5\xa1ini vertikalno nad hipocentrom. \xc5\xbdari\xc5\xa1\xc4\x8de potresov tektonskega izvora je po navadi v zgornjih plasteh zemeljske skorje ( pribli\xc5\xbeno do globine 15 km), v nekaterih posebnih primerih pa lahko dose\xc5\xbee globino najve\xc4\x8d do pribli\xc5\xbeno 700 km._NEWLINE_S potresi se ukvarja seizmologija. Naravnih potresov v nasprotju z ognjeni\xc5\xa1kimi izbruhi ni mogo\xc4\x8de napovedati.\n_START_SECTION_\nNastanek potresa\n_START_PARAGRAPH_\nPotresi so posledica elasti\xc4\x8dnosti kamnin, ki sestavljajo na\xc5\xa1 planet. Nenadni premik nekje v notranjosti Zemlje ali na njeni povr\xc5\xa1ini vzbudi elasti\xc4\x8dne valove, ki se \xc5\xa1irijo iz \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8da in ki v slu\xc4\x8daju mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega tektonskega potresa lahko povzro\xc4\x8dijo ob\xc4\x8dutljivo tresenje tal na oddaljenosti tudi ve\xc4\x8d sto kilometrov._NEWLINE_Izviri seizmi\xc4\x8dne energije so posledica tektonskih napetosti, ki premagujejo trenja na prelomnih povr\xc5\xa1inah, ob katerih med seboj mejijo seizmogena obmo\xc4\x8dja. Potres nastane v trenutku, ko se v \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8du ali hipocentru del potencialne energije elasti\xc4\x8dnih napetosti spremeni v kineti\xc4\x8dno energijo elasti\xc4\x8dnih nihajev. To nihanje se \xc5\xa1iri v obliki primarnih (longitudinalnih) valov kot reakcija snovi na spremembo prostornine in sekundarnih (transverzalnih) valov kot reakcija snovi na spremembo oblike ter polariziranih elasti\xc4\x8dnih valov ob diskontinuitetah. Valovi se po fizikalnih zakonih odbijajo (reflektirajo), lomijo (reflektirajo), uklanjajo (difraktirajo) in intrefektirajo med seboj. V Zemlji se gibljejo kot prostorski valovi in po Zemljini povr\xc5\xa1ini kot povr\xc5\xa1inski valovi. Potresni valovi se za\xc4\x8dno \xc5\xa1iriti z majhnega prostora (volumna), v katerem se v zelo kratkem \xc4\x8dasu sprosti ogromna energija. Ta prostor se najve\xc4\x8dkrat poistoveti s \xc2\xbbto\xc4\x8dko\xc2\xab\xc2\xa0- to je tista to\xc4\x8dka, ob kateri je pri\xc5\xa1lo do primarnega loma kamnin. Ru\xc5\xa1enje ob prelomu se nato \xc5\xa1iri od te za\xc4\x8detne to\xc4\x8dke naprej s prelomno hitrostjo, ki je pribli\xc5\xbeno enaka hitrosti transverzalnih valov,toda vsaka to\xc4\x8dka preloma je izvor vseh treh vrst prostorskih oziroma povr\xc5\xa1inskih valov.\n_START_SECTION_\nMagnituda potresa\n_START_PARAGRAPH_\nMagnitudo potresa izra\xc4\x8dunamo na podlagi seizmolo\xc5\xa1kih meritev, podrobneje na podlagi amplitude seizmogramov. Ljudje po navadi zaznamo potres z magnitudo vsaj 3.0, \xc5\xa1kodo pa povzro\xc4\x8dajo potresi z magnitudo vsaj 5.0. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dosedaj registriran potres je prizadel \xc4\x8cile leta 1960 z magnitudo 9,5, potresu je sledil cunami, ki je opusto\xc5\xa1il velik del \xc4\x8cilske obale in povzro\xc4\x8dil ogromno materialno \xc5\xa1kodo obalnim mestom in pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nNapovedovanje potresov\n_START_PARAGRAPH_\nZ dana\xc5\xa1njim znanjem potresov \xc5\xa1e ni mo\xc5\xbeno napovedovati, \xc5\xa1e posebej pa ni mogo\xc4\x8de napovedati to\xc4\x8dnega datuma, ure in lokacije nastanka potresa. Napovedovanje potresov tudi ni smotrno, saj bi ob napovedi lahko pri\xc5\xa1lo do panike med ljudmi, ki bi povzro\xc4\x8dila ve\xc4\x8djo \xc5\xa1kodo kot pa sam potres. Najbolj\xc5\xa1a za\xc5\xa1\xc4\x8dita pred potresom je potresno varna gradnja objektov._NEWLINE_\xc5\xa0ibkej\xc5\xa1i potres ne napoveduje mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega. Vsako leto nastane na obmo\xc4\x8dju Slovenije ve\xc4\x8d sto \xc5\xa1ibkih potresov, od katerih noben ni bil predhodnik mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega potresa. \xc4\x8ceprav je \xc5\xa1ibak potres lahko predhodnik mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega potresa, sam nastanek \xc5\xa1ibkega potresa \xc5\xa1e ne napoveduje mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega. Kljub relativno velikemu \xc5\xa1tevilu \xc5\xa1ibkih potresov na obmo\xc4\x8dju Slovenije je bilo samo nekaj mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih potresov v zadnjih sto letih, ki so povzro\xc4\x8dili gmotno \xc5\xa1kodo.\n_START_SECTION_\nPogostost potresov\n_START_PARAGRAPH_\nPotresi neprestano nastajajo na celotni Zemeljski krogli, bolj pogostoma na robovih tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Vsak dan se zgodi na Zemlji okrog 1000 \xc5\xa1ibkih potresov, torej vsakih 87 sekund eden. Pogostost potresov v odvisnosti od magnitude podaja Gutenberg-Richterjev zakon, ki predvideva, da je logaritem \xc5\xa1tevila potresov obratno sorazmeren z magnitudo. Tako imamo v povpre\xc4\x8dju en potres magnitude 5 vsakih 10 potresov magnitude 4 in vsakih 100 potresov magnitude 3.\n_START_SECTION_\nNastajanje potresov v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nGlobine potresnih \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8d na obmo\xc4\x8dju Slovenije so omejene z debelino skorje, saj so globoka \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8da zelo redka. Ve\xc4\x8dina \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8d nastane v globinah med 5 in 15 km. \xc5\xa0ibki potresi (M3) nastajajo predvsem v globini od 0 do 10 km. \xc5\xbdari\xc5\xa1\xc4\x8da mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih potresov (M5) pa nastajajo v globini med 10 in 15 km.'