b'\n_START_ARTICLE_\nLjudevit Furlani\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani realki v Gorici (1882) je \xc5\xbeelel \xc5\xa1tudirati kemijo, a se je zaradi neugodnih gmotnih razmer zaposlil v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki finan\xc4\x8dni slu\xc5\xbebi, kjer je bil eno leto praktikant, nato v Pragi in na Dunaju, od koder se je kot ra\xc4\x8dunski uradnik vrnil v Trst, slu\xc5\xbeboval tu okoli 10 let, nato kot ra\xc4\x8dunski revident na Dunaju in se 1905 zaradi bolezni upokojil ter se konec istega leta preselil v Gorico, julija 1906 v Celje, kjer je deloval kot urednik Domovine in Narodnega dnevnika, konec 1909 pa je s soprogo, rojeno Angle\xc5\xbeinjo od\xc5\xa1el v Anglijo, najprej v Hove, 1911 v Portslade (Brighton) ter se pred smrtjo vrnil v Hove._NEWLINE_Furlani je bil mo\xc5\xbe izredne delavne energije. V dija\xc5\xa1kih letih se je nau\xc4\x8dil italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine, pozneje \xc5\xa1e angle\xc5\xa1\xc4\x8dine. V Trstu je bil agilen odbornik Sokola, Slovanske \xc4\x8ditalnice, dopisnik in sourednik \xc4\x8dasnika Edinost, mnogo let je iz Trsta brezpla\xc4\x8dno pisal \xc4\x8dlanke in uvodnike v Slovenski narod. Iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja tr\xc5\xbea\xc5\xa1kih Slovencev je opisal delovanje narodnega organizatorja I. Dolinarja (1886) ter se zanimal za umetni\xc5\xa1ka vpra\xc5\xa1anja. \xc5\xbdele\xc4\x8d se seznaniti z dejanskimi razmerami v drugih dr\xc5\xbeavah je prepotoval Balkan, \xc5\xa1el v Istanbul, Romunijo pa tudi Pariz. Da bi na\xc5\xa1o naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1o javnost seznanil o politi\xc4\x8dnih na\xc4\x8delih in njihovem razvoju ter pripomogel k dvigu splo\xc5\xa1ne politi\xc4\x8dne izobrazbe, je na \xc5\xbeeljo urednika V. Spindlerja v te\xc5\xbekih \xc5\xbeivljenjskih razmerah napisal O najva\xc5\xbenej\xc5\xa1ih politi\xc4\x8dnih in socijalnih strankah in strujah ali kratek uvod v prakti\xc4\x8dno politiko (Celje, 1912). Iz Anglije je razen v slovenske liste dopisoval tudi v pra\xc5\xa1ki Union ter snoval \xc5\xa1tudijo o balkanskem vpra\xc5\xa1anju in zunanji politiki. Iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine je v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino prevedel \xc5\xa1tudiji H. E. Crosbyja Tolstoj in njega poslanstvo (Celje, 1908) in Tolstoj kot u\xc4\x8ditelj (Celje, 1909), Ruskinovo pravljico Kralj Zlate reke (Ljubljana, 1922); za prevode mladinske povesti Don Ki\xc5\xa1ot, Verstvo \xc5\xbeene in za Foster-Fraserjevo Istinito Sibirijo pa se mu ni posre\xc4\x8dilo dobiti zalo\xc5\xbenika.'