b'\n_START_ARTICLE_\nOpatija Saint-\xc3\x89tienne, Caen\n_START_SECTION_\nViljem Osvajalec\n_START_PARAGRAPH_\nSo\xc4\x8dasna ustanovitev opatije Saint-\xc3\x89tienne na zahodu caenskega gradu in opatije Sainte-Trinit\xc3\xa9 na vzhodu se zdi, da je neposredna posledica procesa sprave Viljema, vojvode Normandijskega (kmalu po tem, ko je postal Viljem I., angle\xc5\xa1ki kralj) in pape\xc5\xbea Leona IX., ki se je sprl s pape\xc5\xbeem, ko se je poro\xc4\x8dil s svojo sestri\xc4\x8dno Matildo Flandrijsko po 1049, kljub Leonovi prepovedi. Lanfranc iz Pavie, prior opatije Bec, ki je sam sprva izrazil zaskrbljenost v zvezi z zakonsko zvezo, je deloval v imenu Viljema in mu zagotovil Leonovo odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje. Za uspe\xc5\xa1no posredovanje je Lanfranc postal opat Saint-\xc3\x89tienne._NEWLINE_Viljemova \xc5\xbeena Matilda je umrla leta 1083 in je bila pokopan v Abbaye aux Dames. Po svoji smrti leta 1087 v Rouenu, je bilo truplo kralja Viljema poslano Caen in na njegovo \xc5\xbeeljo pokopano v Saint-\xc3\x89tienne. Pogreb, ki so se ga udele\xc5\xbeili \xc5\xa1kofje in opati Normandije, kot tudi njegov sin Henrik, je bil moten zaradi trditve dr\xc5\xbeavljana Caena \xc4\x8de\xc5\xa1, da je bila njegova dru\xc5\xbeina nezakonit lastnik zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, na katerem je bila zgrajena cerkev. Po naglih posvetovanjih se je trditev izkazala za resni\xc4\x8dno in to\xc5\xbenik je dobil nadomestilo. Ker je bila krsta prevelika za grobni prostor, so bili prisiljeni truplo polo\xc5\xbeiti v grob brez krste in po cerkvi se je \xc5\xa1iril ogaben vonj. _NEWLINE_Viljemova grobnica je bila ve\xc4\x8dkrat motena; prvi\xc4\x8d leta 1522, ko je bil grob odprt po naro\xc4\x8dilu  pape\xc5\xbea. Nedotaknjeno telo je bilo vrnjeno v grob. Leta 1562, v \xc4\x8dasu francoske verske vojne, je bil grob ponovno odprt in prvotni nagrobnik iz \xc4\x8drnega marmorja, ki je bil podoben Matildinemu v Abbaye aux Dames, je bil pri tem uni\xc4\x8den. Viljemove kosti so bile razpr\xc5\xa1ene in izgubljene, z izjemo ene stegnenice. Ta edina relikvija je bila ponovno pokopana leta 1642 z novim nagrobnikom, ki so ga 100 let kasneje nadomestil z bolj izpopolnjenim spomenikom. Ta grob je bil spet uni\xc4\x8dena v \xc4\x8dasu francoske revolucije, vendar pa je bil na koncu nadome\xc5\xa1\xc4\x8den s sedanjim nagrobnikom iz 19. stoletja v belem marmorju.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je bil zgrajen iz caenskega kamna. (Caenski kamen ali Pierre de Caen, je svetlo kremno rumen jurski apnenec pridobljen na severozahodu Francije v bli\xc5\xbeini mesta Caen.) Gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1066. Ve\xc4\x8d desetletij v 11. stoletju sta ga uporabljali obe konkuren\xc4\x8dni opatiji Saint-\xc3\x89tienne in sestrska stavba Sainte-Trinit\xc3\xa9._NEWLINE_Pomemben element v obeh cerkvah je bil dodan pribli\xc5\xbeno leta 1120, to je rebrasti obok, ki je bil prvi\xc4\x8d uporabljen v Franciji. Obe samostanski cerkvi veljata za predhodnike gotike. Prvotna romanska apsida je bila zamenjana leta 1166 z zgodnje gotsko, skupaj z oknom rozeto in razpornimi oporniki. Devet stolpov in fiale so bili dodani v 13. stoletju. Notranjost obokanja ka\xc5\xbee postopno napredovanje, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z zgodnjimi \xc5\xa1estpolnimi oboki (s pomo\xc4\x8djo kro\xc5\xbenih reber) v ladji in \xc5\xa1tiripolne opoke (s pomo\xc4\x8djo koni\xc4\x8dastih reber) v sveti\xc5\xa1\xc4\x8du.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPosledica verskih vojn je bila poru\xc5\xa1itev visokega stolpa z lanterno sredi cerkve, ki ni bil nikoli obnovljen._NEWLINE_Benediktinski samostan je bil ukinjen v \xc4\x8dasu francoske revolucije in samostanska cerkev je postala \xc5\xbeupnijska cerkev._NEWLINE_Od 1804-1961 je bila v opatijske stavbe nastanjena presti\xc5\xbena srednja \xc5\xa1ola Lyc\xc3\xa9e Malherbe. V \xc4\x8dasu izkrcanja vojske v Normandiji v drugi svetovni vojni, so prebivalci Caena v cerkvi na\xc5\xa1li zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de; na strehi je bil naslikan rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe, ki naj bi kazal, da je to bila bolni\xc5\xa1nica (da bi se izognili bombnih napadov).'