b'\n_START_ARTICLE_\nFran \xc5\xbdgur\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini vipavskega trgovca in gostilni\xc4\x8darja Aleksandra in Ivanke \xc5\xbdgur. Po enorazrednici v doma\xc4\x8di vasi je obiskoval \xc5\xa1olo na Colu, kjer ga je u\xc4\x8dil Andrej Perne, so\xc5\xa1olec pa je bil pisatelj Ivo Tro\xc5\xa1t. V Gorici je okoli leta 1878 obiskoval nem\xc5\xa1ko  pripravnico in jo zaradi te\xc5\xbeav z matematiko v 2. razredu zapustil. Ker je bil nadarjen za slikarstvo, ga je dal o\xc4\x8de za vajenca Simonu Ogrinu na Vrhniko, kjer pa zaradi domoto\xc5\xbeja ni vzdr\xc5\xbeal in se je vrnil domov. Od 1881 je delal v o\xc4\x8detovi trgovini in jo pozneje nasledil. _NEWLINE_V va\xc5\xa1ki skupnosti je bil dejaven \xc4\x8dlan Kmetijske \xc4\x8ditalnice v Podragi. Dru\xc5\xa1tvo je imelo dalj\xc5\xa1o dobo, od novembra 1895 do konca 1. svetovne vojne, prostore v njihovi hi\xc5\xa1i. Fran je bil dru\xc5\xa1tveni tajnik, nekaj let pa tudi njegov predsednik. Dru\xc5\xa1tveni odbornik je bil \xc5\xbee njegov o\xc4\x8de. V \xc4\x8dasu njegovega predsednikovanja se je za\xc4\x8dela razvijati igralska dejavnost. Zaradi zavzetega kulturnega delovanja ga je oblast med 1. svetovno vojno nadzirala in ga internirala. Zaprli so ga na Ljubljanski grad in skoraj leto dni v Mittergrabern, v \xc4\x8dasu italijanske zasedbe Primorske pa so ga fa\xc5\xa1isti zaradi slovenstva 17-krat zaprli. _NEWLINE_Poro\xc4\x8dil se je v 38. letu svojega \xc5\xbeivljenja z dvajset let mlaj\xc5\xa1o Francko \xc5\xa0kapin z Vrab\xc4\x8d. Imela sta sedem otrok, dva sta umrla \xc5\xbee kot dojen\xc4\x8dka. H\xc4\x8di Francka je bila poro\xc4\x8dena s pesnikom Alojzom Gradnikom.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPrve pesmi je objavil 1893 v Drobtinicah, nato so izhajale \xc5\xa1e v drugih \xc4\x8dasopisih. V edini samostojni zbirki Pomladan\xc4\x8dki (1923), do katere je pri\xc5\xa1lo po 18 letih ustvarjanja, je zaokro\xc5\xbeil svoj pesni\xc5\xa1ki svet z liriko, povezano z doma\xc4\x8do pokrajino pod Nanosom, Njegove pesmi za otroke so pri\xc5\xa1le v izbore otro\xc5\xa1ke poezije (npr. Mal\xc4\x8dki in pal\xc4\x8dki, 1921; Pesmi za otroke, 1963)._NEWLINE_\xc5\xbdgurjeve pesmi (ve\xc4\x8d kot 400 naslovov) ka\xc5\xbeejo vpliv Otona \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da in Josipa Murna, a tudi daljne odmeve Frana Levstika in Frana Gestrina. Motivno in oblikovno so ugla\xc5\xa1ene s \xc4\x8dasom nastanka. Nemalo je prilo\xc5\xbenostnih (zgodovinski dogodki, npr. ruska vojna v Mand\xc5\xbeuriji, razli\xc4\x8dne osebnosti) ali razmi\xc5\xa1ljujo\xc4\x8dih, predvsem pa \xc4\x8drpa izpoved \xc2\xbbvipavskega slav\xc4\x8dka\xc2\xab\xc2\xa0iz narave in okolja doma\xc4\x8de pokrajine. V mladinski poeziji je skoraj opustil utilitarne cilje. Med literarna sre\xc4\x8danja, ki so vplivala na nastanek \xc5\xbdgurjeve poezije, spada vsaj dvakratno bivanje pesnika Josipa Murna v Podragi (1895?, 1897, 1900), kjer je bil gost poslanca Ivana Bo\xc5\xbei\xc4\x8da; od vzdevka \xc5\xbdgurjeve hi\xc5\xa1e \xc2\xbbpri Sandrovih\xc2\xab\xc2\xa0si je baje Murn privzel psevdonim Aleksandrov. Z Murnom sta veliko  tovari\xc5\xa1evala (tam je nastala Murnova Vlahi), Murn mu je odkrival rusko poezijo in verjetno tudi vplival na njegovo motiviko (narava, kme\xc4\x8dki svet, otro\xc5\xa1ka poezija)._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne \xc5\xbdgurjeve pesmi so uglasbili Emil Adami\xc4\x8d (Ciganska, Jurjevanje, Molitev), E. Hochreiter (Divji mo\xc5\xbe), P. Kalan (Dve uspavanki, Zazibalka), Marij Kogoj (April, Cicifuj), Slavko Osterc (Uspavan\xc4\x8dica), Karol Pahor (Vipavska), M. Pirnik (Cicifuj, \xc5\xa0aljivka, Uspavan\xc4\x8dica), Stanko Premrl (Kaj pa to?), M. \xc5\xbdeleznik (Ve\xc4\x8der). Iz\xc5\xa1le so v razli\xc4\x8dnih glasbenih izdajah. Nekaj pesmi je \xc5\xbdgur tudi prevedel v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino (npr. Aleksander Sergejevi\xc4\x8d Pu\xc5\xa1kin, Jutro, 1917; Li Tai Po, Rde\xc4\x8di cvet, 1925; ve\xc4\x8d slovenskih pesnikov pa v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, med njimi Antona A\xc5\xa1kerca, Simona Gregor\xc4\x8di\xc4\x8da, Simona Jenka, Josipa Murna, \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8da, vendar je vse ostalo v rokopisu. Poleg poezije slovanskih narodov, zlasti ruske, je bila \xc5\xbdgurju mo\xc4\x8dno pri srcu nem\xc5\xa1ka, saj je znal med drugim na pamet vso zbirko Knjiga pesmi (Das Buch der Lieder) Heinricha Heineja. V poznih letih \xc5\xbeivljenja je rad slikal in bi po sodbi sodobnikov utegnil uspeti tudi na tem podro\xc4\x8dju.'