b'\n_START_ARTICLE_\nAstronomski observatorij Beograd\n_START_PARAGRAPH_\nAstronomski observatorij Beograd (srbsko Astronomska opservatorija \xe2\x80\x9eBeograd\xe2\x80\x9c; okraj\xc5\xa1ava AOB; koda IAU 057 Belgrade) je astronomski observatorij v beograjskem parku Zvezdara. Je samostojna dr\xc5\xbeavna neprofitna znanstvenoraziskovalna ustanova, katere osnovna dejavnost je pasivno in selektivno opazovanje neposrednega in daljnega Vesolja ter prou\xc4\x8devanje nebesnih (astronomskih) teles in pojavov zunaj Zemlje (planetov) in Oson\xc4\x8dja (zunajoson\xc4\x8dnih planetov, zvezd, zvezdnih sistemov in galaksij), ki so usmerjena na pridobivanje in analiziranje podatkov, kot tudi teoreti\xc4\x8dno delo. Observatorij je bil ustanovljen 26. marca (7. aprila) 1887 skupaj z Meteorolo\xc5\xa1kim observatorijem. Njegov ustanovitelj in prvi predstojnik je bil Milan Nedeljkovi\xc4\x87._NEWLINE_Kompleks observatorija v Beogradu je od leta 2001 po odlo\xc4\x8dbi Vlade Srbije progla\xc5\xa1en za kulturni spomenik. Nahaja se v ulici Volgina 2 v Beogradu, na Zvezdari. Leta 1891 je bila zgrajena namenska zgradba na Malom Vra\xc4\x8daru za Astronomski in meteorolo\xc5\xa1ki observatorij pri Veliki \xc5\xa1oli, v kateri so se nahajali prostori za delo in in\xc5\xa1trumenti. Observatorij je hitro postal Glavna meteorolo\xc5\xa1ka postaja, od koder so vodili meteorolo\xc5\xa1ko mre\xc5\xbeo na prostoru Srbije. Astronomsko dejavnost je sestavljalo pou\xc4\x8devalsko delo, med katerim so opravljali osnovna opazovanja, kot tudi del prikaznih in prakti\xc4\x8dnih vaj za visoko\xc5\xa1olce. Pod Nedeljkovi\xc4\x87evim predstojni\xc5\xa1tvom so za Observatorij pridobili prve seizmolo\xc5\xa1ke in geomagnetne in\xc5\xa1trumente, s \xc4\x8dimer je ta ustanova raz\xc5\xa1irila svojo dejavnost. Astronomski in meteorolo\xc5\xa1ki observatorij sta se lo\xc4\x8dila v dve zasebni ustanovi pri Univerzi v Beogradu leta 1924. Pod predstojni\xc5\xa1tvom novega predstojnika Vojislava V. Mi\xc5\xa1kovi\xc4\x87a so na Velikom Vra\xc4\x8daru za\xc4\x8deli z izgradnjo novega sodobnega observatorija po na\xc4\x8drtu \xc4\x8de\xc5\xa1kega arhitekta Jana Dubovija v modernisti\xc4\x8dnem slogu. Gradbena dela so zaklju\xc4\x8dili leta 1932. Hrib Veliki Vra\xc4\x8dar so po tem zaradi Observatorija ljudje poimenovali Zvezdarnica, po kateri sta novo mestno naselje in ob\xc4\x8dina dobili ime Zvezdara. To je hkrati predstavljalo tudi najve\xc4\x8dje vlaganje v znanost v prvi polovici 20. stoletja na tem prostoru. V tem \xc4\x8dasu je bil sodelavec in kasneje tudi njegov predstojnik eden najve\xc4\x8djih znanstvenikov 20. stoletja, profesor in akademik Milutin Milankovi\xc4\x87. Sodelavci Observatorija so odkrili 42 asteroidov, od katerih so jih 12 poimenovali. Slu\xc5\xbeba v okviru dvojnih zvezd je v okviru AOB od leta 1951 do danes odkrila ve\xc4\x8d kot dvesto novih dvojnih in ve\xc4\x8dkratnih zvezdnih sistemov. V za\xc4\x8detku 1960-ih so odprli pavilijone z osnovnimi astronomskimi in\xc5\xa1trumenti, po katerih je bil observatorij v drugi polovici 20. stoletja znan svetovni strokovni javnosti. Proti koncu 20. stoletja je znanstvena opazovanja ote\xc5\xbeevalo svetlobno onesna\xc5\xbeenje kot posledica \xc5\xa1irjenja mestnih naselij. V za\xc4\x8detku 21. stoletja so za\xc4\x8deli z izgradnjo nove Astronomske postaje na planini Vidojevica. V istem \xc4\x8dasu so kompleks observatorija postopoma za\xc4\x8deli pretvarjati v muzej. AOB tesno sodeluje s \xc5\xa1tevilnimi tujimi observatoriji, kot tudi z vodilnimi znanstvenimi in visoko\xc5\xa1olskimi ustanovami v Srbiji.'