b"\n_START_ARTICLE_\nRuska nare\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nRuska nare\xc4\x8dja so pokrajinske razli\xc4\x8dice ruskega jezika, ki se po tradicionalni delitvi ruske dialektologije delijo v dve glavni nare\xc4\x8dni skupini (severno in ju\xc5\xbeno), med katerima se nahaja obmo\xc4\x8dje prehodnih nare\xc4\x8dij (osrednje rusko nare\xc4\x8dje)._NEWLINE_Ruska nare\xc4\x8dja se od knji\xc5\xbenega jezika razlikujejo na ve\xc4\x8d ravneh, pojavljajo se leksikalne (\xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x82, \xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x83\xd0\xbd, knj. \xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x83\xcc\x81\xd1\x85, 'petelin'), semanti\xc4\x8dne (\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbc\xd0\xbd\xd0\xbe\xcc\x81 s pomenom 'zelo', 'mo\xc4\x8dno'), foneti\xc4\x8dne (okanje in akanje), morfolo\xc5\xa1ke (3. os. ed. v sedanjiku \xd0\xb7\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8c\xd1\x82, knj. \xd0\xb7\xd0\xbd\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb5\xd1\x82, 'zna'), skladenjske (\xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xb7 \xd0\xb4\xd0\xb2\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb4\xd1\x86\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c \xd0\xbf\xd1\x8f\xd1\x82\xd1\x8c, knj. \xd0\xb1\xd0\xb5\xd0\xb7 \xd0\xb4\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xb4\xd1\x86\xd0\xb0\xd1\x82\xd0\xb8\xcc\x81 \xd0\xbf\xd1\x8f\xd1\x82\xd0\xb8\xcc\x81, 'dvajset do petih') razlike.\n_START_SECTION_\nRuska terminologija\n_START_PARAGRAPH_\nV ru\xc5\xa1\xc4\x8dini obstaja ve\xc4\x8d besed za poimenovanje pokrajinskih razli\xc4\x8dic jezika. Beseda \xd0\xb3\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x80 je najmanj\xc5\xa1a ter nedeljiva enota nare\xc4\x8dne delitve. Je govorica enega ali ve\xc4\x8d sosednjih krajev, ki so jezikovno homogeni in se lahko povezujejo v nare\xc4\x8dje (\xd0\xb3\xd1\x80\xd1\x83\xcc\x81\xd0\xbf\xd0\xbf\xd1\x8b \xd0\xb3\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2). Na primer, Rjazanska, Lipecka,Vorone\xc5\xa1ka ter Tambovska oblast sodijo v vzhodno (rjazansko) nare\xc4\x8dje, saj govor prebivalcev teh obmo\xc4\x8dij na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov sovpada. Beseda \xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xb5 ozna\xc4\x8duje glavne, zgodovinsko uveljavljene razli\xc4\x8dice nekega jezika, sestavljene iz nare\xc4\x8dnih skupin, ki jih zdru\xc5\xbeujejo skupne jezikovne zna\xc4\x8dilnosti. _NEWLINE_V ru\xc5\xa1\xc4\x8dini severno in ju\xc5\xbeno rusko nare\xc4\x8dno skupino imenujejo \xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xb5 (\xd1\x81\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xb8 \xd1\x8e\xcc\x81\xd0\xb6\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xb5), medtem ko je skupina prehodnih nare\xc4\x8dij poimenovana kot \xd0\xb3\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x80 (\xd1\x81\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x83\xcc\x81\xd1\x81\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb5 \xd0\xb3\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x80\xd1\x8b).\n_START_SECTION_\nRuska nare\xc4\x8dja zgodnjega in poznega oblikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nDialektologija razlikuje podro\xc4\x8dje prvotne velikoruske poselitve (podro\xc4\x8dje raz\xc5\xa1irjenosti ru\xc5\xa1\xc4\x8dine v 15. stoletju brez Povol\xc5\xbeja, Urala, Sibirije, Severnega Kavkaza) in podro\xc4\x8dje poznej\xc5\xa1e ruske poselitve. \xc5\xbde v 15. stoletju sta se na ozemlju prvotne poselitve poleg prehodnih osrednje ruskih nare\xc4\x8dij oblikovali dve veliki skupini: severna in ju\xc5\xbena nare\xc4\x8dna skupina, za kateri so zna\xc4\x8dilne izrazite izoglose (geografske meje dolo\xc4\x8dene jezikovne zna\xc4\x8dilnosti, npr. izgovorjava samostalnika, pomen besede, morfolo\xc5\xa1ke ali skladenjske zna\xc4\x8dilnosti). Za podro\xc4\x8dje poznej\xc5\xa1e ruske poselitve (azijski del Ruske federacije, Povol\xc5\xbeje, Kavkaz) je zna\xc4\x8dilna odsotnost jasne delitve nare\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij, raznolikost majhnih podro\xc4\x8dij zaradi priseljencev iz razli\xc4\x8dnih regij in me\xc5\xa1anje ve\xc4\x8d nare\xc4\x8dij. _NEWLINE_V nekaterih krajih na Aljaski se \xc5\xa1e vedno ohranja nare\xc4\x8dje potomcev ruskih kolonialnih prebivalcev Ruske Amerike. Med temi je najpomembnej\xc5\xa1e nare\xc4\x8dje prebivalcev kraja Ninil\xc4\x8dik, ki se nahaja na polotoku Kenai na Aljaski. To nare\xc4\x8dje vsebuje posebne slovni\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti ter mnogo izposojenk iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine in nekaterih alja\xc5\xa1kih jezikov.\n_START_SECTION_\nGlavna in prehodna nare\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dja osrednjih ruskih nare\xc4\x8dij so Pskovska, Tverska, Moskovska, Vladimirska, Ivanovska in Ni\xc5\xbeenovgorodska oblast. Severno od tega pasu se nahaja obmo\xc4\x8dje skupine severnih nare\xc4\x8dij, ju\xc5\xbeno pa ju\xc5\xbena skupina.\n_START_SECTION_\nZgodovina ruskih nare\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\nSodobne ruske nare\xc4\x8dne skupine so se oblikovale zaradi razli\xc4\x8dnih vrst medsebojnih vplivov, preoblikovanj in prerazporeditev nare\xc4\x8dij starovzhodnoslovan\xc5\xa1\xc4\x8dine (staroru\xc5\xa1\xc4\x8dine). Severno nare\xc4\x8dje se je razvilo kot posledica nare\xc4\x8dnih stikov priseljencev iz Novgoroda na eni strani, na drugi strani pa Rostova in Suzdala, ki so obvladovali ruski sever v 12. in 13. stoletju. Neodvisno od tega procesa so se v severih ruskih nare\xc4\x8djih v 17. in 18. stoletju v enaki meri utrdile tako zna\xc4\x8dilnosti nare\xc4\x8dij Novgoroda, Rostova in Suzdala (danes spadajo v osrednje nare\xc4\x8dje) kot tudi lastne nare\xc4\x8dne novosti severnih obmo\xc4\x8dij. Zahodna in vzhodna osrednja ruska nare\xc4\x8dja so se razvila na obmo\xc4\x8dju starej\xc5\xa1ih delov Novgorodske in Rostovo-Suzdalske kne\xc5\xbeevine. Odlo\xc4\x8dilno vlogo pri razvoju prehodnega zna\xc4\x8daja teh nare\xc4\x8dij so imeli njihovi stiki z ju\xc5\xbeno nare\xc4\x8dno skupino, ki je lo\xc4\x8devala ju\xc5\xbena novgorodska in rostovo-suzdalska nare\xc4\x8dja od severnih. Jezikovne inovacije, povezane z ju\xc5\xbenimi ruskimi ozemlji (najprej z obmo\xc4\x8djem \xc4\x8cernigova in potem Rjazana), so sprva postavile zgolj lo\xc4\x8dnico med ju\xc5\xbenimi nare\xc4\x8dji in vsemi ostalimi severnej\xc5\xa1imi ruskimi nare\xc4\x8dji. Postopoma so na akajo\xc4\x8da ju\xc5\xbena ruska nare\xc4\x8dja vplivala nare\xc4\x8dja Smolenske in Polotske kne\xc5\xbeevine, kar je privedlo do oblikovanja sedanjega obmo\xc4\x8dja ju\xc5\xbenega nare\xc4\x8dja ruskega jezika, povezanega z beloruskimi nare\xc4\x8dji prek \xc5\xa1irokega pasa prehodnih nare\xc4\x8dij.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nje stanje\n_START_PARAGRAPH_\nDanes nare\xc4\x8dne razlike ne predstavljajo ovir pri medsebojnem sporazumevanju ruskih govorcev. \xc5\xa0irok razvoj izobra\xc5\xbeevanja in medijev ter obse\xc5\xbene migracije prebivalstva v 20. stoletju so prispevali k mo\xc4\x8dnemu zmanj\xc5\xa1anju govorcev tradicionalnih nare\xc4\x8dij; danes je to predvsem pode\xc5\xbeelsko prebivalstvo starej\xc5\xa1e generacije. V govoru mestnega prebivalstva razli\xc4\x8dnih ruskih regij obstajajo manj\xc5\xa1e, neznatne razlike, ve\xc4\x8dinoma leksikalne, deloma pa tudi foneti\xc4\x8dne, in so v\xc4\x8dasih posredno (preko ljudskega jezika) povezane s tradicionalnimi nare\xc4\x8dji dane regije. Ruska nare\xc4\x8dja nimajo pisne oblike, njihovo uporabo, v nasprotju z ve\xc4\x8dfunkcijskim knji\xc5\xbenim jezikom, omejuje vsakodnevna komunikacija. Elemente nare\xc4\x8dnega govora (dialektizme), ki slu\xc5\xbeijo za karakterizacijo literarnih oseb, slikanje pode\xc5\xbeelskega \xc5\xbeivljenja, itd., lahko najdemo v delih klasi\xc4\x8dne in sodobne knji\xc5\xbeevnosti mnogih ruskih pisateljev. Prisotnost dialektizmov je zna\xc4\x8dilna za ustvarjanje Vasilija I. Belova, Valentina G. Rasputina, Viktorja P. Astafjeva, Mihaila A. \xc5\xa0olohova, Pavla P. Ba\xc5\xbeova, Borisa V. \xc5\xa0ergina\xc2\xa0 in drugih. Raznolikost ruskih nare\xc4\x8dij se odra\xc5\xbea v \xc5\xa1tevilnih delih ruske folklore. Folklorni zapisi v ruskih nare\xc4\x8djih so izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de ustvarjanja skupine Ivan-Kupala.\n_START_SECTION_\nMorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nMorfologija ruskih nare\xc4\x8dij preu\xc4\x8duje besedne oblike ter vzorce delovanja in razvoja morfolo\xc5\xa1kih sistemov v ruskih nare\xc4\x8djih. Na splo\xc5\xa1no je za slovni\xc4\x8dno strukturo ruskih nare\xc4\x8dij ter knji\xc5\xbenega jezika zna\xc4\x8dilna velika enotnost. Nare\xc4\x8dne razlike so ve\xc4\x8dinoma povezane s sklonskimi oblikami in glagolskimi \xc4\x8dasi. _NEWLINE_Praviloma se ena ali druga razli\xc4\x8dica nekega pojava prenese na celotno besedno vrsto. Na primer, nekateri pridevniki \xc5\xbeenskega spola se lahko v dolo\xc4\x8denih kontekstih uporabljajo v kratki obliki celo v prilastkovni funkciji (\xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb0\xcc\x81 \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb0\xcc\x81, \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\x83\xcc\x81 \xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x83\xcc\x81), in ta pojav se v nekaterih ruskih nare\xc4\x8djih prenese tudi na druge pridevnike: \xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb0\xcc\x81, \xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb3\xd1\x83\xcc\x81; \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x85\xd0\xb0\xcc\x81, \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x85\xd1\x83\xcc\x81; \xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x88\xd0\xb0\xcc\x81, \xd0\xb1\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x88\xd1\x83\xcc\x81. Kljub temu obstajajo izjeme, kjer se dolo\xc4\x8den pojav ne prenese na druge besede iste besedne vrste, npr. samostalnik \xd0\xb7\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x8c je v razli\xc4\x8dnih ruskih nare\xc4\x8djih lahko mo\xc5\xa1kega ali \xc5\xbeenskega spola, za vse druge podobne besede pa to ne velja. _NEWLINE_V morfolo\xc5\xa1kem sistemu vseh ruskih nare\xc4\x8dij je vsaj 6 sklonov, ki so tudi del ruskega knji\xc5\xbenega jezika, in sicer so to imenovalnik, rodilnik, dajalnik, to\xc5\xbeilnik, orodnik, mestnik. V \xc5\xa1tevilnih nare\xc4\x8djih pa je mogo\xc4\x8de opaziti tudi dodatne sklone.\n_START_SECTION_\nSamostalnik\n_START_PARAGRAPH_\nSamostalniki v ruskih nare\xc4\x8djih so, tako kot v ruskem knji\xc5\xbenem jeziku, lahko \xc5\xbeenskega, mo\xc5\xa1kega ali srednjega spola. Izjema so nekatera ju\xc5\xbena in osrednja nare\xc4\x8dja, kjer se srednji spol samostalnikov skoraj ne uporablja. V teh nare\xc4\x8djih so samostalniki, ki so v knji\xc5\xbenem jeziku srednjega spola, lahko mo\xc5\xa1kega, \xc5\xbeenskega ali obeh spolov: knj. \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x91 \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xbd\xd1\x86\xd0\xb5 \xe2\x80\x94 nare\xc4\x8dno \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x86; knj. \xd0\xb2 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x91\xd0\xbc \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd1\x8c\xd0\xb5 \xe2\x80\x94 nare\xc4\x8dno \xd0\xb2 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb5\xd0\xb9 \xd0\xbf\xd0\xbb\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd1\x8c\xd0\xb5._NEWLINE_V ruskih nare\xc4\x8djih pri sklanjanju samostalnikov lo\xc4\x8dimo produktivne vrste sklanjatev (zajemajo velike skupine besednih vrst) in neproduktivne vrste sklanjatev (zajemajo posamezne besede ali skupine besed). V vseh ruskih nare\xc4\x8djih se pojavljajo zgolj tri osnovne vrste sklanjatev, vse ostale pa samo v nekaterih nare\xc4\x8djih. Neproduktivne sklanjatve, ki odsevajo slovni\xc4\x8dni arhaizem, se ka\xc5\xbeejo v oblikah in pregibanju samostalnikov \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c (nare\xc4\x8dno \xd0\xbc\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd0\xb8, 'mati'), \xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x8c (nare\xc4\x8dno \xd0\xb4\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x87\xd0\xb8, 'h\xc4\x8di'), \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd1\x8c (nare\xc4\x8dno \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x80\xd1\x8b\xcc\x81, 'ta\xc5\xa1\xc4\x8da') ter dolo\xc4\x8denih samostalnikov tipa \xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xbc\xd1\x8f ('ime'), \xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xbc\xd1\x8f ('\xc4\x8das'), \xd1\x81\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xbc\xd1\x8f ('seme'). V mnogih primerih je neproduktivno pregibanje samostalnikov zna\xc4\x8dilno za ve\xc4\x8d nare\xc4\x8dnih skupin, npr. oblika samostalnika \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x80\xd1\x8b\xcc\x81 (knj. \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x80\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd1\x8c) v imenovalniku ednine je ena izmed zna\xc4\x8dilnosti Rjazanske nare\xc4\x8dne skupine, imenovalni\xc5\xa1ki obliki \xd0\xbc\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd0\xb8 in \xd0\xb4\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x87\xd0\xb8 sta zna\xc4\x8dilnost Vologdske nare\xc4\x8dne skupine, obliki to\xc5\xbeilnika ednine \xd0\xbc\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x8f (knj. \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x82\xd1\x8c) in \xd0\xb4\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x87\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x8f (knj. \xd0\xb4\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x8c) sta posebnost Kursko-Orlovske nare\xc4\x8dne skupine. V dolo\xc4\x8denih nare\xc4\x8djih se samostalniki tipa \xd0\xbc\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd0\xb8, \xd0\xb4\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x87\xd0\xb8, \xd1\x81\xd0\xb2\xd0\xb5\xd0\xba\xd1\x80\xd1\x8b\xcc\x81, \xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xbc\xd1\x8f, \xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xbc\xd1\x8f sklanjajo po enem izmed produktivnih vzorcev.\n_START_SECTION_\nSkladnja\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni del skladenjskih struktur je skupen vsem nare\xc4\x8djem, skladenjske zna\xc4\x8dilnosti nare\xc4\x8dij pa praviloma sovpadajo z zna\xc4\x8dilnostmi obmo\xc4\x8dno neomejenega ruskega knji\xc5\xbenega in ljudskega jezika.\xc2\xa0 \xc2\xa0\n_START_SECTION_\nBesedna zveza\n_START_PARAGRAPH_\nBesedne zveze v ruskih nare\xc4\x8djih so zgrajene na enak na\xc4\x8din kot v knji\xc5\xbenem jeziku. Lo\xc4\x8dimo tri osnovne tipe sintakti\xc4\x8dnih odnosov med glavnim in podrednim \xc4\x8dlenom: ujemanje (\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xbb\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5), vezava (\xd1\x83\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5) in primik (\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbc\xd1\x8b\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xb5). Glavne nare\xc4\x8dne razlike se ka\xc5\xbeejo v obliki podredne besede pri vezavi.\n_START_SECTION_\nBesedne zveze s ciljnim pomenom\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg uporabljanja glagolskih besednih zvez s predlogom \xc2\xbbpo\xc2\xab\xc2\xa0in s samostalnikom v to\xc5\xbeilniku za izra\xc5\xbeanje prostorskih in \xc4\x8dasovnih odnosov, ki je zna\xc4\x8dilno za vsa ruska nare\xc4\x8dja in za ruski knji\xc5\xbeni jezik, v velikem delu ruskih nare\xc4\x8dij te besedne zveze lahko izra\xc5\xbeajo cilj: \xd1\x81\xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb8\xcc\x81 \xd0\xbf\xd0\xbe \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2\xd1\x83 (knj. \xd1\x81\xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb8 \xd0\xb7\xd0\xb0 \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9, 'pojdi po kravo'), \xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x81\xd1\x8f \xd0\xbf\xd0\xbe \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xb4\xd0\xba\xd1\x83 (knj. \xd0\xbe\xd1\x82\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x82\xd1\x8c\xd1\x81\xd1\x8f \xd0\xb7\xd0\xb0 \xd1\x81\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb9, 'odpraviti se po sosedo'), \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x88\xd1\x91\xd0\xbb \xd0\xbf\xd0\xbe \xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x80 (knj. \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x88\xd1\x91\xd0\xbb \xd0\xb7\xd0\xb0 \xd1\x82\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbc, '\xc5\xa1el je po sekiro'), \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x88\xd1\x91\xd0\xbb \xd0\xbf\xd0\xbe \xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd1\x85\xd0\xb8 (knj. \xd0\xbf\xd0\xbe\xd1\x88\xd1\x91\xd0\xbb \xd0\xb7\xd0\xb0 \xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x85\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb8, '\xc5\xa1el je po orehe')._NEWLINE_ _NEWLINE_Tudi glagolske besedne zveze s predlogom \xc2\xbbv\xc2\xab\xc2\xa0in samostalnikom v to\xc5\xbeilniku lahko v nekaterih ruskih nare\xc4\x8djih izra\xc5\xbeajo cilj premikanja: \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb9\xd1\x82\xd0\xb8\xcc\x81 \xd0\xb2 \xd1\x8f\xcc\x81\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb4\xd1\x8b (knj. \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb9\xd1\x82\xd0\xb8 \xd0\xb7\xd0\xb0 \xd1\x8f\xd0\xb3\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb8, 'iti po jagode'), \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb9\xd1\x82\xd0\xb8\xcc\x81 \xd0\xb2 \xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd1\x85\xd0\xb8 (knj. \xd0\xbf\xd0\xbe\xd0\xb9\xd1\x82\xd0\xb8 \xd0\xb7\xd0\xb0 \xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x85\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xb8, 'iti po orehe'), itd. Ta pojav je praviloma omejen na izraze, povezane z rastlinskim svetom; najpogosteje so to imena jagod in gob.\n_START_SECTION_\nBesedne zveze s prostorskim in \xc4\x8dasovnim pomenom\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilna je uporaba samostalnikov v mestniku (redkeje v to\xc5\xbeilniku) s predlogom \xc2\xbbo\xc2\xab\xc2\xa0v besednih zvezah, ki izra\xc5\xbeajo \xc4\x8dasovne odnose: \xd0\xbe \xd0\xbc\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x81\xd0\xbb\xd1\x8f\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb5 \xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x8b\xcc\x81 \xd0\xbf\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb8\xcc\x81 (knj. \xd0\xb1\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x8b \xd0\xbf\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb8 \xd0\xb2\xd0\xbe \xd0\xb2\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbc\xd1\x8f \xd0\xbc\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd1\x8b, 'pala\xc4\x8dinke so pekli v \xc4\x8dasu pusta'), \xd0\xbe \xd0\xbc\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb5-\xd1\x82\xd0\xbe \xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb0\xcc\x81 \xd0\xb4\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xbc\xd0\xb0 \xd0\xb1\xd1\x83\xcc\x81\xd0\xb4\xd0\xb5\xd1\x82 (knj. \xd0\xbe\xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xb5\xd1\x82 \xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb0 \xd0\xb2 \xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb5, 'ona bo doma v maju'), itd. _NEWLINE_Razli\xc4\x8dni odtenki \xc4\x8dasovnih zna\xc4\x8dilnosti dejanja se lahko izra\xc5\xbeajo tudi v besednih zvezah s samostalnikom v rodilniku in predlogi \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb2 (s pomenom \xd0\xbd\xd0\xb0\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xb5), \xd1\x81\xd0\xb7\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb4\xd1\x83, \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xb6\xd0\xb4\xd1\x83 (knj. \xd0\xbc\xd0\xb5\xd0\xb6\xd0\xb4\xd1\x83, 'med'), \xd1\x81\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xb4\xd1\x8c (knj. \xd1\x81\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb4\xd0\xb8, 'sredi'): \xd1\x83\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb9 \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xb2 \xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xb2 \xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x8e\xd1\x82 (knj. \xd1\x83\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb0\xd0\xb9 \xd1\x81\xd0\xbe\xd0\xb1\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x8e\xd1\x82 \xd0\xb4\xd0\xbe \xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb2, 'pridelek pobirajo, preden nastopi mraz'), ali s pomo\xc4\x8djo samostalnikov v dajalniku ter predlogom \xc2\xbbpo\xc2\xab: \xd0\xbf\xd0\xbe \xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xb9 \xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x87\xd0\xb8\xcc\x81 \xd0\xb3\xd1\x83\xd0\xbb\xd1\x8f\xcc\x81\xd0\xbb (knj. \xd0\xb3\xd1\x83\xd0\xbb\xd1\x8f\xd0\xbb \xd0\xb2\xd1\x81\xd1\x8e \xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x87\xd1\x8c, 'sprehajal se je vso no\xc4\x8d'), \xd0\xbf\xd0\xbe \xd0\xb7\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81 \xd0\xb2\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xbb (knj. \xd0\xb2\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0\xd0\xbb \xd0\xbd\xd0\xb0 \xd0\xb7\xd0\xb0\xd1\x80\xd0\xb5, 'ob zori je vstajal')._NEWLINE_V nekaterih nare\xc4\x8djih besedne zveze s samostalniki v to\xc5\xbeilniku s predlogom \xc2\xbbo\xc2\xab\xc2\xa0izra\xc5\xbeajo prostorske odnose: \xd0\xb6\xd0\xb8\xd0\xb2\xd1\x91\xd0\xbc \xd0\xbe \xd1\x80\xd0\xb5\xcc\x81\xd0\xba\xd1\x83 (knj. \xd0\xb6\xd0\xb8\xd0\xb2\xd1\x91\xd0\xbc \xd1\x80\xd1\x8f\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbc \xd1\x81 \xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb9, '\xc5\xbeivimo ob reki'), \xd0\xbe \xd0\xb8\xcc\x81\xd0\xb7\xd0\xb1\xd1\x83 \xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbb\xd0\xb0\xcc\x81\xd0\xb4\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbe (knj. \xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb6\xd0\xb5\xd0\xbd\xd0\xbe \xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xbb\xd0\xb5 \xd0\xb8\xd0\xb7\xd0\xb1\xd1\x8b, 'poleg izbe je nalo\xc5\xbeeno').\n_START_SECTION_\nIzra\xc5\xbeanje predmeta v imenovalniku\n_START_PARAGRAPH_\nMed nare\xc4\x8dnimi zna\xc4\x8dilnostmi je za strukturo nepredlo\xc5\xbenih besednih zvez najpogostej\xc5\xa1a in najbolj raz\xc5\xa1irjena raba prehodnih glagolov in predmeta v imenovalniku: \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbf\xd0\xb0\xcc\x81\xd1\x82\xd1\x8c \xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x82\xd0\xbe\xcc\x81\xd1\x88\xd0\xba\xd0\xb0; \xd0\xba\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb8\xcc\x81\xd1\x82\xd1\x8c \xd1\x82\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0\xcc\x81; \xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb8\xcc\x81 \xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb4\xd0\xb0\xcc\x81. Glavno podro\xc4\x8dje tega izra\xc5\xbeanja predmeta so severna nare\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nZgodovina preu\xc4\x8devanja ruskih nare\xc4\x8dij\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde v 18. stoletju je M. V. Lomonosov v svojem delu Ruska slovnica (1755) zapisal: \xc2\xbbRuski jezik lahko razdelimo na tri nare\xc4\x8dja: 1) moskovsko, 2) pomorjansko in 3) malorusko\xc2\xab, vendar se je mno\xc5\xbei\xc4\x8dno zanimanje za ruska nare\xc4\x8dja pri znanstvenikih pojavilo \xc5\xa1ele v sredini 19. stoletja. V tem obdobju se za\xc4\x8dne oblikovati ruska dialektologija, katere za\xc4\x8detniki so Aleksander H. Vostokov, Izmail I. Sreznevskij ter Vladimir I. Dalj.\xc2\xa0Med razli\xc4\x8dnimi predlogi delitve ruskega jezika je najbolj znana razli\xc4\x8dica Dalja, ki je razlikovala glavna (severna in vzhodna nare\xc4\x8dja z zna\xc4\x8dilnim okanjem ter zahodna in ju\xc5\xbena nare\xc4\x8dja z zna\xc4\x8dilnim akanjem), pa tudi me\xc5\xa1ana (sibirska, novorossijska ter donska) ruska nare\xc4\x8dja._NEWLINE_Nadaljnji razvoj ruske dialektologije konca 19. in za\xc4\x8detka 20. stoletja je povezan predvsem z raziskavami jezikoslovcev kot so Aleksander A. Potebnja, Aleksej I. Sobolevskij, Aleksej A. \xc5\xa0ahmatov, Nikolaj N. Durnovo, idr. Rezultat dolgoletnega dela moskovske dialektolo\xc5\xa1ke komisije, ustanovljene leta 1903 s podporo \xc5\xa0ahmatova, je bil dialektolo\xc5\xa1ki zemljevid ruskega jezika, dokon\xc4\x8dan leta 1914 in objavljen leta 1915. Na tem zemljevidu so bila prikazana podro\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti velikoruskega, maloruskega ter beloruskega nare\xc4\x8dja, ki so danes samostojni vzhodnoslovanski jeziki (ru\xc5\xa1\xc4\x8dina, ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dina in beloru\xc5\xa1\xc4\x8dina). Obmo\xc4\x8dje velikoruskega jezika je razdeljeno na dve veliki skupini (severno in ju\xc5\xbeno), med katerima je obmo\xc4\x8dje prehodnih nare\xc4\x8dij._NEWLINE_Splo\xc5\xa1na razvojna stopnja dialektologije na za\xc4\x8detku 20. stoletja, neenakomernost in pomanjkanje podatkov, ki so jih praviloma zbirali nestrokovnjaki, so ote\xc5\xbeili ustvarjanje zemljevida, vendar so njegovi avtorji (N. N. Durnovo, N. N. Sokolov in D. N. U\xc5\xa1akov) ve\xc4\x8dinoma to\xc4\x8dno orisali sestavo in lokacijo nare\xc4\x8dij in skupin govorov, izbrali oporne zna\xc4\x8dilnosti za dolo\xc4\x8ditev nare\xc4\x8dij ter utemeljili poseben polo\xc5\xbeaj osrednjih ruskih govorov v nare\xc4\x8dni delitvi ruskega jezika. _NEWLINE_Dvajseta in trideseta leta 20. stoletja v ruski dialektologiji zaznamujejo dela Evfimija F. Karskega, Nikolaja M. Karinskega, Afanasija M. Seli\xc5\xa1\xc4\x8deva, Petra S. Kuznecova, Borisa A. Larina. Povojni \xc4\x8das je povezan predvsem z razvojem teorije lingvisti\xc4\x8dne geografije ter z zbiranjem gradiva za izdelavo dialektolo\xc5\xa1kega atlasa ruskega jezika v letih 1945-1965 (okoli 5000 naselij je bilo pregledanih v okviru posebnega \xc2\xbbPrograma zbiranja podatkov za izdelavo Dialektolo\xc5\xa1kega atlasa ruskega jezika\xc2\xab), ki je bil ustvarjen na podlagi analize pridobljenih podatkov. To obdobje ruske dialektologije je povezano z deli Rubena I. Avanesova in drugih sovjetskih jezikoslovcev. Poleg teoretskih del o ruski dialektologiji so jezikoslovci zbrali obse\xc5\xbeno leksikalno gradivo ter izdali slovarje velikega \xc5\xa1tevila ruskih nare\xc4\x8dij.\xc2\xa0"