b'\n_START_ARTICLE_\nEduard M\xc3\xb6rike\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb6rike se je rodil kot sedmi otrok o\xc4\x8detu Karlu Friedrichu M\xc3\xb6rikeju, z nazivom \xe2\x80\x9cmedicinski svetnik\xe2\x80\x9d (\xc4\x8dasti vreden in zaslu\xc5\xbeen naziv, oziroma oznaka polo\xc5\xbeaja za zdravnike, ki so v Nem\xc4\x8diji opravljali javno slu\xc5\xbebo), ter \xc5\xbeupnikovi h\xc4\x8deri Charlotti Dorothei, rojeni Bayer. Skupno je imel 12 bratov in sester. Leta 1817, po smrti o\xc4\x8deta, je \xc5\xa1el v Stuttgart k stricu Eberhardu Friedrichu Georgiiju, ki si je za svojega ne\xc4\x8daka zamislil pot duhovnika. Temu primerno je M\xc3\xb6rike \xc4\x8dez eno leto obiskoval gimnazijo Eberharda-Ludviga v Stuttgartu, od leta 1818 naprej evangeli\xc4\x8danski seminar Urach, humanisti\xc4\x8dno gimnazijo v takratnem samostanu Urach in od 1822 do 1826 Univerzo Eberharda-Karla v samostanu T\xc3\xbcbingen. Resda so bili njegovi \xc5\xa1olski uspehi le zmerni in \xe2\x80\x9cSeminar Urach\xe2\x80\x9d ga je kljub neopravljenemu de\xc5\xbeelnemu izpitu sprejel, a tamkaj\xc5\xa1nje ukvarjanje z anti\xc4\x8dnimi klasiki ga je zaznamovalo pri njegovem kasnej\xc5\xa1em poklicu pisatelja. Veliko M\xc3\xb6rikejevih do\xc5\xbeivljenskih prijateljstev sega nazaj v \xc4\x8das seminarja. V T\xc3\xbcbingenu je k njegovim \xc5\xa1tudijskim prijateljem po eni strain sodil Wilhelm Waiblinger, ki mu je priskrbel kontakt s starim Friedrichom H\xc3\xb6lderlinom, po drugi strani pa Ludwig Bauer (1803-1846), s katerim je skupaj tudi ustvarjal. V dru\xc5\xbebi treh prijateljev je bilo zelo napeto: kmet, ki ga je M\xc3\xb6rike neko\xc4\x8d vzel pod okrilje, ko ga je napadel pijan, (knez) Waiblinger je M\xc3\xb6rikeja posvaril pred njegovim demonskim vplivom. M\xc3\xb6rike pa je med svojo inavguracijo v duhovnika medtem \xc5\xbee preminulega Weiblingerja opisal kot Jezusovega globoko vernega slu\xc5\xbeabnika._NEWLINE_Med velikono\xc4\x8dnimi prazniki leta 1823 je M\xc3\xb6rike spoznal Mario Mayer(1802-1865), ki je bila kot natakarica (navsezadnje zaradi svoje lepote) zaposlena v gostilni v Ludwigsburgu. Kasnej\xc5\xa1a biografska poro\xc4\x8dila o Marii Mayer, rojeni v Schaffhausnu, ki jih je \xc5\xa1irila ustanoviteljica sekte Juliane von Kr\xc3\xbcdener, o\xc4\x8ditno vsebujejo veliko olep\xc5\xa1av. M\xc3\xb6rike se je v skrivnostno \xc5\xbeensko hitro zaljubil, tej zvezi pa je njegova sestra mo\xc4\x8dno nasprotovala. M\xc3\xb6rike je ostal z Mario v stikih vse do konca leta, ko je prekinil njuno dopisovanje, nato pa se je odrekel \xc5\xa1e sre\xc4\x8danju v juliju 1824. Iz te mo\xc4\x8dne izku\xc5\xa1nje je nastal cikel pesmi Peregrina, po katerem je od leta 1824 do 1867 sledilo \xc5\xa1e deset razli\xc4\x8dic tega cikla. _NEWLINE_Po povpre\xc4\x8dno opravljenem izpitu in cerkvenem izpitu pred w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kim konsistorijem, ki mu je potrdilo \xe2\x80\x9cprecej pomanjkljivo\xe2\x80\x9d, ampak nikakor ne zanemarljivo znanje, je M\xc3\xb6rike pre\xc5\xbeivel (in pretrpel) osemletno dobo vikarja in kasneje \xc5\xbeupnijskega upravitelja\xc2\xa0: 1826 Oberboihingen, M\xc3\xb6hringen; 1827 K\xc3\xb6ngen; 1829 Pflummern, Plattenhardt (zaroka z Luise Ran, h\xc4\x8derjo umrlega duhovnika, 1833 preklic zaroke), Owen; 1831 Eltingen; 1832 Ochsenwang (v tamkaj\xc5\xa1nji M\xc3\xb6rikejevi hi\xc5\xa1i so na ogled njegova pisma, risbe in slu\xc5\xbebena poro\xc4\x8dila): 1833 Owen, \xc3\x96tlingen. Svoje delo duhovnika je od decembra 1827 do februarja 1829 prekinil zaradi bolni\xc5\xa1kega dopusta, ki ga je zaprosil zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav. Mogo\xc4\x8de je bil vzrok prav smrt sestre Luise. Pravi vzrok pa so bili pravzaprav dvomi glede poklica duhovnika.\n_START_SECTION_\nPokoj\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb6rike se je upokojil leta 1844, pri 39. letu starosti. Po kratkem postanku v Schw\xc3\xa4bisch-Hallu se je naselil v Bad-Mergentheimu. Njegova pokojnina in prilo\xc5\xbenostni honorarji pa niso zadostovali za odpla\xc4\x8devanje dolgov, v katerih se je zna\xc5\xa1el zaradi pla\xc4\x8devanja var\xc5\xa1\xc4\x8din za svoje brate. Naprimer mo\xc5\xa1kega z visokim polo\xc5\xbeajem, Karla M\xc3\xb6rikeja, ki je zaradi upora proti dr\xc5\xbeavi prestal enoletno zaporni\xc5\xa1ko kazen v zaporu Hohenasperg. Zaradi tega sprva ni mislil na sklenitev zakona in se je \xc5\xa1ele 1851 poro\xc4\x8dil z Margarethe von Speeth, katoli\xc5\xa1ko h\xc4\x8derjo svojega najemnika in prijateljico sestre Klare, ki je \xc5\xa1e naprej \xc5\xbeivela pri M\xc3\xb6rikeju. Razlika v veri je bila razlog, da sta se M\xc3\xb6rikejev najstarej\xc5\xa1i prijatelj Wilhelm Hertlaub (duhovnik v bli\xc5\xbenjem Wermutshausu) in Margareth odtujila od M\xc3\xb6rikeja. Tudi odnos med Klaro in Margaretho se je kasneje poslab\xc5\xa1al._NEWLINE_Zakonski par se je preselil v Stuttgart, kjer je M\xc3\xb6rike od leta 1856 do 1866 pou\xc4\x8deval literaturo na gimnaziji K\xc3\xb6nigin-Katharina-Stift. Imela sta dve h\xc4\x8deri, Fanny in Marie. M\xc3\xb6rike je bil imenovan za profesorja na gimnaziji K\xc3\xb6nigen-Katharina-Stift, ter dele\xc5\xbeen \xc5\xa1e dodatnih \xc4\x8dasti: 1852 \xc4\x8dastni naziv doktorja univerze T\xc3\xbcbingen, 1862 bavarsko Maximilianovo odlikovanje in 1864 w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ko Friedrichovo odlikovanje. Imel je stike s pisatelji, kot so Theodor Storm in Friedrich Hebbel. Trdnej\xc5\xa1e prijateljstvo pa ga je ta \xc4\x8das vezalo z Moritzem von Schwindom._NEWLINE_V \xc4\x8dasu od 1867 do 1873 je pesnik ve\xc4\x8dkrat menjal kraje bivanja, med drugim v Lorchu. Napetost med Klaro in Margaretho se je prenesla tudi na zakonski par. Ob prvi priliki je ob zaro\xc4\x8ditvi 18-letne Fanny pri\xc5\xa1lo do prepira, po katerem se je Margarethe za\xc4\x8dasno odselila. Leta 1873 se je M\xc3\xb6rike odlo\xc4\x8dil za lo\xc4\x8ditev in se z Marie za kratek \xc4\x8das preselil v Fellbach, zaradi \xc4\x8deser ga je to mesto po\xc4\x8dastilo z rednim podeljevanjem M\xc3\xb6rikejeve nagrade. Ta \xc4\x8das je njegov letni honorar zna\xc5\xa1al 1955 guldnov. Leta 1875 so M\xc3\xb6rikeja pokopali na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Pragfriedhof v Stuttgartu. Za M\xc3\xb6rikejevo peto obletnico smrti je bil v Stuttgatu postavljen spomenik M\xc3\xb6rikeju (poligraf) umetnika Wilhelma R\xc3\xb6scha._NEWLINE_M\xc3\xb6rike je bil navdu\xc5\xa1en nad zbiranjem vsakodnevnih predmetov. Posebno rad je zbiral fosile. Tako je pri\xc5\xa1lo do tega, da se je kot paleontolog potikal po \xc5\xa1vabskih planinah in zbiral razli\xc4\x8dne fosile. Doma jih je v prostem \xc4\x8dasu primerjal z ostalimi najdbami ali pa bral strokovno literaturo. Ob tem pa ga je velikokrat prevzela pesni\xc5\xa1ka muza, in tako so nastale pesmi kot npr. Fosil (nem. Der Petrefaktsammler). Pri njegovih selitvah mu je bila zbrana lastnina po eni strani nadle\xc5\xbena, po drugi strani, pa so bila to lepa darila za prijatelje in sorodnike.'