b'\n_START_ARTICLE_\nMatej Reiser\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil leta 1830 v Weilersbachu na Badenskem. Njegov stric, Otmar Reiser ga je vzel k sebi v Maribor. Po zaklju\xc4\x8deni gimnaziji je v Gradcu \xc5\xa1tudiral pravo._NEWLINE_Po vrnitvi v Maribor se je vklju\xc4\x8dil v javno \xc5\xbeivljenje in leta 1861 postal ob\xc4\x8dinski svetovalec, \xc4\x8dlan direkcije in pravni svetovalec mestne hranilnice, prvega mariborskega kreditnega zavoda. Po stri\xc4\x8devi smrti je postal \xc5\xa1e notar._NEWLINE_Mariborski \xc5\xbeupan je bil od leta 1870 do 1882._NEWLINE_Za svoje zasluge ga je mesto leta 1883 razglasilo za \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupanovanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1870 je po odstopu prej\xc5\xa1njega \xc5\xbeupana pri\xc5\xa1lo do krize v vodenju ob\xc4\x8dine, ker poleg liberalne ve\xc4\x8dine konzervativna manj\xc5\xa1ina ni hotela izvoliti svojega somi\xc5\xa1ljenika, \xc5\xbeupanovega namestnika. Ob\xc4\x8dinski svet je dr. Mateja Reiserja leta 1870 skoraj soglasno izvolil za \xc5\xbeupana._NEWLINE_Leta 1876 je mesto zamenjalo prvi, skoraj sto let star sistem o\xc5\xa1tevil\xc4\x8denja hi\xc5\xa1 kot celoti z novim, \xc5\xa1e sedaj veljavnim sistemom o\xc5\xa1tevil\xc4\x8denja hi\xc5\xa1 po ulicah, cestah in trgih._NEWLINE_Maribor je dobil vi\xc5\xa1jo realko in zgradil poslopje zanjo. V dveh fazah, leta 1871 in 1882 so uredili mestni park. De\xc5\xbeela je ustanovila vinarsko \xc5\xa1olo, pove\xc4\x8dana je bila bolni\xc5\xa1nica in \xc5\xa1ola v magdalenskem predmestju. Ob\xc4\x8dina je dosegla ustanovitev mo\xc5\xa1ke kaznilnice v Mariboru. Ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica je odprla \xc5\xa1olo za otroke delavcev in uradnikov svojih delavnic. Namesto prej\xc5\xa1nje nedeljske so ustanovili obrtno nadaljevalno \xc5\xa1olo. Leta 1872 je Maribor dobil \xc5\xa1e Mariborsko eskomptno banko in podru\xc5\xbenico \xc5\xa0tajerske eskomptne banke._NEWLINE_Ob\xc4\x8dinsko zastopstvo, ki se je po statutu iz leta 1866 imenovalo ob\xc4\x8dinski odbor, se je s statutom iz leta 1871 preimenovalo v ob\xc4\x8dinski svet. Do leta 1872 je imel 24 \xc4\x8dlanov, po letu 1872 pa 30. Mandat ob\xc4\x8dinskih odbornikov in po letu 1872 ob\xc4\x8dinskih svetovalcev je trajal tri leta._NEWLINE_Leta 1871 je imelo mesto 124 uradnikov (v to niso v\xc5\xa1teti u\xc4\x8ditelji).'