b"\n_START_ARTICLE_\nKastelan\n_START_PARAGRAPH_\nKastelan je bil ni\xc5\xbeji plemi\xc4\x8d in grajski poveljnik, ki je imel grad v najemu ali zastavi od vi\xc5\xa1jega fevdalnega gospoda.  Beseda izvira iz latinske Castellanus, ki izhaja iz castellum \xe2\x80\x93 'grad'. V\xc4\x8dasih znan tudi kot stra\xc5\xbenik, guverner ali poveljnik kastelanije ali kapitan. Stra\xc5\xbenik Constable of Tower v Londonu je pravzaprav oblika kastelana. Kastelan je skoraj vedno mo\xc5\xa1ki, vendar je bila ob\xc4\x8dasno lahko tudi \xc5\xbeenska, kot takrat, ko je leta 1194 Beatrice podedovala o\xc4\x8detovo kastelanijo Bourbourg ob smrti svojega brata Rogerja.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detna mo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPo padcu Zahodnega Rimskega cesarstva, se je veliko plemen selilo v zahodno Evropo, kar je povzro\xc4\x8dalo spore in vojne. Odgovor na periodi\xc4\x8dne invazije je bil ustvarjen sistem utrjenih obmo\xc4\x8dij, ki se je razvil v gradovih. Nekateri voditelji so pridobili nadzor na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij, vsak z gradom. Problem je le\xc5\xbeal v izvajanju ustreznega nadzora in oblasti na takem obmo\xc4\x8dju, ko je bil vodilni le na enem mestu naenkrat. Da bi to organizirali, so gospodje dali svojim zanesljivim vazalom neposreden nadzor nad gradom, in ti so odgovarjali samo gospodarju.  V devetem stoletju, ko so utrdbe izbolj\xc5\xa1ali in so kralji imeli te\xc5\xbeave zaradi pla\xc4\x8devanja davkov podrejenih ali po\xc5\xa1iljanja voja\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di kralju, so kastelani pridobili mo\xc4\x8d in dobili svoj fevd, ne da bi veliko skrbeli za potrebe svojega nadrejenega.  To se je spremenilo, ko so kralji pridobili na mo\xc4\x8di in kot sveti rimski cesarji nadomestili neposlu\xc5\xa1ne vazale z ministeriali.\n_START_SECTION_\nKastelani in Judje\n_START_PARAGRAPH_\nEna nenavadna odgovornost v zahodni Evropi je bila pristojnost nad reziden\xc4\x8dno judovsko skupnostjo v bli\xc5\xbeini Rokavskega preliva. Stra\xc5\xbenik v Tower of London in kastelan podrejen vojvodi Normandije sta bila odgovorna za njihovo upravljanje. Vivian Lipman predpostavlja \xc5\xa1tiri razloge za to: obrambni gradovi so bili centri uprave, verjetno so imeli zapore in morda, kot prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de lokalnega bogata\xc5\xa1a, bi bil lahko dragocena stranka.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nV Franciji so kastelani (v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini ch\xc3\xa2telains) vladali gradovom brez reziden\xc4\x8dnega plemi\xc4\x8da in imeli velike pristojnosti, polo\xc5\xbeaj je dejansko postal deden fevd. Do desetega stoletja je razdrobljenost mo\xc4\x8di postala tako raz\xc5\xa1irjena v M\xc3\xa2conu, da je bila kastelanija osnovna enota upravljanja, brez u\xc4\x8dinkovite ravni nad njo \xe2\x80\x93 M\xc3\xa2conski grofje so zelo zanemarjali svoje kastelane med okoli 980 do 1030. V 12. stoletju so kastelani raz\xc5\xa1irili svoje ozemlje z vklju\xc4\x8ditvijo \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ih kastelanov pod svoj nadzor, kot v primeru kastelana Beaujeu, ki je prevzel posesti v Lyonu ali ko je Uxelles aneksiral Brian\xc3\xa7on, nato Sennecey-le-Grand in L'\xc3\x89pervieres.\n_START_SECTION_\nNem\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nV Nem\xc4\x8diji je bil kastelan znan kot Burgmann (latinsko oppidanus, 'vite\xc5\xa1ki ministerial') ali v\xc4\x8dasih Hauptmann ('kapetan'), ki je odgovarjal gra\xc5\xa1\xc4\x8daku (Burgherr), pogosto znan kot grajski grof (Burggraf). Burgmann je bil lahko plemenita\xc5\xa1 ali ministerial, toda grad je upravljal kot vazal. Ministeriali so v celoti nadome\xc5\xa1\xc4\x8dali gospodarja in la\xc5\xbeje nadzorovali posest. Ministeriali so nadomestili svobodne plemi\xc4\x8de kot kastelani v trdnjavi Hohensalzburg pod Konradom I. Abensbergom, salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof od 1106 do 1147.\n_START_SECTION_\nMad\xc5\xbearska\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeve\xc5\xa1ki Ogrski so se kastelani imenovali v\xc3\xa1rnagy. Gospodar gradu je imel zelo podobne funkcije kot v nem\xc5\xa1kem okolju. Na Mad\xc5\xbearskem so kralj in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i plemi\xc4\x8di najemali kastelane kot svoje privr\xc5\xbeence za upravljanje svojih gradov, dr\xc5\xbeave in posestev, ki so jim pripadale.\n_START_SECTION_\nJeruzalem\n_START_PARAGRAPH_\nKastelan je bil uradnik Kraljevine Jeruzalema, za\xc4\x8den\xc5\xa1i z Anselmom (kastelan, c. 1110).\n_START_SECTION_\nPoljsko-litovska zveza\n_START_PARAGRAPH_\nV Poljskem kraljestvu in pozneje Republiki obeh narodov, so bili kastelani (poljsko: kasztelan) v ve\xc4\x8dini primerov ni\xc5\xbeje v hierarhiji voivod (staroslovansko dobesedno 'vojni vodja') (z izjemo mestnega grofa Krakova [poljsko burgrabia Krakowski], ki je imel prednost pred voivodom Krakova). Kastelani so skrbeli za del voivodstva imenovanega kastelanija (poljsko kasztelania) do 15. stoletja in od takrat je podro\xc4\x8dje razdeljeno na pokrajine za ve\xc4\x8dje kastelane in powiat (podobno okro\xc5\xbeju) za manj\xc5\xa1e kastelane. Kastelani v Republiki obeh narodov so imeli rang senatorja.\n_START_SECTION_\nPortugalska\n_START_PARAGRAPH_\nNa Portugalskem je bil kastelan znan kot alcaide. Kasneje je naslov alcaide postal \xc4\x8dastni naziv, ki ga je kralj Portugalske dajal nekaterim plemi\xc4\x8dem. Kot \xc4\x8dastni imetnik urada alcaide ni pogosto \xc5\xbeivel v bli\xc5\xbeini gradu, so od njega imenovani poobla\xc5\xa1\xc4\x8denci urejali posesti. \xc4\x8castni imetnik pisarne je postal znan kot alcaide-mor (glavni alcaide), njegov poobla\xc5\xa1\xc4\x8denec je postal znan kot alcaide pequeno (mali alcaide) ali alcaide-menor (manj\xc5\xa1i alcaide).\n_START_SECTION_\nKastelanija\n_START_PARAGRAPH_\nKastelanija je izraz, ki ozna\xc4\x8duje okraj s katerim upravlja kastelan. Kastelanije so se pojavile v srednjem veku in v ve\xc4\x8dini sedanjih dr\xc5\xbeav so jih sedaj nadomestili s sodobnej\xc5\xa1im tipom delitve dr\xc5\xbeave. Beseda izhaja iz gradu in dobesedno pomeni obseg posestva in pristojnosti, ki so pripadale temu gradu._NEWLINE_Pogosti sorodni izrazi so tudi v drugih jezikih. Primer francoskega ch\xc3\xa2telainies obsega kastelanije za Ivry-la-Bataille, Nonancourt, Pacy, Vernon in Gaillon, vse v Normandiji, ki so bile v skladu s Pogodbo iz Issouduna (1195, po vojni s kraljem Rihardom I. Angle\xc5\xa1kim), pridobljene za francosko krono Filipa Augustusa. Primeri iz Poljske so \xc5\x81\xc4\x99czyca in Sieradz (tako neko\xc4\x8d na vojvodini), Legnica (grad je bil nekaj \xc4\x8dasa sede\xc5\xbe Poljskih princev), Spycimierz, Rozprza, Wolb\xc3\xb3rz in Wojnicz (v Krakovski \xc5\xa1kofiji) in Otmuch\xc3\xb3w v \xc5\xa0leziji."