b'\n_START_ARTICLE_\nVinogradni\xc5\xa1ka kulturna pokrajina otoka Pico\n_START_SECTION_\nTeren\n_START_PARAGRAPH_\nOtok Pico spada v azorski arhipelag sredi Atlantika, katerega otoki so vsi vulkanskega izvora. Ob vzno\xc5\xbeju vulkana Pico, najvi\xc5\xa1je gore na Portugalskem, so vinogradi nastali \xc5\xbee od 15. stoletja . Za vinogradni\xc5\xa1tvo so bili izbrani tereni bazaltne lave, na katerih druge kulture ne uspevajo, saj na tej kamnini \xc5\xa1e vedno ni bilo oblikovanja tal. Razpoke v kamnini omogo\xc4\x8dajo, da dolge korenine vinske trte absorbirajo vodo in hranila . Zahvaljujo\xc4\x8d ob\xc4\x8dasnemu intenzivnemu son\xc4\x8dnemu obsevanju in toploti, temna lava skladi\xc5\xa1\xc4\x8di toploto v mineralnih tleh in ob zadostni vla\xc5\xbenosti lahko dobimo grozdje z visoko vsebnostjo sladkorja in posebno mineralnostjo.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dja, ki jih pokriva Unescova dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, je predvsem v bli\xc5\xbeini mesta  Madalena, kjer muzej Museu do Vinho pojasnjuje zgodovino in metode vinogradni\xc5\xa1tva na zahodni strani otoka Pico. Vinorodno obmo\xc4\x8dje se je prvotno raztezalo vzdol\xc5\xbe 40 km ob morju in do 3 km v notranjost.  V bli\xc5\xbeini morja so trte za\xc5\xa1\xc4\x8ditene s \xc5\xa1tevilnimi pravokotnimi ali polkro\xc5\xbenimi za\xc5\xa1\xc4\x8ditnimi obzidji temne lave pred slanico, ki prihaja od morskih vetrov. Majhne vinogradni\xc5\xa1ke hi\xc5\xa1e, zgrajene tudi iz lavinega kamna in imenovane adegas, pripadajo tipi\xc4\x8dni pokrajini in so del te svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nGrozdje in proizvodi\n_START_PARAGRAPH_\nZlasti vina iz grozdja Verdelho so zagotovila zgodnji mednarodni sloves vin Pica. Tako so pri\xc5\xa1la vina iz Pica v vinske kleti kralja Nikolaja II.. V zadnji \xc4\x8detrtini 19. stoletja pa je trtna u\xc5\xa1 uni\xc4\x8dila ve\xc4\x8dino vinske trte na Azorih. Nato so bile zasajene ve\xc4\x8dinoma na trtno u\xc5\xa1 odporne, tako imenovane ameri\xc5\xa1ke trte (hibridi s severnoameri\xc5\xa1kimi divjimi trtami), ki dajejo le slab\xc5\xa1a vina. \xc5\xa0ele od 1980-ih so zahvaljujo\xc4\x8d na\xc4\x8drtu Azores Wine Conversation Plan z dr\xc5\xbeavno podporo ponovno zasadili plemenite trte, ki nadome\xc5\xa1\xc4\x8dajo prej\xc5\xa1nje hibride. Tri tradicionalne sorte grozdja Verdelho, Arinto dos A\xc3\xa7ores in Terrantez se zdaj uporabljajo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito porekla, obogatene z dodatnimi \xc5\xbeganimi belimi likerskimi vini. _NEWLINE_Od leta 1994 imajo ti likerji oznako kakovosti in lokacije V.L.Q.P.R.D. Pico.  Kot pri \xc5\xa1panskih \xc5\xa1eri-vinih so tudi suhi in slaj\xc5\xa1i likerji, odvisno od vsebnosti ostanka sladkorja. Kasneje je za izbrana vina s tega omejenega obmo\xc4\x8dja sledil naziv Denomina\xc3\xa7ao de Origem Controlado - DOC. Iste bele sorte grozdja pridelujejo tudi sadna, kisla, suha bela vina. Poleg tega je ve\xc4\x8d sort grozdja posajenih za rde\xc4\x8da vina, kot so merlot, saborinho, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Syrah in Touriga Nacional. Izdelujejo se vina, kot so Teras de Lava z oznako Azori ZGO (za\xc5\xa1\xc4\x8ditena geografska ozna\xc4\x8dba) in namizno vino Basalto. Poleg tega se destilirajo razli\xc4\x8dne sorte \xc5\xbeganja.'