b'\n_START_ARTICLE_\nAvgust Praprotnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nPo ni\xc5\xbeji realki in Mahrovi trgovski \xc5\xa1oli je od 1908 kot name\xc5\xa1\xc4\x8denec delal pri Trgovsko-obrtni zadrugi v Ljubljani. Ko je zadrugo prevzela tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka Jadranska banka, je postal 1914 ban\xc4\x8dni prokurist v njeni ljubljanski podru\xc5\xbenici. Leta 1915 je postal ravnatelj ljubljanske podru\xc5\xbenice Jadranske banke. Ko pa se je centrala banke zaradi vojne preselila v Ljubljano, je postal njen podravnatelj, 1920 pa glavni ravnatelj. Po odloku vlade kraljevine SHS o nacionalizaciji podjetij, katerih lastniki so bili slovenski Nemci je leta 1918 Jadranska banka prevzela \xc5\xa1tevilna podjetja, zlasti strojne tovarne in livarne. Leta 1922 je prevzel mesto podpredsednika zagreb\xc5\xa1ke Slavenske banke. Od srede dvajsetih let je bil med vodilnimi predstavniki industrijskega podjetni\xc5\xa1tva na Slovenskem, \xc4\x8dlan in predsednik razli\xc4\x8dnih upravnih odborov (industrijskih dru\xc5\xbeb in rudnikov), vodja pomembnih gospodarskih ustanov, zdru\xc5\xbeenj in zvez. Med drugim je 1938\xe2\x80\x931939 vodil Zvezo industrijskih korporacij v Beogradu in od 1937 Zvezo industrijcev v Ljubljani. Bil je tudi ustanovitelj Slovenskega gledali\xc5\xa1kega konzorcija. Bil je eden od pomembnih finan\xc4\x8dnih sponzorjev  Slovenske ljudske stranke (SLS)._NEWLINE_Ob okupaciji 1941 je postal zaupnik visokega komisarja za Ljubljansko pokrajino. Leta 1942 ga je v bifeju v Tav\xc4\x8darjevi ulici sredi Ljubljane usmrtil VOS.'