b'\n_START_ARTICLE_\nJaroslav \xc4\x8cernigoj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJaroslav \xc4\x8cernigoj, brat arhitekta Milana \xc4\x8cernigoja, je leta 1929  diplomiral pri prof. Jo\xc5\xbeetu Ple\xc4\x8dniku na oddelku za arhitekturo ljubljanske Tehni\xc5\xa1ke fakultete. V za\xc4\x8detku tridesetih let 20. stoletja je z Aleksandrom Devom v Mariboru ustanovil projektivni biro, katerega delo pomeni temelje sodobne mariborske arhitekture. Njune realizacije, zlasti Hranilnica dravske banovine (kasneje Kreditna banka Maribor) zgrajena v letih 1931\xe2\x88\x921932, ka\xc5\xbeejo odmik  od Ple\xc4\x8dnikovih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d v smeri funkcionalizma, hkrati pa ohranjajo pretehtano kompozicijo in skrbno oblikovanje detaljev. Leta 1935 se je \xc4\x8cernigoj zaposlil pri mestnem gradbenem uradu in do 1938 izdelal regulacijski na\xc4\x8drt Maribora ter ve\xc4\x8d projektov za ureditev nekaterih mestnih ambientov._NEWLINE_Po koncu vojne je sodeloval v obnovi Maribora in pripravil nov regulacijski na\xc4\x8drt. Ve\xc4\x8dino njegovega dela iz tega obdobja predstavljajo industrijske zgradbe (med drugimi novi objekti v Tovarni avtomobilov Maribor, 1949-1950), stanovanjska naselja (naselje na Teznem) in \xc5\xa1olske stavbe (osnovna \xc5\xa1ola na Teznem, 1953-19569). Kot arhitekt konservator republi\xc5\xa1kega Zavoda za spomeni\xc5\xa1ko varstvo je po letu 1957 obnavljal mariborsko stolnico in baziliko na Ptujski Gori ter Rimsko nekropolo v \xc5\xa0empetru v Savinjski dolini. Ukvarjal se je tudi z grafi\xc4\x8dnim oblikovanjem in publicistiko.'