b"\n_START_ARTICLE_\nEkonomija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav Amerike je tr\xc5\xbene narave, a se od pristnega tr\xc5\xbenega gospodarstva lo\xc4\x8di po vpetosti javnih oblasti vanj. Dr\xc5\xbeavna ekonomija Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je s svojega 13,24 trilijona ameri\xc5\xa1kih dolarjev bruto dru\xc5\xbebenega proizvoda (v letu 2006 po podatkih Mednarodnega denarnega sklada) najve\xc4\x8dji znani gospodarski sistem v zgodovini \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva, v katerem 5 odstotkov svetovnega prebivalstva ustvari okoli petino svetovnega gospodarskega proizvoda. Posledica tega visokega \xc5\xa1tevila je eden najvi\xc5\xa1jih materialnih standardov na svetu v preteklem stoletju, ki ga u\xc5\xbeivajo prebivalci Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Ob tem nekatere gospodarsko visoko razvite dr\xc5\xbeave v nivoju \xc5\xbeivljenjskega standarda tekmujejo z ZDA. Gospodarstvo ZDA se je v preteklem stoletju in tudi \xc5\xa1e danes napaja iz tehnolo\xc5\xa1kega napredka, poslovnih investicij in vedno ve\xc4\x8dje izobra\xc5\xbeenosti ter usposobljenosti kadra._NEWLINE_Tudi to najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e gospodarstvo sveta pa se kot \xc5\xbeiv sistem nenehno ubada z izzivi sprememb in novih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din. \xc5\xbde danes, zlasti pa to velja za prihodnost, na gospodarstvo vpliva starajo\xc4\x8de se prebivalstvo: stro\xc5\xa1ki pokojnin in drugih zadev, ki se ti\xc4\x8dejo ostarelega prebivalstva, obremenjujejo in bodo \xc5\xa1e bolj obremenjevali gospodarstvo, kar bo med drugim vodilo bodisi do ve\xc4\x8djih davkov za pokojninske sklade bodisi do manj\xc5\xa1ih pokojnin in drugih izdatkov, kar bo v vsakem primeru negativno vplivalo na priljubljenost politike._NEWLINE_Drug izziv je ve\xc4\x8dajo\xc4\x8da se mednarodna konkurenca, ki jo je uvedel razmah mednarodnega trgovanja. Svoje bo prispevalo \xc5\xbee dejstvo, da se \xc5\xa1tevilo svetovnega prebivalstva ve\xc4\x8da hitreje kot \xc5\xa1tevilo prebivalstva ZDA. V obziru pa je med ostalim treba imeti \xc5\xa1e razpad Zveze sovjetskih socialisti\xc4\x8dnih republik, ki je odprl ogromne nove trge, a na drugi strani tudi mnogo nestabilnih gospodarstev in politi\xc4\x8dnih sistemov, ki v svetu globalnega takisto pretresajo gospodarstvo Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. \xc5\xa0e en predmet potencialnih skrbi so tudi resni tekmeci na mednarodnem tr\xc5\xbenem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du, kakr\xc5\xa1ni sta Evropska unija \xe2\x80\x93 slednja ima v se\xc5\xa1tevku ve\xc4\x8dji BDP od ZDA \xe2\x80\x93 in Kitajska._NEWLINE_Aktualne so tudi nikoli prej tako hitre tehnolo\xc5\xa1ke spremembe oziroma napredek, pa morebitna energetska nezadostnost. Slednja je povezana s \xc4\x8dedalje bolj ostrim soo\xc4\x8denjem dveh nasprotujo\xc4\x8dih si ideologij: prosti razvoj gospodarstva na eni strani in ekologija oziroma varstvo okolja na drugi._NEWLINE_Liberalno usmerjeno ameri\xc5\xa1ko gospodarstvo se soo\xc4\x8da \xc5\xa1e s poglabljajo\xc4\x8dim se prepadom med bogatimi in revnimi pripadniki dru\xc5\xbebe: najrevnej\xc5\xa1i prejmejo manj\xc5\xa1i in manj\xc5\xa1i dele\xc5\xbe skupnih dohodkov. Temu botruje velik (ve\xc4\x8dji) pomen izobrazbe, ki je v ZDA stvar finan\xc4\x8dnih zmogljivosti posameznikov; dotok neizobra\xc5\xbeenih emigrantov, ki sestavljajo obse\xc5\xbeen krog poceni delovne sile in povzro\xc4\x8dajo nizko ali ni\xc4\x8delno rast pla\xc4\x8d najslab\xc5\xa1e pla\xc4\x8danih delovnih mest; nato pa \xc5\xa1e skopa socialna podpora, ki jo preka\xc5\xa1a ve\xc4\x8dina drugih tovrstnih sistemov v preostalih razvitih de\xc5\xbeelah sveta.\n_START_SECTION_\nGospodarski sistem\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarski sistem je vsota mnogih ljudi in organizacij \xe2\x80\x93 posamezniki, gospodarske in delavske organizacije, socialne institucije \xe2\x80\x93 in dejavnikov \xe2\x80\x93 med drugim zakoni in regulacije. Tudi neprofitne organizacije, kakr\xc5\xa1ne so javne \xc5\xa1ole, so del gospodarstva, saj tako kot profitne ustanove zagotavljajo dolo\xc4\x8dene usluge ali dobrine. V gospodarski sistem sodijo tudi trgi._NEWLINE_Bistvo gospodarske ureditve v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je vse od osamosvojitve dalje mo\xc4\x8dna ideja, da so lastniki produkcijskih virov posamezniki in kot taki tudi upravljajo ekonomski sistem. Tr\xc5\xbeno gospodarstvo deluje po na\xc4\x8delu odlo\xc4\x8danja izdelovalcev o tem, kaj bodo izdelovali in po koliko dobrino prodajali, medtem ko se kupci odlo\xc4\x8dajo, kaj in za koliko denarja so pripravljeni kupiti. V tak\xc5\xa1ni ureditvi je pomembna konkurenca, ki v osnovi zgotavlja primerno nizke cene in kakovost izdelkov. Tr\xc5\xbeni sistem je zato vir spreminjanja cen na trgu, in sicer vedno, ko pride do sprememb bodisi v povpra\xc5\xa1evanju bodisi v produkciji. Spremembe v povpra\xc5\xa1evanju so lahko posledica ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila potro\xc5\xa1nikov na trgu, ve\xc4\x8djega premo\xc5\xbeenja teh, trendov, zamenjave dolo\xc4\x8denega izdelka oziroma storitve z drugim (angle\xc5\xa1ki pojem je creative destruction) idr. Spreminjanja produkcije pa se med drugim utegnejo pripetiti ob povi\xc5\xa1anih ali zni\xc5\xbeanih cenah produkcijskih virov (tj. surovine, kapital in delo), tehnolo\xc5\xa1kih spremembah, premikih produkcijskih obratov v druge regije ali pa pove\xc4\x8danem \xc5\xa1tevilu konkurentov zaradi dobre prodaje._NEWLINE_Profitabilne izdelke in usluge naj bi zagotavljali privatniki, dr\xc5\xbeava pa igra vlogo varuha tistih gospodarskih dejavnosti, ki so z vidika dobi\xc4\x8dka nesmiselne, jih privatni sektor zaradi drugih razlogov ne priskrbuje ali pa so nacionalnega pomena: obramba, socialni sistem, dr\xc5\xbeavna prometna omre\xc5\xbeja itd. Naloga dr\xc5\xbeavne uprave je tudi regulacija prekomerne produkcije posameznih izdelkov ali uslug, spodbujanje premalo zastopanih dejavnosti, zagotavljanje kakovostnih standardov in nadzor nad stopnjo inflacije._NEWLINE_Pomembna lastnost proizvodnje v ZDA in drugih razvitih dr\xc5\xbeavah je visoka mera specializacije. To je rezultat miselnosti, po kateri dr\xc5\xbeavljani namesto \xc5\xbertovanja \xc4\x8dasa za izdelavo \xc5\xbeelenih izdelkov raje \xc5\xbertvujejo denar za njih nakup. Tak\xc5\xa1en vidik pa se je skozi zgodovino naroda krepko spreminjal: samozadostne kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine na za\xc4\x8detku poti gospodarskega razvoja in postmoderna dru\xc5\xbeba z enormnim \xc5\xa1tevilom razpolo\xc5\xbeljivih izdelkov in uslug v njegovem trenutnem stadiju. Tudi produkcijski del ekonomije je pri\xc5\xa1el do spoznanja, da je visoka specializacija in za primer nabava nekaterih komponent svojega izdelovalnega procesa ali produkta bolj obrestujo\xc4\x8da kot samozadostna proizvodnja. Tak\xc5\xa1en na\xc4\x8din dela namre\xc4\x8d zni\xc5\xbea stro\xc5\xa1ke izdelave in slednjo pospe\xc5\xa1i. Za\xc4\x8detki tak\xc5\xa1ne specializacije so se v pri\xc4\x8detku 20. stoletja zgodili v samostojni tovarni (prvi primer je Fordov teko\xc4\x8di trak): \xc4\x8de je vsak delavec celoten \xc4\x8das opravljal le eno samo delo, je bil v njem bolj izve\xc5\xbeban, pozitivna posledica pa je bil neprimerno manj\xc5\xa1i \xc4\x8das, potreben za dovr\xc5\xa1itev izdelka. Bolj dodelan sistem specializirane proizvodnje pa je delitev dela tudi med tovarnami oziroma podjetji; tako lahko mlinar, ki izdeluje moko za mno\xc5\xbeico pekarn v dr\xc5\xbeavi, nabavi sicer drage naprave za avtomatizacijo postopka \xe2\x80\x93 nabava tak\xc5\xa1ne tehnologije bi bila za vsako od pekarn (zaradi premajhne proizvodnje) namre\xc4\x8d finan\xc4\x8dno nesmiselna. Nadaljnja stopnja specializacije proizvodnje je bila izvedena z globalizacijo trga: proizvodnjo, ki bi bila cenej\xc5\xa1a v drugi dr\xc5\xbeavi, je z vidika dobi\xc4\x8dka smotrno preseliti v geografsko bli\xc5\xbeino virov surovin ali poceni delavcev.\n_START_SECTION_\nElementi\n_START_PARAGRAPH_\nGospodarske dejavnosti napajajo \xc5\xa1tirje poglavitni elementi: naravni viri, delovna sila, kapital in podjetni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nNaravni viri\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni viri so lahko uporabljeni za izdelavo dobrin. Zlasti v tradicionalnej\xc5\xa1ih sistemih ti predstavljajo skoraj celoten dele\xc5\xbe ekonomije, bistvenega pomena pa so tudi danes. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave na svojem ozemlju premorejo obilico naravnih bogastev, kar pomeni velike povr\xc5\xa1ine rodovitne prsti, mnoge kilometre obal z ribami, obse\xc5\xbene gozdove in rudninska nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nDelovna sila, dohodek in brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nV Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je leta 2006 delovno silo \xe2\x80\x93 tj. vsi dr\xc5\xbeavljani, starej\xc5\xa1i od 16 let, ki so bodisi zaposleni bodisi preteklih 30 dni aktivno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zaposlitev \xe2\x80\x93 sestavljalo 151,4 milijona ljudi. Ti ljudje ustvarjajo trg delovne sile, na katerem so cene takisto dolo\xc4\x8dene na podlagi razmerja med ponudbo in povpra\xc5\xa1evanjem \xe2\x80\x93 bolj so cenjeni redki, praviloma bolj u\xc4\x8deni delavci, tisti bolj pogosto razpolo\xc5\xbeljivi in navadno slabo izobra\xc5\xbeeni pa manj. Proces t. i. kreativne destrukcije povzro\xc4\x8da svoje posledice tudi na trgu delovne sile, in sicer v smislu pove\xc4\x8devanja ali zmanj\xc5\xa1evanja zanimanja za posamezne izobrazbene profile delavcev: dandanes so tako zelo za\xc5\xbeeleni ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki strokovnjaki, kova\xc4\x8di pa so skoraj neiskan kader._NEWLINE_Kdo in pod kak\xc5\xa1nimi pogoji nastopa na trgu delovne sile, dolo\xc4\x8da kopica dejavnikov. V dinami\xc4\x8dnem ekonomskem sistemu prihaja do \xc5\xbeivahnih sprememb, za primer vstop mno\xc5\xbeic \xc5\xbeensk na ameri\xc5\xa1ki trg med in po drugi svetovni vojni; fenomen je povzro\xc4\x8dil padec pla\xc4\x8d za nekvalificirana dela. \xc5\xa0e en primer je sprememba trga delovne sile, ki jo je povzro\xc4\x8dil mno\xc5\xbei\xc4\x8den vstop pripadnikov ameri\xc5\xa1ke generacije\xc2\xa0\xc2\xbbbaby booma\xc2\xab\xc2\xa0(Ameri\xc4\x8dani, rojeni med s stali\xc5\xa1\xc4\x8da rodnosti zelo bogatima letoma 1945 in 1964). Tak\xc5\xa1na dogajanja imajo daljnose\xc5\xbene posledice za celotno gospodarstvo, saj je ob dopolnjeni primerni starosti generacije pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo delavcev zasi\xc4\x8dilo trg, pove\xc4\x8dano \xc5\xa1tevilo diplomantov je povzro\xc4\x8dilo padec pla\xc4\x8d kvalificiranega dela, njih upokojevanje po pri\xc4\x8detku 21. stoletja pa se bo poznalo v obliki te\xc5\xbeav s pokojninskim sistemom in hitrim staranjem oziroma upadom delovno sposobnega prebivalstva._NEWLINE_Tudi drugi vplivi preobra\xc5\xbeajo trg delovne sile. Imigracije so v najve\xc4\x8d primerih vzrok dvigu ekonomske rasti, saj pomenijo velik dotok delovne sile, pripravljene na prodajo svoje delovne sposobnosti za nizko pla\xc4\x8do. Tovrstni vplivi na gospodarstvo so sicer izrazito zna\xc4\x8dilni za Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, katerih gospodarstvo je v vsem svojem razvoju raslo na podlagi uvoza imigrantov, ki so prese\xc5\xbene koli\xc4\x8dine naravnih virov z delom spreminjali v dobi\xc4\x8dek. Zaradi tak\xc5\xa1ne tradicije ameri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava tudi danes na izobrazbeno raven imigrantov ni pozorna v tak\xc5\xa1ni meri, kot to velja za druge gospodarsko razvite dr\xc5\xbeave sveta._NEWLINE_Dejavnik pri strukturi delovne sile je diskriminacija, ki v prvem mestu vpliva na razporejenost dohodka. Zaslu\xc5\xbeki belih \xc5\xbeensk so v povpre\xc4\x8dju okoli 10 odstotkov ni\xc5\xbeji od zaslu\xc5\xbekov belih mo\xc5\xa1kih na primerljivih delovnih mestih z enakim delovnim \xc4\x8dasom in drugimi pogoji. Ravno tako je pribli\xc5\xbeno 10 odstotkov treba od\xc5\xa1teti od pla\xc4\x8d belih mo\xc5\xa1kih, ko gre za izra\xc4\x8dune zneskov pla\xc4\x8d mo\xc5\xa1kih afroameri\xc4\x8danov na primerljivih delovnih mestih. Lastnost \xc4\x8drnskega dele\xc5\xbea delovne sile v ZDA je tudi okvirno dvakrat tolik\xc5\xa1na brezposelnost, kot jo je zaznati med belimi dr\xc5\xbeavljani. Latinoameri\xc4\x8dani v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah prejmejo okoli 95 odstotkov pla\xc4\x8de belih delavcev. Poleg neskladnosti diskriminacije s sodobnimi eti\xc4\x8dnimi na\xc4\x8deli enakosti ima ta tudi negativen u\xc4\x8dinek na gospodarstvo, saj nesprejemanje nekaterih delavcev pomeni manj razpolo\xc5\xbeljive delovne sile, sledijo pa vi\xc5\xa1ji stro\xc5\xa1ki dela._NEWLINE_Pri dolo\xc4\x8danju dohodkov, pa tudi drugih delovnih pogojev, imajo nekolik\xc5\xa1en pomen sindikati: \xc4\x8dlani teh so po nekaterih podatkih dele\xc5\xbeni med 10 in 15 odstotkov vi\xc5\xa1jih pla\xc4\x8d v razmerju s primerljivimi delovnimi mesti njihovih nesindikalnih kolegov. Sindikalne organizacije so bile posebno raz\xc5\xa1irjene pred prvo svetovno vojno, nato je po sprejetju nacionalnega zakona o delovnih razmerjih (National Labor Relations Act) leta 1935 in z njim priznanja nekaterih pomembnih delavskih pravic na narodni ravni \xc4\x8dlanstvo v sindikatih padlo. \xc5\xa0e manj in manj pripadnikov so ti \xc5\xa1teli po sedemdesetih letih preteklega stoletja, ko se je naglo razvijal storitveni sektor gospodarstva, katerega delovna sila naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8de sodi k belim ovratnikom._NEWLINE_Brezposelnost se pojavlja takisto v gospodarstvu Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Stopnja frikcijske brezposelnosti je nezanemarljiva \xe2\x80\x93 a tudi ne razlog za resnej\xc5\xa1o skrb \xe2\x80\x93 predvsem zavoljo visoke mobilnosti prebivalstva, ki pogosto menja delovna mesta. Cikli\xc4\x8dna brezposelnost je kot zna\xc4\x8dilnost obdobij gospodarske depresije in recesije v 20. stoletju dvakrat dosegla skrb vzbujajo\xc4\x8do stopnjo, in sicer prvi\xc4\x8d v obdobju velike depresije leta 1933 s 25\xc2\xa0% brezposelne delovne sile ter drugi\xc4\x8d v recesiji 1982-1983, malone 10\xc2\xa0%. Strukturna brezposelnost je ravno tako stalen pojav, ob premajhnem povpra\xc5\xa1evanju po dolo\xc4\x8denih kadrih; zna\xc4\x8dilna je za \xc4\x8das, ko so se ameri\xc5\xa1ka podjetja pospe\xc5\xa1eno selila v dr\xc5\xbeave s cenej\xc5\xa1imi produkcijskimi sredstvi. Stopnja nezaposlenosti izrazito niha tudi med skupinami razli\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeenih delavcev: leta 1998 je brez slu\xc5\xbebe \xc5\xbeivel 7,1 odstotek nematuriranih delavcev in le 1,8\xc2\xa0% diplomantov._NEWLINE_Tudi to je eden izmed razlogov premo\xc5\xbeenjskih razlik in razlik v dohodkih med revnimi in bogatimi Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Vrhnjih 20 odstotkov gospodinjstev po premo\xc5\xbeenju v dr\xc5\xbeavi je svoj dele\xc5\xbe skupnih narodnih dohodkov pove\xc4\x8dalo z 42,2\xc2\xa0% leta 1948 na 47,3\xc2\xa0% leta 1998, medtem ko se je dohodek spodnje petine v istem obdobju zmanj\xc5\xa1al s 4,9\xc2\xa0% na 4,2\xc2\xa0%. Zraven razlik v izobrazbeni ravni na tak\xc5\xa1no razslojevanje vpliva tudi pritok neizobra\xc5\xbeenih imigrantov, pa skop socialni sistem Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, ki je socialno \xc5\xa1ibkim dr\xc5\xbeavljanom v manj\xc5\xa1o pomo\xc4\x8d kot podobni sistemi v drugih dr\xc5\xbeavah Zahoda. Se\xc5\xa1tevek dejavnikov botruje dejstvu: leta 2004 je bil medianski letni dohodek za zaposlenega mo\xc5\xa1kega belega diplomanta 54.278 USD (33.591 dolarjev za \xc5\xbeenske), za nediplomiranega mo\xc5\xa1kega pa le 15.767 dolarjev (9.578 dolarjev za \xc5\xbeenske).\n_START_SECTION_\nKapital\n_START_PARAGRAPH_\nKapital predstavljajo vsi objekti, infrastruktura in oprema, ki jih gospodarstvo uporablja za izdelavo dobrin oziroma nudenje storitev. Ves kapital Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav je po ocenah konec 20. stoletja zna\xc5\xa1al ve\xc4\x8d od 11 trilijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev; od tega je polovico vrednosti zavzemala oprema, drugo polovico pa objekti oziroma infrastruktura._NEWLINE_Kapital je rezultat tveganega na\xc4\x8dela investiranja, ki bo ob dobrih potezah obrodilo sadove in pomno\xc5\xbeilo vlo\xc5\xbeen znesek, v nasprotnem primeru, tj. slabem izidu, pa bo vlo\xc5\xbeek uni\xc4\x8den ali vsaj degradiran. Te investicije v kapital, katerih vir so poprej\xc5\xa1nji dobi\xc4\x8dki, so eden osnovnih gradnikov rasti gospodarstva. Vsi profiti pa ne morejo biti reinvestirani, saj na tem mestu pride do tehtanja med ponovnim vlaganjem sredstev v kapital ter med takoj\xc5\xa1njo potro\xc5\xa1njo. Od treh potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1kih skupin v ekonomiji Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav (gospodinjstva, podjetja in dr\xc5\xbeavna uprava) edinole gospodinjstva nastopajo kot tista, ki privar\xc4\x8dujejo ve\xc4\x8d sredstev od investiranih, medtem ko podjetja in dr\xc5\xbeavna uprava vsako leto prihranijo oziroma zapravijo le malo dobi\xc4\x8dka, dale\xc4\x8d najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe je namre\xc4\x8d usmerjen v nadaljnji razvoj. Pri investiranju imajo pomembno vlogo banke, ki na za\xc4\x8detku postopka zbirajo denar var\xc4\x8devalcev na svoje ra\xc4\x8dune, nato pa z vi\xc5\xa1jimi obrestmi izdajajo posojila za investicije. Ta tvegana dejavnost bank je zavarovana z ve\xc4\x8d varovalkami, izmed katerih velja omeniti Federal Deposit Insurance Corporation, ki zavaruje imetja bank._NEWLINE_[o  vstavi fotko velike depresije in razlo\xc5\xbei, da je zaprtje bank prekinilo dotok posojil za investicije in tako povzro\xc4\x8dilo splo\xc5\xa1no gospodarski zlom]_NEWLINE_Ker prebivalci Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav niso navajeni gospodarsko te\xc5\xbekih \xc4\x8dasov, je ideja hranjenja dohodka manj uveljavljena kot v mnogih drugih dr\xc5\xbeavah. Zato so bankam iz tega vira na voljo razmeroma majhne vsote sredstev, iz tega pa sledi potreba po ve\xc4\x8djih vlaganjih sredstev iz inozemstva. Pozitivna plat so zagotovljena sredstva za nove investicije, negativna pa dejstvo, da vlaganje tujega denarja v gospodarstvo ZDA v tujini povzro\xc4\x8da potrebo po ameri\xc5\xa1kih dolarjih, kar jim zvi\xc5\xa1uje menjalno vrednost, kon\xc4\x8dni rezultat pa je manj\xc5\xa1i izvoz iz dr\xc5\xbeave, saj so cene izdelkov za tuje kupce ve\xc4\x8dje, in ve\xc4\x8dji uvoz, saj so na isti na\xc4\x8din za kupce v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah cene tujih produktov ni\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo in dr\xc5\xbeava\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu da je gospodarski sistem ZDA v osnovi podvr\xc5\xbeen zakonom prostega trga, dr\xc5\xbeava prevzema nekatere pomembne vloge. Tako sprejema in uveljavlja zakone o lastnini in kakovostne (varnostne, zdravstvene idr.) standarde, prepre\xc4\x8duje neprimerne ekonomske aktivnosti, skrbi za oboro\xc5\xbeene sile in druge zadeve strate\xc5\xa1kega pomena, pa tudi za javno pomo\xc4\x8d socialno in druga\xc4\x8de \xc5\xa1ibkim dr\xc5\xbeavljanom. Zraven tega se njena vpletenost v gospodarstvo izra\xc5\xbea v proizvajanju izdelkov in nudenju uslug, ki jih tr\xc5\xbena ekonomija zavoljo nedobi\xc4\x8dkonosnosti ne zagotavlja, pa so kljub temu bistvenega pomena za narod in dr\xc5\xbeavo: dr\xc5\xbeavne ceste, cepljenje proti nalezljivim boleznim, osnovno \xc5\xa1olanje itd. Na drugi strani tak\xc5\xa1nih regulacijskih dejavnosti pa zmanj\xc5\xa1uje produkcijo nekaterih izdelkov ali uslug (za primer alkohol) ali pa prepoveduje trgovino (v sodobnih ZDA je prepovedana trgovina z volilnimi glasovi ali su\xc5\xbenji). Nenazadnje pa je dr\xc5\xbeava ekonomsko pomembna zaradi svoje dru\xc5\xbebene oblasti, s katero je mo\xc4\x8d jasno definirati lastnino in pravila poslovanja ter stabilizirati finance._NEWLINE_V 20. stoletju je dr\xc5\xbeavna uprava \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala svojo vlogo v gospodarstvu: v 30. letih minulega stoletja je proizvajala 5\xc2\xa0% celotnega BDP in ta dele\xc5\xbe do leta 2005 pove\xc4\x8dala na 20\xc2\xa0%; to je sicer \xc5\xa1e vedno dele\xc5\xbe, manj\xc5\xa1i od tistih v preostanku postmodernih gospodarskih sistemov po svetu. Razlogi za tak\xc5\xa1no pove\xc4\x8danje gospodarske aktivnosti so ve\xc4\x8dplastni, v bistvu pa zajemajo razvoj mno\xc5\xbeice programov, ki so izbolj\xc5\xa1ali \xc5\xbeivljenjski standard in so zato prepri\xc4\x8dali prebivalce v vi\xc5\xa1je davke in zapravljanje dr\xc5\xbeave, aktivnosti v okviru hladne vojne, kot npr. izdelava sofisticiranih oro\xc5\xbeij, in \xc5\xa1e dr\xc5\xbeavni prevzem \xc5\xa1tevilnih socialno-ekonomskih funkcij, ki so jih v preteklosti nosile dru\xc5\xbeine in ki vsaka zase terjajo finan\xc4\x8dna sredstva._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava pa v vseh primerih ni balzam za gospodarstvo, in to zlasti zaradi dejstva, da vanj nemalokrat vstopi na to\xc4\x8dki, kjer se pri\xc4\x8dno najve\xc4\x8dje te\xc5\xbeave. Le en primer je slede\xc4\x8d: predsednik dr\xc5\xbeave Reagan je v letih 1981 in 1984 krepko zni\xc5\xbeal davke, saj naj bi v idealnem razvoju to povzro\xc4\x8dilo visoko zaposlenost in gospodarsko rast, ki bi nastalo finan\xc4\x8dno luknjo zapolnila z velikimi zaslu\xc5\xbeki. Pri\xc5\xa1lo pa je do deficita, ker vlada zaradi preskromnih davkov ni zmogla pokriti svojih stro\xc5\xa1kov in si je tako izposojala sredstva. Veliko povpra\xc5\xa1evanja po posojilih je vodilo do ve\xc4\x8djih obresti, ki si jih firme niso bile sposobne privo\xc5\xa1\xc4\x8diti, zato so nastopili tuji vlagatelji. To je vzdignilo vrednost ameri\xc5\xa1kega dolarja, \xc4\x8desar kon\xc4\x8dna posledica je bil zmanj\xc5\xa1an izvoz iz Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav in te\xc5\xbeki \xc4\x8dasi za izvozna podjetja. Dr\xc5\xbeavni ukrepi so tudi sicer lahko blagodejni za posamezen sektor ali podjetje, a ta dvorezen me\xc4\x8d v vsakem primeru povzro\xc4\x8di te\xc5\xbeave na nekem drugem mestu. Tudi lobiji lahko dr\xc5\xbeavno politiko pripravijo do slabih odlo\xc4\x8ditev \xe2\x80\x93 ti namre\xc4\x8d zastopajo le stali\xc5\xa1\xc4\x8da posamezne stranke, mnogokrat korporacije, njihove ideje pa na \xc5\xa1ir\xc5\xa1i ravni, tj. v smislu vpliva na nacionalno gospodarstvo in v globaliziranem svetu vedno bolj pogosto na celoten svet, niso pozitivne.\n_START_SECTION_\nVloge\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavna uprava stremi k uravnavanju koli\xc4\x8din dobrin in storitev, ki so v prostem trgu neuravnove\xc5\xa1ene. Omogo\xc4\x8da obstoj javnih storitev, ki so kot tak\xc5\xa1ne vedno na voljo vsem prebivalcem: ko se jih poslu\xc5\xbei posameznik ali skupina posameznikov, jih za preostanek prebivalstva ne zmanjka \xe2\x80\x93 primer so oboro\xc5\xbeene sile, ki dr\xc5\xbeavo in njene prebivalce varujejo v celoti._NEWLINE_Uravnavanje eksternih stro\xc5\xa1kov ali pridobitev je takisto funkcija dr\xc5\xbeave. To pomeni, da, za primer, produkcija alkohola in cigaret bremenita zdravstveni prora\xc4\x8dun, njih producenti pa omenjenega posrednega stro\xc5\xa1ka ne pla\xc4\x8dujejo. Dr\xc5\xbeava vsko\xc4\x8di s te\xc5\xbeko obdav\xc4\x8ditvijo tovrstnih izdelkov in posledi\xc4\x8dno v optimalnem primeru kritjem nastalih stro\xc5\xa1kov. Nasprotno pa naj bi imele \xc5\xa1ole pozitiven vpliv ne le na iz\xc5\xa1olance, marve\xc4\x8d posredno na celotno dru\xc5\xbebo, in sicer v obliki manj\xc5\xa1e brezposelnosti, kriminala in rev\xc5\xa1\xc4\x8dine, iz \xc4\x8desar sledi, da je \xc2\xbbizdelek\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ole podcenjen, zato ga je smiselno \xc2\xbbdopla\xc4\x8dati\xc2\xab\xc2\xa0skozi dr\xc5\xbeavno subvencijo._NEWLINE_Konkurenca in iz nje izhajajo\xc4\x8de prepre\xc4\x8devanje monopola sta skozi o\xc4\x8di tr\xc5\xbene ekonomije podlaga za obstoj kakovostnih dobrin in storitev po primerni ceni. Dr\xc5\xbeavna uprava kot dru\xc5\xbebena oblast je na tem mestu ostro nastopila \xc5\xbee ob prehodu iz 19. v 20. stoletje, ko je bil leta 1890 sprejet protimonopolni zakon Sherman Antitrust Act, ki je leta 1911 razdrl takrat ob\xc4\x8dutno monopolen kartel Standard Oil Trust na ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih, med seboj konkurirajo\xc4\x8dih si podjetij. Znan primer je tudi razbitje korporacije American Telephone and Telegraph leta 1982. Dr\xc5\xbeava pa sicer dopu\xc5\xa1\xc4\x8da naravne monopole, kjer so \xc5\xa1ir\xc5\xa1i stro\xc5\xa1ki le enega ponudnika storitve ni\xc5\xbeji od cene infrastrukture v primeru ve\xc4\x8d ponudnikov: do hi\xc5\xa1 je tako cenovno dale\xc4\x8d najbolj smiselno pripeljati le en vodovod in druge napeljave. V tak\xc5\xa1nih primerih naravnega monopola so dejavnosti strogo nadzorovane in s tem na\xc4\x8delno onemogo\xc4\x8dene pri prekomernem zvi\xc5\xa1evanju cen idr._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je na inflacijo in stopnjo brezposelnosti sposobna odlo\xc4\x8dilno vplivati z vzvodom lastnega zapravljanja, saj premore zajetno koli\xc4\x8dino sredstev, ki lahko ob primerni politiki obudijo gospodarstvo. Tak\xc5\xa1en takrat najve\xc4\x8dji poseg v zgodovini je bil program New Deal v \xc4\x8dasu velike depresije, pa neposredno zatem veliki izdatki za vojno industrijo druge svetovne vojne, ki so bili seme za neverjetno povojno blaginjo.\n_START_SECTION_\nMednarodne povezave\n_START_PARAGRAPH_\n[o  vklju\xc4\x8di tabelo vrednosti posameznih sektorjev izvoza in uvoza]_NEWLINE_Skoraj vse svetovne dr\xc5\xbeave so v sodobnem svetu tako ali druga\xc4\x8de izrazito povezane v mednarodno skupnost in od nje tudi odvisne. Ta odvisnost se nana\xc5\xa1a bodisi na politi\xc4\x8dno dogajanje v tretji dr\xc5\xbeavi bodisi, in vedno krepkeje, na gospodarska dogajanja. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave s tega vidika prednja\xc4\x8dijo ter zlasti v zadnjih letih slonijo na ve\xc4\x8djem in ve\xc4\x8djem izvozu oziroma uvozu. Njegova vrednost v letu 1959 je zna\xc5\xa1ala 9\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnega BDP in se je do leta 2004 stopnjevala na 25\xc2\xa0%, s \xc4\x8dimer je bil ta sektor najhitreje rasto\xc4\x8da gospodarska panoga v ameri\xc5\xa1ki ekonomiji. Najve\xc4\x8dji trgovski partnerji Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav so Kanada, Mehika, Ljudska republika Kitajska, Japonska itn. ZDA pa imajo \xc5\xa1e velike ekonomske interese na podro\xc4\x8dju Daljne Azije, Bli\xc5\xbenjega in Srednjega vzhoda, pa tudi Latinske Amerike. Politika izolacionizma, po kateri so bile Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave znane skozi stoletja svojega razvoja, je danes tako \xc5\xbee davno pozabljena preteklost._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike so si enormno mo\xc4\x8d in vpliv pri mednarodni trgovini zagotovile po drugi svetovni vojni, ko je bila za razliko od \xc5\xa1tevila opusto\xc5\xa1enih dr\xc5\xbeav njihova ekonomija nedotaknjena. Danes kot najve\xc4\x8dji gospodarski sistem na svetu izvozijo in uvozijo ve\xc4\x8d kot kdorkoli drug in s svojim gospodarstvom, tako pa tudi s kulturo in politiko, vplivajo na svet izraziteje kot katerakoli druga nacija ter s tem stojijo na branikih politi\xc4\x8dne, kulturne in gospodarske globalizacije svetovne dru\xc5\xbebe. Ve\xc4\x8dina strokovnjakov in prebivalcev dr\xc5\xbeave je mnenja, da je kolikor le mogo\xc4\x8de prosta mednarodna trgovina vir blaginje za obe strani, saj naj bi pove\xc4\x8devala svetovno produkcijo, potro\xc5\xa1njo in konkurenco. Tak\xc5\xa1nega mnenja pa ni nasprotni tabor, predvsem zastopan v nerazvitih dru\xc5\xbebah, ki zaradi svetovne proste trgovine izku\xc5\xa1a te\xc5\xbeke \xc4\x8dase in premalo regulirano izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje nacionalnih produkcijskih sredstev, kakr\xc5\xa1ni so naravni viri in delovna sila, s strani v veliki meri ameri\xc5\xa1kih multinacionalnih korporacij._NEWLINE_Mednarodno trgovanje je trenutna kon\xc4\x8dna faza procesa, ki je trgovino iz ameri\xc5\xa1ke doma\xc4\x8de vasi slede\xc4\x8d komunikacijsko-prometnim izbolj\xc5\xa1avam prenesel na regionalno raven, kasneje pa na dr\xc5\xbeavno in v zaklju\xc4\x8dku na svetovno. Trgovanje onkraj nacionalnih meja se v na\xc4\x8delu ne razlikuje od geografsko omejenega trgovanja, a je navkljub smotrno omeniti nekatere za zadevo pomembne razlike, kakr\xc5\xa1ne so prisotnost dveh denarnih valut in razli\xc4\x8dne trgovske prepreke (carine idr.)._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina mednarodnega trgovanja poteka z razvitimi dr\xc5\xbeavami. Med drugim je uvo\xc5\xbeena tudi mno\xc5\xbeica produktov, katerih izdelava bi lahko ali neko\xc4\x8d tudi je potekala v mejah ZDA. A tako kot v notranji ekonomiji tudi na mednarodnem nivoju prihaja do specializacije, v kateri se v\xc4\x8dasih skoraj celotne dr\xc5\xbeave osredoto\xc4\x8dijo na izdelavo in izvoz enega izdelka ali njih skupine. Specializacija je v mednarodnih tr\xc5\xbenih odnosih z vidika dobi\xc4\x8dka \xc5\xa1e bolj na mestu, saj je na trgu, ki je neprimerno obse\xc5\xbenej\xc5\xa1i od dr\xc5\xbeavnega, mogo\xc4\x8de prodati \xc5\xa1e ve\xc4\x8d specializiranih izdelkov in s tem \xc5\xa1e bolje unov\xc4\x8diti npr. drage naprave za izdelavo konkretnega izdelka.\n_START_SECTION_\nPrepreke in povezave\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere politike izvirajo iz ideje, da ima preve\xc4\x8d spro\xc5\xa1\xc4\x8deno mednarodno trgovanje neugoden vpliv, in tako uvajajo razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine regulacije, najpogosteje so to carine in kvote. Nedavno je Rusija v tem duhu na podlagi zdravstvenih standardov prepre\xc4\x8dila uvoz perutnine iz ZDA, slednje pa so nezadovoljne tudi z japonskimi trgovskimi ovirami, ki ote\xc5\xbeujejo prodor ameri\xc5\xa1kih bank in drugih podjetij v dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Te ovire pa se v ekonomsko liberalnem duhu bolj in bolj umikajo, med tako misle\xc4\x8dimi ekonomisti namre\xc4\x8d vlada prepri\xc4\x8danje, da je bolje zdr\xc5\xbeati dolo\xc4\x8den dele\xc5\xbe odmrlega doma\xc4\x8dega gospodarstva kot posledico mednarodnega trgovanja in kve\xc4\x8djemu pomagati s subvencijami ter drugimi oblikami pomo\xc4\x8dmi, ki naj bi predstavljale manj\xc5\xa1i stro\xc5\xa1ek, kot bi to bil primer blokade mednarodnih trgovskih tokov. Zahteve po slednjem s pove\xc4\x8dano mo\xc4\x8djo vzniknejo v \xc4\x8dasu gospodarskih depresij, ko \xc5\xa1ibko doma\xc4\x8de gospodarstvo zahteva zavarovanje pred tujo konkurenco, a se prav tako v navedenem primeru prepre\xc4\x8devanje tujih ponudb izka\xc5\xbee za negativno._NEWLINE_Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so kot zavezane prosti trgovini med dr\xc5\xbeavami prednja\xc4\x8dile pri ustanavljanju Mednarodnega denarnega sklada leta 1944, v pribli\xc5\xbeno istem \xc4\x8dasu je isti nazor promoviral tudi Marshallov na\xc4\x8drt. \xc5\xbde leta 1947 je bil sprejet pomemben Splo\xc5\xa1ni sporazum o carinah in trgovini (angle\xc5\xa1ko General Agreement on Tariffs and Trade, GATT), ki je v prihodnjih pet desetletjih \xc4\x8distil carinske ovire. 1995. leta je funkcije GATT prevzela danes gospodarsko svetovno pomembna Svetovna trgovinska organizacija._NEWLINE_Na regionalni ravni je pomemben Severnoameri\xc5\xa1ki sporazum o prosti trgovini (angle\xc5\xa1ko North American Free Trade Agreement, NAFTA), ki so ga leta 1992 podpisale Kanada, Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave in Mehika. \xc5\xa0tevilke govorijo o prednostih za vse tri dr\xc5\xbeave, a naj bi imel doti\xc4\x8dni sporazum negativne socialne posledice zlasti v manj razviti Mehiki.\n_START_SECTION_\nFinance\n_START_PARAGRAPH_\nDenar se v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeava danes nahaja v dveh glavnih oblikah: gotovini in \xc4\x8dekih, vezanih na ban\xc4\x8dne ra\xc4\x8dune. Obilico denarja tako predstavljajo le \xc5\xa1tevilke, ki jih ljudje prejmejo na svoj teko\xc4\x8di ra\xc4\x8dun in jih zatem s \xc4\x8deki ali karticami \xc2\xbbizbri\xc5\xa1ejo\xc2\xab\xc2\xa0s svojega ra\xc4\x8duna._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ki dolar je bil pred \xc4\x8dasom, tako kot ve\xc4\x8dina drugih valut, vezan na dolo\xc4\x8deno koli\xc4\x8dino srebra oziroma zlata in bil s tem vedno zamenljiv za zlato. Papirnati denar je tako slu\xc5\xbeil le kot primerno sredstvo za zamenjavo, saj je bila njega no\xc5\xa1nja enostavna. S \xc4\x8dasom pa je bilo ugotovljeno, da je hranjenje razse\xc5\xbenih koli\xc4\x8din dragocenih kovin, s katerimi je bilo mogo\xc4\x8de zamenjati papirnate nadomestke, zahtevno in drago, sploh pa je bil zahteven postopek prenosa teh dragocenosti v inozemstvo ob mednarodnih poslih. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so leta 1971 zato ukinile pla\xc4\x8devanje za ameri\xc5\xa1ki dolar z zlatom, tj. sistem, znan kot zlati standard. Ameri\xc5\xa1ki dolar je dandanes vezan le \xc5\xa1e na koli\xc4\x8dino dobrin in storitev, s katero je lahko zamenjan (kupna mo\xc4\x8d), ta pa se spreminja.\n_START_SECTION_\nMonetarna politika\n_START_PARAGRAPH_\nInflacija je neugoden vpliv, ki ga regulacijski vzvodi gospodarstva sku\xc5\xa1ajo zajeziti. Za to posve\xc4\x8dena ustanova v ZDA je sistem zveznih rezerv oziroma banka zveznih rezerv, ki je centralna banka dr\xc5\xbeave. Sistem je pristojen za narekanje bankam glede zadr\xc5\xbeevanja financ v rezervah \xe2\x80\x93 niti komercialne banke namre\xc4\x8d ne morejo v vsakem trenutku razpolagati z vsemi svojimi financami, del njih je shranjen v sistemu zveznih rezerv in po tem vzorcu uravnava koli\xc4\x8dino denarja v obtoku. Ta sistem je tudi bankir dr\xc5\xbeavne uprave, \xc4\x8detudi dr\xc5\xbeava ni njegov lastnik. Zvezne rezerve so odgovorne tudi za naro\xc4\x8dila izdajanja bankovcev in kovancev, ki jih posredujejo ministrstvu za finance (angle\xc5\xa1ko Department of the Treasury). Sistem Zveznih rezerv je sestavljen iz 12 regionalnih bank._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a naloga sistema rezerv je uravnavanje koli\xc4\x8dine denarja v obtoku. Tu ne gre za tiskanje in kovanje sve\xc5\xbeih koli\xc4\x8din gotovine, pa\xc4\x8d pa za vplivanje na koli\xc4\x8dino teko\xc4\x8dega negotovinskega denarja: sistem lahko dolo\xc4\x8di manj\xc5\xa1e ali ve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine denarja, ki morajo biti hranjene v zvezni rezervi; \xc4\x8de je koli\xc4\x8dina pove\xc4\x8dana, gre lahko v posojila in nadalje investicije. Sistem je sposoben tudi zni\xc5\xbeevanja ali zvi\xc5\xa1evanja obresti na izposoje iz zveznega sistema rezerv s strani bank, \xc5\xa1e eno sredstvo spro\xc5\xa1\xc4\x8danja denarja pa je prodaja dr\xc5\xbeavnih obveznic. Ti vzvodi omogo\xc4\x8dajo sprostitev denarja v obtok, ko je za\xc5\xbeelena ve\xc4\x8dja mera zapravljanja ali dvigovanje zaposlenosti in gospodarskega razvoja, a onkraj tanke meje pre\xc5\xbei nevarnost inflacije. Tako je sistem rezerv bistvena institucija, ko gre za strate\xc5\xa1ka vpra\xc5\xa1anja nacionalnega gospodarstva.\n_START_SECTION_\nProdukti in storitve\n_START_PARAGRAPH_\n[o  vklju\xc4\x8di graf produkcije po sektorjih]_NEWLINE_V strukturi gospodarskih sektorjev je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e zlasti v 20. stoletju do mno\xc5\xbeice sprememb. V prvi polovici stoletja so se s pode\xc5\xbeelja v urbana okolja selile nepregledne mno\xc5\xbeice, ki so se zaposlile v produkcijskem (industrijskem) sektorju. V njegovi drugi polovici pa se je izjemno pove\xc4\x8dalo povpra\xc5\xa1evanje po storitvenih dejavnostih in tehnolo\xc5\xa1kih prese\xc5\xbekih, kar je velik del gospodarstva usmerilo v storitveni sektor. Potro\xc5\xa1niki so zaradi dobrih gospodarskih prilo\xc5\xbenosti in dohodkov po drugi svetovni vojni imeli veliko kupno mo\xc4\x8d, ki so jo \xc5\xbeeleli uporabiti tudi za nebistvene produkte. V nebo pa je \xc5\xa1la tudi vrednost mednarodnega trgovanja._NEWLINE_[o  kopiraj drugi graf v US Economy -> Production of goods and services -> Production Patterns]_NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ko gospodarstvo je zaradi svoje visoke razvitosti zelo raznoliko. Dejavnosti so naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8de kategorizirane po na\xc4\x8delu treh sektorjev, katerim naj bi se po nekaterih pojmovanjih pridru\xc5\xbeil \xc5\xa1e \xc4\x8detrti. Prvi obsega gospodarsko dejavnost neposredno na podlagi naravnih virov. Drugi sektor predstavlja industrijo. Tretji in danes prevladujo\xc4\x8di zdru\xc5\xbeuje trgovanje in storitve (upravne dejavnosti, transport, turizem itd.). \xc4\x8cetrti sektor pa izhaja iz zadnjega, a se zaradi svoje narave in pospe\xc5\xa1enega razvoja vedno bolj prikazuje kot samostojna skupina panog \xe2\x80\x93 skupni imenovalec teh je obdelava informacij oziroma informacijske dejavnosti.\n_START_SECTION_\nPrimarni sektor: naravni viri\n_START_PARAGRAPH_\n[o  vklju\xc4\x8di dele\xc5\xbe produkcije v primarnem sektorju]_NEWLINE_Velikost dr\xc5\xbeave v primeru ZDA pomeni tudi obilico naravnih virov, tj. rodovitne prsti, bogata morja, rudninska nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da in gozdovi.\n_START_SECTION_\nKmetovanje in ribolov\n_START_PARAGRAPH_\nKljub dejstvu, da je produktivnost agrikulture v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah na visoki stopnji, je ta \xc5\xa1e vedno vir le majhnega dela bruto doma\xc4\x8dega proizvoda. V dejavnosti je zaradi pomembne vloge sodobne strojne opreme zaposlenih malo ljudi. Dr\xc5\xbeava na mnogih koncih premore rodovitno zemljo, katere kultivirane povr\xc5\xa1ine prekrivajo 19\xc2\xa0% celotnega povr\xc5\xa1ja ZDA \xe2\x80\x93 dejstvo, ki dr\xc5\xbeavo postavlja za agrikulturno najbolj bogato na svetu. Kmetijskim dejavnostim je naklonjeno tudi tamkaj\xc5\xa1nje podnebje. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so prve na svetu po pridelku koruze, soje, sorga, pa druge po pridelku p\xc5\xa1enice, ovsa, citrusov in tobaka. Ostali pomembni proizvodi so sladkorni trs, krompir, ara\xc5\xa1idi in sladkorna pesa. Velika polja koruze in soje je videti v Iowi in Illinoisu, p\xc5\xa1enica pa je pomemben pridelek predvsem Kansasa, pa tudi \xc5\xa1tevilnih drugih dr\xc5\xbeav onkraj 100. poldnevnika, kjer se proti zahodu razprostira su\xc5\xa1en svet. Bomba\xc5\xbe je bil ve\xc4\x8d kot poldrugo stoletje izrazito dominanten posevek v dr\xc5\xbeavah ameri\xc5\xa1kega juga; tudi danes ga v krepko zmanj\xc5\xa1anih koli\xc4\x8dinah pridelujejo v globokem jugu in dolini Mississippija ter v Teksasu in Kaliforniji. Nato ga po\xc5\xa1ljejo v predelavo na vzhodni del de\xc5\xbeele, zatem pa onstran oceanov v tekstilne obrate. Pri gojenju zelenjave prednja\xc4\x8di Kalifornija. Sadja zmernih podnebij rastejo na starem severovzhodu, citruse pa gojijo Florida, ju\xc5\xbeni Teksas in Kalifornija._NEWLINE_V letu 2004 so ribi\xc4\x8di Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav ujeli skupno 5,6 milijona ton rib in \xc5\xa1koljk. 80\xc2\xa0% ulova je bilo porabljenega za prehrano ljudi, ostanek pa za \xc5\xbeivalsko krmo, ribje olje in ostale potrebe predelovalne industrije. Vodilno mesto pri koli\xc4\x8dinah ulova poseduje Aljaska, sicer pa se mno\xc5\xbeica ribi\xc5\xa1kih ladij podaja na ribolov tudi ob vzhodno obalo in v Pacifi\xc5\xa1ki ocean ob Washingtonu in Kaliforniji. Opazen dele\xc5\xbe rib na trgu prispevajo sladkovodne ribogojnice._NEWLINE_V okviru gojenja doma\xc4\x8dih \xc5\xbeivali obstaja mnogo \xc5\xbeivinorejskih in svinjerejskih dejavnosti. Mnogo proste \xc5\xbeivine se giblje v Teksasu, medtem ko jo obrati v zveznih dr\xc5\xbeavah Iowa in Illinois gojijo v zaprtih farmah. Mle\xc4\x8dni pas je koncentriran v Wisconsinu, a se vle\xc4\x8de skozi severovzhodne dr\xc5\xbeave. Svinje so zna\xc4\x8dilnost farm v Iowi in Illinoisu, perutnino pa je najti v ju\xc5\xbenih dr\xc5\xbeavah. Velike koli\xc4\x8dine kmetijskega proizovda zado\xc5\xa1\xc4\x8dajo potrebam ZDA in omogo\xc4\x8dajo izvoz prese\xc5\xbeka._NEWLINE_Izjemen pomen je kmetovanje imelo v preteklem ekonomskem razvoju ZDA, po 30. letih minulega stoletja pa je sektor hitro izgubljal delavce. Ne glede na to je pridelek zaradi dovr\xc5\xa1evanja produkcijskih postopkov rasel naprej. Leta 2005 je bilo v dejavnost vklju\xc4\x8denih 2.100.990 kmetij, kar od \xc5\xa1tevila 6,8 milijona 1935. leta pomeni precej\xc5\xa1en upad. Povpre\xc4\x8dna velikost kmetij pa se je na ta ra\xc4\x8dun pove\xc4\x8dala, danes so to obse\xc5\xbeni obrati prehrambene produkcije.\n_START_SECTION_\nRudarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nZdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so vodilna izdelovalka fosfatov (gnojila), na drugem mestu pa po pridobivanju zlata, srebra, bakra, svinca, zemeljskega plina in premoga. Tudi molibden in \xc5\xbeveplo sta pomembna industrijska minerala. Mnogo teh je najti v zahodnih zveznih dr\xc5\xbeavah. Rudarska dejavnost v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu zastopa manj od 2\xc2\xa0% nacionalnega BDP, a je bila v preteklosti izjemnega pomena za industrijski razvoj dr\xc5\xbeave in \xc5\xa1e danes s sicer malim dele\xc5\xbeem bistveno prispeva h gospodarstvu (energetiko kot nepogre\xc5\xa1ljiv del gospodarstva napajajo ravno industrijski minerali)._NEWLINE_Za Saudovo Arabijo in Rusijo se po koli\xc4\x8dini pridobljene nafte nahajajo Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave. Glede na dobi\xc4\x8dek so trije glavni mineralni produkti goriva, in sicer zemeljski plin, nafta in premog. Leta 2003 so ZDA proizvedle 20\xc2\xa0% svetovnih koli\xc4\x8din zemeljskega plina, 20\xc2\xa0% premoga in 11\xc2\xa0% surove nafte. Najve\xc4\x8d nafte je najti na obmo\xc4\x8djih Teksasa in Oklahome, zmeren dele\xc5\xbe se skriva tudi v tleh Mehi\xc5\xa1kega zaliva pred obalami Teksasa in Louisiane, ravno tako pa v severnih predelih Aljaske. Premog je rudarski produkt Wyominga, Zahodne Virginije in Kentuckyja.\n_START_SECTION_\nGozdarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nSamostojno najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe svetovnega lesa pridobijo v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah. Mimo tega je uvoz \xc5\xa1e vedno nepogre\xc5\xa1ljiv, prete\xc5\xbeno iz Kanade. ZDA so bile ob prihodu evropskih priseljencev polovi\xc4\x8dno pokrite z gozdom, danes prvotni gozdovi prekrivajo le \xc5\xa1e 10\xc2\xa0% poprej\xc5\xa1njih povr\xc5\xa1in. Ti pragozdovi in kasneje nastali gozdni predeli danes zavzemajo pribli\xc5\xbeno tretjino celotnega ozemlja, od \xc4\x8desar so tri \xc4\x8detrtine v lasti privatnikov in preostala \xc4\x8detrtina v dr\xc5\xbeavnih rokah. Dve tretjini vseh trenutnih gozdov sta klasificirani kot komercialni vir. Okoli polovica vsega neuvo\xc5\xbeenega lesa izhaja iz pacifi\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, nadaljnjo tretjino predstavljajo gozdovi na jugu ZDA, nekolik\xc5\xa1en del pa izvira iz verige Apala\xc4\x8dev. Izsekavanje se je zaradi vedno glasnej\xc5\xa1ih ekolo\xc5\xa1ko usmerjenih pozivov in nekaterih drugih dejavnikov v zadnjem \xc4\x8dasu nekoliko zmanj\xc5\xa1alo.\n_START_SECTION_\nSekundarni sektor: industrija\n_START_PARAGRAPH_\nV industrijskem gospodarskem sektorju je zaposlen dele\xc5\xbe 12\xc2\xa0% ameri\xc5\xa1ke delovne sile, ustvari pa 14\xc2\xa0% bruto doma\xc4\x8dega proizvoda. Razmeroma majhen dele\xc5\xbe je tak\xc5\xa1en \xc5\xa1ele od druge polovice 20. stoletja, ko se je pomemben del 20,7 milijona delavcev (1970) umaknil v drug sektor in v njem leta 2004 pu\xc5\xa1\xc4\x8dal \xc5\xa1e 14,3 milijona ljudi. \xc5\xa0e ena pomembna sprememba v dejavnosti v tem \xc4\x8dasu je selitev industrije iz severovzhodnih in centralno severnih regij dr\xc5\xbeave v druga podro\xc4\x8dja, kar za seboj pu\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1tevilne zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene obrate, sestavljajo\xc4\x8de regijo, znano kot Pas rje (angle\xc5\xa1ko Rust belt). Danes je preostala industrija severa zgo\xc5\xa1\xc4\x8dena v srednjeatlantskih in severovzhodnih dr\xc5\xbeavah (leta 1996 so industrijski obrati v navedenih regijah predstavljali 38\xc2\xa0% celotnega dr\xc5\xbeavnega dele\xc5\xbea) ter je znana po proizvodnji motornih vozil, industrijske opreme in kovinskih izdelkov. Jug dr\xc5\xbeave ima svojo industrijo prete\xc5\xbeno v Teksasu, medtem ko na zahodu prednja\xc4\x8di Kalifornija (transportna oprema, prehrambena industrija, elektri\xc4\x8dne in elektronske naprave)._NEWLINE_Pomembna lastnost sodobne ameri\xc5\xa1ke industrije je produkcija onkraj dr\xc5\xbeavnih meja: multinacionalne korporacije postavljajo svoje tovarne ali pa najemajo tuje izven Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, kjer so produkcijska sredstva, za primer delovna sila, cenej\xc5\xa1a. Tak\xc5\xa1no usmerjanje dela ven iz tovarne z namenom zmanj\xc5\xa1anja stro\xc5\xa1kov je z angle\xc5\xa1kim pojmom imenovano outsourcing. Praksa se je pojavila \xc5\xbee v zgodnjih 80. letih, ko so pri\xc4\x8dele rasti tovarne ob mehi\xc5\xa1ki meji, znane pod \xc5\xa1panskim izrazom maquiladora. Tak\xc5\xa1ne strategije so bile dokon\xc4\x8dno uveljavljene s sporazumom NAFTA. Kasneje je pri\xc5\xa1lo \xc5\xa1e do ogromnega outsourcinga v manj razvite dr\xc5\xbeave sveta, med njimi Kitajsko, Indijo, Indonezijo, Jamajko, Malezijo, Filipine in Ju\xc5\xbeno Korejo. Tako je v 21. stoletju komaj kak izdelek ameri\xc5\xa1ke industrije v celoti izdelan v ZDA.\n_START_SECTION_\nProizvodi\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na dele\xc5\xbe celotnega dobi\xc4\x8dka v sektorju so vodilne kemi\xc4\x8dna industrija, proizvodnja transportne opreme, predelane hrane, ra\xc4\x8dunalnikov in druge elektronike, mehanizacije in kovinskih izdelkov._NEWLINE_V kemi\xc4\x8dni industriji prednja\xc4\x8dita Teksas in Louisiana \xe2\x80\x93 to v glavnem pomeni rafiniranje nafte in zemeljskega plina, zatem pa izdelovanje kemi\xc4\x8dnih izdelkov. Proizvodnja industrijske mehanizacije je na prvem mestu stvar Kalifornije, katere gospodarstvo izdeluje razli\xc4\x8dne stroje, kmetijsko in konstrukcijsko opremo, ra\xc4\x8dunalnike in hladilne naprave. Podobne proizvodne vzorce imajo tudi vzhodne dr\xc5\xbeave Illinois, Ohio in Michigan. Kot omenjeno, je pomemben produkt Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav elektronika, ki z 10\xc2\xa0% vrednosti BDP predstavlja drugo najve\xc4\x8djo elektronsko industrijo sveta. Po njej tradicionalno slovi kalifornijska Silicijeva dolina (angle\xc5\xa1ko Silicon Valley), sledijo pa ji okolica Bostona, Severna Karolina in Teksas. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave zasedajo prvo mesto na svetu po izdelavi ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega programja \xe2\x80\x93 Seattle, Boston in San Francisco. Prehrambeno industrijo gre v veliki meri iskati v Kaliforniji (predelava sadja in zelenjave) ter Illinoisu (pakirano meso) in Wisconsinu (mle\xc4\x8dna industrija). Po transportnih sredstvih slovi Michigan s svojo mo\xc4\x8dno proizvodnjo avtomobilov. Kovinska industrija je prisotna v stari industrijski regiji, kjer se med drugim izdela velika koli\xc4\x8dina jekla. Zaradi velikega \xc5\xa1tevila \xc4\x8dasnikov je pomembna tiskarska industrija na obmo\xc4\x8dju New Yorka in posameznih drugih urbaniziranih dr\xc5\xbeav. Zraven sodi papirna industrija, ki je velikega pomena v dr\xc5\xbeavah z razse\xc5\xbenimi gozdnimi povr\xc5\xa1inami._NEWLINE_Ostale industrijske panoge v dr\xc5\xbeavi ustvarjajo tekstil, moda, precizni instrumenti, predelava lesa, pohi\xc5\xa1tvo, tobak, usnje, kamniti in stekleni predmeti.\n_START_SECTION_\nEnergetika\n_START_PARAGRAPH_\nV energetskem sistemu ZDA najpomembnej\xc5\xa1o vlogo igrajo fosilna goriva (41\xc2\xa0% vse energije). Nafta omogo\xc4\x8da prakti\xc4\x8dno ves transport in ogreva ne\xc5\xa1teto koli\xc4\x8dino objektov. Zemeljski plin je uporabljen za ogrevanje in kuho, v nekaterih obratih pa tudi za pridobivanje mo\xc4\x8di. Premog pa prete\xc5\xbeno slu\xc5\xbei za proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije v termoelektrarnah. Hidroenergija prispeva 6\xc2\xa0% vse proizvedene energije, jedrska pa 8\xc2\xa0%. Slednja je bila sprva mi\xc5\xa1ljena za masovno uporabo, a je nje razvoj zastal zaradi velikih skrbi v zvezi z varnostjo in odlaganjem radioaktivnih odpadkov. Pribli\xc5\xbeno tretjina dr\xc5\xbeavne energije se potro\xc5\xa1i za izdelavo elektrike. Leta 2005 so imele vse nacionalne elektrarne skupno mo\xc4\x8d 1.067.010 MW, s katerimi so proizvedle 3,89 trilijona kWh elektrike. Ve\xc4\x8dino nje, 57\xc2\xa0%, nastane iz premoga, sicer pa so kot proizvodnice elektrike znane dr\xc5\xbeave Ohio, Teksas, Indiana, Pensilvanija, Illinois, Zahodna Virginija, Kentucky in Georgia._NEWLINE_Nafta je bistven sredstvo za veliko mobilnost prebivalcev ZDA, zato dr\xc5\xbeava zaradi velike porabe \xc5\xbee dolgo ni ve\xc4\x8d odvisna le od lastnih zalog. Slednje je postalo o\xc4\x8ditno, ko se je v letih 1973 in 1974 ter kasneje 1979 zaradi embarga nekaterih bli\xc5\xbenjevzhodnih dr\xc5\xbeav pripetila naftna kriza._NEWLINE_Gospodarstvo ZDA proizvede in potro\xc5\xa1i pribli\xc5\xbeno 25\xc2\xa0% svetovne proizvedene energije in tudi na ta na\xc4\x8din 20-odstotni dele\xc5\xbe svetovnih toplogrednih plinov.\n_START_SECTION_\nTerciarni sektor: storitvene dejavnosti in trgovina\n_START_PARAGRAPH_\nV drugi polovici 20. stoletja je ekonomski sektor storitev zavzel velikove\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe celotne strukture gospodarstva. Leta 1998 ga je zastopalo 75\xc2\xa0% predstavnikov delovne sile, ti so ustvarili 72\xc2\xa0% dr\xc5\xbeavnega BDPja. To so prete\xc5\xbeno delovna mesta belega ovratnika, ki v ve\xc4\x8dini primerov zahtevajo vi\xc5\xa1jo stopnjo znanja in usposobljenosti. Gre za dela na podro\xc4\x8dju financ in ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tva, izobra\xc5\xbeevanja, zdravstva, pa tudi manj pla\xc4\x8dana storitvena dela, kamor sodijo pomo\xc4\x8dniki pri prodaji ali pa natakarji.\n_START_SECTION_\nTrgovina\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dinkovito trgovanje je Ameriko popeljalo v materialno blaginjo: leta 2007 je vrednost bruto doma\xc4\x8dega proizvoda na prebivalca zna\xc5\xa1ala 44 tiso\xc4\x8d dolarjev. Moderna trgovina v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah je geografsko razpostavljena blizu svojim potro\xc5\xa1nikom, in sicer v obliki velikih nakupovalnih centrov v stanovanjskih predmestjih ali njihovih neposrednih bli\xc5\xbeinah. Del nje pa poteka tudi prek po\xc5\xa1tnih oglasov in nakupov, v zadnjem \xc4\x8dasu pa se v vedno ve\xc4\x8dji meri uveljavlja \xc5\xa1e trgovanje s pomo\xc4\x8djo najsodobnej\xc5\xa1ih medijev, kakr\xc5\xa1en je svetovni splet. Trgovina na debelo in drobno v dr\xc5\xbeavi zna\xc5\xa1a 16\xc2\xa0% celotnega BDP in zaposluje 21\xc2\xa0% delovne sile. Kar 16\xc2\xa0% vse te vrednosti odpade na trgovino z \xc5\xbeivili, kar pojasni dejstvo, da je trgovska veriga Wal-Mart po letnem dobi\xc4\x8dku najve\xc4\x8dja korporacija sveta._NEWLINE_Leta 2006 je vrednost izvoza iz ZDA zna\xc5\xa1ala 1,024 trilijona dolarjev in vrednost uvoza 1,869 trilijona dolarjev. Okoli 10\xc2\xa0% izvoznih artiklov so predstavljali kmetijski izdelki, preostanek drugi artikli. Za\xc4\x8den\xc5\xa1i v 70. letih 20. stoletja je pri\xc5\xa1lo do neravnovesja med izvozom in uvozom zaradi velikih koli\xc4\x8din uvo\xc5\xbeene nafte z Bli\xc5\xbenjega vzhoda, pa tudi kon\xc4\x8dnih izdelkov iz Kanade in Azije.\n_START_SECTION_\nBan\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo in finance\n_START_PARAGRAPH_\nOrganizacije v tem poslu kujejo dobi\xc4\x8dek na podlagi investicij, komerciale in var\xc4\x8devanja. Med njimi so banke in skladi Citibank, J.P. Morgan Chase & Co., Bank of America, Wachovia, Wells Fargo in druga podjetja.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nTurizem je zelo velika gospodarska panoga, ki je leta 1997 slu\xc5\xbeila z 1,3 milijarde potovanji dr\xc5\xbeavljanov ZDA in 48 milijoni obiskov iz tujine. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so namre\xc4\x8d znane po mno\xc5\xbeici naravnih in kulturnih znamenitosti, za katere je turisti\xc4\x8dna industrija razvila u\xc4\x8dinkovite marketin\xc5\xa1ke strategije.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nPrometne storitve so pomembne za razvoz proizvodov ter po\xc5\xa1te in potnikov. Transportna mre\xc5\xbea je najgostej\xc5\xa1a v vzhodnih ZDA, kjer povezuje velika mestna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da in konurbacije._NEWLINE_Pri \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem prevozu potnikov ima najve\xc4\x8dji tr\xc5\xbeni dele\xc5\xbe dr\xc5\xbeavno subvencionirano podjetje Amtrak. Leta 1997 je prepeljalo 20,2 milijona potnikov. Potni\xc5\xa1ke \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave dandanes na medmestnih relacijah nimajo ve\xc4\x8d velikega pomena, a je na drugi strani za funkcioniranje mest bistven primestni in mestni \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki promet, k \xc4\x8demur se pri\xc5\xa1tevajo tudi \xc5\xa1tevilni sistemi podzemnih \xc5\xbeeleznic v ZDA._NEWLINE_Velikega pomena so cestna motorizirana transportna sredstva, ki so se razvijala skozi 20. stoletje. S tem v zvezi sta pomembni prelomnici zakon Federal-Aid Road Act iz leta 1916, ki je subvencioniral gradnjo dr\xc5\xbeavnih cest, nato pa pri\xc4\x8detek udejanjanja ambicioznega na\xc4\x8drta izdelave dr\xc5\xbeavnega sistema avtocest (angle\xc5\xa1ko Interstate Highway System) leta 1956, kar je omogo\xc4\x8dilo dana\xc5\xa1njo povezanost vseh koncev dr\xc5\xbeave s kvalitetnimi cestami, na\xc4\x8drtovanimi enostavno potovanje na dolge razdalje._NEWLINE_Ravno tako nujen za obstoj ameri\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe in gospodarstva v dana\xc5\xa1nji obliki je zra\xc4\x8dni promet. Ta se je pri\xc4\x8del po prvi svetovni vojni, a je bil po\xc4\x8dasi uveljavljen \xc5\xa1ele v drugi polovici preteklega stoletja s pri\xc4\x8detki uporabe reaktivnih potni\xc5\xa1kih letal. \xc5\xbdivljenje je namre\xc4\x8d postajalo vse hitrej\xc5\xa1e in tako dopu\xc5\xa1\xc4\x8dalo vedno manj \xc4\x8dasa za potovanje, zaradi \xc4\x8desar so hitre letalske povezave postale priljubljen na\xc4\x8din preme\xc5\xa1\xc4\x8danja na velike razdalje: leta 2007 so letalske dru\xc5\xbebe prodale 667 milijonov vozovnic, izmed njih veliko ve\xc4\x8dino doma\xc4\x8dih. V letu 2007 je letalski promet uporabljal 14.947 letali\xc5\xa1\xc4\x8d v dr\xc5\xbeavi. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave zaradi pestrega zra\xc4\x8dnega prometa premorejo tudi nekatera najve\xc4\x8djih ali najbolj obremenjenih letali\xc5\xa1\xc4\x8d sveta: O'Hare International v Chicagu, Hartsfield-Jackson International v bli\xc5\xbeini Atlante, Dallas-Fort v Teksasu in Los Angeles International v Kaliforniji._NEWLINE_Malo pa je oceanskih komercialnih ladij: leta 2007 je bilo v ZDA registriranih le 446 plovil z ve\xc4\x8d od 1.000 bruto registrskih ton in le 56\xc2\xa0% vseh plovil je bilo v uporabi; mnogo drugih sestavlja voja\xc5\xa1ko rezervo. Podatkom pa priti\xc4\x8de \xc5\xa1e informacija, da so mnoge ladje zaradi cenej\xc5\xa1e delovne sile in registracije prijavljene v drugih dr\xc5\xbeavah, mnogokrat tako v Panami ali Liberiji. Najbolj obremenjeno ladijsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave je luka v New Orleansu, v kateri letno pristane ve\xc4\x8d kot 6 tiso\xc4\x8d plovil. Nafta in njeni derivati ter premog predstavljajo 54\xc2\xa0% ladijskega tovora po masi. Nekaj ladijskega prometa poteka tudi po notranjih vodah, naj\xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8de so to Velika jezera, Mississippi in njegovi pritoki ali obalne vodne poti (najve\xc4\x8dja med njimi Intracoastal Waterway)._NEWLINE_Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe tovora se po dr\xc5\xbeavi prepelje po \xc5\xbeeleznici in po cestah s tovornjaki, organizatorji teh na\xc4\x8dinov transporta pa mo\xc4\x8dno tekmujejo med seboj. Opazen del vsega tovora pa ne potuje niti na omenjena na\xc4\x8dina, marve\xc4\x8d po cevovodih \xe2\x80\x93 tu ogromno prispeva transport nafte in zemeljskega plina iz Teksasa in Louisiane v dr\xc5\xbeave srednjega zahoda in severovzhoda.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeava je velika porabnica gospodarskih sredstev, in to tako za svoje delovanje kot za izvajanje javnih storitev. V letu 2003 je dr\xc5\xbeavno upravo sestavljalo 21,3 milijona delavcev, ki so delovali v sistemih socialne oskrbe, oboro\xc5\xbeenih silah, policiji, izobra\xc5\xbeevalnem sistemu, urejanju prometnih povezav in ostale infrastrukture, zdravstvu, negovanju javnih parkov idr._NEWLINE_Skozi 20. stoletje se je javni sektor drasti\xc4\x8dno pove\xc4\x8dal. Poskok se je zgodil v dveh valovih, prvi je bil vplet dr\xc5\xbeave v gospodarstvo v \xc4\x8dasu velike depresije, drugi pa povi\xc5\xa1anje javne porabe za zmanj\xc5\xa1evanje rev\xc5\xa1\xc4\x8dine in promocijo izobrazbe, ki ga je izvedel predsednik Lyndon Johnson. Svoje je skozi hladno vojno prispevalo tudi nebrzdano oboro\xc5\xbeevanje in \xc5\xbeelja po tehnolo\xc5\xa1kem napredku, zahtevajo\xc4\x8dem velike vlo\xc5\xbeke v znanost.\n_START_SECTION_\nZabavna industrija\n_START_PARAGRAPH_\nSem se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da predvsem industrija, locirana v kalifornijskem Hollywoodu \xe2\x80\x93 vse odkar so podjetniki dognali, da je milo podnebje Kalifornije primerna lokacija za snemanje filmov, je to sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ameri\xc5\xa1ke zabavne industrije. Ta industrija ima \xc5\xa1e posebno velik pomen pri ameri\xc5\xa1ki kulturni kolonizaciji sveta. Tudi drugi posli sodijo v zabavno industrijo, tako za primer \xc5\xa1tevilna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v New Yorku in mnoge televizijske hi\xc5\xa1e v istem kraju.\n_START_SECTION_\nInformacije in tehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj tehnologije je uveljavil poprej nepredstavljive mo\xc5\xbenosti uporabe ra\xc4\x8dunalnikov, uvedel satelite in \xc5\xa1e druga\xc4\x8de spremenil postmoderno dru\xc5\xbebo. Vsa spremljajo\xc4\x8da tehnologija in njena uporabnost odpira enormno \xc5\xa1tevilo novih delovnih mest na podro\xc4\x8dju raziskav in aplikacij tehnologij, kar se\xc5\xa1teto razpira povsem nove industrije. Zato nekateri strokovnjaki govorijo o samostojnem gospodarskem sektorju._NEWLINE_V njem so izjemnega pomena komunikacije. Komunikacijski sistemi oziroma mediji ZDA so eni najbolj razvitih na svetu. Ve\xc4\x8dina tamkaj\xc5\xa1njih medijev je v zasebni lasti. Vseobse\xc5\xbena novost na podro\xc4\x8dju komunikacij je bila uvedba mobilne telefonije; v ZDA je bilo leta 2006 v uporabi 233 milijonov mobilnih telefonov. Leta 2000 je v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah izhajalo pribli\xc5\xbeno 1.500 dnevnih \xc4\x8dasnikov, izmed katerih so sode\xc4\x8d po nakladi pomembnej\xc5\xa1i Wall Street Journal, USA Today, New York Times, Los Angeles Times, Washington Post, New York Daily Times, Chicago Tribune in \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih. Na podro\xc4\x8dju periodi\xc4\x8dnih \xc4\x8dasnikov imajo pomembno mesto Time, Newsweek in Reader's Digest._NEWLINE_Najhitreje razvijajo\xc4\x8da se gospodarska panoga je tehnologija, natan\xc4\x8dneje ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tevilo delovnih mest za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke strokovnjake naj bi se podvojilo med letoma 1996 in 2006, od tega se je samo leta 2006 na podro\xc4\x8dju informacijske tehnologije odprlo 150.000 novih delovnih mest. Nesluteni potenciali pa se nahajajo tudi na podro\xc4\x8dju razvoja interneta, pri katerem imajo Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave klju\xc4\x8dno vlogo, saj je med drugim organizacija ICANN, najvi\xc5\xa1je nadzorno telo interneta, ameri\xc5\xa1ka. Kljub temu pa so ZDA, predvsem zaradi monopolnega polo\xc5\xbeaja ponudnikov internetnih storitev v posameznih regijah, \xc5\xa1ele na 15. mestu med razvitimi dr\xc5\xbeavami po dele\xc5\xbeu \xc5\xa1irokopasovnih povezav. Na podro\xc4\x8dju mobilne telefonije je slika podobna."