b"\n_START_ARTICLE_\nRu\xc4\x91er Josip Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRu\xc4\x91er se je rodil kot osmi otrok in najmlaj\xc5\xa1i od \xc5\xa1estih sinov o\xc4\x8deta Nikole Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87a (rojen okoli 1641) trgovca iz Orahovega Dola pri Trebinju, in matere Paole Bettera, h\xc4\x8dere Bara Bettera iz znane dubrovni\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. O\xc4\x8de Nikola je umrl zaradi \xc4\x8drevesnih te\xc5\xbeav, 18. septembra 1721, ko je bilo Ru\xc4\x91erju deset let. Ru\xc4\x91er je celo svoje \xc5\xbeivljenje pre\xc5\xbeivel v tujini, kjer je postal svetovno znan. V Dubrovnik se je vrnil le enkrat, leta 1747._NEWLINE_Osnovno izobrazbo je dobil v Dubrovniku. Osnovni te\xc4\x8daj branja in pisanja je dobil od duhovnika Nikole. Nato pa je nadaljeval na dubrovni\xc5\xa1kem jezuitskem kolegiju (Collegium Ragusinum). V tem \xc4\x8dasu je pokazal izredno nagnjenje do nadaljnjega umstvenega razvoja. Bil je znan po svojem dobrem spominu in hitrem ter globokem premi\xc5\xa1ljevanju. 16. septembra 1725 je s \xc5\xa1tirinajstimi leti od\xc5\xa1el v Rim, kjer se je vpisal na Rimski kolegij (Collegium Romanum, Collegio Romano). Tu je \xc5\xa1tudiral matematiko in fiziko. Leta 1732 je diplomiral iz filozofije, kmalu zatem pa tudi iz teologije. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je bil posve\xc4\x8den v duhovnika in je stopil v jezuitski red. V letu 1740 je zaradi svojih sposobnosti postal profesor matematike na Rimskem kolegiju._NEWLINE_Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 je tvorec enotnega zakona sil, pri \xc4\x8demer je predpostavil, da gravitacija ni le privla\xc4\x8dna sila (Newtonov splo\xc5\xa1ni gravitacijski zakon), temve\xc4\x8d je tudi odbojna, in se njen 'predznak' na majhnih razdaljah med telesi izmeni\xc4\x8dno spreminja. Smatral je, da je osnovni delec brez razse\xc5\xbenosti izvor sile. \xc4\x8cas in prostor je imel z razliko od Newtona za relativna. Njegova atomska teorija je primer jasnega in to\xc4\x8dno opredeljenega sistema, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8da na\xc4\x8dela klasi\xc4\x8dne mehanike. Njegovo delo je vplivalo na Faradayjevo delo pri razvoju teorije elektromagnetnega polja. Po Einsteinovem sodelavcu Whyteu so Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87eve zamisli vplivale na Einsteinove osamljene in ve\xc4\x8dkratne neuspe\xc5\xa1ne poskuse izdelave enotne teorije polja. Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 je morda prvi, ki si je zamislil bele luknje, saj si je zaradi odbojne narave gravitacije v svojem zakonu sil lahko zamislil obratno stanje kot pri \xc4\x8drnih luknjah, kar je dejansko tudi storil. V sodobnih kozmolo\xc5\xa1kih teorijah se je pojem odbojne gravitacije izkazal za pomembnega pri raziskovanju mladega Vesolja._NEWLINE_Navkljub svojemu pou\xc4\x8devalskemu delu je na\xc5\xa1el \xc4\x8das za raziskovanje na mnogih podro\xc4\x8djih znanosti in je objavil veliko razprav, nekaj zelo obse\xc5\xbenih. Razprave so obravnavale pojave kot so: prehod Merkurja, severni sij, oblika Zemlje, opazovanja zvezd, nepravilnosti v zemeljski te\xc5\xbenosti, matemati\xc4\x8dna orodja pri daljnogledih, meje zanesljivosti v astronomskih opazovanjih, cikloida, logisti\xc4\x8dna krivulja, teorija kometov, plimovanje, zakon zveznosti, dvojni refrakcijski mikrometer in problemi iz sferne trigonometrije._NEWLINE_Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 je leta 1742 sodeloval kot sodelavec pape\xc5\xbea Benedikta XIV. pri ugotavljanju najbolj\xc5\xa1e stabilnosti kupole Bazilike svetega Petra v Rimu, ko so na njej odkrili razpoko. Sprejeli so njegov predlog o namestitvi petih istosrednih jeklenih vezi._NEWLINE_Privolil je, da bo sodeloval na portugalski zemljemerski odpravi v Brazilijo in meritvi poldnevni\xc5\xa1kega loka, vendar ga je pape\xc5\xbe prepri\xc4\x8dal, da ostane v Italiji in prevzame podobno nalogo z angle\xc5\xa1kim jezuitom Maireom, ki je meril lok dveh stopinj med Rimom in Riminijem. Z meritvami so za\xc4\x8deli leta 1750 in jih kon\xc4\x8dali v dveh letih. Poro\xc4\x8dilo so objavili leta 1755 pod naslovom De Litteraria expeditione per pontificiam ditionem ad dimetiendos duos meridiani gradus a PP. Maire et Boscovicli. Vrednost tega dela se je pove\xc4\x8dala pri to\xc4\x8dni izdelavi zemljevida Pape\xc5\xa1kih de\xc5\xbeel. Francoski prevod je iz\xc5\xa1el leta 1770._NEWLINE_Med toskanskim nadvojvodom in mestno republiko Lucca je nastal spor zaradi izsu\xc5\xa1evanja jezera. Kot lucca\xc5\xa1ki zastopnik je Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 leta 1757 od\xc5\xa1el na Dunaj, kjer je uspe\xc5\xa1no posredoval._NEWLINE_Na Dunaju je leta 1758 objavil svoje znamenito delo Teorija naravoslovja, izvedena na edini zakon sil, ki obstajajo v naravi (Theoria philosophiae naturalis redacta ad unicam legem virium in natura existentium). Delo je vsebovalo njegovo atomsko teorijo in teorijo o silah. Druga izdaja je iz\xc5\xa1la leta 1763 v Benetkah. V delu je podal misel, da je vse snov in gibanje. Po njem je snov sestavljena iz enakih sestavnih delov, vendar jo razli\xc4\x8dni zakoni naredijo razli\xc4\x8dno. Bohrov model atoma je neposredni potomec Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87evega modela atoma. Uvedel je zakon sil, ki so na majhnih medelektronskih razdaljah odbojne, na velikih razdaljah pa privla\xc4\x8dne, kar je kasneje naprej razvil Faraday. Atom je po Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87u sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna to\xc4\x8dka, okrog katere se \xc5\xa1irijo oblaki privla\xc4\x8dnih in odbojnil sil (Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87evo polje)._NEWLINE_V letu 1761 so se astronomi pripravljali na opazovanje prehoda Venere prek Son\xc4\x8deve ploskve. Na pobudo Kraljeve dru\xc5\xbebe se je Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 odlo\xc4\x8dil potovati v Konstantinopel. Prispel je pozno in potoval na Poljsko prek Bolgarije in Moldavije. Nadaljeval je pot v Sankt Peterburg, kjer so ga izbrali za \xc4\x8dlana Ruske akademije znanosti. Zaradi slabega zdravja se je moral vrniti v Italijo. O tem potovanju je leta 1762 objavil opis Dnevnik potovanja iz Konstantinopla do Poljske (Giornale di un viaggio da Constantinopoli in Polonia). Delo je kasneje iz\xc5\xa1lo v ve\xc4\x8d izdajah \xc5\xa1e v franco\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Univerza v Pavii ga je leta 1764 povabila na mesto predstojnika stolice za matematiko, kjer je postal predstojnik Astronomskega observatorija Brera, ki so ga tega leta zgradili jezuiti. Tu je ostal do leta 1770._NEWLINE_Londonska Kraljeva dru\xc5\xbeba ga je imenovala za vodjo odprave v Kalifornijo, ki bi leta 1769 opazovala ponovni prehod Venere. Odpravo je prepre\xc4\x8dil odlok \xc5\xa1panske vlade o izgonu jezuitov iz njenega dominija. Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 je imel veliko sovra\xc5\xbenikov in je moral stalno menjavati svoje bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Okoli leta 1777 se je vrnil v Milano, kjer je nadaljeval s pou\xc4\x8devanjem in vodenjem brerskega observatorija._NEWLINE_Zaradi spletk svojih sodelavcev se je odlo\xc4\x8dil vrniti v rodni Dubrovnik in tam upokojiti. Leta 1773 so v Italiji ukinili jezuitski red. Zaradi negotovosti je sprejel povabilo francoskega kralja Ludvika XV. Od\xc5\xa1el je v Pariz, kjer je postal predstojnik oddelka za optiko Francoske vojne mornarice s pokojnino 8000 livr. Polovico pokojnine je prispevalo Ministrstvo za mornarico, polovico pa Ministrstvo za zunanje zadeve._NEWLINE_V tem \xc4\x8dasu mu je kralj dal francosko dr\xc5\xbeavljanstvo. V Franciji je ostal deset let. Medtem je slu\xc5\xbeba postajala vse bolj neprijetna in na trenutke nevzdr\xc5\xbena. Vseeno je nadaljeval z znanstvenim delom in objavil ve\xc4\x8d odli\xc4\x8dnih del. Med njimi je bila lepa re\xc5\xa1itev problema dolo\xc4\x8devanja tirov kometov iz treh opazovanj. V tem \xc4\x8dasu se je ukvarjal tudi z mikrometri in akromati\xc4\x8dnimi daljnogledi._NEWLINE_V Italijo se je vrnil leta 1783 in pre\xc5\xbeivel dve leti v Bassanu. Pripravljal je izdajo dela Opera pertinentia ad opticam et astronomiam, etc., ki je iz\xc5\xa1lo leta 1785 v petih zvezkih v kvartnem formatu._NEWLINE_Za nekaj mesecev je obiskal samostan Vallombrosa, nato pa se je leta 1786 vrnil v Brero in nadaljeval s svojim knji\xc5\xbeevnim delom. Postajal je vse bolj slaboten.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87u se imenuje hrva\xc5\xa1ki raziskovalni in\xc5\xa1itut s podro\xc4\x8dja atomske fizike, In\xc5\xa1titut Ru\xc4\x91erja Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87a (Institut Ru\xc4\x91er Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87) (IRB). In\xc5\xa1titut so ustanovili leta 1950, ustanovitev pa je predlagal Supek. Po njem se imenuje tudi srednja tehni\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola v Zagrebu. Po Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87u se od leta 1953 imenuje beograjsko astronomsko dru\xc5\xa1tvo (ADRB), ustanovljeno leta 1934, in observatorij na Kalemegdanu._NEWLINE_Po njem se imenuje udarni krater Bo\xc5\xa1kovi\xc4\x87 na Luni s koordinatama 9,8\xc2\xb0 severno; 11,1\xc2\xb0 vzhodno, premerom 46 km in globino 1,8\xc2\xa0km."