b'\n_START_ARTICLE_\nJosemar\xc3\xada Escriv\xc3\xa1 de Balaguer\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nJo\xc5\xbeefmarija Escriv\xc3\xa1 de Balaguer se je rodil 9. januarja 1902 v Barbastru v \xc5\xa0paniji. Njegova star\xc5\xa1a, Jos\xc3\xa9 in Dolores Escriv\xc3\xa1 sta se trudila za dosledno kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vzgojo. Dru\xc5\xbeina se je kmalu preselila v Logro\xc3\xb1o. Escriv\xc3\xa1 pravi, da je pri \xc5\xa1estnajstih letih prvi\xc4\x8d za\xc4\x8dutil, da mu je Bog namenil tedaj \xc5\xa1e neznano poslanstvo.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij bogoslovja\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi bil lahko povsem na razpolago bo\xc5\xbeji volji, se je odlo\xc4\x8dil, da postane duhovnik. Po letu 1918 je zaklju\xc4\x8dil \xc5\xa1tudij teologije, sprva v Logro\xc3\xb1u, zatem pa na pape\xc5\xa1ki univerzi v Zaragozi. S privoljenjem predstojnikov se je ob \xc5\xa1tudiju teologije vpisal \xc5\xa1e na pravno fakulteto dr\xc5\xbeavne univerze. V bogoslovju sta ga odlikovali pobo\xc5\xbenost in zrelost, zaradi \xc4\x8desar mu je kardinal Soldevila zaupal vodilno nalogo, \xc4\x8deprav je dopolnil komaj 20 let. Njegov apostolat pa je pri\xc5\xa1el do izraza tudi v predavalnicah, med profesorji in \xc5\xa1tudenti. 28. marca 1925 je prejel ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje.\n_START_SECTION_\nUstanovitev Opus Dei\n_START_PARAGRAPH_\nZ dovoljenjem nadrejenih se je leta 1927 preselil v Madrid, da bi tam dokon\xc4\x8dal doktorski \xc5\xa1tudij prava. V \xc5\xa1panski prestolnici je kot duhovnik neutrudno deloval med vsemi sloji prebivalstva. Posve\xc4\x8dal se je tako ubogim in trpe\xc4\x8dim v njihovih zasebnih bivali\xc5\xa1\xc4\x8dih kot tudi neozdravljivo bolnim in umirajo\xc4\x8dim v bolni\xc5\xa1nicah. Postal je kaplan v bolni\xc5\xa1nici, skrbni\xc5\xa1ki ustanovi, imenovani Damas Apost\xc3\xb3licas presvetega srca Jezusovega, pou\xc4\x8deval na univerzitetni akademiji in hkrati nadaljeval doktorski \xc5\xa1tudij civilnega prava, ki ga je tedaj omogo\xc4\x8dala le madridska univerza. Zaradi njegove silne apostolske vneme ga je vrsta ustanov in redovnih skupnosti kmalu pri\xc4\x8dela prositi za pridiganje in ma\xc5\xa1evanje._NEWLINE_Escriv\xc3\xa1 je trdil, da mu je Bog 2. oktobra 1928 jasno pokazal poslanstvo, ki mu ga je hotel zaupati. To je bil Opus Dei, nova pot svetosti v Cerkvi, ki naj bi bila odprta za ljudi vseh slojev in prepri\xc4\x8danj, ki se trudijo posve\xc4\x8devati svoje obi\xc4\x8dajno delo sredi sveta, ne da bi se pri tem odrekli svojemu stanu._NEWLINE_Escriv\xc3\xa1 se je tedaj polnoma posvetil nadnaravni nalogi, \xc5\xa1irjenju te organizacije. Ob stalni, jasni in odlo\xc4\x8dni podpori madridskega \xc5\xa1kofa je bil kot duhovnik izjemno dejaven. Kmalu so se pokazali rezultati dela. 14. februarja 1930 je spoznal, da morajo biti v Opus Dei vklju\xc4\x8dene tudi \xc5\xbeenske.\n_START_SECTION_\nDuhovni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba Svetega kri\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\n14. februarja 1943 je ustanovil Duhovni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo Svetega kri\xc5\xbea, ki je z Opus Dei nelo\xc4\x8dljivo povezana. Omogo\xc4\x8dila je, da so nekateri lai\xc5\xa1ki \xc4\x8dlani Opus Dei lahko prejeli ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko posve\xc4\x8denje in vklju\xc4\x8ditev v slu\xc5\xbeenje. Kasneje naj bi Duhovni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba Svetega kri\xc5\xbea dovoljevala tudi duhovnikom, vklju\xc4\x8denim v \xc5\xa1kofije, da se poslu\xc5\xbeujejo duhovnosti Opus Dei ter se v skladu s svojo poklicanostjo trudijo za svetost pri opravljanju svojih duhovni\xc5\xa1kih obveznosti, in sicer v brezpogojni poslu\xc5\xa1nosti svojemu \xc5\xa1kofu.\n_START_SECTION_\nV Rimu\n_START_PARAGRAPH_\nEscriv\xc3\xa1 je leta 1946 odpotoval v Rim in se dokon\xc4\x8dno preselil tja. Leta 1947 je Sveti sede\xc5\xbe postavil Opus Dei in Duhovni\xc5\xa1ko dru\xc5\xbebo Svetega kri\xc5\xbea kot instituciji kanonskega prava in ju leta 1950 uradno dokon\xc4\x8dno potrdil. S tem dejanjem je bilo priznano tudi zdru\xc5\xbeenje sodelavcev, ki mu lahko pripadajo tudi nekristjani. To je tedaj pomenilo ekumensko prenovitev. Escriv\xc3\xa1 je \xc5\xa1e naprej iskal pravno re\xc5\xa1itev, ki bi se povsem skladala z ustanovitveno karizmo. Iz Rima je \xc5\xa1iril apostolsko delo Opus Dei po celem svetu s stanovitno molitvijo in pokoro, zglednim krepostnim \xc5\xbeivljenjem, neutrudno skrbjo za du\xc5\xa1e ter neomajno zahtevo po slu\xc5\xbeenju Cerkvi. Po svojih najbolj\xc5\xa1ih mo\xc4\x8deh se je trudil za dobro duhovno in doktrinalno vzgojo tistih, ki so mu sledili. Zaradi pravne in teolo\xc5\xa1ke izobrazbe in vodstvenih sposobnosti so Escriv\xc3\xa1ja imenovali za sv\xc3\xa9tnika ve\xc4\x8d dikasterijev Svetega sede\xc5\xbea, za pape\xc5\xa1kega prelata in za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana Pape\xc5\xa1ke rimske akademije za teologijo.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8ditelj duhovnega \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nEscriv\xc3\xa1 je bil v prvi vrsti u\xc4\x8ditelj duhovnega \xc5\xbeivljenja. Jedro njegovega sporo\xc4\x8dila je prepri\xc4\x8danje, da so prav vsi ljudje poklicani k svetosti. \xc2\xbbPosve\xc4\x8devati delo, posve\xc4\x8devati se v delu, z delom posve\xc4\x8devati druge\xc2\xab\xc2\xa0je bilo geslo, ki ga je rad ponavljal. Poudarjal je potrebo zdru\xc5\xbeevanja poklicnega dela, molitve in apostolata v trdno \xc5\xbeivljenjsko enoto, tako da kristjanov obstoj v vsakr\xc5\xa1nem oziru postane Bogu v\xc5\xa1e\xc4\x8dna daritev. V njegovem \xc5\xbeivljenju je igrala ljubezen do svobode odlo\xc4\x8dilno vlogo, \xc5\xa1e zlasti z ozirom na dejavnost laikov v posvetnih dru\xc5\xbebenih strukturah. Poudarjal je, da morajo biti laiki v \xc4\x8dasnih vpra\xc5\xa1anjih povsem svobodni, in da morajo s to svobodo ravnati odgovorno, tj. v popolnem soglasju s kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko vero in v zvestobi nauku Cerkve._NEWLINE_Zadnja leta njegovega \xc5\xbeivljenja zaznamujejo dolga potovanja po Evropi in Ameriki, ki so bila intenzivno katehetskega zna\xc4\x8daja. Povsod ga je spremljal klic svetosti, ki je nagovarjal tiso\xc4\x8de ljudi po vseh kontinentih, da so mu prisluhnili. Njegove knjige z duhovno vsebino, kot so Pot, Sre\xc4\x8dati Kristusa, Bo\xc5\xbeji prijatelji, Kri\xc5\xbeev pot, so bile natisnjene v milijonskih nakladah.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nUmrl je zaradi infarkta 26. junija 1975 na glavnem sede\xc5\xbeu Opus Dei v Rimu. Tisti dan je pri sveti ma\xc5\xa1i \xc5\xa1e enkrat izro\xc4\x8dil svoje \xc5\xbeivljenje Cerkvi in pape\xc5\xbeu. Njegovo telo po\xc4\x8diva v kripti sedanje prelatske cerkve Opus Dei, kamor vsako leto prihaja molit tiso\xc4\x8de romarjev z vsega sveta. Ob smrti ustanovitelja je Opus Dei \xc5\xa1tel 60.000 \xc4\x8dlanov iz 80 narodov in je bil raz\xc5\xa1irjen po vseh petih celinah.\n_START_SECTION_\nBeatifikacija in kanonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nPape\xc5\xbe Janez Pavel II. je 17. maja 1992 pred ve\xc4\x8d kot 200.000 romarji na Trgu sv. Petra v Rimu razglasil Escriv\xc3\xa1ja za bla\xc5\xbeenega.  _NEWLINE_6. oktobra leta 2002 ga je isti pape\xc5\xbe razglasil za svetnika. V nagovoru zbrani mno\xc5\xbeici je rekel: \xc2\xbbSveti Jo\xc5\xbeefmarija je bil poklican, da bi oznanil vsesplo\xc5\xa1no poklicanost k svetosti in dokazal, da so vsakdanje \xc5\xbeivljenje in obi\xc4\x8dajna opravila pot posve\xc4\x8denja. Lahko bi rekli, da je bil svetnik vsakdanjosti.\xc2\xab'