b'\n_START_ARTICLE_\nMagnetno polje v snoveh\n_START_PARAGRAPH_\nGostota magnetnega polja v snovi (B) je odvisna od gostote magnetnega poljav praznem prostoru (B\xe2\x82\x80) in od relativne permeabilnosti snovi( ). _NEWLINE_Z izjemo feromagnetikov je relativna permeabilnost pribli\xc5\xbeno neodvisna od jakosti magnetnega polja H, odvisna pa je od atomske zgradbe posamezne snovi. \xc4\x8ce to ni tako govorimo o Feromagnetizmu._NEWLINE_Kljub temu, da je Bohrov model atoma v jedrski fiziki \xc5\xbee dolgo zastarel, je \xc5\xa1e vedno primeren za razlago pojavov v elektrotehniki. Skladno s tem modelom okoli jedra atoma kro\xc5\xbeijo elektroni, ki kro\xc5\xbeijo tudi okoli svoje osi (spin). Obe vrsti kro\xc5\xbeenja lahko zaradi majhnosti atoma smatramo kot moment to\xc4\x8dkastega magnetnega dipola, ki je definiran kot:_NEWLINE_kjer A predstavlja plo\xc5\xa1\xc4\x8dino zanke, i pa tok, ki te\xc4\x8de po robu te zanke. K momentu to\xc4\x8dkastega dipola bi moralo prispevati \xc5\xa1e kro\xc5\xbeenje jedra okoli svoje osi, ki ga Bohrov model atoma prav tako predvideva, vendar je moment zaradi po\xc4\x8dasne rotacije zanemarljiv v primerjavi s prej\xc5\xa1njima dvema._NEWLINE_Zunanje magnetno polje posku\xc5\xa1a te magnetne dipole usmeriti tako, da bi bil magnetni pretok skoznje \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji. Za magnetne lastnosti snovi je odlo\xc4\x8dilno ravnote\xc5\xbeje med momenti zaradi kro\xc5\xbeenja elektronov in med momenti zaradi spina. Magnetno polje v snovi je enako rezultanti vseh teh momentov._NEWLINE_V fiziki se snovi delijo na paramagnetike in diamagnetike. _NEWLINE_Paramagnetiki so tiste snovi, kjer momenti zaradi kro\xc5\xbeenja elektronov in spina niso v ravnote\xc5\xbeju. Zato se magnetno polje v njihovi notranjosti pove\xc4\x8da in velja . Relativna permeabilnost je najve\xc4\x8dkrat le malenkostno ve\xc4\x8dja od 1. Primeri paramagnetnih snovi so kisik, volfram, razne soli in oksidi ..._NEWLINE_Diamagnetiki so snovi, kjer se momenti kro\xc5\xbeenja elektronov in spina kombinirajo tako, da ni rezultan\xc4\x8dnega momenta. Pod vplivom zunanjega magnetnega polja se zmanj\xc5\xa1a vpliv kro\xc5\xbeenja elektronov in izni\xc4\x8di vpliv spina. Magnetno polje znotraj tak\xc5\xa1ne snovi je tako manj\xc5\xa1e v primerjavi z magnetnim poljem v praznem prostoru. Velja torej , kjer je relativna permeabilnost najve\xc4\x8dkrat le malenkostno manj\xc5\xa1a od 1. Primeri diamagnetikov so bizmut, grafit, zlato, germanij, voda, ...  _NEWLINE_V elektrotehniki se snovi delijo na neferomagnetike in feromagnetike. Neferomagnetiki so snovi, znotraj katerih se magnetno polje ne spremeni dosti v primerjavi z magnetnim poljem v praznem prostoru._NEWLINE_V feromagnetikih se zaradi vpliva jedrskih sil skupine atomov lokalno uredijo v isto smer. Pojav imenujemo feromagnetizem. Tak\xc5\xa1nim obmo\xc4\x8djem pravimo domene, velike so med kvadratnim milimetrom in kvadratnim decimetrom. Domene so na za\xc4\x8detku medsebojno neurejene, zato ne vplivajo na magnetno polje zunaj feromagnetika. Pod vplivom zunanjega magnetnega polja pa se uredijo, magnetno polje znotraj snovi se mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8da, lahko tudi ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8dkrat ali celo milijonkrat bolj kot v paramagnetikih. Ko zunanje magnetno polje preneha, njegov vpliv ostane, saj domene ostanejo urejene. Zato je za feromagnetike zna\xc4\x8dilen pojav zaostalega magnetizma oz. histereze. Pri sobni temperaturi te lastnosti veljajo za \xc5\xbeelezo, nikelj, kobalt, samarij in njihove okside._NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1e nekatere snovi s posebnimi magnetnimi lastnostmi:_NEWLINE_Antimagnetiki so podobni paramagnetikom, vendar se magnetni dipoli pod vplivom zunanjega magnetnega polja usmerijo tako, da je magnetno poljeznotraj njih pribli\xc5\xbeno enako ni\xc4\x8d. Primer tak\xc5\xa1ne snovi je manganov oksid._NEWLINE_Ferimagnetiki so posebna vrsta antimagnetikov, kjer pa pod vplivom zunanjega magnetnega polja rezultanta magnetnih dipolskih momentov v notranjosti ni enaka ni\xc4\x8d. Po magnetnih lastnostih so podobni feromagnetikom, natan\xc4\x8dneje feritom._NEWLINE_Superparamagnetiki vsebujejo feromagnetne delce, ki so lo\xc4\x8deni z neferomagnetno snovjo. Mogo\xc4\x8de je vplivati na vsako domeno posebej in domene ostanejo lo\xc4\x8dene tudi pod vplivom zunanjega magnetnega polja. Superparamagnetiki se uporabljajo pri izdelavi magnetnih nosilcev podatkov, npr. diskov.\n_START_SECTION_\nMagnetenje feromagnetikov\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetilne krivulje feromagnetika niso znane matemati\xc4\x8dne funkcije. Po navadi jih dobimo od proizvajalca v tabelari\xc4\x8dni ali grafi\xc4\x8dni obliki. Prikazane so na sliki:_NEWLINE_Ko pride nenamagneten feromagnetik pod vpliv zunanjega magnetnega polja (H), se magneti po devi\xc5\xa1ki krivulji, ki je na sliki ozna\xc4\x8dena z a. Pri zelo majhnih H je ta krivulja kar razgibana, kar na sliki ni razvidno. Devi\xc5\xa1ka krivulja velja le pri prvem magnetenju. Gostota magnetnega pretoka znotraj feromagnetika nara\xc5\xa1\xc4\x8da le do kolenske vrednosti, po njej pa je nara\xc5\xa1\xc4\x8danje zelo po\xc4\x8dasno. To lahko razlo\xc5\xbeimo s tem, da so se pod vplivom zunanjega magnetnega polja vse domene \xc5\xbee usmerile v to smer. Ko zunanje magnetno polje zmanj\xc5\xa1amo na 0, gostota magnetnega pretoka v njem ostane na vrednosti , ki ji pravimo remanentna gostota magnetnega pretoka. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo, da znotraj feromagnetika ne bo magnetnega polja, mora zunanje jakost zunanjega magnetnega polja biti enaka , ki pomeni koercitivno magnetno poljsko jakost. Opazimo lahko, da se pri krivulji magnetenja ob pove\xc4\x8devanju in manj\xc5\xa1anju jakosti zunanjega magnetnega polja razlikujeta. Temu pojavu se re\xc4\x8de histereza. Energija, ki je potrebna za en tak\xc5\xa1en cikel, je premo sorazmerna s plo\xc5\xa1\xc4\x8dino histerezne zanke. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo, da bo feromagnetik razmagneten tudi brez zunanjega magnetnega polja, moramo ves cikel nekajkrat ponoviti in pri tem postopoma zmanj\xc5\xa1evati amplituda zunanjre magnetne poljske jakosti H._NEWLINE_Feromagnetno snov izberemo glede na zahteve aplikacije. Pri transformatorjih, elektromagnetih ipd. \xc5\xbeelimo \xc4\x8dim o\xc5\xbejo histerezno zanko, \xc4\x8dim manj\xc5\xa1i  in karakteristiko, ki naj bo \xc4\x8dim bolj podobna premici. Tak\xc5\xa1nim snovem pravimo mehko magnetne snovi. Pri izdelavi trajnega magneta \xc5\xbeelimo snov s \xc4\x8dim ve\xc4\x8djim  in \xc4\x8dim \xc5\xa1ir\xc5\xa1o histerezno zanko, da bo snov kar se da odporna na vplive zunanjega magnetnega polja. Tak\xc5\xa1nim snovem pravimo trdo magnetne snovi. Pri izdelavi magnetnega pomnilnika (magnetofonski trakovi, diski, v preteklosti tudi feritni pomnilniki) \xc5\xbeelimo \xc4\x8dim ve\xc4\x8dji in \xc4\x8dim bolj izrazit , hkrati pa mora biti histerezna zanka \xc4\x8dim o\xc5\xbeja, da med spremembami stanj ne porabimo preve\xc4\x8d energije, ki se ka\xc5\xbee v segrevanju snovi.'