b'\n_START_ARTICLE_\nNovo mesto\n_START_SECTION_\nGeografski in demografski opis Novega mesta\n_START_PARAGRAPH_\nNovo mesto je prestolnica Dolenjske. Le\xc5\xbei sredi gri\xc4\x8devnate pokrajine v re\xc4\x8dnem zavoju reke Krke na nadmorski vi\xc5\xa1ini 202 m, 45\xc2\xba 48\xe2\x80\x99 13" severne zemljepisne \xc5\xa1irine in 15\xc2\xba 10\xe2\x80\x99 31" vzhodne zemljepisne dol\xc5\xbeine. Mestni obod sestavljajo na jugovzhodu Gorjanci, na jugozahodu Ljuben (546 m), na zahodu vzrastki Ko\xc4\x8devskega Roga, na severu pa vinorodna Tr\xc5\xa1ka gora (428 m)._NEWLINE_Staro mestno jedro, ki je kro\xc5\xbene oblike s polmerom okoli 250 m, stoji na skalnatem apnen\xc4\x8dastem polotoku. Obliva ga po\xc4\x8dasna sivozelena Krka, ki te\xc4\x8de tu v treh zaporednih re\xc4\x8dnih zavojih. Med njimi je troje pomolov. Na najbolj izrazitem srednjem pomolu stoji mesto, druga dva pa zara\xc5\xa1\xc4\x8da gozd; na zahodu Portovald, na vzhodu Ragov log, ki je delno preurejen v prirodni park in od 1955. leta povezan z levim bregom Krke po leseni brvi. Oba imata zdaj \xc5\xa1portno-rekreacijsko vlogo._NEWLINE_Polotok z mestnim jedrom se najvi\xc5\xa1je dviga s Kapiteljskim hribom (202 m), ki se proti jugozahodu strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8da h Krki. Tu je nastal znameniti Breg, ki daje mestu svojevrstno obele\xc5\xbeje. Najlep\xc5\xa1i pogled se odpira z vzhoda in zahoda in so ga zato pogosto upodobili slikarji, zlasti Jakac in Lamut. Skalnati strmi breg Krke prehaja od Brega proti zahodu v aluvialno re\xc4\x8dno teraso Loko. Zdaj so tu \xc5\xa1portna igri\xc5\xa1\xc4\x8da. Gladina Krke je pod Novim mestom pri zgornjem jezu ob nekdanjem mlinu na nadmorski vi\xc5\xa1ini 162 m. Jez je ohranjen iz higienskih razlogov zaradi kanalov, speljanih v reko._NEWLINE_Iz starega jedra se mesto pahlja\xc4\x8dasto \xc5\xa1iri ob dohodnih cestah. Na severozahodu je najstarej\xc5\xa1i del mesta prometno-transportni in industrijski Br\xc5\xa1ljin s Cegelnico, na severovzhodu prav tako industrijski kompleksi Lo\xc4\x8dne in Ma\xc4\x8dkovca, na jugovzhodu \xc5\xbdabja vas in Gotna vas, na jugu Kandija, Grm in \xc5\xa0mihel z Regr\xc4\x8do vasjo in na zahodu Drska z Ir\xc4\x8do vasjo in Brodom._NEWLINE_V Krko, katere pretok silno koleba med 2 in 300 m\xc2\xb3/s, se izlivata Te\xc5\xbeka voda v Kandiji in Br\xc5\xa1ljinski potok v prvem zavoju reke. Tik ob njeni strugi je ve\xc4\x8d kra\xc5\xa1kih izvirov; med njimi je zelo mo\xc4\x8dan izvir na desnem bregu ob Kandijskem mostu._NEWLINE_Vremenska opazovanja datirajo od 1880. leta. Zaradi prepletajo\xc4\x8dih se vplivov panonskega in gorskega podnebja zelo kolebajo povpre\xc4\x8dne mese\xc4\x8dne temperature in padavine. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura zna\xc5\xa1a 9,6 \xc2\xb0C, januarska - 1,9 \xc2\xb0C in julijska + 19,5 \xc2\xb0C. Letna mno\xc5\xbeina padavin je v povpre\xc4\x8dju 1260\xc2\xa0mm. Prevladuje severozahodni, vzhodni in jugozahodni veter, ki ima pozimi ve\xc4\x8dkrat zna\xc4\x8daj fena. Najbolj vetrovno je od februarja do aprila._NEWLINE_Mesto je trgovsko, upravno, zdravstveno, izobra\xc5\xbeevalno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, sodobni urbanizacijski tokovi pa so zajeli tudi \xc5\xa1ir\xc5\xa1e pode\xc5\xbeelje, ki je izgubilo kmetijsko vlogo. V mestu in okolici so se razvile avtomobilska (Revoz - biv\xc5\xa1i IMV, Adria Mobil, TPV), farmacevtska in kozmeti\xc4\x8dna (Krka), tekstilna, (Labod), lesna (Novoles), obutvena in elektrotehni\xc4\x8dna industrija ter industrija izolacijskih materialov. _NEWLINE_Novo mesto ima 5 osnovnih \xc5\xa1ol (O\xc5\xa0 Grm, O\xc5\xa0 Br\xc5\xa1ljin, O\xc5\xa0 Drska, O\xc5\xa0 Center, O\xc5\xa0 \xc5\xa0mihel), glasbeno \xc5\xa1olo, srednje \xc5\xa1ole, Univerzo v Novem mestu ter ve\xc4\x8d samostojnih fakultet. Tu so sede\xc5\xbei ustanov regijskega pomena (zdravstvo, ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, tele-komunikacije, pravosodje, \xc5\xa1olstvo, zavarovalni\xc5\xa1tvo, zaposlovanje), ni pa nobenega urada nacionalnega pomena._NEWLINE_Po svojem kulturnem pomenu in zgodovinskem bogastvu sodi Novo mesto med najimenitnej\xc5\xa1a slovenska mesta.\n_START_SECTION_\nBronasta in \xc5\xbeelezna doba\n_START_PARAGRAPH_\nBronasta doba obsega obdobje od okoli leta 1700 do 800/700 pr. n. \xc5\xa1t. Na slovenskem je \xc5\xa1e posebna, ker je takrat \xc5\xbeivela ena prvih samostojnih kultur na slovenskem: ljubljanski koli\xc5\xa1\xc4\x8darji. \xc4\x8ceprav njenih sledov ni najti na dolenjskem, je mo\xc4\x8dno verjetno, da je njen vpliv segel tudi v dolino reke Krke. Misel je \xc5\xa1e toliko bolj verjetna, ker so arheologi v dolenjskih kra\xc5\xa1kih jamah odkrili sledove prvih naseljencev, ki so si v njih dom poiskali v obdobju bronaste dobe. za Novo mesto in okolico pa je predvsem pomemben bli\xc5\xa1\xc4\x8d \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, kar odsevajo najdbe z Mestnih njiv. V tej dobi se za\xc4\x8dne trajna poselitev novome\xc5\xa1kega okolja v okljuku reke Krke. \xc5\xbdarno pokopavanje izvira iz Sredozemlja; ljudstvo, ki se je naselilo na tem obmo\xc4\x8dju, je s seboj prineslo navado se\xc5\xbeiganja svojih preminulih. Njihov pepel so nato pokopali v lon\xc4\x8denih posodah, na za to posebej izbranih krajih. V grob so prilo\xc5\xbeili \xc5\xa1e orodje, oro\xc5\xbeje in druge pridatke. Treba je poudariti spretnosti lon\xc4\x8darske izdelave na tem obmo\xc4\x8dju - okrasje in dimenzije posod so prav umetelno izvedene, tudi na bronastih izdelkih. Ker je rud za izdelavo brona pri nas razmeroma malo, lahko sklepamo, da je \xc5\xbee v bronasti dobi na tem obmo\xc4\x8dju cvetela tudi trgovina. _NEWLINE_O ljudstvu iz tega \xc4\x8dasa vemo zelo malo: vemo, da so hi\xc5\xa1e gradili iz kamna, lesa in zemlje. Poznali so obrt in ker v obrti vsi niso bili enako spretni, so nekateri v dru\xc5\xbebi u\xc5\xbeivali ve\xc4\x8dji ugled, kar ka\xc5\xbee na dru\xc5\xbebeno razslojenost. Ne poznamo pa njihovega jezika, obi\xc4\x8dajev, verovanj ... _NEWLINE_V \xc5\xbeelezni dobi, ki jo delimo na starej\xc5\xa1o (hal\xc5\xa1tatsko) in mlaj\xc5\xa1o (latensko), je obmo\xc4\x8dje Dolenjske odigralo klju\xc4\x8dno vlogo v prenosu znanja o \xc5\xbeelezarstvu iz Male Azije, prek Gr\xc4\x8dije do ostale Evrope. Mirno lahko zapi\xc5\xa1emo, da ti kraji ne prej ne kasneje niso ve\xc4\x8d imeli tako pomembne vloge. Prihod novega ljudstva je pove\xc4\x8dal in zgostil prebivalstvo na tem obmo\xc4\x8dju, najve\xc4\x8dji poudarek pa je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina sedaj dajala \xc5\xbeelezarstvu. \xc5\xa0e danes je na gri\xc4\x8dih mo\xc4\x8d opaziti obrambne nasipe, ki so jih ustvarili ljudje (bolj za obrambo pred zvermi, kot pred drugimi sovra\xc5\xbeniki). V novonastali dru\xc5\xbebi se je dru\xc5\xbebena razslojenost \xc5\xa1e pove\xc4\x8dala. Dru\xc5\xbeina je bila zelo pomembna, saj so pokojne pokopavali v eno samo gomilo ve\xc4\x8d generacij; nekatere celo toliko \xc4\x8dasa, da so gomile ob odkritju poimenovali kar \'dolenjske piramide\'. _NEWLINE_Lahko bi rekli, da je med vsemi srednjeevropskimi skupinami ravno dolenjska v tem \xc4\x8dasu dosegla najve\xc4\x8dji vzpon. Razvitost se ne ka\xc5\xbee le v natan\xc4\x8dnosti izdelave in umetelnosti predmetov, temve\xc4\x8d tudi v posebnem na\xc4\x8dinu pokopa, ki se je uveljavil v tem \xc4\x8dasu. Svoje pokojne so v gomile polagali v kro\xc5\xbenem redu, kar nakazuje na neznan obred oziroma na\xc4\x8din razmi\xc5\xa1ljanja. Svojevrstni znaki materialne in duhovne kulture tega \xc4\x8dasa nam dokazujejo, da je dolenjski hal\xc5\xa1tat \'najvidnej\xc5\xa1i predstavnik hal\xc5\xa1tatske kulture\'. Tu je treba omeniti situle, steklene jagode in fibule. Situl in steklenih jagod je bilo v Novem mestu najdenih najve\xc4\x8d na svetu. Prvi\xc4\x8d na dolenjsko kulturo niso vplivali zunanji dejavniki, temve\xc4\x8d je razvoj obrti na tem prostoru ustvaril lastne na\xc4\x8dine izdelovanja in okra\xc5\xa1evanja; proizvodnja je torej morala prese\xc4\x8di potrebe doma\xc4\x8dega okolja, saj je v tem obdobju trgovina bajno zacvetela. Najbolj izstopa nakit iz steklenih jagod. Zaradi \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti jih nikoli niso natan\xc4\x8dno pre\xc5\xa1teli, toda arheologi ocenjujejo, da \xc4\x8de sta bili v nekem drugem evropskem hal\xc5\xa1tatskem grobu najdeni dve jagodi, jih je bilo v dolenjskem najdenih tiso\xc4\x8dkrat ve\xc4\x8d. Situl je bilo na tem obmo\xc4\x8dju do sedaj najdenih 22. _NEWLINE_Kljub bogati trgovini in blaginji, ki jo je u\xc5\xbeivala dolenjska dru\xc5\xbeba v hal\xc5\xa1tatu, se \xc5\xbeal ni organizirala v voja\xc5\xa1ko silo, ki bi kljubovala Grkom in kasneje Rimljanom. Zaton je do\xc5\xbeivela \xc5\xbee s prihodom Keltov, ki so udrli na to obmo\xc4\x8dje, se pome\xc5\xa1ali z doma\xc4\x8dini in uvedli spet druga\xc4\x8dno kulturo. Razcvet situl in steklenih jagod se je kon\xc4\x8dal, dokon\xc4\x8dno pa se je \'zlata doba\' Dolenjske kon\xc4\x8dala s prihodom Rimljanov leta 35 pr. n. \xc5\xa1t., pod \xc4\x8digar vladavino je ostalo ve\xc4\x8d stoletij.\n_START_SECTION_\nNastanek in ustanovitev mesta\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1estem stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja so na slovensko obmo\xc4\x8dje pri\xc5\xa1li Slovani. Ljudstvo, ki je bilo v veliki ve\xc4\x8dini kme\xc4\x8dko, je kmalu naselilo strate\xc5\xa1ko primerno dolino reke Krke in si tu ustvarilo stalno naselje. Dobro pa so lahko za\xc4\x8deli kmetovati \xc5\xa1ele v 12. stoletju, ko so se nehali vpadi na zahod prek dolenjskega obmo\xc4\x8dja in so kmetje lahko \xc5\xbeeli, kar so sejali. v tem obdobju se je tudi pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo naselij in doseglo skoraj dana\xc5\xa1nje \xc5\xa1tevilo. _NEWLINE_V 13. stoletju se je kazala \xc5\xbee mo\xc4\x8dna potreba po pravem mestu na Dolenjskem. Kostanjevica, ki je bila prva od Dolenjskih naselji, ki so ji bile podeljene mestne pravice, je bila mesto bolj na papirju, kot v resnici in od oto\xc5\xa1kega mesta si pa\xc4\x8d ni bilo veliko obetati. V okolici je bilo \xc5\xa1e nekaj obetavnih trgov (Mokronog, \xc4\x8crnomelj, Metlika ...), toda strate\xc5\xa1ko idili\xc4\x8dno postavljeno naselje v okljuku reke Krke je kar klicalo po ustanovitvi mesta. _NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno tristo let - 1200 do 1500 - so se v tekmi za posest na\xc5\xa1e zemlje menjavale posamezne velika\xc5\xa1ke rodbine, vendar je bila ta tekma odlo\xc4\x8dena \xc5\xbee leta 1335 v korist Habsbur\xc5\xbeanov. Najvidnej\xc5\xa1i in najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i predstavnik habsbur\xc5\xa1ke politike je bil vojvoda Rudolf IV. Habsbur\xc5\xa1ki. Dvajsetleten je leta 1358 nasledil svojega o\xc4\x8deta Albrehta, imenovanega \xc2\xbbModri\xc2\xab. Sedem let kasneje je umrl v Milanu. Bil je zet \xc4\x8de\xc5\xa1kega kralja in nem\xc5\xa1kega cesarja Karla IV. Istega leta, kot je podpisal privilegijsko listino Novemu mestu, je ustanovil tudi univerzo na Dunaju, kar mu je prineslo vzdevek \xc2\xbbUstanovitelj\xc2\xab. _NEWLINE_Za razliko od vseh starej\xc5\xa1ih dolenjskih in krajnskih, pa tudi slovenskih mest, ki so jim bila njihove mestne pravice dodeljene ustno, tako da ni mogo\xc4\x8de natan\xc4\x8dno ugotoviti leta njihove ustanovitve, so bile Novemu mestu dane 7. aprila 1365 v pisani obliki s posebno listino, ki so jo v\xc4\x8dasih imenovali ustavno pismo, danes pa pravilneje privilegijska listina. Ob ustanovitvi mesta je vojvoda sklenil tudi dogovor s sti\xc5\xa1kim opatom Petrom, s katerim sta si bila tudi sicer blizu. Opat in vojvoda sta izmenjala nekatere posesti ob novonastajajo\xc4\x8dem mestu in drugod. Nastajajo\xc4\x8demu mestu v okljuku Krke je Rudolf dal naziv po svojem lastnem imenu Rudolfswerth (Rudolfovo pristani\xc5\xa1\xc4\x8de)._NEWLINE_Ljudstvo je nastajajo\xc4\x8do naselbino imenovalo kar Novo mesto, pa tudi v so\xc4\x8dasni listini z dne 29. septembra 1365, ki jo hrani arhiv nem\xc5\xa1kega vite\xc5\xa1kega mesta na Dunaju, se ta nova naselbina imenuje Newestat (Novo mesto). Novo mesto je bilo sezidano po volji in ukazu vojvode Rudolfa, da bi v trgovsko in prometno pomembni dolini Krke in v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Dolenjske ustanovil novo gospodarsko in upravnopoliti\xc4\x8dno jedro in opori\xc5\xa1\xc4\x8de vse bolj proti Jadranu streme\xc4\x8di habsbur\xc5\xa1ki posesti. Ob ustanovitvi Novega mesta je bila me\xc5\xa1\xc4\x8danom zagotovljena osebna svoboda, mestna samouprava, lastni in voljeni sodniki, pravica do trgovanja in sejmov. Stoletje in pol je mesto cvetelo in postalo najpomembnej\xc5\xa1e med kraji na Kranjskem._NEWLINE_V 16. stoletju so kme\xc4\x8dki upori, razli\xc4\x8dne bolezni in nagel razvoj Karlovca znatno vplivali na nazadovanje mesta. Propad trgovine in obrti je bilo tako silovito, da so se ljudje pri\xc4\x8deli izseljevati iz mesta in se pri\xc4\x8deli ukvarjati s poljedelstvom. Nove trgovske poti Karlovca z Reko in Trstom so ob\xc4\x8dutno zaob\xc5\xa1le Novo mesto in tako \xc5\xa1e dodatno pripomogle k obubo\xc5\xbeanju mesta. Tako stanje je vladalo vse do za\xc4\x8detka 18. stoletja._NEWLINE_Leta 1738 je skozi Novo mesto pri\xc4\x8dela delovati redna po\xc5\xa1tna zveza med Ljubljano in Karlovcem. Povezava je okrepila dogajanja v Novem mestu, tako da je bila leta 1746 ustanovljena gimnazija. V letu 1748 je mesto dobilo tudi okro\xc5\xbeni urad (kresijo) in postalo pomembno upravno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dolenjske pokrajine. Mesto je leta 1778 pridobilo de\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo, v letu 1816 pa \xc5\xa1e dekli\xc5\xa1ko._NEWLINE_Leta 1850 je Novo mesto dobilo \xc5\xbeandarmerijo in sodi\xc5\xa1\xc4\x8de. Narodno prebujenje je do\xc5\xbeivelo Novo mesto ob 500-letnici svoje ustanovitve. Krepila se je narodna stranka in leta 1875 je bil sezidan Narodni dom, prvi na slovenskih tleh. _NEWLINE_Novome\xc5\xa1ka ob\xc4\x8dina je pri\xc5\xa1la v upravljanje Slovencev leta 1871, dokon\xc4\x8dno pa leta 1882. Slovenska narodna dru\xc5\xa1tva so se razvila zelo hitro. Leta 1894 je Novo mesto dobilo \xc5\xbeeleznico, leta 1905 mestno hi\xc5\xa1o - Rotov\xc5\xbe na Glavnem trgu, leta 1908 pa so s hi\xc5\xa1nih pro\xc4\x8delij odstranili vse nem\xc5\xa1ke napise. Po drugi svetovni vojni se je Novo mesto za\xc4\x8delo hitro spreminjati. Naprej je bilo treba odpraviti posledice nem\xc5\xa1kega bombardiranja septembra in oktobra 1943._NEWLINE_Po vojni se je mesto gospodarsko razvijalo in postajalo pomembno industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de (Krka, Novoles, IMV, Novoteks). Leta 1952 je bila mimo mesta zgrajena pomembna cestna povezava, avtocesta Ljubljana - Zagreb. Mesto se je \xc5\xa1irilo in primestna naselja so postala del mesta. V 1960 je bila zgrajena nova bolni\xc5\xa1nica. V 70. letih je bil zgrajen nov cestni most v Lo\xc4\x8dni.\n_START_SECTION_\n18. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nAvstrijska prizadevanja za modernizacijo cesarstva so mo\xc4\x8dno koristila Novemu mestu, saj je postalo eno najpomembnej\xc5\xa1ih kranjskih mest. K temu je doprinesla izgradnja ceste med Ljubljano in Karlovcem (po\xc5\xa1tna zveza), ki jo je zgradil cesar Karel VI., \xc5\xa1e pomembnej\xc5\xa1e pa so bile za mesto reforme njegove h\xc4\x8dere, Marije Terezije. Leta 1748 je Novo mesto imenovala za sede\xc5\xbe enega od treh kranjskih okro\xc5\xbeij (kresij), s \xc4\x8dimer se je v Novem mestu pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo uradnikov. To je prineslo tudi ve\xc4\x8djo rabo nem\xc5\xa1kega jezika, vendar ni izpodrinilo sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. _NEWLINE_Z razvojem mesta se je pokazala potreba po ustanovitvi gimnazije, ki bi omogo\xc4\x8dala nadaljevanje \xc5\xa1olanja po osnovni \xc5\xa1oli. razlogi za ustanovitev novome\xc5\xa1ke gimnazije leta 1746 so bili tako materialni (za re\xc5\xa1itev Novega mesta pred materialnim propadom), kot prizadevanje fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov za za\xc4\x8detek vi\xc5\xa1je izobrazbe na dolenjskem. Tako je 3. novembra 1746 v prostorih novome\xc5\xa1ke gimnazije (danes Glasbena \xc5\xa1ola Marjana Kozine) s 66 dijaki prvi\xc4\x8d stekel pouk. Vse od ustanovitve je imelo vodstvo gimnazije (ki je prehajalo iz rok fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov v roke dr\xc5\xbeave) te\xc5\xbeave s prostorom. Te so bile dokon\xc4\x8dno re\xc5\xa1ene leta 1912, ko je bila zgrajena nova stavba, v kateri gimnazija pouk izvaja \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Mesto je svoje obzidje ohranilo vse do polovice 18. stoletja, zaradi nevarnosti tur\xc5\xa1kih vpadov. Ostanki \xc5\xa1e danes pri\xc4\x8dajo o nekdanji obrambi mesta in kje je potekala. Temu je sledila vrsta posegov, ki so jih prinesle reforme Marije Terezije in njenega sina, Jo\xc5\xbeefa II., ki so odpravili srednjeve\xc5\xa1ko podobo mesta. Leta 1779 so podrli \'\xc5\xa1pitalsko\' cerkev in prodali \'\xc5\xa1pital\', v prenovljeno stavbo pa se je vselil urad (danes Knji\xc5\xbenica Mirana Jarca). Ob reki Krki je bila zgrajena voja\xc5\xa1nica, leta 1785 pa je bilo prepovedano pokopavanje okoli kapiteljske cerkve (pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je kasneje \xc5\xa1e nekajkrat zamenjalo lokacijo). Leta 1786 je bilo mestno obzidje poru\xc5\xa1eno in prodano, z nekaterimi stolpi vred, ki so danes vzidani v stavbe; te stojijo na nekdanjih vhodih v mesto (npr.: "Na vratih" ob \xc5\xa1tudijski knji\xc5\xbenici). _NEWLINE_Ukrepi, ki so sledili, so mo\xc4\x8dno oslabili kulturni pomen Dolenjske in Novega mesta v slovenskem okolju; ukinjena sta bila sti\xc5\xa1ki in kostanjevi\xc5\xa1ki samostan, s \xc4\x8dimer so se izgubila stoletja znanja, gospodarske, stanovanjske stavbe in cerkve pa so bile prepu\xc5\xa1\xc4\x8dene same sebi. Kulturno dejavna je ostala v ve\xc4\x8dini le \xc5\xa1e gimnazija.\n_START_SECTION_\nFrancoska okupacija\n_START_PARAGRAPH_\nKonec 18. stoletja je celotno slovensko obmo\xc4\x8dje padlo v roke francoskega cesarstva. zaradi protiavstrijske nastrojenosti so Dolenjci, tako kot vsi Slovenci, Francoze videli kot odre\xc5\xa1itelje. Dolenjska je tako padla pod nadzor Napoleonovih generalov, ki so okupiranim krajem nalagali visoke vojne davke; teh revni dolenjski kraji niso zmogli pla\xc4\x8dati in \xc5\xa1e preden je lahko Napoleonova vojska posredovala, so se v Ko\xc4\x8devju \xc5\xbee za\xc4\x8deli upori, ki so se raz\xc5\xa1irili vse do Novega mesta. Tu so francoski vojaki nastopili ostro in pobili mnogo kme\xc4\x8dkih upornikov, jih zmetali v reko Krko ter po\xc5\xbegali kapiteljsko pristavo na Marofu, Br\xc5\xa1ljin in Pre\xc4\x8dno. _NEWLINE_Nova francoska oblast je prina\xc5\xa1ala veliko obljub o izbolj\xc5\xa1anju \xc5\xbeivljenja, vendar je le redke uresni\xc4\x8dila. program novome\xc5\xa1ke gimnazije se je sicer zmanj\xc5\xa1al na tri letnike, vendar je omogo\xc4\x8dal rabo slovenskega jezika. Prav tako je postalo \xc5\xbeivljenje v Ilirskih provincah varnej\xc5\xa1e, prometne povezave pa so se izbolj\xc5\xa1ale.\n_START_SECTION_\nKonec 19. in za\xc4\x8detek 20. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi polovici 19. stoletja Novo mesto ni uspelo narediti korenitih sprememb, ki bi obogatile tako mesto, kot njegovo okolico. Od ostalih dolenjskih mestec je ostajalo pomembnej\xc5\xa1e predvsem zaradi okro\xc5\xbenega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in gimnazije, ki sta Novemu mestu dajala status kulturnega in uradovalnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Dolenjske. Leta 1873 se je v novem mestu za\xc4\x8dela gradnja prvega narodnega doma na slovenskem, ki stoji \xc5\xa1e danes (Sokolski dom); v njem so na\xc4\x8drtovali prostore za slovensko ljudsko knji\xc5\xbenico, hranilnico, narodno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, muzej ter \xc5\xa1olo za narodni jezik, slovstvo in zgodovino. _NEWLINE_Leta 1894 je mesto naposled dobilo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko povezavo z Ljubljano, kar je nekoliko izbolj\xc5\xa1alo njegovo gospodarsko stanje; to bi do\xc5\xbeivelo \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji razcvet, \xc4\x8de mesto ne bi rabilo \xc4\x8dakati \xc5\xa1e nadaljnjih dvajset let na povezavo z Belo krajino. Istega leta so usmiljeni bratje odprli tudi svojo bolni\xc5\xa1nico v Kandiji, s \xc4\x8dimer je novo mesto postalo zdravstveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Dolenjske, prav tako pa je opazno izbolj\xc5\xa1alo zdravstveno stanje prebivalstva. Leta 1908 se je v Novo mesto preselil tudi Drago Andrijani\xc4\x8d, ki ga danes navajamo kot za\xc4\x8detnika uspe\xc5\xa1ne novome\xc5\xa1ke farmacevtske industrije (Krka).'