b'\n_START_ARTICLE_\nKultura lijakastih \xc4\x8da\xc5\xa1\n_START_SECTION_\nRazse\xc5\xbenost\n_START_PARAGRAPH_\nKultura lijakastih \xc4\x8da\xc5\xa1 sega od povodja Labe v Nem\xc4\x8diji do \xc4\x8ce\xc5\xa1ke, na zahodu do Nizozemske, v ju\xc5\xbeno Skandinavijo (Danska do Upplanda na \xc5\xa0vedskem in Oslofjorda na Norve\xc5\xa1kem) in na povodje Visle na Poljskem._NEWLINE_Razli\xc4\x8dice kulture na prispevnem obmo\xc4\x8dju Labe ali blizu njega vklju\xc4\x8dujejo lon\xc4\x8darsko skupino Tiefstich v severni Nem\xc4\x8diji, pa tudi kulture skupin Baalberge, Salzm\xc3\xbcnde in Walternienburg in Bernburg, katerih sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bila v de\xc5\xbeeli Sa\xc5\xa1ka-Anhalt.\n_START_SECTION_\nNaselja\n_START_PARAGRAPH_\nRazen nekaterih celinskih naselij, kot je koli\xc5\xa1\xc4\x8de Alvastra (\xc5\xa1vedsko Alvastra p\xc3\xa5lbyggnad ali Alvastraboplatsen), so naselja v bli\xc5\xbeini naselij iz prej\xc5\xa1nje kulture Erteb\xc3\xb8lle na obali. Zna\xc4\x8dilna je bila enodru\xc5\xbeinska hi\xc5\xa1a iz protja in ma\xc5\xa1ila (blato, glina) pribl. 12 m x 6 m. Prevladovala je pri \xc5\xbeivinorejcih ovc, goveda, pra\xc5\xa1i\xc4\x8dev in koz, vendar tudi lovcih in ribi\xc4\x8dih. Primitivna p\xc5\xa1enica in je\xc4\x8dmen sta rasla na majhnih zaplatah, ki so se hitro iz\xc4\x8drpale, zaradi \xc4\x8desar se je prebivalstvo pogosto selilo na majhne razdalje. Poznali so tudi rudarstvo (na primer v regiji Malm\xc3\xb6) in kresilni kamen, s katerim so trgovali na obmo\xc4\x8djih, na katerih ga niso imeli, kot je skandinavsko zaledje. Iz srednje Evrope so uva\xc5\xbeali baker, bodala in sekire.\n_START_SECTION_\nReligija in grobnice\n_START_PARAGRAPH_\nHi\xc5\xa1e so bile osredoto\xc4\x8dene na monumentalno grobnico, simbol povezanosti skupnosti. Pogrebne prakse so bile razli\xc4\x8dne, odvisno od regije in so se spreminjale. Zdi se, da je bil praviloma skeletni pogreb. Najstarej\xc5\xa1e grobnice so sestavljene iz lesenih prekatov v dolgi ladji, pozneje pa v obliki prehodnih grobov in dolmenov. Prvotno so bile strukture verjetno zasute s kupom odpadkov, vhod je bil zaprt s kamnom. Kulturo lijakastih \xc4\x8da\xc5\xa1 zaznamuje videz megalitskih grobnic na obalah Baltika in Severnega morja, na primer Sieben Steinh\xc3\xa4user v severni Nem\xc4\x8diji. Megalitske strukture na Irskem, v Franciji in na Portugalskem so nekoliko starej\xc5\xa1e in so bile povezane s prej\xc5\xa1njimi arheolo\xc5\xa1kimi kulturami teh obmo\xc4\x8dij. Grobovi verjetno niso bile namenjeni za vsakega \xc4\x8dlana naselja, najbr\xc5\xbe le za elito. Pri grobnicah so ljudje \xc5\xbertvovali kerami\xc4\x8dne posode, verjetno s hrano, sekire in druge predmete._NEWLINE_Sekire in posode so dajali tudi v potoke in jezera v bli\xc5\xbeini kmetijskih povr\xc5\xa1in in skoraj vseh 10.000 \xc5\xa1vedskih kresilnih kamnov, ki so bili najdeni iz te kulture, so verjetno \xc5\xbertvovali v vodi._NEWLINE_Zgrajena so bila tudi velika kultna sredi\xc5\xa1\xc4\x8da, obdana z ograjo, zemeljskimi nasipi in jarki. Eden najve\xc4\x8djih je pri Sarupu na otoku Fyn. Meri 85.000 m\xc2\xb2, predvidevajo, da so ga delali 8000 delovnih dni. Drugo kultno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je St\xc3\xa4vie blizu Lunda in meri 30.000 m\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nPredmeti\n_START_PARAGRAPH_\nKultura se imenuje po svoji zna\xc4\x8dilni keramiki, \xc4\x8da\xc5\xa1ah in amforah z lijakastimi zaklju\xc4\x8dki (vratovi), ki so se verjetno uporabljale za pitje. Tak je vr\xc4\x8d iz Bronocic na Poljskem, na katerem je najstarej\xc5\xa1a znana upodobitev vozila na kolesih. Je pribli\xc5\xbeno iz leta 3500 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Tehnologija temelji na kremenu, ki so ga na\xc5\xa1li v Belgiji in na otoku R\xc3\xbcgen, pa tudi v sedimentih na obmo\xc4\x8dju Krakova._NEWLINE_Kultura je uporabljala bojne sekire, ki so bile kamnite razli\xc4\x8dice bakrenih iz srednje Evrope. Zgodnje razli\xc4\x8dice so ve\xc4\x8dkotne in so dvorezne, \xc4\x8deprav je eden od robov bolj zaobljen.\n_START_SECTION_\nEtni\xc4\x8dnost in jezik\n_START_PARAGRAPH_\nPo Kurganovi hipotezi je kultura videti kot neindoevropska, Marija Gimbutas jo je imenovala Stara Evropa z narodi, ki so jih pozneje nadvladali indoevropsko govore\xc4\x8di narodi, ki so vdrli z vzhoda. Politi\xc4\x8dna povezava med staroselci in pri\xc5\xa1leki je bila hitra in gladka kulturna sprememba v kulturi trakaste keramike._NEWLINE_Nizozemska publikacija Krivoverstvo (Heterodoxically) omenja me\xc5\xa1ane pokope ter hitro in gladko notranjo spremembo kulture trakaste keramike v dveh generacijah okoli 2900 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem na nizozemskem in danskem ozemlju, zaradi gospodarskih, kulturnih in verskih sprememb v vzhodni Nem\xc4\x8diji in priselitev, stepskih vdorov in uvajanja indoevropskih jezikov je tu ni bilo  (vsaj v tem delu sveta).'