b'\n_START_ARTICLE_\nKarbon\n_START_PARAGRAPH_\nKarb\xc3\xb3n je geolo\xc5\xa1ka doba v paleozoiku, ki se je za\xc4\x8dela s koncem devona pred 340 milijoni let in kon\xc4\x8dala z za\xc4\x8detkom perma pred pribli\xc5\xbeno 280 milijoni let.\n_START_SECTION_\nGubanje Zemlje v Karbonu\n_START_PARAGRAPH_\nDoba Karbona je zelo pomembna tako za geologijo kot za gospodarsko dejavnost na Zemlji. V tem geolo\xc5\xa1kem obdobju je bila zemeljska skorja zelo nemirna, saj jo je zajelo gibanje imenovano variski\xc4\x8dno gubanje. V Evropi je nastalo Variski\xc4\x8dno gorstvo, to je v dveh lokih potekalo iz Irske in Anglije \xc4\x8dez Normandijo in Bretanijo v centralno Francijo ter dalje \xc4\x8dez Belgijo, Nem\xc4\x8dijo in \xc4\x8ce\xc5\xa1ko na Poljsko. Isto\xc4\x8dasno so se gubali tudi Rodopi in Ural. V podno\xc5\xbeju novega gorstva , ki se je dvigalo iz morja, so nastala \xc5\xa1tevilna mo\xc4\x8dvirja, te je v presledkih prepljavljalo morje in jih prekrivalo z usedlinami gline in peska ter tako omogo\xc4\x8dilo ugodne razmere za nastanek premoga. Orogenezo je spremljalo mo\xc4\x8dno vulkansko delovanje. Zna\xc4\x8dilne usedline iz te dobe so glinasti skrilavci, laporji, konglomerati, pe\xc5\xa1\xc4\x8denjaki in ve\xc4\x8dina premoga, Karbon-a, po katerem je ta doba dobila tudi ime.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo v Karbonu\n_START_PARAGRAPH_\nKlima je bila v Karbonu vla\xc5\xbena in topla, domnevajo da tudi tropska zaradi raz\xc5\xa1irjenosti rastlin in \xc5\xbeivali, ki so se v Karbonu bujno razvijale. Velike praprotnice so se mo\xc4\x8dno razbohotile, nastale so drevesaste praproti, preslice in lisi\xc4\x8djakovci. Med lisi\xc4\x8djakovci so bili splo\xc5\xa1no raz\xc5\xa1irjeni Luskavci ali Lepidodendroni in Pe\xc4\x8datnikovci ali Sigilarije. Preslice ali Calamites - (latinsko c\xc3\xa1lamus = votlo steblo, rogoz) so bile podobne dana\xc5\xa1njim in veliko ve\xc4\x8dje. \xc5\xbde v zgodnjem Karbonu so se pojavile praprotnice-semenja\xc4\x8de ali Pteridosperme- (iz gr.: Pt\xc3\xa9ron = perut in sp\xc3\xa9rma = seme). Praprotnice so prve razvile semena po oploditvi v trosovniku in tako pri razmno\xc5\xbeevanju niso bile ve\xc4\x8d odvisne od vode. Pteridosperme so izumrle v Permu. Mo\xc4\x8dvirska podro\xc4\x8dja so bila porasla z Kordaiti - (golosemenke), katere so zrasle do vi\xc5\xa1ine 30 m in so predniki dana\xc5\xa1njih iglavcev.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo v Karbonu\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivljenje v morju te dobe je bilo \xc5\xbee pestro, v njem so \xc5\xbeivele; \xc5\xa1koljke, goniatiti, ramenono\xc5\xbeci, morski je\xc5\xbei, morske lilije, korale, sklenoluskavke -(ganoidi) in somov. V morju so \xc5\xbeivele \xc5\xa1tevilne enake vrste, ki pa so se hitro razvijale in spreminjale. Oklepnice so v tem obdobju popolnoma izumrle. \xc5\xbdivljenje v mo\xc4\x8dvirnih gozdovih so obvladovali mnogi rodovi dvo\xc5\xbeivk, \xc5\xa1\xc4\x8ditoglavcev -(Stegocephalia). Najve\xc4\x8dja skupina med \xc5\xa1\xc4\x8ditoglavci so Labiritodonti -(v prerezu zob imajo zamotan zavoj sklenine). Pomembna skupina so tudi Branchiozauri -(Branchiosauria), ki so skupni predniki dvo\xc5\xbeivk in plazilcev, njihovi potomci so dana\xc5\xa1nji mo\xc4\x8deradi. Pojavili so se tudi prvi Kotilozavri (Cotylosauria), za\xc4\x8detniki vseh plazilcev, katerih nasledniki so Zverozobci. Kotilozavri so izumrli v Triadi. V tropskih gozdovih te dobe so se mo\xc4\x8dno razmno\xc5\xbeili \xc4\x8clenono\xc5\xbeci, veliko je bilo pajkov, \xc5\xa1\xc4\x8dipalcev, stonog in \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, katere so bile zelo velike rasti, prednice dana\xc5\xa1njih \xc5\xbeu\xc5\xbeelk. Prvi plenilci in krilate \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, kot je orja\xc5\xa1ki ka\xc4\x8dji pastir - Meganeura monyi z razponom kril 75\xc2\xa0cm, so iz tega obdobja.'