b'\n_START_ARTICLE_\nStokesov premik\n_START_PARAGRAPH_\nStokesov premik je premik maksimuma valovne dol\xc5\xbeine oziroma frekvence svetlobe (elektromagnetnega valovanja) absorpcijskega in emisijskega spektra._NEWLINE__NEWLINE_Premik se ka\xc5\xbee v spremembi najve\xc4\x8dje vrednosti v intenzivnosti valovanja. Opazuje in primerja pa se izsevana in absorbirana svetloba istega elektronskega prehoda. Primera: fluorescenca in Ramanov pojav (Ramanovo sipanje). Pojav je opazen pri atomih in molekulah._NEWLINE_Pojav se imenuje po irskem matematiku in fiziku Georgu Gabrielu Stokesu (1819\xe2\x80\x931903), ki je pojav opisal leta 1852 kot [[fluorescenca|fluorescenco] na mineralu fluoritu (CaF\xe2\x82\x82)._NEWLINE_Stokesov premik je razlika med valovno dol\xc5\xbeino ali frekvenco vpadajo\xc4\x8dih in izhajajo\xc4\x8dih fotonov pri fluorescenci in fosforescenci. Velikost pojava se meri v nm (nanometrih). Stokesova fluorescenca je ponovno oddajanje fotonov z ve\xc4\x8djo valovno dol\xc5\xbeino (z ni\xc5\xbejo energijo). Pri absorpciji se foton absorbira in atom preide v vzbujeno stanje. V osnovno stanje lahko preide na ve\xc4\x8d na\xc4\x8dinov. Pri tem se lahko nekaj energije porabi na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Eden izmed na\xc4\x8dinov je prehod energije v zvo\xc4\x8dna (fonon) ali toplotna nihanja. Atom se kon\xc4\x8dno vrne v svoje osnovno energetsko stanje in izseva foton, ki ima manj\xc5\xa1o energijo, kot jo je imel absorbirani foton. Nekaj energije se je pri tem porabilo za vzbujanje nihanj.\n_START_SECTION_\nAntistokesov premik\n_START_PARAGRAPH_\nKadar ima izsevani foton ve\xc4\x8djo energijo imamo antistokesov premik. Dodatna energija pride od termalnih fononov v kristalni mre\xc5\xbei. Zna\xc4\x8dilna snov, ki ka\xc5\xbee antistokesov premik je itrijevoksisulfid, ki ga dopiramo z gadolinijevim oksisulfidom (Gd\xe2\x82\x82O\xe2\x82\x82S). Ta snov absorbira v podro\xc4\x8dju infrarde\xc4\x8dega valovanja in seva svetlobo iz vidnega dela spektra.'