b'\n_START_ARTICLE_\nDominikanski samostan Ptuj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMehtildis, vdova Friderika III., je menihom podarila zemljo na zahodnem robu mesta, pod Grajskim gri\xc4\x8dem. \xc5\xa0tirikotni samostan je bil zgrajen v letih 1230 do 1231 ob obstoje\xc4\x8dih romanskih stavbah, cerkev pa letu 1252. Zgrajen je bil v prehodnem slogu med romaniko in gotiko, kar se lepo vidi v kapeli vzhodnega trakta, kjer je desna bifora \xc5\xa1e romanska, leva pa \xc5\xbee gotska. _NEWLINE_Leta 1302 je samostan pogorel, obnova je trajala do srede 14. stoletja. Iz listine kr\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa Henrika, izdane na Dunaju na Jurjevo 1eta 1303 je jasno razvidno, da je bilo treba na novo pozidati samostan in cerkev._NEWLINE_Cerkev je bila dvignjena leta 1453 (posve\xc4\x8dena 8. maja 1453) in ponovno predelana leta 1470, ko je nastal kri\xc5\xbeni hodnik, leta 1520 je bila poslikana severna stena vzhodnega trakta (Oznanjenje). Severni trakt se je naslanjal na cerkev, vzhodni na refektorij, ju\xc5\xbeni na kapitelsko dvorano in zahodni na upravno-gospodarsko prostore. Po letu 1551 sta bila zgrajena dva vodna stolpa, eden je ohranjen \xc5\xa1e danes. Prizidek je bil leta 1681 pritli\xc4\x8den, v njem je bila samostanska \xc5\xbeitnica in spodaj klet. Leta 1691 je bil prizidek povi\xc5\xa1an in povezan z ostalo stavbo, to je tisti del, kjer so danes upravni prostori Muzeja. _NEWLINE_V 17. stoletju so samostan in cerkev baro\xc4\x8dno prezidali. Vzhodno cerkveno pro\xc4\x8delje so obrnili proti mestu ter ga v za\xc4\x8detku 18. stoletja prekrili z bogato \xc5\xa1tukaturo in opremili s kipi. Na fasadi nad vzhodom je dominikanski grb, v ni\xc5\xa1ah pa so kipi Marije, sv. Nikolaja, Toma\xc5\xbea Akvinskega, Petra Mu\xc4\x8denca in Alberta Velikega. Barokizirali so tudi samostansko jedilnico, jo poslikali in njen obok prekrili s \xc5\xa1tukaturo._NEWLINE_Med letoma 1714 in 1717 je prizidek dvignjen za eno nadstropje, tako so pridobili \xc5\xa1est sob._NEWLINE_17. januarja 1785 je bil samostan z jo\xc5\xbeefinskimi reformam ukinjen, redovna skupnost razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena in premo\xc5\xbeenje zaplenjeno. V cerkvi so razbili nagrobnike znanih plemi\xc5\xa1kih rodbin Gospodov Ptujskih, Schaumbergov, Herbersteinov in drugih. _NEWLINE_V samostanu je bilo nato nekaj \xc4\x8dasa voja\xc5\xa1ko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de, takrat so tudi cerkev eta\xc5\xbeirali in prizidali ob severni steni sanitarije._NEWLINE_Leta 1824 je bil pozidan prizidek od jugozahodnega trakta do rondela. Leta 1914 je bil samostan \xc5\xa1e vedno v voja\xc5\xa1ki lasti in na sklepnikih v kri\xc5\xbenem hodniku so viseli modeli letal za prakti\xc4\x8dni pouk. Ko se je 12. novembra 1923 vojska izselila, je \xc5\xa1la stavba na dra\xc5\xbebo._NEWLINE_Samostan je bil prodan zasebniku dr. Rinaldu \xc4\x8culi\xc4\x87u, odvetniku iz Beograda, ki bi naj ta ogromni prostor prilagodil potrebam tkalnice in barvarnice svile. Novi lastnik je nameraval objekt precej preurediti, vendar mu je Spomeni\xc5\xa1ki urad, Prosvetni oddelek za Slovenijo v Ljubljani postavil pogoje. Podjetnik pogojev ni upo\xc5\xa1teval in ni dobil dovoljenja za rekonstrukcijo._NEWLINE_Leta 1926 ga je kupila ob\xc4\x8dina in leta 1927 v samostanu uredila 36 stanovanj. Leto 1928 je prineslo biv\xc5\xa1emu Dominikanskemu samostanu tisto funkcijo, ki jo ima \xc5\xa1e danes. Po dolgih prizadevanjih se je v del prostorov preselil Pokrajinski muzej._NEWLINE_30. marca 1928 je Mestni magistrat prepustil Mestnemu muzeju vse \xc5\xa1tiri strani kri\xc5\xbenega hodnika in dvori\xc5\xa1\xc4\x8de in celotni vzhodni trakt. Stavba je v tem \xc4\x8dasu dobila nov dimnik, 4 stanovanja in eno sobo so preuredili, iz dveh stanovanj je bila napravljena kova\xc4\x8dnica. Ob koncu leta je bilo v stavbi \xc5\xa1e 18 strank. Istega leta so v stavbo napeljali tudi elektriko._NEWLINE_V delih Dominikanskega samostana je bila od leta 1936 do 1955 Tekstilna tovarna. Konec leta 1950 se je izselila tudi Mehani\xc4\x8dna tkalnica. Leta 1969 je Dominikanski samostan zapustila Ljudska in \xc5\xa1tudijska knji\xc5\xbenica._NEWLINE_Vsa obdobja so na kompleksu pustila sledi v obliki dozidav in prezidav. Te so bile najbolj \xc2\xbbnasilne\xc2\xab\xc2\xa0na cerkveni ladji. Ta je v \xc4\x8dasu barokizacije izgubila celoten prezbiterij, ki je predstavljal skoraj polovico stavbe. V \xc4\x8dasu po razpustitvi samostana so cerkev po vi\xc5\xa1ini razdelili v tri eta\xc5\xbee in temu ustrezno naredili dodatne okenske odprtine. \xc5\xa0lo je za prizidavanja in nadzidavanja ter delitev na ve\xc4\x8dje in manj\xc5\xa1e prostore.\n_START_SECTION_\nZadnja prenova\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja prenova kompleksa Dominikanskega samostana, ki je bila kon\xc4\x8dana v letu 2013, je prinesla precej\xc5\xa1njo novost. Kongresno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je podobna funkcija, ki so jo samostani imeli v preteklosti, cerkve pa so bili edini zaprti prostori, kjer so potekale javne prireditve. Samostanski kompleks slu\xc5\xbei novi organizacijski shemi. V nekdanjo cerkveno ladjo je ume\xc5\xa1\xc4\x8dena glavna prireditvena dvorana. Okoli kri\xc5\xbenega hodnika so nanizani vsi preostali spremljevalni prostori, manj\xc5\xa1a dvorana je v nekdanji samostanski jedilnici in \xc5\xa1e ena v nekdanjih gospodarskih prostorih. Kri\xc5\xbeni hodnik slu\xc5\xbei kot vstopna avla in glavno sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de vseh poti po objektu. V stavbo so vgrajene vse nove tehni\xc4\x8dne funkcije, ki jih kongresno kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de potrebuje: razvodi instalacij ogrevanja, prezra\xc4\x8devanja, osvetlitve in ozvo\xc4\x8denja. Stene pa \xc4\x8dakajo restavratorje, ki bodo delali v \xc4\x8dasu obratovanja novih prostorov. Po ru\xc5\xa1itvi medeta\xc5\xbene konstrukcije v cerkveni ladji, so arheolo\xc5\xa1ke raziskave v sredinskem delu nekdanje gotske cerkve odkrile bogate najdbe: grobnice, oltarne nastavke, ostanke stopnic in tlaka iz rimskih nagrobnih kamnov. Ti bodo ostali prikazani \xc2\xbbin situ\xc2\xab._NEWLINE_Tej fazi naj bi sledila \xc5\xa1e naslednja, v kateri bi bilo potrebno obnoviti vse tri preostale trakte samostana, nato pa \xc5\xa1e obse\xc5\xbeen prostor s parkom in dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem okrog samostana. Tudi edinstvene poslikave na steni nekdanje zakristije, najdene podobe na stenah kri\xc5\xbenega hodnika in na slavolo\xc4\x8dni steni in drugje, ki predstavljajo izjemne primerki poslikav s konca 13. ali za\xc4\x8detka 14. stoletja bodo zahtevale nadaljnjih restavriranj.'