b'\n_START_ARTICLE_\nMonte Cassino\n_START_PARAGRAPH_\nMonte Cassino (tudi Montecassino)  je 520 metrov visoka skalnata planina 130 kilometrov ju\xc5\xbeno od Rima in 2 kilometra zahodno od mesta Cassino.\n_START_SECTION_\nSveti Benedikt \xe2\x80\x93 opat na Monte Cassinu\n_START_PARAGRAPH_\nMladi Benedikt se je hotel po begu iz Rima posvetiti Bogu na kakem nedostopnem kraju. Najprej je postal predstojnik razvajenih menihov, ki so ga hoteli zastrupiti; nato mu je stregel po \xc5\xbeivljenju sosednji duhovni sobrat; kon\xc4\x8dno je zapustil ene samote, da bi na\xc5\xa1el bolj varno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de kot sta bila Vicovaro in Subiaco. Po sili razmer se je torej lo\xc4\x8dil od ljubljenega kraja. Spremljali so ga nekateri najbolj\xc5\xa1i menihi iz dvanajsterih samostanov, ki so \xc5\xa1e naprej hoteli \xc5\xbeiveti po njegovih pravilih. Tem svojim redovnikom je Benedikt postal \xc2\xbbo\xc4\x8de\xc2\xab. To namre\xc4\x8d pomeni beseda gr\xc5\xa1ko-latinska beseda \xc2\xbbabbas\xc2\xab, po slovensko \xc2\xbbopat\xc2\xab._NEWLINE_Ustavil se je pod goro Cassino pri Neaplju. Tu so bivali \xc5\xa1e malikovalci, ki so v templju sredi loga darovali maliku Apolonu. Benedikt se je zgrozil nad tem po\xc4\x8detjem, razbil malika, podrl oltar, posekal log ter spremenil tempelj v cerkev ter pozidal poleg nje samostan, ki je postal najslavnej\xc5\xa1i in najmogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i v zgodovini kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Iz ostankov razvalin je najprej sezidal skromno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de za menihe, cerkvico svetega Martina Turskega za bogoslu\xc5\xbeje, iztrebil go\xc5\xa1\xc4\x8davo za vrt, ki ga je obdal s trdnim obzidjem.  _NEWLINE_Samostan Montecassino velja za mati\xc4\x8dno hi\xc5\xa1o benediktinskega reda in v nekem smislu vseh samostanov na kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem Zahodu. Stari viri postavljajo za\xc4\x8detek Monotecassina v leto 529: ta letnica ima tudi simboli\xc4\x8den pomen; tega leta je namre\xc4\x8d bizantinski cesar Justinijan Veliki (527-565) dal zapreti zadnjo pogansko \xc5\xa1olo v Atenah; Montecassino je tedaj zasvetil kot novo \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de kr\xc5\xa1\xc4\x8danske omike. Skupnost na Monte Cassinu je opat Benedikt vodil vse do svoje smrti, 547._NEWLINE_Sveti Benedikt Nursijski, utemeljitelj benediktincev (OSB), je na tem od sveta odmaknjenem gozdnatem hribu okrog 529 zgradil samostan, kjer je lahko \xc5\xbeivel s svojimi menihi v miru po na\xc4\x8delu: Moli in delaj! Samostanu so se kmalu pridru\xc5\xbeili drugi \xe2\x80\x93 ali pa sprejeli za svoja Benediktova pravila - po celi Evropi in tako je postal v drugi polovici 8. stoletja sredi\xc5\xa1\xc4\x8de verske obnove, ohranjevanja stare gr\xc5\xa1ke in rimske kulture, kakor tudi znanstvenega raziskovanja. Samostanska knji\xc5\xbenica se je takrat obogatila za mnogo dragocenih kodeksov in tudi rokopisov.\n_START_SECTION_\nBurna zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde utemeljitelj pa je napovedal, da bo samostan ve\xc4\x8dkrat poru\xc5\xa1en, kar se je kmalu tudi zgodilo. Samostan so zasedli in uni\xc4\x8dili Langobardi, pa Saraceni. Zadnji\xc4\x8d se je to zgodilo ob koncu druge svetovne vojne._NEWLINE_Zaradi svojega strate\xc5\xa1kega polo\xc5\xbeaja je bil skozi zgodovino samostan dele\xc5\xbeen hudih napadov. 581, ko je bil opat Bonit (Bonitus), so ga napadli Langobardi in ga razdejali, menihe pa pobili. Pre\xc5\xbeiveli benediktinci so se re\xc5\xa1ili v Rim. Benediktove relikvije so prenesli v nov samostan v Franciji, Saint-Benoit-sur-Loire blizu Orleansa._NEWLINE_Samostan so obnovili 718 pod opatom Petronaksom (Petronax), ko je bil med menihi tudi Karloman, sin Karla Martela, kakor tudi Pavel Diakon, langobardski zgodovinar. _NEWLINE_884 so Saraceni napadli in po\xc5\xbegali samostan, ter ubili tudi opata Bertarija (Bertharius). V 11. stoletju so samostan ponovno zgradili pod opatom Deziderijem (1058-1087), ki so ga proti njegovi volji kardinali postavili za pape\xc5\xbea Viktorja. Pred protipape\xc5\xbeem Klemenom se je moral iz Rima umakniti v svoji bolezni v montecassinsko zavetje, kjer je tudi umrl. _NEWLINE_Obnovljeno cerkev \xe2\x80\x93 ki so jo okrasili tedanji najve\xc4\x8dji \xe2\x80\x93 tudi bizantinski \xe2\x80\x93 umetniki, je posvetil 1071 pape\xc5\xbe Gregor II.. \xc5\xbdal so osvajalci kmalu uni\xc4\x8dili ve\xc4\x8dji del. _NEWLINE_1349 je opatijo uni\xc4\x8dil potres; po njeni obnovi je sledilo dolgo mirno obdobje. 1321 je pape\xc5\xbe Janez XXII. povzdignil montekasinsko cerkev v  stolnico.Veliki opat Monte Cassina je od tedaj obenem posve\xc4\x8deni \xc5\xa1kof tamkaj\xc5\xa1nje \xc5\xa1kofije. Samostan je posedoval ogromno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je opisana tridesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja takole: _NEWLINE_Bramante (1444-1514) je ponovno zgradil samostan. Od marmorja ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8do se cerkev je 1717 posvetil Benedikt XIII.. 1799 so opatijo francoski vojaki oropali, 1866 pa jo je italijanska vlada razglasila za kulturni narodni spomenik in je v njem trpela benediktince le za \xc4\x8duvaje. Knji\xc5\xbenica, ki vsebuje 55.000 zvezkov poseduje samo iz \xc4\x8dasa pred 14. stoletjem 800 kodeksov. V arhivu, kateremu komaj najdemo para v Evropi, \xc4\x8duvajo ve\xc4\x8d kot 1000 pape\xc5\xa1kih, cesarskih in kraljevskih listin. Stare kodekse in listine znanstveno preu\xc4\x8dujejo in jih tiskajo v lastni tiskarni. 1913 so beuronski benediktinci kon\xc4\x8dali poslikavo spodnje cerkve in starega samostana s svojimi zna\xc4\x8dilnimi, sodobnimi cerkvenimi poslikavami.\n_START_SECTION_\nBitka za Monte Cassino\n_START_PARAGRAPH_\nMed bitko za Monte Cassino (januar-maj 1944) je opatija sestavljala del 161 km (100 milj) dolge Gustavove \xc4\x8drte, ki je ozna\xc4\x8devala nem\xc5\xa1ko obrambno \xc4\x8drto, da bi zadr\xc5\xbeali napredovanje zaveznikov naprej v Italijo med drugo svetovno vojno. Raztezala se je od tirenske do jadranske obale in samostan je bil ena klju\xc4\x8dnih utrdb z nadzorom nad avtocesto 6 ter zaporo poti proti Rimu. 15. februarja 1944 je bila opatija skoraj popolnoma uni\xc4\x8dena zaradi niza te\xc5\xbekih ameri\xc5\xa1kih letalskih bombnih napadov. Bombardiranje so za\xc4\x8deli zato, ker so dobivali od pehotnih enot veliko poro\xc4\x8dil, da Nemci zasedajo samostan; vsi bojevniki na terenu pa so imeli to za klju\xc4\x8dno opazovalno to\xc4\x8dko. _NEWLINE_ _NEWLINE_Vsekakor pa med bombardiranjem v samostanu ni bilo nobenega Nemca. Poznej\xc5\xa1a preiskava je nedvomno ugotovila, da je bilo v samostanu ubitih 230 Italijanskih civilov, ki so iskali zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v opatiji. _NEWLINE_ \xc5\xa0ele po bombardiranju so samostanske razvaline zasedli nem\xc5\xa1ki padalci (Fallschirmj\xc3\xa4ger) in jih uspe\xc5\xa1no branili, kajti ru\xc5\xa1evine so jim omogo\xc4\x8dale odli\xc4\x8dno obrambno zavetje. Krepko nad\xc5\xa1tevil\xc4\x8dni Nemci so obdr\xc5\xbeali polo\xc5\xbeaj vse do 17. maja 1944, ko so odbili \xc5\xa1tiri  glavne napade od novembra 1943 do maja 1944, zavezni\xc5\xa1kih enot, ki so jih sestavljali vojaki iz Nove Zelandije, Britanske Indije in poljskega korpusa. Zavezni\xc5\xa1ke sile so presekale \xc4\x8drto med 11. In 17. majem. Poljski Podolijanski Uhlanski polk poljskega II. korpusa, ki mu je poveljeval general W\xc5\x82adys\xc5\x82aw Anders, je izobesil poljsko zastavo nad ru\xc5\xa1evinami 18. maja 1944.  Pot do Rima je bila odprta. _NEWLINE_15. februarja 1944 so torej zavezni\xc5\xa1ke \xc4\x8dete, oziroma letalstvo ZDA \xe2\x80\x93 bombardirali samostan, ki so ga popolnoma uni\xc4\x8dili. Nepo\xc5\xa1kodovana je ostala le kripta z Benediktovim grobom. Tod je divjala torej ena najhuj\xc5\xa1ih bitk med zavezniki in nacisti\xc4\x8dnimi okupatorji  v drugi svetovni vojni, v kateri je padlo mnogo vojakov na obeh straneh, vse do maja 1944, ko so hrib zasedli zavezniki. Pretresljiv pomnik tega \xc4\x8dasa je spomenik 1111-im poljskim prostovoljcem, ki so - med mnogimi drugimi - padli med tukaj\xc5\xa1njimi boji._NEWLINE_Bombe so 1944 uni\xc4\x8dile ve\xc4\x8dino umetni\xc5\xa1kih zbirk, med drugim tudi dragocene Beuronske freske v kripti. Veliko dragocenih rokopisnih kodeksov so pravo\xc4\x8dasno re\xc5\xa1ili. Samostan in cerkev so benediktinci z velikimi napori obnovili; posvetil ga je 1964 Pavel VI.._NEWLINE_Med obnavljanjem je samostanska knji\xc5\xbenica gostovala v \xc2\xbbPape\xc5\xa1ki opatiji svetega Hieronima v mestu Rimu\xc2\xab'