b"\n_START_ARTICLE_\nDruga svetovna vojna\n_START_SECTION_\nOzadje vojne\n_START_PARAGRAPH_\nS porazom centralnih sil (Avstro-Ogersko, Nem\xc5\xa1kim cesarstvom, Bolgarijo, Otomanskim imperijem) v prvi svetovni vojni ter vzponom bolj\xc5\xa1evikov v Rusiji leta 1917 se je korenito spremenil politi\xc4\x8dni zemljevid Evrope. Iz razpadlih imperijev so nastale nove nacionalne dr\xc5\xbeave zmagovalke velike vojne (Velika Britanija, Francija, Belgija, Romunija, Italija in Gr\xc4\x8dija) pa so dobila nova ozemlja._NEWLINE_Da bi prepre\xc4\x8dili prihodnje vojne je bila na pari\xc5\xa1ki mirovni konferenci, leta 1919, ustanovljena Liga narodov. Glavni cilj organizacije je bil prepre\xc4\x8devanje oboro\xc5\xbeenih spopadov preko kolektivne varnosti, voja\xc5\xa1ka in pomorska razoro\xc5\xbeitev ter re\xc5\xa1evanje mednarodnih sporov z mirovnimi pogajanji in arbitra\xc5\xbeo._NEWLINE_Kljub mo\xc4\x8dnim pacifisti\xc4\x8dnim \xc4\x8dustvom, ki so jih spodbudile grozote velike vojne  so se v ve\xc4\x8dih evropskih dr\xc5\xbeavah \xc5\xa1iril nevarni iredentisti\xc4\x8dni in revan\xc5\xa1isti\xc4\x8dni nacionalizem. Ta \xc4\x8dustva so bila \xc5\xa1e posebej izrazita v Nem\xc4\x8diji zaradi velikih teritorialnih, kolonialnih in finan\xc4\x8dnih izgub, ki so nastale zaradi versajske pogodbe. V skladu s pogodbo je Nem\xc4\x8dija izgubila 13 odstotkov svojega doma\xc4\x8dega ozemlja, vse kolonije, pla\xc4\x8dati je morala visoko vojno od\xc5\xa1kodnino in postavljene so bile omejitve glede velikosti in zmogljivosti nem\xc5\xa1kih oboro\xc5\xbeenih sil._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ko cesarstvo je bilo razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno v nem\xc5\xa1ki revoluciji v letih 1918 do 1919, iz njega je nastala Weimarska republika. V obdobju med obema vojnama je pri\xc5\xa1lo do resnega in globokega spora med privr\xc5\xbeenci nove republike ter nasprotniki iz desnega in levega tabora. Italija je kot del antante po prvi svetovni vojni dobila nekaj ozemlja vendar z izkupi\xc4\x8dkom ni bila zadovoljena saj ni dobila tistega kar sta ji obljubili Velika Britanija in Francija. Zaradi vse splo\xc5\xa1nega nezadovoljstva so v letih 1922 in 1925 oblast v dr\xc5\xbeavi prevzeli fa\xc5\xa1isti pod vodstvom Benita Mussolinija. Ti so vladali z nacionalisti\xc4\x8dno, totalitarno in razredno kolaboracijsko agendo, ki je odpravila demokracijo zatrla socialisti\xc4\x8dne, levi\xc4\x8darske in liberalne sile ter nadaljevala agresivno ekspanzionisti\xc4\x8dno zunanjo politiko usmerjeno v to, da bi Italija postala svetovna sila po zgledu starega rimskega imperija._NEWLINE_Adolf Hitler je po neuspe\xc5\xa1nem poskusu strmoglavljenja nem\xc5\xa1ke vlade leta 1923 pristal v zaporu in s \xc4\x8dasoma po demokrati\xc4\x8dni poti, leta 1933, postal nem\xc5\xa1ki kancler. Po vzponu na oblast je ukinil demokracijo in se zavzel za korenito rasno motivirano revizijo svetovnega reda in za\xc4\x8del obse\xc5\xbeno kampanjo za oboro\xc5\xbeevanje. Medtem je Francija, da bi si zagotovila zavezni\xc5\xa1tvo, Italiji dala proste roke v Etiopiji, ki jo je Italija \xc5\xbeelele kot kolonialno posest. Stanje se je poslab\xc5\xa1alo v letu 1935 ko je bilo Posarje vrnjeno Nem\xc4\x8diji, za tem je Hitler zavrnil versajsko pogodbo pospe\xc5\xa1il program obnove vojske in uvedel vpoklic._NEWLINE_Da bi omejili Nem\xc4\x8dijo so Velika Britanija, Francija in Italija aprila 1935 ustanovile fronto Strasa (sporazum iz italijanskega kraja Strasa ob jezeru Maggiore), ki je bila klju\xc4\x8dni korak pri voja\xc5\xa1ki globalizaciji. Kljub dogovorjenim omejitvam je Velika Britanija popustila in junija z Nem\xc4\x8dijo sklenila neodvisen pomorski sporazum, ki je omilil predhodne omejitve. Ker se je Sovjetska zveza bala nem\xc5\xa1kih na\xc4\x8drtov po osvajanju vzhodne Evrope je za\xc4\x8dela pripravljati pogodbo s Francijo o medsebojni pomo\xc4\x8di. Francosko-Sovjetska zveza se ni odnesla saj je izgubila svoj pomen v birokratskem stroju Dru\xc5\xa1tva narodov, ki bi moral sporazum potrditi. Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave so bile nad dogodki v Aziji in Evropi zaskrbljene zato so avgusta istega leta sprejele zakon o nevtralnosti._NEWLINE_Hitler se je dokon\xc4\x8dno uprl versajski in lucernovi pogodbi marca 1936 ko je militariziral Porenje. Zaradi strahu zahodnih zaveznikov pred zaostrovanjem je naletel na malo odpora. Oktobra 1936 sta Nem\xc4\x8dija in Italija ustanovili os Rim-Berlin. Mesec dni kasneje sta Nem\xc4\x8dija in Japonska podpisali pakt za boj proti Kominterni, ki se mu je Italija pridru\xc5\xbeila naslednje leto.\n_START_SECTION_\nAzija\n_START_PARAGRAPH_\nNa kitajskem je stranka Kuomintang (KMT) sredi dvajsetih let spro\xc5\xbeila kampanijo zdru\xc5\xbeevanja regij, ki so jim poveljevali lokalni voja\xc5\xa1ki poveljniki s \xc4\x8dimer je \xc5\xbeelel poenotiti Kitajsko. S tem je pri\xc5\xa1la v spor z nekdanjim zaveznikom, Komunisti\xc4\x8dno partijo Kitajske, kar je privedlo do dr\xc5\xbeavljanske vojne._NEWLINE_Bliskovit razvoj japonskega gospodarstva in prebivalstva, pomanjkanje surovin na otokih in militaristi\xc4\x8dna vlada so spro\xc5\xbeili ekspanzionisti\xc4\x8dne te\xc5\xbenje Japonskega cesarstva. Vse bolj pa se je uveljavilo prepri\xc4\x8danje, da Azija pripada Japonski. Leta 1931 so Japonci izkoristili incident v Mukdenu in zasedli Mand\xc5\xbeurijo ter ustanovili marionetno dr\xc5\xbeavo Mand\xc5\xbeurijo. Kitajska je Ligo narodov pozvala naj ustavi japonsko invazijo. Potem ko je ta obsodila vdor v Mand\xc5\xbeurijo je Japonska izstopila iz Lige narodov. Vojna se je nadaljevala dokler leta 1933 v Tanggu ni bilo podpisano premirje. Kljub temu se je kitajski odpor proti japonski okupaciji nadaljeval. Po incidentu Xi'an leta 1936 sta se Kuomintang in Komunisti\xc4\x8dna partija Kitajske odlo\xc4\x8dili, da zdru\xc5\xbeita sile v boju proti japonskemu okupatorju.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno dogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dni in ostali  dogodki, ki so se zgodili leta 1939 in nekaj let prej so dali misliti, da je izbruh nove velike vojne v Evropi le \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa. Najbolj odmevna sta bila priklju\xc4\x8ditev Avstrije leta 1938 in leto kasneje \xc5\xa1e priklju\xc4\x8ditev \xc4\x8ce\xc5\xa1ke in Slova\xc5\xa1ke. Zahodni zavezniki bi to lahko prepre\xc4\x8dili, vendar so ob misli na novo veliko vojno proti Nem\xc4\x8diji raje izvajali t. i. politiko popu\xc5\xa1\xc4\x8danja. V imenu te politike so Nemcem \xc5\xbertvovali Avstrijo in \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko, saj so mislili, da bodo tako pomirili Hitlerja in Evropo re\xc5\xa1ili pred novo vojno. Vendar so se motili, Hitler je zahteval ve\xc4\x8d. Njegov naslednji cilj je bila Poljska, oziroma mestna dr\xc5\xbeavica Gdansk (nem. Danzig), ki so jo tudi vodili lokalni nacionalsocialisti. V nem\xc5\xa1kem interesu je bilo, da teritorialno pove\xc5\xbee rajh z Vzhodno Prusijo, kar pa bi lahko naredila le z zasedbo Gdanska. Le-ta pa je bila za Poljsko nesprejemljiva, saj bi ji odvzela strate\xc5\xa1ki dostop do morja. Ker je Hitler vedel, da se ne bo izognil vojni, je \xc5\xbeelel prepre\xc4\x8diti vsaj vojno na dveh frontah, zato je z Rusijo sklenil pakt o nenapadanju, zahodnim zaveznikom pa je ponudil la\xc5\xbeno mirovno pogodbo. Sledil je napad na Poljsko, zavezniki so se postavili na stran Poljske in na tem stali\xc5\xa1\xc4\x8du vztrajali ter tako Hitlerju, ki je upal, da bo po napadu sklenil nov mir, prekri\xc5\xbeali na\xc4\x8drte. Kot protiute\xc5\xbe zahodnim zaveznikom je Hitler \xc5\xbee pred samo invazijo na Poljsko sklenil trojni pakt med Nem\xc4\x8dijo, Italijo in Japonsko (sile osi). Politi\xc4\x8dni odnosi med silami osi in zavezniki so se pretrgali, Evropa in Azija pa sta se pogreznili globoko v vojno._NEWLINE_Hud udarec za Veliko Britanijo je bil poraz Francije leta 1940, zato so si ti prizadevali pridobiti novega velikega zaveznika, ZDA, v kateri pa je javno mnenje nasprotovalo vstopu v vojno. Kljub temu je bila v ta namen 14. avgusta 1941 na krovu bojne ladje HMS Prince of Wales podpisana atlantska listina. Medtem so Nemci napadli Sovjetsko zvezo in tako prekr\xc5\xa1ili sporazum o nenapadanju, Velika Britanija pa je tako dobila \xc5\xa1e enega velikega zaveznika v boju proti silam osi. _NEWLINE_Leto 1943 je bilo tako za sile osi kot tudi za zaveznike prelomno, zato so slednji v Teheranu organizirali t. i. teheransko konferenco. Tam so Churchill, Roosevelt in Stalin, ki je bil prvi\xc4\x8d povabljen na zavezni\xc5\xa1ko konferenco, razglabljali o odprtju druge fronte, ki bi razbremenila vzhodno fronto. Voditelji so razpravljali tudi o povojni ureditvi, mdr. o ustanovitvi Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov. Stalin pa se je zavzel za sovjetski vpliv v baltskih dr\xc5\xbeavah in v vzhodni Evropi, Iranu, ki je bil do tedaj pod britanskim in ruskim vplivom, pa so zagotovili samostojnost. V drugi polovici leta 1943 so zavezniki za\xc4\x8deli napredovati na vseh frontah, tako da je proti koncu leta 1944 kazalo, da bo vojne kmalu konec. Potrebno je bilo razmi\xc5\xa1ljati o novi evropski ureditvi. V ta namen je bila med 4. in 11. februarjem 1945 organizirana jaltska konferenca, med katero so Stalin, Churchill in Roosevelt razpravljali o sklepnih etapah vojne in povojni razdelitvi Nem\xc4\x8dije. \xc4\x8cez pet mesecev je tej konferenci sledila \xc5\xa1e potsdamska konferenca. Ta je potekala med 17. julijem in 2. avgustom 1945 in je bila zadnja izmed konferenc na vrhu v drugi svetovni vojni. Potekala je v Potsdamu v bli\xc5\xbeini Berlina, udele\xc5\xbeili pa so se je Churchill (vmes ga je zamenjal novo izvoljeni ministrski predsednik Attlee), Stalin in Truman. Na konferenci so priznali sovjetsko prevlado nad vzhodno Evropo. Razpravljali so \xc5\xa1e o reparacijah, prepovedali nacisti\xc4\x8dno stranko, demonopolizirali nem\xc5\xa1ko industrijo in decentralizirali njeno gospodarstvo. Kon\xc4\x8dni sporazumi, ki so jih sprejeli, so bili nejasni in nedore\xc4\x8deni, zato so bili kasneje predmet mnogih kr\xc5\xa1itev. Pogovarjali so se tudi o Japonski in ji zagrozili s popolnim uni\xc4\x8denjem, \xc4\x8de ne privoli v brezpogojno kapitulacijo. Kmalu po koncu vojne so se za\xc4\x8deli odnosi med nekdanjimi zavezniki ohlajati, za\xc4\x8dela se je hladna vojna.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nDrugega septembra 1945 je bila v Tokijskem zalivu na ladji USS Missouri podpisana japonska brezpogojna kapitulacija. Vojna, ki je trajala to\xc4\x8dno \xc5\xa1est let, se je s tem  kon\xc4\x8dno zaklju\xc4\x8dila. Za\xc4\x8delo se je novo obdobje, na katerega je svet \xc4\x8dakal \xc5\xbee od konca prve svetovne vojne. Da se kaj podobnega nikoli ve\xc4\x8d ne bi zgodilo, so zavezniki 24. oktobra 1945 ustanovili Organizacijo zdru\xc5\xbeenih narodov z namenom re\xc5\xa1evanja svetovnih problemov. Ta je nadomestila neu\xc4\x8dinkovito in pristransko organizacijo Dru\xc5\xa1tvo narodov, ki je bilo ustanovljeno po prvi svetovni vojni._NEWLINE_Mo\xc4\x8d vala sprememb so ob\xc4\x8dutili tudi stari kolonialni imperiji (Velika Britanija, Francija, Nizozemska, Belgija, Portugalska), ki so bili skozi stoletja simbol svetovne mo\xc4\x8di. Iz nekdanjih kolonij je v procesu postopne dekolonializacije nastala cela kopica novih samostojnih dr\xc5\xbeav, kot so Indija, Pakistan, Indonezija, Madagaskar, Al\xc5\xbeirija, Izrael, Severna Koreja, Ju\xc5\xbena Koreja, idr. Stare imperije so nadomestile ZDA, ki so na veliko pozdravljale in podpirale idejo o samoodlo\xc4\x8dbi narodov, ter Sovjetska zveza, ki je mo\xc4\x8dno vplivala na gradnjo politi\xc4\x8dnih socializmov v nerazvitih dekolonializiranih dr\xc5\xbeavah._NEWLINE_Spremenila se je tudi svetovna ureditev. Kmalu po vojni so se razmere med vzhodnimi in zahodnimi zavezniki za\xc4\x8dele slab\xc5\xa1ati, zato sta obe strani za\xc4\x8deli oblikovati svoja vplivna obmo\xc4\x8dja. Evropa se je razdelila na vzhodno, pod nadzorom Sovjetske zveze, in na zahodno pod nadzorom ZDA oz. zahodnih zaveznikov. Nekaj podobnega se je zgodilo tudi drugod po svetu. ZDA so zasedle Japonsko ter si tako pridobile vpliv nad Ju\xc5\xbeno Korejo, Ju\xc5\xbenim Vietnamom in Tihim oceanom. Sovjetska zveza je okupirala Kurilske otoke in si zagotovila vpliv nad Severno Korejo. Ker so bile napetosti med nekdanjimi vojnimi zavezniki vedno ve\xc4\x8dje so zahodni zavezniki ustanovili zvezo NATO, Sovjetska zveza pa je nanjo odgovorila z Var\xc5\xa1avskim paktom. Kmalu za tem se je svet zna\xc5\xa1el globoko v hladni vojni, obdobju, v katerem je celoten svet trepetal pred neprestano nevarnostjo atomskega spopada.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve in \xc5\xa1koda\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo svetovno vojno bi lahko ozna\xc4\x8dili kot totalno vojno. Trajala je polnih \xc5\xa1est let, v njej pa je sodelovalo 61 dr\xc5\xbeav z milijardo sedemsto milijoni prebivalcev in s povr\xc5\xa1ino 131,5 milijoni km\xc2\xb2, kar je predstavljalo kar 96\xc2\xa0% zemeljske povr\xc5\xa1ine. Medtem ko je prva svetovna vojna potekala predvsem v Evropi, se je druga svetovna vojna odvijala prakti\xc4\x8dno po celem svetu. V njej je sodelovalo 81\xc2\xa0% takratnega prebivalstva. Mobiliziranih je bilo 110 milijonov vojakov od 210 milijonov odraslih mo\xc5\xa1kih (skoraj vsak drugi mo\xc5\xa1ki), na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine pa so bili v boje vklju\xc4\x8deni tudi civilisti, kar je bila ena od velikih zna\xc4\x8dilnosti te vojne. _NEWLINE_Vojna sama je terjala 60 milijonov mrtvih in 35 milijonov ranjenih ter \xc5\xa1e 3 milijone pogre\xc5\xa1anih. Najve\xc4\x8d ljudi je umrlo zaradi nacisti\xc4\x8dnih zlo\xc4\x8dinov. Prvi\xc4\x8d v zgodovini modernega vojskovanja se je zgodilo, da je bilo mrtvih ve\xc4\x8d civilistov kot vojakov (tj. okoli 40 milijonov), ki so umrli zaradi razli\xc4\x8dnih bolezni, lakote, bombardiranj ter pokolov, genocidov in drugih vojnih zlo\xc4\x8dinov, ki so jih zagre\xc5\xa1ili tako na strani sil osi (npr. holokavst in pokol v Nankingu) kot tudi na strani zaveznikov (npr. Katinski pokol in bombardiranje Dresdena). Sile osi so v dolo\xc4\x8denih primerih za poboje civilistov in vojnih ujetnikov uporabile biolo\xc5\xa1ko in kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje (npr. italijanske sile so uporabile iperit v Abesiniji, enota 731 Japonske cesarske vojske pa razli\xc4\x8dno biolo\xc5\xa1ko in kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje med okupacijo Kitajske in za\xc4\x8detnih bojih z Rusi). Zaprtih je bilo 45 milijonov ljudi, 20 milijonov otrok je ostalo brez star\xc5\xa1ev, bilo pa je tudi 10 milijonov prisilnih delavcev. _NEWLINE_ _NEWLINE_Po \xc5\xa1tevilu izstopata Poljska z okoli 6 milijoni \xc5\xbertev, torej z 20\xc2\xa0% izgubo prebivalstva in Sovjetska zveza z okoli 20 milijonov \xc5\xbertev ali izgubo okoli 13\xc2\xa0% njenega prebivalstva. Francija je imela okoli 358.000 \xc5\xbertev ali 0,85\xc2\xa0% prebivalstva. V Jugoslaviji je bilo med vojno ubitih okoli 1.100.000 ljudi oziroma 5,8\xc2\xa0% populacije. Med deli Jugoslavije je bilo najve\xc4\x8d \xc5\xbertev v Bosni in Hercegovini, in sicer 328.000 \xc5\xbertev (ve\xc4\x8d kot 10\xc2\xa0% prebivalstva), sledi \xc4\x8crna gora 37.000 \xc5\xbertev (skoraj 8\xc2\xa0%), Hrva\xc5\xa1ka 295.000 \xc5\xbertev (ve\xc4\x8d kot 7\xc2\xa0%), Slovenija pribli\xc5\xbeno 89.000 \xc5\xbertev, Vojvodina 73.000 \xc5\xbertev (ve\xc4\x8d kot 5\xc2\xa0%), Srbija 303.000 \xc5\xbertev (ve\xc4\x8d kot 4\xc2\xa0%), Kosovo 24.000 \xc5\xbertev (skoraj 2\xc2\xa0%) in Makedonija 24.000 \xc5\xbertev (skoraj 2\xc2\xa0%). V Sloveniji je bilo med vojno ubitih po doslej znanih podatkih 70.922 ljudi, po vojni pa 13.989. Od vseh \xc5\xbertev je bilo 53.680 voja\xc5\xa1kih oziroma 63\xc2\xa0%, kar 37\xc2\xa0% vseh \xc5\xbertev je bilo med civilisti. Za primerjavo velja omeniti, da je bilo v Sloveniji v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne 10\xc2\xa0% vseh \xc5\xbertev med civilisti._NEWLINE_Uni\xc4\x8denih je bilo 30 milijonov zgradb. \xc5\xa0koda je zna\xc5\xa1ala 278 milijard USD. SZ je imela \xc5\xa1kode za 128 milijard USD, Poljska za 65 milijard USD, Jugoslavija pa za 50 milijard USD. Izdatki za oboro\xc5\xbeevanje so zna\xc5\xa1ali 1500 milijard USD (ZDA - 320 milijard USD; Velika Britanija - 300 milijard USD; Nem\xc4\x8dija - 275 milijard USD; ZSSR - 190 milijard USD; Italija - 94 milijard USD; Japonska - 56 milijard USD). Po nekaterih ocenah je vojna stala 4.000 milijard USD, dr\xc5\xbeave so za vojno namenile 60-70\xc2\xa0% svojega nacionalnega dohodka._NEWLINE_Najbolj sta bili na vojno pripravljeni Nem\xc4\x8dija in Japonska. Sledila jim je SZ, vendar je ta v prvih tednih vojne izgubila velik del ozemlja in industrije, zato se je zna\xc5\xa1la na dnu. Do leta 1945 je morala vso industrijo postaviti na novo, kar jo je veliko stalo. Najmanj sta bili na vojno pripravljeni ZDA in Velika Britanija. ZDA so se vojnim razmeram zaradi svojega velikega gospodarskega potenciala hitro prilagodile in tako postale svetovna velesila. Velika Britanija ni imela take sre\xc4\x8de. Njena industrija je temeljila na uvozu surovin iz prekomorskih ozemelj, zato je imela tekom vojne izredno obremenjeno industrijo, ve\xc4\x8dino oro\xc5\xbeja je morala kupovati v tujini._NEWLINE_Tekom vojne je bilo izdelanih ve\xc4\x8d kot 800.000 letal, 300.000 tankov, milijon topov, 650.000 minometov, 52 milijonov razli\xc4\x8dnih kosov pehotnega strelnega oro\xc5\xbeja ter 2.970 podmornic in ladij._NEWLINE_Nem\xc4\x8dija je vojno za\xc4\x8dela z 1,4 milijonov vojakov, kon\xc4\x8dala pa s 7,5 milijoni. SZ je imela pred vojno poldrugi milijon vojakov, leta 1941 je njihovo \xc5\xa1tevilo naraslo na 4,7 milijonov, ob koncu vojne pa je bilo pod oro\xc5\xbejem \xc5\xbee kar neverjetnih 12 milijonov ljudi. ZDA, ki so bile na vojno najmanj pripravljene, so imela leta 1939 pi\xc4\x8dlih 174.000 izredno slabo oboro\xc5\xbeenih vojakov, do konca vojne so zbrali 12,3 milijonov vojakov in se tako brez te\xc5\xbeav kosali s SZ. Velika Britanija je imela pred vojno 472.000 izredno dobro oboro\xc5\xbeenih vojakov, do konca vojne je njihovo \xc5\xa1tevilo naraslo na 5 milijonov._NEWLINE_Najve\xc4\x8d so med vojno pridobile ZDA, ki so s svojo mo\xc4\x8dno industrijo iz nje pri\xc5\xa1le kot svetovna gospodarska in politi\xc4\x8dna velesila. Medtem pa so se nekdanje gospodarske velesile (Nem\xc4\x8dija, Francija, Velika Britanija idr.) zna\xc5\xa1le v ru\xc5\xa1evinah povojne Evrope in so se morale prilagoditi novi svetovni ureditvi."