b'\n_START_ARTICLE_\nMarmor cipollino\n_START_PARAGRAPH_\nKaristijski marmor ali marmor cipollino je dobil ime v dobi renesanse po \xc4\x8debuli (italijansko: cipolla) , dana\xc5\xa1nje ime pa ustreza latinskemu imenu marmor carystium ali marmor iz Karystosa in tudi marmor styrum.\n_START_SECTION_\nGeolo\xc5\xa1ki opis\n_START_PARAGRAPH_\nTa vrsta marmorja ima belo-zeleno osnovo, prepreden pa je z vijugasto zeleno \xc5\xbeilnatostjo, ki se nagiba k modrikastemu odtenku. S petrografskega vidika je to metamorfna kamnina in sicer kristalni marmor (kristali so velikosti med 0,2 in 0,6 mm) z o\xc5\xbeiljem obarvanim z epidotom in klorom.\n_START_SECTION_\nNahajali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od nekdaj je znano, da je obmo\xc4\x8dje Styre na Evbeji bogato s kameninami in minerali. Marmor cipollino izhaja iz \xc5\xa1tevilnih jam, ki se nahajajo ob morskem pasu na jugozahodu Evbeje v Gr\xc4\x8diji med mesti Karystos in Styra. Jame razli\xc4\x8dnih vrst temu podobnega marmorja pa se nahajajo na Iberskem polotoku (votlina Anasol), V Apeninskih Alpah in v severovzhodni Gr\xc4\x8diji ter Srbiji.\n_START_SECTION_\nKamnolomi\n_START_PARAGRAPH_\nNa Evbeji gre za dva kamnose\xc5\xa1ka obmo\xc4\x8dja:_NEWLINE_I. obmo\xc4\x8dje Styre_NEWLINE_II. obmo\xc4\x8dje gore Pyrgari._NEWLINE_Obe skupini kamnolomov sta si v marsi\xc4\x8dem tako podobni kot tudi razli\xc4\x8dni. Kamnolomi na gori Pyrgari le\xc5\xbeijo pod 400 m nad. vi\xc5\xa1., kamnolomi na Krio Neru pa preko te vi\xc5\xa1ine, le ti pa so tudi najbolje ohranjeni. Kamnolomi v obeh skupinah imajo obliko konjske podkve s tem, da skupina na Pyrgariju zunanjo obliko pahlja\xc4\x8dasto. Za obe skupini je tipi\xc4\x8dna prisotnost vi\xc5\xa1jih in ni\xc5\xbejih skalnih sten, kar je rezultat stratigrafije kamnolomov. Izhodi iz jam so vedno ogromni, za la\xc5\xbejo pridobitev marmorja na plan. Razlika je v tem, da imajo kamnolomi na Pyrgariju pogosteje skupne stene kot kamnolomi iz Styre. V obeh skupinah so bili najdeni sledovi cepinov na skalnih stenah. Na obeh obmo\xc4\x8djih, \xc5\xa1e posebej pa na Pyrgariju je bilo najdenih tudi veliko opu\xc5\xa1\xc4\x8denih monolitov in stebrov med odpadnim materialom v jamah, predvsem v okolici izhoda ali ob cestah, nekateri nedotaknjeni drugi razbiti ali v fragmentih. Najte\xc5\xbeji blok se nahaja na Pyrgariju in sicer tehta 6 ton, najdalj\xc5\xa1i med njimi meri 7.80 m, najve\xc4\x8dji premer zna\xc5\xa1a 2.15m. Povsod so uporabljali ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih tipov \xc5\xa1krip\xc4\x8devja za dvigovanje marmorja, ki so se razlikovali po dimenzijah in zmo\xc5\xbenostih glede na te\xc5\xbeo materiala, ki so ga morali dvigovati in je tehtal od 100 kg do 25 ton. Sledovi sveti\xc5\xa1\xc4\x8d so bili najdeni v obeh skupinah, gotovo povsod posve\xc4\x8deni Herkulu._NEWLINE_I. obmo\xc4\x8dje Styre_NEWLINE_Znotraj tega obmo\xc4\x8dja sta znani 2 kamnose\xc5\xa1ki skupini in sicer Haghios Nikolas in Krio Nero-gorska veriga, ki povezuje Haghios Nikolaos z Myteri. Prva skupina kamnolomov le\xc5\xbei na bo\xc4\x8dni strani Haghios Nikolaosa in nosi ime Klavdijanova skupina, katerega je dobila po zelo velikem kamnolomu imenovanem Latomeia Claudiana (to ime je bilo vklesano na enem od stebrov le\xc5\xbee\xc4\x8dem tam). Skalne stene kamnoloma segajo do 16 m visoko nad dana\xc5\xa1njimi tlemi, ki je prekrito z debelo plastjo razbitkov in ru\xc5\xa1evin. Zato lahko domnevamo, da so bila originalna ni\xc5\xbeja in tako sama vi\xc5\xa1ina kamnoloma \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja. V drugi skupini gre za ve\xc4\x8d kamnolomov na vzhodnem pobo\xc4\x8dju Krio Nero (pribli\xc5\xbeno 467 m nad. vi\xc5\xa1.). To skupino lahko razdelimo na Krio Nero spodnjo vzhodno skupino (kamnolomi od \xc5\xa1tevilke 2- 6), s pribli\xc5\xbeno 440/450 m nad. vi\xc5\xa1. In na Krio Nero zgornjo vzhodno skupino (kamnolomi od \xc5\xa1tevilke 7 naprej) s pribli\xc5\xbeno 465/475 m nad. vi\xc5\xa1. Obe skupini vsebujeta manj\xc5\xa1e in ve\xc4\x8dje kamnolome v ve\xc4\x8dini katerih, so \xc5\xa1e danes vidne sledi orodja, ki so jih pustili anti\xc4\x8dni lomilci kamna. Kar je zanimivo na obmo\xc4\x8dju Styre je med drugim tudi to, da ni bilo odkritih nobenih naselbinskih sledi glede na to, da je delovna sila (delavci, su\xc5\xbenji, kamnoseki, nadzorniki) morala nekje stanovati. Poleg tega ni bilo razen malenkosti v Latomeiji Claudiani najdenih nobenih napisov. Malo verjetno je, da bi obratovalnice v 19. stol. ali pa zob \xc4\x8dasa uni\xc4\x8dila popolnoma vse._NEWLINE_II. obmo\xc4\x8dje gore Pyrgari_NEWLINE_Gre za obmo\xc4\x8dje na gori, ki je posejano s kamnolomi in je veliko pribli\xc5\xbeno 43.750 m\xc2\xb2 (ca. 4.4 ha). Kompleks zavzema 9 velikih delovnih podro\xc4\x8dij (A, B, C, D, E, F, G, H, I), ki se nahajajo okoli glavne ceste. Kamnolomi le\xc5\xbeijo na nadmorski vi\xc5\xa1ini od 314 do 394 m, nad zalivom Animborio in v neposredni bli\xc5\xbeini drug od drugega. \xc4\x8ceprav je ve\xc4\x8dina jam nepravilnih oblik imajo v glavnem deloma obliko podkve. Nekatere kamnite stene iz katerih je bil marmor klesan so zelo visoke, druge ne. Nekateri \xc5\xa1e vsebujejo sledi orodja- cepina in koni\xc4\x8dastega dleta. Veliki kupi odpadnega kamenja ka\xc5\xbeejo na to, da je tukaj proizvodnja kamnose\xc5\xa1tva trajala dolgo \xc4\x8dasa, zato so dobili naziv stalni kamnolomi- tip kamnolomov, ki je imel posebno infrastrukturo, temelje\xc4\x8do na racionalni bazi. Tudi v ve\xc4\x8dini teh kamnolomov so tla prekrita s plastjo ru\xc5\xa1evin in razbitki. Kamniti bloki in monoliti, ki le\xc5\xbeijo na mestu, kjer so bili izklesani, na vhodu v kamnolom ali ob cesti, pri\xc4\x8dajo o opustitvi kamnolomov v dolo\xc4\x8deni fazi. Ena najve\xc4\x8djih posebnosti pokrajine so kupi kamenja. Ti so morali biti premaknjeni dale\xc4\x8d stran od delovnega obmo\xc4\x8dja, da niso ovirali delavcev in cest. Na nekaterih mestih se\xc5\xbeejo ti kupi v vi\xc5\xa1ino tudi 20 m na drugih mestih pa so bili uporabljani z namenom kot neke vrste utrdbeni zid. Veliko \xc5\xa1tevilo lukenj na vrhu kamnolomov in ob cestah je bilo najdenih za \xc5\xa1krip\xc4\x8devje dvigal. Najdeni so tudi ostanki manj\xc5\xa1ih sveti\xc5\xa1\xc4\x8d, kova\xc4\x8dnic oziroma topilnic, hladilnih ali vodnih bazenov. Vse to ka\xc5\xbee na to, da je bilo tu kamnose\xc5\xa1tvo sistemati\xc4\x8dno organizirano in je trajalo dalj \xc4\x8dasa. Na ve\xc4\x8dini mest se metode in tehnike kamnose\xc5\xa1tva lahko izbere iz sledi, ki so ostale na kamnu. To\xc4\x8den vpogled v posamezne faze kamnose\xc5\xa1tva pa je lahko viden iz posameznih monolitov, ki \xc5\xa1e le\xc5\xbeijo in situ. Na prvi pogled izgleda kot da kamnolome niso za\xc4\x8deli izkori\xc5\xa1\xc4\x8dati v istem \xc4\x8dasu. Pri nekaterih vse ka\xc5\xbee na to, da ko so prenehali z njegovim izkori\xc5\xa1\xc4\x8danjem, so ga uporabljali kot odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc4\x8demur v prid govori tudi planiranje cesti\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Kamnolom A_NEWLINE_Ta kamnolom je lociran na desni takoj nad glavno cesto (M6) na to\xc4\x8dki, kjer se cesta vklju\xc4\x8di v obmo\xc4\x8dje kamnolomov. Ta kamnolom je najve\xc4\x8dji od devetih. V njem so \xc5\xa1e vedno dobro vidne meje delovnega obmo\xc4\x8dja. Vhod je orientiran proti JZ. Desno od njega je viden bazen za napajanje \xc5\xbeivine za tovorjenje. V bli\xc5\xbeini vhoda so bili najdeni tudi velik steber in 15 grobo oblikovanih pravokotnih marmornih plo\xc5\xa1\xc4\x8d. Ti bloki se precej razlikujejo po velikosti; najve\xc4\x8dji meri 2.26m\xc2\xb3, najmanj\xc5\xa1i pa 0.544m\xc2\xb3. \xc5\xa0tirje od njih imajo prostornino ve\xc4\x8djo od 1m\xc2\xb3, 10 pa jih je manj\xc5\xa1ih od 1m\xc2\xb3. Monolita ni mogo\xc4\x8de videti v celoti, ker sta oba konca zakopana v zemljo, del ki je viden, pa meri 7.80 m po dol\xc5\xbeini in pribli\xc5\xbeno 1 m v premeru. Ves ta material je bil pripravljen za transport. Na sredini jame oziroma kamnoloma le\xc5\xbei ogromen kup odpadnega materiala v sto\xc5\xbe\xc4\x8dasti obliki. Le ta gotovo spada k drugemu kamnolomu, kateri je bil v rabi v \xc5\xa1e tudi v sedanjem \xc4\x8dasu. Na ve\xc4\x8dini marmornih blokih so vidni ostanki lukenj od svedrov za razstrelni smodnik, \xc4\x8desar ni nikjer drugje. V tem kamnolomu so tudi ostanki majhnega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da izklesanega iz kamna z reliefom, ki predstavlja boga, kateremu je bilo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de posve\xc4\x8deno- Herkulu._NEWLINE_Kamnolom B_NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje tega kamnoloma je polno razbitkov in ru\xc5\xa1evin. Plast le teh je tako visoka, da je nemogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti nivo tal anti\xc4\x8dnega kamnoloma. Je dosti manj\xc5\xa1i od kamnoloma A. Nobena stena kamnoloma ni ohranjena tako dobro, da bi lahko prepoznali metode lomljenja kamna tukaj. Vidnih je le nekaj sledi orodja na vi\xc5\xa1ini treh metrov. Niti ni sledu o nobenem monolitu ali bloku. Kamnoloma B in C lo\xc4\x8di le ena vmesna stena._NEWLINE_Kamnolom C_NEWLINE_Ta majhen kamnolom pravokotne oblike je nadvse zanimiv. Je odli\xc4\x8dno ohranjen; dobro so vidne sledi uporabljanega orodja in opreme, namestitve dvigovalnega \xc5\xa1kripca in vhod v kamnose\xc5\xa1ko obmo\xc4\x8dje kamnoloma. Ker je kamnolom tako dobro ohranjen in ker so njegove meje tako dobro razvidne so lahko izra\xc4\x8dunali pribli\xc5\xbeen volumen odpeljanega materiala (upo\xc5\xa1tevali so, da nivo anti\xc4\x8dnih tal ni to\xc4\x8dno znan), kar zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 3.500 m\xc2\xb3. Jasno pa je, da tla niso bila dosti ni\xc5\xbeja kot pri drugih kamnolomih. Vhod v kamnolom le\xc5\xbei proti zahodu, izhod pa je lociran 35 m od ceste M. Na tem delu le\xc5\xbei eden od blokov, ki meri 2.20 x 0.90 m, in nakazuje smer v katero je bil material odpeljan._NEWLINE_Kamnolom D_NEWLINE_Ta kamnolom ima pravilno pravokotno obliko, s povr\xc5\xa1ino 1000 m\xc2\xb2. V tem kamnolomu je te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti to\xc4\x8dne vi\xc5\xa1ine sten, ker so anti\xc4\x8dna tla prekrita s tako debelo plastjo razbitkov in ru\xc5\xa1evin, s katerim je pokrit tudi vrh kamnoloma. Material pridobljen iz kamnoloma je bil lociran SV proti kamnolomu C in JZ od kamnoloma D. Dva zapu\xc5\xa1\xc4\x8dena stebra po vsej verjetnosti nakazujeta smer proti kateri je bil material transportiran._NEWLINE_Kamnolom E_NEWLINE_Izkoristek tega kamnoloma je bil dalj\xc5\xa1i a bolj nereden kot pri kamnolomu D. Del kamnoloma kjer je stena visoka 14 m je popolnoma zasut. Material pridobljen v tem kamnolomu je bil po vsej verjetnosti prav tako prenesen na ju\xc5\xbeno stran preko kamnoloma D. Dva stebra le\xc5\xbeita s spodnjim delom \xc5\xa1e spojena s podlago, zgornja dela pa sta \xc5\xbee izoblikovana._NEWLINE_Kamnolom F_NEWLINE_Le\xc5\xbei med kamnolomoma E in G. V jami le\xc5\xbei velik marmorni blok, ki je o\xc4\x8ditno nedokon\xc4\x8dan dvojni steber. Na spodnji strani se \xc5\xbee lepo vidi oblika dveh stebrov, zgornja stran bloka pa je \xc5\xa1e ploska. Skalne stene v kamnolomu so visoke od 4 do 5 m in tudi tu nivoja anti\xc4\x8dnih tal ni mogo\xc4\x8de dolo\xc4\x8diti. Skalne stene ka\xc5\xbeejo ostanke preperevanja in obdelave. Ta kamnolom je vezan na glavno cesto M._NEWLINE_Kamnolom G_NEWLINE_Kamnolom le\xc5\xbei \xc4\x8disto blizu kamnoloma F, lo\xc4\x8di ju le ena vmesna stena. Jama je majhna, dolga in ravna s \xc5\xa1irino komaj 13 m, celotna njena povr\xc5\xa1ina pa meri pribli\xc5\xbeno 312 m\xc2\xb2. Trije stebri so bili delno izklesani iz skale. Na zgornjem delu so zaokro\xc5\xbeeni, spodnji del pa je ostal spojen s skalno osnovo. Prvi steber je dolg 4.60 m, kamniti breg iz katerega naj bi bil odrezan pa je visok 1.20 m. Drugi meri 3.40 m oziroma njegov del, ki je viden na povr\xc5\xa1ini, saj del njega le\xc5\xbei skrit pod kamenjem. Tretji steber pa je najmanj\xc5\xa1i. Neizkori\xc5\xa1\xc4\x8deni deli stebrov in blokov so zbrani na eni strani jame iz \xc4\x8desar se predvideva, da je material zapustil kamnolom na ju\xc5\xbeni strani v smeri glavne poti M. Razbitki in ru\xc5\xa1evine le\xc5\xbeijo pove\xc4\x8dini na zahodu in jugu in so do danes zdrsnile proti kamnolomu H._NEWLINE_Kamnolom H_NEWLINE_Ta kamnolom le\xc5\xbei najzahodneje od te celotne skupine kamnolomov. Jama ima obliko konjskega kopita. Anti\xc4\x8dna tla prekrivajo rastlinje, drobci kamenja in zemlja. Na sredini jame le\xc5\xbeijo 4 stebri, orientirani proti izhodu. Material iz tega kamnoloma je bil transportiran na jug, vendar ne po glavni poti ampak po eni od stranskih. Velike koli\xc4\x8dine odpadnega materiala so bile deponirane na JZ del jame._NEWLINE_Kamnolom I_NEWLINE_Lociran je \xc4\x8disto blizu glavne ceste M. Vidnih je le 17 m zahodne skalne stene in 42 m vzhodne.\n_START_SECTION_\nCestna povezava\n_START_PARAGRAPH_\nVsi ti kamnolomi so med seboj povezani s skrbno narejenimi cestnimi povezavami. Celotni cestni sistem je mo\xc5\xbeno rekonstruirati na podlagi orientacije kamnolomov, jam za lesene stebre in na podlagi samih ostalin cest. Na obeh obmo\xc4\x8djih je bil zgrajen sistem cest, v katerem so se vse stranske ceste zdru\xc5\xbeile v glavno, ki pelje do kon\xc4\x8dne destinacije- morja, po katerem je tovor potoval naprej. Sledi ceste so lahko zelo slabe; le kot skromna sled kolovoza ali pa se vidi cesta skoraj \xc5\xa1e v vsej svoji popolnosti. Skupna lastnost vseh cest je, da so vse sledile zahtevnosti terena in se mu prilagajale, s tem da so morale biti ravno prav strme. Situacija na Pyrgariju je bila malo bolj zapletena, saj se je naklon ceste bolj strmo spu\xc5\xa1\xc4\x8dal proti morju, ker je bila tudi razdalja kraj\xc5\xa1a. Na obmo\xc4\x8dju Styre je transport skoraj zagotovo potekal z vozmi, za razliko od Pyrgarija, kjer je bil edino mo\xc5\xbeen prevoz s posebnimi sankami. Kolovoz na Pyrgariju je relativno plitek in raven s profilom v obliki \xc4\x8drke U, na Styri pa so pogosto \xc5\xa1ir\xc5\xa1i in globlji in razli\xc4\x8dnih tipov. Iz tega lahko sklepamo, da so bili uporabljani povsem razli\xc4\x8dni tipi transporta._NEWLINE_I.obmo\xc4\x8dje Pyrgari_NEWLINE_Najbolj pomembna in impresivna je cestna povezava na gori Pyrgari. Le-ta sestoji iz glavne ceste (M), ki se pri\xc4\x8dne v kamnolomu F in G in iz \xc5\xa1tevilnih stranskih cest vse stekajo\xc4\x8de se h glavni cesti. Kamnoloma I in H le\xc5\xbeita zahodno od te glavne ceste, ostalih 5 (E, D, C, B in A) pa so situirani vzhodno od nje. Je 1002 m dolga; njenih 295 m se vle\xc4\x8de po obmo\xc4\x8dju kamnolomov, ostalih 707 m pa vodi do morja. Cesta se spusti iz za\xc4\x8detnih 385 m na vi\xc5\xa1ino 77.18m. zadnji del ceste do morja je dolg 762 m z majhnim naklonom. Naprej se sledi izgubijo, vendar se da cesto izslediti z zadnjim vidnim delom kolovoza s pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem. Cesti\xc5\xa1\xc4\x8de je na tem obmo\xc4\x8dju zgrajeno pogosto iz velikih kamnov ali iz delov po dol\xc5\xbeini razbitih stebrov. Na dolo\xc4\x8denih mestih so morale biti ceste zelo mo\xc4\x8dno utrjene, saj se je po njih preva\xc5\xbealo nekaj ton te\xc5\xbeko blago. Cestno povr\xc5\xa1je ka\xc5\xbee oboje- kolesnice, ki so izklesane v cesto ali kolesnice, ki so vklesane. Na vzhodni strani, kjer cesta poteka po grapi, cesta v\xc4\x8dasih te\xc4\x8de po utrjenem zidu, ki je podprt z zidovi zgrajenimi na terasah. Prostor med zidovi je napolnjen s kamenjem._NEWLINE_II.obmo\xc4\x8dje Styre_NEWLINE_Temu obmo\xc4\x8dju so slu\xc5\xbeile \xc5\xa1tiri ceste: Via Claudiana, glavna cesta, ki je vodila od Latomeie Claudiane, sekala celotno obmo\xc4\x8dje spodnje skupine in izginila preko sedla med Krio Nerom in Myteri, kjer se pri\xc4\x8dne spust proti morju. Cesti A in B sta slu\xc5\xbeili zgornji skupini. Obe sta deloma prekriti z ru\xc5\xa1evinami, kar zelo ote\xc5\xbeuje dolo\xc4\x8ditev njune to\xc4\x8dne lokacije in njuno kon\xc4\x8dno destinacijo._NEWLINE_I. Via Claudiana_NEWLINE_Za\xc4\x8detna to\xc4\x8dka ceste je gotovo pokopana pod ru\xc5\xa1evinami zahodno od Latomeie Claudiane. Prvih 175 m ceste je slu\xc5\xbeilo samo kamnose\xc5\xa1kemu kompleksu Latomeia Claudiana. Naprej se je vila proti Krio Neru, kjer je vstopila v kamnolom \xc5\xa1t. 2. Ta prvi del ceste sestoji na umetno grajeni terasi, utrjeni z zidom, ki je ponekod \xc5\xa1e ohranjen. Narejen je iz drobnih kamnov s srednje velikimi, podlaga pa je bila iz velikih kamnitih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, ki so bile gotovo material z nekimi napakami ali kako druga\xc4\x8de neuporabni. Isti na\xc4\x8din gradnje je bil zasleden tudi v Pyrgariju, kjer so bili celotni stebri vdelani v cesto. In sicer iz dveh razlogov; zaradi trdne podlage in gospodarskih razlogov (var\xc4\x8dnost). Temelji tega zidu so ohranjeni do vi\xc5\xa1ine 0.60/0.70 m do nekaj metrov. Pribli\xc5\xbeno 850 m ceste Via Claudiana od Latomeije Cluaudiane do sedla med Krio Nerom in Myteri, je bilo odkrite in pregledane. Ta cesta, ki vodi do kamnolomov \xc5\xa1t. 1, 2, 4 in 6 je izpolnjevala eno glavno poslanstvo in sicer po njej se je vr\xc5\xa1il ogromen del transporta. Cesta je spretno zgrajena glede na zahtevnost terena, ki vsebuje kamnite police, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v obse\xc5\xbene nizke in vzporedne stopnice. V prvem delu ceste (A-L), ni bilo na nobeni to\xc4\x8dki opa\xc5\xbeenih lukenj za lesene stebre, ki bi kontrolirali hitrost transportnih vozil. Od to\xc4\x8dke L naprej pa se struktura spremeni: velika ve\xc4\x8dina cesti\xc5\xa1\xc4\x8da ali vsaj notranja stran ceste je del trdne podlage oziroma \xc5\xbeive skale. Tudi na tem delu ni bilo odkritih nobenih lukenj za stebre. Kolovoz ima med to\xc4\x8dkama L in O profil U- oblike, med O in Q pa V- obliko._NEWLINE_II. Cesta A_NEWLINE_Ta cesta se pojavi na to\xc4\x8dki AA izpod ru\xc5\xa1evin kamnoloma \xc5\xa1t. 7, pod slemenom na vzhodnem pobo\xc4\x8dju Krio Nera, kjer zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni marmorni bloki in fragmenti stebrov le\xc5\xbeijo zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni in neizkori\xc5\xa1\xc4\x8deni. Kmalu na za\xc4\x8detku poti je ohranjen del kolovoza._NEWLINE_III. Cesta B_NEWLINE_Ta cesta se pri\xc4\x8dne v kamnolomu \xc5\xa1t. 7 nekaj metrov nad cesto A. Njen prvi del je prekrit z ru\xc5\xa1evinami in je bil delno uni\xc4\x8den od sodobnega poseganja. Prve jasne sledi so najdene na delu, kjer cesta pre\xc4\x8dka del kamnoloma. Tu je bil tudi najden dvojni podporni zid (na vzhodni strani proti dolini); \xc5\xa1irok okrog 0.80 m in 1 m visok. Na koncu se pot zdru\xc5\xbei s cesto Via Claudiana._NEWLINE_Od vseh treh cest v obmo\xc4\x8dju Styre je cesta B najbolj problemati\xc4\x8dna in s tem najzanimivej\xc5\xa1a. Njena dol\xc5\xbeina je pribli\xc5\xbeno 490 m. Cesta te\xc4\x8de vijugasto v smeri proti Vii Claudiani. Je najbolj skrbno zgrajena cesta, na vsaki to\xc4\x8dki, kjer je bila potreba po zvi\xc5\xa1anju nivoja, je bil zgrajen masiven zid. Celotna konstrukcija te ceste ka\xc5\xbee, da je bila celotna podlaga prekrita s plastjo emplektona, ve\xc4\x8d kot 1 m debeline na dolo\xc4\x8denih mestih. Sama sestava tal ni bila ni\xc4\x8d zahtevnej\xc5\xa1a kot pri ostalih dveh. Neverjetno se zdi, da bi cesta takega tipa lahko zdr\xc5\xbeala mo\xc4\x8dne pritiske, ki so nastali ob transportu te\xc5\xbekih kamnov. Mo\xc5\xbena hipoteza je, da je bila cesta namenjena praznim vozovom ali vozovom, ki so preva\xc5\xbeali opremo in hrano do kamnoloma \xc5\xa1t. 7 in drugih. Ko je Latomeia Claudiana pri\xc5\xa1la v uporabo je morda promet po Vii Claudiani postal pregost. Ne glede na mo\xc5\xbenosti in verjetnosti pa ni mogo\xc4\x8de zagotovo re\xc4\x8di, zakaj je bila cesta B tako skrbno zgrajena, ko pa zgleda da je imela le sekundarno vlogo. Cestna povezava kamnose\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja Styre je dokaz odli\xc4\x8dnih organizacijskih spretnosti tistih, ki so jih zgradili in njihove volje. Vse skozi so metode gradnje skrbno izbrane glede na zahteve samega terena in prevozna sredstva, ki so uporabljala cesto.\n_START_SECTION_\nUporaba marmorja\n_START_PARAGRAPH_\nMarmor cipollino so uporabljali predvsem za gladke stebre velikih dimenzij, baze, plo\xc5\xa1\xc4\x8de in obloge sten. Uporabljan pa je mnogokrat tudi kot eden od kamnov v tehniki opus sectile. Marmor cipollino krasi npr. naslednje komplekse: Hadrijanova knji\xc5\xbenica v Atenah, Tempelj Serapeo iz Pozzulija (latinsko ime je Puteoli), preddverje templja Antonina in Favstine v Rimu, Hadrijanova vila v Tivoliju, mavzolej na Karystosu. V Rimu je danes ohranjenih preko 500 stebrov iz tega marmorja. Fragmenti pa so bili najdeni tudi v ru\xc5\xa1evinah Kartagine in ostalih anti\xc4\x8dnih mestih severne Afrike.'