b"\n_START_ARTICLE_\nMo\xc5\xa1eja Amr ibn al-'As\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nPo tradiciji je prvotno mesto izbrala ptica. Amr ibn al-As je bil po ukazu kalifa Omarja, arabski general, ki je osvobodil Egipt od Rimljanov. Leta 641, preden so on in njegova vojska napadli svoje glavno mesto Aleksandrijo (na severozahodnem delu delte Nila), je Amr postavil svoj \xc5\xa1otor na vzhodni strani Nila na ju\xc5\xbenem delu delte. Kot pravi zgodba, je tik preden je Amr od\xc5\xa1el v boj, golob polo\xc5\xbeil jajce v njegov \xc5\xa1otor. Ko se je Amr vrnil z zmago, je moral izbrati mesto za novo glavno mesto, saj je Omar odredil, da ne more biti v oddaljeni Aleksandriji. Tako je Amr razglasil mesto golobjega jajca za sredi\xc5\xa1\xc4\x8de novega mesta, Fustat ali Misr al-Fustat, 'mesto \xc5\xa1otorov'. Kasneje je bila na isti lokaciji zgrajena mo\xc5\xa1eja.\n_START_SECTION_\nZgodovina gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotna postavitev je bila preprost pravokotnik, dolg 29 metrov in \xc5\xa1irok 17 metrov. Bila je nizka dvorana s stebri, izdelanimi iz deljenih palmovih debel, kamnov in blatnih opek, prekritih s streho iz lesa in palmovih listov. Tla so bila prodnata. Znotraj stavbe, usmerjena proti Meki ni bila zaznana konkavna ni\xc5\xa1a, kot bi bila v vseh kasnej\xc5\xa1ih mo\xc5\xa1ejah. Namesto tega so bili uporabljeni \xc5\xa1tirje stebri, ki ka\xc5\xbeejo smer Meke in so bili vstavljeni na steno. Bila je dovolj velika, da je zagotovila molitveni prostor vojski, vendar ni imela drugih okraskov in minaretov [3]._NEWLINE_Leta 673 jo je povsem obnovil guverner Maslama ibn Mukhallad al-Ansari, ki je dodal \xc5\xa1tiri minarete, po enega na vsakem od vogalov mo\xc5\xa1eje in podvojil njeno velikost. Dodajanje teh minaretov je omogo\xc4\x8dilo, da se klic molitve sli\xc5\xa1i iz vsakega vogala in ga sprejmejo druge bli\xc5\xbenje mo\xc5\xa1eje. Guverner Abd al-Aziz ibn Marwan je leta 698 podalj\xc5\xa1al mo\xc5\xa1ejo in \xc5\xa1e enkrat podvojil obmo\xc4\x8dje. Leta 711 je bila dodana konkavna molitvena ni\xc5\xa1a, ki je nadomestila ravno. Leta 827 je imela sedem novih ladij, vzporedno s steno kible v smeri, v kateri bodo molili muslimani. Vsaka ladja je imela arkado stebrov, pri \xc4\x8demer je zadnji steber v vsaki vrsti pritrjen na steno s pomo\xc4\x8djo lesenega arhitrava, izrezljanega s frizom._NEWLINE_Leta 827 je guverner Abd Alah ibn Tahir v mo\xc5\xa1eji naredil ve\xc4\x8d dodatkov. Pove\xc4\x8dala se je do sedanje velikosti, zgradila pa ju\xc5\xbena stena._NEWLINE_V 9. stoletju je mo\xc5\xa1ejo podalj\xc5\xa1al abasidski kalif Al-Mamun, ki je na jugozahodni strani dodal novo obmo\xc4\x8dje, s \xc4\x8dimer je pove\xc4\x8dal dimenzije mo\xc5\xa1eje na 120 m x 112 m._NEWLINE_Med fatimidskim obdobjem je imela mo\xc5\xa1eja pet minaretov; \xc5\xa1tiri v vsakem kotu in enega na vhodu. Vendar pa je vseh pet izginilo. Trenutne minarete je zgradil Mourad Bey leta 1800. Fatimidski kalif al-Mustansir je dodal tudi srebrni pas v molitveni ni\xc5\xa1i, ki jo je odstranil Saladin, ko je bila mo\xc5\xa1eja po po\xc5\xbearu v Fustatu obnovljena._NEWLINE_Leta 1169 je mesto Fustat in mo\xc5\xa1ejo uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear, ki ga je ukazal vezir Shawar, ki je naro\xc4\x8dil uni\xc4\x8denje, da bi mesto zavaroval prej zajetjem kri\xc5\xbearjev. Ko so bili kri\xc5\xbearji izgnani in je obmo\xc4\x8dje  osvojila vojska Nur al-Dina, je Saladin prevzel oblast in leta 1179 obnovil mo\xc5\xa1ejo._NEWLINE_V 14. stoletju je Burhan al-Din Ibrahim al-Mahalli pla\xc4\x8dal stro\xc5\xa1ke obnove mo\xc5\xa1eje. Leta 1303 je mo\xc5\xa1ejo po potresu na Kreti obnovil Amir Salar. Dodal je tudi \xc5\xa1tuko molitveno ni\xc5\xa1o na zunanjo steno mo\xc5\xa1eje, ki je zdaj ni ve\xc4\x8d._NEWLINE_V 18. stoletju je eden od egip\xc4\x8danskih mamelu\xc5\xa1kih voditeljev, Mourad Bey, uni\xc4\x8dil mo\xc5\xa1ejo zaradi razmajanosti, nato pa je naro\xc4\x8dil obnovo leta 1796 pred prihodom Napoleonove francoske odprave v Egipt. Med obnavljanjem so gradbeniki zmanj\xc5\xa1ali \xc5\xa1tevilo vrst stebrov od sedmih na \xc5\xa1est in spremenili usmeritev ladij, da bi bile pravokotne na steno kible. Prav tako so bili verjetno v tem \xc4\x8dasu dodani sedanji minareti. Na \xc5\xbealost je med francosko okupacijo francoska vojska ve\xc4\x8dino notranjega lesa porabila za kurjavo._NEWLINE_Leta 1875 je bila mo\xc5\xa1eja znova obnovljena. V 20. stoletju je bila med vladavino Abbasa Helmija II. mo\xc5\xa1eja ponovno obnovljena. Deli vhoda so bili rekonstruirani v 1980-ih._NEWLINE_Edini del starej\xc5\xa1e strukture mo\xc5\xa1eje, ki je \xc5\xa1e vedno viden, je nekaj arhitravov, ki jih je mogo\xc4\x8de videti vzdol\xc5\xbe ju\xc5\xbene stene mo\xc5\xa1eje. Ti so bili verjetno dodani med obnovo leta 827.\n_START_SECTION_\nGradbeni opis sodobne mo\xc5\xa1eje\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1eja meri 108 \xc3\x97 116 metrov, ima tri vhode in 32-metrski visoki minaret na zahodni strani. Veliko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (\xe1\xb9\xa2a\xe1\xb8\xa5n) je zaprto na straneh z arkadnimi dvoranami (riw\xc4\x81qs) z ve\xc4\x8d stebri. Sredi dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je vodnjak, ki je po legendi povezan s sveto vodo Zamzam (Zemzem) v Meki._NEWLINE_Glavni mihrab (molitvena ni\xc5\xa1a) je precej preprost._NEWLINE_Na jugovzhodu je ivan z marmornimi stebri z napisi Alaha, Mohameda in sultana Sulejmana. Po legendi je Sultan Omar rekel, da je prenesel steber sem u udarcem bi\xc4\x8da prerok. V severozahodnem kotu je grob Sheikh'Abd Allaaha (612-684), prvega sina 'Amr ibn al-'Asa."