b"\n_START_ARTICLE_\nPlateau de Millevaches\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPlateau de Millevaches, tudi Millevaches Massif, je po vsej verjetnosti poimenovan po vasici Millevaches, ki se nahaja v bli\xc5\xbeini najvi\xc5\xa1je to\xc4\x8dke planote. Manj verjetna je razlaga, po kateri naj bi bilo ozemlje poimenovano po \xc5\xa1tevilnih jezerih, lociranih na tem ozemlju (Mille - tiso\xc4\x8d, vache - mo\xc5\xbeno lokalno ime za jezero, \xc4\x8deprav pomeni tudi kravo v sodobnem francoskem jeziku). Rjavo govedo je v resnici prisotno skoraj povsod razen na najvi\xc5\xa1jih to\xc4\x8dkah masiva.\n_START_SECTION_\nStruktura in geologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se navadno ozna\xc4\x8duje kot planota, je masiv bolj podoben plitvi kupoli, globoko raz\xc4\x8dlenjeni s potoki in rekami, rahlo nagnjeni, pri \xc4\x8demer je jugovzhodni rob nekoliko bolj dvignjen in izpostavljen. To je vidni ostanek lakolita, velike le\xc4\x8di podobne mase granita, domnevno nastali kot posledica vdora ognjeni\xc5\xa1kega materiala v pozni hercinijski oz. variskovski orogenezi. Ob odstranjevanju mehkej\xc5\xa1ega materiala je postal lakolit bolj in bolj izpostavljen._NEWLINE_Plateau de Millevaches oblikuje nekak\xc5\xa1no stopnico v Centralnem masivu. Na planoti se nahaja ve\xc4\x8d razlo\xc4\x8dnih vrhov, med katerimi je najvi\xc5\xa1ji 976 metrov visoki Mont Bessou na ju\xc5\xbenem robu masiva v bli\xc5\xbeini Meymaca.\n_START_SECTION_\nNaravne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMasiv je na splo\xc5\xa1no gosto pora\xc5\xa1\xc4\x8den z iglastimi in me\xc5\xa1animi gozdovi. Med listavci prevladujeta breza in bukev. Najvi\xc5\xa1ji predel okoli Millevachesa je najbolj gozdnat, z malo kmetijskih ali celo \xc5\xbeivinorejskih povr\xc5\xa1in. Drugod je me\xc5\xa1anica gozdov in travnikov, na katerih se pase limousinsko govedo, nekaj malega je polj koruze in r\xc5\xbei._NEWLINE_Na planoti se nahajajo \xc5\xa1oti\xc5\xa1\xc4\x8da oziroma mo\xc4\x8dvirja, vir \xc5\xa1tevilnih rek, npr. Vienne. Pomembno razvodje je ozemlje v bli\xc5\xbeini vrha Signale d'Audouze (ob\xc4\x8dina Millevaches). Vienne, ki ima svoj izvir v njegovi bli\xc5\xbeini, te\xc4\x8de prete\xc5\xbeno proti severu skozi osrednjo Francijo in napaja reko Loaro. V\xc3\xa9z\xc3\xa8re, ki prav tako izvira v neposredni bli\xc5\xbeini vrha, se usmeri proti jugu in se izliva v reko Dordogne. \xc5\xa0tevilne od teh rek so bile zajezene, pri \xc4\x8demer so ustvarile ve\xc4\x8dja jezera. Najve\xc4\x8dji od njih, Lac de Vassivi\xc3\xa8re, je nastal z zajezitvijo reke Maulde Bli\xc5\xbenji Lac de la Vaud-Gelade se napaja z reko Taurion. Reka V\xc3\xa9z\xc3\xa8re ustvari na svoji poti po planoti dve ve\xc4\x8dji jezeri pri naseljih Viam in Treignac. Vsa ta jezera oskrbujejo naselja s pitno vodo kot tudi zagotavljajo vodo hidroelektrarnam."