b'\n_START_ARTICLE_\nMarshallov na\xc4\x8drt\n_START_PARAGRAPH_\nMarshallov na\xc4\x8drt, uradno Program za obnovo Evrope oziroma European Recovery Program, kraj\xc5\xa1e ERP, je bil ameri\xc5\xa1ki na\xc4\x8drt za pomo\xc4\x8d Evropi po zaklju\xc4\x8dku druge svetovne vojne.\n_START_SECTION_\nAmeri\xc5\xa1ka iniciativa\n_START_PARAGRAPH_\nProgram nosi ime po takratnem dr\xc5\xbeavnem sekretarju Georgeu Catlettu Marshallu, ki je leta 1947 ob priliki govora na Harvardski univerzi izjavil, da je Evropa nujno potrebna pomo\xc4\x8di, ki jo lahko samo ZDA nudijo. Zamisel sta podprla tako ameri\xc5\xa1ki Kongres kot Bela Hi\xc5\xa1a. \xc4\x8clana ministrstva za zunanje zadeve (Department of State) William L. Clayton in George F. Kennan sta glavna avtorja vsebine Marshallovega na\xc4\x8drta. Osnovno besedilo je bilo pripravljeno \xc5\xbee junija istega leta in je predvidevalo gmotno pomo\xc4\x8d vsem evropskim dr\xc5\xbeavam vklju\xc4\x8dno s Sovjetsko zvezo, razen \xc5\xa0panije, ki se je bila izognila vojni. _NEWLINE_Dejansko ni bila predvidena "rekonstrukcija" hudo prizadete Evrope, temve\xc4\x8d njena "modernizacija". Ameri\xc5\xa1ko razumevanje evropskih problemov ni jemalo v po\xc5\xa1tev skrajne potrebe ljudstva po osnovnih dobrinah (stanovanjih, prehrani, energiji). Pomo\xc4\x8d Evropi je bila mi\xc5\xa1ljena kot dolgoro\xc4\x8dna investicija, predvsem ustvarjanje novih struktur in ponudba novih tehnologij, kar bi povzro\xc4\x8dilo razvoj trgovskih stikov in dolgotrajno ekonomsko in tehnolo\xc5\xa1ko odvisnost Evrope od ZDA. To je bilo jasno razvidno iz pogojev na\xc4\x8drta, ki je med drugim predvideval, da morajo dr\xc5\xbeave sprejemnice pomo\xc4\x8di dovoliti ameri\xc5\xa1ki nadzor nad vso ekonomijo. Prav ta plat predloga, prakti\xc4\x8dno kolonialisti\xc4\x8dni razvoj gospodarstva Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, je prepri\xc4\x8dala oblasti in volivce, da so brez odla\xc5\xa1anja sprejeli na\xc4\x8drt in ga za\xc4\x8deli takoj izvajati. Kljub nasprotovanju Roberta A. Tafta, je bil ERP ratificiran aprila 1948, z odobritvijo 12.400 milijonov dolarjev razhodka v \xc5\xa1tirih letih.\n_START_SECTION_\nEvropski odzivi\n_START_PARAGRAPH_\nEvropske dr\xc5\xbeave si niso mogle dovoliti, da bi ne sprejele - \xc4\x8deprav zainteresirane - pomo\xc4\x8di. Samo Sovjetska zveza ni mogla pristati na dogovor, ki je bil v pravem nasprotju z marksisti\xc4\x8dnimi teorijami. Kakor so Ameri\xc4\x8dani sicer predvidevali, je torej Sovjetska zveza odstopila od projekta in potegnila za seboj vse dr\xc5\xbeave vzhodne Evrope in Finsko._NEWLINE_Preostale dr\xc5\xbeave so se vklju\xc4\x8dile v Marshallov na\xc4\x8drt in se za\xc4\x8dele pogajati o razdelitvi in uporabi predvidene pomo\xc4\x8di. Pri teh pogajanjih so se razjasnila tudi razli\xc4\x8dna politi\xc4\x8dna stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Tako je na primer Francija zagovarjala nujnost, da se Nem\xc4\x8diji dodeli \xc4\x8dim manj in s tem prepre\xc4\x8di njen ekonomski razvoj. \xc5\xa0vedska je zahtevala garancije, da se trgovski stiki s Sovjetsko zvezo ne bi pretrgali. Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo se je zavzemalo za visoko vojno od\xc5\xa1kodnino, \xc4\x8deprav ni bilo toliko po\xc5\xa1kodovano kot ostala Evropa. Na drugi strani so ZDA odkrito postavile zahtevo, da se evropske dr\xc5\xbeave zoperstavijo komunizmu in prekinejo vsak obstoje\xc4\x8d dogovor s komunisti. Iz tega je razvidno, da je \xc5\xa1lo - grobo povedano - za materialni odkup politi\xc4\x8dne pripadnosti zahodne Evrope, ki je morala v stiski za pre\xc5\xbeivetje obljubiti prilagoditev ameri\xc5\xa1ki ideologiji.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nTakoj\xc5\xa1nja posledica Marshallovega na\xc4\x8drta in njegove izvedbe je bila razdelitev Evrope na dva bloka, kar je potem pogojevalo njeno politiko \xc5\xa1e desetletja. Ta razdelitev je imela ne\xc5\xa1teto nadaljnih posledic, ki so prizadele posebno kraje ob\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xbeelezni zavesi\xc2\xab, kot so takrat imenovali razmejitveno \xc4\x8drto med blokoma in ki je potekala tudi ob slovenskih krajih._NEWLINE_S tem se povezuje tudi kulturni razvoj dr\xc5\xbeav zahodne Evrope, ki so se morale do nedavnega zadovoljiti z ameri\xc5\xa1kimi vzori in s posnemanjem ameri\xc5\xa1kega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Kar se ti\xc4\x8de materialnih pridobitev tega programa, je treba priznati, da so si vse dr\xc5\xbeave koristnice opomogle z ameri\xc5\xa1kimi prispevki. Kljub napotkom za porabo sredstev predvsem v korist industrije, je bil velik dele\xc5\xbe pomo\xc4\x8di namenjen osnovnim potrebam prebivalstva, predvsem gradnji stanovanjskih hi\xc5\xa1 in \xc5\xa1ol. Pritok denarja v tovarni\xc5\xa1ke blagajne je takoj pospe\xc5\xa1il proizvodnjo in s tem izbolj\xc5\xa1al splo\xc5\xa1ne gospodarske pogoje. Vendar pa nekateri viri trdijo, da je bil doprinos tujega kapitala nepotreben, ker bi si bila Evropa opomogla tudi samo z lastnimi mo\xc4\x8dmi, \xc4\x8deprav po\xc4\x8dasneje. Po teh trditvah, naj bi hipoteti\xc4\x8dna po\xc4\x8dasna obnova Evrope dovolila vzporedno sodelovanje z vzhodno Evropo in prepre\xc4\x8ditev razdora med blokoma._NEWLINE_V Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah se je po izvedbi Marshallovega na\xc4\x8drta industrijska proizvodnja podvojila, brezposelnost je padla od 10 na 2 milijona oseb in dr\xc5\xbeava je imela na zalogi 7\xc2\xa0% svetovne razpolo\xc5\xbeljivosti zlata._NEWLINE_Zanimivo je, da so se glavni na\xc4\x8drti Marshallovega programa v dalj\xc5\xa1i dobi le delno uresni\xc4\x8dili. Akcija, ki se je skrivala za dobrodelnimi nameni, je namre\xc4\x8d stremela v glavnem po dveh ciljih, in sicer po izolaciji komunizma in po onesposobljenju Nem\xc4\x8dije. Danes ugotavljamo, da si je Nem\xc4\x8dija opomogla tudi brez ameri\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di, medtem ko je komunisti\xc4\x8dna ideologija zapadla propagandi in ne finan\xc4\x8dni stiski. Dana\xc5\xa1nje stanje, ki se v prvem povojnem \xc4\x8dasu seveda ni moglo predvideti, se je izoblikovalo kjub ameri\xc5\xa1kim posegom.'