b'\n_START_ARTICLE_\nAstrofizika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x81strof\xc3\xadzika je kot znanstvena veda del fizike in se ukvarja s fizikalnimi pojavi v Vesolju, ki jih opazuje astronomija. Velikokrat je v pomo\xc4\x8d fiziki, ker s svojimi postopki in re\xc5\xa1itvami pojasnjuje tudi nastale fizikalne probleme, \xc5\xa1e posebej v jedrski fiziki in optiki._NEWLINE_Domena astrofizike je ugotavljanje lastnosti zvezd in stelarnih objektov, kot so npr. velikost zvezde (njen kotni premer), njeno lastno gibanje med zvezdami, njena efektivna temperatura povr\xc5\xa1ja (Sonce ima 5860 stopinj K), navidezna (od -1,44 pri Siriju do 6,00 magnitude pri naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1i zvezdi, ki jo \xc5\xa1e vidimo s prostim o\xc4\x8desom) in absolutna magnituda (od skoraj -9,00 pri najbolj svetlih nadorjakinjah do 25,00 pri naj\xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ih rde\xc4\x8dih in rjavih pritlikavkah), HD ime (ime po Henryu Draperju), HIP ime (po Hiparhovem katalogu), njena oddaljenost od Sonca (v svetlobnih letih ali parsekih), njen premer (od manj kot stotinke polmera Sonca do 871,00 polmera Sonca pri najve\xc4\x8dji, v povpre\xc4\x8dni gostoti zelo redki nadorjakinji), njen spektralni in svetlostni razred (npr. O1 III, kar pomeni da je izmed vseh zvezda tipa O ta najtoplej\xc5\xa1a, in da spada v svetlostni razred obi\xc4\x8dajnih orjakinj). Astrofiziki ugotavljajo polega tega tudi tirnice dvozvezdij in velikih plinastih planetov, ki se gibljejo okoli ciljnih zvezd. Te ciljne zvezde so po vseh lastnostih zelo podobne Soncu, in bi se na njih razvilo \xc5\xbeivljenje, katerega zna\xc4\x8dilnosti bi lahko bile vsaj malo podoben zemeljskemu. Te zvezde so zanimive tudi za projekt Seti (iskanje izvenzemeljskega \xc5\xbeivljenja)._NEWLINE_Ta panoga znanosti je izjemno zanimivo podro\xc4\x8dje za razvijanje modelov, s katerimi se lahko podprejo ali ovr\xc5\xbeejo klju\xc4\x8dne znanstvene hipoteze.'