b'\n_START_ARTICLE_\nSilvo Fatur\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFatur se je po maturi na gimnaziji v Postojni vpisal na slavistiko, kjer je leta 1961 diplomiral iz slovenskega in ruskega jezika. Za diplomsko nalogo je pri A in B predmetu obravnaval isto temo, primerjal je roman Janka Kersnika Ro\xc5\xa1lin in Verjanko z romanom O\xc4\x8detje in sinovi I. S. Turgenjeva in za diplomsko delo z naslovom Nekateri problemi okrog geneze in sestavine Kersnikove povesti leta 1962 prejel \xc5\xa1tudentsko Pre\xc5\xa1ernovo nagrado. Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je pou\xc4\x8deval najprej na Osnovni \xc5\xa1oli Pivka, nato na postojnski gimnaziji, kjer je leta 1965 postal ravnatelj. To delo je opravljal do leta 1976, ko se je odlo\xc4\x8dil za pou\xc4\x8devanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine. V postojnskih letih se je veliko ukvarjal s kulturno politiko, bil predsednik ob\xc4\x8dinske Zveze kulturno-prosvetnih organizacij, pozneje predsednik Kulturne skupnosti Postojna, poslanec Prosvetno-kulturnega zbora Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine Republike Slovenije, pozneje \xc4\x8dlan Izvr\xc5\xa1nega odbora Kulturne skupnosti Slovenije. Leta 1975 je s svojo ekipo in vodstvom Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije, ki mu je tedaj predsedovala Breda Pogorelec, v Postojni organiziral tradicionalno zborovanje, v Jis-u objavil itinerarij za strokovno ekskurzijo po poti od Kalca na Zgornji Pivki (Miroslav Vilhar) do Prema v osr\xc4\x8dju Brkinov (Dragotin Kette) in jo vodil. S 1. septembrom 1977 je pri\xc4\x8del opravljati delo pedago\xc5\xa1kega svetovalca za slovenski jezik v osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah na enoti Zavoda za \xc5\xa1olstvo v Kopru in naloge pedago\xc5\xa1kega svetovalca za \xc5\xa1ole s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom v Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki pokrajini. Leta 1988 je postal predstojnik Obmo\xc4\x8dne enote Koper, leta 1992 pa je bil zaradi bolezni razporejen na delovno mesto svetovalca za slovenski jezik v osnovnih in srednjih \xc5\xa1olah.\n_START_SECTION_\nStrokovno delo\n_START_PARAGRAPH_\nSodeloval je pri stalnem strokovnem izpopolnjevanju slavistov in vplival na polo\xc5\xbeaj slovenskega jezika v \xc5\xa1oli in dru\xc5\xbebi. Prosvetno in publicisti\xc4\x8dno delo, ki ga je opravljal v \xc5\xa1tudentskih letih, je nadaljeval kot u\xc4\x8ditelj in ravnatelj, pri svojem delu pa ohranja stike z Notranjsko in Postojno. Je avtor u\xc4\x8dbenikov Knji\xc5\xbeevnost I (1981), Knji\xc5\xbeevnost II (1982) in Knji\xc5\xbeevnost, primerjalni u\xc4\x8dbenik za srednje \xc5\xa1ole z italijanskim u\xc4\x8dnim jezikom na Koprskem (1990) in soavtor pri drugih u\xc4\x8dbenikih za knji\xc5\xbeevnost v srednjih \xc5\xa1olah. Po njegovi zaslugi je leta 1996 za\xc4\x8dela izhajati revija Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina v \xc5\xa1oli, ki ji je bil prvih pet let tudi glavni in odgovorni urednik._NEWLINE_Skupaj z Marjanom \xc5\xa0trancarjem je leta 1996 izdal knjigo Abecedarij knji\xc5\xbeevnosti za \xc5\xa1tiriletne srednje \xc5\xa1ole, leta 1999 izbor esejev Zapisi o materin\xc5\xa1\xc4\x8dini in njenih mojstrih, v Pre\xc5\xa1ernovem letu je udejanjil izvirno idejo in povpra\xc5\xa1al za mnenje o Pre\xc5\xa1ernu 25 najbolj\xc5\xa1ih maturantov generacije 1999; njihov izbor iz Pre\xc5\xa1ernovih Poezij je uredil in obrazlo\xc5\xbeil v knjigi Kam?._NEWLINE_Svoje delo je skrbno povezoval s Slovenci zunaj meja mati\xc4\x8dne domovine: na njegovo pobudo in pobudo tedanjega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega profesorja dr. Franca \xc5\xa0krlja so se na vsakoletnih tekmovanjih pri\xc4\x8deli sre\xc4\x8devati dijaki postojnske gimnazije in Znanstvenega liceja France Pre\xc5\xa1eren v Trstu, kar se je razvilo v vsakoletne spomladanske kulturne in \xc5\xa1portne manifestacije dijakov z obeh strani meje; zamejski dijaki so se pri\xc4\x8deli udele\xc5\xbeevati tekmovanja za Cankarjevo priznanje itd. Leta 1990 je iz\xc5\xa1el u\xc4\x8dbenik Knji\xc5\xbeevnost, v tem \xc4\x8dasu je nastala tudi njegova knjiga knji\xc5\xbeevno-didakti\xc4\x8dnih \xc5\xa1tudij Brvi, ne mostovi. Nekatere svoje poglede na slovensko knji\xc5\xbeevnost je navedel v vademekumu Slovenska leposlovna knji\xc5\xbeevnost (1992). Na njegovo pobudo je bila pri Zavodu Republike Slovenije za \xc5\xa1olstvo ustanovljena skupina za prenovo pouka slovenskega jezika v srednjih \xc5\xa1olah, vodil je podskupino za knji\xc5\xbeevnost. Prejel je priznanje in nagrado dr\xc5\xbeave Slovenije za \xc5\xbeivljenjsko delo na podro\xc4\x8dju vzgoje in izobra\xc5\xbeevanja in postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Zveze slavisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev Slovenije._NEWLINE_Silvo Fatur je bil ves \xc4\x8das dejaven v Slavisti\xc4\x8dnem dru\xc5\xa1tvu in je redno objavljal v reviji Jezik in slovstvo, Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dina v \xc5\xa1oli in \xc5\xa0olskih razgledih. S predavanji je sodeloval na zborovanjih dru\xc5\xa1tva, npr. Primorski slovenisti\xc4\x8dni dnevi \xe2\x80\x93 letno strokovno sre\xc4\x8danje slovenistov vseh treh primorskih slavisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tev.'