b'\n_START_ARTICLE_\nFilharmoni\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nFilharmoni\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba (nem\xc5\xa1ko: Philharmonische Gesellschaft) je najstarej\xc5\xa1i glasbeni zavod nekdanje Avstrijske monarhije in naslednica Academie Philharmonicorum Labacensis._NEWLINE_Filharmoni\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba je bila ustanovljena leta 1794, pri \xc4\x8demer je nastala godalnega kvarteta, ki so ga sestavljali \xc5\xa1tirje ljubljanski me\xc5\xa1\xc4\x8dani (Karel Moos, Karl Kogl, Jo\xc5\xbeef Jellemitzky in Jo\xc5\xbeef Flikschuh)._NEWLINE_Iz statuta izvemo, da je bil namen dru\xc5\xbebe plemenitenje \xc4\x8dustev z izbiro dobrih skladb in oblikovanje okusa z dobro izvedbo in v dru\xc5\xbebinem krogu. Zadnji koncert je priredila jeseni 1918, potem pa je postala podru\xc5\xbenica Glasbene matice, ki je bila leta 1945 formalno razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8clani\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clan je postal vsak, za katerega je dru\xc5\xbeba menila, da bo pomagal uresni\xc4\x8devati njene namene in cilje. \xc4\x8clanice so bile lahko le dobre glasbenice. Ta \xc4\x8dlen so kasneje omilili._NEWLINE_Dru\xc5\xbeba je tiste \xc4\x8dlane, ki so jo zapustili zaradi glasbenega dela izven Ljubljane, imenovala za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana. Dru\xc5\xbeba je, kot \xc4\x8dastne \xc4\x8dlane imenovala tudi tuje glasbene mojstre. Tako med \xc4\x8dastni \xc4\x8dlani dru\xc5\xbebe najdemo Franti\xc5\xa1ka Dusika, Josepha Haydna (1800), Antona in Wolfganga Schmitta (oba 1800), Ludwiga van Beethovna (1819), Niccola Paganinija (1824), Anselma H\xc3\xbcttenbrennerja, Wilhelma Kienzla, Conradina Kreutzerja, Ferdinanda Hillerja, Johannesa Brahmsa (1885), Eduarda Hanslicka (1891), Matijo Babnika (1817), Marijo Ko\xc5\xa1ak, Mario de Sessi, Clemensa Metternicha, \xc5\xbdigo Zoisa,...\n_START_SECTION_\nNovakovo obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nFrancoska zasedba (Ilirske province) je za nekaj \xc4\x8dasa zaustavila delo Filharmoni\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe. \xc4\x8cas ponovnega razvoja se je za\xc4\x8del leta 1816, ko je njeno vodstvo prevzel nov direktor Janez Krstnik Novak._NEWLINE_Sodeloval je pri pripravah za podelitev \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlanstva Josephu Haydnu, pod njegovim vodstvom je dru\xc5\xbeba leta 1814 izdelala predlog o ureditvi javnega glasbenega pouka, uglasbil je dramo Ta veseli dan ali Mati\xc4\x8dek se \xc5\xbeeni._NEWLINE_Leta 1816 je dru\xc5\xbeba \xc5\xa1tela \xc5\xbee 200 \xc4\x8dlanov. Zapisi omenjajo, da je bilo v orkestru do sto instrumentalistov in v zboru do \xc5\xa1tirideset pevcev ter 60 rednih poslu\xc5\xa1alcev._NEWLINE_Zadnji koncert je priredila jeseni 1918, potem pa je postala podru\xc5\xbenica Glasbene matice.'