b"\n_START_ARTICLE_\nGeorges Bizet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v pari\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini glasbenikov in umetnikov kot Alexandre-C\xc3\xa9sar-L\xc3\xa9opold, a so ga krstili za Georgesa. Njegov o\xc4\x8de je bil profesor petja in povpre\xc4\x8den skladatelj, mati in sestra sta bi bili dobri pianistki, eden od stricev pa je bil igralec. Star\xc5\xa1i so prvi u\xc4\x8dili malega Georgesa, ki je \xc5\xbee kmalu pokazal veliko ljubezni do glasbe. O\xc4\x8de ga je z zvija\xc4\x8do spravil na pari\xc5\xa1ki glasbeni konservatorij, ko mu je bilo komaj deset let. Na dom je povabil posebno strogega u\xc4\x8ditelja in ga prosil, naj zaigra na klavirju zapleten akord. Iz sosednje sobe je otrok imenoval zaigrane note. Tako je bil sprejet v razred klavirja, potem v razred harmonije in kontrapunkta. _NEWLINE_Leta 1859 je potoval po Italiji, obiskal je Neapelj, Ravenno, Benetke, Padovo, Verono in Milano, potem pa se je vrnil v Pariz, kjer je umirala njegova mati._NEWLINE_Zaposlil se je v Operi in pisal gledali\xc5\xa1ka, simfoni\xc4\x8dna in zborovska dela. Ob smrti u\xc4\x8ditelja Jacquesa Hal\xc3\xa9vyja je Bizet hotel dokon\xc4\x8dati njegovo delo Neo. O\xc5\xbeenil se je z njegovo h\xc4\x8derko Genevi\xc3\xa9ve, omikano in razumno \xc5\xbeensko, ki je imela tudi po Bizetovi smrti literarni salon, kamor so zahajali umetniki, diplomati in plemi\xc4\x8di. Z Genevi\xc3\xa9ve sta imela sina Jacquesa._NEWLINE_Leta 1870 je bil kriti\xc4\x8dno za Francijo. Ko je izbruhnila vojna s Prusijo, je Bizet stopil v Narodno gardo in bil pri\xc4\x8da tragi\xc4\x8dnemu porazu pri Sedanu. Ko je spet nastopil mir, je skladatelj, ki so ga mu\xc4\x8dili gmotne te\xc5\xbeave in \xc5\xa1e vedno ni do\xc5\xbeivel \xc5\xbeelenega ugleda, spet za\xc4\x8del zagrizeno delati. O 16 letu je \xc5\xbee napisal Simfonijo v C-duru. Bizet se je pre\xc5\xbeivljal s pou\xc4\x8devanjem, delal je za glasbene zalo\xc5\xbenike in pisal priredbe za orkester. V tem \xc4\x8dasu je njegovega duha znova pritegnila ku\xc5\xbena svetloba, ki ga je prevzela na potovanju v Rim nekaj let pred tem, in osredoto\xc4\x8dil se je predvsem na o\xc4\x8darljivost in osuplost, ki ju je v njem budilo mesto Arles v Provansi. Njegovo zdravje pa je bilo zelo na\xc4\x8deto. V za\xc4\x8detku junija, po dokaj hladnem sprejemu te opere, se je Bizet preselil na pode\xc5\xbeelje v upanju, da bo okreval, in se spopadel z novim izzivom, Le Cidom, pa tudi z njegovimi deli. Toda njegovo zdravje se je poslab\xc5\xa1alo, umrl je verjetno zaradi zastrupitve krvi ali sr\xc4\x8dne napake.\n_START_SECTION_\nPomembna dela\n_START_PARAGRAPH_\nS 16. leti je \xc5\xbee napisal Simfonijo v C-duru, nato pa kantati David ter Klovis in Klotilda (Clovis et Clotilde). Slednja mu je leta 1857 prinesla rimsko nagrado in so jo zaigrali v koncertni dvorani pari\xc5\xa1kega konservatorija. Rimska nagrada je omogo\xc4\x8dila mlademu Bizetu bivanje v tem mestu. Tu je pre\xc5\xbeivel tri leta in napisal opero buffo Don Procopio v dveh dejanjih, simfoni\xc4\x8dno in koralno odo Vasco da Gama ter Skerzo in \xc5\xbdalno kora\xc4\x8dnico (Scherzo et Marche funebre)._NEWLINE_Po vrnitvi v Pariz je nastalo delo Emirjve gusle (La Guzla de l'\xc3\xa9mir). Zelo kmalu se je osredoto\xc4\x8dil na opero, ki mu jo je predlagal gledali\xc5\xa1ki direktor; tako so nastali Lovci biserov (Les Pecheurs de perles), opera v treh dejanjih. Prvi\xc4\x8d so jo uprizorili septembra 1863 in jo je kljub sovra\xc5\xbeni kritiki ob\xc4\x8dinstvo dobro sprejelo._NEWLINE_Naslednjih del skladatelj ni dokon\xc4\x8dal. Garal je, ko dokazuje dejstvo, da je veliko pisal, toda potem je napisano se\xc5\xbegal. _NEWLINE_Dokon\xc4\x8dal pa je opero Vesela deklica iz Pertha (La Jolie Fille de Perth) po romanu Walterja Scotta. Partitura opere Ivan IV. se je izgubila; na\xc5\xa1li so jo dosti kasneje in objavili \xc5\xa1ele leta 1951. Pretekli sta dve leti, preden se je pokazal v javnosti s komi\xc4\x8dno opero v enem dejanju Djamileh. Ustvaril je Arle\xc5\xbeanko po besedilu Alphonsa Daudeta, katere premiera je bila 1. oktobra 1872 v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Vaudeville._NEWLINE_Glasba Arle\xc5\xbeanke tedaj ni bila preve\xc4\x8d cenjena. Iz njega sta nastali dve suiti za orkester (eno je napisal Bizet, drugo pa je po njegovi smrti izdal prijatelj Ernest Giraud) in sta bili kasneje priljubljeni koncertni skladbi. Ob\xc4\x8dinstvo pozna prvo suito \xc5\xa1e posebej po priredbi tradicionalne Kora\xc4\x8dnice treh kraljev. V Ale\xc5\xbeanki se ka\xc5\xbee zelo bistroviden Bizet, poln \xc5\xbeivljenjske energije, tak pa je bil tudi v genialni operi Carmen."