b'\n_START_ARTICLE_\nKoblenz\n_START_SECTION_\nStarej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 1000 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bila na hribu na nasprotni strani Mozele postavljena prva trdnjava Ehrenbreitstein. Leta 55 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem so rimski vojaki pod vodstvom Julija Cezarja dosegli Ren in zgradili most med Koblenzom in Andernachom. Okoli 9. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. je bil eden voja\xc5\xa1kih polo\xc5\xbeajev Castellum Apud Confluentes, ki ga je ustanovil Druz._NEWLINE_Ostanki velikega rimskega mostu, zgrajenega letu 49 n. \xc5\xa1t., so \xc5\xa1e vedno vidni. Rimljani so za za\xc5\xa1\xc4\x8dito mostu zgradili dva gradova: v 9. stoletju grad Confluentes za zavarovanje ceste Mainz\xe2\x80\x93K\xc3\xb6ln\xe2\x80\x93Xanten in drugo utrdbo Niedernberg v 2. stoletju, ki so jo uni\xc4\x8dili Franki leta 259. Severno od Koblenza je bil tempelj Merkurja in Rosmerte (galsko-rimska boginja), ki je ostal v uporabi do 5. stoletja.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nOb padcu zahodnega rimskega cesarstva je bilo mesto, ki so ga osvojili Franki, kraljevski sede\xc5\xbe. Po delitvi imperija Karla Velikega je bil vklju\xc4\x8den v de\xc5\xbeelo njegovega sina Ludvika Pobo\xc5\xbenega (814). Leta 837 je bil dodeljen Karlu Ple\xc5\xa1astemu in \xc4\x8dez nekaj let, avgusta 843, je bila med karolin\xc5\xa1kimi dedi\xc4\x8di podpisana verdunska pogodba, s katero je mesto postalo del Lotaringije pod Lotarjem I. Leta 860 in 922 je bil Koblenz prizori\xc5\xa1\xc4\x8de cerkvene sinode. Na prvi sinodi, ki je bila v cerkvi Ljube gospe, sta se pobotala Ludvik Nem\xc5\xa1ki in njegov polbrat Karel Ple\xc5\xa1asti. Mesto so leta 882 opusto\xc5\xa1ili in uni\xc4\x8dili Normani. Leta 925 je postalo del vzhodnega nem\xc5\xa1kega kraljestva, kasnej\xc5\xa1ega Svetega rimskega cesarstva._NEWLINE_Leta 1018 je cesar Henrik II. Sveti s posebno listino dal mesto nad\xc5\xa1kofu, volilnemu knezu Trierja. V lasti njegovih naslednikov je ostal do konca 18. stoletja in bil njihovo glavno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de do 17. stoletja. Cesar Konrad II. je bil tukaj izvoljen leta 1138. Leta 1198 je bila v bli\xc5\xbeini bitka med Filipom \xc5\xa0vabskim in Otom IV. Leta 1216 je knezo\xc5\xa1kof Theodoric von Wied podaril del zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da bazilike in bolni\xc5\xa1nice nem\xc5\xa1kemu vite\xc5\xa1kemu redu, ki se je pozneje imenoval Nem\xc5\xa1ki ogel (Deutsches Eck)._NEWLINE_Med letoma 1249 in 1254 je nad\xc5\xa1kof Arnold II. Isenbur\xc5\xa1ki obzidal Koblenz. Ker je bil prestra\xc5\xa1en zaradi nemirnih me\xc5\xa1\xc4\x8danov, so zaporedni nad\xc5\xa1kofje zgradili in okrepili trdnjavo Ehrenbreitstein, ki se dviga nad mestom.\n_START_SECTION_\nSodobna doba\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je bilo \xc4\x8dlan lige renskih mest, ki je nastala v 13. stoletju. Tevtonski vitezi ali kri\xc5\xbeniki so ustanovili kraljevo okro\xc5\xbeje v Koblenzu okoli leta 1231. Koblenz je do\xc4\x8dakal blaginjo in \xc5\xa1e napredoval do nesre\xc4\x8dne tridesetletne vojne, ki je povzro\xc4\x8dila hiter upad. Po Filipu Kristoferju, volilnem knezu iz Trierja, je bila trdnjava Ehrenbreitstein predana Francozom, mesto je dobilo leta 1632 cesarsko stra\xc5\xbeo. To silo so kmalu pregnali \xc5\xa0vedi, ki so mesto znova predali Francozom. Cesarskim silam ga je kon\xc4\x8dno uspelo dobiti nazaj v bitki leta 1636._NEWLINE_Leta 1688 so Koblenz oblegali Francozi pod vodstvom mar\xc5\xa1ala de Boufflersa, toda uspelo jim je samo uni\xc4\x8diti Staro mesto (Altstadt), med drugim Staro trgovsko dvorano (Kaufhaus), ki je bila obnovljena v svoji sedanji obliki leta 1725. Mesto je bilo rezidenca nad\xc5\xa1kofa, volilnega kneza iz Trierja od 1690 do 1801._NEWLINE_Leta 1786 je zadnji nad\xc5\xa1kof, volilni knez iz Trierja, Clemens Ven\xc4\x8deslav Sa\xc5\xa1ki veliko pripomogel k \xc5\xa1iritvi in izbolj\xc5\xa1anju mesta, spremenil Ehrenbreitstein v veli\xc4\x8dastno baro\xc4\x8dno pala\xc4\x8do. Po padcu Bastilje leta 1789 je mesto postalo eno glavnih pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8d za Francoze. Knezo\xc5\xa1kof je to odobril zato, ker je bil stric preganjanega francoskega kralja Ludvika XVI. Med \xc5\xa1tevilnimi rojalisti\xc4\x8dnimi francoskimi begunci, ki so preplavili mesto, sta bila Ludvikova mlaj\xc5\xa1a brata, grof Provanse, kasnej\xc5\xa1i Ludvik XVIII. Francoski, in grof d\'Artois, kasnej\xc5\xa1i Karel X. Francoski. Poleg tega je pri\xc5\xa1el Ludvikov bratranec, princ Louis Joseph de Bourbon, princ de Cond\xc3\xa9 in oblikoval vojsko mladih aristokratov, ki so se pripravljali za boj proti francoski revoluciji in ponovno vzpostavitev starega reda. Cond\xc3\xa9jeva vojska se je pridru\xc5\xbeila zavezni\xc5\xa1ki vojski pruskih in avstrijskih vojakov, ki jih je vodil vojvoda Karel Wilhelm Ferdinand Braunschweig in leta 1792 izvedel neuspe\xc5\xa1en vpad Francije. To je ujezilo Francosko prvo republiko; leta 1794 je Koblenz zavzela francoska revolucionarna armada pod vodstvom Marceauja in po podpisu pogodbe v Lunevillu (1801) postal glavno mesto novega francoskega departmaja Rhin-et-Moselle. Leta 1814 so ga zasedli Rusi. Dunajski kongres je mesto dodelil Prusiji in leta 1822 je postal sede\xc5\xbe vlade pruske pokrajine Porenje._NEWLINE_Po prvi svetovni vojni je Francija znova zasedla obmo\xc4\x8dje. Kot kljubovanje Francozom je nem\xc5\xa1ko prebivalstvo mesta vztrajalo pri uporabi nem\xc5\xa1kega \xc4\x8drkovanja Koblenza do leta 1926. Med drugo svetovno vojno je bilo mesto pod poveljstvom nem\xc5\xa1ke vojske skupine B in tako kot mnoga druga nem\xc5\xa1ka mesta mo\xc4\x8dno bombardirano, a pozneje obnovljeno. Med letoma 1947 in 1950 je bilo sede\xc5\xbe vlade Porenje-Pfal\xc5\xa1ka._NEWLINE_Soteska Rena, ki je bila leta 2002 razgla\xc5\xa1ena za del Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, ima v Koblenzu svoj severni konec.\n_START_SECTION_\nUtrjeno mesto\n_START_PARAGRAPH_\nMestni obrambni sistem je obse\xc5\xbeen in je sestavljen iz mo\xc4\x8dnih utrdb na hribih, ki obkro\xc5\xbeajo mesto na zahodu in trdnjavo Ehrenbreitstein na nasprotnem bregu Rena. Staro mesto ima trikotni tloris, pri \xc4\x8demer sta dve strani vezani na Ren in Mozelo, tretja na \xc4\x8drto utrdb. Slednje so bile leta poru\xc5\xa1ene, kar je mestu omogo\xc4\x8dilo, da se je raz\xc5\xa1irilo v tej smeri. Centralna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja (Koblenz Hauptbahnhof) je bila zgrajena leta 1890 zunaj nekdanjega obzidja na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\xbeeleznice K\xc3\xb6ln\xe2\x80\x93Mainz in ob strate\xc5\xa1ki progi Metz\xe2\x80\x93Berlin. Aprila 2011 je bila odprta tudi postaja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Ren pre\xc4\x8dka most Pfaffendorf, prvotno lokacijo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega mostu, zdaj pa cestnega mostu, dober kilometer ju\xc5\xbeno od mesta pa je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most Horchheim, ki je sestavljen iz dveh \xc5\xa1irokih in visokih razponov, na njem pa \xc5\xbeeleznica te\xc4\x8de v dolino Lahna, ki je del \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge proti Berlinu. Mozelo pre\xc4\x8dkajo gotski kamniti most s 14 loki, postavljen leta 1344, dva sodobna cestna mostova in tudi dva \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka mostova._NEWLINE_Od leta 1890 mesto sestavljata Altstadt (Staro mesto) in Neustadt (Novo mesto) ali Klemenstadt. Altstadt je zaprto zgrajen in ima le nekaj majhnih ulic in trgov, medtem ko ima Neustadt \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1iroke ulice in lepa pro\xc4\x8delja ob Renu.\n_START_SECTION_\nDrugo\n_START_PARAGRAPH_\nV starem delu Koblenza je ve\xc4\x8d stavb zgodovinskega pomena. Blizu soto\xc4\x8dja je bazilika svetega Kastorja ali Kastorkirche, posve\xc4\x8dena Kastorju iz Kardna s \xc5\xa1tirimi stolpi. Cerkev je bila prvi\xc4\x8d ustanovljena leta 836 pod pokroviteljstvom Ludvika Pobo\xc5\xbenega, sedanja romanska stavba pa je bila kon\xc4\x8dana leta 1208, gotsko obokana streha pa je iz leta 1498. Pred cerkvijo svetega Kastorja stoji vodnjak, ki so ga leta 1812 postavili Francozi, z napisom v spomin na Napoleonov vdor v Rusijo. Ne dolgo zatem so ruski vojaki zasedli Koblenz; sveti Priest, njihov poveljnik, je izrekel ironi\xc4\x8dne besede: "Vu et approuv\xc3\xa9 par nous, Commandant russe de la Ville de Coblence: Janvier 1er, 1814."_NEWLINE_V tej \xc4\x8detrti mesta je tudi Liebfrauenkirche, cerkev Na\xc5\xa1e ljube gospe (ladja iz leta 1250, kor 1404\xe2\x80\x931431) z visokimi poznoromanskimi stolpi. Grad volilnih knezov iz Trierja, postavljen leta 1280, ima zdaj ob\xc4\x8dinsko galerijo slik. Tu je tudi hi\xc5\xa1a dru\xc5\xbeine Metternich, v kateri je bil leta 1773 rojen princ Metternich, avstrijski dr\xc5\xbeavnik. Opazna je cerkev svetega Florijana z dvema stolpoma na fasadi iz okoli leta 1110._NEWLINE_Nekdanji jezuitski kolegij je baro\xc4\x8dna stavba J. C. Sebastianija (1694\xe2\x80\x931698) in je zdaj mestna hi\xc5\xa1a._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini Koblenza nad krajem Lahnstein stoji grad Lahneck, ki je odprt za obiskovalce od 1. aprila do 31. oktobra._NEWLINE_Blizu mesta na Goloringu je bronastodobno nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbearnih grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki je bilo postavljeni pred pribli\xc5\xbeno 3000 leti.\n_START_SECTION_\nSpomenik Viljema I.\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbeniki so na soto\xc4\x8dju Rena in Mozele, ki se imenuje Nem\xc5\xa1ki ogel (Deutsches Eck), postavili svoj nem\xc5\xa1ki dvorec Bailiwick._NEWLINE_Leta 1897 je bil spomenik nem\xc5\xa1kemu cesarju Viljemu I. Nem\xc5\xa1kemu name\xc5\xa1\xc4\x8den na 14 metrov visokem konju, ki ga je slavnostno odkril njegov vnuk Viljem II. Arhitekt je bil Bruno Schmitz, ki je bil odgovoren za \xc5\xa1tevilne dr\xc5\xbeavne nem\xc5\xa1ke spomenike. Nem\xc5\xa1ki ogel, ki je bil leta povezan s tem spomenikom, je temelj nem\xc5\xa1kega cesarstva in nem\xc5\xa1ke zavrnitve vseh francoskih zahtevkov na obmo\xc4\x8dju, kot je opisano v pesmi z naslovom Die Wacht am Rhein, in skupaj z njim imenovan Niederwaldski spomenik, ki stoji kak\xc5\xa1nih 30 kilometrov gorvodno._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je kip uni\xc4\x8dilo ameri\xc5\xa1ko topni\xc5\xa1tvo. Francoska okupacijska uprava je hotela popolnoma uni\xc4\x8diti spomenik in ga zamenjati z novim._NEWLINE_Leta 1953 je zvezni predsednik Theodor Heuss ponovno posvetil spomenik nem\xc5\xa1ke enotnosti in dodal oznake preostalih zahodnih de\xc5\xbeel, pa tudi izgubljenih obmo\xc4\x8dij na vzhodu. Nem\xc5\xa1ka zastava tam vihra leta. Posarje so dodali \xc5\xa1tiri leta pozneje, ko so se \xc5\xa1tevilni prebivalci odlo\xc4\x8dili, da se pridru\xc5\xbeijo Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_V 1980-ih je bil posnetek spomenika pogosto prikazan pozno pono\xc4\x8di na TV, ko so zaigrali dr\xc5\xbeavno himno konec dneva, kar je bilo ukinjeno, ko so za\xc4\x8deli 24-urno oddajanje programa. 3. oktobra 1990 ob zdru\xc5\xbeitvi obeh Nem\xc4\x8dij so bili na spomenik dodani znaki novih de\xc5\xbeel.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKoblenz je glavni sede\xc5\xbe vinorodnega okoli\xc5\xa1a Mozele in Rena, izva\xc5\xbea tudi mineralno vodo. Tu so \xc5\xa1e proizvajalci avtomobilskih delov, aluminijastih tuljav (Aleris Aluminij), klavirjev, papirja, strojev, \xc4\x8dolnov in tovornih ladij. Od 17. stoletja je bil tukaj sede\xc5\xbe pivovarne K\xc3\xb6nigsbacher. Mesto je pomemben tranzitni center za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki promet in plovbo po Renu._NEWLINE_V mestu je sede\xc5\xbe nem\xc5\xa1kih voja\xc5\xa1kih sil (Heeresf\xc3\xbchrungskommando)._NEWLINE_Od 19. septembra 2012 je v mestu logisti\xc4\x8dni center dru\xc5\xbebe Amazon.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je kampus Univerze Koblenz in Landau ter Univerze uporabnih znanosti Koblenz (nem\xc5\xa1ko Hochschule Koblenz).'