b'\n_START_ARTICLE_\nBalkan\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nIme Balkanski polotok je leta 1808 prvi uporabil pruski geograf Johann August Zeune. Po analogiji na Apeninski polotok in Pirenejski polotok je po gorovju Balkan, ki poteka od osrednje Bolgarije v vzhodno Srbijo, poimenoval celotno regijo, saj je bil prepri\xc4\x8dan, da se gorovje razteza od Julijskih Alp do \xc4\x8crnega morja. Ime se je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e uveljavilo v zadnji \xc4\x8detrtini 19. stoletja, \xc4\x8deprav je bilo takrat \xc5\xbee jasno, da so bile Zeunejeve predstave o geografiji regije napa\xc4\x8dne.\n_START_SECTION_\nOpredelitev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce ga gledamo kot polotok, potem njegove meje glede na ostalo Evropo ni te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti. Polotok je namre\xc4\x8d tisto ozemlje, ki je del kopnega, a ga v ve\xc4\x8djem delu obdaja voda; je le ozko povezano z ve\xc4\x8djo kopensko gmoto in sega \xc4\x8dez kro\xc5\xbenico, katere premer povezuje skrajni vodni to\xc4\x8dki na obeh straneh tega ozemlja. Ta povezovalni premer je hkrati tudi kopenska meja polotoka._NEWLINE_\xc4\x8ce pri Balkanskem polotoku zari\xc5\xa1emo kro\xc5\xbenico skozi skrajni vodni to\xc4\x8dki na severu Jadranskega in \xc4\x8crnega morja, ugotovimo, da Balkanski polotok na jugu mo\xc4\x8dno sega prek te kro\xc5\xbenice, torej lahko govorimo o polotoku z okrog 1300\xc2\xa0km dolgo navidezno mejo, ki te\xc4\x8de nekako od Trsta do Odese po ozemlju Italije, Slovenije, Hrva\xc5\xa1ke, Mad\xc5\xbearske, Romunije, Moldavije in Ukrajine. V tem primeru je na Balkanskem polotoku pribli\xc5\xbeno petina Slovenije._NEWLINE_V geografiji pa meje raje postavljamo po vidnih lo\xc4\x8dnicah v pokrajini, na primer po slemenih vzpetin ali po rekah, in v geografski literaturi se severna meja Balkanskega polotoka najve\xc4\x8dkrat postavlja od Kvarnerskega zaliva po Kolpi, Savi in Donavi do \xc4\x8crnega morja. V tem primeru Slovenija ni na Balkanskem polotoku. Po drugi razli\xc4\x8dici gre meja po So\xc4\x8di, Idrijci, Ljubljanici, Savi in Donavi. _NEWLINE_Zaradi prakti\xc4\x8dnih razlogov, predvsem pridobivanja podatkov, pa meje pogosto potegnemo kar po mejah dr\xc5\xbeav, in ker je bila nekdanja Jugoslavija ve\xc4\x8dinoma na Balkanskem polotoku, v svetu najve\xc4\x8dkrat tudi vse njene naslednice pri\xc5\xa1tevajo k balkanskim dr\xc5\xbeavam, tako tudi celotno Slovenijo._NEWLINE_Zaradi slabih predznakov se Balkan recimo za Avstrijce za\xc4\x8dne onstran Karavank, za Slovence \xc4\x8dez Kolpo, za Hrvate pa \xc5\xa1ele na Uni, torej pri sosedu, zato mnogi raje uporabljajo sicer prav tako slabo opredeljen izraz jugovzhodna Evropa._NEWLINE_Vendar pa je leta 1994 Mednarodna geografska zveza na regionalni konferenci v Pragi Slovenijo  uvrstila med devet srednjeevropskih dr\xc5\xbeav, skupaj z Nem\xc4\x8dijo, Poljsko, \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, Slova\xc5\xa1ko, Mad\xc5\xbearsko, \xc5\xa0vico, Lihten\xc5\xa1tajnom in Avstrijo._NEWLINE_Balkan ima tudi kulturne, zgodovinske, politi\xc4\x8dne, verske, jezikovne in \xc5\xa1tevilne druge razse\xc5\xbenosti, ki jim \xc5\xa1e te\xc5\xbeje postavimo meje, tako da nekega enozna\xc4\x8dnega odgovora, do kod sega, ni mogo\xc4\x8de dati.'