b'\n_START_ARTICLE_\nRaz\xc5\xa1iritev periodnega sistema elementov\n_START_PARAGRAPH_\nRaz\xc5\xa1iritev periodnega sistema elementov preko sedme periode omogo\xc4\x8da vklju\xc4\x8ditev mo\xc5\xbenih kemi\xc4\x8dnih elementov z atomskimi \xc5\xa1tevili ve\xc4\x8djimi od 118. Tak\xc5\xa1en sistem, ki ga je leta 1969 predlagal Glenn T. Seaborg,  bi imel osem ali celo devet period._NEWLINE_Raz\xc5\xa1iritev temelji na na\xc4\x8delih, ki veljajo za standardni del periodnega sistema elementov, vanjo pa so vklju\xc4\x8deni trenutno \xc5\xa1e neodkriti elementi. Dodatni periodi nista natan\xc4\x8dni kopiji sedme periode, ampak imata dodatni blok g, ki ima v vsaki periodi 18 elementov z delno zapolnjenimi orbitalami g._NEWLINE_Noben hipoteti\xc4\x8den element \xc5\xa1e ni bil odkrit v naravi ali umetno sintetiziran. Aprila 2008 so trdili, da v naravi obstoja element 122, vendar je ve\xc4\x8dina poznavalcev menila, da je trditev zmotna. Prvi element iz bloka g bi imel najbr\xc5\xbe atomsko \xc5\xa1tevilo 121 in sistemati\xc4\x8dno ime unbiunij. Vsi elementi bi bili, kar se radioaktivnosti ti\xc4\x8de, zelo nestabilni in bi imeli izredno kratke razpolovne \xc4\x8dase. Izjema bi lahko bil element 126, za katerega se predpostavlja, da bi bil na tako imenovanem otoku stabilnosti._NEWLINE_Po aproksimaciji orbital, ki v kvantni mehaniki opisuje atomsko zgradbo, bi blok g ustrezal  elementom z delno zapolnjenimi orbitalami g, treba pa je upo\xc5\xa1tevati, da interakcije spin-orbitala pri elementih z visokimi atomskimi \xc5\xa1tevili bistveno zmanj\xc5\xa1ajo zanesljivost aproksimacije orbital. Nazivi g\xc2\xb9, g\xc2\xb2 itd. so dobili navdih iz Madelungovega pravila, ki pa je zgolj empiri\xc4\x8dno pravilo z dobro znanimi izjemami (na primer baker).'