b'\n_START_ARTICLE_\nNi\xc5\xa1ida Kitaro\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomiral je 1894 iz filozofije na Tokijski univerzi. Sprva je pou\xc4\x8deval na visoko\xc5\xa1olski ustanovi v prefekturi Ishikawa, od leta 1899 pa na Univerzi v Kjotu, kjer je pou\xc4\x8deval do upokojitve leta 1927. Tudi po upokojitvi je bil \xc5\xa1e vedno dejaven. Leta 1940 je bil nagrajen z redom za prispevke h kulturi. Od tega leta je  pomagal pri ustanovitvi zasebne univerze In\xc5\xa1tituta za tehnologijo Chiba. _NEWLINE_Star 75 let je umrl za odpovedjo ledevic. Njegovi upepeljeni ostanki so bili pokopani na treh razli\xc4\x8dnih lokacijah; del v dru\xc5\xbeinskem grobu v njegovem kraju rojstva; Unoke, Ishikawa, drugi grob je v T\xc5\x8dkei-ji templju v Kamakuri, kjer je njegov prijatelj D. T. Suzuki organiziral njegov pogreb, tretji grob pa v Reiun\'in (\xe9\x9c\x8a\xe9\x9b\xb2\xe9\x99\xa2, Reiun\'in), templju v My\xc5\x8dshin-ji predelu v Kjotu.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nRojen v tretjem letu obdobja vladavine Meid\xc5\xbei je bil Ni\xc5\xa1ida seznanjen z novo prilo\xc5\xbenostjo zahodnoevropskega pogleda in razmi\xc5\xa1ljanja o vzhodno filozofskih problemih. Za\xc4\x8detniki moderne filozofije v obdobju Meid\xc5\xbei so bili razmeroma povr\xc5\xa1ni v prepoznavanju pomembnosti posameznih zahodnih filozofij. Bolj so cenili npr. utilitarizem ali pa socialni evolucionizem. \xc5\xa0ele Ni\xc5\xa1ida Kitaro je prepoznal pomembnost nem\xc5\xa1kega idealizma in takratnih nem\xc5\xa1kih filozofov._NEWLINE_V filozofiji je izhajal iz primerjalnega prou\xc4\x8devanja zen budizma in zahodne filozofije.  Njegov opus obsega mnogo knjig in esejev, kot Povpra\xc5\xa1evanje o dobrem (\xe5\x96\x84\xe3\x81\xae\xe7\xa0\x94\xe7\xa9\xb6, Zen no kenky\xc5\xab) in  Teorija o prostoru ni\xc4\x8dnosti in svetovni pregled verstev.  Skupno gledano so njegova dela osnova kjotske filozofske \xc5\xa1ole, ki je \xc5\xa1e danes aktivna._NEWLINE_Najbolj znan koncept Ni\xc5\xa1idove filozofije je teorija basho (japonsko: \xe5\xa0\xb4\xe6\x89\x80; obi\xc4\x8dajno prevedeno kot "kraj" ali "topos"), nedualisti\xc4\x8dna logika, ki presega delitev subjekt-objekt (Aristotelova logika) in predikatno logiko Immanuela Kanta, skozi potrditev, ki jo imenuje "absolutna protislovnost identitete". Z njo dialekti\xc4\x8dno pojasni dinami\xc4\x8dno napetost nasprotji, ki se za razliko od dialekti\xc4\x8dne teorije Georga Hegla ne razre\xc5\xa1i v sintezi, ampak ohranja nasprotja. _NEWLINE_Ko je David A. Dilworth pisal o NIshidinih delih,v svoji klasifikaciji ni omenjal njegove prve knjige Raziskave o dobrem, v katerem pi\xc5\xa1e o izku\xc5\xa1njah, realnosti, dobrem in veri. \xc4\x8cisto izkustvo ima za najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o vrsto spoznavanja (vplivi zena).\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni japonski filozof Masao Abe je zapisal, da so Ni\xc5\xa1ido med  med 2. svetovno vojno napadli desni\xc4\x8darski nacionalisti in ga obto\xc5\xbeili antinacionalizma zaradi njegovega ob\xc4\x8dudovanja zahodne filozofije. Po vojni pa so levi\xc4\x8darski filozofi kritizirali njegovo filozofijo kot nacionalisti\xc4\x8dno in reakcionarno, zaradi o\xc4\x8ditnih vplivov zen budizma. V zahodni filozofiji je prepoznaval pomembnost logike in dialektike, na splo\xc5\xa1no pa se je zavedal konfliktov in obstoja razli\xc4\x8dnih filozofskih \xc5\xa1ol znotraj zahodne filozofije same.\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2(1911) Razmi\xc5\xa1ljanje o dobrem (An Inquiry into the Good )(\xe5\x96\x84\xe3\x81\xae\xe7\xa0\x94\xe7\xa9\xb6, Zen no kenky\xc5\xab)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1915) Razmi\xc5\xa1ljanje in izku\xc5\xa1nje (Thinking and Experience) (\xe6\x80\x9d\xe7\xb4\xa2\xe3\x81\xa8\xe4\xbd\x93\xe9\xa8\x93, Shisaku to taiken)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1913\xe2\x80\x9317)Intuicija in razmislek o samozavednosti (Intuition and Reflection in Self-consciousness (\xe8\x87\xaa\xe8\xa6\x9a\xe3\x81\xab\xe6\x96\xbc\xe3\x81\x91\xe3\x82\x8b\xe7\x9b\xb4\xe8\xa6\xb3\xe3\x81\xa8\xe5\x8f\x8d\xe7\x9c\x81, Jikaku ni okeru chokkan to taiken)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1918\xe2\x80\x939) Problem zavednosti ( The Problem of Consciousness) (\xe6\x84\x8f\xe8\xad\x98\xe3\x81\xae\xe5\x95\x8f\xe9\xa1\x8c, Ishiki no Mondai)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1920\xe2\x80\x9323) Umetnost in morala (Art and Morality) (\xe8\x8a\xb8\xe8\xa1\x93\xe3\x81\xa8\xe9\x81\x93\xe5\xbe\xb3, Geijutsu to d\xc5\x8dtoku)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1923\xe2\x80\x9327) Od dejanj do videnja (From the Acting to the Seeing) (\xe5\x83\x8d\xe3\x81\x8f\xe3\x82\x82\xe3\x81\xae\xe3\x81\x8b\xe3\x82\x89\xe8\xa6\x8b\xe3\x82\x8b\xe3\x82\x82\xe3\x81\xae\xe3\x81\xb8, Hatarakumono kara mirumono e)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1928\xe2\x80\x9329) Sistem univerzalnosti in samozavednosti (The System of Universals in Self-Awareness) (\xe4\xb8\x80\xe8\x88\xac\xe8\x80\x85\xe3\x81\xae\xe8\x87\xaa\xe8\xa6\x9a\xe7\x9a\x84\xe4\xbd\x93\xe7\xb3\xbb, Ippansha no jikakuteki taikei)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1930\xe2\x80\x9332) Samozavedna determinacija ni\xc4\x8dnosti (The Self-Awareness and Determination of the Nothingness) (\xe7\x84\xa1\xe3\x81\xae\xe8\x87\xaa\xe8\xa6\x9a\xe7\x9a\x84\xe9\x99\x90\xe5\xae\x9a, Mu no jikakuteki gentei)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1933) Osnovni problemi filozofije(svet dejanj) ( Fundamental Problems of Philosophy (World of Act)) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe3\x81\xae\xe6\xa0\xb9\xe6\x9c\xac\xe5\x95\x8f\xe9\xa1\x8c(\xe8\xa1\x8c\xe7\x82\xba\xe3\x81\xae\xe4\xb8\x96\xe7\x95\x8c), Tetsugaku no konpon mondai (k\xc5\x8di no sekai))_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1934) Nadaljevani osnovni problemi filozofije(svet diekti\xc4\x8dno) (Fundamental Problems of Philosophy Continued (World as Dialectic)) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe3\x81\xae\xe6\xa0\xb9\xe6\x9c\xac\xe5\x95\x8f\xe9\xa1\x8c \xe7\xb6\x9a\xe7\xb7\xa8), Tetsugaku-no konpon mondai zokuhen (bennsyouhouteki-sekai)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1935) Filozofska ravnanja 1- Poskus sistema filozofije (Philosophical Proceedings 1 \xe2\x80\x94An Attempt for A System of Philosophy) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe7\x9a\x84\xe8\xab\x96\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86 \xe7\xac\xac\xe4\xb8\x80 \xe2\x80\x95\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe4\xbd\x93\xe7\xb3\xbb\xe3\x81\xb8\xe3\x81\xae\xe4\xbc\x81\xe5\x9b\xb3, Tetsugaku-teki ronbun-sh\xc5\xab daiichi\xe3\x80\x80\xe2\x80\x95tetsugakutaikei e no kito)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1936\xe2\x80\x9337) Filozofska ravnanja2  (Philosophical Proceedings 2) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe7\x9a\x84\xe8\xab\x96\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86\xe7\xac\xac\xe4\xba\x8c, Tetsugaku-teki ronbun-sh\xc5\xab daini)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1938\xe2\x80\x9339) Filozofska ravnanja 3 (Philosophical Proceedings 3) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe7\x9a\x84\xe8\xab\x96\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86\xe7\xac\xac\xe4\xb8\x89, tetsugaku-teki ronbun-sh\xc5\xab daisan)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1940\xe2\x80\x9341) Filozofska ravnanja 4 (Philosophical Proceedings 4) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe7\x9a\x84\xe8\xab\x96\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86\xe7\xac\xac\xe5\x9b\x9b, Tetsugaku-teki ronbun-sh\xc5\xab daiyon)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1943\xe2\x80\x9344) Filozofska ravnanja 5 (Philosophical Proceedings 5) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe7\x9a\x84\xe8\xab\x96\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86\xe7\xac\xac\xe4\xba\x94, Tetsugaku-teki ronbun-sh\xc5\xab daigo)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1944\xe2\x80\x9345) Filozofska ravnanja 6 (Philosophical Proceedings 6) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe7\x9a\x84\xe8\xab\x96\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86\xe7\xac\xac\xe5\x85\xad, Tetsugaku-teki ronbun-sh\xc5\xab dairoku)_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1944\xe2\x80\x9346) Filozofska ravnanja 7 (Philosophical Proceedings 7) (\xe5\x93\xb2\xe5\xad\xa6\xe7\x9a\x84\xe8\xab\x96\xe6\x96\x87\xe9\x9b\x86\xe7\xac\xac\xe4\xb8\x83, Tetsugaku-teki ronbun-sh\xc5\xab dainana)'