b"\n_START_ARTICLE_\nEmmanuel Levinas\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nEmanuel Levinas je zgodnje otro\xc5\xa1tvo pre\xc5\xbeivel v Litvi. Njegova vzgoja je bila tradicionalno judovska in kot otrok se je nau\xc4\x8dil brati v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini. \xc4\x8ceprav sta star\xc5\xa1a govorila tudi jidi\xc5\xa1, se je dru\xc5\xbeina odlo\xc4\x8dila za ru\xc5\xa1\xc4\x8dino kot pogovorni jezik. Predmet njegove otro\xc5\xa1ke intelektualne ljubezni so bili ruski literarni klasiki. Posebej Pu\xc5\xa1kin, katerega dela so v mladem Levinasu vzbudila zanimanje za filozofijo. Ko so Nemci leta 1915 v \xc4\x8dasu prve svetovne vojne okupirali Kovno, se je dru\xc5\xbeina preselila v Ukrajino, vendar se pet let kasneje vrnejo v Litvo._NEWLINE_Levinasov filozofski \xc5\xa1tudij se je za\xc4\x8del na univerzi v Strasbourgu leta 1923. V tem \xc4\x8dasu se je osredoto\xc4\x8dal predvsem na Bergsona in Husserla ter spoznal Maurica Blanchota. Med njima se pri\xc4\x8dne tesno prijateljstvo, ki bo trajalo vse \xc5\xbeivljenje. Leta 1928 gre v Freiburg poslu\xc5\xa1at Husserla in odkrije Heideggra. Heideggrovo delo Bit in \xc4\x8das bo klju\xc4\x8dno zaznamovalo vso njegovo misel._NEWLINE_Leta 1930 zagovarja doktorsko tezo na temo Husserlove fenomenologije, ki prejme nagrado in\xc5\xa1tituta za filozofijo, in leto kasneje prevede Husserlove Kartezijanske meditacije v franco\xc5\xa1\xc4\x8dino. Levinas nosi zasluge za seznanjenje francoske akademske skupnosti s Husserlovo in Heideggrovo filozofijo. V tem \xc4\x8dasu pridobi tudi francosko dr\xc5\xbeavljanstvo, leta 1932 pa se poro\xc4\x8di z Ra\xc3\xafsso Levi, ki jo je poznal \xc5\xbee iz otro\xc5\xa1kih let. Tri leta kasneje se jima rodi h\xc4\x8di Simone in po drugi svetovni vojni sin Mich\xc3\xa4el. Ko Francija vstopi v drugo svetovno vojno, je vpoklican v francosko vojsko kot \xc4\x8dastnik in deluje kot tolma\xc4\x8d za ruski in nem\xc5\xa1ki jezik. Leta 1940 postane nem\xc5\xa1ki vojni ujetnik. Do konca vojne ostane v nem\xc5\xa1kem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du za vojne ujetnike, kjer so judje lo\xc4\x8denih od ostalih ujetnikov in morajo opravljati prisilno delo ter na svojih uniformah nositi napis JUD. Maurice Blanchot v tem \xc4\x8dasu poskrbi za varnost Levinasove \xc5\xbeene in h\xc4\x8dere. Vendar pa Levinasovo v Litvi \xc5\xbeive\xc4\x8do dru\xc5\xbeino pobijejo pripadniki SS-a._NEWLINE_Po koncu vojne se vrne v Pariz z dru\xc5\xbeino, kjer prevzame polo\xc5\xbeaj najprej u\xc4\x8ditelja in nato ravnatelja na privatni \xc5\xa1oli Ecole Normale Israelite Orientale (ENIO). V tem \xc4\x8dasu se posve\xc4\x8da tudi \xc5\xa1tudiji Talmuda pod mentorstvom Monsieurja Chouchanija. Leta 1947 izzide Levinasovo prvo izvirno delo z naslovom De l'existence a l'existant (Od obstoja k obstoje\xc4\x8demu), ki ga je pri\xc4\x8del pisati \xc5\xbee med ujetni\xc5\xa1tvom. Bil je tudi profesor filozofije na univerzi v Poiters, univerzi v Paris-Nanterre in univerzi v Sorboni. 1970 prejme \xc4\x8dastni doktorat univerze Loyola v Chicagu, leto kasneje pa nagrado za filozofijo Alberta Schweitzerja. Ko prejme Karl Jaspersovo nagrado (1983), jo sprejme v o\xc4\x8detovem imenu zaradi zaobljube, da ne bo nikoli ve\xc4\x8d stopil na nem\xc5\xa1ko ozemlje.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovino francoske filozofije v 20. stoletju lahko ozna\xc4\x8dimo predvsem kot pisano, saj so se v hitrem zaporedju menjavali vplivi razli\xc4\x8dnih nazorov. \xc4\x8ceprav se Levinasu \xc5\xa1teje zasluga, da je francosko filozofsko javnost seznanil s Heideggrom in Husserlom, pa njegova izvirna dela niso imela ve\xc4\x8djega vpliva vse do 80. let 20. stoletja. \xc5\xa0ele v tem obdobju je postala ideja etike znotraj intelektualnih krogov znova sprejeta in sprejemljiva. Dodaten zagon \xc5\xa1ir\xc5\xa1emu poznavanju njegove misli so dali tudi radijski intervjuji s Philippom Nemom, ki so prevedeni tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino pod naslovom Etika in neskon\xc4\x8dno. Pomemben faktor pa je tudi ponovno obujeno zanimanje za fenomenologijo in religiozno tematiko znotraj francoske akademske skupnosti._NEWLINE_Levinasova filozofija bralcu ponuja opis \xc5\xa1irokega spektra fenomenov. Od najbolj vsakdanjih, do mejnih izkustev: nespe\xc4\x8dnost, utrujenost, delo (napor), \xc4\x8dutno u\xc5\xbeivanje, eroti\xc4\x8dno, rojstvo, odnos do smrti. Ta \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka izkustva so ob\xc5\xa1irno opisana v njegovih zgodnjih delih Od obstajanja k obstoje\xc4\x8demu ter \xc4\x8cas in Drugi. Vsi ti opisi slu\xc5\xbeijo Levinasu za razvoj njegove centralne ideje, ki je v tezi, da etika nosi status prve filozofije. Pri tem etiko razume kot odnos Drugega, ki se ka\xc5\xbee v neskon\xc4\x8dni odgovornosti. Levinas metodolo\xc5\xa1ko sledi Husserlu, saj \xc4\x8drpa iz povsem vsakdanjega (po Husserlu naivnega) izkustva in sku\xc5\xa1a skozi refleksijo priti do stvari-na-sebi. Vendar ta Levinasova stvar-na-sebi (absolutno Drugi) ni fenomen, ne spada v obmo\xc4\x8dje fenomenologije, ampak je skrivnost, nekaj kar se izmika in skriva intencionalnosti._NEWLINE_\xc4\x8ceprav sprva navdu\xc5\xa1en nad delom Bit in \xc4\x8das Martina Heideggra, pa postane dekonstrukcija njegove filozofije Levinasova \xc5\xbeivljenjska naloga po drugi svetovni vojni in Heideggrovem simpatiziranju z nacional-socialisti\xc4\x8dno ideologijo, ki je ni nikoli preklical. Cilj, ki si ga v tem okviru postavi, je najti odnos z drugo osebo, ki se ga ne da reducirati na razumevanje in spoznanje. Za Heideggrovo tubit trdi, da predpostavlja eti\xc4\x8dni odnos do druge osebe pred vsakr\xc5\xa1nim razumevanjem in spoznanjem. Fundamentalna ontologija, ki jo postavlja Heidegger je za Levinasa tako v svojem temelju fundamentalno eti\xc4\x8dna. Samo ontologijo pa razume kot sleherni odnos do drugosti, ki se ga da reducirati na razumevanje. Levinasov trud, da bi medosebne odnose iztrgal iz obmo\xc4\x8dja vednosti izhaja iz Heideggrove ontologije, ki je zanj hkrati vi\xc5\xa1ek zahodne metafizike in ki ji o\xc4\x8dita, da ni sposobna dojeti ni\xc4\x8desar resni\xc4\x8dno drugega. Razlog se skriva v dejstvu, da \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka intencionalnost popredmeti vse v svetu in se tudi z drugimi ljudmi ne sre\xc4\x8damo neposredno, ampak vedno posredno (tudi drugi ljudje so del celote sveta \xe2\x80\x93 ni\xc4\x8d posebnega). Tak\xc5\xa1en brezbri\xc5\xbeen odnos do drugega pa za Levinasa nosi v sebi nevarnost katastrof, kot so se zgodile v drugi svetovni vojni. \xc4\x8ce odnos do drugega ni v svojem temelju eti\xc4\x8den, potem nimamo razloga za so\xc4\x8dutje._NEWLINE_Odnos z obli\xc4\x8djem Drugega Levinas iztrga iz vidnega polja, saj je razum tradicionalno razumljen kot svetloba, ki osvetli svet okoli nas in predmete v njem. Odnos z obli\xc4\x8djem je odnos jezika. Obli\xc4\x8dje me nagovarja, me poziva k odgovornosti. Obli\xc4\x8dje za Levinasa predstavlja to, kar me neskon\xc4\x8dno presega. Ideja je povzeta po Descartesu in njegovi ideji Boga iz Tretje meditacije. Pri tem zamenja Boga z Drugim. Z drugimi besedami: drugega ne morem nikoli dokon\xc4\x8dno spoznati. Kolikor se drugemu spoznavno pribli\xc5\xbeujem, toliko se drugi odteguje. Levinas tako pravi, da me obli\xc4\x8dje Drugega postavlja pod vpra\xc5\xa1aj (pod vpra\xc5\xa1ajem je subjektivnost subjekta). Etika v tem pomenu predstavlja kritiko egoisti\xc4\x8dnega, spontanega, svobodnega in avtonomnega subjekta in obli\xc4\x8dje je pogoj tako razumljene etike._NEWLINE_\xc4\x8ceprav etiko vzpostavlja kot prvo filozofijo, pa to ne pomeni, da ima status apriornega koncepta, ki bi bil nato uveljavljen v dejanskih izkustvih. Njegova etika je nasproti temu aposteriorna, je odnos z Drugim sam in ne udejanjanje etike v tem odnosu. Etika je tako postavljena v podro\xc4\x8dje \xc4\x8dutnosti in tako pravi, da Drugi subjekta zadeva. Tak\xc5\xa1na etika in njen polo\xc5\xbeaj pa potegneta za sabo tudi redefinicjo subjekta. Subjekt postane \xc4\x8dista pasivnost in sinonim za mene konkretno. Jaz sem odgovoren,jaz nosim odgovornost za Drugega. Enkratnost subjekta v polju Levinasove etike je tako dejstvo, da je subjekt tisti, ki ga Drugi poziva k odgovornosti in ki se ji zato ne more umakniti. V skladu s tem je tudi Levinasovo razumevanje filozofije, ki je ne prevaja ve\xc4\x8d tradicionalno in dobesedno kot ljubezen do modrosti, ampak prevod obrne v modrost o ljubezni."