b'\n_START_ARTICLE_\nMladina (revija)\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nTednik Mladina je bil ustanovljen januarja leta 1943, v obdobju naci-fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne okupacije Slovenije. Med vojno je delovala kot ilegalno mladinsko glasilo Zveze slovenske mladine, ki je podpiralo narodno-osvobodilni boj. Prvi urednik Mladine je bil Mitja Vo\xc5\xa1njak. Razmno\xc5\xbeevali so jo v ciklostilnih tehnikah, po odhodu uredni\xc5\xa1tva na osvobojeno ozemlje pa tiskali v tiskarni Ur\xc5\xa1ka na Rogu v nakladah od nekaj 100 do 1000 izvodov ter v ve\xc4\x8d pokrajinskih izdajah (gorenjska, \xc5\xa1tajerska, primorska). \xc5\xbde vse od svojega za\xc4\x8detka je Mladina glas protesta, upora. Po letu 1976 se je vsebinska zasnova za\xc4\x8dela radikalno spreminjati. Objavljala je vse ve\xc4\x8d opozoril na organizacijsko zmedo, na napake posameznikov in na napake v podrobnostih politi\xc4\x8dnega sistema.\n_START_SECTION_\nBurna osemdeseta\n_START_PARAGRAPH_\nMladina je po 11. kongresu ZSMS v Novem mestu leta 1982 postala avantgardno opozicijsko glasilo prenovljene mladinske organizacije, ki se je osvobodila podrejene politi\xc4\x8dne vloge. Pridobila je samostojen publicisti\xc4\x8den status in postala zelo priljubljena; po javnomnenjskih raziskavah jo je pri nakladi 22.000 izvodov bralo ve\xc4\x8d kot 100.000 ljudi. V osemdesetih letih je revija Mladina zaslovela kot politi\xc4\x8dni tednik, ki ru\xc5\xa1i tabu teme. Med drugim se je ukvarjala z vpra\xc5\xa1anji svobode tiska in svobode govora, gospodarstva, privilegiji socialisti\xc4\x8dne nomenklature, politi\xc4\x8dno vloge Jugoslovanske ljudske armade, preganjanjem opore\xc4\x8dnikov vesti, zatiranjem mladinskih subkultur, ekologijo, stavkami, uspe\xc5\xa1nostjo samoupravljanja, povojnimi poboji, represijo v socializmu itd. Vpra\xc5\xa1anje spo\xc5\xa1tovanja \xc4\x8dlovekovih pravic je bila osrednja tema pisanja Mladine. V JLA je bila Mladina v tem \xc4\x8dasu bolj kot ne prepovedana._NEWLINE_Mladina je metodo preiskovalnega novinarstva me\xc5\xa1ala s provokativno formo in vsebino, zaradi \xc4\x8desar je bila pogosto zaplenjena ali pa so se avtorji zna\xc5\xa1li v kazenskem postopku._NEWLINE_V drugi polovici osemdesetih je bila izjemno odmevna, saj je naklada presegla 50.000 izvodov. Uredni\xc5\xa1tvo Mladine je bilo v tem obdobju pod stalnim formalnim in neformalnim pritiskom oblasti. Zaradi velike odmevnosti je Mladina ob koncu osemdesetih v SFRJ veljala za dr\xc5\xbeavnega sovra\xc5\xbenika \xc5\xa1t. 1. Najbolj kriti\xc4\x8dne \xc5\xa1tevilke Mladine je oblast prepovedala in zasegla. Do konca osemdesetih let je Mladina ostala edina izrazito radikalno kriti\xc4\x8dna mno\xc5\xbei\xc4\x8dna revija, ki je obravnavala najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1a aktualna dru\xc5\xbebena vpra\xc5\xa1anja; s tem pa je pri\xc5\xa1la v ospredje zanimanja \xc5\xa1ir\xc5\xa1e jugoslovanske in slovenske javnosti. Zaradi svojega naprednega liberalnega pogleda je bila tudi eden izmed nosilcev osamosvojitvene ideje. Glavni in odgovorni uredniki, ki so najve\xc4\x8d prispevali k odmevnosti Mladine v osemdesetih letih, so Mile \xc5\xa0etinc, Bojan Korsika, Uro\xc5\xa1 Mahkovec, Bernard Ne\xc5\xbemah, Miha Kova\xc4\x8d, Franci Zavrl, Robert Botteri in Miran Lesjak.\n_START_SECTION_\nMladina na spletu\n_START_PARAGRAPH_\nMladina je spletno prisotna od julija 2000. Po zadnji raziskavi merjenja obiskanosti spletnih strani (MOSS) jeseni 2007 je spletna Mladina dosegla 105.580 razli\xc4\x8dnih uporabnikov. Stran je bila nazadnje prenovljena leta 2008. Spletna stran Mladine je v veliki meri arhiv (izbranih, ne vseh) vsebin iz tiskane Mladine. Temu je dodana dnevna vsebina, posamezni vsebinski sklopi, ki predvsem zdru\xc5\xbeujejo ali nadgrajujejo vsebinske sklope iz Mladin (npr. Proglas, Diareja in Parada) ter podatki o podjetju in uredni\xc5\xa1tvu ter ogla\xc5\xa1evanje in trgovina. Razlogi za manj\xc5\xa1e \xc5\xa1tevilo spletnih vsebin so bili predvsem finan\xc4\x8dni. Stro\xc5\xa1ki vzdr\xc5\xbeevanja in razvoja so razmeroma visoki, pri\xc5\xa1teti pa je potrebno \xc5\xa1e pla\xc4\x8de oziroma honorarje avtorjem vsebin.\n_START_SECTION_\nIzjave tedna\n_START_PARAGRAPH_\nMladina je 18. junija 1995 kot prva med slovenskimi mediji uvedla rubriko, v kateri so svoj prostor dobile izjave bolj in manj znanih ljudi. Poimenovala jo je preprosto \xe2\x80\x93 Izjave tedna. Leta 2005 je ob deseti obletnici rubrike na police knjigarn poslala knjigo, ki je po izidu Diareje 2003, \xc5\xbee drugi del Mladinine trilogije, ki slovensko zgodovino predstavlja na nekoliko druga\xc4\x8den, hudomu\xc5\xa1en na\xc4\x8din. Knjiga zaobjema izjave, ki so zaznamovale preteklo desetletje. Nekatere med njimi so bistroumne, nekatere neumne, nekatere duhovite, nekatere duhamorne, nekatere zgodovinske, nekatere preve\xc4\x8d zapletene, da bi si jih zapomnili... Zaradi svojih kvalitet (v dobrem in slabem smislu) so dobile svoj prostor v knjigi. Izjave so prispevale prakti\xc4\x8dno vse znane slovenske osebnosti iz sfere politike, \xc5\xa1porta, kulture in gospodarstva .\n_START_SECTION_\nSokol in golobica\n_START_PARAGRAPH_\nStrip Sokol in golobica se je najprej tedensko pojavljal v Mladini, potem pa je 18. septembra 2008 v Strip.art.nici Buch v Murglah iz\xc5\xa1el \xc5\xa1e v knji\xc5\xbeni obliki. Izdanih je bilo okoli 1500 izvodov. Strip ima 33 strani, razdeljen pa je v tri sklope (Usodna gora, Pu\xc5\xa1\xc4\x8davske zvezde, Za vedno) s podnaslovom Epska romanca. Pod strip sta se podpisala Lovro Mati\xc4\x8d (tekst) in Toto (ilustracije), za katerima pa se skriva pravi avtor stripa, znani ilustrator, Toma\xc5\xbe Lavri\xc4\x8d. Strip odkriva\xc2\xa0\xc2\xbbskrivnosti iz tema\xc4\x8dnega zakulisja slovenske visoke politike\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbrazgalja ne\xc5\xbena \xc4\x8dustva in vro\xc4\x8de strasti, ki vodijo usodne odlo\xc4\x8ditve na\xc5\xa1ih voditeljev\xc2\xab, je obenem tudi poln humorja, akcije in erotike. Zgodba govori o Janezu Jan\xc5\xa1i in Ur\xc5\xa1ki Ba\xc4\x8dovnik. V stripu nastopa \xc5\xa1e cela garnitura aktualnih obrazov s slovenske politi\xc4\x8dne scene, romanca pa ima sre\xc4\x8den konec._NEWLINE_Delo je vredno pozornosti, kajti velja za redek primer ne\xc5\xbene, epske, romanti\xc4\x8dne, ljubezenske, predvsem pa ostre in direktne politi\xc4\x8dne satire pri nas.'