b'\n_START_ARTICLE_\nMilan \xc5\xbdevart\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1938 je obiskoval gimnazijo v Celju, 1941 prenehal \xc5\xa1olanje zaradi okupacije. Od avgusta 1943 je delal kot aktivist OF v okrajih \xc5\xa0entilj pod Turjakom, Lovrenc na Pohorju, Slovenj Gradec in \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj. Od 1944 je bil nekaj \xc4\x8dasa borec v Tom\xc5\xa1i\xc4\x8devi brigadi. Po demobilizaciji julija 1945 je nadaljeval \xc5\xa1olanje na celjski klasi\xc4\x8dni gimnaziji, 1947 maturiral, in nadaljeval s \xc5\xa1tudijem zgodovine in geografije. Leta 1952 je diplomiral na ljubljanski Filozofski fakulteti (FF) in prav tam 1974 tudi doktoriral z disertacijo Narodnoosvobodilni boj v \xc5\xa0ale\xc5\xa1ki dolini. V letih 1958\xe2\x88\x921991 je bil ravnatelj Muzeja narodne osvoboditve v Mariboru. Tu je od 1952-1991 tudi pou\xc4\x8deval na klasi\xc4\x8dni gimnaziji, Pedago\xc5\xa1ki akademiji in kasneje na PEF. Leta 1985 je bil na FF v Ljubljani izvoljen za rednega profesorja novej\xc5\xa1e zgodovine._NEWLINE_\xc5\xbdevart se je v svojem znanstvenoraziskovalnem delu posvetil zlasti raziskavam nem\xc5\xa1ki okupaciji in NOB na slovenskem \xc5\xa0tajerskem (Po sledovih narordnoosvobodilne vojne v mariborskem okraju, 1962; Poslovilna pisma \xc5\xbertev za svobodo, 1978; \xc5\xa0tirinajsta na \xc5\xa0tajerskem, 1981; Lackov odred, 1988; ter nekaterim vpra\xc5\xa1anjem v obdobju 1914-1941 (prevrat 1918 na mariborskem obmo\xc4\x8dju, nem\xc5\xa1ka mobilizacija med 2. svetovno vojno in odpor proti njej). Njegova bibliografija obsega preko 400 enot. Bil je \xc4\x8dlan \xc5\xa1tevilnih komisij zgodovinske stroke (npr. za zgodovino Maribora, za sodobno zgodovino, za zgodovino KPS in KPJ), uredni\xc5\xa1kih odborov, svetov ustanov, dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dnih teles v Mariboru, Sloveniji in Jugoslaviji. V letih 1963\xe2\x80\x931965 je bil poslanec skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SFRJ. Za svoje delo je prejel ve\xc4\x8d priznanj in odlikovanj.'