b'\n_START_ARTICLE_\nVillefranche-de-Rouergue\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nKraj le\xc5\xbei v ju\xc5\xbeni Franciji v dolini reke Aveyron na geolo\xc5\xa1ki prelomnici, ki lo\xc4\x8duje visoko planoto Grands Causses od S\xc3\xa9gale, 60\xc2\xa0km zahodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da departmaja Rodeza. V bli\xc5\xbeini kraja se nahajajo rudniki bakra, kositra, srebra, svinca in \xc5\xbeeleza.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nVillefranche-de-Rouergue je sede\xc5\xbe istoimenskega kantona, v katerega so poleg njegove vklju\xc4\x8dene \xc5\xa1e ob\xc4\x8dine Martiel, Morlhon-le-Haut, La Rouquette, Savignac, Toulonjac in Vailhourles s 15.588 prebivalci._NEWLINE_Naselje je prav tako sede\xc5\xbe okro\xc5\xbeja, v katerem se poleg njegovega nahajajo \xc5\xa1e kantoni Aubin, Capdenac-Gare, Decazeville, Montbazens, Najac, Rieupeyroux in Villeneuve s 63.630 prebivalci.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu Albi\xc5\xbeanske vojne (1209-1229) je bila s podpisom Pari\xc5\xa1kega mirovnega sporazuma pokrajina Rouergue prene\xc5\xa1ena od dotedanjega oblastnika, pora\xc5\xbeenega Toulou\xc5\xa1kega grofa Rajmonda, na njegovo h\xc4\x8di Ivano Toulou\xc5\xa1ko, ki je postala \xc5\xbeena Alfonza Poitierskega, brata francoskega kralja Ludvika IX. Alfonz je leta 1252 ustanovil na ozemlju starej\xc5\xa1ega kraja novo glavno mesto pokrajine Rouergue - Villefranche._NEWLINE_Novo mesto je bilo oblikovano kot kvadrat po vzoru starega Rima. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku je bila uvedena listina o trgovskih obi\xc4\x8dajih, s katero je bil kraj potrjen kot sredi\xc5\xa1\xc4\x8de trgovine, s tem pa so se v kraju naselili tudi trgovci in plemstvo._NEWLINE_Leta 1628 je mesto prizadela kuga, ki je pomorila tretjino prebivalstva._NEWLINE_Leta 1779 Villefranche postane glavno mesto nove province Haute-Guyenne. Njegov pomen za\xc4\x8dne upadati z revolucijo, ko mora svoje mesto prepustiti Rodezu, sede\xc5\xbeu novonastalega departmaja Aveyron._NEWLINE_V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne je kraj 17. septembra 1943 okupirala nem\xc5\xa1ka vojska. \xc5\xa0e istega dne se je 13. divizija Waffen SS Handschar, sestavljena ve\xc4\x8dinoma iz Hrvatov in Bosancev, uprla nem\xc5\xa1kemu poveljstvu in za en dan osvobodila kraj. Vstanek je bil s prihodom bli\xc5\xbenjega nem\xc5\xa1kega garnizona kmalu zatrt, sledile so sankcije in usmrtitev ve\xc4\x8dine upornikov. V spomin na ta dogodek je bila po vojni ena od avenij preimenovana v Avenijo Hrvatov (Avenue des Croates).'