b"\n_START_ARTICLE_\nWilliam Shakespeare\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nShakespeare se je po nekaterih predvidevanjih rodil 23. aprila leta 1564, v srednji Angliji v Stratfordu na reki Avon, Johnu in Mary Shakespeare. Datum rojstva ni natan\xc4\x8den, ker so v\xc4\x8dasih vodili le evidenco o krstih. William je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den 26. aprila v cerkvi Svete trojice v Stratfordu.  Ena izmed teorij navaja, da so bili njegovi predniki kmetje in ov\xc4\x8derejci. O\xc4\x8de John naj bi bil priznan trgovec in obrtnik, mestni svetnik, kasneje tudi \xc5\xbeupan in sodnik. Drugi viri navajajo, da je bil poljedelec, tretji, da je bil rokavi\xc4\x8dar in \xc4\x8detrti celo, da je bil mesar. Nekaj \xc4\x8dasa naj bi bil skrbnik javnega reda in stra\xc5\xbee, zakladnik, svetovalec in leta 1568 celo vodja tr\xc5\xbene uprave. Williamova mati Mary je izhajala iz bogate kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine. William je bil tretji izmed devetih otrok in najstarej\xc5\xa1i sin. Otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivelo le \xc5\xa1est otrok (trije so zgodaj umrli, tako da so Williamu ostali le \xc5\xa1tirje bratje in sestra Joan). Gledali\xc5\xa1\xc4\x8du se je poleg Williama posvetil tudi njegov \xc5\xa1estnajst let mlaj\xc5\xa1i brat Edmund, gledali\xc5\xa1ki igralec, ki pa je umrl \xc5\xbee pri sedemindvajsetih letih._NEWLINE_Mali William naj bi bil \xc5\xbee pri \xc5\xa1tirih letih o\xc4\x8daran z nastopa\xc5\xa1kim bli\xc5\xa1\xc4\x8dem okoli svojega o\xc4\x8deta, mestnega svetnika, odetega v \xc4\x8dudovita \xc5\xa1krlatna obla\xc4\x8dila in z dvema rjavo-rumeno odetima slu\xc5\xbeabnikoma, ki sta nosila \xc5\xbeezlo ter ga spremljala na sejmih in mestnih prireditvah. Nekaj let kasneje je za\xc4\x8del obiskovati doma\xc4\x8do \xc5\xa1olo, kjer je dobil prva znanja, \xc5\xa1olanje pa nadaljeval v novi klasi\xc4\x8dni gimnaziji King's New School. Nekateri njegovi biografi menijo, da je bil bolj slab u\xc4\x8denec in imel te\xc5\xbeave s koncentracijo. Vendar kljub temu je pridobil temeljno znanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, franco\xc5\xa1\xc4\x8dine, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine, gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in morda tudi \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dine. Shakespeare je zaradi pomanjkanja denarja zapustil \xc5\xa1olo pri petnajstih in ni nadaljeval \xc5\xa1olanja na univerzi. Kaj se je potem dogajalo z njim, ni znano. Nekateri ga \xc5\xbee omenjajo kot igralca, ki se je pojavljal v nekaterih uli\xc4\x8dnih gledali\xc5\xa1kih prireditvah. Leta 1582 se je kot osemnajstleten mladeni\xc4\x8d poro\xc4\x8dil z osem let starej\xc5\xa1o Anne Hathaway. Biografi navajajo, da je bila poroka prisiljena, brez privoljenja nevestinih star\xc5\xa1ev in Williama ni posebej osre\xc4\x8dila. Anne mu je rodila tri otroke, h\xc4\x8derko Susanno leta 1583 ter dvoj\xc4\x8dka Hamneta in Judith leta 1585.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se je gledali\xc5\xa1ka in pisateljska kariera Williama Shakespeara odvijala v Londonu, je njegova dru\xc5\xbeina ostala in \xc5\xbeivela v Stratfordu. Ni znano, kolikokrat se je za \xc4\x8dasa bivanja v Londonu vra\xc4\x8dal v Stratford, toda \xc4\x8dutil je veliko pripadnost Stratfordu in okolju, iz katerega je izhajal. Razlog za Shakespeareov odhod v London ni znan. Predvideva se, da je od\xc5\xa1el kmalu po rojstvu dvoj\xc4\x8dkov, leta 1586, zaradi bojazni pred kaznijo zaradi krivolova. V Londonu je najprej delal v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du kot pomo\xc5\xbeni delavec, nato pa se je pre\xc5\xbeivljal kot igralec, re\xc5\xbeiser, dramaturg in dramski pisec. Prvi pisni dokument, ki govori o njegovem delu v Londonu, datira v leto 1592. Gre za pamflet, v katerem je takrat cenjeni romanopisec in dramatik Robert Greene napadel mladega knji\xc5\xbeevnega povzpetne\xc5\xbea in \xc2\xbbkrpa\xc4\x8da dramskih del\xc2\xab\xc2\xa0- Williama Shakespeara. Od leta 1594 pa do konca svoje kariere je bil Shakespeare \xc4\x8dlan gledali\xc5\xa1ke skupine Lord Chamberlain's Men, ki se je leta 1603, ko je postal njen pokrovitelj kralj Jakob I., preimenovala v King's Men. _NEWLINE_V letih prvega velikega literarnega vzpona pa ga je v zasebnem \xc5\xbeivljenju verjetno precej pretresla smrt (1596) enajstletnega sina Hamneta. Nekateri povezujejo Hamnetovo ime celo z nastankom tragedije Hamlet. Dva meseca po Hamnetovi smrti si je o\xc4\x8de John gmotno spet opomogel, saj je dru\xc5\xbeina dobila pravico do grba. Da se je stanje Shakespearov popravilo in da so bili s podelitvijo grba povzdignjeni v plemi\xc5\xa1ki stan, je nedvomno pripomogel tudi William z zvezami, ki si jih je medtem pridobil v Londonu. Verjetno pa si je z gledali\xc5\xa1kim poslom zelo opomogel, ker si je lahko leta 1597 kupil hi\xc5\xa1o v Stradfordu na Novem trgu, kjer je pozneje sku\xc5\xa1al v miru pre\xc5\xbeiveti zadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja. Leta 1599 je zavzel eno vodilnih mest v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Globe, medtem ko je bil \xc5\xbee desetletje delni\xc4\x8dar gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Blackfriars. Vsa naslednja leta je tudi vztrajno dokupoval zemljo in nepremi\xc4\x8dnine v Stratfordu. Ko sta brata Burbadge prevzela gledali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc2\xbbGlobe\xc2\xab, ki je postalo najznamenitej\xc5\xa1e angle\xc5\xa1ko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de v elizabetinski dobi, se jima je pridru\xc5\xbeil kot delni\xc5\xa1ki solastnik._NEWLINE_O tem, kaj je sprva po\xc4\x8del v Londonu, obstajajo prav tako nasprotujo\xc4\x8da si mnenja. Pravijo, da je v za\xc4\x8detku varoval konje gosp\xc3\xb4di, ki je prihajala h gledali\xc5\xa1kim predstavam, kmalu je bil v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du pomo\xc4\x8dnik, igralec manj\xc5\xa1ih vlog, nato prirejevalec iger, leta 1592 pa je postal nevaren tekmec tedanjim dramatikom. Tega leta so v Londonu uprizorili njegovega Henrika VI, leta 1593 pa je Shakespeare javno stopil v takratni londonski svet knji\xc5\xbeevnikov, ko je izdal epsko pesnitev \xc2\xbbVenera in Adonis\xc2\xab. Leta 1594 je izdal svojo drugo epsko pesnitev \xc2\xbbLukrecijo\xc2\xab. Shakespeare je kmalu dobil za\xc5\xa1\xc4\x8ditnike in prijatelje. Kot opazovalec se je lahko udele\xc5\xbeeval zabav in u\xc4\x8denih pogovorov in tako dobival vpogled v plemi\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. Njegova veljava v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je postajala vse, tako se je 1598 njegovo ime za\xc4\x8delo pojavljati na plakatih. Postal je delni\xc4\x8dar v svoji gledali\xc5\xa1ki skupini in kot pisatelj tragedij in komedij do\xc5\xbeivljal uspehe pri navdu\xc5\xa1enem ob\xc4\x8dinstvu. V tem \xc4\x8dasu je napisal tragedijo \xc2\xbbRomeo in Julija\xc2\xab, komedijo \xc2\xbbSen kresne no\xc4\x8di\xc2\xab, nato je sledil \xc2\xbbBene\xc5\xa1ki trgovec\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbJulij Cezar\xc2\xab\xc2\xa0ter veseloigre \xc2\xbbMnogo hrupa za ni\xc4\x8d\xc2\xab, \xc2\xbbKakor vam drago\xc2\xab\xc2\xa0in \xc2\xbbKar ho\xc4\x8dete\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nTeorija o zaroti\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja teorija, da je bil leta 1601 skupaj s prijateljema grofom Essexom in grofom Southamptonom udele\xc5\xbeen v neuspeli zaroti proti kraljici Elizabeti I. Zarota, v katero je bilo vpletenih ve\xc4\x8d plemi\xc4\x8dev, je bila izdana in sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je vse ostro kaznovalo \xe2\x80\x93 \xc5\xa1tevilnim, med njimi tudi grofu Essexu, so odsekali glavo, Southamptona pa so zaprli. V nevarnosti je bil tudi Shakespeare, ker so zarotniki dan pred napadom naro\xc4\x8dili uprizoritev njegove kraljevske kronike Rihard II. v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Globe, da bi tako pri ljudeh pove\xc4\x8dali pripravljenost na upor (v drami je prikazan umor nesposobnega kralja). V vsakem primeru so ti dogodki gotovo vplivali na dela, ki jih je napisal v naslednjih letih in ki jih zaznamuje pesimizem, to so tragedije \xc2\xbbOthello\xc2\xab, \xc2\xbbKralj Lear\xc2\xab, \xc2\xbbMacbeth\xc2\xab, \xc2\xbbTimon Atenski\xc2\xab, \xc2\xbbKoriolan\xc2\xab\xc2\xa0in druge. _NEWLINE_Po naravni smrti kraljice Elizabete je pri\xc5\xa1el na oblast novi kralj Jakob I., sin Marije Stuart, ki je zarotnike pomilostil. Kralj je dal dovoljenje, da se sme v gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih uprizarjati kakr\xc5\xa1nekoli gledali\xc5\xa1ke igre od tragedij, pa do pastoralov. Shakespearov polo\xc5\xbeaj se je pod novim kraljem dokon\xc4\x8dno utrdil in v letih od 1598 do 1609 je napisal veliko sonetov. Le-ti sodijo med njegova pomembnej\xc5\xa1a dela.\n_START_SECTION_\nVrnitev v Stratford\n_START_PARAGRAPH_\nNih\xc4\x8de ne ve, zakaj  je skoraj petdesetletni Shakespeare okrog leta 1612-1613 zapustil London in se vrnil v rojstni kraj. Morda se je vsega naveli\xc4\x8dal, ter je hotel u\xc5\xbeivati v miru, kar si je zaslu\xc5\xbeil gmotno in moralno. Tudi slave je imel takrat \xc5\xbee dovolj, saj ga je zgodovinar Camden \xc5\xbee leta 1605 imenoval za genija takratnega \xc4\x8dasa. Morda se je dokon\xc4\x8dno preselil v Stratford \xc5\xa1ele po 29. juniju 1613. leta, ko je med predstavo \xc2\xabHenrika VIII.\xc2\xab\xc2\xa0zgorelo gledali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc2\xbbGlobe\xc2\xab. 10. februarja 1616 je bil \xc5\xbee na svatbi svoje h\xc4\x8dere Judite, petnajst dni po tem pa je \xc5\xbee naredil oporoko. Za glavna dedi\xc4\x8da je dolo\xc4\x8dil h\xc4\x8der Suzano in njenega mo\xc5\xbea zdravnika dr. Johna Halla. Judita je dobila 300 funtov, obdaril pa je tudi sestro in druge sorodnike ter prijatelje. \xc5\xbdena Ana pa je dobila le posteljo in \xc5\xa1e to ne najbolj\xc5\xa1o. Celo reve\xc5\xbeem je zapustil ve\xc4\x8d kot njej. To je kazalo, da se nista razumela, k \xc4\x8demur so pripomogla tudi leta, saj je bila od njega starej\xc5\xa1a osem let. _NEWLINE_Shakespeare po letu 1614 ni ve\xc4\x8d od\xc5\xa1el iz Stratforda. Za\xc4\x8del je bolehati in na svoj domnevni rojstni dan, 23. aprila leta 1616, je umrl  v starosti 52 let. Pokopan je v stratfordski cerkvi. V nagrobno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, pod katero le\xc5\xbei, so vklesani \xc5\xa1tirje stihi, ki bi jih naj sam napisal in ki se v proznem prevodu glasijo:\xc2\xa0\xc2\xbbDobri prijatelj, Jezusu na ljubo ne grebi po prahu, ki je tu zaprt. Blagoslovljen mo\xc5\xbe, ki prizana\xc5\xa1a tem kamnom, in preklet bodi vsak, ki bi vznemirjal moje kosti\xc2\xab. V steno na levi pa je v marmor vklesan njegov kip s papirjem in peresom ter v skrbno izklesani gosposki obleki.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevni opus\n_START_PARAGRAPH_\nSkupni opus obsega 37 gledali\xc5\xa1kih iger in 154 sonetov.\n_START_SECTION_\nSoneti\n_START_PARAGRAPH_\nWilliam Shakespeare je napisal tudi okrog 154 sonetov, ki so bili pove\xc4\x8dini posve\xc4\x8deni njegovemu prijatelju in patronu Henryu Wriothsleyu, grofu Southamptonu. V slovenski jezik jih je odli\xc4\x8dno prepesnil Janez Menart."