b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdiga Herberstein\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdiga Herberstein se je rodil v Vipavi na Kranjskem, ki je bila tedaj del Habsbur\xc5\xa1ke monarhije, o\xc4\x8detu Leonhardu von Herberstein in materi Barbari von Lueg, sestri Erazma Predjamskega. O njegovi mladosti je malo znanega, razen tega, da se je \xc5\xbee zgodaj nau\xc4\x8dil slovenskega jezika. To znanje je pomembno vplivalo na njegovo kasnej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje in delo. Herberstein si je za tajnika izbral rojaka Luko iz Dobrepolja, ki mu je bil v veliko pomo\xc4\x8d pri pisanju._NEWLINE_Leta 1499 se je vpisal na Univerzo na Dunaju, kjer je \xc5\xa1tudiral filozofijo in pravo. Leta 1506 je vstopil v vojsko s \xc4\x8dinom \xc4\x8dastnika in sodeloval v ve\xc4\x8d spopadih proti mad\xc5\xbearom in bene\xc4\x8danom. Leta 1508 ga je cesar Maksimilijan I. Habsbur\xc5\xa1ki povzdignil v viteza. Leta 1515 je postal \xc4\x8dlan cesarskega sveta in pri\xc4\x8del dolgo in ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8do diplomatsko kariero, pri kateri mu je bilo v pomo\xc4\x8d njegovo znanje nem\xc5\xa1kega, italijanskega, slovenskega in francoskega jezika. Med letoma 1515-1553 je opravil 69 potovanj v tujino. Veliko je potoval v \xc5\xa0vico, Dansko, \xc5\xa0panijo, \xc4\x8ce\xc5\xa1ko in Mad\xc5\xbearsko. V letih 1516 - 1526 je obiskoval Poljsko in Moskovsko veliko kne\xc5\xbeevino, ter postal veleposlanik pri moskovskem velikem knezu Vasiliju III Ivanovi\xc4\x8du. Najodmevnej\xc5\xa1e je bilo leta 1541, ko je uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil pogajanja o premirju z otomanskim sultanom Sulejmanom in dve potovanji v Moskovsko veliko kne\xc5\xbeevino. Tako je \xc5\xbee s svojim prvim potovanjem v Moskovsko veliko kne\xc5\xbeevino leta 1516/17 Herberstein postal "strokovnjak za Vzhodno Evropo" v habsbur\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi, drugo potovanje na moskovski dvor k carju Ivanu Groznem pa je opravil leta 1525/26._NEWLINE_\xc5\xbdiga Herberstein je umrl na Dunaju leta 1566 in je pokopan v tamkaj\xc5\xa1nji cerkvi sv. Mihaela (Michaelerkirche).\n_START_SECTION_\nDela\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1549 je na Dunaju v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini izdal knjigo Rerum moscoviticarum commentarii (slovensko Moskovski zapiski), eno prvih evropskih del o moskovskih razmerah in zgodovini. Prvi ponatis je bil izdan \xc5\xbee leta 1551, nekoliko spremenjen leta 1556 in ponovno v raz\xc5\xa1irjeni izdaji s strani avtorja v naslednjem letu v Baslu. Prevedena je bila v \xc5\xa1tevilne jezike. Italijanska verzija pod naslovom "Comentari della Moscovia et par instrumentov della Russia et delle altre cose belle et Notabile" je bila izdana leta 1550 v Benetkah. Prevod v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini je iz\xc5\xa1el leta 1557 na Dunaju, pod naslovom "Moscovia der Hauptstat in Reissen". John Pantaleon (1522-1595), doktor umetnosti in medicine iz Basla (\xc5\xa0vica) je pripravil drugi nem\xc5\xa1ki prevod z naslovom "Moskoviter wunderbare Historien" leta 1563. V naslednjih letih je iz\xc5\xa1la \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat, tudi pod naslovom "Moskovitische Chronica", med drugim je eno izdala Katarina Velika v Petersburgu leta 1795._NEWLINE_Njegovo drugo pomembno delo ima naslov \xc4\x8cude\xc5\xbei narave, napisal pa je tudi rodovnik svoje dru\xc5\xbeine.\n_START_SECTION_\nRazno\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem je poimenovana ulica v Ljubljani (za Be\xc5\xbeigradom).'