b'\n_START_ARTICLE_\nPoljska\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nPoljska skoraj v celoti le\xc5\xbei na delu severnoevropskega Nem\xc5\xa1ko-poljskega ni\xc5\xbeavja, povpre\xc4\x8dna vi\xc5\xa1ina dr\xc5\xbeave je 173 metrov. Ju\xc5\xbena meja poteka po gorovjih Sudeti in Karpati (tudi gorovje Tatre, kjer je najti najvi\xc5\xa1ji vrh dr\xc5\xbeave, Rysy z 2.499 metri)._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava je najve\xc4\x8dkrat razdeljena na pet naravnih topografskih obmo\xc4\x8dij. Najve\xc4\x8dje izmed teh je osrednje ni\xc5\xbeavje, ki se \xc5\xa1iri iz zahoda proti vzhodu. To je ravninsko podro\xc4\x8dje, ki ga je neko\xc4\x8d prekrival celinski ledenik, danes pa so neko\xc4\x8d jezerske kotanje \xc5\xbee zasute s sedimenti. Osrednje ni\xc5\xbeavje seka ve\xc4\x8d rek, med katerimi sta najpomembnej\xc5\xa1i Odra, ki te\xc4\x8de \xc4\x8dez \xc5\xa0lezijsko ni\xc5\xbeavje, in Visla, ki te\xc4\x8de \xc4\x8dez ni\xc5\xbeavje vzhodnega dela osrednje Poljske. Ju\xc5\xbeno od tega ni\xc5\xbeavja je Malopoljsko vi\xc5\xa1avje, ki je za\xc4\x8detek vi\xc5\xa1jih gora nekoliko ju\xc5\xbeneje. Znano je po svojih zalogah fosilnih goriv, zlasti premoga, ki so omogo\xc4\x8dile razvoj obse\xc5\xbene industrije v \xc5\xa0leziji. Po ju\xc5\xbeni meji dr\xc5\xbeave se razprostira visokogorje, ki ga sestavljajo Sudeti na zahodu in Karpati na vzhodu. Slednji predstavljajo najbolj slikovito gorovje v dr\xc5\xbeavi. Severni del dr\xc5\xbeave prekriva veliko jezerno obmo\xc4\x8dje, ki so ga oblikovali pleistocenski ledeniki, tu pa le\xc5\xbei tudi znana Mazurija. \xc5\xa0e bolj severno se de\xc5\xbeela stika z Baltskim morjem, tu pa je podro\xc4\x8dje obalnih ravnic, napravljenih iz morskih sedimentov. Dva ve\xc4\x8dja zaliva, ki jih je najti tu, sta Pomorjanski in Gdanski. V bli\xc5\xbeini Gdanska reka Visla ustvarja obse\xc5\xbeno re\xc4\x8dno delto._NEWLINE_Poljsko pre\xc4\x8dka nekaj ve\xc4\x8djih evropskih rek: Visla (Wis\xc5\x82a), Odra, Varta (Warta) in Bug. Pomembna lastnost je tudi nekaj ve\xc4\x8d kot 9.300 jezer, ki so posledica ledeni\xc5\xa1ke dejavnosti in se v ve\xc4\x8dji meri nahajajo na severu dr\xc5\xbeave, \xc5\xa1e zlasti v Mazurskem vojvodstvu, ki slovi po svojih jezerih. Velik del povr\xc5\xa1ja de\xc5\xbeele je pokrit z gozdovi.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPoljsko podnebje je vsota razli\xc4\x8dnih zra\xc4\x8dnih mas. Tako vla\xc5\xbeni morski zrak prihaja iznad Atlantika preko Zahodne Evrope, arkti\xc4\x8dni zrak iznad severnih predelov Atlantskega oceana, subtropski zrak pa iz podro\xc4\x8dij nad ju\xc5\xbenim Atlantikom. Kljub temu da prevladujejo hladni zra\xc4\x8dni tokovi severa, redni vdori drugih zra\xc4\x8dnih mas ustvarjajo zmerno toplo podnebje; ko pride do izostanka teh zra\xc4\x8dnih mas, se zimske temperature lahko spustijo tudi do -40\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Poljska pomlad se pri\xc4\x8dne aprila, medtem ko se poletni meseci za\xc4\x8dno z junijem in kon\xc4\x8dajo z avgustom; to je \xc4\x8das toplej\xc5\xa1ega vremena, zlasti med pihanjem ju\xc5\xbenih vetrov. Prehod v zimo se za\xc4\x8dne s prihodom vlage in hladnega zraka v novembru. Preostanek leta zasedajo zimski meseci, obdobje mraza in sne\xc5\xbenih padavin. Koli\xc4\x8dina teh je sicer zaradi odmaknjenosti de\xc5\xbeele v notranjost celine razmeroma majhna._NEWLINE_Povpre\xc4\x8dna letna temperatura dr\xc5\xbeave se giblje med 6\xc2\xa0\xc2\xb0C na severovzhodu in 8\xc2\xa0\xc2\xb0C na jugozahodu; pri vrhovih gora pa se povpre\xc4\x8dna letna temperatura nahaja tudi pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem. Nekoliko druga\xc4\x8dne temperaturne vzorce je najti ob obalah Baltskega morja, kjer so poletja hladnej\xc5\xa1a in zime toplej\xc5\xa1e od dr\xc5\xbeavnega temperaturnega povpre\xc4\x8dja._NEWLINE_Letna koli\xc4\x8dina padavin za Poljsko je 600 milimetrov. Tu najbolj odstopajo gorski predeli, ki na dolo\xc4\x8denih podro\xc4\x8djih prejmejo ve\xc4\x8d od 1.300\xc2\xa0mm, pa tudi dolo\xc4\x8dena ozemlja ob Visli, katerih padavinski stolpec se spusti pod 500\xc2\xa0mm. V zimskem \xc4\x8dasu ima ve\xc4\x8d kot polovica padavin v ni\xc5\xbeavju in vse padavine v gorovju obliko snega. Koli\xc4\x8dina padavin je v poletnem \xc4\x8dasu dvakrat tolik\xc5\xa1na kot v zimskem.\n_START_SECTION_\nNaravna bogastva\n_START_PARAGRAPH_\nPoljska razpolaga z velikimi koli\xc4\x8dinami premoga in zato predstavlja eno vodilnih evropskih izvoznic slednjega. Druga naravna bogastva sestavljajo zaloge sulfatov, bakra, zemeljskega plina, \xc5\xbeeleza, cinka, svinca in soli._NEWLINE_Velik pomen ima kmetijstvo. 47\xc2\xa0% vse povr\xc5\xa1ine dr\xc5\xbeave je primerne za obdelovanje, stalni posevki zavzemajo 1\xc2\xa0%, stalne pa\xc5\xa1ne povr\xc5\xa1ine 13\xc2\xa0%, gozdne povr\xc5\xa1ine pa 29\xc2\xa0%. Namakanih povr\xc5\xa1in je okoli 1.000\xc2\xa0km\xc2\xb2 (podatek 1993).\n_START_SECTION_\nOkoljski problemi in sporazumi\n_START_PARAGRAPH_\nPoljska je v \xc4\x8dasu vladavine komunizma pre\xc5\xa1la mo\xc4\x8dan razvoj te\xc5\xbeke industrije. Posledice te danes predstavljajo najve\xc4\x8dji okoljski problem, kljub zatonu te\xc5\xbeke industrije po letu 1989 in kasnej\xc5\xa1i ve\xc4\x8dji skrbi za ekolo\xc5\xa1ko problematiko. Problem ostaja onesna\xc5\xbeevanje zraka z \xc5\xbeveplovim dioksidom, ki ga ustvarjajo termo-elektrarne, ter posledi\xc4\x8den kisli de\xc5\xbe, ki povzro\xc4\x8da \xc5\xa1kodo na gozdovih. Onesna\xc5\xbeevanje tal povzro\xc4\x8dajo odplake iz mest in industrijskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d._NEWLINE_Poljska je podpisnica sporazumov o onesna\xc5\xbeevanju zraka, o Antarktiki, o biotski raznovrstnosti, podnebnih spremembah, ogro\xc5\xbeenih vrstah, spreminjanju okolja, nevarnih odpadkih, pomorskem pravu, odlaganju odpadkov v morje, poskusih z jedrskim oro\xc5\xbejem, varovanju ozonske plasti in mokri\xc5\xa1\xc4\x8dih. Podpisala, ne pa tudi ratificirala, je \xc5\xa1e sporazume o onesna\xc5\xbeevanju zraka z du\xc5\xa1ikovimi oksidi, z obstojnimi organskimi snovmi, s sulfati ter Kjotski protokol.\n_START_SECTION_\nVeje oblasti\n_START_PARAGRAPH_\nVladno strukturo vodi kabinet ministrov na \xc4\x8delu z ministrskim predsednikom. Ministre imenuje predsednik dr\xc5\xbeave glede na predloge premiera, navadno pa izhajajo iz vladajo\xc4\x8de koalicije v spodnjem zakonodajnem domu. Poglavar dr\xc5\xbeave je predsednik, ki ga volilni upravi\xc4\x8denci volijo vsakih pet let. Trenutni predsednik dr\xc5\xbeave je Andrzej Sebastian Duda._NEWLINE_Poljski volivci volijo \xc4\x8dlane dvodomnega parlamenta (narodni zbor, poljsko Zgromadzenie Narodowe), ki sestoji iz 460 \xc4\x8dlanov spodnjega doma (Sejm) in 100 \xc4\x8dlanov senata. \xc4\x8clani spodnjega doma so izbrani po proporcionalnem volilnem sistemu, v dom pa se lahko vklju\xc4\x8dijo le stranke, ki so na volitvah dosegle vsaj 5\xc2\xa0% glasov (z izjemo predstavnikov manj\xc5\xa1ine)._NEWLINE_Pravosodna oblastna veja ima manj\xc5\xa1o vlogo pri vodenju dr\xc5\xbeave. Osrednji instituciji sta vi\xc5\xa1je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (sodnike dolo\xc4\x8di predsednik republike na predlog Narodnega zbora za pravosodje, za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das) in ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (sodnike dolo\xc4\x8di sejm za obdobje devetih let). Ombudsmana oziroma komisarja za \xc4\x8dlovekove pravice (Rzecznik Praw Obywatelskich) imenuje sejm za obdobje petih let. Ta ima dol\xc5\xbenost varovanja \xc4\x8dlovekovih pravic in nadzora nad izvajanjem z njimi povezanih zakonov, prav tako pa bdi nad izvajanjem socialnih pravic.\n_START_SECTION_\nMednarodne povezave\n_START_PARAGRAPH_\nPoljska je postala polnopravna \xc4\x8dlanica zveze NATO marca 1999, Evropske unije pa maja 2004. Svojo zavzetost za vstop v NATO je dr\xc5\xbeava izkazovala z odlo\xc4\x8dnim sodelovanjem v Partnerstvu za mir, zaradi \xc4\x8desar je bila v zvezo povabljena ob njenem prvem \xc5\xa1iritvenem krogu na vrhu zveze julija 1997 v Madridu. Ravno tako si je Poljska po razpadu Vzhodnega bloka prizadevala za hitro ponovno integracijo v Zahodno ekonomijo, zato se je hitro, leta 1994, pridru\xc5\xbeila Zahodnoevropski uniji. Leta 1996 je prejela polnopravno \xc4\x8dlanstvo v Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj. Vkup z ostalimi \xc4\x8dlanicami Vi\xc5\xa1egrajske skupine je dr\xc5\xbeava 1. maja 2004 vstopila tudi v Evropsko unijo._NEWLINE_Politi\xc4\x8dne spremembe, ki so kon\xc4\x8dale hladno vojno in spremenile politi\xc4\x8dni zemljevid Srednje Evrope, so prinesle odprte politi\xc4\x8dne odnose med dr\xc5\xbeavami propadlega bloka. Poljska je sklenila mednarodne pogodbe z vsemi sedmimi sosedami, posebne sporazume pa \xc5\xa1e z Litvo in Ukrajino, in sicer z namenom integracije teh dveh dr\xc5\xbeav v evropske sisteme._NEWLINE_Poljska je tudi \xc4\x8dlanica Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter aktivna udele\xc5\xbeenka invazije na Irak leta 2003 oziroma Koalicije voljnih.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2015, poljski prihodki od turizma zna\xc5\xa1ali 12,3 milijarde ameri\xc5\xa1kih dolarjev, kar je okoli 6% poljskega BDP. Glavne turisti\xc4\x8dne destinacije na Poljskem ve\xc4\x8dja mesta in naravna obmo\xc4\x8dja. Hotelska baza je dobro razvit, najbolje v gorah, ob morju in v velikih mestih, npr. Var\xc5\xa1ava, Krakov in Szczecin._NEWLINE_Glavne turisti\xc4\x8dne znamenitosti so Var\xc5\xa1ava, Krakov, Wieliczka, Zakopane, O\xc5\x9bwi\xc4\x99cim, Vroclav, Poznanj, Gniezno, Gorz\xc3\xb3w Wielkopolski, Szczecin, \xc5\x9awinouj\xc5\x9bcie, Gdansk, Gdynia, Torunj, Bydgoszcz, Lublin, \xc4\x8censtohova in prav tako Lod\xc5\xbe, \xc5\x81owicz, Uniej\xc3\xb3w, Nowy Targ, Katovice, Opole, G\xc5\x82og\xc3\xb3w, Zielona G\xc3\xb3ra, Stargard, Hel, Ustka, Frombork, K\xc4\x99trzyn, Bartoszyce, Brodnica, Bia\xc5\x82ystok, Hajn\xc3\xb3wka, Zamo\xc5\x9b\xc4\x87, Kielce, Tarnobrzeg in Sandomierz._NEWLINE_Naravne vrednote v turizmu: Karpati (zlasti Visoke Tatre - Narodni park Tatra), Krkono\xc5\xa1i - Narodni park Karkonosze, Visla, Odra, Baltsko morje (zlasti Narodni Park Wolin in Slovinski narodni park), Bledovska pu\xc5\xa1\xc4\x8dava in Belove\xc5\xa1ka pu\xc5\xa1\xc4\x8da (Narodni park Bialowieza).\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPoljska je bila skozi zgodovino prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de mnogih jezikov, kultur in ver. Po 2. svetovni vojni je sprememba meja, pa tudi migracije, Poljsko spremenila v etni\xc4\x8dno zelo homogeno dr\xc5\xbeavo. 96,74\xc2\xa0% prebivalcev se izreka za Poljake, le 1,23\xc2\xa0% prebivalcev se pripisuje drugim narodnostim, za preostanek pa narodnost ni znana (podatek 2002)._NEWLINE_Uradne narodne manj\xc5\xa1ine v dr\xc5\xbeavi so Armenci, Belorusi, \xc4\x8cehi, Judi, Litovci, Nemci, Rusi, Slovaki in Ukrajinci, uradne narodnostne manj\xc5\xa1ine pa so Karaimi, Lemki, Romi in Tatari._NEWLINE_Uradni jezik dr\xc5\xbeave je polj\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki sodi na zahodno vejo slovanskih jezikov. Poleg tega za pomo\xc5\xbene uradne jezike so bili priznani jeziki narodnih manj\xc5\xa1in na obmo\xc4\x8djih njihove strnjene naselitve ter ka\xc5\xa1ub\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo govorijo Poljaki v Pomorjanskem vojvodstvu._NEWLINE_Poljska je dr\xc5\xbeava z visoko uveljavljeno religijo: velika ve\xc4\x8dina Poljakov je rimsko-katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi, 75\xc2\xa0% prebivalstva pa so aktivni katoli\xc4\x8dani. Preostali verniki pripadajo judovski, pravoslavni in protestantski manj\xc5\xa1ini.'