b'\n_START_ARTICLE_\nKnji\xc5\xbenica FE in FRI, Ljubljana\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ni podatki\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica FE in FRI je visoko\xc5\xa1olska knji\xc5\xbenica in je skupna dvema fakultetama: Fakulteti za elektrotehniko (v nadaljevanju FE) ter Fakulteti za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in informatiko (v nadaljevanju FRI). Knji\xc5\xbenica se nahaja v prostorih FE in FRI na naslovu: Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ka cesta 25, 1000 Ljubljana._NEWLINE_Urnik:_NEWLINE_Knji\xc5\xbenica s \xc4\x8ditalnico: ponedeljek - \xc4\x8detrtek 8.00 \xe2\x80\x93 15.00 ure, petek 8.00 \xe2\x80\x93 14.00 ure_NEWLINE_Popoldanska \xc4\x8ditalnica: ponedeljek - \xc4\x8detrtek 15.15 \xe2\x80\x93 21.00 ure, petek 14.15 \xe2\x80\x93 21.00 ure_NEWLINE_Poletni in predprazni\xc4\x8dni urnik knji\xc5\xbenice s \xc4\x8ditalnico: ponedeljek \xe2\x80\x93 \xc4\x8detrtek 8.00 \xe2\x80\x93 14.00 ure, petek 8.00 \xe2\x80\x93 13.00 ure_NEWLINE_Telefon: 01 4768 215 (izposoja, informacije)ali 01 4768 416 (vodja knji\xc5\xbenice)_NEWLINE_E-naslov: knjiznica@fe.uni-lj.si_NEWLINE_URL: http://www.fe.uni-lj.si/knjiznica/splosna_predstavitev/\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica je \xc5\xbee od za\xc4\x8detka svojega razvoja mo\xc4\x8dno povezana z izobra\xc5\xbeevalno in raziskovalno dejavnostjo mati\xc4\x8dne ustanove. Elektrotehnika je bila na ozemlju dana\xc5\xa1nje Slovenije precej razvita \xc5\xbee pred prvo svetovno vojno. Za\xc4\x8detek visoko\xc5\xa1olskega \xc5\xa1tudija je bil 19. maja 1919 z ustanovitvijo tehni\xc4\x8dnih te\xc4\x8dajev. S tem jim je bil priznan akademski status. \xc5\xbde ob ustanovitvi Univerze v Ljubljani je bilo ustanovljeno Akademsko dru\xc5\xa1tvo jugoslovanskih tehnikov, ki je zdru\xc5\xbeevalo tehnike vseh strok. Temeljna naloga dru\xc5\xa1tva je bila zagotavljanje pomo\xc4\x8di \xc4\x8dlanom pri oskrbi s knjigami, skriptami, papirjem, risalnim priborom in ostalimi u\xc4\x8dnimi pripomo\xc4\x8dki. Dru\xc5\xa1tvo je imelo svojo knji\xc5\xbenico. Po letu 1923 se je knji\xc5\xbenica zaradi razli\xc4\x8dnih interesov posameznih strok pri nabavi literature in strokovnega izpopolnjevanja razdelila glede na strokovno usmerjenost. Najprej je bila knji\xc5\xbenica oddelka za elektrotehniko namenjena le u\xc4\x8dnemu osebju, \xc5\xa1ele kasneje tudi \xc5\xa1tudentom. Na ugled Fakultete za elektrotehniko v svetu je mo\xc4\x8dno vplivala revija Elektrotehni\xc5\xa1ki vestnik, ki je \xc5\xa1e danes mo\xc4\x8dno povezana s knji\xc5\xbenico. Uredni\xc5\xa1tvo Elektrotehni\xc5\xa1kega vestnika je v zamenjavo za svojo revijo prejemalo vrsto strokovnih revij iz celega sveta, ki so dostopne v knji\xc5\xbenici. Knji\xc5\xbenica je prav tako dobro preskrbljena z vodilno literaturo na podro\xc4\x8dju elektrotehni\xc5\xa1ke znanosti, saj so znane zalo\xc5\xbebe iz vseh kontinentov po\xc5\xa1iljale v recenzijo strokovne knjige. V obdobju zadnjih desetih let v knji\xc5\xbenici najbolj izstopata njena prostorska raz\xc5\xa1iritev, preureditev ter avtomatizacija poslovanja. Od leta 1993 je knji\xc5\xbenica tudi polnopravna \xc4\x8dlanica sistema COBISS. (Splo\xc5\xa1na predstavitev, 2009)\n_START_SECTION_\nGradivo\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica skrbi za sistemati\xc4\x8dno zbiranje, hranjenje in izposojo u\xc4\x8dbenikov, ki jih izdaja fakultetna zalo\xc5\xbeba. Dopolnjuje zbirke obvezne in priporo\xc4\x8dene literature za \xc5\xa1tudij pri posameznih predmetih, dopolnjuje pa tudi priro\xc4\x8dne zbirke (slovarji, priro\xc4\x8dniki, enciklopedije). Neprekinjeno zbira in hrani vodilne tuje in doma\xc4\x8de revije s podro\xc4\x8dja elektrotehnike in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva. Knji\xc5\xbenica na\xc4\x8drtno zbira, strokovno obdeluje in hrani po en izvod vseh diplomskih nalog, magistrskih del in doktorskih disertacij, ki so jih kandidati zagovarjali na Fakulteti za elektrotehniko ali na Fakulteti za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in informatiko. Dopolnjuje pa tudi osebne bibliografije raziskovalcev obeh fakultet, FE in FRI. Ve\xc4\x8dina knji\xc5\xbeni\xc4\x8dnega gradiva je v zaprtih skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih. V prostem pristopu je le referen\xc4\x8dno gradivo, ki je dostopno v eni od \xc4\x8ditalnic ter revije (za obdobje dveh let), ki so dostopne v revijski \xc4\x8ditalnici. Revije so razporejene po abecedi naslova. Gradivo ni lo\xc4\x8deno za vsako od fakultet posebej, ampak je pome\xc5\xa1ano.\n_START_SECTION_\nIzposoja\n_START_PARAGRAPH_\nZa izposojo \xc5\xbeelenega gradiva, je treba le to prej rezervirati po COBISS-u ali pa pri izposojevalnem pultu, kjer se po\xc4\x8daka, da knji\xc5\xbeni\xc4\x8darka prinese naro\xc4\x8deno gradivo. Za izposojo knjig \xc5\xa1tudentje potrebujejo \xc5\xa1tudentsko izkaznico, ostali uporabniki pa izkaznico knji\xc5\xbenice. Podalj\xc5\xa1anje gradiva je mo\xc5\xbeno preko storitve\xc2\xa0\xc2\xbbMoja knji\xc5\xbenica\xc2\xab\xc2\xa0na COBISS-u. Revije si lahko uporabniki sposodijo le za \xc4\x8ditalnico ali fotokopiranje. Stari letniki revij so shranjeni v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du in se jih lahko naro\xc4\x8di pri izposojevalnem pultu. Diplomske naloge, magistrska dela in doktorske disertacije so spravljene v skladi\xc5\xa1\xc4\x8du. Do njih se lahko pride s predhodnim naro\xc4\x8dilom. Izposodi se jih lahko le za \xc4\x8ditalnico. Fotokopiranje ni dovoljeno.\n_START_SECTION_\nDejavnosti in storitve\n_START_PARAGRAPH_\nBIBLIOGRAFIJE RAZISKOVALCEV Vodenje in vnos bibliografij raziskovalcev v sistemu COBISS je stalna in odgovorna knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna storitev. V redno delo knji\xc5\xbenice je teko\xc4\x8de in skrbno zbiranje ter vnos podatkov o objavah raziskovalcev vklju\xc4\x8deno od leta 1997 dalje. Bibliografske zapise lahko kreira samo strokovno usposobljeno osebje z licenco ob avtorjevi predlo\xc5\xbeitvi primarnih dokumentov in druge potrebne dokumentacije. Dokumentacija je hranjena v knji\xc5\xbenici v osebnih mapah predlagateljev. (Splo\xc5\xa1na predstavitev, 2009)_NEWLINE_E-KNJI\xc5\xbdNICA Na spletni strani knji\xc5\xbenice je tudi e-knji\xc5\xbenica. Le ta vsebuje povezave na razli\xc4\x8dne vire, ki so s podro\xc4\x8dja elektrotehnike in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tva. To so knji\xc5\xbeni\xc4\x8dni katalogi, e-revije, specializirane zbirke, e-knjige, slovarji, ePrints FRI (zbirka del FRI), portal DiKUL, portal dLib.si ter COBISS. Nekateri od njih so prosto dostopni, za nekatere pa je potrebno geslo za\xc2\xa0\xc2\xbboddaljeni dostop\xc2\xab. To storitev lahko uporabljajo aktivni \xc4\x8dlani knji\xc5\xbenice FE in FRI, zaposleni in \xc5\xa1tudenti, vpisani na eno teh dveh fakultet. Knji\xc5\xbenica s svojim prispevkom sodeluje v \xc5\xa1tevilnih konzorcijih elektronskih revij in knjig (Science Direct, SpringerLink, IEEE/IET Electronic Library IEL, Wiley Interscience, SAGE Premier, EIFL Direct, NetLibrary, Safari Books Online).\n_START_SECTION_\nUporabniki\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica Fakultete za elektrotehniko (FE) in Fakultete za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo in informatiko (FRI) je visoko\xc5\xa1olska knji\xc5\xbenica. Sprva je bila namenjena le u\xc4\x8dnemu osebju. Danes so njeni primarni uporabniki \xc5\xa1tudenti, u\xc4\x8ditelji, sodelavci in raziskovalci mati\xc4\x8dnih fakultet. Namenjena pa je tudi potrebam drugih uporabnikov pri \xc5\xa1tudiju in pri pedago\xc5\xa1kem ter raziskovalnem delu.'