b'\n_START_ARTICLE_\nVirus zika\n_START_SECTION_\nVirologija\n_START_PARAGRAPH_\nKot drugi virusi iz dru\xc5\xbeine flavivirusov je tudi virus zika ikozaedri\xc4\x8den virus z ovojnico, ki ima nesegmentiran genom v obliki enoveri\xc5\xbene, pozitivno usmerjene RNK._NEWLINE_Virus so prvi\xc4\x8d osamili leta 1947 iz opice rezus iz gozda Zika v Ugandi, iz \xc4\x8dloveka pa so ga prvi\xc4\x8d osamili leta 1968 v Nigeriji. Do leta 1981 so o oku\xc5\xbebi ljudi poro\xc4\x8dali iz ve\xc4\x8d afri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav, med drugim iz Ugande, Tanzanije, Egipta, Srednjeafri\xc5\xa1ke republike, Sierre Leone in Gabona, ter iz nekaterih azijskih dr\xc5\xbeav, na primer Indije, Malezije, Filipinov, Tajske, Vietnama in Indonezije._NEWLINE_Patogenetski procesi v telesu naj bi se za\xc4\x8deli z oku\xc5\xbebo dendriti\xc4\x8dnih celic v bli\xc5\xbeini mesta vstopa virusa v telo; oku\xc5\xbeba naj bi se nato prenesla do bli\xc5\xbenjih bezgavk ter v krvni obtok. Flavivirusi se na plo\xc5\xa1no mno\xc5\xbeijo v celi\xc4\x8dni citoplazmi, vendar so pri virusu zika odkrili antigene v celi\xc4\x8dnem jedru oku\xc5\xbeene celice.\n_START_SECTION_\nPrena\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nVirus zika prena\xc5\xa1ajo komarji, ki so dejavni preko dneva; virus so osamili iz razli\xc4\x8dnih vrst komarja iz rodu Aedes (A. aegypti, A. africanus, A. apicoargenteus, A. furcifer, A. hensilli, A. luteocephalus, A. vitattus). \xc5\xa0tudije so pokazale, da inkubacijska doba oku\xc5\xbebe v komarju traja okoli 10 dni. Komarji nato oku\xc5\xbeijo sesal\xc4\x8dje gostitelje, najpogosteje opice in ljudi. Pred letom 2007, ko se je za\xc4\x8dela trenutna pandemija, je veljalo, da so izbruhi bolezni med ljudmi, tudi na zelo enzooti\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih, redki._NEWLINE_Leta 2009 so zabele\xc5\xbeili prvi spolni prenos oku\xc5\xbebe z virusom zika. Ameri\xc5\xa1ki biolog, ki je obiskal Senegal z namenom preu\xc4\x8devanja komarjev, je po povratku v ZDA zbolel za vro\xc4\x8dico zika. Pred izbruhom simptomov je imel neza\xc5\xa1\xc4\x8diten spolni odnos z \xc5\xbeeno, ki je nato prav tako zbolela._NEWLINE_Leta 2015 so RNK virusa zika zaznali v plodovnici dveh plodov, kar je pokazalo na mo\xc5\xbenost prehoda virusa z oku\xc5\xbeene matere preko posteljice na nerojenega otroka. 20. januarja 2016 so znanstveniki v Braziliji zaznali dednino virusa zika v posteljici \xc5\xbeenske, pri kateri so opravili splav zaradi mikrocefalije pri plodu, kar je potrdilo domnevo, da virus prehaja posteljico.\n_START_SECTION_\nMikrocefalija\n_START_PARAGRAPH_\nPodatki ka\xc5\xbeejo, da je pri novorojen\xc4\x8dkih, katerih matere so se oku\xc5\xbeile z virusom zika v prvem trimese\xc4\x8dju nose\xc4\x8dnosti, pove\xc4\x8dano tveganje za mikrocefalijo. Domneva, da lahko oku\xc5\xbeba preko posteljice pri plodu povzro\xc4\x8di mikrocefalijo ali mo\xc5\xbeganske po\xc5\xa1kodbe, je obstajala \xc5\xbee od decembra 2015. Povezavo med oku\xc5\xbebo z virusom zika in razvojem mikrocefalije pa so prvi dokazali slovenski znanstveniki. Izide raziskave je februarja 2016 objavila ugledna znanstvena revija New England Journal of Medicine.'