b"\n_START_ARTICLE_\nKrematistika\n_START_PARAGRAPH_\nKrematistika (starogr\xc5\xa1ko \xcf\x87\xcf\x81\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb9\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xae) po Aristotelu pomeni finan\xc4\x8dno bogatenje ali pridobitni\xc5\xa1tvo._NEWLINE_V svojem delu Politika, Aristotel razpravlja o temeljni razliki med ekonomijo in krematistiko. Pridobivanje denarja je samo po sebi nenaravno dejanje in raz\xc4\x8dlove\xc4\x8di tiste, ki ga izvajajo. Zato Aristotel pridobitni\xc5\xa1tva ne odobrava. Trgovinska izmenjava denarja za blago ter oderu\xc5\xa1tvo dela denar iz denarja. Trgovec namre\xc4\x8d ne proizvaja ni\xc4\x8desar. Oboje je iz stali\xc5\xa1\xc4\x8da eti\xc4\x8dne filozofije vredno graje._NEWLINE_Po Aristotelu je 'nujnost krematistike' dovoljena le, \xc4\x8de se prodaja blaga opravi neposredno med proizvajalcem in kupcem z realno ceno, ki ne ustvarja dodane vrednosti blaga. Nasprotno pa je nedovoljeno, \xc4\x8de trgovec blago preprodaja za nadaljnjo prodajo potro\xc5\xa1nikom za vi\xc5\xa1jo ceno, ki ustvarja dodano vrednost. Denar mora biti uporabljen le kot medij izmenjave in kot merilo realne vrednosti._NEWLINE_Razlika med ekonomijo in krematistiko je v tem, da slednja nima meja, medtem, ko ima ekonomija svoje meje. Namre\xc4\x8d osnovni namen ekonomije po Aristotelu je zagotavljanje hrane, naravni viri pa so omejeni. Krematistika pa ima za cilj le pridobivanje denarja in kot taka nima meja. Ekonomija je zato naravna, krematistika pa ne."