b'\n_START_ARTICLE_\nFotovoltaika\n_START_PARAGRAPH_\nFotonapetostni ali fotovoltai\xc4\x8dni (PV) sistemi so mre\xc5\xbee celic iz materiala, ki pretvarja son\xc4\x8dno sevanje v elektri\xc4\x8dni tok. Najbolj pogost material, ki se uporablja za fotonapetostne sisteme vsebuje amorfni, polikristalni ali monokristalni silicij, kadmijev telurid, in baker indijev selenid/sulfid._NEWLINE_Zaradi nara\xc5\xa1\xc4\x8danja povpra\xc5\xa1evanja po obnovljivi energiji se je proizvodnja son\xc4\x8dnih celic v zadnjih nekaj letih mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala._NEWLINE_Proizvodnja fotonapetostne opreme raste tako hitro, da se vsaki dve leti enkrat pove\xc4\x8da. Povpre\xc4\x8dno se pove\xc4\x8duje za 48\xc2\xa0% vsako leto od 2002 naprej in je ena izmed najhitreje razvijajo\xc4\x8dih se energijskih panog. Konec leta 2013 je skupna mo\xc4\x8d vseh son\xc4\x8dnih elektrarn na svetu dosegla 100,000 megawattov (100 GW). Skoraj 90\xc2\xa0% elektrarn je omre\xc5\xbenih. Ve\xc4\x8dinoma so postavljene na strehe objektov in travnike (solarni parki). V zadnjem \xc4\x8dasu se vse bolj uveljavlja integrirana (BIPV - Building Integrated Photovoltaics) gradnja, pri kateri so PV moduli integrirani v streho ali zidove objektov. Najve\xc4\x8dje son\xc4\x8dne elektrarne imajo nazivne mo\xc4\x8di 10-60 MW, v prihodnosti pa se bodo gradile tudi elektrarne z mo\xc4\x8djo do 150 MW in ve\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nFotovoltaika\n_START_PARAGRAPH_\nDo konca leta 2011 je bilo name\xc5\xa1\xc4\x8denih skupno 71,1 GW, kar je dovolj za proizvodnjo 85 TWh elektri\xc4\x8dne energije letno. Do konca leta 2012 je bil dose\xc5\xbeen mejnik 100GW zmogljivosti.  Son\xc4\x8dna energija je, po vodni in vetrni energiji, tretji najpomembnej\xc5\xa1i vir obnovljive energije glede na zmogljivosti. Ve\xc4\x8d kot 100 dr\xc5\xbeav po svetu uporablja son\xc4\x8dno energijo. Fotonapetostni sistemi so lahko name\xc5\xa1\xc4\x8deni na zemlji ali pa vgrajeni na streho ali stene stavbe. Zaradi tehnolo\xc5\xa1kega napredka in pove\xc4\x8danega obsega proizvodnje ter prefinjenosti izdelave, se je stro\xc5\xa1ek izgradnje fotovonapetostnih sistemov, odkar so bile izdelane prve son\xc4\x8dne celice, stalno zmanj\xc5\xa1eval. Stro\xc5\xa1ek elektri\xc4\x8dne energije, proizvedene s pomo\xc4\x8djo fotonapetostnih sistemov, je konkuren\xc4\x8den ostalim virom elektri\xc4\x8dne energije.\n_START_SECTION_\nRazvoj fotovoltaike\n_START_PARAGRAPH_\nZa optimalno delovanje morajo zemeljski fotonapetostni sistemi kar najve\xc4\x8d \xc4\x8dasa biti obrnjeni proti soncu. To omogo\xc4\x8dajo solarni sledilci, ki premikajo PV panele tako, da sledijo soncu. S tem lahko dose\xc5\xbeemo pove\xc4\x8danje u\xc4\x8dinkovitosti za kar 20\xc2\xa0% v zimskem \xc4\x8dasu in za kar 50\xc2\xa0% v poletnem \xc4\x8dasu. U\xc4\x8dinkovitost stati\xc4\x8dnega fotonapetostnega sistema lahko optimiziramo z analizo poti sonca. Plo\xc5\xa1\xc4\x8de so pogosto nastavljene po zemljepisni \xc5\xa1irini, kot je enak zemljepisni \xc5\xa1irini, vendar je u\xc4\x8dinkovitost mogo\xc4\x8de izbolj\xc5\xa1ati s prilagajanjem kota glede na poletni ali zimski \xc4\x8das. Na splo\xc5\xa1no, kot pri drugih polprevodni\xc5\xa1kih elementih, temperatura nad sobno temperaturo zmanj\xc5\xa1uje zmogljivost fotovoltaike. _NEWLINE_Son\xc4\x8dne celice lahko namestimo tudi navpi\xc4\x8dno drugo nad drugo v stolp, \xc4\x8de je zenitna razdalja sonca ve\xc4\x8dja od ni\xc4\x8d. Stolp lahko obrnemo horizontalno, vsako plo\xc5\xa1\xc4\x8do pa dodatno okoli vodoravne osi. V takem stolpu lahko plo\xc5\xa1\xc4\x8de natan\xc4\x8dno sledijo soncu. Tak\xc5\xa1no napravo lahko opi\xc5\xa1emo kot lestev, pritrjeno na vrtljiv disk. Vsaka pre\xc4\x8dka lestve je osrednja os nanjo pravokotne son\xc4\x8dne celice. V primeru ko zenitna oddaljenost Sonca dose\xc5\xbee ni\xc4\x8d, lahko\xc2\xa0\xc2\xbblestev\xc2\xab\xc2\xa0zavrtimo proti severu ali jugu, da bi se izognili senci, ki bi jo metala son\xc4\x8dna celica na spodnjo son\xc4\x8dno celico. Namesto navpi\xc4\x8dnega stolpa je mo\xc5\xbeno postavitev izvesti tudi kot stolp z osjo, usmerjeno v\xc2\xa0\xc2\xbbpolar star\xc2\xab, kar pomeni, da je vzporeden z osjo vrtenja Zemlje. V tem primeru mora biti kot med osjo in Soncem vedno ve\xc4\x8dji od 66 stopinj. Tekom dneva je potrebno samo obra\xc4\x8dati plo\xc5\xa1\xc4\x8de okoli te osi ter slediti Soncu._NEWLINE_Rast uporabe fotovoltai\xc4\x8dnih sistemov se naglo pove\xc4\x8duje. Do konca leta 2012 je bilo skupno proizvedenih 102.156 megavatov (MW). Skupna proizvodnja vseh svetovnih zmogljivosti PV v koledarskem letu zna\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeno 110 milijard kWh, kar zadostuje za pokritje letnih potreb po elektri\xc4\x8dni energiji za ve\xc4\x8d kot 20 milijonov gospodinjstev na svetu, in predstavlja 0,5\xc2\xa0% svetovnega povpra\xc5\xa1evanja. Ve\xc4\x8d kot 100 dr\xc5\xbeav po svetu uporablja son\xc4\x8dno energijo. Fotonapetostni sistemi so lahko name\xc5\xa1\xc4\x8deni na zemlji ali pa vgrajeni na streho ali stene stavbe._NEWLINE_Poro\xc4\x8dilo Zdru\xc5\xbeenja Evropske fotovoltai\xc4\x8dne industrije (EPIA) iz leta 2011 navaja, da je bila Evropa v letu 2011 na podro\xc4\x8dju rasti fotovoltaike na vodilnem mestu, s kar 75\xc2\xa0% vseh na novo povezanimi zmogljivostmi in s pribli\xc5\xbeno 75\xc2\xa0% v vsej svetovni zmogljivosti. Vendar trgi izven Evrope ka\xc5\xbeejo znake, da se to stanje kmalu lahko prevesi v njihovo korist.  V letu 2013 bi bila lahko dose\xc5\xbeena namestitev 28 GW fotovoltai\xc4\x8dnih sistemov ali pa kar 47 GW, glede na to, da cene izgradnje fotovoltai\xc4\x8dnih sistemov padajo.  Z ustrezno podporo politike, uravnote\xc5\xbeenim razvojem trga ter nadaljnjim razvojem industrije, lahko fotovoltaika nadaljuje s svojo izjemno rastjo, tako na kratek, srednji in dolgi rok in celo \xc5\xa1e dlje._NEWLINE_Scenarij EPIA-e, Greenpeace Solar Generation paradigm Shift Scenario (prej imenovan Napredni scenarij), iz leta 2010 nakazuje, da bi do leta 2030, 1845 GW fotovonapetostnih sistemov po vsem svetu lahko proizvedlo pribli\xc5\xbeno 2646 TWh elektri\xc4\x8dne energije letno. V kombinaciji z izbolj\xc5\xa1anjem u\xc4\x8dinkovitosti rabe energije, bi to zadostilo potrebi po elektri\xc4\x8dni energiji za ve\xc4\x8d kot 9\xc2\xa0% svetovnega prebivalstva. Do leta 2050 bi lahko ve\xc4\x8d kot 20\xc2\xa0% celotne elektri\xc4\x8dne energije proizvedli fotonapetostni sistemi. _NEWLINE_Vendar pa bi bila lahko napoved EPIA-e celo pesimisti\xc4\x8dna, saj uradne agencije \xc5\xa1e kar podcenjujejo stopnjo rasti obnovljivih virov energije.  Poro\xc4\x8dilo na podlagi statisti\xc4\x8dnega pregleda iz leta 2012 ka\xc5\xbee eksponentno rast v proizvodnji elektri\xc4\x8dne energije, proizvedene s pomo\xc4\x8djo fotonapetostnih sistemov. Od leta 2001 do konca leta 2011, se proizvodnja fotonapetostnih sistemov vsaki dve leti skoraj podvoji. To odpira mo\xc5\xbenost, da bi son\xc4\x8dne elektrarne do konca tega desetletja proizvedle kar 10\xc2\xa0% celotne svetovne elektri\xc4\x8dne energije. Da bi dosegli tak dele\xc5\xbe, bi morala proizvodnja porasti iz 55,7 TWh elektri\xc4\x8dne energije proizvedene v letu 2011 na pribli\xc5\xbeno 2200 TWh. Pri trenutni rasti, bi bila taka raven dose\xc5\xbeena \xc5\xbee leta 2018 in ne \xc5\xa1ele leta 2030, kot predvideva EPIA.  Elektri\xc4\x8dna energija, proizvedena s pomo\xc4\x8djo fotonapetostnih sistemov, bi tako pokrila 100\xc2\xa0% potrebo trenutne svetovne energije do leta 2027, \xc4\x8de se bo podvojitev proizvodnje na dve leti \xc5\xa1e nadaljevala. Podjetje Sunpower iz San Jose-a, proizvaja son\xc4\x8dne celice, ki imajo 19,5\xc2\xa0% izkoristek, kar je precej nad tr\xc5\xbenim povpre\xc4\x8djem, ki zna\xc5\xa1a 12-18\xc2\xa0%. Naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e son\xc4\x8dne celice do sedaj imajo 43,5\xc2\xa0% izkoristek.\n_START_SECTION_\nPrednosti\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1je Zemlje dose\xc5\xbee obilica son\xc4\x8dne svetlobe, kar 122 PW, kar je skoraj 10.000-krat ve\xc4\x8d kot protivrednost 13 TW povpre\xc4\x8dno porabljene energije v letu 2005. To vodi do domneve, da bo son\xc4\x8dna energija prav kmalu postala svetovni primarni vir energije. Poleg tega ima proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije, proizvedene s procesom fotovoltaike, najve\xc4\x8djo gostoto energije (globalno povpre\xc4\x8dje 170 W/m2) med vsemi obnovljivimi viri energije._NEWLINE_Izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje son\xc4\x8dne energije ne onesna\xc5\xbeuje okolja. Odpadki in emisije, ki se tvorijo med proizvodnjo, so obvladljivi z uporabo nadzora onesna\xc5\xbeevanja. Razvijajo se (End-of-use) tehnologije recikliranja ter pravila, ki spodbudijo proizvajalce k recikliranju _NEWLINE_Fotonapetostni sistemi lahko delujejo vrsto let in potrebujejo malo vzdr\xc5\xbeevanja ali posredovanja po njihovi za\xc4\x8detni namestitvi, tako da so po za\xc4\x8detnih investicijskih stro\xc5\xa1kih, obratovalni stro\xc5\xa1ki zelo nizki v primerjavi z obstoje\xc4\x8dimi tehnologijami za pridobivanje elektri\xc4\x8dne energije. Proizvodnja in poraba energije pri omre\xc5\xbenem fotonapetostnem sistemu sta pogosto na istem mestu, pri \xc4\x8demer se zmanj\xc5\xa1a izguba pri prenosu energije (izguba energije pri prenosu v ZDA je v letu 1995 zna\xc5\xa1ala pribli\xc5\xbeno 7,2\xc2\xa0%._NEWLINE_V primerjavi s fosilnimi gorivi in jedrskimi viri energije, je bilo zelo malo sredstev za raziskave namenjenih za razvoj son\xc4\x8dnih celic, tako da je \xc5\xa1e veliko prostora za izbolj\xc5\xa1ave. Eksperimentne son\xc4\x8dne celice \xc5\xbee imajo izkoristek nad 40\xc2\xa0% . U\xc4\x8dinkovitost son\xc4\x8dnih celic se naglo pove\xc4\x8duje, medtem ko se proizvajalni stro\xc5\xa1ki zni\xc5\xbeujejo.\n_START_SECTION_\nSlabosti\n_START_PARAGRAPH_\nV nekaterih dr\xc5\xbeavah ZDA, lahko lastnik nepremi\xc4\x8dnine izgubi velik del nalo\xc5\xbebe v fotonapetostni sistem, ko se odlo\xc4\x8di za prodajo, in kupec ne ceni fotonapetostnega sistema enako kot prodajalec. Da bi se temu lahko izognili, je mesto Berkley razvilo inovativno metodo financiranja.  Pod imenom PACE, Property Assessed Clean Energy (angl. posestvo s \xc4\x8disto energijo), je tovrstno re\xc5\xa1itev uporabilo \xc5\xbee 28 ameri\xc5\xa1kih zveznih dr\xc5\xbeav._NEWLINE_Dokazano je, vsaj v Kaliforniji, da lahko izgradnja fotonapetostnega sistema dejansko pove\xc4\x8da vrednost nepremi\xc4\x8dnine. Po dokumentu, ki ga je aprila 2011 objavil Ernest Orlando Lawrence, National Laboratory v Berkeleyu, z naslovom Analiza u\xc4\x8dinkov fotonapetostnih energetskih sistemov, pri prodaji stanovanjskih nepremi\xc4\x8dnin v Kaliforniji: Raziskava dokazuje, da se nepremi\xc4\x8dnine z vgrajenimi fotonapetostnimi sistemi v Kaliforniji prodajajo za vi\xc5\xa1jo ceno v primerjavi s cenami nepremi\xc4\x8dnin brez fotonapetostnih sistemov. Natan\xc4\x8dneje, cena variira v razponu od pribli\xc5\xbeno 3,9 USD do 6,4 USD po name\xc5\xa1\xc4\x8denemu watu, cena velike ve\xc4\x8dine modelov pa se giblje do 5.5 USD na watt. Ta vrednost ustreza premiji v vi\xc5\xa1ini pribli\xc5\xbeno 17.000 USD za relativno nov 3100 watni fotonapetostni sistem (povpre\xc4\x8dna velikost fotonapetostnih sistemov, ki so bili zajeti v raziskavi).}}'