b'\n_START_ARTICLE_\nRio de Janeiro\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto stoji na razmeroma ozki priobalni ravnici ob atlantski obali blizu kozorogovega povratnika, nad katerim se dviguje hribovje Serra do Mar, ki predstavlja ju\xc5\xbeni del Brazilskega vi\xc5\xa1avja. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta je ob zahodnem bregu Guanabarskega zaliva, novej\xc5\xa1i predeli na jugozahodu pa stojijo neposredno na oceanski strani. Dostop do slednjih ote\xc5\xbeujejo obronki hribovja Serra do Mar z ikoni\xc4\x8dno goro Sladkorni sto\xc5\xbeec (P\xc3\xa3o de A\xc3\xa7\xc3\xbacar) ob ustju zaliva, ki je eden od simbolov mesta. Vi\xc5\xa1avje se razteza v smeri od vzhoda proti zahodu in deli Rio de Janeiro na severno in ju\xc5\xbeno cono. Pora\xc5\xa1\xc4\x8da ga razmeroma neokrnjen oceanski de\xc5\xbeevni gozd Tijuca, ki je zavarovan kot narodni park Floresta da Tijuca in velja za najve\xc4\x8dji mestni gozd na svetu. Znotraj parka med drugim stoji gora Corcovado s kipom Kristusa Odre\xc5\xa1enika. V grobem severne predele mesta sestavljajo delavska naselja in industrijska obmo\xc4\x8dja, v ju\xc5\xbenih predelih blizu oceana pa prebiva srednji in vi\xc5\xa1ji sloj prebivalcev. Slednji so med drugim znani po slavnih pla\xc5\xbeah, kot sta Copacabana in Ipanema. Dostopnej\xc5\xa1i so postali \xc5\xa1ele v za\xc4\x8detku 20. stoletja, ko so skozi gorsko pregrado proti severu izvrtali \xc5\xa1tevilne predore.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0port\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je med letoma 1936 in 1954 potekala dirka za Veliko nagrado Ria de Janeira._NEWLINE_Mesto je bilo izbrano za organizacijo poletnih olimpijskih iger leta 2016, kot prvo ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ko mesto, ki je gostilo olimpijske igre. V ta namen so v Riu zgradili 32 novih \xc5\xa1portnih objektov in posodobili infrastrukturo.'