b'\n_START_ARTICLE_\nJo\xc5\xbee \xc5\xa0ifrer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo osnovni \xc5\xa1oli v \xc5\xbdabnici je \xc5\xbee pred 2. svetovno vojno obiskoval gimnazijo v Kranju, jo s hitrimi te\xc4\x8daji leta 1945 kon\xc4\x8dal in se vpisal na slavistiko ljubljanske Filozofske fakultete. Po diplomi (1949) se je zanj za\xc4\x8dela raznovrstna pot slu\xc5\xbebovanja: najve\xc4\x8d na srednjih \xc5\xa1olah, pa tudi v knji\xc5\xbenicah. Prva postaja je bila Tehni\xc4\x8dna srednja \xc5\xa1ola v Ljubljani; potem so ga premestili na jeseni\xc5\xa1ko gimnazijo, na kateri je z uspehom pou\xc4\x8deval, si pridobil sloves zglednega u\xc4\x8ditelja slavista, nato pa pribli\xc5\xbeno dvanajst let tam tudi ravnateljeval (do 1970) in prispeval pomemben dele\xc5\xbe k razvoju \xc5\xa1ole, ki je pod njegovim vodstvom prerastla v ugledno srednej\xc5\xa1olsko ustanovo. Bolj ali manj za\xc5\xbeeleno spremembo mu je prineslo ravnateljsko mesto na \xc5\xa1entvi\xc5\xa1ki gimnaziji, leta 1973 pa se je poslovil od prosvetne slu\xc5\xbebe in se preusmeril v knji\xc5\xbeni\xc4\x8darstvo: od leta 1973 do 1976 je vodil Osrednjo knji\xc5\xbenico v Kranju in do upokojitve leta 1982 rokopisni oddelek Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice v Ljubljani. Kljub upokojitvi se je ogla\xc5\xa1al v \xc4\x8dasopisju z literarnimi kritikami (najve\xc4\x8d v Novi reviji in Sodobnosti); v\xc4\x8dasih so njegove kriti\xc4\x8dne presoje prebirali tudi na Radiu Ljubljana. Zagotovo najpomembnej\xc5\xa1e delo pa je bilo urejanje Fin\xc5\xbegarjevega zbranega dela (v zbirki Zbrana dela slovenskih pesnikov in pisateljev). Zadnja desetletja je \xc5\xbeivel v Radovljici, kjer je tudi pokopan._NEWLINE_Njegovih poskusov na leposlovnem podro\xc4\x8dju ni bilo veliko, tako da v tem ni sledil starej\xc5\xa1emu bratu Tonetu (je pa uredil njegovo zbrano delo in ga z naslovom Mladost na vasi izdal leta 1971 pri zalo\xc5\xbebi Borec). Vendar pa \xc4\x8disto brez leposlovnih objav Jo\xc5\xbee \xc5\xa0ifrer ni, saj je med drugim leta 1954 iz\xc5\xa1la njegova dalj\xc5\xa1a novela Sre\xc4\x8danje pod vrhom._NEWLINE_Le nekaj let se je ukvarjal z gledali\xc5\xa1ko kritiko: med letoma 1955 in 1957 je v Ljudski pravici, Ljubljanskem dnevniku in Glasu Gorenjske objavljal ocene o predstavah jeseni\xc5\xa1kega polpoklicnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da Tone \xc4\x8cufar (strnjeno je prikazal gledali\xc5\xa1ko dejavnost v sestavku Gledali\xc5\xa1ka dejavnost na Jesenicah, 1975). Z letom 1957 je za\xc4\x8del kriti\xc4\x8dno spremljati tudi slovensko leposlovno produkcijo. V posameznih obdobjih je sistemati\xc4\x8dno ocenjeval slovenske novitete, in sicer v Na\xc5\xa1ih razgledih, Na\xc5\xa1i sodobnosti oziroma Sodobnosti in po letu 1982 v Knji\xc5\xbeevnih listih. Rezultat tega dela sta tudi dve knjigi slovstvenih kritik: Literarna mnenja (1968) in Pisatelji in knjige (1988). Tako obse\xc5\xbeen literarnokriti\xc4\x8dni opus ima pri nas samo nekaj kritikov. Literarna dela je osvetljeval z idejno-sporo\xc4\x8dilne, kompozicijske in slogovne plati. V njih je iskal inovacije in posebnosti ter \xc5\xbee znane lastnosti in jih z vrednostno sodbo uvr\xc5\xa1\xc4\x8dal v razvojno verigo slovenske leposlovne besede. Pri tem je bil vedno na\xc4\x8delen, dosleden in s tenkim posluhom za vrednote, ki jih posamezna dela vsebujejo. Bralce je opozarjal na zna\xc4\x8dilnosti literarnih del in jih spodbudijal k branju. Trudil se je pisati kar se da razvidno in razumljivo, brez zapletenih in te\xc5\xbeko razumljivih miselnih in literarnoestetskih konstruktov. Ena od pomembnih odlik njegovega kriti\xc4\x8dnega pisanja je bila jasnost in neposrednost mnenja. S svojim literarnokriti\xc4\x8dnim opusom si je profesor \xc5\xa0ifrer zagotovil nespregledljivo mesto v povojni slovenski slovstveni kritiki._NEWLINE_Napisal je vrsto obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih analiti\xc4\x8dnih sestavkov o sodobnih slovstvenih pojavih in osebnostih: Podoba Toneta \xc5\xa0ifrerja, Ob smrti Ksaverja Me\xc5\xa1ka, Jermanova podoba v Cankarjevi drami Hlapci, Socialni, zgodovinski in eti\xc4\x8dni motivi v Bevkovih mladinskih povestih, Podoba Karla Grabelj\xc5\xa1ka idr. Objavljal je v Jeziku in slovstvu, Sodobnosti, Snovanjih, v Otroku in knjigi ... Kot slavist pedagog je svoje bogate izku\xc5\xa1nje in poglede predstavil v bolj didakti\xc4\x8dno obarvanih prispevkih v Jeziku in slovstvu, npr. Seminarske metode dela pri pouku materin\xc5\xa1\xc4\x8dine v gimnaziji, Slavisti\xc4\x8dna ekskurzija po \xc5\xa1kofjelo\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju, Od \xc5\xa0kofje Loke proti Kranju._NEWLINE_Deloval je na bibliotekarskem podro\xc4\x8dju. K temu spadata Katalog rokopisov NUK v Ljubljani \xe2\x80\x93 Inventarizirano gradivo (1980) in Katalog rokopisov NUK v Ljubljani \xe2\x80\x93 Ms 1000\xe2\x80\x93Ms 1170 (1980), vredna navajanja pa sta vsekakor tudi sestavka Slovensko rokopisno gradivo (Zakladi NUK, 1982) in Redki slovenski tiski (Zakladi NUK, 1982). Navsezadnje ka\xc5\xbee omeniti tudi to, da je v letih od 1979 do 1985 urejal bibliotekarsko strokovno glasilo Knji\xc5\xbenica. Za svoj prispevek na bibliotekarskem podro\xc4\x8dju je prejel \xc4\x8copovo diplomo, bil pa je tudi \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije.\n_START_SECTION_\nFin\xc5\xbegarjeva Zbrana dela\n_START_PARAGRAPH_\nMed najpomembnej\xc5\xa1a literarnozgodovinska dejanja Jo\xc5\xbeeta \xc5\xa0ifrerja spadata monografija o Fin\xc5\xbegarju in urejanje njegovega zbranega dela. V monografiji je zaokro\xc5\xbeil podobo pripovednika in dramatika Fin\xc5\xbegarja, pri \xc4\x8demer je jasno predstavil vso obse\xc5\xbenost in globino svojega poznavanja pisateljeve osebnosti in njegovega dela. Urejanje Fin\xc5\xbegarjevega Zbranega dela mu je dalo mo\xc5\xbenost, da dodobra uveljavi svoje poznavanje razli\xc4\x8dnih literarnozgodovinskih postopkov, ki jih zahteva edicija.'