b'\n_START_ARTICLE_\nVesna Bu\xc4\x8di\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVesna Bu\xc4\x8di\xc4\x87 se je rodila 2. decembra 1926 v Zagrebu, star\xc5\xa1ema s hrva\xc5\xa1kega otoka Vis. Od leta 1934-37 je obiskovala osnovno \xc5\xa1olo in od leta 1938-45 realno gimnazijo v Zagrebu. Leta 1952 se je vpisala v ljubljansko Filozofsko fakulteto na katedro za Umetnostno zgodovino (vzporedni \xc5\xa1tudij: Jugoslovanska umetnost), kjer je leta 1957 diplomirala._NEWLINE_Januarja leta 1958 je prevzela mesto kustosinje za stilno pohi\xc5\xa1tvo na Kulturnozgodovinskem oddelku Narodnega muzeja Slovenije, kjer je leta 1974 dobila naziv muzejske svetovalke in bila od leta 1986-89 vodja oddelka._NEWLINE_Njen opus raziskovanja obsega histori\xc4\x8dno zbirko stilnega pohi\xc5\xa1tva, zgodovino urarstva na Slovenskem, zbirko svetil v Narodnem muzeju v Ljubljani in raziskovanje notranje opreme slovenskih gradov. V okviru svojega raziskovanja je pripravljala \xc5\xa1tevilne razstave in izdajala gradiva v razstavnih katalogih (glej bibliografijo), ter z njimi gostovala v muzejih v Mariboru, Zagrebu in Beogradu. Vesna Bu\xc4\x8di\xc4\x87 je sodelovala pri organizaciji in postavitvi mnogih gostujo\xc4\x8dih razstav v Narodnem muzeju Slovenije in postavitvi muzejskega gradiva iz uporabne umetnosti na blejskem gradu._NEWLINE_Leta 1993 je zagovarjala doktorsko tezo z naslovom Starej\xc5\xa1a stanovanjska kultura na Slovenskem in postala doktorica umetnostnozgodovinskih znanosti._NEWLINE_Vesna Bu\xc4\x8di\xc4\x87 je bila od leta 1959 do leta 1993 aktivna \xc4\x8dlanica Izvr\xc5\xa1nega odbora Dru\xc5\xa1tva muzealcev Slovenije (danes Slovenskega muzejskega dru\xc5\xa1tva, SMD). Med drugim je prevzela delo blagajnika dru\xc5\xa1tva, od leta 1970-80 je bila njegova predsednica, od leta 1980-89 pa je upravljala tajni\xc5\xa1tvo dru\xc5\xa1tva. Od leta 1968-74 je urejala gra\xc5\xa1\xc4\x8dino Grim\xc5\xa1ice pri Re\xc4\x8dici, po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ki dom dru\xc5\xa1tva, od leta 1974 pa do upokojitve, leta 1993, pa je urejala Muzejski dom na Bledu. V okviru SMD je organizirala ve\xc4\x8d simpozijev na temo muzejske problematike, dve izdaji vodi\xc4\x8dev Muzeji in galerije v Sloveniji v \xc5\xa1tirih jezikih (glej bibliografijo) in dve skripti o restavriranju muzejskih predmetov. Leta 1971 je kot \xc4\x8dlanica pripravljalnega odbora za proslavo 150-letnice muzejstva na Slovenskem organizirala VII. Kongres Zveze muzejskih dru\xc5\xa1tev Jugoslavije v Ljubljani. Leta 1996 so ji za mnogoletno aktivno sodelovanje v dru\xc5\xa1tvu, podelili \xc4\x8dastno \xc4\x8dlanstvo Dru\xc5\xa1tva muzealcev Slovenije._NEWLINE_Od leta 1975 je \xc4\x8dlanica ICOM (International Council of Museums), leta 1983 je postala \xc4\x8dlanica Izvr\xc5\xa1nega odbora Jugoslovanskega nacionalnega komiteja Mednarodnega sveta za muzeje (JNK ICOM) in \xc4\x8dlanica za uporabno umetnost Mednarodnega sveta za muzeje (ICAA ICOM)._NEWLINE_V letih od 1967 do 1971 je bila \xc4\x8dlanica Likovnega odbora Komisije za kulturne stike s tujino v Beogradu._NEWLINE_Od leta 1981 do 1989 je bila glavna in odgovorna urednica Arga, strokovne revije slovenskih muzejev. Leta 1993 jo je Temeljno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani (danes Okrajno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de) imenovalo za sodno izvedenko in cenilko vrednosti spomeni\xc5\xa1kega gradiva za uporabno umetnost._NEWLINE_Vesna Bu\xc4\x8di\xc4\x87 je aktivna \xc4\x8dlanica terminolo\xc5\xa1ke komisije, ki sodeluje pri pripravi Umetnostnozgodovinskega slovarja na In\xc5\xa1titutu za slovenski jezik Frana Ramov\xc5\xa1a, ZRC SAZU._NEWLINE_Leta 1985 je prejela Valvasorjevo nagrado (nagrada za \xc5\xbeivljenjsko delo na podro\xc4\x8dju slovenskega muzealstva in za izjemne prispevke pri ohranjanju, predstavljanju in popularizaciji premi\xc4\x8dne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine na Slovenskem in v zamejstvu, ki jo podeljuje Slovensko muzejsko dru\xc5\xa1tvo], leta 1987 nagrado povelje Saveza muzejskih radnika Jugoslavije in leta 1991 \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devo nagrado (nagrada Mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana (MOL) tistim ustvarjalcem, ki so s svojimi izjemnimi stvaritvami na podro\xc4\x8dju kulture pomembno oblikovali kulturno \xc5\xbeivljenje v Ljubljani)._NEWLINE_Vesna Bu\xc4\x8di\xc4\x8d \xc5\xbee od leta 1997 aktivno sodeluje s pisanjem kulturnozgodovinskih \xc4\x8dlankov o otoku Visu \xe2\x80\x93 obo\xc5\xbeevanemu otoku svojih prednikov - v Hrvatski Zori, publikaciji Matice Hrvatske,  ene najstarej\xc5\xa1ih kulturnih ustanov na Hrva\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\nBibliografija - delitev na vsebinske skope\n_START_PARAGRAPH_\nBibliografija je zaradi la\xc5\xbeje preglednosti in te\xc5\xbee objavljenih del razdeljena na vsebinske sklope.V monografskih publikacijah je v zaokro\xc5\xbeenih celotah prikazan doprinos avtori\xc4\x8dinega raziskovalnega dela na podro\xc4\x8dju uporabne umetnosti in muzejstva na Slovenskem. V strokovnih \xc4\x8dlankih in razpravah, objavljenih v zbornikih in periodi\xc4\x8dnih publikacijah, so predstavljeni posamezni segmenti iz umetnoobrtnih panog, predvsem iz starej\xc5\xa1ega obdobja zgodovine pohi\xc5\xa1tva, urarstva, svetlobnih teles in notranjih prostorov v slovenskih gradovih. Med kraj\xc5\xa1e spise sodijo prispevki o notranji opremi, objavljenih v poljudnoznanstvenih revijah in \xc4\x8dasopisih ter zgodovinskih znamenitostih otoka Visa, temu sledijo ekspertize spomeni\xc5\xa1kega gradiva, strokovne ocene in recenzije ter razna poro\xc4\x8dila iz stroke.'