b'\n_START_ARTICLE_\nCekinov grad\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa mestu sedanjega gradu je v 17. stoletju stal zidan dvor. Lastniki slednjega so bili bogati me\xc5\xa1\xc4\x8dani: Sigmund Staer (do 1739), Luka Ravnikar (do 1742) in Jurij Marn (do 1752)._NEWLINE_V prvi polovici 18. stoletja je lokacijo odkupil Leopold Karl Lamberg, ki je tu leta 1752 dal postaviti baro\xc4\x8dni grad, domnevno po na\xc4\x8drtih Johanna Georga Schmidta; grad je bil dokon\xc4\x8dan leta 1755. Lamberg je okoli dvorca vzpostavil zemlji\xc5\xa1ko gospodstvo Leopoldsruhe, ki je obsegalo 3 in 1/3 hube na Jami, na I\xc5\xbeanskem, posestvo Bokalc ter osem kaj\xc5\xbe v Spodnji \xc5\xa0i\xc5\xa1ki. Po njegovi smrti in smrti njegovega sina je grad leta 1787 podedovala Ivana Lamberg, \xc5\xbeena Leopoldovega sina, ki se je pozneje ponovno poro\xc4\x8dila z mad\xc5\xbearskim konjeni\xc5\xa1kim \xc4\x8dastnikom in jahalnim mojstrem Lovrom Sz\xc5\x91genyem. Ta je bil lastnik od leta 1793 dalje. Ljubljan\xc4\x8dani so njegov priimek poslovenili (Sz\xc5\x91genov - Cegenov grad) in od takrat je grad znan kot Cekinov grad. Slednji je tudi pove\xc4\x8dal posestvo z vklju\xc4\x8ditvijo posestva Bokalc in dvorca Sch\xc3\xb6nau._NEWLINE_V letih 1798 do 1809 je bil lastnik gradu tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki guverner Pompej grof Brigido. Za njim ga je kupil Sigismund Pagliaruzzi pl. Kieselstein, eden prvih prostozidarjev na Slovenskem, leta 1865 pa ga je odkupil ljubljanski trgovec Peter Kozler tudi avtor zemljevida Zemljovid Slovenske de\xc5\xbeele in pokrajin iz leta 1853. Dru\xc5\xbeina Kozler je z manj\xc5\xa1imi te\xc5\xbeavami ostala lastnik do konca 2. svetovne vojne. Pri Pagliaruzzijevih je nekaj \xc4\x8dasa kot doma\xc4\x8di u\xc4\x8ditelj stanoval tudi France Pre\xc5\xa1eren. _NEWLINE_Po vojni so grad nacionalizirali in spremenili v stanovanja, od leta 1955 je namenjen muzejski dejavnosti. Za potrebe Muzeja narodne osvoboditve je bil grad obnovljen po na\xc4\x8drtih Eda Mihevca. Leta 1962 se je muzej preimenoval v Muzej ljudske revolucije Slovenije, po tridesetih letih pa v Muzej novej\xc5\xa1e zgodovine._NEWLINE_V letih 1990-92 je bil grad obnovljen ter isto\xc4\x8dasno iz jekla zgrajen prizidek z dvigalom in stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem, ki povezuje spodnje prostore z mansardo, kjer se nahajajo pisarne muzejskih kuratorjev. Projekt sta koordinirala konservatorja Gojko Zupan in Modest Erbe\xc5\xbenik, investicijo je vodil Stane Mrvi\xc4\x8d. Za obnovo je avtor projekta Jurij Kobe leta 1992 prejel Ple\xc4\x8dnikovo nagrado._NEWLINE_Leta 2002 je bil grad razgla\xc5\xa1en za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena._NEWLINE_Trenutno je Cekinov grad \xc5\xa1e vedno predmet denacionalizacije.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCekinov grad se zelo razlikuje od podobnih zgrajenih v za\xc4\x8detku 18. stoletja. Grad deluje odprto in imenitno. Stavbe le\xc5\xbei na terasi na vzpetini, do kamor vodijo polo\xc5\xbene stopnice, do katerih preko Tivolskega parka pripelje pot. V tlorisu je razpotegnjen pravokotnik s stolpi\xc4\x8dastim izzidkom na za\xc4\x8delju, izstopajo\xc4\x8dim rizalitom, na vrhu pa s trikotno atiko. V gosposkem nadstropju nad vhodom je balkon, ki \xc5\xa1e poudari mogo\xc4\x8dnost vhodne avle - peristila. Ta sega v vi\xc5\xa1ino obeh spodnjih eta\xc5\xbe. Fasada dvorca je bogato \xc4\x8dlenjena. V vertikalah so pilastri. Vhod je polkro\xc5\xbeen in izdelan iz klesanega kamna, na obeh straneh sta enaki okni. Ostala okna v pritli\xc4\x8dju in medeta\xc5\xbei so vzdol\xc5\xbeno pravokotna, v gosposkem nadstropju pa pokon\xc4\x8dna in \xc5\xa1e enkrat vi\xc5\xa1ja._NEWLINE_Iz vhodne avle, ki je obokana in podprta na \xc5\xa1tirih kvadratnih stebrih, se odpirajo prehodi v druge prostore. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de z balustradno ograjo se v nadstropje vpne po dveh straneh. V nadstropju je slavnostna dvorana, ki se preko balkona odpira v park. Na stropu je iluzionisti\xc4\x8dna poslikava. Poslikava je bila ve\xc4\x8dkrat preslikana (1905 in 1954-55), leta 1966 pa v celoti restavrirana._NEWLINE_Zadnja obnova je prinesla sodobnej\xc5\xa1e oblike in prilagoditve muzejskemu namenu, s tem pa je stavba izgubila del histori\xc4\x8dne podobe. Podobi dvorca je najbolj \xc5\xa1koduje zelo blizu zgrajena \xc5\xa1potna dvorana, Hala Tivoli.'