b'\n_START_ARTICLE_\nDemokrati\xc4\x8dni socializem\n_START_PARAGRAPH_\nDemokrati\xc4\x8dni socializem je izraz v okviru politi\xc4\x8dne filozofije socializma in politi\xc4\x8dna opredelitev. Demokrati\xc4\x8dni socialisti se zavzemajo za politi\xc4\x8dno demokracijo in gospodarstvo v dru\xc5\xbebeni lasti s poudarkom na delavskem samoupravljanju in demokrati\xc4\x8dnem nadzoru gospodarskih institucij v okviru tr\xc5\xbene ekonomije ali neke oblike decentraliziranega na\xc4\x8drtovanega socialisti\xc4\x8dnega gospodarstva. Ve\xc4\x8dina demokrati\xc4\x8dnih socialistov zagovarja postopen prehod k socializmu, a pojem idejno ne izklju\xc4\x8duje mo\xc5\xbenosti revolucionarne vzpostavitve socializma. Skupno dru\xc5\xbebeno lastni\xc5\xa1tvo v demokrati\xc4\x8dnemu socializmu na\xc4\x8deloma vklju\xc4\x8duje zgolj produkcijska sredstva in pomembno infrastrukturo, ne pa tudi osebne lastnine, prebivali\xc5\xa1\xc4\x8d ali manj\xc5\xa1ih podjetij._NEWLINE_Demokrati\xc4\x8dni socializem zastopa demokrati\xc4\x8dno politi\xc4\x8dno ureditev in hkrati demokrati\xc4\x8dno oz. skupinsko lastni\xc5\xa1tvo in upravljanje gospodarstva oz. proizvodnje. Fraza demokrati\xc4\x8dni socializem poudarja ideolo\xc5\xa1ko razliko z marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dno razli\xc4\x8dico socializma, ki jo mnogi obravnavajo kot nedemokrati\xc4\x8dno oz. avtoritarno v praksi. Demokrati\xc4\x8dni socialisti nasprotujejo centraliziranemu in planskemu ekonomskemu sistemu ter zavra\xc4\x8dajo politi\xc4\x8dno ureditev, uveljavljeno v Sovjetski zvezi in drugih marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeavah v za\xc4\x8detku 20. stoletja, saj jo smatrajo za avtoritarno. Demokrati\xc4\x8dni socializem zavra\xc4\x8da samooklicane socialisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave tako kot marksizem-leninizem in njegove izpeljave, kot sta npr. stalinizem in maoizem. Temeljne nazorske razlike med demokrati\xc4\x8dnim socializmom in socializmom v okviru marksizma-leninizma ponazarjata dihotomiji demokrati\xc4\x8dnost/avtoritarnost in revolucionarnost/reformisti\xc4\x8dnost ter pomen aktivnega sodelovanja prebivalstva in skupin delovcev pri gospodarskemu odlo\xc4\x8danju pri demokrati\xc4\x8dnemu socializmu v nasprotju z nacionalizacijo in centraliziranemu gospodarskemu upravljanju (naj bo oblast demokrati\xc4\x8dna ali ne) v okviru dr\xc5\xbeavnega socializma, zna\xc4\x8dilnega za marksisti\xc4\x8dno-leninisti\xc4\x8dne ureditve._NEWLINE_Demokrati\xc4\x8dni socializem je zavezan k eventuelnemu prehodu iz kapitalisti\xc4\x8dne v socialisti\xc4\x8dno ekonomsko ureditev, za razliko od novodobne socialne demokracije, ki podpira zgolj progresivne ekonomske reforme v okviru kapitalisti\xc4\x8dne ekonomije. Do 1970-ih sta bila izraza "socialna demokracija" in "demokrati\xc4\x8dni socializem" sinonima. V naslednjih desetletjih je zaton kejnzijanizma privedel do ideolo\xc5\xa1ke preobrazbe \xc5\xa1tevilnih socialdemokratskih politi\xc4\x8dnih strank. Tradicionalna socialdemokracija - tako kot demokrati\xc4\x8dni socializem - je na\xc4\x8deloma zagovarjala reformisti\xc4\x8dni oz. evolucijski prehod v socializem namesto revolucionarnega.  Socialni demokrati, ki so ostali idejno zavezani k postopnemu prehodu iz kapitalizma v socializem so se opredelili kot demokrati\xc4\x8dni socialisti. Demokrati\xc4\x8dni socialisti in socialni demokrati pogosto zastopajo podobne kratkoro\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne cilje, vklju\xc4\x8dno s kenezijanskimi politi\xc4\x8dnoekonomskimi pristopi, regulacijo, me\xc5\xa1ano ekonomijo, javnimi pokojninskimi programi in ostalimi programi socialnega varstva, \xc5\xa1iritvijo javnega lastni\xc5\xa1tva nad pomembnimi industrijami in univerzalnemu brezpla\xc4\x8dnemu dostopu do zdravstva in \xc5\xa1olstva._NEWLINE_Idejne temelje demokrati\xc4\x8dnega socializma predstavljajo ideje utopi\xc4\x8dnih socialisti\xc4\x8dnih mislecev 19. stoletja in britanskega \xc4\x8daristi\xc4\x8dnega gibanja, ki so pripisovale  temeljen pomen demokrati\xc4\x8dnemu odlo\xc4\x8danju in dru\xc5\xbebenemu lastni\xc5\xa1tvu produkcijskih sredstev.  V poznem 19. stoletju in za\xc4\x8detku 20. stoletja sta k idejnemu razvoju demokrati\xc4\x8dnega socializma med drugim prispevala gradualisti\xc4\x8dni reformisti\xc4\x8dni socializem ki ga je v zagovarjalo britansko Fabiansko dru\xc5\xa1tvo in pa evolucijski socializem nem\xc5\xa1kega politika in politi\xc4\x8dnega teoretika Eduarda Bernsteina._NEWLINE_Marksisti\xc4\x8dni demokrati\xc4\x8dni socialisti poudarjajo dele Marxove misli, ki je zagovarjala demokrati\xc4\x8dnost, in zavra\xc4\x8dajo marksizem-leninizem ter druge oblike avtoritarnega socializma. Med akademiki obstaja nestrinjanje glede vpra\xc5\xa1anja, kaj so bila stali\xc5\xa1\xc4\x8da Karla Marxa glede demokracije. Demokrati\xc4\x8dni socialisti, ki smatrajo marksizem kot v osnovi anti-demokrati\xc4\x8dno ideologijo, marskizem zavra\xc4\x8dajo.'