b"\n_START_ARTICLE_\nTervel\n_START_SECTION_\nZavezni\xc5\xa1tvo z Justinijanom II.\n_START_PARAGRAPH_\nTervel je v bizantinskih virih prvi\xc4\x8d omenjen leta 704, ko se je zbli\xc5\xbeal z odstavljenim in izgnanim  bizantinskim cesarjem Justinijanom II.. Justinijan je dobil njegovo podporo v poskusu ponovnega vzpona na oblast, v zameno pa mu je ponudil prijateljstvo, darila in h\xc4\x8derko Anastazijo za \xc5\xbeeno. Z vojsko 15.000 Tervelovih konjenikov je leta 705 nepri\xc4\x8dakovano vdrl v Konstantinopel in ponovno vzpostavil svojo oblast. Cesarja Leontija in Tiberija III., ki sta ga vrgla s prestola, in \xc5\xa1tevilne njune privr\xc5\xbeence je dal usmrtiti. Tervela je bogato obdaril in mu podelil naslov kaisarja, s \xc4\x8demer je postal drugi kaisar v zgodovini Bizantinskega cesarstva in prvi tuji vladar s tem naslovom. Poleg naslova je dobil tudi ozemeljske koncesije v Zagori v severovzhodni Trakiji. Ali se je resni\xc4\x8dno poro\xc4\x8dil z Justinijanovo h\xc4\x8derko Anastazijo, ni znano._NEWLINE_Samo tri leta kasneje, ko je Justinijan utrdil svojo oblast, je prekr\xc5\xa1il dogovor in spro\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ke operacije za ponovno osvojitev ozemelj, ki jih je prepustil Tervelu. Tervel je Bizantince prestregel in jih leta 708 v bitki pri Anhialu v bli\xc5\xbeini sedanjega Pomorja porazil. _NEWLINE_Leta 711 je Justinijan zaradi obse\xc5\xbenega upora v Mali Aziji ponovno iskal Tervelovo pomo\xc4\x8d, vendar je dobil samo skromno vojsko 3.000 mo\xc5\xbe. Uporni\xc5\xa1ki cesar Filipik Bardan je Justinijana ujel in usmrtil, njegovim bolgarskim zaveznikom pa je dovolil umik v domovino. Tervel je izkoristil nerede v Bizantinskem cesarstvu in leta 712 napadel in oropal Trakijo skoraj do samega Konstantinopla.\n_START_SECTION_\nVojna z Arabci 717-718\n_START_PARAGRAPH_\n25. maja 717 je bil za cesarja kronan Leon III. Izavrijec. Poleti istega leta so Arabci pod Maslamovim poveljstvom pre\xc4\x8dili Dardanele in za\xc4\x8deli z vojsko 200.000 mo\xc5\xbe oblegati Konstantinopel. Arabsko ladjevje je \xc5\xa1telo 2.500 ladij. _NEWLINE_Leon III. je zaprosil za pomo\xc4\x8d Tervela in se pri tem skliceval na dr\xc5\xbeavno pogodbo iz leta 716. Tervel je njegovi pro\xc5\xa1nji ustregel in prvi spopad z Arabci se je kon\xc4\x8dal z zmago Bolgarov. Bolgari so zatem napadli arabske oblegovalce in uni\xc4\x8dili velik del njihove vojske, ostali del pa ujeli v past med svojo vojsko in mestnim obzidjem. Arabci so svoj tabor ogradili z dvema vrstama okopov, s prvo proti Bolgarom in z drugo proti mestnemu obzidju in kljub ostri zimi in stotim dnevom sne\xc5\xbeenja vztrajno nadaljevali z obleganjem. Spomladi leta 718 so se spopadli z Bolgari v odlo\xc4\x8dilni bitki, v kateri so do\xc5\xbeiveli poraz in bili prisiljeni k umiku. Bizantinski kronist Teofan Spovednik pravi, da so Bolgari v bitki pobili kak\xc5\xa1nih 22.000 Arabcev, medtem ko Zigebert trdi, da jih je bilo 30.000. Bizantinsko-bolgarska zmaga leta 718 in zmaga frankovskega vladarja Karla Martela v bitki pri Toursu sta ustavili prodiranje muslimanov v notranjost Evrope, kana Tervela pa so sodobniki povzdignili v Re\xc5\xa1itelja Evrope.\n_START_SECTION_\nZadnja leta vladanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 719 se je Tervel povovno vme\xc5\xa1al v notranje zadeve Bizantinskega cesarstva, ko ga je odstavljeni cesar Anastazij II. prosil za pomo\xc4\x8d pri ponovnem vzponu na prestol. Tervel mu je dal 360.000 zlatnikov in mu poslal svojo vojsko. Anastazij je vkorakal v Konstantinopel, vendar ga me\xc5\xa1\xc4\x8dani niso bili pripravljeni podpreti. Medtem je Leon III. Tervelu poslal dopis, v katerem ga je pozval, naj spo\xc5\xa1tuje dolo\xc4\x8dila mirovne pogodbe iz leta 716 in prekine vojskovanje. Ker so Anastazija zapustili vsi privr\xc5\xbeenci, se je bolgarski vladar s predlogom strinjal in prekinil sodelovanje z uzurpatorjem. Leonu je poslal tudi \xc5\xa1tevilne zarotnike, ki so zbe\xc5\xbeali v Plisko._NEWLINE_Po kronolo\xc5\xa1kih podatkih iz Imenika je Tervel umrl verjetno leta 715. Podatek se ne ujema s Teofanovo trditvijo, da je Tervel leta 718 ali 719 sodeloval v poskusu odstavljenega cesarja Anastazija II., da ponovno pride na oblast. \xc4\x8ce je Tervel res \xc5\xbeivel tako dolgo, bi moral kot bolgarski vladar leta 716 s Teodozijem III. podpisati sporazum, ki je urejal vpra\xc5\xa1anje letnega davka, ki so ga Bizantinci pla\xc4\x8devali Bolgarom, ozemeljske koncesije v Trakiji, trgovinske sporazume in ravnanje s politi\xc4\x8dnimi begunci. Teofan omenja, da se je podpisnik sporazuma imenoval Kormesios, ki bi lahko bil Tervelov naslednik Kormesij. Kronist je dogodke leta 718 ali 719 pripisal Tervelu verjetno zato, ker je bil Tervel zadnji vladar, ki ga je poznal, in ker njegovi viri niso vsebovali nobenih imen, kar velja tudi za obleganje Konstantinopla. Druga teorija trdi, da je Kermesij podpisal pogodbo kot Tervelov poobla\xc5\xa1\xc4\x8denec._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina raziskovalcev se strinja, da je bil slavni kamniti relief Madarski konjenik izklesan v Tervelovem obdobju v spomin na zmage Bolgarov nad Bizantinci, v \xc4\x8dast Tervelovemu o\xc4\x8detu Asparuhu in slavo bolgarske dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nTervel je bil najbr\xc5\xbe poro\xc4\x8den z Anastazijo, h\xc4\x8derko cesarja Justinijana II. in njegove prve \xc5\xbeene Evdokije._NEWLINE_Kompilacija Vol\xc5\xa1kih Bolgarov Ja'far Tarikh, katere verodostojnost je sporna, omenja Tarvila (Tervela) kot sina in naslednika Atil'keseja (Asparuha) in predhodnika Ajjarja, ki je sicer neznan, njegovo ime pa bi lahko bilo eno od pozabljenih imen cesarja Imennika. Ja'far Tarikh omenja Tervela tudi kot o\xc4\x8deta kasnej\xc5\xa1ega vladarja Kermesa (Kormesija).\n_START_SECTION_\nIzkazovanje \xc4\x8dasti\n_START_PARAGRAPH_\nPo Tervelu Bolgarskem se imenuje Tervel Peak na Livingstonovem otoku na Ju\xc5\xbenih Shetlandskih otokih na Antarktiki."