b'\n_START_ARTICLE_\nGeolo\xc5\xa1ko skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje ogljikovega dioksida\n_START_SECTION_\nZakaj geolo\xc5\xa1ko skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje CO2?\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ko skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje kot del tehnologije zajema in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denja CO\xe2\x82\x82 - CCS. Ob zgorevanju fosilnih goriv ogljik reagira s kisikom iz zraka in nastane CO\xe2\x82\x82. Tehnologija CCS tako vklju\xc4\x8duje zajem CO\xe2\x82\x82 v elektrarnah na plin ali premog in v industrijskih obratih (npr. jeklarnah, cementarnah, rafinerijah itd.), transport zajetega CO\xe2\x82\x82 po cevovodih ali z ladjami do mesta skladi\xc5\xa1\xc4\x8denja ter vtiskanje CO\xe2\x82\x82 skozi vrtino v primerno geolo\xc5\xa1ko formacijo, ki omogo\xc4\x8da skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje za dolgo \xc4\x8dasovno obdobje. Na ta na\xc4\x8din torej prepre\xc4\x8dimo neposreden izpust CO\xe2\x82\x82 iz industrijskih obratov v ozra\xc4\x8dje. Glede na rast svetovne populacije in vse ve\xc4\x8dje zahteve po energiji v dr\xc5\xbeavah v razvoju kot tudi na trenutno pomanjkanje alternativnih velikih\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8distih\xc2\xab\xc2\xa0virov energije, se rabi fosilnih goriv kratkoro\xc4\x8dno ne moremo izogniti. Z roko v roki s CCS pa se \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo lahko razvija na okolju prijazen na\xc4\x8din in so\xc4\x8dasno gradi most za svetovno gospodarstvo, ki bo temeljilo na trajnostni proizvodnji energije.\n_START_SECTION_\nKoliko CO2 je mo\xc5\xbeno uskladi\xc5\xa1\xc4\x8diti?\n_START_PARAGRAPH_\nGeolo\xc5\xa1ke plasti omogo\xc4\x8dajo skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje velikanskih koli\xc4\x8din in se nahajajo po vsem svetu. V razli\xc4\x8dnih oblikah bi torej lahko desetletja ali celo stoletja skladi\xc5\xa1\xc4\x8dili vse svetovne izpuste CO\xe2\x82\x82, ki jih povzro\xc4\x8da \xc4\x8dlovek. Po podatkih IEA GHG (2005)CIT dodaj obsegajo svetovne skladi\xc5\xa1\xc4\x8dne kapacitete 400 \xe2\x80\x93 10.000 Gt v globokih vodonosnikih, 920 Gt v osiroma\xc5\xa1enih naftnih in plinskih poljih ter 40 Gt v premogovih plasteh. Za Evropo je bilo v okviru projekta EU GeoCapacity (2009) CIT dodaj ugotovljeno, da so konzervativno ocenjene skladi\xc5\xa1\xc4\x8dne kapacitete 117 Gt (od tega 96 Gt v globokih vodonosnikih, 20 Gt v osiroma\xc5\xa1enih naftnih in plinskih poljih ter 1,6 Gt v premogovih plasteh. Evropske emisije CO\xe2\x82\x82 so bile leta 2005 1,9 Gt/leto CIT dodaj.'