b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega \xc5\xa0tefana, Sens\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nSens je bil pomemben kraj v 12. stoletju, sede\xc5\xbe "primasa Galije" in do 17. stoletja nadrejen pari\xc5\xa1ki \xc5\xa1kofiji.  Stolni\xc4\x8dna cerkev je bila zato zgrajena v velikem obsegu po najnovej\xc5\xa1ih porajajo\xc4\x8dih se gotskih na\xc4\x8delih. Glavna ladja je nenavadno \xc5\xa1iroka, cerkev pa je v vseh pogledih ve\xc4\x8dja kot njeni sodobniki v Saint Denisu, Noyonu ali Senlisu. Tloris je preprost in skromno \xc4\x8dlenjen. Glavna ladja je bila v za\xc4\x8detku brez transepta, zato sta stranski ladji direktno pre\xc5\xa1li v ambulatorij (korni obhod). Arkade so zelo visoke in \xc5\xa1iroke, kar dela glavno ladjo bolj prostorno. Eni obo\xc4\x8dni poli pripadata dva arkadna loka, v galeriji sta nad vsako arkado dve bifori v slepi arkadi, v svetlobnem nadstropju pa dve okni._NEWLINE_\xc5\xa0e posebej v spodnjem nadstropju je \xc5\xa1e precej romansko zasnovana, saj po vsakem paru dveh stebrov sledi mo\xc4\x8dan slop. Nad kapiteli rastejo slu\xc5\xbeniki. Kor v Sensu je iz leta 1140/45 in je bil zgrajen brez prekinitve, \'naenkrat\', 1168 pa je bil skoraj zaklju\xc4\x8den._NEWLINE_Kot je zna\xc4\x8dilno za zgodnjo gotsko arhitekturo, je obok iz \xc5\xa1estdelnih obo\xc4\x8dnih pol, ki presega skromno svetlobno nadstropje z izmeni\xc4\x8dnimi slopi, na katerih po\xc4\x8divajo kri\xc5\xbena rebra in dvojnimi stebri med oboki, na katerih po\xc4\x8diva pre\xc4\x8dno rebro. Sens je morda prva cerkev, ki je bila tako popolnoma obokana. Triforij se odpre v stre\xc5\xa1nem prostoru nad arkado stranske ladje in svetlobnim nadstropjem. Evalvacija oz. oblikovanje stene je podobna tisti v Le Mansu, vendar z manj masivnimi stenami. Oporniki so bili prvotno na zunanji strani, v 13. stoletju pa so bili nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni z novimi. Sens sprva ni imela transepta; med letoma 1490 in 1518 ga je dokon\xc4\x8dal Martin Chambiges v poznogotskem slogu (Flamboyant ali plamenasti slog).  _NEWLINE_Leta 1267 se je ju\xc5\xbeni stolp fasade zru\xc5\xa1il in po\xc5\xa1kodoval. Nato oken niso zvesto obnovili, temve\xc4\x8d so jih zamenjali z novimi v skladu z ideali visoke gotike konca 13. stoletja. Veliko okno v sredini in tisto na desno nista iz 1140. Le v levem delu fasade je vidna oblika iz prvotnega obdobja gradnje._NEWLINE_Senska stolnica je v nekaterih pogledih \xc5\xa1e vedno romanska. Obilje svetlobe tukaj ni postalo vodilno na\xc4\x8delo, okna ostajajo relativno majhna.\n_START_SECTION_\nKipi in okras\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna fasada je predrta s tremi portali. V sredini so skulpture, ki predstavljajo prispodobo o desetih devicah in zgodbo sv. \xc5\xa0tefana. Desni portal vsebuje dvaindvajset kipcev prerokov, ki so utrpeli precej\xc5\xa1njo \xc5\xa1kodo. Nad tem portalom se dviga kamnit stolp, okra\xc5\xa1en z grbi in s kipi, ki predstavljajo glavne dobrotnike cerkve. Zvonovi v zvoniku, s katerim je stolp zaklju\xc4\x8den, so v srednjem veku u\xc5\xbeivali velik ugled; dva, ki sta \xc5\xa1e vedno na voljo, La Savinienne in La Potentienne, tehtata 15,3 tone in 13,8 tone. Levi portal je okra\xc5\xa1en z dvema reliefoma, Liberality in Avarice, pa tudi z zgodbo Janeza Krstnika. Portal na severni strani stolnice je eden najbolj\xc5\xa1ih primerov francoskega kiparstva 16. stoletja. Ta na ju\xc5\xbeni strani je okra\xc5\xa1en z veli\xc4\x8dastnim vitra\xc5\xbenim oknom z rozeto. Ostala okna iz 12. do 16. stoletja so ohranjena, nekatera od njih predstavljajo legendo o Toma\xc5\xbeu Becketu iz Canterburyja._NEWLINE_Med notranjimi zna\xc4\x8dilnostmi so grobnica Ludvika, francoskega dauphina (sin Ludvika XV.) in njegove soproge, Marie-Jos\xc3\xa8phe Sa\xc5\xa1ke, eno izmed del Guillaume Coustouja mlaj\xc5\xa1ega in reliefi, ki predstavljajo prizore iz \xc5\xbeivljenja kardinala Antoine Duprata, francoski kancler in nad\xc5\xa1kofa Sens od 1525 do 1535. Mavzolej, iz katerega izvirajo, je bil uni\xc4\x8den v francoski revoluciji._NEWLINE_Stolni\xc4\x8dna zakladnica, ena od najbogatej\xc5\xa1ih v Franciji, vsebuje domnevni fragment pravega kri\xc5\xbea, ki ga je podaril Sensu Karel Veliki in obleke Toma\xc5\xbea Becketa. Zakladnica je del muzeja ob stolnici._NEWLINE_V stolnici v Sensu se je Ludvik IX. Francoski leta 1234 poro\xc4\x8dil z Margerito Provansalsko in pet let kasneje polo\xc5\xbeil krono iz trnja.'