b'\n_START_ARTICLE_\nMaraton\n_START_PARAGRAPH_\nMaraton je najdalj\xc5\xa1a teka\xc5\xa1ka atletska disciplina. Proga za maratonski tek je navadno dolga 42.195 km (26 milj in 385 jardov). Maraton se \xc5\xa1teje za najte\xc5\xbejo atletsko disciplino in eno najte\xc5\xbejih \xc5\xa1portnih disciplin nasploh._NEWLINE_Maraton je bil ena izmed disciplin prvih olimpijskih iger moderne dobe leta 1896, toda razdaljo so dolo\xc4\x8dili \xc5\xa1ele leta 1921. Vsako leto je po svetu ve\xc4\x8d kot 500 maratonskih tekem. Na ve\xc4\x8djih je tudi po ve\xc4\x8d kot deset tiso\xc4\x8d udele\xc5\xbeencev.\n_START_SECTION_\nZgodovina maratona\n_START_PARAGRAPH_\nIme "maraton" izhaja iz gr\xc5\xa1ke legende o gr\xc5\xa1kem vojaku Filipidu, ki je pretekel pot od Maratona do Aten, da bi sporo\xc4\x8dil zmago gr\xc5\xa1ke vojske nad Perzijci. Po tej zgodovinski, a nepotrjeni zgodbi je Filipid ob prihodu v Atene zaradi napora umrl.\n_START_SECTION_\nSvetovni rekordi\n_START_PARAGRAPH_\nSvetovni rekorder v maratonu je Kenijec Eliud Kipchoge, ki je 16. septembra 2018 v Berlinu pretekel progo v 2 urah, 1 minuti, 39 sekundah. Pri \xc5\xbeenskah pa je rekorderka Brigid Kosgei (Kenija), ki je 13. oktobra 2019 v Chicagu progo pretekla v 2 urah, 14 minutah in 4 sekundah.'