b'\n_START_ARTICLE_\nRec\xc3\xb3polis\n_START_PARAGRAPH_\nRec\xc3\xb3polis je vizigotsko mesto, ki ga je leta 578 ustanovil kralj Leovigild v \xc4\x8dast svojemu sinu in nasledniku Rekaredu. Bilo je prestolnica province Keltieberije in hkrati upravni sede\xc5\xbe Vizigotskega kraljestva, v katerem je bival kralj. Bilo je tudi pomembno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je trgovalo z vsem Sredozemljem.\n_START_SECTION_\nLega in urbanisti\xc4\x8dna zasnova mesta\n_START_PARAGRAPH_\nZa razliko od ostalih evropskih mest Rec\xc3\xb3polis ni bil ustanovljeno na temeljih zgodnej\xc5\xa1e naselbine. Razprostiral se je na pribli\xc5\xbeno 33 hektarjih povr\xc5\xa1ine. Za gradnjo mesta so izbrali enega od gri\xc4\x8dev ob reki Tajo, kar ni bilo naklju\xc4\x8dje, saj se je iz tega dvignjenega obmo\xc4\x8dja lahko nadziralo \xc5\xa1ir\xc5\xa1o okolico mesta. Takrat je bila reka Tajo \xc5\xa1e plovna, kar je omogo\xc4\x8dilo la\xc5\xbeje stike s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Vizigotskega kraljestva. Na\xc4\x8drt mesta je sledil bizantinskemu zgledu. Obdano je bilo z obdzidjem, glede na namembnost pa je bilo razdeljeno na ve\xc4\x8d obmo\xc4\x8dij in na zgodnji ter spodnji del mesta. V zgornjem delu so se nahajale pala\xc4\x8de in cerkev, medtem ko so v spodnjem delu mesta domovali slu\xc5\xbeabniki, vojaki in ostali prebivalci.  Mesto je imelo lasten akvedukt, ki je prebivalce oskrboval s pitno vodo. Med najpomembnej\xc5\xa1i stavbami tega obdobja najdemo baziliko, ki se je ohranila do dana\xc5\xa1njih dni.\n_START_SECTION_\nZaton mesta in poznej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV 7. stoletju se je za\xc4\x8del po\xc4\x8dasen, a vztrajen zaton mesta. V tem \xc4\x8dasu so mesto zavzeli bereberski muslimani. Kljub temu se \xc5\xbeivljenje v mestu v primerjavi s prej\xc5\xa1njim obdobjem pozne vladavine Vizigotov ni spremenilo._NEWLINE_V 9. stoletju je bilo mesto \xc5\xbee zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno, njegovi ostanki pa so slu\xc5\xbeili kot gradbeni material pri gradnji muslimanskega mesta Zorita, ki je bilo sprva zasnovano kot trdnjava, namenjena obrambi proti obleganjem Kristjanov, vendar niti to ni prepre\xc4\x8dilo ponovnega zavzetja mesta s strani \xc5\xa0pancev, ki se je zgodilo konec 11. stoletja. Kralj Alfons X. je ukazal naselitev obmo\xc4\x8dja mesta s kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi prebivalci Aragonskega kraljestva. Ti so na temeljih vizigotskega templja zgradili cerkev v romanskem slogu. Po dokon\xc4\x8dni zapustitvi mesta v 14. stoletju so na njenem mestu zgradili novo cerkev.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je mesto aheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de. Ostanke mesta je leta 1893 odkril zgodovinar Juan Catalina Garc\xc3\xada. V 20. stoletju je potekal izkop mesta, ki je edino \xc5\xa1e ohranjeno vizigotsko mesto v \xc5\xa0paniju. Nahaja se kilometer stran od Zorite de los Canes v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i okolici mesta Guadalajare v provinci Kastilja-Man\xc4\x8da. V mestu lahko vidimo ostanke bazilike in nekropole, pa tudi romansko cerkev s pokopali\xc5\xa1\xc4\x8dem. Ve\xc4\x8dina mesta \xc5\xa1e ni izkopanega.'