b'\n_START_ARTICLE_\nProbiotik\n_START_PARAGRAPH_\nProbiotik je prehrambeni pripravek ali zdravilo, ki vsebuje tak\xc5\xa1ne \xc5\xbeive mikroorganizme, ki imajo blagodejen u\xc4\x8dinek na gostitelja (\xc4\x8dloveka). Najdlje so v uporabi laktobacili (grampozitivni bacili v mlekarstvu), uporabljajo pa se tudi dolo\xc4\x8dene kvasovke. Poleg probiotikov poznamo \xc5\xa1e prebiotike; med slednje sodijo zlasti vlaknine in druge substance, ki v \xc4\x8drevesju omogo\xc4\x8dajo ustrezno okolje za rast bakterij \xc4\x8drevesne flore. Simbiotiki so pripravki, ki vsebujejo tako probiotike kot prebiotike.\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nEtimolo\xc5\xa1ko je izraz probiotik sestavljen iz latinskega predloga pro ("za") in gr\xc5\xa1kega pridevnika \xce\xb2\xce\xb9\xcf\x89\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82 ("biotski"). Slednji izhaja iz samostalnika \xce\xb2\xce\xaf\xce\xbf\xcf\x82 (bios, "\xc5\xbeivljenje").\n_START_SECTION_\nProbioti\xc4\x8dna zdravila\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg prehrambenih izdelkov, ki jim dodajajo probioti\xc4\x8dne bakterije, so na tr\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du tudi zdravila, ki vsebujejo liofilizirane mikroorganizme. Prehranska dopolnila in zdravila so na trgu v obliki tablet, kapsul, pastil, peroralnih pra\xc5\xa1kov in peroralnih kapljic. Terapevtske indikacije so zelo raznolike, a niso vse znanstveno podkrepljene. Dokazan je pozitiven u\xc4\x8dinek pri prepre\xc4\x8devanju in laj\xc5\xa1anju driske.\n_START_SECTION_\nZgodovina probiotikov\n_START_PARAGRAPH_\nPozitivno vlogo nekaterih bakterij je prvi\xc4\x8d predstavil ruski znanstvenik in Nobelov nagrajenec Ilja Ilji\xc4\x8d Me\xc4\x8dnikov, ki je v za\xc4\x8detku 20. stoletja predlagal, da bi bilo mogo\xc4\x8de spremeniti \xc4\x8drevesno floro in zamenjati \xc5\xa1kodljive mikrobe z uporabnimi. Me\xc4\x8dnikov, ki je bil v tem \xc4\x8dasu profesor na in\xc5\xa1titutu Pasteur v Parizu, je bil mnenja, da je proces staranja rezultat dejavnosti gnitja (proteoliti\xc4\x8dnih) mikrobov, ki proizvajajo strupene snovi v debelem \xc4\x8drevesju. Proteoliti\xc4\x8dne bakterije (kot je klostridija) so del normalne \xc4\x8drevesne flore, pri presnovi beljakovin pa proizvajajo strupene snovi (fenoli, indoli, amonijak). Po Me\xc4\x8dnikovu naj bi bile te spojine odgovorne za t. i. "\xc4\x8drevesne avto-zastrupitve", ki so povzro\xc4\x8dile fizikalne spremembe povezane s staranjem._NEWLINE_V tistem \xc4\x8dasu je bilo znano, da mle\xc4\x8dnokislinska fermentacija zavira rast proteoliti\xc4\x8dnih bakterij zaradi nizkega pH, ki je posledica fermentacije laktoze. Me\xc4\x8dnikov je opazil, da so nekatere populacije pode\xc5\xbeelskega prebivalstva v Evropi, na primer v Bolgariji in v ruskih stepah, ki so v veliki meri \xc5\xbeivele od fermentiranega mleka z mle\xc4\x8dno-kislinskimi bakterijami, izjemno dolgo \xc5\xbeivele. Na podlagi teh dejstev je Me\xc4\x8dnikov predlagal, da u\xc5\xbeivanje fermentiranega mleka\xc2\xa0\xc2\xbbzaseje\xc2\xab\xc2\xa0v \xc4\x8drevesju ne\xc5\xa1kodljive mle\xc4\x8dnokislinske bakterije in zni\xc5\xbea pH \xc4\x8drevesnja. To pa onemogo\xc4\x8da rast proteoliti\xc4\x8dnih bakterij. Me\xc4\x8dnikov je zato v svojo prehrano uvedel kislo fermentirano mleko z bakterijami, ki jih je imenoval\xc2\xa0\xc2\xbbBolgarski Bacillus\xc2\xab. Ugotovil je, da mleko koristi njegovemu zdravju. Prijatelji v Parizu so kmalu sledili njegovemu zgledu in zdravniki so za\xc4\x8deli predpisovati dieto s kislim mlekom._NEWLINE_Bifidobakterijo je prvi\xc4\x8d izoliral Henry Tissier, ki je prav tako delal na in\xc5\xa1titutu Pasteur. Bifidobakterijo je izoliral iz dojen\xc4\x8dka. Izolirana bakterija Bacillus bifidus communis  se je pozneje preimenovala v rod Bifidobacterium. Tissier je ugotovil, da so bifidobakterije prevladujo\xc4\x8de v \xc4\x8drevesni flori dojen\xc4\x8dkov, ki so dojeni. Ugotovil je tudi, da so bifidobakterije koristne pri zdravljenju driske pri dojen\xc4\x8dkih, saj naj bi bifidobakterije zamenjale proteoliti\xc4\x8dne bakterije, ki povzro\xc4\x8dajo drisko._NEWLINE_Med izbruhom gri\xc5\xbee leta 1917 je nem\xc5\xa1ki profesor Alfred Nissle izoliral sev Escherichie coli iz blata v vojaka, ki ga bolezen ni prizadela. V tistem \xc4\x8dasu so bile zelo potrebne metode zdravljenja nalezljivih bolezni, saj antibiotikov \xc5\xa1e ni bilo na voljo. Nissle je tako pri zdravljenju akutne gastrointestinalne infekcije s salmonelo in gri\xc5\xbeo uporabil Escherichio coli sev Nissle 1917._NEWLINE_Leta 1920 je Rettger dokazal, da Me\xc4\x8dnikov\xc2\xa0\xc2\xbbBolgarski Bacillus\xc2\xab, ki je bil kasneje poimenovan Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, ne more \xc5\xbeiveti v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem \xc4\x8drevesju. Me\xc4\x8dnikovova teorija je bila na tej stopnji sporna, zato so ljudje dvomili vanjo._NEWLINE_Po Me\xc4\x8dnikovovi smrti se je leta 1916 sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dogajanja preselilo v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Leta 1935 je bilo za nekatere seve Lactobacillus acidophilus ugotovljeno, da so zelo aktivni, kadar so prisotni v \xc4\x8dlove\xc5\xa1kem prebavnem traktu , zato so bili nadaljnje \xc5\xa1tudije izvedene z uporabo te bakterije. Spodbudne rezultate so dobili predvsem pri zdravljenju kroni\xc4\x8dnega zaprtja._NEWLINE_Izraz "probiotiki" je leta 1953 prvi\xc4\x8d uvedel Kollath. Nasprotno od antibiotikov so bili probiotiki opredeljeni kot iz mikrobov pridobljeni dejavniki, ki spodbujajo rast drugih mikroorganizmov. Leta 1989 je Roy Fuller predlagal definicijo probiotikov, ki je bolj \xc5\xa1iroko uporabljena:\xc2\xa0\xc2\xbbProbiotiki so \xc5\xbeivi mikroorganizmi, dodani k hrani, ki ugodno vplivajo na gostitelja z izbolj\xc5\xa1anjem njegovega \xc4\x8drevesnega mikrobnega ravnote\xc5\xbeja.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_V naslednjih desetletjih so kot probiotike predstavili \xc4\x8drevesne mle\xc4\x8dno kislinske bakterijske vrste Lactobacillus rhamnosus, Lactobacillus casei in Lactobacillus johnsonii, ki naj bi koristno vplivale na na\xc5\xa1e zdravje.\n_START_SECTION_\nPotencialne koristi probiotikov\n_START_PARAGRAPH_\nKlini\xc4\x8dne raziskave v katerih so prou\xc4\x8devali uporabnost probioti\xc4\x8dnih terapij ka\xc5\xbeejo na \xc5\xa1tevilne mo\xc5\xbene koristne rabe probiotikov, vendar so pri mnogih raziskavah na voljo le nepopolni rezultati. Potrebno je poudariti, da opisani u\xc4\x8dinki niso u\xc4\x8dinki vseh probiotikov. Nedavne raziskave molekularne biologije in genetike rodu Lactobacillus so se osredoto\xc4\x8dile na interakcijo z imunskim sistemom, na potencialno antikancerogeno delovanje ter na potencialno uporabo v primerih z antibiotiki povzro\xc4\x8dene driske, potovalne diareje in driske otrok, vnetja \xc4\x8drevesja in sindroma razdra\xc5\xbeljivega \xc4\x8drevesja._NEWLINE_Vsi u\xc4\x8dinki se lahko pripi\xc5\xa1ejo le posameznemu sevu, ki je bil testiran, ne moremo pa teh u\xc4\x8dinkov pripisati celotnemu rodu Lactobacillus.\n_START_SECTION_\nProbiotiki in laktozna intoleranca\n_START_PARAGRAPH_\nMle\xc4\x8dnokislinske bakterije pretvorijo laktozo v mle\xc4\x8dno kislino. Zato bi zau\xc5\xbeitje nekaterih aktivnih sevov lahko pomagalo pri laktozni intoleranci posameznikov, tako da bi po zau\xc5\xbeitju sevov prenesli ve\xc4\x8d laktoze kot bi jo sicer.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje raka na debelem \xc4\x8drevesju\n_START_PARAGRAPH_\nV laboratorijskih preiskavah so nekateri sevi LAB (Lactobacillus bulgaricus) izkazali antimutagene u\xc4\x8dinke, ki so verjetno posledica njihove sposobnosti, da se ve\xc5\xbeejo s heterocikli\xc4\x8dnimi amini. Heterocikli\xc4\x8dni amini so rakotvorne snovi, ki nastajajo v kuhanem mesu. \xc5\xa0tudije na glodalcih so pokazale, da lahko nekateri sevi LAB \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred nastankom raka na debelem \xc4\x8drevesju. Podatki o \xc5\xa1tudijah na ljudeh pa so pomanjkljivi in celo nasprotujo\xc4\x8di. V ve\xc4\x8dini \xc5\xa1tudij na ljudeh so ugotovili, da bi testirani sevi lahko imeli antikancerogene u\xc4\x8dinke zaradi zmanj\xc5\xa1anja aktivnosti encima \xce\xb2-glukuronidaze , ki lahko povzro\xc4\x8da nastanek rakotvornih snovi v prebavnem traktu. V eni \xc5\xa1tudiji so potrdili ni\xc5\xbeje tveganje za razvoj raka na debelem \xc4\x8drevesju pri ljudeh, ki so u\xc5\xbeivali veliko fermentiranih mle\xc4\x8dnih izdelkov.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xbeni mehanizmi protitumornega delovanja probiotikov\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi rezultatov \xc5\xa1tevilnih in vitro ter in vivo (na \xc5\xbeivalih in tudi na \xc4\x8dloveku) raziskav se probiotikom pripisuje \xc5\xa1tevilne zdravju koristne u\xc4\x8dinke, med drugim tudi prepre\xc4\x8devanje raka na debelem \xc4\x8drevesu. Mehanizmi tovrstnega delovanja probiotikov \xc5\xa1e niso v popolnosti pojasnjeni, najverjetneje pa pri prepre\xc4\x8devanju razvoja raka ne gre za en sam mehanizem, pa\xc4\x8d pa za kombinacijo vplivov._NEWLINE_Za prebivalce Evrope je ocenjeno 2\xc2\xa0% tveganje za razvoj raka debelega \xc4\x8drevesa in danke. Incidenca je visoka predvsem v zahodnem delu, kar pripisujejo prehranjevalnim navadam oziroma u\xc5\xbeivanju velikih koli\xc4\x8din ma\xc5\xa1\xc4\x8dob in malo vlaknin. Rak debelega \xc4\x8drevesa se razvije postopoma zaradi mutacij, aktivacij in delecij onkogenov in tumor supresorskih genov. Mo\xc5\xbeno je, da razli\xc4\x8dni probiotiki delujejo na razli\xc4\x8dnih stopnjah razvoja raka debelega \xc4\x8drevesa. Predlagani mehanizmi delovanja probiotikov so stimulacija imunskega odgovora gostitelja, kvantitativne in/ali kvalitativne spremembe v intestinalni mikroflori, sprememba metabolizma \xc4\x8drevesne mikroflore, sprememba pogojev v \xc4\x8drevesu, sinteza protitumornih snovi, u\xc4\x8dinki na fiziologijo gostitelja ter vezava in/ali razgradnja karcinogenov._NEWLINE_Probiotiki so imunogeni, zato njihovo redno u\xc5\xbeivanje aktivira imunski sistem gostitelja. To vodi v supresijo ali regresijo tumorjev tako v \xc4\x8drevesju kot izven intestinalnega trakta. Posledica vnetnega imunskega odziva je namre\xc4\x8d aktivacija monocitov in makrofagov, ki spro\xc5\xa1\xc4\x8dajo citotoksi\xc4\x8dne snovi, ki lahko lizirajo tumorske celice. Vnetna citokina IL-1 in TNF-\xce\xb1 imata citotoksi\xc4\x8dne in citostati\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke na rakave celice. Poleg tega tudi celice ubijalke delujejo proti tumorskim celicam, njihova aktivnost pa je pove\xc4\x8dana ob u\xc5\xbeivanju nekaterih probiotikov. Mo\xc5\xbeno pa je, da je aktiviran imunski odziv vezan le na kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das po za\xc4\x8detku uporabe probiotikov in se kasneje razvije toleranca._NEWLINE_Bakterije v lumnu intestinalnega trakta izvajajo pretvorbe, ki lahko prevedejo dolo\xc4\x8dene snovi v karcinogene produkte. Probiotiki modulirajo \xc4\x8drevesno mikrofloro in njen metabolizem vsaj na tri na\xc4\x8dine: (i) z ostalimi bakterijami mikroflore tekmujejo za \xc5\xbeivljenjski prostor v \xc4\x8drevesu, (ii) proizvajajo nekatere protibakterijske snovi, ki zavirajo razmno\xc5\xbeevanje ostalih bakterij mikroflore in (iii) sintetizirajo organske kisline, ki ni\xc5\xbeajo pH lumna \xc4\x8drevesa, kar vpliva na encimsko aktivnost. Tako zavirajo prekomeren razrast bakterij, ki lahko proizvajajo karcinogene. V raziskavah je bilo pokazano, na probiotiki vplivajo tudi na metabolno aktivnost \xc4\x8drevesne mikroflore. V blatu oseb, ki so u\xc5\xbeivale probiotike, je bila izmerjena ni\xc5\xbeja aktivnost nitroreduktaze, azoreduktaze, ureaze in \xc3\x9f-glukuronidaze, torej mikrobnih encimov, ki naj bi bili povezani s sintezo kancerogenih produktov. Preu\xc4\x8devana je bila tudi povezava med pojavnostjo raka debelega \xc4\x8drevesa in u\xc5\xbeivanjem hrane, bogate z ma\xc5\xa1\xc4\x8dobami. Zaradi tovrstne prehrane naj bi se pove\xc4\x8dalo izlo\xc4\x8danje soli \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin, ki so potrebne za prebavo ma\xc5\xa1\xc4\x8dob. \xc5\xbdol\xc4\x8dne kisline se izlo\xc4\x8dajo v tanko \xc4\x8drevo in se v njem tudi reabsorbirajo, v manj\xc5\xa1i meri pa prehajajo v debelo \xc4\x8drevo, kjer jih bakterije \xc4\x8drevesne mikroflore metabolizirajo do produktov, ki naj bi imeli citotoksi\xc4\x8den u\xc4\x8dinek na epitelijske celice in tako spodbujali njihovo proliferacijo, kar pove\xc4\x8duje mo\xc5\xbenost za razvoj tumorja. Probiotiki naj bi vezali \xc5\xbeol\xc4\x8dne kisline ali zmanj\xc5\xa1ali aktivnost encima, udele\xc5\xbeenega v bakterijski razgradnji \xc5\xbeol\xc4\x8dnih kislin, kar zmanj\xc5\xa1a nastajanje cititoksi\xc4\x8dnih produktov in s tem nevarnost za razvoj raka. Vpliva probiotikov na \xc4\x8drevesno mikrofloro in njen metabolizem pa ne potrjujejo vse raziskave. Po nekaterih podatkih naj bi bila mikroflora precej stabilna in naj se ne bi spreminjala zaradi vnosa probiotikov._NEWLINE_V \xc5\xa1tudijah niso uporabljali le probiotikov, ampak tudi ekstrakte probioti\xc4\x8dnega jogurta. Tudi ti so posedovali protitumorsko aktivnost, iz \xc4\x8desar so sklepali, da so za tovrstno delovanje odgovorni produkti, ki jih sintetizirajo probiotiki. Bakterije normalne \xc4\x8drevesne mikroflore med drugim sintetizirajo tudi kratkoveri\xc5\xbene ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline (SCFA), ki naj bi imele protitumorsko aktivnost. Sinteza SCFA se pove\xc4\x8da ob u\xc5\xbeivanju priobiotikov, saj naj bi bili ti sposobni razgraditi nekatere ogljikove hidrate, ki jih bakterije normalne \xc4\x8drevesne mikroflore ne morejo._NEWLINE_Probiotiki vplivajo tudi na delovanje detoksifikacijskih encimov gostitelja; njihovo u\xc5\xbeivanje pove\xc4\x8duje aktivnost glutation-S-transferaze in glutation reduktaze._NEWLINE_Nekatere raziskave so pokazale, da imajo probiotiki antigenotoksi\xc4\x8dno aktivnost. Njihovo u\xc5\xbeivanje je zmanj\xc5\xa1alo po\xc5\xa1kodbe DNA v debelem \xc4\x8drevesu podgan, ki so bile izpostavljene mutagenom. Ti se namre\xc4\x8d ve\xc5\xbeejo na probiotike, predvsem na peptidoglikane in polisaharide celi\xc4\x8dne stene, vezava pa dobro kolerila z zmanj\xc5\xa1anjem mutagenosti. Pri tem pa moramo upo\xc5\xa1tevati, da je vezava reverzibilna in odvisna od pH in ionske mo\xc4\x8di._NEWLINE_Probiotiki naj bi spreminjali tudi proces diferenciacije tumorskih celic in tako prepre\xc4\x8devali razvoj tumorja. V \xc5\xa1tudiji so opazovali rast tumorske celi\xc4\x8dne linije (HT-29) ob prisotnosti probiotikov. Ta je bila v primerjavi s kontrolno skupino zavrta, pove\xc4\x8dana pa je bila aktivnost specifi\xc4\x8dnega markerja HT-29 celi\xc4\x8dne diferenciacije, iz \xc4\x8desar so sklepali, da so celice vstopile v proces diferenciacije._NEWLINE_Mnogo raziskav podaja dokaze o pozitivnih u\xc4\x8dinkih probiotikov v prepre\xc4\x8devanju raka debelega \xc4\x8drevesa, a pri vseh gre za indirektne in ne neposredne eksperimentalne dokaze o supresiji raka debelega \xc4\x8drevesa. Nekatere raziskave pa dajejo nasprotujo\xc4\x8de rezultate. Zato so potrebne nadaljnjje raziskave in izbolj\xc5\xa1ano razumevanje mehanizmov, preko katerih pride do u\xc4\x8dinkov, preden lahko upravi\xc4\x8dimo uporabo probiotikov v prepre\xc4\x8devanju rakavih obolenj debelega \xc4\x8drevesa.\n_START_SECTION_\nZni\xc5\xbeevanje holesterola\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije na \xc5\xbeivalih so dokazale u\xc4\x8dinkovitost razli\xc4\x8dnih sevov LAB pri zni\xc5\xbeevanju ravni holesterola v serumu. LAB naj bi razgrajevali \xc5\xbeol\xc4\x8d in tako prepre\xc4\x8dili reabsorpcijo holesterola v kri. Nekatere \xc5\xa1tudije na ljudeh so pokazale, da lahko u\xc5\xbeivanje fermentiranih mle\xc4\x8dnih izdelkov s posebnimi sevi LAB nekoliko zni\xc5\xbea skupni in LDL holesterol pri tistih ljudeh, ki so imeli na za\xc4\x8detku \xc5\xa1tudije normalno raven holesterola. Potrebne so \xc5\xa1e nadaljnje raziskave pri hiperlipidemi\xc4\x8dnih ljudeh.\n_START_SECTION_\nZni\xc5\xbeevanje krvnega tlaka\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih klini\xc4\x8dnih raziskav je pokazalo, da lahko u\xc5\xbeivanje fermentiranega mleka z razli\xc4\x8dnimi sevi LAB nekoliko zni\xc5\xbea krvni tlak. To naj bi bila posledica ACE inhibitorjem podobnih peptidov,ki nastanejo med fermentacijo.\n_START_SECTION_\nIzbolj\xc5\xa1anje delovanje imunskega sistema in prepre\xc4\x8devanje oku\xc5\xbeb\n_START_PARAGRAPH_\nLactobacillus bulgaricus imajo domnevno ve\xc4\x8d pozitivnih u\xc4\x8dinkov na imunski sistem. Lahko \xc5\xa1\xc4\x8ditijo pred patogeni s kompetitivno inhibicijo (zaradi kompeticije za rast), obstajajo pa tudi dokazi, da lahko izbolj\xc5\xa1ajo delovanje imunskega sistema s pove\xc4\x8danjem produkcije IgA protiteles, pove\xc4\x8danjem ali izbolj\xc5\xa1anjem fagocitoze in tudi s pove\xc4\x8danjem dele\xc5\xbea limfocitov T in naravnih celic ubijalk. Klini\xc4\x8dne raziskave so pokazale, da probiotiki zmanj\xc5\xa1ajo pojavnost oku\xc5\xbeb dihal  in kariesa pri otrocih. \xc5\xbdivila in dodatki z LAB pomagajo pri zdravljenju in prepre\xc4\x8devanju akutne diareje ter zmanj\xc5\xa1ujejo resnost in trajanje rotavirusnih oku\xc5\xbeb pri otrocih in drisko potnikov pri odraslih._NEWLINE_Leta 2010 izvedene \xc5\xa1tudije so pokazale, da so lahko probiotiki koristni pri prepre\xc4\x8devanju sekundarnih oku\xc5\xbeb, ki so pogost zaplet zdravljenja z antibiotiki.\n_START_SECTION_\nHelicobacter pylori\n_START_PARAGRAPH_\nLAB naj bi v kombinaciji s standardnim zdravljenjem pomagali pri zdravljenju oku\xc5\xbeb z bakterijo Helicobacter pylori, ki povzro\xc4\x8da \xc5\xbeelod\xc4\x8dno razjedo pri odraslih. Na tem podro\xc4\x8dju je potrebno narediti ve\xc4\x8d \xc5\xa1tudij.\n_START_SECTION_\nZ antibiotiki povzro\xc4\x8dena driska\n_START_PARAGRAPH_\nZ antibiotiki povzro\xc4\x8dena driska je posledica poru\xc5\xa1enega ravnovesja v mikrobioti debelega \xc4\x8drevesja. Sprememba mikrobiote povzro\xc4\x8di spremembe v presnovi ogljikovih hidratov, zmanj\xc5\xa1a se absorpcija ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin s kratkimi verigami, posledica pa je osmozna diareja. Druga posledica zdravljenja z antibiotiki, ki prav tako vodi do driske, je prekomerna rast potencialno patogenih mikroorganizmov kot je Clostridium difficile._NEWLINE_Ve\xc4\x8d meta analiz dokazuje, da lahko probioti\xc4\x8dno zdravljenje zmanj\xc5\xa1a incidenco in resnost poteka z antibiotiki povzro\xc4\x8dene driske. Te ugotovitve so bile dokazane z randomiziranimi, dvojno slepimi, s placebom kontroliranimi testiranji._NEWLINE_U\xc4\x8dinkovitost probiotikov pri prepre\xc4\x8devanju z antibiotiki povzro\xc4\x8dene driske je odvisno od probioti\xc4\x8dnih sevov in od odmerka. Ugotovili so tudi do 50\xc2\xa0% zmanj\xc5\xa1ano pojavnost driske. V \xc5\xa1tudijah niso poro\xc4\x8dali o stranskih u\xc4\x8dinkih vendar je potrebna previdnost pri dajanju probioti\xc4\x8dnih dodatkov imunsko oslabljenim posameznikom ali bolnikom, ki imajo oslabljeno \xc4\x8drevesno pregrado.\n_START_SECTION_\nZmanj\xc5\xa1anje vnetja\n_START_PARAGRAPH_\nZa LAB je bilo ugotovljeno, da lahko modulirajo vnetne in preob\xc4\x8dutljivostne odzive, kar je vsaj delno posledica regulacije funkcije citokinov. Klini\xc4\x8dne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo, da lahko LAB prepre\xc4\x8dijo ponovne pojave vnetne \xc4\x8drevesne bolezni pri odraslih  in izbolj\xc5\xa1ajo alergije na mleko . LAB pa niso u\xc4\x8dinkoviti pri zdravljenju ekcemov. Nepojasnjeno pa ostaja, kako probiotiki uravnavajo pretirano aktivnost imunskega sistema. Potencialni mehanizem je desenzibilizacija limfocitov T, ki so pomemben sestavni del imunskega sistema.\n_START_SECTION_\nIzbolj\xc5\xa1anje absorpcije mineralov\n_START_PARAGRAPH_\nProbioti\xc4\x8dni laktobacili pomagajo odpraviti malabsorpcijo mineralov v sledovih, ki se nahajajo predvsem v prehrani, bogati s fitati. To so polnozrnate \xc5\xbeitarice, ore\xc5\xa1ki in stro\xc4\x8dnice.\n_START_SECTION_\nPrepre\xc4\x8devanje rasti \xc5\xa1kodljivih bakterij\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc5\xa1tudiji so prou\xc4\x8devali u\xc4\x8dinke stresa na \xc4\x8drevesno floro pri podganah. Pri podganah, ki so bile krmljene s probiotiki, so opazili manj\xc5\xa1o pojavnost zaprtja zaradi \xc5\xa1kodljivih bakterij v primerjavi s podganami, ki so pile sterilno vodo.\n_START_SECTION_\nSindrom razdra\xc5\xbeljivega \xc4\x8drevesja in kolitis\n_START_PARAGRAPH_\nZa Bifidobacterium infantis 35624 je bilo ugotovljeno, da izbolj\xc5\xa1ajo nekatere simptome sindroma razdra\xc5\xbeljivega \xc4\x8drevesja pri \xc5\xbeenskah. U\xc4\x8dinkoviti so tudi Lactobacillus plantarum 299v  in Bifidobacterium Animalis DN-173 010 . V treh randomiziranih, dvojno slepih klini\xc4\x8dnih raziskavah je bilo dokazano, da je E.coli Nissle 1917 pri prepre\xc4\x8devanju ponovnega pojava ulceroznega kolitisa tako u\xc4\x8dinkovita kot protivnetna, antidiaroi\xc4\x8dna in antimikoti\xc4\x8dna sintezna u\xc4\x8dinkovina mesalazin.\n_START_SECTION_\nUrogenitalne bolezni\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d in vitro \xc5\xa1tudij je pokazalo, da bi lahko probiotiki laj\xc5\xa1ali oku\xc5\xbebe se\xc4\x8dil  in bakterijskih infekcij no\xc5\xbenice . Rezultati teh \xc5\xa1tudij niso bili enotni, zato so za potrditev u\xc4\x8dinkovitosti potrebne \xc5\xa1e dodatne raziskave.\n_START_SECTION_\nSlabosti probiotikov\n_START_PARAGRAPH_\nProbiotiki so lahko v nekaterih posebnih primerih, kot so na primer kriti\xc4\x8dno bolni pacienti, \xc5\xa1kodljivi. V klini\xc4\x8dnih testiranjih, ki jih vodi Dutch Pancreatitis Study Group, so bolnikom z akutnim vnetjem trebu\xc5\xa1ne slinavke dajali me\xc5\xa1anico \xc5\xa1estih probioti\xc4\x8dnih bakterij. Ugotovili so, da se je pove\xc4\x8dala stopnja smrtnosti bolnikov._NEWLINE_V klini\xc4\x8dnem preizku\xc5\xa1anju na Univerzi v zahodni Avstraliji so \xc5\xbeeleli pokazati u\xc4\x8dinkovitost probiotikov pri zmanj\xc5\xa1evanju alergij pri otrocih. Dr. Susan Prescott in njeni sodelavci so 178 otrokom v prvih \xc5\xa1estih mesecih \xc5\xbeivljenja dajali bodisi probiotik bodisi placebo. Tisti, ki so dobivali probiotike, so bili bolj nagnjeni k preob\xc4\x8dutljivosti na alergene._NEWLINE_Nekatere bolni\xc5\xa1nice so poro\xc4\x8dale o zdravljenju septikemije, ki so jo povzro\xc4\x8dile bakterije vrste Lactobacillus. Septikemijo, potencialno smrtno bolezen, so zdravili pri pacientih z oslabljenim imunskih sistemom, ki so u\xc5\xbeivali probiotike._NEWLINE_Do sedaj \xc5\xa1e ni bilo objavljenih dokazov, da bi probioti\xc4\x8dna dopolnila lahko nadomestila telesu naravno floro. Bakterije v blatu namre\xc4\x8d izginejo v nekaj dneh, ko prenehamo jemati probioti\xc4\x8dne dodatke._NEWLINE_Nedavne \xc5\xa1tudije ka\xc5\xbeejo, da bi lahko bili probioti\xc4\x8dni izdelki (jogurti) razlog za trend debelosti. Vendar pa \xc5\xa1tevilne \xc5\xa1tudije to izpodbijajo , zato je potrebno narediti ve\xc4\x8d raziskav na tem podro\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nMultiprobiotiki\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere raziskave pri\xc4\x8dajo o koristi za zdravje, \xc4\x8de u\xc5\xbeivamo ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih probioti\xc4\x8dnih sevov skupaj kot pa enega samega. \xc4\x8clove\xc5\xa1ko \xc4\x8drevesje je dom okrog 400-500 vrstam mikrobov, razli\xc4\x8dni sevi pa naseljujejo razli\xc4\x8dne dele \xc4\x8drevesja. \xc5\xa0tudije povezujejo razli\xc4\x8dne seve z dolo\xc4\x8denimi ugodnostmi za zdravje.\n_START_SECTION_\nDruga raba probiotikov\n_START_PARAGRAPH_\nProbiotiki se uporabljajo v industriji za pove\xc4\x8danje donosa proizvodnje svinjskega in pi\xc5\xa1\xc4\x8dan\xc4\x8djega mesa.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudije o probiotikih ka\xc5\xbeejo \xc5\xa1tevilne koristi._NEWLINE_\xc5\xa0tudija iz leta 2004 je prou\xc4\x8devala imunski sistem \xc5\xa1tudentov, ki so pili mleko ali Actimel. Raziskava je trajala 6 tednov: 3 tedne predavanj in 3 tedne izpitnega obdobja. Testirali so 19 razli\xc4\x8dnih biomarkerjev, vendar so le za dva biomarkerja \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dja proizvodnja limfocitov in ve\xc4\x8dja proizvodnja CD56 celic \xe2\x80\x93 dokazali, da se bistveno razlikujeta med skupinama. \xc5\xa0tudija ni bila slepa in ka\xc5\xbee na to, da nekateri sevi nimajo nobenega u\xc4\x8dinka na imunski sistem._NEWLINE_\xc5\xa0tudija iz leta 2007 na University College Cork na Irskem je pokazala, da je prehrana s fermentiranim mlekom z bakterijami Lactobacillus prepre\xc4\x8dila oku\xc5\xbebe s salmonelo pri pra\xc5\xa1i\xc4\x8dih._NEWLINE_Leta 2007 izvedena klini\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija na Imperial College London je pokazala, da preventivno u\xc5\xbeivanje probioti\xc4\x8dne pija\xc4\x8de, ki vsebuje Lactobacillus casei DN-114001, Lactobacillus bulgaricus in Streptococcus thermophilus, lahko zmanj\xc5\xa1a pojavnost z antibiotiki povzro\xc4\x8dene driske in driske, povezane s Clostridium difficile._NEWLINE_Klini\xc4\x8dna \xc5\xa1tudija v Maisonneuve-Rosemont Montreal\'s Hospital je dokazala u\xc4\x8dinkovitost in varnost dnevnega odmerka Lactobacillus acidophilus CL1285 pri prepre\xc4\x8devanju z antibiotki povzro\xc4\x8dene driske._NEWLINE_Trenutne raziskave se osredoto\xc4\x8dajo na raziskave molekularne biologije in genomike bakterij vrste Lactobacillus in bifidobakterij. Uporaba sodobnih pristopov omogo\xc4\x8da vpogled v evolucijski razvoj bifidobakterij, hkrati pa razkriva genetske funkcije, ki pojasnjujejo prisotnost bifidobakterij v posebnem ekolo\xc5\xa1kem okolju prebavnega trakta.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri strokovnjaki so skepti\xc4\x8dni glede u\xc4\x8dinkovitosti \xc5\xa1tevilnih sevov.'