b'\n_START_ARTICLE_\nHerta M\xc3\xbcller\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbeina Herte M\xc3\xbcller je pripadala nem\xc5\xa1ki manj\xc5\xa1ini v Romuniji. Rojena je bila kot banatska Nemka v Banatu. Njen ded je bil premo\xc5\xbeen kmet in trgovec. Pod komunisti\xc4\x8dnim re\xc5\xbeimom v Romuniji so ga razlastili. Njeno mater so deportirali na dolgoletno prisilno delo v Sovjetsko zvezo. Njen o\xc4\x8de, nekdanji vojak oboro\xc5\xbeenih enot SS, se je pre\xc5\xbeivljal kot voznik tovornjaka. Po maturi je \xc5\xa1tudirala germanistiko in romunistiko na univerzi v Temi\xc5\xa1varu. Od leta 1976 je Herta M\xc3\xbcller delala kot prevajalka v strojni tovarni, vendar so jo leta 1979 odpustili, ker je zavrnila sodelovanje z romunsko Securitate. Pre\xc5\xbeivljala se je z za\xc4\x8dasnim pou\xc4\x8devanjem v \xc5\xa1olah, med drugim na nem\xc5\xa1kem liceju Nikolausa Lenaua v Temi\xc5\xa1varu, pa tudi v vrtcih in z zasebnim pou\xc4\x8devanjem nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. V Temi\xc5\xa1varu je bila edina \xc5\xbeenska med mladimi pisatelj v krogu pesnika in \xc4\x8dasopisnega urednika Nikolausa Bergwangerja. Kot vse objave je njena prva knjiga Ni\xc5\xbeave (Niederungen), katere rokopis je zalo\xc5\xbeba pred objavo v Romuniji zadr\xc5\xbeevala ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tiri leta, lahko iz\xc5\xa1la leta 1982 le v mo\xc4\x8dno cenzurirani razli\xc4\x8dici. Nekateri banatski Nemci so to knjigo razumeli kot \xc2\xbbzamazanje gnezda\xc2\xab. _NEWLINE_Leta 1987 se je Herta M\xc3\xbcller s takratnim mo\xc5\xbeem, pisateljem Richardom Wagnerjem, odselila v Zvezno republiko Nem\xc4\x8dijo. V naslednjih letih je pogodbeno pou\xc4\x8devala kot gostujo\xc4\x8da pisateljica (writer in residence) na univerzah doma in v tujini. Leta 1998 je bila imenovana na mesto gostujo\xc4\x8dega profesorja na Univerzi v Kasslu, leta 2005 pa je bila gostujo\xc4\x8da profesorica na Svobodni univerzi v Berlinu, kjer danes \xc5\xbeivi. _NEWLINE_Do izstopa leta 1997 je bila \xc4\x8dlanica nem\xc5\xa1kega PEN-kluba; od leta 1995 je \xc4\x8dlanica Nem\xc5\xa1ke akademije za jezik in knji\xc5\xbeevnost. _NEWLINE_Leta 2008 sta bila zgodovinar Sorin Antohi in germanist Andrei Corbea-Hoi\xc5\x9fie povabljena na kongres Berlinskega romunskega kulturnega instituta 25. julija 2008, kar je Herta M\xc3\xbcller v odprtem pismu kritizirala, ker sta bila informanta Securitate v komunisti\xc4\x8dni Romuniji. V \xc4\x8dlanku z naslovom  Securitate \xc5\xa1e slu\xc5\xbebuje z dne 23. julija 2009 v tedniku Die Zeit Herta M\xc3\xbcller opisuje, kak\xc5\xa1nim ukrepom romunske tajne obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe je bila in \xc5\xa1e danes je izpostavljena, da bi jo o\xc4\x8drnili in osamili. Po mnenju M\xc3\xbcllerjeve Securitatini spisi o gibanju Banat razkrivajo, da naj bi njej in s tem njeni kritiki Ceaucescujeve diktature hoteli odvzeti veljavo. M\xc3\xbcllerjeva domneva, da so s Securitate na nem\xc5\xa1ke radiotelevizije poslali pisma, v katerih jo dol\xc5\xbeijo, da je agentka. Nadalje so obdol\xc5\xbeili vodilne v banatski organizaciji, za katere Herta M\xc3\xbcller domneva, da so bili neformalni sodelavci Securitate in so pisali po naro\xc4\x8dilu romunske komunisti\xc4\x8dne partije. O ravnanju z njenim spisom pri Securitate je Herta M\xc3\xbcller zapisala: \xc2\xbbTega ni mogo\xc4\x8de imenovati prirejanje, spis je vzet iz konteksta.\xc2\xab\xc2\xa0Leta 2005 so poro\xc4\x8dali, da so Securitatin odprti spis o M\xc3\xbcllerjevi po napotkih romunskega nacionalnega sveta za pre\xc4\x8devanje Securitatinih arhivov uni\xc4\x8dili. _NEWLINE_Leta 2009 je bil njen roman Gugalnica na dih (Atemschaukel), ki ga je omogo\xc4\x8dila \xc5\xa1tipendija sklada Roberta Boscha za ljudi, ki so menjali domovino, predlagan za nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeno nagrado. Prebil se je med najbolj\xc5\xa1ih \xc5\xa1est romanov. Avtorica v njem opisuje deportacijo mladega mo\xc5\xa1kega v sovjetsko-ukrajinsko delovno tabori\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je zgled za usodo nem\xc5\xa1kega prebivalstva iz Transilvanije po drugi svetovni vojni. Kot vzorec so ji pri tem slu\xc5\xbeile izku\xc5\xa1nje Oskarja Pastiorja, leta 2006 umrlega pesnika in prejemnika nagrade Georga B\xc3\xbcchnerja, \xc4\x8digar ustne spomine je Herta M\xc3\xbcller zapisala v ve\xc4\x8d zvezkih._NEWLINE_1. novembra 2009 je Herta M\xc3\xbcller prejela nagrado Franza Werfla za \xc4\x8dlovekove pravice, ki jo podeljuje fundacija Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de proti izgonom (Zentrum gegen Vertreibungen). V svojem zahvalnem govoru je terjala, naj se temeljito obdela zgodovino preganjanja Judov v Romuniji in na Mad\xc5\xbearskem. Tudi nem\xc5\xa1ke manj\xc5\xa1ine v obeh dr\xc5\xbeavah naj bi se do sedaj le nezadostno spoprijele s svojo vpletenostjo v nacionalsocializem. Po navedbah \xc5\xbeirije je odlo\xc4\x8ditev o podelitvi nagrade padla \xc5\xbee 1. oktobra 2009, torej preden so obelodanili, da bo Herta M\xc3\xbcller prejela Nobelovo nagrado za literaturo. _NEWLINE_Da bo Herta M\xc3\xbcller postala prejemnica Nobelove nagrade, so naznanili 8. oktobra 2009. V priznanju je zapisano, da \xc2\xbbz zgo\xc5\xa1\xc4\x8danjem poezije in stvarnosti proze ri\xc5\xa1e pokrajine brezdomnosti\xc2\xab. Dodelitev nagrade utemeljujejo s silovitostjo njene literature. Naslovi njenih knjig pogosto vsebujejo jezikovne figure, ki v visoki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini niso obi\xc4\x8dajne, npr. \xc2\xbbHudi\xc4\x8d sedi v ogledalu.\xc2\xab\xc2\xa0Njen aktualni roman Gugalnica na dih (Atemschaukel) je iz\xc5\xa1el leta 2009._NEWLINE_Izbrana dela Herte M\xc3\xbcller so objavljena v 24 jezikih.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg Nobelove nagrade je Herta M\xc3\xbcller prejela \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot 30 literarnih nagrad doma in v tujini.'