b'\n_START_ARTICLE_\nPokljuka\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPrevladuje alpsko podnebje ali vi\xc5\xa1insko podnebje gorskih planot in kotanj. Obilne padavine, kratka vegetacijska doba, dolgotrajna sne\xc5\xbena odeja in veliki temperaturni ekstremi z mrazi\xc5\xa1\xc4\x8di, so tipi\xc4\x8dni za planoto. Koli\xc4\x8dina padavin pada od zahoda proti vzhodu. Najve\xc4\x8d jih je ob vzno\xc5\xbeju Debele pe\xc4\x8di (tudi do 3000\xc2\xa0mm letno). Povpre\xc4\x8dje se giblje med 1900 in 1300\xc2\xa0mm. Najbolj de\xc5\xbeevni meseci so: september, oktober, april in maj, precej su\xc5\xa1na sta januar in februar.\n_START_SECTION_\nIzoblikovanje planote\n_START_PARAGRAPH_\nPokljuko je izoblikovalo zakrasevanje, \xc4\x8deprav na prvi pogled ni kra\xc5\xa1ka. Se pa kra\xc5\xa1ka osnova ka\xc5\xbee v pomanjkanju vode. Njen podzemni kra\xc5\xa1ki labirint je zakladnica pitne vode, ki odteka na bohinjsko in zgornjesavsko stran. Planoto so zelo preoblikovali tudi ledeniki (bohinjski in radovinski ledenik), ki so na ve\xc4\x8d podro\xc4\x8djih zajezili vodni odtok, da so nastala jezerca, iz katerih so se kasneje razvila barja._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji del Pokljuke gradijo triasni apnenec in dolomit, na posameznih mestih se pojavljajo kamnine iz jure, precej je tudi manj vododr\xc5\xbenih plasti, kot so werfenski skladi, laporji, skrilavci, jurski skladi, na katere so vezani povr\xc5\xa1inski vodotoki._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina povr\xc5\xa1ine ima bazi\xc4\x8dno geolo\xc5\xa1ko podlago. V ju\xc5\xbenem delu je apnenec zelo \xc4\x8dist. Mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu preperevanju so podvr\xc5\xbeene predvsem plasti laporja, meljevca in lapornega apnenca. \xc4\x8cistega dolomita je malo. Manj\xc5\xa1i del planote ima kislo geolo\xc5\xa1ko podlago. Sedimente (jezerske in barske) najdemo na jugovzhodnem delu. Jezerska kreda se pojavlja na povr\xc5\xa1ini le v manj\xc5\xa1i golici v Marostah, sicer pa jo prekrivajo barjanski sedimenti._NEWLINE_Na jugozahodnem delu Pokljuke se dvigajo osamljeni vrhovi: Mesnovec (1536 m), Javorov vrh (1482 m), Ru\xc5\xa1ov vrh (1455 m), v jugovzhodnem delu pa nekoliko ni\xc5\xbeje hribovje, z najvi\xc5\xa1jim vrhom Koko\xc5\xa1injco (1390 m) (Melik, 1954)._NEWLINE_V osrednjem delu Pokljuke, ki jo gradijo jurske plasti, se pojavlja ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih vodotokov, ki pa hitro poniknejo. Na Mrzlem studencu se pojavljajo izdatnej\xc5\xa1i in trajni studenci, ob Konj\xc5\xa1\xc4\x8dici priteka Ribnica, na ju\xc5\xbenem robu pa Jere\xc4\x8dica. Na obrobju planote so pogostej\xc5\xa1i hudourniki. Rib\xc5\xa1ica je pri vasi Zatrnik v apni\xc5\xa1ko planoto Poklju\xc5\xa1ko Luknjo izdolbla slikovito deber, ki je v ve\xc4\x8djem delu pravi vintgar, sicer pa ima zna\xc4\x8daj kanjona z navpi\xc4\x8dnimi stenami._NEWLINE_Grbinasti travniki predstavljajo izrazito drobno valovito povr\xc5\xa1je in so nastali v dolgotrajnem procesu mehanskega spiranja in kemijskega raztapljanja podlage iz apnenca in dolomita.\n_START_SECTION_\nGozdovi\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi zapisani podatek o poklju\xc5\xa1kih gozdovih je v izro\xc4\x8ditveni listini iz leta 1004, s katero je nem\xc5\xa1ki cesar Henrik II. Sveti (972-1024) daroval briksen\xc5\xa1kemu \xc5\xa1kofu Albuinu posest med Savo Dolinko in Savo Bohinjko. V 16.st., ko je \xc5\xbeelezarstvo doseglo svoj vi\xc5\xa1ek, so na Pokljuki kopali in talili \xc5\xbeelezovo rudo, zato pa rabili veliko drv. Bukev so po\xc4\x8dasi nadomestili s smreko. Pred nekaj stoletji so na Pokljuki prevladovali bukovi gozdovi, ki pa so danes zaradi intenzivnega oglarjenja v preteklosti mo\xc4\x8dno razred\xc4\x8deni. Leta 1837 je bil izdelan prvi gozdarski na\xc4\x8drt, v katerem so popisali opusto\xc5\xa1ene gozdove in predpisali na\xc4\x8din obnove._NEWLINE_Pokljuka je najve\xc4\x8dja gozdna povr\xc5\xa1ina v Triglavskem narodnem parku. Od 1000 do 1400 m nadmorske vi\xc5\xa1ine je okoli 6300 ha gozdov. Med drevesnimi vrstami prevladuje smreka s 97 odstotnim dele\xc5\xbeem, jelka, macesen in listavci pa enakovredno zavzemajo le preostale 3 odstotke. Smrekovi gozdovi na Pokljuki dajejo posebno kvaliteten - resonan\xc4\x8dni les, ki nastane zaradi po\xc4\x8dasne rasti. Gozd se tukaj pomlajuje skoraj povsem naravno. Ob vzniku zna\xc5\xa1a \xc5\xa1tevilo drevesnih klic do 10.000.000 na ha, v odraslem gozdu pa je dreves le \xc5\xa1e 350. V zaostrenih ekolo\xc5\xa1kih razmerah pomlajevanje ovira kratka vegetacijska doba, nizke temperature, slabi talni pogoji, veliko \xc5\xa1tevilo rastlinojede divjadi in gozdna pa\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nBarja\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0otno barje je pomemben \xc5\xbeivljenjski prostor redkih in ogro\xc5\xbeenih rastlinskih vrst ter prispeva k biotski pestrosti. Barja le\xc5\xbeijo ve\xc4\x8dinoma na karbonatni podlagi, ki ji je pogosto prime\xc5\xa1an tudi ro\xc5\xbeenec. Barja so se ohranila le na nekaterih krajih, predvsem v najni\xc5\xbejem obmo\xc4\x8dju \xc5\xa1iroke planine Goreljek in pod Grajsko planino. \xc5\xa0ijec, Veliko Blejsko barje, Goreljek in Mlake pod Javorovim vrhom so najve\xc4\x8dja, poleg njih bi na\xc5\xa1teli \xc5\xa1e vsaj ducat manj\xc5\xa1ih. Nekatera so dobro ohranjena, nekaterim grozi skoraj\xc5\xa1nje uni\xc4\x8denje. Visoka barja na Pokljuki predstavljajo izjemno naravno vrednoto.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivalstvo je na Pokljuki razmeroma slabo preu\xc4\x8deno. Varstveno pomembne in lovne \xc5\xbeivali so: beloprsi je\xc5\xbe (Erinaceus concolor), razli\xc4\x8dne rovke, navadni krt (Talpa europaea), mali podkovnjak (Rhinolophus hipposideros), razli\xc4\x8dni netopirji, poljski zajec (Lepus europaeus), planinski zajec (Lepus timidus), navadna veverica (Sciurus vulgaris), drevesni polh (Dryomys nitedula), volk (Canis lupus), lisica (Vulpes vulpes), velika podlasica ali hermelin (Mustela erminea), kuna belica (Martes foina), navadni jelen (Cervus elaphus), srna (Capreolus capreolus), gams (Rupicapra rupicapra), muflon (Ovis ammon), razne ptice (kragulj, skobec, kanja, planinski orel, postovka, gozdni jereb, divji petelin, sloka, grivar, kukavica, mali skovik, lesna sova, koza\xc4\x8da, ....) in druge. Pokljuka je med najpomembnej\xc5\xa1imi obmo\xc4\x8dji za divjega petelina._NEWLINE_Skozi poklju\xc5\xa1ke gozdove vodijo stoletja stare selitvene poti rjavih medvedov (Ursus arctos). Zadr\xc5\xbeujejo se najpogosteje na Zgornjih in Spodnjih Poklju\xc5\xa1kih rovtih, na obmo\xc4\x8dju Lipnice pod Debelo pe\xc4\x8djo, na planini Klek, v Stresenici pod Kle\xc4\x8dco, med Gorju\xc5\xa1ami in R\xc4\x8ditnim ter med Mesnovcem in Medvedovimi kontami.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj zna\xc4\x8dilna vegetacija na Pokljuki so bukovi in smrekovi gozdovi, alpsko ru\xc5\xa1evje ob gozdni meji in v mrazi\xc5\xa1\xc4\x8dnih kontah ter visokogorska barjanska vegetacija. Planota Pokljuka skriva ve\xc4\x8d predelov, kjer rastejo \xc5\xa1otni mahovi, zna\xc4\x8dilna rastlina \xc5\xa1otnih barij.\n_START_SECTION_\nPlanine in naselja\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znane so planine: Klek, Lipanca, Praprotnica, Zajamniki, Jelje, Uskovnica, Javornik, Kranjska dolina, Konjska dolina, Velika raven, Belska planina, Grajska planina, Re\xc4\x8di\xc5\xa1ka planina, Rudno polje ter Repe\xc4\x8dnikov rovt. Na nekaterih izmed njih se od junija do septembra \xc5\xa1e vedno pase \xc5\xbeivina in pri pastirjih lahko kupite mleko, skuto in sir._NEWLINE_Naselja so redka. Na obrobju Pokljuke so Zatrnik, Gorju\xc5\xa1e, Koprivnik v Bohinju in Podjelje, in manj\xc5\xa1i zaselki, ki so ve\xc4\x8dinoma na pobo\xc4\x8djih vzhodnega in ju\xc5\xbenega roba planote. Med naselja \xc5\xa1tejemo tudi nekdanjo planino Goreljek, kjer stalnih prebivalcev skoraj ni, je pa najve\xc4\x8dje po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko naselje v Triglavskem narodnem parku.\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nPreko Pokljuke vodita dr\xc5\xbeavni regionalni cesti III. reda-turisti\xc4\x8dni cesti in sicer od Gorij, Krnice, Mrzlega Studenca do Jereke ter od Mrzlega Studenca do Rudnega polja. Ob\xc4\x8dinska cesta poteka od odcepa regionalne ceste na Mrzlem Studencu do Rudnega polja skozi Zgornji in Spodnji Goreljek proti Koprivniku. \xc5\xa0tevilne so gozdne ceste, ki so praviloma zaprte za promet z zapornicami. Za mirujo\xc4\x8di promet - za obiskovalce so urejena \xc5\xa1tevilna parkiri\xc5\xa1\xc4\x8da.'