b'\n_START_ARTICLE_\nMestna ob\xc4\x8dina Kranj\n_START_SECTION_\nNaselja v ob\xc4\x8dini\n_START_PARAGRAPH_\nBabni Vrt, Bobovek, Brdo pri Kranju, Breg ob Savi, Britof, \xc4\x8cadovlje, \xc4\x8cepulje, Golnik, Gori\xc4\x8de, Hrastje, Ilovka, Jama, Jamnik, Javornik, Kokrica, Kranj, Lavtarski Vrh, Letenice, Mav\xc4\x8di\xc4\x8de, Meja, Mlaka pri Kranju, Nemilje, Njivica, Orehovlje, Pangr\xc5\xa1ica, Planica, Podblica, Podre\xc4\x8da, Povlje, Pra\xc5\xa1e, Predoslje, P\xc5\xa1evo, Rakovica, Rupa, Spodnja Besnica, Spodnje Bitnje, Srakovlje, Srednja vas - Gori\xc4\x8de, Srednje Bitnje, Suha pri Predosljah, Sveti Jo\xc5\xa1t nad Kranjem, \xc5\xa0utna, Tatinec, Teneti\xc5\xa1e, Trstenik, Zabukovje, Zalog, Zgornja Besnica, Zgornje Bitnje, \xc5\xbdabnica, \xc5\xbdablje\n_START_SECTION_\nZgodovina ob\xc4\x8dine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cas fevdalizma, za katerega je bila zna\xc4\x8dilna razdrobljenost, je vplival na poznej\xc5\xa1e oblikovanje de\xc5\xbeel \xc5\xa0tajerske, Koro\xc5\xa1ke, Gori\xc5\xa1ke, Kranjske in Trsta. O nastanku ob\xc4\x8din lahko govorimo \xc5\xbee za \xc4\x8dasa Ilirskih provinc, ko so jih na na\xc5\xa1ih tleh ustanovili Francozi, ki so nastale na podlagi prej oblikovanih katastrskih ob\xc4\x8din.\xc2\xa0_NEWLINE_Slovenija je bila med obdobjem 1868 \xe2\x80\x93 1929/36 upravno razdeljena na Kranjsko, Koro\xc5\xa1ko, \xc5\xa0tajersko, Ogrsko, Gori\xc5\xa1ko in Istro. Kranjska je bila razdeljena na 501 ob\xc4\x8dino, vanjo je spadala tudi Ljubljana, ki je imela poseben status \xe2\x80\x93 status statutarne ob\xc4\x8dine. \xc5\xa0tevilo prebivalcev se je med posameznimi ob\xc4\x8dinami gibalo med 100 in 4.000 prebivalcev, na celotnem ozemlju Kranjske pa je leta 1854 \xc5\xbeivelo 478.299 prebivalcev.\xc2\xa0 Kranjska je bila razdeljena na mesto Ljubljana kot samostojno enoto in na 30 okrajev. Imela je 8 de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejih mest, med katerimi je bilo glavno mesto Ljubljana. Med de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejimi mesti je bilo tudi mesto Kranj. Okraj Kranj, ki je \xc5\xa1tel 24.425 prebivalcev\xc2\xa0 je bil sestavljen iz 17 ob\xc4\x8din, v katerih je povpre\xc4\x8dno \xc5\xbeivelo 2.035 prebivalcev. Teh 17 ob\xc4\x8din je bilo: Cerklje, Gori\xc4\x8de, Hrastje, Kranj, Mav\xc4\x8di\xc4\x8de, Naklo,\xc2\xa0Ol\xc5\xa1evek, Preddvor, Predoslje, Primskovo, Smlednik, Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, Sv. Jo\xc5\xa1t, \xc5\xa0en\xc4\x8dur, Trstenik, Velesovo in Voglje.\xc2\xa0_NEWLINE_V za\xc4\x8detku stoletja je Ob\xc4\x8dina Kranj upravno obsegala mestno jedro s Kokr\xc5\xa1kim in Savskim predmestjem. Leta 1921 so se meje ob\xc4\x8dine zaradi nakupa zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d na desnem bregu Save raz\xc5\xa1irile.\xc2\xa0_NEWLINE_26. aprila 1922 je bila izdana Uredba o razdelitvi dr\xc5\xbeave na oblasti, ki je predpisala, da se dr\xc5\xbeava razdeli na 33 oblasti, med katerimi sta bili za podro\xc4\x8dje Slovenije predvideni dve \xe2\x80\x93 Ljubljanska in Mariborska. Kranj je spadal pod Ljubljansko oblast.\xc2\xa0 Ker so oblasti ugotovile, da je preveliko ob\xc4\x8din, so se odlo\xc4\x8dili, da bodo njihovo \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1ali \xe2\x80\x93 iz 501 ob\xc4\x8din so jih zmanj\xc5\xa1ali na 348. V Okraju Kranj so ukinili 5 ob\xc4\x8din, tako da je imel kranjski okraj nato le \xc5\xa1e 12 ob\xc4\x8din.\xc2\xa0_NEWLINE_Z nastankom Kraljevine Jugoslavije je se ob\xc4\x8da uprava za\xc4\x8dela vr\xc5\xa1iti po banovinah, srezih in ob\xc4\x8dinah. Dolo\xc4\x8denih je bilo 9 banovin, na slovenskem obmo\xc4\x8dju je bila imenovana Dravska banovina s sede\xc5\xbeem v Ljubljani.\xc2\xa0Z namenom pospe\xc5\xa1evanja zdravja so bile ustanovljene \xc2\xbbzdravstvene ob\xc4\x8dine\xc2\xab. V Dravski banovini je bilo tako ustanovljenih 13 samostojnih zdravstvenih ob\xc4\x8din in 103 zdru\xc5\xbeene zdravstvene ob\xc4\x8dine. Zdravstvena ob\xc4\x8dina Kranj je skupaj z\xc2\xa0zdravstvenimi ob\xc4\x8dinami Cerklje, \xc5\xa0kofja Loka, Trata nad \xc5\xa0kofjo Loko, Tr\xc5\xbei\xc4\x8d in \xc5\xbdelezniki spadala pod kranjski okraj.\xc2\xa0 Leta 1933 se je \xc5\xa1tevilo ob\xc4\x8din v Dravski banovini iz 1.072 (leta 1931) zmanj\xc5\xa1alo na 362.\xc2\xa0Kranjski srez je sestavljalo 15 ob\xc4\x8din: Cerklje, Jezersko, Kovor, Kranj, Kri\xc5\xbee, Naklo, Preddvor, Predoslje, Smlednik \xe2\x80\x93 Trboje, Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, Sv. Ana, Sv. Jo\xc5\xa1t, Sv. Katarina, \xc5\xa0en\xc4\x8dur in Tr\xc5\xbei\xc4\x8d.\xc2\xa0\xc2\xa0_NEWLINE_V banovini je bil Kranj sredi\xc5\xa1\xc4\x8de sreza (okraja) Kranj, ki je obsegal \xc5\xa1ir\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje Kranja, Tr\xc5\xbei\xc4\x8da in do leta 1936 tudi \xc5\xa0kofje Loke. Zaradi gospodarskega razvoja in urbanizacije mesta se je zgodila tudi upravna \xc5\xa1iritev. Istega leta so se tako kranjski ob\xc4\x8dini priklju\xc4\x8dila predmestna naselja \xc4\x8cir\xc4\x8de, Gorenje, Huje, Klanec, Primskovo in Rupa, kasneje, ob za\xc4\x8detku druge svetovne vojne pa \xc5\xa1e Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de.\xc2\xa0 Dr\xc5\xbeavni statisti\xc4\x8dni urad je sestavil Splo\xc5\xa1ni pregled za Dravsko banovino za leto 1939. V kranjskem okraju je pri\xc5\xa1lo do nekaterih sprememb. \xc5\xa0tevilo ob\xc4\x8din se je pove\xc4\x8dalo na 17, pri\xc5\xa1lo pa je tudi do preimenovanj. Kranjski okraj so tako sestavljale naslednje ob\xc4\x8dine: Besnica, Cerklje na Gorenjskem, Golnik, Jezersko, Kovor, Kranj, Kri\xc5\xbee, Mav\xc4\x8di\xc4\x8de, Naklo, Preddvor, Predoslje, Smlednik, Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, Sv. Ana pod Ljubeljem, Sveta Katarina, \xc5\xa0en\xc4\x8dur in Tr\xc5\xbei\xc4\x8d. V celotnem okraju je \xc5\xbeivelo 36.487 ljudi.\xc2\xa0_NEWLINE_Do leta 1936 je bil kranjski srez s 1.099 km\xc2\xb2 najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i srez na Gorenjskem. Ko pa je leta 1936 \xc5\xa0kofja Loka postaja samostojen srez, pa mu je ostalo le \xc5\xa1e 599 km\xc2\xb2. Ravninski del in gri\xc4\x8devje sta ve\xc4\x8dinoma kulturen svet. Po svoji legi in \xc5\xbeivalstvu pripada ve\xc4\x8dina ozemlja triglavski pokrajini. Politi\xc4\x8dno-upravno gledano je kranjski srez zibelka pozneje formirane dele\xc5\xbee Kranjske. Leta 1931 je bilo v srezu 39.224 prebivalcev, podatki za leto 1921 pa ka\xc5\xbeejo, da jih je bilo takrat 29.996. prirastek tako\xc2\xa0zna\xc5\xa1a 31%, kar je veliko. Gospodarski temelj prebivalstva je kmetijstvo, kjer se v ravninskem svetu ukvarjajo predvsem s poljedelstvom, v gorskem pa z \xc5\xbeivinorejo in gozdarstvom. Za Dravsko banovino produkcija poljskih pridelkov ka\xc5\xbee nadpovpre\xc4\x8dne uspehe zlasti pri p\xc5\xa1enici, je\xc4\x8dmenu, r\xc5\xbei in krompirju. Dosti napredna je tudi \xc5\xbeivinoreja. Nekdaj mo\xc4\x8dno rudarstvo je do leta 1937 omejeno le \xc5\xa1e na pridobivanje apna in cestnega drobirja. V tridesetih letih je za\xc4\x8dela nara\xc5\xa1\xc4\x8dati gospodarska mo\xc4\x8d industrije \xe2\x80\x93 najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a je bomba\xc5\xbena tekstilna stroka v Kranju.\xc2\xa0_NEWLINE_V ob\xc4\x8dini Kranj je na povr\xc5\xa1ini 426 ha \xc5\xbeivelo 4220 ljudi. Poseljenih je bilo 405 hi\xc5\xa1, 375 posestev, 30 ko\xc4\x8d, 1040 pa je najemnikov. Kljub majhnosti je kranjska ob\xc4\x8dina zavzemala najpomembnej\xc5\xa1i prostor Ljubljanske kotline. Veljala je predvsem kot trgovsko mesto \xe2\x80\x93 vodi trgovino z \xc5\xbeivino, \xc5\xbeivili in manufakturo, po obsegu pa je tu najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a lesna trgovina. Poleg tega je predstavljala tudi prometno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za celoten kranjski srez, saj se tu od gorenjske \xc5\xbeeleznice odcepi lokalna tr\xc5\xbei\xc5\xa1ka proga. Mesto je vplivalo je na razvoj doma\xc4\x8de obrti v okoli\xc5\xa1kih krajih (med drugim na sitarstvo in platnarstvo). Izreden razvoj je na tem obmo\xc4\x8dju dosegla industrija, ki se je preko lesne, mlinarske in usnjarske stroke razvila v tekstilno in v izdelovanje gumarskih izdelkov.\xc2\xa0_NEWLINE_V obdobju po 2. svetovni vojni je prihajalo do sprememb pri nastajanju, spreminjanju in ukinjanju lokalnih teritorialnih enot. Slovenija je bila razdeljena na 5 okro\xc5\xbeij. Kranj je bil del Ljubljanskega okro\xc5\xbeja, katerega je sestavljalo 7 okrajev \xe2\x80\x93 Grosuplje, Jesenice, Kamnik, Kranj, Ljubljana-okolica, Rakek in \xc5\xa0kofja Loka. leta 1948 je bil kranjski okraj sestavljen iz 58 krajev.\xc2\xa0Leta 1952 je z novim zakonom o razdelitvi Ljudske republike Slovenije mesto Kranj dobilo status mestne ob\xc4\x8dine z 17.827 prebivalcev.\xc2\xa0Tri leta kasneje je kranjski okraj vsega skupaj pokrival 11 ob\xc4\x8din, katere so skupaj \xc5\xa1tele 126.300 prebivalcev \xe2\x80\x93 Bled, Bohinj, Cerklje, Gorenja vas, Jesenice in Kranj (ki je imel 37.000 prebivalcev).\xc2\xa0_NEWLINE_Po osamosvojitvi Slovenije, vse do leta 1994 je na slovenskem ozemlju obstajalo 62 ob\xc4\x8din, med njimi tudi ob\xc4\x8dina Kranj.\xc2\xa03. 10. 1994 je Dr\xc5\xbeavni zbor sprejel Zakon o ustanovitvi ob\xc4\x8din ter o dolo\xc4\x8ditvi njihovih obmo\xc4\x8dij, s katerim je bilo v Sloveniji ustanovljenih 147 ob\xc4\x8din, od tega je bilo 11 mestnih. Kranjska ob\xc4\x8dina je postala mestna ob\xc4\x8dina._NEWLINE_Do leta 1994 je obstajala samo ob\xc4\x8dina Kranj, do leta 1998 pa je kranjska ob\xc4\x8dina razpadla na ob\xc4\x8dine Kranj, Cerklje na Gorenjskem, Naklo in Preddvor. Kasneje je ob\xc4\x8dina Preddvor razpadla na ob\xc4\x8dini Preddvor in Jezersko. Danes ob\xc4\x8dino Kranj sestavlja 26 krajevnih skupnosti: Besnica, Bitnje, Britof, Bratov Smuk, Center, \xc4\x8cir\xc4\x8de, Golnik, Gorenja Sava, Gori\xc4\x8de, Hrastje, Huje, Jo\xc5\xa1t, Kokrica, Mav\xc4\x8di\xc4\x8de, Orehek-Drulovka, Planina, Podblica, Primskovo, Predoslje, Stra\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, Stru\xc5\xbeevo, Teneti\xc5\xa1e, Trstenik, Vodovodni stolp, Zlato polje in \xc5\xbdabnica.\xc2\xa0_NEWLINE_Danes mestni svet kranjske ob\xc4\x8dine sestavlja 33 \xc4\x8dlanov. \xc5\xbdupan Mestne ob\xc4\x8dine Kranj je Bo\xc5\xa1tjan Trilar. Mesto \xc5\xbeupana opravlja od leta 2014.'