b'\n_START_ARTICLE_\nJaroslav Modri\n_START_PARAGRAPH_\nJaroslav Vladimirovi\xc4\x8d ali Jaroslav I. Kijevski ali Jaroslav Modri (rusko: \xd0\xaf\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb2 \xd0\x9c\xd1\x83\xd0\xb4\xd1\x80\xd1\x8b\xd0\xb9), kijevski veliki knez, * okrog 978, \xe2\x80\xa0 20. februar 1054._NEWLINE_Jaroslav Modri je bil kijevski veliki knez v letih 1019-54. Potem ko se je v boju z brati priboril oblast, je vzpostavil notranji mir in stabilnost, ki sta kijevski dr\xc5\xbeavi omogo\xc4\x8dila gospodarski in kulturni razvoj. Kijev se je razvil v mednarodno trgovsko mesto, z znamenitimi Zlatimi vrati v kamnitem obzidju in veli\xc4\x8dastno cerkvijo svete Sofije s trinajstimi kupolami. Jaroslav je vzdr\xc5\xbeeval stike z ve\xc4\x8dino pomembnih vladarjev Evrope. Vzpodbujal je razvoj meni\xc5\xa1tva, prevajanje in prepisovanje knjig. Podpiral je gradnjo cerkva in samostanov, med njimi kijevske Pe\xc4\x8derske lavre. Jaroslav je prvi imenoval Rusa za kijevskega metropolita. Dal je pobudo za kodifikacijo starodavnih obi\xc4\x8dajev, ki je, kot Pravda Jaroslava, postala osnova najstarej\xc5\xa1i ina\xc4\x8dici Ruske pravde. Kijevsko dr\xc5\xbeavo je obranil pred napadi Pe\xc4\x8denegov in jo ozemeljsko zaokro\xc5\xbeil. V njegovem \xc4\x8dasu je Kijevska Rusija dosegla svoj vrhunec.\n_START_SECTION_\nVzpon na kijevski prestol\n_START_PARAGRAPH_\nJaroslav je bil eden od \xc5\xa1tevilnih sinov kijevskega kneza Vladimira I. (verjetno, zgodovinski viri niso povsem skladni, drugi sin \xc5\xbeene Rognede). Sprva je bil knez Rostova (tedaj je ustanovil mesto Jaroslavelj). Po smrti starej\xc5\xa1ega brata Vy\xc5\xa1eslava je dobil v upravljanje kne\xc5\xbeevino Novgorod. Bil je uporen sin in je leta 1014 zavrnil pla\xc4\x8dilo davka o\xc4\x8detu. Oboro\xc5\xbeen spopad med njima je prepre\xc4\x8dila o\xc4\x8detova smrt leta 1015._NEWLINE_Po o\xc4\x8detovi smrti se je Kijeva najprej polastil Jaroslavov polbrat Svjatoplok, ki je imel podporo tasta, poljskega kralja Boleslava Hrabrega. Jaroslav se je temu uprl. Svojo novgorodsko vojsko je okrepil z normanskimi (varja\xc5\xa1kimi) najemniki in se \xc5\xa1tiri leta bojeval s Svjatopolkom. Kijev je nekajkrat pre\xc5\xa1el iz rok v roke, dokler ga leta 1019 Jaroslav ni dokon\xc4\x8dno zavzel in ob reki Alti odlo\xc4\x8dilno premagal Svjatopolka. Odtlej se je za Svjatopolkom izgubila sled._NEWLINE_Takoj na za\xc4\x8detku bojev med Jaroslavom in Svjatopolkom sta umrla njuna polbrata Boris (knez Rostova) in Gleb (knez Muroma). Ruski letopisi pripovedujejo, da se v kr\xc5\xa1\xc4\x8danski pobo\xc5\xbenosti vzgojena sinova bizantinske princese Ane nista hotela bojevati proti polbratu Svjatopolku, in sta se raje pustila ubiti, kot da bi z upiranjem v dr\xc5\xbeavljanski vojni povzro\xc4\x8dila smrt mnogih ljudi. Nasprotno pripoveduje nordijska saga, da sta bila \xc5\xbertev Jaroslavovih najemnikov. Kakor koli \xc5\xbee, Jaroslav je dal kasneje njuni trupli izkopati in ju pokopati v cerkvi sv. Vasilija v neposredni bli\xc5\xbeini Kijeva. Postala sta prva ruska svetnika - mu\xc4\x8denika (vedno se navajata skupaj, \xc4\x8deprav nista skupaj umrla). Tretja \xc5\xbertev boja polbratov za oblast je bil polbrat Svjatoslav._NEWLINE_Po zmagi je Jaroslav nagradil svoje Novgorod\xc4\x8dane s \xc5\xa1tevilnimi privilegiji in svobo\xc5\xa1\xc4\x8dinami in z njimi prispeval h kasnej\xc5\xa1emu razvoju Novgoroda v republiko. Verjetno je dal tedaj zapisati tudi prve zakone, znane kot Pravda Jaroslava._NEWLINE_Leta 1021 se je moral Jaroslav spoprijeti za velikokne\xc5\xbeji prestol \xc5\xa1e s starej\xc5\xa1im bratom Izjaslavom, knezom v Polocku, ki je napadel Novgorod. \xc4\x8ceprav se je Jaroslav izkazal za mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega, se Izjaslavu ni ma\xc5\xa1\xc4\x8deval, ampak je z njim vzpostavil dobre odnose in mu dal privilegije, ki so polocki kne\xc5\xbeevini omogo\xc4\x8dili poseben status znotraj kijevske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Zelo verjetno, starodavni viri tu niso skladni, se je Jaroslav leta 1023 spopadel tudi z bratom Mstislavom, knezom Tmutarakana, ki je obvladoval ozemlje od Dnjepra do \xc4\x8crnega morja in Kavkaza. Mstislav naj bi v bitki pri Listvicah zmagal, toda ni napredoval preko Dnjepra; do Mstislavove smrti sta brata vladala sporazumno vsak na svoji strani Dnjepra, Mstislav iz prestolnice v \xc4\x8cernigovu._NEWLINE_Mstislav je leta 1036 umrl. Istega leta se je Jaroslav znebil tudi svojega zadnjega tekmeca, polbrata Sudislava, ki je naslednjih dvajset let pre\xc5\xbeivel v temnici (kar ni v \xc4\x8dast Jaroslavovi vladavini). Od leta 1036 je Jaroslav vladal sam.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dni in kulturni vrhunec kijevske dr\xc5\xbeave\n_START_PARAGRAPH_\nVladanje Jaroslava predstavlja vrhunec razcveta kijevske dr\xc5\xbeave. Kijev se je razvil v mesto, ki se je zgledovalo po Konstantinoplu, cvetela je trgovina z vzhodom in zahodom, dr\xc5\xbeava je napredovala upravno in kulturno, razvila je svojo cerkveno strukturo in vzpostavila stike z najpomembnej\xc5\xa1imi evropskimi dr\xc5\xbeavami, npr. z nem\xc5\xa1kima cesarjema Henrikom II. in Henrikom III., \xc4\x8de\xc5\xa1kim in francoskim dvorom. Jaroslav je nudil pribe\xc5\xbeali\xc5\xa1\xc4\x8de mnogim pregnanim plemi\xc4\x8dem, angle\xc5\xa1kim, \xc5\xa1vedskim in norve\xc5\xa1kim (tudi kralju Olafu). Za razumno in koristno vladanje mu je zgodovina kasneje podelila naziv "Modri"._NEWLINE_V Jaroslavovem \xc4\x8dasu je Kijev postal veliko mednarodno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de z osmimi sejmi\xc5\xa1\xc4\x8di in trgovskimi predmestji razli\xc4\x8dnih narodnosti (Holanci, Ogri, Nemci, Norve\xc5\xbeani in drugi). Leta 1042 je bilo dokon\xc4\x8dano kamnito mestno obzidje s \xc5\xa1tirimi vrati; najslavnej\xc5\xa1a med njimi, slavnostna Zlata ali Velika vrata, so zgrajena v obliki \xc5\xa1tirikotnega stolpa s cerkvijo Marijinega oznanjenja v nadstropju; zaradi pravlji\xc4\x8dnega izgleda so pri\xc5\xa1la v mnoge ruske bajke._NEWLINE_Med mno\xc5\xbeico cerkva v mestu je bila najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1a cerkev svete Sofije s trinajstimi kupolami, ki simbolizirajo Kristusa in 12 apostolov. Kot ostale kamnite cerkve v Rusiji so jo zgradili bizantinski mojstri. Nekateri mozaiki in freske so ohranjeni do dana\xc5\xa1njega \xc4\x8dasa (najslavnej\xc5\xa1i sta mozaik "Matere Bo\xc5\xbeje z nerazru\xc5\xa1ljivega zidu" v glavni apsidi in freska Jaroslava in njegove \xc5\xbeene Irene s sinovi in h\xc4\x8derami). Cerkev je imela v nadstropju tudi prostor, kjer so se sestajali knezi in bojarji in bogato knji\xc5\xbenico. Kasneje je cerkev postala mavzolej, kjer so pokopavali kijevske kneze; danes se nahaja v njej samo \xc5\xa1e sarkofag Jaroslava Modrega._NEWLINE_Jaroslav je podpiral meni\xc5\xa1tvo, ki se je za\xc4\x8delo razvijati v pe\xc4\x8dinah blizu Kijeva. Tam je kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik \xc5\xbeivel ruski menih Ilarion, ki se je kasneje pokazal kot rojen govornik in duhovni vodja; njegovo pridigo O zakonu in milosti bo\xc5\xbeji, v kateri govori o Jaroslavovem o\xc4\x8detu, svetem Vladimiru, imajo za prvi primer ruskega pripovedni\xc5\xa1tva. Sem je z gore Atos prispel ruski menih Anton, kasnej\xc5\xa1i sveti Anton Pe\xc4\x8derski, ki je sprejel meni\xc5\xa1ka pravila cerkvenih o\xc4\x8detov iz pu\xc5\xa1\xc4\x8dav Palestine in Sirije. Velja za o\xc4\x8deta ruskega meni\xc5\xa1tva. Vzgojil je veliko u\xc4\x8dencev, med katerimi je najpomembnej\xc5\xa1i sveti Teodozij, ki ga je nasledil. Ta je leta 1051 ustanovil Pe\xc4\x8derski samostan, ki se je s \xc4\x8dasom razvil v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ruskega pravoslavnega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva in dal Rusiji 50 episkopov._NEWLINE_Poleg kijevske metropolije, je imela kijevska dr\xc5\xbeava \xc5\xa1est episkopij (v mestih Novgorod, \xc4\x8cernigov, Belgorod, Vladimir Volynskij, Jaroslavelj in Rostov). Metropoliti so bili Grki, ki jih je imenoval carigrajski patriarh. Leta 1051 je Jaroslav to prakso prekinil in sam imenoval za kijevskega metropolita prvega Rusa, meniha Ilariona; to je bil korak k osamosvajanju ruske cerkve._NEWLINE_Poleg kijevske cerkvene \xc5\xa1ole je Jaroslav ustanovil novgorodsko \xc5\xa1olo. Vzpodbujal je prevajanje gr\xc5\xa1kih cerkvenih knjig v slovanski jezik, prepisovanje knjig, ustanavljanje knji\xc5\xbenic. Dolgo so Jaroslavu pripisovali tudi prvi vzhodnoslovanski pisani pravni kodeks Ruskaja pravda; danes se ve, da je bila ta zapisana v \xc4\x8dasu njegovih sinov, v njegovem \xc4\x8dasu pa le osnove zanjo (Pravda Jaroslava).\n_START_SECTION_\nZunanja politika\n_START_PARAGRAPH_\nV zunanji politiki se je Jaroslav povezoval s Skandinavci in sku\xc5\xa1al zmanj\xc5\xa1ati vpliv Bizanca. Njegova vladavina ni minila brez vojn._NEWLINE_Jaroslav je leta 1030 Poljakom iztrgal Rutenijo (danes zahodna Ukrajina in vzhodna Poljska) in nato sklenil zavezni\xc5\xa1tvo s poljskim kraljem Kazimirjem I.; zavezni\xc5\xa1tvo sta utrdila s poroko med Kazimirjem in Jaroslavovo sestro Marijo. Istega leta je Jaroslav po uspe\xc5\xa1nem prodoru proti severu ustanovil mesto Jurjev (danes Tartu v Estoniji)._NEWLINE_Z jugovzhoda so v Kijevsko Rusijo neprestano vdirali Pe\xc4\x8denegi in leta 1036 pri\xc5\xa1li pred sam Kijev, kjer pa so do\xc5\xbeiveli masaker, ne samo v bitki, tudi kasneje, na umiku, ko jih je veliko utonilo v rekah. Odtlej Pe\xc4\x8denegi za Kijev niso ve\xc4\x8d predstavljali nevarnosti, odprla pa se je pot Kumanom. Zmago so Kijev\xc4\x8dani proslavili z za\xc4\x8detkom gradnje cerkve sv. Sofije ter samostanov sv. Jurija in sv. Irene._NEWLINE_Zaradi stalnih nasprotij v odnosih z Bizancem je Jaroslav leta 1043 izkoristil incident, ki se je dogodil ruskim trgovcem v Konstantinoplu, zbral vojsko in jo pod vodstvom svojega sina Vladimira poslal nad Bizantinsko cesarstvo, po morju in po kopnem. Ta podvig se je slabo kon\xc4\x8dal. Rusko ladjevje sta v Bosporju uni\xc4\x8dila gr\xc5\xa1ki ogenj in burja; kopenski vojski je \xc5\xa1lo \xc5\xa1e slab\xc5\xa1e: kakih 8.000 vojakov je bilo ubitih, 800 pa so jih privedli v Konstatinopel in jih oslepili. \xc4\x8ceprav pora\xc5\xbeen, je Jaroslav vendarle sklenil ugoden mir in ga potrdil s poroko svojega sina Vsevoloda s cesarjevo sorodnico (ali morda celo h\xc4\x8derjo)._NEWLINE_Z Jaroslavovo smrtjo se je vzpon kijevske dr\xc5\xbeeve kon\xc4\x8dal. Njegovi nasledniki niso imeli ve\xc4\x8d tolik\xc5\xa1nega ugleda. Jaroslav je ozemlje dr\xc5\xbeave \xc5\xa1e pred smrtjo razdelil v upravljanje svojim petim \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8dim sinovom. Prestol kijevskega velikega kneza je zapustil najstarej\xc5\xa1emu sinu Izjaslavu, ostale sinove pa je pozval, naj priznajo najstarej\xc5\xa1ega brata za vladarja. Tega so se v glavnem dr\xc5\xbeali; zaporedoma so vladali Izjaslav (1054-73 in 1076-78), Svjatoslav (1073-76) in Vsevolod (1078-93).'