b'\n_START_ARTICLE_\nHerman Poto\xc4\x8dnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO\xc4\x8de Jo\xc5\xbeef Poto\xc4\x8dnik se je rodil leta 1841 v Slovenj Gradcu in je slu\xc5\xbeboval kot \xc5\xa1tabni zdravnik in visok mornari\xc5\xa1ki \xc4\x8dastnik (general) v Avstro-ogrski vojni mornarici, med drugim je bil tudi udele\xc5\xbeenec bitke pri Visu pod poveljstovm zmagovitega Tegetthoffa iz Maribora. Mati Minka (Marija) se je rodila leta 1854 in je bila h\xc4\x8di znanega trgovca z vini Franca Koko\xc5\xa1inka (Franz Kokoschinegg), rojenega v Vitanju, ki se je \xc5\xbee leta 1842 preselil v Maribor. _NEWLINE_O\xc4\x8de je leta 1894 v Pulju umrl, zato se je mati s \xc5\xa1tirimi otroki preselila v Maribor, kjer je \xc5\xa1e \xc5\xbeivela njena mati, Hermanova babica Camilla Kokoschinegg. Kot vdova po vojnem veteranu je dobila v najem novo stanovanje v drugem nadstropju leta 1894 zgrajene pala\xc4\x8de na vogalu sedanjega Slom\xc5\xa1kovega trga in Po\xc5\xa1tne ulice. Tako je Herman prve \xc5\xa1tiri razrede osnovne \xc5\xa1ole obiskoval v Mariboru, skupaj z bratoma Adolfom in Gustavom (kasneje oba mornari\xc5\xa1ka \xc4\x8dastnika), ter sestro Fran\xc4\x8dko._NEWLINE_V \xc5\xa1olskem letu 1903/1904 se je preselil v Bad Fischau pri Dunaju, kjer je obiskoval ni\xc5\xbejo realko in prebival v de\xc5\xa1kem internatu. Njegov skrbnik je bil stric Josef Kokoschinegg, odvetnik v Gradcu. Voja\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo je obiskoval v Hranicah na Moravskem. Njegov stric Heinrich je bil generalmajor v vojski in mu je verjetno omogo\xc4\x8dil \xc5\xa1tudij v avstrijskih voja\xc5\xa1kih \xc5\xa1olah. Med letoma 1910 in 1913 je \xc5\xa1tudiral na Voja\xc5\xa1ki tehni\xc5\xa1ki akademiji v M\xc3\xb6dlingu pri Dunaju in postal in\xc5\xbeenirski poro\xc4\x8dnik._NEWLINE_\xc5\xbde naslednje leto je moral na fronto, kot strokovnjak za mostovne in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke gradnje je deloval v Galiciji, Srbiji, Bosni, na so\xc5\xa1ki fronti kjer je bil pri\xc4\x8da predora do Piave in kasnej\xc5\xa1ega umika. Ker je v vojski zbolel za su\xc5\xa1ico, so ga leta 1919 upokojili s stotni\xc5\xa1kim \xc4\x8dinom. Tedaj je na Tehni\xc5\xa1ki univerzi na Dunaju za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati elektrotehniko in strojni\xc5\xa1tvo, leta 1922 je absolviral, tri leta kasneje postal in\xc5\xbeenir \xe2\x80\x93 strokovnjak za raketno tehniko. Naslednja \xc5\xa1tiri leta, ki so mu \xc5\xa1e preostala do smrti, je pre\xc5\xbeivel z bratom Adolfom na Dunaju in se je popolnoma posvetil na\xc4\x8drtovanju prodora v vesolje. _NEWLINE_Konec leta 1928 je (z letnico 1929) v Berlinu iz\xc5\xa1la njegova edina knjiga: Problem vo\xc5\xbenje po Vesolju - Raketni motor, ki velja za eno temeljnih del prve generacije raziskovalcev vesolja, kjer je opisal na\xc4\x8drt za preboj v vesolje in ureditev stalne vesoljske postaje z namenom opazovanja zemlje za mirne in (manj) za voja\xc5\xa1ke namene ter ugodnosti vesolja za raziskave. Knjiga je bila prevedena v ru\xc5\xa1\xc4\x8dino 1935 in delno v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino 1929. V Berlinu so njegove zamisli vzeli resno medtem, ko so dunajski in\xc5\xbeenirji ocenili njegovo delo za domi\xc5\xa1ljijo, \xc4\x8deprav je postala temelj za nadaljnje osvajanje vesolja. Je eden prvih snovateljev na svetu, ki je na\xc4\x8drtoval izvorne re\xc5\xa1itve in zasnove naprav za vesolje. Prvi je opisal kro\xc5\xbeno vesoljsko postajo, ki s kro\xc5\xbeenjem ustvarja umetno te\xc5\xbenost in tako omogo\xc4\x8da dalj\xc5\xa1e in bolj u\xc4\x8dinkovito bivanje v vesolju brez stranskih u\xc4\x8dinkov brezte\xc5\xbenosti na telo. Z izdajo knjige je Poto\xc4\x8dnik postal eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih svetovnih utemeljiteljev\xc2\xa0potovanja in bivanja v vesolju. V\xc2\xa0knjigi je na\xc4\x8drtoval izvirno (a ne njegovo \xe2\x80\x93 Ciolkovski) zamisel za navidezno nepremi\xc4\x8dni satelit nad Zemljo, ki se vrti z enako hitrostjo, ter sporo\xc4\x8danje z Zemlje preko radia. Poznavalci knjigo Problem vo\xc5\xbenje po Vesolju razumejo kot temeljno delo z veliko re\xc5\xa1itvami, ki omogo\xc4\x8dajo bivanje \xc4\x8dloveka v vesolju, saj je Herman Poto\xc4\x8dnik \xc5\xbee na\xc4\x8drtoval proizvodnjo elektrike s pomo\xc4\x8djo sonca, kar pri\xc4\x8da o njegovi izjemni nadarjenosti. Njegova knjiga je vplivala tako na nem\xc5\xa1ki, ameri\xc5\xa1ki (Wernher von Braun: V2 prve balisti\xc4\x8dne rakete \xe2\x80\x93 prvi predmet v vesolju, Apollo \xe2\x80\x93 prvi \xc4\x8dlovek na Mesecu) kot ruski oz. sovjetski (Sergej Pavlovi\xc4\x8d Koroljov: o\xc4\x8de sovjetskega vesoljskega osvajanja, poslal in sprehodil prvega \xc4\x8dloveka v Vesolje ) vesoljski razvoj.\xc2\xa0Von Braun, o\xc4\x8de V2 in kasneje eden vodilnih v ameri\xc5\xa1kih Apollo odpravah na Luno je celo izjavil, da mu je knjiga slu\xc5\xbeila kot u\xc4\x8dbenik. Knjiga naj bi vplivala \xc5\xbee na ruski film\xc2\xa0Pot k zvezdam\xc2\xa0re\xc5\xbeiserja\xc2\xa0Pavla Klu\xc5\xa1anceva, posnet leta 1958, pozneje pa \xc5\xa1e na veliko bolj slavni izdelek re\xc5\xbeiserja\xc2\xa0Stanleyja Kubricka, ki je leta 1968 v filmu\xc2\xa02001: Vesoljska odiseja\xc2\xa0(istoimensko knji\xc5\xbeno predlogo je napisal\xc2\xa0Arthur Charles Clarke) za prikaz vesoljske postaje uporabil Poto\xc4\x8dnikove zamisli._NEWLINE_Pri 36 letih je na Dunaju umrl zaradi su\xc5\xa1ice, tam so ga tudi pokopali. Osmrtnica z navedbo \xc4\x8dina in bolezni ni omenjala njegovega dela o vesoljski tehnologiji, je bila objavljena v mariborskem \xc4\x8dasopisu.'