b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdivi muzej Krasa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi muzej Krasa je tematski park v naravi in u\xc4\x8dna pot. Predstavlja klasi\xc4\x8dni kras in je ekolo\xc5\xa1ko pomembno obmo\xc4\x8dje z visoko pojavnostjo kra\xc5\xa1kih pojavov. Leta 2017 je bil razgla\xc5\xa1en za najbolj\xc5\xa1o tematsko pot v Sloveniji, ve\xc4\x8dji del pa sodi v obmo\xc4\x8dje Natura 2000.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje \xc5\xbdivega muzeja Krasa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi muzej Krasa meri prek 700 hektarov in se razteza med Se\xc5\xbeano, Lipico in nekdanjo slovensko-italijansko mejo, vzdol\xc5\xbe povezovalne osi po stari avstro-ogrski cesti Se\xc5\xbeana\xe2\x80\x93Bazovica. Obmo\xc4\x8dje je bilo skoraj pol stoletja zaprto za javnost, danes pa vklju\xc4\x8duje 20 kilometrov tematskih \xc4\x8dezmejnih kolesarskih in pohodni\xc5\xa1kih poti. Muzej na prostem prikazuje dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki je zaradi bli\xc5\xbeine meje ostala skoraj nedotaknjena vse od konca druge svetovne vojne. Glavna \xc5\xbeila \xc5\xbdivega muzeja Krasa pelje po stari bazovi\xc5\xa1ki cesti. Na slovenski strani se pot za\xc4\x8dne pri gasilskem domu (lokacija: 45.698931\xc2\xb0N 13.870303\xc2\xb0E)._NEWLINE_\xc5\xbdivi muzej Krasa je nastal v okviru skoraj \xc5\xa1tiriletnega Strate\xc5\xa1ki projekta za trajnostno upravljanje naravnih virov in teritorialno kohezijo Kras-Carso, sofinanciran v okviru Programa \xc4\x8dezmejnega sodelovanja Slovenija-Italija 2007\xe2\x88\x922013 iz sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj in nacionalnih sredstev. Uradno je bil odprt 25. marca 2014._NEWLINE__NEWLINE_Veliki poznavalec Krasa, dr. Stanislav Ren\xc4\x8delj, o \xc5\xbdivemu muzeju Krasa pravi:_NEWLINE_To obmo\xc4\x8dje je skozi stoletja sooblikoval \xc4\x8dlovek s svojim delom. \xc5\xa0e \xc5\xbeive\xc4\x8de generacije vedo povedati, kako so \xc4\x8distili gmajno ter zlagali kamenje v gri\xc5\xbee in suhe zidove. Ob te\xc5\xbea\xc5\xa1kem delu so na\xc5\xa1li \xc5\xa1e voljo za zidavo pastirskih hi\xc5\xa1k. Ob su\xc5\xa1nih letih so komaj prepasli \xc5\xbeivino. /\xe2\x80\xa6/. Poznali so vsak kamen, vsako dolino in ogrado. V kalih in \xc5\xa1tirnah so varovali vsako kapljo vode. /\xe2\x80\xa6/. \xc5\xbdivi muzej Krasa naj ohranja spo\xc5\xa1tljiv odnos do \xc4\x8dasa, ko so generacije tu aktivno kmetovale za vsakdanji kruh._NEWLINE_Globoko pod povr\xc5\xa1jem \xc5\xbdivega muzeja Krasa te\xc4\x8de \xc4\x8dezmejna reka Reka, ki pride na povr\xc5\xa1je v izvirih reke Timava. \xc5\xbdivi muzej Krasa pre\xc4\x8dkata pohodni\xc5\xa1ki poti Alpe Adria Trail in Gozdna u\xc4\x8dna pot Josefa Ressla.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ka narava in pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nTipi\xc4\x8dni kra\xc5\xa1ki pojavi tega obmo\xc4\x8dja so vrta\xc4\x8de, uvale, udorne doline, \xc5\xa1kraplji\xc5\xa1\xc4\x8da, brezna in podzemne jame._NEWLINE__NEWLINE_Narava je ustvarila geomorfolo\xc5\xa1ke oblike, ki so postale sinonim za kra\xc5\xa1ke pojave in dale osnovo krasoslovju kot znanstveni vedi. Vzrok za nastanek kra\xc5\xa1kega reliefa je topnost \xe2\x80\x93 korozija apnenca ob kemi\xc4\x8dnem delovanju vode, CO\xe2\x82\x82 in organskih kislin._NEWLINE_Povr\xc5\xa1inske oblike apnenca imajo posebna imena, kot so \xc5\xbelebi\xc4\x8di, \xc5\xa1kraplje-\xc5\xa1kraplji\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc5\xa1kaune, kamnite mize \xe2\x80\x93 gobe, osamelci in gri\xc5\xbee. Druge, ve\xc4\x8dje oblike kra\xc5\xa1kega povr\xc5\xa1ja, so plitve dolinice in globlje doline, ki so okrogle, skledaste, razpotegnjene ali stopni\xc4\x8daste oblike. Bolj globoke, strme in kotlaste oblike dolin z ozkim dnom so vrta\xc4\x8de, globlje in obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e od vrta\xc4\x8d pa udorne doline. Te so nastajale pred sto tiso\xc4\x8dletji (v mlaj\xc5\xa1em pleistocenu) z dolgotrajnim ru\xc5\xa1enjem stropov nad podzemnimi votlinami. Primer tovrstne udornice na obmo\xc4\x8dju \xc5\xbdivega muzeja Krasa je Golokratna jama._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Krasa je brez povr\xc5\xa1inskih voda. Vodotoki so poniknili v votlo podzemlje, kjer so s poglabljanjem in spreminjanjem svojih smeri oblikovali \xc5\xa1tevilne jame. Jame na Krasu so bogate z razli\xc4\x8dnimi sigovimi tvorbami, v njih pa najdemo tudi razli\xc4\x8dne skalne oblike in sedimente (predvsem jamske ilovice). Vodni tokovi se v nekaterih jamah pretakajo tudi danes.\n_START_SECTION_\nBiotska raznolikost\n_START_PARAGRAPH_\nAvtohtono kra\xc5\xa1ko rastlinje se \xc5\xbee tiso\xc4\x8dletja upira burji in su\xc5\xa1i na plitvih kra\xc5\xa1kih tleh. Biotsko raznolikost sestavlja submediteransko rastlinstvo z ilirskimi kserofilnimi vrstami in srednjeevropskim rastlinstvom. _NEWLINE_Med rastlinje \xc5\xbdivega muzeja Krasa spadajo navadni netresk, lasasti belu\xc5\xa1, gorski kosmatinec, navadna potonika in deljenolistni teloh. Na obmo\xc4\x8dju Lipice se najde progasti \xc5\xbeafran, na pobo\xc4\x8djih Orle\xc5\xa1ke Drage, kjer se mrzel zrak zaradi toplotnega obrata zadr\xc5\xbeuje na dnu, uspeva avrikelj, imenovan tudi lepi jegli\xc4\x8d. Od pomladi do jeseni cvetijo vijolice, trobentice, \xc5\xa1marnice, narcise, ivanj\xc5\xa1\xc4\x8dice, potonike in ciklame._NEWLINE_Krajino Lipice oblikujejo hrasti (cer, puhasti hrast, graden), kjer se na starih drevesih najde zajedavec belo omelo. Tu rastejo tudi maklen, trokrpi javor in lipe. Avtohtoni listavci so \xc4\x8drni in beli gaber, jesen, leska in divja \xc4\x8de\xc5\xa1nja, grmovnice pa dren, \xc4\x8drni trn, brin, ruj, \xc4\x8de\xc5\xa1min, \xc4\x8drni bezeg in re\xc5\xa1eljika._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje parka je tudi dom \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbeivalskih vrst. V gozdu in na odprtem lahko sre\xc4\x8damo srno, zajca, veverico, polha, jazbeca, divjega pra\xc5\xa1i\xc4\x8da in celo navadnega jelena. Med no\xc4\x8dnimi plenilci so lisica, divja ma\xc4\x8dka, kuna belica in podlasica. Opa\xc5\xbeeni so bili tudi \xc5\xa1akal, volk in rjavi medved. K pestrosti prispevajo tudi ptice, kot so sinica, slavec, brglez, \xc5\xa1oja, \xc4\x8drna \xc5\xbeolna, \xc4\x8drna vrana, kos, \xc4\x8duk, ter redke in ogro\xc5\xbeene ptice, kot so velika uharica, veliki skovik, podhujka, vrtni strnad, hribski \xc5\xa1krjanec, smrdokavra, sr\xc5\xa1enar in ka\xc4\x8dar. Na skalnih pobo\xc4\x8djih bivajo netopirji in redki skalni golobi._NEWLINE_\xc5\xbdiva bitja najdemo najde tudi v temi, v podzemnih tokovih in jezerih. V breznu v Str\xc5\xa1inkni dolini so na\xc5\xa1li \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko ribico (Proteus anguina) in druge \xc5\xbeivali, ki so vezane na podzemni svet. _NEWLINE_Na gmajni domujejo modras, \xc4\x8drnica, ku\xc5\xa1\xc4\x8darji \xe2\x80\x93 zelenec in martin\xc4\x8dki. V kalih sre\xc4\x8damo belou\xc5\xa1ko, po vrtovih slepi\xc4\x8da, v opu\xc5\xa1\xc4\x8denih objektih pa go\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nKali in \xc5\xa1tirne\n_START_PARAGRAPH_\nKra\xc5\xa1evcem so bili kali in \xc5\xa1tirne stoletja edini vir vode. Slu\xc5\xbeili so za pitno vodo, gospodinjstvo in \xc5\xbeivino. Za ureditev kalov so izrabili naravne kotanje. Zravnali so pobo\xc4\x8dje in poglobili dno. Na zemeljsko podlago so kot tesnilo polo\xc5\xbeili in stla\xc4\x8dili do 20 cm debelo plast ilovice, ki so jo na pobo\xc4\x8djih za\xc5\xa1\xc4\x8ditili s kamnito oblogo (\xc5\xa1krlami). Ob napajanju je \xc5\xbeivina s svojo te\xc5\xbeo tla\xc4\x8dila kamnito podlago, tako pa je ilovica ohranjala vlago in tesnjenje. Ob kalih so se va\xc5\xa1\xc4\x8dani sre\xc4\x8devali in kramljali, pozimi so se otroci na ledu tudi drsali. Kale so urejali tudi za naravno pridobivanje ledu. Pozimi so sekali led in ga hranili v posebej grajenih objektih \xe2\x80\x93 ledenicah. Poleti so led z vozovi vozili v Trst. Najbli\xc5\xbeje ohranjena ledenica s stopnicami je na obmo\xc4\x8dju Kobilarne Lipica v neposredni bli\xc5\xbeini obstoje\xc4\x8dega kala. _NEWLINE_De\xc5\xbeevnico so zajemali tudi z gradnjo \xc5\xa1tirn. Veliko skrb in napore za pitno vodo potrjuje zgrajena Nova \xc5\xa1tirna Se\xc5\xbeana\xe2\x80\x93Orlek, ki spada med redke ohranjene primerke \xc5\xa1tirn, zgrajenih sredi gmajne. \xc5\xa0tirna je okrogle oblike s premerom okrog 9 m, v globino se\xc5\xbee 3 m. Vanjo vodijo dvoramne stopnice. Za skrbno zlo\xc5\xbeenimi kamnitimi bloki in na dnu \xc5\xa1tirne je kot tesnilo natla\xc4\x8dena ilovica, ki zadr\xc5\xbeuje meteorno vodo. Na podoben na\xc4\x8din so po letu 1822 zgradili \xc5\xa1tirno v \xc5\xa0tirni dolini in na Luscu v Orleku. _NEWLINE__NEWLINE_Pomembna pridobitev je bila izgradnja va\xc5\xa1ke \xe2\x80\x93 komunske \xc5\xa1tirne v letu 1880. Z bli\xc5\xbenjih streh so de\xc5\xbeevnico preko zidanega kanala in delno prek glinastih cevi speljali v \xc5\xa1tirno in vi\xc5\xa1ek v kal. Z vodo iz va\xc5\xa1ke \xc5\xa1tirne so se oskrbovali doma\xc4\x8dini, ki niso imeli lastnih \xc5\xa1tirn. Ob pomanjkanju vode so \xc5\xa1tirno zaklepali, va\xc5\xa1\xc4\x8danom pa so skrbniki vodo delili. Premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i va\xc5\xa1\xc4\x8dani so si \xc5\xa1tirne gradili na lastnem borja\xc4\x8du. \xc5\xa0tirne so skopali v kamnita tla ter obzidali z natan\xc4\x8dno klesanimi kamni. Kot tesnilo so uporabili ilovico. Nadzemni del \xc5\xa1tirne je \xc5\xa1ap iz enega ali ve\xc4\x8d kosov. V vasi Orlek sta ohranjeni \xc4\x8cotova \xc5\xa1tirna iz leta 1881 in preko 250 let stara Str\xc5\xa1inkna \xc5\xa1tirna. Pravo olaj\xc5\xa1anje za celoten Kras je bila izgradnja glavnega vodovoda od Brestovice pri Komnu \xc4\x8dez celoten Kras po letu 1982.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ke pastirske hi\xc5\xa1ke\n_START_PARAGRAPH_\nPastirske hi\xc5\xa1ke so izraz \xc5\xbeivljenja kra\xc5\xa1kega \xc4\x8dloveka, ki se je pre\xc5\xbeivljal s kmetovanjem. Zanje je zna\xc4\x8dilna ljudska arhitektura iz neobdelanega kamna, ki so ga odstranjevali iz gmajn in ograd. Hi\xc5\xa1ke, ki so pastirjem nudile zavetje pred burjo in de\xc5\xbejem, so gradili kot samostoje\xc4\x8de ali prislonjene ob velike stene oziroma suhe zidove. V okolici vasi Lokve so poimenovane kot \xc5\xa1i\xc5\xa1ke.\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ki suhi zidovi\n_START_PARAGRAPH_\nSuhi zidovi danes veljajo za posebnost Krasa, saj dajejo zna\xc4\x8dilnost in estetiko kra\xc5\xa1ki kulturni krajini. Ob \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju pa\xc5\xa1nikov in travnikov so odstranjeno, neobdelano kamenje zlagali v zidove, pri tem pa niso uporabljali malte ali drugega veziva, zaradi \xc4\x8desar so dobili ime kra\xc5\xa1ki suhi zidovi.\n_START_SECTION_\nKamniti mejniki\n_START_PARAGRAPH_\nKamniti mejniki so svojevrstna kulturna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki pri\xc4\x8dajo, kako so urejali takratna zemlji\xc5\xa1ka razmerja in rabo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Z mejniki so v naravi zaznamovali administrativne meje, ki so dolo\xc4\x8dale lastni\xc5\xa1tvo, delitev oblasti in upravljanje obmo\xc4\x8dij, vezanih na pobiranje davkov.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka in geolo\xc5\xa1ka dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje \xc5\xbdivega muzeja Krasa je bogato najdi\xc5\xa1\xc4\x8de fosilov, \xc5\xbeivalskih kosti in artefaktov visoke starosti. V Ludvikovi jami v bli\xc5\xbeini Orleka so odkrili fosilne kosti iz pleistocenskega obdobja, ki pripadajo veliki kuni \xe2\x80\x93 rosomahu (lat. Gulo gulo), to je kuni, ki dandanes \xc5\xbeivi na arkti\xc4\x8dnem in subarkti\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju zemeljske oble. Druga prazgodovinska najdi\xc5\xa1\xc4\x8da so jama v Partu pri ogradi, pe\xc4\x8dina Krnavica in spodmol\xc2\xa0Malenca, kjer so na\xc5\xa1li ostanke lon\xc4\x8denih posod in oglja skupaj z \xc5\xbeivalskimi ostanki drobnice in jelena. V Jami v se\xc5\xbeanski gmajni so na\xc5\xa1li kose lon\xc4\x8denih posod iz poznorimskega obdobja. _NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Krasa se pona\xc5\xa1a s pomembno paleontolo\xc5\xa1ko dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino. V prostorih Ob\xc4\x8dine Se\xc5\xbeana je postavljena zbirka fosilov iz krednega obdobja doma\xc4\x8dina Viktorja Sakside, v Botani\xc4\x8dnem vrtu v Se\xc5\xbeani pa je na ogled geolo\xc5\xa1ka zbirka najpomembnej\xc5\xa1ih kamnin Krasa: od ve\xc4\x8d kot 100 milijonov let starih apnencev brske formacije do plitkovodnih kamenin povirske formacije in znameniti komenski apnenec s fosili rib in plazilcev. Na ogled so zna\xc4\x8dilni tipi rudisti\xc4\x8dnih apnencev, plo\xc5\xa1\xc4\x8datih apnencev z odli\xc4\x8dno ohranjenimi fosili in z obilico ro\xc5\xbeenca, ki so nepogre\xc5\xa1ljiva sestavina tal za gojenje terana. Sedimentacijsko okolje je bilo ugodno tudi za nastanek tankih plasti visoko kalori\xc4\x8dnega \xc4\x8drnega premoga. V muzejski zbirki so predstavljeni tudi razli\xc4\x8dni tipi fli\xc5\xa1nih kamenin.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj na koncu glavne poti, pri italijanski Gropadi, stoji 200 let staro drevo, poimenovano Napoleonov hrast. Kar nekaj je pripovedi o zdravilnih u\xc4\x8dinkih Napoleonovega hrasta:_NEWLINE_\xc5\xbde dosti nazaj se je stari gropajski o\xc4\x8dak po\xc4\x8dutil grozno slabo in je \xc5\xa1el od doma malo na zrak, da naredi obhod po vasi. Pri\xc5\xa1el je na konec vasi in zagledal njihov zelo, zelo star hrast. Pa si je rekel: \xc2\xbb\xc4\x8ce \xc5\xbee moram umreti, potlej naj umrem pod tem na\xc5\xa1im hrastom.\xc2\xab\xc2\xa0Sedel je na tla h koreninam ter se z glavo in hrbtom naslonil na deblo. Malo je zadremal in \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa je za\xc4\x8dutil \xc4\x8dudno \xc5\xa1\xc4\x8demenje po vsem telesu. Slabo po\xc4\x8dutje je izginilo, v telo se mu je vrnila mo\xc4\x8d._NEWLINE_V bli\xc5\xbeini se nahaja najstarej\xc5\xa1a turisti\xc4\x8dna jama v Evropi, jama Vilenica, in najbolj slikovita neturisti\xc4\x8dna jama v Sloveniji, to je Gustin\xc4\x8di\xc4\x8deva jama.'