b'\n_START_ARTICLE_\nInformacija\n_START_PARAGRAPH_\nInform\xc3\xa1cija ima glede na kontekst razli\xc4\x8dne pomene, ki pa so praviloma povezani s pojmi pomen, znanje, navodilo, komunikacija, predstavitev ali miselna spodbuda._NEWLINE_\xc4\x8ceprav pogosto sli\xc5\xa1imo govoriti o vstopu v \xc2\xbbinformacijsko dobo\xc2\xab, o \xc2\xbbinformacijski dru\xc5\xbebi\xc2\xab\xc2\xa0ter informacijski tehnologiji, in \xc4\x8deprav sta informatika in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo pogosto v ospredju, se uporablja strokovni izraz \xc2\xbbinformacija\xc2\xab\xc2\xa0pogosto brez poglobljenega razumevanja \xc5\xa1tevilnih pomenov, ki jih je pridobil._NEWLINE_Informacija na splo\xc5\xa1no ni ni\xc4\x8d oprijemljivega, ampak je neposredno uporaben podatek, neko sporo\xc4\x8dilo, ki nas pou\xc4\x8di o nekem dogodku, koli\xc4\x8dini, stanju in podobnem, ki je podano za nadaljnjo uporabo. Prejemniku pa mora predstavljati nekaj novega, da mu pove\xc4\x8da znanje in vpliva na njegove odlo\xc4\x8ditve in ravnanje. Kakovost informacije se vidi v to\xc4\x8dnosti, popolnosti, relevantnosti, dosegljivosti, preverljivosti, dostopnosti in varnosti._NEWLINE_Informacija je tudi osrednji pojem obravnave v informatiki. Imeti mora svoj izvor (oddajnik) in ponor (sprejemnik), katerega dose\xc5\xbee preko prenosnega kanala. Izvor oz. oddajnik sama po sebi nimata nobenega pomena in predstavljata "mrtvo informacijo", saj informacije ne posredujeta naprej do ponora oz. prejemnika._NEWLINE_Informacije v kontekstu informatike so predmet obdelave v informacijskem sistemu in so v digitalni (\xc5\xa1tevil\xc4\x8dni) obliki. V informacijski sistem oziroma ra\xc4\x8dunalnik, pridejo v obliki podatkov, preko oddajnikov oziroma tipal kot so tipkovnica, mikrofon, igralna palica in podobno, ko pa ti podatki postanejo predmet obdelave se prelevijo v informacije. Informacije, tako kot tudi podatki, so v ra\xc4\x8dunalniku podane v dvoji\xc5\xa1kem, binarnem \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnem sistemu, zapi\xc5\xa1emo pa jih z biti (ang. Binary Digit), ki zavzemajo le dve nasprotni si vrednosti 0/1, da/ne. Ve\xc4\x8d bitov skupaj pa tvori digitalno besedo. Tako poznamo \xc5\xa1tiribitno digitalno besedo (nible), osembitno digitalno besedo (byte), dvanajstbitno digitalno besedo, \xc5\xa1estnajstbitno digitalno besedo itd. \xc5\xa0tevilo bitov, ki obsegajo digitalno besedo, je enako koli\xc4\x8dini informacije.'