b'\n_START_ARTICLE_\nKobilice\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nSo \xc5\xbeu\xc5\xbeelke s srednje velikim do velikim telesom, pogosto varovalne barve (zelene, rjave, rumenkaste), nekateri predstavniki pa so kri\xc4\x8de\xc4\x8dih svarilnih barv. Imajo veliko, ortognatno glavo z navzdol usmerjenim obustnim aparatom, izoblikovanim v grizalo. Na njej so tudi velike sestavljene o\xc4\x8di in nitaste tipalnice, poleg njih pa pri ve\xc4\x8dini vrst \xc5\xa1e dve ali tri o\xc4\x8desca. Tipalnice so lahko zelo kratke, lahko pa nekajkrat presegajo dol\xc5\xbeino telesa. Za glavo je velik \xc5\xa1\xc4\x8ditek (pronotum), ki je ob straneh oprsja zaobljen navzdol, kar mu daje obliko sedla. Tako v celoti pokriva vrh in strani predprsja, pri trnovratkah (dru\xc5\xbeina Tetrigidae) pa sega celo do konca zadka. Druga dva \xc4\x8dlena oprsja nosita dva para kril, od katerih je sprednji nekoliko otrdel in predstavlja za\xc5\xa1\xc4\x8dito za \xc5\xa1iroka, ne\xc5\xbena zadnja krila, ki jih kobilice ob mirovanju zlo\xc5\xbeijo pod njih. Sprednji par kril je raven in ozek, po njih je red dobil znanstveno ime. Med mirovanjem se vzdol\xc5\xbe telesa bolj ali manj prekrivajo, segajo v ve\xc4\x8dini primerov \xc4\x8dez konec zadka, ob straneh pa so ukrivljena navzdol in deloma prekrivajo bo\xc4\x8dno stran telesa. Mnogo kobilic ima tudi zmanj\xc5\xa1ana ali povsem reducirana krila. Noge so dobro razvite; zadnji par je pri ve\xc4\x8dini kobilic mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dan in slu\xc5\xbei za skakanje. Na koncu vseh nog so mo\xc4\x8dni kremplji. Na koncu 9-\xc4\x8dlenskega zadka je par razli\xc4\x8dno dolgih cerkov, pri samicah pa tudi dobro razvita leglica._NEWLINE_Imajo nepopolno preobrazbo - li\xc4\x8dinke so zelo podobne odraslim \xc5\xbeivalim, le brez kril in genitalij. Ko se izle\xc5\xbeejo iz jaj\xc4\x8deca so \xc4\x8drvaste oblike, vendar je to le prehodna faza - takoj ko pridejo na zrak, prehodni ovoj po\xc4\x8di in ven zleze li\xc4\x8dinka, ki ima prepoznavno obliko kobilice. Lastnost, po kateri se kobilice lo\xc4\x8dijo od drugih podobnih skupin \xc5\xbeu\xc5\xbeelk je, da pride pri razvoju kril do zasuka - zasnove za krila so pri zadnjih dveh stadijih li\xc4\x8dinke obrnjene tako, da zadnji par kril pokriva sprednjega.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSamica s pomo\xc4\x8djo leglice izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca posami\xc4\x8d ali v majhnih skupinah v zemljo, rastlinsko tkivo ali primerno luknjo v tleh. Ovoj, ki daje li\xc4\x8dinkam sprva videz \xc4\x8drvi\xc4\x8dka, le-te kmalu odvr\xc5\xbeejo in postanejo podobne odraslim \xc5\xbeivalim. Prehranjujejo se z rastlinsko hrano. Levijo se ve\xc4\x8dinoma \xc5\xa1tiri- do \xc5\xa1estkrat, \xc4\x8dri\xc4\x8dki pa tudi do desetkrat preden odrastejo._NEWLINE_Odrasle \xc5\xbeivali se prehranjujejo ve\xc4\x8dinoma s travami, razen \xc4\x8dri\xc4\x8dkov, ki tudi lovijo druge majhne \xc5\xbeu\xc5\xbeelke. Parjenje pri kobilicah je zapleten proces; samci ve\xc4\x8dine vrst kobilic pred samim parjenjem kli\xc4\x8dejo samico in ji dvorijo s proizvajanjem vrstno specifi\xc4\x8dnih zvokov. Pogosto je kobilice la\xc5\xbeje dolo\xc4\x8dati po zvokih kot po telesni zgradbi. Kadar poje ve\xc4\x8d samcev hkrati, lahko samica glede na lastnosti zvo\xc4\x8dnih signalov (trajanje, jakost) izbira samca - ni\xc5\xbeji toni in glasnej\xc5\xa1i zvoki po navadi pomenijo, da je\xc2\xa0\xc2\xbbpevec\xc2\xab\xc2\xa0ve\xc4\x8dji in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i, kar so ugodne lastnosti za potomce. Spolna selekcija gre tako v smeri mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih zvokov. Druga funkcija ogla\xc5\xa1anja je vzpostavljanje in vzdr\xc5\xbeevanje teritorija. Parjenje traja nekaj ur, kmalu po tistem pri\xc4\x8dne samica odlagati jaj\xc4\x8deca._NEWLINE_Vrste v obmo\xc4\x8djih z zmernim podnebjem ve\xc4\x8dinoma zaklju\xc4\x8dijo \xc5\xbeivljenjski krog v enem letu, prezimijo jaj\xc4\x8deca. Dlje \xc5\xbeive\xc4\x8de vrste pre\xc5\xbeivijo eno ali dve zimi kot li\xc4\x8dinke, redke pa \xc5\xa1e kak\xc5\xa1no zimo kot odrasli.\n_START_SECTION_\nOgla\xc5\xa1anje kobilic\n_START_PARAGRAPH_\nMed vsemi skupinami \xc5\xbeu\xc5\xbeelk imajo kobilice najbolj raz\xc5\xa1irjene in najbolj raznolike mehanizme produkcije zvoka s stridulacijo - drgnjenjem enega dela telesa ob drugega. Mehanizma se pri dolgotipal\xc4\x8dnicah in kratkotipal\xc4\x8dnicah razlikujeta - kratkotipal\xc4\x8dnice drgnejo nazob\xc4\x8dan del zadnjih nog ob otrdela sprednja krila (pokrovke ali elitre), mnogo dolgotipal\xc4\x8dnic pa ima krila zakrnela, zato drgnejo pokrovke med seboj; del ene pokrovke je spremenjen v rebrasto strukturo, druga pa ima odebeljeno \xc5\xbeilo, ki drgne po rebru in s tem proizvaja zvok. Taki strukturi pravimo cvr\xc4\x8dalo. Zvok, ki ga proizvaja tak\xc5\xa1na struktura, je razmeroma \xc5\xa1ibak. Za oja\xc4\x8danje imajo te \xc5\xbeivali posebej oblikovane vre\xc4\x8de v sistemu vzdu\xc5\xa1nic ali spremenjena krila, ki slu\xc5\xbeijo kot resonator. Poseben primer je bramor vrste Scapteriscus acletus, ki si v ta namen izkoplje akusti\xc4\x8dno jamico. Zvoki so ve\xc4\x8dinoma visokih tonov (frekvenc) - \xc5\xbeu\xc5\xbeelke namre\xc4\x8d zaradi fizikalnih omejitev ne morejo u\xc4\x8dinkovito proizvajati zvokov z nizkimi toni. Ogla\xc5\xa1anje kratkotipal\xc4\x8dnic lahko ve\xc4\x8dinoma sli\xc5\xa1i tudi \xc4\x8dlovek, ogla\xc5\xa1anje dolgotipal\xc4\x8dnic pa je ve\xc4\x8dinoma v ultrazvo\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju. Zvoki nekaterih \xc4\x8dri\xc4\x8dkov lahko presegajo 100 kHz._NEWLINE_Zvoke spolnih partnerjev sli\xc5\xa1ijo s posebnimi slu\xc5\xa1nimi organi, ki so pri dolgotipal\xc4\x8dnicah okrogle ali ovalne membrane na sprednjih golenih, pri kratkotipal\xc4\x8dnicah pa ob strani prvega \xc4\x8dlena zadka.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nKot red so kozmopolitske - \xc5\xbeivijo po vsem svetu, razen v polarnih predelih in visokogorju, posamezne vrste pa imajo lahko zelo specifi\xc4\x8dne ekolo\xc5\xa1ke zahteve in iz obmo\xc4\x8dja izginejo, \xc4\x8de se njihov habitat le malo spremeni, zato so pogosto uporabne kot bioindikatorski organizmi. Kratkotipal\xc4\x8dnice se prehranjujejo s travami, zato jih ve\xc4\x8dinoma najdemo blizu tal in tudi po prehrani bolj raznolike dolgotipal\xc4\x8dnice se pogosto zadr\xc5\xbeujejo nizko. Bramorji celo pre\xc5\xbeivijo vse \xc5\xbeivljenje v rovih, ki jih izkopljejo pod zemljo, murni imajo v podzemeljskih jamicah skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da, jamske kobilice pa dan pre\xc5\xbeivijo v naravnih jamah in pridejo na prosto samo pono\xc4\x8di. Prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de in zgradba telesa kobilic sta tesno povezana. Ve\xc4\x8dina kobilic se lahko seli le na kratke razdalje. Ker so po drugi strani evolucijsko zelo prilagodljive, je med kobilicami veliko endemnih vrst, ki so se v preteklosti prilagodile na dolo\xc4\x8dene razmere v okolju in ostale ujete na geografsko omejenem obmo\xc4\x8dju, ko so se razmere ponovno spremenile. Tudi zato sta v primerjavi z drugimi skupinami \xc5\xbeu\xc5\xbeelk raznolikost in \xc5\xa1tevilo vrst velika. Danes lo\xc4\x8dujemo tudi mnogo podvrst, form in populacij posameznih vrst kobilic, kar nakazuje, da procesi nastajanja vrst \xc5\xa1e vedno potekajo._NEWLINE_Znana lastnost kobilic je tudi zdru\xc5\xbeevanje v roje (rojenje), \xc4\x8deprav se v velike roje zdru\xc5\xbeuje le okoli 10 vrst kobilic. Vzrok za ta pojav in njegov mehanizem \xc5\xa1e nista povsem pojasnjena, znano pa je, da se pri nekaterih kobilicah oblika telesa forme, ki roji, razlikuje od tiste, ki ne. Domnevajo, da je klju\xc4\x8dni faktor pri razvoju roje\xc4\x8de forme gostota li\xc4\x8dink v prostoru - razvije se pri veliki gostoti in tako pripomore k raz\xc5\xa1irjanju osebkov na obmo\xc4\x8dja z manj kompeticije za hrano. Eden od mo\xc5\xbenih mehanizmov so feromoni, ki jih izlo\xc4\x8dajo li\xc4\x8dinke in ob ustrezni koncentraciji spro\xc5\xbeijo razvoj roje\xc4\x8de oblike. Spro\xc5\xbeilec rojenja pa je najverjetneje dotikanje. Roji pu\xc5\xa1\xc4\x8davskih kobilic (Schistocerca gregaria) so najve\xc4\x8dji med vsemi poznanimi \xc5\xbeu\xc5\xbeelkami in lahko prekrijejo povr\xc5\xa1ino ve\xc4\x8d sto kvadratnih kilometrov. Domnevajo, da je en tak roj vrste iz rodu Schistocerca pred 3-5 milijoni let pre\xc4\x8dkal Atlantski ocean in naselil Ameriko ter se od takrat razvil v ve\xc4\x8d kot 50 vrst rodu Schistocerca, ki danes poseljujejo ameri\xc5\xa1ki kontinent (v nasprotju z eno samo vrsto na drugi strani Atlantika)._NEWLINE_Mesojede kobilice plenijo druge \xc5\xbeu\xc5\xbeelke, predvsem take z mehkim skeletom, same pa so plen mnogo razli\xc4\x8dnim \xc5\xbeivalim, od \xc5\xbeu\xc5\xbekojedih ptic, plazilcev, sesalcev (predvsem malih sesalcev), pajkov idr. Pogosto so na kobilicah vidne majhne rde\xc4\x8de kroglice, to so pr\xc5\xa1ice iz dru\xc5\xbeine Trombiidae, ki zajedajo na njih tako da sesajo njihovo hemolimfo. Nekatere muhe in ose jih plenijo za hrano svojemu potomstvu.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nOb besedi\xc2\xa0\xc2\xbbkobilice\xc2\xab\xc2\xa0ve\xc4\x8dina ljudi najprej pomisli na roje kobilic selk, osmo od desetih biblijskih katastrof. Kljub temu, da le malo vrst tvori ogromne roje, lahko milijoni kobilic, ki po\xc5\xberejo vse pred seboj, bistveno pripomorejo k pomanjkanju hrane v s pridelkom \xc5\xbee tako revnih afri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeavah. Nanje se nana\xc5\xa1a tudi ve\xc4\x8dina kulturnih referenc, vklju\xc4\x8dno z Biblijo, ki jih omenja kar 98-krat. Po drugi strani pa je mnogo vrst kobilic neposredno uporabnih za prehrano, saj so lahko dostopne in bogate z beljakovinami.\n_START_SECTION_\nKobilice v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji \xc5\xbeivi mnogo vrst kobilic. Tako so med slovenskimi dolgotipal\xc4\x8dnicami poznane skupine cvr\xc4\x8dalk (Tettigonioidea), jamskih kobilic (Rhaphidophoridea) z istoimensko dru\xc5\xbeino, ki je tu zastopana z dvema vrstama, in murnov (Grylloidea). Od kratkotipal\xc4\x8dnic \xc5\xbeivijo na Slovenskem predstavniki skupin dolgoovratni\xc4\x8dark (Tetrigoidea), rovokopk (Tridactyloidea) in poljskih kobilic (Acridoidea)._NEWLINE_Ena od najzanimivej\xc5\xa1ih vrst kobilic v Sloveniji je \xc5\xbeagarica (Saga pedo), plenilska kobilica z nogami, prilagojenimi za grabljenje. Raz\xc5\xa1irjena je na Krasu in v slovenskem Primorju in zaradi redkosti za\xc5\xa1\xc4\x8ditena tako na dr\xc5\xbeavni, kot na evropski ravni.'