b'\n_START_ARTICLE_\nEisriesenwelt\n_START_PARAGRAPH_\nEisriesenwelt (v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini) ali Veliki ledeni svet, je jama ki se nahaja v bli\xc5\xbeini Werfena v Avstriji, pribli\xc5\xbeno 40 km ju\xc5\xbeno od Salzburga. Jama se nahaja v notranjosti apnen\xc4\x8daste gore  Hochkogel (2283 m) v pogorju Tennengebirge v Alpah. To je najve\xc4\x8dja ledena jama na svetu, jamski sistem je dolg ve\xc4\x8d kot 42 km.\n_START_SECTION_\nNastanek jam\n_START_PARAGRAPH_\nAlpe so nastajale v procesu orogeneze, ko se je afri\xc5\xa1ka plo\xc5\xa1\xc4\x8da podrivala pod evrazijsko. \xc5\xa0e danes Alpe rastejo 1 mm na leto, vendar se zaradi stalne erozije pogorje ne dviguje. Rezultat dvigovanja so tudi tektonske razpoke in nastanek praznih prostorov v gorah. Zaradi vpliva pronicajo\xc4\x8de vode so se oblikovali podzemni prehodi in se ve\xc4\x8dali kot posledica raztapljanja kamnine (korozija) in zaradi erozije vode. Seveda je bilo za nastanek jam kot so Eisriesenwelt potrebni milijoni let. Gore Tennengebirge so nastale v \xc4\x8dasu poznega terciarnega obdobja, v \xc4\x8dasu poledenitve Wurm v pleistocenu. Obmo\xc4\x8dje teh gora je najve\xc4\x8dja kra\xc5\xa1ka planota v Salzbur\xc5\xa1kih Alpah._NEWLINE_Da pa jamo imenujemo ledeno, morajo v njej ledene strukture obstati vse leto. Pogoj za to je, da imajo jame sistem praznih prostorov in en vhod na relativno nizki nadmorski vi\xc5\xa1ini, drugega pa precej vi\xc5\xa1je. Tak sistem in pa stalna temperatura kamnin 8 stopinj Celzija povzro\xc4\x8da mo\xc4\x8dan tok zraka tako pozimi kot poleti. V jami je tako stalna temperatura okoli ledi\xc5\xa1\xc4\x8da in rezultat je, da pronicajo\xc4\x8da voda zmrzne in tvori ledene skulpture. Seveda pa morajo biti tudi padavine (pozimi dovolj snega) in temperature (poleti dovolj visoke) primerne, da pride voda v jame._NEWLINE_Led v jami Eisriesenwelt je star samo pribli\xc5\xbeno 1000 let, kar je glede na starost jam (50 do 100 milijon let) malo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOktobra 1879 je alpinist in speleolog Anton von Posselt-Csorich (*1854, \xe2\x80\xa01911) kot prvi \xc4\x8dlovek vstopil v za\xc4\x8detni del jame. Prodrl je samo 200 m globoko, led je bil zanj prestrm in imel je slabo opremo za nadaljevanje raziskovanja. Leta 1880 je o tem poro\xc4\x8dal v gorni\xc5\xa1ki reviji Planinske zveze Avstrije, vendar se je na poro\xc4\x8dilo hitro pozabilo. V jami je s \xc4\x8drnim kri\xc5\xbeem na skali oznaka (Posselt-Cross) do kam je pri\xc5\xa1el._NEWLINE_Alexander von M\xc3\xb6rk, speleolog iz Salzburga, eden redkih ljudi, ki so se spomnili na Posseltovo odkritje in leta 1912 pri\xc4\x8del z raziskovanjem jame. Kmalu so mu sledili tudi drugi raziskovalci. Von M\xc3\xb6rk je bil ubit v prvi svetovni vojni leta 1914. Njegova \xc5\xbeara s pepelom le\xc5\xbei v ni\xc5\xa1i kapelice v jami. Od leta 1919 dalje vodi raziskave salzbur\xc5\xa1ki odvetnik Oedl Friderik (1894-1969), ki leta 1920 za raziskovalce zgradi tudi prvo ko\xc4\x8do Forscherh\xc3\xbctte.  Takrat so zgradili tudi prve poti do gore. Kmalu po prihodu raziskovalcev so za\xc4\x8deli prihajati tudi turisti. Kasneje je bila zgrajena \xc5\xa1e ko\xc4\x8da dr. Oedla in pot iz Werfena in T\xc3\xa4nnecka._NEWLINE_Leta 1955 je bila zgrajena \xc5\xa1e \xc5\xbei\xc4\x8dnica, ki je skraj\xc5\xa1ala 90-minutni pe\xc5\xa1 vzpon na nekaj minut vo\xc5\xbenje. Jama Eisriesenwelt v lasti avstrijske zvezne komisije za gozdove (\xc3\x96sterreichischen Bundesforste), ki jo oddaja v najem salzbur\xc5\xa1kemu Zdru\xc5\xbeenju za raziskovanje jam (Salzburger Verein f\xc3\xbcr H\xc3\xb6hlenkunde) od leta 1928. Komisija za gozdove zato prejema dele\xc5\xbe sredstev od prodanih vstopnic.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nIz naselja Werfen vodi 6 km dolga gorska cesta, ki ima mestoma tudi 20% vzpon, do vstopne zgradbe v park, ki je na nadmosrski vi\xc5\xa1ini 1000 m. Od tu dalje pelje pe\xc5\xa1pot najprej skozi kraj\xc5\xa1i predor, nato strmo po pobo\xc4\x8dju, preko manj\xc5\xa1ega viadukta do spodnje postaje kabinske \xc5\xbei\xc4\x8dnice na nadmorski vi\xc5\xa1ini 1084 m. Do tu potrebujemo dobrih 20 minut. \xc5\xbdi\xc4\x8dnica nas potegne na vi\xc5\xa1ino 1586 m. Potrebnih je \xc5\xa1e dvajset minut vzpona do vhodne jame na vi\xc5\xa1ini 1641 m, kjer skupini obiskovalcev razdelijo karbidovke in pohod skozi jamo se pri\xc4\x8dne. Pribli\xc5\xbeno 700 stopnic (ali 134 m) navzgor in prav toliko navzdol je potrebnih za ogled._NEWLINE_Temperature v notranjosti jame so obi\xc4\x8dajno pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8dem, zato so topla obla\xc4\x8dila dobrodo\xc5\xa1la. Ob vstopu obiskovalce najprej preseneti mo\xc4\x8dan curek hladnega zraka, takoj za tem pa pridejo v Posseltovo dvorano s stalagmitom v sredini, imenovanim Posseltov stolp. Ko pridemo mimo stolpa naletimo na \xc4\x8drn kri\xc5\xbe na steni jame, ki ozna\xc4\x8duje najbolj oddaljeno to\xc4\x8dko raziskovanja Antona Posselta. Od tam lahko vidimo velik nasip ledu, ki se dviga 20 metrov visoko in 40 m v \xc5\xa1irino in predstavlja najve\xc4\x8djo povr\xc5\xa1ino ledu v jami. Naslednja skulptura je grad Hymir visok 15 m in premera 40 m, poimenovan po velikanu iz skandinavske mitologije. Tukaj stalaktiti ustvarjajo tvorbo imenovano Friggijina zavesa (Frigga je pomembna nordijska poganska boginja, Odinova \xc5\xbeena). V nadaljevanju pridemo do katedrale Alexandra von M\xc3\xb6rka. Je eden najve\xc4\x8djih prostorov v jami (60 m dol\xc5\xbeine, 30 m \xc5\xa1irine in 35 m vi\xc5\xa1ine) in zadnje po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbeare von M\xc3\xb6rka. Na koncu ogleda pridemo do Ledene pala\xc4\x8de, ki se nahaja kilometer v globino jame ter 400 metrov pod povr\xc5\xa1jem gore. Tukaj je tudi najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka, nadmorska vi\xc5\xa1ina je 1775 m. Obiskovalci se morajo obrniti in se delno po kro\xc5\xbeni poti, tudi skozi umetni predor v ledu, vrniti do vhoda, kjer se ogled kon\xc4\x8da. Kro\xc5\xbena pot v jamo traja pribli\xc5\xbeno eno uro in 15 minut. _NEWLINE_Jama je odprta od 1. maja do 26. oktobra v letu.'