b'\n_START_ARTICLE_\nVorauer Novelle\n_START_PARAGRAPH_\nVorauer Novelle oziroma Borov\xc5\xa1ka pripovedka je srednjeve\xc5\xa1ka pesnitev, zapisana v 649 verzih. Besedilo je fragment in je nekje na polovici pripovedke prekinjen. Borov\xc5\xa1ka pripovedka spada v visoki srednji vek in je nastala okoli leta 1200. V prvi polovici 13. Stoletja je bila prvi\xc4\x8d spisana. Avtor pripovedke je neznan. Besedilo je izro\xc4\x8deno v samostanu Vorau na avstrijskem \xc5\xa0tajerskem.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nNaslov Vorauer Novelle je bil izbran s strani nem\xc5\xa1kega germanista Antona Emanuela Sch\xc3\xb6nenbacha, ki je leta 1899 prvi\xc4\x8d uredil besedilo. Svojo odlo\xc4\x8ditev je pojasnil z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbbNovela spada po rodu k pripovedki [sli\xc5\xa1ati], ki izpolnjuje pou\xc4\x8dno in zabavno, \xc4\x8dude\xc5\xbeno in zgodovinsko, cerkveno in sveto [...], in naslov Vorauer novellle sem izbral, ker ustreza ideji, s katero je bila povezana pri nastajanju imena.\xe2\x80\x9c_NEWLINE_Ideja o pripovedki, ki jo citira Sch\xc3\xb6nenbach, temelji na francoski Nouvelles, katero je Blankenburg leta 1796 prvi\xc4\x8d opredelil kot "realni, mali romani"\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nDva samostanska gojenca pobegneta iz samostana, ker je njun u\xc4\x8ditelj preobremenjen z u\xc4\x8dnim gradivom in prepogosto zamahne s svojo palico. Prideta v (nepopolno opisano) mesto, kjer vstopita v \xc5\xa1olo magije, katerih mojstri ju \xc5\xbee pri\xc4\x8dakujejo. Tam izprosita uvod v klicanje duhov preko \xc4\x8drne magije, katero se morata preko \xc4\x8darobne knjige nau\xc4\x8diti. Od tega opozorila ne ravno navdu\xc5\xa1ena, terjata de\xc4\x8dka mojstra, da ju podu\xc4\x8di \xc4\x8darovnije. Tako za\xc4\x8dneta \xc5\xbeiveti v grehu: Ohranjata ne\xc4\x8disto ljubezen, kli\xc4\x8deta hudi\xc4\x8da za svoje cilje, postaneta pohlepna, arogantna, dovzetna za pijanosti in po\xc5\xbere\xc5\xa1nost. Zaradi tak\xc5\xa1nega vedenja zvabita mladeni\xc4\x8da nase Bo\xc5\xbeje prekletstvo in eden od njiju huje zboli. Sledi podrobna razprava obeh u\xc4\x8dencev, v kateri je zdrav mladeni\xc4\x8d prepri\xc4\x8dan, da njegova bolezen ni pregre\xc5\xa1ne narave. S tem \xc5\xa1ele po\xc5\xa1teno gre\xc5\xa1i. Ne zaupa ve\xc4\x8d neskon\xc4\x8dni bo\xc5\xbeji milosti in pade v obup. Preden umre, obljubi bolan mladeni\xc4\x8d zdravemu, da se mu bo 30 dni po njegovi smrti, \xc4\x8de bo to le mo\xc5\xbeno, ponovno pojavil, da mu pove, kaj se mu je zgodilo v posmrtnem \xc5\xbeivljenju. Zatem bolan mladeni\xc4\x8d umre, kar je opisano v eni izmed najgrozovitej\xc5\xa1ih scen nem\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti. Kosti umirajo\xc4\x8dega pokajo in se premikajo, umira v kr\xc4\x8dih po celem telesu, \xc5\xa1krta z zobmi in jo\xc4\x8de, dokler hudi\xc4\x8d ne ugrabi njegove du\xc5\xa1e in umre. Zdrav mladeni\xc4\x8d pridobi iz tega dogodka nauk in poln ob\xc5\xbealovanja poi\xc5\xa1\xc4\x8de duhovnika, pri katerem se skesa. Na tem mestu se fragment odlomi._NEWLINE_Hie hebet sich an der s\xc3\xaale t\xc3\xb4t,_NEWLINE__NEWLINE_der mit \xc3\xaawecl\xc3\xaecher n\xc3\xb4t_NEWLINE__NEWLINE_vil grimme wirt gebunden_NEWLINE__NEWLINE_und lasterl\xc3\xaechen vunden_NEWLINE__NEWLINE_in des tiuvels kewen_NEWLINE__NEWLINE_von \xc3\xaawen unz hin z\'\xc3\xaawen._NEWLINE_(Vorauer Novelle, ed. Sch\xc3\xb6nbach 1899, V. 205-210)_NEWLINE_Hier beginnt das Verderben der Seele,_NEWLINE__NEWLINE_die mit unendlicher Qual_NEWLINE__NEWLINE_gar grausam gefesselt wird_NEWLINE__NEWLINE_und sich dann s\xc3\xbcndenbeladen wiederfindet_NEWLINE__NEWLINE_zwischen den Z\xc3\xa4hnen des Teufels_NEWLINE__NEWLINE_f\xc3\xbcr immer und ewig.\n_START_SECTION_\nAvtor borov\xc5\xa1ke pripovedke\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo se je ohranilo brez preimenovanja. Sch\xc3\xb6nenbach je besedilo pripisal nem\xc5\xa1kemu predelu, podrobnej\xc5\xa1a specifikacija ka\xc5\xbee na alza\xc5\xa1kega pesnika, ker za natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8ditev niso imeli dovolj sredstev. Avtor besedila je nedvomno bil izobra\xc5\xbeen in mo\xc4\x8dan v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, kot je tudi razvidno iz prologa, je \xc5\xbee ve\xc4\x8d latinskih besedil prevedel v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Sch\xc3\xb6nebach nakazuje na izstopajo\xc4\x8d visok nivo metrike, rime in ostalih stilnih ravni. Pesnika ni mo\xc5\xbeno natan\xc4\x8dno uvrstiti v socialni sta\xc5\xbe, Sch\xc3\xb6nbach domneva, da je bil klerik ali laik klerika, na kar nakazujejo pesnikovi priljubljeni teolo\xc5\xa1ki argumenti, seznanjenost dvornega \xc5\xbeivljenja in na\xc4\x8din, kako je propoagandni namen latinskega izvirnika opustil. \xc4\x8ceprav pesnik imensko ni znan je Sch\xc3\xb6nebach prepri\xc4\x8dan, da ga Helmut de Boor v tradiciji Gottfrieda v Strasbourgu postavlja na stran Konrada von W\xc3\xbcrzburga kot njemu enakemu.\n_START_SECTION_\nIzro\xc4\x8dilo besedila\n_START_PARAGRAPH_\nBesedilo je izklju\xc4\x8dno v Vorauer Codexu 412, latinsko-nem\xc5\xa1kem me\xc5\xa1anem rokopis izro\xc4\x8deno. Kodeks je sestavljen iz 189 pergamentnih listov, z zelo razli\xc4\x8dnimi deli, ki so bili zdru\xc5\xbeeni \xc5\xa1ele v 15. stoletju. "Vorauer novela" je edino besedilo tega kodeksa napisano v nem\xc5\xa1kem jeziku, skupaj izro\xc4\x8deno z latinskimi pridigami, ki nagovarja lai\xc4\x8dno ob\xc4\x8dinstvo. Izro\xc4\x8deno besedilo v "Vorauer novele" skoraj zagotovo ni prva pisna razli\xc4\x8dica, marve\xc4\x8d je kopija, kar je razvidno iz napak in popravkov. Izro\xc4\x8dilo te snovi v avgu\xc5\xa1tinsko kanoni\xc4\x8dnem jeziku je lahko povezano z osebo svetega Avgu\xc5\xa1tina. Avgu\xc5\xa1tin v svoji mladosti vodi razpu\xc5\xa1\xc4\x8deno \xc5\xbeivljenje in najde \xc5\xa1ele v kasnej\xc5\xa1ih letih po njegovem iskrenem kesanju pot do boga. Misel, da se lahko zaradi ob\xc5\xbealovanja in kesanja, pregre\xc5\xa1no \xc5\xbeivljenje obrne v dobro, je avgu\xc5\xa1tinskemu kanoniku bli\xc5\xbeje od ostalim redom.'