b'\n_START_ARTICLE_\nNicolas-Claude Fabri de Peiresc\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDe Peiresc je izhajal iz bogate provansalske dru\xc5\xbeine. \xc5\xa0olal se je v Aix-en-Prevencu, Avignonu in na jezuitskem kolegiju v Tournonu. V Toulonu se je za\xc4\x8del zanimati za astronomijo. Leta 1599 je od\xc5\xa1el na dalj\xc5\xa1e potovanje po Italiji, \xc5\xa0vici in Franciji in leta 1604 v Montpellieru dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij. Po diplomi se je vrnil v Aix in sprejel stri\xc4\x8devo slu\xc5\xbebeno mesto v vladi Provanse, ki ji je predsedoval du Vair (1556\xe2\x80\x931621). Skupaj z du Vairom je v letih 1605\xe2\x88\x926 in 1607\xe2\x80\x9315 potoval v Pariz._NEWLINE_Leta 1610 je njegov pokrovitelj du Vair kupil daljnogled, le dve leti po odkritju tega opti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1trumenta. De Peresc in Gaultier sta z njim za\xc4\x8dela opazovati nebo. Opazovala sta tudi Jupitrove lune (Galilejeve satelite)._NEWLINE_Tega leta je de Peiresc odkril Orionovo meglico. Gaultier je bil drugi \xc4\x8dlovek, ki jo je videl skozi daljnogled. Leto kasneje 1611 jo je neodvisno od njiju odkril Cysat. De Peirescovo odkritje je utonilo v pozabo do leta 1916, ko je Bigourdan na novo pokazal na njegovo odkritje._NEWLINE_V letih od 1615 do 1622 sta de Peiresc in du Vair spet potovala v Pariz. Kasneje se je de Peiresc vrnil v Provanso in bil senator vladarjevega dvora. Postal je pokrovitelj znanosti in umetnosti, raziskoval fosile. Med letoma 1634 in 1637 je bil pri njem Gassendi.'