b'\n_START_ARTICLE_\nJordan Zahar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nOtro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivel v rojstni vasi Bor\xc5\xa1t pri Trstu (poitalijan\xc4\x8deno: San Antonio in Bosco). Gimnazijo je za\xc4\x8del obiskovati ob za\xc4\x8detku vojne v Trstu, po vojni je kot prvi dijak kon\xc4\x8dal Slovensko pomorsko akademijo v Kopru, kot in\xc5\xbeenir ladjedelni\xc5\xa1tva pa je dilomiral v Zagrebu. Kot ladijski konstruktor je delal v \xc5\xa0vici, Nem\xc4\x8diji in Italiji. Njegov najve\xc4\x8dji projekt je hidrokrilec PT-150, vpisan v Guinessovo knjigo rekordov kot najhitrej\xc5\xa1i gliser na svetu. Njegovo pretresljivo \xc5\xbeivljenjsko zgodbo od \xc5\xa1olanja v \xc4\x8dasu fa\xc5\xa1izma, mu\xc4\x8denja v ulici Cologna, \xc5\xa1tudija, velikih uspehov mladega konstruktorja, do povratka v rodni Trst, kjer so ga imenovali aborigin, je novinar Milo\xc5\xa1 Ivan\xc4\x8di\xc4\x8d opisal v knjigi Peruti tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega aborigina.'