b'\n_START_ARTICLE_\nGrma\xc4\x8de\n_START_SECTION_\nRodbina Apfaltrer\n_START_PARAGRAPH_\nKranjska plemi\xc5\xa1ka rodbina Apfaltrerjev je ena najstarej\xc5\xa1ih na na\xc5\xa1ih tleh. Prvi zapis o rodbini izhaja iz leta 1165, ko je omenjena udele\xc5\xbeba Janeza Apfaltrerja na vite\xc5\xa1kih igrah v \xc5\xa0vici, skupaj s koro\xc5\xa1kim vojvodo Henrikom. Udele\xc5\xbeba na turnirjih je bila tisti \xc4\x8das povezana z nazivom, saj je vsak udele\xc5\xbeenec moral biti plemi\xc4\x8d, ki je izkazoval najmanj \xc5\xa1tiri generacije plemi\xc5\xa1kih prednikov. Na tem obmo\xc4\x8dju se v tistem \xc4\x8dasu omenjajo \xc5\xa1e gradovi Jablanica, Slatna in Roje. Po Jablani\xc5\xa1ki dolini se je dru\xc5\xbeina predvidoma tudi imenovala (nem. apfel - jabolko)._NEWLINE_Zgodovina Apfaltrerjev odseva zgodovino kranjske de\xc5\xbeele od dinasti\xc4\x8dnih bojev, tur\xc5\xa1kih vpadov, kuge in lakote. Ka\xc5\xbee tudi na voja\xc5\xa1ko in upravno organizacijo v de\xc5\xbeeli in vse zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xbeivljenja plemi\xc5\xa1kega stanu. Apfaltrerji so kot plemi\xc4\x8di slu\xc5\xbeili svoji de\xc5\xbeeli, vladarju v vojski, civilni upravi in se udejstvovali kot cerkveni dostojanstveniki, eden od njih celo kot znanstevnik \xe2\x80\x93 matematik. V krstnih knjigah so ve\xc4\x8dkrat omenjeni kot krstni botri, npr. pri dru\xc5\xbeini Gradi\xc5\xa1ek iz \xc4\x8crnega potoka v letih med 1720 \xe2\x80\x93 1740. Zadnji baron z Grma\xc4\x8d je imel dve h\xc4\x8deri, tako da je njihovo ime izumrlo nekje sredi 20. stoletja. Kljub temu je bila njihova vloga v slovenskem in o\xc5\xbejem litijskem prostoru dovolj pomembna, da zaslu\xc5\xbeijo posebno pozornost. Ena ve\xc4\x8djih znamenitosti, ki so jo zapustili Apfaltrerji je dru\xc5\xbeinska gorbnica, ki \xc5\xa1e danes stoji na litijskem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du in se je do nedavnega uporabljala kot mrli\xc5\xa1ka ve\xc5\xbeica. V njej je pokopan eden prej\xc5\xa1njih lastnikov Grma\xc4\x8d, baron Rudolf s soprogo._NEWLINE_Sicer pa o veli\xc4\x8dini rodbine Apfaltrer pri\xc4\x8dajo dejstva o njihovem takratnem lastni\xc5\xa1tvu mnogih ozemelj na slovenskem. Jurij Apfaltrer je leta 1440 pozidal gra\xc5\xa1\xc4\x8dino Tivoli (Podtrun). V 16. stoletju so bili lastniki gospostva Rakovnik pri \xc5\xa0entrupertu. Po ukinitvi samostana klaris Mekinje so posestvo 1794 dodelili verskemu skladu, ki ga je leta 1825 prodal na dra\xc5\xbebi Alojzu baronu Apfaltrerju. Konec 18. stoletja so bila v lasti barona Alojzija Apfaltrerja gospostva Krupa, Pobre\xc5\xbeje in Pusti Gradec, leta 1904 so jih prodali. Prav tako so bili Apfaltrerji v sva\xc5\xa1tvu (affinitas, razmerje nastalo s sklenitvijo zakonske zveze med enim zakoncem in krvnim sorodstvom drugega zakonca) z mnogimi uglednimi kranjskimi rodbinami, kot npr. z Auerspergi, Barbi, Busethi, Dinzli, Erbergi, Galli, Hohenwarthi, Lambergi, Lichtenbergi, Paradeiserji, Sauraui, Tauffererji, Valvasorji, itd.\n_START_SECTION_\nGrad Grma\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nGra\xc5\xa1\xc4\x8daki Apfaltrerji so poleg \xc5\xbee omenjenega konec 16. stoletja kupili tudi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de pod gradom Roje. Grad je kasneje pogorel in sezidali so dvorec Grma\xc4\x8de. Sprva je dvorec izgledal kot enonadstropno poslopje pravokotnega tlorisa z renesan\xc4\x8dnim portalom in rusti\xc4\x8dnimi vogali, zavarovano za zidom, na katerega so se prislanjali grajska kapela, obrambni stolpi\xc4\x8d in gospodarska poslopja. V baro\xc4\x8dni dobi so osrednji stavbi prizidali novtrakt, tako da je nastala dvonadstropna stavba, ki je z zidom tvorila pravokotno tlorisno obliko s prostornim in delno arkadiranim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem. Poleg je bil urejen lep grajski park._NEWLINE_Leta 1615 je Janez Jakob Apfaltrer grad prodal kastelanu ljubljanskega gradu \xc5\xa0tefanu Stroblu. V letu 1632 grad Grma\xc4\x8de ponovno preide v last Jakobovega ne\xc4\x8daka Adama (sin Andreja pl. Apfaltrerja in Poliksene Praunsperger), ki ga odkupi od mladoletnih dedi\xc4\x8dev \xc5\xa0tefana Strobla. Adamu Sigmundu je sledil njegov najstarej\xc5\xa1i sin Ferdinand Ernest, ki je nato gospostvo prodal dedi\xc4\x8dem svojega svaka Ernesta Mihaela pl. Scherenburga, soproga Renate Katarine Apfaltrer. Med temi dedi\xc4\x8di je bil tudi najmlaj\xc5\xa1i brat Ferdinanda Ernesta, Julij Henrik. Oba brata sta leta 1672 prejela dedni baronski naziv. Grma\xc4\x8de so prehajale iz roda v rod in ostajale v rodbini Apfaltrer. Tekom let so se tudi mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irile._NEWLINE_Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1o posest je imel Alojz Apfaltrer, ko je 17. oktobra 1798 prevzel tri \xc4\x8detrtine posestva od svojega strica Ernesta, ki je bil duhovnik. Leta 1804 je po svoji teti Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ki Bonazzi, drugi\xc4\x8d poro\xc4\x8deni Auersperg, podedoval \xc5\xa1e Krupo, Pobre\xc5\xbeje, Pusti Gradec in Kri\xc5\xbe s Kamnikom. Po stri\xc4\x8devi smrti leta 1815 mu je pripadel celoten majorat Grma\xc4\x8de s pridru\xc5\xbeenima gospostvoma Roje in Loka, ter hi\xc5\xa1a v Ljubljani. Leta 1825 je od verskega sklada kupil \xc5\xa1e Mekinje in ga zdru\xc5\xbeil z gospostvom Kri\xc5\xbe. Vso to obse\xc5\xbeno posest sta si po njegovi smrti 11. januarja 1855 razdelila ne\xc4\x8daka, odvetnik Oton in stotnik Rudolf. Rudolf je 29. aprila 1890 z oporoko posestvo zapustil svojemu ne\xc4\x8daku Rihardu._NEWLINE_V Arhivu Republike Slovenije je ohranjen urbar (op. knjiga v kateri so popisane podrejene posesti, njihovi u\xc5\xbeivalci, dajatve, obveznosti in slu\xc5\xbenosti fevdalnemu gospodu) iz leta 1583 in poznej\xc5\xa1ih let, kjer je zabele\xc5\xbeena korespondenca, listine, akti Marije Terezije od leta 1743._NEWLINE_Po pri\xc4\x8devanju starej\xc5\xa1ih prebivalcev na Grma\xc4\x8dah je bil grad po\xc5\xbegan takoj po koncu II. svetovne vojne. Po\xc5\xbegano gra\xc5\xa1\xc4\x8dino so poru\xc5\xa1ili do tal in obdelano kamenje porabili za zidavo okoli\xc5\xa1kih hi\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nKmetijsko gozdarska zadruga Litija\n_START_PARAGRAPH_\nPo II. svetovni vojni so posestvo Grma\xc4\x8de podr\xc5\xbeavili (nekaj \xc4\x8dasa je bil naziv tudi hrastni\xc5\xa1ka ekonomija, ker je s posestvom upravljala Steklarna Hrastnik), leta 1960 pa je bilo z odlo\xc4\x8dbo litijske ob\xc4\x8dine preneseno v upravljanje Kmetijske zadruge Litija. Sicer pa zgodovina Kmetijsko gozdarske zadruge Litija sega v 8. avgust leta 1948, ko je 47 kmetov iz Litije in bli\xc5\xbenje okolice na svojem ob\xc4\x8dnem zboru ustanovilo zadrugo. Zgrajena sta bila dva odprta hleva za 250 govedi. Leta 1950 preuredijo gospodarska poslopja v pisarne, pozneje v stanovanja (Zavrstnik 1), leta 1962 pa na mestu, kjer je stala\xc2\xa0\xc2\xbbhi\xc5\xa1terna\xc2\xab\xc2\xa0bivalni objekt za hlapce in dekle, postavijo stanovanjski objekt (Zavrstnik 1). Po letu 1963, ko se je iz sestave Zdru\xc5\xbeene kmetijske zadruge Litija odcepilo gozdarstvo, to je odkup in prodaja lesa iz kmetijskega posestva Ponovi\xc4\x8de in Grma\xc4\x8de, in je zadruga nezakonito izgubila okoli 550 ha najbolj\xc5\xa1ih gozdov, se je zna\xc5\xa1la v izredno te\xc5\xbekem gopodarskem polo\xc5\xbeaju. Postopna sanacija, ki je terjala velika prizadevanja in osebna odpovedovanja, zlasti delavcev za goli obstanek zadruge, se je za\xc4\x8dela v letu 1967 s prevzemom 7 trgovskih prodajaln v zadru\xc5\xbenih hi\xc5\xa1ah od takratnega trgovskega podjetja Mercator. Naje\xc4\x8dji obseg prenove kmetij in obseg investicijskih vlaganj je bil dose\xc5\xbeen v letih 1982 \xe2\x80\x93 1984, ko se je izvajala rekonstrukcija \xc5\xbeivinorejske farme Grma\xc4\x8de. Zna\xc4\x8dilnost zadnjega desetletja prej\xc5\xa1njega tiso\xc4\x8dletja je bila nedvomno sprememba dru\xc5\xbebenega sistema in z njim povezana statusna sprememba zadruge kot delovne organizacije. V letih 1988 \xe2\x80\x93 1998 se zadruga preimenuje v M Kmetijsko - gozdarsko Zadrugo Litija. Danes ima Kmetijsko gozdarska zadruga Litija 407 \xc4\x8dlanov, 95 zaposlenih in 110 proizvajalcev mleka. Glavne dejavnosti zadruge so trgovina (74\xc2\xa0%), gostinstvo (1\xc2\xa0%), odkup kmetijskih produktov (20\xc2\xa0% - 600.000 kg \xc5\xbeivine, 7 milijonov litrov mleka letno) ter lastna farma Grma\xc4\x8de (5\xc2\xa0% - 1,5 milijona litrov mleka letno).\n_START_SECTION_\nGrma\xc4\x8de danes\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina \xc5\xa0martno pri Litiji je v letu 2009 (v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupanovanja Milana Izlakarja) za\xc4\x8dela z gradnjo 18 stanovanjskih enot (Zavrstnik 75 \xe2\x80\x93 83), ki so jih stanovalci zasedli v za\xc4\x8detku novembra 2011 in s tem pospe\xc5\xa1ili utrip mirnemu naselju Grma\xc4\x8de.\xc2\xa0\xc2\xbbStaroselci\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbnovoselci\xc2\xab\xc2\xa0so se zdru\xc5\xbeili v prijetno stanovanjsko skupnost, ki skrbi za lep videz soseske in pestro dru\xc5\xbeabno \xc5\xbeivljenje.'