b'\n_START_ARTICLE_\nAnastazij I. Dikor\n_START_SECTION_\nPoreklo\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil  v Dra\xc4\x8du, v latinsko govore\xc4\x8dem delu Balkana. Datum njegovega rojstva ni znan, zelo verjetno pa ni bil rojen po letu 430 ali 431. Njegova dru\xc5\xbeina je bila ilirskega porekla. O\xc4\x8de Pompej (rojen okoli 410) je bil dra\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d. Mati Anastazija Konstantina (rojena okoli 410) je bila arijanka in daljna sorodnica Konstancija Gala, mlaj\xc5\xa1ega sovladarja (cezarja) vzhodnorimskega cesarja Konstancija II.. _NEWLINE_Anastazij je imel eno oko \xc4\x8drno, drugo pa modro (heterokromija)  zato je dobil vzdevek Dikor (gr\xc5\xa1ko \xce\x94\xce\xaf\xce\xba\xce\xbf\xcf\x81\xce\xbf\xcf\x82, dobesedno z dvema zenicama).\n_START_SECTION_\nVzpon na prestol\n_START_PARAGRAPH_\nOb  smrti cesarja Zenona (491) je bil Anastazij na zelo visokem dvornem polo\xc5\xbeaju silenciarija. Na prestol Vzhodnega rimskega cesarstva je pri\xc5\xa1el s pomo\xc4\x8djo Zenonove vdove Ariadne, ki je izbrala njega in ne Zenonovega brata Longina. 20. maja 491 sta se poro\xc4\x8dila. _NEWLINE_Njegovo vladavino so od samega za\xc4\x8detka  zaznamovale vojne in verski spori. Med prebivalstvom je bil priljubljen zaradi preudarne dav\xc4\x8dne politike in u\xc4\x8dinkovite dr\xc5\xbeavne uprave.\n_START_SECTION_\nZunanja politika in vojne\n_START_PARAGRAPH_\nAnastazij je spro\xc5\xbeil izavrijsko (sirsko) vojno proti uzurpatorju Longinu in tako imenovano Anastazijevo vojno proti sasanidski Perziji._NEWLINE_Izavrijsko vojno (492-497) so povzro\xc4\x8dili izavrijski prista\xc5\xa1i Zenonovega brata Longina, ker ni nasledil bratovega cesarskega polo\xc5\xbeaja. Upor se je po bitki pri Kotieju (sodobna K\xc3\xbctahya, Tur\xc4\x8dija) zlomil, gverilska vojna pa je trajala \xc5\xa1e nekaj let._NEWLINE_V Anastazijevi vojni (502\xe2\x80\x93505) so Sasanidi osvojili Teodoziopolis  in Amido. Med bizantinskim osvajanjem izgubljene Amide so zelo trpele tudi bli\xc5\xbenje perzijske province. Po bizantinski osvojitvi Amide sta bili obe sprti strani  povsem iz\xc4\x8drpani in sta leta 506 sklenili mir na osnovi statusa quo. Anastazij je nato v Mezopotamiji zgradil mo\xc4\x8dno trdnjavo Daras, ki naj bi zadr\xc5\xbeevala Perzijce v Nisibisu. _NEWLINE_Balkanske province so medtem opusto\xc5\xa1ili Slovani in Bolgari. Cesar je za obrambo Konstantinopla pred njimi zgradil Anastazijev zid, ki se je raztezal od Proponta do \xc4\x8crnega morja.\n_START_SECTION_\nNotranja in verska politika\n_START_PARAGRAPH_\nCesar je bil prepri\xc4\x8dan miafizit, ki je zagovarjal u\xc4\x8denje patriarhov Cirila Aleksandrijskega in Severja Antio\xc5\xa1kega o enem bistvu Kristusa in Boga o\xc4\x8deta in nedeljivi povezavi med njegovo bo\xc5\xbeansko in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko naravo. Njegova verska politika je bila kljub temu strpna. Leta 482 je objavil Henotikon (Akt o enotnosti), s katerim je posku\xc5\xa1al pomiriti svoje podlo\xc5\xbenike oziroma ponovno vzpostaviti enotnost kr\xc5\xa1\xc4\x8danske Cerkve, v kateri se je vedno bolj poglabljal razkol med \xc2\xbbpravovernimi\xc2\xab\xc2\xa0pripadniki nicejske veroizpovedi in miafiziti. Nasilne demonstracije so ga prisilile, da je leta 512 spremenil versko politiko in sprejel miafizitizem._NEWLINE_Njegova odlo\xc4\x8ditev je povzro\xc4\x8dila nezadovoljstvo v evropskih provincah, katero je izkoristil general Vitalijan in organiziral nevaren upor (514\xe2\x80\x93515), v katerem so sodelovale tudi horde Hunov. Upor so po pomorski zmagi generala  in pretorijanskega prefekta Marina kmalu zatrli.\n_START_SECTION_\nIzbiranje naslednika\n_START_PARAGRAPH_\nValezijev anonim pripoveduje, da se cesar ni mogel odlo\xc4\x8diti, kateri od treh ne\xc4\x8dakov ga bo nasledil, zato je pod zofo skril sporo\xc4\x8dilo  in povabil na obisk svoje ne\xc4\x8dake. V prostoru sta bili \xc5\xa1e dva drugi zofi. Naslednik naj bi postal tisti, ki bi se vsedel na zofo s skritim sporo\xc4\x8dilom. Ko so ga obiskali ne\xc4\x8daki, sta se dva vsedla na isto zofo in zofa s sporo\xc4\x8dilom  je ostala prazna. _NEWLINE_Cesar  je zadevo v molitvi prepustil Bogu in se nato odlo\xc4\x8dil, da bo njegov naslednik tisti, ki bo naslednje jutro prvi vstopil v sobo. Prvi je vstopil poveljnik cesarske garde Justin. Zgodba v bistvu govori o tem, da Anastazij verjetno nikoli ni pomislil, da bo njegov naslednik Justin, in da se je o njegovem nasledstvu odlo\xc4\x8dalo \xc5\xa1ele po njegovi smrti. _NEWLINE_Anastazij je umrl brez naslednika. Pokopan je v cerkvi Svetih Apostolov v Konstantinoplu.  _NEWLINE_Ob njegovi smrti je bila dr\xc5\xbeavna zakladnica bogatej\xc5\xa1a za  23 milijono solidov ali 320 tiso\xc4\x8d funtov zlata.\n_START_SECTION_\nReforma bizantinskega denarnega sistema\n_START_PARAGRAPH_\nAnstazij je leta 498 reformiral zapleten bizantinski denarni sistem, ki se je v 5. stoletju delno sesul. V sistem je uvedel  tri zlatnike: solidus  (4,45 g), semis (1,9 g) in tremis (1,5 g)  in pet  bakrenih kovancev:  folis, ki je bil vreden 40 numusov, in njegove ulomke do 1 numusa._NEWLINE_Anastazijev kovanec za 40 numusov je upodobljen na sodobnem makedonskem kovancu zo 50 danarjev, izdanem leta 1996.'