b"\n_START_ARTICLE_\nArdeni\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nRegija je dobila ime zaradi obse\xc5\xbenih starodavnih gozdov, znanih kot Arduenna Silva v rimskem obdobju. Arduenna najverjetneje izhaja iz galske sorodne britske besede ardud, kot vali\xc5\xbeanske ardd ('visok') in latinske arduus ('visok', 'strm'). Drugi element je manj zanesljiv, vendar je lahko povezan s keltskim elementom *windo-, kot v vali\xc5\xbean\xc5\xa1\xc4\x8dini ('plemeniti', 'blagoslovljeni'), ki ka\xc5\xbee na izvorni pomen 'gozd blagoslovljenih / po\xc5\xa1tenih vi\xc5\xa1in'._NEWLINE_Ardeni verjetno delijo to izpeljavo s \xc5\xa1tevilnimi Arden kraji v Veliki Britaniji, vklju\xc4\x8dno z Ardenskim gozdom.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nVelik del Ardenov je pokrit z gostimi gozdovi, hribi pa so v povpre\xc4\x8dju visoki okoli 350-400 m in se dvignejo najve\xc4\x8d do 694 m v bogatih mo\xc4\x8dvirjih regije Hautes Fagnes (Hohes Venn) jugovzhodne Belgije. Regija je zna\xc4\x8dilna po strmih stranskih dolinah, ki so jih izklesale hitre teko\xc4\x8de reke, od katerih je najpomembnej\xc5\xa1a Meuse. Najbolj naseljeni mesti sta Verviers v Belgiji in Charleville-M\xc3\xa9zi\xc3\xa8res v Franciji, ki presegata 50.000 prebivalcev. Ardeni so sicer razmeroma redko poseljeni, z nekaj mesti, ki presegajo 10.000 prebivalcev._NEWLINE_Obmo\xc4\x8dje Eifel v Nem\xc4\x8diji se prilega Ardenom in je del iste geolo\xc5\xa1ke formacije, \xc4\x8deprav se jih obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1teje za dve razli\xc4\x8dni podro\xc4\x8dji.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nArdeni so staro hribovito obmo\xc4\x8dje, in so nastali med hercinsko orogenezo v devonu; v Franciji so podobne formacije Armoricanski masiv, Centralni masiv in Vogezi. V zemeljski notranjosti takih starih hribov pogosto vsebuje premog, \xc5\xbeelezo, cink in druge kovine. To geolo\xc5\xa1ko dejstvo pojasnjuje najve\xc4\x8dji del geografije Valonije in njene zgodovine. Na severu in zahodu Ardenov le\xc5\xbeijo doline reka Sambre in Meuse, ki tvorita lok (Sillon industriel), ki pre\xc4\x8dka najbolj industrijski del Valonije, na primer Hainaut, vzdol\xc5\xbe reke Haine, Borinage, Center in Charleroi vzdol\xc5\xbe reke Sambre ter Li\xc3\xa8ge ob reki Meuse._NEWLINE_V zadnjih nekaj sto tiso\xc4\x8d letih se je regija dvignila zaradi dviga vro\xc4\x8dih kamnin v Zemljinem pla\xc5\xa1\xc4\x8du, merjeno od sedanje vi\xc5\xa1ine starih re\xc4\x8dnih teras ._NEWLINE_Ta geolo\xc5\xa1ka regija je pomembna v zgodovini Valonije, saj so ti stari hribi izvor gospodarstva, zgodovine in geografije Valonije. Nekatere geolo\xc5\xa1ke stopnje, ki so mednarodno priznani, so bile dolo\xc4\x8dene iz kamnitih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d v Valoniji: npr. Frasnian (Frasnes-lez-Couvin), Famennian (Famenne), Tournaisian (Tournai), Visean (Vis\xc3\xa9), Dinantian (Dinant) in Namurian (Namur) . Razen Tournaisian so vse te kamnine znotraj geolo\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja Ardenov.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSodobna regija Ardeni pokriva zelo majhno obmo\xc4\x8dje od gozda opisanega v rimskih \xc4\x8dasih._NEWLINE_Pesem o Rolandu opisuje, da je Karel Veliki imel no\xc4\x8dno moro v no\xc4\x8di pred bitko pri Roncesvallesu leta 778. Ta no\xc4\x8dna mora se je zgodila v Ardenskem gozdu, kjer so se zgodile njegove najpomembnej\xc5\xa1e bitke._NEWLINE_Druga pesem o Karlu Velikem, starofrancoski \xc5\xa1anson de geste Quatre Fils Aymon iz 12. stoletja, omenja \xc5\xa1tevilne valonske reke, vasi in kraje. V Dinantu je skala po imenu Bayard prevzela ime po Bayardu, \xc4\x8darobnem konju, ki je po legendi sko\xc4\x8dil z vrha skale na drugi breg Meuse._NEWLINE_Strate\xc5\xa1ki polo\xc5\xbeaj Ardenov je bil stoletja boji\xc5\xa1\xc4\x8de evropskih vojsk. Velik del Ardenov je del vojvodstva (od leta 1815 Veliko vojvodstvo) Luksemburg, dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice Svetega rimskega cesarstva, ki je ve\xc4\x8dkrat spremenilo vladarje med mo\xc4\x8dnimi evropskimi dinastijami. Leta 1793 je revolucionarna Francija skupaj z vsemi drugimi ozemlji zahodno od reke Ren prevzela celotno obmo\xc4\x8dje. Leta 1815 je Dunajski kongres, ki se je ukvarjal s politi\xc4\x8dnimi posledicami napoleonskih vojn, obnovil prej\xc5\xa1nje zemljepisne razmere, pri \xc4\x8demer je ve\xc4\x8dina Ardenov postala del Velikega vojvodstva Luksemburg. Po revoluciji leta 1830, ki je privedla do ustanovitve Kraljevine Belgije, je politi\xc4\x8dna prihodnost Ardenov postala predmet velikega spora med Belgijo, Luksemburgom in Nizozemsko, pa tudi s sodobnimi silami Francije, Prusije in Velike Britanije. Zato je leta 1839 Veliko vojvodstvo Luksemburg odstopilo zahodni 63% del svojega ozemlja (ki je tudi glavni del Ardenov) novi kraljevini Belgiji, ki se je preimenovala v provinco Luksemburg ._NEWLINE_V 20. stoletju so Ardeni po svojem te\xc5\xbekem terenu in ozkih poteh pogosto gostili obse\xc5\xbene voja\xc5\xa1ke operacije. V prvi in drugi svetovni vojni se je Nem\xc4\x8dija uspe\xc5\xa1no lotila hitrega prehoda skozi Ardene, da bi napadla razmeroma slabo branjen del Francije. Ardeni so postali mesto treh glavnih bitk med svetovnimi vojnami \xe2\x80\x93 bitka za Ardene (avgust 1914) v prvi svetovni vojni, bitka za Francijo (1940) in bitka pri izboklini (1944-1945) v drugi svetovni vojni. Veliko mest v regiji je utrpelo veliko \xc5\xa1kodo med obema svetovnima vojnama. 1914.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nVoja\xc5\xa1ki strategi nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije leta 1939 in 1940 so gozd izbrali kot glavno pot svojih mehaniziranih sil v invaziji na Francijo. Velik obseg gozda bi lahko prikril oklepne enote in ker Francozi niso mislili, da bi Nemci naredili tak\xc5\xa1no tvegano potezo, niso upo\xc5\xa1tevali niti preboja in menili, da bi bilo treba vsaj 15 dni, da bi vojska pri\xc5\xa1la skozi gozd. Nem\xc5\xa1ke sile, predvsem pod poveljstvom Ericha von Mansteina, so na\xc4\x8drt izvedle v dveh dneh in uspele pripeljati \xc5\xa1tevilne divizije mimo Maginotove linije, da bi napadle Francijo in porazila francoske sile. Maja 1940 je nem\xc5\xa1ka vojska kljub uporu francoske vojske pre\xc5\xa1la reko Meuse. Pod poveljstvom generala Heinza Guderiana  so nem\xc5\xa1ke oklepne divizije pre\xc4\x8dkale reko pri Dinantu in Sedanu v Franciji._NEWLINE_Podro\xc4\x8dje Ardenov se je ponovno pojavilo med bitko pri izboklini. Nem\xc5\xa1ka vojska je decembra 1944 za\xc4\x8dela napad na presene\xc4\x8denje, da bi posku\xc5\xa1ala zajeti Antwerpen in zariniti klin med britanske in ameri\xc5\xa1ke sile v severni Franciji. Zavezni\xc5\xa1ke sile so blokirale nem\xc5\xa1ki napredek na reki Meuse pri Dinantu. Lokalni prebivalci pravijo, da je nem\xc5\xa1ko vozilo eksplodiralo tik pred skalo Bayard, najbr\xc5\xbe, ko se je spro\xc5\xbeila mina, ki so ga nastavili ameri\xc5\xa1ki vojaki. Govorijo, da je incident sledil legendi o za\xc5\xa1\xc4\x8diti skale in njenega konja.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nArdeni obsegajo najve\xc4\x8dji del belgijske province Luksemburg (\xc5\xa1t. 4), ju\xc5\xbeno od province Namur (\xc5\xa1t. 5) in pokrajino Li\xc3\xa8ge (\xc5\xa1t. 3) ter zelo majhen del pokrajine Hainaut (\xc5\xa1t. 2), pa tudi najsevernej\xc5\xa1o tretjino Velikega vojvodstva Luksemburg, imenovana Oesling (luksembur\xc5\xa1ko \xc3\x89islek) in glavni del francoskega departmaja Ardeni._NEWLINE_Pred industrializacijo v 19. stoletju so prve pe\xc4\x8di v \xc5\xa1tirih valonskih provincah in v francoskih Ardenih uporabljale oglje za gorivo, narejeno iz lesa ardenskih gozdov. Ta industrija je bila prav tako na skrajnem jugu dana\xc5\xa1nje belgijske pokrajine Luksemburg (ki je bila do leta 1839 del Velikega vojvodstva Luksemburg), v regiji Gaume. Najpomembnej\xc5\xa1i del valonske jeklarske industrije, ki je uporabljala premog, je bil zgrajen okoli rudnikov premoga, predvsem v regiji okrog mest Li\xc3\xa8ge, Charleroi, La Louvi\xc3\xa8re, Borinage in \xc5\xa1e naprej v Valonskem Brabantu (v Tubizeju)._NEWLINE_Valovit teren Ardenov je manj primeren za kmetijstvo; poljedelstvo in mlekarstvo na o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denih obmo\xc4\x8djih predstavljata temelj kmetijskega gospodarstva. Regija je bogata z lesom in minerali, Li\xc3\xa8ge in Namur sta glavni industrijski sredi\xc5\xa1\xc4\x8di. V obse\xc5\xbenih gozdovih je veliko divjadi. Pokrajinska lepota regije in \xc5\xa1tevilne dejavnosti na prostem, vklju\xc4\x8dno lov, kolesarjenje, pohodni\xc5\xa1tvo in kanjoning, Ardene delajo kot priljubljeno turisti\xc4\x8dno destinacijo."