b'\n_START_ARTICLE_\nProjekt:\xc5\xbdveplo\n_START_SECTION_\nIdentifikacija snovi ali pripravka:\n_START_PARAGRAPH_\nIdentifikacija snovi ali pripravka:_NEWLINE_a) kosi ali grobozrnat zdrob_NEWLINE_b)drobnozrnat prah \xc5\xbevepleni cvet_NEWLINE_\xc5\xbeveplo-raztaljeno_NEWLINE_Zunanji videz:_NEWLINE_Rumena do rjava trdna masa ali kristali, kosi ali grobno zrnat zdrob, drobnozrnat prah ali svetlo rumena teko\xc4\x8dina - vro\xc4\x8da talina.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdveplo (sanskrt-sulvere, latinsko-\xc5\xbeveplo) je bilo znano \xc5\xbee v antiki in omenjeno v svetopisemski zgodbi o Genesis. Angle\xc5\xa1ki prevod se nana\xc5\xa1a na \xc5\xbeveplo kot "brimstone" zlati kamen, ker se z lahkoto najde na robu kraterjev vulkanov. Homer je \xc5\xbeveplo omenjal v devetem stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. V 9 st. so na Kitajskem izumili smodnik, ki je zmes kalijevega nitrata (KNO3), ogljika in \xc5\xbevepla. Ekstrakcija \xc5\xbevepla se za\xc4\x8dne na Siciliji v za\xc4\x8detku 17. stoletja in leta 1820 \xc5\xbee dose\xc5\xbee 387.000 ton, kar pomeni 4/5 svetovne proizvodnje. Nekoliko pozneje odkrijejo veliko nahajali\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbevepla pod zemljo v Luisiani in Teksasu, vendar zaradi sestave terena (pesek)izkop ni bil mo\xc5\xbeen. Uporabijo povsem nov postopek (Frasch), ki omogo\xc4\x8da izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje rude iz globlje plasti z vbrizgavanjem vro\xc4\x8de vode v tla. S to metodo so postali zelo konkuren\xc4\x8dni in vodilni v svetu.\n_START_SECTION_\nSpojine\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdveplove spojine so hidrogenirane spojine in so: \xc5\xbeveplov dioksid (SO2, ki nastaja v ognjenikih in industrijskih procesih pri zgorevanju premoga in nafte) in \xc5\xbeveplov trioksid (SO3, je mo\xc4\x8dan oksidant, ki reagira z vodo in nastane VI \xc5\xbeveplena kislina) so del kislin vodikovega sulfida (H2S), \xc5\xbeveplene kisline, (H2SO4), soli pa so del \xc5\xbeelezovega sulfida (FeS), natrijev sulfid (Na2SO3) in kalcijev sulfat (KaSO4)._NEWLINE_Uporaba snovi ali pripravka:_NEWLINE_\xc5\xbdveplo se uporablja v \xc5\xa1tevilnih industrijskih procesih, od katerih je najbolj pomembna proizvodnja \xc5\xbeveplene kisline (H2SO4) za baterije in detergente, v proizvodnji smodnika, vulkanizaciji gume, kot fungicid in v proizvodnji fosfatnih gnojil. Sulfat se uporablja kot belilo v proizvodnji papirja in kot konzervans v suhem sadju. Uporablja se tudi za v\xc5\xbeigalice (glavica) in v pirotehni\xc4\x8dnih izdelkih (ognjemet). Sulfat amonija se uporablja v fotografiji kot fiksir pri razvijanju filmov in slik. Magnezijev sulfat se uporablja kot odvajalo, kot piling in v vrtovih kot posebno gnojilo, kjer v zemlji primanjkuje magnezija. Kot zanimivost: v Liguriji (Italija) uporabljajo \xc5\xbeveplene palice v ljudskem zdravilstvu za odpravljanje in iskanje to\xc4\x8dke napetosti v hrbtu.\n_START_SECTION_\nSestava s podatki o nevarnih sestavinah:\n_START_PARAGRAPH_\nKlasifikacija snovi:_NEWLINE_Nevarnostni razred:_NEWLINE_1. -_NEWLINE_2. -_NEWLINE_3. 4.1_NEWLINE_Oznaka simbola nevarnosti:_NEWLINE_1. -_NEWLINE_2. -_NEWLINE_3. N\xc2\xb02B_NEWLINE_Identifikacijsko \xc5\xa1tevilo:_NEWLINE_U.n. \xc5\xa1t.:2448 za raztaljeno \xc5\xbeveplo, 1350 za kose, grobozrnat in drobnozrnat prah_NEWLINE_EGS-smernice:-_NEWLINE_Ozna\xc4\x8dba za nevarnost: 44-za raztaljeno \xc5\xbeveplo\n_START_SECTION_\nUkrepi za prvo pomo\xc4\x8d:\n_START_PARAGRAPH_\nPrepovedano je jesti, piti in hraniti \xc5\xbeive\xc5\xbe v delovnih prostorih; prepre\xc4\x8dimo stik z o\xc4\x8dmi, ko\xc5\xbeo in obleko; kontaminirano obleko takoj zamenjamo; prah iz ko\xc5\xbee odstranimo na suho; po delu si umijemo roke z obilo vode; uporabljamo proti ognju varno za\xc5\xa1\xc4\x8ditno obleko, za\xc5\xa1\xc4\x8ditne rokavice, tesno prilegajo\xc4\x8da se varovalna o\xc4\x8dala in po potrebi za\xc5\xa1\xc4\x8dita dihal s kombinirano za\xc5\xa1\xc4\x8ditno masko s filtrom E(samo v sili in za zelo kratek \xc4\x8das) ali izolacijski aparat. _NEWLINE_Obvezna sta predhodno in nato periodi\xc4\x8dno pou\xc4\x8devanje delavcev in izdaja potrdil o preizkusih znanja; ob\xc4\x8dasno zdravni\xc5\xa1ki pregledi.\n_START_SECTION_\nUkrepi ob po\xc5\xbearu:\n_START_PARAGRAPH_\nNevarnosti po\xc5\xbeara, eksplozije in druge nevarnosti:_NEWLINE_Lahko vnetljiva trdna snov s plameni\xc5\xa1\xc4\x8dem 168\xc2\xa0\xc2\xb0C in v\xc5\xbeigno temperaturo 260\xc2\xa0\xc2\xb0C( za raztaljeno \xc5\xbeveplo) in 235\xc2\xa0\xc2\xb0C_NEWLINE_(za prah). V teko\xc4\x8dem stanju zelo lahko oddaja vodikov sulfid, ki je \xc5\xbee pri nizkih koncentracijah zelo strupen. Pri po\xc5\xbearu nastaja zelo strupen \xc5\xbeveplov dioksid. Fin prah tvori z zrakom eksplozivne zmesi, ki se lahko v\xc5\xbegejo zaradi stati\xc4\x8dne elektrike. Trdna snov kot tudi talina tvorita z velikim \xc5\xa1tevilom oksidirajo\xc4\x8dih snovi (klorati, nitrati, perklorati, permanganati itd.)eksplozive in zelo ob\xc4\x8dutljive zmesi. \xc5\xbdveplo ob navzo\xc4\x8dnosti vlage najeda jeklo. Najeda baker in bakrove spojine. Topi se v kloroformu, ogljikovem sulfidu, hidriranem naftalinu in kloriranih aromatih. \xc5\xbdveplo je te\xc5\xbeje od vode in v vodi potone. Pri po\xc5\xbearu nastajajo\xc4\x8di \xc5\xbeveplov dioksid se topi v vodi. Pri tem nastaja \xc5\xbeveplasta kislina._NEWLINE_Primerna sredstva za ga\xc5\xa1enje_NEWLINE_Za ga\xc5\xa1enje majhnih po\xc5\xbearov uporabljamo aparate na prah ali ogljikov dioksid, za velike po\xc5\xbeare pa vodno paro ali razpr\xc5\xa1en vodni curek._NEWLINE_Opozorilo:Vodnega curka ne smemo usmeriti v gore\xc4\x8de \xc5\xbeveplo zaradi nevarnosti eksplozije.\n_START_SECTION_\nUkrepi v primeru prometnih nesre\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nPrevidnostni ukrepi, ki se nana\xc5\xa1ajo na ljudi:_NEWLINE_Zagotovimo umik oseb, ki niso udele\xc5\xbeene pri re\xc5\xa1evanju, po mo\xc5\xbenosti proti vetru ali pre\xc4\x8dno na smer vetra. Obvestimo policijo in gasilce. V primeru razlivanja teko\xc4\x8dega \xc5\xbevepla ali pri po\xc5\xbearu moramo takoj uporabljati za\xc5\xa1\xc4\x8ditno obleko in izolacijsi aparat za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dihalnih organov. Izklju\xc4\x8dimo vse vire v\xc5\xbeiga. Pokli\xc4\x8demo strokovnjake. \xc4\x8ce pride teko\xc4\x8de \xc5\xbeveplo v vodo, se strdi in potone ter ne pomeni ve\xc4\x8d velike nevarnosti. Nevarno obmo\xc4\x8dje zapremo. Zagotovimo veliko varnostno cono. Opozorimo prebivalce v bli\xc5\xbeini nevarnega obmo\xc4\x8dja. \xc5\xbdveplo v trdni obliki ni posebno nevarno. Pri razlitju teko\xc4\x8dega \xc5\xbevepla teko\xc4\x8dino zajezimo in pustimo ohladiti. _NEWLINE_Onesna\xc5\xbeenje voda:_NEWLINE_Pri po\xc5\xbearu nastajajo\xc4\x8di \xc5\xbeveplov dioksid u\xc4\x8dinkuje strupeno na ribe in alge. \xc5\xbdveplo v koloidni obliki je strupeno za zlate ribice. Koncentracija 1600\xc2\xa0mg/l je smrtno nevarna. Smrtna doza za ribe za \xc5\xbeveplov dioksid oziroma \xc5\xbeveplasto kislino je 1\xc2\xa0mg/l.\n_START_SECTION_\nRavnanje z nevarno snovjo/pripravkom in skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nDobro zra\xc4\x8denje prostora; eksplozijsko nevarno obmo\xc4\x8dje; zagotovimo ukrepe za varstvo pred stati\xc4\x8dno elektriko; po mo\xc5\xbenosti predvidimo kamnita tla; pripravljena moramo imeti gasilna sredstva, gasilna pregrinjala in steklenice z vodo za izpiranje o\xc4\x8di; uporabljamo zaprte in ozemljene aparate; baker in bakrove spojine \xc5\xbeveplo najeda. Izklju\xc4\x8diti moramo stik vode s teko\xc4\x8dim \xc5\xbeveplom zaradi nevarnosti eksplozije hlapov; \xc5\xbeveplo meljemo v za\xc5\xa1\xc4\x8ditni - inertni atmosferi, zaradi nevarnosti eksplozije, prepre\xc4\x8dimo vire v\xc5\xbeiga, kot so kovinske posode, vre\xc4\x8de iz papirja ali gosto tkane jute, \xc5\xbeveplo hranimo lo\xc4\x8deno od oksidirajo\xc4\x8dih snovi(snovi, ki povzro\xc4\x8dajo po\xc5\xbear), kot so to klorati, nitrati, perklorati, permanganati in peroksidi, pri polnjenju in praznjenju prepre\xc4\x8dimo razvijanje prahu; raztreseno \xc5\xbeveplo operemo in ga v ustreznih posodah predamo na mesto za nevtralizacijo.\n_START_SECTION_\nNadzor nad izpostavljenostjo/varnost in zdravje pri delu\n_START_PARAGRAPH_\nRaztaljeno \xc5\xbeveplo lahko vsebuje vodikov sulfid, ki je \xc5\xbee v nizkih koncentracijah zelo strupen. Prah dra\xc5\xbei o\xc4\x8di. Pri po\xc5\xbearu nastaja zelo strupen \xc5\xbeveplov dioksid.\n_START_SECTION_\nVpliv na okolje\n_START_PARAGRAPH_\nIndustrijsko zgorevanje premoga in nafte ustvarja \xc5\xbeveplov dioksid (SO2), ki v ozra\xc4\x8dju  reagira s kisikom in vodno paro in tvori  \xc5\xbeveplove kisline (H2SO4). \xc5\xbdveplene kisline je sestavni del kislega de\xc5\xbeja, ki onesna\xc5\xbeuje in bistveno zmanj\xc5\xa1uje pH vrednost tal in vode, ki ima pogosto katastrofalne posledice za okolje. Novi predpisi v proizvodnji fosilnih goriv zahtevajo ekstrakcijo \xc5\xbevepla iz kon\xc4\x8dnega proizvoda (premoga, nafte, zemeljskega plina)'