b'\n_START_ARTICLE_\nVestfalski mir\n_START_SECTION_\nO pogajanjih\n_START_PARAGRAPH_\nPoskusov za kon\xc4\x8danje vojne je bilo od 1634, ko je pape\xc5\xbe Urban VIII. sku\xc5\xa1al spraviti Francijo, \xc5\xa0panijo in cesarja, veliko. Resna mirovna pogajanja so se za\xc4\x8dela 1644 v Osnabr\xc3\xbccku in M\xc3\xbcnstru. Mesti sta med seboj oddaljeni 40 km. V Osnabr\xc3\xbccku so bili nastanjeni \xc5\xa0vedi in nem\xc5\xa1ki protestanti, v M\xc3\xbcnstru Francozi, \xc5\xa0panci, predstavniki cesarja in nem\xc5\xa1ki katoliki. Znotraj pogajalskih taborov je bilo vse polno interesnih skupin, pogajanja so bila vodena razdrobljeno in zapleteno, stali\xc5\xa1\xc4\x8da pogajalcev so se s stanjem na boji\xc5\xa1\xc4\x8du stalno spreminjala. Ko je bil mir s cesarjem nazadnje podpisan, sta \xc5\xa0panija in Nizozemska republika \xc5\xbee imeli sklenjen lo\xc4\x8den dvostranski sporazum, Franciji je grozila notranjepoliti\xc4\x8dna kriza, malo\xc5\xa1tevilno \xc5\xa1vedsko prebivalstvo je bilo utrujeno od bremen vojne, cesar Ferdinand III.pa je bil tik pred katastrofalnim porazom v Pragi.\n_START_SECTION_\nSpremembe v ureditvi Svetega rimskega cesarstva\n_START_PARAGRAPH_\nVestfalski mir je potrdil passavski sporazum iz 1552 in augsbur\xc5\xa1ki verski mir iz 1555. Dolo\xc4\x8dila, ki se v slednjem nana\xc5\xa1ajo na luterance, je raz\xc5\xa1iril \xc5\xa1e na kalviniste (ne pa tudi na druge reformirane veroizpovedi, ki so bile \xc5\xa1e naprej prepovedane). Vestfalski mir je razveljavil restitucijski edikt iz 1629 in dolo\xc4\x8dal, da se zemlja, ki je bila protestantom odvzeta z restitucijskim ediktom, vrne na osnovi lastni\xc5\xa1tva v letu 1624._NEWLINE_Mir je dolo\xc4\x8dal, da se upravni organi v cesarstvu in cesarsko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de zasedajo enakomerno s katoli\xc5\xa1kimi in protestantskimi predstavniki. V verskih zadevah ne odlo\xc4\x8da ve\xc4\x8d ve\xc4\x8dina glasov, ampak sporazumni dogovor v dveh novih zbornicah dr\xc5\xbeavnega zbora: Corpus Catholicum in Corpus Evangelicorum._NEWLINE_Vestfalski mir je prisilil cesarja k upo\xc5\xa1tevanju dr\xc5\xbeavnega zbora. Cesar ni mogel ve\xc4\x8d izdajati odredb, ne da bi si prej zagotovil podporo knezov. Po drugi strani so stanovi dobili Landeshoheit, pravico, da so na lastno pobudo sklepali zveze med seboj in s silami zunaj cesarstva, \xc4\x8de te niso bile usmerjene proti cesarju ali dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Vestfalski mir je postal eden od temeljih zakonov cesarstva. Za njegovo izvajanje so jam\xc4\x8dile zmagovite sile. V praksi je ostal temelj politi\xc4\x8dne ureditve Evrope vse do francoske revolucije.\n_START_SECTION_\nOzemeljske pridobitve dr\xc5\xbeav\n_START_PARAGRAPH_\nOzemeljske pridobitve dr\xc5\xbeav so \xc5\xa1le ve\xc4\x8dinoma na ra\xc4\x8dun cesarstva. Vendar je spretni avstrijski pogajalec Maksmilijan von Trauttmansdorff odstopal le cesarska ozemlja, ki niso bila neposredno pod habsbur\xc5\xa1ko oblastjo. Izjemi sta bili le ju\xc5\xbena Alzacija, ki jo je dobila Francija, in Lu\xc5\xbeice, ki pa so jih Habsbur\xc5\xbeani med vojno itak prodali Sa\xc5\xa1ki v zameno za voja\xc5\xa1ko podporo proti Palatinatu in \xc4\x8ce\xc5\xa1ki._NEWLINE_Ozemeljsko izgubo je utrpel tudi Palatinat. Friderikovemu sinu Karlu I. Ludviku je ostal le Spodnji Palatinat (Rheinpfalz), ki pa je bil od vojne popolnoma uni\xc4\x8den in ni nikdar ve\xc4\x8d dosegel nekdanjega sijaja. Spodnji Palatinat je dobil osmi volilni glas v dr\xc5\xbeavnem zboru cesarstva._NEWLINE_Bavarska je dobila Zgornji Palatinat. Ostal ji je tudi volilni glas (\xc4\x8detrti), ki ga je 1623 odvzela Palatinatu._NEWLINE_Sa\xc5\xa1ka je obdr\xc5\xbeala Lu\xc5\xbeico._NEWLINE_Mecklenburgu je pripadla \xc5\xa1kofija Schwerin z Ratzeburgom._NEWLINE_Brandenburg je dobil Vzhodno Pomorjansko (Hinterpommern), \xc5\xa1kofije Cammin, Minden, Halberstadt ter pravico do nad\xc5\xa1kofije Magdeburg- Halle. Potrjena je bila suverenost nad vojvodinama Cleves in Ravensberg, ki sta mu pripadali od 1614._NEWLINE_Francija je dobila del Lorene z Breisachom, avstrijski de\xc5\xbeelni grofiji Zgornjo in Spodnjo Alzacijo, Sundgau, de\xc5\xbeelno namestni\xc5\xa1tvo nad desetimi cesarskimi mesti v Alzaciji, Pinerolo v severni Italiji. Potrjene so bile posesti \xc5\xa1kofij in mest Metz, Toul in Verdun, ki jih je prvi\xc4\x8d pridobila \xc5\xbee 1559. Dobljena posestva med seboj niso bila povezana, vseeno pa so bila v nadaljevanju dogodkov strate\xc5\xa1ko zelo pomembna._NEWLINE_\xc5\xa0vedska je dobila, poleg 5 milijonov richst\xc3\xa4larjev vojne od\xc5\xa1kodnine, Zahodno Pomorjansko (Vorpommern), Szczecin, R\xc3\xbcgen, Usedom, Wollin, Wismar ter \xc5\xa1kofiji Bremen in Verden. Dobili so nadzor nad izpostavami na rekah Laba, Odra in Weser, ki so jim omogo\xc4\x8dale pregled nad pretokom trgovine v severni Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_\xc5\xa0vicarski konfederaciji in Nizozemski republiki je bila priznana neodvisnost. Nizozemska je smela ohraniti vse prekomorske kolonije, ki so \xc5\xa1le ve\xc4\x8dinoma na ra\xc4\x8dun Portugalske.'