b'\n_START_ARTICLE_\nJurij Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nZgodnja mladost (1921\xe2\x80\x931924)\n_START_PARAGRAPH_\nJurij Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d se je rodil Dragotinu Gustin\xc4\x8di\xc4\x8du in Anici Lokar 30. avgusta 1921 v Trstu. Ker sta bila njegova star\xc5\xa1a komunista in sta se zavzemala za oboro\xc5\xbeeno revolucijo po zgledu oktobrske revolucije v Sovjetski zvezi, sta imela veliko te\xc5\xbeav zaradi pritiskov slovenskih oblasti. Zato so se pogosto selili. Dru\xc5\xbeina je do leta 1922 \xc5\xbeivela na Vrdeli pri Trstu, se nato za nekaj mesecev preselila v Idrijo in za leto dni na Dunaj ter leta 1924 v Ljubljano.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje v Sovjetski zvezi (1932\xe2\x80\x931944)\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi simpatij do Sovjetske zveze in njenega voditelja Stalina se je dru\xc5\xbeina leta 1932 preselila v Moskvo. Tam je Jurij kon\xc4\x8dal deset razredov skupne osnovne in srednje sovjetske \xc5\xa1ole. V\xc4\x8dlanil se je v organizacijo sovjetske komunisti\xc4\x8dne mladine Komsomol. Leta 1939 je vpisal \xc5\xa1tudij zgodovine. \xc5\xbde pred vojno se je kot sin takrat vodilnega jugoslovanskega komunista zaposlil na Radiu Moskva, ki je pripravljal oddajo tudi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Po prodoru nem\xc5\xa1ke armade pod poveljstvom nacisti\xc4\x8dnega voditelja Adolfa Hitlerja do Moskve so vse ruske \xc5\xa1tudente moskovske univerze napotili na fronto, Jurija in druge otroke tujih in doma\xc4\x8dih komunisti\xc4\x8dnih funkcionarjev pa evakuirali v A\xc5\xa1habad, glavno mesto Turkmenistana. Od tam je bil Jurij poslan v Gruzijo in v Tbilisiju je ponovno delal za Radio Moskva. Leta 1944 se je kot prostovoljec javil v jugoslovansko brigado v Rde\xc4\x8di armadi. Kot \xc4\x8dlana Komunisti\xc4\x8dne partije so Jurija imenovali na mesto politkomisarja. Njegov bataljon je bil iz Moskve poslan v Romunijo. Iz Bukare\xc5\xa1te so jih napotili v Srbijo. Po osvboditvi Beograda se je nastanil v srbski prestolnici.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nPo vojni je njegov o\xc4\x8de Dragotin postal visoki dr\xc5\xbeavni in partijski funkcionar. Jurij je dobil dr\xc5\xbeavno slu\xc5\xbebo in bil jeseni 1945 poslan v London kot tolma\xc4\x8d za ru\xc5\xa1\xc4\x8dino v jugoslovanski delegaciji na konferenci velikih sil, ko so razpravljali o tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem vpra\xc5\xa1anju. Da bi kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij, se je leta 1946 vrnil v Moskvo, a \xc5\xa1tudija ni kon\xc4\x8dal. V Moskvi je delal za Borisa Ziherla, tamkaj\xc5\xa1njega predstavnika Centralnega komiteja Komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije. Leta 1948 je z resolucijo Informbiroja pri\xc5\xa1lo do spora med Stalinom in Titom. Jurij se je zato vrnil iz Moskve v Beograd. V letih 1948\xe2\x80\x931951 so ga v Zveznem sekretariatu za informiranje zaposlili kot na\xc4\x8delnika oddelka Agitpropa za zunanjepoliti\xc4\x8dno propagando.\n_START_SECTION_\nNovinarska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni urednik beograjskega dnevnika Politika je leta 1951 zaposlil Gustin\xc4\x8di\xc4\x8da kot novinarja zunanjepoliti\xc4\x8dne redakcije. Leta 1955 so ga za devet let poslali za dopisnika v London. Iz Velike Britanije je po\xc5\xa1iljal zgodbe iz zasebnega \xc5\xbeivljenja britanskih politikov, kar je bilo v komunisti\xc4\x8dni Jugoslaviji novost, saj mediji takrat o zasebnem \xc5\xbeivljenju politikov niso poro\xc4\x8dali. V Srbiji se je poro\xc4\x8dil in leta 1963 se mu je rodil sin Andrej Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d. Leta 1967 je poro\xc4\x8dal iz Gr\xc4\x8dije, Tur\xc4\x8dije, Cipra in Izraela. Leta 1968 je bil eden od desetih jugoslovanskih novinarjev, ki so poro\xc4\x8dali o invaziji sovjetskih sil na \xc4\x8ce\xc5\xa1koslova\xc5\xa1ko. Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d je iz Prage poro\xc4\x8dal tudi za RTV Beograd in RTV Ljubljana. Leta 1969 so ga kot dopisnika Politike poslali v New York, kjer je pre\xc5\xbeivel 13 let. Po vrnitvi iz ZDA se je v osemdesetih letih iz Beograda preselil v Ljubljano in se zaposlil na RTV Ljubljana. Deloval je kot politi\xc4\x8dni komentator in voditelj zunanjepoliti\xc4\x8dnih oddaj. Leta 1985 se je upokojil, vendar je v drugi polovici osemdesetih let nadaljeval s predstavljanjem politi\xc4\x8dnih komentarjev na RTV Ljubljana ter s pisanjem za srbski tednik Vreme in za hrva\xc5\xa1ki dnevnik Slobodna Dalmacija. Leta 1988 so mu podelili najvi\xc5\xa1jo jugoslovansko novinarsko nagrado Mo\xc5\xa1e Pijadeja. Od leta 1995 je pisal tudi komentarje za slovenski tednik Mladina._NEWLINE_Bil je eden izmed 571 podpisnikov Peticije zoper cenzuro in politi\xc4\x8dne pritiske na novinarje v Sloveniji.\n_START_SECTION_\nPriznanje\n_START_PARAGRAPH_\nJurij Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d je postal \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan mesta Ljubljana na mestni praznik osvoboditve Ljubljane 9. maja 2013.'