b'\n_START_ARTICLE_\nJanko Bezjak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nBezjak je v Gradcu diplomiral iz klasi\xc4\x8dne filologije in prav tam leta 1897 tudi doktoriral. Nato je med drugim kot profesor slu\xc5\xbeboval na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Mariboru, na 2. dr\xc5\xbeavni gimnaziji v Ljubljani in bil ravnatelj na gimnaziji v Gorici, po letu 1914 pa nadzornik srednjih \xc5\xa1ol v Ljubljani ter od leta 1918 do 1924 referent na Prosvetnem oddelku Pokojninske uprave v Ljubljani in vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1olski nadzornik. Bil je med ustanovitelji Slovenske \xc5\xa1olske matice.\n_START_SECTION_\nStrokovna literatura\n_START_PARAGRAPH_\nBezjak je sam ali v sodelovanju z drugimi spisal ve\xc4\x8d jezikovnih vadnic za osnovno\xc5\xa1olski pouk sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine ter sestavil slovenska berila za srednje \xc5\xa1ole. V pedago\xc5\xa1kih glasilih je objavil razprave iz didaktike in metodike pouka ter spisal \xc5\xbeivljenjepise nekaterih pedagogov. Kot strokovnjak za jezikovni pouk je spisal prvo temeljito metodiko pouka slovenskega jezika. V Ob\xc4\x8dni zgodovini vzgoje in pouka, namenjeni u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8dnikom, je opisal delovanje vzgojno-izobra\xc5\xbeevalnih ustanov in nazore posameznih vidnej\xc5\xa1ih pedagogov od predkr\xc5\xa1\xc4\x8danske dobe do sodobnosti ter jih vrednotil z vidika kr\xc5\xa1\xc4\x8danske etike, ne da bi pri tem ugotavljal njihov dru\xc5\xbebeni izvor in dru\xc5\xbebeno vlogo. V u\xc4\x8dbeniku za u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da Vzgojeslovje s temelnjimi nauki o du\xc5\xa1eslovju pa prikazuje pedagogiko po tradicionalni shemi: vzgojne smotre ji ka\xc5\xbee kr\xc5\xa1\xc4\x8danska etika, sredstva in pota do njih pa psihologija. Iz ugotovljenih psihi\xc4\x8dnih danosti in moralnih norm so izpeljana navodila za vzgojiteljevo ravnanje. Oba pedago\xc5\xa1ka u\xc4\x8dbenika ne zaostajata za takratno razvojno stopnjo me\xc5\xa1\xc4\x8danske pedagogike.'