b'\n_START_ARTICLE_\nVelika Germanija\n_START_PARAGRAPH_\nVelika Germanija (gr\xc5\xa1ko: \xce\x9c\xce\xb5\xce\xb3\xce\xac\xce\xbb\xce\xb7 \xce\x93\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbc\xce\xb1\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1, Meg\xc3\xa1le German\xc3\xada ali kraj\xc5\xa1e \xce\x93\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbc\xce\xb1\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1, German\xc3\xada, latinsko: Magna Germania ali kraj\xc5\xa1e Germania), gr\xc5\xa1ko in latinsko ime vseh geografskih regij, naseljenih s plemeni, ki so jih Grki in Rimljani imeli za Germane. Ime se je najpogosteje nana\xc5\xa1alo predvsem na ozemlje vzhodno od Rena in severno od Donave. Ozemlje zahodno od Rena, ki je bilo naseljeno ve\xc4\x8dinoma s Kelti, predvsem z Galci, je po Cezarjevih galskih vojnah postalo del Rimskega cesarstva._NEWLINE_Nekaj Germanov, morda prvotnih prebivalcev, po katerih je pokrajina dobila ime, je \xc5\xbeivelo tudi zahodno od Rena. Od zgodnjega 2. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8de ne \xc5\xbee prej, so jih imeli za Galce. Imenovali so jih tudi cisrenski Germani  \xe2\x80\x93 Germani s te strani Rena. Naseljeni so bili v sedanji vzhodni Belgiji, jugovzhodni Nizozemski in delu Nem\xc4\x8dije na levem bregu Rena. Njihovo ozemlje so imenovali Mala Germanija (Germania minor), ozemlje vzhodno od Rena, ki ni bilo pod rimsko oblastjo, pa Velika Germanija (Magna Germania), v\xc4\x8dasih tudi Svobodna Germanija (Germania libera)._NEWLINE_Malo Germanijo so Rimljani kasneje razdelili na provinci Spodnja Germanija (Germania Inferior) in Gornja Germanija (Germania Superior). Gornja Germanija je obsegala ozemlje, naseljeno s cisrenskimi Germani, ki ustreza sedanji zahodni \xc5\xa0vici, francoski Juri in pokrajini Alzaciji. Pomembna mesta so bila Besan\xc3\xa7on (Besontio), Strasbourg (Argentoratum), Wiesbaden (Aquae Mattiacae), in Mainz (Mogontiacum).\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nIme Germanija se je za\xc4\x8delo uporabljati po Cezarjevih galskih vojnah, saj njegova \xc5\xa1ir\xc5\xa1a raba pred tem ni znana. Ime bi lahko bilo galskega izvora. Cezar je za ime izvedel od svojih zaveznikov Remov, ki so ga uporabljali za cisrenske Germane. Izvedel je tudi, da so se germanska plemena priselila z vzhodne strani Rena. Ime se je zatem o\xc4\x8ditno raz\xc5\xa1irilo na vsa podobna plemena in njihovo domnevno domovino. Nekaj generacij kasneje je Tacit to domnevo potrdil v zapisu, da so se Tungri, ki so v njegovem \xc4\x8dasu \xc5\xbeiveli v domovini cisrenskih Germanov, prvotno imenovali Germani._NEWLINE_Cezarjeva in Tacitova Germanija nista bili dolo\xc4\x8deni po jezikovnih mejah med germanskimi in drugimi jeziki. Vedela sta, da v Veliki Germaniji \xc5\xbeivijo tudi keltska plemena, v Galiji pa germanska, vendar jih verjetno nista znala natan\xc4\x8dno razvrstiti v eno od jezikovni skupin. Jezik cisrenskih Germanov in njihovih sosedov na drugem bregu Rena je \xc5\xa1e vedno neznan, njihova plemenska in osebna imena pa se na splo\xc5\xa1no pri\xc5\xa1tevajo h keltskim. Obstajajo tudi znaki, da se je na sti\xc4\x8dnem ozemlju med germanskimi in keltskimi jeziki govoril starej\xc5\xa1i belgijski jezik._NEWLINE_Vzhodni deli Germanije so bili zelo verjetno naseljeni z zgodnjimi baltskimi in slovanskimi plemeni. Ti deli vzhodne Germanije se sodobnem zgodovinopisju v\xc4\x8dasih imenujejo tudi Slovanska Germanija (Germania Slavica).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGermanija je bila naseljena z razli\xc4\x8dnimi plemeni, predvsem germanskimi, vendar so bila med njimi tudi nekatera keltska, baltska, skitska in praslovanska plemena. Plemenska in etni\xc4\x8dna podoba sta se s stoletji spreminjali, predvsem zaradi asimilacij in selitev. Germanska plemena so govorila ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih germanskih jezikov._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dni zapisi zelo malo govorijo o ljudstvih, ki so bila pred 2. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. naseljena v severni Evropi. V 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so Grki \xc5\xbee poznali skupino plemen, ki so jih imenovali Kelti ( \xce\x9a\xce\xad\xce\xbb\xcf\x84\xce\xbf\xce\xb9, K\xc3\xa9ltoi). Herodot omenja tudi Skite, drugih plemen pa ne. Okoli leta 320 pr. n. \xc5\xa1t. je gr\xc5\xa1ki pomor\xc5\xa1\xc4\x8dak Pitej iz Massalije  plul okoli Britanije in vzdol\xc5\xbe obale severne Evrope. Njegova odkritja so bila za njegove sodobnike tako nenavadna, da mu niso verjeli. Pitej je bil morda prvi mediteranec, ki je razlikoval Germane od Keltov. _NEWLINE_Stiki med germanskimi plemeni in Rimljani niso bili vedno sovra\xc5\xbeni. Nedavna izkopavanja na waldgirmskem forumu v nem\xc5\xa1ki de\xc5\xbeeli Hessen ka\xc5\xbeejo, da je bilo tam rimsko mesto, kar ka\xc5\xbee, da so Rimljani in germanska plemena okoli njega vsaj nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeiveli v miru._NEWLINE_Kulturne razlike med germanskimi in galskimi plemeni in Rimljani je prvi opisal Cezar. Galci so bili po njegovem mnenju bojeviti, vendar kulturni, Germani pa mnogo bolj divji in so ogro\xc5\xbeali rimsko Galijo, zato jih je bilo treba pokoriti. Njegov na\xc4\x8din opisovanja barbarskih severnih plemen bi lahko pripisali tudi rimskemu ve\xc4\x8dvrednostnemu kompleksu. V Cezarjevih opisih se ka\xc5\xbee tudi strah pred njimi in gro\xc5\xbenja, ki so jo predstavljali. Zaznana gro\xc5\xbenja se je kmalu uresni\xc4\x8dila. _NEWLINE_Najpopolnej\xc5\xa1i ohranjeni opis Germanije iz rimskih \xc4\x8dasov je Tacitova Germania.\n_START_SECTION_\nRimska osvajaja\n_START_PARAGRAPH_\nOkupirana Mala Germanija je bila leta 83 razdeljena na dve provinci:  Spodnjo Germanijo (Germania Inferior) v spodnjih tokovih in deltah Rena, \xc5\xa0elde in Meuse in Gornjo Germanijo na ozemlju sedanje \xc5\xa0vice in Alzacije. _NEWLINE_Rimljani so med vladanjem cesarja Avgusta leta 12 pr. n. \xc5\xa1t. napadli in porazili plemena iz Velike Germanije. Rimske legije pod poveljstvom legatov (generalov) Germanika in Tiberija so do leta 6 n. \xc5\xa1t. zasedle in za\xc4\x8dasno pokorile vso Germanijo do reke Labe. Rimski na\xc4\x8drt, da bi pokorili celo Veliko Germanijo in jo priklju\xc4\x8dili k Rimskemu cesarstvu, so prepre\xc4\x8dila germanska plemena, ki so leta 9 n. \xc5\xa1t. v bitki v Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu odlo\xc4\x8dilno premagala rimsko vojsko. Avgust je po porazu ukazal popoln umik iz Velike Germanije, ki se je kon\xc4\x8dal leta 16 n. \xc5\xa1t., in mejo Rimskega cesarstva umaknil na Ren in Donavo.\n_START_SECTION_\nSodobna raba imena\n_START_PARAGRAPH_\nIme Germanija (Germania) se v mnogih jezikih uporablja za poimenovanje sodobne Nem\xc4\x8dije. Mednje spadajo hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xd7\x92\xd7\xa8\xd7\x9e\xd7\xa0\xd7\x99\xd7\x94), italijan\xc5\xa1\xc4\x8dina (Germania), alban\xc5\xa1\xc4\x8dina (Gjermania), bolgar\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xd0\x93\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f), malte\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xc4\xa0ermanja), gr\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xce\x93\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbc\xce\xb1\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1), makedon\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xd0\x93\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x98\xd0\xb0), romun\xc5\xa1\xc4\x8dina (Germania), ru\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xd0\x93\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x8f), armen\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xd4\xb3\xd5\xa5\xd6\x80\xd5\xb4\xd5\xa1\xd5\xb6\xd5\xab\xd5\xa1) in gruzij\xc5\xa1\xc4\x8dina (\xe1\x83\x92\xe1\x83\x94\xe1\x83\xa0\xe1\x83\x9b\xe1\x83\x90\xe1\x83\x9c\xe1\x83\x98\xe1\x83\x90).'