b"\n_START_ARTICLE_\nRt Horn\n_START_PARAGRAPH_\nRt Horn (Nizozemsko: Kaap Hoorn, \xc5\xa0pansko: Cabo Hornos, Angle\xc5\xa1ko: Cape Horn) je uradno najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka Amerike. Rt se nahaja na majhnem otoku z imenom Hornos. Otok je del pokrajine Ognjena zemlja, in spada pod dr\xc5\xbeavo \xc4\x8cile. Ime je dobil po nizozemskem mestu Hoorn. Ju\xc5\xbeno od otoka se nahaja zloglasen Drakov prehod, ki je zaradi me\xc5\xa1anja vode iz Atlantskega in Tihega oceana, znan po izredno slabem vremenu, visokih valovih in ledenih gorah. Prehod je med pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki dolgo \xc4\x8dasa veljal za edino mo\xc5\xbeno pomorsko pot med Atlantikom in Tihim oceanom. Z odprtjem Panamskega prekopa, leta 1914, pa je ladijski promet okoli rta po\xc4\x8dasi upadel. Danes rt predstavlja izziv za \xc5\xa1tevilne pomor\xc5\xa1\xc4\x8dake, ki se udele\xc5\xbeujejo pomorsko-hitrostnih dirk okoli sveta. Rt je tudi turisti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka za \xc5\xa1tevilne turiste, ki se udele\xc5\xbeujejo kri\xc5\xbearjenj okoli Ognjene zemlje in Antarktike.\n_START_SECTION_\nGeografija in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nRt Horn se nahaja na otoku Hornos, ki je del skupine Hermitskih otokov na koncu Ognjene zemlje. Ozna\xc4\x8duje najsevernej\xc5\xa1i konec Drakovega prehoda, preliva med Ju\xc5\xbeno Ameriko in Antarktiko. Meridijan, ki predstavlja lo\xc4\x8dnico med Atlantskim in Tihim oceanom poteka to\xc4\x8dno \xc4\x8dez rt. Celotno obmo\xc4\x8dje okoli rta se nahaja v nacionalnem parku Cabo de Hornos. Otok obdajajo strme pe\xc4\x8dine ter je pora\xc5\xa1\xc4\x8den s travo in je popolnoma brez drevja._NEWLINE_Sprva se je rt imenoval Kaap Hoorn, po nizozemskem mestu Hoorn. Kasneje pa so Angle\xc5\xbei ime prevedli v Cape Horn, \xc5\xa0panci pa so ga poimenovali Cabo Hornos. Otok na katerem le\xc5\xbei rt se nahaja v \xc4\x8dilskih teritorialnih vodah, \xc4\x8dilska vojska pa ima v bli\xc5\xbeini rta postavljeno opazovalno postojanko. Na samem rtu se nahaja svetilnik, kapela in skulptura, ki ponazarja albatrosa v \xc4\x8dast vsem mornarjem, ki so umrli med poizkusom pre\xc4\x8dkanja rta._NEWLINE_Podnebje na otoku je ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa mrzlo. \xc4\x8ceprav na otoku niti v njegovi bli\xc5\xbeini ni uradnih metereolo\xc5\xa1kih postaj je \xc5\xa1tudija, ki je bila narejena med letoma 1882 in 1883 ugotovila, da na leto povpre\xc4\x8dju pade 1.357 mm de\xc5\xbeja temperatura pa se giblje okoli 5,2 \xc2\xb0C. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa je vetrovno, veter piha s hitrostjo okoli 30 km/h sunki vetra pa prese\xc5\xbeejo tudi 100 km/h.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1578 je ladjo San Lesmens, kateri je poveljeval Francisco de Hoces, zaneslo ju\xc5\xbeno od Magellanovega prehoda. Kapitan je v svoj dnevnik zapisal, da je videl kraj, kjer se je zemlja kon\xc4\x8dala. Triinpetdeset let kasneje, leta 1578, je Francis Drake po pre\xc4\x8dkanju Magellanovega prehoda v viharju za\xc5\xa1el proti jugu. \xc4\x8ceprav Drake nikoli ni videl rta je slutil, da se je kopno kon\xc4\x8dalo in da se proti jugu razprostira obse\xc5\xbeen ocean, ki povezuje Atlantik in Tihi ocean._NEWLINE_V 17. stoletju se je z razvojem tehnologije in odkritjem novih de\xc5\xbeel pove\xc4\x8devalo tudi trgovanje preko svetovnih morij. Monopol nad trgovanjem s prekomorskimi de\xc5\xbeelami, predvsem Azijo, je takrat dr\xc5\xbeala Nizozemska vzhodnoindijska dru\xc5\xbeba. Do Azije sta takrat obstajali le dve poti, prva je potekala okoli Rta dobrega upanja druga pa skozi Magellanov prehod na skrajnem jugu Ju\xc5\xbene Amerike. \xc4\x8ceprav sta bili obe poti izredno nevarni pa je \xc5\xa1e najbolj izstopala pot skozi zahrbten in s \xc4\x8dermi posejan Magellanov preliv. Da bi si nizozemski pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki olaj\xc5\xa1ali pot skozi Magellanov preliv so organizirali raziskovalno odpravo, ki bi poiskala la\xc5\xbejo pot ter \xc5\xa1e neodkrito celino Terra Australias. Raziskovalna odprava se je iz Nizozemske odpravila junija 1615 z ladjama Eendracht in Hoorn. Ladja Hoorn se je na poti potopila zato je  Eendracht sama nadaljevala pot. Devetindvajsetega januarja 1616 je odprava odkrila najju\xc5\xbenej\xc5\xa1o to\xc4\x8dko Amerike in jo poimenovala rt Horn. Dolgo \xc4\x8dasa so raziskovalci menili da je rt najju\xc5\xbenej\xc5\xa1a to\xc4\x8dka Ognjene zemlje \xc5\xa1ele leta 1625 pa so  odkrili da se rt nahaja na majhnem oto\xc4\x8dku. Zaradi izredno slabih vremenskih razmer, ki so vladale v Drakovem prehodu je bila pot okoli rta skoraj tako zahtevna kot skozi Magellanov prehod._NEWLINE_Trajnej\xc5\xa1e poti okoli rta so se vzpostavile \xc5\xa1ele v 18. stoletju z razvojem Clipperjev, ki so iz Avstralije v Evropo preva\xc5\xbeali volno, p\xc5\xa1enico, koruzo in zlato. Z odkritjem zlata v Kaliforniji in Aljaski se je promet okoli rta \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8dal saj je bila, do izgradnje transkontinentalne \xc5\xbeeleznice, to edina mo\xc5\xbena pot na zahodno obalo ZDA. Zardi izredno zahtevnih razmer, ki so vladale okoli rta marsikatera ladja poti ni pre\xc5\xbeivela. Edina postojanka, na katero so se ladje na poti okoli Amerike zana\xc5\xa1ale je bila na Falklandskih otokih. Marsikateri vihar je na poti ladjo tako po\xc5\xa1kodoval, da je cena popravila presegla ceno tovora zato je Port Stanley na Falklandskih otokih postal pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de ladij._NEWLINE_Z odprtjem Panamskega prekopa, leta 1914, je pot okoli rta po\xc4\x8dasi zamrla. Izjema so bile le nekatere nem\xc5\xa1ke trgovske dru\xc5\xbebe, ki so trgovale z Avstralijo in Ju\xc5\xbeno Ameriko in so za pot okoli rta uporabljale posebne ladje prilagojene negostoljubnim razmeram, ki so vladale v Drakovem prehodu. Zadnja jadrnica, ki je na poti iz Avstralijo v Evropo plula okoli rta je bila Pamir, last nem\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe Flying P-Liner, to naloga je opravljala do leta 1949. Najbolj znan in odmeven poizkus pre\xc4\x8dkanja rta se je zgodil leta 1788. Takrat je ladja HMS Bounty poizku\xc5\xa1ala okoli Ju\xc5\xbene Amerike priti na Tahiti, kjer naj bi nalo\xc5\xbeila sadike kruhovca. Zardi izjemno slabega vremena se je ladja tik pred rtom obrnila in pot nadaljevala okoli Ju\xc5\xbene Afrike. Poizkus pre\xc4\x8dkanja je bil eden izmed \xc5\xa1tevilnih vzrokov, ki so na koncu pripeljali do znamenitega upora._NEWLINE_Danes okoli rta ne vodijo nobene komercialne ladijske poti. Ob\xc4\x8dasno Drakov prehod pre\xc4\x8dkajo le tankerji in tovorne ladje, ki so prevelike za pre\xc4\x8dkanje Panamskega prekopa. Zadnja leta je v porastu tudi turizem zato je Rt Horn priljubljena to\xc4\x8dka turistov na kri\xc5\xbearjenjih okoli Ognjene zemlje  in Antarktike.\n_START_SECTION_\nJadranje okoli rta\n_START_PARAGRAPH_\nPot ki vodi okoli Rta Horn je ena izmed najbolj nevarnih ladijskih poti na svetu saj se rt nahaja na 56\xc2\xb0 stopinj ju\xc5\xbeno (za primerjavo Rt Agulhas v Afriki se nahaja na 35\xc2\xb0, otok Stewart na Novi Zelandiji pa na 47\xc2\xb0), s \xc4\x8dimer je to eden izmed najbolj ju\xc5\xbenih rtov na svetu. Na tako ju\xc5\xbenih zemljepisnih \xc5\xa1irinah predstavlja veter zelo velik problem. Na ju\xc5\xbenih zemljepisnih \xc5\xa1irinah pod 40\xc2\xb0 veter piha od zahoda proti vzhodu in to tik nad morsko gladino, zato se v normalnih razmerah jadrnice temu izogibajo, pri Rtu Horn pa to ni mogo\xc4\x8de saj se ta nahaja na 56\xc2\xb0, kar pomeni, da rt ladje usmeri na najbolj viharno morje na svetu. U\xc4\x8dinek vetra pa se v Drakovem prehodu zaradi bli\xc5\xbeine Ognjene zemlje in Antarktike \xc5\xa1e dodatno oja\xc4\x8da._NEWLINE_Izredno velik problem so tudi valovi. V ju\xc5\xbenem Tihem in Atlantskem oceanu veter ustvarja visoke valove, ki pa se na odprtem morju zaradi same velikosti oceana ne opazijo. Ko pa ti valovi pridejo v ozek in relativno plitev Drakov prehod, njihova velikost enormno naraste in predstavljajo nevarnost za ves ladijski promet. V primeru, da se morski tok in veter ujameta, pa zna velikost valov dose\xc4\x8di tudi 30 m, takim valovom pravijo ubijalski valovi, \xc4\x8deprav so redki so bili najpogosteje zabele\xc5\xbeeni prav v vodah okoli Rta Horn. Velik problem prestavljajo tudi ledene gore, ki prihajajo z Antarktike in so v viharnem morju pokon\xc4\x8dale marsikatero ladjo._NEWLINE_Prav zardi tako zahtevnih razmer, ki vladajo okoli rta, ta predstavlja izziv za \xc5\xa1tevilne jadralce po vsem svetu. Prvi, ki naj bi samostojno objadral rt, je bil Joshua Slocum, leta 1895. Temu je na 13 m jadrnici sledil Conor O'Brion skupaj s svojimi tremi prijatelji na poti okoli sveta med letoma 1923 in 1925. Leta 1934 je Norve\xc5\xbean Al Hansen v jadrnici 'Mary Jane' samostojno objadral rt iz vzhoda proti zahodu (t. i. napa\xc4\x8dna pot, saj vetrovi pihajo z zahoda proti vzhodu, kar pomeni, da je v izredno te\xc5\xbekih razmerah plul v veter). Kasneje je do\xc5\xbeivel brodolom na obalah \xc4\x8cila. Prvi, ki je samostojno objadral rt ter nato svet, je bil Vito Dumas na svoji 10 m jadrnici 'Lehg II'. Njemu so nato sledili \xc5\xa1e mnogi. Enaintridesetega marca 2010 je rt objadrala \xc5\xa1estnajstletna Abby Sunderland, s \xc4\x8dimer je postala najmlaj\xc5\xa1a oseba, ki je samostojno objadrala rt. Z razvojem tehnologije je rt postal dostopen bolj kot kadarkoli prej, saj ga lahko objadrajo prakti\xc4\x8dno vsi, ki so dovolj dobri jadralci, tako danes ne mine dan, da rta ne bi objadrala kaka jadrnica._NEWLINE_Danes okoli sveta ter s tem okoli Rta Horn potekajo \xc5\xa1tevilne jadralska tekmovanja. Eno prvih takih je bilo 'Sunday Times Golden Globe Race'. Tega je nato nadomestila 'BOC Challenge', ki se je nato preimenoval v 'VELUX Oceans Race' ter \xc5\xa1tevilne druge kot so 'Vendeeo Globe', 'Volvo Ocean Race', 'Whitebread Round the World Yacht Race', 'Jules Verne Trophy' ter \xc5\xa1tevilne druge."