b'\n_START_ARTICLE_\nEvropa (mitologija)\n_START_SECTION_\nEtimologija besede Evropa\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda Evropa izhaja iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in lahko ozna\xc4\x8duje Agenorjevo h\xc4\x8der Evropo ali del celine. Drugi pomen pa izvira iz pridevnika europos, ki je sestavljen iz korenov zlo\xc5\xbeenke eur- (\xc5\xa1irok) in opt- (oko).  Z imenom Evropa naj bi Grki tako poimenovali \xc5\xa1iroko, prostrano celino v nasprotju z manj\xc5\xa1imi otoki ob Peloponezu, kasneje pa evropsko ozemlje v primerjavi z Azijo in Afriko. Tudi pri Evropi kot mitolo\xc5\xa1ki osebi gre torej za vzporedno poimenovanje, in sicer s prvotnim pomenom \xc5\xa1iroka.\n_START_SECTION_\nEvropina dru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nAg\xc3\xa9nor (Evropin o\xc4\x8de) je bil sin Pozejdona in egip\xc4\x8danske boginje Libije ter tirski kralj. Imel je h\xc4\x8der Evropo in tri sinove: Kadmosa, Fojniksa in Kiliksa. Po Evropini ugrabitvi je sinovom ukazal, naj pojdejo sestro iskat. Po neuspe\xc5\xa1nem iskanju se nobeden izmed njih ni vrnil domov. Najpomembnej\xc5\xa1i med Evropinimi brati je bil Kadmos, ki je ustanovil mesto Tebe in uveljavil feni\xc4\x8dansko abecedo, Fojniks je ustanovil Fenicijo in Kiliks Kilikijo.\n_START_SECTION_\nMitolo\xc5\xa1ka razli\xc4\x8dica\n_START_PARAGRAPH_\nAg\xc3\xa9norjeva h\xc4\x8di Evropa je s svojimi tovari\xc5\xa1icami nabirala cvetje na travniku, ko jo je opazil Zevs (pri Rimljanih Jupiter) in se vanjo zaljubil. Da bi se dekletu lahko pribli\xc5\xbeal, se je spremenil v veli\xc4\x8dastnega bika. Evropa se je bika sprva bala, ko pa je opazila, da je \xc5\xbeival krotka, se je povzpela na njen hrbet. Zevs je izkoristil prilo\xc5\xbenost in dekle ugrabil, jo nesel prek morja, pustil na otoku Kreta in se oddaljil. Nato se je spremenil v prikupnega mladeni\xc4\x8da in reko\xc4\x8d, da je vladar na Kreti, Evropi obljubil varstvo, \xc4\x8de ga osre\xc4\x8di s tem, da bo njegova. Obupano dekle se je mladeni\xc4\x8du vdalo. Naslednje jutro, ko je Evropa tarnala nad izgubljenim devi\xc5\xa1tvom, se ji je prikazala Afrodita in ji pojasnila, da jo je ugrabil Zevs in da se bo tuji del sveta, na katerem je pristala, odslej imenoval Evropa.\n_START_SECTION_\nPotomstvo Evrope\n_START_PARAGRAPH_\nEvropa je Zevsu rodila tri sinove: Minosa, Saperdona in Radamantisa, nato pa se poro\xc4\x8dila s kretskim kraljem Asterijem. Najslavnej\xc5\xa1i med njimi je bil kretski kralj Minos, ki je po smrti postal sodnik v Hadu. Tako kot Evropo je tudi njenega sina Minosa neko\xc4\x8d zavedel bel bik. Kretskemu kralju se je zdel bik, ki je pri\xc5\xa1el iz morja, tako \xc4\x8dudovit, da ga ni \xc5\xbertvoval bogu Pozejdonu, temve\xc4\x8d ga obdr\xc5\xbeal zase. Pozejdon se je Minosu ma\xc5\xa1\xc4\x8deval tako, da je povzro\xc4\x8dil, da se je njegova \xc5\xbeena zaljubila v bika in spo\xc4\x8dela t. i. Minotavra, po\xc5\xa1ast, ki je bila pol bik in pol \xc4\x8dlovek.\n_START_SECTION_\nEvropa v literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nEvropo prvi\xc4\x8d omenja \xc5\xbee Homer v Iliadi, njeno zgodbo pa so dobro poznali tudi drugi anti\xc4\x8dni pisci. Evropino usodo tako povzema \xc5\xbee Ajshil v enem svojih fragmentov, prav tako o Evropi pripoveduje tudi Horacij v Odah._NEWLINE_Med pesni\xc5\xa1kimi obdelavami mita pa je bil v antiki najbolj poznan Moschov epilij Evropa, nastal okrog leta 150 pr. n. \xc5\xa1t. Nanj se je najverjetneje naslanjal tudi rimski pesnik Publij Ovidij Naso pri pisanju svojih Metamorfoz._NEWLINE_O Evropi spregovori tudi Plinij Starej\xc5\xa1i, in sicer v svojem delu Naturalis Historia (Naravoslovje), kjer omeni, da naj bi se na Kreti nahajala platana, ki ji nikoli ne odpade listje. Po prepri\xc4\x8danju ljudstva naj bi pod tistim drevesom le\xc5\xbeala Zevs in Evropa._NEWLINE_V srednjem veku so podobo Evrope in Zevsa pogosto tolma\xc4\x8dili kot du\xc5\xa1o, ki jo Kristus odpelje s seboj v nebesa. V renesansi pa je kretsko kraljico predstavil sloviti italijanski novelist Giovanni Boccaccio. V delu De mulieribus claris (Znane \xc5\xbeenske) je tako opisal 106 znanih \xc5\xbeensk iz antike in srednjega veka, med njimi tudi Evropo._NEWLINE_Evropo omenja tudi Rosaura, junakinja drame \xc5\xbdivljenje je sen, ki jo je napisal \xc5\xa1panski baro\xc4\x8dni dramatik Pedro Calder\xc3\xb3n de la Barca. Verze o lepi Evropi pa sta sestavila tudi Henry Brown in Arthur Rimbaud.\n_START_SECTION_\nDruge umetni\xc5\xa1ke upodobitve\n_START_PARAGRAPH_\nMotiv Evrope je bil zelo priljubljen \xc5\xbee v helenisti\xc4\x8dnem obdobju, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8da vrsta poslikav na vazah, freskah, novcih, mozaikih ipd. Eno takih fresk so odkrili tudi v pompejskem thermopoliumu Vetutius Placidus._NEWLINE_V baroku so ugrabitev Evrope upodobili \xc5\xa1tevilni italijanski umetniki, med njimi so Francesco Albani, Antonio Carracci, Luca Giordano in Guido Reni._NEWLINE_Motiv Evrope so naslikali tudi nekateri svetovno priznani slikarji, kot so Paolo Veronese (1580), Giovanni Battista Tiepolo (1725), Tizian (1562) in Peter Paul Rubens. Na platno je leta 1632 motiv Evrope prenesel tudi sloviti nizozemski slikar Rembrandt, okrog leta 1869 pa je Evropo na bikovem hrbtu naslikal francoski simbolist Gustave Moreau._NEWLINE_Motiv Zevsa in Evrope je uprizorjen tudi v znameniti Vite\xc5\xa1ki dvorani v Posavskem muzeju Bre\xc5\xbeice. Gre za najve\xc4\x8dji posvetni prostor s freskami v Sloveniji iz 18. stoletja, delo Karla Franci\xc5\xa1ka Remba. Leta 2001 pa je bila v re\xc5\xbeiji Bojana Jablanovca na slovenskih odrih predstavljena gledali\xc5\xa1ka igra Evropa - Deklica, ki je preve\xc4\x8d hitela. Delo se naslanja na anti\xc4\x8dni mit o Evropi.\n_START_SECTION_\nEvropa na evrskem kovancu\n_START_PARAGRAPH_\nUgrabitev Evrope je upodobljena tudi na gr\xc5\xa1kem evrskem kovancu za 2 \xe2\x82\xac. Gre za prizor s \xc5\xa1partanskega mozaika iz 3. stoletja n. \xc5\xa1., na obodu kovanca pa se nahaja napis Helenska republika.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0empetrski grb in ugrabitev Evrope\n_START_PARAGRAPH_\nGrb krajevne skupnosti \xc5\xa0empeter v Savinjski dolini sestavljajo trije temeljni simboli kraja. Grb delita dve po\xc5\xa1evni \xc4\x8drti, ki simbolizirata rimsko cesto in sodobno avtocesto ter tako ka\xc5\xbeeta na povezavo \xc5\xa0empetra z ostalimi kraji. Zelena in zlata barva predstavljata dolino in hmelj. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du grba pa se nahaja grobnica Enijcev z motivom ugrabitve Evrope, ki naznanja prehod v bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nJupitrov satelit Evropa\n_START_PARAGRAPH_\nJupiter, peti planet od Sonca, ima \xc5\xa1tiri t. i. Galilejeve lune, ki jih je leta 1610 odkril italijanski astronom Galileo Galilej. Tri izmed njih nosijo imena Jupitrovih (gr. Zevsovih) ljubic, to so: Io, Kalisto in Evropa. \xc4\x8cetrta luna pa je dobila ime po Ganimedu, trojanskem kraljevi\xc4\x8du, ki je postal to\xc4\x8daj olimpskih bogov.\n_START_SECTION_\nOzvezdje Bika\n_START_PARAGRAPH_\nOzvezdje Bika je po verovanju starih Grkov predstavljalo gr\xc5\xa1kega boga Zevsa, spremenjenega v bika. Zevs naj bi bil upodobljen v trenutku, ko je kot bik plaval na otok Kreto in pogledal iz vode. Ravno zato naj bi bila v ozvezdju upodobljena le bikova glava in ne celo telo.'