b'\n_START_ARTICLE_\nCarlo Combi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo in gimnazijo je obiskoval v Kopru, pravo je \xc5\xa1tudiral v Padovi, ga 1850 zaklju\xc4\x8dil v Genovi in 1853 diplomiral v Padovi. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju se je pripravljal za odvetni\xc5\xa1ki poklic ter v letih 1856\xe2\x88\x921859 u\xc4\x8dil na koprski gimnaziji. Zaradi politi\xc4\x8dnih razlogov so mu slu\xc5\xbebo na gimnaziji odpovedali, zato se je iz avstrijskega cesarstva izselil. Od 1865 je \xc5\xbeivel v Benetkah, tu je od leta 1868 na vi\xc5\xa1ji trgovski \xc5\xa1oli predaval civilno pravo._NEWLINE_Carlo Combi je \xc5\xbee v \xc5\xa1tudentskih letih pisal \xc4\x8dlanke. V letih 1848-1849 je sodeloval pri milanskem in genovskem tisku. S pravo publicisti\xc4\x8dno dejavnostjo pa je pri\xc4\x8del takrat, ko je izdajal in s \xc4\x8dlanki tudi sam sodeloval pri zborniku Porta orientale (1857-1859), v katerem je prikazoval Istro kot \xc2\xbbvzhodna vrata Italije\xc2\xab. Po odhodu v izseljeni\xc5\xa1tvo je bilo vse njegovo publicisti\xc4\x8dno delo usmerjeno k izena\xc4\x8devanju zgodovine Istre z zgodovino italijanskih naseljencev v Istri. Njegovo delo je kriti\xc4\x8dno obravnaval hrva\xc5\xa1ki zgodovinar Miroslav Berto\xc5\xa1a, ki je presodil, da je Combijeva teza o mo\xc4\x8dni vzhodni meji Italiji slu\xc5\xbeila za opravi\xc4\x8devanje agresivnih nastopov proti Slovencem in Hrvatom od iredentizma naprej preko fa\xc5\xa1izma do dogajanj v obdobju po 2. svetovni vojni.'