b"\n_START_ARTICLE_\nNizozemska osamosvojitvena vojna (drugi del)\n_START_PARAGRAPH_\nNizozemska osamosvojitvena vojna (drugi del) (1621-1648) je bojevanje med \xc5\xa0panijo in Republiko Nizozemsko, ki se je po koncu dvanajstletnega premirja (1609-1621) nadaljevalo in je \xc4\x8dasovno sovpadalo s tridesetletno vojno (1618 - 1648) v Evropi. Republika Nizozemska je v tem \xc4\x8dasu raz\xc5\xa1irila svoje ozemlje pribli\xc5\xbeno na velikost dana\xc5\xa1nje Nizozemske in po osemdesetih letih bojevanja (1568-1648) z vestfalskim mirom tudi formalno dosegala priznanje neodvisnosti od \xc5\xa0panije in lo\xc4\x8ditev od Svetega rimskega cesarstva.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi del nizozemske osamosvojitvene vojne (1568-1609) ni ustvarila razmer, ki bi omogo\xc4\x8dile sklenitev mirovne pogodbe. A bojujo\xc4\x8di se strani sta bili tako naveli\xc4\x8dani vojne, da sta se dogovorili za dvanajst let miru._NEWLINE_Med dvanajstletnim premirjem (1609-1621) se je gospodarstvo Republike Nizozemske zelo okrepilo, tudi na ra\xc4\x8dun sosednje \xc5\xa1panske Nizozemske in \xc5\xa0panije same. Pomorska blokada Antwerpna je postavila v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de evropske trgovine Amsterdam, ki je obvladoval trgovske poti med Baltikom, srednjo Evropo in Sredozemljem. Velik izvoz je vzpodbudil doma\xc4\x8do proizvodnjo in poljedelstvo. Mo\xc4\x8dna vojna mornarica, ki jo je Republika pospe\xc5\xa1eno gradila, je postala prevladujo\xc4\x8da sila na velikih morjih, ki je nizozemskim trgovcem odprla pot v kolonije. Uspe\xc5\xa1no so izpodrivali portugalske in \xc5\xa1panske interese v Indiji in ju\xc5\xbeni Ameriki. Vlada novega \xc5\xa1panskega (in portugalskega) kralja, \xc5\xa1estnajstletnega Filipa IV., ki je ravnokar nasledil o\xc4\x8deta, je ocenila, da je premirje Republiki \xc5\xbee preve\xc4\x8d koristilo, in je za sklenitev miru postavila nesprejemljive pogoje._NEWLINE_Tudi na strani Republike ni bilo interesa za nadaljevanje miru. Leta 1618 padel Oldenbarneveltov re\xc5\xbeim, ki je, s podpiranjem interesov trgovine in podjetni\xc5\xa1tva, tolerance in miru, ustvaril tedanjo nizozemsko blagostanje. Oldenbarnevelt je vladal z vplivom gospodarsko dale\xc4\x8d najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a province Holandije, katere skup\xc5\xa1\xc4\x8dina pa je postala zaradi notranjih nesoglasij neodlo\xc4\x8dna. Politi\xc4\x8dno je prevladal nasprotni pol, stranka prista\xc5\xa1ev Oranskih, ki so jo podpirali ni\xc5\xbeji, preprostej\xc5\xa1i sloji prebivalstva in ki se je zavzemala za bolj centralizirano in militantno oblast pod vodstvom Mavricija Oranskega, stadhoulderja in voja\xc5\xa1kega poveljnika. Ta je ob socialnih in verskih nemirih v dru\xc5\xbebi, ki so prerasli v oboro\xc5\xbeene obra\xc4\x8dune, dobil prilo\xc5\xbenost, da je z vojsko posredoval in spravil na va\xc5\xbena mesta v upravah mest svoje ljudi in vpeljal oblast, ki se je ravnala po njegovih navodilih. Ta oblast je bila nesamostojna, \xc4\x8dakala je na odlo\xc4\x8ditve Mavricija, ki se ni mogel posve\xc4\x8dati podrobnostim upravljanja in posledica je bila pe\xc5\xa1anje gospodarstva in zvi\xc5\xa1evanje davkov._NEWLINE_Od leta 1618 je bilo torej ve\xc4\x8d ali manj jasno, da bo Republika nadaljevala vojno, \xc5\xa1e posebej ker je Mavricij v tridesetletni vojni spodbujal ter finan\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko podpiral protestante. Kljub temu je v za\xc4\x8detku skrival svoje namene in celo vzpodbudil pogajanja o miru v Haagu. Ko so ta hitro propadla, se je sam tajno pogajal naprej. Bil je pripravljen sprejeti mir, ki bi formaliziral obstoje\xc4\x8de stanje. A \xc5\xa0panci so v zameno za sklenitev mirovne pogodbe zahtevali evakuacijo Nizozemcev iz vzhodne in zahodne Indije, ukinitev pomorske blokade Antwerpna in dopustitev katoli\xc5\xa1kega bogoslu\xc5\xbeja v Republiki. Pogoji obeh strani so bili postavljeni tako, da za nasprotno stran niso bili sprejemljivi, in premirje se je izteklo brez dogovora o podalj\xc5\xa1anju.\n_START_SECTION_\nNadaljevanje vojne\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0panci so takoj po prenehanju premirja v aprilu 1621 izgnali nizozemske ladje iz \xc5\xa1panskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d in obnovili strogi embargo izpred leta 1609. \xc5\xa0panski vojskovodja Ambrogio Spinola je, potem ko je obnovil in pove\xc4\x8dal \xc5\xa1pansko vojsko v Flandriji na 60.000 mo\xc5\xbe (Mavricij je imel za obrambo vseh utrdb na razpolago 48.000 mo\xc5\xbe), za\xc4\x8del vrsto napadov. Februaruja 1622 je po petmese\xc4\x8dnem obleganju zavzel trdnjavo J\xc3\xbclich blizu K\xc3\xb6lna in s tem prekinil Nizozemcem re\xc4\x8dno povezavo s Palatinatom (akcija je bila usklajena z osvajanjem Palatinata v tridesetletni vojni). Potem je prestavil vojsko na zahod, zavzel trdnjavo Steenbergen in za\xc4\x8del oblegati pomembno trdnjavo Bergen-op-Zoom ob ustju reke \xc5\xa0elde. Vendar je moral obleganje po nekaj mesecih opustiti zaradi bolezni v vojski in dezerterstva. Izku\xc5\xa1nja je vplivala na spremembo v \xc5\xa1panski taktiki bojevanja. Odtlej so voja\xc5\xa1ke akcije zmanj\xc5\xa1ali in so se preusmerili predvsem v ekonomsko vojskovanje._NEWLINE_\xc5\xa0panska mornarica je za\xc4\x8dela napadati nizozemske trgovske ladje v Gibraltarju, tako da so morale pluti v varovanih konvojih, kar je, skupaj z visokimi zavarovalninami, dra\xc5\xbeilo trgovino. Napadali so nizozemske ribi\xc4\x8de (tudi z najemanjem privatnih gusarjev, ki so imeli bazo na fladrijski obali, ki je Nizozemcem ni uspelo nepropustno blokirati) v Severnem morju in jim uni\xc4\x8devali ladje. \xc5\xa0panski embargo na sol, ki je prihajala iz portugalskih Karibov, je onemogo\xc4\x8dal izvoz nizozemskih lososov. Nizozemci so se sku\xc5\xa1ali izogibati embargu tako, da so za prepovedani tovor najemali angle\xc5\xa1ke in hanseatske ladje. Ker je velikokrat embargo bojkotirala tudi \xc5\xa1panska stran, ki je tudi trpela \xc5\xa1kodo (v \xc5\xa1panskem Neaplju je npr. izbruhnila lakota, ko ni bilo \xc5\xbeita s severa), je \xc5\xa1panska vlada uvedli kontrolo prometa celo v nevtralnih pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih._NEWLINE_Avgusta 1623 je v tridesetletni vojni protestantska vojska, ki jo je najela Republika, izgubila bitko pri Stadtlohnu. To je ogrozilo \xc5\xbee zastarelo obrambno linijo trdnjav na reki IJssel. Vendar Spinola ni izkoristil ugodne prilike za napad z vzhoda in se je zadovoljil z obleganjem mesta Breda, ki ga je za\xc4\x8del oblegati avgusta 1624 in mesto zavzel junija 1625. (Breda je bila zemlji\xc5\xa1ka posest Oranskih in je imela v nizozemskem uporu poleg mo\xc4\x8dnega strate\xc5\xa1kega tudi statusni pomen.)\n_START_SECTION_\nNastop Friderika Henrika\n_START_PARAGRAPH_\nMaja 1625 je Mavricij umrl. Nasledil ga je njegov polbrat Friderik Henrik, najprej kot voja\xc5\xa1ki poveljnik in potem tudi kot stadhoulder v Holandiji, Zelandiji, Utrechtu, Gelderlandu in Overijssel. Bil je mo\xc4\x8dna osebnost, naklonjen zmernej\xc5\xa1i, nadstrankarski politiki in ta je kmalu prevladala in prinesla de\xc5\xbeeli ve\xc4\x8d strpnosti in politi\xc4\x8dne stabilnosti. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina je odobrila ve\xc4\x8d denarja za vojsko, kar je omogo\xc4\x8dilo novemu stadhoulderju v Friziji in Groningenu Ernstu Casimirju (rodbina Nassau-Dietz), da je ponovno zavzel Oldenzaal in prisilil \xc5\xa0pance da so zapustili Overijssel._NEWLINE_Leta 1625 se je Republiki kot zaveznica priklju\xc4\x8dila Anglija. Leta 1627 je Friderik Henrik zavzel Groll in izgnal \xc5\xa0pance iz vzhodnega Gelderlanda. Veliko izbolj\xc5\xa1anje finan\xc4\x8dnega stanja Republike je prineslo (in isto\xc4\x8dasno oslabilo \xc5\xa1panskega) zajetje dela \xc5\xa1panske zakladne flote leta 1628 ob kubanski obali, ki je prineslo plen vreden 11 milijonov guldnov. Odlo\xc4\x8dilno pa se je spremenilo razmerje voja\xc5\xa1kih mo\xc4\x8di leta 1628, ko se je \xc5\xa0panija spustila v vojno za nasledstvo v Mantovi (1628-31). Leta 1629 je \xc5\xa1tela vojska Republike \xc5\xbee 77.000 mo\xc5\xbe, \xc5\xa1panska vojska v Flandriji pa le pol toliko.\n_START_SECTION_\nProdor proti jugu\n_START_PARAGRAPH_\nMed tem so v letu 1626 cesarsko-katoli\xc5\xa1ke \xc4\x8dete zavzele severno Nem\xc4\x8dijo, ki je dotlej lo\xc4\x8devala Nizozemsko od boji\xc5\xa1\xc4\x8d tridesetletne vojne. Kljub temu je Friderik Henrik z 28.000 vojaki za\xc4\x8del oblegati strate\xc5\xa1ko va\xc5\xbeno trdnjavo 's-Hertogenbosch. \xc5\xa0panski zavezniki so tedaj z vzhoda vdrli v Republiko, predrli obrambno linijo na reki IJssel in prodrli globoko na ozemlje Republike vse do mesta Amersfoort in ga za\xc4\x8deli oblegati. V njegovi obrambi so se zdru\xc5\xbeile voja\xc5\xa1ke posadke in civilne milice \xc5\xa1irokega sosednjega obmo\xc4\x8dja, tako da je Friderik Henrik lahko nadaljeval z obleganjem 's-Hertogenboscha in celo isto\xc4\x8dasno zavzel osrednje \xc5\xa1pansko oskrbovalno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, trdnjavo Wesel na Renu. S tem je presekal oskrbo cesarsko-katoli\xc5\xa1ke vojske in jo prisilil k umiku._NEWLINE_V septembru 1629 je padel 's-Hertogenbosch, ki je slovel kot neosvojljiva trdnjava, kar je v Evropi mo\xc4\x8dno dvignilo ugled nizozemske voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di. \xc5\xa0panski kralj Filip IV. je ponudil mir brez pogojev. Frizija, Groningen in Zelandija so odklonili ponudbo, Holandija je bila neenotna (radikalni kalvinisti v Holandiji so zahtevali zavzetje ve\xc4\x8djega dela \xc5\xa0panske Nizozemske) in Republika se na ponudbo ni odzvala. Vmes je posku\xc5\xa1al Friderik Henrik prodreti vse do Dunkirka, a mu podvig ni uspel, ker so se mu (enako kot Mavriciju leta 1600) za hrbtom pojavili \xc5\xa0panci._NEWLINE_Za\xc4\x8detkom leta 1632 je skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Republike razglasila, da bo na ozemljih, zavzetih to leto, katoli\xc5\xa1ko bogoslu\xc5\xbeje dovoljeno, \xc4\x8de bodo prebivalci pri osvajanjih pomagali. Prebivalci so se presenetljivo dobro odzvali, in Friderik Henrik je s 30.000 vojaki vdrl v dolino reke Maas in na hitro zavzel mesta Veno, Roemond, Sittard in po mesec in pol trajajo\xc4\x8dem obleganju tudi Maastricht. Dr\xc5\xbeal se je obljube in ni nadlegoval katoli\xc5\xa1kih cerkva in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine. \xc5\xa0panska prestolonaslednica Izabela, kraljeva namestnica v \xc5\xa1panski Nizozemski, je ob tej priliki prvi\xc4\x8d sklicala skup\xc5\xa1\xc4\x8dino de\xc5\xbeelnih stanov, ki so se \xc5\xbeeleli pogajati o pogojih za ohranitev integritete \xc5\xa1panske Nizozemske (ali Ju\xc5\xbene Nizozemske). Vendar je \xc5\xa1panski kralj razumel pogajanja kot kr\xc5\xa1itev kraljevih pooblastil in jih ni priznaval. Tudi na strani Republike se je pojavilo polno nesoglasij, tako da so bili pogovori decembra 1633 prekinjeni.\n_START_SECTION_\nZveza s Francozi\n_START_PARAGRAPH_\nMed tem se je, ob denarni podpori Francije in Republike, v tridesetletno vojno vklju\xc4\x8dila \xc5\xa0vedska in z izpopolnjeno nizozemsko voja\xc5\xa1ko taktiko dosegala nekaj \xc4\x8dasa uspehe. Po smrti \xc5\xa1vedskega kralja Gustava I. Adolfa pa se je vnema \xc5\xa0vedov zmanj\xc5\xa1ala. Vojna sre\xc4\x8da se je obrnila in septembra 1634 je cesarska vojska premagala \xc5\xa0vede pri N\xc3\xb6rdlingenu. V njenih vrstah se je bojeval tudi \xc5\xa1panski prestolonaslednik Ferdinand Avstrijski, ki je od N\xc3\xb6rdlingena napredoval do Bruslja, kjer je kot kraljevi namestnik v \xc5\xa1panski Nizozemski nasledil ravnokar umrlo Izabelo. S prihodom njegove vojske se je ogro\xc5\xbeenost Republike mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala. Aktualna je postala ponudba Francije za sklenitev napadalne zveze proti \xc5\xa0paniji. Kot navadno, je trgovski Amsterdam na\xc4\x8drtom nasprotoval, zato se je Friderik Henrik politi\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeal radikalnej\xc5\xa1im kalvinistom, ki so podpirali zvezo. Ta politi\xc4\x8dni premik je diplomatske in voja\xc5\xa1ke zadeve vse bolj potiskal v roke zaupnih krogov, kar je odpiralo vrata tajni diplomaciji in korupciji._NEWLINE_Sporazum, sklenjen v Parizu februarja 1635, je Republiko zavezoval, da isto\xc4\x8dasno s Francijo napade Ju\xc5\xbeno Nizozemsko. Dogovorjena je bila delitev Ju\xc5\xbene Nizozemske, katoli\xc4\x8dane bi morali pustiti pri miru. Tako v Republiki s sporazumom niso bili zadovoljni niti prista\xc5\xa1i zmerne niti radikalne strani._NEWLINE_Bojni na\xc4\x8drt napadalcem ni uspel. Ferdinand Avstrijski je Francoze zadr\xc5\xbeal na liniji obrambnih utrdb, svoje napadalne sile pa so usmerili v Republiko in ponovno osvojil ozemlja, ki so jih \xc5\xa0panci pred kratkim izgubili. V juliju je iz Gelderlanda zavzel strate\xc5\xa1ko pomembno trdnjavo Schenkenschans, ki je dominirala na otoku na Renu nad re\xc4\x8dno potjo v srce Republike. Sosednji Cleves so zavzele cesarsko-katoli\xc5\xa1ke \xc4\x8dete. Friderik Henrik je le z veliko muko in premo\xc4\x8dno vojsko po devetmese\xc4\x8dnem obleganju aprila 1636 Schenkenschans ponovno osvojil._NEWLINE_V naslednjem letu je izbruhnila vojna med \xc5\xa0panijo in Francijo. Ferdinand Avstrijski je te\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de svojega delovanja prestavil na francosko fronto, kar je Frideriku Henriku omogo\xc4\x8dilo, da je ponovno osvojil Bredo (\xc5\xbee \xc4\x8detrto obleganje Brede, julij - oktober 1637). Ob zmanj\xc5\xa1anju vojne nevarnosti je zmerni strani v Republiki uspelo zmanj\xc5\xa1ati izdatke za vojsko, s \xc4\x8demer so se zmanj\xc5\xa1ali tudi voja\xc5\xa1ki uspehi. V juniju 1638 je Friderik Henrik pripravljal napad na Antwerpen, pri \xc4\x8demer je njegovo vojsko pri trdnjavi Kallo na nasipih ob reki \xc5\xa0eldi presenetil Ferdinand Avstrijski in ji zadal enega najhuj\xc5\xa1ih porazov, v katerem je utrpela velike \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke in materialne izgube. Republika se je oddol\xc5\xbeila v oktobru 1639, ko je njena mornarica pri Downu ob vzhodni obali Essexa uni\xc4\x8dila \xc5\xa1pansko floto, ki je iz Italije vozila v Flandrijo armado 20.000 vojakov._NEWLINE_Leta 1640 je pri neuspe\xc5\xa1nem obleganju trdnjave Holst padel Hendrik Casimir I., sin Ernsta Casimirja, stadhoulder v Friziji in Gronongenu. Friderik Henrik je z intrigo prevzel njegov polo\xc5\xbeaj stadhouldeja v Friziji, Casimirjevemu sinu Willemu Frederiku pa je pustil samo polo\xc5\xbeaj stadhoulderja v Groningenu. Odtlej je bil Friderik Henrik stadhoulder v kar \xc5\xa1estih provincah._NEWLINE_V tridesetih letih 16. stoletja se je gospodarski polo\xc5\xbeaj Republike mo\xc4\x8dno okrepil. Leta 1629 se je nehala \xc5\xa1panska re\xc4\x8dna blokada, konec poljsko-\xc5\xa1vedske vojne (1626-29) je spet omogo\xc4\x8dil trgovino po Baltiku. Izbruh \xc5\xa1pansko-francoske vojne 1635 je izvozu iz \xc5\xa0panske Nizozemske zaprl \xc5\xa1pansko pot skozi Francijo, kar je prisililo flandrijske trgovce, da so amsterdamskim prevoznikom pla\xc4\x8devali visoke prevozne tarife. Velike potrebe vojsk, ki so se borile v tridesetletni vojni, so pospe\xc5\xa1ile razcvet gospodarstva v Republiki in kolonijah nizozemske vzhodno in zahodnoindijske dru\xc5\xbebe. V Republiki se je spet okrepila zmerna, v gospodarstvo usmerjena politi\xc4\x8dna stran in za\xc4\x8dela omejevati sredstva namenjena vojski, zlasti ker se je voja\xc5\xa1ka ogro\xc5\xbeenosti Republike zmanj\xc5\xa1ala in ker velika vojska 70.000 mo\xc5\xbe ni bele\xc5\xbeila posebnih uspehov (leta 1641 je zavzela samo Gennep na vzhodni meji). Za\xc4\x8dela so se prizadevanja za sklenitev miru.\n_START_SECTION_\nMirovna pogajanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1640 si je tudi \xc5\xa0panija, to pot oslabljena zaradi uporov na Portugalskem in Kataloniji, za\xc4\x8dela prizadevati za mir. Mirovna pogajanja so za\xc4\x8dela te\xc4\x8di v M\xc3\xbcnstru leta 1641. Friderik Henrik jih je dolgo zaviral, ker je vojno stanje krepilo njegov polo\xc5\xbeaj. Med pogajanji je leta 1644 je zavzel \xc5\xa1e Sas Van Gent in Hulst ju\xc5\xbeno od ustja reke \xc5\xa0elde, ki sta postala Zelandska Flandrija. Marca 1647 je umrl. Nasledil ga je sin Viljem II. Mirovna pogodba med \xc5\xa0panijo in Republiko je bila kon\xc4\x8dno ratificirana 15. maja 1648. \xc5\xa0panija je Republiki priznala neodvisnost in ve\xc4\x8dino voja\xc5\xa1kih osvojitev v Evropi in kolonijah. Mirovna pogodba spada v sklop vestfalskega miru, ki Republike Nizozemske ne obravnava kot del Svetega rimskega cesarstva."