b"\n_START_ARTICLE_\nParhelij\n_START_PARAGRAPH_\nParhelij ali pasonce (gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xce\xae\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd: par\xc4\x93lion oz. \xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xce\xac: par\xc3\xa1 - blizu + \xce\xae\xce\xbb\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82 - Sonce) je opti\xc4\x8dni pojav, pri katerem nastanejo svetle to\xc4\x8dke na nebu, pogosto na haloju (svetle\xc4\x8dem obro\xc4\x8du okrog Sonca) na vsaki strani (tj. na levi in desni). Na enak na\xc4\x8din se lahko pojavi tudi v primeru Lune._NEWLINE_Parhelij se lahko pojavi tudi kot obarvani pas svetlobe na katerikoli strani Sonca. Nahaja se 22\xc2\xb0 stran od Sonca na kro\xc5\xbenici haloja in hkrati na isti vi\xc5\xa1ini nad obzorjem kot Sonce. Pojavi se lahko kjerkoli na svetu v kateremkoli letnem \xc4\x8dasu, \xc4\x8deprav ni vedno o\xc4\x8diten oz. svetel.\n_START_SECTION_\nNastanek in zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPogoj za nastanek parhelija je prisotnost plo\xc5\xa1\xc4\x8datih kristalov ledu \xc5\xa1estkotne (heksagonalne) oblike v visokih in mrzlih cirusih ali v nizkem oblaku kristalov, imenovanem diamantni prah. Kristali delujejo kot opti\xc4\x8dne prizme, ki razklonijo \xc5\xbearke svetlobe, ki potekajo 22\xc2\xb0 stran od Sonca. \xc4\x8ce so kristali usmerjeni razli\xc4\x8dno, se pojavi celoten obro\xc4\x8d (halo), sicer pa se pogosto kristali spustijo nizko in so usmerjeni vodoravno oz. vzporedno s tlemi._NEWLINE_Ko je Sonce visoko nad obzorjem, se kot razklona \xc5\xbearkov pove\xc4\x8da in parhelij je bolj oddaljen od Sonca, v primeru, da je Sonce nizko nad obzorjem, pa so v enaki vi\xc5\xa1ini._NEWLINE_Zaradi odvisnosti lomnega koli\xc4\x8dnika od valovne dol\xc5\xbeine se rde\xc4\x8da svetloba po prehodu skozi kristal najmanj lomi. Ob upo\xc5\xa1tevanju tega in dejstva, da je parhelij posledica skupnega loma \xc5\xbearkov na kristalih, je ve\xc4\x8dina to\xc4\x8dke prakti\xc4\x8dno bele barve, le notranji rob ima rde\xc4\x8dkasti odtenek, zunanji rob pa modri odtenek._NEWLINE_Teoreti\xc4\x8dno je mo\xc5\xbeno predvideti obliko parhelija na drugih planetih in naravnih satelitih. Na Marsu bi lahko nastal zaradi kristalov ledu in suhega ledu (trdna oblika CO\xe2\x82\x82). Na plinskih velikanih, kot so Jupiter, Saturn, Uran in Neptun, pa bi lahko kristale tvorile druge snovi, kot sta amonijak in metan, pri \xc4\x8demer bi nastalo \xc5\xa1tiri ali ve\xc4\x8d to\xc4\x8dk.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nV anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji sta parhelij omenjala Aristotel v svojem delu Meteorologija in Arat, za katerega je bil parhelij znak de\xc5\xbeja, vetra ali prihajajo\xc4\x8de nevihte. V anti\xc4\x8dnem Rimu sta ga omenjala Cicero in Apuleius.\n_START_SECTION_\nVojne ro\xc5\xbe\n_START_PARAGRAPH_\nMed preludijem bitke pri Mortimer's Crossu (Herefordshire, Anglija) leta 1461 naj bi se domnevno pojavil jasen parhelij. Poveljnik sil hi\xc5\xa1e York, pozneje Edvard IV., je svoje sprva prestra\xc5\xa1ene \xc4\x8dete prepri\xc4\x8dal, da predstavljajo tri sonca sveto trojico. Edvardove sile so dosegle v bitki pomembno zmago.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4dersolstavlan\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4dersolstavlan (\xc5\xa1vedsko za Slika pasonca), ki je najstarej\xc5\xa1a upodobitev Stockholma, je poleg tega ena od najstarej\xc5\xa1ih upodobitev parhelija. 20. aprila 1535 so se na nebu nad mestom pojavili beli obro\xc4\x8di in loki ter dodatna Sonca. Pojav je hitro spro\xc5\xbeil govorice o bo\xc5\xbejem omnu, po katerem naj bi se Bog ma\xc5\xa1\xc4\x8deval kralju Gustavu Vasi zaradi uvedbe protestantizma in tiranskega vladanja. Olaus Petri, luteranski u\xc4\x8denjak, je naro\xc4\x8dil izdelavo slike za dokumentacijo dogodka. Kralj si je sliko razlagal kot poskus zarote: osrednje Sonce je predstavljalo kralja, ostala dva Sonca pa sta bila la\xc5\xbena in sta predstavljala zarotnika proti njemu, Olausa Petra in Andreasa Hanssona, ki sta bila po tem obto\xc5\xbeena izdaje, vendar so bile obto\xc5\xbebe kasneje umaknjene."