b'\n_START_ARTICLE_\nAlelopatija\n_START_PARAGRAPH_\nAlelopat\xc3\xadja je biolo\xc5\xa1ki pojav, pri katerem dolo\xc4\x8deni organizem proizvaja eno ali ve\xc4\x8d biokemijskih spojin, imenovanih alelokemikalije, ki vplivajo na rast, pre\xc5\xbeivetje in razmno\xc5\xbeevanje drugih organizmov. Alelokemikalije imajo lahko koristne oz. pozitivne u\xc4\x8dinke ali \xc5\xa1kodljive oz. negativne u\xc4\x8dinke na tar\xc4\x8dne organizme. So skupina sekundarnih presnovkov (metabolitov), ki jih alelopatski organizem ne potrebuje v presnovi (npr. za rast, razvoj in razmno\xc5\xbeevanje). Alelokemikalije s \xc5\xa1kodljivimi u\xc4\x8dinki so pomemben sestavni del obrambe rastlin pred rastlinojedi._NEWLINE_Alelopatija je zna\xc4\x8dilna za dolo\xc4\x8dene rastline, alge, bakterije, korale in glive ter je pomemben dejavnik pri raz\xc5\xa1irjenosti vrst in \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnosti v okviru rastlinskih skupnosti, domnevno pa tudi pri uspehu invazivnih vrst. Negativne alelopatije se ne sme zamenjevati s tekmovanjem za hranilne snovi, kjer rastline tekmujejo za pridobivajo potrebnih snovi brez kemi\xc4\x8dnega vpliva na druge rastline, \xc4\x8deprav oba procesa lahko pomembno prispevata k uspehu dolo\xc4\x8dene vrste v okolju.'