b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za germanistiko s skandinavistiko in nederlandistiko, Filozofska fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za germanistiko s skandinavistiko in nederlandistiko deluje na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani._NEWLINE_Programa germanistike in nemcistike omogo\xc4\x8data\xc2\xa0intenzivno spoznavanje nem\xc5\xa1kega jezika ter kultur in knji\xc5\xbeevnosti nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dih skupnosti. Pester nabor predmetov omogo\xc4\x8da usvajanje \xc5\xa1irokega spektra medkulturnih\xc2\xa0sporazumevalnih zmo\xc5\xbenosti v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Za pridobitev \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih jezikovnih in kulturnih kompetenc nudi program germanistike poleg nem\xc5\xa1\xc4\x8dine \xc5\xa1e usposabljanje v drugem germanskem jeziku, v nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dini ali \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dini. Oba programa dajeta temeljno humanisti\xc4\x8dno izobrazbo in usposabljata za delovanje na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih podro\xc4\x8djih, ki imajo stik z nem\xc5\xa1kim prostorom.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Jakob Kelemina, mednarodno priznan strokovnjak za nem\xc5\xa1ko srednjeve\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost je bil na novi Univerzi v Ljubljani pozvan, da ustanovi germanski seminar. Ta je za\xc4\x8del delovati leta 1920 in je pozneje v sklopu Filozofske fakultete UL prerasel v Oddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti. \xc2\xa0_NEWLINE_S \xc5\xa1irino in mnogostranskostjo svojega zanimanja ustvaril trdne temelje za razvoj germanistike na Slovenskem v \xc5\xa1tevilne smeri, na Univerzi v Ljubljani pa je \xc5\xbee leta 1920 postal tudi predstojnik germanskega seminarja, oddelek pa je nato vodil vse do svoje smrti leta 1957._NEWLINE_Vojna je mo\xc4\x8dno prizadela germanski seminar, predvsem z uni\xc4\x8denjem knji\xc5\xbenice seminarja in marsikaterega nenadomestljivega dela v po\xc5\xbearu januarja 1944. V povojnem obdobju si je prof. dr. Janez Stanonik \xc2\xa0zelo prizadeval, da bi knji\xc5\xbenico \xc4\x8dim bolj obnovili._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni je bil Oddelek za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti ve\xc4\x8d desetletij med \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi oddelki na Filozofski fakulteti UL. Dinami\xc4\x8den razvoj \xc5\xa1tevilnih \xc5\xa1tudijskih programov s podro\xc4\x8dja nem\xc5\xa1kega in angle\xc5\xa1kega jezika ter obeh knji\xc5\xbeevnosti je leta 1998 pripeljal do razdelitve Oddelka za germanske jezike in knji\xc5\xbeevnosti ter ustanovitve lo\xc4\x8denih oddelkov Filozofske fakultete UL: Oddelka za germanistiko z nederlandistiko in skandinavistiko ter Oddelka za anglistiko in amerikanistiko._NEWLINE_V petdesetih in \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja se je katedra za nem\xc5\xa1ki jezik okrepila z novimi kadri, tako da je postal pouk veliko bolj diferenciran. V spremenjenem delovnem okolju \xe2\x80\x93 ob selitvi v novo zgradbo leta 1961 \xe2\x80\x93 se je pospe\xc5\xa1il razvoj stroke in se je izbolj\xc5\xa1ala izvedba pouka, tudi z AV- in jezikovnim laboratorijem. \xc5\xa0tudij je postal bolj individualiziran in organiziran z uvedbo manj\xc5\xa1ih skupin v tako imenovanih lektorskih vajah._NEWLINE_Preskok na sodobno in povsem mednarodno primerljivo germanistiko z ustrezno paleto podro\xc4\x8dij, podkrepljenih z lastnimi raziskavami, je uspel \xe2\x80\x93 po razvr\xc5\xa1\xc4\x8danju Antona Janka \xe2\x80\x93 tretji\xc2\xa0 in \xc4\x8detrti generaciji germanistov in germanistk, naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a pa je peta generacija germanistk in germanistov, ki sku\xc5\xa1a po eni strani graditi na oddel\xc4\x8dnih tradicijah, predvsem prou\xc4\x8devati razvejano podro\xc4\x8dje medjezikovnih in medkulturnih stikov, torej po eni strani nadgraditi komparativne in kontrastivne \xc5\xa1tudije, po drugi strani pa slediti in sooblikovati sodobne lingvisti\xc4\x8dne in literarnovedne pristope, s tem pa zagotoviti mednarodno primerljivost in kakovost pouka ter raziskovanja na oddelku za germanistiko._NEWLINE_K bogatenju ponudbe, profiliranju in prepoznavnosti oddelka na fakulteti in navzven pripomorejo \xc5\xa1e trije pomembni dejavniki: vklju\xc4\x8denost lektoratov za nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino in za \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino, delovanje tujih lektorjev in gostujo\xc4\x8dih u\xc4\x8diteljev ter skrb za nem\xc5\xa1\xc4\x8dino v drugih disciplinah in \xc5\xa1tudijskih programih. Poleg tega so s s\xc4\x8dasoma za\xc4\x8deli uvajati tudi novi programi in njimi je bila najpomembnej\xc5\xa1a uvedba enopredmetnega oziroma samostojnega \xc5\xa1tudija nem\xc5\xa1\xc4\x8dine v za\xc4\x8detku devetdesetih let 20. stoletja, saj je ve\xc4\x8dina oddelkov filozofske fakultete samostojni \xc5\xa1tudij uvedla \xc5\xbee sredi osemdesetih let 20. stoletja ali prej._NEWLINE_V zadnjih letih, predvsem po uveljavitvi bolonjskega \xc5\xa1tudija,\xc2\xa0 so \xc4\x8dlani in \xc4\x8dlanice oddelka veliko vlo\xc5\xbeili v izbolj\xc5\xa1anje konkretnega pouka, saj ugotavljajo, da se raven in izobrazba \xc5\xa1tudentov in \xc5\xa1tudentk spreminjata in zahtevata dodatno motiviranje in ponudbe. Zato so za\xc4\x8deli uvajati posodobljene oblike pou\xc4\x8devanja, ne ve\xc4\x8d obi\xc4\x8dajni frontalni pouk, temve\xc4\x8d skupinsko in projektno delo, predvsem pa e-u\xc4\x8denje, izbolj\xc5\xa1anje znanja in kompetenc pri diplomantih in diplomantkah pa\xc2\xa0 dosegajo tudi s stalnim strokovnim spopolnjevanjem oziroma permanentnim izobra\xc5\xbeevanjem.\n_START_SECTION_\nZgodovina lektoratov\n_START_PARAGRAPH_\nLektorata nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dine in \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine imata na oddelku razli\xc4\x8dno dolgo tradicijo. Oba nudita intenzivni jezikovni pouk, omogo\xc4\x8data pridobitev certifikatov ter se v vi\xc5\xa1jih letnikih ukvarjata tudi s posredovanjem znanja o dru\xc5\xbebi in kulturi ter literaturi obeh dr\xc5\xbeav. Posredujeta \xc5\xa1tipendije nizozemskih oziroma \xc5\xa1vedskih institucij in sodelujeta v dvostranskih in evropskih projektih.\n_START_SECTION_\nLektorat za nizozemski jezik in kulturo\n_START_PARAGRAPH_\nZasluge za nastanek in uveljavitev nizozemskega jezika na Filozofski fakulteti, lahko pripi\xc5\xa1emo nederlandistu in umetnostnemu zgodovinarju Paulu van den Heuvelu, ki je leta 1989 prostovoljno za\xc4\x8del s te\xc4\x8dajem, kjer je pou\xc4\x8deval nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino in s tem pritegnil veliko ljudi, ki so prisostvovali na omenjenih te\xc4\x8dajih. Dober odziv pripisujejo Heuvelovim pedago\xc5\xa1kim spretnostim, saj je veliko \xc4\x8dasa posve\xc4\x8dal raznim motivacijskim zunaj \xc5\xa1tudijskim dejavnostim. Leta 1991 je nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina postala izbirni drugi tuji jezik v okviru \xc5\xa1tudija nem\xc5\xa1kega ali angle\xc5\xa1kega jezika. Leta 2008 pa je z uvedbo bolonjskega \xc5\xa1tudijskega programa nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina poleg tega postala \xc5\xa1e posebno izpostavljeni izbirni predmet na programu germanistika._NEWLINE_Povezava, v kateri si lahko prebere ve\xc4\x8d o lektoratu.\n_START_SECTION_\nLektorat za \xc5\xa1vedski jezik in kulturo\n_START_PARAGRAPH_\nPrecej dalj\xc5\xa1o zgodovino kot nederlandistika ima na oddelku skandinavistika. \xc5\xbde v petdesetih letih 20. stoletja je gostovanje danskega slavista spodbudilo prof. dr. Janeza Ore\xc5\xa1nika, da se je lotil intenzivnega prou\xc4\x8devanja skandinavskih jezikov. Leta 1971 je bila ustanovljen stalni lektorat \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki ga je do leta 1995 vodila \xc5\xa0vedinja Lena Holmqvist, ki je objavila tudi nekaj \xc5\xa1tudij o slovensko-\xc5\xa1vedskih kulturnih stikih. Po njenem odhodu se je zvrstilo nekaj \xc5\xa1vedskih lektorjev, ki so prihajali v Ljubljano le ob\xc4\x8dasno, zaradi \xc4\x8desar sta se zmanj\xc5\xa1ala najprej ponudba in nato \xc5\xa1e zanimanje za ta nordijski jezik. V tem \xc4\x8dasu se je v \xc5\xa1vedskem mestu\xc2\xa0 Uppsala usposobila anglistka Mita Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d Pahor, ki je leta 2004 na filozofski fakulteti prevzela pouk \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dine in ponovno spodbudila zanimanje \xc5\xa1tudentov oddelka in fakultete.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nVizija\n_START_PARAGRAPH_\nNa oddelku germanistike si prizadevajo, da bodo\xc4\x8de diplomante in magistre \xc4\x8dim bolje spoznajo z germanskimi jeziki, kulturo in knji\xc5\xbeevnostjo, kar pa dosegajo z visoko postavljenimi standardi, mednarodnimi izmenjavami med \xc5\xa1tudenti in profesorji ter prakti\xc4\x8dnim delom, kjer \xc5\xa1tudentje najla\xc5\xbeje izkoristijo pridobljeno teoreti\xc4\x8dno znanje.\n_START_SECTION_\nSodelovanje z drugimi \xc5\xa1olami\n_START_PARAGRAPH_\nTuje lektorice in lektorji, torej predavatelji ali celo gostujo\xc4\x8di u\xc4\x8ditelji iz Avstrije in Nem\xc4\x8dije, so vsa leta obstoja oddelka pomembno prispevali k njegovemu razvoju._NEWLINE_Posebno dragoceno je bilo njihovo delovanje v osemdesetih letih 20. stoletja, ko je imel oddelek zaradi generacijske re\xc5\xbee ali nesre\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din, pomanjkanje u\xc4\x8diteljev. Iz strokovnih razlogov se je na oddelku razvila praksa, da je DAAD (Deutscher Akademischer Austauschdienst - Nem\xc5\xa1ka akademska slu\xc5\xbeba za izmenjavo, ki vsako leto ponuja \xc5\xa1tipendije za tuje \xc5\xa1tudente in znanstvenike)-lektor iz Zvezne republike Nem\xc4\x8dije do za\xc4\x8detka devetdesetih let 20. stoletja izvajal predavanje in seminarje iz nem\xc5\xa1ke literature, vzhodnonem\xc5\xa1ki lektor pa predaval na jezikoslovnih podro\xc4\x8djih._NEWLINE_Pozneje, ko so bili habilitirani \xc5\xbee lastni kadri, smo od tujih u\xc4\x8diteljev predvsem pri\xc4\x8dakovali, da nudijo \xc5\xa1tudentom in \xc5\xa1tudentkam uvid v kulturo in\xc2\xa0\xc2\xbbcivilizacijo\xc2\xab svoje dr\xc5\xbeave in jih dobro jezikovno usposobijo. Nem\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost so s sodelovanjem DAAD-a v preteklosti pou\xc4\x8devali \xc5\xa1tevilni profesorji iz razli\xc4\x8dnih koncev nemo\xc5\xa1kogovore\xc4\x8dih obmo\xc4\x8dij, ki so strokovnjaki na svojih podro\xc4\x8djih.\n_START_SECTION_\nMednarodne izmenjave\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudenti oddelka za germanistiko z nederlandistiko in skandinavistiko lahko del \xc5\xa1tudijskih obveznosti opravljajo tudi v tujini, kjer lahko \xc5\xa1tudij opravljajo pol leta ali eno leto. Mo\xc5\xbenost \xc5\xa1tudija v tujini lahko opravljajo preko dveh mednarodnih projektov \xe2\x80\x93 Erasmusa ali Ceepusa.\n_START_SECTION_\nErasmus\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudentje, ki odhajajo na \xc5\xa1tudij v tujino preko projekta Erasmus, morajo tam opraviti del \xc5\xa1tudijskih obveznosti, kar nadzirajo tudi pristojni organi. Vsako leto oddelek razpi\xc5\xa1e mesta in univerze, kamor se \xc5\xa1tudentje dolo\xc4\x8denega oddelka lahko odpravijo, pred tem pa morajo izpolnjevati \xc5\xa1e dolo\xc4\x8dene pogoje. \xc5\xa0tudenti oddelka za germanistiko z nederlandistiko in skandinavistiko lahko v okviru \xc5\xa1tudijskih izmenjav v tujini \xc5\xa1tudirajo nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, pa tudi nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino in \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Povezava podaja natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e podatke o projektu Erasmus.\n_START_SECTION_\nCEEPUS\n_START_PARAGRAPH_\nDrug mednarodni projekt,\xc2\xa0 preko katerega lahko \xc5\xa1tudentje germanistike opravljajo \xc5\xa1tudij v tujini je\xc2\xa0 CEEPUS\xc2\xa0(Central European Exchange Programme for University Studies) - regionalni program, ki je pri\xc4\x8del delovati marca 1995. Cilj programa je vzpostaviti in spodbujati mobilnosti \xc5\xa1tudentov in profesorjev med sodelujo\xc4\x8dimi dr\xc5\xbeavami ter izkoristiti prijateljske povezave in mo\xc5\xbenosti za oblikovanje skupnih \xc5\xa1tudijskih programov. Podobno kot pri Erasmusu, morajo \xc5\xa1tudentje za \xc5\xa1tudij v tujini izpolnjevati dolo\xc4\x8dene pogoje._NEWLINE_Na tej povezavi si lahko podrobneje preberete vse o Ceepus izmenjavi.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenica za anglistiko, germanistiko in prevajalstvo je skupna knji\xc5\xbenica treh oddelkov: Oddelka za anglistiko in amerikanistiko, Oddelka za germanistiko z nederlandistiko in skandinavistiko ter Oddelka za prevajalstvo. Je ena izmed 18 oddel\xc4\x8dnih knji\xc5\xbenic na Filozofski fakulteti, ki so organizacijsko in strokovno povezane v Osrednji humanisti\xc4\x8dni knji\xc5\xbenici._NEWLINE_Knji\xc5\xbenica ima dolgo zgodovino, saj je bila ustanovljena \xc5\xbee leta 1920. Ves \xc4\x8das je bila in je pomembna opora \xc5\xa1tudijskemu procesu in znanstveno-raziskovalnemu delu najprej enega oddelka (germanistika), nato dveh in slednji\xc4\x8d celo treh. Leta 1998 se je knji\xc5\xbenica ob delitvi oddelka preimenovala v Knji\xc5\xbenico oddelkov za anglistiko in germanistiko, 2006 pa je s priklju\xc4\x8ditvijo knji\xc5\xbenice Oddelka za prevajalstvo postala Knji\xc5\xbenica za anglistiko, germanistiko in prevajalstvo._NEWLINE_Celotna knji\xc5\xbeni\xc4\x8dna zbirka obsega preko 83.600 enot gradiva (konec 2014), okoli 75% gradiva je vnesenega v vzajemni katalog COBIB, ostalo je obdelano klasi\xc4\x8dno \xe2\x80\x93 z listkovnimi katalogi._NEWLINE_Povezava vas pripelje na glavno stran Osrednje humanisti\xc4\x8dne knji\xc5\xbenice._NEWLINE_Direktna povezava na spletno stran knji\xc5\xbenice za anglistiko, germanistiko in prevajalstvo.'