b'\n_START_ARTICLE_\nVojvodina Furlanija\n_START_PARAGRAPH_\nVojvodina Furlanija je bila langobardska Vojvodina na obmo\xc4\x8dju sedanje Furlanije, ki je obstajala med leti 568 in 776.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLangobarski kralj Alboin je po zavzetju Bene\xc5\xa1ke pokrajine imenoval svojega ne\xc4\x8daka Gisulfa I. za \'vojvodo\' \'Forum Iulii\' \'(Furlanije) s sede\xc5\xbeem v \xc4\x8cedadu. Gisulf je tam nastanil izbrane langobardske "farae" (dru\xc5\xbeinska zdru\xc5\xbeenja). Furlanija je na vzhodu mejila na Julijske Alpe, na severu na Karnijske Alpe, na zahodu pa se nahaja pozneje ustanovljena Vojvodina Ceneda, ob Tilmentu, in na jugu na Eksarhat Ravena, kateremu je pripadala jadranska obalna regija. Poleg Vojvodine Furlanije so bile med najve\xc4\x8djimi vojvodinami Lombardskega kraljestva \xc5\xa1e Benevento, Spoleto in Trento. Pomembnost ustanovitve Furlanije je bila njena lega na meji s Slovenci, Avari in Bizantinskim cesarstvom. _NEWLINE_Grasulf I. in Gisulf II. sta vzpostavila stik z bizantinskim eksarhom Romanusom in s kraljem Austrazije Childebertom._NEWLINE_Okoli leta 610 so Furlanijo napadli in ropali Avari. Gisulf II. je bil pri obrambi ubit. Glavno mesto Forum Julii \xc4\x8cedad je bil oropan, \xc5\xbeenske in otroci so bili ugrabljeni in odvedeni v Panonijo, mo\xc5\xa1ki pa ubiti. Pod vodstvom njegovih sinov Tasa in Kakoja (610-616) je bila vojvodina raz\xc5\xa1irjena na Vzhodno Tirolsko in najbolj zahodno poselitev Slovanov v Alpah, kjer je sedaj kraj Windisch-Matrei, katerega ponem\xc4\x8deno ime pove, da gre za slovensko naselbino morda "Slovenski mitrej". Po padcu rimskega cesarstva so obmo\xc4\x8dje naselili alpski Slovani in je bilo vklju\xc4\x8deno v slovansko kraljestvo Karantanije. Po umoru patricija Gregorja v Opitergiumu (Oderzo) je vojvodstvo prevzel njegov stric Grasulf II.._NEWLINE_Ko je vojvoda Pemmo padel v nemilost, je kralj Liutprand na mesto vojvode leta 739 postavil Ratchisa. Leta 742 je Ratchis spremljal kralja Liutpranda v kampanji proti uporni\xc5\xa1kemu "vojvodi" Transamundu iz Spoleta._NEWLINE_Ko je kralj Liutprand in kmalu zatem tudi njegov ne\xc4\x8dak in naslednik Hildeprand umrl, je bil Ratchis leta 744 izvoljen za kralja, njegov brat Ajstulf pa je postal "vojvoda" Furlanije. Ko je Ajstulf postal kralj leta 749, je Vojvodino Furlanijo predal svojemu zetu Anselmu. Ko pa je Anselm leta 751 postal opat samostana Nonantola, je vojvodski naslov nasledil Peter. Leta 774 je Karel Veliki imenoval Hrodgaud-a za vojvodo Furlanije , ko je premagal zadnjega kralja Lombardskega kraljestva Deziderija. Hrodgaud se je leta 776 postavil proti Karlu Velikemu, a je bil hitro premagan in umorjen._NEWLINE_S smrtjo Hrodgauda je Vojvodina Furlanije prenehala obstajati oziroma je postala po letu 776 do 828 Mejna grofija ali marka Frankovskega cesarstva._NEWLINE_Ob koncu 9. stoletja je bil teritorij vojvodine razdeljen na \xc5\xa1tiri mejne grofije (Furlanijo (z Istro), Karantanijo, Kranjsko (z Liburnijo) in Savsko [8]). Kasneje je del obmo\xc4\x8dja pri\xc5\xa1el pod oglejske patriarhe.) Leta 952 je bilo nekdanje vojvodstvo Furlanije vklju\xc4\x8deno v Mejno grofijo Verona._NEWLINE_Pod Napoleonom je bil G\xc3\xa9raud-Christophe-Michel Duroc imenovan za \xc4\x8dastnega vojvodo Furlanije.'