b"\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0est klobukov razmi\xc5\xa1ljanja\n_START_SECTION_\nEdward de Bono\n_START_PARAGRAPH_\nDr. Edward de Bono se je rodil leta 1933 na Malti. V popolnoma vseh \xc5\xa1olskih predmetih je bil vedno najbolj\xc5\xa1i. Zato je tudi preskakoval razrede in bil vedno najmlaj\xc5\xa1i in najmanj\xc5\xa1i. Da se je uspel ubraniti napadov starej\xc5\xa1ih zavistnih so\xc5\xa1olcev, jim je pomagal z idejami. Med vojno je obiskoval St Edward's College na Malti, potem pa Univerzo na Malti. Pri petnajstih letih je \xc5\xbee \xc5\xa1tudiral medicino. Kot Rhodesov \xc5\xa1tudent je v Oxfordu pridobil \xc4\x8dastno diplomo iz psihologije in fiziologije ter doktorat iz medicine. Ima tudi doktorat Univerze v Cambridgeu. Slu\xc5\xbeboval je na univerzah v Oxfordu, Londonu, Cambridgeu in Harvardu. Kot zdravnik se je ukvarjal s samoregulativnimi procesi, ki potekajo v telesu in tako pri\xc5\xa1el na idejo, da je tudi um le samoregulativen proces. Leta 1961 je Edward de Bono napisal svojo prvo knjigo\xc2\xa0\xc2\xbbMechanism of Mind\xc2\xab. Do danes je napisal preko 70 knjig, ki so prevedene v ve\xc4\x8d kot 40 svetovnih jezikov. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini imamo \xc5\xa0est klobukov razmi\xc5\xa1ljanja, Lateralno razmi\xc5\xa1ljanje, Te\xc4\x8daj mi\xc5\xa1ljenja, Nau\xc4\x8dite svojega otroka misliti in Priro\xc4\x8dnik pozitivne revolucije. Predaval je v 58 dr\xc5\xbeavah, dvakrat tudi v Sloveniji na Ideas Campus-u, ki ga organizira mre\xc5\xbea agencij za nove ideje New Moment. Njegove metode so danes obvezni del \xc5\xa1olskih kurikulumov v mnogih dr\xc5\xbeavah na svetu in se uporabljajo v Avstraliji, Novi Zelandiji, Kanadi, Argentini, Veliki Britaniji, Italiji, Zdru\xc5\xbeenih arabskih emiratih, Irski, \xc5\xa0paniji, Portugalski, Baltskih dr\xc5\xbeavah, Skandinaviji, Singapurju, Maleziji, Indiji, Kitajski, ZDA in Rusiji. Svetuje mnogim mednarodnim korporacijam, na primer: IBM, Exxon, DuPont, Prudential, Procter & Gamble, General Goods, Shell, BP, Ford\xe2\x80\xa6 De Bono je vodilna svetovna avtoriteta na podro\xc4\x8dju kreativnega razmi\xc5\xa1ljanja in neposrednega u\xc4\x8denja kot spretnosti. Edinstveno za Edwarda de Bona je, da lahko enakovredno dela z otroki in u\xc4\x8denci, direktorji najve\xc4\x8djih korporacij (BP, Ciba-Geigy, Citicorp, DuPont, Ericsson, Exxon, Ford, General Foods, IBM, Heineken, Kuwait Oil Company, Monsanto, Montedison, NTT, Petronas, Prudential, Procter&Gamble, Shell, Total, Vitro Fama\xe2\x80\xa6) ter z vladnimi ustanovami.\n_START_SECTION_\nVzporedno razmi\xc5\xa1ljanje\n_START_PARAGRAPH_\nV obi\xc4\x8dajnem nepovezanem razmi\xc5\xa1ljanju proces nima \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8dne to\xc4\x8dke (je neosredoto\xc4\x8den); mislec preskakuje od kriti\xc4\x8dnega razmi\xc5\xa1ljanja preko nevtralnega do optimisti\xc4\x8dnega in tako naprej, nepovezano in brez strategije. Proces razmi\xc5\xa1ljanja \xc5\xa1estih klobukov posku\xc5\xa1a uvesti vzporedno razmi\xc5\xa1ljanje. Mnogi posamezniki vzporedno razmi\xc5\xa1ljanje nezavedno uporabljajo. Pri tem so bolj ali manj u\xc4\x8dinkoviti. Ko pa se razmi\xc5\xa1lja v skupini, posameznikove strategije praviloma ne te\xc5\xbeijo k zbli\xc5\xbeevanju. Rezultat take razprave je te\xc5\xbenja k ne zbli\xc5\xbeevanju. Zaradi mo\xc4\x8di ega in ugotovljene nagnjennosti ve\xc4\x8dine v zahodni kulturi k na\xc4\x8dinu razmi\xc5\xa1ljanja \xc4\x8drnega klobuka, lahko to privede do zelo destruktivnega sre\xc4\x8danja skupine. Tudi z obilo spo\xc5\xa1tljivosti in jasno dolo\xc4\x8denimi skupnimi cilji v vsakem skupinskem razmi\xc5\xa1ljanju obstaja naravna te\xc5\xbenja za\xc2\xa0\xc2\xbbrazvle\xc4\x8denim razmi\xc5\xa1ljanjem\xc2\xab, kjer ena oseba razmi\xc5\xa1lja o koristih, medtem ko druga razmi\xc5\xa1lja o dejstvih in tako naprej. Klobuki omogo\xc4\x8dajo, da se re\xc5\xa1i sporna zadeva tako, da vsi skupaj pretehtajo te\xc5\xbeave ali prednosti dejstev, zmanj\xc5\xa1anje mote\xc4\x8dih zamisli in podporo navzkri\xc5\xbenemu plemenitenju zamisli. To dose\xc5\xbeemo tako, da bo hkrati vsakdo dal na glavo na primer bel klobuk. Potem bodo vsi skupaj hkrati dali na glavo naslednji klobuk. Na ta na\xc4\x8din vsi prisotni razmi\xc5\xa1ljajo ob istem \xc4\x8dasu na enak na\xc4\x8din. Izjema je le posrednik, ki obdr\xc5\xbei ves \xc4\x8das moder klobuk in poskrbi, da stvari napredujejo u\xc4\x8dinkovito. Modri klobuk te\xc5\xbei k temu, da ima pregled, da usmerja nit (modri klobuk vodje zdru\xc5\xbeuje tudi voditelje vseh skupin).\n_START_SECTION_\nVrste klobukov\n_START_PARAGRAPH_\nV nadaljevanju sledi kratek opis vsakega posameznega klobuka in miselnega procesa, ki ga posamezni klobuk predstavlja. Barvni klobuki se uporabljajo kot metafore za posamezno stanje. Povezniti klobuk izbrane barve na glavo simbolizira preklop v posamezno stanje, bodisi dobesedno ali metafori\xc4\x8dno. Te prispodobe omogo\xc4\x8dajo hiter prehod med posameznimi stanji. Klobuki slu\xc5\xbeijo kot pomo\xc4\x8d za globlje razmi\xc5\xa1ljanje. Metoda \xc5\xa1est klobukov razmi\xc5\xa1ljanja nakazuje na te\xc5\xbeave in vodi do idej za re\xc5\xa1itev obravnavanega problema. Poleg tega dr. de Bono trdi, da so ta stanja, povezana z dolo\xc4\x8denimi procesi delovanja mo\xc5\xbeganov."