b'\n_START_ARTICLE_\nVi\xc5\xa1nu\n_START_SECTION_\nSveta besedila - \xc5\xa0ruti in Smriti\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ruti je izklju\xc4\x8dno bo\xc5\xbeanskega izvora. Ohranjen je v celoti, verz za verzom. Vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tiri Vede (Rigveda, Jad\xc5\xbeurveda, Samaveda in Atharvaveda), Brahmana, Aranyaka in Upin\xc5\xa1ade s komentarji._NEWLINE_Smriti (sanskrt: \xe0\xa4\xb8\xe0\xa5\x8d\xe0\xa4\xae\xe0\xa5\x83\xe0\xa4\xa4\xe0\xa4\xbf, IAST: Smrti), dobesedno "tisti, ki se spomni", se nana\xc5\xa1a na posebno telo hindujskih verskih svetih spisov pripisani avtorju, v nasprotju z \xc5\x9aruti (vedska literatura), ki velja za neavtorsko, bo\xc5\xbeansko v svojih tradicijah. Smriti je izpeljano delo in se \xc5\xa1teje za manj verodostojno od \xc5\xa0ruti v hinduizmu.\n_START_SECTION_\nAvatarji boga Vi\xc5\xa1nuja\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nu v Rigvedi \xc5\xa1e ni predstavljen kot posebljeni bog, ampak je bolj izraz son\xc4\x8de energije. Kasneje, v bo\xc5\xbeji troedinosti, poleg stvarnika Brahme in uni\xc4\x8devalca \xc5\xa0ive, postane ohranjevalec vesolja. Kot avatar je utele\xc5\xa1enje bo\xc5\xbeje zavesti na Zemlji; tu se svobodno utele\xc5\xa1a in ne spada kot navadni ljudje v krog ponovnih rojstev. Ves \xc4\x8das zemeljskega \xc5\xbeivljenja se tudi zaveda svojega bo\xc5\xbejega poslanstva. Vi\xc5\xa1nu se kot avatar utele\xc5\xa1a v razli\xc4\x8dne pojavne oblike, da bi podprl duhovni razvoj \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva.\n_START_SECTION_\nMatsja - riba\n_START_PARAGRAPH_\nBog Brahma je po koncu enega stvarjenja in pred za\xc4\x8detkom drugega spal 4320 milijonov let - to je bila Brahmanova no\xc4\x8d, obdobje, v katerem ni zavestnega bivanja. Demon Hajagriva mu je v tem \xc4\x8dasu ukradel Vede. Brahma brez svetih knjig ni mogel ustvariti novega sveta. Zato se je Vi\xc5\xa1nu pojavil v podobi ribe (Matsja). V prapotopu je izsledil demona, skritega v pol\xc5\xbeji hi\xc5\xa1ici in ga premagal. Brahma se je zbudil, Vi\xc5\xa1nu kot Matsja pa mu je izro\xc4\x8dil Vede. Novo stvarjenje se je lahko za\xc4\x8delo._NEWLINE_V Indiji o re\xc5\xa1itvi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva iz potopa pripoveduje ve\xc4\x8d mitov. Praprednik ljudi, Manu, je ujel ribo in jo varoval. Ko je kasneje pri\xc5\xa1lo do velikega potopa, je njegova \xc5\xbeival, ki je zdaj zrasla v velikansko ribo, iz hvale\xc5\xbenosti potegnila njegov \xc4\x8doln na varno in tako \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu omogo\xc4\x8dila nov za\xc4\x8detek. V mitu o Matsji je re\xc5\xa1itev \xc5\xbee vklju\xc4\x8dena v simbol odre\xc5\xa1ujo\xc4\x8de duhovne modrosti: Vi\xc5\xa1nu je naro\xc4\x8dil modrecu Satjavratu, naj zbira zeli\xc5\xa1\xc4\x8da, semena in \xc5\xbeivali in naj k sebi povabi sedem ri\xc5\xa1ijev (modrecev). Ko se je za\xc4\x8delo veliko de\xc5\xbeevje in so narasla morja grozila, da bodo preplavila Zemljo, so ri\xc5\xa1iji z \xc5\xbeivalmi, semeni in rastlinami stopili v \xc4\x8doln, ki so ga s pomo\xc4\x8djo ka\xc4\x8djega kralja, Vasukija, privezali k Matsji; bog v podobi ribe je \xc4\x8doln vlekel skozi Brahmanovo no\xc4\x8d in tako re\xc5\xa1il \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo pred potopom._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1o omembo mitske ribe Matsje najdemo v zbirki spisov Jad\xc5\xbeurveda (10. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.), v kateri je tudi bajka o velikem potopu. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du te mitske pripovedi je boj med temo in svetlobo - motiv, ki ga najdemo v mitih vseh kultur. To je boj med dnevom in no\xc4\x8djo, med nastajanjem in minevanjem, med nezavednim spanjem in prebujanjem zavesti. Nenadna skladnost teh mitov, ki pripadajo razli\xc4\x8dnim in med seboj oddaljenim kulturam, je presenetljiva. Eden od mitov mehi\xc5\xa1kih Majev pozna podobno vodno bitje, ki biva v velikanski \xc5\xa1koljki. V pripovedih iz prednje Azije nastopa ve\xc4\x8d bogov, ki so pol ljudje, pol ribe in imajo ribje telo, kot na primer Dagon, morsko bo\xc5\xbeanstvo nekdanjega pomorskega ljudstva Filistejcev. Vsa ta bitja so povezana z za\xc4\x8detki \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke zgodovine, s pravodami ali pa z miti o potopu.\n_START_SECTION_\nKurma - \xc5\xbeelva\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nu se je \xc5\xa1tiri milijone let potem, ko se je pojavil v obliki ribe, utelesil v \xc5\xbeelvi (Kurma). Na hrbtu je nosil goro Mandara. V tistem \xc4\x8dasu so bogovi (deve) in demoni(asure) izgubili nesmrtnost. Po Vi\xc5\xa1nujevem nasvetu so ka\xc4\x8do Vasuki ovili okrog gore in jo za\xc4\x8deli vle\xc4\x8di; bogovi na eni, demoni pa na drugi strani. Na ta na\xc4\x8din so vrtin\xc4\x8dili ocean, kajti pridobiti so hoteli amrito, pija\xc4\x8do nesmrtnosti._NEWLINE_Zaradi silnega gibanja so z gore Mandara v mle\xc4\x8dno, zapenjeno morje, padli kamni in iz njih so nastale gore na\xc5\xa1ega sveta. Iz las, ki so se odtrgali od \xc5\xbeelve in jih je morski tok zanesel na obalo, so nastale rastline. Iz mle\xc4\x8dnega morja so pri\xc5\xa1le \xc4\x8dudovite stvari, ki so bile potrebne v kasnej\xc5\xa1ih obdobjih: krava preobilja, rajsko drevo, boginja sre\xc4\x8de in ljubezni (Lak\xc5\xa1mi), nebe\xc5\xa1ki konj in seveda amrita, pija\xc4\x8da nesmrtnosti. Ko je bila amrita pridobljena, so demonski asure prelomili dogovor in se polastili posode s pija\xc4\x8do nesmrtnosti. Vi\xc5\xa1nu je nato prevzel podobo Mohini, najlep\xc5\xa1e \xc5\xbeenske v zgodovini sveta. Demoni so se, zaslepljeni zaradi njene lepote, zbrali okrog Mohini, bogovi pa so medtem do zadnje kaplje izpili nektar nesmrtnosti._NEWLINE_\xc5\xbdelva lahko dose\xc5\xbee visoko starost in se giblje zelo po\xc4\x8dasi. Zato simbolizira pogled na stvari, ki segajo preko velikih \xc4\x8dasovnih obdobij. Ta pogled je soroden bo\xc5\xbejemu opazovanju z zornega kota ve\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nVaraha - merjasec\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nu je v tretjem utele\xc5\xa1enju kot merjasec re\xc5\xa1il Zemljo iz sedmih podzemnih svetov. Vi\xc5\xa1nuja \xc4\x8dastijo kot boga, ki je prisoten vsepovsod. Izn njegovega popka se je rodil stvarnik vsega bivajo\xc4\x8dega, Brahma._NEWLINE_Vi\xc5\xa1nu je sloves ohranjevalca sveta potrdil najbolj z utele\xc5\xa1enjem v merjasca Varaho. Ko se je neko\xc4\x8d za\xc4\x8dela nova era, se je Zemlja potopila v vodovje pra\xc4\x8dasa. In kot mati, ki ne okleva in takoj sko\xc4\x8di za svojim otrokom, ki je padel v vodo, da bi ga re\xc5\xa1ila, je Vi\xc5\xa1nu najprej pomislil, kako bi Zemljo ohranil. Spremenil se je v merjasca, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1o mo\xc4\x8dvirsko \xc5\xbeival in se potopil v praocean. Tam je ubil nevarnega demona Hiranjak\xc5\xa1o, zemljo na svojih velikanskih \xc4\x8dekanih dvignil iz vode in jo tako re\xc5\xa1il pred potopitvijo v pradavni kaos.\n_START_SECTION_\nNarasimha - \xc4\x8dlovek lev\n_START_PARAGRAPH_\nS \xc4\x8detrtim utele\xc5\xa1njem Vi\xc5\xa1nuja se znajdemo v svetu, v katerem \xc5\xbee prebivajo ljudje, vlada pa jim kralj demonov Hiranjaka\xc5\xa1ipu (\xc2\xbbzlato obla\xc4\x8dilo\xc2\xab). Nenehno preganja svojega sina Prahlada, ki veruje v bo\xc5\xbeanstvo oz. v Vi\xc5\xa1nuja. Vi\xc5\xa1nu si mora za zmago nad demonom izmisliti nekaj posebnega, kajti demone (asure) je zelo te\xc5\xbeko premagati, saj se kot prebivalci nekak\xc5\xa1nega vmesnega sveta spretno izogibajo napadom._NEWLINE_Vi\xc5\xa1nu se je zato domislil posebne zvija\xc4\x8de. Utelesil se je v umetelno izdelan steber pri vhodnih vratih demonove pala\xc4\x8de, ki je stal znotraj in obenem zunaj stavbe. Steber je predstavljal bitje, ki je bilo pol lev, pol \xc4\x8dlovek (Narasimha). Ko je demon v somraku pri\xc5\xa1el pred pala\xc4\x8do, se je steber razklal, iz njega pa je nepri\xc4\x8dakovano stopilo silno telo boga v podobi levjega \xc4\x8dloveka. Pobil je demone, ki jih je proti njemu poslal kralj Hiranjaka\xc5\xa1ipu in uni\xc4\x8dil sijajno dvorano v pala\xc4\x8di. Potem je demona polo\xc5\xbeil \xc4\x8dez koleno in mu raztrgal prsi._NEWLINE_Lev je v mnogih kulturah simbol ponosa, \xc4\x8dasti, poguma in mo\xc4\x8di. Zato so Vi\xc5\xa1nuja kot \xc4\x8dloveka leva posebej \xc4\x8dastili pripadniki voja\xc5\xa1ke kaste in kralji. \xc4\x8clani kaste so verjeli, da bo vsak pogumen \xc4\x8dlovek, ki zaupa Vi\xc5\xa1nuju kot ohranjevalcu vesoljskega reda, od njega tudi v najhuj\xc5\xa1em polo\xc5\xbeaju dele\xc5\xbeen pomo\xc4\x8di._NEWLINE_Utele\xc5\xa1enje boga v \xc4\x8dloveka leva je simbol prehoda k vladavini zavesti, ki se je prebudila v \xc4\x8dloveku. Ostanek zgodnjih razvojnih stopenj je surovo in barbarsko klanje demonov in njihovih voditeljev. S Prahladom, demonovim sinom, se pojavi ideja ljube\xc4\x8di predanosti bo\xc5\xbeanskemu (bhakti) na svetu in s tem prava \xc4\x8dlove\xc4\x8dnost: ljubezen in skromnost proti domi\xc5\xa1lavosti in zverinskosti. To je zametek \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega ideala, ki ga je hinduizem razvijal naprej: odpoved jazu v askezi in predanosti bogu.\n_START_SECTION_\nVamana - pritiklavec\n_START_PARAGRAPH_\nPrva \xc5\xa1tiri Vi\xc5\xa1nujeva utele\xc5\xa1enja so se zgodila v kritajugi - prvem od \xc5\xa1irih svetovnih obdobij. Njegovo peto utele\xc5\xa1enje pa je bilo prvo v drugem obdobju, imenovanem tretajuga. V njem so \xc5\xbee obstajali trije svetovi: nebo, Zemlja in podzemlje. Krepostni kralj Bali si je s pobo\xc5\xbenostjo in askezo pridobil nad njimi oblast, ki so jo bogovi ocenili kot Balijevo o\xc5\xa1abnost. Menili so, da njihova mo\xc4\x8d in nadvlada slabita. In kot vedno, kadar so bili zakoni med nbom in Zemljo ogro\xc5\xbeeni, so na pomo\xc4\x8d poklicali Vi\xc5\xa1nuja, ki se je spustil na Zemljo._NEWLINE_Vi\xc5\xa1nu si je spet izmislil nenavadno zvija\xc4\x8do. Balija je presenetil med duhovno vajo in se mu prikazal v podobi neuglednega pritiklavca (Vamana). Skromno ga je prosil, naj mu da za tri korake zemlje, na kateri bo postavil ognji\xc5\xa1\xc4\x8de. Bali je bil osupel zaradi te sme\xc5\xa1ne pro\xc5\xa1nje iz ust pritiklavca in jo je usli\xc5\xa1al. Tedaj pa se je Vi\xc5\xa1nu spremenil v svojo kozmi\xc4\x8dno podobo, ki je sestavljena iz vseh bogov. Mesec in Sonce so njegove o\xc4\x8di, nebo njegova glava, Zemlja noge, ozvezdja njegov pogled, son\xc4\x8dni \xc5\xbearki njegovi lasje, zvezde pa njegove pore. Vi\xc5\xa1nu je z dvema korakoma premeril nebo in Zemljo, a iz spo\xc5\xa1tovanja do Balijeve dobrote se je nato ustalil in mu prepustil nepredirno globino, svet podzemlja._NEWLINE_Avatar pritiklavec je pogosto upodobljen s sen\xc4\x8dnikom, ki ga dr\xc5\xbei v roki, v\xc4\x8dasih pa je simbol \xc5\xbee sam sen\xc4\x8dnik. Sen\xc4\x8dnik oz. son\xc4\x8dnik je preponavno znamenje indijskih duhovnikov iz kaste brahmanov. Njemu je podoben drug zanimiv simbol: \xc5\xa1amani v osrednji Aziji so kot znak magi\xc4\x8dne mo\xc4\x8di, ki je zna\xc4\x8dilna za njihove psihoaktivne svete gobe, poznali postavo pritiklavca (\xc5\xa1krata) pod gobo. Nekateri raziskovalci menijo, da je mu\xc5\xa1nica tista skrivnostna rastlina, ki je opisana v spisih vedskih Arijcev\n_START_SECTION_\nPara\xc5\xa1u - Rama - Rama s sekiro\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nu je moral priti na Zemljo kot \xc5\xa1esto utele\xc5\xa1nje, ker so \xc4\x8dlani kaste vojakov, knezov in kraljev (k\xc5\xa1atrijev) postali objestni. Za\xc4\x8deli so se izdajati za gospodarje sveta in si drznili preganjati duhovnike] ter si domi\xc5\xa1ljali, da bodo z neba pregnali bogove. Da bi se bo\xc5\xbeji red ohranil, je bilo Vi\xc5\xa1njujevo posredovanje neizogibno. Utelesil se je v Ramo s sekiro (Para\xc5\xa1u Rama) in s silnimi udarci vojake pobil._NEWLINE_Para\xc5\xa1u Rama je bil rojen v duhovni\xc5\xa1ki kasti brahmanov, a je bil nenavadno mo\xc4\x8dan in bolj divji bojevnik od vseh drugih k\xc5\xa1atrijev. Ko je izvedel, da je kralj Ard\xc5\xbeuna s sinovi ukradel kravo izobilja (surabhi), ki izpolnjuje vse \xc5\xbeelje, se je zelo razjezil. Krava je simbol neba, ki je \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu dajala sveto mleko \xc5\xbeivljenja. Vi\xc5\xa1nu je \xc5\xbeelel zlomiti o\xc5\xa1abnost in ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko tiranijo k\xc5\xa1atrijev. Prisegel je da \xc5\xa1el iztrebiti vse k\xc5\xa1atrije. V \xc5\xa1tevilnih bitkah je nizal zmago za zmago in zgodbo o tem pripoveduje znameniti indijski ep Mahabharata._NEWLINE_Toda Vi\xc5\xa1nu kaste vojakov ni povsem uni\xc4\x8dil, kajti vite\xc5\xa1ka dr\xc5\xbea, ki so jo utele\xc5\xa1ali in h kateri je sodilo tudi varstvo ubogih in \xc5\xa1ibkih, ni smela izginiti. Zato je dovolil, da so potomci vojakov kasto obnovili.\n_START_SECTION_\nRama - junak Ramajane\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nu se v sedmem utele\xc5\xa1enju spet pojavi kot Rama, sin mogo\xc4\x8dnega kralja Da\xc5\xa1aratha. A, \xc4\x8de je prej\xc5\xa1njem utele\xc5\xa1enju \xc5\xa1e \xc5\xbeelel uni\xc4\x8diti voja\xc5\xa1ko kasto k\xc5\xa1atrijev, je zdaj sam zgleden k\xc5\xa1atri. Bog \xc5\xbeivi v tej podobi zato, da bi ljudem pokazal, kako je mogo\xc4\x8de \xc5\xbeiveti vite\xc5\xa1ko, a se vendarle dr\xc5\xbeati bo\xc5\xbejih zakonov._NEWLINE_Ramajana, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbRamovo \xc5\xbeivljenje\xc2\xab\xc2\xa0je najstarej\xc5\xa1i ep sanskrtske knji\xc5\xbeevnosti, napisal naj bi ga legendarni modrec Valmiki. V njem je opisano \xc5\xbeivljenje Vi\xc5\xa1nuja, utele\xc5\xa1enega v Rami. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pripovedi je Ramova soproga Sita, ki jo je kralj demonov Ravana ugrabil in odpeljal na \xc5\xa0rilanko. Rama s pomo\xc4\x8djo zvestega boga opic Hanumana, demone premaga in se s Sito vrne v doma\xc4\x8de mesto Ajodhja; tu Sita umre in odide v nebo.\n_START_SECTION_\nKri\xc5\xa1na - pastirski bog\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nu ob koncu tretje ere (dvaparajuga) z osmim utele\xc5\xa1enjem postane Kri\xc5\xa1na, ker \xc5\xbeeli brez usmiljenja pobiti demone, zlasti okrutnega Kamso. Za \xc4\x8dastilce boga Vi\xc5\xa1nuja je Kri\xc5\xa1na pojavna oblika Odre\xc5\xa1enika._NEWLINE_Malo pred za\xc4\x8detkom na\xc5\xa1e ere se je Vi\xc5\xa1nu utelesil v lepega in ljubeznivega kraljevega sina Kri\xc5\xa1no. To bitje je nasprotje izrojenosti oblasti in razko\xc5\xa1ja, ki je prizadela \xc4\x8dastitljivi rod Jadavov. Do tega je pri\xc5\xa1lo zaradi okrutnega vladarja Kamse, ki se je rodil iz ljubezenske avanture njegove matere z demonom (asuro). Kamsa je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtno uni\xc4\x8devati uveljavljeni moralni red. Spodkopal je ugled \xc5\xbeenske, saj je, med drugim, svojo sestro, \xc4\x8darovnico, uporabil kot angela smrti: za Kamso si je prsi natrla s strupom, potem pa se je \xc5\xa1la materam ponujat za dojiljo. Na ta na\xc4\x8din je Kamsa ustvaril podobo \xc5\xbeenske kot morilke otrok. Ukazal je zaklati tudi svete krave in u\xc5\xbeival je njihovo meso. Predvsem pa je preganjal varuhe vere, ker je \xc5\xbeelel izbrisati spomin na trojstvo indijskih bogov, Brahme, Vi\xc5\xa1nuja in \xc5\xa0ive, zlasti pa na Vi\xc5\xa1nuja._NEWLINE_Ko se je Vasudevi in njegovi dru\xc5\xbeici Devaki iz rodu Jadavov rodil sin Kri\xc5\xa1na, sta ga skrila pri nekem pastirskem plemenu, ker je Kamsa, vznemirjen zaradi prerokovanj svojih demonskih svetovalcev, ukazal umoriti vse otroke v upanju, da bo med njimi tudi Kri\xc5\xa1na in se ga bo tako tudi znebil. Toda Kri\xc5\xa1no je pred Kamsovimi napadi vedno re\xc5\xa1ilo bo\xc5\xbeje posredovanje. Z lepo pastirico Radho in mnogimi drugimi kravjimi pastiricami (gopi) je sre\xc4\x8dno \xc5\xbeivel v ljubezni in bla\xc5\xbeenosti. Par Kri\xc5\xa1na in Radha ponazarja ve\xc4\x8dno ljubezen med \xc4\x8dlovekom in bogom. Kri\xc5\xa1na je kon\xc4\x8dno ubil Kamso, sedel na prestol in Vi\xc5\xa1nujev kult je dosegel nov razcvet. Kri\xc5\xa1nova smrt je pomenila za\xc4\x8detek mra\xc4\x8dne \xc4\x8detrte in zadnje ere (kalijuga)._NEWLINE_Kri\xc5\xa1na je v hinduizmu zelo spo\xc5\xa1tovan in posve\xc4\x8dena mu je tudi slavna Bhagavadgita (\xc2\xbbPesem vzvi\xc5\xa1enega\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbGospodova pesem\xc2\xab), eno najpomembnej\xc5\xa1ih hindujskih besedil. Kri\xc5\xa1na v njem kot voznik bojnega voza pou\xc4\x8duje junaka Ard\xc5\xbeuno in mu razlaga poti joge kot mo\xc5\xbenost za zdru\xc5\xbeitev z\xc2\xa0\xc2\xbbnajvi\xc5\xa1jo resni\xc4\x8dnostjo\xc2\xab. Ukvarjanje z nauki Bhagavadgite je v tradicionalni indijski dru\xc5\xbeini del vsakodnevne verske vzgoje.\n_START_SECTION_\nVi\xc5\xa1nu kot Buda\n_START_PARAGRAPH_\nKako prilagodljiv je hinduizem nam pove dejstvo, da se je Sidharta Gautama kot Buda, ustanovitelj budizma, \xc4\x8dez no\xc4\x8d spremenil v utele\xc5\xa1enje boga Vi\xc5\xa1nuja, obenem pa je postalo o\xc4\x8ditno rivalstvo med budisti in privr\xc5\xbeenci Vi\xc5\xa1nuja. Ta naj bi se na za\xc4\x8detku na\xc5\xa1e ere (kalijuga) v devetem utele\xc5\xa1enju na Zemlji pojavil kot Buda._NEWLINE_Od 6. st pr. n. \xc5\xa1t. je za\xc4\x8delo nara\xc5\xa1\xc4\x8dati nezadovoljstvo prebivalcev zaradi verske oblasti in nadzora, ki jo je za\xc4\x8dela izvajati brahmanska kasta. Mnogi ljudje so hrepeneli po novi duhovni usmeritvi. Iskalci boga so vsepovsod hodili po de\xc5\xbeeli in oznanjali svoje nove nauke in nekateri od njih so se ohranili vse do danes. Najpomembnej\xc5\xa1i je bil nauk princa Sidharte Gautame iz kraljestva \xc5\xa0akja, ki je po dolgih letih iskanja do\xc5\xbeivel v globokem razmi\xc5\xa1ljanju pod nekim figovcem razsvetljenje. Ko je vstal izpod drevesa, je bil\xc2\xa0\xc2\xbbRazsvetljeni\xc2\xab\xc2\xa0in za\xc4\x8del je oznanjati nauk budizma._NEWLINE_V 11. st. so v Indijo z zahoda za\xc4\x8dele vdirati islamske vojske in to je pomenilo konec Budovega nauka v njegovi domovini. Budizem je bil odrinjen v odro\xc4\x8dne kraje de\xc5\xbeele in novo domovino si je na\xc5\xa1el v Tibetu, na Kitajskem in jugovzhodni Aziji. Toda hinduizem si je v tistem \xc4\x8dasu Budo \xc5\xbee davno prisvojil, saj je v njem pustil globoke sledove, ki jih ni bilo mogo\xc4\x8de zbrisati. Brahmani so tekmeca spremenili v zagovornika njihove vere in Buda povzdignili v avatarja oziroma v utele\xc5\xa1enje Vi\xc5\xa1nuja.\n_START_SECTION_\nKalki - beli konj\n_START_PARAGRAPH_\nVi\xc5\xa1nujevo deseto in zadnje utele\xc5\xa1enje je najbolj nenavadno. Je utele\xc5\xa1enje prihajajo\xc4\x8dega boga in Vi\xc5\xa1nu se v njem \xc5\xa1e ni inkarniral na Zemlji. Po ju\xc5\xbeno-indijskem izro\xc4\x8dilu se bo Vi\xc5\xa1nu pojavil kot beli konj Kalki, po brahmanskem knji\xc5\xbeevnem izro\xc4\x8dilu pa bo kot jezdec Kalki pri\xc5\xa1el na belem konju Devadati._NEWLINE_V hinduizmu prevladuje prepri\xc4\x8danje, da po Budi, devetem Vi\xc5\xa1nujevem avatarju, obstajajo samo \xc5\xa1e delni avatarji. To pa zato, ker je svet zdaj v eri kalijuga. V tem mra\xc4\x8dnem obdobju se je ohranila le \xc5\xa1e \xc4\x8detrtina po\xc5\xa1tenosti, spiritualnih naporov ni ve\xc4\x8d, duhovna spoznanja so pozabljena, prevladujejo zlo, bolezen, jeza, zavist, grabe\xc5\xbeljivost, vojna in obup. Kalijuga se bo kon\xc4\x8dala z velikim uni\xc4\x8denjem sveta. Po njem bo nastopila Brahmanova no\xc4\x8d, v kateri bo Brahma spal 4320 milijonov let, do naslednjega stvarjenja sveta in za\xc4\x8detka\xc2\xa0\xc2\xbbvelikega kro\xc5\xbeenja vseh \xc4\x8dasov" (mahajuga). Propad bodo povzro\xc4\x8dili demoni (asure), ki bodo ljudem zameglili duh in jih odvrnili od prave poti._NEWLINE_Ob koncu te ere bo pri\xc5\xa1el Vi\xc5\xa1nu kot jezdec na belem konju Kalki. Konj je prispodoba mogo\xc4\x8dnosti, bela barva pa mo\xc4\x8di, ki jo bo imel prihajajo\xc4\x8di Vi\xc5\xa1nu. Z me\xc4\x8dem bo premagal demone, a propada sedanjega sveta ne bo mogel prepre\xc4\x8diti. Svet bo potonil in naredil prostor za nov cikel bo\xc5\xbejih utele\xc5\xa1enj.'