b"\n_START_ARTICLE_\nLogaritemsko ra\xc4\x8dunalo\n_START_PARAGRAPH_\nLogar\xc3\xadtemsko ra\xc4\x8dun\xc3\xa1lo (po doma\xc4\x8de imenovano\xc2\xa0\xc2\xbbreh'n\xc5\xa1iber\xc2\xab, iz nem\xc5\xa1ke besede Rechenschieber) je preprost analogni ra\xc4\x8dunalnik, podoben ravnilu, po navadi sestavljen iz treh vpetih umerjenih tra\xc4\x8dnih letev in drse\xc4\x8dega okvirja. V splo\xc5\xa1nem so ga uporabljali do 1970. ko so ga zamenjala elektronska ra\xc4\x8dunala.\n_START_SECTION_\nOsnovni pojmi\n_START_PARAGRAPH_\nNajpreprostej\xc5\xa1e logaritmi\xc4\x8dno ra\xc4\x8dunalo s pomo\xc4\x8djo dveh logaritmi\xc4\x8dnih lestvic (skal) omogo\xc4\x8da mno\xc5\xbeenje in deljenje, ra\xc4\x8dunski operaciji, ki sta pri ra\xc4\x8dunanju na roko \xc4\x8dasovno zahtevni in naklonjeni napakam. Uporabnik dolo\xc4\x8di lego decimalne vejice v rezultatu na podlagi miselne ocene. Pri ra\xc4\x8dunih, ki zahtevajo tudi se\xc5\xa1tevanje in od\xc5\xa1tevanje, se ti dve operaciji naredita na papirju in ne na logaritemskem ra\xc4\x8dunalu. Nekatera logaritemska ra\xc4\x8dunala so imela na hrbtni strani dodan pripomo\xc4\x8dek za se\xc5\xa1tevanje in od\xc5\xa1tevanje (imenovan tudi\xc2\xa0\xc2\xbbadiator\xc2\xab)._NEWLINE_V resnici imajo tudi najbolj osnovna logaritemska ra\xc4\x8dunala ve\xc4\x8d kot dve lestvici. Ve\xc4\x8dina je sestavljena iz treh ravnih letev enake dol\xc5\xbeine, poravnanih in povezanih, tako da se lahko srednja letev (jezi\xc4\x8dek) premika po dol\xc5\xbeini glede na drugi dve. Zunanji letvi sta nepomi\xc4\x8dni in se njuni legi med seboj ne spreminjata. Nekatera logaritemska ra\xc4\x8dunala imajo lestvice na obeh straneh ra\xc4\x8dunal in drse\xc4\x8de letve. Nekatera imajo lestvice na eni strani nepomi\xc4\x8dnih letev in na obeh straneh drse\xc4\x8de letve. Nekatera pa imajo lestvice le na eni strani. Drse\xc4\x8di okvir z eno ali ve\xc4\x8d navpi\xc4\x8dnimi \xc4\x8drtami lahko bele\xc5\xbei vmesni rezulat na katerikoli lestvici. Uporablja se tudi za iskanje odgovarjajo\xc4\x8dih to\xc4\x8dk na lestvicah, ki si niso sosednje._NEWLINE_\xc5\xa0e bolj zapletena logaritemska ra\xc4\x8dunala omogo\xc4\x8dajo tudi druge operacije, korenjenje, potenciranje, logaritmiranje in ra\xc4\x8dunanje trigonometri\xc4\x8dnih funkcij. Matemati\xc4\x8dni ra\xc4\x8duni se v splo\xc5\xa1nem izvedejo s poravnavo oznake na drse\xc4\x8di srednji letvi z oznako na eni od nepomi\xc4\x8dnih letev in z razbiranjem relativne lege drugih oznak na letvah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLogaritemsko ra\xc4\x8dunalo so izumili med letoma 1620 in 1630, kmalu zatem, ko je John Napier leta 1614 objavil delo o logaritmih. Edmund Gunter iz Oxforda je leta 1620 razvil ra\xc4\x8dunsko pripravo z eno logaritemsko lestvico. Le-to so lahko s pomo\xc4\x8djo drugih merilnih priprav uporabljali za mno\xc5\xbeenje in deljenje. Leta 1630 je William Oughtred izumil kro\xc5\xbeno logaritemsko ra\xc4\x8dunalo in leta 1632 zdru\xc5\xbeil Gunterjevi ra\xc4\x8dunali, ter tako izdelal pripravo, ki je bila podobna sodobnemu logaritemskemu ra\xc4\x8dunalu. Kakor njegov sodobnik Isaac Newton je tudi Oughtred posredoval svoje zamisli \xc5\xa1tudentom zasebno in tudi ni hitel z objavljanjem svojih del. Kakor Newton se je s svojim nekdanjim \xc5\xa1tudentom Richardom Delamainom zapletal v ostre spore glede prvenstva. Oughtredove zamisli je objavil njegov \xc5\xa1tudent William Forster leta 1632 in 1653._NEWLINE_Leta 1722 je Warner predstavil dvajsetere in tridesetere lestvice. Leta 1755 je Everard vklju\xc4\x8dil obrnjeno lestvico. Logaritemsko ra\xc4\x8dunalo, ki vsebuje vse te lestvice, je obi\xc4\x8dajno znano kot\xc2\xa0\xc2\xbbve\xc4\x8dfazno\xc2\xab\xc2\xa0ra\xc4\x8dunalo._NEWLINE_\xc5\xa0e sodobnej\xc5\xa1o obliko je leta 1859 izdelal francoski topni\xc4\x8darski poro\xc4\x8dnik in matematik Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e Mannheim. V tem \xc4\x8dasu so se ljudje za\xc4\x8deli profesionalno ukvarjati s tehniko in za\xc4\x8deli na \xc5\xa1iroko uporabljati logaritemska ra\xc4\x8dunala v Evropi. V ZDA so jih za\xc4\x8deli uporabljati leta 1881, ko je Edwin Thacker predstavil valjasto logaritemsko ra\xc4\x8dunalo. Dvojno logaritemsko ra\xc4\x8dunalo je izumil William Cox leta 1891. Izdelovalo ga je podjetje Keuffel and Esser Co. iz New Yorka._NEWLINE_Med 2. svetovno vojno so bombardirji in navigatorji pri hitrih izra\xc4\x8dunih uporabljali posebna logaritemska ra\xc4\x8dunala. Eden od uradov Vojne mornarice ZDA je dejansko izdelal splo\xc5\xa1no\xc2\xa0\xc2\xbbohi\xc5\xa1je\xc2\xab\xc2\xa0za logaritemsko ra\xc4\x8dunalo z aluminijastim telesom in plasti\xc4\x8dnim okvirjem, v katerega so lahko vlo\xc5\xbeili celuloidne kartice, tiskane na obeh straneh, za razli\xc4\x8dne izra\xc4\x8dune. Ta na\xc4\x8din so najprej uporabili pri ra\xc4\x8dunanju dosega, porabe goriva in vi\xc5\xa1ine za letala in ga potem priredili za uporabo v druge namene._NEWLINE_V 1950. in 60. letih 20. stoletja je logaritemsko ra\xc4\x8dunalo predstavjalo poklic in\xc5\xbeenirjev, podobno kot je stetoskop predstavljal poklic zdravnikov. Nem\xc5\xa1ki raketni in\xc5\xbeenir Wernher von Braun je po vojni s seboj v ZDA vzel dve logaritemski ra\xc4\x8dunali Nestler iz 30. let 20. stoletja. Nikoli ni uporabljal drugih ra\xc4\x8dunal. Logaritemska ra\xc4\x8dunala so mu pri hitrem ra\xc4\x8dunanju parametrov raketnih konstrukcij in drugih ra\xc4\x8dunih o\xc4\x8ditno odli\xc4\x8dno slu\xc5\xbeila._NEWLINE_Nekateri \xc5\xa1tudentje tehnike in in\xc5\xbeenirji so s seboj v pasovih nosili desetpal\xc4\x8dna logaritemska ra\xc4\x8dunala ali pa so imeli deset ali dvajsetpal\xc4\x8dna logaritemska ra\xc4\x8dunala doma ali v slu\xc5\xbebi za natan\xc4\x8dno delo in so s seboj nosili petpal\xc4\x8dna. Vse to se je kon\xc4\x8dalo v 70. letih 20. stoletja, ko so jih popolnoma nadomestila majhna ra\xc4\x8dunala. Zadnji \xc5\xbeebelj v krsto so zabila znanstvena \xc5\xbeepna ra\xc4\x8dunala, ki so imela tudi trigonometri\xc4\x8dne in logaritemske funkcije. Prvo tak\xc5\xa1no ra\xc4\x8dunalo HP-35 je izdelalo podjetje Hewlett-Packard leta 1972._NEWLINE_Leta 2004 sta si raziskovalca izobrazbe David B. Sher in Dean C. Nataro zamislila novo vrsto logaritemskega ra\xc4\x8dunala na podlagi prostafareze, algoritma za hitro izra\xc4\x8dunavanje zmno\xc5\xbekov, ki so ga uporabljali v 16. in zgodnjem 17. stoletju pred logaritmi. Nih\xc4\x8de pa ni pokazal velikega zanimanja za njun prototip."