b'\n_START_ARTICLE_\nJedrska elektrarna\n_START_PARAGRAPH_\nJedrska elektrarna ali nuklearna elektrarna je elektrarna, podobna termoelektrarni, kjer pa je primarni vir toplote jedrski reaktor. Konstrukcijsko je jedrska elektrarna sestavljena iz dveh delov: v jedrskem delu iz energije, ki se sprosti pri cepitvi atomskih jeder, nastaja toplota, ki greje vodo v primarnem sistemu. Primarna voda v uparjalniku preko notranje stene uparjalnika prena\xc5\xa1a toploto na sekundarno stran, termoelektrarni\xc5\xa1ki del. Tam se zaradi ni\xc5\xbejega tlaka voda sekundarnega sistema upari. Primarna in sekundarna voda se ne me\xc5\xa1ata, med njima se prena\xc5\xa1a le toplota, potrebna za proizvodnjo pare. V tem obi\xc4\x8dajnem delu para poganja turbino. Naloga turbine je, da iz toplote (para) proizvaja mehansko energijo (vrtenje oz. rotacija turbine), to pa elektri\xc4\x8dni generator pretvori v elektri\xc4\x8dno energijo. S tem je postopek pretvorbe jedrske energije v elektri\xc4\x8dno energijo zaklju\xc4\x8den._NEWLINE_Investicija v izgradnjo nove elektrarne sicer s \xc4\x8dasom pada, je pa za zagotavljanje varnega obratovanja \xc5\xa1e vedno relativno visoka; kasneje, ko je elektrarna zgrajena, pa so stro\xc5\xa1ki proizvodnje energije relativno nizki. Pri jedrski elektrarni cena goriva predstavlja le majhen dele\xc5\xbe obratovalnih stro\xc5\xa1kov - npr. podvojitev cen urana na svetovnem trgu povi\xc5\xa1a ceno proizvodnje samo za 5\xc2\xa0%. Zaradi stabilnosti proizvodnje se jedrske elektrarne uporablja predvsem za stalno zagotavljanje pokrivanja osnovnih potreb po elektri\xc4\x8dni energiji \xe2\x80\x93 t.i. \xc2\xbbobratovanje v pasu\xc2\xab. Sodobni reaktorji potrebujejo menjavo goriva vsakih 18 mesecev, postopek menjave in hkratnega vzdr\xc5\xbeevanja vitalnih delov (remont) traja nekaj tednov. Kazalec izkori\xc5\xa1\xc4\x8denosti pri jedrskih elektrarnah je pribli\xc5\xbeno 90\xc2\xa0%; za primerjavo: kazalec izkori\xc5\xa1\xc4\x8denosti pri vetrni elektrarni je pribli\xc5\xbeno 30\xc2\xa0%, pri elektrarni na son\xc4\x8dne celice pa 10-20\xc2\xa0%._NEWLINE_Marca 2019 je bilo po svetu aktivnih 454 jedrskih elektrarn, 54 pa jih je v izgradnji. Na obmo\xc4\x8dju Slovenije deluje ena jedrska elektrarna, Nuklearna elektrarna Kr\xc5\xa1ko, ki proizvede pribli\xc5\xbeno 40 odstotkov vse proizvedene elektri\xc4\x8dne energije v Sloveniji. Gre za edino jedrsko elektrarno na podro\xc4\x8dju nekdanje Jugoslavije, ki deluje od leta 1981 bo po vsej verjetnosti obratovala vse do leta 2043. Zgrajena je bila na podlagi samoupravnega sporazuma med Hrva\xc5\xa1ko in Slovenijo, ki sta vsaka vlo\xc5\xbeili polovico sredstev in tudi prejemata vsaka polovico proizvedene energije._NEWLINE_Pri vrednotenju prednosti in slabosti jedrskih elektrarn je poleg ekonomskih dejavnikov zaradi mo\xc5\xbenega geografsko \xc5\xa1irokega vpliva morebitnih nesre\xc4\x8d upo\xc5\xa1tevati tudi okoljske, politi\xc4\x8dne in \xc4\x8dustvene dejavnike. Kot prednosti so obi\xc4\x8dajno na\xc5\xa1tete: ne proizvajajo onesna\xc5\xbeujo\xc4\x8dih izpustov, ne pripomorejo k globalnemu segrevanju, zelo nizki stro\xc5\xa1ki goriva, nizki okoljski vpliv prevoza visoko koncentriranega goriva, posredni vplivi raziskav na ostale panoge in mo\xc5\xbena zelo dolga \xc5\xbeivljenjska doba uporabe. Med slabosti pa obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1tejemo visoke stro\xc5\xa1ke in te\xc5\xbeavno skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje nevarnih radioaktivnih odpadkov, mo\xc5\xbene katastrofalne posledice nesre\xc4\x8d, vpliv izpustov tople vode na lokalno vodno \xc5\xbeivljenje, pogosto negativna podoba v javnosti, gradnja in varna razgradnja sta izjemno dragi ter nezmo\xc5\xbenost hitrega prilagajanja obratovanja glede na trenutne potrebe v elektri\xc4\x8dnem omre\xc5\xbeju.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dna energija je bila prvi\xc4\x8d proizvedena z uporabo jedrskega reaktorja X-10 Graphite Reactor, 3. septembra 1948, v mestu Oak Ridge v ZDA. To je bila prva jedrska elektrarna, ki je napajala \xc5\xbearnico. Prva jedrska elektrarna, ki je napajala elektri\xc4\x8dno omre\xc5\xbeje, je bila zagnana 27. junija 1954 v mesto Obninsk v takratni Sovjetski zvezi. Prva komercialna jedrska elektrarna je bila zagnana 17. oktobra 1956 v mestu Calder Hall v Veliki Britaniji. Prva komercialna jedrska elektrarna, ki je bila namenjena izklju\xc4\x8dno proizvodnje elektri\xc4\x8dni energije (elektrarna v Calder Hallu je proizvajala tudi plutonij) pa je bila v elektrarna Shippingport v ZDA, ki je bila priklju\xc4\x8dena v omre\xc5\xbeje 18. decembra 1957.\n_START_SECTION_\nSestavni deli\n_START_PARAGRAPH_\nGlavne komponente dana\xc5\xa1njih jedrskih elektrarn so:_NEWLINE_\xc2\xb7 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Reaktorska zgradba_NEWLINE_o \xc2\xa0Jedrsko gorivo_NEWLINE_o \xc2\xa0Sredica jedrskega reaktorja_NEWLINE_o \xc2\xa0Moderator nevtronov_NEWLINE_o \xc2\xa0Hladilo (obi\xc4\x8dajno je moderator isto\xc4\x8dasno hladilo - voda)_NEWLINE_o \xc2\xa0Regulacijske palice_NEWLINE_o \xc2\xa0Reaktorska posoda_NEWLINE_\xc2\xb7 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Proizvodnja pare_NEWLINE_o \xc2\xa0\xc4\x8crpalka_NEWLINE_o \xc2\xa0Uparjalniki_NEWLINE_\xc2\xb7 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Proizvodnja elektri\xc4\x8dne energije_NEWLINE_o \xc2\xa0Parna turbina_NEWLINE_o \xc2\xa0Elektri\xc4\x8dni generator (polinkaj)_NEWLINE_o \xc2\xa0Kondenzator_NEWLINE_o \xc2\xa0Hladilni stolp_NEWLINE_o \xc2\xa0Sistem za ravnanje z gorivom in bazen za izrabljeno jedrsko gorivo_NEWLINE_\xc2\xb7 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Varnostni sistemi_NEWLINE_o \xc2\xa0Varovalni sistem reaktorja_NEWLINE_o \xc2\xa0Zasilni dizelski generatorji_NEWLINE_o \xc2\xa0Sistem za zasilno hlajenje sredice (ECCS)_NEWLINE_o \xc2\xa0Zadr\xc5\xbeevalni hram_NEWLINE_\xc2\xb7 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0 \xc2\xa0Upravljanje_NEWLINE_o \xc2\xa0Komandna soba\n_START_SECTION_\nSistemi\n_START_PARAGRAPH_\nPretvorba toplotne energije v elektri\xc4\x8dno poteka podobno kot v termoelektrarni. Toplota, ki se spro\xc5\xa1\xc4\x8da ob cepitvi v jedrskem reaktorju greje hladilo. Odvisno od tipa reaktorja je to lahko voda, plin ali celo teko\xc4\x8da kovina. Hladilo v uparjalniku segreva in uparja vodo. Visokotla\xc4\x8dna odte\xc4\x8de v ve\xc4\x8dstopenjsko parno turbino, v kateri se razpenja, tako da se del njene toplotne notranje energije pretvori v delo za pogon rotorja turbine, ki poganja elektri\xc4\x8dni generator. Para iz turbine odte\xc4\x8de v kondenzator. Kondenzator je prenosnik toplote, ki ga obi\xc4\x8dajno hladi voda iz reke ali hladilnega stolpa. Para v njem kondenzira, kondenzat te\xc4\x8de nazaj v uparjalnik. Opisani ciklus imenujemo Rankinov kro\xc5\xbeni proces.\n_START_SECTION_\nJedrski reaktor\n_START_PARAGRAPH_\nJedrski reaktor je srce elektrarne. V sredici reaktorja se spro\xc5\xa1\xc4\x8da toplota jedrske cepitve, ki jo prejme hladilo in na ta na\xc4\x8din odvaja energijo iz reaktorja._NEWLINE_V jedrskih reaktorjih poteka veri\xc5\xbena reakcija, obi\xc4\x8dajno v uranovem gorivu. Uran je zelo gosta kovina, precej raz\xc5\xa1irjena na Zemlji. Prisoten je v mnogih kamninah kot tudi v morski vodi. V naravi se uran pojavlja v dveh izotopih: kot uran-238 (U-238), ki ga je 99,3\xc2\xa0% in uran-235 (U-235), ki ga je 0,7\xc2\xa0%. Izotopi so atomi istega elementa z razli\xc4\x8dnim \xc5\xa1tevilom nevtronov. Razli\xc4\x8dni izotopi istega elementa imajo razli\xc4\x8dne fizikalne lastnosti. Na primer, jedro U-235 se cepi in pri tem odda veliko energije. Izotop U-238 nima te lastnosti, kljub temu da gre za isti element. Razli\xc4\x8dni izotopi imajo tudi razli\xc4\x8dne razpolovne dobe. Razpolovna doba je \xc4\x8das v katerem razpade polovica radioaktivnih jeder. U-238 ima razpolovno dobo 4,5 milijarde let, U-235 pa 0,70 milijarde let. Zato je U-238 tudi manj radioaktiven._NEWLINE_Jedrski reaktorji so vir radioaktivnega sevanja in morajo biti obdani s za\xc5\xa1\xc4\x8ditno zgradbo, ki absorbira sevanje in prepre\xc4\x8duje izpuste radioaktivnih snovi v okolje.\n_START_SECTION_\nParna turbina\n_START_PARAGRAPH_\nNamen parne turbine je pretvorba notranje toplotne energije pare v mehansko energijo. Turbina je navadno name\xc5\xa1\xc4\x8dena v zgradbi, ki je gradbeni\xc5\xa1ko lo\xc4\x8dena od reaktorske zgradbe. Os turbine je obi\xc4\x8dajno orientirana tako, da v primeru, da jo raznese, njeni deli ne morejo zleteti proti reaktorski zgradbi._NEWLINE_V primeru tla\xc4\x8dnovodnega jedrskega reaktorja (kot je npr. Jedrska elektrarna Kr\xc5\xa1ko), je parna turbina del sekundarnega kroga in lo\xc4\x8dena od primarnega kroga, ki vsebuje reaktor. Morebitno pu\xc5\xa1\xc4\x8danje uparjalnikov je mogo\xc4\x8de zaznati z nadzorom radioaktivnosti pare. Za razliko od tega v vrelnih jedrskih reaktorjih radioaktivno hladilo te\xc4\x8de direktno skozi parne turbine. Turbina zato spada v radiolo\xc5\xa1ko nadzorovano podro\xc4\x8dje elektrarne.\n_START_SECTION_\nElektri\xc4\x8dni generator\n_START_PARAGRAPH_\nElektri\xc4\x8dni generator pretvarja mehansko energijo iz turbin v elektri\xc4\x8dno energijo.\n_START_SECTION_\nVarnostni ventili\n_START_PARAGRAPH_\nVarnostni ventili prepre\xc4\x8dujejo nesre\xc4\x8de (eksplozijo cevi ali reaktorske posode), ki bi nastale zaradi previsokega tlaka. V primeru nesre\xc4\x8de se odprejo in so sposobni prena\xc5\xa1ati maksimalni pretok teko\xc4\x8din ob zelo majhnem pove\xc4\x8danju tlaka.\n_START_SECTION_\nGlavni kondenzator\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni kondenzator je velik prenosnik toplote, ki paro, po izstopu iz turbine kondenzira nazaj v vodo, to pa \xc4\x8drpalke pre\xc4\x8drpajo nazaj v uparjalnik (pri tla\xc4\x8dnovodnih reaktorjih) ali v reaktor (pri vrelnih reaktorjih). V glavnem kondenzatorju pride para v stik s tiso\xc4\x8dimi cevmi, znotraj katerih se pretaka hladna voda iz okolja (npr. reke, morja ali hladilnega stolpa). Jedrska elektrarna Kr\xc5\xa1ko (polinkaj) uporablja za hlajenje kondenzatorja vodo iz reke Save.\n_START_SECTION_\nNapajalne \xc4\x8drpalke\n_START_PARAGRAPH_\nNapajalne \xc4\x8drpalke imajo nalogo, da povi\xc5\xa1ajo tlak vode (kondenzata) in jo vrnejo v uparjalnike (pri tla\xc4\x8dnovodnih reaktorjih) ali v reaktorski sistem (pri vrelnih reaktorjih).\n_START_SECTION_\nOskrba z zasilno elektri\xc4\x8dno energijo\n_START_PARAGRAPH_\nJedrske elektrarne imajo za primer nesre\xc4\x8de ve\xc4\x8d virov zasilne elektri\xc4\x8dne energije izven lokacije. Razen tega imajo na lokaciji tudi lastne dizelske agregate, ki lahko v primeru nesre\xc4\x8de napajajo varnostne sisteme. Jedrska elektrarna Kr\xc5\xa1ko lahko npr. dobi zasilno elektri\xc4\x8dno energijo iz slede\xc4\x8dih virov: visokonapetostno omre\xc5\xbeje, po rezerviranem daljnovodu iz plinske elektrarne Brestanice ali iz treh lastnih dizelskih agregatov.\n_START_SECTION_\nEkonomi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomi\xc4\x8dnost novih jedrskih elektrarn v primerjavi z drugimi tipi elektrarn je predmet debat, v katerih nastopajo tudi politi\xc4\x8dni kriteriji. Tipi\xc4\x8dno so za jedrske elektrarne zna\xc4\x8dilni visoki kapitalski stro\xc5\xa1ki izgradnji in nizki obratovalni stro\xc5\xa1ki (gorivo ter vzdr\xc5\xbeevanje). Znaten stro\xc5\xa1ek jedrskih elektrarn predstavlja tudi razgradnja elektrarne po koncu njene \xc5\xbeivljenjske dobe, odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov._NEWLINE_Jedrske elektrarne ne prispevajo k emisijam ogljikovega dioksida, ki je eden izmed razlogov za globalno segrevanje. Zato jedrske prihranijo pri obdav\xc4\x8ditvah na ra\xc4\x8dun izpustov CO\xe2\x82\x82.'