b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Singer\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSingerjevi star\xc5\xa1i so judovskega porekla. Njegov o\xc4\x8de je uva\xc5\xbeal kavo in \xc4\x8daj, mama pa se je ukvarjala z medicino. Njegove stare star\xc5\xa1e po o\xc4\x8detovi strani so nacisti ubili v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du \xc5\x81\xc3\xb3d\xc5\xba, starega o\xc4\x8deta po materini strani pa v koncentracijskem tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Theresienstadt. Leta 1938 so njegovi star\xc5\xa1i po priklju\xc4\x8ditvi Avstrije nacisti\xc4\x8dni Nem\xc4\x8diji emigrirali v Avstralijo, kjer je bil 6. 7. 1946 v Melbournu rojen Singer. Star\xc5\xa1i mu v mladosti niso vsiljevali nikakr\xc5\xa1nih verskih prepri\xc4\x8danj, saj so tudi sami le redko praznovali judovske praznike. Zato je v svojih najstni\xc5\xa1kih letih odklonil svojo bar micvo in odrasel v ateista. _NEWLINE_Kasneje je najprej \xc5\xa1tudiral na Preshil in Scotch College, nato pa je svoje izobra\xc5\xbeevanje nadaljeval na podro\xc4\x8dju prava, zgodovine in filozofije na Univerzi v Melbournu, kjer je leta 1967 prejel diplomo, dve leti kasneje pa na tezo \xe2\x80\x9cZakaj bi moral biti moralen?\xe2\x80\x9d \xc5\xa1e magisterij. Leta 1968 se je poro\xc4\x8dil z \xc5\xbeeno Renato, pisateljico, s katero ima tri otroke: Ruth, Marion in Esther. Z njo je tudi sodeloval pri objavi svojih ve\xc4\x8djih publikacij. Po magisteriju je prejel \xc5\xa1tipendijo za \xc5\xa1tudij na oxfordski univerzi, kjer je prejel magisterij iz filozofije leta 1971 na tezo o civilni neubogljivosti, ki jo je v svoji knjigi objavljeni leta 1973 opazoval R. M. Hare. Na Singerjevo delovanje sta imela po njegovih besedah najve\xc4\x8dji vpliv prav Hare in pa avstralski filozof H. J. McCloskey. Univerza v Oxfordu pa je imela velik vpliv tudi na Singerjevo osebno \xc5\xbeivljenje, saj se je tukaj prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal z vegetarijanstvom. Med kosilom na Balliol College v Oxfordu se je pogovarjal s kolegom Richardom Keshenom iz Kanade, ki se je odlo\xc4\x8dil, da bo tisti dan jedel solato, saj mu je bilo re\xc4\x8deno, da omaka na \xc5\xa1pagetih, ki so jih jedli vsi ostali, vsebuje meso. Singer se za to ni zmenil in je mirno jedel svoje \xc5\xa1pagete, med tem pa je s Keshenom vneto razpravljal o njegovih razlogih za izogibanje mesnim jedem. Singer je kasneje izjavil, da pred tem \xc5\xa1e nikoli ni spoznal nobenega vegetarijanca, ki bi mu lahko podal tako jasen odgovor, da bi ga je on takoj razumel in se z njim poistovetil. Po bolj pogostem dru\xc5\xbeenju s Keshenom in njegovimi vegetarijanskimi prijatelji ter branju knjige, ki je dokon\xc4\x8dno spremenila njegovo mnenje o u\xc5\xbeivanju mesa (Animal Machines avtorice Ruth Harrison), je po enem ali dveh tednih svojo \xc5\xbeeno dokon\xc4\x8dno seznanil z dejstvom, da bosta morala spremeniti svoje prehranjevalne navade, saj je bil mnenja, da u\xc5\xbeivanje mesa ni opravi\xc4\x8dljivo. _NEWLINE_Pozneje je najprej dve leti pou\xc4\x8deval na oxfordski, nato 16 mesecev na njujor\xc5\xa1ki univerzi, nazadnje pa se je leta 1977 ustalil v Melbournu, kjer je, \xc4\x8de izvzamemo ob\xc4\x8dasne poti v tujino, pre\xc5\xbeivel ve\xc4\x8dino nadaljnje kariere do njegove preselitve na Princenton leta 1999. Junija 2011 se je priklju\xc4\x8dil zvezi profesorjev privatne izobra\xc5\xbeevalne ustanove New College of the Humanities v Londonu. Poleg svojega delovanja kot profesor bioetike na Univerzi Princenton in v Londonu, \xc5\xbee od leta 2001 redno prispeva projektu Project Syndicate, leta 2009 pa je ustanovil tudi svojo dobrodelno organizacijo The Life You Can Save.\n_START_SECTION_\nPravice \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nSinger \xc5\xbeeli iz sveta odstraniti trpljenje, tako \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko kot \xc5\xbeivalsko. O tem je napisal knjigo Animal Liberation (1975), ki \xc5\xa1iri ideje o \xc5\xbeivalskih pravicah. Trdi, da si \xc5\xbeivali zaslu\xc5\xbeijo enake pravice do \xc5\xbeivljenja kot ljudje, saj zadostujejo Singerjevim kriterijem do \xc5\xbeivljenjskih pravic. Zaradi njene krutosti in \xc5\xa1kodljivosti okolju se je aktivno postavil proti delovanju mesne industrije in \xc5\xbee v \xc5\xa1tudijskih letih postal vegetarijanec. Prav tako nasprotuje testiranju na \xc5\xbeivalih, razen ko ima to vidne prednosti v razvoju medicine. Singer je razpravljal tudi o tem, ali je usmrtitev komarja umor.\n_START_SECTION_\nSplav\n_START_PARAGRAPH_\nPeter Singer pravi, da je pravica do \xc5\xbeivljenja vezana na bitje, ki je zmo\xc5\xbeno \xc4\x8dutiti bole\xc4\x8dino in ugodje. To pa po njegovem ne velja za zarodek, saj trdi, da novorojen\xc4\x8dkom manjkajo racionalnost, samozavedanje in avtonomija. \xc5\xbdivljenje novorojen\xc4\x8dkov zato po Singerjevem mi\xc5\xa1ljenju nima enake vrednosti kot \xc5\xbeivljenje odraslega \xc4\x8dloveka. Kljub zavedanju, da gre pri zarodku in odraslemu za isto bitje, ju ne obravnava enakovredno.\n_START_SECTION_\nEvtanazija\n_START_PARAGRAPH_\nEvtanazijo lo\xc4\x8di na prostovoljno in neprostovoljno, pri tem pa neprostovoljno lo\xc4\x8di \xc5\xa1e na dve dodatni veji. V prvem primeru je udele\xc5\xbeenec prisiljen v evtanazijo, kar pomeni da se zanjo namesto njega odlo\xc4\x8dijo drugi, pri \xc4\x8demer ne upo\xc5\xa1tevajo \xc5\xbeelje udele\xc5\xbeenca, v drugem primeru pa udele\xc5\xbeenec sam ni zmo\xc5\xbeen izraziti svoje \xc5\xbeelje zaradi hude bolezni ali du\xc5\xa1evne nezrelosti. Singer zagovarja prostovoljno evtanazijo, neprostovoljno pa ve\xc4\x8dinoma zavra\xc4\x8da in pri tem ignorira idejo o svetosti vseh \xc5\xbeivljenj, saj zanjo meni, da je zastarela in znanstveno neutemeljena. Kot posledica tega mi\xc5\xa1ljenja se ka\xc5\xbee njegova podpora evtanaziji telesno ali du\xc5\xa1evno zaostalih novorojen\xc4\x8dkov, kjer se sre\xc4\x8duje z mnogimi nasprotniki, ki se bojijo, da bi po tem postala manj vredna tudi \xc5\xbeivljenja starej\xc5\xa1ih invalidov. Njegova mama, ki je imela Alzheimerjevo bolezen, ne bi nadaljevala z \xc5\xbeivljenjem, \xc4\x8de bi imel Singer celotno odgovornost nad njenim \xc5\xbeivljenjem. Trdi, da je njegov cilj dvigniti moralni status vseh \xc5\xbeivali, ne da bi hkrati ni\xc5\xbeal \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega.\n_START_SECTION_\nMeta etika\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti Singer ni trdil, da obstajajo objektivne moralne vrednote po teoriji, da razlog lahko podpre egoizem in enako upo\xc5\xa1tevanje interesov. Sam je prevzel utilitarizem na podlagi tega, da so preference ljudi univerzalne. Toda v drugi izdaji prakti\xc4\x8dne etike postavlja vpra\xc5\xa1anje, zakaj bi se morali obna\xc5\xa1ati moralno. "Ne obstaja odgovor, ki bo vsakomur zagotovil ogromne razloge za moralno delovanje". Toda ko je deloval kot soavtor pri delu "The Point of View of the Universe", se je njegovo mnenje spremenilo na stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da obstajajo objektivne moralne vrednote. Singer in Katarzyna de Lazari-Radek (soavtorica knjige) trdita,  da je to stali\xc5\xa1\xc4\x8de bolj racionalno v nasprotju z egoizmom, ki sledi lastnemu interesu. Obstoj egoizma je namre\xc4\x8d bolj verjetno produkt evolucije z naravno selekcijo in ne ker je pravilen. Poleg tega je enakopravno upo\xc5\xa1tevanje interesov vseh \xc4\x8dute\xc4\x8dih bitij v nasprotju s tem, kar bi pri\xc4\x8dakovali od naravne selekcije, kar pomeni, da je bolj verjetno, da je nepristranskost v etiki pravilna smer.\n_START_SECTION_\nRev\xc5\xa1\xc4\x8dina in dobrodelnost\n_START_PARAGRAPH_\nSinger je znan tudi po svojih bojih proti rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. V svojih delih nas u\xc4\x8di, da bi se morali vsi ljudje potruditi, da bi zmanj\xc5\xa1ali trpljenje na svetu. V njih opisuje najvplivnej\xc5\xa1e na\xc4\x8dine za prispevanje svojega dele\xc5\xbea za pomo\xc4\x8d drugim. Zagovarja misel, da se ljudje sami odlo\xc4\x8damo o tem, koliko in za kaj bomo zapravili svoje prihodke, hkrati pa naj bi vsaj dele\xc5\xbe tega namenili za pomo\xc4\x8d drugim. Poleg tega pravi, da je ljudem treba pomagati na najvplivnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din in s tem so njegove ideje pripomogle k podvigu efektivnega altruizma. O tem je napisal knjigo "The Most Good You Can Do". Kot zagovornik efektivnega altruizma in aktivnosti na podro\xc4\x8dju dobrodelnosti je po izidu njegove knjige \xe2\x80\x9cThe Life You Can Save: Acting Now to End World Povery\xe2\x80\x9d leta 2009 je ustanovil dobrodelno organizacijo The Life You Can Save (TLYCS), ki sku\xc5\xa1a spremeniti kulturo podarjanja v dr\xc5\xbeavah v razvoju ter hkrati pove\xc4\x8dati letne donacije vplivnim neprofitnim organizacijam, ki zmanj\xc5\xa1ujejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko trpljenje in prepre\xc4\x8dujejo prezgodnje smrti ter izbolj\xc5\xa1ujejo \xc5\xbeivljenje in \xc5\xbeivljenjske pogoje za ljudi ki \xc5\xbeivijo v hudi rev\xc5\xa1\xc4\x8dini. Singer je prepri\xc4\x8dan, da moramo pomagati drugemu, \xc4\x8de to za nas predstavlja minimalen stro\xc5\xa1ek, njemu pa znatno izbolj\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenje. Meni tudi, da je podpiranje dobrodelnih organizacij pomemben del posameznikovega eti\xc4\x8dnega in moralnega \xc5\xbeivljenja. Leta 2013 je Singer stopil v stik z biv\xc5\xa1im poslovne\xc5\xbeem Charlijem Breslerjem v \xc5\xbeelji po raz\xc5\xa1iritvi delovanja TLYCS, ki je \xc5\xa1e istega leta postala registrirana 501c3 dobrodelna organizacija z Breslerjem na mestu nepla\xc4\x8danega izvr\xc5\xa1nega direktorja. Od takrat se organizacija TLYCS ne ukvarja ve\xc4\x8d le z dobrodelnostjo, ampak tudi pomaga \xc5\xa1iriti ideje iz Singerjevih knjig preko njihove spletne strani, govorov, nastopov v medijih, delavnic, bloga in dru\xc5\xbebenih omre\xc5\xbeij. Peter Singer daje pribli\xc5\xbeno tretjino svojih prihodkov v dobrodelne namene, a je \xc5\xa1e vedno prepri\xc4\x8dan da bi moral darovati ve\xc4\x8d, saj je to moralno pravilno.'