b'\n_START_ARTICLE_\nKri\xc5\xa1tof Kolumb\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPo lastnih zapisih je prvi\xc4\x8d \xc5\xa1el slu\xc5\xbeit na ladjo, ko je bil star 10 let. Leta 1473 je postal vajenec za trgovskega zastopnika pri vplivnih trgovskih dru\xc5\xbeinah iz Genove. Leta 1479 se je poro\xc4\x8dil s Filipo Moniz Perestrelo, h\xc4\x8derko portugalskega plemi\xc4\x8da genovskega rodu, tega ali naslednjega leta se jima je rodil sin Diego (ta je kasneje postal konkvistador). Filipa naj bi nekaj let kasneje umrla (sode\xc4\x8d po nekaterih virih pa jo je samo zapustil) in Kolumb si je leta 1487 v \xc5\xa0paniji na\xc5\xa1el ljubimko, Beatriz Enr\xc3\xadquez de Arana. V teh letih je plul po vsej Evropi. Kolumb ni bil u\xc4\x8den mo\xc5\xbe, bil pa je ambiciozen in se je s\xc4\x8dasoma nau\xc4\x8dil latinsko, portugalsko ter kastiljsko. Bral je dela Ptolemaja, Plinija, Marka Pola in drugih raziskovalcev, zanimala pa ga je tudi Biblija ter prerokbe v njej._NEWLINE_V Kolumbovih \xc4\x8dasih je postala svilna cesta, trgovska pot do vzhodne Azije, nevarna ko se je kon\xc4\x8dalo obdobje, ko so Mongoli vzdr\xc5\xbeevali mir. V 1480. letih je z brati razvil idejo da bi dosegel Indijo s plovbo proti zahodu. Idejo je ve\xc4\x8dkrat predstavil portugalskemu kralju Janezu II., a je ta po posvetu s svetovalci zavrnil financiranje. Zato je od\xc5\xa1el k Ferdinandu Aragonskemu in Izabeli Kastiljski, ki sta kljub za\xc4\x8detnemu nasprotovanju nazadnje popustila in zagotovila financiranje._NEWLINE_Kolumb je leta 1492 pre\xc4\x8dkal Atlantski ocean in 12. oktobra dosegel Ameriko pod zastavo kastiljske \xc5\xa0panije. \xc4\x8ceprav so \xc5\xbee okoli 500 let pred njim obale Severne Amerike dosegli Vikingi pod vodstvom Leifa Eriksona, je bila \xc5\xa1ele Kolumbova odprava za\xc4\x8detek obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih stikov med Evropejci in ameri\xc5\xa1kimi staroselci ter evropske kolonizacije \xc2\xbbNovega sveta\xc2\xab. Do konca svojega \xc5\xbeivljenja je priplul \xc5\xa1e trikrat med 1492 in 1502. Pri tem Kolumb ni odkritelj samega celinskega dela Amerike; tega je \xc5\xa1ele leta 1497 prvi dosegel italijanski raziskovalec Giovanni Caboto (John Cabot). Kolumb je na svojem prvem potovanju odkril Bahame, Kubo in Hispaniolo ter na drugem ve\xc4\x8dji del Malih Antilov in Portoriko. Celino je prvi\xc4\x8d dosegel \xc5\xa1ele na tretjem potovanju leta 1498, ko je za kratek \xc4\x8das pristal v delti Orinoka v Ju\xc5\xbeni Ameriki. Na zadnjem, \xc4\x8detrtem potovanju (1502\xe2\x80\x931504) je v iskanju prehoda v Indijski ocean raziskal velik del obale Srednje Amerike._NEWLINE_Leta 1500 je bil zaradi obto\xc5\xbeb o tiraniji in nesposobnosti pri upravljanju odkritih ozemelj skupaj z brati aretiran ter razre\xc5\xa1en funkcij, ki so mu pripadale po pogodbi. Nekaj tednov kasneje ga je kralj Ferdinand osvobodil, mu povrnil premo\xc5\xbeenje in financiral \xc5\xa1e zadnjo odpravo. Po Kolumbovi smrti so njegovi dedi\xc4\x8di za uveljavitev pravic spro\xc5\xbeili vrsto sodnih postopkov proti Kastiljski kroni, ki so trajali \xc5\xa1e ve\xc4\x8d desetletij in dobili skupno ime pleitos colombinos (\xc2\xbbkolumbske to\xc5\xbebe\xc2\xab).\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nV naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti je \xc5\xa1e vedno zasidrana ideja, da je Kolumb odkril Ameriko, v resnici pa je njegov zgodovinski pomen zapletenej\xc5\xa1i. Natan\xc4\x8dno povedano so jo odkrili predniki sedanjih staroselcev, ko so pre\xc4\x8dkali kopenski most na mestu sedanjega Beringovega preliva in jo naselili. Niti ni bil Kolumb prvi Evropejec, ki je ugledal Ameriko, bil pa je prvi, ki je ponesel vest o odkritju nazaj do Evrope in s tem prvi\xc4\x8d vzpostavil trajen stik med prebivalci obeh v\xc3\xa9likih kopenskih mas. Leto 1492 velja tudi v stroki za mejnik v zgodovini ameri\xc5\xa1ke celine; tako denimo izraz\xc2\xa0\xc2\xbbpredkolumbovsko\xc2\xab\xc2\xa0ozna\xc4\x8duje ljudstva in civilizacije na tem obmo\xc4\x8dju pred prihodom evropskih (\xc5\xa1panskih in portugalskih) osvajalcev konec 15. stoletja._NEWLINE_Na podlagi ve\xc4\x8dine njegovih zapisov je mo\xc5\xbeno sklepati, da je bil Kolumb do konca \xc5\xbeivljenja prepri\xc4\x8dan, da je priplul do vzhodnih obal Azije, ne do povsem nove celine. Po drugi strani je ob odkritju veletoka Orinoko v svoj dnevnik zapisal, da gre za \xc2\xbbmogo\xc4\x8dno, dotlej neznano celino\xc2\xab, vendar je kasneje nenavadna ozemlja interpretiral kot \xc2\xbbraj na zemlji\xc2\xab, ki se je po mnenju takratnih teologov nahajal na koncu Orienta._NEWLINE_Obletnico njegovega pristanka praznujejo v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavah latinske Amerike in \xc5\xa0paniji. Dolgo \xc4\x8dasa so se ZDA po njemu imenovale Kolumbija, poimenovanje se je ohranilo do danes v imenu prestolnice Washington, D.C., kjer pomeni kratica D.C. district of Columbia, in drugih geografskih imenih (npr. reka Kolumbija). Zunaj ZDA se po njem imenuje Republika Kolumbija, ena od neodvisnih dr\xc5\xbeav v Ju\xc5\xbeni Ameriki.'