b'\n_START_ARTICLE_\nFedora Ferluga Petronio\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1965 je maturirala na slovenskem Klasi\xc4\x8dnem liceju Franceta Pre\xc5\xa1erna v Trstu in diplomirala iz klavirja na Dr\xc5\xbeavnem konservatoriju Giuseppe Tartini v Trstu. Po kraj\xc5\xa1i koncertni dejavnosti je v dveh obdobjih, od 1965 do 1973 ter od 1985 do 1991, pou\xc4\x8devala klavir na Glasbeni matici v Trstu. Leta 1972 je na Filozofski fakulteti Univerze v Trstu diplomirala iz klasi\xc4\x8dne filologije, po specializaciji iz slovanske filologije na univerzah v Ljubljani in Padovi je leta 1982 na Univerzi v Padovi doktorirala iz slovanske in balkanske filologije. Pou\xc4\x8devala je latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in gr\xc5\xa1\xc4\x8dino na Klasi\xc4\x8dnem liceju Franceta Pre\xc5\xa1erna do 1987, ko je prestopila na Univerzo v Vidmu kot docentka hrva\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti, od leta 2001 je bila redna profesorica za ta predmet.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nIz klasi\xc4\x8dne filologije se je preusmerila v slovansko jezikoslovje in kasneje v slovensko in hrva\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost. Njena prva objava je 1979 na podlagi diplomske naloge iz mikenologije I nomi delle armi in miceneo [Imena oro\xc5\xbeja v miken\xc5\xa1\xc4\x8dini]. Sledila je knjiga La Chiesa in Slovenia (1984), etimolo\xc5\xa1ko-filolo\xc5\xa1ka analiza slovenskih imen cerkvene hierarhije v primerjavi z drugimi slovanskimi jeziki. Pisala je o avtorjih iz starej\xc5\xa1ih in novej\xc5\xa1ih obdobij hrva\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti, ki \xc4\x8drpajo navdih iz klasi\xc4\x8dnega sveta, in poudarila izvirnost teh del, ki jih je italijanska literarna veda v preteklosti ozna\xc4\x8devala kot kopije klasi\xc4\x8dne knji\xc5\xbeevnosti. _NEWLINE_Tako so nastale monografije o baro\xc4\x8dnem dubrovni\xc5\xa1kem dramatiku Juniju Palmoti\xc4\x87u (1607\xe2\x80\x931657), predhodniku hrva\xc5\xa1ke moderne Anteju Tresi\xc4\x87u-Pavi\xc4\x8di\xc4\x87u (1867\xe2\x80\x931949) in hrva\xc5\xa1kemu pesniku filozofu bosanskega rodu Nikoli \xc5\xa0opu (1904\xe2\x80\x931982).   O \xc5\xa0opu je organizirala mednarodne simpozije v Vidmu, Novem mestu, Zagrebu in Rimu. _NEWLINE_Iz slovenske knji\xc5\xbeevnosti je objavila knjigo Ivan Trinko, scrittore e poeta della Slavia Veneta (1984), o Bene\xc5\xa1kem Slovencu, povezovalcu slovenske in italijanske kulture. O pesniku Alojzu Gradniku je leta 2007 organizirala mednarodni simpozij na Univerzi v Vidmu in ob tem objavila dva zbornika, v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini in italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini (2008), ter objavila dvojezi\xc4\x8dno slovensko-italijansko antologijo Eros-Thanatos (2013). Organizirala je mednarodne simpozije o plurilingvizmu v slovanskih jezikih in knji\xc5\xbeevnostih pri IUC-u (International University Centre) v Dubrovniku (1998, 1999, 2000) in na Univerzi v Vidmu (2006). Njena bibliografija \xc5\xa1teje 25 knjig in preko 200 \xc4\x8dlankov v italijan\xc5\xa1\xc4\x8dini, sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, hrva\xc5\xa1\xc4\x8dini.'