b'\n_START_ARTICLE_\nKraljevska cesta\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevska cesta (tudi Perzijska kraljevska cesta) je bila anti\xc4\x8dna prometnica, ki jo je v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. obnovil, gradil in organiziral perzijski vladar Darej I. Veliki iz iranske dinastije Ahemenidov. Darej jo je dal zgraditi, da bi olaj\xc5\xa1al komunikacijo po svojem ogromnem Perzijskem cesarstvu. Cesta se je raztezala od perzijskega mesta Suza do lidijskega Sardesa. Razdalja med dvema mestoma je bila 2700 km. Sli na konjih so to razdaljo prejezdili v samo sedmih dneh. Zaradi primerjave: pe\xc5\xa1 bi bilo potrebno 90 dni. Gradnja tako dolge in sofisticirane ceste skozi maloazijske gore, asirske pu\xc5\xa1\xc4\x8dave, babilonska mo\xc4\x8dvirja in neprehodna podro\xc4\x8dja zahodnega Irana je predstavljala vrhunec anti\xc4\x8dnega gradbenega znanja.\n_START_SECTION_\nMesta\n_START_PARAGRAPH_\nMesta, ki jih je povezovala Kraljevska cesta so bila identificirana z rekonstrukcijo koridorja glede na pisanje Herodota. Gledano od zahoda proti vzhodu se cesta za\xc4\x8dne v mestu Sarde v perzijski satrapiji Lidiji na vzhodni obali Egejskega morja ali okoli 100 km vzhodno od Izmirja v dana\xc5\xa1nji Tur\xc4\x8diji. Dalje proti vzhodu cesta pre\xc4\x8dka glavno asirsko mesto Ninive (dana\xc5\xa1nji Mosul v Iraku), potem se obrne ju\xc5\xbeno proti Babilonu (blizu dana\xc5\xa1njega Bagdada)  in se ponovno obrne proti vzhodu v Perzijo (dana\xc5\xa1nji Iran), kjer se razdeli: eden krak gre proti severovzhodu, nato proti vzhodu skozi Ekbatana in vzdol\xc5\xbe Svilne ceste, drugi gre proti vzhodu v mesta Suza, Pasargad in Perzepolis. Seveda so take dolge poti za potnike in trgovce pogosto trajale mesece, zato so v \xc4\x8dasu vladavine Dareja zgradili \xc5\xa1tevilna kraljeva po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da, karavanseraje.\n_START_SECTION_\nAsirska doba\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na to, da Kraljevska cesta ne sledi najkraj\xc5\xa1e ali najla\xc5\xbeje etape med najpomembnej\xc5\xa1imi mesti Perzijskega cesarstva, arheologi verjamejo, da so bili najzahodnej\xc5\xa1i deli ceste zgrajeni v dobi asirskih kraljev, saj cesta v tem delu potekala skozi njihovo cesarstvo.\n_START_SECTION_\nPerzijska doba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so nekateri odseki Kraljevske ceste obstajali \xc5\xbee pred dobo Ahemenidskega cesarstva, smatrajo Dareja I. Velikega kot njenega graditelja in organizatorja. Nih\xc4\x8de pred njim ni uspel povezati tako oddaljena podro\xc4\x8dja, izbolj\xc5\xa1ati kvaliteto z utrjenim gramozom in organizirati postavljanje po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8d in varnostnih enot ob celotni trasi Kraljevske ceste. Glavna cesta je bila dolga 2700 km in je slu\xc5\xbeila kot po\xc5\xa1tna in trgovska prometnica. Nanjo so se priklju\xc4\x8devale tudi mnoge vzporedne in priklju\xc4\x8dne ceste preko katerih se je vr\xc5\xa1ila oskrba. Vzhodni deli ceste, ki so se nahajali v dana\xc5\xa1njem Iranu niso omenjeni v Herodotovih delih, saj je bila njegova percepcija Perzijskega cesarstva osnovana v glavnem iz stali\xc5\xa1\xc4\x8da jonskih Grkov iz zahoda cesarstva. Vseeno pa so bili vzhodni deli ceste, ki so se raztezali skozi centralni Iran, va\xc5\xbene trgovske poti, ki so kasneje postale del splo\xc5\xa1no znane Svilne ceste._NEWLINE_Cesta je pomagala Perziji pove\xc4\x8dati obseg trgovine na dolge razdalje, ki je v \xc4\x8dasu Aleksandra Velikega dosegla svoj vrhunec._NEWLINE_Leta 1961 so v okviru raziskovanj, ki jih podprla American Philosophical Society, S. F. Starr, izsledili odsek ceste od Gordiuma proti Sardesu. Prepoznali so pre\xc4\x8dkanje reke s starodavnimi mostnimi oporniki.\n_START_SECTION_\nRimska doba\n_START_PARAGRAPH_\nKraljevska cesta iz dobe Dareja Velikega v 6. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. je bila tako kvalitetna, da je bila v uporabi tudi v rimski dobi v \xc4\x8dasu Trajana in Hadrijana, skoraj 700 let kasneje.\n_START_SECTION_\nModerna doba\n_START_PARAGRAPH_\nDanes obstajajo samo ostanki perzijske Kraljevske ceste in je te\xc5\xbeko definirati to\xc4\x8dne odseke. \xc5\xa0e danes pa obstaja nekaj relativno ohranjenih mostov kot na primer tisti v Diyarbak\xc4\xb1ru v dana\xc5\xa1nji Tur\xc4\x8diji.'