b'\n_START_ARTICLE_\nTone Seli\xc5\xa1kar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v obrtni\xc5\xa1ko-\xc5\xbeelezni\xc4\x8darski dru\xc5\xbeini kot zadnji, sedmi otrok o\xc4\x8detu Antonu in materi Mariji. \xc5\xa0olanje je pri\xc4\x8del na osnovni \xc5\xa1oli na Vrta\xc4\x8di, dokon\xc4\x8dal pa ga je na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1tvu v Ljubljani, kjer je leta 1919 maturiral. Prvo u\xc4\x8diteljsko mesto je dobil leta 1919 v Dramljah pri Celju. Leta 1920 je pou\xc4\x8deval  na Pre\xc5\xbeinu nad \xc5\xa0torami, leta 1921 pa v Trbovljah. V Trbovljah je sodeloval pri delavskih socialisti\xc4\x8dnih dru\xc5\xa1tvih,  kjer je re\xc5\xbeiral in pisal (pesni\xc5\xa1ka zbirka Trbovlje, 1923). Nekaj \xc4\x8dasa je u\xc4\x8diteljeval tudi v Reki pri La\xc5\xa1kem in v Cerkljah pri Bre\xc5\xbeicah. Leta 1925 je dobil mesto u\xc4\x8ditelja na me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Ljubljani na Prulah. Leta 1942 je na pobudo Pre\xc5\xbeihovega Voranca postal \xc4\x8dlan Osvobodilne fronte. Med drugo svetovno vojno (jeseni 1943) je od\xc5\xa1el v partizane, kjer je predaval, recitiral in objavljal svoja besedila. Po vojni je delal pri informacijskem vestniku OF Slovenskem poro\xc4\x8devalcu, bil pa je tudi glavni urednik \xc4\x8dasopisa Delavske enotnosti. Od ustanovitve leta 1951 do 1954 je bil predsednik Slovenske izseljenske matice v Ljubljani, od leta 1958 do 1962 pa je bil tudi urednik zalo\xc5\xbebe Borec. Umrl je 10. avgusta 1969 v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nTone Seli\xc5\xa1kar je pisal pesni\xc5\xa1ke zbirke, romane, novele in mladinsko knji\xc5\xbeevnost. Pojavil se je v prvih letih slovenskega ekspresionizma in obveljal za enega najbolj zna\xc4\x8dilnih predstavnikov. \xc5\xbde na za\xc4\x8detku se je uvrstil med zastopnike proletarske smeri._NEWLINE_Razkrival je bedo delavskega, zlasti rudarskega \xc5\xbeivljenja in izra\xc5\xbeal upanje na sre\xc4\x8dnej\xc5\xa1e dni. Izhajal je iz socialnega ekspresionizma (Trbovlje, 1923), pozneje pa je pre\xc5\xa1el v socialni realizem (Pesmi pri\xc4\x8dakovanja, 1937). Tone Seli\xc5\xa1kar je sprva pisal pesni\xc5\xa1ke zbirke za odrasle, kasneje pa tudi dela za otroke._NEWLINE_Pred drugo svetovno vojno je s pisanjem budil zavest delavcev. V velikem romanu Nasedli brod (1932) je dogajanje preselil v malome\xc5\xa1\xc4\x8dansko okolje._NEWLINE_Po mladinski povesti Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina Sinjega galeba (1936) je bila 1969 posneta istoimenska mladinska nadaljevanka. Med njegova najbolj\xc5\xa1a povojna mladinska dela pa vsekakor spadajo Mule (1948). Snov je jemal iz motivov izseljevanja (Rudi), pri delu Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dina Sinjega galeba iz \xc5\xbeivljenja revnih dalmatinskih ribi\xc4\x8dev, snov iz partizanskih \xc4\x8dasov je uporabil pri delih Tovari\xc5\xa1i, Mule, Li\xc5\xa1\xc4\x8dki, spomine na mladost pa v delih De\xc4\x8dek z velike ceste in Fantu so zrasla u\xc5\xa1esa. Za Seli\xc5\xa1karjevo mladinsko pripovedno delo so zna\xc4\x8dilne izrazita socialna in eti\xc4\x8dna naravnanost, pravi\xc4\x8dnost vzornih junakov ter \xc5\xbeivahna in dogodkov polna zgodba._NEWLINE_Njegova dela so prevedena v \xc5\xa1tevilne jezike, med drugimi alban\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dino, makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, polj\xc5\xa1\xc4\x8dino, romun\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino, slova\xc5\xa1\xc4\x8dino in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino.\n_START_SECTION_\nDramatika\n_START_PARAGRAPH_\nSeli\xc5\xa1kar se z dramatiko ni veliko ukvarjal. Napisal je le dve deli. Prva je sodobna alegori\xc4\x8dna pesnitev Morje plaka (1920), v kateri so nastopajo\xc4\x8de osebe Slovenija, Gorica, Istra, Dalmacija, Jetnik, Osveta. Osveta govori o \xc5\xbealujo\xc4\x8di Sloveniji in jo hkrati tola\xc5\xbei, da je Osveta ta, ki daje mo\xc4\x8d in prina\xc5\xa1a mir. Obljubo zaklju\xc4\x8di zbor, ki verjame, da bo kmalu pri\xc5\xa1lo odre\xc5\xa1enje._NEWLINE_Drugo dramsko delo je kratka \xc5\xa1tiridejanska tragedija Kamnolom (1928).\n_START_SECTION_\nOblika in slog\n_START_PARAGRAPH_\nTone Seli\xc5\xa1kar je verz pribli\xc5\xbeal prozi. Tak verz je ustrezal pripovedni vsebini njegovih pesmi. Njegov slog je bil v ekspresionisti\xc4\x8dnem obdobju pateti\xc4\x8den, poln nabreklih podob, simbolov, zapletenih stav\xc4\x8dnih zvez in oblik. Z novo stvarnostjo je te zna\xc4\x8dilnosti izgubil ter postal vsakdanji, skoraj \xc4\x8dasnikarski.'