b'\n_START_ARTICLE_\nADFGX\n_START_PARAGRAPH_\nADFGX in ADFGVX sta nem\xc5\xa1ka sistema \xc5\xa1ifriranja iz 1. svetovne vojne._NEWLINE_Namen \xc5\xa1ifriranje je bilo tajno prena\xc5\xa1anje sporo\xc4\x8dil pri uporabi radiotelegrafije. Ta postopek je odkril \xc4\x8dastnik slu\xc5\xbebe za zveze Fritz Nebel (1891-1967). Prvi\xc4\x8d je bil uporabljen 1. marca 1918 na nem\xc5\xa1kemu delu zahodne fronte. ADFGVX je naslednik tega postopka in se je uporabljal od 1. junija 1918._NEWLINE_Postopek \xc5\xa1ifriranja je dvostopenjski. Najprej se znaki (\xc4\x8drke in \xc5\xa1tevilke) po posebnem klju\xc4\x8du zamenjajo z drugimi, nato pa se preme\xc5\xa1a po drugem klju\xc4\x8du vrstni red znakov.\n_START_SECTION_\nPrva stopnja \xe2\x80\x93 zamenjava\n_START_PARAGRAPH_\nZnaki v odprtem besedilu se monoalfabetsko zamenjajo za pare \xc4\x8drk, v katerih pa so le \xc4\x8drke A, D, F, G in X. To se naredi v posebnem kvadrantu po naslednjih pravilih:_NEWLINE_V matriko, ki ima pet vrstic in pet stolpcev, se vnese tajen klju\xc4\x8d, na primer WIKIPEDIA. \xc4\x8crke, ki nastopajo ve\xc4\x8dkrat, se uporabijo samo enkrat. Iz Wikipedia nastane tako wikpeda. Ta se vnese od prvega stolpca v prvi vrstici, ostanek matrike se napolni z ostalimi \xc4\x8drkami abecede, praviloma v obratnem vrstnem redu (za\xc4\x8den\xc5\xa1i z Z). Ker ima nem\xc5\xa1ka abeceda 26 \xc4\x8drk, v matriki pa je le 25 mest, so izpu\xc5\xa1\xc4\x8dali v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini redko \xc4\x8drko J in jo pri \xc5\xa1ifriranju nadome\xc5\xa1\xc4\x8dali s \xc4\x8drko I. Na vrhu in ob strani matrike se napi\xc5\xa1ejo \xc4\x8drke A, D, F, G, in X. Na ta na\xc4\x8din se z uporabo klju\xc4\x8da Wikipedia dobi naslednja matrika za zamenjavo:_NEWLINE__NEWLINE_                         A D F G X_NEWLINE_                                                     _NEWLINE_                      A  w i k p e _NEWLINE_                      D  d a z y x_NEWLINE_                      F  v u t s r_NEWLINE_                      G  q o n m l_NEWLINE_                      X  h g f c b_NEWLINE_Odprt tekst se \xc4\x8drka za \xc4\x8drko pretvori v pare \xc4\x8drk na robu matrike. Odprt tekst je na primer: Munitionierung beschleunigen Punkt Soweit nicht eingesehen auch bei Tag. Iz prve \xc4\x8drke M nastane GG, iz \xc4\x8drke U nastane FD in tako naprej. Iz odprtega teksta (zgornje vrstice) se dobi naslednji \xc5\xa1ifriran vmesni tekst (spodnje vrstice):_NEWLINE__NEWLINE_M  u  n  i  t  i  o  n  i  e  r  u  n  g  b  e  s  c  h  l  e_NEWLINE_GG FD GF AD FF AD GD GF AD AX FX FD GF XD XX AX FG XG XA GX AX_NEWLINE__NEWLINE_u  n  i  g  e  n  P  u  n  k  t  S  o  w  e  i  t  n  i  c  h_NEWLINE_FD GF AD XD AX GF AG FD GF AF FF FG GD AA AX AD FF GF AD XG XA_NEWLINE__NEWLINE_t  e  i  n  g  e  s  e  h  e  n  a  u  c  h  b  e  i  T  a  g_NEWLINE_FF AX AD GF XD AX FG AX XA AX GF DD FD XG XA XX AX AD FF DD XD_NEWLINE_Taki sistemi \xc5\xa1ifriranja, pri katerem se neka \xc4\x8drka vedno zamenja z isto \xc4\x8drko (ali parom \xc4\x8drk kot tukaj), so dokaj nezanesljivi in se jih da dokaj enostavno zlomiti. Zato so uporabljali \xc5\xa1e drugo stopnjo \xc5\xa1ifriranja.\n_START_SECTION_\nDruga stopnja \xc5\xa1ifriranja \xe2\x80\x93 zamenjava vrstnega reda\n_START_PARAGRAPH_\nVmesni tekst se po vrsticah vnese v drugo matriko. \xc5\xa0irina matrike se dobi iz dol\xc5\xbeine drugega klju\xc4\x8da, Uporabljali so se klju\xc4\x8di dol\xc5\xbeine 15 do 22 \xc4\x8drk. Ta drugi klju\xc4\x8d (na primer BEOBACHTUNGSLISTE) se napi\xc5\xa1e nad drugo matriko. \xc4\x8crke tega gesla se o\xc5\xa1tevil\xc4\x8dijo po vrstnem redu v abecedi. \xc4\x8crka A dobi \xc5\xa1tevilko 1, prva \xc4\x8drka B \xc5\xa1tevilko 2, druga \xc4\x8drka B \xc5\xa1tevilko 3 in tako naprej tako, da dobi \xc4\x8drka U \xc5\xa1revilko 17._NEWLINE__NEWLINE_    1  2  3  4  5  6  7  8  9 10 11 12 13 14 15 16 17_NEWLINE_    B  E  O  B  A  C  H  T  U  N  G  S  L  I  S  T  E_NEWLINE_    2  5 12  3  1  4  8 15 17 11  7 13 10  9 14 16  6_NEWLINE_     _NEWLINE_    G  G  F  D  G  F  A  D  F  F  A  D  G  D  G  F  A_NEWLINE_    D  A  X  F  X  F  D  G  F  X  D  X  X  A  X  F  G_NEWLINE_    X  G  X  A  G  X  A  X  F  D  G  F  A  D  X  D  A_NEWLINE_    X  G  F  A  G  F  D  G  F  A  F  F  F  F  G  G  D_NEWLINE_    A  A  A  X  A  D  F  F  G  F  A  D  X  G  X  A  F_NEWLINE_    F  A  X  A  D  G  F  X  D  A  X  F  G  A  X  X  A_NEWLINE_    A  X  G  F  D  D  F  D  X  G  X  A  X  X  A  X  A_NEWLINE_    D  F  F  D  D  X  D_NEWLINE_Potem, ko se je vmesni tekst po vrsticah vnesel v matriko, \xc5\xa1e po stolpcih in \xc5\xa1tevilkah, ki pripadajo tem stolpcem, pre\xc4\x8dita. Najprej se v petem stolpcu (\xc4\x8drka A in \xc5\xa1tevilka 1) pre\xc4\x8dita GXGGADDD in na koncu v devetem stolpcu (\xc4\x8drka U in \xc5\xa1tevilka 17) tekst FFFFGDX. Kompleten \xc5\xa1ifriran tekst se glasi:_NEWLINE__NEWLINE_GXGGA DDDGD XXAFA DDFAA XAFDF FXFDG DXGAG GAAXF AGADF AAADG_NEWLINE_FAXXA DADFF FDDAD FGAXG XAFXG XFXDA FAGFX XFAXG FDXFF DFAGX_NEWLINE_XGXXA DGXGF XDFFD GAXXF FFFGD X_NEWLINE_S kriptografskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da je va\xc5\xbeno, da se pari \xc4\x8drk, ki so bili dolo\xc4\x8deni monoalfabetsko razdelijo, kar zelo ote\xc5\xbei lomljenje \xc5\xa1ifre. \xc5\xa0ifriran tekst se ne oddaja kot dolga ka\xc4\x8da ampak praviloma v skupinah po pet \xc4\x8drk, kar olaj\xc5\xa1a delo radioperaterjem. \xc5\xa0ifriran tekst se je praviloma po\xc5\xa1iljal brez\xc5\xbei\xc4\x8dno z Morsejevimi znaki. Izbor prav teh petih \xc4\x8drk je v jasni lo\xc4\x8dljivosti njihovih znakov v Morsejevi abecedi:_NEWLINE__NEWLINE_ Mosejeva  A .-_NEWLINE_ Abeceda   D -..._NEWLINE_           F ...-._NEWLINE_           G --._NEWLINE_           X -...-          _NEWLINE_Dnevno so po\xc5\xa1iljali med 25 in 150 sporo\xc4\x8dil. Da bi ote\xc5\xbeilo lomljenje \xc5\xa1ifre, so dnevno menjali oba klju\xc4\x8da._NEWLINE_1. junija 1918 so dodali \xc5\xa1e \xc5\xa1esto \xc4\x8drko in sicer V. Na ta na\xc4\x8din so lahko v matriko vpisali kompletno nem\xc5\xa1ko abecedo in vseh deset \xc5\xa1tevk.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xa1ifriranje\n_START_PARAGRAPH_\nPoobla\xc5\xa1\xc4\x8deni prejemnik ima oba klju\xc4\x8da in v obratnem redu iz \xc5\xa1ifriranega teksta dobi poslani odprti tekst.\n_START_SECTION_\nLomljenje \xc5\xa1ifre\n_START_PARAGRAPH_\nLomljenje \xc5\xa1ifre pomeni, da se brez poznavanja klju\xc4\x8dev in metode pridobi odprti tekst. To je uspelo francoskemu artilerijskemu \xc4\x8dastniku stotniku Georgesu Painvinu \xc5\xbee aprila 1918.'