b'\n_START_ARTICLE_\nPadna\n_START_SECTION_\nEtimologija in prve omembe\n_START_PARAGRAPH_\nIme Padna naj bi izviralo iz latinske besede \xc2\xbbpatena\xc2\xab, s pomenom kro\xc5\xbenik, skleda. Gri\xc4\x8d, na katerem je vas, ima namre\xc4\x8d obliko narobe obrnjene sklede ali skodelice._NEWLINE_Prvi ohranjeni zapis o kraju je iz 5. julija 1186, tedaj se je vas imenovala Pedina. Pod imenom Padina je bila zapisana v piranskem mestnem statutu iz leta 1307. V piranskem arhivu je ohranjena tudi listina iz leta 1372, z zapisom, da je da je piran\xc4\x8dan Franciscus v Padni oddal \xc5\xa1tiri vinograde, z dogovorom da v petih letih zaslu\xc5\xbeek razdelijo na polovico in mu polovico vrnejo. Iz tega lahko sklepamo, da je bilo obmo\xc4\x8dje naselja \xc5\xbee od nekdaj rodovitno, saj so se prebivalci ukvarjali z poljedelstvom in \xc5\xbeivinorejo.\n_START_SECTION_\nZgodovina Padne\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe in ustno izro\xc4\x8dilo pri\xc4\x8data o tem, da naj bi \xc2\xbbStara Padna\xc2\xab\xc2\xa0obsegala obmo\xc4\x8dje pribli\xc5\xbeno kilometer vzhodneje od dana\xc5\xa1nje vasi. Pravi razlog za preselitev na dana\xc5\xa1njo lokacijo ni znan, obstaja pa ve\xc4\x8d domnev. Padna je prej stala na skritem mestu in so se ljudje morda tja  preselili zaradi vpadov sovra\xc5\xbenikov, ali zaradi ugodnej\xc5\xa1e lege v bli\xc5\xbeini ceste, ki je vodila iz Trsta v notranjost Istre. Eden od mo\xc5\xbenih vzrokov za preselitev bi bila lahko tudi naravna nesre\xc4\x8da, npr. po\xc5\xbear, o \xc4\x8demer pa ni ohranjenih pisnih virov._NEWLINE_Z arheolo\xc5\xa1kimi izkopavanji so odkrili ostanke, ki nam pri\xc4\x8dajo o \xc5\xbeivljenju na tem podro\xc4\x8dju \xc5\xbee v rimski dobi. Te izkopanine so ve\xc4\x8dinoma stare opeke in deli rimske ceste. Najden je bil tudi fragment, na katerem pi\xc5\xa1e \xc2\xbbpubli ituri sabini\xc2\xab. Iz najdb lahko sklepamo, da je naselje morda obstajalo \xc5\xbee v antiki. _NEWLINE_V starej\xc5\xa1ih virih velikokrat zasledimo podatek o marmornatem podstavku pod kropilnikom v cerkvi sv. Bla\xc5\xbea, ki je bila zgrajena v prvi polovici 9. stoletja. Ta kamen, ki je bil sprva del oltarne pregrade, danes le krasi cerkveno stavbo._NEWLINE_V knjigi \xc2\xbbCerkveni krajepis\xc2\xab\xc2\xa0koprskega \xc5\xa1kofa Paola Naldinija je zapisano, da je bilo v 17. stoletju v Padni 40 ognji\xc5\xa1\xc4\x8d, kakor so tedaj pravili naseljenim hi\xc5\xa1am. Po naravni nesre\xc4\x8di okoli leta 1630 (verjetno kuga) se je to \xc5\xa1tevilo  zmanj\xc5\xa1alo na 20. Leta 1744 je v vasi \xc5\xbeivelo 86 ljudi. Ker je bil v Istri sistem kolonata zelo raz\xc5\xa1irjen, je ve\xc4\x8dina doma\xc4\x8dinov obdelovala posestva plemi\xc5\xa1kih dru\xc5\xbein._NEWLINE_Leta 1807 se je Padna odcepila od koprske ob\xc4\x8dine in se pridru\xc5\xbeila izolski. Takrat so manj\xc5\xa1e vasi ve\xc4\x8dinoma spadale v katastrske ob\xc4\x8dine. Tako je obmo\xc4\x8dje Padne spadalo v katastrsko ob\xc4\x8dino Sv. Peter. Z letom 1849, ko so na oblast spet pri\xc5\xa1li Avstrijci, so manj\xc5\xa1e katastrske ob\xc4\x8dine po\xc4\x8dasi zdru\xc5\xbeevali, vas pa so upravno vklju\xc4\x8dili v ob\xc4\x8dino Piran._NEWLINE_Padna je \xc5\xbee od nekdaj znana kot zelo dobra razgledna to\xc4\x8dka, ker omogo\xc4\x8da pogled na okoli\xc5\xa1ko pokrajino v vseh smereh, kar so Nemci med drugo svetovno vojno izkoristili s pomembno postojanko, leta 1944 pa so za svoje potrebe v Padno napeljali tudi elektriko, sicer zasilno in slab\xc5\xa1e kvalitete. Po osvoboditvi so elektri\xc4\x8dno napeljavo nadomestili s sodobnej\xc5\xa1o. Pred tem so prebivalci svetili z oljenkami, sve\xc4\x8dami, karbidovkami in petrolejkami. Prvi vodovod so v vas napeljali leta 1954, od leta 1962 pa za stalno priskrbeli vodo iz izvira pod hribom.\n_START_SECTION_\nPadna danes\n_START_PARAGRAPH_\nKljub ponekod moderni arhitekturi je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ohranilo zna\xc4\x8dilno podobo strnjene istrske vasi. Za najstarej\xc5\xa1i del naselja ob cerkvi se je ohranilo ime Vas. Nekoliko dvignjen del vasi doma\xc4\x8dini imenujejo Vardo (ime izvira iz italijanske besede \xc2\xbbguardia\xc2\xab, s pomenom stra\xc5\xbea), ju\xc5\xbeni del vasi pa imenujejo Jugno. Kmetijstvo ni ve\xc4\x8d glavna zaposlitvena panoga, saj so danes v ospredju druge storitvene in gospodarske panoge. Izseljevanje se je ustavilo, saj ima vas dokaj dobre \xc5\xbeivljenjske razmere._NEWLINE_Povojno obdobje je v vas prineslo veliko novosti tudi v stavbarstvo. Hi\xc5\xa1e, ki so bile tradicionalno grajene iz istrskega kamna, so bile po vojni ve\xc4\x8dinoma obnovljene. Mnogi deli stavbne opreme so za\xc4\x8deli izginjati, tako ni ve\xc4\x8d ohranjenih veliko ognji\xc5\xa1\xc4\x8d. Skoraj izginile so tredicionalne skrinje, stare omare in posode. Od stare opreme se je pove\xc4\x8dini ohranila le nejka, ki je slu\xc5\xbeila za mesenje kruha._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno pobo\xc4\x8dje padenskega hriba je \xc5\xa1e danes pora\xc5\xa1\xc4\x8deno z oljkami. Raziskave so pokazale, da so drevesa stara ve\xc4\x8d kot 300 let, zato je Padna vklju\xc4\x8dena v \xc2\xbbOlj\xc4\x8dno pot\xc2\xab\xc2\xa0po Slovenski Istri.\n_START_SECTION_\nCerkveni spomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nPo zgodovinskih virih naj bi v Padni stale tri cerkve. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du vasi stoji cerkev sv. Bla\xc5\xbea, ki je zavetnik ali patron vasi. Druga cerkev je na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du izven vasi, posve\xc4\x8dena sv. Sabi. Neko\xc4\x8d je obstajala tudi cerkev sv. Katarine, na lokaciji med obema prej omenjenima cerkvama. V bli\xc5\xbeini \xc5\xa1e stoji kapelica sv. Katarine in sv. Lucije, v kateri sta bila dragocena kipca teh dveh svetnic, ki pa sta bila ukradena. _NEWLINE_Vas je imela tudi svoje \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki ga v pisnih virih prvi\xc4\x8d navajajo leta 1744.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olstvo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olstvo v Padni je na za\xc4\x8detku potekalo v italijanskem jeziku. Viri pri\xc4\x8dajo, da je leta 1932 lokalna \xc5\xa1ola imela 53 \xc5\xa1olarjev, ki so bili zdru\xc5\xbeeni v enem razredu. Pou\xc4\x8deval pa jih je le en u\xc4\x8ditelj. Leta 1934 pa je bila v vasi zgrajena nova \xc5\xa1ola. Pouk je potekal v italijanskem jeziku, po kon\xc4\x8dani vojni pa v slovenskem. Sedaj je v tej stavbi kulturni dom, z galerijo Bo\xc5\xbeidarja Jakca, v njej je tudi sede\xc5\xbe krajevne skupnosti.\n_START_SECTION_\nGalerija Bo\xc5\xbeidarja Jakca\n_START_PARAGRAPH_\nBo\xc5\xbeidar Jakac je bil slovenski slikar, katerega star\xc5\xa1i so 14 let \xc5\xbeiveli v Padni. Tu so imeli svojo gostilno in majhno trgovino. Na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du v Padni je pokopan tudi njegov brat in stric, duhovnik v Ka\xc5\xa1telu, ki je v vasi pre\xc5\xbeivljal svoj pokoj._NEWLINE_V galeriji so ob\xc4\x8dasno na ogled nekatere grafike Bo\xc5\xbeidarja Jakca.\n_START_SECTION_\nGospodarske dejavnosti neko\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so prebivalci Padne ukvarjali z poljedelstvom in \xc5\xbeivinorejo. Pridelovali so olj\xc4\x8dno olje, gojili vinsko trto, sadno drevje, zgodnjo zelenjavo in razne polj\xc5\xa1\xc4\x8dine. Vas je bila vedno znana po veliki koli\xc4\x8dini pridelanega olja. Najve\xc4\x8dji pridelek pa je bil leta 1929, ko je bila zelo bogata letina. V Padni sta delovali dve oljarni ali po doma\xc4\x8de torklji. Po osvoboditvi sta bili obe zapu\xc5\xa1\xc4\x8deni, ker so odprli modernej\xc5\xa1i oljarni v Pu\xc4\x8dah in Krkav\xc4\x8dah. Olj\xc4\x8dno olje so shranjevali v velikih kamnitih posodah, s prostornino od 300 do 400 litrov. Nekateri va\xc5\xa1\xc4\x8dani \xc5\xa1e vedno pridelujejo olj\xc4\x8dno olje, zaradi novej\xc5\xa1ih metod je sedanji pridelek ve\xc4\x8dji, vendar kot zmeraj v\xc4\x8dasih negotov._NEWLINE_Va\xc5\xa1\xc4\x8dani \xc5\xbee v preteklosti veliko zahajali na tako imenovane trge, kjer so prodajali in  izmenjevali pridelke. \xc5\xbdenske so neko\xc4\x8d s plinjerji, \xc5\xa1irokimi pletenimi ko\xc5\xa1arami iz vrbe, zahajale na tr\xc5\xbenice in prodajale ve\xc4\x8dinoma solato in radi\xc4\x8d. _NEWLINE_Kmetje so v\xc4\x8dasih njive obdelovali ro\xc4\x8dno in z bo\xc5\xa1karini (istrsko govedo), danes pa to delo opravljajo z motornimi frezami (prekopalniki). \xc5\xbdito kmetje \xc5\xa1e danes sejejo ro\xc4\x8dno, ker je tako la\xc5\xbeje, zaradi razdrobljenih obdelovalnih povr\xc5\xa1in. S kombajni in kosilnicami so skoraj v celoti zamenjali ro\xc4\x8dno \xc5\xbeetev s srpi in ko\xc5\xa1njo s koso. V preteklosti so \xc5\xbeito najprej mlatili ali mleli s cepci in \xc5\xa1ele nato z mlatilnico na ro\xc4\x8dni pogon. Velik vir dohodka je pomenilo \xc5\xbeito oziroma moka, za katero so lahko kupili zgolj najnujnej\xc5\xa1e, milo, petrolej, sol ali obleko. Zelo razvita dejavnost, podobno kot v drugih istrskih vaseh, je bila tudi peka kruha. \xc5\xbdenske so kruh ve\xc4\x8dinoma pekle pono\xc4\x8di, da so ga lahko zjutraj odnesle prodat v obalna mesta._NEWLINE_Za \xc5\xbeivinorejo v vasi je bila zna\xc4\x8dilna skupna pa\xc5\xa1a \xc5\xbeivine na gmajni (va\xc5\xa1kih travnikih)._NEWLINE_Gojili so predvsem istrsko govedo, svinje, konje in osle. Govedo in osle so vpregali v vozove, krave pa so jim slu\xc5\xbeile za pridobivanje mleka. Lon\xc4\x8darstvo v vasi ni bilo razvito. Zato so take izdelke kupovali od potujo\xc4\x8dih lon\xc4\x8darjev, ki so v Padno prihajali prodajat svoje izdelke. Od njih so kupovali tudi lesene izdelke, ki so jih dobili tudi na vsakoletnih \xc5\xa1agrah v Bujah. _NEWLINE_Doma\xc4\x8dini so izdelovali lesene ko\xc5\xa1are (ko\xc5\xa1\xc4\x8dice), ki so slu\xc5\xbeile za prena\xc5\xa1anje sena in listja. V vasi je \xc5\xbeivelo tudi ve\xc4\x8d \xc4\x8devljarjev, ki so izdelovali ve\xc4\x8dinoma usnjene \xc4\x8devlje. Znani so bili tudi po izdelavi delavnih in prazni\xc4\x8dnih \xc4\x8devljev ter \xc4\x8devljev za pokop mrli\xc4\x8dev. V vasi je bil v\xc4\x8dasih le en kova\xc4\x8d in le dva mizarja, ki sta izdelovala pohi\xc5\xa1tvo za celo vas. \xc5\xbdenske se niso ukvarjale z obrtjo. Ve\xc4\x8dinoma so le nosile pridelke naprodaj, ter pazile na otroke.\n_START_SECTION_\nGlasba, petje in ples\n_START_PARAGRAPH_\nV Padni so poznali dve vrsti godcev. Glasbenikov (muzikarjev), ki so igrali na pihala, je bilo ve\xc4\x8d, zingarji, ki jih je bilo obi\xc4\x8dajno pet, so igrali na godala. Tak\xc5\xa1ni godci so ve\xc4\x8dinoma igrali na plesih, ob cerkvenih procesijah, praznovanjih (\xc5\xa1agrah), pa tudi ob pogrebih. _NEWLINE_Zelo raz\xc5\xa1irjeno je bilo tudi petje, saj so fantje vsako soboto hodili po vasi in prepevali pozno v no\xc4\x8d. Znanih je tudi veliko tradicionalnih plesov. Do danes so se ohranili dopa\xc5\xa1i, \xc5\xa1epeta\xc5\xa1i, val\xc4\x8dek, polka in \xc5\xa1picpolka. Zanimivo je, da je tango vedno veljal za pohuj\xc5\xa1ljiv ples in ga niso dovolili gledati otrokom.'