b'\n_START_ARTICLE_\nZlata krasta\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOsebki so v dol\xc5\xbeino merili okrog 5 cm, kar je za predstavnike krasta\xc4\x8d majhno. Samci so bili fluorescentno zlate barve in nekoliko manj\xc5\xa1i od samic, ki so bile zelenkasto rumene barve s \xc5\xa1krlatnimi lisami, obrobljenimi z rumeno. Samci so bili poleg tega gracilnej\xc5\xa1i od samic, z ostrej\xc5\xa1im gobcem in proporcionalno dalj\xc5\xa1imi okon\xc4\x8dinami. Plavalna ko\xc5\xbeica je bila pri obeh spolih razvita samo pri bazi prstov na zadnjem paru nog, pri nobenem pa nista bila razvita zunanji bobni\xc4\x8d ali zvo\xc4\x8dni mehur.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nZlate krasta\xc4\x8de so \xc5\xbeivele v nedotaknjenih gorskih de\xc5\xbeevnih gozdovih nad mestom Monteverde v Kostariki, na obmo\xc4\x8dju, velikem samo 10 km\xc2\xb2. Podnebje obmo\xc4\x8dja je subtropsko in zelo vla\xc5\xbeno, s preko 4000 mm padavin letno. Osebki so ve\xc4\x8dino leta pre\xc5\xbeiveli zakopani v rastlinskem opadu, le med de\xc5\xbeevnim obdobjem med marcem in junijem so mno\xc5\xbei\xc4\x8dno pri\xc5\xa1li na plano in se mno\xc5\xbeili v plitvih kotanjah napolnjenih z vodo.\n_START_SECTION_\nIzumrtje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0e v de\xc5\xbeevnem obdobju med aprilom in majem 1987 je bila zlata krasta\xc4\x8da pogosta v svojem obmo\xc4\x8dju raz\xc5\xa1irjenosti, ob obisku so raziskovalci na\xc5\xa1teli okrog 1500 osebkov. \xc5\xbde naslednje leto so jih kljub aktivnemu iskanju na\xc5\xa1li samo deset. Leta 1989 je celotno znano populacijo predstavljal en samec in od takrat ni zlate krasta\xc4\x8de videl nih\xc4\x8de ve\xc4\x8d. Hkrati je izginila tudi lokalna populacija \xc5\xbeabe vrste Atelopus varius._NEWLINE_Nenadno izginotje vrste je pritegnilo veliko pozornost biologov, ki so predlagali ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih razlag. Po eni od njih naj bi bile za pojav odgovorne klimatske spremembe (globalno segrevanje), ki so povzro\xc4\x8dile izsu\xc5\xa1evanje, v kombinaciji \xc5\xa1e z enim dejavnikom. Vendar ostaja pri pripisovanju sprememb lokalnega podnebja globalnemu segrevanju te\xc5\xbeava, da zanesljivi podatki o temperaturi in vla\xc5\xbenosti na tem obmo\xc4\x8dju segajo samo v pozna sedemdeseta leta. Po drugi razlagi, ki temelji na analizi izotopov iz lesa za stoletje v preteklost, so verjetnej\xc5\xa1i vzrok cikli\xc4\x8dne spremembe podnebja - pojav El Ni\xc3\xb1o, ki je bil v sezoni 1986/87 posebej izrazit. Kot mo\xc5\xbeen dodatni dejavnik navajajo epidemijo patogene glive iz skupine Chytridiomycota ali kontaminacijo z onesna\xc5\xbeili iz zraka, ki bi lahko v kombinaciji s stresom zaradi izsu\xc5\xa1itve in visokih temperatur povzro\xc4\x8dila mno\xc5\xbei\xc4\x8den pogin.'