b'\n_START_ARTICLE_\nOskrba s pitno vodo mesta Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\nOskrba s pitno vodo mesta Ljubljana_NEWLINE_Mesto Ljubljana z okoli\xc5\xa1kimi naselji se oskrbuje s pitno vodo preko osrednjega vodovodnega sistema, ki se napaja iz vodonosnika Ljubljanskega polja in vodonosnikov Ljubljanskega barja, poleg tega pa tudi iz lokalnih virov, ki napajajo lokalne vodovode Pre\xc5\xbeganje, Mali vrh pri Pre\xc5\xbeganju, \xc5\xa0marna gora in Pijava gorica._NEWLINE_Osrednji vodovodni sistemu se napaja s podzemno vodo preko \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8d, od koder se voda zbira v vodarnah (Kle\xc4\x8de, Jar\xc5\xa1ki prod, Brest, \xc5\xa0entvid in Hrastje) ter preko hidropostaj, vodohranov in pre\xc4\x8dpalnic po\xc5\xa1ilja po primarnem vodovodu do sekundarne mre\xc5\xbee vodovodnih cevi in terciarnih hi\xc5\xa1nih priklju\xc4\x8dkov do uporabnikov._NEWLINE_Pitna voda v osrednjem sistemu ima primerno vsebnost kalcija in magnezija, osve\xc5\xbeilen okus, ki ji ga dajejo stalna temperatura, v vodi prisotna ogljikov dioksid in kisik ter mikrobiolo\xc5\xa1ka \xc4\x8distost. Klorirana je le ob\xc4\x8dasno. Voda v lokalnih vodovodnih sistemih, ki se napajajo iz lastnih, lokalnih zajetij podzemne vode (izviri ali vodnjaki) ali ustrezno pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dene povr\xc5\xa1inske vode je klorirana._NEWLINE_Vodovodni sistem je v upravljanju javnega podjetja Vodovod- Kanalizacija (VO-KA) Mestne ob\xc4\x8dine Ljubljana.\n_START_SECTION_\nVodovodni sistem mesta Ljubljana z okolico\n_START_PARAGRAPH_\nVodovodni sistem mesta z okolico sestoji iz osrednjega vodovodnega sistema in \xc5\xa1tirih lokalnih vodovodov Pre\xc5\xbeganje, Mali vrh pri Pre\xc5\xbeganju, \xc5\xa0marna gora in Pijava gorica.\n_START_SECTION_\nVodovarstvena obmo\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nVodonosniki Ljubljanskega polja, ki napajajo vodarne Kle\xc4\x8de, Hrastje, Jar\xc5\xa1ki prod in vodonosniki Ljubljanskega barja, ki napaja vodarno Brest so s predpisi Vlade R Slovenije zavarovani z vodovarstvenim re\xc5\xbeimom  ._NEWLINE_Vodovarstveni re\xc5\xbeimi so dolo\xc4\x8deni na podlagi strokovnih kriterijev dolo\xc4\x8denih s predpisom, ki temeljijo predvsem na dol\xc5\xbeini potovalnega \xc4\x8dasa podzemne vode preko vodonosnikov._NEWLINE_Kakovost stanja vodnih virov podzemne vode in povr\xc5\xa1inske vode se preverja v skladu s predpisi o vodah in varstvu okolja  in , ustreznost vode za pitje, ki izteka iz vodovodnega sisitema pa \xc5\xa1e po predpisih o zdravstvenem varstvu .\n_START_SECTION_\nZgodovina vodooskrbe mesta\n_START_PARAGRAPH_\nPrve najdbe javnih vodovodnih in kanalizacijskih ureditev segajo v dobo rimske Emone. Prebivalci so se oskrbovali iz virov pitne vode v hriboviti okolici ( vodovod izpod Golovca proti Mestnemu trgu) ali iz vodnjakov znotraj Emone ( Kongresni trg), odpadne vode pa so iztekale po zbirnih kanalih v Ljubljanico. Za naselbine na dana\xc5\xa1njem obmo\xc4\x8dju naselij Podutik, Koseze, Dravlje so Rimljani zgradili javni vodovod iz izvira Zlatek v Podutiku ._NEWLINE_V \xc4\x8dasu od srednjega veka do 19.stoletja ni ohranjenih dokazov o izgradnji novih javnih vodovodov, ljudje so se preskrbovali z vodo iz bli\xc5\xbenjih studencev in vodnjakov. Zgodovinski viri pa ka\xc5\xbeejo na to, da so vodovode zgrajene v \xc4\x8dasu Rimljanov, na primer vodovod Golovec-Mestni trg uporabljali vse do potresa v letu 1511, vodovod v Podutiku pa vse do leta 1737._NEWLINE_Prve zasnove sodobnih javnih kanalizacijskih in vodovodnih sist emov so pri\xc4\x8dele nastajati \xc5\xa1ele v 19.stoletju, ko se je v za\xc4\x8detku 19.stoletja za\xc4\x8delo graditi po manj\xc5\xa1ih delih novo kanalizacijsko omre\xc5\xbeje, proti koncu 19.stoletja pa je stekla tudi gradnja javnega vodovoda. Ta je bil zasnovan po na\xc4\x8drtih Oskarja Smrekarja, in\xc5\xbeenirja strojni\xc5\xa1tva, tedaj priznanega na\xc4\x8drtovalca vodovodov v Evropi. Vodovod je bil kon\xc4\x8dan v letu 1890, ko je voda prvi\xc4\x8d pritekla v 606 ljubljanskih hi\xc5\xa1._NEWLINE_Vodovod je bil zasnovan na vodnjakih vodarne Kle\xc4\x8de, ki so \xc4\x8drpali podzemno vodo s \xc5\xa1tirimi parnimi \xc4\x8drpalkami zmogljivosti 3384 m3/dan, primarnem vodovodu v dol\xc5\xbeini 27.326 m in vodohranu na Ro\xc5\xbeniku s prostornino 3.030 m\xc2\xb3._NEWLINE_Mestni svet je ob otvoritvi vodovoda sprejel tudi \xe2\x80\x9ePravilnik za izgotavljanje vodovodnih naprav pred hi\xc5\xa1ami in po hi\xc5\xa1ah mesta ljubljanskega\xe2\x80\x9c in \xe2\x80\x9eDolo\xc4\x8dila o dobivanju vode iz vodovoda mesta Ljubljanskega\xe2\x80\x9c._NEWLINE_\xc5\xa0ele v letu 1899 je bil na podlagi urbanisti\xc4\x8dne zasnove popotresne Ljubljane zasnovan tudi nov kanalizacijski sistem, katerega avtor je bil Jan Vladimir Hrasky, profesor na tehni\xc4\x8dni visoki \xc5\xa1oli v Pragi. Njegova izgradnja pa je pri\xc4\x8dela \xc5\xa1ele v letu 1916 s prvim delom kanalizacijskega zbiralnega kanala na levem bregu Ljubljanici v centru mesta, \xc4\x8deprav najdemo prve ostanke javne kanalizacije na Lipi\xc4\x8devi ulici \xc5\xbee iz leta 1905. Izgradnja na desnem bregu je sledila \xc5\xa1ele v letu 1933._NEWLINE_V obdobju 1908-1910 pride do prve raz\xc5\xa1iritve vodovodnega sistema. Pove\xc4\x8da se zmogljivost vodarne Kle\xc4\x8de na 9000m3/dan, dograjen je bi nov povezovalni cevovod od Kle\xc4\x8d do vodohrana Ro\xc5\xbenik, premera 400 mm , dol\xc5\xbeine 5,2 km, ki je omogo\xc4\x8dil priklju\xc4\x8ditev \xc5\xa1e dodatnih 762 hi\xc5\xa1, skupaj 1368 hi\xc5\xa1._NEWLINE_Do leta 1928 se zmogljivost vodarne Kle\xc4\x8de pove\xc4\x8da na 27.000 m3/dan, dol\xc5\xbeina celotnega vodovodnega omre\xc5\xbeja pa dose\xc5\xbee 127 km._NEWLINE_Do ve\xc4\x8djih sprememb vodovodnega in spremljajo\xc4\x8dega kanalizacijskega sistema je pri\xc5\xa1lo ponovno \xc5\xa1ele po letu 1940, ko so parni pogon \xc4\x8drpalk v vodarni Kle\xc4\x8de nadomestili z elektri\xc4\x8dnim, na Ro\xc5\xbeniku pa je bil leta 1945 izgrajen \xc5\xa1e nov vodohran s prostornino 2.162 m3, leta 1953 pa dana v obratovanje tudi nova vodarna Hrastje, leta 1955 pa \xc5\xa1e vodarna \xc5\xa0entvid._NEWLINE_V letu 1955 je bil sprejet tudi prvi odlok o za\xc5\xa1\xc4\x8diti vodnih virov podzemne vode, "Odlok o za\xc5\xa1\xc4\x8ditnem pasu", ki je bil leta 1977 nadgrajen z "Odlokom o varstvenih pasovih vodnih virov v Ljubljani in ukrepih za zavarovanje voda"._NEWLINE_Na kanalizacijski sisitem se je v letu 1956 prvi\xc4\x8d priklju\xc4\x8dila \xc4\x8distilna naprava za odpadne komunalne vode na Brodu in \xc5\xa1ele deset let kasneje \xc5\xa1e \xc4\x8distilna naprava \xc4\x8crnu\xc4\x8de._NEWLINE_V \xc4\x8dasu od leta 1981 do 1989 se je mesto \xc5\xa1irilo in poraba vode se je hitro pove\xc4\x8devala, zato sta bili v vodooskrbni sisitem priklju\xc4\x8deni \xc5\xa1e dve novi vodarni, v letu 1981 vodarna Brest, ki vodo \xc4\x8drpa iz vodonosnikov Ljubljanskega barja in v letu 1982 vodarna Jar\xc5\xa1ki prod, ki \xc4\x8drpa vodo iz vodonosnikov Ljubljanskega polja. Leta 1989 se je \xc5\xa1tevilo \xc4\x8drpali\xc5\xa1\xc4\x8d v vodarni Kle\xc4\x8de pove\xc4\x8dalo na 16. Raz\xc5\xa1irjen sisitem vodooskrbe je zahteval tudi raz\xc5\xa1irjeno varstvo vodnih virov, zato je bil leta 1988 sprejet nov "Odlok o varstvu virov pitne vode"._NEWLINE_V devetdesetih letih je \xc5\xa1iritvi vodooskrbnega sisitema sledila \xc5\xa1e \xc5\xa1iritev in nadgradnja kanalizacijskega sisitema, predvsem z izgradnjo 1.faze centralne \xc4\x8distilne naprave Ljubljana (C\xc4\x8cN), ter obnovo \xc4\x8distilne naprave \xc4\x8crnu\xc4\x8de v letu 2001. Izgradnja 2.faze C\xc4\x8cN je sledila \xc5\xa1ele v letu 2005, ko je za\xc4\x8delo njeno poskusno obratovanje._NEWLINE_Po letu 1991 je kot odziv na dru\xc5\xbebene spremembe sledila tudi organizacijska sprememba v letu 1951 ustanovljenega podjetja Kanalizacija Ljubljana. Za upravljanje z vodooskrbnim in kanalizacijskim sisitemom mesta Ljubljana je bil ustanovljen Holding mesta Ljubljana, dru\xc5\xbeba za upravljanje z javnimi podjetji, v okviru katere je bilo ustanovljeno javno podjetje Vodovod-Kanalizacija d.o.o.(VO-KA)._NEWLINE_Po letu 1998 je VO-KA, kot odziv na evropske okoljske standarde pridobila certifikat sistema vodenja kakovosti ISO 9001. V letu 2003 je za podro\xc4\x8dje kemijskega preizku\xc5\xa1anja kakovosti vode pridobila akreditacijske listine Slovenske akreditacije LP-023 skladno s sisitemom SIST EN 17025, v letu 2004 pa \xc5\xa1e za kontrolo vodomerov hladne vode akreditacijsko listino Slovenske akreditacije \xc5\xa1t.K-041 po sisitemu SIST EN 17020._NEWLINE_V skladu z Zakonom o vodah, Ur.list RS \xc5\xa1t.57/2002 so bili v letu 2004 in letu 2007 sprejeti predpisi Vlade RS o vodovarstvenem obmo\xc4\x8dju za vodno telo vodonosnika Ljubljanskega polja in vodno telo vodonosnikov Ljubljanskega barja in okolice Ljubljane._NEWLINE_V letih po 2009 so v teku predvsem projekti izbolj\xc5\xa1anja delovanja vodooskrbnega in kanalizacijskega sisitema, programi za izbolj\xc5\xa1ano kontrolo kakovosti pitne vode in izbolj\xc5\xa1anje stopnje \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja odpadnih voda.'