b'\n_START_ARTICLE_\nEstejev grad\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n3. maja 1385 so se Ferrar\xc4\x8dani, obupani zaradi davkov in poplav, ki so jim poru\xc5\xa1ile domove, od\xc5\xa1li v pala\xc4\x8do markiza Niccola II. d\'Este, ker so \xc5\xbeeleli nasvet Tommasa da Tortona, visokega uradnika, ki je bil odgovoren za te\xc5\xbeke razmere. Nicol\xc3\xb2 je posku\xc5\xa1al zatreti upor, toda zve\xc4\x8der je bilo jasno, da so ljudje postajali vedno bolj jezni in da je bila varnost dru\xc5\xbeine Este ogro\xc5\xbeena. Zato je izdal ukaz, naj pripeljejo osramo\xc4\x8denega Tommasa, ki se je spovedal in prejel obhajilo, nato pa ga je izro\xc4\x8dil mno\xc5\xbeici, ki ga je dobesedno raztrgala na ko\xc5\xa1\xc4\x8dke._NEWLINE_Ta dogodek, katerega vodje so bili pozneje usmr\xc4\x8deni, je prepri\xc4\x8dal markiza, da dru\xc5\xbeinska pala\xc4\x8da, danes Mestna hi\xc5\xa1a  (Palazzo Comunale), ni dovolj varna za plemstvo ob nemirih. Zato je naro\xc4\x8dil gradnjo obrambne trdnjave na severni strani pala\xc4\x8de in projekt zaupal arhitektu Bartolinu iz Novare. Uporabil je \xc5\xbee obstoje\xc4\x8di stolp (Levji stolp \xe2\x80\x93 la torre dei Leoni), ki je bil takrat del obrambnih zidov in bolj ju\xc5\xbeno kot danes, ki te\xc4\x8dejo, grobo re\xc4\x8deno, po \xc4\x8drti sedanjega Corsa della Giovecca in Viale Cavour. Stolp se je dr\xc5\xbeal zidov kurtine, dodani so bili \xc5\xa1e trije novi, zgrajeni za ta projekt. Med Estejevo pala\xc4\x8do in novo trdnjavo je bil zgrajen zra\xc4\x8dni prehod (morda lesen), da bi ljudje lahko zbe\xc5\xbeali._NEWLINE_Ko se je mesto pove\xc4\x8devalo, so premaknili tudi mestno obzidje, tako da obrambna naloga gradu ni bila ve\xc4\x8d tako pomembna. Znotraj zidu so za\xc4\x8deli graditi stanovanja, ki so postala del dvorne pala\xc4\x8de. Iz obdobja Ercola I. d\'Esteja je ostalo veliko podatkov o gradnji stanovanj, njihovi \xc5\xa1iritvi in izbolj\xc5\xa1avah. Dokon\xc4\x8dno preoblikovanje je naro\xc4\x8dil Ercole II. po po\xc5\xbearu leta 1544, ki je naredil veliko \xc5\xa1kode. Arhitekt Girolamo da Carpi je oblikoval zunanji videz gradu, ki je viden \xc5\xa1e danes, \xc4\x8deprav je bila notranjost v preteklosti ve\xc4\x8dkrat preoblikovana. Po odhodu Estejev v Modeno je grad postal prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de pape\xc5\xa1kega legata, ki je upravljal ozemlje Ferrare kot civilni guverner (najve\xc4\x8d \xc5\xa1tiri leta). V strukturi zgradbe je bilo malo sprememb, najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1e pa je pove\xc4\x8danje vi\xc5\xa1ine severnega revelina (prostor, v katerem je zdaj kavarna)._NEWLINE_Leta 1860 je bila Ferrara priklju\xc4\x8dena Kraljevini Italiji. Grad, ki je zdaj v dr\xc5\xbeavni lasti, je leta 1874 za 70.000 lir kupila pokrajina Ferrara, ki je zgradbo uporabljala kot sede\xc5\xbe prefekture._NEWLINE_V preteklih letih so grad ve\xc4\x8dkrat obnavljali, zlasti med letoma 1910 in 1930, ko so bili narejeni nekateri zelo vpra\xc5\xa1ljivi posegi. Med drugo svetovno vojno je bil grad mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovan zaradi letalskega bombardiranja, zato je bil leta 1946 delno rekonstruiran._NEWLINE_Leta 1999 se je na pobudo pokrajinske uprave za\xc4\x8del projekt Grad za mesto z obse\xc5\xbeno obnovo: v njem sta bili odprti razstava Triumf Bakha, ki jo je leta 2002 odprl predsednik Italijanske republike Carlo Azeglio Ciampi, in umetni\xc5\xa1ka razstava Estejevi v Ferrari, ki jo je 14. marca 2004 odprl predsednik Evropske komisije Romano Prodi. Leta 2006 je bil celoten projekt obnove gradu kon\xc4\x8dan ter sklenjen z dvema pomembnima dogodkoma: kon\xc4\x8dana je bila turisti\xc4\x8dna pot, ki jo je zasnoval Gae Aulenti, ter obnovljen in odprt kabinet Alfonsa d\'Esteja._NEWLINE_Eden od stolpov je bil po\xc5\xa1kodovan v potresu, ki je bil v severni Italiji leta 2012.\n_START_SECTION_\nZunanjost\n_START_PARAGRAPH_\nZunanjost gradu je \xc5\xa1e vedno taka, kot je bila v drugi polovici 16. stoletja, ko ga je prenavljal Girolamo da Carpi. Obdan je z jarkom, ima tri vhode z dvi\xc5\xbenimi mostovi nasproti ope\xc4\x8dnih revelinov. Pri \xc4\x8detrtem vhodu na vzhodu je bila kuhinja._NEWLINE_Na dnu stavba \xc5\xa1e vedno spominja na srednjeve\xc5\xa1ko trdnjavo, vi\xc5\xa1je pa je Carpi zamenjal parapet z elegantnimi balkoni v belem kamnu (z vrsto konzol), s \xc4\x8dimer je zgradil vi\xc5\xa1je nadstropje, ki ga pokriva stre\xc5\xa1na streha. Stolpe so izbolj\xc5\xa1ali in uskladili s stre\xc5\xa1nimi terasami._NEWLINE_Dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, danes dokaj preprosto, je bilo okra\xc5\xa1eno s freskami. Zlasti na vrhu so bili portreti vseh prednikov (pravi in legendarni) dru\xc5\xbeine Este: edina ohranjena, precej po\xc5\xa1kodovana, vendar \xc5\xa1e vedno razlo\xc4\x8dna, je bila lo\xc4\x8dena in postavljena pod portik na vzhodni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Vodnjaki so med su\xc5\xa1o zagotavljali vodo; okrogle kamnite krogle, ki so vidne okoli, so strelivo za katapulte.\n_START_SECTION_\nGotske sobe\n_START_PARAGRAPH_\nTo so \xc5\xa1tirje dnevni prostori s kri\xc5\xbenorebrastimi stropi. Prva je gotovo najlep\xc5\xa1a z bogatimi dekoracijami grozdov cvetja, ki te\xc4\x8dejo vzdol\xc5\xbe reber v oboku. Prostor je posve\xc4\x8den Nicolu II. d\'Esteju (njegov portret izstopa pred vhodom), ki je gradil grad. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du najdemo veli\xc4\x8dastno rekonstrukcijo lesenega gradu iz zgodnjih let obstoja. Tri naslednje sobe so namenjene markizom Albertu, Niccolu III. in Leonellu ter kon\xc4\x8dno Borsu, prvemu vojvodi rodbine. Vrsta panelov ponazarja politi\xc4\x8dno in kulturno \xc5\xbeivljenje obdobja.\n_START_SECTION_\nKuhinje\n_START_PARAGRAPH_\nVzhodni revelin gradu je bil raz\xc5\xa1irjen in se je uporabljal za dvorne kuhinje. Prva od dveh sob, dolga in ozka, ima voja\xc5\xa1ke in civilne znake: nasproti vhoda je mogo\xc4\x8de videti dimnik iz kuhinje, medtem ko vzdol\xc5\xbe notranjih sten najdemo strelnice, nekatere pa so zgrajene tako, da so skoraj neuporabne. V drugi sobi, veliko ve\xc4\x8dji in svetlej\xc5\xa1i, so nekatere pe\xc4\x8di rekonstruirane. Na eni steni je portret Cristoforja di Messisbuga, najbolj znanega Estejevega stre\xc5\xbenika (scalco), ki je bil uradnik, hi\xc5\xa1ni upravitelj, nadziral je \xc5\xa1tevilne prakti\xc4\x8dne vidike dvornega \xc5\xbeivljenja, prirejal predstave, usmerjal kuhinje in pripravljal stvari, potrebne za potovanje v druge rezidence itd.\n_START_SECTION_\nGrajske je\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po vstopu v ozek hodnik je na levi nizek globok prehod, ki vodi v Don Giulijevo je\xc4\x8do, celico, v kateri je bil morda tudi mu\xc4\x8den. V njej je bil zaprt ve\xc4\x8d let; bil je zakoniti brat Alfonsa I. Strmo in ozko stopni\xc5\xa1\xc4\x8de vodi do celic, v katerih sta bila zaprta ljubimca Ugo in Parizina. Parizina Malatesta je bila druga \xc5\xbeena markiza Niccola III., ki je bil razvratne\xc5\xbe in veliko starej\xc5\xa1i od nje. Po sedmih letih zakonske zveze, ki je bila na splo\xc5\xa1no precej mirna, se je zaljubila v svojega pastorka Uga, sina markiza in Stelle Tolomei. Odkrili so ju, jima hitro sodili in ju obglavili. Bilo je leta 1425; Parizina je imela 20 let, Ugo samo 19 let. Po stopni\xc5\xa1\xc4\x8du na levi je bila Parizinina celica. Po koridorju naprej je bila Ugova celica. Na stropu se vidi, da so zaporniki pisali s sve\xc4\x8dami.\n_START_SECTION_\nLevji stolp\n_START_PARAGRAPH_\nPred letom 1385 je najmanj sto let na kraju, na katerem je bil zgrajen grad svetega Mihaela, stal star stra\xc5\xbearski stolp in branil severno mejo mestnega obzidja, natan\xc4\x8dneje blizu strate\xc5\xa1kih vrat, imenovanih Levja. Velik kanal, ki je tekel v reko Pad s pritoki, je branil severni del obzidja. V tem \xc4\x8dasu se je mesto razvilo ob levem bregu glavne veje reke, ki se je v tej to\xc4\x8dki odprla proti vzhodu in tako postala velika delta. Voda je dajala kraju, predmestju in mestu naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Pred gradnjo gradu je bil stra\xc5\xbearski stolp preoblikovan, kar je naro\xc4\x8dil Nicol\xc3\xb2 II.,izpeljal pa verjetno isti Bartolino iz Novare, ki je bil kasneje arhitekt gradu. Tako je bil z visokim, pravokotnim stolpom, namenjenim nadzoru in opazovanju, preoblikovan v majhno utrdbo z veliko \xc5\xa1ir\xc5\xa1o bazo in ve\xc4\x8djimi zidovi v prvem nadstropju, dobro opremljen po najnovej\xc5\xa1ih voja\xc5\xa1kih obrambnih tehnikah. Klan\xc4\x8dina po treh straneh trdnjave je omogo\xc4\x8dila dostop do parapeta in je bila namenjena laj\xc5\xa1anju prevoza oro\xc5\xbeja, artilerije in drugih tovrstnih tovorov s pomo\xc4\x8djo \xc5\xbeivali. Prostori v pritli\xc4\x8dju in prvem nadstropju so se uporabljali kot sede\xc5\xbe za voja\xc5\xa1ko enoto Estejev, medtem ko so bili zapori v temni kleti. Zunanja struktura trdnjave je bila videti enako na vseh \xc5\xa1tirih straneh.\n_START_SECTION_\nDvor\n_START_PARAGRAPH_\nDvor ima ve\xc4\x8d sob z ostanki fresk in plo\xc5\xa1\xc4\x8de, ki opisujejo stanovanja v gradu.\n_START_SECTION_\nLo\xc5\xbea in vrt oran\xc5\xbeevcev\n_START_PARAGRAPH_\nKo je vladal Alfonso I., se je vrt precej pove\xc4\x8dal in je \xc5\xa1e zdaj v taki velikosti. Stena vise\xc4\x8dega vrta je bila zgrajena po na\xc4\x8drtih Girolama da Carpija. Arhivski dokumenti so bogati s podatki o vise\xc4\x8dih vrtovih in so omogo\xc4\x8dili rekonstrukcijo: od majhnih poti med velikimi cvetli\xc4\x8dnimi koriti (katerih zemlja je bila prinesena sem), letnih rastlin do razporeditve iz 18. stoletja s citrusi v lon\xc4\x8dkih, ki so bili za\xc5\xa1\xc4\x8diteni pozimi v Lo\xc5\xbei, ki se uporablja kot rastlinjak.\n_START_SECTION_\nKabinet Bakhanalij\n_START_PARAGRAPH_\nTo je majhen prehod, ki je bil neko\xc4\x8d popolnoma pobarvan; desna stena \xc5\xa1e vedno prikazuje tri prizore, ki jih navdihuje mit Bakha.\n_START_SECTION_\nKapela\n_START_PARAGRAPH_\nKapela je majhna soba s skladnimi geometrijskimi vzorci, namenjena zasebni molitvi. Ren\xc3\xa9e de France, \xc5\xbeena vojvode Ercola II. Esteja, ki je imela kalvinisti\xc4\x8dne nazore, je naro\xc4\x8dila to posebno dekoracijo brez svetih podob. Na stenah, prevle\xc4\x8denih z dragocenim barvnim marmorjem, dejansko ni svetih podob, niso niti pobarvane niti mozai\xc4\x8dne, kot bi jih pri\xc4\x8dakovali v majhnih ni\xc5\xa1ah. Nasprotno so oboki okra\xc5\xa1eni s freskami, ki prikazujejo \xc5\xa1tiri evangeliste na svetlomodri podlagi, obkro\xc5\xbeene s kerubi, ki so prepoznani po levu (sveti Marko), orlu (sveti Luka), angelu (sveti Matej) in biku (sveti Janez) v skladu z ikonografsko tradicijo.\n_START_SECTION_\nZorina soba\n_START_PARAGRAPH_\nSoba je v Levjem stolpu, ima razko\xc5\xa1en strop, ki predstavlja \xc5\xa1tiri dele dneva: na desni je Zora, mlada krilata boginja, ki se premika in vle\xc4\x8de konje s son\xc4\x8dno ko\xc4\x8dijo na svojih rokah. V nadaljevanju v smeri urnega kazalca je Dan, ko se son\xc4\x8dna ko\xc4\x8dija premika v vsej svoji sijo\xc4\x8di slavi, ki ji sledi Zora z dvema baklama v rokah; sledita Mrak s son\xc4\x8dno ko\xc4\x8dijo, ki potuje proti obzorju, in No\xc4\x8d, ko se Diana z luninim diskom na \xc4\x8delu vrne s svojim ljubimcem Endimionom. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je star \xc4\x8dlovek, ki predstavlja \xc4\x8cas, sedi med tremi usodami, boginjami \xc5\xbeivljenja in smrti. V spodnjem delu je dolga procesija kerubov na ko\xc4\x8dijah, ki jih vle\xc4\x8dejo razne \xc5\xbeivali. Veliko ogledalo, ki je zna\xc4\x8dilnost te in dveh naslednjih soban, je postavil kustos razstave Gae Aulenti, ki opozarja na ime teh sob, ki se v dokumentih imenujejo "sobane ogledal".\n_START_SECTION_\nIgralna soba\n_START_PARAGRAPH_\nSaletta dei Giochi ima strop, okra\xc5\xa1en s plesi \xc5\xa1tirih letnih \xc4\x8dasov, okrog so freske, ki prikazujejo igre starega Rima; na dalj\xc5\xa1i strani bakanal, nasproti ko\xc5\xa1arka\xc5\xa1ki boj, boks, v katerem so imeli tekmovalci okoli rok nekak\xc5\xa1ne ko\xc5\xa1are. Na dveh kraj\xc5\xa1ih stenah so predstavljeni gladiatorski spopadi. Na dnu so prizori otro\xc5\xa1kih iger, prikazani v umetni\xc5\xa1kem slogu anti\xc4\x8dnega Rima. Iz te sobe je mogo\xc4\x8d dostop do ograje Levjega stolpa, s katerega je krasen razgled na mesto Ferrara.\n_START_SECTION_\nSoba strupov\n_START_PARAGRAPH_\nZdi se, da so jo prvotno uporabljali dvorni farmacevti, ki so izdelovali zdravila, po nekaterih virih tudi strupe, uporabljene proti politi\xc4\x8dnim sovra\xc5\xbenikom. Strop je iz 20. stoletja in ka\xc5\xbee Italijo, obkro\xc5\xbeen je s simboli osvajanja iz fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega obdobja.\n_START_SECTION_\nDvorana iger\n_START_PARAGRAPH_\nTa velika soba je bila namenjena ve\xc4\x8dernim zabavam, koncertom ali igram. Strop je razdeljen na enajst plo\xc5\xa1\xc4\x8d, na vsaki je prizor posameznega \xc5\xa1porta, ki je bil strast vojvode Alfonsa II. Slike niso v istem slogu: na dvori\xc5\xa1\xc4\x8dni strani so Bastianinove in od leve proti desni prikazujejo: prosto rokoborbo, metanje diska in gr\xc5\xa1ko-rimsko rokoborbo. \xc5\xa0portniki so goli v skladu s tradicijo stare Gr\xc4\x8dije. Bastianinova plo\xc5\xa1\xc4\x8da, ki prikazuje plavanje, je na kraj\xc5\xa1i strani poleg gr\xc5\xa1ko-rimske rokoborbe.\n_START_SECTION_\nStanovanje potrpe\xc5\xbeljivosti\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d je bila to prva soba, izdelana je bila za Ercola II. Ima neorenesan\xc4\x8dni strop; na robu so znaki zodiaka. V prostoru je ogromna reprodukcija panorame Ferrare iz 18. stoletja, delo Andrea Bolzonija.\n_START_SECTION_\nPredsoba, galerija\n_START_PARAGRAPH_\nNa neorenesan\xc4\x8dnem stropu so prikazani nekateri grbi dru\xc5\xbeine Este. V prostoru prevladuje velika plo\xc5\xa1\xc4\x8da z reprodukcijo anti\xc4\x8dnega tiska s prikazom Ferrare konec 15. stoletja, ko je arhitekt Biagio Rossetti za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti mesto, kar je naro\xc4\x8dil Ercole I. (Addizione Erculea), novo obzidje je \xc5\xbee zgrajeno na severu ob starem, ki \xc5\xa1e vedno \xc4\x8daka na ru\xc5\xa1enje. Reka Pad je v ospredju. Na koncu glavnega trga (na desni strani je stolnica, na levi vojvodska pala\xc4\x8da, za katero se vidijo stolpi gradu) so prikazana vrata, ki se zapirajo, medtem ko za pozidanimi obmo\xc4\x8dji vidimo staro obzidje.\n_START_SECTION_\nSoba Hektorja in Andromahe\n_START_PARAGRAPH_\nTa soba je bila ustvarjena za skraj\xc5\xa1anje galerije. V 19. stoletju je kardinal Tommaso Benetti imel strop okra\xc5\xa1en z epskim prizorom: Hektor zapusti svojega sina in njegovo \xc5\xbeeno Andromaho (Iliada, VI. knjiga). Velika plo\xc5\xa1\xc4\x8da ka\xc5\xbee fresko s predstavitvijo obmo\xc4\x8dja dru\xc5\xbeine Este: vojvodstvo Ferrara v sredini z Modeno in Reggiem na levi strani.\n_START_SECTION_\nGalerija\n_START_PARAGRAPH_\nVsi ostanki okrasja iz te velike sobe so se izgubili. Prvotno so bile na stenah freske. Paneli so posve\xc4\x8deni pode\xc5\xbeelskim rezidencam rodbine Este. Velika plo\xc5\xa1\xc4\x8da prikazuje regijo Ferrara v \xc4\x8dasu Napoleona.\n_START_SECTION_\nProjekt melioracije zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nTa prostor je posve\xc4\x8den delom melioracije, ki je stoletja zaznamovala ozemlje province Ferrara.\n_START_SECTION_\nStolp svetega Pavla\n_START_PARAGRAPH_\nStolp svetega Pavla je bil zgrajen v jugozahodnem kotu gradu kot utrdba glavnega vhoda v stavbo. Stolp je usmerjen proti kraju, na katerem je bila ponovno zgrajena cerkev svetega Jurija (vidna z oken). Majhna cerkev je bila poru\xc5\xa1ena leta 1385, da bi omogo\xc4\x8dila gradnjo nove stavbe, zato se stolp v\xc4\x8dasih imenuje tudi stolp svetega Jurija. Oblikovanje sten v temperi je posve\xc4\x8deno podobam Diane in drugih bo\xc5\xbeanstev, medtem ko so na stropu med velikimi odseki lahke arhitekturne strukture, \xc5\xa1tirje letni \xc4\x8dasi ponazorjeni na majhnih panelih.\n_START_SECTION_\nVladna predsoba\n_START_PARAGRAPH_\nTisti, ki so se \xc5\xbeeleli sre\xc4\x8dati z vojvodo, so \xc4\x8dakali v tej majhni sobi. Strop ima bogato fresko. Tla so iz obdobja dru\xc5\xbeine Este.\n_START_SECTION_\nVladna soba\n_START_PARAGRAPH_\nUrejena je bila za Ercola II. (1534\xe2\x80\x931559), ki se je ukvarjal z vladnimi dejavnostmi. \xc5\xa0e vedno ka\xc5\xbee svoj \xc4\x8dudoviti izvirni strop s pobarvanimi in pozla\xc4\x8denimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami, ki so ene najlep\xc5\xa1ih v tem slogu v vsej Italiji. V sredini je v velikem ovalu predstavljen mit o Panu. Druge mitske oblike najdemo v drugih panelih: celota naj bi prikazovala praznovanje princa in njegovo dobro vlado.\n_START_SECTION_\nSoba, posve\xc4\x8dena odcepitvi\n_START_PARAGRAPH_\nStrop iz 19. stoletja prikazuje odvzem Ferrare rodbini Este in priklju\xc4\x8ditev pape\xc5\xa1ki dr\xc5\xbeavi leta 1598. \xc5\xa0tiri slike si sledijo v smeri urnega kazalca, za\xc4\x8dne se s sliko s strani, ki je najbli\xc5\xbeje Vladni sobi (Sala del Governo): na prvi se Lukrecija d\'Este pogovarja s kardinalom Pietrom Aldobrandinijem, pape\xc5\xbeevim ne\xc4\x8dakom; spredaj sta dva tajnika, ki sta sestavila sporazum in ga nato podpisala dva poobla\xc5\xa1\xc4\x8denca. Na drugi vojvoda Cesare d\'Este, ki ga obkro\xc5\xbeajo dostojanstveniki, zapu\xc5\xa1\xc4\x8da mesto, ki ga je izgubil, na konju, namenjen je v Modeno, ki jo je razglasil za novo glavno mesto svoje dr\xc5\xbeave. Na tretji kardinal Aldobrandini prispe v Ferraro dan po vojvodovem odhodu. Na \xc4\x8detrti, na koncu, je prikazano eno od mnogih praznovanj v \xc4\x8dast pape\xc5\xbea Klemna VIII., ko vojvoda prevzame mesto: v grajskem jarku gospe iz Comacchia tekmujejo z zna\xc4\x8dilnimi ladjami, batanami.\n_START_SECTION_\nPokrajinska soba\n_START_PARAGRAPH_\nTa soba je dobila ime po lepih pokrajinskih freskah, ki jih je v 18. stoletju naslikal neznan umetnik (morda Giuseppe Zola).\n_START_SECTION_\nGeografska soba\n_START_PARAGRAPH_\nTa soba je v stolpu Marchesana, v dvorani so zemljevidi ozemlja Ferrare, ki so nastali v letih 1709\xe2\x80\x931710. Ogromno obmo\xc4\x8dje, ki sta ga neko\xc4\x8d pokrivala voda in mo\xc4\x8dvirje, je do danes ve\xc4\x8dinoma izginilo zaradi melioracij, ki so bile kon\xc4\x8dane v tridesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja.\n_START_SECTION_\nSoba grbov\n_START_PARAGRAPH_\nVidni sta dve vrsti okrasja iz obdobja Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave. Starej\xc5\xa1a je dolga vrsta grbov s pape\xc5\xa1ko tiaro in klju\xc4\x8di svetega Petra; en del zavzemajo grbi pape\xc5\xbea Klemna VIII. (1592\xe2\x80\x931605), Pija VI. (1775\xe2\x80\x931799), drugi so prazni. Pod tem so grbi kardinala pape\xc5\xa1kega legata, ki so imeli svoje prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v gradu: nekateri so vidni na zgornjem delu vseh \xc5\xa1tirih zidov. Spodnji del pa je bil okra\xc5\xa1en leta 1857 ob obisku pape\xc5\xbea Pija IX., ki je povsem skril prej\xc5\xa1nje slike. Ve\xc4\x8d grbov in nekaj pogledov na ozemlje Ferrare tega \xc4\x8dasa: mesto Ferrara (grad), Comacchio (Trepponti), Cento (glavni trg), Lugo di Romagna (pristani\xc5\xa1\xc4\x8de), Pomposova opatija in Bagnacavallo.\n_START_SECTION_\nSoba sveta\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1919, ko se je kon\xc4\x8dala prva svetovna vojna, se je za\xc4\x8del velikopotezen obnovitveni projekt, o katerem se je razpravljalo \xc5\xbee od leta 1916. Dela so vklju\xc4\x8devala dekoracijo, pohi\xc5\xa1tvo in razsvetljavo Sobe sveta. Ta soba je pri\xc4\x8da razvoju svobode v umetni\xc5\xa1kem oblikovanju, ki ga je mogo\xc4\x8de videti v bogati orientalski podobi na stropih, v zrcaljenju kerami\xc4\x8dnih mozaikov z grbom mesta Ferrara, v panelu z grbi makov med p\xc5\xa1enico, ki obdaja pokrajinski grb nad predsednikovim stolom. Isti emblem se ponovi na enih od \xc5\xa1estih vrat, medtem ko na drugih najdemo jegulje med valovi in morskimi travami, veverice na cveto\xc4\x8dih vejah, lastovke v vinogradih, sloke v mo\xc4\x8dvirju in ka\xc4\x8dje pastirje in metulje med koruzo.'