b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Cecil\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJe otrok plemi\xc4\x8dev, njegov o\xc4\x8de je bil kar trikraten predsednik vlade Velike Britanije, ki je ve\xc4\x8dji del odra\xc5\xa1\xc4\x8danja vlagal v izobra\xc5\xbeevanje, pravno pot pa pri\xc4\x8del kot uradnik pri vladi, ki jo je tedaj vodil njegov o\xc4\x8de. Kasneje se ukvarja predvsem s civilnim pravom, napi\xc5\xa1e tudi pravni u\xc4\x8dbenik. Politi\xc4\x8dno pot pri\xc4\x8dne leta 1907 kot konzervativec, ki zagovarja predvsem prosti trg brez omejitev in je zato nasprotnik tarif Josepha Chamberlaina. Na za\xc4\x8detku politi\xc4\x8dne poti naleti na nekaj politi\xc4\x8dnih porazov. _NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je prestar za slu\xc5\xbeenje, zato pomaga pri 50 letih z delom za Rde\xc4\x8di kri\xc5\xbe. V tem \xc4\x8dasu napreduje tudi v vladi in postane \xc4\x8dlan Privy Councila in tudi zaseda ministrske polo\xc5\xbeaje zunaj kabineta. Kot podsekretar ministrstva za zunanje zadeve se pri\xc4\x8dne ukvarjati s prepre\xc4\x8devanjem bodo\xc4\x8dih vojn. Leta 1917 tako prvi\xc4\x8d opisuje organizacijo Dru\xc5\xa1tva narodov in tudi predlo\xc5\xbei tak\xc5\xa1no re\xc5\xa1itev ZDA v premislek Woodrowu Wilsonu. Predlog je tako ve\xc4\x8dkrat predlo\xc5\xbeen in obrazlo\xc5\xbeen kot organ, ki ne obvezuje dr\xc5\xbeave, a ponudi dr\xc5\xbeavam pred vojnim izbruhom sklic enakovrednih dr\xc5\xbeav, kar ponuja dovolj\xc5\xa1nji \xc4\x8das, da dr\xc5\xbeave lahko ponudijo \xc5\xa1ir\xc5\xa1o razpravo o re\xc5\xa1itvah, ki ne bi pomenile vojno. Wilsonov predlog o Ligi narodov je dopolnjeval tudi ameri\xc5\xa1ki pravnik Miller in Cecil, ki sta napravila revizijo idej in znatno spremenila ureditev z dodajanjem ve\xc4\x8dje mo\xc4\x8di Britanskim dominionom. Cecil je veljal za pomembnega ideologa Dru\xc5\xa1tva narodov in tudi najbolj odkritega zagovornika mednarodnega organa namenjenega vzdr\xc5\xbeevanju miru.\n_START_SECTION_\nMednarodni faktor\n_START_PARAGRAPH_\nPo prvi svetovni se izrazito ukvarja z mednarodnim pravom, med konzervativci ne dosega vedno uspehov izvolitve. Ostro nasprotuje razrednim bojem in se zavzema za sodelovanje klju\xc4\x8dnih predstavnikov liberalcev in delavcev pri oblikovanju gospodarstva. Prepri\xc4\x8dan je, da je Nem\xc4\x8dija bila prehudo kaznovana z Versajsko mirovno pogodbo in da bi ji morali ponuditi enakovredno \xc4\x8dlanstvo v Dru\xc5\xa1tvu narodov po njenem porazu v vojni. _NEWLINE_Idejno se zavzema za esperanto kot jezik Dru\xc5\xa1tva narodov, i\xc5\xa1\xc4\x8de s predavanji podporo za Dru\xc5\xa1tvo po ZDA, Prepri\xc4\x8dan je, da je vojna pomenila prehud poseg v prej\xc5\xa1njo ureditev in da bi prostor moral biti prepu\xc5\xa1\xc4\x8den prostemu trgu in mo\xc4\x8dni zavezanosti vrednotam, podobno kot je to veljalo v viktorijanski dobi._NEWLINE_Kot konzervativec se je zavzemal za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pe\xc5\xa1cev ob uvedbi avtomobilskega prometa. Bil je tudi ustanovitelj Zveze pe\xc5\xa1cev, ki je skrbela za nevarnosti in predpise ob uvedbi novih vozil po mestu in cestah. Ob stopnjevanju pritiskov pred drugo svetovno vojno je izrazito v sporu s svojo stranko konzervativcev in razmi\xc5\xa1lja o sodelovanju z delavsko stranko za la\xc5\xbeje ohranjanje interesov in u\xc4\x8dinkovitosti Dru\xc5\xa1tva narodov, ki le ohlapno re\xc5\xa1uje zaplete v Mand\xc5\xbeuriji in pomirjevalni politiki nasproti nem\xc5\xa1kem ponovnemu oboro\xc5\xbeevanju._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni nadaljuje nekatere dejavnosti do smrti, predvsem zagovarja svoja prvotna stali\xc5\xa1\xc4\x8da do svetovnega miru. Ima pomembno mesto tudi v Organizaciji Zdru\xc5\xbeenih narodov, pomembno promocijsko vlogo je imel tudi v Uniji dru\xc5\xa1tva narodov, britanskem dru\xc5\xa1tvu, ki se je ukvarjalo s promocijo in znanjem v zvezi z novo mednarodno organizacijo za vzdr\xc5\xbeevanje miru po svetu.'