b'\n_START_ARTICLE_\nHelenisti\xc4\x8dna Gr\xc4\x8dija\n_START_SECTION_\nMestne dr\xc5\xbeave in zveze\n_START_PARAGRAPH_\nKljub zmanj\xc5\xa1ani politi\xc4\x8dni mo\xc4\x8di in avtonomnosti je gr\xc5\xa1ka mestna dr\xc5\xbeava ali polis ostala osnovna oblika politi\xc4\x8dne in dru\xc5\xbebene organizacije v Gr\xc4\x8diji. Klasi\xc4\x8dne mestne dr\xc5\xbeave, kot sta Atene in Efez, so v tem obdobju rasle in celo uspevale. Medtem ko so se vojne med gr\xc5\xa1kimi mesti nadaljevale, so se mesta odzvala na gro\xc5\xbenjo Poaleksandrove helenisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave tako, da so se zdru\xc5\xbeile v zavezni\xc5\xa1tva, ki bi se lahko branila pred mo\xc4\x8dnimi helenisti\xc4\x8dnimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Etolci in Ahajci so razvili mo\xc4\x8dne zvezne dr\xc5\xbeave ali zveze (koinon), ki so jih upravljali sveti predstavnikov mest in skup\xc5\xa1\xc4\x8dine dr\xc5\xbeavljanov zveze. Sprva etni\xc4\x8dne zveze so te pozneje za\xc4\x8dele vklju\xc4\x8devati mesta zunaj svojih tradicionalnih regij . Ahajska zveza je na koncu vklju\xc4\x8devala ves Peloponez, razen \xc5\xa0parte, medtem ko se je Etolska zveza raz\xc5\xa1irila v Fokido. V 3. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. so se te zveze lahko branile proti Makedoncem, Etolska zveza pa je v Delfih premagala vpad Keltov v Gr\xc4\x8dijo._NEWLINE_Po Aleksandrovi smrti je Atene premagal Antipater v lamijski vojni, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de v Pireju pa je zasedel makedonski garnizon. Da bi nasprotovali mo\xc4\x8di Makedoncev pod Kasandrom, so Atene sklepale zveze z drugimi helenisti\xc4\x8dnimi vladarji, kot je Antigon I. Monoftalm, ki je leta 307 poslal svojega sina Demetrija, da bi zajel mesto. Ko je Demetrij zajel Makedonijo, so se Atene pridru\xc5\xbeile ptolemajskemu Egiptu, da bi si pridobile neodvisnost in so se s ptolemajskimi enotami uspele upreti in premagati Makedonce leta 287, \xc4\x8deprav je Pirej ostal v rokah garnizona. Atene so se borile v neuspe\xc5\xa1nih vojnah, kot sta Hremonidova in Kleomenova. Ptolemajsko kraljestvo je postalo glavni zaveznik mesta, ki ga je podpiralo s \xc4\x8detami, denarjem in materialom pri ve\xc4\x8d spopadih. Atene so leta 224/223 pr. n. \xc5\xa1t. nagradile Ptolomajsko kraljestvo z imenovanjem 13. ptolomajskega plemena (file) in vzpostavitvijo verskega kulta, imenovanega Ptolemaja. V helenisti\xc4\x8dnih Atenah so se pojavile tudi nove komedije in helenisti\xc4\x8dne filozofske \xc5\xa1ole, kot sta stoicizem in epikurejstvo. Do preloma stoletja so postali pokrovitelji in za\xc5\xa1\xc4\x8ditniki Aten Atalidi v Pergamonu, ker je Ptolemajski imperij oslabel. Atene so pozneje vzpostavile tudi kult za pergamonskega kralja Atala I.\n_START_SECTION_\nFilip V. Makedonski\n_START_PARAGRAPH_\nAntigon II. je umrl leta 239 pr. n. \xc5\xa1t. in po tem sledijo novi upori polisov Ahajske zveze. Demetrij II. (sin Antigona II.) je umrl leta 229 pr. n. \xc5\xa1t. in zapustil otroka Filipa V. kot kralja in Antigona III. Dosona kot regenta. Ahajska zveza je bila podanik ptolemajskega Egipta, \xc4\x8deprav neodvisna in je nadzirala ve\xc4\x8dino ju\xc5\xbene Gr\xc4\x8dije. \xc5\xa0parta je bila sovra\xc5\xbenica Ahajcev in leta 227 pr. n. \xc5\xa1t. je zavzela Ahajo. Antigon III. Doson je premagal \xc5\xa0partance leta 222 pr. n. \xc5\xa1t. in priklju\xc4\x8dil je \xc5\xa0parto, kar je bilo prvi\xc4\x8d, da je \xc5\xa0parto zasedla tuja vojska._NEWLINE_Filip V. Makedonski je zavladal leta 221 pr. n. \xc5\xa1t. Bil je zadnji makedonski vladar, ki je bil sposoben in imel mo\xc5\xbenost zediniti Gr\xc4\x8dijo in ohraniti njeno neodvisnost pred vse ve\xc4\x8djo rimsko mo\xc4\x8djo. Pod njegovim vplivom in vodstvom je bil sklenjen mir v Navpaktu leta 217. pr. n. \xc5\xa1t., s katerim so se kon\xc4\x8dali spopadi makedonskih in gr\xc5\xa1kih zvez. Tako je nadziral vso Gr\xc4\x8dijo, razen Aten, Rodosa in Pergamona._NEWLINE_Filip V. Makedonski je leta 215 pr. n. \xc5\xa1t. ustanovil zvezo z rimsko sovra\xc5\xbenico Kartagino. Tako se je Rim prvi\xc4\x8d vme\xc5\xa1al v gr\xc5\xa1ke zadeve. Rim je odtegnil mesta ahajske zveze in ustvaril zvezo z Rodosom in Pergamonom, ki je bila najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a sila v Mali Aziji. Prva makedonska vojna se je za\xc4\x8dela leta 212 pr. n. \xc5\xa1t. in se je kon\xc4\x8dala neodlo\xc4\x8deno, Makedonija je postala sovra\xc5\xbenica Rima. Rimski zaveznik Rodos je nadziral egejske otoke._NEWLINE_Rim je premagal Kartagino leta 202 pr. n. \xc5\xa1t. in dobil proste roke za pohod proti vzhodu, ko sta ga pozvali rimski zaveznici Rodos in Pergamon. Druga makedonska vojna se je za\xc4\x8dela leta 200 pr. n. \xc5\xa1t., ker je Rim menil, da je Makedonija morda zaveznik Selevkidskega cesarstva, ki je bilo najve\xc4\x8dja sila na vzhodu. Ker so mnogi zavezniki zapustili Filipa V., ga je prokonzul Tit Kvintij Flaminij premagal leta 197 pr. n. \xc5\xa1t. v bitki pri Kinoskefalah._NEWLINE_Tit Kvintij Flaminij je bil umirjen \xc4\x8dlovek in je obo\xc5\xbeeval gr\xc5\xa1ko kulturo. Filip V. Makedonski je moral predati floto in postati rimski zaveznik. Bilo mu je prizaneseno s te\xc5\xbekimi mirovnimi pogoji. \xc4\x8ceprav je uradno razglasil gr\xc5\xa1ka mesta za svobodna, je Tit Kvintij Flaminij postavil rimske garnizone v Korint in Halkido. Svoboda, ki so jo obljubljali Rimljani, je bila iluzija. Vsa mesta, razen Rodosa, so bila vklju\xc4\x8dena v novo zvezo pod nadzorom Rima, demokracijo je zamenjala aristokratska vlada, povezana z Rimom.\n_START_SECTION_\nVzpon Rima\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 192 pr. n. \xc5\xa1t. je izbruhnila vojna med Rimom in vladarjem Selevkidov Antiohom III. Antioh je napadel Gr\xc4\x8dijo z 10.000 vojaki in je bil izvoljen za glavnega poveljnika Etolijcev. Nekatera gr\xc5\xa1ka mesta so imela Antioha za svojega re\xc5\xa1itelja izpod rimske vladavine, toda Makedonec je svojo usodo predal Rimu. Leta 191 pr. n. \xc5\xa1t. so ga Rimljani pod Manijem Acilijem Glabrionom odpeljali v Termopile in mu ukazali, naj odide v Azijo. V tej vojni so se rimske enote prvi\xc4\x8d preselile v Azijo, kjer so Antioha spet premagali pri Magneziji na Sipilu (190 pr. n. \xc5\xa1t.). Gr\xc4\x8dija je bila zdaj \xc4\x8dez rimsko \xc4\x8drto povezav z vzhodom, rimski vojaki pa so postali stalno prisotni. Mir iz Apameje (188 pr. n. \xc5\xa1t.) je Rimu omogo\xc4\x8dil prevladujo\xc4\x8d polo\xc5\xbeaj po vsej Gr\xc4\x8diji._NEWLINE_V naslednjih letih je Rim posegal globlje v gr\xc5\xa1ko politiko, saj je pora\xc5\xbeena stranka ob vsakem sporu prosila za pomo\xc4\x8d Rima. Makedonija je bila \xc5\xa1e vedno neodvisna, \xc4\x8deprav rimska zaveznica. Ko je Filip V. umrl leta 179 pr. n. \xc5\xa1t., ga je nasledil njegov sin Perzej, ki mu je bilo v\xc5\xa1e\xc4\x8d, da so vsi makedonski kralji sanjali o zdru\xc5\xbeitvi Grkov pod makedonsko vlado. Makedonija je bila zdaj pre\xc5\xa1ibka, da bi dosegla ta cilj, vendar je rimski zaveznik Evmen II. iz Pergamona prepri\xc4\x8dal Rim, da je Perzej morebitna gro\xc5\xbenja Rimljanom.\n_START_SECTION_\nKonec gr\xc5\xa1ke neodvisnosti\n_START_PARAGRAPH_\nPosledica Evmenove intrige je bila, da je Rim leta 171 pr. n. \xc5\xa1t. Makedoniji napovedal vojno in v Gr\xc4\x8dijo poslal 100.000 vojakov. Makedonci niso bili pripravljeni na to vojsko in Perzej ni mogel pomagati drugim gr\xc5\xa1kim dr\xc5\xbeavam. Slabo vodstvo Rimljanov mu je omogo\xc4\x8dilo, da je zdr\xc5\xbeal tri leta, a leta 168 pr. n. \xc5\xa1t. so Rimljani v Gr\xc4\x8dijo poslali Lucija Emilija Pavla in v Pidni so Makedonci do\xc5\xbeiveli poraz. Perzej je bil ujet in odpeljan v Rim, makedonsko kraljestvo je bilo razdeljeno v \xc5\xa1tiri manj\xc5\xa1e dr\xc5\xbeave in vsa gr\xc5\xa1ka mesta, ki so mu pomagala, tudi retori\xc4\x8dno, so bila kaznovana. Celo rimska zaveznika Rodos in Pergamon sta izgubila svojo neodvisnost._NEWLINE_Pod vodstvom pustolovca, imenovanega Andrisk, se je Makedonija leta 149 pr. n. \xc5\xa1t. uprla rimskemu vladanju: posledica je bila neposredna priklju\xc4\x8ditev naslednje leto in nastanek rimske province, prva gr\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava, ki je do\xc5\xbeivela to usodo. Rim je zdaj zahteval, da se Ahajska zveza, zadnja trdnjava gr\xc5\xa1ke neodvisnosti, razpusti. Ahajci so to zavrnili in mislili, da bi se lahko tudi borili, zato so razglasili vojno proti Rimu. Ve\xc4\x8dina gr\xc5\xa1kih mest se je zbrala ob strani Ahajcev, tudi su\xc5\xbenje so osvobodili za gr\xc5\xa1ko neodvisnost. Rimski konzul Lucij Mumij je napredoval iz Makedonije in porazil Grke pri Korintu, ki je bil poru\xc5\xa1en do tal._NEWLINE_Leta 146 pr. n. \xc5\xa1t. je gr\xc5\xa1ki polotok, ne pa otoki, postal rimski protektorat. Uvedeni so bili rimski davki, razen v Atenah in \xc5\xa0parti, vsa mesta pa so morala sprejeti vladanje lokalnih zaveznikov. Leta 133 pr. n. \xc5\xa1t. je umrl zadnji pergamonski kralj in zapustil svoje kraljestvo v Rimu: to je pripeljalo ve\xc4\x8dino Egejskega polotoka pod neposredno rimsko vladavino kot del province Azije._NEWLINE_Kon\xc4\x8dni propad Gr\xc4\x8dije je bil leta 88 pr. n. \xc5\xa1t., ko se je kralj Mitridat VI. Pontski uprl Rimu in pokon\xc4\x8dal do 100.000 Rimljanov in rimskih zaveznikov po Mali Aziji. \xc4\x8ceprav Mitridat ni bil Grk, so mnoga gr\xc5\xa1ka mesta, tudi Atene, zajela svoje rimske vladarje in se mu pridru\xc5\xbeila. Ko ga je rimski general Lucij Kornelij Sula potisnil iz Gr\xc4\x8dije, se je Rim ponovno ma\xc5\xa1\xc4\x8deval nad Gr\xc4\x8dijo, gr\xc5\xa1ka mesta pa si niso nikoli opomogla. Mitridata je kon\xc4\x8dno premagal Gnej Pompej Magnus leta 65 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem._NEWLINE_Nadaljnje uni\xc4\x8denje so v Gr\xc4\x8dijo prinesle rimske dr\xc5\xbeavljanske vojne, ki so se delno odvijale v Gr\xc4\x8diji. Nazadnje, avgusta 27 pr. n. \xc5\xa1t., je Avgust vklju\xc4\x8dil Gr\xc4\x8dijo neposredno v nov rimski imperij kot provinco Ahaja. Boji z Rimom so opustela nekatera obmo\xc4\x8dja Gr\xc4\x8dije, ki so jih izselili in demoralizirali. Kljub temu je rimska vlada vsaj prenehala z vojskami, mesta, kot so Atene, Korint, Solun in Patre, pa so se kmalu okrepila.'