b"\n_START_ARTICLE_\nKreda\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskav\n_START_PARAGRAPH_\nKredo kot lo\xc4\x8deno obdobje je belgijski geolog Jean d'Omalius d'Halloy najprej opredelil leta 1822, s pomo\xc4\x8djo plasti v pari\xc5\xa1ki kotlini in jih imenoval apnenec (kalcijev karbonat, ki je nastal iz usedlih lupin morskih nevreten\xc4\x8darjev, v glavnem coccolithophore), ki se nahajajo v zgornjem krede zahodno Evropo. Ime kreda je izpeljanka iz latinske creta, kar pomeni apnenec.\n_START_SECTION_\nPaleogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu krede, poznem paleozoiku in zgodnjem mezozoiku je razpadal super kontinent Pangea na dana\xc5\xa1nje kontinente, \xc4\x8deprav je bil njihov polo\xc5\xbeaj precej druga\xc4\x8den od dana\xc5\xa1njega. Atlantski ocean se je raz\xc5\xa1iril, Ju\xc5\xbena Amerika se je pomaknila na zahod, Gondwana je razpadla na Antarktiko in Avstralijo, ki sta se za\xc4\x8dele pomikati stran od Afrike (Indija in Madagaskar sta bila \xc5\xa1e spojena z njo). Posledica teh premikov je bilo ustvarjanje velikih podmorskih grebenov in dvig morij \xc5\xa1irom Zemlje. Na severu Afrike se je morje Tetida o\xc5\xbeilo. \xc5\xa0iroko plitvo morje znotraj kontinenta je nadaljevalo s \xc5\xa1iritvijo v Severni Ameriki, a se je kasneje za\xc4\x8delo ni\xc5\xbeati te za seboj pu\xc5\xa1\xc4\x8dati debele morske usedline preme\xc5\xa1ane s sloji premoga._NEWLINE_Pomembna nahajali\xc5\xa1\xc4\x8da iz dobe krede se pojavljajo v Evropi in na Kitajskem. V obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Indije so se v pozni kredi in zgodnjem paleocenu nalo\xc5\xbeile masivne usedline lave imenovane Deccanske pasti. Podnebje je bilo toplo, tudi polarne regije niso imele ledu.\n_START_SECTION_\nNastanek apnenca\n_START_PARAGRAPH_\nApnenec je sedimentna kamnina iz kalcijevega karbonata (CaCO3) v obliki minerala kalcita. Najve\xc4\x8dje koli\xc4\x8dine apnenca so nastale v plitvih toplih morjih na kontinentalnih policah (\xc5\xa1elfih), kot so lagune in grebeni. Po odlo\xc5\xbeitvi na morsko dno se je sediment v procesu diageneze z vezivom (cementom) sprijel v trdo kamnino._NEWLINE_V Evropi so tako nastali beli klifi pri Dovru na ju\xc5\xbeni obali Anglije in podobne \xc4\x8deri na francoski obali Normandije, najve\xc4\x8d ga je v severni Nem\xc4\x8diji in na Danskem. Med fosili, ki jih vsebuje, so morski je\xc5\xbeki, Belemnoidea, amoniti in morski plazilci, kot je Mosasaurus._NEWLINE_V ju\xc5\xbeni Evropi je kreda morski sistem, sestavljen iz apnenca kot podlage in vklju\xc4\x8dki laporja. Gorska veriga Alp \xc5\xa1e ni obstajala v \xc4\x8dasu krede, ti sedimenti so se oblikovali na ju\xc5\xbenem robu evropskih epikontinentalnih policah, na robu oceana Tetida._NEWLINE_Stagnacija globokomorskih tokov v srednji kredi je povzro\xc4\x8dila anoksi\xc4\x8dne razmere (brez vsebnosti kisika) v morski vodi. V \xc5\xa1tevilnih krajih po svetu so se oblikovali temni anoksi\xc4\x8dni skrilavci. Ti skrilavci so pomemben vir kamnin za nafto in plin (primer pod povr\xc5\xa1ino Severnega morja).\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKritosemenke so se pojavile prvi\xc4\x8d. Njihovi evoluciji je pripomogel pojav \xc4\x8debele, angiosperme in insekti pa so predstavljali dober primer skupne evolucije. V kredi so se pojavili prvi predniki mnogih sodobnih rastlin kot so: smokve, platane in magnolije. Zgodnje mezozoiske golosemenke so se bujno razvijale, nekatere druge vrste (Bennettitales) pa so celo izumrle.\n_START_SECTION_\nKopenske \xc5\xbeivali\n_START_PARAGRAPH_\nKopenski sesalci so bili majhni in relativno neva\xc5\xbena populacija. Dominirali so arhozavri, posebej dinozavri, ki so se najbolj raz\xc5\xa1irili. Pterozavri so bili na za\xc4\x8detku in v sredini krede \xc5\xa1e pogosti, proti koncu pa je bila konkurenca ptic \xc5\xbee tolik\xc5\xa1na, da so proti koncu krede ostale samo dve visoko specializirane dru\xc5\xbeine._NEWLINE_\xc5\xbdivljenje zgodnje krede je dobro vidno v formacijah Chaomidianzi na Kitajskem, kjer so dobro raziskali veliko \xc5\xa1tevilo raznih tipov dinozavrov, ptic in sesalcev._NEWLINE_Insekti so se za\xc4\x8deli specializirati, pojavili so se najstarej\xc5\xa1i poznani termiti, metulji in mravlje. Pojavili so se aphidi, kobilice in gymenoptere. Pojavila se je predhodnica \xc4\x8debele, ki je bila va\xc5\xbena za evolucijo kritosemenk. \xc5\xa0tevilne insekte so na\xc5\xa1li v slojih zgodnje krede v sibirski Baisi.\n_START_SECTION_\nMorski organizmi\n_START_PARAGRAPH_\nV morjih so \xc5\xbeivele ra\xc5\xbee in moderni morski psi. Morski plazilci so bili ihthiozavri na za\xc4\x8detku in v sredini krede, pleziozavri v celotnem obdobju, mosazavri v pozni kredi._NEWLINE_Baculite in amoniti so bili mno\xc5\xbei\xc4\x8den pojav. Hesperornithiformes so bile morske ptice, ki niso mogle leteti, so pa zato plavale kot kormorani. Mnogo\xc5\xa1tevilne so bile tudi foraminifere. V kredi so se pojavile prve diatomeje.\n_START_SECTION_\nIzumiranje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu masovnega izumiranja, ki dolo\xc4\x8da konec krede, je veliko \xc5\xa1tevilo vrst (~50%) in znanih dru\xc5\xbein (~25%) izginil. Rastline so bile manj prizadete, vrste, ki so bile odvisne od fotosinteze so se zmanj\xc5\xa1ale ali izumrle zaradi pomanjkanja son\xc4\x8dne energije, morski organizmi pa so bili najbolj prizadeti. Izginilo je ~95% tipov planktonskih foraminifer (razen Globigerinida), ter ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo Coccolithophorea, amonitov belemnitskih glavono\xc5\xbecev, grebenskih rudistov, vsi morski plazilci razen \xc5\xbeelv in krokodila. Dinozavri so bili najbolj znane \xc5\xbertve izumiranja v kredi. Tyrannosaurus rex, Triceratops in Ankylosaurus so bili popolnoma izbrisani zaradi pomanjkanja rastlin. Zadnji so izumrli pterozavri in ptice iz reda Enantiornithes in Hesperornithiformes._NEWLINE_Intenzivno izumiranje insektov \xc4\x8dasu srednje krede se je za\xc4\x8delo v albiju."