b'\n_START_ARTICLE_\nHelmut Kohl\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil 3. aprila 1930 v bolnici v mestu Ludwigshafen. V mestnem okro\xc5\xbeju Friesenheim je bila doma babica (po materini strani) in dru\xc5\xbeina je podedovala hi\xc5\xa1o z vrtom. Hi\xc5\xa1a na Hohenzollernstrasse stoji \xc5\xa1e danes, na friesenheim\xc5\xa1kem pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du imajo dru\xc5\xbeinski grob._NEWLINE_Helmut je bil tretji otrok Johanna Kasparja Kohla (1887-1975) in C\xc3\xa4cilie (1891-1979, rojene Schnur), odra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v dru\xc5\xbebi sestre Hildegard (1922-2003) in brata Walterja (1926-1944). O\xc4\x8de je bil finan\xc4\x8dni svetovalec ter zaposlen na tamkaj\xc5\xa1njem dav\xc4\x8dnem uradu, mati gospodinja. Bili so konzervativna katoli\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina. Star\xc5\xa1a sta bila narodno zavedna, a o\xc4\x8de ni pristopil v NS re\xc5\xbeim. Rada pa sta se udele\xc5\xbeevala kulturnih prireditev. \xc4\x8ceprav so bili situirani, so \xc5\xbeiveli var\xc4\x8dno, na dopust so hodili k sorodnikom na pode\xc5\xbeelje v Unterfranken, kjer so pomagali delati. Helmut je bil doma zadol\xc5\xbeen za pi\xc5\xa1\xc4\x8dance, purane in zajce. Zajce je tudi sistemati\xc4\x8dno gojil in z njimi hodil na razstave. Poznal je vsa sadna drevesa in razmi\xc5\xa1ljal je, da bi postal kmet ali gozdar. V Ludwigshafen-Friesenheimu je za\xc4\x8del leta 1936 obiskovati \xc5\xa1olo (sprva 4-letno osnovno \xc5\xa1olo - Volkschule \xc2\xbbRuprechtschule\xc2\xab, kasneje 4-letno Oberrealschule). Med 37 so\xc5\xa1olci je bil najmanj\xc5\xa1i in najbolj suh prvo\xc5\xa1ol\xc4\x8dek. Znal si je izboriti mesto v razredu, saj je bil odlo\xc4\x8den in u\xc4\x8dil se je brez te\xc5\xbeav.\n_START_SECTION_\nVojni \xc4\x8das\n_START_PARAGRAPH_\nKo je bil star 9 let, se je za\xc4\x8dela vojna in mu vzela brezskrbno otro\xc5\xa1tvo. Vpisal se je v otro\xc5\xa1ko organizacijo \xc2\xbbDeutsche Jungvolk\xc2\xab\xc2\xa0\xe2\x80\x93 fantovska varianta NSDAP, kjer je \xc5\xbee bil brat Walter (padel konec novembra 1944). O\xc4\x8deta so 1.9.1939 reaktivirali (bil oficir v prvi svetovni vojni) in moral je na Poljsko. Ko je prihajal na dopuste, je s kolegi skrivoma poslu\xc5\xa1al Radio London (otroci so morali takrat iz sobe). 11.5.1940 pono\xc4\x8di so Francozi prvi\xc4\x8d bombardirali Ludwigshafen, bomba je padla tudi na njihov vrt. Po vsakem bombardiranju so morali ve\xc4\x8dji otroci pomagati pobirati ranjence in v mestu pospravljati. Helmuta in so\xc5\xa1olce so oktobra 1944 odpeljali na varno v Erbach v Odenwald, kasneje so jih premestili v Berchtesgaden, kjer so \xc5\xbee v Hitlerjugend uniformah vadili voja\xc5\xa1ke ve\xc5\xa1\xc4\x8dine in disciplino. V tem kraju so imeli Hitler in prominentno vodstvo dr\xc5\xbeave svoje domove in biroje. Zanesljivemu Helmutu so zaupali kurirske posle s pomembnimi dokumenti (v M\xc3\xbcnchen in na Dunaj). 25.4.1945 je bil tudi Berchtesgaden bombardiran in v taboru je nastala panika. 1. maja (in 12 ur preden so pri\xc5\xa1li Ameri\xc4\x8dani), je Helmut s tremi so\xc5\xa1olci od\xc5\xa1el pe\xc5\xa1 na dolgo pot domov, kamor je prispel v juniju. Vmes so jih Ameri\xc4\x8dani tudi ujeli, saj so bili kar v Hitlerjugend uniformah, a kazen je bila mila - dva tedna dela na kmetih._NEWLINE_V Ludwigshafnu, ki je bil pod francosko oblastjo, jih je pri\xc4\x8dakala katastrofa \xe2\x80\x93 ru\xc5\xa1evine, bolezni in lakota. Francozi, ki so mislili, da bodo tam ostali, so se grdo obna\xc5\xa1ali do doma\xc4\x8dinov. Mladi Helmut Kohl se je takrat odlo\xc4\x8dil, da bo postal dejaven v politiki. \xc5\xbde leta 1946 je postal \xc4\x8dlan CDU (vpisna \xc5\xa1tevilka 00246).\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij in poklic\n_START_PARAGRAPH_\nSprva je od\xc5\xa1el na kmete - v D\xc3\xbcllstadtu pri M\xc3\xbcnstru je dobil delo pri Suddeutschen Zucker AG. Ko je videl, kako se s kmeti in imetjem grdo ravna (sovjetski vzorec), se je odlo\xc4\x8dil, da bo nadaljeval izobra\xc5\xbeevanje. Vrnil se je domov in se vpisal v naravoslovno gimnazijo. Pri u\xc4\x8denju se je zelo anga\xc5\xbeiral. Po naravi je bil trmast, a tudi odprt ter spro\xc5\xa1\xc4\x8den - in vedno je povedal, kar je mislil. Poslu\xc5\xa1ali so ga tako so\xc5\xa1olci kot u\xc4\x8ditelji in prav on je urejal vse probleme in diskusije med njimi._NEWLINE_Doma se je stanje uredilo. Njihova hi\xc5\xa1a je ostala nepo\xc5\xa1kodovana, o\xc4\x8de je ponovno dobil slu\xc5\xbebo ter visoko funkcijo na dav\xc4\x8dnem uradu. 8.6.1950 je Helmut maturiral in v jeseni za\xc4\x8del univerzitetni \xc5\xa1tudij v Frankfurtu na Wolfgang-Goethe-Universit\xc3\xa4t \xe2\x80\x93 vpisal je nacionalno ekonomijo, pravo in psihologijo. Ob \xc5\xa1estih zjutraj je \xc5\xbee moral na vlak in ob enajstih zve\xc4\x8der je prihajal domov. Zato je naslednje leto presedlal  v bli\xc5\xbenji Heidelberg, na Ruprecht-Karls-Universit\xc3\xa4t. Osredoto\xc4\x8dil se je na zgodovino, dr\xc5\xbeavno pravo, politi\xc4\x8dno znanost in javno pravo. Imel je pomanjkljivo znanje iz latinskega jezika, zato je vzel dodatne ure le-tega. Leta 1956 je \xc5\xa1tudij dokon\xc4\x8dal. Za\xc4\x8del je delati kot znanstveni raziskovalec na Alfred-Weber-Institutu heidelber\xc5\xa1ke univerze in leta 1958 \xc5\xbee doktoriral (Dr.phil.)._NEWLINE_V doma\xc4\x8dem mestu se je zaposlil v zdru\xc5\xbeenju kemi\xc4\x8dne industrije. Njegova strast pa je bila politika in stranka CDU, znotraj katere se je visoko povzpel ter jo 25 let tudi vodil. Znano je bilo, da je imel "trdo ko\xc5\xbeo", znal je dobro oceniti polo\xc5\xbeaj, spretno taktizirati ter odlo\xc4\x8dno ukrepati. Njegov vzornik je bil Kurt Schumacher (znan kot Hitler \xc5\xa1t.2) z vizijo enotne Nem\xc4\x8dije.\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nKot nem\xc5\xa1ki kancler je igral klju\xc4\x8dno vlogo pri padcu berlinskega zidu in zdru\xc5\xbeitvi Nem\xc4\x8dij. Na polo\xc5\xbeaju kanclerja je bil 16 let - od 1982 in 1990 kot kancler Zahodne Nem\xc4\x8dije ter po tistem \xc5\xa1e do 1998 kancler zdru\xc5\xbeene Nem\xc4\x8dije. Po trajanju mandata ga tako presega le Otto von Bismarck. Poleg tega je bil s takratnim francoskim predsednikom Francoisom Mitterandom tudi arhitekt Maastrichtske pogodbe, ki je bila podlaga za oblikovanje Evropske unije._NEWLINE_Pomemben je tudi za Slovence, saj je bil eden od najzaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1ih da sta Nem\xc4\x8dija in Evropska skupnost kmalu po razglasitvi samostojnosti priznali Slovenijo, za kar je prejel red za izredne zasluge Republike Slovenije. Za njegovo vlogo pri integraciji Evrope so ga ob koncu mandata voditelji evropskih dr\xc5\xbeav razglasili za \xc4\x8dastnega dr\xc5\xbeavljana Evrope. Pred njim je to priznanje prejel le Jean Monnet.\n_START_SECTION_\nZasebno \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1960 se je Helmut Kohl poro\xc4\x8dil z Hannelore Renner (1933-2001), ki jo je spoznal \xc5\xbee leta 1948. Hannelore je po maturi \xc5\xa1tudirala tuje jezike, vendar je \xc5\xa1tudij leta 1952 zaradi finan\xc4\x8dnih razlogov prekinila in se zaposlila. Od leta 1952 do 1960 je delala pri BASF kot prevajalka za franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. V zakonu sta se jima rodila sinova Walter (*1963) in Peter (*1965). Hannelore, prva dama Nem\xc4\x8dije je bila med Nemci priljubljena. Dru\xc5\xbeina je vse poletne po\xc4\x8ditnice (od l. 1970 naprej) pre\xc5\xbeivljala v vili ob jezeru v avstrijskem St. Gilgen am Wolfgangsee. Po ve\xc4\x8dletni bolezni (alergija na svetlobo) si je Hannelore 5. julija 2001 vzela \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Helmut Kohl se je 8. maja 2008 poro\xc4\x8dil z ekonomistko Maike Richter (*1964), v zvezi sta bila \xc5\xbee od leta 2005. Od 1994 do 1998 je Maike delala na gospodarskem oddelku Kohlovega kabineta, \xc5\xa1e iz \xc5\xa1olskih dni je \xc4\x8dlanica CDU. Poroka je bila v kapeli heidelber\xc5\xa1ke bolni\xc5\xa1nice, kjer je Kohl okreval po nesre\xc4\x8dnem padcu na doma\xc4\x8dih kletnih stopnicah (februar 2008). Ob padcu si je hudo po\xc5\xa1kodoval hrbtenico in odtlej bil v invalidskem vozi\xc4\x8dku. \xc5\xbdivela sta umaknjeno od javnosti med Ludwigshafnom \xe2\x80\x93 mestno okro\xc5\xbeje Oggersheim in Berlinom.'