b'\n_START_ARTICLE_\nAlkoholizem na delovnem mestu\n_START_SECTION_\nStres\n_START_PARAGRAPH_\nNa delovnem mestu je mogo\xc4\x8de najti veliko dejavnikov tveganja, ki \xc5\xa1e dodatno pripomorejo k razvoju te\xc5\xbeav z alkoholom. Na podlagi raziskav lahko med dejavnike tveganja za pojav alkoholizma na delovnem mestu nedvomno uvrstimo nivo stresa, zna\xc4\x8dilnega za posamezno delovno mesto. V splo\xc5\xa1nem se je namre\xc4\x8d pokazala relativno majhna, a pomembna povezava, med nivojem stresa na delovnem mestu in pove\xc4\x8danim u\xc5\xbeivanjem alkohola. Ugotovljeno je bilo, da sta ni\xc5\xbeje zadovoljstvo s slu\xc5\xbebo in visoka raven stresa v povezavi z delovnimi zahtevami dejavnika tveganja za negativne spremembe v vzorcu pitja alkohola. Smiselna bi bila torej uporaba dolo\xc4\x8denih preventivnih ukrepov, kot je zmanj\xc5\xa1anje stresa in pove\xc4\x8danje zadovoljstva na delovnem mestu, vendar pa \xc5\xa1e ni popolnoma jasno, kako te spremembe uveljaviti v dejanskem, delovnem okolju. Dolo\xc4\x8deni zaposleni sicer res zmanj\xc5\xa1ajo u\xc5\xbeivanje alkohola, \xc4\x8de se pove\xc4\x8da njihovo zadovoljstvo s slu\xc5\xbebo, vendar pa obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih izvorov zadovoljstva z delovnim mestom, pri \xc4\x8demer se nekateri navezujejo neposredno na slu\xc5\xbebo, drugi pa so nekoliko bolj zapleteni in izhajajo iz posameznikovih izku\xc5\xa1enj, osebnostnih lastnosti in z delovnim mestom povezanimi  specifi\xc4\x8dnimi zna\xc4\x8dilnostmi. Prav tako je neznana smer povezanosti med zaznanim stresom in nezadovoljstvom na delovnem mestu z u\xc5\xbeivanjem alkohola. Odvisnost lahko namre\xc4\x8d pomembno pripomore k poro\xc4\x8danju o nivoju stresa, saj se posamezniki, ki imajo trenutno te\xc5\xbeave z alkoholom posledi\xc4\x8dno tudi te\xc5\xbeje spoprijemajo z delovnimi zahtevami in pritiski s strani nadrejenih, ki preostalim zaposlenim ne povzro\xc4\x8dajo posebnih preglavic. Potrebnih bo torej \xc5\xa1e ve\xc4\x8d raziskav, za bolj\xc5\xa1e poznavanje narave te povezanosti in odkrivanje tistih zna\xc4\x8dilnosti posameznika, ki pove\xc4\x8dajo verjetnost, da se pri njemu pojavi s stresom pogojeno prekomerno u\xc5\xbeivanje alkohola.\n_START_SECTION_\nIzgorelost\n_START_PARAGRAPH_\nPodalj\xc5\xa1ana izpostavljenost stresu na delovnem mestu pa lahko vodi tudi v izgorelost, predvsem pri tistih poklicih, za katere je zna\xc4\x8dilno delo z ljudmi v \xc4\x8dustveno zahtevnih situacijah. Izgorelost temelji na posameznikovih \xc4\x8dustvenih in spoznavnih odzivih na kroni\xc4\x8dni stres, \xc4\x8digar vzroke lahko najdemo v preobremenjenosti z delom, pomanjkanju nadzora, nezadostnemu nagrajevanju, razpadu skupnosti, odstonosti po\xc5\xa1tenosti in nasprotujo\xc4\x8dimi si vrednotami zna\xc4\x8dilnimi za delovno okolje.  Pojav izgorelosti je povezan tudi s poklici za katere je zna\xc4\x8dilna visoka osebna vpletenost (anga\xc5\xbeiranost) in veliko trdega dela ter hkrati zelo visoka pri\xc4\x8dakovanja glede same izvedbe dela. Pogosto se pojavlja pri tistih posameznikih, \xc4\x8digar samopodoba je mo\xc4\x8dno odvisna od uspeha na poklicnem podro\xc4\x8dju in, ki so nemalokrat tudi mo\xc4\x8dno \xc4\x8dustveno navezani na svoje delo. Ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa namre\xc4\x8d namenijo delu, uveljavljanju in uspe\xc5\xa1nosti na tem podro\xc4\x8dju, pri tem pa jim zmanjka \xc4\x8dasa za dru\xc5\xbeinske in rekreativne dejavnosti. Pojavi se ob\xc4\x8dutek iz\xc4\x8drpanosti, zaradi velikega pritiska iz okolice in majhnega \xc5\xa1tevila virov zadovoljstva.  Sindrom izgorelosti se ka\xc5\xbee v ob\xc4\x8dutkih brezupa, nemo\xc4\x8di, uporabi sarkazma in cinizma, psihosomatskih reakcijah in posledi\xc4\x8dno tudi \xc5\xa1kodljivi rabi alkohola in drugih psihoaktivnih snovi.\n_START_SECTION_\nOdtujenost\n_START_PARAGRAPH_\nStres je lahko le za\xc4\x8dasen, odtujenost na delovnem mestu, pa je mnogo bolj prodoren in te\xc5\xbeaven dejavnik tveganja. Odtujenost se navezuje na dojemanje lastne identitete in ob\xc4\x8dutek nadzora ter pomembno vpliva na dobro po\xc4\x8dutje zaposlenega. Obstajajo mo\xc4\x8dne povezave med ob\xc4\x8dutji odtujenosti, ki jih ima posameznik in vzorci pitja na delovnem mestu. _NEWLINE_V delovnem okolju lahko pride tudi do sistemati\xc4\x8dne, sovra\xc5\xbene in neeti\xc4\x8dne komunikacije s strani podrejenih, nadrejenih ali sodelavcev, ki je najpogosteje uperjena proti enemu posamezniku, ki se zaradi nadlegovanja nahaja v nemo\xc4\x8den, neza\xc5\xa1\xc4\x8ditenem polo\xc5\xbeaju,ki ga ponavljajo\xc4\x8de teroriziranje s strani drugih zaposlenih le \xc5\xa1e oja\xc4\x8duje. Sistemati\xc4\x8dno slabo ravnanje s podrejenimi, sodelavci ali nadrejenimi imenujemo mobing in ima, v kolikor se ponavlja ali poteka dlje \xc4\x8dasa, lahko resne socialne, psihi\xc4\x8dne in telesne posledice za \xc5\xbertev. Splo\xc5\xa1no, negativno ravnanje s strani nadrejenih ali sodelavcev ima pomemben vpliv na pove\xc4\x8dano pitje zaposlenega. Ponovno pa je potrebno upo\xc5\xa1tevati omejenost ugotovitev glede smeri povezanosti, saj pove\xc4\x8dano u\xc5\xbeivanje alkohola negativno vpliva na medosebne odnose in socialne spretnosti takega posameznika, kar lahko vodi v ob\xc4\x8dutke odtujenosti na delovnem mestu in so le-ti torej posledica in ne vzrok zlorabe alkohola.\n_START_SECTION_\nOrganizacijska kulture\n_START_PARAGRAPH_\nSubkulture in kulture zna\xc4\x8dilne za posamezno delovno mesto imajo lahko razli\xc4\x8den vpliv na spodbujanje ali zaviranje pitja alkohola in zlorabe drugih substanc. Za razli\xc4\x8dna delovna okolja je zna\xc4\x8dilen zelo \xc5\xa1irok razpon norm, povezanih s pitjem alkohola, kar se povezuje s kulturo in raznolikimi navadami pitja s strani zaposlenih, ki se ka\xc5\xbee tudi v njihovi izbiri zaposlitve. _NEWLINE_Hoffman je s sodelavci namre\xc4\x8d postavil zanimivo predpostavko, da slu\xc5\xbebe, za katere je zna\xc4\x8dilno pove\xc4\x8dno pitje alkohola s strani zaposlenih, privla\xc4\x8dijo take posameznike (iskalce zapostlitve), ki so \xc5\xbee sami po sebi nagnjeni k zlorabi alkohola, kar nakazujejo tudi raziskave o tem, da je za to\xc4\x8daje in natakarje zna\xc4\x8dilna visoko raven pitja alkohola, v primerjavi z drugimi zaposlenimi.  Norme glede pitja alkohola so razli\xc4\x8dno vpeljane v delovno okolje. Organizacijska kultura spodbujanja in toleriranja pitja alkohola na delovnem mestu vodi v nepri\xc4\x8dakovano visoko prisotnost pitja in zlorabe drog na delovnem mestu.  _NEWLINE_Prav tako so dolo\xc4\x8dene zna\xc4\x8dilnosti organizacije tisti dejavniki, ki spodbujajo pojav mobinga na delovnem mestu. Izrazito tekmovalno delovno okolje, avtoritarni slog vodenja in upravljanja, pomanjkanje jasnih pravil dela in obna\xc5\xa1anja, nezadostno opredeljne vloge in pomanjkanje profesionalnosti so tako le nektare izmed ugotovljenih zna\xc4\x8dilnosti organizacij, v katerih se mobing najpogosteje pojavlja.  Kot predhodno \xc5\xbee omenjeno pa je tudi mobing na delovnem mestu potencialni dejavnik tveganja za pove\xc4\x8dano u\xc5\xbeivanje alkohola. Dejavniki tveganja torej v delovnem okolju niso prisotni neodvisno eden od drugega, temve\xc4\x8d se med seboj prepletajo, vplivajo drug na drugega in je zato te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8diti kaj je v specifi\xc4\x8dni situaciji vzrok in kaj posledica.\n_START_SECTION_\nPrimarna in sekundarna preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nDa ima zaposleni te\xc5\xbeave z alkoholom je najpogosteje razvidno iz negativnega vpliva, ki ga ima njegov vzorec pitja na izvajanje dela in posledi\xc4\x8dno vodi v zmanj\xc5\xa1anje produktivnosti, slab\xc5\xa1o kvaliteto dela, pogostej\xc5\xa1o odsotnost in medosebne konflikte na delovnem mestu. Na te\xc5\xbeave lahko sklepamo tudi na podlagi posameznikovih lastnih opa\xc5\xbeanj, da mu alkohol \xc5\xa1kodi in sprejete odlo\xc4\x8ditve, da poi\xc5\xa1\xc4\x8de pomo\xc4\x8d na delovnem mestu ali pa tovrstne spremembe prepozna sodelavec, in se na podlagi njegove domneve priskrbi pomo\xc4\x8d delavcu. Smernice v sklopih preventivnih programov za prepre\xc4\x8devanje in zmanj\xc5\xa1evanje te\xc5\xbeav z alkoholom ter ukrepanje v primerih, ko se te pojavijo na delovnem mestu, ka\xc5\xbeejo spodbudne rezultate. _NEWLINE_Delodajalec lahko svojo mo\xc4\x8d in vpliv, ki ga ima na zaposlene, uporabi v ta namen, da prepozna in nudi pomo\xc4\x8d posameznikom, ki imajo te\xc5\xbeave z odvisnostjo od alkohola. V tak\xc5\xa1nih primerih se uporabljajo programi psiholo\xc5\xa1ka podpora zaposlenim - PPZ (oziroma EAP- employee assistance program), izobra\xc5\xbeevalni programi, ki delujejo v smeri zmanj\xc5\xa1anja te\xc5\xbeav z alkoholom, programi promoviranja zdravja idr. Ker je velika ve\xc4\x8dina odraslih zaposlenih, predstavlja delovno mesto idealno okolje za doseganje \xc5\xa1irokega kroga populacije. Veliko \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivetega v delovnem okolju, namre\xc4\x8d pove\xc4\x8da mo\xc5\xbenost, da so zaposleni izpostavljeni preventivnim programom, ki so izvedeni na pobudo delodajalca. Programi, ki jih ponudi delodajalec lahko vklju\xc4\x8dujejo primarno in sekundarno preventivno dejavnost. _NEWLINE_Cilj primarne preventive je prepre\xc4\x8devanje nastanka problemov povezanih z alkoholom na delovnem mestu, sekundarna preventivna pa je usmerjena k zmanj\xc5\xa1evanju in bla\xc5\xbeenju \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dih problemov . V praksi se velikokrat zgodi, da se preventivni programi preve\xc4\x8d usmerjajo le na sekundarno in zanemarjajo pomen primarne preventive, kljub temu, da je ta z vidika stro\xc5\xa1kov in porabe bolj ugodna. _NEWLINE_Izvajanje tako primarne kot sekundarne preventive je pomembno za uspe\xc5\xa1nost podjetja, delodajalec si vendar \xc5\xbeeli in pri\xc4\x8dakuje u\xc4\x8dinkovitost s strani svojih zaposlenih, delovno uspe\xc5\xa1nost in nemote\xc4\x8de delovanje tudi v odnosu do sodelavcev in drugih zaposlenih.\n_START_SECTION_\nProgrami izobra\xc5\xbeevanje na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nTemeljni na\xc4\x8din soo\xc4\x8danja z alkoholizmom zaposlenega, ki vpliva na produktivnost in u\xc4\x8dinkovitost njegovega dela, je skozi programe izobra\xc5\xbeevanja o alkoholu, ki so izvedeni na delovnem mestu.  Veliko ljudi, morda v nasprotju s prevladujo\xc4\x8dim mnenjem, se namre\xc4\x8d ne zaveda ali ne pozna svojih pivskih navad in z njimi povezanimi tveganji.  Tak\xc5\xa1ne programe obi\xc4\x8dajno povezujemo z PPZ programi, torej programi za promocijo zdravja, ali kombinacijo obeh. Cilj tovrstnih programov je spodbujanje vedenjskih sprememb in uvid posameznika v svoje te\xc5\xbeave, ter odlo\xc4\x8ditev, da poi\xc5\xa1\xc4\x8de pomo\xc4\x8d v nudenih programih v delovnem okolju (npr. PPZ). Izobra\xc5\xbeevanje zaposlenih o alkoholu je torej koristna nalo\xc5\xbeba z mo\xc4\x8dnimi u\xc4\x8dinki, vendar pa je potrebno \xc5\xa1e dodajanje nekih pospe\xc5\xa1evalnih dejavnikov, ki bi poskrbeli za trajnost in stabilnost teh sprememb. Potrebne so torej dodatne raziskave, za ugotavljanje specifi\xc4\x8dne vsebine, ki bi izbolj\xc5\xa1ala u\xc4\x8dinkovitost in trajnost tovrstnih programov na pitje alkohola._NEWLINE_Eden izmed na\xc4\x8dinov re\xc5\xa1evanja te\xc5\xbeav z alkoholom na delovnem mestu, so tudi intervence, izvedene s pomo\xc4\x8djo spleta. Prednosti izbire tak\xc5\xa1nega pristopa so stalen in enostaven dostop do intervenc in zasebna narava, ki omogo\xc4\x8da posamezniku diskretnost glede lastnih te\xc5\xbeav. Pristop deluje tako, da k zmanj\xc5\xa1anju pitja pripomore z nudenjem normativnih podatkov o posameznikovem vzorcu pitja in z njim povezanimi tveganji. Po tridesetdnevni uporabi spletnih intervenc, so posamezniki poro\xc4\x8dali o pomembno ni\xc5\xbeji ravni pitja alkohola v primerjavi s kontrolno skupino, z najve\xc4\x8djimi u\xc4\x8dinki dobljenimi v skupini posameznikov z visokim tveganjem alkoholizma ( poro\xc4\x8danja tistih, ki so v zadnjih dveh tednih vsaj enkrat prekomerno zau\xc5\xbeili alkoholne).\n_START_SECTION_\nOkoljski pristop\n_START_PARAGRAPH_\nOkoljski pristop k re\xc5\xa1evanju problemov zasvojenosti z alkoholom na delovnem mestu se osredoto\xc4\x8da na razlike med posameznikovimi individualnimi vplivi in vplivi dela na vedenje povezano s pitjem alkohola. Vklju\xc4\x8duje tudi kulturni model, sestavljen iz \xc5\xa1tirih medsebojno povezanih podro\xc4\x8djij raziskovanja in preventivnega delovanja, vezanih na zasvojenost z alkoholom ne delovnem mestu. Model zdru\xc5\xbeuje naslednje dejavnike: kvaliteto dela (stres, odtujenost, zadovoljstvo z delom), socialni nadzor (mobilnost, pravil, prepoznavnost), dostopnost do alkohola (fizi\xc4\x8dna in socialna) in socialne oz. kulturne norma (prepri\xc4\x8danja o alkoholu, tradicija, obi\xc4\x8daji). Pristop temelji ne predpostavki, da imajo elementi delovne kulture in okolja, ki so odvisni od konteksta, to mo\xc4\x8d, da posameznika postavijo v tvegan polo\xc5\xbeaj za prekomerno pitje alkohola. S prepoznavanjem in razumevanjem zna\xc4\x8dilnosti delovnega okolja, ki spodbujajo ali dovoljujejo razvoj in nadaljnje pojavljanje neza\xc5\xbeelenega vedenja povezanega s pitjem alkohola, lahko delujemo v smeri spreminjanja tovrstnih vedenj in zmanj\xc5\xa1amo pogostost problemati\xc4\x8dnega u\xc5\xbeivanja alkohola. Manj\xc5\xa1a socialna in fizi\xc4\x8dna dostopnost alkohola in nedvoumna pravila v zvezi z njegovim zau\xc5\xbeitjem, zmanj\xc5\xa1ajo neza\xc5\xbeelene vzorce pitja alkohola do katerih pride tik pred pri\xc4\x8detkom dela, na delovnem mestu ali med odmori.\n_START_SECTION_\nSpodbujanje zdravega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nDelodajalci lahko delujejo tudi preko izobra\xc5\xbeevanja zaposlenih o zdravem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, v okviru katerega spodbudijo zaposlene k zmanj\xc5\xa1anju stresnih dejavnosti in konstruktivnem spoprijemanju z njimi, izbolj\xc5\xa1anju prehrane, pogostej\xc5\xa1i rekreaciji in zmanj\xc5\xa1anemu kajenju, pitju alkohola in u\xc5\xbeivanju psihoaktivnih substanc. Mogo\xc4\x8de je sklepati, da lahko stali\xc5\xa1\xc4\x8da, zaznave in navade zaposlenih glede zlorabe alkohola spreminjamo z izpostavljanjem treningom soo\xc4\x8danja in premagovanja stresa, ne glede na to ali pri tem neposredno uporabimo gradivo namenjeno prepre\xc4\x8devanju zlorabe alkohola.\n_START_SECTION_\nPristop kratkih intervenc\n_START_PARAGRAPH_\nIzvajanje kratkih intervenc obi\xc4\x8dajno vklju\xc4\x8duje oceno posameznikovega vzorca pitja in s tem povezanih te\xc5\xbeav, ter povratne informacije o posledicah in tveganjih na zdravstvenem podro\xc4\x8dju._NEWLINE_Za vse kratke intervence je zna\xc4\x8dilnih naslednjih \xc5\xa1est elementov\xc2\xa0: povratna informacija o pove\xc4\x8danih tveganjih, poudarjanje prevzemanje osebne odgovornosti za spreminjanje vedenja, dajanje nasvetov za spremembe v primernih trenutkih, nudenje ve\xc4\x8djega \xc5\xa1tevila mo\xc5\xbenosti sprememb, izkazovanje so\xc4\x8dutja in oblikovanje ob\xc4\x8dutkov samou\xc4\x8dinkovitosti povezanih z uspe\xc5\xa1nim doseganjem sprememb (Roman in Blum). Poleg navedenega lahko kratke intervence vklju\xc4\x8dujejo tudi izbora\xc5\xbeevalni program o alkoholu in tehnike za spodbujanje motivacije za spreminjanje vedenja. Primer tak\xc5\xa1nega pristopa k spoprijemanju z alkoholom na delovnem mestu je tudi Ameri\xc5\xa1ki program SBIRT (Screening, Brief Intervention, and Referral to Treatment), ki vklju\xc4\x8duje celosten pristop zgodnjih intervenc in obravnave oseb, za katere je zna\xc4\x8dilna  zloraba alokohola (ali drugih psihoaktivnih snovi) ali pa je pri njih pove\xc4\x8dano tveganje za nastanek tovrstnih te\xc5\xbeav. Program vklju\xc4\x8duje presejalne preizkuse za ocenjevanje resnosti te\xc5\xbeav povezanih z zlorabo alkohola in na podlagi tega ustrezno izbran nivo zdravljenja, kratke intervence, ki se osredoto\xc4\x8dajo na ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje glede posledic zlorabe alkohola in spodbujanje motivacije za spremembe v vedenjskih vzorcih, zadnji sklop pa zajema napotitev v nadaljnjo obravnavo za posameznike, ki potrebujejo bolj obse\xc5\xbeno obravnavo.\n_START_SECTION_\nAlkoholizem v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nAlkohol predstavlja v Sloveniji \xc5\xa1e vedno enega klju\xc4\x8dnih javno zdravstvenih problemov, saj po \xc5\xa1kodi, ki nastane zaradi rabe alkohola odstopamo od povpre\xc4\x8dja Evropske unije in se tudi po porabi uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med vodilne dr\xc5\xbeave v Evropskem prostoru. Visoka raven porabe posledi\xc4\x8dno vpliva tudi na zdravstveno stanje oseb, ki u\xc5\xbeivajo prekomerne koli\xc4\x8dine alkohola. Na podro\xc4\x8dju dela ima \xc5\xa1kodljiva raba alkohola ali alkoholna odvisnost \xc5\xa1e posebno negativne posledice, ki se ka\xc5\xbeejo v obliki materialne \xc5\xa1kode in ogro\xc5\xbeene varnosti ter zdravja delavcev in drugih udele\xc5\xbeencev delovnega procesa. Natan\xc4\x8dnih podatkov o raz\xc5\xa1irjenosti prekomernega pitja alkohola v Sloveniji in njegovih posledicah sicer ni, vendar naj bi bilo po grobih ocenah pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% mo\xc5\xa1kih odvisnih od alkohola, 15\xc2\xa0% problemati\xc4\x8dnih pivcev, 10-15\xc2\xa0% abstinentov, medtem ko naj bi \xc5\xbeenske v povpre\xc4\x8dju popijle bistveno manj alkohola.  Odvisnost ni vezana na dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj ali izobrazbo zaposlenih, vendar je najpogostej\xc5\xa1a na podro\xc4\x8dju gradbeni\xc5\xa1tva in pri poklicih, ki so vezani na pripravo hrane in pija\xc4\x8de, sledijo pa avtomehaniki, vozniki tovornjakov in delavci v tovarni. Najmanj naj bi bila odvisnosti od alkohola prisotna med policisti, u\xc4\x8ditelji, vzgojitelji in zaposlenimi v administraciji.\n_START_SECTION_\nNormativna ureditev prepovedi pitja alkohola na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovni zakon, ki v slovenskem prostoru posega na podro\xc4\x8dje prisotnosti z alkoholom povezanimi te\xc5\xbeavami na delovnem mestu in obravnava alkohol kot dejavnik tveganja, je Zakon o varnosti in zdravju pri delu. V njem so podrobneje dolo\xc4\x8dene obveznosti in odgovornosti delodajalca v povezavi z zagotavljanjem varnosti in zdravja pri delu, zakon ureja tudi obveznosti delavca in delodajalcu prepu\xc5\xa1\xc4\x8da odgovornost za postopek ugotavljanja stanja delavca oziroma prisotnosti alkohola, drog ali drugih psihoaktivnih substanc. Delodajalec mora izvajati ukrepe, potrebne za zagotovitev varnosti in zdravja delavcev, vklju\xc4\x8dno s prepre\xc4\x8devanjem nevarnosti pri delu, obve\xc5\xa1\xc4\x8danjem in usposabljanjem delavcev, ustrezno organiziranostjo ter potrebnimi materialnimi sredstvi. Zakon torej dolo\xc4\x8da, da delavec ne sme delati pod vplivom alkohola, za ugotavljanje njegovega stanja v zvezi s tem pa je zadol\xc5\xbeen delodajalec. To stori z oblikovanjem postopkov za ugotavljanje alkoholiziranosti, ki jih sprejme v okviru internega akta. V njem opredeli primere in pogoje po katerimi bo izvedeno preverjanje ali je delavec pod vplivom alkohola, prepovedanih drog in psihoaktivnih zdravil. Delavec mora biti s sprejetimi pravili reda vnaprej seznanjem, vedeti mora kak\xc5\xa1ne so posledice, ki bodo doletele kr\xc5\xa1ilce sprejetega internega akta, kak\xc5\xa1ne so pravice za zagovor in obrambo, kak\xc5\xa1ni so postopki v primeru z alkoholom in drugimi psihoaktivnimi snovmi povezanimi delovnimi nezgodami, kdaj in v kak\xc5\xa1nih primerih ga bo delodajalec poslal na preventivni zdravstveni pregled in kak\xc5\xa1en bo obseg opravljenih preiskav (testiranje na psihoaktivne snovi, pregled na kazalce \xc5\xa1kodljive rabe alkohola)._NEWLINE_Delodajalcu je po dolo\xc4\x8dilih Zakon o omejevanju porabe alkohola prepovedana prodaja ali ponudba alkoholnih pija\xc4\x8d med delovnim \xc4\x8dasom, na delovnem mestu. V kolikor alkoholiziranosti zaposlenega ni mogo\xc4\x8de ugotoviti z uporabo tehni\xc4\x8dnih pripomo\xc4\x8dkov, jo je mogo\xc4\x8de dokazati tudi s pomo\xc4\x8djo uporabe pri\xc4\x8d, opisovanjem obna\xc5\xa1anja povezanega z u\xc5\xbeivanjem alkohola, zadaha po alkoholu, agresivnem vedenju in drugih zna\xc4\x8dilnosti zaposlenega, ki ka\xc5\xbeejo na to, da je pod vplivom alkohola. Preizkuse prisotnosti alkohola, drog ali drugih psihoaktivnih snovi mora izvajati oseba, ki je za to ustrezno usposobljena (v skladu z navodili proizvajalca naprave za ugotavljanje prisotnosti substance) in poobla\xc5\xa1\xc4\x8dena s strani delodajalca. Dodatni predpisi in natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1a opredelitev poobla\xc5\xa1\xc4\x8denca v zakonu ni podana, morajo pa biti uporabljene naprave, ocenjene kot primerne za opravljanje preizkusov s strani pristojnega referen\xc4\x8dnega laboratorija oziroma In\xc5\xa1tituta za sodno medicino v Ljubljani._NEWLINE_Ker so delavci prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni delodajal\xc4\x8devemu bolj ali manj zakonitemu urejanju in izvajanju ukrepov na podro\xc4\x8dju ugotavljanja opitosti na delovnem mestu, to \xc5\xbeal pove\xc4\x8da tudi mo\xc5\xbenost o\xc4\x8ditkov diskriminacije in mobinga, ter tudi dvom v strokovnost in zakonitost samih postopkov ugotavljanja alkoholiziranosti.'