b'\n_START_ARTICLE_\nPra\xc5\xa1ka astronomska ura\n_START_PARAGRAPH_\nPra\xc5\xa1ka astronomska ura ali Pra\xc5\xa1ki orloj (\xc4\x8de\xc5\xa1ko Pra\xc5\xbesk\xc3\xbd orloj) je srednjeve\xc5\xa1ka astronomska ura v Pragi, glavnem mestu \xc4\x8ce\xc5\xa1ke republike. Ura je bila prvi\xc4\x8d name\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1410. Je tretja med najstarej\xc5\xa1imi astronomskimi urami na svetu in najstarej\xc5\xa1a, ki \xc5\xa1e vedno deluje.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nUra je na ju\xc5\xbeni steni Staromestne dvorane na Staromestnem trgu. Mehanizem sestavljajo trije glavni deli: astronomska \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnica, ki ka\xc5\xbee polo\xc5\xbeaj Sonca in Lune na nebu ter razli\xc4\x8dne astronomske podatke; "sprehod apostolov", vsako uro poka\xc5\xbee apostole in druge premikajo\xc4\x8de se like; koledarske skale z medaljoni, ki zastopajo mesece. Po lokalni legendi bo \xc4\x8de\xc5\xa1ki narod trpel, \xc4\x8de bo ura zanemarjena in bo nehala delovati, lik okostnjaka, ki predstavlja Smrt, pa naj bi pokimal z glavo v potrditev tega. Edino upanje naj bi bil de\xc4\x8dek, rojen v novoletni no\xc4\x8di, ki bi prekinil zlobni urok.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1a dela, mehanska ura in astronomska \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnica, sta iz leta 1410, ko sta jo izdelala urar Mikul\xc3\xa1\xc5\xa1 iz Kadana in Jan \xc5\xa0indel, profesor matematike in astronomije na Karlovi univerzi. Prvi\xc4\x8d je bila omenjena 9. oktobra 1410. Pozneje, verjetno okoli leta 1490, je bil dodan koledar, fasada pa je bila okra\xc5\xa1ena z gotskimi liki._NEWLINE_V preteklosti je veljalo prepri\xc4\x8danje, da je bila ura delo urarja Jana R\xc5\xaf\xc5\xbeeja (imenovan tudi Hanu\xc5\xa1). Zdaj je znano, da je bila to napaka v zgodovinskih zapisih. Po legendi, ki jo je povedal Alois Jir\xc3\xa1sek, so urarja Hanu\xc5\xa1a oslepili po ukazu pra\xc5\xa1kih svetnikov, tako da ni mogel ponoviti svojega dela; Hanu\xc5\xa1 se je ma\xc5\xa1\xc4\x8deval tako, da je pokvaril uro in je nih\xc4\x8de ni bil sposoben popraviti naslednjih sto let._NEWLINE_Leta 1552 jo je popravil Jan T\xc3\xa1borsk\xc3\xbd (1500\xe2\x80\x931572), mojster urar iz Klokotske Hore, ki je napisal tudi poro\xc4\x8dilo o uri. V njem je omenjen Hanu\xc5\xa1 kot ustvarjalec te ure. Ta napaka, ki jo je popravil \xc5\xa1ele Zden\xc4\x9bk Horsk\xc3\xbd, je verjetno posledica napa\xc4\x8dne razlage zapisov iz tistega obdobja. Zmotno Hanu\xc5\xa1evo avtorstvo je verjetno povezano z njegovo prenovo Staromestne dvorane v letih 1470\xe2\x80\x931473. Ura se je velikokrat ustavila v stoletjih po 1552 in je bila ve\xc4\x8dkrat popravljena._NEWLINE_Leta 1629 ali 1659 so bili dodani leseni kipi in po ve\xc4\x8djem popravilu v 1787\xe2\x80\x931791 \xc5\xa1e apostoli. Ob naslednjem ve\xc4\x8djem popravilu v letih 1865\xe2\x80\x931866 je bil dodan zlat pojo\xc4\x8di petelin._NEWLINE_7. maja in \xc5\xa1e posebej 8. maja 1945 je bila ura po\xc5\xa1kodovana. Med pra\xc5\xa1ko vstajo so Nemci streljali iz ve\xc4\x8d oklepnih vozil in protiletalskega oro\xc5\xbeja na jugozahodno stran Staromestnega trga, da bi uti\xc5\xa1ali provokativno oddajanje Nacionalnega odbora, ki se je za\xc4\x8delo 5. maja. Dvorana in bli\xc5\xbenje stavbe so zgorele skupaj z lesenimi kipi na uri in koledarsko \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnico, delo Josefa Manesa. Po izrednem trudu so mehanizem popravili, lesene apostole je obnovil Vojt\xc4\x9bch Sucharda in ura je za\xc4\x8dela spet delovati leta 1948._NEWLINE_Nazadnje so jo obnovili jeseni leta 2005, ko so bili obnovljeni kipi in spodnji koledarski obro\xc4\x8d. Leseni kipi so bili pokriti z mre\xc5\xbeo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred golobi.\n_START_SECTION_\n600. obletnica\n_START_PARAGRAPH_\n9. oktobra 2010 so praznovali 600. obletnico ure s svetlobno predstavo na sprednji strani stolpa. Dva projektorja sta bila uporabljena za uprizoritev ve\xc4\x8d animiranih posnetkov. Videoposnetki so prikazovali gradnjo, podiranje, obnovo in urne notranje mehanizme, znane animirane like ter razli\xc4\x8dne dogodke v njeni zgodovini.\n_START_SECTION_\n605. obletnica\n_START_PARAGRAPH_\nOb 605. obletnici, 9. oktobra 2015, se je ura pojavila na doma\xc4\x8di strani Google kot Google Doodle.\n_START_SECTION_\nAstronomska \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnica\n_START_PARAGRAPH_\nAstronomska \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnica je oblika mehanskega astrolaba, naprave, ki se je uporabljala v srednjeve\xc5\xa1ki astronomiji. Lahko pa je tudi primitivni planetarij, ki prikazuje trenutno stanje v vesolju._NEWLINE_Astronomska \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnica ima ozadje, ki predstavlja mirujo\xc4\x8do Zemljo in nebo, v okolici pa delujejo \xc5\xa1tirje glavni gibljivi deli: zodiakalni obro\xc4\x8d, zunanji vrtljivi obro\xc4\x8d, ikona, ki predstavlja Sonce, in ikona, ki predstavlja Luno.\n_START_SECTION_\nStati\xc4\x8dno ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nOzadje predstavlja Zemljo in lokalni pogled v nebo. Modri krog neposredno v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du predstavlja Zemljo, zgornji modri del pa del neba nad obzorjem. Rde\xc4\x8di in \xc4\x8drni predel ka\xc5\xbeeta dele neba pod obzorjem. Podnevi je Sonce na modrem delu ozadja, pono\xc4\x8di na \xc4\x8drnem. Zjutraj ali v mraku je mehansko Sonce na rde\xc4\x8dem delu ozadja._NEWLINE_Na vzhodnem (levem) delu obzorja je napis v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini aurora (zora) in ortus (nara\xc5\xa1\xc4\x8da, tj. dviganje Sonca). Na zahodnem (desnem) delu je zapisano occasus (son\xc4\x8dni zahod) in crepusculum (somrak)._NEWLINE_Zlate rimske \xc5\xa1tevilke na zunanjem robu modrega kroga so \xc4\x8dasovni okvir obi\xc4\x8dajnega 24-urnega dneva in ka\xc5\xbeejo lokalni \xc4\x8das v Pragi ali srednjeevropski \xc4\x8das. Krive zlate \xc4\x8drte delijo modri del na 12 delov in so oznake za neenake ure. Te ure so namre\xc4\x8d opredeljene kot 1/12 \xc4\x8dasa med son\xc4\x8dnim vzhodom in son\xc4\x8dnim zahodom in se razlikujejo med letom, ko postajajo dnevi dalj\xc5\xa1i ali kraj\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nZodiakalni krog\n_START_PARAGRAPH_\nV velikem \xc4\x8drnem zunanjem krogu je drug premi\xc4\x8den krog, ozna\xc4\x8den z znaki zodiaka, ki ka\xc5\xbee lego Sonca na ekliptiki. Znaki se prika\xc5\xbeejo v nasprotni smeri urnega kazalca. Na fotografiji, ki spremlja ta del, se Sonce trenutno giblje v nasprotni smeri od Raka k Levu._NEWLINE_Premik zodiakalnega kroga je posledica uporabe stereografske projekcije eklipti\xc4\x8dne ravnine, ki za osnovo projekcije uporablja severni te\xc4\x8daj. To je pogosto pri astronomskih urah iz tistega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Majhna zlata zvezda prikazuje polo\xc5\xbeaj pomladnega enakono\xc4\x8dja, siderski \xc4\x8das pa se lahko prebere na lestvici z zlatimi rimskimi \xc5\xa1tevilkami. Zodiak je name\xc5\xa1\xc4\x8den na 366 zobnikih orodja v notranjosti naprave. To orodje je povezano z zobnikom in luninim zobnikom s 24 zobmi.\n_START_SECTION_\nStaro\xc4\x8de\xc5\xa1ka \xc4\x8dasovna skala\n_START_PARAGRAPH_\nNa zunanjem robu ure so zlate \xc5\xa1tevilke schwabacher na \xc4\x8drnem ozadju (nem\xc5\xa1ka beseda Schwabacher se nana\xc5\xa1a na pisavo gotice, ki se je razvila iz gotske textualis pod vplivom humanisti\xc4\x8dne oblike v Italiji v 15. stoletju). Te \xc5\xa1tevilke ka\xc5\xbeejo staro\xc4\x8de\xc5\xa1ki \xc4\x8das (ali italijanske ure) s 24 oznakami \xc4\x8dasa son\xc4\x8dnega zahoda, ki se spreminja med letom od 16.00 v zimskem \xc4\x8dasu do 20.16 v poletnih mesecih. Ta obro\xc4\x8d se premika naprej in nazaj med letom, da sovpada s \xc4\x8dasom son\xc4\x8dnega zahoda.\n_START_SECTION_\nLuna\n_START_PARAGRAPH_\nGibanje Lune na ekliptiki je podobna Son\xc4\x8dnemu, \xc4\x8deprav je veliko hitrej\xc5\xa1e zaradi Lunine lastne orbite okoli Zemlje. Razpolovno posrebreno obmo\xc4\x8dje Lune ka\xc5\xbee tudi lunine mene. Luna je pritrjena na 379 zobnikih orodja v notranjosti naprave.'