b'\n_START_ARTICLE_\nFrancisco Jim\xc3\xa9nez de Cisneros\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo in \xc5\xa1tudij\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Torrelaguni leta 1436 o\xc4\x8detu Alfonsu Jim\xc3\xa9nezu in mami Marini de la Torre. Kr\xc5\xa1\xc4\x8den je bil pod imenom Gonzalo, ki pa si ga je kasneje spremenil v Francisco. Bil je prvorojenec, imel pa je \xc5\xa1e dva mlaj\xc5\xa1a brata po imenu Bernandino in Juan._NEWLINE_Pri svojih \xc5\xa1tirinajstih letih je za\xc4\x8del s \xc5\xa1tudijem prava na Univerzi v Salamanci, ki je znana kot ena najstarej\xc5\xa1ih univerz na svetu in v Evropi. Po uspe\xc5\xa1no pridobljeni diplomi, je naprej nadaljeval s \xc5\xa1olanjem, prav tako pa je svoj \xc4\x8das posve\xc4\x8dal pou\xc4\x8devanju, in sicer kot pomo\xc5\xbeni profesor. Med tem \xc4\x8dasom se je njegova strast za pravo polegla, vse bolj pa ga je za\xc4\x8dela zanimati teologija.\n_START_SECTION_\nPred Katoli\xc5\xa1kima kraljema: zapor in redovni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo prejetem ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1kem posve\xc4\x8denju je okoli leta 1460 od\xc5\xa1el v Rim, kjer je pre\xc5\xbeivel nekaj let, tamkaj\xc5\xa1nji humanisti v pape\xc5\xa1ki pala\xc4\x8di pa so nanj naredili velik vtis s svojim znanjem. Leta 1471 ga je Pape\xc5\xbe Pavel II. priporo\xc4\x8dil za beneficij glavnega vikarja v Ucedi, vendar pa je \xc4\x8dez dve leti zaradi nesporazumov s takratnim toledskim nad\xc5\xa1kofom Alfonsom Carrillom, pristal v zaporu. Tam je ostal do leta 1479, ko je doti\xc4\x8dni nad\xc5\xa1kof vendarle popustil. Po letih zaporni\xc5\xa1kega \xc5\xbeivljenja se mu je v letu 1482 nasmehnila sre\xc4\x8da, ko ga je naslednik preminulega nad\xc5\xa1kofa Alfonsa, kardinal Pedro Gonz\xc3\xa1lez de Mendoza, imenoval za generalnega vikarja \xc5\xa1kofije v Sig\xc3\xbcenzi. \xc4\x8ceprav je s tem polo\xc5\xbeajem imel prilo\xc5\xbenost gradnje kariere, pa se ga je Cisneros \xc4\x8dez dve leti odlo\xc4\x8dil zapustiti in postati menih v toledskem fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskem samostanu San Juan de los Reyes, ki sta ga ustanovila Katoli\xc5\xa1ka kralja. S prihodom v samostan je prevzel ime Fray (brat) Francisco, ki ga je od takrat naprej uporabljal skozi nadaljnje \xc5\xbeivljenje.\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ka kralja: spovednik in nad\xc5\xa1kof\n_START_PARAGRAPH_\nLeto 1492 je eno najpomembnej\xc5\xa1ih let v \xc5\xa1panski in svetovni zgodovini \xe2\x80\x93 osvojitev mavrskega kraljestva v Granadi, Kolumbovo odkritje Novega sveta in izgon judov iz dr\xc5\xbeave. _NEWLINE_To je bilo tudi leto, ko je Cisneros postal Izabelin spovednik, in sicer po priporo\xc4\x8dilu kardinala Mendoze. Z njegovo smrtjo pa ga je Cisneros nasledil na polo\xc5\xbeaju toledskega nad\xc5\xa1kofa, njegov vpliv pa je postajal vse ve\xc4\x8dji.\n_START_SECTION_\nReforme in pokristjanjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZ na novo pridobljeno avtoriteto so pri\xc5\xa1le tudi zadol\xc5\xbeitve, kot so bile pomo\xc4\x8d pri uresni\xc4\x8devanju na\xc4\x8drtov Katoli\xc5\xa1kih kraljev; ena od prvih njegovih nalog pod njunim okriljem je bila ideja Izabele I., da se reformira \xc5\xa1pansko duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino oz. klerike. Nekateri od novih sklepov so bili: ukinitev prile\xc5\xbeni\xc5\xa1tva, bivanje v svoji \xc5\xbeupniji, pogosto obiskovanje spovedi, pou\xc4\x8devanje verskih resnic otrokom, oznanjanje evangelija faranom vsako nedeljo, bele\xc5\xbeenje ljudi, ki pridno opravljajo velikono\xc4\x8dne obveznosti in tistih, ki jih ne ipd. Izdan je bil tudi katekizem, v katerem so bile te nove uredbe zapisane. Bilo je nekaj duhovnikov, katerim novi zakoni niso bili po godu, saj so se preve\xc4\x8d vtikali v njihovo zasebno \xc5\xbeivljenje. Nekaj od njih je s svojimi partnericami iz Andaluzije celo zbe\xc5\xbealo v Severno Afriko, kjer so se spreobrnili v muslimane. _NEWLINE_Na pobudo katoli\xc5\xa1kih kraljev se je leta 1499 za\xc4\x8delo s prisilnim pokristjanjevanjem mavrov, takratnih muslimanskih prebivalcev Al-Andaluza. Hernando de Talavera, takratni nad\xc5\xa1kof v Granadi, je sicer Cisnerosa pred tem ukrepom posvaril, saj jih je sam z izobrazbo hotel spreobrniti po\xc4\x8dasi. Vendar pa se je vladarjema zdel problem muslimanskih prebivalcev tako velik, da so bili pripravljeni tvegati. Mavrom so bile takrat kr\xc5\xa1ene pravice zapisane v granadski sporazumni pogodbi sprejeti leta 1491, po kateri naj bi imeli svobodo verskega izra\xc5\xbeanja. Nespametna odlo\xc4\x8ditev prisilnega pokristjanjevanja je bila tako vzrok serij mavrskih uporov, ki so trajali dve leti, do 1501. Cisneros so med drugim fascinirali tudi t.i. \xc2\xbbelchi (\xc5\xa1p. elchos)\xc2\xab\xc2\xa0(kristjani spreobrnjeni v muslimane), ki jim je brez privolitve star\xc5\xa1ev krstil otroke. Naslednje leto je s privolitvijo vladarjev ukazal pokristjanjevanje granadskih mud\xc3\xa9jarov (muslimani, ki pred tem niso bili prisilno pokristjanjeni), \xc4\x8de pa se s tem niso strinjali, so morali zapustiti dr\xc5\xbeavo. Pribli\xc5\xbeno tristo tiso\xc4\x8d mud\xc3\xa9jarov je takrat od\xc5\xa1lo iz \xc5\xa0panije. Vendar pa je tudi po tem problem muslimanskih prebivalcev in moriskov (pokristjanjeni muslimani) \xc5\xa1e vedno ostal nere\xc5\xa1ljiv, dokler jih niso leta 1609 izklju\xc4\x8dili iz \xc5\xa0panije.\n_START_SECTION_\nPo Izabelini smrti: inkvizitor, kardinal in regent\n_START_PARAGRAPH_\nZadnja leta Izabelinega \xc5\xbeivljenja je Cisneros pre\xc5\xbeivel kot njen politi\xc4\x8dni in verski svetovalec._NEWLINE_Po njeni smrti je pomagal Ferdinandu prepre\xc4\x8diti, da mu Filip I. Kastiljski prevzame prestol, ampak sta leta 1506 pri\xc5\xa1la do sporazuma, v katerem mu je Ferdinand predal naziv kralja Kastilje. Filipovo vladanje ni trajalo dolgo, saj je komaj tri mesece po tem, umrl. V tistem \xc4\x8dasu je Cisneros postal za\xc4\x8dasni vladar oz. regent, saj je bil Ferdinand v Italiji, prav tako pa je pomagal prepre\xc4\x8diti skupino aristokratov, ki so \xc5\xbeeleli na ta polo\xc5\xbeaj postaviti Maksimilijana I. Habsbur\xc5\xa1kega. Po Ferdinandovi vrnitvi, ga je ta imenoval za glavnega inkvizitorja in kardinala. Cisneros je \xc5\xbeelel, da se vsi inkvizitorji in inkvizicijska sodi\xc5\xa1\xc4\x8da strogo dr\xc5\xbeijo inkvizicijskih pravil. Pokristjanjeni judje so kralju Ferdinandu celo ponudili pla\xc4\x8dilo za ukinitev abolicije, ampak naj bi mu enako vsoto iz svojega \xc5\xbeepa ponudil Cisneros, ki kot glavni inkvizitor seveda ni \xc5\xbeelel, da se le-ta odpravi.\n_START_SECTION_\nEkspedicije v Severno Afriko\n_START_PARAGRAPH_\nCisneros je bil eden od glavnih vodja, ki se je zavzemal za osvojitev Severne Afrike med leti 1505 in 1510, saj je prepri\xc4\x8dal kralja Ferdinanda, da je to ozemlje koristno. Kardinal se je tudi ponudil financirati ekspedicijo iz svojih lastnih dohodkov. V pomo\xc4\x8d mu je bil Pedro Navarra, ki je bil vodja terenskega in voja\xc5\xa1kega dela ekspedicije. Na koncu jim je uspelo osvojiti Oran, obmorsko mesto na severozahodu Al\xc5\xbeirije, Navarra pa leto kasneje osvoji \xc5\xa1e Tripoli in Bugio (dana\xc5\xa1nja B\xc3\xa9ja\xc3\xafa). Imel je \xc5\xa1e bolj nadobudne na\xc4\x8drte, vendar je kralja bolj kot Severna Afrika zanimala Italija, zato je zavrnil Cisnerosovo pobudo za osvojitev ve\xc4\x8djega severnoafri\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPo Ferdinandovi smrti: regent\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj dni pred Ferdinandovo smrtjo, se je ta odlo\xc4\x8dil spremeniti svojo oporoko in imenovati za regenta Cisnerosa, in ne ve\xc4\x8d Ferdinanda I. Habsbur\xc5\xa1kega, kot je bilo napisano prej. Nadejal se je, da bo kraljevino prevzel brat Ferdinanda I. Habsbur\xc5\xa1kega, Karel I. (kasneje znan kot Karel V. Habsbur\xc5\xa1ki)._NEWLINE_Ob Ferdinandovi smrti leta 1516 je Cisneros postal regent Kastilje \xc5\xbee drugi\xc4\x8d (prvi\xc4\x8d v letu 1506). S spremembo vladarja in smrti \xc5\xa1e zadnjega Katoli\xc5\xa1kega kralja, so se za\xc4\x8deli stari spopadi med prebivalci Kastilje in Aragonije, ter med plemstvom in me\xc5\xa1\xc4\x8dani.\n_START_SECTION_\nNov vladar Karel I. In Cisnerosova smrt\n_START_PARAGRAPH_\nVnuk Katoli\xc5\xa1kih kraljev, Karel I., je takrat po Ferdinandovi strani postal kralj Aragonije, vendar ne Kastilje \xe2\x80\x93 po Izabelini strani je imela pravico do tega naziva njegova mati, Ivana I. Kastiljska, znana tudi kot Ivana Blazna. Prav tako je obstajala skupina kastiljskih aristokratov, ki je kovala na\xc4\x8drt, da bi na prestol pri\xc5\xa1el Karlov mlaj\xc5\xa1i brat, Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki, vendar pa jim je Cisneros to prepre\xc4\x8dil. Na koncu se je Ivana izkazala za osebo nesposobno vladanja, Karel I. pa je s Cisnerosovo pomo\xc4\x8djo in dr\xc5\xbeavnim udarom prevzel prestol kot nov aragonski in kastiljski kralj (1518). Kardinal je na \xc5\xbealost umrl leta 1517, \xc5\xa1e preden je bil Karel okronan za novega vladarja.\n_START_SECTION_\nUniverza v Alcal\xc3\xa1 de Henares\n_START_PARAGRAPH_\nUniverzi v Salamanci in Valladolidu sta bili univerzitetna centra v kraljevini, dokler se Cisneros leta 1498 odlo\xc4\x8di, da bo v svoji \xc5\xa1kofiji ustanovil novo univerzo, Univerzo Alcal\xc3\xa1 de Henares (ki je zdaj znana kot Komplutenska Univerza v Madridu). Sam je bil prisoten pri vseh fazah projekta, od gradnje samih stavb, administracije, do pedago\xc5\xa1kega vidika. Zavedal se je, da tak\xc5\xa1ne ali druga\xc4\x8dne reforme ne pomenijo veliko, \xc4\x8de ljudje niso izobra\xc5\xbeeni. Njegov cilj ni bil tekmovanje z drugimi univerzami, ampak je \xc5\xbeelel izobraziti elitno duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ravno zaradi tega je bil \xc5\xa1tudij razdeljen na dva osnovna dela: teologijo in svetopisemske \xc5\xa1tudije. Predvsem je \xc5\xbeelel prenoviti na\xc4\x8din pou\xc4\x8devanja teologije. \xc5\xa0tudentom ni hotel vsiljevati te ali one teorije, zato si je lahko vsak sam izbral, na kaj se bo osredoto\xc4\x8dil: tomizem, skotizem ali nominalizem \xe2\x80\x93 tri razli\xc4\x8dne rivalske filozofske \xc5\xa1ole. To nakazuje na Cisnerosovo odprtost za raznolikost oz. njegovo pluralisti\xc4\x8dno naravnanost._NEWLINE_Poleg teologije so bili zelo pomembni tudi jeziki, \xc5\xa1e posebej latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, gr\xc5\xa1\xc4\x8dina in hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dina \xe2\x80\x93 ti trije jeziki so namre\xc4\x8d nepogre\xc5\xa1ljivega pomena za u\xc4\x8denje Biblije. Poleg njih pa so sta bila na razpolago \xc5\xa1e arab\xc5\xa1\xc4\x8dina in kaldej\xc5\xa1\xc4\x8dina. Jeziki so bili izbrano na\xc4\x8drtno, da pokrijejo dva stebra zahodne civilizacije: anti\xc4\x8dno oz. gr\xc5\xa1ko-rimsko tradicijo in svetopisemsko. Med drugim je na jezikovnem oddelku pou\xc4\x8deval izjemno priznan helenist Hern\xc3\xa1n N\xc3\xba\xc3\xb1ez._NEWLINE_Cisneros je \xc5\xbeelel narediti program celosten \xe2\x80\x93 tuji jeziki so bili pomembni za dobro razumevanje starih svetih tekstov, ti pa so pomagali pri razumevanju in nadgraditvi teolo\xc5\xa1kega znanja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav ne v \xc4\x8dasu njegova \xc5\xbeivljenja, pa vendar bi bilo vredno omeniti, da je Komplutenska Univerza v Madridu prva v \xc5\xa0paniji in ena prvih na svetu, ki je leta 1785 podelila doktorat \xc5\xbeenski, in sicer Marii Isidra de Guzm\xc3\xa1n y de la Cerda.\n_START_SECTION_\nKomplutenska poliglotska Biblija\n_START_PARAGRAPH_\nNa njegovo pobudo se je pod okriljem Univerze za\xc4\x8dela pisati tudi ve\xc4\x8djezi\xc4\x8dna Biblija, imenovana Komplutenska poliglotska Biblija, s prevodi v hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dino, gr\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino in nekaterimi deli v aramej\xc5\xa1\xc4\x8dini. Bil je njen idejni vodja, prav tako pa jo je tudi financiral. Izdana je bila \xc5\xa1ele po Cisnerosovi smrti, leta 1520. Z izidom je to postalo prvo tiskano Sveto pismo v ve\xc4\x8d jezikih.'