b'\n_START_ARTICLE_\nAntigen\n_START_PARAGRAPH_\nAntigen je substanca, ki lahko v organizmu reagira s produkti, nastalimi v specifi\xc4\x8dnem imunskem odzivu (s protitelesi). Mesto na protitelesu, ki prepozna antigen in se nanj specifi\xc4\x8dno ve\xc5\xbee, se imenuje paratop. Del antigena, na katerega se paratop ve\xc5\xbee in se neposredno povezuje s produkti specifi\xc4\x8dnega imunskega sistema se imenuje epitop.\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nPove\xc4\x8dini so antigeni kemijsko gledano beljakovine, lahko pa so tudi ogljikovi hidrati, lipidi, nukeinske kisline... Po vdoru v organizem jih specifi\xc4\x8dno prepoznajo bodisi dendriti\xc4\x8dne celice, makrofagi ali limfociti B. Antigeni, ki jih prepoznajo protitelesa, so na povr\xc5\xa1ini tujkov, ki so vdrli v organizem, recimo na povr\xc5\xa1ini bakterije. Te antigen predstavitvene celice antigen predstavijo celicam T, ki s pomo\xc4\x8djo mediatorjev citokinov vplivajo na celice B tako, da za\xc4\x8dnejo proizvajati specifi\xc4\x8dna protitelesa. Celice B lahko same prepoznajo nekatere  antigene, vendar je tak imunski odziv  \xc5\xa1ibak. Antigeni, ki jih prepoznavajo celice T, so kemijsko gledano denaturirani peptidi z okoli 10 aminokislinami, ki jih na svojo povr\xc5\xa1ino ve\xc5\xbeejo antigen predstavitvene celice._NEWLINE_Tudi telesu lastne molekule lahko imunski sistem prepozna kot antigene. V teh primerih govorimo o avtoimunih reakcijah, ki lahko v resnej\xc5\xa1ih primerih vodijo tudi do avtoimunih bolezni._NEWLINE_Majhne molekule, ki same ne izzovejo imunske reakcije in jih imunski sistem kot tujke prepozna \xc5\xa1ele po vezavi na transportne proteine, imenujemo hapteni. _NEWLINE_Majhne molekule, kot so posamezni ogljikovi hidrati, aminokisline in ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline, ne morejo izzvati pridobljenega imunskega odziva.'