b'\n_START_ARTICLE_\nZdeslav (hrva\xc5\xa1ki knez)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZdeslav je bil eden od sinov kneza Trpimirja,  brat Petra in Muncimira Trpimirovi\xc4\x87a. Ob koncu Trpimirjevega \xc5\xbeivljenja je v njegovi kne\xc5\xbeevini pri\xc5\xa1lo do cerkvenega in politi\xc4\x8dnega razkola, ki ga je povzro\xc4\x8dilo vpra\xc5\xa1anje izbire med bizantinskim in rimsko-oglejskim bogoslu\xc5\xbejem. Oblikovali sta se dve stranki: bizantinsko stranko so vodili Trpimirovi\xc4\x87i, pape\xc5\xbeu naklonjeno ljudsko stranko pa Domagoj, ki mu je leta 864 uspelo spodriniti Trpimirovi\xc4\x87e in zavzeti kne\xc5\xbeji prestol. Zdeslav je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivel v Carigradu, potem pa mu je v zmedi, ki je sledila po Domagojevi smrti, Bizanc pomagal priti na oblast. \xc5\xbde leta 879 ga je ubil Branimir.\n_START_SECTION_\nZdeslavova vladavina\n_START_PARAGRAPH_\nZdeslav je na prestol pri\xc5\xa1el kot bizantinski kandidat in je s seboj iz Carigrada pripeljal pravoslavne duhovnike. Z njegovim prevzemom oblasti se je kot ka\xc5\xbee spremenila nadoblast nad kne\xc5\xbeevino in sicer se je namesto nem\xc5\xa1ko-frankovske vzpostavila bizantinska prevlada. Bizantinski cesar Vasilij I. je odnose med dalmatinskimi obmorskimi mesti in slovanskim zaledjem uredil tako, da so mesta kne\xc5\xbeevini pla\xc4\x8devala neko dajatev. Zdeslavova oblast pa je bila kratkotrajna- \xc5\xbee leta 879 ga je po nekaj mesecih vladavine v zaroti ubil Branimir in prevzel oblast v kne\xc5\xbeevini.'