b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika Srca Jezusovega, Pariz\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika Sacr\xc3\xa9 C\xc5\x93ur (francosko: Sveto srce) je pari\xc5\xa1ka rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev in znamenitost, ki krasi gri\xc4\x8d Montmartre, najvi\xc5\xa1jo to\xc4\x8dko Pariza._NEWLINE_Gri\xc4\x8d Montmartre se v severnem delu Pariza vzpenja 129 metrov visoko. Ime pomeni gora mu\xc4\x8denikov (mont des martyrs), ker je to kraj mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tva svetega Denisa, prvega pari\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa (pozno tretje stoletje) in njegovih spremljevalcev._NEWLINE_Na ta kraj je pri\xc5\xa1lo veliko svetnikov (sveta Klotilda, sveti Bernard, sveta Ivana Orleanska, \xe2\x80\xa6) in tudi sveti Ignacij Lojolski ter sveti Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Ksaverij katera sta leta 1534 tukaj ustanovila Societas Iesu oz. Dru\xc5\xbebo Jezusovo (jezuiti)._NEWLINE_Velika benediktinska opatija je zasedla celoten gri\xc4\x8d do francoske revolucije, ko so bile nune obglavljene in je opatija razpadla.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nV letu 1870 je izbruhnila vojna med Francijo in Prusijo. Vatikanski koncil je razpadel in pape\xc5\xbe, ki ga niso ve\xc4\x8d varovale francoske \xc4\x8dete, se je po\xc4\x8dutil ujetnika v Vatikanu. Francija se je sprijaznila z voja\xc5\xa1kim porazom in prusko okupacijo dela dr\xc5\xbeave. Odgovor Alexandra Legentila in Huberta Rohaulta de Fleurya je bil duhoven. Prisegla sta, da se bo zgradila cerkev, posve\xc4\x8deno Jezusovemu srcu v zado\xc5\xa1\xc4\x8denje (pokoro za storjene grehe). Proti koncu leta 1872 kardinal Guibert, francoski nad\xc5\xa1kof, odobri to zaobljubo in izbere Montmartre. Konec leta 1873 dobi parlamentarno izjavo javne uporabnosti bazilike s \xc4\x8dimer omogo\xc4\x8di, da je zemlja uporabljena za gradnjo cerkve. Delo je bilo financirano s pogosto skromnimi darili iz celotne Francije. Imena darovalcev so vklesana v kamen.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je v rimsko-bizantinskem slogu zasnoval arhitekt Paul Abadie (umrl je leta 1884, ko so bili polo\xc5\xbeeni \xc5\xa1ele temelji). Navdih je dobil pri Sveti Sofiji v Carigradu in pri Svetem Marku v Benetkah. 1875 je polo\xc5\xbeen temeljni kamen, 1878 leta se pri\xc4\x8dne graditi kripta, 1881 se za\xc4\x8dne graditi bazilika. 1914 je vse pripravljeno na posvetitev vklju\xc4\x8dno z zvonikom, v katerem je Savoyarde, 19-tonski zvon. Posvetitev je bila 16. oktobra 1919._NEWLINE_Bazilika je pla\xc4\x8dana s strani ljudi. Njena ikonografija je narodna in nad trojno obokanim stebri\xc5\xa1\xc4\x8dem sta dva konjeni\xc5\xa1ka portreta francoskih narodnih svetnikov Ivane Orleanske in kralja Louisa IX._NEWLINE_Zgrajena je iz kamna Ch\xc3\xa2teau-Landon, proti zmrzali odpornega travertina ki stalno izlo\xc4\x8da kalcit, tako da z leti pobledi do kredno bele barve. Zlati mozaiki \xc5\xbearijo v zamegljeni, odmevajo\xc4\x8di notranjosti cerkve. Mozaik Kristusa z iztegnjenimi rokami je med najve\xc4\x8djimi na svetu (ustvarjen med letoma 1900 in 1922)._NEWLINE_Bazilika je 83 metrov visoka, 85 metrov \xc5\xa1iroka in 35 metrov dolga. Kupola je visoka 55 metrov in 16 metrov \xc5\xa1iroka. Po izgradnji je bila kritizirana tako kot Eifflov stolp zaradi svoje kri\xc4\x8de\xc4\x8dosti, zdaj pa spada med najve\xc4\x8dje znamenitosti Pariza.\n_START_SECTION_\nOkolica\n_START_PARAGRAPH_\nIzpred sprednjega dela bazilike je mogo\xc4\x8de videti celoten Pariz. Ogled kupole na nadmorski vi\xc5\xa1ini 200 metrov ponuja razgled 50 km v vse smeri. Tako je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka v Parizu po Eifflovem stolpu (zgrajenem v 1889).'