b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Zelko\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v \xc4\x8cren\xc5\xa1ovcih. Gimnazijo je obiskoval v Murski Soboti (1923-1930), 8. razred z maturo pa v Ljubljani (1931). Bogoslovje je \xc5\xa1tudiral v Mariboru (1931-1936) in bil 1935 posve\xc4\x8den. Kaplanoval je v: Dobrovniku (1936-1938), Spodnjem Jakobskem Dolu (1938, prej Sv. Jakob v Slovenskih goricah), Dvorjanah (1938-1940, prej Sv. Martin pri Vurberku), 1941 Als\xc3\xb3sgu (1941) in Salk\xc3\xb6vesk\xc3\xbat (1942-1943) na Mad\xc5\xbearskem, vmes 1942 pri Gradu (prej Gornja Lendava) in Cankovi (1943-1945). Od 1946 je bil v \xc5\xa0pitali\xc4\x8du pri Slovenskih Konjicah \xc5\xbeupni upravitelj, od 1959 \xc5\xbeupnik. Leta 1974 je doktoriral na TEOF v Ljubljani z disertacijo Gospodarska in dru\xc5\xbebena struktura  turni\xc5\xa1ke pra\xc5\xbeupnije po letu 1381, ki je postala temelj raziskovanja starej\xc5\xa1e prekmurske zgodovine, ter prekmurskega jezika pred 1919. V letih 1968\xe2\x80\x931974 je bil tudi honorarni predavatelj cerkvene zgodovine na mariborskem oddelku ljubljanske TEOF._NEWLINE_Od 1935 je bil \xc4\x8dlan in odbornik Prekmurskega muzejskega dru\xc5\xa1tva, konec 60-ih let 20. stoletja je postal stalni zunanji sodelavec Zgodovinskega in\xc5\xa1tituta Milka Kosa pri SAZU, se skoraj vsako leto mudil v Budimpe\xc5\xa1ti in iskal gradivo za zgodovino Prekmurja. Raziskoval je med drugim prekmursko luteranstvo in kalvinizem, krajevne kolonizacijsko posestne razmere, zgodovino Lendave, obdobje tur\xc5\xa1kega nasilja v Prekmurju. Je avtor ve\xc4\x8d  knjig kot npr. Prekmurje do leta 1500, s katero je omogo\xc4\x8dil nadaljnje raziskave slovenske kolonizacije v poznem srednjem veku, publikacij in zbornikov. \xc5\xa0iroko znanje in zanesljivost nabranega ter obravnavanega gradiva (z njim ve\xc4\x8dkrat dopolnjeval ali popravljal mad\xc5\xbearske in slova\xc5\xa1ke zgodovinarje) sta mu prinesla ugled v zgodovinarskih krogih tudi zunaj meja Slovenije.'