b'\n_START_ARTICLE_\nSemjon Ivanovi\xc4\x8d De\xc5\xbenjov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nKot mnogo smelih ruskih pustolovcev je od\xc5\xa1el v Sibirijo, da bi obogatel. Slu\xc5\xbeboval je v Tobolsku in Jenisejsku. Postal je zelo znan zaradi svojih izku\xc5\xa1enj in poguma._NEWLINE_Leta 1647 ga je povabil Fedot Aleksejevi\xc4\x8d Popov (tovari\xc5\xa1 iz Holmogorija), da bi se pridru\xc5\xbeil ni\xc5\xbeekolimski skupini in odplul iz Kolime proti severu po reki Kolima do obale in nato po morju proti vzhodu ter iskal dragocene\xc2\xa0\xc2\xbbmro\xc5\xbeje zobe in ribje kosti\xc2\xab\xc2\xa0(mro\xc5\xbeje okle in kitove kosti). Zadnja to\xc4\x8dka potovanja naj bi bila reka Anadir. Vendar so razmere zaradi ledu prepre\xc4\x8dile skupini, ki je morala prekiniti svojo odpravo. Dre\xc5\xbenjova to ni ustavilo, da ne bi naslednje leto spet posku\xc5\xa1al._NEWLINE_Naslednje leto sta De\xc5\xbenjov in Popov vodila skupino 90 do 105 ljudi v sedmih majhnih ko\xc4\x8dih proti reki Anadir. Do njenega estuarija so pluli severno deset tednov. Dejavnosti De\xc5\xbenjova v tej etapi potovanja niso dokumentirane. Danes lahko sledimo le Popovu. Iz estuarija se je De\xc5\xbenjov usmeril po reki in ustanovil zimovali\xc5\xa1\xc4\x8de in anadirsko postojanko (ostrog), kasnej\xc5\xa1o naselbino. Istega leta je plul vzdol\xc5\xbe severnega konca Azije in odkril kar danes imenujemo Anianska o\xc5\xbeina med Azijo in Aljasko, in tako pokazal, da evrazijska in ameri\xc5\xa1ka celina nista povezani. Sledil je obali in obplul \xc4\x8cukotski polotok. V svojem poro\xc4\x8dilu je opisal ta legendarni\xc2\xa0\xc2\xbbTabin-Promontorium\xc2\xab, katerega obstoj so predvidevali \xc5\xbee anti\xc4\x8dni geografi. De\xc5\xbenjov je opisal tudi dva otoka, kjer \xc5\xbeivijo \xc4\x8cuk\xc4\x8di, danes znana kot Diomedova otoka na sredini Beringovega preliva. Ve\xc4\x8dji in zahodnej\xc5\xa1i od njiju je Otok Ratmanova, Imaklik ali Nunarburk, manj\xc5\xa1i pa Kruzen\xc5\xa1ternov otok ali Inalik, ki je pod upravo ZDA. Med njima poteka mednarodna datumska meja. Zbral je zanimive narodopisne podatke o \xc4\x8cuk\xc4\x8dih, ki si krasijo spodnje ustnice s kosi mro\xc5\xbejih oklov in kosti. Kje je po potovanju pristal De\xc5\xbenjov ni znano._NEWLINE_Princ Borjatinski, guberner Jakutska je leta 1670 zaupal De\xc5\xbenjovu odpravo v Moskvo. Tja je moral odnesti\xc2\xa0\xc2\xbbsobolji zaklad\xc2\xab\xc2\xa0in uradne dokumente. Za to pot je De\xc5\xbenjov potreboval eno leto in pet mesecev. Rane, ki jih je dobil na ruskih mejah, in gara\xc5\xa1ko delo so mu spodkopali zdravje. Po te\xc5\xbeki bolezni je umrl v Moskvi.'