b'\n_START_ARTICLE_\nGrenkoslad\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde njegovo ime pri\xc4\x8da o medicinski mo\xc4\x8di te skupine rastlin: solanum pride iz besede solor, kar pomeni laj\xc5\xa1ati. Dulcamara se je v\xc4\x8dasih napisalo kot amaradulcis, kar pa dobesedno pomeni grenkosladko. Ime je grenkoslad dobil zaradi najprej grenkega in nato sladkega okusa korenine in stebel ob \xc5\xbeve\xc4\x8denju.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nGrenkoslad je trajna grmi\xc4\x8dasta rastlina s tankimi in razvejanimi vejami. \xc4\x8ce nima podpore, se plazi, ob opori pa lahko zraste do \xc5\xa1tiri metre visoko. Stebla so spodaj olesenela, mlaj\xc5\xa1e vejice so zelene in dlakave, vendar s \xc4\x8dasom olesenijo in postanejo gladke. Starej\xc5\xa1a stebla prekriva pergamentasta skorja. Stebla so vzdol\xc5\xbeno na\xc5\xbelebljena. Pecljati listi so \xc5\xa1iroko suli\xc4\x8dasti, spodaj sr\xc4\x8dasti in imajo pogosto na peclju eno ali dve dodatni manj\xc5\xa1i krpi. Na steblo so razvr\xc5\xa1\xc4\x8deni izmenjaje in vedno s svojimi povr\xc5\xa1inami obrnjeni proti svetlobi tako, da se skoraj ni\xc4\x8d ne prekrivajo. Cvetovi so zgrajeni zna\xc4\x8dilno za dru\xc5\xbeino razhudnikovk, kamor spada tudi krompir. Venec cvetov je temno vijoli\xc4\x8dast s petimi \xc5\xa1trle\xc4\x8dimi ali nazaj zavihanimi roglji, katerih premer je okoli centimeter. Pra\xc5\xa1niki tvorijo v sredini sto\xc5\xbeec rumene barve, iz katerega sega brazda pesti\xc4\x8da. Cvetovi so zdru\xc5\xbeeni v ohlapna socvetja, ki so na steblu vedno razporejena nasprotno od listov. Iz njih se po oploditvi razvijejo najprej zelene in nato svetle\xc4\x8de rde\xc4\x8de jaj\xc4\x8daste jagode, velike do enega centimetra. Dozorevajo od konca poletja do sredine jeseni. Mnoge ostanejo na brezlistnih steblih tudi pozimi. Korenine so \xc5\xa1opasto razvejane.\n_START_SECTION_\nDelovanje in uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nV preteklosti so zdravniki kar cenili grenkoslad in ga uporabljali v najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e namene. Linnaeus je na primer to rastlino uporabljal pri revmatizmu, vro\xc4\x8dini in razli\xc4\x8dnih vnetjih. Prav tako so ga uporabljali zunanje pri ko\xc5\xbenih odrgninah._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu najdemo izvle\xc4\x8dke grenkoslada v izdelanih pripravkih za podporno zdravljenje kroni\xc4\x8dnih ekcemov. Njegove u\xc4\x8dinkovine delujejo podobno kot kortizoni, proti vnetjem, zmanj\xc5\xa1ajo srbenje in delujejo zaviralno na imunski sistem. Kot je to obi\xc4\x8dajno za rahlo strupene rastline, pa je uporaba grenkoslada \xc5\xa1e vedno dobro razvita v homeopatiji. Tam s postopkom potenciranja izdelujejo pripravke iz sve\xc5\xbeih mladih poganjkov, s katerimi zdravijo tudi razne oku\xc5\xbebe z vro\xc4\x8dino, obolenja dihal in prebavil, \xc5\xbeol\xc4\x8dnih izvodil, sklepov in ko\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nSolanin\n_START_PARAGRAPH_\nSolanin je saponinski glikoalkaloid, ki ga najdemo v krompirju in drugih rastlinah iz vrste Solanum ter paradi\xc5\xbeniku. Sestavljen je iz aglikona solanidina (alkaloid) in sladkornega dela iz glukoze, galaktoze in ramnoze. Deluje kot fitoncid, v\xc4\x8dasih so ga pa uporabljali kot insekticid, v medicini pa kot antiastmatik in antiepileptik. Je strupen. Neka \xc5\xa1tudija raziskava je pokazala, da solanin vpliva na mitohondrijsko membrano tako, da zni\xc5\xbea membranski potencial. Tako se odprejo kalcijevi kanal\xc4\x8dki v membrani, kar povzro\xc4\x8di tok Ca2+ ionov v smeri koncentracijskega gradienta, torej v celico. Pove\xc4\x8dana koncentracija kalcija v celici pa spro\xc5\xbei mehanizme apoptoze. Solanin deluje narkoti\xc4\x8dno. V ve\xc4\x8djih odmerkih paralizira centralni \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem, brez da bi deloval na periferne \xc5\xbeivce in skeletno mi\xc5\xa1i\xc4\x8dje. Upo\xc4\x8dasni bitje srca in dihanje, zmanj\xc5\xa1a zaznavanje, zni\xc5\xbea telesno temperaturo in povzro\xc4\x8di vrtoglavico ter delirij. To lahko vodi v konvulzije in smrt.\n_START_SECTION_\nDulkamarin\n_START_PARAGRAPH_\nDulkamarin je grenki glikozid, ki je v strukturi in u\xc4\x8dinkovanju podoben atropinu, toksinu, ki ga vsebuje vol\xc4\x8dja \xc4\x8de\xc5\xa1nja.'