b'\n_START_ARTICLE_\nNadi\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nNadi\xc5\xbea (italijansko Natisone, Furlansko Nadison, Doma\xc4\x8di dialekt Nedi\xc5\xbea),_NEWLINE_Nadi\xc5\xbea je 60 km dolga reka. Je hudourni\xc5\xa1kega zna\xc4\x8daja, zato ima ve\xc4\x8d izvirov, najve\xc4\x8dja izvira sta Rio Bianco/Beli Potok (ita) ter \xc4\x8crni Potok/Rio Nero. Ko se zdru\xc5\xbeita te\xc4\x8de pod imenom Nadi\xc5\xbea v Breginjskem kotu.\xc2\xa0Pore\xc4\x8dje obsega 309 km\xc2\xb2. Od soto\xc4\x8dja Belega in \xc4\x8crnega potoka do izliva potoka Legrade te\xc4\x8de po dr\xc5\xbeavni meji med Slovenijo in Italijo. Pri Logjeh zavije proti severovzhodu, blizu naselja Kred pa ostro proti jugu v okoli 3 km dolgo in preko 1000 m globoko sotesko med gorama Matajur (1642 m) in Monte Mia/Mija (1237 m). Pri mejnem prehodu Robi\xc4\x8d prestopi v Italijo, kjer te\xc4\x8de \xc4\x8dez osrednji del Bene\xc5\xa1ke Slovenije in se pri \xc4\x8cedadu globoko zare\xc5\xbee v Furlansko ni\xc5\xbeino ter se po 60 km celotnega toka izliva v Ter._NEWLINE_V zgornjem toku dela Nadi\xc5\xbea nekaj manj\xc5\xa1ih korit. Do \xc4\x8cedada je reka zaradi \xc4\x8distosti bogata z \xc5\xbeivalskimi vrstami; pogosta je podvrsta primorskega ko\xc5\xa1\xc4\x8daka Austropotamobius pallipes italicus. Ena najbolj \xc4\x8distih in najtoplej\xc5\xa1ih alpskih rek po ustnem izro\xc4\x8dilu celi rane in ima zdravilen u\xc4\x8dinek._NEWLINE_Nadi\xc5\xbeo ozna\xc4\x8dujeta spomladanska in jesenska vrhunca in dokaj\xc5\xa1ne nihanje pretoka vode. Srednji letni pretok je 4 m\xc2\xb3/s, najvi\xc5\xa1ji spomladanski in jesenski pa 6 - 8 m\xc2\xb3/s, minimalen poletni pa 1 m\xc2\xb3/s. Reka je poleti topla in zelo priljubljena za kopanje.\n_START_SECTION_\nIzvor imena Nadi\xc5\xbea in njena zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNadi\xc5\xbea\xc2\xa0po pomenu besede je voda, ki z mo\xc4\x8dnim virom privre na dan._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d je bila omenjena \xc5\xbee v 7. stoletju, v knjigi zgodovina Langobardov (\xc2\xbbHistoria Langobardorum\xc2\xab), kjer je Pavel Diakon opisal prihod Slovanov, bitko med Langobardi in slovanskimi bojevniki leta 670 ob reki Nadi\xc5\xbei: _NEWLINE_"Broxas dicitur, non longe a Foroiuli....ad ponte Natisonis fluminis"_NEWLINE_Istega imena in pomena je tudi izvir dolinske Save v Planici. Nadi\xc5\xbea je pristno slovensko ime in se ne da razlagati iz drugega jezika. Na zemljevidu je imenovana Natisone, pod Oglejem, kot mo\xc4\x8dan izvirek talne vode, pa nosi ime Natissa. To ime je znano \xc5\xa1e izza \xc4\x8dasa starih Rimljanov. Nadi\xc5\xbea je takrat bila glavna reka\xc2\xa0vzhodne Furlanije, v njo se je po mnenju geografa in zgodovinarja Cz\xc3\xb6rniga stekala tudi So\xc4\x8da. Nadi\xc5\xbee v dana\xc5\xa1njem teku\xc2\xa0stari Rimljani niso poznali. Plinij jo na\xc5\xa1teva med rekami, ki se izlivajo med Timavom in Plave [Piave] v morje, pa ne pozna imena Sontius (So\xc4\x8da). Pavel Diakon opisuje veliko povodenj iz l. 585 po Kr. Po vsej severni Bene\xc4\x8diji. Takrat je mnogo rek menjalo svoje struge. Leta 1490 je bila druga velika povodenj in menda je \xc5\xa1ele takrat So\xc4\x8da med Villessse (V lesi) in St. Petrom [St. Pier d`Isonzo] obrnila na jug, pomaknjeno od pritoka Ter v Nadi\xc5\xbeo. Stara struga Tera v dolnji Furlaniji sedaj ni zdr\xc5\xbeema vidna nikjer ve\xc4\x8d. Le zadnji izliv, \xc5\xa1e danes imenovan Natissa, spominja na mo\xc4\x8dno\xc2\xa0plovno reko, ki je tekla pod velikim rimskim emporijem Aquileia proti Grade\xc5\xbeu v morje. Stara So\xc4\x8da, ki bi se bila iztekala v Nadi\xc5\xbeo, je za \xc4\x8dasa Rimljanov tvorila meje Italije. Na njenih bregovih so se vr\xc5\xa1ile velike bitke za premo\xc4\x8d med zahodom in vzhodom. Vendar dr. Gregorutti (Archeografo Triestino) po ostankih rimskih zgradb, cest in mostov verjetneje dokazuje, da je So\xc4\x8da vedno tekla po lastni strugi od Gradi\xc5\xa1\xc4\x8da doli tik ob vzno\xc5\xbeju Krasa, ter se iztekala v \xe2\x80\x98lacus Timavus\xe2\x80\x99 danes mo\xc4\x8dvirje pod Tr\xc5\xbei\xc4\x8dem (Monfalcone) ob Lokavcu. Ter in Nadi\xc5\xbea sta takrat tekla naravnost proti jugu v dana\xc5\xa1njo strugo Natisse. Ime Nadi\xc5\xbee bi torej kazalo, da so slovenski pastirji in poljedelci starodavno pleme, ki je \xc5\xa1e pred Rimljani in pred Oglejem bivalo od Karnijskih Alp pa do morja. (Henrik Tuma, Izza velike vojne)\n_START_SECTION_\nSlike\n_START_PARAGRAPH_\nSlike so prikazane po vrsti od izvirov do izliva.'