b'\n_START_ARTICLE_\nSocialna izklju\xc4\x8denost\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna izklju\xc4\x8denost (tudi marginalizacija) je koncept, ki se uporablja v mnogih delih sveta za ozna\xc4\x8devanje sodobnih oblik socialne prikraj\xc5\xa1anosti in nazadovanju na rob dru\xc5\xbebe. Ta izraz je bil prvi\xc4\x8d uporabljen v Franciji._NEWLINE_Socialna izklju\xc4\x8denost pomeni nesprejemanje posameznika ali skupine ljudi s strani dru\xc5\xbebenega okolja. Temelji lahko na rasi, etni\xc4\x8dnosti, jeziku, kulturi, religiji, spolu, starosti, socialnem razredu, ekonomskem ali zdravstvenem stanju.  Socialna izklju\xc4\x8denost odvzema \xc4\x8dloveku njegove temeljne pravice in ve\xc5\xbee nase rev\xc5\xa1\xc4\x8dino, prikraj\xc5\xa1anost in nestrpnost._NEWLINE_Ta pojem definirajo znotraj EU kot izklju\xc4\x8denost iz ene ali ve\xc4\x8d dimenzij blaginjskega trikotnika, ki ga sestavljajo dr\xc5\xbeava, trg in civilna dru\xc5\xbeba. Izpad iz ene dimenzije \xc5\xbee pomeni izklju\xc4\x8denost in tveganje za ljudi, izpad iz dveh ali vseh treh pa je \xc5\xbee kriti\xc4\x8den za dru\xc5\xbebeno kohezijo. Socialna izklju\xc4\x8denost je koncept, ki odseva neenakost posameznikov ali skupin prebivalstva in njihove udele\xc5\xbebe v \xc5\xbeivljenju dru\xc5\xbebe. Lahko jo povezujemo z omejenim ali onemogo\xc4\x8denim dostopom do dru\xc5\xbebenega sistema ali dolgoro\xc4\x8dno brezposelnostjo, ki temeljijo na lastnostih skupine, kot so etni\xc4\x8dna pripadnost, spolna usmerjenost, zdravstveno stanje (npr. AIDS) ali pripadnost dru\xc5\xbebeno stigmatizirani skupini (npr. biv\xc5\xa1i zaporniki ali odvisniki). Lahko se pojavi po dalj \xc4\x8dasa trajajo\xc4\x8dem materialnem pomanjkanju, ko se ljudje po\xc4\x8dasi izklju\xc4\x8dujejo iz dru\xc5\xbebenega dogajanja in postanejo socialno, kulturno in politi\xc4\x8dno izolirani .\n_START_SECTION_\nDefinicija\n_START_PARAGRAPH_\nSocialna izklju\xc4\x8denost je ve\xc4\x8drazse\xc5\xbenosten proces postopne odtujitve, odcepitve skupin ali posameznikov iz dru\xc5\xbebenih odnosov in onemogo\xc4\x8danje njihovega sodelovanja v normalnih, normativno predpisanih dejavnostih dru\xc5\xbebe, v kateri \xc5\xbeivijo.\n_START_SECTION_\nIzvor  termina\n_START_PARAGRAPH_\nKoncept socialne izklju\xc4\x8denosti ima svoj izvor v Franciji v sedemdesetih letih 20. stoletja. Rene Lenoir je prvi uporabil ta termin pred \xc4\x8detrt stoletja nazaj in je potemtakem avtor tega izraza.  Koncept socialne izklju\xc4\x8denosti je zajemal \xc5\xa1irok razpon socialnih in ekonomskih problemov. V prakti\xc4\x8dnem smislu identifikacije \xc2\xbbizklju\xc4\x8denih\xc2\xab\xc2\xa0v Franciji (1/10 oseb), je Rene Lenoir govoril o naslednjih populacijah: mentalno in telesno prizadeti, osebe s samomorilnimi vedenji, invalidne osebe zaradi starosti, zlorabljeni otroci, odvisniki, prestopniki, star\xc5\xa1i samohranilci, marginalci, asocialne osebe in ostali izob\xc4\x8denci.  Termin je opisoval stanje dolo\xc4\x8denih skupin, ki so bile na robu dru\xc5\xbebe, odrezane od rednih virov zaposlitve in varnostne mre\xc5\xbee socialnih prihodkov dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Hilary Silver je Lenoirjevemu spisku socialno izklju\xc4\x8denih oseb dodala \xc5\xa1e nekaj prvin, ki lahko privedejo do socialne izklju\xc4\x8denosti: vir zaslu\xc5\xbeka, stalna zaposlitev, pla\xc4\x8da, lastnina, kredit, zemlja, stanovanje, minimalna ali prevladujo\xc4\x8da raven porabe, izobrazba, spretnost, znanje, kulturni kapital, dr\xc5\xbeavljanstvo, pravna enakost, demokrati\xc4\x8dna udele\xc5\xbeba, javne dobrine, narodnost, dru\xc5\xbeina, dru\xc5\xbeabnost, humanost, spo\xc5\xa1tovanje, razumevanje.\n_START_SECTION_\nPojem in koncept socialne izklju\xc4\x8denosti znotraj Evropske unije\n_START_PARAGRAPH_\nPojem socialne izklju\xc4\x8denosti izhaja iz sveta politike, iz kroga evropskih institucij. Evropska komisija ga je prevzela iz francoske strokovno-politi\xc4\x8dne rabe sredi sedemdesetih let v zvezi z ljudmi, ki jih ne pokriva socialno zavarovanje. Pojem se je tako raz\xc5\xa1iril v politi\xc4\x8dno korektne govorice evropskih institucij, kakor tudi v dru\xc5\xbebene vede, zlasti sociologijo in socialno politiko. Raziskave Eurobarometra v svojih interpretacijah zelo izdatno uporabljajo pojem socialne izklju\xc4\x8denosti. Respondenti so pojem in posebej vsebino tega pojma opredelili ne le kot objektivno stanje stvari (kot so: nizki dohodki, rev\xc5\xa1\xc4\x8dina, nezaposlenost, odvisnost od socialnih podpor ipd.) ampak bolj kot ob\xc4\x8dutek pomanjkanja dru\xc5\xbebenega pripoznanja, kot ob\xc4\x8dutek pomanjkanja dostojanstva, kot ob\xc4\x8dutek nemo\xc4\x8di, da bi lastno situacijo lahko sami spremenili ._NEWLINE_Uporabo koncepta je torej spodbudila Evropska skupnost, ki vse od leta 1988 v svojih dokumentih socialno izklju\xc4\x8denost dosledno poudarja kot enega temeljnih socialnih problemov, proti katerim se morajo boriti dr\xc5\xbeave Evropske skupnosti. Evropska skupnost finan\xc4\x8dno podpira raziskovanje na tem podro\xc4\x8dju ter razvoj razli\xc4\x8dnih programov za boj proti socialni izklju\xc4\x8denosti. V dokumentih Evropske skupnosti je socialna izklju\xc4\x8denost najpogosteje razumljena kot institucionalni problem oz. kot problem pomanjkljive oz. neustrezne socialno politi\xc4\x8dne regulacije (socialnih programov, ukrepov, ki so ali neustrezno zastavljeni ali neustrezno izvajani). Pomembna je tudi navezava na koncept dr\xc5\xbeavljanstva in na socialne pravice posameznikov kot dr\xc5\xbeavljanov - socialna izklju\xc4\x8denost je znak nepopolnega zagotavljanja oz. neuresni\xc4\x8devanja pravic posameznikov dr\xc5\xbeavljanov.\n_START_SECTION_\nSocialna izklju\xc4\x8denost in brezposelnost\n_START_PARAGRAPH_\nBrezposelnost je polo\xc5\xbeaj posameznika, ki nima statusa zaposlenosti, je brez dela, slu\xc5\xbebe, zaposlitve ._NEWLINE_Je dru\xc5\xbebeni pojav, ki vpliva na raven blaginje in na ob\xc4\x8dutek gotovosti ali negotovosti med prebivalstvom glede mo\xc5\xbenosti za zaposlovanje in ustvarjanje dohodkov z delom ._NEWLINE_Brezposelnost je ena najhuj\xc5\xa1ih stisk, v kateri se znajdejo ljudje pogosto brez svoje volje in krivde. Od dru\xc5\xbebenih pogojev, politi\xc4\x8dnega sistema in ustrezne pripravljenosti dr\xc5\xbeave za re\xc5\xa1evanje tega problema je vse pogosteje odvisna usoda dobr\xc5\xa1nega dela za delo sposobnih ljudi. Prezgodnje upokojevanje ali brezposelnost za delo \xc5\xa1e sposobnega \xc4\x8dloveka pa ne pomeni samo izgube prepotrebnih znanj in ve\xc5\xa1\xc4\x8din, ampak povzro\xc4\x8da v dru\xc5\xbebi nastanek novega pojava, velike skupine ljudi, ki se izrinjeni na rob dru\xc5\xbebenega dogajanja in se po\xc4\x8dutijo ogoljufane, nesre\xc4\x8dne, nekoristne, brezvoljne ali pa agresivne do dru\xc5\xbebe, ki jih je pahnila v tak\xc5\xa1no situacijo.  Pri tej skupini se gotovo pojavita problema socialne izklju\xc4\x8denosti in rev\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nSocialna izklju\xc4\x8denost in brezposelnost pri mladih\n_START_PARAGRAPH_\nV moderni dru\xc5\xbebi zaposlitev predstavlja osrednji del vsakdanjega \xc5\xbeivljenja in klju\xc4\x8dni vir finan\xc4\x8dne neodvisnosti, statusa, presti\xc5\xbea, identitete in socialne participacije. Trg dela spreminja stabilnost zaposlovanja, ki predstavlja pomemben vir socialne integracije]]. Brezposelnost predstavlja dejavnik tveganja za marginalizacijo in socialno izklju\xc4\x8devanje mladih. Mladi, ki se soo\xc4\x8dajo z brezposelnostjo pa ne do\xc5\xbeivljajo nujno tudi politi\xc4\x8dne, socialne in kulturne izklju\xc4\x8denosti. _NEWLINE_Vklju\xc4\x8denost mladih v nedominantne kulture (subkulture, razli\xc4\x8dne etni\xc4\x8dne kulture) lahko pospe\xc5\xa1uje procese marginalizacije in socialnega izklju\xc4\x8devanja v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em dru\xc5\xbebenem kontekstu. _NEWLINE_Zaradi izgube dela se posameznik lahko po\xc4\x8duti nemo\xc4\x8den, depriviligiran, ne pa nujno socialno izklju\xc4\x8den iz dru\xc5\xbebenega dogajanja. Zaposlitev implicira socialno integracijo, toda brezposelnost ne pomeni nujno tudi socialne izolacije._NEWLINE_Proces socialne izklju\xc4\x8denosti mladih je zelo kompleksen in ga ne moremo opredeljevati zgolj z izklju\xc4\x8denostjo mladih s podro\xc4\x8dja dela. Medtem, ko je bil v preteklosti \xc5\xbeivljenjski potek zna\xc4\x8dilno opredeljen z vstopom na podro\xc4\x8dje dela, pa je v sodobni dru\xc5\xbebi pri\xc5\xa1lo do bistvenih sprememb. Tranzicija iz mladostni\xc5\xa1tva v odraslost je bolj kompleksen in diferenciran proces, vseeno pa je imeti delo tudi v sedanjem obdobju klju\xc4\x8dnega pomena za mlade, ki zaklju\xc4\x8dijo \xc5\xa1olanje. _NEWLINE_Podro\xc4\x8dje dela predstavlja eno izmed socialnih sfer, v kateri mladi vzpostavljajo nove socialne stike in poznanstva. Vsi mladi pa ne izgubijo pomembnih socialnih stikov zaradi negotovosti na trgu dela. _NEWLINE_V sodobnem \xc4\x8dasu mladi druga\xc4\x8de gledajo na polno zaposlitev, saj ta zanje ve\xc4\x8d ne predstavlja osrednjega zanimanja, bolj se nagibajo k delni zaposlitvi, nekateri se odlo\xc4\x8dajo za nadaljevanje izobra\xc5\xbeevanja, drugi si \xc5\xbeelijo ustvariti dru\xc5\xbeino in ostajati doma z otroki. _NEWLINE_Nekateri socialne stike in vezi vzpostavljajo predvsem izven delovnega \xc4\x8dasa in prostora na podro\xc4\x8dju interesnih dejavnosti: glasba, \xc5\xa1portne in ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke dejavnosti idr.'