b'\n_START_ARTICLE_\nPodgorica pri \xc4\x8crnu\xc4\x8dah\n_START_PARAGRAPH_\nPodgorica pri \xc4\x8crnu\xc4\x8dah (doma\xc4\x8de P\xc3\xb3dgarca, v P\xc3\xb3dgarci, p\xc3\xb3dgar\xc5\xa1ki, P\xc3\xb3dgar\xc4\x8dani)._NEWLINE_Podgorica je obmestno naselje v Ljubljani, ki le\xc5\xbei med cesto Ljubljana-Dom\xc5\xbeale ter gozdnatim Podgar\xc5\xa1kim (Sote\xc5\xa1kim) hribom. Na ju\xc5\xbenem delu jo od \xc5\xa0entjakoba lo\xc4\x8di Zasavska cesta, na vzhodu poteka avtocesta Ljubljana-Celje, cesta proti P\xc5\xa1ati in reaktorju na Brinju. Naselje je s sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem Ljubljane skozi ves teden povezano z mestno avtobusno linijo \xc5\xa1t. 12D.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ke raziskave iz za\xc4\x8detka 21. stoletja so pokazale, da obmo\xc4\x8dje Podgorice s \xc5\xa1ir\xc5\xa1o okolico zaznamujejo sledi iz skoraj vseh zgodovinskih obdobij \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke poselitve. Najstarej\xc5\xa1e najdbe datirajo v starej\xc5\xa1o kameno dobo, se nadaljujejo preko kovinskih dob vse do starej\xc5\xa1e \xc5\xbeelezne dobe. Ostanki paleolitskih orodij izvirajo iz \xc4\x8dasov 9.000 do 11.000 pr. n. \xc5\xa1t.  Med 12. in 9. stoletjem pr. n. \xc5\xa1t. je na lokaciji gornje Podgorice in Dragomlja obstajalo \xc5\xbeivahno neutrjeno naselje, skozi katerega je tedaj tekla reka P\xc5\xa1ata; od naselja so se ohranili ostanki desetih hi\xc5\xa1 , na obrobju pa ostanki livarske in lon\xc4\x8darske delavnice. Po opustitvi naselja so v starej\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi (v 7. stoletju  pr. n. \xc5\xa1t.) teren uporabili kot \xc5\xbearno grobi\xc5\xa1\xc4\x8de, pri \xc4\x8demer sta se ohranili dve kamniti plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi. Po dalj\xc5\xa1i prekinitvi, ko je bilo to obmo\xc4\x8dje neposeljeno, pa se najdbe iz pozne  antike (Konstantinov novec, bronasta tehtnica in odlomki lon\xc4\x8denine) nadaljujejo v zgodnjeslovanski srednji vek, iz katerega so se ohranili ostanki zemljanke, ki jo radiokarbonska datacija oglja ume\xc5\xa1\xc4\x8da v drugo polovico 6. stoletja ali prvo polovico 7. stoletja._NEWLINE_Bli\xc5\xbenja okolica Podgorice (P\xc5\xa1ata, Dragomelj) se tudi v srednjeve\xc5\xa1kih listinah omenja \xc5\xbee zelo zgodaj -  prva znana omembe Podgorice je iz listine Ulrika III. Spanheima z dne 1.11.1260, s katero je gospod Spanheimski  samostanu v Bistri podaril ve\xc4\x8d hub, med drugim tudi hube iz Podgorice. 11. Novembra 1300 pa je Konrad Gallenber\xc5\xa1ki nekemu Otu Podgori\xc5\xa1kemu (dem Ottelein von Podgorizc/Pedgericz) in njegovi \xc5\xbeeni Katarini za sedem in pol oglejskih mark prodal v fevd zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de v Nadgorici. iz 22. marca 1304 pa je ohranjeno poro\xc4\x8dilo, da je Kunigunda Wuntscher iz Podgorice ob vstopu svoje h\xc4\x8dere Helenice (Helch) samostanu v Mekinjah darovala dve zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di, od tega eno v Podgorici, na tem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du pa je imel u\xc5\xbeitek neki Jan\xc5\xbe Zupanec (Jans Supanez), ki je moral za Helenico samostanu vsakoletno pla\xc4\x8dati za novo samostansko obleko. Priimka Wuntscher in Zupanec spadata med zgodnja pri\xc4\x8devanja o slovenskih priimkih. Priimki v slovenskih de\xc5\xbeelah so namre\xc4\x8d nastajali v glavnem od 15. in 16. stoletja naprej. Podgorica je imela svojo cerkev v \xc5\xa0entjakobu, ki se je prav tako \xc5\xbee zgodaj razvil v samostojno naselje. Vsaj kapela, \xc4\x8de ne cerkev je stala \xc5\xbee leta 1526, ko so \xc5\xa0entjakob, Podgorico in Sotesko napadli roparski Turki.  Gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, vrh na Podgori\xc5\xa1kem hribu (ki ima tudi manj poznano ime Pimperk) je bil v starih \xc4\x8dasih grad, vendar se od njega ni skoraj ohranilo ni\xc4\x8d, razen od ostankov poti, ki vodijo prosti vrhu, v za\xc4\x8detku 19. stoletja pa naj bi krajani tamkaj na\xc5\xa1li te\xc5\xbeke kamnite krogle. _NEWLINE_Podgorica je bila v 19. stoletju in velik del 20. stoletja kmetijsko obmo\xc4\x8dje- z vzponom Ljubljane se je v tem naselju pri\xc4\x8del ve\xc4\x8dati trg odjemalcev za kmetijske izdelke- tako so med drugim hodili prodajat borovnice.  \xc5\xbde pred letom 1800 se je poleg gostilni\xc4\x8darstva razcvetela tudi slamnikarska obrt, tako da so skoraj pri vsaki hi\xc5\xa1i pletli kite in slamnike, zato je leta 1867, ko je v Dom\xc5\xbealah pri\xc4\x8dela obratovati slamnikarska manufaktura, podgori\xc5\xa1ko gospodarstvo do\xc5\xbeivelo hud udarec  \xc5\xbde v \xc4\x8dasih slamnikarske obrti so \xc5\xbeupljani \xc5\xa1entjakobske fare sloveli po alkoholizmu in tudi leta 1925, se \xc5\xbeupnijska kronika zaskrbljeno ozira na edino obrt v fari- namre\xc4\x8d na kar osem gostiln. Ob koncu 19. stoletja je imela Podgorica 60 hi\xc5\xa1, v katerih je \xc5\xbeivelo manj kot 400 prebivalcev- komaj kaj druga\xc4\x8de je bilo leta 1931, ko je imela Podgorica 372 prebivalcev.  V letih okrog 1930 se je kme\xc4\x8dko gospodarstvo \xc5\xa1entjakobske fare skoraj povsem preusmerilo na ljubljanski trg- zaradi \xc4\x8desar so si prebivalci v primerjavi z mnogimi drugimi kraji lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili ve\xc4\x8djo zanemarjenost svojih sadovnjakov in hlevov, po drugi strani pa zaradi ljubljanskega trga slamnikarska obrt ni povsem zamrla, manj kot 10\xc2\xa0% prebivalstva pa se je ukvarjalo tudi s pletarstvom. Po drugi strani pa se je vse ve\xc4\x8d ljudi iz teh krajev \xc5\xbee tedaj odpravljalo na delo v ljubljanske tovarne. 20. Julija 1924 je bilo v Podgorici ustanovljeno tudi gasilsko dru\xc5\xa1tvo. V prvih letih so si gasilci lahko privo\xc5\xa1\xc4\x8dili le osnovno ordoje, leta 1927 pa so si \xc5\xbee lahko kupili motorno \xc4\x8drpalko znamke Renault, kar je bilo za tiste \xc4\x8dase veliko, saj so postavili nekak\xc5\xa1en rekord v sestavu gasilstva v okolici Ljubljane. leta 1930 so dokon\xc4\x8dali tudi prvi gasilski dom. V \xc4\x8dasu druge svetovne vojne se je tudi prebivalstvo Podgorice razdelilo na propartizanski in protipartizanski del. Na Ocvirkovi ulici \xc5\xa1e danes stoji spomenik v po\xc4\x8dastitev Narodno-osvobodilnega  boja.\n_START_SECTION_\nPodgorica danes\n_START_PARAGRAPH_\nPodgorica je danes del mesta Ljubljane. Po drugi svetovni vojni so se zaradi bli\xc5\xbeine glavnega mesta in zaradi bolj\xc5\xa1ih mo\xc5\xbenosti za zaposlitev v naselje pri\xc4\x8deli seliti ljudje iz razli\xc4\x8dnih koncev Slovenije in celo iz nekdanje Jugoslavije. V sami vasi je bila leta 1948 odprta tovarna Belinka, ki se je tedaj ukvarjala izklju\xc4\x8dno s proizvodnjo vodikovega peroksida, tej proizvodnji so leta 1968 dodali program lesnih premazov,  postopoma se je razvilo podjetje, ki \xc5\xa1e danes sodi v sam vrh evropske kemi\xc4\x8dne industrije. V tem podjetju se je zaposlilo veliko ljudi iz Podgorice, \xc5\xa0entjakoba in ostalih okoli\xc5\xa1kih krajev. Belinka je v kraju postavila manj\xc5\xa1e kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je poleti odprto za kopanje. Podjetje je v za\xc4\x8detku devetdesetih let i izgubo balkanskih trgov uspe\xc5\xa1no nadomestilo z zahodnimi trgi, obenem pa je podjetje Belinka izpeljala komunikacijski program z okoli\xc5\xa1kimi naselji, zaradi \xc4\x8desar je uspela javno mnenje pridobiti na svojo stran. Belinka je leta 1997 prevzela dve kemi\xc4\x8dni tovarni, leta 2007 pa je sama postala del skupine Helios.  Tovarna Belinka ve\xc4\x8dkrat sofinancira prostovoljno gasilsko dru\xc5\xa1tvo. V sedemdesetih letih je vodstvo gasilskega dru\xc5\xa1tva opazilo, da je zaradi dotrajanega doma \xc4\x8dlanom, posebej pa \xc5\xa1e mladini, upadla volja do dela, zaradi \xc4\x8desar so do leta 1984 zgradili novi gasilski dom, obenem pa istega leta kupili tudi avtocisterno TAM 130. Na Podgori\xc5\xa1kem hribu je bila za \xc4\x8dasa Jugoslavije nastanjena enota protiletalske obrambe, sedaj pa ima te objekte v upravi Slovenska vojska. Podgorica je danes tipi\xc4\x8dno primestno naselje, kjer kmetijstvo \xc5\xbee dolgo ne igra ve\xc4\x8d vodilne vloge. Podgorica \xc5\xa1e naprej ostaja tesno povezana s \xc5\xa0entjakobom- med tem, ko se v Podgorici nahajajo Gasilski dom, trgovina Mercator, tovarna Belinka in njeno kopali\xc5\xa1\xc4\x8de s \xc5\xa1portnim igri\xc5\xa1\xc4\x8dem, se v \xc5\xa0entjakobu nahaja skupna cerkev Sv. Jakoba, \xc5\xbeupnijski kulturni dom in sede\xc5\xbe volilnega okraja, zaradi \xc4\x8desar obe naselji \xc5\xa1ele skupaj oblikujeta celoto.\n_START_SECTION_\nMitolo\xc5\xa1ko izro\xc4\x8dilo \xc5\xa1entjakobske \xc5\xbeupnije\n_START_PARAGRAPH_\nMed prebivalci \xc5\xa1entjakobske \xc5\xbeupnije so se ohranile pripovedi o Hudi dolini, ki le\xc5\xbei pod Gradi\xc5\xa1\xc4\x8dem zraven Soteske, in v kateri rado stra\xc5\xa1i. V poznem 19. stoletju je bilo to izro\xc4\x8dilo \xc5\xa1e \xc5\xbeivo in ena pripoved pravi, da se no\xc4\x8dnemu popotniku, ki hodi po Hudi dolini, lahko pridru\xc5\xbei no\xc4\x8dni ko\xc4\x8dija\xc5\xbe z dvema lepima konjema, ga povabi na voz, \xc4\x8dez nekaj \xc4\x8dasa pa izgine in se pogrezne, pustiv\xc5\xa1i potnika samega na cesti. Druga pripoved pravi, da so nekateri v Hudi dolini videli sedeti \xc5\xa1tiri mo\xc5\xbee, ki so si medsebojno segali v roke.'