b'\n_START_ARTICLE_\nKonvencija o kibernetski kriminaliteti\n_START_PARAGRAPH_\nKonvencijo o kibernetski kriminaliteti (ali\xc2\xa0\xc2\xbbBudimpe\xc5\xa1tanska konvencija\xc2\xab) je sprejel Svet Evrope, 24. julija 2002, v veljavo je stopila 1. julija 2004. Dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice Sveta Evrope so nato 26.februarja 2004, podpisale Dodaten protokol h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti, ki obravnava inkriminacijo rasisti\xc4\x8dnih in ksenofobi\xc4\x8dnih dejanj, storjenih v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemih in je v veljavo stopil 1. marca 2006._NEWLINE_Predstavlja prvi mednarodni akt, ki obravnava kibernetsko kriminaliteto z vidika priporo\xc4\x8dil, ki naj jih upo\xc5\xa1tevajo podpisnice pri oblikovanju in reformi notranjega prava. Konvencija med drugim predstavlja tudi splo\xc5\xa1en okvir mednarodnega sodelovanja preiskovalcev, saj so meje nacionalnih jurisdikcij pri kibernetskem kriminalu najpogosteje prese\xc5\xbeene.\xc2\xa0_NEWLINE_Svet Evrope je s sprejemom Konvencije o kibernetski kriminaliteti \xc5\xbeelel zadovoljiti potrebo po skupni kriminalitetni politiki, katere cilj je varovanje dru\xc5\xbebe pred kaznivimi dejanji, ki se dogajajo v kibernetskem prostoru. Pri tem se zavedajo nastalih sprememb zaradi digitalizacije, zbli\xc5\xbeevanja in nenehne globalizacije ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih omre\xc5\xbeij, zato je dejstvo, da obstajajo nevarnosti izvr\xc5\xa1evanja kaznivih dejanj s pomo\xc4\x8djo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemov in elektronske informacije, zaskrbljujo\xc4\x8de. Prav tako se je potrebno zavedati, da se lahko v kibernetskem prostoru shranjujejo in po omre\xc5\xbejih prena\xc5\xa1ajo dokazi o kaznivih dejanjih ._NEWLINE_V Konvenciji so najprej opisani pomeni izrazov, kot so ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki sistem, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki podatki, ponudnik storitev, podatki o prometu, itd. V drugem poglavju so opisani ukrepi, ki bi jih bilo potrebno sprejeti na dr\xc5\xbeavni ravni. Ukrepi na podro\xc4\x8dju materialnega prava se ti\xc4\x8dejo kaznivih dejanj zoper zaupnost, celovitost in dostopnost ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih podatkov ter sistemov, kazniva dejanja povezana z ra\xc4\x8dunalnikom, kazniva dejanja povezana z vsebino, kazniva dejanja povezana s kr\xc5\xa1itvijo avtorskih in sorodnih pravic ter odgovornost udele\xc5\xbeencev pri kaznivih dejanjih in pa sankcije. Na podro\xc4\x8dju procesnega prava pa opredeljuje splo\xc5\xa1ne dolo\xc4\x8dbe, dol\xc5\xbenost takoj\xc5\xa1njega zavarovanja shranjenih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih podatkov, odredbo za pripravo ter zbiranje ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih podatkov v dejanskem \xc4\x8dasu. V tem poglavju je opredeljena tudi sodna pristojnost. Tretje poglavje se osredoto\xc4\x8da predvsem na mednarodno sodelovanje. Ponovno so najprej opredeljena splo\xc5\xa1na na\xc4\x8dela, ki so povezana z mednarodnim sodelovanjem in na\xc4\x8dela za izro\xc4\x8ditev. Opredeljuje tudi posebne dolo\xc4\x8dbe, kamor spada medsebojna pomo\xc4\x8d pri za\xc4\x8dasnih ukrepih, medsebojna pomo\xc4\x8d pri preiskovalnih pooblastilih in omre\xc5\xbeje 24/7. V \xc4\x8detrtem poglavju so zapisane kon\xc4\x8dne dolo\xc4\x8dbe, kjer so opisani pogoji za podpis in za\xc4\x8detek veljavnosti pogodbe, ozemeljska veljavnost, izjave in spremembe veljavnosti. Obstaja tudi dodatni protokol h konvenciji, ki obravnava inkriminacijo rasisti\xc4\x8dnih in ksenofobi\xc4\x8dnih dejanj, storjenih v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sistemih._NEWLINE_Slovenija leta 2012 \xc5\xa1e ni prilagodila svojega Kazenskega zakonika spremembam in hitremu razvoju na podro\xc4\x8dju digitalnih tehnologij in gro\xc5\xbeenj povezanih z njimi. Tako slovenski Kazenski zakonik \xc5\xa1e ni implementiral zahtev, ki jih postavlja Konvencija o kibernetski kriminaliteti. V primerjavi s \xc5\xa1tevilnimi drugimi dr\xc5\xbeavami, ki so \xc5\xbee presegle tradicionalni koncept prevar, se v Sloveniji \xc5\xa1e nismo soo\xc4\x8dili s temi te\xc5\xbeavami, kaj \xc5\xa1ele, da bi jih presegli in odpravili.\xc2\xa0_NEWLINE_Konvencija predstavlja le okvir, na katerem temeljijo kazniva dejanja, v povezavi z digitalnimi tehnologijami. Tako lahko vsaka dr\xc5\xbeava glede na svoje potrebe prilagodi njeno zakonodajo. Protokol tako ni stati\xc4\x8den dokument, ampak se stalno prilagaja spremembam in napredku. Dr\xc5\xbeave podpisnice tako lahko predlagajo dodatne amandmaje, za katere o sprejemu nato odlo\xc4\x8da odbor ministrov. Konvencija je bila ratificirana v zelo malo dr\xc5\xbeavah, ampak je imela velik vpliv na spreminjanje in sprejemanje zakonodaj o kibernetskem kriminalu.\xc2\xa0'