b'\n_START_ARTICLE_\nMatematika\n_START_PARAGRAPH_\nMatem\xc3\xa1tika (starogr\xc5\xa1ko \xce\xbc\xce\xb1\xce\xb8\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xce\xac: math\xc4\x93matik\xc3\xa1, \xce\xbc\xce\xac\xce\xb8\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb1: m\xc3\xa1th\xc4\x93ma - -thematos - znanost, znanje, u\xc4\x8denje, \xc5\xa1tudij; \xce\xbc\xce\xb1\xce\xb8\xce\xb7\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb9\xce\xba\xcf\x8c\xcf\x82: mathematikos - ljubezen do u\xc4\x8denja) je znanstvena veda, ki raziskuje vzorce. Vsebuje abstraktne lastnosti mno\xc5\xbein, struktur, sprememb in prostora. Ta stran zrcali organiziran pogled na matematiko. Benjamin Peirce je imenoval matematiko \xc2\xbbznanost, ki podaja nujne sklepe\xc2\xab. Druga opredelitev navaja, da je matematika znanost o vzorcih, ki se lahko nahajajo v \xc5\xa1tevilih, prostoru, znanosti, ra\xc4\x8dunalnikih, navideznih ali stvarnih abstrakcijah, oziroma kjerkoli. Matematiki te vzorce raziskujejo in posku\xc5\xa1ajo formulirati nove domneve in ugotoviti njihovo resni\xc4\x8dnost s strogo deduktivno izpeljavo iz ustrezno izbranih aksiomov in definicij.\n_START_SECTION_\nPodro\xc4\x8dja matematike\n_START_PARAGRAPH_\nMatematika se lahko v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu deli na prou\xc4\x8devanje velikosti, strukture, prostora in spremembe (tj. aritmetika, _NEWLINE_algebra, geometrija in analiza). Poleg teh osnovnih podro\xc4\x8dij, obstajajo tudi podpodro\xc4\x8dja, kot so: logika, teorija mno\xc5\xbeic (temelji), empiri\xc4\x8dna matematika raznovrstnih znanosti (uporabna matematika) in v zadnjem \xc4\x8dasu tudi raziskovanje negotovosti.'