b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Urh\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLjudsko \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju, gimnazijo najprej v Ljubljani, nato pri benediktincih v \xc5\xa0entpavlu na Koro\xc5\xa1kem, kon\xc4\x8dal pa jo je kot gojenec Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8da v Ljubljani, kjer je tudi maturiral (1850). V letih 1850\xe2\x80\x931854 je \xc5\xa1tudiral bogoslovje na ljubljanskem bogoslovnem semeni\xc5\xa1\xc4\x8du in bil leta 1853 posve\xc4\x8den kot prvi gojenec Alojzijevi\xc5\xa1\xc4\x8da. V letih 1854\xe2\x80\x931859 je bil kaplan v Postojni (tu tudi \xc5\xa1olski vodja in katehet), 1859\xe2\x80\x931861 pri sv. Jakobu v Ljubljani, 1861 do 1868 tu stolni kaplan in pridigar (imenoval ga je \xc5\xa1kof J. Vidmar), 1868\xe2\x80\x931882 kanonik v ljubljanski stolnici, nato pa od 1882 do smrti \xc5\xbeupnik, pro\xc5\xa1t in dekan v Novem mestu._NEWLINE_Urh je bil eden najbolj iskanih cerkvenih govornikov. Njegovi govori so bili vsebinsko bogati, jezikovno dognani in formalno dodelani; \xc5\xa1tevilni so bili tudi natisnjeni, nekateri kasneje tudi ponatisnjeni. Kot dober gospodar si je prizadeval za obnovitev stolnega \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8da in stolnice v Ljubljani ter pro\xc5\xa1tije v Novem mestu (le pomanjkanje denarja je prepre\xc4\x8dilo, da ni ladje kapiteljske cerkve podrl in prizidal novo stavbo), za organista pa je pridobil I. Hladnika. Bil je vzornik in svetovalec dolenjskim kmetom pri umnem gospodarjenju v vinogradih in gozdovih.'