b'\n_START_ARTICLE_\nPoljski zajec\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nDolg je 40\xe2\x80\x9370\xc2\xa0cm (mi\xc5\xa1ljeno brez repa), te\xc5\xbeak 2\xe2\x80\x935\xc2\xa0kg, rep ima dolg 7\xe2\x80\x9311\xc2\xa0cm._NEWLINE_Zgoraj je rumenkasto rjav s sivim prelivom. Spodaj je bel. Uhlje ima zelo dolge s \xc4\x8drnimi konicami, zadnje noge pa dalj\xc5\xa1e in mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e kot sprednje._NEWLINE_Ima mehko gosto dlako, ki jo zamenja spomladi in jeseni in mu nudi zelo dobro toplotno izolacijo. Sluh je pri zajcih od vseh \xc4\x8dutil najbolj razvit. Dolgi uhlji (140 \xe2\x80\x93 150\xc2\xa0mm) so vboklo uslo\xc4\x8deni, obrasli z dolgimi dlakami kar krepi akusti\xc4\x8dne impulze in jih prena\xc5\xa1a v srednje in notranje uho. Uhlja sta gibljiva vsak za sebe na vse strani. Uhlji uravnavajo tudi telesno toploto (termoregulacija). Ob vi\xc5\xa1jih zunanjih temperaturah krvo\xc5\xbeilni splet u\xc5\xa1esne \xc5\xa1koljke preko \xc5\xbeivcev uravnava ve\xc4\x8dji dotok krvi v uhlje in s tem hlajenje krvi oziroma telesa. \xc4\x8ce je mraz se krvne \xc5\xbeilice skr\xc4\x8dijo, v uhlje priteka malo krvi s tem pa se zmanj\xc5\xa1a oddajanje telesne toplote._NEWLINE_Vid je pri zajcu dobro razvit in vidi podnevi in pono\xc4\x8di. O\xc4\x8di so velike, postavljene bo\xc4\x8dno, pomaknjene k u\xc5\xa1esom. Ima \xc5\xa1iroko vidno polje, vidi na stran (115\xc2\xb0) in tudi nazaj, naprej vidi slab\xc5\xa1e (20\xc2\xb0) zaradi \xc4\x8desar ima omejeno sposobnost pri oceni razdalje, kar pa dopolnjuje s sluhom in vohom. O\xc4\x8di ima skoraj nenehno odprte. Spi le kratek \xc4\x8das, le pol do ene in pol minute. Tedaj o\xc4\x8di zapre, gob\xc4\x8dek pa prisloni na tla._NEWLINE_Giblje se lahko po\xc4\x8dasi ali hitro. Pri po\xc4\x8dasnem gibanju je telo zgrbljeno, ska\xc4\x8de tako da se zadnje noge dotikajo tal od prstov do sko\xc4\x8dnega sklepa. Pri naglem premikanju pa je zajec stegnjen in se zadnje noge dotikajo tal samo s prsti. Na prednjih nogah ima pet prstov, tretji srednji je najdalj\xc5\xa1i. Zadnje noge imajo \xc5\xa1tiri prste, prvi notranji je najkraj\xc5\xa1i. Pri gibanju me\xc4\x8de zadnje noge pred prednje, prednje noge pa polaga eno za drugo. Pri hranjenju se razen s skoki giblje tudi s potezanjem. Te\xc4\x8de lahko s hitrostjo 65 \xe2\x80\x93 75\xc2\xa0km na uro, pri tem dela skoke 3,5 do 4 m.  V vi\xc5\xa1ino sko\xc4\x8di 2 m visoko. Dobro tudi plava, vendar v vodo ne gre rad.\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1no o zajcih\n_START_PARAGRAPH_\nNa svetu je 54 razli\xc4\x8dnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. Zajce so \xc5\xa1e do nedavnega pri\xc5\xa1tevali med glodavce. Vendar z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. V Evropi so poleg poljskega \xc5\xa1e planinski zajec in divji kunec. Zajci sicer imajo gloda\xc4\x8de, vendar se od glodavcev lo\xc4\x8dijo po \xc5\xa1tevilu zob. Glodavci imajo v zgornji \xc4\x8deljusti po dva mo\xc4\x8dna sekalca, zajci pa po 4 sekalce (dva mo\xc4\x8dna in dva podporna). Sekalci pri zajcih rastejo vse \xc5\xbeivljenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. \xc4\x8ce se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s \xc4\x8deljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne dr\xc5\xbeijo s prvimi nogami. S kr\xc4\x8denjem gozdov in \xc5\xa1irjenjem kultiviranih povr\xc5\xa1in se je zajcu v Evropi mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1iril \xc5\xbeivljenjski prostor. Tako danes naseljuje prakti\xc4\x8dno celo Evropo._NEWLINE_\xc5\xbdivljenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovra\xc5\xbenikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna \xc5\xbeival, stalno vohlja in prislu\xc5\xa1kuje, tudi vidi izvrstno.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni prostor za zajca je obdelan poljski svet, najbolj mu ustreza odprt  ravninski svet. Ugodna so tudi obmo\xc4\x8dja z njivsko strukturo najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih polj\xc5\xa1\xc4\x8din, kjer se med obdelanim svetom prepletajo  gri\xc4\x8devnati predeli in gozdovi. Ker je prilagodljiv ga spremembe v kmetijstvu ne prizadenejo tako mo\xc4\x8dno in iz obmo\xc4\x8dij kjer ni ve\xc4\x8d njiv ne izgine, postane le bolj redek. \xc5\xbdivi tudi v gozdovih in hribovitem svetu.  Pri nas \xc5\xbeivi poljski zajec do 1500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, po svetu  pa tudi do 5000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, \xc4\x8deprav so najugodnej\xc5\xa1i pogoji za poljskega zajca do 500 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Ustrezajo mu hitro odcedna, topla, humosna, rahlo pe\xc5\xa1\xc4\x8dena in pe\xc5\xa1\xc4\x8deno ilovnata tla. Najdemo ga tako na kamnitih kot tudi na mo\xc4\x8dvirskih tleh. Najugodnej\xc5\xa1a temperaturna obmo\xc4\x8dja za zajca so obmo\xc4\x8dja s srednjeletno temperaturo 9 \xe2\x80\x93 10\xc2\xa0\xc2\xb0C.  Mraz sicer dobro prena\xc5\xa1a, vendar ima raje toplej\xc5\xa1o klimo kjer se uspe\xc5\xa1neje razmno\xc5\xbeuje. Izogiba se tudi vetrovnih obmo\xc4\x8dij._NEWLINE_Prvotno je \xc5\xbeivel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v mo\xc4\x8dvirjih v gorah do 3000m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Aktiven je pono\xc4\x8di in v mraku. Te\xc4\x8de skokoma, pri begu dela okljuke. \xc5\xbdivi posami\xc4\x8dno. Le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de ima v talni vdolbini in ni podlo\xc5\xbeeno. Ob paritvi potekajo \xc5\xbeivahni boji za samca, posamezno tudi za samico, zna\xc4\x8dilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi._NEWLINE_Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obra\xc4\x8da, prestreza glasove. O\xc4\x8di ima ob straneh in vidi na vse strani brez obra\xc4\x8danja glave. Ob po\xc4\x8ditku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravo\xc4\x8dasno zavoha bli\xc5\xbeajo\xc4\x8do se nevarnost. Poljski zajec se ne seli, tudi pozimi ostane pri nas. Pred mrazom in de\xc5\xbejem ga varuje gosta dlaka: tik ob ko\xc5\xbei je mehka, kodrasta poddlaka, ki jo pokriva debelej\xc5\xa1a in dalj\xc5\xa1a naddlaka.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nZajec je poligamist. Samec se pari z ve\xc4\x8d samicami. Samica privabi samce z dahom, ki ga izlo\xc4\x8dajo spolne \xc5\xbeleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti ve\xc4\x8dkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladi\xc4\x8de, ki so \xc5\xbee pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so \xc5\xbee drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladi\xc4\x8dev, niso slepi, te\xc4\x8dejo \xc5\xbee po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po \xc5\xa1tirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena \xc5\xbee med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nZajec je rastlinojedec, objeda zelene dele rastlin (kot so: trave, zeli\xc5\xa1\xc4\x8da, poganjki, jagode,...), pozimi pa tudi lubje. _NEWLINE_Rastlinska hrana, ki je na razpolago vse leto, je trda, \xc5\xbeilava in z obiljem te\xc5\xbeko prebavljive celuloze, mehki so\xc4\x8dni in hranljivi plodovi in semena pa so na voljo le v dolo\xc4\x8deni sezoni. Zato imajo rastlinojedi druga\xc4\x8dno zgradbo prebavil kot mesojedi. Pri zajcih se celuloza za\xc4\x8dne prebavljati \xc5\xa1ele v slepem \xc4\x8drevesju, ki le\xc5\xbei za \xc5\xbeelodcem, obenem pa potuje hitro skozi prebavno cev, zato jo slabo izkoristijo. Tako jim ne preostane drugega, kot da mehke, \xc4\x8drne iztrebke \xc5\xa1e enkrat zau\xc5\xbeijejo. Ti iztrebki so bogati z vitamini in neprebavljenimi snovmi. \xc5\xbdivali jih poberejo neposredno iz zadnje odprtine. Tu gre za posebne oblikovane sluzaste iztrebke (caecotrofa), ki se tvorijo v slepi krivini \xc5\xbeelodca in jih zajec izlo\xc4\x8da, ko miruje. Caecotrofa se od obi\xc4\x8dajnih iztrebkov razlikujejo po podolgovati obliki in so za polovico manj\xc5\xa1i od bobkov.\n_START_SECTION_\nSpanje\n_START_PARAGRAPH_\nZajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do najve\xc4\x8d nekaj minut. Tako spi zato, da je \xc4\x8dim manj \xc4\x8dasa izpostavljen nevarnosti.\n_START_SECTION_\nGibalno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nGibalno obmo\xc4\x8dje zajca sega kilometre dale\xc4\x8d od glavnega po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8da, zato ima \xc5\xa1tevilna pomo\xc5\xbena skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da, stalna strani\xc5\xa1\xc4\x8da, prostore kjer se hrani, son\xc4\x8di\xe2\x80\xa6 Vse to si ozna\xc4\x8duje z vonjavnimi izlo\xc4\x8dki li\xc4\x8dnih in zadnji\xc4\x8dnih \xc5\xbelez. Teh mest zajec ne potepta, ampak jih dobesedno kosi, travne bilke odgrizuje \xc4\x8disto pri tleh.\n_START_SECTION_\nPlenilci\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasle zajce plenijo lisice, mladi\xc4\x8de pa tudi kanje, hermelini, ma\xc4\x8dke... V nevarnosti se pritaji, ko pa ga plenilec odkrije, se re\xc5\xa1uje s hitrim cikcakastim tekom. Ker ima dobro razvita plju\xc4\x8da, je vzdr\xc5\xbeljiv teka\xc4\x8d. Be\xc5\xbei lahko s hitrostjo do 65\xc2\xa0km/h.'