b"\n_START_ARTICLE_\nUmberto Urbani\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nPotrdil o njegovem srednje- ter visoko\xc5\xa1olskem izobra\xc5\xbeevanju ni mo\xc4\x8d najti, vendar naj bi se po lastnih besedah \xc5\xa1olal v hrva\xc5\xa1kih zavodih, kjer se je seznanil s sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, ter nadaljeval s \xc5\xa1tudijem klasi\xc4\x8dne filologije v Gradcu. V letih 1912\xe2\x80\x931913 je pou\xc4\x8deval na hrva\xc5\xa1ki gimnaziji, leta 1914 pa je pri\xc5\xa1el v Trst. Leta 1915 je bil priveden pred vojno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de v Celovcu zaradi iredentizma, kmalu zatem poslan v internacijo v St. Michael pri Leobnu, leta 1917 pa na rusko fronto. Tam je zbolel in zato od\xc5\xa1el na Mad\xc5\xbearsko._NEWLINE_Leta 1918 se je vrnil v Trst ter za\xc4\x8del sodelovati pri listu Piccolo. Bil je propagandni govornik organizacije Trento\xe2\x80\x93Trieste za drugorodce ter kasneje dodeljen tiskovnemu in cenzurnemu uradu pri prefekturi v Trstu. V letih 1921\xe2\x80\x931925 je bil \xc4\x8dlan okrajnega \xc5\xa1olskega sveta v Postojni, prefekt pa ga je imenoval za komisarja v Ko\xc5\xa1ani (obenem je kot \xc4\x8dlan fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne stranke pisal v Mussolinijev Il popolo d'Italia). Po odpravi postojnske podprefekture se je leta 1929 vrnil v Trst, postal zaupnik Lege Nazionale, tajnik pri organizaciji Dante Alighieri ter se leta 1928 uradno preimenoval v Urbani (kar si je \xc5\xbee prej prideval k priimku \xe2\x80\x93 rojen je bil namre\xc4\x8d kot Umberto Urbanaz). Leta 1929 je bil dodeljen tudi k posvetovalni skupini za poitalijan\xc4\x8devanje priimkov. _NEWLINE_Od 1931 do 1958 je kot profesor v Trstu pou\xc4\x8deval srbohrva\xc5\xa1ki jezik na ekonomski in trgovski fakulteti, od 1943 do 1947 pa \xc5\xa1e slovenski jezik na filozofski fakulteti v Trstu. Po italijanski zasedbi Slovenije leta 1941 je pri\xc5\xa1el za nekaj \xc4\x8dasa tudi v Ljubljano. Kasneje se je odvrnil od fa\xc5\xa1izma in po letu 1945 sodeloval v projugoslovanskih listih Corriere di Trieste in Primorski dnevnik. Leta 1955 je v koprskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du govoril o Danteju in Slovanih ter bil leta 1960 z Vladimirjem Bartolom gost slovenskega pisateljskega dru\xc5\xa1tva na Bledu._NEWLINE_Zadnja leta je moral prositi za denarne podpore, ker si zaradi razli\xc4\x8dnih in nezanesljivih slu\xc5\xbeb ni pridobil pravice do dr\xc5\xbeavne pokojnine. Publicisti\xc4\x8dno delo Umberta Urbanija so s precej\xc5\xa1njo pozornostjo spremljali italijanski rojaki in Slovani, o katerih je tudi pisal; prejel je \xc5\xa1tevilna italijanska, \xc4\x8de\xc5\xa1ka, jugoslovanska in poljska odlikovanja.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nUrbani je objavil dve pesni\xc5\xa1ki zbirki: Amaranti, kjer opeva Giuseppeja Tartinija, tripolijska boji\xc5\xa1\xc4\x8da, \xc4\x8drnogorske matere (zraven je dodal tudi prevode srbohrva\xc5\xa1kih pesnikov), ter Ninfe d'Italia. _NEWLINE_Slovensko in druge slovanske kulture je raziskoval in populariziral s knjigami, kot sta vodnika (z vidno italijansko nacionalisti\xc4\x8dno miselnostjo) Le grotte di Postumia in Postumia romana, ter prevodi iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine (Tav\xc4\x8darjevo Viso\xc5\xa1ko kroniko, ki pa jo je v resnici prevedel I. Vouk \xe2\x80\x93 Urbani naj bi jo samo pregledal, ter Bevkovo Kresno no\xc4\x8djo \xe2\x80\x93 z navdu\xc5\xa1enim uvodom o pisatelju). _NEWLINE_Objavljal je \xc4\x8dlanke o pisateljih, kot so Silvin Sardenko alias Alojzij Merhar, Alojz Gradnik, Ivo Vojnovi\xc4\x87, Petar Petrovi\xc4\x87 Njego\xc5\xa1 idr. Izdal je ve\xc4\x8d u\xc4\x8dnih priro\xc4\x8dnikov in slovarjev, med drugim Scrittori jugoslavi I, II, v katerem zasledimo \xc4\x8dlanke o A\xc5\xa1kercu, Cankarju, Gradniku, Pre\xc5\xa1ernu, Gregor\xc4\x8di\xc4\x8du, \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8du ter Me\xc5\xa1ku, ter dvojezi\xc4\x8dnega Piccolo mondo Sloveno \xe2\x80\x93 Mali slovenski svet (iz\xc5\xa1el je v zasedeni Ljubljani leta 1941), ki je vseboval sestavke o \xc5\xa1tevilnih slovenskih pesnikih in pisateljih, prevode njihovih del, pa tudi \xc4\x8dlanke o slovenskem glasbenem \xc5\xbeivljenju itd._NEWLINE_Urbani je svoje ob\xc4\x8dudovanje slovenskega ljudstva ve\xc4\x8dkrat javno poudaril, med drugim tudi v reviji Europa Orientale (Rim), kjer je zapisal, da se slovenski narod pona\xc5\xa1a z ve\xc4\x8dstoletno kulturo in slovstveno zgodovino._NEWLINE_S \xc4\x8dlanki je Umberto Urbani sodeloval v razli\xc4\x8dnih listih, zbornikih in enciklopedijah, s prevodi pa tudi v antologiji svetovne poezije Orfeo."