b'\n_START_ARTICLE_\nMara Hus\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je o\xc4\x8detu Antonu in materi Ani, rojeni Malalan. Izhajala je iz kme\xc4\x8dke dru\xc5\xbeine. Po zaklju\xc4\x8denih petih razredih osnovne \xc5\xa1ole je dokon\xc4\x8dala \xc5\xa1e dve leti nadaljevalne \xc5\xa1ole. Iz Italije se je preselila v Ljubljano, kjer se zaposlila kot dekla. Ma\xc5\xa1a Grom, se\xc5\xbeanska narodna delavka, ki je \xc5\xbeivela v Ljubljani, je Mari pomagala, da je leta 1922 od\xc5\xa1la v Beograd. Tam je obiskovala \xc5\xa1olo za za\xc5\xa1\xc4\x8ditne (medicinske) sestre, ki jo je zaklju\xc4\x8dila v dveh letih ter opravila maturo me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole.  _NEWLINE_Kot za\xc5\xa1\xc4\x8ditna sestra je slu\xc5\xbebovala v ve\xc4\x8d mestih v Makedoniji, in sicer v Strugi in Bitoli med leti 1924 in 1937. Do smrti je delala v Banjaluki v Bosni. Delovala je v dru\xc5\xa1tvih Slovencev, ki so delali v tistih krajih. _NEWLINE_V Makedoniji se je poro\xc4\x8dila s slovenskim zdravnikom, ki je bil njen sodelavec, in je umrl leta 1935.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nBila je udele\xc5\xbeenka narodnoosvobodilnega boja. Ubili so jo Nemci, ko so pregnali partizane, vdrli v Marino hi\xc5\xa1o in pobili vse ljudi v njej.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nPri osemnajstih letih je za\xc4\x8dela pisati \xc4\x8drtice, ki jih je objavljala v revijah \xc5\xbdenski svet, Vrtec, Na\xc5\xa1 rod, predvsem pa v Mladiki. Njen urednik, pisatelj Fran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar, jo je tudi spodbujal in ji svetoval._NEWLINE_20 \xc4\x8drtic je objavila v Mladiki (1928\xe2\x80\x931941). Pisala je tudi povesti._NEWLINE_V \xc4\x8drticah in povestih je zelo stvarno opisovala svoje te\xc5\xbeko \xc5\xbeivljenje in \xc5\xbeivljenje Slovencev v Makedoniji. Leta, ko je delala kot slu\xc5\xbekinja, je opisala v povesti Njene slu\xc5\xbebe (Mohorjeva knji\xc5\xbenica 59, Celje 1933). Besedilo nosi podnaslov \xc2\xbbpovest slu\xc5\xbekinje\xc2\xab._NEWLINE_\xc5\xbdiva plamenica je iz\xc5\xa1la v Mladiki leta 1937, leto pozneje v Mohorjevi knji\xc5\xbenici. Opisuje svoj zakon ter boj za ustvaritev dru\xc5\xbeinskega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da. Je dvakrat dalj\xc5\xa1a od prve povesti. _NEWLINE_Izbor njenih \xc4\x8drtic (urednik in avtor spremne besede prof. Viktor Smolej) je iz\xc5\xa1el pod naslovom Po odgonu in druge zgodbe (Koper, 1955)._NEWLINE_Dr. Mateja Ratej je o Mari Hus zapisala:"Pisateljice Mare Hus tedanji mo\xc5\xa1ki svet literature kajpak ni pri\xc4\x8dakal odprtih rok, vendarle pa recenzije ob prvencu \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d niso bile tako ostre kot ob naslednjem poskusu dalj\xc5\xa1ega literarnega besedila leta 1937, ki je nakazovalo na mo\xc5\xbenost ugnezditve pisatelji\xc4\x8dinega imena na slovenski Parnas. Jakob \xc5\xa0ilc je tako v Domu in svetu leta 1934 zapisal, da proza pisateljice \xc5\xa1e ni pre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena in ustaljena, vendar lahko v dolo\xc4\x8denih delih "za\xc4\x8dutimo resni\xc4\x8dno utele\xc5\xa1enje prave pisateljice, ki nekaj obeta."  _NEWLINE_Boris Merhar je medtem Mari Hus v Ljubljanskem zvonu o\xc4\x8dital, da "povezanost epskega dogajanja v povesti ni vseskozi skladno uravnana", njeno razumevanje socialne problematike pa se mu je zdelo "naivno optimisti\xc4\x8dno". Kljub temu je milostno zaklju\xc4\x8dil, da je knjiga jezikovno skrbno napisana in bo "kot obzirno vzgojna ljudska povest brez vi\xc5\xa1jih ambicij marsikomu prijetno \xc4\x8dtivo." V \xc4\x8dlanku avtorica nadaljuje z analizo odzivov na delo Mare Hus, predvsem odzivov Marije Kmet, Ivana Grafenauerja, Vladimirja Pav\xc5\xa1i\xc4\x8da (Mateja Bora).'