b'\n_START_ARTICLE_\nGlobodol\n_START_PARAGRAPH_\nGlobodol je kra\xc5\xa1ko polje, ki le\xc5\xbei v vzhodni Suhi krajini jugozahodno od Mirne Pe\xc4\x8di. Polje je dolgo malo manj kot 4 kilometre in \xc5\xa1iroko 1 kilometer. Globodol je najbolj ostro omejena kra\xc5\xa1ka kotanja na Slovenskem. O tem pri\xc4\x8da tudi samo ime \xc2\xbbGloboki dol\xc2\xab. Je tudi edino kra\xc5\xa1ko polje na Slovenskem z usmerjenostjo sever - jug. Verjetno je tektonskega izvora. Le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini 185 - 205 metrov, obrobje je 100 metrov vi\xc5\xa1je in obdano s kakovostnimi gozdovi. Sodi med suha kra\xc5\xa1ka polja brez stalnega, pa tudi brez omembe vrednega periodi\xc4\x8dnega povr\xc5\xa1inskega toka. Vodo ima le ob poplavah. Dno sestavljajo debele plasti pe\xc5\xa1\xc4\x8dene ilovice. V osrednjem suhem delu so naselja Gorenji, Srednji in Dolenji Globodol.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRodovitno, nekoliko odmaknjeno v zavetju okoli\xc5\xa1kega hribovja, je bilo to polje naseljeno \xc5\xbee zgodaj v zgodovini. Tako se omenja prazgodovinska naselbina z gomilami pri Dolenjem Globodolu, vendar pri kasnej\xc5\xa1ih topografskih ogledih to ni potrjeno, nedvomno pa je bilo tako gradi\xc5\xa1\xc4\x8de zgrajeno na Malem vrhu, ki se dviga nad zahodnim robom polja. Naslednja faza naselitve in izrabe rodovitnega tla je iz rimskega obdobja. Posamezne slu\xc4\x8dajne najdbe iz grobov, ki so jih na njivah med Gorenjim in Srednjim Globodolom izkopali doma\xc4\x8dini, so vzpodbudile strokovno zanimanje. Leta 1939 in 1940 je bilo odkrito in izkopano 64 rimskih grobov, izkopavanje je sledilo tudi po vojni, pri zadnjem zavarovalnem izkopavanju pred na\xc4\x8drtovano agromelioracijo in komasacijo leta 1987, pa je bilo odkritih \xc5\xa1e novih 14 grobov. Grobi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki le\xc5\xbei z zahodne strani ceste \xc5\xa1e ni v celoti raziskano in se verjetno rasteza tudi na vzhodni strani ceste. Mesta naselbine, katerem naj bi pripadalo grobi\xc5\xa1\xc4\x8de na globodolskem polju na poznamo, \xc4\x8deprav se v literaturi iz 19. stoletja omenja staro zidovje._NEWLINE_V toku geolo\xc5\xa1kih dob je na globodolskem polju tekel nek vodni tok, ko pa se je ju\xc5\xbeni rob v smeri proti Pre\xc4\x8dni dvignil, je tu nastalo jezero. Ostanek tega jezera so plasti ilovice, ki na debelo prekrivajo dno polja. Ilovico, ki je bila primerna za izdelavo opeke, so v prej\xc5\xa1njem stoletju \xc5\xbee dvakrat kopali, vendar je delo ovirala talna voda. Kra\xc5\xa1ka apnen\xc4\x8deva osnova se ka\xc5\xbee le na pobo\xc4\x8djih vrta\xc4\x8d ali na njihovem dnu, kjer je okoli Gorenjega Globodola tudi nekaj kamnitih samotarjev.\n_START_SECTION_\nOpis polja\n_START_PARAGRAPH_\nSamotarji so na dolenjskem krasu razmeroma redek pojav. Ime ozna\xc4\x8duje ve\xc4\x8dje kamne, ki samotarijo na pokritem krasu. Nastanejo z razgaljanjem pobo\xc4\x8dij vrta\xc4\x8d ali njihovega dna, kot se je to zgodilo na globodolskem polju, kjer sta bili znani dve lokaciji samotarjev. \xc5\xbdal so tri ve\xc4\x8dje samotarje, visoke do 2,5 metre, zahodno od Dolenjega Globodola zaminirali doma\xc4\x8dini v za\xc4\x8detku sedemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja. Tako ostajajo le \xc5\xa1e trije samotarji v vrta\xc4\x8di za \xc5\xa1olo pri Gorenjem Globodolu, vendar tudi ti opusto\xc5\xa1eni z agromelioracijskimi posegi._NEWLINE_Na severnem robu polja pod [[rudimetarom se ka\xc5\xbeejo na povr\xc5\xa1ju nekaj rudimetar ih dolinic, po katerih prite\xc4\x8de Globodol po hudih nalivih nekaj povr\xc5\xa1inske vode. Takrat o\xc5\xbeive tudi periodi\xc4\x8dni studenci na severnem kraju polja. To so izviri Roje, Gadina, Okno in Pod lazi. Ob povodnji se tudi vrta\xc4\x8de, ki se odpirajo v dnu polja, napolnijo z vodo. Ker ve\xc4\x8dina vrta\xc4\x8d na dnu nima odprtin, kjer bi voda pritekala ali ponikala, prehaja voda v njih skozi debelo plast ilovice. Le pri Gorenjem Globodolu je na dnu vrta\xc4\x8d nekaj kamnitih mest, kjer voda vre ob povodnji. To so rupe, kot jih nazivajo doma\xc4\x8dini. Edina prehodna odprtina je zahodno od Gorenjega Globodola na dnu dolinaste globeli V dulah. To brezno, globoko 13 metrov, so med zadnjima vojnama obzidali, da bi hitreje po\xc5\xbeiralo poplavno vodo._NEWLINE_Brezno V dulah je edini speleolo\xc5\xa1ki objekt na dnu polja, je pa cela vrst kra\xc5\xa1kih jam na obrobju globodolskega polja, ki se odpirajo 10 do 50 vi\xc5\xa1je nad dnom. Do pred kratkim smo jamarji tu poznali 13 jam. Ve\xc4\x8dina jih le\xc5\xbei na severnem in zahodnem robu polja. Med njimi po velikosti in globini izstopajo zlasti Velika in Mala Vratnica, Koprivnica ter Babja jama. Te so ve\xc4\x8dinoma nastale ob tektonskih razpokah, ki jih je kasneje preoblikoval vodni tok. Na vzhodni strani polja poznamo le dve jami, Slugova in \xc5\xa0pelkotova jama._NEWLINE_Slugova jama je zelo zanimiv, s kapniki in sigo lepo okra\xc5\xa1en ter po dimenzijah velik objekt. Z dol\xc5\xbeino 116 metrov se vsekakor uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med dalj\xc5\xa1e jame v okolici. Vhod v jamo je v pobo\xc4\x8dju le nekaj metrov nad dnom polja. Jamski rov se spu\xc5\xa1\xc4\x8da, tako da je najni\xc5\xbeje mesto v jami ve\xc4\x8d metrov pod dnom polja. V osr\xc4\x8dju glavnega rova je na njegovem dokaj ravnem dnu velikanska skala, dolga 11 metrov, ki se je odkru\xc5\xa1ila s stropa. Proti koncu jame zasledimo v stropu in na stenah velike erozijske kotlice in skalnate roglje, kar ka\xc5\xbee na erozijski nastanek jame._NEWLINE_Tudi \xc5\xa0pelkotova jama se odpira nekaj metrov nad dnom polja in je presenetljivo podobna Slugovi jami. Erozijski rov, ki je po dimenzijah sicer bolj skromen, dolg je le 20 metrov, se vseskozi spu\xc5\xa1\xc4\x8da, tako da tudi tu pridemo globlje od dna polja. Na koncu se rov prevesi v plitvo brezno s stoje\xc4\x8do vodo. Glavna rova v Slugovi in \xc5\xa0pelkotovi jami je verjetno izoblikoval nekdanji vodni tok, ki je \xc5\xa1el s polja v vzhodni smeri. Sedanja vhoda sta sekundarna, nastala sta s \xc5\xa1irjenjem jamskih prostorov. Naplavljena ilovica na dnu Slugove jame in njeni sledovi, ki segajo po stenah do 3 metre visoko, ka\xc5\xbeejo, da nastopajo tod visoke vode ob povodnji, globoko jezero smo opazili tudi jamarji.\n_START_SECTION_\nPrizadevanja jamarjev\n_START_PARAGRAPH_\nTam, kjer je neko\xc4\x8d prehajala povr\xc5\xa1inska vodna mre\xc5\xbea v podzemeljsko kra\xc5\xa1ko, so nastali obse\xc5\xbeni jamski sistemi za odvajanje te vode. Do nedavnega so poznali torej le dva taka objekta, Slugovo in \xc5\xa0pelkotovo jamo. Jamarji novome\xc5\xa1kega jamarskega kluba so predvidevali obstoj ve\xc4\x8djega jamskega sistema na vzhodnem robu polja. Zato so v zadnjih letih temu podro\xc4\x8dju posvetili veliko pozornost. V zimskem \xc4\x8dasu so pregledovali vzhodno pobo\xc4\x8dje polja in iskali dihalnike. To so majhne luknje v tleh, ki se po navadi raz\xc5\xa1irijo globlje v ve\xc4\x8dje jamske prostore. Zaradi temperaturne inverzije pogosto v zimskem \xc4\x8dasu dihajo, iz njih se torej, dviguje topel jamski zrak, ki v mrzlem zimskem zraku naredi na povr\xc5\xa1ju megleno zaveso._NEWLINE_Z upornim iskanjem so odkrili kar nekaj takih dihalnikov, ki so jih potem raz\xc5\xa1irili in pri\xc5\xa1li v obse\xc5\xbene jamske rove. Le nekaj deset metrov stran od Slugove jame so tako pri\xc5\xa1li v splet podzemeljskih rovov, ki potekajo vzporedno z rovom Slugove jame. Na enem mestu sta rova obeh jam le nekaj metrov oddaljena, deli jih le skalnat podor. Nedvomno, da gre za isti jamski sistem, ki so ga podori in jamski procesi zaenkrat lo\xc4\x8dili. Velike koli\xc4\x8dine blata v sklepnem delu nove jame in sledovi poplavnih voda ka\xc5\xbeeta, da se tudi tu pojavljajo visoke vode, prav tako, kot v Slugovi jami. Tudi oblika erozijskih rovov ka\xc5\xbee na enako funkcijo, ki so jo imeli v preteklosti, na odvajanje povr\xc5\xa1inske vode v podzemlje. Podoben in skoraj enako velik splet rovov, kakih sto metrov dolg, so odkrili v pobo\xc4\x8dju malo nad robom polja nekoliko bolj ju\xc5\xbeno od Slugove jame in blizu \xc5\xa0pelkotove jame. Oblika in usmerjenost rovov ka\xc5\xbeeta na enako vlogo v preteklosti, kot so jih imele sosednje jame. Nekaj brezen in perspektivnih dihalnikov so odkrili tudi nekoliko vi\xc5\xa1je v pobo\xc4\x8dju Golobinjeka, ki bi znali pripeljati v nove podzemeljske rove obse\xc5\xbenega in \xc5\xa1e ne povsem odkritega jamskega ponornega sistema nekdanjih globodolskih rekah ali jezera.'