b"\n_START_ARTICLE_\nKorejska vojna\n_START_SECTION_\nPredhodno dogajanje\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi zgodovino je Koreja kot samostojna dr\xc5\xbeava obstajala zelo kratek \xc4\x8das. Na njenem ozemlju so ve\xc4\x8dino \xc4\x8dasa gospodarile razli\xc4\x8dne kitajske dinastije, po prvi kitajsko-japonski vojni pa so na polotok jutranje ti\xc5\xa1ine pri\xc5\xa1li Japonci. Med letoma 1897 in 1910 je Koreja obstajala kot samostojna dr\xc5\xbeava oz. cesarstvo, ki pa je bilo pod mo\xc4\x8dnim vplivom Japonske. Stvari so se za\xc4\x8dele ponovno spreminjati po rusko-japonski vojni leta 1904 in 1905, ko se je vpliv Japonske v Koreji \xc5\xa1e dodatno pove\xc4\x8dal, Japonska pa je kmalu zatem Korejo razglasila za svoj protektorat. To je leta 1910 pripeljalo do priklju\xc4\x8ditve Koreje k Japonski. _NEWLINE_Japonci so na Korejskemu polotoku vladali s trdo roko. Korejski jezik in literatura sta bili prepovedani, prebivalstvo pa si je moralo spremeniti imena in priimke v japonske. Edini odpor okupaciji so predstavljali komunisti, ki so delovali ve\xc4\x8dinoma iz sosednje Kitajske. Med drugo svetovno vojno so Japonci Korejce uporabljali kot ceneno delovno silo, njihov dele\xc5\xbe je predstavljal kar 32% celotne delovne sila na japonskem. Prekomerno pa so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi samo dr\xc5\xbeavo, kar je dostikrat pripeljalo do pomanjkanja in lakote. Veliko Korejcev pa je bilo proti njihovi volji vklju\xc4\x8denih tudi v japonsko cesarsko vojsko. Ko sta avgusta 1945 atomski bombi padli na Hiro\xc5\xa1imo in Nagasaki so 25% smrtnih \xc5\xbertev predstavljali samo Korejci._NEWLINE_V strahu pred nadaljevanjem vojne v leto 1945 in 1946 so se zahodni zavezniki Rusom, v zameno za vstop na pacifi\xc5\xa1ko boji\xc5\xa1\xc4\x8de, ponudili severno Korejo in Kurilsko oto\xc4\x8dje. Devetega avgusta 1945 je Sovjetska zveza v Mand\xc5\xbeuriji izvedla \xc5\xa1e zadnjo veliko ofenzivo druge svetovne vojne. Japonska vojska se ruski premo\xc4\x8di enostavno ni morala upirati, zato je v nekaj dneh dobesedno razpadla. Dan po ofenzivi so prve enote Rde\xc4\x8de armade \xc5\xbee pri\xc5\xa1le na sever korejskega polotoka, 26. avgusta pa so bile \xc5\xbee na 38. vzporedniku, kjer so se nato ustavile in \xc4\x8dakale ameri\xc5\xa1ke \xc4\x8dete, ki so prihajale iz juga polotoka. Japonske \xc4\x8dete v Koreji so uradno kapitulirale 8. septembra 1945._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni so zavezniki s pomo\xc4\x8djo starega re\xc5\xbeima prevzeli oblast v dr\xc5\xbeavi. Koreja je bila razdeljena med Sovjetsko zvezo in ZDA. Severni del Koreje je spadal pod Rusko upravo, ju\xc5\xbeni del pa pod Ameri\xc5\xa1ko, razmejitvena \xc4\x8drta pa je potekala po 38. vzporednik. Zanimivo je, da so razmejitveno \xc4\x8drto predlagali \xc5\xbee Ameri\xc4\x8dani med samo vojno (dolo\xc4\x8dili so jo v pi\xc4\x8dlih tridesetih minutah), Rusi pa  razdelitvi niso nasprotovali, saj so si s tem obetali bolj\xc5\xa1e izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de pri razdelitvi povojne Evrope. Prvi resni pogovori o razdelitvi Koreje so stekli \xc5\xa1ele na Potsdamski konferenci, ki je potekala med julijem in avgustom 1945. Pogovori so se nato nadaljevali na Moskovski konferenci, Korejci so bili iz teh pogovorov izklju\xc4\x8deni in niso imeli nobene besede pri na\xc4\x8drtovanju prihodnosti svoje dr\xc5\xbeave. To je privedlo do \xc5\xa1tevilnih nemirov, ki so se kon\xc4\x8dali tudi s smrtnimi \xc5\xbertvami._NEWLINE_Desetega maja 1948 so v Ju\xc5\xbeni Koreji potekale prve volitve, ki so bile tar\xc4\x8de \xc5\xa1tevilnih sabota\xc5\xbe in teroristi\xc4\x8dnih dejanj. Mesec dni pozneje pa je bil izvoljen Syngman Rhee, prvi Ju\xc5\xbeno Korejski predsednik. Petnajstega avgusta 1948 pa je bila ustanovljena Republika Koreja (Ju\xc5\xbena Koreja). Po nastanku nove dr\xc5\xbeave se je za\xc4\x8del izgon komunistov in nasprotnikov nove vlade. Rusi so dogodkom v Ju\xc5\xbeni Koreji ostro nasprotovali, zato so na severu ustanovili lastno komunisti\xc4\x8dno vlado pod vodstvom Kim Il sunga in dr\xc5\xbeavo, Demokrati\xc4\x8dno ljudsko republiko Korejo (Severna Koreja). Kmalu zatem so se za\xc4\x8dele razmere med dr\xc5\xbeavama vedno bolj zaostrovati, vedno bolj pogosti pa so postajali tudi incidenti ob meji. Obe dr\xc5\xbeavi sta neprestano kazali te\xc5\xbenje po nasilni zdru\xc5\xbeitvi, vendar je pritem prevladala mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a Severna Koreja. Mo\xc4\x8d te je zaradi podpore Kitajske in Sovjetske Zveze nenehno rasla, Ju\xc5\xbena Koreja pa je po odhodu Ameri\xc4\x8danov iz dr\xc5\xbeave, leta 1949, ostala prakti\xc4\x8dno sama z majhno in slabo oboro\xc5\xbeeno vojsko. _NEWLINE_Leta 1950 se je edini agent Cie na Kitajskem, Douglas Mackiernan, dokopal do tajnih kitajskih dokumentov, v katerih je bilo zapisano, da je vojna med Severno in Ju\xc5\xbeno Korejo neizbe\xc5\xbena in da je le \xc5\xa1e vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dasa kdaj bo do nje pri\xc5\xa1lo. Agent je bil med dostavo podatkov v Tibetu nato ubit, a so ti kljub temu pri\xc5\xa1li do ameri\xc5\xa1ke obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne slu\xc5\xbebe. Takrat je do vojne manjkalo \xc5\xa1e 13 dni.\n_START_SECTION_\nSever napade\n_START_PARAGRAPH_\nPetindvajsetega junija 1950 je vojska Severne Koreje ob podpori mo\xc4\x8dnega topni\xc5\xa1kega ognja z izgovorom, da se brani pred napadom ju\xc5\xbene korejske vojske, udarila \xc4\x8dez 38. vzporednik in napadla Ju\xc5\xbeno Korejo. Vzdol\xc5\xbe celotne meje med dr\xc5\xbeavama je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8d spopadov. Ju\xc5\xbeno korejska vojska se ni mogla resneje upirati dobro opremljeni in motivirani severno korejski vojski, zato je bil 27. junija izdan ukaz za evakuacijo Seula, hkrati pa je ju\xc5\xbeno korejski predsednik Rhee v znak ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja ukazal eksekucijo med 100.000 in 1.000.000 komunistov in njihovih simpatizerjev._NEWLINE_Ju\xc5\xbenokorejske vojska, ki je na za\xc4\x8detku spopada \xc5\xa1tela 89.000 vojakov in je bila brez tankov ter prakti\xc4\x8dno brez uporabnega bojnega letalstva, je kmalu po za\xc4\x8detku spopada dobesedno razpadla. Veliko vojakov je prebegnilo na sever, tisti, ki so ostali lojalni  Rheeu, pa so se umaknili na jug polotoka in poizku\xc5\xa1ali organizirati obrambo.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeeni Narodi posredujejo\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc4\x8dani sprva v Koreji niso nameravali posredovati, saj dr\xc5\xbeava ni spadala v njihovo obrambno oz. interesno obmo\xc4\x8dje. Dosti ve\xc4\x8d pozornosti so posve\xc4\x8dali Evropi, ki je bila v tistem \xc4\x8dasu sredi\xc5\xa1\xc4\x8de hladne vojne. Ko pa so se za\xc4\x8dele razmere na polotoku vedno bolj zaostrovati in so pri\xc5\xa1li do sklepa, da bi zaradi tega lahko postala ogro\xc5\xbeena tudi Japonska in da se posledi\xc4\x8dno komunizem lahko raz\xc5\xa1iri tudi na druge dr\xc5\xbeave v vzhodni Aziji, so se odlo\xc4\x8dili, da bodo posredovali. Pri tem se je postavilo vpra\xc5\xa1anje - kako? S svojim posredovanjem ne bi smeli razjeziti Sovjetske zveze in Kitajske, kar bi lahko pripeljalo do tretje svetovne vojne. Voja\xc5\xa1ki analitiki so v ta namen svetovali le uporabo mornarice in letalstva, hkrati pa so se zavedali, da samo s tem ne bi bilo mo\xc5\xbeno dobiti vojne. Stvari so se korenito spremenile \xc5\xa1ele, ko so Ameri\xc4\x8dani od Sovjetske zveze dobili tajno zagotovilo, da se ti ne bodo neposredno vme\xc5\xa1avali v vojni. S tem so Ameri\xc4\x8dani dobili nekak\xc5\xa1no dovoljenje, da lahko posredujejo v vojni._NEWLINE_Na dan napada je varnostni svet zdru\xc5\xbeenih narodov z resolucijo \xc5\xa1t. 82 obsodil napad Severne Koreje na svojo ju\xc5\xbeno sosedo. Dva dni pozneje, 27. junija, pa je varnostni svet sprejel \xc5\xa1e resolucijo \xc5\xa1t. 83, s katero je \xc4\x8dlanicam podelil dovoljenje, da voja\xc5\xa1ko podprejo Ju\xc5\xbeno Korejo. Tako je \xc5\xa1e isti dan ameri\xc5\xa1ki predsednik Truman v podporo ju\xc5\xbeno korejski vojski poslal ameri\xc5\xa1ka bojna letala iz Japonske, ameri\xc5\xa1kim enotam na oto\xc4\x8dju pa ukazal polno bojno pripravljenost. Konec junija in v za\xc4\x8detku julija so za\xc4\x8dele v Ju\xc5\xbeno Korejo prihajati prve ameri\xc5\xa1ke enote. Te so bile zaradi nepripravljenosti na vojno izredno slabo opremljene kar se je izkazalo \xc5\xbee prvi dan bojev v bitki pri Osani. V njej se je 540 ameri\xc5\xa1kih vojakov skupaj s korejskimi zaman upiralo severno korejskim tankovskim enotam. Ameri\xc5\xa1ko protioklepno oro\xc5\xbeje iz druge svetovne vojne se je na sovjetskih tankih izkazalo kot neu\xc4\x8dinkovito, zato so severno korejski tanki dobesedno pregazili ameri\xc5\xa1ko obrambno \xc4\x8drto. Ameri\xc4\x8dani so se nato umaknili proti jugu v mesto Taejon, kjer je bilo pomembno prometno vozi\xc5\xa1\xc4\x8de. Med 14. in 21. julijem se je za\xc4\x8dela bitka za  Taejon, \xc4\x8deprav je bila bitka za Ameri\xc4\x8dane \xc5\xbee vnaprej izgubljena, saj jim je primanjkovalo te\xc5\xbekega oro\xc5\xbeja, so v njej dosegli pomembno strate\xc5\xa1ko zmago. V sedemdnevnih bojih za mesto so upo\xc4\x8dasnili napredovanje severno korejske vojske, v tem \xc4\x8dasu pa so Ameri\xc4\x8dani in Korejci z okrepitvami iz Japonske \xc5\xbee organizirali obrambno \xc4\x8drto okoli mesta Pusan._NEWLINE_Ameri\xc5\xa1ke in ju\xc5\xbeno korejske izgube so bile visoke, v bitki za  Taejon so izgubili ve\xc4\x8d kot 6.000 vojakov vklju\xc4\x8dno z ameri\xc5\xa1kim generalmajorjem Williamom F. Deanom, izgubili so tudi 18 lovcev in 29 bombnikov, pri tem pa so sestrelili le pet sovra\xc5\xbenikovih letal. Avgusta so Ameri\xc4\x8dani skupaj z enotami zdru\xc5\xbeenih narodov nadzorovali le \xc5\xa1e parameter okoli mesta Pusan, kar je bilo pribli\xc5\xbeno 10% Ju\xc5\xbene Koreje. Do sredine septembra so se razmere na fronti umirile. Ameri\xc4\x8danom je z neprestanim dova\xc5\xbeanjem okrepitev uspelo odbiti vse severno korejske napade. Njihova letala so neprestano napadale sovra\xc5\xbenikove komunikacijske linije, kar mu je povzro\xc4\x8dalo ne\xc5\xa1teto te\xc5\xbeav pri oskrbi in premiku bojnih enot. Ko so se boji za parameter Pusan konec septembra kon\xc4\x8dali,  so imeli zdru\xc5\xbeeni narodi (ZN) ve\xc4\x8d vojakov kot Severna Koreja, v veliko pomo\xc4\x8d pa jim je bilo tudi 500 tankov in te\xc5\xbeko topni\xc5\xa1tvo, ki ga na za\xc4\x8detku spopadov niso imeli.\n_START_SECTION_\nBitka za Inchon\n_START_PARAGRAPH_\nDa bi MacArthur razbremenil enote ZN, ujete v parametru okoli Pusana na jugu Koreje, je poveljstvu predstavil drzno operacijo. Dale\xc4\x8d za sovra\xc5\xbenikovo \xc4\x8drto, to\xc4\x8dneje  v Inchonu, je nameraval izvesti pomorsko desantno operacijo, s katero bi sovra\xc5\xbenika napadal v hrbet ga tako presenetil in vojno kon\xc4\x8dal v nekaj mesecih. Poveljstvo nad njegovo operacijo sprva ni bilo zadovoljeno, vendar jo je na koncu vseeno sprejelo. Za operacijo, ki je dobila kodno ime Kromit (\xc5\xbeelezov-kromov oksid), je MacArthur pripravil 75.000 vojakov in 261 ladij. Ameri\xc4\x8dani so pred sovra\xc5\xbenikom imeli prednost, saj ta ni imel mo\xc4\x8dnih pomorskih enot, ki bi ogro\xc5\xbeale ameri\xc5\xa1ko ladjevje, prav tako pa ni pri\xc4\x8dakoval napada tako dele\xc4\x8d za bojno \xc4\x8drto._NEWLINE_Napad se je za\xc4\x8del 15. septembra ob 06:30. Izkrcanje enot ZN je potekalo na treh obalah; Green, Red in Blue. Zaradi slabe obrambe so bile obale hitro zavarovane, zavezni\xc5\xa1ke izgube pa minimalne. Velik problem pri izkrcanju je predstavljalo plimovanje, zato je morala biti celotna operacija na\xc4\x8drtovana do zanje minute. Ko je prvi val zasedel obalo, je moral \xc4\x8dakati na novo plimo, s katero se je na obalo izkrcal nov val pehote, \xc5\xa1ele nato so lahko enote zdru\xc5\xbeenih narodov napredovale v notranjost polotoka v smeri Seula. Izkrcanje je nenehno podpiralo mornari\xc5\xa1ko topni\xc5\xa1tvo in letalstvo kar je imelo za posledico popolno uni\xc4\x8denje mesta Inchon. Ker sovra\xc5\xbenik napada ni pri\xc4\x8dakoval, je bil odpor slab in neorganiziran, zato so enote ZN hitro napredovale v notranjost polotoka._NEWLINE_Kmalu po izkrcanjem pri Inchonu so ZN izvedli tudi ofenzivo pri obro\xc4\x8du okoli mesta Pusan. Ofenziva je uspela, zato so enote ZN za\xc4\x8dele severno korejsko vojsko potiskati proti severu, da bi te prepre\xc4\x8dili umik, so jo enote ZN, ki so se izkrcale v Inchonu, napadle v bok. Umik severno korejske vojske se je tako v kratkem spremenil v pani\xc4\x8den beg. Do konca septembra 1950 se je \xc4\x8dez 38. vzporednik uspelo umakniti med 25.000-30.000 severno korejskim vojakom.\n_START_SECTION_\nZN pre\xc4\x8dkajo mejno \xc4\x8drto\n_START_PARAGRAPH_\nKo so konec septembra enote ZN pri\xc5\xa1le do 38. vzporednika, se je postavilo vpra\xc5\xa1anje ali ga pre\xc4\x8dkati ali ne, saj so se ZN bali posredovanja Ruske in Kitajske vojske, ki nad dogajanjem na Korejskem polotoku nista bili najbolj zadovoljni. Medtem ko so v zavezni\xc5\xa1kem poveljstvu razpravljali kako naprej je MacArthur 30. septembra bolj ali manj na lastno pest pre\xc4\x8dkal mejo in vstopil v Severno Korejo. Mejo so najprej pre\xc4\x8dkale enote ju\xc5\xbeno korejske vojske, 7. oktobra pa so se jim pridru\xc5\xbeile \xc5\xa1e enote ZN. Zaradi razsula v severno korejski vojski je bilo njihovo napredovanje potekalo hitro, tako da je po kratkotrajnih bojih 19. oktobra padla prestolnica Severne Koreje, Pyongyang. Napredovanje je potekalo tako hitro, da je MacArthur zahteval nadaljevaje voja\xc5\xa1kih operacij na kitajskem. Truman je temu ostro nasprotoval in ukazal zaustavitev \xc4\x8det na kitajsko-korejski meji.\n_START_SECTION_\nKitajska ofenziva\n_START_PARAGRAPH_\nKitajska nad dogajanjem na Korejskem polotoku \xc5\xbee od samega za\xc4\x8detka spopada ni bila najbolj zadovoljna, saj so se boji dogajali dobesedno pred njenim pragom. Pri tem jo je \xc5\xa1e najbolj zmotilo posredovanje ameri\xc5\xa1ke 7. flote na Tajvanu, zaradi katere so morali Kitajci prekiniti priprave na zavzetje otoka. To je Mao Zedonga tako razjezilo, da je vojsko, ki je bila namenjena za invazijo na Tajvan, reorganiziral in poslal na kitajsko-korejsko mejo. Sledile so kitajske gro\xc5\xbenje s posredovanjem, ki pa jih Ameri\xc4\x8dani niso vzeli resno, saj so bili prepri\xc4\x8dani, da Kitajci \xc5\xbeeljo le prestra\xc5\xa1iti ZN. V to so jih prepri\xc4\x8devali tudi obve\xc5\xa1\xc4\x8devalci, ki na kitajsko-korejski meji niso zaznali nobene pove\xc4\x8dane voja\xc5\xa1ke aktivnosti. Kasneje se je izkazalo, da so imeli Kitajci na meji v popolni bojni pripravljenosti okoli 300.000 vojakov, ki so tja pri\xc5\xa1li po dolgih no\xc4\x8dnih pohodih, da so se tako skrili ameri\xc5\xa1kim izvidni\xc5\xa1kim letalom._NEWLINE_Devetnajstega oktobra je v vojni pri\xc5\xa1lo do novega preobrata. Kitajska vojska je na presene\xc4\x8denje ZN pre\xc4\x8dkala mejno reko Yalu in napadle enote ZN v Severni Koreji. V bitki pri Onjongu so bile ju\xc5\xbeno korejske enote, ki enostavno niso bile kos velikemu \xc5\xa1tevilu napadalcev, popolnoma razbite. Sledil je pani\xc4\x8dni umik proti jugu. Ameri\xc4\x8dani so kitajsko napredovanje poizku\xc5\xa1ali ustaviti, vendar se jim to ni posre\xc4\x8dilo, zato so se umaknili za reko Ch'ongch'on, kjer so v naslednjih dneh zaman \xc4\x8dakali na veliki kitajski napad. Ko so Ameri\xc4\x8dani videli, da do kitajskega napada ne bo pri\xc5\xa1lo, so 24. oktobra spro\xc5\xbeili ofenzivo, s katero so \xc5\xbeeleli zavzeti ozemlje, ki so ga izgubili v boju z Kitajci. Pri tem pa niso vedeli, da so jim Kitajci v t. i. drugi fazi ofenzive pripravili past. Dan po napadu ZN so kitajske enote v bitki pri reki  Ch'ongch'on dobesedno preplavile enote ju\xc5\xbeno korejske vojske, v naslednjih dneh pa so zdesetkale \xc5\xa1e enote ameri\xc5\xa1ke vojske, ki so v bitki pri reki Chosin komaj u\xc5\xa1le uni\xc4\x8denju. Sledil je hiter umik enot ZN proti jugu, do sredine decembra so vse enote pre\xc4\x8dkale 38. vzporednik, vendar se s tem napredovanje kitajske vojske ni ustavilo. Zaradi kroni\xc4\x8dnega primanjkovanja enot so bili Ameri\xc4\x8dani prisiljeni evakuirati mesto Hungnam v Severni Koreji, ki je postalo obkoljeno po umiku ZN. Konec leta 1950 so razmere na boji\xc5\xa1\xc4\x8du postale tako kriti\xc4\x8dne, da je ameri\xc5\xa1ki predsednik Truman razglasil izredne razmere, ki so ostale v veljavi do leta 1978.\n_START_SECTION_\nBoji okoli 38. vzporednika\n_START_PARAGRAPH_\nKitajska vojska se z osvoboditvijo Severne Koreje ni zadovoljila, zato je imela za enote ZN pripravljeno novo presene\xc4\x8denje. Na novega leta dan so Kitajci spro\xc5\xbeili t. i. tretjo fazo svoje velike ofenzive. S \xc5\xa1tevilni no\xc4\x8dnimi napadi vzdol\xc5\xbe 38. vzporednika so obkolili obrambne polo\xc5\xbeaje ZN, nato pa so z la\xc5\xbenimi napadi, \xc5\xa1irjenjem dezinformacij in povzro\xc4\x8danjem zvoka z bobni vnesli zmedo in paniko med enote ZN, zaradi \xc4\x8desar so mnoge enote zapustile svoje polo\xc5\xbeaje in se umaknile proti jugu. Posledica tega je bil, 4. januarja 1951, padec Seula, ki so ga severno Korejci zavzeli \xc5\xbee drugi\xc4\x8d v vojni._NEWLINE_Stvari so na strani ZN postale tako kriti\xc4\x8dne, da je general MacArthur za\xc4\x8del \xc5\xbee resno razmi\xc5\xa1ljal o uporabi jedrskega oro\xc5\xbeja. Medtem se je fronta zaradi  logisti\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav na kitajski strani ustalila na \xc4\x8drti Suwon, Wonju in Samocheok. Da bi Kitajci fronto ponovno premaknili, so sredi februarja 1951 spro\xc5\xbeili t. i. \xc4\x8detrto fazo ofenzive. Ta je sprva lepo potekala, nato pa so se za\xc4\x8dele stvari vedno bolj zapletati. Kljub kitajski premo\xc4\x8di 15:1 so enote ZN dr\xc5\xbeale obrambno \xc4\x8drto in odbile ve\xc4\x8dino napadov. Konec februarja so Kitajci zgubili svoj zagon, zato so ZN spro\xc5\xbeili operacijo Killer, katere namen je bil z uporabo topni\xc5\xa1tva in letalstva uni\xc4\x8diti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d severno korejskih in kitajskih \xc4\x8det. Sedmega marca je  operaciji Killer sledila \xc5\xa1e operacija Ripper, s katero so pregnali Kitajce iz Seula. V dveh letih je bilo to \xc5\xbee \xc4\x8detrto zavzetje mesta. V tem \xc4\x8dasu je bil Seul popolnoma poru\xc5\xa1en, njegova populacija pa je iz 1,5 milijona padla na vsega 200.000._NEWLINE_Enajstega aprila 1951 je ameri\xc5\xa1ka vojska do\xc5\xbeivela \xc5\xa1e en udarec, ki pa je bil kadrovske narave. Ameri\xc5\xa1ki predsednik Truman je zaradi nesoglasij, neposlu\xc5\xa1nosti in pretiranega zagovarjanja uporabe atomske bombe odstavil kontraverznega generala McArthurja, na njegovo mesto pa je postavil generala Ridgwaya. Ta se je takoj lotil reorganizacijo enot ZN, tako da so te v marcu \xc5\xbee za\xc4\x8dele z bojnimi operacijami. Konec marca sta bili tako spro\xc5\xbeeni operaciji Courageous in Tomahawk, ki sta Korejce in Kitajce pregnale severno od 38. vzporednika na t. i. linijo Kansas, ki so jo Kitajci in severno Korejci zasedli v spomladanski ofenzivi (peta faza kitajske ofenzive). Tukaj je fronta kljub ne\xc5\xa1tetim krvavim spopadom obstala vse do podpisa premirja leta 1953.\n_START_SECTION_\nPremirje in razdelitev Koreje\n_START_PARAGRAPH_\nJulija 1951 je fronta dokon\xc4\x8dno zastala. Boji\xc5\xa1\xc4\x8de okoli 38. vzporednika je iz dneva v dan postalo vedno bolj podobno boji\xc5\xa1\xc4\x8du iz prve svetovne vojne. Da bi enote ZN obdr\xc5\xbeale ju\xc5\xbeno korejsko ozemlje, so se vkopale, Kitajci in Korejci pa so na njihove polo\xc5\xbeaje izvajali nenehne mno\xc5\xbei\xc4\x8dne napade pehote in topni\xc5\xa1ka obstreljevanja. Med julijem 1951 in julijem 1953 je vzdol\xc5\xbe 38. vzporednika pri\xc5\xa1lo do devetih izredno krvavih bitk, v katerih so bili v ve\xc4\x8dini primerov zmagovalci ZN._NEWLINE_Pogajanja o prekinitvi ognja so se za\xc4\x8dela \xc5\xbee kmalu po za\xc4\x8detku vojne. Ta so sprva potekala v Kaesongu (Severna Koreja), nato pa so se preselila v Panmunjon (meja med obema Korejama). V ve\xc4\x8dini primerov so bila pogajanja te\xc5\xbeavna in neuspe\xc5\xa1na. Kot velik problem pri sklenitvi miru so se izkazale menjave ujetnikov. ZN so nasprotovale zahtevi Severne Koreje po vrnitvi kitajskih in severno korejskih vojakov, ki so \xc5\xbeeleli ostati v Ju\xc5\xbeni Koreji. Na koncu je zadeve uredila posebna komisija._NEWLINE_Konec novembra 1952 je bil v ZDA izvoljen nov predsednik Dwight D. Eisenhower, ki si je zadal kon\xc4\x8dati vojno, zato je v ta namen, kmalu po svoji izvolitvi tudi odpotoval v Korejo. Po te\xc5\xbeavnih pogajanjih, ki so trajala do julija 1953, so vse strani kon\xc4\x8dno dosegle dogovor in tako 27. julija 1953 dokon\xc4\x8dno podpisale dokument o prekinitvi ognja in ustanovitvi demilitarizirane cone. S tem se je korejska vojna kon\xc4\x8dala, \xc4\x8deprav ni bilo podpisanega mirovnega sporazuma. Meja med dr\xc5\xbeavama pa je bila dolo\xc4\x8dena tam, kjer je potekala frontna \xc4\x8drta oz. vzdol\xc5\xbe 38. vzporednika.\n_START_SECTION_\nDogodki po vojni\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po podpisu premirja sta si dr\xc5\xbeavi v skladu z dogovorom za\xc4\x8deli izmenjevati posmrtne ostanke svojih padlih. Med operacijo Glory, ki je potekala med julijem in novembrom 1954, so tako ZN Severni Koreji in Kitajski predali 13.528 posmrtnih ostankov njihovih vojakov, Korejci pa so ZN predali 4.167 ameri\xc5\xa1kih in ostalih vojakov. Obe strani sta si izmenjali tudi vojne ujetnike._NEWLINE_Ker se vojna med dr\xc5\xbeavama nikoli ni zares kon\xc4\x8dala sta obe strani ob 38. vzporedniku za\xc4\x8deli kopi\xc4\x8diti voja\xc5\xa1tvo, da bi prepre\xc4\x8dili morebitni napad nasprotnika. V skladu z dogovorom o umiritvi razmer med dr\xc5\xbeavama je na mejni \xc4\x8drti nastalo t. i. demilitarizirano obmo\xc4\x8dje (ang. demilitarized zone ali DMZ) oz. obmo\xc4\x8dje brez vojske dolgo 250\xc2\xa0km in \xc5\xa1iroko 4\xc2\xa0km. Danes, skoraj \xc5\xa1estdeset let po koncu vojne so razmere med dr\xc5\xbeavama \xc5\xa1e vedno zelo napete, o tem pri\xc4\x8dajo tudi \xc5\xa1tevilni incidenti na meji med dr\xc5\xbeavama. Zadnji se je zgodil novembra 2010 in je skoraj prerastel v novo vojno._NEWLINE_Korejski polotok je eno izmed zadnjih obmo\xc4\x8djih, kjer se \xc5\xa1e vidi posledice hladne vojne in delitev sveta na dva pola. To je mo\xc4\x8d videti tudi po gospodarski razvitosti. Od leta 1954 je Ju\xc5\xbena Koreja izredno gospodarsko napredovala in je danes spada med najbolj razvite dr\xc5\xbeave sveta. Na drugi strani pa je Severna Koreje, ki je pravo nasprotje svoje ju\xc5\xbene sosede.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve in \xc5\xa1koda\n_START_PARAGRAPH_\nVojna je mo\xc4\x8dno prizadela obe strani. Po podatkih ameri\xc5\xa1ke vojske so ZDA izgubile 36.516 vojakov, 2.830 je bilo ranjenih, 8.176 pa pogre\xc5\xa1anih v akciji. Sovra\xc5\xbenik je zajel 7.245 vojakov, ki so bilo po podpisu premirja izpu\xc5\xa1\xc4\x8deni. Izgube so imele tudi ostale dr\xc5\xbeave,ki so se borile na strani ZN. Ju\xc5\xbena Koreja je imela 137.899 mrtvih in 450. 742 ranjenih, Velika Britanija 1.109 mrtvih in 2.674 ranjenih, Tur\xc4\x8dija 721 mrtvih in 2,111 ranjenih, Kanada 516 mrtvih in 1.042 ranjenih, Avstralija 339 mrtvih in 1.200 ranjenih. Podatki o \xc5\xbertvah na strani Severne Koreje in Kitajske so neto\xc4\x8dni in naj bi bili po realnih ocenah tudi dvakrat ve\xc4\x8dji. Po uradnih podatkih naj bi severno Korejci in Kitajci skupaj izgubili med 1.200.000 in 1.600.000 vojakov. Najve\xc4\x8d izgub je imela severno korejska vojska, 215.000 mrtvih in 303.000 ranjenih. Kitajci so imeli 183.108 mrtvih in 383.218 ranjenih. Sovjetska zveza, ki je svojo vpletenost v vojno kar se da prikrivala je imela 315 mrtvih. ZN so ujeli okoli 21.400 Kitajskih vojakov. Od teh jih je 14.000 pobegnilo na Taiwan 7.110 pa se jih je vrnilo na Kitajsko._NEWLINE_Tako kot v vseh vojnah je tudi tukaj najbolj trpelo civilno prebivalstvo. Med vojno je na obeh straneh zaradi bombardiranj, eksekucij in lakote umrlo 2.5 milijona civilistov. Zardi obse\xc5\xbenih bombardiranj so bila uni\xc4\x8dena cela mesta in vasi. Seul, glavno mesto Ju\xc5\xbene Koreje, je bil po koncu vojne popolnoma v ru\xc5\xa1evinah, ni\xc4\x8d bolje ni bilo z drugimi mesti v Ju\xc5\xbeni in Severni Koreji. Zaradi letalskih bombardiran so bila v Severni Koreji in okolici 38.vzporednika uni\xc4\x8dene tudi vse cestne in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke komunikacije ter pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Zaradi sovra\xc5\xa1tva in ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja sta se severno in ju\xc5\xbeno korejska vojska  tekom vojne pogosto zatekali k pobijanju nasprotnikov re\xc5\xbeima v tem za\xc4\x8daranem krogu so se dostikrat zna\xc5\xa1li tudi navadni civilisti, ki z eno ne drugo stranjo niso imeli ni\xc4\x8d skupnega. Na za\xc4\x8detku vojne je bil v Ju\xc5\xbeni Koreji najbolj odmeven poboj okoli 1 milijona komunistov. Tekom vojne pa so  podobni poboji postali stalnica, prizaneseno ni bilo ne otrokom ne \xc5\xbeenskam._NEWLINE_Dobro se ni godilo niti ameri\xc5\xa1kim vojnim ujetnikom. Razmere v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih so bile slabe. Samo v zimi 1950-1951 je v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih umrlo 43%  ameri\xc5\xa1kih vojakov. Mnogo ujetnikov je bilo psihi\xc4\x8dno in fizi\xc4\x8dno mu\xc4\x8denih, tekom ujetni\xc5\xa1tva pa so jim mo\xc5\xbegane pral s strogo komunisti\xc4\x8dno ideologijo. Med vojno je bil najbolj zloglasen poboj ameri\xc5\xa1kih vojnih ujetnikov na hribu 303. Po nekaterih podatkih naj bi se poboji dogajali tudi v tabori\xc5\xa1\xc4\x8dih Ju\xc5\xbene Koreje. Na strelskih vajah ju\xc5\xbeno korejske vojske naj bi ve\xc4\x8d sto severno korejskih ujetnikov uporabili za \xc5\xbeive tar\xc4\x8de."