b'\n_START_ARTICLE_\nKarl May\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKarl May se je rodil v siroma\xc5\xa1ni dru\xc5\xbeini tkalcev. Bil je peti od \xc5\xa1tirinajstih otrok, od katerih jih je devet umrlo \xc5\xbee v prvih mesecih. Leta 1844 je zaradi pomanjkanja vitamina A dobil kurjo (no\xc4\x8dno) slepoto, ki se je postopoma slab\xc5\xa1ala in pripeljala do oslepelosti. Ozdravili so ga \xc5\xa1ele v njegovem petem letu starosti._NEWLINE_De\xc4\x8dek je imel bujno domi\xc5\xa1ljijo, obiskoval je zasebnoe ure glasbenega pouka in komponiranja. Od leta 1856 je \xc5\xa1tudiral kot proseminarist na u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du v Waldenburgu. Tam so ga istega leta zaradi kraje sve\xc4\x8d izklju\xc4\x8dili. Omogo\xc4\x8dili so mu obiskovati u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Plaunu. Njegova u\xc4\x8diteljska kariera se je leta 1861 \xc5\xbee po nekaj tednih zaklju\xc4\x8dila. Njegov sostanovalec ga je namre\xc4\x8d obto\xc5\xbeil kraje \xc5\xbeepne ure, moral je odslu\xc5\xbeiti \xc5\xa1esttedensko zaporno kazen, \xc4\x8drtali so ga s seznama u\xc4\x8diteljev pripravnikov, kar je v resnici pomenilo prepoved opravljanja u\xc4\x8diteljskega poklica._NEWLINE_V naslednjih dveh letih je v svojem rojstnem kraju pou\xc4\x8deval, pisal pripovedi, komponiral in deklamiral. Za pre\xc5\xbeivetje pa te zaposlitve niso zadostovale. S tiralico so ga iskali zaradi kraje, goljufanja in sleparstva. Leta 1845 so ga obsodili na \xc5\xa1tiri leta prisilnega dela, od katerih je tri leta in pol pre\xc5\xbeivel v je\xc4\x8di v Zwickauu. Zaradi dobrega vedenja je postal upravitelj knji\xc5\xbenice v kaznilnici, kjer je imel prost dostop do knjig, med njimi tudi do potopisne literature. Ko so ga izpustili, je hotel za\xc5\xbeiveti po\xc5\xa1teno, vendar mu je poskus spodletel, nadaljeval je z goljufanjem in tatvinami. 1870 so ga v Niederalgersdorfu zaradi potepu\xc5\xa1tva aretirali in ga poslali v Sachsen. Od 1870 do leta 1874 je bil zaprt v je\xc4\x8di v Waldheimu._NEWLINE_Nato se je vrnil k star\xc5\xa1em v Ernstthal in za\xc4\x8del pisati. Leta 1874 je objavil povest Die Rose von Ernstthal. Med obema kaznima je navezal stike z zalo\xc5\xbenikom iz Dresdna Heinrichom Gottholdom M\xc3\xbcnchmeyerjem, ki ga je zaposlil kot urednika. Prvi\xc4\x8d v \xc5\xbeivljenju je imel dovolj sredstev za pre\xc5\xbeivetje. Leta 1876 je dal odpoved, ker so ga posku\xc5\xa1ali poro\xc4\x8diti z M\xc3\xbcnchmeyerjevo svakinjo in ga na ta na\xc4\x8din za stalno privezati na zalo\xc5\xbebo, ki je bila tedaj \xc5\xbee na slabem glasu. Ponovno se je zaposlil kot urednik pri zalo\xc5\xbebi Bruna Radellija v Dresdnu, 1878 pa je postal svobodni pisatelj in se z zaro\xc4\x8denko preselil v Dresden._NEWLINE_Leta 1879 mu je nem\xc5\xa1ki katoli\xc5\xa1ki tednik Nem\xc5\xa1ki hi\xc5\xa1ni zaklad(Deutscher Hausschatz) ponudil, da vse svoje pripovedi najprej objavi pri njih. Leta 1880 je za\xc4\x8del s ciklom iz Orienta, ki ga je z manj\xc5\xa1imi premori objavljal vse do leta 1888. Vzporedno je pisal \xc5\xa1e za druge \xc4\x8dasopise (npr. Dober tovari\xc5\xa1, Der Gute Kamerad), vendar je spreminjal psevdonime in naslove, tako da so njegova dela ve\xc4\x8dkrat honorirali. Do smrti je iz\xc5\xa1lo ve\xc4\x8d kot 100 pripovedi. Leta 1882 je ponovno vzpostavil stik z M\xc3\xbcnchmeyerjem in zanj po ustnem dogovoru za\xc4\x8del pisati prvega od petih kolporta\xc5\xbenih romanov. Leta 1888 se je May preselil v K\xc3\xb6tzschenbrod. Spoznal je mladega zalo\xc5\xbenika Friedricha Ernsta Fehsenfelda, ki mu je ponudil, da bo njegove povesti iz Hausschatza objavil v knjigi. Tako je leta 1892 za\xc4\x8del izdajati zbirko Zbrani potopisi. Uspeh te zbirke mu je prvi\xc4\x8d v \xc5\xbeivljenju zagotovil finan\xc4\x8dno varnost in slavo. Vendar kmalu ve\xc4\x8d ni znal razlikovati med stvarnostjo in fikcijo, vedno bolj se je zapletal v tako imenovano legendo Old Shatterhand. Trdil je, da je vsebino svojih povesti \xc4\x8drpal iz lastnih do\xc5\xbeivetij kot Old Shatterhand. Pu\xc5\xa1kar s K\xc3\xb6tzschenbroda mu je izdelal legendarno pu\xc5\xa1ko njegovega junaka in ostala orodja. V naslednjih letih je potoval po Nem\xc4\x8diji in Avstriji, predaval, dajal avtograme, se slikal z na\xc5\xa1emljenimi obiskovalci. Leta 1895 se je preselil v vilo Shatterhand v Radebeulu, ki je danes Muzej Karla Maya (Karl-May-Museum)._NEWLINE_V letih 1899 in 1900 je potoval po Orientu. Prvih devet mesecev je potoval v spremstvu slu\xc5\xbeabnika Sejda Hassana in pri\xc5\xa1el do Sumatre. Leta 1900 je pot nadaljeval z \xc5\xbeeno in zakoncema Pl\xc3\xb6hn. Med potjo je pisal dnevnik, ki je le delno ohranjen. Na poti je do\xc5\xbeivel dva \xc5\xbeiv\xc4\x8dna zloma, okreval je brez zdravni\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di. V \xc4\x8dasu odsotnosti sta ga v doma\xc4\x8dih \xc4\x8dasopisih napadla Hermann Cardauns in Rudolf Lebius. O\xc4\x8ditali so mu religiozno hinav\xc5\xa1\xc4\x8dino in nemoralnost. Polemike in sodni postopki zaradi nedovoljenih izdaj knjig so ga spremljali do konca \xc5\xbeivljenja. Njegov zakon z Emmo se je leta 1903 kon\xc4\x8dal, v istem letu se je poro\xc4\x8dil z ovdovelo Klaro Pl\xc3\xb6hm._NEWLINE_9. decembra 1902 mu je Universitas Germana-Americana v Chicagu podelila naziv doctor honoris causa (\xc4\x8dastni doktor) za njegovo delo Im Reiche des Silbernen L\xc3\xb6wen, po mnenju Cristiana Heermanna na njegovo lastno pobudo. Leta 1908 sta z \xc5\xbeeno za \xc5\xa1est tednov odpotovala v Ameriko, kjer sta obiskala Albany, Buffalo, Niagarske slapove in prijatelje v Lawrenceu. To potovanje je Maya navdihnilo za njegovo delo Winnetou IV._NEWLINE_Po potovanju po Orientu se je Mayev stil pisanja spremenil. Dotedanja dela je ozna\xc4\x8dil za\xc2\xa0\xc2\xbbpripravo\xc2\xab, pisal je kompleksnej\xc5\xa1a alegori\xc4\x8dna dela. Bil je prepri\xc4\x8dan, da mora re\xc5\xa1iti ali pa vsaj na\xc4\x8deti\xc2\xa0\xc2\xbbvpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva\xc2\xab. Zavestno se je usmeril k pacifizmu in posvetil nekaj knjig preusmerjanju ljudi od slabega k dobremu. 22. marca 1912 mu je akademsko zdru\xc5\xbeenje za knji\xc5\xbeevnost in glasbo priredilo slavnostno predavanje. Umrl je istega leta zaradi sr\xc4\x8dne paralize, akutnega bronhitisa in astme. Pokopan je v Radebeul-Ost._NEWLINE_Iz zdravstvenih razlogov je obiskal tudi zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de Dobrna in sem tam zaljubil.\n_START_SECTION_\nUstvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nKarl May je bil eden izmed najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih avtorjev 19. stoletja trivialne literature v Nem\xc4\x8diji, predvsem s svojimi kolporta\xc5\xbenimi romani. Njegovi pustolovski romani in mladinske novele so bili prevedeni v ve\xc4\x8d kot 33 jezikov in so dosegli 200 milijonov celotne naklade. Opisujejo potovanja do eksoti\xc4\x8dnih krajev, kot sta divji Zahod in Orient. Posve\xc4\x8dal se je usodi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega stali\xc5\xa1\xc4\x8da potla\xc4\x8denih narodov. V besedilih je viden razvoj od neimenovanega pripovedovalca v prvi osebi, kateri samo opazuje in poro\xc4\x8da o junaku in njegovih dejanjih, vse do pripovedovalca v prvi osebi, izoblikovanega heroja Old Shatterhanda in Kara Ben Nemsija. Nekateri izmed teh herojev ostajajo brez vojnih imen, prijatelji in tovari\xc5\xa1i jih kli\xc4\x8dejo\xc2\xa0\xc2\xbbCharley\xc2\xab. Oprema in zmo\xc5\xbenost se pri herojih ne spreminjata, zato se je May odlo\xc4\x8dil za naslednji korak: pripovedovalec v prvi osebi je nastopal tako v divjem zahodu, kot tudi v Orientu ter v Nem\xc4\x8diji, vedno pod za tisto obmo\xc4\x8dje znanim (vojnim) imenom. Karl May je bil prepri\xc4\x8dan, da je pustolov\xc5\xa1\xc4\x8dine z Winetoujem sam pre\xc5\xbeivljal, identificiral se je s Old Shatterhandom. May je eden izmed redkih avtorjev, kateri so zabrisali od literarne teorije zahtevano distanco med pripovedovalcem v prvi osebi in stvarnim avtorjem. Povezano s tem so ga obto\xc5\xbeili sleparstva in goljufanja, imenovali so ga celo \xc5\xa1kodljivec nem\xc5\xa1ke mladine. May je trdil, da so vsa njegova dela simboli\xc4\x8dno pojmovana. \xc4\x8ceprav se je zavestno hotel umakniti od etolo\xc5\xa1kih predsodkov svojega \xc4\x8dasa, prav tako je pisal proti javnemu mnenju, se v njegovih delih pojavljajo izjave, ki imajo \xc5\xa1e danes\xc2\xa0\xc2\xbbrasisti\xc4\x8dni\xc2\xab\xc2\xa0zna\xc4\x8daj.\n_START_SECTION_\nSeznam knjig\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj znan je po delih: Benito Juarez, \xc4\x8crni mo\xc5\xbe iz gozda, Dervi\xc5\xa1, Gospod in kova\xc4\x8d, Grad na pe\xc4\x8dini, Gozdni strah, Grad Rodrigranda, Inkova oporoka, Iz Bagdada v Instanbul, Karavana su\xc5\xbenjev, Kapitan Kajman, Kruger-bej, Lovec Jastrebji kljun, Lovci na su\xc5\xbenje, Mahdi, Med jastrebi, Me\xc5\xa1anec, Na Rio de La Plati, Na tujih stezah, Old Surehand, Otok draguljev, Petrolejski kralj, Piramida boga sonca, Po de\xc5\xbeeli \xc5\xa0kipetarjev, Po divjem Kurdistanu, Po pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, Pri Babilonskih razvalinah, Satan in I\xc5\xa1karijot, Smrt cesarja Maksimilijana, Soboljar in kozak, Stezosledec, Tujec iz Indije, V gorah Balkana, V kraljestvu srebrnega leva, V Meki, Vinetou, Vinetoujevi dedi\xc4\x8di, V dolini smrti, V Kordiljerah, V Sudanu, Zaklad v Srebrnem jezeru, \xc5\xbduti idr.'