b'\n_START_ARTICLE_\nEdvard VII. Britanski\n_START_SECTION_\nOtro\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard se je rodil v jutru 9. novembra 1841 kot drugi otrok, vendar prvi sin, kraljice Viktorije in njenega mo\xc5\xbea princa Alberta. Kraljica Viktorija je 8. decembra 1841 razglasila svojega sina za vali\xc5\xbeanskega princa. Kot sin princa Alberta je nosil naziv princa Sa\xc5\xa1ko-Cobur\xc5\xa1kega in Gotskega in vojvoda Sa\xc5\xa1kega. Leta 1863 se je odrekel svoji rojstni pravici do vojvodine Sa\xc5\xa1ko-Cobur\xc5\xa1ke in Gothske v korist svojemu mlaj\xc5\xa1emu bratu, s \xc4\x8dimer je prepre\xc4\x8dil ne\xc5\xbeeleno personalno unijo med tem vojvodstvom in Zdru\xc5\xbeenim kraljestvom._NEWLINE_Kraljica Viktorija se je odlo\xc4\x8dila, da bo njen sin dobil izobrazbo, ki ga bo pripravil na prihodnjo vlogo ustavnega monarha. Njegovo vzgojo je nadziral o\xc4\x8de, vendar Edvard ni izstopal tako kot njegova starej\xc5\xa1a sestra Viktorija. Njegovi star\xc5\xa1i so imeli precej nerealna pri\xc4\x8dakovanja glede Edvardove zmogljivosti. Edvard je, ne glede na to, v \xc4\x8dasu \xc5\xbeivljenja teko\xc4\x8de govoril franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Leta 1861 se je vpisal na Trinity College. Edvard je \xc5\xbeelel imeti voja\xc5\xa1ko kariero, vendar njegova \xc5\xbeelja ni bila upo\xc5\xa1tevana, ker je bil prestolonaslednik, in je bil spodbujen, da \xc5\xa1tudira politiko. Istega leta je bilo urejeno sre\xc4\x8danje z njegovo bodo\xc4\x8do \xc5\xbeeno, princeso Aleksandro Dansko. V tistem \xc4\x8dasu sta kraljica Viktorija in princ Albert \xc5\xbee uredila poroko med Edvardom in Aleksandro.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nKraljica Viktorija je umrla 22. januarja 1901 in Edvard je v tistem momentu postal kralj Zdru\xc5\xbeenega kraljestva in cesar Indije. Ob ustoli\xc4\x8denju je imel 59 let. Ve\xc4\x8d kot kateri koli prestolonaslednik je nosil naziv vali\xc5\xbeanski princ, kar je dlje kot kateri koli prestolonaslednik v zgodovini britanske monarhije. Odlo\xc4\x8dil se je vladal kot Edvard VII. in ne kot Albert Edvard, kot si je njegova mama Viktorija zamislila, utemeljujo\xc4\x8d svojo odlo\xc4\x8ditev z besedami, da je \xc5\xbeelel, da se ime Albert asociira samo na njegovega o\xc4\x8deta. Njegovo zaporedno \xc5\xa1tevilko so napadli posamezniki na \xc5\xa0kotskem in sama \xc5\xa1kotska cerkev, kateri ji je bil Edvard vodja kot suveren, in so trdili, da bi moral biti Edvard I., ker na \xc5\xa1kotskem ozemlju predhodno ni vladal noben Edvard. Podoben problem se je pojavil, ko je po \xc5\xa1tirih desetletjih na prestol sedla Edvardova vnukinja Elizabeta II._NEWLINE_Kljub razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1kandalov, ki jih je povzro\xc4\x8dil kot vali\xc5\xbeanski princ, je bil Edvard dobro sprejet kot kralj. Nekaj \xc4\x8dasa po prihodu na prestol si ni mogel privo\xc5\xa1\xc4\x8diti udobnega in potratnega \xc5\xbeivljenje, saj je njegova mati ob smrti povrnila vse dolgove kraljeve dru\xc5\xbeine in celo dolge dr\xc5\xbeave. V bistvu je bil Edvard prvi kralj, ki je pri\xc5\xa1el na prestol, da mu ni bilo treba pla\xc4\x8dati dolgov svojega predhodnika. Edvardovi finan\xc4\x8dniki so bili Judje in v \xc4\x8das vzpona antisemitizma je bilo kraljevo prijateljstvo z Judi odkrito kritizirano._NEWLINE_Edvard VII. in njegova \xc5\xbeena Aleksandra sta bila kronana 9. avgusta 1902 v Westminstrski opatiji. Kronanje je bilo prvotno na\xc4\x8drtovano 26. junija, vendar je bil Edvard samo dva dni pred na\xc4\x8drtovano slovesnostjo diagnosticiran z vnetjem slepi\xc4\x8da. Zahvaljujo\xc4\x8d razvoju anestezije in antiseptika v zadnjih petih desetletjih, je bil Edvard lahko operiran in re\xc5\xa1en, \xc4\x8deprav so bili ti postopki nato pogosto smrtonosni. Kralj se je pobolj\xc5\xa1al v nekaj tednih._NEWLINE_Edvardovi glavni interesi kot kralj so le\xc5\xbeali v okviru voja\xc5\xa1kih in pomorskih vpra\xc5\xa1anjih. Njegov najpomembnej\xc5\xa1i obisk v tujo dr\xc5\xbeavo je bila Francija leta 1903. To je pomagalo ustvariti dolo\xc4\x8deno zavezni\xc5\xa1tvo med dr\xc5\xbeavama in odpravo morebitne vojne v \xc4\x8dasu Edvardove vladavine. Sporazum podpisan 8. aprila 1904 je izoliral Veliko Britanijo iz vladnih zadev na celini in jo posku\xc5\xa1al uravnote\xc5\xbeiti z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dima Nem\xc5\xa1kim in Avstro-Ogrskim cesarstvom._NEWLINE_Edvard in Aleksandra sta bila rodbinsko povezana s skoraj vsemi evropskimi monarhi - Edvard preko matere in Aleksandra preko o\xc4\x8deta. Edvard je tako dobil vzdevek "stric Evrope", medtem ko je njegova mati imela vzdevek "babica Evrope". Edvard pa medtem ni bil v dobrih odnosih z vsemi sorodniki. Njegov napet odnos s sinom njegove starej\xc5\xa1e sestre, nem\xc5\xa1kim cesarjem Viljemom II., je stopnjeval napetost med Veliko Britanijo in Nem\xc4\x8dijo. Leta 1908 je Edvard obiskal sina \xc5\xbeenine sestre, ruskega cesarja Nikolaja II., in postal prvi britanski monarh, ki je obiskal Rusijo._NEWLINE_Edvard se je kot kralj aktivno vme\xc5\xa1al v vpra\xc5\xa1anje reform mornarice in vojske, \xc4\x8deprav je redko posegel v politi\xc4\x8dne zadeve. Njegovi pogledi na nekatera nacionalna vpra\xc5\xa1anja tistega \xc4\x8dasa so bili razmeroma liberalni. Ni bil rasist, ampak vseeno ni podprl pobude o \xc5\xbeenski volilni pravici._NEWLINE_6. maja 1910 je Edvard utrpel ve\xc4\x8d sr\xc4\x8dnih napadov. Umrl je petnajst minut pred polno\xc4\x8djo, v no\xc4\x8di s 6. na 7. maj in nasledil ga je njegov najstarej\xc5\xa1i pre\xc5\xbeiveli sin Jurij V.'