b"\n_START_ARTICLE_\nSuceava\n_START_SECTION_\nIme in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nMoldavski kronist Grigore Ureche je domneval, da ime mesta izvira iz mad\xc5\xbearske besede sz\xc5\xb1csv\xc3\xa1r, ki jo sestavljata besedi sz\xc5\xb1cs (tesen) in v\xc3\xa1r ('grad'). Dimitrie Cantemir je v svojem delu Descriptio Moldaviae enako razlagal ime mesta, vendar pa za to ni niti zgodovinskih niti ljudskih dokazov. Po drugi teoriji ima mesto ime po istoimenski reki, ki naj bi bilo ukrajinskega izvora ._NEWLINE_V stari nem\xc5\xa1\xc4\x8dini je bilo mesto znano kot Sedschopff , v sodobnih nem\xc5\xa1kih virih ga je mogo\xc4\x8de najti kot: Sotschen , Sutschawa ali Suczawa, v mad\xc5\xbear\xc5\xa1\xc4\x8dini kot Szucs\xc3\xa1va ali Sz\xc5\x91csv\xc3\xa1s\xc3\xa1r, v polj\xc5\xa1\xc4\x8dini kot Suczawa, v ukrajin\xc5\xa1\xc4\x8dini kot \xd0\xa1\xd1\x83\xd1\x87\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb0, medtem ko je v jidi\xc5\xa1u \xd7\xa9\xd7\x90\xd6\xb8\xd7\xa5' (izgovorjeno [\xca\x83\xc9\x94ts]).\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj 200 let (med letoma 1388 in 1565) je bila Suceava glavno mesto kne\xc5\xbeevine Moldavije in glavna rezidenca moldavskih knezov. Bila je bilo glavno mesto moldavskih de\xc5\xbeel \xc5\xa0tefana Velikega, ki je bil klju\xc4\x8dna oseba v romunski zgodovini. Leta 1504 je umrl v Suceavi. Med vlado Alexandruja L\xc4\x83pu\xc5\x9fneanuja je bil leta 1565 sede\xc5\xbe premaknjen v Ia\xc8\x99i in Suceava ni bila ve\xc4\x8d glavno mesto. Mihael Hrabri je leta 1600 zavzel mesto med moldavsko vojno magnatov, ko je postal vladar Vla\xc5\xa1ke, Moldavije in Transilvanije, vendar je bil istega leta premagan._NEWLINE_Skupaj s preostalo Bukovino je bila Suceava pod vladavino habsbur\xc5\xa1ke monarhije (kasneje Avstro-Ogrske) od leta 1775 do 1918; meja habsbur\xc5\xa1kih obmo\xc4\x8dij je tekla jugovzhodno od mesta. Ob koncu prve svetovne vojne je postala del Velike Romunije._NEWLINE_V komunizmu je bila Suceava mo\xc4\x8dno industrializirana.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto pokriva dve vrsti geografskih obmo\xc4\x8dij, hriboviti del (najvi\xc5\xa1ji hrib je Zamca) in travnate doline reke Suceava. Edinstvena postavitev urbanega mesta vklju\xc4\x8duje dve naselji, Zamca in \xc8\x98ipote, ki sta znotraj mestnih meja. Burdujeni, ena od sosesk, je povezana s preostalim mestom z avenijo, zaradi \xc4\x8desar se zdi, da je soseda lo\xc4\x8deno satelitsko mesto.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ka utrdba\n_START_PARAGRAPH_\nV mestu je ve\xc4\x8d srednjeve\xc5\xa1kih ostankov, ki so tesno povezani z zgodovino Kne\xc5\xbeevine Moldavije. Najpomembnej\xc5\xa1a in najbolje ohranjena je srednjeve\xc5\xa1ka utrdba (Cetatea de Scaun a Sucevei) ali citadela, srednjeve\xc5\xa1ki grad, ki stoji na vzhodnem robu sodobnega mesta. Grad je bil zgrajen med vladanjem Petra II. Moldavskega (1375\xe2\x80\x931391), znanega tudi kot Petru al II-lea Mu\xc8\x99at, nato pa so ga med vladavino Aleksandra I. (1400\xe2\x80\x931432) in \xc5\xa0tefana Velikega (1457\xe2\x80\x931504) raz\xc5\xa1irili in okrepili. Srednjeve\xc5\xa1ki grad je bil del obrambnega sistema, zgrajenega v Moldaviji v poznem 14. stoletju zaradi osmanske nevarnosti. Bil je dovolj mo\xc4\x8dan, da je leta 1476 zadr\xc5\xbeal napad osmanskega sultana Mehmeda II. (osvajalca Konstantinopla)._NEWLINE_Suceava je bila med letoma 1388 in 1565 glavno mesto nekdanje Kne\xc5\xbeevine Moldavije. Takrat je bil grad kne\xc5\xbeja rezidenca. Alexandru L\xc4\x83pu\xc5\x9fneanu je leta 1565 prenesel prestolnico v Ia\xc8\x99i, zato je grad izgubil pomen. Citadela je za\xc4\x8dela propadati. Leta 1675 je bila v obdobju vojvode Dumitra\xc8\x99ca Cantacuzina utrjena, nato pa je bil grad ve\xc4\x8d kot dve stoletji zapu\xc5\xa1\xc4\x8den. Konec 19. stoletja in v za\xc4\x8detku 20. stoletja so ga pod pokroviteljstvom avstrijskega arhitekta Karla Adolfa Romstorferja obnovili in naredili arheolo\xc5\xa1ke raziskave. Med letoma 1961 in 1970 so bila izvedena druga obnovitvena in utrditvena dela. Letu 2013 so za\xc4\x8deli uresni\xc4\x8devati ve\xc4\x8dji program rekonstrukcije, da bi gradu vrnili prvotno arhitekturo in obliko._NEWLINE_Utrdba je sestavljena iz dveh koncentri\xc4\x8dnih citadel. Notranja citadela, znana kot fortul mu\xc8\x99atin, ima pravokotno obliko in teraso. Gradil jo je Petru Mu\xc8\x99at konec 14. stoletja. V drugi polovici 15. stoletja je \xc5\xa0tefan Veliki raz\xc5\xa1iril strukturo, tako da je dodal \xc5\xa1e eno citadelo, ki ima kro\xc5\xbeno obliko in obdaja staro. Po letu 1476 so bile v zunanji citadeli dodane nove utrdbe. Celoten grad je obkro\xc5\xbeen z velikim obrambnim jarkom. Dana\xc5\xa1nja trdnjava je znamenitost Suceave in turisti\xc4\x8dna zanimivost.\n_START_SECTION_\nKne\xc5\xbeji dvor\n_START_PARAGRAPH_\nKne\xc5\xbeji dvor v Suceavi (Curtea Domneasc\xc4\x83 din Suceava) je bil zgrajen in razvit v povezavi z utrdbo. V poznem 14. stoletju je vojvoda Petru Mu\xc8\x99at zgradil kne\xc5\xbejo hi\xc5\xa1o, leseno strukturo, ki je imela tudi klet. Po 1400 je kralj Aleksander I. obnovil leseno hi\xc5\xa1o in dodal okoli\xc5\xa1ko steno iz kamna in kompleks zgradb, prav tako iz kamna. V drugi polovici 15. stoletja je kne\xc5\xbeji dvor mo\xc4\x8dno prizadel po\xc5\xbear, v katerem so lesene hi\xc5\xa1e popolnoma zgorele._NEWLINE_\xc5\xa0tefan Veliki (1565\xe2\x80\x931504) je med svojim vladanjem obnovil celoten kompleks. Nova kne\xc5\xbeja hi\xc5\xa1a je bila zgrajena tokrat iz kamna, druge stavbe pa so bile raz\xc5\xa1irjene. Vasile Lupu (1634\xe2\x80\x931653) je bil zadnji vladar Moldavije, ki je skrbel za kne\xc5\xbeji dvor. V njegovem \xc4\x8dasu so obnovili kleti. Kompleks je bil opu\xc5\xa1\xc4\x8den konec 17. stoletja, postopoma pa so razstavili stavbe in zidove. Ostale so le ru\xc5\xa1evine in ostanki nekdanjih zgradb._NEWLINE_Razvaline nekdanjega srednjeve\xc5\xa1kega dvora so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. V 14.\xe2\x80\x9317. stoletju so v bli\xc5\xbeini zgradili ve\xc4\x8d cerkev, ki stojijo \xc5\xa1e danes in privabljajo turiste.\n_START_SECTION_\nTrdnjava \xc8\x98cheia\n_START_PARAGRAPH_\nNa severozahodnem robu sodobnega mesta, na vrhu hriba, je \xc5\xa1e ena srednjeve\xc5\xa1ka trdnjava \xc8\x98cheia (Cetatea \xc8\x98cheia) ali zahodna trdnjava Suceave (Cetatea de Apus a Sucevei). V primerjavi z utrdbo od trdnjave \xc8\x98cheia ni ostalo ni\xc4\x8d drugega kot nekaj ru\xc5\xa1evin. Citadela je bila zgrajena med vladanjem Petra Mu\xc5\x9fate konec 14. stoletja, vendar je bila kratkotrajna, ker je bila razstavljena \xc5\xbee v za\xc4\x8detku 15. stoletja med vladavino Aleksandra I. Moldavskega. Trdnjava \xc8\x98cheia je bila tudi del utrdbenega sistema, zgrajenega v Moldaviji konec 14. stoletja.\n_START_SECTION_\nMuzeji\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi muzej v Suceavi je bil odprt leta 1900 na pobudo nekaterih lokalnih intelektualcev. V za\xc4\x8detku je bilo v njem le nekaj zbirk, ki so bile pridobljene po raziskavah in izkopavanjih srednjeve\xc5\xa1ke utrdbe. Muzej se je s\xc4\x8dasoma raz\xc5\xa1iril in razvijal in postal pomembna kulturna ustanova, danes Bukovinski muzej (Muzeul Bucovinei). Ima ve\xc4\x8d oddelkov in upravlja srednjeve\xc5\xa1ko utrdbo, trdnjavo \xc8\x98cheia in kne\xc5\xbeji dvor, lokalne muzeje (Muzejsko bukovinsko vas, zgodovinski muzej, muzej etnografije in naravoslovnih znanosti), spominske hi\xc5\xa1e Simiona Floree Mariana v Suceavi, Nicolaeja Labi\xc8\x99a v M\xc4\x83lini, Eusebia Camilarja v Ude\xc8\x99ti in Cipriana Porumbesca v Stupci in dve tradicionalni hi\xc5\xa1i v Solci in Bilci._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i oddelek muzeja je zgodovinski muzej, ki je bil hrbtenica za oblikovanje muzeja okraja Suceava. Ta muzej predstavlja lokalno zgodovino Suceave in Moldavije v povezavi z romunsko zgodovino. Razstave zgodovinskega muzeja in pisarne Bukovinskega muzeja so v zgodovinski zgradbi v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Stavba, ki je bila v medvojnem obdobju prefektura okro\xc5\xbeja Suceava, je bila zgrajena med letoma 1902 in 1903. Od leta 1968 je v njej zgodovinski muzej. Leta 2014 se je za\xc4\x8del uresni\xc4\x8devati obse\xc5\xbeen program modernizacije, obnove in \xc5\xa1iritve._NEWLINE_V zgodovinskem muzeju je rekonstrukcija prizora iz nekdanje utrdbe. Na prizori\xc5\xa1\xc4\x8du so predstavljeni nekateri pomembni ljudje iz zgodovine Moldavije, izdelani iz steklenih vlaken: \xc5\xa0tefan Veliki (vladar Moldavije), Maria Voichi\xc8\x9ba (njegova tretja \xc5\xbeena), Bogdan III. Enooki (njegov sin in prestolonaslednik), uradniki tistega \xc4\x8dasa. Rekonstrukcija temelji na srednjeve\xc5\xa1kih dokumentih, freskah in arheolo\xc5\xa1kih raziskavah._NEWLINE_Muzejska bukovinska vas (Muzeul Satului Bucovinean) je muzej na prostem, ki poudarja tradicionalno kulturno in arhitekturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino Bukovine. Je v vzhodnem delu Suceave v bli\xc5\xbeini utrdbe. Ustanovljen je bil v sedemdesetih letih, raz\xc5\xa1irili pa so ga po letu 1990. Muzej je zasnovan kot tradicionalna vas v Bukovini s hi\xc5\xa1ami in razli\xc4\x8dnimi objekti z etnografskih obmo\xc4\x8dij R\xc4\x83d\xc4\x83u\xc8\x9bi, Humor, C\xc3\xa2mpulung Moldovenesc, Dorna in F\xc4\x83lticeni, kot so tudi vodni mlin in tradicionalna kova\xc5\xa1ka delavnica iz M\xc4\x83n\xc4\x83stiree v Humoruluiu, lon\xc4\x8darska delavnica iz Marginee in ene od mnogih starih lesenih cerkva iz severa Moldavije: cerkev Marijinega vnebovzetja, romunska pravoslavna lesena cerkev, zgrajena leta 1783 v Vami, vasi v okro\xc5\xbeju Suceava. Zvonik je tudi lesen iz leta 1787. Cerkev in zvonik sta bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 2001 in sta del muzeja._NEWLINE_Poleg muzeja na prostem je \xc5\xa1e en muzej, ki predstavlja tradicionalno \xc5\xbeivljenje v tem delu Romunije, etnografski muzej. Odprt je bil leta 1968 in vklju\xc4\x8duje stare zbirke in eksponate, ki so v srednjeve\xc5\xa1ki gostilni iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da Suceave, znane kot Kne\xc5\xbeje preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de v Suceavi (Hanul Domnesc din Suceava). Izhaja iz konca 16. stoletja in za\xc4\x8detka 17. stoletja. Zgrajena je bila iz kamna in ima dve nadstropji in klet. Med avstrijsko vlado (1775\xe2\x80\x931918) je bila gostilna lovska ko\xc4\x8da za cesarsko dru\xc5\xbeino. Od leta 1968 je v njej etnografski muzej. Je najstarej\xc5\xa1a civilna stavba v Suceavi, ki je \xc4\x8das ni resno prizadel in je ohranila svojo prvotno arhitekturo._NEWLINE_Muzej naravoslovnih znanosti je bil ustanovljen leta 1976/77 in je najnovej\xc5\xa1i muzej v Suceavi. Prikazuje rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo okolice. Redki eksponati in zbirke so v stari zgradbi, ki je v osrednjem parku mesta in je bila zgrajena med letoma 1811 in 1814. V preteklosti je bila \xc5\xa1ola za de\xc4\x8dke._NEWLINE_Poleg vseh teh muzejev je tudi ve\xc4\x8d spominskih hi\xc5\xa1 nekaterih pisateljev in umetnikov, rojenih na tem obmo\xc4\x8dju. Spominska hi\xc5\xa1a Simiona Floree Mariana (Casa memorial\xc4\x83 Simion Florea Marian) je edina v Suceavi, druge pa so v okolici. Spominska hi\xc5\xa1a je muzej. Odprt je bil leta 1974 v domu, v katerem je \xc5\xbeivel romunski duhovnik in pisatelj Simion Florea Marian od 1884 do 1907, ko je umrl. V muzeju je zbirka z ve\xc4\x8d kot 10.000 knjigami, ve\xc4\x8d kot 450 zbirkami revij in \xc4\x8dasopisov, od katerih je 150 iz Bukovine, rokopisi, pisma, kulturnozgodovinski dokumenti, stare fotografije. Pred spominsko hi\xc5\xa1o je majhen park s kipom, posve\xc4\x8denim pisatelju.\n_START_SECTION_\nPravoslavne cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nEna najpomembnej\xc5\xa1ih kulturnih znamenitosti v Suceavi je samostan svetega Janeza, novega mu\xc4\x8denika z veli\xc4\x8dastno cerkevijo svetega Jurija, zgrajeno med letoma 1514 in 1522. Gradnja se je za\xc4\x8dela med vladavino moldavskega vojvode Bogdana III. Enookega za bli\xc5\xbenjo cerkvijo Mir\xc4\x83u\xc8\x9bi (zdaj metropolitanska stolnica Moldavije), ki je bila uni\xc4\x8dena leta 1513. Gradnjo je dopolnil \xc5\xa0tefan IV. (znan tudi kot \xc5\x9etef\xc4\x83ni\xc8\x9b\xc4\x83). Samostanska cerkev je bila metropolitanska stolnica Moldavije do leta 1677. Na zunanji strani so freske, zna\xc4\x8dilne za regijo. Je ena od osmih cerkev, ki so na Unescovem seznamu kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Od leta 1991 je cerkev svetega Janeza stolnica nad\xc5\xa1kofije Suceava in R\xc4\x83d\xc4\x83u\xc8\x9bi. Sveti Janez, novi mu\xc4\x8denik [13] je bil moldavski menih, ki je pridigal med tur\xc5\xa1ko zasedbo in je nato umrl v kraju Cetatea Alb\xc4\x83, dana\xc5\xa1njem Bilhorodu - Dnistrovskem v Ukrajini. Aleksander I. Moldavski je leta 1402 prinesel svoje relikvije v Suceavo._NEWLINE_Cerkev Mir\xc4\x83u\xc8\x9bi, posve\xc4\x8dena svetemu Juriju, je najstarej\xc5\xa1a verska stavba v Suceavi, ki jo je v poznem 14. stoletju ustanovil moldavski knez Petru II. v istem obdobju z utrdbo, ko je preselil prestolnico iz Sireta v Suceavo. Mir\xc4\x83u\xc8\x9bi je bila metropolitanska stolnica Moldavije med letoma 1402 in 1522, ko je bila kon\xc4\x8dana cerkev svetega Janeza, novega mu\xc4\x8denika. Leta 1402 so bile v cerkev iz kraja Cetatea Alb\xc4\x83 prenesene relikvije svetega Janeza, nato pa so jih leta 1589 spet prenesli v bli\xc5\xbenjo samostansko cerkev vojvode Petra Lama. Ime Mir\xc4\x83u\xc8\x9b je povezano s tem, da je bila to cerkev kronanj v Moldaviji do leta 1522. \xc5\xa0tefan Veliki je bil tukaj okronan leta 1457. Po razpadu cerkve je bila v za\xc4\x8detku 17. stoletja obnovljena, nato pa v 18. stoletju opu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_Cerkev svetega Dimitrija je ustanovil Peter IV. Rare\xc8\x99, vladar Moldavije (1527\xe2\x80\x931538, 1541\xe2\x80\x931546) in sin \xc5\xa0tefana Velikega. Zgrajena je bil leta 1534/35 z zvonikom, ki ga je 1560/61 dodal Alexandru L\xc4\x83pu\xc8\x99neanu. Zvonik je visok 40 metrov in je najvi\xc5\xa1ji zvonik v Suceavi. Na zunanji strani je bila poslikana s freskami, ki so \xc5\xa1e vedno vidne na eni stranski steni. Freske so bile nedavno obnovljene. Cerkev svetega Dimitrija je v bli\xc5\xbeini ru\xc5\xa1evin nekdanjega kne\xc5\xbejega dvora v Suceavi._NEWLINE_Poleg tega je v bli\xc5\xbeini teh ru\xc5\xa1evin \xc5\xa1e ena stara cerkev. Cerkev svetega Janeza Krstnika (tudi Coconilor ali Domni\xc8\x9belor). Leta 1643 jo je ustanovil Vasile Lupu, vojvoda Moldavije, ki je vladal med letoma 1632 in 1653. Nima zunanjih fresk, zvonik, ki ima streho, povezano s streho nad cerkvijo, je nizek. Na za\xc4\x8detku je bila cerkev kapela za kne\xc5\xbeji dvor._NEWLINE_Cerkev Jezusovega vstajenja (stoji v bli\xc5\xbeini svetega Janeza, novega mu\xc4\x8denika) je iz leta 1551, ustanovila pa jo je Elena Rare\xc8\x99, \xc5\xbeena vojvode Petra IV. Rare\xc8\x99a. Cerkev nima nobenega stolpa, arhitektura pa ka\xc5\xbee mestni slog srednjega veka. Namesto zvonika ima posebno strukturo z zvonovi, arhitekturno obliko, ki se \xc5\xa1e posebej uporablja v ruski arhitekturi 14.\xe2\x80\x9317. stoletja. Med habsbur\xc5\xa1ko zasedbo je bila v njej lokalna rimoskokatoli\xc5\xa1ka skupnost, nato pa gr\xc5\xa1ka katoli\xc5\xa1ka skupnost, vse do leta 1936 (Znana je tudi kot cerkev Vaskresenja ali Cerkev Elena Doamna.)._NEWLINE_Cerkev svetega Nikolaja (Pr\xc4\x83jescu) je \xc5\xa1e ena verska stavba v Suceavi, ki ima srednjeve\xc5\xa1ki moldavski arhitekturni slog. Sedanjo cerkev je leta 1611 ponovno zgradil zakladnik Nicoar\xc4\x83 Pr\xc4\x83jescu med vlado Constantina Movile (1607\xe2\x80\x931611), ki je bila v svoji zgodovini nekropola za lokalne bojarje. Med mestnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem in sosesko I\xc8\x9bcani na pobo\xc4\x8djih, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo v dolino reke Suceava, je bila v prvi polovici 17. stoletja (1639) ustanovljena cerkev Marijinega vnebovzetja, druga stara romunska pravoslavna cerkev. Stoji tam, kjer \xc5\xbee bil samostan I\xc8\x9bcani, ki je deloval do konca 18. stoletja. Danes je \xc5\xbeupnijska cerkev in ima zvonove, podobno kot cerkev Marijinega vstajenja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta._NEWLINE_V naselju Burdujeni, 4 km severovzhodno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta, je Teodorjev samostan, ki ga je leta 1597 ustanovil lokalni bojar Teodor Movil\xc4\x83, starej\xc5\xa1i brat Ieremije Movile, vladarja Moldavije (1595\xe2\x80\x931600, 1600\xe2\x80\x931606). Ob njem je bila ustanovljena in razvita vasica Burdujeni (zdaj okro\xc5\xbeje Suceava). Skupina zgradb vklju\xc4\x8duje cerkev Marijinega vstajenja, zvonik, bivalne prostore za nune in okoli\xc5\xa1ko obzidje. Le 1 km severno od tega samostana, v starem okro\xc5\xbeju Burdujeni, je cerkev svete Trojice, ki jo je leta 1851 ustanovil arhimandrit Filaret Scriban._NEWLINE_Cerkev svetega Kri\xc5\xbea v vasi P\xc4\x83tr\xc4\x83u\xc8\x9bi (nekaj kilometrov severozahodno od I\xc8\x9bcana) je leta 1487 ustanovil \xc5\xa0tefan Veliki in je ena od moldavskih cerkev na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ke rimskokatoli\xc5\xa1ke in evangeli\xc4\x8danske cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nV pozni moderni dobi do sredine 20. stoletja je v Suceavi \xc5\xbeivela precej\xc5\xa1nja nem\xc5\xa1ka skupnost katoli\xc5\xa1ke in protestanske vere glede na raznovrstno geografsko ozadje. Ve\xc4\x8d verskih objektov je \xc5\xa1e danes mogo\xc4\x8de najti v mestu in v soseski I\xc8\x9bcani.\n_START_SECTION_\nArmenske pravoslavne cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nSuceava je imela pomembno armensko skupnost, kar je \xc5\xa1e danes vidno po \xc5\xa1tevilnih verskih stavbah. Najlep\xc5\xa1i je samostan Zamca, utrjen kompleks zgradb, ki stoji na planoti v zahodnem delu sodobnega mesta. Zgrajen je bil med letoma 1551 in 1606, njegova cerkev pa je posve\xc4\x8dena svetemu Aksentiju. Poleg cerkve je ve\xc4\x8d stavb iz kamna in obrambno obzidje, ki obdaja celoten srednjeve\xc5\xa1ki kompleks._NEWLINE_Med samostanom Zamca in mestnim sredi\xc5\xa1\xc4\x8dem sta \xc5\xa1e dve armenski pravoslavni cerkvi. Cerkev svetega Simona (znana tudi kot cerkev Rde\xc4\x8dega stolpa zaradi svojega zvonika) je bila ustanovljena leta 1513. Zvonik je bil zgrajen leta 1551. Cerkev ima v bli\xc5\xbeini staro armensko pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de in kapelico, ki je bila zgrajena leta 1902 (kapela Pruncul). Cerkev svetega Kri\xc5\xbea je bila ustanovljena leta 1521 in je bila v svoji zgodovini ve\xc4\x8dkrat obnovljena. Armensko \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de je v bli\xc5\xbeini cerkve skupaj s starimi nagrobnimi kamni._NEWLINE_Hagigadarski samostan je \xc5\xa1e en srednjeve\xc5\xa1ki kompleks, ki so ga zgradili lokalni Armenci. Ustanovljen je bil leta 1512/13 in je na jugozahodni bli\xc5\xbeini mesta v dolini.\n_START_SECTION_\nSpomeniki\n_START_PARAGRAPH_\nV bli\xc5\xbeini trdnjave v parku \xc5\x9eipote-Cetate je konjeni\xc5\xa1ki kip \xc5\xa0tefana Velikega, ki ga je zasnoval in izdelal lokalni kipar Iftimie B\xc3\xa2rleanu leta 1977. Spomenik je visok 23 metrov in je najvi\xc5\xa1ji konjeni\xc5\xa1ki kip v Romuniji. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je tudi kip, posve\xc4\x8den Petru Mu\xc8\x99atu, princu Moldavije med letoma 1375 in 1391."