b'\n_START_ARTICLE_\nVera Cooper Rubin\n_START_SECTION_\nOzadje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nVera Rubin se je rodila v Filadelfiji in \xc5\xbeivela v Washingtonu od svojega desetega leta dalje. V Washingtonu se je tudi za\xc4\x8dela zanimati za astronomijo.  O\xc4\x8de Vere Rubin, Philip Cooper, je bil elektri\xc4\x8dni in\xc5\xbeenir, rojen v Vilniusu, Litva, kot Pesah Kob\xc4\x8devski. Njena mati, Rose Applebaum, po rodu iz Besarabije, je delala za Bell Telephone, kjer je obra\xc4\x8dunavala kilometrino za telefonske linije. Rubinova ima starej\xc5\xa1o sestro po imenu Ruth Cooper Burg, ki je administrativna sodnica Obrambnem minstrstvu ZDA. Rubin je dobila diplomo BA na Kolid\xc5\xbeu Vassar in se nato brez uspeha, ker \xc5\xbeenske do leta 1975 niso bile sprejete v smer astronomija, sku\xc5\xa1ala vpisati na Princeton. _NEWLINE_Vpisala se je zato na Cornell, kjer je \xc5\xa1tudirala fiziko, ki so ji predavali Philip Morrison, Richard Phillips Feynman in Hans Albrecht Bethe. Med \xc5\xa1tudijem, ki ga je kon\xc4\x8dala leta 1951, je dokazala eno od prvih odstopanj od t. i. Hubblovega toka v gibanju galaksij. Na osnovi opazovanj je pri\xc5\xa1la do zaklju\xc4\x8dka, da se galaksije ne samo oddaljujejo, kot je tedaj predlagala teorija prapoka, temve\xc4\x8d da se tudi vrtijo okrog neznanih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d. Predstavitev teh zamisli ni bila dobro sprejeta. Doktorsko delo je Rubinova opravila na Univerzi Georgetown, mentor pa ji je bil George Gamow. V svoji doktorski tezi konec 1954 je dokazala, da galaksije niso naklju\xc4\x8dno porazdeljene po vesolju, temve\xc4\x8d da tvorijo jate, zaklju\xc4\x8dek, ki so ga za\xc4\x8deli resno jemati \xc5\xa1ele dve desetletji kasneje. _NEWLINE_Po doktoratu leta 1954 je Rubinova ostala na fakulteti \xc5\xa1e enajst let, \xc4\x8das za znanost je delila z vzgojo svojih otrok. Zapustila je nato Georgetown in se zaposlila na Oddelku za zemeljski magnetizem (Department of Terrestrial Magnetism - DTM), kjer je spoznala svojega dolgoletnega prijatelja Kenta Forda. Pet let po njenem prihodu v DTM sta skupaj za\xc4\x8dela preu\xc4\x8devati vrtenje sosednjih galaksij, v prvi vrsti Andromedine galaksije. Njena odkritja na podro\xc4\x8dju astronomije so do\xc5\xbeivela \xc5\xa1tevilne pohvale in tudi ve\xc4\x8d nagrad, med drugim zlato medaljo londonske Kraljeve astronomske dru\xc5\xbebe; po Caroline Herschel je tako bila druga \xc5\xbeenska, ki je dobila to nagrado.   _NEWLINE_Poleg svojih astronomskih dose\xc5\xbekov je Vera Rubin bila tudi dru\xc5\xbebeno dejavna in brez dlake na jeziku, kadar se je \xc5\xa1lo za podporo \xc5\xbeenskam, ki so se odlo\xc4\x8dile za znanstveni poklic. Rubinova je bila prva \xc5\xbeenska s pravico uporabljati palomarski daljnogled v San Diegu; utrla je tako pot enakosti v tem drobnem observatoriju. Kasneje jo je Akademija znanosti ZDA (NAS) kot dotlej drugo \xc5\xbeensko sprejela med svoje \xc4\x8dlane. Rubinova je dejavno opozarjala na razlikovanja zaradi spola v delu recenzentov. Skupaj z Margaret Burbidge se je zavzemala za nadaljnje vklju\xc4\x8devanje \xc5\xbeensk v zdru\xc5\xbeenja, kot je Akademija znanosti ZDA.\n_START_SECTION_\nZnanstveno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo maturi je Rubinova u\xc4\x8dila na kolegiju okraja Montgomery Maryland  in kot asistentka na univerzi Georgetown, kjer je 1962 dobila mesto docenta. Leta 1965 je tudi postala prva \xc5\xbeenska z dovoljenjem, uporabljati instrumente Observatorija Palomar. Pred tem \xc5\xbeenske niso imele dovoljenja za delo z njimi. Leta 1965 je dobila mesto na Oddelku za Zemljino magnetno polje, Na Zavodu Carnegie v Washingtonu  kjer odtlej deluje kot astronom. Rubinova je trenutno starej\xc5\xa1a sodelavka DTM, njeno delovno obmo\xc4\x8dje so \xc2\xbbGalakti\xc4\x8dna in izvengalakti\xc4\x8dna dinamika;. struktura in dinamika vesolja pri velikih dimenzijah\xc2\xab Od leta 1978 je raziskala in analizirala ve\xc4\x8d kot 200 galaksij.\n_START_SECTION_\nProblem vrtenja galaksij in temna snov\n_START_PARAGRAPH_\nRubinova je za\xc4\x8dela s temo, ki je bila blizu njenim dotlej spornim tezam o jatah galaksij; s Kentom Fordom, ki je bil odgovoren za razvoj in\xc5\xa1trumentov, je opravila na stotine opazovanj. Rubin-Fordov pojav nosi njuno ime in je bil od vsega za\xc4\x8detka predmet vro\xc4\x8dih razprav. Opisuje gibanje krajevne Galaksije glede na vzorec galaksij Krajevne skupine in pri tem ugotavlja, da se to gibanje razlikuje od gibanja krajevne Galaksije glede na kozmi\xc4\x8dno mikrovalovno ozadje._NEWLINE_Da se izogne polemikam, se je Rubinova odlo\xc4\x8dila svoje podro\xc4\x8dje raziskav preseliti na za prou\xc4\x8devanje rotacijskih krivulj galaksij, za za\xc4\x8detek Andromedine galaksije. Na podro\xc4\x8dju hitrosti vrtenj galaksij je opravila pionirsko delo. Med preu\xc4\x8devanjem rotacijskih krivulj galaksij je odkrila razliko med napovedano in dejansko hitrostjo vrtenja galaksij. Galaksije se vrtijo tako hitro, da bi jih moralo raznesti, saj te\xc5\xbenost zvezd v njih ne zadostuje za to, da jih obdr\xc5\xbei skupaj. Ker pa galaksije ne letijo narazen, jih mora v ob\xc4\x8dutni meri dr\xc5\xbeati skupaj dele\xc5\xbe mase, ki je nevidna. Ta pojav je postal znan kot problem vrtenja galaksij. Po njenih izra\xc4\x8dunih morajo galaksije vsebovati vsaj desetkrat ve\xc4\x8d temne mase, kot jo je mogo\xc4\x8de pripisati vidnim zvezdam. Ti prvi zanesljivi rezultati ka\xc5\xbeejo, da bodisi newtonska te\xc5\xbenost ne velja na splo\xc5\xa1no, bodisi 50\xc2\xa0% in ve\xc4\x8d mase galaksij obstaja kot temen halo okoli njih. \xc4\x8ceprav so dognanja Rubinove ob za\xc4\x8detku naletela na dvom, so v naslednjih desetletjih opravljene meritve njene rezultate potrdile. Razmi\xc5\xa1ljanja o vzrokih za vrtenja galaksij so pripeljala do teorije temne snovi.\n_START_SECTION_\nTemna snov\n_START_PARAGRAPH_\nV sedemdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja je Rubinova odkrila do tedaj najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i dokaz za obstoj temne snovi. Narava temne snovi sicer \xc5\xa1e ni znana, vendar pa je njen obstoj klju\xc4\x8dnega pomena za razumevanje prihodnosti vesolja. _NEWLINE_Obstoj temne snovi lahko pojasni ve\xc4\x8d neodvisnih dejstev o vesolju: pojasni lahko rotacijske krivulje galaksij, gibanja galaksij v jatah galaksij, pojave zaradi gravitacijskega le\xc4\x8denja in porazdelitev mase v sistemih, kot je\xc2\xa0\xc2\xbbBullet Cluster\xc2\xab. Alternativni modeli MOND (Modificirana Newtonska dinamika) za rotacijske modele galaksij so izklju\xc4\x8deni. Rubinova je glede tega rezultata izrazila razo\xc4\x8daranje: \xc2\xbbMeni bi bilo bolj po srcu, \xc4\x8de bi bilo treba popraviti Newtonove zakone, kadar gre za gravitacijske interakcije pri velikih razdaljah, namesto da vesolje polnimo z novo vrsto podjedrskega delca.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nOsebno\n_START_PARAGRAPH_\nRubin je od leta 1948 poro\xc4\x8dena z Robertom Rubinom, ki ga je spoznala na Cornellu, kjer je diplomiral iz fizikalne kemije. Vsi \xc5\xa1tirje od njenih otrok so doktorji naravoslovnih in matemati\xc4\x8dnih znanosti: David (1950), doktorat iz geologije, US Geological Survey; Judith Young (1952), doktorat iz podro\xc4\x8dja fizike kozmi\xc4\x8dnih sevanj, astronomka na univerzi v Massachusettsu; Karl (1956), doktorat iz matematike, matematik na kalifornijski univerzi Irvine; in Allan (1960), doktorat iz geologije, geolog na univerzi Princeton._NEWLINE_Njen lastni boj za to, da se uveljavi v astronomiji, je vzrok za to, da podpira mlada dekleta, ki so se odlo\xc4\x8dila izpolniti svoje sanje in se posvetiti raziskovanju vesolja. Omalo\xc5\xbeujo\xc4\x8de mnenje ob njeni izbiri \xc5\xa1tudija ji je bil stalen izziv, vendar pa je vztrajala; o\xc4\x8de, kasneje pa mo\xc5\xbe in dru\xc5\xbeina, so ji bili pri tem v podporo. Rubinova je bila sila za zaslu\xc5\xbenej\xc5\xa1e mesto \xc5\xbeensk ne samo v astronomiji, temve\xc4\x8d na splo\xc5\xa1no v znanosti. Zavzemala se je za pove\xc4\x8dan dele\xc5\xbe \xc5\xbeensk v Akademiji znanosti ZDA (NAS), v redakcijskih odborih in drugih znanstvenih institucijah. Pravi, da se je borila z NAS, in da je \xc5\xa1e vedno nezadovoljna s \xc5\xa1tevilom \xc5\xbeensk, ki se vsako leto izvolijo. Pravi, da gre pri tem za najbolj \xc5\xbealosten del njenega \xc5\xbeivljenja: \xc2\xbbpred tridesetimi leti sem mislila, da je vse mogo\xc4\x8de.\xc2\xab _NEWLINE_Glede svoje zapu\xc5\xa1\xc4\x8dine meni Rubinova: \xc2\xbbSlava je minljiva, moje \xc5\xa1tevilke mi pomenijo ve\xc4\x8d kot pa moje ime. Najve\xc4\x8dji kompliment mi bo, \xc4\x8de bodo \xc4\x8dez leta moji rezultati \xc5\xa1e vedno uporabni za astronome.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nVerski vidiki\n_START_PARAGRAPH_\nRubinova kot verna Judinja ne vidi spora med znanostjo in vero. V enem od intervjuvov je dejala: \xc2\xbbv mojem \xc5\xbeivljenju sta znanost in vera lo\xc4\x8deni. Sem Judinja, tako da mi je vera neke vrste moralni kodeks in neke vrste zgodovine. Posku\xc5\xa1am opravljati svojo znanost na moralen na\xc4\x8din in mislim, da je v najbolj\xc5\xa1em primeru znanost treba jemati kot nekaj, kar nam pomaga razumeti na\xc5\xa1o vlogo v vesolju."'