b'\n_START_ARTICLE_\nMarlene Dietrich\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarlene Dietrich se je rodila v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini v Sch\xc3\xb6nebergu, berlinskem okoli\xc5\xa1u. Bila je mlaj\xc5\xa1a od dveh otrok. Njen o\xc4\x8de je bil policijski poro\xc4\x8dnik in je umrl leta 1907. Njena mama je izhajala iz znane dru\xc5\xbeine, ki se je ukvarjala z izdelovanjem ur. Po smrti svojega mo\xc5\xbea, se je mama znova poro\xc4\x8dila in sicer z mo\xc5\xbeevim prijateljem Eduardom von Loschem, ki pa je \xc5\xbee leta 1916 umrl za posledicami po\xc5\xa1kodb iz prve svetovne vojne._NEWLINE_V \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja je Marlene odkrila ljubezen do glasbe, \xc5\xa1e posebej do igranja violine. \xc5\xbdelela je postati profesionalna violinistka, a so se ji sanje sesule, ko si je po\xc5\xa1kodovala zapestje. Tako je odkrila \xc4\x8dar gledali\xc5\xa1\xc4\x8da in kasneje filma, ki je bil takrat \xc5\xa1e v povojih.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki kariere\n_START_PARAGRAPH_\nV njenih biografijah je pogosto omenjeno, da je bila u\xc4\x8denka znanega Maxa Reinhardta, a se je izkazalo, da je bil ta podatek le eden izmed mitov, s katerimi se je rada obkro\xc5\xbeala in si \xc5\xa1irila sloves. V resnici nikoli ni uspe\xc5\xa1no opravila avdicije pri njem._NEWLINE_Kljub temu pa ni izgubila volje in je \xc5\xa1e naprej posku\xc5\xa1ala z avdicijami. Nastopila je v mnogih zgodnjih filmih, ki pa se niso ohranili. Pri snemanju enega izmed njih je spoznala svojega bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea in najbolj\xc5\xa1ega prijatelja Rudolfa Sieberja, s katerim se je poro\xc4\x8dila 17. maja 1924. 13. decembra 1924 se jima je rodil edini otrok Maria Elisabeth Sieber (bolj znana kot Maria Riva). Dietrich je bila biseksualka in je bila del berlinske lezbi\xc4\x8dne scene v dvajsetih._NEWLINE_Leta 1929 je imela sre\xc4\x8do in je bila povabljena na avdicijo za film Der Blaue Angel, za vlogo brezsr\xc4\x8dne pevke v kabareju. Re\xc5\xbeiserja Josefa von Sternberga je tako o\xc4\x8darala s svojim lahkotnim pristopom k stvari, da se je takoj odlo\xc4\x8dil zanjo. Njuno sodelovanje s tem filmom pa je bil \xc5\xa1ele za\xc4\x8detek. Der Blaue Angel je bil tako uspe\xc5\xa1en, da se je Dietrichova odlo\xc4\x8dila odpotovati v ZDA, kjer naj bi posku\xc5\xa1ala posneti \xc5\xa1e ve\xc4\x8d filmov z von Sternbergom. Sledili so filmi Morocco, Dishonored, Shanghai Express, Blonde Venus, The Scarlet Empress in The Devil is a Woman. Zavoljo nove slave se je odlo\xc4\x8dila, da radikalno spremeni svoj videz in postane bolj\xc2\xa0\xc2\xbbhollywoodska\xc2\xab: izgubila je mnogo kilogramov in pravijo, da si je dala izpuliti nekatere zobe, da bi li\xc4\x8dnici pri\xc5\xa1li bolj do izraza. Von Sternberg pa ji je pomagal pri \xc5\xa1olanju angle\xc5\xa1\xc4\x8dine. Njuno sodelovanje je dalo produkt - idealno vizijo Marlene Dietrich, nem\xc5\xa1ke dive.\n_START_SECTION_\nLeta slave\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cez leta se je njuno profesionalno sodelovanje prekinilo in Dietrichova se je obrnila na druge re\xc5\xbeiserje, recimo na manj znanega Georgea Marshalla, s katerim je posnela Destry Rides Again in Rayja Enrighta, s katerim je posnela The Spoilers. Ponovno pa je njena zvezda zasijala, ko je snemala z Billyjem Wilderjem, Alfredom Hitchcockom in Orsonom Wellesom. To so bili filmi, ki so \xc5\xa1e dodatno utrdili njeno podobo (A Foreign Affair, Witness for the Prosecution, Touch of Evil, Judgment at Nuremberg, Stage Fright).\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje in druga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dno je bila Dietrichova izredno anti-nacisti\xc4\x8dno in anti-semitisti\xc4\x8dno usmerjena, zaradi \xc4\x8desar se je leta 1937 odpovedala nem\xc5\xa1kemu dr\xc5\xbeavljanstvu in prevzela ameri\xc5\xa1ko. Med drugo svetovno vojno je nato potovala od opori\xc5\xa1\xc4\x8da do opori\xc5\xa1\xc4\x8da in posku\xc5\xa1ala zabavati ameri\xc5\xa1ke vojake, da bi vsaj za nekaj \xc4\x8dasa pozabili na vsakodnevne te\xc5\xbeave._NEWLINE_Leta 1944 je Office of Strategic Services (OSS) za\xc4\x8del z glasbeno-propagandnim projektom Musak, h kateremu so povabili tudi Marlene Dietrich. Takrat je Marlene posnela nekaj pesmi v nem\xc5\xa1kem jeziku, ki naj bi spodkopavale moralo nem\xc5\xa1kih vojakov na fronti. V sklopu projekta je nastala tudi legendarna pesem Lili Marleen, ki je kmalu posatala uspe\xc5\xa1nica pri vojakih na obeh straneh. \xc5\xa0ef OSS, William Joseph Donovan, je Dietrichovi takrat napisal pismo v katerem je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbOsebno sem Vam globoko hvale\xc5\xbeen za va\xc5\xa1o dobroto in va\xc5\xa1 prispevek pri snemanju.\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZaton kariere\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je imela \xc5\xbee precej te\xc5\xbeav z zdravjem, a je kljub temu sprejela \xc5\xa1e nekaj filmskih vlog, sicer pa se je za\xc4\x8dela bolj ukvarjati z nastopanjem v hotelih, recimo v Las Vegasu.\n_START_SECTION_\nZadnja leta\n_START_PARAGRAPH_\n29. septembra 1975 je med nastopom v Sydneyju padla z odra in si zlomila stegnenico, zaradi \xc4\x8desar je morala kon\xc4\x8dati svojo kariero. Leto kasneje, 24. junija 1976, je za posledicami raka umrl njen mo\xc5\xbe Rudolf Sieber._NEWLINE_Leta 1979 je izdala avtobiografijo z naslovom Nehmt nur mein Leben (Vzemite mi le \xc5\xbeivljenje)._NEWLINE_Zadnja leta je pre\xc5\xbeivela v svojem stanovanju v Parizu, odvisna od alkohola in protibole\xc4\x8dinskih tablet. Umrla je 6. maja 1992 zaradi odpovedi ledvic, stara devetdeset let. Pokopana je v Nem\xc4\x8diji, na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du St\xc3\xa4dtischer Friedhof III, v bli\xc5\xbeini svoje mame, ki je umrla kmalu po drugi svetovni vojni.'