b'\n_START_ARTICLE_\nUmetna inteligenca na trgu dela\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olski sistem\n_START_PARAGRAPH_\nV prvi meri se bo moral \xc5\xa1olski sistem prilagoditi spremenjenemu prostoru dela. Potrebno bo izbolj\xc5\xa1ati sposobnosti na podro\xc4\x8dju znanosti, matematike, in\xc5\xbeeniringa in tehnologije (STEM). Deborah Sherry generalna mened\xc5\xbeerka GE Digital, poudarja pomanjkanje digitalnih spretnosti pri ve\xc4\x8dini evropskih \xc5\xa1tudentov. Prav tako bo nov poudarek na ustvarjalnosti ter kriti\xc4\x8dnem in sistemati\xc4\x8dnem mi\xc5\xa1ljenju. Ker so delovna mesta podvr\xc5\xbeena hitrim spremembam bo pomemben tudi razvoj fleksibilnosti in odpornosti.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nDelavci bodo na delovnih mestih vsakodnevno delali s stroji. Osredoto\xc4\x8diti se bodo morali predvsem na ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jih morajo stroji \xc5\xa1ele osvojiti. To bo naredilo delo kompleksnej\xc5\xa1e, te\xc5\xbeje za organizirati, mened\xc5\xbeerji pa bodo morali ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa posvetiti usposabljanju. Odgovornost za razvoj kadra, s tem pa ohranjanje stabilnih razmer na trgu dela je tudi na delodajalcih, ne zgolj na \xc5\xa1olstvu. Ti bodo morali izobra\xc5\xbeevati in prekvalificirati svoj kader, \xc4\x8de se bo za to pokazala potreba._NEWLINE_Pri izbiri programa izobra\xc5\xbeevanja in karierne poti, bodo delavci morali biti pozorni na trg dela. Ve\xc4\x8d povpra\xc5\xa1evanja bo po visoko usposobljenih. Na srednje usposobljene delavce bo avtomatizacija vplivala v najve\xc4\x8dji meri, kar zanje pomeni nujno prekvalifikacijo. Obstaja veliko tveganje za tiste z omejenim znanjem ter delavce, ki opravljajo rutinska dela v dobro strukturiranih okoljih, saj so najla\xc5\xbeje nadomestljivi s stroji.\n_START_SECTION_\nVpliv na zaposlenost in gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nAvtomatizacija bo povzro\xc4\x8dila veliko razporeditev dela in lahko pove\xc4\x8da prepad med visoko in nizko usposobljenimi delavci, saj bo na njihovih delovnih mestih najve\xc4\x8d avtomatizacije. Vendar pregled societalnih zgodovinski strukturnih premikov poka\xc5\xbee, da nekaj slu\xc5\xbeb vedno izgine, vendar jih nadomestijo druge slu\xc5\xbebe in na\xc4\x8dini dela. Kljub temu naj bi avtomatizacija povi\xc5\xa1ala globalno produktivnost in BDP_NEWLINE_Prihod umetne inteligence na trg dela je ovit v strah pred mno\xc5\xbei\xc4\x8dno nezaposlenostjo. Vendar bo v realnosti svet potreboval vso razpolo\xc5\xbeljivo delovno silo za premagovanje demografskega trenda staranja prebivalstva. \xc4\x8ce povzamemo, prese\xc5\xbeek \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke delovne sile je veliko manj verjeten, kot njeno pomanjkanje, v primeru, da se avtomatizacija ne raz\xc5\xa1iri. Spremenil se bo le na\xc4\x8din dela, saj bo potekalo v sodelovanju s stroji. Lemeux poudarja, da ve\xc4\x8dja produktivnost \xe2\x80\x93 torej producirati ve\xc4\x8d z manj sredstvi \xe2\x80\x93 pomeni vi\xc5\xa1ji \xc5\xbeivljenjski standard, prihodek in bogastvo.\n_START_SECTION_\nPriprava na novo dobo avtomatizacije\n_START_PARAGRAPH_\nPoslovne vodje, izdelovalci politik in delavci so soo\xc4\x8deni s precej\xc5\xa1nim izzivom \xe2\x80\x93 izkoristiti potencial avtomatizacije, kljub splo\xc5\xa1nim negotovostim glede socialne sprejemljivosti in zaposlenosti._NEWLINE_Avtomatizacija lahko izbolj\xc5\xa1a skoraj katerikoli delovni proces. Vodje morajo natan\xc4\x8dno raz\xc4\x8dleniti delovne naloge in aktivnosti organizacije, ter odkriti, katere imajo visok potencial za avtomatizacijo. \xc5\xa0ele nato lahko izkoristi prednosti, ki mu jih ponuja tehnologija. Ker lahko take spremembe izpodrinejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko delovno silo, mora najti najbolj\xc5\xa1o mo\xc5\xbenost za njeno premestitev. Pomembni bomo tudi programi usposabljanja in prekvalificiranja. _NEWLINE_Avtomatizacija bo omogo\xc4\x8dala velikim organizacijam in korporacijam vpeljati spremembe takoj, ko se bo zanje odlo\xc4\x8dila uprava. Vendar ve\xc4\x8dji obseg pomeni tudi bolj usodne posledice v primeru napake, to pa zahteva dobro kontrolo kvalitete dela._NEWLINE_Kljub temu, da bo tehnologija na eni strani omogo\xc4\x8dala rast korporacijam, pa bo na drugi strani omogo\xc4\x8dala manj\xc5\xa1im igralcem \xe2\x80\x93 posameznikom in majhnim podjetjem \xe2\x80\x93 da prevzamejo razli\xc4\x8dna projektna dela, ki so sedaj v domeni ve\xc4\x8djih podjetij. Problem imajo srednje velika podjetja, ki bodo v taki obliki gospodarstva prikraj\xc5\xa1ana._NEWLINE_Pri izdelavi politik velja nameniti pozornost predvsem temu kako omogo\xc4\x8diti hiter sprejem avtomatizacijske tehnologije z namenom izkoristiti vse prednosti ve\xc4\x8dje produktivnosti in podpori preme\xc5\xa1\xc4\x8danja potencialno velikega \xc5\xa1tevila izpodrinjenih delavcev. To preme\xc5\xa1\xc4\x8danje delovne sile bo eden izmed najpomembnej\xc5\xa1ih izzivov dru\xc5\xbebe. Naloga vlade je tu v za\xc4\x8denjanju in spodbujanju dialoga o tem, kaj mora ponujati delo in na izziv usmerjati pozornost. V sodelovanju z zasebnim sektorjem bi glede na pomanjkanje poklicev lahko izvajala nove programe izobra\xc5\xbeevanja in treningov. _NEWLINE_Eden izmed izzivov nove dobe je tudi zagotavljanje dovolj visoke pla\xc4\x8de za nove oblike zaposlitve. \xc4\x8ce bodo rezultat avtomatizacije \xc5\xa1e ve\xc4\x8dja ni\xc5\xbeanja pla\xc4\x8d, bo treba premisliti o novih re\xc5\xa1itvah, npr. kraj\xc5\xa1i delovniki, univerzalni temeljni dohodek, pogojni transferji in prilagojene socialne varnostne mre\xc5\xbee._NEWLINE_Atkinson (2015) predlaga, naj elite poskrbijo za napredek tehnologije, omejevanje priseljevanja neizobra\xc5\xbeenih delavcev ter bolj\xc5\xa1o politiko prilagajanja trga dela za delavce, ki so zaradi avtomatizacije izgubili zaposlitev.\n_START_SECTION_\nSociolo\xc5\xa1ki pogled na transformacijo\n_START_PARAGRAPH_\nSociologi trenutno zavzemajo dve analiti\xc4\x8dni perspektivi, ki preu\xc4\x8dujeta mo\xc5\xbeen vpliv prihoda umetne inteligence na trg dela in na dru\xc5\xbebo. Prva je prepri\xc4\x8dana, da je robotika in umetna inteligentnost zgolj trenutno zadnja sprememba v seriji tehnolo\xc5\xa1kih sprememb, ki so sicer pomembne, ne bodo pa transformirale trga. Lahko, da bodo povzro\xc4\x8dile visoko stopnjo nezaposlenosti, ne bodo pa povod za reorganizacijo ekonomije in dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja. Njihov najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i argument so zgodovinski periodi\xc4\x8dni cikli tehnolo\xc5\xa1kih sprememb, ki so prinesli dolo\xc4\x8dene nove oblike ekonomije in dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja, vendar spremembe niso tako velike, kot so jih pri\xc4\x8dakovali. Druga perspektiva je, da robotika in umetna inteligentnost prina\xc5\xa1ata neprimerljivo spremembo sveta. Ta se deli na optimisti\xc4\x8dno in pesimisti\xc4\x8dno \xe2\x80\x93 odvisno od sprememb, ki jih predvidevajo v ekonomiji in dru\xc5\xbebeni kohezivnosti. Najbolj mo\xc4\x8dan argument druge perspektive je v tem, da bodo med sabo povezane tehnolo\xc5\xa1ke spremembe pripeljale do to\xc4\x8dke, kjer se bo transformacija za\xc4\x8dela s pojavom nove general-purpose platforme. Najpomembnej\xc5\xa1i element te platforme je \xc5\xa1irjenje robotike in umetne inteligentnosti v vse ekonomske sektorje in razli\xc4\x8dne aspekte dru\xc5\xbebenega \xc5\xbeivljenja \xe2\x80\x93 potro\xc5\xa1nja, transport..Drugi na\xc4\x8din razumevanja te spremembe platforme je skozi idejo\xc2\xa0\xc2\xbbmre\xc5\xbee stvari\xc2\xab. Med elektronskimi in drugimi napravami ves \xc4\x8das poteka komunikacija, ki je ljudem nevidna in od njih neodvisna. To bi lahko trajno spremenilo \xc5\xbeivljenje dru\xc5\xbebe. _NEWLINE_Nobena od teh perspektiv nima popolnoma prav, saj je bilo na podro\xc4\x8dju sprememb zaradi nove tehnologije opravljenih premalo vzdol\xc5\xbenih raziskav, ki bi spremljale ve\xc4\x8dletne spremembe, da bi o tem lahko naredili dobre zaklju\xc4\x8dke.  Raziskave opravljene do sedaj, so pokazale, da na sprejem tehnologije vpliva ve\xc4\x8d dejavnikov na mikro in makro ravni (dvom v delovanje, verjetnost dobi\xc4\x8dka, politi\xc4\x8dno-ekonomski pritiski na lastnika virov..)\n_START_SECTION_\nEtika\n_START_PARAGRAPH_\nSatya Nadella za naslednji pomemben korak ozna\xc4\x8duje izdelavo eti\xc4\x8dnega in empati\xc4\x8dnega okvira za uporabo UI. Ve\xc4\x8dja podjetja in profesionalna zdru\xc5\xbeenja so \xc5\xbee izdala lastne eti\xc4\x8dne smernice, s \xc4\x8dimer so \xc5\xbeeleli pokazati, da ne potrebujejo vladne kontrole. Resni\xc4\x8dno vpra\xc5\xa1anje je ali zaupamo podjetjem, vladi, univerzam, sodi\xc5\xa1\xc4\x8dem, da bodo UI uporabljale v dobro vseh? UI lahko uporabijo za re\xc5\xa1evanje pere\xc4\x8dih socialnih problemov, lahko pa jo izrabijo za pove\xc4\x8devanje socialnih, ekonomskih, politi\xc4\x8dnih in kulturnih neenakosti, ki bo koristila zgolj pe\xc5\xa1\xc4\x8dici.\n_START_SECTION_\nPristranost\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj popularna tehnika umetne inteligence za u\xc4\x8denje je trening iskanja skritih vzorcev v velikih bazah podatkov. Vendar so ti podatki lahko mo\xc4\x8dno pristranski in nereprezentativni. Ve\xc4\x8dinoma se dela na podatkih, vzetih iz socialnih omre\xc5\xbeij, saj so lahko dostopna. V njih pa je ogromno diskriminacije, stereotipov in kulturnih predpostavk. Re\xc5\xa1itve in odgovori, ki jih podajajo razli\xc4\x8dne naprave, zato ne smejo biti vzete kot gotove, saj so pogosto neto\xc4\x8dne. Vedno ve\xc4\x8d poro\xc4\x8dil navaja nepravi\xc4\x8dnost naprav, ki uporabljajo UI pri obravnavi revnej\xc5\xa1ih, manj\xc5\xa1inah in druga\xc4\x8de marginaliziranih skupinah. Eden izmed takih primerov je COMPASS sistem, ki ocenjuje verjetnost povratni\xc5\xa1tva zapornikov v ZDA.  \xc4\x8crnski zaporniki so dvakrat bolj verjetno napa\xc4\x8dno ocenjeni kot povratniki.\n_START_SECTION_\nLegitimnost\n_START_PARAGRAPH_\nNih\xc4\x8de ne ve, kako to\xc4\x8dno naprave z UI pridejo do odlo\xc4\x8ditev, niti kako naj interpretiramo in vrednotime algoritme, ki podpirajo sistem. Bianca Datta jih primerja s \xc4\x8drno \xc5\xa1katlo \xe2\x80\x93 dajo ti odgovor, ne pa razlogov zanj. Ni\xc4\x8d ne vemo o legitimnosti in pravi\xc4\x8dnosti odgovora, kar pomeni, da je ta lahko krivi\xc4\x8den do mno\xc5\xbeice ljudi.'