b'\n_START_ARTICLE_\nKarolingi\n_START_PARAGRAPH_\nKarolingi so bili frankovska plemi\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeina. Ime izvira iz latiniziranega imena za\xc4\x8detnika dinastije, Karla Martela, Carolus.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPredniki Karolingov so se  v frankovski dr\xc5\xbeavi uveljavili \xc5\xbee v 7. stoletju, ko so na dvoru Merovingov  v svoje roke dobili dedni polo\xc5\xbeaj majordoma  in naziv dux et princeps Francorum. Tako so postali de facto vladarji frankovske dr\xc5\xbeave, saj so merovin\xc5\xa1ki vladarji postali tako nesposobni za vladanje, da so jih imenovali kar kralji lenuhi. Karel Martel je uspel ponovno zdru\xc5\xbeiti razkrojeno merovin\xc5\xa1ko kraljestvo, v bitki pri Poitiersu leta 732 pa je zaustavil prodor Abd Ar Rahmanove muslimanske vojske. Eden od njegovih sinov, Pipin Mali, je leta 751 ob pape\xc5\xbeevi podpori odstavil zadnjega merovin\xc5\xa1kega kralja in ga zamenjal na frankovskem prestolu, kar je  tudi formalno potrdilo dominanten polo\xc5\xbeaj karolin\xc5\xa1ke dinastije. Poslej so Karolingi stalno podpirali pape\xc5\xa1ko oblast v Italiji in jih za\xc5\xa1\xc4\x8ditili pred Langobardi. Karolingi so svoj vi\xc5\xa1ek do\xc5\xbeiveli pod vladavino militantnega in sposobnega Karla Velikega (768-814), ki si je v vrsti vojn in diplomatskih pritiskov uspel povsem podrediti Sase, Bavarce, Karantance in Karniolce, Langobarde in majhen del Iberskega polotoka, med tem ko so \xc5\xa1tevilna zahodnoslovanska plemena, Avari ter predniki Hrvatov morali priznati njegovo nadoblast.  _NEWLINE_S kronanjem Karla Velikega za rimskega cesarja, do katerega je pri\xc5\xa1lo leta 800, je dinastija dosegla svoj vrh.  S tem kronanjem je postalo jasno, da je pri\xc4\x8dela srednjeve\xc5\xa1ka Evropa o\xc5\xbeivljati. Dvanajst let kasneje so celo Bizantinci Karla priznali za Zahodnorimskega cesarja. Imperij, ki ga je ustvaril Karel Veliki, \xc5\xa1e ni bil prava dr\xc5\xbeava, saj so politi\xc4\x8dne enote tega imperija ohranjale veliko samostojnost in tudi svoje lastno plemensko pravo ter obi\xc4\x8daje. Po drugi strani pa je Karel Veliki uveljavil klasi\xc4\x8dni fevdalizem z razmerjem med fevdnim gospodom in njegovim fevdalcem. Predvsem je pomembna velika reforma v upravljanju, kjer je Karel Veliki vzpostavil sistem visokih upravnikov \xe2\x80\x93grofov. Karel Veliki se je trudil tudi za intelektualno obnovo, na svojem dvoru je zbiral u\xc4\x8denjake, arhitekte in umetnike, na njegovem dvoru pa je nastala tudi posebna oblika latinske pisave, ki jo imenujemo karolin\xc5\xa1ka minuskula._NEWLINE_Po smrti Karla Velikega se je njegov imperij pri\xc4\x8del razkrajati, poskus Ludvika Pobo\xc5\xbenega, da bi frankovsko tradicijo delitve dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine nadomestil z ohranjanjem enotne oblasti, je propadel. Imperij je odslej ostal notranje razdeljen, z edino izjemo med leti 885-887 ko je bilo cesarstvo poslednji\xc4\x8d zdru\xc5\xbeeno pod \xc5\xbeezlom nesposobnega Karla III. Debelega. Delitve imperija so \xc5\xbee v 9. stoletju zarisale dve pomembnej\xc5\xa1i podro\xc4\x8dji: Vzhodno-frankovsko kraljestvo ali kraljestvo Vzhodna Frankija ob Renu in proti vzhodu je bilo poseljeno predvsem z Germani in se je \xc5\xbee kmalu pri\xc4\x8delo imenovati Nem\xc4\x8dija, Zahodno-frankovsko kraljestvo ali kraljestvo Zahodna Frankija pa se je romanizirala in \xc5\xa1e danes nosi ime Francija (de\xc5\xbeela Frankov). Imperija niso ogro\xc5\xbeala le notranja nasprotja: na vzhodu je naglo rasla mo\xc4\x8d velikomoravske dr\xc5\xbeave, vpadi pomorskih Vikingov, ki so razkrili slabosti obrambe, so po letu 887 povzro\xc4\x8dili propadanje oblasti Karla Debelega, desetletje kasneje pa so v de\xc5\xbeelah Frankov pri\xc4\x8deli pusto\xc5\xa1iti \xc5\xa1e nomadski Mad\xc5\xbeari. Karolingi so bili postopoma izrinjeni iz najvidnej\xc5\xa1e politike tistega \xc4\x8dasa: poslednji med njimi, ki je \xc5\xa1e nosil krono, je bil francoski kralj Ludvik V. Francoski (986-987). Rodbina je izumrla v 12. stoletju.'