b'\n_START_ARTICLE_\nDoma\xc4\x8di vrabec\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJe \xc4\x8dokat pti\xc4\x8d, dolg med 14 in 16 cm, sivo-rjave barve z mo\xc4\x8dno \xc4\x8drno progastim hrbtom. Tudi kljun, ki je pri samcih v \xc4\x8dasu parjenja skoraj \xc4\x8drn, pri samicah pa rjav, je kratek in \xc4\x8dokat. Trebuh je siv, z rahlimi temnej\xc5\xa1imi vzdol\xc5\xbenimi progami. Samec ima izrazito \xc4\x8drno grlo in prsi ter siv vrh glave z rjavimi robovi, pri samici pa sta tudi grlo in prsi siva, vrh glave pa rjav. Lica so pri obeh svetlo siva. Bolj monotona obarvanost samice je opazna \xc5\xbee na dale\xc4\x8d. Pozimi tudi samec izgubi nekaj pisanosti, predvsem \xc4\x8drno perje na prsih._NEWLINE_Mladi\xc4\x8di so po barvi podobni samicam, le trebuh imajo nekoliko rjavkast in delujejo na\xc5\xa1opirjeno. Mladi samci dobijo prva \xc4\x8drna peresa na grlu med avgustom in septembrom.\n_START_SECTION_\nVedenje in prehrana\n_START_PARAGRAPH_\nDoma\xc4\x8di vrabci se zadr\xc5\xbeujejo v skupinah v vseh letnih \xc4\x8dasih, tudi v obdobju parjenja. V skupinah gnezdijo, se prehranjujejo in preno\xc4\x8dujejo. Kljub temu so samci v \xc4\x8dasu parjenja izrazito teritorialni v neposredni okolici svojega gnezda. Gnezdijo pod napu\xc5\xa1\xc4\x8di, v luknjah v zidovih, skalovju ali drevesih, v grmovju, med plezalkami ipd. Kadar zgradi gnezdo v luknji ali gostem rastju, je to navadno neurejen kup vejic in odpadkov, napolnjen s perjem, gnezda v drevju ali grmovju pa so skrbneje zgrajene kupolaste strukture. Spolna partnerja ostaneta skupaj vse \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Samica izle\xc5\xbee navadno pet do \xc5\xa1est jajc, ki so precej raznolika tako po obarvanosti, kot po te\xc5\xbei in obliki. Navadno imajo \xc4\x8drne, rjave ali sive pege na modrikasti ali rumenkasti podlagi. Vali izklju\xc4\x8dno samica. Doma\xc4\x8di vrabec ima eno najkraj\xc5\xa1ih inkubacijskih dob med vsemi pti\xc4\x8di; mladi\xc4\x8di se izle\xc5\xbeejo \xc5\xbee po 10 do 12 dneh. Gnezditveni uspeh je poleg drugih dejavnikov odvisen tudi od izku\xc5\xa1enosti, v splo\xc5\xa1nem pa se vrabci razmno\xc5\xbeujejo izredno hitro. Samica ima lahko v poletju do tri legla, skupno tudi do 25 jajc._NEWLINE_Ogla\xc5\xa1ajo se z enakomernim, neumornim\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8div\xc2\xab, ob\xc4\x8dasno pa spustijo tudi klic, ki je sestavljen iz dveh zlogov._NEWLINE_Njihova poglavitna hrana so semena, v manj\xc5\xa1i meri pa li\xc4\x8dinke \xc5\xbeu\xc5\xbeelk, s katerimi samice hranijo mladi\xc4\x8de. Pre\xc5\xbeivi tudi ob ostankih \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke hrane - drobtin kruha ipd.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nIzvorno je raz\xc5\xa1irjen po ve\xc4\x8dini Evrazije, razen najbolj suhih in najhladnej\xc5\xa1ih predelov. Ker je vezan na \xc4\x8dlovekovo prisotnost, se v velikem \xc5\xa1tevilu pojavlja le v naseljih, v divjini pa je redek. S pomo\xc4\x8djo \xc4\x8dloveka je poselil tudi ve\xc4\x8dji del Amerik, jug Afrike ter vzhodno Avstralijo in velja za drugo najbolj raz\xc5\xa1irjeno vrsto pti\xc4\x8da na svetu, tik za udoma\xc4\x8deno koko\xc5\xa1jo. Opisanih je ve\xc4\x8d lokalnih podvrst, ki se nekoliko razlikujejo v obarvanosti in ogla\xc5\xa1anju.\n_START_SECTION_\nKot invazivna vrsta\n_START_PARAGRAPH_\nVrabec je zaradi svoje agresivnosti in hitrega razmno\xc5\xbeevanja invazivna vrsta v okoljih, kamor je bil vne\xc5\xa1en, saj pogosto izpodriva avtohtone pti\xc4\x8de kjer gnezdi. Ker uni\xc4\x8duje zaloge semen in zaradi potenciala prena\xc5\xa1anja nalezljivih bolezni, velja za \xc5\xa1kodljivca. _NEWLINE_V Avstralijo je bil vne\xc5\xa1en med letoma 1863 in 1870 v Viktoriji, kasneje pa tudi v okolici Sydneyja, Brisbanea in Hobarta. Kmalu se je raz\xc5\xa1iril po vsej vzhodni Avstraliji, na zahodu pa ga s pobijanjem aktivno odvra\xc4\x8dajo._NEWLINE_Prav tako je bil namenoma, za biolo\xc5\xa1ko kontrolo li\xc4\x8dink pedicev v parkih, vne\xc5\xa1en v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike med letoma 1850 in 1875. Zelo hitro se je ustalil in se pri\xc4\x8del nekontrolirano \xc5\xa1iriti in \xc5\xbee leta 1883 je bilo jasno, da je bila naselitev katastrofalna napaka. Danes je v ZDA in Kanadi doma\xc4\x8di vrabec ena od treh vrst ptic, ki ni zakonsko za\xc5\xa1\xc4\x8ditena, a je kljub temu eden naj\xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih pti\xc4\x8dev v ZDA, katerega populacijo so v 40. letih 20. stoletja ocenili na 150 milijonov osebkov.'