b"\n_START_ARTICLE_\nPesem o Rolandu\n_START_PARAGRAPH_\nPesem o Rolandu (francosko Chanson de Roland) je francoski srednjeve\xc5\xa1ki juna\xc5\xa1ki ep._NEWLINE_Pesem o Rolandu je francoski nacionalni ep. Obsega okoli 4.000 desetercev z asonancami in je najstarej\xc5\xa1i del chansons de geste. Verjetno je nastal okoli leta 1100. Najstarej\xc5\xa1i rokopis hranijo v angle\xc5\xa1kem Oxfordu.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nEp temelji na zgodovinskih dogodkih iz leta 778, ko so med vra\xc4\x8danjem \xc4\x8det Karla Velikega iz \xc5\xa0panije zadnjo stra\xc5\xbeo pod Rolandovim poveljstvom napadli roparski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski Baski. Ta snov je predelana v duhu prve kri\xc5\xbearske vojne (1095 - 1099) zoper Saracene, zato so na mesto Baskov stopili muslimanski Saraceni (oz. Mavri), ki so s pomo\xc4\x8djo izdajalca Ganelona obkolili Rolandovo \xc4\x8deto v dolini Roncevaux. To snov obdeluje ep v treh delih._NEWLINE_V prvem se spreta Ganelon in Roland, Ganelon pa s pomo\xc4\x8djo saracenskega kralja Marsila zasnuje ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje. Na poti domov Karel dobi ponudbo saracenskega kralja Marsila iz Zaragoze, ki mu obljubi, da se \xc5\xbeeli spreobrniti iz pogana v kristjana. Karel ponudbo sprejme in v Zaragozo po\xc5\xa1lje grofa Ganelona, ki ob stiku z Marsilom izkoristi prilo\xc5\xbenost, da se ma\xc5\xa1\xc4\x8duje svojemu posinovljencu Rolandu. _NEWLINE_V drugem delu Saraceni zajamejo in pokon\xc4\x8dajo Rolanda in njegovo \xc4\x8deto. Ganelon s Saraceni organizira zasedo pri zadnji stra\xc5\xbei Karla Velikega, ki ji poveljuje Roland, v njej pa sta \xc5\xa1e njegov prijatelj Oliver in \xc5\xa1kof Turpin. Saraceni napadejo prvi in Roland je preponosen, da bi zatrobil na svoj bojni rog Oliphant, kakor mu je naro\xc4\x8dil sam Karel, v primeru, \xc4\x8de bi naleteli na kakr\xc5\xa1no koli oviro in bi potreboval pomo\xc4\x8d. Franki se borijo herojsko, vendar so \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno pre\xc5\xa1ibki. Ko prizadeti in \xc5\xbealostni Roland vidi, da je njegov prijatelj Oliver ranjen in da mu ni ve\xc4\x8d pomo\xc4\x8di, se poni\xc5\xbea in nazadnje zatrobi, a za njegovo vojsko in zanj je \xc5\xbee prepozno. Karel se s preostalo vojsko vrne na pomo\xc4\x8d, spozna, da je Ganelon izdal svoje ljudstvo, in ga zato kaznuje. Preden Roland umre, sku\xc5\xa1a neuspe\xc5\xa1no zlomiti svoj nadnaravni me\xc4\x8d Durandal, da ne bi pri\xc5\xa1el v roke poganom. Pade na tla z glavo obrnjen proti \xc5\xa0paniji in se spominja, koliko de\xc5\xbeel je pomagal Karlu osvojiti, nazadnje pomisli \xc5\xa1e na rodno Francijo in umre. Sveti Gabriel njegovo du\xc5\xa1o odnese v raj. _NEWLINE_V tretjem pa se Karel Veliki ma\xc5\xa1\xc4\x8duje nad Saraceni. Iz jeze uni\xc4\x8di Mavre ter premaga emirja Baliganta, ki je okrepil Saracene, s temi bitkami pa ma\xc5\xa1\xc4\x8duje smrt ne\xc4\x8daka Rolanda. Ko se Karel vrne iz Roncevauxa, je Ganelon postavljen pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in usmr\xc4\x8den. Aude, Rolandova ljubezen pa od \xc5\xbealosti umre, ko izve da se Roland ne bo nikoli ve\xc4\x8d vrnil domov.\n_START_SECTION_\nStruktura in idejni vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nCeloten ep je postavljen na nasprotje med kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi Francozi in izdajalskimi pogani. Zaris dogajanja in junakov je preprost, vendar napisan v veliki razse\xc5\xbenosti in lepem videzu. Kompozicija ni organska kot v homerskih pesnitvah, ampak idejno perspektivna, namesto usode odlo\xc4\x8da o vsem volja kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih junakov, nadnaravne sile po v dogajanje posegajo samo izjemoma.\n_START_SECTION_\nStruktura\n_START_PARAGRAPH_\nPesem o Rolandu obsega okoli 4000 desetercev z asonancami in je najstarej\xc5\xa1i del chansons de geste._NEWLINE_Pesem o Rolandu je francoski narodni ep, izvorno spisan v stari franco\xc5\xa1\xc4\x8dini. Ep spada med t. i. velike literarne zvrsti, saj gre za eno najpomembnej\xc5\xa1ih in tudi najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih pripovednih zvrsti v verzih. Avtorji ve\xc4\x8dine epov so neznani. Ep snov navadno zajema iz zgodovine, mitologije, juna\xc5\xa1kih dejanj. Junaki so postavljeni v razli\xc4\x8dna dogajanja, povezana z dru\xc5\xbebo in njeno usodo, skupnostjo, ki ji pripadajo ipd. Njihovo zasebno \xc5\xbeivljenje je navadno potisnjeno v ozadje. Tematsko se epi delijo na mitolo\xc5\xa1ke, zgodovinske, verske, juna\xc5\xa1ke itd. Pesem o Rolandu uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med juna\xc5\xa1ke epe._NEWLINE_Francoska knji\xc5\xbeevnost se za\xc4\x8dne v 11. stoletju z duhovnimi verznimi pripovedmi. Njen biser,\xc2\xa0\xc2\xbbPesem o Ale\xc5\xa1u\xc2\xab\xc2\xa0(okrog 1050), je dobro premi\xc5\xa1ljena kompozicija u\xc4\x8denega pesni\xc5\xa1kega umetnika, ki je poznal retori\xc4\x8dna sredstva in je bral Vergilija. Kot nova zvrst je nato v ospredje stopil nacionalni juna\xc5\xa1ki ep, ki ga slavno za\xc4\x8denja Pesem o Rolandu (okrog 1100). Njeni slogovni elementi pri\xc4\x8dajo o poznavanju Vergilija, poznoanti\xc4\x8dne eksegeze Vergilija in srednjeve\xc5\xa1ke kleri\xc5\xa1ke izobrazbe._NEWLINE_Srednjeve\xc5\xa1ki ep v ljudskem jeziku nadaljuje slogovno tradicijo latinskega epa. Celo v Epu o Rolandu, ki se po visoki naravnanosti in tragi\xc4\x8dni veli\xc4\x8dini tako nenavadno razlikuje od drugih najstarej\xc5\xa1ih francoskih juna\xc5\xa1kih epov, naletimo na prizore, ki se nikakor ne prilegajo k \xc2\xbbvzvi\xc5\xa1enemu slogu\xc2\xab, temve\xc4\x8d segajo v obmo\xc4\x8dje ludicra. \xc4\x8ce se srednjeve\xc5\xa1ka, najstarej\xc5\xa1a francoska in najstarej\xc5\xa1a \xc5\xa1panska epika med seboj ujemajo, potem lahko sklepamo, da je komi\xc4\x8dni nadih od nekdaj sodil k sestoju srednjeve\xc5\xa1kega epa in ga niso vnesli \xc5\xa1ele skvarjeni potujo\xc4\x8di pevci .\n_START_SECTION_\nIdejni vplivi\n_START_PARAGRAPH_\nPristni zgodovinski motivi za Karlov pohod v \xc5\xa0panijo in za vse ostalo dogajanje sploh se poplemenitijo in preinterpretirajo, v smislu boja med dobrim in zlim, med kristjani in Saraceni (verniki in neverniki), med Thierryjem in Pinabelom (zastopnikom Boga-kralja-dobrega in zastopnikom izdajalca-zla). \xc5\xa0ibki Thierry v t. i. sodnem dvoboju zmaga le zato, ker mu neposredno pomaga Bog _NEWLINE_Roland in Ganelon predstavljata dva razli\xc4\x8dna in celo nespravljivo nasprotna si \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka tipa, od katerih prvi pooseblja juna\xc5\xa1tvo, drugi pa ravnanje zdrave pameti, in to v trenutkih, v katerih se na skrivnosten na\xc4\x8din povzema celotno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. Jabolko spora je poslanstvo pri kralju Marsilu, ki naj bi ga opravil Ganelon in za katerega ga je dolo\xc4\x8dil Roland. Takrat je Karel Veliki ravno premleval med mirom in vojno s pogani. Roland je zahteval, da se vojna nadaljuje do zmage; nasprotoval mu je Ganelon._NEWLINE_Roland je, za razliko od svojih tovari\xc5\xa1ev, ideal za 12. stoletje, saj je usmerjen naravnost k svojemu poslednjemu cilju za katerega je pripravljen dati tudi svoje \xc5\xbeivljenje. Kasneje Ganelon zavr\xc5\xbee osvajalski ideal in ga nadomesti z osebnim interesom. Od poganov je sprejemal materialne dobrine, te pa so simbolizirale njegov moralni propad. To je Rolanda razveselilo, zato je za\xc4\x8del vsem odra\xc5\xbeati svojo oholost. Oliver je bil eden izmed prvih, ki je za\xc4\x8del razmi\xc5\xa1ljati o Rolandovi \xc2\xbbpreponosnosti\xc2\xab. Sama pesnitev kot taka pripisuje Rolandu juna\xc5\xa1tvo, Oliverju pa modrost. In prav tukaj se stvari za\xc4\x8dno zapletati. Roland ne razume Oliverja, ko ga ta prosi, naj zatrobi v rog in pokli\xc4\x8de pomo\xc4\x8d. Posledi\xc4\x8dno pa tudi Oliver ne razume Rolandove trme. Ko se je Roland odlo\xc4\x8dil, da bo vendarle zatrobil v\xc2\xa0\xc2\xbbolifant\xc2\xab, ni poklical na pomo\xc4\x8d, temve\xc4\x8d je pozval k ma\xc5\xa1\xc4\x8devanju.\n_START_SECTION_\nVpliv na svetovno in evropsko knji\xc5\xbeevnost in kulturo\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1100 in 1275 \xe2\x80\x93 od Pesmi o Rolandu do Romana o vrtnici \xe2\x80\x93 sta francoska knji\xc5\xbeevnost in duhovna omika vzor za druge narode. Srednje visoka nem\xc5\xa1ka knji\xc5\xbeevnost prevzema domala vse snovi francoskega pesni\xc5\xa1tva, in po raziskavah Friedricha Panzerja se celo za Ep o Nibelungih izka\xc5\xbee, da je mo\xc4\x8dno odvisen od francoskih virov. Francoska dvorska kultura vpliva do Norve\xc5\xa1ke in Pirenejskega polotoka. Knji\xc5\xbeevnost francoskih epov in romanov se v \xc5\xa1irokem toku zliva proti Italiji, tam pa jo Boiardo in Ariosto preto\xc4\x8dita v sijajno renesan\xc4\x8dno umetni\xc5\xa1ko obliko.\n_START_SECTION_\nLiterarne priredbe\n_START_PARAGRAPH_\nLatinska pesem Carmen de Prodicione Guenonis je bila ustvarjena okrog leta 1120, latinska prozna verzija Historia Caroli Magni pa celo prej. Okrog leta 1170 je bila razli\xc4\x8dica francoske pesmi prevedena v srednji visoki nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. Prevedel jo je Konrad der Pfaffe (mogo\xc4\x8de tudi avtor dela Kaiserchronik), ki pa je francoske teme nadomestil z generi\xc4\x8dnimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi. V 13. stoletju je bilo delo prevedeno v srednjo nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Prav tako je pesem za\xc5\xbeivela v oksitanskem verzu, in sicer v 14. in 15. stoletju v Pesmi o Ronsasvalsih, ki vsebuje kasnej\xc5\xa1o ju\xc5\xbeno estetiko v pesmi. Pesem o Rolandu obstaja tudi v stari skandinav\xc5\xa1\xc4\x8dini; poznana je kot Saga Karlamagn\xc3\xbas. Znan je tudi prevod v umetni francosko-bene\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeni jezik. Ti prevodi so pripomogli k poznavanju zgodbe v Italiji. Leta 1516 je Ludovico Ariosto objavil svoje delo Orlando Furioso, v katerem najdemo veliko oseb, ki jih sprva spoznamo v Pesmi o Rolandu. Obstaja tudi ferska priredba, ki se imenuje Bitka za Roncevaux. Pesem je ena izmed mnogih, ki se pojejo med tradicionalnim ferskim ljudskim plesom. _NEWLINE_Pomembno novost je uvedel v razvoj novega vite\xc5\xa1kega epa Matteo Maria Boiardo (1441\xe2\x80\x931494), ki je bil v slu\xc5\xbebi ferrarske vladarske dru\xc5\xbeine; tu so bili priljubljeni tudi srednjeve\xc5\xa1ki vite\xc5\xa1ki romani iz bretonskega cikla. Boiardo je napisal ep v stancah Zaljubljeni Orlando (Orlando innamorato, za\xc4\x8det 1472, vendar nedokon\xc4\x8dan). Tu je zdru\xc5\xbeil motive karolin\xc5\xa1kega juna\xc5\xa1kega cikla z bretonskimi vite\xc5\xa1ko-ljubezenskimi motivi. V tem smislu je preoblikoval zlasti lik Rolanda, zdaj italijanskega Orlanda. S tem so v ospredje renesan\xc4\x8dnih vite\xc5\xa1kih epov pri\xc5\xa1li eroti\xc4\x8dni motivi. Vrh je ta epika dosegla z Ariostom._NEWLINE_V renesansi ep dobiva druga\xc4\x8dno funkcijo kot srednjeve\xc5\xa1ki ep. Vzor tak\xc5\xa1nega renesan\xc4\x8dnega epa je Besne\xc4\x8di Orlando (Orlando Furioso), ki ga je napisal Ludovico Ariosto (1474\xe2\x80\x931533). Nadaljeval je delo, ki ga je za\xc4\x8del Matteo Maria Boiardo (1441\xe2\x80\x931494), in sicer je to delo Zaljubljeni Orlando (Orlando innamorato). Ariosto je na epu delal celo \xc5\xbeivljenje. _NEWLINE_Besne\xc4\x8di Orlando je vite\xc5\xa1ki ep, napisan v zavesti, da vite\xc5\xa1tvo pripada preteklosti, tisti, ki pa ga \xc5\xbeeli 'literarno o\xc5\xbeiviti', se mora poslu\xc5\xbeevati domi\xc5\xa1ljije, ironije in najti zadovoljstvo v prepletanju domi\xc5\xa1ljije in resni\xc4\x8dnosti ter idealov. Njegovi vitezi so isto\xc4\x8dasno resni\xc4\x8dni in idealizirani ljudje vite\xc5\xa1kih vrlin, \xc5\xbeivijo pa v nekem svetu, ki je '\xc4\x8daroben' in v dobesednem smislu 'za\xc4\x8daran', v prenesenem smislu pa na svoj na\xc4\x8din celo \xc4\x8dudovit. Njihovi podvigi so nad\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki, strasti in \xc5\xbeelje pa povsem obi\xc4\x8dajne. Nami\xc5\xa1ljene pokrajine in dogodki se lahko najpogosteje razlagajo kot aluzija v resni\xc4\x8dnosti.\n_START_SECTION_\nModerne priredbe\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ki progresivni rock band Van der Graaf Generator je posnel pesem Roncevaux, ki govori o slavni zgodbi. Tako norve\xc5\xa1ki folk metal band Glittertind kot norve\xc5\xa1ka polifonska vokalna skupina Trio Medi\xc3\xa6val sta posnela priredbo zgodbe Pesmi o Rolandu. Tudi norve\xc5\xa1ki pevec Erik Bye je naredil glasbeno priredbo zgodbe. Francoski \xc4\x8drnski metalni band Peste Noire je uporabil del\xc4\x8dek zgodbe iz Pesmi o Rolandu kot besedilo v svoji pesmi La Fin del Secle. Pevec Warren Zevon je posnel pesem, ki se imenuje Roland the Headless Thompson Gunner; tudi ta vsebuje povezavo s Pesmijo o Rolandu. V tej pesmi Rolanda obglavi njegov pla\xc4\x8danec Van Owen._NEWLINE_Italijanski skladatelj Luigi Dallapiccola je leta 1946 za mezzosopran in klavir ustvaril delo Rencesvals: Trois Fragments de la Chanson de Roland._NEWLINE_Pesem o Rolandu igra pomembno vlogo tudi v knjigi The Confidential Agent, ki jo je leta 1939 napisal Graham Greene. Glavni junak v njej preu\xc4\x8duje srednji vek, ko izbruhne \xc5\xa1panska dr\xc5\xbeavljanska vojna in tako postane vojak ter tajni agent. V knjigi sebe in ostale junake primerja z junaki iz Pesmi o Rolandu."