b'\n_START_ARTICLE_\nObarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nObarjanje ali precipitacija je proces oblikovanja trdnine iz raztopine. Ko se reakcija pojavi v teko\xc4\x8di raztopini, se oblikovana trdnina imenuje oborina ali precipitat. Kemikalija, ki povzro\xc4\x8di oblikovanje trdnine, se imenuje obarjalno sredstvo ali precipitant. Brez zadostne sile gravitacije, ki bi spojila trdne delce, ostane oborina suspendirana. Po sedimentaciji, \xc5\xa1e posebej pri centrifugiranju, ki oborino stisne v kompaktno maso, se oborini lahko re\xc4\x8de pelet. Obarjanje se lahko uporablja kot sredstvo. Teko\xc4\x8dini brez oborine, ki ostane nad trdnino, pravimo supernatant._NEWLINE_V\xc4\x8dasih oblikovanje oborine ozna\xc4\x8duje potek kemijske reakcije. \xc4\x8ce raztopino srebrovega nitrata (AgNO3) vlijemo v raztopino natrijevega klorida (NaCl), pote\xc4\x8de kemijska reakcija, pri kateri nastane bela oborina srebrovega klorida (AgCl). Ko raztopina kalijevega jodida (KI) reagira z raztopino svin\xc4\x8devega(II) nitrata (Pb(NO\xe2\x82\x83)\xe2\x82\x82), nastane rumena oborina svin\xc4\x8devega(II) jodida (PbI\xe2\x82\x82)._NEWLINE_Obarjanje lahko nastopi, \xc4\x8de koncentracija spojine presega njeno topnost (npr. me\xc5\xa1anje topil ali spreminjanje njihove temperature). Obarjanje lahko hitro nastopi v prenasi\xc4\x8deni raztopini._NEWLINE_V trdninah obarjanje nastopi, \xc4\x8de je koncentracija ene trdnine ve\xc4\x8dja od topnostne meje gostiteljske trdnine, npr. zaradi hitrega spiranja ali ionske implantacije, in \xc4\x8de je temperatura dovolj visoka, da difuzija lahko privede do segregacije v oborine. Obarjanje v trdninah se rutinsko uporablja pri sintezi nanoklastrov._NEWLINE_Pomembna stopnja obarjalnega procesa je pojav nukleacije. Oblikovanje hipoteti\xc4\x8dnega trdnega delca vklju\xc4\x8duje oblikovanje fazne meje, ki zahteva nekaj energije na podlagi medfazne energije trdnine in raztopine. \xc4\x8ce ta energija ni na voljo in ni primerne povr\xc5\xa1ine za nukleacijo, pride do prenasi\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nAnionska in kationska analiza\n_START_PARAGRAPH_\nNastanek oborine je uporabno pri dolo\xc4\x8danju tipa kationa v soli. Za to alkalijska sol najprej reagira z neznano soljo in tvori oborino, ki je hidroksid neznane soli. Za dolo\xc4\x8ditev kationa sta podani barva oborine in njen topnostni prese\xc5\xbeek. Podobne procese se pogosto uporablja zaporedoma \xe2\x80\x93 npr. raztopina barijevega nitrata reagira s sulfatnimi ioni in tvori oborino barijevega sulfata, kar nakazuje na verjetno prisotnost sulfatnih ionov.\n_START_SECTION_\nStaranje oborine\n_START_PARAGRAPH_\nDo staranja oborine pride, ko se sve\xc5\xbee nastalo oborino pusti pri po navadi visoki temperaturi v raztopini, iz katere se obori. Odra\xc5\xbea se v ve\xc4\x8djih in \xc4\x8distej\xc5\xa1ih delcih. Fizikalnokemijski proces v ozadju tega je Ostwaldovo zorenje.'