b"\n_START_ARTICLE_\nRegiomontan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nBil je \xc4\x8dude\xc5\xbeni otrok. Z 11. letom je postal \xc5\xa1tudent v Leipzigu, z 12. letom je napisal letopis, poln te\xc5\xbekih astronomskih ra\xc4\x8dunov o gibanju planetov. Ta njegov rokopis \xc5\xa1e ka\xc5\xbee vso otro\xc5\xa1kost pisave. S 14. letom je leta 1450 pri\xc5\xa1el na Dunaj, poslu\xc5\xa1at von Peurbachova matemati\xc4\x8dna predavanja. Obenem je prera\xc4\x8dunal \xc4\x8dase za leto 1451 in postal s 15. letom dvorni astrolog rimsko nem\xc5\xa1kega cesarja Friderika III. (1415\xe2\x80\x931493), kar je bila za nekatere velika \xc4\x8dast. Iz zvezd je prebral usodo cesarjeve neveste Lenore Portugalske, sicer napa\xc4\x8dno, ampak to so opazili \xc5\xa1ele kasneje._NEWLINE_Verjetno je bil najpomembnej\xc5\xa1i evropski matematik 15. stoletja. Bil je dele\xc5\xbeen treh svetovnih slav. Najprej si je zagotovil svetovno slavo kot najve\xc4\x8dji astronom svojega stoletja, poznej\xc5\xa1i svet pa mu je dodelil \xc5\xa1e drugo svetovno slavo, zdaj pa\xc4\x8d nezaslu\xc5\xbeeno, slavo najve\xc4\x8djega astrologa zahodnega sveta._NEWLINE_Regiomontan je po arabskem vzoru izdelal precej merilnih in\xc5\xa1trumentov, med njimi planisferni astrolab in torkvet. Z uporabo polosi, vzporedne zemeljski vrtilni osi in nagnjene proti povr\xc5\xa1ini son\xc4\x8dne ure za kot zemljepisne \xc5\xa1irine dolo\xc4\x8denega kraja in vgrajenim kompasom so raz\xc5\xa1irili uporabnost son\xc4\x8dne ure na vse Zemeljske \xc5\xa1irine, tako da so jih lahko uporabljali tudi na potovanjih. V za\xc4\x8detku so jih izdelovali samo astronomi, pozneje pa so jih izdelovali mnogi rokodelci._NEWLINE_Regiomontan je po von Peurbachovi zgodnji smrti pape\xc5\xbeu Pavlu II. (pape\xc5\xbe 1464\xe2\x80\x931471) podaril eno od tak\xc5\xa1nih \xc5\xbeepnih son\xc4\x8dnih ur z vgrajenim kompasom in reliefnim portretom pape\xc5\xbea. Leto 1509 velja kot izum ure. Leta 1510 pa se je 20 n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kih izdelovalcev son\xc4\x8dnih ur zdru\xc5\xbeilo v ceh, ki je obstajal vse do konca 18. stoletja. Glavni sredi\xc5\xa1\xc4\x8di izdelovalcev prvih ur sta bila N\xc3\xbcrnberg in Augsburg, tak\xc5\xa1nim uram pa so rekli tudi n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki kompasi. V tem \xc4\x8dasu so se pojavili na urah tudi minutni kazalci. Pozneje so z njegovim in von Peurbachovim postopkom presku\xc5\xa1ali natan\xc4\x8dnost ur, ki so medtem postale \xc5\xbee zelo natan\xc4\x8dne._NEWLINE_Ve\xc4\x8dno v denarnih stiskah, je von Peurbach prera\xc4\x8dunaval letopise in tabele mrkov. Leta 1438 je pape\xc5\xbe Evgen IV. (pape\xc5\xbe 1431\xe2\x80\x931447) poslal Kuzanskega v Konstantinopel, da bi zaradi Turkov, ki so grozili mestu, pomagal spraviti obe kr\xc5\xa1\xc4\x8danski cerkvi. Kuzanskemu to ni uspelo, dobil pa je mnogo ve\xc4\x8d. V Konstantinoplu je na\xc5\xa1el neprecenljivo \xc5\xa1tevilo starih gr\xc5\xa1kih rokopisov. Veliko jih je vzel s seboj v Italijo. Spoznal pa je tudi gr\xc5\xa1kega vladiko v Nikeji, arhiepiskopa Ivana Bessariona (ali pa tudi Visariona) (1403\xe2\x80\x931472). Bessarion je pozneje spremljal bizantinskega cesarja Ivana VIII. Paleologa v Ferraro, da bi na koncilu pomagal zdru\xc5\xbeiti gr\xc5\xa1ko in rimsko cerkev, namesto tega pa je pod vplivom Kuzanskega prestopil k rimskokatoli\xc5\xa1ki cerkvi. Ostal je v Italiji in pomagal v Evropi raz\xc5\xa1irjati gr\xc5\xa1ko knji\xc5\xbeevnost, saj je bil odli\xc4\x8den poznavalec gr\xc5\xa1kega jezika. Evgen IV. ga je povzdignil tudi v kardinala. Leta 1447 so v Italijo pri\xc5\xa1li tudi prvi begunci iz ogro\xc5\xbeenega Konstantinopla in drugih de\xc5\xbeel, ki so jih osvajali Turki. Pri pape\xc5\xbeu Nikolaju V. (pape\xc5\xbe 1447\xe2\x80\x931455), ki je nasledil Evgena IV., so v Italiji na\xc5\xa1li zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de. Njegova prva pomo\xc4\x8dnika sta bila prav Kuzanski in Bessarion. V Rim je Bessarion prinesel svojo knji\xc5\xbenico, v kateri je hranil 746 starih rokopisov, med njimi 482 izvirnih gr\xc5\xa1kih. Imel je rokopise od Arhimeda, Apolonija, Evklida, Diofanta, Ptolemeja in drugih. Ko je bil Bessarion \xc5\xbee kardinal in pape\xc5\xa1ki nuncij v Rimu, je obiskal von Peurbacha in ga povabil v Italijo, da bi mu pomagal s svojimi nasveti med prevajanjem izvirnega Almagesta iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, saj je bil v Evropi znan le v slabem in nepopolnem latinskem prevodu, narejenem po arabski predelavi al-Had\xc5\xbead\xc5\xbea ibn Jusufa (786\xe2\x80\x93833) iz leta 827, ki ga \xc5\xa1e hranijo v Leidenski univerzitetni knji\xc5\xbenici in po \xc5\xa1e zgodnej\xc5\xa1em sirskem prevodu Tabita ibn Kore (826\xe2\x80\x93901). Kmalu so Bessarion in drugi poznavalci gr\xc5\xa1\xc4\x8dine po teh zgodnjih prevodih iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine spoznali, da so nepopolni in popa\xc4\x8deni, ker prevajalci niso znali dovolj arab\xc5\xa1\xc4\x8dine tako, da so jim morali pomagali Moriski, pokristjanjeni \xc5\xa1panski Arabci. Med Regiomontanovimi in Bessarionovimi u\xc4\x8ditelji je bil tudi gr\xc5\xa1ko bizantinski humanist Georgij Gemist Pleton (1396\xe2\x80\x931484) iz Trebizonda (Trapezunta), ki je razlagal Platonovo filozofijo._NEWLINE_Nazadnje je revni von Peurbach dobil od kardinala Bessariona dobro pla\xc4\x8dano naro\xc4\x8dilo, da napi\xc5\xa1e tolma\xc4\x8d k Almagestu, toda preden je utegnil dokon\xc4\x8dati prvih 6 knjig Izvle\xc4\x8dka iz (priro\xc4\x8dnika) Almagesta ali Epitama (Epitome, Epitomata) (Epytoma in almagesti ptolemei), je umrl. Na smrtni postelji je prosil svojega najljub\xc5\xa1ega u\xc4\x8denca Regiomontana, da kon\xc4\x8da za\xc4\x8deto delo. Dunaj\xc4\x8dani, ki so toliko svojih avtorjev pustili umreti od gladu in so jih potem po smrti na vsa usta slavili, so ga pokopali v katedrali svetega \xc5\xa0tefana. Po von Peurbachovi nenadni smrti je vzel Bessarion leta 1461 s seboj v Italijo Regiomontana in mu nalo\xc5\xbeil, naj zbira anti\xc4\x8dne rokopise in da napi\xc5\xa1e svojo trigonometrijo._NEWLINE_Regiomontan se je v Rimu \xc5\xa1e bolj nau\xc4\x8dil gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, da bi lahko bral Ptolemeja v izvirniku. Nadaljeval in leta 1463 je kon\xc4\x8dal von Peurbachov prevod iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in tolma\xc4\x8d Ptolemejevega Almagesta, prevedel pa je tudi Apolonija, Herona in najte\xc5\xbejega od vseh, Arhimeda. Uspe\xc5\xa1no je opravil obe Bessarionovi pro\xc5\xa1nji in se je dolgih 7 let potikal iz kraja v kraj in iskal gr\xc5\xa1ko zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino. Med drugim je obiskal Gr\xc4\x8dijo in Padovo ter Benetke._NEWLINE_Njegovo delo Pet knjig o poljubnih trikotnikih (De triangulis omnimodis libri quinque), (1464, Benetke, tiskano ni bilo do leta 1533) je prva knjiga v zgodovini, ki je namenjena izklju\xc4\x8dno trigonometriji. To je popoln uvod v trigonometrijo, ki se od dana\xc5\xa1njih del razlikuje predvsem v dejstvu, da takrat \xc5\xa1e ni obstajala na\xc5\xa1a prikladna pisava. Vsebuje tudi sinusov izrek za sferni trikotnik. \xc5\xa0e vedno je bilo treba vse izreke izraziti z besedami. Od tedaj je, lahko re\xc4\x8demo v Evropi trigonometrija znanost, neodvisna od astronomije. Nekaj podobnega je v 13. stoletju naredil Nasir at-Tusi, toda njegovo delo ni imelo za posledico nobenega napredka in je ostal osamljen, medtem ko je Regiomontanova knjiga globoko vplivala na nadaljnji razvoj trigonometrije in njene uporabe v astronomiji in algebri. V knjigi je Regiomontan uporabil algebrske postopke za re\xc5\xa1evanje splo\xc5\xa1nih problemov v zvezi s trikotniki. Prvi v Evropi je prou\xc4\x8deval tudi Diofantovo algebro. Mnogo truda je vlo\xc5\xbeil tudi v ra\xc4\x8dunanje trigonometri\xc4\x8dnih tabel. Sestavil je tabele sinusov z razmikom 1' pri polmeru 10.000.000 (60.000) za sinus (sin 90\xc2\xb0 = 10.000.000) in 100.000 za tangens (tg 45\xc2\xb0 = 100.000). V tiskani obliki so iz\xc5\xa1le \xc5\xa1ele po njegovi smrti leta 1490._NEWLINE_Od leta 1467 do 1471 je bil profesor za matematiko in knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar na novo ustanovljeni univerzi v Po\xc5\xbeunu, prvi na Ogrskem, in je kupoval knjige in gr\xc5\xa1ke rokopise za kralja Ogrske in \xc4\x8ce\xc5\xa1ke Matijo I. Korvina (1440\xe2\x80\x931490), ki je bil su\xc5\xbeenj astrologov. Dvorni astrolog Martin Ilku\xc5\xa1 je pozneje podaril krakovski univerzi njegove knjige. Kmalu po Regiomontanovem prihodu je kralj zbolel in so mu napovedali skoraj\xc5\xa1njo smrt. S svojimi 'astrolo\xc5\xa1kimi' izku\xc5\xa1njami je ena\xc4\x8dil bolezen le kot slabost srca zaradi nedavnega mrka. Kralj je ozdravel in ga nagradil._NEWLINE_Od leta 1468 do 1471 je Regiomontan sestavljal astronomske efemeride na dunajski univerzi. Kot prve tiskane tabele so iz\xc5\xa1le leta 1474 z naslovom Efemeride (Ephemerides). Zamenjale so zastarele Alfonsove planetne tabele. Na dunajski univerzi sta ga spoznala tudi na\xc5\xa1a Bernard Perger (okoli 1440\xe2\x80\x931501) osebno in Andrej Perlah (1490\xe2\x80\x931551) po snovi. Njegove Efemeride z vsakodnevnimi polo\xc5\xbeaji planetov za ve\xc4\x8d let, so bile \xc5\xbee nekaj let pozneje po zaslugi n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kega popotnika, geografa in kozmografa Martina Behaima (1459\xe2\x80\x931507), ki je zgradil prvi globus Zemlje, po vsem svetu znane in slavne, saj so mnoge pomor\xc5\xa1\xc4\x8dake kot Balboo, Cabota, Cabrala, Cartierja, Covilha, Diasa, da Gamo, Gomeza, Kolumba, Magellana, da Verrazana in Vespuccija varno vodile po svetovnih morjih._NEWLINE_Spomladi leta 1471 je Regiomontan sprejel povabilo svojega prijatelja in u\xc4\x8denca Bernharda Waltherja (1430\xe2\x80\x931504), bogatega n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1kega patricija, ki je pozneje leta 1489 prvi dolo\xc4\x8dil astronomsko refrakcijo iz opazovanj. Leta 1491 in 1504 je Walther opazoval tudi Merkur in meril njegovo lego. Njegovi podatki so kasneje slu\xc5\xbeili Koperniku, ki Merkurja zaradi slabega in meglenega severnega vremena ob Visli ni mogel opazovati. V tem svobodnem cesarskem mestu, polnem urarjev, humanistov in znanstvenih poro\xc4\x8dil z vsega sveta, se je Regiomontan naselil pa\xc4\x8d zaradi dobrih svetovnih trgovinskih zvez. V observatoriju, prvem v Evropi, ki ga je Walther zanj zgradil v Cvetli\xc4\x8dni ulici, je Regiomontan leta 1472 skupaj z Waltherjem \xc5\xbee opazoval komet. Tam je uredil svojo delavnico, kjer so namestili najbolj\xc5\xa1e astronomske in\xc5\xa1trumente in kompase. Komaj 25 let po Gutenbergovi iznajdbi tiska leta 1454 je Regiomontan odprl tudi tiskarno. Hotel se je izogniti premnogim pisnim pomotam v rokopisih in objaviti najpomembnej\xc5\xa1a matemati\xc4\x8dna, astronomska in fizikalna dela starega in srednjega veka, ki bi obsegala 29 klasi\xc4\x8dnih del (9 v novih latinskih prevodih), ter 22 lastnih del, kar je bila res enkratna zamisel. Natisnil pa je samo 7 knjig, kot prvo, von Peurbachovo teorijo o planetih in njegove trigonometri\xc4\x8dne tabele in pa leta 1474 lastne Efemeride z legami Sonca, Lune in planetov za vsak dan od 1475 do 1506. Kolumb je imel kopijo Efemerid na svojem \xc4\x8detrtem potovanju in je za 29. februar 1504 z njihovo pomo\xc4\x8djo lahko napovedal znameniti Lunin mrk._NEWLINE_Leta 1474 je izdal prvi nem\xc5\xa1ki koledar. Regiomontan je zelo rad pisal in je bil zelo kriti\xc4\x8den celo do sebe. Sam sebi je dajal ocene, s pohvalo in grajo. Pri re\xc5\xa1evanju ene premnogih nalog, ki jih je rad zastavljal u\xc4\x8denim mo\xc5\xbeem po vsem svetu, se je neko\xc4\x8d iz sebe ponor\xc4\x8deval z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbbPrenaglil si se, dragi M\xc3\xbcller!\xc2\xab, nato pa je svoj ra\xc4\x8dun pravilno re\xc5\xa1il na drugem listu papirja. Zapisoval je vse, kar mu je pri\xc5\xa1lo na misel. Leta 1464 je pisal svojemu prijatelju matematiku Giovaniju Bianchiniju v Ferraro:\xc2\xa0\xc2\xbbPrav zares sam ne vem, kam se mi bo izmuznilo pero; popisalo bo ves papir; \xc4\x8de ga ne zadr\xc5\xbeim. Vpra\xc5\xa1anje za vpra\xc5\xa1anjem mi \xc5\xa1ine v glavo in tako lepi so problemi, ki mi prihajajo na um, da se ne morem odlo\xc4\x8diti, katerega naj se najprej lotim.\xc2\xab\xc2\xa0Na koncu je zapazil, da je nekaj pozabil, in dodal je \xc5\xa1e drugo in \xc5\xa1e tretjo re\xc5\xa1itev. Predlo\xc5\xbeil je bil vsega 668 nalog in podatkov, in za marsikatero nalogo po 3 do 6 razli\xc4\x8dnih re\xc5\xa1itev. Matematika je bila njegov konji\xc4\x8dek, kjer je ogromno prispeval, astronomija pa njegova prava strast. Neko\xc4\x8d je pisal rektorju univerze v Erfurtu, da mora zares ob\xc5\xbealovati, ker se dandanes imenujejo astronomi ljudje, ki so se nau\xc4\x8dili, kakorkoli izra\xc4\x8dunati gibanje zvezd, in so astronomi doma za svojo pisalno mizo, ne pa pod odprtim nebom. Kako sodobno! V svoji tiskarni ni objavil nobenega donosnega spisa o kometih, nobenega astrolo\xc5\xa1kega koledarja. Toda \xc5\xbeal so njegove astronomske koledarje \xc5\xbee nekaj let po njegovi smrti pokvarili z astrolo\xc5\xa1kimi dodatki in smetmi, zaradi \xc4\x8desar so \xc5\xa1li seveda bolje v denar. Nem\xc5\xa1ki koledar so raz\xc5\xa1irili z vrinki o u\xc4\x8dinkovanju planetov, o najugodnej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu za pu\xc5\xa1\xc4\x8danje krvi, sajenju \xc4\x8debule in korenja, o pravilih, kako ohraniti zdravje. Kon\xc4\x8dno so njegovo besedilo sploh izpustili in na novo tiskali samo \xc5\xa1e astrolo\xc5\xa1ke vrinke, zdaj pod novimi naslovi, na primer kot Kratki izvle\xc4\x8dek po vsem svetu poznane umetnosti zvezdoznanstva magistra Janeza K\xc3\xb6nigsber\xc5\xbeana, ki je bil kasneje sprejet v Veliko knjigo o planetih. Ta je do leta 1852 do\xc5\xbeivela izredno \xc5\xa1tevilo izdaj. Pod imenom Johann K\xc3\xb6nigsberger so se pojavila vsakoletna prerokovanja vse tja do leta 1803._NEWLINE_Regiomontan je \xc5\xbee prav kmalu spoznal, da ne more biti nobena napoved astrologa to\xc4\x8dna, dokler niso to\xc4\x8dno znana gibanja planetov. V tem \xc4\x8dasu so astronomi uporabljali Alfonsove planetne tabele, nastale leta 1270 po nalogu Alfonsa X. (1252\xe2\x80\x931284). Njegovi astronomi so za osnovo vzeli \xc5\xa1e starej\xc5\xa1e arabske al-Zarkalijeve Toledske planetne tabele (Tablice iz Toleda), iz leta 1080, katerih trigonometri\xc4\x8dni del je leta 1135 skupaj z Ivanom Seviljskim (Johannes Hispanus) (okoli 1090\xe2\x80\x93okoli 1150) prevedel Gerard da Cremona (1114\xe2\x80\x931187). Med leti od 1320 do 1330 so Alfonsove planetne tabele v Parizu nekoliko posodobili, kljub temu pa sta Regiomontan skupaj z von Peurbachom ugotovila, da so bile za njun \xc4\x8das \xc5\xbee precej nenatan\xc4\x8dne. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu svojih dunajskih opazovanj sta odkrila razhajanja med izra\xc4\x8dunanimi in opazovanimi polo\xc5\xbeaji Marsa. Merkurja tedaj navkljub vsem predhodnim ra\xc4\x8dunanjem sploh nista mogla ve\xc4\x8d najti. Tudi njegova opazovanja Venere se niso skladala z ra\xc4\x8duni. Lunin mrk je nastopal uro pozneje. Mars je od predvidene lege odstopal \xc5\xbee za 2\xc2\xb0, kar je enako \xc5\xa1tirikratnemu premeru polne Lune. \xc5\xbde leta 1563 je bila napaka za konjunkcijo Jupitra in Saturna cel mesec. Kopernikov u\xc4\x8ditelj de Novara je imenoval Regiomontana za svojega mojstra. Von Peurbachov in Regiomontanov Epitam sta uporabljala \xc5\xa1e Kopernik in Galilei._NEWLINE_Regiomontanov \xc4\x8dastilec, n\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki izdelovalec son\xc4\x8dnih ur in globusov Georg Hartmann (1489\xe2\x80\x931564) je imel v lasti listi\xc4\x8d, domnevno strgan iz nekega Regiomontanovega pisma, kjer je bilo zapisano:\xc2\xa0\xc2\xbb... potrebno je, nekoliko spremeniti gibanje zvezd zaradi gibanja Zemlje...\xc2\xab\xc2\xa0Hartman je bil prepri\xc4\x8dan, da je Regiomontan verjel v gibanje Zemlje, in je listi\xc4\x8d hranil kot najve\xc4\x8dji zaklad. In kaj je Regiomontan verjel v resnici? Ljudstvo je iz njega naredilo \xc4\x8darovnika. Pripovedovali so, da je izdelal nekak\xc5\xa1no jekleno muho, ki mu je zletela z roke in se na njegov migljaj spet vrnila na roko. Menda je tudi imel lesenega orla in je naredil, da je ta orel iz mesta poletel cesarju nasproti, potem pa se je pred cesarjem spet vrnil v mesto. Walther, ki je Regiomontana pre\xc5\xbeivel za 28 let, je objavil mojstrova in svoja opazovanja v letu po Kopernikovi smrti 1544._NEWLINE_Julija 1475 se je Regiomontan kon\xc4\x8dno odzval vabilu pape\xc5\xbea Siksta IV. (pape\xc5\xbe 1471\xe2\x80\x931484) in od\xc5\xa1el v Rim, da bi pomagal pri spremembi obstoje\xc4\x8dega julijanskega koledarja, a je leto zatem umrl, ko je bil na vrhu svoje ustvarjalnosti. \xc4\x8ce bi \xc5\xbeivel dlje, prav gotovo ne bi kasneje leta 1582 julijanskega koledarja popravili tako povr\xc5\xa1no, saj je bila tedaj to ena od glavnih nalog dobrih astronomov, ne pa usmerjanje po vetru. Pape\xc5\xbe ga je leta 1475 imenoval tudi za regensbur\xc5\xa1kega \xc5\xa1kofa. \xc5\xa0e preden pa je lahko za\xc4\x8del z opravljanjem dol\xc5\xbenosti, je umrl, po vsej verjetnosti za kugo ali pa so ga njegovi sovra\xc5\xbeniki celo zastrupili. Med sovra\xc5\xbeniki naj bi bili Georgijevi sinovi, ki niso mogli pozabiti Regiomontanove kritike o\xc4\x8detovega prevoda Teonovih tolma\xc4\x8dev o Ptolemeju. Ko je pri\xc5\xa1la novica o smrti so v N\xc3\xbcrnbergu razglasili javno \xc5\xbealovanje."