b'\n_START_ARTICLE_\nSchulverein\n_START_PARAGRAPH_\nSchulverein ali  uradno  Deutscher Schulverein ( Nem\xc5\xa1ko \xc5\xa1olsko dru\xc5\xa1tvo) je bila zasebna nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1olska organizacija v Avstro-Ogrski. Ustanovljena je bila 13. aprila 1880 na Dunaju. Formalno naj bi zagotovila \xc5\xa1olanje nem\xc5\xa1kim otrokom v njihovem jeziku, tam kjer tega javne \xc5\xa1ole niso omogo\xc4\x8dale, dejansko pa je s svojimi vrtci in osnovnimi \xc5\xa1olami ponem\xc4\x8devala zlasti \xc4\x8de\xc5\xa1ke in slovenske otroke. V svoje \xc5\xa1olske ustanove jih je vabila s ponujanjem raznih ugodnosti in s pritiski na star\xc5\xa1e, ki so bili ekonomsko odvisni od nem\xc5\xa1kih podjetnikov. _NEWLINE_Schulverein je imel obse\xc5\xbeno mre\xc5\xbeo podru\xc5\xbenic, za svoje zasebne \xc5\xa1olske zavode pa je sku\xc5\xa1al \xc4\x8dim prej  dose\xc4\x8di javno financiranje. Finan\xc4\x8dno je podpiral u\xc4\x8ditelje, ki so se izkazali  pri pou\xc4\x8devanju nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, pa tudi javne \xc5\xa1ole vendar pod pogojem v novi \xc5\xa1oli potekal v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini. _NEWLINE_Na Slovenskem je organizacija delovala predvsem v smeri iz 2 smeri: iz Gradca proti Mariboru in po Dravski dolini na \xc5\xa0tajerskem ter iz Celovca prek Jesenic na Kranjsko. Na Koro\xc5\xa1kem njeno delovanje zardi ponem\xc4\x8devalnega delovanja \xc5\xa1ol skoraj ni bilo potrebno. _NEWLINE_Prvo \xc5\xa1olo na \xc5\xa0tajerskem so odprli v Pekrah leta 1882. Dru\xc5\xa1tvo je imelo svoje \xc5\xa1ole tudi v Sevnici, Sladkem Vrhu, Roga\xc5\xa1ki Slatini (tudi vrtec), Studencih (zdaj Maribor, tudi vrtec), na Muti, Radljah ob Dravi (tudi vrtec), v Vuzenici, v Konjicah, na Pragerskem, Lenartu, Cer\xc5\xa1aku, Peklu pri Mariboru in \xc5\xa0entilju. Finan\xc4\x8dno je organizacija podprla gradnjo \xc5\xa1olskih poslopij v Kr\xc4\x8devini, Razvanju, Vurberku, Kapelskem Vrhu, Kungoti, Sve\xc4\x8dini ter v predmestjih Maribora ( Tezno, Pobre\xc5\xbeje, Radvanje). Do 1918 je Schulverein na \xc5\xa0tajerskem zgradil 17 lastnih \xc5\xa1ol, 26 \xc5\xa1ol pa podprl, zlasti pri zidavi \xc5\xa1olskih poslopij. Vzdr\xc5\xbeeval je 13 nem\xc5\xa1kih \xc5\xa1ol in vrtec, ve\xc4\x8d kot 100 \xc5\xa1olam pa dajal finan\xc4\x8dno podporo. Veliko denarja za to dejavnost so zbrale podru\xc5\xbenice Schulvereina na slovenskem \xc5\xa0tajerskem, 1910 je imelo dru\xc5\xa1tvo 48 podru\xc5\xbenic, 1914 pa \xc5\xbee 65. _NEWLINE_Schulverein je deloval tudi na Kranjskem,  kjer je imel leta 1914 37 podru\xc5\xbenic. Deloval je predvsem v industrijskih naseljih (Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, Jesenice in Ljubljana in na obrobju ko\xc4\x8devskega narodnega otoka s \xc5\xa1olami v Lazah, Vr\xc4\x8dicah, Ov\xc4\x8djaku, Svetlem Potoku, Rodinah, Gr\xc4\x8daricah, Verdunu in na \xc5\xa0krilju. \xc5\xa0olski poslopji v Ov\xc4\x8djaku in Svetlem Potoku sta bili zgrajeni ve\xc4\x8dinoma iz prispevkov doma\xc4\x8dinov, ki prispevali gradbeni material, denar in opravili brezpla\xc4\x8dno delo. V Ljubljani, Ko\xc4\x8devju in Zagorju ob Savi je imel Schulverein otro\xc5\xa1ke vrtce._NEWLINE_Za obrambo pred Schulvereinom in boj proti ponem\xc4\x8devanju \xc4\x8de\xc5\xa1kih, slovenskih in hrva\xc5\xa1kih  \xc5\xa1olarjev so nastale naslednje organizacije: \xc4\x8de\xc5\xa1ka \xc3\x9ast\xc5\x99edn\xc3\xad matice \xc5\xa1kolsk\xc3\xa1 (1880), slovenska Dru\xc5\xbeba svetega Cirila in Metoda (1885), Slovenska stra\xc5\xbea (1910) in Dru\xc5\xbeba svetega Cirila in Metoda za Istro (1893)._NEWLINE_Po letu 1918 je bil Schulverein z drugimi podobnimi organizacijami v jugoslovanski dr\xc5\xbeavi  razpu\xc5\xa1\xc4\x8den, njegovo premo\xc5\xbeenje pa sekvestrirano. Schulverein je kjub temu \xc5\xa1e naprej tajno podpiral delovanje nem\xc5\xa1ke manj\xc5\xa1ine v Jugoslaviji in prispeval k njeni nacifikaciji v tridesetih letih._NEWLINE_Posebej pa je deloval proti koro\xc5\xa1kim Slovencem. Leta 1925 se je zdru\xc5\xbeil S\xc3\xbcdmarkom, organizacijo, ki je odkupovala slovensko zemljo in nanjo naseljevala nem\xc5\xa1ke koloniste. Organizacija S\xc3\xbcdmark-Schulverein je bila med zavezni\xc5\xa1ko okupacijo razpu\xc5\xa1\xc4\x8dena in prepovedana. 19. aprila 1955,  le 4 dni po podpisu Avstrijske dr\xc5\xbeavne pogodbe  je bilo delovanje organizacije obnovljeno. Leta 1968 je avstrijska vlada  organizaciji tudi vrnila premo\xc5\xbeenje, ki ji je bilo zaplenjeno v procesu povojne denacifikacije.'