b'\n_START_ARTICLE_\nBeli morski volk\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in \xc5\xbeivljenjski prostor\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki morski volkovi \xc5\xbeivijo v skoraj vseh obalnih in odprtih vodah s temperaturo med 12 in 30\xc2\xa0\xc2\xb0C. Veliko jih je ob ju\xc5\xbeni obali Avstralije, ob obali Ju\xc5\xbene Afrike, Kalifornije, otoka Guadeloupe in do neke mere tudi v Sredozemskem in Jadranskem morju. Gre za pelagi\xc4\x8dno vrsto, opazovali ali zabele\xc5\xbeili pa so jih predvsem v obalnih vodah v prisotnosti velikih koli\xc4\x8din plena, kot so tjulnji, morski levi, delfini, drugi morski psi in velike ribe kostnice. Opazili so jih tudi do globine 1280 metrov, najve\xc4\x8dkrat pa se gibljejo blizu povr\xc5\xa1ine.\n_START_SECTION_\nAnatomija in izgled\n_START_PARAGRAPH_\nBeli morski volk ima robustno torpedasto oblikovano telo s koni\xc4\x8dastim gobcem. Zgornji in spodnji re\xc5\xbeenj repne plavuti sta skoraj enako velika. Je bledo- do temnosive, na spodnji strani pa bele barve._NEWLINE_Beli morski volk ima bel trebuh in siv hrbet. Barva ga prikriva pred plenom, saj razpolavlja njegovo silhueto s strani. Od zgoraj se temna senca zliva z barvo morja._NEWLINE_Veliki morski volk ima tako kot mnogi drugi morski psi v ve\xc4\x8d vrst razporejene trikotne, na robu nazob\xc4\x8dane zobe, kar mu omogo\xc4\x8da hitro nadome\xc5\xa1\xc4\x8danje izgubljenih. Ti niso pritrjeni na \xc4\x8deljust in so tako kot kremplji pri ma\xc4\x8dkah retraktabilni, poka\xc5\xbeejo pa se ob odprtju \xc5\xberela. Poleg tega se lahko vrtijo okrog svoje osi (ob odprtem \xc5\xberelu navzven, ob zaprtem navznoter). Povezani so s celicami, ki zaznavajo tlak in napetost. Pri trganju plena veliki morski volk s svojo glavo lateralno stresa in pri tem trga kose mesa z njega, zobje pa pri tem delujejo kot \xc5\xbeaga.\n_START_SECTION_\nVelikost\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasel beli morski volk je povpre\xc4\x8dno dolg od 4 do 4,8 m in tehta od 680 do 1100\xc2\xa0kg, samice pa so navadno ve\xc4\x8dje kot samci. Veliko pa se razpravlja, ugiba in napa\xc4\x8dno trdi o najve\xc4\x8dji mogo\xc4\x8di velikosti._NEWLINE_Danes je ve\xc4\x8dina strokovnjakov mnenja, da je \xc2\xbbobi\xc4\x8dajna\xc2\xab\xc2\xa0najve\xc4\x8dja velikost belega morskega volka okrog 6 metrov, te\xc5\xbea pa okrog 1900 kilogramov. Ve\xc4\x8d desetletij so razna ihtiolo\xc5\xa1ka dela, kot tudi Guinnessova knjiga rekordov kot najve\xc4\x8dja ujeta morska psa navajali naslednja primerka: 11 metrov dolg morski pes, ki so ga v 70. letih 19. stoletja ujeli v vodah ju\xc5\xbene Avstralije, in 11,3 metra dolg pes, ujet blizu New Brunswicka v Kanadi v 30. letih 20. stoletja. Vendar pa se je pozneje pokazalo, da so ti podatki napa\xc4\x8dni. Pogosta so poro\xc4\x8dila o velikosti med 7,5 in 10 metri, mnogi pa ugovarjajo tudi tem podatkom. Po mnenju akademskih strokovnjakov za morske pse Richarda Ellisa in Johna E. McCoskerja, ki sta leta 1991 v svoji knjigi The Great White Shark (1991) podrobno analizirala poro\xc4\x8dila o najve\xc4\x8dji dose\xc5\xbeeni dol\xc5\xbeini, so najve\xc4\x8dji to\xc4\x8dni podatki o dol\xc5\xbeini med 5,8 in 6,4 metri, v poljudni (ne pa znanstveni) literaturi pa poro\xc4\x8dajo tudi o morskih psih dol\xc5\xbeine okrog 7 metrov. Dodajata \xc5\xa1e, da ti velikani, ko se jim posku\xc5\xa1a pribli\xc5\xbeati odgovoren opazovalec z merilnim trakom, pogosto izginejo._NEWLINE_Pri tehtanju se postavlja \xc5\xa1e dodatno vpra\xc5\xa1anje: ali upo\xc5\xa1tevati tudi hrano, ki jo je beli morski volk zau\xc5\xbeil? Ta lahko namre\xc4\x8d k vsej te\xc5\xbei prispeva ve\xc4\x8d sto kilogramov. Po mnenju Ellisa in McCoskerja so te\xc5\xbee do dveh ton popolnoma mogo\xc4\x8de in tudi najve\xc4\x8dji v sodobnem \xc4\x8dasu znanstveno izmerjeni primerki so tehtali okrog dve toni. Najve\xc4\x8dji beli morski volk je po podatkih Mednarodna zveza za ribolov (IGFA), ujet v vodah Avstralije leta 1959, tehtal 1208 kilogramov. Preverili so tudi podatke o nekaterih te\xc5\xbejih morskih volkih, ki pa jih zaradi kr\xc5\xa1itve pravil IGFA ni uradno priznala.\n_START_SECTION_\nPrilagoditve\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki morski volk ima tako kot vsi morski psi posebno \xc4\x8dutilo, Lorenzinijeve ampule, ki mu omogo\xc4\x8da zaznavo elektromagnetnega polja, ki nastane ob gibanju \xc5\xbeivali. Ko se \xc5\xbeivo bitje premakne, ustvari elektri\xc4\x8dno polje. Beli morski volk lahko zazna tudi le polovico milijardinke volta, kar je enako zaznavi baterije \xc5\xbeepne svetilke na razdalji 1600 kilometrov._NEWLINE_Za uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i lov hitrega plena, kot so morski levi, so se pri poikilotermnem morskem psu razvile prilagoditve, ki mu omogo\xc4\x8dajo ohranjanje telesne temperature nad temperaturo vode, ki ga obliva. Ena od teh prilagoditev je \xc2\xbbrete mirabile\xc2\xab\xc2\xa0(\xc4\x8dude\xc5\xbeno mre\xc5\xbeje). To je preplet ven in arterij, ki potekajo ob bokih morskega psa in slu\xc5\xbei ohranjanju toplote, nastale ob mi\xc5\xa1i\xc4\x8dnem delu, s segrevanjem hladnej\xc5\xa1e arterijske krvi z vensko krvjo. Ob var\xc4\x8devanju z energijo (veliki morski volk je lahko ve\xc4\x8d tednov brez hrane) pa se temperatura telesnega jedra lahko izena\xc4\x8di s temperaturo okolice. Sposobnost velikega morskega volka pri segrevanju telesnega jedra je zgled gigantotermije. Tako imamo velikega morskega volka za endotermni poikilotermni organizem, saj njegova telesna temperatura ni konstantna, je pa uravnavana.\n_START_SECTION_\nPrehrana\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki morski volk se prehranjuje predvsem z ribami, manj\xc5\xa1imi morskimi psi, \xc5\xbeelvami, delfini, trupli kitov in plavutono\xc5\xbeci, kot so tjulnji in morski levi. Pogosto pogoltnejo tudi stvari, ki jih ne morejo prebaviti, npr. izpadle zobe ali bi\xc4\x8de morskih bi\xc4\x8dev. Morski volki, ki so dalj\xc5\xa1i od 3,41 m, u\xc5\xbeivajo ve\xc4\x8d mesa sesalcev.\n_START_SECTION_\nVedenje\n_START_PARAGRAPH_\nNa veliki oddaljenosti veliki morski pes locira svoj plen predvsem s posebnimi \xc4\x8dutili (elektroreceptorji in mehanoreceptorji). Da gre res za hrano, se prepri\xc4\x8da z vonjem in sluhom. Ko se plenu zelo pribli\xc5\xbea, si pri napadu pomaga z vidom._NEWLINE_Sloves velikega morskega volka kot neusmiljenega plenilca je upravi\xc4\x8den, vendar pa ne gre (kot so menili nekdaj) za \xc2\xbbstroj, ki po\xc5\xbere kar koli\xc2\xab. Navadno lovi iz \xc2\xbbzasede\xc2\xab, in sicer zaplava pod plen in nato hitro napade iz globine s \xc5\xa1iroko razprtim gobcem, pri tem pa si o\xc4\x8di za\xc5\xa1\xc4\x8diti s posebno mreno. Raziskave ob obali Ju\xc5\xbene Afrike so pokazale, da morski psi najve\xc4\x8dkrat napadejo zjutraj, do dve uri po son\xc4\x8dnem vzhodu. Razlog je v tem, da je morskega psa pri morskem dnu v tem \xc4\x8dasu te\xc5\xbeko opaziti. V teh prvih dveh urah so napadi uspe\xc5\xa1ni v okrog 55\xc2\xa0% primerov, pozno zjutraj v 40\xc2\xa0%, nato pa ti morski psi prenehajo loviti. _NEWLINE_Tehnika zasede skupaj s sposobnostjo za doseganje velikih hitrosti in precej\xc5\xa1njo te\xc5\xbeo morskega volka pogosto povzro\xc4\x8di, da tjulnje ob napadu rado vr\xc5\xbee iz vode. Morski volk pogosto mo\xc4\x8dno ugrizne in se nato umakne ter pusti plen, da izkrvavi. Ta tehnika mu omogo\xc4\x8da, da se izogne boju z nevarnim plenom, kot so morski levi. Ob\xc4\x8dasno je tudi omogo\xc4\x8dila re\xc5\xa1itev ljudi, ki jih je napadel morski volk, zdi pa se, da gre pri napadih na ljudi obi\xc4\x8dajno za pomoto._NEWLINE_Veliki morski pes je edini morski pes, ki pri opazovanju pogosto dvigne glavo nad povr\xc5\xa1ino. To vedenje je bilo opa\xc5\xbeeno tudi pri psih vrste Carcharhinus melanopterus, vendar naj bi pri teh \xc5\xa1lo za vedenje, ki so se ga nau\xc4\x8dili v interakciji z ljudmi. Beli morski volk je zelo radovedna \xc5\xbeival, ki lahko v ustreznih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah izrazi veliko mero inteligence in osebnosti.\n_START_SECTION_\nNapadi morskih psov\n_START_PARAGRAPH_\nV zavesti ljudi se je veliki morski volk kot ljudo\xc5\xbeer bolj kot s katerim koli dokumentiranim napadom zasidral s filmom Stevena Spielberga \xc5\xbdrelo iz leta 1975.  \xc4\x8ceprav beli morski psi ob\xc4\x8dasno res napadejo \xc4\x8dloveka, obi\xc4\x8dajno ni njihov plen. Tako je bilo na primer: v Sredozemlju v zadnjih dveh stoletjih skupno 31 potrjenih napadov, od katerih jih je bilo zelo malo smrtnih. Ve\xc4\x8dinoma je \xc5\xa1lo za \xc2\xbbpreizkusni ugriz\xc2\xab\xc2\xa0iz radovednosti. Beli morski psi namre\xc4\x8d preizku\xc5\xa1ajo tudi okus boj in drugih neznanih, na vodi plavajo\xc4\x8dih stvari. Tako lahko iz radovednosti zgrabijo tudi surfersko desko ali \xc4\x8dloveka. V nekaterih primerih naj bi \xc5\xa1lo za zamenjavo silhuete kopalca ali surferja s tjulnjem. Mnogi napadi se namre\xc4\x8d zgodijo ob slabi vidljivosti ali v drugih razmerah, ko so \xc4\x8dutila morskega psa oslabljena._NEWLINE_Nekateri raziskovalci pa domnevajo, da \xc5\xa1tevilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih \xc5\xbertev ni nizko zaradi neokusnosti \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega mesa, temve\xc4\x8d ker se ljudje po prvem ugrizu pogosto re\xc5\xa1ijo iz vode. John McCosker je v 1980. letih ugotovil, da so beli morski volkovi solopotaplja\xc4\x8de pogosto vsaj delno po\xc5\xberli, potaplja\xc4\x8de s partnerjem pa so kolegi potegnili iz vode \xc5\xa1e pred nadaljnjim napadom morskega psa. Tricas in McCosker menita, da beli morski volkovi lovijo tako, da na za\xc4\x8detku \xc4\x8dim bolj po\xc5\xa1kodujejo plen, nato pa \xc4\x8dakajo, da ta oslabi. Ker se \xc4\x8dlovek s pomo\xc4\x8djo kolegov lahko re\xc5\xa1i na kopno ali na ladjo, se napad izjalovi._NEWLINE_Po mnenju biologov Douglasa Longa in Tylerja B. so beli morski volkovi bistveno manj\xc5\xa1a gro\xc5\xbenja, kot se na splo\xc5\xa1no meni. V ZDA je v zadnjih sto letih mnogo ve\xc4\x8d ljudi umrlo zaradi ugriza psa kot zaradi napada morskega psa. Vendar pa je tovrstna mnenja potrebno postaviti v kontekst. Stik \xc4\x8dloveka s psom je namre\xc4\x8d mnogo pogostej\xc5\xa1i kot stik \xc4\x8dloveka z belim morskim volkom._NEWLINE_Do danes so bili preizku\xc5\xa1eni \xc5\xa1tevilni \xc2\xbbrepelenti morskih psov\xc2\xab: vonjave, obla\xc4\x8dila itd. Zaenkrat se je kot naju\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1a izkazala elektronska naprava (POD. Ta okrog potaplja\xc4\x8da oz. surferja, ki jo nosi, ustvari za\xc5\xa1\xc4\x8ditno elektronsko polje, ki moti elektroreceptorske organe morskih psov.'