b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Vitez\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVitez je bil rojen v Sredni pri Kri\xc5\xbeevcih v hrva\xc5\xa1ko-mad\xc5\xbearski dru\xc5\xbeini, vplivni na ogrskem dvoru. Mati je bila iz rodbine Gar\xc3\xa1zda, po poreklu iz Gora\xc5\xbeda v Bosni. O\xc4\x8de, ki se je prvotno pisal Cs\xc3\xa9vi, je bil iz okro\xc5\xbeja Pilis v centralni Ogrski. Od leta 1446 do 1452 je bil tajnik regenta J\xc3\xa1nosa Hunyadija, v njegovi vladi pa je postal protonotar._NEWLINE_Vitez je \xc5\xa1tudiral na Dunaju, kjer je diplomiral pravo. Zaradi pogostih stikov z drugimi humanisti je bil dobro seznanjen tudi s fiziko, astronomijo in alkimijo. V dvorni pisarni kralja Sigismunda Luksembur\xc5\xa1kega se je verjetno seznanil u italijanskim humanistom Pierom Paolom Vergeriom. Okoli leta 1437 je bil nekaj \xc4\x8dasa kanonik v Zagrebu. V tem \xc4\x8dasu je pomagal utrditi odnose med hrva\xc5\xa1ko prestolnico in cveto\xc4\x8dimi italijanskimi kulturnimi in znanstvenimi sredi\xc5\xa1\xc4\x8di. Iz Zagreba je od\xc5\xa1el na Ogrsko, kjer je igral pomembno vlogo v razvoju kulturnih in znanstvenih ustanov.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nBil je eden od u\xc4\x8diteljev Hunyadijevega sina, kasnej\xc5\xa1ega ogrskega kralja Matije Korvina. Leta 1445 je postal \xc5\xa1kof Oradee in mesto pretvoril v humanisti\xc4\x8dno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. V Oradeo je povabil \xc5\xa1tevilne poljske in nem\xc5\xa1ke humaniste, med njimi Gregorja iz Sanoka. Bil je zbiralec knjig in v je mestu zgradil knji\xc5\xbenico. Ko je leta 1465 postal primas Ogrske in nad\xc5\xa1kof Esztergoma, je skupaj z dvorom tja preselil tudi knji\xc5\xbenico._NEWLINE_V vladi Matije Korvina je zasedal ve\xc4\x8d polo\xc5\xbeajev. Zaradi izku\xc5\xa1enj je bil predvsem odli\xc4\x8den kraljev diplomat. Leta 1458 je bil poslan v Prago h kralju Juriju Podjebradskemu. Kasneje je opravil \xc5\xa1e nejaj diplomatskih misij, predvsem k cesarju Svetega rimskega cesarstva Frideriku III. Habsur\xc5\xa1kemu. Po letu 1464 je skupaj s \xc5\xa0tefanom V\xc3\xa1rdajem postal najvi\xc5\xa1ji in tajni komornik, vendar na tem polo\xc5\xbeaju ni bil zelo aktiven. V drugi polovici 1460. let se je kralju odtujil, leta 1471 pa je vodil zaroto proti njemu._NEWLINE_Vitez, ki je izredno dobro govoril in pisal latinsko, je imel glavno vlogo v mednarodnih krogih humanistov na Korvinovem dvoru. Med njimi so bili slavni znanstveniki, na primer Regiomontan, Marcin Bylica, Georg Aunpekh von Peurbach in Hans Dorn. Zanimalo ga je predvsem naravoslovje, zato je promoviral njegov \xc5\xa1tudij. Razen knji\xc5\xbenice v Oredei, katero je preselil v Esztergom, je ustanovil tudi Universitas Istropolitana v sedanji Bratislavi. Promoviral je astronomske in astrolo\xc5\xa1ke raziskave, imel svoje astronomske instrumente in v Esztergomu ustanovil astronomski observatorij. Vitez se v\xc4\x8dasih omenja kot o\xc4\x8de mad\xc5\xbearskega humanizma._NEWLINE_Leta 1471-1472 je bil organizator upora proti kralju, zato je izgubil vse svoje privilegije in posesti. Kmalu zatem je zbolel in umrl._NEWLINE_Njegov ne\xc4\x8dak je bil velik latinski humanist Janus Pannonius.'