b'\n_START_ARTICLE_\nParagvaj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEvropejci so na dana\xc5\xa1nje paragvajsko ozemlje prvi\xc4\x8d pri\xc5\xa1li v za\xc4\x8detku 16. stoletja, v Asunci\xc3\xb3nu pa so se za\xc4\x8deli naseljevati leta 1537. Mesto je s\xc4\x8dasoma postalo sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1panske kolonije. Paragvaj je nato dosegel neodvisnost od \xc5\xa0panije; 14. maja 1811 je bila razgla\xc5\xa1ena neodvisna dr\xc5\xbeava (14. maj je danes dr\xc5\xbeavni praznik neodvisnosti). Prvi predsednik de Francia je dr\xc5\xbeavo povsem osamil; mdr. je prepovedal priseljevanje tujcev. Leta 1840 ga je nasledil Carlos Antonio Lopez, ki je prekinil z osamitvijo in je spodbujal trgovino. Leta 1862 je oblast prevzel njegov sin Francisco Solano Lopez, ki je dr\xc5\xbeavo popeljal v krvav spopad. V katastrofalni vojni t. i. Triple Alliance (1864 - 1870) med Paragvajem na eni in Argentino, Brazilijo in Urugvajem na drugi strani je Paragvaj izgubil dve tretjini mo\xc5\xa1ke populacije in velik del svojega ozemlja (140.000\xc2\xa0km\xc2\xb2). Dr\xc5\xbeava zavoljo tega ni gospodarsko napredovala naslednjega pol stoletja, politi\xc4\x8dno je sledilo obdobje voja\xc5\xa1kih udarov._NEWLINE_Po vojni za Chaco (1932 - 1935) z Bolivijo je Paragvaj pridobil velik del ni\xc5\xbeinske regije Chaco. Sledilo je ponovno obdobje politi\xc4\x8dne nestabilnosti med strankama koloradosov in blancosov ter dr\xc5\xbeavljanska vojna med skupinama koloradosov. Leta 1954 se je na vrh dr\xc5\xbeave zavihtel Alfredo Stroessner in uvedel 35-letna voja\xc5\xa1ko diktaturo, ki se je kon\xc4\x8dala leta 1989. Res je zatrl opozicijo, a je pomiril notranje spore, privabil tuje nalo\xc5\xbebe in spodbujal gospodarski razvoj._NEWLINE_Tudi sam je bil odstanjen z voja\xc5\xa1kim udarom. Leta 1989 so sledile predsedni\xc5\xa1ke volitve, leta 1991 tudi parlamentarne volitve. 20. junija 1992 je bila razgla\xc5\xa1ena nova ustava.\n_START_SECTION_\nVlada\n_START_PARAGRAPH_\nRepublika Paragvaj je konstitucionalna republika s prestolnico Asuncion. Razdeljena je na 17 de\xc5\xbeel._NEWLINE_Pravni sistem temelji na argentinskih kodah, rimskemu pravu in francoskih kodah. Volilno pravico imajo starej\xc5\xa1i od 18 let, univerzalno in obvezno do 75 let.\n_START_SECTION_\nZastava\n_START_PARAGRAPH_\nZastava je sestavljena iz treh pasov: rde\xc4\x8dega, belega in modrega. Na sredini bele \xc4\x8drte je emblem, ki je druga\xc4\x8den na vsaki strani: na eni strani nosi nacionalni znak vojske (peterokraka zvezda v zelenem vencu, nad katerim pi\xc5\xa1e REP\xc3\x9aBLICA DEL PARAGVAJ; vse skupaj stoji znotraj dveh krogov), na drugi pa nosi pe\xc4\x8dat zaklada (rumen lev pod rde\xc4\x8dim trakom z napisom Paz y Justicia).\n_START_SECTION_\nPrevozi\n_START_PARAGRAPH_\nParagvaj ima 798 letali\xc5\xa1\xc4\x8d, 36.000\xc2\xa0km cest in 3.100\xc2\xa0km morskih poti. Poleg tega ima \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri glavna pristni\xc5\xa1\xc4\x8da: Asuncion, Villeta, San Antonio in Encarnacion.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nParagvaj se nahaja v centralnem delu Ju\xc5\xbene Amerike, njegova povr\xc5\xa1ina pa zna\xc5\xa1a 406.750\xc2\xa0km\xc2\xb2. Meja z Argentino je dolga 1.880\xc2\xa0km, z Bolivijo 750\xc2\xa0km, z Brazilijo pa 1.365\xc2\xa0km._NEWLINE_Ozemlje Paragvaja pre\xc4\x8dka reka Paragvaj, ki ga deli na dve geografski regiji: na vzhodno regijo, uradno imenovano Paragvaj Oriental, neuradno pa regija Parana, ter na zahodno regijo, katere uradno ime je Paragvaj Occidental, neuradno pa regija Chaco._NEWLINE_Na skrajnem vzhodu najdemo tropski gozd, na centralnem obmo\xc4\x8dju pa je raz\xc5\xa1irjena savana._NEWLINE_Paragvaj se lahko pona\xc5\xa1a z \xc5\xbeivalmi kot so jaguarji, pasavci, mravljin\xc4\x8darji, tapirji, pekariji, opicami in orli.\n_START_SECTION_\nMorfologija\n_START_PARAGRAPH_\nZa vzhodne regijo so zna\xc4\x8dilne tako ravnine kot gozdnati hribi, \xc5\xa1e posebej ob meji z Brazilijo, regija Chaco pa je ve\xc4\x8dinoma nizka in mo\xc4\x8dvirnata ob reki s suhimi gozdovi. Planota na zahodnem delu zajema ve\xc4\x8d kot 60\xc2\xa0% ozemlja dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nHidrografija\n_START_PARAGRAPH_\nDva glavni reki dr\xc5\xbeave, Paragvaj in Parana, s svojimi pritoki opredeljujeta meje dr\xc5\xbeave in predstavljaa glavne poti komunikacije. Ve\xc4\x8dina mest, vklju\xc4\x8dno s prestolnico, le\xc5\xbei na bregovih rek in ima pomembna re\xc4\x8dna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPodnebje je na vzhodu subtropsko in vla\xc5\xbeno s padavinami, ki so obilne, vendar so razporejene \xc4\x8dez celo leto, regija Chaco pa ima tropsko podnebje s suhim in de\xc5\xbeevnim obdobjem. Na skrajnem zahodu postaja zemlja nerodovitna.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLokalne poplave na jugovzhodu (za\xc4\x8detek septembra - junij), slabo izsu\xc5\xa1ene ravnine lahko postanejo mo\xc4\x8dvirnate (za\xc4\x8detek oktobra - junij).\n_START_SECTION_\nAktualna vpra\xc5\xa1anja o okolju\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc4\x8denje gozdov, onesna\xc5\xbeevanje vode, neustrezna sredstva za odstranjevanje odpadkov predstavljajo tveganje za zdravje \xc5\xa1tevlinih prebivalcev, izguba mokri\xc5\xa1\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nParagvajska dru\xc5\xbeba je ena najbolj homogenih glede na etnijo, kulturo in dru\xc5\xbebo v vsej Latinski Ameriki. Priblizno 65\xc2\xa0% prebivalstva je sestavljeno iz me\xc5\xa1anice \xc5\xa0pancev in Ameridov (v glavnem Guarani). Sledijo jim belci (31\xc2\xa0%), Ameridi(1\xc2\xa0% ) in prebivalci iz Azije (zlasti Kitajci in Japonci)._NEWLINE_Se ena posebnost Paragvaja je prezivetje avtohtonske kulture, ki, z razliko od stevilnih drugih podrocij Latinske Amerike, je uspela ziveti skupaj z ibersko. To dokazuje dejstvo, da kar 94\xc2\xa0% prebivalstva govori Guarani. Ta jezik torej ni samo priljubljen med Amerindi, ampak tudi med metsizi. Sledi pa mu spanski jezik, ki ga uporablja 75\xc2\xa0% prebivalstva. Prav tako je treba opozoriti, da v drzavi,se posebno med mladimi, je teznja mesanja dveh jezikov, ki tvori nato kreolski jezik. Ta nastaja zaradi socialno-kulturnih prevladah v pomanjkanju prevladujocih( v tem primeru spanskih),pa tudi zaradi grozne vojne trojnega zavznistva (1865- 1870), ki je povzrocila skodo v vseh etnicnih skupinah dezele in je domnevno povzrocila vse vecje motnje v obstojecih kulturah in v drzavnem gospodarstvu._NEWLINE_V dr\xc5\xbeavi prevladuje rimskokatoli\xc5\xa1ka vera z nekaj protestantskimi manj\xc5\xa1inami.\n_START_SECTION_\nBDP\n_START_PARAGRAPH_\nBDP Paragvaja zna\xc5\xa1a $28,28 (leta 2009) bilijonov; to pomeni, da je na 108. mestu v primerjavi z ostalimi dr\xc5\xbeavami. BDP na prebivalca zna\xc5\xa1a $4,100 (154. mesto na svetu)._NEWLINE_Primarni sektor oziroma 31\xc2\xa0% prebivalcev ustvarja 22\xc2\xa0% BDP-ja, sekundarni sektor (17\xc2\xa0%) le 18,1\xc2\xa0% BDP-ja, terciarni sektor, ki zaposluje 52\xc2\xa0% prebivalstva, pa ustvari kar 59,6\xc2\xa0% BDP-ja._NEWLINE_V Paragvaju sta zaposlena 2,983 milijona ljudi, torej je nezaposlenih 7,9\xc2\xa0% prebivalcev, kar 32\xc2\xa0% prebivalcev pa \xc5\xbeivi v rev\xc5\xa1\xc4\x8dini._NEWLINE_Javni dolg Paragvaja zna\xc5\xa1a 22,1\xc2\xa0% celotnega BDP-ja, inflacija pa je 2,5-odstotna._NEWLINE_Denarna enota Paragvaja je guaran\xc3\xad, ki je razdeljena na 100 c\xc3\xa9ntimos.\n_START_SECTION_\nProizvodnja\n_START_PARAGRAPH_\nPrimarni sektor proizvaja bomba\xc5\xbe, sladkorni trs, sojo, koruzo, p\xc5\xa1enico, tobak, kasavo ali tapioko, sadje, zelenjavo, goveje in svinjsko meso, mleko ter les._NEWLINE_Industrijski izdelki so sladkor, cement, tekstil, pija\xc4\x8de, lesni izdelki in jeklo, ukvarjajo pa se tudi s proizvodnjo elektri\xc4\x8dne energije in metalurgijo._NEWLINE_Minerali v Paragvaju so marmor, apnenec, glina, kaolin, \xc5\xbeelezo, mangan in uran.\n_START_SECTION_\nIzvozi in uvozi\n_START_PARAGRAPH_\nIzva\xc5\xbeajo sojo, hrano, bomba\xc5\xbe, meso, jedilno olje, elektriko, les in usnje, in sicer v Argentino, Brazilijo, Urugvaj, \xc4\x8cile in Rusijo._NEWLINE_Uvo\xc5\xbeeni izdelki so vozila, potro\xc5\xa1ni\xc5\xa1ko blago, tobak, naftni derivati, elektri\xc4\x8dni stroji, traktorji in kemikalije. Uva\xc5\xbeajo jih najve\xc4\x8d iz Brazilije, sledijo pa ji ZDA, Argentina in Kitajska.'