b'\n_START_ARTICLE_\nAlma Maksimiljana Karlin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAlma Ida Wilibalda Maximiliana Karlin se je rodila Slovencema, o\xc4\x8detu Jakobu Karlinu, ki je bil major avstro-ogrske vojske, in materi Vilibaldi, u\xc4\x8diteljici na celjski dekli\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli. O\xc4\x8de Jakob je umrl leta 1898 zaradi jetike, ko je imela osem let. Kot ve\xc4\x8dji del tedanjega celjskega me\xc5\xa1\xc4\x8danstva je tudi Alma govorila in pisala v nem\xc5\xa1kem jeziku, slovenskega jezika pa ni govorila najbolje in ga ni uporabljala veliko (le pogovorno). V dru\xc5\xbeini so govorili nem\xc5\xa1ko. Zgodaj je pokazala smisel za glasbo, risanje, \xc5\xa1e najbolj pa za u\xc4\x8denje tujih jezikov._NEWLINE_Srednjo \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dala v Gradcu, od tam pa je leta 1913 od\xc5\xa1la v London \xc5\xa1tudirat jezike. \xc5\xa0tudirala je angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino, latin\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino, norve\xc5\xa1\xc4\x8dino, dan\xc5\xa1\xc4\x8dino, ru\xc5\xa1\xc4\x8dino in \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne, leta 1914, se je morala umakniti na \xc5\xa0vedsko in Norve\xc5\xa1ko, ker je bila kot dr\xc5\xbeavljanka Avstro-Ogrske v Londonu neza\xc5\xbeelena. Leta 1918 se je vrnila v Celje, kjer je ustanovila \xc5\xa1olo za tuje jezike, dozorela pa je tudi odlo\xc4\x8ditev za potovanje okoli sveta. Iz prihrankov si je kupila svoj prvi pisalni stroj, slovito eriko, ki jo je spremljala do konca \xc5\xbeivljenja. Na pot se je pripravljala tako, da je vadila v slikanju in se dodatno u\xc4\x8dila zemljepisa, zgodovine, naravoslovja, botanike in zoologije. _NEWLINE_24. novembra 1919 je \xc5\xbee od\xc5\xa1la na pot in bila zdoma vse do leta 1928. Po dolgem \xc4\x8dakanju je dobila vizo za Japonsko. V tem \xc4\x8dasu je prepotovala velik del sveta in med drugim obiskala Ju\xc5\xbeno Ameriko in Severno Ameriko, Daljni vzhod, Tihomorske otoke, Avstralijo, Nova Zelandija in Jugovzhodna Azija. O svojem potovanju in do\xc5\xbeivetjih je pisala v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasopisih in revijah, med drugim tudi v glasilu celjskih Nemcev Cillier Zeitung, v nem\xc5\xa1ka \xc4\x8dasopisa Neue Illustrierte Zeitung in Der deutsche Bergknappe. Bila je dolgoletna zbirateljica. Ve\xc4\x8dino predmetov, ki jih je nabrala na svojih potovanjih, je po\xc5\xa1iljala domov (nekateri ohranjeni primerki z njenih potovanj so danes shranjeni v Pokrajinskem muzeju v Celju). Njena zadnja postaja na potovanju pa je bila Indija, od koder se je koncem leta 1927 vrnila v Celje._NEWLINE_Po zasedbi Jugoslavije 1941 je bila aretirana in predvidena za izgon v Srbijo in naprej v tabori\xc5\xa1\xc4\x8de Dachau, vendar so jo po posredovanju vplivnih nem\xc5\xa1kih prijateljev izpustili. Kot znana nasprotnica nacizma se je v strahu pred gestapom avgusta 1944 odpravila v partizane. Upala je, da bo s pomo\xc4\x8djo partizanov pri\xc5\xa1la do Angle\xc5\xbeev. Vendar ji z osvobojenega ozemlja v Beli krajini partija kljub bolezni ni dovolila k Angle\xc5\xbeem v Italijo, saj "je bila hkrati antinacistka in antikomunistka". O tem je zapisala:_NEWLINE_Omenila sem, da sem se novembra 1944 obrnila na angle\xc5\xa1ko misijo._NEWLINE_\xc2\xbbZa kaj takega te lahko ustrelijo,\xc2\xab\xc2\xa0se je glasil odgovor, \xc2\xbbkajti dovoljenje ti lahko da samo na\xc5\xa1a skup\xc5\xa1\xc4\x8dina. Angle\xc5\xbei nimajo kaj odlo\xc4\x8dati, saj jih ve\xc4\x8dina dela za njihovo obve\xc5\xa1\xc4\x8devalno slu\xc5\xbebo in jim pa\xc4\x8d ne moremo zaupati. To te lahko stane glavo.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_\xc2\xbbZaradi na\xc5\xa1tevanja  mojih del \xc5\xbee ne!\xc2\xab\xc2\xa0sem odvrnila jezno. _NEWLINE_Zdaj sem si prvi\xc4\x8d jasno rekla: Ta sistem ne more biti prida, ker temelji na terorju. \xc4\x8ce se me tako bojijo spustiti ven samo zategadelj, ker nisem njihovih politi\xc4\x8dnih nazorov, \xc4\x8deprav sem premi\xc5\xa1ljeno pristopila v njihovo Osvobodilno fronto in se vedno razgla\xc5\xa1ala za nasprotnico nacizma, potem je bilo vse skupaj zaman. Odtlej sem se v sebi vse bolj oddaljevala od osvobodilnega gibanja. Hvale\xc5\xbenost bi me zavezovala, a ker so me proti moji volji zadr\xc5\xbeevali tukaj, sem postala njihova nasprotnica. _NEWLINE_Partizani so jo spustili le v Dalmacijo, od koder se je po kon\xc4\x8dani vojni vrnila v Celje._NEWLINE_Umrla je zaradi tuberkuloze in raka na dojki 14. januarja 1950 v zidanici v Pe\xc4\x8dovniku 44, kjer je zadnja leta pre\xc5\xbeivela s prijateljico slikarko Theo Schreiber Gammelin (1906-1988). Na njeno \xc5\xbeeljo jo je Thea pokopala na Svetini nad \xc5\xa0torami._NEWLINE_V zadnjih letih je zanimanje za to svetovno popotnico in pisateljico vse ve\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nOpus Alme Ide Wilibalde Maximiliane Karlin po do sedaj zbranih podatkih obsega \xc5\xa1tiriindvajset objavljenih knjig, ve\xc4\x8d kot \xc5\xa1tirideset proznih del novel, \xc4\x8drtic, \xc4\x8dlankov, pesmi (ohranjene so v rokopisu), notnih zapisov ter risb. Pisala je v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini, nekatere \xc4\x8dlanke je pisala v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini za angle\xc5\xa1ko govore\xc4\x8da podro\xc4\x8dja._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a dela - potopise, romane, etnolo\xc5\xa1ka ter teozofska dela je izdala v prvem desetletju po vrnitvi s poti, od leta 1928 do leta 1938, 22 njenih knjig so med letoma 1921 in 1937 izdali pri razli\xc4\x8dnih zalo\xc5\xbebah v Nem\xc4\x8diji, Angliji, na Finskem in v \xc5\xa0vici. Nekatere izmed teh dvaindvajsetih knjig so tudi ponatisnili (troje njenih najpomembnej\xc5\xa1ih popotni\xc5\xa1kih knjig je takrat doseglo naklado 80.000 izvodov) in jih prevedli v angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, franco\xc5\xa1\xc4\x8dino in fin\xc5\xa1\xc4\x8dino. Ta dela so do\xc5\xbeivela velik odmev v Srednji Evropi, zelo obiskana pa so bila tudi njena \xc5\xa1tevilna javna predavanja. Nekatere njene knjige sta ilustrirala celjski slikar Avgust Friderik Seebacher in Thea Schreiber Gamelin._NEWLINE_O medvojnem \xc4\x8dasu je Karlinova sproti delala zapiske, ki jih je zbrala v tri zaokro\xc5\xbeena besedila: Der Transport, Der Kampf mit dem Ortsgruppenf\xc3\xbchrer Ewald Wrentschur in Bei den Partisanen. Objavljena so bila leta 2007 samo v slovenskem prevodu pod naslovom Moji zgubljeni topoli._NEWLINE_Alma Ida Wilibalda Maximiliana Karlin je s svojim knji\xc5\xbeevnim delovanjem prevzela tudi \xc5\xa1vedsko pisateljico in nobelovo nagrajenko Selmo Lagerl\xc3\xb6f._NEWLINE_Leta 2009 je nastal igrani dokumentarni film o njenem \xc5\xbeivljenju z naslovom Alma M. Karlin: Samotno potovanje. Karlinovo je upodobila igralka Veronika Drolc, film pa je re\xc5\xbeirala Marta Frelih._NEWLINE_Leta 2015 je Jakob Klemen\xc4\x8di\xc4\x8d po scenariju Marijana Pu\xc5\xa1avca narisal strip Alma M. Karlin: Svetovljanka iz province: \xc5\xbdivljenjepis v stripu._NEWLINE_Ob devetdeseti obletnici vrnitve v Celje s svojega potovanja je bila v Cankarjevem domu v Ljubljani pripravljena obse\xc5\xbena razstava Alma M. Karlin, Kolumbova h\xc4\x8di.'