b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Boljka\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBoljka je leta 1956 diplomiral na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani, kjer je kon\xc4\x8dal tudi podiplomski specialisti\xc4\x8dni \xc5\xa1tudij grafike pri Riku Debenjaku (1961) in kiparstva pri Karlu Putrihu (1959). Izpopolnjeval se je v Evropi in na potovanjih po vsem svetu. Umetnik je ostal zvest kot prebivalec in ustvarjalec v svojemu mestu, Ljubljani, v kateri je bil aktiven od diplome naprej in vse do konca \xc5\xbeivljenja. Ljubljani je zapustil najve\xc4\x8d javnih del. Janez Boljka je bil ne\xc4\x8dak slovenskega slikarja Mihe Male\xc5\xa1a in o\xc4\x8de slovenskega slikarja Mihe Boljke.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nBoljka je postal znan \xc5\xa1ir\xc5\xa1im kulturnim krogom s svojim \xc5\xbeeleznim kiparskim ciklusom, varjenjem kosov odpadnega \xc5\xbeeleza in starega oro\xc5\xbeja v nove oblike, kar je dobilo \xc5\xa1tevilne posnemovalce. To poglavje njegovega dela je zabele\xc5\xbeeno na filmu. Uveljavil se je s pionirskim modeliranjem kipov iz aluminija in vzporedno s serijami figur stebrastih Ribni\xc4\x8danov - kro\xc5\xa1njarjev, ki jih je oblikoval iz razli\xc4\x8dnih materialov. Veliko je sam vlival v bron v ateljeju v Ro\xc5\xbeni dolini in v razli\xc4\x8dnih livarnah. Delal je glinaste modele, modele iz stiroporja ali iz kiparskega voska. Nadaljeval je ustvarjanje razli\xc4\x8dnih motivnih serij, ki so ve\xc4\x8d desetletij spremljale njegovo delo in niso podlegale modnim slogovnim strujam._NEWLINE_Ve\xc4\x8dja serija, predvsem v mali plastiki, s katero se je intenzivno ukvarjal od sedemdesetih let naprej, so sede\xc4\x8de figure posameznikov, parov, v\xc4\x8dasih pogreznjenih v velike fotelje in s poudarjeno eroti\xc4\x8dnimi atributi. Priljubljeni so njegovi akti, zlasti \xc5\xbeenski torzi. Ukvarjal se je s figurami, ob katerih je v podstavek vtisnil njihovo sen\xc4\x8dno reliefno podobo. Oblikoval je raznolike stoje\xc4\x8de figure, posebej serije slikarjev. Te so pogosto zaznamovane s paleto (prete\xc5\xbeno R. Jakopi\xc4\x8d in G. Stupica). Podobne so figure saksofonistov, raznovrstne podobe pisatelja Ivana Cankarja z zna\xc4\x8dilnimi brki in krizantemo. Pogosta so Cankarjeva poprsja v razli\xc4\x8dnih velikostih in z razli\xc4\x8dnimi atributi. Kasneje se je intenzivno posve\xc4\x8dal razli\xc4\x8dnim \xc5\xbeivalskim podobam: nosorogom, konjem, opicam, bikom, jaguarjem, redkeje psom, pticam, zlasti sovi. Ve\xc4\x8dinoma so \xc5\xbeivalske figure samostojne, v\xc4\x8dasih so izdelane v parih, redko v ve\xc4\x8djih skupinah (npr. opice). Neredko se \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke figure pove\xc5\xbeejo z \xc5\xbeivalskimi glavami. Ena njegovih ve\xc4\x8djih in popularnih bronastih figur v javnem prostoru je bivol ob vhodu v ljubljanski zoolo\xc5\xa1ki vrt. Znotraj vrta je dodatna serija razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivali. Kipar je tudi soavtor podobe nacionalnih simbolov, najprej kovancev za slovenski tolar, kasneje posameznih slovenskih evrokovancev. Njegovo bronasto Pieta je ljubljanska nad\xc5\xa1kofija oktobra 2000 podarila pape\xc5\xbeu Janezu Pavlu II ob romanju v Rim._NEWLINE_Prvo javno bronasto kompozicijo so mu \xc5\xbee leta 1959 postavili v jedru Ribnice. Partizanska dru\xc5\xbeina stoji ob mostu, ki pelje do gradu. Ljubljano, glavno mesto Slovenije, krasijo \xc5\xa1tevilni njegovi javni spomeniki: najstarej\xc5\xa1i in najve\xc4\x8dji je veliki spomenik \xc5\xbertvam NOB na \xc5\xbdalah (1965, arhitekt Fedja Ko\xc5\xa1ir), kasnej\xc5\xa1i je valjasti spomenik dobrovoljcem 1. svetovne vojne na Dvornem trgu, postavljen 1980 (arhitekt Nikolaj Be\xc5\xbeek, prestavitev Matej in Vesna Vozli\xc4\x8d). V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta so \xc5\xa1e Jakopi\xc4\x8dev doprsni kip pred Jakopi\xc4\x8devo galerijo, reliefi Alojza Gradnika v \xc5\xbdupan\xc4\x8di\xc4\x8devi ulici, Jo\xc5\xbeefa Petkov\xc5\xa1ka na enako imenovanem nabre\xc5\xbeju ali abstraktna kompozicija pred Moderno galerijo. Ve\xc4\x8d je dekorativnih kipov, od Ribni\xc4\x8dana s kro\xc5\xa1njo pred nekdanjo stavbo Smelt do nadnaravno velike Atomske Venere na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du iste pala\xc4\x8de. Manj\xc5\xa1i zmaj krasi vodnjak (pitnik) v Trubarjevi ulici, ribe so na stenskem vodnjaku v Nazorjevi ulici, z reliefom na\xc4\x8drta je okra\xc5\xa1en spomenik Lattermanovemu drevoredu v Tivoliju, bik ali bivol pred vhodom v ljubljanski \xc5\xbdivalski vrt, itd. Na Filozofski fakulteti so na steni hodnika njegovi portretni reliefi umetnostnih zgodovinarjev: Vojeslava Moleta, Izidorja Cankarja in Franceta Steleta. Za Gori\xc5\xa1ka Brda je leta 1961 oblikoval dvostranski relief, spomenik narodnoosvobodilnemu boju, ki stoji pod razglednim stolpom v Gonja\xc4\x8dah in je skupaj s stolpom in lokacijo eden izjemnih spomenikov v dr\xc5\xbeavi, brez pateti\xc4\x8dnih figur in simbolov._NEWLINE_Kot grafik se je Boljka najprej uveljavil z zna\xc4\x8dilnimi grafikami ljubljanske grafi\xc4\x8dne \xc5\xa1ole z abstraktnimi motivi v rjavih tonih, za tem z avtorsko prepoznavnimi sitotiski novo konstruiranih \xc5\xbdeleznih mest, figur ljudi, Atomske Venere in posebej podob razli\xc4\x8dnih \xc5\xbeivali. Pogosto je motivika ali detajli podobna njegovim kipom in skicam. V zrelem obdobju se je, z novimi tehni\xc4\x8dnimi mo\xc5\xbenostmi,  vrnil k slikarstvu in razvijal svojo motiviko z novimi, barvno izrazitimi poudarki.\n_START_SECTION_\nRazstave in priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nBoljka je imel vrsto samostojnih razstav v Sloveniji, Jugoslaviji in po Evropi. Zadnja je bila maja in junija 2012 v Galeriji Pre\xc5\xa1ernovih nagrajencev v Kranju. Posamezne samostojne razstave je imel Boljka tudi v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike (New York, Chicago). Njegove grafike so skupaj z drugimi grafikami ljubljanske \xc5\xa1ole potovale na vse strani sveta._NEWLINE_Leta 1966 je umetnik prejel nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada, leta 1988 pa Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo. Hommage umetniku je bila velika monografija v zbirki Mladinske knjige, ki sta jo uredila Miljenko Licul in Gojko Zupan, fotografije je dodal Janez Kali\xc5\xa1nik, besedila pa ve\xc4\x8d kot ducat uglednih likovnih kritikov. Boljkovi stalni zbirki sta v galerijah v Kostanjevici na Krki in redkeje odprta v Arboretumu Vol\xc4\x8dji Potok. Obe je postavil oblikovalec Miljenko Licul.'