b'\n_START_ARTICLE_\nPi\xc5\xa1\xc4\x8dal (Divje babe)\n_START_PARAGRAPH_\nPi\xc5\xa1\xc4\x8dal iz Divjih bab, podrobneje Moust\xc3\xa9rienska \xc2\xbbko\xc5\xa1\xc4\x8dena pi\xc5\xa1\xc4\x8dal\xc2\xab\xc2\xa0iz Divjih bab I v Sloveniji, je najstarej\xc5\xa1e glasbilo na svetu. 60.000 let staro pi\xc5\xa1\xc4\x8dal hrani Narodni muzej Slovenije. Najdena je bila leta 1995 med izkopavanji v jami arheolo\xc5\xa1kega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da Divje babe I pri Cerknem in je izdelek neandertalca. Narejena je iz  stegnenice mladega jamskega medveda. Najdba pi\xc5\xa1\xc4\x8dali je spro\xc5\xbeila mnoge polemike in je sprva razdvojila strokovno javnost. Del arheologov se je nagibal k dvomu o tem, da je predmet nastal namenoma kot glasbilo, vendar je bil po dolgoletnih raziskavah ta dvom ve\xc4\x8dkrat strokovno ovr\xc5\xbeen. Potrjeno je, da luknjice niso nastale naklju\xc4\x8dno zaradi ugriza zveri, viden pa je tudi del ohranjenega rezilnega roba, ki je posledica obdelave materiala. Glasbilo je prilagojeno desni\xc4\x8darju, omogo\xc4\x8da \xc5\xa1irok tonski obseg in veliko prilagodljivost pri igranju melodi\xc4\x8dnih linij. Je edina doslej odkrita pi\xc5\xa1\xc4\x8dal, ki jo je izdelal neandertalec. Ker je najdena pi\xc5\xa1\xc4\x8dal deloma odkru\xc5\xa1ena, so bile izdelane njene rekonstrukcije in na podlagi teh so bili narejeni mnogi akusti\xc4\x8dni preskusi, objavljeni v strokovnih publikacijah.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nDivje babe so najstarej\xc5\xa1e znano arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji. Lokacija obsega 45m dolgo in do 15m \xc5\xa1iroko jamo, ki se nahaja 230m nad reko Idrijco blizu Cerkna in je dostopna za zaklju\xc4\x8dene skupine obiskovalcev. Raziskovalci so na tem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du odkrili ve\xc4\x8d kot 600 arheolo\xc5\xa1kih predmetov v najmanj desetih plasteh sedimentov, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d 20 ognji\xc5\xa1\xc4\x8d, in skeletne ostanke jamskih medvedov. Preu\xc4\x8devali so tudi podnebne spremembe v \xc4\x8dasu pleistocena. Po podatkih Narodnega muzeja je pi\xc5\xa1\xc4\x8dal povezana s koncem srednjega pleistocena in z neandertalci pred pribli\xc5\xbeno 60.000 leti, hkrati pa je temeljni dokaz, da so bili neandertalci tako kot mi zdaj, razvita duhovna bitja, zmo\xc5\xbena tak\xc5\xa1nega umetni\xc5\xa1kega procesa, kot je ustvarjanje glasbe._NEWLINE_V 20. in 30. letih 20. stoletja je arheolog Sre\xc4\x8dko Brodar v arheolo\xc5\xa1kem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du Poto\xc4\x8dka zijalka na\xc5\xa1el na desetine preluknjanih kosti, vendar jih je bila ve\xc4\x8dina uni\xc4\x8denih med italijansko okupacijo v \xc4\x8dasu 2. svetovne vojne. Med ohranjenimi je najbolj znana mandibula jamskega medveda s tremi luknjami v mandibularnem kanalu._NEWLINE_Po 2. svetovni vojni so bili paleolitski predmeti najdeni tudi v Mokri\xc5\xa1ki jami in v Betalovem spodmolu in so shranjeni v Narodnem muzeju Slovenije v Ljubljani. Do najdbe v Divjih babah mednarodni arheolo\xc5\xa1ki skupnosti ni bilo znano, da bi obstajala kak\xc5\xa1na tako stara pi\xc5\xa1\xc4\x8dal z luknjicami. Ve\xc4\x8dina paleolitskih pi\xc5\xa1\xc4\x8dali je bila najdena v Franciji. V Sloveniji je bila najdena \xc5\xa1e ena ko\xc5\xa1\xc4\x8dena pi\xc5\xa1\xc4\x8dal z luknjico, v Poto\xc4\x8dki zijalki, izdelal pa jo je kromanjonec tj. sodobni \xc4\x8dlovek, in ne neandertalec. Domneva, da naj bi tudi pi\xc5\xa1\xc4\x8dal iz Divjih bab izdelal kromanjonec, je bila ovr\xc5\xbeena. Mnogi spletni \xc4\x8dlanki, ki so polemizirali o objektivnih dvomih v zvezi s pi\xc5\xa1\xc4\x8daljo, \xc5\xa1e niso bili a\xc5\xbeurirani ali nadome\xc5\xa1\xc4\x8deni.'