b"\n_START_ARTICLE_\nMigracije\n_START_PARAGRAPH_\nMigracije oziroma selitve so kompleksen globalen pojav, s katerim se sre\xc4\x8dujejo vse dr\xc5\xbeave po svetu. Dr\xc5\xbeave so tako lahko izvor migracij, prehodni cilji potovanja ali mesto priselitve, po navadi celo vse troje hkrati._NEWLINE_Skozi stoletja se je kljub raznovrstnim oviram na milijone ljudi (pre)selilo v druge kraje, saj \xc4\x8dlovek pozitivno vrednoti gibanje, spreminjanje geografskega in dru\xc5\xbebenega okolja ter tako posku\xc5\xa1a najti zase in svoje bli\xc5\xbenje bolj\xc5\xa1e kraje za \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Pojem migracija se deli na izseljevanje oziroma emigracijo ter priseljevanje oziroma imigracijo; tak\xc5\xa1na gibanja so lahko notranja ali mednarodna. V primeru Slovenije, in sicer v obdobju nekdanje Jugoslavije, je \xc5\xa1lo v ve\xc4\x8dji meri za notranje migracije, saj so migranti prihajali ve\xc4\x8dinoma iz dr\xc5\xbeav nekdanje Jugoslavije.\n_START_SECTION_\nVzroki za migracije\n_START_PARAGRAPH_\nTeoreti\xc4\x8dna razglabljanja o vzrokih za migracije najpogosteje izhajajo iz teorije o dejavnikih odbijanja in privla\xc4\x8devanja (push-pull teorija), \xc4\x8deprav ti dejavniki ne morejo pojasniti, zakaj se nekateri posamezniki iz dolo\xc4\x8denega okolja odselijo, drugi pa ne. Razli\xc4\x8dne subjektivne dejavnike lahko razdelimo na racionalne in emocionalne, upo\xc5\xa1tevati pa je treba tudi socialno-psiholo\xc5\xa1ke osebnostne lastnosti posameznikov._NEWLINE_Peter Klinar je vzroke oziroma motive migracij razdelil v tri velike skupine. Najprej omenja ekonomske in demografske vzroke, pod \xc4\x8dimer razume re\xc5\xa1evanje eksistence, izbolj\xc5\xa1anje ekonomskega polo\xc5\xbeaja, prenaseljenost itd. Nadaljuje s politi\xc4\x8dnimi in voja\xc5\xa1kimi vzroki, in sicer predvsem v smislu prisilnega preseljevanja, na zadnje pa omenja osebne in dru\xc5\xbeinske vzroke, ki so najbolj raznovrstni (na primer mo\xc5\xbenost pridobitve izobrazbe)._NEWLINE_V novej\xc5\xa1ih mednarodnih priporo\xc4\x8dilih za statistiko selitev, kot na primer priporo\xc4\x8dilo Zdru\xc5\xbeenih narodov, je po navadi podana tipologija vzrokov selitev na podlagi izobra\xc5\xbeevanja oziroma usposabljanja (\xc5\xa1tudij v dr\xc5\xbeavi, usposabljanje za delo), zaposlitve (za\xc4\x8dasna ali sezonska, v mednarodnih organizacijah), zdru\xc5\xbeitve oziroma formiranja dru\xc5\xbeine (najbli\xc5\xbeji sorodniki priseljenca, ki \xc5\xbee prebiva v dr\xc5\xbeavi; zakonec, otroci, partner), dovoljene naselitve v okviru kvot, ki jih dovolijo posamezne dr\xc5\xbeave, dovoljene naselitve na podlagi meddr\xc5\xbeavnih sporazumov in humanitarnih razlogov (begunci, iskalci azila ali za\xc4\x8dasnega zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da).\n_START_SECTION_\nVpliv globalizacije\n_START_PARAGRAPH_\nNa migracije je vplivala predvsem globalizacija, ki jo lahko v tem kontekstu razumemo kot proces, ki 'kraj\xc5\xa1a' razdalje in zbli\xc5\xbeuje posameznike ter naredi svet (dozdevno) manj\xc5\xa1i. Nadalje pomeni ustvarjanje svetovne ekonomije, prepletanje mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih finan\xc4\x8dnih tokov in neprestano uvajanje novih tehnologij, zlasti na podro\xc4\x8dju informacij in komunikacij. Vpliv globalizacije pa ni bil enak, kar se izra\xc5\xbea v nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih razlikah v standardu \xc5\xbeivljenja in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki varnosti, ki sta na razpolago ljudem po svetu. Pomemben rezultat teh nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dih razlik je bilo pove\xc4\x8danje obsega in dometa mednarodnih migracij. Glede na Oddelek Zdru\xc5\xbeenih narodov za prebivalstvo je bilo v letu 2005 okoli 200 milijonov mednarodnih migrantov; to je \xc5\xa1tevilo, ki ustreza \xc5\xa1tevilu prebivalcev pete najve\xc4\x8dje dr\xc5\xbeave na svetu, Brazilije. Omenjeno \xc5\xa1tevilo je dva krat tolik\xc5\xa1no, kot je bilo ocenjeno leta 1980. Migrante lahko danes najdemo v skoraj vseh delih sveta, pri \xc4\x8demer se nekateri selijo znotraj lastne regije, drugi pa potujejo iz enega konca sveta na drugega. Skoraj polovica migrantov so \xc5\xbeenske, pri \xc4\x8demer jih vedno ve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe potuje samostojno.\n_START_SECTION_\nVloga migracij v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu\n_START_PARAGRAPH_\nV dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu igrajo mednarodne migracije pomembno vlogo v nacionalnih, regionalnih in mednarodnih zadevah. Denar, ki ga zaslu\xc5\xbeijo migranti v tujini, pogosto nakazujejo sorodnikom iz dr\xc5\xbeave preselitve. V velikem \xc5\xa1tevilu dr\xc5\xbeav v razvoju tak\xc5\xa1na nakazila migrantov iz tujine predstavljajo celo bolj pomemben vir prihodkov kot uradna razvojna pomo\xc4\x8d ali tuje neposredne investicije. Dandanes migranti tudi niso ve\xc4\x8d zaposleni samo v poklicih, ki jih doma\xc4\x8dini ne \xc5\xbeelijo opravljati, ampak so vklju\xc4\x8deni prav tako v dejavnosti z visoko dodano vrednostjo, kot so deficitarni poklici. V dolo\xc4\x8denih dr\xc5\xbeavah so javne storitve in celotni sektorji gospodarstva izjemno odvisni od migrantov, saj bi bilo brez njih te\xc5\xbeko zagotoviti nemoteno delovanje teh sektorjev.\n_START_SECTION_\nPsiholo\xc5\xa1ki u\xc4\x8dinki selitve\n_START_PARAGRAPH_\nMotivacija za selitev oziroma delo v tujini je ponavadi \xc5\xbeelja po izbolj\xc5\xa1anju posameznikovega blagostanja ali pa blagostanja dru\xc5\xbeine. Medtem ko so ekonomski u\xc4\x8dinki selitve relativno o\xc4\x8ditni, pa je u\xc4\x8dinek migracij na posameznikovo blagostanje veliko manj jasen. Raziskovalci poro\xc4\x8dajo tako o negativnih kot o pozitivnih u\xc4\x8dinkih._NEWLINE_V raziskavi kitajskih avtorjev so preu\xc4\x8devali raven stresa pri osebah, ki so se bolj pogosto selile ter pri tistih, ki so bili manj mobilni. Ugotovili so, da so visoko mobilni ljudje v primerljivem obdobju do\xc5\xbeiveli ve\xc4\x8d stresa kot nizko mobilni. Pojavile pa so se razlike med poro\xc4\x8denimi in neporo\xc4\x8denimi; poro\xc4\x8deni so do\xc5\xbeivljali manj stresa, kar bi lahko pripisali u\xc4\x8dinku socialne opore, ki sicer migrantom pogosto ni na voljo. Prav tako pa so bile ravni stresa razli\xc4\x8dne glede na uporabo strategij za spoprijemanje s stresom. Podobno je ugotovila raziskava, ki je preu\xc4\x8devala stres ob delu v tujini. Na problem usmerjeno spoprijemanje s stresom je pomembno zmanj\xc5\xa1alo raven stresa ob selitvi, uporaba strategij izogibanja pa je vodila do ve\xc4\x8djega stresa ter slab\xc5\xa1ega prilagajanja na novo okolje. Prav tako je avtor ugotovil, da kulturno okolje, iz katerega prihaja migrant pomembno vpliva na integracijo, saj je glede na posameznikovo prvotno perspektivo prilagajanje lahko konstruktivno ali zaviralno oziroma maladaptivno._NEWLINE_Raziskave pa ugotavljajo tudi pozitivne u\xc4\x8dinke selitve. Nowok, van Ham, Findlay in Gayle so ugotovili, da selitev v tujino pogosto spremlja predhodno obdobje pomembnega upada v zadovoljstvu, selitev sama pa povzro\xc4\x8di povi\xc5\xa1anje zadovoljstva na predhodno raven ali na vi\xc5\xa1jo raven zadovoljstva. Podobno so ugotovili tudi Stillman, McKenzie in Gibson, ki so v raziskavo vklju\xc4\x8dili osebe z du\xc5\xa1evnimi motnjami, ki so po selitvi pokazale izbolj\xc5\xa1anje v psiholo\xc5\xa1kem blagostanju."