b'\n_START_ARTICLE_\nMavzolej v Halikarnasu\n_START_SECTION_\nZasedba\n_START_PARAGRAPH_\nHalikarnas je bil v 4. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. prestolnica majhnega regionalnega kraljestva na obali Male Azije. Leta 377 pr. n. \xc5\xa1t. je vladar regije, Hekatomen iz Milasa, umrl in zapustil kraljestvo svojemu sinu Mavzolu. Hekatomen, lokalni satrap pod Perzijci, je prevzel nadzor nad ve\xc4\x8d sosednjimi mesti in okro\xc5\xbeji. Poleg Artemizije in Mavzola je imel \xc5\xa1e nekaj h\xc4\x8dera in sinov: Ado (mati posvojiteljica Aleksandra Velikega), Idriejo in Piksodar. Mavzol je raz\xc5\xa1iril svoje ozemlje do jugozahodne obale Anatolije. Artemizija in Mavzol sta iz Halikarnasa vladala okoli\xc5\xa1kim ozemljem 24 let. Mavzol, \xc4\x8deprav se je rodil kot doma\xc4\x8din, je govoril gr\xc5\xa1ko in ob\xc4\x8dudoval gr\xc5\xa1ki na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja in vladanja. Na obali je ustanovil \xc5\xa1tevilna mesta po gr\xc5\xa1kem zgledu in spodbujal gr\xc5\xa1ko demokracijo.\n_START_SECTION_\nHalikarnas\n_START_PARAGRAPH_\nMavzol se je odlo\xc4\x8dil zgraditi novo glavno mesto, ki bi bilo varno pred zajetjem in bi bilo tudi lepo. Izbral je mesto Halikarnas. Artemizija in Mavzol sta porabila ogromno dav\xc4\x8dnega denarja, da bi okrasila mesto. Naro\xc4\x8dila sta kipe, templje in zgradbe iz ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dega marmorja._NEWLINE_Leta 353 pr. n. \xc5\xa1t. je Mavzol umrl in Artemizija je naprej vladala sama. Kot perzijski satrap in kot Hekatomnov dinast je Mavzol zase na\xc4\x8drtoval  grobnico. Ko je umrl, so projekt nadaljevali njegovi bratje in sestre. Grob je postal tako slaven, da se veli\xc4\x8dastna grobnica po njegovem imenu (eponim) imenuje mavzolej._NEWLINE_Artemizija je \xc5\xbeivela samo dve leti po smrti svojega mo\xc5\xbea. \xc5\xbdari s pepelom sta bili postavljeni v \xc5\xa1e nedokon\xc4\x8dano grobnico. Kot oblika \xc5\xbertvenega obreda so na stopnice, ki so vodile do groba, postavili telesa veliko mrtvih \xc5\xbeivali, nato pa so stopnice napolnili s kamni in ru\xc5\xa1evinami, da so zape\xc4\x8datili dostop. Po mnenju zgodovinarja Plinija starej\xc5\xa1ega so se obrtniki odlo\xc4\x8dili, da ostanejo in kon\xc4\x8dajo delo po smrti svojega zavetnika "ob upo\xc5\xa1tevanju, da je bil to hkrati spomenik lastni slavi in kiparski umetnosti".\n_START_SECTION_\nKonstrukcija mavzoleja\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno je Mavzol za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati grob pred svojo smrtjo kot del stavbe v Halikarnasu in ko je umrl, je Artemizija nadaljevala njegov gradbeni projekt. Artemizija ni var\xc4\x8devala pri gradnji grobnice. Poslala je poslance v Gr\xc4\x8dijo, da bi na\xc5\xa1li najbolj nadarjene umetnike tistega \xc4\x8dasa. Med njimi so bili Skopas, ki je nadzoroval obnovo Artemidinega templja v Efezu. Slavni kiparji so bili (po Vitruvijevem vrstnem redu): Leohar, Briaksis, Skopas in Timotej, pa tudi ogromno drugih obrtnikov._NEWLINE_Grobnica je bila postavljena na gri\xc4\x8du s pogledom na mesto. Celotna zgradba je stala na zaprtem dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je bila kamnita plo\xc5\xa1\xc4\x8dad z grobnico. Stopni\xc5\xa1\xc4\x8de, obrobljeno s kamnitimi levi, je pripeljalo do vrha plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, kjer so vzdol\xc5\xbe zunanjih zidov stali \xc5\xa1tevilni kipi bogov in boginj. Na vsakem vogalu so kamniti bojevniki na konju varovali grob. V sredini plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi se je marmorna grobnica dvignila kot kvadratni sto\xc5\xbe\xc4\x8dasti blok do ene tretjine vi\xc5\xa1ine 45 m mavzoleja. Ta del je bil pokrit s ploskimi reliefi, ki prikazujejo akcijske prizore, tudi bitko Kentavrov z Lapiti in Grke v boju z Amazonkami, \xc5\xbeenskimi bojevnicami._NEWLINE_Na vrhu tega dela grobnice je stalo 36 vitkih stebrov, deset na vsako stran, pri \xc4\x8demer je vogalni steber pripadal dvema stranema; s tem je zgradba dobila \xc5\xa1e tretjino vi\xc5\xa1ine. Med vsakim parom stebrov je bil kip. Za stebri je bila cela, podobna trdnemu bloku, ki je nosila te\xc5\xbeo masivne strehe. Streha, ki je prekrivala ve\xc4\x8dino zadnje tretjine vi\xc5\xa1ine, je bila piramidalna. Na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi na vrhu je bila kvadriga: \xc5\xa1tirje masivni konji so vlekli voz, na katerem sta bili podobi Mavzola in Artemizije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSodobni zgodovinarji so poudarili, da dve leti nista bili dovolj za okrasitev in gradnjo take nenavadne stavbe. Zato domnevajo, da jo je Mavzol za\xc4\x8del graditi pred smrtjo ali nadaljeval kot naslednji voditelj.  Mavzolej je bil podoben templju in edini na\xc4\x8din, da bi opazili razliko, je bila njegova nekoliko vi\xc5\xa1ja zunanja stena. Mavzolej je bil v gr\xc5\xa1kem delu Halikarnasa, ki je bil leta 353 pod nadzorom ahemenidskega cesarstva. Po besedah rimskega arhitekta Vitruvija sta ga zgradila Satir in Pitij, ki je o njem napisal razpravo, ki je zdaj izgubljena. Pavzanias dodaja, da so Rimljani ta mavzolej imenovali eno od velikih \xc4\x8dudes sveta in zato so vse svoje veli\xc4\x8dastne grobnice v nadaljevanju imenovali mavzoleje. _NEWLINE_Ni znano, kdaj in kako je bil uni\xc4\x8den: Evstatij Solunski, ki je v 12. stoletju pisal komentar o Iliadi, pravi: "Bil je in je \xc4\x8dudo." Zaradi tega je Fergusson ugotovil, da je bila zgradba uni\xc4\x8dena, verjetno zaradi potresa, okoli leta 1402, ko so pri\xc5\xa1li ivanovci iz Jeruzalema in zapisali, da je v ru\xc5\xa1evinah. Vendar pa Luttrell ugotavlja , da v tistem \xc4\x8dasu lokalni Grki in Turki niso imeli imena ali legende za kolosalne ru\xc5\xa1evine, kar ka\xc5\xbee na uni\xc4\x8denje v precej zgodnej\xc5\xa1em obdobju._NEWLINE_Veliko kamnov iz ru\xc5\xa1evin so malte\xc5\xa1ki vitezi porabili za utrditev gradu v Bodrumu. Obnovili so tudi ploske reliefe, s katerimi so okrasili novo stavbo. Velik del marmorja je bil predelan v apno. Leta 1846 je lord Stratford de Redcliffe dobil dovoljenje za odstranitev reliefov iz Bodruma._NEWLINE_Na originalnem mestu je vse, kar je ostalo od 19. stoletja, temelji in nekatere zlomljene skulpture. To najdi\xc5\xa1\xc4\x8de je prvi odkril profesor Donaldson in ga je dokon\xc4\x8dno odkril Charles Newton, ki ga je britanska vlada poslala na ekspedicijo. Odkrivanje je trajalo tri leta in se je kon\xc4\x8dalo s poro\xc4\x8dilom o preostalem marmorju. V nekem trenutku pred tem ali pozneje so v grobnico vdrli roparji in uni\xc4\x8dili podzemni grob, vendar je bilo leta 1972 \xc5\xa1e vedno dovolj ostankov, da so dolo\xc4\x8dili postavitev komor, ko so bile izkopane._NEWLINE_Ta spomenik je bil glede na sedem \xc4\x8dudes starega sveta uvr\xc5\xa1\xc4\x8den med starodavne, ne zaradi svoje velikosti ali mo\xc4\x8di, temve\xc4\x8d zaradi lepote oblikovanja in  s kipov ter okrasja. Mavzolej je bil glavni arhitekturni spomenik Halikarnasa. Stal je na uglednem polo\xc5\xbeaju nad pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nVelikost in kipi\n_START_PARAGRAPH_\nVeliko informacij, ki so jih zbrali o mavzoleju in njegovi strukturi, je pri\xc5\xa1lo od rimskega vseveda Plinija starej\xc5\xa1ega. Napisal je nekaj osnovnih dejstev o arhitekturi in nekaterih merah. Stavba je bila pravokotna, ne kvadratna, obkro\xc5\xbeena s kolonado s 36 stebri. Na vrhu se je dvigala piramidalna nadgradnja s 24 stopnicami. Na vrhu je bila ko\xc4\x8dija s \xc4\x8detverovprego iz marmorja. Stavba je bila poudarjena z dvema kiparskima frizoma in prostostoje\xc4\x8dimi kipi. "Prostostoje\xc4\x8de figure so bile urejene na 5 ali 6 razli\xc4\x8dnih ravneh." Plinijevo znanje je najbr\xc5\xbe izviralo iz dela, ki ga je napisal arhitekt. Jasno je, da Plinij ni v celoti razumel oblikovanja mavzoleja, kar ustvarja te\xc5\xbeave pri ponovnem oblikovanju strukture. Navedena so \xc5\xa1tevilna dejstva, ki bralcu pomagajo ponovno ustvariti ko\xc5\xa1\xc4\x8dke sestavljanke. Druga pisanja Pavzania, Strabona in Vitruvija nam pomagajo pri zbiranju ve\xc4\x8d informacij._NEWLINE_Po mnenju Plinija je bil mavzolej 19 metrov dolg v smeri sever in jug, kraj\xc5\xa1i na drugih stranicah, obseg je bil 125 metrov  in 11,4 m v vi\xc5\xa1ino. Del s stebri so imenovali pteron ((gr\xc5\xa1ko \xce\xa0\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd \xe2\x80\x93 krilo). To je arhitekturni izraz, ki ga je uporabljal Plinij starej\xc5\xa1i za peristil Mavzolove grobnice, ki je bil visoko dvignjen in se je razlikoval od navadnega peristila, ki  je bil postavljen le na stilobat). Nad pteronom je bila zgornja piramida enaka vi\xc5\xa1ini spodnjega dela. Vi\xc5\xa1ina stavbe je bila 43 metrov. [15] Edini drugi avtor, ki je pisal o razse\xc5\xbenostih mavzoleja, je Higin iz obdobja cesarja Avgusta. Opisuje spomenik, zgrajen iz sijo\xc4\x8dih kamnov, visok 24 metrov in 410 metrov v obsegu. Verjetno so njegove mere v vatlih, kar bi se ujemalo s Plinijevimi merami, vendar se to besedilo v glavnem \xc5\xa1teje za nepomembno. Od Vitruvija se u\xc4\x8dimo, da sta Satir in Pitij opisala svoje delo, ki ga je Plinij verjetno prebral._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne kipe so na\xc5\xa1li nekoliko ve\xc4\x8dje od naravne velikosti, med 1,5 m in 1,60 m v vi\xc5\xa1ino. To je bilo 20 kipov levov. Druga pomembna ugotovitev je bila globina skale, na kateri je stavba stala. Ta skala je bila izkopana 2,4 ali 2,7 metra globoko na povr\xc5\xa1ini 33 x 39 metrov. Skulpture na severu je ustvaril Skopas, na vzhodu Briaks, na jugu Timotej in na zahodu Leohar. Mavzolej je bil okra\xc5\xa1en s \xc5\xa1tevilnimi lepimi in velikimi kipi. Nekateri so izgubljeni ali so na\xc5\xa1li le fragmente. Prvotna umestitev je znana le po zgodovinskih opisih. Velika kipa Mavzola in Artemizije sta stala v ko\xc4\x8diji na vrhu piramide. Polkosalne \xc5\xbeenske glave, ki so morda pripadale akroteriju, so lahko predstavljale \xc5\xa1est karijskih mest, vklju\xc4\x8denih v Halikarnas. [16] Raziskovalno delo \xc5\xa1e vedno poteka, skupine \xc5\xa1e naprej izkopavajo in raziskujejo umetnost mavzoleja.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a usoda mavzoleja\n_START_PARAGRAPH_\nMavzolej je mnogo let obvladoval mesto Halikarnas. Bil je nedotaknjen, ko je mesto padlo v roke Aleksandra Velikega leta 334 pr. n. \xc5\xa1t. in ni bil po\xc5\xa1kodovan po napadih piratov leta 62. in 58. pr. n. \xc5\xa1t. Nad mestnimi ru\xc5\xa1evinami je stal 16 stoletij. Potem je vrsta potresov poru\xc5\xa1ila stebre, bronasta ko\xc4\x8dija pa je padla na tla. Do leta 1404 je bila podoba mavzoleja \xc5\xa1e vedno prepoznavna. _NEWLINE_Ivanovci z Rodosa so napadli regijo in zgradili grad Bodrum (grad svetega Petra). Ko so se leta 1494 odlo\xc4\x8dili, da ga utrdijo, so uporabili kamne mavzoleja. Leta 1522 so govorice o tur\xc5\xa1kem vdoru, ki so jih \xc5\xa1irili kri\xc5\xbearji,  povzro\xc4\x8dile, da so \xc5\xa1e okrepili grad (ki je bil takrat \xc5\xbee znan kot Bodrum) s preostalimi deli grobnice, ki so jo razstavili in uporabili v zidovih. Segmenti poliranega marmorja iz grobnice so tam \xc5\xa1e danes vidni. Ko je Sulejman Veli\xc4\x8dastni osvojil sede\xc5\xbe vitezov na otoku Rodosu, so se ti za kratek \xc4\x8das preselili na Sicilijo in kasneje na Malto, tako da so grad in Bodrum prepustili osmanskemu cesarstvu._NEWLINE_Ko so utrjevali grad, je del vitezov vstopil v mavzolej in odkril sobo z veliko krsto. V mnogih opisih mavzoleja je navedena zgodba o tem, kaj se je zgodilo. Grobnica je bila oplenjena, manjkata tudi telesi Mavzola in Artemizije. Majhna muzejska stavba ob spomeniku pripoveduje zgodbo. Raziskave arheologov v 1960-ih ka\xc5\xbeejo, da so \xc5\xbee pred vitezi oplenili grob, ko so pod krovom groba izkopali tunel in ukradli vsebino. Muzej navaja tudi, da je bilo verjetno, da sta bila Mavzol in Artemizija kremirana, zato je bila v grobni prostor postavljena le \xc5\xbeara s pepelom. Morda zato niso na\xc5\xa1li nobenih ostankov._NEWLINE_Pred mletjem in \xc5\xbeganjem ve\xc4\x8dine preostalih skulptur iz mavzoleja v apno za omet so vitezi odstranili nekaj najbolj\xc5\xa1ih del in jih postavili v grad Bodrum. Tam so kipi ostali tri stoletja.\n_START_SECTION_\nOdkritje in izkopavanja\n_START_PARAGRAPH_\nV 19. stoletju je britanski konzul pridobil nekaj kipov iz gradu Bodrum, danes so v Britanskem muzeju. Leta 1852 je poslal arheologa Charlesa Thomasa Newtona, da bi poiskal ve\xc4\x8d ostankov mavzoleja. Imel je te\xc5\xbeko nalogo. Ni natan\xc4\x8dno vedel, kje je grobnica in stro\xc5\xa1ki za nakup vseh majhnih parcel zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da na obmo\xc4\x8dju, na katerem bi to iskali, so bili astronomski. Namesto tega je Newton prou\xc4\x8dil zapise starih piscev, kot je Plinij, da bi dobili pribli\xc5\xbeno velikost in kraj spomenika, potem pa kupil zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de na najverjetnej\xc5\xa1em kraju. Izkopavanje je Newton za\xc4\x8del z izdelavo raziskovalnih predorov, ki jih je kopal pod okoli\xc5\xa1kimi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8di. Na\xc5\xa1el je nekaj zidov, stopni\xc5\xa1\xc4\x8de in kon\xc4\x8dno tri robove temeljev. S tem znanjem je Newton lahko ugotovil, katere parcele potrebuje za nakup._NEWLINE_Nato je za\xc4\x8del izkopavati in je na\xc5\xa1el dele reliefov, ki so krasili steno stavbe in dele stopni\xc4\x8daste strehe. Odkril je tudi zlomljen kamen kolesa ko\xc4\x8dije s premerom 2 m, ki je pripadal skulpturi na strehi mavzoleja. Nazadnje je na\xc5\xa1el kipa Mavzola in Artemizije, ki sta stala na vrhu stavbe. Oktobra 1857 je Newton prinesel marmorne bloke na ladjo HMS Supply in jih odpeljal na Malto. Ti bloki so bili uporabljeni za gradnjo novega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za kraljevo mornarico na Malti. Danes je to pristani\xc5\xa1\xc4\x8de znano kot pristani\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1t. 1 (Dock No.1) v Cospicui (Bormla), vendar niso vidni, saj so potopljeni v zalivu ladjedelnice (Dockyard Creek) v Velikem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du (Grand Harbor). _NEWLINE_Od leta 1966 do 1977 je mavzolej temeljito raziskal profesor Kristian Jeppesen z univerze v Aarhusu na Danskem. Pripravil je monografijo \xc5\xa1estih knjig  Mavzolej v Halikarnasu (The Maussolleion at Halikarnassos)._NEWLINE_Lepota mavzoleja ni bila le v sami strukturi, temve\xc4\x8d v dekoracijah in kipih, ki so stali na razli\xc4\x8dnih ravneh: kipi ljudi, levov, konj in drugih \xc5\xbeivali. Ker so bili kipi ljudje in \xc5\xbeivali, ima mavzolej v zgodovini posebno mesto, saj ni bilo namenjeno bogovom stare Gr\xc4\x8dije._NEWLINE_Danes je v Bodrumu \xc5\xa1e vedno ogromen grad malte\xc5\xa1kih vitezov, v zidovih pa je mogo\xc4\x8de zaznati polirane kamne in marmorne bloke iz mavzoleja. Kjer je bil mavzolej, sta le temelj in majhen muzej. Nekatere ohranjene skulpture v Britanskem muzeju so drobci kipov in \xc5\xa1tevilne plo\xc5\xa1\xc4\x8de iz friza, ki prikazujejo bitko med Grki in Amazonkami.\n_START_SECTION_\nVpliv na sodobno arhitekturo\n_START_PARAGRAPH_\nSodobne stavbe, katerih zasnova temelji ali je nanje vplivala razlaga oblikovanja Mavzolovega mavzoleja, so: Civilno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de (Civil Courts Building) v St. Louisu,  dr\xc5\xbeavna uradna najvi\xc5\xa1ja zgradba (National Newark Building) v Newarku, New Jersey, Grantova grobnica (Grant\'s Tomb), stavba 26 Broadway v New York Cityju, mestna hi\xc5\xa1a v Los Angelesu (City Hall), Spomenik vojnim \xc5\xbertvam v Melbournu (Shrine of Remembrance) v  Avstraliji, zvonik cerkve svetega Jurija v Bloomsburyju v Londonu, vojni spomenik (Indiana War Memorial in stolp Chase Tower) v Indianapolisu, tempelj prostozidarjev (House of the Temple) v Washingtonu ter spomenik vojakom in mornarjem (Soldiers and Sailors Memorial) v Pittsburghu.'