b'\n_START_ARTICLE_\nLondonski most\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nOporniki sodobnega Londonskega mostu po\xc4\x8divajo nekaj metrov nad naravno bre\xc5\xbeino iz gramoza, peska in gline. Od poznega neolitika je ju\xc5\xbeni breg izoblikovan kot naraven nasip nad okoli\xc5\xa1kim mo\xc4\x8dvirjem in barjem re\xc4\x8dnega estuarija. Severni se je dvigoval pri dana\xc5\xa1njem Cornhillu. Med nasipoma bi se lahko pre\xc4\x8dkala reka Temza preko plitvine, ko je bila plima nizka ali z brodom, ko je bila visoka. Oba nasipa, predvsem severni, sta imela stabilne bre\xc5\xbeine za promet z ladjami navzgor in navzdol po Temzi in njenem estuariju. Reka je bila glavna notranja in trgovska pot s celino vsaj od 9. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem dalje.  Obstajajo arheolo\xc5\xa1ki dokazi za razpr\xc5\xa1eno neolitsko, bronastodobno in \xc5\xbeeleznodobno poselitev v bli\xc5\xbeini, a dokler tam ni bilo mostu, Londona \xc5\xa1e ni bilo.  Dve stari plitvini sta bili v uporabi le nekaj kilometrov vi\xc5\xa1je, poleg sodega zgornjega plimovanja reke. Bila sta povezana s potekom ulice Watling in je vodila v osr\xc4\x8dje plemena Katuvelauni, ki je bilo v \xc4\x8dasu Cezarjeve invazije od 54 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e pleme v Veliki Britaniji. Nekaj \xc4\x8dasa pred Claudiusovo osvojitvijo leta 43, se je mo\xc4\x8d preusmerila na keltsko pleme Trinovante, ki so zasedali regijo severovzhodno od ustja Temze iz sredi\xc5\xa1\xc4\x8da pri Kamulodunumu. Prvi Londonsli most je zgradila rimska vojska kot del za izgradnje cestnega programa, ki je pomagal utrditi njihovo zasedbo.\n_START_SECTION_\nRimski most\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi most je bil verjetno rimski voja\xc5\xa1ki tip pontona, ki je omogo\xc4\x8dil bli\xc5\xbenjico do Kamulodunuma iz juga in pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Centiaci, po rimskih cestah Stane Street in Watling Street (zdaj A 2). Trinovanti so se podredili Rimu; velika colonia je bila ustanovljena okoli Kamulodunuma, ki je postal glavno mesto nove rimske province Britannia. Okoli leta 55, je ta za\xc4\x8dasen most nadomestil stalen lesen most na kolih, ki ga je vzdr\xc5\xbeevala in varovala majhna posadka. Na relativno visokem, suhem severnem koncu mostu, je nastalo majhno, trgovsko in pristani\xc5\xa1ko naselje in zraslo v mesto Londinium.  Manj\xc5\xa1e naselje se je razvilo na ju\xc5\xbenem koncu mostu, v obmo\xc4\x8dju zdaj znanem kot Southwark. Most je bil verjetno uni\xc4\x8den skupaj z mestom v Boudicanskem uporu (leta 60), vendar sta bila oba obnovljena in Londinium je postal upravno in trgovsko glavno mesto rimske Britanije. Gorvodna plitvina in trajekti so ostali v uporabi, vendar je bil most na voljo neprekinjeno, mno\xc5\xbei\xc4\x8dno za gibanje pe\xc5\xa1cev, konj in prometa z vozovi preko Temze, in povezoval \xc5\xa1tiri glavne cestne arterije severno od reke Temze \xc5\xa1tiri proti jugu. Samo dolvodno od mostu je bilo ve\xc4\x8d pristanov in depojev, priro\xc4\x8dno za pomorsko trgovino med Britanijo in ostalim delom rimskega imperija.\n_START_SECTION_\nZgodnji srednjeve\xc5\xa1ki most\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu rimske vladavine v Veliki Britaniji v za\xc4\x8detku 5. stoletja je bil Londinium postopoma opu\xc5\xa1\xc4\x8den in most je za\xc4\x8del propadati. V obdobju Sasov je reka postala meja med nastajajo\xc4\x8dima, med seboj sovra\xc5\xbenima kraljestvoma Mercija in Wessex. Konec 9. stoletja je danska invazija izzvala vsaj delno ponovno uporabo Londona s strani Anglosasov. Most je morda obnovil Alfred Veliki kmalu po bitki pri Edingtonu kot del Alfredove obnove Londona v njegovem sistemu utrdb, [10], ali pa je bil obnovljen okoli 990 pod sa\xc5\xa1kim kraljem Ethelredom II. Nepripravljenem, da pospe\xc5\xa1i premike \xc4\x8det proti Sweynu Forkbeardu, o\xc4\x8detu Knuta Velikega. Skaldska (sklad \xe2\x80\x93 islandsko \'pesnik\') tradicija opisuje, da je Ethelredov zaveznik Olaf uni\xc4\x8dil most leta 1014  in razdelil danske sile, ki so imeli tako obzidano mesto London kot Southwark. Najstarej\xc5\xa1a sodobna pisna omemba anglosa\xc5\xa1kega mostu je c.1016 ko kronisti omenjajo, kako so Knutove ladje zaob\xc5\xa1le prehod, in je med svojo vojno ponovno pridobil prestol Edmund \xc5\xbdeleznoboki._NEWLINE_Po normanski osvojitvi Anglije leta 1066 je kralj Viljem I. sam obnovil most. Londonski orkan leta 1091 ga je uni\xc4\x8dil, prav tako je po\xc5\xa1kodoval cerkev St. Mary-le-Bow.  Popravil ali zamenjal ga je kralj Viljem II. Angle\xc5\xa1ki, potem ga je uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear leta 1136, obnovil ga je kralj \xc5\xa0tefan Angle\xc5\xa1ki. Henrik II. Angle\xc5\xa1ki je ustvaril meni\xc5\xa1ki ceh, "Bratov\xc5\xa1\xc4\x8dino mostu", za nadzor nad deli na Londonskem mostu in 1163 je bil Peter iz Colechurcha nadzornik zadnje obnove mostu z lesom.\n_START_SECTION_\n"Novi" (19. stoletje) Londonski most\n_START_PARAGRAPH_\nDo konca 18. stoletja, je bilo o\xc4\x8ditno, da bo treba stari Londonski most \xe2\x80\x93 do tedaj ve\xc4\x8d kot 600 let star - zamenjati. Bil je ozek in dotrajan in blokiral je re\xc4\x8dni promet. Leta 1799 je potekal nate\xc4\x8daj za izvedbo mostu, ki bi nadomestil stari most. Med udele\xc5\xbeenci nate\xc4\x8daja je bil Thomas Telford, katerega predlog enega samega \xc5\xbeeleznega loka v dol\xc5\xbeini 180 m je bil zavrnjen kot neizvedljiv in neprakti\xc4\x8den. Na nate\xc4\x8daju je zmagal John Rennie z bolj klasi\xc4\x8dno zasnovo petih kamnitih obokov. Zgrajen je bil 30 m gorvodno, na zahodu glede na starega, izvajalec pa je bil Jolliffe in banka Merstham, Surrey  pod nadzorom Renniejevega sina. Delo se je za\xc4\x8delo leta 1824, temeljni kamen je bil polo\xc5\xbeen v ju\xc5\xbenem kesonu, 15. junija 1825._NEWLINE_Stari most je bil \xc5\xa1e naprej v uporabi, medtem ko so gradili nov most in bil poru\xc5\xa1en po otvoritvi novega, leta 1831. Zgraditi je bilo potrebno nove pristopne ceste, ki so stale trikrat toliko kot sam most. Skupni stro\xc5\xa1ki, okoli 2,5 milijona \xc2\xa3 (205 milijonov \xe2\x82\xac v letu 2015), so prispevale tudi britanska vlada in korporacije v Londonu._NEWLINE_Renniejev most je bil 283 m dolg in 15 m \xc5\xa1irok, izdelan iz haytorskega granita. Uradna otvoritev je potekala 1. avgusta 1831. Kralj Viljem IV. in kraljica Adelaide sta se udele\xc5\xbeila banketa v paviljonu postavljenem na mostu._NEWLINE_Leta 1896 je bil most najbolj obremenjena to\xc4\x8dka v Londonu: 8000 pe\xc5\xa1cev in 900 vozil je pre\xc4\x8dkalo most vsako uro. S pomo\xc4\x8djo granitnih konzol so ga raz\xc5\xa1irili za 4,0 m.  Nadaljnje raziskave so pokazale, da se most pogreza za 2,5 cm vsakih osem let in ga leta 1924 je vzhodna stran potonila \xc5\xbee pribli\xc5\xbeno 9 cm ni\xc5\xbeje od zahodne strani. Most bi bilo treba odstraniti in zamenjati.\n_START_SECTION_\nProdaja Renniesovega Londonskega mostu Robertu McCullochu\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1967 je Komunalni svet Londona razpisal prodajo in za\xc4\x8del iskati potencialne kupce. \xc4\x8clan sveta Ivan Luckin je navedel zamisel o prodaji most in opozoril:\xc2\xa0\xc2\xbbVsi so mislili, da sem popolnoma nor, ko sem predlagal, da bi morali prodati Londonski most, ko je potrebna zamenjava\xc2\xab. 18. aprila 1968 je bil Renniejev most prodan Ameri\xc4\x8danom. Kupil ga je missourijski podjetnik Robert P. McCulloch iz McCulloch Oil za 2.460.000 US $. Trditev, da se je McCulloch zmotil, da je kupil bolj impresiven Tower Bridge je bila zavrnjena v \xc4\x8dasopisnem intervjuju.  Most je bil razstavljen in vsak kos natan\xc4\x8dno o\xc5\xa1tevil\xc4\x8den. Bloki so bili nato poslani v tujino skozi Panamski prekop v Kalifornijo in s tovornjaki iz Long Beach v Arizono. Most je rekonstruiralo podjetje Sundt Construction v Lake Havasu Cityju, Arizona, ponovno je bil odprt 10. oktobra 1971. Most se razteza \xc4\x8dez Bridgewater kanal, ki vodi iz obmo\xc4\x8dja Uptown Lake v Havasu Cityju in sledi McCulloch Boulevarju na neimenovan otok.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nji Londonski most\n_START_PARAGRAPH_\nSedanji Londonski most je zasnoval arhitekt lord Holford in in\xc5\xbeenirji Mott, Hay in Anderson.  Izvajalci so bili John Mowlem and Co med letoma 1967 do 1972, odprla ga je kraljica Elizabeta II. 17. marca 1973.  Sestavljen je iz treh razponov prednapetih betonskih \xc5\xa1katlastih nosilcev, skupaj 283 m dolg. Stro\xc5\xa1ke v vi\xc5\xa1ini 4 milijonov \xc2\xa3 (51 milijonov \xc2\xa3 leta 2015), je v celoti pokril dobrodelni sklad Bridge House Estates. Sedanji most je bil zgrajen na istem mestu kot Renniejev most, s tem da je prej\xc5\xa1nji most ostal v uporabi, medtem ko sta bila izdelana prva nosilca na zgornjem in spodnjem nivoju. Promet je bil nato prestavljen na dva nova nosilca, prej\xc5\xa1nji most pa poru\xc5\xa1en, da bi lahko dodali zadnja dva osrednja nosilca._NEWLINE_Leta 1984 je britanska vojna ladja HMS Jupiter tr\xc4\x8dila v Londonski most, in povzro\xc4\x8dila znatno \xc5\xa1kodo tako na ladji kot mostu. Na dan spomina 2004, je bilo ve\xc4\x8d mostov v Londonu opremljenih z rde\xc4\x8do osvetlitvijo kot del no\xc4\x8dne razsvetljave ob reki iz medvojnega obdobja. Londonski most je bil tisti most, na keterem pozneje niso odstranili te osvetlitve, ki jo redno pri\xc5\xbeigajo pono\xc4\x8di._NEWLINE_Sedanji Londonski most je pogosto prikazan v filmih, novicah in dokumentarnih filmih, ko prikazujejo mno\xc5\xbeico voza\xc4\x8dev, ki potujejo na delo v mesto. Nedavni primer je igralec Hugh Grant, ko pre\xc4\x8dka most od severa proti jugu v \xc4\x8dasu jutranje prometne konice, v filmu About a Boy iz leta 2002._NEWLINE_Na soboto 11. julija 2009 sta, kot del letne \xc5\xbeupanske dobrodelne akcije in v po\xc4\x8dastitev 800. obletnice zaklju\xc4\x8dka starega Londonskega mostu v \xc4\x8dasu vladavine kralja Ivana, \xc5\xbeupan in svobodnjak mesta odpeljala \xc4\x8dredo ovac \xc4\x8dez most, kar naj bi spominjalo na starodavno pravico. _NEWLINE_V oboku pod ju\xc5\xbenim opornikom mostu je turisti\xc4\x8dna atrakcija London Bridge Experience, kjer lahko obiskovalci do\xc5\xbeivijo zgodovino mostu.'