b'\n_START_ARTICLE_\nMajda Dobravec Lajovic\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nPo kon\xc4\x8dani gimnaziji je \xc5\xa1tudirala na Oddelku za arhitekturo FAGG Univerze v Ljubljani pri prof. Edu Ravnikarju, kjer je leta 1958 diplomirala. Sodi med najbolj\xc5\xa1e \xc5\xa1tudente Ravnikarjeve \xc5\xa1ole (Savin Sever, Oton Jugovec, Stanko Kristl, Milan Miheli\xc4\x8d, Janez Lajovic, Grega Ko\xc5\xa1ak, Milo\xc5\xa1 Bon\xc4\x8da), ki so v slovensko arhitekturo in oblikovanje z veliko ob\xc4\x8dutljivostjo vpeljevali moderne principe s spo\xc5\xa1tljivim upo\xc5\xa1tevanjem regionalne tradicije.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1960 do 1962 je bila asistentka prof. Eda Ravnikarja za \xc5\xa1tudij industijskega oblikovanja - Smeri B na FAGG._NEWLINE_Po diplomi se je zaposlila v Zavodu za zadru\xc5\xbeno gradnjo v Ljubljani kot projektantka, kasneje v biroju Tamar in od ustanovitve leta 1964 v AB arhitektnem biroju (skupaj z mo\xc5\xbeem arhitektom Janezom Lajovcem). Od leta 1988 in vse do upokojitve leta 1996 je bila hi\xc5\xa1na arhitektka in oblikovalka muzejskih razstav (Lovski, Ribi\xc5\xa1ki in Lesarski muzej in Prometni oddelek) v Tehni\xc5\xa1kem muzeju Slovenije v Bistri._NEWLINE_Uspe\xc5\xa1no je delovala kot arhitektka, grafi\xc4\x8dna oblikovalka, oblikovalka notranje opreme in postavljanja razstav. O problemih oblikovanja je pisala v revijo Arhitekt (na primer \xc4\x8dlanek Grafi\xc4\x8dna podoba trgovine in industrije)._NEWLINE_Leta 1968 je skupaj z arhitektom Grego Ko\xc5\xa1akom oblikovala Jugoslovanski paviljon na XIV. Triennalu v Milanu._NEWLINE_Njena najbolj znana realizacija je Osnovna \xc5\xa1ola v Kranjski gori (1965-70), ki je lep primer vklju\xc4\x8ditve tradicionalnega regionalnega stavbarstva v sodobno zasnovano stavbo. Zaradi kvalitetne arhitekture je bila stavba razgla\xc5\xa1ena za nepremi\xc4\x8dno kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino pod \xc5\xa1t. 15901. \xc5\xbdal so \xc5\xa1olo po osamosvojitvi brez njenega sodelovanja pove\xc4\x8dali in nerazpoznavno spremenili._NEWLINE_Med pomembnej\xc5\xa1a dela sodita Osnovna \xc5\xa0ola Danile Kumar (1972 - 1975) in Karmeli\xc4\x8danski samostan v Sori (1986). V letih 1980-1983 je postavila Muzej po\xc5\xa1te in telekomunikacij v Stari Loki. Za tovarno Lek je mojstrsko oblikovala postavitev Lavi\xc4\x8dkove lekarni\xc5\xa1ke zbirke._NEWLINE_Je soavtorica Osnovne \xc5\xa1ole Borisa Ziherla, sedaj Osnovna \xc5\xa1ola Be\xc5\xbeigrad (1975-769), Osnovne \xc5\xa1ole Mirana Jarca (1964-65), Mestnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da ljubljanskega in zasnove Kraigherjeve plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, sedaj Trg Ajdov\xc5\xa1\xc4\x8dina (1969, 1976 z realizacijo 1988)._NEWLINE_Na podro\xc4\x8dju grafi\xc4\x8dnega oblikovanja je poleg, \xc5\xbeal prekratkega, pedago\xc5\xa1kega dela, najbolj cenjena po vrsti izjemno oblikovanih plakatov, zlasti plakata za razstavo Stanovanje za na\xc5\xa1e razmere 1957 in plakata za 1. bienale grafi\xc4\x8dnega oblikovanja v Ljubljani leta 1964, ki ju hranijo v zbirki MoMA, Muzeju moderne umetnosti v New Yorku. Tu je leta 2013 sodelovala na razstavi Designing Modern Women 1890\xe2\x80\x931990._NEWLINE_Oblikovala je logotipe za Stol Kamnik, AB biro in Tekstilindus Kranj._NEWLINE_Njena grafi\xc4\x8dna dela hranijo v zbirki vizualnih komunikacij v MAO, Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani._NEWLINE_Galerija Dessa je v juniju 2016 pripravila razstavo "V ospredje: pionirke slovenske arhitekture in oblikovanja" s kratko predstavitvijo prvih slovenskih arhitektk: Vladimira Bratu\xc5\xbe, Majda Dobravec Lajovic, Magda Fornazari\xc4\x8d Kocmut, Marta Ivan\xc5\xa1ek (roj. Ravnikar), Nives Kalin Vehovar, Juta Krulc, Seta Mu\xc5\xa1i\xc4\x8d, Du\xc5\xa1ana \xc5\xa0antel Kanoni, Gizela Golia \xc5\xa0uklje in Branka Tancig Novak.'