b'\n_START_ARTICLE_\nSilogizem\n_START_SECTION_\nHipoteti\xc4\x8dni silogizem\n_START_PARAGRAPH_\nZ dvema pogojnikoma lahko sklepamo na naslednji na\xc4\x8din:_NEWLINE_\xc4\x8ce bom zjutraj zaspala, bom zamudila vlak._NEWLINE_\xc4\x8ce bom zamudila vlak, bom zamudila \xc5\xa1olo._NEWLINE_Sklep: Torej, \xc4\x8de bom zjutraj zaspala, bom zamudila \xc5\xa1olo._NEWLINE_ _NEWLINE_V logiki re\xc4\x8demo takemu sklepanju hipoteti\xc4\x8dni silogizem._NEWLINE_Shematski zapis pravila:_NEWLINE_\xc4\x8ce A, potem B_NEWLINE_\xc4\x8ce B, potem C_NEWLINE_\xc4\x8ce A, potem C\n_START_SECTION_\nDisjunktivni silogizem\n_START_PARAGRAPH_\nV pravilni sestavljeni trditvi, kjer sta dve trditvi povezani z logi\xc4\x8dnim veznikom ali, velja, da je vsaj ena od trditev resni\xc4\x8dna (lahko sta resni\xc4\x8dni tudi obe). \xc4\x8ce vem, da je ena od enostavnih trditev napa\xc4\x8dna, lahko zagotovo trdim, da je druga pravilna._NEWLINE_Shematski zapis pravila:_NEWLINE_A ali B_NEWLINE_ne A_NEWLINE_B_NEWLINE_A ali B_NEWLINE_ne B_NEWLINE_A_NEWLINE_Andrej je \xc5\xa1portnik ali programer._NEWLINE_Andrej ni \xc5\xa1portnik._NEWLINE_Sklep: Torej je Andrej programer.\n_START_SECTION_\nPravila sklepanja\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj pravil sklepanja:_NEWLINE_1.Srednji termin mora biti distribuiran vsaj v eni izmed predpostavk._NEWLINE_2.Termin, ki ni distribuiran v predpostavkah, ne more biti distribuiran v sklepu._NEWLINE_3.Iz dveh nikalnih predpostavk ni mo\xc5\xbeen sklep._NEWLINE_4.\xc4\x8ce je ena predpostavka nikalna, mora biti tudi sklep zanikan._NEWLINE_5.Iz dveh delnih predpostavk ni mo\xc5\xbeen sklep._NEWLINE_(Aristotel lo\xc4\x8di delne stavke, kjer se predikat nana\xc5\xa1a le na del subjekta, in na splo\xc5\xa1ne stavke, kjer se predikat v celoti nana\xc5\xa1a na subjekt.)_NEWLINE_6.\xc4\x8ce je ena predpostavka delna, mora biti delen tudi sklep.\n_START_SECTION_\nDeduktivna metoda\n_START_PARAGRAPH_\nAristotel je po Evklidu povzel in definiral deduktivno metodo, ki je vedno igrala veliko vlogo v matematiki. Ta metoda je sestavljena iz trditev in potem glede na te postavljamo nove izreke, ki jih dokazujemo. Vsaka izjava v dokazu mora biti upravi\xc4\x8dena ali z aksiomom ali z \xc5\xbee prej dokazanim izrekom ali pa z na\xc4\x8delom logike. Za Aristotela so matemati\xc4\x8dni aksiomi in izreki resnice, ki nepreklicno veljajo. _NEWLINE_Aristotel je opravil tudi pionirsko delo v na\xc4\x8dinovni (modalni) logiki in v enem izmed svojih del objavil naslednji implikaciji:_NEWLINE_\xc4\x8ce je mo\xc5\xbeno, da P ni dogodek, potem ni nujno, da bi bil P dogodek. _NEWLINE_\xc4\x8ce je mo\xc5\xbeno, da izpita ne naredi\xc5\xa1, potem ni nujno, da bo\xc5\xa1 izpit naredil. _NEWLINE_\xc4\x8ce ni mo\xc5\xbeno, da bi bil P dogodek, potem je nujno, da P ni dogodek._NEWLINE_\xc4\x8ce ni mo\xc5\xbeno, da bi naredil izpit, potem bo\xc5\xa1 ti izpit nujno padel.'