b'\n_START_ARTICLE_\nBitka pri Sisku\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nPotem, ko je osmanski sultan Murat III. leta 1590 sklenil mir s Perzijo, so se na zahodnem Balkanu po nekaj letih zati\xc5\xa1ja zopet pri\xc4\x8deli ve\xc4\x8dji spopadi in vdori osmanskih \xc4\x8det na to ozemlje. Cesar Rudolf II. je zato na osmanski dvor v Istanbul poslal poslance, ki so 29. novembra dosegli premirje, ki naj bi trajalo osem let. Naslednje leto, pod pritiskom voja\xc5\xa1kih krogov na Muratovem dvoru, je sultan za poveljnika osmanskih sil na tem obmo\xc4\x8dju imenoval Hasana pa\xc5\xa1o Predojevi\xc4\x87a, ki je bil znan po bojevitosti in osvajalnih pohodih. Po nekaj zmagah hrva\xc5\xa1kega bana Toma\xc5\xbea Erd\xc3\xb5dyja nad njegovimi \xc4\x8detami je osmanskemu poveljniku uspelo zasesti pomembno utrdbo Biha\xc4\x87 na poti proti zahodu. Na levem bregu Kolpe je dal leta 1592 zgraditi trdnjavo Yeni Hisar (kasnej\xc5\xa1a Petrinja), od koder je na\xc4\x8drtoval napad na Sisak._NEWLINE_Gradnja trdnjave Sisek se je za\xc4\x8dela \xc5\xbee leta 1544 in bila kon\xc4\x8dana v nekaj letih. Finan\xc4\x8dna sredstva in oro\xc5\xbeje so ji zagotovile predvsem notranjeavstrijske de\xc5\xbeele. Kasneje je na obmo\xc4\x8dju med Karlovcem, ustanovljenim 1579, in Siskom nastal niz manj\xc5\xa1ih utrdb in opazovalnic, imenovan Kolpska krajina.\n_START_SECTION_\nPriprave\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi neuspehov na boji\xc5\xa1\xc4\x8du je bil na \xc4\x8delo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih sil postavljen Ruprecht Eggenberg. 27. aprila 1593 je bil razgla\xc5\xa1en odlok o napotitvi de\xc5\xbeelnih vojska v Vojno krajino._NEWLINE_Na ozemlju med Zagrebom in Siskom se je junija 1593 zbrala kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska na \xc4\x8delu s Toma\xc5\xbeem Erd\xc3\xb5dyjem, ki je poveljeval ogrskim \xc4\x8detam, Ruprecht Eggenberg je poveljeval nem\xc5\xa1kim , Andrej Turja\xc5\xa1ki pa kranjskim \xc4\x8detam, vsega skupaj pribli\xc5\xbeno 5000 mo\xc5\xbe. Utrdbo Sisek je branilo okoli 800 mo\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nBitka\n_START_PARAGRAPH_\nObleganje Siska se je za\xc4\x8delo z utrjevanjem polo\xc5\xbeajev osmanske vojske, ki je \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 12000 mo\xc5\xbe, na desnem bregu Kolpe 15. junija 1593. Glavnina kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vojske se je potem, ko utrdba ni mogla ve\xc4\x8d dolgo zdr\xc5\xbeati pritiskov osmanske vojske, pomaknila proti Sisku. Hasan pa\xc5\xa1a se je zato z ve\xc4\x8dino svoje vojske prestavil na levi breg Kolpe._NEWLINE_Dne 22. junija, na dan sv. Ahaca, se je za\xc4\x8dela odlo\xc4\x8dilna bitka. Po za\xc4\x8detnem neuspe\xc5\xa1nem napadu sil Toma\xc5\xbea Erd\xc3\xb5dyja je Andrej Turja\xc5\xa1ki s svojimi in \xc5\xa1tajerskimi strelci zaustavil osmanski protinapad in jih potisnil proti Kolpi. Hkrati so s pomo\xc4\x8djo posadke v utrdbi zavzeli majhen most \xc4\x8dez reko Kolpo ter tako presekali pot osmanski vojski pri njenem umiku. Osmanom tako ni preostalo drugega kot da posku\xc5\xa1ajo preplavati reko. Ve\xc4\x8dina jih je pri tem utonila, med drugim tudi njihov poveljnik Hasan pa\xc5\xa1a Predojevi\xc4\x87. Ostanek osmanske vojske se je razbe\xc5\xbeal po pokrajini in za sabo pustil veliko koli\xc4\x8dino oro\xc5\xbeja in hrane, ki so si ga pripravili za obleganje.\n_START_SECTION_\nEpilog\n_START_PARAGRAPH_\nVest o zmagi nad Osmani je odmevala po vsej kr\xc5\xa1\xc4\x8danski Evropi. Oglasili so se pape\xc5\xbe Klemen VIII., cesar Rudolf II. in \xc5\xa1panski kralj Filip II., ki so dali priznanje poveljnikom kr\xc5\xa1\xc4\x8danske vojske. _NEWLINE_Poraz osmanske vojske je povzro\xc4\x8dil vojno med Osmanskim imperijem in Habsbur\xc5\xbeani, ki je trajala vse do leta 1606.'