b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Sloterdijk\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSloterdijkovo rojstvo je bilo zaradi hemoliti\xc4\x8dne bolezeni ploda zapleteno, rojstvu pa je zato sledila huda zlatenica. Njegova mati, ki je bila Nemka, je njegovega o\xc4\x8deta, Nizozemca, spoznala v \xc4\x8dasu povojne krize. Zakonska zveza ni trajala dolgo, in tako je Sloterdijk odra\xc5\xa1\xc4\x8dal "brez star\xc5\xa1evskega formativnega elementa", kar je sam komentiral v svojih intervjujih. Od leta 1968 do leta 1974 je v M\xc3\xbcnchnu in na Univerzi v Hamburgu \xc5\xa1tudiral filozofijo, zgodovino in nem\xc5\xa1\xc4\x8dino. Leta 1971 je Sloterdijk napisal magistrsko nalogo z naslovom Strukturalismus als poetische Hermeneutik. Temu sta leta 1972 in 1973 sledila esej Strukturna teorija zgodovine Michela Foucaulta in tudi \xc5\xa1tudija z naslovom Die \xc3\x96konomie der Sprachspiele, Zur Kritik der linguistischen Gegenstandskonstitution._NEWLINE_Leta 1976 je Sloterdijk doktoriral na temo Literatur und Organisation von Lebenserfahrung, Gattungstheorie und Gattungsgeschichte der Autobiographie der Weimarer Republik 1918\xe2\x80\x931933 na Oddelku za jezikoslovje Univerze v Hamburgu pod mentorstvom profesorja Klausa Briegleba. Med letoma 1978 in 1980 se Sloterdijk ustavil v a\xc5\xa1ramu indijskega guruja Bhagwan Shree Rajneesha (pozneje poznanega kot Osho) v indijskem mestu Pune. Izku\xc5\xa1njo "ponovnega ugla\xc5\xa1evanja", ki jo je tam do\xc5\xbeivel, opisuje kot "nepovratno", brez katere bi bilo njegovo pisateljevanje nepredstavljivo._NEWLINE_Od leta 1980 je Sloterdijk svobodni pisatelj. Leta 1988 je sprejel mesto gostujo\xc4\x8dega predavatelja na Oddelku za poetiko na Univerzi Johann Wolfgang Goethe v Frankfurtu na Majni. Od leta 1992 do leta 1993 je pou\xc4\x8deval filozofijo in estetiko na Dr\xc5\xbeavni vi\xc5\xa1ji \xc5\xa1oli za oblikovanje v Karlsruheju._NEWLINE_Nato je leta 1993 postal vodja In\xc5\xa1tituta za kulturno filozofijo na Akademiji za oblikovno umetnost na Dunaju in tam deloval do leta 2001, ko je prevzel pozicijo pogodbenega profesorja za kulturno filozofije in teorijo medijev (Dunaj), dokler leta 2001 kot pogodbeni partner ni postal profesor na Katedri za kulturno filozofijo in teorijo medijev (prav tako Dunaj). Poleg tega je bil tudi gostujo\xc4\x8di predavatelj na Bard Collegeu v New Yorku, na Mednarodni filozofski fakulteti v Parizu in na \xc5\xa0vicarski dr\xc5\xbeavni tehni\xc5\xa1ki visoki \xc5\xa1oli v Z\xc3\xbcrichu. Leta 2000 je postal pokrovitelj Fundacije Albert Schweitzer za njegove sodobnike, ki so se po desetih letih lo\xc4\x8dili od njega. Sloterdijk je profesor filozofije in estetike na Vi\xc5\xa1ji dr\xc5\xbeavni \xc5\xa1oli za oblikovanje v Karlsruheju. Od leta 2001 do 2015 je bil na mestu rektorja univerze, ki ga je prevzel od Heinricha Klotza. V letih 2001 in 2002 pa je sodeloval na In\xc5\xa1tututu za Friedericha Nietzscheja s prispevkom \xc3\x9cber historische und prophetische Anthropologie._NEWLINE_Zaradi dobre obiskanosti njegovih predavanj je postal bolj prepoznaven tako doma, kot v tujini. Od leta 2002 do leta 2012 je skupaj z R\xc3\xbcdigerjem Safranskim gostil okroglo mizo Das Philosophische Quartett na programu ZDF. Peter Sloterdijk je stalni \xc4\x8dlan organizacije "Frankfurt Zukunftsrat", ki je bila ustanovljena leta 2008._NEWLINE_Leta 2012 se je preizkusil \xc5\xa1e na glasbenem podro\xc4\x8dju in napisal libreto opere Babilon skladatelja J\xc3\xb6rga Widmanna. Leta 2016 naj bi izdal eroti\xc4\x8dni roman.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSloterdijku je preboj kot filozofskemu avtorju uspel z delom Kritika cini\xc4\x8dnega uma (Kritik der zynischen Vernunft, 1983). Z delom Pravila za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki vrt (Regeln f\xc3\xbcr den Menschenpark, 1999) spro\xc5\xbeil silovito razpravo. Avtorju se je o\xc4\x8ditalo, da zagovarja fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno ideologijo. V 90. letih je iz\xc5\xa1el njegov magnum opus, trilogija Sfere (Sph\xd3\x93ren). Prvi del je iz\xc5\xa1el leta 1998, drugi 1999, tretji pa 2004. Sloterdijkovo kulturno-kriti\xc4\x8dno razmi\xc5\xa1ljanje ima izvor v neomarksisti\xc4\x8dni Frankfurtski \xc5\xa1oli, od katere idej se je pozneje oddaljil. Vklju\xc4\x8devati je za\xc4\x8del prvine Heideggerjevega dela, da bi aktualiziral ideje Nietzscheja in Hegla.\n_START_SECTION_\nKritika cini\xc4\x8dnega uma\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1983, na vrhuncu hladne vojne, je bil svet razdeljen na dva dela, ravno tako Nem\xc4\x8dija, ro\xc5\xbeljanje z atomskim oro\xc5\xbejem pa je bilo stalnica. Sloterdijkovo delo Kritika cini\xc4\x8dnega uma, s katerim je vzbudil precej pozornosti, nasprotuje cinizmu kot\xc2\xa0\xc2\xbbrazsvetljeni napa\xc4\x8dni zavesti\xc2\xab. 200 let po Kantovem delu Kritika \xc4\x8distega uma (Kritik der reinen Vernuft) se Sloterdijk spra\xc5\xa1uje, ali je sploh \xc5\xa1e mogo\xc4\x8de verjeti v razum in v ideale \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva. Cinizem je nekaj, kar je usodno vezano na zahodnja\xc5\xa1ki um. Za\xc4\x8denja se \xc5\xbee takrat, ko se zares za\xc4\x8dne tudi anti\xc4\x8dna filozofija, s Platonovo metafiziko. Toda \xc5\xa1ele z modernim svetom in evolucijo postane problem, ki vznemirja. Res pa je tudi, da se svet od izdaje dela ni kaj dosti izbolj\xc5\xa1al. Humanisti\xc4\x8dni izobra\xc5\xbeenci ostajajo skepti\xc4\x8dni glede idealov razsvetljenstva. Sedaj vidimo, da ti pravzaprav nikoli niso bili, za kar so se pretvarjali. Razsvetljenski avtorji so slavili \xc4\x8dlovekovo svobodo, obenem pa zagotavljali kritje kolonialnega zatiranja in podrejanja. Znanstveniki si prizadevajo spoznavati naravo, industrialci pa jo uni\xc4\x8dujejo. Politiki govorijo o demokraciji, hkrati pa ustvarjajo mezdne su\xc5\xbenje. Razsvetljenstvo je bilo, po Sloterdijkovem mnenju, v najbolj\xc5\xa1em primeru gledali\xc5\xa1\xc4\x8de la\xc5\xbenih obljub. Sloterdijk je leta 1983 ocenil, da smo se v post-razsvetljenskih \xc4\x8dasih zna\xc5\xa1li v dobi cinizma ali razsvetljene la\xc5\xbene zavesti. Vsi vemo, da svet ni tak, kot naj bi bil in da ne \xc5\xbeivimo tako, kot bi morali \xc5\xbeiveti. Kljub temu pa se zaradi tega kaj preve\xc4\x8d ne obremenjujemo. Opravljamo svoje delo in mislimo, da se kaj dosti ne da storiti. Sloterdijkova Kritika cini\xc4\x8dnega uma slika portret na\xc5\xa1e dobe in posku\xc5\xa1a najti pot, ki vodi proti ne\xc4\x8dem bolj obetavnem. Ampak v resnici smo v stiski. Ne moremo se vra\xc4\x8dati k idealom razsvetljenstva, ker smo jih spregledali. Ne moremo se pretvarjati, da je svet bolj\xc5\xa1i, kot je v resnici. Kaj nam torej ostane drugega kot cinizem? Avtor ugotovi, da kljub vsemu za nas \xc5\xa1e vedno obstaja upanje. Vendar bo mogo\xc4\x8de premagati cinizem le preko ustvarjalnega dejanja ljubezni.\n_START_SECTION_\nSfere\n_START_PARAGRAPH_\nSfere so za Sloterdijka ve\xc4\x8d kot geometri\xc4\x8dna telesa \xe2\x80\x93 so dru\xc5\xbebeni prostori. Najdemo jih povsod, kjer \xc5\xbeivijo ljudje. Sfere lahko vidimo kot fenotipske izraze \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke potrebe po skupnosti. Pomembno pa je, da pri tem ne gre le za nekak\xc5\xa1ne metafore, ampak za povsem nov na\xc4\x8din razumevanja \xc4\x8dloveka; kaj \xc4\x8dlovek je in kaj daje njegovemu \xc5\xbeivljenju smisel. Sfere sestojijo iz treh delov. Prvi del se imenuje Blasen (Mehur\xc4\x8dki), kar se nana\xc5\xa1a stik med otrokom in materjo. Drugi del, ki se imenuje Globen (Planeti) in raziskuje zgodovinsko-politi\xc4\x8dni svet. Tretji del, Sch\xd3\x93ume (Pena), naslavlja sodobno katastrofo sveta. Sloterdijk pravi, da se v penastih svetovih posamezni mehur\xc4\x8dki ne integrirajo, ampak tvorijo nepravilne oblike. Kar mediji predstavljajo kot globalizacijo, je morfolo\xc5\xa1ko gledano vojna pen. Ne dogaja se homogenizacija, poenotenje, ampak frakture, drobljenje. Sfere so v resnici bolj pranje mo\xc5\xbeganov kakor nek strpen argument. Vendar prav to morajo biti, \xc4\x8de je cilj premagati cinizem. Noben argument ni dovolj \xe2\x80\x93 potrebne so radikalne spremembe v mi\xc5\xa1ljenju. Sfere so nad izrazi in institucijami ljubezni. Njegova osnovna teza je, da so ljubezenske zgodbe le zgodbe oblike, ter da se sfere (in njihova vsebina) formirajo le z dejanji solidarnosti. Solidarnost pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbmo\xc4\x8d bivanja skupaj\xc2\xab. Sloterdijkova filozofija govori, da ne za\xc4\x8dnemo kot samozadostni osebki, ampak bitja, katerih zavest je \xc5\xbee povezana z drugimi. \xc4\x8ce naj bodo na\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenja smiselna, morajo biti integrirana v sfere \xe2\x80\x93 skupnostne, dru\xc5\xbebene, politi\xc4\x8dne, ideolo\xc5\xa1ke in morda tudi verske ali misti\xc4\x8dne. Kadar na to pozabimo, tvegamo nazadovanje, tudi, kadar obravnavamo dru\xc5\xbebene oblike le kot in\xc5\xa1trumente za svoj lastne cilje oz. napredek.\n_START_SECTION_\nPrispevki k razpravi o veri in dru\xc5\xbebi\n_START_PARAGRAPH_\nV eseju Gottes Eifer iz leta 2007 Sloterdijk primerja tri velike monoteisti\xc4\x8dne vere: judovstvo, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in islam. Pri tem avtor navaja njihov abrahamski izvor in opisuje, kaj te vere med seboj lo\xc4\x8duje in v katerih prvinah vere je opaziti najve\xc4\x8dje razlike. Spra\xc5\xa1uje se, katere politi\xc4\x8dno-socialne in psihodinami\xc4\x8dne predpostavke pogojujejo obstoj monoteizma. Judovstvo se \xc5\xbee od za\xc4\x8detka opredeljuje proti politeizmu Egip\xc4\x8danov, Hetitov in Babiloncev ter se obravnava kot protestno teologijo\xc2\xa0\xc2\xbbzmage v porazu\xc2\xab. Medtem ko je judovstvo ostalo omejeno na lastno ljudstvo, je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo spreminjalo obstoje\xc4\x8de religije s svojim apostolskim sporo\xc4\x8dilom in jih povleklo v svoje univerzalno oznanjenje. Islam pa je \xc5\xa1e stopnjeval napadalni univerzalizem v voja\xc5\xa1ko-politi\xc4\x8dni ekspanzivni na\xc4\x8din. Sloterdijk domneva, da je velika podobnost med tremi verstvi prav v stremljenju k uveljavljanju zahteve do bo\xc5\xbeje resnice. To nujno vodi h konfliktni osnovi, ki v veliki meri dolo\xc4\x8da na\xc5\xa1e bivanje. Odzivi na vzajemne napade med verstvi so razli\xc4\x8dni; za judovstvo je zna\xc4\x8dilen suvereni separatizem bolj obrambne vrste, za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ekspanzija na osnovi misijonarstva, za islam pa sveta vojna. Ti konflikti so se preko \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke samodestruktivnosti \xc5\xa1e okrepili in so zato te\xc5\xbeko re\xc5\xa1ljivi. Sloterdijk zastopa na\xc4\x8delo, da je vera temeljna antropolo\xc5\xa1ka konstanta. Spro\xc5\xbea tudi vpra\xc5\xa1anje, \xc4\x8de in kako je mo\xc5\xbeno religije speljati na civilizirano pot, na kateri bi postal njihov duhovni potencial koristen. Tri vere (kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, judovstvo in islam) naj bi bile poklicane k razvoju od vnetega kolektivizma do strank civilne dru\xc5\xbebe, kot trdi Sloterdijk v svoji interpretaciji Lessingove drame Nathan Modri._NEWLINE_Sloterdijkovi prispevki k temi vere so s strani teologov pogosto kritizirani in obravnavani kot provokacija, nekateri pa se z njegovi ugotovitvami tudi strinjajo.\n_START_SECTION_\nPrispevki k debati o gospodarskih in politi\xc4\x8dnih temah\n_START_PARAGRAPH_\nSloterdijk je pod naslovom Die Revolution der gebenden Hand leta 2009 v Frankfurter Allgemeine Zeitung objavil besedilo, ki je spro\xc5\xbeilo polemike o nem\xc5\xa1ki socialni dr\xc5\xbeavi. Kar se danes ozna\xc4\x8duje kot kapitalizem oz. socialno tr\xc5\xbeno gospodarstvo, Sloterdijk imenuje\xc2\xa0\xc2\xbbsemi-socializem na podlagi lastni\xc5\xa1kega gospodarstva\xc2\xab, pri \xc4\x8demer se zavzema za odpravo davkov in njihovo preobrazbo v prispevke, namenjene skupnosti. Ta teza je vplivala predvsem na Frankfurtsko filozofsko \xc5\xa1olo, kar je razvidno v delih Lutza Wingerta in Axela Honnetha. Wingert govori o\xc2\xa0\xc2\xbbkoaliciji uspe\xc5\xa1nih\xc2\xab\xc2\xa0nasproti\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa1ibkim\xc2\xab, medtem ko Honneth Sloterdijkove teze obravnava kot usodno globokoumnost. Razprava se je v medijih nadaljevala; Sloterdijk je v nadaljevanju dela leta 2010 dopolnil svoj pogled na demokrati\xc4\x8dno utemeljitev davkov._NEWLINE_V intervjuju za debatno revijo Schweizer Mona] je predlagal\xc2\xa0\xc2\xbbdav\xc4\x8dno demokracijo\xc2\xab\xc2\xa0namesto\xc2\xa0\xc2\xbbdav\xc4\x8dne kleptokracije\xc2\xab. V takem sistemu bi lahko prebivalci soodlo\xc4\x8dali, za kaj se uporabljajo njihovi davki. \xc4\x8casopis Neue Z\xc3\xbcrcher Zeitung (NZZ) sicer priznava misle\xc4\x8devo izvirnost v mi\xc5\xa1ljenju, a okli\xc4\x8de idejo\xc2\xa0\xc2\xbbzamenjave davkov skozi etiko premo\xc5\xbenih kot prostovoljni prispevek dr\xc5\xbeavi\xc2\xab\xc2\xa0za zgre\xc5\xa1eno domislico. Sloterdijk je v ve\xc4\x8d intervjujih obravnaval nastanek finan\xc4\x8dne krize leta 2007, razlog za katero vidi v sodobnem gospodarstvu, ki temelji na zadol\xc5\xbeevanju. Govoril je tudi o dezorientiranosti zgodovinskih razse\xc5\xbenosti, ko se preko starih dolgov zagotavlja nove (prejemanje novih posojil, ko prej\xc5\xa1nja \xc5\xa1e niso odpla\xc4\x8dana). Po njegovem mnenju danes dr\xc5\xbeavam in bankam manjka\xc2\xa0\xc2\xbbhipotekarske pameti\xc2\xab\xc2\xa0(Pfandklugkeit). Pri tem se Sloterdijk sklicuje na teze lastni\xc5\xa1kega gospodarstva, ki jih je podal Gunnar Heinsohn. Sloterdijk vidi Evropsko unijo pred razpadom, v svojem delu Reflexionen eines nicht mehr Unpolitischen pa napoveduje\xc2\xa0\xc2\xbbneizogibno ponovno oblikovanje Evrope\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPrispevki k debati o genetiki\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu potem, ko je Sloterdijk vodil simpozij o filozofiji in Heideggerju, je zanetil nasprotovanja s svojim esejem Regeln f\xc3\xbcr den Menschenpark (v slovenskem prevodu Pravila za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki vrt). V tem besedilu Sloterdijk obravnava kulture in civilizacije kot\xc2\xa0\xc2\xbbantropogene rastlinjake\xc2\xab, obrate za kultivacijo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih bitij; prav tako kot smo ljudje ustanovili naravne rezervate, da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili nekatere \xc5\xbeivalske vrste, tako bi se morali tudi poslu\xc5\xbeiti bolj preudarnih ukrepov, da bi zagotovili pre\xc5\xbeivetje Aristotelovega zoon politikona._NEWLINE_\xc2\xbbPoskus ukrotitve \xc4\x8dloveka ni uspel\xc2\xab, kritizira Sloterdijk.\xc2\xa0\xc2\xbbPotencial civilizacije za barbarstvo se pove\xc4\x8duje; brutalizacija \xc4\x8dloveka je vsak dan ve\xc4\x8dja.\xc2\xab_NEWLINE_Zaradi nacisti\xc4\x8dnih na\xc4\x8del evgenike v nedavni zgodovini Nem\xc4\x8dije, so take razprave v Nem\xc4\x8diji pogosto obravnavane kot zlove\xc5\xa1\xc4\x8de. Sloterdijkov esej podira nem\xc5\xa1ki tabu glede razprav o genetski manipulaciji in predstavlja idejo, da uveljavljanje novih genetskih tehnologij zahteva ve\xc4\x8d neposredne razprave in regulacije\xc2\xa0\xc2\xbbbio-kulturne\xc2\xab\xc2\xa0reprodukcije. Habermas je Sloterdijka zaradi te teorije ozna\xc4\x8dil za fa\xc5\xa1ista. Sloterdijk je odgovoril, da se izjava sama zateka k fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnim taktikam, da bi ga spravila na slab glas._NEWLINE_Nasprotovanja niso spro\xc5\xbeile le Sloterdijkove ideje, temve\xc4\x8d tudi njegova uporaba nem\xc5\xa1kih besed, kot so "Z\xc3\xbcchtung" (reja), "Kultivierung" (kultivacija) in "Selektion" (selekcija), ki so obremenjene z nacisti\xc4\x8dno vsebino. Sloterdijk je zavrnil obto\xc5\xbebe o nacizmu, ki ga vidi oddaljenega od njegovega zgodovinskega okvira. Kljub temu je bil Sloterdijk mo\xc4\x8dno kritiziran zaradi svoje domnevne uporabe fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne retorike, da bi promoviral Platonovo vizijo vlade s popolnim nadzorom nad prebivalstvom, in zaradi pretiranega poenostavljanja samih bioeti\xc4\x8dnih vidikov problema. Slednja kritika temelji na nejasnosti Sloterdijkovega pogleda na to, kak\xc5\xa1en vpliv na dru\xc5\xbebo bi imel razvoj genetike. V sporni debati se je veliko ljudi strinjalo z njegovim mnenjem, prav tako pa mu jih je veliko nasprotovalo. \xc4\x8casnik Die Zeit je objavil odprto Sloterdijkovo pismo Habermasu, v katerem je silovito obto\xc5\xbeil Habermasa\xc2\xa0\xc2\xbbkritiziranja za njegovim hrbtom\xc2\xab\xc2\xa0in zagovarjanja humanisti\xc4\x8dnega pogleda, ki ga je Sloterdijk proglasil za mrtvega.\n_START_SECTION_\nFilozofski kvartet\n_START_PARAGRAPH_\nFilozofski kvartet (Das Philosophische Quartett) je bila kulturna pogovorna oddaja, ki je bila predvajana na nem\xc5\xa1kem TV-programu ZDF na vsake dva meseca. Naslov in koncept oddaje sta ustvarjena na podlagi oddaje Literarni kvartet (Das Literarische Quartett), ki je bila prav tako predvajana na programu ZDF. Gostitelja vsake oddaje sta bila filozofa Peter Sloterdijk in Rudiger Safranski, ki sta razpravljala o temeljnih vpra\xc5\xa1anjih na\xc5\xa1e dru\xc5\xbebe s \xc5\xa1e dvema govorcema. Gostujo\xc4\x8di govorci so se v vsaki oddaji menjavali, nekateri pa so bili povabljeni tudi ve\xc4\x8dkrat._NEWLINE_26. marca 2012 je v javnost pri\xc5\xa1la novica, da se bo oddaja od maja 2012, po desetih letih, kon\xc4\x8dala. [13. maja 2012 je bila oddaja po direktivi programskega direktorja ZDF Thomasa Belluta prekinjena. Oddaja Nachtstudio s podobnim formatom je bila prav tako ukinjena leta 2012. Jeseni istega leta se je kot nadaljevanje oddaje Das Philosophische Quartett za\xc4\x8dela oddaja Precht._NEWLINE_Vsaka oddaja je bila dolga 60 minut in se je odvijala pred ob\xc4\x8dinstvom, kasneje pa je bila nato predvajana v ve\xc4\x8dernem terminu. Na koncu vsake oddaje sta gostitelja priporo\xc4\x8dila knjige o obravnavani temi. Na spletni strani ZDF je bilo urejeno posebno podro\xc4\x8dje za oddajo, da bi omogo\xc4\x8dili nadaljnje razprave. V enem izmed izbranih odstavkov v arhivu je Sloterdijk predstavil\xc2\xa0\xc2\xbbmajhno monetarno idilo\xc2\xab._NEWLINE_V desetih letih je bilo skupaj predvajanih 63 oddaj.\n_START_SECTION_\nNagrade\n_START_PARAGRAPH_\n1993: Ernst-Robert-Curtius-Preis za esejistiko_NEWLINE_1999: Friedrich-M\xc3\xa4rker-Preis za esejistiko_NEWLINE_2001: Christian-Kellerer-Preis za prihodnost filozofske misli_NEWLINE_2005: Wirtschaftsbuchpreis der Financial Times Deutschland_NEWLINE_2005: Sigmund-Freud-Preis za znanstveno prozo_NEWLINE_2005: \xc3\x96sterreichisches Ehrenzeichen za znanost in umetnost_NEWLINE_2006: Commandeur des Ordre des Arts et des Lettres_NEWLINE_2008: Lessing-Preis za kritiko_NEWLINE_2008: Cicero Rednerpreis_NEWLINE_2008: Internationaler Mendelssohn-Preis zu Leipzig (Kategorija Gesellschaftliches Engagement)_NEWLINE_2008: Prix europ\xc3\xa9en de l\xe2\x80\x99essai Charles Veillon za njegovo delo Zorn und Zeit (v slovenskem prevodu Srd in \xc4\x8cas) iz leta 2006._NEWLINE_2009: BDA-Preis f\xc3\xbcr Architekturkritik_NEWLINE_2011: Ehrendoktorw\xc3\xbcrde Universit\xc3\xa4t Nijmegen, Nizozemska_NEWLINE_2013: Ludwig-B\xc3\xb6rne-Preis'