b'\n_START_ARTICLE_\nCarl Vilhelm Ludwig Charlier\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nCharlier je diplomiral na Univerzi v Uppsali in leta 1887 tam doktoriral z dizertacijo Untersuchung \xc3\xbcber die allgemeinen Jupiter-St\xc3\xb6rungen des Planeten Thetis. Po doktoratu je delal v stockholmskem observatoriju in bil profesor astronomije ter predstojnik Observatorija Univerze v Lundu od leta 1897._NEWLINE_Opravil je ob\xc5\xa1irne statisti\xc4\x8dne raziskave zvezd v na\xc5\xa1i Galaksiji. Prav tako je izmeril njihove lege in gibanja. Na podlagi svoji raziskav je posku\xc5\xa1al izdelati njen model. Leta 1913 je menil, da se vrti Oson\xc4\x8dje proti daljnemu ozadju Rimske ceste in sicer tako, da se popolnoma zavrti vsakih 370 milijonov let. To dobo so nadaljnje meritve \xc5\xa1e pove\xc4\x8dale na 530 milijonov let. Izdelal je metodo za merjenje gibanj gru\xc4\x8d zvezd brez sistemati\xc4\x8dnih napak._NEWLINE_Za dol\xc5\xbeinsko enoto je leta 1911 predlagal siriometer, ki je enak milijonu astronomskih enot, to je pribli\xc5\xbeno 15,813 svetlobnih let, kar je v grobem enako dvojni razdalji med Zemljo in zvezdo Sirijem. Na Turnerjev predlog so potem za\xc4\x8deli pogosteje uporabljati sorodno enoto, definirano v tem \xc4\x8dasu, parsek, ki je pribli\xc5\xbeno 4,848 siriometrov._NEWLINE_V povezavi s svojim delom o zgradbi Galaksije je Charlier v dveh \xc4\x8dlankih, objavljenih leta 1908 in 1922, razvil tudi kozmolo\xc5\xa1ko teorijo na podlagi Lambertovega dela. V izvedeni Lambert-Charlierjevi kozmologiji nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di veliki predeli Vesolja vsebujejo snov, katere gostota se zmanj\xc5\xa1uje. To na\xc4\x8delo je poimenoval konvergen\xc4\x8dni kriterij za Vesolje in se je posku\xc5\xa1alo ogniti opazovalnim nesoglasjem, ki bi druga\xc4\x8de izhajala iz Olbersovega paradoksa. Na ta na\xc4\x8din je sklepal, da je Vesolje neskon\xc4\x8dno. Njegov pogled je nadaljeval Arrhenius._NEWLINE_Zanimal se je tudi za \xc4\x8disto statistiko ter pomembno prispeval na tem podro\xc4\x8dju. Ve\xc4\x8d njegovih u\xc4\x8dencev je postalo statistikov, tako na univerzah, v vladi in podjetjih._NEWLINE_V \xc5\xa1ved\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevedel Newtonova Matemati\xc4\x8dna na\xc4\x8dela naravoslovja. V matematiko je uvedel dru\xc5\xbeino po njem imenovanih ortogonalnih polinomov._NEWLINE_Z \xc5\xbeeno Doroteo Leissner sta imela pet h\xc4\x8dera.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenujeta kraterja na Luni (Charlier) in Marsu (Charlier), ter asteroid glavnega pasu 8677 Charlier.'