b'\n_START_ARTICLE_\nOperacijski sistem\n_START_SECTION_\nEnoopravilni in enouporabni\xc5\xa1ki\n_START_PARAGRAPH_\nTo so najpreprostej\xc5\xa1i operacijski sistemi. Ra\xc4\x8dunalnik lahko izvaja le en program naenkrat. \xc4\x8ce je uporabnik \xc5\xbeelel preklopiti na drug program, je moral najprej prvega zaklju\xc4\x8diti. \xc5\xa0ele nato je lahko zagnal drugega. Glavna slabost enoopravilnih operacijskih sistemov je slaba izkori\xc5\xa1\xc4\x8denost ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih virov. _NEWLINE_Tipi\xc4\x8dni predstavnik te skupine operacijskih sistemov je MS-DOS.\n_START_SECTION_\nEnouporabni\xc5\xa1ki, ve\xc4\x8dopravilni\n_START_PARAGRAPH_\nOperacijski sistem upravlja in rezervira pomnilnik, razvr\xc5\xa1\xc4\x8da procese in skrbi za komunikacijo med njimi, dodeljuje vire, rokuje s podatki \xe2\x80\x93 datote\xc4\x8dnim sistemom itd. Enouporabni\xc5\xa1ki operacijski sistemi imajo le enega uporabnika, dovoljuje pa izvajanje ve\xc4\x8d programov hkrati. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dopravilni sistemi omogo\xc4\x8dajo izvajanje ve\xc4\x8d kot enega programa naenkrat (isto\xc4\x8dasno lahko poslu\xc5\xa1ate glasbo, po\xc5\xa1iljate e-po\xc5\xa1to, ...). Nekateri sistemi lahko isto\xc4\x8dasno navidezno izvr\xc5\xa1ujejo ve\xc4\x8d programov. Procesor izvaja en proces dolo\xc4\x8den \xc4\x8das, nato naslednjega itd., uporabnik pa ima ob\xc4\x8dutek kot, da se vsi procesi izvajajo isto\xc4\x8dasno. Ve\xc4\x8dopravilni operacijski sistemi bolje izkoristijo razpolo\xc5\xbeljivo strojno opremo._NEWLINE_Predstavniki te skupine operacijskih sistemov so Microsoft Windows 95/98/NT, Windows 2000, ...\n_START_SECTION_\nVe\xc4\x8duporabni\xc5\xa1ki, ve\xc4\x8dopravilni\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8duporabni\xc5\xa1ki operacijski sistem dovoljuje uporabo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega sistema ve\xc4\x8d uporabnikom hkrati. Dostop do tak\xc5\xa1nega ra\xc4\x8dunalnika je tipi\xc4\x8dno realiziran preko ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja, tako da se uporabniki na sistem povezujejo preko oddaljenega dostopa (terminalski dostop, oddaljeno namizje). Ve\xc4\x8duporabni\xc5\xa1ki sistem mora upravljati in usklajevati zahteve vseh uporabnikov in pri tem zagotoviti, da ne pride do medsebojnih vplivov. Naprave, ki niso deljive, lahko isto\xc4\x8dasno izvr\xc5\xa1ujejo zahtevo samo enega uporabnika (npr. tiskalnik) Sisteme, ki uporabljajo \xc4\x8dasovne rezine (time-sharing) in spletne stre\xc5\xbenike lahko opredelimo kot ve\xc4\x8duporabni\xc5\xa1ke sisteme, ker omogo\xc4\x8dajo ve\xc4\x8duporabni\xc5\xa1ki dostop do ra\xc4\x8dunalnika preko dodeljevanja \xc4\x8dasa. _NEWLINE_Predstavniki so: Microsoft Windows XP, Vista, 7, 8, Unix (OpenBSD, FreeBSD, ...), Linux, ...\n_START_SECTION_\nInteraktivni\n_START_PARAGRAPH_\nPri interaktivnem operacijskem sistemu ima uporabnik neposreden stik z ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kim sistemom in omogo\xc4\x8da dialog med uporabnikom in izvajanim programom. Posli se opravljajo z interaktivnimi ukazi. Sporo\xc4\x8dila te\xc4\x8dejo od uporabnika do ra\xc4\x8dunalnika in obratno po znakih. Nabira se v pomnilni\xc5\xa1kem vmesniku, procesor pa ga dobi v obdelavo \xc5\xa1ele, ko je bil poslan znak za konec sporo\xc4\x8dila.\n_START_SECTION_\nMre\xc5\xbeni in porazdeljeni\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalnikov je lahko medsebojno povezanih v ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje. Ra\xc4\x8dunalniki lahko uporabljajo za komunikacijo programe zunaj operacijskega sistema. Za povezave pa je lahko zadol\xc5\xbeen tudi sam operacijski sistem. Eden izmed ra\xc4\x8dunalnikov lahko deluje kot zbir\xc4\x8dni stre\xc5\xbenik (file server) do katerega dostopajo vsi drugi ra\xc4\x8dunalniki v omre\xc5\xbeju. Tak dostop omogo\xc4\x8da mre\xc5\xbeni operacijski sistem, ki za razliko od porazdeljenega nadzira delovanje samo enega ra\xc4\x8dunalnika, lahko pa svoje vire da na razpolago drugim ra\xc4\x8dunalnikom povezanim v mre\xc5\xbeo._NEWLINE_Porazdeljeni operacijski sistem nadzira in usmerja delovanje ve\xc4\x8d ra\xc4\x8dunalnikov povezanih v mre\xc5\xbei, obi\xc4\x8dajno stre\xc5\xbee ve\xc4\x8d uporabnikom. Omogo\xc4\x8da avtomati\xc4\x8dno razdelitev programskega bremena med ve\xc4\x8d omre\xc5\xbenih ra\xc4\x8dunalnikov.\n_START_SECTION_\nRealno\xc4\x8dasnovni\n_START_PARAGRAPH_\nPri nekaterih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih sitemih je zelo pomembno, da se neko opravilo opravi pravo\xc4\x8dasno oz. so dol\xc4\x8deni intervali, v katerih so morajo biti za\xc4\x8deta opravila kon\xc4\x8dana. Zanj je zna\xc4\x8dilno, da omogo\xc4\x8da hitre in predvidljive odzive na zunanje dogodke. Razlika med realno\xc4\x8dasnovnimi in interaktivnimi operacijskimi sistemi je v \xc4\x8dasu odziva. Medtem, ko je pri sprotnih operacijskih sistemih \xc4\x8das za vsako opravilo natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8den, se pri interaktivnih operacijskih sistemih pri\xc4\x8dakuje takoj\xc5\xa1en odziv s stali\xc5\xa1\xc4\x8da kon\xc4\x8dnega uporabnika (to je v doglednjem \xc4\x8dasu). _NEWLINE_S takimi OS se sre\xc4\x8damo v raznih krmiljih zahtevnih strojev in naprav, v usmerjevalnikih ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega omre\xc5\xbeja, itd. Splo\xc5\xa1en primer tega tipa OS je HDTV sprejemnik in prikazovalnik (televizija z visoko lo\xc4\x8dljivostjo). Potrebuje se branje digitalnega signala, dekodiranje tega signala in prikaz dekodiranih podatkov. Kakr\xc5\xa1nakoli zakasnitev povzro\xc4\x8di "kockanje" slike in/ali popa\xc4\x8den zvok._NEWLINE_Predstavniki tega tipa OS so LynxOS, OSE, RTLinux, VxWorks, Windows CE.\n_START_SECTION_\nVgrajeni\n_START_PARAGRAPH_\nVgrajeni operacijski sistemi (embedded) so strogonamenski ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki sistemi. To je operacijski sistem, ki sloni na specifi\xc4\x8dnih zahtevah in izvaja to\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dene naloge. Upravlja lahko z omejenim \xc5\xa1tevilom virov. So zelo kompaktni in u\xc4\x8dinkoviti. Za vgrajen sistem ni nujno, da je del ne\xc4\x8desa ve\xc4\x8djega, lahko je tudi samostojen, kot je v primeru digitalnega fotoaparata ali dvd-predvajalnika._NEWLINE_Windows CE in Minix 3 sta primera vgrajenega OS.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnji ra\xc4\x8dunalniki so bili zgrajeni za opravljanje vrste posameznih nalog, kot je to npr. kalkulator. Programskih jezikov ni bilo, prav tako ne operacijskih sistemov. Ra\xc4\x8dunalnike so upravljali neposredno z vnosom strojnih ukazov - bodis preko stikal, \xc5\xbei\xc4\x8dnih povezav, luknjanih kartic ali traku. To so bili sistemi za posebne namene, npr.: generiranje balisti\xc4\x8dnih tabel za vojsko ali za tiskanje pla\xc4\x8dilnih seznamov na podlagi podatkov vne\xc5\xa1enih na luknjane papirnate kartice. Potem ko so izumili programabilne ra\xc4\x8dunalnike za splo\xc5\xa1no rabo, so bili uvedeni strojni jeziki (sestavljeni iz nizov binarnih \xc5\xa1tevilk 0 in 1 na luknjanem traku papirja), ki je pospe\xc5\xa1il proces programiranja._NEWLINE_ _NEWLINE_Osnovne funkcije operacijskega sistema so bile razvite v 1950-ih letih, kot so to funkcije nadzornega programa (resident monitor), ki lahko avtomati\xc4\x8dno zaporedno izvaja razli\xc4\x8dne programe z namenom pospe\xc5\xa1itve obdelave. V zgodnjih 1950 je lahko ra\xc4\x8dunalnik izvajal le en program naenkrat. Vsak uporabnik je imel izklju\xc4\x8dno uporabo ra\xc4\x8dunalnika za omejeno \xc4\x8dasovno obdobje - ob na\xc4\x8drtovanem \xc4\x8dasu je vnesel program s podatki na luknjanih papirnih karticah in/ali luknjanem traku. Program se je nalo\xc5\xbeil v napravo in deloval dokler se program ni zaklju\xc4\x8dil ali sesul. Programe so lahko v splo\xc5\xa1nem razhro\xc5\xa1\xc4\x8devali preko prednje plo\xc5\xa1\xc4\x8de z uporabo preklopnih stikal in lu\xc4\x8dk. Pravijo, da je bil za to mojster Alan Turing na zgodnjem Manchester Mark 1 stroju, ki je \xc5\xbee vseboval primitivni koncept operacijskega sistema delujo\xc4\x8dega na na\xc4\x8delih univerzalnega Turingovega stroja._NEWLINE_Operacijski sistemi niso obstajali (v moderni in bolj zapleteni obliki) do zgodnjih 1960ih let. Dodane so bile strojne funkcije, ki omogo\xc4\x8dajo uporabo runtime knji\xc5\xbenic, prekinitev in vzporedno procesiranje. Ko so v 1980-ih postali priljubljeni osebni ra\xc4\x8dunalniki, so za njih naredili operacijske sisteme podobne tistim, ki so delovali na ve\xc4\x8djih ra\xc4\x8dunalnikih.\n_START_SECTION_\nMikrora\xc4\x8dunalniki\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi mikrora\xc4\x8dunalniki niso imeli zmogljivosti ali potrebe po dovr\xc5\xa1enih operacijskih sistemih, ki so bili razviti za osrednje ra\xc4\x8dunalnike in minira\xc4\x8dunalnike; razviti so bili minimalisti\xc4\x8dni operacijski sistemi, ki so se pogosto nalo\xc5\xbeili iz ROM-a. Eden uglednej\xc5\xa1ih zgodnjih diskovnih operacijskih sistemov je bil CP/M (Control Program for Mikroprocessors), ki je bil podprt na mnogih zgodnjih mikrora\xc4\x8dunalnikih in ga je mo\xc4\x8dno imitiral Microsoftov MS-DOS, ki je postal splo\xc5\xa1no popularen kot operacijski sistem izbran za IBM PC (IBM-ova verzija je bila poimenovana IBM DOS ali PC DOS). V 80-tih je Apple Computer Inc. (sedaj Apple Inc.) opustil svojo popularno Apple II serijo mikrora\xc4\x8dunalnikov ko je predstavil svoj Apple Macintosh ra\xc4\x8dunalnik z inovativnim  grafi\xc4\x8dnim uporabni\xc5\xa1kim vmesnikom (GUI) na Mac OS. \xc5\xa0tevilne od njegovih funkcij so pozneje postale obi\xc4\x8dajen del GUI, npr. okna in ikone._NEWLINE_Uvedba Intel 80386 CPU \xc4\x8dipa z 32-bitno arhitekturo z mo\xc5\xbenostjo kopiranja podatkov iz navideznega v fizi\xc4\x8dni pomnilnik (pomnini\xc5\xa1ko ostranjevanje oz. paging) je zagotavila osebnim ra\xc4\x8dunalnikom zmo\xc5\xbenost delovati na ve\xc4\x8dopravilnih operacijskih sistemih podobnih tistim zgodnjim na minira\xc4\x8dunalnikih in osrednjih ra\xc4\x8dunalnikih. Microsoft je kot odgovor na ta napredek odgovoril z najetjem Dave Cutlerja, ki je za Digital Equipment Corporation razvil VMS operacijski sistem. On je vodil razvoj Windows NT operacijskega sistema, ki \xc5\xa1e danes slu\xc5\xbei kot osnova za Microsoftovo linijo operacijskih sistemov. Steve Jobs, soustanovitelj Apple Inc., je ustanovil NeXT Computer Inc., ki je razvil NeXTSTEP operacijski sistem. NeXTSTEP je kasneje pridobil Apple Inc. in ga uporabil, skupaj s kodo iz FreeBSD kot jedro OS X._NEWLINE_GNU je za\xc4\x8del ameri\xc5\xa1ki aktivist in programer Richard Stallman s ciljem ustvariti popolnoma svobodno programje kot nadomestilo za lastni\xc5\xa1ko programsko opremo UNIX operacijskega sistema. Medtem ko je bil projekt zelo uspe\xc5\xa1en v kopiranju funkcionalnosti razli\xc4\x8dnih delov UNIX-a, je bil razvoj jedra GNU Hurd neproduktiven. Leta 1991 je finski \xc5\xa1tudent ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kih znanosti Linus Torvalds, v sodelovanju s prostovoljci preko interneta, izdal prvo verzijo Linux jedra. Kmalu je bil zdru\xc5\xbeen z GNU komponentami uporabni\xc5\xa1kega prostora (user space) in sistemsko programsko opremo, kar je oblikovalo kompletni operacijski sistem. Od takrat je industrija programske opreme kombinacijo dveh glavnih komponent obi\xc4\x8dajno imenovala kar "Linux" s \xc4\x8dimer pa se Stallman in Free Software Foundation nista strinjala in sta prednost dajala imenu GNU/Linux. Berkeley Software Distribution, poznan tdi kot BSD, je Unixova izpeljanka, ki jo je od 1970-ih raz\xc5\xa1irjala Univerza Kalifornije, Berkeley.'