b"\n_START_ARTICLE_\nJavni sektor\n_START_PARAGRAPH_\nJavni sektor je izraz, s katerim zajemamo vse javnopravne organizacije (ali osebe javnega prava). Javni sektor je torej celota vseh oseb javnega prava \xe2\x80\x93 dr\xc5\xbeave in vseh drugih oseb javnega prava \xe2\x80\x93 ki jim dr\xc5\xbeava zagotavlja pravno subjektiviteto in dolo\xc4\x8dena pooblastila._NEWLINE_V javnem sektorju se opravljajo javne funkcije, uresni\xc4\x8dujejo javni interesi in zadovoljujejo javne potrebe. Gre za tiste potrebe, interese in funkcije, glede katerih se sprejme odlo\xc4\x8ditev, da jih bomo urejali kot javne zadeve na ravni dr\xc5\xbeavne ali lokalnih skupnosti. V demokrati\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi je dolo\xc4\x8ditev kroga teh zadev rezultat demokrati\xc4\x8dnega procesa. Obseg javnih zadev in s tem razmejitev javne in zasebne sfere ni objektivno dana, ampak je stvar odlo\xc4\x8danja dr\xc5\xbeavne skupnosti. Obseg kroga javnih zadev se od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave, v posameznih dr\xc5\xbeavah pa tudi od obdobja do obdobja razlikuje._NEWLINE_Javni sektor lahko definiramo kot skupek organizacij, ki opravljajo javne funkcije- izvajajo upravno- politi\xc4\x8dni proces (oblastni del javnega sektorja) in zagotavljajo javne slu\xc5\xbebe oziroma javne storitve (servisni del javnega sektorja). Te organizacije delujejo v javnem interesu, zadovoljujejo javne potrebe- nekatere izmed teh organizacij nimajo lastne pravne subjektivitete (statusa pravne osebe), druge tak\xc5\xa1en status imajo. Pravne osebe, ki delujejo v javnem sektorju (v nasprotju s pravnimi osebami zasebnega prava), imenujemo pravne osebe javnega prava. To so pravne osebe, za katere velja poseben (javno) pravni re\xc5\xbeim. Ustanavljajo se za izvajanje javnih funkcij, financirajo se iz javnih sredstev (pogosto tudi s pla\xc4\x8dilom storitev, vendar so cene, prispevki ali karkoli se \xc5\xbee to pla\xc4\x8dilo imenuje, regulirani), imajo monopolni polo\xc5\xbeaj, poseben re\xc5\xbeim za zaposlene (ti imajo status javnih uslu\xc5\xbebencev) in poseben re\xc5\xbeim nadzora.\n_START_SECTION_\nDefinicije pojma v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nJavni sektor ni enotno opredeljen niti v okviru javno- finan\xc4\x8dne zakonodaje niti v okviru posameznih znanstvenih prispevkov. Z opredelitvijo javnega sektorja so se \xc5\xbee od rimskih \xc4\x8dasov ukvarjali razli\xc4\x8dni avtorji, zato je nastalo ve\xc4\x8d kriterijev delitve, npr. glede na subjekte, vir financiranja, status zaposlenih itd. Vendar pa opredelitev javnega sektorja, posebej v smislu lo\xc4\x8ditve od zasebnega, \xc5\xa1e danes ni povsem jasna._NEWLINE_\xc5\xa0midovnik ena\xc4\x8di pomen javnega sektorja in javne uprave, ki ju opredeljuje kot sektor dr\xc5\xbeave in organizacij, ki opravljajo dejavnosti posebnega dru\xc5\xbebenega pomena in zajema vse dr\xc5\xbeavne organe, organe lokalnih skupnosti, vsa javna podjetja, javne zavode, zavode, agencije, javne sklade, zbornice ter druge oblike zdru\xc5\xbeb, ki se financirajo na podlagi pristojbin, predpisov oziroma zakonov. Mnogi drugi avtorji povzemajo to misel, nekateri pa so mnenja, da je pojem javnega sektorja \xc5\xa1ir\xc5\xa1i kot pojem javna uprava. _NEWLINE_Brejc pa je upravo ali upravno dejavnost opredelil kot dejavnost v organizaciji, ki omogo\xc4\x8da izvajanje njene temeljne dejavnosti. Kot navaja, se uprava deli na poslovno upravo (kot del podjetja) in javno upravo. Slednja je opredeljena kot organi in organizacije, ki opravljajo javne zadeve oziroma izvajajo dejavnost upravljanja v javnih zadevah in jo lahko delimo na dr\xc5\xbeavno upravo, lokalno samoupravo ter druge nosilce javnih pooblastil, kot so Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, saj ga poleg javne uprave sestavljajo \xc5\xa1e javni zavodi, javna podjetja in druge neprofitne organizacije. _NEWLINE_Trpin pravi, da v javni sektor spada vse tisto, kar je v lasti dr\xc5\xbeave, ne glede na katerem podro\xc4\x8dju se nahaja. _NEWLINE_Podobno opredelitev javnega sektorja navaja tudi Kamnarjeva, ki se pojmu javne oziroma dr\xc5\xbeavne uprave izogiba ter lo\xc4\x8duje le med javnim in zasebnim sektorjem. Po njenem javni sektor sestavljajo osebe javnega prava, zasebni sektor pa osebe zasebnega prava a ob tem poudarja, da ni enotne lo\xc4\x8dnice med obema sektorjema. _NEWLINE_Ena izmed mnogih definicij, ki jo je podala Setnikar- Cankarjeva je tudi, da je javni sektor zbir vseh javnih organizacij, ki opravljajo dru\xc5\xbebene in gospodarske javne dejavnosti, pri \xc4\x8demer gre za dejavnost netr\xc5\xbenih na\xc4\x8del, kar se v prvi vrsti ka\xc5\xbee s prora\xc4\x8dunskim financiranjem.\n_START_SECTION_\nRazlogi za obstoj\n_START_PARAGRAPH_\nKakr\xc5\xa1nakoli \xc5\xbee je definicija javnega sektorja, obstajata dva razloga za njegov obstoj in sicer: nepopolnost in neu\xc4\x8dinkovitost trga. \xc4\x8ce bi bil trg popoln, bi se zagotavljala u\xc4\x8dinkovita izraba zmogljivosti in proizvodnja vseh dobrin, po katerih kupci povpra\xc5\xa1ujejo na na\xc4\x8din, ki jim omogo\xc4\x8da sprejemljivo ceno proizvodov in storitev. Po drugi strani pa proizvajalcem zagotavlja pokritje vseh stro\xc5\xa1kov proizvodov in storitev._NEWLINE_Obstoj javnega sektorja opravi\xc4\x8duje za\xc5\xa1\xc4\x8dita javne koristi in zadovoljevanje javnega interesa. Javni sektor po mnenju Kova\xc4\x8deve obstaja, ker golo tr\xc5\xbeno gospodarstvo ne more zadovoljiti vseh potreb posameznikov in dru\xc5\xbebe, saj se v javni sferi zadovoljuje \xc4\x8diste potrebe skupnosti in posameznikov, kjer pa tr\xc5\xbeni mehanizmi ne delujejo.  Ferfila podobno pojasnjuje razloge obstoja javnega sektorja, in sicer navaja:\xc2\xa0\xc2\xbbRazlogi za obstoj javnega sektorja segajo od potrebe po dostopu do javnih dobrin (po na\xc4\x8delu dr\xc5\xbeavljanske pripadnosti in ne ekonomske mo\xc4\x8di) in pokrivanja eksternalitet javnih dobrin do korektiva nedelujo\xc4\x8dih tr\xc5\xbenih mehanizmov z dr\xc5\xbeavno intervencijo in regulacijo. Vlada oblikuje javne ekonomske politike zaradi relativne redkosti dobrin in storitev v alokativnem in distribucijskem procesu ter s splo\xc5\xa1nim namenom bolj\xc5\xa1ega zadovoljevanja \xc4\x8dlovekovih potreb.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Jerov\xc5\xa1ek opravi\xc4\x8duje obstoj javnega sektorja in namen porabe prora\xc4\x8dunskih virov v smislu za\xc5\xa1\xc4\x8dite javne koristi in zadovoljevanja javnega interesa in pravi, da\xc2\xa0\xc2\xbbjavno korist predstavljajo javno zavarovane dobrine, ki jih zakon opredeli kot take. To so javni red, javna varnost, javna morala, neposredna nevarnost za \xc5\xbeivljenje in zdravje ljudi ali premo\xc5\xbeenje in interesi gospodarstva.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Obstoj javnega sektorja je nujen in potreben takrat, kadar za dolo\xc4\x8dene dobrine ni ustreznega povpra\xc5\xa1evanja, da bi se po tem tr\xc5\xbenem na\xc4\x8delu njihova proizvodnja izpla\xc4\x8dala in kadar dolo\xc4\x8denih dobrin trg ni zmo\xc5\xbeen preskrbeti. Javni sektor ukrepa tudi, kadar proizvodnja nekaterih dobrin ni v javnem interesu, ker ima negativne u\xc4\x8dinke ali kadar gre za prepovedano uporabo nekaterih produkcijskih faktorjev in \xc4\x8de proizvaja t. i. eksternalije- stranske u\xc4\x8dinke pri proizvodnji dobrin.\n_START_SECTION_\nNormativna opredelitev javnega sektorja v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nO tem, kaj je javni sektor, v svetu ni soglasja. Meja med javnim in zasebnim sektorjem tudi v slovenski pravni ureditvi ni jasna. Javni sektor ni opredeljen v ustavi, opredeljujejo pa ga trije podro\xc4\x8dni zakoni._NEWLINE_Zakon o javnih uslu\xc5\xbebencih in Zakon o sistemu pla\xc4\x8d v javnem sektorju javni sektor opredeljujeta nekoliko druga\xc4\x8de kot Zakon o javnih financah. Po Zakonu o javnih financah javni sektor v Sloveniji sestavljajo neposredni in posredni uporabniki, Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije in Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, oba v obveznem delu zavarovanja, javni gospodarski zavodi, javna podjetja in druge pravne osebe, v katerih dr\xc5\xbeava ali ob\xc4\x8dine odlo\xc4\x8dujo\xc4\x8de vplivajo na upravljanje. Kot neposredne uporabnike opredeli dr\xc5\xbeavne oziroma ob\xc4\x8dinske organe, organizacije ter ob\xc4\x8dinsko upravo, kot posredne uporabnike pa javne sklade, javne zavode in agencije, katerih ustanovitelj je dr\xc5\xbeava oziroma ob\xc4\x8dina. _NEWLINE_Novej\xc5\xa1i Zakon o javnih uslu\xc5\xbebencih v javni sektor pri\xc5\xa1teva dr\xc5\xbeavne organe in uprave lokalnih skupnosti, javne agencije, javne sklade, javne zavode in javne gospodarske zavode ter druge osebe javnega prava, ki so posredni uporabniki dr\xc5\xbeavnega prora\xc4\x8duna ali prora\xc4\x8duna lokalne skupnosti. Po tem zakonu, kot tudi po Zakonu o sistemu pla\xc4\x8d v javnem sektorju, javna podjetja in gospodarske dru\xc5\xbebe, v katerih ima ve\xc4\x8dinski dele\xc5\xbe oziroma prevladujo\xc4\x8d vpliv dr\xc5\xbeava ali lokalna skupnost, niso del javnega sektorja.\n_START_SECTION_\nElementi slovenskega javnega sektorja\n_START_PARAGRAPH_\nV javni sektor sodijo javna uprava, dr\xc5\xbeavna uprava, lokalna samouprava in javne slu\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nJavna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nJavna uprava so organi in organizacije, ki opravljajo javne zadeve oziroma dejavnosti upravljanja v javnih zadevah (dr\xc5\xbeavna uprava, lokalna samouprava in nosilci javnih pooblastil). Celotno javno upravo zaradi tako velikega obsega najla\xc5\xbeje definiramo s pomo\xc4\x8djo zanjo bistvenih zna\xc4\x8dilnosti. Dr\xc5\xbeava deluje prek javne uprave, zato ta vsebuje izvr\xc5\xa1ilno vejo oblasti (vlado in dr\xc5\xbeavno upravo), predstavni\xc5\xa1ke organe (lokalne skupnosti), nosilce javnih pooblastil in izvajalce javnih slu\xc5\xbeb. Vsi skupaj opravljajo naloge v javnem interesu za zagotavljanje javnih dobrin, ki zadovoljujejo javne potrebe. Katere potrebe oziroma cilje javnopravnih skupnosti bodo zadovoljevali, se dolo\xc4\x8di v procesu vrednostnega in politi\xc4\x8dnega odlo\xc4\x8danja, ki je nujno podprt z informacijami realnega stanja in z na\xc4\x8dini za doseganje v bodo\xc4\x8dnosti za\xc5\xbeelenega stanja._NEWLINE_Organizacija in delovanje javne uprave sta urejeni z upravnim pravom, nekatere temeljne norme o organizaciji in delovanju javne uprave pa vsebuje Ustava Republike Slovenije.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavna uprava\n_START_PARAGRAPH_\nDr\xc5\xbeavna uprava je del javne uprave, ki predstavlja dr\xc5\xbeavo kot skupnost ljudi, ki \xc5\xbeivi na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju in zadovoljuje njihove potrebe, hkrati pa izvaja dr\xc5\xbeavno prisilo. Dr\xc5\xbeavna uprava je instrument dr\xc5\xbeave za izvajanje njene prvenstveno oblastne funkcije. Ta funkcija je sestavljena iz izvajanja zakonov in drugih predpisov, odlo\xc4\x8danja v upravnih zadevah ter iz upravnega nadzorstva. Institucionalno izvajajo to nalogo vlada in ministrstva na centralni ter upravne enote na lokalni ravni. Z organizacijske perspektive je dr\xc5\xbeavna uprava skupek organov, ki upravljajo z dr\xc5\xbeavo v smislu izvajanja politike. Funkcionalni vidik dr\xc5\xbeavne uprave pa opredeljuje, da je dr\xc5\xbeavna uprava dejavnost v javnih zadevah na (izvr\xc5\xa1ilni) ravni._NEWLINE_Naloge dr\xc5\xbeavne uprave so v uresni\xc4\x8devanju in nadzoru nalog oziroma politike, ki jo je izoblikovala vlada. Najpogosteje zajemajo: izvajanje predpisov, pripravo in izdajo upravnih aktov, in\xc5\xa1pekcijsko in upravno nadzorstvo, nadzor nad zakonitostjo dela organov lokalnih skupnosti, zagotavljanje izvajanja javnih slu\xc5\xbeb iz pristojnosti dr\xc5\xbeave, pospe\xc5\xa1evanje gospodarskega, socialnega, kulturnega, ekolo\xc5\xa1kega in splo\xc5\xa1nega dru\xc5\xbebenega razvoja, pripravo zakonov, drugih predpisov in aktov ter opravljanje strokovno-tehni\xc4\x8dnih nalog za vlado, izvajanje strokovnih in drugih nalog v zvezi z obvladovanjem nepremi\xc4\x8dnin in drugega premo\xc5\xbeenja Republike Slovenije po pooblastilu vlade.\n_START_SECTION_\nLokalna samouprava\n_START_PARAGRAPH_\nPojem lokalna samouprava v splo\xc5\xa1nem pomeni, da se na dolo\xc4\x8denem obmo\xc4\x8dju uresni\xc4\x8dujejo pravice ljudi, da soodlo\xc4\x8dajo pri stvareh lokalnega pomena. Namen lokalne samouprave je avtonomno upravljanje dru\xc5\xbebenih zadev na neposredni lokalni ravni. Lokalna samouprava je avtonomija odlo\xc4\x8danja o lastnih zadevah v lokalni skupnosti, to pa normativno izvira iz lastne pristojnosti. V strokovni javnosti obstaja mo\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje, da se dr\xc5\xbeavo lahko ozna\xc4\x8di za demokrati\xc4\x8dno le, \xc4\x8de se pomemben del odlo\xc4\x8danja o javnih zadevah prepusti z nacionalne ravni na raven odlo\xc4\x8danja lokalnih skupnosti. Gre za decentralizacijo, ki ozna\xc4\x8duje vsak proces slabitve vpliva dolo\xc4\x8denega centra kakega organiziranega sistema na dele tega sistema. Kljub vsemu lokalna samouprava ni v povsem podrejenem odnosu v razmerju do zakonodajnih organov, saj je zavarovana z ustavnimi dolo\xc4\x8dbami in mednarodnimi pogodbami.\n_START_SECTION_\nJavne (gospodarske) slu\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji ta pojem zajema servisno dejavnost dr\xc5\xbeave in lokalnih skupnosti, saj ne vsebuje nikakr\xc5\xa1nih oblastnih funkcij. To pomeni skrb in organizirano zagotavljanje tistih dobrin in 'storitev', ki jih tr\xc5\xbeni sistem s svojo spontano ekvivalentnostjo ne more zagotoviti a so obenem nujno potrebne za delovanje dru\xc5\xbebe. V splo\xc5\xa1nem gre za kontinuiranost slu\xc5\xbebe, opravljanje slu\xc5\xbebe v javnem interesu, poseben pravni re\xc5\xbeim, dostopnost vsem ob enakih pogojih in v nekaterih primerih tudi obveznost upravljanja. Oblike javnih slu\xc5\xbeb v Sloveniji so javni holdingi, re\xc5\xbeijski obrati, javna podjetja, javni gospodarski zavodi, koncesije, kapitalska vlaganja, javni zavodi in zavodi s pravico javnosti._NEWLINE_Javne slu\xc5\xbebe se lo\xc4\x8dijo na dr\xc5\xbeavne in lokalne. V literaturi se pogosto pojavlja \xc5\xa1e delitev javnih slu\xc5\xbeb na gospodarske in negospodarske. Gospodarske javne slu\xc5\xbebe so tiste, ki zagotavljajo materialne javne dobrine (proizvodi in storitve), katerih trajno in nemoteno proizvajanje v javnem interesu zagotavlja Republika Slovenija oziroma ob\xc4\x8dina ali druga lokalna skupnost zaradi zadovoljenja javnih potreb, kadar in koliko jih ni mogo\xc4\x8de zagotavljati na trgu. Gospodarske javne slu\xc5\xbebe se pogosto pojavljajo na podro\xc4\x8dju energetike, varstva okolja, komunalnega in vodnega gospodarstva, prometa in zvez. Za delovanje negospodarskih javnih slu\xc5\xbeb, npr. zdravstvo in \xc5\xa1olstvo, je treba upo\xc5\xa1tevati tudi njihove socialne u\xc4\x8dinke, saj izvajanje in financiranje teh dejavnosti iz prora\xc4\x8duna vsakemu dr\xc5\xbeavljanu zagotavlja vsaj minimalno raven teh storitev, ne glede na to, kak\xc5\xa1en je njegov finan\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj.\n_START_SECTION_\nJavni sektor in javna uprava v \xc5\xa1tevilkah\n_START_PARAGRAPH_\nPo podatkih Statisti\xc4\x8dnega urada Republike Slovenije iz leta 2011, je v Republiki Sloveniji 2.054.741 prebivalcev. Aktivnih je 944.569, zaposlenih pa 835.776. Od tega jih je 160.310 zaposlenih v javnem sektorju. \xc5\xa0tevilo zaposlenih v organih dr\xc5\xbeavne uprave je bilo decembra 2011 33.526, od tega 2.662 na upravnih enotah. \xc5\xa0tevilo zaposlenih v ob\xc4\x8dinskih upravah je bilo za\xc4\x8detek leta 2011 4.628."