b'\n_START_ARTICLE_\nDura-Europos\n_START_PARAGRAPH_\nDura-Europos je helenisti\xc4\x8dno in rimsko arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de na ozemlju dana\xc5\xa1nje Sirije, znano tudi kot \xc2\xbbpu\xc5\xa1\xc4\x8davski Pompeji\xc2\xab. Nahaja se pri vasi Tel Salhije (arabsko \xd8\xaa\xd9\x84 \xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xb5\xd8\xa7\xd9\x84\xd8\xad\xd9\x8a\xd8\xa9) ob desnem bregu Evfrata, okoli 100\xc2\xa0km jugovzhodno od Deir ez-Zura, pribli\xc5\xbeno 30\xc2\xa0km severozahodno od meje z Irakom pri Abu Kamalu. Okoli 20\xc2\xa0km jugovzhodneje se nahaja arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de Mari.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je mogo\xc4\x8de, da je naselbina stala \xc5\xbee prej (aramejska beseda dura pomeni \xc2\xbbutrdba\xc2\xab), je zametek anti\xc4\x8dnega mesta nastal okoli leta 300 pr. n. \xc5\xa1t. med vladavino Selevka I. Nikatorja (naslednika Aleksandra Velikega). Postavil jo je Selevkov general Nikanor in imenu dodal \xc5\xa1e Europos v spomin na Selevkov rojstni kraj v Makedoniji. Namen ustanovitve naselbine je bila za\xc5\xa1\xc4\x8dita in nadzor trgovine ob Evfratu. K izboru je prispevala strate\xc5\xa1ko ugodna lega na planoti 90 m nad Evfratom, ki jo na vzhodu varuje taista reka, na severu in jugu pa naravna vadija, tako je bilo potrebno zgraditi le obzidje na zahodni strani. V tem \xc4\x8dasu je mesto dobilo helenisti\xc4\x8dno zasnovo s pravokotnimi ulicami. Leta 128 pr. n. \xc5\xa1t. so jo zavzeli Parti in postala je obmejna utrdba Partskega cesarstva. Pribli\xc5\xbeno dve stoletji je zaradi velikega trgovskega pomena tako za Partski kot za Rimsko cesarstvo, zaradi katerega sta obe sili sklenili premirje, u\xc5\xbeivala poseben status in v tem \xc4\x8dasu do\xc5\xbeivela podoben razcvet kot Palmira. Leta 115 jo je neuspe\xc5\xa1no posku\xc5\xa1al zavzeti Trajan, dokon\xc4\x8dno pa je padla v rimske roke leta 164, ko jo je zavzel Lucius Verus (namestnik Marka Avrelija) in do leta 211 je tudi formalno postala rimska kolonija. Rimljani so zgradili templje, kopali\xc5\xa1\xc4\x8da in ostale javne zgradbe ter ob\xc4\x8dutno raz\xc5\xa1irili voja\xc5\xa1ke objekte. Mesto je kmalu za\xc4\x8delo izgubljati trgovski pomen in leta 256 so ga zasedli sasanidski Perzijci pod vodstvom kralja \xc5\xa0apurja I. Kmalu zatem so jo opustili in prekrila sta jo pesek in blato.\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nDura-Europos je bila ponovno odkrita 30. marca 1920, ko so britanske enote (ki so posredovale v arabskem uporu) med postavljanjem opori\xc5\xa1\xc4\x8da odkrile fresko. Sledila so sistemati\xc4\x8dna izkopavanja ameri\xc5\xa1kih in francoskih arheologov pod vodstvom v 20. letih. Izkopavanja je sprva vodil James Henry Breasted, kasneje pa Michael Rostovtzeff. Leta 1937 so bila izkopavanja zaradi pomanjkanja sredstev prekinjena. Nadaljevala so se \xc5\xa1ele leta 1986 in trajajo pod okriljem sirsko francoske ekipe \xc5\xa1e danes. Zanimivo je, da so Rimljani tik pred sasanidsko osvojitvijo zasuli zgradbe ob zahodnem zidu, da bi le tega utrdili, s tem pa so omogo\xc4\x8dili, da so se vse do danes ohranili najpomembnej\xc5\xa1i spomeniki in freske.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nMe\xc5\xa1\xc4\x8dani Dure-Europos so bili znani po svojem kozmopolitantstvu in strpnosti. Vladajo\xc4\x8di sloj so vse do rimske osvojitve predstavljali potomci makedonskih vojakov in gr\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila ves ta \xc4\x8das uradni jezik. Zaradi odprtosti se je helenizem me\xc5\xa1al z vplivi ve\xc4\x8dinskega aramejskega prebivalstva ter vplivi ostalih sosednjih ljudstev. Najdeni so bili pergamenti, papirusi in napisi v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, latin\xc5\xa1\xc4\x8dini, palmir\xc5\xa1\xc4\x8dini, hebrej\xc5\xa1\xc4\x8dini, hatrijanu, safaitu in pahlavij\xc5\xa1\xc4\x8dini. V mestu so stali templji gr\xc5\xa1kih, rimskih, palmirskih bogov, mitrej (kot je bilo tipi\xc4\x8dno za rimske voja\xc5\xa1ke postojanke), sinagoga in ena najstarej\xc5\xa1ih znanih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih kapel.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nji ostanki\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je na zahodni strani varovalo do 9 m visokoobzidje, ki je delno \xc5\xa1e prvotno selevkidsko iz blatnih zidakov, delno pa so ga Parti utrdili s kamnitimi bloki. Glavni prehod skozi obzidje so Palmirska vrata iz leta 17 pr. n. \xc5\xa1t. Ob obzidju, \xc5\xbee znotraj mesta, se po vrsti nahajajo ostanki kopali\xc5\xa1\xc4\x8da, kr\xc5\xa1\xc4\x8danske kapele in tempelj Zevsa Kyriosa. Severno od Palmirskih vrat se ob obzidju zvrstijo ostanki Adonisovega templja in tik poleg njega sinagoge, pribli\xc5\xbeno 300 m severneje so \xc5\xa1e ostanki mitreja in Belovega templja, ki je bil prva zgradba, ki so jo odkrili britanski vojaki._NEWLINE_Ob decumanusu, glavni ulici, ki te\xc4\x8de od Palmirskih vrat proti vzhodu, se na ju\xc5\xbeni strani nahajajo ostanki templjev Atargatisa, Artemide in Gadd\xc3\xa9ja, ter teatron, ostanki majhnega ovalnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da z devetimi vrstami sedi\xc5\xa1\xc4\x8d. Severno od decumanusa so ostanki selevkidske agore, kjer so Parti na njenih temeljih postavili bazar. Decumanus se nato spusti v vadi in na njegovem nasprotnem \xc2\xbbbregu\xc2\xab\xc2\xa0stoji strategion, kjer je bila rezidenca mestnega upravnika. Poleg stoji novodobna rekonstrukcija tipi\xc4\x8dne me\xc5\xa1\xc4\x8danske zgradbe._NEWLINE_Tik pod vrhom stene na vzhodnem koncu stojijo ostanki podolgovatega kompleksa citadele in glavne pala\xc4\x8de. Ohranjeno je le zahodno pro\xc4\x8delje, ostalo je zaradi ve\xc4\x8dstoletnega izpodjedanja Evfrata zdrsnilo v navzdol v reko._NEWLINE_Severni del mesta je bil namenjen rimski voja\xc5\xa1ki infrastrukturi. Na skrajnem severovzhodnem delu stoji slabo ohranjena pala\xc4\x8da Dux Ripae (\xc2\xbbpala\xc4\x8da poveljnika re\xc4\x8dnega brega\xc2\xab), kjer je prebival voja\xc5\xa1ki poveljnik. Ob severnem robu so ostanki pretorija oz. osrednje voja\xc5\xa1nice, poleg njega pa \xc5\xa1e tempelj Azanatkone.\n_START_SECTION_\nSinagoga\n_START_PARAGRAPH_\nSinagoga v Dura-Europosu velja za najstarej\xc5\xa1o ohranjeno sinagogo na svetu. Sode\xc4\x8d po aramejskem napisu je nastala leta 244. Leta 1935 jo je odkril Clark Hopkins. Vsebovala je preddverje in glavni prostor s poslikanimi stenami. Freske so danes na ogled v muzeju v Damasku. Med mnogimi prizori prevladujejo tisti z Mojzesom, kako sprejema bo\xc5\xbeje zapovedi in kako vodi Jude iz Egipta. Freske so se ohranile zaradi sre\xc4\x8dnega naklju\xc4\x8dja, da so Rimljani tik pred sasanidskim zavzetjem zasuli sinagogo. Ob zahodni steni, ki je usmerjena proti Jeruzalemu, je stal \xc5\xa1e oltar s toro.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danska cerkev je nastala okoli leta 240 s predelavo zasebne hi\xc5\xa1e (danes je obnovljen zahodni zid), kar dokazuje strpnost do kristjanov \xc5\xbee pred letom 313, ko je bilo v Rimskem imperiju uradno dovoljeno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo. Velja za najstarej\xc5\xa1i znani primer kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega sveti\xc5\xa1\xc4\x8da na ozemlju dana\xc5\xa1nje Sirije in enega najstarej\xc5\xa1ih na svetu sploh. Poslikave, ki so danes na ogled v Yaleu, prikazujejo prizore Adama in Eve, ov\xc4\x8darja s \xc4\x8dredo ovac in nekaj drugih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih \xc4\x8dude\xc5\xbeev. Leta 1933 so izkopali besedilo verskih pesmi v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini.'