b'\n_START_ARTICLE_\nFran Celestin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFran Celestin se je rodil v Kleniku pri Va\xc4\x8dah. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v doma\xc4\x8dem kraju in Ljubljani, kjer je obiskoval tudi gimnazijo. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju slavistike in klasi\xc4\x8dne filologije na Dunaju je 1869 od\xc5\xa1el v Rusijo, v Petrograd in Moskvo, kjer je opravil profesorski izpit iz latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, gr\xc5\xa1\xc4\x8dine in ru\xc5\xa1\xc4\x8dine ter ruske zgodovine in zemljepisa, nato pa postal gimnazijski profesor v Vadimirju in Harkovu v Rusiji (1870\xe2\x80\x941872), Dunaju (1873\xe2\x80\x941876) in Zagrebu (do 1890). V Zagrebu je vse do smrti pou\xc4\x8deval slovenski jezik na univerzi.\n_START_SECTION_\nUstvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nFran Celestin je pisal domoljubne pesmi, kraj\xc5\xa1e romanti\xc4\x8dne povesti, kot je Oskrbnik Lebe\xc5\xa1kega grada (Slovenska vila 1865), samostojno pa je izdal komedijo Roza (1869). V Slovanskem svetu objavil satiri\xc4\x8dno avtobiografsko povest Veselo \xc5\xbeivljenje (1891) in lirske pesmi (1893\xe2\x80\x9495). Kot poz\xc2\xadnavalec ruske literature je seznanjal slovensko javnost z deli Nikolaja Vasiljevi\xc4\x8da Gogolja, Mihaila Jurjevi\xc4\x8da Lermontova, Ivans Sergejevi\xc4\x8ds Turgenjevs idr. Najpomembnej\xc5\xa1a je njegova razprava Na\xc2\xad\xc5\xa1e obzorje (LZ 1883); v njej je ocenil slovenske realiste (Simon Jenko, Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, Fran Levstik, Josip Stritar) in po zgle\xc2\xaddu V. B. Belinskega razvil program socialnokriti\xc4\x8dnega realizma. Kriti\xc4\x8den odnos do slovanofilstva je opisal v Pismih iz Rusije in v knjigi Russland seit Aufhebung der Leibeigenschaft (1875), ki je njegovo najbolj zamenito delo o sodobni Rusiji._NEWLINE_Fran Celestin je kot slovenski izobra\xc5\xbeenec videl prihodnost v povezavi z drugimi ju\xc5\xbenoslovanskimi narodi in velikim ruskim narodom. V Rusiji je preu\xc4\x8deval leposlovne, kulturne in politi\xc4\x8dne razmere in o njih poro\xc4\x8dal v \xc4\x8dasopisih. V Hrva\xc5\xa1kem biografskem leksikonu pa so zapisali: "Celestinovo knji\xc5\xbeevno ustvarjanje je bolj plod hotenja kot pa ustvarjalne potrebe. Kot na knji\xc5\xbeevnega kritika je nanj vplivala ruska realisti\xc4\x8dna kriti\xc4\x8dna \xc5\xa1ola. Svoje knji\xc5\xbeevnokriti\xc4\x8dne nazore je imenoval idealni realizem ali realni idealizem in s tem kon\xc4\x8dal estetsko polarizacijo slovenske knji\xc5\xbeevnosti ter u\xc4\x8dvrstil temelje reali\xc2\xadzma." (M. Bor\xc5\xa1nik)'