b'\n_START_ARTICLE_\nKurigalzu I.\n_START_SECTION_\nDopisovanje\n_START_PARAGRAPH_\nAmarnsko pismo  EA 1 (EA pomeni El Amarna) faraona Amenhotepa III. babilonskemu kralju Kada\xc5\xa1man-Enlilu I. dokazuje diplomatske stike med obema dr\xc5\xbeavama. Burnaburia\xc5\xa1 II. v svojem pismu (EA 11) faraona Ehnatona opominja, da je Kurigalzu poslal zlato po enem od svojih prednikov, v EA 9  pa opiminja Tutankamona, da je Kurigalzu krenil na pohod, da bi s Kanaanci sklenil zavezni\xc5\xa1tvo proti Egiptu.\n_START_SECTION_\nDinasti\xc4\x8dne poroke\n_START_PARAGRAPH_\nKurigalzu je svojo h\xc4\x8derko poro\xc4\x8dil s faraonom Amenhotepom III., ki je bil poro\xc4\x8den tudi z dvema mitanskima princesama  in eno arzavsko. Kasneje se je nameraval poro\xc4\x8diti tudi s Kurigalzujevo vnukinjo, her\xc4\x8dko kralja Kada\xc5\xa1man-Enlila I._NEWLINE_Novobabilonski prepis knji\xc5\xbenega besedila ima obliko pisma,  ki ga je elamski kralj naslovil na  kasitski dvor. Besedilo vsebuje podrobnosti rodoslovja takratne elamske krajevske dru\xc5\xbeine. Svojo sestro naj bi poro\xc4\x8dil poro\xc4\x8dil z elamskim  kraljem Pa\xe1\xb8\xabir-i\xc5\xa1\xc5\xa1anom, sinom Ige-Halkija, h\xc4\x8derko pa z njegovim naslednikom \xe1\xb8\xaaumban-numeno. To bi lahko bil Mi\xc5\xa1im-ruh, omenjen na kraljevih napisih. Princesa je bila mati naslednjega kralja Unta\xc5\xa1-Napiri\xc5\xa1a, ki naj bi se poro\xc4\x8dil z Burnaburia\xc5\xa1evo h\xc4\x8derko. Avtor pisma je bil verjetno \xc5\xa0utruk-Nahhunte (okoli 1190-1155 pr. n. \xc5\xa1t.), ki je trdil, da je potomec Kurigalzujeve najstarej\xc5\xa1e h\xc4\x8derke in je bil poro\xc4\x8den z najstarej\xc5\xa1o h\xc4\x8derko 33. kasitskega kralja Meli\xc5\xa1ipaka II.\n_START_SECTION_\nGradnje\n_START_PARAGRAPH_\nKurigulzujeve  gradnje so dokazane v ni\xc4\x8d manj kot enajstih babilonskih mestih. Obnovil je Ningalin tempelj v Uru, v zgradbo na terasi zigurata v Dur-Kurikalzuju vgradil fragmente Ur-Nammujeve stele in obnovil zgradbe Edublal-Ma\xe1\xb8\xaba iz Sina (hi\xc5\xa1a za izobe\xc5\xa1anje vzvi\xc5\xa1enih tablic) in dostopno cesto do njih._NEWLINE_Kurigalzu I. je bil prvi kralj, ki je zgradil rezidenco s svojim imenom. Nova prestolnica je bila zgrajena okoli leta 1390 pr. n. \xc5\xa1t.  na mestu starej\xc5\xa1ega naselja  pri sedanjem \xe2\x80\x98Aqar Q\xc5\xabfu dale\xc4\x8d na severu Babilonije. Imenovala se je  Dur-Kurigalzu \xe2\x80\x93 Kurigalujeva trdnjava.  Varovala naj bi pomembno trgovsko pot, ki je vodila na vzhod preko iranske planote v Afganistan, vir lapisa lazuli.  Na zahodnem robu Bagdada so \xc5\xa1e vedno vidni 52 m visoki ostanki Enlilovega zigurata, utrjenega s plastmi  pletenega lo\xc4\x8dja in bitumna, in ostanki treh templjev ob njegovem vzno\xc5\xbeju. Mesto je prvi  prepoznal Rawlinson leta 1861 po napisih na zidakih iz blata. Leta 1942-1945 sta na najdi\xc5\xa1\xc4\x8du izkopavala Seton Lloyd in Taha Baqir. Mesto ima skupaj s pala\xc4\x8do Egal-ki\xc5\xa1arra \xe2\x80\x93 Pala\xc4\x8da celega sveta povr\xc5\xa1ino 225 hektarjev. Egal-ki\xc5\xa1arra je bila ogromen  bivalni in administativni kompleks._NEWLINE_V posvojitveni pogodbi, ki  strogo opozarja  posvojenca, \xc2\xbb\xc4\x8ce  [Il]i-ippa\xc5\xa1ra re\xc4\x8de \xe2\x80\x98ti nisi moj o\xc4\x8de\xe2\x80\x99, mu bodo obrili glavo, ge uklenili in prodali za srebro,\xc2\xab se skriva datum \xc2\xbbv mesecu \xc5\xa1abatu, na 19. dan leta, ko je Kurigalzu   zgradil  Ekurigibaro\xc2\xab. Ekurigibara je bil Enlilov tempelj v Nipurju.\n_START_SECTION_\nDrugi viri\n_START_PARAGRAPH_\nDokaz, kako dale\xc4\x8d je segal kasitski vpliv, je razviden z valjastega pe\xc4\x8datnika iz ahata z napisom v hieroglifih, odkritega v grobnici v Metsamorju. Besedilo omenja kralja Kurigalzuja. Metsamor je mesto v Armeniji sredi Araratske doline, ki je bilo huritsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de kova\xc5\xa1tva._NEWLINE_Na pe\xc4\x8datniku je napis nur-[d]-x, sin Kurigalzuja, ki si lasti naslov  NU.\xc3\x88\xc5\xa0 [d]en.l\xc3\xadl - Enlilov sve\xc4\x8denik, ki si ga je delil z drugimi, med njimi s tremi guvernerji Nipurja in tremi princi. S tem naslovom je vladar nagradil posameznike v posvetilnem sto\xc5\xbecu, znanem kot Enlil-b\xc4\x81n\xc4\xab  kudurru. Natan\xc4\x8den pomen naslova ni znan. Identiteti Kurigalzuja I. in II. sta nezanesljivi.'