b"\n_START_ARTICLE_\nPierre Bayle\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Bayle se je rodil 18. novembra 1647 v kraju Carla-le-Comte (danes Carla-Bayle)v Franciji. Bil je sin francoskega kalvinisti\xc4\x8dnega duhovnika in tudi vzgojen je bil v kalvinista oziroma hugenota. Doma ga je \xc5\xa1olal o\xc4\x8de, kjer se je \xc5\xa1olal do svojega 21. leta, ko je od\xc5\xa1el v svet. Bayle je leta 1669 \xc5\xa1olanje nadaljeval na Jezuitski univerzi v mestu Toulouse v ju\xc5\xbeni Franciji in se \xc5\xbee po enem mesecu \xc5\xa1olanja med jezuiti, spreobrnil v rimokatolika. Le sedemnajst mesecev kasneje, se je po dopolnitvi svojih del spreobrnil nazaj v kalvinizem in prebe\xc5\xbeal v \xc5\xbdenevo._NEWLINE_V \xc5\xbdenevi je \xc5\xa1tudiral teologijo in se seznanil s filozofijo Ren\xc3\xa9ja Descartesa. Kmalu je spet prebe\xc5\xbeal v Pariz pod krinko. V Parizu in Rouenu je kar nekaj \xc4\x8dasa pod imenom 'B\xc3\xaale' delal kot zasebni u\xc4\x8ditelj spreobrnjenim dru\xc5\xbeinam, leta 1675 pa je po opravljenih izpitih dobil delo profesorja filozofije na protestantski Akademiji v Sedanu. Tik preden je vlada v procesu zatiranja protestantizma leta 1681 Akademijo zaprla, je Bayle zbe\xc5\xbeal v Rotterdam na Nizozemsko._NEWLINE_V Rotterdamu je Bayle nadaljeval delo kot profesor filozofije in zgodovine na akademiji \xc3\x89cole Illustre, kjer je pou\xc4\x8deval do leta 1693, ko je izgubil slu\xc5\xbebo, ki je predstavljala posledico notranjega spora, v katerega se je zapletel. Bayle se je po izgubi slu\xc5\xbebe posvetil pisanju del, od katerih jih je veliko izdal v Rotterdamu, kjer je tudi ostal do smrti leta 1706.\n_START_SECTION_\nSkepticizem\n_START_PARAGRAPH_\nPierre Bayle se uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med skeptike, \xc4\x8deprav ne spada v skeptike pironizma (po starogr\xc5\xa1kem filozofu Pironu), ki zagovarjajo opustitev prepri\xc4\x8danja, saj Bayle v svojih delih izra\xc5\xbea veliko prepri\xc4\x8danj. Ne identificirajo ga niti z verskim skepticizmom, pa vendar nekateri njegovi argumenti o \xc5\xa1tevilnih temah nakazujejo na ateizem. Zato ga \xc5\xa1e najbolje identificiramo kot akademskega skeptika v duhu predhodnika Michela de Montaigneja, saj akademski skepticizem definirajo vrline intelektualne integritete-spo\xc5\xa1tovanje zaznane resnice, ne samo v lastnih poro\xc4\x8danjih, temve\xc4\x8d tudi s pogleda drugih. Ta vrlina lahko pojasni tudi zakaj se v Baylejevih delih pojavi toliko razli\xc4\x8dnih in konkuren\xc4\x8dnih pogledov, ki so nekoliko skrivnostna.\n_START_SECTION_\nHistori\xc4\x8dno kriti\xc4\x8dni slovar (Dictionnaire Historique et Critique)\n_START_PARAGRAPH_\nHistori\xc4\x8dno kriti\xc4\x8dni slovar je biografski slovar oziroma enciklopedija, ki ga je napisal Pierre Bayle, ki je bil hugenot. Slovar je prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1el leta 1697, druga, raz\xc5\xa1irjena izdaja pa je iz\xc5\xa1la leta 1702. Leta 1709, je iz\xc5\xa1el prvi angle\xc5\xa1ki prevod Histori\xc4\x8dno kriti\xc4\x8dnega slovarja. Velika ve\xc4\x8dina re\xc5\xa1itev v njem je namenjena posameznikom, najsi bo to zgodovinskih ali miti\xc4\x8dnih, vendar nekaj \xc4\x8dlankov obravnava verska prepri\xc4\x8danja in filozofije. Navaja argumente za versko strpnost. Bayle je zavrnil uporabo svetih spisov kot opravi\xc4\x8dilo za prisilo in nasilje cerkve. Verske strpnosti ni videl kot gro\xc5\xbenjo dr\xc5\xbeavi, ampak kot nadzor.\n_START_SECTION_\nTematika strpnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina Baylovih \xc4\x8dlankov se ukvarja s tematiko strpnosti. Toleranca v smislu verske tolerance, lahko pa bi jo raz\xc5\xa1irili na politi\xc4\x8dno in druge oblike strpnosti. Vpra\xc5\xa1anje je, ali je potrebno prepri\xc4\x8danje nekoga, ki ni v skladu z na\xc5\xa1im prepri\xc4\x8danjem spremeniti. Baylovo mnenje je, da tako dejanje nikoli ni upravi\xc4\x8deno. Baylovi argumenti za strpnost pa niso zelo prepri\xc4\x8dljivi. Njegov argument je, da \xc4\x8de bi imela prava cerkev pravico preganjati krivoverce, bi to imela katera koli cerkev, kar bi pomenilo, da bi lahko krivoverska cerkev preganjala prave vernike. Predpostavka argumenta je, da samo \xc4\x8de cerkev verjame da je prava cerkev, potem je upravi\xc4\x8dena do preganjanja drugih, druga\xc4\x8de bi se odpovedala poziciji in iskala tisto, kar potrebuje, da postane prava cerkev. Ampak \xc4\x8de je to prepri\xc4\x8danje upravi\xc4\x8dilo pravo cerkev, potem bi upravi\xc4\x8dilo vsako cerkev, ki ima enako prepri\xc4\x8danje. Samo \xc4\x8de cerkev verjame, da je prava cerkev je v polo\xc5\xbeaju, da izvaja svojo domnevno pravico da preganja. Toda to ne pomeni, da je to prepri\xc4\x8danje samo po sebi opravi\xc4\x8duje preganjanje. \xc4\x8ce ima heretik dol\xc5\xbenost, da deluje v skladu z vestjo, potem ima pravico da to stori, ampak \xc4\x8de ima pravico, da to stori, potem ima vsak dol\xc5\xbenost, da ga ne moti. Posameznikova vest je samostojna in bi jo morali tolerirati.\n_START_SECTION_\nProblematika zla\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce je popolnoma dober in vsemogo\xc4\x8dni Bog sam ustvaril vse v vesolju, zakaj torej potem sploh obstajajo bole\xc4\x8dina, moralna pokvarjenost in toliko razli\xc4\x8dic nepopolnosti? S tem vpra\xc5\xa1anjem se je ukvarjal Bayle. Njegovo razmi\xc5\xa1ljanje je vidno \xc5\xbee v njegovem delu Filozofska smer (1675-77), v katerem razpravlja, da nobena razpolo\xc5\xbeljiva pripoved Boga vzro\xc4\x8dne zveze do greha in trpljenja ne odgovori na vpra\xc5\xa1anje._NEWLINE_Bayle je menil, da: 1. Nas naravna svetloba in razkritje jasno nau\xc4\x8dita, da obstaja le eno na\xc4\x8delo vseh stvari, in da je le to na\xc4\x8delo neskon\xc4\x8dno popolno. 2. Na\xc4\x8din pobotanja moralnega in fizi\xc4\x8dnega zla \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva z vsemi lastnostmi tega enega samega, neskon\xc4\x8dno popolnega na\xc4\x8dela vseh stvari, presega na\xc5\xa1e filozofsko razsvetljenje, kakr\xc5\xa1no je, da nas manihejski pomisleki pustijo s te\xc5\xbeavami, ki jih \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka razlaganja ne zmorejo re\xc5\xa1iti; 3. Kljub temu, pa je nujno \xc4\x8dvrsto verjeti, v kar naravna lu\xc4\x8d in razkritje u\xc4\x8dita o enotnosti in neskon\xc4\x8dni popolnosti Boga, tako kot verjeti z upanjem in podreditvijo bo\xc5\xbeanski avtoriteti skrivnosti Svete Trojice in utele\xc5\xa1enja.\n_START_SECTION_\nCitati\n_START_PARAGRAPH_\n'Jaz sem dober protestant, in to v polnem pomenu besede, kajti iz dna srca, protestiram proti vsemu kar je izre\xc4\x8deno in vsemu, kar je narejeno.'_NEWLINE_'Vem preve\xc4\x8d, da bi bil skeptik in premalo, da bi bil dogmatik.'_NEWLINE_'\xc4\x8cisto prava iluzija je misliti, da mnenje, ki se prena\xc5\xa1a iz stoletja v stoletje in iz generacije v generacijo, ni popolnoma napa\xc4\x8dno.'_NEWLINE_'Pravzaprav, so zgodovina samo kriminalna dejanja in nezgode \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke rase.'"