b'\n_START_ARTICLE_\nDerendingen, T\xc3\xbcbingen\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nDerendingen le\xc5\xbei na ju\xc5\xbeni strani reke Neckar v T\xc3\xbcbingenu pri izlivu potoka Steinlachtals med mestnimi \xc4\x8detrtmi Weststadt, S\xc3\xbcdstadt in Weilheim. Severna meja je Moltkestra\xc3\x9fe in zahodna Europastra\xc3\x9fe. Derendingen je sestavljen iz treh statisti\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8dij: Derendingen center zahodno od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Steinlachtaler, Feuerh\xc3\xa4gle z M\xc3\xbchlenviertlom med \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo in Steinlachom ter ju\xc5\xbeni Gartenstadt na obeh straneh Steinlacha.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV dokumentih se mesto prvi\xc4\x8d omenja leta 1089. Razli\xc4\x8dne najdbe Alemanov  iz 7. stoletja, vklju\xc4\x8dno z zlatolistnim kri\xc5\xbeem, ka\xc5\xbeejo na veliko zgodnej\xc5\xa1e naselje. Prva cerkev je bila datirana najpozneje v 8. stoletje z izkopom in prepoznana kot cerkev svetega Gala (Sankt-Gallus-Kirche). Ko je grof Luitold von Achalm pri ustanovitvi samostana Zwiefalten dodal polovico vasi, se je v dokumentu pojavilo ime kraja Taredingin ali Tarodingin. Preostali del naselja je pripadal pfal\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini T\xc3\xbcbingen. Ko je grof obubo\xc5\xbeal, je svoje imetje leta 1342 prodal v Derendingen grofu iz W\xc3\xbcrttemberga.  Leta 1534 se je w\xc3\xbcrttember\xc5\xa1ki del opredelil za reformacijo, del vasi Zwiefaltener pa je ostal katoli\xc5\xa1ki. Leta 1750 je bila posest samostana v Derendingenu prodana W\xc3\xbcrttember\xc5\xa1kim, tako da je vas politi\xc4\x8dno spadala skupaj, verska delitev pa je ostala._NEWLINE_Kraj je znan tudi zaradi dejavnosti slovenskega reformatorja Primo\xc5\xbea Trubarja v 16. stoletju. V Derendigenu je bil dolgo \xc5\xbeupnik in tu tudi 28. junija 1586 umrl.  Ulica se imenuje po njem. Leta 1934 je bil Derendingen priklju\xc4\x8den T\xc3\xbcbingenu. Med drugo svetovno vojno je bil le malo po\xc5\xa1kodovan, protestantska cerkev svetega Gala pa je bila v letalskem napadu 19. oktobra 1944 hudo po\xc5\xa1kodovana. _NEWLINE_V Derendingenu je bilo leta 1877 ustanovljeno severnonem\xc5\xa1ko \xc5\xa1tudentsko zdru\xc5\xbeenje Derendingia, ki je danes T\xc3\xbcbingen Burschenschaft Derendingia in ima ve\xc4\x8d kot 1000 \xc4\x8dlanov iz vsega sveta. Leta 1983 je bila na Trubarjevi ulici 37 zgrajena dana\xc5\xa1nja gimnazija Carla Schmida, ki se je do leta 1988 imenovala Feuerh\xc3\xa4gle-Gymnasium, upravno je bila veja mestnih gimnazij, Keplerjeve in Wildermuthove gimnazije.'