b'\n_START_ARTICLE_\nPape\xc5\xbe Pavel VI.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina in \xc5\xa1olanje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil 26. septembra 1897 v kraju Concesio pri Brescii. O\xc4\x8de je bil Giorgio, mati pa Giuditta. V dru\xc5\xbeini sta bila \xc5\xa1e dva sinova: Ludovico in Francesco. Janez je bil kot de\xc4\x8dek srame\xc5\xbeljiv in krhkega zdravja. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1olanju je z devetnajstimi leti vstopil v semeni\xc5\xa1\xc4\x8de. V duhovnika je bil posve\xc4\x8den leta 1920. Nadaljeval je \xc5\xa1tudij teologije in prava na pape\xc5\xa1ki univerzi Gregoriana v Rimu.\n_START_SECTION_\nVzpon\n_START_PARAGRAPH_\nPo kratkotrajnem delu v pastorali je obiskoval pape\xc5\xa1ko diplomatsko \xc5\xa1olo in za\xc4\x8del delati v dr\xc5\xbeavnem tajni\xc5\xa1tvu. Pape\xc5\xbe Pij XI. ga je 1923 poslal na Poljsko kot pomo\xc4\x8d nunciju. V Rim se je iz zdravstvenih razlogov vrnil \xc5\xbee \xc4\x8dez eno leto in nadaljeval slu\xc5\xbebo v dr\xc5\xbeavnem tajni\xc5\xa1tvu, kjer je ostal dejaven vse do leta 1954. Od leta 1925 do 1933 je bil generalni asistent pri Zvezi katoli\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov (FUCI). Od leta 1931 je predaval na Akademiji zgodovino diplomacije. Leta 1937 je postal o\xc5\xbeji sodelavec dr\xc5\xbeavnega tajnika Evgenija Pacellija. Ko je ta leta 1939 postal pape\xc5\xbe (Pij XII.), je Montini nadaljeval sodelovanje._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Pij XII. ga je leta 1954 imenoval za nad\xc5\xa1kofa v Milanu. Kardinal je postal leta 1958, imenoval pa ga je pape\xc5\xbe Janez XXIII. 11. oktobra 1962 je za\xc4\x8del delo Drugi vatikanski koncil. Janez XXIII. je \xc5\xbeelel uresni\xc4\x8diti tako imenovani [aggiornamento] (podana\xc5\xa1njenje) Katoli\xc5\xa1ke cerkve, pa tudi pospe\xc5\xa1iti zedinjenje kristjanov. Sicer pa ni imel to\xc4\x8dnega na\xc4\x8drta. Kardinal Montini je zadeve spravil v red: na enajstih straneh rokopisa je predlo\xc5\xbeil jasne vsebinske in organizacijske smernice, za kar je dobil podporo ve\xc4\x8dine koncilskih o\xc4\x8detov. 3. junija 1963 je po te\xc5\xbeki bolezni Janez XXIII. umrl.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nNa konklavu je sodelovalo 80 kardinalov, kar je bilo do tedaj najve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo v zgodovini Cerkve. \xc5\xbde po dveh dneh je bil 21. junija 1963 v petem krogu glasovanja izvoljen za 262. naslednika apostola Petra s 60-imi od 80-ih glasov.\n_START_SECTION_\nFlos florum\n_START_PARAGRAPH_\nMalahijeva prerokba ga po neki interpretaciji imenuje \xe2\x80\x9eflos florum\xe2\x80\x9d, to je \xe2\x80\x9ecvet cvetov\xe2\x80\x9d. Nekateri to povezujejo s tremi lilijami v njegovem grbu. Kot poslednji pape\xc5\xbe je bil okronan s tiaro, ki jo je takoj nato prodal v dobrobit reve\xc5\xbeev. Med kronansko ma\xc5\xa1o 30. junija 1963 je predstavil svoj program. Zavzel se je za nadaljevanje in dokon\xc4\x8danje koncila, napovedal je zavzemanje za socialno pravi\xc4\x8dnost, nadaljevanje dela za zedinjenje kristjanov, kakor tudi odpiranje sodobnemu svetu. Bil pa je druga\xc4\x8den od svojega predhodnika. Ni bil tako spro\xc5\xa1\xc4\x8den in neposreden v nastopu in tega se je tudi sam z bole\xc4\x8dino v srcu zavedal.\n_START_SECTION_\nNadaljevanje koncila\n_START_PARAGRAPH_\nDrugo zasedanje koncila se je za\xc4\x8delo 29. septembra 1963. Od slovenskih \xc5\xa1kofov so se ga udele\xc5\xbeili ljubljanski \xc5\xa1kof Jo\xc5\xbeef Poga\xc4\x8dnik, mariborski \xc5\xa1kof Maksimilijan Dr\xc5\xbee\xc4\x8dnik in apostolski administrator za slovensko Primorje, novonastale \xc5\xa1kofije v Kopru Janez Jenko. Koncil je sprejel 16 odlokov oziroma konstitucij, ki naj bi jih razlagale in izvajale razli\xc4\x8dne med koncilom ustanovljene komisije, zlasti pa \xc5\xa1kofovska sinoda. Koncil je omogo\xc4\x8dil uvedbo narodnega jezika v rimski obred namesto dotedanje latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, kar so verniki po celem svetu navdu\xc5\xa1eno sprejeli._NEWLINE_8. decembra 1965 je koncil kon\xc4\x8dal svoje delo in ga okronal tudi s simboli\xc4\x8dnim vzajemnim preklicem izob\xc4\x8denja med Rimskokatoli\xc5\xa1ko in Pravoslavno cerkvijo, ki je trajalo od leta 1054._NEWLINE_Pri\xc4\x8del je s prenovo Rimske kurije in celotnega kardinalskega zbora. Uvedel je upokojitev kardinalov z osemdesetim letom, raz\xc5\xa1iril je kardinalski zbor na 130 \xc4\x8dlanov in precej spremenil njegovo sestavo, da so ostali italijanski kardinali v manj\xc5\xa1ini. Tudi na ta na\xc4\x8din je hotel pape\xc5\xbe poudariti mednarodno sestavo Katoli\xc5\xa1ke cerkve. 1. januarja 1968 je uvedel Svetovni dan miru. Za ta dan pape\xc5\xbe po\xc5\xa1ilja ne le vernikom, ampak tudi vsem dr\xc5\xbeavnikom po svetu poslanico miru.\n_START_SECTION_\nPotovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPavel VI. je bil prvi pape\xc5\xbe v zgodovini, ki je potoval po celem svetu in tako \xc5\xa1e med drugim zasedanjem koncila obiskal Palestino, kjer se je sre\xc4\x8dal s carigrajskim patriarhom Atenagoro. V Jeruzalemu sta skupaj molila O\xc4\x8de na\xc5\xa1, kar je bila velika spodbuda za ekumensko gibanje._NEWLINE_Bil je v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike, kjer je govoril v skup\xc5\xa1\xc4\x8dini Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov v New Yorku na sam dan Zdru\xc5\xbeenih narodov 4. oktobra 1965. Njegov poziv k miru v svetu je bil eden od najbolj poslu\xc5\xa1anih in odobravanih govorov v 20. stoletju. Na Filipinih so posku\xc5\xa1ali nanj izvesti atentat. V Indiji ga je pretresla rev\xc5\xa1\xc4\x8dina stradajo\xc4\x8dih mno\xc5\xbeic in je pozval svet k pravi\xc4\x8dnej\xc5\xa1i porazdelitvi zemeljskih dobrin. Na politi\xc4\x8dnem podro\xc4\x8dju je najbolj odmeven stik s sovjetskimi politiki, s \xc4\x8dimer je hotel omiliti polo\xc5\xbeaj vernikom, ki so trpeli preganjanje za \xc5\xbeelezno zaveso. Tako ga je obiskal sovjetski zunanji minister Andrej Gromiko, kakor tudi jugoslovanski dr\xc5\xbeavni predsednik Tito. V Jugoslaviji in tudi Sloveniji je to imelo za posledico ve\xc4\x8djo versko svobodo in vsestranski razvoj demokracije, kar pa je Komunisti\xc4\x8dna partija kmalu nasilno zavrla, zlasti po Titovem pismu, ki je \xe2\x80\x93 kljub nekaterim ugodnostim in prednostim, ki so jih pri nas ljudje u\xc5\xbeivali glede na druge dr\xc5\xbeave Vzhodnega bloka \xe2\x80\x93 nepreklicno hotelo zacementirati enopartijski sistem.\n_START_SECTION_\nSmrt in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\n6. avgusta 1978, prav na praznik Gospodovega spremenjenja, ki je bil tisto leto na nedeljo, je nenadoma umrl zaradi odpovedi srca. Pred smrtjo je \xc5\xa1e navedel besede apostola Pavla: \xe2\x80\x9eDober boj sem dobojeval, tek dokon\xc4\x8dal, vero ohranil\xe2\x80\x9d (2 Tim 4,7)._NEWLINE_Bo\xc5\xbeji slu\xc5\xbeabnik je postal 11. maja 1993, ko se je za\xc4\x8del \xc5\xa1kofijski postopek (\xc5\xa0kofije Rim), ki ga je za\xc4\x8del pape\xc5\xbe Janez Pavel II. (kot rimski \xc5\xa1kof). Postopek se je zaklju\xc4\x8dil leta 1998. 20. decembra 2012 je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. potrdil izjavo, da je bil Pavel VI. \xc4\x8dlovek juna\xc5\xa1kih kreposti, s \xc4\x8dimer mu je podelil naziv \xc4\x8castitljivi Bo\xc5\xbeji slu\xc5\xbeabnik. Decembra 2013 so vatikanski uradniki potrdili \xc4\x8dude\xc5\xbe na pripro\xc5\xa1njo Pavla VI., pri katerem je \xc5\xa1lo za ozdravitev \xc5\xa1e nerojenega otroka v Californiji v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike leta 2001: med nose\xc4\x8dnostjo so zdravniki ugotovili hude nepravilnosti, katerih posledice naj bi bile mo\xc5\xbeganske okvare. Materi so kot edino mo\xc5\xbeno sredstvo pomo\xc4\x8di ponudili splav. Le-tega je zavrnila in svojega \xc5\xa1e nerojenega otroka zaupala pripro\xc5\xa1nji pape\xc5\xbea Pavla VI. Otrok se je rodil brez vseh te\xc5\xbeav, posledice nepravilnosti se niso pokazale niti z leti. Dokon\xc4\x8dno potrditev \xc4\x8dude\xc5\xbea je dal 9. maja 2014 pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek na avdienci skupaj s kardinalom Angelom Amatom, prefektom Kongregacije za zadeve svetnikov. S tem je Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek odprl pot beatifikaciji, ki se je zgodila 19. oktobra 2014. Tako je postal \xc5\xbee drugi zaporedni milanski nad\xc5\xa1kof, ki je do\xc5\xbeivel razglasitev za bla\xc5\xbeenega, saj je bil tudi njegov predhodnik, nad\xc5\xa1kof Alfredo Ildefonso Schuster, beatificiran (leta 1996). Drugi \xc4\x8dude\xc5\xbe, potreben za razglasitev za svetnika, se je zgodil leta 2014. Mati, doma iz Verone v Italiji, je bila v 5. mesecu nose\xc4\x8dnosti in je trpela za boleznijo, ki je ogro\xc5\xbeala njeno \xc5\xbeivljenje in \xc5\xbeivljenje otroka, zato so ji svetovali splav. Nekaj dni po pape\xc5\xbeevi beatifikaciji je molila k pape\xc5\xbeu za pripro\xc5\xa1njo. Deklica se je rodila zdrava. Za svetnika je Pavla VI. pravtako razglasil pape\xc5\xbe Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek. Kanonizacija je potekala 14. oktobra 2018 \xe2\x80\x93 40 let po pape\xc5\xbeevi smrti \xe2\x80\x93 na Trgu svetega Petra v Vatikanu. To je bil obred skupinske kanonizacije 7 bla\xc5\xbeenih, poleg pape\xc5\xbea \xc5\xa1e Oscar Romero, Nunzio Sulprizio, Francesco Spinelli, Vincenzo Romano, Maria Caterina Kasper in Nazaria Ignazia March Mesa.'