b'\n_START_ARTICLE_\nDude\n_START_PARAGRAPH_\nD\xc3\xbade so glasbilo (pihalo) z vre\xc4\x8dastim rezervoarjem za zrak (meh), ki je obi\xc4\x8dajno iz usnja ali obdelane \xc5\xbeivalske ko\xc5\xbee, ter eno ali ve\xc4\x8d pi\xc5\xa1\xc4\x8dalmi. Pogosto imajo dve vrsti pi\xc5\xa1\xc4\x8dali: na prvo godec igra melodijo, ostale pa proizvajajo konstanten spremljevalni ton (bordun). Nekatere razli\xc4\x8dice imajo dvojno melodijsko pi\xc5\xa1\xc4\x8dal in so brez bordunskih pi\xc5\xa1\xc4\x8dali (npr. istrski mih, belokranjske diple). Obstajajo tudi razli\xc4\x8dice glasbila s trojno melodijsko pi\xc5\xa1\xc4\x8daljo. Dovod zraka v pi\xc5\xa1\xc4\x8dali je iz vre\xc4\x8de, ki jo z usti napihuje godec. V nekaterih razli\xc4\x8dicah godec napihuje meh s posebno napravo, ki jo ima privezano med trupom in komolcem proste roke, kar mu omogo\xc4\x8da hkratno petje._NEWLINE_So eno najstarej\xc5\xa1ih glasbil. Izhajajo verjetno iz Male Azije. So zelo raz\xc5\xa1irjeno ljudsko glasbilo v Evropi, saj pozna ali je poznala skorajda vsaka regija svoje lokalne razli\xc4\x8dice. V mnogih dr\xc5\xbeavah je v obdobju po svetovnih vojnah upadlo zanimanje za to glasbilo, kar je glasbilo potisnilo v pozabo. V nekaterih so ga v zadnjem \xc4\x8dasu spet na novo o\xc5\xbeiveli in vsaj delno obudili iz pozabe (Nem\xc4\x8dija, \xc5\xa0vedska, Avstrija...).\n_START_SECTION_\nDude na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nPri nas poznamo dva samosvoja tipa dipel (vrsta dud) iz Bele krajine, dve vrsti istrskih dud v Slovenski \xc4\x8ci\xc4\x8dariji, neznan tip dud, ki je bil v uporabi v osemnajstem stoletju med koro\xc5\xa1kimi Slovenci, danes v Avstriji, ter srednjeve\xc5\xa1ki tip dud, upodobljen na freskah. Najstarej\xc5\xa1e omenjeno ljudsko glasbilo prednikov Slovencev na tem prostoru je mehurna pi\xc5\xa1\xc4\x8dal, ki sicer ne sodi med dude, jim je pa po zgradbi in delovanju zelo blizu. Dokon\xc4\x8dno so dude pri nas izumrle v obdobju po 1. svetovni vojni, v Beli krajini in \xc4\x8ci\xc4\x8dariji. Belokranjske dude (diple) se v zadnjem \xc4\x8dasu na novo o\xc5\xbeivljajo v okviru folklornih skupin.\n_START_SECTION_\nDiple\n_START_PARAGRAPH_\nDiple so tip dud z dvojno melodijsko pi\xc5\xa1\xc4\x8daljo, ki je raz\xc5\xa1irjen po Balkanu (Dalmacija, Hercegovina, \xc4\x8crna Gora), v podobnih oblikah pa se dru\xc5\xbeina teh glasbil razteza prek Gr\xc4\x8dije in Tur\xc4\x8dije in Severne Afrike \xc5\xa1e naprej na vzhod. So arhai\xc4\x8dna netemperirana glasbila, s svojim specifi\xc4\x8dnim zvokom in melodiko. V to skupino sodijo male belokranske diple. Velike belokranjske diple pa zgolj pogojno, ker se od ostalih razlikujejo v zgradbi in na\xc4\x8dinu igranja.\n_START_SECTION_\nIstrske dude\n_START_PARAGRAPH_\nDve vrsti dud, ki sta bili \xc5\xa1e med vojnama v uporabi po krajih v Slovenski \xc4\x8ci\xc4\x8dariji, sta istrski meh ter \xc5\xa1urle z mehom. Istrski meh, s pi\xc5\xa1\xc4\x8daljo imenovano me\xc5\xa1nice, sodi v isto skupino glasbil kot diple, vendar ima svojevrstno kombinacijo tonskih luknjic ter melodiko. Je zna\xc4\x8dilen del tradicionalne kulture srednje in ju\xc5\xbene Istre. Meh s \xc5\xa1urlami kot pi\xc5\xa1\xc4\x8dalmi je danes redkej\xc5\xa1i, saj ga je mo\xc4\x8d sre\xc4\x8dati le v tradicionalni glasbi dolo\xc4\x8denih italijanskih skupnosti v Istri.\n_START_SECTION_\nSrednjeve\xc5\xa1ke dude\n_START_PARAGRAPH_\nDude, ki so bile v rabi na tem prostoru v srednjem veku in so naslikane na \xc5\xa1tevilnih freskah, so bile klasi\xc4\x8dne srednjeve\xc5\xa1ke dude zahodnega tipa (koni\xc4\x8dna melodijska pi\xc5\xa1\xc4\x8dal, en ali dva borduna, krojen in se\xc5\xa1it meh). Rekonstruiran in o\xc5\xbeivljen primer takih dud so nem\xc5\xa1ke Schaeferpfeife. Danes najbolj znane dude tega tipa so velike \xc5\xa1kotske dude.'