b"\n_START_ARTICLE_\nGluma\xc4\x8di (opera)\n_START_PARAGRAPH_\nGluma\xc4\x8di (ital.: I pagliacci) so opera Ruggiera Leoncavalla v dveh dejanjih._NEWLINE_Leta 1890 je opera neznanega u\xc4\x8ditelja glasbe z italijanskega juga, Ruggiera Leoncavalla, razre\xc5\xa1ila brezvetrje, pomanjkanje novih idej, ki je po triumfalnem uspehu Verdijeve Aide leta 1870 zajelo italijansko opero. Pietro Mascagni se je odzval na razpis milanskega zalo\xc5\xbenika Sonzogna in predlo\xc5\xbeil svojo opero Cavalleria rusticana po zgodbi siciljanskega pisatelja Giovannija Verge. V italijanski glasbi se je uveljavil nov stil, verizem. Umetniki so opustili vzvi\xc5\xa1ene teme in romanti\xc4\x8dne literarne predloge. Snov za svoje opere so poiskali pri naturalisti\xc4\x8dnih pisateljih pa tudi v \xc4\x8drni kroniki in v policijskih zapisnikih, saj so sku\xc5\xa1ali prenesti na operni oder \xc5\xbeivljenje resni\xc4\x8dnih ljudi v vsej njegovi tragi\xc4\x8dni krutosti._NEWLINE_Leoncavallo je hitro ocenil, kje se lahko nadeja uspeha. Po dogodku, ki se je leta 1865 pripetil v nekem kalabrijskem mestecu, kjer je ljubosumni mo\xc5\xbe spektakularno umoril nezvesto \xc5\xbeeno, je sam spisal libreto. Pokazal ga je zalo\xc5\xbeniku Ricordiju, ta pa je bil skepti\xc4\x8den. Motila ga je prav najbolj izvirna ideja opere, prolog, v katerem ena od glavnih oseb sama napove predstavo. (Prolog je nastal na pobudo baritonista Victorja Maurela, ki je na premieri pel vlogo Tonia, saj je \xc5\xbeelel, da bi imela\xc2\xa0\xc2\xbbnjegova\xc2\xab\xc2\xa0dramska oseba v predstavi ve\xc4\x8djo veljavo.)\xc2\xa0\xc2\xbbLe kako naj publika resno vzame to osebo, oble\xc4\x8deno v belega pajaca? Tragi\xc4\x8dno in sme\xc5\xa1no sta tu preve\xc4\x8d pome\xc5\xa1ana, da bi imela kakr\xc5\xa1enkoli u\xc4\x8dinek!\xc2\xab\xc2\xa0je nergal._NEWLINE_Zalo\xc5\xbenik je izpustil iz rok prilo\xc5\xbenost za kraljevski dobi\xc4\x8dek, saj je Leoncavallo z Gluma\xc4\x8di zaslu\xc5\xbeil ve\xc4\x8d, kot Verdi z vsemi svojimi operami skupaj. Ricordijev tekmec Sonzogno je bil bolj jasnoviden. Opero je za 3000 lir odkupil pod istimi pogoji kot dve leti poprej od Mascagnija Cavallerio rusticano: pridr\xc5\xbeal si je 30 odstotkov od tantiem za dvajset let._NEWLINE_Gluma\xc4\x8di so bili prvi\xc4\x8d izvedeni v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Teatro dal Verme v Milanu, 21. junija 1892. Dirigiral je mladi Arturo Toscanini, ki je \xc5\xa1e malo prej igral violon\xc4\x8delo v orkestru milanske Scale. Uspeh je bil velikanski in Leoncavallo ga ni ve\xc4\x8d ponovil z nobenim drugim delom._NEWLINE_Gluma\xc4\x8de redno imajo na repertoarju prav vsa operna gledali\xc5\xa1\xc4\x8da na svetu in navadno jih uprizarjajo skupaj s Cavallerio rusticano. Operi dajejo posebno notranjo mo\xc4\x8d konsistentnost dramske zgodbe, mojstrska enotnost glasbe in libreta in poigravanje z idejo gledali\xc5\xa1\xc4\x8da v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Le ta v drugem dejanju zgosti skoraj neznosno napetost med komi\xc4\x8dnim dogajanjem v gledali\xc5\xa1ki predstavi in vrtincem ljubosumja, strahu, izzivanja usode, po\xc5\xbeelenja in ljubezni, ki \xc5\xbeene dramske osebe proti tragi\xc4\x8dni razre\xc5\xa1itvi. Nemirna, z ju\xc5\xbenoitaljanskimi ljudskimi melodijami obarvana glasba niha med pritajeno grozo, igrivo eleganco commedie dell'arte, patetiko arij in dramati\xc4\x8dnimi kontrasti odrskih konfliktov. Obe dejanji povezuje umetelno izdelan stavek za orkester, eden najlep\xc5\xa1ih med mno\xc5\xbeico romanti\xc4\x8dnih opernih intermezzov. Glasba zapelje na\xc5\xa1a \xc4\x8dustva v premo\xc4\x8drtni svet odrskih junakov: so\xc4\x8dustvujemo z zaljubljencema, strah nas je za Neddo, ko se poigrava s Toniem in Caniem, spra\xc5\xa1ujemo se, kak\xc5\xa1ne du\xc5\xa1evne muke so naredile iz Tonia \xc5\xa1kodo\xc5\xbeeljno in ma\xc5\xa1\xc4\x8devalno po\xc5\xa1ast, trpimo s Caniem, ki se mora na odru pred vsemi nor\xc4\x8devati iz lastne nesre\xc4\x8de. Leoncavallo je v enkratnem navdihu ustvaril delo, v katerem lahko vsakdo ugleda zgo\xc5\xa1\xc4\x8den in idealiziran odsev lastnih \xc5\xbeivljenjskih stisk. Navsezadnje \xc5\xbeivljenje od vseh in ne le od umetnikov zahteva, da \xc5\xbeivimo in delamo ne glede na to, kaj pri tem mislimo in \xc4\x8dutimo._NEWLINE_Najbolj slavna arija te opere je arija Cania\xc2\xa0\xc2\xbbRidi, pagliacco\xc2\xab\xc2\xa0(Smej se, klovn), ki tudi sicer spada med najbolj znane tenorske arije v operni glasbi."