b'\n_START_ARTICLE_\nHugenoti\n_START_PARAGRAPH_\nHugenoti so bili francoski protestanti kalvinske veje iz 16. in 17. stoletja. Njihovo ime je neznanega izvora, predvideva se, da izhaja iz besede aignos, ki izhaja iz nem\xc5\xa1ke besede eidgenossen, ki pomeni zdru\xc5\xbeenje povezano s prisego._NEWLINE_Hugenoti so svojo veroizpoved opredelili na prvi narodni sinodi 1559 v Parizu. Sprejeta je bila strogo kalvinisti\xc4\x8dna veroizpoved.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nZahteve hugenotov po priznanju zdru\xc5\xbeevanja in bogoslu\xc5\xbeja so bile v nasprotju z na\xc4\x8dinom vladanja francoskega kralja Franca I. Kralj je v soglasju s pape\xc5\xbeem katoli\xc5\xa1ki duhov\xc5\xa1\xc4\x8dini  dodeljeval vplivne polo\xc5\xbeaje, duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina pa mu je v  zameno pomagala obvladovati ljudstvo. Proti takemu vladanju se je za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti odpor najprej med akademskimi krogi pari\xc5\xa1ke univerze. Potem so se pridru\xc5\xbeila \xc5\xa1e verska reformna gibanja, ki so se v Francijo \xc5\xa1irila iz francosko govore\xc4\x8de Nizozemske. Henrik II. se je bal, da bi gibanje razbilo komaj centralizirano dr\xc5\xbeavo (tako kot se je to zgodilo sosednji dr\xc5\xbeavi Karla V.) \xc5\xa0irjenje kalvinizma je posku\xc5\xa1al zaustaviti z  vse  dekreti in ga s tem potisnil v podzemlje. Za\xc4\x8deli so se incidenti, se raz\xc5\xa1irili v oboro\xc5\xbeene spopade in potem v vojne, tudi ve\xc4\x8dletne, ki so s presledki trajale vse do konca 16. stoletja._NEWLINE_Boji so postali silovitej\xc5\xa1i, ko se je vklju\xc4\x8dilo visoko plemstvo, ki je imelo svoj dodatni interes: tekmovanje za francoski prestol. Plemstvo se je grupiralo v dva pola: hugenotskega in katoli\xc5\xa1kega._NEWLINE_Na \xc4\x8delo hugenotskega gibanja se je postavila dru\xc5\xbeina Burbonov, ki so bili po mo\xc5\xa1ki liniji eni od potomcev svetega kralja Ludvika IX. in so si lastili pravico do francoskega prestola.  _NEWLINE_Njim nasprotno, katoli\xc5\xa1ko stran so vodili predstavniki rodbina Guise. Tem so se ob poroki kralja Franca II. z  Marijo Stuart, ki je bila h\xc4\x8di matere iz rodbine Guise, tudi vzbudile skomine po vladanju v dr\xc5\xbeavi. Do hugenotov so bili izrazito nestrpni._NEWLINE_V tak\xc5\xa1nih razmerah je bil interes krone ohranjati ravnote\xc5\xbeje med obema poloma, ohranjati enotnost Francije. Ko Katarini Medi\xc4\x8dejski kot regentki Karla IX. posredovanje med sprtima stranema ni uspelo in je s 1. saint-germanskim ediktom vendarle dala hugenotom nekaj omejenih verskih pravic, je druga stran razumela to kot izdajo katolicizma. Vojvoda Franc Guise-\xc5\xa1ki je 1562 v Wassy-ju  izvedel masaker med hugenoti, ki so bili pri molitvi. Takrat so se za\xc4\x8dele tako imenovane hugenotske vojne, ki so s presledki trajala naslednjih 36 let. Bilo jih je osem.\n_START_SECTION_\nHugenotske vojne\n_START_PARAGRAPH_\nHugenoti so, kljub voja\xc5\xa1ki podrejenosti, nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xa1e uspevali zadr\xc5\xbeati vsaj omejene verske in politi\xc4\x8dne pravice. Prve tri vojne so se kon\xc4\x8dale z mirovnim ediktom iz Amboise-a 1563, ki jim je dajal omejeno svobodo veroizpovedi. 2. saint-germanski edikt jim je zagotovil tudi varovana obmo\xc4\x8dja. Poskus sprave s strani hugenotskega admirala Coligny-ja in porka med hugenotom Burbonom Henrikom Navarrskim (eden od upravi\xc4\x8dencev do francoskega prestola, ki so \xc4\x8dakali v vrsti) in najmlaj\xc5\xa1o h\xc4\x8derko Katarine Medi\xc4\x8dejske Margareto pa je pripeljala do novega zapleta. V \xc5\xa1entjernejski no\xc4\x8di so katoli\xc4\x8dani mno\xc5\xbei\xc4\x8dno napadli hugenote. Pokol je trajal 5 dni in je samo v Parizu terjal smrt vsaj 2000 hugenotov, na de\xc5\xbeeli pa v naslednjih tednih \xc5\xa1e veliko ve\xc4\x8d. Pobili so mnogo pomembnih hugenotskih voditeljev, med njimi tudi admirala Coligny-ja._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladanja Henrika III., ki je hugenotom v zapletenih razmerah nekaj \xc4\x8dasa spet popu\xc5\xa1\xc4\x8dal, so katoli\xc4\x8dani ustanovili Ligo s Henrikom Guise-\xc5\xa1kim na \xc4\x8delu. Ta je sklenil sporazum s \xc5\xa0panijo o vzdr\xc5\xbeevanju katoli\xc5\xa1ke vojske, ki je postala tako mo\xc4\x8dna, da kralju ni preostalo drugega, kot da popusti vsem zahtevam Lige. S tako imenovano nemoursko pogodbo je 1585 hugenotom vzel vse pravice iz prej\xc5\xa1njih ediktov, prepovedal njihovo veroizpoved in se sam postavil na \xc4\x8delo Lige. Katoli\xc5\xa1ka vojska je zavzela Pariz. Hugenoti so tudi prijeli za oro\xc5\xbeje. Obe vojski sta bili mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od kraljeve. Henriku so dogajanja u\xc5\xa1la iz rok. V obupu je na grad Blois poklical Henrika Guise-\xc5\xa1kega in ga dal ubiti skupaj z njegovim bratom. Osem mesecev kasneje so ubili tudi Henrika III._NEWLINE_Henrik Navarrski, od 1589 tudi francoski kralj Henrik IV., je nadaljeval boj z Ligo, a Pariza mu kljub pomo\xc4\x8di angle\xc5\xa1ke kraljice Elizabete I. ni uspelo zavzeti. Ko pa je 1593 prestopil v katoli\xc5\xa1ko vero (tedaj je menda izrekel tisti znani stavek: Pariz je vreden ma\xc5\xa1e), so mu Pari\xc5\xbeani dovolili vstop v mesto in ga priznali za francoskega kralja._NEWLINE_1598 je Henrik IV. izdal nantski edikt, ki je hugenotom zagotovil  verske in dr\xc5\xbeavljanske svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine ter varovana podro\xc4\x8dija. Po drugi strani je kot dr\xc5\xbeavno vero uveljavil katolicizem. Hugenoti so bili odrinjeni od verskih dohodkov. Niso se mogli \xc5\xa1iriti. Postali so drugorazredni dr\xc5\xbeavljani._NEWLINE_Z nantskim ediktom so se za nekaj \xc4\x8dasa kon\xc4\x8dale vojne. \xc5\xa0tevilo hugenotov v Franciji je padlo od 10  na vsega nekaj odstotkov.\n_START_SECTION_\nPo letu 1598\n_START_PARAGRAPH_\nPo Henrikovem uboju 1610 so za\xc4\x8deli hugenote spet preganjati. Kardinal Richelieu je bil mnenja, da so se varovana obmo\xc4\x8dja razrasla v dr\xc5\xbeavo v dr\xc5\xbeavi. V bojih s kardinalovo vojsko so  hugenoti zgubili svojo glavno postojanko La Rochelle in varovana obmo\xc4\x8dja. Drugih pridobitev nantskega sporazuma pa jim Richelieu ni odrekal._NEWLINE_Preganjanje hugenotov je spet vzniknilo in doseglo vrh, ko je Ludvik XIV. 1685 razveljavil nantski edikt in nasilno vzpostavil versko enotnost v Franciji. Tedaj se je ve\xc4\x8d kot 200.000 hugenotov izselilo na Nizozemsko, \xc5\xa0vico in v Sveto rimsko cesarstvo. Poskus prevrata in vrnitve sta bila krvavo zadu\xc5\xa1ena 1702-05. _NEWLINE_Odnos do hugenotov se je spremenil \xc5\xa1ele pod vplivom idej prosvetljenstva. 1787 je Ludvik XVI. izdal versailleski toleran\xc4\x8dni edikt, po katerem hugenotom ni bilo ve\xc4\x8d treba skrivati svojega prepri\xc4\x8danja. Popolno enakopravnost pa so dobili \xc5\xa1ele 1804 z Napoleonovim kodeksom.'