b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0entpavel v Labotski dolini\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu prebivalstva v letu 2001 je imel \xc5\xa0entpavel 3.680 prebivalcev, od katerih je 95,5% avstrijskih in 1,5% bosanskih dr\xc5\xbeavljanov. 92,7% je rimskokatoli\xc5\xa1ke vere, 1,3% evangeli\xc4\x8danske in 2,0% islamske. 2,7% prebivalstva ni vernih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nIz rimskega obdobja (Norik (rimska provinca)) so na\xc5\xa1li dve posvetili keltskemu bogu Latobiusu. Prva dokumentirana omemba kraja villula Brugga izhaja iz dokumenta iz leta 1091. Grof Engelbert I. Spanheimski (Engelbert von Spanheim) je podaril grad Lavant benediktinskemu samostanu skupaj s cerkvijo svetega Pavla. Vas Brugga, ki je le\xc5\xbeala ob mostu \xc4\x8dez potok Granitzbach je dobila obrtni\xc5\xa1ke in trgovske pravice. Prvi\xc4\x8d se omenja kot trg (Villam, forum dicitur quod) z dokumentom iz leta 1184, ki ga je napisal pape\xc5\xbe Lucij III.. Leta 1289 je bilo naselje skupaj s samostanom izrecno navedeno kot Trg svetega Pavla (in foro Sancti Pauli); pred tem (1255) je \xc5\xbee Bernard Mariborski (Bernhard von Spanheim) prebivalcem dodelil tr\xc5\xa1ke pravice. Trg je bil vedno pod vplivom samostana, ki je pomemben gospodarski dejavnik tudi danes.\n_START_SECTION_\nBenediktinski samostan\n_START_PARAGRAPH_\nBenediktinski samostan svetega Pavla (nem\xc5\xa1.: Stift St. Paul im Lavanttal) je bil ustanovljen leta 1091. Je gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, ki je slu\xc5\xbeilo koro\xc5\xa1kim vojvodom, kot predhodnik gradu. Samostan je najstarej\xc5\xa1i aktivni samostan na Koro\xc5\xa1kem, ima eno najve\xc4\x8djih umetni\xc5\xa1kih zbirk v Evropi, kot tudi obse\xc5\xbeno in pomembno knji\xc5\xbenico. V kompleksu se nahaja romanska bazilika s konca 12. stoletja.\n_START_SECTION_\nGrad Rabenstein\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je bil zgrajen leta 1091 za za\xc5\xa1\xc4\x8dito samostana kot grad Ramestein. Uni\xc4\x8den je bil leta 1307, obnovljen in v po\xc5\xbearu spet uni\xc4\x8den leta 1636.\n_START_SECTION_\nSamostanska gimnazija\n_START_PARAGRAPH_\nStavba semeni\xc5\xa1\xc4\x8da, danes gimnazija, je bila zgrajena leta 1889 v neogotskem slogu in leta 1909 raz\xc5\xa1irjena. Takrat je lahko sprejela 200 \xc5\xa1tudentov, imela je centralno ogrevanje in notranji bazen ter bila ena izmed najbolj sodobnih internatov Avstro-ogrske monarhije. Samostanska gimnazija v benediktinskem samostanu St. Paul je splo\xc5\xa1na gimnazija in je iz\xc5\xa1la iz latinske \xc5\xa1ole, ustanovljena leta 1809 po razpustu samostana. Danes obstaja kot katoli\xc5\xa1ka zasebna visoka \xc5\xa1ola. Sedanja \xc5\xa1olska stavba je bila zgrajena leta 1901 in nazadnje obnovljena leta 2001.\n_START_SECTION_\nOljni studenec\n_START_PARAGRAPH_\nDietrich von Spanheimi (1253-1303), iz rodbine ustanoviteljev benediktinskega samostana svetega Pavla, je \xc5\xbeivel kot pu\xc5\xa1\xc4\x8davnik v votlini v gozdu severno od gore Johannesberges. V bli\xc5\xbeini svojega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da je na\xc5\xa1el zdravilni izvir, zato so mnogi bolni ljudje romali k pu\xc5\xa1\xc4\x8davniku iskat zdravja. Ko je z roko potegnil vodo iz tega vira, se je takoj spremenila v olje. S tem je podrgnil bolne in jih ozdravil. Ko je umrl, so ga pokopali na hribu pod kapelo. Kasneje je bila na tem mestu zgrajena cerkev svetega Janeza.'