b'\n_START_ARTICLE_\nProsto programje\n_START_SECTION_\nZgodovina svobodne programske opreme\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1950 in 1970 je v svetu prevladovala zasebna (licen\xc4\x8dna) programska oprema. Najvidnej\xc5\xa1i predstavnik le-te je bil Unix operacijski sistem. Svobodna (prosta) programska oprema je nastala leta 1983 z gibanjem za svobodno programsko opremo (angl. Free Software Movement - FSM), ki ga je pri\xc4\x8del Richard Matthew Stallman (ustanovitelj Free Software Foundation in projekta GNU). Gibanje si je v tistem \xc4\x8dasu prizadevalo, da bi razvilo ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki operacijski sistem, ki ohranja temeljno \xc4\x8dlovekovo pravico - pravico do svobode. V tem duhu je Stallman z gibanjem za svobodno programsko opremo leta 1983 pri\xc4\x8del projekt GNU (tri\xc4\x8drkovni rekurzivni akronim za GNU is Not Unix) in s tem razvil GNU operacijski sistem (danes velikokrat zmotno opredeljen kot Linux operacijski sistem; Linux je zgolj jedro, katero samo po sebi ne koristi ni\xc4\x8demur). Zgodovinsko in tehni\xc4\x8dno izobra\xc5\xbeeni posamezniki iz tega razloga navajajo operacijski sistem kot GNU/Linux ali GNU+Linux. Linux jedro operacijskega sistema je izvirno razvil Linus Torvalds, GNU projekt pa ga je v devetdesetih letih prej\xc5\xa1njega stoletja implementiral zato, ker svojega v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e niso imeli. Kasneje se je pri\xc4\x8del razvoj svojega jedra operacijskega sistema, imenovan GNU Hurd. Do danes je \xc5\xa1e v razvoju, kot prvi pa ga je implementiral operacijski sistem Debian GNU/Hurd._NEWLINE_Leta 1985 je Stallman ustanovil Free Software Foundation - FSF, z namenom aktivizma in osve\xc5\xa1\xc4\x8danja \xc5\xa1ir\xc5\xa1e javnosti o pomembnosti vloge svobodne programske opreme._NEWLINE_Med letoma 1997 in 1998 se nekateri posamezniki v gibanju za svobodno programsko opremo niso strinjali s filozofijo in ideologijo skupnosti. Tako so se odstranili in ustvarili marketin\xc5\xa1ko kampanjo za svobodno programje, imenovano\xc2\xa0\xc2\xbbodprtokodna programska oprema\xc2\xab, katero promovira v \xc5\xa1ir\xc5\xa1i javnosti Open Source Initiative - OSI. Svojo definicijo so osnovali na smernicah za svobodno programsko opremo od projekta Debian (angl. Debian Free Software Guidelines).\n_START_SECTION_\nRazlike med svobodno (prosto), odprtokodno in zasebno programsko opremo\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ka beseda za svobodno (prosto) programsko opremo je free software (v\xc4\x8dasih tudi libre software). V angle\xc5\xa1kem slovarju najdemo veliko pomenov za besedo\xc2\xa0\xc2\xbbfree\xc2\xab, med katerimi pa je samo en pomen povezan s ceno. \xc4\x8ce govorimo o svobodnem programju, govorimo o svobodi. Zasebna programska oprema onemogo\xc4\x8di uporabnika na ta na\xc4\x8din, da mu odvzame svobodo, ki mu pripada._NEWLINE_Veliki nesporazumi nastajajo ravno pri pojmih svobodnega in odprtokodnega programja. Ve\xc4\x8dina ljudi misli, da so njuni cilji in pomen ekvivalentni. Razlika med njima pa je pravzaprav temeljna, saj so vrednote popolnoma druga\xc4\x8dne._NEWLINE_Posamezniki so se odstranili od gibanja za svobodno programsko opremo z namenom, da bi se dobrikali korporacijam in zanikali ideale svobodnega programja ter s tem skovali nov izraz, kateri bi zaznamoval samo prakti\xc4\x8dne strani programske opreme._NEWLINE_Svobodna (prosta) programska oprema je filozofsko, eti\xc4\x8dno in socialno gibanje; odprtokodna programska oprema je razvojna metodologija. Iniciativa za odprtokodno programje jemlje zasebno programsko opremo kot slab\xc5\xa1o substitutno dobrino; gibanje za svobodno programsko opremo jo jemlje kot dru\xc5\xbeben problem, za re\xc5\xa1itev pa ponuja svobodno programje. Medtem ko bi ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ki programerji, ki so pripadniki OSI, opisovali in izpostavljali tehni\xc4\x8dno prednost, zanesljivost in robustnost odprtokodne programske opreme ter zanikali ideolo\xc5\xa1ke vrednote, bi pripadniki gibanja za svobodno programsko opremo izpostavljali dru\xc5\xbebeno pomembnost svobode in povdarjali, da so tehni\xc4\x8dne podrobnosti v tak\xc5\xa1ni situaciji drugorazredne._NEWLINE_Kljub vsemu pa si gibanje za svobodno in iniciativa za odprtokodno programsko opremo nista neposredna nasprotnika - nasprotnik je zasebno programje. Mnogokrat sodelujeta na skupnih razvijalskih projektih, vendar samo iz tehni\xc4\x8dnega vidika. Ko se pri\xc4\x8dnejo miselnosti kri\xc5\xbeati se hitro najdejo nesporazumi in nev\xc5\xa1e\xc4\x8dnosti._NEWLINE_Ker velikokrat pride do pomot, je pomembno omeniti angle\xc5\xa1ki izraz\xc2\xa0\xc2\xbbfreeware\xc2\xab, ki opisuje brezpla\xc4\x8dno - zasebno programsko opremo in ne svobodnega programja.'