b'\n_START_ARTICLE_\nEgip\xc4\x8dansko-hetitski mirovni sporazum\n_START_PARAGRAPH_\nEgip\xc4\x8dansko-hetitski mirovni sporazum, znan tudi kot Ve\xc4\x8dni sporazum, Srebrni sporazum in Kade\xc5\xa1ki sporazum,  je mirovni sporazum, ki sta ga \xc5\xa1estnajst let po slavni bitki pri Kade\xc5\xa1u okoli leta 1259 pr. n. \xc5\xa1t. sklenila Stari Egipt in Hetitsko kraljestvo._NEWLINE_Je edini afri\xc5\xa1ki mirovni sporazum, ki ima ohranjeni razli\xc4\x8dici obeh pogodbenih strani. Obe razli\xc4\x8dici sta bili predmet obse\xc5\xbenih \xc5\xa1tudij. Sporazum  ni prinesel miru, saj so sovra\xc5\xbenosti med Egiptom ih Hetiti  trajale \xc5\xa1e dolgo let po podpisu, dokler ni bil sklenjen sporazum o zavezni\xc5\xa1tvu. _NEWLINE_Prevod besedil je pokazal, da je bil izvirnik napisan na obeh straneh srebrnih tablic, ki so se izgubile._NEWLINE_Egip\xc4\x8danska razli\xc4\x8dica sporazuma je bila vklesana v hieroglifih na zidove dveh templjev faraona Ramzesa II. v Tebah: v Ramesseumu in templju Amon-Raja v Karnaku..  Pisarji, ki so sestavljali egip\xc4\x8dansko razli\xc4\x8dico sporazuma, so dodali opis podob in pe\xc4\x8datov na hetitski razli\xc4\x8dici sporazuma._NEWLINE_Hetitsko razli\xc4\x8dico so odkrili v obse\xc5\xbenih arhivih kraljeve pala\xc4\x8de v hetitski prestolnici Hatu\xc5\xa1a v sedanji Tur\xc4\x8diji. Zapisana je na \xc5\xbeganih glinastih tablicah. Dve hetitski tablico sta na ogled v Istanbulskih arheolo\xc5\xa1kih muzejih. Tretja je razstavljena v Berlinskh dr\xc5\xbeavnih muzejih v Nem\xc4\x8diji. Kopija pogodb je razstavljena v Sede\xc5\xbeu OZN v New Yorku.\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nSporazum je bil podpisan po ve\xc4\x8d kot dvesto let dolgi vojni med  Egip\xc4\x8dani in Hetiti za oblast v vzhodnem Sredozemlju. Konflikt je dosegel vi\xc5\xa1ek z egip\xc4\x8danskim vojnim pohodom leta 1274 pr. n. \xc5\xa1t., ki so ga Hetiti ustavili pri Kade\xc5\xa1u na reki Oront v sedanji Siriji. Bitka pri Kade\xc5\xa1u je na obeh straneh zahtevala veliko \xc5\xbertev, vendar se je kon\xc4\x8dala brez zmagovalca. Konflikt se je nadaljeval \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot petnajst let in  se kon\xc4\x8dal s sklenitvijo mirovnega sporazuma, ki se po bitki pogosto  omenja kot Kade\xc5\xa1ki sporazum, \xc4\x8deprav Kade\xc5\xa1 v njem sploh ni omenjen. Sporazum je bil sklenjen preko posrednikov ne da bi se monarha sploh kdaj videla. Sklenjen zaradi interesov obeh podpisnic: Egip\xc4\x8dane so vedno bolj ogro\xc5\xbeala Ljudstva z morja, Hetite pa je skrbela nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da mo\xc4\x8d njihove vzhodne sosede Asirije. Sporazum je bil ratificiran v 21. letu vladanja Ramzesa II. (1258 pr. n. \xc5\xa1t.) in veljal do propada Hetitskega kraljestva 80 let kasneje.\n_START_SECTION_\nOdnosi Egip\xc4\x8danov in Hetitov pred Ramzesom II.\n_START_PARAGRAPH_\nNapetosti med Egip\xc4\x8dani in Hetiti so se uradno za\xc4\x8dele po hetitskem prevzemu oblasti v kraljestvu Mitani v centralni Siriji in se nadaljevale do sklenitve sporazuma skoraj sto let kasneje. Hetiti so med prodorom v Sirijo za\xc4\x8deli izvajati svojo oblast tudi v dveh egip\xc4\x8danskih vazalnih kraljestvih: Kade\xc5\xa1u in Amurruju.  Egip\xc4\x8danski faraoni niso tega nikoli pozabili. Njihovi kasnej\xc5\xa1i vojni pohodi so dokazovali, da se z izgubo niso nikoli sprijaznili. Egip\xc4\x8danski poskusi ponovne osvojitve izgubljenih ozemelj so med Ehnatonovim vladanjem povsem prenehali. Ponoven zagon so dobili med vladanjem Setija I., o\xc4\x8deta Ramzesa II. Setijev pohod proti Hetitom je dosegel nekaj kratkotrajnih uspehov in bil prvi v nizu konfliktov, ki so se dogajali naslednjih dvajset let.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1i pohodi v Sirijo\n_START_PARAGRAPH_\nRamzez II. je kljub temu, da je v bitki pri Kade\xc5\xa1u utrpel velike izgube, v osmem letu vladanja spro\xc5\xbeil nov pohod, ki se je izkazal za zelo uspe\xc5\xa1nega. Namesto da bi napadel mo\xc4\x8dno utrjeni Kade\xc5\xa1 ali \xc5\xa1el skozi Amurru, je Ramzes  zavzel mesto Dapur v upanju, da ga bo uporabil kot mosti\xc5\xa1\xc4\x8de za prihodnje pohode. Po uspe\xc5\xa1ni osvojitvi Dapurja se je njegova vojska vrnila v Egipt, nedavno osvojeno ozemlje pa je spet pri\xc5\xa1lo pod hetitsko oblast. V desetem letu vladanja je spro\xc5\xbeil \xc5\xa1e en pohod proti hetitskim posestim v Siriji in osvojil nekaj ozemlja, ki se je po njegovi vrnitvi vrnilo v hetitske roke. Faraon je kon\xc4\x8dno priznal, da je vzdr\xc5\xbeevanje oblasti v Siriji nemogo\xc4\x8de, in napade nanjo ustavil._NEWLINE_Za to obdobje odnosov med Hetiti in Egip\xc4\x8dani je zna\xc4\x8dilno, da je bila bitka pri Kade\xc5\xa1u kljub sovra\xc5\xbenosti med obema narodoma in voja\xc5\xa1kim pohodom v Sirijo zadnji neposredni uradni voja\xc5\xa1ki spopad med Hetiti in Egip\xc4\x8dani. V nekaterih pogledih imajo zgodovinarji to obdobje za nekak\xc5\xa1no  "hladno vojno" med kraljestvoma.\n_START_SECTION_\nEgip\xc4\x8danska\n_START_PARAGRAPH_\nArheologi so odkrili dva egip\xc4\x8danska izvirnika mirovnega sporazuma: prvega s 30 vrsticami besedila v templju v Karnaku in drugega z 10 vrsticami besedila v Ramesseumu. Jean-Fran\xc3\xa7ois Champollion je leta 1828 prepisal del besedila, ki so ga po njegovi smrti objavili leta 1844. Egip\xc4\x8dansko besedilo je opisovalo veliko bitko proti "velikemu kralju Hatija", katerega ime takrat ni bilo znano. Kasnej\xc5\xa1a arheolo\xc5\xa1ka odkritja so dokazala, da je to bil Muvatali II.\n_START_SECTION_\nHetitska\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1906-1908 sta v hetitski prestolnici Hatu\xc5\xa1i (zdaj Bo\xc4\x9fazk\xc3\xb6y, Tur\xc4\x8dija) izkopavala nem\xc5\xa1ki arheolog Hugo Winckler in Theodore Makridi, drugi direktor Istanbulskega arheolo\xc5\xa1kega muzeja. Odkrila sta ostanke kraljevih arhivov, v katerih je bilo 10.000 s klinopisom popisanih glinastih tablic, na katerih so bile dokumentirane \xc5\xa1tevilne hetitske diplomatske dejavnosti. Med njimi so bile tudi tri tablice s prepisom mirovnega sporazuma v akadskem jeziku, ki je bil lingua franca tistega \xc4\x8dasa. Winckler je takoj prepoznal pomembnost odkritja._NEWLINE_Leta 1921 je Daniel David Luckenbill spoznal, da je besedilo o\xc4\x8ditno hetitska razli\xc4\x8dica opisa slavne bitke pri Kade\xc5\xa1u, opisane po naro\xc4\x8dilu Ramzesa II. v prozi in verzih v egip\xc4\x8danskih hieroglifih.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nMirovni sporazum Ramzesa II. in Hatu\xc5\xa1ilija III. je eden od najpomembnej\xc5\xa1ih uradnih mednarodnih sporazumov med dvema velikima silama Bli\xc5\xbenjega vzhoda, ker je natan\xc4\x8dno znana njegova vsebina. Razdeljen je na \xc4\x8dlene. V prvem \xc4\x8dlenu si po vljudnostnem uvodu obe strani obljubljata mir in zavezni\xc5\xa1tvo in vzajemno zagotavljata, da se ne bosta napadli. Pri postavljanju meja na spornih sirskih ozemljih bosta delovali usklajeno. Dragi pohodi v Sirijo bodo zaradi uradne prekinitve sovra\xc5\xbenosti ustavljeni. _NEWLINE_V drugem \xc4\x8dlenu si podpisnici zagotavljata vzajemno podporo pri napadu tretje strani in notranjih uporih in nemirih. Druge dolo\xc4\x8dbe so povezane s Hatu\xc5\xa1iljevimi cilji, da bi vzpostavil in utrdil legitimnost svoje vladavine in nasledstva. V tem smislu je zahteval obojestransko izro\xc4\x8ditev politi\xc4\x8dnih ube\xc5\xbenikov. Ramzes II. se je z njegovo zahtevo strinjal, ker je bil tudi sam zainteresiran za stabilno Hetitsko kraljestvo. Sledijo podrobnosti o ekstradikcijskem postopku in pozivanje bogov, naj bodo pri\xc4\x8de podpisa sporazuma. Vklju\xc4\x8devanje bogov je bila obi\xc4\x8dajna praksa pri podpisovanju pogodb, ker so dajali garancije, da se bo dogovorjeno zares spo\xc5\xa1tovalo._NEWLINE_Sporazum je edini mednarodni sporazum z anti\xc4\x8dnega Bli\xc5\xbenjega vzhoda, ohranjen v obeh razli\xc4\x8dicah, ki omogo\xc4\x8data neposredne primerjave. Strukturi in vsebini sporazumov sta skoraj v celoti simetri\xc4\x8dni. Uvod v hetitsko razli\xc4\x8dico je precej izmikajo\xc4\x8d, uvod v egip\xc4\x8dansko pa zelo neposreden: vzrok za podpis sporazuma je bila vojna med kraljestvoma._NEWLINE_Sporazum razgla\xc5\xa1a, da bodo odnosi med dr\xc5\xbeavama v prihodnosti  miroljubni, da bosta vra\xc4\x8dali v domovino politi\xc4\x8dne begunce in kriminalce iin si pomagali pri zatiranju uporov.  _NEWLINE_Besedilo se kon\xc4\x8duje s prisego pred "tiso\xc4\x8d bogov in boginj" Egipta ih Hetitov, ki bodo  pri\xc4\x8de podpisa "z gora in rek Egipta, neba, zemlje, velikega morja, vetrov in oblakov". \xc4\x8ce bi se sporazum prekr\xc5\xa1il ali prelomil, bodo kr\xc5\xa1itelju "uni\xc4\x8dili domove, zemljo in slu\xc5\xbeabnike". Tiste, ki bodo sporazum spo\xc5\xa1tovali, bodo bogovi nagradili "z bogastvom in \xc5\xbeivljenjem".\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nRamzes II. se je po sklenitvi miru s Hetiti posvetil svojim gradbenim projektom, predvsem dokon\xc4\x8danju v skalo vklesanih templev v Abu Simbelu. Po otoplitvi odnosov s Hetiti je v ta namen posvetil veliko sredstev, ki jih je prej namenjal vojski. V 34. letu vladanja se je poro\xc4\x8dil s hetitsko princeso Maathorneferure, h\xc4\x8derko Hatu\xc5\xa1illija III. Miroljubni odnosi med kraljestvoma so se nadaljevali do Ramzesove smrti. _NEWLINE_Mirovni sporazum je veljal do propada Hetitskega kraljestva po napadu Asircev skoraj sto let kasneje.'