b'\n_START_ARTICLE_\nSupernova tipa Ia\n_START_SECTION_\nKako nastanejo?\n_START_PARAGRAPH_\nDo njih lahko pride le v dvozvezdjih, v katerih je vsaj ena od \xc4\x8dlanic bela pritlikavka. Ta sesa plin s svoje sosede in se ve\xc4\x8da in ve\xc4\x8da. Takoj ko pritlikavka dose\xc5\xbee Chandrasekharjevo mejo, se spro\xc5\xbei termonuklearna eksplozija. Ko eksplodirajo, imajo zmerom enako maso, zato so vse enake. Drugo \xc4\x8dlanico dvozvezdja eksplozija izstreli pro\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nDrugi na\xc4\x8din\n_START_PARAGRAPH_\nDo tega lahko pride tudi v dvozvezdju z dvema belima pritlikavkama, ki tr\xc4\x8dita.\n_START_SECTION_\nAli so res zmerom enake?\n_START_PARAGRAPH_\nKot sem \xc5\xbee povedal, lahko do te vrste supernove pride na dva na\xc4\x8dina, ki NISTA enaka. To bi lahko bil pomemben problem zaradi njihove uporabe za dolo\xc4\x8danje razdalj.\n_START_SECTION_\nProblem s spektrom\n_START_PARAGRAPH_\nOpa\xc5\xbeeno je bilo, da razli\xc4\x8dne supernove tipa Ia razli\xc4\x8dnne spektre. Dejstvo pa je spekter teh supernov asimetri\xc4\x8den.'