b'\n_START_ARTICLE_\nTervingi\n_START_PARAGRAPH_\nTervingi so bili gotsko ljudstvo, ki je v 3. in 4. stoletju \xc5\xbeivelo na obdonavskih ravninah zahodno od Dnjestra. Bili so v tesnih stikih z gotskimi Grevtungi, ki so \xc5\xa1e v poznem Rimskem in zgodnjem Bizantinskem cesarstvu \xc5\xbeiveli vzhodno od Dnjestra.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Tervingi bi lahko pomenilo "gozdni ljudje". Trditev podpirajo dokazi, da so se za razlikovanje ljudstev, ki so v predgotskam in gotskem obdobju \xc5\xbeivela severno od \xc4\x8crnega morja, pogosto uporabljali geografski deskriptorji. Imeni Tervingov in Grevtungov pred poznim 3. stoletjem nista znani. Ime Tervingi bi lahko bilo tudi skandinavskega| izvora.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nTervingi kot posebno ljudstvo se prvi\xc4\x8d omenjajo leta 268, ko so napadli Rimsko cesarstvo. Opusto\xc5\xa1ili so rimski provinci Panonijo in Ilirik in grozili sami Italiji, vendar so bili \xc5\xa1e isto pomlad v bitki blizu sedanje slovensko-italijanske meje pora\xc5\xbeeni. Jeseni so bili ponovno pora\xc5\xbeeni v bitki pri Naissu. V naslednjih treh letih sta jih cesarja Klavdij II. Got in Avrelijan v nizu vojnih pohodov potisnila nazaj preko Donave. Tervingom je uspelo obdr\xc5\xbeati Dakijo, od koder se je Avrelijan umaknil leta 271.\n_START_SECTION_\nPrva omemba\n_START_PARAGRAPH_\nDelitev Gotov je prvi\xc4\x8d omenjena leta 291. Pribli\xc5\xbeno takrat so v evlogiju cesarja Maksimijana (vladal 285-305), ki je nastal kmalu po letu 291 ali morda v Trierju 20. aprila 292, prvi\xc4\x8d omenjeni tudi Tervingi: "Tervingi so drugi del Gotov" (Thervingi pars alia Gothorum), ki so se zdru\xc5\xbeili s Tajfali, da bi skupaj napadli Vandale in Gepide. Ime Vandali je verjetno napa\xc4\x8dno in se nana\xc5\xa1a na Viktohale, ker Evtropij poro\xc4\x8da, da so okoli leta 360 v Dakiji poleg Tajfalov in Tervingov \xc5\xbeiveli tudi Viktohali.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nTervingi in njihovi sosedje Grevtungi so po \xc4\x8dasu in prostoru spadali v arheolo\xc5\xa1ko mure\xc5\xa1ko-\xc4\x8dernjahovsko kulturo.\n_START_SECTION_\nNaselja\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dernjahovsko kulturo so zna\xc4\x8dilne skupine naselij na odprtih prostorih v re\xc4\x8dnih dolinah. Hi\xc5\xa1e so imele vkopane bivalne prostore, pritli\xc4\x8dja in hleve za \xc5\xbeivino. Najve\xc4\x8dje znano naselje Budesty je merilo 35 hektarjev. Ve\xc4\x8dina naselij ni bila utrjena.\n_START_SECTION_\nPogrebni obi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nZa mure\xc5\xa1ko-\xc4\x8dernjahovska pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da so zna\xc4\x8dilni \xc5\xbearni in telesni pokopi. Pri slednjih je bila pokojnikova glava na severni strani. Nekatere grobove so pustili tudi prazne. V grobove so pogosto pridajali lon\xc4\x8denino, ko\xc5\xa1\xc4\x8dene glavnike in \xc5\xbeelezno orodje in skoraj nikoli oro\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nTervingi so prvotno prakticirali eno od oblik germanskega mnogobo\xc5\xa1tva, kar dokazujeta Sabovo (ali Savovo) mu\xc4\x8deni\xc5\xa1tvo in Vulfilov prevod Svetega pisma v got\xc5\xa1\xc4\x8dino. Nekaj mesecev v letu je bilo svetih, obredi in slovesnosti pa so bili pre\xc5\xbeeti s pobo\xc5\xbenostjo. Rimski ujetniki so mednje prinesli kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo, ki se je \xc5\xa1irilo tako hitro, da ga je ve\xc4\x8d kraljev in njihovih prista\xc5\xa1ev preganjalo. Preganjanje potrjujeta zgodbi o Vereku in Batvinu in mnogo drugih, ki so zbe\xc5\xbeali v rimsko provinco Mezijo. Vulfila je Sveto pismo prevajal v izgnanstvu._NEWLINE_Tervingi iz Dakije so prestopili v arijanstvo, ki je bilo v nasprotju z na\xc4\x8deli katolicizma. V poznem 4. in 5. stoletju je katolicizem dosegel verski monopol.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nTervingi so tako kot drugi Goti govorili izumrli gotski jezik, ki je spadal med vzhodnogermanske jezike.\n_START_SECTION_\nPovezava z Vesi/Vizigoti\n_START_PARAGRAPH_\nHerwig Wolfram trdi, da se v Notitii Dignitatum v sklicih za leta 388-391 Vesi, kasneje znani kot Vizigoti, ena\xc4\x8dijo s Tervingi, v Notitii sami pa to ni povsem jasno opredeljeno. Ena\xc4\x8denje Vesov/Vizigotov s Tervingi in Grevtungov z Ostrogoti je \xc5\xa1e vedno predmet akademskih razprav. Wolfram trdi tudi to, da primarni viri vedno uporabljajo kombinaciji imen Tervingi/Grevtungi ali Vesi/Ostrogoti in parov nikoli ne me\xc5\xa1ajo. Trditev, da so bili Tervingi Vesi/Vizigoti in Grevtungi Ostrogoti, potrjuje tudi Jordanes, ki vizigotske kralje od Alarika I. do Alarika II. opredeljuje kot naslednike tervin\xc5\xa1kega kralja Atanarika iz 4. stoletja, ostrogotske kralje od Teodorika Velikega do Teodahada pa kot naslednike grevtun\xc5\xa1kega kralja Ermanarika. Ta razlaga, \xc4\x8detudi je zelo pogosta, med sodobnimi znanstveniki ni dokon\xc4\x8dna._NEWLINE_Wolfram zaklju\xc4\x8duje, da sta bili imeni Tervingi in Grevtungi geografska identifikatorja, ki sta ju obe ljudstvi uporabljali za opis drugega. Obe imeni sta se po vdoru Hunov in preselitvi Gotov v Rimsko cesarstvo opustili. Wolfram svojo trditev podpira s citiranjem Zosima, ki omenja skupino "Skitov" severno od Donave, katero barbari severno od reke Ister (Donava) imenujejo "Grevtungi". Wolfram zaklju\xc4\x8duje, da so bili omenjeni Grevtungi Tervingi, ki so po vdoru Hunov ostali na severu. Nadalje je prepri\xc4\x8dan, da sta imeni Vesi in Ostrogoti ljudstvi uporabljali za bahav opis samih sebe._NEWLINE_Imeni Grevtungi in Tervingi sta se kmalu po letu 400 opustili. Po prihodu v Rimsko cesarstvo so na splo\xc5\xa1no postopoma izginili tudi vsi drugi izrazi za razlo\xc4\x8devanje gotskih ljudstev.'