b'\n_START_ARTICLE_\nBogdan Brecelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMedicino je \xc5\xa1tudiral na Dunaju in Innsbrucku, kjer je 1929 tudi doktoriral. Specializacijo iz kirurgije je opravil 1935 v Ljubljani. V Berlinu, Bologni, na Dunaju, v Padovi in Pragi pa se je specializiral iz ortopedije, ter specializacijo kon\xc4\x8dal 1937. \xc5\xa0e istega leta je prevzel vodstvo ortopedskega odseka 1. kirur\xc5\xa1kega oddelka v Ljubljani. Sodeloval je v Osvobodilni fronti in bil med soustanovitelji mati\xc4\x8dnega zdravni\xc5\xa1kega odbora Osvobodilne fronte v Ljubljani. Italijanski fa\xc5\xa1isti so ga dvakrat aretirali, 1943 je prebe\xc5\xbeal na osvobojeno ozemlje in v narodnoosvobodilni borbi opravljal razne funkcije. Od 1944 je bil glavni kirurg sanitetnega odseka pri Glavnem \xc5\xa1tabu Narodnoosvobodilne vojske in partizanskih odredov Slovenije. Leta 1945 je bil organizacijski sekretar Pokrajinskega narodnoosvobodilnega odbora za Slovensko primorje in Trst._NEWLINE_Brecelj je bil 31. avgusta 1945 imenovan za rednega profesorja na ljubljanski Medicinski fakulteti in izvoljen za njenega prodekana. Leta 1946 je dosegel ustanovitev katedre in klinike za ortopedijo na Medicinski fakulteti. Organiziral je ortopedske bolni\xc5\xa1nice za zdravljenje osteoartikularne tuberkuloze v Rovinju, \xc5\xa0empetru pri Gorici in Ankaranu (Ortopedska bolni\xc5\xa1nica Valdoltra) ter osnoval ustanove za rehabilitacijo: Dom invalidne mladine Kamnik (sedaj Zavod za usposabljanje invalidne mladine Kamnik), Zavod za rehabilitacijo invalidov LRS Ljubljana (sedaj Univerzitetni zavod za rehabilitacijo SO\xc4\x8cA), Zavod za medicinsko rehabilitaciji La\xc5\xa1ko (sedaj Zdravili\xc5\xa1\xc4\x8de La\xc5\xa1ko in Wellness Park La\xc5\xa1ko). Leta 1948 je osnoval prvo \xc5\xa1olo za fizioterapijo v Rovinju. Na njegov predlog je bil 1958 vklju\xc4\x8den v \xc5\xa1tudij medicine predmet Osnove fizioterapije in rehabilitacije. Na kliniki je uvedel nove metode zdravljenja: atroplastika z endoprotezami, odprto zdravljenje osteoartikularne tuberkuloze, uporabo konzervativnih kostnih homoiotransplantatov in organiziral kostno banko Ljudske republike Slovenije, ki je bila prva tovrstna v Jugoslaviji, ter uvedel nove metode operativnega zdravljenja prirojenega izpaha v kol\xc4\x8dnici, uporabo osteosinteti\xc4\x8dnega materiala, kompresivno osteosintezo, operativno zdravljenje izpada medvreten\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice. Ukvarjal se je tudi s problematiko prve pomo\xc4\x8di ter 20 let vodil Gorsko re\xc5\xa1evalno slu\xc5\xbebo, organiziral njeno mre\xc5\xbeo in vodil \xc5\xa1tevilne te\xc4\x8daje gorskih re\xc5\xa1evalcev. Vrsto let je bil \xc4\x8dlan zdravni\xc5\xa1kega konzilija predsednika Josipa Broza Tita._NEWLINE_Akademik Brecelj je bil redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU, 1949), dopisni \xc4\x8dlan Srbske akademije znanosti in umetnosti (SANU, 1961) in Jugoslovanske akademije znanosti in umetnosti (JAZU, 1963; zdaj HAZU), ter \xc4\x8dlan sovjetske akademije medicinskih ved, \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slovenskega zdravni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva in Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 Internationale de Chirurgie Orthop\xc3\xa9dique et de Traumatologie in drugih. Bil je nosilec partizanske spomenice, dobitnik nagrade Avnoja (1968) in Kidri\xc4\x8deve nagrade (1986). Leta 1976 je postal \xc4\x8dlan sveta federacije SFRJ. Ob upokojitvi 1976 je bil izvoljen za zaslu\xc5\xbenega profesorja ljubljanske univerze, 1985 progla\xc5\xa1en za \xc4\x8dastnega ob\xc4\x8dana Ljubljane. Je avtor ve\xc4\x8d knjig, objavil pa tudi nad 70 strokovno-znanstvenih \xc4\x8dlankov v doma\xc4\x8dih in tujih revijah ter zbornikih._NEWLINE_Tudi njegov o\xc4\x8de, Anton Brecelj, je bil zdravnik, medtem ko je bil njegov brat, Marijan Brecelj politik.'