b'\n_START_ARTICLE_\nBeka\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nBeka je drevo z dolgimi, upogljivimi \xc5\xa1ibami, ki so jih v preteklosti veliko uporabljali za pletenje ko\xc5\xa1ar in drugih predmetov ter za vezanje v vinogradih. S \xc5\xa1ibami, ki so jih prej obdelali, so tudi opletali steklenice._NEWLINE_Drevo zraste povpre\xc4\x8dno od 4 do 5 metrov v vi\xc5\xa1ino, lahko pa celo do 10 metrov. Skorja drevesa je rjava in razpokana na deblu, veje pa imajo rumeno in gladko lubje. Listi, ki so dolgi do 10 cm so suli\xc4\x8dasto oblikovani ter imajo nepravilno rahko narezan rob. Na veje so name\xc5\xa1\xc4\x8deni premenjalno, imajo kratek pecelj in v jeseni odpadejo. Zgornja stran listov je gladka in zelena, spodnja pa srebrno siva in pora\xc5\xa1\xc4\x8dena z gostimi, zelo kratkimi dla\xc4\x8dicami._NEWLINE_Cvetovi, ki po\xc5\xbeenejo marca, so zdru\xc5\xbeeni v velike ma\xc4\x8dice s prostimi pra\xc5\xa1niki. Plodovi so sede\xc4\x8de kosmate glavice._NEWLINE_Drevo se razmno\xc5\xbeuje s potaknjenci in preko semen, kmetje pa pogosto drevo razmno\xc5\xbeijo s tako imenovanimi\xc2\xa0\xc2\xbbgrebenicami\xc2\xab, vejami, ki jih zakopljejo v zemljo, da po\xc5\xbeenejo korenine, nato pa odre\xc5\xbeejo del, ki poganja z mati\xc4\x8dnega drevesa.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nBeka najbolje uspeva v mokri zemlji, raz\xc5\xa1irjena pa je po vsej Evropi, pa tudi v severovzhodni Aziji in celo v Himalaji. Najraje se zadr\xc5\xbeuje ob vodi.'