b'\n_START_ARTICLE_\nKrakovska kapelica\n_START_SECTION_\nOpis reliefa\n_START_PARAGRAPH_\nMarija sedi na prestolu (vi\xc5\xa1ine 41 cm) z do tal segajo\xc4\x8dim prtom. Glava z nizko zob\xc4\x8dasto krono, ki je v sprednjem delu nekoliko po\xc5\xa1kodovana, je v sprednjem delu nekoliko nagnjena proti Sinu, sede\xc4\x8dem na njenem kolenu. Lahno ga oprijema z levico, v desnici pa ob prsih dr\xc5\xbei, kot druga Eva, jabolko, tako da je kazalec prost in iztegnjen k vi\xc5\xa1ku. Roke obeh so ve\xc4\x8dje, kot bi zahtevalo sorazmerje. Obraz ji je podolgovat, pravilen, mil, obrobljen z lasmi. Pramen las na levi ji sega do pasu. Ople\xc4\x8dje Marije in Jezusa je zelo ozko. Zgornja Marijina obleka je nadaljevanje ovoja, ki objema glavo in pada ob ramenih preko obeh kolen. Izpod nje moli prosti del pasu, s katerim je prepasana \xc4\x8dez spodnjo obleko, ki je zlasti v spodnjem delu zelo nagubana. Skozi njo se dobro razlo\xc4\x8dijo noge. Kristusovo obli\xc4\x8dje je za njegovo mladostno dobo dokaj staro, s temi starikavimi potezami naj bi umetnik hotel upodobiti njegovo modrost. Desnico dr\xc5\xbei ob prsih, dva prsta dviga navzgor. V levici mu le\xc5\xbei v kup zviti knji\xc5\xbeni zvitek. Nogi sta mu spodaj polo\xc5\xbeeni navzkri\xc5\xbe. Desna polovica prsi je razgaljena, obleka iz neke mehke snovi je bila Kristusu dodana pozneje. Pod Marijinim zno\xc5\xbejem \xc5\xbedita dva z glavama drug v drugega zapletena pobarvana zmaja, pri vsakem se vidi le po ena perutnica, ki je obrnjena navzven. Ob obeh straneh se dviga iznad prestola stebri\xc4\x8d z dorskim glavi\xc4\x8dem, na katerem \xc4\x8depi golob z nazaj zasukano glavo. Oba stebri\xc4\x8da spaja nad podobo Marije gotski reliefni lok. Spodaj stra\xc5\xbeita prestol dva le\xc5\xbee\xc4\x8da pol-leva, po eden na vsaki strani. Kamnito ozadje je bilo neko\xc4\x8d pozla\xc4\x8deno, tako kot Marijina krona. Zlato \xc5\xa1e zdaj mestoma sije skozi rjavo in rde\xc4\x8do barvo, s katero je natrto._NEWLINE_Oba obraza na reliefu sta \xc5\xbee bila \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat dele\xc5\xbena amaterskega obdelovanja. Vi\xc5\xa1ina izklesanega kipa je 71 cm, \xc5\xa1irina s prestolom vred 54 cm. Za svojo visoko starost je kip dobro ohranjen, kljub temu ima nekatere po\xc5\xa1kodbe. Pod Marijinim desnim u\xc5\xa1esom zeva\xc2\xa0\xc2\xbbrana\xc2\xab, posledica \xc5\xbeeblja, ki so ga zabili vanjo pobo\xc5\xbeni darovalci in nanj obe\xc5\xa1ali nakit. Kipca sta bila v preteklosti odeta v \xc5\xa1tevilna razli\xc4\x8dna svilena in \xc4\x8dipkasta obla\xc4\x8dila, nanju so bili obe\xc5\xa1eni uhani, zapestnice, majhne krone, prstani, sr\xc4\x8dki, itd. V 19. stoletju, ko se je ta obi\xc4\x8daj razmahnil, je darove in nakit hranila oskrbovalka v Krakovem. Obe nogi, zlasti desna, sta nad prsti znatno posneti, prav tako desna noga na pi\xc5\xa1\xc4\x8dali pod kolenom in ena guba Marijine obleke na desni strani. Med lokalnimi prebivalci je bila raz\xc5\xa1irjena legenda, da\xc2\xa0\xc2\xbbta Marija raste oz. da ji rastejo lasje. Nekdaj naj bi bila pod steklom, pa je toliko zrasla, da ji je postal prostor pod steklom prenizek; zato je nagnila glavo in jo ima nagnjeno \xc5\xa1e sedaj\xc2\xab\xc2\xa0(IMK 95, 125).\n_START_SECTION_\nMnenja izvedencev o starosti Marijinega kipa\n_START_PARAGRAPH_\nRajmund Jeblinger, stavbenik iz Linza, ki je po potresu leta 1895 prenavljal ljubljanske cerkve, je trdil, da je iz 11. stoletja. Knezo\xc5\xa1kof Jakob Missia je obiskal kapelico gredo\xc4\x8d iz Trnovega in menil, da je Marijin kip iz prehodne dobe med romanskim in gotskim slogom. Prelat Josip Smrekar je poslal fotografijo Marijine podobe poznavalcu cerkvenih starin J. Grausu in dobil odgovor, da izvira kip iz 13. stoletja in da so na njem sledovi bizantinskega in gotskega sloga. De\xc5\xbeelni konservator Anton Gnirs je menil, da je kip popolnoma romanski, samo ozadje gotsko. Na tak na\xc4\x8din kot kraljico, sede\xc4\x8do na prestolu, so predstavljali Marijo po nicejskem cerkvenem zboru. Direktor pokrajinskega muzeja Josip Mantuani je zapisal:\xc2\xa0\xc2\xbbReliefna podoba Matere bo\xc5\xbeje z detetom v naro\xc4\x8dju, ki je sedaj vzidana v steni nad oltarjem v krakovski kapelici (pod Jakopi\xc4\x8devim vrtom nasproti Krakovski ulici) je stara umetnina in je slu\xc5\xbeila svoj \xc4\x8das najbr\xc5\xbe kot srednji del zaporne plo\xc5\xa1\xc4\x8dev gotskem \xc5\xa1\xc4\x8ditu (tympanon), bodisi v vratih nad horizontalno preklado, bodisi v vdolbini v steni, kjer je predstavljala fiktivno notranj\xc5\xa1\xc4\x8dino prostora s tronom Marije bo\xc5\xbeje. Po slogovnih znakih imamo - kolikor mi je mogo\xc4\x8de soditi brez preiskave snovi in tehnike - pred seboj delo poznej\xc5\xa1ega 13. stoletja, a umetnik je nekoliko zaostal. Okvirni gotski lok je bil zategnjen, kajti konstruktivni polumer je bil za 21 enot dalj\xc5\xa1i, kakor razpetina (Spannweite), lok torej bolj strm. Trolist, vdolben nad Marijinim prestolom, je vdolben na prosto roko (brez konstrukcije s \xc5\xa1estilom). Z obodom je vezanvsak stebri\xc4\x8d z malim polkrogom. Glavice (kapiteli) na stebri\xc4\x8dih ka\xc5\xbeejo samo osnovno jedro brez podrobnih in zna\xc4\x8dilnih orkaskov; zato se nam zdi ta oblika manj navadna. Prestol Marije bo\xc5\xbeje in blazina na sede\xc5\xbeu je tradicionalno-tipi\xc4\x8dna, kakor se je razvila od 14. stoletja dalje; samo bolj neokretno delo se vsiljuje vsepovsod. - Ptici na stebri\xc4\x8dih sta prosta ali dekorativna izumitev kiparja, a sta dokaj primitivno izvr\xc5\xa1eni s tem prirodopisno nedolo\xc4\x8dljivi. Podoba Matere bo\xc5\xbeje stoji pod nedvomnim francoskim vplivom, \xc4\x8detudi morebiti ne ravno neposredno Isle de France), vendar se javi vsepovsod roka izvenfrancoskega umetnika. To svedo\xc4\x8dijo tip obraza, dolg, raven nos, dvignjene in visoko uslo\xc4\x8dene obrvi (ki so z barvo \xc5\xa1e pretirane), mala usta, v kotih pridvignjena in velike o\xc4\x8di (ki se vidijo na reliefu zaradi barvastih pun\xc4\x8dic naravnost izbuljene). Tudi obleka se podreja francoskim na\xc4\x8delom: dolga, dopetna tunika, prepasana, obilen pla\xc5\xa1\xc4\x8d - vse iz tankega blaga, nabrano v bogate, drobne in plitve gube. To velja tudi o Detetu. Nerodno je uspela blagoslavljajo\xc4\x8da desnica Detetova in pri Mariji jabolko dr\xc5\xbee\xc4\x8da desna roka. Pod prestolom: pristno-poznoromanske \xc5\xbeivali: na sredi dva z vratom zvezana zmaja, a poleg trona na desni in na levi po en lev. Toliko se da povedati o podlagi umetnine same. O prvotni obliki in izvoru so mogo\xc4\x8de same domneve.\xc2\xab\xc2\xa0Konservator France Stele je izjavil naslednje:\xc2\xa0\xc2\xbbKip v kapelici v Krakovem spada med najstarej\xc5\xa1e kiparske spomenike Slovenije. Starej\xc5\xa1i je edino milostni kip v Velesovem, isto\xc4\x8dasen pa kip Matere bo\xc5\xbeje v velikem oltarju \xc5\xbeupnijske cerkve v Sol\xc4\x8davi. V ikonografskem oziru je \xc5\xa1e zvezan z bizantinsko umetnostjo, po obdelavi in slogu pa je \xc5\xbee \xc4\x8disto gotski. Gre nedvomno za izdelek srednjeevropskega umetnika iz 2. polovice 13. stoletj. Verjetno je slu\xc5\xbeil prvotno za nadvratni timpanonkake cerkve. Eventuelno zvezo z biv\xc5\xa1o Kri\xc5\xbeevni\xc5\xa1ko cerkvijo bi bilo treba preiskati. \xc4\x8cas bi se skladal. Ozadje z okvirom in relief sta istodobna.\xc2\xab'