b'\n_START_ARTICLE_\nIzbrisani\n_START_PARAGRAPH_\nIzbrisani so prebivalci Slovenije, ki jih je Ministrstvo za notranje zadeve 26. februarja 1992 nezakonito izbrisalo iz registra stalnih prebivalcev. S tem so izgubili svoj pravni status in z njim povezane ekonomske, zdravstvene in socialne pravice. Zanje je za\xc4\x8del veljati zakon o tujcih, torej so bili obravnavani kot tujci, ki nezakonito prebivajo v Sloveniji. Med izbrisanimi so bile tudi v Sloveniji rojene osebe._NEWLINE_Izbris je prizadel 25.671 ljudi, ki so imeli jugoslovansko dr\xc5\xbeavljanstvo in obi\xc4\x8dajno tudi republi\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo ene od drugih jugoslovanskih federativnih republik, v Socialisti\xc4\x8dni republiki Sloveniji pa so imeli prijavljeno stalno bivali\xc5\xa1\xc4\x8de. Po osamosvojitvi Slovenije 25. junija 1991 so dr\xc5\xbeavljanstvo novonastale Republike Slovenije dobili prebivalci z republi\xc5\xa1kim dr\xc5\xbeavljanstvom Socialisti\xc4\x8dne republike Slovenije. Prebivalci, ki so imeli na dan odcepitve republi\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavljanstvo drugih republik SFRJ in stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v SR Sloveniji, so imeli pravico, da v \xc5\xa1estih mesecih oddajo vlogo za dr\xc5\xbeavljanstvo._NEWLINE_Mnogi niso pridobili dr\xc5\xbeavljanstva novonastale dr\xc5\xbeave ker niso bili obve\xc5\xa1\xc4\x8deni, da morajo pridobiti novo dr\xc5\xbeavljanstvo in vloge niso oddali ali pa ker je bila njihova vloga zavrnjena ali zavr\xc5\xbeena ali pa je bil postopek ustavljen. Posledi\xc4\x8dno jim je bil odvzet status stalnih prebivalcev. Stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de so jim lokalni upravni organi odvzeli po centralnem internem navodilu Ministrstva za notranje zadeve pod vodstvom ministra Igorja Bav\xc4\x8darja in dr\xc5\xbeavnega sekretarja Slavka Debelaka._NEWLINE_24. junija 1998 je slovensko Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odlo\xc4\x8dilo, da je bil izbris neustaven. Vi\xc5\xa1ina od\xc5\xa1kodnin, ki naj bi jih izbrisani prejeli, je bila \xc5\xa1e dolgo sporna.\n_START_SECTION_\nZgodovinsko in politi\xc4\x8dno ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc4\x8detek osemdesetih let 20. stoletja je SFR Jugoslavijo zaznamoval s smrtjo predsednika Tita 4.maja 1980. Kmalu potem se je trdno medsebojno sodelovanje med jugoslovanskimi narodi za\xc4\x8delo majati. Mo\xc4\x8dno in vzajemno so se okrepile stereotipne predstave enega naroda o drugem ter okrepili so se nacionalizmi posameznih narodov SFRJ. Vzplamtenju nacionalizmov je botrovala globoka gospodarska kriza in njeno neuspe\xc5\xa1no re\xc5\xa1evanje (hiperinflacija: 31% leta 1980, 135% leta 1987, pomanjkanje osnovnih \xc5\xbeivil, npr. olja, sladkorja, moke, pralnega pra\xc5\xa1ka ter mineralnih goriv - uvoz nafte je pokril le 290 dni v letu in dr\xc5\xbeava je uvedla sistem "par"-"nepar" ter bencinske bone). \xc5\xa0tevilna podjetja so se zadol\xc5\xbeevala in \xc5\xa1la v ste\xc4\x8daje, kar je imelo za posledico ve\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila brezposelnih, stavke ter ni\xc5\xbeanje \xc5\xbeivljenjskega standarda prebivalcev. Jugoslovanska zavest se je \xc4\x8dutila le \xc5\xa1e v \xc5\xa1portu in jugoslovanskem rocku. Slovenci so gledali na ostale narode skupne dr\xc5\xbeave kot zavoro lastnega razvoja. Razvil se je mo\xc4\x8dan velikosrbski nacionalizem s Slobodanom Milo\xc5\xa1evi\xc4\x87em na \xc4\x8delu, ki je videl prihodnost Jugoslavije pod srbsko taktirko. Leta 1987 se je vnel srbsko - slovenski konflikt, ki je predstavljal spopad dveh usmeritev: enakopravnka skupnost narodov ali Velika Srbija ter ali sodobna, pluralna, odprta dru\xc5\xbeba na eni strani ali pa patriarhalna, egalitaristi\xc4\x8dna dru\xc5\xbeba na drugi strani. Konflikt je ustvaril srbsko-slovensko medijsko vojno, ki je trajala od sredine osemdesetih let pa \xc5\xa1e po razpadu SFR Jugoslavije. Po Titovi smrti se je pojavila dru\xc5\xbebena kritika, ki je sredi osemdestih let zelo narasla. Nastala so literalna, gledali\xc5\xa1ka in filmska dela, spominski ter zgodovinski zapisi, ki so vplivali na dotedanji odnos do preteklosti Jugoslavije. Ve\xc4\x8dina intelektualcev je zagovarjala stali\xc5\xa1\xc4\x8de demokrati\xc4\x8dnega samoupravnega socializma ter nasprotovala tako dogmatskim, stalinisti\xc4\x8dnim pozicijam kakor tudi o\xc5\xbeivljanju desni\xc4\x8darskih misli. Slovenske republi\xc5\xa1ke oblasti so imele negativen odnos do federacije in so nasprotovale nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8di centralizaciji Beograda. V Sloveniji se je razvil nacionalizem usmerjen proti priseljencem, ki so se preselili v Slovenijo iz drugih jugoslovanskih republik. Priseljencem so Slovenci zani\xc4\x8devalno rekli "ju\xc5\xbeni bratje".Slovenska oblast je bila utrujena od bojev s centrom in ni uspela izdelati nacionalnega programa, kar ji je jemalo kredibilnost. Februarja 1987 je iz\xc5\xa1la 57. \xc5\xa1tevilka Nove revije, ki je vsebovala prispevke slovenskega nacionalnega programa v smeri lastne dr\xc5\xbeavnosti in politi\xc4\x8dnega pluralizma. Mno\xc5\xbei\xc4\x8dne zahteve prebivalcev Slovenije po demokratizaciji in odpor proti centralisti\xc4\x8dni dr\xc5\xbeavi Jugoslaviji je spro\xc5\xbeila aretacija \xc4\x8detverice (Janez Jan\xc5\xa1a, David Tasi\xc4\x87, Franci Zavrl in Ivan Bor\xc5\xa1tner) 31. maja 1988. Civilna iniciativa je ustanovila Odbor za obrambo \xc4\x8detverice, ki se je kasneje preimenoval v Odbor za varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic pod vodstvom Igorja Bav\xc4\x8darja. Slovenska javnost je z mno\xc5\xbei\xc4\x8dnimi demonstracijami protestirala proti procesu sojenja \xc4\x8detverici, a neuspe\xc5\xa1no, saj je ljubljansko voja\xc5\xa1ko sodi\xc5\xa1\xc4\x8de vse \xc5\xa1tiri obsodilo na zaporno kazen. Velike zahteve po demokratizaciji in temeljti prenovi Jugoslavije so izra\xc5\xbeale tudi novonastale slovenske opozicijske stranke v letih 1988 in 1989, ki so se imenovale \xc5\xa1e zveze npr. Slovenska demokrati\xc4\x8dna zveza ali Slovenska kme\xc4\x8dka zveza. Tedanja slovenska komunisti\xc4\x8dna oblast pod vodstvom Milana Ku\xc4\x8dana je spoznala, da se mo\xc5\xbenosti za nadaljevanje skupne dr\xc5\xbeave narodov Jugoslavije hitro kr\xc4\x8dijo in je zavzela skupno pozicijo z opozicijskimi strankami za lastno dr\xc5\xbeavo. Slovenski komunisti so namre\xc4\x8d 20. januarja 1990 zaradi neupo\xc5\xa1tevanja vseh njihovih predlogov zapustili 14. kongres Zveze komunistov Jugoslavije (ZKJ). Odnosi med Srbijo in Slovenijo so se mo\xc4\x8dno zaostrili, kajti srbske oblasti so izvedle gospodarsko blokado Slovenije zaradi podpore kosovskim Albancem. Konflikt je dosegel vrhunec, ko so slovenske policijske enote s hrva\xc5\xa1ko pomo\xc4\x8djo prepre\xc4\x8dile "miting resnice" Mili\xc5\xa1evi\xc4\x87evih podpornikov v Ljubljani. Marca leta 1990 je Slovenija razglasila gospodarsko samostojnost, aprila istega leta je zmagal Milan Ku\xc4\x8dan na voltvah za predsednika slovenskega predsedstva in DEMOS (Slovenska demokrati\xc4\x8dna zveza, Socialdemokratska stranka Slovenije, Kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokrati, Zeleni, Slovenska kme\xc4\x8dka zveza) na parlamentarnih volitvah. Vlado je sestavil Lojze Peterle (kr\xc5\xa1\xc4\x8danski demokrat), ker je njegova stranka znotraj DEMOSa imela najve\xc4\x8d glasov. \xc5\xbde poleti 1990 se je slovenska skup\xc5\xa1\xc4\x8dina za\xc4\x8dela ukvarjati s slovensko zakonodajo in ustavo. S tem se je pri\xc4\x8delo tudi zakonodajno organiziranje slovenske vojske (Janez Jan\xc5\xa1a je bil sekretar za obrambo ter Igor Bav\xc4\x8dar sekretar za notranje zadeve) v okviru teritorialne obrambe, kar je spro\xc5\xbeilo, da je JLA 4. oktobra 1990 zasedla \xc5\xa1tab TO v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nPlebiscit\n_START_PARAGRAPH_\n23. decembra 1990 je bil v Sloveniji izveden plebiscit o osamosvojitvi Slovenije, potem, ko je Slovenija neuspe\xc5\xa1no ostalim republikam SFR Jugoslavije predlagala konfederacijsko ureditev skupne dr\xc5\xbeave. Predlog je namre\xc4\x8d sprejela le Hrva\xc5\xa1ka. DEMOS-ove stranke so zaostrovale odnos do Jugoslavije in o\xc4\x8ditale \xc2\xbbjugoslovanarstvo\xc2\xab\xc2\xa0tistim posameznikom, ki so bili vklju\xc4\x8deni v dotedanje dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne organizacije. Politi\xc4\x8dna dr\xc5\xbea Slovenije v odnosu do Jugoslavije je bila ali hitra demokrati\xc4\x8dna sprememba Jugoslavije ali odhod Slovenije iz skupne dr\xc5\xbeave. Tako je Socialisti\xc4\x8dna stranka Slovenije predlagala plebiscit o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije. Pobudo je prevzel vladajo\xc4\x8di DEMOS. 21. novembra 1990 je bil v Skup\xc5\xa1\xc4\x8dini sprejet Zakon o plebiscitu ter 6. decembra 1990 je Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Republike Slovenije razpisala plebiscit._NEWLINE_Parlamentarne stranke in poslanske skupine so sprejele sporazum, v katerem so obljubile italijanski in mad\xc5\xbearski narodni manj\xc5\xa1ini ter tudi pripadnikom drugih jugoslovanskih narodov, ki \xc5\xbeivijo v Sloveniji, da se njihov politi\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj ne bo spremenil ne glede na rezultat plebiscita. Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Republike Slovenije je celo sprejela Izjavo o dobrih namenih (6. decembra 1990), v kateri je pozvala slovenski narod, italijansko in mad\xc5\xbearsko narodno manj\xc5\xa1ino ter vse druge volivce Republike Slovenije, da naj na plebiscitu glasujejo za neodvisno in suvereno Slovenijo, saj bo Slovenija "suverena, demokrati\xc4\x8dna, pravna in socialna dr\xc5\xbeava." Izjava o dobrih namenih se kon\xc4\x8da z besedami: "Plebiscit o neodvisnosti in samostojnosti dr\xc5\xbeave Slovenije je torej zavezan vsem najbolj\xc5\xa1im izro\xc4\x8dilom humanizma in civilizacije, slovenske in evropske zgodovine ter prijazni prihodnosti Slovencev in drugih prebivalcev Republike Slovenije."_NEWLINE_Plebiscit je bil 23. decembra 1990. Vpra\xc5\xa1anje na plebiscitnem listu se je glasilo: "Ali naj Republika Slovenija postane samostojna in neodvisna dr\xc5\xbeava?" Rezultati so bili uradno razgla\xc5\xa1eni 26. decembra 1990. Volilna udele\xc5\xbeba je bila 93,2\xc2\xa0%, za samostojnost je glasovalo 88,2\xc2\xa0% vseh volilnih upravi\xc4\x8dencev oz. 95% tistih, ki so se udele\xc5\xbeili plebiscita. Zakon o plebiscitu je predpisal uresni\xc4\x8ditev odlo\xc4\x8ditve v \xc5\xa1estih mesecih._NEWLINE_Po 6. \xc4\x8dlenu Zakona o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije so imele pravico do glasovanja osebe, ki so imele v Republiki Sloveniji splo\xc5\xa1no volilno pravico po Zakonu o volitvah v skup\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nIzbris\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi dru\xc5\xbebenopoliti\xc4\x8dne situacije, ki je nastajala v obdobju zadnjih desetih let po Titovi smrti, globoke gospodarske krize, zaostrenih odnosov med Slovenijo in Srbijo, je v Sloveniji vladal mo\xc4\x8dan odklonilen odnos do vseh ljudi, ki so pri\xc5\xa1li v Slovenijo  (ve\xc4\x8dinoma kot delovna sila) iz drugih republik SFRJ. Negativno nabit, diskriminatoren diskurz je prevladoval tako med politiki in oblastjo kot tudi v javnosti. Na drugi strani je delovala sila evforije za samostojno Slovenijo, ki je \xc5\xa1e pove\xc4\x8devala prepad med Slovenci in Neslovenci - kot jih je ozna\xc4\x8dila tudi uradna politika. Evforija za samostojno Slovenijo je bila ustvarjena tudi preko medijev (ogla\xc5\xa1evalski slogan "Slovenija moja de\xc5\xbeela" je pre\xc5\xa1el v "Slovenija moja dr\xc5\xbeava."). Pred plebiscitom, 16. decembra 1990 se je Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik na govoru v Ljutomeru zavzel za re\xc5\xa1itev, ki dr\xc5\xbeavljanstva ne bi priznala vsem, ki so na dan plebiscita imeli stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji: "...pripravljeni moramo biti, da dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino jugoslovanske federacije, morda tudi na neljub na\xc4\x8din, odpravimo... Potrebno bo izra\xc4\x8dunati - tudi demografsko - kak\xc5\xa1ni posledi\xc4\x8dni problemi bi nastali v petih ali desetih letih skupaj z zahtevami po kulturni avtonomiji" Dejanja Republike Slovenije po osamosvojitvi, ki so vodila do izbrisa, so bila tlakovana po mnenju zgodovinarja Bo\xc5\xbea Repeta tudi s stali\xc5\xa1\xc4\x8di, ki jih je kot voditelj DEMOSa Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnik zastopal pred plebiscitom in se odmikajo od razumevanja dr\xc5\xbeave zna\xc4\x8dilnega za liberalne zahodne demokracije. Maja leta 1991 je poslanka Metka Mencin predlagala amandma k 81. \xc4\x8dlena Zakona o tujcih. Predlog se je glasil:"...dr\xc5\xbeavljanom SFRJ, ki so dr\xc5\xbeavljani druge republike in ne vlo\xc5\xbeijo zahteve za dr\xc5\xbeavljanstvo Republike Slovenije, imajo pa v Republiki Sloveniji na dan uveljavitve tega zakona prijavljeno stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de ali so v njej zaposleni, izda dovoljenje za stalno prebivanje v Republiki Sloveniji." DEMOS-ova vlada je amandma podprla, vendar ga je DEMOS-ova parlamentarna ve\xc4\x8dina zavrnila._NEWLINE_Slovenski parlament je 25. junija 1991 sprejel Temeljno ustavno listino o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije, ki v 3. \xc4\x8dlenu pravi: Republika Slovenija zagotavlja varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din vsem osebam na ozemlju Republike Slovenije, ne glede na njihovo narodno pripadnost, brez sleherne diskriminacije, skladno z ustavo Republike Slovenije in z veljavnimi mednarodnimi pogodbami. ...", Deklaracijo ob neodvisnosti, ki v 5. \xc4\x8dlenu pravi: "Republika Slovenija je pravna in socialna dr\xc5\xbeava [...] v kateri bodo spo\xc5\xa1tovani \xc4\x8dlovekove pravice in dr\xc5\xbeavljanske svobo\xc5\xa1\xc4\x8dine, posebne pravice avtohtonih narodnih skupnosti Italijanov in Mad\xc5\xbearov v Republiki Sloveniji, evropski dose\xc5\xbeki industrijske demokracije predvsem: socialnoekonomske pravice, pravice zaposlenih do soodlo\xc4\x8danja in sindikalna svoboda, nedotakljivost lastnine ter svoboda delovanja gibanj in ustanov civilne dru\xc5\xbebe; [...] v kateri politi\xc4\x8dno ali druga\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje nikoli ne bo podlaga za kakr\xc5\xa1nokoli neenakopravnost ali razlikovanje; ki bo zavezana miru in nenasilnemu razre\xc5\xa1evanju vseh spornih vpra\xc5\xa1anj glede notranjih in zunanjih zadev ter enakopravnemu sodelovanju vseh narodov in dr\xc5\xbeavljanov v Evropi svobodnih in enakopravnih ljudi, regij, narodov in dr\xc5\xbeav." Prav tako je Slovenski parlament tega dne sprejel \xc5\xa1e Zakon o dr\xc5\xbeavljanstvu RS, Zakon o tujcih itd. _NEWLINE_26. junija 1991 je bila na slovesna razglasitev samostojnosti Slovenije na Trgu revolucije naslednjega dne pa se je za\xc4\x8dela desetdnevna vojna. Vojna se je kon\xc4\x8dala s podpisom premirja - Brionske deklaracije, 7. julija 1991. Ustavljene so bile vse sovra\xc5\xbenosti med JLA in TO na ozemlju Slovenije in Slovenija je za tri mesece zamrznila svojo osamosvojitveno dejavnost. Slovenska vojska ter policija sta obdr\xc5\xbeali popolno suverenost na ozemlju Republike Slovenije. Vojni dogodki so \xc5\xa1e poglobili nestrpnost in sovra\xc5\xa1tvo do prebivalcev Slovenije, ki so izhajali iz drugih republik SFRJ. V javnosti, med dr\xc5\xbeavnimi uradniki ter med politiki in oblastjo se je pojavil diskurz, da so tisti posamezniki, ki so na Plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije glasovali proti osamosvojitvi, oficirji JLA, njihovi sorodniki ali kolaboranti. (Glasovanje na plebiscitu je bilo tajno in mnogi prebivalci Republike Slovenije, ki so se preselili v RS iz drugih jugoslovanskih republik so - po njihovih izjavah - glasovali za samostojno Slovenijo, ker so sebe do\xc5\xbeivljali kot dr\xc5\xbeavljane R Slovenije in niso \xc5\xbeeleli nadaljevati skupnega \xc5\xbeivljenja s centralisti\xc4\x8dno velikosrbsko usmerjeno Srbijo). Za prebivalce R Slovenije, ki so pri\xc5\xa1li iz drugih jugoslovanskih republik je bilo obdobje treh mesecev moratorija, kot ga je dolo\xc4\x8dila Brionska deklaracija, \xc5\xa1e bolj negotovo kot za Slovence, kajti niso vedeli, kak\xc5\xa1ne so mo\xc5\xbene sankcije, ki bi jim bili podvr\xc5\xbeeni, \xc4\x8de bi oddali vlogo za slovensko dr\xc5\xbeavljanstvo (tisti, ki so vedeli, da morajo oddati vlogo) v primeru, da bi se ohranila zvezna oblast SFRJ in ker tudi Republika Slovenija \xc5\xa1e bi bila mednarodno priznana kot dr\xc5\xbeava. Kasneje izbrisani prebivalci R Slovenije iz registra stalnega prebivalstva so prejeli obvestilo po po\xc5\xa1ti o Plebiscitu o neodvisnosti in samostojnosti dr\xc5\xbeave Slovenije NISO pa prejeli obvestila, da morajo pridobiti dr\xc5\xbeavljanstvo R Slovenije do 26. decembra 1991. Institut republi\xc5\xa1kega dr\xc5\xbeavljanstva je bil nepoznan celo mnogim poklicnim pravnikom._NEWLINE_26. decembra 1991 je potekel \xc5\xa1estmese\xc4\x8dni rok za oddajo vloge za pridobitev slovenskega dr\xc5\xbeavljanstva po 40. \xc4\x8dlenu Zakona o dr\xc5\xbeavljanstvu RS. Ve\xc4\x8dina ni pridobila dr\xc5\xbeavljanstva ker ali niso bili obve\xc5\xa1\xc4\x8deni, da morajo pridobiti novo dr\xc5\xbeavljanstvo in vloge niso oddali ali ker je bila njihova vloga zavrnjena ali zavr\xc5\xbeena ali pa je bil postopek ustavljen. Ko je \xc4\x8das za pridobitev dr\xc5\xbeavljanstva potekel, so za te dr\xc5\xbeavljane za\xc4\x8dele veljati dolo\xc4\x8dbe Zakona o tujcih (2. odstavek 81. \xc4\x8dlena). Ministrstvo za notranje zadeve je 26. februarja 1992 na osnovi centralnega internega navodila Ministrstva za notranje zadeve pod vodstvom ministra Igorja Bav\xc4\x8darja in dr\xc5\xbeavnega sekretarja Slavka Debelaka izvedlo izbris (\xc2\xbbpre\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8devanje evidenc\xc2\xab) iz Registra stalnih prebivalcev RS po uradni dol\xc5\xbenosti in ne da bi o tem obvestili prizadete osebe. Izbrisani so izgubili ekonomske in socialne pravice, ki so bile vezane na status stalnega prebivalca. Izgubili so pravico do odkupa stanovanja po netr\xc5\xbeni ceni. Izgubili so zdravstveno zavarovanje, kar je povzro\xc4\x8dilo zdravstvene te\xc5\xbeave in tudi smrt nekaterih izbrisanih. Izbrisani otroci niso mogli nadaljevati \xc5\xa1olanja v srednji \xc5\xa1oli ali fakulteti. Na\xc5\xa1tete posledice so v direktnem nasprotju s \xc4\x8dlovekovimi pravicami._NEWLINE_Analiza Mirovnega in\xc5\xa1tituta depe\xc5\xa1e Ministrstva za notranje zadeve z dne 27.2.1992:_NEWLINE_"V depe\xc5\xa1i je zapisano, da je realno pri\xc4\x8dakovati \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave v zvezi z osebami, ki bodo z 28.2.1992 postali tujci v RS (datum v depe\xc5\xa1i je napa\xc4\x8den, ljudje so bili kot tujci brez statusa obravnavani \xc5\xbee s 26. 2. 1992), ponovno pa je bilo poudarjeno tudi opozorilo, da javne listine teh ljudi, tudi \xc4\x8de so jih izdali pristojni organi RS in so \xc5\xa1e veljavne, zaradi spremenjenega statusa teh oseb ne veljajo ve\xc4\x8d. _NEWLINE_Oblasti so se za odvzem statusa torej odlo\xc4\x8dile kljub temu, da so se zavedale te\xc5\xbeav, ki jih bo izbris povzro\xc4\x8dil. V bistvu so ukrepe celo prilagodile pri\xc4\x8dakovanim problemom. MNZ je ob\xc4\x8dinskim upravnim organom namre\xc4\x8d znova dalo navodilo, da morajo potne listine in osebne izkaznice, ki za tujce ne veljajo ve\xc4\x8d, odvzeti in uni\xc4\x8diti \xe2\x80\x93 kar je bilo v nasprotju z Zakonom o potnih listinah dr\xc5\xbeavljanov RS, prenehanje veljavnosti osebnih izkaznic, izdanih v \xc4\x8dasu SFRJ, ki jim ni potekel rok veljavnosti, pa vse do leta 1997 ni bilo zakonsko predvideno._NEWLINE_Naslednji ukrepi, s katerimi naj bi po mnenju MNZ re\xc5\xa1ili razre\xc5\xa1ili te probleme, so bili izgoni iz dr\xc5\xbeave. MNZ je ugotovilo, da zaradi razli\xc4\x8dnega tolma\xc4\x8denja dolo\xc4\x8dil odpovedi prebivanja in prisilne odstranitve tujca po 23. in 28. \xc4\x8dlenu Zakona o tujcih prihaja do nejasnosti. Pojasnilo je bilo: \xc4\x8de tujec pride na ozemlje RS na ilegalen na\xc4\x8din ali tu biva brez dovoljenja, se uporabi 28. \xc4\x8dlen, po katerem lahko poobla\xc5\xa1\xc4\x8dena uradna oseba organa za notranje zadeve (policija) tujca privede do dr\xc5\xbeavne meje in ga napoti \xc4\x8dez mejo (izgon) brez kakr\xc5\xa1nekoli odlo\xc4\x8dbe upravnega organa. Dr\xc5\xbeavljani drugih republik biv\xc5\xa1e SFRJ, ki so bili izbrisani in jim je bil odvzet vsakr\xc5\xa1en pravni status, seveda v Slovenijo niso pri\xc5\xa1li s potnim listom, vizumom, dovoljenjem za vstop ali dovoljenjem za prebivanje, saj to ni bilo potrebno \xe2\x80\x93 med republikami biv\xc5\xa1e SFRJ namre\xc4\x8d ni bilo meja. Zato se je to navodilo nana\xc5\xa1alo prav nanje. Da so izgone tudi do\xc5\xbeiveli, potrjujejo njihova \xc5\xa1tevilna pri\xc4\x8devanja (glej zgodbe izbrisanih)." _NEWLINE_Po ugotovitvah Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Republike Slovenije in Evropskega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc4\x8dlovekove pravice za izbris ni obstajala pravna podlaga v veljavni zakonodaji, bil je tudi protiustaven.\n_START_SECTION_\nDepe\xc5\xa1e\n_START_PARAGRAPH_\nInterna navodila (depe\xc5\xa1e), ki jih je Ministrstvo za notranje zadeve po\xc5\xa1iljalo upravnim enotam po osamosvojitvi Republike Slovenije, so bila klju\xc4\x8dna za izvajanje izbrisa. V teh internih navodilih je Ministrstvo za notranje zadeve opredelilo dve skupini dr\xc5\xbeavljanov drugih republik in upravnim enotam naro\xc4\x8dilo, kako je potrebno ti dve skupini obravnavati. Iz internih navodil je jasno, kako in kdaj se je Ministrstvo za notranje zadeve za\xc4\x8delo na izbris pripravljati in da je upravnim enotam naro\xc4\x8dilo, da dolo\xc4\x8deno skupino ljudi izbri\xc5\xa1ejo iz registra stalnih prebivalcev. Iz Bav\xc4\x8darjevega dopisa vladi je jasno tudi, da je bila vlada obve\xc5\xa1\xc4\x8dena o aktivnostih Ministrstva za notranje zadeve._NEWLINE_26.6.1991 Ministrstvo za notranje zadeve opozori na spremenjen pravni polo\xc5\xbeaj dr\xc5\xbeavljanov drugih republik SFRJ, ki \xc5\xbeivijo v Sloveniji, in opredeli dve skupini dr\xc5\xbeavljanov drugih republik ter na\xc4\x8dine, na katere je ti dve skupini potrebno obravnavati. _NEWLINE_30.7.1991 MNZ je ob\xc4\x8dinskim upravnim organom za notranje zadeve poslalo novo interno navodilo, ki je bilo posledica sprejetja Brionske deklaracije z dne 7.7.1991 in trimese\xc4\x8dnega moratorija na uveljavitev Deklaracije o neodvisnosti RS, v katerem je MNZ stali\xc5\xa1\xc4\x8de o obravnavi dr\xc5\xbeavljanov drugih republik spremenilo._NEWLINE_5.2.1992 Ko se je MNZ pri\xc4\x8delo pripravljati na izbris iz registra stalnega prebivalstva ter na uni\xc4\x8devanje osebnih dokumentov, je za predstavnike ob\xc4\x8dinskih upravnih organov izvedlo posvetovanje glede nove osamosvojitvene zakonodaje, po tem pa je izdalo navodila o izdajanju vizumov, dovoljenj za za\xc4\x8dasno in stalno prebivanje, odpovedi prebivanja, prisilnega izgona in obravnave osebnih dokumentov tujcev. _NEWLINE_18.2.1992 MNZ je s posebno depe\xc5\xa1o naslovilo polo\xc5\xbeaj gradbenih delavcev iz drugih republik SFRJ. S to depe\xc5\xa1o je posredovalo stali\xc5\xa1\xc4\x8de o problematiki gradbenih delavcev, ki si po osamosvojitvi Republike Slovenije niso pridobili slovenskega dr\xc5\xbeavljanstva in so tako postali tuji dr\xc5\xbeavljani, delali pa so za slovenska gradbena podjetja._NEWLINE_27.2.1992 Dan po 26. februarju 1992, ki je bil v Zakonu o tujcih dolo\xc4\x8den kot dan, ko se ta zakon pri\xc4\x8dne uporabljati za dr\xc5\xbeavljane drugih republik, ki niso pridobili slovenskega dr\xc5\xbeavljanstva, je MNZ upravnim organom poslalo navodilo, s katerim je zaukazalo izbris iz registra stalnega prebivalstva._NEWLINE_4.6.1992 Bav\xc4\x8darjev dopis Vladi je eden klju\xc4\x8dnih dokumentov za razumevanje izbrisa in vloge takratnega ministra za notranje zadeve ter iskanje odgovora na vpra\xc5\xa1anje, ali se je vlada zavedala po\xc4\x8detja ministra in ministrstva. _NEWLINE_15.6.1992 Ko je bilo brisanje iz registra stalnega prebivalstva \xc5\xbee v polnem teku, je MNZ za upravne enote organiziralo \xc5\xa1e eno posvetovanje, na katerem jim je dalo \xc5\xa1e podrobnej\xc5\xa1a navodila, da bi bil izbris izvr\xc5\xa1en dosledno in v potankosti. Na tem posvetovanju so referenti, ki delajo na podro\xc4\x8dju registra stalnega prebivalstva, prejeli dodatna navodila o tem, kako izbris zavesti in kako ravnati z gospodinjskimi kartoni._NEWLINE_16.9.1992 Vlada je sprejela sklep, na podlagi katerega je moralo ministrstvo pri obravnavi pro\xc5\xa1enj za dovoljenje za stalno prebivanje upo\xc5\xa1tevati, da je pogoj triletnega neprekinjenega prebivanja v Sloveniji na osnovi dovoljenj za za\xc4\x8dasno prebivanje izpolnjen tudi, \xc4\x8de je imel tujec prijavljeno stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de najmanj tri leta in v Sloveniji tudi dejansko \xc5\xbeivi, preden so zanj za\xc4\x8dele veljati dolo\xc4\x8dbe Zakona o tujcih. _NEWLINE_17.11.1992 Glede na to, da so izbrisani ostali brez vsakr\xc5\xa1nega pravnega statusa, so zanje postale pomembne tudi dolo\xc4\x8dbe na podro\xc4\x8dju izdajanja vizumov. Ta depe\xc5\xa1a opredeljuje nekatere vidike izdajanja vizumov po osamosvojitvi. _NEWLINE_15.9.1995 S to depe\xc5\xa1o MNZ upravnim enotam pojasni, kdaj za\xc4\x8dnejo veljati dolo\xc4\x8dbe Zakona o tujcih (81. \xc4\x8dlen) za tujca, dr\xc5\xbeavljana ene od nekdanjih republik SFRJ, ki je zaprosil za dr\xc5\xbeavljanstvo po 40. \xc4\x8dlenu Zakona o dr\xc5\xbeavljanstvu RS in mu je bil izdan sklep o ustavitvi postopka zaradi nesodelovanja. _NEWLINE_4.3.1996 MNZ odgovarja na vpra\xc5\xa1anja, ki zadevajo \xc4\x8das trajanja in \xc5\xa1tevilo nedokon\xc4\x8danih upravnih postopkov v statusnih zadevah tujcev in sicer postopkov za pridobitev dovoljenj za za\xc4\x8dasno in stalno prebivanje ter postopkov za pridobitev slovenskega dr\xc5\xbeavljanstva. Izpostavljen je problem \xc4\x8dastnikov nekdanje JLA, ki \xc5\xbee nekaj desetletij bivajo na obmo\xc4\x8dju RS in trdijo, da so bili neprostovoljno izbrisani iz evidence prebivalstva ter so bili tako \xc5\xbee peto leto brez identifikacijskih dokumentov._NEWLINE_24.9.1999 Iz depe\xc5\xa1e je razvidno, kak\xc5\xa1en u\xc4\x8dinek je imela odlo\xc4\x8dba Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da iz leta 1996, s katero je sodi\xc5\xa1\xc4\x8de odlo\xc4\x8dilo v enem od posami\xc4\x8dnih primerov izbrisanih oseb, ki so se prito\xc5\xbeile zaradi nezakonitega odvzema pravnega statusa._NEWLINE_11.4.2008 in 2.12.2002 Zapiranje v Center za tujce se je glede na pri\xc4\x8devanje izbrisanih najpogosteje dogajalo v 90-ih letih prej\xc5\xa1njega stoletja, tovrstne primere pa bele\xc5\xbeimo tudi v desetletju, ki je sledilo. Da ti primeri niso bili redki, potrjuje obstoj internega navodila generalne policijske uprave vsem policijskim upravam iz leta 2002.\n_START_SECTION_\nZgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nIzbris je za vse izbrisane pomenil odvzem pravnega statusa, odvzem pravice imeti pravice in hudo kr\xc5\xa1itev \xc4\x8dlovekovih pravic. Izbris je imel negativne posledice za \xc5\xbertve na vseh podro\xc4\x8djih njihovih \xc5\xbeivljenj in povzro\xc4\x8dil \xc5\xa1tevilne te\xc5\xbeave (zdravstvene, bivanjske, zaposlitvene, itd.), s katerimi so se izbrisani spopadali na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine. Kolikor je izbrisanih, toliko je razli\xc4\x8dnih zgodb. _NEWLINE_"... Uradnica mi je rekla: \xc2\xbbVas tukaj ni.\xc2\xab\xc2\xa0... Leta 1993 po obisku policije sta starej\xc5\xa1i h\xc4\x8derki v \xc5\xa1oli dobili pisno sporo\xc4\x8dilo za star\xc5\xa1e, da ne moreta ve\xc4\x8d hoditi v to osnovno \xc5\xa1olo, ker nimata dr\xc5\xbeavljanstva in da naj ju vpi\xc5\xa1emo v osnovno \xc5\xa1olo za begunce v Jesenicah. ... Uradniki na Ma\xc4\x8dkovi so se na splo\xc5\xa1no grdo obna\xc5\xa1ali do priseljencev. Takoj, ko si povedal, da si iz Srbije, so se za\xc4\x8deli grdo obna\xc5\xa1ati. ... Prijatelji so me vabili, naj grem z njimi na morje, pa sem jim odgovarjal, da \xc5\xa1e ne vem, da mogo\xc4\x8de, da najbr\xc5\xbe, \xc4\x8de bo, in najverjetneje drugi\xc4\x8d, v bistvu pa sem vedel, da ne bom mogel iti, ker nisem imel nobenega dokumenta za prestop meje. Oni so \xc5\xa1li, jaz sem bil pa deset, enajst let v Sloveniji. ... Ko sem bila brez dokumentov, sem si mislila, da to bo moralo enkrat priti na dan. Prepri\xc4\x8dana sem bila, da je pri\xc5\xa1lo do napake. Nisem pa vedela, da je bilo toliko ljudi izbrisanih, no, nisem vedela niti, da sem jaz izbrisana. Mislila sem, da gre za neke komplikacije, ki jih ima poleg mene \xc5\xa1e morda kak\xc5\xa1nih deset ljudi. ... Za to dovoljenje sem morala vlo\xc5\xbeiti kar nekaj pisnih dokazov. To, da je sin celo \xc5\xbeivljenje hodil v slovenske \xc5\xa1ole, ni bilo dovolj. Dejali so, da bi med tem \xc4\x8dasom lahko bil tudi v rejni\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini in da to ni zadosten dokaz za moje bivanje v Sloveniji. Poklicati sem morala tudi dve pri\xc4\x8di, ki sta potrdili, da sem tukaj \xc5\xbeivela 34 let. ... Bil sem kot brezdomci: brez doma, brez dru\xc5\xbeine, kjer me niso hoteli, ker nisem imel papirjev, brez vsega. Seveda kradel nisem, ker nisem hotel. Sem se pa tako poni\xc5\xbeal, da sem \xc4\x8dloveka prosil za kos kruha. Ker so me imeli za tujca, nisem imel pravice do socialne pomo\xc4\x8di. Niti od Rde\xc4\x8dega kri\xc5\xbea in Karitasa nisem prejel pomo\xc4\x8di \xe2\x80\x93 \xc4\x8de bi bil begunec, potem bi bil po njihovih merilih upravi\xc4\x8den, tako pa nikamor nisem spadal. ... Izro\xc4\x8dil sem mu rde\xc4\x8di potni list, zlobne o\xc4\x8di so se uprle v moje: \xc2\xbbTo ve\xc4\x8d ne velja!\xc2\xab\xc2\xa0Preluknjal je potni list. Prosil sem ga: \xc2\xbbA lahko sedaj dobim potrdilo?\xc2\xab\xc2\xa0Skozi vrata so me pospremile besede: \xc2\xbbSpelji se domov, bo\xc5\xa1 dobil policijo!\xc2\xab\xc2\xa0S preluknjanim potnim listom sem ostal na cesti. Kam zdaj? Brez dokumentov nisem mogel zapustiti dr\xc5\xbeave. \xc4\x8ce re\xc4\x8de\xc5\xa1, da je ta ob\xc4\x8dutek grozen, je to \xc5\xa1e super! ..."_NEWLINE_Slovenija, moja de\xc5\xbeela_NEWLINE_O \xc4\x8dem je sanjal Aco Todorovi\xc4\x87?_NEWLINE_Slovensko dr\xc5\xbeavljanstvo sem res \xc5\xbeelela!_NEWLINE_\xc5\xbdalostna zgodba (o izbrisu) s sre\xc4\x8dnim koncem_NEWLINE_S posledicami izbrisa \xc5\xbeivimo \xc5\xa1e danes_NEWLINE_Nisem vedel, da sem izbrisan_NEWLINE_Policisti so pri\xc5\xa1li v stanovanje in pobrali na\xc5\xa1e dokumente_NEWLINE_Jugoslavija je razpadla zaradi tak\xc5\xa1nih, kot sem jaz?_NEWLINE_\xc5\xa0e vedno \xc5\xbeivim v Sloveniji brez dokumentov_NEWLINE_Pogre\xc5\xa1al sem Slovenijo, tam sem se rodil_NEWLINE_Kot da bi \xc5\xa1el na Mount Everest_NEWLINE_Izbrisani smo bili Bosanci, \xc5\xa1kodo pa so trpeli tudi slovenski otroci_NEWLINE_Imela sem sre\xc4\x8do_NEWLINE_Proti sistemu ne more\xc5\xa1 sam_NEWLINE_Dr\xc5\xbeavljanstvo za kilogram krompirja\n_START_SECTION_\nOdlo\xc4\x8dbe Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nUstavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de Republike Slovenije je odigralo izredno pomembno vlogo pri razkrivanju izbrisa in popravi krivic, ki so bile z izbrisom povzro\xc4\x8dene. \xc5\xbde v odlo\xc4\x8dbi \xc5\xa1t. U-I-284/94 z dne 8.2.1999 je ugotovilo, da je bil izbris iz registra stalnega prebivalstva nezakonit. _NEWLINE_Klju\xc4\x8den zapis iz odlo\xc4\x8dbe ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da se glasi (16. odstavek): _NEWLINE_"Dr\xc5\xbeavljani drugih republik, ki se niso odlo\xc4\x8dili za slovensko dr\xc5\xbeavljanstvo, povsem upravi\xc4\x8deno niso mogli pri\xc4\x8dakovati, da bodo izena\xc4\x8deni s tujci, ki \xc5\xa1ele prihajajo v Republiko Slovenijo, in da bodo izgubili stalno prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de in \xc5\xa1e to brez vsakr\xc5\xa1nega obvestila. Slovenija kot bodo\xc4\x8da dr\xc5\xbeava se je v osamosvojitvenih aktih zavezala, da bo zagotavljala varstvo \xc4\x8dlovekovih pravic in temeljnih svobo\xc5\xa1\xc4\x8din vsem osebam na ozemlju Republike Slovenije, ne glede na njihovo narodno pripadnost, brez sleherne diskriminacije, skladno z Ustavo Republike Slovenije in veljavnim mednarodnim pravom [\xe2\x80\xa6]. Dr\xc5\xbeavljani drugih republik, ki se niso odlo\xc4\x8dili za dr\xc5\xbeavljanstvo Republike Slovenije ali jim je bila pro\xc5\xa1nja zavrnjena, so glede na \xc5\xbee navedene osamosvojitvene akte lahko povsem upravi\xc4\x8deno pri\xc4\x8dakovali, da ta okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina ne bo bistveno poslab\xc5\xa1ala njihovega pravnega polo\xc5\xbeaja in da bodo lahko \xc5\xa1e naprej stalno prebivali v Republiki Sloveniji, \xc4\x8de bodo to \xc5\xbeeleli."_NEWLINE_Druga pomembna odlo\xc4\x8dba Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da \xc5\xa1t. U-I-246/02 z dne 3.4.2003 se je nana\xc5\xa1ala na Zakon o urejanju statusa dr\xc5\xbeavljanov drugih dr\xc5\xbeav naslednic SFRJ v Republiki Sloveniji (ZUSDDD). S to odlo\xc4\x8dbo je Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de potrdilo svoje ugotovitve iz odlo\xc4\x8dbe iz leta 1999 in dodalo nove ugotovitve - med drugim tudi ugotovitev, da je treba izbrisanim, ki so \xc5\xbee pridobili dovoljenje za stalno prebivanje v Republiki Sloveniji, s posebnimi (dopolnilnimi) odlo\xc4\x8dbami Ministrstva za notranje zadeve priznati, da jim dovoljenje za prebivanje velja tudi za nazaj, od dneva izbrisa dalje. Ta odlo\xc4\x8dba je ostala neizvr\xc5\xa1ena sedem let. Ministrstvo za notranje zadeve je predlagalo nekaj spornih predlogov zakona, s katerimi naj bi zakonodajalec izvr\xc5\xa1il ustavnosodno odlo\xc4\x8dbo. V tem obdobju je bilo zahtevanih ve\xc4\x8d referendumov. Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de je referendum nekajkrat uspelo prepovedati, vendar je leta 2004 bil izpeljan referendum o Tehni\xc4\x8dnem zakonu, ki naj bi uredil pravice izbrisanih. Na njem so volilni upravi\xc4\x8denci z 31,45\xc2\xa0% volilno udele\xc5\xbebo s 94,68\xc2\xa0% glasovali proti sprejemu zakona. Izid ka\xc5\xbee enotno javno mnenje nasprotovanja izbrisanim in uspe\xc5\xa1nost demonizacije posameznikov - \xc5\xbertev mno\xc5\xbei\xc4\x8dne kr\xc5\xa1itve \xc4\x8dlovekovih pravic. Po drugi strani je zavrnitev zakona za izbrisane pozitivna, ker je bil zakon restriktivnej\xc5\xa1i od odlo\xc4\x8dbe ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da, kar pomeni, da bi po zakonu manj izbrisanih pridobilo posebno odlo\xc4\x8dbo, kot \xc4\x8de bi bile te izdane neposredno na osnovi odlo\xc4\x8dbe Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Poleg dveh najbolj znanih odlo\xc4\x8db Ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da (U-I-284/94 in U-I-246/02) je Ustavno sodi\xc5\xa1\xc4\x8de izdalo \xc5\xa1e eno odlo\xc4\x8dbo, s katero je presojalo ustavnost zakona (U-I-295/99), vsaj sedem odlo\xc4\x8db je bilo izdanih kot posledica vlo\xc5\xbeenih ustavnih prito\xc5\xbeb v posami\xc4\x8dnih primerih (Up-333/96, Up-60/97, Up-20/97, Up-152/97, Up-336/98, Up-119/99 in Up-211/04), pet odlo\xc4\x8db pa je bilo izdanih v povezavi z zahtevami za referendum, ki so bile povezane z izbrisom (U-II-3/03-15, U-II-1/04, U-II-3/04-7, U-I-257/03-14 in U-II-1/10-25).\n_START_SECTION_\nZakonodaja\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji trenutno ne obstaja noben zakon, ki bi bil prilagojen posebnemu polo\xc5\xbeaju izbrisanih prebivalcev. Zakon o urejanju statusa dr\xc5\xbeavljanov drugih dr\xc5\xbeav naslednic SFRJ v Republiki Sloveniji (ZUSDDD) je veljal le do 24.7.2013. Od tega datuma naprej torej izbrisani nimajo mo\xc5\xbenosti urejati svojega statusa v Sloveniji po posebnem zakonu - Zakon o povra\xc4\x8dilu \xc5\xa1kode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (ZP\xc5\xa0OIRSP), ki pa je veljal le tri leta, to je do 18. 6. 2017. Trenutno izbrisani urejajo svoj status in pravice le z uporabo splo\xc5\xa1nih predpisov za urejanje statusa tujcev v Sloveniji. Zakon o tujcih na primer omogo\xc4\x8da pridobitev dovoljenja za za\xc4\x8dasno prebivanje zaradi zaposlitve ali dela, sezonskega dela, \xc5\xa1tudija, raziskovanja, zdru\xc5\xbeevanja z dru\xc5\xbeino in podobno. Tudi za ureditev dr\xc5\xbeavljanstva Republike Slovenije ni nobene posebne mo\xc5\xbenosti, ki bi bila urejena posebej za izbrisane. Za pridobitev dr\xc5\xbeavljanstva je treba izpolnjevati splo\xc5\xa1ne pogoje po Zakonu o dr\xc5\xbeavljanstvu Republike Slovenije.\n_START_SECTION_\nOd\xc5\xa1kodnine\n_START_PARAGRAPH_\nDne 21. 11. 2013 je bil sprejet Zakon o povra\xc4\x8dilu \xc5\xa1kode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (ZP\xc5\xa0OIRSP), vendar se je za\xc4\x8del uporabljati 18. 6. 2014. To pomeni, da do 18. 6. 2014 izbrisani, ki so bili po tem zakonu upravi\xc4\x8deni do od\xc5\xa1kodnine, \xc5\xa1e niso mogli vlo\xc5\xbeiti zahtevka za od\xc5\xa1kodnino. Po Zakonu o povra\xc4\x8dilu \xc5\xa1kode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (ZP\xc5\xa0OIRSP) je bilo mo\xc5\xbeno zahtevati od\xc5\xa1kodnino do 18.6.2017 (zakon je dolo\xc4\x8dal rok treh let, ki se je \xc5\xbee iztekel)._NEWLINE_Od 18. 6. 2014 pa do 18. 6. 2017 so lahko izbrisani, ki so bili po tem zakonu do od\xc5\xa1kodnine upravi\xc4\x8deni, na upravnih enotah v Sloveniji vlagali zahtevke za od\xc5\xa1kodnino. Izbrisani, ki so imeli 18. 6. 2014 vlo\xc5\xbeeno vlogo za izdajo dovoljenja za stalno prebivanje ali za sprejem v slovensko dr\xc5\xbeavljanstvo, so lahko za od\xc5\xa1kodnino zaprosili v roku treh let po pridobitvi dovoljenja za stalno prebivanje oz. dr\xc5\xbeavljanstva._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ina od\xc5\xa1kodnine, o kateri so odlo\xc4\x8dale upravne enote v upravnih postopkih, se je izra\xc4\x8dunavala za obdobje od izbrisa do ponovne ureditve statusa (dovoljenja za stalno prebivanje ali sprejetja v slovensko dr\xc5\xbeavljanstvo) v vi\xc5\xa1ini 50 evrov za vsak polni mesec. Posameznik ali posameznica se je lahko odlo\xc4\x8dila \xc5\xa1e za uveljavljanje od\xc5\xa1kodnine v sodnem postopku. V sodnem postopku je bilo potrebno dokazati, da je posamezniku ali posameznici nastala \xc5\xa1koda, zaradi katere mu/ji pripada vi\xc5\xa1ja od\xc5\xa1kodnina od tiste, ki je bila dolo\xc4\x8dena v upravnem postopku. Skupna od\xc5\xa1kodnina bi zna\xc5\xa1ala najve\xc4\x8d trikratni znesek od\xc5\xa1kodnine, dolo\xc4\x8dene v upravnem postopku._NEWLINE_Primer za la\xc5\xbeje razumevanje: nekdo, ki je bil izbrisan 5 let (ki je po petih letih dobil dovoljenje za stalno bivanje ali bil neposredno sprejet v slovensko dr\xc5\xbeavljanstvo), bi bil upravi\xc4\x8den do pav\xc5\xa1alnega zneska 3.000 eur v upravnem postopku; \xc4\x8de se ta oseba odlo\xc4\x8di \xc5\xa1e za sodno pot, je vi\xc5\xa1ina najvi\xc5\xa1je mo\xc5\xbene skupne od\xc5\xa1kodnine \xc5\xbee vnaprej omejena na skupni znesek 9.000 eur (torej v primeru, da v upravnem postopku dobi 3.000 eur, lahko potem v sodnem postopku dobi \xc5\xa1e najve\xc4\x8d 6.000 eur)._NEWLINE_Poleg denarne od\xc5\xa1kodnine zakon omenja tudi nekatere druge oblike \xc2\xbbpravi\xc4\x8dnega zado\xc5\xa1\xc4\x8denja\xc2\xab\xc2\xa0za izbrisane: pla\xc4\x8dilo prispevka za obvezno zdravstveno zavarovanje, vklju\xc4\x8ditev v programe socialnega varstva, olaj\xc5\xa1ave pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, enako obravnavanje pri re\xc5\xa1evanju stanovanjskega vpra\xc5\xa1anja, dostop do dr\xc5\xbeavnih \xc5\xa1tipendij ter do izobra\xc5\xbeevalnega sistema._NEWLINE_Po tem zakonu do od\xc5\xa1kodnine niso bili upravi\xc4\x8deni vsi izbrisani, temve\xc4\x8d le tisti z urejenim statusom v Sloveniji (z dovoljenjem za stalno prebivanje ali slovenskim dr\xc5\xbeavljanstvom) in tisti, ki so za dovoljenje za stalno prebivanje ali dr\xc5\xbeavljanstvo zaprosili po izbrisu in pred sprejemom zakona, namenjenega urejanju statusa izbrisanih, leta 2010 (ZUSDDD-B), a ga niso dobili (je bila njihova vloga zavrnjena, zavr\xc5\xbeena ali pa je bil postopek ustavljen), po prenovljeni zakonodaji iz leta 2010 pa zanj niso ve\xc4\x8d zaprosili._NEWLINE_To pomeni, da oseba, ki je vlo\xc5\xbeila pro\xc5\xa1njo za stalno bivanje \xc5\xbee prej in bila zavrnjena, potem pa je po zadnjem veljavnem zakonu ZUSDDD-B pro\xc5\xa1njo vlo\xc5\xbeila \xc5\xa1e enkrat in bila zopet zavrnjena, do od\xc5\xa1kodnine ni bila upravi\xc4\x8dena. Hkrati pa je zakon za to skupino upravi\xc4\x8dencev do od\xc5\xa1kodnine postavljal dodatni pogoj \xe2\x80\x93 izpolnjevati so morali pogoj dejanskega \xc5\xbeivljenja v Republiki Sloveniji, v obdobju od izbrisa pa do pravnomo\xc4\x8dnosti odlo\xc4\x8dbe o zavrnitvi, zavr\xc5\xbeenju oz. sklepa o ustavitvi postopka. Ta skupina upravi\xc4\x8dencev je torej morala dokazovati, da so v Sloveniji dejansko \xc5\xbeiveli, podobno, kot je bilo to potrebno v postopkih urejanja statusa po ZUSDDD-B (kar se je v praksi izkazalo za zelo problemati\xc4\x8dno)._NEWLINE_Do od\xc5\xa1kodnine po tem zakonu torej niso bili upravi\xc4\x8deni vsi tisti izbrisani, ki po izbrisu svojega statusa v Sloveniji niso urejali (niso vlo\xc5\xbeili pro\xc5\xa1nje za stalno bivanje ali za dr\xc5\xbeavljanstvo) in tisti, ki so pro\xc5\xa1njo za izdajo dovoljenja za stalno bivanje vlo\xc5\xbeili po zadnji veljavni zakonodaji (ZUSDDD-B) iz leta 2010 in so bili zavrnjeni. Prav tako glede na ta zakon do od\xc5\xa1kodnine niso bili upravi\xc4\x8deni otroci izbrisanih in svojci tistih izbrisanih, ki so umrli._NEWLINE_\xc4\x8ce upo\xc5\xa1tevamo, da so mnogi izgubili pravico do odkupa stanovanja po netr\xc5\xbeni ceni (Jazbin\xc5\xa1kov zakon), pravice, ki izhajajo iz dela, pravice iz pokojninskega, zdravstvenega in socialnega zavarovanja, pravice iz dedovanja, da so mnogi zaradi izbrisa izgubili dru\xc5\xbeine, zdravje ter \xc5\xbeivljenje, ter, da je bil postopek pridobitve od\xc5\xa1kodnin kompliciran, strog in omejevalen, je celoten poskus odprave krivic nov izbris. Zavedati se moramo, da ima poleg neustrezne zakonodaje tukaj pomembno vlogo tudi molk oziroma nevidnost ter nekaznovanost odgovornih.\n_START_SECTION_\nOrganiziranje in aktivizem\n_START_PARAGRAPH_\n26. februarja 2002 \xe2\x80\x93 torej natan\xc4\x8dno ob 10. obletnici izbrisa iz registra stalnega prebivalstva \xe2\x80\x93 je bilo ustanovljeno Dru\xc5\xa1tvo izbrisanih prebivalcev Slovenije. Njegov primarni cilj je \xc2\xbbustvariti pogoje za sprejetje posebnega zakona za popravo krivic prisilno izgnanim dr\xc5\xbeavljanom biv\xc5\xa1e SFRJ iz Republike Slovenije ter tudi protipravno izbrisanim dr\xc5\xbeavljanom biv\xc5\xa1e SFRJ iz registra stalnih prebivalcev Republike Slovenije\xc2\xab. Aktualni predsednik dru\xc5\xa1tva je Niko Jurkas. Prav tako leta 2002 je nastala Civilna iniciativa izbrisanih aktivistov (CIIA); aktualni predsednik je Irfan Be\xc5\xa1irevi\xc4\x87._NEWLINE_Pomemben borec za pravice izbrisanih je bil Aleksandar Todorovi\xc4\x87 (Aco), ustanovitelj Dru\xc5\xa1tva izbrisanih in tudi Civilne iniciative izbrisanih aktivistov. Med drugim je skupaj z Ilijo Ivanovi\xc4\x87 julija 2005 gladovno stavkal._NEWLINE_Pohod Ljubljana Koper, julij 2003_NEWLINE_Manifestacija pred parlamentom, oktober 2003_NEWLINE_Teden izbrisanih, februar 2004_NEWLINE_Izbrisani s(m)o na\xc5\xa1i, marec 2004_NEWLINE_Bleferendum, april 2004_NEWLINE_Shod v Novi Gorici, 30. april 2004_NEWLINE_Gladovna stavka, julij 2005_NEWLINE_Akcija izbrisanih pred parlamentom, 21. februar 2006_NEWLINE_Shod v Gorici (I), marec 2006_NEWLINE_Antifa\xc5\xa1isti\xc4\x8dni protest, 26. april 2006_NEWLINE_Karavana izbrisanih. Predstavniki izbrisanih so se 27. novembra 2006  odpravili na tridnevno pot iz Ljubljane do Bruslja, ki je potekala skozi Italijo in Francijo. Na pot je od\xc5\xa1lo 46 izbrisanih, ki so napolnili en avtobus. Javnosti so sporo\xc4\x8dili, da je njihov namen tako evropski javnosti kot ustanovam predstaviti izku\xc5\xa1nje izklju\xc4\x8denosti in teptanja \xc4\x8dlovekovih pravic. Izjavili so tudi, da so zdaj izbrisani prebivalci Evropske unije in da je izbris postal evropska te\xc5\xbeava._NEWLINE_Pot v Strasbourg na ES\xc4\x8cP, 5.-6.7.2011_NEWLINE_Mirovni in\xc5\xa1titut nudi zagovorni\xc5\xa1tvo ter brezpla\xc4\x8dno pravno pomo\xc4\x8d predvsem tistim izbrisanim, ki svojega statusa v Sloveniji \xc5\xa1e niso ponovno pridobili. Mirovni in\xc5\xa1titut ima na posebni spletni strani zbrane podrobne informacije, dokumente izbrisa in zgodbe izbrisanih._NEWLINE_S pravicami in zagovorni\xc5\xa1tvom izbrisanih se ukvarja tudi nekdanji ustavni sodnik Matev\xc5\xbe Krivic.\n_START_SECTION_\nStatistike\n_START_PARAGRAPH_\n26. februarja 1992 so oblasti iz registra stalnega prebivalstva Republike Slovenije izbrisale 25.671 ljudi. \xc5\xa0tevilka je rezultat internega \xc5\xa1tetja izbrisanih, ki ga je Ministrstvo za notranje zadeve izvedlo januarja 2009. Med izbrisanimi je bilo 42\xc2\xa0% (10.896) \xc5\xbeensk in 58\xc2\xa0% (14.775) mo\xc5\xa1kih. 79\xc2\xa0% izbrisanih je bilo odraslih, kar 21% (5.360) izbrisanih pa je bilo otrok. Izmed vseh izbrisanih jih je do januarja 2009 1.302 \xc5\xbee umrlo, 10.943 si jih je uredilo status (7.313 je bilo tedaj dr\xc5\xbeavljanov), medtem ko je 13.426 oseb \xc5\xa1e ostalo brez statusa. Novi dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani izbrisanih (otroci) v te \xc5\xa1tevilke niso zajeti. Podatki ne omogo\xc4\x8dajo vpogleda, koliko izbrisanih oseb, ki statusa \xc5\xa1e nimajo urejenega, je \xc5\xa1e v Sloveniji in koliko jih \xc5\xbeivi na tujem, a predvideva se, da ve\xc4\x8dine izbrisanih brez statusa v Sloveniji ni (ker so bili prisilno odstranjeni, ker se niso mogli vrniti ali ker so sami zaradi neurejenega pravnega polo\xc5\xbeaja oziroma posledic izbrisa zapustili dr\xc5\xbeavo). Do 31.8.2015 je bilo na vseh upravnih enotah evidentiranih 1899 pro\xc5\xa1enj za izdajo dovoljenja za stalno prebivanje po ZUSDDD-B. 1601 pro\xc5\xa1enj so vlo\xc5\xbeili izbrisani iz Registra stalnega prebivalstva (RSP), 71 pro\xc5\xa1enj so vlo\xc5\xbeili otroci izbrisanih iz RSP, 227 pro\xc5\xa1enj pa so vlo\xc5\xbeili dr\xc5\xbeavljani drugih republik nekdanje SFRJ, ki niso bili izbrisani iz RSP. Izdanih je bilo 237 dovoljenj za stalno prebivanje (od tega 195 izbrisanim iz RSP, 16 otrokom izbrisanih iz RSP in 26 drugim). Skupno \xc5\xa1tevilo zavrnjenih in zavr\xc5\xbeenih pro\xc5\xa1enj ter ustavljenih postopkov je bilo 1350. Odprtih postopkov oz. nere\xc5\xa1enih pro\xc5\xa1enj je tako \xc5\xa1e 312. Od vseh vlo\xc5\xbeenih pro\xc5\xa1enj je bilo do 24.7.2013 vlo\xc5\xbeenih 1773, po tem datumu \xe2\x80\x93 torej prepozno \xe2\x80\x93 pa 126 pro\xc5\xa1enj za izdajo dovoljenja za stalno prebivanje po ZUSDDD-B._NEWLINE_Tistim izbrisanim, ki so do uveljavitve ZUSDDD-B (do 24. 7. 2010) \xc5\xbee pridobili dovoljenje za stalno prebivanje, so bile po uradni dol\xc5\xbenosti izdane dopolnilne odlo\xc4\x8dbe o ugotovitvi njihovega stalnega prebivanja v Republiki Sloveniji za \xc4\x8das od izbrisa dalje (retroaktivno). Dopolnilne odlo\xc4\x8dbe so bile izdane neposredno na osnovi odlo\xc4\x8dbe ustavnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da iz leta 2003. Dopolnilne odlo\xc4\x8dbe je MNZ izdajal v letu 2004 in od februarja 2009 dalje. V letu 2004 je bilo izdanih 4.040 dopolnilnih odlo\xc4\x8db, od februarja 2009 dalje pa \xc5\xa1e 2.581 (skupaj je bilo do 31.1.2012 izdanih 6.621 dopolnilnih odlo\xc4\x8db). Do 31. 8. 2015 (vir: MNZ) je bilo pri upravnih enotah v Sloveniji vlo\xc5\xbeenih 926 pro\xc5\xa1enj za izdajo posebne odlo\xc4\x8dbe, od tega so 248 pro\xc5\xa1enj vlo\xc5\xbeili izbrisani iz RSP, 70 pro\xc5\xa1enj otroci izbrisanih iz RSP in 608 pro\xc5\xa1enj dr\xc5\xbeavljani Republike Slovenije, ki so bili pred pridobitvijo dr\xc5\xbeavljanstva RS izbrisani iz RSP. Izdanih je bilo 612 posebnih odlo\xc4\x8db na pro\xc5\xa1njo stranke, od tega 111 izbrisanim iz RSP, 39 otrokom izbrisanih in 462 dr\xc5\xbeavljanom RS. \xc5\xa0tevilo zavrnjenih, zavr\xc5\xbeenih pro\xc5\xa1enj in ustavljenih postopkov je bilo do pridobitve podatkov 252. Nere\xc5\xa1enih pro\xc5\xa1enj je tako \xc5\xa1e 62._NEWLINE_Statistike o denarnih od\xc5\xa1kodninah po ZP\xc5\xa0OIRSP po upravnem postopku:_NEWLINE_Do 15. 9. 2015 je bilo pri upravnih enotah vlo\xc5\xbeenih 6.888 zahtev za dolo\xc4\x8ditev denarne od\xc5\xa1kodnine v upravnem postopku po ZP\xc5\xa0OIRSP. Odlo\xc4\x8deno je bilo o 6.654 zahtevah za dolo\xc4\x8ditev denarne od\xc5\xa1kodnine v upravnem postopku, od tega je bilo 5.045 zahtevam za dolo\xc4\x8ditev denarne od\xc5\xa1kodnine ugodeno, 1.443 zahtev je bilo zavrnjenih, 84 zahtev je bilo zavr\xc5\xbeenih, v 82 primerih pa je bil postopek za dolo\xc4\x8ditev denarne od\xc5\xa1kodnine s sklepom ustavljen. Nere\xc5\xa1enih je \xc5\xa1e 234 zahtev. Skupni znesek dolo\xc4\x8denih denarnih od\xc5\xa1kodnin v upravnem postopku (po pravnomo\xc4\x8dnih odlo\xc4\x8dbah) je do pridobitve podatkov 20.813.350,00 EUR._NEWLINE_Statistike o denarnih od\xc5\xa1kodninah po ZP\xc5\xa0OIRSP po sodnem postopku:_NEWLINE_Do 1. 10. 2015 je Dr\xc5\xbeavno pravobranilstvo prejelo 23 zadev v predhodnem postopku (neposredno). O 15 zadevah je \xc5\xbee odlo\xc4\x8dilo in vseh 15 zahtevkov vlagateljev je bilo zavrnjenih. Poleg tega so sodi\xc5\xa1\xc4\x8da Dr\xc5\xbeavnemu pravobranilstvu vro\xc4\x8dila 40 to\xc5\xbeb, v katerih to\xc5\xbee\xc4\x8de stranke zahtevajo od\xc5\xa1kodnino po ZP\xc5\xa0OIRSP. Do 1.10.2015 je Dr\xc5\xbeavno pravobranilstvo zaklju\xc4\x8dilo eno pravdno zadevo in sicer je v tej zadevi Republika Slovenija s to\xc5\xbee\xc4\x8do stranko sklenila sodno poravnavo v vi\xc5\xa1ini okrog 9.850 eur.'