b'\n_START_ARTICLE_\nMozi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v starokitajski dr\xc5\xbeavi Lu (danes Tengzhou, del province \xc5\xa0andong) revnim star\xc5\xa1em, ki mu nikoli niso izkazovali ljubezni. Velja za enega tistih, ki se jim je uspelo povzdigniti na dru\xc5\xbebeni lestvici. Izu\xc4\x8dil se je za tesarja in se specializiral za gradnjo utrdb. Od konfucijanstva, ki ni uspel zagotoviti dru\xc5\xbebene stabilnosti in reda, se je distanciral. S svojim ve\xc5\xa1\xc4\x8dim rokodelstvom, funkcionalno organizacijo dela in pacifisti\xc4\x8dnimi nauki je pridobil sledilce predvsem med rokodelskimi kolegi in delavstvom. \xc4\x8ceprav je bil Mozi kritik konfucijanstva, je imel visoko mnenje o njem Konfucijev u\xc4\x8denec Mengzi (Menicius). Svoje usluge utrjevanja je potem ponudil bojujo\xc4\x8dim se dr\xc5\xbeavam in s tem ohranjal status quo (njegovo trenutno stanje oz polo\xc5\xbeaj). S svojim ve\xc5\xa1\xc4\x8dim rokodelstvom, funkcionalno organizacijo dela in pacifisti\xc4\x8dnimi nauki je pridobil sledilce predvsem med rokodelskimi kolegi in delavstvom.\n_START_SECTION_\nEtika in obramba\n_START_PARAGRAPH_\nRazpad fevdalizma in birokratizacija uprav sta privedla do proletarizacije dveh vi\xc5\xa1jih razredov - plemi\xc4\x8dev (oz. inteligence) in pripadnikov voja\xc5\xa1kega stanu. Slednji so se vse izraziteje zavzemali za stali\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega ideolo\xc5\xa1ko formulacijo in politi\xc4\x8dno organizacijo je izdelal (vsaj v jedru) Mozi._NEWLINE_Izdelal je\xc2\xa0\xc2\xbb profesionalno etiko\xc2\xab\xc2\xa0voja\xc5\xa1kega stanu in ji dal racionalno utemeljitev. Zna\xc4\x8dilno je, da je ta profesionalna etika izhajala iz Laodzijevega na\xc4\x8dela omejevanje bojevni\xc5\xa1kih ve\xc5\xa1\xc4\x8din na obrambne ukrepe. To je bilo v skladu z osrednjim na\xc4\x8delom Mozijeve univerzalne etike, ki je dale\xc4\x8d najizrazitej\xc5\xa1e pridigala ljubezen do bli\xc5\xbenjega, iz izklju\xc4\x8dnih in z ni\xc4\x8demer prej omenjenih religioznih pobud._NEWLINE_V skladu z etiko \xc2\xbbvseobsegajo\xc4\x8dnosti ljubezni do bli\xc5\xbenjega\xc2\xab\xc2\xa0je potreboval tudi avtoriteto bo\xc5\xbeanskih bitij, da bi svoje privr\xc5\xbeence prepri\xc4\x8dal o naslednjem: \xc2\xbbTistega, ki ljubi druge, bodo nujno tudi drugi ljubili. Tistemu, ki dela dobro drugim, bodo tudi drugi delali dobro. Tistega, ki bo sovra\xc5\xbeil druge, bodo tudi drugi sovra\xc5\xbeili. Tistega, ki prizadeva druge, bodo tudi drugi prizadevali.\xc2\xab_NEWLINE_Ob razmi\xc5\xa1ljanju, kako v dru\xc5\xbebi vzpostaviti urejeno stanje je pri\xc5\xa1el do ugotovitve, da mno\xc5\xbeica ljudi potrebuje voditelja. Pravi, da je vsak \xc4\x8dlovek od nekdaj imel svoje merilo za pravico in krivico, iz \xc4\x8desar sledi: ve\xc4\x8d kot je bilo ljudi, ve\xc4\x8d je bilo meril in vsak \xc4\x8dlovek je sodil, da ima sam prav, ostali pa gre\xc5\xa1ijo. To je pripeljalo do splo\xc5\xa1nega nereda na svetu in potrebe po politi\xc4\x8dnem voditelju._NEWLINE_Urejeno dru\xc5\xbebo je videl v tem, da je imela svojega stare\xc5\xa1ino, ki je odlo\xc4\x8dal o tem, kaj je prav in kaj je narobe, ostali pa so spo\xc5\xa1tovali njegovo odlo\xc4\x8ditev._NEWLINE_Mohizem se je zavzemal za neaktivni na\xc4\x8din bojevanja, saj bi lahko z dobro obrambo kon\xc4\x8dali vojne, ki so takrat pusto\xc5\xa1ile po Kitajski. Mo Di je bil znan po dobrih obrambnih strategijah in zato so ga mnogi vladarji prosili za pomo\xc4\x8d, pa \xc4\x8deprav ni imel visokega polo\xc5\xbeaja v kitajski dru\xc5\xbebi._NEWLINE_DELA:_NEWLINE_Dela v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, ki zajemajo Mozija in njegovo filozofijo:_NEWLINE_o \xc2\xa0Ro\xc5\xa1ker, Jana S.: Odnos kot jedro spoznanja\xc2\xa0: kitajska filozofija od anti\xc4\x8dnih klasikov do modernega konfucijanstva, znanstvena monografija, 1. izd. - Ljubljana\xc2\xa0: Cankarjeva zalo\xc5\xbeba, 2010_NEWLINE_o \xc2\xa0Ro\xc5\xa1ker, Jana S: Iskanje poti\xc2\xa0: spoznavna teorija v kitajski tradiciji. Del 1 in 2, Ljubljana\xc2\xa0: Znanstveni in\xc5\xa1titut Filozofske fakultete, 2005_NEWLINE_o \xc2\xa0Mil\xc4\x8dinski, Maja: Mali slovar azijskih filozofij; Ljubljana\xc2\xa0: Zalo\xc5\xbeba ZRC, ZRC SAZU, 2003_NEWLINE_o \xc2\xa0Fung Yu-Lan: Kratka zgodovina kitajske filozofije; 1. izd. - Ljubljana\xc2\xa0: Amalietti & Amalietti, 2016-2017_NEWLINE_\xc4\x8ce povzamemo Mozijeve teorije in njegovo \xc5\xa1olo lahko snov razdelimo v naslednja poglavja:_NEWLINE_PROBLEM IDENTITETE IN DIFERENCE_NEWLINE_Ena od teorij je problem identitete in diference. Pravi, da tako kot se pomenske razli\xc4\x8dice ene in iste besede lahko med seboj razlikujejo, je lahko en in isti pojem izra\xc5\xbeen z dvema ali ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnimi besedami. "Kdor pozna psa in hkrati trdi, da ne pozna cucka, je v zmoti." (p.t. Jing xia, str 286) _NEWLINE_Pes je namre\xc4\x8d isto kot cucek. Vendar se pomeni istih pojmov, izra\xc5\xbeeni z razli\xc4\x8dnimi besedami, med seboj lahko razlikujejo glede na situacijski kontekst, v katerem se pojavljajo. "\xc4\x8ceprav je pes isto kot cucek, pa ubiti psa ni isto kot ubiti cucka." (p.t.) _NEWLINE_Isto pomenita oba izraza v primeru, da izra\xc5\xbeata eno in isto realnost. Njuna identiteta je v tem primeru ponovljena. "Kadar /ozna\xc4\x8dujeta/ dve imeni eno in isto stvarnost, je to ponovljena identiteta." (p.t. Jing shuo shang, str. 293) _NEWLINE_Kadar pa imamo dve stvari, gre nujno za diferenco (torej tudi v primeru, da imata obe isti naziv): "Dvoje je nujno razli\xc4\x8dno." (p.t.)_NEWLINE_KATEGORIJE_NEWLINE_Pri nekoliko bolj poglobljenem razmi\xc5\xa1ljanju o na\xc4\x8dinu oziroma o metodah vzpostavljanja kategorij moisti tr\xc4\x8dijo ob problem kriterijev, ki tvorijo razmejitve med njimi. \xc4\x8ce \xc5\xbeelimo dva predmeta umestiti v isto kategorijo, morata imeti vsaj eno skupno lastnost, torej si morata biti vsaj v ne\xc4\x8dem podobna, \xc4\x8deprav nista identi\xc4\x8dna. Moisti so poznali krovne kategorije in podkategorije oziroma mno\xc5\xbeice in podmno\xc5\xbeice. Kadar \xc5\xbeelimo zdru\xc5\xbeiti dve kategoriji, lahko to storimo samo tako, da vpeljemo novo, krovno kategorijo, ki ustreza obema osnonima._NEWLINE_SPOZNAVNA TEORIJA:_NEWLINE_Kot za\xc4\x8detniki razmeroma avtohtone spoznavne teorije so se moisti ukvarjali tudi z vpra\xc5\xa1anjem dojemanja stvarnosti oziroma, natan\xc4\x8dneje, s problematiko med realnostjo in njeno percepcijo. "Kar se ti\xc4\x8de stvari /obstoje\xc4\x8dega/, imamo naslednje mo\xc5\xbenosti: sli so in se kot take tudi ka\xc5\xbeejo, ali so in se ka\xc5\xbeejo kot druga\xc4\x8dne, ali je eno od obojega popolno, drugo pa nepopolno (tukaj je mi\xc5\xa1ljena realnost in njeno dojemanje, prav tako v naslednjem stavku), ali pa eno obstaja, drugo pa ne." (p.t., Xiao qu, str 174)._NEWLINE_Spoznavna teorira zagovarja, da se vse spoznanje za\xc4\x8dne s \xc4\x8dutili in izkustvom. Kadar se namre\xc4\x8d o\xc4\x8ditno poka\xc5\xbee, da se obe navedeni domnevi (zaznavanje realnosti in sama realnost) ne pokrivata oz. nista identi\xc4\x8dni, obstaja vselej apriorna mo\xc5\xbenost, da je la\xc5\xbena (oz. resni\xc4\x8dna) katera koli od njiju. "Objektivna resni\xc4\x8dnost" zanje torej ne obstaja v smislu nekak\xc5\xa1ne apriori ve\xc4\x8dje kredibilnosti; po drugi strani pa obstoje\xc4\x8di svet zanje tudi ni proizvod \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih predstav o njem._NEWLINE_To vpra\xc5\xa1anje o bistvu spoznanja in kako do njega pridemo pa moisti obravnavajo na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine:_NEWLINE_"/Spo/znanje je substanca /sposobnost, orodje/." (p.t., Jing shang, str. 276)_NEWLINE_"Razmi\xc5\xa1ljanje je iskanje," (p.t.,)_NEWLINE_"Spoznavanje je povezovanje," (p.t.)_NEWLINE_"/Spo/znanje temelji na sluhu, govorici in dotiku." (p.t., str 279)_NEWLINE_Do spoznanja naj bi tako pri\xc5\xa1li z iskanjem svojim razmi\xc5\xa1ljanj, povezovanjem dejstev, misli ter s pomo\xc4\x8djo na\xc5\xa1ih \xc4\x8dutil._NEWLINE_Spoznanje pa sta po drugi strani lahko tudi modrost (jasnost oziroma razsvetljenje) ali pa vedenje, ki temelji na izkustvu zaznanega oz. videnega:_NEWLINE_"/Spo/znanje je tisto, s pomo\xc4\x8djo \xc4\x8desar se lahko soo\xc4\x8damo s stvarmi tako, kot bi jih dojeli." (p.t., Jing shuo shang, str. 288)_NEWLINE_"Modrost je razsvetljenje," (p.t., Jing shang, str 277)_NEWLINE_"V\xc3\xaadenje je videnje /s pomo\xc4\x8djo7 o\xc4\x8di." (p.t., Jing shuo xia, str 300.)_NEWLINE_Spra\xc5\xa1evali pa so se tudi o posredovanju tega spoznanja, namre\xc4\x8d z besedami ni mo\xc5\xbeno izraziti vsega , kar dojemamo, kaj \xc5\xa1ele vsega kaj je ali naj bi bilo._NEWLINE_"Neumno je /meniti, da/ je mogo\xc4\x8de z besedami vse izraziti." (p.t., Jing xia, str 285)_NEWLINE_"Stvari po sebi, spoznanje teh stvari ter posredovanje spoznavanje teh stvari - vse to ni nujno identi\xc4\x8dno." (p.t., str. 283)_NEWLINE_VSEOBSE\xc5\xbdNA LJUBEZEN_NEWLINE_Za Mo Tzuja jen in yi pomenita vseobse\xc5\xbeno ljubezen in le-to prakticirajo mo\xc5\xbeje yena in yija. Ta koncept je v njegovi filozofiji sredi\xc5\xa1\xc4\x8den, predstavlja pa logi\xc4\x8dni podalj\xc5\xa1ek poklicne etike razreda hsieh (potujo\xc4\x8dih vitezov), iz katere je iz\xc5\xa1el Mo Tzu. Ta etika je temeljila na nazoru hsieh, da namre\xc4\x8d vsi \xc4\x8dlani skupine \xe2\x80\x9cenako u\xc5\xbeivajo in trpijo\xe2\x80\x9d. Ta skupinski concept je Mo Tzu vzel za izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de, katerega je kasneje razvil s pridiganjem u\xc4\x8denja, da bi vsak na tem svetu moral enako in brez razlikovanja ljubiti vse druge ljudi. Tej vseobsegajo\xc4\x8di ljubezni posve\xc4\x8da Mo-tzu tri poglavja in v njih razlikuje med, kar imenuje, na\xc4\x8deli \xe2\x80\x9crazlikovanja\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9cvseobse\xc5\xbenosti\xe2\x80\x9d. Mo\xc5\xbe, ki se dr\xc5\xbei na\xc4\x8dela razlikovanja, re\xc4\x8de: Nesmiselno bi bilo, da bi za prijatelje skrbel enako kot za samega sebe, za njihovo star\xc5\xa1e pa enako kot za svoje lastne, in zato tak\xc5\xa1en mo\xc5\xbe ni pripravljen storiti kaj dosti za svoje prijatelje. Prav nasprotno pa mo\xc5\xbe, ki se dr\xc5\xbei na\xc4\x8dela vseobse\xc5\xbenosti, re\xc4\x8de: Skrbeti moram za svoje prijatelje enako, kot skrbim za samega sebe, in tudi za njihove star\xc5\xa1e moram skrbeti, kot bi bili moji lastni. Ko je opisal to razliko, Mo Tzu zastavi vpra\xc5\xa1anje: \xe2\x80\x9cKatero od teh dveh na\xc4\x8del je pravilno?\xe2\x80\x9d Nato pa Mo Tzu, da bi odkril pravilnost ali napa\xc4\x8dnost the dveh na\xc4\x8del, uporabi svojo \xe2\x80\x9cpreverbo trditev\xe2\x80\x9d. Menil je namre\xc4\x8d, da je treba vsako na\xc4\x8delo preveriti s tremi preizkusi, namre\xc4\x8d: \xe2\x80\x9cPreveriti je treba njihov temelj, dokazljivost in uporabnost.\xe2\x80\x9d Brezhibno in pravilno na\xc4\x8delo \xe2\x80\x9cse mora opirati na Voljo Neba in duhov in na dejanja starodavnih modrecev-kraljev. \xe2\x80\x9c Nato pa jih moramo preveriti na temelju sluha in vida navadnih ljudi. Naposled pa jih je treba uporabiti pri vladanju in preveriti, \xc4\x8de de\xc5\xbeeli in ljudem sploh kaj koristijo. Pravi tudi, da je vseobse\xc5\xbena ljubezen, nekaj, kar si mora\xc5\xa1 \xc5\xbeeleti. Naloga \xc4\x8dlovekoljubnega \xc4\x8dloveka, je da priskrbi svetu ugodnosti in odstrani iz njega nadloge. _NEWLINE_BO\xc5\xbdJA VOLJA IN OBSTOJ DUHOV_NEWLINE_Kako ljudi pripraviti do tega da bodo ljubili drug drugega? Tako da jim pove\xc5\xa1, da ima od vsake koristi za svet prav tako korist tudi vsak posameznik na svetu ali kot pravi Mo Tzu: \xe2\x80\x9cTistega, ki ljubi druge, tudi drugi ljubijo. Tistemu, ki drugim koristi, koristijo drugi. Tistega pa, ki sovra\xc5\xbei druge, drugi tudi sovra\xc5\xbeijo, \xc4\x8de pa drugim \xc5\xa1koduje, mu \xc5\xa1kodujejo tudi drugi.\xe2\x80\x9d Da bi torej ljudi pripravil do tega, da bi prakticirali na\xc4\x8delo vseobse\xc5\xbene ljubezni, je vsem prej\xc5\xa1njim argumentum dodal tudi \xc5\xa1tevilne verske in politi\xc4\x8dne odredbe. O tem govorita dve poglavji, ki imata naslov \xe2\x80\x9cVolja Neba\xe2\x80\x9d in \xe2\x80\x9cDokaz o obstoju duhov\xe2\x80\x9d. V njima lahko preberemo, da Bog obstaja, da ljubi \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo in da je njegova volja, da vsi ljudje ljubijo drug drugega. _NEWLINE_PROBLEM KONSISTENCE IN LASTNOSTI (problem "trdote in beline" jian bai):_NEWLINE_Tukaj gre predvsem za spra\xc5\xa1evanje o nujni ohranitvi materije._NEWLINE_"Mo\xc5\xbeno je, da ne\xc4\x8desa /ni\xc4\x8desar/ ni, \xc4\x8de pa nekaj na nek na\xc4\x8din je, potem ja tako, kot je, in ne more ne biti." (p.t.). Substanca torej ko je je in ne more kar izginiti. llahko pa se spreminja, vendar \xc5\xa1e vedno obstaja. prav tako se lahko prepleta in povezuje z drugimi materijami in substancami, vendar pa z drugimi ne more obstajati na istem mestu. "Kadar imamo dve trdni telesi na razli\xc4\x8dnih mestih, se ne moreta medsebojno zapolnjevati, temve\xc4\x8d se medsebojno negirata oziroma izklju\xc4\x8dujeta." (p.t., Jing shuo shang, str 291.) To vse naj bi opisovala kosistenca oziroma debelina. Vendar pa le-te ne moremo zaznati brez subjektivnih lastnosti kot so barva, vonj, toplota itd. "Ogenj /sam po sebi ni vro\xc4\x8d; tak je kadar se ga dotaknemo." (p.t., Jing xia, str. 282)_NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1i deli:_NEWLINE_o \xc2\xa0Pesem tiso\xc4\x8derih pismenk_NEWLINE_je pedago\xc5\xa1ko besedilo, zgrajeno iz to\xc4\x8dno 1000-ih razli\xc4\x8dnih pismenk. Zbrane so v 250 vrsticah razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v 4 verzne kitice, vsak verz pa vsebuje 4 pismenke. Zaradi te zgradbe, ki je pomagala pri pomnenju pismenk, so to pesem od 6. stoletja dalje uporabljali za pou\xc4\x8devanje. Tako je Mozi znatno pripomogel k opismenjevanju na Kitajskem._NEWLINE_o \xc2\xa0Mozi_NEWLINE_je filozofsko besedilo, ki so ga sestavili Mohisti iz Mozijeve misli. To besedilo je sestavljalo 71 poglavij. V \xc4\x8dasu dinastije Han je na Kitajskem prevladoval konfucijanizem. Nasprutojo\xc4\x8da ideja je bil mohizem zaradi katerega je bilo besedilo "Mozi" zanemarjeno. Med dinastijo Song je ostalo 61 poglavij, danes pa jih imamo le 53, skozi katera posku\xc5\xa1amo razumeti to miselno \xc5\xa1olo, ki jo je pripravil Sun Yirang. Ker je Mohizem iz Kitajske izginil kot \xc5\xbeiva tradicija, besedila niso bila dobro vzdr\xc5\xbeevana in so posledi\xc4\x8dno v zelo slabem stanju oziroma sploh ne obstajajo. Na primer od treh poglavij "Proti konfucijanizmu" obstaja le eno._NEWLINE_Zbirka besedil iz "Mozija" je bogat vir vpogleda v zgodnjo kitajsko dinasti\xc4\x8dno zgodovino in kulturo. Veliko Mozijevih argumentov podpirajo zgodovinske trditve iz predhodnih zapisov. Zabele\xc5\xbeeni so tudi njegovi pogovori z drugimi priznanimi filozofi tega obdobja iz katerih lahko bolj jasno lo\xc4\x8dimo mohizem od drugih \xc5\xa1ol mi\xc5\xa1ljenja._NEWLINE_Mozi je s\xc4\x8dasoma zavrnil etiko in moralo konfucijanizma, ker je verjel, da je resni\xc4\x8dna "ljubezen" najdena v miru in ne v hierarhiji. To je tudi izvor njegovega koncepta "univerzalne ljubezni". Po Moziju, \xc4\x8de obstaja mir in ni hiearhij, ki delijo dru\xc5\xbebo v razli\xc4\x8dne sloje, lahko obstaja medsebojna ljubezen in prijateljstvo. Trdil je tudi, da se \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1ih kraljestev ne sme zlorabljati ali se boriti proti njim. To je ideja, ki poudarja njegovo opredelitev "neagresivnosti". Za\xc4\x8del je uresni\xc4\x8devati kar je pridigal in pomagal \xc5\xa1ibkim kraljestvom, da se branijo pred sovra\xc5\xbenimi vdori. S tem naj bi dosegli pravi\xc4\x8dnost in mir. _NEWLINE_Mozijev vpliv je \xc5\xa1e vedno viden v \xc5\xa1tevilnih delih Han, napisanih ve\xc4\x8d sto let kasneje. V sodobnem \xc4\x8dasu je Mohism dobil novo analizo. Sun Yat-Sen je uporabil "univerzalno ljubezen" kot eno od temeljev svoje ideje o kitajski demokraciji. _NEWLINE_Prav tako so v zadnjem \xc4\x8dasu kitajski u\xc4\x8denjaki v okviru komunizma posku\xc5\xa1ali postaviti Mozija kot \xc2\xbbfilozofa ljudi\xc2\xab._NEWLINE_Njegov koncept \xc2\xbbuniverzalne ljubezni\xc2\xab\xc2\xa0je obsegal \xc5\xa1ir\xc5\xa1o zamisel o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki skupnosti kot od konfucijancev, vendar je bil manj strpen od Konfucija, ko je obsodil vse, kar ni neposredno \xc2\xbbkoristno\xc2\xab, npr. zanemarjal je humanizirajo\xc4\x8de funkcije umetnosti in glasbe. Zhuangzi, ki je kritiziral tako konfucijance kot mohiste, je to v mislih imel v svojih pripovedih o "koristnosti neuporabnosti (usefulness of the useless)". _NEWLINE_"Univerzalna ljubezen" je v konfucijanizmu nekoliko druga\xc4\x8dna od Mozijeve "univerzalne ljubezni": v konfucijanizmu se nagiba k temu, da konfucijanizem poudari kot naravno primerna \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka razmerja, medtem ko se v Mozijevih zamislih nagiba k temu, da je skupnost glede na posameznika usmerjena in nediferencirana. Nekateri sodobni podporniki Mozija (pa tudi komunizma) trdijo, da si mohizem in moderni komunizem delita smisel in pomen idealov za \xc5\xbeivljenje v skupnosti. Drugi bi trdili, da se mohizem bolj osredoto\xc4\x8da na osrednje ideje kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, zlasti v smislu ideje o "univerzalni ljubezni" (v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, "agape"), "zlatem pravilu" in odnosu \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva nad nadnaravnim kraljestvom._NEWLINE__NEWLINE_Mozi je na \xc5\xbealost imel bolj malo dejanskih del, ki bi jih lahko na\xc5\xa1teli. Je pa imel zelo veliko idej in razli\xc4\x8dnih gibanj, katerih duh in vpliv se \xc5\xa1e danes \xc4\x8dutita.\n_START_SECTION_\nLogika\n_START_PARAGRAPH_\nMozi je v logiki pri\xc5\xa1la do podobnih zaklju\xc4\x8dkov in pogosto do dobesedno enakih razlag kot kasneje novove\xc5\xa1ki empirizem._NEWLINE_Mozi definira, da je vzrok tisto, s pojavom \xc4\x8desar nastane nekaj drugega. Prav tak\xc5\xa1no definicijo je podal tudi \xc5\xa1kotski filozof David Hume v svojem delu \xc2\xbbRaziskovanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega razuma\xc2\xab._NEWLINE_Razlikuje dve vrsti vzrokov, glavne in vzporedne: \xc2\xbbGlavni vzrok je tisti, po katerem bo nekaj nujno postalo tako, brez \xc4\x8desar pa nikoli ne bo postalo tako. Vzporedni vzrok je tisto, po katerem ne\xc4\x8demu ni treba postati tako, brez \xc4\x8desar pa nikoli ne bo postalo tako.\xc2\xab_NEWLINE_Njegova teorija imenovanja definira funkcijo prediciranja (sredstev ozna\xc4\x8devanja) tako, da dolo\xc4\x8danje imena pojasnjuje neznano s pomo\xc4\x8djo znanega._NEWLINE_Mozijeva logika razlikuje pet vrst sklepov: deduktivno, primerjalno, po skladnosti, po analogiji in induktivno. Deduktivna metoda je metoda uporabe formul ali vzrokov. Pri njeni uporabi se ugotavlja, da je \xc2\xbbvzrok v skladu s formulo\xc2\xab\xc2\xa0ali njenim vzornim primerom. Induktivna metoda je \xc2\xbbmetoda ekstenzije\xc2\xab. Temelji na na\xc4\x8delu \xc2\xbbdodajanja enake lastnosti tistemu, kar ni znano, kot tudi znanemu\xc2\xab\n_START_SECTION_\nProtikonfucijansko stali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav se je tudi Mozi na za\xc4\x8detku u\xc4\x8dil konfucijanstva, se je kmalu njegovim te\xc5\xbenjam uprl, saj ni podpiral ideje o \xe2\x80\x9cdobroti sami\xe2\x80\x9d in ji je nasprotoval z idejo o vseobesgajo\xc4\x8di ljubezni: le za voljo prezira se rodi vsa \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka nesre\xc4\x8da. Mozi je tudi trdil, da moramo ljubiti vse ljudi enako ne glede ali gre za na\xc5\xa1e star\xc5\xa1e ali daljne znance. To je nasprotovalo konfucijanstvu, ki pa se je zavzemal za razli\xc4\x8dno ljubezen, a do vseh. Zavra\xc4\x8dal je tudi obrede in rituale, ki so bili za konfucijance pomembni, ker se mu je zdelo, da rituali ne re\xc5\xa1ujejo tedanjih problemov na Kitajskem in so popolnoma neuporabni in zastareli._NEWLINE_Eno njegovih najpomembnej\xc5\xa1ih del, ki so se ohranila kljub preganjanju mohizma, je pedago\xc5\xa1ka \xe2\x80\x9cPesem tiso\xc4\x8derih pismenk\xe2\x80\x9d. Zgrajena je iz to\xc4\x8dno 1000-ih pismenk, od katerih je vsaka zapisana le enkrat. Zbrane so v 250 vrsticah razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene v 4 verzne kitice, vsak verz pa je vseboval 4 pismenke. To pesem so od 6. stoletja naprej uporabljali za pou\xc4\x8devanje pismenk, saj so se zaradi zgradbe otroci la\xc5\xbeje zapomnili pismenke. S pesmijo tiso\xc4\x8derih pismenk je Mozi znatno pripomogel k opismenjevanju na Kitajskem._NEWLINE_Ko so ob koncu 3. stol. pr.n.\xc5\xa1., po padcu dinastije \xc4\x8cu, med kratko in burno vladavino dinastije \xc4\x8c\'in, Konfucijeve privr\xc5\xbeence preganjali in se\xc5\xbeigali njihova kanonska in klasi\xc4\x8dna dela, je enako preganjanje zajelo tudi Mozijevo \xc5\xa1olo (mohiste). Ko pa so konfucijanci po prihodu dinastije Han znova dobili odlo\xc4\x8dilni vpliv, se jim ni zdelo primerno, da bi se skupaj z njihovo tradicijo obnovila tudi mohisti\xc4\x8dna, zato je \xc5\xa1ola prenehala obstajati.'