b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Jane\xc5\xbei\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Jane\xc5\xbei\xc4\x8d je za\xc4\x8detno \xc5\xa1olo obiskoval v \xc5\xa0t. Jakobu, nato pa je \xc5\xa1olanje nadaljeval na celov\xc5\xa1ki normalki. Dokon\xc4\x8dal je gimnazijo in licej. Ko so leta 1848 uvedli v srednje \xc5\xa1ole sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino kot u\xc4\x8dni predmet, se je javil za u\xc4\x8ditelja sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na gimnaziji v Celovcu. Sprejet je bil za za\xc4\x8dasnega gimnazijskega u\xc4\x8ditelja brez pla\xc4\x8de, saj ni imel ustrezne izobrazbe. Denar si je slu\xc5\xbeil z u\xc4\x8dnimi te\xc4\x8daji za slovenski jezik za uradnike in pravnike. V letih 1850\xe2\x80\x9353 se je dodatno ukvarjal \xc5\xa1e s prevajanjem de\xc5\xbeelnih zakonov in uradnih razglasov za De\xc5\xbeelni zakonik in vladni list za Koro\xc5\xa1ko kronovino. Njegova \xc5\xbeelja biti u\xc4\x8ditelj je bila tako mo\xc4\x8dna, da je v poletnem semestru leta 1851 od\xc5\xa1el na dunajsko vseu\xc4\x8dili\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je postal Miklo\xc5\xa1i\xc4\x8dev u\xc4\x8denec. Leta 1854 je opravil izpit, s katerim je uradno postal profesor slovenskega, leto kasneje pa \xc5\xa1e nem\xc5\xa1kega jezika. Medtem je \xc5\xbee postal profesor pripravnik za sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, zgodovino in zemljepis na celov\xc5\xa1ki realki. Ves \xc4\x8das je pou\xc4\x8deval tudi na gimnaziji. Kmalu je zbolel, lotevati se ga je za\xc4\x8dela jetika in vedno bolj je slabel, zato je leta 1866 opustil pou\xc4\x8devanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na gimnaziji, v \xc5\xa1olskem letu 1868/69 pa se je upokojil in umrl. Pokopali so ga v Celovcu, kjer je umrl, kasneje pa so ga prekopali v doma\xc4\x8do \xc5\xbeupnijo v \xc5\xa0t. Jakob.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nJane\xc5\xbei\xc4\x8d je bil zelo narodnozaveden. Ljubezen do maternega jezika in slovenske knjige mu je privzgojila \xc5\xbee mati. Leta 1849 se je pridru\xc5\xbeil Majarjevim na\xc4\x8delom. Po njih je Luka Svetec v dru\xc5\xbebi s Cegnarjem, Cigaletom, Jeri\xc5\xa1o idr. uvedel nove slovni\xc4\x8dne oblike, ki so postale od 6. februarja 1851 obvezno gradivo za \xc5\xa1olske u\xc4\x8dbenike. Bile naj bi kompromis med tedanjim kranjskim pisnim nare\xc4\x8djem in starej\xc5\xa1imi koro\xc5\xa1ko-\xc5\xa1tajerskimi oblikami. Istega leta je ustanovil bralno dru\xc5\xa1tvo. Nenehno je navdu\xc5\xa1eval dijake k branju slovenskih knjig. Na njegovo pobudo so za\xc4\x8deli izdajati \xc4\x8dasopis Slavijo._NEWLINE_Za\xc4\x8del je sestavljati Popolni ro\xc4\x8dni slovar slovenskega in nem\xc5\xa1kega jezika v dveh zvezkih. Gradivo zanj je izpisoval iz razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasopisov (Slovenija, Novice, Drobtinice) in knjig. Prvi nem\xc5\xa1ko-slovenski del je iz\xc5\xa1el leta 1850, drugi slovensko-nem\xc5\xa1ki pa leto kasneje. Pri nastajanju slovarja se je Jane\xc5\xbei\xc4\x8d zgledoval po Murkovem in Gutsmanovem slovarju, iz katerega je vzel mnogo slabih Pohlinovih in srbo-hrva\xc5\xa1kih izrazov. Kot neobvezno dopolnilo k Bleiweisovemu Slovenskemu berilu je dodal \xc5\xa1e Cvetje slovanskega naroda ter Slovenske narodne pesme, prislovice in zastavice. Pri\xc4\x8del je pisati novo slovensko slovnico, ki je iz\xc5\xa1la leta 1854 z naslovom Slovenska slovnica s kratkim pregledom slovenskega slovstva ter z malim cirilskim in glagolskim berilom za Slovence. V \xc5\xa1olah se je uporabljala 62 let, do Breznika. Jane\xc5\xbei\xc4\x8d je za \xc5\xa1ole v obmejnih pokrajinah sestavil berila za ni\xc5\xbeje razrede z naslovom Cvetnik, berilo za slovensko mladino, Cvet slovenske poezije za 5. in 6. razred, za gimnazije in realke pa Cvetnik slovenske slovesnosti. Polo\xc5\xbeil je temelj uspe\xc5\xa1nemu pouku slovenskega jezika in slovstva v srednjih \xc5\xa1olah in gimnazijah. Vzporedno je pripravljal tudi slovnico za Nemce, Leichtfa\xc3\x9fliche Slovenische Sprachlehre f\xc3\xbcr Deutsche zum Schulgebrauche und Privatunterrichte (COBISS)._NEWLINE_Jane\xc5\xbei\xc4\x8d je 1850 leta osnoval nov podu\xc4\x8den in kratko\xc4\x8dasen \xc4\x8dasopis Slovensko b\xc4\x8delo, pri katerem je sodeloval s Levstikom, Valjavcem, Vilharjem, Trdino, Svetcem, Einspielerjem, Majarjem idr. Te\xc5\xbenja je bila na obuditvi slovenske pripovedne knji\xc5\xbeevnosti, ki je Slovenci do takrat \xc5\xa1e nismo imeli. \xc5\xa0tiri leta kasneje je posku\xc5\xa1al z izdajo novega \xc4\x8dasopisa, Glasnikom slovenskega slovstva, ki pa je obstal pri prvi \xc5\xa1tevilki. Sodeloval je pri Einspielerjevem \xc4\x8dasopisu \xc5\xa0olski prijatelj in Slovenski prijatelj. \xc4\x8clanom biv\xc5\xa1e Slovenske b\xc4\x8dele so se 1858 pridru\xc5\xbeili \xc5\xa1e vajevci in iz\xc5\xa1el je Slovenski glasnik, v katerem so iz\xc5\xa1le prve slovenske novele in povesti trajne vrednosti, ki so jih napisali Fran Levstik, Fran Erjavec, Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d, Valentin Mandelc. Da bi lahko objavljal \xc5\xa1e dalj\xc5\xa1e tekste, je ustanovil \xc4\x8dasopis Cvetje iz doma\xc4\x8dih in tujih logov (1861\xe2\x80\x9368), v katerem je iz\xc5\xa1el prvi slovenski roman, Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev Deseti brat. V njem so iz\xc5\xa1li tudi prvi slovenski prevodi ve\xc4\x8djih del iz svetovne knji\xc5\xbeevnosti (Platon, Sofokles, Vergil, Schiller, Andersen, Lermontov ...)._NEWLINE_Jane\xc5\xbei\xc4\x8d se je zavzemal za napredek knji\xc5\xbeevnosti za preprosto ljudstvo ter za ustanovitev dru\xc5\xa1tva, ki bi izdajalo knjige z rednimi letnimi prispevki. Tako je bilo ustanovljeno Mohorjevo dru\xc5\xa1tvo in leta 1852 so iz\xc5\xa1le prve knjige. Du\xc5\xa1a dru\xc5\xa1tva je bil Jane\xc5\xbei\xc4\x8d, ki je bil od za\xc4\x8detka brezpla\xc4\x8dni dru\xc5\xa1tveni tajnik. Skrbel je, da sta bila Koledar\xc4\x8dek in Slovenske ve\xc4\x8dernice bogato zalo\xc5\xbeena. Po svoji upokojitvi je uredni\xc5\xa1ko delo Slovenskega glasnika predal Stritarju. Pred smrtjo je zasnoval Besednik, kratko\xc4\x8dasen in podu\xc4\x8den list za slovensko ljudstvo.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1923 so po njem poimenovali dotedaj neimenovano cesto med Prulami in Karlov\xc5\xa1ko cesto v Ljubljani.'