b'\n_START_ARTICLE_\nMarcela Bole\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je v kme\xc4\x8dki dru\xc5\xbeini Petru Gecu in Justini Gec rojeni \xc5\xbdvab v \xc5\xa0epuljah pri Tomaju. Kon\xc4\x8dala je osnovno \xc5\xa1olo pri \xc5\xa1olskih sestrah v Tomaju, opravila te\xc4\x8daj za vezenje (1930) in se izu\xc4\x8dila za \xc5\xa1iviljo. Leta 1939 se je poro\xc4\x8dila s Silvestrom Boletom, \xc5\xbeivela v Sesljanu, po vojni na Op\xc4\x8dinah in se 1955 z mo\xc5\xbeem preselila v Avstralijo. Tu se je naselila v Melbournu ter do upokojitve delala v tekstilni tovarni. V Melbournu se je vklju\xc4\x8dila v slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje ter za\xc4\x8dela pisati in objavljati pesmi._NEWLINE_V Melbournu je v samozalo\xc5\xbebi izdala tri pesni\xc5\xa1ke zbirke: Kra\xc5\xa1ki izivi (COBISS), Kra\xc5\xa1ki odmevi (COBISS) in Iz Krasa po svetu (1985). Boletova je samorastnica, saj se je v osnovni \xc5\xa1oli smo prva tri leta u\xc4\x8dila sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine. To se ji pozna, zato je njen pesni\xc5\xa1ki izraz preprost, kme\xc4\x8dki, tak kakr\xc5\xa1nega se je nau\xc4\x8dila kot otrok doma in pozneje v ob\xc4\x8devanju z rojaki, vedno sredi tujega jezikovnega okolja. Iz njenih pesmi dehti pesni\xc5\xa1ka ljubezen do rodnega Krasa, do slovenskega jezika in ljudi. Navezana pa je tudi na novo domovino Avstralijo in se veseli uspehov, ki jih slovenski ljudje tam dosegajo.'