b'\n_START_ARTICLE_\nAda Vidovi\xc4\x8d Muha\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1963 je diplomirala na Filozofski fakulteti v Ljubljani iz slovenskega in srbohrva\xc5\xa1kega jezika s knji\xc5\xbeevnostma. Po diplomi je \xc5\xa1tudirala na Karlovi univerzi v Pragi, kjer se je seznanjala zlasti s funkcionalisti\xc4\x8dnim strukturalizmom Pra\xc5\xa1kega lingvisti\xc4\x8dnega kro\xc5\xbeka. Magistrirala je na ljubljanski Filozofski fakulteti leta 1979 iz slovenskega jezika (skladenjska vloga pridevni\xc5\xa1ke besede) in leta 1984 doktorirala iz jezikoslovnih znanosti (skladenjsko tvorbeno-pretvorbeno besedotvorja: Zlo\xc5\xbeenke v slovenskem knji\xc5\xbenem jeziku). Do leta 1979 je bila vi\xc5\xa1ja strokovna sodelavka v leksikolo\xc5\xa1ki sekciji In\xc5\xa1tituta za slovenski jezik Frana Ramov\xc5\xa1a in soavtorica prvih treh knjig Slovarja slovenskega knji\xc5\xbenega jezika. 1979 je prevzela na Filozofski fakulteti mesto asistentke, od leta 1984 je bila docentka, od 1989 izredna in od 1995 redna profesorica za slovenski knji\xc5\xbeni jezik in stilistiko. Predavala je sodobno slovenisti\xc4\x8dno jezikoslovje tako mati\xc4\x8dnim \xc5\xa1tudentom slovenistom kot v dolo\xc4\x8denih obdobjih \xc5\xa1tudentom primerjalnega in splo\xc5\xa1nega jezikoslovja, prevajalstva, primerjalne knji\xc5\xbeevnosti in literarne teorije, \xc5\xa1tudentom rusistike in (nekdanje) srbohrvatistike; ve\xc4\x8d kot desetletje je predavala tudi na slavisti\xc4\x8dnem oddelku mariborske Filozofske fakultete, po en semester v Gradcu in Celovcu. Od leta 1996 je bila predstojnica katedre za slovenski knji\xc5\xbeni jezik in stilistiko, od istega leta pa je vodila komisijo za Sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino na tujih univerzah. 2010 so ji podelili naziv \xc4\x8dastne \xc4\x8dlanice Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije. Bila je predstojnica Oddelka za slavistiko in ko je bil leta 2002 ustanovljen Oddelek za slovenistiko, njegova prva predstojnica. Ve\xc4\x8d let je predsedovala Komisiji za pospe\xc5\xa1evanje sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine na tujih univerzah in vzpostavila merila za odpiranje slovenisti\xc4\x8dnih lektoratov na univerzah v tujini, pa tudi za financiranje tovrstnega lektorskega dela. Vabljena predavateljica je bila na univerzah v tako reko\xc4\x8d vseh slovanskih dr\xc5\xbeavah, s tematskimi sklopi predavanj na Univerzi Lomonosova v Moskvi, ve\xc4\x8dkrat na Karlovi univerzi v Pragi, na univerzah v Buenos Airesu, T\xc3\xbcbingenu, Trstu, Vidmu. Od leta 1997 je glavna urednica za jezikoslovje pri Slavisti\xc4\x8dni reviji. Upokojila se je leta 2010, 2011 ji je bil podeljen naziv zaslu\xc5\xbene profesorice Univerze v Ljubljani._NEWLINE_Podro\xc4\x8dja njenega znanstvenega in strokovnega delovanja: slovnica, zlasti morfologija in skladnja s pretvorbeno-tvorbenim besedotvorjem, leksikologija, sociolingvistika; razvojno dinamiko slovenskega (knji\xc5\xbenega) jezika gradi predvsem na sociolingvisti\xc4\x8dnem izhodi\xc5\xa1\xc4\x8du z zajetjem tovrstne problematike \xc5\xa1e pri drugih slovanskih jezikih. Objavlja razprave tudi iz teorije jezika, jezikovnosistemske stilistike, razvoja knji\xc5\xbenega jezika. Bila je (so)urednica sedemnajstih zbornikov. Kot nacionalna koordinatorica vseslovanskega projekta Najnowsze dzieje j\xc4\x99zyk\xc3\xb3w s\xc5\x82owia\xc5\x84skich je bila \xc4\x8dlanica redakcijskega komiteja 14 zbornikov, med katerimi je v njeni redakciji iz\xc5\xa1el Slovenski jezik (1998). Med letoma 2004 in 2009 je bila nosilka programa Slovenski jezik \xe2\x80\x93 bazi\xc4\x8dne, kontrastivne in aplikativne raziskave, znotraj katerega je iz\xc5\xa1lo nekaj pomembnih monografij.'