b"\n_START_ARTICLE_\nNarodni park Vicente P\xc3\xa9rez Rosales\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cilska meteorolo\xc5\xa1ka slu\xc5\xbeba (Direcci\xc3\xb3n Meteorol\xc3\xb3gica de Chile)objavlja podatke za 10 regoj.  Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin na obmo\xc4\x8dju Petrohu\xc3\xa9 (lat 41\xc2\xb0 08' S), na vi\xc5\xa1ini 700 m, je pribli\xc5\xbeno 4000 mm. Padavine na povr\xc5\xa1ini jezera so pribli\xc5\xbeno 3000 do 4000 mm, medtem ko lahko na zahodnem pobo\xc4\x8dju gore dose\xc5\xbeejo 5000 mm na leto. Prevladujo\xc4\x8di zra\xc4\x8dni tok je od zahoda proti vzhodu in zra\xc4\x8dna masa, ki se dvigne po gorah, spro\xc5\xa1\xc4\x8da padavine. Na vzhodnih pobo\xc4\x8djih je obi\xc4\x8dajno manj padavin. Najbolj de\xc5\xbeevni meseci so junij, julij in avgust, najmanj pa jih je januarja, februarja in marca. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je okoli 11 \xc2\xb0 do 12 \xc2\xb0 C. Nad 1000 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, sneg oble\xc5\xbei ve\xc4\x8dino leta. V toplih poletnih mesecih je lahko povpre\xc4\x8dna dnevna maksimalna temperatura okoli 25 \xc2\xb0 C. Rast vegetacije traja pribli\xc5\xbeno 6 mesecev v letu\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nTla obmo\xc4\x8dja parka sestavlja ve\xc4\x8dinoma granodiorit. Razen novej\xc5\xa1ih sedimentov in vulkanskega pepela se v parku ne pojavljajo stare sedimentne kamnine. Skozi zelo debelo podlago se je pojavilo veliko stratovulkanov. Tronador in sorodne strukture so posledica vulkanske dejavnosti, ki segajo v zgodnji pleistocen. Na zahodnem vhodu v park, simetri\xc4\x8den sto\xc5\xbeec vulkana Osorno tvori kuliso visoko nad jezeroma Todos los Santos in Llanquihue. Vrh Osorno je na 2652 m. Osorno je nastal na vrhu starej\xc5\xa1ega stratovulkana La picada, ki ima 6-km \xc5\xa1iroko kaldero zdaj ve\xc4\x8dinoma po\xc5\xbegano. Puntiagudo je stratovulkan z ostrim vrhom na 2493 m. Od Puntiaguda 18 km na severovzhod se raz\xc5\xa1iri razpoka, ki je bila povod za pribli\xc5\xbeno 40 bazaltnih \xc5\xbelindrinih sto\xc5\xbecev. Vulkansko polje Cayutue La Viguer\xc3\xada je sestavljeno iz pribli\xc5\xbeno 20 maarov in pepelastih sto\xc5\xbecev, kjer je glavni vulkan Cayutue. Aktivnost tega vulkana je napolnjena z depresijo Cayutue in je lo\xc4\x8dena od jezera Todos los santos iz estuarija Ralun. Lavni tokovi iz teh vulkanov so bazaltni in andezitni. Njihovi izbruhi so na splo\xc5\xa1no eksplozivni in lavni tokovi so viskozni. Povzetek znanstvenih informacij o vulkanih v Parku (Osorno, Puntiagudo-Cord\xc3\xb3n Cenizos in La viguer\xc3\xada) je na voljo iz Global Volcanism Program of the Smithsonian Institution. _NEWLINE_Drugi glavni dejavnik, ki je oblikoval pokrajino, je bilo delovanje ledenikov v ledeni dobi. Veliki ledeniki so se spustili iz Tronadora in na\xc5\xa1li pot skozi dolino Todos los Santos v Podol\xc5\xbeno dolino \xc4\x8cila. Ledeniki so prakti\xc4\x8dno odstranili vse sedimente, ki so se \xc5\xbee odlo\xc5\xbeili. Na izpostavljenih rtih lahko obiskovalci opazujejo praske na kamnih, ki jih je naredil ledenik, ko se je premikal po povr\xc5\xa1ini granita._NEWLINE_V \xc4\x8dasu ledene dobe so bili vulkani aktivni. Nekateri geologi menijo da sta jezero Todos los Santos in Llanquihue le eno jezero na vulkanu Osorno, in sta bila kasneje lo\xc4\x8dena. Od takrat naprej ima jezero Todos los Santos dvignjeno gladino saj so zaporedni lavni tokovi iz Osorna blokirali izstop jezera. Na slapovih Petrohue vidimo re\xc4\x8dni tok nad takim omejevalnim tokom andezitne lave. Strmi levi breg reke je granodiorit. Ti vulkani izbruhajo velike koli\xc4\x8dine pepela, ki pri odlaganju dajejo zaobljeno koni\xc4\x8dno obliko. Ta pepel izpere de\xc5\xbe v povr\xc5\xa1inske vode, tako da je Puntiagudo, starej\xc5\xa1i brat Osorna, erodiran do trdega jedra lave zamrznjene v notranjosti vulkanskega dimnika._NEWLINE_V nedavnem geolo\xc5\xa1kem primeru, \xc4\x8de ne zgodovinskem, kamenine vulkanskega izvora izhajajo v depresiji Ensenada med Osornom in vulkanom Calbuco, zaradi \xc4\x8desar je jezero Llanquihue odprlo nov odtok v morje na zahodni obali.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRastlinstvo parka ustreza valdivskemu zmernemu de\xc5\xbeevnemu gozdu v njegovi gorski razli\xc4\x8dici. Sestava gozda se spreminja z vi\xc5\xa1ino in podlago. Najbolj pogosto in splo\xc5\xa1no drevo je bukev Nothofagus dombeyi, v povezavi z drugimi vrstami podrasti kot sta kunonijevki Eucryphia cordifolia in Weinmannia trichosperma. Na relativno toplih lokacijah, to je blizu jezera, so grmovnice Aextoxicon punctatum (\xc4\x8dilsko Olivillo in Palo muerto). Na posebej vla\xc5\xbenih lokacijah je pogosta kanela Drimys winteri; ta vrsta je znana tudi kot zimsko lubje. Na nadmorskih vi\xc5\xa1inah nad 900 metrov bukve nadomesti listavec Nothofagus._NEWLINE_Drevesa in grmovnice mirtovke (Myrtaceae) so z devetimi vrstami najbolj raznolik takson v parku. Na splo\xc5\xa1no so povezani s prisotnostjo veliko vode. Zaradi svetlo oran\xc5\xbenega lubja je na pla\xc5\xbeah vidna \xc4\x8dilska mirta (Lume apiculata). Amomyrtus luma je dobro znana v \xc4\x8cilu zaradi svojega gostega, te\xc5\xbekega lesa, ki se uporablja za izdelavo policijske gumijevke._NEWLINE_Vrsta Proteaceae, s sorodniki v Avstraliji in Novi Zelandiji, ima ve\xc4\x8d predstavnikov v parku. Embothrium coccineum, \xc4\x8dilski ognjeni grm z mo\xc4\x8dno rde\xc4\x8dimi cevastimi cvetovi je pogost skoraj povsod na robu gozda. Gevuina avellana, \xc4\x8dilski le\xc5\xa1nik, ima u\xc5\xbeitne plodove, imenovane avellanas. To drevo ne odvr\xc5\xbee svojih ore\xc5\xa1kov do naslednjega leta in ima na svojih vejah isto\xc4\x8dasno rumeno-bele aromati\xc4\x8dne cvetove, nezrele rde\xc4\x8de in \xc4\x8drne ore\xc5\xa1\xc4\x8dke._NEWLINE_Med zelnato vegetacijo je povsod prisotna velikanska \xc4\x8dilska rabarbara Gunnera tinctoria. Zraste do 2 metra in ima zelo velike liste. Steblo je u\xc5\xbeitno in avtohtono ime nalca dejansko velja za ta del rastline. Koren so v preteklosti uporabljali za barvanje volne; daje rjavo barvo. Je med prvimi rastlinami, ki kolonizirajo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, ki jih zasuje plaz._NEWLINE_V tem gozdnem ekosistemu so \xc5\xa1tevilne rastlinske vrste v so\xc5\xbeitju s pticami, zlasti kolibriji. Cvetovi teh vrst so na splo\xc5\xa1no svetlo rde\xc4\x8di in rumeni in ne di\xc5\xa1ijo. Cvetovi, ki \xc4\x8dakajo na obisk ptic, so cevasti in vise\xc4\x8di._NEWLINE_V parku so tudi \xc5\xa1tevilne eksoti\xc4\x8dne rastline. Najbolj viden je retamo \xe2\x80\x93 navadna \xc5\xbeuka (Spartium junceum syn. Genista juncea), trajnica, stro\xc4\x8dnica, ki izvira iz Sredozemlja, strupena za \xc5\xbeivali. Uspeva na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih poljih okoli Osorna, ob cesti od Ensenade do Petrohuea in v Petrohueju. Je zelo lepa, ko cveti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV parku \xc5\xbeivi pribli\xc5\xbeno 30 vrst sesalcev. Te vrste so srame\xc5\xbeljive in te\xc5\xbeko opazne. Ta park in geografsko sosednji Puyehue, Nahuel Huapi in Lanin zagotavljajo habitat pume (Puma concolor). Lokalna podvrsta je sorazmerno majhna, obi\xc4\x8dajno ne ve\xc4\x8d kot 30 ali 40 kg te\xc5\xbeka in lovi puduja (Pudu puda), majhen jelen samotnega in osamljenega gozdnega habitata. Hui\xc3\xb1a ali kodkod (Leopardus guigna), ki se ga pogosto zamenja za divjo ma\xc4\x8dko, je pravzaprav \xc4\x8dlan rodu leopardov, majhen ozelot. Od skupine Canidae - psi, je v parku Pseudalopex griseus, ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ka siva lisica, \xc5\xbeival, ki je videti kot majhna lisica, a ni lisica._NEWLINE_Uvedeni evropski navadni jelen (Cervus elaphus) negativno vpliva na naravno obnovo gozda. Prav tako je \xc5\xa1kodljiv za ekosistemsko ravnovesje uvedena divja svinja (Sus scrofa)._NEWLINE_V parku \xc5\xbeivijo tri avtohtone vrste mesojedcev skupine Mustelidae (kune). Ena je skunk Conepatus chinga, druga je mali grison Galictis cuja in tretja je ju\xc5\xbena re\xc4\x8dna vidra Lontra provocax, ogro\xc5\xbeena vrsta. Uvedena kuna, ameri\xc5\xa1ki mink (Mustela vison), je v ekosistemih parkov povzro\xc4\x8dil \xc5\xa1kodo. Njegov vpliv je bil uni\xc4\x8dujo\xc4\x8d za pti\xc4\x8dje vrste, ki gnezdijo na tleh in na plavajo\xc4\x8dem trsti\xc4\x8dju._NEWLINE_V parku \xc5\xbeivijo razli\xc4\x8dne skupine glodavcev. Ve\xc4\x8dji so nutrija Myocastor coypus, ki \xc5\xbeivi v jezerih in rekah in Wolffsonov viska\xc4\x8d Lagidium wolffsohni, iz dru\xc5\xbeine Chinchillidae, katerih prednostni habitat je nad gozdno mejo. Med manj\xc5\xa1imi glodavci so znanstveniki pokazali poseben interes za \xc4\x8dilsko plezalno mi\xc5\xa1 Irenomys tarsalis in za mi\xc5\xa1 Geoxus valdivianus._NEWLINE_Park je dom dveh vrst sesalcev vre\xc4\x8darjev. Mala gorska opica Dromiciops gliroides , ima pol arborealen habitat. Razpravljalo se je o tem, zakaj se zdi, da je ta ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ki vre\xc4\x8dar bolj povezan z vre\xc4\x8darji Avstralazije kot tistimi v Ameriki. Drugi vre\xc4\x8dar v parku je dolgonosi oposum Ryncholestes raphanurus, ki je bil prvi\xc4\x8d znanstveno opisan leta 1923._NEWLINE_V parku je opaziti okoli 80 vrst ptic, gnezdilke, sezonske selivke in obiskovalke. Med gnezdilkami so pevke Rhinocriptidae, od katerih je najla\xc5\xbeje sli\xc5\xa1ati in v\xc4\x8dasih videti chucao tapaculo Scelorchilus rubecula. Druga ptica je \xc4\x8drnovrati huet-huet Pteroptochos tarnii, ki je posebnost v tem parku. Hudourni\xc5\xa1ko raco Merganetta armata v\xc4\x8dasih vidimo na slapovih Petrohue. Vrsta \xc4\x8debelarja Sifanode Sephanoides je pogosta in lahko vidna._NEWLINE_Doma\xc4\x8da ribja favna v jezeru Todos los Santos je bila vznemirjena z uvedbo ve\xc4\x8d vrst postrvi in lososa. \xc5\xa0portni ribolov teh vnesenih vrst je glavna dejavnost v parku._NEWLINE_Med \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci je treba navesti velikega hro\xc5\xa1\xc4\x8da skarabeja Chiasognathus granti in svetle\xc4\x8de obarvanega hro\xc5\xa1\xc4\x8da Cheloderus childreni.\n_START_SECTION_\nUpravljanje\n_START_PARAGRAPH_\nUpravljanje tega in drugih narodnih parkov v \xc4\x8cilu je zaupano Nacionalni gozdarski dru\xc5\xbebi, CONAF . CONAF ima izpostave v Ensenadi, Petrohue in Peulli in nadzorna mesta na slapovih Petrohue in na razli\xc4\x8dnih dostopnih to\xc4\x8dkah do vulkana Osorno. Prostor za kampiranje, ki ga upravlja CONAF, je v Petrohuju. Upravlja \xc5\xa1tevilne pohodni\xc5\xa1ke poti, od katerih sta bolj pomembni Sendero Paso Desolacion na vzhodnem pobo\xc4\x8dju Osorna, dolga 12 km in dose\xc5\xbee 1100 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine in Sendero Laguna Margarita v Peulli, dolga 8 km._NEWLINE_Jezero Todos los Santos je del poti, ki poteka preko Andov. Konec 19. stoletja je bila vzpostavljena redna tovorna in turisti\xc4\x8dna ponudba med Puerto Monttom, skupaj s hoteli in lod\xc5\xbei. Tukaj so sodobni kakovostni hoteli ob jezeru v Cayutueju in blizu slapov in ob rekah. V Petrohuu zasebno podjetje ponuja najem motornih \xc4\x8dolnov."