b"\n_START_ARTICLE_\nRimsko steklo\n_START_PARAGRAPH_\nRimski predmeti iz stekla so bili najdeni v rimskem imperiju v doma\xc4\x8dem, industrijskem in grobnem okolju. Steklo se je uporabljalo predvsem za proizvodnjo posod, izdelali pa so tudi mozai\xc4\x8dne plo\xc5\xa1\xc4\x8dice in okensko steklo. Rimska proizvodnja stekla se je razvila iz helenisti\xc4\x8dnih tehni\xc4\x8dnih tradicij, ki se je sprva osredoto\xc4\x8dala na proizvodnjo intenzivno barvanih ulitih steklenih posod. Vendar pa je v 1. stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja pri\xc5\xa1lo do hitre tehni\xc4\x8dne rasti industrije, ki je uvedla pihanje stekla in prevlado brezbarvnih ali aqua stekel. Proizvodnja surovega stekla je potekala na geografsko lo\xc4\x8denih lokacijah, od obdelave stekla do gotovih posod , do konca 1. stoletja pa je proizvodnja v velikem obsegu povzro\xc4\x8dila nastanek stekla kot splo\xc5\xa1no dostopnega materiala v rimskem svetu, ki je imel tudi tehni\xc4\x8dno zelo zahtevne specializirane vrste luksuznega stekla, ki bilo tudi zelo drago.\n_START_SECTION_\nRast rimske steklarske industrije\n_START_PARAGRAPH_\nKljub rasti steklenih izdelkov v helenisti\xc4\x8dnem svetu in rasto\xc4\x8dem mestu stekla v materialni kulturi, v za\xc4\x8detku 1. stoletja ni bilo v rimskem svetu \xc5\xa1e nobene latinske besede za steklo. Vendar pa je steklo nastajalo v rimskih kontekstih s pomo\xc4\x8djo predvsem helenisti\xc4\x8dnih tehnik in slogov do poznega republikanskega obdobja. Ve\xc4\x8dina proizvodnih tehnik je bila zamudna, prvotni izdelek pa je bila debelostenska posoda, ki je zahtevala precej\xc5\xa1njo dodelavo. To je skupaj s stro\xc5\xa1ki uvoza natrona za proizvodnjo surovega stekla prispevalo k omejeni uporabi stekla in njegovem polo\xc5\xbeaju kot dragem in visokokakovostnem materialu._NEWLINE_Steklarska industrija je bila tako v \xc4\x8dasu republikancev relativno majhna obrt; \xc4\x8deprav se je v prvih desetletjih 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja koli\xc4\x8dina in raznolikost steklenih posod dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala. To je bil neposreden rezultat velike rasti rimskega vpliva ob koncu republikanskega obdobja, Pax Romana, ki je sledil desetletjem dr\xc5\xbeavljanske vojne  in stabilizaciji dr\xc5\xbeave, ki se je dogajala pod Avgustovo vladavino. Toda rimski stekleni izdelki so \xc5\xa1e vedno na\xc5\xa1li pot v zahodno Azijo (tj. Partskega cesarstva), Ku\xc5\xa1ansko cesarstvo, Afganistan in Indijo ter do Hanskega cesarstva na Kitajskem. Prvo rimsko steklo, ki je bilo najdeno na Kitajskem, je izhajalo iz zgodnje grobnice 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem v mestu Guangd\xc5\xbeov, ki je pri\xc5\xa1lo domnevno preko ju\xc5\xbenokitajskega morja. _NEWLINE_Poleg tega je bila v 1. stoletju novega stoletja uvedena velika nova tehnika proizvodnje stekla . S pihanjem stekla so delavci iz stekla proizvajali posode s precej tan\xc5\xa1imi stenami, kar je zmanj\xc5\xa1alo koli\xc4\x8dino stekla, ki je bilo potrebno za vsako posodo. Pihanje stekla je bilo tudi precej hitrej\xc5\xa1e od drugih tehnik, posode pa so zahtevale bistveno manj kon\xc4\x8dne obdelave, kar je pomenilo dodaten prihranek \xc4\x8dasa, surovin in opreme. \xc4\x8ceprav so prej\xc5\xa1nje tehnike prevladovale v zgodnjih Avgustovih in julijsko-klavdijskih obdobjih , so bile od sredine do konca 1. stoletja zgodnej\xc5\xa1e tehnike v veliki meri opu\xc5\xa1\xc4\x8dene v prid pihanja._NEWLINE_Zaradi teh dejavnikov so se stro\xc5\xa1ki proizvodnje zmanj\xc5\xa1ali, steklo pa je postalo na voljo \xc5\xa1ir\xc5\xa1i dru\xc5\xbebi v vse ve\xc4\x8djem \xc5\xa1tevilu oblik. Sredi 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja je to pomenilo, da so se steklene posode preselile iz dragocene, visokokakovostne dobrine, v material, ki je splo\xc5\xa1no dostopen: \xc2\xbbstekleno \xc4\x8da\xc5\xa1o za pitje bi lahko kupili za bakreni kovanec\xc2\xab\xc2\xa0(Strabon, Geographica XVI. 2). Ta rast je prinesla tudi proizvodnjo prvih steklenih teser (kock) za mozaike in prvo okensko steklo, saj se je tehnologija pe\xc4\x8di izbolj\xc5\xa1ala, kar je omogo\xc4\x8dilo prvo proizvodnjo staljenega stekla . Hkrati je \xc5\xa1iritev imperija prinesla tudi pritok ljudi in \xc5\xa1iritev kulturnih vplivov, ki so povzro\xc4\x8dili sprejetje vzhodnih dekorativnih slogov. Spremembe, ki so se v tem obdobju zgodile v rimski industriji stekla, so torej posledica treh glavnih vplivov: zgodovinskih dogodkov, tehni\xc4\x8dnih inovacij in sodobne mode. Povezane so tudi z modo in tehnologijami, ki so se razvile v trgovini s keramiko, iz katere so bile pripravljene \xc5\xa1tevilne oblike in tehnike._NEWLINE_Proizvodnja stekla je dosegla vrhunec v za\xc4\x8detku 2. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja s steklenimi predmeti v doma\xc4\x8dem okolju vseh vrst. Primarne proizvodne tehnike pihanja in v manj\xc5\xa1i meri litja so ostale v uporabi do konca rimskega obdobja, pri \xc4\x8demer so se spremenile vrste posod, vendar v tehnologiji ni bilo veliko sprememb. Od 2. stoletja dalje so se slogi vedno bolj regionalizirali in dokazi ka\xc5\xbeejo, da so steklenice in zaprte posode, kot je unguentarium, premaknjene kot stranski produkt trgovine v njihovi vsebini in mnoge se zdi, da so se ujemale z rimskim merilom teko\xc4\x8din. Pove\xc4\x8dala se je tudi uporaba barvnega stekla kot dekorativnega dodatka za svetla in brezbarvna stekla, kovinske posode pa so \xc5\xa1e naprej vplivale na obliko steklenih posod. Po preobrazbi Konstantina so steklena dela za\xc4\x8dela hitreje premikati poganske religiozne posnetke v kr\xc5\xa1\xc4\x8danske religiozne podobe. Premik prestilnice v Konstantinopel je pomladil vzhodno steklarsko industrijo, prisotnost rimske vojske v zahodnih provincah pa je veliko pripomogla k temu, da so tam prepre\xc4\x8dili kakr\xc5\xa1no koli recesijo. Do sredine 4. stoletja se je pihanje uporabljalo le ob\xc4\x8dasno.\n_START_SECTION_\nIzdelava stekla\n_START_PARAGRAPH_\nArheolo\xc5\xa1ki dokazi za izdelavo stekla v rimskem obdobju so redki, vendar pa je z uporabo primerjav s kasnej\xc5\xa1imi islamskimi in bizantinskimi obdobji jasno, da je bila proizvodnja stekla pomembna industrija. Do konca rimskega obdobja se je steklo proizvajalo v velikih koli\xc4\x8dinah v rezervoarjih, ki so bili v visoko specializiranih pe\xc4\x8deh, kot ponazarja 8-tonska steklena plo\xc5\xa1\xc4\x8da iz Bet She'arima. Te delavnice bi lahko proizvedle ve\xc4\x8d ton surovega stekla v enojni pe\xc4\x8di in \xc4\x8deprav bi to \xc5\xbeganje trajalo ve\xc4\x8d tednov, bi lahko samo ena primarna delavnica oskrbovala ve\xc4\x8d sekundarnih steklarskih delavnic. Zato se zdi, da se je proizvodnja surovega stekla osredoto\xc4\x8dila na relativno majhno \xc5\xa1tevilo delavnic, kjer je bilo steklo proizvedeno v velikem obsegu in nato razcepljeno na kose . Za lokalno izdelavo stekla so na voljo le omejeni dokazi in le v okviru stekla za okna. Razvoj te obse\xc5\xbene industrije ni povsem razumljiv, vendar Plinijeva Naravoslovna zgodovina (36, 194), poleg dokazov o prvi uporabi staljenega stekla sredi 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja ka\xc5\xbee, da so se pojavile tehnologije pe\xc4\x8di v za\xc4\x8detku do sredine 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, skupaj s \xc5\xa1iritvijo proizvodnje stekla._NEWLINE_Urejanje delavnic za izdelavo stekla je potekalo pod tremi primarnimi dejavniki: razpolo\xc5\xbeljivost goriva, ki je bila potrebna v velikih koli\xc4\x8dinah, viri peska, ki so predstavljali glavno sestavino stekla in natron, ki je deloval kot talilo. Rimsko steklo se je opiralo na natron iz Wadi El Natruna, zaradi \xc4\x8desar se domneva, da so bile delavnice za izdelavo stekla v rimskem obdobju omejene na skoraj obalne regije vzhodnega Sredozemlja. To je olaj\xc5\xa1alo trgovino s surovim brezbarvnim ali naravno barvnim steklom, ki so ga proizvedli in ki je doseglo steklenjake v rimskem imperiju._NEWLINE_Pomanjkanje arheolo\xc5\xa1kih dokazov o rimskih napravah za izdelavo stekla je privedlo do uporabe kemi\xc4\x8dnih sestavin kot dokazov za proizvodne modele, saj delitev proizvodnje ka\xc5\xbee, da so kakr\xc5\xa1ne koli spremembe povezane z razlikami v proizvodnji surovega stekla. Vendar pa je rimsko zana\xc5\xa1anje na natron iz Wadi El Natruna kot talila  povzro\xc4\x8dilo ve\xc4\x8dinoma homogeno sestavo v ve\xc4\x8dini rimskih stekel.  Kljub objavi pomembnih analiz [16] so bile pred kratkim posku\xc5\xa1ane primerjave kemijskih analiz, ki jih proizvajajo razli\xc4\x8dne analiti\xc4\x8dne metode  in \xc4\x8deprav obstajajo nekatere razlike v rimskih sestavah stekla, je bilo smiselne sestavne skupine te\xc5\xbeko ugotoviti. za to obdobje.\n_START_SECTION_\nRecikla\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nRimska pisatelja Stacij in Marcial nakazujeta, da je bilo recikliranje lomljenega stekla pomemben del steklarske industrije, kar se zdi, da je podprto z dejstvom, da so le redko stekleni fragmenti vseh velikosti, pridobljeni iz doma\xc4\x8dih lokacij tega obdobja. V zahodnem imperiju obstajajo dokazi, da je bilo recikliranje lomljenega stekla pogosto in obse\xc5\xbeno in da so bile koli\xc4\x8dine razbitih steklenih izdelkov koncentrirane na lokalnih lokacijah pred taljenjem v surovo steklo. Sestavljeno, ponavljajo\xc4\x8de se recikliranje je vidno prek zvi\xc5\xa1anih ravni kovin, ki se uporabljajo kot barvila. _NEWLINE_Zdi se, da se taljenje ne izvaja v loncih; prej se zdi, da so bili lonci za kuhanje uporabljeni za operacije majhnega obsega. Za ve\xc4\x8dje delo so bili uporabljeni veliki rezervoarji ali kerami\xc4\x8dni kontejnerji. V najve\xc4\x8djih primerih so bile zgrajene velike pe\xc4\x8di, ki so obkro\xc5\xbeale te posode.\n_START_SECTION_\nObdelava stekla\n_START_PARAGRAPH_\nV primerjavi z izdelovanjem stekla obstajajo dokazi, da je steklo delovalo na \xc5\xa1tevilnih lokacijah po cesarstvu. Za razliko od postopka izdelave stekla je bilo potrebno bistveno ni\xc5\xbeje temperature in bistveno manj goriva. Zaradi tega in \xc5\xa1iritve cesarstva so se do konca 1. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. steklarske delavnice razvile v Rimu, Kampanji in Padski ni\xc5\xbeini. Znano je, da je bila Italija v tem \xc4\x8dasu center za obdelavo in izvoz svetlo obarvanih posod , pri \xc4\x8demer je proizvodnja dosegla vrh sredi 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja._NEWLINE_V zgodnjem in srednjem 1. stoletju je rast imperija vzpostavila delovi\xc5\xa1\xc4\x8da stekla na mestih vzdol\xc5\xbe trgovskih poti, pri \xc4\x8demer so K\xc3\xb6ln in druga renska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da postala pomembna delovi\xc5\xa1\xc4\x8da stekla iz cesarskega obdobja. Prav tako se sirsko steklo izva\xc5\xbea vse do Italije. V tem obdobju so se oblike posod razlikovale med delavnicami in obmo\xc4\x8dji, kot sta Porenje in Severna Francija, ki ustvarjata posebne oblike, ki se ne vidijo na jugu. Rast industrije se je nadaljevala v 3. stoletju, ko se je zdelo, da se je na obmo\xc4\x8dju Colonia Claudia Agrippinensis pojavila znatna ekspanzija , proizvajalci severno od Alp pa so do 3. in za\xc4\x8detka 4. stoletja izva\xc5\xbeali na sever Italije in \xc4\x8dezalpske regije._NEWLINE_Tudi delovi\xc5\xa1\xc4\x8da za obdelavo stekla, kot je Oglej, so imela pomembno vlogo pri \xc5\xa1irjenju tradicij obdelave stekla in trgovini z materiali, ki so uporabljali votle steklene posode kot kontejnerje. Do 4. in 5. stoletja prevladujejo italijanske delavnice stekla.\n_START_SECTION_\nSlogi\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e rimsko steklo sledi helenisti\xc4\x8dnim tradicijam in uporablja mo\xc4\x8dno obarvano in 'mozai\xc4\x8dno' vzor\xc4\x8dno steklo. V \xc4\x8dasu pozne republikanske dobe so uvedli nove, zelo obarvane \xc4\x8drtaste izdelke z zlitjem ve\xc4\x8d drobnih in \xc4\x8dipkastih trakov. V tem obdobju obstajajo dokazi, da se slog stekla spreminja geografsko, s prosojnimi barvnimi finimi izdelki iz 1. stoletja, predvsem 'zahodnega' porekla, medtem ko so poznej\xc5\xa1i brezbarvni fini izdelki bolj 'mednarodni'. Ti predmeti predstavljajo tudi prve z izrazito rimskim slogom, ki ni povezan s helenisti\xc4\x8dnimi tradicijami litja na katerih temeljijo in so zna\xc4\x8dilne za nove bogate barve. 'Smaragdno' zelena, temno ali kobaltno modra, temno modro-zelena in perzijsko ali 'pavovo' modra so najpogosteje povezane s tem obdobjem, druge barve pa so zelo redke. Od teh sta bili smaragdno zelena in pavovo modra barvi, ki jih je uvedla rimsko-italijanska industrija in skoraj izklju\xc4\x8dno povezana s proizvodnjo finih izdelkov._NEWLINE_V zadnjih tridesetih letih 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja pa je pri\xc5\xa1lo do izrazite spremembe v slogu, kjer so mo\xc4\x8dne barve hitro izginile, nadome\xc5\xa1\xc4\x8dene z aqua in resni\xc4\x8dno brezbarvnimi stekli. Brezbarvna in aqua stekla so bila pred tem uporabljena za posodo in nekatere mozai\xc4\x8dne vzorce, vendar so v tem \xc4\x8dasu za\xc4\x8dela prevladovati na trgu pihanega stekla._NEWLINE_Od pribli\xc5\xbeno 70-ih brezbarvno steklo postaja prevladujo\xc4\x8di material za fine izdelke, cenej\xc5\xa1a stekla pa se premikajo v blede odtenke modre, zelene in rumene barve. Razprava se nadaljuje ali ta sprememba v modi nakazuje spremembo v odnosu, ki postavlja steklo kot posamezen material za zaslu\xc5\xbeek, ki ni ve\xc4\x8d potreben za posnemanje dragih kamnov, keramike ali kovine ali pa je bil premik k brezbarvnemu steklu poskus posnemanja zelo cenjene kamene strele. Plinijeva Naravoslovna zgodovina navaja, da je \xc2\xbbnajbolj cenjeno steklo brezbarvno in transparentno, \xc4\x8dim bolj podobno kameni streli\xc2\xab\xc2\xa0(36, 192), kar naj bi podpiralo to zadnje stali\xc5\xa1\xc4\x8de, kot dokaz za obstojnost ulivanja kot produkcijske tehnike za izdelavo posode z debelo steno, ki so potrebne za obremenitev z obse\xc5\xbenim rezanjem in poliranjem, povezanim z obdelavo kristalov.\n_START_SECTION_\nJedro in pali\xc4\x8dasto oblikovana posoda\n_START_PARAGRAPH_\nObrtniki so uporabili maso blata in slame, pritrjeno okrog kovinskega droga, da so ustvarili jedro in zgradili posodo s potapljanjem jedra v uteko\xc4\x8dinjeno steklo ali z ulivanjem teko\xc4\x8dega stekla preko jedra. Jedro so odstranili po ohladitvi stekla in dodali ro\xc4\x8daje, plati\xc5\xa1\xc4\x8da in podlago. Za to posodo so zna\xc4\x8dilne razmeroma debele stene, svetle barve in cik-cak vzorci kontrastnih barv ter so bile omejene glede velikosti na majhne posodice. Ta zgodnja tehnika je bila priljubljena v 1. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, kljub zgodnji uvedbi kalupov in odlitih posod.\n_START_SECTION_\nHladno rezana posoda\n_START_PARAGRAPH_\nTa tehnika je povezana s poreklom stekla kot nadomestkom za drage kamne. Z izposojanjem tehnik za kamne in gravirane dragulje so obrtniki lahko izdelali razli\xc4\x8dne majhne posode iz blokov surovega stekla ali debelega oblikovanega debelega stekla, vklju\xc4\x8dno s kameja steklom v dveh ali ve\xc4\x8d barvah in \xc4\x8da\xc5\xa1e v okovju (\xc5\xa1e vedno misli ve\xc4\x8dina u\xc4\x8denjakov, da so bile okra\xc5\xa1ene z rezanjem, kljub nekaterim razpravam).\n_START_SECTION_\nPihanje stekla: prosta in s kalupom pihana posoda\n_START_PARAGRAPH_\nTe tehnike, ki so morale prevladovati v rimski industriji stekla po koncu 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, so podrobno obravnavane na strani pihanja stekla. Oblikovano pihano steklo se pojavlja v drugi \xc4\x8detrtini 1. stoletja.\n_START_SECTION_\nDruge dekorativne tehnike\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskem obdobju so se uporabljale \xc5\xa1tevilne druge tehnike, vklju\xc4\x8dno z emajliranjem in graviranjem.\n_START_SECTION_\nTesere in okensko steklo\n_START_PARAGRAPH_\nDel\xc4\x8dki lomljenega stekla ali steklenih pal\xc4\x8dk so se uporabljali v mozaikih od avgustovskega obdobja naprej, toda do za\xc4\x8detka 1. stoletja so se majhne steklene plo\xc5\xa1\xc4\x8dice, znane kot tesserae, proizvajale posebej za uporabo v mozaikih. To so bile obi\xc4\x8dajno v odtenkih rumene, modre ali zelene barve in so bile ve\xc4\x8dinoma uporabljene v mozaikih, postavljenih pod fontane ali kot poudarki._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno v istem \xc4\x8dasu so bila izdelana prva okenska stekla. Najstarej\xc5\xa1e plo\xc5\xa1\xc4\x8de so bile grobo odlite v lesen okvir na vrhu sloja peska ali kamna, toda od konca 3. stoletja naprej je bilo okensko steklo izdelano s postopkom mufov, kjer je bil pregoreli cilinder rezan bo\xc4\x8dno in splo\xc5\xa1\xc4\x8den."