b"\n_START_ARTICLE_\nPelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nPelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje obsega vse vode, ki niso v bli\xc5\xbeini dna ali obale._NEWLINE_Beseda pelagi\xc4\x8dno izhaja iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine \xcf\x80\xce\xad\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x82 ali p\xc3\xa9lagos, kar pomeni 'odprto morje'. Pelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje lahko predstavimo kot cilinder z vodo, ki gre od povr\xc5\xa1ine morja do skoraj samega dna, kot je prikazano na diagramu. Pogoji se menjajo z globino vode; pritisk se ve\xc4\x8da, temperatura pada, vse manj je svetlobe. Odvisno od globine, znanstveniki \xc5\xa1e nadalje delijo steber vode, podobno kot pri Zemeljski atmosferi._NEWLINE_Pelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje obsega 1370 milijonov kubi\xc4\x8dnih kilometrov in ima vertikalni razpon do 11 kilometrov. Ribe, ki \xc5\xbeivijo v pelagi\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju imenujemo pelagi\xc4\x8dne ribe. \xc5\xbdivljenje v pelagi\xc4\x8dnem obmo\xc4\x8dju z globino postaja vse redkej\xc5\xa1e. Nanj vpliva nivo svetlobe, pritisk, temperatura, slanost, koli\xc4\x8dina kisika in hranljivih snovi, kot tudi podvodna topografija. V globokih vodah pelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje v\xc4\x8dasih imenujejo cona odprtega oceana in je lahko v kontrastu z vodo blizu obale ali na kontinentalni polici. V drugih primerih je obalna voda, ki ni blizu dna vseeno pelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Pelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje se lahko razlikuje od bentosa in demersalnega obmo\xc4\x8dja pri dnu morja. Bentos je ekolo\xc5\xa1ki prostor na samem dnu morja. Sem spadajo povr\xc5\xa1ina sedimentov in nekaj podpovr\xc5\xa1inskih slojev. Morski organizmi, ki \xc5\xbeivijo v tem obmo\xc4\x8dju, \xc5\xa1koljke in raki, se imenujejo \xc5\xbeivali bentosa. Morsko dno in \xc5\xbeivali lahko mo\xc4\x8dno vplivajo na bentos. Ribe, ki \xc5\xbeivijo v demersalnem obmo\xc4\x8dju, se delijo na ribe bentosa, ki so gostej\xc5\xa1e od vode in lahko ostanejo na dnu in na bentopelagi\xc4\x8dne ribe, ki lahko plavajo tik nad dnom.\n_START_SECTION_\nGlobina in sloji\n_START_PARAGRAPH_\nOdvisno od globine morja, lahko v oceanu obstaja do pet vertikalnih slojev. Od najvi\xc5\xa1jega do najni\xc5\xbejega so:\n_START_SECTION_\nEpipelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOd povr\xc5\xa1ine do okoli 200 m._NEWLINE_Osvetljeno povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje, kjer je dovolj svetlobe za fotosintezo, se imenuje epipelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje. Zaradi nje rastline in \xc5\xbeivali \xc5\xbeivijo v glavnem v tem obmo\xc4\x8dju. Skoraj vsi primarni elementi oceana se nahajajo tukaj. To obmo\xc4\x8dje je domena rib kot so tune, mnogi morski psi, mahi-mahi in meduze. To obmo\xc4\x8dje imenujemo tudi povr\xc5\xa1insko obmo\xc4\x8dje.\n_START_SECTION_\nMesopelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOd 200 m do okoli 1000 m._NEWLINE_\xc4\x8ceprav nekaj svetlobe pride do tukaj, te ni dovolj za fotosintezo. Obmo\xc4\x8dje je dobilo ime po gr\xc5\xa1ki besedi \xce\xbc\xce\xad\xcf\x83\xce\xbf\xce\xbd \xe2\x80\x93 'sredina'. Na okoli 500 m v vodi zmanjkuje kisika. Tu \xc5\xbeivijo mnoge oblike \xc5\xbeivljenja z u\xc4\x8dinkovitimi \xc5\xa1krgami ali po\xc4\x8dasnim gibanjem. Tukaj \xc5\xbeivijo \xc5\xbeivali kot so me\xc4\x8darica (Xiphias gladius), lignji in nekaj vrst sip in drugih \xc5\xbeivih bitij. Tukaj \xc5\xbeivijo tudi mnogi bioluminiscentni organizmi.  Zaradi pomanjkanja hranljivih snovi, se nekatera \xc5\xbeiva bitja pono\xc4\x8di dvignejo do epipelagi\xc4\x8dnega obmo\xc4\x8dja, da bi se hranila.\n_START_SECTION_\nBatipelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1000 m do okoli 4000 m._NEWLINE_Do te globine je ocean povsem mra\xc4\x8den, razen bioluminiscentnih organizmov. Ni rastlin, a ve\xc4\x8dina \xc5\xbeivali se pre\xc5\xbeivlja z u\xc5\xbeivanjem humusa (detritusa), ki pada iz vi\xc5\xa1jih obmo\xc4\x8dij ali z lovljenjem drugih \xc5\xbeivali. Na tej globini \xc5\xbeivijo velikanski lignji (kot tudi manj\xc5\xa1i lignji in posebne hobotnice Grimpoteuthis), njih pa lovijo kiti glava\xc4\x8di. To obmo\xc4\x8dje je dobilo ime od gr\xc5\xa1ke besede \xce\xb2\xce\xb1\xce\xb8\xcf\x8d\xcf\x82 (batis) \xe2\x80\x93 'globoko'.\n_START_SECTION_\nAbisopelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nOd 4000 m do nad morskim dnom._NEWLINE_Ime izhaja od gr\xc5\xa1ke besede \xe1\xbc\x84\xce\xb2\xcf\x85\xcf\x83\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x82 (abisos), abis, kar pomeni 'bez dna' (v davnih \xc4\x8dasih so menili da ocean nima dna, od tod nastanek te besede). zelo malo \xc5\xbeivih bitij je dovolj prilagojeno da pre\xc5\xbeivi pri nizkih temperaturah in izjemnemu pritisku na tej globini. Med vrstami, ki \xc5\xbeivijo v tem obmo\xc4\x8dju so nekatere vrste lignjev, igloko\xc5\xbeci in morski \xc4\x8dlenono\xc5\xbeci kot je morski pajek. Mnoge vrste so razvile prozornost ali so izgubile o\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nHadopelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nGlobine v morskih jarkih._NEWLINE_Ime prihaja od gr\xc5\xa1ke besede \xe1\xbc\x89\xce\xb4\xce\xb7\xcf\x82 (Haides), Had, kar je v gr\xc5\xa1ki mitologiji pomenilo podzemlje. Ta obmo\xc4\x8dja so v glavnem neraziskana, tukaj \xc5\xbeivi samo nekaj vrst. Mnogi organizmi \xc5\xbeivijo na hidrotermalnih izvirih v tem in drugih obmo\xc4\x8djih. Nekateri znanstveniki menijo, da se to obmo\xc4\x8dje nahaja od 6000 m navzdol, bodisi v jarku ali ne. Batipelagi\xc4\x8dno, abisopelagi\xc4\x8dno in hadopelagi\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje so si zelo podobna, zato jih nekateri morski biologi kombinirajo v eno obmo\xc4\x8dje ali imajo zadnji dve kot isto. Abisalne ravnice so pokrite z mehkim muljem mrtvih organizmov, ki padajo navzdol.\n_START_SECTION_\nPelagi\xc4\x8dne ptice\n_START_PARAGRAPH_\nPelagi\xc4\x8dne ptice, imenovane tudi oceanske ptice, so tiste, ki \xc5\xbeivijo nad odprtim oceanom ve\xc4\x8d kot na obali oziroma nad kopnim. Pelagi\xc4\x8dne ptice se hranijo s planktonom, lignji in manj\xc5\xa1imi ribami. Med njimi so njorke, pingvini, razne \xc4\x8digre, viharniki, cevonosci kot sta albatros in burnice._NEWLINE_Izraz morske ptice se nana\xc5\xa1a na ptice, ki \xc5\xbeivijo blizu obale in na odprtem oceanu.\n_START_SECTION_\nPelagi\xc4\x8dne ribe\n_START_PARAGRAPH_\nPelagi\xc4\x8dne ribe so tiste, ki \xc5\xbeivijo v stebru vode, tako obalne, oceanske ali jezerske, a ne na dnu morja ali jezera. Razlikujejo se od demersalnih rib, ki \xc5\xbeivijo blizu dna in od koralnih rib, ki \xc5\xbeivijo na koralnih grebenih. _NEWLINE_Te ribe so obi\xc4\x8dajno migracijske majhne ribe, ki se hranijo s planktonom, pa tudi ve\xc4\x8dje ribe, ki sledijo in jedo te manj\xc5\xa1e. Primeri manj\xc5\xa1ih rib so sled, sardela, itd., ve\xc4\x8dje pelagi\xc4\x8dne ribe so tune, morski psi, me\xc4\x8darice, itd.."