b'\n_START_ARTICLE_\nKohezija (jezikoslovje)\n_START_SECTION_\nReferenca\n_START_PARAGRAPH_\nReferenco dose\xc5\xbeemo z uporabo osebnih, kazalnih in oziralnih zaimkov, ki se nana\xc5\xa1ajo (koreferirajo) na druge elemente. Ker v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini glagoli vsebujejo informacijo o spolu in \xc5\xa1tevilu samostalnika, se referenca lahko vzpostavi tudi brez zaimka. Referenca je v tem primeru izra\xc5\xbeena v povedku stavka. Referenca je lahko anafori\xc4\x8dna ali katafori\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nJunkcija\n_START_PARAGRAPH_\nJunktivni izrazi vzpostavljajo odnose med dogodki, spadajo pa v besedno dru\xc5\xbeino veznikov. Glede na razmerje, ki ga vzpostavijo med dvema elementoma v besedilu lo\xc4\x8dimo med konjunkcijo, disjunkcijo, kontrajunkcijo in subordinacijo. Junkcije so v besedilih prisotne na vseh slovni\xc4\x8dnih ravneh. Lahko povezujejo posamezne besede, fraze ali celotne stavke.\n_START_SECTION_\nKonjunkcija\n_START_PARAGRAPH_\nKonjunkcija povezuje enote z enakim statusom. Najpogostej\xc5\xa1i: vezniki so in, pa, poleg tega, tudi, nadalje.\n_START_SECTION_\nDisjunkcija\n_START_PARAGRAPH_\nDisjunkcija povezuje dve alternativi. Najpogostej\xc5\xa1i vezniki so: ali, ali-ali, bodisi-bodisi, oziroma.'