b'\n_START_ARTICLE_\nBazilika Emilija\n_START_SECTION_\nPredhodna stavna\n_START_PARAGRAPH_\nNova bazilika je bila zgrajena na mestu tabernae lanienae (prodajalna mesa) iz 5. st. pr. n. \xc5\xa1t. in kasnej\xc5\xa1e (4. stoletje pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) tabernae argentariae. Slednja je imela mestne bankirje in bila po po\xc5\xbearu preimenovana v tabernae novee (nove trgovine). Tr\xc5\xbenica je imela dve vrsti trgovin. Prva bazilika je bila zgrajena za tabernae argentariae med letoma 210 pr. n. \xc5\xa1t. in 195-191 pr. n. \xc5\xa1t., datumom, ko jo omenja Plavt. Arheolo\xc5\xa1ke \xc5\xa1tudije so pokazale, da je imela ta stavba tri ladje, tlakovane s tufom iz Monteverdeja, zadnje pro\xc4\x8delje imelo portik, ki je bil odprt za Forum Piscatorium in Macellum (obmo\xc4\x8dje, ki ga je kasneje zasedel Nervov forum).\n_START_SECTION_\nBazilika Fulvia-Emilija\n_START_PARAGRAPH_\nPostavil jo je leta 179 pr. n. \xc5\xa1t. cenzor Mark Fulvij Nobilior z imenom bazilika Fulvia. Po njegovi smrti jo je dokon\xc4\x8dal njegov kolega Mark Emilij Lepid (konsul 187 pr. n. \xc5\xa1t.), ki so jo \xc4\x8dlani emilskega rodbine pogosto obnovili in preuredili, tako da je po njih bazilika dobila sedanje ime ._NEWLINE_Konzul leta 78. pr. n. \xc5\xa1t., imenovan tudi Mark Emilij Lepid, jo je okrasil s clipei (\xc5\xa1\xc4\x8diti). Ta poseg je ovekove\xc4\x8dil na kovancu iz leta 61. pr. n. \xc5\xa1t. njegov sin, trivumvir Mark Emilij Lepid._NEWLINE_Po mnenju drugih znanstvenikov naj bi bila bazilika Emilija oblikovana kot druga zgradba namesto bazilike Fulvia.\n_START_SECTION_\nBazilika Paulli\n_START_PARAGRAPH_\nNovo stavbo, ki je nadomestila baziliko Fulvia, je leta 55 pr. n. \xc5\xa1t. za\xc4\x8del Lucij Emilij Lepid Paulus, in dokon\xc4\x8dal njegov sin leta 34 pr. n. \xc5\xa1t. Ta zgradba je bila podobna prej\xc5\xa1nji zgradbi vendar kraj\xc5\xa1a in z drugo ladjo namesto zadnjega portika._NEWLINE_Stebri v osrednji ladji, v afri\xc5\xa1kem marmorju, so imeli korintske kapitele in frize z dogodki iz zgodovine republikanskega Rima. Stebri v drugi vrsti so bili v cipolline marmorju in zunanji so imeli jonske kapitale._NEWLINE_Po po\xc5\xbearu je Avgust v 14. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem mo\xc4\x8dno obnovil stavbo. Ob tej prilo\xc5\xbenosti je bil povsem obnovljen tabernae, ki je potekal pred trgom Foruma in portik. Slednji je bil posve\xc4\x8den cesarjevima vnukoma (Porticus Gai et Luci): imel je dve vrsti arkad z pilastri in dorskimi polstebri. Dve zgornji nadstropji bazilike sta bili popolnoma obnovljeni. Nad zgornjo vrsto je bilo zgrajeno podstre\xc5\xa1je, okra\xc5\xa1eno z rastlinskimi elementi in kipi barbarov._NEWLINE_Bazilika je bila ponovno obnovljena leta 22 n. \xc5\xa1t.. Plinij starej\xc5\xa1i je ob dvestoletnici obele\xc5\xbeil baziliko Emilijo kot eno najlep\xc5\xa1ih stavb v Rimu. To je bil prostor za poslovanje in v portikih Gaja in Lucija (Avgustovih vnukov) pred Rimskim forumom so bile tabernae novae (nove trgovine). Glavna dvorana ali dvori\xc5\xa1\xc4\x8de (100 m dolga in 29,9 m globoka) je bila za trgovinami._NEWLINE_Lesena streha, tabernae in fasada bazilike so bili popolnoma uni\xc4\x8deni v ognju, ko je Rim leta 410 opusto\xc5\xa1il Alarik I. Vizigot. Na barvnih marmornih tleh se \xc5\xa1e vedno vidijo zeleni made\xc5\xbei bronastih kovancev iz za\xc4\x8detka 5. stoletja, ki so se stopili v ognju. Bazilika je bila po po\xc5\xbearu obnovljena z dodajanjem novega nadstropja, medtem ko je bil osrednji del verande zamenjan s portikom koli leta 420, s stebri iz ro\xc5\xbenatega granita na bazah, veliko bolj na gosto kot stebri verande zgoraj (trije od teh stebrov so bili po izkopavanjih obnovljeni in so \xc5\xa1e vedno na vzhodni strani proti templju Antonina in Faustine). Potres leta 847 je povzro\xc4\x8dil kon\xc4\x8dno zru\xc5\xa1itev preostale strukture. Ostanki so bili uporabljeni kot gradbeni material. Ostanki bazilike so bili \xc5\xa1e vedno vidni v renesansi, vendar so bili uporabljeni za Palazzo Giraud Torlonia.'