b'\n_START_ARTICLE_\nLom\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xb3m je pojav, ki nastane predvsem pri krhkih materialih, ko jih obremenimo z mehansko obremenitvijo. Ti materiali se pri obremenitvi plasti\xc4\x8dno ne deformirajo, temve\xc4\x8d elasti\xc4\x8dni deformaciji sledi lom. Material se razdeli na dva ali ve\xc4\x8d delov. \xc4\x8ce v materalu ni nobene napake, se poru\xc5\xa1i pri napetosti, ki je enaka teoreti\xc4\x8dni kohezijski trdnosti. Ta napetost je zelo velika - okoli 10 odstotkov elasti\xc4\x8dnega modula. Dejanske zlomne trdnosti materialov so bistveno manj\xc5\xa1e. V krhkih materialih navzo\xc4\x8dnost razpoke izredno zmanj\xc5\xa1a lomno napetost. Ob vrhu razpoke se namre\xc4\x8d pojavi koncentracija napetosti. Vsak material, tudi tisti najbolj krhki, se ob prelomnini plasti\xc4\x8dno deformirajo.\n_START_SECTION_\nVrste lomov\n_START_PARAGRAPH_\nLome delimo glede na to, koliko energije se porabi za lom. Malo energije se porabi pri krhkem lomu, veliko pa pri \xc5\xbeilavem lomu._NEWLINE_V steklu in kerami\xc4\x8dnih materialih so navadno navzo\xc4\x8de razpoke ali druge napake, ki povzro\xc4\x8dijo koncentracijo napetosti. Pri kovinah pa morajo razpoke najprej nastati. Ugotovljeno je bilo, da se kovine pred lomom vsaj malo plasti\xc4\x8dno deformirajo, pri \xc4\x8demer nastanejo mikrorazpoke zaradi nakopi\xc4\x8denja dislokacij ob kristalnih mejah ali delcih, lahko pa nastanejo tudi z reakcijo dislokacij, ki drsijo po nevzporednih drsnih ravninah. Napredovanje razpoke v polikristalih lahko poteka po mejah kristalnih zrn - interkristalni lom ali skozi kristalna zrna po dolo\xc4\x8denih razkolnih ravninah - transkristalni ali razkolni lom. Za \xc5\xbeilav lom ni nujen nastanek in napredovanje razpoke. Do loma lahko vodijo procesi pri plasti\xc4\x8dni deformaciji. \xc5\xbdilavi lomi so transkristalni.'