b'\n_START_ARTICLE_\nDrago Jan\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nDrago Jan\xc4\x8dar je dokon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo in Tehni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo za kemijsko stroko v Ru\xc5\xa1ah. Vpisal se je na mariborsko Vi\xc5\xa1jo pravno \xc5\xa1olo, kjer je tudi postal glavni urednik \xc5\xa1tudentskega lista Katedra. Zaradi \xc2\xbbraz\xc5\xa1irjanja sovra\xc5\xbene kulture\xc2\xab\xc2\xa0so ga leta 1974 zaprli. Nekak\xc5\xa1en povod za obto\xc5\xbenico je bila prepovedana knjiga Toma\xc5\xbea Kova\xc4\x8da V Rogu le\xc5\xbeimo pobiti, ki jo je Jan\xc4\x8dar prinesel iz Avstrije. Izgubil je slu\xc5\xbebo pri \xc4\x8dasniku Ve\xc4\x8der in bil obsojen na zaporno kazen enega leta. Po skrbno napisani pro\xc5\xa1nji so ga \xc4\x8dez 3 mesece izpustili, a so ga \xc5\xa1e istega leta poslali na slu\xc5\xbeenje voja\xc5\xa1kega roka v Srbijo, kjer je do\xc5\xbeivljal poni\xc5\xbeevanje nadrejenih. Ko je odslu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok, se je odlo\xc4\x8dil, da se bo ukvarjal samo \xc5\xa1e s pisateljevanjem. Ker pa to ni zado\xc5\xa1\xc4\x8dalo za mese\xc4\x8dno pla\xc4\x8do, se je ponovno zaposlil na Ve\xc4\x8deru, kjer pa je kmalu dal odpoved, ker je namesto pisanja \xc4\x8dlankov samo \xc5\xa1e lektoriral in korigiral. Preselil se je v Ljubljano in se zaposlil pri Viba filmu. \xc4\x8cez dve leti je to dru\xc5\xbebo zapustil zaradi medsebojnih nesoglasij. Sprejel je delo urednika in tajnika Slovenske matice in od takrat se je njegova pisateljska pot samo \xc5\xa1e vzpenjala. Med letoma 1987 in 1991 je bil predsednik Slovenskega centra PEN, v okviru katerega je tudi veliko pripomogel k slovenski osamosvojitvi._NEWLINE_Od 1981 do upokojitve 2016 je bil zaposlen pri Slovenski matici kot urednik in tajnik ter je eden izmed najbolj plodovitih slovenskih pisateljev. Znan je tudi kot esejist; v svojih esejih se je velikokrat ukvarajal tudi s problemi politike in civilne dru\xc5\xbebe. Skupaj z Vaskom Simonitijem je pripravil odmevno razstavo in zbornik Temna stran meseca, o zna\xc4\x8dilnostih avtoritarne vladavine v Jugoslaviji po drugi svetovni vojni._NEWLINE_Drago Jan\xc4\x8dar je eden najbolj dejavnih sodobnih slovenskih pisateljev. _NEWLINE_Dobil je ve\xc4\x8d slovenskih in mednarodnih nagrad, med drugim Pre\xc5\xa1ernovo nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo (1993), evropsko nagrado za kratko prozo mesta Augsburg (1994), Herderjevo nagrado za knji\xc5\xbeevnost (2003) in nagrado Jean Amery za esejistiko (2007). Leta 2015 so mu v Evropskem parlamentu podelili naziv Dr\xc5\xbeavljan Evrope, Slovenska matica pa ga je 2017 razglasila za zaslu\xc5\xbenega \xc4\x8dlana. Je tudi \xc5\xa1tirikratni dobitnik nagrade kresnik za romane Katarina, pav in jezuit, Zvenenje v glavi,To no\xc4\x8d sem jo videl (katerega francoski prevod je 2014 prejel nagrado za najbolj\xc5\xa1o tujo knjigo in bil kandidiran za  francosko literarno nagrado femina, nem\xc5\xa1ki prevod pa je bil razgla\xc5\xa1en za najbolj\xc5\xa1o knjigo po izboru avstrijskih kritikov na listi ORF in je bil po mnenju mesta Darmstadt v oktobru 2015 najbolj\xc5\xa1a knjiga v Nem\xc4\x8diji) ter In ljubezen tudi (leta 2018).\n_START_SECTION_\nDisident Arno\xc5\xbe in njegovi\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba pripoveduje o posamezniku, ki se upre totalitarnemu dru\xc5\xbebenemu sistemu, svoj pogled na usodo pa pojasnjuje z eksistencialisti\xc4\x8dnimi na\xc4\x8deli. Drama se odvija leta 1830, v \xc4\x8dasu Metternichovega absolutizma, najverjetneje v Ljubljani, a jo je potrebno jemati kot parabolo, ki nakazuje na sodobnost. Jan\xc4\x8dar pri tem izhaja iz resni\xc4\x8dne \xc5\xbeivljenjske zgodbe slovenskega duhovnika in opore\xc4\x8dnika Andreja Smolnikarja, ki se je preselil v Ameriko. Tam pa se Arno\xc5\xbeev individualizem sprevr\xc5\xbee v obsedenost.\n_START_SECTION_\nVeliki briljantni val\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nProtagonist Simon Veber je zgodovinar, ki raziskuje \xc5\xbeivljenje poljskega vstajnika Drohojowskega in se znajde v umobolnici posebnega tipa. V tak\xc5\xa1ni, v kakr\xc5\xa1ne so v Sovjetski zvezi zapirali opore\xc4\x8dnike. Grozljiva dogajanja v tej ustanovi Jan\xc4\x8dar opi\xc5\xa1e s tehniko drame absurda.\n_START_SECTION_\nDaedalus\n_START_PARAGRAPH_\nJe zgodba o gradnji orja\xc5\xa1kega socialisti\xc4\x8dnega zapora, iz katerega ne bi nih\xc4\x8de mogel pobegniti. Deadalus je zanj pripravil na\xc4\x8drte, a ker se graditelji teh ne dr\xc5\xbeijo in ne upo\xc5\xa1tevajo zakonov statike, se zgradba podira in polzi po hribu navzdol. Gradnja je metafora za polom celotnega idejnega projekta komunizma.\n_START_SECTION_\nKlementov padec\n_START_PARAGRAPH_\nDrama opisuje dejanja slovenskega filozofa in alpinista Klementa Juga, ki se je 1924. leta ponesre\xc4\x8dil v severni triglavski steni. Protagonist je individualist, ki se upira me\xc5\xa1\xc4\x8danskim \xc5\xbeivljenjskim vrednotam na tako skrajen na\xc4\x8din, da je njegov padec (nemara samomor) edini izhod.\n_START_SECTION_\nHal\xc5\xa1tat\n_START_PARAGRAPH_\nKraj dogajanja je arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer naj bi dramski junaki odkopavali kosti starodavnih Keltov. Vendar se skozi zgodbo ta mo\xc5\xbenost pri\xc4\x8dne krhati, saj nemara ne gre za kosti Keltov, temve\xc4\x8d za posmrtne ostanke iz masovnih povojnih pobojev domobrancev.'