b'\n_START_ARTICLE_\nFranz Xaver Woschnagg\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nFranz Xaver Woschnagg se je rodil kot drugi najstarej\xc5\xa1i sin Mihaela II. Woschnagga iz \xc5\xa0o\xc5\xa1tanja in Agate Jo\xc5\xbeefe. Predniki Franza Xaverja so bili \xc4\x8dlani Mihelove veje dru\xc5\xbeine Woschnak, omenovana po najstarej\xc5\xa1em sinu Josipa Woschnaka, Mihaelu I. Woschnaggu. _NEWLINE_Josip Woschnak je v svojem zakonu z Barbaro Woschnak (rojeno Rosman) imel dva pomembna sinova: Mihaela I. Woschnaka in Ivana Woschnaka. Iz teh dveh sinov sta nato nastali dve glavni veji te dru\xc5\xbeine, imenovani Woschnagg in Vo\xc5\xa1njak. Medtem, ko je pro-slovenska veja Vo\xc5\xa1njak znana predvsem po politi\xc4\x8dno-narodotvornem organiziranju njenih \xc4\x8dlankov, med drugim Josipa Vo\xc5\xa1njaka in Mihaela Vo\xc5\xa1njaka, je pro-nem\xc5\xa1ka veja dandanes znana predvsem po svojih usnjarskih izdelkih in Tovarni Usnja v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju. Mihael I. je tako leta 1788 v \xc5\xa0o\xc5\xa1tanju prevzel usnjarno pokojnega Josipa Totra, njegov sin Mihael II.  pa je zacementiral pomen te dru\xc5\xbeine v usnjarski obrti v tem mestecu. _NEWLINE_Kot najstarej\xc5\xa1i sin je Franz Xaver bil dolo\xc4\x8den, da bo ostal doma in prevzel dru\xc5\xbeinsko obrt, ki je v tem \xc4\x8dasu njegovo dru\xc5\xbeini \xc5\xbee povzdignila v premo\xc5\xbenej\xc5\xa1e me\xc5\xa1\xc4\x8dane Trga \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj. Franz Xaver je sprva opravil osnovno \xc5\xa1olanje in se je izu\xc4\x8dil za usnjarja, 24. septembra 1854 pa mu je bil po cehovskih pravilih uradno vklju\xc4\x8den v o\xc4\x8detovo obrtno usnjarno kot mojster, pet let kasneje je pa po tradiciji tega \xc4\x8dasa prevzel Franz Xaver \xc5\xa1e o\xc4\x8detovo posest. S tem se je dokon\xc4\x8dno izoblikovala tista veja dru\xc5\xbeine, ki je v roku dveh generacij ustvarila pravi usnjarski imperij._NEWLINE_20. maja 1861 se je poro\xc4\x8dil z osemnajstletno Marijo Kramer in v zakonu se jim je rodilo devet otrok, med drugim tudi Hans Woschnagg in Franz Woschnagg, ki sta o\xc4\x8detovo uspe\xc5\xa1no in regionalno pomembno usnjarsko tovarno spremenila v najve\xc4\x8dji tak\xc5\xa1en obrat v Avstro-Ogrski monarhiji. Tovarna Franza Xaverja je postopoma rasla in omogo\xc4\x8dila, da se je \xc5\xa0o\xc5\xa1tanj v roku nekaj desetletji prelevil iz provincialnega trga v eno izmed najpomembnej\xc5\xa1ih gospodarskih in industrijskih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d ju\xc5\xbene \xc5\xa0tajerske. Zaradi pametnega gospodarjenja se je tovarna postopoma \xc5\xa1irila in kmalu so postali prostori, ki sta jih uporabljala tako Mihael I. kot II. pretesni. Woschnagg je vedel, da v teh starih cehovskih in obrtni\xc5\xa1kih prostorih zanj ni prostora, zato je postopoma za\xc4\x8del dograjevati stavbe, v katere so postavljali vedno bolj moderne stroje in naprave. \xc5\xa0iritev je zahtevala dodatno delovno silo in spremenil obrtni\xc5\xa1ko delavnico v tovarno, ki je svoje izdelke prodajala tako na cislajtanskem kot tudi mad\xc5\xbearskih oziroma translajtanskih trgih ter celo izven meja imperija. Franz Xaver je uvidel, da sta industrializacija ter modernizacija klju\xc4\x8d do uspeha in tako je dovolil, da sta njegova sinova Franz in Hans postopoma za\xc4\x8dela prevzemati vajeti podjetja. _NEWLINE_Franz Xaver Woschnagg je 20. 10. 1895 do\xc5\xbeivel smrt svoje prve \xc5\xbeene Marije Wschnagg, po podatkih Vladimirja Vo\xc5\xa1njaka pa se je Franz Xaver kasneje poro\xc4\x8dil z vdovo Jandl. Leta 1911 je sledil \xc5\xa1e en \xc5\xa1ok, ko je na Siciliji umrl njegov sin Hans, Franz Xaver je pa umrl 1. decembra 1912 in bil pokopan v dru\xc5\xbeinski grobnici v Dru\xc5\xbemirju.'