b'\n_START_ARTICLE_\nMeditacija\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina \xc4\x8dlovekovega ukvarjanja z meditacijo gre z roko v roki z verskim kontekstom, znotraj katerega se je meditacija izvajala. Celo v prazgodovini naj bi plemena uporabljala ponavljajo\xc4\x8de se, ritmi\xc4\x8dno popevanje skupaj z darovanji, da bi pomirila duhove in bogove. Nekateri avtorji predlagajo hipotezo, da naj bi pove\xc4\x8danje zmogljivosti za usmerjeno pozornost, kar je element ve\xc4\x8dine tehnik meditacij, pripomoglo k razvoju zadnjih stopenj \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke biolo\xc5\xa1ke evolucije. Nekaj najstarej\xc5\xa1ih omemb meditacije je mo\xc4\x8d najti v hindujskih Vedah. Wilson prevaja najslavnej\xc5\xa1o vedsko mantro Gajatri takole: "Meditiramo k tej za\xc5\xbeeleni lu\xc4\x8di bo\xc5\xbeje Savitri, ki vodi na\xc5\xa1e pobo\xc5\xbene obrede". Okoli 6. in 5. stoletja pr.n.\xc5\xa1t. so se razvile ostale oblike meditacije v taoisti\xc4\x8dni Kitajski in budisti\xc4\x8dni Indiji. Na zahodu je okoli leta 20 pr.n.\xc5\xa1t. Filon iz Aleksandrije opisal tehniko "duhovne vadbe", ki vklju\xc4\x8duje pozornost (prosoche) in koncentracijo in v 3. stoletju n.\xc5\xa1t. je Plotin razvil nekaj meditativnih tehnik. V teravadskih kanoni\xc4\x8dnih tekstih (datirani okoli 1. stoletja pr.n.\xc5\xa1t.) se indijska budisti\xc4\x8dna meditacija opisuje kot pot k odre\xc5\xa1enju. Do takrat ko se je budizem \xc5\xa1iril po Kitajski, so Vimalakirti sutre, ki so nastala okoli leta 100 n.\xc5\xa1t., \xc5\xbee vklju\xc4\x8devala odlomke o meditaciji, ki o\xc4\x8ditno nakazujejo na zen. Svilna cesta je omogo\xc4\x8dila \xc5\xa1iritev meditacije tudi na ostale azijske dr\xc5\xbeave in leta 653 je bila v Singapuru odprta prva dvorana za meditacijo. Islamska praksa Dhikr \xc5\xbee od 9. stoletja vklju\xc4\x8duje ponavljanje 99 bo\xc5\xbejih imen. V 12. stoletju je sufijska praksa zajemala specifi\xc4\x8dne meditativne tehnike, njeni privr\xc5\xbeenci pa so prakticirali dihalne vaje in ponavljanje svetih besed, neke vrste manter. Zahodna kr\xc5\xa1\xc4\x8danska meditacija se je za\xc4\x8dela razvijati v 6. stoletju iz prakse branja Svetega pisma med benediktinskimi menihi, ki se ji pravi Lectio Divina, bo\xc5\xbeje branje. Njene \xc5\xa1tiri formalne korake, "lestve", je menih Guigo II v 12. stoletju opisal z latinskimi izrazi lectio, meditatio, oratio, contemplatio (beri, razmi\xc5\xa1ljaj, moli, premi\xc5\xa1ljuj). Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko meditacijo so kasneje razvijali svetniki, npr. Ignacij Lojolski in Terezija \xc3\x81vilska v 16. stoletju. V 18. stoletju je bil \xc5\xa1tudij budizma na zahodu namenjen redkim intelektualcem. Filozof Arthur Schopenhauer je na primer diskutiral o njem, Voltaire pa je zahteval strpnost do budistov. Posvetne oblike meditacije so se pojavile v Indiji v 50. letih 20. stoletja kot zahodnja\xc5\xa1ke variante hindujskih meditativnih tehnik. V Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike in v Evropo so prispele v 60-ih letih. Namesto poudarjanja duhovne rasti so posvetne oblike meditacije za\xc4\x8dele poudarjati zmanj\xc5\xa1anje stresa, sprostitev in samorazvoj. Znanstveno raziskovanje meditacije se je za\xc4\x8delo leta 1931, \xc5\xa1tevilo \xc5\xa1tudij pa se je dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x8dalo predvsem v 70-ih in 80-ih letih.\n_START_SECTION_\nTranscendentalna meditacija\n_START_PARAGRAPH_\nTehniko nenapornega meditiranja, kjer um prehaja (transcendira) na ni\xc5\xbeje ravni zavesti, je indijski znanstvenik in guru Mahari\xc5\xa1i v 60. letih prej\xc5\xa1njega stoletja ponudil svetu v obliki te\xc4\x8daja. Transcendentalne meditacije se zato lahko ljudje nau\xc4\x8dijo zgolj na te\xc4\x8dajih, ki se, tako kot tehnika sama, enotno izvajajo po vsem svetu. Meditator, ki prakticira to tehniko, dvakrat na dan za pribli\xc5\xbeno 20 minut udobno sedi z zaprtimi o\xc4\x8dmi in misli mantro, ki je v tem primeru brez pomena, deluje namre\xc4\x8d zgolj kot zvok. Mantra samodejno preusmerja pozornost na vedno ni\xc5\xbeje, ti\xc5\xa1je ravni zavesti, kjer je vse manj misli \xe2\x80\x93 vse do \xc4\x8diste zavesti, ki ji v zadnjih letih pravijo tudi \xc4\x8detrto glavno stanje zavesti (poleg budnosti, spanja in sanjanja).\n_START_SECTION_\nZnanstvene raziskave meditacije\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav prvi zapisi in fenomenolo\xc5\xa1ki opisi meditacije segajo dale\xc4\x8d nazaj, v obdobje Vedske Indije, so se empiri\xc4\x8dne raziskave tega podro\xc4\x8dja pri\xc4\x8dele \xc5\xa1ele v zadnjih nekaj desetletjih. Spremembe v psihofiziolo\xc5\xa1kem stanju, ki so posledica meditacije, sestavljajo konfiguracijo, nasprotno reakciji pretiranega vzburjenja pri stresu. Implikacije o tem, da meditacija slu\xc5\xbei kot protiu\xc4\x8dinek za stresne reakcije so bile testirane z vidika stopnje habituacije, vendar do sedaj \xc5\xa1e ni bilo direktnega ocenjevanja interakcije u\xc4\x8dinkov meditacije v stresni situaciji, ki bi vklju\xc4\x8devala kompleksne emocionalne dra\xc5\xbeljaje. Od zgodnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tudij na indijskih jogijih in Zen-budisti\xc4\x8dnih menihih do novej\xc5\xa1ih raziskav na ameri\xc5\xa1kih meditatorjih je bilo vsaki\xc4\x8d mo\xc4\x8d opaziti konsistenten vzorec karakteristi\xc4\x8dnih stanj. Pomembnej\xc5\xa1i avtomatski odzivi vklju\xc4\x8dujejo upo\xc4\x8dasnitev hitrosti dihanja in bitja srca, zmanj\xc5\xa1anje porabe kisika, zmanj\xc5\xa1anje oz. stabilizacija krvnega pritiska, zmanj\xc5\xa1anje prevodnosti ko\xc5\xbee. Vsi ti odzivi ka\xc5\xbeejo vzorec, ki nakazuje na posplo\xc5\xa1eno inhibicijo simpati\xc4\x8dnega \xc5\xbeiv\xc4\x8dnega sistema._NEWLINE_Vzorec mo\xc5\xbeganskih valov je, kot ka\xc5\xbeejo raziskave, ki so primerjale EEG zapise, razli\xc4\x8den pri razli\xc4\x8dnih vrstah meditacije. Pri tehnikah, ki temeljijo na koncentraciji (Zen-budisti\xc4\x8dna meditacija, meditacija so\xc4\x8dutja), se med meditacijo pojavljajo izraziti gama valovi (20 \xe2\x80\x93 50 Hz). Pri tehnikah, ki temeljijo na kontemplaciji, prostem nadzoru (\xc4\x8duje\xc4\x8dnost, zazen, vipassana), so med meditiranjem prisotni theta valovi (6 \xe2\x80\x93 8\xc2\xa0Hz). Pri tehnikah, ki vklju\xc4\x8dujejo prosto, nenaporno prehajanje med ravnmi zavesti (transcendentalna meditacija, qi-gong), pa se pojavljajo alfa1 valovi (8 \xe2\x80\x93 10\xc2\xa0Hz)._NEWLINE_Znanstvene raziskave vadbe \xc4\x8duje\xc4\x8dnosti so pokazale, da se pri tistih, ki to tehniko redno prakticirajo, pove\xc4\x8da zmo\xc5\xbenost organizma, da se zdravi sam. Poleg tega se v mo\xc5\xbeganih za\xc4\x8dne pojavljati sprememba iz te\xc5\xbenje po uporabi desnega \xc4\x8delnega re\xc5\xbenja namesto levega v bolj enakomerno uporabo obeh re\xc5\xbenjev, kar nadalje povzro\xc4\x8di zmanj\xc5\xa1anje pogostosti pojavljanja depresije in anksioznosti, pove\xc4\x8da pa se pogostost pojavljanja zadovoljstva, ob\xc4\x8dutka spro\xc5\xa1\xc4\x8denosti in \xc4\x8dustvene uravnove\xc5\xa1enosti._NEWLINE_Meditacija se lahko uporablja v klini\xc4\x8dni praksi pri zdravljenju motenj, povezanih s stresom ali pa v smislu odpravljanja \xc5\xa1kodljivih u\xc4\x8dinkov normalnega, vsakodnevnega stresa. U\xc4\x8dinek meditacije pri slednjem se poka\xc5\xbee predvsem, kadar se dnevni, kratkotrajni u\xc4\x8dinki meditacije raz\xc5\xa1irijo \xc4\x8dez dalj\xc5\xa1e obdobje in transformirajo v poteze. Pokazalo se je, da so tisti ljudje, ki meditirajo, na splo\xc5\xa1no manj tesnobni, hkrati pa bolj te\xc5\xbeijo k samoaktualizaciji.\n_START_SECTION_\nMeditacija na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nZadnje \xc4\x8dase se opravlja vse ve\xc4\x8d raziskav s podro\xc4\x8dja organizacijske psihologije, namre\xc4\x8d povezava meditacije zaposlenih z zadovoljstvom pri delu, z delovno u\xc4\x8dinkovitostjo in odnosi na delovnem mestu.'