b'\n_START_ARTICLE_\nHerman Gvardjan\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nHerman Gvardjan\xc4\x8di\xc4\x8d se je rodil kot drugi otrok v Gorenji vasi-Rete\xc4\x8de leta 1943 po o\xc4\x8detovi smrti Hermanu, strojevodji, ki je bil \xc5\xbertev druge svetovne vojne in materi Jerici, tovarni\xc5\xa1ki delavki. Osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v rojstnem kraju. Po \xc5\xa1oli za oblikovanje je Gvardjan\xc4\x8di\xc4\x8d \xc5\xa1tudiral na Pedago\xc5\xa1ki akademiji v Ljubljani (1963\xe2\x80\x931964), njegovi mentorji so bili Zoran Didek, France Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d, M. Kranjc), nato slikarstvo na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani (1964/65\xe2\x80\x931968), pri Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ku Smerduju, Slavku Pengovu, Francetu Miheli\xc4\x8du, Mariju Preglju, Nikolaju Omersi, Klavdiju Zorniku, diplomiral pri Maksimu Sedeju). Na ALU je leta 1970 magistriral pri Zoranu Dideku. \xc5\xa0tudijsko je potoval na Poljsko (1974) in v Nem\xc4\x8dijo (1977). Od leta 1971 je slu\xc5\xbeboval po osnovnih \xc5\xa1olah, med letoma 1987 in 1997 je bil profesor risanja in slikanja na Pedago\xc5\xa1ki fakulteti v Ljubljani. Od leta 1997 je bil profesor in predstojnik oddelka za risanje in slikanje na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani. \xc5\xbdivi in dela v svojem rojstnem kraju.\n_START_SECTION_\nLikovno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegove kreacije vedno temeljijo na predmetnem in ne na abstraktnem. Kljub raz\xc5\xa1irjeni uporabi novih tehni\xc4\x8dnih reprodukcijskih medijev v umetnosti vztraja pri izrazni mo\xc4\x8di slikarstva, predvsem risbe.V njegovem opusu prepoznamo, da gre za slikarja kulture in etike poznega modernizma, ki kljub raz\xc5\xa1irjenemu poslu\xc5\xbeevanju novih tehni\xc4\x8dnih reprodukcijskih medijev v umetnosti vztraja pri izrazni mo\xc4\x8di tradicionalnega slikarstva in risanja in zaupa likovni mo\xc4\x8di slike, skozi katero izpoveduje eksistencialno utemeljenost umetnikove subjektivne izku\xc5\xa1nje. V dela prena\xc5\xa1a svoje do\xc5\xbeivljanje \xc5\xbeivljenja, rojstva, smrti, vse te zgodbe pa mu uspe ujeti z izrednim smislom za uravnote\xc5\xbeeno kompozicijo in celovitost ter temu doda \xc5\xa1e subtilni osebni dotik. Iz del iz\xc5\xbearevajo prvinski nagoni \xc4\x8dloveka in psihogrami du\xc5\xa1evnih stanj umetnika._NEWLINE_\xc2\xbbGvardjan\xc4\x8di\xc4\x8devo preteklo in zdaj\xc5\xa1nje slikarstvo \xe2\x80\x93 s svojo obnovitveno mo\xc4\x8djo na dolgo negovanih temeljih ter s postopnim premikanjem znotraj trajno sprejetih in trdno vgrajenih izku\xc5\xa1enj \xe2\x80\x93 vztraja na podlagi umetnikove neomajane vere v izrazno mo\xc4\x8d slikarstva kot trajne zgodovinske umetni\xc5\xa1ke discipline in hkrati tudi vere v lastno slikarstvo, ki s svojo prepoznavnostjo sodeluje in obstaja v nepreglednem svetu sodobne umetnosti ob koncu dvajsetega in za\xc4\x8detku tega stoletja,\xc2\xab\xc2\xa0je o umetnikovem delu zapisal Je\xc5\xa1a Denegri._NEWLINE_Njegova dela so prisotna v ve\xc4\x8d zbirkah v Sloveniji in tujini (Karlovec, Sombor, Reka, Zagreb, Beograd, Gradec, Kunsan, Lizbona, Hiro\xc5\xa1ima, Tokio, Dunaj). Za svoje delo je prejel 1981. leta nagrado Pre\xc5\xa1ernovega sklada, 1988. leta Groharjevo nagrado, 1990 Jakopi\xc4\x8devo nagrado.\n_START_SECTION_\nPomembni ciklusi, slike in razstave\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1970 in 1972 je nastajal ciklus popartisti\xc4\x8dnih krajin, od koder velja izpostaviti deli Cesta in Figura v pokrajini. Med letoma 1972 - 1975 Gvardjan\xc4\x8di\xc4\x8d preide v obdobje fotorealizma, kjer je kot posrednika pri svojem videnju narave uporabil fotografijo. V tem obdobju nastanejo pomembne slike z naslovi Cumulus, Ju\xc5\xbeno nebo in Superpanorama._NEWLINE_Med letoma 1975 in 1977 nastane ciklus slik z naslovom Tipi\xc4\x8dne krajine. Dve pomembnej\xc5\xa1i sliki iz tega obdobja sta Regrat in Sence. Leta 1976 je razstavljal na Bene\xc5\xa1kem bienalu in 1977 na Mednarodni izlo\xc5\xbebi likovnih umetnosti v Beogradu. Leta 1978 je razstavljal na 12. mediteranskem bienalu v Aleksandriji. Od leta 1977 do leta 1979 slika t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbminimalisti\xc4\x8dne krajine\xc2\xab. Leta 1980 naslika serijo slik z naslovom Trave._NEWLINE_Med letoma 1980 in 1981 nastanejo\xc2\xa0\xc2\xbbRisbe protesta\xc2\xab\xc2\xa0pod naslovi V spomin na Baader Meinhof (Baader Meinhof je bila znana teroristi\xc4\x8dna organizacija, ki je delovala v biv\xc5\xa1i Zvezni republiki Nem\xc4\x8diji), Depresije, V \xc4\x8dast Nikolaju Pogibi (Nikolaj Pogiba je bil politi\xc4\x8dni zapornik v tedanji Sovjetski zvezi)._NEWLINE_Med letoma 1982 in 1985 nastanejo ciklusi risb, slik in akvarelov z naslovom In memoriam in Reminiscence. Leta 1983 ciklusi risb in slik na temo Hi\xc5\xa1a samomorilke Silve, Verjetni kraj samomora, Samomorilkina ograja in Intime. 1984. leta zaokro\xc5\xbei serijo slik s klju\xc4\x8dno sliko z naslovom Hi\xc5\xa1a samomorilke Silve._NEWLINE_V obdobju 1983\xe2\x80\x931989 je nastal ciklus Hi\xc5\xa1e in Slovenae, z domovinsko tematiko (ob gro\xc5\xbenji tako imenovanih Skupnih jedrih). Leta 1988 je razstavljal v Parizu v galeriji Art Ko ter v Moderni galeriji v Ljubljani s pregledno razstavo. Med letoma 1989 - 1995 nastajajo obse\xc5\xbeni ciklusi B.N. (brez naslova), D.S.M.O. (Dotakni se mojega otoka) in A.L.V.N. (Angeli letijo v nebo)._NEWLINE_Leta 1991 je razstavljal na razstavi Kunst Europa v Siegnu. Tega leta nastaneta tudi sliki Solea in Saita (na temo glasbe Milesa Davisa). Na dan osamosvojitve slovenije (25.6.1991) nastane slika Slovenski grb. V obdobju 1997 - 2005 je ustvarjal pod vtisom glasbe Nico (Christa Paffgen - Nico je bila nem\xc5\xa1ka pevka in glasbenica). Leta 2008 je imel v Mednarodnem grafi\xc4\x8dnem centru v Ljubljani, Mestni galeriji v Ljubljani in v Galeriji sodobne umetnosti v Celju pregledno razstavo z naslovom Zapisi. Ob tej priliki je iz\xc5\xa1la tudi njegova monografija. Med letoma 2008 - 2010 je slikal ciklus Mra\xc4\x8denja in Sigur Ros  (Sigur Ros je glasbena skupina iz Reyjkjavika)._NEWLINE_Glede navdiha pri ustvarjanju Herman Gvardjan\xc4\x8di\xc4\x8da, kjer mu je slu\xc5\xbeila glasba islandske skupine Sigur Ros, je umetnostni zgodovinar Mil\xc4\x8dek Komelj zapisal:_NEWLINE_\xc2\xbb...umetnikova kr\xc4\x8devita poteza (je) v stiku s ponotranjenim pogledom in izra\xc5\xbea ob\xc4\x8dutenja samega slikarja. Ta se v svoji skrajni ob\xc4\x8dutljivosti samodejno in \xc4\x8dustveno prepu\xc5\xa1\xc4\x8da impulzu narave, brez naprezanja, le z neizmerno vdanostjo, kot da je tudi on sam le del tega naravnega, a skrivnostnega sveta, ki se je vsega dotaknil s svojimi temnimi sanjami, s pre\xc5\xa1ernovsko temno zarjo in v njej zajeto bole\xc4\x8dino.\xc2\xab'