b'\n_START_ARTICLE_\nImperializem\n_START_PARAGRAPH_\nImperializem (lat. imperialis = cesarski) bi lahko najbolj osnovno opredelili kot obliko vladanja, ki temelji na voja\xc5\xa1ki sili. V naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu pa je to lahko podalj\xc5\xa1anje ali \xc5\xa1irjenje vladavine enega, praviloma mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega politi\xc4\x8dno dr\xc5\xbeavnega organa nad drugim. Ta opredelitev vklju\xc4\x8duje anti\xc4\x8dne imperije. Lahko pa imperializem opredeljuje tudi monopolisti\xc4\x8dno obdobje kapitalizma, ki se za\xc4\x8dne koncem 19. stoletja. To je tudi obdobje, ko lahko govorimo o kon\xc4\x8dni dominaciji kapitalisti\xc4\x8dnega na\xc4\x8dina proizvodnje._NEWLINE_Zgodovinsko opredelitev imperializma gre iskati \xc5\xa1e v predkolonialni dobi. Pred 15. stoletjem, torej \xc5\xa1e pred za\xc4\x8detkom kolonializma, je bil imperializem uperjen predvsem k raz\xc5\xa1iritvi imperialisti\xc4\x8dnih dr\xc5\xbeav na sosednja ozemlja anti\xc4\x8dnega sveta. Toda novo obele\xc5\xbeje je dobil zlasti v dobi evropske kolonialne ekspanzije, ko ta pojem postane oznaka za neenakopravne odnose med vladajo\xc4\x8dimi in vladanimi \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi skupnostmi. _NEWLINE_Lenin je teoreti\xc4\x8dno dokazal, da je imperializem povezan z dolo\xc4\x8deno razvojno stopnjo kapitalizma, ko le-ta zgodovinsko dozori in se raz\xc5\xa1iri prek dr\xc5\xbeavnih meja.\n_START_SECTION_\nZaton evropskega imperializma\n_START_PARAGRAPH_\nEvropska premo\xc4\x8d je \xc5\xbee v \xc4\x8dasu imperializma, paradoksalno, tonila. Konec 19. stoletja sta se kolonialni tekmi pridru\xc5\xbeile Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike in Japonska, kar je oslabilo evropske kolonialisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave. Prelomnico pa predstavlja prva svetovna vojna, ki jo je mogo\xc4\x8de opisati kot dr\xc5\xbeavljansko vojno med kolonialnimi metropolami. Po vojni je bila razbita enotna fronta evropskega kolonializma, demonstrirana je bila evropska neenotnost, iz vojne je kot dr\xc5\xbeava velikanka iz\xc5\xa1la Sovjetska zveza, ki je razbila \xc5\xa1e enotnost svetovnega kapitalisti\xc4\x8dnega sistema. Sovjetska zveza je postala vzor \xc5\xa1tevilnim koloniziranim dr\xc5\xbeavam, predvsem zaradi politi\xc4\x8dnih in gospodarskih uspehov za\xc4\x8detnega sovjetskega modela.\n_START_SECTION_\nLibido imperandi\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri misleci in znanstveniki so imperializem povezovali s pojavom, ki so ga poimenovali libido imperandi, kar bi lahko slovenili kot po\xc5\xbeelenje po gospodovalnosti, ukazovanju. To naj bi bil del \xc4\x8dlovekove narave in tako tudi dru\xc5\xbebe, kar se odra\xc5\xbea v politiki. Mnogi filozofi, med njimi Tukidid, so posku\xc5\xa1ali iskati celo zdravilo zanj. Tukidid je na\xc5\xa1el dve zdravili: (1) moralno (od razumne blagosti do milosti) in (2) fizi\xc4\x8dno (ravnovesje ali enotnost, kar lahko povzro\xc4\x8di moralno re\xc5\xa1itev: pravico).'