b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Harriot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nHarriot se je leta 1577 vpisal na Univerzo v Oxfordu, kjer je diplomiral leta 1580 in od\xc5\xa1el v London._NEWLINE_S svojim astronomskim znanjem je pomagal siru Raleighu pri problemih v navigaciji. Pomagal je tudi graditi njegove ladje in bil njegov ra\xc4\x8dunovodja. Od\xc5\xa1el je vsaj na eno odpravo in nekaj \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivel v Novem svetu. Obiskal je otok Roanoke ob obali Severne Karoline. Njegovo poro\xc4\x8dilo o potovanju Kratko in resni\xc4\x8dno poro\xc4\x8dilo o novoodkriti de\xc5\xbeeli Virginiji (Brief and True Report of the New Found Land of Virginia) je objavil leta 1588. Poro\xc4\x8dilo vsebuje prva pripovedovanja o ameri\xc5\xa1kih staroselcih, ki jih je sre\xc4\x8dala odprava. Njegovo pristransko vedenje je kasneje vplivalo na angle\xc5\xa1ke raziskovalce in naseljence. Zapisal je:\xc2\xa0\xc2\xbbIn s tem lahko upamo, \xc4\x8de uporabimo sredstva dobrega vladanja, da lahko prebivalce v kratkem \xc4\x8dasu civiliziramo in jih pridobimo za pravo religijo.\xc2\xab\xc2\xa0Isto\xc4\x8dasno so kasneje zanemarili njegove relativno so\xc4\x8dutne poglede na indijansko marljivost in zmo\xc5\xbenosti u\xc4\x8denja v prid delov\xc2\xa0\xc2\xbbPoro\xc4\x8dila\xc2\xab\xc2\xa0o izlo\xc4\x8dljivih rudninah in naravnih virov._NEWLINE_Raleigh ga je kot znanstvenega svetovalca zaprosil naj najde u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1o pot zlo\xc5\xbeitve topovskih krogel na ladijski palubi. Njegove naslednje teorije o tesnem zlaganju krogel so bile predhodnica kasnej\xc5\xa1e teorije o atomih. V \xc4\x8dasu, ko so ga obto\xc5\xbeevali, da je verjel v atomizem, nekateri vidijo povezavo. Njegovo dopisovanje o optiki s Keplerjem, kjer je opisal nekatere svoje zamisli, so kasneje vplivale na Keplerjevo domnevo o zlaganju krogel._NEWLINE_Harriot je raziskoval opti\xc4\x8dne pojave in lom svetlobe. Verjetno je 20 let pred Snellom van Royenom odkril lomni zakon, vendar je, kakor veliko njegovega dela, tudi to ostalo neobjavljeno._NEWLINE_Raleigh mu kasneje ni bil ve\xc4\x8d naklonjen. Njegov drugi pokrovitelj je postal Henry Percy, northumberlandski grof, ki so ga leta 1605 v zvezi z zaroto proti kralju in parlamentu zaprli. Percy je bil ded enega od zarotnikov, Thomasa Percyja. Harriotta so zasli\xc5\xa1ali in za kratek \xc4\x8das zaprli, vendar so ga kmalu spustili._NEWLINE_Na nebu se je leta 1607 pojavilo svetle\xc4\x8de telo, kasneje znano kot Halleyjev komet, in Harriot je veliko \xc4\x8dasa za\xc4\x8del posve\xc4\x8dati astronomiji. Med prvimi je za\xc4\x8del uporabljati daljnogled in med prvimi opazoval Son\xc4\x8deve pege._NEWLINE_Leta 1609 je izdelal prve karte Luninega povr\xc5\xa1ja kot jo vidimo skozi daljnogled. Njegove karte prikazujejo veliko povr\xc5\xa1inskih podrobnosti. \xc5\xa0e popolnej\xc5\xa1e karte je leto kasneje izdelal Galilei._NEWLINE_Harriot je podal prvo posplo\xc5\xa1eno razlago pozicijskega sistema mestnih vrednosti \xc5\xa1tevil, vendar njegovo delo ni ostalo opa\xc5\xbeeno in je zasluge kasneje nosil Leibniz._NEWLINE_Svojih odkritij ni objavljal in veliko njegovih rokopisov se je izgubilo. Tiste, ki so se ohranili, hrani Britanski muzej in Percyjeva dru\xc5\xbeina v Petworth Houseu v Sussexu in v Alnwick Castleu v Northumberlandu. Zaradi tega so njegovi dose\xc5\xbeki ostali obstranski. Po njegovi smrti so leta 1631 objavili njegovo delo Artis Analyticae Praxis ad Aequationes Algebraicas Resolvendas o algebri. Harriot je izna\xc5\xa1el ve\xc4\x8d matemati\xc4\x8dnih znakov, ki jih uporabljamo \xc5\xa1e danes. V tem delu je uveljavil znaka neenakosti < in >. Pri tem je nanj verjetno vplival Vi\xc3\xa8te.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem so leta 1970 imenovali krater Harriot na Luni.'