b'\n_START_ARTICLE_\nErvin Hladnik Milhar\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nErvin Hladnik je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v Novi Gorici. Leta 1972 je kon\xc4\x8dal srednjo \xc5\xa1olo in se po odslu\xc5\xbeenju voja\xc5\xa1kega roka v Jugoslovanski ljudski armadi vpisal na \xc5\xa1tudij filozofije in sociologije na Univerzi v Ljubljani, vendar \xc5\xa1tudija ni kon\xc4\x8dal. Kot \xc5\xa1tudent je skupaj z mentorjem Bo\xc5\xbeidarjem Debenjakom, Pavlom Zgago in Toma\xc5\xbeem Mastnakom sodeloval pri izdelavi obse\xc5\xbenega pojmovnega kazala izbranih del Marxa in Engelsa. Med \xc5\xa1tudijem je za\xc4\x8del delati za Radio \xc5\xa0tudent, kjer je poro\xc4\x8dal o problematiki \xc5\xa1olstva. V letih od 1977 do 1984 je bil novinar in urednik dru\xc5\xbebene in aktualno-politi\xc4\x8dne redakcije, ki je poro\xc4\x8dala o aktivnostih Zveze socialisti\xc4\x8dne mladine Slovenije. Leta 1978 se je v\xc4\x8dlanil v Zvezo komunistov Slovenije (ZKS). Ervin je postal predstavnik ZKS v novinarskem kolektivu radia in pisal poro\xc4\x8dila stranki o novinarskem delu na radiu. Leta 1980 je poro\xc4\x8dal za radio o pogrebu jugoslovanskega voditelja Josipa Broza Tita. Leta 1983 se je poro\xc4\x8dil z Mirjam Milhar\xc4\x8di\xc4\x8d in prevzel njen priimek. Po izteku uredni\xc5\xa1kega mandata na Radiu \xc5\xa0tudent se je zaposlil kot uslu\xc5\xbebenec ogla\xc5\xa1evalske slu\xc5\xbebe na dnevniku Delo ter za\xc4\x8del pisati novinarske \xc4\x8dlanke za \xc5\xa1tudentski tednik Mladina. Delal je tudi kot prevajalec in leta 1984 prevedel delo italijanskega marksisti\xc4\x8dnega teoretika Antonia Negria. Poleg poro\xc4\x8dil, intervjujev in reporta\xc5\xbe za Mladino je pisal tudi kriti\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke zoper partijsko oblast. V \xc4\x8dasu slovenske pomladi se je z novinarskimi kolegi aktivno vklju\xc4\x8dil v demokrati\xc4\x8dno gibanje, izstopil iz Zveze komunistov in podprl prizadevanja za demokratizacijo. Leta 1989 sta skupaj s Francijem Zavrlom od\xc5\xa1la na Kosovo in poro\xc4\x8dala o stavkah in nemirih. Ko je leta 1991 izbruhnila vojna, je postal vojni dopisnik. Za tednik Mladina je poro\xc4\x8dal iz vojn v Sloveniji, na Hrva\xc5\xa1kem in v Bosni. Leta 1993 je dobil nagrado Zlata ptica, priznanje ustvarjalcem in poustvarjalcem za izjemne dose\xc5\xbeke na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih kulturnega ustvarjanja, ki jo podeljuje Liberalna akademija Liberalne demokracije Slovenije (LDS). Leta 1994 je zapustil Mladino in iz Bosne za\xc4\x8del poro\xc4\x8dati za dnevnik Delo. \xc5\xa0e istega leta je kot dopisnik od\xc5\xa1el na Bli\xc5\xbenji vzhod. Nekaj \xc4\x8dasa je deloval v Kairu in nato v Jeruzalemu. Leta 2000 je dobil novo nalogo in se preselil v Washington, kjer je postal Delov dopisnik iz Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav. Leta 2002 mu je Dru\xc5\xa1tvo novinarjev Slovenije podelilo nagrado za najbolj\xc5\xa1e novinarske dose\xc5\xbeke. Leta 2004 se je vrnil iz ZDA in prevzel urednikovanje Sobotne priloge Dela. Leta 2006 so ga odstavili iz uredni\xc5\xa1kega mesta, zato je dal odpoved. Trenutno pi\xc5\xa1e za ljubljanski \xc4\x8dasopis Dnevnik. Bil je eden izmed 571. podpisnikov Peticije zoper cenzuro in politi\xc4\x8dne pritiske na novinarje v Sloveniji.'