b'\n_START_ARTICLE_\nRumeni strnad\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski prostor in raz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nPogost je v kulturni krajini, z grmovjem zaraslih obmo\xc4\x8djih, ob robu gozdov in jasah, kjer na tleh i\xc5\xa1\xc4\x8de hrano. Gnezdi prav tako na tleh._NEWLINE_Gnezdi po vsej Evropi razen v visokogorjih in ve\xc4\x8djem delu Azije. Evropsko populacijo ocenjujejo na 18 do 31 milijonov parov in \xc4\x8deprav njihovo \xc5\xa1tevilo vidno upada, vrsta \xc5\xa1e ne dosega kriterijev ogro\xc5\xbeenosti. Vne\xc5\xa1en je bil tudi v Avstralijo in na Novo Zelandijo, kjer se uspe\xc5\xa1no razmno\xc5\xbeuje._NEWLINE_Ve\xc4\x8dinoma prezimi na gnezditvenem obmo\xc4\x8dju, le osebki, ki \xc5\xbeivijo na skrajnem severu (npr. v Skandinaviji), se pozimi odselijo ju\xc5\xbeneje. Pozimi se zdru\xc5\xbeuje v jate, lahko tudi s podobnimi vrstami (npr. z beloglavim strnadom in s \xc5\xa1\xc4\x8dinkavci)._NEWLINE_V Sloveniji po ocenah \xc5\xbeivi 30.000 do 50.000 parov, pribli\xc5\xbeno toliko jih tudi prezimuje. Pozimi se pojavlja po celi dr\xc5\xbeavi razen najvi\xc5\xa1jih goratih predelov, vendar pa zaradi intenzifikacije kmetijstva njegovo \xc5\xa1tevilo upada.'