b'\n_START_ARTICLE_\nEkspertnost\n_START_PARAGRAPH_\nEkspertnost na delovnem mestu razumemo kot raven strokovnega delovanja posameznika, ki vklju\xc4\x8duje razli\xc4\x8dne vidike delovne uspe\xc5\xa1nosti, osebnih kompetenc in lastnosti ter dru\xc5\xbebenih opredelitev na delovnem mestu. Ekspertnost je produkt procesa specializacije, kjer gre za pridobivanje \xc5\xa1irokega in poglobljenega znanja, navadno na ozkem podro\xc4\x8dju delovanja. Ekspertno znanje je visoko organizirano in povezano in omogo\xc4\x8da visoko u\xc4\x8dinkovito delovanje. Posamezniki, ki so razvili dolo\xc4\x8den nivo ekspertnega znanja v primerjavi z drugimi posamezniki, sklepajo hitreje in pravilneje, specifi\xc4\x8dne pojme hitreje povezujejo z drugimi pojmi, bolje sklepajo na abstraktni ravni, relevantnih podatkov se spominjajo hitro in avtomatsko, navadno se pri ekspertih ohranja ve\xc4\x8dji obseg delovnega spomina, kar jim omogo\xc4\x8da temeljitej\xc5\xa1o analizo problema, ve\xc4\x8d kategoriziranja in kombiniranja, zato pa tudi bolj u\xc4\x8dinkovito na\xc4\x8drtovanje in predvidevanje._NEWLINE_K ekspertnemu znanju sodi tudi tacitno znanje. Je vrsta prakti\xc4\x8dnega znanja, tj.\xc2\xa0\xc2\xbbintuitivna\xc2\xab, implicitna in hkrati u\xc4\x8dinkovita uporaba neformalno pridobljenega znanja v stvarnih vsakdanjih situacijah. \xc2\xa0_NEWLINE_\xc5\xa0tudije ekspertnosti sledijo diferencialnem pristopu, ki razlo\xc4\x8duje med eksperti in novinci znotraj iste domene na eni strani in z ljudmi izven te domene na drugi strani. Obstaja tudi razvojna komponenta: raziskave ekspertnosti opisujejo razvoj eksternosti v razli\xc4\x8dnih domenah in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo tiste vzorce razvoja ter u\xc4\x8denja, ki so posplo\xc5\xa1ljiva za vsa podro\xc4\x8dja dela.\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRaziskovanje ekspertnosti\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e ugotovitve v raziskovanju ekspertnosti so:_NEWLINE_1.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Zanesljivi vrhunski dose\xc5\xbeki: ekspertnost se med drugim ka\xc5\xbee z zanesljivo superiornimi dose\xc5\xbeki pri reprezentativnih nalogah (Ericsson, 1998, 1999)_NEWLINE_2.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Zavestno prakticiranje: pregledi literature so pokazali, da je potrebno raz\xc5\xa1irjeno prakticiranje nalog v neki domeni zato, da bi dosegli visok nivo strokovnosti. Gre za sistemati\xc4\x8dno treniranje, ki je vedno usmerjeno v izbolj\xc5\xa1anje dose\xc5\xbekov v neki domeni. To vklju\xc4\x8duje ustrezne treninge in naloge, koncentracijo in samo-regulativno u\xc4\x8denje (Ericsson, 2006). Duckworth Peterson, Matthews in Kelly (2007; v: Mieg, 2009) so ugotovili, da je za doseganje te\xc5\xbekih, dolgoro\xc4\x8dnih ciljev poleg trdne volje potrebna tudi osredoto\xc4\x8dena uporaba talenta v \xc4\x8dasu;_NEWLINE_3.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Kognitivna adaptacija: gre za adaptacije ekspertnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din glede na specifi\xc4\x8dno delovno okolje. Eksperti razvijejo dolo\xc4\x8dene funkcije: proceduralno kognitivne reprezentacije, ki temeljijo na integrirani reprezentaciji znanja. Tako eksperti razumejo dolo\xc4\x8den primer kot del zbirke strukturiranega znanja, so se nau\xc4\x8dili osredoto\xc4\x8dati relevantne vidike primera, ki je prisoten znotraj neke domene (Feltovich, Prietula in Ericsson, 2006). \xc4\x8ceprav eksperti razumejo posamezen problem kot del svojega strukturiranega znanja, so se nau\xc4\x8dili osredoto\xc4\x8danja na relevantne vidike problematike znotraj domene svojega dela;_NEWLINE_4.\xc2\xa0\xc2\xa0\xc2\xa0 Specifi\xc4\x8dnost domene: superiorne ve\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki jih posameznik osvoji znotraj ene domene ne more biti preneseno v drugo domeno. Znanstvena ekspertnost se ne da prenesti preko mej razli\xc4\x8dnih disciplin (npr., Voss, Greene, Post in Penner, 1983; Voss, Tyler in Yengo, 1983).'