b'\n_START_ARTICLE_\nRado Murnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v premo\xc5\xbeni in ugledni ljubljanski dru\xc5\xbeini. Njegov mlaj\xc5\xa1i brat je bil Viktor Murnik. Po kon\xc4\x8dani gimnaziji v Ljubljani (1881-1889), v \xc4\x8dasu katere je \xc5\xbee pri\xc4\x8del s pisateljevanjem, je pri\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati medicino v Gradcu in na Dunaju. \xc5\xa0tudij je kmalu opustil in se posvetil pisateljevanju in \xc4\x8dasnikarskemu delu. Kmalu se je uvrstil med najbolj obetavne mlade sodelavce Ljubljanskega zvona. Med I. svetovno vojno je delal pri cenzuri, nato je leta 1918 postal uradnik pri Ljubljanskem dopisnem uradu, ki je bil razpu\xc5\xa1\xc4\x8den leta 1921. Takrat je Murnik ostal brez slu\xc5\xbebe. Zbolel je za multiplo sklerozo, ki mu je prepre\xc4\x8dila nadaljnje ustvarjanje. Bolezen je s\xc4\x8dasoma tako napredovala, da je bil povsem odvisen od usmiljenja tujih ljudi. Osem let je bil priklenjen na posteljo. Ob njegovi \xc5\xa1estdesetletnici leta 1930 mu je ljubljanska ob\xc4\x8dina priskrbela zaveti\xc5\xa1\xc4\x8de v mestni ubo\xc5\xbenici, kjer je dve leti kasneje tudi umrl.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nRado Murnik je v devetdesetih letih 19. stoletja pisal za razne slovenske (Vesna, Ljubljanski zvon, Slovan, Slovenski narod), avstrijske (Neue Freie Presse) in \xc4\x8de\xc5\xa1ke (Politika) \xc4\x8dasopise in revije. Urejal je satiri\xc4\x8dna lista Je\xc5\xbe in Osa ter revijo Lovec._NEWLINE_Leta 1892 je v Vesni objavil humoreski O glavi, s prijaznim sodelovanjem pesnikov govori prof. Lucifer in V \xc5\xa1esti. Isto leto je v Ljubljanskem zvonu objavil humoristi\xc4\x8dno \xc4\x8drtico Signior Giannino._NEWLINE_Uveljavil se je s satiri\xc4\x8dnim romanom Groga in drugi (Ljubljanski zvon, 1895); parodija na slovensko literaturo in pisatelje, na njihove temeljne motive, literarne vrste in stil, med drugim sme\xc5\xa1i tudi slovenski naturalizem in njegovo dednostno teorijo. _NEWLINE_Z delom Ata \xc5\xbdu\xc5\xbeama\xc5\xbea (Ljubljanski zvon, 1900) se je hotel odmakniti od dotedanjega realizma in Govekarjevega naturalizma. _NEWLINE_Leta 1909 je izdal zbirko svojih humoresk z naslovom Jari junaki in povest Matajev Matija._NEWLINE_V  Ljubljanskem zvonu je med letoma 1911 in 1913 objavil zgodovinski roman H\xc4\x8di grofa Blagaja: prikazuje izmi\xc5\xa1ljeno podobo Bosne v 15. stoletju. Ta roman je precej predelan in prirejen iz\xc5\xa1el po pisateljevi smrti, leta 1954, z naslovom Lepi jani\xc4\x8dar. _NEWLINE_Znane so Lovske bajke in povesti (1914), v kateri je zbral \xc4\x8drtice, ki jih je objavljal v revijiLovec. V Ljubljanskem zvonu je leta 1917 objavil povest Na Bledu. _NEWLINE_Murnik je napisal tudi dve igri: Napoleonov samovar (1898), satiri\xc4\x8dno komedijo na malome\xc5\xa1\xc4\x8dansko dru\xc5\xa1tveno \xc5\xbeivljenje in enodejansko burko Bucek v strahu (1903)._NEWLINE_Njegovo zadnje obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e delo je \xc5\xbdenini na\xc5\xa1e Koprnele, objavljeno v reviji Plamen leta 1921; v njej na humoren na\xc4\x8din prikazuje me\xc5\xa1\xc4\x8danskego \xc5\xbeivljenja in sme\xc5\xa1i pode\xc5\xbeelsko bahavost._NEWLINE_Za karakterizacijo oseb je pogosto uporabljal Trubarjev jezik, ribni\xc5\xa1ko nare\xc4\x8dje in ljubljanski govor.'