b'\n_START_ARTICLE_\nJanko \xc5\xbdirovnik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nGimnazijo je obiskoval v Kranju (1866\xe2\x80\x931870) in nato u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de v Ljubljani (1870\xe2\x80\x931873), kjer ga je za glasbo navdu\xc5\xa1il A. Nedv\xc4\x9bd. Po kon\xc4\x8danem u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du je pou\xc4\x8deval v \xc5\xa0kofji Loki (1873), Ljutomeru (1873\xe2\x80\x931874) in Starem trgu pri Lo\xc5\xbeu (1874\xe2\x80\x931877), nato je bil nadu\xc4\x8ditelj v Begunjah pri Cerknici (1877\xe2\x80\x931880), Zgornjih Gorjah pri Bledu (1880\xe2\x80\x931890), \xc5\xa0entvidu pri Ljubljani (1890\xe2\x80\x931909), nazadnje do upokojitve 1924 pa v Borovnici. Po upokojitvi se je preselil v Kranj in tam \xc5\xa1e nekaj let vodil \xc5\xa1olo Glasbene matice. Leta 1935 je bil imenovan za \xc4\x8dastnega me\xc5\xa1\xc4\x8dana Kranja._NEWLINE_V krajih, kjer je slu\xc5\xbeboval, je tudi ustanavljal in vodil pevske zbore ter od 1880 zapisoval ljudske pesmi, najve\xc4\x8d v Zgornjih Gorjah in \xc5\xa0entvidu. Besedila in napeve je po\xc5\xa1iljal K. \xc5\xa0treklju in Odboru  z napevi za zbiranje slovenskih narodnih pesmi, delujo\xc4\x8dim v letih 1906-1913. Del zapisov je sam harmoniziral po pravilih \xc5\xa1tiriglasnega stavka in te preproste priredbe objavil v zbirkah, namenjenim ne\xc5\xa1olanim zborom (Narodne pesmi z napevi, Narodne pesmi za mladino), ki so iz\xc5\xa1le v ve\xc4\x8d zvezkih in izdajah. Bil pa je tudi izvrsten vrtnar in sadjar, ter poleg pedago\xc5\xa1kih \xc4\x8dlankov pisal tudi o teh svojih izku\xc5\xa1njah.'