b"\n_START_ARTICLE_\nBenetke\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke so nastale v petem stoletju na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja, ko so prebivalci Ogleja zbe\xc5\xbeali pred barbarskimi plemeni Vizigotov, Ostrogotov, Langobardov in Hunov na mo\xc4\x8dvirnate lagune na severu Jadranskega morja. Ti ljudje so raje \xc5\xbeiveli v te\xc5\xbekih razmerah lagune, kot da bi postali su\xc5\xbenji. Najprej so \xc5\xbeiveli v taborih, kasneje v majhnih naselbinah, nato v vaseh, ki so se zdru\xc5\xbeile v ve\xc4\x8dje skupnosti in za za\xc5\xa1\xc4\x8dito zaprosile Raveno ter tako pri\xc5\xa1le pod posredno upravo Bizanca. Od leta 726, ko so oto\xc4\x8dke Bene\xc4\x8dani izvolili svojega prvega voditelja, ki se je imenoval Orso Ipato, in ga imenovali do\xc5\xbe, kar v njihovem dialektu pomeni vodja, so dosegli delno neodvisnost. Do\xc5\xbei so vladali Benetkam naslednjih 1000 let. Imeli so stabilen politi\xc4\x8dni sistem, ki je bil osnovan na nepreklicnih zakonih. Benetke so bile podlo\xc5\xbene bizantinskemu cesarju do 10. stoletja. Ko jim je grozila invazija s strani Svetega rimskega cesarstva, so se Benetke okoli leta 810 osamosvojile. _NEWLINE_Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Benetk je bilo najprej na oto\xc4\x8dku Torcellu, kasneje pa se je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de naselbine preselilo na bolj odmaknjeno in malo vi\xc5\xa1je oto\xc4\x8dje Rialto. Bene\xc5\xa1ka republika je potrebovala nekak\xc5\xa1en simbol, po katerem bi se razlikovala od svojih uradnih gospodarjev. V Benetkah je bila raz\xc5\xa1irjena legenda, da je evangelist sv. Marko neko\xc4\x8d obiskal otoke v laguni in mu je angel povedal, da bo tam po\xc4\x8divalo njegovo telo. Skupina bene\xc5\xa1kih trgovcev se je odlo\xc4\x8dila, da bo to napoved uresni\xc4\x8dila, in je leta 828 na skrivaj prepeljala svetnikove ostanke iz Aleksandrije v Benetke. V ta namen je dal takratni do\xc5\xbe sezidati novo baziliko zraven do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de. Tako so sv. Teodorja, ki je bil dotedanji bene\xc5\xa1ki patron in ki jim ga je vsilil Konstantinopel, preprosto zamenjali s sv. Markom. V 9. stoletju, ko je bizantinska mo\xc4\x8d \xc5\xbee po\xc4\x8dasi za\xc4\x8dela upadati, so Benetke pridobivale ve\xc4\x8djo avtonomijo, vendar pa so bile, vsaj na videz, \xc5\xa1e vedno pokorne Konstantinoplu.\n_START_SECTION_\nVzpon\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 1000, ko se je zahodni svet bal konca sveta in ko so Benetke skupaj z Bizancem izgnale Normane iz Jadranskega morja in vzhodnega Sredozemlja, je bil Bizanc \xc5\xbee tako oslabljen, da ni mogel ve\xc4\x8d braniti svojih jadranskih kolonij, so te pri\xc5\xa1le pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito Benetk. Benetke so povezovale Evropo z vzhodom, ne le v trgovini, temve\xc4\x8d tudi v drugih dejavnostih, na primer preva\xc5\xbeanje kri\xc5\xbearske vojske pri osvajanju Jeruzalema in Bizanca, kakor tudi pri lastnih osvajanjih Bizanca in Genove. Zveze z Bizancem so izkoristili za trgovanje z vzhodom in razvili pomorsko trgovino. Ker so Benetke s trgovino zelo obogatele, je bilo treba mo\xc4\x8d nekaterih posameznikov, zlasti pa do\xc5\xbea, zmanj\xc5\xa1ati, zato so leta 1172 ustanovili Veliki svet, v katerem je bilo skoraj 500 Bene\xc4\x8danov. Ta sistem je uspe\xc5\xa1no deloval pri upravljanju Bene\xc5\xa1ke republike. Od takrat naprej je do\xc5\xbea volil Veliki svet. Do\xc5\xbe je moral podpisati pogodbo (italijansko promissione; dobesedno obljuba), ki je bila na za\xc4\x8detku le formalnost, sredi 13. stoletja pa je ta pogodba prepre\xc4\x8devala, da bi do\xc5\xbe finan\xc4\x8dno obogatel na ra\xc4\x8dun svojega polo\xc5\xbeaja, sprejemal darila in komuniciral z drugimi voditelji ne da bi o tem seznanil Veliki svet. V 14. stoletju je \xc4\x8dlanstvo v Velikem svetu postalo stalno in dedno.\n_START_SECTION_\n13. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 13. stol. je pape\xc5\xbe pozval kristjane na 4. kri\xc5\xbearsko vojno, ki so se ji pridru\xc5\xbeile tudi Benetke in jo izkoristile za osvojitev Bizanca, mnogih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d na gr\xc5\xa1kih otokih in cele Krete. Benetke so trgovsko obvladovale celo Jadransko morje in vzhodno Sredozemlje in tako so jim vse trgovske ladje morale pla\xc4\x8devati carino. Benetke niso bile fevdalna dr\xc5\xbeava. Njihova aristokracija so bile bogate trgovske dru\xc5\xbeine, katerih \xc4\x8dlani so bili tudi kapitani bene\xc5\xa1kih ladij.\n_START_SECTION_\n14. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV 14. stoletju je bilo bene\xc5\xa1ko trgovsko ladjevje zelo mo\xc4\x8dno, \xc4\x8demur je pripomoglo tudi odkritje kompasa in krmila. Bene\xc4\x8dani so trgovali tako z vzhodom kot tudi s Flandrijo in Anglijo. Vendar pa s svojimi velikimi ladjami niso preva\xc5\xbeali samo trgovskega blaga, temve\xc4\x8d so iz \xc4\x8drnomorskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d pripeljali tudi podgane, ki so prena\xc5\xa1ale kugo. Izbruhnila je epidemija kuge, ki je imela strahotne posledice za Benetke. Na dan je umrlo tudi do 600 ljudi. Tovorne ladjice so po kanalih komaj uspevale odva\xc5\xbeati mrtve. Umrlo je tri petine prebivalstva. Podobno je bilo tudi v Genovi, od koder se je ta stra\xc5\xa1na bolezen raz\xc5\xa1irila po vsej Evropi.\n_START_SECTION_\nVojne z Genovo\n_START_PARAGRAPH_\nV 13. stoletju, po 4. kri\xc5\xbearski vojni, je postala glavni trgovski tekmec Benetk Genova, ki je trgovala v Palestini, v pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih \xc4\x8crnega morja in drugod po vzhodnem Sredozemlju. Kmalu je pri\xc5\xa1lo do vojne med obema mestoma in na za\xc4\x8detku je Benetkam kazalo zelo slabo, tako da so bili po hudem porazu v Jadranskem morju prisiljeni podpisati mirovni sporazum, ki pa je bil le premor v dolgoletnem sporu. V 14. stoletju je njune spopade za kratek \xc4\x8das prekinila kuga. V tistem \xc4\x8dasu so se Benetke spopadale tudi s Padovo, Mad\xc5\xbeari in Avstrijci ter izgubile vse svoje dalmatinske kolonije. Leta 1379 se je genovska flota pojavila tik pred bene\xc5\xa1ko laguno. Genovski admiral Pietro Doria se je odlo\xc4\x8dil, da bo Benetke izstradal, kar pa se je pokazalo za usodno napako, saj so Benetke tako pridobile na \xc4\x8dasu, si zgradile dodatno obrambo in ladjevje ter do\xc4\x8dakale vrnitev svoje sredozemske flote, s pomo\xc4\x8djo katere so porazili Genovo. V 15. stoletju so Benetke ponovno postale uspe\xc5\xa1na trgovska velesila, Genova pa je za\xc4\x8dela neslavno propadati.\n_START_SECTION_\nTurki\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi stoletja so Benetke vzpostavile pravi imperij, ki je obsegal dalmatinsko obalo vse do Krete in Cipra, na severu do Alp in na zahodu do Milana. V \xc4\x8dasu, ko so Turki zavzeli Carigrad (1453), so bile Benetke na vrhuncu svoje mo\xc4\x8di. Obvladovale so ozemlje od Gorice na vzhodu do Bergama na zahodu. Ponovno so zavzeli mnoga dalmatinska pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, v Sredozemlju pa so obvladovale \xc5\xa1tevilne gr\xc5\xa1ke otoke (tudi Kreto) in imele svoje baze tudi na kopnem v Gr\xc4\x8diji. Odnosi s Turki, ki so \xc5\xa1irili svoje cesarstvo na vse strani, so bili dobri. Bene\xc5\xa1ki ambasadorji so z zmagovitim sultanom Mehmetom II. celo sklenili trgovski sporazum. Vendar pa so Bene\xc4\x8dani tur\xc5\xa1ko nevarnost podcenjevali. Do leta 1470 so si Turki podjarmili celo Gr\xc4\x8dijo in prodirali preko Balkana na zahod. Velik problem je predstavljala tudi zahodna neenotnost.\n_START_SECTION_\n16. stoletje\n_START_PARAGRAPH_\nV tistem \xc4\x8dasu so se tudi drasti\xc4\x8dno spremenile razmere, v katerih so do tedaj trgovali. Zaradi geografskih odkritij je zdaj trgovanje potekalo okoli Rta dobrega upanja in ne ve\xc4\x8d s karavanami do sredozemskih pristani\xc5\xa1\xc4\x8d. V 16. stoletju so se Benetke borile za pre\xc5\xbeivetje med veliko mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1imi silami. Zopet so uporabile vso svojo diplomatsko spretnost kot \xc5\xbee tolikokrat prej in pozneje. Ve\xc4\x8dkrat so predlagale, da bi se zahod zdru\xc5\xbeil v borbi proti Turkom, vendar so bile razlike med posameznimi zahodnimi dr\xc5\xbeavami prevelike, da bi do tega pri\xc5\xa1lo. Ko pa so Turki leta 1529 skoraj osvojili Dunaj in bili na tem, da zavzamejo Ciper, ki so mu do tedaj precej ponesre\xc4\x8deno vladale Benetke, sta se Benetkam le pridru\xc5\xbeila Vatikan in \xc5\xa0panija ter velika flota prete\xc5\xbeno bene\xc5\xa1kih ladij je krenila proti Cipru. Tu pa so se zopet pokazala medsebojna nasprotja in tako so Ciper sramotno prepustili Turkom, ki so na vzhodnem delu otoka uprizorili tak barbarski pokol, da so se vse tri sile zopet zdru\xc5\xbeile in prisegle, da ne bodo prenehale, dokler Turki ne bodo dokon\xc4\x8dno premagani. Leta 1571 je njihova \xc5\xa1tevilna flota priplula do otoka Lepanto v Gr\xc4\x8diji, kjer je bila zasidrana tur\xc5\xa1ka flota. Bitka pri Lepantu je pri\xc5\xa1la v zgodovino kot zadnja bitka galej na vesla in kot velika zmaga kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih sil. Benetke so hotele ta zmagoviti pohod nadaljevati, ostali dve sili pa ne. Ponovno so se tri flote zbrale skupaj naslednje leto, 1572, vendar tokrat niso dosegle ni\xc4\x8d. Ker so ugotovile, da ju ostali dve sili ne podpirata in da ni nikakr\xc5\xa1nega medsebojnega zaupanja, so Benetke posku\xc5\xa1ale dose\xc4\x8di mir s Carigradom. Pokazalo se je, da ta veli\xc4\x8dastna zmaga pri Lepantu na koncu ni prinesla nikakr\xc5\xa1nih oprijemljivih uspehov.\n_START_SECTION_\nZaton\n_START_PARAGRAPH_\nKljub izgubi mo\xc4\x8di in veliki konkurenci drugih mest, so bile Benetke v za\xc4\x8detku 18. stoletja \xc5\xa1e vedno zelo bogate. Bene\xc4\x8dani so to bogastvo tudi znali u\xc5\xbeivati in so prirejali karnevale, igre na sre\xc4\x8do, plese v maskah in podpirali umetnost. Francoska revolucija leta 1789 je povzro\xc4\x8dila, da so se evropske dr\xc5\xbeave zdru\xc5\xbeile proti Franciji in jo osamile, Benetke pa so tudi tu ostale nevtralne. Ko je Napoleon I. leta 1795 vkorakal v Italijo in zasledoval Avstrijce, so se mu Bene\xc4\x8dani hoteli na vsak na\xc4\x8din prikupiti, vendar jih je zaradi za\xc4\x8dasnega miru ponudil Avstriji. Leta 1797 je Napoleon zasedel Benetke brez boja, ker je Veliki svet izglasoval konec republike. \xc5\xbde leto kasneje pa so Benetke in ve\xc4\x8dina Bene\xc4\x8dije, Istre in Dalmacije pre\xc5\xa1le v avstrijske roke. Leta 1805 je Napoleon vklju\xc4\x8dil Benetke v svoje Italijansko kraljestvo za naslednjih 10 let. To je imelo svoje pozitivne in negativne posledice. Mesto so za\xc4\x8deli obnavljati, po drugi strani pa so dobesedno izropali cerkve in samostane, iz katerih so odnesli premnoge umetnine. Leta 1815 so po dunajskem kongresu Benetke pripadle Avstriji. 1829 pa so postale svobodna luka, zgradili so jezove, da bi za\xc5\xa1\xc4\x8ditili mesto pred plimo, poglobili so nekatere kanale zaradi pomorskega prometa. Zgradili so tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo do Milana, da so lahko preva\xc5\xbeali blago v Italijo. Bene\xc4\x8dani Avstrijcev niso nikoli marali in so se jim leta 1848 v \xc4\x8dasu uporov po vsej Evropi, tudi uprli. Ponovno so razglasili republiko, ki pa ni trajala dolgo. Avstrijci so 1848 zatrli upor Bene\xc4\x8danov in ostali tam vse do leta 1866, ko so se Benetke zdru\xc5\xbeile z Italijo. V zadnjih desetletjih 19. stoletja in v prvih desetletjih 20. stoletja se je v \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih Benetkah (Mestre, Porto Marghera) za\xc4\x8dela \xc5\xa1iriti industrija in tudi promet v tovornem pristani\xc5\xa1\xc4\x8du se je pove\xc4\x8dal. Zato so za\xc4\x8deli \xc5\xa1iriti in poglabljati kanale. Zaradi za\xc4\x8detka masovnega turizma so v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta nekatere kanale spremenili v pe\xc5\xa1poti. Leta 1922 pa se je za\xc4\x8dela mednarodna razstava umetnosti La Biennale, ki jo prirejajo \xc5\xa1e danes. V dvajsetih in tridesetih letih 20. stoletja pod oblastjo Mussolinija so Benetke povezali s kopnim s cestnim in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim mostom. Med drugo svetovno vojno so zavezniki bombardirali Marghero in Mestre, Benetke pa niso bile po\xc5\xa1kodovane.\n_START_SECTION_\nBenetke danes\n_START_PARAGRAPH_\nV naravi Benetke \xc5\xa1e danes izgledajo kot v dobi svojega razcveta. V o\xc4\x8deh mnogih turistov so se nekdanje Benetke spremenile v kamniti spomenik, ki ga je treba videti. Posebej privla\xc4\x8dne to\xc4\x8dke so Trg svetega Marka s svojim 175 m dolgim in razko\xc5\xa1nim prostorom, s cerkvijo in 99 m visokim Campanilom (zvonik), ki stoji samostojno in s posebej izrazito do\xc5\xbeevo pala\xc4\x8do z arkadami z za\xc5\xa1iljenimi loki. Predvsem pa so privla\xc4\x8dni kanali s skoraj \xc5\xa1tiri kilometre dolgim Canalom Grande, ki seka mesto v obliki velike \xc4\x8drke S. Romanti\xc4\x8dna vo\xc5\xbenja z gondolo po Canalu Grande je \xc5\xa1e danes obvezen program vsakega obiskovalca Benetk, \xc4\x8deprav je 400 gondol (leta 1750 jih je bilo preko 12.000) glede na motorna plovila danes v veliki manj\xc5\xa1ini._NEWLINE_Razko\xc5\xa1na zgodovina neusmiljeno govori o tem, kako so Benetke ne samo zgodovinsko, temve\xc4\x8d tudi materialno umirajo\xc4\x8de mesto. Pala\xc4\x8de, ki so jih zgradili na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih in nestabilnih tleh, na re\xc5\xa1etkasto stkani balvanih in lesenih pilotih, postopoma tonejo v laguno.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nNaselja, iz katerih so zgrajene Benetke, se nahajajo na naplavinah, ki so jih ustvarile ledeni\xc5\xa1ke reke. Povr\xc5\xa1ina obmo\xc4\x8dja izliva in laguna pokriva povr\xc5\xa1ino okoli 550 kvadratnih kilometrov in je obrobljena z okoli 60 km dolgo pe\xc5\xa1\xc4\x8deno jadransko obalo. Le okoli tri odstotke obmo\xc4\x8dja je pokrito z otoki, preostanek sestavljen iz mulja in mo\xc4\x8dvirja (barene), nekak\xc5\xa1no barje obsega ve\xc4\x8d kot 90 km\xc2\xb2, pribli\xc5\xbeno 92 km\xc2\xb2 je ribolovnih obmo\xc4\x8dij imenovanih Valli da Pesca. Barja pre\xc4\x8dkajo naravne poti, ki se imenujejo ghebi. \xc5\xa0e leta 1900 je bilo barja ve\xc4\x8d kot 250 km\xc2\xb2. _NEWLINE_Laguna je bila ustvarjena pribli\xc5\xbeno 4000 let pr. n. \xc5\xa1t.. Z nanosi Brente in drugih rek in potokov severne Italije. Ti re\xc4\x8dni sedimenti pokrivajo mlade pleistocenske osnovne plasti gline in peska v debeline 5 in 20 m.  V zadnji ledeni dobi, je bila gladina morja 120 m pod ravnijo leta 2012, vendar se je do 5000 pr. n. \xc5\xa1t. povi\xc5\xa1ala za pribli\xc5\xbeno 110 m. Od takrat se gladina vode z mo\xc4\x8dnimi nihanji po\xc4\x8dasi dviguje._NEWLINE_Benetke so bile leta 400 n. \xc5\xa1t. \xc5\xa1e vedno pribli\xc5\xbeno 1,9 m pod morsko gladino. Od visokega srednjega veka dalje se laguna korenito spreminja s preusmerjanjem zalivov zaradi reguliranja nivoja vode in izogibanju poplavam.  Od za\xc4\x8detka 20. stoletja so bili \xc5\xa1tevilni kanali poglobljeni in raz\xc5\xa1irjeni, kar povzro\xc4\x8da bistveno bolj slano vodo v laguni in pove\xc4\x8duje hitrosti pretoka.\n_START_SECTION_\nKlima\n_START_PARAGRAPH_\nMesto se nahaja v zmernem pasu. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 13,5 \xc2\xb0C. V vro\xc4\x8dih mesecih julija in avgusta, so povpre\xc4\x8dja okoli 23 \xc2\xb0C, najhladnej\xc5\xa1i mesec je januar s 3,0 \xc2\xb0C. Povpre\xc4\x8dna dnevna visoka temperatura je 27 \xc2\xb0 C v juliju in avgustu. Bene\xc5\xa1ka laguna ima zna\xc4\x8dilno pomorsko podnebje severnega Jadrana. Tako je najve\xc4\x8d padavin pozno poleti, saj je v tem \xc4\x8dasu sre\xc4\x8data celinsko podnebje iz vzhodne smeri, zlasti iz Karpatov (burje) in ju\xc5\xbeno sredozemski vplivi. Povpre\xc4\x8dna letna koli\xc4\x8dina padavin je 770 mm. Najve\xc4\x8d padavin pade v novembru s povpre\xc4\x8djem 86, najni\xc5\xbeja v januarju s povpre\xc4\x8djem 53 mm.\n_START_SECTION_\nFlora in fauna\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni del 550 km2 lagune vsebuje prete\xc5\xbeno sladko vodo in vodo ob\xc4\x8dasno me\xc5\xa1ano s slano, ki obsega okoli 418 km\xc2\xb2. Tako poznamo mrtvo laguno (Laguna morta), to je slano laguno, kjer se nivo vode spreminja s plimo in oseko, na drugi strani pa je \xc5\xbeiva laguna (Laguna viva). Barja zagotavljajo ugoden habitat za \xc5\xa1tevilne vrste, ki pa so \xc5\xbee v veliki meri prizadete. Obmo\xc4\x8dja so bistvenega pomena za ptice selivke. Svetovni sklad za naravo (angle\xc5\xa1ko World Wide Fund for Nature - WWF) je razglasil obmo\xc4\x8dje kot eno izmed najbolj pomembnih za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8dij za ptice selivke v Evropi, vklju\xc4\x8dno z ribolovom._NEWLINE_Za floro in favno bene\xc5\xa1kih voda je zna\xc4\x8dilna velika raznolikost vrst. Tukaj najdemo jegulje (Anguilla anguilla), ciplje (Mugilidae), brancine (Dicentrarchus labrax), orade (Sparus aurata) in \xc5\xa1e mnoge druge vrste rib. V lagunah \xc5\xbeivijo ptice, sesalci in plazilci._NEWLINE_Okoli 60 vrst ptic gnezdi le v laguni. Med gnezdilkami so na\xc5\xa1li mlakarico (Anas platyrhynchos), rjavega lunja (Circus aeruginosus), zelenonogo tukalico (Gallinula chloropus), lisko (Fulica atra), belo\xc4\x8delega de\xc5\xbeevnika (Charadrius alexandrinus), navadno \xc4\x8digro (Sterna hirundo), pla\xc5\xa1ico (Remiz pendulinus), pa tudi vijoli\xc4\x8dno \xc4\x8dapljo (Ardea purpurea), no\xc4\x8dno \xc4\x8dapljo (Nycticorax nycticorax ), rde\xc4\x8denogega martinca (Tringa totanus) in \xc4\x8dopastega ponirka (Podiceps cristatus). Ve\xc4\x8d kot polovica pla\xc5\xbee zavzema spremenljivi prodnik(Calidris alpina)), ki prezimovanje v Italiji in to v laguni. _NEWLINE_Med sesalci so na\xc5\xa1li \xc5\xa1kratjo mi\xc5\xa1ko (Micromys minutus), povodno rovko (Neomys fodiens), evropskega dihurja (Mustela putorius), kune belice ( Martes foina), velikega voluharja (Arvicola amphibius), podlasico (Mustela nivalis), pa tudi je\xc5\xbea (Erinaceus europaeus). Tui \xc5\xbeivi tudi \xc4\x8crnica ( Coluber viridiflavus), belou\xc5\xa1ka (Natrix natrix) in kobranka (Natrix tessellata). Obstajajo tudi \xc5\xa1tevilne vrste \xc5\xbeu\xc5\xbeelk in pajkov._NEWLINE_Obstajajo \xc5\xa1tevilne rastlinske vrste slanu\xc5\xa1, kot na primer oson\xc4\x8dnik (Salicornia), ozkolistna mre\xc5\xbeica (Limonium angustifolium) in trave kot Puccinellia (slanovka). Vegetacija pod vodno gladino sestavljata dve skupnosti rastlin, ki so za race velikega pomena in sicer razne morske trave. Poleg tega je tu \xc5\xa1e trsti\xc4\x8devje (Phragmites australis), \xc5\xa1irokolistni rogoz (Typha latifolia). Ve\xc4\x8dina teh vrst \xc5\xbeivi v ribolovnem obmo\xc4\x8dju, ki niso odprte lagune, ker so mo\xc4\x8dvirja (paludi) v veliki meri uni\xc4\x8dena._NEWLINE_Od prvotnih gozdov ostaja le park Villa Matter v Mestrah in 230 ha gozda Carpenedo. Tam rasteta v glavnem navadni gaber (Carpinus betulus) in hrast dob (Quercus robur). Mestre so sicer obdane z gozdovi, med njimi Bosco dell'Osellino, je Bosco di Campalto in Boschi Ottolenghi. Leta 1984 se je prebivalstvo uprlo gradnji bolni\xc5\xa1nice neposredno nasproti gozda Carpenedo in uveljavljajo postopno \xc5\xa1iritev gozdov. Poleg tega so ogromno smeti\xc5\xa1\xc4\x8de med Mestrami in laguno, ki pokriva obmo\xc4\x8dje 7 kvadratnih kilometrov, pretvorili v park, Parco San Giuliano. Potem je tu \xc5\xa1e Parco Albanese med Mestrami in Carpenedom, ki obsega 33 ha.\n_START_SECTION_\nObseg, lokacija in upravljavska struktura\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke so glavno mesto italijanske de\xc5\xbeele Bene\xc4\x8dije. Ob\xc4\x8dina obsega zgodovinski center z okoli 7 km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine in najve\xc4\x8dji del bene\xc5\xa1ke lagune, z ve\xc4\x8d kot 60 otoki. Poleg tega sta tu \xc5\xa1e podolgovata otoka Lido in Pellestrina, ki razmejujeta laguno od Jadranskega morja in v bli\xc5\xbeini na kopnem, okro\xc5\xbeja Favaro Veneto, Mestre, Chirignago, Zelarino in Marghera._NEWLINE_Mesto je bilo leta 2005 razdeljeno na \xc5\xa1est okro\xc5\xbeij ali municipalit\xc3\xa0.  Municipalit\xc3\xa0 Venezia-Murano-Burano obsega zgodovinski center ali staro mesto. To je nadalje razdeljeno na \xc5\xa1est Sestieri, od katerih so tri levo in desno od Grand Canala. V smeri toka desno so San Polo, Dorsoduro, kamor sodijo tudi otoki na ju\xc5\xbenem robu starega mesta Giudecca in Santa Croce. Na levi strani so San Marco z otokom San Giorgio Maggiore, Cannaregio in Castello. Gledano iz Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de pa se tisti, ki se nahajajo na tej strani kanala imenujejo citra (ta stran), na drugi strani pa ultra. Poleg \xc5\xa1estih sestieri so v staro mesto \xc5\xa1e srednji in severni del lagune s \xc5\xa1tevilnimi otoki, katerih glavni otok je Murano, severovzhodni trije otoki Burano, Torcello in Mazzorbo in zelenjavna otoka Erasmo in Vignole._NEWLINE_Municipalit\xc3\xa0 Lido-Pellestrina pa zavzema vzhodni del lagune os Chioggia so Jesolo  polotoka, ki zapira laguno od Jadrana. Dve dolgi, ozki sipini podalj\xc5\xa1ujeta Benetke za ve\xc4\x8d kot 20 km na jug. Severni Lido di Venezia se je razvil v 19. stoletju v elegantno obmorsko letovi\xc5\xa1\xc4\x8de z luksuznimi hoteli in igralnicami. Pellestrina \xc5\xbeivi predvsem od ribolova in \xc5\xa1koljk. Chioggia, ki se nahaja se na ju\xc5\xbenem robu lagune, ne spada v Benetke._NEWLINE_Poleg teh oto\xc5\xa1kih municipalit\xc3\xa0 so \xc5\xa1tiri bolj na celini. Okraj Mestre-Carpenedo je bil vklju\xc4\x8den leta 1926 in je dom za ve\xc4\x8d kot polovico prebivalcev mesta. Poskusi Mestre da bi se osamosvojile je \xc5\xbee ve\xc4\x8dkrat propadlo, nazadnje v letu 2003. Industrijsko okro\xc5\xbeje Marghera je tudi na celini, zanjo je zna\xc4\x8dilna petrokemi\xc4\x8dna industrija. Okraj Favaro Veneto se nahaja severovzhodno od Mestre, tukaj je letali\xc5\xa1\xc4\x8de Marco Polo.\n_START_SECTION_\nStruktura starega mesta\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko mesto Benetke je sestavljeno iz 118 otokov, med katerimi te\xc4\x8dejo razli\xc4\x8dno \xc5\xa1iroki kanali. Za mnoge od teh otokov ima trg kot komunikacijsko, prometno in trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer je tudi cerkveno skupnost. So se pa od zgodnjega 19. stoletja nekatere poti premenile, kot je na primer gradnja \xc5\xa1iroke Strada Nova ali Via Eugenia (zdaj Via Garibaldi).  oder der Via Eugenia (inzwischen: Via Garibaldi).\n_START_SECTION_\nFunkcionalne naloge\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg te osnovne strukture, imajo nekateri okraji, zaradi razli\xc4\x8dnih zgodovinskih funkcij, mo\xc4\x8dno razli\xc4\x8dne strukture, kot je  Markov trg, nekdanji najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i in reprezentan\xc4\x8den center mesta. Je najve\xc4\x8dji z dimenzijo 175 m dol\xc5\xbeine in do 82 m \xc5\xa1irine ob katerem prevladujejo dr\xc5\xbeavne zgradbe, zlasti Do\xc5\xbeeva pala\xc4\x8da in Procuratie di San Marco. Poleg teh \xc5\xa1e knji\xc5\xbenice in muzeje, bazilika svetega Marka in Campanile, pa tudi \xc5\xa1tiri velike kavarne. Na drugi strani kanala Grande je najve\xc4\x8dji trg Campo San Polo._NEWLINE_Ve\xc4\x8dji kot obmo\xc4\x8dje Trga svetega Marka, je v vzhodnem delu mesta  Arsenal, kjer se nahaja za Benetke zelo pomembno ladjedelni\xc5\xa1tvo in voja\xc5\xa1ka cona. Njegovo okolje ima tipi\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti industrijskega okro\xc5\xbeja, saj je bilo za\xc4\x8dasno zaposlenih tudi 10.000 delavcev. V srednjem veku so delavce, ki so delali v Arsenalu imenovali arsenalotti._NEWLINE_Od sredine 19. stoletja je za zahodni del mesta najbolj zna\xc4\x8dilna povezava s kopnim. Tam se kon\xc4\x8da velik most Ponte della Libert\xc3\xa0, kot povezava s celino, ki je bil zgrajen leta 1931 kot cestni most, zraven leta 1841-1846 zgrajenega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega mostu.  Na koncu je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja, parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de in avtobusna postaja na Piazzale Roma. Naslednja proga se kon\xc4\x8da na Stazione Marittima, ki \xc5\xbeeleznico povezuje z majhnim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem. Poleg tega je bila napolnjena z Tronchetto je 18-acre park umetni otok._NEWLINE_Na ju\xc5\xbeni strani mesta od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Zattere se ta podalj\xc5\xa1a na zahod do Grand Canala, dalje proti vzhodu od Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de do Bienala je Riva degli Schiavoni. Ju\xc5\xbena stran se uporablja kot promenada. Enako velja tudi za nasprotno severno stran Giudecca, ki je skoraj edina brez industrijskih zgradb, razen Stucky mlin. Ta stavba je bila zgrajena leta 1895 po na\xc4\x8drtih arhitekta Ernsta Wullekopf iz Hannovra. _NEWLINE_V mnogih okrajih so ohranjene bolj me\xc5\xa1ane socialne zgradbe, so se pa nekatere od njih se zdi, razvile v revne soseske, kot je Sacca Fisola. Obmo\xc4\x8dje okoli Arsenala do Via Garibaldi je bolj tipi\xc4\x8dna delavska soseska. \xc4\x8ceprav je Serenissima gostila mnogo prebivalcev razli\xc4\x8dnih narodov, se le redke ulice imenujejo tako (Calle dei Greci, itd). Samo geto, okro\xc5\xbeje, v katerem so od 1516 do za\xc4\x8detka 19. stoletja \xc5\xbeiveli Judje, ima svojo strukturo in gradnjo hi\xc5\xa1. Stanovanjske razmere so bile zelo utesnjene - leta 1552 je v obmo\xc4\x8dju velikem pribli\xc5\xbeno tri orale \xc5\xbeivelo 900 prebivalcev, leta 1611 jih je bilo \xc5\xbee 5500. Od leta 1633 so morali poleg starega ( Ghetto vecchio) zgraditi \xc5\xa1e nov geto, (Ghetto novissimo)_NEWLINE_Ulice z enakimi funkcijami so dejansko urejali tu in tam je \xc5\xbee v poznem srednjem veku, kot na primer na podro\xc4\x8dju trga Rialto in Carampane, nekdanja \xc4\x8detrt prostitutk v Arsenalu in Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di. Prevlada vodnega prometa je o\xc4\x8ditna v Grand Canalu, ki je samo po delih dostopen  pe\xc5\xa1cem. To je mogo\xc4\x8de predvsem na mostu Rialto, nekdanjem trgovskem centru mesta. Od poznega srednjega veka so ob kanalu gradili reprezentan\xc4\x8dne pala\xc4\x8de (palazzi) ali hi\xc5\xa1e (case) plemi\xc4\x8dev. Njihove pala\xc4\x8de so imenovali na splo\xc5\xa1no Ca 'Contarini, v\xc4\x8dasih kot Palazzo Barbarigo della Terrazza ali Palazzo Grimani di San Luca, ki je nastala v 16. stoletju, v ob\xc4\x8dini Saint Luka, po lastniku._NEWLINE_Okoli tega osrednjega obmo\xc4\x8dja mesta so \xc5\xa1tevilni otoki, kjer so bili namenjeni razli\xc4\x8dnim dejavnostim \xc5\xbee v srednjem veku: pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de je na otoku San Michele in steklarstvo na otoku Murano ali za pridelava zelenjave na Sant 'Erasmo, drugi so slu\xc5\xbeili voja\xc5\xa1ki varnosti lagune.\n_START_SECTION_\nGradbeni\xc5\xa1tvo\n_START_PARAGRAPH_\nVasi v laguni so bile zgrajene na milijonih lesenih drogov, zabitih v zemljo. Na to fazo, tako imenovanega Zattaron - vrsta pontona iz dveh plasti macesnovih desk pritrjenih z opeko. Na Zattaron so postavili temelje zidov in kon\xc4\x8dno nadzemni zid. Stavbe so bile zgrajene iz lahkih votlih ope\xc4\x8dnih zidakov - mattoni. _NEWLINE_\xc5\xa0tevilne stavbe so kljub prizadevanjem v slabem stanju. Eden od razlogov za to je nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da voda, zaradi \xc4\x8desar je ve\xc4\x8dina ni\xc5\xbejih nadstropij neprimerna za bivanje. Drugi\xc4\x8d, od konca Bene\xc5\xa1ke republike  je bila skrb in ukrepi na stavbah in kanalih zanemarjena. Negativno vpliva tudi izkopavanje globokih poti za \xc4\x8dezmorska plovila, ki prihajajo v pristani\xc5\xa1\xc4\x8de Marghera, kar izpira temelje. Kon\xc4\x8dno, stanovanja so precej dra\xc5\xbeja kot na celini,  zato so stavbe v starem mestnem jedru pogosto nenaseljene.\n_START_SECTION_\nCeste, ulice in trgi\n_START_PARAGRAPH_\nBene\xc4\x8dani razlikovali pe\xc5\xa1poti ob stavbah zelo previdno. Glavne ulice Rughe (iz franco\xc5\xa1\xc4\x8dine Rue) in Salizade, prve iz druge polovice 13. stoletja, prekrite z mavcem, so \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno omejeni. Calle se imenujejo ozke ulice, ulice vzdol\xc5\xbe kanalov se imenujejo Fondamenta in slu\xc5\xbeijo kot temelj za stavbe. Lista je del ceste v bli\xc5\xbeini velikih pala\xc4\x8d in veleposlani\xc5\xa1tev, ki u\xc5\xbeivajo posebno imuniteto. Mercerie so ulice s trgovinami (merce = blago), Rive (obala), potekajo po stranskih kanalih. Rio Tera je poplavljen kanal, Ramo je kratka esta, ki se odcepi od Calle ali Campiello, majhen trg. Campo je kraj, kjer stoji cerkev, je velik odprt prostor, prej zelenjavni vrt ali pa\xc5\xa1nik za konje. Campiello je obdan s hi\xc5\xa1ami obrnjenimi na trg, Corti so dvori\xc5\xa1\xc4\x8da hi\xc5\xa1. Paludo opozarja, da je bilo to obmo\xc4\x8dje prej zamo\xc4\x8dvirjeno, Pissine pa so ribniki, kjer lahko plavate in ribarite. Sotoportego so prehodi skozi hi\xc5\xa1e (portego se imenuje dvorana v prvem nadstropju, tako da gre pot skozi to dvorano) in povezuje Calli, Campielli in Corti._NEWLINE_Trgi (Campi) in majhni trgi (Campielli) se razlikujejo od Piazza. Tako kot pravi Piazza di San Marco, Piazzetta ozna\xc4\x8duje trg pred Do\xc5\xbeevo pala\xc4\x8do, ki povezuje Piazza San Marco z Molo, pristani\xc5\xa1\xc4\x8de. Piazzetta dei Leoncini je del trga svetega Marka, severno od bazilike, poimenovane po dveh levjih kipih. Trg z avtobusno postajo se imenuje Piazzale Roma. Obstaja samo ena Strada, to je Strada Nova, in tri Vie (Via 25 Aprile, Via Vittorio Emanuele in Via Garibaldi).\n_START_SECTION_\nKanali in mostovi\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke imajo okoli 175 kanalov v skupni dol\xc5\xbeini 38 kilometrov.  Glavna arterija je Grand Canal, v katerega prihajajo vodne poti iz zgodovinskega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Razlika plimovanja je bila v\xc4\x8dasih 60 cm. Preko sistema urejanja voda so zagotovili konstantno cirkulacijo za \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denje mesta in vode. Kanali so bili prvotno globoki pribli\xc5\xbeno 1,85 m. Do leta 1990 niso bili o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni. \xc5\xbde od 18. stoletja se bili \xc5\xa1tevilni kanali napolnjeni ali zaprti, kar je mogo\xc4\x8de prebrati iz napisov rio ter\xc3\xa0. Primer je \xc5\xa1iroka Via Garibaldi, ki je ustvarjena tako, da je bil zapolnjen kanal. Leta 1776 je bil napolnjena Rio de le Carampane, tam je majhen trg._NEWLINE_V mestu je 398 mostov.  Do okoli leta 1480 so bili ve\xc4\x8dinoma iz lesa, kasneje pa so jih nadomestili s kamnitimi mostovi. Zdaj obstajata le dva izmed njih brez ograj, eden od njih je Hudi\xc4\x8dev most (Ponte del Diavolo) na otoku Torcello, drugi odpira zasebno hi\xc5\xa1o v Cannaregio. Mnogi so bili zgrajeni zelo nizki, za la\xc5\xbeji dostop s konji in vozovi. Most Rialto je bil do sredine 19. stoletja edini most \xc4\x8dez Canal Grande. Kasneje so dodali tri in sicer Ponte degli Scalzi v bli\xc5\xbeini \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje, ki je \xc5\xbeelezen most iz leta 1932 (predhodnik 1856) in Ponte dell'Accademia iz leta 1854 je bil nadome\xc5\xa1\xc4\x8den 1933. \xc4\x8cetrti most Ponte della Costituzione je bil odprt leta 2008. Ta most povezuje Piazzale Roma z obalo (Fondamenta S. Lucia) vzhodno od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje Santa Lucia._NEWLINE_Eden od najbolj znanih mostov, Most vzdihljajev (Ponte dei Sospiri) povezuje nekdanji dr\xc5\xbeavni zapor v pritli\xc4\x8dju, tako imenovane Pozzi, z Do\xc5\xbeevo pala\xc4\x8do. Most Ponte della Paglia, med Rio di Palazzo in Do\xc5\xbeevo pala\xc4\x8do, je tako imenovan, ker je slu\xc5\xbeil kot privez za plovila nalo\xc5\xbeena s slamo. Drugi mostovi so poimenovani po ekstravagantnih bli\xc5\xbenjih pala\xc4\x8dah ali cerkvah, pogosto po svetniku. Ime Ponte storto je uporabljeno ve\xc4\x8d desetkrat in ka\xc5\xbee most, ki pre\xc4\x8dka Rio pod kotom._NEWLINE_Vsakoletna posebnost, ki se dogaja 21. novembra je procesija preko mostov \xc4\x8dez Canal Grande, ki povezuje cerkve Santa Maria del Giglio in Santa Maria della Salute. Procesija poteka v zahvalo za osvoboditev od kuge leta 1630/1631. Podobno se odvija v soboto pred tretjo nedeljo v juniju \xc4\x8dez mostove \xc4\x8dez Giudecca Canal v cerkev Il Redentore. Ta festival prina\xc5\xa1a zahvalo za odre\xc5\xa1enje od kuge leta 1575/1576._NEWLINE_Dale\xc4\x8d najdalj\xc5\xa1i most je \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most, ki je bila zgrajen 1841-1846 in povezuje Benetke s kopnim. Ta Ponte della Libert\xc3\xa0 (most svobode), je svoje ime dobil po osvoboditvi izpod fa\xc5\xa1izma, je dolg 3623 metrov in se naslanja na 222 kamnitih obokov.\n_START_SECTION_\nV zgodovini\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke so zgrajene na arhipelagu 117 otokov, ki oblikujejo 177 kanalov v plitvi laguni, in so povezani s 409 mostovi.  V starem centru imajo kanali vlogo cest in je skoraj edina oblika prevoza po vodi ali pe\xc5\xa1. V 19. stoletju je na celini nastala \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka postaja Venezia Santa Lucia, v 20. stoletju pa zgrajena cesta Ponte della Libert\xc3\xa0 s parkiri\xc5\xa1\xc4\x8dem (na otoku Tronchetto in v Piazzale Roma). Benetke so najve\xc4\x8dje urbano obmo\xc4\x8dje v Evropi brez avtomobila in edinstven primer mesta v Evropi, ki je ostalo tudi v 21. stoletju v precej\xc5\xa1nji meri delujo\xc4\x8de povsem brez avtomobilskega prometa._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dni bene\xc5\xa1ki \xc4\x8doln je gondola, \xc4\x8deprav se zdaj uporablja predvsem za turiste, poroke, pogrebe ali druge obrede, ali kot trajekt (italijansko traghetti) za pre\xc4\x8dkanje kanala Grande v odsotnost bli\xc5\xbenjega mostu. Velike gondole imajo \xc5\xbeametne sede\xc5\xbee in perzijske preproge. Manj\xc5\xa1e so znane kot sandolo. Na sprednji strani vsake gondole je velik kos kovine imenovan fero (\xc5\xbeelezo). Njegova oblika se je razvila skozi stoletja, kot je dokumentirano na \xc5\xa1tevilnih znanih slikah. Oblika v podobi do\xc5\xbeevega klobuka je postala postopoma standardizirana in je bila kon\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dena v lokalni zakonodaji. Sestavljen je iz \xc5\xa1estih palic, kar predstavlja Sestieri mesta, znak nazaj predstavlja otok Giudecca.\n_START_SECTION_\nVodni transport\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke so mesto majhnih otokov, nastalih v srednjem veku, ki so jih z izkopavanjem tal dvignili nad mo\xc4\x8dvirnato podlago in plimovanje. Nastali kanali so spodbudil razvoj navti\xc4\x8dne kulture, kar se je izkazalo pomembno za gospodarstvo mesta. Danes ti kanali \xc5\xa1e vedno zagotavljajo transportne poti za prevoz blaga in ljudi v mestu._NEWLINE_Labirint kanalov speljan skozi mesto je zahteval izgradnjo ve\xc4\x8d kot 400 mostov, ki omogo\xc4\x8dajo prehodnost. V letu 2011 je bil v mestu odprt Ponte della Costituzione, \xc4\x8detrti most \xc4\x8dez Veliki kanal, ki povezuje avtobusni terminal na obmo\xc4\x8dju Piazzale Roma z \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo (Stazione Ferroviaria), preostali so Ponte di Rialto, Ponte dell'Accademia in Ponte degli Scalzi\n_START_SECTION_\nJavni transport\n_START_PARAGRAPH_\nAzienda del Consorzio Trasporti Veneziano (ACTV) je javno podjetje, odgovorno za javni prevoz v Benetkah.\n_START_SECTION_\nObmo\xc4\x8dje lagune\n_START_PARAGRAPH_\nGlavno javno prevozno sredstvo so motorni vodni avtobusi (vaporetti), ki vozijo na redni progi vzdol\xc5\xbe kanala Grande in med mestnimi otoki. Edine gondole \xc5\xa1e vedno v splo\xc5\xa1ni rabi so traghetti, trajekti za pe\xc5\xa1ce, ki pre\xc4\x8dkajo kanal Grande na dolo\xc4\x8denih mestih, kjer ni mostov._NEWLINE_People Mover di Venezia (upravlja ga ASM) je javni tranzitni sistem, ki povezuje otok Tronchetto s Piazzale Roma in je bil vzpostavljen leta 2010. Pomembni so tudi vodni taksiji.\n_START_SECTION_\nLido in otoki Pellestrina\n_START_PARAGRAPH_\nLido in Pellestrina sta dva otoka, ki tvorita pregrado med ju\xc5\xbeno bene\xc5\xa1ko laguno in Jadranskim morjem. Na teh otokih je cestni promet dovoljen. Obstajata avtobusni promet na otokih in ladijski promet, ki povezuje otoka z drugimi otoki (Venice, Murano, Burano) in s polotokom Cavallino-Treporti.\n_START_SECTION_\nCelinski del\n_START_PARAGRAPH_\nCelinske Benetke so sestavljene iz 5 okrajev: Mestre-Carpenedo, Marghera, Chirignago-Zelarino in Favaro Veneto. Mestre je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de in najbolj naseljeno urbano obmo\xc4\x8dje celinskih Benetk. Obstaja ve\xc4\x8d avtobusnih linij in dve tramvajski progi. Ve\xc4\x8dina povezuje celino s Piazzale Roma, glavno avtobusno postajo v Benetkah preko Ponte della Libert\xc3\xa0, mostom, ki povezuje celino s skupino otokov, ki sestavljajo zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Benetk.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8de mesta Benetke je na kopnem, v kraju Tessera. Imenuje se Aeroporto Marco Polo in je tretje v Italiji po \xc5\xa1tevilu potnikov. Razen tega je na Lidu tudi manj\xc5\xa1e privatno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Giovanni Nicelli.\n_START_SECTION_\nCerkve\n_START_PARAGRAPH_\nBenetke so bogate po cerkvah (124) od romanike (kripta v San Zaccaria) do baroka, zvonik (Campanile). Bene\xc5\xa1ka cerkvena arhitektura se obna\xc5\xa1a konzervativno in samosvoje glede rimske in evropske trende._NEWLINE_Simbol Benetk kot mesta in nekdanja republika je Bazilika svetega Marka, prvotno zgrajena v bizantinskem slogu sveti\xc5\xa1\xc4\x8de za relikvije svetega Marka Evangelista, isto\xc4\x8dasno dr\xc5\xbeavna in cerkev do\xc5\xbeev. Med letoma 976-1094 zgrajena po uni\xc4\x8denju prej\xc5\xa1nje z navzkri\xc5\xbenimi kupolami po vzoru iz Carigrada. \xc5\xa0e prej je bila v 7. stoletju zgrajena bazilika Santa Maria Assunta na Torcellu. Kot najstarej\xc5\xa1a cerkev v Benetkah velja San Giacomo di Rialto, \xc4\x8deprav so bile tudi tu, kot v ve\xc4\x8dini cerkva, narejene ve\xc4\x8dje strukturne spremembe. Tudi v San Giovanni Decollato (San Zan Degola) so \xc5\xa1e vedno v velikem obsegu zastopani prvotni elementi, v San Giacomo dall'Orio je ve\xc4\x8dina elementov iz 14. stoletja._NEWLINE_San Polo je nastala v 9. stoletju in bila obnovljena v 14. in 15. stoletju v gotskem slogu. Gotski portal na ju\xc5\xbeni strani je delno pripisan Bartolomeo Bon (pred 1410-1464 / 67), ki je gradil tudi v Ca 'D'Oro. Leta 1804 je bila cerkev v veliki meri obnovljena._NEWLINE_S prihodom bera\xc5\xa1kih redov dominikancev in fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanov v Benetke v 13. stoletju, so se pojavili molitveni prostori in kon\xc4\x8dno velike strukture, kot sta Santa Maria Gloriosa dei Frari (danes dr\xc5\xbeavni arhiv) in Santi Giovanni e Paolo s 101 m dol\xc5\xbeine in 35 m vi\xc5\xa1ine najve\xc4\x8dja cerkev v Benetkah in grobnica do\xc5\xbeev. \xc5\xa0e ena pomembna je gotska cerkev Madonna dell'Orto (kon\xc4\x8dana po 1377, s fasado iz 15. stoletja). Prehodne oblike renesanse \xc5\xbee ima cerkev San Zaccaria benediktinskega  samostana v okro\xc5\xbeju Castello iz prvega obdobja gradenj, morda pod vplivom florentinskih kamnosekov - najprej pod arhitektom Michelozzo di Bartolomeo 1433-1434 - ki je kasneje sodeloval pri gradnji prve benediktinske knji\xc5\xbenice v povezavi s samostanom San Giorgio Maggiore. _NEWLINE_Prva renesan\xc4\x8dna verska stavba, ki je bila zgrajena v Benetkah v \xc4\x8dasu Bartolomeo Buona okoli 1460, je San Michele in Isola (1468-1479), ki jo je zgradil Mauro Codussi. Fasada San Zaccaria, ki jo je tudi kon\xc4\x8dal Mauro Codussi 1483-1504 je podobna. Tudi Maura Codussija cerkev Santa Maria Formosa, je verjetno ena izmed najbolj znanih renesan\xc4\x8dnih cerkva v Benetkah, ker ima renesan\xc4\x8dno in baro\xc4\x8dno fasado. Od 1492 dalje je nastala Santa Maria dei Miracoli. Primer uporabe kri\xc5\xbenih kupol je cerkev San Giovanni Crisostomo iz leta 1500. Glavna cerkev iz za\xc4\x8detka 16. stoletja, San Salvatore, je podobna San Marcu. Tehnika  inkrustacije je najbolj popolna vt Santa Maria dei Miracoli._NEWLINE_Arhitekt kot Jacopo Sansovino je zasnoval San Zulian, San Martino in notranjost San Francesco della Vigna, Lo Scarpagnino je zasnoval San Sebastiano. Andrea Palladio je zgradil San Giorgio Maggiore, Il Redentore in fasado San Francesco della Vigna, vse izjemne stavbe. Fasada San Pietro di Castello je naslednica oblikovalskega jezika Palladija ki se pojavlja \xc5\xa1e dolgo po njegovi smrti v stavbah, kot so San Trovaso, San Stae in se je nadaljevala do 19. stoletja._NEWLINE_V San Giorgio Maggiore, Sala del Conclave spominja na konklave, ki se je za\xc4\x8delo 1. dec 1799 in kon\xc4\x8dalo 14. marec 1800 z izvolitvijo za pape\xc5\xbea Pija VII. Zaradi Napoleonove  okupacije Rima, je bil konklave zaradi varnostni preseljen v Benetke._NEWLINE_V zahvalo za osvoboditev od kuge 1631-1686 je bila zgrajena cerkev Santa Maria della Salute, najbolj pomembna baro\xc4\x8dna cerkev v Benetkah, ki jo je zasnoval Baldassare Longhena. Nekatere cerkvene fasade iz tega stoletja so ostale nedokon\xc4\x8dane, kot Santi Apostoli, San Marcuola, San Lorenzo in San Pantalon._NEWLINE_Pro\xc4\x8delje Piet\xc3\xa0 na Riva degli Schiavoni ni bila zaklju\xc4\x8dena do 20. stoletja, fasada cerkve Gesuati (samo v Benetkah je bil to red, ki ni isto kot Gesuiti (jezuiti)) je bila kon\xc4\x8dana le z darovanjem premo\xc5\xbenega patricijev. Tak\xc5\xa1ni skladi so pritekali celo za cerkve San Moise in Santa Maria Zobenigo, ki imajo ustrezne grobnice ustanoviteljev. Drugi finan\xc4\x8dniki so bile sekularne dru\xc5\xbebe, kot je Pinzocchere dei Carmini, ki je pripadala karmeli\xc4\x8danskemu redu kot tretjemu redu - od njih izhaja Scuola dei Carmini. Med letoma 1286-1348 so zagotovili gradnjo cerkve Santa Maria dei Carmini._NEWLINE_Druge verske skupine, kot pravoslavni Grki so zgradili v mestu cerkve v 16. stoletja. Rezultat je bila leta 1498 zgrajena Scuola di San Nicol\xc3\xb2 dei Greci in cerkev San Giorgio dei Greci cerkev, zgrajena 1548. Protestantom ni bilo dovoljeno graditi cerkev._NEWLINE_Med letoma 1706-1714 je za\xc4\x8del Vincenzo Scamozzi graditi teatinsko cerkev San Nicola da Tolentino s korintskim pronaosom. Leta 1760 je bila zgrajena klasi\xc4\x8dna Magdalenina cerkev. V kro\xc5\xbeni zunanjosti najdemo oktogonalno notranjost. Cerkev San Maurizio poudarja Napoleonov klasicizem. San Silvestro so za\xc4\x8dele graditi v zadnjem desetletju 19. stoletja, v klasi\xc4\x8dnem jeziku bene\xc5\xa1ke Accademie.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPala\xc4\x8da je splo\xc5\xa1en naziv za Casa Venice (skraj\xc5\xa1ano Ca'). V o\xc4\x8deh javnosti sta bili samo dve pala\xc4\x8di v mestu, ki sta bili ozna\xc4\x8deni kot taki: Do\xc5\xbeeva pala\xc4\x8da (Palazzo Ducale) in rezidenca bene\xc5\xa1kega patriarha, Palazzo patriarchale._NEWLINE_Od tako imenovanih bizantinskih pala\xc4\x8d jih obstaja le malo in so bile v veliki meri spremenjene v 19. stoletju. Dober vtis pala\xc4\x8de iz 13. stoletja daje Fontego dei Turchi, \xc4\x8digar ime v resnici ka\xc5\xbee na tur\xc5\xa1ko trgovsko hi\xc5\xa1o. Veliko starih elementov je \xc5\xa1e vedno na Ca 'da Mosto, ki je nastala v 13. stoletju. Dekorativni detajli kompleksa Loredan in Farsetti, zdaj Mestna hi\xc5\xa1a in sede\xc5\xbe lokalne samouprave, izhaja ve\xc4\x8dinoma iz 19. stoletja. Kljub temu fasado sestavlja tipi\xc4\x8dni casa-fondaco (iz arab\xc5\xa1\xc4\x8dine funduq = skladi\xc5\xa1\xc4\x8de), ki ga je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de jasno videti: vrsta arkad v pritli\xc4\x8dju, ki so bile primerne za natovarjanje in raztovarjanje blaga in tudi raz\xc4\x8dlenjen piano nobile. V tlorisu se ka\xc5\xbee osrednja dvorana, ki se razteza na fasado v obliki \xc4\x8drke T._NEWLINE_V teku gotskih dvoranskih razmerij je bil tloris v obliki \xc4\x8drke T opu\xc5\xa1\xc4\x8den v korist oblike \xc4\x8drke L, kasneje pa samo pravokotne dvorane. Tako imenovani gotico fiorito se je uporabljal v 15. stoletju s krogovi\xc4\x8djem ob Grand Canalu in na Do\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di. Najve\xc4\x8dja struktura je Ca 'Foscari na prvem ovinku Grand Canala. Za Ca 'd'Oro (zlata hi\xc5\xa1a) so zna\xc4\x8dilne barvne podobe v modrem in zlati. Slike, \xc5\xa1e posebej  Vittore Carpacca in  Gentile Bellinija, ka\xc5\xbeejo intenzivno ve\xc4\x8dbarvno gotsko arhitekturo._NEWLINE_Pomembne hi\xc5\xa1e iz 16. stoletja sta dve pala\xc4\x8di Mauro Codussisa, Ca 'Vendramin in Palazzo Corner Spinelli, z dvorano v T. V nasprotju s cerkveno arhitekturo, se s profano arhitekturo Andrea Palladio v Benetkah ni ukoreninil._NEWLINE_Novonastali dizajn Ca 'Corner, pala\xc4\x8de Jacopo Sansovinija, ki se nahaja ob Grand Canal dru\xc5\xbeine Cornaro, je gradnja epohalne visoke renesanse, s kvadratnim dvori\xc5\xa1\xc4\x8dem po rimskem vzoru. Drug pomemben arhitekt cinquecenta je bil Sebastiano Serlio, ki je realiziral nekaj svojih idej v sodelovanju s patricijem Francescom Zeno v eni od svoji novih pala\xc4\x8d._NEWLINE_Do 18. stoletja je tradicionalen tip stavbe ostal ve\xc4\x8dinoma zvest pala\xc4\x8di. Zadnje ve\xc4\x8dje zgradbe so Ca 'Pesaro, Ca' Rezzonico in Palazzo Grassi in se uporabljajo kot muzeji. Poleg baro\xc4\x8dne pala\xc4\x8de Grassi Baldassare Longhenas, obstajajo tudi primeri klasi\xc4\x8dnih pala\xc4\x8d arhitekta  Antonia Dieda in  Andrea Tiralija._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1e delo arhitekta Sansovinija stoji nasproti Do\xc5\xbeeve pala\xc4\x8de, Libreria Vecchia (Stara knji\xc5\xbenica ) iz pribli\xc5\xbeno 1540. Sansovino je prevzel idejo pri oblikovanju fasade iz Palazzo Vendramin-Calerghi, ki jo je izvedel Mauro Codussi med letoma 1481-1509. Cilj je bil vzpostaviti povezavo med obi\xc4\x8dajnimi bene\xc5\xa1kimi arkadami in serijo kolonad florentinske renesanse."