b"\n_START_ARTICLE_\nLedenik\n_START_PARAGRAPH_\nLedenik je tok ledu v visokogorju ali v polarnem svetu, ki se zaradi lastne te\xc5\xbee in gravitacije pomika v ni\xc5\xbejo lego.\n_START_SECTION_\nNastanek ledenika\n_START_PARAGRAPH_\nLedeniki so ledene 'gmote', ki nastanejo pri temperaturah, ki so trajno prenizke da bi ves sneg skopnel. Nastanek ledenika pogojuje tudi sne\xc5\xbena meja. Sedaj se ledeniki talijo, ker je podnebje prevro\xc4\x8de, da bi zdr\xc5\xbeali na na\xc5\xa1i 'ugodni' temperaturi. Ledeniki nastanejo iz sladke vode, morski pa nastanejo iz slane. Leta 1850 je led prekrival skoraj 4.474 kvadratnih kilometrov Alp, do leta 2000 pa se je povr\xc5\xa1ina ledenikov zmanj\xc5\xa1ala na 2.272 kvadratnih kilometrov. Ker se povpre\xc4\x8dna temperatura Zemlje dviga, se dviga tudi minimalna temperatura, pri kateri nastajajo ledeniki. Geologi in geografi \xc5\xbee dolgo zbirajo natan\xc4\x8dne podatke o stanju ledenikov. \xc5\xbde trideset let lahko spremljamo ledenike tudi z razli\xc4\x8dnimi sodobnimi geodetskimi metodami in metodami daljinskega zaznavanja. Dandanes vse ve\xc4\x8dje grenlandske, antarkti\xc4\x8dne in norve\xc5\xa1ke ledenike satelitsko snemajo z veliko prostorsko lo\xc4\x8dljivostjo. V zadnjem desetletju ledenike snemajo \xc5\xa1e s posebnimi radarji na satelitih.  Za manj\xc5\xa1e in srednje velike ledenike  zadostuje laserski bralnik (\xc4\x8ditalec) na letalu. Z letalskim laserskim vi\xc5\xa1inomerstvom ter aerofotogrametrijo so posneti na primer \xc5\xa1vicarski in avstrijski ledeniki. Poceni metoda za popis ledenikov je obi\xc4\x8dajna fotogrametrija (fotografiranje zemeljskega povr\xc5\xa1ja in izdelovanje kart na podlagi dobljenih posnetkov). In prav ti podatki dajo slutiti, da se ve\xc4\x8dina 160.000 ledenikov na Zemlji zaradi otoplitev po\xc4\x8dasi kr\xc4\x8di in tanj\xc5\xa1a. \xc5\xa0e ve\xc4\x8d -  stopnja tajanja se je dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala v najtoplej\xc5\xa1em desetletju med letoma 1990 in 2000._NEWLINE_Za manj\xc5\xa1e dolinske ledenike je usodno povi\xc5\xa1anje povpre\xc4\x8dne globalne temperature na zemeljskem povr\xc5\xa1ju, ki se je v 20. stoletju dvignila za okrog 0, 6\xc2\xa0\xc2\xb0C. Zadnje desetletje je bilo v globalnem merilu najtoplej\xc5\xa1e, ob tem pa je bil ta porast na severni polobli v 20. stoletju najverjetneje najve\xc4\x8dji v enem stoletju v zadnjih tiso\xc4\x8d letih. Satelitski podatki ka\xc5\xbeejo, da se je obseg zasne\xc5\xbeenih povr\xc5\xa1in od leta 1960 zmanj\xc5\xa1al za 10\xc2\xa0%. Tudi v Sloveniji se je povpre\xc4\x8dna letna temperatura zraka (v obdobju 1951 do 2000) pove\xc4\x8dala za 1\xc2\xa0\xc2\xb0C.  Na primer na Kredarici (2514 m), kjer so se opazovanja za\xc4\x8dela \xc5\xa1ele leta 1954, je povpre\xc4\x8dna letna temperatura zraka narasla za 1,2\xc2\xa0\xc2\xb0C. Zlasti izrazito se je temperatura zraka dvignila po letu 1980, leto 2000 pa je bilo v Sloveniji najtoplej\xc5\xa1e leto, odkar je organizirana mre\xc5\xbea meteorolo\xc5\xa1kih merjenj._NEWLINE_Po nekaterih napovedih naj bi se do konca stoletja povpre\xc4\x8dna poletna temperatura dvignila za tri stopinje Celzija, ledeniki v Alpah pa naj bi posledi\xc4\x8dno izgubili kar 75 odstotkov svoje povr\xc5\xa1ine. Znanstveniki opozarjajo, da tudi \xc4\x8de bi se klimatsko segrevanje ustavilo, bi se tajanje ledenikov nadaljevalo, to pa pomeni tudi resne posledice predvsem za prebivalce na obmo\xc4\x8dju Alp, kjer so mogo\xc4\x8de tudi velike poplave._NEWLINE_Zrnata struktura v ledu omogo\xc4\x8da premikanje ledenika zaradi gravitacije"