b'\n_START_ARTICLE_\nOsatnik\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nTa vrsta dnevnih metuljev je ena najbolj raz\xc5\xa1irjenih, saj \xc5\xbeivi na vseh kontinentih razen Antarktike in Ju\xc5\xbene Amerike._NEWLINE_Jaj\xc4\x8dece metulja je zeleno, drobno in na pogled podobno kristal\xc4\x8dku sladkorja, razvije pa se v treh do petih dneh po tem, ko ga samica odlo\xc5\xbei na rastlino. Gosenica se razvija od 7 do 11 dni, nato pa se zabubi. Med rastjo se gosenica zaradi hitre rasti nekajkrat levi. Iz bube se po 7-11 dneh razvije odrasel metulj, ki \xc4\x8dez krila dose\xc5\xbee med 5 in 6\xc2\xa0cm. Zna\xc4\x8dilno za osatnike je, da so selilci, ki v svojem \xc5\xbeivljenju lahko preletijo tudi do 1500\xc2\xa0km. V Slovenijo priletijo iz severne Afrike junija in letajo do oktobra.\n_START_SECTION_\nRastline gostiteljice\n_START_PARAGRAPH_\nOsatnik je tesno povezan z nebinovkami. Najpogosteje se zadr\xc5\xbeuje na kodrastem bodaku (Carduus crispus), s katerim se tudi najraje hranijo gosenice osatnika. Po latinskem imenu te rastline je osatnik dobil tudi del svojega znantvenega imena. V Sloveniji se osatnik najraje zadr\xc5\xbeuje v okolici razli\xc4\x8dnih vrst osata, po \xc4\x8demer je dobil slovensko ime. Poleg tega se gosenice hranijo tudi z drugimi rastlinami iz dru\xc5\xbein srholistnic, slezenovk in metuljnic. Odrasli metulji se hranijo z nektarjem razli\xc4\x8dnih rastlin.'