b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crno morje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8c\xc5\x95no m\xc3\xb3rje (rusko \xd0\xa7\xd1\x91\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5, ukrajinsko \xd0\xa7\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xb5 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5, tur\xc5\xa1ko Karadeniz, romunsko Marea Neagr\xc4\x83, bolgarsko \xd0\xa7\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbd\xd0\xbe \xd0\xbc\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5) je celinsko morje, ki ga na severu, vzhodu in zahodu omejuje Evropa, na jugu pa Anatolija. Z Marmarskim morjem in naprej s Sredozemskim morjem ga povezuje vsega 660 m \xc5\xa1iroka bosporska morska o\xc5\xbeina. Krimski polotok na severovzhodu zapira velik zaliv, imenovan Azovsko morje, ki ga s \xc4\x8crnim morjem povezuje Ker\xc5\xa1ki preliv._NEWLINE_\xc4\x8crno morje meri od vzhoda proti zahodu 1130 km, od severa proti jugu pa 610\xc2\xa0km. Njegova povr\xc5\xa1ina je 436.400 km\xc2\xb2 (izklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d Azovsko morje), najve\xc4\x8dja globina pa 2212 m. Zaradi pritoka \xc5\xa1tevilnih rek, med katerimi so najpomembnej\xc5\xa1e Donava, Dnjester, Dnjeper in Don, ki letno prispevajo 320\xc2\xa0km\xc2\xb3 vode, ima \xc4\x8crno morje pozitivno vodno bilanco, saj izhlapevanje ne presega pritoka. Zato skozi Bospor letno izte\xc4\x8de 300\xc2\xa0km\xc2\xb3 vode v Sredozemsko morje._NEWLINE_Dr\xc5\xbeave ob \xc4\x8crnem morju so Tur\xc4\x8dija, Bolgarija, Romunija, Ukrajina, Rusija in Gruzija. Pomembnej\xc5\xa1a mesta ob obali so: Istanbul (tudi Carigrad, nekdaj Konstantinopel in Bizanc), Burgas, Varna, Konstanca, Tulcea, Jalta, Odesa, Sevastopol, Batumi, Trabzon, Samsun in Zonguldak.\n_START_SECTION_\nHidrografija\n_START_PARAGRAPH_\nGlavna hidrografska zna\xc4\x8dilnost \xc4\x8crnega morja je ogromen pritok sladke vode iz njegovega obse\xc5\xbenega povodja in razmeroma velika koli\xc4\x8dina padavin, ki mo\xc4\x8dno presegata izhlapevanje. Pravimo, da ima pozitivno vodno bilanco, pri tem pa je njegova edina povezava s svetovnimi oceani ozki Bospor. Tok skozenj je dvosmeren: na povr\xc5\xa1ini te\xc4\x8de manj slana voda v Marmarsko in naprej v Sredozemsko morje, pri dnu pa bolj slana voda v obratni smeri. Po oceni zna\xc5\xa1a koli\xc4\x8dina iztoka 612 km\xc2\xb3 na leto, vtok pa je pol manj\xc5\xa1i, 310 km\xc2\xb3 letno. Slanost povr\xc5\xa1inskih voda je skoraj dvakrat manj\xc5\xa1a kot v oceanih, zna\xc5\xa1a med 17 \xe2\x80\xb0 pri gladini in 22 \xe2\x80\xb0 v nekoliko ve\xc4\x8djih globinah, \xc5\xa1e bistveno manj pa pri re\xc4\x8dnih ustjih. Normalno slana voda, ki priteka iz Sredozemlja (35 \xe2\x80\xb0), je gostej\xc5\xa1a, zato potone na dno, velika razlika pa povzro\xc4\x8di, da se prakti\xc4\x8dno ne me\xc5\xa1ata, saj niti zimska ohladitev zgornjih plasti ne zmanj\xc5\xa1a razlike dovolj. Rezultat je ostra lo\xc4\x8dnica, t. i. piknoklina, ki se nahaja med 100 in 200 m globine._NEWLINE_Ker ni znatne izmenjave plinov z vrhnjo plastjo, razkroj organskih snovi v usedlinah porabi ves razpolo\xc5\xbeljivi kisik, \xc5\xbee 300 metrov globoko je njegova koncentracija ni\xc4\x8dna. V tak\xc5\xa1nih anoksi\xc4\x8dnih pogojih uspevajo nekateri ekstremofilni mikroorganizmi, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo sulfate (SO\xe2\x82\x84\xc2\xb2\xe2\x81\xbb) za oksidacijo organskih snovi, pri \xc4\x8demer proizvajajo vodikov sulfid (HS) in ogljikov dioksid (CO\xe2\x82\x82). Ta me\xc5\xa1anica plinov je za vi\xc5\xa1je organizme izjemno strupena, zato je \xc4\x8crno morje edinstven ekosistem, v katerem vse \xc5\xbeivalstvo in rastlinstvo \xc5\xbeivi le v vrhnjem, pribli\xc5\xbeno 180 m globokem pasu. Anoksi\xc4\x8dna (brez vsebnosti kisika) spodnja plast zaradi velike globine morja predstavlja 90\xc2\xa0% vse prostornine, s \xc4\x8demer je \xc4\x8crno morje najve\xc4\x8dji anoksi\xc4\x8dni morski sistem._NEWLINE_Velike koli\xc4\x8dine organskih snovi se usedajo na dno, kjer v sedimentih dose\xc5\xbeejo koncentracijo do 20\xc2\xa0%. Tovrstni sedimenti so znani kot sapropel.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi majhne slanosti so povr\xc5\xa1inske vode polslan (braki\xc4\x8den) ekosistem, ki ga poleg tega zaznamuje visok vnos hranil z re\xc4\x8dnimi sedimenti. Letni ritem me\xc5\xa1anja s hranili bogatih voda povzro\xc4\x8da redno cvetenje fitoplanktona. Kljub hranilom je zaradi posebnih pogojev raznovrstnost organizmov v njem zmanj\xc5\xa1ana. Petkrat manj kot v Sredozemskem morju je bento\xc5\xa1kih vrst, prav tako je manj vrst alg, zooplanktona, igloko\xc5\xbecev in drugih skupin. Predstavniki skupin, kot so koralnjaki in glavono\xc5\xbeci, v njem sploh ne morejo uspevati. Rib je okrog 180 vrst._NEWLINE_Ekosistem je konec 1980. let do\xc5\xbeivljal katastrofi\xc4\x8dne spremembe zaradi mo\xc4\x8dne evtrofikacije in naselitve invazivnih rebra\xc4\x8d iz rodu Mnemiopsis, vendar se stanje od takrat po\xc4\x8dasi izbolj\xc5\xa1uje. Po drugi strani iz \xc4\x8crnega morja izvirajo \xc5\xa1koljka potujo\xc4\x8da trikotni\xc4\x8darka, krap in glavo\xc4\x8d vrste Neogobius melanostomus, ki so invazivni drugje.\n_START_SECTION_\nIzkori\xc5\xa1\xc4\x8danje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crno morje je bilo \xc5\xbee v antiki pomembno prometno kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so se kri\xc5\xbeale pomorske poti med Balkanom na zahodu, Evrazijskimi stepami na severu, Kavkazom in Srednjo Azijo na vzhodu ter Malo Azijo in Mezopotamijo na jugu. \xc5\xa0e danes ima velik strate\xc5\xa1ki pomen, predvsem za Rusijo, ki ima v njem voja\xc5\xa1ko floto. Prehod v Sredozemsko morje v celoti nadzira Tur\xc4\x8dija, ki ga ima pravico zapreti po lastni presoji._NEWLINE_Zaradi prekomernega ribolova so sredi 20. stoletja propadle populacije velikih plenilskih rib. Industrija se je zato preusmerila na manj\xc5\xa1e, kot so in\xc4\x8duni in papalina, nakar so v 1980. in 1990. letih prakti\xc4\x8dno izginile tudi te. Ulov se je zmanj\xc5\xa1al na desetino, posledi\xc4\x8dno je bil prizadet tudi celoten ekosistem. Po koncu hladne vojne se je pri\xc4\x8del razvijati turizem in postal ena od najhitreje rasto\xc4\x8dih gospodarskih panog v regiji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nObstajajo dokazi, da je bila gladina \xc4\x8crnega morja neko\xc4\x8d precej ni\xc5\xbeja. Povezava s Sredozemljem ni obstajala in morje je bilo pravzaprav jezero. Morski arheolog Robert Ballard je ob tur\xc5\xa1ki \xc4\x8drnomorski obali na\xc5\xa1el nekdanjo obalo z lupinami sladkovodnih pol\xc5\xbeev, potopljenimi re\xc4\x8dnimi dolinami in obdelanimi kosi lesa pod gladino, pribli\xc5\xbeno 100 m od obale._NEWLINE_Anti\xc4\x8dno ime Pontus Euxinus so skovali gr\xc5\xa1ki morjeplovci zaradi temnej\xc5\xa1e barve morja v primerjavi s Sredozemskim. Vidljivost v \xc4\x8crnem morju je v povpre\xc4\x8dju le 5 m, medtem ko je v Sredozemskem morju prek 30 m. De\xc5\xbeela vzhodno od \xc4\x8crnega morja, Colchis (dana\xc5\xa1nja Gruzija) je Grkom pomenila mejo znanega sveta.'