b'\n_START_ARTICLE_\nMilovan \xc4\x90ilas\n_START_SECTION_\nRevolucionar\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x90ilas se je pridru\xc5\xbeil Komunisti\xc4\x8dni partiji Jugoslavije (KPJ) leta 1932, za \xc4\x8dasa \xc5\xa1tudija na beograjski univerzi. Zaradi politi\xc4\x8dnega delovanja je bil zaprt med letoma 1933 in 1936. Leta 1938 je bil izvoljen v Centralni komite KPJ._NEWLINE_Po okupaciji Kraljevine Jugoslavije aprila 1941 in napadu nacisti\xc4\x8dne Nem\xc4\x8dije na Sovjetsko zvezo junija 1941 je pomagal Josipu Brozu Titu vzpostaviti partizanski odpor. Resolucija KPJ o oboro\xc5\xbeenem odporu je bila sprejeta \xc5\xa1ele 4. julija, skoraj 3 mesece po okupaciji dr\xc5\xbeave. \xc4\x90ilas je sprva deloval kot poveljnik gverile v svoji rodni \xc4\x8crni gori, kjer mu je uspelo osvoboditi obse\xc5\xbena ozemlja. V \xc4\x8crni gori je ostal do novembra, ko se je umaknil v osvobojeno U\xc5\xbeice v Srbiji. Tam je za\xc4\x8del delovati v glasilu Borba, glavnem propagandnem orodju KPJ. Marca 1942 se je vrnil v \xc4\x8crno goro, kjer je medtem \xc5\xbee izbruhnila vojna med partizani in \xc4\x8detniki._NEWLINE_11. marca 1943 se je v Gornjem Vakufu skupaj z Vladimirjem Velebitom in Ko\xc4\x8do Popovi\xc4\x87em sestal z nem\xc5\xa1kim generalpodpolkovnikom Benignusom Dippoldom, da bi kot visoki predstavniki partizanov dosegli prekinitev sovra\xc5\xbenosti z Nem\xc4\x8dijo, Italijo in NDH. 25. marca 1943 sta potem Velebit in \xc4\x90ilas pri\xc5\xa1la \xc5\xa1e v Zagreb, da bi kot Titova poobla\xc5\xa1\xc4\x8denca nadaljevala pogovore z nem\xc5\xa1kimi, italijanskimi in hrva\xc5\xa1kimi voja\xc5\xa1kimi predstavniki, toda Nemci potem niso bili ve\xc4\x8d pripravljeni nadaljevati pogovorov s partizani._NEWLINE_Leta 1944 ga je KPJ poslala v Sovjetsko zvezo na pogovore s Stalinom._NEWLINE_Kasneje je osebno sodeloval v bitkah za osvoboditev Beograda izpod nem\xc5\xa1ke okupacije. _NEWLINE_Po koncu vojne in ustanovitvi Federativne ljudske republike Jugoslavije je \xc4\x90ilas postal podpredsednik v Titovi vladi. Leta 1948 je bil ponovno poslan v Moskvo, da bi poskusil zgladiti spor med KPJ in Stalinom. Postal je eden od glavnih kritikov Stalinovih poskusov, da bi podvrgel Jugoslavijo ve\xc4\x8djemu nadzoru Moskve. Kmalu zatem je Jugoslavija prekinila odnose s Sovjetsko zvezo._NEWLINE_Jugoslovanski komunisti so tudi po razkolu \xc5\xa1e nekaj \xc4\x8dasa vzdr\xc5\xbeevali stalinisti\xc4\x8dno trdo linijo, kmalu pa za\xc4\x8deli iskati pot neodvisnega socializma, ki je eksperimentiral z delavskim samoupravljanjem v dr\xc5\xbeavno vodenih podjetjih. \xc4\x90ilas je bil mo\xc4\x8dno vpleten v ta proces, vendar je kmalu za\xc4\x8del posku\xc5\xa1ati demokratizacijo dr\xc5\xbeave peljati \xc5\xa1e dlje. Kot odgovorni za propagando v Titovi vladi, je imel na voljo vse instrumente za objavljanje novih idej. Tako je za\xc4\x8del z izdajanjem novega \xc4\x8dasopisa, Nova Misao (\xc2\xbbNova Misel\xc2\xab), v katerem je objavil niz \xc4\x8dlankov, ki so postajali vedno bolj svobodomiselni.\n_START_SECTION_\nDisident\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x90ilas je bil v naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1ih krogih obravnavan kot Titov najverjetnej\xc5\xa1i naslednik in bi naj leta 1954 tudi dejansko postal predsednik Jugoslavije. Od decembra 1953 do januarja 1954 je bil predsednik zvezne skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SFRJ. Ravno v tem obdobju pa je napisal za Borbo 19 \xc4\x8dlankov, v katerih je zahteval ve\xc4\x8d demokracije v KPJ in na nivoju cele dr\xc5\xbeave. Tito in drugi vodilni jugoslovanski komunisti so ga za\xc4\x8deli dojemati kot gro\xc5\xbenjo, pod pretvezo, da ogro\xc5\xbea stabilnost dr\xc5\xbeave. Januarja 1954 je bil izklju\xc4\x8den iz vlade SFRJ, odvzete pa so mu bile tudi vse funkcije v KPJ. Kmalu zatem je tudi uradno izstopil iz partije. Decembra 1954 je dal intervju ameri\xc5\xa1kemu \xc4\x8dasopisu New York Times, v katerem je izrazil prepri\xc4\x8danje, da Jugoslavijo vodijo \xc2\xbbreakcionarji\xc2\xab. Za te izjave je bil postavljen pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de in obsojen._NEWLINE_Leta 1956 je bil \xc4\x90ilas aretiran zaradi svojega pisanja in podpore mad\xc5\xbearski revoluciji in obsojen na devet let zapora. V \xc4\x8dasu zapora je prevedel v srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino eno najbolj znanih del angle\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti, Paradise Lost Johna Miltona. Leta 1957 je objavil knjigo Novi Razred: Analiza komunisti\xc4\x8dnega sistema, v kateri je izrazil svoje prepri\xc4\x8danje, da komunizem v dr\xc5\xbeavah Vzhodne Evrope ni egalitaren, temve\xc4\x8d da vzpostavlja nov razred privilegirane partijske birokracije, ki zaradi svojih funkcij u\xc5\xbeiva mnoge materialne ugodnosti. Leta 1958 je napisal svoje spomine, z naslovom De\xc5\xbeela brez pravice in bil aprila 1962 ponovno zaprt zaradi objave Pogovorov s Stalino. Leta 1961 je kon\xc4\x8dal tudi izredno obse\xc5\xbeno in \xc5\xa1tudiozno biografijo velikega \xc4\x8drnogorskega vladarja in pesnika, vladike Njego\xc5\xa1a._NEWLINE_\xc4\x90ilasa so kljub temu, da se nikoli ni odrekel komunisti\xc4\x8dnim idejam, kot disidenta sprejeli tudi na Zahodu in ga obravnali skoraj kot junaka. Nasprotoval je tudi razpadu Jugoslavije in nacionalisti\xc4\x8dnemu nasilju na za\xc4\x8detku 90-ih let.'