b'\n_START_ARTICLE_\nJadransko morje\n_START_PARAGRAPH_\nJadr\xc3\xa1nsko m\xc3\xb3rje ali Jadr\xc3\xa1n (hrva\xc5\xa1ko Jadransko more, italijansko Mare Adriatico) je okoli 800 km dolg in 150 km \xc5\xa1irok zaliv Sredozemskega morja, ki deli Apeninski polotok od Balkanskega polotoka.\n_START_SECTION_\nZgodovina Jadranskega morja\n_START_PARAGRAPH_\nPo svojem nastanku, ekolo\xc5\xa1kih razmerah in \xc5\xbeivih bitjih pripada Jadransko morje k Sredozemskemu morju. Ju\xc5\xbeni del Jadranskega morja, kot tudi Sredozemsko morje sta ostanek davnega morja Tetis, ki je mezozoiku in v za\xc4\x8detku terciarja pokrivalo velik del Zemlje. To morje je imelo izrazite tropske zna\xc4\x8dilnosti. Geolo\xc5\xa1ka preteklost Jadrana se torej ujema z zgodovino Sredozemskega morja, \xc4\x8deprav so nekateri geolo\xc5\xa1ki procesi v Jadranu potekali neodvisno, zaradi \xc4\x8desar Jadran obravnavamo kot posebno biogeografsko podenoto Sredozemskega morja. Jadransko morje je najbolj zaprt ter od drugih delov Sredozemlja lo\xc4\x8den del, katerega hladna in manj slana sredozemska voda pomembno vpliva na ekolo\xc5\xa1ke razmere v Jadranskem morju, kar je zlasti izrazito v njegovem ju\xc5\xbenem delu.  _NEWLINE_Globoki, ju\xc5\xbeni del Jadranskega morja je po nastanku mnogo starej\xc5\xa1i od plitvega severnega dela, ki je nastal \xc5\xa1ele po zadnjih ledenih dobah. Jadransko morje, kot ga poznamo danes, se razprostira ujeto med dve mladi gorski verigi (Apenini na zahodu in Dinarsko gorstvo na vzhodu), ki sta nastali iz sedimentov. Tektonski premiki in gubanja omenjenih gorstev sta nastajala v eocenu in oligocenu. Tako je v grobem nastal jadranski bazen, ki je bil v eocenu zalit z morjem Tetis. To je bilo tropsko morje, o \xc4\x8demer pri\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilni fosilni ostanki raznih grebenskih koralnjakov iz eocenskega obdobja. V oligocenu je v jadranskem bazenu pri\xc5\xa1lo do nadaljnjih manj\xc5\xa1ih gubanj in splo\xc5\xa1nega dvigovanja dna, kar je privedlo do pove\xc4\x8devanja kopnega. Dvigovanje dna je bilo razvito predvsem v vzhodnem delu bazena, tako da je v miocenu morje zalivalo le apeninski del dana\xc5\xa1njega jadranskega bazena in je le ponekod, v svojem ju\xc5\xbenem delu, segalo tudi na vzhodno stran. V pliocenu so bila tektonska gibanja izrazita, dno se je nekaj \xc4\x8dasa dvigovalo nato pa spet spu\xc5\xa1\xc4\x8dalo, tako da se je velikost morja neprestano spreminjala. V ledenih dobah se je raven morja spu\xc5\xa1\xc4\x8dala in je prevladovalo kopno, med posameznimi ledenimi dobami pa se je gladina morja dvigovala in je prevladovalo morje. Z nastopom hladnej\xc5\xa1ih obdobij je morje postopoma izgubljalo tropske zna\xc4\x8dilnosti. V ledenih dobah so tako prevladovali borealni rastlinski in \xc5\xbeivalski elementi, danes pa Jadran uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med zmerno topla morja, v katerem \xc5\xbeive nekateri relikti, ki sicer \xc5\xbeivijo v subtropskih oz. severnih morjih. Dno severnega Jadrana  ima vse do konca ledenih dob zna\xc4\x8dilnost kopnega, ki ga med poledenitvami prekrivajo debeli sloji re\xc4\x8dnih sedimentov. Ob koncu pleistocena se je dno jadranskega bazena v povpre\xc4\x8dju zni\xc5\xbealo za okrog 100 m. Morje je zalilo obmo\xc4\x8dje severnega Jadrana in mnoge doline rek na vzhodni obali (npr. Ra\xc5\xa1a, Krka). To je bilo obdobje, v katerem je Jadransko morje v glavnem dobilo dana\xc5\xa1njo podobo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nJadransko morje le\xc5\xbei v smeri jugovzhod-severozahod in sega na jugu do 40\xc2\xb0, na severu pa do 45\xc2\xb0 45\' severne geografske \xc5\xa1irine. Dolgo je 783,3 km, \xc5\xa1iroko pa v povpre\xc4\x8dju 157.4 km; Otrantska vrata, skozi katera se na jugu odpira v Jonsko morje, so \xc5\xa1iroka 72 km. Veriga otokov vzdol\xc5\xbe severnega dela vzhodne obale nadalje zmanj\xc5\xa1a najve\xc4\x8djo \xc5\xa1irino odprtega morja za pribli\xc5\xbeno 20 km. Skupna povr\xc5\xa1ina morja je pribli\xc5\xbeno (160.000 km\xc2\xb2)._NEWLINE_Severni del morja je zelo plitev, med ju\xc5\xbeno obalo Istre in Riminijem redko prese\xc5\xbee globino 50 m. Med \xc5\xa0ibenikom in Ortono je izrazita kotanja, kjer globina dose\xc5\xbee 180 m. Med otokom Kor\xc4\x8dula in polotokom Gargano poteka greben, ki na nekaj mestih dose\xc5\xbee gladino. Najglobljo to\xc4\x8dko 1460 m dose\xc5\xbee Jadransko morje v obse\xc5\xbeni, v povpre\xc4\x8dju okrog 900 m globoki kotanji vzhodno od polotoka Gargano, ju\xc5\xbeno od Dubrovnika in zahodno od Dra\xc4\x8da. Povpre\xc4\x8dna globina je ocenjena na 252 m._NEWLINE_Slanost Jadranskega morja z 38,3 \xe2\x80\xb0 presega povpre\xc4\x8dje Sredozemskega morja; v severnem delu (Bene\xc5\xa1ki zaliv) je zaradi pritoka reke Pad nekoliko ni\xc5\xbeja kot v osrednjem in ju\xc5\xbenem delu._NEWLINE_Skupna dol\xc5\xbeina obale je 3.737 km (\xc4\x8de se pri\xc5\xa1tejejo obale otokov - 7.867 km).\n_START_SECTION_\nOnesna\xc5\xbeenost Jadranskega morja\n_START_PARAGRAPH_\nJadransko morje je zaprto in plitvo morje, zato je toliko bolj izpostavljeno \xc5\xa1kodljivemu delovanju \xc4\x8dloveka, kar ima za posledico onesna\xc5\xbeenje obalnega morja. To velja zlasti za plitvi severni Jadran, torej tudi za slovenski del\xc4\x8dek morja. Onesna\xc5\xbeevanje vpliva na \xc5\xbeivljenje v morju neposredno in posredno. Neposredno s trenutnim onesna\xc5\xbeenjem ( izliv nafte, druge pomorske nesre\xc4\x8de, kjer pride do izlitja strupenih snovi, ve\xc4\x8dje podvodne eksplozije), posredno pa s stalnim in dolgotrajnim onesna\xc5\xbeevanjem, ki sicer ni vidno na prvi pogled, ima pa usodne in dolgotrajne posledice. Tako onesna\xc5\xbeevanje postopoma spreminja ekolo\xc5\xa1ke razmere, kar privede do sprememb v biocenozah, katerih notranje ravnovesje se poru\xc5\xa1i. Temu sledita degradacija in postopno odmiranje.\n_START_SECTION_\nVir\n_START_PARAGRAPH_\n^ "Adriatic Sea" Tiscali Encyclopedia Research Machines, 2008. _NEWLINE_^ Adrian Room, "Brewer\'s Dictionary of Names", p.7. (ISBN 1-85986-323-X) _NEWLINE_^ a b "Adriatic Sea" Britannica Encyclopedia 2008. Online Library Edition 7. _NEWLINE_^ "Limits of Oceans and Seas, 3rd edition". International Hydrographic Organization._NEWLINE_^ Blue Flag Programme - Croatia _NEWLINE_^ The Bora Wind of the Adriatic Sea'