b"\n_START_ARTICLE_\nPsihologija \xc5\xa1porta\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologija \xc5\xa1porta je aplikativna psiholo\xc5\xa1ka disciplina, ki je nastala na stiku med znanostjo o \xc5\xa1portu in psihologijo. Puni (1959) pravi, da naj bi \xc5\xa1portna psihologija raziskovala vedenje in razvoj ljudi znotraj \xc5\xa1portnih dejavnosti z namenom, da bi se pove\xc4\x8dala uspe\xc5\xa1nost \xc5\xa1portnikov. Za razliko pa Baumler, Reider in seitz (1972) menijo, da je bistvo \xc5\xa1portne psihologije v motiviranju \xc5\xa1portnikov. Seveda pa ne smemo pozabiti na dejstvo, da se tudi psihologija \xc5\xa1porta, tako kot ve\xc4\x8dina drugih ved, povezuje s \xc5\xa1tevilnimi drugimi podro\xc4\x8dji. Tako je Rokusfalvy (1980) oblikoval shemo, ki prikazuje vsa podro\xc4\x8dja, s katerimi se povezuje \xc5\xa1portna psihologija (npr. ekonomija, biomehanika, antropometrija, \xc5\xa1portna meteorologija, matematika, kibernetika in informacijska teorija, sociologija \xc5\xa1porta, pedagogika \xc5\xa1porta, teorija telesne vzgoje, teorija treniranja, fiziologija \xc5\xa1porta, pedagogika, psihologija ipd.).\n_START_SECTION_\nMotiviranje pri \xc5\xa1portnikih\n_START_PARAGRAPH_\nMotivacija ima v \xc5\xbeivljenju \xc5\xa1portnikov izjemno veliko vlogo, medtem ko pa v \xc5\xa1portu velja nekaj napa\xc4\x8dnih razumevanj motivacije. Kot prvo nerazumevanje lahko izpostavimo trenerjevo\xc2\xa0\xc2\xbbmotiviranje\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1portnikov pred tekmo v garderobah oziroma sla\xc4\x8dilnicah. Povzro\xc4\x8di agresivnost in bolj\xc5\xa1o pripravljenost na za\xc4\x8detek tekme, vendar to ni motivacija v pravem pomenu besede, ampak zgolj neko vzburjenje. Kot drugo napa\xc4\x8dno razumevanje lahko izpostavimo \xc5\xa1portnikovo\xc2\xa0\xc2\xbbpozitivno mi\xc5\xa1ljenje\xc2\xab, ki sicer pozitivno deluje na storilnostno vedenje \xc5\xa1portnikov, vendar po navadi nima dolgoro\xc4\x8dnega motivacijskega zna\xc4\x8daja. Deluje pa lahko tudi demotivirajo\xc4\x8de, \xc4\x8de je pozitivno mi\xc5\xa1ljenje zgrajeno na nerealnih temeljih. Kot tretje napa\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje pa je razumevanje motivacije kot trdno zakoreninjene znotraj \xc4\x8dlovekovega organizma. Nekateri jo razumejo kot prirojeno in nespremenljivo. Tako nekatere \xc5\xa1portnike ozna\xc4\x8dijo kot 'tiste s slabo motivacijo', na kar ni mogo\xc4\x8de vplivati. Posledica pa je lahko \xc5\xa1portnikovo prenehanje ukvarjanja s \xc5\xa1portom ._NEWLINE_Za dobro motiviranost \xc5\xa1portnikov je potrebno \xc5\xbee na samem za\xc4\x8detku razumeti njihove razloge udejstvovanja v \xc5\xa1portnih aktivnostih. Tako bo la\xc5\xbeje zadovoljiti njihove potrebe in hkrati povi\xc5\xa1ati njihovo motivacijo .\n_START_SECTION_\n\xc4\x8custva v \xc5\xa1portu\n_START_PARAGRAPH_\nV eni od raziskav so preu\xc4\x8devali v kolik\xc5\xa1ni meri posameznikova \xc4\x8dustva vplivajo na pozornost, koncentracijo in izvedbo \xc5\xa1portnega nastopa. Pokazal se je bistveno druga\xc4\x8den vpliv negativnih in pozitivnih \xc4\x8dustev na \xc5\xa1portnikovo pozornost, in sicer veselje in navdu\xc5\xa1enje bistveno bolj vplivata na \xc5\xa1iroko pozornost, kot pa potrtost in jeza. Prav tako so ugotovili, da pozitivna \xc4\x8dustva vplivajo na bolj\xc5\xa1o koncentracijo in zaznavanje zmogljivosti med \xc5\xa1portnim nastopom, medtem ko je \xc4\x8dustvo anksioznosti vplivalo na posameznikovo manj\xc5\xa1e zadovoljstvo z nastopanjem, \xc4\x8dustvo potrtosti pa na zmanj\xc5\xa1ano koncentracijo in zaznavo uspe\xc5\xa1nosti med nastopanjem. Jeza prav tako slabo vpliva na koncentracijo, vendar ne na zaznano u\xc4\x8dinkovitost \xc5\xa1portnega nastopanja. Ve\xc4\x8dje navdu\xc5\xa1enje in veselje je bilo povezano tudi z bolj avtomati\xc4\x8dnimi gibi med nastopanjem, medtem ko je anksioznost bila povezana s kontroliranimi in rigidnimi gibi.\n_START_SECTION_\nVPLIV DRU\xc5\xbdINE\n_START_PARAGRAPH_\nVloga star\xc5\xa1ev je izredno pomembna, predvsem v smislu, da ne izpostavljajo izredne pomembnost tekmovanja, ampak zgolj izbolj\xc5\xa1evanja svojega opravljanja \xc5\xa1portne dejavnosti. Otroci naj bi namre\xc4\x8d \xc5\xa1ele po dvanajstem letu za\xc4\x8deli razlikovati med trudom in sposobnostjo. Tako naj bi od 12. do 17. leta 90% otrok prenehali s tekmovanjem, zaradi pretirane \xc5\xbeelje po zmagovanju, nakar do\xc5\xbeivijo razo\xc4\x8daranje, saj vsi \xc5\xbeal ne morejo biti vodilni._NEWLINE_Pomembno pa je tudi, da so vsi tisti, ki podpirajo \xc5\xa1portnika, seznanjeni z dogajanjem. Tako so ugotovili, da izobra\xc5\xbeevanje o \xc5\xa1portnem dogajanju, star\xc5\xa1ev in pa tudi trenerjev, pozitivno vpliva na njihovo vedenje v povezavi s \xc5\xa1portnikom. Njihovo obna\xc5\xa1anje je veliko bolj konsistentno, izbolj\xc5\xa1ajo se odnosi med trenerji in star\xc5\xa1i, medtem ko se motivacija za sodelovanje, tako star\xc5\xa1ev kot trenerjev, izbolj\xc5\xa1a. Prav tako se izbolj\xc5\xa1ajo tudi dru\xc5\xbeinske vezi med star\xc5\xa1i in otroki, saj tako star\xc5\xa1i veliko bolje razumejo trening in dogajanje v \xc5\xa1portu. Bolje re\xc5\xa1ujejo tudi druge konfliktne situacije ."