b'\n_START_ARTICLE_\nTurbinski letalski motor\n_START_SECTION_\nTurboreaktivni\n_START_PARAGRAPH_\nTurboreaktivni (ang. Turbojet)je vrsta turbinskega motorja, ki se je sprva razvila v drugi svetovni vojni za voja\xc5\xa1ke lovce. Zanimivo, da sta jih isto\xc4\x8dasno in neodvisno eden od drugega razvila v Nem\xc4\x8diji Hans von Ohain in Frank Whittle v Veliki Britaniji. Razlika je bila v vrsti uporabljenega kompresorja in sicer aksialni v nem\xc5\xa1kem in centrifugalni v britanskem. Bili so za 150 km/h hitrej\xc5\xa1i od najhitrej\xc5\xa1ih batnih lovcev. Vendar so imeli zelo veliko porabo goriva in s tem kratek doseg. Ideja za zasnovo naj bi pri\xc5\xa1la iz turbopolnilnika, ki je pove\xc4\x8deval sposobnosti batnih motorjev na vi\xc5\xa1ini, kjer je redek zrak. _NEWLINE_Turboreaktivni motor je sicer najpreprostej\xc5\xa1a izvedba od vseh turbinskih motorjev. Vendar je pa treba pri izdelavi uporabiti tehni\xc4\x8dno bolj napredne materiale, kot za npr. batni motor, predvsem zaradi visokih temperatur. Motorje te vrste so zaradi visokih izhodnih hitrosti vro\xc4\x8dega motorja zelo glasni._NEWLINE_Iz turboreaktivnega motorja se je razvil bolj ekonomi\xc4\x8dni in ti\xc5\xa1ji turboventilatroski motor. Turboreaktivne motorje najdemo samo \xc5\xa1e v starih letalij\n_START_SECTION_\nTurboventilatorski\n_START_PARAGRAPH_\nTurboventilatorski  (ang. Turbofan) je v bistvu enak turboreaktivnemu motorju, razlika je le velik ventilator, ki deluje precej podobno kot propeler. Pri klasi\xc4\x8dnem turboreaktivnem motorju, ki ima manj\xc5\xa1i premer imamo, tako samo "vro\xc4\x8di del" pri turboventilatorskem pa \xc5\xa1e hladni del. (glej sliko). Obto\xc4\x8dno razmerje nam pove koliko zraka potuje skozi vro\xc4\x8di del (kompresor in turbino, enako kot pri turboreaktivnemu) in koliko zraka obide vro\xc4\x8di del. To razmerje je lahko 2-10. Taka izvedba motorja je precej bolj ekonomi\xc4\x8dna in ti\xc5\xa1ja. Vsa moderna reaktivna letala, poslovna in voja\xc5\xa1ka letala uporabljajo ta na\xc4\x8din pogona.\n_START_SECTION_\nTurbopropelerski\n_START_PARAGRAPH_\nTurbopropelerski motor  (ang. Turboprop)je tip letalskega motorja, ki \xc5\xbeene propeler preko reduktorja. Reduktor spremeni visoke obrate na izhodu iz turbine v nizke za pogon propelerja. Propeler se po navadi vrtih pri konstatnih obratih, kot pri batnih letalskih motorjih, pri ve\xc4\x8djih mo\xc4\x8deh se pove\xc4\x8da naklon lopatic._NEWLINE_Turbopropi so po navadi uporabljeni za manj\xc5\xa1a po\xc4\x8dasnej\xc5\xa1a in energetsko bolj u\xc4\x8dinkovita letala, kot so npr. regionalna potni\xc5\xa1ka letala. Obstajajo pa tudi izjeme npr. te\xc5\xbeki transporter Antonov An-22, hitri strate\xc5\xa1ki bombnik Tupoljev Tu-95 in potni\xc5\xa1ki Tupoljev Tu-114. Vsi slednji uporabljajo motor Kuznecov NK-12s kontrarotirajo\xc4\x8dimi propelerji, katerih koncu lopatic se vrtijo z nadzvo\xc4\x8dno hitrostjo. Po navadi se konice propelerjev in rotorjev pri helikopterjih gibajo s podzvo\xc4\x8dnimi hitrostmi._NEWLINE_Turbopropi so bolj u\xc4\x8dinkoviti od turboreaktivnih pri hitrostih do 725km/h (450mph, 390 vozlov). Porabijo pribli\xc5\xbeno 2/3 kerozina v primerjavi z reaktivnim letalom. Po navadi letijo na manj\xc5\xa1ih vi\xc5\xa1inah kot reaktvina letala_NEWLINE_V nabolj preprosti izvedbi imamo sestavne dele vstopnik, kompresor, zgorevalno komoro, turbino in izpu\xc5\xa1ni del.  Zrak se sesa v kompresor, se stisne v kompresorju, v zgorevalni komori se doda gorivo in_NEWLINE_me\xc5\xa1anica zgori ter ekspandira v turbini, ki je po navadi ve\xc4\x8dstopenjska. Turbina je za razliko od turboreaktivnih motorjih, prirejena delovanju za pogon propelerja, le pribli\xc5\xbeno 10% potiska ustvarijo izpu\xc5\xa1ni plini, ki imajo \xc5\xa1e nekaj energije. _NEWLINE_Cena nabave turbopropa in tudi drugih turbinskih motorjev je precej ve\xc4\x8dja od batnih motorjev iste mo\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nTurbogredni\n_START_PARAGRAPH_\nTurboosni tudi turbogredni (ang. Turboshaft) so turbinski motorji precej podobni turboprolerskim motorjem. Uporabljajo za helikopterje ali pa za t. i. APU (Auxilliary Power Unit) majhne turbinske generatorje za start glavnih motorjev, generacijo el. toka. Poleg tega jih najdemo tudi v hitrh \xc4\x8dolnh, tankih in Hovercraftih.'