b"\n_START_ARTICLE_\nPsihologija\n_START_PARAGRAPH_\nPsihologija (starogr\xc5\xa1ko psych\xc4\x93 - du\xc5\xa1a in logos - beseda, govor) je veda, ki znanstveno prou\xc4\x8duje du\xc5\xa1evne procese, vedenje in osebnost, torej psiholo\xc5\xa1ke procese pri \xc4\x8dloveku._NEWLINE_Psiholo\xc5\xa1ke procese \xc5\xbeivali raziskuje etologija, njihovo povezavo s procesi pri \xc4\x8dloveku pa primerjalna in evolucijska psihologija. _NEWLINE_Znanstvene psiholo\xc5\xa1ke teorije se deloma prekrivajo s sorodnimi znanstvenimi disciplinami, tako naravoslovnimi (glej fizika, psihofizika; biologija, evolucijska psihologija) kot tudi dru\xc5\xbeboslovnimi (glej sociologija, socialna psihologija). _NEWLINE_Znanstvena psihologija ve\xc4\x8dinoma sloni na filozofiji znanstvenega raziskovanja, ki izhaja iz pozitivizma, zato k raziskovanju najpogostjeje pristopa s pomo\xc4\x8djo raziskovalnih metod empiri\xc4\x8dnega preverjanja preverljivih hipotez, pogosto v obliki eksperimenta, ter za evalvacijo rezultatov uporablja kvantitativne metode po zgledu naravoslovnih disciplin. _NEWLINE_Kljub temu pa se v znanstveni psihologiji uporablja tudi kvalitativne metode. Redki, predvsem humanisti\xc4\x8dni psihologi, na svojem raziskovalnem podro\xc4\x8dju povsem dvomijo v veljavnost (uporabnost) rezultatov kvantitativnih metod. Psihologiji tudi ni treba nujno temeljiti na fiziolo\xc5\xa1kih pojmih mo\xc5\xbegani in \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem, zato, da bi bila znanstvena, saj lahko temelji tudi na fenomenologiji ali na teoriji procesiranja informacij. Se pa dognanja o delovanju mo\xc5\xbeganov, ki jih prina\xc5\xa1ajo nove raziskovalne mo\xc5\xbenosti, na primer, uporaba funkcionalne magnetne resonance, vedno bolj vklju\xc4\x8dujejo v psiholo\xc5\xa1ko teorijo in prakso. _NEWLINE_Psihologija se deloma razlikuje od dru\xc5\xbeboslovnih disciplin (sociologije, antropologije, ekonomije in politologije), saj raziskuje procese, ki potekajo v posamezniku (samem ali v kontekstu skupine), ne pa prvenstveno delovanja samih skupin in agregatov. _NEWLINE_\xc4\x8ceprav so psiholo\xc5\xa1ka vpra\xc5\xa1anja znana \xc5\xbee iz anti\xc4\x8dne dobe tako v zahodnocivilizacijskem krogu (glej Aristotelova dela) kot v daljnovzhodnocivilizacijskem (glej budisti\xc4\x8dna psihologija), pa se je psihologija kot samostojna disciplina vzpostavila pozno v primerjavi s filozofijo, pravom, medicino in teologijo, saj se je za psihologa razglasil prvi \xc5\xa1ele Wilhelm Wundt, ki je leta 1879 odprl svoj psiholo\xc5\xa1ki laboratorij.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nKot za\xc4\x8detek samostojne znanstvene discipline psihologije velja konec sedemdesetih let 19. stoletja, saj se leto 1879 navaja kot njeno rojstno leto, ker je takrat Wilhelm Wundt osnoval prvi laboratorij posve\xc4\x8den izklju\xc4\x8dno psiholo\xc5\xa1kim raziskavam (v nem\xc5\xa1kem mestu Leipzig). _NEWLINE_Med zgodnje psihologe obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1tejemo tudi imena kot so William James (analiza jaza), Hermann Ebbinghaus (za\xc4\x8detnik raziskav o spominu), Ivan Pavlov ('odkritelj' pogojnega refleksa, pravzaprav fiziolog), ter Sigmund Freud (za\xc4\x8detnik psihoanalize).\n_START_SECTION_\nSodobna psihologija\n_START_PARAGRAPH_\nVelika ve\xc4\x8dina sodobne psihologije temelji na konceptih iz kognitivne psihologije, \xc4\x8deprav svoje mesto \xc5\xa1e vedno najdejo tudi ostali pristopi. To pomeni, da je \xc5\xa1e vedno mo\xc5\xbeno specializirati iz podro\xc4\x8dja, kjer kognitivna psihologija nima prav velike uporabnosti._NEWLINE_Psiholog obi\xc4\x8dajno posku\xc5\xa1a izmeriti ali testirati pri posameznikih razli\xc4\x8dne predpostavke glede psiholo\xc5\xa1kega funkcioniranja, s pomo\xc4\x8djo psihometri\xc4\x8dnih in statisti\xc4\x8dnih metod, med katerimi so \xc5\xbee izdelani standardizirani testi pa tudi testi izdelani posebej za specifi\xc4\x8dne situacije._NEWLINE_Psihologi, ki so zaposleni kot raziskovalci in profesorji na raziskovalnih in\xc5\xa1titutih in univerzah, se lahko posve\xc4\x8dajo temeljnemu raziskovanju, aplikativnemu raziskovanju, ostali pa bolj ali manj neposredni uporabi izsledkov v praksi. _NEWLINE_Sodobna psihologija je \xc5\xa1iroko podro\xc4\x8dje in vsebuje razli\xc4\x8dne pristope, se ukvarja z razli\xc4\x8dnimi temami, in najde uporabo na razli\xc4\x8dnih predmetnih podro\xc4\x8djih. Kjer so potrebna dodatna specialisti\xc4\x8dna znanja (predvsem pri prakti\xc4\x8dnih znanjih in ve\xc5\xa1\xc4\x8dinah), obstajajo razli\xc4\x8dna o\xc5\xbeja poklicna zdru\xc5\xbeenja, ki postavljajo merila in zahteve za dosego licenc za poklicno delo na dolo\xc4\x8denem podro\xc4\x8dju, in nadzorna telesa, ki jih lahko odvzamejo v primeru njihovega grobega kr\xc5\xa1enja. Splo\xc5\xa1neje obstajajo merila za pridobitev univerzitetnega naziva iz psihologije, ki obi\xc4\x8dajno \xe2\x80\x93 sicer razli\xc4\x8dno od dr\xc5\xbeave do dr\xc5\xbeave \xe2\x80\x93 smatrajo kot temeljna spodaj na\xc5\xa1teta podro\xc4\x8dja psihologije.\n_START_SECTION_\nPomembnej\xc5\xa1e teme v psihologiji\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav sodobna psihologija prou\xc4\x8duje zelo \xc5\xa1iroko polje tem, pa zavzemajo nekatera podro\xc4\x8dja zaradi la\xc5\xbeje dostopnosti, pomembnosti, ki jim jo pripisujemo ljudje, ali preprosto njihove ve\xc4\x8dje priljubljenosti, ve\xc4\x8d prostora v psiholo\xc5\xa1kih \xc4\x8dlankih, knjigah, u\xc4\x8dbenikih, \xc5\xa1tudijskih predmetnikih, imajo ve\xc4\x8d konferenc, kongresov na njihovo temo ter ve\xc4\x8d zdru\xc5\xbeenj in organizacij. Tematike v psihologiji mnogokrat izvirajo iz vsakdanje \xe2\x80\x9cpsihologije\xe2\x80\x9d, ki se ji v znanstveni psihologiji re\xc4\x8de tudi folk psihologija zato, da se jo razlikuje od izsledkov pridobljenih z eksperimentalnim preverjanjem preverljivih teorij. Koliko prostora naj bi znanstvena psihologija posve\xc4\x8dala tovrstnim temam ostaja predmet diskusij, \xc4\x8deprav so nekatere najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1e teorije posve\xc4\x8dene prav vsakdanjim temam. _NEWLINE_Glede na predmetno podro\xc4\x8dje in raziskovalne postopke ter prakti\xc4\x8dne pristope k obravnavanemu predmetu se psihologi(ja) deli(jo) v ve\xc4\x8d psiholo\xc5\xa1kih podro\xc4\x8dij in pristopov. Meje med njimi so mehke in se deloma prekrivajo (\xc4\x8deprav jih zainteresirane skupine in zdru\xc5\xbeenja ter nadzorna telesa sku\xc5\xa1ajo narediti \xc4\x8dim manj mehke in bolj oprijemljive). Ve\xc4\x8dina poklicnih psihologov v praksi uporablja ve\xc4\x8d kot le en pristop, kljub temu, da je vsak lahko specialist tudi le za eno podro\xc4\x8dje dela in pristop.\n_START_SECTION_\nAbecedno razvr\xc5\xa1\xc4\x8dena predmetna podro\xc4\x8dja (pristopi) sodobne psihologije\n_START_PARAGRAPH_\nAbnormalna psihologija _NEWLINE_- Analiti\xc4\x8dna psihologija _NEWLINE_- Anti-socialno vedenje (psihologija) _NEWLINE_- Aplikativna psihologija _NEWLINE_- Azijska psihologija _NEWLINE_- Biolo\xc5\xa1ka psihologija _NEWLINE_- Biopsihologija _NEWLINE_- Dinami\xc4\x8dna kognicija _NEWLINE_- Diskurzivna psihologija _NEWLINE_- Dru\xc5\xbeben vpliv _NEWLINE_- Du\xc5\xa1evne motnje _NEWLINE_- Ekolo\xc5\xa1ka psihologija _NEWLINE_- Eksperimentalna psihologija _NEWLINE_- Ergonomija _NEWLINE_- Evolucijska psihologija _NEWLINE_- Fiziolo\xc5\xa1ka psihologija _NEWLINE_- Forenzi\xc4\x8dna psihologija _NEWLINE_- Glasbena psihologija _NEWLINE_- Odlo\xc4\x8danje _NEWLINE_- Humanisti\xc4\x8dna psihologija _NEWLINE_- Industrijska in organizacijska psihologija _NEWLINE_- Interakcija med \xc4\x8dlovekom in ra\xc4\x8dunalnikom _NEWLINE_- In\xc5\xbeenirska psihologija _NEWLINE_- jezik in usvajanje jezika _NEWLINE_- Klini\xc4\x8dna psihologija _NEWLINE_- Kognicija _NEWLINE_- Kognitivna nevroznanost _NEWLINE_- Kognitivna psihologija _NEWLINE_- Komparativna psihologija _NEWLINE_- Komunikacija _NEWLINE_- Konformnost (psihologija) _NEWLINE_- Kriminal _NEWLINE_- Kriti\xc4\x8dna psihologija _NEWLINE_- Motivacija _NEWLINE_- Mo\xc5\xbegani in \xc5\xbeiv\xc4\x8dni sistem _NEWLINE_- Mo\xc5\xbeganske po\xc5\xa1kodbe _NEWLINE_- Nevropsihologija _NEWLINE_- Ob\xc4\x8dutki in Percepcija oz. zaznava _NEWLINE_- Osebnost _NEWLINE_- Otrokov razvoj _NEWLINE_- Pedago\xc5\xa1ka psihologija _NEWLINE_- Pogojevanje) _NEWLINE_- Politi\xc4\x8dna psihologija _NEWLINE_- Popularna psihologija, samopomo\xc4\x8d, in alternativna psihoterapija _NEWLINE_- Porazdeljena kognicija _NEWLINE_- Pozitivna psihologija _NEWLINE_- Pozornost _NEWLINE_- Pre- in perinatalna psihologija _NEWLINE_- Prometnapsihologija _NEWLINE_- Psihoanaliza _NEWLINE_- Psihofarmakologija _NEWLINE_- Psihofizika _NEWLINE_- Psihofiziologija _NEWLINE_- Psihologija individualnih razlik _NEWLINE_- Psihologija osebnosti_NEWLINE_- Psihologija \xc5\xa1porta _NEWLINE_- Psihologija zdravja _NEWLINE_- Psiholo\xc5\xa1ka evaluacija _NEWLINE_- Raziskovalne metode _NEWLINE_- Psiholo\xc5\xa1ko testiranje _NEWLINE_- Psihometrika _NEWLINE_- Psihonomika _NEWLINE_- Psihopatologija _NEWLINE_- Psihoterapija _NEWLINE_- Psihoterapija, tudi specilizacija psihiatrov, ne le psihologov _NEWLINE_- Psihozgodovina _NEWLINE_- Razvojna psihologija _NEWLINE_- Rehabilitacija _NEWLINE_- Reinforcement _NEWLINE_- Re\xc5\xa1evanje problemov _NEWLINE_- Sklepanje in Odlo\xc4\x8danje _NEWLINE_- Skupinska dinamika _NEWLINE_- Socialna kognicija _NEWLINE_- Socialna psihologija _NEWLINE_- Socionika _NEWLINE_- Spolne vloge _NEWLINE_- Spomin _NEWLINE_- Stali\xc5\xa1\xc4\x8da (psihologija) _NEWLINE_- Svetovalna psihologija _NEWLINE_- Teoretska psihologija _NEWLINE_- Transpersonalna psihologija _NEWLINE_- Ume\xc5\xa1\xc4\x8dena kognicija _NEWLINE_- Utele\xc5\xa1ena kognicija _NEWLINE_- U\xc4\x8denje _NEWLINE_- Vedenjska eksperimentalna analiza _NEWLINE_- Behavioralna psihologija _NEWLINE_- Behavioralna psihologija _NEWLINE_- Vid _NEWLINE_- Zasvojenost _NEWLINE_- Zavest _NEWLINE_- Zaznavanje in prepoznavanje obrazov _NEWLINE_- Zaznavanje _NEWLINE_- Zdravstvena (medicinska) psihologija _NEWLINE_- \xc5\xa0olska psihologija _NEWLINE_- \xc4\x8custva _NEWLINE_- \xc4\x8cutne zaznave\n_START_SECTION_\nAbecedno razvr\xc5\xa1\xc4\x8dene sorodne vede\n_START_PARAGRAPH_\nAnaliza diskurza _NEWLINE_- Ekonomija in marketing _NEWLINE_- Etologija _NEWLINE_- Filozofija duha _NEWLINE_- Filozofija psihologije _NEWLINE_- Hipnoterapija _NEWLINE_- Jezikoslovje posebej Psiholingvistika _NEWLINE_- Kognitivna znanost _NEWLINE_- Kompleksni sistemi _NEWLINE_- Literatura, literarna teorija, and teorija literarne kritike _NEWLINE_- Nevro-lingvisti\xc4\x8dno programiranje _NEWLINE_- Nevroznanost _NEWLINE_- Pedagogika _NEWLINE_- Psihofizika _NEWLINE_- Psiholingvistika _NEWLINE_- Psihologija religije _NEWLINE_- Psihometrika _NEWLINE_- Ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo _NEWLINE_- Sistemska teorija _NEWLINE_- Sociologija _NEWLINE_- Svetovanje _NEWLINE_- Teorija iger _NEWLINE_- Umetna inteligenca _NEWLINE_- Zgodovina"