b'\n_START_ARTICLE_\nWindhoek\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto Windhoek je znano po dveh imenih: |Ai-\xc7\x81Gams (kojkojsko "vro\xc4\x8di izvir") in Otjomuise  (otjiherersko "prostor pare"). Obe stari imeni se nana\xc5\xa1ata na vro\xc4\x8de vrelce v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega mestnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. Druga starej\xc5\xa1a imena mesta so Queen Adelaide\xe2\x80\x99s Bath (Sir James Edward Alexander), Barmen (Carl Hugo Hahn, renska misijonska dru\xc5\xbeba), Concordiaville (po misijonarju Josephu Tindallu Wesleyanu) in Wind Hoock (Jan Jonker Afrikaner). _NEWLINE_O uveljavitvi imena Windhoek je ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih teorij. Ve\xc4\x8dina verjame, da izhaja iz afrikanske besede wind-hoek (vetrni kot). Po drugi teoriji je Jonker Afrikaner imenoval Windhoek po gorovju Winterhoek v Tulbaghu v Ju\xc5\xbeni Afriki, kjer so \xc5\xbeiveli njegovi predniki. Prvi\xc4\x8d je Windhoek omenjen v pismu Jonkerja Afrikanerja Josephu Tindallu z dne 12. avgusta 1844 . Na za\xc4\x8detku nem\xc5\xa1ke kolonialne dobe je guverner Theodor Leutwein 14. maja 1903 odlo\xc4\x8dil, da bo uradno ime mesta Windhoek.\n_START_SECTION_\nPredkolonialno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1840 je Jonker Afrikaner ustanovil naselje Windhoek.  S privr\xc5\xbeenci se je naselil v bli\xc5\xbeini enega glavnih izvirov tople vode v dana\xc5\xa1njem predmestju Mali Windhoek. Zgradil je kamnito cerkev, ki je sprejela 500 ljudi, v njej je bila tudi \xc5\xa1ola. Dva renska misijonarja, Carl Hugo Hahn in Franz Heinrich Kleinschmidt, sta za\xc4\x8dela delovati v kraju konec leta 1842 in bila dve leti pozneje zamenjana  z dvema metodistoma, Richardom Hardyjem in Josephom Tindallom.  Windhoek je postal urejen in je nekaj \xc4\x8dasa cvetel, vendar so vojne med Nami in Hereri s\xc4\x8dasoma uni\xc4\x8dile naselje. Po dolgi odsotnosti je Hahn leta 1873 spet obiskal mesto in je bil zgro\xc5\xbeen, ko je videl, da od nekdanje blaginje ni ostalo ni\xc4\x8d. Junija 1885 je \xc5\xa1vicarski botanik med zanemarjenim sadnim drevjem na\xc5\xa1el le \xc5\xa1akale in sestradane pegatke.\n_START_SECTION_\nKolonialno obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1878 je Velika Britanija anektirala Zaliv kitov (Walvis Bay) in ga leta 1884 priklju\xc4\x8dila Rtu dobrega upanja, ni pa raz\xc5\xa1irila svojega vpliva v notranjost. Na zahtevo trgovcev iz L\xc3\xbcderitza je bila 1884 izdana deklaracija o nem\xc5\xa1kem protektoratu nad Nem\xc5\xa1ko Jugozahodno Afriko. Nem\xc5\xa1ka kolonija je nastala z dolo\xc4\x8ditvijo meja leta 1890 in Nem\xc4\x8dija je poslala za\xc5\xa1\xc4\x8ditni korpus pod vodstvom majorja Curta Fran\xc3\xa7oisa za vzdr\xc5\xbeevanje reda. Fran\xc3\xa7oisov garnizon je bil name\xc5\xa1\xc4\x8den v Windhoeku in je strate\xc5\xa1ko bla\xc5\xbeil spore med Nami in Hereri. 12 mo\xc4\x8dnih izvirov je zagotavljalo vodo za pridelavo hrane._NEWLINE_Kolonialni Windhoek je bil ponovno ustanovljen 18. oktobra 1890, ko je Fran\xc3\xa7ois polo\xc5\xbeil temeljni kamen za Staro trdnjavo (Alte Feste).  Po letu 1907 se je razvoj pospe\xc5\xa1il s preseljevanjem ljudi s pode\xc5\xbeelja v mesto. Pri\xc5\xa1lo je tudi precej evropskih naseljencev iz Nem\xc4\x8dije in Ju\xc5\xbene Afrike. Podjetja so se naselila ob Cesarjevi ulici (Kaiser strasse) (zdaj Avenija osamosvojitve /Independence Avenue/) in po grebenu nad mestom. V tem \xc4\x8dasu so bili v Windhoeku zgrajeni trije gradovi: Heinitzburg, Sanderburg in Schwerinsburg.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ka uprava po 1. svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nNem\xc5\xa1ko kolonialno obdobje se je kon\xc4\x8dalo po koncu prve svetovne vojne, ko so maja 1915 v imenu britanskega imperija ju\xc5\xbenoafri\xc5\xa1ke \xc4\x8dete zasedle Windhoek. V naslednjih petih letih je dr\xc5\xbeavo upravljala voja\xc5\xa1ka vlada Jugozahodne Afrike. Razvoj mesta Windhoek in dr\xc5\xbeave, pozneje znane kot Namibija, se je ustavil. Po drugi svetovni vojni je razvoj Windhoeka postopoma dobil nov zagon, saj je bilo na voljo ve\xc4\x8d kapitala za izbolj\xc5\xa1anje gospodarstva. Po letu 1955 so bili za\xc4\x8deti veliki javni projekti, kot so gradnja novih \xc5\xa1ol in bolni\xc5\xa1nic, asfaltiranje mestnih cest (projekt se je leta 1928 za\xc4\x8del na Cesarjevi ulici) ter gradnja jezov in cevovodov za kon\xc4\x8dno ustaljeno oskrbo z vodo. Leta 1958 so kot prvi na svetu uvedli recikliranje odplak. Po \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju odpadne vode jo neposredno po\xc5\xa1iljajo v mestni oskrbni vodovodni sistem. _NEWLINE_Windhoek je uradno dobil mestne pravice 18. oktobra 1965 ob 75. obletnici druge ustanovitve mesta.\n_START_SECTION_\nPo osamosvojitvi Namibije\n_START_PARAGRAPH_\nZ neodvisnostjo Namibije leta 1990 je bil Windhoek priznan kot glavno mesto. \xc5\xa0e danes je glavno mesto Republike Namibije, pa tudi pokrajinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de osrednje regije Khomas. Od takrat je mesto do\xc5\xbeivelo pospe\xc5\xa1eno rast in razvoj.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMesto le\xc5\xbei na polo\xc5\xbeni ravnici na severni strani visoke planote Khomas v kotlini Windhoek, ki se razteza v smeri sever\xe2\x80\x93jug pribli\xc5\xbeno 80 km proti mestu Okahandja. Srednja nadmorska vi\xc5\xa1ina Windhoeka je 1657 m._NEWLINE_Raz\xc5\xa1iritev obmo\xc4\x8dja mesta je bila poleg finan\xc4\x8dnih omejitev izziv zaradi geografske lege. V ju\xc5\xbenih, vzhodnih in zahodnih smereh Windhoek obdajajo skalnata, gorska obmo\xc4\x8dja, ki omogo\xc4\x8dajo drag razvoj zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d. Ju\xc5\xbena stran ni primerna za industrijski razvoj zaradi podzemnih vodonosnikov. Tako ostaja le veliko obmo\xc4\x8dje primestja Brakwater severno od mesta edini primeren prostor za \xc5\xa1iritev Windhoeka. _NEWLINE_Kljub temu je mestni svet Windhoeka na\xc4\x8drtoval \xc5\xa1iritev mestnih meja, ki naj bi pokrivale 5133,4 km\xc2\xb2. Tako naj bi bil Windhoek tretje najve\xc4\x8dje mesto na svetu po povr\xc5\xa1ini, za Tjand\xc5\xbeinom in Carigradom, \xc4\x8deprav je gostota prebivalstva le 63 prebivalcev na km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nPredeli mesta\n_START_PARAGRAPH_\nWindhoek je razdeljen na ve\xc4\x8d upravnih enot: Academia, Auasblick, Avis, Cimbebasia, Dorado Park, Donkerhoek, Eros, Eros Park, Greenwell Matongo, Goreangab, Hakahana, Havanna, Hochland Park, Katutura, Khomasdal, Kleine Kuppe, Klein-Windhoek, Lafrenz Industrial Area, Ludwigsdorf, Luxury Hill, Northern Industrial, Okuryangava, Olympia, Otjomuise, Pionierspark, Prosperita, Rocky Crest, Southern Industrial, Suiderhof, Wanaheda, Windhoek Central, Windhoek North, Windhoek West.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nWindhoek je v polsu\xc5\xa1ni podnebni regiji (K\xc3\xb6ppen: BSH). Dnevi so ve\xc4\x8dinoma vro\xc4\x8di, zelo vro\xc4\x8di poleti, medtem ko so no\xc4\x8di precej hladnej\xc5\xa1e. Povpre\xc4\x8dna letna temperatura je 19,47 \xc2\xb0C, kar je precej za mesto na visoki nadmorski vi\xc5\xa1ini na robu tropov. To je predvsem zaradi raz\xc5\xa1irjenosti vro\xc4\x8dega severnega zra\xc4\x8dnega toka in gora na jugu, ki dajejo zavetje mestu pred hladnimi ju\xc5\xbenimi vetrovi._NEWLINE_V zimskih mesecih, junija, julija in avgusta, pade malo ali ni\xc4\x8d de\xc5\xbeja. Najni\xc5\xbeje temperature so med \xe2\x80\x935 in 18 \xc2\xb0C. No\xc4\x8di so pred zoro navadno hladne in zelo hladne. Skoraj nikoli ne sne\xc5\xbei. Dnevne temperature se razlikujejo od najve\xc4\x8d 20 \xc2\xb0C julija do 31 \xc2\xb0C januarja._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je sezona 2010/11 v de\xc5\xbeevnem obdobju prinesla rekordnih ve\xc4\x8d kot 1000 milimetrov de\xc5\xbeja, je srednja letna koli\xc4\x8dina padavin okoli 360 mm, kar je premalo za poljedelstvo brez zalivanja. Naravno rastlinje obmo\xc4\x8dja je grmi\xc4\x8devje in stepa. Su\xc5\xa1e so redne z dvema najhuj\xc5\xa1ima sezonama v polpretekli zgodovini, 1981/82 in 2012/13, ko je padlo samo 126 oziroma 166 milimetrov de\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nWindhoek je edino naselje v Khomasu s samostojno upravo. Vodi jo ob\xc4\x8dinski svet, ki ima 15 sede\xc5\xbeev.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nV Windhoeku je leta 1971 \xc5\xbeivelo pribli\xc5\xbeno 26.000 belcev in okoli 24.000 temnopoltih. Pribli\xc5\xbeno tretjina belih prebivalcev v tistem \xc4\x8dasu ali vsaj 9000 premo\xc5\xbenih posameznikov je govorilo nem\xc5\xa1ko. Zdaj ima Windhoek ve\xc4\x8d kot 322.500 prebivalcev (65\xc2\xa0% temnopoltih, 17\xc2\xa0% belcev, 18\xc2\xa0% drugih) in se pove\xc4\x8da letno za 4\xc2\xa0%, v neuradnih naseljih pa skoraj za 10\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je upravno, poslovno in industrijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Namibije. Po \xc5\xa1tudiji iz leta 1992/93 Windhoek zagotavlja ve\xc4\x8d kot polovico nekmetijskih delovnih mest v Namibiji in ima 96-odstotni nacionalni dele\xc5\xbe zaposlenih v javnih slu\xc5\xbebah, v prometu in komunikacijah 94-odstotni, v finan\xc4\x8dnih in poslovnih storitvah 82-odstotni. Po velikosti je Windhoek v primerjavi z mnogimi drugimi glavnimi mesti tudi dru\xc5\xbebeno, gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de dr\xc5\xbeave. Skoraj vsa dr\xc5\xbeavna podjetja imajo sede\xc5\xbe v njem, pa tudi univerza, dr\xc5\xbeavno gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, vse slu\xc5\xbebe ministrstev, vsi ve\xc4\x8dji mediji in finan\xc4\x8dne ustanove. Vladni prora\xc4\x8dun mesta Windhoek je skoraj tak kot vseh drugih namibijskih lokalnih oblasti skupaj.  V obdobju po osamosvojitvi je bilo zgrajenih nekaj nakupovalnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d, tudi Maerua Mall, Wernhil Park Mall in The Grove Mall.\n_START_SECTION_\nTurizem\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi bli\xc5\xbeine mednarodnega letali\xc5\xa1\xc4\x8da Hosee Kutaka (Hosea Kutako je namibijski heroj) je Windhoek pomemben za turizem Namibije. Poro\xc4\x8dilo o namibijskem turizmu za leto 2012\xe2\x80\x932013, ki ga je pripravila Dru\xc5\xbeba za izziv tiso\xc4\x8dletja (Millennium Challenge Corporation) za namibijski direktorat za turizem, ka\xc5\xbee, da 56\xc2\xa0% vseh turistov, ki obi\xc5\xa1\xc4\x8dejo Namibijo, obi\xc5\xa1\xc4\x8de Windhoek. Precej\xc5\xa1en del namibijskega turizma, ki je povezan s paradr\xc5\xbeavnimi in upravnimi organi, kot so rezervati z divjimi \xc5\xbeivalmi (Namibia Wildlife Resorts), Air Namibia in turisti\xc4\x8dna organizacija, pa tudi s turizmom povezana zdru\xc5\xbeenja, kot je zdru\xc5\xbeenje za gostoljubnost (Hospitality Association ob Namibi), ima sede\xc5\xbe v Windhoeku. V Windhoeku je tudi sede\xc5\xbe \xc5\xa1tevilnih pomembnih hotelov, kot je Windhoek Country Club Resort, in nekaterih mednarodnih hotelskih verig (Avani Hotels and Resorts in Hilton Hotels and Resorts).\n_START_SECTION_\nCeste\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1928 je bila prva asfaltirana Cesarjeva cesta, zdaj je Avenija osamosvojitve, deset let pozneje cesta Gobabis, zdaj \xc5\xa1e cesta Sama Nujome. Danes je od okoli 40.000 km celotnega namibijskega cestnega omre\xc5\xbeja posodobljenih pribli\xc5\xbeno 5000 kilometrov._NEWLINE_Windhoek ima tri glavne ceste za dostop iz Rehobotha, Gobabisa in Okahandje, ki so asfaltirane in zavarovane pred ve\xc4\x8djimi poplavami, ki se pri\xc4\x8dakujejo v petdesetih letih. Posodobljene ceste so predvidene za promet pri 120 kilometrih na uro in naj bi trajale 20 let._NEWLINE_Kot povsod v Namibiji je javni prevoz skromen, prevoz po mestu je mogo\xc4\x8d s taksijem. Leta 2013 je bilo 6492 taksijev.\n_START_SECTION_\nLetali\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nWindhoek ima dve letali\xc5\xa1\xc4\x8di. Bli\xc5\xbee mestu je Eros, 7 km ju\xc5\xbeno od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da mesta za manj\xc5\xa1a letala, in mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de Hosee Kutaka, 42 km vzhodno od mesta. V Windhoek in iz njega vozijo \xc5\xa1tevilne tuje letalske dru\xc5\xbebe. Na voljo so tudi \xc4\x8darterski in helikopterski leti ter letala za najem._NEWLINE_Mednarodno letali\xc5\xa1\xc4\x8de sprejme ve\xc4\x8d kot 800.000 potnikov letno. Ima eno vzletno-pristajalno stezo brez omejitve zmogljivosti. Drugi dve mednarodni letali\xc5\xa1\xc4\x8di sta v Walvis Bayu in L\xc3\xbcderitzu. Dnevno so povezana s Frankfurtom. Johannesburg je oddaljen le dve uri poleta, od koder je mogo\xc4\x8de leteti v ve\xc4\x8d kot 50 mest. South African Airways, Air Berlin in Air Namibia dnevno letijo v Windhoek, medtem ko TAAG Angola Airlines dvakrat tedensko leti v Luando._NEWLINE_Letali\xc5\xa1\xc4\x8de Eros je najprometnej\xc5\xa1e letali\xc5\xa1\xc4\x8de v Namibiji, ima najve\xc4\x8d vzletov in pristankov. [40] To mestno letali\xc5\xa1\xc4\x8de ima okoli 12.000 posameznih letov letno, ve\xc4\x8dinoma so lahka letala. Omejitve so dol\xc5\xbeina vzletno-pristajalne steze, hrup in zra\xc4\x8dni prostor. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8darterskih operaterjev Namibije ima sede\xc5\xbe na tem letali\xc5\xa1\xc4\x8du.'