b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Richter\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Richter je danes dokaj pozabljen avtor, kljub temu da je bil za\xc4\x8dasa svojega \xc5\xbeivljenja precej znan in vpliven. Po tem ko je zaklju\xc4\x8dil gimnazijo in filozofske \xc5\xa1tudije licejskega kova, se je posvetil \xc5\xa1tudiju poslovnih in ra\xc4\x8dunovodskih odnosov, ki pa ga je kaj kmalu opustil. Nau\xc4\x8dil se je italijanskega jezika in franco\xc5\xa1\xc4\x8dine (med letoma 1779 in 1782 je dvakrat dlje \xc4\x8dasa bival v Parizu). Hitro se je posvetil samostojnemu pisateljskemu poklicu in izdajal raznovrstna besedila: od dram in \xc5\xa1aloiger preko romanov in pisem do objav v revijah in zgodovinskih razprav.\n_START_SECTION_\nVpliv na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nJoseph Richter je klju\xc4\x8dno vplival na formiranje slovenskega posvetnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, saj je Anton Toma\xc5\xbe Linhart leta 1789 uprizoril prvo posvetno predstavo v slovenskem jeziku, \xc5\xbdupanovo Micko, na osnovni prevoda dela Die Feldm\xc3\xbchle - prav izpod peresa Richterja. Linhart je \xc5\xa1aloigro verjetno videl na Dunaju, ko je tam \xc5\xa1tudiral. Zaradi svoje komi\xc4\x8dne osti, ki je bila usmerjena predvsem v aristokratski sloj, ki se brezobzirno poigrava na ra\xc4\x8dun podlo\xc5\xbenikov, je Linhart ocenil, da bo prevod po eni strani pri\xc5\xa1el skozi cenzuro, po drugi pa vzpodbudil doma\xc4\x8de ob\xc4\x8dinstvo h kriti\xc4\x8dnemu pretresu razmer v katerih \xc5\xbeivijo. Predstava je bila velik uspeh, kakor lahko beremo v prvi kritiki, ki je iz\xc5\xa1la \xc5\xbee dan po prvi uprizoritvi.'