b"\n_START_ARTICLE_\nTehnolo\xc5\xa1ki determinizem\n_START_PARAGRAPH_\nTehnolo\xc5\xa1ki determinizem je vrsta redukcionisti\xc4\x8dne teorije, ki naj bi jo prvi uporabil ameri\xc5\xa1ki sociolog Thorstein Veblen. Opira se na idejo, da je tehnologija glavna delujo\xc4\x8da sila dru\xc5\xbebenega napredka. Tehnologija torej vpliva na razvoj dru\xc5\xbebe in ne obratno. Aktualen je postal v drugi polovici 19. stoletja, ko se je dru\xc5\xbebeni napredek meril z industrijskimi indikatorji, kot sta na primer koli\xc4\x8dina in hitrost proizvodnje .\n_START_SECTION_\nIzvor pojma\n_START_PARAGRAPH_\nIzraz tehnolo\xc5\xa1ki determinizem naj bi prvi uvedel ameri\xc5\xa1ki sociolog Thorstein Veblen. Njegov sodobnik, Charles A. Beard, je tehnolo\xc5\xa1ki determinizem opisal kot tehnologijo, ki neusmiljeno hodi od enega revolucionarnega osvajanja do drugega, kjer ru\xc5\xa1i stare strukture in vzpostavlja nove procese.\n_START_SECTION_\nTehnologija kot nevtralna\n_START_PARAGRAPH_\nPosamezniki, ki tehnologijo obravnavajo kot nevtralno, je ne opisujejo ne kot dobre ali slabe, ampak poudarjajo na kak\xc5\xa1ne na\xc4\x8dine je tehnologija uporabljena. Primer takega vidika je pi\xc5\xa1tola, ki je nevtralna dokler je nekdo ne uporabi \xe2\x80\x93 nameni uporabe pa determinirajo ali je ta predmet dober ali slab. Kot posledica tega, bi bile pi\xc5\xa1tola uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena kot nevtralna samo v primeru, \xc4\x8de se dru\xc5\xbeba ne bi zavedala njenega obstoja in funkcionalnosti. Ko se dru\xc5\xbeba pri\xc4\x8dne zavedati o tehnologiji, se spusti v dru\xc5\xbebeni razvoj, kjer ni ni\xc4\x8d nevtralno. \xc4\x8ce nekdo verjame, da je tehnologija nevtralna, bi ta posameznik zanemaril kulturne in dru\xc5\xbebene pogoje, ki jih je ta tehnologija ustvarila . Ta vidik imenujemo tudi tehnolo\xc5\xa1ki instrumentalizem.\n_START_SECTION_\nTehnolo\xc5\xa1ki deterministi\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri kot pomebnej\xc5\xa1ega tehnolo\xc5\xa1kega determinista vidijo Karla Marxa. Tako Lewis Mumford pravi, da Marx tehnologiji pripi\xc5\xa1e osrednjo vlogo v dru\xc5\xbebi in jo vidi kot glavno vodilo \xc4\x8dlovekovega razvoja. Tehnologijo je videl kot silo, ki se razvije samodejno in dolo\xc4\x8da delovanje vseh drugih institucij. Po drugi strani mnogi menijo, da Marx ni tehnolo\xc5\xa1ki determinist, saj naj bi spremembe videl kot dru\xc5\xbebeni in ne tehnolo\xc5\xa1ki proces, ter da je ena\xc4\x8denje marksovih 'produkcijskih sil' s tehnologijo na sploh, napa\xc4\x8dno ._NEWLINE_V svoji knjigi The World is Flat se kot tehnolo\xc5\xa1kega determinista opredeli Thomas L. Friedman._NEWLINE_Tudi teoretika Marshalla McLuhana nekateri vidijo kot tehnolo\xc5\xa1kega determinista, saj poudarja pomen izumov nove tehnologije za prehod v moderni svet . McLuhan je velik poudarek dajal na\xc5\xa1emu na\xc4\x8dinu komunikacije in sporazumevanja. Zgodovino \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva je tako razdelil na \xc5\xa1tiri obdobja: plemenska doba, pismena doba, doba tiska in elektronska doba. V plemenski dobi je bil najpomembnej\xc5\xa1i \xc4\x8dut sluh, sposobnost vizualiziranja je bila \xc5\xa1e v za\xc4\x8detnih fazah razvoja. Z izumom \xc4\x8drk je vodilno vlogo prevzelo oko s tem pa je bralec postal neodvisen mislec. Z razvojem tiska se je poudarek na vizualizaciji \xc5\xa1e okrepil ter raz\xc5\xa1iril. Z nastopom elektronske dobe pa McLuhan pravi, da se je poudarek vrnil nazaj na zvok in dotik, kar nas je na nek na\xc4\x8din vrnilo v plemensko dobo. Tranzicije med temi dobami niso bile postopne ali evolucijske. Zaradi razvoja novih komunikacijskih tehnologij smo ljudje sunkoma pre\xc5\xa1li iz ene dobe v drugo. Klju\xc4\x8dni izumi, ki so te prehode omogo\xc4\x8dili so bili: foneti\xc4\x8dna abeceda, tiskarski stroj in telegraf. Mediji ne le pove\xc4\x8dajo na\xc5\xa1o u\xc4\x8dinkovitost, delujejo tudi kot filter preko katerega interpretiramo na\xc5\xa1 dru\xc5\xbebeni obstoj ._NEWLINE_Robert Heilbroner velja za enega bolj priznanih tehnolo\xc5\xa1kih deterministov. V svojem \xc4\x8dlanku Do Machines Make History? trdi, da je najbolj\xc5\xa1a za\xc4\x8detna to\xc4\x8dka za preu\xc4\x8devanje neke dru\xc5\xbebe pregled tehnologije in strojev, ki jih ima ta dru\xc5\xbeba na razpolago. Ti namre\xc4\x8d dolo\xc4\x8dajo kako je \xc5\xbeiveti v tej dru\xc5\xbebi v dolo\xc4\x8denem prostoru in \xc4\x8dasu ._NEWLINE_Avtor verjame v nujno zaporedje razli\xc4\x8dnih tehnologij, saj je prepri\xc4\x8dan, da se dru\xc5\xbeba ne more pribli\xc5\xbeati nuklearni dobi, ne da bi prej obvladala elektri\xc4\x8dno tehnologijo. Za te trditve navaja dokaze, kot so: fenomen so\xc4\x8dasnih odkritij in izumov, ki nakazuje, da tehnolo\xc5\xa1ki napredek sledi dolo\xc4\x8deni in ne naklju\xc4\x8dni poti; odsotnost tehnolo\xc5\xa1kih preskokov, kar nakazuje na evolucionalno obliko tehnolo\xc5\xa1kega razvoja; in predvidljivost razvoja tehnologije, ki sicer ni natan\xc4\x8dna, vendar so znanstveniki vseeno zmo\xc5\xbeni napovedovati tehnolo\xc5\xa1ke sposobnosti v roku dvajsetih ali celo petdesetih let. Poleg tega je tudi zagovornik teze, da tehnologija vpliva na dru\xc5\xbebeni red. Nova tehnologija namre\xc4\x8d potrebuje dolo\xc4\x8deno delovno silo, da z njo upravlja, ta delovna sila pa mora imeti dolo\xc4\x8dena znanja in sposobnosti. Razli\xc4\x8dne tehnologije pa tudi potrebujejo druga\xc4\x8dno hierarhi\xc4\x8dno strukturo nadzora in koordinacije .\n_START_SECTION_\nMedijski determinizem\n_START_PARAGRAPH_\nPodvrsta tehnolo\xc5\xa1kega determinizma je medijski determinizem, filozofska in sociolo\xc5\xa1ka ideja, ki poudarja mo\xc4\x8d medijev in njihov vpliv na dru\xc5\xbebo. Gre za teorijo, ki nudi dokaj preprosto razlago v obliki vzroka in posledic. Glavna predstavnika medijskega determinizma sta Harold Innis in Marshall McLuhan. Povezovanje razli\xc4\x8dnih medijev z dolo\xc4\x8denimi kognitivnimi posledicami po McLuhanu in drugih avtorjih je lahko vidno, kot da bi bilo povezano z lingvisti\xc4\x8dnim in tudi tehnolo\xc5\xa1kim determinizmom. Taki razli\xc4\x8dici se re\xc4\x8de tudi medijski determinizem. McLuhan je ena\xc4\x8dil komunikacijske medije in tehnologijo z jezikom. Tako kot je Whorf trdil, da jezik oblikuje na\xc5\xa1o percepcijo in mi\xc5\xa1ljenje, tako McLuhan trdi, da vse to zmorejo tudi mediji. Preprosta verzija medijskega determinizma je npr. da ima uporaba dolo\xc4\x8denih medijev subtilni vpliv na nas, vendar pa je dru\xc5\xbebeni kontekst uporabe tisti, ki je odlo\xc4\x8dilen ._NEWLINE_Medijski determinizem je \xc5\xa1e vedno najbol popularna in vplivna teorija o odnosu med tehnologijo in dru\xc5\xbebo, vendar je zadnje \xc4\x8dase pogosto tar\xc4\x8da \xc5\xa1tevilnih kritik. V popolnem nasprotju deterministi\xc4\x8dnemu stali\xc5\xa1\xc4\x8du Marshalla McLuhana, da\xc2\xa0\xc2\xbbmedij oblikuje in nadzoruje stopnjo in obliko \xc4\x8dlovekove asociacije in akcije\xc2\xab, sociolog Stuart Hall trdi, da\xc2\xa0\xc2\xbbmediji reproducirajo strukturo dominacije/podreditve, ki karakterizira dru\xc5\xbebeni sistem kot celoto\xc2\xab\xc2\xa0.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nIdeja o moderni tehnologiji kot nedvoumni, rasto\xc4\x8di sili je bila pogosto predmet kritik. Mnogi avtorji govorijo, da so tehnolo\xc5\xa1ke naprave, sistemi in metode dru\xc5\xbebeno oblikovane in posredno rezultat \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke interakcije . Glavna problema s tehnolo\xc5\xa1kim determinizmom sta predvsem ta, da ne pu\xc5\xa1\xc4\x8da prostora \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki intervenciji, in da z ljudi umakne odgovornost za tehnologije, ki jih ustvarjajo in uporabljajo. \xc4\x8ce tehnologija sledi svoji neizogibni poti, potem s konceptom, kot je tehnolo\xc5\xa1ki determinizem, lahko zanikamo odgovornost dru\xc5\xbebe na njeni razvojni poti, torej odgovornost individualnih ali kolektivnih izbir za posledice tehnolo\xc5\xa1kih sprememb ._NEWLINE_Kritiki tehnolo\xc5\xa1kega determinizma poudarjajo, da so bolj kot tehni\xc4\x8dne zna\xc4\x8dilnosti pomembne dru\xc5\xbebene in politi\xc4\x8dne teme: okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine proizvodnje, na\xc4\x8dini uporabe, vrednote, namen, ve\xc5\xa1\xc4\x8dina, stil, izbira, nadzor in dostopnost. Oziroma kot pravi Ruth Finnegan:\xc2\xa0\xc2\xbbKdo uporablja, kdo nadzoruje, za kaj se uporablja, kako se prilega strukturi mo\xc4\x8di, ter kako \xc5\xa1iroko je distributiran tehnolo\xc5\xa1ki razvoj\xc2\xab. Klju\xc4\x8dnega pomena je, da upo\xc5\xa1tevamo tovrstne predmete razprave kot npr. politi\xc4\x8dni nadzor, razredni interesi, ekonomski pritiski, geografska dostopnost, izobrazbeno ozadje in splo\xc5\xa1ni odnosi. Mo\xc4\x8d, nadzor,\xc2\xa0\xc2\xbbprodukcijski odnosi\xc2\xab, konflikt in ideologija so glavni predmeti razprave za teoretske kritike tehnolo\xc5\xa1kega determinizma, na katere so vplivale Marxove perspektive._NEWLINE_Poleg tega se kritiki trdega determinizma spra\xc5\xa1ujejo, ali lahko tehnologiji kot celostni strukturi sploh pripi\xc5\xa1emo enotirno delovanje. Obstaja namre\xc4\x8d na stotine oblik tehnologij in redkokatera lastnost bi lahko opisala vsako od njih. Tehnologija torej ni organizirana institucija, nima \xc4\x8dlanov in se ne zavzema za dolo\xc4\x8dene politike, kako bi jo torej lahko videli kot glavno vodilo, ki kontrolira \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko usodo? Nobena tehnologija, najsi bo \xc5\xa1e tako raz\xc5\xa1irjena in mogo\xc4\x8dna, (\xc5\xa1e) ni spodbujala delovanj, ki ne bi bila prej programirana s strani \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega akterja ._NEWLINE_Nekateri kritiki uporabljajo izraz\xc2\xa0\xc2\xbbprekomerna determiniranost\xc2\xab. Obi\xc4\x8dajno to pomeni, da se ta fenomen lahko pripisuje ve\xc4\x8d determinantam . Sode\xc4\x8d po Chandlerju tak\xc5\xa1no poudarjanje absolutne mo\xc4\x8di tehnologije ustvarja v ljudeh ob\xc4\x8dutek nemo\xc4\x8di pri spreminjanju napredka. Tehnolo\xc5\xa1ki determinizem tako postane samouresni\xc4\x8dujo\xc4\x8da se prerokba. Chandler tudi poudarja pomen ostalih te\xc5\xbeav, ki spodbujajo dru\xc5\xbebeni napredek. Sem med drugim uvr\xc5\xa1\xc4\x8da politi\xc4\x8dno kontrolo, interese dru\xc5\xbebenih razredov, pritisk ekonomije, geografski dostop, izobrazba in splo\xc5\xa1en odnos. Tehnolo\xc5\xa1ke deterministe kritizira zaradi lo\xc4\x8devanja vzroka in posledice ter trdi, da redukcionizem v nobenem primeru ni dober pristop za preu\xc4\x8devanje dru\xc5\xbebenih fenomenov. Le holisti\xc4\x8dni pristopi preu\xc4\x8dijo vse mo\xc5\xbene dejavnike, ki lahko pojasnjijo dolo\xc4\x8den pojav._NEWLINE_V popolnem nasprotju deterministi\xc4\x8dnemu stali\xc5\xa1\xc4\x8du Marshalla McLuhana, da\xc2\xa0\xc2\xbbmedij oblikuje in nadzoruje stopnjo in obliko \xc4\x8dlovekove asociacije in akcije\xc2\xab, sociolog Stuart Hall trdi, da\xc2\xa0\xc2\xbbmediji reproducirajo strukturo dominacije/podreditve, ki karakterizira dru\xc5\xbebeni sistem kot celoto\xc2\xab\xc2\xa0._NEWLINE_Andrew Feenberg pri analizi mo\xc4\x8di interneta zavzema alternativni, skoraj evangeli\xc4\x8danski pristop. Zanj se je prava revolucija zgodila, ko je internet postal medij za osebno komunikacijo. Vendar Feenberg priznava tudi distopijski vidik tehnologije. Njegov predlog je, da se internet in z njim povezane komunikacije demokratizira. Poleg tega poudarja tudi, da ljudje niso le potro\xc5\xa1niki informacij temve\xc4\x8d tudi proizvajalci. Ko pristopamo k tehnologiji jo moramo sprejeti enkrat in za vselej in je ne zavra\xc4\x8dati, s \xc4\x8dimer lahko nadziramo smer napredka  ."