b'\n_START_ARTICLE_\nParfum\n_START_PARAGRAPH_\nParfum je me\xc5\xa1anica di\xc5\xa1avnih olj ali drugih di\xc5\xa1e\xc4\x8dih spojin, fiksativov in topil, ki jo uporabljamo da daje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kemu telesu, \xc5\xbeivali ali predmetu\xc2\xa0\xc2\xbbprijeten vonj\xc2\xab._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina di\xc5\xa1e\xc4\x8dih sestavin sodobnih parfumov je rastlinskega izvora, lahko pa so tudi umetno sintetizirane ali iz \xc5\xbeivalskih izlo\xc4\x8dkov. Znano je, da izlo\xc4\x8da mo\xc5\xa1usni jelen (Moschus moschiferus) med popkom in spolovilom iz posebne \xc5\xbeleze snov mo\xc5\xa1us, ki jo uporabljajo za izdelavo parfumov. Podobno kot ta jelen imajo po mo\xc5\xa1usu di\xc5\xa1e\xc4\x8de izcedke tudi druge \xc5\xbeivali. Podobno kot kopenske \xc5\xbeivali tudi kit glava\xc4\x8d v morje izlo\xc4\x8da posebno ma\xc5\xa1\xc4\x8dobo - di\xc5\xa1e\xc4\x8do ambro. Pri \xc4\x8dloveku je ta sposobnost precej zakrnela, vendar \xc5\xa1e vedno ena spolno dozorela \xc5\xbeenska na tiso\xc4\x8d, oddaja v okolico vonj mo\xc5\xa1usa. Za moderno proizvodnjo parfumov je bila prelomnica odkritje hrva\xc5\xa1kega Nobelovega nagrajenca za kemijo, Lavoslava Ru\xc5\xbei\xc4\x8dke (1887 - 1976), ki je izlo\xc4\x8dil iz mo\xc5\xa1usa muskon in iz cibeta cibeton ter s tem omogo\xc4\x8dil njuno sintezo ter umetno izdelovanje.\n_START_SECTION_\nZakonska za\xc5\xa1\xc4\x8dita mo\xc5\xa1usnega jelena\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi za\xc5\xa1\xc4\x8dite mo\xc5\xa1usnega jelena, katerega \xc5\xbeivljenjski prostor je omejen na gorska podro\xc4\x8dja dr\xc5\xbeav Afganistan, Butan, Indija, Nepal in Pakistan, je mednarodna skupnost izdala poseben - dodatek I Zakona CITES (The Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora). Zaradi te dolo\xc4\x8dbe so izdelovalci parfumov prisiljeni posegati po sinteti\xc4\x8dnih di\xc5\xa1avah.'