b'\n_START_ARTICLE_\nKaokoveld\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Kaokoveld je obalna pu\xc5\xa1\xc4\x8dava severne Namibije in ju\xc5\xbene Angole.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPu\xc5\xa1\xc4\x8dava Kaokoveld zavzema obalni pas okoli 45.700 kvadratnih kilometrov, od 13\xc2\xb0 do 21\xc2\xb0 ju\xc5\xbeno. Omejujejo jo Atlantski ocean na zahodu, namibijski savanski gozdovi na vzhodu in pu\xc5\xa1\xc4\x8dava Namib na jugu. Vklju\xc4\x8duje tudi pu\xc5\xa1\xc4\x8davo Mossamedes ju\xc5\xbene Angole. Kaokoveld je kruta pu\xc5\xa1\xc4\x8dava polze\xc4\x8dih sipin in sklanih gora. Ve\xc4\x8dino padavin prejme poleti, kar jo lo\xc4\x8di od sosednjega Namiba na jugu, ki dobi ve\xc4\x8dino de\xc5\xbeja pozimi. Reka Kunene je edini stalni vodotok, veliko je suhih strug (vklju\xc4\x8dno z rekami Hoanib, Hoarusib in Khumib). Reke nosijo vlago skozi pu\xc5\xa1\xc4\x8davo in so dom raznih \xc5\xbeivali. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski pesek ob\xc4\x8dasno navla\xc5\xbeijo obalne megle.\n_START_SECTION_\nRastlinstvo\n_START_PARAGRAPH_\nKaokoveld je dom velbi\xc4\x8devke (Welwitschia mirabilis), starodavne rastline, ki sestavlja samostojno dru\xc5\xbeino. Rastlina ima le dva stalna ko\xc5\xbeasta lista, ki se z rastjo razprostirata po tleh in se s\xc4\x8dasoma strgata na o\xc5\xbeje trakove. Neuradni viri pogosto navajajo rastlino kot "\xc5\xbeivi fosil".\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV Kaokoveldu \xc5\xbeivijo \xc5\xa1tevilni endemi\xc4\x8dni plazilci, veliki sesalci, kot so pu\xc5\xa1\xc4\x8davski slon (Loxodonta africana), \xc4\x8drni nosorog (Diceros bicornis) in \xc5\xbeirafe (Giraffa camelopardalis), ki  obiskujejo struge rek. Veliko je ptic, na reki Kunene tudi endemi\xc4\x8dni \xc5\xa1\xc4\x8dinkavec Estrilda thomensis.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nNarodni park Obala okostij v dol\xc5\xbeini 500 km ob obali Namibije je glavno zavarovano obmo\xc4\x8dje v regiji skupaj z drugimi manj\xc5\xa1imi za\xc5\xa1\xc4\x8ditenimi obmo\xc4\x8dji. Velik del obmo\xc4\x8dja je bil prvotno za\xc5\xa1\xc4\x8diten kot lovski rezervat 2, ki je v zmanj\xc5\xa1ani velikosti leta 1967 postal Narodni park Eto\xc5\xa1a, kar je posledi\xc4\x8dno pomenilo pove\xc4\x8danje divjega lova in v zadnjem \xc4\x8dasu nenadzorovane terenske vo\xc5\xbenje. Obmo\xc4\x8dje pe\xc5\xa1\xc4\x8denih sipin je tudi v narodnem parku Iona v Angoli.'