b'\n_START_ARTICLE_\nUlrich Zwingli\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nV \xc4\x8dasu Ulricha Zwinglija je bila \xc5\xa0vicarska konfederacija sestavljena iz trinajstih kantonov, ki za razliko od dana\xc5\xa1nje \xc5\xa0vice niso imeli skupne osrednje oblasti, pa\xc4\x8d pa so bili skoraj popolnoma samostojni. Vsak kanton je lahko samostojno sklepal politi\xc4\x8dna zavezni\xc5\xa1tva znotraj in zunaj konfederacije ter odlo\xc4\x8dal o svoji verski pripadnosti. Poleg Svetega rimskega cesarstva, katerega del je vsaj formalno bila, so na politi\xc4\x8dno dogajanje v \xc5\xa0vicarski konfederaciji vplivale tudi druge sosednje dr\xc5\xbeave, zlasti Francija, pa tudi Milanska in Savojska kne\xc5\xbeevina ter Pape\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava. Mnogi \xc5\xa0vicarji so se kot najemni\xc5\xa1ki vojaki bojevali za katero izmed teh dr\xc5\xbeav, \xc4\x8deprav so nekateri vplivni verski voditelji temu nasprotovali. V tak\xc5\xa1nem ozra\xc4\x8dju se je postopoma za\xc4\x8dela krepiti \xc5\xa1vicarska narodna zavest, ki je presegala meje posameznih kantonov, prav tako pa je nara\xc5\xa1\xc4\x8dal pomen renesan\xc4\x8dne oziroma humanisti\xc4\x8dne miselnosti, ki je pomembno vplivala na Zwinglija.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nUlrich Zwingli je bil rojen 1. januarja 1484 v Wildhausu v dana\xc5\xa1njem kantonu Sankt Gallen. V starosti desetih let ga je o\xc4\x8de poslal v \xc5\xa1olo v Basel. Po treh letih v Baslu je za kraj\xc5\xa1i \xc4\x8das nadaljeval z u\xc4\x8denjem latin\xc5\xa1\xc4\x8dine v Bernu, leta 1498 pa se je vpisal na univerzo na Dunaju, kjer je \xc5\xa1tudiral do leta 1502. Nato se je vrnil v \xc5\xa0vico in \xc5\xa1tudiral na univerzi v Baslu, kjer je leta 1506 dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij teologije. Kot pastor je deloval najprej v Glarusu, v \xc4\x8dasu vojne med Francijo in pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo, v kateri so se \xc5\xa1vicarski najemniki borili na obeh straneh. Zaradi napetih politi\xc4\x8dnih razmer se je Zwingli umaknil v Einsiedeln v kantonu Schwyz, kjer je preu\xc4\x8deval dela humanista Erazma Rotterdamskega, hkrati pa je najemni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbeenje obsodil kot nemoralno._NEWLINE_Leta 1519 je bilo Zwingliju dodeljeno mesto glavnega duhovnika v Grossm\xc3\xbcnstru v Z\xc3\xbcrichu, kjer je zbolel za kugo, a pre\xc5\xbeivel. V svojih pridigah je postopoma razkril svoja teolo\xc5\xa1ka stali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki so se v marsi\xc4\x8dem razlikovala od dotedanje uradne cerkvene doktrine. Na prvi resnej\xc5\xa1i odpor je naletel \xc5\xa1ele leta 1522, ko je javno kr\xc5\xa1il zapovedani post pred veliko no\xc4\x8djo, zaradi poziva k ukinitvi celibata za duhovnike pa se je moral zagovarjati pred obto\xc5\xbebo herezije. V svojih idejah se je Zwingli skliceval na Biblijo, hkrati pa cerkveno oblast obto\xc5\xbeeval korupcije. Leta 1523 se je soo\xc4\x8dil s svojimi nasprotniki na dveh javnih teolo\xc5\xa1kih diskusijah._NEWLINE_Leta 1524 je Zwingli predlagal ukinitev ma\xc5\xa1e in odstranitev svetih podob iz cerkva. Kljub nasprotovanju nad\xc5\xa1kofije je mestni svet njegove predloge potrdil. Na njegov predlog je mesto tudi zaseglo premo\xc5\xbeenje samostanov in ga spremenilo v sklad za pomo\xc4\x8d revnim. Leta 1525 je pri\xc5\xa1lo do spora med Zwinglijem in anabaptisti, radikalnimi reformatorji, ki so nasprotovali kr\xc5\xa1\xc4\x8devanju otrok. Mestni svet se je postavil na Zwinglijevo stran in leta 1527 so bili \xc5\xa1tirje anabaptisti\xc4\x8dni voditelji usmr\xc4\x8deni, preostali pa so pobegnili iz Z\xc3\xbcricha._NEWLINE_Ideje reformacije so se hitro raz\xc5\xa1irile po \xc5\xa0vicarski konfederaciji, kantoni Lucerne, Uri, Schwyz, Unterwalden in Zug pa so se povezali v zvezo, ki je reformaciji nasprotovala. \xc4\x8ceprav je zbor odposlancev vseh \xc5\xa1vicarskih kantonov obsodil Zwinglijeve ideje, je temu vendarle uspelo pridobiti na svojo stran Bern. Leta 1529 so nasprotja med obema zavezni\xc5\xa1tvoma kantonov skoraj pripeljala do vojne, ki pa jo je Zwingli v zadnjem trenutku prepre\xc4\x8dil. Istega leta se je v Marburgu sestal z Martinom Luthrom, s katerim sta se uskladila glede ve\xc4\x8dine teolo\xc5\xa1kih vpra\xc5\xa1anj reformirane cerkve, le o prisotnosti Kristusa v kruhu in vinu pri zadnji ve\xc4\x8derji se nista mogla sporazumeti. Zwingli je namre\xc4\x8d trdil, da je Kristusove besede treba razumeti metafori\xc4\x8dno, Luther pa je vztrajal pri njihovem dobesednem pomenu._NEWLINE_Nasprotja med protestantskimi in katoli\xc5\xa1kimi kantoni pa so se \xc5\xa1e naprej stopnjevala, saj je zveza petih kantonov odrekala reformatorjem pravico do pridiganja na njihovem ozemlju, s \xc4\x8dimer je po mnenju protestantske strani kr\xc5\xa1ila mirovni sporazum iz leta 1529. Zwinglijevo zavezni\xc5\xa1tvo je zato maja 1531 proti njim uvedlo gospodarsko blokado, ki pa ni imela u\xc4\x8dinka. Oktobra istega leta je zveza petih kantonov nepri\xc4\x8dakovano napovedala vojno Z\xc3\xbcrichu. 11. oktobra 1531 sta se vojski spopadli pri Kappelu, bitka pa se je kon\xc4\x8dala z zmago petih katoli\xc5\xa1kih kantonov. Med 500 padlimi vojaki na protestantski strani je bil tudi Ulrich Zwingli.\n_START_SECTION_\nTeologija\n_START_PARAGRAPH_\nZwingli je kot edini temelj teologije priznaval Biblijo, ki jo je interpretiral v skladu s svojo racionalisti\xc4\x8dno humanisti\xc4\x8dno filozofijo. Zavra\xc4\x8dal je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje svetnikov, dvomil je v obstoj peklenskega ognja in v mo\xc4\x8d izob\xc4\x8denja. Nasprotoval je trditvi, da so nekr\xc5\xa1\xc4\x8deni otroci prekleti, \xc4\x8deprav je hkrati zavra\xc4\x8dal ideje anabaptistov. Uvedel je novo definicijo zakramenta, nasprotoval postu, celibatu in dajanju odpustkov ter zavra\xc4\x8dal trditev, da je dajanje desetine sveta dol\xc5\xbenost. Ostro je napadal korupcijo v cerkveni hierarhiji in med drugim trdil, da za razlago Biblije ni potrebna potrditev Cerkve, saj je Kristus s svojo besedo edini posrednik med Bogom in vernikom. Na Zwinglijeva teolo\xc5\xa1ka in filozofska stali\xc5\xa1\xc4\x8da je pomembno vplival Erazem Rotterdamski, kasneje pa tudi Martin Luther, \xc4\x8deprav se z njim ni mogel sporazumeti o vpra\xc5\xa1anju evharistije.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nZwingli je u\xc5\xbeival v glasbi kajti igral je ve\xc4\x8d in\xc5\xa1trumentov vklju\xc4\x8dno z violino, harfo, flavto, dulcimerjem in lovskim rogom. Rad je zabaval otroke svoje kongregacije. Do danes so se ohranile tri njegove hvalnice in sicer: Pestlied, prilagoditev Psalm in Kappeler Lied, ki naj bi bil sestavljen med kampanjo prve Kappelove vojne. Te pesmi naj ne bi peli med slu\xc5\xbebami bogoslu\xc5\xbeja in niso ozna\xc4\x8dene kot hvalnice reformacije, \xc4\x8deprav so bile objavljene v nekaterih pesmaricah iz 16. stoletja. _NEWLINE_Zwingli je kritiziral prakso duhovni\xc5\xa1kih skandinavskih in samostanovskih zborov. Kritika izvira iz leta 1523, ko je napadel dolo\xc4\x8dene \xc4\x8dastilne prakse. Njegovi argumenti so podrobno opisani v sklepih iz leta 1525, v katerih govori o glasbenih praksah v rubriki "molitve". Glasbo je povezal s podobami obla\xc4\x8dil, ki so preusmerjale pozornost ljudi iz pravega duhovnega \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja. Ni znano, kaj je mislil o glasbenih praksah v zgodnjih luteranskih cerkvah. Zwingli je v cerkvi izlo\xc4\x8dil instrumentalno glasbo iz \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denja. " Locher pravi, da "je Zwigli prosto dovolil zborovo petje. Poleg tega se zdi, da si je prizadeval za \xc5\xbeivahno glasbo._NEWLINE_Dana\xc5\xa1nji Musikabteilung (dobesedno: glasbeni oddelek), ki se nahaja v zboru Predigernske cerkve v Z\xc3\xbcrichu, je bil ustanovljen leta 1971 in tvori znanstveno glasbeno zbirko evropskega pomena. Repertoar se giblje od zgodnje 16. stoletja duhovne glasbe Huldrih Zwingija do glasbe poznega 20. Stoletja_NEWLINE_stoletja, objavljen pod oznako "Musik aus der Zentralbibliothek Z\xc3\xbcrich".\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nZwingli je bil humanist in u\xc4\x8denec z veliko predanimi prijatelji. Njegov ugled izhaja iz humanisti\xc4\x8dnega pristopa njegovih spisov kjer je poleg tega uporabil satiri\xc4\x8dne basove, prevare in punce. Bolj se je zavedal dru\xc5\xbebenih obveznosti kot Luther in resni\xc4\x8dno je verjel, da bi mno\xc5\xbeice sprejele vlado, ki jo vodi Bo\xc5\xbeja beseda. Neutrudno je spodbujal pomo\xc4\x8d revnim, za katere je menil, da jih mora oskrbeti resni\xc4\x8dno kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost. Decembra 1531 je Z\xc3\xbcrichski svet izbral Heinricha Bullingerja kot naslednika. Takoj je odstranil morebitne dvome o Zwiglijevem ortodoksiju in ga zagovarjal kot preroka in mu\xc4\x8denika. Spopadel je z reformiranimi mesti. Zwingli je uvedel temeljne reforme, Bullinger pa jih je utrdil in izbolj\xc5\xa1al. U\xc4\x8diteljem je bilo te\xc5\xbeko oceniti vpliv Zwinglija na zgodovino iz ve\xc4\x8d razlogov. Ni soglasja o opredelitvi "zwinglijanstva"; z vsako opredelitvijo se je zwinglijanstvo razvilo pod njegovim naslednikom Heinrichom Bullingerjem. Bullinger je sprejel ve\xc4\x8dino Zwinglijevih doktrin. Medtem je Calvin prevzel reformo v \xc5\xbdenevi. Leta 1549 so Bullinger in Calvin uspeli premagati razlike v doktrini in izdelali Consensus Tigurinus (Z\xc3\xbcrich Consensus). Izjavili so, da evharistija ni bil le simboli\xc4\x8dni obrok, temve\xc4\x8d so zavrnili tudi luteranski polo\xc5\xbeaj, da je telo in Kristusova kri v povezavi z elementi. S tem pribli\xc5\xbeevanjem je Calvin ustanovil svojo vlogo v \xc5\xa1vicarskih reformiranih cerkvah in s\xc4\x8dasoma v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em svetu.\n_START_SECTION_\nDELA:\n_START_PARAGRAPH_\nDelo prevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2Artikuli ali zaklju\xc4\x8dki\xc2\xa0: 67 tez za prvi Z\xc3\xbcri\xc5\xa1ki disput (dstopno na: https://plus.si.cobiss.net/opac7/bib/30552674) Ostala dela:_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1519/20) "Invazivna pesem")_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1522)\'\'\' "Svobodna izbira hrane"_NEWLINE_\xe2\x80\xa2(1522) "Sve\xc4\x8dana spodbuda"\n_START_SECTION_\nViri:\n_START_PARAGRAPH_\nUlrich Zwingli .internet30.11.201. _NEWLINE_Dostopno na naslovu: https://en.wikipedia.org/wiki/Huldrych_Zwingl_NEWLINE_Ulrich Zwingli. internet. 30.11.201. Dostopno na _NEWLINE_naslovu:https://www.christianitytoday.com/history/people/moversandshakers/ulrich-zwingli.html_NEWLINE_Ulrich Zwingli. internet. 30.11.201. _NEWLINE_Dostopno na naslovu: https://www.britannica.com/biography/Huldrych-Zwingli_NEWLINE_Ulrich Zwingli (wikipedia). internet22. 01.2019 Dostopno na naslovu: https://de.wikipedia.org/wiki/Huldrych_Zwingli_NEWLINE_Ulrich Zwingli (lexikon). internet22.01.2019 Dostopno na naslovu\xc2\xa0: https://www.zhref.ch/themen/reformationsjubilaeum/allgemeine-informationen/huldrych-zwingli/zwingli-lexikon-von-a-bis-z-1'