b'\n_START_ARTICLE_\nPrstasti trstikovec\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nMiskantus raste v jugovzhodni Aziji, Kitajski, na Japonskem ter Polineziji. Nekaj vrst se pojavlja tudi v Afriki, v obmo\xc4\x8dju tropskega in subtropskega podnebja. Danes se lahko najde tudi v velikem delu Evrope, kamor je bil prvotno prinesen kot okrasna rastlina. Kri\xc5\xbeanec, prstasti trstikovec, pa ima ve\xc4\x8dji pomen kot kulturna rastlina, za pridobivanje elektri\xc4\x8dne in toplotne energije.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nJe visoka zelnata trajnica, ki lahko dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ino od 4 do 5 m. Izra\xc5\xa1\xc4\x8da iz korenike. Stebla imajo zna\xc4\x8dilo obliko trave, so pokon\xc4\x8dna in kolen\xc4\x8dasta, brez stranskih izrastkov. Listi so ozki in dolgi. Jeseni stebla olesenijo in listi odpadejo.\n_START_SECTION_\nRazmno\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrstasti trstikovec se razmno\xc5\xbeuje s semeni, korenikami ali z uporabo mati\xc4\x8dnih potaknjencev. V Evropi ne semeni in se razmno\xc5\xbeuje samo vegetativno, s korenikami ali z uporabo mati\xc4\x8dnih potaknjencev. Korenike se sadijo konec aprila ali maja, ko se zemlja ogreje vsaj na 10 \xc2\xb0C. Saditi jih je potrebno najmanj v globino 10 cm, na obmo\xc4\x8djih z mrzlimi zimami pa v globino 20 cm, kar zagotavlja zimsko pre\xc5\xbeivetje rastline v prvem letu. Razmak med posameznimi sadikami je odvisen od predvidene gostote sajenja. Ra\xc4\x8dunati je potrebno, da vsaka korenika pri polnem razrastu koreninske mase, po treh ali \xc5\xa1tirih letih, zavzame 1 m\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine. V zemlji lahko ostane do 20 let. Potaknjenci se na prosto sadijo maja, ko ni ve\xc4\x8d nevarnosti pozebe.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nPrstasti trstikovec (Miscanthus giganteus) je vrsta miskantusa, ki je primeren za proizvodnjo biomase. Stebla prstastega trstikovca v jeseni odmrejo oziroma olesenijo, kar predstavlja maso, ki se od te rastline pri\xc4\x8dakuje. Stebla se \xc5\xbeanjejo pozimi ali zgodaj spomladi.\n_START_SECTION_\nVzgoja v nasadih\n_START_PARAGRAPH_\nPrstasti trstikovec je rastlina, ki ima rada sonce. \xc5\xa0e pomembnej\xc5\xa1a je primerna temperatura, sicer se fotosinteza na rastlini ne odvija in s tem se rastlina ne razvija. Pri tem je prstasti trstikovec (Miscanthus giganteus), v primerjavi z drugimi kulturnimi rastlinami, velika izjema v pozitivni smeri. Raziskave so pokazale, da so imeli listi prstastega trstikovca, ki so jih gojili pri 12 \xc2\xb0C, enako fotosinteti\xc4\x8dno zmogljivost kot listje rastlin, ki so rasle pri 25 \xc2\xb0C. Vzgoja sadik pri 8 \xc2\xb0C je pokazala 50\xc2\xa0% ni\xc5\xbejo fotosinteti\xc4\x8dno zmogljivost, kar nakazuje, da je mejna temperatura za fotosinteti\xc4\x8dno zmogljivost do 12 \xc2\xb0C, pri ostalih kulturnih rastlinah pa vi\xc5\xa1je. Vendar pa izpostavljenost korenik pogostim in dalj\xc5\xa1im intervalom temperature \xe2\x80\x93 5 \xc2\xb0C ali ni\xc5\xbeje zmanj\xc5\xa1a sposobnost prezimitve. Kot pri ve\xc4\x8dini trav se rast pri\xc4\x8dne aprila. \xc4\x8cez poletje je rastlina v svojem razvoju in rasti. Ima velik rastni potencial, kar pomeni, da zraste od 3,5 do 4 m v eni rastni sezoni. Na jesen in \xc4\x8dez zimo listi odpadejo in stebla olesenijo._NEWLINE_Voda je zelo pomemben dejavnik za optimalno rast. Idealna koli\xc4\x8dina padavin je med 700 in 900 mm v \xc4\x8dasu rastne dobe, \xc4\x8de so enakomerno razporejene. Prstasti trstikovec potrebuje za rast minimalno 500 mm padavin v \xc4\x8dasu rastne dobe. Polna rast se odvija v mesecu maju in juniju, z dognojevanjem in namakanjem \xc5\xa1e dlje. Na obmo\xc4\x8djih z visoko podtalnico lahko uspe\xc5\xa1no raste brez namakanja, kar nakazuje, da ima sposobnost kori\xc5\xa1\xc4\x8denja podzemne vode._NEWLINE_Za gojenje prstastega trstikovca je najbolj\xc5\xa1a humusna ilovnata prst, ki je dovolj zra\xc4\x8dna. Zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de mora biti vla\xc5\xbeno, vendar brez zastajanja vode do vsaj 1 m globoko. Vla\xc5\xbena tla, brez drena\xc5\xbee vplivajo na pre\xc5\xbeivetje rastline \xc4\x8dez zimo. Vrednost pH mora biti od 5 \xe2\x80\x93 8. Vzgoja prstastega trstikovca je uspe\xc5\xa1na na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, kjer lahko raste koruza. Vzgoja je mogo\xc4\x8da tudi na pe\xc5\xa1\xc4\x8denih tleh z malo vode, vendar so donosi nizki._NEWLINE_V prvem in drugem letu rasti je zatiranje plevela pomembno, ker plevel tekmuje s sadikami v svetlobi, vodi in hranljivih snoveh. Zaradi velike obdelovalne povr\xc5\xa1ine se pleveli po navadi prepre\xc4\x8dujejo s fitofarmacevtskimi sredstvi, kar pa lahko po\xc5\xa1koduje mlade poganjke. Zato je priporo\xc4\x8dljivo da se zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de pred sajenjem o\xc4\x8disti plevela, predvsem tistega, z razvejanim koreninskim sistemom. Odstranjevanje lahko poteka mehansko ali kemi\xc4\x8dno tako, da se pred ali hkrati s sajenjem obmo\xc4\x8dje po\xc5\xa1kropi s herbicidom. Primerni so herbicidi kot za vzgojo koruze. V kasnej\xc5\xa1ih letih odpadli listi trave tvorijo plast, ki prepre\xc4\x8duje rast plevela, zato tretiranje s fitofarmacevtskimi sredstvi ni ve\xc4\x8d potrebno._NEWLINE_Rast prstastega trstikovca do maksimalnega donosa traja nekaj let. V tem \xc4\x8dasu se pove\xc4\x8duje tudi potreba po hranljivih snoveh. Pred sajenjem je priporo\xc4\x8dljivo gnojenje s kalijem in fosforjem, kar je odvisno od vrste tal. V letu sajenja gnojenje z du\xc5\xa1ikom ni potrebno, ker bi povzro\xc4\x8dilo prehitro rast poganjkov, ki potem ne bi dosegli primerne zrelosti za zimo, razen, \xc4\x8de je nasad osnovan na zelo revnih tleh. Kasneje se potreba po du\xc5\xa1iku pove\xc4\x8duje in nato za\xc4\x8dne zmanj\xc5\xa1evati. Ko rastlina dose\xc5\xbee maksimalno rizomati\xc4\x8dno maso je potrebno nadomestiti le letno vrednost du\xc5\xa1ika, ki se iznese z nadzemno suho maso. Prstasti trstikovec ima sposobnost translokacije du\xc5\xa1ika in drugih spojin v jesenskem \xc4\x8dasu v koreniko in s tem lahko daje, brez dodatnega gnojila ali z minimalnimi dodatki, enak donos tudi do 15 let. Tudi sicer, najve\xc4\x8dji donosi niso zaznani na obmo\xc4\x8djih kjer je zemlja bogata z du\xc5\xa1ikom, temve\xc4\x8d na obmo\xc4\x8djih z ve\xc4\x8d padavinami._NEWLINE_V Evropi niso zaznane bolezni, ki bi povzro\xc4\x8dile slab\xc5\xa1i donos nasada._NEWLINE_Stebla se \xc5\xbeanjejo pozimi ali zgodaj spomladi. \xc4\x8cas \xc5\xbeetve in tehnike se razlikujejo glede na namen uporabe pridelka. Kot se je izkazalo je \xc4\x8das za \xc5\xbeetev od novembra do za\xc4\x8detka maja, najugodnej\xc5\xa1i \xc4\x8das pa je v mesecu aprilu. \xc5\xbdetev naj bi se opravljala po dalj\xc5\xa1em obdobju son\xc4\x8dnega vremena, vsebnost vode pa mora biti zelo nizka, 10 \xe2\x80\x93 20\xc2\xa0%. \xc5\xbdetev se opravi strojno, s sila\xc5\xbenimi kombajni za koruzo, kjer se trava naseka na drobne kose in se uskladi\xc5\xa1\xc4\x8di v nasutem stanju odprto ali v silosu. Drugi na\xc4\x8din je, da se po\xc5\xbeeta trava balira._NEWLINE_Donosnost nasada je odvisna od kakovosti tal, temperature zraka, vode in lokacije nasada. \xc4\x8ce primerjamo koli\xc4\x8dino opravljenega dela z donosom nasada je pri prstastem trstikovcu to razmerje 1\xc2\xa0: 15. Vzgajanje prstastega trstikovca pomeni veliko ve\xc4\x8djo donosnost na ha zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da kot pri drugih kulturah. Donosnost nasada prstastega trstikovca se izra\xc5\xbea v masi suhe snovi na hektar(t atro/ha) in sicer lahko pri\xc4\x8dakujemo v drugem letu 4 \xe2\x80\x93 7 t atro in od tretjega leta napej 12 \xe2\x80\x93 20 t atro.'