b'\n_START_ARTICLE_\nTur\xc5\xa1ka povest\n_START_PARAGRAPH_\nTur\xc5\xa1ka povest je eden izmed pomembnih \xc5\xbeanrskih tipov slovenskega zgodovinskega pripovedni\xc5\xa1tva. Pokriva zgodovinsko obdobje od 1353 do 1715, ki je \xc5\xa1ir\xc5\xa1e od obdobja tur\xc5\xa1kih vpadov na slovensko ozemlje (1408-1593). Vzor\xc4\x8dni primer tur\xc5\xa1ke povesti je Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev Jurij Kozjak, slovenski jani\xc4\x8dar, samih povesti pa je pribli\xc5\xbeno 40.\n_START_SECTION_\nZgodovinski roman\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinski roman je dalj\xc5\xa1a pripovedna proza z zgodovinsko snovjo. Izpri\xc4\x8dane zgodovinske osebe, dogodki in atmosfera so lahko v ospredju ali pa slu\xc5\xbeijo le za ozadje fiktivnega dogajanja. Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je utemeljitelj in glavni predstavnik slovenske zgodovinske povesti in romana v 19. stoletju. Pripovednoprozna besedila z zgodovinsko tematiko so sicer nastajala \xc5\xbee pred njim, a Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je tisti, ki naj bi k nam prinesel Scottovo pripovedno maniro, ki tudi v svetovni knji\xc5\xbeevnosti pomeni za\xc4\x8detek\xc2\xa0\xc2\xbbpravega\xc2\xab\xc2\xa0zgodovinskega romana. Literarna zgodovina je precej govorila o Scottovem vplivu na Jur\xc4\x8di\xc4\x8devo pisanje, dokaze zanj pa je v najve\xc4\x8dji meri na\xc5\xa1la zunaj Jur\xc4\x8di\xc4\x8deve zgodovinske povesti, npr. ob prvem slovenskem romanu Deseti brat (1866). Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je na Scotta naletel leta 1862. Pod njegovim vplivom je najprej napisal Jurija Kozjaka in Klo\xc5\xa1trski \xc5\xbeolnir. Do tedaj so obse\xc5\xbenej\xc5\xa1e povesti z zgodovinsko tematiko izhajale sporadi\xc4\x8dno, med letoma 1864 in 1869 pa je Jur\xc4\x8di\xc4\x8d poskrbel za kontinuiteto \xc5\xbeanra, pri \xc4\x8demer je 7200 izvodov Jurija Kozjaka v treh zaporednih izdajah igralo pomembno vlogo. Jur\xc4\x8di\xc4\x8d je na\xc5\xa1el recept za realizacijo Levstikovega literarnega programa: zdru\xc5\xbeil je doma\xc4\x8de folklorno pripovedno izro\xc4\x8dilo, doma\xc4\x8da zgodovinska dejstva in Scottove sugestivne pripovedne tehnike.\n_START_SECTION_\nTur\xc5\xa1ke povesti\n_START_PARAGRAPH_\nTur\xc5\xa1ka povest je eden najbolj trdo\xc5\xbeivih \xc5\xbeanrskih tipov zgodovinskega romana pri nas. Tur\xc5\xa1ke epizode se pojavijo \xc5\xbee v Ko\xc4\x8devarjevi povesti Mlinarjev Janez iz leta 1859, pravi vzorec tega pripovedni\xc5\xa1tva pa je leta 1864 pripravil Josip Jur\xc4\x8di\xc4\x8d s povestjo Jurij Kozjak, slovenski jani\xc4\x8dar._NEWLINE_Turki so pomemben del snovnega, tematskega in motivnega repretorarja slovenske literature, najve\xc4\x8dkrat se pojavljajo v ljudski pesmi in poljudni pripovedni prozi. V slovenskem kulturnem spominu Turki sicer zavzemajo mesto nacionalnih sovra\xc5\xbenikov, a kot sovra\xc5\xbeniki so tudi zdru\xc5\xbeevalni element, saj skupna nevarnost vedno pomirja socialna nasprotja znotraj nacije in jih zdru\xc5\xbeuje. Nase preusmerja socialne napetosti ter posledi\xc4\x8dno prevzema vlogo socialnega strelovoda._NEWLINE_Zgodbena shema tur\xc5\xa1kih povesti je dvojna: prvo, kamor lahko \xc5\xa1tejemo Jurija Kozjaka, lahko imenujemo dru\xc5\xbeinsko-pustolovska, drugo, to je npr. Miklova Zala, pa ljubezensko-pustolovska. Osnovni spor se rodi med doma\xc4\x8dimi ljudmi, Turki pa so v obeh primerih le slu\xc4\x8dajni zgodovinski dejavnik, ki poganja doganjanje - \xc4\x8de ne bi bilo Turkov, bi bili v tej vlogi tudi cigani ali roparji. Ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ka zgodovinska povest torej ne jemlje zgodovine kot nujne prvine dogajanja, zgodovina (Turki) je le slikovita kulisa._NEWLINE_Marsikateri del tur\xc5\xa1ke povesti se dogaja v tujini, dale\xc4\x8d od doma\xc4\x8de de\xc5\xbeele. V tujini slovenski junaki sre\xc4\x8dujejo svoje rojake in skozi to izku\xc5\xa1njo \xc5\xa1irijo prostor doma\xc4\x8dega. \xc4\x8ceprav se junaki vrnejo v domovino, so tur\xc5\xa1ke povesti izraz slovenskih ekspanzijskih te\xc5\xbeenj. Ena tretjina korpusa tur\xc5\xa1ke povesti hkrati pripada tudi kateri drugi \xc5\xbeanrski oznaki \xe2\x80\x93 recimo usko\xc5\xa1ki, ciganski ali \xc4\x8darovni\xc5\xa1ki povesti, odvisno od alternativne tematike, ki jo bolj ali manj enakovredno vklju\xc4\x8duje. Uskoki so bili pravoslavni Srbi, ki jih je avstrijski cesar najel za varuhe ju\xc5\xbene meje proti Turkom. Tematiko si s tur\xc5\xa1ko delijo v naslednjih povestih \xe2\x80\x93 Miroslav Malovrh: Strahovalci dveh kron, Lea Fatur: Za Adrijo! in Vilemir. V \xc5\xbderjavovi povesti \xc4\x8crna \xc5\xbeena poleg Turkov nastopajo tudi cigani._NEWLINE_Prostor dogajanja tur\xc5\xa1kih povesti najve\xc4\x8dkrat pokriva doma\xc4\x8de pokrajine Dolenjsko, Gorenjsko, Koro\xc5\xa1ko, Primorsko, \xc5\xa0tajersko, pa tudi Dunaj, Vojno krajino in Tur\xc4\x8dijo. Doma\xc4\x8di kraji so najve\xc4\x8dkrat navedeni s konkretnim imenom kraja, verjetno z namenom nagovora lokalnega bralca._NEWLINE_Zgodovinsko povest s tur\xc5\xa1ko tematiko sta napovedala \xc5\xbee Fran Levstik v svojem literarnem programu Popotovanje iz Litije do \xc4\x8cate\xc5\xbea leta 1858 in katoli\xc5\xa1ka zalo\xc5\xbeba Mohorjeva dru\xc5\xbeba v svojem razpisu literarnih nagrad leta 1863. Tur\xc5\xa1ko povest je omenjal tudi Ivan Pregelj. Najbolj intenzivna proizvodnja tur\xc5\xa1kih povesti se je dogajala v 60. in 70. letih 19. stoletja in v prvih \xc5\xa1tirih desetletjih 20. stoletja._NEWLINE_V povestih se pojavljajo razli\xc4\x8dni na\xc4\x8dini kolektivnega pre\xc5\xbeivetja, najve\xc4\x8dkrat so avtorji uporabili princip prevzema ali adaptacije tujega. Jur\xc4\x8di\xc4\x8d z Jurijem Kozjakom vzpostavi model sprenevedanja, gojenja iluzije, da tujega sploh ni. Tisto, kar je bilo na prvi pogled tuje, se izka\xc5\xbee za na\xc5\xa1e, doma\xc4\x8de. Model, kjer so Slovenci preoble\xc4\x8deni v Turke, se je potem pojavil \xc5\xa1e velikokrat, npr. Jurij Vrani\xc4\x8d: Mahmud, Franc Valentin Slemenik: Kri\xc5\xbeem sveta in Mati bo\xc5\xbeja dobrega sveta._NEWLINE_Da je tur\xc5\xa1ka povest zares trdo\xc5\xbeiv \xc5\xbeanr, dokazuje nastanek sodobnih besedil s to tematiko. Ivan Sivec je leta 1997 napisal \xe2\x80\x9cpovest iz tur\xc5\xa1kih \xc4\x8dasov iz Meng\xc5\xa1a\xe2\x80\x9d Krvava grajska svatba.\n_START_SECTION_\nTur\xc5\xa1ki vpadi\n_START_PARAGRAPH_\nTur\xc5\xa1ki vpadi na slovensko ozemlje so potekali od 15. do 16. stoletja. Dana\xc5\xa1nja Slovenija je bila takrat razdeljena na ve\xc4\x8d de\xc5\xbeel - Kranjsko, \xc5\xa0tajersko, Koro\xc5\xa1ko, Gori\xc5\xa1ko in mesto Trst. Turki so na ozemlje dana\xc5\xa1nje Slovenije prvi\xc4\x8d vpadli 9. oktobra leta 1408, napadli so Belo krajino in izropali okolico Metlike. O tem je poro\xc4\x8dal Janez Vajkard Valvasor. Vpadi so trajali pribli\xc5\xbeno 200 let, v dolo\xc4\x8denih obdobjih so Turki napadali vsako leto. Najbolj so trpeli ljudje na Ko\xc4\x8devskem, Krasu in v Beli krajini. Tur\xc5\xa1ki vpadi pa so se leta 1593 z zmago notranjeavstrijskih in hrva\xc5\xa1kih \xc4\x8det pri Sisku kon\xc4\x8dali. Prvi tur\xc5\xa1ki vpadi v Slovenijo so bili roparski pohodi, po\xc5\xbeigali so vasi, pobijali ljudi, mlade fante so ugrabili ter jih vzgojili v jani\xc4\x8darje, ostale ljudi, ki so bili dovolj mo\xc4\x8dni, pa so odpeljali v su\xc5\xbeenjstvo. Kradli so \xc5\xbeivino, pridelke in denar ter se s plenom vra\xc4\x8dali nazaj v takratno Osmansko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nJurij Kozjak\n_START_PARAGRAPH_\nKot vzor\xc4\x8dni primerek tur\xc5\xa1ke povesti nam slu\xc5\xbei Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev Jurij Kozjak, slovenski jani\xc4\x8dar. Jur\xc4\x8di\xc4\x8d ga je napisal leta 1864, zanj je pri Mohorjevi dru\xc5\xbebi dobil 100 goldinarjev (gre za prvo nagrajeno slovensko literarno delo). Jurij Kozjak se dogaja med 1464 in 1475, ko so Turki pod vodstvom Ahmed pa\xc5\xa1e po\xc5\xbegali sti\xc5\xa1ki samostan, in v kronologiji ni preve\xc4\x8d zvest zgodovinskemu dogajanju. Osnovne podatke je Jur\xc4\x8di\xc4\x8d povzel iz Valvasorja, ki govori o nekem Ludviku Kozjaku, ki je bil pora\xc5\xbeen v boju s Turki. Zgodba o ugrabljenem de\xc4\x8dku, ki postane krut jani\xc4\x8dar, vendar prepozna svoje korenine in se vrne domov na Kranjsko in h katoli\xc5\xa1ki veri, zgodovinsko ni izpri\xc4\x8dana. Ta motiv je v slovenski zgodovinski povesti precej pogost in ima verjetno osnovo v ljudskem izro\xc4\x8dilu. Pripoved danes spada na podro\xc4\x8dje mladinske knji\xc5\xbeevnosti in je ena najbolj poznanih slovenskih knjig, saj gredo njene izdaje in prevodi v desetine.\n_START_SECTION_\nMiklova Zala\n_START_PARAGRAPH_\nMiklova Zala je drugo najbolj znamenito besedilo tur\xc5\xa1ke povesti. Napisal jo je Jakob Sket leta 1884. \xc5\xa0e danes je ponatiskovana, redno jo uprizarjajo tudi kot igro za ljudski oder. Temelji na ljubezenskem trikotniku med vrlim Mirkom, po\xc5\xa1teno Zalo in zvija\xc4\x8dno \xc5\xbdidinjo Almiro, ki izda Turkom skrivni vhod v tabor, tako da Mirka ujamejo in v zameno za njegovo svobodo odpeljejo lepo Zalo v su\xc5\xbenost na sultanov dvor. Po sedmih letih pobegne iz Carigrada domov in zadnji trenutek prepre\xc4\x8di Mirkovo poroko z Almiro.\n_START_SECTION_\nMohorjeva dru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je bil Jur\xc4\x8di\xc4\x8d politi\xc4\x8dno liberalen, se je v povestih, objavljenih pri katoli\xc5\xa1ki Mohorjevi dru\xc5\xbebi, ki je bila najpomembnej\xc5\xa1i producent tega \xc5\xbeanrskega tipa, podredil konservativnim nazorom zalo\xc5\xbebe. Pri Mohorjevi je iz\xc5\xa1la ena tretjina korpusa tur\xc5\xa1kih povesti in s pogostim pojavljanjem v visokonakladnih zbirkah te zalo\xc5\xbebe je tur\xc5\xa1ka povest postala osrednji \xc5\xbeanrski tip slovenske zgodovinske povesti. Povesti so utrjevale politi\xc4\x8dno formulo Slovenca kot borca za kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo proti Turkom.'