b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Kmet\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Kmet se je rodila leta 1891 v \xc5\xa0entlovrencu na Dolenjskem v u\xc4\x8diteljski dru\xc5\xbeini. O\xc4\x8de ji je umrl, ko je bila stara \xc5\xa1tiri leta. Po njegovi smrti se je morala mama z osmimi otroci izseliti. Ker ni morala vseh vzdr\xc5\xbeevati, se je Marija vrnila v \xc5\xa0entlovrenc k teti in stricu na kmetijo, kjer je hodila v \xc5\xa1olo. Ko je bila stara devet let, se je vrnila v Maribor k mami. Leta 1910 se je odpravila v Trst, kjer je pou\xc4\x8devala in za\xc4\x8dela pisati ter se borila proti diskriminaciji u\xc4\x8diteljic. Po \xc5\xa1estih letih se je preselila v Ljubljano, kjer je delala kot novinarka, pisateljica in prevajalka. Leta 1920 se je zaradi bolezni upokojila in za\xc4\x8dela pisati \xc4\x8dlanke za Mladiko, kjer je bila sourednica. Svoje dru\xc5\xbeine si ni ustvarila.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno \xc5\xa1olo je kon\xc4\x8dala v Mariboru in nato obiskovala me\xc5\xa1\xc4\x8dansko srednjo \xc5\xa1olo pri redovnicah ur\xc5\xa1ulinkah v Ljubljani. Leta 1910 je opravila maturo in se odlo\xc4\x8dila za u\xc4\x8diteljski poklic ter opravila izpit iz jezikovno-zgodovinske smeri._NEWLINE_\xc5\xbde v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja je pri \xc5\xa1tirinajstih letih s so\xc5\xa1olkami oblikovala rokopisni list Lilija, ki je iz\xc5\xa1el v \xc5\xa1tirih \xc5\xa1tevilkah. V njem je objavljala svoja prva literarna dela pod psevdonimom Svitoslava. Veliko je brala, predvsem Zolaja, Dostojevskega, Ibsena in Nietzscheja.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nOd 1910 do 1929 je bila u\xc4\x8diteljica V Trstu, devet let je pou\xc4\x8devala na \xc5\xa1oli Sv. Cirila in Metoda. Po prvi svetovni vojni so jo Italijani zaradi kulturnega aktivizma pregnali iz Trsta. Preselila se je v Ljubljano, kjer je ostala do smrti. V Ljubljani je delala kot novinarka in pisateljica. Veliko je tudi prevajala, najve\xc4\x8d iz ru\xc5\xa1\xc4\x8dine in nem\xc5\xa1\xc4\x8dine. Sodelovala je pri listih Slovan, \xc5\xbdenski svet, Slovenski narod.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nS pisanjem je za\xc4\x8dela \xc5\xbee v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja, ko je s so\xc5\xa1olkami sooblikovala rokopisni list Lilija. Prvi honorar je dobila za \xc4\x8drtico v Doma\xc4\x8dem prijatelju od pisateljice Zofke Kveder. Pisala je pesmi, romane, drame, \xc4\x8dlanke, kritike, \xc4\x8drtice... _NEWLINE_Leta 1909 je v reviji za otroke Zvon\xc4\x8dek objavila prve literarne poskuse. Sodelovala je pri Vrtcu, njene \xc4\x8drtice so objavljali tudi v Doma\xc4\x8dem prijatelju in \xc5\xbdenskem svetu. Podpisovala se je kot "Kmetamarija". Njena kratka pripovedna proza se je v slovenski periodiki prvi\xc4\x8d pojavila leta 1911, ko so v Doma\xc4\x8dem prijatelju objavili njeno prvo \xc4\x8drtico Brez sonca._NEWLINE_Njena prva knjiga z naslovom Bilke je iz\xc5\xa1la leta 1920. To je zbirka kraj\xc5\xa1ih proz, ki so nastale v \xc4\x8dasu, ko so na pisateljico mo\xc4\x8dno vplivala dela Ivana Cankarja._NEWLINE_Najve\xc4\x8d leposlovnih del je iz\xc5\xa1lo v reviji Ljubljanski zvon. V Ljubljanskem zvonu je objavila tri dramska besedila: Notturno, Karikature in Mati, roman V mete\xc5\xbeu in novelo Brez tal ter avtobiografijo Moja pota. Sodelovala je tudi pri listih Slovan, \xc5\xbdenski svet in Slovenski narod._NEWLINE_Objavljala je tudi pesmi in \xc4\x8drtice v otro\xc5\xa1kih listih Angel\xc4\x8dek in Vrtec. Leta 1920 se je upokojila in med vojnama sodelovala pri reviji Mladika, ki jo je izdajala Mohorjeva dru\xc5\xbeba, nekaj \xc4\x8dasa je bila tudi sourednica._NEWLINE_Prevedla je Kristusove legende \xc5\xa1vedske pisateljice Selme Lagerl\xc3\xb6f. Leta 1972 je izdala zadnjo knjigo, in sicer kraj\xc5\xa1e otro\xc5\xa1ke proze Bure\xc5\xbei-brbra\xc4\x8di.\n_START_SECTION_\nTematika\n_START_PARAGRAPH_\nV njeni literaturi se ka\xc5\xbeeta simbolizem in ekspresionizem, ukvarjala se je s problematiko \xc5\xbeenske in problematiko socialno in du\xc5\xa1evno zapostavljenega \xc4\x8dloveka. V svojih delih se je Marija Kmet posve\xc4\x8dala predvsem neenakopravnemu polo\xc5\xbeaju \xc5\xbeensk v dru\xc5\xbebi. V ve\xc4\x8dini besedil je glavna junakinja \xc5\xbeenska, ki je odvisna od svojega partnerja in je zato popolnoma izklju\xc4\x8dena iz njegovega \xc5\xbeivljenja, kar je v ve\xc4\x8dini posledica patriarhalne vzgoje. Tak tip \xc5\xbeenske si zaradi mo\xc5\xa1kega uni\xc4\x8di \xc5\xbeivljenje. _NEWLINE_Pojavlja pa se tudi nasprotni tip \xc5\xbeenske \xe2\x80\x93 ta je neodvisna in svobodna. Pojavlja se v stranski vlogi, ki pa ima velik pomen._NEWLINE_Marija Kmet je uvedla tudi okolje u\xc4\x8diteljev in u\xc4\x8diteljic, novo pokrajino - obalo in mesti Trst in Benetke.'