b'\n_START_ARTICLE_\nSmrtoglavec\n_START_SECTION_\nTelesne zna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nJe razmeroma velik in \xc4\x8dokat no\xc4\x8dni metulj, ki preko kril meri 10\xe2\x80\x9312 cm. Obarvan je z vpadljivim vzorcem \xc5\xbeivorumene in temnorjave oz. \xc4\x8drne; sprednji par kril je od zgoraj temen, zadnji pa rumen s \xc4\x8drnimi progami. Mrtva\xc5\xa1ki motiv lobanji podobnega vzorca na hrbtu dopolnjujejo pre\xc4\x8dne \xc4\x8drne proge na rumenem zadku, ki od dale\xc4\x8d spominjajo na rebra. Ima kratke noge, mo\xc4\x8dno otrdel zunanji skelet, gosto pora\xc5\xa1\xc4\x8den z luskami, in kratko, koni\xc4\x8dasto sesalo, kar je prilagoditev na na\xc4\x8din prehranjevanja odraslih \xc5\xbeivali._NEWLINE_Tudi gosenica je velika, pravkar izlegla je bele barve, ob kasnej\xc5\xa1ih levitvah pa se obarva zeleno, rumeno ali sivo s po\xc5\xa1evnimi \xc4\x8drtami modre barve ter zraste do 12 cm v dol\xc5\xbeino. Ima tudi izrastek (\xc2\xbbrog\xc2\xab) na konici zadka, kot je zna\xc4\x8dilno za vse ve\xc5\xa1\xc4\x8dce.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski krog\n_START_PARAGRAPH_\nSamica izle\xc5\xbee jaj\xc4\x8deca posami\xc4\x8d na gostiteljske rastline gosenic. Gosenice so samotarske in se razvijajo ve\xc4\x8d mesecev, v tem \xc4\x8dasu se \xc5\xa1tirikrat levijo, nato pa se zakopljejo 5 do 10 cm v zemljo in zabubijo. V ve\xc4\x8dini obmo\xc4\x8dja raz\xc5\xa1irjenosti se razvijeta dve generaciji na leto, le v hladnej\xc5\xa1ih predelih na severu samo ena.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nLi\xc4\x8dinke te in nekaterih bli\xc5\xbenje sorodnih vrst iz istega rodu se prehranjujejo z razhudnikovkami, zaradi \xc4\x8desar v\xc4\x8dasih povzro\xc4\x8dajo te\xc5\xbeave v nasadih krompirja in vrtnin. \xc4\x8cetudi vrsta ni pogosta in se gosenice pojavljajo posami\xc4\x8d, so tako velike, da so sposobne povsem oguliti rastlino._NEWLINE_Odrasli imajo za metulje zelo poseben na\xc4\x8din prehranjevanja. Ob\xc4\x8dasno obiskujejo cvetove in pijejo nektar, znani pa so predvsem kot zajedavci v kolonijah doma\xc4\x8dih \xc4\x8debel, kjer s svojim kratkim, ostrim sesalom predrejo pokrov kamric z li\xc4\x8dinkami ter sesajo med. Zaradi trdnega skeleta so se sposobni prebiti mimo stra\xc5\xbeark v panj, \xc4\x8detudi pogosto podle\xc5\xbeejo pikom. V panju pa jih \xc4\x8debele ignorirajo, saj imajo kot ka\xc5\xbee podobno sestavo ogljikovodikov na povr\xc5\xa1ini skeleta kot \xc4\x8debele, zaradi \xc4\x8desar jih delavke ne prepoznajo kot vsiljivca. Poleg tega oddajajo glasen zvok skozi sesalo, kadar so vznemirjeni. Ta zvok spominja na tutanje \xc4\x8debeljih matic, zato so neko\xc4\x8d mislili, da z njim vplivajo na vedenje delavk, vendar zvok nima bistvenega u\xc4\x8dinka nanje (za razliko od tutanja, ki povzro\xc4\x8di, da delavke otrpnejo). Namesto tega verjetno slu\xc5\xbei za odganjanje plenilcev.\n_START_SECTION_\nFolklora\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi zlove\xc5\xa1\xc4\x8dega videza smrtoglavec kljub nenevarnosti zbuja strah in nelagodje pri ve\xc4\x8dini ljudi in je skozi zgodovino postal predmet \xc5\xa1tevilnih ljudskih vra\xc5\xbe. Neko\xc4\x8d so verjeli, da jih po\xc5\xa1ilja hudi\xc4\x8d in da napovedujejo kuge, lakoto, vojne ali druge nesre\xc4\x8de. Na to se navezujejo tudi doma\xc4\x8da imena v \xc5\xa1tevilnih jezikih in celo znanstveno ime; rod Acherontia je poimenovan po reki Aheron oz. Stiks iz gr\xc5\xa1ke mitologije, preko katere Haron preva\xc5\xbea du\xc5\xa1e umrlih v podzemlje, Atropa pa je Zevsova h\xc4\x8di, ki s \xc5\xa1karjami prere\xc5\xbee nit \xc5\xbeivljenja._NEWLINE_Sloves so izkori\xc5\xa1\xc4\x8dali tudi novej\xc5\xa1i pisci za grozljiv u\xc4\x8dinek, tako smrtoglavci denimo nastopajo kot sli grofa Drakule v znamenitem romanu Drakula irskega pisatelja Brama Stokerja.'