b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cetrti koncil v Konstantinoplu (rimskokatoli\xc5\xa1ki)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV Konstantinoplu so se zgodile usodne politi\xc4\x8dne spremembe. Zarotniki so septembra 867 umorili razuzdanega cesarja Mihaela Pijanca ter posadili na cesarski prestol mladoletnega Bazilija Makedonca. Ta je odvzel prigrabljeno \xc4\x8dast patriarhu Fotiju, ga zaprl v samostan in na veliko veselje ljudstva osvobodil iz je\xc4\x8de ter vrnil na patriar\xc5\xa1ki sede\xc5\xbe patriarha Ignacija. Naslednje leto je poslal poslanstvo v Rim, da bi o tem obvestili pape\xc5\xbea. Nikolajev naslednik Hadrijan II. je poslance naklonjeno sprejel, pregledal njihove listine in \xc5\xbee junija 869 sklical sinodo pri svetem Petru v Rimu. Tu so potrdili sklepe njegovega prednika, obsodili sklepe carigrajske sinode, ki jo je vodil 867 Fotij, vse njegove spise se\xc5\xbegali in njega samega ponovno izob\xc4\x8dili._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je takoj poslal tri odposlance, da naj v Carigradu objavijo rimske sklepe in obsodijo soudele\xc5\xbeence pri razkolu. Ostijski \xc5\xa1kof Donat (Donatus), nepijski \xc5\xa1kof \xc5\xa0tefan ter diakon Marin (Marinus) so ponesli pape\xc5\xbeevo pismo, kjer poziva cesarja, naj v Carigradu skli\xc4\x8de vesoljni cerkveni zbor, na katerem naj sodelujejo le tisti \xc5\xa1kofje, ki bodo podpisali pape\xc5\xbeev obrazec zedinjenja (libellus satisfactionis). _NEWLINE_Cesar Bazilij (867-886) je sklical koncil, ki je potrdil dovoljenost in primernost \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja svetih podob, kakor tudi zamenjavo na carigrajskem patriar\xc5\xa1kem sede\xc5\xbeu.\n_START_SECTION_\nPotek vesoljnega cerkvenega zbora\n_START_PARAGRAPH_\nKoncil so odprli trije pape\xc5\xbeevi odposlanci. \xc5\xa0tevilo \xc5\xa1kofov ni preseglo 102, ker so od Fotija posve\xc4\x8dene \xc5\xa1kofe prevedli v lai\xc5\xa1ki stan._NEWLINE_Koncilski o\xc4\x8detje so zborovali na desetih sejah v cerkvi Hagije Sofije  v Konstantinoplu. Najprej so prebrali pape\xc5\xbeeva pisma ter veroizpovedni obrazec; na tej osnovi so presojali, kateri \xc5\xa1kofi so v edinosti. Na zahtevo pape\xc5\xbeevih odposlancev so \xc5\xa1kofje podpisali spis, ki obsoja sinodo, ki jo je vodil Fotij._NEWLINE_Na \xc4\x8detrti seji je cesarski zastopnik Banes in moderator zbora predlagal zborovalcem, naj pokli\xc4\x8dejo predse Fotija in njegove prista\xc5\xa1e, saj ni mogo\xc4\x8de nikogar obsoditi v njegovi odsotnosti. Pape\xc5\xbeevi odposlanci so predlogu ugovarjali, \xc4\x8de\xc5\xa1 da je Fotijevo u\xc4\x8denje \xc5\xbee obsodila vrhovna oblast, to je pape\xc5\xbe. Ko jim je bilo re\xc4\x8deno, da bo ta obsodba prebrana ob obsojen\xc4\x8devi navzo\xc4\x8dnosti, so se vdali._NEWLINE_Na peti seji, 20. oktobra 869, so proti njegovi volji postavili pred zbor tudi Fotija. Kljub lepemu prigovarjanju se ni hotel ukloniti. Na vpra\xc5\xa1anja se je branil z molkom, ali pa je odgovarjal kratko in simboli\xc4\x8dno. Hotel je igrati podobo Jezusa pred Kajfom in Pilatom ter nedvoumno dal na znanje, da ve\xc4\x8d ne priznava pape\xc5\xbeevega prvenstva in njegove oblasti. Svoj molk je razlo\xc5\xbeil takole:\xc2\xa0\xc2\xbbBog me sli\xc5\xa1i tudi takrat, kadar mol\xc4\x8dim.\xc2\xab\xc2\xa0Ko so javno prebrali Fotijevo izob\xc4\x8denje, so vzhodni koncilski o\xc4\x8detje dejali, da Fotija nikoli niso zares priznavali za patriarha. Ko so mu dali \xc4\x8dasa za premislek, je odklonil z besedami:\xc2\xa0\xc2\xbbMoja pravica ni pozemeljska.\xc2\xab_NEWLINE_Na \xc5\xa1esti seji se je pojavil sam cesar, ki je s toplimi besedami nagovarjal Fotijevo stranko. Ker tudi on ni ni\xc4\x8d dosegel, so na njegov ukaz vse od Fotija posve\xc4\x8dene \xc5\xa1kofe sprevedli v lai\xc5\xa1ki stan._NEWLINE_Na sedmi seji so Fotija in njegove \xc5\xa1kofe v cesarjevi navzo\xc4\x8dnosti slovesno izob\xc4\x8dili iz Cerkve. Na zagovor so poklicali vse tiste \xc5\xa1kofe, ki so sodelovali na od njega sklicani sinodi 861 in pri\xc4\x8dali zoper patriarha Ignacija; \xc5\xa1kofje so se izgovarjali, da jih je cesar Mihael prisilil k temu._NEWLINE__NEWLINE_Na naslednjih sejah so na sredi sejne dvorane se\xc5\xbegali Fotijeve drzne spise in od njega izsiljene podpise; preiskali so zadevo slikoborstva ter kaznovali la\xc5\xbene pri\xc4\x8de zoper patriarha Ignacija s cerkvenimi kaznimi._NEWLINE_Najsijajnej\xc5\xa1a je bila zadnja, deseta seja, ki so se je poleg koncilskih o\xc4\x8detov udele\xc5\xbeili tudi cesar Bazilij, odposlanci rimskega cesarja Ludvika II. ter bolgarskega kralja Borisa. Prebrali so zgo\xc5\xa1\xc4\x8deno vsebino sej v 27 kanonov (ali zakonov), ki so jih navzo\xc4\x8di sprejeli z odobravanjem. Prvi so jih podpisali predstavniki vseh peterih patriarhatov, nato pa vsi navzo\xc4\x8di koncilski o\xc4\x8detje, ki jih je bilo \xe2\x80\x93 razen patriarhov in njihovih odposlancev \xe2\x80\x93 102. Na koncu se je navzo\xc4\x8dim zahvalil cesar. Koncilski o\xc4\x8detje pa so poslali spodbudno okro\xc5\xbenico vsemu kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu in spo\xc5\xa1tljivo poslanico pape\xc5\xbeu Hadrijanu, naj bi koncilske odloke potrdil in objavil. Doslej je vse teklo v pravo smer.\n_START_SECTION_\nIzguba Bolgarije\n_START_PARAGRAPH_\nStvari so se pa za\xc4\x8dele hitro zapletati. Tri dni po kon\xc4\x8danem koncilu je cesar poklical predse pape\xc5\xbeeve odposlance; izjavil je, da na pro\xc5\xa1njo bolgarskih odposlancev Bolgarija odslej spada pod carigrajski patriarhat. Legati so oporekali, vendar zaman: tudi ta sklep so dodali h koncilskim odlokom. \xc5\xa0e istega leta je patriarh Ignacij posvetil za Bolgarijo lastnega metropolita in jim poslal gr\xc5\xa1ke duhovnike; latinski duhovniki pa so morali zapustiti kraljestvo._NEWLINE_Ko so se pape\xc5\xa1ki odposlanci vra\xc4\x8dali, so jih na Jadranu napadli morski razbojniki; \xc4\x8deprav so bili pozneje re\xc5\xa1eni, se je mnogo koncilskih spisov zgubilo. Pape\xc5\xbe se je v svojem tozadevnem spisu 871 prito\xc5\xbeil bizantinskemu cesarju in patriarhu Ignaciju zaradi odvzema Bolgarije, ki je prej pripadala cerkveno Rimu, kakor tudi nad slabim varovanjem odposlancev.\n_START_SECTION_\n"Pravoslavni" \xc4\x8detrti carigrajski koncil\n_START_PARAGRAPH_\n"Katoli\xc5\xa1ki" \xc4\x8detrti koncil v Konstantinoplu je najprej Vzhod priznaval; po Ignacijevi smrti pa se je vrnil na patriar\xc5\xa1ki prestol zopet Fotij, ki je zavrgel sklepe tega koncila in sklical\xc2\xa0\xc2\xbbpravoslavni\xc2\xab\xc2\xa04. koncil v Konstantinoplu leta 879, katerega pa katoli\xc5\xa1ka Cerkev ne priznava. Sklical ga je brez pape\xc5\xbeevega vplivanja. Ta koncil je potrdil za patriarha Fotija in pretrgal zopet vzpostavljeno cerkveno edinost. To je le \xc5\xa1e poglobilo nasprotja in pripravljalo pot velikemu cerkvenemu razkolu 1054, ki traja skoraj nepretrgoma vse do danes.\n_START_SECTION_\nDolo\xc4\x8dbe\n_START_PARAGRAPH_\nKoncil v ve\xc4\x8d kanonih obsoja kanoni\xc4\x8dne nepravilnosti, ki so bili storjene pri ume\xc5\xa1\xc4\x8danju patrijarha Fotija. Iz tega izhajajo tudi zavrnitve \xc5\xa1kofovskih in duhovni\xc5\xa1kih posve\xc4\x8denj, ki jih je podelil - kakor tudi razveljavitev njegovih drugih nadpastirskih dejanj. Kanoni se pri tem sklicujejo na odlo\xc4\x8ditve rimskega pape\xc5\xbea in na prej\xc5\xa1nje koncile._NEWLINE_\xc4\x8cetrti carigrajski vesoljni cerkveni zbor je potrdil dolo\xc4\x8dbe Drugega nicejskega koncila in pomagal popolnoma pogasiti \xc5\xbeerjavico ikonoklazma. V tretjem k\xc3\xa1nonu posebej zahteva, da naj skazujemo podobi Kristusa enako \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje kot evangeljski knjigi. Ta kanon se za\xc4\x8denja takole:_NEWLINE_Dolo\xc4\x8damo torej, da je treba podobo na\xc5\xa1ega Gospoda Jezusa Kristusa, zveli\xc4\x8darja in odre\xc5\xa1enika vseh ljudi, \xc4\x8dastiti s \xc4\x8dastjo enako tisti, ki se daje knjigi svetih evangelijev. Kakor bomo po zapisanih besedah, ki jih vsebuje knjiga, dosegli zveli\xc4\x8danje, tako bodo po vplivu, ki ga imajo barve v podobi na domi\xc5\xa1ljijo, obojni: u\xc4\x8deni in preprosti, pridobili korist od njihove vsebine; tako po u\xc4\x8denju nauka, ki ga dobivamo prek \xc4\x8drk, kakor tudi prek risbe iz pomena barv. Zato je vsekakor prav \xe2\x80\x93 v skladu z resni\xc4\x8dnimi razlogi in starodavnim izro\xc4\x8dilom \xe2\x80\x93 da spo\xc5\xa1tujemo in \xc4\x8dastimo svete podobe na izvedeni na\xc4\x8din in sicer tako, kot pripada njihovim virom. To \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denje naj bo torej enako tistemu, ki ga skazujemo svetim evangeljskim knjigam ter upodobitvi dragocenega kri\xc5\xbea._NEWLINE_Nasprotnikom \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja svetih podob koncil grozi s pogubljenjem:_NEWLINE_\xc4\x8ce kdorkoli ne \xc4\x8dasti podobe Kristusa na\xc5\xa1ega Gospoda, ga ne bo smel gledati niti v slavi pri njegovem drugem prihodu. Podoba njegove pre\xc4\x8diste Matere in podobe svetih angelov, kakor tudi podobe vseh svetnikov so tudi predmet na\xc5\xa1ega spo\xc5\xa1tovanja in \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nOcena\n_START_PARAGRAPH_\nKoncilske dolo\xc4\x8dbe zoper Fotija razodevajo \xc5\xa1e zadnji mogo\xc4\x8dni vpliv pape\xc5\xa1tva na Vzhodu. Na cerkvenem zboru so bile obsojene razli\xc4\x8dne zmote, ki jih je u\xc4\x8dil Fotij, med njimi tudi nauk o dveh du\xc5\xa1ah.'