b'\n_START_ARTICLE_\nAngela Merkel\n_START_SECTION_\nDom in otro\xc5\xa1tvo (1954\xe2\x80\x931960)\n_START_PARAGRAPH_\nAngela Merkel je bila rojena kot prvi otrok Horsta Kasnerja (1926\xe2\x80\x932011), sina policista iz Berlin-Pankowa, in Herlind Kasner, roj. Jentzsch (8. julij 1928 v Gdansku). Mama Herlind je bila u\xc4\x8diteljica latin\xc5\xa1\xc4\x8dine in angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, o\xc4\x8de Horst Kassner pa evangeli\xc4\x8danski pastor, ki je \xc5\xa1tudiral teologijo v Heidelbergu in Hamburgu. \xc5\xbde leta 1954, le nekaj tednov po rojstvu h\xc4\x8derke, se dru\xc5\xbeina preseli v Nem\xc5\xa1ko demokrati\xc4\x8dno republiko (NDR), kjer postane o\xc4\x8de evangeli\xc4\x8danski \xc5\xbeupnik v vasi Quitzovu (danes del Perleberga). Leta 1957 se Kasnerji zaradi novih cerkvenih dol\xc5\xbenosti dokon\xc4\x8dno preselijo v Templin. 7. julija 1957 je bil rojen Angelin brat Marcus, 19. avgusta 1964 pa sestra Irene. Angela ni obiskovala otro\xc5\xa1kih jasli niti vrtca, saj je bila njena mama zavrnjena v \xc5\xa1olski slu\xc5\xbebi NDR in je ostala doma kot gospodinja.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas \xc5\xa1olanja (1961\xe2\x80\x931973)\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1961 je Angela za\xc4\x8dela obiskovati politehni\xc4\x8dno \xc5\xa1olo (POS) v Templinu. U\xc4\x8ditelji in so\xc5\xa1olci so jo opisali kot neopazno in socialno dobro vklju\xc4\x8deno \xc5\xa1olarko oz. mladinko. Izstopala pa je s svojimi \xc5\xa1olskimi dose\xc5\xbeki, posebno v ru\xc5\xa1\xc4\x8dini in matematiki. Angela Kasner je bila v svojem \xc5\xa1olskem obdobju \xc4\x8dlanica pionirske organizacije Ernsta Th\xc3\xa4lmanna, v za\xc4\x8detku sedemdesetih let pa vstopi v nem\xc5\xa1ko mladinsko zvezo (FDJ). Leta 1973 je maturirala na politehni\xc4\x8dni gimnaziji EOS v Templinu s povpre\xc4\x8dno oceno 1,0.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij v Leipzigu (1973\xe2\x80\x931978)\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olanje nadaljuje na Univerzi Karla Marxa v Leipzigu (Karl-Marx-Universit\xc3\xa4t Leipzig), kamor se preseli leta 1973 in kjer do leta 1978 \xc5\xa1tudira fiziko. Leta 1974, med \xc5\xa1tudentsko izmenjavo v Moskvi in Leningradu, spozna \xc5\xa1tudenta fizike Ulricha Merkla, s katerim se leta 1977 tudi poro\xc4\x8di. Po diplomi, leta 1978, se zaposli kot znanstvena sodelavka za kvantno kemijo na vzhodnoberlinski znanstveni akademiji. Zakon ne traja dolgo - leta 1982, ko Helmut Kohl v Zahodni Nem\xc4\x8diji postane kancler, se Angela Merkel v Vzhodni Nem\xc4\x8diji lo\xc4\x8duje od prvega mo\xc5\xbea. Po lo\xc4\x8ditvi i\xc5\xa1\xc4\x8de stanovanje ilegalno, saj uporabi preverjeno vzhodnonem\xc5\xa1ko metodo: zasede zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno staro stanovanje v Vzhodnem Berlinu, ki ga skupaj s prijateljem preuredi in ga oblastem prijavi kot svojega. Leta 1984 spozna na akademiji bodo\xc4\x8dega mo\xc5\xbea, kemika, Joachima Sauerja, ki je takrat \xc5\xa1e poro\xc4\x8den in ima dva sinova. Angela dela in nadaljuje izobra\xc5\xbeevanje, tako, da leta 1986 pridobi doktorski naziv. Poro\xc4\x8dita se \xc5\xa1ele leta 1998.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nPred padcem Berlinskega zidu je bila zelo aktivna v opoziciji tedanje dr\xc5\xbeave NDR, po padcu Berlinskega zidu postane \xc4\x8dlanica novonastale stranke Demokratsko gibanje. Na prvih in zadnjih demokratskih volitvah v Vzhodni Nem\xc4\x8diji postane govornica vzhodnonem\xc5\xa1ke vlade. Na prvih splo\xc5\xa1nih volitvah po zdru\xc5\xbeitvi obeh Nem\xc4\x8dij, v decembru 1990, je izbrana za zastopnico v zveznem parlamentu (Bundestagu). Njena stranka se je poenotila z zahodnonem\xc5\xa1ko Kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratsko unijo (CDU) in tako postane ministrica za \xc5\xbeenske in mladino v vladi Helmuta Kohla. Kako veliko zaupanja je u\xc5\xbeivala pri Kohlu, pove podatek, da so jo mediji leta imenovali \xc2\xbbKohlova deklica\xc2\xab. Zahvaljujo\xc4\x8d prav svojemu mentorju Kohlu postane leta 1994 zvezna ministrica za okolje, varstvo narave in jedrsko varnost. \xc5\xa0tiri leta kasneje (1998), ko je Kohl pora\xc5\xbeen na volitvah za zvezni parlament, postane Merklova generalna sekretarka CDU. Podpora stranki pa leta 1999 naglo upade zaradi \xc5\xa1kandala z nezakonitimi donacijami, ki so jih vpla\xc4\x8devali na ra\xc4\x8dun CDU. Helmut Kohl je bil tedaj \xc4\x8dastni predsednik stranke in odgovorna oseba, vendar se je odlo\xc4\x8dil, da ne bo obelodanil imena donatorjev. Sledilo je presene\xc4\x8denje. Merklova je objavila imena le-teh in stranko javno pozvala, naj se distancira od Kohla. Kohl ni napadel Merklove, ampak verbalno svojega naslednika na mestu predsednika CDU, Wolfganga Sch\xc3\xa4ublea. Javne polemike so ve\xc4\x8d mesecev pretresale Nem\xc4\x8dijo in tako osramotile oba velika mo\xc5\xbea. Na koncu se je izvedelo, da je Sch\xc3\xa4uble od lobista sprejel nedovoljeno donacijo sto tiso\xc4\x8d nem\xc5\xa1kih mark. Zaradi nastalega polo\xc5\xbeaja je moral odstopiti s predsedni\xc5\xa1kega mesta, ki ga je zasedla Angela Merkel._NEWLINE_Leta 2002 so bile parlamentarne volitve, a Angela Merkel ni dobila zadostne podpore znotraj svoje stranke, prav tako ne pri sestrski bavarski stranki Kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko-socialni uniji (CSU). Na mesto vodje opozicije se je prebil lider CSU, Edmund Stoiber. V spopadu s socialdemokratskim kandidatom in tedanjim kanclerjem Gerhardom Schr\xc3\xb6derjem pa je Stoiber izgubil volitve. Tako je postala Merklova vodja opozicije. Zavzemala se je za reformo nem\xc5\xa1kega gospodarstva, za reformo zakonodaje, s katero bi se delodajalcem omogo\xc4\x8dilo la\xc5\xbeje odpu\xc5\xa1\xc4\x8danje delavcev in pove\xc4\x8danje \xc5\xa1tevila delovnih dni v tednu. Isto\xc4\x8dasno se je zavzemala za zmanj\xc5\xa1evanje socialnih pravic. Vse za cilj - pove\xc4\x8dati konkurenco nem\xc5\xa1kega gospodarstva. Zahtevala je krepitev nem\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1kega sodelovanja in kljub nasprotovanju nem\xc5\xa1ke javnosti, spomladi 2003, podprla ameri\xc5\xa1ko invazijo na Irak z obrazlo\xc5\xbeitvijo, da je bilo to neizbe\xc5\xbeno. Isto\xc4\x8dasno je obto\xc5\xbeila kanclerja Schr\xc3\xb6derja antiamerikanizma. To je izzvalo na drugi strani kritike in Merklove se je oprijel sloves, da je preve\xc4\x8d pokorna Ameriki. Kritizirala je Schr\xc3\xb6derjevo vlado zaradi podpore Tur\xc4\x8diji, da postane \xc4\x8dlanica Evropske unije in kot alternativo ponudila privilegirano partnerstvo._NEWLINE_Koalicija CDU in CSU je koncem maja leta 2005 imenovala Merklovo za kandidatko za kanclersko mesto na prihajajo\xc4\x8dih parlamentarnih volitvah 18. septembra. Zmagali so s tesno ve\xc4\x8dino 35,3\xc2\xa0% glasov, medtem ko je koalicija socialdemokratov in zelenih dobila 34,2\xc2\xa0% glasov. Sprva sta obe koaliciji proglasili zmago na volitvah, a po treh tednih pregovarjanj so se dogovorili za veliko koalicijo CDU, CSU in SPD. Polo\xc5\xbeaj kanclerja Nem\xc4\x8dije je prvi\xc4\x8d v zgodovini pripadal \xc5\xbeenski. V zameno pa je SPD v novi vladi pripadlo kar 8 od 16 ministerstev. V svojem prvem nagovoru javnosti z mesta kanclerke, 30. novembra 2005, je Angela Merkel izpostavila dva glavna cilja - napredovanje nem\xc5\xa1kega gospodarstva in zmanj\xc5\xa1anje \xc5\xa1tevila brezposelnih. Po prvih sto dnevih vladanja je anketa pokazala, da ima Merklova najve\xc4\x8dji odstotek podpore javnosti, odkar se take ankete sploh izvajajo - od l. 1949._NEWLINE_Na parlamentarnih volitvah leta 2009 je bila ponovno izbrana za nem\xc5\xa1ko kanclerko. S svojo stranko CDU je tokrat premagala dotakratno koalicijsko stranko SPD. Velik uspeh je dosegla liberalna stranka FDP in postala koalicijska partnerica v novi vladi. Drugi mandat na polo\xc5\xbeaju kanclerke je \xc5\xa1e te\xc5\xbeji in je zaradi svetovne gospodarske krize prete\xc5\xbeno v znamenju re\xc5\xa1evanja evropskega gospodarstva oz. Evropske unije._NEWLINE_Uspeh Angele Merkel, imenovane tudi nem\xc5\xa1ka \xc5\xbeelezna lady (vzdevek, ki ga je nosila britanska premierka Margaret Thatcher) in njeno pot v sam vrh nem\xc5\xa1ke politike ocenjujejo analitiki z razlago - v politi\xc4\x8dni orbiti zdru\xc5\xbeene Nem\xc4\x8dije je znala izkoristiti dejstvo, da so v politiko morali vklju\xc4\x8devati tudi predstavnike vzhodne Nem\xc4\x8dije, s \xc4\x8dimer so se poudarili integracijski procesi in skrb za interese teh ljudi. Sre\xc4\x8dna okoli\xc5\xa1\xc4\x8dina je bila tudi, da so se nekateri politiki, ki so imeli prilo\xc5\xbenost postati bli\xc5\xbenji Kohlovi sodelavci, kompromitirali, ko se je odkrilo, da so sodelovali z zloglasno vzhodnonem\xc5\xa1ko tajno slu\xc5\xbebo Stasi.'