b'\n_START_ARTICLE_\nD\xc5\xbeemdet nasrsko obdobje\n_START_SECTION_\nZgodovina raziskav\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 20. stoletja so se na tr\xc5\xbenicah starin za\xc4\x8dele pojavljati glinaste tablice z arhai\xc4\x8dnim klinopisom. Leta 1903 so nem\xc5\xa1ki arheologi, ki so izkopavali v \xc5\xa0urupaku, kupili zbirko 36 tak\xc5\xa1nih tablic. Domnevali so, da izhajajo iz D\xc5\xbeemdet Nasra (Tell Fara), vendar se je kasneje izkazalo, da so verjetno iz bli\xc5\xbenjega Tell Uqaira. Leta 1915 je podobne tablice ponujal francoski trgovec s starinami in tudi zanje trdil, da so iz D\xc5\xbeemdet Nasra. Podobne tablice in \xc4\x8dudovito ve\xc4\x8dbarvno keramiko so lokalni Arabci leta 1925 kazali Stephenu Langdonu, takrat direktorju izkopavanje v Ki\xc5\xa1u. Trdili so, da prihaja iz D\xc5\xbeemdet Nasra, 26 km severovzhodno od Ki\xc5\xa1a. Na Langdona so naredile dovolj dober vtis, da je obiskal najdi\xc5\xa1\xc4\x8de in ga za\xc4\x8del leta 1926 izkopavati. Odkril je ve\xc4\x8d zgradb iz blatnih zidakov, v njih pa zna\xc4\x8dilno lon\xc4\x8denino in 150-180 glinastih tablic, pisanih v praklinopisu. Prepoznal je pomembnost najdb in arheolo\xc5\xa1ko kulturo poimenoval po tem najdi\xc5\xa1\xc4\x8du. Ime d\xc5\xbeemdet nasrsko obdobje je bilo uradno potrjeno na konferenci v Bagdadu leta 1930. Na tej konferenci so definirali tudi uru\xc5\xa1ko in ubaidsko obdobje. Kasneje se je izkazalo, da se nekaj materialne kulture, za katero so domnevali, da je zna\xc4\x8dilna izklju\xc4\x8dno iz d\xc5\xbeemdet nasrsko obdobje, pojavlja tudi v predhodnem uru\xc5\xa1kem in kasnej\xc5\xa1em zgodnjem dinasti\xc4\x8dnem obdobju. D\xc5\xbeemdet nasrsko obdobje je po svoji materialni kulturi in socialno-kulturnih zna\xc4\x8dilnostih kljub temu dovolj razli\xc4\x8dno, da se ga obravnava kot samostojno obdobje. Ostanke d\xc5\xbeemdet nasrske kulture so kasneje odkrili tudi v \xc5\xa1tevilnih drugih mestih v ju\xc5\xbenem osrednjem Iraku, vklju\xc4\x8dno z Abu Salabihom, \xc5\xa0urupakom, Tutubom, Nipurom, Tell Uqairom, Urom and Urukom.\n_START_SECTION_\nDatiranje in periodizacija\n_START_PARAGRAPH_\nV starej\xc5\xa1i literaturi je d\xc5\xbeemdet nasrsko obdobje datirano v obdobje 3200-3000 pr. n. \xc5\xa1t., zdaj pa je na osnovi radiokarbonskega datiranja premaknjeno v obdobje 3100-2900 pr. n. \xc5\xa1t. in je sovpadalo z zgodnjim ninivskim obdobjem V v Gornji Mezopotamiji in praelamitskim obdobjem v zahodnem Iranu. V tem obdobju se za\xc4\x8dneta pojavljati birokracija in razslojevanje dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak d\xc5\xbeemdet nasrskega obdobja je enobarvno ali ve\xc4\x8dbarvno poslikana lon\xc4\x8denina. Motivi so geometri\xc4\x8dni ali figurativni. Slednji prikazujejo drevesa in \xc5\xbeivali, predvsem ptice, ribe, koze, \xc5\xa1korpijone in ka\xc4\x8de. Ve\xc4\x8dbarvna lon\xc4\x8denina predstavlja le majhen dele\xc5\xbe celotne najdene lon\xc4\x8denine, kar ka\xc5\xbee, da je bila povezana z visokim polo\xc5\xbeajem posameznikov ali dejavnosti. V D\xc5\xbeemdet Nasru so poslikano lon\xc4\x8denino odkrili izklju\xc4\x8dno v velikih zgradbah v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta, ki so igrale klju\xc4\x8dno vlogo v upravljanju in gospodarskih dejavnostih. Enako lon\xc4\x8denino so v podobnem kontekstu odkrili tudi v \xc5\xa0urupaku, Tell Gubbi in gorovju Hamrin._NEWLINE_Poleg zna\xc4\x8dilne lon\xc4\x8denine so obdobje zna\xc4\x8dilne tudi za\xc4\x8detne faze razvoja klinopisa. Najstarej\xc5\xa1e glinaste tablice so iz Uruka in datirajo v pozno 4. tiso\xc4\x8dletje pr. n. \xc5\xa1t., se pravi da so nekoliko starej\xc5\xa1e od d\xc5\xbeemdet nasrskega obdobja. Do d\xc5\xbeemdet nasrskega obdobja je pisava \xc5\xbee do\xc5\xbeivela \xc5\xa1tevilne pomembne spremembe. Prvotni piktogrami so se poenostavili in postali bolj abstraktni. Pisava je dobila tudi svoj ikoni\xc4\x8dno klinast videz. Jezika, v katerem so bila besedila napisana, se ne da z gotovostjo prepoznati, skoraj zagotovo pa je bila sumer\xc5\xa1\xc4\x8dina. Zapisi se brez izjeme nana\xc5\xa1ajo na upravne zadeve, na primer na razdeljevanje \xc5\xbeivil in sezname predmetov in \xc5\xbeivali. Hvalnic in seznamov kraljev, ki so postali priljubljeni v kasnej\xc5\xa1i mezopotamski zgodovini, ni. Prepoznavna sta tudi dva \xc5\xa1tevilska sistema: \xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1ki za ljudi in \xc5\xbeivali in bi\xc5\xa1estdeseti\xc5\xa1ki za svari, na primer \xc5\xbeito, sir in sve\xc5\xbee ribe. Arhive iz istega obdobja so na\xc5\xa1li v Uruku, Tell Uqairu in Tutubu.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nCentralizirane zgradbe, upravne klinopisne tablice in valjasti pe\xc4\x8datniki dokazujejo, da so bila mesta v tistem \xc4\x8dasu zelo dobro organizirana. Imela so centralno upravo, ki je regulirala vse vidike gospodarstva, od obrti do poljedelstva in delitve \xc5\xbeivil. Zgleda, da je gospodarstvo temeljilo predvsem na poljedelstvu, ov\xc4\x8darstvu in kozarstvu in v manj\xc5\xa1em obsegu na trgovanju. Med najdbami iz tega obdobja je zelo malo dragih kamnov in eksoti\xc4\x8dnih trgovskih predmetov. Enotnost keramike po celi ju\xc5\xbeni Mezopotamiji ka\xc5\xbee na tesne stike in trgovanje med naselji. Trditev potrjuje odkritje pe\xc4\x8datnika v D\xc5\xbeemdet Nasru, s katerega je mogo\xc4\x8de razbrati imena mest, vklju\xc4\x8dno z Urom, Urukom in Larso.'