b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Limburg\n_START_SECTION_\nLega\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je za limbur\xc5\xa1ko stolnico na apnen\xc4\x8dasti skali, tako imenovanem Stolni\xc4\x8dnem hribu, visoko nad reko Lahn, in gleda na staro mesto Limburg.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa hribu, na katerem stoji stolnica, je bilo \xc5\xbee okoli leta 500 keltsko naselje. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de je bilo na dana\xc5\xa1njem Stolni\xc5\xa1kem trgu (Dompaltz). V merovin\xc5\xa1kem obdobju, najpozneje okoli leta 800, je stal grad, ki je na prehodu \xc4\x8dez reko Lahn varoval cestni promet. V 9. stoletju je bil bivali\xc5\xa1\xc4\x8de lokalnih grofov v imenu frankovskih kraljev , v 10. stoletju je bil v lasti Konradinijev. Leta 910 je bila ustanovljena trdnjava Limburc ob samostanu svetega Jurija, dana\xc5\xa1nji stolnici. Do 13. stoletja je bil grad prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de samostanskih kanonikov. Od 13. stoletja je v vzhodnem delu gradu stanovala limbur\xc5\xa1ka gospoda. V preostalem delu pa je bilo prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de ministerialov in \xc4\x8dlanov plemstva, zgrajen je bil okoli razli\xc4\x8dnih dvori\xc5\xa1\xc4\x8d in stolpov._NEWLINE_Po izumrtju Konradinijev je grad dobila dru\xc5\xbeina Izenburg, v 14. stoletju pa je pripadel volilni kne\xc5\xbeevini Trier (nem\xc5\xa1ko Kurtrier), grofom Leiningen, Izenbur\xc5\xa1kim in v 16. stoletju plemi\xc5\xa1ki dru\xc5\xbeini Landschad iz Steinacha. Grad je bil upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de za Limburg in okoli\xc5\xa1ke posesti. Leta 1712 je dobil lesen vodovod. Leta 1802 je pripadel Nassau-Weilburgu, leta 1806 vojvodini Nassau._NEWLINE_Leta 1866 je grad pripadel Prusiji in je od takrat precej prazen. V za\xc4\x8detku leta 1883 je bila v dvoranski stavbi poklicna \xc5\xa1ola, ki se je v naslednjih letih raz\xc5\xa1irila na druge dele gradu. Leta 1929 je zgorela poznogotska dvorana ter bila 1934 in 1935 rekonstruirana. Leta 1945 je stavba pripadla Velikemu Hessnu._NEWLINE_Od leta 1905 do 1976 je bil v Petrovi kapeli in v sosednji sobi muzej \xc5\xa1kofije Limburg, do leta 1963 je bila v renesan\xc4\x8dni zgradbi najprej trgovska \xc5\xa1ola, do leta 2003 pa del In\xc5\xa1tituta za \xc5\xa1olstvo dr\xc5\xbeavnega \xc5\xa1olskega urada._NEWLINE_Leta 1995 je dr\xc5\xbeava Hessen prodala grad zasebnemu vlagatelju. To je spro\xc5\xbeilo buren javni protest in med drugim ustanovitev razvojnega zdru\xc5\xbeenja, ki je \xc5\xbeelelo objekt obnoviti in ga narediti varnega. Leta 2000 je za simboli\xc4\x8dno ceno (za eno marko) grad kupilo mesto.\n_START_SECTION_\nDana\xc5\xa1nja uporaba\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je v nekaj sobah mestni arhiv. Poleg tega imajo nekatere prostore katoli\xc5\xa1ka italijanska in portugalska \xc5\xbeupnija Limburg. Nekatere sobe uporablja \xc5\xa1kofijska glasbena \xc5\xa1ola._NEWLINE_Leta 2003 je mesto Limburg za\xc4\x8delo na\xc4\x8drtovati uporabo, predvidena je bila ustanovitev mestnega muzeja. Najprej je bilo treba odpraviti precej\xc5\xa1nje strukturne po\xc5\xa1kodbe. Ve\xc4\x8dina tako imenovanega renesan\xc4\x8dnega severovzhodnega obmo\xc4\x8dja je bila prizadeta. Razlog je bila nestabilnost, ki je po\xc4\x8dasi povzro\xc4\x8dala razpoke v zidu. Tudi streha renesan\xc4\x8dne stavbe je bila po\xc5\xa1kodovana. Leta 2009 so za\xc4\x8deli utrjevati kletni del, naslednje leto celotni jugovzhodni del. Drugi deli, nastali po letu 1929, niso obnovljeni.\n_START_SECTION_\nZasnova\n_START_PARAGRAPH_\nGrad je sestavljen iz ve\xc4\x8d stavb iz razli\xc4\x8dnih obdobij, ki segajo severno do Lahna in do odprtega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da. Stavbe iz zgodnjega srednjega veka ni ve\xc4\x8d mogo\xc4\x8de rekonstruirati. Pribli\xc5\xbeno 11-krat 10,5 m obse\xc5\xbeen stanovanjski stolp je bil verjetno zgrajen okrog leta 1250 po naro\xc4\x8dilu Gerlaha I. Limbur\xc5\xa1kega. Stolp ima obokano klet in tri nadstropja nad tlemi. V pritli\xc4\x8dju je enkratna reprezentativna dvorana z devetimi koni\xc4\x8dastimi oboki, stenski stebri imajo zgodnjegotske kapitele. Drugi prostor v prvem nadstropju je zasnovan enostavno. Dana\xc5\xa1nja streha sega v leto 1652._NEWLINE_Ju\xc5\xbeno od stanovanjskega stolpa je kapela svetega Petra, ki izvira iz 11. stoletja in je bila raz\xc5\xa1irjena. Od leta 1298, od ustanovitve samostana, je bila preurejena le starej\xc5\xa1a kapela. To je najstarej\xc5\xa1i ohranjeni del gradu. Obmo\xc4\x8dje oltarja je preprosto okra\xc5\xa1eno. Izstopajo koni\xc4\x8dasto tridelno gotsko okno s krogovi\xc4\x8djem, ornament v apsidi in zlasti zgodnjegotska, nastala leta 1300, poslikava na severni steni, ki prikazuje svetega Kri\xc5\xa1tofa. Spodnjo polovico slike je verjetno uni\xc4\x8dila odprtina vrat v 19. stoletju. Leta 1534 je bila kapela stanovanjska stavba._NEWLINE_Ju\xc5\xbeneje se dviga velika stavba z dvorano, zgrajeno leta 1379. Presenetljiva je 7,3 krat 29 metrov nenavadno velika dvorana v prvem nadstropju, v kateri prevladuje ustrezno velik, poznogotski kamin. Ju\xc5\xbena stena je prebodena s petimi okni v obokanih ni\xc5\xa1ah s kamnitimi pre\xc4\x8dnimi palicami. V pritli\xc4\x8dju je bila prvotno kuhinja, pozneje hlevi._NEWLINE_Severno od stanovanjskega stolpa je tako imenovana renesan\xc4\x8dna zgradba iz okoli leta 1600. Iz kamnite kleti se dviga pollesena zgradba s frankovskimi panoramskimi okni in zatrepom. Pred baro\xc4\x8dno zgradbo stoji osmerokoten stopni\xc5\xa1\xc4\x8dni stolp z lesenim spiralnim stopni\xc5\xa1\xc4\x8dem. Na vhodu v pritli\xc4\x8dju je bil do pribli\xc5\xbeno leta 1800 grajski vodnjak, v katerega je bil speljan vodovod._NEWLINE_Ju\xc5\xbena stran dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je zaprta s kamnitim preddverjem, polleseno konstrukcijo, odprto proti dvori\xc5\xa1\xc4\x8du. Rekonstruirana je bila leta 1929 in je pre\xc5\xbeivela po\xc5\xbear gotske dvoranske zgradbe._NEWLINE_Na zahodu je bil hlev zgrajen na ostankih zidu iz leta 1779, pogorel je leta 1929 in nato znova zgrajen kot \xc5\xa1ola. Pred tem je bilo tu verjetno grajsko dvori\xc5\xa1\xc4\x8de za ve\xc4\x8d prebivalcev gradu. Na severu so vrata in nato stanovanjska hi\xc5\xa1a s \xc4\x8dopasto streho iz leta 1720, ki so jo uporabljali kot klet, zdaj pa kot zakristijo stolnice. Vrt na odprti severni strani dvori\xc5\xa1\xc4\x8da je bil urejen v 19. stoletju. Okoli leta 1780 so tukaj stale dve lipi in poletna ko\xc4\x8da. Prav v tem \xc4\x8dasu je bil pred vrati \xc5\xa1e grajski jarek z mostom._NEWLINE_Na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du so nagrobniki ve\xc4\x8d uradnikov in duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Limbur\xc5\xa1ki kronist Johann Mechtel meni, da je bilo celotno obmo\xc4\x8dje obdano z obzidjem z ve\xc4\x8d stolpi ter Sovjimi vrati kot edinim dostopom. Leta 1569 so ta vrata poru\xc5\xa1ili. Od obzidja in stolpov so danes vidni samo majhni ostanki. Kdaj je bilo vse to poru\xc5\xa1eno, ni znano. Blizu sta bili dve dodatni ni\xc5\xbeji obzidji ob samostanu, gradu in delu starega mestnega jedra, ki je \xc5\xa1e danes delno vidno.'