b'\n_START_ARTICLE_\nHidroliza\n_START_PARAGRAPH_\nHidroliza (iz gr\xc5\xa1\xc4\x8dine hydro = \xc2\xbbvoda\xc2\xab\xc2\xa0+ lysis \xc2\xbblo\xc4\x8ditev\xc2\xab) je kemijska reakcija, pri kateri se dolo\xc4\x8dena spojina razcepi z vodo, pri \xc4\x8demer se v en del vgradi hidroksilna skupina, v drugi pa vodik; molekula vode se namre\xc4\x8d tudi cepi, in sicer na vodikov kation (H\xe2\x81\xba) in hidroksilni anion (OH\xe2\x81\xbb). _NEWLINE_Hidroliti\xc4\x8dno se cepijo dolo\xc4\x8deni polimeri; reakcijo po navadi katalizirajo bodisi kisline (npr. koncentrirana \xc5\xbeveplova kislina \xe2\x80\x93 H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84) bodisi lugi (npr. natrijev hidroksid \xe2\x80\x93 NaOH).\n_START_SECTION_\nSoli \xc5\xa1ibkih kislin/baz\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce se v vodi raztopi sol \xc5\xa1ibke kisline ali \xc5\xa1ibkega luga. Voda spontano ionizira do hidroksilnih anionov in vodikovih kationov in tudi sol disociira do aniona in kationa. Npr. natrijev acetat v vodi disociira do natrijevega kationa in acetatnega aniona. Natrijevi kationi le v majhni meri reagirajo s hidroksilnimi ioni vode, medtem ko acetatni ioni reagirajo z vodikovimi kationi in tvorijo ocetno kislino. Posledi\xc4\x8dno pride do relativnega prebitka hidroksilnih ionov in zato je pH take raztopine lu\xc5\xbenat._NEWLINE_Vendar v normalnih razmerah redko pride do reakcije med vodo in organskimi spojinami. Na splo\xc5\xa1no je treba raztopinam dodati mo\xc4\x8dno kislino ali bazo kot katalizator, da pride do hidrolize.\n_START_SECTION_\nEstri in amidi\n_START_PARAGRAPH_\nS kislino oziroma bazo katalizirane hidroliti\xc4\x8dne reakcije so zna\xc4\x8dilne tudi za amide in estre. Do hidrolize pride, ko nukleofil (npr. voda ali hidroksilni ion) napade ogljik v karbonilni skupini estra ali amida. V kislem okolju se karbonilna skupina protonira, kar olaj\xc5\xa1a nukleofilni napad. Produkt hidrolize estrov in amidov je spojina s karboksilno skupino (ter amin pri amidih in alkohol pri estrih).'