b'\n_START_ARTICLE_\nMilan Spasi\xc4\x87\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nSpasi\xc4\x87 je bil rojen v revni dru\xc5\xbeini s poreklom iz Sjenice. Odrasel in \xc5\xa1olal se je v Beogradu, kjer je leta 1929 z odliko kon\xc4\x8dal tudi gimnazijo. Jeseni istega leta je bil na podlagi odli\xc4\x8dnega uspeha sprejemnih izpitov sprejet na Pomorsko vojno akademijo v Dubrovniku. Kot prvi v letniku je kon\xc4\x8dal tri razrede akademije, z odliko pa je kon\xc4\x8dal tudi torpedno-minsko specializacijo._NEWLINE_Ob izbruhu druge svetovne vojne na jugoslovanskih tleh se je ru\xc5\xa1ilec Zagreb nahajal v Boki Kotorski, najve\xc4\x8dji in najpomembnej\xc5\xa1i pomorski bazi mornarice Kraljevine Jugoslavije. V teh dneh sta bila tam \xc5\xa1e ru\xc5\xa1ilca Beograd in Dubrovnik. Med posadkami na ladjah je vladal nered, saj o poteku vojne niso imeli dovolj objektivnih informacij, \xc5\xa1irile pa so se tudi la\xc5\xbene informacije. Topni\xc4\x8darji na ru\xc5\xa1ilcu Zagreb so bili v stalni pripravljenosti, saj so bile mo\xc5\xbenosti sovra\xc5\xbenih letalskih napadov velike. Po objavi kapitulacije jugoslovanske vojske, je posadka ru\xc5\xa1ilca Zagreb na ukaz komandanta ladje zapustila le-to. Na njej sta ostala le pomorska \xc4\x8dastnika, nekdaj so\xc5\xa1olca VII. klase Vojnopomorske akademije, Sergej Ma\xc5\xa1era in Milan Spasi\xc4\x87. Da ladja po kapitulaciji jugoslovanske vojske ne bi pri\xc5\xa1la v roke italijanske vojske, sta jo 17. aprila 1941 razstrelila. Oba \xc4\x8dastnika sta ostala na ladji in se skupaj z njo potopila. Leta 1973 sta bila razgla\xc5\xa1ena za narodna heroja.\n_START_SECTION_\nOdlikovanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nred narodnega heroja Jugoslavije_NEWLINE_red Kara\xc4\x91or\xc4\x91eve zvezde z me\xc4\x8di'