b'\n_START_ARTICLE_\nKaski\n_START_PARAGRAPH_\nKaski, tudi Ka\xc5\xa1ki, Kaskijci in Kasgaji, so bili v bronasti dobi ohlapna plemenska zveza neindoevropskih ljudstev, ki so govorili neklasificiran ka\xc5\xa1ki jezik. Po podatkih v hetitskih virih so bili naseljeni v gorati vzhodni pontski Anatoliji med jedrom Hetitskega kraljestva in \xc4\x8crnim morjem. Kaski so zgodovinsko dokazani, arheolo\xc5\xa1ko pa ne. Hetitsko cesarstvo ni  nikoli segalo na njihovo ozemlja.\n_START_SECTION_\nZgodnja zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKaski so bili v pisnih virih prvi\xc4\x8d omenjeni v hetitskem napisu iz obdobja Hantilija II. okoli 1450 pr. n. \xc5\xa1t. Napis omenja njihov prihod na ru\xc5\xa1evine svetega mesta Nerik. Med vladanjem Hantilijevega sina Tudhalije II. (okoli 1430 pr. n. \xc5\xa1t.) je omenjen njegov tretji vojni pohod, ki je bil usmerjen proti Kaskom.  Njegov naslednik Arnuvanda I. je napisal molitev bogovom, v katerih jih prosi za vrnitev Nerika v Hetitsko kraljestvo. V molitvi omenja tudi mesti Kamama in Zapulava, ki sta bili neko\xc4\x8d hetitski, zdaj pa pripadata Kaskom. Arnuvanda I. je posku\xc5\xa1al nekaj ka\xc5\xa1kih plemen omeh\xc4\x8dati z uvedbo davkov. _NEWLINE_V Ma\xc5\x9fat H\xc3\xb6y\xc3\xbcku so odkrili pismo, napisano nekje med vladavinama Arnuvande I. in \xc5\xa0upiluliume I. (okoli 1330 pr. n. \xc5\xa1t.),  ki omenja, da so ka\xc5\xa1ko \xc5\xbeito po\xc5\xberle kobilice. La\xc4\x8dni Kaski so   se pridru\xc5\xbeili plemenski zvezi Azi-Haja\xc5\xa1a in I\xc5\xa1uvi v armenskem vi\xc5\xa1avju in skupaj z drugimi nasprotniki Hetitov in do tal po\xc5\xbegali hetitsko prestolnico  Hatu\xc5\xa1o. Verjetno so po\xc5\xbegali tudi hetitsko drugo prestolnico \xc5\xa0apinuvo. \xc5\xa0upiluliumov vnuk Hatu\xc5\xa1ili III. je sredi 13. stoletja pr. n. \xc5\xa1t. zapisal, da so Kaski postavili svojo mejo v Nena\xc5\xa1i, Haja\xc5\xa1a-Azi pa v \xc5\xa0amuhi._NEWLINE_V enem od Amarnskih pisem faraon Amenhotep III. pi\xc5\xa1e arzavskemu kralju Tarhunta-Raduju, da je bila "de\xc5\xbeela Hatu\xc5\xa1a" uni\xc4\x8dena in prosi kralja, naj mu po\xc5\xa1lje nekaj Kaskov, "za katere je sli\xc5\xa1al". Kaski so bili tudi hetiski voja\xc5\xa1ki najemniki. Kadar niso bili na vojnih pohodih ali slu\xc5\xbeili kot najemniki, so redili pra\xc5\xa1i\xc4\x8de in tkali lan. Za seboj niso pustili skoraj nobenih sledi._NEWLINE_Tudhalija III. in \xc5\xa0upiluliuma I. (okoli 1375-1350 pr. n. \xc5\xa1t.) sta preselila svoj dvor v \xc5\xa0amuho in od tam napadla Azi-Haja\xc5\xa1o. V vojno so se vklju\xc4\x8dili Kaski in bili pora\xc5\xbeeni. \xc5\xa0upiluliuma je zatem popolnoma pacificiral regijo. Tudhalija III. in \xc5\xa0upiluliuma I. sta se nato obrnila proti Haja\xc5\xa1em in jih kljub intenzivnemu partizanskemu vojskovanju v zaledju  porazila. Pijapiliju je uspelo zdru\xc5\xbeiti pribli\xc5\xbeno dvanajst ka\xc5\xa1kih plemen, s \xc5\xa0upiluliumo pa se ni spopadel. Kaski so \xc5\xa1e naprej slu\xc5\xbeili kot najemniki in po \xc5\xa0upiluliumovem mnenju imeli 9.000 vojakov in 800 bojnih voz._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Arnuvande II. (okoli 1323 pr. n. \xc5\xa1t.) je Hetite skrbelo, da bodo Kaski iz I\xc5\xa1upite v kraljestvu Kamama izkoristili kugo, ki je razsajala med Hetiti, in nih napadli. Veteranski general Hanuti se je odpravil proti I\xc5\xa1upiti in tam umrl. Kmalu zatem je umrl tudi Arnuvanda. Upornike je dokon\xc4\x8dno porazil Arnuvandov brat in naslednik Mur\xc5\xa1ili II.. V naslednjih desetletjih so bili Kaski aktivni v Durmiti in Tipiji v pogorju Tarikamu in pogorju A\xc5\xa1arpaja na cesti v Palo. Bili so uporniki in/ali agresivni razbojniki. Mur\xc5\xa1ili je njihove upore postopoma zatrl.\n_START_SECTION_\nKasnej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKaski so se prvi\xc4\x8d zdru\xc5\xbeili pod Pihunijo Tipijskim, ki je  po hetitskih podatkih "vladal kot kralj".  Pihunija je osvojil I\xc5\xa1titino in prodrl do Zazise, kjer ga je Mur\xc5\xa1ili ustavil, ujel ga    odpeljal v Hatu\xc5\xa1o. Mur\xc5\xa1ili je zatem izbral obrambno strategijo in severno od Devreza zgradil niz obmejnih trdnjav. Med vladanjem Mur\xc5\xa1ilijevega sina Muvatalija II. so Kaski v zgodnjem 13. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.  kljub temu izropali Hatu\xc5\xa1o. Muvatali jih je zatem ustavil, preselil svojo prestolnico v Tarhunta\xc5\xa1o in za guvernerja severnih pokrajin imenoval svojega brata, kasnej\xc5\xa1ega kralja Hatu\xc5\xa1ilija III. Hatu\xc5\xa1ilija III. je porazil Kaske in osvojil Nerik in nato \xc5\xa1e Hatu\xc5\xa1o._NEWLINE_Kaski so proti koncu bronaste dobe okoli leta 1200 pr. n. \xc5\xa1t. verjetno pripomogli k propadu Hetitskega cesarstva. Po propadu so prodirali v vzhodno Anatolijo in naprej proti jugu, dokler niso naleteli na Asirce. Asirski kralj Tiglat-Pileser I. je v poznem 12. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. zapisal, da so Kaski in njihovi zavezniki Mu\xc5\xa1ki dejavni v osr\xc4\x8dju nekdanjega Hetitskega kraljestva. Tiglat-Pileser I. jih je porazil, potem pa so izginili iz vseh zgodovinskih zapisov._NEWLINE_Del Kaskov se je po porazu z Asirci verjetno umaknil proti severovzhodu proti Kavkazu, kjer so se verjetno pome\xc5\xa1ali med avtohtono prebivalstvo. Nastalo je ljudstvo, ki so ga Urarti imenovali Kolha, Grki pa Kolhi. Druga veja Kaskov se je umaknila verjetno v Kapadokijo, ki je v 8. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. postala vazal Asirskega kraljestva.'