b'\n_START_ARTICLE_\nKatarina Sienska\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nKatarina se je kot Caterina di Giacomo di Benincasa rodila 25. marca 1347 v \xc4\x8dasu \xc4\x8drne smrti, ki je pusto\xc5\xa1ila po Sieni, star\xc5\xa1ema Giacomu di Benincasa, kroja\xc4\x8du, ki je osnoval svoje podjetje s pomo\xc4\x8djo sinov, in Lapi Piagenti, najbr\xc5\xbe h\xc4\x8derki nekega krajevnega pesnika. _NEWLINE_Hi\xc5\xa1a, v kateri je Katarina odra\xc5\xa1\xc4\x8dala, \xc5\xa1e vedno obstaja. Mati Lapa je bila stara pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tirideset let, ko sta se ji prezgodaj rodili h\xc4\x8derki dvoj\xc4\x8dici, Katarina in Ivana. Pred njima je \xc5\xbee imela 22 otrok, vendar jih je polovica od njih v zgodnjem otro\xc5\xa1tvu umrlo. Ivana je bila takoj ob rojstvu izro\xc4\x8dena v oskrbo neki medicinski sestri, ki je takoj umrla, medtem ko je za Katarino skrbela Lapa in se je razvila v zdravega otroka. Bila je stara dve leti, ko je mati Lapa rodila 25. otroka, drugo h\xc4\x8derko Ivano.  Kot otrok je bila Katarina zelo vesela in ljubka, tako da ji je dru\xc5\xbeina dala ljubkovalno ime "Euphrosyne", ki je bila neka aleksandrijska svetnica iz 5. stoletja, spominja pa tudi na gr\xc5\xa1ki izraz za veselje._NEWLINE_Bla\xc5\xbeeni Rajmund iz Capue, dominikanec, ki je bil njen osebni spovednik, je v svetni\xc4\x8dini biografiji \xc5\xbdivljenje zapisal, da je imela Katarina svojo prvo vizijo Jezusa, ko je bila stara pet ali \xc5\xa1est let. Z bratom je bila na poti domov z obiska pri pravkar poro\xc4\x8deni starej\xc5\xa1i sestri, je dejala, in je imela videnje Kristusa sede\xc4\x8dega v slavi z apostolom Petrom, Pavlom in Janezom. Rajmund \xc5\xa1e zapi\xc5\xa1e, da je imela pri sedmih letih starosti ponovno videnje in takrat se je zaobljubila samo Jezusu in da samo njemu podarja vse svoje \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Njena starej\xc5\xa1a sestra Bonaventura je med porodom umrla. Medtem ko se je 16-letna Katarina mu\xc4\x8dila z \xc5\xbealostjo ob tej smrti, se je nenadoma soo\xc4\x8dila z \xc5\xbeeljo svojih star\xc5\xa1ev, da se poro\xc4\x8di s sestrinim vdovcem. Popolnoma v nasprotju s to \xc5\xbeeljo, je za\xc4\x8dela zavra\xc4\x8dati snubca. To je Katarino \xc5\xa1e bolj spodbudilo h krepostni mo\xc4\x8di posta in molitve. Tako snubca kot svoje star\xc5\xa1e je \xc5\xa1e dodatno razo\xc4\x8darala, ko si je v znamenje protesta ostrigla dolge lase._NEWLINE_ _NEWLINE_Rajmund je pozneje Katarini svetoval, kaj naj naredi v takih primerih. Kot \xc5\xbee v otro\xc5\xa1kih letih, naj tudi sedaj "[\xe2\x80\xa6] zgradi celico znotraj svojega uma, iz katere njene misli nikoli ne morejo pobegniti". V to notranjo celico je postavila svojega o\xc4\x8deta Jakoba v podobi Kristusa, mater Lapo v podobi Marije, ter svoje brate v podobi apostolov. Njeno slu\xc5\xbeenje svojim sorodnikom v taki misti\xc4\x8dni podobi, ji je ponujalo prilo\xc5\xbenost za duhovno rast. Katarina se je ves \xc4\x8das bojevala med dvema svetovoma: ali sprejeti in izpolniti \xc5\xbeeljo svojih star\xc5\xa1ev, da se poro\xc4\x8di in postane mati, na eni strani, ali naj postane redovnica, na drugi strani. Na koncu se je sama odlo\xc4\x8dila, da bo \xc5\xbeivela aktivno in kontemplativno (molitveno) \xc5\xbeivljenje zunaj samostanskega obzidja - po vzoru dominikancev.  S\xc4\x8dasoma je njen o\xc4\x8de privolil v h\xc4\x8derkino odlo\xc4\x8ditev in ji za\xc5\xbeelel, da bi bila sre\xc4\x8dna v \xc5\xbeivljenju. _NEWLINE_Precej slabotni ji je dalo novo videnje sv. Dominika dodatno mo\xc4\x8d, vendar ta njena \xc5\xbeelja, da se pridru\xc5\xbei tretjemu redu sv. Dominka, ni bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d njeni mami. Zato je svojo h\xc4\x8derko na silo odpeljala v kraj Bagno Vignoni, da bi se ji zdravje izbolj\xc5\xa1alo. Tam je \xc5\xa1ele resno zbolela. Na telesu so se ji pojavili hudi izpu\xc5\xa1\xc4\x8daji, bole\xc4\x8dine in vro\xc4\x8dina. Na njeno prigovarjanje jo je mati le izpustila in se je lahko pridru\xc5\xbeila skupnosti "Mantellate", lokalnemu zdru\xc5\xbeenju Dominikanskega tretjega reda._NEWLINE_Lapa je sama od\xc5\xa1la do sester tretjega reda in jih prepri\xc4\x8dala, da sprejmejo njeno h\xc4\x8derko. V nekaj dneh je bila Katarina popolnoma zdrava, vstala je iz postelje in si odela \xc4\x8drno-bel habit, dokon\xc4\x8dno znamenje, da pripada redu sv. Dominika. Katarina je prejela dominikanski habit \xc5\xa1ele potem, ko so se pomirili protesti tretjerednic, da v ta red lahko vstopijo le vdove. Kot tretjerednica je \xc5\xbeivela zunaj samostana, kot prej, skupaj s svojo dru\xc5\xbeino. Skupnost Mantellate je u\xc4\x8dila Katarino, kako molitveno brati in hkrati \xc5\xbeiveti v skoraj popolni ti\xc5\xa1ini in samoti v dru\xc5\xbeinski hi\xc5\xa1i._NEWLINE_Njeno obna\xc5\xa1anje, ko je reve\xc5\xbeem podarjala obla\xc4\x8dila in hrano, ne da bi koga od doma\xc4\x8dih kaj vpra\xc5\xa1ala, je njene doma\xc4\x8de precej stalo. Vendar pa doma\xc4\x8di od nje niso ni\xc4\x8desar zahtevali zase. Z bivanjem v njihovi sredi, je sama do\xc5\xbeivljala svojo zavrnitev \xc5\xa1e toliko mo\xc4\x8dneje. Sama ni \xc5\xbeelela hrane, ki se je prina\xc5\xa1ala na mizo, \xc5\xbeelela si je le hrano, ki ji jo je Bog pripravil v nebesih s svojo pravo nebe\xc5\xa1ko dru\xc5\xbeino. _NEWLINE_ _NEWLINE_Ko je bila stara 21 let (1368), je Katarina do\xc5\xbeivela to, kar opisuje v svojih pismih kot misti\xc4\x8dna poroka z Jezusom. Kasneje to postane priljubljena tema v slikarski umetnosti, kot npr. Matrimonio mistico di santa Caterina d\'Alessandria e santa Caterina da Siena avtorja Ambrogia Bergognoneja. Ob spra\xc5\xa1evanju, v kolik\xc5\xa1ni meri je bil ta zakon izvr\xc5\xa1en v Bo\xc5\xbeji telesnosti, Katarina poudarja, da ni prejela prstana iz zlata in draguljev, kot to poro\xc4\x8da njen biograf v eni od razli\xc4\x8dic, ampak obro\xc4\x8d Svetega prepucija, kot misti\xc4\x8dno relikvijo Jezusa Kristusa._NEWLINE_Rajmund tudi ugotovi, da ji je Kristus naro\xc4\x8dil, naj zapusti svojo misel na \xc5\xbeivljenje v samostanu in naj raje vstopi v javno \xc5\xbeivljenje tega sveta. Katarina se je torej odpovedala \xc5\xbeelji ustvariti si svojo dru\xc5\xbeino in je za\xc4\x8dela pomagati bolnim in revnim ter skrbeti za njih v bolni\xc5\xa1nicah in domovih. Njena \xc5\xbee zgodnja dela usmiljenja v Sieni so pritegnila skupino somi\xc5\xa1ljenikov, tako \xc5\xbeensk kot mo\xc5\xa1kih, ki so se zbrali okoli nje._NEWLINE_Zaradi vse ve\xc4\x8djih socialnih in politi\xc4\x8dnih trenj v Sieni, se je Katarina odlo\xc4\x8dila, da pose\xc5\xbee v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o politiko. Ko je v mesecu maju 1374 v Firencah potekal dominikanski generalni kapitelj, se je tudi ona sama odpravila na to sre\xc4\x8danje._NEWLINE_Zdi se, da si je v tem \xc4\x8dasu pridobila Rajmunda kot njenega spovednika in duhovnega vodjo._NEWLINE_Po tem obisku je s svojimi somi\xc5\xa1ljeniki za\xc4\x8dela potovati po vsej severni in osrednji Italiji. Zagovarjala je reformo duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine in duhovnega svetovanja ljudem, da bi se z iskrenim kesanjem in prenovo popolnoma predali Bo\xc5\xbeji ljubezni. V mestih Pisa in Lucca je imela leta 1375 tako velik vpliv, da je obe mesti uspela odvrniti od zveze, ki se je borila proti pape\xc5\xbeu in je imela vedno ve\xc4\x8djo mo\xc4\x8d. Prav tako je prispevala del svojega entuziazma k spodbujanju na novo kri\xc5\xbearsko vojno. \xc5\xa0e istega leta se je tudi v Pisi zgodilo, da je Katarina prejela stigme (vidne, na njeno zahtevo, samo njej)._NEWLINE_Osebno potovanje in obiski mest pa ni bil edini na\xc4\x8din na katerega se je Katarina zana\xc5\xa1ala in na\xc4\x8din s katerim je \xc5\xa1irila svoje prepri\xc4\x8danje. Od leta 1375  dalje, je za\xc4\x8dela narekovati pisma raznim pisarjem. Ta pisma so bila namenjena vsem mo\xc5\xa1kim in \xc5\xbeenskam njenega kroga. Namenjena so bila \xc5\xa1irjenju ob\xc4\x8dinstva, vklju\xc4\x8dujo\xc4\x8d tudi oblasti, ko je prosila za mir med mestnimi dr\xc5\xbeavami in voditelji po vsej Italiji. Namenjena so bila vrnitvi pape\xc5\xbea iz avignonskega izgnanstva nazaj v Rim. Obstoji dolga korespondenca s pape\xc5\xbeem Gregorjem XI., ko ga prosi, naj reformira duhov\xc5\xa1\xc4\x8dino in upravo Pape\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Proti koncu leta 1375 se je vrnila v Sieno, da bi pomagala re\xc5\xa1iti mladega politi\xc4\x8dnega zapornika, Niccol\xc3\xb2 iz Tulde. 31. marca 1376 je Gregor XI. nad Firencami razglasil vsesplo\xc5\xa1en interdikt. Takoj junija odide Katarina do pape\xc5\xbea v Avignon kot ambasador Firenc, da bi vzpostavila mir med mestom in Pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo ter ukinitev interdikta. Pri tem posredovanju je bila najprej uspe\xc5\xa1na. Nato pa je pape\xc5\xbe vse dogovore z njo razveljavil. Zakaj? Kakor hitro ji je uspelo priti v Avignon in posredovati pri pape\xc5\xbeu, so zahrbtno za njo \xc5\xbee pri\xc5\xa1li odposlanci nekaterih florentinskih veljakov, ki so posku\xc5\xa1ali izkoristiti njen uspeh ter so pri pape\xc5\xbeu \xc5\xbeeleli uveljaviti svoj interes. Katarina je takoj poslala ustrezno pismo v Firence, kjer sporo\xc4\x8da kaj se je zgodilo. Medtem ko je bila v Avignonu, je tudi posku\xc5\xa1ala prepri\xc4\x8dati pape\xc5\xbea, da se vrne v Rim. Gregor je dejansko vrnil pape\xc5\xa1ko upravo v Rim januarja 1377, v kolik\xc5\xa1ni meri pa je to bila posledica Katarininega posredovanja, je tema mnogih sodobnih razprav._NEWLINE_Katarina se vrne v Sieno in prvih nekaj mesecev leta 1377 pre\xc5\xbeivi v ustanavljanju \xc5\xbeenskega samostana v stari trdnjavi Belcaro, ki ga poimenuje Santa Maria degli Angeli (Marija angelska) in kjer bi redovnice \xc5\xbeivele v dosledni strogosti in spo\xc5\xa1tovanju pravila sv. Dominika. Preostali \xc4\x8das tega leta je pre\xc5\xbeivela na utrdbi Rocca d\'Orcia, pribli\xc5\xbeno dvajset kilometrov od Siene, na lokalni misiji vzpostavljanja miru in oznanjevanja evangelija. V jeseni tega leta, je prejela tak\xc5\xa1ne duhovne izku\xc5\xa1nje, ki so jo pripeljale do pisanja dela Dialog, pri \xc4\x8demer se je nau\xc4\x8dila pisati, \xc4\x8deprav je iz nadaljnjih pisem \xc5\xa1e vedno videti, da se je pri pisanju \xc5\xa1e vedno poslu\xc5\xbeevala pomo\xc4\x8di drugih._NEWLINE_Ob koncu leta 1377 ali v za\xc4\x8detku leta 1378 je Katarina znova odpotovala v Firence, po nalogu Gregorja XI., da posku\xc5\xa1a vzpostaviti mir med Firencami in Rimom. 26. marca 1378 Gregor umre in 18. junija v Firencah izbruhnejo siloviti nemiri v katerih Katarina skorajda izgubi \xc5\xbeivljenje. V naslednjem mesecu je med mestom in Rimom sklenjen mir in Katarina se tiho vrne v Firence._NEWLINE_Konec novembra 1378, z izbruhom velike shizme jo novi pape\xc5\xbe, Urban VI. pokli\xc4\x8de v Rim. Ostane na pape\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du in posku\xc5\xa1a prepri\xc4\x8dati plemstvo in kardinale o njihovi legitimnosti, individualno se sestaja s posamezniki na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, vmes pa \xc5\xa1e vedno pi\xc5\xa1e pisma, da bi ohranila mir in pridobila \xc5\xa1e ve\xc4\x8d somi\xc5\xa1ljenikov._NEWLINE_Za seboj ima \xc5\xbee veliko izku\xc5\xa1enj v pogajanjih in nepopustljivi strogosti. Tako do drugih kot do same sebe. V svoji strogosti se je vse bolj odpovedovala hrani in \xc5\xbeivela samo \xc5\xa1e od prejemanja obhajila. Ta njena skrajnost je bila v o\xc4\x8deh duhovnikov in njenih sosester, mote\xc4\x8da. Zato ji je njen spovednik Rajmund zapovedal, da mora redno in pravilno u\xc5\xbeivati hrano. Vendar Katarina trdi, da tega ne zmore, kar opisuje kot bolezensko stanje (infermit\xc3\xa0). Od za\xc4\x8detka leta 1380 Katarina ne zmore ni\xc4\x8desar ve\xc4\x8d zau\xc5\xbeiti, niti vode ne ve\xc4\x8d. 26. februarja ji odpovejo noge._NEWLINE_Sveta Katarina do\xc5\xbeivi 21. aprila mo\xc5\xbegansko kap in umre v Rimu 29. aprila 1380, v starosti triintridesetih let.\n_START_SECTION_\nViri o njenem \xc5\xbeivljenju\n_START_PARAGRAPH_\nIz prou\xc4\x8devanja njenih skoraj \xc5\xa1tiristotih pisem in dela Dialog, je mogo\xc4\x8de razbrati precej pokazateljev osebnosti, karakterja in njene molitve._NEWLINE_\xc5\xbde kmalu po njeni smrti se je veliko podrobnosti o njenem \xc5\xbeivljenju odkrilo tudi s pomo\xc4\x8djo sestavljanja razli\xc4\x8dnih drugih pisnih virov, ki so bili pomemben vir za njeno \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denje in kanonizacijo. \xc4\x8ceprav je veliko tega materiala hagiografi\xc4\x8dnega, je bil pomemben vir za zgodovinarje, ki \xc5\xbeelijo dose\xc4\x8di rekonstrukcijo Katarininega \xc5\xbeivljenja. Razli\xc4\x8dni viri so \xc5\xa1e posebej pomembni, zlasti dela bla\xc5\xbeenega Rajmunda iz Capue, ki je bil duhovni vodja Katarine in njen tesen prijatelj od 1374 pa do smrti, in je 1380 postal general dominikanskega reda. Leta 1384 je pri\xc4\x8del s pisanjem dela Legenda Major, \xc5\xbeivljenja svete Katarine, in ga zaklju\xc4\x8dil leta 1395._NEWLINE_\xc5\xa0e eno pomembno delo, napisano po Katarinini smrti je Libellus de Supplemento (Malo dopolnilo). Med letoma 1412 in 1418 ga je napisal Toma\xc5\xbe Sienski (Tommaso d\'Antonio Nacci da Sene). Delo je raz\xc5\xa1iritev Rajmundove Legende Major. Toma\xc5\xbe je pozneje napisal \xc5\xa1e eno biografijo o sv. Katarini in pri tem bolj natan\xc4\x8dno upo\xc5\xa1teval dejstva njenega \xc5\xbeivljenja, poimenoval jo je Legenda Minor._NEWLINE_Od 1411 dalje je Toma\xc5\xbe koordiniral zbiranje dokumentov in ostalega gradiva v postopku za Katarinino kanonizacijo. Dokumenti vsebujejo veliko osebnih pri\xc4\x8devanj njenih tesnih sodelavcev. Poznamo pa \xc5\xa1e eno anonimno delo z naslovom Miracoli della Beata Caterina (\xc4\x8cude\xc5\xbei bla\xc5\xbeene Katarine), ki ga je napisal neznani Firen\xc4\x8dan.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8ca\xc5\xa1\xc4\x8denje\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej je bila pokopana na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Santa Maria sopra Minerva, ki le\xc5\xbei v bli\xc5\xbeini Panteona. Potem, ko so se za\xc4\x8deli na njenem grobu dogajati \xc4\x8dude\xc5\xbei, je Rajmund osebno poskrbel, da so njeno truplo preselili v notranjosti bazilike Santa Maria sopra Minerva, kjer le\xc5\xbei \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Njeno glavo se je lo\xc4\x8dilo od preostalega telesa in vstavilo v doprsni bronasti kip. To gesto je pozneje Siena sprejela in poskrbela, da se je relikvije v slavnostni procesiji prepeljalo v dominikansko cerkev v mestu. Takoj v vrsti za relikviarijem je stopala gospa Lapa, Katarinina mati, ki je do\xc4\x8dakala svojih 89 let. V svojem \xc5\xbeivljenju je videla bogastvo in sre\xc4\x8do, vzpon in padec svojih otrok ter ve\xc4\x8dino njih in svojih vnukov je pospremila do groba. Rajmundu je pomagala pisati biografijo o svoji h\xc4\x8derki. Neprecenljive relikvije glave in palca so bile pokopane v sienski baziliki sv. Dominika, kjer se jih \xc5\xa1e danes \xc4\x8dasti._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Pij II., tudi sam doma iz Siene, je 29. junija 1461 Katarino razglasil za svetnico._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Pavel VI. ji 3. oktobra 1970 podeli naziv Cerkvene u\xc4\x8diteljice; bila je prva med \xc5\xbeenskami, ki je skoraj isto\xc4\x8dasno s sveto Terezijo Avilsko (27. septembra 1970) prejela to \xc4\x8dast._NEWLINE_Sprva pa praznovanje njenega godu ni bilo vklju\xc4\x8deno v rimski Cerkveni koledar. Ko je bil njen praznik vnesen v koledar, naj bi se pokrival z \xc5\xbee obstoje\xc4\x8dim in v Italiji zelo \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denim svetnikom Petrom iz Verone (tudi 29. aprila), zato se je njen god leta 1629 prenesel na dan pozneje, na 30. april. Ob podrobni reviziji koledarja svetnikov (1969), je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev, da se praznovanje svetega Petra iz Verone prenese na krajevni koledarje, ker ni bil tako dobro poznan po ostalem svetu, in praznik svete Katarine se prenese na resni\xc4\x8dni dan njene smrti, na 29. april. Ponekod v Italiji se \xc5\xa1e vedno uporablja en ali drugi koledar iz obdobja 1628-1969.\n_START_SECTION_\nZavetnica\n_START_PARAGRAPH_\nV pape\xc5\xa1kem odloku z dne 13. aprila 1866 je pape\xc5\xbe Pij IX. Katarino Siensko razglasil za so-zavetnico Rima. 18. junija 1939 pa jo je pape\xc5\xbe Pij XII. skupaj s svetim Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kom Asi\xc5\xa1kim imenoval za zavetnico Italije._NEWLINE_1. oktobra 1999 jo je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. skupaj z Edith Stein in Brigito \xc5\xa0vedsko razglasil za eno od sozavetnic Evrope.\n_START_SECTION_\nIkonografija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba pripoveduje, kako so Sien\xc4\x8dani \xc5\xbeeleli priti do telesa sv. Katarine. Vedeli so, da celega telesa ne bodo zmogli pritihotapiti iz Rima, zato so se odlo\xc4\x8dili, da bodo zadovoljni tudi samo z njeno glavo, ki so jo skrili v eno od platnenih vre\xc4\x8d. Ko so jih zaustavili rimski stra\xc5\xbearji, so Sien\xc4\x8dani molili k sv. Katarini, da bi jim pomagala v tej nastali stiski. Ko so odprli vre\xc4\x8do in jo pokazali stra\xc5\xbearjem, se je izkazalo, v njej ni svetni\xc4\x8dine glave, ampak cvetni listi vrtnic. Ko so pri\xc5\xa1li do Siene, so ponovno odprli vre\xc4\x8do in v njej je bila glava. Po tej zgodbi je sv. Katarina pogostokrat upodobljena z vrtnico v rokah.\n_START_SECTION_\nSpo\xc5\xa1tljivost\n_START_PARAGRAPH_\nKatarina se visoko uvr\xc5\xa1\xc4\x8da med mistiki in duhovnimi pisatelji Cerkve. Je zelo spo\xc5\xa1tovana osebnost v svojih duhovnih spisih, politi\xc4\x8dno izkazanem pogumu, da \xc5\xbeeli povedati predvsem resnico \xe2\x80\x93 pri \xc4\x8demer je bila v tistem \xc4\x8dasu izjemna za \xc5\xbeensko, da je uspela imeti tako velik vpliv v politiki in svetovni zgodovini._NEWLINE_Po njej se imenuje ve\xc4\x8d bolni\xc5\xa1nic po celem svetu. Med drugimi tudi bolni\xc5\xa1nica The St. Catherine of Siena Medical Center na Long Islandu, New York.'