b'\n_START_ARTICLE_\nMarija Nikolaeva Todorova\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMarija Todorova je bila rojena v ugledni bolgarski intelektualni dru\xc5\xbeini (tudi njen o\xc4\x8de je bil zgodovinar, nekaj \xc4\x8dasa pa celo predsednik bolgarske akademije). Odra\xc5\xa1\xc4\x8dala in \xc5\xa1tudirala je v Sofiji, kjer je diplomirala iz zgodovine in angle\xc5\xa1\xc4\x8dine. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju se je izpopolnjevala v Oxfordu, v Moskvi in Sankt-Peterburgu ter se pri tem usmerila v raziskovanje zgodovine osmanske vladavine na Balkanu. Do leta 1988, ko je od\xc5\xa1la v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave, je na univerzi v Sofiji predavala osmansko in balkansko zgodovino._NEWLINE_Marija Todorova je trenutno profesorica zgodovine na Univerzi Illinois Urbana-Champaign. Specializirana je za zgodovino Balkana v sodobnem obdobju. Njena knjiga Imaginarij Balkana je prevedena v \xc5\xa1tirinajst jezikov._NEWLINE_Trenutne raziskave Todorove se vrtijo okoli problemov nacionalizma, zlasti simbolike nacionalizma, narodnega spomina in narodnih junakov v Bolgariji in na Balkanu. Med letoma 2007 in 2010 je vodila tudi mednarodno raziskovalno skupino znanstvenikov o projektu Spomin na komunizem. _NEWLINE_\xc5\xa0tudirala je zgodovino in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino na Sofijski univerzi, leta 1977 pa doktorirala. Marija Todorova je bila kasneje \xc4\x87astna in gostujo\xc4\x8da profesorica v razli\xc4\x8dnih institucijah - vklju\xc4\x8dno s Sabanci University v Istanbulu in Univerze na Floridi (kjer je bila tudi profesorica).\n_START_SECTION_\nBalkanizem\n_START_PARAGRAPH_\nTodorova je znana po svojem delu v zvezi z zgodovino Balkana. Njeno prelomno delo Imaginarij Balkana se ukvarja z nedosledno (a ponavadi negativno) podobo regije v zahodni kulturi, pa tudi s paradoksi kulturne reference in njegovimi predpostavkami. V njej razvija teorijo balkanizma ali gnezdenja balkanizmov, podobno orientalizmu Edvarda Saida in \xc2\xbbgnezdo\xc4\x8dim orientalizmom\xc2\xab\xc2\xa0Milice Baki\xc4\x87-Hayden. Sama je o Imaginariju povedala slede\xc4\x8de:_NEWLINE_\xc2\xbbOsrednja ideja predstavljanja Balkana je, da obstaja diskurz, ki ga imenujem balkanizem, ki ustvarja stereotip Balkana, in politika je neizbe\xc5\xbeno, organsko prepletena s tem diskurzom. Ob soo\xc4\x8denju s to idejo se ljudje morda po\xc4\x8dutijo nekoliko nemirne, zlasti na politi\xc4\x8dnem prizori\xc5\xa1\xc4\x8du ...\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Balkanizem je jezikoslovni termin, ki ozna\xc4\x8duje svojevrsten jezikovni fenomen Balkana: najpogostej\xc5\xa1e sposojenke, blode\xc4\x8de besede, foneti\xc4\x8dne posebnosti, ki jih lahko opazimo v dveh ali ve\xc4\x8d balkanskih jezikih. Zanimanje za vedo, ki bi se ukvarjala izklju\xc4\x8dno z Balkanom, je iz\xc5\xa1lo iz zgodovinskega jezikoslovja. Konec devetnajstega stoletja je bilo podro\xc4\x8dje preu\xc4\x8devanja indoevropskih jezikov zaradi paradigmati\xc4\x8dnega statusa, ki ga imata v indoevropskem sistemu gr\xc5\xa1\xc4\x8dina in latin\xc5\xa1\xc4\x8dina, tesno povezano z anti\xc4\x8dnimi \xc5\xa1tudijami._NEWLINE_Klju\xc4\x8dna veda v interdisciplinarni strukturi balkanologije pa je \xc5\xa1e naprej jezikoslovje, predvsem zgodovinsko jezikoslovje in sociolingvistika. Bolj ob\xc4\x8dutljivo podro\xc4\x8dje je zgodovina, v katerega se je spustila tudi Marija Todorova in vpeljala balkanolo\xc5\xa1ko problematiko v velike globalne debate o nacionalnem, kolektivnem, o orientalizmu, kolonializmu ter konstruktu identitete. _NEWLINE_Todorova opozarja tudi, da je pojem \xc2\xbbbalkanizacija\xc2\xab\xc2\xa0nastal prav po balkanskih vojnah, Balkan pa naj bi tedaj dokon\xc4\x8dno dobil \xc2\xbbnegativen prizvok\xc2\xab._NEWLINE_Marija Todorova nas v svoji \xc5\xa1tudiji ne posku\xc5\xa1a prepri\xc4\x8dati, da je Balkan druga\xc4\x8den, kot mislimo, da je. \xc5\xbdeli nam pokazati le, da so danes (znova) mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irjene in priljubljene sodbe o Balkanu stare \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot stoletje in ne rezultat natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1ega in temeljitej\xc5\xa1ega poznavanja in opazovanja, temve\xc4\x8d povr\xc5\xa1nega, v socialnih, kulturnih, verskih pa tudi rasnih predsodkih utemeljenega poenostavljanja, ki korenini v ideolo\xc5\xa1ko in civilizacijsko omejenih in enostranskih zahodnih predstavah \xc2\xbbo sebi in drugih\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nImaginarij Balkana\n_START_PARAGRAPH_\nKnjiga Marije Todorove sicer govori o Balkanu, toda vpra\xc5\xa1anje, ki si ga zastavlja, ni le vpra\xc5\xa1anje o tem, kako ime hribovja postane ime polotoka, nato pa \xc5\xa1e oznaka za povsem dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din obna\xc5\xa1anja, politi\xc4\x8dnega ravnanje in socialnega dru\xc5\xbeenja \xe2\x80\x93 tj. za vse \xc2\xbbnekulturno\xc2\xab, za ostalo nasilno in barbarsko, Je predvsem vpra\xc5\xa1anje o tem, kako sploh vrednotimo, razmejujemo in delimo svet okoli sebe, kako vidimo sebe in druge, kako hierarhiziramo in ocenjujemo razli\xc4\x8dne zgodovinske izku\xc5\xa1nje, dru\xc5\xbebe, tradicije, narode in rase. _NEWLINE_Mariji Todorovi bi se lahko kriti\xc4\x8dno o\xc4\x8ditalo, da v svoji sicer odli\xc4\x8dni knjigi Balkan obravnava preve\xc4\x8d izolirano, izven \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega konteksta zahodnih stereotipnih predstav o evropskem Vzhodu, hkrati pa, da zlasti takrat, ko govori o drugi polovici devetnajstega stoletja in \xc4\x8dasu pred prvo svetovno vodo premalo upo\xc5\xa1teva, da so se s socialnimi in kulturnimi predsodki, ki sta jih med zahodnimi obiskovalci spodbujala zaostalost in rev\xc5\xa1\xc4\x8dina balkanskih de\xc5\xbeel in prebivalstva prepletali tudi povsem konkretni politi\xc4\x8dni interesi in premisleki.\n_START_SECTION_\nPriznanja in nagrade\n_START_PARAGRAPH_\nV povezavi z nacionalizmom in juna\xc5\xa1kim \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8denjem na Balkanu je leta 2000 prejela presti\xc5\xbeno Guggenheimovo \xc5\xa1tipendijo (nagrado) na podro\xc4\x8dju germanskih in vzhodnoevropskih \xc5\xa1tudij v okviru humanistike.'