b'\n_START_ARTICLE_\nSpolno nadlegovanje na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nSpolno nadlegovanje in nadlegovanje zaradi spola na delovnem mestu predstavljata velik problem dana\xc5\xa1nje dru\xc5\xbebe. Najbolj pogosto je spolnega nadlegovanja dele\xc5\xbena \xc5\xbeenska populacija, pojav pa lahko prizadene tudi mo\xc5\xa1ke. Vzroke za spolno neenakost lahko pripi\xc5\xa1emo kompleksnemu dru\xc5\xbebeno-kulturnemu okolju in delovanju institucionalnih dejavnikov, ki reproducirajo strukturo dru\xc5\xbebe. Dobri odnosi med zaposlenimi, ne glede na polo\xc5\xbeaj v organizaciji so pomemben dejavnik uspe\xc5\xa1nosti nekega podjetja. Smotrno, smiselno in nujno je vlagati v  varovanje dostojanstva zaposlenih na delovnem mestu. Tu pa se lahko med zaposlenimi pojavi tudi spolnost, ki je lahko spro\xc5\xa1\xc4\x8dujo\xc4\x8da ali pa \xc5\xa1kodljiva, organizacije pa se je ne bodo mogle nikoli znebiti. Lahko pa naredijo ve\xc4\x8d za za\xc5\xa1\xc4\x8dito zaposlenih pred nadlegovanjem in diskriminacijo\n_START_SECTION_\nDefinicije\n_START_PARAGRAPH_\nSpolno nadlegovanje je ena izmed oblik trpin\xc4\x8denja ali mobinga. _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbTrpin\xc4\x8denje je vsako ponavljajo\xc4\x8de se ali sistemati\xc4\x8dno, graje vredno ali o\xc4\x8ditno negativno in \xc5\xbealjivo ravnanje ali vedenje, usmerjeno proti posameznim delavcem na delovnem mestu ali v zvezi z delom\xc2\xab._NEWLINE_\xc2\xbbSpolno nadlegovanje na delovnem mestu je kakr\xc5\xa1na koli oblika ne\xc5\xbeelenega verbalnega, neverbalnega ali fizi\xc4\x8dnega vedenja spolne narave z u\xc4\x8dinkom ali namenom prizadeti dostojanstvo osebe, zlasti kadar gre za ustvarjanje zastra\xc5\xa1evalnega, sovra\xc5\xbenega, poni\xc5\xbeujo\xc4\x8dega, \xc5\xbealjivega delovnega okolja\xc2\xab. _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbNadlegovanje zaradi spola na delovnem mestu pa so vsa tista dejanja, ki temeljijo na dru\xc5\xbebeni mo\xc4\x8di (posmehovanje, poni\xc5\xbeevanje, zastra\xc5\xa1evanje, fizi\xc4\x8dna napadalnost, sramotilno obrekovanje, \xc5\xbealjenje,  la\xc5\xbei, govorice o spolnem \xc5\xbeivljenju osebe, seksisti\xc4\x8dne \xc5\xa1ale - vse zaradi spola osebe. _NEWLINE__NEWLINE_Obstoje\xc4\x8da literatura za obravnavano tematiko ve\xc4\x8dinoma uporablja pojem spolno nadlegovanje in redkeje nadlegovanje zaradi spola.\n_START_SECTION_\nPrva poimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nTermin spolno nadlegovanje na delovnem mestu je sredi sedemdesetih let 20. stoletja oblikovala Catherine A. MacKinnon, profesorica michiganske pravne fakultete (University of Michigan Law School). Od takrat se nana\xc5\xa1a na \xc5\xa1tevilne razli\xc4\x8dne, na spolu temelje\xc4\x8de interakcije na delovnem mestu. _NEWLINE_Leta 1974 je termin uporabila skupina \xc5\xbeensk na Univerzi Cornell (Cornell University), ko so spregovorile o nadlegovanju kolegic, ki so dale odpoved zaradi ne\xc5\xbeelenih dvorjenj s strani njihovih nadrejenih.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki nadlegovanja v sferi dela\n_START_PARAGRAPH_\nObravnavanje spolnega nadlegovanja je relativno novo, pojav pa je starej\xc5\xa1i ter sega v \xc4\x8das industrijske revolucije, ko so \xc5\xbeenske bolj mno\xc5\xbei\xc4\x8dno vstopile v sfero pla\xc4\x8danega dela._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ka me\xc5\xa1\xc4\x8danska dru\xc5\xbeba med letoma 1840 in 1850 v Zdru\xc5\xbeenem kraljestvu je javno obsojala izvenzakonsko spolnost. Pla\xc4\x8dano delo \xc5\xbeensk naj bi po njihovem mnenju spodbujalo njihovo spolno udejstvovanje, nemoralo (npr. pijan\xc4\x8devanje) in je bilo zato \xc5\xa1e bolj obsojano. Tovarne naj bi spodbujale tudi spolni stik med delavci in delavkami ter med delavkami in lastniki tovarn._NEWLINE_Vpra\xc5\xa1anje \xc5\xbeenske seksualnosti in nadlegovanje \xc5\xbeensk s strani mo\xc5\xa1kih je bilo povezano s takratno birokracijo. V \xc5\xa1estdesetih letih 19. stoletje19. Stoletja v ZDA so nadzorniki dr\xc5\xbeavne zakladnice spolno nadlegovali uradnice in \xc5\xa1irili miselnost, da je tak\xc5\xa1na zaposlitev tista, ki je pokvarila \xc5\xbeenske. Sprejetje \xc5\xbeensk v vladne uradni\xc5\xa1ke vrste naj bi bil njihov prvi korak k uni\xc4\x8denju. Delavke so bile ob samem za\xc4\x8detku industrijskega razvoja poleg vseh oblik izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja, ki so jim bili izpostavljeni vsi zaposleni, podvr\xc5\xbeene \xc5\xa1e spolnemu izkori\xc5\xa1\xc4\x8danju._NEWLINE_Konec 19. stoletja so za\xc4\x8deli poudarjati odgovornost delodajalcev, da zagotavljajo varno delovno okolje, ustanovljena je bila tudi preiskovalna komisija. Predsodki, ki so se pojavljali v 19. stoletju (da \xc5\xbeenske ne sodijo v sfero pla\xc4\x8danega dela) pa so pogosto \xc5\xbeivi tudi v sodobnem svetu.\n_START_SECTION_\nFeministi\xc4\x8dna gibanja in ideje\n_START_PARAGRAPH_\nV sedemdesetih letih 20. Stoletja se je  v ZDA za\xc4\x8delo \xc5\xbeensko gibanje t. i. drugi val feminizma. Takrat je zakonodaja prepovedala diskriminacijo zaradi spola, ki se je na za\xc4\x8detku nana\xc5\xa1ala le na neenako obravnavo \xc5\xbeensk in mo\xc5\xa1kih na delovnem mestu v smislu ugodnosti (pla\xc4\x8da, napredovanje). Kasneje so se kot kazniva za\xc4\x8dela \xc5\xa1teti tudi \xc5\xa1kodljiva ravnanja zaradi spola oz. spolna nadlegovanja. _NEWLINE_Zgodnja feministi\xc4\x8dna kriminologija spolno nadlegovanje opisuje kot prenos mo\xc5\xa1ke nadvlade iz sfere doma v javno sfero, v sfero dela. Ker je veliko \xc5\xbeensk vstopilo v javno delovno sfero, jim je tja sledilo tudi nasilje. \xc5\xbdenske so bile razumljene kot spolni objekt bodisi za razpolavljanje (je enako prava \xc5\xbeenska) bodisi za spolno u\xc5\xbeivanje (je enako nemoralna \xc5\xbeenska). Vloga razpolavljanja je zasebna, vloga spolnega u\xc5\xbeitka pa je javna. S tem, ko so  \xc5\xbeenske stopile v javno sfero, se je razumelo, da so \xc2\xbbjavne\xc2\xab._NEWLINE_Feministke konec sedemdesetih let 20. Stoletja v ZDA so trdile, da je spolno nadlegovanje v ve\xc4\x8dji meri oblika nasilja kakor spolnega zanimanja. Spolno nadlegovanje so ozna\xc4\x8dile kot ekonomsko posilstvo._NEWLINE_Spolno nadlegovanje na delovnem mestu naj bi izhajalo iz patriarhalnih odnosov, ne iz kapitalizma. Nastalo je iz potrebe, da mo\xc5\xa1ki nadzorujejo \xc5\xbeensko delo. Spolno nadlegovanje na delovnem mestu je spolna diskriminacija, ker izra\xc5\xbea in krepi \xc5\xbeensko dru\xc5\xbebeno neenakost v primerjavi z mo\xc5\xa1kimi. Feminizem spolno nadlegovanje definira kot oviro pri dostopu \xc5\xbeensk do trga dela._NEWLINE_Mo\xc5\xa1ki nadlegujejo \xc5\xbeenske, ker kulturni predsodki o primernih spolnih vlogah vodijo mo\xc5\xa1ke, da obravnavajo delavke najprej kot spolna bitja, \xc5\xa1ele nato kot prina\xc5\xa1alke dohodka. Mo\xc5\xa1ki ne nadlegujejo samo zato, ker imajo mo\xc4\x8d za to, ampak tudi, ker nimajo mo\xc4\x8di ali ker se jo bojijo izgubiti, saj \xc5\xbeenske zasedejo prevladujo\xc4\x8de mo\xc5\xa1ka delovna mesta. Spolno nadlegovanje ti mo\xc5\xa1ki uporabljajo kot na\xc4\x8din podrejanja \xc5\xbeensk ali njihovega skupinskega izgona. Gre za poskus krepitve oslabljene mo\xc4\x8di in ponovne postavitve \xc5\xbeensk v tradicionalne vloge. S spolnim nadlegovanjem naj bi mo\xc5\xa1ki ohranjali mo\xc5\xa1ko hierarhijo in se samo-nagrajevali. \xc5\xbdenske so pri tem v neugodnem in nezavidljivem polo\xc5\xbeaju: \xc4\x8de sku\xc5\xa1ajo prekiniti tradicionalne \xc5\xbeenske spolne vloge (vstop v tradicionalne mo\xc5\xa1ke poklice) so lahko \xc5\xbertve nadlegovanja kot sredstva zavra\xc4\x8danja. \xc4\x8ce ohranijo tradicionalne \xc5\xbeenske vloge (obla\xc4\x8denje na \xc5\xbeenski na\xc4\x8din, zaposlovanje na \xc5\xbeenskih tradicionalnih mestih) lahko pritegnejo spolno pozornost,  ki preusmeri pozornost od njihovega delovnega statusa na status spolne dru\xc5\xbeice. Obe obliki nadlegovanja slu\xc5\xbeita ohranjanju "statusa-quo" mo\xc5\xa1ki nadvladi.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena mo\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebena mo\xc4\x8d je v zahodni civilizaciji \xc5\xbee od nekdaj  neenakomerno porazdeljena v korist mo\xc5\xa1kih. Uspeh posameznih \xc5\xbeensk zanemarljivo vpliva na dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj \xc5\xbeenskega spola, tudi seksisti\xc4\x8dni pritiski in mo\xc5\xa1ka vodilnost se ne zmanj\xc5\xa1ujejo. Mo\xc5\xa1ko-sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnost \xc5\xa1e ni izkoreninjena. Mo\xc5\xa1kost je osredoto\xc4\x8dena na konstrukcijo mo\xc4\x8di in nadvlade. Socialna Mo\xc4\x8d in spol sta tako glavni vpra\xc5\xa1anji spolnega nadlegovanja. _NEWLINE_Dru\xc5\xbebena mo\xc4\x8d je torej pomemben dejavnik nasilja nad \xc5\xbeenskami. Mehanizmi u\xc4\x8dinka mo\xc4\x8di med dvema osebama z razli\xc4\x8dno mo\xc4\x8djo so nejasni-te\xc5\xbeko razlo\xc4\x8dimo ali gre za \xc5\xbertvino zavedanje manj\xc5\xa1e mo\xc4\x8di, storil\xc4\x8devo zavedanje ve\xc4\x8dje mo\xc4\x8di ali za kombinacijo obojega._NEWLINE__NEWLINE_Spolno nadlegovanje se bo bolj verjetno pojavilo, ko imajo \xc5\xbeenske manj dru\xc5\xbebene mo\xc4\x8di in so dru\xc5\xbebeno izolirane. _NEWLINE__NEWLINE_Razli\xc4\x8dna stopnja dru\xc5\xbebene mo\xc4\x8di se ka\xc5\xbee tudi v majhnem \xc5\xa1tevilu prijavljenih primerov spolnega nadlegovanja. \xc5\xbdenske s t. i. razvitimi podpornimi sistemi bolj verjetno ukrepajo in nadlegovanje prijavijo. Tisti, ki ne ukrepajo po formalni poti, s svojo nedejavnostjo prispevajo k prepri\xc4\x8danju, da ni mogo\xc4\x8de ni\xc4\x8d narediti ali da bodo dele\xc5\xbeni ma\xc5\xa1\xc4\x8devanja, \xc4\x8de se bodo prito\xc5\xbeili.\n_START_SECTION_\nKultura\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc5\xa1a kultura naj bi u\xc4\x8dila mo\xc5\xa1ke, da pridobivajo in izvajajo mo\xc4\x8d nad drugimi in so posledi\xc4\x8dno ponosni na svoj uspeh. _NEWLINE_ _NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko se je \xc5\xbeivljenjski prostor \xc5\xbeensk omejeval na sfero doma, je bila njihova vloga za delovanje vsake dru\xc5\xbebe zelo pomembna. S tem pa se je opravi\xc4\x8devala njihova dru\xc5\xbebena nemo\xc4\x8d izven doma in izklju\xc4\x8denost iz celotne javne sfere.  Podrejenost \xc5\xbeensk v dru\xc5\xbebi se opravi\xc4\x8duje z nenadomestljivostjo \xc5\xbeensk kot tistih, ki ustvarjajo nov\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8dlove\xc5\xa1ki material\xc2\xab. S tem pa se avtomatsko poudari zaupanje v ustreznost dru\xc5\xbebene strukture z mo\xc5\xa1kimi na \xc4\x8delu.\n_START_SECTION_\nSocializacija\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1ki v \xc4\x8dasu socializacije dobijo lastnosti, ki jih dru\xc5\xbeba ocenjuje kot pozitivne, \xc5\xbeenske pa dobijo lastnosti z negativnim predznakom in niso nagrajevane. Mo\xc5\xbenost, da \xc5\xbeenska do\xc5\xbeivlja nasilje je ve\xc4\x8dja, \xc4\x8de je njena identifikacija s kategorijo \xc5\xbeenska popolnej\xc5\xa1a\n_START_SECTION_\nOb\xc4\x8dutek ogro\xc5\xbeenosti pri mo\xc5\xa1kih\n_START_PARAGRAPH_\nVzrok za spolno nadlegovanje morda ni v individualiziranih mo\xc5\xa1kih poskusih, da bi uveljavili nadvlado nad individualno \xc5\xbeensko, ampak v so-konstrukciji mo\xc5\xa1kih identitet s strani mo\xc5\xa1kih. Ena od gonilnih sil tak\xc5\xa1nega vedenja bi bile lahko mo\xc5\xa1ke izku\xc5\xa1nje njihovih delovnih mest kot prizori\xc5\xa1\xc4\x8d \xc2\xbbpomehku\xc5\xbeenja\xc2\xab\xc2\xa0zaradi discipline in hierarhije s strani drugih, nadrejenih mo\xc5\xa1kih na delovnem mestu. Ko mo\xc5\xa1ki sku\xc5\xa1ajo ponovno uveljaviti mo\xc5\xa1ke privilegije nasproti tem organizacijam, so \xc5\xbeenske oboje: njihove \xc5\xbertve in njihove sozarotnice (v njihovi identifikaciji z mo\xc5\xa1kimi kot delavci). Tak\xc5\xa1no dvojno vlogo \xc5\xbeenske pove\xc5\xbeemo z neuravnote\xc5\xbeeno porazdelitvijo dru\xc5\xbebene mo\xc4\x8di med oba spola. Mo\xc5\xa1ki na ne-vodilnih polo\xc5\xbeajih imajo kljub pomanjkanju mo\xc4\x8di na svojem delovnem mestu \xc5\xa1e vedno ve\xc4\x8d mo\xc4\x8di kakor \xc5\xbeenske na istih polo\xc5\xbeajih. Obenem pa potrebujejo \xc5\xbeenske v vlogi sozarotnic za poskuse uveljavljanja mo\xc4\x8di nasproti mo\xc5\xa1kim na vodilnih polo\xc5\xbeajih. Spolno nadlegovanje naj bi bila osrednja dinamika in ne na spolu temelje\xc4\x8da [[sovra\xc5\xa1tvo|sovra\xc5\xbenost}}, ki temelji na izvajanju mo\xc4\x8di nad \xc5\xbeenskami. _NEWLINE__NEWLINE_Izbolj\xc5\xa1anje dru\xc5\xbebeno-ekonomskega polo\xc5\xbeaja \xc5\xbeensk lahko pove\xc4\x8da stopnjo (spolnega) nasilja nad \xc5\xbeenskami. Ogro\xc5\xbeeni mo\xc5\xa1ki namre\xc4\x8d uporabijo nasilje, da zopet uveljavijo svojo zmanj\xc5\xa1ano patriarhalno mo\xc4\x8d in avtoriteto nad \xc5\xbeenskami.\n_START_SECTION_\nOrganizacijski dejavniki\n_START_PARAGRAPH_\nPri raziskovanju spolnega nadlegovanja so pomembni organizacijski dejavniki (ali ima organizacija izjavo o politiki proti spolnemu nadlegovanju in stopnjo strpnosti do spolnega nadlegovanja na delovnem mestu) in tudi tisti, ki na prvi pogled nimajo neposredne povezave s spolnim nadlegovanjem (organizacijska struktura, strategije za pove\xc4\x8danje delovne u\xc4\x8dinkovitosti in dobi\xc4\x8dka). _NEWLINE__NEWLINE_Slednji so pomembni, ker na\xc4\x8din komunikacije v sodobnih organizacijah vpliva na ob\xc4\x8dutek (ne)povezanosti zaposlenih, organizacijski (ne)pripadnost podjetju, na ob\xc4\x8dutek mo\xc4\x8di. _NEWLINE__NEWLINE_Izjemen pomen ima organizacijska klima: strpnost do spolnega nadlegovanja, izvajanje politike in postopkov proti spolnemu nadlegovanju, zavezanost vodilnega kadra, da se s temi problemi ukvarja. _NEWLINE__NEWLINE_Sodobni na\xc4\x8dini nadzora zaposlenih pomenijo tudi nadzor neprofesionalnega obna\xc5\xa1anja ali spolnega nadlegovanja. _NEWLINE__NEWLINE_Socialna povezanost, strukturalno razlikovanje, decentralizirano odlo\xc4\x8danje in formalizacija zmanj\xc5\xa1ujejo obseg nadlegovanja, saj se zaposleni v tak\xc5\xa1ni organizaciji \xc4\x8dutijo dovolj mo\xc4\x8dni in zavezani k \xc5\xa1\xc4\x8ditenju drug drugega in sebe pred spolnim nadlegovanjem, obenem pa \xc4\x8dutijo odgovornost, da sami spolno ne nadlegujejo drugih. _NEWLINE__NEWLINE_Za prepre\xc4\x8devanje in omejevanje spolnega nadlegovanja je pomembna organizacijska mo\xc4\x8d zaposlenih ter mo\xc4\x8d nadrejenih.\n_START_SECTION_\nProfil \xc5\xbertve nadlegovanja\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1e \xc5\xbertve spolnega nadlegovanja so mlade, neporo\xc4\x8dene \xc5\xbeenske, \xc5\xbeenske z dalj\xc5\xa1im delovnim sta\xc5\xbeem, vi\xc5\xa1je izobra\xc5\xbeene \xc5\xbeenske. Te skupine so z vidika ogro\xc5\xbeanja mo\xc4\x8di videne kot iskalke statusa in posledi\xc4\x8dno predstavljajo gro\xc5\xbenjo tradicionalni mo\xc5\xa1ki avtoriteti. _NEWLINE_ _NEWLINE_Pogostej\xc5\xa1e \xc5\xbertve so po drugi strani \xc5\xa1e pripadnice dru\xc5\xbebenih manj\xc5\xa1in, \xc5\xbeenske z majhno stopnjo organizacijske mo\xc4\x8di, \xc5\xbeenske z manj delovne dobe, z ni\xc5\xbejo stopnjo izobrazbe, \xc5\xbeenske v feminiziranih poklicih, za katere je zna\xc4\x8dilen ni\xc5\xbeji status. _NEWLINE__NEWLINE_Nekatere osebe bodo pogosteje izpostavljene viktimizaciji zaradi dolo\xc4\x8denih lastnosti, zaradi katerih jih okolica vidi kot ranljive ali kot nekoga, ki zaslu\xc5\xbei slabo ravnanje (izogibanje ali siljenje v konflikte, negativna \xc4\x8dustvenost, agresivnost). Storilci pa imajo sposobnost zaznati \xc5\xbertev, ki nima nikogar, ki bi jo \xc5\xa1\xc4\x8ditil, ali pa sama nima dovolj spretnosti, da bi se branila.\n_START_SECTION_\nProfil nadlegovalca\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri mo\xc5\xa1ki spolno nadlegujejo \xc5\xbeenske, ker se po\xc4\x8dutijo ogro\xc5\xbeeni s strani tistih \xc5\xbeensk, ki odstopajo od tradicionalnih \xc5\xbeenskih vlog in vstopajo v tradicionalno mo\xc5\xa1ke vloge._NEWLINE_Nadlegovalci so pogosteje starej\xc5\xa1i od \xc5\xbertev, poro\xc4\x8deni, neprivla\xc4\x8dni, bolj izobra\xc5\xbeeni, na vi\xc5\xa1jem polo\xc5\xbeaju . _NEWLINE_ _NEWLINE_Nadlegovalci imajo tudi pomanjkanje dru\xc5\xbebene vesti, zna\xc4\x8dilno je nezrelo, neodgovorno, izkori\xc5\xa1\xc4\x8devalsko vedenje, napa\xc4\x8dno zaznavajo in dojemajo dogajanje. _NEWLINE__NEWLINE_Dejstvo pa je, da niso vsi mo\xc5\xa1ki nadlegovalci in vsi nadlegovalci niso mo\xc5\xa1ki, je pa res, da mo\xc5\xa1ki spol pri pojavu nadlegovanja prevladuje. Vseeno pa gre lahko pojav tudi v drugo smer.\n_START_SECTION_\nZakaj nadlegovani ne prijavljajo nadlegovalcev?\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdenske pogosto nekega vedenja ne ozna\xc4\x8dijo kot spolno nadlegovanje, saj jih je strah obsojanja (bodisi zaradi nadlegovanja bodisi zaradi prito\xc5\xbebe zoper nadlegovalca). Posledi\xc4\x8dno ne uporabijo formalnih poti za prijavo dogodka ali ve\xc4\x8d dogodkov. Prijave podajo le tiste \xc5\xbeenske, ki jih ni strah, da jih bodo ozna\xc4\x8dili za krivce te\xc5\xbeav nadlegovanja. _NEWLINE__NEWLINE_Zelo malo prito\xc5\xbeb se izka\xc5\xbee za neutemljene, toda \xc5\xbee npr. ena sama, ki pritegne  dovolj medijske pozornosti, lahko izni\xc4\x8di vsa prizadevanja za varovanje dostojanstva zaposlenih in ustvarjanje prijaznega delovnega okolja. \xc5\xbde ena sama neutemeljena to\xc5\xbeba pa lahko v javnosti poglobi stereotipno predstavo o \xc2\xbbma\xc5\xa1\xc4\x8devalnih \xc5\xbeenskah\xc2\xab, ki si spolnega nadlegovanja v resnici \xc2\xbb\xc5\xbeelijo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji se za\xc4\x8dne nasilje nad \xc5\xbeenskami omenjati konec osemdesetih let prej\xc5\xa1njega stoletja, ko je nastala prva nevladna organizacija za podro\xc4\x8dje nasilja nad \xc5\xbeenskami v dru\xc5\xbeini: Dru\xc5\xa1tvo SOS telefon za \xc5\xbeenske in otroke - \xc5\xbertve nasilja . Takrat se je na to podro\xc4\x8dje tudi aktivnej\xc5\xa1e za\xc4\x8dela vklju\xc4\x8devati socialna slu\xc5\xbeba.\n_START_SECTION_\nRaziskovanje podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je na podro\xc4\x8dju spolnega nadlegovanja na delovnem mestu relativno malo raziskav. _NEWLINE_Ve\xc4\x8dja raziskava na reprezentativnem vzorcu je bila v zadnjem obdobju v Sloveniji opravljena leta 1999, ki jo je raziskovala slovenska sociologinja Maca Jogan, katera se veliko ukvarja s podro\xc4\x8djem nasilja na delovnem mestu. Ugotovila je, da je bila pri nas spolno nadlegovana vsaka osma \xc5\xbeenska in vsak \xc5\xa1tirinajsti mo\xc5\xa1ki.  \xc5\xbdenske so bile najpogosteje izpostavljene \xc5\xbevi\xc5\xbeganju, ogledovanju, namigom, telesnim dotikom, dvoumnim opazkam (vsaka tretja). Dele\xc5\xbe mo\xc5\xa1kih, ki so do\xc5\xbeiveli te oblike je bil ni\xc5\xbeji (vsak \xc5\xa1esti). _NEWLINE__NEWLINE_Raziskava je ugotavljala tudi kdo nadlegovalci: Nadrejeni mo\xc5\xa1ki nadlegujejo \xc5\xbeenske (33,3\xc2\xa0%), nikoli mo\xc5\xa1kih. Najbolj pogosti nadlegovalci \xc5\xbeensk so bili sodelavci (50\xc2\xa0%). \xc5\xbdenske so po tej raziskavi \xc5\xa1estkrat bolj ogro\xc5\xbeene s strani mo\xc5\xa1kih sodelavcev kakor mo\xc5\xa1ki s strani sodelavk. Spolnega nadlegovanja s strani podrejenih na nadrejene je precej manj. Reakcije na spolno nadlegovanje so bile najpogosteje izogibanje nadlegovalcu, ignoriranje in dojemanje kot \xc5\xa1alo. V \xc4\x8dasu raziskave Slovenija \xc5\xa1e ni imela delovno pravodelovnopravne zakonodaje , ki bi izrecno prepovedovala nadlegovanje na delovnem mestu, zato je dele\xc5\xbe tistih, ki so se obrnili po  pomo\xc4\x8d izjemno nizek - po pomo\xc4\x8d se je obrnila le ena \xc5\xbeenska._NEWLINE_Novej\xc5\xa1o raziskavo o ve\xc4\x8d oblikah nadlegovanja na delovnem mestu je leta 2007 opravil \xc5\xa1e Urad za enake mo\xc5\xbenosti . Rezultati ka\xc5\xbeejo, da je vsaka tretja \xc5\xbeenska izpostavljena verbalnemu spolnemu nadlegovanju, vsaka \xc5\xa1esta fizi\xc4\x8dnemu in neverbalnemu.  Nadlegovalci so bili tudi v tem primeru najpogosteje sodelavci. Najpogostej\xc5\xa1e reakcije pa so bile \xc5\xa1ala, nelagodje, molk, zahteva po prenehanju._NEWLINE_Podobne rezultate ka\xc5\xbeejo tudi \xc5\xa1tevilne evropske in ameri\xc5\xa1ke raziskave.\n_START_SECTION_\nPravna ureditev podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenija je podpisnica \xc5\xa1tevilnih mednarodnih dokumentov (Organizacija zdru\xc5\xbeenih narodov-OZN, Svet Evrope), s katerimi se je zavezala k izbolj\xc5\xa1anju polo\xc5\xbeaja \xc5\xbeensk in doseganju enakosti spolov. K urejanju tega podro\xc4\x8dja Slovenijo zavezujejo tudi direktive Evropske Unije._NEWLINE_Slovenska zakonodaja, ki opredeljuje spolno ali drugo nadlegovanje je relativno nova. Zakon o delovnih razmerjih, ki prepoveduje spolno nadlegovanje na delovnem mestu, je stopil v veljavo leta 2003 (spremenjen pa je bil leta 2007)._NEWLINE_Spremenjeni zakon iz leta 2007 za delodajalce zahteva ve\xc4\x8djo odgovornost zagotavljanja okolja brez spolnega nadlegovanja in podaja definicijo le tega :_NEWLINE_\xc4\x8clen 6a: _NEWLINE_ _NEWLINE_\xc2\xbbSpolno nadlegovanje je kakr\xc5\xa1na koli oblika ne\xc5\xbeelenega verbalnega, neverbalnega ali fizi\xc4\x8dnega ravnanja ali vedenja spolne narave z u\xc4\x8dinkom ali namenom prizadeti dostojanstvo osebe, zlasti kadar gre za ustvarjanje zastra\xc5\xa1evalnega, sovra\xc5\xbenega, poni\xc5\xbeujo\xc4\x8dega, sramotilnega, \xc5\xbealjivega okolja. Spolno nadlegovanje se \xc5\xa1teje enako kot po direktivi 2006/54/ES za diskriminacijo. Odklonitev spolnega nadlegovanja s strani prizadetega delavca ne sme biti razlog za diskriminacijo pri zaposlovanju in delu\xc2\xab._NEWLINE_\xc4\x8clen 6.a ne prepoveduje samo spolnega in drugega nadlegovanja, ampak tudi trpin\xc4\x8denje. _NEWLINE_\xc2\xbbTrpin\xc4\x8denje je vsako ponavljajo\xc4\x8de se ali sistemati\xc4\x8dno, graje vredno ali o\xc4\x8ditno negativno in \xc5\xbealjivo ravnanje ali vedenje, usmerjeno proti posameznim delavcem na delovnem mestu ali v zvezi z delom\xc2\xab.:_NEWLINE_\xc4\x8clen 45 pa zahteva: _NEWLINE_ _NEWLINE_1) \xc2\xbbDelodajalec je dol\xc5\xbean zagotavljati tako delovno okolje, v katerem noben delavec ne bo izpostavljen spolnemu nadlegovanju ali trpin\xc4\x8denju s strani delodajalca, predpostavljenih ali sodelavcev. Sprejeti mora ustrezne ukrepe za za\xc5\xa1\xc4\x8dito delavcev pred spolnim nadlegovanjem oz. trpin\xc4\x8denjem na delovnem mestu\xc2\xab. _NEWLINE_ _NEWLINE_2)\xc2\xbb\xc4\x8ce delavec v primeru spora navaja dejstva, ki opravi\xc4\x8dujejo domnevo, da je delodajalec ravnal v nasprotju s prvim odstavkom, je dokazano breme na strani delodajalca\xc2\xab. _NEWLINE__NEWLINE_3)\xc2\xbbV primeru nezagotavljanja varstva pred spolnim nadlegovanjem ali trpin\xc4\x8denjem v skladu s prvim odstavkom, je delodajalec delavcu od\xc5\xa1kodninsko odgovoren po splo\xc5\xa1nih pravilih civilnega prava\xc2\xab._NEWLINE_Dopolnjen zakon iz leta 2007 je za delodajalce zavezujo\xc4\x8d, nalaga jim sprejem ukrepov za za\xc5\xa1\xc4\x8dito zaposlenih pred spolnim in drugim nadlegovanjem ter trpin\xc4\x8denjem. _NEWLINE_ _NEWLINE_Zakon natan\xc4\x8dno ne dolo\xc4\x8da kak\xc5\xa1ni so ukrepi za za\xc5\xa1\xc4\x8dito zaposlenih pred temi vrstami nasilja, delodajalci imajo tako pri sprejemanju ukrepov precej proste roke. Delodajalec je torej tisti, ki mora sprejeti za\xc5\xa1\xc4\x8ditne ukrepe in dokazati, da je naredil vse, da do spolnega nadlegovanja ne bi pri\xc5\xa1lo._NEWLINE_Zakon pozna sankcije tudi za nadlegovalce._NEWLINE_88. \xc4\x8dlen med razlogi za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi s strani delodajalca navaja tudi kr\xc5\xa1enje pogodbenih obveznosti oz. krivdne razloge,  kamor spada tudi spolno nadlegovanje. Delodajalec mora nadlegovalcu  podati odpoved najkasneje v 60 dneh ugotovitve utemeljenega razloga in najkasneje v \xc5\xa1estih mesecih od nastanka utemeljenega razloga._NEWLINE_112. \xc4\x8dlen Zakona o delovnih razmerjih pa dovoljuje tudi \xc5\xbertvi  podati izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi v osmih dneh po tem, ko je le ta pisno obvestila delodajalca o lastni ogro\xc5\xbeenosti, delodajalec pa ji ni zagotovil ustrezne za\xc5\xa1\xc4\x8dite in varnosti pred spolnim nadlegovanjem. Zaposlena je v tem primeru upravi\xc4\x8dena do odpravnine, od\xc5\xa1kodnine. Pri uporabi tako drasti\xc4\x8dnega ukrepa, kot je podaja odpovedi, pa je potrebno dobro preu\xc4\x8diti pravne in druge posledice tak\xc5\xa1ne odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8dinkoviti pristopi\n_START_PARAGRAPH_\nV slovenskem prostoru je prisotno vsestransko pomanjkanje  konstruktivnih pristopov za zmanj\xc5\xa1evanje in odpravljanje spolnega nadlegovanja na delovnem mestu kot so ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje, zavarovanje integritete in dostojanstva zaposlenih, sankcije za nadlegovalce, institucionalni nadzor, odpravljanje problemov\xe2\x80\xa6 _NEWLINE_Organizacije ne morejo ustaviti nadlegovalcev, \xc4\x8de se \xc5\xbertve ne prito\xc5\xbeijo, dele\xc5\xbe teh pa je izredno nizek. _NEWLINE_ _NEWLINE_Pred razvojem politike proti spolnemu nadlegovanju je potrebno v organizaciji najprej izvesti raziskavo z namenom la\xc5\xbejega razumevanja obsega tega problema.\n_START_SECTION_\nOzave\xc5\xa1\xc4\x8danje kot preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nKot preventivna dejavnost je izrednega pomena ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje. Gre za ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje v smislu prepoznavanja pojava, vedenja, da to ni nujna sestavina delovnega okolja, poznavanje pravic in dol\xc5\xbenosti, ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje delodajalcev o njihovih obvezah, ozave\xc5\xa1\xc4\x8danje o tem, da je meja o tem kaj spolno nadlegovanje je oz. ni, individualno dolo\xc4\x8dena (razen v primeru huj\xc5\xa1ih oblik, kot so npr. otipavanje, spolni napad oz. posilstvo, ki sta \xc5\xbee sami po sebi kaznivi dejanji).'