b"\n_START_ARTICLE_\nDas Lied von der Erde\n_START_PARAGRAPH_\nDas Lied von der Erde (Pesem o Zemlji) je vokalno-simfoni\xc4\x8dno delo avstrijskega skladatelja Gustava Mahlerja. Skladba je sestavljena iz \xc5\xa1estih stavkov, vsak posamezen stavek pa predstavlja samostojno pesem. Skladatelj je delo na platnici partiture opisal kot\xc2\xa0\xc2\xbbEine Symphonie f\xc3\xbcr eine Tenor- und eine Alt- (oder Bariton-) Stimme und Orchester (nach Hans Bethges\xc2\xa0\xc2\xbbDie chinesische Fl\xc3\xb6te\xc2\xab)\xc2\xab\xc2\xa0('Simfonija za en tenor in en alt (ali bariton) glas in orkester (po\xc2\xa0\xc2\xbbKitajski flavti\xc2\xab\xc2\xa0Hansa Bethgeja)'); delo je bilo izdano jeseni leta 1907._NEWLINE_Okviren \xc4\x8das trajanja: 64 minut.\n_START_SECTION_\nOkoli\xc5\xa1\xc4\x8dine nastanka\n_START_PARAGRAPH_\nMahler je v letu 1907 do\xc5\xbeivljal te\xc5\xbeke udarce usode. Za davico mu je umrla \xc5\xa1tiriletna h\xc4\x8di Marija, izkazalo se je, da trpi za angino pectoris, zaradi katere je \xc5\xa1tiri leta kasneje umrl, po vrsti intrig pa je moral zapustiti mesto intendanta dunajske opere. Prijatelju dirigentu Brunu Walterju je pisal:\xc2\xa0\xc2\xbbNaenkrat sem izgubil vse, kar sem mislil, da sem dosegel, in ponovno sem moral shoditi kot novorojen\xc4\x8dek\xc2\xab. V tem du\xc5\xa1evnem stanju je Mahlerjevo pozornost pritegnila knjiga klasi\xc4\x8dne kitajske poezije z naslovom Die Chinesische Fl\xc3\xb6te, (Kitajska flavta), ki jo je po francoski izdaji prevedel Hans Bethge. Podobe zemeljske lepote in minljivosti, ki so jih v davnih stoletjih ujeli v verze veliki kitajski pesniki, so Mahlerja o\xc4\x8darale. Izbral je sedem pesmi (dve je uporabil v zadnjem stavku), in leta 1908 napisal zadnjo med svojimi\xc2\xa0\xc2\xbbpesemskimi simfonijami\xc2\xab, Pesem o zemlji za alt in tenor. V strahu pred\xc2\xa0\xc2\xbbprekletstvom devete - bal se je, da bi bila deveta simfonija njegova zadnja, kot se je to zgodilo Beethovnu, Schubertu, Brucknerju in Dvo\xc5\x99\xc3\xa1ku \xe2\x80\x93 Mahler skladbe ni hotel imenovati simfonija. (\xc2\xbbPrekletstvo devete\xc2\xab\xc2\xa0ga je kljub vsemu zadelo, saj je utegnil dokon\xc4\x8dati le prvi stavek svoje Desete simfonije.) Pesem o zemlji je prva dosledna zdru\xc5\xbeitev simfoni\xc4\x8dne oblike in pesemskega cikla v glasbeni literaturi. Delo je 20. novembra 1911, \xc5\xbee po Mahlerjevi smrti, v M\xc3\xbcnchnu prvi\xc4\x8d izvedel Bruno Walter.\n_START_SECTION_\n1. stavek\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi stavek je napitnica zemeljski bedi po znameniti pesmi najve\xc4\x8djega kitajskega pesnika Li Tai Po-ja (pesnik je ljubil vino in je storil poeti\xc4\x8dno, mokro smrt: v mese\xc4\x8dini se je pijan vozil s \xc4\x8dolnom po ribniku na vrtu cesarske pala\xc4\x8de in utonil, ko je hotel zgrabiti odsev meseca na vodni gladini). V pesmi se prepletata globoka \xc5\xbealost in pijanska vznesenost. Refren Dunkel ist das Leben, ist der Tod (mra\xc4\x8dno je \xc5\xbeivljenje in mra\xc4\x8dna smrt) se ponovi vsakokrat pol tona vi\xc5\xa1e in glas dobi ostro, nenaravno falzetno barvo, ki se morda zgleduje po zvoku pekin\xc5\xa1ke opere.\n_START_SECTION_\n2. stavek\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi stavek je spevnej\xc5\xa1i in komorno ubran, pesem samotnega v jeseni spremljajo rahli tremoli v godalih in pridu\xc5\xa1ena pihala.\n_START_SECTION_\n3. stavek\n_START_PARAGRAPH_\nTretji stavek v pesemski obliki a-b-a s skraj\xc5\xa1ano reprizo se v svoji pentatoniki \xc5\xa1e najbolj od vseh spogleduje s tradicionalnim kitajskim melosom.\n_START_SECTION_\n4. stavek\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8cetrti stavek je hvalnica lepoti: na bregu reke dekleta nabirajo cvetje, mimo pa jezdijo fantje. Stavek se kon\xc4\x8da z dalj\xc5\xa1im orkestrskim vlo\xc5\xbekom.\n_START_SECTION_\n5. stavek\n_START_PARAGRAPH_\nScherzo tega simfoni\xc4\x8dnega dela je peti stavek, spremljava k pesmi Pivec v pomladi, ki s svojim spremenljivim ritmom upodablja negotovost opitega \xe2\x80\x93 pa tudi spremenljivost in ironijo \xc5\xbeivljenja."