b'\n_START_ARTICLE_\nZalubniki\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nV splo\xc5\xa1nem so predstavniki zalubnikov majhni hro\xc5\xa1\xc4\x8di valjaste oblike in temno obarvanim zunanjim skeletom. Ve\xc4\x8dinoma niso dalj\xc5\xa1i od 5 milimetrov. Ril\xc4\x8dek (rostrum), zna\xc4\x8dilnost ril\xc4\x8dkarjev, je pri njih zelo kratek in celotna glava je od zgoraj skrita pod velikim \xc5\xa1\xc4\x8ditom (pronotumom) oprsja. Vendar pa pripadnost ril\xc4\x8dkarjem izdajajo kratke, a zna\xc4\x8dilne kolen\xc4\x8daste tipalnice in stopalca (tarsus) nog, ki so zgrajena iz \xc5\xa1tirih \xc4\x8dlenov. Njihove obustne okon\xc4\x8dine so izoblikovane v ostro grizalo, s katerimi vrtajo po lesu. Pokrovke (elitre) so pogosto ukrivljene navzven in slu\xc5\xbeijo kot lopate, s katerimi zalubniki odstranjujejo odpadni material iz rovov._NEWLINE_Ve\xc4\x8d vrst zalubnikov proizvaja zvoke s stridulacijo - drgnjenjem telesnih delov med seboj. Na podlagi zvo\xc4\x8dnih signalov se lahko spolna partnerja najdeta. Odrasel zalubnik najprej zvrta luknjo skozi lubje, nato pa v hranljivem kambiju izdolbe \xc2\xbbporo\xc4\x8dno\xc2\xab\xc2\xa0kamrico. Ve\xc4\x8dinoma koplje samica, tudi samec pa sodeluje pri odstranjevanju materiala. V kamrici se sparita, samica pa po tistem pri\xc4\x8dne vrtati tik pod povr\xc5\xa1jem stran od nje in v enakomernih presledkih odlaga jaj\xc4\x8deca. Ko se izle\xc5\xbeejo, pri\xc4\x8dnejo li\xc4\x8dinke vrtati svoje tunele pod pravim kotom na sami\xc4\x8dinega in ustvarijo za zalubnike zna\xc4\x8dilne vzorce. Po tem, kje delajo rove, delimo zalubnike na li\xc4\x8darje, lesarje in lubadarje, vendar to niso taksonomske kategorije. Li\xc4\x8dinke so \xc4\x8drvaste oblike brez nog, blede barve. Ko dozorijo, se zabubijo v lesu in kot odrasle \xc5\xbeivali pregrizejo skozi lubje na povr\xc5\xa1je._NEWLINE_V eni najmlaj\xc5\xa1ih skupin zalubnikov (Xyleborini) se je pri vrsti Australoplatypus incompertus razvilo napredno socialno vedenje, vklju\xc4\x8dno s haplodiploidnim mehanizmom dolo\xc4\x8danja spola, kot ga poznamo pri drugih socialnih organizmih, npr. mravljah.\n_START_SECTION_\nEkologija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina zalubnikov se prehranjuje z odmrlim ali odmirajo\xc4\x8dim lesom (natan\xc4\x8dneje floemom), zato imajo pomembno vlogo pri pomlajevanju gozdov. Najpogosteje napadajo drevesa, ki so prizadeta zaradi bolezni, su\xc5\xa1e, smoga ali fizi\xc4\x8dnih po\xc5\xa1kodb. Zdrava drevesa se zalubnikov ubranijo s fizi\xc4\x8dno in kemi\xc4\x8dno za\xc5\xa1\xc4\x8dito (predvsem smolo), podle\xc5\xbeejo le, kadar je njihova \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnost prevelika. Odrasli zalubniki oddajajo feromone, ki privabljajo \xc5\xbeivali iste vrste na isto rastlino, privablja pa jih tudi etanol, eden od stranskih produktov razpadanja lesa. Dobro raziskan primer je kalifornijski zalubnik Dendroctonus brevicomis, kjer samci in samice izlo\xc4\x8dajo razli\xc4\x8dne feromone. Drevo najprej kolonizirajo samice, ki izlo\xc4\x8dajo samce privabljajo\xc4\x8di feromon. Me\xc5\xa1anica feromonov samcev in samic privablja druge osebke \xc5\xa1e u\xc4\x8dinkoviteje kot vsak posamezen in drevo kmalu podle\xc5\xbee invaziji zalubnikov._NEWLINE_Del zalubnikov se namesto z lesom prehranjuje z vrsto glive, ki prera\xc5\xa1\xc4\x8da stene njihovih rovov. Domnevajo, da se je prehranjevanje z glivami znotraj skupine razvilo neodvisno vsaj sedemkrat, poleg tega pa tudi pri sorodnih ril\xc4\x8dkarjih. Zanje so zna\xc4\x8dilne posebne jamice na oklepu, v katerih prena\xc5\xa1ajo glive. Slednje so poleg za prehrano hro\xc5\xa1\xc4\x8dem koristne tudi zato, ker zama\xc5\xa1ijo odprtine v rovih, skozi katere se izlo\xc4\x8da drevesna smola. Hitrej\xc5\xa1e razmno\xc5\xbeevanje daje glivam tudi ve\xc4\x8dji potencial za prilagajanje rastlinski obrambi, kar za hro\xc5\xa1\xc4\x8de pomeni, da lahko kolonizirajo ve\xc4\x8d drevesnih vrst kot bi jih lahko sicer. Zalubnike poleg feromonov privabljajo tudi hlapne snovi, ki jih izlo\xc4\x8dajo glive (t. i. kairomoni)._NEWLINE_Poleg za rastline patogenih gliv vna\xc5\xa1ajo zalubniki v tkivo tudi ve\xc4\x8d drugih zajedavskih organizmov, ki dodatno po\xc5\xa1kodujejo tkivo in so povzro\xc4\x8ditelji drugih rastlinskih bolezni. Ene takih so gliste ogor\xc4\x8dice (rod Bursaphelenchus), ki jih vna\xc5\xa1ajo zalubniki in drugi rastlinojedi hro\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_Med naravnimi sovra\xc5\xbeniki zalubnikov so pomembnej\xc5\xa1e li\xc4\x8dinke kamelovratnic, hro\xc5\xa1\xc4\x8dev pisancev in najezdnikov, ki odlagajo jaj\xc4\x8deca skozi les vanje.\n_START_SECTION_\nPomen za \xc4\x8dloveka\n_START_PARAGRAPH_\nZalubniki veljajo za ene najve\xc4\x8djih \xc5\xa1kodljivcev v gozdarstvu. Ve\xc4\x8dina vrst se sicer prehranjuje s po\xc5\xa1kodovanim lesom in v zdravem gozdu ne povzro\xc4\x8dajo te\xc5\xbeav, lahko pa \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ajo stanje gozda, ki so ga prizadeli drugi dejavniki, npr. su\xc5\xa1a, nevihta ali rastlinske bolezni. Predvsem problemati\xc4\x8dni pa so zalubniki, ki napadajo zdrava drevesa in lahko ob mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1em izbruhu povzro\xc4\x8dijo propad celega gozda._NEWLINE_Od zalubnikov po\xc5\xa1kodovana drevesa so \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de drugih, predvsem glivnih bolezni. Med bolj znanimi je bolezen brestov, ki ga spremlja odmiranje listov na oku\xc5\xbeenih vejah, povzro\xc4\x8ditelja pa prena\xc5\xa1ajo zalubniki na svojih telesih. Posu\xc5\xa1ena, odmrla drevesa lahko delujejo tudi kot \xc5\xbeari\xc5\xa1\xc4\x8de po\xc5\xbearov, snegolomov ali vetrolomov. Domnevajo, da so se katastrofalni po\xc5\xbeari v Kaliforniji leta 2003 za\xc4\x8deli prav na zaradi zalubnikov odmrlih drevesih._NEWLINE_Najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i na\xc4\x8din kontrole zalubnikov so feromonske pasti, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo sistem kemi\xc4\x8dne komunikacije med osebki in privabljajo \xc5\xbeivali v temu namenjene \xc5\xa1katle, kjer se ujamejo. Da bi prepre\xc4\x8dili zalubnikom da se zaredijo v posekanem lesu, podrtim iglavcem olupijo lubje.\n_START_SECTION_\nSistematika in evolucija\n_START_PARAGRAPH_\nFosilnih ostankov zalubnikov je razmeroma veliko. Posebej dobro so zastopani v skladih jantarja, verjetno zato, ker z vrtanjem pod lubjem sami vzpodbujajo izlo\xc4\x8danje smole, ki jih zalije. \xc5\xa0e posebej dobro so zastopani v jantarju iz oligocena in miocena. Poleg njih so se v ve\xc4\x8d primerih ohranile tudi sledi zanje zna\xc4\x8dilnih rovov, najstarej\xc5\xa1e med njimi datirajo v srednjo kredo (pred okoli 100 milijoni let). Po prisotnosti struktur za prena\xc5\xa1anje gliv v fosilnih primerkih sklepajo, da je povezava med zalubniki in simbiotskimi glivami starodavna, stara med 21 in 60 milijoni let, kar pomeni, da se je razvila hkrati z golosemenkami. Z razvojem kritosemenk je ve\xc4\x8dkrat lo\xc4\x8deno pri\xc5\xa1lo do preskoka nanje._NEWLINE_Zaradi reduciranega ril\xc4\x8dka so zalubniki dolgo veljali za samostojno dru\xc5\xbeino (Scolytidae), vendar so jih ob kasnej\xc5\xa1i reviziji na podlagi drugih taksonomskih znakov uvrstili med prave ril\xc4\x8dkarje na nivo poddru\xc5\xbeine. Dolo\xc4\x8danje primerkov je zaradi majhne telesne velikosti te\xc5\xbeavno, la\xc5\xbeje jih je prepoznati po obliki rovov, ki je vrstno zna\xc4\x8dilna. Poleg njih pod lesom vrta \xc5\xa1e nekaj sorodnih skupin pravih ril\xc4\x8dkarjev. Po vsej verjetnosti se je sorodna poddru\xc5\xbeina Platypodinae razvila iz zalubnikov, kar pomeni, da je ena od teh parafiletska in kot taka neustrezna.\n_START_SECTION_\nZalubniki v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji je najbolj znan osmerozobi smrekov lubadar (Ips typographus), poleg te vrste pa so pomembnej\xc5\xa1i \xc5\xa1e \xc4\x8drni zalubnik (Hylastes ater), brestov lesovrt (Scolytus scolytus), bakreni lubadar (Pityogenes calcographus) in \xc5\xa1esterozobi lubadar (Ips sexdentatus), ki je najve\xc4\x8dji med slovenskimi zalubniki. Skupaj je za Slovenijo znanih 88 vrst. Zalubniki so najpomembnej\xc5\xa1i \xc5\xa1kodljivci v slovenskih gozdovih - v obdobju med letoma 1994 in 2002 so zaradi njih povpre\xc4\x8dno posekali 137.000 m\xc2\xb3 iglavcev, kar zna\xc5\xa1a 5% celoletnega poseka v slovenskih gozdovih. V kasnej\xc5\xa1ih letih se je situacija \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1ala in v letu 2003 je bilo posekanih 406.000 m\xc2\xb3 iglavcev, leta 2004 pa preko 573.000 m\xc2\xb3.'