b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbebena kritika\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebena kritika je pojem s podro\xc4\x8dij socialne filozofije, politi\xc4\x8dne ekonomije, sociologije, socialne psihologije, psihoanalize, literature in dru\xc5\xbebenih ved. Ozna\xc4\x8duje namero popravljanja dru\xc5\xbebenih struktur, za katere je analiza pokazala, da imajo pomanjkljivosti, in i\xc5\xa1\xc4\x8de prakti\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve s pomo\xc4\x8djo dolo\xc4\x8denih postopkov, radikalnih reform ali celo revolucionarnih sprememb. Kriti\xc4\x8dno stali\xc5\xa1\xc4\x8de do dru\xc5\xbebe je zna\xc4\x8dilno za leve nazorske opcije, vendar leva politi\xc4\x8dna teorija nima monopola nad njo. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dni odnos je lahko negativna izku\xc5\xa1nja manj\xc5\xa1ine (primer homoseksualnost) tako v okvirih konservativnih kot naprednih dru\xc5\xbebenih sistemov. Dru\xc5\xbebena kriti\xc4\x8dnost je skupaj s humanisti\xc4\x8dnim vzgojnim idealom kriti\xc4\x8dne osebnosti in kriti\xc4\x8dne refleksije samoregulativni mehanizem, ki skrbi za delovanje zahodne civilizacije.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena kritika v literaturi\n_START_PARAGRAPH_\nDru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dna literatura zajema leposlovna dela, ki iz razli\xc4\x8dnih vidikov obravnavajo motive socialnih nasprotij in konfliktov. Ta tematika se pojavlja v literaturi starega orienta in jo je mogo\xc4\x8de spremljati skozi vse poznej\xc5\xa1e dobe, pomembnej\xc5\xa1e mesto dobi v razsvetljenski me\xc5\xa1\xc4\x8danski tragediji, v predromanti\xc4\x8dni dramatiki, v politi\xc4\x8dno aktualisti\xc4\x8dni poeziji 19. stoletja, v realisti\xc4\x8dnem in naturalisti\xc4\x8dnem romanu in drami, v socialno anga\xc5\xbeiranem ekspresionizmu, v socialnem in socialisti\xc4\x8dnem realizmu ter v literaturi eksistencializma._NEWLINE_Zlasti v obdobju kriti\xc4\x8dnega realizma je pri\xc5\xa1la dru\xc5\xbebena kritika \xc5\xa1e posebej do izraza. Utemeljevala se je v marksizmu. Literarna dela realistov 18. in 19. stoletja, so ostajala sicer v okviru me\xc5\xa1\xc4\x8danskih ideologij, vendar so avtorji odkrivali protislovja me\xc5\xa1\xc4\x8danske dru\xc5\xbebe ali jo odkrito kritizirali v imenu ob\xc4\x8de \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke, humanisti\xc4\x8dne morale (Balzac, Dickens, Lev Nikolajevi\xc4\x8d Tolstoj, T. Mann)._NEWLINE_V opoziciji z dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dnostjo je prilagajanje mi\xc5\xa1ljenja ali ravnanja v trenutnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah in sprejemanje ter upo\xc5\xa1tevanje dru\xc5\xbebenih ali skupinskih norm zaradi osebnega udobja in koristi \xe2\x80\x94 konformizem in oportunizem (dru\xc5\xbebena potrjevalnost).\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dna literatura na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju moderne se je dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dna literatura pojavila predvsem v Cankarjevi dramatiki in nekaterih njegovih dalj\xc5\xa1ih pripovednih delih. V Cankarjevem zrelem obdobju (1900-1909), ki ga imenujemo tudi dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dno, zaradi problematike, ki v njem prevladuje, so nastala skoraj vsa njegova dalj\xc5\xa1a dela (povesti, romani in dalj\xc5\xa1e novele). V tem obdobju je ustvaril obse\xc5\xbene dru\xc5\xbebeno kriti\xc4\x8dne dramske tekste, kot so Za narodov blagor, Kralj na Betajnovi, Pohuj\xc5\xa1anje v dolini \xc5\xa1entflorjanski in Hlapci. Prvine socialisti\xc4\x8dne miselnosti so narasle zlasti okoli 1907, ko se je z deli Martin Ka\xc4\x8dur, Hlapec Jernej in njegova pravica pa tudi s Hlapci pribli\xc5\xbeal za\xc4\x8detni fazi socialisti\xc4\x8dnega realizma, ki ga je v istem obdobju snoval Maksim Gorki._NEWLINE_V tridesetih letih 20. stoletja se je v slovenski knji\xc5\xbeevnosti rodil socialni realizem, ki je ohranjal tradicijo realizma in naturalizma 19. stoletja, pa tudi slovenske moderne, ekspresionizma in zlasti nove stvarnosti. Za razliko od realizma 19. stoletja, ki je bil me\xc5\xa1\xc4\x8danski, kriti\xc4\x8den do obstoje\xc4\x8de dru\xc5\xbebe, se je novi realizem anga\xc5\xbeiral za novo, socialisti\xc4\x8dno dru\xc5\xbebo in za zru\xc5\xa1enje me\xc5\xa1\xc4\x8danske._NEWLINE_Po drugi svetovni vojni oziroma po letu 1950 so se nekateri mlaj\xc5\xa1i avtorji navezovali na socialni realizem, vendar ne brez zna\xc4\x8dilnih sprememb: opustili so kme\xc4\x8dko motiviko in se usmerili k malemu mestnemu \xc4\x8dloveku ali pome\xc5\xa1\xc4\x8danjenemu pode\xc5\xbeelanu takratnega \xc4\x8dasa._NEWLINE_Najvidnej\xc5\xa1i predstavniki socialnega realizma so: Pre\xc5\xbeihov Voranc (Samorastniki), Mi\xc5\xa1ko Kranjec (Re\xc5\xbeonja na svojem), Ciril Kosma\xc4\x8d (\xc4\x8clovek na zemlji), France Bevk (Kaplan Martin \xc4\x8cedermac), Anton Ingoli\xc4\x8d, Ivan Potr\xc4\x8d (Svet na Kaj\xc5\xbearju), Ju\xc5\xa1 in Ferdo Kozak, Bratko Kreft, Tone Seli\xc5\xa1kar, Mile Klop\xc4\x8di\xc4\x8d, Igo Gruden, Tone Partlji\xc4\x8d (Moj ata, socialisti\xc4\x8dni kulak)._NEWLINE_V tematski klasifikaciji poezije so dru\xc5\xbebenokriti\xc4\x8dna besedila ena od glavnih skupin, poleg tistih z ljubezensko, bivanjsko, poetolo\xc5\xa1ko in domovinsko tematiko.'