b'\n_START_ARTICLE_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nArheologija (gr\xc5\xa1ko \xe1\xbc\x80\xcf\x81\xcf\x87\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82, arkha\xc4\xabos, \xc2\xbbstarinski\xc2\xab; in -\xce\xbb\xce\xbf\xce\xb3\xce\xaf\xce\xb1, -logi\xc4\x81) je ena od samostojnih zgodovinskih znanstvenih ved, ki preu\xc4\x8duje \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko preteklost. Od drugih zgodovinskih ved jo lo\xc4\x8di predvsem na\xc4\x8din pridobivanja in preu\xc4\x8devanja virov. Podobo preteklosti namre\xc4\x8d gradi predvsem s preu\xc4\x8devanjem materialnih virov, do katerih pride s pomo\xc4\x8djo izkopavanj. Vendar pa so izkopavanja le drobec arheolo\xc5\xa1ke prakse.\n_START_SECTION_\nPrva arheologinja\n_START_PARAGRAPH_\nPo legendi naj bi bila prva arheologinja sv. Helena, mati rimskega cesarja Konstantina Velikega, ki je vpeljal kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v Rimsko cesarstvo. Kot slednji naj bi tudi ona bila kristjanka. Iskala je kri\xc5\xbe, na katerem so kri\xc5\xbeali Jezusa. Ko je izkopavala na Oljski gori pri Jeruzalemu, je kon\xc4\x8dno na\xc5\xa1la mnogo kri\xc5\xbeev. Ker niso vedeli, na katerem je visel Kristus, so pripeljali na goro slepega mo\xc5\xbea. Za\xc4\x8del se je dotikati kri\xc5\xbeev in ko se je_NEWLINE_dotaknil Kristusovega, je spregledal._NEWLINE_Sv. Helena je zavetnica arheologov \xc5\xa1e danes.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ka praksa\n_START_PARAGRAPH_\nNajprej je treba najdi\xc5\xa1\xc4\x8de odkriti. To je naloga arheolo\xc5\xa1ke topografije, ki se za\xc4\x8dne z na\xc4\x8drtnim zbiranjem podatkov o terenskih odkritjih, bodisi \xc5\xbee objavljenih ali pa zapisanih v arhivskih dokumentih (pregled zemljevidov za zna\xc4\x8dilnimi ledinskimi imeni). Sledijo terenski pregledi, ki zbrane podatke preverijo na terenu in ob tem i\xc5\xa1\xc4\x8dejo nove mo\xc5\xbene lokacije poselitve. Za to so potrebni razli\xc4\x8dni postopki, s katerimi arheologi v\xc4\x8dasih posegajo v zemeljske plasti, v\xc4\x8dasih pa tudi ne. Najstarej\xc5\xa1a metoda so na\xc4\x8drtni obhodi zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da, anketiranje doma\xc4\x8dinov ter povr\xc5\xa1inski in podpovr\xc5\xa1inski pregledi z zbiranjem in kartiranjem predmetov, ki so dokaz \xc4\x8dlovekovega bivanja. V zadnjih desetletjih je arheologom v veliko pomo\xc4\x8d interdisciplinarno sodelovanje z aerofotografijo, meritvami elektri\xc4\x8dne upornosti tal, magnetometri\xc4\x8dnimi preiskavami in uporabo georadarja ali Lidarja. Pred izkopavanjem se podatki o najdi\xc5\xa1\xc4\x8du dopolnijo s podrobno geodetsko izmero reliefa. Tako zbrani podatki omogo\xc4\x8dajo kar najbolj gospodarno na\xc4\x8drtovanje izkopavanja in so pomemben vir za dokumentiranje stanja pred posegom._NEWLINE_Izkopavanje je lahko le poskusno ali pa na\xc4\x8drtno, s tem da so pri poskusnem izkopovalne povr\xc5\xa1ine manj\xc5\xa1e. Pri tem delu je treba poskrbeti za kar najbolj\xc5\xa1o dokumentacijo, ki pozneje omogo\xc4\x8da rekonstrukcijo prvotnega terenskega stanja, saj vsako izkopavanje nepovratno uni\xc4\x8di raziskovani del najdi\xc5\xa1\xc4\x8da. Osnovni namen izkopavanja je zaslediti in dokumentirati kulturne ostanke, plasti, sledi dogajanja na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du, za kar so potrebne razli\xc4\x8dne tehnike, ki morajo biti prilagojene posebnostim posameznih najdi\xc5\xa1\xc4\x8d. Dokumentirane morajo biti najdi\xc5\xa1\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine vsakega najdenega predmeta, za poznej\xc5\xa1e laboratorijske analize pa je treba zbrati vzorce ostankov organskega in neorganskega izvora._NEWLINE_Pri vsem tem arheologi sodelujejo z znanstveniki \xc5\xa1tevilnih naravoslovnih ved. Tako na primer antropologi preu\xc4\x8dujejo \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke ostanke, zoologi \xc5\xbeivalske, botaniki rastlinske, geologi kamninske, metalurgi kovinske, fiziki dolo\xc4\x8dajo starost - datirajo po vsebnosti izotopa C-14, lesarji \xc4\x8das rasti lesa po branikah (dendrokronologija). \xc5\xa0tevilo sodelujo\xc4\x8dih ved se nenehno pove\xc4\x8duje. Arheologi so koordinatorji med njimi, pa tudi vmesni \xc4\x8dlen med terenom in laboratorijem. Poleg tega imajo pomemben dele\xc5\xbe v poizkopovalni obdelavi in razlagi pridobljenih podatkov._NEWLINE_Gradivo, ki ga arheolog preu\xc4\x8duje je razli\xc4\x8dno, lahko je le fragment, najdi\xc5\xa1\xc4\x8dni skupek (npr. grobna celota), najdi\xc5\xa1\xc4\x8de ali skupek najdi\xc5\xa1\xc4\x8d v pokrajini. Vsaka od teh oblik zahteva ustrezno metodo preu\xc4\x8devanja._NEWLINE_Med gradivom prevladujejo artefakti. Preden se arheolog loti njihove obravnave, morajo biti o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni, konzervirani in slikovno dokumentirani. Nato jih poskusi razvrstiti v podobnostne skupine ter ugotoviti njihovo \xc4\x8dasovno in kulturno mesto. Iz samih najdi\xc5\xa1\xc4\x8dnih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din je pogosto mogo\xc4\x8de sestaviti relativno \xc4\x8dasovno zaporedje nastanka posameznih skupin predmetov. Za to je arheologija od geologije prevzela stratigrafsko metodo, po kateri so razli\xc4\x8dne plasti praviloma razli\xc4\x8dne po nastanku in starosti, zgornje mlaj\xc5\xa1e od spodnjih. Podobno velja tudi za \xc5\xa1iritev v prostoru. Pri ve\xc4\x8djih grobi\xc5\xa1\xc4\x8dih se na primer pogosto poka\xc5\xbee, da so se \xc5\xa1irila postopoma. Najdbe na za\xc4\x8detnem predelu so torej starej\xc5\xa1e od tistih na obrobju. Absolutno postavitev v \xc4\x8das pa poleg \xc5\xbee omenjenih naravoslovnih metod, omogo\xc4\x8dajo tudi \xc4\x8dasovno ozko opredeljeni predmeti (predvsem novci), ki izvirajo iz obmo\xc4\x8dij pisnih kultur z znanimi zgodovinskimi letnicami. S tako opredeljenimi predmeti je mogo\xc4\x8de postaviti v \xc4\x8das tudi njihova najdi\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_\xc5\xa0ele ko arheologjia opravi vse to ogromno delo, pretvori predmete v zgodovinsko govorico in jo z drugimi zgodovinskimi vedami zdru\xc5\xbei v enotno pripoved o preteklosti.\n_START_SECTION_\nNajstarej\xc5\xa1e \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kulture\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1e \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kulture so se razvijale v \xc4\x8dasu, ko se je podnebje na zemlji mo\xc4\x8dno spremenilo. Takrat so povpre\xc4\x8dne letne temperature bile med 8\xc2\xa0\xc2\xb0C in 12\xc2\xa0\xc2\xb0C, led je pri\xc4\x8del pokrivati velike dele zemeljske povr\xc5\xa1ine. Severna Evropa je bila pokrita pod ledeno plo\xc5\xa1\xc4\x8do, led je oklenil tudi Alpe, Karpate in Pireneje. V celoti je bilo po oceni glaciologov pod ledom 55 milijonov km\xc2\xb2 povr\xc5\xa1ine zemlje, danes jo je npr. le 15 milijonov km\xc2\xb2. Glaciologi so tudi ugotovili da Pleistocen ni imel nenehoma mrzlo obdobje. Temperatura je ve\xc4\x8dkrat zrasla- (v medledenih obdobjih) in spet padla v obdobjih poledenitve. V Alpah so zasledili \xc5\xa1tiri poledenitve, ki so jih imenovali po alpskih rekah G\xe1\xb9\xbbn\xc5\xa1ka poledenitev, Mindelska poledenitev, Ri\xc5\xa1ka poledenitev in W\xe1\xb9\xbbrmska poledenitev, vmes pa so bile tri medledene dobe. Prav v \xc4\x8dasu ledenih dob so nastajale prve \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke kulture. Dokaz za \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko kulturo so najdbe orodij. V Evropi je za zdaj prvi \xc4\x8dlove\xc4\x8dnjak, ki je zanesljivo znal izdelovati orodje in uporabljati ogenj, vzravnani \xc4\x8dlovek ali Homo erectus, ki so ga odkrili v kraju Bilzigsleben v Nem\xc4\x8diji. \xc5\xbdivel je v srednjem pleistocenu njegovo starost na osnovi ostankov ocenjujejo na starost 1.900.000 do 300.000 let. Za izvor \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva pa antropologi in arheologi postavljajo Afriko, predvsem obmo\xc4\x8dje velikega tektonskega jarka (Rift Valley=, ki se vle\xc4\x8de od Rde\xc4\x8dega morja do Tanzanije. Najdi\xc5\xa1\xc4\x8da se tu rastezajo od Hadarja na severu do jezera Eyasi na jugu. Stara kamena doba ali paleolitik je najstarej\xc5\xa1e in najdalj\xc5\xa1e obdobje v \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini. Razse\xc5\xbenost tega obdobja arheologi ve\xc4\x8dkrat ponazorijo \xc4\x8dasovno s prikazom na uri s kazalci, takole: \xc2\xbb\xc4\x8de bi bilo \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvo danes staro 24 ur, bi od tega pre\xc5\xbeivelo 23 ur in 55 minut v paleolitiku\xc2\xab. Ves ta \xc4\x8das se je \xc4\x8dlovek pre\xc5\xbeivljal z lovom in nabiralni\xc5\xa1tvom.\n_START_SECTION_\nArheolo\xc5\xa1ke najdbe najstarej\xc5\xa1ih kultur v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nNajdi\xc5\xa1\xc4\x8da najstarej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih kultur v Sloveniji arheologi ume\xc5\xa1\xc4\x8dajo v obdobje pred pribli\xc5\xbeno 100.000 leti, strokovno jih imenujejo Mousterienska kultura, \xc4\x8deprav \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih okostij \xc5\xa1e niso na\xc5\xa1li, so na\xc5\xa1li dovolj razli\xc4\x8dnih orodij, katera so uporabljali pri vsakdanjem lovu in nabiralni\xc5\xa1tvu. Gorski svet je bil takrat pokrit z ledeniki, ki so segali dale\xc4\x8d v re\xc4\x8dne doline, kjer so bile ve\xc4\x8dje jame in rovi primerna skrivali\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc5\xbeivali ter za\xc4\x8dasna bivali\xc5\xa1\xc4\x8da za tedanje ljudi. Na\xc5\xa1li so ostanke kosti \xc5\xbeivali katere so ulovili in pojedli. Med kostmi je najve\xc4\x8d kosti jamskih medvedov, navadnih jelenov, volkov, turov, risov in drugih manj\xc5\xa1ih \xc5\xbeivali. Tak\xc5\xa1nih jam so odkrili najve\xc4\x8d na krasu, na Notranjskem. Znane jame so Betalov spodmol, Postojnska jama, Parska golobina pri Pivki, Kostanjevica ob Krki, \xc4\x8crni kal nad Koprom, Piv\xc5\xa1ka kotlina. Tu je bila pokrajina poleti brez snega in dovolj ugodna za bivanje. Tam so arheologi na\xc5\xa1li razna orodja, kot so; ro\xc4\x8dne konice, strgala, kline, narejene iz priro\xc4\x8dnih kamnov vrste porfir, groh, kvarcit, ro\xc5\xbeenci. Sledile so najdbe iz mlaj\xc5\xa1ega paleolitika, ki je trajal od 40.000 do 8.000 let pr. n. \xc5\xa1t. Lovci so za\xc4\x8deli uporabljati lu\xc4\x8dalo, lok, harpuno, znali so tudi \xc5\xbee organizirati skupinski lov na posamezno divjad, lovske skupine so sledile \xc4\x8dredam severnih jelenov, kadar so se ti umikali pred toplej\xc5\xa1im podnebjem. Ulov je bil ve\xc4\x8dji, postavljali so si tudi ve\xc4\x8dja bivali\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nNajdi\xc5\xa1\xc4\x8di Divje babe in Poto\xc4\x8dka zijalka\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenski paleolitik premore dve najdi\xc5\xa1\xc4\x8di, ki mo\xc4\x8dno izstopata iz evropskega povpre\xc4\x8dja. To sta jamski najdi\xc5\xa1\xc4\x8di Divje babe in Poto\xc4\x8dka zijalka. Obe najdi\xc5\xa1\xc4\x8di se med seboj dopolnjujeta in slovita po svoji enkratni najdbi. Divje babe so pomembne zaradi najdene najstarej\xc5\xa1e pi\xc5\xa1\xc4\x8dali, Poto\xc4\x8dka zijalka pa predvsem zaradi najstarej\xc5\xa1e najdene posebno izdelane \xc5\xa1ivanke. Oba predmeta sodita med temeljne pridobitve \xc4\x8dlove\xc5\xa1tva in \xc5\xa1e vedno slu\xc5\xbeita svojemu namenu v rahlo spremenjeni obliki, \xc4\x8deprav so od genialnega izuma minila dolga desettiso\xc4\x8dletja. Tudi ostalo najdeno kameno in ko\xc5\xa1\xc4\x8deno orodje je dobro izdelano, arheologi ga uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo v najstarej\xc5\xa1i obdobji aurignaciensko in gravettiensko. Tak\xc5\xa1na orodja so takratni ljudje uporabljali do konca paleolitika'