b'\n_START_ARTICLE_\nEksplozija v G\xc3\xabrdecu\n_START_PARAGRAPH_\nEksplozija v G\xc3\xabrdecu se je zgodila v soboto, 15. marca 2008, dopoldan. V vasi G\xc3\xabrdec, ki je od albanskega glavnega mesta Tirane oddaljena pribli\xc5\xbeno 14\xc2\xa0km, je zadonela mo\xc4\x8dna eksplozija, ki so jo sli\xc5\xa1ali celo v 170\xc2\xa0km oddaljenem v Skopju, glavnem mestu Makedonije. Mo\xc4\x8dne detonacije so se ponavljale \xc5\xa1e naslednjih 24 ur. Po bli\xc5\xbenjih vaseh so padale aktivirane artilerijske in topni\xc5\xa1ke granate, ki so uni\xc4\x8devale hi\xc5\xa1e in prizadejale smrtne \xc5\xbertve. Ljudje so pani\xc4\x8dno be\xc5\xbeali in se skrivali v raznovrstna priro\xc4\x8dna zakloni\xc5\xa1\xc4\x8da. Mnogi so zaklon poiskali tudi v bunkerjih, ki so razsejani po vsej Albaniji (cca. 700.000 ), ki so bili izgrajeni v \xc4\x8dasu dikatorja Enverja Hoxha.\n_START_SECTION_\nPovod\n_START_PARAGRAPH_\nAlbansko ministrstvo za obrambo je leta 2006 podpisalo pogodbo z ameri\xc5\xa1kim podjetjem Southern Ammunition Company Inc. za uni\xc4\x8denje 100 milijonov nabojev kalibra 7,62\xc2\xa0mm, 20 milijonov kalibra 12,7\xc2\xa0mm in 20 milijonov kalibra 14,5mm. Naslednja pogodba je vsebovala tudi strelivo kalibrov 40\xe2\x80\x93152\xc2\xa0mm. Ameri\xc5\xa1ko podjetje je za podizvajalca najelo albansko podjetje Alb-deml. Le nekaj mesecev pred katastrofo so staro voja\xc5\xa1nico spremenili v tako imenovano\xc2\xa0\xc2\xbbtovarno\xc2\xab, kamor so v dveh mesecih nakopi\xc4\x8dili 9000 ton starega streliva, ki so ga potem razstavljali. Odstranjevali so smodnik in pripravljali medeninaste kartu\xc5\xa1e za surovinsko prodajo. Zaposlenih je bilo okoli 70 ljudi, predvsem civilistov iz bli\xc5\xbenjih vasi. Eksplozivna telesa so razstavljali celo otroci, stari 13 let.\n_START_SECTION_\nVzrok\n_START_PARAGRAPH_\nVzrok eksplozije ni popolnoma znan. Glede na to, da delavci niso imeli potrebnega tehni\xc4\x8dnega znanja ter da eksploziv ni bil pravilno skladi\xc5\xa1\xc4\x8den, je mo\xc5\xbenih vzrokov lahko ve\xc4\x8d. Najverjetneje sta bila vzroka za nesre\xc4\x8do neupo\xc5\xa1tevanje varnostnih pravil ter malomarnost, izklju\xc4\x8dena pa ni niti sabota\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\n26 ljudi je umrlo, ve\xc4\x8d kot 300 jih je bilo ranjenih . 318 domov je bilo poru\xc5\xa1enih do tal, po\xc5\xa1kodovanih pa skoraj 4000. Nastajali so globoki kraterji in nove vzpetine. Po eksploziji so zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da ponekod v okolici vi\xc5\xa1ja za 20 metrov, kraterji so sedaj mala jezera, globoka do 20 metrov. Vso to zemljo je bilo potrebno pregledati in odstraniti vse dele, ki so jih v okolico raznesle eksplozije. Ker je zemlja \xc5\xa1e dodatno pognojena z nitratom, ki je sestavni del eksploziva, se obmo\xc4\x8dje hitro zara\xc5\xa1\xc4\x8da, kar povzro\xc4\x8da \xc5\xa1e dodatne te\xc5\xbeave pri pregledovanju obmo\xc4\x8dja.\n_START_SECTION_\nPrenova prizadetega podro\xc4\x8dja\n_START_PARAGRAPH_\nPol leta po katastrofi je bila ve\xc4\x8dina domov \xc5\xbee popravljena. Zgradili so ve\xc4\x8d hi\xc5\xa1, kot jih je bilo uni\xc4\x8denih v nesre\xc4\x8di. Gradnja je stala okrog 30 milijonov ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Dr\xc5\xbeava pri od\xc5\xa1kodninah ni var\xc4\x8devala. Ve\xc4\x8d kot 1500 vojakov se je takoj lotilo \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denja. Razdelili so tiso\xc4\x8d \xc5\xa1otorov. Ustanovili so 40 tehni\xc4\x8dnih pet\xc4\x8dlanskih komisij, sestavljenih iz predstavnikov lokalnih in dr\xc5\xbeavnih oblasti, svetovalcev in ocenjevalcev, ki takoj od\xc5\xa1li na prizori\xc5\xa1\xc4\x8de. S tem so pokazali prebivalcem, da jim bo vlada pomagala in tako omilila posledice po nesre\xc4\x8di. V dveh tednih so \xc5\xbee bile narejene ocene \xc5\xa1kode, na katere je bila mo\xc5\xbena tudi prito\xc5\xbeba._NEWLINE_Vso nastalo \xc5\xa1kodo so jim povrnili. Tisti, ki jim je eksplozija hi\xc5\xa1e popolnoma uni\xc4\x8dila, so dobili \xc5\xa1e dodatnih 2000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev na osebo za pohi\xc5\xa1tvo, obleke in kuhinjske predmete. Do izgradnje novih domov so jim ponudili brezpla\xc4\x8dno domovanje. Tisti, ki so izgubili dru\xc5\xbeinskega \xc4\x8dlana, so dobili po 20000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev, po\xc5\xa1kodovani pa 1000 ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Nadomestili so celo izgubo \xc5\xbeivine in pridelka.\n_START_SECTION_\nOzadje nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nSkladi\xc5\xa1\xc4\x8da oro\xc5\xbeja so raztresena po vsej Albaniji, saj vojska v prej\xc5\xa1njem sistemu ni premikala oro\xc5\xbeja po vsej dr\xc5\xbeavi. Sedaj, ko se njihovo \xc5\xa1tevilo zmanj\xc5\xa1uje, pa nimajo zadosti vojakov, da bi stara skladi\xc5\xa1\xc4\x8da varovali. Oro\xc5\xbeje preva\xc5\xbeajo iz enega skladi\xc5\xa1\xc4\x8da v drugega in mo\xc5\xbenost nesre\xc4\x8de je velika. Po ocenah je v Albaniji vsaj 190 tiso\xc4\x8d ton voja\xc5\xa1ke opreme. Najve\xc4\x8d tega so ostanki prijateljevanja z biv\xc5\xa1o Sovjetsko zvezo in Ljudsko republiko Kitajsko v \xc5\xa1estdesetih in sedmdesetih letih. 90 odstotkov oro\xc5\xbeja pa je starej\xc5\xa1ega od 40 let.\n_START_SECTION_\nPritisk mednarodnih lobijev\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce bi Albanija hotela izpolniti pri\xc4\x8dakovanja zveze NATO, bi morala podreti vsa obstoje\xc4\x8da skladi\xc5\xa1\xc4\x8da in zgraditi nova. Stro\xc5\xa1ki bi bili milijonski samo za gradnjo. Nekaj obstoje\xc4\x8dih zgradb bi bilo mogo\xc4\x8de spremeniti v dostojna skladi\xc5\xa1\xc4\x8da, ampak bi morali vsaj za polovico zmanj\xc5\xa1ati koli\xc4\x8dino streliva. S tem bi izbolj\xc5\xa1ali mo\xc5\xbenosti za na\xc4\x8drtovanje. A do takrat, ko bi vse izpeljali, bi zaloga \xc5\xbee zastarala in bi jo bilo potrebno zamenjati. Skladi\xc5\xa1\xc4\x8da zgrajena po standardih NATO bi morali potem napolniti z novimi stvarmi.'