b'\n_START_ARTICLE_\nUhati klobu\xc4\x8dnjak\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nCeloten rod Aurelia je raz\xc5\xa1irjen po vseh morjih sveta. Tako jih najdemo od 40\xc2\xb0 ju\xc5\xbeno do 70\xc2\xb0 severno (J.E. Purcell, et al. 2001). Uhati klobu\xc4\x8dnjak, ki ga je z gensko analizo preu\xc4\x8deval Michael Dawson je raz\xc5\xa1irjen od vzhodne obale Atlanskega oceana Severne Evrope do zahodne atlantske obale Severne Amerike. Na splo\xc5\xa1no je rod Aurelia najbolj raz\xc5\xa1irjen v zalivih in pristani\xc5\xa1\xc4\x8dih (Russell, 1953). Rod lahko pre\xc5\xbeivi v vodah temperatur od -6 \xc2\xb0C do 31 \xc2\xb0C, najbolj pa mu ugajajo temperature med 9 \xc2\xb0C in 19 \xc2\xb0C (Rodriguez, 1996).  Uhati klobu\xc4\x8dnjak je najpogostej\xc5\xa1i v srednje toplih morjih s stalnimi vodnimi tokovi (Rodriguez, 1996). Najni\xc5\xbeja slanost vode, v kateri je bil doselj najden uhati klobu\xc4\x8dnjak je bila 3 ppt, najpogosteje pa ga najdemo v vodah s slanostjo nad 23 ppt.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nUhati klobu\xc4\x8dnjak in druge vrste iz rodu Aurelia se prehranjujejo s planktonom, v katerem so li\xc4\x8dinke \xc5\xa1koljk, deseterono\xc5\xbecev in drugih morskih \xc5\xbeivali, prehranjujejo pa se tudi z ribjimi ikrami ter drugim zooplanktonom ter manj\xc5\xa1imi morskimi organizmi (Rodriguez, 1996). Tako odrasli klobu\xc4\x8dnjaki kot njihove li\xc4\x8dinke imajo o\xc5\xbeigalke, s katerimi lovijo plen in s katerimi se branijo pred plenilci. Ujeti plen ovijejo s sluzjo in ga nato potisnejo v gastrovaskularno odprtino, kjer ga predelajo s prebavnimi sokovi in vsrkajo v telo. Malo je znanega o potrebah teh klobu\xc4\x8dnjakov po mineralih in vitaminih, prisotnost nekaterih encimov pa daje slutiti, da je uhati klobu\xc4\x8dnjak sposoben predelati ogljikove hidrate, beljakovine in lipide (Arai, 1997).'