b'\n_START_ARTICLE_\nKarel O\xc5\xa1tir\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1909 do 1913 je v Gradcu in na Dunaju \xc5\xa1tudiral primerjalno jezikoslovje. Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju se je od 1913 do 1914 izpopolnjeval v Sanktpeterburgu v Rusiji ter leta 1914 tudi v Britanskem muzeju v Londonu. Ob za\xc4\x8detku 1. svetovne vojne je bil v Londonu. Kot avstrijskega dr\xc5\xbeavljana so ga Angle\xc5\xbei za eno leto konfinirali, kjer je opravljal te\xc5\xbeka dela. Leta 1915 so ga zaradi njegove postave vrnili v Avstijo, kjer pa so ga takoj poslali v avstro\xe2\x80\x93ogrsko vojsko _NEWLINE_Karel O\xc5\xa1tir je po prvi svetovni vojni nadaljeval za\xc4\x8deti \xc5\xa1tudij jezikoslovja v tujih knji\xc5\xbenicah. Leta 1919 je Karel O\xc5\xa1tir v Gradcu doktoriral z disertacijo o izvoru indoevropskega dolgovokalnega intranzitiva (neprehodni glagoli). Najve\xc4\x8d \xc4\x8dasa je v letih 1918\xe2\x88\x9222 pre\xc5\xbeivel na Dunaju, nato pa se je vrnil v Slovenijo, kjer je v za\xc4\x8detku leta 1922 kot docent za\xc4\x8del predavati indoevropsko primerjalno jezikoslovje. Leta 1932 je postal redni profesor, upokojil se je leta 1959._NEWLINE_Od leta 1922 in 1958 je bil Karel O\xc5\xa1tir predstojnik Oddelka za primerjalno jezikoslovje. Redni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti je bil od 2. junija 1953 do 17. junija 1958, ko je sam odstopil, bil pa je med 1933\xe2\x80\x931934 tudi dekan Filozofske fakultete v Ljubljani.\n_START_SECTION_\nKariera\n_START_PARAGRAPH_\nKarel O\xc5\xa1tir je sprva raziskoval indoevropsko jezikoslovje. Sprva se je po svojih besedah \xc2\xbbvarno sprehajal po cveto\xc4\x8dem indoevropskem vrtu\xc2\xab, nato pa se je posvetil staroevropskih jezikom, alarodski (azianske, jafetitske) jezikovni osnovi, ki jo je v Evropi prekrila kasneje indoevrop\xc5\xa1\xc4\x8dina _NEWLINE_Januarja 1944 se je na poslopje Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice v Ljubljani zru\xc5\xa1ilo nem\xc5\xa1ko voja\xc5\xa1ko letalo. V po\xc5\xbearu, ki je zajel tudi knji\xc5\xbenico O\xc5\xa1tirjevega seminarja, je zgorel njegov rokopis primerjalnega slovarja alarodskih jezikov. Izguba rokopisa ga je zelo prizadela, saj je izgubil velik del njegovega znanstvenoraziskovalnega dela._NEWLINE_Karel O\xc5\xa1tir je mednarodno priznan kot eden od pionirjev laringalne teorije. Prete\xc5\xbeni del O\xc5\xa1tirjevega znanstvenoraziskovalnega dela pa je posve\xc4\x8den alarodskim jezikom, tj. istorodnim jezikom ljudstev na ozemlju, ki so ga pozneje zasedla indoevropska ljudstva._NEWLINE_Leta 1930 je mo\xc4\x8dno podvomil v svoje teorije in po tem ni ve\xc4\x8d objavljal. Objavil je 2 knjigi in 28 razprav. Svoje razprave je O\xc5\xa1tir objavljal v tujih in doma\xc4\x8dih znanstvenih revijah in zbornikih: Arhiv za arbanasku starinu, jezik i etnologiju. Etnolog, Archiv f\xc3\xbcr slavische Philologie, Slavio, Razprave znanstvenega dru\xc5\xa1tva za humanisti\xc4\x8dne vede, Rocznik slav^istyczny, Donum natal. Schrijnen, v Zborniku Rozwadovskemu.'