b'\n_START_ARTICLE_\nPalatinska vrata\n_START_PARAGRAPH_\nPalatinska vrata (italijansko: Porta Palatina ali Porte Palatine; piemontsko Tor Roman-e) so mestna vrata iz rimske dobe v Torinu v Italiji. Vrata so zagotovljala dostop do mestnega obzidja mesta Julia Augusta Taurinorum (sodobni Torino) iz severne strani in isto\xc4\x8dasno pomenila Porta Principalis Dextra (desna glavna vrata) starega mestnega jedra._NEWLINE_Palatinska vrata predstavljajo primarne arheolo\xc5\xa1ke dokaze mesta iz rimskega obdobja in so med najbolje ohranjenimi rimskimi vrati na svetu iz 1. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Skupaj z ostanki anti\xc4\x8dnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da, ki se nahaja nedale\xc4\x8d stran, so del tako imenovanega arheolo\xc5\xa1kega parka, odprtega leta 2006.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIme Porta Palatina se dobesedno nana\xc5\xa1a na palazzo (pala\xc4\x8da), postavljeno v bli\xc5\xbeini vrat, vendar pa ni jasno, kaj pala\xc4\x8da tu je._NEWLINE_Najbolj zaupanja vredno teorija pravi, da bi bila bodisi nekdanja Casa del Senato (senat), srednjeve\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da, ki se nahaja v neposredni bli\xc5\xbeini Palatinskih vrat znotraj mestnega obzidja ali morda Palazzo di Citt\xc3\xa0 (mestna hi\xc5\xa1a) Torina tudi ne dale\xc4\x8d od vrat._NEWLINE_Druga teorija namiguje na prisotnost domnevnega sosednjega amfiteatra zgrajenega v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1nje Borgo Dora, zgodovinske soseske nastale desno izven starega mestnega obzidja (severno od Porta Palatina). Ta mo\xc5\xbenost bi lahko hitro odpadla, saj bi jih lahko preprosto poimenovali palazzo v antiki._NEWLINE_Skozi stoletja so bila Palatinska vrata znana tudi pod drugimi imeni, kot so Porta Comitale (grofova vrata, in se nana\xc5\xa1a na prebivali\xc5\xa1\xc4\x8de grofa) , Porta Doranea ali Porta Doranica (ker so pripeljala do reke Dora) in kasneje kot Porta Palazzo (jasno sinonim Porta Palatina).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnost\n_START_PARAGRAPH_\nPorta Principalis Dextra so slu\xc5\xbeila kot dostop do cardo maximus (glavni kardo \xe2\x80\x93 ulica v smeri sever-jug), ki je trenutno omejena z ulicama Via Porta Palatina in Via San Tommaso. Njegovi impresivni ostanki so trenutno vidni v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du odprtega prostora, dana\xc5\xa1njega Piazza Cesare Augusto._NEWLINE_Precej podobno kot anti\xc4\x8dna Porta Decumana, vgrajena v srednjeve\xc5\xa1ko strukturo dana\xc5\xa1nje Palazzo Madama so Palatinska vrata predstavljala primer tipi\xc4\x8dnih rimskih vrat s cavaediumom (latinsko ime za osrednjo dvorano ali dvori\xc5\xa1\xc4\x8de v rimski hi\xc5\xa1i, od katerih je pet vrst opisal Vitruvius), ostanki ki so na sprednji strani vrat.  Postavljena na kvadratni osnovi sta dva vogalna stolpa visoka ve\xc4\x8d kot trideset metrov in imata \xc5\xa1estnajst stransko strukturo. Osrednje telo, interturrio, je dolgo pribli\xc5\xbeno dvajset metrov in ima dve vrsti oken, spodnja so lo\xc4\x8dna, zgornja pravokotna. Osnovni del ima \xc5\xa1tiri vstopne odprtine: srednji sta ve\xc4\x8dji in vi\xc5\xa1ji, namenjeni vozilom, na straneh pa o\xc5\xbeja in kraj\xc5\xa1a, namenjena prehodu pe\xc5\xa1cev. Utori vzdol\xc5\xbe notranjih sten vhodnih odprtin ka\xc5\xbeejo na prvotno prisotnost cateractae, domnevni sistem re\xc5\xa1etkastih vrat, ki so jih upravljali iz zgornjega nadstropja. Vrata so zgrajena iz opeke (opus latericium)._NEWLINE_Na terenu v bli\xc5\xbeini vrat je \xc5\xa1e vedno del v rimskem obdobju dodane stra\xc5\xbearnice, na kateri je mogo\xc4\x8de videti brazde na kamnih, ki jih je povzro\xc4\x8dil tranzit vazov._NEWLINE_Par bronastih kipov, ki prikazujeta cesarja Avgusta in Julija Cezarja nista originalna, ampak kopiji iz zadnje, radikalne obnovo leta 1934. Predmet razprave je menda nepravilna postavitev v notranjem obmo\xc4\x8dju statia in ne zunaj vrat, kjer bi lahko imela ve\xc4\x8dji pomen.\n_START_SECTION_\nOd antike do 16. stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nZgrajen v 1. stoletju v Avgustovi dobi ali dobi Flavijcev, bi lahko Porta Principalis Dextra nastala pred izgradnjo mestnega obzidja in so bila morda zgrajena na mestu prej\xc5\xa1njih vrat iz republikanske dobe._NEWLINE_Ta objekt je kot mestna vrata slu\xc5\xbeil dolgo \xc4\x8dasa in se je spremenila v kastrum v 11. stoletju, \xc4\x8deprav je izgubil notranjo strukturo cavaediuma skozi stoletja. Leta 1404, po stoletjih vdorov in delnega razpada, so zahodni stolp obnovili, oba stolpa pa dobila zaklju\xc4\x8dke z obzidjem za obrambne namene.\n_START_SECTION_\n18. Stoletje do danes\n_START_PARAGRAPH_\nPalatinska vrata naj bi podrli v za\xc4\x8detku 18. stoletja, v skladu z urbano prenovo, ki jo je na\xc4\x8drtoval Vittorio Amedeo II.. Vendar ru\xc5\xa1itev ni bila izvedena zahvaljujo\xc4\x8d posredovanju arhitekta in in\xc5\xbeenirja Antonio Bertola, ki je prepri\xc4\x8dal vojvodo da se ohrani stara arhitekturna znamenitost._NEWLINE_Leta 2006 je mesto Torino za\xc4\x8delo obnovo arheolo\xc5\xa1kega obmo\xc4\x8dja, z namenom izbolj\xc5\xa1ati park, da bi bila stolpa dostopna javnosti in graditi podzemno parkiri\xc5\xa1\xc4\x8de za vozila v bli\xc5\xbeini trga Porta Palazzo.'