b'\n_START_ARTICLE_\nTop\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi dokaz o uporabi topov so budisti\xc4\x8dni reliefi iz leta 1128. Prva dokumentirana uporaba v Evropi pa sega v zgodnje 14. stoletje. Tovrstno oro\xc5\xbeje se je do sredine istega stoletja dodobro uveljavilo in je postalo sestavni del vsake armade. Prvi topovi so bili uliti iz brona ali kovani iz \xc5\xbeeleza in so imeli gladke cevi. Iz njih so ve\xc4\x8dinoma izstreljevali kamnite ali krogle ulite iz brona, ki so jih polnili s sprednje strani. Za boj proti \xc5\xbeivi sili pa so pogosto iz cevi izstreljevali ko\xc5\xa1\xc4\x8dke kovin ali \xc5\xbeeblje.\n_START_SECTION_\nPo\xc4\x8dasnostrelni topovi\n_START_PARAGRAPH_\nRazvoj topov, ki jih sre\xc4\x8damo v prvi svetovni vojni se za\xc4\x8dne v drugi polovici 19. stoletja. Revolucijo v razvoju topov pomeni izdelava topov s cevjo z \xc5\xbelebovi, ki so imeli bistveno ve\xc4\x8dji domet od topov z gladko cevjo. Leta 1859 Nemci kot prvi uvedejo topove, ki jih polnijo z zadnje strani. Leta 1867 Rusi stare topove nadomestijo z novimi, ki jih polnijo od strani. Ruskemu zgledu leta 1868 sledi \xc5\xa0panija in \xc5\xa0vica, leta 1873 Francija, leta 1875 Avstrija in leta 1890 Velika Britanija. Z izbolj\xc5\xa1avami izdelave cevi, granat in smodnika Nem\xc4\x8dija (topovi kalibra 8 in 9\xc2\xa0cm) in Rusija (topovi kalibra 87 in 107mm) pove\xc4\x8data domet topov za okoli 100\xc2\xa0%. Leta 1877 pove\xc4\x8dajo domet francoskim topovom M1877 kalibra 80 in 90mm na 7.000m in nem\xc5\xa1kim topovom M96 kalibra na 8.000m. Istega leta pove\xc4\x8dajo domet francoskim oblegalnim topovom kalibra 120 in 155mm in ruskim oblegalnim topovom kalibra 107 in 152,4mm na 9.000m.\n_START_SECTION_\nHitrostrelni topovi\n_START_PARAGRAPH_\nRevolucijo v hitrosti streljanja topov pomeni odkritje hidravli\xc4\x8dne zavore in zra\xc4\x8dnega povratnika, ki omogo\xc4\x8data, da top pri strelu ostane na mestu (prej\xc5\xa1nji, po\xc4\x8dasno-strelni topovi, so se ob strelu premaknili iz prvotne lege in so jih topni\xc4\x8darji morali vrniti na prej\xc5\xa1nje mesto in ponovno nameriti, kar je bilo zelo zamudno delo). Teoreti\xc4\x8dna hitrost streljanja hitro-strelnega topa je zna\xc5\xa1ala 25, prakti\xc4\x8dna pa do 20 strelov na minuto, kar je bilo 10 krat hitreje od po\xc4\x8dasno-strelnih topov. Francija je leta 1897 kot prva izdelala hitrostrelni top: M.1897 kalibra 75mm, leta 1906 za\xc4\x8dno izdelovati ladijske topove M.1906 kalibra 65mm, leto dni kasneje pa \xc5\xa1e topove M.1907 kalibra 75mm in gorske topove kalibra 70mm. Do leta 1913 so izdelovali samo te manj\xc5\xa1e topove, ker se je takratna francoska voja\xc5\xa1ka doktrina predvidevala manevrski na\xc4\x8din bojevanja in se je zana\xc5\xa1ala na veliko mobilnost manj\xc5\xa1ih topov. Nem\xc4\x8dija do leta 1914 izdeluje lahke topove M.1906 kalibra 77mm in te\xc5\xbeje topove M.04 kalibra 100mm in M.1910 kalibra 130mm. Nem\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka doktrina je pravilno predvidevala, da bodo te\xc5\xbeki topovi zelo pomembni. Rusija se do leta 1914 usmerjala predvsem v izdelavo topov M.1902 kalibra 76mm in M.1909 kalibra 107mm, Avstro-ogrska je ta \xc4\x8das izdelovala predvsem topove M.5 kalibra 80mm. Velika Britanija je do leta 1914 izdelovala predvsem topove M.IV kalibra 83,3mm. Srbija je leta 1909 kupila v Franciji topove M.1907 kalibra 75, gorske topove kalibra 70mm in po\xc4\x8dasnostrelne topove M.1897 kalibra 120mm.\n_START_SECTION_\nTopovi v prvi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nTekom vojne se je domet topov pove\xc4\x8dal za 20 do 40\xc2\xa0%. Izbolj\xc5\xa1ala se je tako horizontalna (na 60 stopinj) kot vertikalna (od -10 do 45 stopinj) mobilnost topa. Lahke topove so premikali ve\xc4\x8dinoma s konjenico, ki je postopoma izgubljala svoj pomen, te\xc5\xbeke topove pa s tovornjaki in traktorji, najte\xc5\xbeje topove pa so montirali na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke vagone. Pehota se je oboro\xc5\xbeila s posebnimi lahkimi pehotnimi topovi kalibra 37mm. Za delovanje proti letalom so razvili lahki protiletalski top, proti tankom pa uporabljali lahke poljske topove. Za delovanje na terenu usposobijo mnogo oblegalnih, trdnjavskih, obalnih in celo ladijskih topov. Za delovanje proti zelo oddaljenim ciljem se razvijejo posebno te\xc5\xbeki topovi, od katerih je bil zelo dober nem\xc5\xa1ki top kalibra 210mm in z dometom 130\xc2\xa0km. S tem topom so leta 1918 obstreljevali Pariz iz okolice Cr\xc3\xa9py-en-Laonnois (departma Aisne), 120\xc2\xa0km severovzhodno od Pariza. Preglednica po\xc4\x8dasi strelnih topov po dr\xc5\xbeavah Dr\xc5\xbeava Velika Britanija Rusija Francija_NEWLINE_Ime topa Poljski top 15 funtov M.I-IV Lahki poljski top M.1877 Top 42 linije M.1877 Poljski top 90\xc2\xa0mm M.1877 De Bange Dolgi top 120\xc2\xa0mm M.1878 De Bange_NEWLINE_Kaliber (mm) 76,2 87 106,7 90 120 Dol\xc5\xbe\xc5\xbeina cevi v kalibrih 29,7 24 35 25,3 27 Te\xc5\xbea topa (kg) 983 944 1.900 1.215 2.784 Te\xc5\xbea izstrelka (kg) 6,35 6,65 16,4 7,95 18,3 Za\xc4\x8detna hitrost izstrelka (m/s) 482 445 515 455 484 Domet (m) 5.500 6.470 8.750 6.900 8.950 Polje dejavnosti (v stopinjah \xc2\xb0): horizontalno vertikalno_NEWLINE_- - - - - -8 do +16 - - - -17 do +30 Na\xc4\x8din premikanja topa 6 konjev 6 konjev 6 konjev 6 konjev z \xc5\xbeivino_NEWLINE_Preglednica po\xc4\x8dasi strelnih topov po dr\xc5\xbeavah Dr\xc5\xbeava Nem\xc4\x8dija Avstro-ogrska Srbija_NEWLINE_Ime topa Poljski top 96 Poljski top 9\xc2\xa0cm M.75/96 Poljski top 80\xc2\xa0mm M.85 De Bange Dolgi top 120\xc2\xa0mm M.1897 Schneider_NEWLINE_Kaliber (mm) 77 87 80 120 Dol\xc5\xbeina cevi v kalibrih 27,3 23,7 28,8 26 Te\xc5\xbea topa (kg) 945 1.108 1.000 3.080 Te\xc5\xbea izstrelka (kg) 6,85 6,36 5,80 18 Za\xc4\x8detna hitrost izstrelka (m/s) 465 448 480 575 Domet (m) 8.000 4.500 6.000 8.400 Polje dejavnosti (v stopinjah \xc2\xb0): horizontalno vertikalno_NEWLINE_- - - - -12 do +16 -10 do +25 -8,5 do +22,5 - Na\xc4\x8din premikanja topa 6 konjev 6 konjev 6 konjev z \xc5\xbeivino_NEWLINE_Preglednica hitro strelnih topov Nem\xc4\x8dije Ime topa Poljski top 96 n/A 10\xc2\xa0cm K.04 13\xc2\xa0cm K Lahki poljski top 16 Te\xc5\xbeki poljski top 15\xc2\xa0cm K.16_NEWLINE_Kaliber (mm) 77 105 135 77 149,3 Dol\xc5\xbeina cevi v kalibrih 27,7 30 35 35 42,9 Te\xc5\xbea topa (kg) 980 2.750 5.840 1.400 10.870 Te\xc5\xbea izstrelka (kg) 6,9 18 42 6,9 52,5 Za\xc4\x8detna hitrost izstrelka (m/s) 465 551 690 602 757 Domet (m) 8.400 11.200 16.500 9.100 22.000 Polje dejavnosti (vstopinjah \xc2\xb0): horizontalno vertikalno_NEWLINE_7 4 4 6 8 0 do +16 -5 do +30 0 do +26 0 do +40 -3 do +43 Na\xc4\x8din premikanja topa 6 konjev z \xc5\xbeivino z \xc5\xbeivino z \xc5\xbeivino motorno_NEWLINE_Preglednica hitro strelnih topov Francije Ime topa Gorski top 65\xc2\xa0mm M.1906 Poljski top 75\xc2\xa0mm M.1897 Dolgi top 105\xc2\xa0mm M.1913 Schneider 155\xc2\xa0mm M.1916 Dolgi top 220\xc2\xa0mm M.1917_NEWLINE_Kaliber (mm) 65 75 105 155 220 Dol\xc5\xbeina cevi v kalibrih 18,6 34,5 28,4 47,5 35 Te\xc5\xbea topa (kg) 400 1.250 2.300 12.250 25.000 Te\xc5\xbea izstrelka (kg) 3,8 5,3 15,64 43,1 100,5 Za\xc4\x8detna hitrost izstrelka (m/s) 330 550 550 790 775 Domet (m) 5.500 8.000 12.560 20.000 22.000 Polje dejavnosti (vstopinjah \xc2\xb0): horizontalno vertikalno_NEWLINE_100 promilov 100 promilov 105 promilov 110 promilov 20 -10 do +33 -11 do +18 0 do +37 0 do +37 0 do +45 Na\xc4\x8din premikanja topa 4 tovorne \xc5\xbeivali 6 konjev z \xc5\xbeivino ali mehani\xc4\x8dno motorno motorno_NEWLINE_Preglednica hitro strelnih topov ostalih dr\xc5\xbeav Dr\xc5\xbeava Srbija Italija Rusija Avstro-ogrska Velika Britanija_NEWLINE_Ime topa Hitrosrelni poljski top M.1911 Schneider Hitrosrelni poljski top 75\xc2\xa0mm M.1911 Deport Poljski top 76,2\xc2\xa0mm M.1902 Poljski top 8\xc2\xa0cm M.5 Poljski top 18 funtov M.IV_NEWLINE_Kaliber (mm) 75 75 76,2 76,5 83,8 Dol\xc5\xbeina cevi v kalibrih 31,4 - - 30 29,4 Te\xc5\xbea topa (kg) 1.040 1.070 - 1.020 1.428 Te\xc5\xbea izstrelka (kg) 6,5 6,5 6,5 6,6 8,38 Za\xc4\x8detna hitrost izstrelka (m/s) 500 - 588 500 498 Domet (m) 5.800 8.000 8.000 7.000 8.680 Polje dejavnosti (v stopinjah \xc2\xb0): horizontalno vertikalno_NEWLINE_6 - - 140 promilov 9 -12 do +16 0 do +45 - -7,5 do +18 0 do +37,5 Na\xc4\x8din premikanja topa 6 konjev 6 konjev 6 konjev 6 konjev 6 konjev\n_START_SECTION_\nSodobni topovi\n_START_PARAGRAPH_\nZ izumom risane cevi, za pove\xc4\x8danje stabilnosti izstrelkov so postali topovi izjemno natan\xc4\x8dni, njihov doseg pa se je zelo pove\xc4\x8dal. Sodobni topovi se polnijo z zadnje strani in izstreljujejo granate ali raketne izstrelke z razli\xc4\x8dnimi konicami (odvisno od cilja). Kjub o\xc4\x8ditnim prednostim risanih cevi se zopet predvsem v sodobnih oklepnih vozilih uporabljajo gladke cevi, ki omogo\xc4\x8dajo isztreljevanje vodenih raket in kineti\xc4\x8dnih penetratorjev saj te vrste izstrelkov za stabilizacijo uporabljajo krilca in ne vrtilne sile.'