b'\n_START_ARTICLE_\nKarel XII. \xc5\xa0vedski\n_START_SECTION_\nVelika severna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1700 so Danska, Sa\xc5\xa1ka, Poljska in Rusija dru\xc5\xbeno sklenile zavezni\xc5\xa1tvo proti \xc5\xa0vedski, prepri\xc4\x8dane da bodo zaradi Karlove mladosti in neizku\xc5\xa1enosti zlahka zmagale in se tako polastile \xc5\xa1vedskih ozemelj. S tem so za\xc4\x8dele Veliko severno vojno, ki je trajala kar 21 let. Karel se je odlo\xc4\x8dil da bo naprej obra\xc4\x8dunal z Dansko, ki je vladal njegov bratranec Friderik IV. Danski. Danska je namre\xc4\x8d ogro\xc5\xbeala Karlovega svaka in zaveznika kneza Friderika IV., vladarja Schleswiga._NEWLINE_Za napad na Dansko si je Karel priskrbel podporo Anglije in Nizozemske, ki sta bili zaskrbljeni zaradi danskih gro\xc5\xbeenj, da bodo zaprli morsko o\xc5\xbeino Oresund. Kmalu potem je 8000 vojakov pod Karlovim poveljstvom napadlo danski otok Zelandijo. Invazijsko ladjevje je sestavljalo 43 ladij. \xc5\xa0vedske sile so kmalu prisile Dance v podpis premirja. Tako je bilo v za\xc4\x8detku avgusta v Travendalu podpisano premirje, ki je dolo\xc4\x8dalo da se mora Danska umakniti iz Schleswiga, pla\xc4\x8dati vojno od\xc5\xa1kodnino in prekiniti zavezni\xc5\xa1tvo z ostalimi \xc5\xa0vedski sovra\xc5\xbenimi dr\xc5\xbeavami._NEWLINE_Po danskem porazu je Karel usmeril pozornost proti Poljski in Rusiji, drugima mo\xc4\x8dnima sosedama \xc5\xa0vedske. Ruski car Peter Veliki je \xc5\xa0vedski ironi\xc4\x8dno napovedal vojno na isti dan, kot je Danska podpisala premirje._NEWLINE_Rusija je vstopila z vojno z napadom na tedaj \xc5\xa1vedski Estonijo in Livonija (del dana\xc5\xa1nje Estonije in Latvije). Karel se je spopadel z rusko vojsko v bitki pri Narvi. \xc5\xa0vedska vojska je \xc5\xa1tela 10 000 mo\xc5\xbe, medtem ko je bilo Rusov \xc5\xa1tirikrat ve\xc4\x8d. Karel je napadel v \xc4\x8dasu hudega sne\xc5\xbenega mete\xc5\xbea, razbil rusko vojsko na dva dela in zmagal. Veliko ruskih vojakov, ki so be\xc5\xbeali z boji\xc5\xa1\xc4\x8da se je utopilo v reki Narvi in na koncu je skupno \xc5\xa1tevilo ruskih \xc5\xbertev doseglo pribli\xc5\xbeno 17 000 mrtvih, medtem, ko so na drugi strani \xc5\xa0vedi izgubili le 667 mo\xc5\xbe. Karel pa ni izkoristil zmage in dokon\xc4\x8dno opravil z Rusi, kar se mu je kasneje zelo ma\xc5\xa1\xc4\x8devalo. Svojo pozornost je raje obrnil proti naslednji \xc4\x8dlanici zavezni\xc5\xa1tva Poljski, ki je bila \xc5\xa1e vedno nevtralna._NEWLINE_Karel se na to ni oziral in Poljski napovedal vojno. Poljake je porazil v ve\xc4\x8d bitkah, najve\xc4\x8djo zmago je slavil, ko je 1702 porazil poljskega kralja in sa\xc5\xa1kega volilnega kneza Avgusta Mo\xc4\x8dnega v bitki pri Kliszowu in osvojil mnogo poljskih mest, med drugim tudi Krakov in Var\xc5\xa1avo. Naslednje leto je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat premagal Poljake. Avgust je bil prisiljen zaprositi za premirje, Karel pa je raje 1704 na poljski prestol postavil Stanis\xc5\x82awa Leszczy\xc5\x84skega in 1706 z invazijo na Sa\xc5\xa1ko prisilil Avgusta, da je priznal Stanislawa kot poljskega kralja.\n_START_SECTION_\nNapad na Rusijo in bitka pri Poltavi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je pod svoj nadzor spravil Poljsko, pa to ni ustavilo ruskega carja Petra Velikega, ki je za\xc4\x8del s serijo voja\xc5\xa1kih reform, ki so modernizirale rusko vojsko. Ruske silam je kmalu uspelo zavzeto Ingrijo, tam je Peter dal ustanoviti mesto Sankt Peterburg, ki je 1712 postalo nova prestolnica ruske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_To je spodbudilo Karla, da se je odlo\xc4\x8dil vdreti v samo osr\xc4\x8dje Rusije,z napadom na Moskvo. Da bi pove\xc4\x8dal svoje sile je sklenil zavezni\xc5\xa1tvo z hetmanom ukrajinskih kozakov Ivanom Mazepom. Na koncu je vojska za je \xc5\xa1tela pribli\xc5\xbeno 77,400 vojakov. Na \xc5\xa0vedskem pa je Karel pustil pribli\xc5\xbeno 28,800 vojakov, ki naj bi branili \xc5\xa0vedsko v primeru sovra\xc5\xbene invanzije._NEWLINE_Karel je po vstopu v Rusijo premagal Petra v bitki pri Golovcini (julija leta 1708), vendar pa je \xc5\xa1vedska vojska utrpela velike izgube v naslednji bitki pri Lesnovi, ko je Peter uni\xc4\x8dil okrepitveno kolono, ki je prihajala iz Rige. Ker je Karel izgubil to pomo\xc4\x8d, je bil prisiljen odpustiti svoj na\xc4\x8drt, da bi zavzel Moskvo. Vendar ni hotel odnehati in se je obrnil na jug proti Ukrajini._NEWLINE_Tam je pri\xc4\x8dakoval mno\xc5\xbei\xc4\x8dni upor kozakov pod vodstvom Mazepe v Ukrajini, toda Rusi so brez ve\xc4\x8djih te\xc5\xbeav zatrli upor kozakov, preden bi ti lahko u\xc4\x8dinkovito pomagali \xc5\xa1vedski vojski. Prav tako mu ni mogel pomagati njegov zaveznik, poljski kralj Stanis\xc5\x82aw Leszczy\xc5\x84ski, ki se soo\xc4\x8dal z notranjimi problemi. Ruske sile so se spretno umaknile na jug in uni\xc4\x8dile vse, kar bi lahko slu\xc5\xbeilo \xc5\xa0vedom, ki so se tako zna\xc5\xa1li v te\xc5\xbeki situaciji zaradi pomanjkanja zalog in hude zime._NEWLINE_Malo pred odlo\xc4\x8dilno bitko pri Poltavi je bilo stanje v \xc5\xa1vedski vojski katastrofalno, izgubila je tretjino vojakov, prakti\xc4\x8dno brez zalog, za povrh pa je bil Karel bolan, tako da ni bil zmo\xc5\xbeen poveljevati \xc5\xa1vedski vojski. Do bitke je pri\xc5\xa1lo 27. julija 1709 pri Poltavi, \xc5\xa1vedska stran je imela 14,000 vojakov, medtem ko so ji Rusi imeli 45.000. V bitki so \xc5\xa1vedski sile utrpele hud poraz. \xc5\xa0vedski poraz pri Poltavi pomeni konec \xc5\xa1vedske prevlade na Baltiku in za\xc4\x8detek ruske nadoblasti nad vzhodno Evropo.\n_START_SECTION_\nIzgnanstvo v Tur\xc4\x8diji\n_START_PARAGRAPH_\nKarel je po porazu z majhnim spremstvom pobegnil na jug, v Tur\xc5\xa1ko cesarstvo. Tam si je v dana\xc5\xa1nji Moldaviji postavil tabor skupaj s pribli\xc5\xbeno 1000 pre\xc5\xbeivelimi \xc5\xa1vedskimi vojaki. Turki so sprva lepo sprejeli \xc5\xa1vedskega kralja, ki jih je uspel zaplesti v vojno z Rusijo. Njegove stro\xc5\xa1ke so krili naravnost iz prora\xc4\x8duna cesarstva. S\xc4\x8dasoma so si \xc5\xa1vedski begunci v bli\xc5\xbeini Benderja zgradili majhno vas z imenom Karlstad. Sultan Ahmed III. je v znak dobre volje od Rusov celo odkupil nekaj \xc5\xa1vedskih \xc5\xbeensk in otrok, ter jih poklonil Karlu in njegovim vojakom. Vendar pa so se Turki s\xc4\x8dasoma naveli\xc4\x8dali Karlovega spletkarjenja. Tako je 1. februarja 1713 kakih 10 000 jeznih me\xc5\xa1\xc4\x8danov Benderja in jani\xc4\x8darjev napadlo \xc5\xa0vede._NEWLINE_Turki so Karla v spopadu ujeli in ga postavili v hi\xc5\xa1ni pripor naprej v Didimotiko, nato pa v Carigrad. V \xc4\x8dasu pripora si je kralj kraj\xc5\xa1al \xc4\x8das z igranjem \xc5\xa1aha in preu\xc4\x8devanjem tur\xc5\xa1ke mornarice. Njegove skice in modeli so s\xc4\x8dasoma pripeljale do znamenitih \xc5\xa1vedskih vojnih ladij Jarramas (Yaramaz) in Jilderim (Yildirim). V tem \xc4\x8dasu pa sta se njegovi sovra\xc5\xbenici Rusija in Poljska dodatno okrepili in raz\xc5\xa1irili svoje ozemlje. Avgust Mo\xc4\x8dni se je vrnil na poljski prestol in Rusija je zavzela del Finske. Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dali so ga tudi zavezniki, tako je Velika Britanija prekinila zavezni\xc5\xa1tvo s \xc5\xa0vedsko, potem ko je Prusija napadla \xc5\xa1vedske posesti v Nem\xc4\x8diji.\n_START_SECTION_\nVrnitev in poraz na Norve\xc5\xa1kem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1714 je Karel uspel zapustiti pripor v Carigradu in se vrniti na \xc5\xa0vedsko Pomorjansko. Za pot od Carigrada do Pomorjanske je potreboval 15 dni. Po vrnitvi je za\xc4\x8del na\xc4\x8drtovati, kako bi vojno tehnico spet nagnil na \xc5\xa1vedsko stran. Tako so po njegovem ukazu zgradili dve \xc5\xa1vedski bojni ladji, ki sta temeljili na tur\xc5\xa1kih na\xc4\x8drtih. Leta 1716 je napadel Norve\xc5\xa1ko, ki je pripadala Danski. S svojimi \xc4\x8detami, ki so \xc5\xa1tele okoli 7, 000 mo\xc5\xbe je uspel zasesti norve\xc5\xa1ki prestolnico Kristianijo (dana\xc5\xa1nji Oslo) in za\xc4\x8del oblegati trdnjavo Akershus._NEWLINE_Vseeno so ostale norve\xc5\xa1ke \xc4\x8dete nedotaknjene in tako je bil Karel po velikih izgubah zalog in materiala 29. aprila prisiljen ukazati umik. Maja pa so \xc5\xa1vedske sile spet vdrle na Norve\xc5\xa1ko in napadle mejno mesto Fredrikshald (dana\xc5\xa1nji Halden). Njihov kon\xc4\x8dni cilj pa je bil zavzeti pomembno trdnjavo Fredriksten, ki se je dvigovala nad mestom. \xc5\xa0vedi pa so zna\xc5\xa1li pod hudim topni\xc5\xa1kim ognjem iz trdnjave, poleg tega pa so Norve\xc5\xbeani, da bi prepre\xc4\x8dili zavzetje mesta, tega raje za\xc5\xbegali. \xc5\xa0vedi so se bili spet prisiljeni umakniti. Med obleganjem mesta je \xc5\xa0vedska do\xc5\xbeivela tudi hud poraz na morju, kjer so njeno mornarico v bitki pri Dynekilenu premagali Danci.\n_START_SECTION_\nSmrt\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1718 Karel je ponovno napadel Norve\xc5\xa1ko. Njegovo vojska, ki jo je sestavljalo okoli 40.000 mo\xc5\xbe, je za\xc4\x8dela oblegati trdnjavo Fredriksten, ki mu je pred dvema letoma onemogo\xc4\x8dila zavzetja mesta Fredrikshalda._NEWLINE_Nato pa je 11. decembra 1718 med in\xc5\xa1pekcijo \xc4\x8det Karla ubil norve\xc5\xa1ki izstrelek. Izstrelek je predrl levo stran mo\xc5\xbeganov in po\xc5\xa1kodoval ve\xc4\x8dino mo\xc5\xbeganov, ter izstopil na desni strani. Kralj je bil v trenutku mrtev in njegovo truplo pa so njegovi vojaki prenesli \xc4\x8dez mejo. Invanzija je bila opu\xc5\xa1\xc4\x8dena. Tudi druga \xc5\xa1vedska armada, ki je \xc5\xa1tela 10.000 vojakov in ki je poveljal Carl Gustaf Armfeldt, ter je nameravala zavzeti Trondheim, je bila prisiljena v umik. Od 5.800 vojakov, kolikor jih je ostalo ob umiku, se jih le pribli\xc5\xbeno 870 vrnilo na \xc5\xa0vedsko. Kralja so pokopali v cerkvi Riddarholmen v Stockholmu, kjer je pokopana ve\xc4\x8dina \xc5\xa1vedskih kraljev._NEWLINE_Karla je na prestolu nasledila njegova mlaj\xc5\xa1a sestra Ulrika Eleonora. Kot kneza dr\xc5\xbeavice Palatinate-Zweibr\xc3\xbccken ga je nasledil njegov bratranec Gustav Leopold, ker zakoni niso dovoljevali, da bi ga nasledila \xc5\xbeenska.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSodobniki so Karla opisali kot \xc4\x8dloveka, ki se je pona\xc5\xa1al z ne\xc4\x8dlove\xc5\xa1ko toleranco za bole\xc4\x8dino in ni kazal skoraj nobenih \xc4\x8dustev. Prav tako naj Karel ne bi maral alkohola in \xc5\xbeensk (nikoli se ni poro\xc4\x8dil), saj naj bi se najbolje po\xc4\x8dutil v vojni. Zanimal se je tudi za matematiko in na sploh vse kar, bi pripomoglo k bolj\xc5\xa1emu vojskovanju. Pripomogel naj bi k izumu osmi\xc5\xa1kega \xc5\xa1tevilskega sistema, ki je bil po njegovem mnenju bolj primeren za vojne namene, saj so bili vsi zaboji za materiale, kot je smodnik, kubi\xc4\x8dni. Za \xc4\x8dasa njegovega vladanja je bila \xc5\xa0vedska, zaradi njegovih voja\xc5\xa1kih zmag, na vrhuncu ugleda in mo\xc4\x8di. Toda na koncu je bila pora\xc5\xbeena in v premirju, podpisanim po koncu velike severne vojne, je \xc5\xa0vedska izgubila skoraj vse svoje prej pridobljene posesti na evropski celini: v Nem\xc4\x8diji, v Poljski... Dobe, ko je bila \xc5\xa0vedska velesila, je bilo konec.'