b'\n_START_ARTICLE_\nMetod Peternelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v premo\xc5\xbeni cerkljanski dru\xc5\xbeini. Po o\xc4\x8detovi zgodnji smrti (1890) je mati dala premo\xc5\xbeenje v najem stricu Petru, ki pa je zaradi slabega gospodarjenja vse izgubil. Mati se je s \xc5\xa1tirimi sinovi preselila v Gorico in se tam pre\xc5\xbeivljala s tem, da je sprejemala \xc5\xa1tudente na hrano. Metod je \xc5\xa1ele s 17. leti od\xc5\xa1el na gori\xc5\xa1ko gimnazijo kjer je kon\xc4\x8dal prve tri razrede, nato v Kopru prvi razred u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da, ostale tri pa v Gorici in leta 1912 maturiral. Prvo slu\xc5\xbebo je dobil na Planini pri Cerknem. Od februarja 1915 je bil vojak na So\xc5\xa1ki fronti, kjer je hudo zbolel. Po vojni je ponovno u\xc4\x8dil na Planini pri Cerknem, od 1918-1928 pa je bil ravnatelj \xc5\xa1ole v Cerknem. Tu je poskusil odpreti podru\xc5\xbenico tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke Glasbene matice a mu je to fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dna oblast prepre\xc4\x8dila in ga premestila v Umbrijo kjer pa je ponovno zbolel. Ker so ga silili v fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dno stranko ter zaradi slabega zdravja se je leta 1933 odpovedal u\xc4\x8diteljski slu\xc5\xbebi. Do konca vojne je ostal doma v Cerknem brez slu\xc5\xbebe, a kljub bolehnosti deloval na razli\xc4\x8dnih kulturnih podro\xc4\x8djih: vodil je pevske zbore, sodeloval pri U\xc4\x8diteljskem pevskem zboru Sre\xc4\x8dka Kumra, ustanovil godalni kro\xc5\xbeek v Cerknem in bil odbornik pri Kme\xc4\x8dki posojilnici. Po osvoboditvi pa je ponovno u\xc4\x8dil na cerkljanski \xc5\xa1oli. Peternelj je bil odlo\xc4\x8den nasprotnik fa\xc5\xa1izma, vendar je vedno zagovarjal idejo, da se je potrebno proti temu zlu bojevati z razumom in ne z revolucijo.'