b'\n_START_ARTICLE_\nAlbert II. Belgijski\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nPrinc Albert je rodil v gradu Stuyvenberg v Bruslju kot drugi sin in najmlaj\xc5\xa1i otrok kralja Leopolda III. (1901-1983) in njegove prve \xc5\xbeene \xc5\xa1vedske princese Astrid (1905-1935). Ob rojstvu je bil tretji v vrsti na prestol in je dobil naziv princ Li\xc3\xa8gski. Njegova botra sta bila luksembur\xc5\xa1ki princ Felix in babica (po o\xc4\x8detu) belgijska kraljica Elizabeta. Kraljica Astrid je umrla avgusta 1935 v avtomobilski nesre\xc4\x8di, v kateri je bil kralj Leopold rahlo po\xc5\xa1kodovan. Kralj se je ponovno poro\xc4\x8dil leta 1941 z Lilian Baels, s katero je imel tri otroke: princa Aleksandra, princeso Marijo-Kristino in princeso Marijo-Esmeraldo._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so 10. maja 1940, v \xc4\x8dasu, ko je bila Belgija okupirana, princ Albert, njegova starej\xc5\xa1a sestra princesa Jo\xc5\xbeefina-\xc5\xa0arlota in njegov starej\xc5\xa1i brat princ Baudouin zapustili dr\xc5\xbeavo ter od\xc5\xa1li v Francijo in kasneje \xc5\xa0panijo. V Belgijo so se vrnili 2. avgusta 1940. Do leta 1944 so s svojim izobra\xc5\xbeevanjem nadaljevali ali v Laeknu ali v gradu Ciergnon. Junija 1944 so Nemci kralja Leopolda, njegovo \xc5\xbeeno Lilijano in kraljeve otroke izgnali v Hirschstein v Nem\xc4\x8diji in kasneje v Strobl v Avstriji, kjer jih je 7. maja 1945 osvobodila ameri\xc5\xa1ka vojska. Zaradi politi\xc4\x8dne situacije v Belgiji se je kralj Leopold z dru\xc5\xbeino oktobra 1945 iz Avstrije preselil v vilo "Le Reposoir" v Pregnyju, \xc5\xa0vici in tam ostal do julija 1950. V tem \xc4\x8dasu je princ Albert nadaljeval s svojim izobra\xc5\xbeevanjem v srednji \xc5\xa1oli v \xc5\xbdenevi. Kralj Leopold se je s svojima sinovoma v Belgijo vrnil 22. julija 1950.\n_START_SECTION_\nVladanje\n_START_PARAGRAPH_\nKot mlaj\xc5\xa1i brat kralja Baudouina, je bil princ Albert naslednji v vrsti za prestol. Njegov sin princ Filip bi naj bil Baudouinov naslednik, potem ko je postalo jasno, da kralj ne bo imel otrok, ki bi ga nasledili. Kljub temu je ob Baudinovi smrti (pri starosti 62 let) Albert prisegel pred parlamentom 9. avgusta leta 1993 in postal \xc5\xa1esti kralj Belgijcev._NEWLINE_Kot kralj so bile Albertove dol\xc5\xbenosti, da predstavlja Belgijo doma in v tujini ob dr\xc5\xbeavnih obiskih, ter sodelovati na pomembnih mednarodnih sre\xc4\x8danjih. Prav tako je moral pokazati veliko zanimanje za belgijsko dru\xc5\xbebo in kulturo._NEWLINE_Leta 1984 je ustanovil fundacijo princa Alberta, da bi izbolj\xc5\xa1al trgovanje._NEWLINE_Kot kralj je imel najpomembnej\xc5\xa1o vlogo med letoma 2010 in 2011, ko se belgijski parlament ni strinjal z vlado. Ko je bilo krize konec je Albert prisegel novemu parlamentu._NEWLINE_Albert je spro\xc5\xbeil iskrice na svojem bo\xc5\xbei\xc4\x8dnem govoru 21. decembra, ko je sodobna populisti\xc4\x8dna gibanja primerjal s tistimi v 30. letih prej\xc5\xa1njega stoletja. To so opazili \xc5\xa1tevilni politi\xc4\x8dni komentatorji, vklju\xc4\x8dno z mnogimi flamskimi politiki, da naj bi to ciljalo predvsem na flamsko nacionalno stranko N-VA.\n_START_SECTION_\nAbdikacija\n_START_PARAGRAPH_\n3. julija 2013 je kralj oznanil, da bo abdiciral (odstopil) s polo\xc5\xbeaja kralja v korist svojega sina Filipa. Razlog abdikacije je dal, da se po\xc4\x8duti prestarega in pre\xc5\xa1ibkega zdravja, da bi \xc5\xa1e naprej zasedal prestol. Po abdikaciji 21. julija je postal Filip kralj Belgijcev, Albert II. pa je obdr\xc5\xbeal naziv njegovo veli\xc4\x8danstvo kralj Albert II., podobno kot njegov o\xc4\x8de Leopold III. po odstopu.'