b'\n_START_ARTICLE_\nAd abolendam\n_START_SECTION_\nZgodovinsko ozadje\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko ozadje bule Ad abolendam  je bila borba za investituro med pape\xc5\xa1tvom in cesarstvom, ki se je kon\xc4\x8dala z zmago pape\xc5\xa1tva; iz tega izhaja tudi zakonodaja, ki je ta na\xc4\x8dela hotela uresni\xc4\x8diti: da je namre\xc4\x8d pape\xc5\xbe vrhovni poglavar kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva v duhovnem in svetnem pomenu, pri \xc4\x8demer ga cesar podpira in si tako zagotavlja oblast nad svetnim obmo\xc4\x8djem.  Tretji lateranski koncil 1179 je ravnokar prepre\xc4\x8dil razkol, ki ga je ustvarila tovrstna razprava in borba; dekretali kot Ad abolendam so imeli namen to slogo utrditi. Ni bilo naklju\xc4\x8dje, da je odlok upo\xc5\xa1teval  Konstan\xc5\xa1ki mir, ki je bil sklenjen prej\xc5\xa1nje leto, 25. junija 1183; v njem je cesar bil pravzaprav prisiljen priznati svoj poraz.\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nBula je bila razgla\xc5\xa1ena po veronski sinodi, ki je obravnavala nekaj spornih vpra\xc5\xa1anj in razlik med pape\xc5\xa1tvom in svetorimskim cesarjem Friderikom Rde\xc4\x8debradcem. Listina predpisuje ukrepe za izkoreninjenje herezije in je bila iskra za tovrstna prizadevanja, ki so pri\xc5\xa1la do vrhunca v kri\xc5\xbearski vojni zoper katare  ter v  srednjeve\xc5\xa1ki inkviziciji. Namen tega odloka je bila popolna iztrebitev kr\xc5\xa1\xc4\x8danske herezije.\n_START_SECTION_\nObsojeni heretiki\n_START_PARAGRAPH_\nSeznam obsojenih hereti\xc4\x8dnih lo\xc4\x8din je predpisal \xc5\xbee Tretji lateranski koncil \xe2\x80\x93 \xc5\xa1e jasneje jih je izrazila Veronska sinoda 1184. Pape\xc5\xbe Lucij III. obsoja vse hereti\xc4\x8dne lo\xc4\x8dine in osebe, ki sicer niso pravi heretiki, vendar pridigajo brez pooblastila Cerkve \xe2\x80\x93 javno ali zasebno; vse zadene izob\xc4\x8denje. Posebej bula omenja katare, poni\xc5\xbene (humiliate), valde\xc5\xbeane, arnoldovce in jo\xc5\xbeefince. Pomembnej\xc5\xa1e od neposrednega napada na heretike so enaki zakonski ukrepi zoper njihove podpornike, ki so se raz\xc5\xa1irili zlati v Lombardiji in Languedocu, kakor tudi teolo\xc5\xa1ki in politi\xc4\x8dni razlogi, ki so pape\xc5\xbea pri tem vodili.  Doslej so bili jasno opredeljeni kot heretiki le arnoldovci in katari; druge nedolo\xc4\x8dene skupine so bile obsojene bolj zaradi nepoobla\xc5\xa1\xc4\x8denega pridiganja. Med na\xc5\xa1tetimi danes sploh ne poznamo u\xc4\x8denja jo\xc5\xbeefincev.\n_START_SECTION_\nKaznovanje\n_START_PARAGRAPH_\nObto\xc5\xbeeni za herezijo, ki ne bi mogli dokazati svoje nedol\xc5\xbenosti, ali pa ponovno padejo v krivoverstvo, morajo biti izro\xc4\x8deni svetni oblasti, da jim odmeri animadversio debita ("zaslu\xc5\xbeeno kazen"). Podporniki herezije so izgubili mnogo pravic: imeti javne urade, pri\xc4\x8dati na sodi\xc5\xa1\xc4\x8du, napisati oporoko, dedovati\xe2\x80\xa6 Za u\xc4\x8dvrstitev teh ukrepov pape\xc5\xbe poziva patriarhe, nad\xc5\xa1kofe in \xc5\xa1kofe, da razlagajo gro\xc5\xbenjo z izob\xc4\x8denjem ob vseh ve\xc4\x8djih slovesnostih; tisti, ki bi to zanemarili tri leta zapored, so izgubili svoje cerkvene slu\xc5\xbebe. \xc5\xa0kofje morajo iskati oziroma zasledovati heretike, pri \xc4\x8demer jim mora ljudstvo pomagati pod prisego, sicer bodo sami veljali za heretike. _NEWLINE__NEWLINE_Bula je bila vnesena kot 3. kanon v \xc4\x8cetrti lateranski koncil 1215 pod Inocencom III.. V nasprotju z raz\xc5\xa1irjenim mnenjem Lucij III. ni ustanovil inkvizicije, ki je nastala \xc5\xa1ele pod Gregorjem IX.. _NEWLINE__NEWLINE_Iz besedila pa se jasno vidi, da je Cerkev sedaj zahtevala od \xc5\xa1kofov ali svojih poslancev, da gredo iskat heretike zaradi postopka. Od tod izhaja beseda inquisire, oziroma poiskati krivce._NEWLINE_Vsa ta gibanja bi lahko postavili pod skupni imenovalec novo manihejstvo; skupno jim je bilo prizadevanje, da pridigajo in u\xc4\x8dijo brez pooblastila cerkvene hierarhije \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8dinoma pa tudi zoper njo. Iz tega dejstva tudi la\xc5\xbeje razumemo odklonilen odnos cerkvenega vodstva do teh in podobnih gibanj.'