b'\n_START_ARTICLE_\nZa\xc4\x8darani grad in medved\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nNeki trgovec je imel tri h\xc4\x8dere. Neko\xc4\x8d je pred odhodom v mesto vse tri povpra\xc5\xa1al, kak\xc5\xa1nih daril si \xc5\xbeelijo. Prva je \xc5\xbeelela lepo obleko, druga li\xc5\xa1p, tretja pa tri cepi\xc4\x8de pojo\xc4\x8dega drevesa. Ko je kupil, prvi dve darili, je pri\xc5\xa1el do gradu in pojo\xc4\x8dega drevesa, ki ga je stra\xc5\xbeil medved. Ta mu je dal cepi\xc4\x8de, a pod pogojem, da mu \xc4\x8dez tri leta izro\xc4\x8di svojo h\xc4\x8der za \xc5\xbeeno. Ko je trgovec pri\xc5\xa1el domov, je na ta pogovor kmalu pozabil. Po treh letih, pa se je medved pripeljal v zlati ko\xc4\x8diji in zahteval svojo nevesto. Trgovec pripelje prvo h\xc4\x8der, ki se upira, a medved zamahne s taco; pripelje drugo, a je tudi no\xc4\x8de; nato privede najmlaj\xc5\xa1o, ki se ni upirala. V ko\xc4\x8diji se je medved za kratek hip spremenil v lepega kraljevi\xc4\x8da in ji razlo\xc5\xbeil, da je za\xc4\x8daran. Opozoril jo je, da bo na poti domov videla prikazni, a se ne sme ustra\xc5\xa1iti. Vse to je prebrodila, tako sta jo dve \xc5\xbeeni pospremili v grad in ji ga razkazali. Vsako no\xc4\x8d pa jo je medved poljubil ter od\xc5\xa1el spat v svojo sobo. Tako je bilo dva ali tri mesece, saj je nevesti postajalo dolg\xc4\x8das. Medved je zato naro\xc4\x8dil slu\xc5\xbeabnicama, da sta jo vodili po vrtu, kjer je blizu drevesa odkrila utico polno knjig. Za\xc4\x8dela je brati in brati dokler ni vzela v roko zapra\xc5\xa1eno debelo knjigo, v kateri je bila popisana usoda zakletega gradu. Ko je brala zgodbo, je vse okoli nje za\xc4\x8delo o\xc5\xbeivljati. Tako je medvedu odpadla ko\xc5\xbea in kraljevi\xc4\x8d je bil re\xc5\xa1en. Priredili so ples, katerega je obiskal trgovec, ki je bil vesel h\xc4\x8derine sre\xc4\x8de, sestri pa sta ji seveda zavidali.\n_START_SECTION_\nMotivno - tematska povezava s pravljico Lepotica in zver\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni motiv obeh pravljic: dekle re\xc5\xa1i kraljevi\xc4\x8da pred prekletstvom._NEWLINE_Prva izdana verzija pravljice Lepotica in zver ki jo poznamo danes je zapisala Madame Gabrielle-Suzanne Barbot de Villeneuve leta 1740. Najbolj znana verzija pa je dalj\xc5\xa1a in jo je zapisala Madame Jeanne-Marie Leprince de Beaumont in izdala leta 1756. Seveda pa je veliko razli\xc4\x8dnih verzij pravljice znanih po celi Evropi._NEWLINE_Pravljici Lepotica in zver ter Za\xc4\x8darani grad in medved se razlikujeta po dol\xc5\xbeini, ter po nekaterih podrobnostih._NEWLINE_Na primer:_NEWLINE_Lepotica in zver: Najmlaj\xc5\xa1a h\xc4\x8di je \xc5\xa1la mimo gradu, zagledala lepo vrtnico in jo utrgala._NEWLINE_Za\xc4\x8darani grad in medved: O\xc4\x8de najmlaj\xc5\xa1e h\xc4\x8dere je \xc5\xa1el h gradu in prosil medveda za tri cepi\xc4\x8de pojo\xc4\x8dega drevesa._NEWLINE_Podobni sta si v tem, da ho\xc4\x8de h\xc4\x8di v obeh pravljicah pomagati medvedu/zveri, saj ugotovi da ji no\xc4\x8de ni\xc4\x8d hudega, in je le ujet/-a v prekletstvu ki bdi nad njim.'