b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Dominku\xc5\xa1\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0tudij prava je kon\xc4\x8dal na Dunaju, kjer je tudi doktoriral in postal 1848 \xc4\x8dlan akademske legije. Leta 1850 se je preselil v Maribor in 1859 odprl odvetni\xc5\xa1ko pisarno. Kot odvetnik deloval do smrti in bil nekaj let tudi poslanec v \xc5\xa1tajerskem de\xc5\xbeelnem zboru. \xc5\xbde leta 1862 je za\xc4\x8del vlagati pri sodi\xc5\xa1\xc4\x8du v Mariboru to\xc5\xbebe v slovenskem jeziku in si pridobil precej zaslug za uradovanje v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini. Bil je med soustanovitelji mariborske \xc4\x8ditalnice, Slovenske Matice, Narodne tiskarne in \xc4\x8dasnika Slovenski narod ter veledu\xc5\xa1en mecen slovenskih dijakov._NEWLINE_Leta 1867 je bil v mariborski kme\xc4\x8dki kuriji izvoljen za \xc5\xa1tajerskega de\xc5\xbeelnega poslanca, vendar je bila njegova izvolitev v naslednjem letu razveljavljena. Za de\xc5\xbeelnega poslanca je bil ponovno izvoljen 1870. Leta 1887 je mandat odlo\xc5\xbeil. Z delom, ki ga je opravljal, je Dominku\xc5\xa1 postal eden od pomembnej\xc5\xa1ih \xc5\xa1tajerskih politikov v \xc5\xa1estdesetih in sedemdesetih letih 19. stoletja.'