b'\n_START_ARTICLE_\nEduard Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nEduard Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d je bil rojen 25. avgusta 1908 v Trstu o\xc4\x8detu Alojziju Stepan\xc4\x8di\xc4\x8du, trgovcu, in materi Franki, rojeni Intihar. Rod Stepan\xc4\x8di\xc4\x8dev izvira iz vasi Temnica na Krasu. Med letoma 1914 in 1919 je obiskoval ljudsko \xc5\xa1olo v Trstu. V letih od 1919 do 1923 je obiskoval V. realno gimnazijo v Ljubljani in kon\xc4\x8dal z malo maturo. Med letoma 1923 in 1927 je nadaljeval \xc5\xa1olanje na srednji umetni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli (Istituto di Belle Arti Monza \xe2\x80\x93 arte pura) pri profesorju Achilleju Furiju. V \xc5\xa1olskem letu 1927/28 je bil dva semestra vpisan na likovni akademiji (Accademia di Belle Arti) v Benetkah. Poleti in verjetno jeseni leta 1928 je slu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok na Reki. Spomladi leta 1929 je bil en semester vpisan tudi na likovni akademiji v Firencah.\n_START_SECTION_\nTrst, Pariz, Ljubljana, Beograd\n_START_PARAGRAPH_\nV letih med 1926 in 1929 je bil \xc4\x8dlan Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke konstruktivisti\xc4\x8dne skupine (Gruppo costruttivista di Trieste), ki jo je vodil Avgust \xc4\x8cernigoj. Poleg \xc4\x8cernigoja in Stepan\xc4\x8di\xc4\x8da sta bila v njej \xc5\xa1e Giorgio Carmelich in Ivan Lah. Skupina je leta 1927 proizvedla kongenialno umetni\xc5\xa1ko delo Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki konstruktivisti\xc4\x8dni ambient. Leta 1929 se je zaradi politi\xc4\x8dnih pritiskov izselil iz Trsta. Potoval je na Dunaj, od tod v Brno in prebil tri mesece v Pragi. Ob koncu leta 1929 ali v za\xc4\x8detku 1930 je prispel v Pariz. Na Moderni akademiji (Academie moderne) se je izpopolnjeval pri Fernandu Legerju, Emilu Bertinu in ob tem \xc5\xa1e pri Paulu Colinu. Med letoma 1930 in 1931 je \xc5\xbeivel v Parizu in se kraj\xc5\xa1e obdobje izpopolnjeval v studiu Ferdinanda Legerja. Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d je v dvajsetih letih deloval tudi kot scenograf (sodeluje na nate\xc4\x8daju scenskih osnutkov za opero Marija Kogoja: \xc4\x8crne Maske, Sejmi\xc5\xa1\xc4\x8de Ljubljana)._NEWLINE_Od leta 1931 naprej je \xc5\xbeivel in delal v Beogradu, kot slikar, grafik ter oblikovalec plakatov in knjig. Leta 1932 se je slikarsko izpopolnjeval pri Petru Dobrovi\xc4\x87u in tega leta prvi\xc4\x8d razstavljal z beograjskimi umetniki ter potem vsako leto sodeloval na razli\xc4\x8dnih kolektivnih razstavah beograjskih in jugoslovanskih umetnikov. Pre\xc5\xbeivljal se je kot zavarovalni\xc5\xa1ki agent. Med vojno in okupacijo je bival v Beogradu in ni razstavljal. Pre\xc5\xbeivljal se je s prodajo manj\xc5\xa1ih del. Leta 1946 se je poro\xc4\x8dil z Natalijo Jugovi\xc4\x87 in kljub kasnej\xc5\xa1i lo\xc4\x8ditvi \xc5\xbeivel z njo do njene smrti leta 1986. Kmalu po osvoboditvi je postal \xc4\x8dlan Dru\xc5\xa1tva likovnih umetnikov Srbije. Od jeseni leta 1945 do upokojitve leta 1971 se je redno udele\xc5\xbeeval spomladanskih in jesenskih dru\xc5\xa1tvenih razstav ter sodeloval tudi na nekaj gostovanjih po Jugoslaviji. Leta 1950 je bil imenovan za slikarja leta.\n_START_SECTION_\nPo upokojitvi\n_START_PARAGRAPH_\nPo upokojitvi leta 1971 je sodeloval na beograjski likovni akademiji pri pouku akta. Sicer se je veliko ukvarjal posebno z razvijanjem geometri\xc4\x8dne abstraktne risbe in sledil \xc5\xa1tevilnim novostim v umetnosti. Jeseni 1983 se je udele\xc5\xbeil prvega Video festivala v Cankarjevem domu v Ljubljani in skupaj z video umetnikom Mihom Vipotnikom izdelal animacijo (digitalno kinetizacijo) svojih geometri\xc4\x8dnih abstraktnih del, ki jo je poimenoval Raziskava likovne mehanike. Zadnja dokumentirana dela nosijo letnico 1986._NEWLINE_Eduard Stepan\xc4\x8di\xc4\x8d je umrl 11. februarja 1991 v bolni\xc5\xa1nici Svetega Sava v Beogradu. Pokopan je bil 25. februarja 1991 na pokopali\xc5\xa1\xc4\x8du Le\xc5\xa1\xc4\x87e v Beogradu.'