b'\n_START_ARTICLE_\nE\xc4\x8dmiadzin\n_START_PARAGRAPH_\nE\xc4\x8dmiadzin ali Ed\xc5\xbemiacin (armensko \xd4\xb7\xd5\xbb\xd5\xb4\xd5\xab\xd5\xa1\xd5\xae\xd5\xab\xd5\xb6) oz. Vaghar\xc5\xa1apat, kot se mesto uradno imenuje, je mesto v armenski provinci Armavir in le\xc5\xbei pribli\xc5\xbeno 20 km zahodno od Erevana. Znano je kot sede\xc5\xbe katolikosa, poglavarja armenske apostolske cerkve._NEWLINE_Po legendi, ki jo je okoli leta 460 zapisal Agathangelos v svoji Zgodovini Armencev, se je Gregorju Iluminatorju prikazalo, kako so se nebesa odprla in na Zemljo je posijal \xc5\xbearek, po katerem so pri\xc5\xa1li angeli na \xc4\x8delu s Kristusom. Ta je trikrat zamahnil z zlatim kladivom in na teh mestih je nastal ognjen steber z zlatimi temelji, obla\xc4\x8dnimi vrhovi in svetlobnimi kri\xc5\xbei. Iz teh ognjenih stebrov so nastale tri cerkve prekrite z oblaki v obliki kupole. Podobno razodetje se je prikazalo tudi armenskima kr\xc5\xa1\xc4\x8danskima mu\xc4\x8denicama Gajane in Hripsime. Na mestu, kjer je Kristus udaril s kladivom, je Gregor ustanovil samostan E\xc4\x8dmiadzin, kar pomeni\xc2\xa0\xc2\xbbspust edinega rojenega\xc2\xab._NEWLINE_Arheolo\xc5\xa1ka izkopavanja so pokazala, da je prva bazilika nastala na mestu poganskega templja, katerega oltar je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti. \xc5\xa0ele v 5. stoletju je nastala cerkev v obliki gr\xc5\xa1kega kri\xc5\xbea, kakr\xc5\xa1no omenja legenda in naj bi bila zgled za vse armenske cerkve. Katedralo so dograjevali v 7. stoletju. Sede\xc5\xbe katolikosa je bila vse do leta 1065, ko se je bil Gregor II. prisiljen umakniti pred seld\xc5\xbeu\xc5\xa1kimi Turki v Kilikio in \xc5\xa1ele leta 1441 je koncil sklenil, naj se sede\xc5\xbe katolikosa vrne v E\xc4\x8dmiadzin. Leta 1627 so stekla obnovitvena dela, vendar je bila katedrala kmalu zatem znova po\xc5\xa1kodovana zaradi bojev med Perzijo in Tur\xc4\x8dijo. V 17. stoletju so prizidali \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri zvonike. Ves \xc4\x8das z izjemo obdobja Sovjetske zveze je v samostanu delovalo semeni\xc5\xa1\xc4\x8de, ki so ga leta 1997 ponovno odprli. V katedrali je danes relikviarij, kjer je poleg malo prej omenjenega poganskega oltarja mogo\xc4\x8de videti \xc5\xa1e domnevo konico kopja, s katerim naj bi prebodli Kristusa in ga naj bi v samostan Geghard prinesel apostol Tadej, domnevno roko Gregorja Iluminatorja, kos lesa z Noetove barke, kapljo Hripsimine krvi ipd._NEWLINE_Dve ostali pomembni cerkvi v mestu sta cerkvi sv. Gajane in sv. Hripsime. Prva je po naro\xc4\x8dilu katolikosa Ezra nastala v 7. stoletju nedale\xc4\x8d od katedrale, na mestu, kjer naj bi to svetnico mu\xc4\x8dili. To longitudinalno baziliko so prvi\xc4\x8d obnovili \xc5\xa1ele v 17. stoletju, ko so ji na vzhodni strani dodali \xc5\xa1e kapelo s svetni\xc4\x8dinimi relikvijami, na zahodni pa galerijo. Pribli\xc5\xbeno kilometer vzhodno od Komitasovega trga (sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta tik ob katedrali), ob glavni cesti proti Erevanu, se nahaja cerkev sv. Hripsime, ki jo je ravno tako v 7. stoletju dal zgraditi katolikos Komitas nad svetni\xc4\x8dinim mavzolejem iz leta 395. Skoraj nespremenjena je ostala do 17. stoletja, ko so na streho dodali kri\xc5\xbe, konec 18. stoletja pa so ji dozidali \xc5\xa1e zvonik._NEWLINE_V mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du lahko najdemo \xc5\xa1e dve manj pomembni cerkvi. Cerkev \xc5\xa0oghakat je konec 17. stoletja dal zgraditi princ Aghamal \xc5\xa0orotetsi nedale\xc4\x8d od cerkve sv. Hripsime, cerkev matere bo\xc5\xbeje pa je nastala v 18. stoletju v samem mestnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. Prvotno je bila lesena, v 19. stoletju pa so na njenem mestu zgradili sedanjo kamnito zgradbo z rokokojskim oltarjem. Ta cerkev je bila namenjena navadnim ljudem v nasprotju z ostalimi cerkvami, ki so bile namenjene viskokim cerkvenim dostojanstvenikom._NEWLINE_Leta 2000 so bile e\xc4\x8dmiadzinske cerkve skupaj z ostanki katedrale v bli\xc5\xbenjem Zvartnocu vpisane v UNESCOv seznam svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.'