b'\n_START_ARTICLE_\nKme\xc4\x8dka povest\n_START_PARAGRAPH_\nKme\xc4\x8dka povest (za kraj\xc5\xa1e tekste tudi va\xc5\xa1ka zgodba, za dalj\xc5\xa1e pa kme\xc4\x8dki roman) je eden najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih \xc5\xbeanrov v slovenski pripovedni tradiciji. Zanjo je zna\xc4\x8dilno, da so glavne osebe kmetje ali druge osebe, tesno povezane s kme\xc4\x8dkim okoljem in na\xc4\x8dinom \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nZgodovina kme\xc4\x8dke povesti\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1868 sta iz\xc5\xa1li prvi slovenski izvirni klasi\xc4\x8dni kme\xc4\x8dki povesti ve\xc4\x8dje dol\xc5\xbeine, Jur\xc4\x8di\xc4\x8dev Sosedov sin in Stritarjeva Svetinova Metka. O kontinuiranem nastajanju dalj\xc5\xa1e kme\xc4\x8dke povesti pa lahko govorimo \xc5\xa1ele od leta 1875 naprej, po zaslugi prvega vztrajnej\xc5\xa1ega tvorca Josipa Vo\xc5\xa1njaka. Prvi vrh je kme\xc4\x8dka povest do\xc5\xbeivela v za\xc4\x8detku devetdesetih let 19. stoletja (tedaj se je pogosto pojavljalo ime Frana Jakli\xc4\x8da), potem pa \xc5\xa1e na za\xc4\x8detku 20. stoletja. Ob\xc4\x8duten padec v produkciji je opazen v za\xc4\x8detku dvajsetih let in verjetno izvira iz travmati\xc4\x8dnih posledic prve svetovne vojne. Takoj zatem sledi silovit vzpon s koli\xc4\x8dinskim vrhom in z najve\xc4\x8d naslovi v drugi polovici tridesetih let, kar se \xc4\x8dasovno pokriva z gospodarsko krizo. Do leta 1920 so nastajala ve\xc4\x8dinoma kratka besedila, nato pa vedno dalj\xc5\xa1a. Po letu 1945 je produkcija kme\xc4\x8dke proze drasti\xc4\x8dno upadla in se potem le po\xc4\x8dasi obnavljala, nikoli ve\xc4\x8d pa ni dosegla stanja iz let pred drugo svetovno vojno. Zna\xc4\x8daj povojne kme\xc4\x8dke pripovedi je prepoznaven po izraziti delavski in mestni tematiki ter politizaciji kme\xc4\x8dkega \xc5\xbeivljenja)._NEWLINE_Zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko je kme\xc4\x8dko povest podpirala predvsem konservativna nazorska skupina. Najve\xc4\x8d naslovov sta izdali Mohorjeva dru\xc5\xbeba (knji\xc5\xbena zbirka Slovenske ve\xc4\x8dernice) in revija Dom in svet. V konkuren\xc4\x8dni reviji Ljubljanski zvon je iz\xc5\xa1lo precej manj kme\xc4\x8dkih povesti kot v Domu in svetu, druga\xc4\x8dno pa je razmerje med \xc4\x8dasopisoma, kar se ti\xc4\x8de refleksije o \xc5\xbeanru. Ljubljanski zvon je bil tvorec definicije kme\xc4\x8dke povesti, najve\xc4\x8dkrat v obliki knji\xc5\xbene ocene.\n_START_SECTION_\nStruktura kme\xc4\x8dke povesti\n_START_PARAGRAPH_\nTematika ali snov kme\xc4\x8dke povesti je kmetstvo, gre torej za osebe in dogajanje iz kme\xc4\x8dkega sveta in za kme\xc4\x8dko okolje. Osnovna tema znotraj kme\xc4\x8dke tematike pa je lastninski odnos. Prepletajo se ljubezenski, gospodarski, eti\xc4\x8dni, kriminalni in folklorni motivi. Gospodarski motivi se pojavljajo zlasti v t. i. gospodarskovzgojni ve\xc4\x8derni\xc5\xa1ki povesti, najve\xc4\x8dkrat gre za generacijski ali lastninski konflikt med o\xc4\x8detom in sinom, ki do\xc5\xbeivi epilog v obliki o\xc4\x8detove smrti, vdaje, kesanja ali sprave. Pri eti\xc4\x8dnih motivih bi lahko izpostavili osebe, ki so dobre ali zle. Pisateljem so bile literarno zanimive zle \xc5\xbeenske, pre\xc5\xa1u\xc5\xa1tnice, manj pogost pa je lik dobre matere. Pomembna zna\xc4\x8dilnost kme\xc4\x8dkih povesti so tudi kriminalni motivi, po navadi so to umor, poskus umora, detomor ali pretep. Folklorni motivi sicer nimajo pomembne vloge v razvoju dogodkov, skrbijo pa za posebno atmosfero in so najpogostej\xc5\xa1i, skoraj obvezni element kme\xc4\x8dke povesti. Prisotni so delovni motivi ko\xc5\xa1nje in oranja, delo in zabava na planini, \xc5\xbeetev, pa\xc5\xa1a, prazniki kot na primer bo\xc5\xbei\xc4\x8d, velika no\xc4\x8d, prazni\xc4\x8den je tudi motiv nedelje. Sem spadajo tudi pogrebi, rojstva, poroke ter alkoholizem, vra\xc5\xbeevernost, kvartopirstvo in bera\xc4\x8di. Na planinsko kme\xc4\x8dko povest je omejen motiv divjega lova._NEWLINE_Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a je kategorija doma. V primerjavi s klasi\xc4\x8dnim evropskim romanom, kjer je osnovna kategorija junak, je to najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1a posebnost kme\xc4\x8dke povesti. \xc4\x8ce je \xc5\xa1lo pri evropskem romanu za spopad junaka s svetom z namenom, da svet spremeni, gre tukaj ve\xc4\x8dinoma za prizadevanje junaka, da ohrani dom, se poro\xc4\x8di ali spremeni zasedbo doma. Spremembo zahteva dom in ne junak. V taki strukturi junak torej ni pravi junak, saj njegova dejanja niso stvar svobodne odlo\xc4\x8ditve, ampak nuje. Ostale teme, na primer ljubezenska, so v kme\xc4\x8dki povesti podrejene lastninski._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeno tri petine del tega \xc5\xbeanra zaznamuje uspe\xc5\xa1en, pozitiven oziroma sre\xc4\x8den konec dogajanja, najve\xc4\x8dkrat v obliki poroke, v\xc4\x8dasih pa tudi druge poroke, ki je popravek prvega, neustreznega razmerja, za katerega so ve\xc4\x8dinoma krivi star\xc5\xa1i. Z motivom druge poroke je povezan motiv poznega otroka. Naloga pozitivnega konca je iz poru\xc5\xa1enega ravnote\xc5\xbeja, ki je prisotno na za\xc4\x8detku povesti, spet zgraditi red in ravnote\xc5\xbeje. Za zgodnej\xc5\xa1e obdobje v razvoju kme\xc4\x8dke povesti je zna\xc4\x8dilna tudi kombinacija pozitivnega in negativnega konca. Obi\xc4\x8dajno je konec uspe\xc5\xa1en za pozitivno glavno osebo in neuspe\xc5\xa1en za negativno. Pojavljajo se tudi perspektivisti\xc4\x8dni konci, re\xc5\xa1itve v smislu moralne zmage kljub fizi\xc4\x8dnemu porazu pa so izjeme. Negativnih izidov je pribli\xc5\xbeno dve petini, pri polovici to pomeni smrt. Razmerje med pozitivnimi in negativnimi zaklju\xc4\x8dki ni bilo v vseh letih enako. Pred prvo svetovno vojno je bil pesimizem na vrhuncu, tik po vojni pa negativnih koncev sploh ni bilo. Pred drugo svetovno vojno je dele\xc5\xbe negativnih koncev spet narasel in tako svaril pred posledicami dru\xc5\xbebenega spopada.\n_START_SECTION_\nAvtorji kme\xc4\x8dke povesti\n_START_PARAGRAPH_\nAvtorji so se ve\xc4\x8dinoma rodili na pode\xc5\xbeelju (najve\xc4\x8d jih izvira iz Gorenjske, \xc5\xa0tajerske in Primorske) in se nato precej selili, zlasti v Ljubljano, kjer je dlje \xc4\x8dasa pre\xc5\xbeivela polovica tistih z znano biografijo. V Ljubljani je iz\xc5\xa1lo vsaj 60\xc2\xa0% vseh kme\xc4\x8dkih povesti. Po poklicni strukturi prevladujejo duhovniki, profesorji, uradniki in u\xc4\x8ditelji. Po \xc5\xa1tevilu del in obsegu opusa v besedah si avtorji sledijo v naslednjem vrstnem redu: France Bevk, Mi\xc5\xa1ko Kranjec, Fran Detela, Janez Jalen, Fran Jakli\xc4\x8d, Ivan Mati\xc4\x8di\xc4\x8d, Jo\xc5\xbee Dular, Ivan Albreht, Fran Zba\xc5\xa1nik, Pre\xc5\xbeihov Voranc, Narte Velikonja, Jan Plestenjak, Lojze Zupanc, Andrej Budal, Fran Sale\xc5\xa1ki Fin\xc5\xbegar, Slavko Savin\xc5\xa1ek, Anton Ingoli\xc4\x8d, Ivo \xc5\xa0orli, Janko Ka\xc4\x8d, Stanko Kociper, Jo\xc5\xbeef Urbanija, Josip Kostanjevec, Ksaver Me\xc5\xa1ko, Matija Male\xc5\xa1i\xc4\x8d, Ivan Pregelj, Ivan \xc5\xa0trukelj, Ivan Cankar, Boris Rihter\xc5\xa1i\xc4\x8d, Gustav Strni\xc5\xa1a, Vladimir Levstik, Drago Ulaga, Ju\xc5\xa1 Kozak, Josip Vo\xc5\xa1njak, Franc Kolenc.'