b"\n_START_ARTICLE_\nJean le Rond d'Alembert\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nD'Alembert je bil nezakonski sin plemi\xc4\x8da, topni\xc5\xa1kega \xc4\x8dastnika Louisa-Camusa Destouchesa in francoske pisateljice in kurtizane Claudine Gu\xc3\xa9rin de Tencinove. O\xc4\x8de ga ni \xc4\x8disto zapustil, temve\xc4\x8d je dajal sredstva za njegovo pre\xc5\xbeivljanje. Mati ga je med odsotnostjo o\xc4\x8deta pustila na stopnicah pred cerkvijo Saint Jean le Rond in je kot najden\xc4\x8dek odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v hi\xc5\xa1i nekega steklarja in njegove \xc5\xbeene. Kasneje, ko je njegova nadarjenost postajala vse o\xc4\x8ditnej\xc5\xa1a, ga je mati posku\xc5\xa1ala dobiti nazaj. Toda d'Alembert jo je ponosno zavrnil:\xc2\xa0\xc2\xbbMoja mati je steklarjeva \xc5\xbeena.\xc2\xab\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tudij\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1730 se je \xc5\xa1olal na Mazarinovem kolegiju (Coll\xc3\xa8ge Mazarin), kjer je poslu\xc5\xa1al predavanja iz matematike, fizike in astronomije in tam leta 1735 diplomiral. Kolegij so vodili janzenisti. Po \xc5\xa1tudiju se je vrnil k svoji kru\xc5\xa1ni materi, kjer je \xc5\xbeivel trideset let. \xc5\xa0tudiral je pravo in naj bi leta 1738 nastopil slu\xc5\xbebovanje kot odvetnik, vendar ni za\xc4\x8del z delom. Potem se je posvetil medicini, na koncu pa se je odlo\xc4\x8dil, da se bo zapisal matematiki. Z 22. leti je leta 1739 napisal svoje prvo objavljeno delo Poro\xc4\x8dilo o integralnem ra\xc4\x8dunu (M\xc3\xa9moire sur le calcul int\xc3\xa9gral). Leta 1740 je predlo\xc5\xbeil svoje drugo delo o mehaniki teko\xc4\x8din Memoire sur le refraction des corps solides, ki ga je opazil Clairaut. V delu je teoreti\xc4\x8dno pojasnil lom.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nD'Alembert je bil \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan tedanje Akademije znanosti in umetnosti v Sankt Peterburgu, eden od ve\xc4\x8d kot 160 \xc4\x8dastnih in dopisnih \xc4\x8dlanov Akademije.\n_START_SECTION_\nPoimenovanja\n_START_PARAGRAPH_\nPo njem se imenuje asteroid glavnega asteroidnega pasu 5956 d'Alembert in udarni krater D'Alembert na Luni._NEWLINE_Lambert je predlagal ime D'Alembert za domnevni naravni satelit Venere, ki pa ne obstaja."