b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Angeletto\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nDoktoriral je 1910 na dunajski pravni fakulteti in kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij gospodarskih ved na dunajski eksportni akademiji. V letih 1918\xe2\x88\x921960 je imel v Trstu odvetni\xc5\xa1ko pisarno. Po 1. svetovni vojni je ustanovil in vodil Zadru\xc5\xbeno zvezo (1921-1929) ter bil predsednik Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke hranilnice in posojilnice (1929-1941), ki so jo fa\xc5\xa1isti ukinili kot zadnji slovenski denarni zavod. \xc4\x8clanke in razprave je objavljal v Edinosti, Na\xc5\xa1ih zapiskih in drugih listih. Med 2. svetovno vojno je bil ve\xc4\x8dkrat zaprt in konfiniran. Leta 1943 je od\xc5\xa1el v Egipt in se 1945 vrnil v Trst, kjer je bil 1947 soustanovitelj in do smrti predsednik Slovenske demokratske zveze. Sodeloval je pri tedniku Demokracija, pri ustanovitvi Slovenske prosvetne matice in Slovenskega prosvetnega dru\xc5\xa1tva. Bil je konservativni politik, ki se je zavzemal za ohranitev Svobodnega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja, vendar je realisti\xc4\x8dno sprejel Spomenico o soglasju (t. i. londonski sporazum), ko je Svobodno tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko ozemlje prenehalo obstajati, cona A pa je bila priklju\xc4\x8dena Italiji.'