b'\n_START_ARTICLE_\nKatari\n_START_SECTION_\nIzvor katarov\n_START_PARAGRAPH_\nKatarska religija se ni razvila in oblikovala v Evropi, pa\xc4\x8d pa je tja \xc5\xbee oblikovana pri\xc5\xa1la z vzhoda. Na zahodu, je le do\xc5\xbeivela nekatere majhne spremembe. Kar danes razumemo katarizem 12. stoletja se je za\xc4\x8delo \xc5\xa1e v stari perzijski dr\xc5\xbeavi (550 pr. n. \xc5\xa1t. \xe2\x80\x93 331 pr. n. \xc5\xa1t.), s staro perzijsko religijo, ki je u\xc4\x8dila dvojnost. Dobri bog (ORMUST) proti hudobnemu duhu (ARIMAN). Med njima pa poteka boj za prevlado. Mani iz Babilonije je okoli leta 242 ustanovil manihejsko religijo, v kateri je povezal stari perzijski dualizem, egiptovsko gnozo, mitraizem, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo ter indijsko reinkarnacijo. Iz ve\xc4\x8d religij je tako ustvaril novo religijo. \xc4\x8ce njegov nauk zelo posplo\xc5\xa1imo, se glasi nekako takole. Dobri Bog je ustvaril duhovni svet (du\xc5\xa1a, duhovna bitja), hudobni duh pa materialni svet (mesenost, po\xc5\xbeelenje, u\xc5\xbeitke). V Perziji so bili manihejci preganjani, ker so odpadli od perzijska religije (Manija je dal okoli leta 276 perzijski \xc5\xa1ah kri\xc5\xbeati) in zato so se umaknili v Indijo, kjer \xc5\xa1e danes obstajajo (Parsi/Par\xc5\xa1i) ter na ozemlje Rimskega imperija. Zaradi svojega odpadni\xc5\xa1tva od prakti\xc4\x8dno vseh tedaj znanih velikih religij, predvsem pa kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva, ki je leta 313 postalo tolerirena religija, leta 395 pa dr\xc5\xbeavna religija, so manihejstvo preganjali tako na zahodnem (do 5. stoletja) kakor tudi na vzhodnem delu imperija (do 13./14. stoletja). Kot zanimivost velja omeniti, da je proti njim pisal tudi sveti Avgu\xc5\xa1tin v svojih Izpovedih, ki je kar nekaj let svojega \xc5\xbeivljenja pre\xc5\xbeivel v njihovih miselnih krogih. V Mali Aziji in Siriji, kamor so se manihejci zatekli, je neki Pavel iz vzhodne Tur\xc4\x8dije v 6. stoletju delno priredil njihovo verovanje in nastali so pavlianci. Na vzhodnem delu cesarstva, ki se je po letu 476 imenovalo Bizanc, so manihejci pre\xc5\xbeiveli preganjanje, ki se je na zahodu zaklju\xc4\x8dilo v 5. stoletju. V 10. stoletju so se tako pojavili na ozemlju bolgarskega cesarstva pod imenom bogomili, vendar pa je njihov nauk dovolj jasen, da jih lahko pove\xc5\xbeemo z manihejci. Iz Bolgarije in Srbije jih je v 12. stoletju pregnal \xc5\xa0tefan Nemanja. Prebegnili so v Bosno, kjer so oblikovali bosansko cerkev, ki je bila v tistem \xc4\x8dasu edina v Evropi, ki ni nudila podpore plemi\xc4\x8dem pri oblikovanja oblasti (ve\xc4\x8d o bogomilih in bosenski cerkvi pi\xc5\xa1e Ignacij Voje v Nemirnem Balkanu). Morda je zelo zanimivo to, da so sebe imenovali kristjane, \xc4\x8deprav so bili dale\xc4\x8d od pravovernega kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva. Priznavali so Novo zavezo in molitev o\xc4\x8de na\xc5\xa1, verjeli pa so da je stvarnik vsega oprijemljivega hudi\xc4\x8d, vsega nevidnega pa Bog._NEWLINE_Potovanje bogomilov na sever se je v Bosni ustavilo. So bili sicer posamezni poizkusi, da bi se bogomilstvo raz\xc5\xa1irilo na dana\xc5\xa1njem dolenjskem in v kranjskem, kar pri\xc4\x8da pismo pape\xc5\xbea Gregorja IX. leta 1233, ki je pisal o \xc5\xa1irjenju herezij in omenjal tudi ti dve pokrajni, vendar pa so rezultati nezadovoljivi. V 15. stoletju je bosensko bogomilstvo propadlo in se islamiziralo pod Turki. Podobnosti manihejstva in bogomilsta na Balkanu in v Mali Aziji s katarizmom in albi\xc5\xbeanizmom v ju\xc5\xbeni Franciji so dovolj zgovorne, da moremo govoriti o eni religiji, za katero pa ne vemo po kateri poti je dospela v Francijo. Vse kar vemo je, da so imeli manihejci v 12. stoletju v Franciji zborovanje, ki ga je vodil neki Grk (iz \xc4\x8desar lahko skelpamo, da so pri\xc5\xa1li iz Bizanca), ki je tam ustanovil Albi\xc5\xbeansko cerkev, ki se je zelo raz\xc5\xa1irila predvsem na jugu Francije, kjer se je raz\xc5\xa1irila tudi med plemstvom (vanjo so vstopali grofje in drugi plemi\xc4\x8di), medtem ko so jo na severu Francije zatrli. V Italiji so jih imenovali patareni, po predmestju Milana, kjer so bili dokaj raz\xc5\xa1irjeni. Sami sebe pa so imenovali katari, kar pomeni \xc4\x8disti. Tudi ime katari, ki so si ga sami nadeli, in ki izhaja iz stare gr\xc5\xa1\xc4\x8dine, nam neposredno pri\xc4\x8da, da so verjetno pri\xc5\xa1li iz Bizanca. \xc4\x8ceprav so manihejci, oziroma katari prevzeli Jezusa in Jezusov evangelij, jih vseeno ne moremo imenovati za kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko herezijo, saj je njen miselni tok perzijskega izvora. Je pa res, da so katari, predvsem v Evropi postajali mnogi odpadniki od kr\xc5\xa1\xc4\x8danstva.\n_START_SECTION_\nVerovanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvina njihovega verovanja temelji na staro perzijskem dualizmu, kjer nevidnemu svetu vlada dobri bog, ter stvarnim svetom, ki ga obvladuje hudobni bog in pomeni zlo. Gre\xc5\xa1ni padec se je zgodil tako, da je hudobni duh zvabil v svoje kraljestvo, zemlju angele in jih zaprl v bitja katera je sam ustvaril, \xc4\x8dloveka in \xc5\xbeivali. Pri tem so pozabili na svoj izvor. Odre\xc5\xa1itev tako pomeni osvoboditev angelov iz ujetni\xc5\xa1tva v stvarnem svetu in njihovo vrnitev v onstranski svet. Te misli so katari povezali z Svetim pismom. Iz tu je zrasla ostra graja bogate in mogo\xc4\x8dne ter politi\xc4\x8dno vplivne srednjeve\xc5\xa1ke cerkve, ki naj bi bila delo hudobnega duha in ovirala ljudi na poti k odre\xc5\xa1enju. Ohranilo se je le malo spisov s katarskimi nauki, ki jih lahko izlu\xc5\xa1\xc4\x8dimo iz zavra\xc4\x8devalnih spisov Katoli\xc5\xa1ke cerkve. O zakramentu birme pravijo, da ni ni\xc4\x8d in da ni\xc4\x8desar ne dose\xc5\xbee. O sv. Evharisiji pravijo, da je bila prvotno le spomin na Jezusovo telo in kri, in da ni ni\xc4\x8d bolj\xc5\xa1a ali koristnej\xc5\xa1a kakor drug kruh in drugo vino. O zakramentu pokore trdijo, da kesanje, spoved in zado\xc5\xa1\xc4\x8denje nimajo prav nobenega vpliva na zveli\xc4\x8danje. Po katarsko naj ne bi bila u\xc4\x8dinkovita nobena pokora. Edino kar odre\xc5\xa1uje naj bi bilo njihovo polaganje rok. Prepovedujejo, da bi se \xc4\x8dlovek branil in pri tem napadalca ranil, ter trdijo da nobena svetna oblast ne sme zlo\xc4\x8dinov ma\xc5\xa1\xc4\x8devati na telesu z me\xc4\x8dem.\n_START_SECTION_\nVojna\n_START_PARAGRAPH_\nV 12. stoletju je imela cerkev veliko nasprotnikov. Poleg muslimanov, ki so ogro\xc5\xbeali sveto mesto Jeruzalem, in proti katerim je \xc5\xbee Urban II. leta 1096 sklical 1. kri\xc5\xbearsko vojno, se je v Evropi razvilo veliko gibanj, ki so nekatera bolj druga manj ostro obsojala delovanje takratne cerkvene oblasti. Posamezne skupine je cerkev uspela pridobiti na svojo stran. Eni izmed teh so bili tudi fran\xc4\x8di\xc5\xa1kani, katerih ustanovitelj sveti Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Asi\xc5\xa1ki, je v bogati in politi\xc4\x8dno vplivni cerkvi videl popolno nasprotje Kristusovega ubo\xc5\xa1tva in pokornosti. Vendar pa je fran\xc4\x8di\xc5\xa1kane pape\xc5\xbe Inocenc III. uspel spraviti na barko Rimske cerkve. Uspelo mu je celo pridobiti dominikance za pridiganje med krivoverci. Vendar pa stvari niso \xc5\xa1le tako zlahka kakor pri Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kovih bratih. Valdazeni (eno izmed krivoverskih gibanj), se niso hoteli pokoriti \xc5\xa1kofovski oblasti, katari, pa vidijo v katoli\xc5\xa1ki cerkvi proticerkev. S takim razmi\xc5\xa1ljanjem so bili katoli\xc5\xa1kim veljakom in pape\xc5\xbeu vseskozi trn v peti. Sprva jih je poizkusil spreobrniti. V misijone je poslal Bernarda iz Clairvauxa (sv. Bernard), znamenitega pridigarja (pridigal in klical tudi na sveto kri\xc5\xbearsko vojno) in takrat veliko cerkveno avtoriteto, ki naj bi jih spreobrnil, a mu to ni uspelo. Pri\xc5\xa1lo je celo tako dale\xc4\x8d, da je ob porazu priznal, da so katari bolj\xc5\xa1i od pravovernih katoli\xc4\x8danov. Ker ni bilo nikakr\xc5\xa1nega uspeha je pape\xc5\xbe leta 1199 katarizem razglasil za herezijo in za\xc4\x8del kot dokon\xc4\x8dno re\xc5\xa1itev pripravljati kri\xc5\xbearski pohod. Vendar pa \xc5\xa1e ni obupal nad mirno re\xc5\xa1itvijo glede vpra\xc5\xa1anja katarov. Okoli leta 1208 je na pot poslal \xc5\xa1e enega izmed kasnej\xc5\xa1ih svetnikov, Dominika Guzmana. Ko se je tudi ta vrnil brez uspeha, je napo\xc4\x8dil \xc4\x8das za dokon\xc4\x8dni obra\xc4\x8dun. Leta 1208 je pape\xc5\xbe Inocenc III. sklenil zavezni\xc5\xa1tvo s francoskim kraljem in spro\xc5\xbeil proti katarom pravo kri\xc5\xbearsko vojno. Povod za samo vojno pa je bil uboj pape\xc5\xbeevega legata Petra Castelnaua, ki je bil na pogajanjih s katari in je bil ubit ob povratku v Rim. Kri\xc5\xbearski vitezi so namesto osvobodilne vojne v Sveti de\xc5\xbeeli, raje obra\xc4\x8dunali s francoskimi plemi\xc4\x8di na jugu Francije. Vojna je s\xc4\x8dasoma prerasla v boj med plemi\xc4\x8di s severa proti plemi\xc4\x8dem z juga Francije. Pape\xc5\xbe je plemi\xc4\x8dem zagotovil odpustek za zlo\xc4\x8dine, ki so jih in ki jih bodo storili ter odpustek vseh dolgov, ki jih imajo. S tem se je za\xc4\x8dela resni\xc4\x8dno prava verska vojna z vsemi njenimi zna\xc4\x8dilnostmi. Vojna je bila krvava, umazana in neprizanesljiva, trajala pa je do leta 1324, ko so na grmadi se\xc5\xbegali zadnjega\xc2\xa0\xc2\xbbpopolnega\xc2\xab\xc2\xa0Guillauma Belibasta. V zavezni\xc5\xa1tvu s francoskim kraljem so v albi\xc5\xbeanski vojni (1209-1229) pobili ve\xc4\x8d deset tiso\xc4\x8d ljudi. Pre\xc5\xbeiveli so pobegnili v Pireneje, kjer so sku\xc5\xa1ali pre\xc5\xbeiveti v utrjenih votlinah. Vendar je bil to \xc5\xa1ele za\xc4\x8detek tega ve\xc4\x8d kakor sto let trajajo\xc4\x8dega preganjanje katarov. Leta 1231 je pape\xc5\xbe Gregor IX. vpeljal pape\xc5\xa1ko inkvizicijo kot stalno ustanovo za preganjanje in iskanje krivovercev v katero pa je dobrih 20 let kasneje leta 1252 pape\xc5\xbe Inocenc IV. vpeljal tudi mu\xc4\x8denje za dosego priznanja krivde._NEWLINE_V sami vojni je bilo pobitih pribli\xc5\xbeno milijon ljudi. Kri\xc5\xbearji so opusto\xc5\xa1ili vso ju\xc5\xbeno Francijo in njen razvoj ustavili za celi dve stoletji. Zmaga v tej vojni je v cerkvi zapisana kot velika zmaga proti krivovercem in kot zmaga v boju za cerkveno enotnost. Pod vodstvom Simona Montfortskega in dominikancev so se dogajale \xc5\xa1tevilne grozote. Mesta in vasi, ki so se vdale brez boja so dobesedno zravnali z zemljo. Vsakogar so preverjali za desetletja nazaj in velikokrat se je dogodilo, da je na grmadi kon\xc4\x8dal ve\xc4\x8dji del prebivalstva kakega mesta ali vasi. \xc5\xa0e veliko huje pa se je zgodilo z uporni\xc5\xa1kimi mesti. Beziers, mesto ob vzno\xc5\xbeju Pirenejev, je imelo ob zavzetju leta 1229 dvajset tiso\xc4\x8d prebivalcev in se je vdalo \xc5\xa1ele po ve\xc4\x8dmese\xc4\x8dnem obleganju. Ko so ga zavzeli, se je izkazalo, da med prebivalci precej katoli\xc4\x8danov. Podrejeni so vpra\xc5\xa1ali poveljnika kaj storiti s prebivalci. Po kraj\xc5\xa1em premisleku je izdal ukaz naj pobijejo vse, saj\xc2\xa0\xc2\xbbbo Bog na drugem svetu \xc5\xbee vedel, kako lo\xc4\x8diti zrno od plev\xc2\xab\xe2\x80\xa6_NEWLINE_Ob vseh grozodejstvih, ki so jih kri\xc5\xbearji po\xc4\x8deli pa tudi katari niso stali kri\xc5\xbeem rok. Ostrej\xc5\xa1a ko je bila vojna, in bolj ko so se kri\xc5\xbearji bli\xc5\xbeali katarsko zvestim mestom hitreje so na te\xc5\xbeko in nedostopnih mestih gradili neosvojljive gradove, do katerih je dostop \xc5\xa1e danes te\xc5\xbeaven. Izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za za\xc4\x8detek potovanja po de\xc5\xbeeli katarov je mesto Carcasson, v katerem je bil eden izmed sredi\xc5\xa1\xc4\x8d katarstva. \xc5\xa0e danes je ohranjena trdnjava in mestna katedrala. Pot nas nato pelje do trdnjave Puylaurens, ki stoji na vrhu 400m visokega grebena, pot do nje pa je strma in zelo izpostavljena. Sledi ji Queribus, ki stoji na vrhu kamnitega zoba, obdajajo pa jo ve\xc4\x8dstometrski prepadi. Nekaj kilometrov pro\xc4\x8d pa stoji orja\xc5\xa1ka trdnjava Peyrepertuse. In tudi po vseh ostalih hribih so razpostavljene mogo\xc4\x8dne trdnjave, ki pri\xc4\x8dajo o mogo\xc4\x8dni, obenem pa krvavi zgodovini ju\xc5\xbene Francije._NEWLINE_Kljub vsem prizadevanjem, da bi se katari ohranili, pa so bil vsi poizkusi ob tako fanati\xc4\x8dnem nasprotniku povsem zaman. V slogu pravega kri\xc5\xbearskega osvajanja je kri\xc5\xbearska vojske zavzela vsako vas in vsako mesto, ter pobila njihove prebivalce. Tisti, ki pa so pre\xc5\xbeiveli pa so se zatekli v gorske trdnjave, kjer so upali, da jim oblegovalci ne bodo mogli do \xc5\xbeivega. Kljub temu, da so bile trdnjave nezavzetne, pa fanati\xc4\x8dna kr\xc5\xa1\xc4\x8danska vojska ni odnehala. Ko je zmanjkalo mest in vasi, ki bi jih lahko zavzeli so se lotili \xc5\xa1e teh trdnjav. Vsako posebej so obkolili in izolirali od zunanjega sveta, nato pa izstradali in zavzeli vse do zadnje. Kot zadnja je padla trdnjava Montsegur leta 1244. Vanjo se je zateklo pribli\xc5\xbeno 900 ljudi, ki so jo branili polnih deset mesecev. Kri\xc5\xbearji so jim obljubili \xc5\xbeivljenje, \xc4\x8de se predajo, a polovica pre\xc5\xbeivelih je \xc5\xbee sama poskakala v prepade pod trdnjavo, ostale pa so kri\xc5\xbearji poslali na grmado. Padec zadnje trdnjave pa je pomenil tudi konec gibanja v Franciji. Redki pre\xc5\xbeiveli so se porazgubili po vsej Evropi in izginili v pozabo, z njimi pa tudi njihova tradicija in znanje. Zadnji\xc2\xa0\xc2\xbbpopolni\xc2\xab\xc2\xa0, Guillaum Belibasta je bil na grmadi se\xc5\xbegan leta 1324, dokon\xc4\x8dno pa je inkvizicija prenehala preganjati katare 1412._NEWLINE_Po moji lastni presoji so bili katari prevelik zgled, obenem pa tudi preveliko breme takratne kr\xc5\xa1\xc4\x8danske srednjeve\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe. Glede skromnosti so bili ideal, obenem pa preveliko nasprotje tedanje katoli\xc5\xa1ke Cerkve. Pape\xc5\xbe se je zavedal da, \xc4\x8de ho\xc4\x8de zmagati na vzhodu tako nad muslimani, kakor tudi nad pravoslavno cerkvijo, mora biti najprej enoten doma; to se pravi v Italiji, Franciji, \xc5\xa0paniji in Nem\xc4\x8diji. In razne herezije, ki so mu spodkopavale oblast mu pri tem niso koristile. Nikakor si ni mogel privo\xc5\xa1\xc4\x8diti, da bi\xc2\xa0\xc2\xbbkr\xc5\xa1\xc4\x8danska\xc2\xab\xc2\xa0Evropa razpadla na posamezne de\xc5\xbeele s svojimi lastnimi verskimi gibanji, nad katerimi pa on ne bi imel oblasti. Katari so \xc5\xbee bili eno izmed takih gibanj, ki bi morda lahko oblikovali lastno dr\xc5\xbeavo v ju\xc5\xbeni Franciji, \xc4\x8de bi uspeli pre\xc5\xbeiveti pritisk kr\xc5\xa1\xc4\x8danske oblasti. In \xc4\x8de bi se to dogajalo, bi postopoma pape\xc5\xbe ostal sam in zahodno kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo omejeno na nekaj dr\xc5\xbeav. Ali je torej tedanjim cerkvenim dostojanstvenikom s pape\xc5\xbeem na \xc4\x8delu, ob takem videnju situacije, ko so se kri\xc5\xbearske vojne \xc5\xbee preve\xc5\xa1ale v fazo, ko so muslimani prevzemali iniciativo bojevanja, v Evropi pa so se postopoma za\xc4\x8dela razvijati krivoverstva, ostalo \xc5\xa1e kaj drugega kakor da brani tisto kar ima in poenoti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo? Menim, da je srednjeve\xc5\xa1ki Cerkvi po neuspelem misijonu, ne pozabimo, da ga je vodil eden najve\xc4\x8djih pridigarjev tedanjega sveta sv. Bernard, ostala le ena in tudi edina mo\xc5\xbenost, kri\xc5\xbearska vojna.'