b'\n_START_ARTICLE_\nZalo\xc5\xbeba\n_START_PARAGRAPH_\nZalo\xc5\xbeba (izdajatelj) je podjetje, ki skrbi za razmno\xc5\xbeevanje in razpe\xc4\x8devanje tiska in glasbe. Zalo\xc5\xbebe ocenijo kakovost avtorjevega dela, produkcijo in prodajo, se odlo\xc4\x8dijo ali bodo vlo\xc5\xbeile denar v dolo\xc4\x8denega avtorja ali projekt, promovirajo in publicirajo knjige potencialnim uporabnikom, izpolnijo naro\xc4\x8dila, distribuirajo knjige, zberejo denar in izpla\xc4\x8dajo avtorja. Zalo\xc5\xbeba obi\xc4\x8dajno sklene pogodbo z avtorjem, kjer po navadi odkupi avtorske pravice in se obve\xc5\xbee razmno\xc5\xbeevanju, ogla\xc5\xa1evanju, financiranje in distributiranju kopije avtorskega izdelka. Za produkcijo knjig skrbijo uredniki, oblikovalci, tr\xc5\xbeniki, promotorji itn.\n_START_SECTION_\nDelovanje zalo\xc5\xbeb\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenske knji\xc5\xbene zalo\xc5\xbebe temeljijo na zelo raznolikem delovanju in poslovanju, saj izhajajo iz razli\xc4\x8dnih poslovno-ekonomskih-dru\xc5\xbebenih predpostavk, zgodovinskih okoli\xc5\xa1\xc4\x8din in vizij, kak\xc5\xa1no je in kak\xc5\xa1no mora biti knji\xc5\xbeno zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo.\n_START_SECTION_\nZa\xc4\x8detki zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nKlju\xc4\x8dnega pomena za slovensko zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tvo je \xc4\x8das protestantizma, ko sta bili leta 1550 izdani prvi slovenski knjigi, Catechismus in Abecedarium, ki pomenita za\xc4\x8detek slovenske pismenosti in knji\xc5\xbeevnosti. Njun avtor Primo\xc5\xbe Trubar je zato poimenovan tudi kot prvi slovenski zalo\xc5\xbenik. Slovenski protestanje so svoja dela morali vse do leta 1575 tiskati na nem\xc5\xa1kem, ko je Janez Mandelc v Ljubljani odprl prvo tiskarno. Protireformacija je kmalu zatrla ta razvoj, katerega temelji so \xc5\xbee bili postavljeni in tako v letih 1615 in 1672 ni iz\xc5\xa1la nobena knjiga ve\xc4\x8d. Leta 1689 je naredil pomemben korak v razvoju zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1tva Janez Vajkard Valvasor, ko je v svojem gradu Bogen\xc5\xa1perg izdal svoje delo Slava vojvodine Kranjske. _NEWLINE_Leta 1678 je v Ljubljani ustanovil tiskarsko podru\xc5\xbenico bavarski tiskar Janez Krstnik Mayr, ki je deloval v Salzburgu. Na slovenskih tleh je deloval \xc5\xa1e pred ustanovitvijo podru\xc5\xbenice, saj je na primer leta 1676 natistnil delo sti\xc5\xa1kega patra Edmunda Wagnerja Controversiae philosophicae. Uveljavil se je tudi kot knjigotr\xc5\xbeec, saj je knjige prodajal v salzbur\xc5\xa1kem podjetju, hodil po sejmih ter predstavljal svojo ponudbo. Ignac Alojz Kleinmayr je slovenski zalo\xc5\xbenik, ki je leta 1769 prevzel dru\xc5\xbeinsko podjetje ter jo raz\xc5\xa1iril. Imel je ekskluzivno dovoljenje za izdajanje koledarjev na Koro\xc5\xa1kem, ki jo je dobil 1776, dve leti kasneje pa so mu po ve\xc4\x8dletnem prizadevanju na Dunaju potrdili privilegij za izdajanje in tiskanje \xc5\xa1olskih knjig za Koro\xc5\xa1ko in Kranjsko. Leta 1782 je tudi odprl tiskarno v Ljubljani. Novembra 1784 mu je bil podeljen desetletni privilegij, na podlagi katerega je postal edini tiskar uradnih de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbejih predpisov v vseh treh notranjeavstrijskih de\xc5\xbeelah. Izdajaj je tudi \xc4\x8dasopise. Slovenski tiskar Janez Friderik Egger je za\xc4\x8detnik ljubljanske dru\xc5\xbeine, ki je tiskarsko obrt opravljala v Ljubljani ve\xc4\x8d kot 100 let. Ko je prevzel podjetje, je na stran postavil knjigotr\xc5\xbeko in zalo\xc5\xbeni\xc5\xa1ko dejavnost, ve\xc4\x8dji poudarek pa dal tisku. Tiskal je za lastno zalo\xc5\xbebo in za druge knjigotr\xc5\xbece, kot so bili Lovrenc Bernbacher, Mihael Promberger, Viljam Henrik Korn idr. \xc5\xa0e en slovenski knjigotr\xc5\xbeec in zalo\xc5\xbenik je tudi Alojz Raab. O njegovem delu govorijo oznake v publikacijah in \xc4\x8dasopisnih oglasih. Knjige, katere je izdala njegova zalo\xc5\xbeba, je oglasoval v \xc4\x8dasopisih. V 2. polovici 19. stoletja sta bili ustanovljeni najstarej\xc5\xa1i slovenski zalo\xc5\xbebi, Mohorjeva dru\xc5\xbeba leta 1852 in Slovenska matica leta 1864, ki delujeta \xc5\xa1e danes v povezavi s katoli\xc5\xa1ko cerkvijo.'