b'\n_START_ARTICLE_\nFran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska knji\xc5\xbenica, Ljubljana\n_START_PARAGRAPH_\nFran\xc4\x8di\xc5\xa1kanska knji\xc5\xbenica v Ljubljani je del fran\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8danskega samostana poleg cerkve Marijinega oznanjenja v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta. Knji\xc5\xbenica je zaprtega tipa in slu\xc5\xbei potrebam samostana. Po ljubljanskem potresu leta 1895 je bila prenovljena in zgrajena s podporo mo\xc4\x8dne \xc5\xbeelezne konstrukcije.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV cerkev sv. Filipa na sedanjem Vodnikovem trgu so se bratje svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka Asi\xc5\xa1kega, konventuali, naselili leta 1233, na povabilo oglejskega patriarha Bertolda V. V listini iz leta 1242 pi\xc5\xa1e, da je bil tukaj tudi samostan. Leta 1382 je samostan do tal pogorel, a so ga obnovili med letoma 1403 in 1412. Leta 1596 so omenjeni samostan zapustili in se med letoma 1596 in 1609 ponovno vrnili v Ljubljano, vendar so veliko knjig za\xc4\x8dasno preselili v samostan v Gradcu (glej wk.de)._NEWLINE_Leta 1784 je bil z jo\xc5\xbeefinskimi dekreti ukinjen samostan bosonogih avgu\xc5\xa1tincev in bil dodeljen fran\xc4\x8di\xc5\xa1kovim bratom. Na novo lokacijo na dana\xc5\xa1njem Pre\xc5\xa1ernovem trgu so prenesli tudi vse knjige. Ne glede na to, da je knji\xc5\xbenica v Ljubljani obstajala \xc5\xbee od leta 1235, se za ustanovitelja dana\xc5\xa1nje \xc5\xa1teje \xc5\xbdiga \xc5\xa0kerpin, ki je zanjo pridobil tudi ve\xc4\x8dino starej\xc5\xa1ega fonda. Gradnja in urejanje (poslikava) prostorov knji\xc5\xbenice je potekala med letoma 1733 in 1735, denar pa so prispevali dobrotniki, tudi Auerspergi. \xc5\xa0kerpin je mnogo knjig prinesel iz svojih \xc5\xa1tevilnih vizitacij in potovanj, nekaj pa jih tudi kupil.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdiga \xc5\xa0kerpin\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdiga \xc5\xa0kerpin je bil teolog in pisatelj. Rojen je bil leta 1689 v Kamniku. Leta 1703 je vstopil v fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski red v Nazarjah ter nadaljeval \xc5\xa1tudij na razli\xc4\x8dnih fan\xc4\x8di\xc5\xa1kanskih \xc5\xa1olah. Leta 1712 je postal lektor za filozofijo in telogijo, od leta 1730 dalje pa je bil tudi cesarski tajni\xc5\xa1ki svetnik. V letih 1732\xe2\x80\x931735 in 1745\xe2\x80\x931748 je bil provincial, vmes in pozneje pa redovni vizitator za Ogrsko, Bavarsko, Avstrijo, Bene\xc4\x8dijo in Rim ter tri leta tudi generalni definitor in prokurator reda._NEWLINE_\xc5\xa0kerpin je bil pisec \xc5\xa1tirih del (v rokopisu): Commentaria in Aristotelis Stagyritae octo libros Physicorum (2 knjigi: 1714 in 1718), Tractatus in 4 libros Sententiarum (Petri Lombardi) (1718?), Tractatus de Anima ter Itinerarum Hispanicum (1740).'