b'\n_START_ARTICLE_\nMalajski polotok\n_START_PARAGRAPH_\nMalajski polotok (tudi Mala\xc5\xa1ki polotok) je polotok v jugovzhodni Aziji._NEWLINE_Malajski polotok je najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i del azijske celine; le\xc5\xbei na jugu Indokine, je ju\xc5\xbeni konec zadnjega indijskega polotoka, med Indijskim oceanom in Ju\xc5\xbenokitajskim morjem. Ju\xc5\xbeni del polotoka se imenuje tudi Poloto\xc5\xa1ka Malezija. Njegova povr\xc5\xa1ina je okoli 237.000 km\xc2\xb2. V smeri sever - jug polotok dolg okoli 1200 km, 44 km \xc5\xa1iroka zemeljska o\xc5\xbeina Kra ga lo\xc4\x8di od Indokitajskega polotoka. Na polotoku je do 2187 m visoko hribovje, vmes pa ozke dolinske ravnice z rodovitno prstjo.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nMalajski polotok se nahaja med Tajskim zalivom na severovzhodu, Ju\xc5\xbenokitajskim morjem na vzhodu, Singapurskim prelivom in o\xc5\xbeino Johor na jugu, Mela\xc5\xa1kim prelivom na jugozahodu in Andamanskim morjem na zahodu. Tako lo\xc4\x8duje obmo\xc4\x8dja severovzhodnega Indijskega oceana od zahodnega Pacifika._NEWLINE_Na polotoku so deli ozemelj dr\xc5\xbeav Mjanmar, Tajske in Malezije._NEWLINE_Na severu se Malajski polotok za\xc4\x8dne okoli 13 stopinj severne zemljepisne \xc5\xa1irine in odcepi od dejanske azijske celine in glavnega obmo\xc4\x8dja Indokine, in meji na vzhodni del sosednjega Indokitajskega polotoka. Severna meja je pribli\xc5\xbeno enaka imaginarni ravni liniji od Tavoya (pribli\xc5\xbeno 14\xc2\xb0 severne \xc5\xa1irine) v Mjanmaru do Bangkoka (13,73\xc2\xb0 N) na Tajskem. Na jugu se razteza do o\xc5\xbeine Johor v malezijskem mestu Johor Bahru, ki je skoraj na ekvatorju, okoli 1\xc2\xb0 severne zemljepisne \xc5\xa1irine; ju\xc5\xbeni del polotoka se imenuje Poloto\xc5\xa1ka Malezija ali Melaka._NEWLINE_Dol\xc5\xbeina tako imenovane sredinske \xc4\x8drte celotnega Malajskega polotoka od Tavoya do Johor Baharuja je 1555 km. Najo\xc5\xbeji del je pri zemeljski o\xc5\xbeini Kra, kjer je le 44 km \xc5\xa1irok._NEWLINE_Jugozahodno od Mela\xc5\xa1kega preliva le\xc5\xbei indonezijski otok Sumatra, ki pripada tako kot Borneo Velikim Sundskim otokom. Ju\xc5\xbeno od o\xc5\xbeine Johor je otok in mesto dr\xc5\xbeava Singapur, ju\xc5\xbeno od Singapurskega preliva so indonezijski otoki Riau.\n_START_SECTION_\nPokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nPovr\xc5\xa1ina Malajskega polotoka je razvejena. Gorska obmo\xc4\x8dja se menjajo z ni\xc5\xbeinami, jezeri in pla\xc5\xbeami, kot tudi tipi\xc4\x8dnimi za ekvator, podro\xc4\x8dji de\xc5\xbeevnega gozda.\n_START_SECTION_\nGorska pokrajina\n_START_PARAGRAPH_\nNa polotoku poteka ju\xc5\xbeno nadaljevanje zadnje indijske centralne verige, ki ji pripada tudi gorovje Perak. V tem gorskem obmo\xc4\x8dju, ki le\xc5\xbei na jugu polotoka, je najvi\xc5\xa1ji vrh je 2187 m visoka gora Gunung Tahan in malo naprej proti zahodu le\xc5\xbei gorska veriga z 2184 m visoko Gunung Korbu (Malezija). Na skrajnem jugu polotoka je 1.010 metrov visoka Gunung Belumut (Malezija). Srednji del, ki ga deli o\xc5\xbeina Kra, je \xc5\xa1e posebej nizek. Kljub temu pa se dviga iz te ni\xc5\xbeine 1786 m visok Khao Luang (Tajska). Na severnem delu se Taung (Mjanmar / Tajska) dvigne 1.330 m visoko.\n_START_SECTION_\nDe\xc5\xbeevni gozd in vode\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna obala polotoka je ekonomsko bolj napredna kot njegova vzhodna obala. Na celinskem delu \xc5\xa1e vedno lahko najdemo ostanke de\xc5\xbeevnega gozda. V narodnem parku Taman Negara na severu malezijskega dela polotoka, je d\xc5\xbeungla. Ju\xc5\xbeno od njega je te\xc5\xbeko dostopno jezero Chini (tasek Chini), legendarno mo\xc4\x8dvirno jezero, v katerem naj bi potonilo starodavno mesto. V osrednjem delu polotoka je jezero Songkhla (tudi "jezero Songkhla", tajsko: \xe0\xb8\x97\xe0\xb8\xb0\xe0\xb9\x80\xe0\xb8\xa5\xe0\xb8\xaa\xe0\xb8\xb2\xe0\xb8\x9a \xe0\xb8\xaa\xe0\xb8\x87\xe0\xb8\x82\xe0\xb8\xa5\xe0\xb8\xb2), raj za ribe pa so lagune nedale\xc4\x8d od vzhodne obale._NEWLINE_Najdalj\xc5\xa1a reka na polotoku je reka Pahang (malezijsko:Sungai Pahang), dolga 459 km, odmaka pa 29.300 km2. \xc5\xa0e ena velika  reka je Perak (malezijsko: Sungai Perak), ki izvira v pogorju Perak na Tajski meji in te\xc4\x8de proti Mela\xc5\xa1kemu prelivu. Dolha je 400 km in odmaka 14900 km2.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nZa polotok so zna\xc4\x8dilna tri obmo\xc4\x8dja, zahodne obale, notranjost in vzhodne obale. Ta tri podro\xc4\x8dja se razlikujejo predvsem po padavinah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde gr\xc5\xa1kemu geografu Ptolemeju (1. stoletje) ji bil znan Malajski polotok. V svojem svetovnem atlasu Geographike hyphegesis ga je poimenoval Zlati polotok (gr\xc5\xa1ko: \xce\xa7\xcf\x81\xcf\x85\xcf\x83\xce\xae \xcf\x87\xce\xb5\xcf\x81\xcf\x83\xcf\x8c\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x82, Chryse Chersonesos). Kasnej\xc5\xa1i kartografi so sprejel to ime v latinskem prevodu Aurea Chersonesus ali Chersonesus Aurea._NEWLINE_Na jezeru Chini \xc5\xa1e vedno \xc5\xbeivijo Orang Asli, avtohtoni prebivalci Malajskega polotoka. Od leta 1293 do konca 15. stoletja je obstajalo Majapahit, zadnje veliko hindujsko kraljestvo v Malajskem arhipelagu, ki je obsegalo tudi druge dele Malajskega polotoka v \xc4\x8dasu svojega najve\xc4\x8djega obsega._NEWLINE_Med kolonizacijo polotoka so si ga podajale konkuren\xc4\x8dne evropske dr\xc5\xbeave Portugalska, Anglija in Nizozemska, saj je bil Mela\xc5\xa1ki preliv pomemben prehod na za\xc4\x8dimbni poti in prehod v trgovanje s Kitajsko. Mesto Melaka (Bandaraya Melaka) je bilo ustanovljeno v 15. stoletju je bila leta 1511 portugalska, 1641 nizozemska in 1824 britanska. Od leta 2008 je zgodovinski del mesta na seznamu Unescove svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je polotok osvojila japonska vojska. Po vojni je Singapur prejel status Kronska kolonija s samoupravo. V drugih subregijah je potekal gverilski boj proti Britancem._NEWLINE_31. avgusta 1957 se je Malajska zveza osamosvojila od Velike Britanije in kon\xc4\x8dno zdru\xc5\xbeila leta 1963 s Singapurjem, Sarawak in Sabahom v federacijo Malezije, iz katere je Singapur kasneje izstopil.\n_START_SECTION_\nOtoki\n_START_PARAGRAPH_\nPred Malajskim polotokom le\xc5\xbeijo otoki in oto\xc5\xa1ke skupine:'