b'\n_START_ARTICLE_\nProblemski \xc5\xa1ah\n_START_SECTION_\nVrste problemov\n_START_PARAGRAPH_\nPoznamo ve\xc4\x8d vrst \xc5\xa1ahovskih problemov:\n_START_SECTION_\nProblemi direktnega mata\n_START_PARAGRAPH_\nBeli vle\xc4\x8de prvi in matira \xc4\x8drnega v predpisanem \xc5\xa1tevilu potez, ne glede na igro \xc4\x8drnega. Pri komponiranju in re\xc5\xa1evanju se obi\xc4\x8dajno razdelijo v tri skupine: dvopotezniki, tropotezniki in ve\xc4\x8dpotezniki.\n_START_SECTION_\nPomo\xc5\xbeni mat (Helpmate)\n_START_PARAGRAPH_\nPri pomo\xc5\xbenem matu prvi vle\xc4\x8de \xc4\x8drni in pomaga belemu, da ga (\xc4\x8drnega) matira.\n_START_SECTION_\nSamomat (Selfmate)\n_START_PARAGRAPH_\nPri samomatu prvi vle\xc4\x8de beli in prisili \xc4\x8drnega da ga (belega) matira.\n_START_SECTION_\nSerijski problem\n_START_PARAGRAPH_\nPri serijskem problemu igra samo ena stran zaporedje potez, da dose\xc5\xbee predpisani namen. Vsaka od do sedaj omenjenih kategorij je lahko serijska: serijski mat, serijski pomo\xc5\xbeni mat, serijski samomat, serijski refleksni mat.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ahovska \xc5\xa1tudija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0ahovske \xc5\xa1tudije so naloge, kjer beli vle\xc4\x8de in zmaga ali remizira, vendar ni predpisano \xc5\xa1tevilo potez. \xc5\xa0tudije so obi\xc4\x8dajno v obliki kon\xc4\x8dnic._NEWLINE_Na\xc5\xa1tete zvrsti problemov sodijo v podro\xc4\x8dje ortodoksnih problemov (nekateri med ortodoksne uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo samo probleme neposrednega mata). \xc4\x8ce pa spremenimo ali dopolnimo \xc5\xa1ahovska pravila, uvedemo nove figure ali nove oblike \xc5\xa1ahovske deske, potem pa govorimo o heterodoksnih ali pravlji\xc4\x8dnih problemih (fairy chess problems)\n_START_SECTION_\nRetrogradna analiza\n_START_PARAGRAPH_\nNamesto obi\xc4\x8dajnih nalog so tu postavljena vpra\xc5\xa1anja kot\xc2\xa0\xc2\xbbKaj je bila zadnja poteza belega?\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbKatera je bila prva poteza belega lovca?\xc2\xab\xc2\xa0Retrogradno analizo uporabljajo tudi pri neposrednih matnih problemih, kadar ugotavljajo pravico do rokade ali jemanja mimogrede (en passant). Raz\xc5\xa1irjen tip problemov retrogradne analize so najkraj\xc5\xa1e dokazne partije (Shortest proof games). Re\xc5\xa1evalec mora najti natan\xc4\x8den potek partije od za\xc4\x8detka do podane pozicije v dolo\xc4\x8denem \xc5\xa1tevilu potez._NEWLINE_Zanimive so tudi konstrukcijske naloge. So brez diagrama, vsebujejo samo nalogo, npr. postavite dolo\xc4\x8deno pozicijo ali konstruirajte igro z dolo\xc4\x8denimi lastnostmi. Primer: konstruiraj igro, ki se kon\xc4\x8da v \xc4\x8detrti potezi z odkritim \xc5\xa1ahom in matom \xc4\x8drnemu! Konstrukcijske naloge lahko vklju\xc4\x8dujejo tudi razne ekstremne zahteve kot najve\xc4\x8d \xc5\xa1ahov, najve\xc4\x8d potez in podobno. Tu so tudi slavne uganke kot \xc5\xa1ahovski konji\xc4\x8d ali problem osmih dam.\n_START_SECTION_\nLastnosti \xc5\xa1ahovskega problema\n_START_PARAGRAPH_\nTe\xc5\xbeko je natan\xc4\x8dno opredeliti kriterije, ki lo\xc4\x8dijo slab problem od dobrega, ali re\xc4\x8di, kak\xc5\xa1en problem je lep. S \xc4\x8dasom so se zahteve spreminjale, nekatere zahteve pa ostajajo:\n_START_SECTION_\nPravilnost\n_START_PARAGRAPH_\nProblem mora biti enozna\xc4\x8dno re\xc5\xa1ljiv. \xc4\x8ce je npr. naloga\xc2\xa0\xc2\xbbmat v dveh potezah\xc2\xab, potem po prvi potezi belega (imenovani tudi klju\xc4\x8d \xe2\x80\x93 key), na vsak odgovor \xc4\x8drnega sledi mat. \xc4\x8ce ne obstaja poteza belega, ki re\xc5\xa1i problem, je ta nere\xc5\xa1ljiv. \xc4\x8ce obstaja ve\xc4\x8d kot ena poteza belega, ki vodi do re\xc5\xa1itve, je problem\xc2\xa0\xc2\xbbrazkuhan\xc2\xab\xc2\xa0(cooked). \xc4\x8ce v kaki razli\xc4\x8dici obstaja ve\xc4\x8d mo\xc5\xbenih potez belega, se to imenuje dual, ki v glavni razli\xc4\x8dici razvrednoti problem, v stranski razli\xc4\x8dici pa ga le poslab\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nIzvirnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce obstaja starej\xc5\xa1i problem, ki prikazuje isto temo na enak na\xc4\x8din, potem ima problem predhodnika, tak problem je razvrednoten in diskvalificiran s tekmovanj.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi \xc5\xa1ahovski problemi so bili tako imenovane\xc2\xa0\xc2\xbbmansube\xc2\xab, ki se pojavijo v arabskih rokopisih med sedmim in devetim stoletjem, ki so tudi najstarej\xc5\xa1i pisani dokumenti o \xc5\xa1ahu. Ko se je \xc5\xa1ah raz\xc5\xa1iril po Evropi sta se v Italiji pojavili dve zbirki problemov:\xc2\xa0\xc2\xbbBonus Socius\xc2\xab\xc2\xa0okrog leta 1300 ter\xc2\xa0\xc2\xbbCivis Bononiae\xc2\xab\xc2\xa0(med letoma 1400 in 1450). V tistih \xc4\x8dasih so bili problemi spominjali na polo\xc5\xbeaj v prakti\xc4\x8dni igri, re\xc5\xa1itve so bile forsirane poteze npr. serija \xc5\xa1ahov ali zaporedne \xc5\xbertve belih figur._NEWLINE_Nova pravila (ki veljajo \xc5\xa1e danes) okrog leta 1500 niso bistveno spremenila vsebine in oblike problemov. Avtorji so najve\xc4\x8d \xc4\x8dasa posve\xc4\x8dali vklju\xc4\x8ditvi novih figur: lovca in dame. Tako so nastajale\xc2\xa0\xc2\xbbnove mansube\xc2\xab, Phillip Stamma pa je bil eden od uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih problemistov in \xc5\xa1ahistov v sredini 18. stoletja. Pospe\xc5\xa1eno se je za\xc4\x8del razvoj v sredi 19.stoletja, ko se pojavijo prvi \xc5\xa1ahovski \xc4\x8dasopisi in revije. Odve\xc4\x8dne figure so bile odstranjene iz problemov, v re\xc5\xa1itvah so se pojavile tihe in skrite uvodne poteze namesto forsiranih matnih kombinacij. Hiter razvoj \xc5\xa1ahovskega problema sovpada z delovanjem Samuela Loyda (1841-1911), nedvomno najve\xc4\x8djega problemista vseh \xc4\x8dasov. \xc5\xbde kot najstnik je odkril veliko \xc5\xa1tevilo izvirnih kombinacij in idej, uvedel je tudi nove vrste problemov: pomo\xc5\xbeni mat. V 50. in 60. letih 19. stoletja se pojavita tudi dve problemski smeri (\xc5\xa1oli):\xc2\xa0\xc2\xbbBohemska\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbStaronem\xc5\xa1ka\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ola. Bohemska \xc5\xa1ola je gradila na zunanji obliki problema. \xc4\x8cisti mat kjer so sosednja polja \xc4\x8drnega kralja napadena samo enkrat ali pa zasedena s \xc4\x8drno figuro. Ekonomi\xc4\x8dni mat, kjer vse bele figure, razen morda kralja in kmetov sodelujejo v matu in zrcalni mat, kjer nobeno sosednje polje \xc4\x8drnega kralja ni zasedeno. S\xc4\x8dasoma pa je postal normativ modelni mat (to je \xc4\x8disti in ekonomi\xc4\x8dni mat hkrati). Ta smer se je kmalu iz\xc4\x8drpala, pa vendar je \xc5\xa1e danes modelni mat eden od pomembnih estetskih elementov.\xc2\xa0\xc2\xbbStaronem\xc5\xa1ka\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ola je razvijala tri in ve\xc4\x8dpoteznike s te\xc5\xbeko re\xc5\xa1itvijo in modelnim matom v eni razli\xc4\x8dici. Konec 19. stoletja se je pojavila\xc2\xa0\xc2\xbblogi\xc4\x8dna\xc2\xab\xc2\xa0ali\xc2\xa0\xc2\xbbnova nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola\xc2\xab, ki je razvijala logi\xc4\x8dne kombinacije v dvopoteznikih pa\xc2\xa0\xc2\xbbangle\xc5\xa1ka\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1ola. Leta 1913 je pojavila skupina kompozitorjev z imenom\xc2\xa0\xc2\xbbGood Companion\xc2\xab, okrog 1930 pa so se pojavili tudi sovjetski sestavljavci.'