b'\n_START_ARTICLE_\nAndrej Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nUr\xc5\xa1i\xc4\x8d je osnovno \xc5\xa1olo obiskoval v doma\xc4\x8dem kraju, gimnazijo pa v Novem mestu kjer je 1928 tudi maturiral. 9. decembra 1929 je postal dr\xc5\xbeavljan Jugoslavije. \xc5\xa0tudij je nadaljeval v Ljubljani, kjer je 30. oktobra 1943 diplomiral na PF. \xc5\xbde kot \xc5\xa1tudent je deloval v organizacijah in dru\xc5\xa1tvih liberalne usmeritve in jugoslovanske usmeritve in bil med ustanovitelji in uredniki  periodi\xc4\x8dnih glasil, med drugim urednik Jutra. Bil je med pobudniki za ustanovitev Mladine Jugoslovanske nacionalne stranke, ki se je po okupaciji Slovenije preimenovala v Novo Jugoslavijo; ter se nato zaradih razli\xc4\x8dnih pogledov na dinastijo nato neuspe\xc5\xa1no pogajala za priklu\xc4\x8ditev v OF. Ko se je skupina vklju\xc4\x8dila v Slovensko zavezo, je Ur\xc5\xa1i\xc4\x8d postal njen predstavnik v plenumu in bil dejaven tudi na propagandnem podro\xc4\x8dju. Maja 1945 je prek Koro\xc5\xa1ke in Rima pri\xc5\xa1el Trst, v cono A Svobodnega tr\xc5\xbea\xc5\xa1kega ozemlja. V za\xc4\x8detku leta 1947 je bil med ustanovitelji Slovenske demokratske zveze  v Gorici ter urednik Demokracije, v katero je tudi pisal. 31. avgusta 1947 so ga pripadniki UDBE v bli\xc5\xbeini Kobarida ugrabili in prepeljali v Ljubljano, kjer je bil v zaporih zasli\xc5\xa1evan do jeseni 1948, ko je za njim izginila vsaka sled.'