b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0patrjan\n_START_SECTION_\nGeografska lega\n_START_PARAGRAPH_\nTrg \xc5\xa0patrjan le\xc5\xbei ob reki Dravi v zgornji oz. srednji Dravski dolini 18 KM severozahodno od Beljaka. Obmo\xc4\x8dje ob\xc4\x8dine pokriva del Spodnje Dravske doline in Ziljskih Alp.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa obmo\xc4\x8dju ob\xc4\x8dine so bili najdeni sledovi keltske naselitve iz Latenske dobe. Severno od Bistrice le\xc5\xbei na delu med izlivom Belega potoka v Dravo pribli\xc5\xbeno 11 hektarov velika ni\xc5\xbeja terasa na kateri so vidni sledovi izravnanega terena naselja. Gre za arheolo\xc5\xa1ko najdi\xc5\xa1\xc4\x8de le 20 km oddaljeno od Teurnia. Tudi druge najdbe (kamnite sekire, grob) ka\xc5\xbeejo na to, da je bilo obmo\xc4\x8dje neprekinjeno naseljeno \xc5\xbee od hal\xc5\xa1tatskega obdobja. Poselitev v rimskem \xc4\x8dasu dokazuje nagrobni kamen vzidan v ju\xc5\xa1no stran cerkve, ki je bil namenjen doma\xc4\x8dinom\xc2\xa0\xc2\xbbTinco, Banana in Ambidrabus\xc2\xab, 20 letnim umrlim \xc4\x8dlanom pomo\xc5\xbenih rimskih \xc4\x8det, ki so ga dali postaviti star\xc5\xa1i iz Gorice pri Bistrici. Ta kamen dokazuje, da so bili\xc2\xa0\xc2\xbbAmbidravi\xc2\xab\xc2\xa0v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini\xc2\xa0\xc2\xbbprebivalci ob Dravi\xc2\xab\xc2\xa0sprva Kelti ali mo\xc4\x8dno keltizirano staro evropsko pleme v kraljestvu Norik (Regnum Noricum) in kasneje enako imenovani rimski provinci. Nad ju\xc5\xbenim portalom farne cerkve pa je vzidan kamen, ki izpri\xc4\x8duje, da je bila na obmo\xc4\x8dju Nikelsdorfa skupnost, ki je \xc4\x8dastila boga Mitro, torej so se tu naselili upokojeni rimski vojaki. Na hribu pri Dolu so odkrite sledi poznoanti\xc4\x8dne utrdbe zgrajene do leta 400 na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Tu je bil najden tudi steber zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danske bazilike, od katere so ostali le temelji. Ta utrdba in cerkev je bila uni\xc4\x8dena do leta 600 n.\xc5\xa1.. Nato so tudi ta del Dravske doline verjetno naselili zgodnji Slovenci oz. njihovi predniki za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo tudi na tem obmo\xc4\x8dju slovenska ledinska imena ali krajevna imena, ki so bila tudi germanizirana, pa vendar to dokazuje prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju. Obmo\xc4\x8dje je v drugi polovici 11. in v za\xc4\x8detku 12. stoletja pripadalo grofiji Lurn, ko pa so Lurnski grofje leta 1135 izumrli, je to obmo\xc4\x8dje od \xc5\xa0pitala navzdol po reki Dravi postalo del neodvisne grofije Ortenburg oziroma Ortenbur\xc5\xbeanov. Leta 1296 je bilo ime\xc2\xa0\xc2\xbbSv. Paternianus\xc2\xab\xc2\xa0(po \xc5\xa1kofu Paternianus (\xe2\x80\xa0 okoli 340) prvi\xc4\x8d omenjeno v listinah Oglejskih patriarhov, katerih ozemlje kanoni\xc4\x8dne oblasti je segalo tudi na jug Koro\xc5\xa1ke do reke Drave v letih 811 \xe2\x80\x93 1786.  Grad je bil prvi\xc4\x8d omenjen leta 1354. Od 14. stoletja je bil \xc5\xa0patrjan center za rudarjenje svinca in \xc5\xbeeleza, od 15. stoletja pa tudi zlata. V \xc4\x8dasu rudarske dejavnosti je na obmo\xc4\x8dju pri\xc5\xa1lo do intenzivnega doseljevanja nem\xc5\xa1kega prebivalstva. Z izumrtjem Ortenbur\xc5\xbeanov so leta 1418 (1420) to posest podedovali Celjski grofje in ga imeli v posesti vse do njihovega izumrtja 1456. Celjski so obmo\xc4\x8dje \xc5\xa0patrjana, ki je takrat le kot urad spadalo v gospostvo Ortenburg, dajali v fevd svojim vazalom vitezom Kellerbergom. Okoli leta 1500 je \xc5\xa0patrjan pri\xc5\xa1el pod oblast Habsbur\xc5\xbeanov. Cesar Ferdinand I. je \xc5\xa0patrjanu, kot glavnemu naselju med \xc5\xa0pitalom in Beljakom, podelil tr\xc5\xa1ke pravice dne 28. junija 1530. V 16. stoletju je bil tudi sede\xc5\xbe de\xc5\xbeelnega sodi\xc5\xa1\xc4\x8da. Leta 1599 je gospostvo \xc5\xa0patrjan pridobil Jernej (Barthlme) Khevenh\xc3\xbcller , ki je umrl v letu 1613. Njegov dedi\xc4\x8d Hans VI. Khevenh\xc3\xbcller, sin tretje \xc5\xbeene Jerneja Khevenh\xc3\xbcller-ja, je moral zaradi verskih razlogov (ker je bil protestant) leta 1629 zapustiti Koro\xc5\xa1ko in se odpovedati temu gospostvu. (\xc5\xa0e v za\xc4\x8detku 18. stoletja je bilo gospostvo \xc5\xa0patrjan trdnjava ilegalnega protestantizma.) Kmalu zatem je Grad \xc5\xa0patrjan in z njim povezano gospostvo kupil po rodu bene\xc5\xa1ki trgovec iz Beljaka Hans Widmann. Grad je \xc5\xa1e vedno v lasti njegovih potomcev, dru\xc5\xbeine Foscari-Widmann-Rezzonico._NEWLINE_Leta 1850 so bile ustanovljene v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji ob\xc4\x8dine sodobnega tipa. Ustanovljena je bila velika ob\xc4\x8dina \xc5\xa0patrjan (Paternion), leta 1865 ji je bil priklju\xc4\x8den krajevna skupnost Rubland. Leta 1899 sta bili katastrski ob\xc4\x8dini Kellerberg in Topli\xc4\x8d (T\xc3\xb6plitsch) izlo\xc4\x8deni kot za\xc4\x8dasno avtonomna ob\xc4\x8dina Kellerberg, vendar je bila ta \xc5\xbee \xc5\xa1est let kasneje leta 1905 priklju\xc4\x8dena ob\xc4\x8dini Bil\xc5\xa1ak.\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem popisu prebivalstva leta 1869 je zabele\xc5\xbeeno v \xc5\xa0patrjanu 2.490 prebivalcev. Leta 1951 je bil dose\xc5\xbeen vrhunec s 7670 prebivalci. Po popisu 1991 in 2001, pa je prebivalstvo padlo in sedaj zna\xc5\xa1a 6.106 prebivalcev. 61,9% prebivalstva je rimskokatoli\xc5\xa1ke veroizpovedi in 30,2% protestantske, 2,6% islamske, 4,2% pa jih je brez verske izpovedi. V Feffernitz-i je evangeli\xc4\x8danska cerkev.'