b'\n_START_ARTICLE_\nLuzon\n_START_PARAGRAPH_\nLuzon je otok v Jugovzhodni Aziji, najve\xc4\x8dji in najpomembnej\xc5\xa1i od otokov, ki sestavljajo filipinsko oto\xc4\x8dje. Na njem le\xc5\xbeita glavno mesto Filipinov, Manila, in najve\xc4\x8dje mesto v dr\xc5\xbeavi, nekdanja prestolnica Quezon City. Skupno \xc5\xbeivi tu pribli\xc5\xbeno polovica prebivalstva dr\xc5\xbeave.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nLuzon omejujejo Filipinsko morje na vzhodu, Ju\xc5\xbeno kitajsko morje na zahodu in Sibujansko morje na jugu._NEWLINE_S povr\xc5\xa1ino 109.964,9 km\xc2\xb2 je 15. najve\xc4\x8dji otok na svetu. Glavni del otoka je pribli\xc5\xbeno pravokotne oblike, ki ga dopolnjujeta polotoka Batangas in Bicol na jugu. Relief je raztegnjen v smeri sever-jug. Luzon je gorat otok z najvi\xc5\xa1jim vrhom Pulag pri 2.922 m nadmorske vi\xc5\xa1ine. Najpomembnej\xc5\xa1a gorovja so Cordillera Central na severu, Sierra Madre ob vzhodni obali in Zambales ob zahodni. Povr\xc5\xa1je, predvsem na jugu, je ognjeni\xc5\xa1ko aktivno, med bolj znanimi aktivnimi ognjeniki sta Taal sredi istoimenskega jezera in Pinatubo, ki je nazadnje izbruhnil leta 1991. Najpomembnej\xc5\xa1e reke so Cagayan na severovzhodu, Agno in Pampanga v osrednjem delu ter Pasig, ki te\xc4\x8de skozi Manilo na jugu. Raz\xc4\x8dlenjena obala tvori \xc5\xa1tevilna naravna pristani\xc5\xa1\xc4\x8da._NEWLINE_Podnebje je tropsko, s su\xc5\xa1nim obdobjem med novembrom in aprilom ter vla\xc5\xbenim obdobjem med majem in oktobrom.\n_START_SECTION_\nDemografija in gospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nRazgibano povr\xc5\xa1je deli Luzon na naravne regije, ki se odra\xc5\xbeajo v mno\xc5\xbeici kultur, jezikov in etni\xc4\x8dnih skupin. Leta 2000 je na njem \xc5\xbeivelo 42,5 milijona ljudi. Ni\xc5\xbeavja poseljujejo predvsem Malajci, ki predstavljajo ve\xc4\x8dinsko prebivalstvo, v vi\xc5\xa1avjih pa \xc5\xbeivijo Negriti in Igoroti. Zgodovinsko pomemben vpliv na lokalno kulturo je imelo trgovanje z drugimi azijskimi narodi, predvsem Japonci in Kitajci, kasneje pa tudi ve\xc4\x8dstoletna \xc5\xa1panska kolonialna vladavina, katere najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1a posledica je, da je Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo prevladujo\xc4\x8da religija._NEWLINE_Luzon je gospodarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de Filipinov, tako v smislu industrije, ki je skoncentrirana okrog Manile, kot kmetijstva. Celotno ni\xc5\xbeavje je usmerjeno v kmetijstvo, najpomembnej\xc5\xa1i pridelki so ri\xc5\xbe, p\xc5\xa1enica, kokos, sladkorni trs, mango in banane. Hribovit severni del je slaven po starodavnih terasah Igorotov za gojenje ri\xc5\xbea, osrednje ni\xc5\xbeavje je glavno obmo\xc4\x8dje pridelave p\xc5\xa1enice, ob obalah pa ima najve\xc4\x8dji pomen ribi\xc5\xa1tvo. V vi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8dih predelih se intenzivno izkori\xc5\xa1\xc4\x8dajo gozdovi, tam so tudi rudniki zlata, kroma, bakra, \xc5\xbeeleza, mangana in niklja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNajstarej\xc5\xa1i fosilni dokaz o \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki poselitvi otoka, odkrit v jami Callao na severu Luzona, datirajo 67.000 let v preteklost, a ga zaenkrat ni mogo\xc4\x8de nedvoumno pripisati modernemu \xc4\x8dloveku. Luzon je bil dolgo \xc4\x8dasa razdeljen na mno\xc5\xbeico kraljestev in plemenskih ozemelj ter predstavljal \xc5\xbeivahno trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja jugovzhodne Azije._NEWLINE_Sredi 16. stoletja so ga dosegli \xc5\xa0panci in s\xc4\x8dasoma zavzeli vse ni\xc5\xbeinske predele otoka, izven njihovega nadzora so ostala le gorata obmo\xc4\x8dja. \xc5\xa0panska kolonialna vladavina je bila brutalna, zato so bili pogosti upori lokalnega prebivalstva, ki so se stopnjevali do filipinske revolucije leta 1896. Dve leti kasneje je v \xc5\xa1pansko-ameri\xc5\xa1ki vojni otok pripadel Ameri\xc4\x8danom, ki so se jim Filipinci prav tako neuspe\xc5\xa1no uprli._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno je bil Luzon prizori\xc5\xa1\xc4\x8de srditih spopadov na pacifi\xc5\xa1kem boji\xc5\xa1\xc4\x8du. Japonska vojska je v bliskoviti akciji premagala nepripravljene ameri\xc5\xa1ke sile pod vodstvom generala MacArthurja in zavzela otok. Triletna okupacija je bila brutalna in je spodbudila nastanek ve\xc4\x8d gverilskih skupin, a je otok ostal pod japonskim nadzorom do januarja 1945, ko so ga znova zavzeli Ameri\xc4\x8dani. Le-ti so ohranili voja\xc5\xa1ko prisotnost na Luzonu do leta 1992.'