b"\n_START_ARTICLE_\nBabno Polje\n_START_SECTION_\nNastanek imena\n_START_PARAGRAPH_\nO izvoru imena kraja je ohranjenih ve\xc4\x8d domnev:\n_START_SECTION_\nBaba in vrag\n_START_PARAGRAPH_\nV ljudskem izro\xc4\x8dilu je ime Babno Polje povezano z \xc5\xbeeno \xe2\x80\x93 babo, ki se je ob tur\xc5\xa1kem napadu na vas zakopala v gnoj in edina ostala \xc5\xbeiva. \xc4\x8ce malo pogledamo letnice, vidimo, da ta razlaga imena ne dr\xc5\xbei, ker se kraj tako imenuje \xc5\xbee leta 1402, ko tur\xc5\xa1kih vpadov v na\xc5\xa1e kraje \xc5\xa1e ni bilo.\n_START_SECTION_\nBabo, stari o\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi babnopoljski lokalni kaplan Jo\xc5\xbeef Grahek v kroniki leta 1830 pravi, da \xc2\xbbslovensko ime Babno Polje izhaja iz staroslovanske besede 'babo', ki pomeni stari o\xc4\x8de. Babno Polje torej pomeni polje starega o\xc4\x8deta. Ta kraj so Turki do tal poru\xc5\xa1ili. Ljudje, ki so se pred Turki umaknili, so se vrnili in se naselili na mestu sedanjega Prezida, v spomin na svoje pradede pa so kraju dali ime Babno Polje. Zato se Prezid imenuje tudi Staro Babno Polje (Altbaben-feld), pozneje pa je nastalo sedanje Babno Polje, ki se imenuje tudi Novo Babno Polje (Neubabenfeld). Prezid ali Staro Babno Polje je po mnenju razumnih ljudi nekdaj spadal pod Kranjsko.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nGozdna zel\n_START_PARAGRAPH_\nMaks Pleter\xc5\xa1nik razlaga, da je \xc2\xbbbabna ali babina neka gozdna zel, ki ima liste nekoliko podobne pivkam (mrtvim koprivam); pastirji spomladi z nje sokom pi\xc5\xa1ejo leskove palice\xc2\xab. Po tej domnevi sta babnopoljska dolina in z njo kraj Babno Polje dobila ime po tej zeli.\n_START_SECTION_\nBabno polje, Malo polje\n_START_PARAGRAPH_\nKarel Hojkar, sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ki upravitelj in vodja po\xc5\xa1te v Lo\xc5\xbeu, je v potopisni \xc4\x8drtici Iz Lo\xc5\xbea v \xc4\x8cubar leta 1860 ponovil omenjene podatke iz babnopoljske \xc5\xbeupnijske kronike, potem pa je zapisal, da so se pregnani prebivalci vrnili in za\xc4\x8deli zidati \xc2\xbbdrugo vas ter ji dali ime Babno Polje, to je Malo polje\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nBabni, Babji - nekaj slab\xc5\xa1alnega\n_START_PARAGRAPH_\nNavedenim \xc5\xa1tirim domnevam je mogo\xc4\x8de dodati \xc5\xa1e peto. Pridevnik babji, babni (babin) lahko pomeni nekaj slab\xc5\xa1alnega, manj kakovostnega (npr. babje poletje, babje p\xc5\xa1eno). Zato bi lahko ime Babno Polje razumeli kot manj rodovitno polje od polja v Lo\xc5\xa1ki dolini in odtod njegov vzdevek. Babno Polje ima namre\xc4\x8d ostrej\xc5\xa1e, manj prijazno podnebje in pogoste slane \xc5\xa1e v pozni pomladi.\n_START_SECTION_\nZgodovina vasi\n_START_PARAGRAPH_\nVas Babno Polje (Pabenfeld) se v listinah prvi\xc4\x8d omenja leta 1402. Peter Novograjski je prodal v vasi dve kmetiji, na katerih sta bila kmeta Pavel in njegov sin (Pawl mit seinem Sun). Leta 1425 omenja listina v Babnem Polju pet kmetij. Oglejski patriarh Ludvik pl. Teck je namre\xc4\x8d s to listino podelil Bolte\xc5\xbearju pl. Lambergu desetino od babnopoljskih kmetij v starotr\xc5\xa1ki \xc5\xbeupniji (in Laaserpharr). Vas je le\xc5\xbeala na Zavodih pod \xc5\xa0marnim gri\xc4\x8dem._NEWLINE_Vasico z devetimi kmetijami so leta 1528 Turki po\xc5\xbegali (verprent von die T\xc3\xbcrken). Na kmetijah so bili: Pavel \xc5\xbdupec (Supiz); Pavel, sin Jeri\xc4\x8da (Ieriz) Mari\xc4\x8da (Mariz); Gregor Me\xc5\xbenar; Klemen, sin starega \xc5\xbeupana; Jernej Dorne; Pavel iz Osilnice; Andrej, sin Lovreta \xc5\xbdupca; Kristan \xc5\xbdupec; Jernej Rupin in Lovre, sin Jeri\xc4\x8da Mari\xc4\x8da. Cela kmetija Klemena, sina starega \xc5\xbeupana, je po urbarju iz leta 1528 letno dajala: pravdo sv. Jurija (velikono\xc4\x8dno jagnje in odojek), pravdo sv. Mihaela (odojek), za veliko no\xc4\x8d jagnje, pravdo sv. \xc5\xa0tefana ali 11 \xc5\xa1ilingov, eno vo\xc5\xbenjo vina, ki je veljala 24 \xc5\xa1ilingov, dva mernika p\xc5\xa1enice, \xc5\xa1est mernikov je\xc4\x8dmena, dvanajst mernikov ovsa, \xc5\xa1tiri koko\xc5\xa1i in trideset jajc. Po tur\xc5\xa1kem opusto\xc5\xa1enju Babnega Polja niso obnovili. V urbarju lo\xc5\xa1kega gospostva leta 1606 je opomba, da travnike v Babnem Polju kosijo podlo\xc5\xbeniki iz Lo\xc5\xa1ke doline in pla\xc4\x8dujejo travarino._NEWLINE_Za\xc4\x8detek sedanjega Babnega Polja je leto 1719. Eva Kun\xc5\xa1elj (Kunshel), h\xc4\x8di Martina in Elizabete (materinega dekli\xc5\xa1kega priimka niso pisali) iz Babnega Polja (ex Wabnu polie), je bila 19. decembra 1719 prva kr\xc5\xa1\xc4\x8dena. Vsa leta prej ni v mati\xc4\x8dnih knjigah nobenih vpisov iz Babnega Polja. H krstu so nato prinesli svoje otroke naslednji o\xc4\x8detje, gospodarji, skupaj z materami: 1721 Mihael \xc5\xbdagar z \xc5\xbeeno Margareto in Primo\xc5\xbe Troha z \xc5\xbeeno Jero; 1724 Gregor Bebar z \xc5\xbeeno Marijo; 1725 Andrej Troha z \xc5\xbeeno Elizabeto in Pavel Troha z \xc5\xbeeno Agnes; 1726 Mihael Weber z \xc5\xbeeno Marijo; 1727 Gregor Troha z \xc5\xbeeno Marijo; 1728 Gregor \xc5\xbdagar z \xc5\xbeeno Katarino; 1729 Toma\xc5\xbe Jane\xc5\xbe (Janesh) z \xc5\xbeeno Gertrud (Jera), Mihael Lipovec (Lipoviz) z \xc5\xbeeno Marijo in Urban Lipovec z \xc5\xbeeno Marijo; 1730 Jakob O\xc5\xbebolt (Osbalt) z \xc5\xbeeno Marijo; 1732 Gregor \xc5\xa0o\xc5\xa1ek (Shoshigk) z \xc5\xbeeno Marino; 1733 Toma\xc5\xbe Jane\xc5\xbe starej\xc5\xa1i z \xc5\xbeeno Barbaro, Janez Troha z \xc5\xbeeno Marino, Ga\xc5\xa1per Malnar (Malinar) z \xc5\xbeeno Marino; 1734 Leonard Pintar z \xc5\xbeeno Marijo in Ga\xc5\xa1per Poje z \xc5\xbeeno Agnes, itd.\n_START_SECTION_\nRimsko obzidje in druge znamenitosti kraja\n_START_PARAGRAPH_\nMed Babnim Poljem in hrva\xc5\xa1kim Prezidom  so ostanki starega rimskega zapornega obzidja ali limesa, ob cesti pa stoji mejni kamen med nekdanjo Avstrijo in Ogrsko. Obzidje in kamen je \xc5\xbee od nekdaj politi\xc4\x8dna meja, prej med Avstrijo in Ogrsko, sedaj pa med Slovenijo in Hrva\xc5\xa1ko._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Babno Polje dokaj majhna vasica, v njej najdemo veliko zanimivih stvari. Ena mogo\xc4\x8de bolj poznanih je Hubertus, azil za gozdne \xc5\xbeivali, ki je pod vodstvom Du\xc5\xa1ana Uleta. V Babnem Polju je tudi \xc5\xbeupnijska cerkev svetega Nikolaja iz konca 17. stoletja. _NEWLINE_V \xc4\x8dast padlim borcem v drugi svetovni vojni je postavljenih ve\xc4\x8d kot deset spomenikov. Ti so razkropljeni po vasi in po okoli\xc5\xa1kih gozdovih.\n_START_SECTION_\nDvorec Babno Polje\n_START_PARAGRAPH_\nManj\xc5\xa1i gradi\xc4\x8d na gri\xc4\x8du Bukovica so si najprej postavili Sne\xc5\xbeni\xc5\xa1ki Lichtenbergi, a ga kaj kmalu prodali \xc4\x8dabranskim grofom Paravi\xc4\x87em. Po pripovedovanju je imel dvorec okoli 20 sob. V njih je bilo starinsko pohi\xc5\xa1tvo, lovske trofeje ter knjige in \xc4\x8dasopisi v ve\xc4\x8d jezikih. Uporabljali so ga samo kot po\xc4\x8ditni\xc5\xa1ko po\xc4\x8divali\xc5\xa1\xc4\x8de, stalno so v njem prebivali le logarji. Med drugo svetovno vojno so se v dvorec naselile redovnice iz \xc5\xa0tajerske. Skupaj z duhovnikom so imeli verske obrede in va\xc5\xa1ke otroke pou\xc4\x8devali verouk. Po odhodu redovnic se je gradi\xc4\x8d spremenil v partizansko skladi\xc5\xa1\xc4\x8de hrane za bolni\xc5\xa1nice. Za to so izvedeli Nemci in dvorec po\xc5\xbegali. Kasneje so razvaline dvorca uporabili za gradnjo Zadru\xc5\xbenega doma. Danes na dvorec spominjajo le \xc5\xa1e visoke smreke ter sem ter tja kak\xc5\xa1ne narcise, ki so jih pred mnogimi leti zasadile redovnice.\n_START_SECTION_\nSlovenska Sibirija\n_START_PARAGRAPH_\nBabno Polje slovi kot najhladnej\xc5\xa1i [naseljeni kraj] v Sloveniji, saj na dnu polja prihaja do mo\xc4\x8dnega toplotnega obrata, posledica tega pa so pogoste pozne spomladanske in zgodnje jesenske pozebe. Zaradi toplotnega obrata so izmerili najni\xc5\xbejo temperaturo v naseljenem kraju, to je \xe2\x80\x9334,5 \xc2\xb0C (15. in 16. februar 1956), neuradno pa celo \xe2\x80\x9339,6 \xc2\xb0C (leta 1929). Hladno je bilo tudi 1. aprila 2005, ko je bilo v ni\xc5\xbejem delu polja neuradno izmerjenih \xe2\x80\x9336 \xc2\xb0C. Uradna temperatura tega dne je bila \xe2\x80\x93 29 \xc2\xb0C, saj je meteorolo\xc5\xa1ka hi\xc5\xa1ica na vi\xc5\xa1jem delu polja, kjer pa so temperature znatno toplej\xc5\xa1e, saj je hladnej\xc5\xa1i zrak te\xc5\xbeji od toplej\xc5\xa1ega.\n_START_SECTION_\nHrib Vra\xc5\xbeji vrtec\n_START_PARAGRAPH_\nVra\xc5\xbeji vrtec je bil v starih \xc4\x8dasih zelo skrivnosten kraj. Na vrhu naj bi le\xc5\xbeali ostanki prazgodovinskega mesta z zakopanim zakladom. Odkopati se ga ja dalo le pono\xc4\x8di, toda takrat so na gri\xc4\x8du hudi\xc4\x8di, ki ple\xc5\xa1ejo svoj vra\xc5\xbeji ples. Pogosto so se jim pridru\xc5\xbeile \xc4\x8darovnice, saj so gri\xc4\x8d uporabljale za oddih na poti med notranjsko Slivnico in hrva\xc5\xa1kim Klekom. Tako se ni na\xc5\xa1el noben junak, ki bi \xc5\xa1el pod takimi pogoji izkopavat pozabljeni zaklad. Ker se gri\xc4\x8d zara\xc5\xa1\xc4\x8da, ga bo vse te\xc5\xbeje najti. Gri\xc4\x8d je priljubljen za lepe nedeljske pohode._NEWLINE_Med drugo svetovno vojno so Italijani leta 1942 ubili 40 talcev iz Babnega Polja ob razcepu gozdnih poti severno od Babnega Polja v Bukov\xc5\xa1ki gmajni, ki se nadaljuje proti vrhu Vra\xc5\xbejega vrtca.\n_START_SECTION_\nGovor Babnega Polja\n_START_PARAGRAPH_\nGovor Babnega Polja je eden od govorov nare\xc4\x8dja, ki se govori tudi ob \xc4\x8cabranki in zgornji Kolpi na slovenski in hrva\xc5\xa1ki strani (Prezid, \xc4\x8cabar, Zamost, Osilnica). Po mnenju slavista Tineta Logarja je govorica nastala na osnovi me\xc5\xa1anja razli\xc4\x8dnih nare\xc4\x8dnih prvin. Najstarej\xc5\xa1a govorna plast v jeziku je dolenj\xc5\xa1\xc4\x8dina. Dolenjski so v njej padajo\xc4\x8di o; e \xc4\x99 rasto\xc4\x8di o in a  v slovenskih dolgih zlogih (e:i, u, i\xc9\x99, u\xc9\x99 in \xc3\xa5:), pri \xc4\x8demer so nekateri dolenjski refleksi do\xc5\xbeiveli manj\xc5\xa1e nadaljnje spremembe (ie>i\xc9\x99; uo>u\xc9\x99). Rovtarsko-idrijske prvine so: skraj\xc5\xa1anje i:/u:>i/u, zastopnika za tako imenovano sekundarno poudarjena e/o v tipih sest'ra/ko'sa, namre\xc4\x8d je/wa; \xc9\x99>o;r>or; akanje._NEWLINE_Gorenjsko je \xc5\xa1vapanje (la/wa).\n_START_SECTION_\nRazglednica Babnega Polja\n_START_PARAGRAPH_\nKraj je imel v\xc4\x8dasih kar nekaj razglednic. Danes je ena od njih ponatisnjena. Razglednica prikazuje pogled na jugovzhodni del Babnega Polja z \xc5\xbeupnijsko cerkvijo svetega Nikolaja na za\xc4\x8detku 20. stoletja. Avtor je neznan. Znano je le, da je bila izdelana v Trstu pred prvo svetovno vojno. Podlaga ji je bila \xc4\x8drno-bela fotografija ali risba, ki je bila ro\xc4\x8dno pobarvana z barvnimi kli\xc5\xa1eji. Podobo kraja, kot je razvidna na razglednici so s seboj v Severno Ameriko odnesli tudi \xc5\xa1tevilni babnopoljski izseljenci. Med njimi je bil tudi Frank Troha Rihtarjev, nedvomno eden izmed najbolj znanih babnopoljskih izseljencev. V svojih \xc5\xa1tevilnih objavah v razli\xc4\x8dnem slovensko-ameri\xc5\xa1kem \xc4\x8dasopisju je \xc4\x8drpal snov prav v rojstnem kraju, zato je razglednica ponatisnjena v njegov spomin."