b'\n_START_ARTICLE_\nKlodij Albin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljernjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v Hadrumentu v povinci Afriki (sedanji Sousse, Tunizija) v aristokratski dru\xc5\xbeini iz rodbine Cejonijev. O\xc4\x8de Cejonij je rekel, da je ime Albin (bel) dobil zaradi izredno svetle polti. _NEWLINE_Privla\xc4\x8dilo ga je voja\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje, zato je \xc5\xbee zelo mlad vstopil v rimsko vojsko in slu\xc5\xbeil z veliko zavzetostjo, \xc5\xa1e posebej med uporom Avidija Kasija zuper cesarja Marka Avrelija leta 175. Odlike mu je priznal sam cesar v dveh pismih, v katerih ga imenuje Albin Afri\xc4\x8dan, malo zaradi njegovega porekla, mnogo bolj pa zaradi hvale njegovih voja\xc5\xa1kih izku\xc5\xa1enj in trdnosti njegovega zna\xc4\x8daja. Cesar je med drugim izjavil, da brez njegovih legij iz Bitinije ne bi premagal Avidija Kasija, in ga je zato nemeraval imenovati za konzula._NEWLINE_Cesar Komod ga je imenoval za guvernerja Belgijske Galije in zatem Britanije. Ko so pri\xc5\xa1le v Britanijo la\xc5\xbene govorice o Komodovi smrti, je Albin pred svojimi vojaki javno izjavil, da je bil Komod tiran in da bi bilo za Rimsko cesarstvo koristno, \xc4\x8de bi senat spet dobil nekdanje dostojanstvo in mo\xc4\x8d. Senat je bil z njegovimi izjavami zelo zadovoljen, ne pa tudi cesar, ki je v Britanijo poslal Junija Severja, da ga zamenja. Albin se je kljub temu obdr\xc5\xbeal na polo\xc5\xbeaju guvernerja vse do Komodovega umora in celo do umora njegovega naslednika Pertinaksa leta 193.\n_START_SECTION_\nDr\xc5\xbeavljanska vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPo Pertinaksovi smrti so pretorski prefekt Emilij Let in njegovo mo\xc5\xbeje, ki so organizirali uboj, na dra\xc5\xbebi prodali cesarski polo\xc5\xbeaj premo\xc5\xbenemu senatorju Didiju Julijanu in ga v senatu okronali za cesarja. Kmalu po imenovanju se je za\xc4\x8dela vrsta uporov civilnega prebivalstva in voja\xc5\xa1kih enot, ki je pokazala, da polo\xc5\xbeaj cesarja \xc5\xa1e zdale\xc4\x8d ni odlo\xc4\x8den. Legije v Siriji so za cesarja proglasile Pescenija Nigra, legije v Iliriku in Panoniji Septimija Severja, legije v Britaniji in Galiji pa Klodija Albina._NEWLINE_Sledila je dr\xc5\xbeavljanska vojna, v kateri je bil Albin sprva Severjev zaveznik, ko je Sever zavzel Rim in prejel naslov cesarja, pa sta si celo leta 194 delila konzulski polo\xc5\xbeaj. Albin je s podporo treh britanskih legij (II. legija Augusta, VI. legija Victrix in XX. legija Valeria Victrix) in ene \xc5\xa1panske (VII. legija Gemina) ostal dejanski vladar ve\xc4\x8dine zahodnega dela cesarstva._NEWLINE_Po umoru Didija Julijana, ki je ogro\xc5\xbeal Severjev polo\xc5\xbeaj, se je Sever obrnil proti Pesceniju Nigru. Po Nigrovem porazu in usmrtitvi leta 194 in popolni zmedi med njegovimi prista\xc5\xa1i, \xc5\xa1e posebej po padcu Bizanca leta 196, se je Sever odlo\xc4\x8dil, da bo postal absolutni vladar cesarstva. Albin je uvidel, da je njegov polo\xc5\xbeaj ogro\xc5\xbeen in se je pripravil na obrambo. Za las je u\xc5\xa1el morilcu, ki ga je poslal Septimij Sever, in se zatem sam postavil na \xc4\x8delo svoje vojske, ki je \xc5\xa1tela kak\xc5\xa1nih 150.000 mo\xc5\xbe.\n_START_SECTION_\nAlbin se razglasi za cesarja\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni leta 196 se je Klodij proglasil za cesarja (Imperator Caesar Decimus Clodius Septimius Albinus Augustus), priplul iz Britanije v Galijo in s seboj pripeljal velik del britanske vojske. Porazil je Severjevega legata Virija Lupa in postal dovolj mo\xc4\x8dan, da je zase zahteval galske voja\xc5\xa1ke vire. Za sede\xc5\xbe svoje vojske je izbral Lugdunum (Lyon). Naklonjenosti renskih legij mu ni uspelo pridobiti._NEWLINE_19. februarja 197 sta se Albinova in Severjeva vojska, v kateri je bilo po Kasiju Dionu na vsaki strani po 150.000 mo\xc5\xbe, spopadli v bitki pri Lugdunu. Po trdi borbi je bil Albin pora\xc5\xbeen in naredil samomor ali pa so ga na Severjev ukaz usmrtili. Njegovo golo telo so polo\xc5\xbeil pred Severja, on pa je poni\xc5\xbeevalno jezdil po njem. Klodijevi \xc5\xbeeni in otrokom je sprva prizanesel, a si je takoj premislil in jih, tako kot mrtvega Albina, obglavil. Albinovo obglavljeno telo in \xc4\x8dlane njegove dru\xc5\xbeine so pometali v Ren, njegovo glavo pa poslali v Rim kot opozorilo njegovim prista\xc5\xa1em. Sever je skupaj z njo poslal tudi arogantno pismo, v katerem je zasmehoval senat zaradi njegove zvestobe Albinu. Mesto Lugdunum je izropal in poru\xc5\xa1il in neusmiljeno preganjal Albinove prista\xc5\xa1e._NEWLINE_Albin je bil lep in zelo mo\xc4\x8dan mo\xc5\xa1ki. Bil je izku\xc5\xa1en general in spreten me\xc4\x8devalec in strog, pogosto tudi krut poveljnik. Imel je enega ali morda dva sinova, ki sta bila skupaj z materjo na Severjev ukaz usmr\xc4\x8dena. Pravijo, da je napisal razpravo o poljedelstvu in zbirko zgodb z naslovom Milesian.'