b'\n_START_ARTICLE_\nSoissons\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSoissons vstopa v pisno zgodovino pod svojim keltskim imenom (kot je pozneje izposojeno v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini), Noviodunum, kar pomeni \'novo gradi\xc5\xa1\xc4\x8de\'. V rimskem obdobju je bilo to mesto Suessiones, ki ga omenja Julij Cezar (B. G. ii. 12). Cezar (B.C. 57) je po odhodu iz Aksone (sodobno Aisne) vstopil na ozemlje Suesionov in naredil enodnevni dolgi pohod, dosegel Noviodunum, ki je bil obdan z visokim zidom in \xc5\xa1irokim jarkom. Kraj se je Cezarju predal._NEWLINE_Od 457 do 486, pod Egidijem in njegovim sinom Sjagrijem, je bil Noviodunum glavno mesto kraljevine Soissons, dokler ni padel pod frankovskega kralja Klodvika I. leta 486 po bitki pri Soissonsu._NEWLINE_Del frankovskega ozemlja Nevstrije, regije Soissons in opatije Saint-M\xc3\xa9dard, ki je bila ustanovljen v 6. stoletju, je imel pomembno politi\xc4\x8dno vlogo v \xc4\x8dasu vladanja merovin\xc5\xa1kih kraljev (med letoma 447\xe2\x80\x93751). Po smrti Klodvika I. leta 511 je bil Soissons prestolnica enega od \xc5\xa1tirih kraljestev, v katere je bila razdeljena njegova dr\xc5\xbeava. Kon\xc4\x8dno je kraljestvo Soissons izginilo leta 613, ko so se frankovske de\xc5\xbeele zdru\xc5\xbeile pod Klotarjem II.._NEWLINE_Koncil v Soissonu leta 744 se je sestal na pobudo Pipina Malega in svetega Bonifacija, pape\xc5\xbeevega misijonarja v poganski Nem\xc4\x8diji, ki je zagotovil obsodbo frankovskega \xc5\xa1kofa Adalberta in irskega misijonarja Clementa._NEWLINE_Med stoletno vojno so francoske sile naredile zloglasni pokol angle\xc5\xa1kih lokostrelcev, ki so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v mestnem garnizonu, v katerem so bili \xc5\xa1tevilni francoski me\xc5\xa1\xc4\x8dani posiljeni in ubiti. [4] Pokol francoskih dr\xc5\xbeavljanov s strani francoskih vojakov je pretresel Evropo; Henrik V. Angle\xc5\xa1ki, ki ugotavlja, da je bilo mesto Soissons posve\xc4\x8deno svetnikoma Crispinu in Crispinianu, naj bi ma\xc5\xa1\xc4\x8deval \xc4\x8dast svetnikov, ko se je sre\xc4\x8dal s francoskimi silami v bitki pri Azincourtu na dan sv. Crispina leta 1415._NEWLINE_Med junijem 1728 in julijem 1729 je gostil kongres Soissons, ki je posku\xc5\xa1al razre\xc5\xa1iti dolgoletno vrsto sporov med Kraljevino Veliko Britanijo in \xc5\xa0panijo, ki se je prelila v angle\xc5\xa1ko-\xc5\xa1pansko vojno leta 1727-1729. Kongres je bil v veliki meri uspe\xc5\xa1en in je privedel do podpisa mirovne pogodbe (Seviljski mir 1729)._NEWLINE_Med prvo svetovno vojno je mesto do\xc4\x8dakalo mo\xc4\x8dno bombardiranje. Po katastrofalni ofenzivi Chemin des Dames v drugi bitki za Aisne je pri\xc5\xa1lo do upora. Za cerkvijo sv. Petra, poleg sodi\xc5\xa1\xc4\x8da v Soissonsu, stoji kip, postavljen s podobami francoskih vojakov, ki so bili ubiti v akciji leta 1917._NEWLINE_16. junija 1972 je bilo 108 potnikov ubitih, ko sta dva potni\xc5\xa1ka vlaka zadela ob ru\xc5\xa1evine propadlega predora._NEWLINE_Mesto je bilo na glavni poti popolnosti son\xc4\x8dnega mrka 11. avgusta 1999.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nSoissons le\xc5\xbei med ob\xc4\x8dinama Laon na severovzhodu, Compi\xc3\xa8gne na zahodu, Parizom na jugozahodu in Reimsom na vzhodu. Ob\xc4\x8dina je na ju\xc5\xbenem bregu reke Aisne, katere levi pritok Crise se izliva v ob\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nZnamenitosti\n_START_PARAGRAPH_\nDanes je Soissons trgovsko in proizvodno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de s stolnico iz 12. stoletja in ru\xc5\xa1evinami opatije St. Jean des Vignes kot dvema najpomembnej\xc5\xa1ima zgodovinskima stavbama. Bli\xc5\xbenji Espace Pierres Folles ima muzej, geolo\xc5\xa1ko pot in botani\xc4\x8dni vrt._NEWLINE_ Stolnica_NEWLINE_Stolnica svetega Gervazija in Protazija, Soissons je zgrajena v gotskem slogu. Gradnja ju\xc5\xbenega transepta se je za\xc4\x8dela okoli leta 1177, najni\xc5\xbeji deli kora leta 1182. Kor s prvotno tri nadstropno vi\xc5\xa1ino in izjemno visokim svetlobnim nadstropjem je bil dokon\xc4\x8dan leta 1211. To je bilo prej kot v Chartresu, na katerem je bila zasnovana. Delo se je nato nadaljevalo v ladji do konca 13. stoletja. _NEWLINE_Opatija Notre Dame_NEWLINE_Nekdanja opatija Notre Dame je nekdanja kraljeva opatija, ustanovljena v merovin\xc5\xa1kem obdobju, znana po bogatem zakladu relikvij, vklju\xc4\x8dno z "\xc4\x8devljem Device". Opatija je imela presti\xc5\xbene opatice, kot sta Gis\xc3\xa8le, sestra Karla Velikega ali Katarina Bourbonska, teta Henrika IV._NEWLINE_Opatija Saint-M\xc3\xa9dard_NEWLINE_Opatija Saint-M\xc3\xa9dard je bil benediktinski samostan v Soissonsu, katerega temelji sega v 6. stoletje. Danes ostaja samo kripta._NEWLINE_H\xc3\xb4tel de ville_NEWLINE_Od leta 1833 je mestna hi\xc5\xa1a nastanjena v dvorcu, ki ga je med letoma 1772 in 1775 zgradil arhitekt Jean-Fran\xc3\xa7ois Advyn\xc3\xa9, na zahtevo intendanta Pelletierja Mortefontaina na mestu prej\xc5\xa1nje stavbe grofov Soissons._NEWLINE_Arsenal: razstave sodobne umetnosti. Britanski spomenik (1914\xe2\x80\x931918)_NEWLINE_Samostan Sv. Jean des Vignes _NEWLINE_Samostan sv. Jean des Vignes je bil samostan augu\xc5\xa1tincev in je stal na jugozahodnih gri\xc4\x8dih Soissonsa. Ostale so samo ru\xc5\xa1evine, od katerih je zahodna fronta \xc5\xa1e vedno ena najbolj spektakularnih arhitekturnih delov mesta.'