b'\n_START_ARTICLE_\nAna \xc4\x8cigon\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nAna \xc4\x8cigon deluje prete\xc5\xbeno na podro\xc4\x8dju videa, performansa in novih medijev. Ustvarja v Ljubljani in \xc5\xa0tanjelu. Na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani je zaklju\xc4\x8dila dodiplomski \xc5\xa1tudij slikarstva (2007) in podiplomski \xc5\xa1tudij videa (2011). Leta 2012 je zaklju\xc4\x8dila magistrski \xc5\xa1tudij Interface Cultuers na Universtit\xc3\xa4t f\xc3\xbcr k\xc3\xbcnstlerische und industrielle Gestaltung Linz v Avstriji. Za svoja dela je bila ve\xc4\x8drat nominirana in nagrajena, leta 2009 je prejela tudi Nagrado skupine OHO. Ukvarja se z razli\xc4\x8dnimi temami in mediji, v zadnjih letih pa se posve\xc4\x8da predvsem feministi\xc4\x8dni tematiki in obravnava dru\xc5\xbebeni polo\xc5\xbeaj in vlogo \xc5\xbeensk v dru\xc5\xbebi, kot tudi polo\xc5\xbeaj sodobne umetnosti. Ukvarja se z vpra\xc5\xa1anjem podreprezentiranosti umetnic in s pomenom problematiziranja vzorcev zgodovinjenja umetnosti. Aktivna je v Asociaciji, dru\xc5\xa1tvu nevladnih organizacij in samostojnih ustvarjalcev na podro\xc4\x8dju kulture in umetnosti in je \xc4\x8dlanica kolektiva mednarodnega feministi\xc4\x8dnega in queerovskega festivala Rde\xc4\x8de zore, za katerega je v letih 2014 in 2015 prispevala tudi grafi\xc4\x8dno podobo. Je tudi pobudnica in organizatorka projekta dopolnjevanja Wikipedije Wikipedija: V \xc5\xbeivo/Feministi\xc4\x8dni WikiMaraton", s feministi\xc4\x8dnimi temami in vsebinami o umetnicah. Njena razstava Muzejske prijateljice, ki jo je kurirala Ana Grobler je otvorila virtualno galerijo portala spol.si.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo\n_START_PARAGRAPH_\ns slikarstvom se je umetnica ukvarjala do leta 2010, v njenih slikah n risbah pa se pogosto pojavljajo eroti\xc4\x8dne vsebine, ki v veliki meri prevpra\xc5\xa1ujejo spolne in seksualne vloge, ki jih predpisuje \xc5\xa1ir\xc5\xa1a dru\xc5\xbeba. V ta sklop spadajo tudi avtori\xc4\x8dine apropriacije znanih zgodovinskih umetni\xc5\xa1kih del mlaj\xc5\xa1ega datuma. Tako se je lotila vsebinske predelave slik Gola maja in Oble\xc4\x8dena maja (1797\xe2\x80\x931803) Francisca de Goye ter Olimpija (1863) \xc3\x89douarda Maneta in sicer sliki Kompromis (ali oble\xc4\x8dena in sle\xc4\x8dena v maju) iz leta 2007 in Olimpus (2007-2008) V Olimpusu ne zamenja le \xc5\xbeenskega akta z mo\xc5\xa1kim, pa\xc4\x8d pa spremeni tudi odnos mo\xc5\xa1kega do sveta. Kljub erekciji pasivni Olimpus, ki je zamenjal aktivno Olimpijo, na sliki zehajo\xc4\x8de \xc4\x8daka, kdaj se bo spremenila oddaja na televizijskem ekranu za njim.\n_START_SECTION_\nVideo\n_START_PARAGRAPH_\nUmetnica je avtorica \xc5\xa1tevilnih videov, ustvarja jih \xc5\xbee od leta 2004. Ve\xc4\x8dini je skupna anga\xc5\xbeirana dru\xc5\xbebena tematika. Za video Nezlomljiva iz leta 2008 je prejela nagrado OHO. Del nagrade je umetni\xc5\xa1ka rezidenca v New Yorku in tam je posnela video Finger IN U.S., ki je kritika obravne nerezidentov ZDA, ob vstopu v dr\xc5\xbeavo. to ni njen edini video v katerem nastopajo prsti in v katerem poka\xc5\xbee sredinec. Video \'\'Ohoho iz leta 2015 je posve\xc4\x8den vsem organizatorjem razstav, ki umetnicam_kom ne pla\xc4\x8dujejo razstavnin. Leta 2013 je v sodelovanju s Leja Juri\xc5\xa1i\xc4\x87, Tejo Reba in Barbaro Kapelj Osredkar realizirala video Ljubljana mesto \xc5\xbeensk, ki je del projekta Hodim za tabo in gledam te (Leja Juri\xc5\xa1i\xc4\x87, Teja Reba in Barbara Kapelj Osredkar). Le-ta obranava nizko zastopanost \xc5\xbeensk v javnem spominu in \xc5\xa1tevilo javnih zaznamkov z omembo \xc5\xbeensk. "Video mapira pet kipov, posve\xc4\x8denih \xc5\xbeenskam, ki pa so le elektronsko popravljena razli\xc4\x8dica kipov, ki so sicer postavljeni mo\xc5\xa1kim. Ljubljansko krajino tako virtualno spremeni in jo poseje z \xc5\xbeenskimi kipi." >"\'Zgodovinjenje". Radio \xc5\xa0tudent. Pridobljeno dne 11. oktober 2016.</ref>\n_START_SECTION_\nPerformans\n_START_PARAGRAPH_\nOdmeven set performansov sestavlja njen projekt Drage dame, hvala (tehni\xc4\x8dna pomo\xc4\x8d in programiranje: Vasja Progar), v katerem se umetnica zahvaljuje vsem bolj ali manj spregledanim umetnicam. Performans v spreminjanju je bil doslej izveden v \xc5\xa1estih razli\xc4\x8dicah: prvi\xc4\x8d na Akademiji za gledali\xc5\xa1\xc4\x8de, radio, film in televizijo (2009), drugi\xc4\x8d v Galeriji Kapelica v Ljubljani (2011), tretji\xc4\x8d v Zagrebu (2011), \xc5\xa1esti\xc4\x8d leta 2013 v posebni ediciji mednarodnega feministi\xc4\x8dnega in kvirovskega festivala Rde\xc4\x8de zore (v sodelovanju z Mestom \xc5\xbeensk \xe2\x80\x93 Dru\xc5\xa1tvom za promocijo \xc5\xbeensk v kulturi in v produkciji Kulturno umetni\xc5\xa1kega dru\xc5\xa1tva Mre\xc5\xbea). Skupna rde\xc4\x8da nit performansov je nizka zastopanost \xc5\xbeensk v umetnostni zgodovini in teoriji, umetnostnih institucijah in \xc5\xa1ir\xc5\xa1em kolektivnem spominu. Vsebinska plat performansa se je spreminjala glede na kontekst, tako je recimo na festivalu Rde\xc4\x8de zore izrekala in s sprejem na tla grafitirala imena umetnic, ki so na festivalu do leta 2013 predstavile svoja dela. Posnetek performansa je dostopen na avtori\xc4\x8dini spletni strani.  Z njim je \xc5\xbeelela ustvariti spomenik Rde\xc4\x8dim zoram ter feministi\xc4\x8dni in kvirovski umetnosti na splo\xc5\xa1no, s simboli\xc4\x8dno linijo pa povezati prostore na Metelkovi, ki so se v preteklosti in se tudi sedaj ukvarjajo z dru\xc5\xbebenim polo\xc5\xbeajem \xc5\xbeensk ter polo\xc5\xbeajem drugih nevidnih skupin, predvsem LGBTQ._NEWLINE_Njen najnovej\xc5\xa1i performans Ana na Postaji iz leta 2015 je eksperimentalna raziskava spletnega in fizi\xc4\x8dnega arhiva video in novomedijske umetnosti Postaja DIVA. V njem je umetnica iskala mesto svoje umetni\xc5\xa1ke prakse v zgodovini video in performativnih praks, ki jih vsebuje Postaja DIVA. Svoje ustvarjanje je na performativen in izjemno zabaven na\xc4\x8din vpela med ustvarjanje drugih avtoric in avtorjev na in tako kontekstualizirala svoja dela preko spajanja pisnih, govornih in performativnih citatov iz svojih videov in videov drugih sorodnih avtoric in avtorjev.  Posnetek performansa je dostopen na avtori\xc4\x8dini spletni strani.\n_START_SECTION_\nFilmska umetnost in re\xc5\xbeija\n_START_PARAGRAPH_\nUmetni\xc5\xa1ko-dokumentarni film Heroinat iz leta 2015, ki je nastal med avtori\xc4\x8dino rezidenco v Pri\xc5\xa1tini, ponovno predstavlja kritiko kipov v javnem prostoru. Medtem, ko je bila umetnica na rezidenci v Pri\xc5\xa1tini, je odkrila, da \xc5\xbeeli oblast "\xc5\xbeenskam, ki so kakorkoli pripomogle v vojni na Kosovu v letih 1998 in 1999 postaviti kip. Edini kip v Pri\xc5\xa1tini, ki je posve\xc4\x8den \xc5\xbeenski, je kip Matere Terezije. Kip bi bil posve\xc4\x8den vsem \xc5\xbeenskam, ki so kakorkoli prispevale v vojni, govorilo se je o \xc5\xbeenskah s kvaliteto materinstva, skrbi za otroke in star\xc5\xa1e, tudi o vojakinjah. Kip pa reprezentiral tudi \xc5\xbeenske, ki so bile v vojni posiljene." Tako zdru\xc5\xbeevanje je zelo problemati\xc4\x8dno, saj aludira na to, da so posiljene \xc5\xbeenske tudi nekako slu\xc5\xbeile dr\xc5\xbeavi in postavljs njihova telesa v last le-te, se je umetnica odlo\xc4\x8dila o tem narediti film. Tudi v filmu Remebering the Others iz istega leta se s \xc5\xa1tudentkami filma, umetnicami_ki, teoreti\xc4\x8darkami_ji in aktivistkami_ti iz Pri\xc5\xa1tine spra\xc5\xa1uje o pomenu spomenikov, o tem, kdo so ljudje, ki so toliko privilegirani, da so na njih upodobljeni in zakaj skorajda ni spomenikov postavljenim \xc5\xbeenskam.\n_START_SECTION_\nNagrade, priznanja, \xc5\xa1tipendije\n_START_PARAGRAPH_\n2011 Posebni izbor Videoholica, Varna, Bolgarija 2010 Finalistka za nagrado fundacije "Henkel obmo\xc4\x8dja Slovenije"; Slovenija Finalistka za nagrado fundacije "Vordemberge-Gildewart"; Ljubljana 2009 Nagrada OHO, finalistka in zmagovalka, Ljubljana finalistka za nagrado Essl, Ljubljana Izbor videa na mednarodnem nate\xc4\x8daj "So fresh" , Galleria Comunale d\'Arte Contemporanea\xc2\xa0; Tr\xc5\xbei\xc4\x8d, Italija 2008 Izbor videa v kategoriji "+-1 minuta" na nate\xc4\x8daju Elektri\xc4\x8dne podgane sanjajo video sanje; Izbrana za skupinsko razstavo Premiere 17, Celje Izbor videa na nate\xc4\x8daju galeriju P74 "-5 minut"; 2005 Posebno priznanje za slikarstvo na razstavi Window to the world, Gorizia - Italija_NEWLINE_2009-2011 \xc5\xa0tudijska \xc5\xa1tipendija Ministrstva za kulturo republike Slovenije za magistrski \xc5\xa1tudij v tujini 2007-2009 \xc5\xa0tudijska \xc5\xa1tipendija Ministrstva za kulturo republike Slovenije za magistrski \xc5\xa1tudij 2003-2007 Zoisova \xc5\xa1tipendija za nadarjene \xc5\xa1tudente'