b'\n_START_ARTICLE_\nJakob Michael Reinhold Lenz\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nJ. M. R. Lenz je bil rojen kot sin pietisti\xc4\x8dnega duhovnika (od leta 1779 superintendent v Livlandu) Christiana Davida Lenza (1720\xe2\x80\x931798) v kraju Se\xc3\x9fwegen pribli\xc5\xbeno 150 km vzhodno od Rige. Pri devetih letih se je z dru\xc5\xbeino preselil v Dorpat, kjer je o\xc4\x8de dobil slu\xc5\xbebo duhovnika. Njegova prva pesem je bila objavljena, ko je imel petnajst let. Med letoma 1768 in 1770 je s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tipendije \xc5\xa1tudiral teologijo najprej v Dorpatu, kasneje pa v K\xc3\xb6nigsbergu. Tam je poslu\xc5\xa1al predavanja Immanuela Kanta, na katerega pobudo je za\xc4\x8del brati dela Jeana Jacquesa Rousseauja, njegovim literarnim interesom pa je tudi sledil in opustil teologijo. Njegova prva samostojna knji\xc5\xbena izdaja je bila dalj\xc5\xa1a pesem Die Landplagen (Mu\xc4\x8denje naroda), ki je iz\xc5\xa1la leta 1769._NEWLINE_Leta 1771 je Lenz \xc5\xa1tudij v K\xc3\xb6nigsbergu prekinil in od\xc5\xa1el proti o\xc4\x8detovi volji v Stra\xc3\x9fburg, zaradi \xc4\x8desar je o\xc4\x8de z njim prekinil stike; tam je slu\xc5\xbeboval kot sluga kurlandskemu baronu in voja\xc5\xa1kemu kadetu, ki sta se pripravljala na voja\xc5\xa1ko kariero, Friedrichu Georgu in Ernstu Nikolausu von Kleistu. Lenz je tam stopil v stik s pisarjem Johannom Danielom Salzmannom, okoli katerega se je oblikoval intelektualni krog Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 de philosophie et de belles lettres (slov. Dru\xc5\xbeba filozofije in lepih \xc4\x8drk) , katerega je obiskoval tudi mladi Johann Wolfgang Goethe, ki se je v tem \xc4\x8dasu zadr\xc5\xbeeval v Stra\xc3\x9fburgu; Lenz je sklenil poznanstva tako z njim kot tudi z Johannom Heinrichom Jung-Stillingom. Goethe je tako postal njegov umetni\xc5\xa1ki vzor, prek njega je vzpostavil kontakt z Johannom Gottfriedom Herderjem in Johannom Kasparjem Lavaterom, s katerima si je dopisoval. Leta 1772 je Lenz po naro\xc4\x8dilu svojih nadrejenih obiskal postojanke v Landauu, Fort Louisu in Wei\xc3\x9fenburgu. Zaljubil se v nekdanjo Goethejevo ljubezen Friederike Brion (Sesenheimer Lieder \xe2\x80\x93 zbirka pesmi, ki jo je delno napisal Goethe med svojim bivanjem v Stra\xc3\x9fburgu, Lenz pa jo je dopolnil; ve\xc4\x8d pesmi je posve\xc4\x8denih Frederike), a se z njo ni spustil v razmerje. Leta 1773 se je Lenz vrnil v Stra\xc3\x9fburg in nadaljeval \xc5\xa1tudij. V slede\xc4\x8dem letu se je odpovedal slu\xc5\xbebi pri bratih Kleist, \xc5\xbeivel kot samostojni pisatelj in si denar za pre\xc5\xbeivetje slu\xc5\xbeil z zasebnim pou\xc4\x8devanjem. Z Goethejem je vzpostavil prijateljske vezi, v kraju Emmendingen ga je predstavil tudi svoji sestri Cornelii in njenem mo\xc5\xbeu Johannu Georgu Schlosserju._NEWLINE_Aprila 1776 je Lenz sledil Goetheju na dvor v Weimar, kjer so ga prijazno sprejeli, v za\xc4\x8detku decembra pa so ga na Goethejevo pobudo izgnali. Natan\xc4\x8dne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine niso znane; Goethe, ki je prekinil osebne stike, je to nejasno opisal v svojem dnevniku Lenzens Eseley. Lenz je \xc5\xa1el v Emmendingen, kjer sta ga vzela k sebi Cornelia in Johann Georg Schlosser. Ve\xc4\x8dkrat je obiskal Alzacijo in \xc5\xa0vico, med drugim tudi leta 1777, ko je bil pri Lavatru v Z\xc3\xbcrichu. Novica o Corneliini smrti, ki jo je tam prejel junija, je naredila nanj velik vtis, zato se je vrnil v Emmendingen. Po naslednjem dalj\xc5\xa1em obisku pri Lavatru v novembru istega leta je prebival pri Christophu Kaufmannu, kjer je izbruhnila njegova psihi\xc4\x8dna bolezen, paranoidna shizofrenija. Kaufmann je Lenza v sredini januarja leta 1778 poslal k filantropu, socialnemu reformatorju in duhovniku Johannu Friedrichu Oberlinu v kraj Waldersbach v Alzacijo, kjer je ostal od 20. januarja do 8. februarja tistega leta. Kljub skrbi Oberlina in njegove \xc5\xbeene se je Lenzovo psihi\xc4\x8dno stanje \xc5\xa1e poslab\xc5\xa1alo, nato se je Lenz vrnil k dru\xc5\xbeini Schlosser v Emmendingen. Najprej je prebival pri \xc4\x8devljarju, nato pri drvarju._NEWLINE_Njegov mlaj\xc5\xa1i brat Karl je Lenza v juniju 1779 odpeljal iz Hertingena, kjer je bil v oskrbi zdravnika, v Rigo, kjer je bil o\xc4\x8de medtem povi\xc5\xa1an v superintendenta. Tam pa se Lenz poklicno ni mogel uveljaviti: poskus, da bi postal vodja cerkvene \xc5\xa1ole, je padel v vodo, ker mu Herder ni napisal priporo\xc4\x8dila. Tudi v Sankt Peterburgu, kjer je Lenz prebival od februarja do septembra 1780, ni bil uspe\xc5\xa1en. Nato je deloval kot hi\xc5\xa1ni u\xc4\x8ditelj na posestvu v bli\xc5\xbeini Dorpata, po \xc5\xa1e enem obisku Sankt Peterburga pa je \xc5\xa1el septembra 1781 v Moskvo, kjer je ostal pri zgodovinarju Friedrichu M\xc3\xbcllerju in se u\xc4\x8dil rusko. Delal je kot hi\xc5\xa1ni u\xc4\x8ditelj, se vrtel v krogih ruskih prostozidarjev in pisateljev, pomagal je delati razli\xc4\x8dne reformne na\xc4\x8drte, v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino je prevajal knjige o ruski zgodovini. Obenem pa se je njegovo psihi\xc4\x8dno stanje vedno bolj slab\xc5\xa1alo, pre\xc5\xbeivljal se je lahko le s pomo\xc4\x8djo ruskih mecenov._NEWLINE_24. maja 1792 (4. junija po greg. koledarju) zgodaj zjutraj so Lenza na\xc5\xa1li mrtvega na eni izmed moskovskih ulic. Prostor, kjer so pokopani njegovi posmrtni ostanki, ni znan.\n_START_SECTION_\nLenz kot literarni lik\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg B\xc3\xbcchner je Lenzov obisk pri evangeli\xc4\x8danskem duhovniku Johannu Friedrichu Oberlinu v Steintalu (v francoskem departmaju Vosges) opisal v svoji noveli Lenz. Lenz je duhovnika obiskal na pobudo Kaufmanna, saj je bil Oberlin znan kot skrbnik du\xc5\xa1 in psiholog. Oberlinovo poro\xc4\x8dilo o sre\xc4\x8danju z Lenzom v tistem \xc4\x8dasu je B\xc3\xbcchnerju slu\xc5\xbeilo kot temelj za njegovo pripoved, ta pa je bila osnova za komorno opero Wolfganga Rihmsa z naslovom Jakob Lenz._NEWLINE_V zadnjem \xc4\x8dasu sta o Lenzovem \xc5\xbeivljenju pisala pisatelja Peter Schneider v pripovedi Lenz (Lenz, 1973) in Gert Hofmann v noveli Vrnitev izgubljenega J.M.R. Lenza v Rigo (Die R\xc3\xbcckkehr des verlorenen J.M.R. Lenz nach Riga, 1984)._NEWLINE_Zanimiv je tudi roman Rde\xc4\x8d domino (Der rote Domino, 2002) avtorja Marca Buhla, ki je prijateljstvo med Goethejem in Lenzom in njegov nenaden konec s pomo\xc4\x8djo dela Lenzens Eseley vzel kot izto\xc4\x8dnico za svoj kriminalni roman.'