b'\n_START_ARTICLE_\nJosip Koro\xc5\xa1ec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nKoro\xc5\xa1ec je leta 1936 diplomiral na beograjski filozofski fakulteti iz klasi\xc4\x8dne filologije in se nato specializiral  v Pragi kjer je 1939 na Karlovi univerzi tudi doktoriral z disertacijo Ljubljansko barje v prazgodovini. Od leta 1939 do 1945 je bil kustos Zemaljskega muzeja v Sarajevu, do 1947 Mestnega muzeja na Ptuju, od 1947 saprva izredni nato od 1951 pa redni profesor za prazgodovinsko in staroslovansk arheologijo na ljubljanski filozofski fakulteti (FF). V \xc5\xa1tudijskem letu 1952/1953 je bil dekan FF v Ljubljani, od 1948 dopisni \xc4\x8dlan JAZU (zdaj HAZU) v Zagrebu, od 1954 dopisni \xc4\x8dlan arheolo\xc5\xa1kega in\xc5\xa1tituta v Berlinu, od 1960 in\xc5\xa1tituta za prazgodovino in protozgodovino v Firencah. Bil je ustanovitelj in prvi profesor  prazgodovinske in staroslovenske katedre na Arheolo\xc5\xa1kem oddelku FF v Ljubljani, pri njem so doktorirali mnogi poznej\xc5\xa1i vodilni jugoslovanski arheologi. Prof. Koro\xc5\xa1ec je bil leta 1948 za\xc4\x8detnik Sekcije za arheologijo ZRC SAZU (sedaj In\xc5\xa1titut za arheologijo), ustanovitelj Arheolo\xc5\xa1kega vestnika (1950), prve in vodilne slovenske arheolo\xc5\xa1ke revije in bil 10 let njen urednik. Prof. Koro\xc5\xa1ec  je s svojim delom slovensko arheologijo po letu 1945 organiziral in postavil na nove temelje ter bil vse do smrti njen vodilni predstavnik.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nProf. Koro\xc5\xa1ec se je posve\xc4\x8dal predvsem staroslovenski arheologiji, neolitiku in eneolitiku. V obeh vejah je vodil \xc5\xa1irom Jugoslavije \xc5\xa1tevilna izkopavanja: Na Ptuju, v Ljubljani, v Danilu pri \xc5\xa0ibeniku kjer je odkril novo kulturo (Danilo in danilska kultura, 1964), v Drulovki pri Kranju, na Ljubljanskem barju (Prazgodovinsko koli\xc5\xa1\xc4\x8de pri Blatni Brezovici, 1963), v Amzabegovu (preistoriska naselba Barutnica kaj Amzibegovo vo makedonija, Prilep, 1973) in druga._NEWLINE_Prof. Koro\xc5\xa1ec je o vseh izkopavanjih sproti poro\xc4\x8dal. Njegovo publicisti\xc4\x8dno delo obsega 13 knjig, 116 razprav, 106 knji\xc5\xbenih ocen in 20 drugih pregledov. Zelo pomembno je njegovo delo Uvod v materialno kulturo Slovanov zgodnjega srednjeda veka (1952).'