b'\n_START_ARTICLE_\nMarshall McLuhan\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in kariera\n_START_PARAGRAPH_\nHerbert Marshall McLuhan se je rodil v Edmontonu v Alberti kot prvi sin Elsie Naomi (rojeni Hall) in Herberta Ernesta McLuhana. Njegov brat Maurice se je rodil dve leti kasneje. Oba njegova star\xc5\xa1a sta bila rojena v Kanadi. Njegova mati je bila baptisti\xc4\x8dna u\xc4\x8diteljica, ki je kasneje postala igralka. Njegov o\xc4\x8de je bil metodist in trgovec z nepremi\xc4\x8dninami v Edmontonu. Ko je izbruhnila prva svetovna vojna, je njegov posel propadel, zato se je McLuhanov o\xc4\x8de prijavil v kanadsko vojsko. Po letu slu\xc5\xbebovanja je zbolel za gripo in je ostal v Kanadi. Po o\xc4\x8detovem odpustu iz vojske leta 1915, se je dru\xc5\xbeina McLuhan preselila v Winnipeg v Manitobi, kjer je Marshall odra\xc5\xa1\xc4\x8dal in se \xc5\xa1olal na tehni\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli Kelvin High School preden se je vpisal na Univerzo v Manitobi leta 1928._NEWLINE_Na univerzi je McLuhan raziskal svoje sporno razmerje z vero in se obrnil k literaturi "ki naj bi zadovoljila njegovo potrebo po resnici in lepoti". Kasneje to svoje prehodno duhovno stanje opredeli kot agnosticizem. Po za\xc4\x8detnem \xc5\xa1tudiju in\xc5\xbeeniringa je McLuhan se je prepisal na humanistiko. Z odliko je diplomiral leta 1933, leto dni kasneje pa \xc5\xa1e magistriral s podro\xc4\x8dja angle\xc5\xa1ke literature. \xc5\xbdelel je nadaljevati podiplomski \xc5\xa1tudij v Angliji. Na Oxford ni sprejet, zato pa mu je uspelo na Cambridgeu._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je \xc5\xbee pridobil diplomo in magistriral na Manitobi, se je moral na Cambridge vpisati kot dodiplomski \xc5\xa1tudent s priznanim enim \xc5\xa1tudijskim letom od treh potrebnih za diplomo (BA). Leta 1936 je diplomiral na Cambridgeu in bil sprejet v podiplomski \xc5\xa1tudij. Vmes se je za eno \xc5\xa1tudijskio leto 1936-37 vrnil v Kanado, ker se mu je Univerzi Wisconsina\xe2\x80\x93Madison ponudila prilo\xc5\xbenost za slu\xc5\xbebo asistenta._NEWLINE_Med \xc5\xa1tudijem na Univerzi v Cambridgeu je postopoma za\xc4\x8del sprejemati rimokatoli\xc5\xa1ko vero. McLuhan je bil pobo\xc5\xbeen skozi svoje \xc5\xbeivljenje, vendar pa je njegova vera ostala zasebna zadeva. Imel je vse\xc5\xbeivljenjsko zanimanje za \xc5\xa1tevilo tri. Spreobrnitev mu je odprla karierno pot  na katoli\xc5\xa1ke visoko\xc5\xa1olske ustanove. Od 1937 do 1944 je pou\xc4\x8deval angle\xc5\xa1\xc4\x8dino na jezuitski Univerzi v Saint Louisu (USL). Izjemo predstavlja \xc5\xa1tudijsko leto 1939-40, ko se je vrnil v Cambridge in tam magistriral (MA). Za doktorsko tezo si je izbral elizabetanskega dramatika Thomasa Nasha, vendar je vso zadevo prekinil za\xc4\x8detek vojne. Ker je dobil dovoljenje za izpolnitev in oddajo svoje disertacije iz Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeav, ne da bi se vrnil v Cambridge za ustni zagovor, se je vrnil v St. Louis na tamkaj\xc5\xa1njo univerzo. Veliko je predaval o Shakespearjevi dramatiki, se spoprijateljil s kolegom in jezuitom Walterjem J. Ongom, s katerim sta si delila podobna strokovna zanimanja (filozofija, literatura, mediji in tehnologija)._NEWLINE_Na Univerzi Cambridge je dopisno promoviral decembra 1943. Od leta 1944 do 1946 se je vrnil v Kanado in je pou\xc4\x8deval na katoli\xc5\xa1kem kolid\xc5\xbeu Assumption v Windsorju, Ontario. S selitvijo v Toronto leta 1946 je za\xc4\x8del predavati na Kolid\xc5\xbeu Svetega Mihaela, katoli\xc5\xa1ki fakulteti Univerze v Torontu. Politi\xc4\x8dni ekonomist in za\xc4\x8detnik medijske teroije Harold Innis je bil univerzitetni kolega, ki je imel mo\xc4\x8dan vpliv na delo McLuhana. McLuhan je leta 1964 zapisal: \xc2\xbbVesel sem, da razmi\xc5\xa1ljajo o moji knjigi Gutenbergova galaksija kot o opombi na opazke Innisa na temo o psihi\xc4\x8dnih in socialnih posledicah, najprej pisno, potem tiskano.\xc2\xab_NEWLINE_V za\xc4\x8detku leta 1950 je zasebna Fordova fundacija na Univerzi v Torontu financirala komunikacijske in kulturne seminarje, ki jih je vodil McLuhan. Ko je njegov ugled zrasel, je prejel veliko ponudb iz drugih univerz in, da bi ga obdr\xc5\xbeala, je univerza leta 1963 ustanovila Center za kulturo in tehnologijo. Svoje prvo ve\xc4\x8dje delo je objavil v tem obdobju: Mehanska nevesta (The Mechanical Bride, 1951), ki govori o preu\xc4\x8devanju u\xc4\x8dinkov ogla\xc5\xa1evanja na dru\xc5\xbebo in kulturo. Skupaj z ameri\xc5\xa1kim antropologom Edmundom Carpenterjem je izdajal revijo Raziskovanja (Explorations). Skupaj z Harold Innisom, Eric A. Havelockom, Northrop Fryeom in Carpenterjem uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo v ti. torontsko \xc5\xa1olo medijske teorije. McLuhan je ostal na Univerzi v Torontu v letu 1979, kjer je prebil veliko \xc4\x8dasa kot vodja svojega Centra za kulturo in tehnologijo._NEWLINE_Marshall in Corinne McLuhan sta imela \xc5\xa1est otrok: Erica, dvoj\xc4\x8dici Mary in Teresa, Stephanie, Elizabeth in Michaela. S tem povezani stro\xc5\xa1ki velikih dru\xc5\xbein, so pripeljali McLuhana do sodelovanja in svetovanja z velikimi korporacijami kot so IBM in AT & T. Septembra 1979 je utrpel mo\xc5\xbegansko kap, ki je vplivala na njegovo sposobnost govora. Univerza v \xc5\xa1oli v Torontu je posku\xc5\xa1ala zapreti svoj raziskovalni center, vendar tega ni storila zaradi protestov._NEWLINE_Nikoli si ni povsem opomogel od kapi in je umrl v spanju 31. decembra 1980.'