b'\n_START_ARTICLE_\nOsebna \xc4\x8dvrstost\n_START_PARAGRAPH_\nOsebna \xc4\x8dvrstost je skupek lastnosti, ki pomenijo ve\xc4\x8djo odpornost na stres in bolj uspe\xc5\xa1no spoprijemanje s stresom. Vpliva na posameznikovo oceno situacije, v kateri se znajde. Osebe z vi\xc5\xa1jo osebno \xc4\x8dvrstostjo z manj negativnimi posledicami prenesejo razmeroma hude obremenitve, saj je zanje za razliko od osebnostno manj \xc4\x8dvrstih oseb zna\xc4\x8dilno ve\xc4\x8dje ob\xc4\x8dutje anga\xc5\xbeiranosti, izzvanosti in nadzora. Tak\xc5\xa1ni posamezniki potencialne stresorje zaznavajo kot manj ogro\xc5\xbeajo\xc4\x8de, zna\xc4\x8dilno je vi\xc5\xa1je pri\xc4\x8dakovanje uspeha, bolj pogosto tudi uporabljajo spoprijemanje usmerjeno na problem,\n_START_SECTION_\nOsebnostna \xc4\x8dvrstost\n_START_PARAGRAPH_\nRazli\xc4\x8dni ljudje na stresorje in stresne situacije reagiramo razli\xc4\x8dno. Kako bomo na dolo\xc4\x8den stresor ali situacijo odreagirali in kak\xc5\xa1en bo izid na\xc5\xa1ega spoprijemanja je odvisno tudi od na\xc5\xa1ih osebnostnih zna\xc4\x8dilnosti. Nekdo se bo brez te\xc5\xbeav spoprijel z dolo\xc4\x8deno stresno situacijo npr. na delovnem mestu, medtem ko bo lahko nekoga drugega enaka situacija povsem zlomila. Reakcija na stresorje oz. stresne situacije je odvisna tudi od tega, v katerem \xc5\xbeivljenjskem obdobju posameznika bo nastopila. Posameznik bo lahko v dolo\xc4\x8denem obdobju stresno situacijo brez te\xc5\xbeav prebrodil, v nekem drugem obdobju pa se z njo ne bo tako uspe\xc5\xa1no spoprijel. Vidimo, da je za spoprijemanje s stresorji in stresnimi situacijami zna\xc4\x8dilna velika spremenljivost tako med posamezniki kot tudi znotraj posameznika (Kobal Grum in Musek, 2009). Suzanne Kobasa (1979) je avtorica najbolj znane kombinacije osebnostnih zna\xc4\x8dilnosti, ki delujejo najbolj ugodno oz. neugodno na izid spopada s stresom. Poimenovala jo je konstrukt osebnostne \xc4\x8dvrstosti. Kobal Grum in Musek (2009) opredeljujeta osebnostno \xc4\x8dvrstost kot sposobnost uspe\xc5\xa1nega premagovanja stresov, ki jo opredeljujejo naslednje zna\xc4\x8dilnosti, ki se skladajo z zna\xc4\x8dilnostmi konstrukta Kobase (1979): anga\xc5\xbeiranost, izzvanost in ob\xc4\x8dutje nadzora. Sposobnost uspe\xc5\xa1nega premagovanja stresa je tem ve\xc4\x8dja, \xc4\x8dim bolj se posameznik loteva \xc5\xbeivljenjskih nalog in ovir aktivno in anga\xc5\xbeirano, \xc4\x8dim bolj jih jemlje kot izziv, in ne kot neobvladljivo prepreko in \xc4\x8dim bolj je prepri\xc4\x8dan, da sam nadzoruje dogodke in svoje \xc5\xbeivljenje (Kobal Grum in Musek, 2009). Kobasa in sodelavci so na osnovi raziskav izdelali lestvico osebne \xc4\x8dvrstosti, ki vsebuje 6 podlestvic, s katerimi lahko merimo posamezne komponente osebnostne \xc4\x8dvrstosti ali pa skupno vrednost vseh komponent konstrukta (Musek, 1993, v: Slivar, 1996).\n_START_SECTION_\nOsebnostna \xc4\x8dvrstost v povezavi s stresorji in obremenitvami\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskovalci stresa pogosto razlikujejo med stresorji in obremenitvami (\xe2\x80\x9cstrains\xe2\x80\x9c). Prvi se nana\xc5\xa1ajo na okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine v posameznikovem \xc5\xbeivljenju, ki zahtevajo prilagojen odziv in lahko pri posamezniku povzro\xc4\x8dijo nastanek bolezni. Stresorji so lahko tako pomembni \xc5\xbeivljenjski dogodki kot npr. lo\xc4\x8ditev ali izguba delovnega mesta, kot tudi vsakodnevne sitnosti \xe2\x80\x93 npr. konflikt s sodelavcem na delovnem mestu. Obremenitve oz. napori pa ozna\xc4\x8dujejo negativne zdravstvene izide, ki doletijo posameznika kot posledica izpostavljenosti stresorjem. Negativni zravstveni izidi lahko vklju\xc4\x8dujejo psiholo\xc5\xa1ke bolezni (npr. anksioznost in depresijo) in fizi\xc4\x8dne bolezni (npr. glavoboli, slabosti). Poleg tega lahko izpostavljenost obremenitvam povzro\xc4\x8di zni\xc5\xbeanje/poslab\xc5\xa1anje pozitivnih zdravstvenih izidov, kot npr. zadovoljstva z \xc5\xbeivljenjem, pozitivnega trenutnega stanja in vedenja, ki promovira zdrav na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja (Eschleman in Bowling, 2010). V svoji raziskavi sta Eschleman in Bowling (2010) na podlagi dokazov dotedanjih raziskav Kobase in sodelavcev (1979) predvidevala negativno povezanost med osebnostno \xc4\x8dvrstostjo in stresorji ter obremenitvami. Kot prvi razlog za negativno povezanost navajata zaznavne procese. Osebnostno \xc4\x8dvrsti posamezniki naj bi bili nagnjeni k zaznavanju manj\xc5\xa1ega \xc5\xa1tevila stresorjev v njihovem okolju. Osebnostno \xc4\x8dvrst zaposleni naj bi stresorje, kot npr. podalj\xc5\xa1an delovni \xc4\x8das ali dodelitev razli\xc4\x8dnih delovnih nalog, zaznaval druga\xc4\x8de kot zaposleni z nizko osebnostno \xc4\x8dvrstostjo. Druga mo\xc5\xbena razlaga je ta, da se bolj anga\xc5\xbeirani zaposleni, bolj aktivno vklju\xc4\x8dujejo in i\xc5\xa1\xc4\x8dejo zanimive ter stimulativne aktivnosti v svojem okolju. To pomeni, da se bo zaposleni ob sicer njemu manj ljubi delovni nalogi, vseeno osredoto\xc4\x8dil da njene zanimive in stimulativne dele/prednosti. Tretja mo\xc5\xbena razlaga za negativno povezanost med osebnostno \xc4\x8dvrstostjo in stresorji ter obremenitvami pa je povezana s tretjo komponentno konstrukta \xe2\x80\x93 izzvanostjo. Osebnostno \xc4\x8dvrst zaposleni naj bi bil v primerjavi z nizko osebnostno \xc4\x8dvrstim posameznik bolj kognitivno fleksibilen in naj bi zato pogosteje jemal stresne delovne naloge in situacije kot izziv v povezavi s svojimi temeljnimi \xc5\xbeivljenjskimi cilji (Kobasa, 1979). Poleg na\xc5\xa1tetih treh razlogov pa naj bi osebnostno \xc4\x8dvrst posameznik verjel, da ima kontrolo nad okoljem, kar mu omogo\xc4\x8da, da se proaktivno soo\xc4\x8di z mo\xc5\xbenimi negativnimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami, \xc5\xa1e preden te postanejo resni stresorji. Npr. osebnostno \xc4\x8dvrst zaposleni bo prepoznal dejstvo, da neko delovno mesto zahteva dodatno delo, nadure in bo zato izbral drugo delovno mesto, ki bo zanj manj stresno in obremenjujo\xc4\x8de. Avtorja Eschleman in Bowling (2010) zaklju\xc4\x8dujeta, da osebnostno \xc4\x8dvrsti posamezniki zaznavajo in se soo\xc4\x8dajo z manj\xc5\xa1im \xc5\xa1tevilom stresorjem, na na\xc4\x8din, da aktivno oblikujejo svoje okolje. Rezultati njune raziskave potrjujejo to predpostavko, saj se je izkazalo kot bolj verjetno, da osebnostno \xc4\x8dvrsti posamezniki ob\xc4\x8dutijo manj obremenitev v prisotnosti stresorjev kot posamezniki z nizko osebnostno \xc4\x8dvrstostjo.\n_START_SECTION_\nOsebnostna \xc4\x8dvrstost v povezavi z uspe\xc5\xa1nostjo na delovnem mestu\n_START_PARAGRAPH_\nNa uspe\xc5\xa1nost posameznikove izvedbe lahko osebnostna \xc4\x8dvrstost najbolj vpliva, ko gre za opravljanje nalog v stresnih situacijah kot npr. na delovnem mestu in v \xc5\xa1oli. Pri ve\xc4\x8dini ljudi bodo stresne okoli\xc5\xa1\xc4\x8dine postavile uspe\xc5\xa1no izvedbo pod preizku\xc5\xa1njo. Osebnostno \xc4\x8dvrsti posamezniki se bolje spoprijemajo s stresnimi okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinami, zato je verjetno, da bodo pri izvedbi dolo\xc4\x8dene naloge uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i kot nizko osebnostno \xc4\x8dvrsti posamezniki. Avtorji Zack, Raviv in Inbar (2007, v: Eschleman in Bowling, 2010), predvidevajo \xc5\xa1e alternativno razlago, ki pravi, da je manj verjetnosti, da bodo osebnostno \xc4\x8dvrsti posamezniki sploh izpostavljeni \xc5\xa1kodljivim fizi\xc4\x8dnim in psihi\xc4\x8dnim obremenitvam, ki bi lahko omejile njihove mo\xc5\xbenosti za uspe\xc5\xa1no izvedbo. Eschleman in Bowling (2010), sta zato v svoji raziskavi predpostavila pozitivno povezanost osebnostne \xc4\x8dvrstosti z uspe\xc5\xa1nostjo na delovnem mestu. Predpostavko sta s svojimi rezultati tudi potrdila. Konstrukt osebnostne \xc4\x8dvrstosti se je pomembno povezoval z uspe\xc5\xa1nostjo na delovnem mestu (p = ,026, k = 5, N = 676). Poleg tega so se z uspe\xc5\xa1nostjo na delovnem mestu podobno pozitivno povezovale tudi posamezne komponente tega konstrukta, razen izzvanosti, ki se ni statisti\xc4\x8dno zna\xc4\x8dilno povezovala z delovno uspe\xc5\xa1nostjo (p = ,10, k = 4, N = 451). Raziskava je pokazala, da se osebnostna \xc4\x8dvrstost pozitivno povezuje \xc5\xa1e s socialno podporo in \xc5\xa1ir\xc5\xa1im naborom strategij za spoprijemanje s stresom, ki so pri osebnostno \xc4\x8dvrstej\xc5\xa1ih posameznih bolj proaktivne kot regresivne. Ob\xc4\x8dutek ve\xc4\x8djega nadzora in anga\xc5\xbeiranost pripomoreta k temu, da se posameznik prej soo\xc4\x8di s te\xc5\xbeavami, kot da se iz stresne situacije umakne. Osebnostno \xc4\x8dvrstej\xc5\xa1i posamezniki bodo torej prejeli ve\xc4\x8d socialne podpore in se bodo u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e spoprijemali s problemi, poleg tega bodo izpostavljeni manj\xc5\xa1emu \xc5\xa1tevilu stresorjev in obremenitev, kar vse skupaj rezultira v ve\xc4\x8dji uspe\xc5\xa1nosti tak\xc5\xa1nega posameznika na delovnem mestu.'