b'\n_START_ARTICLE_\nSifnijska zakladnica\n_START_SECTION_\nDatiranje gradnje\n_START_PARAGRAPH_\nEdini klasi\xc4\x8dni vir za zagotavljanje informacij za to je Herodot (3: 57\xe2\x80\x938). V svojem opisu Herodot navaja, da so prebivalci Sifnosa pred kratkim zgradili tempelj v Delfih, ko je skupina s Samosa pri\xc5\xa1la prosit za pomo\xc4\x8d proti tiranu Polikratu. V zvezi s tem Herodot in Tukidid navajata, da je Polikrat vladal med vladavino perzijskega kralja Kambiza, ki je vladal od okoli 529 do 522.\n_START_SECTION_\nNa\xc4\x8drt in okrasje\n_START_PARAGRAPH_\nStavba zakladnice je bila sestavljena iz dveh delov: pronaosa ali portika ter cele. Pri portiku se stranske stene raz\xc5\xa1irijo na sprednji strani verande, pediment je podprt z dvema kariatidama namesto z gladkimi pilastri. V spodnjem delu pedimenta te\xc4\x8de neprekinjen friz. Zgradba je 8,2756 metra dolga in 6,096 \xc5\xa1iroka. _NEWLINE_Pediment iz zakladnice prikazuje zgodbo Herakleja, ki krade Apolonov trino\xc5\xbenik, ki je bil mo\xc4\x8dno povezan z njegovim prero\xc5\xa1kim navdihom. Zakladnica je bila tudi ena prvih gr\xc5\xa1kih zgradb, ki izkori\xc5\xa1\xc4\x8da le\xc5\xbee\xc4\x8de in pokon\xc4\x8dne kipe, da zapolni koti\xc4\x8dke pedimenta. Kiparski friz, ki te\xc4\x8de okoli stavbe, prikazuje razli\xc4\x8dne prizore iz gr\xc5\xa1ke mitologije. Ju\xc5\xbena stran prikazuje prizore, ki podpirajo vzhodno stran, kjer so bogovi sedeli in gledali Grke, kako napadajo mesto Trojo. Zahodna stran prikazuje zgodbo Parisove sodbe, tri skupine voz (pripadajo Ateni, Afroditi in Heri). Severna stran prikazuje gigantomahijo._NEWLINE_Nekateri mislijo, da je bila zakladnica zgrajena okoli leta 530 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem , po enem viru je datum gradnje verjetno po 480 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (Whitley).\n_START_SECTION_\nFasada\n_START_PARAGRAPH_\nNa pro\xc4\x8delju templja kot jonske sifnijske zakladnice sta dve kori (dekleti) namesto stebrov med pilastri, ki lepo podpirata jonski arhitrav. Ta vrsta razko\xc5\xa1nega okrasja z \xc5\xbeenskim kipom, polnim gibanja in plasti\xc4\x8dnosti, namesto obi\xc4\x8dajnih abstraktnih arhitekturnih oblik templjev nakazuje redko lepoto kariatid, postavljenih pozneje na Erehtejonu na Atenski akropoli.\n_START_SECTION_\nVzhodni pediment\n_START_PARAGRAPH_\nTo je edini ohranjeni pediment in upodablja slavno delfsko temo. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du pedimenta je Zevs (drugi viri trdijo, da je Atena ali Hermes), na levem Apolon in na desni Heraklej. Dva mlada bogova tekmujeta za delfski trino\xc5\xbenik in Zevs na sredi ju posku\xc5\xa1a lo\xc4\x8diti. Skulptura prikazuje jeznega Herakleja, ker mu Pitija ni hotela prerokovati, ker ni bil opro\xc5\xa1\xc4\x8den umora Ifita. Ogor\xc4\x8denemu Herakleju je \xc5\xbee uspelo vzeti sveti trino\xc5\xbenik, a Apolon ga posku\xc5\xa1a potegniti stran.\n_START_SECTION_\nVzhodni friz\n_START_PARAGRAPH_\nNa vzhodni strani pedimenta je prizor zbora bogov v trojanski vojni, ko so razpravljali o njej z \xc5\xbeivahnimi kretnjami pri utemeljevanju. Na desni strani je Atena kot voditeljica bogov na strani Grkov. Na levi so bogovi, ki \xc5\xa1\xc4\x8ditijo in branijo Trojance: Apolon, Ares, Afrodita in Artemida. V sredini je Zevs na razko\xc5\xa1nem prestolu. V drugem delu pedimenta je prizor iz trojanske vojne: dvoboj nad truplom bojevnika, ko dva nasprotnika obdajata junake Ahajcev na desni strani in Trojance na levi. Kip starega Nestorja spodbuja Grke, naj bodo pogumni v bitki, ki jim bo prinesla zmago in \xc4\x8dast.\n_START_SECTION_\nSeverni friz\n_START_PARAGRAPH_\nTema na severnem frizu je bitka Gigantov (gigantomahija), in sicer bitka sinov Zemlje, Gigantov, z olimpskimi bogovi. To je zelo raz\xc5\xa1irjen mit o nasprotju med starim in novim svetovnim redom, ki je zelo pogosto upodobljen v anti\xc4\x8dni gr\xc5\xa1ki umetnosti. Simbolizira zmagoslavje reda in civilizacije nad divja\xc5\xa1tvom, barbarstvom in anarhijo. Na eni strani so Giganti, opremljeni s \xc4\x8deladami, oklepi in \xc5\xa1\xc4\x8ditniki na nogah, ki napadajo bogove z desne s sulicami, me\xc4\x8di in kamni. Na nasprotni strani so bogovi. Najprej Hefajst, ki izstopa s svojim kratkim hitonom in stoji pred svojimi rde\xc4\x8dimi vro\xc4\x8dimi mehovi. Nato so Demetra, Heraklej, ki nosi levjo ko\xc5\xbeo, in Temida na svojem vozu, ki ga vle\xc4\x8dejo levi. Par bogov, ki streljata svoje pu\xc5\xa1\xc4\x8dice proti Gigantom, sta verjetno Artemida in Apolon. So \xc5\xa1e drugi bogovi, a kipi niso ohranjeni v dobrem stanju._NEWLINE_To stran friza bi bilo mogo\xc4\x8de razbrati s svete ceste, ko so se romarji vzpenjali proti prero\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du. Na ta na\xc4\x8din so imeli prilo\xc5\xbenost ob\xc4\x8dudovati prizori\xc5\xa1\xc4\x8de gigantomahije, ki z umetni\xc5\xa1kimi reliefi celotno pripoved prikazuje na ve\xc4\x8d ravneh in kljub vsemu ohranja svojo prepoznavnost, doslednost in figurativnost.\n_START_SECTION_\nZahodni friz\n_START_PARAGRAPH_\nNa \xc5\xbealost je ohranjenih le nekaj kipov. Prikazana je Parisova sodba pri izbiri najlep\xc5\xa1e boginje med Afrodito, Hero in Ateno. Prva boginja je Atena, ki stoji ponosna na krilatem vozu s Hermesom kot voznikom bojnega voza. Drugo vidimo Afrodito, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8da s svojega voza s posebno milino, veseljem in eleganco zmagovalke. Na delu friza, ki je izgubljen, si lahko zamislimo Hero, ki jezno stopa v svojo ko\xc4\x8dijo, ker je bila zavrnjena.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbeni friz\n_START_PARAGRAPH_\nPomembni deli ju\xc5\xbenega friza manjkajo, tako da si lahko le predstavljamo, kaj je bilo, verjetno priljubljena tema ugrabitve \xc5\xbeenske. Ohranjeni fragmenti so relief, dobro izdelani konji, upodobljeni s polno energije, ki dokazujejo mojstrstvo umetnika. _NEWLINE_Mnenja raziskovalcev in znanstvenikov, ki so prou\xc4\x8devali friz, niso enotna o tem, kdo so bili obrtniki. Sprva je veljalo prepri\xc4\x8danje, da je bilo to delo dveh razli\xc4\x8dnih umetni\xc5\xa1kih delavnic.  Najverjetnej\xc5\xa1e je, da sta bila dva glavna kiparja, s katerima sta delali dve skupini obrtnikov. Umetnik severne in vzhodne strani friza se zdi naprednej\xc5\xa1i, upodobitve so bolj domiselne in \xc5\xbeivahne. V nasprotju s tem je umetnik ju\xc5\xbene in zahodne strani friza vztrajal pri bolj konservativnih mo\xc5\xbenostih brez drznega navdiha in izdelave prvega, vendar z mo\xc4\x8djo slikarjevega zna\xc4\x8daja in jonskim koloritom.'