b'\n_START_ARTICLE_\nFraunhoferjev uklon\n_START_PARAGRAPH_\nFraunhoferjev uklon je v optiki primer uklona valovanja, pri katerem se uklon opazuje na razdaljah, veliko ve\xc4\x8djih od velikosti telesa. Idealne razmere za opazovanje Fraunhoferjevega uklona se dobi v gori\xc5\xa1\xc4\x8dni ravnini zbiralne le\xc4\x8de, postavljene za tak\xc5\xa1nim telesom. Fraunhoferjev uklon je torej pribli\xc5\xbeek, v katerem se opazuje ravno in monokromatsko vpadno valovanje v neskon\xc4\x8dnosti. Bolj splo\xc5\xa1en pristop, kjer izra\xc4\x8dun ni omejen na opazovanje v daljnem polju, se imenuje Fresnelov uklon._NEWLINE_Ena\xc4\x8dba, ki izvira iz Kirchhoffovega uklonskega integrala, je \xc4\x8dastno poimenovana po nem\xc5\xa1kem optiku Josephu von Fraunhoferju, \xc4\x8deprav pri teoreti\xc4\x8dni zasnovi ni sodeloval.\n_START_SECTION_\nEna\xc4\x8dba Fraunhoferjevega uklona\n_START_PARAGRAPH_\nKadar svetloba naleti na oviro ali majhno odprtino, se raz\xc5\xa1irja tudi v obmo\xc4\x8dje geometrijske sence, to je znano pod imenom uklon. Uklonjeno valovanje se lahko opi\xc5\xa1e s Huygensovim na\xc4\x8delom: vsaka to\xc4\x8dka na valovni fronti je izvor sekundarnega krogelnega valovanja, se\xc5\xa1tevek teh krogelnih valovanj pa dolo\xc4\x8da obliko valovne fronte ob poznej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu. Se\xc5\xa1teti veliko takih valovanj ni trivialna naloga, amplitude in faze posameznih valovanj se namre\xc4\x8d lahko razlikujejo, vsota pa je odvisna tako od amplitud kot od faz - valovanja med sabo interferirajo. V splo\xc5\xa1nem je treba za izra\xc4\x8dun uklonske slike re\xc5\xa1iti integral v dveh razse\xc5\xbenostih s kompleksnimi spremenljivkami. Ena\xc4\x8dba, ki to opi\xc5\xa1e, pa se imenuje Kirchhoffov uklonski integral._NEWLINE_Ena\xc4\x8dba Fraunhoferjevega uklona je obosni pribli\xc5\xbeek Kirchhoffovega uklonskega integrala, ko sta izvor svetlobe in ravnina, v kateri se opazuje uklonjeno valovanje, dale\xc4\x8d stran od ovire oziroma odprtine, kjer se svetloba uklanja. Takrat ima vpadna svetloba na uklonsko odprtino obliko ravnih valov in je faza vpadnega valovanja enaka po vsej odprtini. Tak pribli\xc5\xbeek se imenuje pribli\xc5\xbeek daljnega polja. Tega se lahko uporabi, kadar je razlika dol\xc5\xbein opti\xc4\x8dnih poti od skrajnih to\xc4\x8dk odprtine do opazovalne ravnine veliko manj\xc5\xa1a od valovne dol\xc5\xbeine valovanja. Povedano \xc5\xa1e druga\xc4\x8de, razdalja  mora biti veliko ve\xc4\x8dja od razmerja , kjer je  najve\xc4\x8dja razse\xc5\xbenost odprtine,  pa valovna dol\xc5\xbeina.\n_START_SECTION_\nGori\xc5\xa1\xc4\x8dna ravnina zbiralne le\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nRavni val, ki vpada na zbiralno le\xc4\x8do, se zbere v gori\xc5\xa1\xc4\x8dni ravnini le\xc4\x8de. Vsi vzporedni \xc5\xbearki imajo po prehodu skozi le\xc4\x8do v gori\xc5\xa1\xc4\x8du enako fazo, kar je enakovredno opazovanju vpadnega valovanja iz neskon\xc4\x8dnosti. Torej se lahko za izra\xc4\x8dun uklonskega vzorca, \xc4\x8de se za uklonsko odprtino postavi zbiralno le\xc4\x8do, uporabi Fraunhoferjev pribli\xc5\xbeek. Uklonjeno svetlobo se lahko v tem primeru predstavlja kot skupek ravnih valov, ki se \xc5\xa1irijo pod razli\xc4\x8dnimi koti, porazdelitev jakosti svetlobe po smereh pa se v gori\xc5\xa1\xc4\x8dni ravnini spremeni v porazdelitev po prostorskih koordinatah  in .\n_START_SECTION_\nKvadratna odprtina\n_START_PARAGRAPH_\nObliko, ki se jo dobi na zaslonu za kvadratno odprtino, se vidi na sliki. Dobi se osrednji vrh v obliki kvadrata. Vzorec se nadaljuje v navpi\xc4\x8dni in vodoravni smeri z vedno bolj popa\xc4\x8denimi kvadrati z vedno manj\xc5\xa1o jakostjo. Razse\xc5\xbenost osrednjega pasu je povezana z razse\xc5\xbenostjo odprtine: ve\xc4\x8dja razse\xc5\xbenost na zaslonu ustreza manj\xc5\xa1i razse\xc5\xbenosti na odprtini. Prav tako so tudi razmiki med vzorci obratno sorazmerni razse\xc5\xbenostim odprtine.\n_START_SECTION_\nOdprtina z Gaussovim profilom\n_START_PARAGRAPH_\nUklonski vzorec, ki se ga dobi z odprtino, ki ima Gaussov profil prepustnosti, je tudi Gaussova funkcija in valovanje ima obliko Gaussovega snopa. Za razliko od ostalih uklonskih vzorcev ima ta samo en vrh. Nima sekundarnih obro\xc4\x8dev, kot jih imata okrogla in kvadratna odprtina._NEWLINE_Profil laserskega \xc5\xbearka ima po navadi obliko Gaussovega snopa. To pomeni, da bo ohranjal svojo obliko ne glede na to, kako dale\xc4\x8d od vira se bo propagiral.'