b'\n_START_ARTICLE_\nArzin\n_START_SECTION_\nSplo\xc5\xa1ne lastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nV svojem normalnem stanju je arzin brezbarven, gostej\xc5\xa1i od zraka, je rahlo topen v vodi (20% pri 20 \xc2\xb0C) in prav tako v \xc5\xa1tevilnih organskih topilih. Ker je sam arzin brez vonja, je zaradi oksidacije v zraku mo\xc5\xbeen rahel vonj po \xc4\x8desnu ali ribi, ko je spojina prisotna pribli\xc5\xbeno nad 0,5 ppm. Splo\xc5\xa1no velja, da je ta spojina stabilna, saj se pri sobni temperaturi zgolj po\xc4\x8dasi razgradi. Pri temperaturah pribli\xc5\xbeno 230 \xc2\xb0C je razpad na arzen in vodik hiter. Precej dejavnikov, kot so vlaga, prisotnost svetlobe in nekateri katalizatorji (in sicer aluminij) olaj\xc5\xa1ajo stopnjo razpadanja._NEWLINE_AsH\xe2\x82\x83 je piramidasta molekula z H\xe2\x80\x93As\xe2\x80\x93H s kotom 91.8\xc2\xb0 in s tremi enakovrednimi As-H vezmi, vsak z dol\xc5\xbeino 1,519 \xc3\x85.\n_START_SECTION_\nReakcije\n_START_PARAGRAPH_\nNa\xc5\xa1e razumevanje kemijske lastnosti AsH\xe2\x82\x83 je dobro razvita in se lahko predvidena na osnovi povpre\xc4\x8dnega obna\xc5\xa1anja PH\xe2\x82\x83 in SbH\xe2\x82\x83.\n_START_SECTION_\nPredhodnik kovinskih derivatov\n_START_PARAGRAPH_\nAsH\xe2\x82\x83 se uporablja kot predhodnik kovinskih kompleksov "golega" (ali "skoraj golega") As. Ponazoritveno je bimanganova vrsta [(C\xe2\x82\x85H\xe2\x82\x85)Mn(CO)\xe2\x82\x82]\xe2\x82\x82AsH, pri \xc4\x8demer je Mn\xe2\x82\x82AsH jedro ravninsko.\n_START_SECTION_\nGutzeitov preizkus\n_START_PARAGRAPH_\nZna\xc4\x8dilni preizkus za arzen vklju\xc4\x8duje reakcijo AsH\xe2\x82\x83 z Ag\xe2\x81\xba, ki se imenuje Gutzeitov preizkus za arzen. \xc4\x8ceprav je ta preizkus postal zastarel v analiti\xc4\x8dni kemiji, osnovna reakcija nadalje ponazarja pripadnost AsH\xe2\x82\x83 na "mehke" kovinske katione. Pri Gutzeitovem preizkusu AsH\xe2\x82\x83 nastane z redukcijo vodnih arzenovih spojin, obi\xc4\x8dajno arzeniti z Zn v prisotnosti H\xe2\x82\x82SO\xe2\x82\x84. Spro\xc5\xa1\xc4\x8deni plinasti AsH\xe2\x82\x83 je nato izpostavljen AgNO\xe2\x82\x83 bodisi v obliki pra\xc5\xa1ka ali v obliki raztopine. S trdno snovjo AgNO\xe2\x82\x83, AsH\xe2\x82\x83 reagira na proizvedeni rumeni Ag\xe2\x82\x84AsNO\xe2\x82\x83, medtem ko AsH\xe2\x82\x83 reagira z raztopino AgNO\xe2\x82\x83, da dobimo \xc4\x8drne Ag\xe2\x82\x83As.\n_START_SECTION_\nReakcija s halogenskimi spojinami\n_START_PARAGRAPH_\nReakcije arzina s halogeni (fluor in klor) ali z nekaterimi njihovimi spojinami, kot je du\xc5\xa1ikov triklorid, so izredno nevarni in lahko povzro\xc4\x8dijo eksplozijo.\n_START_SECTION_\nPovezanost\n_START_PARAGRAPH_\nV nasprotju z vedenjem o PH\xe2\x82\x83, AsH\xe2\x82\x83 ne tvori stabilne verige, \xc4\x8deprav so bili odkriti H\xe2\x82\x82As\xe2\x80\x93AsH\xe2\x82\x82 in celo H\xe2\x82\x82As\xe2\x80\x93As(H)\xe2\x80\x93AsH\xe2\x82\x82. Diarzin je nestabilen nad \xe2\x88\x92100\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nKemi\xc4\x8dna bojna sredstva\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde pred 2. svetovno vojno je bil AsH\xe2\x82\x83 predlagan za mo\xc5\xbeno kemi\xc4\x8dno voja\xc5\xa1ko oro\xc5\xbeje. Plin je brez barve, skoraj brez vonja, 2,5-krat gostej\xc5\xa1i od zraka, kar je potrebno za u\xc4\x8dinek zadu\xc5\xa1itve, kar se sku\xc5\xa1a dose\xc4\x8di pri kemi\xc4\x8dnem vojskovanju. Prav tako je smrtonosen v koncentracijah, ki je dale\xc4\x8d ni\xc5\xbeji od tistih, ki oddaja svoj vonj podoben \xc4\x8desnu. Kljub teh lastnosti se arzin ni uradno nikoli uporabljal kot oro\xc5\xbeje, zaradi visoke vnetljivosti in zaradi manj\xc5\xa1e u\xc4\x8dinkovitosti v primerjavi z negorljivo alternativo fosgena. Po drugi strani pa je ve\xc4\x8d organskih spojin, ki temeljijo na arzinu, kot luzit (\xce\xb2-klorovinildikloroarzin), adamsite (difenilaminokloroarzin), Clark I (difenilkloroarzin) in Clark II (difenilcianoarzin) so bili dejansko razviti za kemi\xc4\x8dno vojskovanje.\n_START_SECTION_\nForenzi\xc4\x8dna znanost in Marshov preizkus\n_START_PARAGRAPH_\nAsH\xe2\x82\x83 je dobro znan tudi v forenzi\xc4\x8dni znanosti, saj je kemi\xc4\x8dni posrednik pri odkrivanju zastrupitve z arzenom. Star (vendar zelo ob\xc4\x8dutljiv) Marshov preizkus ustvarja AsH\xe2\x82\x83 v prisotnosti arzena.'