b'\n_START_ARTICLE_\nAnton Leskovec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nLeskovec je \xc5\xa1tudiral pravo na Dunaju, Pragi in Ljubljani, kjer je leta 1920 diplomiral. V za\xc4\x8detku prve svetovne vojne je bil vpoklican k vojakom. Bil vojak v Bosni in na so\xc5\xa1ki fronti, kjer je 1917 padel v italijansko ujetni\xc5\xa1tvo. Leta 1918 je kot prostovoljec pre\xc5\xa1el v srbsko vojsko, se boril na solunski fronti in bil \xc5\xa1ele 1920 demobiliziran. Do 1927 je slu\xc5\xbeboval kot dav\xc4\x8dni uradnik najprej v Mariboru in nato \xc5\xa1e v Radovljici.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nAnton Leskovec velja za nadarjenega ekspresionisti\xc4\x8dnega dramatika. Podpisoval se je tudi s psevdonimom Leston, sestavljenim iz prvega dela priimka in drugega dela imena. Za javnost je za\xc4\x8del pisati dokaj pozno, saj se je za pisateljsko delo pripravljal z u\xc4\x8denjem in premi\xc5\xa1ljevanjem o literaturi. Dokaz za to je njegova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina, ki jo sestavljajo poizkusi, na\xc4\x8drti in zapiski. Njegove drame poudarjajo preplet dobrega in slabega v \xc5\xbeivljenju, notranje \xc4\x8dlovekove boje ter te\xc5\xbeko presojo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dejanj. V njih se razodevajo prvine ekspresionizma in realizma, ki pa se prepletajo s fantasti\xc4\x8dnostjo in izumetni\xc4\x8denostjo. U\xc4\x8dinkovati ho\xc4\x8de z grotesknostjo in satiro. Osebe so skopo ozna\xc4\x8dene, dialog premi\xc5\xa1ljen in \xc5\xbeivahen, humorja ali situacijske komike pa dramatik ne pozna. Leskovec izpostavlja zmedenost \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe prve polovice dvajsetega stoletja. \xc4\x8ceprav je verjel v pravico in resnico, je veliko svojih del zaklju\xc4\x8dil z navidezno zmago zla. S tem je \xc5\xbeelel sporo\xc4\x8diti, da je na svetu preve\xc4\x8d sebi\xc4\x8dnosti, pohlepa in premalo so\xc4\x8dutnosti do so\xc4\x8dloveka._NEWLINE_Anton Leskovec ima dva zvezka Zbranega dela med slovenskimi klasiki.\n_START_SECTION_\nDramska dela\n_START_PARAGRAPH_\nV proletarski drami Jurij Plevnar (DiS 1927) je predstavljena usoda delavskega voditelja, ki se bori za pravice delavcev. Sku\xc5\xa1a odpravljati krivice, ki jih je delavski stan primoran sprejemati. Na za\xc4\x8detku je glavni junak predstavljen kot nasprotnik gospode, ko pa se sam znajde v njihovih krogih, postane posrednik med taborama. S srcem je na strani delavskega stanu, z razumom pa na strani gospode. Rad bi dosegel pravico za obe strani. Ljudstvo tega ne priznava. Drama se zaklju\xc4\x8di s smrtjo glavnega junaka, saj ga njegov najzvestej\xc5\xa1i u\xc4\x8denec ubije s kamenjem. Leskovec je z dramo Jurij Plevnar \xc5\xbeelel sporo\xc4\x8diti, da ima vsak nauk tudi slabe u\xc4\x8dence. Slabi ljudje \xc5\xbeelijo \xc5\xa1koditi tudi nesebi\xc4\x8dnim voditeljem. Zloba si poi\xc5\xa1\xc4\x8de zaveznike kjerkoli._NEWLINE_V drami Kralji\xc4\x8dna Haris (DiS 1927) je pokazal, da je \xc4\x8dustvo ljubezen samo la\xc5\xbeniva zunanja podoba, ki zakriva \xc4\x8dlovekovo sebi\xc4\x8dnost in nepo\xc5\xa1tenost._NEWLINE_V bera\xc5\xa1ki drami Dva bregova je poudaril zaslepljenost nad zunanjo podobo \xc5\xbeivljenja. Svet zakriva mnogo grozot in lepot, ki jih \xc4\x8dlovek ne vidi oziroma jih no\xc4\x8de videti. V drami sta predstavljena dva nasprotujo\xc4\x8da si dru\xc5\xbebena stanova, ki ju povezuje volja do sre\xc4\x8de, oblasti in mo\xc4\x8di._NEWLINE_Ljudska drama Vera in nevera sporo\xc4\x8da, da je velikokrat ve\xc4\x8d vernosti v ljudeh, ki veljajo za slabe in maloverne, kakor v tistih, ki za svojo pretirano vernostjo skrivajo sebi\xc4\x8dne namene. Dramo je Leskovec \xc5\xbeelel \xc5\xa1e izbolj\xc5\xa1ati, vendar ga je prehitela smrt.\n_START_SECTION_\nNedokon\xc4\x8dani dramski osnutki\n_START_PARAGRAPH_\nPod kategorijo nedokon\xc4\x8dani dramski osnutki so uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena dramska besedila, ki jih Leskovec nikoli ni objavil in tudi pozneje ve\xc4\x8dinoma niso bila natisnjena. Nastala so malo pred prvo svetovno vojno in med njo. Besedilo, ki si ga je dramatik zamislil kot dramo v petih dejanjih nosi naslov Mir. Besedilo je datirano z 26. 11. 1911. Dokon\xc4\x8dano je le prvo dejanje z desetimi prizori. V njem je opazen vpliv Frana Sale\xc5\xa1kega Fin\xc5\xbegarja, ki ga je Leskovec osebno poznal. Rokopis je bil najden v hi\xc5\xa1i Leskov\xc4\x8devega strica Andreja Ku\xc5\xa1arja, kjer je dramatik pre\xc5\xbeivel del svojega \xc5\xbeivljenja. Ob preureditvi hi\xc5\xa1e, leta 1972, je pri\xc5\xa1la Leskov\xc4\x8deva zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina v last Zgodovinskega arhiva v \xc5\xa0kofji Loki. Nekaj najdenih rokopisov je vodja arhiva France \xc5\xa0trukl objavil v zborniku Lo\xc5\xa1ki razgledi._NEWLINE_9. in 10. februarja 1918 je napisal koncept enodejanke, ki nosi naslov Metam optatam attingare. Zasnovana je bila v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Cassino, jugovzhodno od Rima in severno od Neaplja. Glavni junak je pisatelj, ki doma \xc4\x8daka odziv na njegov, pravkar uprizorjen, dramski prvenec. Metam optatam attingare je ohranjena v zvezku z naslovom Prispevki za Savico._NEWLINE_Med 3. in 9. marcem 1918 je nastala druga enodejanka z naslovom Steber iz marmorja. Tudi ta in va\xc5\xa1ka tridejanka Oj, ta mlinar! sta ohranjeni v zvezku Prispevki za Savico.\n_START_SECTION_\nNedokon\xc4\x8dani pripovedni osnutki\n_START_PARAGRAPH_\nV to kategorijo spadata pripovedna drobca Fantovanje in Su\xc5\xa1a, ki sta bila napisana leta 1911. Zgodbi motivno segata v kmetsko in me\xc5\xa1\xc4\x8dansko okolje. Tema umetni\xc5\xa1tva je prisotna v nedokon\xc4\x8danem romanu Gospa Marija. Leskovec je roman pisal od decembra 1917 do februarja 1918.'