b'\n_START_ARTICLE_\nThomas Hobbes\n_START_SECTION_\nLeviathan\n_START_PARAGRAPH_\nDobrih tristo petdeset let je od izida knjige Leviathan, vendar ji \xc5\xa1e danes uspeva redno burkati polemike v strokovnih krogih. V njej je Hobbes predstavil dru\xc5\xbebo kot konfliktno razdeljeno, s \xc4\x8dimer je utemeljeval absolutisti\xc4\x8dno oblast. Velja za prvega, ki je sistemati\xc4\x8dno predstavil idejo dru\xc5\xbebene pogodbe in naravnega stanja (pred njim so se s politi\xc4\x8dnim kontraktualizmom ukvarjali \xc5\xbee francoski kalvinisti ter hugenoti, najbolj podrobno Francisco Su\xc3\xa1rez (1548-1617).\n_START_SECTION_\nVpliv in odzivi\n_START_PARAGRAPH_\nOb izidu je knjiga razvnemala strasti predvsem zato, ker je izpadla kot vulgarizacija na trenutke \xc5\xbee tako dovolj radikalne misli (Skinner 2002, 12). V dvajsetem stoletju so bile vsaj \xc5\xa1tiri va\xc5\xbenej\xc5\xa1e interpretacije iz kak\xc5\xa1nih izhodi\xc5\xa1\xc4\x8d je Hobbes dejansko izhajal (Arnhart 1987, 187-188). Danes pa potekajo debate predvsem na nivoju (re)interpretiranja svobode (Kramer 2001, 204)._NEWLINE_Ko je leta 1651 knjiga iz\xc5\xa1la, ni ugajala nikomur. Zavra\xc4\x8dali so jo Hobbesovi prijatelji in ostali angle\xc5\xa1ki prebe\xc5\xbeniki, ki so tako kot avtor pobegnili v Pariz. \xc5\xa0e manj pa je bila v\xc5\xa1e\xc4\x8d Cerkvi (in posledi\xc4\x8dno francoski vladi), saj je njen trdi racionalizem in ateizem bil ostro naperjen proti kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvu. (Russell 2002, 545-547)\n_START_SECTION_\nPovod za pisanje\n_START_PARAGRAPH_\nHobbes je v \xc4\x8dasu svojega \xc5\xbeivljenja videl Anglijo konfliktno razdeljeno na libertarce in avtoritarce. Delitev na tiste, ki so se zavzemali za osredoto\xc4\x8denje mo\xc4\x8di v monarhiji in na tiste, ki so se v prvi vrsti zavzemali za osebno svobodo. V letu 1642 je v Angliji izbruhnila manj\xc5\xa1a dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki je bila rezultat politi\xc4\x8dnega spora med kraljem in parlamentom. Leta 1649 je bil kralj Charles I usmr\xc4\x8den in oblast je prevzel parlament s pomo\xc4\x8djo Cromwellove vojske. Voja\xc5\xa1ka diktatura pa je ljudstvu povzro\xc4\x8dila mnogo trpljenja in kaj kmalu je bil monarhi\xc4\x8dni red ponovno vzpostavljen, kralj pa je postal Charles II. (Arnhart 1987, 186-187)_NEWLINE_Prav to vrenje med dvema razli\xc4\x8dnima strujama naj bi po mnenju marsikaterega teoretika vzpodbudilo Hobbesa, da je napisal Leviathana. Vodilo naj bi ga predvsem iskanje prave, srednje poti med dvema ekstremoma. (Arnhart 1987, 187)_NEWLINE_Med razlogi komentatorji njegovih del navajajo tudi legitimacijo monarhi\xc4\x8dne oblasti nasproti cerkveni. Hotel naj bi se znebiti vpliva duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine, kjer pa so pomemno vlogo igrali tudi Westfalski kongresi. Obse\xc5\xbeno knjigo je tako napisal v le 18 mesecih, namenjena pa naj bi bila v prvi vrsti angle\xc5\xa1kemu ob\xc4\x8dinstvu. (Skinner 2002, 18-20)\n_START_SECTION_\nOblast in nasilje\n_START_PARAGRAPH_\nDejansko je Hobbes mo\xc4\x8dno zavra\xc4\x8dal nepotrebno nasilje in zasmehoval monarhe, ki so \xc2\xbbbojevali vojno zaradi vojne same, to se pravi, zaradi slave.\xc2\xab (Malcolm 2005, 124) V interesu Suverena naj bi bili sre\xc4\x8dni ljudje, kajti vladanje s silo jih kljub vsemu lahko odplakne s kak\xc5\xa1no vstajo. To naj bi pokazala kar angle\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeavljanska vojna, ki smo jo omenili \xc5\xbee na za\xc4\x8detku. (Arnhart 1987, 195)._NEWLINE_Prav tako pa bo imel od bogastva ljudi, obojestranskega spo\xc5\xa1tovanja zakonov, itd. najve\xc4\x8d prav On. Vse to bi tako moralo biti tudi v njegovem (egoisti\xc4\x8dnem!) interesu (Russell 2005, 551). Glavno vodilo ljudi (\xc2\xbbThe first and most fundamental law of nature\xc2\xab), zaradi \xc4\x8desar se ljudje tudi odpovedo ve\xc4\x8dini svojih pravic, bi po Hobbsovem zmeraj moralo biti iskanje miru, \xc4\x8de ga le zmorejo najti. \xc5\xa0ele v nasprotnem primeru se lahko zate\xc4\x8dejo k vojni. (Arnhart 1987, 194-195)'