b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Su\xc5\xa1nik (publicist)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je kot najstarej\xc5\xa1i izmed petih otrok v delavski dru\xc5\xbeini na Prevaljah. Po osnovni \xc5\xa1oli in gimnaziji je bil kot vojni maturant poslan na rusko fronto, leta 1919 pa se je med Maistrovimi borci boril za severno mejo in osvoboditev Maribora. Z \xc5\xbeeno Antonijo Ple\xc5\xa1iv\xc4\x8dnik je imel \xc5\xa1tiri sinove. Med drugo svetovno vojno je bil interniran v tabori\xc5\xa1\xc4\x8du Dachau. Po vrnitvi iz tabori\xc5\xa1\xc4\x8da je pri\xc4\x8del svoje kulturno poslanstvo na Koro\xc5\xa1kem.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nPrvih \xc5\xa1est razredov ljudske \xc5\xa1ole je obiskoval na Prevaljah. Nato se je vpisal na gimnazijo v Celovcu, vmes pa je bil vpoklican v vojsko, tako da je gimnazijo dokon\xc4\x8dal leta 1918. V Ljubljani in Zagrebu je \xc5\xa1tudiral germanistiko in jugoslovansko knji\xc5\xbeevnost. \xc5\xa0tudij je kon\xc4\x8dal leta 1924 z doktorsko disertacijo iz nem\xc5\xa1ke knji\xc5\xbeevnosti.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nDeloval je na pedago\xc5\xa1kem, knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskem in literarnem podro\xc4\x8dju. Bil je tudi ugleden zgodovinar, publicist in govornik._NEWLINE_Po kon\xc4\x8danem \xc5\xa1tudiju je najprej kot profesor slu\xc5\xbeboval v Murski Soboti, nato kratek \xc4\x8das v Beogradu in do leta 1941 v Mariboru, kjer je deloval kot profesor, kulturni delavec in literarni zgodovinar. U\xc4\x8dil je na klasi\xc4\x8dni gimnaziji, realki in u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8du. Od aprila 1939 do maja 1940 je bil ravnatelj II. realne gimnazije v Mariboru, nato ravnatelj mariborskega u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8da. Bil je tudi ravnatelj na Gimnaziji v Ravnah na Koro\xc5\xa1kem.  Aprila 1944 je prevzel urejanje samostanske knji\xc5\xbenice v \xc5\xa0t. Pavlu na  Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Su\xc5\xa1nikovi prvi literarni poskusi segajo \xc5\xbee v dija\xc5\xa1ka leta, saj je kot \xc5\xa1esto\xc5\xa1olec izdajal dija\xc5\xa1ki list, v katerem so bili objavljeni njegovi literarni prvenci. Kasneje je objavljal slike in podlistke iz prekmurskega in koro\xc5\xa1kega okolja. V letih 1926 do 1928 je urejal mladinski list Na\xc5\xa1 dom, leta 1929 pa je izdal Prekmurske profile. Nato je postal knji\xc5\xbeni\xc4\x8dar Prosvetne zveze v Mariboru, hkrati pa v je Slovencu objavljal podlistke s Koro\xc5\xa1ke in gledali\xc5\xa1ke recenzije. Leta 1930 je objavil Jugoslovansko knji\xc5\xbeevnost, leta 1936 pa \xc5\xa1e Pregled svetovne literature, ki je bil prvi tovrsten priro\xc4\x8dnik na slovenskem. Po vojni je v lokalnih tiskih objavljal \xc4\x8dlanke in eseje o slovenski literaturi in kulturi na Koro\xc5\xa1kem. Pomembni so tudi njegovi govori in napisi na spominskih plo\xc5\xa1\xc4\x8dah padlim za svobodo, ki so leta 1968 iz\xc5\xa1li pod naslovom In kaj so ljudje ko lesovi._NEWLINE_\xc5\xa0tejejo ga za pionirja dana\xc5\xa1njih ravenskih kulturnih ustanov. Bil je namre\xc4\x8d pobudnik in ustanovitelj gimnazije na Ravnah na Koro\xc5\xa1kem ter nato \xc5\xa1e \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice, katere delo \xc5\xa1e danes nadaljuje Koro\xc5\xa1ka osrednja knji\xc5\xbenica dr. Franca Su\xc5\xa1nika. Ob \xc5\xa1tudijski knji\xc5\xbenici je nastal tudi Delavski muzej. Do upokojitve leta 1979 je deloval kot ravnatelj gimnazije, \xc5\xa1e po njej pa kot ravnatelj \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice. Pri svojem delu je na\xc4\x8drtno uveljavljal nekaj osnovnih na\xc4\x8del: omogo\xc4\x8diti koro\xc5\xa1kim kmetom in delavcem \xc5\xa1olanje in kulturno izobrazbo, dati de\xc5\xbeeli doma\xc4\x8de strokovnjake ter stremeti k takemu tipu kulturnih ustanov, ki bodo povezane z ljudmi, ne da bi pri tem zanemarjale svoje znanstveno poslanstvo. Slednje je mogel najbolj uresni\xc4\x8diti na knji\xc5\xbeni\xc4\x8darskem podro\xc4\x8dju. Ob \xc5\xa1irjenju \xc5\xa1tudijske knji\xc5\xbenice je povezal in strokovno usmeril mre\xc5\xbeo splo\xc5\xa1noizobra\xc5\xbeevalnih knji\xc5\xbenic v ravenski ob\xc4\x8dini.\n_START_SECTION_\nNagrade, priznanja in odlikovanja\n_START_PARAGRAPH_\nZa svoje delo je prejel \xc5\xa1tevilna odlikovanja in priznanja, med njimi tudi Red dela s srebrnim vencem, Red dela z zlatim vencem, Red narodne osvoboditve, Red zaslug za narod s srebrno zvezdo, Red zaslug za narod z zlato zvezdo, \xc5\xbdagarjevo nagrado, prvo Zlato plaketo Pre\xc5\xbeihovega Voranca, nagrado Ob\xc4\x8dine Ravne na Koro\xc5\xa1kem, \xc4\x8copovo diplomo (1978), Trubarjevo plaketo Zveze kulturnih organizacij Slovenije, priznanje ob 10-letnici Pre\xc5\xbeihove bralne zna\xc4\x8dke, spomenico prostovoljcu za osvoboditev Maribora in obrambo severnih mej Slovenije, spominski znak 1918-1919, Srebrni \xc4\x8dastni znak Planinske zveze Slovenije, Zlato plaketo Ob\xc4\x8dinske konference ZSMS Ravne na Koro\xc5\xa1kem in plaketo Kluba koro\xc5\xa1kih \xc5\xa1tudentov v Ljubljani. Bil je tudi \xc4\x8dastni ob\xc4\x8dan Ob\xc4\x8dine Ravne na Koro\xc5\xa1kem ter \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Slavisti\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Slovenije in KUD Pre\xc5\xbeihov Voranc Ravne na Koro\xc5\xa1kem._NEWLINE_Veliko umetnikov ga je likovno in literarno upodobilo v svojih delih. Na Prevaljah vsako leto potekajo Su\xc5\xa1nikovi dnevi v spomin na njegovo pisno in kulturno zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino Koro\xc5\xa1ki. Od leta 1983 njegovo ime nosi tudi Koro\xc5\xa1ka osrednja knji\xc5\xbenica.'