b'\n_START_ARTICLE_\nStela lakote\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNapis na Steli lakote je vklesan v naravno granitno skalo, preoblikovano v pravokotno stelo. Napis v 42 kolonah je napisan v hieroglifih. Na vrhu stele so upodobljena tri egip\xc4\x8danska bo\xc5\xbeanstva: Hnum, Satet in Anuket. Pred njimi je proti njim obrnjen faraon D\xc5\xbeoser, ki jim v iztegnjenih rokah prina\xc5\xa1a darila. Sredi skale je \xc5\xa1iroka vodoravna razpoka, ki je obstajala \xc5\xbee v \xc4\x8dasu, ko so ustvarjali stelo. Nekateri deli stele so po\xc5\xa1kodovani in zato ne\xc4\x8ditljivi.\n_START_SECTION_\nNapis\n_START_PARAGRAPH_\nZgodba na steli se dogaja v 18. letu vladavine faraona D\xc5\xbeoserja in pripoveduje, kako je bil D\xc5\xbeoser vznemirjen in zaskrbljen, ker Nil \xc5\xbee sedem let ni poplavljal, zato sta Egipt \xc5\xbee sedem let pestili su\xc5\xa1a in lakota. Egip\xc4\x8dani so bili obupani in so kr\xc5\xa1ili zakone svoje dr\xc5\xbeave. D\xc5\xbeoser je za pomo\xc4\x8d prosil sve\xc4\x8denike z visokim sve\xc4\x8denikom Imhotepom na \xc4\x8delu. Faraon je \xc5\xbeelel vedeti, kje je rojen bog Hapi, neposredno povezan z Nilom, in kateri bog odlo\xc4\x8da o poplavah Nila._NEWLINE_Imhotep se je odlo\xc4\x8dil, da bo raziskal arhive templja Hut-Ibety (Hi\xc5\xa1a mre\xc5\xbe) v Hermopolisu, posve\xc4\x8denega bogu Totu. Faraona je obvestil, da o poplavah Nila odlo\xc4\x8da bog Hnum na Elefantini iz svetega izvira na tem otoku. Imhotep je takoj odpotoval na kraj z imenom Jebu. V Hnumovem templju z imenom Radost \xc5\xbeivljenja se je o\xc4\x8distil, molil k Hnumu za pomo\xc4\x8d in mu ponudil\xc2\xa0\xc2\xbbvse dobre stvari\xc2\xab. Zatem je nenadoma zaspal. V sanjah ga je pri\xc5\xa1el pozdravit prijazni Hnum, mu povedal kdo in kaj je in mu zatem opisal svoje bo\xc5\xbeanske mo\xc4\x8di. Na koncu sanj mu je obljubil, da bo Nil spet poplavljal. Imhotep se je zbudil in zapisal vse, kar je sanjal. Nato se je vrnil k D\xc5\xbeoserju in mu povedal, kaj se mu je zgodilo._NEWLINE_Faraon, zadovoljen z novicami, je izdal odlok, v katerem je ukazal duhovnikom, pismoukom in delavcem, da obnovijo Hnumov tempelj in redno darujejo temu bogu. Poleg tega je izdal tudi odlok, v katerem je Hnumovemu templju na Elefantini podelil zemljo med Asuanom in Talompso z vsemi njenimi bogastvi in del blaga, uvo\xc5\xbeenega iz Nubije.\n_START_SECTION_\nDatiranje napisa\n_START_PARAGRAPH_\nKo je francoski egiptolog Paul Barguet leta 1953 prevedel in objavil besedilo Stele lakote, je stela vzbudila veliko pozornost zgodovinarjev in egiptologov. Jezik in oblika napisa ka\xc5\xbeeta, da je stela iz ptolemajskega obdobja, morda iz obdobja Ptolemaja V. Epifana (vladal 205-180 pr. n. \xc5\xa1t.). Egiptologi, med njimi Miriam Lichtheim in Werner Vycichl, domnevajo, da so besedilo napisali lokalni Hnumovi sve\xc4\x8deniki. V ptolemajskem obdobju se je za oblast in vpliv potegovalo ve\xc4\x8d verskih skupin, zato bi Stela lakote lahko bila orodje za legitimiranje oblasti Hnumovih sve\xc4\x8denikov v okolici Elefantine._NEWLINE_V \xc4\x8dasu, ko je bila stela prevedena, se je domnevalo, da je zgodba o sedem let lakote povezana s svetopisemsko zgodbo Faraonove sanje, ki tudi govori o sedemletni lakoti. Nedavne raziskave so pokazale, da je mit o sedem let trajajo\xc4\x8di lakoti zna\xc4\x8dilen za skoraj vse bli\xc5\xbenjevzhodne kulture. O tem govori na primer dobro znan mezopotamski Ep o Gilgame\xc5\xa1u v katerem bog Anu napoveduje sedem let lakote. Razen Stele lakote o dolgi lakoti govori tudi egip\xc4\x8danska zgodba v tako imenovani Knjigi templja. V tem delu je opisana sedemletna lakota med vladanjem faraona Neferkasokarja iz pozne Druge dinastije._NEWLINE_Na Steli lakote je eden od samo treh znanih napisov, ki v eni besedi povezujejo prestolno ime (kartu\xc5\xa1a) Djeser s horovim imenom (serek) Netjerikhet (bo\xc5\xbeansko telo) faraona D\xc5\xbeoserja. Napis je zato za zgodovinarje in egiptologe uporaben pripomo\xc4\x8dek za rekonstruiranje vladarske kronologije Starega egip\xc4\x8danskega kraljestva.'