b'\n_START_ARTICLE_\nElbrus\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nElbrus se nahaja okoli 20 km severno od glavne gorske verige Kavkaza in 65 km jugo-jogozahodno od ruskega mesta Kislovodsk. Njegov vrh, visok 5.642 m, pokriva ledena kapa, ki z ledom oskrbuje 22 ledenikov te pa nato z vodo oskrbujejo reke Baskan, Kuban in Malka. _NEWLINE_Gora je ugasel vulkan, ki le\xc5\xbei na kavka\xc5\xa1ki tektonski prelomnici. V novej\xc5\xa1i \xc4\x8dlove\xc5\xa1ki zgodovini vulkan ni nikoli izbruhnil zato spada med spe\xc4\x8de vulkane. Geolo\xc5\xa1ko je bil najbolj dejaven v obdobju holocena, zadnji izbruh pa naj bi se zgodil okoli 100 let pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. O tem pri\xc4\x8dajo tudi polja lave in ostanki vulkanskega izbruha. Kljub temu da vulkan spi \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 2.000 let je v njegovi bli\xc5\xbeini \xc5\xa1e vedno mo\xc4\x8d zaznati vulkansko aktivnost v obliki potresov, dviganja pare iz razpok in termalnih izvirov. Da je gora res vulkan je mo\xc5\xbeno videti tudi po kraterju na vrhu gore, ki ima premer okoli 250 m._NEWLINE_Gora ima dva vrhova, najvi\xc5\xa1ji vrh ima 5.642 m ni\xc5\xbeji pa 5.621 m.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGoro in njeno \xc5\xa1ir\xc5\xa1o okolici so poznala \xc5\xbee anti\xc4\x8dna ljudstva, poimenovala so jo Strobilus. Gr\xc5\xa1ki mit pravi, da je Zevs dal na goro priklenitiPrometeja potem ko je ta bogovom ukradel ogenj in ga dal ljudem. Potrese in izbruha na gori pa so si anti\xc4\x8dna ljudstva predstavljali kot jezo bogov. _NEWLINE_Na goro se je prva povzpela ruska voja\xc5\xa1ka odprava, ki je 10. julija 1829 osvojila ni\xc5\xbejega izmed dveh vrhov. Najvi\xc5\xa1ji vrh pa je leta 1874 osvojila angle\xc5\xa1ka odprava pod vodstvom F. Crauforda Grovea nato pa je gora za dolgo \xc4\x8dasa ostala pozabljena. V zgodnjem obdobju Sovjetske zveze je gora ponovno postala zanimiva za odprave, ki se vrstile ena za drugo. Leta 1936 se je na gori zgodila tragi\xc4\x8dna nesre\xc4\x8da v kateri so umrli trije planinci. Med drugo svetovno vojno, gori ni bilo prizane\xc5\xa1eno saj je Kavkaz postal del vzhodne fronte. Med avgustom 1942 in januarjem 1943 so okolico gore okupirali Nemci. Ti so med svojo kratko okupacijo na vrh poslali svojo odpravo, pod vrhom gore pa je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena tudi manj\xc5\xa1a garnizija, ki je tekom okupacije do\xc5\xbeivela ve\xc4\x8d letalskih napadov._NEWLINE_Leta 1956 se je ob podpori Sovjetske zveze na goro povzpelo 400 plezalcev, ki so proslavili \xc5\xa1tiristoletnico obstoja avtonomne republike Kabardino-Balkaria. V desetletjih po drugi svetovni vojni je obisk gore neprestano nara\xc5\xa1\xc4\x8dal zato so dali med letoma 1959 in 1976 zgraditi sistem \xc5\xbei\xc4\x8dnic, ki plezalce in obiskovalce pripelje do nadmorske vi\xc5\xa1ine 3.800 m. \xc5\xbdi\xc4\x8dnica je olaj\xc5\xa1ala vzpon na goro tako, da kon\xc4\x8dna postaja \xc5\xbei\xc4\x8dnice danes predstavlja eno glavnih poti na Elbrus._NEWLINE_Kot zanimivost, leta 1997 se je na vrh gore povzpel Land Rover Defender in se tako vpisal v Guinnessovo knjigo rekordov.\n_START_SECTION_\nVzpon na goro in poti\n_START_PARAGRAPH_\nElbrus je ena najbolj obiskanih gora na svetu, vsako leto jo obi\xc5\xa1\xc4\x8de preko tiso\xc4\x8d plezalcev, ki se \xc5\xbeelijo povzpeti na njegov vrh in tako osvojiti najvi\xc5\xa1ji vrh Evrope in zahodne Azije. Vrh gore je najla\xc5\xbee dosegljiv v poletnih mesecih, takrat je na poteh proti vrhu mo\xc4\x8d sre\xc4\x8dati tudi ve\xc4\x8d kot sto plezalcev na dan. Zimski vzponi so redki in prepu\xc5\xa1\xc4\x8deni najbolj izku\xc5\xa1enim plezalcem saj je vreme takrat izredno ostro in nepredvidljivo. Vzpon na goro je tehni\xc4\x8dno nezahteven ve\xc4\x8dji problem predstavlja vi\xc5\xa1ina zaradi katere omaga marsikateri plezalec. Zaradi slabe organizacije in slabe opreme ima gora tudi enega najvi\xc5\xa1jih smrtnih dele\xc5\xbeev na svetu, v povpre\xc4\x8dju vsako leto na gori umre 15-30 planincev. _NEWLINE_Na Elbrus vodite dve glavni poti, obstajajo tudi druge vendar so zaradi pomanjkanja ustrezne podporne infrastrukture manj zanimive. Prva glavna pot je najbolj varna in tudi najhitrej\xc5\xa1a. Ve\xc4\x8dina skupin se z \xc5\xbei\xc4\x8dnico vzpne do postojanke Mir nato pa pot nadaljuje pe\xc5\xa1 ali s sede\xc5\xbenico do postojanke Garaba\xc5\xa1i. Vzpon pe\xc5\xa1 traja dobro uro, s sede\xc5\xbenico pa nekaj minut. Od tam se pot nadaljuje do ko\xc4\x8de Diesel (neko\xc4\x8d pogorela postojanka Prijut), vzpon do ko\xc4\x8de traja okoli 90 min. \xc4\x8cas vzpona je mo\xc5\xbeno skraj\xc5\xa1ati z najetjem motornih sani, ki lahko plezalce pripeljejo do ko\xc4\x8de Diesel ali pa do Pastuhovih skal. Od ko\xc4\x8de Diesel pa do skal vzpon traja pribli\xc5\xbeno dve uri do sedla pa \xc5\xa1e nadaljnje 3 do 4 ure. Vzpon od sedla do vrha traja 90 min. Vzpon tehni\xc4\x8dno ni zahteven, nevarnost lahko predstavljajo le poledeneli deli na katerih lahko plezalec zdrsne in nestabilno vreme._NEWLINE_Druga najbolj obiskana pot je nekoliko dalj\xc5\xa1a. Za\xc4\x8dne se pri postojanki Mir in pre\xc4\x8dka ledenike ter manj\xc5\xa1e prelaze. Ta je pot ob\xc4\x8dutno dalj\xc5\xa1a, zato je potrebno tridnevno bivakiranje na prostem in plezalci potrebujejo dodatno opremo._NEWLINE_Vsi plezalci se morajo pred vzponom na goro registrirati in pridobiti ustrezne dovolilnice.'