b'\n_START_ARTICLE_\nFurnas\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nEna od prvih novic iz Furnasa govori o popravilu \xc5\xa1tevilnih hi\xc5\xa1 po uni\xc4\x8denju v potresu 22. oktobra 1522 in zemeljskih plazovih v Vila Franca do Campo. Kapitan Rui Gon\xc3\xa7alves je dal podreti tudi ve\xc4\x8d dreves, da bi obnovili \xc5\xbeupnijsko cerkev. Leta 1553 je kapitan D. Manuel da C\xc3\xa2mara izdal ukaz o pogozdovanju po tem, ko je bilo obmo\xc4\x8dje skoraj izkr\xc4\x8deno; njegov sin Rui Gon\xc3\xa7alves je obmo\xc4\x8dje razvil \xc5\xa1e naprej in raz\xc5\xa1iril poti, ki so omogo\xc4\x8dale pa\xc5\xa1ni\xc5\xa1tvo po letu 1577._NEWLINE_V \xc4\x8dasu vladanja Don Manuela da Camare, guvernerja otoka S\xc3\xa3o Miguel, je bila leta 1613 zgrajena kapela v \xc4\x8dast Gospe tola\xc5\xbenice in majhnega bivali\xc5\xa1\xc4\x8da za \xc5\xbeupnika, ki je bil odgovoren za ma\xc5\xa1evanje in za dnevni pri\xc5\xbeig svetilke v zakristiji. Leta 1615 so nastale prve hi\xc5\xa1e in v bli\xc5\xbeini kapelice je bil zgrajen majhen samostan. 1630 je bil zadnji vulkanski izbruh v kraterju Furnas s 195 smrtnimi \xc5\xbertvami. Po tem je bilo obmo\xc4\x8dje zapu\xc5\xa1\xc4\x8deno, dokler se v dolino niso vrnili novi naseljenci (ve\xc4\x8dinoma iz Ponta Garce, Povoa\xc3\xa7\xc3\xa3o, Vila Franca do Campo in Maia), ko je de\xc5\xbeela spet postala plodna. Nove ceste so bile zgrajene leta 1682/1683 po nalogu barona Larangeirasa._NEWLINE_Leta 1832 je neznani angle\xc5\xa1ki naseljenec kupil velik del zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da za gradnjo hi\xc5\xa1e ob jezeru Lagoa das Furnas, vendar ga je leta 1855 prodal generalnemu konzulu v Ponta Delgadi, imenovanem Vi\xc3\xb1as. Gospod Vi\xc3\xb1as je zgradil poletno hi\xc5\xa1o z vrtom.\n_START_SECTION_\nLega in prebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nFurnas ima povr\xc5\xa1ino 34,4 km\xc2\xb2 in 1445 prebivalcev (od 30. junija 2011). Gostota prebivalstva je 41,97 prebivalcev/km\xc2\xb2. Vas je na za\xc4\x8detku vzhodne tretjine otoka Sao Miguel v obse\xc5\xbeni kalderi, obdani z vseh strani z do 760 m visokim pobo\xc4\x8djem kraterja.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nFurnas le\xc5\xbei na pribli\xc5\xbeno 270 metrov nadmorske vi\xc5\xa1ine, v dolini Vale das Furnas, ki je vulkanskega izvora, meri 6 km v dol\xc5\xbeino in 5 km v \xc5\xa1irino in je bolj depresija kot dolina. Dolina ima svojo mikroklimo, vla\xc5\xbenost in povpre\xc4\x8dno temperaturo, ki je nad povpre\xc4\x8djem otoka S\xc3\xa3o Miguel, tako da vegetacija vklju\xc4\x8duje razli\xc4\x8dne vrste, kot so cedre in araukarije, ki sicer ne bi uspevale v tej zemljepisni \xc5\xa1irini. V dolini je 23 toplih vro\xc4\x8dih mineralnih vrelcev in kalder, imenovanih fumarole z do 98 stopinjami temperature vode. Dejavnosti vulkana so ve\xc4\x8dinoma v tako imenovanih Caldeiras, mestih kjer izhaja para in vrela voda. So glavna vidna atrakcija Furnasa. Njihova nepitna \xc5\xbeveplova voda se ne uporablja samo za kuhanje hrane, temve\xc4\x8d se uporablja tudi za pripravo \xc4\x8daja._NEWLINE_Jezero Lagoa das Furnas veliko 176 ha, ki je na najni\xc5\xbeji to\xc4\x8dki doline, je znano po \xc5\xa1tevilnih fumarolah in solfatarah ob svojem robu.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni viri dohodka so kmetijstvo in turizem. Botani\xc4\x8dni vrt Terra Nostra s termalnim bazenom se nahaja za istoimenskim hotelom in velja za pomembno turisti\xc4\x8dno atrakcijo. Drugi termalni bazeni so razporejeni v vasi in jih upravljajo zasebniki.\n_START_SECTION_\nObi\xc4\x8daji\n_START_PARAGRAPH_\nMed zna\xc4\x8dilnimi gastronomskimi ponudbami v Furnasu je Cozido \xc3\xa0 portuguesa, sestavljena predvsem iz zelenjave, mesa, klobas in ri\xc5\xbea ali krompirja. Tradicionalna metoda priprave je, da se lonec postavi v jamo, kjer se jed skuha z vulkansko toploto. Druga posebnost doline je Bolo L\xc3\xaavedo, vrsta kruha iz mleka, jajc, sladkorja in p\xc5\xa1eni\xc4\x8dne moke.'