b'\n_START_ARTICLE_\nLojze Kova\xc4\x8di\xc4\x8d\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de, po rodu Slovenec, je leta 1899 od\xc5\xa1el po svetu, da bi se nau\xc4\x8dil krznarstva in kroja\xc5\xa1tva. Poro\xc4\x8dil se je z Elizabeth, ki je bila po rodu Nemka in Francozinja, rojena v narodnostno me\xc5\xa1anem mestu Saarlouis, na severnem delu nem\xc5\xa1ko-francoske meje. Preselila sta se v Basel, kjer se jima je rodil in pre\xc5\xbeivel svoje otro\xc5\xa1tvo sin Lojze. Leta 1938, ko so iz \xc5\xa0vice izgnali vse prebivalce brez \xc5\xa1vicarskega dr\xc5\xbeavljanstva, se je z dru\xc5\xbeino preselil v Slovenijo. Najprej so \xc5\xbeiveli v o\xc4\x8detovi rojstni vasi Cegelnici pri Novem mestu, potem pa so se preselili na Stari trg v Ljubljani. Tu je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo, gimnazijo in pedago\xc5\xa1ko akademijo (slavistika, germanistika). 1944 je o\xc4\x8de umrl, po drugi svetovni vojni so bili njegovi doma\xc4\x8di izgnani v Avstrijo, kjer je kmalu umrla \xc5\xa1e mama, on pa je lahko ostal v Sloveniji, vendar je bil ves \xc4\x8das pod udbovskim nadzorom. V tem \xc4\x8dasu je \xc5\xbeivel v de\xc5\xa1ki siroti\xc5\xa1nici oziroma internatu Marijani\xc5\xa1\xc4\x8de. Danes na tem mestu stoji Dija\xc5\xa1ki dom Ivana Cankarja. Leta 1948 je od\xc5\xa1el v vojsko, kjer je bil kaznovan in obsojen na pol leta kazenskega bataljona. Po odslu\xc5\xbeenem voja\xc5\xa1kem roku je sodeloval pri Mladinski reviji, Besedi, Novem svetu, Perspektivah, Sodobnosti. Zaradi objave prvega nadaljevanja romana Zlati poro\xc4\x8dnik v Besedi (1957), je bil postavljen pred sodi\xc5\xa1\xc4\x8de, revija pa ukinjena. Po ve\xc4\x8d kraj\xc5\xa1ih zaposlitvah (mdr. 1963\xe2\x80\x9467 kot dramaturg v Lutkovnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du Ljubljana), je bil dolgoletni vodja lutkovnega oddelka, lutkovni pedagog in mentor (1963\xe2\x80\x9487), kasneje (1977\xe2\x80\x9495) tudi knji\xc5\xbeevni pedagog oz. (neformalni) literarni mentor v Pionirskem domu. Njegove lutkovne igrice (mdr. lutkovna nadaljevanka Dogodiv\xc5\xa1\xc4\x8dine Petra Strune, ki jo je predvajala TV-Ljubljana), so ostale v rokopisu. Kot ustanovitelj in prvi urednik revije Lutka (1966\xe2\x80\x9373), je v seriji \xc4\x8dlankov sistemati\xc4\x8dno obdelal svoje mentorske izku\xc5\xa1nje pri delu z mladimi lutkarji, bil pa je tudi ve\xc4\x8d let urednik lutkovnega programa \xc5\xa1ibeni\xc5\xa1kega festivala otroka. _NEWLINE_Proti koncu \xc5\xbeivljenja je bil izvoljen v Slovensko akademijo znanosti in umetnosti (1997 za izrednega in 2003 za rednega \xc4\x8dlana v razredu za umetnosti SAZU). _NEWLINE_\xc5\xbdena Marija Vida Kova\xc4\x8di\xc4\x8d roj. Sever (1926-1978), ki je bila urednica v Mladinski knjigi, urejala je revijo Pionirski list (1949-1976)._NEWLINE_Njegov starej\xc5\xa1i sin je pedagog Dare Kova\xc4\x8di\xc4\x8d, mlaj\xc5\xa1i sin pa glasbenik, kantavtor, filozof in pisatelj Jani Kova\xc4\x8di\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nLiterarno ustvarjanje\n_START_PARAGRAPH_\nPisal je pripovedno prozo (\xc4\x8drtice, novele, romane) in eseje; pisal je tudi za otroke. Snov je zajemal iz osebnega in dru\xc5\xbeinskega \xc5\xbeivljenja ter iz neposredno do\xc5\xbeivetega okolja. Najprej je pisal pod vplivom socialnega realizma, a ga je okoli leta 1950 za\xc4\x8dela zanimati posameznikova duhovna in moralna eksistenca. S tem se je pribli\xc5\xbeeval eksistencializmu in modernizmu. Cikel Ljubljanske razglednice je spro\xc5\xbeil ostre ideolo\xc5\xa1ke ugovore. V njem je upodobil socialne, eksisten\xc4\x8dne in moralne stiske malega \xc4\x8dloveka v povojni Ljubljani._NEWLINE_Po letu 1954 se je za\xc4\x8del vra\xc4\x8dati k motivom svoje dru\xc5\xbeine in mladosti, ki jih je vklju\xc4\x8dil v knjigo Klju\xc4\x8di mesta. Nato je napisal knjigo De\xc4\x8dek in smrt, v kateri je ob spominu na o\xc4\x8detovo smrt oblikoval teme tesnobe, smrti in absurda. To je oblikoval v izrazito modernisti\xc4\x8dni tehniki. V tem slogu je napisal tudi cikel Sporo\xc4\x8dila v spanju \xe2\x80\x93 Resni\xc4\x8dnost, v katerem je zdru\xc5\xbeil simboliko eksistencialnih \xc5\xbeivljenjskih polo\xc5\xbeajev z modernisti\xc4\x8dnimi sanjskimi podobami._NEWLINE_V knjigi Preseljevanja najdemo ve\xc4\x8dino avtobiografskih besedil in obse\xc5\xbeen spis Delavnica\xc2\xa0: \xc5\xa1ola pisanja, ki je zmes spominov na otro\xc5\xa1tvo in dru\xc5\xbeino ter esejisti\xc4\x8dnih meditacij._NEWLINE_Po letu 1980 je dosegel vrh z romansiranimi kosi avtobiografije, napisanih v razli\xc4\x8dnih slogih in tehnikah. Knjiga Pet fragmentov je modernisti\xc4\x8dno sporo\xc4\x8dilo, napisano je v 3. osebi in govori o \xc5\xbeivljenjsko zrelih, eroti\xc4\x8dnih do\xc5\xbeivetjih glavne osebe. V knjigi Basel: (Tretji fragment) se pripovedovalec s prijemi Joyceove in Proustove proze vra\xc4\x8da "na sledi za izgubljenim \xc4\x8dasom" v mesto, kjer je pre\xc5\xbeivel svoje otro\xc5\xa1tvo. Pri\xc5\xa1leki so obse\xc5\xbena trilogija, v kateri je natan\xc4\x8dno izrisal otro\xc5\xa1ka in mladostna do\xc5\xbeivetja pred vojno, med njo in v prvih povojnih letih. To delo prera\xc5\xa1\xc4\x8da v kroniko cele dobe, saj sta v njem natan\xc4\x8dno prikazana okolje in \xc4\x8das._NEWLINE_Napisal je ve\xc4\x8d besedil za otro\xc5\xa1ke slikanice, med pomembne povojne mladinske pisatelje se je uvrstil s knjigo Zgodbe iz mesta Ri\xc4\x8d-Ra\xc4\x8d._NEWLINE_Njegova dela so bila prevedena v ve\xc4\x8d jezikov. Njegova pisna zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina je prakti\xc4\x8dno v celoti v Narodni in univerzitetni knji\xc5\xbenici v Ljubljani.'