b'\n_START_ARTICLE_\nAflatoksin\n_START_PARAGRAPH_\nAflatoksini so naravno prisotni mikotoksini, ki jih proizvajajo glive iz rodu aspergilov (Aspergillus), med katerimi sta najbolj znani vrsti Aspergillus flavus in Aspergillus parasiticus, pa tudi glive iz rodov Penicillium, Cladosporium in Fusarium. Spadajo tudi med najbolj kancerogene snovi na svetu in so teratogeni. Zastrupitev z aflatoksini imenujemo aflatoksikoza.\n_START_SECTION_\nMikrobiolo\xc5\xa1ko ozadje kontaminacije\n_START_PARAGRAPH_\nPripadniki rodu gliv Aspergillus, med katerimi sta najbolj problemati\xc4\x8dni vrsti Aspergillus flavus in Aspergillus parasiticus, so v naravnem okolju pogosti in raz\xc5\xa1irjeni (so torej ubikvitarni organizmi). Naravni habitat teh gliv so zemlja, vegetacija v procesu gnitja, seno in \xc5\xbeito v procesu mikrobiolo\xc5\xa1kega razkroja, kolonizirajo pa vse tipe organskih snovi, \xc4\x8de so razmere ugodne; tako lahko kolonizirajo in kontaminirajo \xc5\xbeito pred \xc5\xbeetvijo ali med skladi\xc5\xa1\xc4\x8denjem. Ugodni razmeri za kolonizacijo predstavljata velika vla\xc5\xbenost v okolju (vsaj 7\xc2\xa0%) ter stresna obdobja, kot je su\xc5\xa1a, torej visoka temperatura, pomembni pa so tudi drugi dejavniki, kot je naravna odpornost rastlin in njihovih produktov pred aflatoksini v \xc4\x8dasu pred \xc5\xbeetvijo, med skladi\xc5\xa1\xc4\x8denjem ter po predelavi._NEWLINE_Definitivni proizvajalec aflatoksinov je \xc5\xa1e A. nomius, kljub temu pa ima med vsemi omenjenimi glivami najve\xc4\x8dji pomen A. flavus, saj okoli 50\xc2\xa0% vseh sevov te vrste proizvaja aflatoksine, dele\xc5\xbe pa je \xc5\xa1e ve\xc4\x8dji v toplej\xc5\xa1ih podnebjih._NEWLINE_Pogosto prizadeti pridelki oz. kulturne rastline so \xc5\xbeita (koruza, sirek, proso, ri\xc5\xbe, p\xc5\xa1enica), ara\xc5\xa1idi, soja, son\xc4\x8dnica, bomba\xc5\xbe, za\xc4\x8dimbe (poper, koriander, kurkumo, ingver) in drevesa (mandljevec, pistacija, oreh ter kokos). Aflatoksini so lahko prisotni tudi v mleku (tudi v hipoalergenem mleku) ali jajcih \xc5\xbeivali, ki se je hranila s kontaminirano krmo._NEWLINE_Aflatoksini so bili prvi\xc4\x8d odkriti v krmi za perutnino leta 1960 v Angliji, ki je vsebovala zastrupljene ara\xc5\xa1ide, zaradi \xc4\x8desar je poginilo okoli 100.000 puranov.\n_START_SECTION_\nRazstrupljanje\n_START_PARAGRAPH_\nNaravno razstrupljanje oz. detoksifikacija poteka v bistvu tako, da se toksin izlo\xc4\x8di iz krvi v \xc5\xbeol\xc4\x8d, pri \xc4\x8demer ima klju\xc4\x8dno vlogo citokrom P450, ki je odvisen od NADPH. Le-ta namre\xc4\x8d metabolizira toksin preko razli\xc4\x8dnih mehanizmov (npr. redukcija, hidroksilacija, hidracija, O-demetilacija in epoksidacija), tako da lahko pote\xc4\x8de konjugacija (tj. vezava) z glukoronsko kislino in sulfati, zaradi \xc4\x8desar se lahko izlo\xc4\x8di v \xc5\xbeol\xc4\x8d. Tako se npr. 65\xc2\xa0% zau\xc5\xbeitega aflatoksina B\xe2\x82\x81 izlo\xc4\x8di iz krvi v \xc5\xbeol\xc4\x8d v 90 minutah.\n_START_SECTION_\nPatologija\n_START_PARAGRAPH_\nNajpogostej\xc5\xa1a pot kontaminacije pri \xc5\xbeivalih in \xc4\x8dloveku je zau\xc5\xbeitje kontaminirane hrane, lahko pa toksin po\xc4\x8dasneje preide v telo tudi preko ko\xc5\xbenega (dermalnega) stika. V ogro\xc5\xbeeno skupino spadajo ljudje, ki so zaposleni v kmetijskem sektorju, tj. kmetijski delavci, delavci v oljarnah in ka\xc5\xa1\xc4\x8dah.\n_START_SECTION_\nToksi\xc4\x8dnost\n_START_PARAGRAPH_\nToksi\xc4\x8dni u\xc4\x8dinek na organizem je odvisen predvsem od vrste organizma, pa tudi od okoljskih dejavnikov, stopnje izpostavljenosti, starosti, spola, zdravstvenega stanja ter sestave hrane. Za ve\xc4\x8dino \xc5\xbeivih bitij zna\xc5\xa1a smrtonosni odmerek od 0,5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0mg/kg telesne te\xc5\xbee. Aflatoksini z indeksom 1 so najbolj toksi\xc4\x8dni, zato ni praga strupenosti, pod katerim bi bile koli\xc4\x8dine toksina \xc5\xa1e varne za \xc4\x8dloveka. \xc5\xbde zelo majhne doze (npr. 1\xc2\xa0ng) predstavljajo torej nevarnost za razvoj rakastega obolenja in samo popolna odsotnost toksina je varna._NEWLINE_Toksi\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke na \xc5\xbeivalih lahko v splo\xc5\xa1nem razdelimo na akutno in kroni\xc4\x8dno zastrupljenost.\n_START_SECTION_\nAkutna zastrupljenost\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni tar\xc4\x8dni organ aflatoksinov so jetra. Po vstopu v hepatocite se ve\xc5\xbeejo na razli\xc4\x8dne znotrajceli\xc4\x8dne beljakovine in tako zavrejo sintezo beljakovin ter presnovo lipidov in ogljikovih hidratov. V skladu s stopnjo okvare jeter je zmanj\xc5\xa1ana u\xc4\x8dinkovitost koagulacijskega mehanizma, koli\xc4\x8dina esencialnih serumskih beljakovin v krvi pa je zmanj\xc5\xa1ana. Splo\xc5\xa1ni simptomi in znaki so v za\xc4\x8detni fazi anoreksija in izguba telesne te\xc5\xbee, nato pa med ostalim propadanje jetrnega tkiva, holestaza (zastoj \xc5\xbeol\xc4\x8da) zlatenica, otekline spodnjih udov, bole\xc4\x8dina v trebuhu in bruhanje. Laboratorijske preiskave poka\xc5\xbee povi\xc5\xa1ano raven alkalne fosfataze. Pri \xc5\xbeivalih se akutna zastrupljenost potencira s slabo prehrano, \xc5\xa1e posebej v primeru pomanjkanja piridoksina._NEWLINE_Najhuj\xc5\xa1i primer akutne zastrupitve z aflatoksini se je zgodil leta 1974 na podro\xc4\x8dju zahodne Indije, kjer je umrlo 25\xc2\xa0% izpostavljene populacije (tj. ve\xc4\x8d kot 100 smrtnih \xc5\xbertev od okoli 400 zastrupljenih ljudi) zaradi kontaminirane koruze. Veliko primerov akutne aflatoksikoze je bilo prisotnih tudi v Ugandi in Tajvanu.\n_START_SECTION_\nKroni\xc4\x8dna zastrupljenost\n_START_PARAGRAPH_\nKroni\xc4\x8dna zastrupljenost se pojavi zaradi dolgotrajne izpostavljenosti majhnih do srednjih koli\xc4\x8din aflatoksinov. Simptomi so zmanj\xc5\xa1ana stopnja rasti in proizvodnja mleka oz. jajc, pove\xc4\x8dani \xc5\xbeol\xc4\x8dnik ter oslabljeni imunski sistem. Vzroki slednjega so zaviranje delovanja naravne imunosti preko zmanj\xc5\xa1ane fagocitne aktivnosti makrofagov in oviranja delovanja nespecifi\xc4\x8dnih humoralnih dejavnikov, tj. komplementa, inhibicija limfocitov T in protitelesnega odziva ter zmanj\xc5\xa1ana aktivnost vitamina K. Zaradi tega je organizem tudi bolj dovzeten za oku\xc5\xbebe z drugimi patogenimi mikroorganizmi.\n_START_SECTION_\nKancerogenost\n_START_PARAGRAPH_\nKroni\xc4\x8dna izpostavljenost lahko vodi do nastanka raka na jetrih (hepatokarcinom). Vzrok za to naj bi bil presnovek AFM\xe2\x82\x81, ki se vrine v DNK in alkilira du\xc5\xa1ikove baze preko njegovega epoksida. Tako naj bi povzro\xc4\x8dil mutacije v genu p53, pomembnemu tumor-supresorskem genu. Dovzetnost za nastanek raka je odvisna od genetskih nagnjenj organizma, detoksifikacijskih sistemov jeter in starosti. Glede na smrtonosni odmerek ima AFB1 1.000-krat ve\xc4\x8dji kancerogeni potencial od benzopirena.\n_START_SECTION_\nInterakcija z virusom hepatitisa B\n_START_PARAGRAPH_\nRaziskave so pokazale, da so\xc4\x8dasna oku\xc5\xbeba z virusom hepatitisa B (HBV) in izpostavljenost aflatoksinom pove\xc4\x8da tveganje za nastanek hepatokarcinoma. HBV vpliva na sposobnost hepatocitov za detoksifikacijo aflatoksinov, zaradi \xc4\x8desar je konjugat AFM\xe2\x82\x81-DNK prisoten dalj\xc5\xa1i \xc4\x8das v jetrih, kar pove\xc4\x8da verjetnost za po\xc5\xa1kodbe tumor-supresorskih genov, kot je p53. Uvedba cepljenja proti HBV bi lahko bilo u\xc4\x8dinkovito v prepre\xc4\x8devanju tovrstnega sinergisti\xc4\x8dnega u\xc4\x8dinka na obmo\xc4\x8djih, kjer sta prisotni visoki stopnji oku\xc5\xbebe s HBV in kontaminacije z aflatoksini, kot sta npr. zahodna Afrika in Kitajska.\n_START_SECTION_\nZdravljenje in preventiva\n_START_PARAGRAPH_\nPri zdravljenju sta pomembna razstrupljenje in podporno zdravljenje. Aflatoksikozo se navadno zdravi z amfotericinom B, u\xc4\x8dinkoviti pa je tudi itrakonazol. Najbolj\xc5\xa1a preventiva je seveda izogibanje u\xc5\xbeitja potencialno zastrupljene hrane._NEWLINE_Aflatoksini so zelo termostabilni, zato jih uni\xc4\x8di \xc5\xa1ele mo\xc4\x8dno segrevanje, tj. ve\xc4\x8d od 250 \xc2\xb0C. Mo\xc5\xbeno na\xc4\x8dini inaktivacije toksinov so \xc5\xa1e obsevanje ter uporaba amonijaka, kislin in oksidativnih sredstev (npr. ozona).'