b'\n_START_ARTICLE_\nMesto\n_START_PARAGRAPH_\nMesto je naselje, ki je upravno, gospodarsko in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega obmo\xc4\x8dja_NEWLINE_Mesto je tudi ve\xc4\x8dji, centraliziran in omejen prostor na kri\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8du pomembnih prometnih poti s svojo administrativno in oskrbno strukturo. Mesta so z vidika kulture idealen primer zgo\xc5\xa1\xc4\x8denega kulturnega prostora, z vidika sociologije je mesto razmeroma gosto poseljeno obmo\xc4\x8dje z veliko ljudmi, ki so trdno omejene skupnosti (obi\xc4\x8dajno ob\xc4\x8dine) z enotnim javnim vodstvom oziroma ob\xc4\x8dinsko upravo in imajo svojo suverenost, svojo vlado, svoj kult in dru\xc5\xbebeno zelo raznoliko populacijo. Mesto je zapleten dru\xc5\xbebeni pojav, ki se spreminja v \xc4\x8dasu in prostoru in glede na to mesta nastopajo v razli\xc4\x8dnih oblikah in z razli\xc4\x8dnimi funkcijami._NEWLINE_Znanost, ki se ukvarja z raziskovanjem mesta, imenujemo urbanizem.\n_START_SECTION_\nRazvoj mesta\n_START_PARAGRAPH_\nMesta so se praviloma razvila na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du prometnih poti ali druga\xc4\x8de za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih obmo\xc4\x8djih kot posledica prese\xc5\xbekov izdelkov oziroma pridelkov prebivalcev in s tem nastankom trgovine in obrti. Urbana funkcija, kot je blagovna menjava z drugimi obmo\xc4\x8dji, je delovala kot osrednje mesto za ruralno zaledje._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a sprememba, ki je izzvala hiter urbani razvoj, je bila industrializacija in izgradnja \xc5\xbeeleznic. Industrijska revolucija je uvedla ustrezne urbane ekonomije na povsem novih temeljih. Ta proces, ki se je razmahnil v 20. stoletju, je povzro\xc4\x8dil razvoj suburbanizacije. Pojavil se je srednji razred prebivalstva, ki je gradil hi\xc5\xa1e izven mesta, razvila se je motorizacija in bolj\xc5\xa1e \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko omre\xc5\xbeje, kar je omogo\xc4\x8dilo premagovanje ve\xc4\x8djih razdalj med domom in delovnim mestom. Suburbanizacija ima gospodarske, okoljske in dru\xc5\xbebene posledice, kot je \xc5\xa1irjenje urbanih obmo\xc4\x8dij na prej nerazvita obmo\xc4\x8dja in nadaljevanje rasti avtomobilskega prometa._NEWLINE_Proces suburbanizacije je zahteval urbano prenovo mest, nastale so decentralizirane ali subcentralne mestne \xc4\x8detrti ali soseske. Mesto je ponovno pridobilo prebivalstvo in mo\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nPodoba mest, vi\xc5\xa1ina zgradb, materiali\n_START_PARAGRAPH_\nOb pogledu na mesto obi\xc4\x8dajno izstopajo visoke zgradbe (Zigurat - Babilonski stolp v Babilonu ali srednjeve\xc5\xa1ki cerkveni stolpi). Predvsem od 19. stoletja dalje, ko izum dvigala omogo\xc4\x8di gradnjo visokih zgradb, izstopajo poslovni objekti kot so v \xc4\x8cikagu in New Yorku v letih 1870-1880, danes \xc5\xa0anghaju in drugje. Glino, kamen in les so nadomestili beton, jeklo in plastika. Pomembne zgradbe so bile tudi v preteklosti zgrajene na izstopajo\xc4\x8dih to\xc4\x8dkah (hribih) ali v centru mesta, iz bolj trajnih materialov (npr. kamen) in umetni\xc5\xa1ko najbolj zahtevne, medtem ko so bile preproste hi\xc5\xa1e iz blata ali lesa na obrobju.\n_START_SECTION_\nSoseske in socialna struktura\n_START_PARAGRAPH_\nPraviloma hierarhi\xc4\x8dno oblikovane soseske se pojavijo po ve\xc4\x8djih mestih s \xc5\xa1iritvijo gospodarstva in priseljevanjem ljudi. Zgornji sloj \xc5\xbeivi na prostornih lokacijah v zdravih pogojih in prijetnem okolju, ni\xc5\xbeji sloji prebivalstva pa blizu skupaj v manj ugodnih delih mesta. Okoli leta 1900 do prve svetovne vojne je bilo najgosteje naseljeno mesto na svetu Manhattan, predel Lower East Side ali po drugi svetovni vojni Hong Kong. Soseske so \xc5\xbee v zgodovini gradili posebej za dolo\xc4\x8dene poklice in obrtne funkcije (cehe): poslovni predel, industrijska cona, obala, itd. Prav tako so se soseske oblikovale glede na izvor njenih prebivalcev, na primer v Jeruzalemu armenska, kr\xc5\xa1\xc4\x8danska, muslimanska \xc4\x8detrt ali newyor\xc5\xa1ki Chinatown, Harlem ali Spanish Harlem.\n_START_SECTION_\nAntika\n_START_PARAGRAPH_\nZahodna mesta imajo svoje korenine v gr\xc5\xa1ko-rimski kulturi anti\xc4\x8dnega sveta.\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1ka in Feni\xc4\x8danska kolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nKultura polisa v anti\xc4\x8dni Gr\xc4\x8diji med letoma 800-338 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem (\xc5\xa0parta, Anti\xc4\x8dni Korint, Atene) se je raz\xc5\xa1irila v Azijo (Milet, Efez) in na Krim, v Magno Graecio, tj. na Sicilijo (Sirakuze) in v ju\xc5\xbeno Italijo (Taranto), nadalje na jug Francije (Marseille), v severno Afriko (Kirena) in kasneje v \xc4\x8dasu helenizma, po vsem Orientu._NEWLINE_V kontekstu gr\xc5\xa1ke kolonizacije so obi\xc4\x8dajne, med oblikovanjem novih mest, kultne in politi\xc4\x8dne vezi. Primerljiv razvoj so do\xc5\xbeivele tudi ne-gr\xc5\xa1ke (feni\xc4\x8danske, etru\xc5\xa1\xc4\x8danske, latinske) mestne dr\xc5\xbeave. Tipi\xc4\x8dna primera sta Kartagina in Rim.\n_START_SECTION_\nRimski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nV rimskem imperiju je bila, v glavnem v zahodni Evropi in tudi v rimskih provincah v Afriki in na Balkanu, urbanizacija v razcvetu. Rim je imel v tem obdobju prefinjeno urbano strukturo s skoraj 1.000.000 prebivalci._NEWLINE_Za strukturo rimskega mesta je bila zna\xc4\x8dilna oblika \xc5\xa1ahovnice, ulice so se sekale pod pravim kotom, mesto je bilo obi\xc4\x8dajno obdano z mestnim obzidjem. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimskega mesta oblikuje niz glavnih ulic, ki te\xc4\x8dejo od vzhoda do zahoda in ostalih, ki te\xc4\x8dejo od severa na jug. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je bil forum, kjer se je dogajala ve\xc4\x8dina politi\xc4\x8dnega, verskega in gospodarskega \xc5\xbeivljenja. Tam se je izvajala tudi jurisdikcija. Najbli\xc5\xbeja forumu je bila bazilika. V bli\xc5\xbeini foruma je bil Kapitol (glavni tempelj) in drugi pomembni objekti javnega \xc5\xbeivljenja (gledali\xc5\xa1\xc4\x8de in termalne kopeli). Okoli tega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da so bili bivalni prostori, ve\xc4\x8dinoma enonadstropne, kasneje tudi ve\xc4\x8dnadstropne stanovanjske hi\xc5\xa1e._NEWLINE_Anti\xc4\x8dna mesta so bila zelo napredna. Oskrba z vodo je bila zagotovljena iz ve\xc4\x8d podzemnih vodnih virov in po akvaduktih. Zato so poznali kopali\xc5\xa1\xc4\x8da za ve\xc4\x8d tiso\xc4\x8d ljudi. Hi\xc5\xa1e so imele talno ogrevanje in toplo vodo. Mesto je imelo \xc4\x8ditalnice, knji\xc5\xbenice in \xc5\xa1portne objekte. V tem \xc4\x8dasu so izumili tudi beton in malto, zato lahko gradili kamnite javne stavbe, kot so \xc5\xa1portni stadioni in slavoloki, ki so simbolizirali mo\xc4\x8d Rima._NEWLINE_Romanska mesta v Nem\xc4\x8diji so se razvila predvsem ob Renu in Donavi, v glavnem iz legionarskih taborov: Castra Regina (Regensburg), Augusta Vindelicorum (Augsburg), Confluentes (Koblenz), Colonia Claudia Ara Agrippinensium (K\xc3\xb6ln), Augusta Treverorum (Trier), Mogontiacum (Mainz), Sorviodurum (Straubing) in Colonia Ulpia Traiana (Xanten)._NEWLINE_V Avstriji so mnoga rimska mesta nastala ob limesu ob Donavi, pa tudi v notranjosti: Vindobona (Dunaj) in Carnuntum blizu Dunaja, Iuvavum (Salzburg), Lauriacum na mestu Enns, Virunum v Celovcu, Teurniji v \xc5\xa0pitalu na Dravi in Flavia Solva v Lipnici._NEWLINE_V \xc5\xa0vici so bila rimska mesta: Augusta Raurica (Kaiseraugst), Aventicum (Avenches), Iulia Equestris / Noviodunum (Nyon) in Forum Claudii Vallensium (Martigny)._NEWLINE_V Sloveniji pa Emona (Ljubljana), Celeia (Celje), Poetovio (Ptuj), Nauportus (Vrhnika) in drugi.\n_START_SECTION_\nUrbani razvoj v srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nZ vdorom barbarov so rimska mesta za\xc4\x8dela propadati. Ohranila so se ve\xc4\x8dinoma tam, kjer so imeli sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofje. Urbano \xc5\xbeivljenje je do zgodnjega srednjega veka skoraj izumrlo. \xc5\xa0ele v 8. stoletju so se postopoma oblikovala naselja okoli samostanov, gradov in drugih pala\xc4\x8d. Pojavila so se med Seno in Renom in ob bregovih rek in trgovskih poti proti severu, proti Gentu, Antwerpnu, Duisburgu in drugim. V 10 st. so se \xc5\xbee oblikovali ve\xc4\x8dji trgovski centri, mesto pa se je razdelilo na dva dela: na dvorec in trgovski del. Ob gospodarskem razcvetu in trgovini so se razvijala tudi mesta po Evropi. Kot najstarej\xc5\xa1e mesto velja Freiburg, ustanovljeno leta 1118 in ki je leta 1120 sprejelo napredni mestni zakon. Druga primera v tem obdobju sta Leipzig (1150) in L\xc3\xbcbeck (1158). Novi urbani centri so nastali v Italiji (zaradi trgovine z Orientom v kri\xc5\xbearskih vojnah) in v Flandriji, kjer se je razvila uspe\xc5\xa1na tekstilna industrija. Val ustanavljanja mest se je umiril v drugi polovici 14. stoletja zaradi kuge in posledi\xc4\x8dno upadanja prebivalstva._NEWLINE_V srednjem veku so se razvile bolj ali manj odvisne mestne dr\xc5\xbeave ali mestne republike. To so bila mesta, ki so si pridobila status svobodnega cesarskega mesta Svetega rimskega cesarstva, v Italiji so to bile neodvisne dr\xc5\xbeave. V Svetem rimskem cesarstvu so bile te skupnosti svobodne, niso bile pod nobenim vladarjem, temve\xc4\x8d neposredno podrejene cesarju z dolo\xc4\x8deno avtonomijo. Zgodovina Evrope, za katero je bila zna\xc4\x8dilna decentralizacija, z neodvisnimi nacionalnimi dr\xc5\xbeavami, je bila naklonjena nastanku mo\xc4\x8dnega policentri\xc4\x8dnega urbanega sistema. Nastalo je kompleksno omre\xc5\xbeje velikih, srednje velikih in manj\xc5\xa1ih mest. V posameznem obdobju je bilo v Evropi do 115 takih mest med njimi: Bremen, Frankfurt ob Majni - do leta 1866, Hamburg in L\xc3\xbcbeck - do leta 1937, v Italiji mesto Benetke od 726 do 1797, Firence od 12. st. do 1531, Genova od 11. st. do 1797), druge mestne dr\xc5\xbeave so bile med drugim Novgorod (1136-1478) in Pskov (13. - 15. st.) v Rusiji in Dubrovnik (Ragusa republika: 14. st. do 1808) in Republika Krakov (1815-1846).\n_START_SECTION_\nModerna mesta\n_START_PARAGRAPH_\nV obdobju po srednjem veku so se nova mesta gradila bolj na\xc4\x8drtno. Mesta so se razvijala v obmo\xc4\x8djih gospodarskih dejavnosti (rudarjenje, tekstilna industrija in podobno) moderno in funkcionalno. Utrjena mesta so bila na\xc4\x8drtovana kot trdnjava, saj so imela obrambno vlogo. Tipi\xc4\x8den je bil zvezdasti [[bastijon]], ki se je ovijal okoli mesta (primer Palmanova v Italiji)._NEWLINE_V baroku je bil vladar trdno zasidran v mestu, v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta je bil glavni trg, njegov grad v mestu je zagotavljal enotnost v gradbenem smislu, vi\xc5\xa1ino in barvo kraljeve pala\xc4\x8de in mestnih stavb._NEWLINE_Za\xc4\x8detki industrializacije konec 18. in v 19. stoletju je imela za posledico ponovno preoblikovanje mest. Prej zaprti predeli namenjeni vi\xc5\xa1jim slojem se odpirajo vsem me\xc5\xa1\xc4\x8danom, re\xc5\xa1uje se problematika higiene v mestih.\n_START_SECTION_\nSeverna Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nV hitro rasto\xc4\x8dih severnoameri\xc5\xa1kih mestih obstaja nekaj starih mestnih sredi\xc5\xa1\xc4\x8d s tipi\xc4\x8dnimi zna\xc4\x8dilnostmi. Za njih je zna\xc4\x8dilna mo\xc4\x8dna suburbanizacija s karirastim cestnim omre\xc5\xbejem, ve\xc4\x8dja segmentacija prebivalstva in s tipi\xc4\x8dno silhueto. Osnovni vzorec je Downtown (poslovno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de), prehodno obmo\xc4\x8dje in okolica, in je nastal od sredine 19. stoletja dalje. Visoke cene zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d in malo prostora je imelo okoli leta 1880 za posledico gradnjo visokih stavb in neboti\xc4\x8dnikov.\n_START_SECTION_\nLatinska Amerika\n_START_PARAGRAPH_\nPred kolonialno dobo so Latinsko Ameriko naseljevale civilizacije kot so Azteki, Maji, Olmeki, Zapoteki in Inki. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du njihovih mest se je nahajal glavni trg, v glavnih smereh so sledili templji, piramide, pala\xc4\x8de, ceremonialni objekti, observatorij, igralne naprave, itd., okoli pa precej neorganizirano stanovanja (Tenochtitl\xc3\xa1n (Azteki, Mehika), Chichen Itza (Maji, Mehika), Copan (Maji, Honduras) Palenque (Maji, Mehika), Monte Alban v Oaxaci (Zapoteki, Mehika)) in terase, stopnice in poti kot v Machu Picchu in v Pisacu (Peru)._NEWLINE_\xc5\xa0panski kolonisti so predvsem gradili sredi\xc5\xa1\xc4\x8da dr\xc5\xbeav. Sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mesta je bil, tako kot v \xc5\xa0paniji, glavni trg Plaza Mayor s stolnico, mestno hi\xc5\xa1o in sede\xc5\xbeem vlade, obdan s stanovanjskimi obmo\xc4\x8dji v obliki \xc5\xa1ahovnice v kvadratnih blokih (imenovanih manzanas) dimenzij 120 \xc3\x97 120 m. V 20. stoletju so se mesta \xc5\xa1irila ob glavnih vpadnicah. Na dolo\xc4\x8denih stanovanjskih obmo\xc4\x8djih pogosto tvorijo obro\xc4\x8de neformalnih naselij in slumov.\n_START_SECTION_\nOrient\n_START_PARAGRAPH_\nOrientalska mesta imajo ve\xc4\x8d kot 5000 letno zgodovino in so zato med najstarej\xc5\xa1imi mesti na svetu. Politi\xc4\x8dno, kulturno in dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje pod je vplivom islama narekovalo tudi razvoj mest. Idealna shema islamskega mesta je bila sestavljena iz glavne mo\xc5\xa1eje, suka kot poslovnega centra, stanovanjska obmo\xc4\x8dja s strogo rasno segregacijo in manj\xc5\xa1i sub-centri s svojo mo\xc5\xa1ejo in sukom, obzidjem okoli pala\xc4\x8de in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_V 19. st. so se pod vplivom zahoda za\xc4\x8denjala spreminjati tudi ta mesta.\n_START_SECTION_\nAvstralija\n_START_PARAGRAPH_\nV Avstraliji se status mesta formalno uporablja le v nekaterih dr\xc5\xbeavah. Ve\xc4\x8dina dr\xc5\xbeav razlikuje med mestom in naseljem. Kjer je mesto je skoraj vedno tudi sredi\xc5\xa1\xc4\x8de populacije. Oblikovanje in razmejitev obmo\xc4\x8dij je odgovornost pristojne dr\xc5\xbeave ali ozemlja dr\xc5\xbeave. V vsaki dr\xc5\xbeavi in Severnem teritoriju je vsaka povr\xc5\xa1ina registrirana in ima uradni status.'