b'\n_START_ARTICLE_\nMarcel \xc5\xbdorga (politik)\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nMarcel \xc5\xbdorga, brat J. \xc5\xbdorge, je ljudsko \xc5\xa1olo obiskoval v Bre\xc5\xbeicah, Zidanem mostu in v Trstu. Po kon\xc4\x8dani obrtni \xc5\xa1oli na Dunaju z zaklju\xc4\x8dnim izpitom za klju\xc4\x8davni\xc4\x8darja (1900) se je 1901 zaposlil kot klju\xc4\x8davni\xc4\x8dar in kurja\xc4\x8d pri \xc5\xbeeleznici v Ljubljani. V letih 1904\xe2\x80\x931907 je bil pri vojakih v Gorici in Kr\xc5\xa1kem, od 1908\xe2\x80\x931923 pa strojevodja na ju\xc5\xbeni \xc5\xbeeleznici (Dunaj\xe2\x80\x93Trst), od 1924 strojnik v tovarni barv in lakov v Medvodah, od 1926 dalje pa v \xc5\xa1tevilnih drugih tovarnah v Sloveniji in na Hrva\xc5\xa1kem._NEWLINE_Leta 1909 se je pridru\xc5\xbeil Jugoslovanski socialnodemokratski stranki (JSDS) in bil od 1917 v strankinem Izvr\xc5\xa1nem odboru, julija 1919 v vodstvu splo\xc5\xa1ne stavke slovenskega delavstva, med splo\xc5\xa1no \xc5\xbeelezni\xc4\x8darsko stavko aprila 1920 vodja o\xc5\xbejega stavkovnega odbora za Slovenijo, julija delegat na 2. kongesu KPJ v Vukovarju; na volitvah v ustavodajno skup\xc5\xa1\xc4\x8dino novembra 1920 je bil izvoljen za poslanca na komunisti\xc4\x8dni listi ter 1922 in 1926 v strankin centralni svet. V dvajsetih letih 20. stoletja je bil ve\xc4\x8dinoma v vodstvu pokrajinske organizacije KPJ za Slovenijo. Med nem\xc5\xa1ko okupacijo je sodeloval v NOB, bil tudi zaprt, po 1945 pa je med drugim delal v tovarnah Zlatorog v Mariboru in Lek v Ljubljani._NEWLINE_Bil je med najpopularnej\xc5\xa1imi delavskimi govorniki na javnih zborovanjih, silovit polemik z govorniki drugih strank, priznan vodja \xc5\xbeelezni\xc4\x8darjev in daljnoviden politik. Politi\xc4\x8dne \xc4\x8dlanke je pisal v razne liste Delavsko-kmetski list (1925: Odgovor sodrugoma S. Markovi\xc4\x87u in \xc4\x90. Cviji\xc4\x87u, \xc5\xa1t. 43, soavtor D. Gustin\xc4\x8di\xc4\x8d; K diskusiji o strokovnem gibanju v Sloveniji, \xc5\xa1t. 45, soavtor A. Hlebec; Kdo je razbija\xc4\x8d in izdajalec, \xc5\xa1t. 48) in Enotnost (1927: Kongres Zveze \xc5\xbeelezni\xc4\x8darjev Jugoslavije v Ljubljani, \xc5\xa1t. 21; Za neoportunisti\xc4\x8den enotni nastop, \xc5\xa1t. 25). Objavil je spomine na \xc5\xbeelezni\xc4\x8darsko stavko 1920 v Ljubljani (Delavska enotnost 1949, \xc5\xa1t. 33.; \xc5\xbdelezni\xc4\x8darski vestnik 1960, 74\xe2\x80\x9377; Borec 1968, soavtorica Milka Kovi\xc4\x8d).'