b'\n_START_ARTICLE_\nCelzova knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nCelzova knji\xc5\xbenica je starodavna rimska stavba v Efezu v Anatoliji, ki je zdaj del Seld\xc5\xbeuka v Tur\xc4\x8diji. Zgrajena je bila v \xc4\x8dast rimskemu senatorju Tiberiju Juliju Celzu Polemajanu, ki jo je dokon\xc4\x8dal njegov sin Gaj Julij Akvila (konzul leta 110) med pribli\xc5\xbeno letoma 114 in 117. Knji\xc5\xbenica je bila "ena najveli\xc4\x8dastnej\xc5\xa1ih stavb v rimskem cesarstvu", v njej je bilo shranjenih 12.000 zvitkov, bila je kot Celzov mavzolej, saj je bil pokopan v kripti pod knji\xc5\xbenico v okra\xc5\xa1enem marmornatem sarkofagu.  Knji\xc5\xbenica je bila "tretja najve\xc4\x8dja knji\xc5\xbenica v starodavnem svetu" za knji\xc5\xbenico v Aleksandriji in Pergamonu. _NEWLINE_Notranjost knji\xc5\xbenice je bila uni\xc4\x8dena, domnevno v potresu leta 262 (\xc4\x8deprav so dokazi, da je po\xc5\xbear izbruhnil med vpadom  Gotov v istem letu), prav tako pro\xc4\x8delje v drugem potresu v 10. ali 11. stoletju.  Stoletja je le\xc5\xbeala v ru\xc5\xa1evinah, dokler niso med letoma 1970 in 1978 arhitekti ponovno postavili (anastiloza) fasado.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCelz, v katerega \xc4\x8dast je bila zgrajena knji\xc5\xbenica, je bil leta 92 konzul, odgovoren za vse javne zgradbe, in med letoma  105 in 107 rimski prokonzul Efeza, glavnega mesta azijske rimske province. Bil je bogat in priljubljen lokalni dr\xc5\xbeavljan. Rojen je bil v bli\xc5\xbenjih Sardah in med prvimi, ki je bil gr\xc5\xa1kega rodu, pa je postal rimski konzul v rimskem imperiju. Bil je \xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8den kot Grk in Rimljan.   Za gradnjo knji\xc5\xbenice je namenil svoje osebno bogastvo. Po naro\xc4\x8dilu njegovega sina leta 114 je bila gradnja knji\xc5\xbenice kon\xc4\x8dana pribli\xc5\xbeno leta 117 v Efezu, na tradicionalno gr\xc5\xa1kem ozemlju. Stavba je pomembna, saj je ena redkih preostalih starodavnih knji\xc5\xbenic, na katere je vplivala rimska knji\xc5\xbenica. Prav tako je razvidno, da so javne knji\xc5\xbenice gradili ne samo v Rimu, temve\xc4\x8d v celotnem rimskem imperiju._NEWLINE_Notranjost knji\xc5\xbenice in vse  knjige so bile uni\xc4\x8dene v ognju v uni\xc4\x8dujo\xc4\x8dem potresu, ki je prizadel mesto leta 262, ali kot poro\xc4\x8dajo \xc5\xa1tevilni drugi viri, v po\xc5\xbearu istega leta med vdorom Gotov. Ohranila se je samo fasada. Okoli leta 400 je bila knji\xc5\xbenica spremenjena v nimfej. Fasada je bila popolnoma poru\xc5\xa1ena v kasnej\xc5\xa1em potresu, verjetno v 11. ali 10. stoletju. _NEWLINE_Med letoma 1970 in 1978 je obnovo vodil nem\xc5\xa1ki arheolog Volker Michael Strocka. Analiziral je ostanke, ki so jih avstrijski arheologi odkrili med letoma 1903 in 1904.  Medtem so nekatere arhitekturne elemente dobili muzeji na Dunaju in v Carigradu. Pri anastilozi so te manjkajo\xc4\x8de fragmente nadomestiti s kopijami ali manjkajo\xc4\x8dimi deli.  Obnovljena je bila samo fasada, preostali del stavbe pa je ostal v ru\xc5\xa1evinah.\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nKnji\xc5\xbenico je zasnoval rimski arhitekt Vitruvij. Objekt je imel eno dvorano, ki je bila obrnjena proti vzhodnemu soncu, kot je svetoval Vitruvij, da bi izkoristili zgodnjo svetlobo. Knji\xc5\xbenica je bila zgrajena na plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi z devetimi stopnicami po celotni \xc5\xa1irini stavbe, ki so vodile do treh prednjih vhodov. Osrednji vhod je ve\xc4\x8dji od obeh stranskih, vsi pa so okra\xc5\xa1eni z okni nad njimi. Stranska vhoda imata \xc5\xa1tiri pare kompozitnih stebrov, ki so dvignjeni na podstavek. Skupina korintskih stebrov stoji neposredno nad prvim nizom, kar pove\xc4\x8duje vi\xc5\xa1ino stavbe. Pari stebrov na drugi ravni okvirja okna kot stebri na prvi ravni uokvirjajo vrata in ustvarjajo ni\xc5\xa1e, v katerih so kopije kipov izvirnikov \xe2\x80\x93 poosebitve: modrost (Zofija), znanje (Epistema), pamet (Enoja) in moralna krepost (Areta).  Menijo, da je morda obstajal tretji niz stebrov, vendar sta danes samo dva. Ta vrsta fasade z vdelanimi okvirji in ni\xc5\xa1ami za kipe je podobna tisti, ki jo najdemo v starodavnih gr\xc5\xa1kih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih (stavba za orkestro ali skena) in je ozna\xc4\x8dena kot "scenografija"._NEWLINE_Glavni vhod je grobnica s Celzovim sarkofagom in deluje kot nagrobnik. Ni bilo nenavadno, da bi ga pokopali v knji\xc5\xbenici ali celo znotraj mestnih meja, to je bila za Celza posebna \xc4\x8dast._NEWLINE_Druge strani stavbe so arhitekturno nepomembne, saj so bile ob knji\xc5\xbenici druge stavbe. Notranjost, ki ni bila povsem obnovljena, je bila enojna pravokotna soba (velikosti 17 x 11 m) z osrednjo apsido, obrobljeno z velikim lokom. V apsidi je stal kip Celza ali Atene, boginje resnice.  Celzova grobnica je bila neposredno pod obokano komoro. Poleg preostalih treh strani so bile pravokotne vdolbine z omarami in policami z 12.000 zvitki. Ni\xc5\xa1e so skupaj z dvojnimi stenami za njimi nadzirale vla\xc5\xbenost in \xc5\xa1\xc4\x8ditile zvitke pred skrajno temperaturo. Celzova zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina naj bi bila 25.000 denarijev za pla\xc4\x8dilo knjig za branje._NEWLINE_Drugo in tretjo raven je mogo\xc4\x8de dose\xc4\x8di po stopnicah, vgrajenih v stene, ki naj bi podpirale zgradbo in imeli podobne ni\xc5\xa1e za zvitke. Strop je bil raven, morda je imel osrednji del kvadratni okulus, ki je dal nekaj svetlobe._NEWLINE_Slog knji\xc5\xbenice z bogato, uravnote\xc5\xbeeno, dobro na\xc4\x8drtovano fasado ka\xc5\xbee gr\xc5\xa1ki vpliv na rimsko arhitekturo. Gradbeni material (opeka, beton in ostanki ru\xc5\xa1evin) so ponovno za\xc4\x8deli uporabljati v rimskem imperiju okoli 2. stoletja.\n_START_SECTION_\nSpominski bankovec\n_START_PARAGRAPH_\nPro\xc4\x8delje stavbe je bilo upodobljeno na hrbtni strani tur\xc5\xa1kega bankovca za 20 milijonov lir v obdobju 2001\xe2\x80\x932005 in bankovca za 20 novih lir 2005\xe2\x80\x932009.'