b'\n_START_ARTICLE_\nEdmund Gettier\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nEdmund Gettier je bil rojen 31. oktobra 1927 v mestu Baltimore v zvezni dr\xc5\xbeavi Maryland, ZDA. Izobra\xc5\xbeeval se je na zasebni univerzi Cornell, kjer sta pou\xc4\x8devala analiti\xc4\x8dna filozofa Max Black in  Norman Malcolm, oba pod mo\xc4\x8dnim vplivom filozofije Ludwiga Wittgensteina. Prvi\xc4\x8d je u\xc4\x8dil na Univerzi Wayne State v Detroitu v Michiganu, kjer so njegovi kolegi bili Keith Lehrer, R. C. Sleigh in Alvin Plantinga. Ker je bil preskromen z objavami, so ga njegovi kolegi pozvali, naj objavi vse ideje, ki jih je imel. Zato je objavil \xc4\x8dlanek s skromnimi tremi stranmi, ki ostaja eden najslavnej\xc5\xa1ih v nedavni filozofski zgodovini. Po anekdoti\xc4\x8dnih pripombah, ki jih je Plantinga dal na predavanjih, Gettier ni bil navdu\xc5\xa1en nad svojim \xc4\x8dlankom. Ta je bil sprva preveden v \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino in prvi\xc4\x8d objavljen v reviji Ju\xc5\xbenoameri\xc5\xa1ke zveze. Pozneje je bil objavljen v Analizi (Analysis]], mednarodnemu glasilu analiti\xc4\x8dnih filozofov. Objava je spodbudila burne filozofske razprave na novo nastali tako imenovan Gettierjev problem. _NEWLINE_Gettier od takrat ni objavil ni\xc4\x8desar, vendar je izumil nove metode za iskanje in ponazoritev nasprotnih modelov v modalni logiki ter poenostavljen pomen za razli\xc4\x8dne modalne logike in jih pou\xc4\x8deval svojim u\xc4\x8dencem. V svojem \xc4\x8dlanku Gettier izpodbija definicijo upravi\xc4\x8denega pravega prepri\xc4\x8danja v\xc3\xa9denja/znanja, ki sega vse nazaj v Platonov Teajtet - enega Platonovih dialogov o naravi spoznanja. To mnenje je v tistem \xc4\x8dasu sprejela ve\xc4\x8dina filozofov, najpomembnej\xc5\xa1i epistemolog Clarence Irving Lewis in njegov u\xc4\x8denec Roderick Chisholm._NEWLINE_Je \xc4\x8dastni profesor Univerze Massachusetts Amherst.\n_START_SECTION_\nGettierjev problem\n_START_PARAGRAPH_\nNa podro\xc4\x8dju epistemologije je prepoznavni filozofski problem v zvezi z na\xc5\xa1im razumevanjem opisnega znanja. Ta kratek \xc4\x8dlanek je \xc5\xa1okiral takratni filozofski svet, saj je nekdo prvi\xc4\x8d po 2000 letih na\xc5\xa1el pomanjkljivost v teoriji epistemologije, veji filozofije, ki se osredoto\xc4\x8da na teorijo o naravi znanja. Delo je bilo kratko in jedrnato, svoje argumente pa je predstavil na enostaven in direkten na\xc4\x8din. V \xc4\x8dlanku Gettier daje nasprotujo\xc4\x8de si primere, s katerimi  izpodbija dolgoro\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje, da je utemeljeno pravno prepri\xc4\x8danje znanje, v\xc3\xa9denje (prepri\xc4\x8danje JTB \xe2\x80\x93 justification, truth, belief - upravi\xc4\x8deno resni\xc4\x8dno prepri\xc4\x8danje). Ta meni, da je znanje enakovredno upravi\xc4\x8denim resni\xc4\x8dnim prepri\xc4\x8danjem; \xc4\x8de so izpolnjeni vsi trije pogoji (utemeljitev, resnica in prepri\xc4\x8danje) dane trditve, potem se zavedamo te trditve. V svojem \xc4\x8dlanku na treh straneh Gettier posku\xc5\xa1a z dvema nasprotnima primeroma ponazoriti, da obstajajo primeri, ko lahko posamezniki utemeljeno, resni\xc4\x8dno verjamejo v trditev, vendar je \xc5\xa1e vedno ne poznajo, ker se razlogi za prepri\xc4\x8danje, medtem ko so upravi\xc4\x8deni, izka\xc5\xbeejo za napa\xc4\x8dne, oziroma posre\xc4\x8deno ugibanje. Tako Gettier trdi, da je pokazal, da je prepri\xc4\x8danje JTB neustrezno - da ne upo\xc5\xa1teva vseh potrebnih in zadostnih pogojev za znanje._NEWLINE_Izraz "Gettier problem", "Gettier primer" ali celo pridevnik "Gettiered" se v\xc4\x8dasih uporablja za opis vseh primerov na podro\xc4\x8dju epistemologije, ki naj bi zavrnili prepri\xc4\x8danje, da je utemeljeno pravno prepri\xc4\x8danje znanje._NEWLINE_\xc4\x8clanek je spro\xc5\xbeil ogromno raziskav in razprav na podro\xc4\x8dju filozofije, v dolo\xc4\x8denih primerih tudi do danes. Veliko znanstvenikov in filozofov je Gettierjev \xc4\x8dlanek spodbudil oziroma navdihnil do te mere, da so nekateri pri\xc5\xa1li na dan z razli\xc4\x8dnimi protiargumenti, ki prav tako izpodbijajo JTB. Spet drugi so razpravljali, ali ima Gettier prav. Gettierjev problem se je celo zna\xc5\xa1el v sociolo\xc5\xa1kih eksperimentih, kjer so bili preu\xc4\x8deni intuitivni odgovori ljudi z razli\xc4\x8dnih demografskih podatkov v Gettierjevih primerih. _NEWLINE_Danes se ve\xc4\x8dina znanstvenikov in filozofov strinja z Gettierjem.'