b"\n_START_ARTICLE_\nUmbrija\n_START_SECTION_\nZemljepisna lega in podnebje\n_START_PARAGRAPH_\nRazen \xc5\xa1tirih alpskih de\xc5\xbeel, je Umbrija edina italijanska de\xc5\xbeela brez izhoda na morje, saj le\xc5\xbei v samem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du Apeninskega polotoka. Je prete\xc5\xbeno gorata (53%) in gri\xc4\x8devnata (41%), a vrhovi redko se\xc5\xbeejo preko 1500 m; najvi\xc5\xa1ja gora je Redentore v Sibilinskem gorstvu na jugu de\xc5\xbeele (2448 m). Glavna reka je Tibera in njen pritok Nera. Na ozemlju je ve\xc4\x8d jezer. Najve\xc4\x8dje je Trazimensko jezero, ki je sicer plitvo, a ob\xc5\xa1irno: najve\xc4\x8dja globina je 7 metrov, prekriva pa 128\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Kljub oddaljenosti od morja in relativno visoki legi podro\xc4\x8dja, je podnebje sredozemsko. Zime so sicer hladne, a ne mrzle, in poletja so topla. Povpre\xc4\x8dne letne temperature nihajo med 12\xc2\xa0\xc2\xb0C in 15\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ob\xc4\x8dutne so razlike glede na nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Povpre\xc4\x8dna januarska temperatura mesta Norcia, ki le\xc5\xbei na vi\xc5\xa1ini 600 metrov, je okoli 2\xc2\xa0\xc2\xb0C, medtem ko dose\xc5\xbee v mestu Perugia (493 metrov) skoraj 5\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clove\xc5\xa1ka prisotnost v Umbriji sega v paleolitik, a prvo kulturno pleme v de\xc5\xbeeli so bili Umbrijci ali Umbri, ki so tod bivali \xc5\xbee v drugem tiso\xc4\x8dletju pr. n. \xc5\xa1t. Plinij starej\xc5\xa1i pripoveduje (Naturalis historia, III., 112), da so bili edini miroljubni narod antike in so se kljub temu mo\xc4\x8dno raz\xc5\xa1irili po vsem polotoku. Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani naj bi jih podjarmili z osvojitvijo ni\xc4\x8d manj kot tristo mest. Na prvi mah se to \xc5\xa1tevilo zdi pretirano, a novej\xc5\xa1e izkopanine ga baje potrjujejo. Prakti\xc4\x8dno vsa anti\xc4\x8dna mesta dana\xc5\xa1nje srednje Italije so bila sezidana na ostankih umbrijskih mest. Umbrijce so kmalu za\xc4\x8deli izpodrivati njihovi potomci Sabini in Piceni, nato so jih premagali Etru\xc5\xa1\xc4\x8dani in kon\xc4\x8dno Kelti, ki so leta 390 pr. n. \xc5\xa1t. premagali tudi Rimljane (plenitev Rima). Rim si je opomogel, a o Umbrijcih ni ve\xc4\x8d govora. Tudi po propadu Rimskega cesarstva je de\xc5\xbeela prehajala iz roke v roko brez prave udele\xc5\xbebe lokalnega prebivalstva. V \xc5\xa1tirinajstem stoletju so sicer nastale nekatere mestne sinjorije, ki so pa kmalu pre\xc5\xa1le pod pape\xc5\xa1ko dr\xc5\xbeavo. Prakti\xc4\x8dno ni de\xc5\xbeela nikoli poznala samostojnosti, zato se je leta 1860 brez problemov priklju\xc4\x8dila Kraljevini Italiji.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nEkonomski problemi, ki so se pojavili v nekaterih drugih de\xc5\xbeelah ob zedinjenju Italije, so le povr\xc5\xa1no zadeli Umbrijo. Prebivalci so bili mo\xc4\x8dno navezani na svojo zemljo, ki jim je predstavljala edino gotovost skozi stoletja, zato niso stopili v konkurenco s severnimi predeli dr\xc5\xbeave in niso zapu\xc5\xa1\xc4\x8dali polj za bivanje v mestih in za slu\xc5\xbebe v tovarnah. Ta konservativna miselnost je omogo\xc4\x8dila, da se je kmetijstvo razvijalo isto\xc4\x8dasno z nastajanjem industrije. Prav tako se je razvilo obrtni\xc5\xa1tvo, ki je po\xc4\x8dasi pre\xc5\xa1lo v manj\xc5\xa1e industrijske obrate. Danes je kmetijstvo \xc5\xa1e vedno va\xc5\xbeen gospodarski faktor, \xc4\x8deprav se z njim ukvarja manj kot 3% prebivalstva. Glavni pridelki so vino, olj\xc4\x8dno olje, \xc5\xbeitarice, predvsem pa tobak in gomoljike. \xc5\xbdivilska industrija je zastopana s 1200 tovarnami, med katerimi izstopa Perugina (korporacija Nestl\xc3\xa8). Na podro\xc4\x8dju med mestoma Terni in Narni so se razvili v teku dvajsetega stoletja veliki obrati te\xc5\xbeke, strojne in kemijske industrije. Ni industrije v tistih panogah, ki so po tradiciji rezervirane za obrtnike, in sicer obdelovanje lesa in izdelava pohi\xc5\xa1tva ter izdelovanje kerami\xc4\x8dnih predmetov in umetni\xc5\xa1kih tkanin.\n_START_SECTION_\nUmetnost in kultura\n_START_PARAGRAPH_\nRomanske cerkve, gotske katedrale, bazilike iz dvanajstega do \xc5\xa1estnajstega stoletja in anti\xc4\x8dne stavbe so \xc5\xa1e danes velike umetnine, ki so dale Umbriji nesmrtne mojstrovine. V lu\xc4\x8di velike verske gore\xc4\x8dnosti, \xc5\xa1e posebej navdu\xc5\xa1eni nad bera\xc5\xa1kimi redi, so umetniki iz vseh koncev Italije v tej de\xc5\xbeeli na\xc5\xa1li delo. Predvsem pa je Umbrijo zaznamovalo slikarstvo._NEWLINE_V Umbriji se je rodilo meni\xc5\xa1tvo - Sv. Benedikt iz Nursia (480-547). V samostanih se je ustvarjala zgodovina in kultura religioznosti. Najpomembnej\xc5\xa1i samostani v Umbriji so: Basilica di San Pietro v Perugii, Sassovivo blizu Foligno, Santa Maria di Valdiponte, da Montelabate blizu Perugie, San Benedetto del Subasio blizu Assisija, San Salvatore di Monte Corona e l'abbazia di Petroia v bli\xc5\xbeini Citt\xc3\xa0 di Castello._NEWLINE_V trinajstem stoletju je imel Assisi dve pomembni osebi katolicizma: Sv. Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka (1182-1226) in Sv. Klaro. \xc4\x8cudovite freske Giotta, Cimabue, Lorenzettija in Simone Martinija so v baziliki v Assisiju, s pomo\xc4\x8djo katerih se da dobro razumeti mo\xc4\x8d srednjeve\xc5\xa1ke religioznosti in misti\xc4\x8dno vnemo tedanjega \xc4\x8dasa. V Todiju, v kripti cerkve San Fortunato je pokopan Jacopone da Todi, sledilec svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka._NEWLINE_Omeniti je potrebno baziliko in samostan Rita da Cascia, v Terniju pa baziliko posve\xc4\x8deno svetemu Valentinu, \xc5\xa1kofu iz Ternija, ki so ga obglavili v Rimu leta 273. Prav tako je treba omeniti San Rinaldo v Nocera Umbra, Sant'Ubaldo v Gubbiu, San Ponziano v Spoletu, San Feliciano v Foligno in \xc5\xa1e Beata Angela da Foligno, Santa Chiara da Montefalco in San Rufino di Assisi ter mnoge druge._NEWLINE_\xc5\xa0tevilna so Marijina sveti\xc5\xa1\xc4\x8da: Santa Maria delle Grazie v Citt\xc3\xa0 di Castello (15. st.), Madonna del Transito v Canoscio, Santa Maria della Stella v Montefalco (oba 19 st.), Santa Maria v Petriolo in dva posve\xc4\x8dena Na\xc5\xa1i Gospe iz Fatime v Citt\xc3\xa0 della Pieve in Renzetti ( 20. st.) .\n_START_SECTION_\nPromet\n_START_PARAGRAPH_\nUmbrija je s sosednjimi de\xc5\xbeelami in dr\xc5\xbeavo dobro povezana tako s cestami kot \xc5\xbeeleznico. Te se povezujejo proti Rimu in Firencam. Glavne ceste v de\xc5\xbeeli so E45 Orte-Ravenna, SS75 Centrale Umbra, SS3 Flaminia, ki povezuje Rim in SS77 Val di Chienti, ki povezuje Civitanova Marche. Samo ozemlje Orvieta in Ternija preseka avtocesta A1. Preko Umbrije potekata \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Rim-Ancona in Rim-Terontola. V de\xc5\xbeeli sta dve letali\xc5\xa1\xc4\x8di v Perugii in Foligno (slednje se ne uporablja za prevoz potnikov). Tri glavna prometna vozli\xc5\xa1\xc4\x8da so: Foligno, Perugia in Terni."