b'\n_START_ARTICLE_\nSlovenska ljudska stranka (zgodovinska)\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska ljudska stranka (kratica SLS) je bila slovenska politi\xc4\x8dna stranka 19. in 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nOd ustanovitve stranke do propada Avstro-Ogrske\n_START_PARAGRAPH_\nSlovenska ljudska stranka je bila pod imenom Katoli\xc5\xa1ka narodna stranka ustanovljena leta 1892 v Ljubljani za delovanje na ozemlju Kranjske. 27. novembra 1905 je glavni odbor stranke sprejel sklep o preimenovanju v Slovensko ljudsko stranko. Na za\xc4\x8detku stoletja se je stranka pod vplivom Ivana \xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8da in Janeza E. Kreka prusmerila iz kr\xc5\xa1\xc4\x8danskokonservativne v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskosocialno stranko. V ospredju njenega programa je bila socialna pomo\xc4\x8d delavcem in kmetom. \xc5\xa0u\xc5\xa1ter\xc5\xa1i\xc4\x8d, Krek in njuni sodelavci so bili zaslu\xc5\xbeni za oblikovanje \xc5\xa1iroke mre\xc5\xbee zadrug in posojilnic, ki so jim nudile ugodne kredite in pomo\xc4\x8d. Do leta 1907 so ustanovili \xc5\xbee 433 zadrug._NEWLINE_Oktobra 1909 so kranjski SLS pridru\xc5\xbeili sorodne katoli\xc5\xa1ke organizacije iz Spodnje \xc5\xa0tajerske, Koro\xc5\xa1ke, Gori\xc5\xa1ke in Istre. S tem se je SLS preimenovala v Vseslovensko ljudsko stranko, ter postala vodilna in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a slovenska politi\xc4\x8dna stranka. Na zadnjih dr\xc5\xbeavnozborskih volitvah v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji je osvojila kar 87\xc2\xa0% vseh slovenskih mandatov. Do prve svetovne vojne se je stranka prizadevala tudi za ve\xc4\x8djo avtonomijo Slovencev v okviru habsbur\xc5\xa1ke monarhije.\n_START_SECTION_\nV Jugoslaviji\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1917 je SLS v dunajskem parlamentu odlo\xc4\x8dilno vplivala na sprejetje "majni\xc5\xa1ke deklaracije" s katero so poslanci zahtevali zdru\xc5\xbeitev vseh ju\xc5\xbenoslovanskih de\xc5\xbeel monarhije pod habsbur\xc5\xa1kim \xc5\xbeezlom. Leta 1917 je vodstvo stranke prevzel Anton Koro\xc5\xa1ec, ki je odlo\xc4\x8dilno vplival na preusmeritev stranke iz proslovenske v projugoslovansko stranko. \xc5\xa0e pred zaklju\xc4\x8dkom pogajanj o usodi Slovencev v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji je Koro\xc5\xa1ec leta 1918 podprl odcepitev Slovencev in Hrvatov od habsbur\xc5\xa1ke monarhije in ustanovitev Dr\xc5\xbeave Slovencev, Hrvatov in Srbov. Leta 1920 se je stranka preimenovala nazaj v SLS. Zaradi programske spremembe, projugoslovanske usmeritve in vstopa v jugoslovansko vlado, pa tudi zaradi drugih konkuren\xc4\x8dnih strank je SLS izgubila absolutno premo\xc4\x8d. Iz predvojnih 87\xc2\xa0% mandatov jih je na volitvah v konstituanto novembra 1920 osvojila samo 36\xc2\xa0%. Zato je SLS spremenila usmeritev, izstopila iz jugoslovanske vlade in se za\xc4\x8dela zavzemati za ve\xc4\x8djo avtonomijo Slovencev v kraljevini SHS. Po ve\xc4\x8dletnih neuspe\xc5\xa1nih prizadevanjih je SLS leta 1927 znova vstopila v jugoslovansko vlado in sklenila koalicijo s srbskimi radikalci, po srbskem atentatu na hrva\xc5\xa1kega politika Stjepana Radi\xc4\x87a pa je leta 1928 Anton Koro\xc5\xa1ec postal jugoslovanski premier, ker je bilo v zaostrenih politi\xc4\x8dnih razmerah nemogo\xc4\x8de, da bo ta polo\xc5\xbeaj prevzel bodisi Srb bodisi Hrvat._NEWLINE_SLS je imela premiera le nekaj mesecev, ker je kralj Aleksander posku\xc5\xa1al politi\xc4\x8dno krizo v dr\xc5\xbeavi razre\xc5\xa1iti z uvedbo osebne diktature. Z njo je januarja 1929 razpustil parlament in prepovedal vse politi\xc4\x8dne stranke, vklju\xc4\x8dno s SLS. Zaradi zahtev po obnovitvi demokracije, ve\xc4\x8dji slovenski avtonomiji in federalni ureditvi kraljevine Jugoslavije so aretirali prvake SLS in jih konfinirali v Bosni. Po smrti kralja Aleksandra leta 1934 so se prvaki prepovedanih strank SLS, JMO in NRS dogovorili za skupni politi\xc4\x8dni nastop z namenom prevzema dr\xc5\xbeavne oblasti. Ker je namre\xc4\x8d ustava iz leta 1931 v imenu jugoslovanskega unitarizma dopu\xc5\xa1\xc4\x8dala obstoj le vsedr\xc5\xbeavnih strank (tak\xc5\xa1nih, ki so lahko ob volitvah postavile kandidatne liste v vseh banovinah hkrati), so oblikovali novo skupno politi\xc4\x8dno stranko JRZ. JRZ je bila za prepovedano SLS le sredstvo za ponovno mo\xc5\xbenost javnega politi\xc4\x8dnega delovanja, podobno kot za prvake JMO in NRS. V okviru JRZ je namre\xc4\x8d SLS spet pri\xc5\xa1la v beograjsko vlado in si ponovno pridobila oblast v Dravski banovini. SLS je tako v drugi polovici tridesetih let v Dravski banovini v resnici \xc5\xbeivela svoje avtonomno politi\xc4\x8dno \xc5\xbeivljenje kot t. i. slovenski del JRZ. Na skup\xc5\xa1\xc4\x8dinskih volitvah leta 1938 je SLS v preobleki t. i. slovenskega dela JRZ dobila 78,6\xc2\xa0% vseh oddanih slovenskih volilnih glasov.\n_START_SECTION_\nDruga svetovna vojna\n_START_PARAGRAPH_\nPred za\xc4\x8detkom druge svetovne vojne je bila SLS z ve\xc4\x8d kot 70\xc2\xa0% podpore med slovenskimi volivci najve\xc4\x8dja in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a politi\xc4\x8dna stranka na Slovenskem. Leta 1940 je umrl Koro\xc5\xa1ec, stranka je tako ostala brez pravega vodstva, saj ni bilo nobene karizmati\xc4\x8dne osebnosti, ki bi lahko u\xc4\x8dinkovito prevzela vodenje stranke. Novi predsednik SLS je sicer postal Fran Kulovec, ki pa je bil ubit leta 1941, med nem\xc5\xa1kim bombardiranjem Beograda. Tako je SLS ob za\xc4\x8detku vojne dobila dva voditelja in sicer Miho Kreka in Marka Natla\xc4\x8dena. Po dogovoru v SLS so se odlo\xc4\x8dili, da Krek s \xc4\x8dlani jugoslovanske vlade odide k zaveznikom v London, Natla\xc4\x8den, ki je bil tudi ban Dravske banovine pa vodi stranko v \xc4\x8dasu okupacije. Dne 6. aprila 1941, ob nem\xc5\xa1kem, italijanskem in mad\xc5\xbearskem napadu na ozemlje Slovenije, tedanje Kraljevine Jugoslavije, so na pobudo SLS ustanovili  Narodni svet, katerega cilj je bil s \xc4\x8dim manj \xc5\xbertvami oblikovati slovensko avtonomno ozemlje pod nadzorom enega samega okupatorja. Slovenske parlamentarne stranke so za vodjo Narodnega sveta izbrale Natla\xc4\x8dna, kot vodjo najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1e slovenske politi\xc4\x8dne stranke. Oktobra 1942 je pripadnik VOSa izvedel atentat na Natla\xc4\x8dna, ki ga je organizirala Komunisti\xc4\x8dna partija Slovenije. S tem je SLS ostala v Sloveniji brez voditelja, nadomestili so ga razli\xc4\x8dni drugi politiki, ki pa niso imeli enotne politike in je pri\xc5\xa1lo do ve\xc4\x8djih razhajanj v stranki. Med dr\xc5\xbeavljansko vojno v \xc4\x8dasu druge svetovne vojne je SLS zaradi sodelovanja \xc5\xa1tevilnih njenih politikov z okupatorjem za\xc4\x8dela izgubljati podporo in nekdanji politi\xc4\x8dni vpliv. Krek kljub pozivom iz Londona po prekinitvi sodelovanja z okupatorjem ni uspel ve\xc4\x8d nadzorovati SLS.\n_START_SECTION_\nPo drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo drugi svetovni vojni je oblast prevzela Komunisti\xc4\x8dna partija Slovenije, ki je vsem politi\xc4\x8dnim strankam, vklju\xc4\x8dno s SLS prepovedala delovanje. Vodilni politiki stranke so emigrirali v ZDA in Argentino. Krek je od\xc5\xa1el v Washington in ostal predsednik SLS. Stranka, ki ni delovala v Sloveniji, se je leta  1952 vklju\xc4\x8dila v Zvezo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskodemokratskih strank iz Srednje Evrope. Leta 1954 je SLS sprejela nov program, v katerem se je Miha Krek zavzel za samostojno Slovenijo. Po Krekovi smrti leta 1969 je bil za predsednika SLS izbran Milo\xc5\xa1 Stare, ki je deloval v Argentini. Po Staretovi smrti je leta 1984 krmilo stranke prevzel Marko Krem\xc5\xbear._NEWLINE_Obnovitev zgodovinske SLS na Slovenskem bele\xc5\xbeimo leta 1992, ko se je stranka zdru\xc5\xbeila s slovenskimi kr\xc5\xa1\xc4\x8danskimi demokrati (SKD), katerih predsednik je bil Lojze Peterle. Krem\xc5\xbear je postal podpredsednik stranke SKD. Slednji so se leta 2000 na zdru\xc5\xbeitvenem kongresu povezali s Slovensko ljudsko stranko pod vodstvom Marjana Podobnika, ki je s tem postala pravna naslednica zgodovinske SLS.'