b'\n_START_ARTICLE_\nStolnica svetega Lovrenca, Viterbo\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala  San Lorenzo v Viterbu (italijansko Duomo di Viterbo ali Cattedrale di San Lorenzo) je rimokatoli\xc5\xa1ka katedrala in glavna cerkev v mestu Viterbo, Lacij, osrednja Italija. Je sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofa Viterba in je posve\xc4\x8dena sv. Lovrencu._NEWLINE_Cerkev je mogo\xc4\x8dna romanska zgradba, ki se nahaja visoko na hribu nad mestom, vendar nima veliko spektakularne dekoracije s katero je bila prvotno okra\xc5\xa1ena, kar gre zahvala nepremi\xc5\xa1ljeni obnovi iz \xc5\xa1estnajstega stoletja.\n_START_SECTION_\nLokacija\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala je bila po legendi zgrajena na mestu etru\xc5\xa1\xc4\x8danskega templja posve\xc4\x8denega Herkulu, \xc4\x8deprav tega ni mogo\xc4\x8de preveriti. Etru\xc5\xa1\xc4\x8danske in rimske temelje je mogo\xc4\x8de videti na ve\xc4\x8d stavbah, ki sestavljajo trg Piazza di San Lorenzo, kjer se nahaja katedrala. Zgodnje-srednjeve\xc5\xa1ka \xc5\xbeupnijska cerkev Svetega Lovrenca je zasedala obmo\xc4\x8dje, preden se je v poznem dvanajstem stoletju za\xc4\x8dela gradnja katedrale. Tudi ko je bila zgrajena, se je mesto \xc5\xbee \xc5\xa1irilo proti severu navzdol po hribu, tako da je trg ostal nekoliko osamljen na najvi\xc5\xa1jih robovih mesta, kar omejuje njegovo privla\xc4\x8dnost. To pomanjkljivost so lokalni \xc5\xa1kofje z leti sku\xc5\xa1ali obrniti s podelitvijo posebnih verskih privilegijev.\n_START_SECTION_\nPape\xc5\xa1ka rezidenca\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala je imela najve\xc4\x8dji pomen od sredine in do konca trinajstega stoletja, ko je bila, zdru\xc5\xbeena s Palazzo dei Papi di Viterbo, sede\xc5\xbe pape\xc5\xa1kega prestola, po tem, ko se je ta preselil iz Rima in \xc5\xa1e prej iz Avignona. V katedrali sta bila pokopana dva pape\xc5\xbea: prvi je bil pape\xc5\xbe Aleksander IV., \xc4\x8digar grob je bil bizarno poru\xc5\xa1en v \xc4\x8dasu prenove v \xc5\xa1estnajstem stoletju, lokacija njegovih posmrtnih ostankov pa je zdaj neznana; pape\xc5\xbe Janez XXI. je bolj jasno ozna\xc4\x8den kljub ve\xc4\x8djim selitvam, z lepim nagrobnikom prvotno za\xc4\x8drtanim po njegovi smrti leta 1277 (ko je zaradi strukturnih pomanjkljivosti strop njegove \xc5\xa1tudijske celice v pape\xc5\xbeevi pala\xc4\x8di nad katedralo nenadoma padel v sobo spodaj, medtem ko je spal).\n_START_SECTION_\nZgradba\n_START_PARAGRAPH_\nKot katedrala zgrajena v dvanajstem stoletju, je obrnjena proti vzhodu in stoji visoko na hribu s pripojeno pape\xc5\xa1ko pala\xc4\x8do, s pogledom na mesto, ki se \xc5\xa1iri spodaj. Njena fasada je \xc4\x8dudno v nasprotju z okoli\xc5\xa1kimi stavbami, saj ni zgrajena iz lokalnega kamna. Namesto tega je bil med obnovo uporabljen uvo\xc5\xbeen material. Enostavno okra\xc5\xa1ena, na sredini z oknom rozeta brez kakr\xc5\xa1nega koli obarvanega stekla. Na fasadi sta \xc5\xa1e dve podobni, vendar manj\xc5\xa1i okni, name\xc5\xa1\xc4\x8deni ni\xc5\xbeje, nad dvema manj\xc5\xa1ima vhodnima vratoma poleg glavnega vhoda, spet brez okrasa. Skupaj ima katedrala 33 oken. Edino navedbo izvirne dekoracije katedrale je mogo\xc4\x8de videti na sosednjem zvoniku, ki je oblo\xc5\xbeen v izmeni\xc4\x8dnih pasovih z lokalnim belim lehnjakom in modro-zelenim bazaltom na podoben na\xc4\x8din kot je katedrala v Orvietu.\n_START_SECTION_\nRekonstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nSredi \xc5\xa1estnajstega stoletja je katedrala pri\xc5\xa1la pod oblast kardinala Gambarra, ki je skupaj s premo\xc5\xbenimi italijanskimi dru\xc5\xbeinami, pla\xc4\x8dal za obse\xc5\xbeno obnovo srednjeve\xc5\xa1ke stavbe, vklju\xc4\x8dno z ru\xc5\xa1enjem fasade, strehe in osrednje apside (vklju\xc4\x8dno s pape\xc5\xa1ko grobnico). Izdolbel je tudi luknje v stenah za izgradnjo dodatnih kapelic in zamenjal veliko notranje opreme, lesa in kamnito okrasje, kakor tudi vitra\xc5\xbee. Med novimi okraski so upodobitve morskih sade\xc5\xbeev, \xc5\xa1e posebej jastogi in kozice, ki dajejo katedrali \xc4\x8dudno navti\xc4\x8den videz. (Kardinalovo ime Gambarra prevajajo kot kozice iz italijan\xc5\xa1\xc4\x8dine in morske sade\xc5\xbee ka\xc5\xbee tudi na svojem grbu). Leta 1861, naslednji \xc5\xa1kof nadomesti tudi zgornje nadstropje, da bi prikrili zapleteno nosilno konstrukcijo. Veliko stroge opreme so takrat odstranili ali zamenjali s tisto, kar je ostalo od prvotnega pohi\xc5\xa1tva, zlasti po drugi svetovni vojni, med katero je bila katedrala in mesto na splo\xc5\xa1no zelo mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovano od zavezni\xc5\xa1kih bombnih napadov in obstreljevanja z obeh strani.\n_START_SECTION_\nUmetnost\n_START_PARAGRAPH_\nKatedrala nima veliko znanih umetni\xc5\xa1kih del, predvsem zaradi razmeroma nedavne prenove. Glavna dela so po prenovi v apsidi delo lokalnega umetnika Giovanni Francesco Romanellija iz osemnajstega stoletja, kakor tudi ve\xc4\x8d drugih njegovih sodobnikov. Le dve opazni zgodnji umetni\xc5\xa1ki deli sta ohranjeni, slika Redentore Benedicte (Kristus daje blagoslov) verjetno iz leta 1472, delo Gerolama da Cremona in Madonna z otrokom, za katerega se zdi, da je starej\xc5\xa1a razli\xc4\x8dica slavne slike iz bazilike di Santa Maria Maggiore v Rimu. Prestavljena naj bi bila sem iz \xc5\xbeupnijske cerkve v Viterbese, naslikana naj bi bila v poznem dvanajstem stoletju, umetnik ostaja neznan. Katedrala ima tudi impresiven krstilnik prvotno delo Francesco da Anconija iz leta 1470, kasneje dopolnjen.\n_START_SECTION_\nPiazza di San Lorenzo\n_START_PARAGRAPH_\nPiazza di San Lorenzo ima poleg katedrale z zvonikom, tudi \xc5\xa1tevilne druge pomembne stavbe, vklju\xc4\x8dno z najstarej\xc5\xa1o bolni\xc5\xa1nico v mestu v srednjeve\xc5\xa1ki zgradbi, kjer so bili neko\xc4\x8d nastanjeni katedralni upravni uradi, kot tudi utrjeno Mestno hi\xc5\xa1o ene od \xc5\xa1tevilnih italijanskih fevdalnih srednjeve\xc5\xa1kih rodbin. Etru\xc5\xa1\xc4\x8danski temelji te zgradbe so jasno vidni iz nivoja ceste. Ju\xc5\xbeno od trga je hi\xc5\xa1a Valentino della pagnotta, ki je prejela neposreden zadetek zavezni\xc5\xa1ke bombe v drugi svetovni vojni, vendar je bila rekonstruirana po originalnih predlogah. V pritli\xc4\x8dju poslopja je danes trgovina s spominki._NEWLINE_Trg se pona\xc5\xa1a z ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1imi fontanami in \xc5\xa1tevilnimi drugimi srednjeve\xc5\xa1kimi zgradbami. Na severni strani prevladuje Palazzo dei Papi di Viterbo, ki je bila pove\xc4\x8dana in obnovljena leta 1266, po naselitvi pape\xc5\xbea v mestu. Palazzo je bila originalna lokacija za\xc4\x8detka konklava. Kardinali so, po smrti pape\xc5\xbea Klemena IV. leta 1268, tako dolgo izbirali novega, da je njihova prisotnost pomenila bankrot lokalnih podjetij. Razjarjeni doma\xc4\x8dini so zaklenili kardinale v pala\xc4\x8do in jim dajali le kruh in vodo vse do tedaj, ko je bila sprejeta odlo\xc4\x8ditev. _NEWLINE_Preostanek trga zavzemajo ru\xc5\xa1evine pala\xc4\x8de lo\xc5\xbea, katerih polovica je padla v dolino okoli leta 1300 in ni bila nikoli popraviljena.'