b'\n_START_ARTICLE_\nBasilica Palladiana, Vicenza\n_START_PARAGRAPH_\nBazilika Palladiana je renesan\xc4\x8dna stavba na osrednjem Piazza dei Signori v Vicenzi, v severno-vzhodni Italiji. Najbolj opazna zna\xc4\x8dilnost zgradbe je loggia, kar ka\xc5\xbee na enega prvih primerov znanem kot paladijevsko okno, ki ga je oblikoval mladi Andrea Palladio, katerega delo v arhitekturi je imelo pomemben vpliv v \xc4\x8dasu renesanse in kasnej\xc5\xa1ih obdobjih.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je bila prvotno zgrajena v 15. stoletju in je bil znana kot Palazzo della Ragione, zasnoval jo je Domenico da Venezia in je vklju\xc4\x8devala dve obstoje\xc4\x8di javni pala\xc4\x8di. Stavba, ki je bila v gotskem slogu, je slu\xc5\xbeil kot sede\xc5\xbe vlade in v pritli\xc4\x8dju pa so bile \xc5\xa1tevilne trgovine. 82 m visok stolp Torre della Bissara (ali dei Bissari) stoji pred to zgradbo, kot je znano, \xc5\xbee od leta 1172, vendar pa je bil ob tej prilo\xc5\xbenosti povi\xc5\xa1an, njegov vrh pa je bil kon\xc4\x8dan leta 1444. Ima pet zvonov v intonaciji E- dur. Stavba iz 15. stoletja je imela krov obrnjen navzdol, delno podprt s strani z velikimi arhivolti, ki je temeljila na podobni, zgrajeni leta 1306 na istoimenski zgradbi v Padovi. Gotska fasada je bila v rde\xc4\x8dem in gialletto veronskem marmorju, ki je \xc5\xa1e vedno viden v ozadju tega Palladio._NEWLINE_Dvojno vrsto stebrov je okoli pala\xc4\x8de zgradil Tommaso Formenton v letih 1481-1494. Vendar pa je dve leti po njegovem zaklju\xc4\x8dku, jugozahodni vogal propadel. V naslednjih desetletjih je uprava Vicenze imenovala arhitekte, kot so bili Antonio Rizzo, Giorgio Spavento, Antonio Scarpagnino, Jacopo Sansovino, Sebastiano Serlio, Michele Sanmicheli in Giulio Romano, da bi predlagali na\xc4\x8drt obnove. Leta 1546 je Svet izbral mladega lokalnega arhitekta Palladia, ki naj bi obnovo stavbe za\xc4\x8del aprila 1549. Palladio je dodal novo zunanjo lupino iz marmorja klasi\xc4\x8dnih oblik, lo\xc5\xbeo in portik, ki zdaj zakriva prvotno gotsko arhitekturo. Stavbo je poimenoval tudi bazilika, po starih rimskih profanih strukturah s tem imenom._NEWLINE_Bazilika je bila drag projekt (pribli\xc5\xbeno 60.000 dukatov), obnova je bila dolgotrajna. Palladio je prejel za delo dohodek, 5 dukatov na mesec skoraj celo svoje \xc5\xbeivljenje. Leta 1614, trideset let po njegovi smrti, je bila stavba kon\xc4\x8dana, z dodelavo glavne fasade na Piazza delle Erbe.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nPaladijeve risbe, od njegovega prvotnega predloga iz leta 1546 do kon\xc4\x8dne izgradnje, so se ohranile. Njegova re\xc5\xa1itev, ki je zajemala tudi potrebne ukrepe za prilagoditev dodatka k \xc5\xbee obstoje\xc4\x8di strukturi, je temeljila na tako imenovani serliani (Sebastiano Serlio: to je dobesedno strukturi, v kateri so okrogle arkade obdajane z dvema pravokotnima odprtinama; slednje so razli\xc4\x8dnih velikosti, da se ujemajo z variabilno velikostjo notranjega le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da. V kotnih arkadah, so arhitravove odprtine postala zelo ozke. Serliano je nekaj let prej uporabil v Bene\xc4\x8diji \xc5\xbee Jacopo Sansovino za njegovo Biblioteca Marciana (1537), kot tudi Giulio Romano (1540) pri obnovi samostana Polirone._NEWLINE_Lo\xc5\xbee v spodnjem nadstropju so v dorskem redu; ogredje ima friz, alternativne metope (okra\xc5\xa1ene s posodo in bukranijami) in triglife. Zgornje lo\xc5\xbee so, nasprotno, v jonskem redu, s kontinuirnim frizom ogredja._NEWLINE_Parapet ima kipe, delo Giovanni Battista Albaneseja, Grazioli in Lorenzo Rubinija. Stolpna ura ima pet zvonov v intonaciji E-dura.\n_START_SECTION_\nZa\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1994 je bila bazilika za\xc5\xa1\xc4\x8ditena kot del svetovne kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine, vklju\xc4\x8dno z drugimi paladijevskimi stavbami v Vicenzi. Stavba sedaj v svoji veliki dvorani pogosto gosti razstave, in se uporablja za dr\xc5\xbeavljanske dogodke.\n_START_SECTION_\nObnova\n_START_PARAGRAPH_\nVelik projekt obnova se je za\xc4\x8del v letu 2007. Leta 2014 je osvojil nagrado Evropske unije za dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino / Europa Nostra Award.'