b'\n_START_ARTICLE_\nAdolf Schmidl\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nPo gimnaziji ter \xc5\xa1tudiju filozofije in prava na Dunaju je bil od 1848 do 1857 urednik pri dunajski Akademiji znanosti in zatem do smrti profesor geografije na politehniki v Pe\xc5\xa1ti. Verjetno je na pobudo projektantov ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice na Krasu v Sloveniji, dunajska Akademija poverila Schmidlu raziskovanje slovenskih kra\xc5\xa1kih jam. Pri tem so mu pomagali idrijski rudarji, rudarski praktikant Ivan Rudolf pa je jame premeril in izdelal njihove na\xc4\x8drte. Tako je od leta 1850 do 1854 in morda tudi kasneje sistemati\xc4\x8dno pregledal jame okoli Lo\xc5\xbea Planine in Postojne, za\xc4\x8detni del podzemlja Pivke v Postojnski jami, \xc4\x8crno in Pivko jamo do sifona, oba rokava podzemne reke v Planinski jami, po\xc5\xbeiralnike Unca, brezna okoli Planine, Veliki naravni most v Rakovem \xc5\xa0kocjanu, okolico Cerkni\xc5\xa1kega jezera, Predjamo, kjer je ugotovil \xc5\xa1est podzemnih eta\xc5\xbe in jamo Vilenica. Da bi zbudil zanimanje za Kras, je izdelal na\xc4\x8drt za melioracijo Planinskega polja ter predlagal zgraditev odto\xc4\x8dnih kanalov. Po njem se imenuje del \xc5\xa0kocjanske jame. Napisal je ve\xc4\x8d \xc4\x8dlankov o jamah. Manj znano pa je, da se je Schmidl najprej je poizkusil v leposlovju, napisal ve\xc4\x8d iger, z ve\xc4\x8djim uspehom pa potopise. Leta 1844 je z vladno podporo ustanovil revijo Oesterreichische Bl\xc3\xa4tter f\xc3\xbcr Literatur und Kunst in jo urejal od 1. julija do srede oktobra 1848, ko je prenehala izhajati.'