b'\n_START_ARTICLE_\nOglej\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 181 pr. n. \xc5\xa1t. so naselbino ustanovili triumviri P. Cornelius Scipio Nasica, Caius Flaminius in L. Manlio Acidius, ki jih je poslal rimski senat na \xc4\x8delu 3000 latinskih kolonistov. Drugih 1500 se jim je pridru\xc5\xbeilo leta 169 pr. n. \xc5\xa1t. Leta 98 pr. n. \xc5\xa1t. naselbina tudi uradno postane municipij, s tem pa tudi del rimske dr\xc5\xbeave._NEWLINE_V obdobju vladavine cesarja Avgusta postane Oglej glavno mesto  - \xc2\xbbcaput\xc2\xab\xc2\xa0- regije Venetia et Histria. Za\xc4\x8dne se obdobje velikega razcveta mesta, ki postane eno glavnih trgovskih centrov v rimskem cesarstvu. Od leta 284 do 305, za \xc4\x8dasa cesarja Dioklecijana, je v mestu sede\xc5\xbe guvernerja regije in poveljnika voja\xc5\xa1ke flote v Severnem Jadranu. Leta 313, po razglasitvi Milanskega edikta in z njim svobode za kristjane, se \xc5\xa1kof Teodor iz Ogleja udele\xc5\xbei Koncila v Arlesu in v Ogleju zgradi prvo cerkveno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Leta 361 cesar Julijan Odpadnik oblega mesto in preusmeri tok reke Nadi\xc5\xbee. Leta 452 mesto uni\xc4\x8dijo Huni, ki jih vodi Atila, prebivalstvo se zate\xc4\x8de na obalo in v Grade\xc5\xbe. Tudi sede\xc5\xbe \xc5\xa1kofije je bil za\xc4\x8dasno preseljen v Grade\xc5\xbe._NEWLINE_V letih 811 - 817 v \xc4\x8dasu patriarha Maksencija poteka prva obnova oglejske bazilike. V letih 1019 - 1042, za \xc4\x8dasa patriarha Popona, postane patriarhat, ki ga vodijo prelati germanskega porekla, del Svetega rimskega cesarstva. Leta 1013 se za\xc4\x8dne ponovna obnova bazilike. Leta 1077 fevdalna oblast s strani cesarja Henrika IV. potrdi vladavino patriarha Sigearda, s tem pa tudi nastanek partriarhalne dr\xc5\xbeave._NEWLINE_Bene\xc5\xa1ka republika leta 1420 okupira Furlanijo. Zaklju\xc4\x8di se posvetna oblast oglejskih patriarhov, ki jih od tedaj naprej izbirajo med bene\xc5\xa1kimi patriciji. Leta 1509 je Oglej pod avstrijsko zasedbo in postane del Gori\xc5\xa1ke grofije. Del ozemlja patriarhata \xc5\xa1e dalje pripada Bene\xc5\xa1ki republiki. Leta 1715 se ukine oglejski patriarhat in nastaneta \xc5\xa1kofiji v Vidmu in Gorici, del slednje je tudi sedanja oglejska \xc5\xbeupnija.\n_START_SECTION_\nRimsko pristani\xc5\xa1\xc4\x8de - Via Sacra\n_START_PARAGRAPH_\nOglej je bil v rimskem obdobju eden izmed devetih najpomembnej\xc5\xa1ih mest Rimskega cesarstva, kar so potrdile arheolo\xc5\xa1ke raziskave z najdbo razse\xc5\xbenih pristani\xc5\xa1kih in obrambnih objektov vzdol\xc5\xbe starega toka reke Natisone - Torre. _NEWLINE_Od velikega re\xc4\x8dnega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da, ki ga je dal raz\xc5\xa1iriti cesar Klavdij (41 - 45), so ohranjeni ostanki zahodnega dela obale, s 400 metrov dolgim obre\xc5\xbejem v dveh nivojih ter privezi. Vidne so rampe za dostop k skladi\xc5\xa1\xc4\x8dem, od katerih so ohranjeni temelji, tlakovani podhodi in del mestne cestne infrastrukture. Ostanki poznorimskih utrdb iz 3. in 4. stoletja ka\xc5\xbeejo na zmanj\xc5\xa1ano pristani\xc5\xa1ko dejavnost in na za\xc4\x8detek gospodarskega nazadovanja mesta. Pristani\xc5\xa1ki akvatorij, neko\xc4\x8d \xc5\xa1irok 48 metrov, je v glavnem pod zemljo, v njegovi sredini pa danes stoji visok nasip, ki je nastal na odpadnem materialu po izkopavanjih v 20. in 30. letih 20. stoletja. Po nasipu poteka arheolo\xc5\xa1ka pot Via Sacra. Poleg te\xc4\x8de danes Natissa, mali re\xc4\x8dni tok, ki ga napaja poslednji izvir po preusmeritvi reke Natisone - Torre, ki jo je dal opraviti cesar Julijan.\n_START_SECTION_\nKr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v Ogleju\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce gre verjeti legendi, je bil evangelist Marko misijonar v Ogleju, njegova u\xc4\x8denca, sveti Mohor in Fortunat pa pramu\xc4\x8denca in zavetnika krajevne cerkve, brez dvoma pa se je sporo\xc4\x8dilo prvih kristjanov za dolgo zakoreninilo v svetovljanskem rimskem mestu, ki je bilo s svojim velikim pristani\xc5\xa1\xc4\x8dem na \xc5\xa1iroko odprto vsem filozofskim in religioznim vplivom, ki so prihajali iz sredozemskega vzhoda. Pomembna in organizirana kr\xc5\xa1\xc4\x8danska skupnost je zabele\xc5\xbeena \xc5\xbee v 3. stoletju, dokazuje jo nekaj imen \xc5\xa1kofov in prvih mu\xc4\x8dencev, potrjuje pa jo tudi njen pojav takoj po razglasitvi Milanskega edikta._NEWLINE_Od 6. stoletja je kakih trideset \xc5\xa1kofij Severne Italije in na ju\xc5\xbeni strani Alp, na germanskem in slovenskem ozemlju do reke Drave, spadalo pod jurisdikcijo oglejskega metropolita (patriarha). Dogodki, ki so privedli do zatona mesta in ukinitve partriarhata, niso na\xc4\x8deli izrednega slovesa kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega Ogleja, ki je ostal nedotaknjen skozi cel srednji vek in o katerem \xc5\xa1e vedno pri\xc4\x8da \xc4\x8dudovita Poponova bazilika.'