b'\n_START_ARTICLE_\nJaron Lanier\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nOdra\xc5\xa1\xc4\x8dal je v Mesilli v Novi Mehiki v judovski dru\xc5\xbeini; njegova mati je bila med pre\xc5\xbeivelimi iz koncentracijskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da na Dunaju, o\xc4\x8detova dru\xc5\xbeina pa se je izselila iz Ukrajine, da bi se izognila pogromom. Pri devetih letih mu je mati umrla v prometni nesre\xc4\x8di. Dalj\xc5\xa1e obdobje je \xc5\xbeivel v \xc5\xa1otorih z o\xc4\x8detom, nato pa se je pridru\xc5\xbeil sedem let trajajo\xc4\x8demu projektu, pri katerem je pomagal na\xc4\x8drtovati izgradnjo geodetskega doma s kupolo. Pri trinajstih letih se je vpisal na dr\xc5\xbeavno univerzo v Novi Mehiki. Od Nacionalne znanstvene fundacije je prejel \xc5\xa1tipendijo za \xc5\xa1tudij matemati\xc4\x8dne notacije in se nau\xc4\x8dil ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kega programiranja in v letih 1979 in 1980 ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ke pomo\xc4\x8di pri u\xc4\x8denju. Obiskoval je tudi umetni\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo v New Yorku, se vrnil v Novo Mehiko in delal kot babi\xc4\x8dar. O\xc4\x8de otroka, ki mu je Lanier pomagal na svet, mu je podaril avto; z njim se je Lanier odpravil v Santa Cruz.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nV Kaliforniji je Lanier pri delu za podjetje Atari spoznal Thomasa Zimmermana, izumitelja podatkovne rokavice. 1984 se je v \xc4\x8dasu brezposelnosti osredoto\xc4\x8dil na projekte VR (virtualne realnosti), vklju\xc4\x8dno z VPL-jem, post-simboli\xc4\x8dnim vizualnim programskim jezikom. Skupaj z Zimmermanom je ustanovil VPL Research, podjetje za prodajo VR-o\xc4\x8dal in podatkovne rokavice; leta 1999 je podjetju Sun Microsystems prodal VPL in patente, povezane z grafiko._NEWLINE_Od leta 1997 do leta 2001 je bil Lanier vodilni znanstvenik za Advanced Network and Services (ki je vseboval neprofitni in\xc5\xbeenirski urad Internet2). Od leta 2001 do leta 2004 je kot gostujo\xc4\x8di znanstvenik v podjetju Silicon Graphics Inc. razvil re\xc5\xa1itve za klju\xc4\x8dne probleme teleprezence oz. stapljanja z virtualno realnostjo. Bil je tudi gostujo\xc4\x8di znanstvenik na Oddelku za ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1tvo na univerzi Columbia (1997\xe2\x80\x932001), gostujo\xc4\x8di umetnik s programom interaktivnih telekomunikacij Newyor\xc5\xa1ke univerze in ustanovitelj Mednarodnega in\xc5\xa1tituta za evolucijo in mo\xc5\xbegane. Leta 2006 je za\xc4\x8del delati pri Microsoftu, od leta 2009 dalje kot interdisciplinarni znanstvenik._NEWLINE_Izpostavil se je s kritiko Spleta 2.0, posebej Wikipedije, ki jo je ozna\xc4\x8dil za digitalni maoizem in ji o\xc4\x8dital spodjedanje temeljev zahodne civilizacije.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nLanier je skladal klasi\xc4\x8dno glasbo in je zbiralec redkih instrumentov; njegov akusti\xc4\x8dni album Instruments of Change (1994) prikazuje azijska pihala in godala, kot so orglice khene, flavto suling in sitarju podoben esraj. V sodelovanju z Mariom Grigorovom je komponiral glasbo za dokumentarni film The Third Wave (2007). Leta 2010 je bil nominiran za seznam najvplivnej\xc5\xa1ih ljudi TIME 100.'