b'\n_START_ARTICLE_\nJacques Lacan\n_START_SECTION_\nBiografija\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Parizu, v dru\xc5\xbeino srednjega sloja. \xc5\xbde kot mlad se je udele\xc5\xbeeval raznih politi\xc4\x8dnih sre\xc4\x8danj. Potem ko so ga zavrnili v vojski, je za\xc4\x8del \xc5\xa1tudirati medicino in se specializiral kot psihiater. \xc5\xbde med \xc5\xa1tudijem se je izobra\xc5\xbeeval o filozofiji, obiskoval je predavanja Alexandra Kojeva in \xc5\xa1tudiral Heideggerja in Hegla._NEWLINE_Leta 1932 je doktoriral z nalogo o paranoji in njenih vplivih na \xc4\x8dlovekovo osebnost (On Paranoiac Psychosis in its Relations to the Personality). Naloga je imela velik vpliv na nadrealisti\xc4\x8dno umetnost, \xc5\xa1teje pa kot za\xc4\x8detek Lacanove psihoanalize. Vedno bolj se vidi vpliv Freuda in odklon od standardnih psihiatri\xc4\x8dnih metod. Kmalu po doktoratu leta 1936 je prvi\xc4\x8d predstavil svoje izsledke. Imel je predavanje o zrcalni fazi, ki pa ni bilo dobro sprejeto._NEWLINE_Po vojni, ki jo je Lacan pre\xc5\xbeivel kot voja\xc5\xa1ki zdravnik, je ponovno poizkusil s predstavitvijo zrcalne faze. Leta 1951 je v Parizu za\xc4\x8del z zasebnimi seminarji, ki so dve leti kasneje postali javni. Predaval je skoraj do konca svojega \xc5\xbeivljenja, njegovi seminarji pa so imeli velik vpliv na pari\xc5\xa1ko in \xc5\xa1ir\xc5\xa1o francosko kulturno sceno in javnost._NEWLINE_Proti koncu \xc5\xbeivljenja je Lacanovo zdravje postalo tako slabo, da je prenehal s predavanji. Umrl je devetega septembra 1981.\n_START_SECTION_\nVrnitev k Freudu\n_START_PARAGRAPH_\nLacan je svoje delo za\xc4\x8del z branjem Freuda. Zdelo se mu je, da je to edino legitimno izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de k psihoanalizi. V veliko fenomenih, ki jih je prou\xc4\x8deval Freud (Spodrslaji, \xc5\xa0ale, Sanje), je Lacan videl lingvisti\xc4\x8dno osnovo, ki mu je nakazovala pomembnost jezika pri \xc4\x8dloveku._NEWLINE_Freudovo interpetacijo nezavednega je Lacan popeljal dalje, ko je dejal, da tu ne gre za primitiven in perverzen feti\xc5\xa1isti\xc4\x8den del uma, marve\xc4\x8d gre za kompleksno in strukturirano enoto, podobno umu. Podrobnej\xc5\xa1e branje obeh avtorjev razkriva, da se med sabo v resnici najbr\xc5\xbe ne bi strinjala. Lacan se k Freudu ne vrne, da bi se od njega u\xc4\x8dil, ampak da bi mu pokazal, kje se je motil. \xc4\x8ceprav je Freud starej\xc5\xa1i od Lacana, danes veliko filozofov pravi, da je Freudova edina napaka, da ni lacanovec.\n_START_SECTION_\nZrcalna faza\n_START_PARAGRAPH_\nLacanov prvi teoretski podvig predstavlja tako imenovana zrcalna faza v razvoju, kjer se formira lingvisti\xc4\x8dni "Jaz" oziroma freudovski ego. Otrok naj bi na nekti to\xc4\x8dki v zrcalu opazil svoje telo in ga zaznal kot objekt identifikacije, na podlagi katerega se formira ego, ki ni ni\xc4\x8d drugega kot sama identifikacija z (imaginarnim) objektom, ki ga otrok zazna. Lahko gre za lastno podobo v zrcalu ali pa za nekaj drugega, lahko gre celo za drugega otroka._NEWLINE_Kasneje je Lacan zrcalno fazo potegnil dalje, ko je dejal, da gre za ve\xc4\x8d kot le moment v \xc5\xbeivljenju otroka, \xc5\xa1lo naj bi za stalno prakso identifikacije z objektom.\n_START_SECTION_\nVeliki drug/drug\n_START_PARAGRAPH_\nPri vplivu na posameznika pozna Lacan dva "druga". Velika in malega druga, ki ju velikokrat ozna\xc4\x8di z a ali A._NEWLINE_Mali drug (a), v resnici ni drug posameznega ega, ker je refleksija ali projekcija ega. Veliki drug po drugi strani, skupaj z egom tvori radikalno dihotomijo. Presega sfero imaginarnega, ker predstavlja jezik, jezikovna pravila in vse kar sledi iz tega: Morala, Zakon... Veliki drug operira v sferi simbolnega, oziroma v odnosu do ega je simbolno._NEWLINE_Lacan pravi, da lahko vsak subjekt drugemu subjektu predstavlja objekt (in polo\xc5\xbeaj v simbolnem kodu) velikega drugega. Mama na primer, pri otroku zaseda mesto velikega drugega, ker je vsaka otrokova \xc5\xbeelja namenjena mami, ki pomaga._NEWLINE_Pomembno je, da je veliki drug vedno virtualen, nami\xc5\xa1ljen, saj je nesmiselno govoriti o ontolo\xc5\xa1kem obstoju. V resnici ga ni, pa se delamo da obstaja, da lahko uporabljamo jezik in simbolno. Lacan ugotavlja, da vsak subjekt \xc4\x8duti pomanjkanje v velikem drugem, tako imenovani manjko (manque).\n_START_SECTION_\nImaginarno, Simbolno, Realno\n_START_PARAGRAPH_\nImaginarno, tesno povezano z zrcalno fazo, pri Lacanu predstavlja slike, domi\xc5\xa1ljijo. Predstavlja izkustvo v grobem iste vrste, kot \xc4\x8dlovekova primarna \xc4\x8dutila (\xc4\x8deprav ne sme nikoli biti izena\xc4\x8deno!). Imaginarno nastopa tudi v jeziku, vsak ozna\xc4\x8devanec je objekt, ki stoji v imaginarnem._NEWLINE_Simbolno je lingvisti\xc4\x8dna dimenzija, konstrukt, ki ureja objekte imaginarnega, ki so v simbolnem kodu prikazani kot ozna\xc4\x8devalci - besede.Nimajo pozitivisti\xc4\x8dnega obstoja, simbolno ureja le njih relacijo. V kodu (oziroma kod sam) je skrit tudi virtualni veliki drugi._NEWLINE_Realno je zadnji del triade in je vse tisto, kar je izven jezika. Imaginarno dobi pomen \xc5\xa1ele takrat, ko je prestavljeno v simbole, ko z logiko jezika operiramo s simboli in jih na razli\xc4\x8dne na\xc4\x8dine primerjamo med sabo. Stvari, ki temu procesu ube\xc5\xbeijo, Lacan imenuje realno.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelja\n_START_PARAGRAPH_\nTako kot Freud, tudi Lacan veliko uporablja koncept \xc5\xbeelje, tudi tu je ta vedno del nezavednega. Lacan pravi, da je na\xc5\xa1a \xc5\xbeelja vedno \xc5\xbeelja velikega drugega, torej si vedno \xc5\xbeelimo isto, kot nam narekuje. V klini\xc4\x8dni psihoanalizi, pravi, je prav razumevanje \xc5\xbeelje klju\xc4\x8dno do zdravljenja.\n_START_SECTION_\nPrimerjava Lacana s Freudom\n_START_PARAGRAPH_\nZa Lacana je nezavedno strukturirano kot jezik. Freud je menil, da du\xc5\xa1evno strukturo predstavljajo ono (id), jaz (ego) in nadjaz (superego), Lacan pa je zagovarjal druga\xc4\x8dne strukturne elemente, in sicer imaginarnost (ang. the imaginary), simboli\xc4\x8dnost (ang. the symbolic) in realno (ang. the real), ki pravzaprav odra\xc5\xbeajo stopnje psihi\xc4\x8dnega zorenja (po  Freudu so razvojne faze oralna, analna, latentna, fali\xc4\x8dna in genitalna). Cilj Freudovske psihoanalize je krepitev racionalnega ega (na tak na\xc4\x8din lahko namre\xc4\x8d minimiziramo nevroze), za Lacana pa je to nemogo\xc4\x8de, saj je ego sam po sebi iluzoren (produkt nezavednega, ki je produkt jezika)._NEWLINE_Razlike so tudi \xc4\x8disto prakti\xc4\x8dne, Freud je denimo zastopal psihoanalizo s fiksnimi urami seans, medtem ko je Lacan naklju\xc4\x8dno prekinjal seanse, ker je verjel da je presekano delo bolj produktivno. Na koncu  sta oba avtorja dokaj kompatibilna, ker veliko teorije Lacana izhaja iz Freuda, oziroma iz kritike Freuda.\n_START_SECTION_\nLacanova klini\xc4\x8dna psihoanaliza\n_START_PARAGRAPH_\nLacanova psihoanaliza je radikalno druga\xc4\x8dna od ortodoksnih pristopov. Kot \xc5\xbee prej omenjeno, Lacan seanso prekine naklju\xc4\x8dno, tako da oddide pacient domov brez da bi do konca vse povedal, kar povzro\xc4\x8di frustracijo. Zaradi radikalno druga\xc4\x8dnih pogledov je bil tudi izklju\xc4\x8den iz mednarodne zveze psihoanalitikov.\n_START_SECTION_\nLacan v slovenskem prostoru\n_START_PARAGRAPH_\nPrenos analiti\xc4\x8dne vednosti in uradno izvajanje klini\xc4\x8dnega formiranja psihoanalitikov lacanovske orientacije se v Sloveniji odvija v okviru Slovenskega dru\xc5\xa1tva za lacanovsko psihoanalizo. Dru\xc5\xa1tvo je leta 2016 podalo mednarodno iniciativo za transparentnost lacanovske psihoanalize v Sloveniji in proti zlorabi Lacanovih konceptov s strani filozofa Slavoja \xc5\xbdi\xc5\xbeka in Mladena Dolarja. Pri tem je izpostavilo, da je Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo neavtorizirano prevajalo in izdajalo seminarje Jacquesa Lacana v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino, neavtorizirano objavljalo prevode Lacanovih del v reviji Problemi in izpostavilo, da teoretska psihoanaliza v lacanovski psihoanalizi ne obstaja. Mladen Dolar je na spletni strani Dru\xc5\xa1tva za teoretsko psihoanalizo odgovoril: "Slovensko Dru\xc5\xa1tvo za teoretsko psihoanalizo obstaja \xc5\xbee 35 let, celotno njegovo delo je javno dostopno, transparentno in mednarodno znano. Njegov status in ugled temeljita na desetletjih vztrajnega dela, ki se osredoto\xc4\x8da na prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8da in sre\xc4\x8danja med filozofijo in psihoanalizo. Nikoli ni trdilo, da se ukvarja s \xc4\x8dim drugim kot s teoretsko psihoanalizo, kar ni v nikakr\xc5\xa1nem konfliktu s psihoanaliti\xc4\x8dno prakso, niti ni nikoli nih\xc4\x8de trdil, da bi eno lahko bilo nadomestek za drugo." Lacanov intelektualni dedi\xc4\x8d je junija 2017 podal kritiko Slavoja \xc5\xbdi\xc5\xbeka in Mladena Dolarja, pri \xc4\x8demer je izpostavil, da je pojem teoretska psihoanaliza la\xc5\xbena valuta in izrazil podporo uradni lacanovski psihoanaliti\xc4\x8darki v Sloveniji Nini Krajnik: Slavoj, Mladen Dolar, tudi v Ljubljani vas gleda temno oko, in ni tisto, ki je gledalo Kajna, saj naj \xc5\xbeivi Nina.'