b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev sv. Lenarta, Krtina\n_START_SECTION_\nZgradba in oprema\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je triladijska, razdeljena z dvema vrstama po pet stebrov, ki nosijo obokan strop ter delijo cerkev v tri enako visoke, enako dolge in enako \xc5\xa1iroke ladje, kar je v Sloveniji edinstven primer. Cerkev je dolga 19,5 metra, \xc5\xa1iroka 10, visoka pa 7,5 metra. Vse tri ladje so enako dolge, cerkev nima prezbiterija, le pri zadnjih dveh stebrih je vzhodni del ladje dvignjen za dve stopnici. Stebri so osmerokotni, spodaj okrogli, zgoraj brez kapitelov in preidejo v rebra. Obokan strop ima pravokotna in diagonalna rebra z \xc5\xbelebi\xc4\x8di. Ob stenah se rebra opirajo na profilirane konzole. V oltarnem delu zaklju\xc4\x8dujeta konzoli mo\xc5\xa1ka in \xc5\xbeenska glava. Na sklepnikih so podobe svetnikov, zvezde in druge figure._NEWLINE_Leta 1748 so dozidali zakristijo in zato zazidali gotska okna na vzhodni strani. Okna v severni in ju\xc5\xbeni steni so spremenili v pravokotna, baro\xc4\x8dna. Za glavnim oltarjem, ki so ga takrat odmaknili, da so prebili vhod v zakristijo, so na\xc5\xa1li freske._NEWLINE_Leta 1769 so zamenjali ostre\xc5\xa1je. Streha je trikapna, na zahodni strani ima \xc4\x8dop. Kritina iz skrilavca je bila leta 1995 v celoti zamenjana._NEWLINE_Leta 1886 so po navodilih umetnostnega zgodovinarja Janeza Flisa sku\xc5\xa1ali cerkvi vrniti prvotni gotski videz. Baro\xc4\x8dna okna so spremenili v gotska, tri v ju\xc5\xbeni in tri v severni steni. Istega leta je  cerkev dobila tudi nov tlak. Leta 1897 so vgradili dva kakovostna neogotska portala. Nad vrati je okroglo gotsko okno s krogovi\xc4\x8djem._NEWLINE_Od oltarjev je najstarej\xc5\xa1i stranski oltar svete dru\xc5\xbeine ob severni steni. Drugi oltarji, glavni in dva stranska ob vzhodni steni, so nastali v \xc4\x8dasu regotizacije cerkve leta 1887 in so delo radovlji\xc5\xa1kega rezbarja Ivana Vurnika. Leto dni mlaj\xc5\xa1e so klopi, najmlaj\xc5\xa1e pa so prav tako neogotsko oblikovane orgle iz leta 1910. Od slik, ki visijo v cerkvi je najstarej\xc5\xa1a upodobitev binko\xc5\xa1ti, ki nosi letnico 1668 in visi na severni steni. Zanimiv je kri\xc5\xbeev pot iz leta 1846 z napisi v bohori\xc4\x8dici._NEWLINE_Zvonik so postavili \xc5\xbee v \xc4\x8dasu gradnje tabora kot obrambni stolp in ga vklju\xc4\x8dili v obzidje. Stoji lo\xc4\x8deno od cerkve. Ima \xc5\xa1e gotske elemente, male in velike line. Ob obnovi leta 1924 so mu dodali novo streho in ga ob tem zni\xc5\xbeali za tri metre._NEWLINE_Zvonove v krtinskem zvoniku so ve\xc4\x8dkrat menjavali. \xc5\xa0tiri bronaste zvonove so med prvo svetovno vojno, sredi februarja 1917, pretopili v topove za potrebe avstrijske vojske. Nove bronaste zvonove so na Krtini dobili leta 1927, ko je navzo\xc4\x8dim spregovoril tudi dr\xc5\xbeavni poslanec Valentin Ro\xc5\xbei\xc4\x8d. Na najve\xc4\x8djem od \xc5\xa1tirih sedanjih zvonov, okra\xc5\xa1enim z reliefnimi okraski, v gotski pisavi pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbVam trem bom vsaki dan pel v pozdrav, nosite blagoslov iz vi\xc5\xa1av.\n_START_SECTION_\nFreske\n_START_PARAGRAPH_\nKo so leta 1886 vzidali okna, so pod bele\xc5\xbeem opazili slike. Tako sta bili konec 19. stoletja odkriti freski poslednja sodba na ju\xc5\xbeni ter rojstvo in prihod sv. treh kraljev na severni strani. Naslikane so bile po dograditvi nove cerkve med leti 1494 in 1500._NEWLINE_Zna\xc4\x8dilnost krtinskih fresk je poudarjanje osrednje Kristusove vloge. Cikel se tako za\xc4\x8denja na vrhu levega dela vzhodne stene z oznanjenjem, trenutkom Kristusovega u\xc4\x8dlove\xc4\x8denja. Vsebinsko se nadaljuje na severni steni z obiskovanjem, Jezusovim rojstvom ter pohodom in poklonom treh kraljev, ki vklju\xc4\x8dujeta mnoge \xc5\xbeanrske detajle (na po\xc5\xa1kodovanem delu freske pohoda se vidi tudi slikarjeva pripravljalna risba). Legenda se nadaljuje (na skrajni levi strani vzhodne stene) s prizorom dvanajstletnega Jezusa, ki s star\xc5\xa1ema zapu\xc5\xa1\xc4\x8da tempelj  (torej motivom, ki poudarja Kristusovo mesijanstvo) in desno od njega (med stranskim in glavnim oltarjem, pod oznanjenjem) s kri\xc5\xbeanjem (trenutkom Kristusovega \xc5\xbertvovanja). Slediti  bi moralo vstajenje, ki pa ga v poslikavi ni; Mena\xc5\xa1e ima za verjetno, da je bil ta klju\xc4\x8dni prizor upodobljen na davno izginulem gotskem velikem oltarju, ki je bil s freskami vsebinsko tesno povezan. Zgodba o Kristusu-odre\xc5\xa1eniku se tako v poslikavi zaklju\xc4\x8duje na vzhodnem robu severne stene s freskama tri Marije ob grobu in noli me tangere._NEWLINE_Kristus-sodnik je upodobljen med apostoli na ju\xc5\xbeni steni v mandorli na vrhu freske poslednja sodba. Pod njim vidimo Marijo in Janeza Krstnika v vlogi pripro\xc5\xa1njikov za mrtve, ki za njima vstajajo iz grobov. Na spodnjem delu freske sv. Peter pred nebesnimi vrati sprejema zveli\xc4\x8dane, na desni pa  peklensko brezno po\xc5\xbeira pogubljene._NEWLINE_Desno od poslednje sodbe je bila naslikana freska z vsebino \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih nadlog ali ku\xc5\xbene slike, od katere pa je ohranjena le polovica Marijinega palija, ki \xc5\xa1\xc4\x8diti cerkvene stanove. Na vzhodni steni najdemo med srednjim in desnim oltarjem tudi fresko sv. Lenarta z donatorjem (ki ga pa ne poznamo)._NEWLINE_S freskami so bogato poslikani tudi oboki v vzhodnih dveh obo\xc4\x8dnih vrstah. Tu je slikar ob Kristusu-sodniku in angelih z arma Christi naslikal \xc5\xa1tevilne podobe svetnikov in svetnic ter prizore iz stare zaveze in rastlinsko okrasje._NEWLINE_Freske je tik pred letom 1500 naslikal Mojster Leonard, ki smo ga pred odkritjem njegovega podpisa na freski v cerkvi sv. Andreja v bli\xc5\xbenjem Svetem Andreju poznali z za\xc4\x8dasnim imenom Mojster zaprtega vrta ali kot Mojster sv. Andreja na Dolah._NEWLINE_Freske na Krtini je v glavnem v letih 1974-1976 odkril in zavaroval akademski konservator Miha Pirnat iz Jar\xc5\xa1 s sodelavci. Obnova cerkve znotraj in zunaj je bila kon\xc4\x8dana leta 1982.'