b'\n_START_ARTICLE_\nDru\xc5\xbebeni razred\n_START_PARAGRAPH_\nS pojmom dru\xc5\xbebeni razred ozna\xc4\x8dujemo dru\xc5\xbebeno neenakost, ki ima korenine v odnosu do dru\xc5\xbebenih produkcijskih sredstev. Ta odnos dolo\xc4\x8da vlogo posameznika v dru\xc5\xbebeni produkciji, kar pa dolo\xc4\x8da njegov razredni polo\xc5\xbeaj; ta nadalje dolo\xc4\x8da njegov materialni polo\xc5\xbeaj, ki pa ima odlo\xc4\x8dilen vpliv na posameznikov \xc5\xbeivljenjski razvoj. Poleg materialnega polo\xc5\xbeaja spada sem tudi njegov osebni razvoj, kot na primer intelektualni in kulturni razvoj (sem spada tudi izobrazba), pa tudi njegovo fizi\xc4\x8dno in psihi\xc4\x8dno zdravje, kar ima tudi vpliv na njegovo \xc5\xbeivljenjsko dobo; razredni polo\xc5\xbeaj tako bistveno vpliva na kvaliteto \xc5\xbeivljenja posameznika._NEWLINE_Za dru\xc5\xbebeni razred se v sociolo\xc5\xa1kem kontekstu uporablja tudi izraz dru\xc5\xbebena stratifikacija; ta je o\xc5\xbeji pojem od dru\xc5\xbebene neenakosti v smislu, da stratifikacija ne izhaja iz individualnih, ampak sistemskih faktorjev.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebeni razredi v sociologiji\n_START_PARAGRAPH_\nPri dru\xc5\xbebenih razredih moramo razlikovati med razredno dru\xc5\xbebo, kot je pojmovana v marksisti\xc4\x8dni teoriji, ter razredni dru\xc5\xbebi, kot je pojmovana v sodobni sociologiji. V slednji je razredna dru\xc5\xbeba namre\xc4\x8d zna\xc4\x8dilna le za kapitalizem; vse predhodnice kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe so sicer bile dru\xc5\xbebeno stratificirane (tj. da so vsebovale neenakosti, ki so izhajale iz globljih, sistemskih dru\xc5\xbebenih mehanizmov), kljub temu pa se zanje ne uporablja izraz razredna dru\xc5\xbeba; su\xc5\xbenjelastni\xc5\xa1ka dru\xc5\xbeba ima tako posebno ime, isto pa velja za kastno in stanovsko dru\xc5\xbebo, ki sta bili zna\xc4\x8dilni za fevdalizem._NEWLINE_Kot glavni argument za tak\xc5\xa1no razlikovanje se navaja, da je dru\xc5\xbebeno neenakost iz individualnega vidika la\xc5\xbeje premostiti v razredni dru\xc5\xbebi kot v njenih predhodnicah (tj. ve\xc4\x8dja vertikalna dru\xc5\xbebena mobilnost); mo\xc5\xbenosti vzpona v bur\xc5\xbeoazijo iz slojev delavstva, \xc4\x8detudi so \xc5\xa1e vedno majhne, so vseeno ve\xc4\x8dje kot na primer vzpon iz tla\xc4\x8dana v fevdalca. K temu pripomore odprava starih stanovskih omejitev, ki jih bur\xc5\xbeoazna revolucija nadomesti s povsem ekonomskimi omejitvami (je pa pri dejanski odpravi starih stanovskih/kastnih re\xc5\xbeimov zelo oportunisti\xc4\x8dno nedosledna; ostanke starega reda, ki ji koristijo, ohrani in integrira v svojo dru\xc5\xbebo). Kapitalist je, na primer, definiran izklju\xc4\x8dno glede na lastni\xc5\xa1tvo do produkcijskih sredstev; isto velja za mezdnega delavca, katerega polo\xc5\xbeaj je ravno tako definiran izklju\xc4\x8dno glede na njegovo (ne)lastni\xc5\xa1tvo produkcijskih sredstev. Razredni izvori kapitalista (\xc4\x8de npr. ta izhaja iz revnih dru\xc5\xbeine) tako niso problemati\xc4\x8dni; \xc5\xa1e ve\xc4\x8d, so celo zelo priro\xc4\x8den material za bur\xc5\xbeoazno ideolo\xc5\xa1ko propagando. Primer so ameri\xc5\xa1ke sanje, ki izpostavljajo primere malome\xc5\xa1\xc4\x8danov in kapitalistov, ki so se povzpeli iz delavskih vrst (zanemarjajo pa tako kapitaliste, ki so se rodili kot kapitalisti, kot delavce, ki so ostali delavci)._NEWLINE_Tak\xc5\xa1ne individualne razredne prehode pa je nepravilno posplo\xc5\xa1iti in jih s tem postaviti za splo\xc5\xa1no zna\xc4\x8dilnost kapitalizma. Enostavno prenesti dru\xc5\xbebeno dinamiko iz mikro na makro nivo pomeni neupravi\xc4\x8deno predpostavljati, da je razredna dinamika v obeh primerih enaka. Druga\xc4\x8de re\xc4\x8deno: \xc4\x8de posameznim delavcem uspe, da postanejo najprej malome\xc5\xa1\xc4\x8dani, nato pa tudi kapitalisti, to ne pomeni, da bo uspelo vsem delavcem. Nadalje ni upravi\xc4\x8deno trditi, da tak\xc5\xa1na razlika izhaja iz razlik v individualnih naprezanjih (tj. da eni delajo bolj kot drugi, zato tudi obogatijo); to je sicer predpostavka tako imenovanega ekonomskega prvotnega greha. S tak\xc5\xa1no predpostavko bi namre\xc4\x8d zanemarili sistemati\xc4\x8dno izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje, ki izhaja iz razredne dru\xc5\xbebe.\n_START_SECTION_\nOsnovne zna\xc4\x8dilnosti dru\xc5\xbebenih razredov\n_START_PARAGRAPH_\nZa obstoj razredne dru\xc5\xbebe morata biti izpolnjena dva klju\xc4\x8dna pogoja. Prvi pogoj je, da obstaja dru\xc5\xbebeni prese\xc5\xbeek. To pomeni, da so produktivne sile dovolj razvite, da lahko posameznik proizvede dovolj, da ne vzdr\xc5\xbeuje le sebe, ampak tudi nekoga drugega, ki ne dela (natan\xc4\x8dneje: ki sam ne proizvaja lastnih \xc5\xbeivljenjskih potreb\xc5\xa1\xc4\x8din). Razredna dru\xc5\xbeba je mogo\xc4\x8da, ko je prese\xc5\xbeek na nivoju celotne dru\xc5\xbebe dovolj velik, da vzdr\xc5\xbeuje sloj prebivalstva, ki ne dela, ampak se nasprotno pre\xc5\xbeivlja s produkti drugih._NEWLINE_Tak\xc5\xa1no prisvajanje dru\xc5\xbebenega prese\xc5\xbeka za lastno porabo postane mogo\xc4\x8da z drugim klju\xc4\x8dnim pogojem razredne dru\xc5\xbebe: monopola nad dru\xc5\xbebeno produkcijo. Vladajo\xc4\x8di razred si lahko prisvoji prese\xc5\xbeni produkt, ker ima nadzor nad dru\xc5\xbebeno produkcijo, to pa zato, ker ima nadzor nad klju\xc4\x8dnimi pogoji za potek produkcije nasploh; to velja za vse oblike razredne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_V primeru su\xc5\xbeenjstva vladajo\xc4\x8di razred nadzira producenta (su\xc5\xbenja) kot osebno lastnino. V primeru fevdalizma ima fevdalec nadzor nad zemljo, na kateri kmet \xc5\xbeivi, ta pa mu mora v zameno pla\xc4\x8devati dajatve in opravljati tlako (delo na fevdal\xc4\x8devi posesti). V primeru kapitalizma ima bur\xc5\xbeoazija (vladajo\xc4\x8di razred) nadzor nad produkcijskimi sredstvi, brez katerih pa mezdni delavec ne more delovati._NEWLINE_Za vse oblike razredne dru\xc5\xbebe se tako pojavi ponavljajo\xc4\x8d se vzorec. Po tem vzorcu se v vsaki razredni dru\xc5\xbebi izoblikujeta dva ve\xc4\x8dja razreda: prvi razred je vladajo\xc4\x8di razred, drugi pa je razred producentov, ki jih vladajo\xc4\x8di razred izkori\xc5\xa1\xc4\x8da (eksploatira). Razred producentov torej ustvarja dru\xc5\xbebeno bogastvo; vladajo\xc4\x8di razred si ga prisvaja, ker nadzira pogoje, klju\xc4\x8dne za potek produkcije.\n_START_SECTION_\nVloga dr\xc5\xbeave v razredni dru\xc5\xbebi\n_START_PARAGRAPH_\nProdukcijski odnosi, ki omogo\xc4\x8dajo obstoj razredne dru\xc5\xbebe, isto\xc4\x8dasno povzro\xc4\x8dajo tudi razredni konflikt. Ta konflikt se ne more razre\xc5\xa1iti sam od sebe, ker bi to zahtevalo odpravo pogojev, ki sploh omogo\xc4\x8dajo obstoj razredne dru\xc5\xbebe. Isto\xc4\x8dasno ta konflikt s\xc4\x8dasoma pri\xc4\x8denja ogro\xc5\xbeati stabilnost razredne dru\xc5\xbebe v smislu, da predstavlja gro\xc5\xbenjo revolucije, v kateri bi obstoje\xc4\x8di vladajo\xc4\x8di razred izgubil svojo oblast._NEWLINE_To vodi do nastanka dr\xc5\xbeave kot sile, ki isto\xc4\x8dasno izhaja iz razredne dru\xc5\xbebe, a ki hkrati presega kratkoro\xc4\x8dne interese razredov. Zadnji del je \xc5\xa1e posebej pomemben, ker njegovo neupo\xc5\xa1tevanje vodi do revizionizma in reformizma._NEWLINE_Glavni cilj dr\xc5\xbeave razredne dru\xc5\xbebe je, da zagotovi stabilnost te dru\xc5\xbebe. Sredstva za dosego tega cilja niso vedno skladna s kratkoro\xc4\x8dnimi interesi bur\xc5\xbeoazije. To na primer velja za splo\xc5\xa1no volilno pravico in zakonsko regulacijo mezdnega dela. Ne eno ne drugo ni v takoj\xc5\xa1njem interesu bur\xc5\xbeoazije: volilna pravica ne, ker se s tem pove\xc4\x8da politi\xc4\x8dni vpliv delavskega razreda, regulacija mezdnega dela pa ne, ker ta omejuje obseg izkori\xc5\xa1\xc4\x8danja delavcev. Kljub temu pa je to dolgoro\xc4\x8dno v interesu bur\xc5\xbeoazije, saj tak\xc5\xa1ni ukrepi (za\xc4\x8dasno) pove\xc4\x8dajo stabilnost kapitalisti\xc4\x8dne dru\xc5\xbebe in s tem tudi stabilnost bur\xc5\xbeoazne oblasti nad proletariatom. Podobno velja za socialno demokracijo; ta je bila zgodovinsko sprejeta kot zmerni kompromis nasproti militantnim in radikalnim skupinam delavskega razreda. Ko je nevarnost revolucije minila, se je pri\xc4\x8delo tudi razgrajanje socialne demokracije; zgodovinsko jo je nadomestil neoliberalizem._NEWLINE_Dr\xc5\xbeava posledi\xc4\x8dno revolucije ne more pre\xc5\xbeiveti nedotaknjena, ampak jo nasprotno zmagovita stran prilagodi svojim potrebam. Bur\xc5\xbeoazija na primer ni obdr\xc5\xbeala fevdalne dr\xc5\xbeave, ampak jo je nadomestila s svojo lastno razli\xc4\x8dico (npr. tendenco k ve\xc4\x8dstrankarskim parlamentom, ki odra\xc5\xbeajo frakcije znotraj same bur\xc5\xbeoazije). Podobno bur\xc5\xbeoazna dr\xc5\xbeava (ali katerakoli druga dr\xc5\xbeava razredne dru\xc5\xbebe) ne more pre\xc5\xbeiveti komunisti\xc4\x8dne revolucije, ampak se jo mora preoblikovati, da ustreza zahtevam diktature proletariata.\n_START_SECTION_\nProtislovja razredne dru\xc5\xbebe in revolucije\n_START_PARAGRAPH_\nVsaka razredna dru\xc5\xbeba vsebuje \xc5\xbee v svoji zasnovi protislovja, zaradi katerih je na dolgi rok nestabilna. Prvo tak\xc5\xa1no protislovje je \xc5\xbee sistemski konflikt med vladajo\xc4\x8dim razredom in producenti. Ta konflikt izhaja iz protislovja, da so producenti tisti, ki ustvarjajo dru\xc5\xbebeno bogastvo, hkrati pa so istega bogastva dele\xc5\xbeni le v tolik\xc5\xa1ni meri, da se lahko pre\xc5\xbeivljajo. Na drugi strani vladajo\xc4\x8di razred ne dela, ne ustvarja dru\xc5\xbebenega bogastva, kljub temu pa \xc5\xbeivi luksuzno \xc5\xbeivljenje na ra\xc4\x8dun producentov._NEWLINE_Drugo protislovje izhaja iz konflikta med produkcijskimi odnosi in dejanskim razvojem produktivnih sil. Tak\xc5\xa1en primer so kasnej\xc5\xa1a obdobja fevdalizma. Slednji je temeljil na minimalni rasti produkcije; kmet je produciral predvsem za kritje lastnih potreb (in fevdal\xc4\x8deve dajatve), zato ni imel potrebe po stalni rasti produkcije zavoljo te rasti same. V mestih cehi ravno tako niso gradili na gospodarski rasti, ampak nasprotno na strogem omejevanju produkcije; \xc5\xa1\xc4\x8ditenje njihovih \xc4\x8dlanov je na primer temeljilo ravno na monopolu nad obrtjo ter omejevanjem konkurence med samimi obrtniki z omejevanjem njihovega \xc5\xa1tevila. Manufakture in nadalje strojna produkcija so sistem cehov ekonomsko spodkopali; iz vidika konkurence zaradi cenej\xc5\xa1ih izdelkov, iz vidika obrti pa, ker so slednjo z delitvijo dela razbili na vrsto enostavnih nalog. Kapitalizem je tako bil tudi odgovor na ekonomska protislovja fevdalizma; natan\xc4\x8dneje, na konzervativen pristop do razvoja produktivnih sil, omejevanja produkcije ter vztrajanja na ohranjanju ro\xc4\x8dnega dela (v nasprotju z delitvijo dela in mno\xc5\xbei\xc4\x8dno strojno produkcijo)._NEWLINE_Komunizem se ponovno pojavi kot odgovor na protislovja kapitalizma. Temeljno protislovje kapitalisti\xc4\x8dne produkcije je, da je ta kolektivni proces, prisvajanje njenih produktov pa poteka v okviru privatne lastnine. To protislovje postane toliko bolj o\xc4\x8ditno z delni\xc5\xa1kimi dru\xc5\xbebami, kjer kapitalisti (delni\xc4\x8darji) celo vodenje kapitalisti\xc4\x8dne produkcije prepustijo drugim uslu\xc5\xbebencem (malome\xc5\xa1\xc4\x8danstvu). Dodatno protislovje kapitalisti\xc4\x8dne produkcije je, da jo moramo zaradi blagovne produkcije (tj. produkcije za trg za razliko od produkcije za osebno porabo) obravnavati kot dru\xc5\xbebeno celoto; sama kapitalisti\xc4\x8dna produkcija, ki se osredoto\xc4\x8da na nivo posameznega kapitala, tega ne stori. Posledice so periodi\xc4\x8dne krize, pa tudi, da del dru\xc5\xbebenega kapitala periodi\xc4\x8dno izpada iz cirkulacije, ker ga ni mogo\xc4\x8de\xc2\xa0\xc2\xbbproduktivno zaposliti\xc2\xab\xc2\xa0(tj. da bi imel profitno mero vsaj blizu dru\xc5\xbebenega povpre\xc4\x8dja). Sam kapitalizem posku\xc5\xa1a ta protislovja razre\xc5\xa1iti; primer tega so monopoli in dr\xc5\xbeavna lastnina, ki pa te\xc5\xbeijo h kolektivizaciji in upravljanju produkcije na nivoju celotne dru\xc5\xbebe._NEWLINE_Tako v primeru fevdalizma kot kapitalizma se \xc5\xbee v okviru starega dru\xc5\xbebenega reda pojavljajo zametki nove dru\xc5\xbebe; v primeru fevdalizma industrijska revolucija ter nastanek novih dru\xc5\xbebenih razredov (proletariata in bur\xc5\xbeoazije), v primeru kapitalizma te\xc5\xbenja po omejevanju konkurence in izklju\xc4\x8devanju bur\xc5\xbeoazije iz dejanske cirkulacije njenega lastnega kapitala. V obeh primerih pa se te te\xc5\xbenje lahko dokon\xc4\x8dno razvijejo le, \xc4\x8de se razbije star dru\xc5\xbebeni red, ki jih omejuje; v primeru kapitalizma je to fevdalizem, v primeru komunizma je to kapitalizem._NEWLINE_Razredne dru\xc5\xbebe tako zaradi svojih notranjih protislovij vodijo do revolucij, v katerih so tudi odpravljene; \xc4\x8de staro razredno dru\xc5\xbebo nasledi nova oblika razredne dru\xc5\xbebe, ta ponovno vsebuje notranja protislovja, ki bodo vodila do nove revolucije. S tem se cikel revolucij ponavlja, dokler se z odpravo stare razredne dru\xc5\xbebe ne odpravijo dru\xc5\xbebeni razredi nasploh; temeljni pogoj, da se to zgodi je, da so vodilni razred revolucije sami producenti (tj. delavci in kmetje).\n_START_SECTION_\nOhranjanje starih elementov razredne dru\xc5\xbebe\n_START_PARAGRAPH_\nZa novo razredno dru\xc5\xbebo ni nujno, da uni\xc4\x8di vse ostanke svoje predhodnice. Novi vladajo\xc4\x8di razred namre\xc4\x8d lahko elemente stare dru\xc5\xbebe, ki mu koristijo, prevzame in prilagodi novim razmeram._NEWLINE_V kapitalizmu je tak\xc5\xa1en primer cerkev; bur\xc5\xbeoazija se je proti cerkvi borila, dokler je ta bila pomembna frakcija aristokracije, starega vladajo\xc4\x8dega razreda. Ko je cerkev v tak\xc5\xa1ni vlogi bila premagana in je bila integrirana v novo dru\xc5\xbebo (kot kapitalist), je poniknil tudi bur\xc5\xbeoazni antiklerikalizem. Podobno velja za ostanke preteklih razrednih odnosov, kot na primer kastnega sistema; slednjega kapital prilo\xc5\xbenostno uporabi, \xc4\x8de mu pomaga utrditi oblast nad delavci. Enako velja za su\xc5\xbeenjstvo, proti kateremu kapitalist nima zadr\xc5\xbekov, \xc4\x8de mu pomaga zni\xc5\xbeati produkcijske stro\xc5\xa1ke; glavni faktor, ali bo kapitalist dopu\xc5\xa1\xc4\x8dal su\xc5\xbeenjstvo, tako ni ideolo\xc5\xa1ki, ampak je vpra\xc5\xa1anje njegovih ekonomskih interesov.'