b'\n_START_ARTICLE_\nAlfred Neubauer\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in dirka\xc5\xa1ka kariera\n_START_PARAGRAPH_\nAlfred Neubauer se rodil 29. marca 1891 v mestu Maehrisch-Ostrau, Avstro-ogrska (danes Ostrava, \xc4\x8ce\xc5\xa1ka). V avtomobile se je zaljubil v starosti sedmih let, ko je po cesti mimo njega odpeljal avtomobil znamke Benz. V prvi svetovni vojni je slu\xc5\xbeil v avstro-ogrski vojski, nato pa se je v sezoni 1922 pridru\xc5\xbeil dirka\xc5\xa1kemu mo\xc5\xa1tvu Austro-Daimler. Na \xc5\xa1tirih dirkah je edino uvrstitev dosegel v svojem debiju na dirki Targa Florio, ko je z enournim zaostankom za zmagovalcem dosegel devetnajsto mesto. Z dirke za Veliko nagrado Italije se je celotno mo\xc5\xa1tvo po smrtni nesre\xc4\x8di Gregorja Kuhna na treningu umaknilo, na dirkah Trofeo Armangue in Velika nagrada Penya Rhina pa ni \xc5\xa1tartal. Skupaj s Ferdinandom Porschejem je zapustil mo\xc5\xa1tvo in prestopil v Mercedes, za katerega je v sezoni 1924 nastopil na dirkah Targa Florio, kjer je z enournim zaostankom za zmagovalcem zasedel petnajsto mesto, in Velika nagrada Italije, kjer se je mo\xc5\xa1tvo zaradi smrtne nesre\xc4\x8de Louisa Zborowskega na treningu umaknilo z dirke. Takrat mu je postalo jasno, da nikoli ne bo velik dirka\xc4\x8d, zato ni od takrat nikoli ve\xc4\x8d nastopil na pomembnej\xc5\xa1ih dirkah.\n_START_SECTION_\nVodja Mercedesovega dirka\xc5\xa1kega mo\xc5\xa1tva\n_START_PARAGRAPH_\nSvojim nadrejenim v zdaj zdru\xc5\xbeeni tovarni Mercedes-Benz je predstavil prednosti ustanovitve tovarni\xc5\xa1kega dirka\xc5\xa1kega mo\xc5\xa1tva, ki mu je na Neubauerjevo sre\xc4\x8do ugodil novi direktor Wilhelm Kissel, sicer tudi sam velik ljubitelj moto\xc5\xa1porta. Sli\xc5\xa1al je za Rudolfa Caracciolo na dirki za Veliko nagrado Nem\xc4\x8dije 1926, ki je izvedel, da je dirko v mo\xc4\x8dnem de\xc5\xbeju dobil \xc5\xa1ele, ko je parkiral svoj dirkalnik pred boksi. Neubauer je ob tem pripomnil, da je dirka\xc4\x8d med dirko\xc2\xa0\xc2\xbbnajbolj osamljeno \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko bitje\xc2\xab. Na svoji prvi dirki kot \xc5\xa1portni direktor je za vsakega od treh dirka\xc4\x8dev odredil ekipo mehanikov, pripravljeni pa so bili tudi signalni jezik, table in zastave za sporazumevanje med dirka\xc4\x8di in mehaniki. Uporabljali so podobne signale kot igralci pri baseballu: kro\xc5\xbeenje desnega kazalca v zraku je pomenilo, da dirka\xc4\x8d spra\xc5\xa1uje po \xc5\xa1tevilu krogov do konca dirke, kazalec usmerjen naprej je pomenil, da dirka\xc4\x8da zanima razlika do dirka\xc4\x8da pred njim, palec nazaj pa razlika do dirka\xc4\x8da zadaj. Vztrajal je tudi pri skoraj voja\xc5\xa1kem treningu menjave koles ob postanku v boksih, kjer so Mercedesovi dirka\xc4\x8di velikokrat pridobili \xc4\x8das proti konkurenci. Na za\xc4\x8detku vsake dirke se je Alfred Neubauer postavil ob stezo s \xc4\x8drtno in rde\xc4\x8do zastavo v rokah, prvi\xc4\x8d so ga komisarji \xc5\xbeeleli odstraniti, toda brez uspeha. Obstaja fotografija, kjer Neubauer dr\xc5\xbei \xc5\xa1tiri prste v zraku, kar pomeni \xc5\xa1e \xc5\xa1tiri sekunde do \xc5\xa1tarta. Presenetljivo pa vsi dirka\xc4\x8di gledajo Neubauerjevo od\xc5\xa1tevanje do \xc5\xa1tarta, namesto uradnega \xc5\xa1tarterja dirke. Od takrat naprej je veljalo, da ni pomembne dirke brez prisotnosti Don Alfreda._NEWLINE_Mo\xc5\xa1tvo je za\xc4\x8delo dirkati z dirkalniki Mercedes-Benz SSK, nato Mercedes-Benz SSKL, toda ve\xc4\x8dji uspehi so se za\xc4\x8deli z dirkalnikom Mercedes-Benz W25, ki je bil pripravljen pred sezono 1934, ko so Rudolf Caracciola, Luigi Fagioli in Manfred von Brauchitsch dosegli \xc5\xa1tiri zmage. V sezoni 1935 je Caracciola osvojil naslov evropskega prvaka s tremi zmagami na petih prvenstvenih dirkah, uspeh pa je ponovil \xc5\xa1e v sezonah 1937, ko je z dirkalnikom Mercedes-Benz W125 ponovno zmagal na treh od petih prvenstvenih dirk, in 1938, ko je z novim dirkalnikom Mercedes-Benz W154 dosegel zmago, dve drugi in tretje mesto na \xc5\xa1tirih prvenstvenih dirkah. Po prekinitvi dirkanja zaradi druge svetovne vojne se je Mercedes-Benz vrnil \xc5\xa1ele v sezoni 1954 z dirkalnikom Mercedes-Benz W196. Po treh od devetih dirkah prvenstva Formule 1 je Neubauer prepri\xc4\x8dal v prestop v svoje mo\xc5\xa1tvo Juana Manuela Fangia, ki je v tej in naslednji sezoni 1955 osvojil dirka\xc5\xa1ki naslov prvaka. Toda vrnitev je bila kratkotrajna, saj se je Mercedes-Benz zaradi ene najhuj\xc5\xa1ih nesre\xc4\x8d v moto\xc5\xa1portu na vztrajnostni dirki 24 ur Le Mansa z dirkalnikom Mercedes 300SLR, v kateri je umrlo prek osemdeset gledalcev, umaknil iz moto\xc5\xa1porta, Neubauer pa se je upokojil. Umrl je leta 1980 v Stuttgartu.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4nner, Frauen und Motoren\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1958 je izdal avtobiografsko knjigo s polnim naslovom M\xc3\xa4nner, Frauen und Motoren. Die Erinnerungen des Mercedes- Rennleiters Alfred Neubauer. Toda znan kot dober pripovedovalec zgodb, je v\xc4\x8dasih za zanimivost zgodb dodal tudi kaj neresni\xc4\x8dnega. Njegova knjiga je tako vir za legendo o nastanku vzdevka za Mercedesove dirkalnike - Srebrne pu\xc5\xa1\xc4\x8dice, ki naj bi po njegovo temeljil na dogodkih na dirki Eifelrennen 1934. Tam naj bi Mercedesovi dirkalniki za malenkost presegali najvi\xc5\xa1jo dovoljeno te\xc5\xbeo, zato naj bi mo\xc5\xa1tveni mehaniki spraskali barvo z dirkalnikov Mercedesa, ki naj bi s tem postali srebrni - barva aluminija, iz katerega je bila \xc5\xa1asija. Toda dirka Eifelrennen 1934 je potekala pod pravili Formula Libre, ki niso omejevala te\xc5\xbee dirkalnikov. Ob tem je Neubauer, ki se dirke sploh ni udele\xc5\xbeil, v svoji knjigi v posebnem poglavju zapisal, da je Tazio Nuvolari tik pred ciljem dirke za Veliko nagrado Tripolija 1933 zavrl in prepustil zmago Achillu Varziju, kar je pozneje povzelo ve\xc4\x8d avtorjev, in ustvarilo mit o eni najve\xc4\x8djih prevar v moto\xc5\xa1portu. Ob dirki je namre\xc4\x8d potekala tudi loterija, katere zmagovalec je bil dolo\xc4\x8den na podlagi razpleta dirke.'