b'\n_START_ARTICLE_\nPrehranske vlaknine\n_START_PARAGRAPH_\nPrehranske vlaknine spadajo med prebiotike. Tako kot vsi prebiotiki imajo tudi vlaknine bifidogeno aktivnost in niso hidrolizirane ali absorbirane v GIT. Vlaknine s svojimi pozitivnimi u\xc4\x8dinki izbolj\xc5\xa1ajo zdravje organizma. Tako je vedno bolj popularno dodajanje vlaknin v prehrano. Na policah tako lahko najdemo funkcionalno hrano, kot so razni sokovi, mleko in jogurti z dodanimi vlakninami.\n_START_SECTION_\nWBC: Kapaciteta vezave vode\n_START_PARAGRAPH_\nKoli\xc4\x8dina vode, ki ostane v sistemu (vlaknini) potem ko je izpostavljena fizikalnemu stresu (npr. centrifugiranje). Parameter na katerega vplivajo: pH, ionska mo\xc4\x8d, toplotna obdelava (kintetika in \xc4\x8das segrevanja), mikrostruktura gela\n_START_SECTION_\nWHC: Kapaciteta zadr\xc5\xbeevanja vode\n_START_PARAGRAPH_\nKoli\xc4\x8dina vode, ki jo sistem zadr\xc5\xbeuje v svoji strukturi, kadar NI izpostavljen fizikalnemu stresu. Parameter je direktno povezan z vla\xc5\xbenostjo.\n_START_SECTION_\nZmo\xc5\xbenost adsorbcije in asorbcije organskega materiala\n_START_PARAGRAPH_\nGre za pojav asorbcije organskih molekul, kot so \xc5\xbeol\xc4\x8dne kisline, steroli, toksi\xc4\x8dne spojine... Nekatere topne vlaknine so celo zmo\xc5\xbene intrapolirati v svoj matriks gela substance, ki jih na\xc5\xa1e telo \xc5\xbeeli eliminirati.\n_START_SECTION_\nKapciteta izmenjave ionov\n_START_PARAGRAPH_\nVlaknine se obna\xc5\xa1ajo kot \xc5\xa1ibki ionski izmenjevalci na osnovi smole, saj vsebujejo veliko prostih karboksilnih skupin, ki so prisotne v saharidnih enotah in polisaharidih, kjer so prisotne uronske kisline.\n_START_SECTION_\nFormacija gela\n_START_PARAGRAPH_\nTopne vlaknine tvorijo viskozno strukturo podobno gelu, kadar so v stiku z vodo.\n_START_SECTION_\nFiziolo\xc5\xa1ka aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\nTopne in netopne vlaknine se razli\xc4\x8dno obna\xc5\xa1ajo v gastrointestinalnem traktu.\n_START_SECTION_\nLignin\n_START_PARAGRAPH_\nPosebne lastnosti ima netopna vlaknina lignin. Ne samo, da ne gre za polisaharid (ima le karakteristike podobne polisaharidom), tudi njegova aktivnost/u\xc4\x8dinek v GIT je druga\xc4\x8den od ostalih netopnih vlaknin. Ligninu lahko re\xc4\x8demo tudi fitoelement. Njegova struktura je sestavljena iz polifenilpropanola, ki se n krat ponavalja v strukturi. Lignin ima prav poseben efekt, ko govorimo o preventivi raka. Intestinalna mikroflora transformira lignin v hormonsko podobne spojine (enterodiol in enterolaktron), ki imajo antriestrogene funkcije. Te spojine zmanj\xc5\xa1ajo tvorbe tumorjev, ki so direktno povezane s hormonskim neravnovesjem.'