b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nGeograf\xc3\xadja (iz gr\xc5\xa1kih besed Geo (\xce\xb3\xce\xb7) ali Gaea (\xce\xb3\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1), oboje pomeni \xc2\xbbZemlja\xc2\xab, in grafein (\xce\xb3\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x86\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbd), kar pomeni \xc2\xbbopisovati\xc2\xab, pa tudi \xc2\xbbpisati\xc2\xab\xc2\xa0ali \xc2\xbbkartirati\xc2\xab) ali zemljep\xc3\xads je veda in znanost o zemeljskem povr\xc5\xa1ju, ki raziskuje vse oblikovalne pojave in procese delovanja na to povr\xc5\xa1je ali le njegov del, ter njihove medsebojne odvisnosti. Poimenovanje, ki ga je prvi uporabil Eratosten (275-195 pr. n. \xc5\xa1t.), bi dobesedno lahko prevedli kot \xc2\xbbopisovanje Zemlje\xc2\xab. Geografija pri svojem raziskovanju iz sorodnih znanosti \xc4\x8drpa le toliko podatkov, kolikor jih potrebuje za uspe\xc5\xa1no razlaganje in \xc5\xa1tudije med seboj povezanih vzrokov, ki na dolo\xc4\x8den na\xc4\x8din oblikujejo povr\xc5\xa1je Zemlje. V splo\xc5\xa1nem spada med prostorske vede in za razliko od posebnih (sistemati\xc4\x8dnih) med kompleksne oziroma splo\xc5\xa1ne znanosti._NEWLINE_Predmet geografskega preu\xc4\x8devanja je zemeljsko povr\xc5\xa1je, strokovneje geosfera, ki je zdru\xc5\xbeena celota litosfere, hidrosfere, atmosfere in biosfere. Geografija naj ne bi bila le veda, ki ustvarja prostorske opise pojavov in procesov, pa\xc4\x8d pa \xc5\xa1tudija njihovih vzrokov in posledic ter njihove vloge in povezanosti v kompleksno celoto. Druge definicije zemljepis ozna\xc4\x8dujejo kot vedo, ki preu\xc4\x8duje tvorne elemente pokrajine in njihovo medsebojno delovanje, pa tudi kot vedo, ki preu\xc4\x8duje t. i. geografsko okolje, tj. naravni prostor, zaznamovan z antropogenimi elementi. Nekateri geografi zagovarjajo delitev na dru\xc5\xbebeno in fizi\xc4\x8dno geografijo, drugi pa menijo, da tak\xc5\xa1na delitev ni sposobna preu\xc4\x8devati bistvenega raziskovalnega predmeta zemljepisa._NEWLINE_Izraz geografija izhaja iz starega gr\xc5\xa1kega jezika, v katerem h\xc3\xaa g\xc3\xaa pomeni Zemljo, grafein pa pisati. Avtor same besede je anti\xc4\x8dnogr\xc5\xa1ki geograf Eratosten, nastala pa naj bi okoli leta 200 pr. n. \xc5\xa1t.\n_START_SECTION_\nPomen geografije\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi svojega preu\xc4\x8devanja neposrednega \xc4\x8dlovekovega okolja je geografija dru\xc5\xbebeno zelo pomembna znanost. Sodobni svet namre\xc4\x8d prina\xc5\xa1a vedno ve\xc4\x8dje posege \xc4\x8dloveka v geografsko okolje zlasti zaradi gospodarskega razvoja; ker geografija preu\xc4\x8duje povezanost in pomen dejavnikov, ki oblikuje prostor, je nepogre\xc5\xa1ljiva za \xc5\xa1tudijo vpliva vedno obse\xc5\xbenej\xc5\xa1ih \xc4\x8dlovekovih posegov v naravno okolje. Posledi\xc4\x8dno je izjemnega pomena pri razli\xc4\x8dnih vrstah gospodarskega in prostorskem na\xc4\x8drtovanju. V povezavi s tem so v \xc5\xa1estdesetih letih 20. stoletja nastale posamezne specializirane vede, kot je \xc2\xbbregional science\xc2\xab\xc2\xa0(regijska znanost) v ZDA ali \xc2\xbbRaumforschung\xc2\xab\xc2\xa0(raziskovanje prostora) v Nem\xc4\x8diji._NEWLINE_Zraven tega pa je geografija v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu viden vzgojni element, ki zagotavlja bolj\xc5\xa1e poznavanje sveta v ve\xc4\x8d vidikih in s tem razumevanje tudi drugih civilizacij ter posledi\xc4\x8dno potencialno so\xc5\xbeitje. Njen \xc5\xa1irok spekter predmetov preu\xc4\x8devanja omogo\xc4\x8da poznavanje globalnega gospodarstva, politi\xc4\x8dnih razmer in stanja tako naravnega kot dru\xc5\xbebenega okolja.\n_START_SECTION_\nSistem geografije\n_START_PARAGRAPH_\nBistvena delitev geografske vede je razdeljevanje na splo\xc5\xa1no in regionalno geografijo, ki se razlikujeta po prostorski razse\xc5\xbenosti preu\xc4\x8devanja, ne pa tudi po njegovem predmetu. Danes najbolj raz\xc5\xa1irjen sistem zemljepisnega preu\xc4\x8devanja je sistem po nem\xc5\xa1kem geografu Alfredu Hettnerju, po katerem se geografsko okolje \xc5\xa1tudira po plasteh, za\xc4\x8den\xc5\xa1i s plastmi fizi\xc4\x8dne geografije in nadaljujo\xc4\x8d s plastmi dru\xc5\xbebene geografije. Vsaka od plasti je svoja geografska disciplina, kot npr. geomorfologija in demogeografija. Posamezne izmed teh plasti je mo\xc4\x8d opazovati od strani, medtem ko raziskovalec kompleksno sliko, skupek vseh dejavnikov, dobi s pogledom od vrha (slednje udejanja regionalna geografija).\n_START_SECTION_\nTerensko delo\n_START_PARAGRAPH_\nTerensko delo je osnova geografskega preu\xc4\x8devanja, saj je za mnoge tipe podatkov edini vir podatkov iz prve roke, pri katerem je verodostojnost najmanj okrnjena. Med terensko delo sodi opazovanje razli\xc4\x8dnih pojavov, risanje oziroma kartiranje posameznih procesov, merjenje razli\xc4\x8dnih vrednosti (npr. temperatura vode), fotografiranje, zbiranje podatkov z anketiranjem ali pa pre\xc5\xa1tevanjem. Pri tem je klju\xc4\x8dna mno\xc5\xbeica pripomo\xc4\x8dkov, med katere odvisno od tipa raziskave sodijo kompas, GPS, vi\xc5\xa1inomer, zaloge razli\xc4\x8dnih merilnih snovi (npr. solna kislina za ugotavljanje apnen\xc4\x8daste sestave kamnine), kladivo itd. Ve\xc4\x8dja dela na terenu pa terjajo tudi vrtalne stroje, letala, ladje, kisikove bombe in ostalo zahtevnej\xc5\xa1o opremo.\n_START_SECTION_\nElektronski viri (GIS)\n_START_PARAGRAPH_\nElektronsko obdelovanje podatkov je tako kot na drugih podro\xc4\x8djih tudi v geografiji v drugi polovici 20. stoletja napravilo revolucijo. Ve\xc4\x8dina zlasti kartografskega dela je danes tako opravljena z vsaj eno ali nekaj oblikami geografskih informacijskih sistemov (GIS). To so elektronski sistemi za zbiranje prostorskih podatkov in povezanih lastnosti ter njihovo obdelovanje. Ti sistemi so dandanes najbolj \xc5\xa1iroko uporabljani za izdelovanje kart, pa tudi za prostorsko na\xc4\x8drtovanje, na\xc4\x8drtovanje poti, upravljanje s katastrom ali strate\xc5\xa1kimi naravnimi viri._NEWLINE_Pri tem je najbolj zamudna preobrazba podatkov v elektronsko obliko; njihova obdelava, povezava v nove podatke, predvidevanje trendov in predstavitev pa elektronskim procesom vzamejo zelo malo \xc4\x8dasa. Druga prednost GIS je tudi dejstvo, da je klasi\xc4\x8den kartografski prikaz na papirju stati\xc4\x8den in ostaja neosve\xc5\xbeen do novega izida karte, medtem ko GIS omogo\xc4\x8dajo dinami\xc4\x8dno obdelovanje in osve\xc5\xbeeno prikazovanje podatkov ter prikazovanje razli\xc4\x8dnih slojev podatkov na eni kartni podlagi. Prostorska tehnologija geografskih informacijskih sistemov pa med drugim omogo\xc4\x8da \xc5\xa1e izdelavo digitalnega modela nadmorskih vi\xc5\xa1in, sistemov za prostorsko planiranje (npr. urejanje komunale naselij), na\xc4\x8drtov za varstvo ogro\xc5\xbeenih mokri\xc5\xa1\xc4\x8d idr.\n_START_SECTION_\nLaboratorijsko delo\n_START_PARAGRAPH_\nLaboratorijsko delo v geografiji pomeni obdelavo podatkov, navadno pridobljenih na terenu, zlasti za geomorfolo\xc5\xa1ke, hidrogeografske in pedogeografske analize._NEWLINE_Geomorfolo\xc5\xa1ko laboratorijsko delo obsega ve\xc4\x8dinoma analizo sedimentov. Podvr\xc5\xbeeni so preiskavam, ki dolo\xc4\x8dijo njihovo velikost, oblikovitost, zaobljenost, temu pa sledi ugotavljanje starosti, zgradbe, podvr\xc5\xbeenosti razli\xc4\x8dnim silam idr. Pedogeografske analize zahtevajo bolj zapletene postopke dela z mnogokrat manj skromno laboratorijsko opremo. Ti postopki po predhodnem pregledu slojevitosti prsti, barve in mno\xc5\xbeine humusa dolo\xc4\x8dijo vla\xc5\xbenost, pH vrednost, vsebnost kalcija, zrnatost, trdnost in ve\xc4\x8d drugih lastnosti. Za potrebe hidrogeografskih \xc5\xa1tudij se izvaja kemi\xc4\x8dna analiza vode. Iz pridobljenih podatkov, kot so koli\xc4\x8dina raztopljenih snovi, vsebnost kisika oziroma kvaliteta vode, korozijska mo\xc4\x8d ali trdota vode, je mogo\xc4\x8de sklepati o razli\xc4\x8dnih procesih, ki potekajo v izvorni pokrajini.\n_START_SECTION_\nKvantitativne metode (statistika)\n_START_PARAGRAPH_\nGeografske metode zajemajo veliko mero preu\xc4\x8devanja mno\xc5\xbei\xc4\x8dnih pojavov, te pa preu\xc4\x8dujejo kvantitativne ali statisti\xc4\x8dne metode. Tak\xc5\xa1ni pojavi so pojavi, katerih lastnosti ne gre odkriti s preu\xc4\x8devanjem posamezne enote, pa\xc4\x8d pa le z analizo celotne statisti\xc4\x8dne mno\xc5\xbeice. Statisti\xc4\x8dne raziskave so sicer pomembne za znanstveno delo, upravljanje institucij, tudi dr\xc5\xbeave, gospodarjenje ali strate\xc5\xa1ko na\xc4\x8drtovanje. Na podro\xc4\x8dju geografije in sorodnih ved so statisti\xc4\x8dne metode nepogre\xc5\xa1ljive za ustvarjanje podnebnih vzorcev, agronomske raziskave, trende rasti prebivalstva, izra\xc4\x8dunavanje gospodarske razvitosti obmo\xc4\x8dij ipd. Statistika je razdeljena na ve\xc4\x8d vej, med katerimi ka\xc5\xbee poudariti statistiko prebivalstva, industrijsko, obrtno, gozdarsko, kmetijsko, zdravstveno, trgovinsko statistiko, statistiko prometa, turizma in vremena.\n_START_SECTION_\nKvalitativne metode\n_START_PARAGRAPH_\nPod kvalitativne geografske metode se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo tehnike zbiranja kvalitativnih podatkov, ki jih za potrebe svojega raziskovanja uporabljajo tudi npr. antropologi ali sociologi. Tovrstne podatke je mogo\xc4\x8de zbirati le na terenu in sicer z opazovanjem z udele\xc5\xbebo ali intervjuji. Tak\xc5\xa1nih metod se poslu\xc5\xbeujejo dru\xc5\xbebenogeografske discipline.\n_START_SECTION_\nPovezane vede\n_START_PARAGRAPH_\nSlede\xc4\x8d med stroko uveljavljenemu mnenju, da je geografija sinteti\xc4\x8dna veda, gre trditi, da slednja zbira \xc5\xa1tudije mno\xc5\xbeice drugih ved in jih zdru\xc5\xbeuje v kompleksno sliko dejavnikov oblikovanja geografskega okolja._NEWLINE_Za raziskave fizi\xc4\x8dne geografije so zatorej poleg fizike in kemije pomembne \xc5\xa1tudije astronomije, ki sama po sebi preu\xc4\x8duje nebesna telesa; geologije, ki se ukvarja z nastankom in zgradbo Zemljine skorje ter drugih notranjih plasti, tektoniko in sorodnimi podro\xc4\x8dji; meteorologije, ki raziskuje fizikalne lastnosti atmosfere, kakr\xc5\xa1ni so vremenski pojavi; hidrologije, ki se bavi s kemijskimi in fizikalnimi lastnostmi voda, tj. prostorsko razmestitvijo, onesna\xc5\xbeenostjo, kro\xc5\xbeenjem; biologije, ki preu\xc4\x8duje \xc5\xbeiva bitja, tako rastline kot \xc5\xbeivali, pa tudi odnose med njimi v okviru ekologije; pedologije, ki se osredoto\xc4\x8da na preiskovanje vsevrstnih lastnosti prsti in je pomembna za kmetijstvo; pa tudi geodezije, urbanizma, gozdarstva, agronomije, medicine, informatike in ve\xc4\x8d drugih ved._NEWLINE_Za dru\xc5\xbebeno geografijo pa so pomembne \xc5\xa1tudije sociologije, ki se ubada z ustrojem, odnosi, razvojem in zakoni \xc4\x8dlove\xc5\xa1ke dru\xc5\xbebe ter pojavi v njej; politologije, ki je veja sociologije; ekonomije, ki preu\xc4\x8duje dru\xc5\xbebeno proizvodnjo, menjavo in potro\xc5\xa1njo, delitev dela in gospodarske sisteme; zgodovine, ki preu\xc4\x8duje \xc4\x8dlovekov razvoj skozi \xc4\x8das; in etnologije, ki raziskuje \xc4\x8dlovekovo kulturo in njen razvoj.'