b'\n_START_ARTICLE_\nSan Pedro de Atacama\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSan Pedro je eno najstarej\xc5\xa1ih naselij na ozemlju dana\xc5\xa1njega \xc4\x8cila, saj arheolo\xc5\xa1ke najdbe dokazujejo, da so Atakamci poselili oazo, nedale\xc4\x8d od katere ponikne potok Rio San Pedro, \xc5\xbee pred okoli 11.000 leti. Na umetno namakanih terasah so pridelovali koruzo, ri\xc5\xbe, fi\xc5\xbeol, fige, bomba\xc5\xbe, bu\xc4\x8de in krompir ter udoma\xc4\x8dili lame in alpake._NEWLINE_Leta 1450 ga je Tupac Yupanqui priklju\xc4\x8dil inkovskemu imperiju, v 16. stoletju pa so ga zasedli \xc5\xa1panski konkvistadorji. Leta 1536 ga je ob vrnitvi iz novodkritega \xc4\x8cila v Peru pre\xc4\x8dkal Diego de Almagro, leta 1540 pa je v njem med svojim pohodom na osvojitev \xc4\x8cila prespal Pedro de Valdivia in ga poimenoval po sebi._NEWLINE_Leta 1825 je postal del neodvisne Bolivije, po solitrni vojni leta 1884 pa je dokon\xc4\x8dno postal del \xc4\x8cila._NEWLINE_Leta 1955 je vanj pri\xc5\xa1el belgijski duhovnik Gustavo Le Paige in naslednjih 35 let posvetil arheolo\xc5\xa1kim raziskavam.\n_START_SECTION_\nDemografija\n_START_PARAGRAPH_\nPo popisu Nacionalnega statisti\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta iz leta 2002 je San Pedro de Atacama imel 4969 prebivalcev (2928 mo\xc5\xa1kih in 2041 \xc5\xbeensk). Od teh je 1938 (39\xc2\xa0%) \xc5\xbeivelo na urbanih obmo\xc4\x8djih in 3031 (61\xc2\xa0%) na pode\xc5\xbeelskih obmo\xc4\x8djih. Prebivalstvo se je pove\xc4\x8dalo za 75,6\xc2\xa0% (2140 oseb) med popisi 1992 in 2002.\n_START_SECTION_\nUprava\n_START_PARAGRAPH_\nKot ob\xc4\x8dina je tretji nivo upravljanja v \xc4\x8cilu. Upravlja jo ob\xc4\x8dinski svet, ki ga vodi \xc5\xbeupan, ki je neposredno izvoljen vsaka \xc5\xa1tiri leta.\n_START_SECTION_\nGegrafija\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina le\xc5\xbei v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Atacama, eni najbolj suhih in najbolj osupljivih pokrajin na svetu. Na obmo\xc4\x8dju 23.438 km\xc2\xb2, razpr\xc5\xa1enih v \xc5\xa1tevilnih manj\xc5\xa1ih naseljih, je le 5605 prebivalcev. Nave\xc4\x8d teh naselij so oaze, ki so ve\xc4\x8dinoma na robu obse\xc5\xbene kotline brez odtoka na vi\xc5\xa1ini od 2400 do 2500 m. Na zahodu meji na Kordiljero Domeyko, na vzhodu pa Ande. Na najni\xc5\xbeji to\xc4\x8dki je nastalo veliko slano mo\xc4\x8dvirje, Salar de Atacama, saj okoli\xc5\xa1ke reke, ki pritekajo, tu izhlapevajo in za njimi ostaja solna usedlina. Salar de Atacama le\xc5\xbei v tektonskem jarku in je s povr\xc5\xa1ino 3500 km\xc2\xb2 najve\xc4\x8dja te vrste v \xc4\x8cilu. Dolga je 90 km v smeri sever-jug in \xc5\xa1iroka 35 km v smeri zahod-vzhod. Povodje obsega 15.620 km\xc2\xb2, s skupno 50 naselji z manj kot 1,56 km\xc2\xb2 pozidanega obmo\xc4\x8dja in samo 2,64 km\xc2\xb2 kot obmo\xc4\x8dje za kmetovanje.\n_START_SECTION_\nOaza San Pedro de Atacama\n_START_PARAGRAPH_\nOaza San Pedro de Atacama je upravno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de ob\xc4\x8dine. Le\xc5\xbei na (22\xc2\xb055\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 68\xc2\xb012\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W), na 2450 m nadmorske vi\xc5\xa1ine na severnem robu Salar de Atacama. V naseljih je 1938 prebivalcev v 690 hi\xc5\xa1ah in je najbolj naseljena v ob\xc4\x8dini. Oaza je priljubljena to\xc4\x8dka za 50.000 turistov letno iz celega sveta. Ob\xc4\x8dina je sestavljena iz skupine aillus - indijanskih skupnosti, zna\xc4\x8dilne entitete v Andih. To so manj\xc5\xa1e oaze, ki jih vodijo avtohtone skupnosti, v\xc4\x8dasih izolirane med seboj v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi, do nekaj kilometrov narazen. _NEWLINE_Center predstavlja skupnost Conde Duque. Tam je bila \xc5\xa1panska kolonialna uprava v poznem 16. stoletju sredi starej\xc5\xa1ega avtohtonega naselja. Za kolonialno naselje je zna\xc4\x8dilen Plaza de Armas, kjer sta cerkev in mestna hi\xc5\xa1a in pravokotni vzorec nekaterih ulic._NEWLINE_Drugi bli\xc5\xbenji centri skupnosti so Quitor (81 preb..), Yaye (35 preb.), Larache (86 preb.), Solcor (172 preb.), Sequitor (148 preb.) in Checar. Na severu le\xc5\xbeijo Vilama, Cuchabrache, Catarpe, Tambillo, Suchor, Guachar in Bellavista. Ju\xc5\xbeno so Coyo (34 preb.), Sol\xc3\xb8r (160 preb.), Tulor, Moli, Poconche in Cucuter. V aillus Tulor, Beter, Poconche, Cucuter in Cuchabrache je tako malo ljudi, da je \xc5\xa1e vedno ni osnovne oskrbe z elektriko, telefonom, vodo ali povezave z javnim prevozom._NEWLINE_Celotno oazo namakata reki R\xc3\xado San Pedro (670 l / s) in R\xc3\xado Vilama (210 l / s), ki prite\xc4\x8deta v mesto s severa. Pitno vodo pridobivajo iz R\xc3\xado Vilame in iz vrtine. Glavni kmetijski proizvodi so lucerna, krompir, koruza in hru\xc5\xa1ke._NEWLINE_San Pedro de Atacama le\xc5\xbei v prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du tranzitnega omre\xc5\xbeja, ki povezuje Argentino in Bolivijo z obalnim obmo\xc4\x8djem ob Tihem oceanu v smeri vzhod-zahod in je zgodovinsko pomembno za povezavo v smeri sever-jug. Do Bolivije se pride preko prelaza Portezuelo del Caj\xc3\xb3n (22\xc2\xb053\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 67\xc2\xb048\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W)in v Argentino preko Jama Passa (23\xc2\xb014\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 67\xc2\xb04\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W), preko prelaza Sico(23\xc2\xb050\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 67\xc2\xb015\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W) ali preko prelaza Socompa (24\xc2\xb027\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 68\xc2\xb017\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W)._NEWLINE_Mesto ima povpre\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino 2100 metrov, obiskovalci pogosto do\xc5\xbeivljajo blage vi\xc5\xa1inske te\xc5\xbeave, kot so vrtoglavica, letargija in glavoboli. Lokalno podnebje je zelo suho in blago, z dnevnimi temperaturami med 25-30 \xc2\xb0 C poleti (od decembra do februarja) in pozimi 18-25 \xc2\xb0 C (od junija do avgusta). Pono\xc4\x8di rutinsko pade pod 0 \xc2\xb0 C in lahko pozimi dose\xc5\xbee do -10 \xc2\xb0 C._NEWLINE_Sistem podnebne klasifikacije K\xc3\xb6ppen-Geiger uvr\xc5\xa1\xc4\x8da podnebje kot hladno pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko (BWk) za izotermo 18 \xc2\xb0 C ali kot vro\xc4\x8do pu\xc5\xa1\xc4\x8davsko (BWh) za izotermo najhladnej\xc5\xa1e mese\xc4\x8dne povpre\xc4\x8dne temperature 0 \xc2\xb0 C ali ni\xc5\xbeje.\n_START_SECTION_\nMednarodni Radioteleskop \xe2\x80\x93 observatorij\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno od Toconao na (23\xc2\xb04\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 67\xc2\xb058\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W), stoji sistem ALMA (Atacama Large Millimeter/submillimeter Array) radioteleskopski observatorij. Na pol poti iz San Pedra do Toconao (17 km) vodi dovozna cesta v bazo, ki je na vi\xc5\xa1ini 2900 m. Tam dela okoli 120 ljudi in nadzoruje skupino radijskih teleskopov, ki so na vzhodu na ve\xc4\x8d kot 5000 m na Chainantorjevi planoti. Lokalna avtohtona skupnost v Toconauu je lastnik ve\xc4\x8dine zemlje. Na sosednjem Cerro Chajnantor (5640 m) je observatorij Atacama University of Tokyo. Poleg tega bo tam postavljen tudi teleskop Cerro Chajnantor Atacama V bli\xc5\xbeini Cerro Toco so \xc5\xa1e drugi radijski teleskopski, Atacama Cosmology Telescope(22\xc2\xb057\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 67\xc2\xb047\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W) in observatorij Jamesa Axa (22\xc2\xb057\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3S 67\xc2\xb047\xe2\x80\xb200\xe2\x80\xb3W).'