b'\n_START_ARTICLE_\nGeografija \xc4\x8cila\n_START_SECTION_\nDolga, ozka dr\xc5\xbeava\n_START_PARAGRAPH_\nSeverni dve tretjini \xc4\x8cila le\xc5\xbeita na tektonski Nazca plo\xc5\xa1\xc4\x8di, ki se proti vzhodu premika deset centimetrov letno in se podriva pod kontinentalno plo\xc5\xa1\xc4\x8do Ju\xc5\xbene Amerike. To gibanje je povzro\xc4\x8dilo nastanek Perujsko-\xc4\x8dilskega podmorskega jarka, ki le\xc5\xbei onstran o\xc5\xbejega pasu obalnih voda severnih dveh tretjin dr\xc5\xbeave. Jarek je \xc5\xa1irok pribli\xc5\xbeno 150 km in povpre\xc4\x8dno pribli\xc5\xbeno 5000 m globok. Na najgloblji to\xc4\x8dki, severno od pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Antofagaste, se poglobi na 8066 m. \xc4\x8ceprav oceanska povr\xc5\xa1ina to zakriva, ve\xc4\x8dina \xc4\x8cila le\xc5\xbei na robu globokega prepada._NEWLINE_Isti tektonski premiki, ki so ustvarili jarek, so povzro\xc4\x8dili, da je dr\xc5\xbeava zelo nagnjena k potresom. V dvajsetem stoletju je \xc4\x8cile prizadelo osemnajst velikih potresov, vse s silo, ve\xc4\x8djo od 6,9 po Richterjevi lestvici. Najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od teh se je zgodil leta 2010 (z oceno 8,8 po Richterjevi lestvici) in Valdivia 1960 (dosegel 9,5). Ta zadnji potres se je zgodil 22. maja, dan po drugem pomembnem potresu, ki je meril 7,25 po Richterjevi lestvici in zajel obse\xc5\xbeen del ju\xc5\xbeno-osrednjega \xc4\x8cila. Povzro\xc4\x8dil je cunami, ki je na jugu uni\xc4\x8dil desetine ribi\xc5\xa1kih vasi in dvignil ali zni\xc5\xbeal dele obale kar za dva metra. Trk tektonskih plo\xc5\xa1\xc4\x8d je vplival tudi na Ande, geolo\xc5\xa1ko mlado gorsko obmo\xc4\x8dje, ki na samo \xc4\x8dilskem ozemlju vklju\xc4\x8duje okoli 620 vulkanov, od katerih jih je veliko aktivnih. Skoraj 60 jih je v zgodnjem 19. stoletju izbruhnilo. Ve\xc4\x8d kot polovica povr\xc5\xa1ja \xc4\x8cila je vulkanskega izvora._NEWLINE_Okoli 80\xc2\xa0% povr\xc5\xa1ja \xc4\x8cila je sestavljeno iz gora ali drugih oblik. Ve\xc4\x8dina \xc4\x8cilencev \xc5\xbeivi v bli\xc5\xbeini ali na teh gorah. Veli\xc4\x8dastno zasne\xc5\xbeeni Andi in njihove vi\xc5\xa1ine zagotavljajo vedno lepo pokrajino, vendar obstajajo tudi druge, \xc4\x8deprav manj grozljive gore. Te se navidezno pojavljajo kjerkoli in so obi\xc4\x8dajno del pre\xc4\x8dnih in obalnih obmo\xc4\x8dij. Prve, ki najbolj zna\xc4\x8dilno le\xc5\xbeijo proti severu in v daljnih severnih naravnih regijah, segajo z razli\xc4\x8dnimi oblikami od Andov do oceana in ustvarjajo doline vzhodno-zahodne smeri. Slednje so o\xc4\x8ditne predvsem v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du dr\xc5\xbeave in tvorijo, kar obi\xc4\x8dajno imenujejo Podol\xc5\xbena dolina (Valle Central) med njimi in Andi. Na skrajnem jugu Podol\xc5\xbena dolina ponikne v oceanske vode. Na tem mestu vi\xc5\xa1ji hribi obalnega obmo\xc4\x8dja postanejo mno\xc5\xbeica otokov, ki sestavljajo zapleten labirint kanalov in fjordov, ki so bili vedno izziv pomor\xc5\xa1\xc4\x8dakom._NEWLINE_Velik del \xc4\x8dilske obale je robusten, z valovi za katere se zdi, da eksplodirajo proti skalam, ki le\xc5\xbeijo v vzno\xc5\xbeju visokih klifov. To tr\xc4\x8denje kopnega in morja se tako pogosto prepu\xc5\xa1\xc4\x8da ljubeznivim pla\xc5\xbeam razli\xc4\x8dnih dol\xc5\xbein, od katerih nekatere obkro\xc5\xbeajo klifi. Humboldtov tok, ki izvira severozahodno od Antarkti\xc4\x8dnega polotoka (ki se razprostira v Bellingshausenovo morju) in te\xc4\x8de ob celotni dol\xc5\xbeini \xc4\x8dilske obale, dovaja hladno vodo. Plavanje na \xc4\x8dilskih priljubljenih pla\xc5\xbeah v osrednjem delu dr\xc5\xbeave, kjer voda poleti ni toplej\xc5\xa1a od 15 \xc2\xb0 C, zahteva precej poguma._NEWLINE_\xc4\x8cilsko ozemlje se razteza dale\xc4\x8d zahodno v Polinezijo. Najbolj znani \xc4\x8dilski pacifi\xc5\xa1ki otoki so Velikono\xc4\x8dni otok (Isla de Pascua, znan tudi po polinezijskem imenu Rapa Nui), z 2800 prebivalci. Le\xc5\xbei 3600 km zahodno od celinskega pristani\xc5\xa1\xc4\x8da Caldera v \xc4\x8cilu, tik pod Kozorogovim povratnikom in omogo\xc4\x8da \xc4\x8cilu dostop do Pacifika. Znan je po 867 monolitih (moai), ki so veliki (do 20 metrov visoki) in skrivnostni, brez prepoznavnih obrazov, izrezani iz vulkanskega kamna. Oto\xc4\x8dje Juan Fern\xc3\xa1ndez, ki le\xc5\xbei 587 km zahodno od Valpara\xc3\xadsa, je mesto majhnega ribi\xc5\xa1kega naselja. Znani so po jastogih in dejstvu, da je eden od otokov otok Robinsona Crusoeja, kjer je Alexander Selkirk, ki je navdihnil roman  Daniela Defoeja, pre\xc5\xbeivel pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri leta.\n_START_SECTION_\nTopografske regije\n_START_PARAGRAPH_\nObalna Kordiljera (Cordillera de la Costa) je 50 km \xc5\xa1iroko hribovje, ki se dviga nad tihomorsko obalo med Valparaisom na severu in Puerto Monttom na jugu, se nadaljuje proti otoku Chilo\xc3\xa9 in drugim otokom na jugu \xc4\x8cila. Dose\xc5\xbee vi\xc5\xa1ino do okoli 2000 m in je raz\xc4\x8dlenjeno s pre\xc4\x8dnimi dolinami rek, ki te\xc4\x8dejo v Tihi ocean. Gorovje je sestavljeno iz paleozoiskih in mezozoiskih magmatskih in metamorfnih kamnin, brez delujo\xc4\x8dih vulkanov._NEWLINE_Podol\xc5\xbena dolina (Valle longitudinal) je pribli\xc5\xbeno 700 km dolga in 50 km \xc5\xa1iroka planota med obalnim gorovjem in Andi. Na severu jo omejuje dolina reke Aconcagua, na jugu sega do kraja Puerto Montt. Od tu se nadaljuje proti jugu \xc5\xa1e 300 km kot dolg preliv med otoki in celino. Je prvotni tektonski jarek prepreden s pre\xc4\x8dnimi dolinami in napolnjen z izme\xc4\x8dki ognjenikov in re\xc4\x8dnimi naplavinami._NEWLINE_Andi (Cordillera de los Andes) so v \xc4\x8cilu razdeljeni na severne in ju\xc5\xbene Ande. Severni so po zgradbi podobni perujskim in bolivijskim, kjer so med visokimi gorami planote na 4000 m nmv, s kotlinami brez odtoka. Tu so kotline sslanimi jezeri in slanimi kotanjami (salarji). Ve\xc4\x8dina gora so ognjeni\xc5\xa1ki sto\xc5\xbeci visoki tudi ve\xc4\x8d kot 6000 m. V ju\xc5\xbenih Andih ni planot, gorovje je zelo raz\xc4\x8dlenjeno z ledeni\xc5\xa1ko preoblikovanimi re\xc4\x8dnimi dolinami. Tu so \xc5\xa1e danes aktivni ognjeniki, pogosti so potresi. Proti jugu se Andi postopoma ni\xc5\xbeajo, ledeniki so jih preoblikovali, doline se stekajo v fjorde.\n_START_SECTION_\nNaravne regije\n_START_PARAGRAPH_\nKer se \xc4\x8cile razteza od to\xc4\x8dke pribli\xc5\xbeno 625 km severno od Kozorogovega povratnika do to\xc4\x8dke, ki je ve\xc4\x8d kot 1400 km severno od Antarkti\xc4\x8dnega kroga, lahko v tej dr\xc5\xbeavi najdemo \xc5\xa1irok izbor podnebij. Zato je geografsko mogo\xc4\x8de dr\xc5\xbeavo razdeliti na ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih delov. Obi\xc4\x8dajno jo geografi delijo v pet regij: daljni sever, bli\xc5\xbenji sever, osrednji \xc4\x8cile, jug in dale\xc4\x8d na jug. Vsaka ima svojo lastno zna\xc4\x8dilno vegetacijo, \xc5\xbeivalstvo, podnebje in kljub vsesplo\xc5\xa1nosti Andov in Pacifika svojo posebno topografijo.\n_START_SECTION_\nNorte Chico\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbenji sever (Norte Chico) se razteza od reke Copiap\xc3\xb3 do pribli\xc5\xbeno 32 \xc2\xb0 ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine ali severno od Santiaga. To je polkro\xc5\xbena regija, katere sredi\xc5\xa1\xc4\x8dno obmo\xc4\x8dje v vsakem od \xc5\xa1tirih zimskih mesecev v povpre\xc4\x8dju prejme pribli\xc5\xbeno 25 mm de\xc5\xbeja. Tudi tukaj je su\xc5\xa1a. Temperature so zmerne, poleti povpre\xc4\x8dno 18,5 \xc2\xb0 C in pozimi ob morju okoli 12 \xc2\xb0 C. Zimski de\xc5\xbe in taljenje snega, ki se nabira na Andih, omogo\xc4\x8da nastanek rek, katerih pretok se spreminja z letnimi \xc4\x8dasi, vendar te\xc4\x8dejo skozi celo leto. Njihove globoke pre\xc4\x8dne doline zagotavljajo \xc5\xa1iroka obmo\xc4\x8dja za vzrejo goveda in, najpomembnej\xc5\xa1e, sadjarstvo, dejavnost, ki se je od sredine 1970-ih zelo razvila. Skoraj ves \xc4\x8dilski pisco (vrsta \xc5\xbeganja) se proizvaja na bli\xc5\xbenjem severu._NEWLINE_Kot na daljnem severu imajo obalna obmo\xc4\x8dja tukaj izrazito mikroklimo. Na tistih odsekih, kjer je zra\xc4\x8dna vlaga iz morja ujeta z visokimi klifi, obrnjenimi na ocean, se razvijejo zmerni de\xc5\xbeevni gozdovi, saj vegetacija vpija vlago v obliki megle. Ker re\xc4\x8dne doline zagotavljajo prelome v obalnih klifih, morska vlaga lahko prodre v notranjost in dodatno zmanj\xc5\xa1a splo\xc5\xa1no su\xc5\xa1no podnebje v teh dolinah. Vi\xc5\xa1je nadmorske vi\xc5\xa1ine v notranjosti so pokrite z grmi\xc4\x8devjem in kaktusi razli\xc4\x8dnih vrst.\n_START_SECTION_\nZona Central\n_START_PARAGRAPH_\nOsrednji \xc4\x8cile (Chile Central), kjer \xc5\xbeivi ve\xc4\x8dina prebivalcev, vklju\xc4\x8duje tri najve\xc4\x8dja metropolitanska obmo\xc4\x8dja - Santiago, Valpara\xc3\xadso in Concepci\xc3\xb3n. Razteza se od 32 \xc2\xb0 do pribli\xc5\xbeno 37 \xc2\xb0 ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine. Podnebje je zmernega mediteranskega tipa, pri \xc4\x8demer se koli\xc4\x8dina padavin znatno in postopoma pove\xc4\x8duje s severa na jug. Na obmo\xc4\x8dju Santiaga so povpre\xc4\x8dne mese\xc4\x8dne temperature v poletnih mesecih januarja in februarja pribli\xc5\xbeno 19,5 \xc2\xb0 C in v zimskih mesecih junija in julija 7,5 \xc2\xb0 C; popre\xc4\x8dna mese\xc4\x8dna koli\xc4\x8dina padavin je v januarju in februarju ve\xc4\x8dja kot v juniju in juliju in zna\xc5\xa1a 69,7 mm. V Concepci\xc3\xb3n so povpre\xc4\x8dne mese\xc4\x8dne temperature poleti pri 17,6 \xc2\xb0 C, pozimi pa 9,3 \xc2\xb0 C, koli\xc4\x8dina de\xc5\xbeja je veliko ve\xc4\x8dja poleti. Concepci\xc3\xb3n prejme popre\xc4\x8dno 20 mm de\xc5\xbeja na mesec; v juniju in juliju pa v popre\xc4\x8dju 253 mm na mesec. \xc5\xa0tevilne reke mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dujejo dotok kot posledica zimskega de\xc5\xbeja in spomladanskega taljenja snega v Andih. Kombinacija obilja snega v Andih in relativno zmerne zimske temperature ustvarjajo odli\xc4\x8dne pogoje za alpsko smu\xc4\x8danje._NEWLINE_Topografija osrednjega \xc4\x8cila vklju\xc4\x8duje Obalno kordiljero (Cordillera de la Costa), ki poteka vzporedno z Andi. Tako imenovana Podol\xc5\xbena dolina le\xc5\xbei med obema gorskima obmo\xc4\x8djema in vsebuje nekaj najbogatej\xc5\xa1ih kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d v dr\xc5\xbeavi, \xc5\xa1e posebej v njenem severnem delu. Obmo\xc4\x8dje severno in ju\xc5\xbeno od Santiaga je velik proizvajalec sadja, vklju\xc4\x8dno z grozdjem, iz katerega so narejena najbolj\xc5\xa1a \xc4\x8dilska vina. Izvoz sve\xc5\xbeega sadja se je za\xc4\x8del dramati\xc4\x8dno pove\xc4\x8devati sredi 1970-ih, saj so imeli \xc4\x8dilski pridelovalci prednost, da so v zimskem \xc4\x8dasu v tem delu sveta dosegli trge na severni polobli. Ve\xc4\x8dina tega izvoza, kot so grozdje, jabolka in breskve, gre s hladilnimi ladjami, nekateri pa, kot so jagode, se odpravijo z letalskim prevozom._NEWLINE_Ju\xc5\xbeni del osrednjega \xc4\x8cila vsebuje me\xc5\xa1anico odli\xc4\x8dnih kmetijskih zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d, od katerih so bila mnoga prvotno pokrita s starimi gozdovi. O\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni so bili za kmetijstvo, vendar so kmalu iz\xc4\x8drpali njihovo organsko snov in pustili, da so erodirali. Veliki travniki te iztrebljene zemlje, mnogi na hribovitem terenu, so bili ponovno pogozdeni z drevjem, zlasti za celulozno in papirno industrijo. Nove nalo\xc5\xbebe v teh panogah v 1980-ih so spremenile pode\xc5\xbeelsko gospodarstvo v regiji. Predandska hribovja in nekateri vi\xc5\xa1ji in bolj masivni hribi v obalnem obmo\xc4\x8dju (predvsem Cordillera de Nahuelbuta) \xc5\xa1e vedno vsebujejo velike povr\xc5\xa1ine starih gozdov izjemne lepote, od katerih so nekateri za\xc5\xa1\xc4\x8diteni kot narodni parki. Tu so tudi deli, ki so ni\xc5\xbeji od Podol\xc5\xbene doline in so na splo\xc5\xa1no precej ravni. Tu so tudi najdalj\xc5\xa1e pla\xc5\xbee.\n_START_SECTION_\nZona Sur\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je v Andskih in obalnih regijah osrednjega \xc4\x8cila veliko jezer, je ju\xc5\xbeni del (Sur de Chile) zagotovo najbolj jezerski del. Ju\xc5\xbeni \xc4\x8cile se razteza od reke B\xc3\xadob\xc3\xado na pribli\xc5\xbeno 37 \xc2\xb0 ju\xc5\xbene \xc5\xa1irine do kanala Chacao na pribli\xc5\xbeno 42 \xc2\xb0 ju\xc5\xbene \xc5\xa1irine. V tem jezerskem okro\xc5\xbeju je dolina med Andi in obalnim obmo\xc4\x8djem bli\xc5\xbeja nivoju morja, na stotine je rek, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz andskih jezer, nekatere precej so velike, ko dose\xc5\xbeejo ni\xc5\xbeine. V oceane se stekajo preko drugih rek, od katerih so nekatere (predvsem reka Calle-Calle, ki te\xc4\x8de v mestu Valdivia) edine v celotni de\xc5\xbeeli, ki so plovne na kak\xc5\xa1nem odseku. Najju\xc5\xbenej\xc5\xa1i del Podol\xc5\xbene doline je potopljen v ocean in tvori zaliv Ancud. Otok Chilo\xc3\xa9 (Isla de Chilo\xc3\xa9), s svojimi valovitimi hribi, je zadnja pomembna vzpetina obalnih gora._NEWLINE_Jug je eno najbolj de\xc5\xbeevnih obmo\xc4\x8dij na svetu. Med najbolj vla\xc5\xbenimi to\xc4\x8dkami v regiji je Valdivia, z letnimi padavinami v vi\xc5\xa1ini 2535,4 mm. Poletna meseca januar in februar sta suha, mese\xc4\x8dno povpre\xc4\x8dje padavin 67 mm. Zimska meseca junij in julij imata po 410,6 mm padavin. Temperature v obmo\xc4\x8dju so zmerne. V Valdiviji je poleti popre\xc4\x8dno 16,7 \xc2\xb0 C, medtem ko je pozimi povpre\xc4\x8dno 7,9 \xc2\xb0 C._NEWLINE_Jezera v tej regiji so neverjetno lepa. S snegom pokriti Andi tvorijo konstantno ozadje v bistrih modrih ali celo turkiznih vodah, kot na jezeru Todos los Santos. Reke, ki se spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo iz Andov, hitijo preko vulkanskih kamnin in tvorijo \xc5\xa1tevilne brzice in slapove. Rastlinstvo, vklju\xc4\x8dno s \xc5\xa1tevilnimi praprotmi v sen\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih, je bujno zeleno. Nekateri deli \xc5\xa1e vedno obsegajo stare gozdne rastline in v vseh letnih \xc4\x8dasih, \xc5\xa1e posebej spomladi in poleti je veliko polj\xc5\xa1\xc4\x8din in cveto\xc4\x8dih dreves. Pa\xc5\xa1niki na najsevernej\xc5\xa1em delu, okrog Osorna, so primerni za vzrejo goveda; mleko, sir in maslo so pomembni izdelki tega obmo\xc4\x8dja. Na tem obmo\xc4\x8dju rastejo vse vrste jagodi\xc4\x8devja, od katerih nekatera izva\xc5\xbeajo, razvilo pa se je gojenje razli\xc4\x8dnih vrst postrvi in lososov, pri \xc4\x8demer so kultivatorji izkoristili bogato ponudbo \xc4\x8diste teko\xc4\x8de vode. Pomembna je tudi lesna industrija. \xc5\xa0tevilni turisti, predvsem \xc4\x8cilenci in Argentinci, obiskujejo obmo\xc4\x8dje poleti._NEWLINE_Mnoge za \xc4\x8cile zna\xc4\x8dilne \xc5\xbeivalske vrste so bile zdesetkane, saj so jih \xc4\x8dlove\xc5\xa1ka bivali\xc5\xa1\xc4\x8da in uporaba zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d potisnila dale\xc4\x8d in dlje v divjino. To je primer huemula (Hippocamelus bisulcus), ju\xc5\xbenoandskega jelena in \xc4\x8dilskega kondorja, najve\xc4\x8dje ptice te vrste; obe \xc5\xbeivali sta na narodnem grbu. Preostale \xc4\x8dilske pume (tudi kugar), ki so ve\xc4\x8dje od svojih sorodnikov v Kaliforniji, so bile na jugu usmerjene v izolirane narodne parke, ker jih kmetje \xc5\xa1e naprej lovijo, ker ob\xc4\x8dasno ubijajo ovce in koze.\n_START_SECTION_\nZona Austral\n_START_PARAGRAPH_\nSkrajni jug (Chile Austral) se razteza od 42 \xc2\xb0 ju\xc5\xbene zemljepisne \xc5\xa1irine do rta Horn, Andov in Ju\xc5\xbenega Pacifika. V severnem delu Skrajnega juga je \xc5\xa1e vedno veliko padavin. Poleti popre\xc4\x8dno 206,1 mm, pozimi popre\xc4\x8dno 300 mm. Temperature ob morju v Puerto Ais\xc3\xa9nju so poleti mesecih popre\xc4\x8dno 13,6 \xc2\xb0 C in 4,7 \xc2\xb0 C pozimi. Obmo\xc4\x8dje je na splo\xc5\xa1no hladno in mokro, ima pa kanale, fjorde, sne\xc5\xbeene gore in otoke vseh oblik in velikosti na ozkem prostoru. Na ju\xc5\xbenem delu Skrajnega juga je mesto Punta Arenas, ki je s pribli\xc5\xbeno 125.000 prebivalci najju\xc5\xbenej\xc5\xa1e mesto \xc4\x8cila. Prejme precej manj padavin, samo 438,5 mm na leto ali nekaj ve\xc4\x8d, kot Valdivia samo v mesecu juniju. Te padavina se skozi vse leto porazdelijo bolj ali manj enakomerno, pri \xc4\x8demer imata dva glavna poletna meseca 30 mm in zimska 38,9 mm, deloma v obliki snega. Temperature so hladnej\xc5\xa1e kot v preostalem delu dr\xc5\xbeave. Poleti popre\xc4\x8dno 11,1 \xc2\xb0 C, pozimi popre\xc4\x8dno 2,5 \xc2\xb0 C. Zaradi skoraj stalnega vetra iz ju\xc5\xbenega Tihega oceana se zrak zdi precej hladnej\xc5\xa1i._NEWLINE_Na Skrajnem jugu so obse\xc5\xbeni pa\xc5\xa1niki, ki se pogosto uporabljajo za vzgojo ovac, \xc4\x8deprav je \xc4\x8dezmerna pa\xc5\xa1a na nekaterih podro\xc4\x8djih problem. Druga glavna gospodarska dejavnost obmo\xc4\x8dja je pridobivanje nafte in zemeljskega plina iz obmo\xc4\x8dij okoli Magellana. Ta o\xc5\xbeina je pomembna pomorska pot, saj zdru\xc5\xbeuje Atlantski in Tihi oceana in se izogiba nevarnim odprtim vodam ob Rtu Horn. Preliv je nevaren zato \xc4\x8dilski piloti skozi vodijo vsa plovila.\n_START_SECTION_\nViri in raba tal\n_START_PARAGRAPH_\nNaravni viri: baker, les, \xc5\xbeelezova ruda, nitrati, \xc5\xbelahtne kovine, molibden, hidroenergija, geotermalna energija, oceanski tokovi bogati s hranili._NEWLINE_Raba tal:_NEWLINE_ obdelovalna zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da: 1,80\xc2\xa0%_NEWLINE_ trajni nasadi: 0,61\xc2\xa0%_NEWLINE_drugo: 97,59\xc2\xa0% (2012)_NEWLINE_Namakana zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da: 11990 km\xc2\xb2 (2003)_NEWLINE_ Skupni obnovljivi vodni viri: 922\xc2\xa0km\xc2\xb3 (2011)_NEWLINE_Poraba sladke vode (doma\xc4\x8da/industrija/kmetijstvo):_NEWLINE_total: 26,67\xc2\xa0km\xc2\xb3/yr (4\xc2\xa0%/10\xc2\xa0%/86\xc2\xa0%)_NEWLINE_per capita: 1603 m\xc2\xb3/yr (2007)'