b'\n_START_ARTICLE_\nNova mestna hi\xc5\xa1a, M\xc3\xbcnchen\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOdlo\xc4\x8ditev za izgradnjo nove stavbe je pri\xc5\xa1la zaradi pomanjkanja prostora v Stari mestni hi\xc5\xa1i in sosednji, tako imenovani \xc2\xbbmanj\xc5\xa1i mestni hi\xc5\xa1i\xc2\xab\xc2\xa0na Petersberglu (uni\xc4\x8dena leta 1944, in ni bila obnovljena). V spomin na bur\xc5\xbeoazno sezono v gotskem obdobju je izbira padla na neogotsko zasnovo, ki je omogo\xc4\x8dila samostojni arhitekturni poudarek v nasprotju s stavbami kraljeve dru\xc5\xbeine._NEWLINE_Za gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de je bila izbrana severna stran trga Marienplatz, kjer je takrat \xc5\xa1e vedno stala Landst\xc3\xa4nde, ki jo je bavarski vojvoda postavil v srednjem veku kot nekak\xc5\xa1no predstavni\xc5\xa1tvo nasprotnih de\xc5\xbeel._NEWLINE_Prvi del stavbe v vzhodnem delu Marienplatza, na vogalu Dienerstrasse, je bil rezultat nate\xc4\x8daja idej, ki ga je osvojil Georg Hauberrisser in je potekal med letoma 1867 in 1874. Ko je postalo jasno, da ta nova stavba ne bo zadostovala za vso administracijo, je mesto za\xc4\x8delo kupovati vse nepremi\xc4\x8dnine na Dienerstrasse, Landschaftstrasse in Weinstrasse ob mestni hi\xc5\xa1i, katere gradnja se je za\xc4\x8dela leta 1887. Med letoma 1889 do 1892 je bil zgrajen odsek na vogalu Dienerstrasse in Landschaftstrasse. Leta 1897 so se sodniki in ob\xc4\x8dinski svet odlo\xc4\x8dili, da bodo stavbe na Marianplatzu in Weinstrasse in Landschaftstrasse raz\xc5\xa1irili na \xc5\xa1tiri strani. Za to je bilo uporabljeno celotno obmo\xc4\x8dje med trgom Marienplatz in Landschaftstrasse, na drugi strani pa med Weinstrasse in Dienerstrasse. Leta 1898 se je delo za podalj\xc5\xa1anje za\xc4\x8delo s stolpom (Rathausturm), tudi pod arhitektom Georgom von Hauberrisserjem. Decembra 1905 je bila kon\xc4\x8dana lupina tretjega stavbnega odseka s postavitvijo glavnega kamna na Rathausturmu. Za arhitekturno zasnovo m\xc3\xbcnchenskega Rathausturma je Hauberrisserja navdihnil bruseljski Rathausturm. 96-metrski pozno-gotski zvonik, ki ga je zgradil Jan van Ruysbroeck v letih od 1449 do 1455. _NEWLINE_Do konca leta 1906 so bile pisarne predane. Fasadni prostor na Marienplatzu je bil takrat dolg 98,5 metrov, od tega 48 metrov prvega gradbenega odseka . Primeri, ki so bili uporabljeni pri oblikovanju, so bila mestna hi\xc5\xa1a v Bruslju in Nova mestna hi\xc5\xa1a na Dunaju._NEWLINE_Minimalna \xc5\xa1koda, ki se je zgodila med letalskimi napadi na M\xc3\xbcnchen leta 1944, je bila po vojni obnovljena. Del, ki je bil zgrajen na Marienplatzu, je dobil \xc5\xa1e eno nadstropje, ki je bilo skrito za neogotsko ograjo, tako da je bila ohranjena podoba stavb. Fasada na Landschaftstrasse je bila zelo preprosto obnovljena. Konec 1990-ih let je bila nova mestna hi\xc5\xa1a obnovljena in rekonstruirana enako, vklju\xc4\x8dno z neogotskimi okraski, ki okronano streho._NEWLINE_Stavba obsega povr\xc5\xa1ino 9159 m\xc2\xb2 in ima 400 sob. 100 metrov dolga glavna fasada proti Marienplatzu je bogato okra\xc5\xa1ena. Prikazuje welfskega vojvodo Henrika Leva in skoraj celotno linijo rodbine Wittelsbach na Bavarskem in je najve\xc4\x8dji kne\xc5\xbeji ciklus na nem\xc5\xa1kih mestnih hi\xc5\xa1ah. Osrednji spomenik v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du glavne fasade med dvema fazama na Marienplatzu nad stra\xc5\xbearsko hi\xc5\xa1o je konjeni\xc5\xa1ki kip princa regenta Luitpolda. V oboku stolpa so kipi prvih \xc5\xa1tirih bavarskih kraljev._NEWLINE_Glavna fasada je postavljena proti trgu, hrbtna stran pa je v bli\xc5\xbeini majhnega parka (Marienhof). Klet je skoraj v celoti zasedena z veliko restavracijo, imenovano Ratskeller. V pritli\xc4\x8dju nekatere sobe najemajo mala podjetja. Tudi v pritli\xc4\x8dju je glavni uradni turisti\xc4\x8dni informacijski urad._NEWLINE_V prvem nadstropju je proti Marienplatzu velik balkon, ki se uporablja za velika praznovanja, kot so nogometna prvenstva ali koncerti v \xc4\x8dasu Weihnachtsmarkta \xe2\x80\x93 Bo\xc5\xbei\xc4\x8dnega sejma. Glavni stolp je visok 85 m in je dostopen obiskovalcem z dvigalom. Na vrhu je M\xc3\xbcnchner Kindl. Turisti\xc4\x8dna atrakcija je Rathaus-Glockenspiel - zvonjenje, ki ga vsak dan ob 11.00, 12.00 in 17.00 opravi naprava v uri.\n_START_SECTION_\nArhitekturno oblikovanje\n_START_PARAGRAPH_\nKompleks iz opeke in \xc5\xa1kolj\xc4\x8dnega apnenca ima \xc5\xa1est dvori\xc5\xa1\xc4\x8d, zgrajenih na povr\xc5\xa1ini 9159 m\xc2\xb2, kjer stavba pokriva 7115 m\xc2\xb2. Skoraj 100 metrov dolga glavna fasada, ki gleda proti Marienplatzu, je bogato okra\xc5\xa1ena. Prikazuje vojvodo Henrika Leva in skoraj celotno rodbino Wittelsbach in je najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1i kne\xc5\xbeji ciklus nem\xc5\xa1kih mestnih hi\xc5\xa1. Kot osrednji spomenik na sredi glavne fasade, med dvema stavbnima odsekoma na Marienplatzu nad stra\xc5\xbearsko hi\xc5\xa1o, je kip princa regenta Luitpolda. Na glavnem pro\xc4\x8delju Marienplatza in na kraju Weinstrasse so ustanovitelji M\xc3\xbcnchna, neogotske vodne fontane v obliki grimas in mask, alegori\xc4\x8dne podobe in teme iz \xc5\xbeivljenja svetnikov in ljudskih legend. Vogal Marienplatza in Weinstrasse se imenuje Wurmeck, vogal Weinstrasse in Landschaftsstrasse pa Kleubereck._NEWLINE_Stavbo krasijo \xc5\xa1tevilna steklena okna z lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi, mednarodnimi in verskimi motivi. Ko je ve\xc4\x8dino oken uni\xc4\x8dilo bombardiranje v zadnji fazi druge svetovne vojne, se je ve\xc4\x8dina predmetov s pomo\xc4\x8djo donacij lahko obnovila v prvotni obliki._NEWLINE_Rathausturm, stolp mestne hi\xc5\xa1e, visok 85 m, je okronan s kipcem M\xc3\xbcnchner Kindl, ki ga je ustvaril Anton Schmid, po svojem sinu Wiggerlu (Ludwig Schmid-Wildy) kot modelu . Na vrhu stolpa je peti najve\xc4\x8dji urni mehanizem v Evropi, ki se je prvi\xc4\x8d oglasil leta 1908. 43 zvonov mehanske ure zaporedoma odvija \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dne melodije, za katere skupno 32 figur predstavlja Sch\xc3\xa4fflertanz in vite\xc5\xa1ki turnir ob poroki bavarskega vojvode Viljema V. in Renate Lorenske leta 1568. Melodije se med letom spreminjajo, uporablja se \xc5\xa1est razli\xc4\x8dnih kombinacij \xc5\xa1tirih skladb. V oknih sedmega stolpa se po njegovem rogu pojavi no\xc4\x8dni \xc4\x8duvaj in angel, ki blagoslovi M\xc3\xbcnchner Kindla. Mestna hi\xc5\xa1a ima 400 sob, klet pa je skoraj v celoti zgrajena kot restavracija Ratskeller.\n_START_SECTION_\nVloga\n_START_PARAGRAPH_\nNova mestna hi\xc5\xa1a je sede\xc5\xbe \xc5\xbeupana in mestnega sveta, ki ima tukaj konferen\xc4\x8dno sobo. Hkrati so v novi mestni hi\xc5\xa1i nastanjene slu\xc5\xbebe sveta in manj\xc5\xa1i deli mestne uprave. Bogato okra\xc5\xa1ena, neogotska knji\xc5\xbenica je bila zgrajena kot pravna knji\xc5\xbenica sveta in je \xc5\xa1e vedno javno dostopna pravna knji\xc5\xbenica pod upravo mestne knji\xc5\xbenice v M\xc3\xbcnchnu._NEWLINE_V Novi mestni hi\xc5\xa1i in na Marienplatzu se obi\xc4\x8dajno organizirajo sprejemi in \xc4\x8dast za uspe\xc5\xa1ne \xc5\xa1portnike in ekipe. Posebna \xc4\x8dast je opazovati gledalce z balkona \xc5\xbeupanovega urada v Rathausturmu pod uro._NEWLINE_Rathausturm ima razgledno galerijo pod kroglo, ki je nad uro, do katere se pride z dvigalom. Od tam se na jasen dan vidijo Alpe, Stari Peter, cerkev Svetega Duha, Marienplatz, Staro mestno hi\xc5\xa1o in Talburgtor. Na severu, Teatinska cerkev in Olympiaturm. Na zahodu se vidi Frauenkirche in cerkev sv. Pavla.\n_START_SECTION_\nZvonenje ure in no\xc4\x8dna stra\xc5\xbea z angelom\n_START_PARAGRAPH_\nUra z 43 zvonci, ki jo spro\xc5\xbei \xc5\xa1est razli\xc4\x8dnih kolutov glede na letni \xc4\x8das, igra vsak dan ob 11. in 12. uri in od marca do oktobra ob 17. uri. Dejanska mehanika je pod stolpno \xc4\x8delado in se lahko igra s tipkovnico. Najmanj\xc5\xa1i zvon\xc4\x8dek tehta 10 kg in ima premer 18 cm, najve\xc4\x8dji tehta 1300 kg s premerom 125 cm, skupna te\xc5\xbea zvoncev pa je 7000 kg._NEWLINE_Ladja, v kateri je mehanizem, je prekrita z bakrom. 32 figur se nana\xc5\xa1a na motive iz zgodovine in legende o M\xc3\xbcnchnu. Kinemati\xc4\x8dno ureditev je leta 1899 razvil izumitelj \xc5\xa1tiritaktnega motorja Christian Reithmann. V zgornjem delu ladje je organiziran \xc2\xbbturnir\xc2\xab, ki je bil leta 1568 najprej na Marienplatzu za poroko vojvode Viljema V. in Renate Lorenske. Heroji, lovci, navija\xc4\x8di, pogani in standardni prevozniki so postavili igri\xc5\xa1\xc4\x8de, na katerem so Bavarci in Loren\xc4\x8dani tekmovali in kazali svoje prednosti skozi srednjeve\xc5\xa1ke igre. Dejstvo, da je belo-modra Bavarska zmagala nad \xc4\x8drno-rumeno Loreno, je mogo\xc4\x8de samo simbolno razlagati. V spodnjem nadstropju je prikazan Sch\xc3\xa4fflertanz, ki spominja na kugo od 1515 do 1517. Ko se nih\xc4\x8de ni upal zapustiti svojih domov, v strahu pred kugo, naj bi Sch\xc3\xa4ffler s svojim plesom in igranjem glasbe domnevno vabil prestra\xc5\xa1ene dr\xc5\xbeavljane nazaj na ulice in zato nazaj v \xc5\xbeivljenje._NEWLINE_Obstaja tudi dve minutna varianta pozno zve\xc4\x8der ob 21. uri, ko se osvetlita dve stranski obokani okni. V levem oknu je no\xc4\x8dni \xc4\x8duvaj, ki se pojavlja in opravlja svoje kroge, nosi pla\xc5\xa1\xc4\x8d, rog in svetilko, sledi pa mu njegov pes. Zvonci to spremljajo z igranjem no\xc4\x8dne stra\xc5\xbee iz opere Richarda Wagnerja Mojstri pevci N\xc3\xbcrnber\xc5\xa1ki. Po kratkem premoru zaigra uspavanka Johannesa Brahmsa, v desnem stolpu pa se M\xc3\xbcnchner Kindl odpravi na levo, kamor ga vodi angel varuh (angel miru) (ki temelji na \xc2\xbbotroku z angelom varuhom\xc2\xab\xc2\xa0Ignaza G\xc3\xbcntherja, ki je v m\xc3\xbcnchenski B\xc3\xbcrgersaal Marijine kongregacije), potem se oba vrneta v stolp, svetloba pa ugasne. No\xc4\x8dni \xc4\x8duvaj in angel varuh sta dala m\xc3\xbcnchenskega otroka k po\xc4\x8ditku, M\xc3\xbcnchen pa je sprejela no\xc4\x8d._NEWLINE_Zamisel o vklju\xc4\x8ditvi urnega zvonika v stolp Nove mestne hi\xc5\xa1e sega v \xc4\x8das Georga Hauberrisserja. Stro\xc5\xa1ki so bili precej\xc5\xa1nji, 43 zvoncev je stalo 154.000 zlatih mark, od katerih jih je 32.000 podaril trgovec pohi\xc5\xa1tva in starin Karl Rosipal leta 1904 ob stoletnici. Ta donacija pa je imela posledice: Karl Rosipal, ki je umrl leta 1924, je bil judovskega izvora, leta 1933/34 pa je bila donacija vrnjena dru\xc5\xbeini, saj naj nebi bila ve\xc4\x8d \xc5\xbeelena judovska udele\xc5\xbeba v takratnem nem\xc5\xa1kem obdobju. Leta 1908 je bila ura kon\xc4\x8dana, vendar je bila uradno operativna 18. februarja 1909 zaradi nezadovoljivega zvoka zvoncev. Od takrat figure in zvok delujejo vsak dan ob enajstih. Izvedba ob 12. in 17. uri je bila uvedena \xc5\xa1ele od olimpijskih iger leta 1972 dalje. Med letoma 1944 in 1952 je bilo delovanje omejeno, ne zato, ker je bilo uni\xc4\x8deno v vojni, temve\xc4\x8d so bila potrebna znatna popravila.  _NEWLINE_V \xc4\x8dasu popravil stolpne fasade v letih 2006-2007 so bili zvonovi odstranjeni, o\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8deni in popravljeni. Nosilec zvonca je bil opremljen z vzmetenjem iz nerjave\xc4\x8dega jekla, zamenjani so bili tudi drugi pomembni deli, vklju\xc4\x8dno vzmeti in kabli. Celotni stro\xc5\xa1ki obnove so zna\xc5\xa1ali 750.000 evrov, kar je bilo ve\xc4\x8dinoma v obliki donacij dr\xc5\xbeavljanov M\xc3\xbcnchna (660.000 evrov), Nem\xc5\xa1ka fundacija za varstvo zgodovinskih spomenikov je podarila dodatnih 100.000 evrov. Zvonovi so bili ponovno name\xc5\xa1\xc4\x8deni, revidirani in \xc4\x8dasovno prilagojeni za 850. rojstni dan mesta M\xc3\xbcnchen leta 2008._NEWLINE_Vsak od njih igra \xc5\xa1tiri melodije, ki se mese\xc4\x8dno spreminjajo med \xc5\xa1estimi razli\xc4\x8dnimi melodijami.\n_START_SECTION_\nMestne jaslice\n_START_PARAGRAPH_\nMed adventnim \xc4\x8dasom in do konca bo\xc5\xbei\xc4\x8dnega obdobja so stare bavarske bo\xc5\xbei\xc4\x8dne jaslice, delo kiparja v lesu Reinholda Zellnerja, rojenega leta 1903, razstavljene v Prunkhofu v mestni hi\xc5\xa1i (notranje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de) v neposredni bli\xc5\xbeini Bo\xc5\xbei\xc4\x8dnega sejma. Bo\xc5\xbei\xc4\x8dne jaslice je ustvaril umetnik za Bo\xc5\xbei\xc4\x8d leta 1954 in jih sestavlja 33 figur, ki so oble\xc4\x8dene v orientalski in alpski slog in 28 \xc5\xbeivali. Kot posebnost je vklju\xc4\x8den nosa\xc4\x8d kri\xc5\xbea, ki anahronisti\xc4\x8dno vodi do Jezusovega rojstva z razpelom. V desetletjih so nekatere figure izginile, \xc5\xa1koda zaradi vremena in staranja pa je prizadela celotno skupino. Leta 2000 je bila izvedena celovita obnova umetni\xc5\xa1kega dela; nadomestili so tudi izgubljene figure jaslic. Z zaklju\xc4\x8dkom obnovitvenih del so jaslice postale last Turisti\xc4\x8dne skupnosti v M\xc3\xbcnchnu.\n_START_SECTION_\nRatskeller\n_START_PARAGRAPH_\nRatskeller je poslikal slikar Biebrich Heinrich Schlitt in sta jo uradno odprla kot restavracijo v kri\xc5\xbeno obokani kleti nove mestne hi\xc5\xa1e 1. avgusta 1874 prvi par Ratskeller-Wirte Ernst in Franziska Steidl . Sedanjo poslikavo je prvotno zasnoval Hauberrissers za Ratskeller v mestni hi\xc5\xa1i St. Johann. Tema na\xc4\x8drtovane poslikave je bila \xc2\xbbBitka piva proti vinu\xc2\xab. Heinrich Schlitt je bil \xc5\xbee znan umetnik v regiji Saar, med drugim je izdeloval keramiko za Villeroy & Boch na za\xc4\x8detku 20. stoletja ._NEWLINE_Po sporu med ob\xc4\x8dinsko upravo St. Johann in Schlittom o znesku pla\xc4\x8dila za poslikavo je Schlitt zahteval vrnitev skic in jih uporabil za risanje m\xc3\xbcnchenskega Ratskellerja, ki se je za\xc4\x8delo leta 1905.\n_START_SECTION_\nSpominska soba\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1958 je bila postavljena spominska soba v prvem nadstropju na strani Marienplatz. Na istem mestu, kjer je po prvi svetovni vojni obstajala spominska soba, ki je bila uni\xc4\x8dena v drugi svetovni vojni. V preoblikovani sobi sta dva kamnita panela poleg mozaika, ki ga je ustvaril Karl Knappe, in spominjata na tiste, ki so umrli v dveh svetovnih vojnah in tiste, ki so bili politi\xc4\x8dno preganjani v \xc4\x8dasu nacizma. Talna plo\xc5\xa1\xc4\x8da spominja na mestnega uslu\xc5\xbebenca, ki je umrl v slu\xc5\xbebi.'