b'\n_START_ARTICLE_\nFrance Jaroslav \xc5\xa0trukelj\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0trukelj se je rodil v dru\xc5\xbeini kaj\xc5\xbearja ter \xc4\x8devljarja Janeza \xc5\xa0truklja. Na prigovarjanje B. Poto\xc4\x8dnika in ob materini podpori, ki je bila ta\xc4\x8das ljubljanska dija\xc5\xa1ka gospodinja je v Ljubljani obiskoval gimnazijo (1853\xe2\x80\x931861), \xc5\xa1tudiral bogoslovje (1861\xe2\x80\x931865) in bil 1865 posve\xc4\x8den v duhovnika. Slu\xc5\xbeboval je 2 leti na \xc4\x8cate\xc5\xbeu, 5 let v Sostrem in 1872 zaradi zdravstvenih te\xc5\xbeav stopil v pokoj ter se z doma\xc4\x8dimi preselil v povsem samotarsko \xc5\xbeivljenje na \xc5\xa0marno goro._NEWLINE_\xc5\xa0trukelj je \xc5\xbee kot sedmo\xc5\xa1olec za\xc4\x8del pisateljevati, v semeni\xc5\xa1\xc4\x8du je pisal v list Lipa, se marljivo u\xc4\x8dil slovanskih jezikov in prebiral slovanska knji\xc5\xbeevna dela ter kasneje kot bogoslovec pisal v razne liste. V posvetnih knjigah je izdal prevode: E. Guenot, Hanani ali poslednje dni Jeruzalema (1875); Dr. Ignacij Knoblehar. (1881); Stanley in njegovo potovanje po Afriki (1892); izvirne spise: satiri\xc4\x8dno podobo tedanje Ljubljane-Stari mravljinec gre svojega starega prijatla v \xc5\xa0i\xc5\xa1ko obiskat (1860); Novoletni dar (1872) - delo v katerem spodbuja rojake, naj varujejo svojo zemljo pred tujci. Na ljudske pravljice in pripovedke se opirajo: Povodni mo\xc5\xbe (1872), Marjetica (1874), Kri\xc5\xbe med verbami (1874); narodnovzgojne so Politi\xc4\x8dne pridige (1872) in veseloigra Slovenski Jur\xc4\x8dek. Pisal je tudi sestavke iz slovenske in splo\xc5\xa1ne zgodovine, zemljepisa in narodopisja, o daljnih de\xc5\xbeelah in kontinentih. Med drugim je objavil: Imajo li Slovanji kakih zaslug za naobra\xc5\xbeenost evropsko (1867); \xc4\x8crna gora in \xc5\xa0tefan Mali, vodja \xc4\x8drnogorski (1868); Kraljevina Poljska pa Jageloni (1869); Cerkev pred sodbo (1870); Zgodovina \xc4\x8crne gore (1875); Kako umirajo pesniki, pisatelji in u\xc4\x8denjaki (1876) in Franz Schubert, \xc5\xbeivljenjepisna novela (1882)._NEWLINE_\xc5\xa0trukelj je tudi zapisoval ljudske pripovedke in pesmi ter jih objavljal. Vse njegovo obse\xc5\xbeno pisateljsko delo, prirejeno po tujih predlogah iz (nem., srbohrv., \xc4\x8de\xc5\xa1., polj.) preveva prizadevanje za ljudsko izobrazbo ter mo\xc4\x8dna narodna in slovanska zavednost.'