b'\n_START_ARTICLE_\nJedrski odpadek\n_START_PARAGRAPH_\nJedrski odpadki ali radioaktivni odpadki so odpadki, ki vsebujejo radioaktivne izotope. Nastanejo kot posledica jedrske reakcije, bodisi v jedrski elektrarni ali v industriji ter medicini. Njihova specifi\xc4\x8dna aktivnost presega zakonsko dolo\xc4\x8dene meje. Sevanje, ki ga oddajajo, je zelo \xc5\xa1kodljivo, traja pa najmanj par desetletij. Odpadki se lahko nahajajo v plinastem, teko\xc4\x8dem in trdnem agregatnem stanju. Uporaba jedrskih odpadkov ni ve\xc4\x8d mo\xc5\xbena, niti smiselna.\n_START_SECTION_\nDelitev glede na specifi\xc4\x8dno aktivnost radioaktivnih izotopov\n_START_PARAGRAPH_\nNizko radioaktivni odpadki (NRAO) imajo specifi\xc4\x8dno aktivnost od 5\xc3\x9710\xe2\x81\xb6 do 5\xc3\x9710\xe2\x81\xb9 Bq/m\xc2\xb3. Nastanejo ve\xc4\x8dinoma med vzdr\xc5\xbeevlnimi deli v jedrski elektrarni ter v industriji in medicini pri uporabi radiaktivnih izotopov. Sem spadajo kontiminirana delovna obla\xc4\x8dila, orodje, filtri, papir, krpe, vse, kar je v uporabi v radiolo\xc5\xa1ko onesna\xc5\xbeenih prostorih. Nanje sedajo drobni radioaktivni delci, ki so \xc5\xa1kodljivi zdravju, \xc4\x8de pridejo v telo. Ti odpadki zavzemajo veliko prostora. Da bi zmanj\xc5\xa1ali njihov obseg, jih stisnejo v sodih ali se\xc5\xbegejo in \xc5\xa1ele nato skladi\xc5\xa1\xc4\x8dijo. Radioaktivnost ve\xc4\x8dine NRAO upade na raven naravnega ozadja v 300 letih._NEWLINE_Specifi\xc4\x8dna aktivnost srednje radioaktivnih odpadkov (SRAO) zna\xc5\xa1a od 5\xc3\x9710\xe2\x81\xb9 do 5\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 Bq/m\xc2\xb3. To so odpadki iz \xc4\x8distilnih naprav jedrske elektrarne. Zbirajo se v posebnih \xc4\x8distilnih filtrih, kjer se odlagajo radioaktivne smole in blato iz reaktorskega hladila. \xc4\x8cas, po katerem niso ve\xc4\x8d radioaktivni, je od ve\xc4\x8d 100 pa do nekaj 1000 let._NEWLINE_Med visoko radioaktivne odpadke (VRAO) uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo tiste, s specifi\xc4\x8dno aktivnostjo ve\xc4\x8djo od 5\xc3\x9710\xc2\xb9\xe2\x81\xb4 Bq/m\xc2\xb3. VRAO so izrabljeno jedrsko gorivo ter ostanki njegove predelave. Oddajajo mo\xc4\x8dno sevanje, ki ga spremlja visoka t. i. zaostala toplota. Da sevanje ni ve\xc4\x8d nevarno, je potrebnih kar nekaj deset tiso\xc4\x8dletij.\n_START_SECTION_\nDelitev glede na razpadni \xc4\x8das radioaktivnih izotopov\n_START_PARAGRAPH_\nV to delitev se uvr\xc5\xa1\xc4\x8dajo le nizko in srednje radioaktivni odpadki._NEWLINE_Dolgo\xc5\xbeivi so tisti, ki vsebujejo ve\xc4\x8dje koncentracije alfa sevalcev._NEWLINE_Kratko\xc5\xbeivi pa vsebujejo ve\xc4\x8dinoma beta in gama sevalce.\n_START_SECTION_\nRadioaktivni odpadki v medicini, industriji in pri znanstvenih raziskavah\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8dina radioaktivnih odpadkov nastane pri obratovanju jedrskih elektrarn. Nastanejo pa tudi z uporabo radioaktivnih snovi v industriji, medicini in pri znanstvenih raziskavah.\n_START_SECTION_\nRadioaktivni odpadki v industriji\n_START_PARAGRAPH_\nV industriji uporabljajo izvore radioaktivnega sevanja za merjenje debeline, nivojev teko\xc4\x8din v zbiralnikih in podobno. Ko ti izvori niso ve\xc4\x8d uporabni oziroma niso ve\xc4\x8d dovolj u\xc4\x8dinkoviti, postanejo radioaktivni odpadek.\n_START_SECTION_\nRadioaktivni odpadki v medicini\n_START_PARAGRAPH_\nRadioaktivni odpadki v medicini so predvsem ostanki preparatov, pripomo\xc4\x8dki, za\xc5\xa1\xc4\x8ditna sredstva za enkratno uporabo in druge, podobne stvari, ki se uporabljajo pri medicinski diagnostiki in pri zdravljenju s pomo\xc4\x8djo radioaktivnih izotopov (obsevalne naprave).\n_START_SECTION_\nOdlaganje jedrskih odpadkov\n_START_PARAGRAPH_\nZ izrazom skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje se ozna\xc4\x8duje shranjevanje jedrskih odpadkov za dolo\xc4\x8den \xc4\x8das. Pri trajnem shranjevanju oz. odstranitvi pa se uporablja izraz odlaganje. Po izku\xc5\xa1njah in temeljitih analizah drugih dr\xc5\xbeav pri ravnanju z radioaktivnimi odpadki se je pokazalo, da so odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da najvarnej\xc5\xa1a in najprimernej\xc5\xa1a re\xc5\xa1itev pri trajnem shranjevanju teh odpadkov.\n_START_SECTION_\nOdlaganje NRAO in SRAO\n_START_PARAGRAPH_\nLe te trajno shranjujemo na dva na\xc4\x8dina: tunelsko odlaganje in plitvo zakopavanje. Obdelane radioaktivne odpadke najprej zaprejo v sode, ki so nepropustni, to je prva pregrada. Med 10 in 20 teh sodov nato vlo\xc5\xbeijo v betonske vsebnike in jih zalijejo s polnilom. Beton je druga pregrada.S polnilom zalite betonske vsebnike odlo\xc5\xbeijo v betonske bazene ali podzemne rove, podobne rudni\xc5\xa1kim, ki so tretja pregrada. Rove nato zapolnijo, bazene pa prekrijejo z materialom, ki ne prepu\xc5\xa1\xc4\x8da vode (ilovica ). To je \xc4\x8detrta pregrada. Zelo pomembno je, da so odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da lo\xc4\x8dena od podtalnice, odpadki pa morajo biti shranjeni v vodotesnih vsebnikih (nevarnost prenosa RAO v prehrambeno verigo). Tudi verjetnost poplavljanja ali potresov mora biti majhna. Izbira na\xc4\x8dina shranjevanja je torej odvisna od naravnih danosti okolja kot npr. oblike terena, sestave tal, podtalne vode itd.\n_START_SECTION_\nOdlaganje VRAO\n_START_PARAGRAPH_\nZaenkrat vpra\xc5\xa1anje trajnega shranjevanja visokoradioaktivnih odpadkov \xc5\xa1e ni re\xc5\xa1eno, zato lahko govorimo le o za\xc4\x8dasnem shranjevanju. Ti odpadki mo\xc4\x8dno sevajo, ta radioaktivnost pa se zmanj\xc5\xa1uje zelo po\xc4\x8dasi. Zaradi sevanja nastaja mo\xc4\x8dan toplotni tok, kar \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbei ravnanje z njimi. Jedrsko gorivo se po izrabi pribli\xc5\xbeno eno leto hrani v re\xc5\xa1etkah v bazenih znotraj elektrarne. Voda ga ohladi in slu\xc5\xbei kot \xc5\xa1\xc4\x8dit pred sevanjem. Ponekod zgradijo bazene poleg elektrarne, kjer VRAO hranijo \xc5\xa1e naprej, lahko pa jih preselijo v suha odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da. Nekatere dr\xc5\xbeave (Francija, Zdru\xc5\xbeeno kraljestvo) izrabljeno jedrsko gorivo predelajo, odstranijo plutonij, izotope urana in druge uporabne elemente. VRAO, ki pa ostanejo po predelavi, vlijejo v borsilikatna stekla, ki jih varujejo pred zunanjimi vplivi.\n_START_SECTION_\nOdlaganje RAO v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nDo 30.12.2009 Slovenija \xc5\xa1e ni imela dokon\xc4\x8dno potrjenega odlagali\xc5\xa1\xc4\x8da za RAO, zato so jih za\xc4\x8dasno shranjevali v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih, ve\xc4\x8dino v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih kr\xc5\xa1ke nuklearke, nekaj pa v centralnem skladi\xc5\xa1\xc4\x8du v Brinju pri Ljubljani.Visoko RAO pa so se nahajali v posebnih bazenih v elektrarni. Od 30.12.2009 pa se je dokon\xc4\x8dno potrdilo trajno odlagali\xc5\xa1\xc4\x8de NRAO in VRAO, ki se nahaja na lokaciji Vrbina v ob\xc4\x8dini Kr\xc5\xa1ko.\n_START_SECTION_\nNelegalno odlaganje\n_START_PARAGRAPH_\nOblasti v Italiji \xc5\xa1e vedno preiskujejo primere nelegalnega odlaganja jedrskih odpadkov s strani mafijskega klana Ndrageta, ki ga obto\xc5\xbeujejo nelegalnega prometa, odlaganja in uni\xc4\x8devanja jedrskih odpadkov iz bolni\xc5\xa1nic. Eden izmed italijanskih funkcionarjev dr\xc5\xbeavnega podjetja Enea naj bi nezakonito pla\xc4\x8dal klanu mafije, da se znebi vsaj 600 sodov z toksi\xc4\x8dnimi in radioaktivnimi odpadki. Le ti naj bi izvirali iz Italije, \xc5\xa0vice, Francije, ZDA in Nem\xc4\x8dije. Kon\xc4\x8dna destinacija odpadkov naj bi bila afri\xc5\xa1ka dr\xc5\xbeava Somalija, kjer naj bi te nelegalno zakopali. V akcije naj bi bili vpleteni tudi podkupljeni lokalni Somalijski uradniki. Nelegalni transport \xc5\xa1kodljivih odpadkov, naj bi se nadaljeval tudi po 1990. V tem \xc4\x8dasu je mafijska zdru\xc5\xbeba ve\xc4\x8dkrat namerno potopila ladje z nevarnimi odpadki ob obali Kalabrije na jugu Italije. Po podatkih italijanske okoljske skupine Legambiente so nekateri skesanci italijanske mafije potrdili, da so bili pla\xc4\x8dani za potopitev ladij z odpadki in da so ta nezakonita dejanja trajala vsaj 20 let.'