b'\n_START_ARTICLE_\nZgodovina dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovina dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe na Slovenskem je zgodovina razvoja in delovanja dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe na Slovenskem od \xc4\x8dasov Rimljanov, do njene o\xc5\xbeivitve v zrelem srednjem veku in razvojem v novem veku. V novem veku se zelo razvije carinjenje. Na nadaljnji razvoj dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe je vplivalo obdav\xc4\x8denje po katastrskem dohodku. V \xc4\x8dasu Jugoslavije je razvoj dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe in dav\xc4\x8dnega sistema do\xc5\xbeivel zastoj in nato spremembo, povezano z razvojem jugoslovanskega koncepta dru\xc5\xbebene lastnine. Po procesu zdru\xc5\xbeevanja je Slovenija enotno dav\xc4\x8dno slu\xc5\xbebo v o\xc5\xbejem smislu (brez carinske slu\xc5\xbebe) oblikovala leta 1996, povsem poenotena slu\xc5\xbeba pa se je pojavila \xc5\xa1ele leta 2014.\n_START_SECTION_\nRimski imperij\n_START_PARAGRAPH_\nV cesarskih provincah Rimskega imperija je za organizacijo pobiranja davkov skrbel prokurator, v senatorskih provincah pa kvestor. Pobirali so neposredne davke (tributum), ki so obsegali davke na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in premo\xc5\xbeenje (tributum soli) in glavarino (tributum capitis), med posrednimi davki pa je npr. znano pobiranje carin, prometnih davkov, davkov na dedovanje. Pobiranje davkov je bilo organizirano preko sistema zakupni\xc5\xa1tva. V 2. stoletju je Poetovio (Ptuj) postal sede\xc5\xbe osrednjih uradov ilirske dr\xc5\xbeavne carine (publicum portorii Illyrici), pri \xc4\x8demer je to podro\xc4\x8dje med drugim zajemalo tudi Panonijo in Norik.\n_START_SECTION_\nRazvoj dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe v srednjem veku\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku zaradi avtarkije zemlji\xc5\xa1kih gospostev sprva pravih davkov in dav\xc4\x8dnih slu\xc5\xbeb ni bilo. Od 9. stoletja dalje se je tudi na Slovenskem pojavilo pobiranje te\xc5\xbeko opredeljivih prometno-tr\xc5\xbenih dajatev iz katere se kasneje razvijejo mitnine in carine. Mitni\xc4\x8darji so bili pogosto zakupniki. Sistem mitni\xc5\xa1tva je predstavljal osnovo za nastajanje carinske slu\xc5\xbebe. Za razvoj dav\xc4\x8dnih slu\xc5\xbeb je bila klju\xc4\x8dna oblast de\xc5\xbeelnega kneza nad de\xc5\xbeelno-kne\xc5\xbejim premo\xc5\xbeenjem (\xc2\xbbkomornim premo\xc5\xbeenjem\xc2\xab), ki je obsegalo dohodke od rudnikov, neposredne davke od de\xc5\xbeelno-kne\xc5\xbejih mest, dohodke od pobranih mitnin in neposredne davke za Jude \xe2\x80\x93 ker pa je de\xc5\xbeelni knez te dajatve pobiral le od komornega premo\xc5\xbeenja, \xc5\xa1e ne moremo govoriti o davkih v pravem pomenu besede.\n_START_SECTION_\nRazvoj sodobnega pobiranja davkov\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjem veku so se pojavile posebne knjige- urbarji, v katerih so bile popisane tudi dav\xc4\x8dne obveznosti podlo\xc5\xbenikov. S pojavom absolutizma se je pove\xc4\x8dal pomen pobiranja carin, pod Marijo Terezijo se je zelo razvil katastrski sistem, leta 1871 pa je \xc5\xbee obstajala zelo razvita oblika zemlji\xc5\xa1ke knjige.  V 18. stoletju so se razvile tudi tim.\xc2\xa0\xc2\xbbdav\xc4\x8dne ob\xc4\x8dine\xc2\xab. Leta 1814 je pri\xc5\xa1lo do uniformiranja dr\xc5\xbeavnih slu\xc5\xbeb- vsi dr\xc5\xbeavni uradniki so do razpada Habsbur\xc5\xa1ke monarhije nosili temnozeleno obleko, dav\xc4\x8dni uradniki so tako kot drugi uradniki\xc2\xa0\xc2\xbbdvorne komore\xc2\xab\xc2\xa0(kasneje: finan\xc4\x8dnega ministrstva) kot razpoznavni znak nosili svetlo-zelene vratnike in obrobke. Na meje so \xc5\xbee leta 1829 postavili finan\xc4\x8dno policijo, ki so jo sprva imenovali mejna stra\xc5\xbea, nato pa finan\xc4\x8dna stra\xc5\xbea.\n_START_SECTION_\nNeobi\xc4\x8dajen razvoj dav\xc4\x8dnih slu\xc5\xbeb v \xc4\x8dasu Jugoslavije\n_START_PARAGRAPH_\nNeobi\xc4\x8dajne razmere so vladale v \xc4\x8dasu Kraljevine SHS, saj je bilo do leta 1928 v novi dr\xc5\xbeavi v veljavi kar pet razli\xc4\x8dnih dav\xc4\x8dnih sistemov (srbski, avstrijski, \xc4\x8drnogorski, mad\xc5\xbearski in tur\xc5\xa1ki). Poenotenje dav\xc4\x8dnega sistema je imelo svojo ceno- Slovenci so morali namesto leta 1896 uveljavljenega sistema dohodnine ponovno preiti izklju\xc4\x8dno na sistem donosnin, kar je pomenilo korak nazaj v razvoju. \xc4\x8ceprav je bila tudi monarhija pod \xc5\xbeezlom Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87ev pretirano nagnjena k no\xc5\xa1enju uniform, poskus uniformiranja dav\xc4\x8dnih in\xc5\xa1pektorjev ni uspel. Zanimivo je, da so carinskim in\xc5\xa1pektorjem \xc5\xbee leta 1932 dovolili prenehanje no\xc5\xa1enje uniforme, dav\xc4\x8dni uradniki pa so obla\xc4\x8dila kaki barve morali nositi v letih 1933-1936. Dav\xc4\x8dni izterjevalci so bili uniformirani nekoliko druga\xc4\x8de: nosili so voja\xc5\xa1ki tip uniforme s \xc5\xa1ajka\xc4\x8do, a tudi oni so svoje naloge pogosto raje opravljali v civilnih oblekah. Tako dav\xc4\x8dni in\xc5\xa1pektorji, finan\xc4\x8dni kontrolorji (stra\xc5\xbeniki), cariniki in dav\xc4\x8dni izterjevalci so na uniformah nosili temnozeleno barvo kot prepoznavni znak finan\xc4\x8dne stroke._NEWLINE_Po vojni je bila finan\xc4\x8dna stra\xc5\xbea (oziroma finan\xc4\x8dna policija) ukinjena. Njeni kadri so bli pripojeni bodisi dav\xc4\x8dni slu\xc5\xbebi v o\xc5\xbejem smislu bodisi carinski slu\xc5\xbebi. Carina je v \xc4\x8dasu socializma ostala enotna slu\xc5\xbeba, dav\xc4\x8dna slu\xc5\xbeba v o\xc5\xbejem smislu pa se je razdelila na dve glavni veji. Leta 1959 je bila uvedena Slu\xc5\xbeba dru\xc5\xbebenega knjigovodstva ali SDK, ki je bila skupaj s svojo finan\xc4\x8dno in\xc5\xa1pekcijo sprva del Narodne banke FLRJ, leta 1965 pa je ta slu\xc5\xbeba postala samostojna. Pred razpadom Jugoslavije so drugo vejo predstavljale ob\xc4\x8dinske uprave za dru\xc5\xbebene prihodke. Velik poudarek na samoupravljanju in dru\xc5\xbebeni lastnini je imel za posledico razmah raznih\xc2\xa0\xc2\xbbprispevkov\xc2\xab, pri \xc4\x8demer so se za njimi lahko skrivali davki in ne prispevki v o\xc5\xbejem smislu.\n_START_SECTION_\nVloga carinske vojne (1990-1991) pri nastanku samostojne Republike Slovenije\n_START_PARAGRAPH_\nJeseni leta 1990 se je pri\xc4\x8del razpad jugoslovanskega fiskalnega sistema, saj je 1. septembra Srbija za\xc4\x8dela zadr\xc5\xbeevati zvezni prometni davek in carine, konec oktobra pa se je temu pridru\xc5\xbeila tudi Slovenija, zaradi tega in drugih dogodkov so se na prelomu med letoma 1990 in 1991 na podro\xc4\x8dju tedanje Jugoslavije \xc5\xbee pri\xc4\x8deli oblikovati razli\xc4\x8dni gospodarski sistemi. \xc5\xbde od leta 1990 je bilo namre\xc4\x8d zadr\xc5\xbeevanje pobranih uvoznih dajatev pogost pojav republi\xc5\xa1kih praks v nekdanji SFRJ. Pri tem so se slovenske carinarnice povezale z republi\xc5\xa1ko SDK. V praksi je vse skupaj potekalo tako, da so v republi\xc5\xa1kih SDK-jih sredstva, ki bi morala kon\xc4\x8dati v zveznem prora\xc4\x8dunu, nakazali na republi\xc5\xa1kega. Ideji slovenstva zvesti cariniki so v za\xc4\x8detku leta 1991 skladu z dogovorom s slovenskimi oblastmi pobrane carinske in druge uvozne dajatve pri\xc4\x8deli preko republi\xc5\xa1kega SDK odvajati v slovenski prora\xc4\x8dun namesto v zveznega. Po gro\xc5\xbenjah iz Beograda, ki so se stopnjevale po 19. aprilu 1991, je 20. maja 1991 zvezna oblast uveljavila tako stroge ukrepe proti praksi slovenskih carinarnic in slovenske SDK, da je Slovenija 27. maja 1991 na\xc4\x8deloma zamrznila izvajanje svojih sklepov, v resnici pa je \xc5\xa1e naprej nadaljevala s staro politiko zadr\xc5\xbeevanja carin. Slovenski del Zvezne Jugoslovanske carine in slovenska SDK sta tako odigrala zelo pomembno vlogo v procesu slovenskega osamosvajanja.\n_START_SECTION_\nZgodovina dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe med 1991 in 2014\n_START_PARAGRAPH_\nPo ustanovitvi samostojne dr\xc5\xbeave je potekal nagel razvoj poenotenja in posodabljanja dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe v o\xc5\xbejem smislu besede. Do leta 1992 so naloge dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe v tem pomenu opravljale ob\xc4\x8dinske uprave za javne prihodke in pa SDK kot dr\xc5\xbeavna slu\xc5\xbeba. Leta 1992 so naloge ob\xc4\x8dinskih uprav za javne prihodke pre\xc5\xa1le na dr\xc5\xbeavno dav\xc4\x8dno slu\xc5\xbebo, ki se je imenovala Republi\xc5\xa1ka uprava za javne prihodke. Dve leti kasneje je bila SDK preimenovana v Agencijo Republike Slovenije za pla\xc4\x8dilni promet, nadziranje in informiranje, Med tem, ko je bila Republi\xc5\xa1ka uprava za javne prihodke dav\xc4\x8dna slu\xc5\xbeba, namenjena fizi\xc4\x8dnim osebam, je SDK poleg drugih nalog opravljala tudi naloge dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe za pravne osebe. Zaradi pove\xc4\x8devanja \xc5\xa1tevila dav\xc4\x8dnih zavezancev, razli\xc4\x8dnega razvoja obeh slu\xc5\xbeb, neenake obravnave pravnih in fizi\xc4\x8dnih oseb ter zaradi razvoja tehnologije je obstoj dveh lo\xc4\x8denih dav\xc4\x8dnih slu\xc5\xbeb postajal nevzdr\xc5\xbeen, zato sta se obe slu\xc5\xbebi 17.04.1996 zdru\xc5\xbeili v enotno dav\xc4\x8dno slu\xc5\xbebo, ki se je imenovala DURS. S tem se je \xc5\xbee leta 1996 na Slovenskem kon\xc4\x8dalo zdru\xc5\xbeevanje dav\xc4\x8dne slu\xc5\xbebe v o\xc5\xbejem pomenu besede._NEWLINE_Leta 1991 je iz slovenskega dela nekdanje Zvezne carinske uprave nastala slovenska carinska slu\xc5\xbeba- Carinska uprava Republike Slovenije. Ta slu\xc5\xbeba je vse do leta 2014 ohranila samostojno pot razvoja. Zaradi pove\xc4\x8danja potreb po carinskem nadzoru gibanja blaga so prenovljeni mobilni oddelki leta 1997 pri\xc4\x8deli nositi oro\xc5\xbeje. Ponovno uvajanje no\xc5\xa1enja oro\xc5\xbeja v carinski operativi je delno obudilo klasi\xc4\x8dno vlogo finan\xc4\x8dne stra\xc5\xbee. Od leta 1999 je carinska slu\xc5\xbeba ponovno postala carinsko-dohodarstvena slu\xc5\xbeba, saj je pri\xc4\x8dela pobirati tudi tro\xc5\xa1arine, od 1. maja 2004 pa se slovensko carinsko obmo\xc4\x8dje pripoji enotnemu carinskemu obmo\xc4\x8dju Evropske unije. 01.07.2013 je bila zaradi vstopa Hrva\xc5\xa1ke v Evropsko unijo ukinjena edina preostala kopenska meja, iz meje umaknjeni cariniki pa so bili pogosto preme\xc5\xa1\xc4\x8deni v mobilne oddelke.'