b'\n_START_ARTICLE_\nMagmatsko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nMagmatsko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de je velik bazen teko\xc4\x8dih kamnin pod povr\xc5\xa1jem Zemlje.  Staljene kamnine ali magma je v tak\xc5\xa1nem prostoru pod velikim pritiskom in, \xc4\x8de je dovolj \xc4\x8dasa, lahko tlak postopoma zlomi kamnino okoli njega, da se magma za\xc4\x8dne premikati navzgor. \xc4\x8ce najde pot do povr\xc5\xa1ine, bo rezultat vulkanski izbruh; posledi\xc4\x8dno je veliko vulkanov nad magmatskimi ognji\xc5\xa1\xc4\x8di. Te je te\xc5\xbeko zaznati globoko znotraj Zemlje, zato je ve\xc4\x8dina znanih blizu povr\xc5\xa1ine, obi\xc4\x8dajno med 1 km in 10 km navzdol.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnost magmatskega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nMagmatsko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de predstavlja regionalno anomalijo v strukturi Zemljine notranjosti, vendar je tudi vir \xc5\xa1tevilnih kamnin. Lahko jih \xc4\x8dutimo skozi tektonsko dejavnost in vulkansko aktivnost.  \xc4\x8ce karkoli, jih je mogo\xc4\x8de zaznati predvsem s pomo\xc4\x8djo geofizike, na primer z metodami seizmologije - zato ker potresni valovi zavirajo prehod teko\xc4\x8dinskih zbiralnikov  - ali z gravimetri\xc4\x8dno meritvijo anomalij gravitacije._NEWLINE_Temperatura magme v teh komorah je med 1500 \xc2\xb0 C in 900 \xc2\xb0 C, delno ni\xc5\xbeja.\n_START_SECTION_\nFrakcionirana kristalizacija\n_START_PARAGRAPH_\nZgodaj v frakcionirani kristalizaciji v talinah nekaterih mineralov lahko izlo\xc4\x8danje in odstranjevanje izkristaljenih mineralov iz taline praviloma spremeni prvotno sestavo magme, npr. kromit. \xc4\x8ce imajo ti minerali  specifi\xc4\x8dna te\xc5\xbeo ve\xc4\x8djo od preostale taline, se potopijo na dno magmatskega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, kjer se lahko kopi\xc4\x8dijo, da tvorijo mineralne usedline, kot so na primer ortomagmatske usedline, tukaj govorimo o frakcionirani kristalizaciji.\n_START_SECTION_\nVdor deformacije\n_START_PARAGRAPH_\nIz teh prostorov, ki so globoko med nekaj kilometri in nekaj deset kilometri, lahko magma prodre vzdol\xc5\xbe razpok in obmo\xc4\x8dij \xc5\xa1ibkosti ali skozi prehode in ob po\xc4\x8dasnem strjevanju oblikuje vklju\xc4\x8dke kamnine s kristali razli\xc4\x8dnih velikosti. V povezavi s to magmo, ki se strdi v prehodih, govorimo tudi o  intruziji ali - v zvezi z velikimi akumulacijami, kot so strjeni rezervoarji magme - intruzijski komori. _NEWLINE_Dejanski vzorec tak\xc5\xa1nega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da je bil in je intruzija Skaergaarda. Conska intruzija je v vzhodni Grenlandiji, ki je bila neko\xc4\x8d nad oto\xc5\xa1ko vro\xc4\x8do to\xc4\x8dko. Razli\xc4\x8dne faze kristalizacije lahko razumemo na treh razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Ker se je intruzija malo spremenila, lahko danes vidimo dobro preu\xc4\x8deno dno magmatskega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da s kamnino, ki je posledica frakcionirane kristalizacije.\n_START_SECTION_\nVulkanski izbruh\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ce staljena kamnina iz magmatskega ognji\xc5\xa1\xc4\x8da prodre na zemeljsko povr\xc5\xa1ino, ker je pritisk v komori ve\xc4\x8dji od mo\xc4\x8di zgornje kamnine, gre za pojav vulkanizma oziroma vulkanskega izbruha razli\xc4\x8dnih oblik._NEWLINE_Oblike kraterjev, ki nastanejo ob zru\xc5\xa1itvi skorje povr\xc5\xa1inske magme, se imenujejo kaldera.\n_START_SECTION_\nConiranje magmatskih ognji\xc5\xa1\xc4\x8d\n_START_PARAGRAPH_\nSklicevanje na reologijo (veda o trajnih ali za\xc4\x8dasnih deformacijah kamnin pri nateznih, tla\xc4\x8dnih in stri\xc5\xbenih napetostih, trajanju napetosti in vplivu temperature), da glede na stopnjo viskoznosti posameznih mineralov lahko magmatska ognji\xc5\xa1\xc4\x8da razdelimo na razli\xc4\x8dna obmo\xc4\x8dja, odvisno od temperature, vsebnosti kristalov in viskoznosti. Tukaj deluje frakcionirana kristalizacija. Najprej je bilo predpostavljeno, da se te\xc5\xbeke kovine potapljajo. Vendar pa je bilo to omejeno z nedavnimi raziskavami, tako da se lahko pod dolo\xc4\x8denimi pogoji domneva konvekcijski tok v magmi. Nana\xc5\xa1a se na visoko diferencirane magme, v katerih je, zlasti na stranskih stenah ognji\xc5\xa1\xc4\x8da, zelo diferencirana talina. Taljenje z vi\xc5\xa1jo vsebnostjo kristalov, nara\xc5\xa1\xc4\x8da zaradi manj\xc5\xa1e gostote. _NEWLINE_Nad vsemi piroklasti\xc4\x8dnim materialom, ki ka\xc5\xbeejo jasno razslojenost - pogosto \xc5\xbee prepoznavno po razli\xc4\x8dnih barvah kamnine - dokazujejo tudi stratifikacije v magmatskem ognji\xc5\xa1\xc4\x8du. Kjer na vrh pridejo bolj visoko diferencirani materiali, kot so spodnji rioliti in fonoliti in manj razviti, kot so bazalti. Primeri vklju\xc4\x8dujejo ignimbrite iz gorovja Mazama (kratersko jezero) ali vulkan Laacher See.\n_START_SECTION_\nSrednjeoceanski hrbet\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d tiso\xc4\x8d magmatskih ognji\xc5\xa1\xc4\x8d naj bi bilo pod srednjeoceanskimi hrbti - To \xc5\xa1e posebej dokazuje najdba gabra iz globin - vendar je njihovo raziskovanje te\xc5\xbeko. V poznih 1990-ih so med drugim z raziskavami o morju iz Ju\xc5\xbene Amerike na\xc5\xa1li nekaj podrobnosti. _NEWLINE_Tukaj gre v kraje z visoko stopnjo \xc5\xa1irjenja (pri Nazci 15 cm na leto) podolgovatega talilnega obmo\xc4\x8dja ob hrbtu, na katerem po\xc4\x8diva cona kristalne mase, nad obmo\xc4\x8djem z majhnimi magmatskimi \xc5\xbeepi. Izbruhi se spro\xc5\xbeijo s premiki plo\xc5\xa1\xc4\x8d in proizvajajo bogate s Fe, nizke viskoznosti lave in tefre._NEWLINE_Na obmo\xc4\x8djih s srednjo hitrostjo premikanja se predvidevajo majhne, izolirane skleninaste le\xc4\x8de, na primer na konici divergentnih raztrganih obmo\xc4\x8dij, kjer se diferenciacija vedno bolj razvija._NEWLINE_\xc4\x8ce je stopnja \xc5\xa1irjenja nizka in je zaloga magme nizka, se verjetno ne bo pojavilo magmatsko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de. _NEWLINE_Islandija se izka\xc5\xbee kot poseben primer, saj je stopnja \xc5\xa1irjenja precej nizka (pribli\xc5\xbeno 18 mm na leto), na drugi strani pa je visoka stopnja proizvodnje magme in stopnja izbruha, verjetno zaradi vro\xc4\x8de to\xc4\x8dke pod otokom. Seizmi\xc4\x8dne meritve ka\xc5\xbeejo na povr\xc5\xa1ino v bli\xc5\xbeini akumulacij magme, ki je na globini 10-15 km pod islandskimi vulkanskimi obmo\xc4\x8dji. Magmatska ognji\xc5\xa1\xc4\x8da so bila zaznana pod osrednjimi vulkani v \xc5\xa1e bli\xc5\xbeji povr\xc5\xa1ini, na primer pod Kraflo v globini pribli\xc5\xbeno 3-7 km. Med serijo Heimaeyjevih izbruhov v 1970-ih so se pod vulkanom Eldfell odkrili premiki magme na globini 15-25 km. _NEWLINE_Zaradi stopnje kristalizacije izmetanih kamnin obstaja verjetnost, da bodo nekatera obmo\xc4\x8dja  magme obstajala pod centralnimi vulkani na Islandiji. Tu so oblikovani prvi individualni kanali, kasneje roji kanalov ali silov (vrinkov med vzporednimi plastmi). Potem je pri\xc4\x8dakovati stiskanje teh rojev in vdorov, dokler se kon\xc4\x8dno v globini 3 do 8 km ne ustvari magmatsko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de. Le\xc4\x8daste oblike tak\xc5\xa1nih ognji\xc5\xa1\xc4\x8d so verjetno prisotne pod Kraflo, Gr\xc3\xadmsv\xc3\xb6tnom in Heklo. Pri\xc4\x8dakuje se, da bo njihov volumen 10-100 km \xc2\xb3. Med dviganjem ali prodiranjem sve\xc5\xbee bazaltne magme iz pla\xc5\xa1\xc4\x8da se lahko magma zelo hitro premakne iz te globine na povr\xc5\xa1je in izbruhne.\n_START_SECTION_\nHavaji\n_START_PARAGRAPH_\nHavajski vulkani so bili relativno dobro raziskani._NEWLINE_Pod Kilaueo, na primer, najdemo strukturo stebrne magme, ki je pribli\xc5\xbeno 2 do 6 km pod vrhom, z elipti\xc4\x8dnim prerezom in ocenjenim volumnom 5-10 km3. Napajalni sistem je verjetno sestavljen iz \xc5\xa1tevilnih vej in silov, skupaj za zelo konstanten pretok 3 m \xc2\xb3 / sek pred letom 2000. Raziskava starej\xc5\xa1ih magm, ki so bile izlo\xc4\x8dene po dolgotrajnih izbruhih, je prav tako dokazala ve\xc4\x8djo diferenciacijo. _NEWLINE_V astenosferi se magma pod Kilaueo verjetno dvigne v obliki diapirjev. Magma bazalta se zdi, da prehaja neposredno iz pla\xc5\xa1\xc4\x8da na povr\xc5\xa1ino, medtem ko je toleitni bazalt podvr\xc5\xbeen razli\xc4\x8dnim fazam. Najprej se na globini 60-80 km oblikujejo \xc5\xa1koljke staljenega pla\xc5\xa1\xc4\x8da okoli olivinskega in piroksenskega kristala. Te se po nekaj \xc4\x8dasa oblikujejo v majhne \xc5\xbeepke z magmo, hkrati se pove\xc4\x8da volumen in zmanj\xc5\xa1a gostota. Ti procesi potisnejo magmo navzgor. To pa se za\xc4\x8dasno ustavi na meji astenosfere in litosfere. _NEWLINE_Kasneje se magma, ki se \xc5\xa1e naprej topi zaradi izgube gostote, dvigne skozi razpoke in prehode, slednji zaradi te\xc5\xbee odporne zgradbe vulkana. Vendar pa to ni stalen proces, temve\xc4\x8d se dogaja v sunkih, z uporabljenimi razpokami znova zapira kot nove odpira, kar bi pojasnilo stalno potresno dejavnost med \xc5\xa1tevilnimi kalderami. Med vzponom se gostota \xc5\xa1e naprej zmanj\xc5\xa1uje in \xc5\xa1ele, ko je enaka ali vi\xc5\xa1ja od gostote okoli\xc5\xa1ke kamnine, se lahko oblikuje ve\xc4\x8dji \xc5\xbeep v obliki magme. Njihova streha je pribli\xc5\xbeno 3 km oddaljena od vrha Kilauee, globina dna je pribli\xc5\xbeno 6 do 8 km, \xc5\xa1irina 3 km. Poleg tega je olivin verjetno na vi\xc5\xa1jih legah, kar bi zagotovilo hitro nara\xc5\xa1\xc4\x8danje magme. Ko je magmatsko ognji\xc5\xa1\xc4\x8de napolnjeno, kot ka\xc5\xbeejo tako imenovani merilniki nagiba, se oblikujejo vertikalni in / ali horizontalni koridorji, ki jim pogosto sledi vr\xc5\xa1ni ali bo\xc4\x8dni izbruh, toda tudi tukaj se ve\xc4\x8dina magme strdi kot intruzija.'