b'\n_START_ARTICLE_\nNarcis in Eho\n_START_PARAGRAPH_\nNarcis in Eho je mitolo\xc5\xa1ka zgodba o Narcisovi preobrazbi v cvet in preobrazbi nimfe Eho v odmev.\n_START_SECTION_\nRazli\xc4\x8dica mitolo\xc5\xa1ke zgodbe\n_START_PARAGRAPH_\nNimfa Lir\xc3\xadopa je s K\xc3\xa9fisosem spo\xc4\x8dela de\xc4\x8dka, ki ga je poimenovala Narcis. Videc Tirezija je zanj napovedal, da bo do\xc4\x8dakal dolgo starost le, \xc4\x8de ne bo spoznal samega sebe. Pri 16. letih je Narcisa ob\xc4\x8dudoval marsikateri fant in po njem je koprnelo marsikatero dekle. Neko\xc4\x8d je postavnega mladeni\xc4\x8da uzrla nimfa Eho, ki ji je Junona (Hera) vzela dar govora, ker je Eho s svojim klepetom ve\xc4\x8dkrat zadr\xc5\xbeala boginjo, da ne bi ta zasa\xc4\x8dila svojega nezvestega mo\xc5\xbea s kako nimfo. Junona se je nad dekletom ma\xc5\xa1\xc4\x8devala tako, da je Eho odslej lahko le ponavljala glasove, ki so dospeli do nje._NEWLINE_Eho se je v Narcisa zaljubila, a on jo je zavrnil in nimfa se je od sramu umaknila v gozd ter se spremenila v kamen. Od nje je ostal le odmev. A Narcis je zavra\xc4\x8dal tudi druge nimfe in mladeni\xc4\x8de, zato je ena njegovih \xc5\xbertev prosila, naj se tudi njemu ne izpolni ljubezenska sla. Ramuntska boginja je \xc5\xbeeljo izpolnila in Narcis se je tako v studencu zaljubil v lastno podobo. Vsaki\xc4\x8d, ko je segel po njej, je nazadnje podoba izginila. Nesre\xc4\x8dna ljubezen je Narcisa mu\xc4\x8dila tako dolgo, dokler ni po\xc4\x8dasi zblaznel. Za\xc4\x8del se je tol\xc4\x8di po prsih in ranil do krvi ter v svoji bolesti umrl. Narcis je tako od\xc5\xa1el v podzemlje, kjer je \xc5\xa1e naprej opazoval svojo podobo, na mestu Narcisovega telesa pa je ostala le narcisa.\n_START_SECTION_\nKnji\xc5\xbeevnost\n_START_PARAGRAPH_\nO Narcisu pripoveduje \xc5\xbee Pavzanias v svojem Opisu Gr\xc4\x8dije. Prvo celostno obdelavo mita o Narcisu in Eho pa je zapisal rimski pesnik Publij Ovidij Naso v svojih Metamorfozah._NEWLINE_Nimfo Eho omenja tudi italijanski novelist Giovanni Boccaccio v delu Genealogie deorum gentilium, Narcisa pa italijanski pesnik Francesco Petrarca v Canzonierah. V obdobju baroka Narcisa opisuje Giambattista Marino, in sicer v delu Adonis. Referenca na mitolo\xc5\xa1kega Narcisa pa se pojavlja tudi v uvodu v Coelhov roman Alkimist._NEWLINE_Med knji\xc5\xbeevniki je motiv narcisisti\xc4\x8dne osebe vpeljal \xc5\xbee Stendhal v delu Rde\xc4\x8de in \xc4\x8drno, kasneje pa tudi angle\xc5\xa1ki pisec Oscar Wilde v svoji Sliki Doriana Graya. Na Narcisa aludira tudi John Milton v Izgubljenem raju, ko Eva zagleda svoj odsev v vodi._NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki lirik Rainer Maria Rilke je ustvaril pesem z naslovom Narcis. Na Slovenskem pa je Boris A. Novak na temo Narcisa in Eho napisal sonet z odmevom. Pri pisanju je uporabil formo imenovano odmev (echo) in tako napisal pesem z odmevom (t. i. echo verse), za katero je potreboval celih 10 let. Lutkovno igro Narcis in Eho pa je leta 2009 na gledali\xc5\xa1kem odru predstavilo Kulturno dru\xc5\xa1tvo Ars Altera Pars iz Gornje Radgone.\n_START_SECTION_\nSlikarstvo in kiparstvo\n_START_PARAGRAPH_\nDa so bili anti\xc4\x8dni miti zelo priljubljeni v rimskem \xc4\x8dasu, pri\xc4\x8dajo tudi arheolo\xc5\xa1ka odkritja v dana\xc5\xa1nji Torri Annunziati blizu Neaplja, ki jo je skupaj s Pompeji zasul Vezuv leta 79. Med gradnjo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Portici\xe2\x80\x93Nocera leta 1842 so odkrili ostanke rimske vile Caio Siculio, v kateri so na\xc5\xa1li freske neprecenljive vrednosti, kot je upodobitev Narcisa in Eho, ki jo hranijo v neapeljskem nacionalnem muzeju._NEWLINE_Motivu Narcisa so se posvetili tudi \xc5\xa1tevilni slikarji. Med njimi je zagotovo najpomembnej\xc5\xa1a slika delo Michelangela M. Carravaggia, nastala med letoma 1594 in 1596. Omeniti pa je potrebno tudi Francoza Nicolasa Poussina (Narcis in Eho, okoli leta 1630) in rokokojskega slikarja Fran\xc3\xa7oisa Lemoyneja (Narcis, 1728). V 20. stoletju sta gr\xc5\xa1ki mit o Narcisu na platno prenesla tudi Angle\xc5\xbe John William Waterhouse (Eho in Narcis, 1903) in \xc5\xa0panec Salvador Dal\xc3\xad (Metamorfoza Narcisa, 1937)._NEWLINE_Kip Narcisa, ki se ogleduje v vodi, danes krasi ljubljansko mestno hi\xc5\xa1o. \xc5\xa0lo naj bi za delo najve\xc4\x8djega baro\xc4\x8dnega ljubljanskega kiparja Francesca Robbe, a zagotovo vemo le, da je kip nastal v njegovi delavnici okoli leta 1740.\n_START_SECTION_\nEho in slovanska mitologija\n_START_PARAGRAPH_\nTudi v slovanski mitologiji imamo lik, ki se podobno kot nimfa Eho spremeni v odmev. Gre namre\xc4\x8d za slovansko boginjo Ozvieno - boginjo odmeva.'