b'\n_START_ARTICLE_\nGrad Ptuj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nNa grajskem gri\xc4\x8du najdeni predmeti dokazujejo nepretrgano poseljenost \xc5\xbee od mlaj\xc5\xa1e kamene dobe. Okrog leta 1000 pr.n.\xc5\xa1t. je bilo na grajskem gri\xc4\x8du utrjeno gradi\xc5\xa1\xc4\x8de, kar dokazujejo nepo\xc5\xa1kodovane naselbinske plati. V mlaj\xc5\xa1i \xc5\xbeelezni dobi je bil \xc4\x8das selitve Keltov na vzhod, ki so prav tako pustili za seboj nekatere ostaline (grobove). Prazgodovinsko naselbino so zamenjale rimske utrdbe, za njimi je bilo poznoanti\xc4\x8dno zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, sledi zgodnje-srednjeve\xc5\xa1ko staroslovansko gradi\xc5\xa1\xc4\x8de in grobi\xc5\xa1\xc4\x8de. V 9. stoletju je bil na tem mestu obrambni stolp salzbur\xc5\xa1ke cerkvene gospode._NEWLINE_Najstarej\xc5\xa1i pisni viri omenjajo, da je dal salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Konrad I, ki je bil na tem polo\xc5\xbeaju od leta 1106 do 1147, sezidati trdnjavo na mestu ostankov starej\xc5\xa1ih srednjeve\xc5\xa1kih poslopij v letih 1125 do 1130. Iz 11. ali 12. stoletja je verjetno tudi vodnjak na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du, globok kar 54 m., sedanji venec pa je bil bostavljen v boroku oz. drugi polovici 17. stoletja. Okoli leta 1220 sta salzbur\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Eberhard II. in \xc5\xa1tajerski vojvoda Leopold VI. ustanovila kovnico denarja, ki naj bi bila domnevno na gradu v bli\xc5\xbeini romanskega palacija in Konradovega stolpa. Kovnica je prenehala delovati leta 1230. Iz leta 1235 je omenjen ptujski vitez Herman in v istem stoletju \xc5\xa1e nekaj omemb objektov povezanih s Ptujem. Leta 1247 je omenjen \xc2\xbbmali\xc2\xab\xc2\xa0gradi (castrum minus), kar daje slutiti, da je obstajal tudi veliki grad (\xc2\xbbcastrum maius\xc2\xab). Leta 1260 je omenjena kastelnina (pro custodia castri), ki na bi zna\xc5\xa1ala 200 mark. Okoli leta 1376 sta v anonimni kroniki omenjena dva gradova (beide burg und stet). Leta 1433 pi\xc5\xa1eta ptujska gra\xc5\xa1\xc4\x8daka Hartnid in Friderik o salzbur\xc5\xa1kem fevdu v Ptuju: grad, grajski stolp, grajske gorice ter 12 stra\xc5\xbearskih posesti okoli nje. Zadnji srednjeve\xc5\xa1ki zapis o ptujskem gradu je iz leta 1487 in sicer v popotnem dnevniku Paola Santonina, spremljevalca oglejskega vizitatorja. Zapisano je, da je grad trden in nepremagljiv._NEWLINE_Ptujski grad je bil v srednjem veku zelo pomemben. Bil je sredi\xc5\xa1\xc4\x8de fevdalne posesti salzbur\xc5\xa1ke cerkve v Podravju, Ptujske gospode in svoje dobre strate\xc5\xa1ke lege. Ptujski grad je, poleg Stubenberga in Wildona, edini na takratnem \xc5\xa0tajerskem, ki je moral po potrebi zagotovljati de\xc5\xbeelno obrambo s 200 oboro\xc5\xbeenci._NEWLINE_Fevdni lastniki gradu so bili gospodje Ptujski. Prvi med njimi se v letih 1137 (do leta 1161) omenja Friderik I - Friderich de Bethowe. Leta 1161 do 1178 Friderik II. - Friderich de Pettove, Friderik III. - Friderich puer de Petowe pa od leta 1180 do 1222. V 13. stoletju je bil Ptuj utrjen z obzidjem in grajski kompleks dobi tipi\xc4\x8dno tridelno zasnovo: zahodni in vzhodni grajski plato (predgradje), cvinger, osrednje dvori\xc5\xa1\xc4\x8de z vodnjakom, palacijema, bergfridom in ve\xc4\x8d stranskimi poslopji. Po smrti Friderika IX leta 1438 je rodbina Ptujskih izumrla, za njimi so pri\xc5\xa1li Stubenbergi. Od leta 1480 pa do leta 1490 je bil Ptuj in grad v Mad\xc5\xbearskih rokah oz. last Matije Korvina, leta 1490 je bilo zasedeno ozemlje prevzeto od nem\xc5\xa1kega cesarja Maksimiljana kot de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeja posest, ki so jo upravljali razni najemniki. Ta je mesto in grad obdr\xc5\xbeal do leta 1511, ko je grad in mesto Ptuj zastavil salzbur\xc5\xa1kemu nad\xc5\xa1kofu Lenartu Hodi\xc5\xa1kemu, ki ga je za\xc4\x8del prenavljati, saj je bil v slabem stanju. Leta 1555 je nad\xc5\xa1kof prepustil posest cesarju Ferdinandu I, v njihovi lasti je ostal do leta 1622, ko ga je kupila dru\xc5\xbeina Eggenberg. Leta 1634 so posest prodali dru\xc5\xbeini Thaunhausen, kateri so ga leta 1642 podarili zagreb\xc5\xa1kim jezuitom. Zaradi denarne stiske so jezuiti grad leta 1656 prodali generalu Walterju Leslieju pl. Balquhane, \xc5\xa0kotu po rodu. Ta je grad temeljito prezidal, saj je v \xc4\x8dasu baroka in prenehanju tur\xc5\xa1kih vpadov, grad izgubil svoj obrambni zna\xc4\x8daj. Spremenil ga je v pode\xc5\xbeelsko rezidenco in sede\xc5\xbe zemlji\xc5\xa1kega gospodstva. Njegovi potomci so ga posedovali do leta 1802, po njihovem izumrtju so posestvo podedovali sorodniki Dietrichsteini, a so ti \xc5\xbee leta 1864 izumrli. Po dednih zapletih ga je leta 1873 kupila grofica Terezija Herberstein, prvorojenka zadnjega kneza Dietrichsteinskega in ga tako re\xc5\xa1ila pred propadom, dala ga je obnoviti in na novo opremiti. V njihovi lasti je ostal do leta 1945, ko je bil nacionaliziran. Zdaj je v njemu kulturno-zgodovinska zbirka Pokrajinskega muzeja Ptuj. Leta 1999 je bil grad razgla\xc5\xa1en za kulturni spomenik dr\xc5\xbeavnega pomena._NEWLINE_Ko je leta 1555 je grad spet pre\xc5\xa1el v de\xc5\xbeelnokne\xc5\xbeje roke, so ga pri\xc4\x8deli temeljito obnavljati in utrjevati. Iz tega \xc4\x8dasa je tudi znameniti vhodni portal, delo italijanskega arhitekta Giovannija Peruzzija (1511/12-1572), sina arhitekta Baldassareja Peruzzija iz Siene. O renesan\xc4\x8dnih prezidavah na gradu so ohranjena tudi druga poro\xc4\x8dila, ki med drugim pri\xc4\x8dajo tudi o nastanku opornega zidu, kjer se je hrib ru\xc5\xa1il._NEWLINE_Grad je bil ve\xc4\x8dkrat dograjen ali spremenjen, gotskih ostankov je malo (na primer pol\xc5\xbeasto stopni\xc5\xa1\xc4\x8de), zadnjih ve\xc4\x8djih gradbenih del so se lotili Leslieji proti koncu 17. stoletja, ko so prezidali romanski palacij in na novo postavili severovzhodno grajsko krilo. Grad je dobil dana\xc5\xa1njo trikotno zasnovo. V obeh traktih so uredili najimenitnej\xc5\xa1e grajske sobane. V ju\xc5\xbenem so jih okrasili z bogato stropno \xc5\xa1tukaturo, v severnem pa se vite\xc5\xa1ka dvorana in kapela dvigata skozi dve nadstropji. Na grajskem kompleksu so zidali tudi v 18. stoletju, ko so h Karlovemu portalu prizidali ju\xc5\xbeni triosni prizidek za grajsko upravo, zgradili pa so tudi grajsko \xc5\xbeitnico.\n_START_SECTION_\nZbirke\n_START_PARAGRAPH_\nS Ptujskim gradom upravlja Pokrajinski muzej Ptuj. Na gradu so naslednje zbirke: glasbila, oro\xc5\xbeje, fevdalna stanovanjska kultura, turkerije, pustne maske in slike na steklu. Tukaj je \xc5\xa1e grajska galerija, grafi\xc4\x8dni kabinet Franceta Miheli\xc4\x8da in zbirka Marka Sluge.\n_START_SECTION_\nPritli\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nV pritli\xc4\x8dju najdemo zbirko glasbil, ki je razdeljena na ve\xc4\x8d delov oziroma sob in ima od leta 2000 dalje status nacionalnega pomena. To so: zbirka starih glasbil, dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina ptujskih mestnih godbenikov, glasbila Ptujske mestne godbe, zbirka glasbil kot so godala, brenkala in pihala, instrumenti s tipkami in rekonstrukcija ateljeja Jana Oeltjena, kjer najdemo mizast klavir nem\xc5\xa1ke delavnice J. L. Schiedmayer iz Stuttgarta (1840-45)._NEWLINE_Instrumentalna zbirka glasbil na Slovenskem obsega ve\xc4\x8d kot 300 glasbil. Razdeljena so na salonska in godbena glasbila, ljudska in neevropska glasbila ter note in orodje za izdelavo teh. Razstavljena je goslarjeva delavnica Maksimiljana Skalarja._NEWLINE_Razstavljene so tudi arheolo\xc5\xa1ke najdbe kot: fragmenti tibie, ro\xc5\xbeene in ko\xc5\xa1\xc4\x8dene pi\xc5\xa1\xc4\x8dali ter bronasti zvon\xc4\x8dki. Na oljenkah, posodah in nakitu pa najdemo reliefe mitolo\xc5\xa1kih figuric s tibio in liro, tolkali in ponovo pi\xc5\xa1\xc4\x8daljo._NEWLINE_V romanskem palaciju pa je poleg vite\xc5\xa1ke dvorane tudi zbirka oro\xc5\xbeja in voja\xc5\xa1ke opreme, ki obsega petsto kosov in je nacionalnega pomena. Tukaj se nahajajo: voja\xc5\xa1ka troblja, hladno oro\xc5\xbeje na drogovih (sulice, helebarde) predvsem dela \xc5\xa1vicarskih, avstrijskih in nem\xc5\xa1kih delavnic, bojne sekire (znamenita je iz 16. st. z ogrskim grbom in veliko za\xc4\x8detnico Z), tur\xc5\xa1ki lok, bojni bati, kopja iz \xc4\x8dasov kme\xc4\x8dkih uporov, topovi, kamnomet iz konca 14. st., mo\xc5\xbenar, idt. Tukaj so oklepi iz druge polovice 16. in za\xc4\x8detka 17 stoletja, kot tudi bo\xc4\x8dno bodno in se\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje (me\xc4\x8di, sablje, pala\xc5\xa1e, spade, rapirji in jatagane). Med ro\xc4\x8dnim ognjenim oro\xc5\xbejem so predstavljene kavljaste pu\xc5\xa1ke arkebuze, mu\xc5\xa1kete, pu\xc5\xa1ke kremenja\xc4\x8de. Izjemno delo predstavlja oklep milanskih vojvod Viscontijev s konca 15. stoletja z jedkanimi gravurami in umetelnim okrasjem.\n_START_SECTION_\nPrvo nadstropje\n_START_PARAGRAPH_\nV prvem nadstropju gradu so najlep\xc5\xa1e grajske sobane. Ambientalna postavitev pohi\xc5\xa1tva, tapiserij, slik in drobnega inventarja predstavlja fevdalno bivalno kulturo od druge polovice 16. do druge polovice 19. stoletja. Razstavljeni predmeti je razdeljeni po sobah kot: Leopoldova soba, Kontesina soba, Jo\xc5\xbeefova soba, Toaletni prostor, spleti\xc4\x8dnina soba, budoar, garderoba, stara kapela, grofi\xc4\x8dina spalnica, grofi\xc4\x8din salon, jedilnica, grofova delovna soba in kabinet ter galerija Herberstein. V tem nadstropju je tudi slavnostna dvorana z zbirko turkerij in grajska kapela._NEWLINE_Zbirko turkerij sestavljajo tri serije: prva so portreti knezov, generalov in ministrov, v drugi je dvanajst slik nastalih pod vplivom bakrorezov francoskega slikarja Georgesa se la Chappella, tretja pa predstavlja ljudstva de\xc5\xbeel  Kitajske, Amerike, Afrike, Egipta in Orienta._NEWLINE_Grajska kapela je posve\xc4\x8dena sv. Dru\xc5\xbeini. Klopi v kapeli so iz orehovine skonca 17. st., marmorni tlak je iz belih in sivih plo\xc5\xa1\xc4\x8d, Oltar je iz \xc4\x8drno lu\xc5\xbeene hru\xc5\xa1kovine z ornamenti iz lipe in oljnimi slikami sv. Dru\xc5\xbeine in Boga O\xc4\x8deta. V kapeli so \xc5\xa1e druge slike in grafike - kopije raznih evropskih umetnikov.\n_START_SECTION_\nDrugo nadstropje\n_START_PARAGRAPH_\nV drugem nadstropju so predstavljene tradicionalne pustne maske in liki s Ptujskega in Dravskega polja, Haloz in Slovenskih goric, kot so znameniti koranti, ora\xc4\x8di, ploharji in drugi. V grajski galeriji hrani muzej \xc5\xa1e nekatere izjemne primerke gotskih in baro\xc4\x8dnih umetnin na Slovenskem ter zbirko slik na steklu.'