b"\n_START_ARTICLE_\nThomas Martin Lowry\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nLowry je bil rojen v kornijski dru\xc5\xbeini kot drugi sin duhovnika E.P. Lowryja. \xc5\xa0olal se je v Kingswood School v Bathu in nato v Central Technical College v Ju\xc5\xbenem Kensingtonu, kjer je sklenil postati kemik. Kemijo je \xc5\xa1tudiral pri angle\xc5\xa1kem kemiku Henryju Edwardu Armstrongu, katerega je zanimala predvsem organska kemija, vendar je preu\xc4\x8deval tudi obna\xc5\xa1anje ionov v vodnih raztopinah. Lowry je bil od leta 1896 do 1913 njegov asistent. Leta 1906 je postal docent kemije na Westminster Training College. Leta 1912 je od\xc5\xa1el na Guy's Hospital Medical School, dokler ni leta 1913 postal vodja kemijskega oddelka in prvi profesor kemije na londonski Medical School. Leta 1914 je bil izvoljen za \xc4\x8dlana Kraljeve dru\xc5\xbebe. Od leta 1920 do smrti leta 1936 je bil predstojnik katedre za fizikalno kemijo na Univerzi v Cambridgeu._NEWLINE_Od ustanovitve Faradayeve dru\xc5\xbebe leta 1903 je bi njen aktiven \xc4\x8dlan in od leta 1928 do 1930 njen predsednik. Za zasluge med prvo svetovno vojno je bil odlikovan z Redom britanskega imperija in Redom sv. Mavricija in sv. Lazarja.\n_START_SECTION_\nRaziskave\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1898 je Lowry opazil, da se opti\xc4\x8dna aktivnost nitro-d-kafre s \xc4\x8dasom spreminja in pojav imenoval mutarotacija. Preu\xc4\x8deval je spremembe v opti\xc4\x8dni aktivnosti, ki jih povzro\xc4\x8dijo kislo in bazi\xc4\x8dno katalizirane reakcije kafrinih derivatov. Raziskave so leta 1923 privedle do njegove protonske definicije kislin in baz. Neodvisno in so\xc4\x8dasno je enako definicijo postavil tudi danski kemik Johannes Nicolaus Br\xc3\xb8nsted. Njuni zaklju\xc4\x8dki so zdaj znani kot Br\xc3\xb8nsted\xe2\x80\x93Lowryjeva teorija kislin in baz._NEWLINE_Lowry je objavil nekaj sto strokovnih \xc4\x8dlankov in ve\xc4\x8d knjig. Njegova monografija o opti\xc4\x8dni aktivnosti (Optical Rotatory Power), objavljena leta 1935, je bila dolgo \xc4\x8dasa standardno delo na tem podro\xc4\x8dju."