b'\n_START_ARTICLE_\n951 Gaspra\n_START_SECTION_\nOdkritje\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid je odkril ruski astronom Grigorij Nikolajevi\xc4\x8d Neujmin (1886 \xe2\x80\x93 1946) 30. julija 1916. (Neujmin je odkril 74 asteroidov). Imenuje pa se po letovi\xc5\xa1\xc4\x8du Gaspra, ki le\xc5\xbei na obali Krima (zahodno od Jalte).\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti\n_START_PARAGRAPH_\nAsteroid Gaspra obkro\xc5\xbei Sonce v 3,28 letih. Njegova tirnica ima izsrednost 0,174, nagnjena pa je za 4,102\xc2\xb0 proti ekliptiki. Okrog svoje osi pa se zavrti v 7,042 urah. Gaspra ima razen velikega \xc5\xa1tevila udarnih kraterjev tudi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo ravnih in konkavnih podro\xc4\x8dij. Eno izmed teh ravnin z imenom Dunne Regio je velika 5\xc3\x977\xc2\xa0km z razliko v vi\xc5\xa1ini do 200 m. Gaspra je med asteroidi tipa S med tistimi, ki so bolj bogati na olovinu (povr\xc5\xa1ina ka\xc5\xbee olivin in piroksen v razmerju od 4\xc2\xa0: 1 do 7\xc2\xa0: 1 ). Na povr\xc5\xa1ini tudi niso opazili podro\xc4\x8dij z razli\xc4\x8dnimi albedi ali barvami. _NEWLINE_Gaspra na povr\xc5\xa1ini nima karterjev, ki bi bili po velikosti primerljivi s polmerom asteroida. Verjetno je to posledica nedavnega nastanka  (v kozmi\xc4\x8dnih merilih) dru\xc5\xbeine Flora. Predvidevajo, da je dru\xc5\xbeina nastala pred 20 do 300 milijoni let . Ta starost pa je v vesolju tako majhna, da asteroid \xc5\xa1e ni imel mo\xc5\xbenosti do\xc5\xbeiveti dovolj trkov, da bi na povr\xc5\xa1ini dobil ve\xc4\x8d kraterjev. Na povr\xc5\xa1ini ima okoli 100 do 300 m \xc5\xa1iroke brazed, ki so dolge do 2,5\xc2\xa0km in nekaj deset metrov globoke. To ka\xc5\xbee, da je Gaspra trdno telo in da ni gru\xc4\x8da manj\xc5\xa1ih teles, ki so zdru\xc5\xbeena. Brazde so verjetno nastale pri udarcih, ki so drobili spodnje plasti asteroida. Na nekaterih mesti so brazde zapolnjene, kar daje slutiti, da je to posledica premikanja regolita, ki prekriva asteroid  . Te\xc5\xbeko je pojasniti izvor regolita. Ube\xc5\xbena hitrost je tako majhna, da je malo verjetno, da bi asteroid zadr\xc5\xbeal ve\xc4\x8djo koli\xc4\x8dino drobnih delcev, ki so nastali pri trku. To je sicer mo\xc5\xbeno, \xc4\x8de ja Gaspra porozno telo ali \xc4\x8de je \xc5\xbee na za\xc4\x8detku imela na povr\xc5\xa1ini regolit. Druga mo\xc5\xbenost je tudi, da je Gaspra dobila regolit \xc5\xbee ob nastanku dru\xc5\xbeine Flora oziroma ob nastanku asteroida Gaspra. Ocenjujejo, da bi pri nastanku vseh kraterjev nastal regolit globok najve\xc4\x8d 10 m. Veliko kraterjev je mnogo globljih in na robovih ne ka\xc5\xbeejo nikakr\xc5\xa1nih strukturnih razlik . Marsovi luni Fobos se opazijo \xc5\xa1e mnogo ve\xc4\x8dje brazde.  _NEWLINE_Poli Gaspre ka\xc5\xbeejo v smeri proti \xce\xb1 = 0h 40m \xc2\xb1 10m, \xce\xb4 = 27\xc2\xb12\xc2\xb0 (ekvatorski koordinatni sistem). To je v eklipti\xc4\x8dnem koordinatnem sistemu enakovredno (\xce\xb2, \xce\xbb) = (21\xc2\xb0, 20\xc2\xb0) , kar pa da za  nagib vrtilne osi 72\xc2\xb0._NEWLINE_Za natan\xc4\x8dno dolo\xc4\x8ditev mase Gaspre se sonda Galileo ni dovolj pribli\xc5\xbeala asteroidu. Povr\xc5\xa1ina je ocenjena na samo 525\xc2\xa0km\xc2\xb2 .\n_START_SECTION_\nRaziskovanje\n_START_PARAGRAPH_\nVesoljska sonda Galileo je 29. oktobra 1991 letela mimo asteroida Gaspra na razdalji 1600\xc2\xa0km z relativno hitrostjo okoli 8\xc2\xa0km/s. Asterodu najbli\xc5\xbeji posnetki so bili narejeni iz razdalje 5300\xc2\xa0km z najbolj\xc5\xa1o lo\xc4\x8dljivostjo okoli 54 m/piksel . Podro\xc4\x8dja okoli ju\xc5\xbenega pola ni bilo mogo\xc4\x8de posneti, zato pa je sonda posnela 80% ostale povr\xc5\xa1ine . Polo\xc5\xbeaj asteroida Gaspra je bil v \xc4\x8dasu pribli\xc5\xbeevanja sonde asteroidu znan samo 200\xc2\xa0km natan\xc4\x8dno. Zorni kot kamere na sondi pa je bil samo 5\xc2\xb0 in ni bilo mogo\xc4\x8de ujeti na posnetku asteroida preden je sonda pri\xc5\xa1la na razdaljo 70.000\xc2\xa0km. Da bi odpravili ta problem, so prvi\xc4\x8d uporabili opti\xc4\x8dno navigacijo. Pri tem so bili zelo uspe\xc5\xa1ni in so tako uspeli narediti posnetke iz oddaljenosti samo 5300\xc2\xa0km. Tudi iz te razdalje smer snemanja ni bila popolnoma znana. Kljub temu so naredili 51 posnetkov, ki so jih zdru\xc5\xbeili tako, kot da bi naredili samo en posnetek. Podobna tehnologija se od takrat uporablja za vse polete sond mimo asteroidov.'