b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0kofija Celje\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nO prvotni anti\xc4\x8dni \xc5\xa1kofiji v Cladiji Celeji je ohranjenih bolj malo podatkov. V 3. stoletju je v mestu deloval sveti Maksimilijan Celjski, ki je umrl mu\xc4\x8deni\xc5\xa1ke smrti. V 6. in 7. stoletju je bila \xc5\xa1kofija podrejena Oglejskem patriarhatu. Iz tega obdobja sta znani imeni dveh \xc5\xa1kofov: Gavdencij, ki je \xc5\xbeivel v 6. stoletju in \xc4\x8digar ime se je ohranilo na napisu, najdenem v bli\xc5\xbeini dana\xc5\xa1njega mesta, in pa Janez, ki se je udele\xc5\xbeil sinode v Grade\xc5\xbeu leta 579 in sinode v Maranu leta 589 ali 590 ter se zapletel v tako imenovani spor treh poglavij. \xc5\xa0kofija je bila zatrta ob vdoru Avarov._NEWLINE_Novodobna \xc5\xa1kofija je bila ustanovljena 7. aprila 2006, ko je pape\xc5\xbe Benedikt XVI. z bulo Varia inter munera \xc5\xa1kofijo izlo\xc4\x8dil iz dotedanje \xc5\xa0kofije Maribor, slednjo pa povi\xc5\xa1al v nad\xc5\xa1kofijo in sede\xc5\xbe metropolije. Uradno je bila razgla\xc5\xa1ena 21. maja istega leta. V \xc5\xa1kofiji se nahaja tudi najve\xc4\x8dja cerkev v Sloveniji, to je cerkev sv. Mohorja in Fortunata, Gornji Grad (\xc5\xbeupnijska cerkev \xc5\xbdupnije Gornji Grad). Najvi\xc5\xa1je le\xc5\xbee\xc4\x8de sveti\xc5\xa1\xc4\x8de je kapela sv. Cirila in Metoda, Podve\xc5\xbea na 1780 metrih nadmorske vi\xc5\xa1ine (\xc5\xbdupnija Lu\xc4\x8de). Najvi\xc5\xa1ji vrh na podro\xc4\x8dju \xc5\xbeupnije je Koro\xc5\xa1ka Rinka, 2433 metrov, in se nahaja na meji z Nad\xc5\xa1kofijo Ljubljana. Najbolj severna \xc5\xbeupnija je \xc5\xbdupnija Zavodnje, najbolj ju\xc5\xbena \xc5\xbdupnija Dobova, najbolj zahodna \xc5\xbdupnija Sol\xc4\x8dava in najbolj vzhodna \xc5\xbdupnija \xc5\xbdetale.\n_START_SECTION_\nOrganizacija\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0kofija je razdeljena na 11 dekanij: Celje (brez \xc5\xbdupnije Vitanje), \xc5\xbdalec, Kozje, Rogatec (brez \xc5\xbdupnij Stoperce in \xc5\xbdetale), \xc5\xa0marje pri Jel\xc5\xa1ah, Braslov\xc4\x8de, Gornji Grad, \xc5\xa0ale\xc5\xa1ka dolina, La\xc5\xa1ko, Videm ob Savi. Te dekanije se nadaljnjo delijo na 112 \xc5\xbeupnij._NEWLINE_V \xc5\xa1kofiji \xc5\xbeivi 287.529 prebivalcev, od tega je 235.367 rimokatoli\xc4\x8danov (81,85\xc2\xa0%; vir 2006). Tu deluje 105 duhovnikov in 44 redovnikov oziroma redovnic.'