b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8crni graben\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8crni graben je dolina, ki se razteza vzhodno od Dom\xc5\xbeal vse od Prevoj pri \xc5\xa0entvidu pa do Trojan. Gre za pore\xc4\x8dje reke Radomlje. O izvoru imena je ve\xc4\x8d teorij._NEWLINE_\xc4\x8crni graben je prometno zelo pomemben, a za gradnjo prometnic zahteven. Skozenj te\xc4\x8de glavna cestna prometna povezava med Ljubljano in Mariborom. Ve\xc4\x8dji kraji v \xc4\x8crnem grabnu so Prevoje, Lukovica, Kra\xc5\xa1nja, Blagovica in Trojane. Ve\xc4\x8dina obmo\xc4\x8dja spada v ob\xc4\x8dino Lukovica in upravno enoto Dom\xc5\xbeale.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDolina je znana po napadih rokovnja\xc4\x8dev, predvsem v \xc4\x8dasu Ilirskih provinc, saj je bilo to obmejno podro\xc4\x8dje med tedanjim Avstrijskim cesarstvom in francoskimi Ilirskimi provincami.\n_START_SECTION_\nCestne povezave\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde od pradavnine skozi dolino \xc4\x8crnega grabna poteka povezovalna pot med panonskim in alpskim delom Evrope. Skozi dolino je potekala najprej znamenita Jantarjeva pot iz Aquileie do Baltskega morja. Nekaj stoletij kasneje so Rimljani zgradili rimsko cesto Emona \xe2\x80\x93 Atrans \xe2\x80\x93 Celeia, katere trasa ni \xc5\xa1e povsem dokazana. Ta cesta je bila v srednjem veku opu\xc5\xa1\xc4\x8dena._NEWLINE_V letu 1720 je iz\xc5\xa1el cesarski odlok o obnovi cestne povezave Trst \xe2\x80\x93 Dunaj preko \xc4\x8crnega grabna. Cesta je postala spet glavna povezovalna cesta med Kranjsko in \xc5\xa0tajersko de\xc5\xbeelo. Obnovili so jo predvsem zaradi potreb dr\xc5\xbeavne po\xc5\xa1te, obenem pa se je s posodobitvijo ceste razmahnilo po dolini furmanstvo in trgovina. Furmanstvo je zamrlo z otvoritvijo \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge Dunaj \xe2\x80\x93 Trst._NEWLINE_Ponovno je dolina prometno za\xc5\xbeivela v letu 1959, ko so odprli asfaltirano magistralno cesto Ljubljana \xe2\x80\x93 Celje. Zaradi mo\xc4\x8dnega pove\xc4\x8danja transporta po magistralni cesti, so nastali \xc5\xbee v 70 letih 21. stoletja na\xc4\x8drti za izgradnjo avtoceste. Dno doline je postalo za\xc5\xa1\xc4\x8diten rezervat za izgradnjo avtoceste, kar je v praksi pomenilo prepoved vseh gradenj na tem obmo\xc4\x8dju. Rezervat je 30 let pomenil nazadovanje osrednjega dela doline \xc4\x8crnega grabna, predvsem na obmo\xc4\x8dju vasi Blagovica, Zgornje Loke itd., od koder se je izselilo velik del prebivalstva v kraje v okolici industrijskih Dom\xc5\xbeal. V letih 1996-2005 so skozi dolino izgradili avtocesto, ki je dodobra spremenila podobo doline. Zaradi gradnje so morali podreti veliko \xc5\xa1tevilo stavb, prestaviti strugo reke Radomlje in izgraditi ve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo premostitvenih objektov. Zaradi gradnje avtoceste je bilo prizadetih ve\xc4\x8d vasi, med drugimi, Zgornje Loke, kjer so morali podreti oz. prestaviti kar eno tretjino doma\xc4\x8dij v vasi, od vseh 27 kar 9 in Trojane, kjer je gradnja predora graditeljem povzro\xc4\x8dala te\xc5\xbeave zaradi te\xc5\xbekih geolo\xc5\xa1kih pogojev. Zaradi gradnje so nekateri prebivalci Trojan utrpeli \xc5\xa1kodo na svojih objektih._NEWLINE_Odsek med Trojanami in Blagovico, tehni\xc4\x8dno najzahtevnej\xc5\xa1i in najdra\xc5\xbeji odsek na slovenskem avtocestnem kri\xc5\xbeu, so gradili osem let. Na odseku so vgradili 34.000 ton armaturnega jekla, kar bi zado\xc5\xa1\xc4\x8dalo za 350\xc2\xa0km \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, in 100.000 m geotehni\xc4\x8dnih sider. Porabili so 420.000 kubi\xc4\x8dnih m betona, kar je toliko, da bi bila veriga vozil za prevoz betona dolga 672\xc2\xa0km. Trojanski predor je najdalj\xc5\xa1i dvocevni predor v sloveniji, dolg 2720 m. S predajo prometu 8,2-kilometrskega avtocestnega odseka Trojane - Blagovica je od 12. avgusta 2005 v celoti dokon\xc4\x8dana 230,7\xc2\xa0km dolga avtocesta A1 Maribor \xe2\x80\x93 Ljubljana - Koper.\n_START_SECTION_\nNare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nKrajevni govori v \xc4\x8crnem grabnu spadajo v vzhodno gorenjsko podnare\xc4\x8dje gorenjske nare\xc4\x8dne skupine.'