b"\n_START_ARTICLE_\nKapital\n_START_PARAGRAPH_\nKapital je v ekonomiji trajen vir financiranja, ki ga v podjetje vlo\xc5\xbeijo lastniki ali pa je nastal z uspe\xc5\xa1nim poslovanjem podjetja. Z vidika podjetja je to obveznost do lastnikov, \xc4\x8de ne prej pa po prenehanju delovanja podjetja._NEWLINE_Ra\xc4\x8dunovodski standardi izhajajo iz finan\xc4\x8dnega pojmovanje kapitala, po katerem je vrednost za\xc4\x8detnega vlo\xc5\xbeenega kapitala (osnovni kapital), dolo\xc4\x8dena z vrednostjo sredstev, ki so jih v podjetje vlo\xc5\xbeili lastniki tako v obliki denarja kot tudi v obliki stvari._NEWLINE_Kapital se lahko pove\xc4\x8da z dodatnimi vlo\xc5\xbeki ali pa z nerazdelitvijo \xc4\x8distega dobi\xc4\x8dka.\n_START_SECTION_\nKapital v marksisti\xc4\x8dni ekonomiji\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj splo\xc5\xa1na definicija kapitala, ki dr\xc5\xbei za vse njegove oblike je, da je to vrednost, ki jo njen lastnik (kapitalist) vr\xc5\xbee v cirkulacijo z namenom, da bi mu nazaj pritekla ve\xc4\x8dja koli\xc4\x8dina denarja, kot pa je vanjo stekla. Tak\xc5\xa1no pove\xc4\x8danje vrednosti je klju\xc4\x8den pogoj, da ta vrednost postane kapital, hkrati pa je glavni smoter cirkulacije kapitala._NEWLINE_Iz tega razloga se cirkulacija kapitala razlikuje od blagovne cirkulacije. Obi\xc4\x8dajna blagovna menjava se za\xc4\x8dne z blagom, ki preide v denarno obliko in nato nazaj v (drugo) blago; tak\xc5\xa1no cirkulacijo shemati\xc4\x8dno prika\xc5\xbeemo kot B(1)-D-B(2) Namen blagovne cirkulacije je tako pridobiti blago z neko za\xc5\xbeeleno uporabno vrednostjo; denar je pri tem samo vmesni \xc4\x8dlen. Skraj\xc5\xa1ana shema blagovne cirkulacije je tako B(1)-B(2)_NEWLINE_To za cirkulacijo kapitala ne dr\xc5\xbei. Ta se za\xc4\x8dne in tudi kon\xc4\x8da v denarni obliki; shemati\xc4\x8dni prikaz cirkulacije kapitala je tako D-B-D' (veljati mora D'>D); tukaj je blagovna oblika tista, ki ima prehodno vlogo. Poenostavljena shema ima obliko D-D', tak\xc5\xa1no obliko pa je mogo\xc4\x8de neposredno aplicirati na vsakr\xc5\xa1en kapital.\n_START_SECTION_\nKapital kot dru\xc5\xbebeni odnos\n_START_PARAGRAPH_\nZgornja definicija kapitala je dolo\xc4\x8dena izklju\xc4\x8dno iz vidika njegove cirkulacije; sama na sebi ne pojasni, kako pride do opisanega pove\xc4\x8danja vrednosti. Tega ni mo\xc5\xbeno pojasniti v okviru blagovne (in tudi denarne) cirkulacije, ampak je podro\xc4\x8dje opazovanja potrebno raz\xc5\xa1iriti na proces dru\xc5\xbebene produkcije. Ta korak je bistvenega pomena, saj smo v nasprotnem primeru ujeti v misticizem in tavtologijo, da je naravna lastnost vrednosti, da se sama pove\xc4\x8duje in da je s tem kapital. Marxov opis tak\xc5\xa1nega pojmovanja:_NEWLINE_\xc2\xbb(...) kapital je denar, kapital je blago. Dejansko pa vrednost postane tu subjekt procesa, v katerem sama \xe2\x80\x93 ob neprestanem spreminjanju iz denarne oblike v blagovno in obratno \xe2\x80\x93 spreminja svojo lastno velikost, se kot prese\xc5\xbena vrednost trga od same sebe kot prvotne vrednosti, se sama ve\xc4\x8da. (\xe2\x80\xa6) Dobila je okultno sposobnost, da ustvarja vrednost, ker je sama vrednost. Koti \xc5\xbeive mladi\xc4\x8de ali nese vsaj zlata jajca.\xc2\xab_NEWLINE_Proces ve\xc4\x8danja vrednosti kapitala je nasprotno vezan na produkcijo prese\xc5\xbene vrednosti, ta pa je vezana na mezdno delo. Mezdno delo je pa \xc5\xbee po svoji definiciji dru\xc5\xbebenega zna\xc4\x8daja; je odnos med mezdnim delavcem in kapitalistom. Da je mezdno delo prevladujo\xc4\x8d produkcijski odnos, nadalje ni stalnica, ampak posledica zgodovinskega razvoja dru\xc5\xbebe. Da je izpolnjen osnovni pogoj kapitala (tj. vrednost, ki se pove\xc4\x8da), tako ni odvisno od kapitala samega, ampak ti mehanizmi izhajajo iz \xc5\xa1ir\xc5\xa1ih produkcijskih odnosov dru\xc5\xbebe. Najbolj osnovni pogoj, da lahko vrednost sploh postane kapital, je tako kapitalisti\xc4\x8dna privatna lastnina, ki pa je vpra\xc5\xa1anje lastni\xc5\xa1tva dru\xc5\xbebenih produkcijskih sredstev in je zatorej dru\xc5\xbebeni odnos._NEWLINE_Dodaten razlog, zakaj je kapital dru\xc5\xbebeni odnos, je njegova vezanost na blagovno menjavo, ki je klju\xc4\x8dno za realizacijo proizvedene prese\xc5\xbene vrednosti. Tak\xc5\xa1no stanje pa ponovno ni naravni zakon, ampak mora zanj biti izpolnjenih ve\xc4\x8d dru\xc5\xbebenih pogojev. Tako mora na primer prevladujo\xc4\x8di na\xc4\x8din produkcije biti blagovno gospodarstvo (tj. produciranje za trg, ne za lastne potrebe), pogoj za blagovno menjavo pa je ponovno privatna lastnina, ki na makroekonomskem nivoju ni povezana druga\xc4\x8de kot s trgom._NEWLINE_Nadalje niso vsakr\xc5\xa1na produkcijska sredstva tudi kapital. Produkcijska sredstva so kapital le, \xc4\x8de so uporabljena v okviru kapitalisti\xc4\x8dne produkcije, \xc4\x8de so torej izpolnjeni zgoraj na\xc5\xa1teti pogoji; da so v zasebni lasti kapitalista, da je temelj produkcije mezdno delo, sama produkcija je namenjena prodaji na trgu, njen glavni namen pa je ustvarjanje profita. \xc4\x8ce ti pogoji niso izpolnjeni, produkcijska sredstva niso kapital. Produkcijska sredstva neodvisnega kmeta tako niso kapital. Ravno tako produkcijska sredstva v komunizmu, navkljub temu, da je produkcija kolektivnega zna\xc4\x8daja, niso kapital; niso v privatni lasti, ni mezdnega dela, ni trga, cilj produkcije pa ni profit, temve\xc4\x8d kritje dru\xc5\xbebene potrebe.\n_START_SECTION_\nCirkulacija kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovno formulo cirkulacije kapitala (D-B-D') je potrebno dopolniti. Natan\xc4\x8dneje: potrebno je obrazlo\xc5\xbeiti, kaj se zgodi med D-B in B-D. Prvi korak je uvedba vmesnega \xc4\x8dlena P (produktivni kapital). Prilagojena cirkulacija kapitala je tako D-B...P...B'-D'. B' ozna\xc4\x8duje blagovno obliko kapitala, ki vsebuje prese\xc5\xbeni produkt; D' ozna\xc4\x8duje kapital v denarni obliki po uspe\xc5\xa1no opravljeni cirkulaciji (tj. kapital, ki vklju\xc4\x8duje novo proizvedeno prese\xc5\xbeno vrednost)._NEWLINE_Kapital ima tekom ene cirkulacije tri oblike: denarno, blagovno in produktivno. Denarno in blagovno obliko kapital prevzame, ko je v blagovni cirkulaciji; ta kapital se tako imenuje cirkulacijski kapital._NEWLINE_Prva faza cirkulacije kapitala je njegova pretvorba iz denarne v blagovno obliko; to pomeni dobava vsega potrebnega za potek produkcijskega procesa. To po eni strani pomeni nabavo delovne sile, ki je vir \xc5\xbeivega dela in s tem prese\xc5\xbene vrednosti. Pomeni pa tudi nakup produkcijskih sredstev, ki so nujna za realizacijo delovne sile in ki vsrkajo \xc5\xbeivo delo. V produktivni fazi se kapital za\xc4\x8dasno umakne iz cirkulacije, v tem obdobju pa poteka produkcija prese\xc5\xbene vrednosti._NEWLINE_Ko je produkcijski proces kon\xc4\x8dan, kapital ponovno stopi v cirkulacijo v blagovni obliki. V tej fazi kapital \xc5\xbee vsebuje prese\xc5\xbeno delo (razliko med vrednostjo delovne sile in ustvarjeno vrednostjo), ki pa \xc5\xa1e ni prese\xc5\xbena vrednost. Ta je v denarni obliki, kar vodi do zadnje faze cirkulacije kapitala; prodaje blaga in s tem pretvorba kapitala nazaj v denarno obliko. Ta faza je klju\xc4\x8dna za realizacijo prese\xc5\xbene vrednosti, njen neuspeh pa je za\xc4\x8detna to\xc4\x8dka gospodarske krize._NEWLINE_Kvalitativno med za\xc4\x8detno in kon\xc4\x8dno obliko kapitala ni razlike, je pa zaradi prese\xc5\xbene vrednosti (proizvedene v produktivni fazi in realizirane v cirkulaciji) kvantitativna razlika; kapital po koncu cirkulacije (D') je ve\xc4\x8dji kot na za\xc4\x8detku (D).\n_START_SECTION_\nProduktivni in obrestonosni kapital\n_START_PARAGRAPH_\nOpisana formule cirkulacije kapitala je splo\xc5\xa1na formula. Veljavna je tako na nivoju celotnega dru\xc5\xbebenega kapitala kot za produktivni kapital; slednji je definiran kot kapital, pod katerim poteka produkcija prese\xc5\xbene vrednosti (Marx uporablja tudi izraz\xc2\xa0\xc2\xbbfungirajo\xc4\x8di\xc2\xab\xc2\xa0kapital). Tak\xc5\xa1na formula pa ni univerzalna v smislu, da velja za vsak posamezni kapital. Obrestonosni kapital, ki je standardna oblika kapitala za banke, nima produktivne faze (vsaj neposredno ne). Njegova formula se najbolj pribli\xc5\xbeuje \xc4\x8disti abstraktni definiciji kapitala, da je to vrednost, ki se je zmo\xc5\xbena sama od sebe pove\xc4\x8dati. Za to ne potrebuje niti blagovne oblike, saj obrestonosni kapital obstaja izklju\xc4\x8dno v denarni obliki; njegova formula je poenostavljena na D-D', pri \xc4\x8demer ponovno velja D'>D._NEWLINE_Vse povedano pa dr\xc5\xbei le, \xc4\x8de zorni kot omejimo na obrestonosni kapital. Slednji je namre\xc4\x8d za svoje funkcioniranje (tj. da se njegova vrednost dejansko pove\xc4\x8da) \xc5\xa1e vedno odvisen od produkcije prese\xc5\xbene vrednosti; njegova posebnost je v tem, da ta produkcija poteka pod nekom drugim. Lastnik obrestonosnega kapitala (upnik) svoj kapital posodi dol\xc5\xbeniku, pod okriljem tega dol\xc5\xbenika pa poteka cirkulacija produktivnega kapitala brez vsakr\xc5\xa1nih posebnosti. Obrestonosni kapitalist tako posoja denar drugim (bodo\xc4\x8dim) kapitalistom, da ga uporabijo kot kapital, obrestonosni (ban\xc4\x8dni) kapitalist pa kot upnik dol\xc5\xbeniku pobere del prese\xc5\xbene vrednosti. Ta odtegljaj prese\xc5\xbeni vrednosti so obresti, te obresti pa so tako imenovana cena kapitala; ta je ve\xc4\x8dinoma izra\xc5\xbeena procentualno, torej kot razmerje obrestonosnega kapitala po in pred za\xc4\x8detkom njegove cirkulacije (D'/D). Dol\xc5\xbenik mora upniku torej vrniti za\xc4\x8detno vrednost posojilo (glavnico) in obresti; ob vra\xc4\x8dilu glavnice dol\xc5\xbenik nima izgub (razen \xc4\x8de ima probleme v sami cirkulaciji kapitala), jih pa ima z vra\xc4\x8dilom obresti._NEWLINE_\xc4\x8ceprav se zdi tak\xc5\xa1na izguba profita zaradi obresti za dol\xc5\xbenika neugodna, pa hkrati tudi velja, da mu \xc5\xa1e vedno ostane profit, ki ga druga\xc4\x8de ne bi imel (ker bi imel manj\xc5\xa1i obseg produkcije). Kredit se pogosto uporablja kot finan\xc4\x8dni vzvod, s katerim je navkljub obrestim vi\xc5\xa1ina profita za kapitalista bistveno ve\xc4\x8dja, kot \xc4\x8de bi deloval zgolj s svojim lastnim kapitalom. Iz tega razloga je ban\xc4\x8dni kapital bistvenega pomena za koncentracijo in mobilizacijo dru\xc5\xbebenega kapitala. Pri tem je vi\xc5\xa1ina obresti dolo\xc4\x8dena z zakonom ponudbe in povpra\xc5\xa1evanja po kapitalu, ima pa splo\xc5\xa1ne smernice, da obrestna mera v \xc4\x8dasu gospodarskega razcveta pada in je na splo\xc5\xa1no nizko ravni, ob pojavu krize naraste, po minulem kr\xc4\x8du in paniki pa ponovno pri\xc4\x8dne padati.\n_START_SECTION_\nAkumulacija kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nPrese\xc5\xbena vrednost (profit) kapitala se deli na dva dela. Prvi del je osebni dohodek, ki ga kapitalist uporabi za zadovoljitev lastnih osebnih potreb. Ali so te potrebe osnovne \xc5\xbeivljenjske potreb\xc5\xa1\xc4\x8dine ali luksuzna potro\xc5\xa1nja, je na tem mestu nepomembno; klju\xc4\x8dno je, da je ta osebni dohodek kapitalista prese\xc5\xbena vrednost, ki jo je pridobil z eksploatacijo delovne sile, natan\xc4\x8dneje mezdnega dela. \xc4\x8ce je vsa prese\xc5\xbena vrednost namenjena osebni porabi kapitalista, \xc4\x8de se je torej ni\xc4\x8d ne porabi za dejansko akumulacijo, govorimo o enostavni reprodukciji kapitala._NEWLINE_V nasprotnem primeru gre preostanek prese\xc5\xbene vrednosti (tj. prese\xc5\xbena vrednost, ki ni osebni dohodek kapitalista) v akumulacijo kapitala. To pomeni, da se pridobljena prese\xc5\xbena vrednost priklju\xc4\x8di preostanku kapitala, s \xc4\x8dimer pove\xc4\x8duje njegov obseg. To je tudi glavni smoter kapitalisti\xc4\x8dne produkcije. Kapitalist lahko zaradi svojega razrednega polo\xc5\xbeaja sicer u\xc5\xbeiva ve\xc4\x8d kot nadpovpre\xc4\x8den \xc5\xbeivljenjski standard, ampak to ni osnovni namen produkcije prese\xc5\xbene vrednosti. Ta je nasprotno ravno akumulacija kapitala; luksuzni \xc5\xbeivljenjski stil kapitalista je stranska posledica produkcije prese\xc5\xbene vrednosti, ki se lahko celo prikazuje kot ovira njeni osnovni nalogi akumulacije kapitala.\n_START_SECTION_\nRezervni denarni sklad\n_START_PARAGRAPH_\nPrese\xc5\xbena vrednost, namenjena akumulaciji kapitala, se temu ne more pridru\xc5\xbeiti v kakr\xc5\xa1nemkoli obsegu. To je najbolj razvidno pri kapitalu, ki ima visoko organsko sestavo, ki ima, natan\xc4\x8dneje, visok dele\xc5\xbe fiksnega kapitala (kot npr. strojev in trajnih investicij, kot npr. rudni\xc5\xa1kih ja\xc5\xa1kov). Ekspanzija produkcije zahteva, na primer, nakup novega stroja, katerega vrednost pa ni poljubne vsote. Prese\xc5\xbena vrednost, akumulirana v enem ciklu (tj. uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8deni cirkulaciji) kapitala, nikakor ni nujno zadostna, da se kapitalisti\xc4\x8dna produkcija tudi dejansko raz\xc5\xa1iri. V navedenem primeru: dovolj, da se kupi tako stroj in zaposli dodatna delovna sila, ki ta stroj upravlja. Tako je pogost scenarij, da je tak\xc5\xa1na raz\xc5\xa1iritev produkcije mo\xc5\xbena \xc5\xa1ele tekom ve\xc4\x8d uspe\xc5\xa1nih cirkulacij kapitala._NEWLINE_V tem primeru se ustanovi rezervni denarni sklad, v katerega se steka akumulirana prese\xc5\xbena vrednost. Ko je ta dovolj velika, da je ekspanzija produkcije mo\xc5\xbena tudi iz prakti\xc4\x8dnega vidika, se priklju\xc4\x8di kapitalu, ki je \xc5\xbee v cirkulaciji, brez vsakr\xc5\xa1nih posebnosti. Nov stroj se, na primer, postavi v \xc5\xbee obstoje\xc4\x8di produkcijski obrat, tako kot se odpre nova podru\xc5\xbenica brez kakrk\xc5\xa1nihkoli posebnosti.\n_START_SECTION_\nPosledice akumulacije kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nZelo pomembna posledica akumulacije kapitala je koncentracija kapitala, ki izhaja iz konkurence med kapitalisti. Ta namre\xc4\x8d vodi tudi do propada kapitalistov, ki so iz konkuren\xc4\x8dnega boja iz\xc5\xa1li kot pora\xc5\xbeenci; njihova produkcijska sredstva v tak\xc5\xa1ni ali druga\xc4\x8dni obliki prevzame kapitalist, ki je v konkuren\xc4\x8dnem boju zmagal. Tak\xc5\xa1en razvoj koncentracije kapitala vodi tudi do nastanka kapitalisti\xc4\x8dnih monopolov, ki torej v kapitalizmu niso anomalija, ampak so nasprotno rezultat konkuren\xc4\x8dnega boja med kapitalisti; zaradi konkuren\xc4\x8dnega boja tako zunaj kot znotraj monopolov ti niso ve\xc4\x8dni, ampak s\xc4\x8dasoma razpadejo in se ponovno izoblikujejo._NEWLINE_Dodatna posledica koncentracije kapitala je koncentracija produkcije, kar dodatno pospe\xc5\xa1i njeno rast. S tem se poglablja za kapitalizem zna\xc4\x8dilen razkol med dru\xc5\xbebeno produkcijo in konsumpcijo, ki vodi do periodi\xc4\x8dnih gospodarskih kriz. Uvedba masovne produkcije (ki vklju\xc4\x8duje masovne stroje) ima dodatne posledice. Po eni strani je njen rezultat ve\xc4\x8dja produktivnost dela, kar ima za posledico, da povpra\xc5\xa1evanje po delovni sili nara\xc5\xa1\xc4\x8da po\xc4\x8dasneje kot obseg produkcije; kapitalisti\xc4\x8dni na\xc4\x8din produkcije ima s tem sistemsko zagotovljeno industrijsko rezervno armado (tj. nadaljnji obstoj brezposelnosti je s tem sistemsko zagotovljen). Nadalje vodi ve\xc4\x8dja vloga strojev do slab\xc5\xa1ega prilagajanja obsega produkcije; upo\xc4\x8dasnitev ali zaustavitev (in nato ponovni zagon) strojev kapitalistu povzro\xc4\x8data stro\xc5\xa1ke, kar \xc5\xa1e oja\xc4\x8da njegov odpor k omejevanju produkcije. To je \xc5\xa1e posebej zna\xc4\x8dilno pri sektorjih, ki imajo \xc5\xbee po svojem zna\xc4\x8daju visoko organsko sestavo kapitala (tj. da stroji sestavljajo velik dele\xc5\xbe celotnega kapitala); tak\xc5\xa1en primer sta rudarstvo in metalurgija.\n_START_SECTION_\nAkumulacija kapitala in razredni boj\n_START_PARAGRAPH_\nIz vidika razrednega boja ima akumulacija kapitala me\xc5\xa1an vpliv._NEWLINE_Po eni strani koncentraciji produkcije sledi tudi koncentracija delovne sile. Iz vidika razrednega boja to pomeni dvoje. Prvi\xc4\x8d: \xc4\x8de se pove\xc4\x8da koncentracija delavcev, jih je tudi la\xc5\xbeje organizirati v razredni boj. Nadalje ima ta za kapitalisti\xc4\x8dno ekonomijo bistveno bolj uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de posledice; \xc4\x8de je velika tovarna paralizirana zaradi stavke, ima to bistveno ve\xc4\x8dje dru\xc5\xbebene posledice, kot \xc4\x8de se ista stavka zgodi pri majhnem kapitalistu._NEWLINE_Po drugi strani pa s koncentracijo kapitala nara\xc5\xa1\xc4\x8da tudi njegova mo\xc4\x8d. Razredno povezovanje ni zna\xc4\x8dilno le za proletariat, ampak (z eskalacijo razrednega boja) tudi za bur\xc5\xbeoazijo, ki ustanavlja lastne zveze proti proletariatu (tako imenovane \xc4\x8drne liste\xc2\xa0\xc2\xbbproblemati\xc4\x8dnih\xc2\xab\xc2\xa0delavcev so relativno mili primer). Akumulacija kapitala posledi\xc4\x8dno vodi tudi do eskalacije razrednega boja in ga pritiska k radikalizaciji; ker se z akumulacijo kapitala ve\xc4\x8da tudi njegova mo\xc4\x8d nasproti proletariatu, mora ta \xc5\xbee za uveljavitev svojih reformisti\xc4\x8dnih zahtev nastopati bistveno bolj militantno, s \xc4\x8dimer se tudi odprejo dodatne mo\xc5\xbenosti revolucionarnega delovanja."