b'\n_START_ARTICLE_\nMaks Samec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Kamniku, kjer je bil njegov o\xc4\x8de, prav tako Maks Samec, \xc5\xbeupan, sicer pa zdravnik z zanimanjem za naravoslovje. Doktoriral je leta 1904 iz kemije na Filozofski fakulteti dunajske univerze. \xc5\xbde v letu 1903 je za\xc4\x8del raziskovati svetlobno intenziteto in absorpcijo pri profesorju Arthurju Bersonu (dvakratnemu svetovnemu rekorderju v vi\xc5\xa1inskih poletih z baloni). Ko je bil v letih 1904 in 1905 zaposlen kot asistent pri Centralnem zavodu za meteorologijo na Dunaju, je tudi sam za\xc4\x8del letati z balonom, tako da je lahko opravljal meritve v visokih zra\xc4\x8dnih plasteh. V \xc5\xa1olskem letu 1905/1906 je za\xc4\x8del pou\xc4\x8devati na eni od dunajskih realk, z baloni pa je letal vse do prve svetovne vojne, nato pa je za\xc4\x8del leteti z letali. Leta 1909 je na Dunaju iz\xc5\xa1el \xc4\x8dlanek\xc2\xa0\xc2\xbbTeorija in praksa letenja z zra\xc4\x8dno ladjo\xc2\xab, v katerem na desetih straneh opisuje tudi lastne izku\xc5\xa1nje, kar velja za prvi \xc4\x8dlanek kakega Slovenca o letenju z balonom. Na razli\xc4\x8dnih realkah na Dunaju je pou\xc4\x8deval do leta 1914._NEWLINE_Ob ustanovitvi Univerze v Ljubljani so ga povabili, da organizira \xc5\xa1tudij kemije. Vabilu se je odzval in v Ljubljani opremil prvi raziskovalni kemijski laboratorij, kar je predstavljalo osnovo za delovanje univerzitetnega Kemi\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta. Bil je prvi redni profesor za kemijo na Tehni\xc5\xa1ki fakulteti in njen prvi prodekan (1919/1920), dekan iste fakultete (1920-22 in 1934/35) in 15. rektor Univerze v Ljubljani (1935-1937). Na rektorskem sede\xc5\xbeu je nasledil Frana Ramov\xc5\xa1a, ki je pred\xc4\x8dasno odstopil. Za \xc4\x8dasa njegovega vodenja univerze se je za\xc4\x8dela gradnja Narodne in univerzitetne knji\xc5\xbenice (NUK)._NEWLINE_\xc5\xbde na Dunaju je raziskoval koloidne sisteme. Leta 1922 je sodeloval pri ustanovitvi Koloidnega dru\xc5\xa1tva. Veliko raziskav je opravil na \xc5\xa1krobu, preu\xc4\x8deval pa je tudi encim amilazo, ki \xc5\xa1krob razgrajuje. Napisal je ve\xc4\x8d kot 200 razprav in dve monografiji. Ob petdesetletnici njegovega raziskovalnega dela leta 1954 je iz\xc5\xa1la tudi prva \xc5\xa1tevilka znanstvene revije Acta Chimica Slovenica, v kateri je bila ve\xc4\x8dina prispevkov namenjenih raziskavam \xc5\xa1kroba. Maks Samec je bil prvi\xc4\x8d izvoljen med \xc4\x8dlane SAZU leta 1940, vendar je kmalu odstopil zaradi sporov v akademiji. Ponovno so ga sprejeli med akademike v letu 1949. Od 1962 do smrti je bil tajnik njenega razreda za matemati\xc4\x8dne, fizikalne in tehni\xc4\x8dne vede. Bil je tudi \xc4\x8dlan Nem\xc5\xa1ke akademije znanosti Leopoldina v Halleju in jugoslovanske akademije (JAZU) v Zagrebu. Predaval je tudi na drugih fakultetah, pred vojno na primer na Medicinski fakulteti. Leta 1945 so mu odvzeli profesuro zaradi domnevne kr\xc5\xa1itve kulturnega molka, saj je med vojno objavljal rezultate svojih raziskav v nem\xc5\xa1kih strokovnih \xc4\x8dasopisih. Tudi raziskovalnega dela ni ve\xc4\x8d smel opravljati na univerzi, tako da je nadaljeval z raziskavami v zasilnem laboratoriju v dana\xc5\xa1njem NUK. Oktobra 1946 je postal prvi upravnik novoustanovljenega (a sprva \xc5\xa1e ne delujo\xc4\x8dega) Kemi\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta Slovenske akademije znanosti in umetnosti, ki ga je vodil do upokojitve 1959._NEWLINE_Bil je prvi predsednik Prirodoslovnega dru\xc5\xa1tva Slovenije (1934/35), kasneje tudi prvi (1951-63) in \xc4\x8dastni predsednik Slovenskega kemijskega dru\xc5\xa1tva ter \xc4\x8dastni \xc4\x8dlan Zveze in\xc5\xbeenirjev in tehnikov. Leta 1949 je dobil Pre\xc5\xa1ernovo nagrado\xc2\xa0\xc2\xbbza znanstvena raziskovanja in za znanstvene rezultate, ki so pomembni za izpolnitev petletnega plana\xc2\xab\xc2\xa0in leta 1950 za\xc2\xa0\xc2\xbbuspe\xc5\xa1no delo za proizvodnjo metalurgi\xc4\x8dnega koksa iz doma\xc4\x8dega premoga\xc2\xab. Prejel je tudi ve\xc4\x8d mednarodnih priznanj in nagrad._NEWLINE_Po Maksu Samcu se imenujejo priznanja, ki jih podeljuje Fakulteta za kemijo in kemijsko tehnologijo Univerze v Ljubljani od leta 2006; 2015 je ob 50-letnici njegove smrti iz\xc5\xa1el zbornik Maks Samec (1881-1964)\xc2\xa0: \xc5\xbeivljenje in delo  v avli Kemijskega in\xc5\xa1tituta pa so mu leta 2017 odkrili doprsni kip.'