b'\n_START_ARTICLE_\nRodbina Pangerc\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nPredstavniki te rodbine, avstrijskega izvora, so se na za\xc4\x8detku 16. stoletja preselili v Istro kot zemlji\xc5\xa1ki gospodje in \xc5\xa1kofovski vazali na obse\xc5\xbenem obmo\xc4\x8dju dolinske pra\xc5\xbeupnije, kjer so zaradi vpliva skoraj izklju\xc4\x8dno slovenskega prebivalstva se slovenizirali. Iz \xc5\xa1kofijskega registra iz leta 1563 izhaja, da je bil med prvimi predstavniki te rodbine v  Villi de sancto Odorico  prisoten gospod Petrus Pongracz.  _NEWLINE_Na\xc4\x8delnik istrske rodbine Pangerc Pongracz je bil v letih 1907\xe2\x80\x931925 Josip Pangerc.\n_START_SECTION_\nJo\xc5\xbeef Jakob (Josephus Jacobus) Pangerc starej\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v Dolini 15.avgusta 1823 kot prvo rojeni sin zemlji\xc5\xa1kega Gospoda v Dolini Josephusa Casparrusa Pangerca, veleposestnika, cesarskega sodnika in nad\xc5\xbeupana dolinske \xc5\xbeupanije. Imel je skupno s sinovi in h\xc4\x8derkami 10 otrok; velja omeniti Josipa Pangerca in dve h\xc4\x8derki: to sta bile Ur\xc5\xa1ula Pangerc, poro\xc4\x8dena z veleposestnikom in \xc5\xbeupanom Josipom Sancinom iz Doline, in Marija Pangerc, poro\xc4\x8dena s posestnikom Jakobom Vodopivcem. Ur\xc5\xa1ula, rojena 26.seprembra 1855,  je bila leta 1873 imenovanza za prvo cesarsko in kraljevo po\xc5\xa1tno ekspedientko v Dolini in v Bregu nasploh. Bila je tudi nadarjena v petju in v pisanju proze ter v uprizarjanju gledali\xc5\xa1kih predstav, ki so se odvijale v Panger\xc4\x8devi dvorani v Dolini. Ohranjeni so \xc5\xa1e njeni zvezki poezij. Ve\xc4\x8d let je pela v zboru Bralnega dru\xc5\xa1tva v Dolini, kasneje v zboru dru\xc5\xa1tva "Vodnik" in v cerkvenem pevskem zboru v Dolini ter sodelovala v dramskem oz. veseli\xc4\x8dnem odseku dru\xc5\xa1tva. Bila je ustanoviteljica in dolgo let predsednica Marijene dru\xc5\xbebe v Dolini pri Trstu.\n_START_SECTION_\nOskar Franc Jo\xc5\xbeef\n_START_PARAGRAPH_\nPrvorojeni sin Josipa Pangerca, Oskar Franciscus Josephus Pangerc (Oskar Franc Jo\xc5\xbeef), se je \xc5\xa1olal za oficirja pri avstrijski cesarski akademiji za oficirje v Ljubljani. V mladosti je po opravljenem \xc5\xa1olanju v Dolini od\xc5\xa1el na cesarsko-kraljevo gimnazijo v Pulj, nato je \xc5\xa1olanje za ekonoma dokon\xc4\x8dal na de\xc5\xbeelni kranjski \xc5\xa1oli, ki je bila na gradu Grm pri Rudolfovem pri Novem mestu. Zaro\xc4\x8den je bil z Lojzi Gorup. Med prvo svetovno vojno je bil 6. junija 1915 usmr\xc4\x8den v Nadvorni v Galiciji (sedaj Ukrajina).\n_START_SECTION_\nRodbina Pangerc-Marx\n_START_PARAGRAPH_\nNa za\xc4\x8detku 20. stoletja se je sin Josipa Pangera,  Ljubivoj\xc2\xa0Amatus Aurj\xc3\xa0l\xc2\xa0Sava, polkovnik voja\xc5\xa1kega regimenta v Modeni, poro\xc4\x8dil s potomko avstrijske plemi\xc5\xa1ke dru\xc5\xbeine. To je bila vnukinja Friedricha Marxa. Friedrich Marx je \xc5\xbeivel na Dunaju, v lastnem dvorcu v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du mesta Gradec ter med poletjem v dru\xc5\xbeinskem gradu Schloss Hohenburg v Oberdrauburgu na avstrijskem Koro\xc5\xa1kem, kjer je 19. junija 1905 tudi umrl. Friedrich Marx se je rodil 20. septembra 1830 v Steinfeldu na Koro\xc5\xa1kem. Poleg njegove zavidljive kariere oficirja razli\xc4\x8dnih avstrijski regimentov na Dunaju je Friedrich Marx \xc5\xa1e danes znan v Avstriji kot pisatelj in pesnik. Njegove pesmi so bile prvi\xc4\x8d objavljene leta 1862 v zbirki pod naslovom Gem\xc3\xbct und Welt erschienen (Um in svet pojavov). V letu 1863 je iz\xc5\xa1la njegova tragedija Das Trauerspiel Olympias; leta 1869 dramsko delo Das Schauspiel Jacob\xc3\xa4 von Bayern (gledali\xc5\xa1ka igra Jacob\xc3\xa4 iz Bavarske) in \xc5\xa1e leta 1875 "Das lyrische Epos Bruno von K\xc3\xa4rnten" (Lirski ep Bruno iz Koro\xc5\xa1ke). Od leta 1870 do leta 1872 je bil Marx predsednik Zdru\xc5\xbeenja koro\xc5\xa1kih pisateljev. Leta 1877 je bil ponovno poklican k avstrijskim vojnim oblastem, ki so mu podelile mesto generala Celov\xc5\xa1kega regimenta "Steirisch-k\xc3\xa4rtnerischen Landwehr IR 4 in Klagenfurt".Ve\xc4\x8dlja omeniti , da je leta 1850 bil kadet v zmagovitem regimentu mar\xc5\xa1ala Radezkija. Leta 1892 se je upokojil. \xc5\xbdivel je v Grazu v pala\xc4\x8di njegove soproge in v Oberdrauburgu. Dru\xc5\xbeina Friedricha Marxa je tkovala tesne prijateljske odnose z avstrijsko dru\xc5\xbeino Windisch-Graetz, ki je imela svoj sede\xc5\xbe v gradu Haasberg v kraju Planina pri Rakeku, kjer so Marxovi in Windischgreatzovi imeli skupne posesti.  Princ Alfred III. zu Windisch-Gr\xc3\xa4tz je bil med drugim od leta 1893 do leta 1895 avstrijski prvi minister. Do danes so v Avstriji poimenovali ve\xc4\x8d ulic in trgov po Friedrichu Marxu.\n_START_SECTION_\nPanger\xc4\x8dev rodbinski dvorec\n_START_PARAGRAPH_\nPrva omemba te stavbe sega v 13. stoletje, ko je bila slednja omenjena v listini kapiteljskega arhiva sv. Justa v Trstu kot "Domus Domini Episcopi" in "Curia Episcopatus", torej, kot \xc5\xa1kofovski dvorec z obzidjem. V njej je danes sede\xc5\xbe "Srednjeevropskega in\xc5\xa1tituta za zgodovino in kulturo Josip Pangerc" in sede\xc5\xbe rodbinskega arhiva omenjene rodbine. V veliki dvorani so se 27. oktobra leta 1881 sestali Ivan Nabergoj - ustanovitelj politi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Edinost, dekan Jurij Jan, koprski okrajni glavar Busizio, Viktor Dolenc, Josip Malalan, Rajmund Mahor\xc4\x8di\xc4\x8d ter \xc5\xa1e drugi odborniki Edinosti ter v Panger\xc4\x8devi dvorani izvolili nov odbor politi\xc4\x8dnega dru\xc5\xa1tva Edinost.\n_START_SECTION_\nRodbinski arhiv Pangerc\n_START_PARAGRAPH_\nJosip Pangerc in ostali dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlani so za seboj pustil veliko in bogato zapu\xc5\xa1\xc4\x8dino raznolikih javnih in zasebnih, na\xc4\x8drtov stavb in cest, veliko bero javnih in zasebnih pisem, bogato knji\xc5\xbenico s  slovenskimi, nem\xc5\xa1kimi, hrva\xc5\xa1kimi, mad\xc5\xbearskimi in italijanskimi publikacijami, \xc4\x8dasopisi, prosvetne, teolo\xc5\xa1ke, \xc5\xa1olske knjige, pesni\xc5\xa1ke zbirke, veliko \xc5\xa1tevilo originalnih notnih rokopisov iz 18. in 19. stoletja, ustanovne akte in druge dokumente Hranilnice in posojilnice v Dolini, Dolinske Ob\xc4\x8dine, krajnega \xc5\xa1olskega sveta, dunajskega dr\xc5\xbeavnega zbora, istrskega de\xc5\xbeelnega zbora, Vinarske zadruge v Dolini, Okrajne kmetijske zadruge v Dolini, hidrotermalnih zdravili\xc5\xa1\xc4\x8d v Dolini, dolinske srenje,  ipd. Hranijo se \xc5\xa1e nekateri dokumenti iz gradu F\xc3\xbcnfenberg in Socerbskega gradu. Arhiv hrani \xc5\xa1e fotografski fond s posnetki iz 19. in 20. stoletja ter razli\xc4\x8dne predmete iz starinskega prega rodbine Pangerc in Marx._NEWLINE_Zgodovinski arhiv je septembra 2014 Italjansko ministerstvo za kulturne dobrine  razglasilo arhiv za zgodovinsko kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino in ga uradno za\xc5\xa1\xc4\x8ditilo z ministerskim odlokom.'