b'\n_START_ARTICLE_\nSamostan sv. Katarine, Sinaj\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nGorovje na Sinajskem polotoku, kjer je na bibli\xc4\x8dni gori Sinaj (tudi Horeb) Mojzes od Boga prejel deset bo\xc5\xbejih zapovedi, je svet kraj za judaizem, kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo in tudi islam. \xc5\xbde v 4. stoletju so tam prebivale \xc5\xa1tevilne meni\xc5\xa1ke skupnosti. Najstarej\xc5\xa1i opis \xc5\xbeivljenja  pu\xc5\xa1\xc4\x8davnikov podaja potopis galske romarice Egerije iz obdobja 381-384._NEWLINE_V  dolini Vadi el-Der, na domnevnem mestu, kjer naj bi po judovskem in kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem izro\xc4\x8dilu Bog govoril Mojzesu iz gore\xc4\x8dega grma (2 Mz 3), je v \xc4\x8detrtem stoletju \xc5\xbee stala Marijina kapela. Najstarej\xc5\xa1i vir, ki govori o samostanu, kronika aleksandrijskega patriarha Eutychiusa iz 10. stoletja, pripisuje ustanovitev kapele Sveti Heleni, materi bizantinskega cesarja Konstantina._NEWLINE_Bizantinski cesar Justinijan I. je dal okrog kapele sezidati samostan in ga za za\xc5\xa1\xc4\x8dito menihov obdati z visokim in utrjenim obzidjem. Tam je naselil tudi samostanske varuhe, 200 dru\xc5\xbein, katerih potomci tudi danes \xc5\xbeivijo na samostanskih metohijah. Samostan je postal duhovno in kulturno sredi\xc5\xa1\xc4\x8de gr\xc5\xa1kega, latinskega, sirskega, etiopskega in slovanskega kr\xc5\xa1\xc4\x8danskega meni\xc5\xa1tva._NEWLINE_Okrog leta 610 je eden od pu\xc5\xa1\xc4\x8davnikov, poznan kot Ivan Klimakos (starogr\xc5\xa1ko  \xe1\xbc\xb8\xcf\x89\xce\xac\xce\xbd\xce\xbd\xce\xb7\xcf\x82 \xce\x9a\xce\xbb\xce\xaf\xce\xbc\xce\xb1\xce\xba\xce\xbf\xcf\x82, \xc2\xbbklimax\xc2\xab\xc2\xa0pomeni \xc2\xbblestev\xc2\xab), v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini napisal razpravo Lestev v raj, vplivno delo vzhodno kr\xc5\xa1\xc4\x8danske duhovnosti, ki je oblikovalo mnoge generacije menihov in pobo\xc5\xbenih ljudi. \xc5\xbdivljene kristjana je prikazal kot bo\xc5\xbejo lestev s tridesetimi klini, po kateri se verniki vzpenjajo proti nebesom, pri \xc4\x8demer jih demoni sku\xc5\xa1ajo, angeli vzpodbujajo, Kristus pa jih na vrhu pri\xc4\x8dakuje z dobrodo\xc5\xa1lico._NEWLINE_Po legendi je Mohamed, preden je postal prerok, nekajkrat obiskal samostan.  Po svojem politi\xc4\x8dnem vzponu je leta 625 napisal dokument, v katerem samostanu zagotavlja nedotakljivost in s tem nadaljnji obstoj znotraj muslimanskega sveta. Dokument so priznavali vsi islamski vladarji, tako da samostan nikdar ni bil zavzet ali po\xc5\xa1kodovan. Dokument hrani danes muzej Topkapi v Carigradu, v  samostanu pa se nahaja prepis, ki ga je dal narediti eden od osmanskih sultanov._NEWLINE_Ko je v  za\xc4\x8detku 11. stoletju fatimidski kalif Al-Hakim bi-Amr Alah grozil z razru\xc5\xa1enjem samostana, so menihi poleg cerkve zgradili mo\xc5\xa1ejo z minaretom._NEWLINE_Prisotnost kri\xc5\xbearjev v vzhodnem Sredozemlju od prve kri\xc5\xbearske vojne do leta 1270 spodbujala zanimanje evropskih kristjanov za samostan in pove\xc4\x8dala \xc5\xa1tevilo romarjev, ki so obiskali samostan. _NEWLINE_Tudi Napoleon je izdal varovalno pismo za samostan. Tako je samostan do\xc5\xbeivel edini napad \xc5\xa1ele 18. aprila 2017, ko so vhodno stra\xc5\xbeo napadli teroristi islamske milice ter ubili enega in ranili dva policista._NEWLINE_V novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu obiskuje samostan zelo veliko romarjev-turistov. Pod samostanom se je razvilo mestece Sveta Katarina, \xc5\xa1iroko obmo\xc4\x8dje goratega Sinaja pa je progla\xc5\xa1eno za nacionalni park Sveta Katarina.\n_START_SECTION_\nSinajska pravoslavna cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nSamostan je bil sprva posve\xc4\x8den Mariji-materi. \xc5\xa0ele kasneje, ko so kri\xc5\xbearji prinesli v Evropo legendo o sv. Katarini Aleksandrijski, so samostan poimenovali po njej; po legendi naj bi namre\xc4\x8d angeli odnesli njene ostanke na goro Sinaj. Glavni praznik samostana je praznovanje Jezusove spremenitve na gori. Samostan je postal priljubljen romarski cilj, ki ga letno obi\xc5\xa1\xc4\x8de kakih 50.000 romarjev in turistov._NEWLINE_V samostanu domuje Sinajska pravoslavna cerkev, ki se ima za avtonomno.  Skupaj z nunskim samostanom v Vadi Firanu (anti\xc4\x8dno Faran) in malo\xc5\xa1tevilnimi dru\xc5\xbeinami prete\xc5\xbeno gr\xc5\xa1kega izvora v obalnem kraju at-Tur (anti\xc4\x8dni Raitho)  ima kakih 900 \xc4\x8dlanov. Iguman samostana je hkrati tudi sinajski, faranski, in raitski arhiepiskop. Sinajska pravoslavna cerkev je pod jurisdikcijo jeruzalemskega pravoslavnega patriarhata, ki ima v zadnjih stoletjih sede\xc5\xbe v Kairu.  Obred je bizantinski, liturgi\xc4\x8dni jezik gr\xc5\xa1\xc4\x8dina.\n_START_SECTION_\nSamostanska knji\xc5\xbenica\n_START_PARAGRAPH_\nSamostanska knji\xc5\xbenica je verjetno najstarej\xc5\xa1a ohranjena kr\xc5\xa1\xc4\x8danska knji\xc5\xbenica.  Hrani 6.000 rokopisov in knjig v gr\xc5\xa1kem, sirijskem, staro etiopskem, arabskem, gruzinskem in starocerkvenoslovanskem jeziku, od tega 3.000 anti\xc4\x8dnih. Nekateri so starej\xc5\xa1i kot samostan. Zbirko po obsegu presega samo vatikanska knji\xc5\xbenica. Ve\xc4\x8dina knjig ima \xc5\xa1e originalno, starodavno vezavo. Ob pregledovanju gradiva so bili v knji\xc5\xbenici najdeni mnogi edinstveni dokumenti._NEWLINE_Med njimi je najpomembnej\xc5\xa1i Sinajski kodeks, ki je najstarej\xc5\xa1i biblijski rokopis v gr\xc5\xa1\xc4\x8dini, napisan v 4. stoletju z uncialno pisavo v palestinski Cezareji. Leta 1844 ga je v samostanu odkril nem\xc5\xa1ki evangeli\xc5\xa1ki teolog Konstantin von Tischendorf. Vsebuje Novo zavezo in ve\xc4\x8dino Stare zaveze, Barnabovo pismo ter odlomek Hermovega Pastirja. Hranijo ga v Britanskem muzeju._NEWLINE_V samostanu sv. Katarine so na\xc5\xa1li tudi dva rokopisa iz Makedonije, napisana v obli glagolici: Sinajski psalter, najstarej\xc5\xa1i starocerkvenoslovanski psalter iz 10./11. stoletja, in Sinajski evhologij, starocerkvenoslovansko liturgi\xc4\x8dno knjigo iz 12. stoletja. _NEWLINE_Danes so najpomembnej\xc5\xa1i rokopisi preslikani in dostopni za znanstveno raziskovanje.\n_START_SECTION_\nZbirka ikon in umetni\xc5\xa1kih izdelkov\n_START_PARAGRAPH_\nKer so v 8. stoletju, v obdobju ikonoklazma, ozemlje, na katerem stoji samostan, zasedali Arabci, se je samostan izognil uni\xc4\x8devanju ikon. Tako poseduje danes preko 2.000 ikon, med katerimi so najstarej\xc5\xa1e iz 6. stoletja. Nekatere so izdelane v tehniki slikanja z vro\xc4\x8dim voskom (enkavstika). Poleg ikon hrani samostan dragocene liturgi\xc4\x8dne predmete, kelihe, relikviarije itn. Stene samostana krasijo mozaiki, zna\xc4\x8dilni primerki zgodnje bizantinske umetnosti. _NEWLINE_Nekaj ikon in podob iz samostana sv. Katarine:'