b"\n_START_ARTICLE_\nGustav Gregorin\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini gostilni\xc4\x8darja Jakoba in gospodinje Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ke Gregorin rojene Scherer. Gimnazijo je obiskoval v Trstu (1870-1878), pravo je \xc5\xa1tudiral na dunajski Univerzi (1878-1882) in doktoriral na Univerzi v Gradcu (1887)._NEWLINE_Po opravljeni praksi v Se\xc5\xbeani (od 1882) in Postojni (od 1888) je leta 1890 odprl odvetni\xc5\xa1ko pisarno v Trstu, kjer je sodeloval v politi\xc4\x8dnem dru\xc5\xa1tvu Edinost in bil tu pred 1. svetovno vojno med vodilnimi slovenskimi politiki. Sodeloval je pri vsaki pomembni slovenski politi\xc4\x8dni in gospodarski akciji (ustanovitev Jadranske banke, Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke posojilnice in hranilnice, sprememba lista Edinost v dnevnik, volilni boj). Dvakrat je bil zastopnik Slovencev v tr\xc5\xbea\xc5\xa1kem mestnem svetu, izvoljen v gori\xc5\xa1ki de\xc5\xbeelni zbor (1908, 1909, 1910) in bil na Gori\xc5\xa1kem izvoljen tudi za poslanca dr\xc5\xbeavnega zbora (1911)._NEWLINE_Med 1. svetovno vojno je deloval v Jugoslovanskem odboru v Londonu, v \xc5\xbdenevi je novembra 1918 sodeloval pri pogovorih za ustanovitev nove jugoslovanske dr\xc5\xbeave. Bil je \xc4\x8dlan jugoslovanske delegacije na mirovnih pogajanjih v Parizu, kjer je 1919 izdal bro\xc5\xa1uro La question de l'Adriatique, s katero je zavrnil italijanske zahteve glede Trsta._NEWLINE_Leta 1920 se je naselil v Ljubljani in se ukvarjal predvsem z gospodarsko problematiko; med drugim je bil ljubljanski urednik vodilne jugoslovanske gospodarske revije Bankarstvo."