b'\n_START_ARTICLE_\nSteber Svete trojice, Olomouc\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPo oceni ICOMOS je \xc2\xbbpostavljanje marijanskih (ku\xc5\xbenih) znamenj na mestnih trgih izklju\xc4\x8dno baro\xc4\x8dni posttridentinski pojav\xc2\xab. Njegova ikonografska osnova je v knjigi Razodetje (Apokalipsa). Osnovni model za ku\xc5\xbena znamenja je bil domnevno steber na Piazza Santa Maria Maggiore v Rimu, postavljen leta 1614._NEWLINE_Spomenik v Olomoucu je bil vrhunski dese\xc5\xbeek \xc5\xa1tevilnih umetnikov in mojstrov, vendar jim ni prinesel veliko sre\xc4\x8de. Prvi, ki je umrl \xc5\xbee med postavljanjem, je bil Wenzel Render, graditelj spomenikov in privilegiran cesarski arhitekt. Bil je prvi, ki je pri\xc5\xa1el na idejo za postavitev stebra, uveljavil svojo voljo v mestnem svetu, zgradil prvo fazo spomenika in jo tudi sofinanciral. Njegovi privr\xc5\xbeenci Franz Thoneck, Johann Wenzel Rokick\xc3\xbd in Augustin Scholtz tudi niso do\xc5\xbeiveli konca gradnje. Gradnjo je zaklju\xc4\x8dil Johann Ignaz Rokick\xc3\xbd. Kiparsko okrasje stebra je za\xc4\x8del izdelovati Phillip Sattler. Po njegovi smrti je dela nadaljeval Andreas Zahner, ki je pred smrtjo v sedmih letih izdelal 18 kipov in 9 reliefov. Bakrene kipe Svete trojice in Marijinega vnebovzetja je pozlatil zlatar Simon Forstner. Fostner je imel ve\xc4\x8d sre\xc4\x8de in uspel dokon\xc4\x8dati svoje mojstrsko delo, vendar je zaradi uporabe strupenega \xc5\xbeivega srebra za pozlato izgubil zdravje._NEWLINE_Ko je bil steber Svete trojice leta 1754 dokon\xc4\x8dan, so bili vsi v Olomoucu nanj zelo ponosni, ker so vsi prispevali k njegovi postavitvi. Znamenje so posvetili na veliki slovesnosti, katere sta se udele\xc5\xbeila tudi cesarica Marija Terezija in njen mo\xc5\xbe Jo\xc5\xbeef I._NEWLINE_Samo \xc5\xa1tiri leta kasneje je Olomouc oblegala pruska vojska in med topovskim obstreljevanjem ve\xc4\x8dkrat zadela tudi steber Svete trojice. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so organizirali procesijo, da bi pruskega generala prepri\xc4\x8dali, naj ne strelja na spomenik. General James Keith je njihovo pro\xc5\xa1njo usli\xc5\xa1al. Znamenje so kmalu po vojni popravili in v spomin na te dogodke v steber vdelali pozla\xc4\x8deno repliko kamnite pruske topovske krogle.\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nNa vrhu stebra je pozla\xc4\x8den bakren kip Svete trojice. Nad njim je kip nadangela Gabrijela, pod njimi pa kip Marijinega vnebovzetja._NEWLINE_Na stopni\xc4\x8dasti bazi stebra je 18 kamnitih kipov svetnikov in 14 reliefov v dodelanih kartu\xc5\xa1ah. Na najvi\xc5\xa1ji stopnici so svetniki, povezani s Kristusovim \xc5\xbeivljenjem: star\xc5\xa1a njegove matere sv. Ana in sv. Joahim, njegov kru\xc5\xa1ni o\xc4\x8de sv. Jo\xc5\xbeef in sv. Janez Krstnik v spremstvu sv. Lovrenca in sv. Hieronima. Slednjima je posve\xc4\x8dena tudi kapela v olomou\xc5\xa1ki mestni hi\xc5\xa1i. Na reliefih so prikazane tri teolo\xc5\xa1ke vrednote \xe2\x80\x93 vera, upanje in ljubezen._NEWLINE_Na stopnici ni\xc5\xbee sta sv. Ciril in Metod, ki sta pri\xc5\xa1la leta 863 na Moravsko \xc5\xa1irit kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo (sv. Metod je postal moravski nad\xc5\xa1kof), sv. Bla\xc5\xbe, kateremu je posve\xc4\x8dena ena od olomou\xc5\xa1kih cerkva, in zavetniki sosednje \xc4\x8ce\xc5\xa1ke \xe2\x80\x93 sv. Adalbert (Vojteh) Pra\xc5\xa1ki in sv. Janez Nepomuk._NEWLINE_Na najni\xc5\xbeji stopnici sta zavetnika Avstrije sv. Mavricij in \xc4\x8ce\xc5\xa1ke sv. Ven\xc4\x8deslav (Vaclav), ki imata v Olomoucu svoji cerkvi, in avstrijski zavetnik sv. Florijan, za\xc5\xa1\xc4\x8ditnik pred nesre\xc4\x8dami, predvsem pred ognjem, olomou\xc5\xa1ki pridigar sv. Janez Kapistanski, sv. Anton Padovanski, \xc4\x8dlan fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanskega reda, ki je imel v Olomoucu velik samostan, in zavetnik \xc5\xa1tudentov sv. Alojzij Gonzaga. Njegov kip ka\xc5\xbee, da je bil Olomouc zelo ponosen na svojo univerzo._NEWLINE_Med kipi so reliefi s podobami dvanajstih apostolov.\n_START_SECTION_\nSv. Janez Sarkander\n_START_PARAGRAPH_\nZadnji manjkajo\xc4\x8di na seznamu svetnikov je sv. Janez (Jan) Sarkander z lilijo, simbolom \xc4\x8distosti. Njegov kip stoji na drugi stopnici. Jan Sarkander je bil duhovnik, na za\xc4\x8detku tridesetletne vojne mu\xc4\x8den do smrti v olomou\xc5\xa1ki je\xc4\x8di. Legenda pravi da zato, ker ni \xc5\xbeelel prelomiti spovedne mol\xc4\x8de\xc4\x8dnosti. Postavitev njegovega kipa na steber je pomenila kr\xc5\xa1itev verskih pravil, ker Sarkander v tistem \xc4\x8dasu \xc5\xa1e ni bil niti beatificiran, kar bi lahko povzro\xc4\x8dilo spor s Svetim sede\xc5\xbeem. Mojstri so se kljub temu odlo\xc4\x8dili, da bodo tvegali. Sarkander je bil beatificiran leta 1859 in kanoniziran leta 1995 med obiskom pape\xc5\xbea Janeza Pavla II. v Olomoucu.\n_START_SECTION_\nKapela\n_START_PARAGRAPH_\nV stebru je tudi majhna kapela z reliefi, na katerih so upodobljeni Kajnovo darovanje njegovih poljskih pridelkov, Abelovo darovanje prvencev iz njegove \xc4\x8drede, Noetova prva \xc5\xbegalna daritev po vesoljnem potopu, Abrahamovo darovanje Izaka in jagnjeta in Jezusova smrt. V ozadju slednjega sta upodobljena Jeruzalem in Olomouc.'