b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga Ormo\xc5\xbe\xe2\x80\x93Hodo\xc5\xa1\xe2\x80\x93d. m.\n_START_SECTION_\nZgodovina proge\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1907, v \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske monarhije, je bila zgrajena proga Murska Sobota - Zalal\xc3\xb6v\xc3\xb6. Ker je del Prekmurja do Murske Sobote spadal pod ogrsko oblast, je Ogrska monarhija zgradila progo do meje svoje pravne oblasti in s tem povezala Mursko Soboto s centrom v Budimpe\xc5\xa1ti._NEWLINE_V \xc4\x8dasu Kraljevine SHS, 1924. leta, je bil zgrajen tudi odsek proge Ljutomer - Murska Sobota. Tako je z vzpostavitvijo proge Prekmurje postalo povezano s centrom v Ljubljani in isto\xc4\x8dasno je proga povezala Slovenijo z Budimpe\xc5\xa1to._NEWLINE_1945. leta je mad\xc5\xbearska stran zaradi upada prometa ukinila progo med Zalalove in Hodo\xc5\xa1em. Zgrajena je bila namre\xc4\x8d proga Budimpe\xc5\xa1ta - Zagreb - Reka; slednja je postala mad\xc5\xbearsko mati\xc4\x8dno pristani\xc5\xa1\xc4\x8de, proga pa prometno pomebnej\xc5\xa1a kot ukinjeni odsek. Meja med Jugoslavijo in Mad\xc5\xbearsko pa je postala meja na "\xc5\xbeelezni zavesi", zato se je moralo \xc5\xa1tevilo mejnih prehodov z Mad\xc5\xbearsko v tistem \xc4\x8dasu zmanj\xc5\xa1ati._NEWLINE_Leta 1968 pa je tudi slovenska stran zaradi racionalizacje \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega sektorja med drugimi progami ukinila tudi progo Murska Sobota - Hodo\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nOdsek Puconci - Hodo\xc5\xa1 - dr\xc5\xbeavna meja - Zalal\xc3\xb6v\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nZamisel o gradnji manjkajo\xc4\x8de proge se je porodila kmalu po ukinitvi proge v letu 1968, saj je Slovenija in s tem slovensko gospodarstvo z ukinitvijo proge izgubilo neposredno povezavo z Mad\xc5\xbearsko. Prvi dokumenti o tem segajo \xc5\xbee v sredino sedemdesetih let 20. stoletja, medtem ko je bila \xc5\xbee leta 1981 izdelana prva \xc5\xa1tudija, ki je ocenjevala mo\xc5\xbenosti ponovne vzpostavitve \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke povezave in ocenjevala ekonomi\xc4\x8dnost izgradnje take proge._NEWLINE_Gradnja nove povezave se je uradno za\xc4\x8dela 30. aprila 1999, ko je bil polo\xc5\xbeen temeljni kamen. Progo je projektiralo S\xc5\xbd - Projektivno podjetje, zgradilo jo je podjetje SCT, d.d., s partnerjema GIZ Gradis in Primorje, d.d. _NEWLINE_Signalnovarnostne in telekomunikacijske naprave je projektiralo in vgradilo podjetje Siemens AG Avstrija. Tirnice so se na mejni postaji Hodo\xc5\xa1 sre\xc4\x8dale konec septembra 2000._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ka proga je na omenjenem odseku enotirna elektrificirana proga dol\xc5\xbeine 43,5 kilometra, od tega jo je v Sloveniji 24,5 kilometra, na Mad\xc5\xbearskem pa 19 kilometrov. _NEWLINE_Opremljena je z najsodobnej\xc5\xa1imi elektronskimi signalnovarnostnimi in telekomunikacijskimi napravami, ve\xc4\x8dina kri\xc5\xbeanj s cestami je izvennivojskih, vsa nivojska kri\xc5\xbeanja pa so zavarovana z avtomatskimi zapornicami ali s polzapornicami. Proga omogo\xc4\x8da hitrosti vlakov do 160 kilometrov na uro in je zaenkrat najsodobnej\xc5\xa1a \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga v Sloveniji. _NEWLINE_16. maja 2001 sta predsednika vlad Slovenije in R Mad\xc5\xbearske, Janez Drnov\xc5\xa1ek in Viktor Orban slovesno odprla novo progo, s tem je bila ponovno vzpostavljena neposredna \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka povezava med sosednjima dr\xc5\xbeavama. Prvi vlaki so po novi progi zapeljali takoj po odprtju 17. maja 2001._NEWLINE_Odsek Puconci \xe2\x80\x93 Hodo\xc5\xa1 je bil zadnji manjkajo\xc4\x8di del V. kretskega prometnega koridorja Lyon - Milano - Benetke - Ljubljana - Budimpe\xc5\xa1ta - Kijev oziroma v letu 2010 nastalega 6. preddnostnega transportnega koridorja Almeria - Valencija - Lyon - Milano - Benetke - Ljubljana - Budimpe\xc5\xa1ta - Zahonie. Je sestavni del slovenskega \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kega magistralnega omre\xc5\xbeja Koper/Se\xc5\xbeana - Ljubljana - Pragersko - Hodo\xc5\xa1 in povezuje severno Italijo, luko Koper in Slovenijo s Srednjo in Vzhodno Evropo.'