b'\n_START_ARTICLE_\nRjavi \xc5\xa1ekav\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli samci imajo razpon kril med 29 in 31 mm, samice pa med 31 in 34 mm. Zaradi velike podobnosti vzorcev na krilih lahko to vrsto hitro zamenjamo s kako drugo vrsto. Vzorec oran\xc5\xbenih peg na temno rjavi zgornji strani kril je podoben vzorcu na krilih metuljev iz dru\xc5\xbeine pisan\xc4\x8dkov, od njih pa se lo\xc4\x8di po druga\xc4\x8dni obliki kril. Ob zunanjem robu kril ima rjavi \xc5\xa1ekav\xc4\x8dek oran\xc5\xbene pege polmese\xc4\x8daste oblike, za oran\xc5\xbeno rjavo spodnjo stran zadnjih kril pa so zna\xc4\x8dilne ovalne bele lise razporejene v dveh pasovih.\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost in habitat\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji to vrsto najdemo ob gozdnih jasah, gozdnih robovih in ob robovih gozdnih cest od ni\xc5\xbein do gozdne meje. Tu i\xc5\xa1\xc4\x8dejo cveto\xc4\x8de rastline, predvsem trobentice (Primula vulgaris) in druge vrste iz rodu jegli\xc4\x8d (Primula). Na spodnje dele listov samice odlagajo jaj\xc4\x8deca v manj\xc5\xa1ih skupinah (do osem), lahko pa tudi posami\xc4\x8dno. Ob\xc4\x8dasno jaj\xc4\x8deca odlagajo tudi na sosednje rastline, predvsem starej\xc5\xa1e samice v vro\xc4\x8dem vremenu ali takrat, ko je gostiteljska rastlina v gosti podrasti. Jaj\xc4\x8deca so okrogle oblike s plosko bazo, v premeru pa merijo okoli 0,6\xc2\xa0mm. Sprva so ble\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8da in prozorna, kasneje pa postanejo enotno bledo zelene barve. Tik preden se iz njih izle\xc5\xbeejo gosenice, se na jaj\xc4\x8decih pojavi temno \xc5\xa1krlaten made\xc5\xbe. Jaj\xc4\x8deca ogor\xc5\xbeajo predvsem pol\xc5\xbei, ki jih nehote pojedo med hranjenjem. Jaj\xc4\x8deca se izle\xc5\xbeejo po 7 do 21 dneh, kar je odvisno od vremenskih pogojev.'