b'\n_START_ARTICLE_\nHeksamilion\n_START_SECTION_\nPrve utrdbe\n_START_PARAGRAPH_\nHeksamilion je zadnji v dolgem nizu poskusov utrditve Korintske o\xc5\xbeine. Prvi poskusi so se za\xc4\x8deli morda \xc5\xbee v mikenski dobi  O\xc5\xbeino je \xc5\xbeelelo utrditi ve\xc4\x8d anti\xc4\x8dnih pelopone\xc5\xa1kih mest, da bi lahko obrambo Peloponeza umaknili z zelo oddaljenih Termopil, ki so jih branili med Kserksovim napadom leta 480 pr. n. \xc5\xa1t. (Herodot. Zgodbe  7.206). Zid je postal ponovno aktualen pred bitko pri Salamini (Herodot 8.40, 49, 56). \xc5\xbdelje po gradnji so se kasneje \xc5\xa1e nekajkrat ponovile, \xc4\x8deprav je bil zid brez premo\xc4\x8di na morju skoraj neuporaben.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nZid se je zgradil v obdobju od leta 408 do 450 pr. n. \xc5\xa1t. med vladanjem Teodozija II., natan\xc4\x8dneje med veliko invazijo barbarov na Rimsko cesarstvo. Neposreden povod za gradnjo je bil ali Alarikov napad na Gr\xc4\x8dijo leta 396 ali vizigotsko ropanje Rima leta 410. V zidu so bili obrambni stolpi, bastioni na morju in najmanj ena trdnjava. Trdnjava je imela severna in ju\xc5\xbena vrata. Severna vrata so bila uraden vhod na Peloponez.  Zid je imel jedro iz kr\xc5\xa1ja in malte, oblo\xc5\xbeeno obdelanimi kamni. Koliko \xc4\x8dasa so ga gradili, ni znano, je pa najve\xc4\x8dja anti\xc4\x8dna zgradba v Gr\xc4\x8diji. Zaradi pomanjkanja gradiva so bile poru\xc5\xa1ene vse zgradbe v njegovi okolici. Ve\xc4\x8dina kamna, na primer iz Pozejdonovega templja, se je vgradila v zid, Herino sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Perahori in ve\xc4\x8dina starih kipov iz Korinta pa se je porabila za \xc5\xbeganje apna. _NEWLINE_Med vladanjem Justinijana I. je bil zid utrjen z dodatnimi stolpi, tako da je imel 153 stolpov. V 7. stoletju so z zidu umaknili voja\xc5\xa1ke posadke, v 11. stoletju pa so se za\xc4\x8dele v zid vgrajevati stanovanjske hi\xc5\xa1e. Leta 1415 je popravila, ki so trajala ve\xc4\x8d kot 40 dni, osebno nadziral bizantinski cesar Mauel II. Paleolog. Visoki stro\xc5\xa1ki popravil so povzro\xc4\x8dili nemire med lokalno elito. Zid so leta 1423 in ponovno leta 1431 prebili Osmani pod poveljstvom Turahan Beja. Zid je leta 1444 obnovil morejski despot Konstantin Paleolog, vendar so ga Osmani ponovno prebili leta 1446 in oktobra 1452. Po osmanski osvojitvi Peloponeza leta 1460 so zid opustili. Zid nikoli ni opravil naloge, za katero je bil zgrajen, ali odvrnil sovra\xc5\xbenika. _NEWLINE_Ohranjen je del zidu ju\xc5\xbeno od Korintskega prekopa in Pozejdonovo sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v Korintski o\xc5\xbeini.'