b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xa0\xc4\x8dit (ozvezdje)\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOzvezdje \xc5\xa0\xc4\x8dit je leta 1684 ustvaril Johannes Hevel, ki ga je originalno poimenoval \xc5\xa0\xc4\x8dit Sobieskega po poljskem kralju Janu III. Sobieskemu. Pozneje je bilo ime pokraj\xc5\xa1ano v \xc5\xa0\xc4\x8dit. Pet najsvetlej\xc5\xa1ih zvezd v \xc5\xa0\xc4\x8ditu (\xce\xb1 \xc5\xa0\xc4\x8dita, \xce\xb2 \xc5\xa0\xc4\x8dita, \xce\xb4 \xc5\xa0\xc4\x8dita, \xce\xb5 \xc5\xa0\xc4\x8dita in \xce\xb7 \xc5\xa0\xc4\x8dita) je bilo predhodno znanih kot 1, 6, 2, 3 in 9 Orla.\n_START_SECTION_\nZvezde\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0\xc4\x8dit ni svetlo ozvezdje. Najsvetlej\xc5\xa1a zvezda v \xc5\xa0\xc4\x8ditu, Alfa, ima navidezni sij 3\xe1\xb5\x9085. Beta sledi z magnitudo 4,22 in nato Delta \xc5\xa0\xc4\x8dita z magnitudo 4,72. Beta je dvojna zvezda. Svetlej\xc5\xa1a ima spektralni tip podoben Soncu, samo da je 1270-krat svetlej\xc5\xa1a. Delta je modrobela orjakinja, ki se premika v smeri Oson\xc4\x8dja. \xc4\x8cez 1.300.000 let bo samo 10 svetlobnih let oddaljena od nas in bo svetlej\xc5\xa1a kot je Sirij sedaj (glej tudi Seznam najsvetlej\xc5\xa1ih zvezd v zgodovini). V \xc5\xa0\xc4\x8ditu se prav tako nahaja najve\xc4\x8dja znana zvezda, pulzirajo\xc4\x8da spremenljiva rde\xc4\x8da orjakinja UY \xc5\xa0\xc4\x8dita.\n_START_SECTION_\nNezvezdni objekti\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na to, da ni veliko ozvezdje, vsebuje \xc5\xa0\xc4\x8dit kar nekaj razsutih kopic, prav tako pa kroglastih kopic. Najbolj znana nezvezdna objekta v \xc5\xa0\xc4\x8ditu sta kroglasta kopica Messier 11 in razsuta kopica Messier 26.'