b'\n_START_ARTICLE_\nArtakserks III.\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nArtakserks se je pred prihodom na prestol imenoval Oh ali Noh. Ime Artakserks v staroperzijskem jeziku pomeni \xc2\xbbtisti, ki vlada skozi arto (resnico)\xc2\xab ali \xc2\xbbtisti, katerega dr\xc5\xbeava je popolna\xc2\xab ali \xc2\xbbpravi kralj\xc2\xab (iz arta \xe2\x80\x93 resnica in kserks \xe2\x80\x93 kralj). Herodot v svojih delih omenja, da ime Kserks pomeni bojevnik, se pravi da Artakserks pomeni veliki bojevnik. Sodobni zgodovinarji njegovo trditev zavra\xc4\x8dajo. Najbolj znan je kot Noh, v Iranu pa kot Arda\xc5\xa1ir III (perzijsko \xd8\xb3\xd9\x88\xd9\x85 \xd8\xa7\xd8\xb1\xd8\xaf\xd8\xb4\xdb\x8c\xd8\xb1). V babilonskih zapisih se omenja kot Umasu ali Artak\xc5\xa1acu. Podobna oblika imena, Uvasu, se pojavlja tudi v asirskih zapisih, znanih kot Kraljevski kanoni.\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nArtakserks je bil pred prihodom na prestol satrap in general v vojski svojega o\xc4\x8deta. Najstarej\xc5\xa1i brat Darej je v zaroti posku\xc5\xa1al ubiti svojega o\xc4\x8deta, vendar so ga odkrili in usmrtili. Po njegovi smrti je kandidat za perzijski prestol postal drugi najstarej\xc5\xa1i brat Arijasp. Ko sta ga Artakserks III. (tretji najstarej\xc5\xa1i brat) in poveljnik kraljeve garde Tiribaz prepri\xc4\x8dala, da ga kralj Artakserks II. sumi za zaroto, je domnevno naredil samomor. Po njegovi smrti je postal kandidat \xc4\x8detrti najstarej\xc5\xa1i brat Arz, ki je bil tudi ubit. Kralj Artakserks II., prizadet zaradi izgube svojih sinov, je v globoki starosti leta 358 pr. n. \xc5\xa1t. umrl. Nasledil ga je Artakserks III. Po nekaterih virih je takoj po prihodu na prestol ukazal usmrtiti vse, ki bi lahko ogrozili njegovo pravico do prestola. _NEWLINE_Leta 335 pr. n. \xc5\xa1t. je prisilil Atene na sklenitev mirovnega sporazuma, po katerem so morale zapustiti Malo Azijo in priznati neodvisnost njenih gr\xc5\xa1kih sosedov. Zatem se je odpravil na pohod proti nomadskim Kadusom, ki so se mu uprli, in uspel pomiriti oba kadu\xc5\xa1ka kralja. Za diplomatski uspeh je bil najbolj zaslu\xc5\xbeen njegov ne\xc4\x8dak, ki je kasneje vladal kot Darej III._NEWLINE_Artakserks je zatem ukazal razpustiti vse satrapske vojske v Mali Aziji, ker je menil, da ne morejo ve\xc4\x8d zagotavljati miru na zahodu, in bil zaskrbljen, da bi se zahodni satrapi z njihovo pomo\xc4\x8djo lahko uprli. Artabaz Lidijski se je ukazu uprl in zaprosil za pomo\xc4\x8d Atene. Atenci so mu poslali pomo\xc4\x8d v Sarde v zahodni Mali Aziji. Artabaza je podprl tudi Oront Mizijski in zdru\xc5\xbeena vojska je leta 354 pr. n. \xc5\xa1t. uspela premagati vojsko, ki jo je proti njim poslal Artakserks. Naslednje leto jih je Artakserksova vojska premagala in zavezni\xc5\xa1tvo je razpadlo. Orontu je Artakserks prizanesel, Artabaz pa je pobegnil na varno na dvor Filipa II. Makedonskega.\n_START_SECTION_\nPrvi pohod na Egipt\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli leta 351 pr. n. \xc5\xa1t. se je Artakserks III. odpravil na pohod za ponovno osvojitev Egipta, ki se je med o\xc4\x8detovo vladavino uprl. V tem \xc4\x8dasu je izbruhnil upor v Mali Aziji, katerega so podprle Tebe in bi lahko resno ogrozil Perzijsko cesarstvo. Artakseksova ogromna vojska je vkorakala v Egipt in napadla Nektaneba II. Po letu dni bojev je Nektaneb s pomo\xc4\x8djo najemnikov pod poveljstvom gr\xc5\xa1kih generalov Diofanta in Lamija odlo\xc4\x8dilno porazil Perzijce. Artakserks III. se je moral umakniti in odlo\xc5\xbeiti svoje na\xc4\x8drte za osvojitev Egipta.\n_START_SECTION_\nUpor Cipra in Sidona\n_START_PARAGRAPH_\nKmalu po porazu so Fenicija, Mala Azija in Ciper razglasili neodvisnost od Perzijcev. Artakserks je leta 343 pr. n. \xc5\xa1t zadol\xc5\xbeil karijskega princa Idrieja, da zadu\xc5\xa1i upor na Cipru. Princ je najel 8.000 gr\xc5\xa1kih najemnikov in \xc5\xa1tirideset trirem pod poveljstvom Atenca Fokiona in Evagorja, sina ciprskega vladarja Evagorja starej\xc5\xa1ega. Idrieju je uspelo podjarmiti Ciper, Artakserks pa je spro\xc5\xbeil protinapad proti Sidonu pod poveljstvom satrapa Sirije in Mizije in satrapa Kilikije. Poveljnika sta napadla Sidon in zadr\xc5\xbeevala Feni\xc4\x8dane. Oba satrapa je sidonski kralj Ten s pomo\xc4\x8djo 40.000 gr\xc5\xa1kih najemnikov pod poveljstvom Mentorja Rodo\xc5\xa1kega, ki mu jih je poslal Nektaneb, krepko porazil in perzijska vojska se je morala umakniti iz Fenicije._NEWLINE_Po njunem porazu je Artakserks osebno povedel vojsko 330.000 mo\xc5\xbe proti Sidonu. Vojska je imela 300.000 pe\xc5\xa1akov, 30.000 konjenikov, 300 trirem in 500 transportnih in oskrbovalnih ladij. Ko je bila vojska zbrana, je iskal zavezni\xc5\xa1tvo Grkov. Atene in \xc5\xa0parta sta svojo pomo\xc4\x8d zavrnili, od Teb pa je dobil tiso\xc4\x8d te\xc5\xbeko oklepljenih hoplitov pod Lakratovim poveljstvom, tri tiso\xc4\x8d Argejcev pod Nikostratovim poveljstvom in \xc5\xa1est tiso\xc4\x8d Eolcev, Joncev in Dorcev iz gr\xc5\xa1kih maloazijskih mest. Gr\xc5\xa1ka podpora je bila \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno majhna, saj ni \xc5\xa1tela ve\xc4\x8d kot 10.000 mo\xc5\xbe, vendar je skupaj z gr\xc5\xa1kimi najemniki iz Egipta tvorila silo, od katere bi lahko bil odvisen izid pohoda._NEWLINE_Pribli\xc5\xbeevanje Artakserksove vojske je omeh\xc4\x8dala Tenovo odlo\xc4\x8dnost, zato se je posku\xc5\xa1al odkupiti tako, da je perzijskemu kralju predal sto najpomembnej\xc5\xa1ih me\xc5\xa1\xc4\x8danov Sidona. Artakserks je vseh sto prebodel s kopji. Ko ga je pri\xc5\xa1lo za milost prosit naslednjih petsto me\xc5\xa1\xc4\x8danov, jih je doletela enaka usoda. Sidon so Perzijci ali njegovi me\xc5\xa1\xc4\x8dani do tal po\xc5\xbegali. V po\xc5\xbearu je umrlo 40.000 ljudi. Artakserks je ru\xc5\xa1evine mesta za velik denar prodal \xc5\xa1pekulantom, ki so upali, da bodo pod pepelom odkrili bogate zaklade. Tena so kasneje na Artakserksov ukaz usmrtili. Jude, ki so podpirali upornike, so izgnali v Hirkanijo na ju\xc5\xbeni obali Kaspijskega jezera.\n_START_SECTION_\nDrugi pohod na Egipt\n_START_PARAGRAPH_\nUni\xc4\x8denju Sidona je kmalu sledil drugi pohod na Egipt. Artakserks je leta 343 pr. n. \xc5\xa1t. k svoji vojski 330.000 mo\xc5\xbe priklju\xc4\x8dil \xc5\xa1e 14.000 Grkov iz gr\xc5\xa1kih maloazijskih mest. Vojsko je razdelil na tri dele in na \xc4\x8delo vsakega dela postavil Perzijce in Grke. Gr\xc5\xa1ki poveljniki so bili Lakrat iz Teb, Mentor z Rodosa in Nikostrat iz Argosa. Perzijcem so poveljevali Rosak, Aristazan in Bagoas, poveljnik evnuhov. Nasproti napadalcem je stala vojska 100. 000 mo\xc5\xbe, med njimi 20.000 gr\xc5\xa1kih najemnikov. Nektaneb je z velikim ladjevjem zasedel Nil in nekaj rokavov Nilove delte. Pokrajina je bila prepredena s \xc5\xa1tevilnimi kanali in polna mo\xc4\x8dno utrjenih mest, zato je Nektaneb lahko pri\xc4\x8dakoval dolg ali celo uspe\xc5\xa1en odpor. Primanjkovalo mu je sposobnih generalov, razpolo\xc5\xbeljivi poveljniki pa so bili preve\xc4\x8d samozavestni. Pomanjkljivosti je posku\xc5\xa1al premagati z generali gr\xc5\xa1kih najemnikov, vendar je bila njegova vojska kljub temu pora\xc5\xbeena._NEWLINE_Po porazu je Nektaneb pobegnil v Memfis in obrambo mest prepustil njihovim voja\xc5\xa1kim posadkam. Posadke, sestavljene delno iz Grkov delno iz Egip\xc4\x8danov, so zaradi ljubosumja in sumni\xc4\x8denj Perzijci zlahka premagali. Perzijcem je na ta na\xc4\x8din uspelo hitro osvojiti veliko mest v Spodnjem Egiptu in napredovati proti Memfisu. Nektaneb se je zaradi tega odlo\xc4\x8dil zapustiti dr\xc5\xbeavo in pobegniti ne jug v Etiopijo. Po njegovem begu se je Egipt vdal Artakserksu. Judje so bili iz Egipta izgnani v Babilon ali na ju\xc5\xbeno obalo Kaspijskega jezera, kamor so bili pred njimi izgnani Judje iz Fenicije._NEWLINE_Artakserks je po zmagi ukazal poru\xc5\xa1iti mestna obzidja in za\xc4\x8del vladavino terorja in ropanja sveti\xc5\xa1\xc4\x8d. Plen je bil zelo bogat. V Egiptu je pove\xc4\x8dal \xc5\xbee tako visoke davke in posku\xc5\xa1al oslabiti Egipt do te mere, da se ne bi mogel nikoli ve\xc4\x8d upreti Perziji. Naslednjih deset let so Perzijci preganjali vernike doma\xc4\x8dih verovanj in pokradli svete knjige. Artakserks je z bogastvom iz ponovno osvojenega Egipta popla\xc4\x8dal svoje najemnike, za satrapa Egipta imenoval Ferendarja in se vrnil v svojo prestolnico.\n_START_SECTION_\nPozna leta\n_START_PARAGRAPH_\nPo uspehih v Egiptu in vrnitvi v domovino se je Artakserks naslednjih nekaj let ukvarjal z vstajami v razli\xc4\x8dnih delih cesarstva, potem pa je bilo cesarstvo trdno v njegovih rokah. Egipt je ostal perzijski do osvojitve Aleksandra Velikega._NEWLINE_Po osvojitvi Egipta ni bilo tam nobene vstaje ali upora proti Artakserksu. Mentor in Bagoas, generala, ki sta se najbolj izkazala na pohodu na Egipt, sta napredovala do najvi\xc5\xa1jih dr\xc5\xbeavnih polo\xc5\xbeajev. Mentor, ki je postal guverner cele azijske morske obale, je pokoril \xc5\xa1tevilne poglavarje, ki so povzro\xc4\x8dali te\xc5\xbeave perzijski oblasti. V naslednjih nekaj letih je popolnoma podjarmil celo azijsko sredozemsko obalo._NEWLINE_Bagoas se je z Artakserksom vrnil v perzijsko prestolnico, kjer je prevzel vodilno vlogo v notranji upravi cesarstva in vzdr\xc5\xbeeval mir v ostalem delu cesarstva. Artakserks III. je zadnjih \xc5\xa1est let vladal energi\xc4\x8dno in uspe\xc5\xa1no._NEWLINE_Perzijske sile v Joniji in Likiji so ponovno prevzele oblast na Egejskem in Sredozemskem morju in zasedle ve\xc4\x8dino nekdanjega atenskega oto\xc5\xa1kega imperija. Izokrat se je na to odzval z govori, v katerih je pozival na sveto vojno proti barbarom, vendar nobena gr\xc5\xa1ka mestna dr\xc5\xbeava ni bila dovolj mo\xc4\x8dna, da bi njegove pozive uresni\xc4\x8dila._NEWLINE_Ker v samem Perzijskem cesarstvu ni bilo nobenega resnega upora, sta Artakserksovo pozornost pritegnila nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8da mo\xc4\x8d in ozemlje Filipa II. Makedonskega, pred katerim je Atence svaril Demosten. Artakserks je ukazal, naj se ves perzijski vpliv uporabi za nadzor in omejevanje nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8de mo\xc4\x8di in vpliva makedonskega kraljestva. Leta 340 pr. n. \xc5\xa1t. se je perzijska vojska odpravila na pomo\xc4\x8d tra\xc4\x8danskemu princu Karsobleptu, da bi ohranil svojo neodvisnost. V Perintu je bila njena pomo\xc4\x8d dovolj velika, da se je morala Filipova vojska, ki je oblegala mesto, umakniti. Ob koncu Artakserksove vladavine je imel Filip II. \xc5\xbee izdelan na\xc4\x8drt za vdor v Perzijsko cesarstvo, ki bi kronal politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko njegovo kariero, vendar se mu Grki niso hoteli pridru\xc5\xbeiti._NEWLINE_Leta 338 pr. n. \xc5\xa1t. je Bagoas s pomo\xc4\x8djo zdravnika Artakserksa zastrupil. Zgodovina babilonskih in perzijskih kraljev, znana kot Dinasti\xc4\x8dna prerokba, pravi, da je bil Artakserks ubit po velikem uporu in ne v pala\xc4\x8dni zaroti, vendar hkrati omogo\xc4\x8da tolma\xc4\x8denje, da je Bagoas deloval kot Darejev agent._NEWLINE_Zapis na klinopisni tablica BM 71537 iz Britanskega muzeja ka\xc5\xbee, da je Artakserks umrl naravne smrti.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nZgodovinsko gledano so bili kralji Ahemenidskega imperija ali privr\xc5\xbeenci zoroastrstva ali pod mo\xc4\x8dnim vplivom zoroastrske ideologije. Med vladavino Artakserksa II. je bila opazna o\xc5\xbeivitev kulture Anahite in Mitre Na zgradbah so se za\xc4\x8deli pojavljati napisi, ki so se sklicevali nanju, ali celo njuni kipi. Slednje ni bilo v skladu z Zoroastrovim u\xc4\x8denjem, da boga predstavljajo samo plameni svetega ognja. Artakserks III. je zato zavrnil Anahito in \xc4\x8dastil samo Ahuramazdo in Mitro._NEWLINE_Nejasen klinopisni zapis na napisu Artakserksa III. pri Perzepolisu ka\xc5\xbee, da je o\xc4\x8deta in sina obravnaval kot eno osebo in predlagal, da se atributi Ahuramazde prenesejo na Mitro. Nenavadno je, da je Artakserks odredil postaviti kipe boginje Anahite v Babilonu, Damasku in Sardah, pa tudi v Susi, Ekbatani in Perzepolisu._NEWLINE_Artakserksovo ime se pojavlja na srebrnikih, oblikovanih po atenskem vzoru, ki so jih kovali med njegovim pohodom na Egipt. Na reverzu kovancev je napis v hieroglifih, ki se glasi: \xc2\xbbArtakserks faraon. \xc5\xbdivljenje, blaginja, bogastvo\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nGradnje\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj najdb ka\xc5\xbee, da je Artakserks na\xc4\x8drtno obnavljal zgradbe v Perzepolisu, vendar nekaterih ni uspel dokon\xc4\x8dati. Mednje sta spadali Dvorana dvaintridesetih stebrov, katere namen je neznan, in pala\xc4\x8da Artakserksa III. Nedokon\xc4\x8dana Cesta armade in Nedokon\xc4\x8dana vrata, ki so povezovala Vrata vseh narodov in Dvorano stotih stebrov, sta dali arheologom vpogled v na\xc4\x8drt Perzepolisa. Leta 341 pr. n. \xc5\xa1t. je po vrnitvi iz Egipta v Babilon o\xc4\x8ditno nadaljeval z gradnjo Apadane, ki je opisana v delih Diodorja Sicilskega, in raz\xc5\xa1iril pala\xc4\x8do Nebukadnezarja II.. Artakserksova grobnica v Perzepolisu je bila vsekana v steno tik ob grobnici njegovega o\xc4\x8deta.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbeina\n_START_PARAGRAPH_\nArtakserks III. je bil sin Artakserksa II. in Statire. O\xc4\x8de je imel z neznanim \xc5\xa1tevilom \xc5\xbeena ve\xc4\x8d kot 115 sinov. Med brati Artakserksa III. so bili najbolj znani Rodogune, Apama, Sisigambis, O\xc4\x8da, Darej in Arijasp. Ve\xc4\x8dino njih je kmalu po prevzemu oblasti enostavno pobil._NEWLINE_Poro\xc4\x8den je bil s svojo ne\xc4\x8dakinjo, h\xc4\x8derko Oksatra, brata kasnej\xc5\xa1ega kralja Dareja III. Njuni otroci so bili Arz, kasnej\xc5\xa1i perzijski kralj, Bi\xc5\xa1tan in Parisatis, \xc5\xbeena Aleksandra Velikega.'