b'\n_START_ARTICLE_\nTabularium\n_START_SECTION_\nArhitektura\n_START_PARAGRAPH_\nStavba je imela fasado iz peperinskih in travertinskih blokov. Notranji oboki so bili betonski._NEWLINE_Velik koridor, dolg 67 m, dvignjen 15 m nad forumom na masivni podlagi, je \xc5\xa1e vedno delno ohranjen. Ta koridor je bil osvetljen skozi vrsto lokov, ki so jih podpirali stebri dorskega reda, najzgodnej\xc5\xa1i primer tega sloga dekoracije, ki je bil v Marcelovem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du, Koloseju, in vseh velikih amfiteatrih v celotnem rimskem imperiju dekorativna obdelava stenske povr\xc5\xa1ine in dajala poudarek strukturi. _NEWLINE_Fasada je bila obrnjena proti hrbtu Konkordijinega templja in je obsegala tri ravni. Prvo nadstropje je bila velika in visoka utrjena stena z enojnimi vrati in le majhnim oknom pri vrhu, ki so osvetlil notranjost sobe na nivoju foruma. Drugo nadstropje je imel dorsko arkado (delno ohranjena) in tretji nivo, ki ne obstaja ve\xc4\x8d, je imel visoko kolonado v korintskem redu. Zgornja nadstropja te zgradbe so se v 13. stoletju mo\xc4\x8dno spremenila, ko je bila zgrajena Palazzo dei Senatori. _NEWLINE_Nekateri znanstveniki, kot je bil Filippo Coarelli, so v preteklosti predlagali, da je tabularium sam ni opisan v nobenih literarnih virih. Poleg tega je bila njegova funkcija in namen predmet razprave. Enotnost glavne strukture pa ka\xc5\xbee na to, da je bila stavba vsaj sprva zasnovana kot edinstvena. Za ponazoritev kompleksnosti stavbe je Filippo Coarelli izjavil, da je bila posebna priloga Aerarium Saturni zgrajena posebej za hi\xc5\xa1o kovinskih ingotov in kovnico republikanskih kovancev. Nedavni dokazi v obliki \xc5\xa1estih voja\xc5\xa1kih diplom od leta 85 do 88 so potrdili obstoj tabulariuma v njegovi znani obliki. Coarelli je predlagal, da je tabularium datiran prav v leto 78 pr. n. \xc5\xa1t., \xc4\x8deprav se je gradnja za\xc4\x8dela mnogo let prej in skoraj zagotovo pred smrtjo Sule. Sama zgradba je v mnogih pogledih nelo\xc4\x8dljivo povezana s Sulovo politiko, zlasti v zvezi s podstrukturo templja._NEWLINE_Struktura je veljala za tako mojstrovino pozne republikanske arhitekture, da je bil na dvori\xc5\xa1\xc4\x8du bolni\xc5\xa1nice Fatebenefatelli na otoku Tibere ustvarjen pogrebni arhitektov napis, ki ga je naro\xc4\x8dil Lutacij Katal. Napis se glasi: \xc2\xbbLucius Cornelius, sin Lucija, iz plemena Voturija, glavni in\xc5\xbeenir pri P. Lucius Catulus, ko je bil konzul, arhitekt (zanj), ko je bil cenzor.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nSodobna znanost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8clanek Nicholasa Purcella Atrium Libertatis je usklajen s stali\xc5\xa1\xc4\x8dem sodobnih zgodovinarjev glede epigrafskih dokazov, ki so bili neko\xc4\x8d prisotni v tabulariumu. V svoji podrobni analizi izgubljenih napisov Purcell pojasnjuje, da so ti napisi pove\xc4\x8dali na\xc5\xa1e nerazumevanje enega najve\xc4\x8djih, najstarej\xc5\xa1ih in najbolje ohranjenih stavb rimske republike. _NEWLINE_Generi\xc4\x8dne izraze probatio, substructio in tabularium je zapisal zgodnji renesan\xc4\x8dni zgodovinar v tem vrstnem redu. Mo\xc5\xbeno je, da je identifikacija tako imenovanega tabularia napa\xc4\x8dna. Purcell opozarja na pomanjkanje arheolo\xc5\xa1kega in epigrafskega znanja o tabulariumu, ki ka\xc5\xbee, da ti napisi niso bili namenjeni za veli\xc4\x8dastno podro\xc4\x8dje, niti niso poimenovali stavbe, ki nadalje odra\xc5\xbea prevladujo\xc4\x8do verodostojnost zadevne strukture. Purcellovo sklicevanje na arheolo\xc5\xa1ke raziskave, ki jih je izvedel Theodor Mommsen, se ujema z njegovim argumentom in verjetno ka\xc5\xbee, da morajo zgodovinarji ta nesporazumi odraziti v literarnih virih. Kot je Mommsen povsem upravi\xc4\x8deno izjavil, da se tabularium lahko nana\xc5\xa1a na katero koli strukturo, povezano z upravo. Zato je verjetno, da je bil zadevni Tabularium kljub velikosti, ki se je postavila pred Kapitolski gri\xc4\x8d ena od mnogih zgradb, ki so bile zgrajene za namene vodenja evidenc._NEWLINE_Purcellova ocena epigrafskih dokazov, ki so jih neko\xc4\x8d na\xc5\xa1li v zadevni strukturi, ponovno potrjuje naslednje stali\xc5\xa1\xc4\x8de akademikov, da je tabularium nezadostno dokumentiran in produkt znanstvene vztrajnosti. To na \xc5\xbealost \xc5\xa1e dodatno ote\xc5\xbei na\xc5\xa1e razumevanje kapitolske podstrukture in kot rezultat tega nismo bli\xc5\xbeje prepoznavanju obsega njegove funkcije, kaj \xc5\xa1ele njenega imena._NEWLINE_Tuccijev \xc4\x8dlanek je korenito spremenil na\xc4\x8din, kako bi zgodovinarji in arheologi enako gledali na tabularium, pri \xc4\x8demer bi dvomili v samo identifikacijo strukture in njene funkcije. Raziskuje zgodovino arheologije na tem mestu in pojasnjuje, da je identifikacija tako imenovanega tabulariuma zgrajena samo na napisu, ki je bil dolgo izgubljen (CIL VI 1314, 31597), brez starih dokazov iz obdobja, ki je neposredno povezano z lokacijo. Kot tako je sporno, da je beseda tabularium sama po sebi napa\xc4\x8dna v moderni znanosti glede na zgradbo. Namesto tega Tucci trdi, da je bila podstruktura, ki zagotavlja temelje za celotno stavbo, sama po sebi verjetno tabularnium, saj je bila ena od mnogih uradov, ki so bili name\xc5\xa1\xc4\x8deni v rimskih zgradbah in templjih za namene vodenja evidenc. Kot tak, Tucci izpodbija idejo, da je edini tabularium ali masovni arhiv Rima kdaj obstajal. V skladu s tem argumentom Tucci nato posku\xc5\xa1a identificirati strukturo v zasedbi prostora nad podno\xc5\xbejem Tabulariuma. Pri prou\xc4\x8devanju arhitekturne povezave med prostori podstrukture in zgradbe jugozahodne stavbe je lahko Tucci v skladu z zgodovinarji pred njim identificiral ostanke podalj\xc5\xa1ka aerariuma ali zakladnice, ki je bila name\xc5\xa1\xc4\x8dena v Saturnovem templju. Kasneje, v povezavi z zapisi Livija (7.28.4\xe2\x80\x936), Ovidija (Fasti 6.183\xe2\x80\x93185) in Cicera (De domo 38.101), Tucci opozarja na jasno povezavo med lokacijo te kovnice in lokacijo templja Juno Moneta. V zvezi z arheolo\xc5\xa1kimi raziskavami Giannellija in njegovo identifikacijo konkretnih ostankov v vrtu Aracoeli v Forumu, Tucci zagovarja temelje Giannellijevega domnevnega templja Juno Monete iz 4. stoletja pr. n. \xc5\xa1t., kar ka\xc5\xbee na preselitev. Tuccijeva utemeljitev je tako izpolnjena, ko je zaklju\xc4\x8dil, da je bil v okrog 78 pr. n. \xc5\xa1t. tempelj Juno Monete ponovno ozna\xc4\x8den na vrhu podstrukture tabulariuma v kompleksu, ki je vklju\xc4\x8deval raz\xc5\xa1irjeni Aerarium in da se je to preseljevanje verjetno zgodilo po po\xc5\xbearu 83. pr. n. \xc5\xa1t. Posledi\xc4\x8dno je Tucci postavil pod vpra\xc5\xa1aj tako identifikacijo kot funkcijo tako imenovanega Tabulariuma v svojem poskusu, da bi razveljavil teorijo, ki je bila sprejeta za zgodovinsko dejstvo od 15. stoletja naprej. _NEWLINE_Fillipo Coarelli (2010) uporablja argumente in ugotovitve Nicholasa Purcella (1993), Hennerja von Heserba (1995) in Pier Luigija Tuccija (2005) za predlaganje alternativnega razumevanja funkcije tabulariuma. Za ta dela je zna\xc4\x8dilna sposobnost zagotavljanja alternativnih razumevanj pri dvomu o funkciji tabulariuma. Pomembno je poudariti, da je pred temi \xc5\xa1tudijami in raziskavami Tabularium prete\xc5\xbeno zasitil Richarda Delbrucka Hellenistiche Bauten in Latium, objavljen leta 1875. Delbrukove ugotovitve so pokazale, da je tabularium slu\xc5\xbeil kot hi\xc5\xa1a javnih evidenc. Vendar pa je Coarelli leta 2010 imel dostop do \xc5\xa1ir\xc5\xa1ega nabora arheolo\xc5\xa1kih in pisnih virov, ki preu\xc4\x8dujejo globlje raziskovanje tradicionalnih diskurzov, ki obla\xc4\x8dijo na\xc5\xa1o predstavo o funkciji in pomenu tabulariuma._NEWLINE_V okviru Substructio et tabularium, Coarelli izrecno zatrjuje, da \xc2\xbbtako imenovani tabularium ni arhiv rimske dr\xc5\xbeave, znan po tem imenu in zavrnitev te dolgotrajne, vendar napa\xc4\x8dne hipoteze nam dovoljuje, da spet preu\xc4\x8dimo spomenik\xc2\xab. Nadalje navaja, da\xc2\xa0\xc2\xbb[tabularium] dejansko predstavlja temelje (substructio) velikega templja Sulovega obdobja, ki ga je Domicijan obnovil po po\xc5\xbearu leta 80\xc2\xab. Skozi svoje delo uporablja Coarelli ugotovitve Purcella, von Hesberga in Tuccija kot na\xc4\x8drt, ki je osnova njegovega argumenta. Za\xc4\x8dne se z Purcellovimi epigrafskimi odkritji, ki ozna\xc4\x8dujejo tabularium kot zgradbo zapisov: Populi tabularia ubi publici continentur (Tabularia [rimskih] ljudstev, v katerih so javni dokumenti). Coarelli se je vrnil k von Hesbergu in izpostavil preu\xc4\x8devanje dimenzij arhitekturnih delov iz tabulariuma, ki ka\xc5\xbeejo, da bi moralo biti \xc2\xbbdrugo nadstropje stavbe bistveno \xc5\xa1ir\xc5\xa1e od spodnjega nadstropja\xc2\xab\xc2\xa0in sicer, da je znotraj tabulariuma obstajala struktura templjev. Kon\xc4\x8dno, Coarellijevo vklju\xc4\x8devanje Tuccijevih ugotovitev temelji na Hesbergovi trditvi, ki slu\xc5\xbei kot zvo\xc4\x8dna plo\xc5\xa1\xc4\x8da za Coarellijevo za\xc4\x8detno tezo; da je \xc2\xbbtabularium\xc2\xab\xc2\xa0slu\xc5\xbeil kot klet predlaganega templja._NEWLINE_Coarelli sledi strukturnim spremembam, ki so se zgodile znotraj tabulariuma in na koncu ugotavlja, da je za zgodovinarje izziv za ugotovitev absolutnega pomena te strukture zaradi \xc2\xbbnjegove kompleksnosti\xc2\xab. Poudarja, da smo do nedavnega lahko razumeli, da je tabularium dejansko obstajal zaradi nastanka \xc5\xa1estih voja\xc5\xa1kih diplom z datumi od leta 85 do 88. Poleg tega se te diplome nana\xc5\xa1ajo na lokacijo tabularium publicum na Kapitolu. Tu je lokacija izjemno pomembna. Coarelli navaja, da je tabularium \xc2\xbbmoral biti v neposredni okolici obmo\xc4\x8dja Kapitola, kjer so bile voja\xc5\xa1ke diplome prikazane do leta 90\xc2\xab. Tako je jasno, da je bil tabularium ve\xc4\x8dstranska stavba, ki se je nana\xc5\xa1ala na politi\xc4\x8dno in versko kulturo rimskega imperija._NEWLINE_Tako se Coarelli z raz\xc5\xa1iritvijo argumentov Purcella, Hesberga in Tuccija zavzema za nadaljnjo izvedbo svoje vseobsegajo\xc4\x8de teze z ve\xc4\x8djo jasnostjo. V bistvu lahko Coarelli z navijanjem \xc2\xbbgloboko zakoreninjenih predsodkov\xc2\xab, ki prikrivajo razumevanje tabulariuma, nakazuje, da je tabularium ve\xc4\x8dstranska struktura, ki se nana\xc5\xa1a na politi\xc4\x8dno in versko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de rimskega sveta.'