b'\n_START_ARTICLE_\nPlanetarna diferenciacija\n_START_PARAGRAPH_\nPlanetarna diferenciacija ali planetarno razslojevanje je skupina procesov v katerih se med nastajanjem planeta lo\xc4\x8dujejo sestavine zaradi razli\xc4\x8dnih fizi\xc4\x8dnih in kemi\xc4\x8dnih lastnosti snovi. Zaradi tega se v notranjosti planeta razvijejo plasti. Osnovni vzrok razslojevanja so razli\xc4\x8dne gostote snovi. Snov z ve\xc4\x8djo gostoto se pogreza v sredi\xc5\xa1\xc4\x8de telesa in pri tem izriva la\xc5\xbeje snovi proti povr\xc5\xa1ini. Nastaneta jedro v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du in skorja na povr\xc5\xa1ini._NEWLINE_Razslojevanje nastane zaradi razli\xc4\x8dnih vzrokov. Po nastanku protoplaneta se je ta pri\xc4\x8del segrevati in postopek diferenciacije se je nadaljeval do nastanka jedra, pla\xc5\xa1\xc4\x8da in skorje na povr\xc5\xa1ini. Postopek je podoben pri vseh planetih in asteroidih.\n_START_SECTION_\nNastanek nediferenciranega telesa\n_START_PARAGRAPH_\nPo nastanku Sonca iz medzvezdnega oblaka prahu in po povi\xc5\xa1anju temperature v njem, je son\xc4\x8dni veter in svetlobni tlak odna\xc5\xa1al velike koli\xc4\x8dine snovi v okolico, kjer so nastali protoplaneti. Protoplaneti so se pri\xc4\x8deli segrevati zaradi radioaktivnega razpadanja, udarcev zunanjih teles in zaradi te\xc5\xbenostnega tlaka na notranje dele. Del snovi se je stalil. S tem se je pove\xc4\x8dala mo\xc5\xbenost kemijskih reakcij in me\xc5\xa1anja razli\xc4\x8dnih vrst snovi.\n_START_SECTION_\nFizikalna diferenciacija\n_START_PARAGRAPH_\nSnovi z ve\xc4\x8djo gostoto so se po\xc4\x8dasi spu\xc5\xa1\xc4\x8dale proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du. S tem manj\xc5\xa1ajo svojo potencialno energijo, ki se spreminja v toploto. Proti sredi\xc5\xa1\xc4\x8du se gibljejo te\xc5\xbeji siderofilni elementi, ki se radi ve\xc5\xbeejo z \xc5\xbeelezom. V nasprotni smeri se gibljejo la\xc5\xbeji litofilni elementi. To povzro\xc4\x8di nastajanje jedra bogatega z \xc5\xbeelezom. Obdaja ga pla\xc5\xa1\xc4\x8d, ki ima veliko magnezija in silicija. Na vrhu nastaja skorja, ki jo sestavljajo silikati aluminija, natrija, kalija in kalcija (litofilni elementi). Na Zemlji sledi \xc5\xa1e hidrosfera. Na nekaterih nebesnih telesih vse obdaja \xc5\xa1e atmosfera._NEWLINE_Nebesna telesa se diferencirajo samo, \xc4\x8de so dovolj velika. Ocenjujejo, da je za diferenciacijo potrebna velikost polmera pribli\xc5\xbeno 1000 km. Manj\xc5\xa1a telesa ostanejo nediferencirana in zato nimajo plasti. Diferenciacija je mnogo la\xc5\xbeja in poteka hitreje, \xc4\x8de je snov staljena. Delna ali celotna staljenost povzro\xc4\x8da ve\xc4\x8djo diferenciacijo. Nekatere ocene ka\xc5\xbeejo na to, da ima Zemlja za pribli\xc5\xbeno 10% manj\xc5\xa1o potencialno energijo, kot bi jo imela, \xc4\x8de bi bila krogla z enakomerno gostoto._NEWLINE_Vsi notranji planeti so s podobno diferenciacijo tvorili plasti v notranjosti. To nam npr. dokazujejo meteoriti z Marsa.'