b'\n_START_ARTICLE_\nSuperkriti\xc4\x8dna teko\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nSuperkriti\xc4\x8dna (nadkriti\xc4\x8dna) teko\xc4\x8dina je stanje snovi nad kriti\xc4\x8dno to\xc4\x8dko. Nad to to\xc4\x8dko plinasto in kapljevinsko agregatno stanje ne obstajata ve\xc4\x8d. Snov ima tako nekatere lastnosti podobne plinom, druge kapljevinam.\n_START_SECTION_\nFazni diagram\n_START_PARAGRAPH_\nFazni diagram prikazuje prehode med agregatnimi stanji snovi. \xc4\x8crta vreli\xc5\xa1\xc4\x8da lo\xc4\x8duje plinasto in kapljevinsko agregatno stanje. Ve\xc4\x8dji kot sta tlak in temperatura, manj\xc5\xa1a je razlika med stanjema. Ko koli\xc4\x8dini dose\xc5\xbeeta kriti\xc4\x8dni vrednosti, ne moremo ve\xc4\x8d lo\xc4\x8diti plina in kapljevine. To to\xc4\x8dko imenujemo kriti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka, stanje nad njo pa superkriti\xc4\x8dna, pogosto tudi nadkriti\xc4\x8dna teko\xc4\x8dina._NEWLINE_Nad kriti\xc4\x8dno to\xc4\x8dko klasi\xc4\x8dnega vrenja ne poznamo. Kljub temu je sprememba dolo\xc4\x8denih lastnosti superktiti\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine znatna, ko pre\xc4\x8dkamo dolo\xc4\x8deno obmo\xc4\x8dje tlaka oz. temperature. Gre za fazni prehod drugega reda, pri katerem se lastnosti snovi spreminjajo postopoma. Obmo\xc4\x8dje prehoda pri superkriti\xc4\x8dni teko\xc4\x8dini imenujemo Widomova \xc4\x8drta. Za\xc4\x8dne se v kriti\xc4\x8dni to\xc4\x8dki, potem pa se z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8dim tlakom \xc5\xa1iri. Dolo\xc4\x8dimo jo za vsako lastnost posebej.\n_START_SECTION_\nLastnosti\n_START_PARAGRAPH_\nLastnosti superkriti\xc4\x8dnih teko\xc4\x8din se gibljejo med lastnostmi kapljevin in plinov. V nekaterih pogledih so bolj podobni plinom, v nekaterih pa kapljevinam._NEWLINE_Gostota superkriti\xc4\x8dnih teko\xc4\x8din je podobna kapljevinam. Poleg tega se podobno kot v plinih spreminja s tlakom. Ve\xc4\x8dji, kot je tlak, ve\xc4\x8dja je gostota. V okolici kriti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke se z zelo majhnimi spremembami tlaka gostota drasti\xc4\x8dno spremeni. _NEWLINE_Gostota pa vpliva tudi na topnost. Ve\xc4\x8dja kot je, ve\xc4\x8d je interakcij med molekulami topljenca in topila, zato se topljenec la\xc5\xbeje topi in je topnost ve\xc4\x8dja. V okolici kriti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke torej lahko z majhnimi spremembami tlaka mo\xc4\x8dno vplivamo tudi na topnost._NEWLINE_Viskoznost je bolj podobna plinom in je precej manj\xc5\xa1a od viskoznosti kapljevin. Ker je tesno povezana s transportnimi lastnosti snovi, imajo superkriti\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine bistveno bolj\xc5\xa1e pogoje za transport snovi kot kapljevine. Odvisna je tudi od tlaka. Pri visokih tlakih je njena vrednost bistveno ve\xc4\x8dja, vseeno pa manj\xc5\xa1a kot v kapljevinah._NEWLINE_Izotermna stisljivost je zelo velika v okolici kriti\xc4\x8dne to\xc4\x8dke, kar je povezano tudi s fluktuacijami gostote v tem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nUporaba\n_START_PARAGRAPH_\nSuperkriti\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine se pogosto uporabljajo za ekstrakcijo snovi. Zaradi visoke topnosti v superkriti\xc4\x8dnih teko\xc4\x8dinah so izkoristki precej visoki. Poleg tega lahko z majhno spremembo tlaka superkriti\xc4\x8dno teko\xc4\x8dino spremenimo v plin, kar je u\xc4\x8dinkovita metoda za hitro odstranitev topila. V industriji se najpogosteje uporablja superkriti\xc4\x8dni ogljikov dioksid. Uporablja se na primer pri dekofeinizaciji kave in zelenega \xc4\x8daja, ekstrakcijo eteri\xc4\x8dnih olj in hmelja pri proizvodnji piva._NEWLINE_Uporabljajo se tudi pri tvorbi nanodelcev, pri kemi\xc4\x8dnem \xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8denju, v toplotnih \xc4\x8drpalkah, pri uravnavanju pogojev kemijskih reakcij, proizvodnji biodizla. Vedno \xc5\xa1ir\xc5\xa1o uporabo nakazujejo tudi reaktorji, hlajeni s superkriti\xc4\x8dno vodo._NEWLINE_Superkriti\xc4\x8dne teko\xc4\x8dine se pojavljajo tudi v naravi. Obstajajo pri dovolj visokih tlakih in temperaturah, ki jih najdemo pod Zemljino skorjo. Sodelujejo torej pri naravnih pojavih, kot so subdukcija in celo pri dovolj globokih podvodnih vrelcih.'