b'\n_START_ARTICLE_\nFranc Matej Zorn\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nFranc Matej se je rodil v dru\xc5\xbeini doktorja medicine in prava Leopolda Ignacija in Marije Katarine Mugerle plemenite Edelheim. Opravljal je slu\xc5\xbebo upravitelja toba\xc4\x8dne re\xc5\xbeije, predvsem pa se ukvarjal s poskusi na svojem posestvu Cornov\xc5\xa1e, ki je le\xc5\xbealo ob skrajnem zahodnem robu Ljubljanskega barja, veliko 215 oralov (vredno 35.000 goldinarjev). Zorn je prvi \xc5\xa1irokopotezni meliorator Barja. V za\xc4\x8detku leta 1762 je prosil cesarico Marijo Terezijo za dovoljenje in dodelitev kompleksa zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d ju\xc5\xbeno od Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ke ceste, da bi jih na lastne stro\xc5\xa1ke osu\xc5\xa1il in kultiviral. Kljub nasprotovanju okoli\xc5\xa1kih zemlji\xc5\xa1kih lastnikov je oboje dobil in od pozne pomladi 1762 do 1769 dal na svoji posesti izkopati jarek z odvodnimi kanali. Pri izkopih je delalo do 180 delavcev. Jarek, ki se \xc5\xa1e danes imenuje Cornovec, je potekal v glavnem vzporedno s Tr\xc5\xbea\xc5\xa1ko cesto in je segal pribli\xc5\xbeno od Loga do Brezovice in dalje do Ljubljanice. Zornov poseg je prvo kultiviranje barskega mo\xc4\x8dvirja, posestvo pa, na katerem je gojil poleg \xc5\xbeivine (do 20 volov in do 15 krav in drugo \xc5\xbeivino) ter p\xc5\xa1enico, oves, koruzo, fi\xc5\xbeol in druge rastline je najstarej\xc5\xa1i osu\xc5\xa1eni in obdelani del Ljubljanskega barja. S pridelki je delal razne poskuse, na osu\xc5\xa1eni mo\xc4\x8dvirski zemlji pa je kosil in \xc5\xbeel tam, kjer prej ni bilo mo\xc4\x8d dobiti ni\xc4\x8desar drugega kot kak\xc5\xa1en voz stelje. Uspeh je vzpodbudil \xc5\xa1e druge, med drugimi tudi opata samostana Bistra k melioracijam in tudi spro\xc5\xbeil kopanje Grubarjevega kanala (1773\xe2\x80\x931782)._NEWLINE_Od 19. novembra 1763 je bil Zorn \xc4\x8dlan kranjskih de\xc5\xbeelnih stanov. Za svoje delo je prejel okoli leta 1769 zlato medaljo, verjetno je z njegovim delom povezana tudi Zornova povzdignitev v vite\xc5\xa1ki stan 26. januarja 1770. Umrl je precej zadol\xc5\xbeen (29.800 goldinarjev).'