b'\n_START_ARTICLE_\nOsnovna \xc5\xa1ola Kri\xc5\xbee\n_START_PARAGRAPH_\nOsnovna \xc5\xa1ola Kri\xc5\xbee je ena izmed treh osnovnih \xc5\xa1ol v ob\xc4\x8dini Tr\xc5\xbei\xc4\x8d. Nahaja se v Kri\xc5\xbeah na Gorenjskem, ob cestah Naklo - Duplje - Tr\xc5\xbei\xc4\x8d in lokalni Cesti Kokr\xc5\xa1kega odreda. \xc5\xa0ola je obdana s tremi \xc5\xa1portnimi igri\xc5\xa1\xc4\x8di, prostranim travnikom in polji. Ob \xc5\xa1oli stoji tudi stavba vrtca.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola danes\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olo z 18. oddelki trenutno obiskuje 322 u\xc4\x8dencev. U\xc4\x8dence pou\xc4\x8duje in zanje skrbi 46 strokovnih, administrativnih, tehni\xc4\x8dnih in javnih delavcev. \xc5\xa0ola je vklju\xc4\x8dena v nekaj projektov (Pasov\xc4\x8dek, Zdrava \xc5\xa1ola, Eko \xc5\xa1ola, Pomladni dan, Comenius, Mre\xc5\xbea u\xc4\x8de\xc4\x8dih se \xc5\xa1ol, Sodelovanje z Ljudsko \xc5\xa1olo Borovlje, Armalov sklad, \xc5\xa0KL, Policist Leon svetuje, Pri Muci Copatarici, Uvedba drugega tujega jezika itd.)_NEWLINE_U\xc4\x8denci na najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih tekmovanjih dosegajo odmevne uspehe. _NEWLINE_\xc5\xa0ola je ena redkih v Sloveniji, ki je energetsko samozadostna. V \xc5\xa1olskem letu 2008/2009 je na obnovljeni \xc5\xa1olski strehi pri\xc4\x8dela z obratovanjem mala son\xc4\x8dna elektrarna.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola v \xc4\x8dasu Avstro-Ogrske\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xa1ka ljudska \xc5\xa1ola je bila ustanovljenja leta 1859. Prvi u\xc4\x8ditelj je bil Ivan Mandeljc, ki je z rednim pou\xc4\x8devanjem za\xc4\x8del januarja 1860 v poslopju ob cerkvi, ki se je imenovalo \xc2\xbbme\xc5\xbenarija\xc2\xab. Do \xc5\xa1olskega leta 1888/1889 je pouk potekal precej redno, nato pa so tedanjega u\xc4\x8ditelja Konrada Mallya premestili. U\xc4\x8denci so ostali brez u\xc4\x8ditelja, zato jih je za\xc4\x8dasno pou\xc4\x8deval kri\xc5\xa1ki kaplan Alojzij \xc5\xbdu\xc5\xbeek. Prvega marca 1889 pa je v vas pri\xc5\xa1el nov u\xc4\x8ditelj Janko Jezer\xc5\xa1ek. _NEWLINE_Stara stavba je postala pretesna, zato so leta 1900 \xc4\x8dez cesto zgradili novo \xc5\xa1olsko poslopje. Z denarnimi prispevki in delom so pri gradnji sodelovali tudi va\xc5\xa1\xc4\x8dani in nova \xc5\xa1ola je bila slovesno blagoslovjena 24. oktobra 1900. Kri\xc5\xa1ko \xc5\xa1olo so obiskovali otroci iz Kri\xc5\xbe, Pristave, Retenj, z Brega, iz \xc5\xbdiganje vasi, Sebenj, Seni\xc4\x8dnega, s Spodnjega in z Zgornjega Veterna, iz Gozda, Novakov in do leta 1922 tudi z Golnika. Otroci so v \xc5\xa1olo prihajali pe\xc5\xa1. Najdalj\xc5\xa1o pot so morali prehoditi u\xc4\x8denci iz Gozda in Novak, saj je pot v \xc5\xa1olo trajala kar slabo uro._NEWLINE_V tem obdobju sicer skromni zapisi v \xc5\xa1olski kroniki poro\xc4\x8dajo o ve\xc4\x8dkratnih mese\xc4\x8dnih prekinitvah pouka zaradi otro\xc5\xa1kih bolezni. Tako sta na primer leta 1890 razsajali najprej pozimi huda gripa, nato pa davica, 1896 pa oslovski ka\xc5\xa1elj. _NEWLINE_Med prvo svetovno vojno so bila \xc5\xa1olska vrata velikokrat zaprta. Pouk so spomladi in jeseni skraj\xc5\xa1ali, da so otroci lahko pomagali pri poljskih in drugih opravilih ter tako za silo nadomestili mo\xc5\xa1ke, ki so od\xc5\xa1li v vojsko. Pouka ni bilo \xc5\xa1e od sredine oktobra 1917 do januarja 1918, ker so se v \xc5\xa1olskem poslopju nastanili nem\xc5\xa1ki vojaki.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas med obema vojnama\n_START_PARAGRAPH_\nNovi \xc5\xa1olski zakon iz leta 1929 je osnovno \xc5\xa1olo preimenoval iz ljudske v narodno in jo lo\xc4\x8dil na \xc5\xa1tiriletno osnovno in \xc5\xa1tiriletno vi\xc5\xa1jo narodno \xc5\xa1olo, kjer je pouk trajal do dopolnjenega u\xc4\x8den\xc4\x8devega \xc5\xa1tirinajstega leta. \xc5\xa0olska stavba je v \xc5\xa1olskem letu 1933/1934 dobila vodovod s pitno vodo. Na \xc5\xa1olskem zemlji\xc5\xa1\xc4\x8du so imeli urejen sadovnjak in zelenjavni vrt. Iz Ljudske \xc5\xa1ole v Kri\xc5\xbeah pri Tr\xc5\xbei\xc4\x8du se je konec dvajsetih let preimenovala v Dr\xc5\xbeavno osnovno \xc5\xa1olo Kri\xc5\xbee, leta 1933 so oznako osnovna zamenjali z narodna in se je tako imenovala Dr\xc5\xbeavna narodna \xc5\xa1ola Kri\xc5\xbee. Leta 1939 so \xc5\xa1olo poimenovali po takratnem mladoletnem jugoslovanskem kralju in \xc5\xa1ola je tako nosila ime Dr\xc5\xbeavna me\xc5\xa1ana ljudska \xc5\xa1ola \xe2\x80\x9eKralja Petra II.\xe2\x80\x9c v Kri\xc5\xbeah. V tem obdobju je \xc5\xa1olo obiskovalo pribli\xc5\xbeno 270 u\xc4\x8dencev, ki jih je pou\xc4\x8devalo pet do \xc5\xa1est u\xc4\x8diteljev in ni\xc4\x8d nenavadnega ni bilo, da je v razredu sedelo 50 u\xc4\x8dencev. _NEWLINE_Poleg pouka so u\xc4\x8denci v takratni \xc5\xa1oli opravljali tudi nekaj takrat tako imenovanega dru\xc5\xbebeno koristnega dela. V \xc5\xa1olskem letu 1920/1921 so na primer nabirali vrbove palice, par let pozneje so na poljih uni\xc4\x8devali rjavega hro\xc5\xa1\xc4\x8da, v tridesetih pa so najve\xc4\x8d pogozdovali. _NEWLINE_\xc5\xa0ola je v tem obdobju \xc5\xbee na\xc4\x8drtno skrbela za zdravstveno stanje otrok, saj so imeli dokaj redne zdravstvene preglede, otroke pa so tudi cepili proti davici, \xc5\xa1karlatinki in pozneje v sodelovanju z zdravili\xc5\xa1\xc4\x8dem na Golniku \xc5\xa1e proti tuberkulozi. Leta 1936 so pripravili prvi roditeljski sestanek.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8cas druge svetovne vojne\n_START_PARAGRAPH_\nAprila 1941 je bil pouk na kri\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli prekinjen, dokon\xc4\x8dno pa so stavbo zaprli 7. maja. Nem\xc5\xa1ki okupator je vseh \xc5\xa1est takratnih u\xc4\x8diteljev odpustil in \xc5\xa1tiri tudi izgnal. Julija 1941 so v Kri\xc5\xbee pri\xc5\xa1li prvi nem\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelji. Takoj so pri\xc4\x8deli z nem\xc5\xa1kimi jezikovnimi te\xc4\x8daji za \xc5\xa1olsko mladino in odrasle. Redna nem\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola se je odprla 24. septembra 1941. _NEWLINE_V skladu z nem\xc5\xa1ko okupacijsko politiko je ves pouk potekal izklju\xc4\x8dno v nem\xc5\xa1kem jeziku. Slovenska beseda je bila prepovedana tudi med odmori in male kr\xc5\xa1ilce \xe2\x80\x9enovega reda\xe2\x80\x9c so nem\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelji, ki po ve\xc4\x8dini niti niso imeli ustrezne izobrazbe, hudo telesno kaznovali. _NEWLINE_Med vojno je \xc5\xa1olsko poslopje ostalo skoraj nepo\xc5\xa1kodovano. Stavbo je ve\xc4\x8dkrat zasedla nem\xc5\xa1ka vojska in zato je bila delno uni\xc4\x8dena oprema. V celoti je bila po naro\xc4\x8dilu okupatorja se\xc5\xbegana u\xc4\x8diteljska in \xc5\xa1olska knji\xc5\xbenica ter vsa u\xc4\x8dila in u\xc4\x8dni pripomo\xc4\x8dki. Knjige so morali u\xc4\x8denci znositi na dvori\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer so jih nem\xc5\xa1ki u\xc4\x8ditelji se\xc5\xbegali. Nekaj \xc5\xa1kode na stavbi je nastalo maja 1945, ko je pri\xc5\xa1lo do manj\xc5\xa1ega spopada med umikajo\xc4\x8do se nem\xc5\xa1ko vojsko in zasledujo\xc4\x8do jugoslovansko 29. hercegovsko divizijo.\n_START_SECTION_\nObdobje po drugi svetovni vojni\n_START_PARAGRAPH_\nPo odhodu vojakov je bila \xc5\xa1ola po\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8dena, u\xc4\x8dilnice prebeljene in za silo pripravljene za pouk. \xc5\xbde poleti 1945 so u\xc4\x8ditelji pripravili te\xc4\x8daje za u\xc4\x8dence, ki so se jeseni \xc5\xbeeleli vpisati v ni\xc5\xbejo gimnazijo. Vse ostale u\xc4\x8dence je \xc5\xa1olski zvonec k pouku poklical \xc5\xa1ele 16. oktobra. _NEWLINE_Najve\xc4\x8dja sprememba na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1olstva se je zgodila leta 1958, ko so uvedli enotno osemletno osnovno \xc5\xa1olo kot edino obliko obveznega osnovno\xc5\xa1olskega izobra\xc5\xbeevanja. Ni\xc5\xbeja gimnazija v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du je bila s tem ukinjena in tako so sedaj otroci hodili v enotno kri\xc5\xa1ko osemletko. To je zapolnilo klopi v vi\xc5\xa1jih razredih in od \xc5\xa1olskega leta 1961/1962 v Kri\xc5\xbeah niso ve\xc4\x8d izvajali kombiniranega pouka. _NEWLINE_Nekaj let po drugi svetovni vojni so se u\xc4\x8denci kot tuj jezik u\xc4\x8dili ru\xc5\xa1\xc4\x8dino. Po letu 1948 so namesto nje uvedli nem\xc5\xa1\xc4\x8dino ali angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. \xc5\xa0tevilo u\xc4\x8dencev v kri\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli je postopoma nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo in prostorska stiska je bila vedno ve\xc4\x8dja. Gradnja na\xc4\x8drtovanega prizidka se je zaradi finan\xc4\x8dnih te\xc5\xbeav vedno znova prestavljala v nove \xc4\x8dase. Pomanjkanje prostora je vrhunec doseglo leta 1957, ko so bile za pou\xc4\x8devanje devetih oddelkov na voljo le tri u\xc4\x8dilnice. Pouk je zato v nadaljevanju potekal kar v treh izmenah. _NEWLINE_V tak\xc5\xa1nih razmerah so leta 1959, ko je kri\xc5\xa1ka \xc5\xa1ola praznovala 100 let delovanja, kon\xc4\x8dno dogradili \xc5\xa1oli prizidek in nekoliko preuredili obstoje\xc4\x8do stavbo. Preurejena \xc5\xa1olska stavba je bila slovesno odprta 18. oktobra 1959. Ob odprtju so proslavili tudi 100-letnico delovanja \xc5\xa1ole.\n_START_SECTION_\nTretje \xc5\xa1olsko poslopje\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0olska stavba je v drugo postala pretesna. \xc5\xa0tevilo u\xc4\x8dencev je konec \xc5\xa1estdesetih let \xc5\xbee preseglo \xc5\xa1tevilo 350 in ve\xc4\x8dinoma so vsi razredi imeli po dva oddelka. Nova \xc5\xa1ola je bila zgrajena s samoprispevkom, ki so ga ljudje potrdili na referendumu. V referendumsko kampanjo so bili vklju\xc4\x8deni tudi u\xc4\x8denci, ki so 22. novembra 1968 v Tr\xc5\xbei\xc4\x8du s transparenti pozivali ljudi, naj glasujejo za samoprispevek. Glasovanje je potekalo dva dni kasneje in samoprispevek v Ob\xc4\x8dini Tr\xc5\xbei\xc4\x8d je bil potrjen. Prostor za novo \xc5\xa1olo so izbrali na mestu nekdanje voja\xc5\xa1nice JLA. Novo moderno \xc5\xa1olsko poslopje so sve\xc4\x8dano odprli ob ob\xc4\x8dinskem prazniku 7. avgusta 1971. \xc5\xa0ola se je tako od \xc5\xa1olskega leta 1971/1972 dalje imenovala Osnovna \xc5\xa1ola Kokr\xc5\xa1kega odreda Kri\xc5\xbee. Leto poprej se je zgodila \xc5\xa1e ena pomembna sprememba. Uveden je bil petdnevni delovni teden. Pouka in \xc5\xa1ole ob sobotah ni bilo ve\xc4\x8d. _NEWLINE_Naslednja organizacijska sprememba pouka se je zgodila 1976, ko so na kri\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli kot na eni izmed redkih gorenjskih \xc5\xa1ol uvedli celodnevno \xc5\xa1olo. Le-ta se je kon\xc4\x8dala s \xc5\xa1olskim letom 1986/1987, namesto nje pa so uvedli oddelke podalj\xc5\xa1anega bivanja. _NEWLINE_Na \xc5\xa1oli je od septembra 1972 pa do leta 1988 pod pokroviteljstvom Ljubljanske banke delovala \xc5\xa1olska hranilnica. _NEWLINE_Posebnost kri\xc5\xa1ke \xc5\xa1ole so bili gostinsko-turisti\xc4\x8dni dnevi, ki so jih u\xc4\x8denci in u\xc4\x8ditelji prirejali od leta 1986 do 1997 pod pokroviteljstvom podjetja \xc5\xbdivila. \xc5\xa0olska jedilnica se je za en dan spremenila v restavracijo, u\xc4\x8denci pa v natakarje, kuharje in prodajalce, ki so pod mentorstvom gostincev iz \xc5\xbdivil ves dan kuhali in stregli \xc5\xa1tevilnim obiskovalcem.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0ola v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 1992 se \xc5\xa1ola imenuje preprosto le Osnovna \xc5\xa1ola Kri\xc5\xbee. Na podro\xc4\x8dju osnovnega \xc5\xa1olstva je bila najve\xc4\x8dja sprememba devetletka. Na kri\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli je bila kljub prostorski stiski uvedena s \xc5\xa1olskim letom 2003/2004. Od leta 2007 \xc5\xa1olo spremljata lastna zastava in logotip. Za\xc5\xa1\xc4\x8ditni znak \xc5\xa1ole sestavljata svin\xc4\x8dnik kot eden osnovnih \xc5\xa1olskih pripomo\xc4\x8dkov in \xc4\x8debelica kot simbol marljivosti, zaobjeta pa sta v krog, simbol vse\xc5\xbeivljenjskega u\xc4\x8denja.\n_START_SECTION_\nDosedanji ravnatelji\n_START_PARAGRAPH_\nIvan Mandeljc (1859 \xe2\x80\x93 1864), Pavel Zore (1864 \xe2\x80\x93 1883), Ivan Ferlan (1883 - 1884), Josip A\xc5\xbeman (1885 \xe2\x80\x93 1887), Konrad Mally (1888), Janko Jezer\xc5\xa1ek (1889 \xe2\x80\x93 1926), Andrej Rojc (1926 - 1928), Aleksander Jelo\xc4\x8dnik (1929 - 1931), Peter Kompo\xc5\xa1 (1931/32), Marta Ankele (1932), Vilijam Baltezar (1932 - 1939), Janez Lampi\xc4\x8d (1939 - 1941), Jakob Winkler (1941 \xe2\x80\x93 1943), Janez Kavar (1945 \xe2\x80\x93 1970), Janez Ribnikar (1970 \xe2\x80\x93 1985), Janez Pi\xc5\xa1kur (1985 - 2005) in Erna Megli\xc4\x8d (2005 -).'