b'\n_START_ARTICLE_\nAna Gale\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBila je peti otrok o\xc4\x8deta Franca in mame Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ke. Otro\xc5\xa1tvo je pre\xc5\xbeivljala z brati in sestrami v Grosupljem. Do leta 1921 je stanovala pri stricu in teti v Ljubljani. Obiskovala je zasebno dekli\xc5\xa1ko osemrazrednico, realno gimnazijo in Glasbeno matico. V Ko\xc4\x8devju je obiskovala 2. in 3. razred dekli\xc5\xa1ke me\xc5\xa1\xc4\x8danske \xc5\xa1ole, med \xc5\xa1olanjem pa bivala v samostanskem internatu. Od leta 1924 do 1928 se je vsak dan iz Grosupljega vozila na ljubljansko u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de, \xc5\xa1olskih knjig ni imela._NEWLINE_Po maturi spomladi 1928 se je zaposlila kot u\xc4\x8diteljica, \xc4\x8deprav jo je zanimal tudi \xc5\xa1tudij. Najprej je prostovoljno pou\xc4\x8devala v O\xc5\xa0 Grosuplje (1928\xe2\x80\x9429). Do leta 1936 je u\xc4\x8dila na \xc5\xa1oli v \xc5\xa0t. Juriju, tri leta v Leskovcu pri Kr\xc5\xa1kem in na oddelku za prizadete otroke v Sevnici, kamor je bila preme\xc5\xa1\xc4\x8dena leta 1939. Postala je priznana pedagoginja \xe2\x80\x93 v reviji Slovenski u\xc4\x8ditelj je bil njen nastop 8. februarja ozna\xc4\x8den za mojstrskega. Leta 1973 je tam nastala samostojna \xc5\xa1ola s prilagojenim programom za izobra\xc5\xbeevanje otrok s posebnimi potrebami, ki se po njej imenuje (Osnovna \xc5\xa1ola Ane Gale)._NEWLINE_Zaradi na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja se je poroki odpovedala. Med 2. svetovno vojno se je morala preseliti nazaj v Grosuplje, postala je izgnanka "praznih rok". Kmalu se je zaposlila v tekstilni tovarni, ki je bila takrat, po mnenju Radka Poli\xc4\x8da, najpomembnej\xc5\xa1i kadrovski in organizacijski temelj osvobodilnega gibanja, in od leta 1943 delala kot terenka v OF ter aktivistka AF\xc5\xbd. Po razpadu fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dne Italije so domobranci Ano ve\xc4\x8dkrat zasli\xc5\xa1evali in jo leta 1943 celo zaprli. 4. januarja 1944 so jo aretirali in jo \xc5\xa1tiri dni kasneje ubili v bli\xc5\xbenjem gozdu ter jo pustili nepokopano. 15. junija 1944 so doma\xc4\x8di njeno truplo v Grosupljem dostojno pokopali.\n_START_SECTION_\nLiterarno delo\n_START_PARAGRAPH_\nPrva dela je pisala kot dijakinja za rokopisni \xc4\x8dasopis Deteljica, ki ga je urejala. Urejala je tudi dija\xc5\xa1ki \xc4\x8dasopis Mlada Zora. Njena najstarej\xc5\xa1a ohranjena pesem je Janko in son\xc4\x8dni \xc5\xbearek. Od leta 1931 naprej je objavljala poezijo in kratko prozo v \xc5\xbdenskem svetu in Vigredi, \xc5\xbeenskem listu, ki mu je ostala zvesta do leta 1941. V Vigredi je izdala 60 pesmi in 20 proznih del ter risbe oz. karikature.\n_START_SECTION_\nTematika\n_START_PARAGRAPH_\nPisala je pesmi z ljubezensko, bivanjsko, vojno, socialno in domovinsko tematiko. V okviru ljubezenske tematike sta pogosta motiv nezvestobe (Velika stvar) in zvestobe (Kramljanje). Motiv poistovetenja narave in \xc4\x8dloveka v pesmi Bole\xc4\x8dina je glavni bivanjski motiv. Pisala je o letnih \xc4\x8dasih (Jesenska), dekli\xc5\xa1tvu in mladostni\xc5\xa1tvu (Sem le deklica), u\xc4\x8diteljici (Pesem u\xc4\x8diteljice) in tovarni (Druga\xc4\x8den, Tklaka sanja). Pogosti so vojni motivi talcev (Ne kli\xc4\x8di ga) in kralja Matja\xc5\xbea kot velikega osvoboditelja slovenske zemlje, ki ga je povezala s partizanskim gibanjem (Vodnik). Pogost je tudi motiv brezposelnosti in rev\xc5\xa1\xc4\x8dine (Bajtarska), izdaje (Za I\xc5\xa1karjota) ter slavljenja domovine (Dekletu v tujino, Ne mine).'