b'\n_START_ARTICLE_\nNives Vidrih\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNives je rojena in odra\xc5\xa1\xc4\x8dala v Ljubljani , izjema je bilo le 4-letno \xc5\xbeivljenje (1982-1986) v Pragi. _NEWLINE_Leta 1981 je diplomirala iz sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine in primerjalne knji\xc5\xbeevnosti, poleg \xc5\xa1tudija pa je obiskovala tudi \xc4\x8de\xc5\xa1ki lektorat. Svoje znanje \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine je izpopolnjevala med dvakratnim bivanjem v Pragi, kjer je bila lektorica za slovenski jezik na tamkaj\xc5\xa1ni Filozofski fakulteti. Njen hobi je postal njen poklic. Svojo prvo pesmico je napisala pri \xc5\xa1tirih letih. Vedno je bila zainteresirana bralka, knjige si je sposojala pri knji\xc5\xbeni\xc4\x8darju in pisatelju Danetu Zajcu. Preko knjig in zgodb se je navdu\xc5\xa1ila nad \xc4\x8de\xc5\xa1ko literaturo in se tako vedno bolj podajala v prevajalstvo. _NEWLINE_Sedaj je \xc5\xbee 14. leto samostojna prevajalka. Je tudi \xc4\x8dlanica Dru\xc5\xa1tva slovenskih knji\xc5\xbeevnih prevajalcev. Prevaja iz \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dine ter slova\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dina in \xc4\x8de\xc5\xa1ka literatura pa sta tudi njena prva in edina velika ljubezen. Najprej je za\xc4\x8dela s prevajanjem poezije, pozneje je svoje delo preusmerila tudi na prozo. Sedaj ima za sabo prevedenih dobrih dvajset knjig \xc4\x8de\xc5\xa1kega leposlovja._NEWLINE_Njen najljub\xc5\xa1i avtor je Bohumil Hrabal, prevajala pa je naslednja njegova dela: Stregel sem angle\xc5\xa1kemu kralju, Prebu\xc4\x8dna samota in Obredi. V to\xc4\x8dno tem \xc4\x8dasu pa prevaja izbor njegovih kratkih zgodb. V zadnjih letih je uspela prevesti dela nekaj \xc4\x8de\xc5\xa1kih avtorjev iz 20. stoletja. To so Ludv\xc3\xadk Vacul\xc3\xadk, Viktor Fischl in Egon Hostovsk\xc3\xbd. Med njena najbolj\xc5\xa1a dela spadajo prevodi \xc5\xa1tirih romanov najpopularnej\xc5\xa1ega \xc4\x8de\xc5\xa1kega pisatelja Michala Viewegha. Poleg njenih knji\xc5\xbenih prevodov lahko najdemo tudi prevode gledali\xc5\xa1kih ter lutkovnih iger, skoraj 30 radijskih iger, prevode literarnih oddaj o \xc4\x8de\xc5\xa1ki knji\xc5\xbeevnosti, prevode risank, 300 filmov in nadaljevank. Pi\xc5\xa1e \xc4\x8dlanke o \xc4\x8de\xc5\xa1ki literaturi in kulturi, v\xc4\x8dasih pa prevaja tudi strokovne \xc4\x8dlanke. Sicer pa ima na bohemistiki Filozofske fakultete prevajalski te\xc4\x8daj. Veliko tudi lektorira. Pravi, da je \xc4\x8de\xc5\xa1ki humor za nas nekaj posebnega ter da humor nekega naroda izra\xc5\xbea esenco njegovega duha, ki pa naj bi se kazala v umetnosti, literaturi in kulturi.\n_START_SECTION_\nDose\xc5\xbeki\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2009 je dobila Sovretovo nagrado, najvi\xc5\xa1je priznanje na podro\xc4\x8dju knji\xc5\xbenega prevajanje, in sicer s prevodom kratke proze Oglas za hi\xc5\xa1o, v kateri no\xc4\x8dem ve\xc4\x8d \xc5\xbeiveti, avtorja Bohumila Hrabala. Klju\xc4\x8dno je sooblikovala podobo, ki jo imajo slovenski bralci o \xc4\x8de\xc5\xa1ki sodobni knji\xc5\xbeevnosti. Posegla je po jezikovno, slogovno in izrazno raznolikih ustvarjalcih razli\xc4\x8dnih literarnih usmeritev, da bi v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino predstavila \xc4\x8dim ve\xc4\x8d osrednjih \xc4\x8de\xc5\xa1kih avtorjev 20. stoletja.'