b'\n_START_ARTICLE_\nMehika\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nMehika je bila zibelka \xc5\xa1tevilnih razvitih indijanskih civilizacij, kot so bili Maji in Azteki. Prihod \xc5\xa0pancev v 16. stoletju in njihovo osvajanje azte\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave leta 1521 zaznamuje za\xc4\x8detek kolonialne dobe Mehike kot dela Nove \xc5\xa0panije._NEWLINE_Leta 1810 je Mehika razglasila neodvisnost od \xc5\xa0panije, kar je po dolgotrajni vojni vodilo do samostojnosti leta 1821. Po osamosvojitvi se je ozemlje Mehike postopno kr\xc4\x8dilo na ra\xc4\x8dun ozemelj, ki jih je Mehika bodisi prodala ZDA, bodisi izgubila v mehi\xc5\xa1ko-ameri\xc5\xa1ki vojni, ter na ra\xc4\x8dun osamosvojitve srednje-ameri\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav. V 60. letih 19. stoletja so Mehiko zasedle francoske sile, ki so jih izgnali nasprotniki pod vodstvom mehi\xc5\xa1kega domoljuba Benita Ju\xc3\xa1reza._NEWLINE_Nezadovoljstvo z nedemokrati\xc4\x8dnim re\xc5\xbeimom, ki ga je vodil Porfirio Diaz, je leta 1910 vodilo do mehi\xc5\xa1ke revolucije. Revolucionarne sile so porazile zvezno vojsko, zaradi notranjih trenj pa je dr\xc5\xbeava ostala nemirna \xc5\xa1e ve\xc4\x8d kot dvajset let. Po koncu revolucije je Institucionalna revolucionarna stranka (PRI) ostala na oblasti vse do konca 20. stoletja.\n_START_SECTION_\nTla, rastlinstvo in \xc5\xbeivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMehika ima najrodovitnej\xc5\xa1a tla na mlaj\xc5\xa1ih re\xc4\x8dnih naplavinah ob Mehi\xc5\xa1kem zalivu in na vulkanskih tleh (andosoli) v ju\xc5\xbenih predelih Mehi\xc5\xa1kega vi\xc5\xa1avja. Pu\xc5\xa1\xc4\x8davska tla (jermosoli) prevladujejo na severu, na jugu pa prevladujejo lateritna izprana tla (feralsoli)._NEWLINE_Rastlinstvo se razlikuje glede na vi\xc5\xa1inske pasove. Tako najdemo polpu\xc5\xa1\xc4\x8davsko rastje, stepsko in trnasto v severnih delih dr\xc5\xbeave, v terri caliente je tropski de\xc5\xbeevni gozd, v tierri templadi je subtropsko zimzeleno rastje, v tierri frii so hrastovi in borovi gozdovi, in na koncu visokogorske rastline. Sne\xc5\xbena meja je na okoli 5000 m nmv._NEWLINE_Mehika je ena od dvanajstih dr\xc5\xbeav na svetu, ki imajo najbolj pestro biolo\xc5\xa1ko raznovrstnost. V Mehiki \xc5\xbeivi 200.000 razli\xc4\x8dnih vrst, oziroma 10-12 odstotkov vseh prisotnih vrst na zemlji. Mehika je s 763 poznanimi vrstami na prvem mestu po plazilcih, s 448 vrstami na drugem mestu po sesalcih in \xc4\x8detrta z 290 znanimi vrstami dvo\xc5\xbeivk. Flora obsega 26.000 razli\xc4\x8dnih vrst. Pribli\xc5\xbeno 2.500 vrst je za\xc5\xa1\xc4\x8ditenih z zakonom._NEWLINE_Mehika ima 170.000 kvadratnih kilometrov zavarovanih naravnih obmo\xc4\x8dij. To je 34 biosfernih rezervatov, 67 narodnih parkov, 4 naravne spomenike , 26 obmo\xc4\x8dij zavarovanih rastlinskih in \xc5\xbeivalskih vrst, 4 obmo\xc4\x8dja za za\xc5\xa1\xc4\x8dito naravnih virov (varstvo tal, za\xc5\xa1\xc4\x8dita podtalnice in gozdovi) in 17 zato\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8d bogatih z razli\xc4\x8dnimi vrstami).\n_START_SECTION_\nPrebivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nMed dana\xc5\xa1njim mehi\xc5\xa1kim prebivalstvom je le 9\xc2\xa0% ameri\xc5\xa1kih  domorodcev, vendar se tudi mnogi mestici (skoraj 70% jih je) s ponosom dr\xc5\xbeijo starih obi\xc4\x8dajev in ohranjajo kulturno dedi\xc5\xa1\xc4\x8dino svojih prednikov. V Mehi\xc5\xa1kem vi\xc5\xa1avju \xc5\xbeivijo Nahuji, potomci Aztekov, na Jukatanu so se \xc5\xa1e ohranili potomci Majev. Ohranila so se tudi manj\xc5\xa1a indijanska plemena: Seri v severozahodni dr\xc5\xbeavi Sonori, Tarahumari na planoti Sierra Madre Occidental, Vi\xc4\x8doli na severu dr\xc5\xbeav Jalisco in Nayarit, Taraski na jugozahodu Mehike, \xc4\x8camuli v Chiapasu in \xc5\xa1e nekatera druga. Pribli\xc5\xbeno 2\xc2\xa0% prebivalstva predstavljajo \xc5\xa0panci.\n_START_SECTION_\nNara\xc5\xa1\xc4\x8danje prebivalstva\n_START_PARAGRAPH_\nMehika spada med latinsko ameri\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave, v katerih je v \xc5\xa1tiridesetih letih izbruhnila tako imenovana \xc2\xbbeksplozija prebivalstva\xc2\xab, saj se je zaradi bolj\xc5\xa1ih \xc5\xbeivljenjskih razmer in ve\xc4\x8dje zdravstvene oskrbe umrljivost mo\xc4\x8dno pomanj\xc5\xa1ala. Medtem ko je leta 1940 \xc5\xbeivelo v Mehiki 19,7 milijona ljudi, jih je danes ve\xc4\x8d kot 103 milijone. Politika na\xc4\x8drtovanja dru\xc5\xbeine, ki jo je uvedla vlada, da bi omejila \xc5\xa1tevilo rojstev, \xc5\xa1e ni prinesla \xc5\xbeelenih sadov in tako je dele\xc5\xbe mladih v prebivalstvu \xc4\x8dedalje ve\xc4\x8dji. Tako ostaja \xc5\xa1e vedno najresnej\xc5\xa1i problem dr\xc5\xbeave, kako zagotoviti hrano, stanovanje in obleko vsem prebivalcem.\n_START_SECTION_\nJeziki\n_START_PARAGRAPH_\nUradni jezik v Mehiki je \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dina, \xc4\x8deprav to ni zapisano v zakonodaji. Skupaj s \xc5\xa1panskim je v Mehiki uradno priznanih \xc5\xa1e 62 avtohtonih jezikov._NEWLINE_Mehi\xc5\xa1ko Ministrstvo za kulturo deli govorjene jezike v enajst dru\xc5\xbein, 68 jezikovnih skupin in 364 nare\xc4\x8dij. Komisija za razvoj staroselcev je v letu 2005 izvedla raziskavo, kjer je ugotovila, da prevladujejo avtohtoni jeziki pri pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1estih milijonih dr\xc5\xbeavljanov._NEWLINE_Glede na popis iz leta 2010 6,8\xc2\xa0% prebivalstva govori avtohtone jezike, od tega 15% ne govori \xc5\xa1pansko. 1,5\xc2\xa0% populacije razume, vendar ne govori doma\xc4\x8dih jezikov. Med jezike z najve\xc4\x8djim \xc5\xa1tevilom govorcev spadajo N\xc3\xa1huatl (pribli\xc5\xbeno 1,6 milijona), Mayathan (okoli 800.000), Mikstek (500.000), Tzeltal (okoli 470.000), Zapotek (okoli 460.000) in Tzotzil (okoli 430.000). \xc5\xa0e 16 avtohtonih jezikov ima ve\xc4\x8d kot 100.000 govorcev, ve\xc4\x8d kot v katerikoli drugi dr\xc5\xbeavi v Ameriki. Najve\xc4\x8dji dele\xc5\xbe govorcev je v ju\xc5\xbeni Mehiki v zveznih dr\xc5\xbeavah Oaxaca, Chiapas in Yucatan._NEWLINE_Ker pri nekaterih avtohtonih ljudstvih le starej\xc5\xa1i ljudje obvladajo svoj \xe2\x80\x8b\xe2\x80\x8bjezik, je vodja In\xc5\xa1tituta za avtohtone jezike - Javier L\xc3\xb3pez S\xc3\xa1nchez - v letu 2013 napovedal akcijski program z namenom prepre\xc4\x8diti izumrtje teh jezikov. Zlasti Awakatekisch, Ixil, dve skupini Otomi in Zapotec so ogro\xc5\xbeeni. Zato se usposabljajo tolma\xc4\x8di in prevajalci in ustvarjajo jezikovne atlase._NEWLINE_Tuji jeziki, ki so jih prinesli v Mehiko priseljenci, se ne \xc5\xa1tejejo kot nacionalni jeziki, a so priznani v uradnih statistikah. To so angle\xc5\xa1\xc4\x8dina, franco\xc5\xa1\xc4\x8dina in nem\xc5\xa1\xc4\x8dina, tudi mandarin\xc5\xa1\xc4\x8dina, arab\xc5\xa1\xc4\x8dina in Ke\xc4\x8dua.\n_START_SECTION_\nReligija\n_START_PARAGRAPH_\n87% Mehi\xc4\x8danov je katoli\xc4\x8danov. Rimskokatoli\xc5\xa1ka cerkev je sestavljena iz 18 nad\xc5\xa1kofij, vklju\xc4\x8dno z nad\xc5\xa1kofijo v Ciudad de Mexico, 73 \xc5\xa1kofij in 3 krajevne prelature._NEWLINE_Protestantska manj\xc5\xa1ina ima 7,5% vernikov. Anglikanska cerkev obsega \xc5\xa1est \xc5\xa1kofij._NEWLINE_3,5% prebivalstva ne pripada nobeni veroizpovedi, 0,36% pa je drugih religij, vklju\xc4\x8dno z islamom. Vera ima velik pomen, predvsem med pode\xc5\xbeelskim prebivalstvom in manj za prebivalce mest.\n_START_SECTION_\nPles in glasba\n_START_PARAGRAPH_\nMehi\xc4\x8dani se strastno predajajo glasbi in plesu. Glasba in ples sta del njihovega vsakdanjega \xc5\xbeivljenja, veliko vlogo pa imata ob posebnih prilo\xc5\xbenostih. Najo\xc4\x8ditnej\xc5\xa1i in najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i vpliv na glasbo ima \xc5\xa1panska tradicija, veliko pesmi pa izvira iz \xc4\x8dasa pred prihodom \xc5\xa0pancev. Iz tistih \xc4\x8dasov so se ohranili mnogi plesi, deloma po zaslugi zgodnjih kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih misijonarjev, ki so spodbujali Indijance, da so jih izvajali v \xc4\x8dast in slavo novega boga._NEWLINE_Mehi\xc4\x8dani obo\xc5\xbeujejo javne prireditve in najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1a praznovanja. Poleg \xc5\xa1tevilnih verskih praznikov, ki jih spremljajo velike procesije in glasba, je v ve\xc4\x8djem delu Mehike skoraj ob vsakem \xc4\x8dasu mogo\xc4\x8de poslu\xc5\xa1ati skupine mariachi, ki jih sestavljajo violine, trobente in kitare, za ju\xc5\xbeno Mehiko pa so zna\xc4\x8dilni veseli zvoki marimbe._NEWLINE_Eden najstarej\xc5\xa1ih plesov, ki se je ohranil vse do dana\xc5\xa1njih dni, je valador in je totona\xc5\xa1kega izvora. Indijanec, ki igra na flavto in boben, ple\xc5\xa1e v krogu na majhni plo\xc5\xa1\xc4\x8dadi, pritrjeni na vrh visokega stebra. Nato se \xc2\xbb\xc5\xa1tirje wtflete\xc4\x8di Indijanci\xc2\xab\xc2\xa0spustijo z glavo navzdol po vrveh, ovitih okoli vrha tega stebra. Ta obred predstavlja vezi, ki povezujejo bogove, ki skrbijo za hrano, in rodovitno naravo, ki sprejema njihove darove. Pribli\xc5\xbeno do leta 1960 je bilo ta ples mogo\xc4\x8de videti le ob posebnih slavnostih doma\xc4\x8dinov, danes pa jo kot turisti\xc4\x8dno privla\xc4\x8dnost izvajajo vsako leto._NEWLINE_\xc4\x8ceprav je razvoj turizma povzro\xc4\x8dil na en na\xc4\x8din siroma\xc5\xa1enje kulture in doma\xc4\x8de obrti, je pa po drugi strani pripomogel k temu, da so se ohranile in celo o\xc5\xbeivele nekatere stare tehnike in tradicionalne oblike ter prireditve, ki bi druga\xc4\x8de izumrle.\n_START_SECTION_\nCampeche\n_START_PARAGRAPH_\nCampeche je pristani\xc5\xa1ko mesto ob Mehi\xc5\xa1kem zalivu na Jukatanu. Ustanovljeno je bilo leta 1540, v 17. - 18. pa obzidano zaradi nenehnih piratskih napadov. Staro mestno jedro ima baro\xc4\x8dno zasnovo in \xc5\xa1tevilne kolonialne stavbe. Je del UNESCO-ve svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nAqua Azul\n_START_PARAGRAPH_\nNa azurno modri kra\xc5\xa1ki reki Tulij\xc3\xa1 v bli\xc5\xbeini Palequeja, le\xc5\xbeijo znameniti lehnjakovi slapovi.\n_START_SECTION_\nSan Lu\xc3\xads Potos\xc3\xad\n_START_PARAGRAPH_\nJe glavno mesto istoimenske mehi\xc5\xa1ke zvezne dr\xc5\xbeave in le\xc5\xbei v srednjem delu Mehi\xc5\xa1kega vi\xc5\xa1avja. Je pomembno rudarsko mesto (srebro) \xc5\xbee od \xc5\xa1panske kolonizacije dalje. Znamenito je staro mestno jedro z baro\xc4\x8dno katedralo (1670 - 1730), vladno pala\xc4\x8do, karmeli\xc4\x8dansko cerkvijo in verkvijo Svetega Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ka (1680).'