b'\n_START_ARTICLE_\nAltaj\n_START_PARAGRAPH_\nGorovje Altaj je gorovje v Srednji in Vzhodni Aziji, na obmo\xc4\x8dju kjer se Rusija, Kitajska, Mongolija in Kazahstan zdru\xc5\xbeijo in je tam, kjer imata reki Irti\xc5\xa1 in Ob povirje. Konec na severozahodnem delu je na 52 \xc2\xb0 N in med 84 \xc2\xb0 in 90 \xc2\xb0 E (kjer se nadaljujejo gor Sayan proti vzhodu) in se razteza jugovzhodno od tam do okoli 45\xc2\xb0 in 99\xc2\xb0 E, kjer se postopno ni\xc5\xbea in zdru\xc5\xbeuje z visoko planoto v pu\xc5\xa1\xc4\x8davi Gobi._NEWLINE_V tur\xc5\xa1kih in mongolskih jezikih ime Altaj pomeni "Zlate gore" - al pomeni rde\xc4\x8d / zlat in tai / tag gora (kitajsko: \xe9\x87\x91\xe5\xb1\xb1 - Zlate gore). Altajska dru\xc5\xbeina jezikov je dobila ime po tem gorskem obmo\xc4\x8dju.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nNa severu regije le\xc5\xbei pogorje Sailughem, znano tudi kot Kolyvan Altaj, ki se razteza severovzhodno od 49\xc2\xb0 N in 86\xc2\xb0 E proti zahodu do pogorja Sajan na 51\xc2\xb0 60\' S in 89\xc2\xb0 E. Njegova povpre\xc4\x8dna nadmorska vi\xc5\xa1ina je 1.500 do 1.750 m. Sne\xc5\xbena meja na severni strani je 2000 m in na ju\xc5\xbeni 2400 m. Gorskih prelazov ni veliko in so te\xc5\xbeko prehodni, pomembna sta Ulan-Daban na 2827 m (2879 m po Kozlova) in Chapchan-Daban na 3217 m. Na vzhodu in jugovzhodu se povr\xc5\xa1je spusti, pri \xc4\x8demer se teren postopoma ni\xc5\xbea preko ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih planot, kot so Ukok 2380 m, dolina Pazyryk, Chuya 1830 m, Kendykty 2500 m, Kak 2520 m, Suok 2590 m in Juvlu-kul 2410 m._NEWLINE_Ta regija je posuta z velikimi jezeri, kot so Uvs na 720 m nadmorske vi\xc5\xa1ine, Khyargas, Dorgon in Khar na 1.170 m in jo sestavlja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih gorskih verig, od katerih so glavne gorovje Tannu-Ola, ki te\xc4\x8de pribli\xc5\xbeno vzporedno s pogorjem Sayan, v smeri zahod-vzhod te\xc4\x8dejo Kosso-Gol in Khan Kh\xc3\xb6khii._NEWLINE_Severozahodna in severna pobo\xc4\x8dja gorovja Sailughem so zelo strma in te\xc5\xbeko dostopna. Na tej strani se nahaja najvi\xc5\xa1ji vrh obmo\xc4\x8dja, dvoglavi Belukha, katerega vrhovi dosegajo 4.506 in 4.440 m in so izvor \xc5\xa1tevilnih ledenikov (30 kvadratnih kilometrov skupne povr\xc5\xa1ine leta 1911). Altajci gori pravijo Kadyn Bazhy, imenuje se tudi Uch-Sumer.  Drugi najvi\xc5\xa1ji vrh tega obmo\xc4\x8dja je v mongolskem delu imenovan Kh\xc3\xbciten. Ta masivni vrh dose\xc5\xbee 4374 m. \xc5\xa0tevilni grebeni te\xc4\x8dejo v vseh smereh in polnijo prostor na tem obmo\xc4\x8dju in ni\xc5\xbeine Tomsk. Tak\xc5\xa1ni so Chuya Alpe, s povpre\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino 2700 m, z vrhovi od 3500 do 3700 m in vsaj desetimi ledeniki na severnem pobo\xc4\x8dju; Katun Alpe, ki imajo povpre\xc4\x8dno vi\xc5\xa1ino okoli 3.000 m in so ve\xc4\x8dinoma zasne\xc5\xbeene; Obmo\xc4\x8dje Kholzun; Korgon 1.900 do 2.300 m, Talitskand Selitsk in Tigeretsk Alpe._NEWLINE_Ve\xc4\x8d sekundarnih planot na ni\xc5\xbeji nadmorski vi\xc5\xa1ini je zanimivih za geografe. Dolina Katun se za\xc4\x8dne kot divja soteska na jugozahodnem pobo\xc4\x8dju Belukha, nato z velikim ovinkom reka (600 km) prebode Katun Alpe in vstopi v \xc5\xa1ir\xc5\xa1o dolino, ki le\xc5\xbei na nadmorski vi\xc5\xa1ini od 600 do 1100 m in te\xc4\x8de dokler ne pride iz gorovja Altaj, kjer se pridru\xc5\xbei Biya v najbolj slikoviti pokrajini. Katun in Biya skupaj tvorita Ob._NEWLINE_Naslednja dolina je Charysh, ki jo obkro\xc5\xbeajo Korgon in Tigeretsk Alpe na eni strani in Talitsk in Bashalatsk Alpe na drugi strani. Tudi ta je zelo rodovitna. Altaj v tej dolini predstavlja najbolj romanti\xc4\x8dne prizore, kot je majhno, a globoko jezero Kolyvan (nadmorska vi\xc5\xa1ina 360 m), ki je obkro\xc5\xbeeno s fantasti\xc4\x8dnimi granitnimi kupolami in stolpi._NEWLINE_Dlje zahod so doline Uba, Ulba in Bukhtarma odprte na jugozahod v smeri Irti\xc5\xa1a. Spodnji del prve, kot tudi dolina Charysh, je gosto poseljena. V dolini Ulba je rudnik Riddersk, ob vzno\xc5\xbeju vrha Ivanovsk (2060 m), pokrit z alpskimi travniki. Dolina Bukhtarma, ki je dolga 320 km, ima tudi svoj izvor ob vzno\xc5\xbeju Belukha in vrha Kuitun in se spusti za 1.500 m na pribli\xc5\xbeno 300 kilometrih, od alpske planote na vi\xc5\xa1ini 1900 m do trdnjave Bukhtarma (345 m), in ponuja najbolj presenetljiva nasprotja pokrajine in vegetacije. Njen zgornji del zavzemajo ledeniki, od katerih je najbolj znan Berel, ki prihaja iz Byelukha. Na severni strani obmo\xc4\x8dja, ki lo\xc4\x8duje zgornjo Bukhtarma od zgornjega Katuna te\xc4\x8de Katunski ledenik, ki se je preko dveh skokov \xc5\xa1iri navzven 700-900 metrov. Iz jame v tem ledeniku burno izvira reka Katun._NEWLINE_Srednji in spodnji del doline Bukhtarma so v 18. stoletju kolonizirali ruski kmetje, podlo\xc5\xbeniki in verski shizmatiki (Raskolniki), ki so ustvarili svobodno republiko na kitajskem ozemlju. Po tem, ko je bil leta 1869 ta del doline pripojen Rusiji, je bil hitro koloniziran. Visoke doline dlje proti severu, na isti zahodni strani obmo\xc4\x8dja Sailughem so le malo znane, njihovi obiskovalci pa le kirgi\xc5\xa1ki pastirji._NEWLINE_Bashkaus, Chulyshman in Chulcha so trije pritoki jezera Teletskoye (dol\xc5\xbeine 80 km, najve\xc4\x8dja \xc5\xa1irina 5 km, nadmorska vi\xc5\xa1ina 520 m, povr\xc5\xa1ina 230,8 kvadratnih kilometrov, najve\xc4\x8dja globina 310 m, povpre\xc4\x8dna globina 200 m). Tukaj \xc5\xbeivi ljudstvo Telengit. Obala jezera se dviga na ve\xc4\x8d kot 1.800 m. Iz tega jezera te\xc4\x8de reka Biya, ki se pridru\xc5\xbei reki Katun pri Biysku, nato pa se vije skozi prerije v severozahodem Altaju._NEWLINE_Proti severu se gorovje Altai nadaljuje v okro\xc5\xbeje Kuznetsk, ki ima nekoliko druga\xc4\x8dno geolo\xc5\xa1ko sestavo, vendar \xc5\xa1e vedno sodi v sistem Altaj. Reka Abakan, ki se dviga na zahodni strani gora Sayan, spada v sistem Jenisej. Obmo\xc4\x8dje Kuznetsk Ala-tau na levem bregu reke Abakan, te\xc4\x8de severovzhodno v oblast Jeniseisk, medtem ko kompleks gora (Chukchut, Salair, Abakan) napolni dr\xc5\xbeavo severno proti transsibirski \xc5\xbeeleznici in na zahod proti Obu._NEWLINE_Ek-tagh ali Mongolski Altaj, ki lo\xc4\x8duje kotlino Khovd na severu od kotline Irti\xc5\xa1a na jugu, je res meja pogorja, v tem, da se dviga v stopnjah in spu\xc5\xa1\xc4\x8da proti depresiji Dzungarian (470 - 900 m ), proti severu se spu\xc5\xa1\xc4\x8da na relativno kratkem pobo\xc4\x8dju planote (1150 do 1680 m) severozahodne Mongolije. Vzhodno od 94 \xc2\xb0 E se nadaljuje z dvojno vrsto gorskih verig, ki vse ka\xc5\xbeejo manj mo\xc4\x8dno orografsko razgibanost in so na znatno ni\xc5\xbejih nadmorskih vi\xc5\xa1inah. Pobo\xc4\x8dja sestavlja sistem verig, kjer v glavnem \xc5\xbeivijo nomadski Kirgizi.\n_START_SECTION_\nGeologija\n_START_PARAGRAPH_\nSibirski Altaj predstavlja najsevernej\xc5\xa1e obmo\xc4\x8dje, ki je nastalo po tektonskem tr\xc4\x8denju Indije v Azijo. Masivni sistemi razpok potekajo skozi obmo\xc4\x8dje, vklju\xc4\x8dno prelomna cona Kurai in pred kratkim ugotovljena prelomna cona Tashanta. Ti sistemi prelomov so tipi\xc4\x8dni narivi ali prave bo\xc4\x8dne razpoke, od katerih so nekatere tektonsko aktivne. Vrste kamnin v gorah so obi\xc4\x8dajno tipi\xc4\x8dni graniti in metamorfni skrilavci in nekateri so zelo pretrti v bli\xc5\xbeini prelomnih con.\n_START_SECTION_\nSeizmi\xc4\x8dna aktivnost\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav je potresna aktivnost na splo\xc5\xa1no redka, je bil 27. septembra 2003 mo\xc4\x8dan potres 7,3 MW (Momentna magnitudna lestvica) na obmo\xc4\x8dju kotline Chuya na jugu regije Altaj. Ta potres in njegovi popotresni sunki so uni\xc4\x8dil velik del obmo\xc4\x8dja, povzro\xc4\x8dili za 10,6 $ \xc5\xa1kode in izbrisali naselje Beltir\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivalstvo\n_START_PARAGRAPH_\nV gorah Altaja so doma razli\xc4\x8dne \xc5\xbeivalske vrste, zaradi zelo razli\xc4\x8dnih habitatov, kot so stepa, severna tajga in alpski pas. Strma pobo\xc4\x8dja so dom sibirskega kozoroga (Capra sibirica), redko argali ovco (Ovis ammon) najdemo na bolj polo\xc5\xbenih pobo\xc4\x8djih. Jelenjad je zastopana s petimi vrstami, Altai Wapiti (Cervus elaphus sibiricus), los (Alces alces), gozdni severni jelen (Rangifer tarandus valentinae), sibirski pi\xc5\xbemar (Moschus moschiferus) in sibirski srnjak (Capreolus pygarus). Los in severni jeleni so omejeni na severu pogorja. Divji pra\xc5\xa1i\xc4\x8d (Sus scrofa) se nahaja v spodnjem vzno\xc5\xbeju in okoli\xc5\xa1kih ni\xc5\xbeinah. Do nedavnega je bila mongolska gazela (Procapra gutturosa) videna v ruskem delu Altaja, natan\xc4\x8dneje v stepah okoli reke Chuya v bli\xc5\xbeini mongolske meje. Velike plenilce predstavljajo sne\xc5\xbeni leopard (uncia uncia), volk (Canis lupus), ris (Lynx lynx) in rjavi medved (Ursus arctos), v severnih delih tudi rosomah (gulo gulo). _NEWLINE_Do 20. stoletja je bil v ju\xc5\xbenih delih gora prisoten tudi tiger, kjer je dosegel jezero Zaisan in \xc4\x8crni Irti\xc5\xa1. Samci so bili ustreljeni tudi proti severu, na primer v bli\xc5\xbeini Barnaula. _NEWLINE_Zober (Bison bonasus) je bil prisoten v gorah Altaj \xc5\xa1e v srednjem veku, morda celo do 18. stoletja. Danes je majhna \xc4\x8dreda v rezervatu v Republiki Altaj.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nV gorovju Altaj se je ohranilo izredno stabilno podnebje, ki se je le malo spremenilo od zadnje ledene dobe. Me\xc5\xa1anica sesalcev je ve\xc4\x8dinoma ostala enaka, z nekaj izjemami, kot so izumrli mamuti, zaradi \xc4\x8desar je to eden od redkih krajev na svetu, kjer se je obdr\xc5\xbeala ledenodobna favna._NEWLINE_Altajske gore so dom Denisovanov, veje hominidov, ki so bili sodobniki neandertalcev in Homo Sapiens (modernih ljudi), potomci hominidov, ki so pri\xc5\xa1li v Azijo prej kot sodobni \xc4\x8dlovek. Denisovan hominin datira pred 40.000 leti in je bil odkrit v jami Denisova v pogorju Altaj v ju\xc5\xbeni Sibiriji leta 2008. Poznavanje Denisovan ljudi izhaja predvsem iz DNK dokazov in predmetov, kot so odkrita nepopolna okostja. DNA dokazi so bili nenavadno dobro ohranjeni zaradi nizke povpre\xc4\x8dne temperature v jami Denisova. V enaki jami so odkrili kosti in orodja Neandertalca, homo sapiensa, tako da je edino znano podro\xc4\x8dje na svetu, kjer je znano, da so \xc5\xbeiveli vsi trije hominidi._NEWLINE_Psa izpred 33.000 let so na\xc5\xa1li v jami Razboinichya. Analiza DNK objavljena leta 2013 je potrdila, da je bilo bolj tesno povezan s sodobnimi psi kot volkovi._NEWLINE_Gorovje Altaj je bilo identificirano kot za\xc4\x8detek kulturne grobi\xc5\xa1\xc4\x8d imenovane Seima-Turbino pojav, ki so se pojavila med bronasto dobo, okrog za\xc4\x8detka 2. tiso\xc4\x8dletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem in je poznana po hitrem in mno\xc5\xbei\xc4\x8dnem preseljevanju ljudstev iz oddaljenih regij Evrope in Azije. (Seima-Turbino pojav se nana\xc5\xa1a na vzorec grobi\xc5\xa1\xc4\x8d, ki jih najdemo po vsej severni Evraziji, od Finske do Mongolije, in predstavlja skupno to\xc4\x8dko kulturnega izvora, napredno tehnologijo za obdelavo kovin in nepojasnjeno hitre migracije. Pokopani so nomadski bojevniki in kovinski delavci, ki so potovali na konjih ali vozovih na dveh kolesih. Ime izhaja iz pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da Seima (Sejma) ob soto\xc4\x8dju reke Oka in Volge, kjer so prve izkopali okoli 1914 in pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da Turbino v Permu, prva izkopavanja leta 1924.)\n_START_SECTION_\nSvetovna dedi\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nVelika povr\xc5\xa1ina 16.178 km \xc2\xb2 - Naravni rezervat Altaj in Katun, jezero Teletskoye, gora Belukha in planota Ukok - zajema naravo na Unescovem seznamu svetovne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine z naslovom Golden Mountains of Altai (Zlate gore Altaja). Kot je navedeno v opisu UNESCO-a, "regija predstavlja najbolj popolno zaporedje vi\xc5\xa1inskih vegetacijskih con v osrednji Sibiriji, od stepe, gozdne-stepe, me\xc5\xa1ani gozd, predalpska vegetacija do alpske vegetacije". Pri odlo\xc4\x8danju UNESCO-a je naveden tudi pomen ruskega Altaja za ohranitev globalno ogro\xc5\xbeenih sesalcev, kot so sne\xc5\xbeni leopard (Panthera uncia syn. Uncia uncia) in altajski argali (Ovis ammon ammon - divja ovca). Sibirski Ibex (Capra sibirica), vrsta kozoroka, tudi \xc5\xbeivi v teh gorah. Kotlina Uvs Nuur je tudi za\xc5\xa1\xc4\x8diteno obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Kr\xc5\xa1itve za\xc5\xa1\xc4\x8dite argali ovac in drugih vrst so ugotovili, skupaj z obto\xc5\xbebami o korupciji, v \xc5\xa1kandalu imenovanem Altaigate. Incident je povzro\xc4\x8dil smrt ve\xc4\x8d ruskih pomembne\xc5\xbeev v helikopterski nesre\xc4\x8di v za\xc4\x8detku leta 2009, domnevno na krivolovnem izletu.'