b'\n_START_ARTICLE_\nRen (konfucijanstvo)\n_START_PARAGRAPH_\nRen (\xe4\xbb\x81, pinyin: r\xc3\xa9n), je ena izmed petih glavnih vrlin v konfucijanskem kanonu. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino jo prevajamo kot medsebojno ljubezen, (so)\xc4\x8dlove\xc4\x8dnost, humanizem, v angle\xc5\xa1\xc4\x8dini pa imamo poleg \xc5\xbee navedenih tudi dobrohotnost (benevolence), so\xc4\x8dutje (compassion), avtoritativnost (authoritative [personhood]), velikodu\xc5\xa1nost (magnanimity). V Razpravah (tradicionalne pismenke: \xe8\xab\x96\xe8\xaa\x9e, poenostavljene pismenke: \xe8\xae\xba\xe8\xaf\xad, pinyin: l\xc3\xbany\xc7\x94), ki so glavni vir Konfucijeve misli, se pojavlja kar v 58 navedkih od 499.\n_START_SECTION_\nEtimologija\n_START_PARAGRAPH_\nPismenka \xe4\xbb\x81 je sestavljena iz dveh delov, \xe4\xba\xba (pinyin: r\xc3\xa9n) \xe2\x80\x93 \xc4\x8dlovek in \xe4\xba\x8c (pinyin: \xc3\xa8r) \xe2\x80\x93 dve, kar namiguje na pomen med\xc4\x8dlove\xc5\xa1kih vezi oziroma odnosov. Druga razlaga, ki se opira na zapise na kosteh za vede\xc5\xbeevanje, pravi, da gre pri \xe4\xba\x8c v \xe4\xbb\x81 za staro obliko pismenke \xe4\xb8\x8a (pinyin: sh\xc3\xa0ng), ki pomeni \xc2\xbbzgoraj\xc2\xab. V tem primeru bi pismenka nakazovala na povzdignjenost v smislu moralne avtoritete, ki je je posameznik z renom dele\xc5\xbeen v dru\xc5\xbebi. Najstarej\xc5\xa1i kitajski slovar Shuowen (tradicionalne pismenke: \xe8\xaa\xaa\xe6\x96\x87\xe8\xa7\xa3\xe5\xad\x97, poenostavljene pismenke: \xe8\xaf\xb4\xe6\x96\x87\xe8\xa7\xa3\xe5\xad\x97, pinyin: Shu\xc5\x8dw\xc3\xa9n Ji\xc4\x9bz\xc3\xac) ren definira s qin (tradicionalne pismenke: \xe8\xa6\xaa, poenostavljene pismenke: \xe4\xba\xb2, pinyin: q\xc4\xabn), bli\xc5\xbeino v odnosih in naklonjenostjo. To definicijo zlahka pove\xc5\xbeemo z razlago v Razpravah 1:2, kjer Konfucij kot izvor rena navaja xiaodi (\xe5\xad\x9d\xe5\xbc\x9f, pinyin: xi\xc3\xa0od\xc3\xac), sinovsko in bratsko zvestobo.\n_START_SECTION_\nZna\xc4\x8dilnosti oseb z renom\n_START_PARAGRAPH_\nKljub prevodom z eno besedo ali besedno zvezo, pa koncepta ren ni mogo\xc4\x8de zamejiti na uspe\xc5\xa1nost v le eni sferi. Za ljudi, ki ga utele\xc5\xa1ajo, je zna\xc4\x8dilno kar nekaj razli\xc4\x8dnih vrlin: tolerantnost, ubogljivost, dr\xc5\xbeanje svoje besede (x\xc3\xacn \xe4\xbf\xa1), vztrajnost in velikodu\xc5\xa1nost, mirnost (v smislu odsotnosti skrbi), discipliniranost, tehtno izbrane besede, ter odlo\xc4\x8dnost in iskrenost. Poleg tega imajo taki ljudje pozitiven vpliv na okolico, Konfucij pravi, da se modri ljudje vedno posku\xc5\xa1ajo naseliti med ljudi z renom. Pomen tega koncepta kot nekak\xc5\xa1nega najpomembnej\xc5\xa1ega merila ljudi v moralnem smislu je razviden iz trditve, da je mogo\xc4\x8de v ljudeh razbrati stopnjo rena na podlagi tega, kolikokrat zaidejo s prave poti. Nekako najve\xc4\x8djo te\xc5\xbeo pa ima trditev, da nekdo, ki je zavezan renu, ne more storiti ni\xc4\x8d slabega. Posledi\xc4\x8dno ima le nekdo, ki je ren, avtoriteto, da razlo\xc4\x8di dobre ljudi od slabih.\n_START_SECTION_\nKako dose\xc4\x8di ren\n_START_PARAGRAPH_\nDa dose\xc5\xbeemo ren, je potrebno ob\xc5\xa1irno u\xc4\x8denje, a hkrati osredoto\xc4\x8denost na cilje, prizadevno spra\xc5\xa1evanje, a hkrati refleksija vpra\xc5\xa1anja pred nami. Konfucij pravi, da \xc5\xa1e ni na\xc5\xa1el nikogar, ki bi bil resni\xc4\x8dno predan renu, a obenem trdi, da tudi ni na\xc5\xa1el nikogar, ki ne bi bil sposoben vsaj za en dan vlo\xc5\xbeiti vsega v vedenje v skladu z njim. Te\xc5\xbeava v Konfucijevem idealu torej ni v na\xc5\xa1i nezmo\xc5\xbenosti dosega, ampak v pomanjkanju motivacije in prizadevnosti na poti proti temu cilju. Popolna realizacija rena v posamezniku je kljub temu zelo zahtevno opravilo, v\xc4\x8dasih celo \xc5\xbeivljenjsko nevarno.\n_START_SECTION_\nPovezava in razmerje med renom in lijem\n_START_PARAGRAPH_\nV Razpravah je ravnanje v skladu s konceptom  li (poenostavljena pismenka: \xe7\xa4\xbc, tradicionalna pismenka: \xe7\xa6\xae) (obrednost, pravilno vedenje, norme obna\xc5\xa1anja,..) opisano kot pot do dosega rena. Biti ren pomeni ne gledati, poslu\xc5\xa1ati, izre\xc4\x8di ali storiti \xc4\x8desarkoli, \xc4\x8desar ne narekuje li. Konfucij pravi, da nekdo, ki ni ren, nima nobene zveze z ravnanjem po na\xc4\x8delih li._NEWLINE_V Konfucijevi misli ni jasno izre\xc4\x8deno, do kolik\xc5\xa1ne mere je mogo\xc4\x8de li prilagoditi glede na situacijo, na nekaj mestih zagovarja upo\xc5\xa1tevanje smernic iz preteklosti, drugje pa upo\xc5\xa1tevanje trenutno ustaljenih norm. Mnenja akademikov o tem, ali je ren bolj pomemben od lija se razlikujejo, posebej ker ren ni nikjer v Razpravah natan\xc4\x8dno definiran. Po Tu Weimingu je ren tisto, kar pride liju na pomo\xc4\x8d, ko li postane \xc5\xa1kodljiv za ljudi. Za podkrepitev se opira na kritiko modernega kitajskega pisca in kritika Lu Xuna (1881-1936). Ta je li, ki je pripravil \xc5\xa1tevilne vdove v obdobju dinastij Ming in Qing do samomora za ohranitev zvestobe mo\xc5\xbeu,  ozna\xc4\x8dil za takega, ki j\xc3\xa9 \xc4\x8dloveka (pinyin: ch\xc4\xabr\xc3\xa9n, pismenke: \xe5\x90\x83\xe4\xba\xba). Tu ren opi\xc5\xa1e kot notranjo moralnost, ki ni posledica zunanjega delovanja lija, temve\xc4\x8d vi\xc5\xa1ji koncept, ki liju da smisel. Henry G. Skaja pa zagovarja centralnost smernic li, zanj so te vir moralnih na\xc4\x8del. Pravi, da moralna na\xc4\x8dela pridobimo iz opisa dejanj, ki so lahko dejanska, ali pa iz legend. Pri tem pridemo do te\xc5\xbeave, da ta pogled reducira konfucijansko samo-kultivacijo na proces socializacije, kar lahko posameznikovo svobodo zadu\xc5\xa1i pod dru\xc5\xbebenimi normami.'