b'\n_START_ARTICLE_\nMost\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb3st je in\xc5\xbeenirski objekt po katerem vodi pot \xc4\x8dez globinske ovire: reke, doline, soteske, morske o\xc5\xbeine, ceste ali \xc5\xbeeleznice ter drugo komunalno infrastrukturo. Oblika in izvedba mostu sta odvisni od njegove razpetine, vi\xc5\xa1ine, vrste temeljnih tal in obremenitve, ki jo mora prena\xc5\xa1ati. Most v o\xc5\xbejem smislu je objekt, ki slu\xc5\xbei prehodu prometnice preko vodotoka z odprtino ve\xc4\x8djo ali enako 5,0 m.\n_START_SECTION_\nZgodovina mostogradnje v Sloveniji\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi mostovi na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije so bili verjetno zgrajeni v \xc4\x8dasu mosti\xc5\xa1\xc4\x8darjev kot povezovalni mostovi med mosti\xc5\xa1\xc4\x8di in kopnim. Ob izkopavanjih na Ljubljanskem barju pri Notranjih Goricah so arheologi na\xc5\xa1li ostanke mosti\xc5\xa1\xc4\x8d. Tedanji prebivalci so v barjanska tla zabijali lesene kole in na njih gradili preproste lesene kolibe, ki so bile med seboj povezane z "mostnimi" konstrukcijami. Koli\xc5\xa1\xc4\x8darski most pri Notranjih Goricah je bil dolg okoli 400 metrov._NEWLINE_Zgodovinarji domnevajo, da so prvi mostovi na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije nastali na jantarski poti, ki je vodila v 1. tiso\xc4\x8dletju p.n.\xc5\xa1. od Baltika do Jadrana. O tem ni znanih najdb. _NEWLINE_Za gradnjo mostov je pomembno obdobje Rimljanov, ki so imeli izvrstno cestno omre\xc5\xbeje in na njih predvsem kamnite mostove v kombinaciji z lesom. Rimski mostovi so glede na najdbe stali \xc4\x8dez Dravo pri Ptuju, \xc4\x8dez Ljubljanico pri Vrhniki in Ljubljani in \xc4\x8dez Savo v \xc4\x8crnu\xc4\x8dah. Slednji naj bi v dol\xc5\xbeino meril okoli 300 metrov. Kamniti rimski most z lo\xc4\x8dno konstrukcijo, most \xc4\x8dez Savo v soteski pri Zidanem Mostu, naj bi nastal \xc5\xbee leta 290 p. n. \xc5\xa1t. Nobeden od teh mostov se ni obdr\xc5\xbeal do dana\xc5\xa1njih dni, o njih pri\xc4\x8dajo le borni ostanki._NEWLINE_ _NEWLINE_Ve\xc4\x8dji in pomembnej\xc5\xa1i mostovi so se pri nas gradili v 12. in 13. stoletju v srednjem veku. Mostovi so predstavljali vstopne to\xc4\x8dke v srednjeve\xc5\xa1ka mesta, ki so bila obi\xc4\x8dajno zgrajena ob ve\xc4\x8djih rekah. V Ljubljano se je tako pri\xc5\xa1lo preko dveh lesenih mostov: Spodnji most (na mestu dana\xc5\xa1njega Tromostovja) in Mesarski ali Zgornji most (na mestu dana\xc5\xa1njega \xc4\x8cevljarskega mostu). Srednjeve\xc5\xa1ki gradovi so imeli v sklopu obrambnega sistema na vstopu v grad obi\xc4\x8dajno zgrajen dvi\xc5\xbeni most, kakr\xc5\xa1nega sre\xc4\x8damo na Bledu, v Predjami, Mokricah in drugje. Za najstarej\xc5\xa1i ohranjeni most v Sloveniji velja most imenovan Kamniti ali Kapucinski most v \xc5\xa0kofji Loki. Med ve\xc4\x8dje in zahtevnej\xc5\xa1e masivne mostove lahko \xc5\xa1tejemo \xc5\xa1e most \xc4\x8dez So\xc4\x8do v Kanalu zgrajen leta 1580, ki pa se ni ohranil._NEWLINE_Razvoj gospodarskih dejavnosti v 17. stoletju je pospe\xc5\xa1ilo tudi gradnjo novih in izbolj\xc5\xa1anje obstoje\xc4\x8dih cestnih povezav. Najve\xc4\x8d kamnitih mostov je bilo tako zgrajenih na Primorskem in Notranjskem. Ker gre za izrazito trajen material, so se kamnite konstrukcije ohranile do danes. Med te mostove spadajo most \xc4\x8dez Bistrico pri Ribnici na Dolenjskem iz leta 1665, most \xc4\x8dez Ri\xc5\xbeano pri Dekanih iz leta 1682 in najve\xc4\x8dji med njimi most \xc4\x8dez Notranjsko Reko pri Premu iz leta 1694. Konec 18. in v za\xc4\x8detku 19. stoletja je bilo na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije zgrajenih ve\xc4\x8d mostov, poimenovanih Napoleonovi mostovi._NEWLINE_ _NEWLINE_Pomemben zgodovinski dokument, ki nam daje zelo natan\xc4\x8dno sliko stanja mostov na slovenskih tleh, so Jo\xc5\xbeefinski voja\xc5\xa1ki zemljevidi (1763\xe2\x80\x931787), ki na osnovi natan\xc4\x8dnih meritev in opisov, izdelanih predvsem v voja\xc5\xa1ke namene, posredujejo dragocene podatke o takratnih poteh, vodah in mostovih na njih (Slovenski mostovi I in II, Humar G., Kladnik B.)._NEWLINE_Prvi ve\xc4\x8dji in pomembnej\xc5\xa1i most v Sloveniji je bil leta 1842 zgrajen v centru Ljubljane. Dolga stoletja stalno dograjevani leseni in zelo prometni Spodnji ali \xc5\xa0pitalski most (na mestu dana\xc5\xa1njega Tromostovja) je zamenjal nov kamniti most. Most z dvema lokoma in sredi\xc5\xa1\xc4\x8dnim stebrom v Ljubljanici, stoji \xc5\xa1e danes kot osrednji most Tromostovja, ki mu je leta 1932 najve\xc4\x8dji slovenski arhitekt Jo\xc5\xbee Ple\xc4\x8dnik dal dokon\xc4\x8dno obliko in podobo. Korenite spremembe v mostogradnji so na slovenskih tleh nastale sredi 19. stoletja, ko je Slovenijo pre\xc4\x8dkala Ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica (Borovni\xc5\xa1ki viadukt, zgrajen med 1850 in 1856 med najve\xc4\x8djimi zidanimi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kimi viadukti na svetu).(Slovenski mostovi I in II, Humar G., Kladnik B.)_NEWLINE_V Sloveniji ni bilo veliko jeklenih mostov. V Ljubljani je bil leta 1867 zgrajen lito\xc5\xbeelezni most razpona 33 metrov. Most je nastal na mestu dana\xc5\xa1njega \xc4\x8cevljarskega mostu preko Ljubljanice. V prvih letih 20. stoletja so na na\xc5\xa1ih tleh zrasli \xc5\xa1e \xc5\xa1tirje pomembni mostovi, ki danes predstavljajo spomenike tehni\xc4\x8dne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine na na\xc5\xa1ih tleh. To so Zmajski most v Ljubljani zgrajen leta 1901, cestni most \xc4\x8dez Idrijco pred \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo v Mostu na So\xc4\x8di iz leta 1905 in kamniti \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most \xc4\x8dez So\xc4\x8do v Solkanu iz leta 1905, ki je s svojim lokom razpona 85 metrov na prvem mestu med mostovi iz rezanega kamna na svetu._NEWLINE_Prehod iz 19. v 20. stoletje je, z izumom armiranega betona v gradbeni\xc5\xa1tvu napovedal hiter razvoj. Predvsem gradnja \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki prog (bohinjske 1902-1906, ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice Dunaj-Trst) je pri gradnji mostov in tunelov prinesla vrsto tehni\xc4\x8dnih novosti. Tudi v Ljubljani je bila gradnja novih mostov intenzivna (1901 nastal Zmajski most, \xc5\xa0entjakobski most 1915)._NEWLINE_Po 2. svetovni vojni je bila najprej na vrsti obnova po\xc5\xa1kodovanih in gradnja nadomestnih poru\xc5\xa1enih mostov, po letu 1960 pa se je z izgradnjo novih "avtomobilskih cest" pri\xc4\x8dela tudi gradnja prvih viaduktov (Pera\xc4\x8dica, Le\xc5\xa1nica, Ljubenska grapa - vsi 1963, Zavr\xc5\xa1nica), most \xc4\x8dez Dravo v Ptuju (1959), v Mariboru (1963) itd. Nekaj zanimivih objektov je bilo zgrajenih tudi na novi cesti Ljubljana\xe2\x80\x93Zagreb._NEWLINE_Z gradnjo avtocestnega sistema v Sloveniji (prvi odsek Vrhnika-Postojna odprt 1972) pa se je postavljanje zahtevnih mostov (viaduktov, nadvozov, podvozov, predorov) zelo razmahnilo. Tehni\xc4\x8dne re\xc5\xa1itve, oblikovanje in ume\xc5\xa1\xc4\x8danje v prostor je bilo zelo raznoliko.\n_START_SECTION_\nRazvrstitev\n_START_PARAGRAPH_\nRazvrstitev mostov se lahko izvede po razli\xc4\x8dnih kriterijih. Najbolj\xc5\xa1a mo\xc5\xbenost je po obliki in konstrukciji, materialu in te\xc5\xbei.\n_START_SECTION_\nOblika in konstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nObstaja nekaj glavnih vrst mostov: gredni most, konzolni most, obokan in lo\xc4\x8dni most, vise\xc4\x8di most, most z diagonalnimi kabli in pali\xc4\x8dni most.\n_START_SECTION_\nGredni mostovi (plo\xc5\xa1\xc4\x8da, nosilci, \xc5\xa1katle)\n_START_PARAGRAPH_\nGredni mostovi so sistemi pri katerih je zgornja (rasponska) konstrukcija (plo\xc5\xa1\xc4\x8da, nosilec, \xc5\xa1katla) lo\xc4\x8dena od podpor z le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8di._NEWLINE_V Sloveniji je to najbolj pogosta oblika mostov. Po zasnovi so lahko prostole\xc5\xbee\xc4\x8di, kontinuirni, okvirni (prekladna konstrukcija je monolitno ali z zglobom povezana s podporno konstrukcijo) ali konzolni gredni mostovi. Nosilni element je bodisi plo\xc5\xa1\xc4\x8da, eden ali ve\xc4\x8d nosilcev razli\xc4\x8dnih oblik ( T, I nosilci, \xc5\xa1katlasti nosilci).\n_START_SECTION_\nPlavajo\xc4\x8di most (pontonski)\n_START_PARAGRAPH_\nV posebnih primerih (npr. ob naravnih nesre\xc4\x8dah) postavijo zasilni pontonski most. Tega sestavlja vrsta plavajo\xc4\x8dih nosilcev, \xc4\x8dez katere polo\xc5\xbeijo plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Kot nosilci lahko slu\xc5\xbeijo \xc4\x8dolni, amfibijska vozila ali votle plo\xc5\xa1\xc4\x8de. Na uporabnost mo\xc4\x8dno vpliva vodostaj reke. Plavajo\xc4\x8di mostovi se praviloma uporabljajo kot za\xc4\x8dasni mostovi za nadomestitev uni\xc4\x8dene infrastrukture (vojna, elementarni dogodki) vse do izgradnje novega mostu. Tipi\xc4\x8dna uporaba je na voja\xc5\xa1kem podro\xc4\x8dju, \xc4\x8de je infrastruktura uni\xc4\x8dena, ali pa tudi kot poskus pridobivanja prednosti pred sovra\xc5\xbenikom. _NEWLINE_Na Norve\xc5\xa1kem so nekateri plavajo\xc4\x8di mostovi zgrajeni kot stalni. Na primer, 845 m dolg most Bergs\xc3\xb6ysund pri Kristiansundu. Podobne vrste je 1246 m dolg pontonski most kot del celotnega 1614 m dolgega Nordhordlandsbrua v bli\xc5\xbeini Bergna.\n_START_SECTION_\nLeseni most\n_START_PARAGRAPH_\nLes (hlod) polo\xc5\xbeen preko potoka je predstavljal prvi najenostavnej\xc5\xa1i most. V 18. in 19. stoletju je gradnja lesenih mostov zelo napredovala predvsem pri gradnji \xc5\xbeeleznic v ZDA. Tudi na obmo\xc4\x8dju dana\xc5\xa1nje Slovenije je bila v tem \xc4\x8dasu zgrajena cela vrsta lesenih mostov na Savi, Dravi, Krki (v Kostanjevici in Podbo\xc4\x8dju stojijo \xc5\xa1e danes), Ljubljanici, itd. Ker je les slabo nosilen in manj obstojen, se danes uporablja za mostove z manj\xc5\xa1imi obte\xc5\xbebami, kot na primer brvi za pe\xc5\xa1ce, kolesarje.\n_START_SECTION_\nKamniti most\n_START_PARAGRAPH_\nKamniti mostovi so zaradi lastnosti materiala v glavnem obokani. Pomembni so bili v preteklosti, ko \xc5\xa1e niso poznali drugih tehnologij in materialov. Prednost kamnitih mostov je bila v dostopnosti surovine in mo\xc5\xbenostih oblikovanja. V Sloveniji je najznamenitej\xc5\xa1i Solkanski most (1904-1906) zgrajen za \xc5\xbeeleznico s kamnitim lokom razpona 85 m._NEWLINE_Jelenov oz. Dolinski most pri Borovnici, zgrajen leta 1857. Most je speljan v rahlem zavoju, je zidan iz opeke in kamenja, sestavlja pa ga dvanajst stebrov in enajst obokov. Dolg je 219 m in visok 29 m. Je med najstarej\xc5\xa1imi slovenskimi mostovi z dvotirno \xc5\xbeeleznico.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdelezni in jekleni most\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja kovinskih mostov je predvsem povezana z razvojem uporabe \xc5\xbeeleza oziroma jekla. Prvi kovinski mostovi so bili narejeni pred pribli\xc5\xbeno 150 leti. Kovinske konstrukcije imajo dolo\xc4\x8dene prednosti glede na druge materiale: majhno te\xc5\xbeo in dimenzije nosilnih konstrukcij, z njimi se lahko premaguje velike vi\xc5\xa1ine in razpetine, so enostavne za monta\xc5\xbeo, mo\xc5\xbena je industrijska izdelava, gradnja je hitra, demonta\xc5\xbea je enostavna. Slabi lastnosti pa sta korozija in neodpornost na po\xc5\xbear._NEWLINE_Prvi \xc5\xbeelezni mostovi so prevzemali obliko kamnitih lokov, \xc5\xa1ele kasneje so ugotovili, da lahko gradijo tudi druga\xc4\x8dne oblike (T in I nosilci). Prvi lito\xc5\xbeelezni most na svetu je bil narejen 1776-1781 \xc4\x8dez reko Severn, Coalbrookdale, Shropshire (zdaj Iron Bridge, Ironbridge), Velika Britanija. Najstarej\xc5\xa1i lito\xc5\xbeelezni most v Ljubljani je bil \xc4\x8cevljarski most, kasneje prestavljen k porodni\xc5\xa1nici._NEWLINE_Tehni\xc4\x8dne lastnosti jekla, premo\xc5\xa1\xc4\x8danje velikih razponov, hitra in natan\xc4\x8dna gradnja, fleksibilnost, manj\xc5\xa1a te\xc5\xbea, enostavno vzdr\xc5\xbeevanje, kontrola materiala itd. so lastnosti, ki so lahko prednost posebej tam, kjer je industrija jekla mo\xc4\x8dna. Izbor materiala mora biti usklajen z namenom mosta, prometno obremenitvijo, tipom pre\xc4\x8dnega prereza nosilne konstrukcije, pogoji eksploatacije in v skladu s predpisi._NEWLINE_Jeklenih mostov, predvsem \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kih, je v Sloveniji \xc5\xa1e zelo veliko. Nekateri (v Rade\xc4\x8dah sedaj za pe\xc5\xa1ce, v Bre\xc5\xbeicah (na lokalni cesti) pa so razgla\xc5\xa1eni kot tehni\xc4\x8dni spomeniki. Eden lep\xc5\xa1ih jeklenih lo\xc4\x8dnih mostov v Sloveniji je most \xc4\x8dez Dravo v Mariboru.\n_START_SECTION_\nBetonski most\n_START_PARAGRAPH_\nBeton je sestavljen iz me\xc5\xa1anice cementa, agregata (peska in gramoza) in vode, ki se strdi zaradi kemi\xc4\x8dne reakcije. Beton lahko vsebuje tudi aditive in druge dodatke. Ta gradbeni material je odli\xc4\x8den za izgradnjo mostov, ker se lahko vliva v teko\xc4\x8dem stanju, v katerikoli obliki (opa\xc5\xbe) in ima po su\xc5\xa1enju dobre lastnosti._NEWLINE_V Ljubljani so bili prvi betonski mostovi zgrajeni v za\xc4\x8detku 20. stoletja (Zmajski most, \xc5\xa0empetrski most, Fran\xc4\x8di\xc5\xa1kanski most).\n_START_SECTION_\nMost iz armiranega in prednapetega betona\n_START_PARAGRAPH_\nArmirani beton zdru\xc5\xbeuje prednosti betona in jekla. Beton \xc5\xa1\xc4\x8diti jeklo pred korozijo, ta pa prina\xc5\xa1a svojo mo\xc4\x8d. Ta povezava je mo\xc5\xbena, ker imata obe snovi zelo podobne toplotne \xc5\xa1iritvene koeficiente. Poznamo ve\xc4\x8d vrst armiranega betona: obi\xc4\x8dajen (v opa\xc5\xbe je polo\xc5\xbeena armatura in nato zalita z betonom) in prednapeti (polno, omejeno ali delno prednapeti beton - stopnje so odvisne od vrste obte\xc5\xbebe in okolja, v katerem se nahaja; prednapenjanje jekla se vr\xc5\xa1i pred betoniranjem ali po betoniranju)._NEWLINE_Leta 1890 je zapisan prvi patent za prednapeti beton, registriral ga je ameri\xc5\xa1ki in\xc5\xbeenir iz San Francisca, Henry Jackson._NEWLINE_Leta 1954 je bil v Sloveniji zgrajen prvi most iz prednapetega betona, 20 metrov dolg mostu \xc4\x8dez Bo\xc5\xbeno pri Polhovem Gradcu. Leta 1959 je \xc4\x8dez Dravo na Ptuju nastal \xc5\xa1e prvi prosto-konzolni most v Sloveniji, ki je bil z razponom 79 metrov takrat tudi med najve\xc4\x8djimi na svetu. Izstopajo \xc5\xa1e most \xc4\x8dez Dravo v Podvelki (1960) in most \xc4\x8dez Dravo (Titov most) v Mariboru z razponom 100 metrov (1963).\n_START_SECTION_\nSovpre\xc5\xbeni most\n_START_PARAGRAPH_\nSovpre\xc5\xbena konstrukcija je kombinacija najbolj\xc5\xa1ih lastnosti jekla in betona. Gre za kombinacijo pri \xc4\x8demer je prekladna konstrukcija sovprega jeklenih nosilcev in armiranobetonske plo\xc5\xa1\xc4\x8de._NEWLINE_Pri gradnji Gorenjske ceste je bil pri gradnji prvih viaduktov Pera\xc4\x8dica, Le\xc5\xa1nica in Zavr\xc5\xa1nica leta 1963 uporabljen na\xc4\x8din sovpre\xc5\xbene konstrukcije (na rekonstruiranem delu danes avtoceste so bili narejeni novi). Tak je tudi Tacenski most \xc4\x8dez Savo pod \xc5\xa0marno goro.\n_START_SECTION_\nMostovi iz umetnih mas\n_START_PARAGRAPH_\nV 90-letih je bilo nekaj mostov zgrajenih iz opti\xc4\x8dnih plasti\xc4\x8dnih kompozitov. Ta material je uporaben za manj\xc5\xa1e mostove za pe\xc5\xa1ce in kolesarje. Eden izmed najstarej\xc5\xa1ih razli\xc4\x8dic je most za pe\xc5\xa1ce zgrajen leta 1990 na igri\xc5\xa1\xc4\x8du za golf v Aberfeldy na \xc5\xa0kotskem. V Boothbay, dr\xc5\xbeava Maine je trenutno najdalj\xc5\xa1i most izdelan iz plastike, 160-metrov dolg most Knickerbocker.\n_START_SECTION_\nNaravni mostovi\n_START_PARAGRAPH_\nV naravi pogosto sre\xc4\x8damo naravne mostove. Ti nastanejo z erozijo kamnin s pomo\xc4\x8djo vode ali vetra. V Sloveniji poznamo celo vrsto naravnih mostov. Med najznamenitej\xc5\xa1imi sta Veliki in Mali naravni most v Rakovem \xc5\xa0kocjanu, pa naravni most v Velem Badinu nad So\xc4\x8dergo, naravni most na Me\xc5\xbeakli, v Poklju\xc5\xa1ki soteski, v Skoznem, naravni most v soteski Kr\xc4\x8dnik na potoku Kozbanj\xc5\xa1\xc4\x8dek, itd. Svetovno znani so naravni mostovi v narodnem parku Arches (ZDA). Najve\xc4\x8dji naravni most je Fairy Bridge (Xian Ren Qiao) in se nahaja na Kitajskem.\n_START_SECTION_\nFunkcija\n_START_PARAGRAPH_\nDrug na\xc4\x8din razvr\xc5\xa1\xc4\x8danja mostov je njihova funkcija. Poznamo cestne, \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke, kanalske (voda preko mosta), za pe\xc5\xa1ce in za \xc5\xbeivali (ekodukti). Pogosto pa ima most ve\xc4\x8d funkcij._NEWLINE_Druge vrste mostov pa poznajo v rudarstvu in kemi\xc4\x8dni industriji, pa tudi za\xc4\x8dasni mostovi, izdelani iz monta\xc5\xbenih, ve\xc4\x8dinoma jeklenih elementov, ki se lahko uporabijo za delo na popravilu obstoje\xc4\x8dih mostov. Za\xc4\x8dasni most lahko ostane v uporabi tudi dalj \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nKraj\n_START_PARAGRAPH_\nGeografske zna\xc4\x8dilnosti in prometne danosti so prav tako mo\xc5\xbeno merilo za delitev mostov. Tako razlikujemo most preko doline, tudi viadukt, mestni most, vise\xc4\x8di most, re\xc4\x8dni most, mostove za kanale in zelo visoke mostove (30 m in ve\xc4\x8d nad terenom).\n_START_SECTION_\nGeometrija\n_START_PARAGRAPH_\nNekateri pojmi, ki se uporabljajo pri dolo\xc4\x8danju karakteristik mostu:_NEWLINE_Skupna dol\xc5\xbeina mostu je razdalja med za\xc4\x8detkom in koncem mostu (razdalja med osjo dilatacije ali zunanjega roba krajnega opornika, \xc4\x8de ni dilatacije)._NEWLINE_Skupna \xc5\xa1irina mostu je razdalja med zunanjimi robovi robnih vencev._NEWLINE_Stati\xc4\x8dna razpetina mostu je dol\xc5\xbeina med osmi sosednjih opornikov._NEWLINE_Vi\xc5\xa1ina mostu je vi\xc5\xa1ina merjene od ravnine terena do nivelete mostu._NEWLINE_Svetla vi\xc5\xa1ina mostu je prosta vi\xc5\xa1ina od terena (nivoja srednje vi\xc5\xa1ine vode, nivelete spodnje prometnice) do spodnjega roba zgornje konstrukcije._NEWLINE_Konstrukcijska vi\xc5\xa1ina je vi\xc5\xa1ina zgornje konstrukcije in je lahko spremenljiva v odvisnosti od tipa konstrukcije._NEWLINE_Za\xc5\xa1\xc4\x8ditna vi\xc5\xa1ina pod mostom je vi\xc5\xa1inska razlika merjena od kote merodajne vode do spodnjega roba zgornje konstrukcije.\n_START_SECTION_\nHorizontalni in vertikalni potek\n_START_PARAGRAPH_\nMost je vedno del ceste, zato s svojim potekom sledi poteku ceste. In obratno, v zahtevnem terenu se najprej oblikuje potek mostu in se mu cesta prilagodi. Most je lahko v premi ali horizontalni krivini, lahko tudi v ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih zaporednih krivinah ali celo v klotoidah. Vertikalni potek mostu je prav tako lahko vodoraven ali v zaokro\xc5\xbeitvi. Za tiste, ki sodelujejo pri gradnji, so nepravilne geometrijske oblike in raz\xc5\xa1iritve mostov velik izziv, saj zapletene geometrijske oblike zahtevajo poseben razvoj ali spremembo obi\xc4\x8dajnih metod gradnje.\n_START_SECTION_\nPre\xc4\x8dni prerez\n_START_PARAGRAPH_\nPre\xc4\x8dni prerezi mostov so lahko razli\xc4\x8dni glede na vrsto komunikacije (cesto, \xc5\xbeeleznico, pe\xc5\xa1 promet,...) za katero so predvideni ali kombinacijo le-teh. Lahko so ve\xc4\x8dpasovni ali dvoeta\xc5\xbeni.\n_START_SECTION_\nViadukti\n_START_PARAGRAPH_\nViadukti do objekti v trasi cest ali \xc5\xbeeleznic dol\xc5\xbeine ve\xc4\x8d kot 50,0 m in so posledica predvsem manj\xc5\xa1ih vzdol\xc5\xbenih nagibov, ki jih dolo\xc4\x8dajo predpisi za potek teh komunikacij. Slu\xc5\xbeijo predvsem premo\xc5\xa1\xc4\x8danju dolin, so lahko tudi zelo visoki. V geotehni\xc4\x8dno zahtevnih tleh pa se gradijo tudi pobo\xc4\x8dni vidukti.\n_START_SECTION_\nPropusti\n_START_PARAGRAPH_\nPropust imenujemo objekt odprtine manj kot 5,00 m (ali manj kot 3,0 m) in je obi\xc4\x8dajno namenjen premo\xc5\xa1\xc4\x8danju potokov in odvodnjavanju povr\xc5\xa1inskih voda iz cesti\xc5\xa1\xc4\x8da. Redkeje slu\xc5\xbeijo kot podvozi ali podhodi. \xc4\x8cedalje pogosteje pa predstavljajo tudi objekte za prehajanje divjih \xc5\xbeivali in dvo\xc5\xbeivk preko cest.\n_START_SECTION_\nSestavni deli mostu\n_START_PARAGRAPH_\nSestavni deli mostu se delijo na tri dele: podporno konstrukcijo, kamor sodijo temelji in oporniki ter stebri, rasponsko konstrukcijo in opremo. V nadaljevanju so navedeni primeri za cestni most.\n_START_SECTION_\nKrajne podpore (oporniki) s krilnimi zidovi\n_START_PARAGRAPH_\nKrajne podpore (oporniki) podpirajo zgornjo (rasponsko) konstrukcijo na koncih mostu in isto\xc4\x8dasno omogo\xc4\x8dajo prehod iz mostu na cestno telo. Krilni zidovi so del konstrukcije krajnih podpor in slu\xc5\xbeijo za bo\xc4\x8dno omejevanje cestnega telesa na podro\xc4\x8dju prehoda na most.\n_START_SECTION_\nSrednje podpore\n_START_PARAGRAPH_\nSrednje podpore podpirajo zgornjo konstrukcijo mostu med krajnima podporama, \xc4\x8de ima zgornja konstrukcija dva ali ve\xc4\x8d polj.\n_START_SECTION_\nGloboko temeljenje (piloti, vodnjaki)\n_START_PARAGRAPH_\nGloboko temeljenje (na pilotih ali na vodnjakih in kesonih) se uporablja v primeru slabo nosilnih temeljnih tal in \xc4\x8de teh tal ni mogo\xc4\x8de ali smiselno izbolj\xc5\xa1evati. Globoko temeljenje so poznali \xc5\xbee v prej\xc5\xa1njih stoletjih, saj so cela mesta (na primer Benetke ali objekti na Ljubljanskem barju na predvem lesenih pilotih). Piloti so danes obi\xc4\x8dajno betonski oziroma armiranobetonski tudi prednapeti (izjemoma jekleni za\xc5\xa1\xc4\x8diteni pred korozijo) stebri zabiti v nenosilna tla do globine nosilnih tal. Vodnjake uporabljamo predvsem tam, kjer je potrebno poleg zagotavljanja nosilnosti drenirati tudi talno vodo. Vodnjake gradimo (betoniramo) po kampadah v globino in sproti izkopavamo material ali pa se obro\xc4\x8d v naravni material pogreza in ga dograjujemo na zgornjem robu. Kesone uporabljamo v primeru ve\xc4\x8djega dotoka vode.\n_START_SECTION_\nPlitvo temeljenje (pasovni temelji, plo\xc5\xa1\xc4\x8de)\n_START_PARAGRAPH_\nPlitvo temeljenje (lo\xc4\x8dimo: to\xc4\x8dkovne in pasovne temelje) se uporablja v dobro nosilnih tleh. Globino temeljenja dolo\xc4\x8da globina zmrzovanja (v Sloveniji od 70 do 100 cm) in geotehni\xc4\x8dne karakteristike terena.\n_START_SECTION_\nRazponska konstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nRazponska konstrukcija neposredno prevzema prometno obte\xc5\xbebo in stati\xc4\x8dne ter dinami\xc4\x8dne u\xc4\x8dinke prena\xc5\xa1a na podporno konstrukcijo. Lahko je razli\xc4\x8dnih prerezov, materialov in stati\xc4\x8dnih sistemov. Na izbor vpliva vrsta dejavnikov: vrsta terena, vrsta komunikacije (na mostu, pod ali nad njim), prometna obremenitev, klimatolo\xc5\xa1ke in hidrolo\xc5\xa1ke razmere, razpolo\xc5\xbeljiv material, cena, rok gradnje,...\n_START_SECTION_\nVozi\xc5\xa1\xc4\x8dna konstrukcija\n_START_PARAGRAPH_\nVozi\xc5\xa1\xc4\x8dna konstrukcija je skupno ime za sloje litega asfalta in asfaltbetona na vozni povr\xc5\xa1ini mosta.\n_START_SECTION_\nLe\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da in zglobi\n_START_PARAGRAPH_\nLe\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da so konstruktivni elementi, ki sodelujejo pri prenosu vertikalnih in horizontalnih sil iz rasponske konstrukcije na podporno konstrukcijo mostu. Lahko so jekleni, iz elastomernih materialov in betonski. Jeklena le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8da so lahko fiksna ali pomi\xc4\x8dna v horizontalni smeri ali rotirajo\xc4\x8da. Pogosto so v obliki valja v kombinaciji s plo\xc5\xa1\xc4\x8do ali iz jeklenih krogelno oblikovanih vbo\xc4\x8denih in izbo\xc4\x8denih elementov. Omogo\xc4\x8dajo velike premike mostu. Elastomerno le\xc5\xbei\xc5\xa1\xc4\x8de je izdelek iz gume (polikloropen z min. 60% elastomera), ki je armirana z jeklenimi plo\xc5\xa1\xc4\x8dami.\n_START_SECTION_\nDilatacije v zgornji konstrukciji\n_START_PARAGRAPH_\nDilatacija je splo\xc5\xa1no ime za napravo, ki omogo\xc4\x8da delovanje mostu v smislu prevzemanja deformacij \xe2\x80\x93 pomikov in zasukov. Obi\xc4\x8dajno se vgrajujejo na krajnih podporah razponske konstrukcije. Zgornji ustroj mostu se spreminja v vzdol\xc5\xbeni smeri zaradi temperaturnih sprememb in sil zaradi zaviranja in pospe\xc5\xa1evanja vozil. Te deformacije omilimo z dilatacijami.\n_START_SECTION_\nPrehodne plo\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPrehodne plo\xc5\xa1\xc4\x8de so konstruktivni elementi krajne podpore in slu\xc5\xbeijo za zagotavljanje kontinuiranega prehoda iz mostu na cesto in obratno.\n_START_SECTION_\nHidroizolacija\n_START_PARAGRAPH_\nHidroizolacija na mostu prestavlja splo\xc5\xa1no ime za izolacijo (za\xc5\xa1\xc4\x8dito) nosilnih elementov konstrukcije proti \xc5\xa1kodljivemu vplivu vlage in padavin. Razlikujemo: hidroizolacijo vozne povr\xc5\xa1ine, temeljev, opornikov in zasutih horizontalnih in vertikalnih betonskih povr\xc5\xa1in.\n_START_SECTION_\nRobni venci, robniki in hodniki\n_START_PARAGRAPH_\nRobni venci so armiranobetonski naknadno izdelani elementi mostu na vozi\xc5\xa1\xc4\x8dni plo\xc5\xa1\xc4\x8di ali hodniku za pe\xc5\xa1ce. Nanje so tudi pritrjene ograje. Robniki so elementi, ki so na mostu obi\xc4\x8dajno izdelani iz eruptivnih materialov (redkeje iz betona) in slu\xc5\xbeijo deniveliranju med povr\xc5\xa1ino vozi\xc5\xa1\xc4\x8da in hodnika za pe\xc5\xa1ce oziroma med razli\xc4\x8dnimi vrstami prometa. Hodniki za pe\xc5\xa1ce (tudi kolesarje) so na mostu obi\xc4\x8dajno denivelirane povr\xc5\xa1ine, za\xc5\xa1\xc4\x8detene od prometa vozil.\n_START_SECTION_\nOgraje\n_START_PARAGRAPH_\nOgraje na mostovih slu\xc5\xbeijo za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pe\xc5\xa1cev in vozil na mostu in pod njm. Razlikujemo ve\xc4\x8d tipov ograj glede na namen, konstrukcijo in materijal. Obi\xc4\x8dajno so izdelane iz jekla, pogosto so kombinacija betona in jekla ali lesa, lahko so tudi lesene. Ograje imajo poleg funkcionalnega tudi estetski pomen, ter se v izgledu prilagajajo okolici v katero so mostovi postavljeni.\n_START_SECTION_\nOdvodnjavanje vozi\xc5\xa1\xc4\x8da vklju\xc4\x8dno z odvodnjo padavinskih voda\n_START_PARAGRAPH_\nOdvodnjavanje prestavlja skupni sistem za kontrolirano odvodnjavanje padavinskih voda (ali druge teko\xc4\x8dine) iz vozne povr\xc5\xa1ine mostu do zbiralnika ali kanalizacije v cesti. Sestavni del odvodnjavanja so tudi izlivniki, ki slu\xc5\xbeijo za zbiranje vode iz vozi\xc5\xa1\xc4\x8dne konstrukcije mostu.\n_START_SECTION_\nKomunalne in\xc5\xa1talacije\n_START_PARAGRAPH_\nProstor za in\xc5\xa1talacije na mostovih predstavljajo vgrajene cevi v hodnikih ali rezerviran prostor opremljen z ve\xc5\xa1alkami pod hodnikom za pe\xc5\xa1ce. Sestavni del so tudi kontrolni ja\xc5\xa1ki. V krajnih opornikih se lahko nahajajo komunalne komore, ki slu\xc5\xbeijo za nadzor najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e komunalne infrastrukture. Na mostovih se v mestih pojavlja tudi javna razsvetljava. To so stebri s sijalkami in ektroi\xc5\xa1talacija.\n_START_SECTION_\nTable za informiranje\n_START_PARAGRAPH_\nPosebna signalizacija na mostovih se lahko nana\xc5\xa1a na omejitev nosilnosti, omejitev gabaritov (vi\xc5\xa1ine in \xc5\xa1irine) in druge posebne zahteve. Na oziroma pred posebej pomembnimi mostovi so name\xc5\xa1\xc4\x8dene na portalnih konstrukcijah posebne table, obi\xc4\x8dajno s spremenljivo vsebino, ki udele\xc5\xbeence v prometu obve\xc5\xa1\xc4\x8dajo o posebnostih na mostu v trenutku vo\xc5\xbenje.\n_START_SECTION_\nPosebna oprema\n_START_PARAGRAPH_\nNa mostovih se lahko nahaja tudi posebna oprema, ki slu\xc5\xbei vzdr\xc5\xbeevanju oziroma rednim pregledom. \xc4\x8ce je na mostu elektrificirana \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga to zahteva posebno opremo - katodno za\xc5\xa1\xc4\x8dito. Posebna oprema so tudi cestno vremenske postaje in druga oprema za upravljanje s prometom.\n_START_SECTION_\nGradnja\n_START_PARAGRAPH_\nGradnja prekladne konstrukcije (navedbe se nana\xc5\xa1ajo na betonske konstrukcije) se lahko izvaja kot:_NEWLINE_Gradnja na klasi\xc4\x8den na\xc4\x8din v fiksnem opa\xc5\xbeu. Taka gradnja je primerna za mostove razpetine od 5 do 30 (40)m in dol\xc5\xbeine 5 - 200m. Mostove z ve\xc4\x8d rasponi lahko gradimo tudi v fazah. Oblika pre\xc4\x8dnega prereza prakti\xc4\x8dno ni omejitev, se pa pri tem lahko bistveno podra\xc5\xbei cena opa\xc5\xbea. Pri manj\xc5\xa1ih mostovih se lahko postavi fiksni opa\xc5\xbe naenkrat za opornike in prekladno konstrukcijo._NEWLINE_Gradnja na pomi\xc4\x8dnem (drsnem) opa\xc5\xbeu na licu mesta se uporablja za prednapete armiranobetonske gredne mostne konstrukcije razpetine od 20 - 50m in dol\xc5\xbeine ve\xc4\x8dje od 400m. V Sloveniji se je taka gradnja prvi\xc4\x8d uporabila pri gradnji viadukta Verd na Vrhniki leta 1972. Zadnja zelo zahtevna gradnja s pomi\xc4\x8dnim opa\xc5\xbeem se je izvajala pri gradnji viadukta \xc4\x8dez Mangartski potok na cesti na Predel v letu 2010, kjer sta bila za pomo\xc4\x8d pri gradnji uporabljena tudi za\xc4\x8dasna pilona. _NEWLINE_Prostokonzolna gradnja je primerna za najve\xc4\x8dje raspone od 70 - 250m in dol\xc5\xbeine 150 - 800 m. Taki mostovi premo\xc5\xa1\xc4\x8dajo visoke doline in te\xc5\xa1ko dostopne lokacije. Pri tem na\xc4\x8dinu gradnje prekladna konstrukcija raste levo in desno od opornika, gradnja v fiksnem ali pomi\xc4\x8dnem opa\xc5\xbeu. Oblika prekladne konstrukcije je obi\xc4\x8dajno \xc5\xa1katla pravokotnega ali trapezastega prereza. Gre za razmeroma mlado tehnologijo, ki se je pojavila pred pribli\xc5\xbeno 50 leti._NEWLINE_Postopna narivna gradnja predstavlja potiskanje prednapetih armiranobetonskih elementov, ki se po segmentih izdelujejo na enem bregu in sproti narivajo s pomo\xc4\x8djo posebne konstrukcije (jekleni kljun) z ene bre\xc5\xbeine na drugo. Tak na\xc4\x8din gradnje se je za\xc4\x8del v Nem\xc4\x8diji (autor prof. F. Leonhardt) po zgledu gradnje jeklenih mostov. Hitrost gradnje je odvisna od dol\xc5\xbeine elementov, ki se pripravljajo na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du._NEWLINE_Monta\xc5\xbena gradnja predstavlja na\xc4\x8din vgradnje vnaprej izdelanih jeklenih ali prednapetih armiranobetonski nosilcev, ki se pripeljejo bodisi iz tovarne na gradbi\xc5\xa1\xc4\x8de ali se na samem gradbi\xc5\xa1\xc4\x8du formira betonarna. Polo\xc5\xbeijo se na \xc5\xbee pripravljene opornike, lahko se medsebojno pove\xc5\xbeejo (zavarijo ali privija\xc4\x8dijo - jeklo) ali se pove\xc5\xbeejo s prednapetimi kabli (armirani beton). \xc4\x8ce se medsebojno pove\xc5\xbeejo, nastane kontinuirna prekladna konstrukcija, druga\xc4\x8de je to prostole\xc5\xbee\xc4\x8da prekladna konstrukcija. Tak na\xc4\x8din gradnje se je za\xc4\x8del leta 1962 v Franciji. Pre\xc4\x8dni prerezi nosilcev, ki sestavljajo nosilno konstrukcijo so zelo razli\xc4\x8dni: pravokotni, T in I prerezi._NEWLINE_Gradnja opornikov in stebrov_NEWLINE_Gradnja krajnih opornikov se vedno izvaja na licu mesta s pomo\xc4\x8djo opa\xc5\xbea v skladu s projektom._NEWLINE_Gradnja stebrov - srednjih podpor - se izvaja glede na obliko, vi\xc5\xa1ino in \xc5\xa1tevilo. Na cestah se vedno betonirajo na licu mesta bodisi s fiksnimi ali pomi\xc4\x8dnimi odri. _NEWLINE_Gradnja lo\xc4\x8dnih mostov_NEWLINE_Posebna je tehnika gradnje lo\xc4\x8dnih mostov in je stara \xc5\xbee 100 let. Lokovi se gradijo na fiksnih opa\xc5\xbeih podobno kot kamniti mostovi. Ti opa\xc5\xbei so razli\xc4\x8dni in odvisni od tega ali se zahteva prost gabarit pod mostom v \xc4\x8dasu gradnje. Lok se lahko gradi tudi na na\xc4\x8din proste konzolne gradnje ali iz predhodno narejenih segmentov loka ali kot kombinacija.\n_START_SECTION_\nVzdr\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nVsak objekt mora imeti projekt vzdr\xc5\xbeevanja ali drugo obliko navodil. Projekt mora vsebovati na\xc4\x8drte, navodila, tekste in drugo in mora omogo\xc4\x8diti ustrezno vzdr\xc5\xbeevanje in uporabo mosta in vgrajene opreme in in\xc5\xa1talacij v njegovem \xc5\xbeivljenjskem obdobju. Predvideni morajo biti sezonski, redni in glavni pregledi celotnega mostu in njegovih sestavnih delov. Razlikujemo redno vzdr\xc5\xbeevanje, sprotna manj\xc5\xa1a popravila posameznih delov in obnavljanje (rehabilitacijo), ki se izvaja praviloma vsakih 25 let. Zahtevnost vzdr\xc5\xbeevanja je zelo odvisna od tipa konstrukcije, pre\xc4\x8dnega prereza in uporabljenih materialov ter vremenskih in drugih pogojev lokacije.\n_START_SECTION_\nMostovi kot simbol\n_START_PARAGRAPH_\nMost je pogost simbol za premagovanje razli\xc4\x8dnih meja. _NEWLINE_Naj bo to ime rimskega pape\xc5\xbea kot "Pontifex Maximus" (najvi\xc5\xa1ji graditelj mostov) ali izbira mostu kot simbol povezanosti med cerkvijo in dru\xc5\xbebo. Na zadnji strani \xe2\x82\xac bankovca je prikazan most kot simbol zdru\xc5\xbeevanja evropske skupnosti. Poznan je pojem "glasba bo zgradila most med kulturo in gospodarstvom", kjer gospodarstvo donira za kulturne prireditve, ali "glasba predstavlja most med narodi" in podobno. _NEWLINE_Hoja po mostu je povezana tudi s tveganjem za nesre\xc4\x8do, zato so v prej\xc5\xa1njih \xc4\x8dasih morali arhitekti prvi z lastno prisotnostjo opraviti preskus in dokazati stabilnost mostu. V srednjem veku je veljal rek, da se je bilo gradnje mostu treba lotiti s prave strani ali pa celo s hudi\xc4\x8dem. Mostovi so bili tudi priljubljena to\xc4\x8dka za izvedbo ropov._NEWLINE_Dejstvo, da brezdomci v\xc4\x8dasih uporabljajo javni prostor pod mostom za za\xc5\xa1\xc4\x8dito pred vremenom in kot bivalni prostor je vodilo v pregovor, da je nekdo \xc5\xbeivel pod mostom in gre za slikovito izra\xc5\xbeanje brezdomstva v urbanem okolju._NEWLINE_Mostovi se kot simboli pogosto pojavljajo tudi v grboslovju.\n_START_SECTION_\nMostovi v umetnosti\n_START_PARAGRAPH_\nMostovi v umetnosti so pogosto predmet bodisi samostojnega upodabljanja, ker so imenitne strukture ali kot dodatek na sliki (krajine, kot simboli in podobno). Umetniki so jih uporabljali kot podlago za kiparska dela. V preteklosti in \xc5\xa1e danes slu\xc5\xbeijo kot oder za razne predstave.\n_START_SECTION_\nLikovna umetnost\n_START_PARAGRAPH_\nMost je za slikarje zelo zanimiv motiv in so ga pogosto upodabljali kot del krajine (Rembrandt), (Vincent van Gogh),(Claude Monet), (Albrecht Altdorfer: Krajina z mostom, 1518-1520), Johann Melchior F\xc3\xbcssli (1677\xe2\x80\x931736), Die Teufelsbr\xc3\xbccke (Via Mala) ali samostojno (Matija Jama),(Zoran Mu\xc5\xa1i\xc4\x8d). Upodobljen je na Rubensovi sliki "Bitka Amazonk" iz leta 1615. Posebej si je most in simboliko mostu izbrala nem\xc5\xa1ka ekspresionisti\xc4\x8dna skupina Die Bruecke. Glavni motiv slike je "Solkanski most", delo manj uveljavljenega Miroslava Ivankovi\xc4\x87a (2009) ali "Hudi\xc4\x8dev most" v \xc4\x8cedadu Ide Kocjan\xc4\x8di\xc4\x8d. Med najbolj pogosto slikanimi mostovi je znameniti mostarski most; med desetinami drugih ga je upodobila mlada slikarka Merima Ivkovi\xc4\x87.  _NEWLINE_Na mostovih ali tik ob njih stoji cela vrsta kipov. Tako je Zmajski most v Ljubljani okra\xc5\xa1en s simboli mesta (\xc5\xa1tirje bakreni zmaji). Zavetnik mostov sv. Janez Nepomuk stoji na ve\xc4\x8d mostovih (npr. na Kapucinskem mostu v \xc5\xa0kofji Loki). Na Trnovskem mostu \xc4\x8dez Grada\xc5\xa1\xc4\x8dico v Ljubljani stoji kip sv. Janeza Krstnika. Razli\xc4\x8dni kipi, tudi Janez Nepomuk, krasijo Karlov most v Pragi, Most svobode v Budimpe\xc5\xa1ti in druge. Fu\xc5\xbeinski most v Ljubljani ima na sredini celo kapelico.\n_START_SECTION_\nGlasba\n_START_PARAGRAPH_\nMost je predvsem v poletnih mesecih lahko pogosto oder za najrazli\xc4\x8dnej\xc5\xa1e glasbene in scenske prireditve. Najbolj znan primer je del mostu v Avignonu, drugi so (\xc5\xa0u\xc5\xa1tarski most v Ljubljani, Karlov most v Pragi,...). Glasba je bila posebej napisana npr.: za film Most na reki Kwai (skladatelj Malcolm Arnold je zanjo prejel oskarja). Poznana je slovenska popevka "\xc4\x8dez \xc5\xa0u\xc5\xa1tarski most", ki jo je pela Majda Sepe.\n_START_SECTION_\nFilm\n_START_PARAGRAPH_\nMost se v filmih pogosto pojavlja kot glavni igralec. Tako so poznani na primer filmi: Najini mostovi z Meryl Streep in Clintom Eastwoodom v glavni vlogi, Most na reki Kwai (zgodba o najve\xc4\x8djem gradbenem podvigu druge svetovne vojne; Japonska vojska je ve\xc4\x8d sto zavezni\xc5\xa1kih vojnih ujetnikov prisilila, da so v nemogo\xc4\x8dih razmerah zgradili skoraj 500 kilometrov dolgo \xc5\xbeeleznico v d\xc5\xbeungli Indokine), Bitka na Neretvi Veljka Bulaji\xc4\x87a, Most na reki Arnheim iz leta 1977 posnet po knjigi Corneliusa Ryana in scenariju Williama Goldmana, in drugi.'