b'\n_START_ARTICLE_\nKapljevina\n_START_PARAGRAPH_\nKapljev\xc3\xadna (oznaka L) je snov v tak\xc5\xa1nem agregatnem stanju, v katerem zavzame obliko posode, pri \xc4\x8demer pa ohranja stalno prostornino in tvori gladino. Zaradi povr\xc5\xa1inske napetosti kapljevine tvorijo kapljice. Kapljevine skupaj s plini uvr\xc5\xa1\xc4\x8damo med teko\xc4\x8dine. Gostota kapljevin je pri navadnih pogojih istega velikostnega reda kot gostota trdnin, a veliko ve\xc4\x8dja od gostote plinov. Stisljivost kapljevin je istega velikostnega reda kot pri trdninah ter veliko manj\xc5\xa1a od stisljivosti plinov._NEWLINE_Delci kapljevine (molekule ali gru\xc4\x8de molekul) se znotraj prostornine, ki jo kapljevina zavzema, gibljejo razmeroma prosto. Na gladini uhajanje kapljevinskih delcev omejuje medsebojna privla\xc4\x8dnost delcev. Medsebojna privla\xc4\x8dnost delcev je vzrok za pojav povr\xc5\xa1inske napetosti._NEWLINE_Kapljevina v stiku s plinom hlapi, dokler se v plinu ne vzpostavi ravnote\xc5\xbeni delni tlak hlapov (pare). Kapljevina ne more trajno obstajati v vakuumu. Hlapenju nasprotni pojav je kondenzacija. Te pojave prehajanja snovi iz kapljevite plinasto obliko ali obratno opazujemo v naravi kot: su\xc5\xa1enje, nastajanje meglice nad vodno gladino, \xc2\xbbpadanje\xc2\xab\xc2\xa0rose ..._NEWLINE_Pri segrevanju kapljevina lahko dose\xc5\xbee vreli\xc5\xa1\xc4\x8de. Uparevanje (uparjanje) se v tem primeru imenuje vrenje, za katerega je zna\xc4\x8dilno, da para nastaja tudi znotraj prostornine, ki jo zavzema kapljevina, v obliki mehur\xc4\x8dkov.'