b'\n_START_ARTICLE_\nArminij\n_START_SECTION_\nIme\n_START_PARAGRAPH_\nArminius/Arminij je verjetno latinizirana razli\xc4\x8dica pragermanskega *ermanaz ~ *ermunaz ~ *irminaz, ki pomeni velik. Med reformacijo, \xc5\xa1e bolj pa v 19. stoletju v obdobju germanskega nacionalizma, je bil Arminij simbol germansko govore\xc4\x8dih ljudstev v njihovem boju proti Rimu. V tem obdobju se je kot germanski ekvivalent za\xc4\x8delo uporabljati ime Hermann, ki pomeni vojaka ali voj\xc5\xa1\xc4\x8daka. Obe imeni je verjetno prvi izena\xc4\x8dil verski reformator Martin Luter._NEWLINE_Druga teorija o Arminijevem latinskem imenu trdi, da izhaja iz latinske besede armenium, ki pomeni \xc5\xbeivo moder pigment ultramarin. Arminij bi torej lahko pomenilo "modrook", bratovo ime Flavus pa "svetlolas". Obe imeni sta skladni z rimskimi predstavami o videzu Germanov. \xc4\x8ce to dr\xc5\xbei, ni nujno, da je njegovo ime povezano z germansko besedo irmin in istoimenskim bogom. Njegovo germansko ime bi lahko bilo tudi na primer Siegfrid. Zagovorniki te teorije menijo, da je tudi ime njegovega o\xc4\x8deta Segimerja (sodobna oblika imena je Siegmar) vsebovalo koren sigi- v pomenu zmaga.\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nPo rimskih virih je bil Arminij rojen leta 18 ali 17 pr. n. \xc5\xa1t. kot sin heru\xc5\xa1kega poglavarja Segimera. Mladost je, verjetno kot talec, pre\xc5\xbeivel v rimski vojski, v kateri je dosegel \xc4\x8din poveljnika, dobil rimsko dr\xc5\xbeavljanstvo in polo\xc5\xbeaj viteza (eques). Po voja\xc5\xa1kem usposabljanju se je vrnil v Germanijo.\n_START_SECTION_\nRimsko ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje, medplemenski spori in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 14 do 16 n. \xc5\xa1t. je Germanik spro\xc5\xbeil ve\xc4\x8d kazenskih pohodov proti Germanom in dvakrat porazil Arminija: prvi\xc4\x8d ob reki Weser in drugi\xc4\x8d ob Angrivarskem zidu. Rimskim enotam je uspelo dobiti nazaj dva od treh legijskih praporov, ki so jih izgubili v bitki v Tevtobur\xc5\xa1kem gozdu. Germanik je nato nameraval spro\xc5\xbeiti obse\xc5\xbeen pohod v Germanijo. Tiberij je njegov na\xc4\x8drt prepre\xc4\x8dil in mejo cesarstva iz strate\xc5\xa1kih razlogov umaknil na Ren in Donavo. Germaniku je v zameno za dve pomembni zmagi priznal triumf. Tretji prepor so Rimljani dobili nazaj leta 41 med vladanjam cesarja Klavdija._NEWLINE_Ko je rimska nevarnost minila, je izbruhnila vojna med Arminijem in kraljem Markomanov Marbodom. Vojna se je kon\xc4\x8dala z Marbodovim begom v Raveno, kjer je dobil rimsko varstvo. Ker Arminij ni vkorakal v Marbodovo naravno utrdbo \xc4\x8ce\xc5\xa1ko, se je vojna kon\xc4\x8dala brez zmagovalca. Arminij se je v tem \xc4\x8dasu soo\xc4\x8dal tudi z osebnimi spori z dru\xc5\xbeino svoje \xc5\xbeene in drugimi prorimsko usmerjenimi poglavarji._NEWLINE_Leta 19 je Germanik umrl v Antiohiji v okoli\xc5\xa1\xc4\x8dinah, za katere so bili mnogi prepri\xc4\x8dani, da so ga zastrupili njegovi nasprotniki. Arminij je umrl dve leti kasneje. Umorili so ga nasprotniki iz lastnega plemena, ki so menili, da je postal premo\xc4\x8dan. Tiberij je domnevno \xc5\xbee pred tem zavrnil ponudbo plemi\xc4\x8da iz plemena Hatov, da bi zastrupil Arminija, in mu baje rekel:  "Rimsko ljudstvo se nad svojimi sovra\xc5\xbeniki ma\xc5\xa1\xc4\x8duje z oro\xc5\xbejem v odkritem boju in ne z zahrbtno izdajo".\n_START_SECTION_\nStaronordijske sage\n_START_PARAGRAPH_\nV za\xc4\x8detku 19. stoletja so posku\xc5\xa1ali prikazati, da se je zgodba o Arminiju in njegovi zmagi ohranila v staronordijskih sagah:  v sagi V\xc3\xb6lsunga v osebi ubijalca zmajev Sigurda in v Pesmi o Nibelungih. Islandska pripovedka pravi, da je Sigurd ubil zmaja v Gnitaheidru, dana\xc5\xa1njem  Knetterheidu, predmestju Bad Salzuflena, ki stoji na strate\xc5\xa1kem polo\xc5\xbeaju na reki Werre in bi lahko bil izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de pohoda Varovih legij proti Tevtobur\xc5\xa1kemu gozdu. Eden od glavnih skandinavskih znanstvenikov 19. stoletja, Gu\xc3\xb0brandur Vigf\xc3\xbasson, je trdil, da sta Arminij in Sigurd ista oseba. Njegova ugibanja je prevzel tudi Otto H\xc3\xb6fler, ki je bil med drugo svetovno vojno vidna nacionalsocialisti\xc4\x8dna akademska osebnost, katerega pogledi  so ostali prepoznavno rasisti\xc4\x8dni tudi po drugi svetovni vojni med njegovim slu\xc5\xbebovanjem na Dunaju.\n_START_SECTION_\nNem\xc5\xa1ki nacionalizem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1808 je Heinrich von Kleist napisal dramo Die Hermannsschlacht (Hermanova bitka). Po Napoleonovi zmagi v Wagramu njena izvedba ni bila mogo\xc4\x8da, vendar je med svojimi bralci vzbujala ponos in protifrancosko razpolo\xc5\xbeenje. V obdobju romanti\xc4\x8dnega nacionalizma, \xc5\xa1e bolj pa v obdobju tretjega rajha, so dramo v primernih trenutkih ve\xc4\x8dkrat uprizorili._NEWLINE_Leta 1839 so za\xc4\x8deli na hribu pri Dermoldtu v bli\xc5\xbeini Tevtobur\xc5\xa1kega gozda graditi masiven Arminijev spomenik, poznan kot Hermannsdenkmal. Spomenik je bil zgrajen in otvorjen v prvih letih Drugega nem\xc5\xa1kega cesarstva tik pred nem\xc5\xa1ko zmago nad Francijo v francosko-pruski vojni leta 1870-1871. Spomenik je od takrat velika turisti\xc4\x8dna zanimivost. Podoben spomenik so leta 1897 postavili nem\xc5\xa1ki izseljenci v Missouriju v Zdru\xc5\xbeenih dr\xc5\xbeavah Amerike._NEWLINE_Po Arminiju se imenuje nogometni klub DSC Arminia Bielefeld, ki tekmuje v nem\xc5\xa1ki zvezni ligi.'