b'\n_START_ARTICLE_\nZlatko Zei\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nZlatko Zei, brat biologa Miroslava, o\xc4\x8de novinarja  Zlatka, rojen v Trstu, umrl v Izoli, pokopan v Mariboru je za\xc4\x8del gimnazijo v Trstu (1918/1919), nadaljeval v Mariboru (1919\xe2\x80\x931923), kamor se je dru\xc5\xbeina preselila zaradi italijanskih politi\xc4\x8dnih pritiskov na Slovevence, nato obiskoval u\xc4\x8ditelji\xc5\xa1\xc4\x8de (1923\xe2\x80\x931927) in 1928 maturiral. Slikarstva se je u\xc4\x8dil v zasebni \xc5\xa1oli Antona Gvajca (1923\xe2\x80\x931932), pri materinem bratu Viktorju Coti\xc4\x8du (1927\xe2\x80\x931929), Janezu Me\xc5\xbeanu (1928\xe2\x80\x931929) in Karlu Jiraku (1937\xe2\x80\x931938) v Mariboru. Po 1950 je ob delu \xc5\xa1tudiral likovno vzgojo na Vi\xc5\xa1ji pedago\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Ljubljani in 1954 diplomiral. Bil je u\xc4\x8ditelj risanja: od 1928 na de\xc5\xa1ki me\xc5\xa1\xc4\x8danski \xc5\xa1oli v Murski Soboti, od 1930 na osnovni \xc5\xa1oli v Vidmu pri Ptuju, od 1934 na me\xc5\xa1\xc4\x8danski v Ru\xc5\xa1ah in 1937\xe2\x80\x931941 na me\xc5\xa1\xc4\x8danski de\xc5\xa1ki \xc5\xa1oli v Mariboru. Po kapitulaciji Jugoslavije je na Ptuju pri\xc5\xa1el v nem\xc5\xa1ko ujetni\xc5\xa1tvo, a pobegnil v Ljubljano, novembra 1941 s ponarejenimi dokumenti od\xc5\xa1el k izseljeni dru\xc5\xbeini v Srbijo in skoraj vso vojno pre\xc5\xbeivel v okraju U\xc5\xbeice. Leta 1944 se je z dru\xc5\xbeino pridru\xc5\xbeil partizanom in delal v agitpropu u\xc5\xbei\xc5\xa1kega okro\xc5\xbeja, od januarja 1945 v propagandnem slikarskem oddelku v Beogradu, od aprila v agitpropu v Murski Soboti in Mariboru. Od septembra 1945 je u\xc4\x8dil risanje na I. mariborski gimnaziji (hkrati \xc5\xa1e na nekaterih osnovnih \xc5\xa1olah), vmes bil 1950\xe2\x80\x931952 tehni\xc5\xa1ki vodja SNG Maribor in leta 1964 upokojen. Udele\xc5\xbeil se je slikarskih kolonij Ravne na Koro\xc5\xa1kem (1975 in 1978) in Ptuj-Borl (1976). Bil je \xc4\x8dlan: likovnega dru\xc5\xa1tva Brazda, mariborskega pododbora Dru\xc5\xa1tva slovenskih likovnih umetnikov (tajnik 1963\xe2\x80\x931973), tehni\xc5\xa1ki vodja Razstavnega salona Rotov\xc5\xbe (1971\xe2\x80\x931976) idr. Prejel je dve odlikovanji: red zaslug za ljudstvo s srebrno zvezdo (1972); red dela z zlatim vencem (1979)._NEWLINE_V akvarelih, gva\xc5\xa1ih, oljih, risbah (svin\xc4\x8dnik, kreda, oglje) in skicah je najpogostej\xc5\xa1i motiv krajina: Jesen, Skale (1938), Megla na Krasu (1977) idr. V zadnjem desetletju je uporabljal zlasti metamorfoze detajlov kra\xc5\xa1kih tal (Skalnato vejevje, 1973), morskih \xc4\x8deri (\xc4\x8ceri, 1976) in gorskih skal. Ozna\xc4\x8dujejo ga kot risarja in akvarelista krajinskega razpolo\xc5\xbeenja. Slikarstvu se ni utegnil dovolj in neprekinjeno posve\xc4\x8dati, zato je njegov opus sorazmerno skromen. Slike izpri\xc4\x8dujejo, da sta mu Viktor Coti\xc4\x8d in Anton Gvajc (oba \xc2\xbbbegunca\xc2\xab\xc2\xa0iz  Primorske) posredovala izro\xc4\x8dilo slovenskega postimpresionizma in secesije.'