b'\n_START_ARTICLE_\nAndr\xc3\xa9 le Notre\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc3\xa9 Le N\xc3\xb4tre se je rodil v Parizu, v dru\xc5\xbeini vrtnarjev. \xc5\xbde Pierre Le N\xc3\xb4tre je bil zadol\xc5\xbeen za vrtove Tuilerijske pala\xc4\x8de (Palais des Tuileries) leta 1572, morda \xc5\xbee njegov ded.  Andrejev o\xc4\x8de Jean Le N\xc3\xb4tre je bil tudi odgovoren za dele omenjenih vrtov, sprva na skupaj z Claude Molletom, kasneje pa kot vodja vrtnarjev, med vladavino Ludvika XIII. Andr\xc3\xa9 se je rodil 12. marca 1613 in je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den v \xc3\x89glise Saint-Roch. Njegov boter na slovesnosti je bil skrbnik kraljevih vrtov, njegova botra pa je bila \xc5\xbeena Clauda Molleta._NEWLINE_Dru\xc5\xbeina je \xc5\xbeivela v hi\xc5\xa1i v Tuilierijah, zato je Andr\xc3\xa9 odra\xc5\xa1\xc4\x8dal obdan z vrtnarjenjem in hitro pridobil tako prakti\xc4\x8dno kot teoreti\xc4\x8dno znanje. Mesto mu je prav tako omogo\xc4\x8dalo, da je \xc5\xa1tudiral v bli\xc5\xbeini Louvrske pala\xc4\x8de (Palais du Louvre), katere del je bil uporabljen kot akademija umetnosti. Nau\xc4\x8dil se je matematike, slikarstva in arhitekture in za\xc4\x8del delati v ateljeju Simona Voueta, slikarja Ludvika XIII., kjer je spoznal in se spoprijateljil s slikarjem Charlesom Le Brunom. Nau\xc4\x8dil se klasi\xc4\x8dne umetnosti in perspektive in \xc5\xa1tudiral ve\xc4\x8d let pri arhitektu Fran\xc3\xa7oisu Mansartu, Le Brunovem prijatelju.\n_START_SECTION_\nPoklicna pot\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1635 je bil Le N\xc3\xb4tre imenovan za glavnega vrtnarja kraljevega brata Gastona, vojvode Orl\xc3\xa9anskega. 26. junija 1637 je bil Le N\xc3\xb4tre imenovan za glavnega vrtnarja v Tuilerijah, kjer je prevzel polo\xc5\xbeaj svojega o\xc4\x8deta. Bil je odgovoren za zgornji del vrta, ki je najbli\xc5\xbeje pala\xc4\x8di, vklju\xc4\x8dno z oran\xc5\xbeerijo, ki jo zgradil Simon Bouchard. Leta 1643 je bil imenovan za\xc2\xa0\xc2\xbbpripravljavca rastlin in teras\xc2\xab\xc2\xa0za Ano Avstrijsko, kraljico mati in od 1645 do 1646 je sodeloval pri posodobitvi vrtov pala\xc4\x8de Fontainebleau._NEWLINE_Kasneje je bil odgovoren za vse kraljeve vrtove v Franciji in 1657 imenovan za generalnega Controller-of Royal stavb. Obstaja nekaj neposrednih navedb Le Notrejevih kraljevih ra\xc4\x8dunov, sicer pa je Le Notre sam redko zapisal svoje ideje ali pristop k vrtnarjenju. Sam se je izra\xc5\xbeal zgolj skozi svoje vrtove. Postal je zaupanja vreden svetovalec Ludvika XIV. in zato ga je leta 1675 poplemenitil. On in Le Brun sta celo spremljala dvor pri obleganju Cambraija leta 1677. _NEWLINE_Leta 1640 se je poro\xc4\x8dil s Fran\xc3\xa7oise Langlois. Imela sta tri otroke, noben ni pre\xc5\xbeivel do odraslosti.\n_START_SECTION_\nVaux-le-Vicomte\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc3\xa9 Le N\xc3\xb4trejev prvi ve\xc4\x8dji vrt je bila zasnova izvedena za Nicolasa Fouqueta, ministra za finance pri Ludviku XIV.. Fouquet je za\xc4\x8del delati na gra\xc5\xa1\xc4\x8dini Vaux-le-Vicomte leta 1657, ker je zaposlil arhitekta Louisa Le Vauja, slikarja Charlesa Le Bruna in Le N\xc3\xb4treja. Vsi trije oblikovalci so delali v sodelovanju z Le N\xc3\xb4trejem, ki je dolo\xc4\x8dil veliko, simetri\xc4\x8dno razporeditev parterjev, vodnjakov in pe\xc5\xa1\xc4\x8denih poti. Le Vau in Le Notre sta izkoristila spreminjajo\xc4\x8de se ravni po prostoru tako, da je kanal neviden iz hi\xc5\xa1e in gledalca prisili v perspektivo, da bi jama bila videti bli\xc5\xbeje kot je v resnici. Vrtovi so bili kon\xc4\x8dani leta 1661, ko je Fouquet priredil veliko zabavo za kralja. Toda le tri tedne kasneje, 10. septembra 1661, je bil Fouquet aretiran zaradi poneverbe dr\xc5\xbeavnih sredstev, njegovi umetniki in obrtniki pa so bili sprejeti v kraljevo slu\xc5\xbebo.\n_START_SECTION_\nFrancija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1661 je Le N\xc3\xb4tre delal tudi na vrtovih v pala\xc4\x8di Fontainebleau. Leta 1663 je bil zaposlen v Ch\xc3\xa2teau de Saint-Germain-en-Laye in Ch\xc3\xa2teau de Saint-Cloud, prebivali\xc5\xa1\xc4\x8dih Filipa Orl\xc3\xa9anskega, kjer je ve\xc4\x8d let nadzoroval dela. Tudi od 1663 se je Le N\xc3\xb4tre ukvarjal s Ch\xc3\xa2teau de Chantilly, premo\xc5\xbeenje Ludvika II. Cond\xc3\xa9jskega, kjer je delal s svojim bratom Pierrom Desgotsom do 1680-ih.  Od leta 1664 je obnavljal vrtove Tuilerij, po nalogu Colberta, Ludvikovega \xc5\xa1efa vlade, ki je \xc5\xa1e vedno upal, da bo kralj ostal v Parizu. Leta 1667 je Le N\xc3\xb4tre raz\xc5\xa1iril glavno os vrtov proti zahodu, ki je ustvarila avenijo, ki je kasneje postala Elizejske poljane. Colbert je leta 1670 naro\xc4\x8dil Le N\xc3\xb4treju spremeniti vrtove lastnega Ch\xc3\xa2teau de Sceaux, kjer je delal do leta 1683.\n_START_SECTION_\nV tujini\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1662 je pripravil model za Greenwich Park v Londonu, za Karla II.. Leta 1670 Le N\xc3\xb4tre zasnovali projekt gradu Racconigi v Italiji ter med 1674 in 1698 preoblikoval vrtove Venaria Reale v bli\xc5\xbeini Torina. Leta 1679 je obiskal Italijo. Njegova kasnej\xc5\xa1a naro\xc4\x8dila so bila za pala\xc4\x8do Charlottenburg v Berlinu in Chateau de Cassel v Nem\xc4\x8diji in na\xc4\x8drti za Windsorski grad.\n_START_SECTION_\nZadnja dela\n_START_PARAGRAPH_\nMed letoma 1679 in 1691 je bil vpleten v na\xc4\x8drtovanje vrtov Ch\xc3\xa2teau de Meudon za Fran\xc3\xa7ois-Michel le Tellier, markiza de Louvois._NEWLINE_Njegovo delo je bilo pogosto pozitivno primerjano in v nasprotju z opusom Lancelota "Capability" Browna, angle\xc5\xa1kega krajinskega arhitekta.\n_START_SECTION_\nV popularni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\nAndr\xc3\xa9 Le N\xc3\xb4treja je igral Matthias Schoenaerts v filmu iz leta 2015, A Little Chaos, re\xc5\xbeiser Alan Rickman.'