b"\n_START_ARTICLE_\nRaketoplan Discovery\n_START_PARAGRAPH_\nRaketoplan Discovery (angle\xc5\xa1ko Odkritje) je NASIN raketoplan z uradno oznako OV-103._NEWLINE_Discovery je prvi\xc4\x8d poletel 30. avgusta 1984 kot tretji delujo\xc4\x8di raketoplan in je danes drugi najstarej\xc5\xa1i \xc5\xa1e ohranjen izmed raketoplanov, ki so potovali v vesolje (raketoplan Enterprise niso nikoli uporabili na misiji). Njegove naloge so bile raziskovalne in povezane z Mednarodno vesoljsko postajo._NEWLINE_Ime Discovery je raketoplan dobil po zgodovinskih ladjah z istim imenom, predvsem HMS Discovery, s katero je raziskovalec James Cook odplul na svoje tretje in zadnje potovanje. Ime Discovery sta nosili tudi ladji Henryja Hudsona, ki je v letih 1610\xe2\x80\x931611 iskal severozahodni prehod in RRS Discovery, ki sta jo Scott in Shackleton v letih 1901-1904 uporabljala za raziskovanje Antarktike. Discovery 1 (XD-1) se imenuje tudi nami\xc5\xa1ljena vesoljska ladja iz filma 2001: Vesoljska odiseja._NEWLINE_Discovery je v tirnico ponesel vesoljski teleskop Hubble in kasneje tudi opravil dve popravili na njem. Utiril je tudi nekaj satelitov._NEWLINE_Discovery je bil dvakrat izbran za raketoplan projekta Vrnitev k poletom, prvi\xc4\x8d po nesre\xc4\x8di Challengerja leta 1986 in drugi\xc4\x8d po nesre\xc4\x8di Columbie leta 2005. Na Discoveryju je leta 1998 v okviru Programa Mercury poletel John Glenn, ki je s 77 leti najstarej\xc5\xa1i \xc4\x8dlovek, ki je potoval v vesoljski prostor._NEWLINE_Po ukinitvi programa raketoplanov Space Shuttle je raketoplan Discovery sedaj razstavljen v Smithsonian Institution's National Air and Space Museum / lokacija Steven F. Udvar-Hazy Center v mestu Virginia, Washington, ZDA."