b"\n_START_ARTICLE_\nVoglajna\n_START_SECTION_\nOpis reke\n_START_PARAGRAPH_\nVoglajna je zanimiv primer reke, za katero ni soglasja glede njenega za\xc4\x8detka, saj so mnenja o tem razli\xc4\x8dna. Danes sicer prevladuje mnenje, da se za\xc4\x8denja z iztokom iz Slivni\xc5\xa1kega jezera, v katerega pritekata njena glavna pritoka Lo\xc4\x8dnica in Drobinski potok. \xc4\x8ceprav glede za\xc4\x8detka Voglajne ni enotnega mnenja, lahko re\xc4\x8demo, da se je pred nastankom jezera Voglajna za\xc4\x8dela na danes potopljenem soto\xc4\x8dju teh dveh potokov pri naselju Rakitovec._NEWLINE_V starej\xc5\xa1i literaturi omenjajo nekateri, da je za\xc4\x8detek Voglajne potok Jezernica (ali Jezer\xc5\xa1\xc4\x8dica), drugi menijo, da je Drobinski potok njen pravi za\xc4\x8detek. M. \xc5\xbdagar pi\xc5\xa1e v svojem opisu poplave leta 1954: \xc2\xbbVoglajna prite\xc4\x8de izpod Jezerc pod Dobjem po tesno zajedeni dolini, ki se le delno raz\xc5\xa1iri pri Sv. Urbanu pod Slivnico, ko dobi z desne strani Drobinski potok z Lo\xc4\x8dnico; tam tvori majhno nasuto ravnico, nato pa si zopet z ozko sotesko prebije pot skozi eruptivni hrbet vzhodno od Rifnika.\xc2\xab  Podobno navaja tudi Krajevni leksikon Slovenije: \xc2\xbbRe\xc4\x8dica izvira pod Jezercami pod imenom Jezer\xc5\xa1\xc4\x8dica. Od tod te\xc4\x8de po ozki dolini do Glince, kjer sprejema Slivni\xc5\xa1ki potok in Lo\xc4\x8dnico.\xc2\xab  M. Natek pi\xc5\xa1e: \xc2\xbbPri njenem poimenovanju, dolo\xc4\x8ditvi njenega izvira, je ve\xc4\x8d nejasnosti. Nekateri doma\xc4\x8dini postavljajo njen izvir v Vol\xc4\x8dje jame v Spodnjem \xc5\xbdegarju (pod Prevorjami), v nadmorski vi\xc5\xa1ini 500 m. Toda ta potok se na \xc5\xa1tevilnih kartah, med drugim tudi v Krajevnem leksikonu Slovenije imenuje Drobinski potok.\xc2\xab _NEWLINE_Pod iztokom iz Slivni\xc5\xa1kega jezera Voglajna takoj zavije proti jugu v ozko in kratko sotesko med Gradi\xc5\xa1\xc4\x8dem (441\xc2\xa0m) in Prednjo goro (455\xc2\xa0m), \xc4\x8deprav je samo 600\xc2\xa0m oddaljena od svojega toka pri \xc4\x8crnolici. Na ju\xc5\xbeni strani teh nizkih hribov prite\xc4\x8de v Gorico pri Slivnici, kjer se ji z leve pridru\xc5\xbei pritok \xc4\x8cret, nato pa zavije po kratki, a \xc5\xa1iroki dolini proti zahodu. Tu z leve sprejme levi pritok Jezernico in se takoj zatem zaje v trd kremenov keratofir, v katerem je izdelala kratko sotesko med Prednjo goro in Rifnikom. Pri \xc4\x8crnolici izstopi iz soteske v \xc5\xa1iroko Voglajnsko podolje in zlagoma zavije proti zahodu. Nad \xc5\xa0entjurjem se vanjo izliva Slomski potok, nato pa te\xc4\x8de tik ju\xc5\xbeno od \xc5\xa0entjurja, kjer se ji z desne pridru\xc5\xbei Pe\xc5\xa1nica, z leve pa Kozarica. Vse do Opoke nekoliko nad \xc5\xa0torami te\xc4\x8de po skoraj kilometer \xc5\xa1iroki dolini z ravnim, mestoma mokrotnim dnom, nato pa sledi o\xc5\xbeji del doline, zarezan v tr\xc5\xa1i andezitni tuf in starej\xc5\xa1e triasne kamnine. V tej o\xc5\xbeji dolini je ob cesti in \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki progi Celje\xe2\x80\x93Maribor stisnjen del \xc5\xa0tor, a se dolina hitro raz\xc5\xa1iri, v tej raz\xc5\xa1iritvi pa stoji tik ob desnem bregu Voglajne novej\xc5\xa1i del \xc5\xbeelezarne \xc5\xa0tore. Pri Teharjah se dolina spet na kratko zo\xc5\xbei, onkraj zo\xc5\xbeitve pa Voglajna vstopi v \xc5\xa1iroko dolinsko dno Celjske kotline. \xc5\xbde pod \xc5\xa0torami te\xc4\x8de po povsem spremenjeni umetni strugi, nato pa zavije proti zahodu in po podobnem umetnem koritu te\xc4\x8de tik ob ju\xc5\xbenem robu ravnine mimo celjske tovorne \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke postaje. Z desne se vanjo ste\xc4\x8de \xc5\xa1e najve\xc4\x8dji pritok Hudinja, nato zavije proti jugu mimo Skalne kleti in se tik pod Celjem izliva v Savinjo.\n_START_SECTION_\nHidronim in etimologija\n_START_PARAGRAPH_\nIzvor imena Voglajna ni znan. Jezikoslovec Marko Snoj domneva, da se je reka neko\xc4\x8d imenovala Vogvan'a, nato pa se je z izgovorom ime spremenilo v Voglajna. Verjetno je ime predslovanskega izvora, morda bi lahko izhajalo iz latinske besede aquanea, kar je \xc5\xbeenska oblika pridevnika iz aquana (vodna vila). Tudi starej\xc5\xa1i jezikoslovec F. Bezlaj nima prepri\xc4\x8dljivega mnenja o izvoru imena reke in okleva med mo\xc5\xbenim slovanskim izvorom v obliki (v)ogla\xc5\x84a in, podobno kot M. Snoj, latinskim izvorom v besedi aquanea. V zgodovinskih virih se ime reke pojavlja \xc5\xbee v srednjem veku v latinskih in nem\xc5\xa1kih oblikah, npr. Oguanie (1025), Oguaniae (1028), Oglan (1265), Agleg (1447), der pach Oglay (1448), auf der Aglein (1480) idr., v slovenski obliki se prvi\xc4\x8d pojavi kot Voglana.\n_START_SECTION_\nHidrogeografija\n_START_PARAGRAPH_\nVoglajna ima panonski de\xc5\xbeno-sne\xc5\xbeni re\xc5\xbeim z jesenskim vi\xc5\xa1kom, ki le nekoliko presega spomladanskega. Zna\xc4\x8dilen je izrazit poletni ni\xc5\xbeek zaradi vi\xc5\xa1jih temperatur in ve\xc4\x8dje evapotranspiracije v juliju in avgustu ter \xc5\xa1ibko izra\xc5\xbeen zimski ni\xc5\xbeek (januarja in februarja). Hidrogram je manj razgiban tudi zaradi zadr\xc5\xbeevanja vode v Slivni\xc5\xa1kem jezeru, kar nekoliko zmanj\xc5\xa1a najvi\xc5\xa1je in nekoliko pove\xc4\x8da najni\xc5\xbeje pretoke. V obdobju 1971\xe2\x80\x932000 so na vodomerni postaji Celje II izmerili najmanj\xc5\xa1i pretok 0,01\xc2\xa0m\xc2\xb3/s (1. marca 1998), ko je reka skorajda presahnila, najve\xc4\x8djega pa ob poplavi 5. novembra 1998 (118\xc2\xa0m\xc2\xb3/s). Da tudi sicer ni posebno vodnata reka, ka\xc5\xbee nizek specifi\xc4\x8dni odtok (17,4\xc2\xa0l/s/km\xc2\xb2) in ni\xc5\xbeji odto\xc4\x8dni koli\xc4\x8dnik kot ga imajo na\xc5\xa1e predalpske reke (43,5\xc2\xa0%)._NEWLINE_\xc4\x8ceprav Voglajna ni tako hudourni\xc5\xa1ka kot njen pritok Hudinja, je ob njej zlasti v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em delu doline dolvodno od \xc4\x8crnolice do izliva v Savinjo ponekod tudi do kilometer \xc5\xa1iroka in mokrotna poplavna ravnica, ki jo reka pogosto poplavlja in tudi izgradnja pregrade Tratna, za katero je nastalo Slivni\xc5\xa1ko jezero, ni bistveno zmanj\xc5\xa1ala nevarnosti poplav. V preteklosti so bili v dnu doline predvsem mokrotni travniki in mestoma njive ter posami\xc4\x8dni mlini ob Voglajni, v zadnjih desetletjih pa se je precej pove\xc4\x8dala ogro\xc5\xbeenost zaradi poplav v \xc5\xa0entjurju, kjer je na poplavnem obmo\xc4\x8dju velik del industrijske cone, in v \xc5\xa0torah, kjer je bila v ravnici tik ob reki zgrajena nova \xc5\xbeelezarna. Marsikje so bile na poplavno ogro\xc5\xbeenem obmo\xc4\x8dju zgrajene tudi posami\xc4\x8dne stanovanjske hi\xc5\xa1e, od katerih so bile nekatere v zadnjih letih celo ve\xc4\x8dkrat poplavljene. Najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1e poplavno obmo\xc4\x8dje je od \xc5\xa0entjurja do \xc5\xa0tor, kjer se poplavne vode razlijejo po celotnem dolinskem dnu ju\xc5\xbeno od \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge, v vzhodnih delih Celja pa se poplavno obmo\xc4\x8dje ob Voglajni zlije s poplavnimi obmo\xc4\x8dji Hudinje in Savinje._NEWLINE_Ena najhuj\xc5\xa1ih poplav ob Voglajni v zadnjem stoletju se je zgodila v no\xc4\x8di z 8. na 9. avgust 1926, ki jo je \xc4\x8dasopis Slovenski gospodar opisal takole: \xc2\xbbV okolici Celja je narastla Voglajna v \xc5\xa0torah pri mostu tekom pol ure ob petih popoldne za 45\xc2\xa0cm. Po peti uri se je vzdigovala kar vidoma, tako da je ob sedmih zve\xc4\x8der Voglajna preplavila \xc5\xbee vse teharsko polje in je drla ob \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kem nasipu mimo \xc4\x8creta, kjer se je razlila po vsem \xc4\x8cretu do Be\xc5\xbeigrada prav do Celja, kjer je bila struga Voglajne ob pol osmih zve\xc4\x8der tudi \xc5\xbee vsa preplavljena. Vrtovi ob gostilni pri Zel. travniku so bili \xc5\xbee vsi pod vodo in jedva se je videlo \xc5\xa1e obrobke plotov. Ker se je ob tem \xc4\x8dasu kar naprej vlivalo iz oblakov, se je bli\xc5\xbeala katastrofa s hitrimi koraki. Proti 11. uri pono\xc4\x8di so bile v vodi vse vasi od \xc5\xa0tor mimo Teharjev, kjer je posebno trpela elektrarna na Razdrtem in Turkov mlin z \xc5\xbeago v Teharjih. Polja in travniki Tehar\xc4\x8danov, posestnikov iz \xc4\x8creta in deloma Bukov\xc5\xbelaka, so uni\xc4\x8dena.\xc2\xab _NEWLINE_Voglajna je naredila veliko \xc5\xa1kode tudi 19. in 20. septembra 2010, ko je poplavila 37\xc2\xa0stanovanjskih hi\xc5\xa1, 38\xc2\xa0gospodarskih poslopij, 10\xc2\xa0industrijskih obratov ter \xc5\xa1tevilne ceste v Slivnici pri Celju, \xc5\xa0entjurju in Vrbnem. Ista poplava je naredila veliko \xc5\xa1kode tudi v \xc5\xa1torski \xc5\xbeelezarni. Ve\xc4\x8dje poplave ob Voglajni so bile \xc5\xa1e 13. septembra 2014, ko je bil pod vodo precej\xc5\xa1en ju\xc5\xbeni del \xc5\xa0entjurja, hi\xc5\xa1e in gospodarski objekti so bili poplavljeni tudi v Hru\xc5\xa1evcu in Gorici pri Slivnici. Veliko te\xc5\xbeav sta povzro\xc4\x8dila tudi Voglajnina pritoka Pe\xc5\xa1nica in Kozarica.\n_START_SECTION_\nKakovost vode\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj let nazaj je bila Voglajna v spodnjem toku skoraj povsem mrtva reka, saj jo je mo\xc4\x8dno onesna\xc5\xbeevala industrija v \xc5\xa0entjurju, \xc5\xa0torah in Celju, vanjo so se stekale tudi komunalne odplake. Zaradi zelo majhnega strmca, po\xc4\x8dasnega toka in majhne koli\xc4\x8dine vode se je reka zlasti v poletnih mesecih spremenila v zaudarjajo\xc4\x8d odto\xc4\x8dni kanal skoraj brez \xc5\xbeivljenja. Z uvedbo zaprtih krogov tehnolo\xc5\xa1ke vode v \xc5\xa1torski \xc5\xbeelezarni in celjski industriji ter z izgradnjo centralne \xc4\x8distilne naprave \xc5\xa0entjur in industrijske \xc4\x8distilne naprave v \xc5\xa1torski \xc5\xbeelezarni se je stanje reke Voglajne precej popravilo. Po izgradnji celjske \xc4\x8distilne naprave v Tremerju so nanjo priklju\xc4\x8dena tudi vsa naselja ob Voglajni od \xc5\xa0tor do Celja, kar je \xc5\xa1e dodatno izbolj\xc5\xa1alo stanje vode v strugi Voglajne._NEWLINE_Po uradnih podatkih ARSO je Voglajna v dobrem kemijskem stanju in zmernem ekolo\xc5\xa1kem stanju, kar \xc5\xa1e ni dobro, saj se v vodi in sedimentu nahajajo te\xc5\xbeke kovine (kobalt) ter sulfati in ostanki herbicidov.\n_START_SECTION_\nLjudje in reka\n_START_PARAGRAPH_\nVoglajna ni niti posebno vodnata reka niti nima dovolj velikega strmca, zato v preteklosti ni bila posebej uporabna za pogon mlinov, \xc5\xbeag in drugih naprav. Geograf Milan Natek je pred leti natan\xc4\x8dno popisal vse mline in \xc5\xbeage v celotnem pore\xc4\x8dju in pri\xc5\xa1el do \xc5\xa1tevilke 262; od tega je bilo 230\xc2\xa0mlinov, 23\xc2\xa0\xc5\xbeag in devet drugih obratov. Na sami Voglajni jih je bilo na 11\xc2\xa0lokacijah vsega skupaj samo 21. Med ve\xc4\x8djimi obrati navaja avtor Celestinov mlin in \xc5\xbeago pod izlivom Kozarice v Hru\xc5\xa1evcu, v Vrbnem Podpla\xc5\xa1ekov valj\xc4\x8dni mlin in dve \xc5\xbeagi, v Pro\xc5\xbeinski vasi mlin v Opoki, ki je deloval celo do 70. let prej\xc5\xa1njega stoletja, in na Teharjah Pocajtov mlin (tudi Turkov mlin) in \xc5\xbeago. Slednji je deloval \xc5\xbee v \xc4\x8dasu Celjskih grofov in je z njim povezana povest Ferda Ko\xc4\x8devarja Mlinarjev Janez, slovenski junak ali vplemitenje Tehar\xc4\x8danov (1859). Tudi v \xc5\xa1torski \xc5\xbeelezarni so v 19. stoletju poleg parnih strojev delno uporabljali vodni pogon.\n_START_SECTION_\nVarstvo narave\n_START_PARAGRAPH_\nVoglajna je antropogeno mo\xc4\x8dno preoblikovana reka: na njej so leta 1975 zgradili 17\xc2\xa0m visoko pregrado Tratna, za katero je nastalo 0,84\xc2\xa0km\xc2\xb2 veliko Slivni\xc5\xa1ko jezero, kar je precej spremenilo preto\xc4\x8dni re\xc5\xbeim reke dolvodno od pregrade. V srednjem toku so jo deloma prestavili \xc5\xbee ob gradnji Ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice v sredini 19. stoletja in tu je med \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko progo in cesto Celje\xe2\x80\x93\xc5\xa0entjur ohranjen edini ostanek nekdanje Voglajnine struge, v katerem je zdaj manj\xc5\xa1i ribnik Vrbno. Dolvodno od \xc5\xa0tor je reka v celoti regulirana, \xc5\xbee pred drugo svetovno vojno so preuredili njen izliv v Savinjo. \xc5\xa0e obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a regulacijska dela so opravili po katastrofalnih poplavah junija 1954 v Celju, ko je Voglajna tudi 'izgubila' svoj nekdanji desni pritok (Vzhodno)Lo\xc5\xbenico, ki se zdaj izliva v Hudinjo._NEWLINE_Kljub regulacijam sta struga Voglajne in njena bli\xc5\xbenja okolica pomembni z ekolo\xc5\xa1kega in naravovarstvenega vidika. Dolina Voglajne od pregrade Tratna do Pro\xc5\xbeinske vasi je zavarovana kot lokalna naravna vrednota, celotna struga od pregrade Tratna do izliva v Savinjo pa je vklju\xc4\x8dena v Naturo 2000 zaradi bogatih vodnih in mokrotnih habitatov ter raznovrstnega rastlinskega in \xc5\xbeivalskega sveta. Ker se je v zadnjih letih ob\xc4\x8dutno zmanj\xc5\xa1ala onesna\xc5\xbeenost vode, je pri\xc4\x8dakovati, da si bo narava tudi ob podpori naravovarstvenih ukrepov po\xc4\x8dasi opomogla, vendar je reka \xc5\xbeal \xc5\xa1e dale\xc4\x8d od nekdanjega naravnega stanja._NEWLINE_Po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8da reka je kljub regulacijam pomemben \xc5\xbeivljenjski prostor \xc5\xa1tevilnih \xc5\xbeivalskih vrst, ki so zaradi posegov v okolje na splo\xc5\xa1no ogro\xc5\xbeene, njene bre\xc5\xbeine in bli\xc5\xbenji mokrotni travniki pa bogat zaklad narave, ki ga je potrebno ohranjati in vzdr\xc5\xbeevati. V reki \xc5\xbeivi ve\xc4\x8d ribjih vrst, ki jim prija po\xc4\x8dasi teko\xc4\x8da voda, mdr. bolen (Aspius aspius), blistavec (Telestes souffia), pezdirk (Rhodeus sericeus amarus) in zlata ne\xc5\xbeica (Sabanejewia aurata). V reki \xc5\xbeivi tudi sladkovodna \xc5\xa1koljka navadni \xc5\xa1kr\xc5\xbeek (Unio crassus), v vodi in ob njej vidra (Lutra lutra), ka\xc4\x8da kobranka (Natrix tessellata), \xc5\xa1tevilne dvo\xc5\xbeivke, metulji, hro\xc5\xa1\xc4\x8di in druge \xc5\xbeivalske vrste."