b"\n_START_ARTICLE_\nAnaksimander\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nAnaksimander je bil predstavnik jonske filozofske \xc5\xa1ole in Talesov sopotnik ali u\xc4\x8denec. Verjetno je bil Anaksimenov u\xc4\x8ditelj ali prijatelj. Podobno njemu je veljal za izumitelja (prva geografska karta sveta, instrumenti za gradnjo) ter pa veljal tudi za uspe\xc5\xa1nega dr\xc5\xbeavnika. Napisal je prvi gr\xc5\xa1ki filozofski spis O naravi (\xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf \xcf\x86\xcf\x8d\xcf\x83\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x82 - Per\xc3\xad f\xc3\xbdseos). Iz tega dela je ohranjen samo en stavek. Ob\xc5\xa1irnej\xc5\xa1i so doksografski podatki. Prvi se je spra\xc5\xa1eval o na\xc4\x8delu, po\xc4\x8delu vsega in ga imenoval apeiron. Neskon\xc4\x8dnost je po kvaliteti nedolo\xc4\x8dena, prostorsko in \xc4\x8dasovno neomejena snovna praosnova vseh stvari (arhe), ki iz sebe zaradi neprestanega gibanja izdvaja nasprotja in na ta na\xc4\x8din povzro\xc4\x8da nastanek posameznih stvari. Razvoj nasprotij se nujno kon\xc4\x8da s spajanjem, z vra\xc4\x8danjem posameznega v prvobitno splo\xc5\xa1no. Kot Aristotel navaja v svoji Fiziki, je za Anaksimandra apeiron nesmrten in ne more imeti nekega svojega zasebnega na\xc4\x8dela, ker \xc4\x8de bi ga imelo, bi imelo tudi svojo mejo. Na vpra\xc5\xa1anje, kaj je apeiron, odgovarja: neomejeno, brez konca in brez specifikacij. Pomembna so njegova odkritja v astronomiji. Zanj je imela Zemlja obliko valja ali kamnitega stebra, katerega vi\xc5\xa1ina je enaka tretjini osnovnice. Zemlja prosto lebdi v zraku v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du sveta. Sonce, Luna in zvezde naj bi bile razli\xc4\x8dno oddaljene; Sonce najdlje, zvezde pa Zemlji najbli\xc5\xbeje. Sonce si je zami\xc5\xa1ljal kot kolo s premerom 27 ali 28 Zemljinih premerov. Votel obro\xc4\x8d kolesa naj bi napolnjeval ogenj, viden le skozi okroglo odprtino. Na podoben na\xc4\x8din je razlagal tudi Luno, ta obro\xc4\x8d naj bi bil \xc5\xa1irok 19 Zemljinih premerov. Zvezdno kolo pa je postavil nekje med Luno in Zemljo. Nastanek Son\xc4\x8devih in Luninih mrkov je razlagal z za\xc4\x8dasno zama\xc5\xa1itvijo lukenj v obro\xc4\x8dih, Lunine mene pa z rednimi delnimi zama\xc5\xa1itvami. Ni popolnoma jasno, kako si je zami\xc5\xa1ljal zgradbo sfer in obro\xc4\x8dev, saj so morali notranje le\xc5\xbee\xc4\x8di sloji prepu\xc5\xa1\xc4\x8dati Son\xc4\x8devo svetlobo, njih lastna svetloba pa je izhajala le skozi odprtine. Zvezde je postavil najbli\xc5\xbeje k Zemlji, kar govori o tem, kako malo so Grki takrat opazovali nebo, saj je o\xc4\x8ditno, da niso poznali niti Luninih okultacij svetlih zvezd. Tako je zasnoval svojo novo kozmolo\xc5\xa1ko sliko, ki je v gr\xc5\xa1ko astronomijo uvedla geometrizacijo fizi\xc4\x8dnega Vesolja. Del ohranjenih Anaksimadrovih fragmentov pri\xc4\x8da o tem, da je morda pri\xc5\xa1el na idejo o evoluciji \xc5\xbeivih bitij. Njegovo u\xc4\x8denje o nastanku organskega \xc5\xbeivljenja v vodi in razvoju \xc5\xbeivih bitij preko ni\xc5\xbejih organizmov do \xc4\x8dloveka predstavlja pomembno anticipacijo sodobne teorije o poreklu vrst. Napravil je nebesno kroglo (\xcf\x83\xcf\x86\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xcf\x81\xce\xb1 - sfaira) in sestavil prvo geografsko karto za katero je kasneje napisal besedilo njegov rojak Hekataj. Prvi je uporabljal gnomon, s katerim je dolo\xc4\x8dil kot med ekliptiko in ekvatorjem.\n_START_SECTION_\nOhranjen fragment Anaksimandrove knjige O naravi:\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbAnaksimander je postavil za pravzrok (arhe) in prvino vsemu, kar biva, apeiron (neskon\xc4\x8dno, nedolo\xc4\x8deno) in je tudi prvi rabil to ime. Pravi pa, da to ni voda ne katera drugih tako imenovanih prvin, ampak neka svojevrstna neskon\xc4\x8dna podat, iz katere sestoje vsi nebesni svetovi v njih: 'Iz \xc4\x8desar pa stvari nastajajo, v tistem tudi minevajo po Nujnosti; zakaj druga drugi pla\xc4\x8dujejo kazen in poravnavo za krivdo po redu \xc4\x8casa.' Anaksimader je o\xc4\x8ditno opazoval presnavljanje \xc5\xa1tirih prvin iz ene v drugo, zato ni maral vzeti ne te ne one za podstat, temve\xc4\x8d neko drugo mimo njih. Nastanka stvari ne izvaja iz kakovostnega spreminjanja prasnovi, temve\xc4\x8d iz izlo\xc4\x8devanja nasprotij na podlagi ve\xc4\x8dnega gibanja. \xc2\xab\xc2\xa0(DK 12A9, prevod po Sovr\xc3\xab: Predsokratiki, str 35). --\n_START_SECTION_\nPravi tudi:\n_START_PARAGRAPH_\nLogos je bo\xc5\xbeji drobi\xc5\xbe. Vsak nebe\xc5\xa1\xc4\x8dan, ki spomladi po\xc5\xbeene, primakne zaznamek. \xc4\x8clovek mu smisel doda, menjaje dol\xc5\xbeino s kra\xc4\x8dino. Ko pesem odte\xc4\x8de v ubranost, nedotakljivo umolkne. Tu ni razlik. Na obrobju smrtnih besed, v besednici smrti. V belem, brez\xc4\x8dasnostnem \xc5\xa1umu, skupku vseh govoric, pripu\xc5\xa1\xc4\x8denih na svet, ki ga \xe2\x80\x93 edinega \xe2\x80\x93 znamo \xc4\x8dutiti.\n_START_SECTION_\nO njem in njegovih dose\xc5\xbekih\n_START_PARAGRAPH_\nDiogen Laertski nam o Anaksimandru ohrani, da je rekel, da je po\xc4\x8delo in prvina brezmejno, ne da bi ga pri tem opredelil kot zrak ali vodo ali kaj drugega. Posamezni deli se sicer spreminjajo, vesolje pa je nespremenljivo. Na sredini le\xc5\xbei zemlja, ki zavzema sredi\xc5\xa1\xc4\x8dni polo\xc5\xbeaj in ima obliko krogle. /.../ Prvi je izumil gnomon ( uporablja se za dolo\xc4\x8danje solsticijev, \xc4\x8dasa, letnih obdobij in enakono\xc4\x8dij) in postavil son\xc4\x8dno uro. Izdelal je tudi naprave za opazovanje ur. Prvi je narisal na\xc4\x8drt Zemlje in morja. Izdelal pa je tudi maketo-kroglo. _NEWLINE_Zgodnje kr\xc5\xa1\xc4\x8danski teolog Hipolit Rimski nam v delu Proti vsem krivoverstvom o njem o ohrani: Anaksimander je bil torej Talesov u\xc4\x8denec. Rekel je, da je po\xc4\x8delo bivajo\xc4\x8dih (stvari) nekak\xc5\xa1na narava brezmejnega, iz katerega nastanejo nebesa in svet znotraj njih. Ta (narava) je ve\xc4\x8dna in nepostarljiva ter zaobsega vse svetove. Pravi, da je \xc4\x8das opredeljeni nastanek, bitnost in propad (bivajo\xc4\x8dih stvari). Ta\xc2\xa0Anaksimander\xc2\xa0je rekel, da je po\xc4\x8delo in prvina bivajo\xc4\x8dih stvari brezmejno in prvi za po\xc4\x8delo uporabil to ime. Poleg tega je za gibanje, v katerem pride do nastajanja nebes rekel, da je nekaj ve\xc4\x8dnega.\xc2\xa0Zemlja lebdi (v zraku), ne da bi jo kar koli obvladovalo, in miruje zaradi enake oddaljenosti od vsega. Po obliki je zaobljena, zaokro\xc5\xbeena, podobna kamnitemu stebru: ena izmed njenih ploskev je tista po kateri hodimo, druga pa se nahaja na nasprotni strani.\xc2\xa0Zvezde so nastale kot ognjen obro\xc4\x8d in so se lo\xc4\x8dile od ognja v svetu, obdane pa so z zrakom. Obstajajo tudi izpuhi, ki so nekak\xc5\xa1ni cevasti prehodi(cev kova\xc5\xa1kega meha), skozi katere vidijo zvezde; mrki nastanejo zato, ker se izpuhi zaprejo. Zaradi zapiranja ali odpiranja prehodov se tudi Mesec enkrat poka\xc5\xbee kot rasto\xc4\x8d, drugi\xc4\x8d kot pojemajo\xc4\x8d.\xc2\xa0Obro\xc4\x8d Sonca je 27-krat ve\xc4\x8dji od Mese\xc4\x8devega, Sonce pa se nahaja tudi najvi\xc5\xa1je, najni\xc5\xbeje pa so obro\xc4\x8di zvezd stalnic.\xc2\xa0\xc5\xbdiva bitja nastajajo iz vla\xc5\xbenega, ki izpareva zaradi sonca. \xc4\x8clovek je bil na za\xc4\x8detku podoben neki drugi \xc5\xbeivali, mogo\xc4\x8de ribi. Sprva so bila ta bitja obdana z bodi\xc4\x8dasto skorjo. Ko so stopila v zrelo obdobje, so se premaknila bolj na suho obmo\xc4\x8dje, pri tem pa se je njihova skorja razlomila. \xc5\xa0ele takrat so iz njih iz\xc5\xa1li mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenske, ki so se lahko \xc5\xbee sami hranili.\xc2\xa0_NEWLINE_Vetrovi nastanejo iz najbolj pretanjenih izparin, ki se lo\xc4\x8dijo od zraka in se takrat, ko se nakopi\xc4\x8dijo, za\xc4\x8dnejo gibati; de\xc5\xbeevje nastaja zaradi izparevanja iz Zemlje, ki ga povzro\xc4\x8di Sonce; bliski pa, ko veter naleti na oblake in jih razlomi."