b'\n_START_ARTICLE_\nVeliki mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar ima v Sloveniji razpon kril med 40 in 45 mm in je tako drugi najve\xc4\x8dji modrin, ki \xc5\xbeivi pri nas. Gosenice dose\xc5\xbeejo dol\xc5\xbeino do 13 mm in se po 9 mesecih razvijejo v metulja. Odrasli metulji \xc5\xbeivijo le nekaj tednov. Gosenica se prve tri faze v obdobju li\xc4\x8dinke hrani na materini du\xc5\xa1ici (Thymus spp.), v \xc4\x8detrti fazi pa se spusti na tla, kjer jo mravlje vrste Myrmica sabuleti ali Myrmica scabrinodis prepoznajo kot svojo li\xc4\x8dinko in odnesejo v mravlji\xc5\xa1\xc4\x8de, kjer se hrani z mravljimi li\xc4\x8dinkami, gosenica pa mravljam v zameno zagotavlja mano. Za velikega mravlji\xc5\xa1\xc4\x8darja so zna\xc4\x8dilne temne pege, ki so posejane na modri podlagi njegovih kril._NEWLINE_Vrsta je bila prvi\xc4\x8d opisana leta 1758, v Veliki Britaniji pa so jo odkrili leta 1795. Leta 1979 je bila v Veliki Britaniji razgla\xc5\xa1ena za izumrlo, kasneje pa so uspeli tam populacijo ponovno obnoviti.. Danes velja veliki mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar za potencialno ogro\xc5\xbeeno vrsto..\n_START_SECTION_\nRaz\xc5\xa1irjenost\n_START_PARAGRAPH_\nVeliki mravlji\xc5\xa1\xc4\x8dar je raz\xc5\xa1irjen po Evropi, Kavkazu, Armeniji, zahodni Sibiriji, Altaju, severozahodnem Kazahstanu in v Se\xc4\x8duanu.'