b'\n_START_ARTICLE_\nMihael Psel\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nGlavni vir podatkov o Pselovem \xc5\xbeivljenju so njegova dela, ki vsebujejo obse\xc5\xbene avtobiografske odlomke. Mihaelova dru\xc5\xbeina je bila po poreklu iz Nikomedije (dana\xc4\x8dnji \xc4\xb0zmit) in je spadala v dru\xc5\xbebeno elito. Mihael je bil kr\xc5\xa1\xc4\x8den za Konstantina. Ime Mihael je dobil kasneje, ko je vstopil v samostan, priimek Psel (psellos, jecljavec) pa je dobil verjetno zaradi govorne napake. _NEWLINE_\xc5\xa0olal se ja v Bizancu. Ko je imel pribli\xc5\xbeno deset let, je postal zapisnikar pri pode\xc5\xbeelskem sodniku, da bi s tem pomagal dru\xc5\xbeini pri zbiranju denarja za sestrino doto. Ker je sestra umrla, se je vrnil v Bizanc in nadaljeval \xc5\xa1olanje. Med \xc5\xa1tudijem pri Ivanu Mauropu je spoznal kasnej\xc5\xa1a patriarha Konstantina Leihuda in Ivana Ksifilina ter kasnej\xc5\xa1ega cesarja Konstantina X. Dukasa (1059\xe2\x80\x931067). Med \xc5\xa1tudijem je nekaj \xc4\x8dasa spet delal na de\xc5\xbeeli, tokrat kot sodnik. Malo pred letom 1042 se je vrnil v Bizanc, kjer je dobil v dr\xc5\xbeavni pisarni manj pomembno slu\xc5\xbebo pisarja (\xe1\xbd\x91\xcf\x80\xce\xbf\xce\xb3\xcf\x81\xce\xb1\xce\xbc\xce\xbc\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82), potem pa se je za\xc4\x8dela njegova strma politi\xc4\x8dna kariera. Postal je vpliven politi\xc4\x8dni svetovalec cesarja Konstantina IX. Monomaha (1042\xe2\x80\x931054) in vodilni profesor na novoustanovljeni akademiji v Bizancu s \xc4\x8dastnim naslovom "konzul filozofov" (\xe1\xbd\x95\xcf\x80\xce\xb1\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xcf\x86\xce\xb9\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x83\xcf\x8c\xcf\x86\xcf\x89\xce\xbd)._NEWLINE_Proti koncu Monomahovega vladanja se je zna\xc5\xa1el pod velikim  politi\xc4\x8dnim pritiskom, zato je leta 1054 zapustil dvor in od\xc5\xa1el v samostan Olimp v Bitiniji. Po Monomahovi smrti ga je njegova naslednica cesarica Teodora (1055-1056) kmalu poklicala nazaj na dvor. Naslednjih nekaj let se je aktivno ukvarjal s politiko kot visok politi\xc4\x8dni svetovalec ve\xc4\x8d cesarjev. Igral je pomembno vlogo pri prenosu oblasti z Mihaela VI. Stratiotika na Izaka I. Komnena leta 1057, z Izaka Komnena na Konstantina X. Dukasa leta 1059 in z Romana IV. Diogena na Mihaela VII. Dukasa leta 1071. _NEWLINE_Med vladanjem Konstantina IX. je bil osebni u\xc4\x8ditelj njegovega sina Mihaela. Kasneje je igral pomembno vlogo pri Mihelovem boju za oblast, zato je verjetno pri\xc4\x8dakoval, da bo po Mihaelovem prihodu na prestol pri\xc5\xa1el do \xc5\xa1e vi\xc5\xa1jega politi\xc4\x8dnega polo\xc5\xbeaja. Izgleda, da mu cesar Mihael le ni bil tako naklonjen, zato se je sredi 1070. let umaknil iz politi\xc4\x8dnega \xc5\xbeivljenja. Ker se njegova avtobiografija takrat prekine, ni nobenih zanesljivih podatkov, kaj se je z njim dogajalo kasneje. Nekateri poznavalci trdijo, da se je vrnil v samostan. Iz zapisov Pselovega sodobnika, zgodovinarja Ivana Zonara, nekateri poznavalci sklepajo, da je kmalu po padcu cesarja Mihaela VII. leta 1078 umrl._NEWLINE_Pismo, v katerem je Teofil Bolgarski obvestil Pselovega brata o Mihaelovi smrti, se je ohranilo. V njem pi\xc5\xa1e: "Tvoj brat ni umrl, ampak je od\xc5\xa1el k Bogu, odre\xc5\xa1en bolezni in bole\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja."\n_START_SECTION_\nPselova zgodovinska dela\n_START_PARAGRAPH_\nPselovo najbolj znano in najbolj raz\xc5\xa1irjeno delo je Kronografija (\xce\xa7\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd\xce\xbf\xce\xb3\xcf\x81\xce\xb1\xcf\x86\xce\xaf\xce\xb1), zgodovina bizantinskih cesarjev 11. stoletja. Kronografijaopisuje vladavine \xc5\xa1tirinajstih cesarjev in cesaric. Za\xc4\x8denja se s skoraj petdeset let dolgim vladanjem Bazilija II. Bolgaroktona (Ubijalca Bolgarov, 976-1025) in se kon\xc4\x8da z vladanjem Mihaela VII. (1071-1078). Delo je napisano kot niz \xc5\xbeivljenjepisov. V nasprotju z ve\xc4\x8dino zgodovinskih del tistega \xc4\x8dasa, so v Pselovem delu mnogo bolj poudarjeni zna\xc4\x8daji cesarjev kot njihovi politi\xc4\x8dni in voja\xc5\xa1ki dose\xc5\xbeki. V delu so tudi zelo ob\xc5\xa1irni avtobiografski vstavki, ki mnogo povedo o Pselovem politi\xc4\x8dnem in intelektualnem razvoju in dajejo delu zna\xc4\x8dilnosti politi\xc4\x8dnih memoarjev. _NEWLINE_Kronografija je  bila verjetno napisana v dveh delih. V prvem delu so bili \xc5\xbeivljenjepisi cesarjev do Izaka I. Komnena, v drugem delu, ki je mnogo bolj spravljiv, pa so v glavnem slavospevi Pselovim trenutnim za\xc5\xa1\xc4\x8ditnikom, cesarjem iz dinastije Dukas.\n_START_SECTION_\nOsebnost\n_START_PARAGRAPH_\nMihael Psel je bil vsestransko izobra\xc5\xbeen in je slovel kot eden najbolj u\xc4\x8denih ljudi svojega \xc4\x8dasa. Posebno ponosen je bil na to, da je v bizantinski sistem izobra\xc5\xbeevanja ponovno uvedel \xc5\xa1tudij anti\xc4\x8dne filozofije, predvsem Platona. Njegovo izredno nagnjenje so Platona in drugih poganskih filozofov je nekatere njegove sodobnike privedlo do dvomov v njegovo pravovernost, tako da se je moral v svojo obrambo javno izpovedati. Ponosen je bil tudi na svoje mojstrsko govorni\xc5\xa1tvo, v katerem je modrost filozofa in dar prepri\xc4\x8devanja zdru\xc5\xbeil v idealen model politi\xc4\x8dnega voditelja in svetovalca. Moderni razlagalci ga imajo zaradi nagnjenja do dolgih avtobiografskih digresij za domi\xc5\xa1ljavega in \xc4\x8dastihlepnega, tisti pa, ki ga gledajo skozi njegovo politi\xc4\x8dno kariero in vsebino Kronografije, ga imajo zaradi o\xc4\x8ditnega nekriti\xc4\x8dnega odnosa do nekaterih cesarjev za servilne\xc5\xbea in oportunista. Nekaj je tudi takih, ki vidijo v njegovih delih, posebno v Kronografiji,  prikrito ironijo, ki posreduje zelo kriti\xc4\x8dno in uni\xc4\x8dujo\xc4\x8de sporo\xc4\x8dilo o portretiranih cesarjih ter bizantinski kr\xc5\xa1\xc4\x8danski veri in morali.\n_START_SECTION_\nPseudo-Psellos\n_START_PARAGRAPH_\nNeko\xc4\x8d so menili, da obstoja \xc5\xa1e en bizantinski pisatelj z istim imenom, Mihael Psel "starej\xc5\xa1i", ki ga zdaj imenujemo tudi Pseudo-Psellos. \xc5\xbdivel naj bi v 9. stoletju na otoku Androsu, bil Fotijev u\xc4\x8denec in u\xc4\x8ditelj cesarja Leona VI. Modrega. Mihaela Psela so zato nekateri avtorji imenovali "mlaj\xc5\xa1i". Tak\xc5\xa1no mi\xc5\xa1ljenje je temeljilo na zapisu v srednjeve\xc5\xa1ki kroniki  \xce\xa3\xcf\x8d\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x88\xce\xb9\xcf\x82 \xce\x9a\xce\xb5\xce\xb4\xcf\x81\xce\xb7\xce\xbd\xce\xbf\xe1\xbf\xa6-\xce\xa3\xce\xba\xcf\x85\xce\xbb\xce\xaf\xcf\x84\xcf\x83\xce\xb7, v kateri je omenjeno njegovo ime. Dana\xc5\xa1nji strokovnjaki so prepri\xc4\x8dani, da je omemba njegovega imena napaka povr\xc5\xa1nega prepisovalca in da "Mihael Psel starej\xc5\xa1i" nikoli ni obstojal._NEWLINE_Izraz Pseudo-Psellos sodobni strokovnjaki uporabljajo za opis avtorstva ve\xc4\x8d kasnej\xc5\xa1ih del, ki so jih \xc5\xbee v bizantinskih \xc4\x8dasih pomotoma pripisali Pselu.'