b'\n_START_ARTICLE_\nSchadenfreude\n_START_PARAGRAPH_\nBeseda Schadenfreude izvira iz nem\xc5\xa1kega jezika in predstavlja pozitivno \xc4\x8dustvo (u\xc5\xbeitek, veselje, zadovoljstvo, zado\xc5\xa1\xc4\x8denje, naslado), ki se pojavi kot odziv na nesre\xc4\x8do drugih. \xc5\xa0lo naj bi za kompleksno \xc4\x8dustvo, sestavljeno iz veselja in posmeha, kar nakazuje tudi eden od angle\xc5\xa1kih prevodov \xe2\x80\x93 malicious joy. Vendar za razliko od posmeha s Schadenfreude tar\xc4\x8dni osebi ne \xc5\xbeelimo \xc5\xa1kodovati; \xc4\x8dustvo naj bi bilo bolj povezano s smislom za humor. V sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino se beseda prevaja kot \xc5\xa1kodo\xc5\xbeeljnost, kar ni povsem eksaktno. Slovar slovenskega knji\xc5\xbenega jezika \xc5\xa1kodo\xc5\xbeeljnega \xc4\x8dloveka definira kot \xc2\xbb[takega,] ki drugemu \xc5\xbeeli, privo\xc5\xa1\xc4\x8di \xc5\xa1kodo, nesre\xc4\x8do\xc2\xab, Schadenfreude pa se na\xc4\x8deloma pojavi \xc5\xa1ele kot spontan odziv, ne kot vnaprej\xc5\xa1nja \xc5\xbeelja.\n_START_SECTION_\nVeselje ali schadenfreude?\n_START_PARAGRAPH_\nNa podlagi Heiderjeve teorije ravnote\xc5\xbeja je bilo pokazano, da je \xc4\x8dlovekov \xc4\x8dustveni odziv na to, kar se zgodi ostalim, odvisen od odnosa do njih: dober odnos vodi v veselje po uspehu ter \xc5\xbealost po neuspehu, slab odnos pa v zavist po uspehu ter schadenfreude po neuspehu. Na \xc4\x8dlovekov \xc4\x8dustveni odziv sovpliva tudi njegova presoja, ali si je tar\xc4\x8dna oseba izid zaslu\xc5\xbeila ali ne, vendar v precej manj\xc5\xa1i meri._NEWLINE_Avtorji ene od raziskav so preu\xc4\x8devali, ali se obrazni izrazi ob do\xc5\xbeivljanju schadenfreude razlikujejo od obraznih izrazov ob do\xc5\xbeivljanju veselja. Schadenfreude je bilo izzvano s prikazom neuspe\xc5\xa1nega streljanja enajstmetrovk tujih (nizozemskih) nogometa\xc5\xa1ev, veselje pa s prikazom uspe\xc5\xa1nega streljanja doma\xc4\x8dih (nem\xc5\xa1kih) nogometa\xc5\xa1ev. Udele\xc5\xbeencem je bila med ogledom videoposnetka elektromiografi\xc4\x8dno merjena aktivnost \xc5\xa1tirih obraznih mi\xc5\xa1ic. Rezultati so pokazali, da se obrazni izrazi med seboj sicer niso razlikovali, vendar pa so bile mi\xc5\xa1i\xc4\x8dne reakcije v primeru do\xc5\xbeivljanja schadenfreude izrazitej\xc5\xa1e in hitrej\xc5\xa1e, kar ka\xc5\xbee na to, da je neuspeh tujega mo\xc5\xa1tva zbujal ve\xc4\x8d zadovoljstva kot uspeh doma\xc4\x8dega, \xc4\x8detudi so udele\xc5\xbeenci poro\xc4\x8dali nasprotno. Tovrstna odstopanja med eksplicitno (subjektivna ocena) in implicitno meritvijo (EMG) se pogosto pojavljajo, ko je doti\xc4\x8dno \xc4\x8dustvo v dru\xc5\xbebi neza\xc5\xbeeleno in zato potla\xc4\x8deno. Hareli in Parkinson (2008) domnevata celo, da je izraz schadenfreude zgolj konstrukt, s katerim dru\xc5\xbeba opisuje nemoralen vir zadovoljstva, pravo do\xc5\xbeivljano \xc4\x8dustvo pa je pravzaprav veselje. Razlog za intenzivnej\xc5\xa1i odziv pa bi lahko bil tudi ta, da je bil neuspeh Nizozemcev hkrati do\xc5\xbeivljan \xc5\xa1e kot sme\xc5\xa1en, presenetljiv oziroma kot olaj\xc5\xa1anje._NEWLINE_Smeha ne izzoveta zgolj \xc4\x8disto veselje in sre\xc4\x8da, kot je sprva domneval Darwin, temve\xc4\x8d \xc5\xa1iroka paleta \xc4\x8dustev. Ljudje smo med razli\xc4\x8dnimi vrstami smeha zmo\xc5\xbeni tudi razlikovati, vendar v razli\xc4\x8dnih merah. Veselje je bilo v eni od raziskav s 44\xc2\xa0% tako bolje in hitreje prepoznano od schadenfreude (37\xc2\xa0%), ki je bilo pogosto zame\xc5\xa1ano tako z veseljem kot posmehom. Vesel smeh je bil identificiran kot nevzburjen, nedominanten, pozitiven in dobronameren do poslu\xc5\xa1alca, smeh od schadenfreude pa kot vzburjen, dominanten (a ne toliko kot posmehljiv smeh), pozitiven in nevtralen do poslu\xc5\xa1alca (ne zlonameren kot posmehljiv smeh). Schadenfreude torej v ve\xc4\x8d pogledih le\xc5\xbei med veseljem in posmehom.'