b"\n_START_ARTICLE_\nMilja\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xadlja je ime ve\xc4\x8d enot za merjenje dol\xc5\xbeine. Danes ena milja v glavnem pomeni okoli 1609 m na kopnem in 1852 m na morju in v zraku. Za podrobnosti glej spodaj.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi zgodovino so uporabljali veliko enot z imenom 'milja' za merjenje dol\xc5\xbeine, ki so bile dolo\xc4\x8dene razli\xc4\x8dno. Te enote izhajajo iz rimske milje, ki je bila enaka pribli\xc5\xbeno 1479 m. Rimska milja je vsebovala 1000 'dvojnih korakov' ali dvojnih dolgih korakov rimskih vojakov. Beseda milja izhaja iz latinske besede millia passum, tiso\xc4\x8d kora\xc4\x8dajev. Vzdol\xc5\xbe cest, ki so jih po Evropi zgradili Rimljani so po navadi postavili kamen na vsako miljo, da bi nazna\xc4\x8dili razdaljo do Rima. Tem kamnom so rekli miljniki._NEWLINE_V plovbi so obi\xc4\x8dajno uporabljali geografsko miljo, ki je dolo\xc4\x8dena kot 1 lo\xc4\x8dna minuta na Zemljinem ekvatorju in je pribli\xc5\xbeno enaka 1855 m._NEWLINE_Zakonsko miljo je dolo\xc4\x8dila kraljica Elizabeta I. leta 1593 z zakonom kot novo dolo\xc4\x8ditev milje iz 5000 \xc4\x8devljev na 5280 \xc4\x8devljev._NEWLINE_Ko so se leta 1959 dogovorili o mednarodni milji, je Ameri\xc5\xa1ka geodetska uprava za merjenje obdr\xc5\xbeala geodetsko miljo._NEWLINE_Na Danskem in skoraj po celotni Nem\xc4\x8diji so v 19. stoletju za miljo uporabljali geografsko miljo, enako pribli\xc5\xbeno 7,5 km (dolo\xc4\x8deno s 4. lo\xc4\x8dnimi minutami), ki jo je natan\xc4\x8dno ozna\xc4\x8dil Ole Christensen R\xc3\xb8mer. V Nem\xc4\x8diji je obstajala tudi natan\xc4\x8dna 7,5 km metrska razli\xc4\x8dica, vendar so jo do 20. stoletja ve\xc4\x8dinoma prenehali uporabljati. R\xc3\xb8merjevo miljo so v skandinavskih de\xc5\xbeelah dolgo \xc4\x8dasa uporabljali kot morsko miljo, vendar jo je sredi 20. stoletja zamenjala mednarodna morska milja. Mednarodni morski milji danes tradicionalisti\xc4\x8dni Skandinavci \xc5\xa1e vedno re\xc4\x8dejo \xc4\x8detrt milje."