b'\n_START_ARTICLE_\nCerkev \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje, Miren\n_START_SECTION_\nStarej\xc5\xa1a zgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nCerkev je imela v preteklosti ve\xc4\x8d predhodnic, ki so sedaj poru\xc5\xa1ene. Kdaj je bila zgrajena njena prva predhodnica ni znano, vendar je tu po domnevah kot lastni\xc5\xa1ka cerkev stala \xc5\xbee v drugi polovici 10. stoletja skupaj z utrdbo, ki se prvi\xc4\x8d omenja leta 976. _NEWLINE_Prvi\xc4\x8d jo v virih zasledimo kot Marijino cerkev, leta 1392. Iz dokumenta je razvidno, da sta bila cerkev in grad okoli nje \xc5\xbee znano romarsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, saj so bera in darovi k tej podru\xc5\xbenici mo\xc4\x8dno presegali bero in darove mirenske \xc5\xbeupnijske cerkve._NEWLINE_Cerkev je bila na novo zgrajena leta 1488 in vnovi\xc4\x8dno pozidana leta 1753 v \xc4\x8dasu \xc5\xbeupnika Maru\xc5\xa1i\xc4\x8da, ki je postavil tudi nekaj drugih sakralnih objektov na tedanji vzpetini. Med letoma 1700 in 1756 so tu \xc5\xbeiveli tudi pu\xc5\xa1\xc4\x8davniki ([eremiti). Hrib pa so imenovali tudi \xc2\xbbNa\xc5\xa1a Gospa pod Krasom\xc2\xab._NEWLINE_Maru\xc5\xa1i\xc4\x8deva cerkev je bila poru\xc5\xa1ena leta 1914, ker zaradi sedanje cerkve ni imela ve\xc4\x8d namembnosti, na njeni lokaciji pa sedaj stoji redovna hi\xc5\xa1a lazaristov.\n_START_SECTION_\nZgodovina sedanje cerkvene stavbe\n_START_PARAGRAPH_\nSedanja cerkev se je za\xc4\x8dela graditi 27. julija 1862 in je bila posve\xc4\x8dena 5. septembra 1886. Zgrajena je bila v neorenesan\xc4\x8dnem slogu in je bila po velikosti peta v Gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kofiji. 1. svetovna vojna ji ni prizanesla, saj jo je 7. decembra 1915 po\xc5\xa1kodovala granata, ki je padla na streho tik pred slavolokom v glavni ladji, 3. februarja pa je Marijino sveti\xc5\xa1\xc4\x8de v polno zadela granata, ki ga je v ve\xc4\x8dji meri razru\xc5\xa1ila. Razdejanje se je s pribli\xc5\xbeevanjem frontne \xc4\x8drte samo \xc5\xa1e stopnjevalo. _NEWLINE_Obnova je stekla v avgustu 1924 po na\xc4\x8drtih Umberta Cuzzija in je postopoma potekala do leta 1927. Nova cerkev je bila zgrajena na temeljih prej\xc5\xa1nje v neoromanskem slogu, z nekaterimi modernej\xc5\xa1imi detajli. _NEWLINE_Tudi Druga svetovna vojna cerkvi ni prizanesla, tako da so jo za silo popravili leta 1945. Skozi stoletja obnovitvenih del na tem objektu ni manjkalo. Leta 1958 se je pri\xc4\x8dela prva temeljitej\xc5\xa1a obnova v novej\xc5\xa1em \xc4\x8dasu.\n_START_SECTION_\nOpis cerkve\n_START_PARAGRAPH_\nSveti\xc5\xa1\xc4\x8de \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje je triladijska cerkev v bazilikalni zasnovi s polkro\xc5\xbeno zaklju\xc4\x8denim prezbiterijem in dvema impozantnima zvonikoma na pro\xc4\x8delju. Glavna fasada je razgibana, krasita pa jo rozeta s fresko \xc5\xbdalostne Matere Bo\xc5\xbeje in portal, nad katerim je umetelno izdelan napis Ite in domum Matris Vestr\xc3\xa6 (Pojdite v hi\xc5\xa1o va\xc5\xa1e Matere). _NEWLINE_Celotno cerkveno notranjost krasijo freske in kipi Toneta Kralja, ki so nastali med obnovo cerkve leta 1958. Med temi deli so najbolj poznani kri\xc5\xbeev pot z globoko simboliko, kip Marije z detetom Jezusom na stanskem oltarju in kip Pieta na glavnem oltarju.\n_START_SECTION_\nOstali sakralni objekti\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbeev pot s postajami je po hribu dal postaviti \xc5\xbeupnik Ivan Maru\xc5\xa1i\xc4\x8d leta 1757. V 1. svetovni vojni je bil opusto\xc5\xa1en, zato so leta 1931 postavili kapelice po zamisli arhitekta Ivana Vurnika, ki so bile med drugo svetovno spet zelo po\xc5\xa1kodovane, edino ohranjeno kapelico pa so posvetili svetima Cirilu in Metodu. Po obnovitvi je nove kapelice leta 1985 poslikal Lojze \xc4\x8cema\xc5\xbear. _NEWLINE_Na vrhu hriba so tudi \xc5\xbee od leta 1751 stale svete stopnice ter Kalvarija, ki jih je blagoslovil gori\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Karel Mihael Attems. Sedanje svete stopnice so bile prav tako pozidane v \xc4\x8dasu med obema vojnama.'