b'\n_START_ARTICLE_\nNekonservativna sila\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa8konservativna s\xc3\xadla (tudi d\xc3\xadsipativna s\xc3\xadla ali n\xc3\xa8potenci\xc3\xa1lna s\xc3\xadla) je sila, katere skupno opravljeno delo po poljubno izbrani zaklju\xc4\x8deni poti, ni enako ni\xc4\x8d. Delo, ki ga nekonservativna sila opravi pri premiku med dvema izbranima to\xc4\x8dkama, je odvisno od izbranega tira. Pridevnik\xc2\xa0\xc2\xbbnekonservativen\xc2\xab\xc2\xa0izhaja iz dejstva, da se pri pojavih, kjer nastopajo nekonservativne sile, skupna mehanska energija ne ohranja. Nekonservativnim silam ne moremo pripisati potenciala ali potencialne energije, zato u\xc4\x8dinkov sile ni mogo\xc4\x8de obravnavati kot spremembe potencialne energije._NEWLINE_Zgleda nekonservativnih oz. disipativnih sil sta upor in trenje. Nekonservativne sile so posledica zanemarjenih prostostnih stopenj sistema. Trenje bi tako lahko obravnavali brez vpeljave nekonzervativnih sil, \xc4\x8de bi obravnavali toploto kot kineti\xc4\x8dno energijo, a to bi pomenilo, da bi se morali odre\xc4\x8di makroskopskim termodinamskim parametrom, ki jih d\xc3\xa1 statisti\xc4\x8dna mehanika, in namesto upo\xc5\xa1tevati gibanje vseh molekul, ki sestavljajo dano snov. Za vsa makroskopska telesa je zato pribli\xc5\xbeek nekonservativnih sil neprimerno bolj uporaben kot obravnava 10\xc2\xb2\xe2\x81\xb0 prostostnih stopenj sistema._NEWLINE_Nasprotje nekonservativnih sil so konservativne sile. Vse osnovne sile so konservativne.'