b'\n_START_ARTICLE_\nOddelek za biologijo, Biotehni\xc5\xa1ka fakulteta v Ljubljani\n_START_PARAGRAPH_\nOddelek za biologijo je eden od oddelkov Biotehni\xc5\xa1ke fakultete Univerze v Ljubljani v biolo\xc5\xa1kem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du na Ve\xc4\x8dni poti v Ljubljani, nekoliko odmaknjen od preostalega kompleksa Biotehni\xc5\xa1ke fakultete._NEWLINE_Trenutni predstojnik oddelka je Mihael Jo\xc5\xbeef Toman.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nSvoj za\xc4\x8detek ima v Botani\xc4\x8dnem in Zoolo\xc5\xa1kem in\xc5\xa1titutu leta 1919 ustanovljene Filozofske fakultete, pod okrilje botani\xc4\x8dnega in\xc5\xa1tituta pa je takrat pre\xc5\xa1el \xc5\xa1e starej\xc5\xa1i botani\xc4\x8dni vrt v Ljubljani. Leta 1947 so ustanovili tudi antropolo\xc5\xa1ki in\xc5\xa1titut. Tako je nastal biolo\xc5\xa1ki oddelek, ki je deloval znotraj takratne Prirodoslovno-matemati\xc4\x8dno-filozofske fakultete, v okviru tega pa sta kmalu za\xc4\x8deli delovati \xc5\xa1e skupini za rastlinsko in \xc5\xbeivalsko fiziologijo. Od Prirodoslovno-matemati\xc4\x8dno-filozofske fakultete je po nekaj letih organizacijskih sprememb ostala Naravoslovna fakulteta, ko pa se je leta 1960 tudi ta preoblikovala, so Oddelek za biologijo pripojili takratni Fakulteti za agronomijo, gozdarstvo in veterinarstvo. Ta se je leto kasneje preimenovala v Biotehni\xc5\xa1ko fakulteto, del katere je Oddelek \xc5\xa1e danes._NEWLINE_Oddelek za biologijo je dolga leta do\xc5\xbeivljal prostorsko stisko, saj so bili zaradi razvoja novih disciplin in ustanavljanja novih raziskovalnih skupin skupni prostori z In\xc5\xa1titutom za biologijo Univerze premajhni. Leta 1993 pa se je skupaj z In\xc5\xa1titutom, ki se je medtem preimenoval v Nacionalni in\xc5\xa1titut za biologijo, preselil v novozgrajeno biolo\xc5\xa1ko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de.\n_START_SECTION_\nBolonjska prenova\n_START_PARAGRAPH_\nS \xc5\xa1tudijskim letom 2007/08 se je na oddelku za biologijo pri\xc4\x8del prenovljen \xc5\xa1tudij biologije po shemi 3+2. Prvostopenjski program Biologija traja 3 leta, po njem pa se lahko \xc5\xa1tudenti vpi\xc5\xa1ejo na dveletni magistrski program druge stopnje s podro\xc4\x8dij molekulske biologije, strukturne in funkcionalne biologije ter ekologije in biodiverzitete, ki ustrezajo dosedaj\xc5\xa1njim usmeritvam (t. i.\xc2\xa0\xc2\xbbblokom\xc2\xab) znotraj dodiplomskega \xc5\xa1tudija biologije.'