b'\n_START_ARTICLE_\nMinojska keramika\n_START_PARAGRAPH_\nMinojska keramika je ve\xc4\x8d kot uporabna za datiranje neme minojske civilizacije. Nemirno, zaporedno, hitro menjavanje umetni\xc5\xa1kih slogov razkriva veselje za novosti, kar je arheologom pomagalo pri ugotavljanju \xc4\x8dasa nastanka plasti na najdi\xc5\xa1\xc4\x8dih. Lonci z oljem in mazili, izvo\xc5\xbeeni v 18. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem s Krete, so bili najdeni na Egejskih otokih in v celinski Gr\xc4\x8diji, na Cipru, ob obalah Sirije in Egipta, kar dokazuje razvejane trgovinske stike Minojcev. Zelo fina lon\xc4\x8denina v slogu kamares in poznominojskem vzor\xc4\x8dastem morskem slogu je najvi\xc5\xa1ja to\xc4\x8dka minojskega lon\xc4\x8darstva.\n_START_SECTION_\nKronologija\n_START_PARAGRAPH_\nUveljavljeno kronologijo za datiranje minojske civilizacije je razvil sir Arthur Evans v zgodnjih letih 20. stoletja. Njegova terminologija in terminologija, ki jo je predlagal Nikolaos Platon, se \xc5\xa1e vedno uporabljata, tudi v tem \xc4\x8dlanku._NEWLINE_Evans je razvrstil fino lon\xc4\x8denino po obliki in slogu okrasja. Platon se je osredoto\xc4\x8dil na zgodovino pala\xc4\x8de Knosos. Nova metoda, analiza vrst materiala, vklju\xc4\x8duje geolo\xc5\xa1ko analizo grobih in predvsem neokra\xc5\xa1enih \xc4\x8drepinj, kot da bi bile kamnine. Dobljena razvrstitev temelji na sestavi \xc4\x8drepinj.\n_START_SECTION_\nIzvor\n_START_PARAGRAPH_\nPosoda butmirske kulture, ki je nadaljevanje kulture impresso (\'vtisnjen\'), je lahko bila vzorec za slog kamares v minojskem lon\xc4\x8darstvu, povezuje butmirsko (in posodo impresso) in minojsko, a se o tem \xc5\xa1e vedno razpravlja.\n_START_SECTION_\nZgodnjeminojska doba\n_START_PARAGRAPH_\nKratek uvod v zgodnjeminojsko lon\xc4\x8darstvo se osredoto\xc4\x8da na nekatere bolj znane sloge, ki pa niso obravnavani celovito. Znane so razli\xc4\x8dne oblike. Za to obdobje so zna\xc4\x8dilni lokalni izdelki s pogostimi kikladskimi vzporednicami ali uvo\xc5\xbeenimi, kar ka\xc5\xbee veliko razprostranjenost.\n_START_SECTION_\nPozni neolitik, zgodnjeminojska doba I\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnjeminojska keramika se je verjetno razvila iz poznega neolitika  brez ve\xc4\x8dje prekinitve. Mnogi menijo, da se je minojska civilizacija razvila na kraju samem in ni bila uvo\xc5\xbeena z vzhoda. Njena druga glavna zna\xc4\x8dilnost je razli\xc4\x8dnost, kar ka\xc5\xbee lokalnost zgodnjeminojskih dru\xc5\xbebenih obi\xc4\x8dajev._NEWLINE_Kak\xc5\xa1en je bil odnos med ZM I in poznim neolitikom, so prou\xc4\x8devali predvsem v vzhodni Kreti.  Tam se je pozni neolitik sre\xc4\x8dal s Kikladi, ker je bilo obmo\xc4\x8dje v obeh obdobjih naseljeno, ko ZM I postopoma nadome\xc5\xa1\xc4\x8da pozni neolitik. O treh mo\xc5\xbenostih, to so brez priseljevanja, zamenjava doma\xc4\x8dinov s priseljenci, priseljenci se asimilirajo, ima Hutchinson kompromisno mnenje:_NEWLINE_Neolitik na Kreti se ni kon\xc4\x8dal s katastrofo, njena kultura se je razvila v bronasto dobo pod pritiskom vdora razmeroma majhnih skupin priseljencev z juga in vzhoda, kjer sta bila baker in bron \xc5\xbee dolgo v uporabi.\n_START_SECTION_\nPosoda iz Pirgosa\n_START_PARAGRAPH_\nZgodnjeminojska doba I vklju\xc4\x8duje posodo iz Pirgosa, imenovano tudi vzor\xc4\x8dasta \xc5\xbegana posoda. Glavna oblika je kelih ali arkalohorijski kelih, ki bi se s skodelico v kombinaciji z lijakastim stojalom lahko postavil na trdno povr\xc5\xa1ino brez polivanja. Pirgos je spodmol (kra\xc5\xa1ka jama z vodoravnim dnom), ki se je uporabljal kot kostnica, morda tudi kot obredni prostor. Ta vrsta keramike je bila \xc4\x8drna, siva ali rjava, polirana, z neke vrste vrezanim linearnim vzorcem. Morda so posnemali les.\n_START_SECTION_\nGravirana posoda\n_START_PARAGRAPH_\nDruga vrsta iz tega obdobja je gravirana posoda, imenovana tudi zarezana posoda. Posode so ro\xc4\x8dno oblikovane z okroglim dnom, temno \xc5\xbegani vr\xc4\x8di (primer) in balonaste skodelice in kozarci ("piksida"). Okrasje je omejeno na vzorce z zarezanimi navpi\xc4\x8dnimi in vodoravnimi \xc4\x8drtami in vzorce ribje kosti. Te posode so s severa in severovzhoda Krete in se zdi, da so bile oblikovane po obdobju kampos kulture Grotta-Pelos, zgodnjekikladske kulture I. Nekateri menijo, da so bile uvo\xc5\xbeene ali so jih prinesli priseljenci Agia Fotija.\n_START_SECTION_\nAjos Onufrios, Lebena\n_START_PARAGRAPH_\nPosoda iz Ajosa Onufriosa je poslikana z vzporednimi \xc4\x8drtami, narejena je bila iz gline s primesjo \xc5\xbeeleza, da bi jo ogenj porde\xc4\x8dil zaradi oksidacije v pe\xc4\x8di, vendar je zaradi redukcije dima postala temnej\xc5\xa1a in brez ve\xc4\x8djega nadzora nad barvo, ki je lahko bila od rde\xc4\x8de do rjave. Nato je bil dodan temen vzorec, pobarvan na svetlo. (primer 1, primer 2) Od teh za\xc4\x8detkov so se minojski lon\xc4\x8darji \xc5\xbee osredoto\xc4\x8dili na linearne oblike vzorcev, izpopolnjevali so skladne oblike in vzorce, ki bi v idealnih razmerah ustrezali obliki opreme. To so vr\xc4\x8di, skodelice z dvema ro\xc4\x8dajema in sklede. Oprema je pri\xc5\xa1la s severne in ju\xc5\xbene osrednje Krete kot lebenska posoda, vendar okra\xc5\xa1ena z belimi vzorci na rde\xc4\x8de poslikanem ozadju (primer). Slednje so na\xc5\xa1li v grobovih iz zgodnjeminojske dobe I.\n_START_SECTION_\nKumasa in fina siva posoda\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodnjeminojski dobi II A so verjetno geometrijsko pobarvane vzorce posode iz Kumasa razvili iz izdelkov iz Ajosa Onufriosa. Modeli so v rde\xc4\x8di ali \xc4\x8drni barvi na svetlem ozadju. To so skodelice, sklede, vr\xc4\x8di in \xc4\x8dajniki (na primer Boginja iz Mirtosa). Tudi cilindri\xc4\x8dne in sferi\xc4\x8dne \xc5\xa1katlice ali piksi, imenovane fina siva posoda ali samo siva posoda, ki se pona\xc5\xa1a s polirano povr\xc5\xa1ino z zarezanimi diagonalami, pikami, prstani in polkrogi so iz tega obdobja. (primer)\n_START_SECTION_\nPosoda iz Vasilikija\n_START_PARAGRAPH_\nPosoda iz Vasilikija primer, minojskega najdi\xc5\xa1\xc4\x8da na vzhodni Kreti, je iz zgodnjeminojskega obdobja II A in II B. Ima lisaste glazirane u\xc4\x8dinke in je zgodnji poskus nadziranja barve, ima podolgovate nastavke, \xc5\xa1trle\xc4\x8de iz trupa, in se kon\xc4\x8da s polkro\xc5\xbenimi nastavkom, kar ka\xc5\xbee za\xc4\x8detke minojske elegance (primer 1, primer 2). Lise so naredili z neenakomernim \xc5\xbeganjem pokrite posode z obra\xc4\x8danjem, da je potemnela na najbolj vro\xc4\x8dih delih. Glede na to, da je imela prevleka nadzorovan vzorec, je bil za njeno izdelavo verjetno uporabljen vro\xc4\x8d premog. U\xc4\x8dinek je bil enak pri \xc4\x8da\xc5\xa1ah, izdelanih iz lisastega kamna.\n_START_SECTION_\nKeramika iz zgodnjeminojske dobe III\n_START_PARAGRAPH_\nV zadnjem kratkem prehodu (ZM III) je posoda v vzhodni Kreti za\xc4\x8dela postajati temna s svetlo pobarvanim okrasjem \xc4\x8drt in spiral; pojavili so se prvi karirasti motivi; petkrake zanke, na Gurniji (Walberg 1986) se pojavljajo listni pasovi, rozete in spirale, v\xc4\x8dasih zdru\xc5\xbeene v pasovih. Ti motivi so podobni tistim, ki so jih na\xc5\xa1li pri morskem slogu. V severni osrednji Kreti, kjer je Knosos, je bilo malo podobnosti: prevladuje temna barva s svetlimi linearnimi pasovi, zna\xc4\x8dilne so noge \xc4\x8da\xc5\xa1.\n_START_SECTION_\nSrednjeminojska doba\n_START_PARAGRAPH_\nZa pala\xc4\x8de v Knososu in manj\xc5\xa1e, kot so Fajstos, Malija in druge, Willetts pravi: _NEWLINE_Te velike pala\xc4\x8de so bile osrednja zna\xc4\x8dilnost precej mest ... O\xc4\x8ditno so bila tudi upravna in verska sredi\xc5\xa1\xc4\x8da neodvisnih obmo\xc4\x8dij otoka._NEWLINE_Zaradi vzpona pala\xc4\x8dne kulture, "starih pala\xc4\x8d" v Knososu in Fajstosu in njihovega novega na\xc4\x8dina urbanizacije, centralizirane dru\xc5\xbebe s prerazporeditvijo sredi\xc5\xa1\xc4\x8d so potrebovali ve\xc4\x8d posod za shranjevanje in ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih vrst za razli\xc4\x8dne namene. V pala\xc4\x8dnih delavnicah je nastala standardizacija, opravila so bila bolj nadzorovana, za\xc4\x8deli so delati tudi elitne posode, ve\xc4\x8dji poudarek je bil namenjen izbolj\xc5\xa1avam in novostim, tako da sta pala\xc4\x8dna in pode\xc5\xbeelska keramika postajali razli\xc4\x8dni._NEWLINE_Oblike najbolj\xc5\xa1ih posod so bile oblikovane za mizo in pogostitev. V pala\xc4\x8dnih delavnicah so v srednjeminojski dobi I B iz Levanta uvedli lon\xc4\x8darsko vreteno, ki je omogo\xc4\x8dalo popolnoma simetri\xc4\x8dna telesa, narejena iz hitro vrte\xc4\x8de gline.  Dobro nadzorovana \xc5\xbeelezova rde\xc4\x8da okrasna glina je bila v obdobju med SM I dodana barvnemu spektru in so jo lahko dosegli samo v zaprtih pe\xc4\x8deh brez kisika ali dima.\n_START_SECTION_\nPitos\n_START_PARAGRAPH_\nVsako mesto je potrebovalo zmogljivosti za \xc4\x8dlovekove potrebe, kar velja tudi za pala\xc4\x8de. Knosos je imel obse\xc5\xbeen sistem sanitarij, sisteme za oskrbo z vodo in odvodnjavanje, dokazano je bilo, da to ni bil slavnostni labirint ali velika grobnica. Teko\xc4\x8dine in zrnje so shranjevali v pitosih, ki so bili v skladi\xc5\xa1\xc4\x8dih ali trgovskih prostorih in drugod. Najzgodnej\xc5\xa1i pitosi so znani iz obdobja tik pred srednjeminojsko dobo I in se nadaljujejo v poznominojski dobi III, ko so postali zelo redki (primer). Pribli\xc5\xbeno 400 pitosov so na\xc5\xa1li v pala\xc4\x8di Knosos. Povpre\xc4\x8dni pitos je vseboval pribli\xc5\xbeno 550 kilogramov teko\xc4\x8dine. Morda zaradi te\xc5\xbee pitosi niso bili shranjeni v zgornjih nadstropjih.\n_START_SECTION_\nNov slog\n_START_PARAGRAPH_\nPojavili so se novi motivi: gravirani slog, taktilna barbotinska posoda, posuta z gumbi in sto\xc5\xbeci, z glino v trakovih, valovih in grebenih, v\xc4\x8dasih spominja na razli\xc4\x8dne \xc5\xa1koljke in v najzgodnej\xc5\xa1ih obdobjih na posodo kamares. Spirale in venci so priljubljeni motivi minojske lon\xc4\x8denine od zgodnjeminojske dobe III dalje (Walberg). Nova oblika ima ravne stranice valjaste \xc4\x8da\xc5\xa1e._NEWLINE_Posoda iz srednjeminojske dobe I A in lokalna keramika sta podobni in so jo na\xc5\xa1li na obalnih obmo\xc4\x8djih v vzhodnem Peloponezu, ne pa \xc5\xa1ir\xc5\xa1e v Egejskem morju do srednjeminojske dobe I B; njihov vpliv na lokalno lon\xc4\x8darstvo na bli\xc5\xbenjih Kikladih je prou\xc4\x8devala Angelia G. Papagianupulu (1991). Drobci lon\xc4\x8denine iz SM II A so bili najdeni v Egiptu in Ugaritu.\n_START_SECTION_\nPosoda kamares\n_START_PARAGRAPH_\nPosoda kamares je dobila ime po najdbi v jami sveti\xc5\xa1\xc4\x8da na Kamaresu na gori Ida leta 1890. To je prvi virtuozni ve\xc4\x8dbarvni izdelek minojske civilizacije, tudi prvi izraz za prepoznavno okrasje protokamares, nastal je pred uvedbo lon\xc4\x8darskega vretena._NEWLINE_Fina glina na kolesu je dovoljevala natan\xc4\x8dnej\xc5\xa1e oblike, ki so bile pokrite s temno \xc5\xbegano fino glino in poslikano v beli, rde\xc4\x8di in rjavi barvi s cvetli\xc4\x8dnimi vzorci v obliki rozete ali razli\xc4\x8dnih spiral. Vzorci se ponavljajo ali v\xc4\x8dasih prosto plavajo, a so vedno simetri\xc4\x8dno sestavljeni. Teme so iz narave, od hobotnice, \xc5\xa1koljke, lilije, \xc5\xbeafrana in palme, vse je zelo stilizirano. Celotna povr\xc5\xa1ina posode je prekrita, v\xc4\x8dasih je prostor razdeljen po pasovih. Ena vrsta posode ima izjemno tanek trup in se imenuje jaj\xc4\x8dna lupina. (primer)._NEWLINE_Gisela Walberg (1976) je dolo\xc4\x8dila \xc5\xa1tiri stopnje te posode, klasi\xc4\x8dni pala\xc4\x8dni slog iz SM II, zlasti v pala\xc4\x8dnem kompleksu Fajstos. Nove oblike so imele zavrtene in radialne motive. (primer 1, primer 2, primer 3, primer 4, primer 5).\n_START_SECTION_\nDoba cvetja\n_START_PARAGRAPH_\nV srednjeminojski dobi II B je bilo vedno ve\xc4\x8d motivov iz narave, kar napoveduje propad in konec sloga kamares, ki ka\xc5\xbee cela polja cvetli\xc4\x8dnih vzorcev z vsemi prvinami, ki jih povezujejo (Matz). V srednjeminojski dobi III so se za\xc4\x8deli pojavljati potiskani vegetativni vzorci, potiskan slog. Za njimi so bili zna\xc4\x8dilni posamezni vegetativni prizori, ki so ozna\xc4\x8devali za\xc4\x8detek cvetli\xc4\x8dnega sloga. Matz to imenuje doba cvetja, ki je dosegla vrhunec v poznominojski dobi I A (nekateri bi vklju\xc4\x8devali posodo kamares v cvetli\xc4\x8dni slog)._NEWLINE_Cvetli\xc4\x8dni slog prikazuje palme in papirus z razli\xc4\x8dnimi vrstami lilij in dovr\xc5\xa1enimi listi na keramiki in freskah. Nekateri umetnostni kritiki to imenujejo "naravni slog" ali "naturalizem", a poudarjajo, da so stilizirane oblike in barve dale\xc4\x8d od naravnega. Zelena, naravna barva rastlin se pojavi le redko. Globino predstavlja polo\xc5\xbeaj okoli glavne scene.\n_START_SECTION_\nPoznominojska doba\n_START_PARAGRAPH_\nPM I ozna\xc4\x8duje vrhunec minojskega vpliva na celotnem ju\xc5\xbenem egejskem obmo\xc4\x8dju (Peloponez, Kikladi, Dodekanezi, jugozahodna Anatolija). Poznominojska keramika je bila izvo\xc5\xbeena na Ciper, Kilade, v Egipt in Mikene.\n_START_SECTION_\nRastlinski slog\n_START_PARAGRAPH_\nPredmeti so bili okra\xc5\xa1eni z motivi cvetja in listov, prevladujeta rde\xc4\x8da in \xc4\x8drna na beli podlagi, in nadaljujejo razvoj srednjeminojske dobe. Zna\xc4\x8dilen je listnati okras, po katerem so bili prepoznavni slikarji prve slikarske delavnice, a kot v vsej minojski umetnosti imena niso znana.\n_START_SECTION_\nRiton\n_START_PARAGRAPH_\nRitoni so datirani so v poznominojsko dobo I A, so tudi koni\xc4\x8dasti ritoni ali pivske \xc4\x8da\xc5\xa1e iz steatita, pa tudi imitacija keramike. Nekateri ritoni so bogato okra\xc5\xa1eni vr\xc4\x8di, na primer riton kot bikova glava iz Knososa. Te posebne vrste so na\xc5\xa1li veliko. Bikova glava je najve\xc4\x8dkrat kerami\xc4\x8dna. Druge oblike kamnitih posod iz PM I A in II sta Vaza \xc5\xbeanjic iz Agie Triade in Poglavarjeva \xc4\x8da\xc5\xa1a (Chieftain cup), ki prikazujeta obredni sprevod, Bokser riton (Agia Triada), ki prikazuje boksanje, Sveti riton, ki prikazuje najve\xc4\x8dje sveti\xc5\xa1\xc4\x8de "gospodarice \xc5\xbeivali" in vsebuje ptice in skakajo\xc4\x8de koze in druge.\n_START_SECTION_\nMorski slog\n_START_PARAGRAPH_\nV poznominojski dobi IB se je pojavil tudi morski slog, ki so ga morda navdihnile freske in v katerem je bila celotna povr\xc5\xa1ina lonca pokrita z morskimi bitji, hobotnicami, ribami in delfini, v ozadju pa so bile skale, alge in spu\xc5\xbeve (primer 1, primer 2, primer 3). Morski slog je bil zadnji minojski slog iz konca poznominojske dobe I B, ko so bile vse pala\xc4\x8de in tudi mnoge vile in mesta, razen Knososa, nasilno uni\xc4\x8dene.\n_START_SECTION_\nMinojsko-mikensko obdobje\n_START_PARAGRAPH_\nOkoli 1450, ko je bil za\xc4\x8detek poznominojske dobe II, so se mikenski Grki preselili v pala\xc4\x8do Knosos, kjer so bili vse do 1400, \xc4\x8de tablice z linearno pisavo B lahko datiramo takrat. Nastala kultura ne pomeni preloma z minojsko preteklostjo. Minojski obi\xc4\x8daji so \xc5\xa1e vedno veljali tudi pod novo upravo. Oblike posod in modeli pa so vedno bolj dobivali mikenske zna\xc4\x8dilnosti z veliko razli\xc4\x8dnega okrasja. \xc5\xa0tevilo slogov se je pove\xc4\x8dalo, odvisno od avtorja. Spodnja imena so le nekatera najpogostej\xc5\xa1a. Nekateri avtorji so uporabljali imena "mikenski koin\xc3\xa9"; to je bila poznominojska keramika na Kreti, razli\xc4\x8dica raz\xc5\xa1irjenih mikenskih oblik. Najdeni so motivi delfinov na freskah in drugih predmetih. Pogosto se poznominojska lon\xc4\x8denina razvr\xc5\xa1\xc4\x8da v podobdobja. Keramika pa ni bila edini material: bre\xc4\x8da, kalcit, klorit, skrilavec, dolomit in druge barvite kamnine so bile klesane v obliki keramike. Tudi pri bronastih posodah se vidi posnemanje keramike.\n_START_SECTION_\nPala\xc4\x8dni slog\n_START_PARAGRAPH_\nV poznominojski dobi II je mikenski vpliv postal jasen. Oblike posod v Knososu so podobne tistim na celini. Pala\xc4\x8dni slog , ki ga predstavlja prilagajanje elementov predhodnih slogov, a tudi dodaja namen, kot je uporaba omejenega okrasja na obrobju in pasovih s poudarkom na bazi in ramenih posode in za\xc4\x8detek abstrakcije ((primer 1, primer 2). Ta slog se je za\xc4\x8del v PM II in se nadaljeval v PM III. Pala\xc4\x8dni slog je bil v glavnem omejen na Knosos. V poznem obdobju so se vrnili starej\xc5\xa1i motivi in postali bolj geometrijski in abstraktni. Egip\xc4\x8danski motivi, kot sta papirus in lotos, so se izgubili.\n_START_SECTION_\nPlo\xc5\xa1\xc4\x8dati in zaprti slog\n_START_PARAGRAPH_\nPlo\xc5\xa1\xc4\x8dati slog in zaprti slog sta se razvita v PM III A, B iz pala\xc4\x8dnega sloga. V zaprtem slogu so \xc5\xa1e naprej prevladovale morske in rastlinske teme, vendar je umetnik prikazoval horror vacui ali "strah pred praznino". Celotna povr\xc5\xa1ina okrasja je bila popolnoma zapolnjena. (primer). \xc5\xa0e posebej pogoste so stremenaste posode.\n_START_SECTION_\nSubminojska doba\n_START_PARAGRAPH_\nNazadnje, v subminojski dobi, so postale o\xc4\x8ditnej\xc5\xa1e geometrijske dorske oblike. (primer)'