b'\n_START_ARTICLE_\nRaztrganci (Bor)\n_START_SECTION_\nZgodba\n_START_PARAGRAPH_\nGodi se na \xc5\xa0tajerskem februarja 1943.\n_START_SECTION_\nPrvo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nVida je pobegnila iz nem\xc5\xa1kega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da in se zdaj skriva doma. Z o\xc4\x8detom \xc4\x8dakata pomo\xc4\x8dnika Ferle\xc5\xbea, ki je partizanom odpeljal moko. Vida Ferle\xc5\xbeu ne zaupa, zdi se ji neiskren. \xe2\x80\x93 V mlin prideta dva raztrganca, dajo jima ve\xc4\x8derjo in preno\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de, nih\xc4\x8de pa ne ve, kdo in kaj sta, le Ferle\xc5\xbe in Mihol se spoznata. Mihol sumi, da ga je prav Ferle\xc5\xbe svoje dni izdal gestapu, ker je bil ljubosumen nanj zaradi Vide; vendar dokazov nima. \xe2\x80\x93 \xc4\x8cre\xc5\xa1nik pove Rutarju, da Ferle\xc5\xbe moke ni zapeljal partizanom, ampak jo je prodal gostapovskemu trgovcu. Ko Rutar Ferle\xc5\xbea prime, se ta izgovarja, da je moko prodal, ker je imel dolgove. Potem prestra\xc5\xa1i zmedeno Rutarico, \xc4\x8de\xc5\xa1 da sta gosta gotovo raztrganca in \xc5\xa1pijona. Rutarica mu verjame, odpravi se v dolino, da bi ju prijavila Nemcem.\n_START_SECTION_\nDrugo dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nRutarice ni od nikoder, Ferle\xc5\xbe popiva z raztrgancema. Vido skrbi, kdo sta skrivnostna gosta, zato odide prijateljica Lenka k partizanom povpra\xc5\xa1at, \xc4\x8de sta se dva od njih zares izgubila. Doktor s ponarejeno izkaznico ujame Ferle\xc5\xbea, da se izda kot nacisti\xc4\x8dni agent, Mihol pa v razgovoru z Rutarjem izve, da je na domu svoje zaro\xc4\x8denke Vide. Rutar je previden, no\xc4\x8de izdati, da se Vida skriva doma v bunkerju; a Vidi le pove, da je govoril z Miholom-Jernejem, za katerega je bila Vida prepri\xc4\x8dana, da so ga ustrelili. Vida je ob o\xc4\x8detovi novici vsa iz sebe, toda kakor o\xc4\x8de se tudi ona boji prevare. Negotovost \xc5\xa1e pove\xc4\x8da \xc4\x8cre\xc5\xa1nikova vest, da je Rutarico sre\xc4\x8dal na poti v dolino.\n_START_SECTION_\nTretje dejanje\n_START_PARAGRAPH_\nVida je hotela iz bunkerja v mlin, da bi se prepri\xc4\x8dala, \xc4\x8de je eden od raztrgancev res njen Jernej, hkrati pa se boji, da se bo izdala. Od slabosti in notranjega boja se onesvesti. Najde jo Ferle\xc5\xbe, jo za\xc4\x8dne buditi, pa tudi objemati in poljubljati, saj Vido noro ljubi. Vida se zave in ho\xc4\x8de vedeti, kje je Jernej, Ferle\xc5\xbe pa ji zatrjuje, da je Jernej mrtev, raztrganca pa da sta vohuna, ki vohata za njo. Vida mu ne verjame. Ko postane njen obo\xc5\xbeevalec vsiljiv, glasno pokli\xc4\x8de na pomo\xc4\x8d Jerneja. Ferle\xc5\xbe jo odvle\xc4\x8de in jo vr\xc5\xbee v njen bunker, sam pa nedol\xc5\xbeno dopoveduje Miholu, ki je bil pritekel na Vidine klice, da je Vido ubil gestapo. Mihol navali nanj in ga zbije na tla, tedaj se pojavi na vratih Vida in ljubimca si padeta v objem, vendar je Vida tako slaba, da jo Mihol odnese v posteljo. \xe2\x80\x93 Ta \xc4\x8das se Ferle\xc5\xbe zave in ko vstopita Rutar in \xc4\x8cre\xc5\xa1nik, se potuhne za pe\xc4\x8d. Rutar \xc4\x8cre\xc5\xa1niku pove, da se Vida skriva doma, da pa mora iz hi\xc5\xa1e zaradi Nemcev, ki jih je \xc5\xa1la klicat zme\xc5\xa1ana Rutarica. \xc4\x8cre\xc5\xa1nik pristane, da bo dal Vidi zavetje, in odide, da bo vse pripravil. Tedaj stopi pred Rutarja Ferle\xc5\xbe in zahteva Vido za \xc5\xbeeno, le iz ljubezni do nje bo Rutarjevim pogledal skozi prste; \xc4\x8de Vide ne dobi, bo izdal vso dru\xc5\xbeino in \xc5\xa1e pol vasi. Rutar pobesni in ga napade s sekiro, vtem vstopita oba raztrganca; Doktor kroti Ferle\xc5\xbea z revolverjem, toda Ferle\xc5\xbe se po\xc5\xbeene v ve\xc5\xbeo, Mihol plane za njim in ga v ve\xc5\xbei ustreli. \xe2\x80\x93 Hi\xc5\xa1o obkolijo Nemci. Mihol in Doktor se pripravljata na preboj, drugi se poskrijejo. Nemci morajo vdreti vrata, za njimi najdejo umirajo\xc4\x8dega Ferle\xc5\xbea, ki s skoraj zadnjim dihom izda Rutarico, ho\xc4\x8de izdati \xc5\xa1e Vido, a si premisli in izdahne. Rutarico vklenejo, a \xc5\xbee so tu partizani, ki jih je bila \xc5\xa1la klicat Lenka. Nemci so premagani, a dru\xc5\xbeina mora zapustiti hi\xc5\xa1o, saj bi jo po vsem tem gotovo doletelo kruto ma\xc5\xa1\xc4\x8devanje. Vsi odidejo, Rutar pa ustavi mlinske stope in se ginjen poslovi od svojega doma.\n_START_SECTION_\nNastanek\n_START_PARAGRAPH_\nAvtor je v predgovoru k prvi knji\xc5\xbeni izdaji drame l. 1946 zapisal, da je Raztrgance predelal oziroma znova napisal kar trikrat. Prvi koncept drame je za\xc4\x8del pisati novembra 1943 v Vavti vasi, kjer je bil tedaj \xc5\xa1tab XV. devizije. Zaradi neprestanega vpadanja Nemcev in domobrancev je bil tisti \xc4\x8das neprimeren za zbrano pisanje, zato se je avtor Raztrgancev ponovno lotil, ko so ga poslali dale\xc4\x8d za Kolpo v bazo 13-23, kjer je okreval zaradi po\xc5\xa1kodb, pridobljenih v boju. V \xc4\x8crnomlju so njegov rokopis Raztrgancev sprva ostro zavrnili, zato je prvotno verzijo predelal in jo popravljeno izro\xc4\x8dil SNG, ki je vneto iskalo izvirno doma\xc4\x8do igro. Avtor zaradi prometne nesre\xc4\x8de v Gorskem kotarju nikoli ni videl SNG-jeve uprizoritve Raztrgancev, a s svojim pisnim izdelkom ni bil zadovoljen.\xc2\xa0\xc2\xbbOdkar sem dal "Raztrgance" javnosti, me je pekla vest: kako more\xc5\xa1 poslati v svet \xc5\xa1e tako negodno dete! Toda, kako mi je \xc5\xa1ele bilo pri srcu, ko mi v Beogradu pride v roke ciklostirana izdaja "Raztrgancev"! Na\xc5\xa1i vrli propagandisti so namre\xc4\x8d v naglici natisnili namesto predelane igre, ki ima troje dejanj, koncept, ki jih je imel samo dvoje.\xc2\xab\xc2\xa0Ko so ga leta 1946 prosili, naj igro pripravi za tisk, je Raztrgance ponovno predelal in tako je v tiskani obliki prvi\xc4\x8d iz\xc5\xa1la tretja verzija drame. Bor je gledali\xc5\xa1\xc4\x8dem naro\xc4\x8dil, naj nehajo uprizarjati starej\xc5\xa1o verzijo, a le ta njegovega napotka niso vedno upo\xc5\xa1tevala. Najnovej\xc5\xa1a verzija se je izkazala za slab\xc5\xa1o in med ljudmi manj priljubljeno, zato so se ob jubilejni predstavi l. 1963 odlo\xc4\x8dili povrniti k viru. Tako je danes kot uradna priznana avtorjeva druga verzija Raztrgancev, ki jo najdemo tudi v Izbranem delu._NEWLINE_Avtorjevo vztrajnost pri oblikovanju drame je pripisovati dejstvu, da ga je motiv raztrgancev mo\xc4\x8dno privla\xc4\x8dil. Z njim se je seznanil pri \xc5\xa1tajerskih tovari\xc5\xa1ih, ki so mu pripovedovali o nem\xc5\xa1kih vohunih provokaterjih. Te so Nemci kot partizane poslali v vasi povzro\xc4\x8dati zmedo in preplah. \xc5\xa0tajerci so jim nadeli naziv raztrganci, saj so z razcapanim videzem sku\xc5\xa1ali zbujati ve\xc4\x8dje zaupanje.\n_START_SECTION_\nRaztrganci iz leta 1946\n_START_PARAGRAPH_\nAvtor je v tretji, danes neuradni verziji premetal prizore, na novo napisal ve\xc4\x8dino dialogov, dogradil posamezne zna\xc4\x8daje in jezik ter v ljubezenski trikotnik vnesel nov zaplet, s katerim je sku\xc5\xa1al poglobiti Vido in Mihola._NEWLINE_Tretja verzija drame se odvija po bo\xc5\xbei\xc4\x8du leta 1943, Bor pa je dodal zaplet glede izdaje partizanskega tabori\xc5\xa1\xc4\x8da, ki naj bi jo zakrivila Vida, ko je bila v gestapovskem ujetni\xc5\xa1tvu. Tam naj bi se zlomila pod pritiski izpra\xc5\xa1evalcev in Nemcem pokazala pot do bunkerja za Dravo, s tem pa v smrt poslala \xc5\xa1tiri partizane, med njimi tudi svojo simpatijo Jerneja. Iz tabori\xc5\xa1\xc4\x8da jo je nato re\xc5\xa1il Ferle\xc5\xbe in jo pripeljal domov, kjer se trenutno skriva v svoji izbi. Vido izdajstvo hudo te\xc5\xbei, dodatno slabo vest pa ji zbuja Ferle\xc5\xbe, ki ji vsiljuje svojo ljubezen. Vidi grozi, da bo njeno skrivnost zaupal doma\xc4\x8dim, ona pa se boji, da jih bo ta novica preve\xc4\x8d prizadela in popolnoma izni\xc4\x8dila njihovo zaupanje do h\xc4\x8dere. Za svojo napako se \xc5\xbeeli odkupiti z delom za partizane, tega pa ob izgubi zaupanja ne bo mogla opravljati. Ob prihodu domnevnih raztrgancev Ferle\xc5\xbe Miholu (Jerneju) sprva prikriva dejstvo, da so njegovi gostitelji Vidini star\xc5\xa1i, ko pa slednji v pogovoru z Rutarjem sam odkrije resnico, pa mu Ferle\xc5\xbe pove o Vidini izdaji. Mihol mu no\xc4\x8de verjeti, zato Ferle\xc5\xbe razkrije Vidino skrivali\xc5\xa1\xc4\x8de in ga povabi, naj se prepri\xc4\x8da sam. Vida Miholu potrdi sume glede svojega dejanja, a razkrije, da ji je izdajo predlagal Jernej sam v pismu, ki ga je prejela v ujetni\xc5\xa1tvu. V njem ji je naro\xc4\x8dil, naj izda izpraznjen bunker za Dravo in si tako re\xc5\xa1i \xc5\xbeivljenje, kar je tudi storila, ne vedo\xc4\x8d, da se v njem \xc5\xa1e nahajajo partizani. Kasneje pisma kljub obto\xc5\xbebam o izdaji ni pokazala nikomur, saj je bila prepri\xc4\x8dana, da je Jernej v napadu umrl in ni \xc5\xbeelela, da sum o izdaji pade nanj. Sedaj pa ob ponovnem sre\xc4\x8danju z njim dvomi v njegovo pravi\xc4\x8dnost in ne verjame zagotovilom, da je bilo pismo ponarejeno. Boj med partizani in Nemci je prestavljen z odra v ozadje, zaljubljenca pa se pobotata \xc5\xa1ele na koncu, ko se smrtno ranjeni Ferle\xc5\xbe pokesa in prizna svoje grehe. Zave se, da je preve\xc4\x8d sovra\xc5\xbeil in prodal svojo kri, zato Miholu razkrije, da je Vida nedol\xc5\xbena in da je partizanski bunker izdal sam, nato pa ponaredil pismo in s tem vrgel sum na Vido. Tako se tudi Vida re\xc5\xa1i bremena svojega dejanja in ponovno zdru\xc5\xbeena z Jernejem odide k partizanom.\n_START_SECTION_\nLiterarna zgodovina, kritike\n_START_PARAGRAPH_\nRaztrganci so bili najbolj aktualni in omenjani v povojnih letih, ki so bila zaznamovana z revolucionarno komunisti\xc4\x8dno ideologijo. Ker je drama s svojo idejo ustrezala duhu tega \xc4\x8dasa, je bila v kritikah izredno hvaljena in povzdigovana. Pisci so poudarjali njeno dinami\xc4\x8dnost, napeto dogajanje, slikovitost, duhovitost, vzpodbudno naravnanost, borbenost in zmagoslavje partizanov. Strinjali so se, da predstavlja vrh partizanske dramatike. Z navezavo na kme\xc4\x8dko tematiko so se Raztrganci pribli\xc5\xbeali tudi preprostemu ljudstvu in bili pri gledalcih odli\xc4\x8dno sprejeti, zato so do\xc5\xbeiveli \xc5\xa1tevilne uspe\xc5\xa1ne uprizoritve._NEWLINE_Prvo kritiko Raztrgancev najdemo v gledali\xc5\xa1kem listu SNG Drama iz leta 1945. Pisec dramo opisuje kot eno najve\xc4\x8dkrat igranih in najbolj obiskovanih predstav novega odra SNG, kar pripisuje napetemu odrskemu dogajanju, spretno oblikovanim prizorom in zanimivim odrskim figuram. \xc4\x8clanek navaja tud razlog za posebno ljubezen igralcev do uprizarjanja te drame:\xc2\xa0\xc2\xbbBorovo igro uprizarjamo kot dokument proti nem\xc5\xa1kemu in proti vsakr\xc5\xa1nemu fa\xc5\xa1izmu, pa naj se skriva v tej ali oni zakrinkani obliki, uprizarjamo jo kot iskreno, borbeno in \xc4\x8dlove\xc5\xa1ko dragoceno izpoved slovenskega umetnika, ki nikdar ni in nikdar ne bo priznal tujega gospostva na svetih tleh svoje domovine, na ljubljenem ozemlju velike, bratske in s toliko krvjo priborjene Titove Jugoslavije.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Literarnozgodovinsko sodbo o Raztrgancih je podal avtor sam v predgovoru k izdaji leta 1946. Tu opisuje, da je pod eno streho zdru\xc5\xbeil spopad med blaznim pogumom in sebi\xc4\x8dnih strahom, borbo med izprijenostjo in omahljivostjo na eni ter visoko zavestjo dol\xc5\xbenosti in juna\xc5\xa1ko predanostjo na drugi strani. Snov mu je omogo\xc4\x8dila v enotnem dogajanju zdru\xc5\xbeiti tri udele\xc5\xbeence osvobodilne borbe: kmeta, delavca in izobra\xc5\xbeenca. Igra je preprosta in dostopna vsakemu posamezniku. Ferle\xc5\xbe in Rutar sta poenostavljena predstavnika dveh svetov: fa\xc5\xa1isti\xc4\x8dnega in demokrati\xc4\x8dnega. Ferle\xc5\xbe se poslu\xc5\xbeuje zvija\xc4\x8d in nasilja, ki pa ga pripeljejo do propada, kot Hitlerja njegov na zlo\xc4\x8dinu in la\xc5\xbeeh zgrajen Tretji rajh. Rutar se znajde v zaostrenem polo\xc5\xbeaju, podobnem kot slovenski narod pod nem\xc5\xa1kim okupatorjem, a se ne ukloni. Ko Ferle\xc5\xbe \xc5\xbee meni, da ga je zlomil, se Rutar dvigne in upre:\xc2\xa0\xc2\xbbHoteli ste nas spremeniti v pse, pa ste nas spremenili v volkove!\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_O Raztrgancih je leta 1956 v svojem Veselem vetru pisal Filip Kalan, za katerega je bila drama\xc2\xa0\xc2\xbbprva velika trodejanka v partizanskem sporedu, polna slikovitih figur in napetega dejanja, vojna zgodba, s humorjem prepletena in zaklju\xc4\x8dena z zmago partizanov nad tujimi agenti in \xc5\xbeandarji, nevsiljivo pou\xc4\x8dna, neutrudno optimisti\xc4\x8dna, morda prehrupna za ob\xc4\x8dutljiva u\xc5\xa1esa, veselo zmagovita kakor privla\xc4\x8den film z divjega zapada: sami pogoji za uspeh. Med tovari\xc5\xa1i povedano: pravi osvobodilni \xc5\xa1lager.\xc2\xab\xc2\xa0Sedem let pozneje mu je pritrdil tudi Andrej Inkret, ki je ob uprizoritvi SLG Celje zapisal, da je igra\xc2\xa0\xc2\xbbpisana dovolj gledali\xc5\xa1ko, dovolj dinami\xc4\x8dno in zanimivo pa duhovito, dovolj je v njej teaterskega bli\xc5\xa1\xc4\x8da, ki bi znal tudi danes pritegniti, dasiravno \xc5\xbee zdavnaj ne odkriva ve\xc4\x8d kake posebno nove Amerike.\xc2\xab\xc2\xa0 Ob isti uprizoritvi je Ervin Fritz Raztrgance oklical za najve\xc4\x8dkrat igrano in najbolj poznano partizansko ljudsko igro, a hkrati poudaril, da so\xc2\xa0\xc2\xbbdale\xc4\x8d od tega, da bi dali celotno adekvatno sliko veli\xc4\x8dine na\xc5\xa1ega \xc4\x8dloveka med revolucijo, zato tudi ne prebijajo meja revolucijskega \xc4\x8dasa.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Poznej\xc5\xa1i kritiki in razlagalci Raztrgance opisujejo kot izjemno priljubljeno dramo, ki je med borci in prebivalstvom na osvobojenih krajih zbujala nenavadne simpatije. Ob jubiljeni predstavi leta 1964 je Raztrgance v obdelavo vzel Du\xc5\xa1an Moravec, ki je opozoril na njihovo vzpodbudno simboliko, zaradi katere so se priljubili ljudstvu. Boru pripisuje spretno dramsko tehniko in poznavanje \xc4\x8dloveka, hkrati pa dramo po njegovem mnenju odlikuje snov, ki je bila namenjena prav uprizarjanju sredi boja. Moravec opisuje tudi svojo izku\xc5\xa1njo \xc4\x8drnomeljske predstave Raztrgancev, ki so se je udele\xc5\xbeili borci partizanskih brigad. \xc2\xa0\xc2\xbbGledal sem te obraze: zbrani v ti\xc5\xa1ini so spremljali prizor za prizorom. Negibno, brez besede. Vse do zadnjega dejanja, ko so stopili na oder partizani in kaznovali izdajo. Takrat nih\xc4\x8de v dvorani ni ve\xc4\x8d zdr\xc5\xbeal na svojem sede\xc5\xbeu, vse, od komandanta Staneta do zadnjega borca je zajel en sam val navdu\xc5\xa1enja, dajali so mu du\xc5\xa1ka s ploskanjem, cepetanjem z nogami in z glasnim odobravanjem, tako da je ostalo Borovo besedilo, kar ga je \xc5\xa1e bilo do konca, popolnoma nepotrebno.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_O veliki priljubljenosti Raztrgancev poro\xc4\x8da tudi Ferdo Fischer:\xc2\xa0\xc2\xbbZgodba se razvija privla\xc4\x8dno in zanimivo, morda prav zaradi tega, ker neidealizirano slika psiholo\xc5\xa1ka razpolo\xc5\xbeenja, dvome ilegalcev in partizanov, kar je dovolj redka lastnost med propagandnimi enodejankami in ske\xc4\x8di tistega \xc4\x8dasa.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Jo\xc5\xbee Koruza je Raztrgance ocenil kot\xc2\xa0\xc2\xbbpoleg nekaj starej\xc5\xa1e enodejanke Mati (1943) pesnika Mileta Klop\xc4\x8di\xc4\x8da najbolj popularno in najbolj\xc5\xa1e delo partizanske dramatike.\xc2\xab\xc2\xa0\n_START_SECTION_\nRaztrganci v tujini\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbde leta 1946 je Raztrgance v Clevelandu, Ohio, uprizorila gledali\xc5\xa1ka skupina slovenskih izseljencev. V Enakopravnosti beremo, da je ta drama\xc2\xa0\xc2\xbbbrilijantno dramati\xc4\x8dno delo, ki je pravkar do\xc5\xa1lo iz Slovenije in katero bo nedvomno vzbudilo ob\xc4\x8do pozornost na slovenskih odrih v Ameriki.\xc2\xab\xc2\xa0Frank \xc4\x8cesen Raztrgance opisuje kot napeto dramo, polno razburljivih prizorov in dodaja, da je bila v Sloveniji od vseh Borovih iger prav ta najve\xc4\x8dkrat uprizorjena. _NEWLINE_Raztrganci so bili prevedeni v hrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino in makedon\xc5\xa1\xc4\x8dino. Hrva\xc5\xa1ka izdaja Raztrgancev je iz\xc5\xa1la leta 1947 z naslovom Odrpanci: Drama u tri \xc4\x8dina, \xc4\x8de\xc5\xa1ka izdaja leta 1948 z naslovom Noc v Hlubok\xc3\xa9m: (Trhani): Drama o t\xc5\x99ech d\xc4\x9bjstv\xc3\xadch (No\xc4\x8d v Globokem \xe2\x80\x93 naslov, pod katerim je nastajala prva priredba za partizansko gledali\xc5\xa1\xc4\x8de) in makedonska izdaja leta 1950 z naslovom Partalkovci: Drama vo tri \xc4\x8dina.'