b'\n_START_ARTICLE_\nIvan Ma\xc4\x8dek\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nMa\xc4\x8dek je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal v prete\xc5\xbeno kme\xc4\x8dkem okolju v bli\xc5\xbeini Ljubljane, osnovno \xc5\xa1olo je obiskoval v Polju pri Ljubljani. Po kon\xc4\x8dani osnovni \xc5\xa1oli se je izu\xc4\x8dil za tesarja pri svojem stricu in opravil tri razrede poklicne \xc5\xa1ole. V rani mladosti se je seznanil z delavskim gibanjem. Leta 1930 je odslu\xc5\xbeil voja\xc5\xa1ki rok v Karlovcu na Hrva\xc5\xa1kem in se vrnil domov. Istega leta je bil v Ljubljani sprejet v \xc4\x8dlanstvo KPJ (komunisti\xc4\x8dne partije Jugoslavije).\n_START_SECTION_\nPoliti\xc4\x8dna kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1931 je bil izbran za sekretarja rajonskega komiteja KP Polje in Sostro. Hitro je napredoval za \xc4\x8dlana okrajnega in pokrajinskega komiteja KPJ za Slovenijo. Septembra 1934 je bil na \xc4\x8detrti pokrajinski konferenci izbran-kooptiran za sekretarja pokrajinskega komiteja KPJ za Slovenijo. Leta 1935 je bil poslan v Sovjetsko zvezo, kjer se je \xc5\xa1olal v Leninovi \xc5\xa1oli do leta 1937, ko se je vrnil v Kraljevino Jugoslavijo in sodeloval na ustanovitvenem kongresu komunisti\xc4\x8dne partije Slovenije in bil izbran-kooptiran za \xc4\x8dlana CK \xe2\x80\x93 (Centralnega komiteja). Leta 1938 je bil zaradi politi\xc4\x8dne dejavnosti zaprt in od Sodi\xc5\xa1\xc4\x8da za za\xc5\xa1\xc4\x8dito dr\xc5\xbeave obsojen na \xc5\xa1tiri leta zapora. Kazen je prestajal v zaporu za politi\xc4\x8dne zapornike v Sremski Mitrovici. Tam so zaporniki organizirali kaznilni\xc5\xa1ki komite KPJ, katerega \xc4\x8dlan je postal tudi Ma\xc4\x8dek. _NEWLINE_Po nem\xc5\xa1kem napadu in okupaciji Jugoslavije je z ostalimi zaporniki komunisti skopal tunel pod zidovi zapora in 22. avgusta leta 1941 v skupini 32 zapornikov pobegnil. Z njimi se je priklju\xc4\x8dil fru\xc5\xa1kogorskim partizanom v Sremu. Konec septembra leta 1941 je z manj\xc5\xa1o skupino partizanov od\xc5\xa1el v Srbijo, od koder je \xc5\xbeelel oditi v Slovenijo. Takrat so Nemci spro\xc5\xbeili prvo sovra\xc5\xbeno ofenzivo proti partizanom in potovanje mu je bilo onemogo\xc4\x8deno. Do marca 1942 je opravljal dol\xc5\xbenost sekretarja partijske celice vrhovnega \xc5\xa1taba, potem pa je skupaj s Kardeljem s ponarejenimi dokumenti preko Sarajeva in Zagreba pripotoval v Ljubljano, kjer je bil imenovan za politi\xc4\x8dnega komisarja Glavnega \xc5\xa1taba NOV in POS. Sredi maja leta 1942 je s \xc5\xa1tabom od\xc5\xa1el na osvobojeno ozemlje. Oktobra 1942 je bil imenovan za komandanta Glavnega \xc5\xa1taba NOV in POS (ter Vrhovnega \xc5\xa1taba NOV in PO Jugoslavije) in vodil protiofenzivo proti beli gardi. Konec leta 1942 je sodeloval tudi v bojih na Hrva\xc5\xa1kem v \xc4\x8detrti sovra\xc5\xbeni ofenzivi. Julija leta 1943 je dol\xc5\xbenosti komandanta glavnega \xc5\xa1taba predal Francu Rozmanu. Od takrat naprej je nastopal kot \xc4\x8dlan Politbiroja CK KPS in se je ukvarjal izklju\xc4\x8dno s politi\xc4\x8dnim delom. Na ko\xc4\x8devskem zboru oktobra leta 1943 je bil izbran za \xc4\x8dlana Slovenskega narodno osvobodilnega odbora (od 1944 SNOS) in AVNOJ, septembra 1944 \xc5\xa1e v IOOF. Spomladi 1944 je od\xc5\xa1el v Vrhovni \xc5\xa1tab NOV in POJ in do\xc5\xbeivel nem\xc5\xa1ki desant na Drvar. Po vrnitvi v Slovenijo je prevzel dol\xc5\xbenosti poveljnika OZNE za Slovenijo, kar je ostal do za\xc4\x8detka leta 1946, ko je za nekaj mesecev (marec-junij) prevzel notranje ministrstvo. Decembra 1944 je dobil \xc4\x8din generalmajorja. \xc5\xbde pred vojno je postal \xc4\x8dlan najo\xc5\xbejega vodstva KPS (politbiroja CK, v katerega je bil prvi\xc4\x8d formalno izvoljen 1948; kasneje Izvr\xc5\xa1ni komite CK ZKS).  _NEWLINE_Po vojni je bil do 1953 podpredsednik vlade LRS in minister za gradnje, od 1951 predsednik njenega Gospodarskega sveta, nato od 1953 \xc4\x8dlan Zveznega izvr\xc5\xa1nega sveta, 1958\xe2\x80\x9363 organizacijski sekretar CK ZKS, 1963\xe2\x80\x9367 predsednik Skup\xc5\xa1\xc4\x8dine SRS, \xc4\x8dlan CK KPJ/ZKJ od 1948 in 1966\xe2\x80\x9369 tudi predsedstva CK ZKJ ter \xc4\x8dlan Sveta federacije. Od ustanovitve 1948 je bil do 1958 predsednik Zveze borcev Slovenije. Dobil je mdr. red narodnega heroja in junaka socialisti\xc4\x8dnega dela (1968). Veljal je za sivo eminenco slovenske politike. Njegova sestricna je bila Pepca Kardelj, mrzli svak pa Edvard Kardelj.'