b"\n_START_ARTICLE_\nZidani Most\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvi prebivalci so se na podro\xc4\x8dju savske in savinjske kotline naselili \xc5\xbee 2500 pr. n. \xc5\xa1t., mogo\xc4\x8de \xc5\xa1e prej. Okoli 1000 let pr. n. \xc5\xa1t. so se po soteskah tu naokoli pomikali prvi znani prebivalci Iliri, plemena Japodov. Okoli 400 let pr. n. \xc5\xa1t. pa so jih nasledili pripadniki keltskih plemen Latobiki in Tavriski._NEWLINE_\xc5\xa0tajerska je pri\xc5\xa1la pod rimsko oblast v letih 33-34 pr. n. \xc5\xa1t. in je trajala 500 let. Stari Rimljani so se osredoto\xc4\x8dili predvsem na va\xc5\xbenej\xc5\xa1e voja\xc5\xa1ke in gospodarsko prometne to\xc4\x8dke, med katerimi je bilo tudi podro\xc4\x8dje Zidanega Mosta. Niso se zadovoljili samo z vodnimi \xc5\xbeilami in stezami, zato so zgradili bolj\xc5\xa1e ceste po obronkih gora na vse strani (\xc5\xa0irje \xe2\x80\x93 Brezno \xe2\x80\x93 Lukovica \xe2\x80\x93 Dolenje - Grmada \xe2\x80\x93 Rimske Toplice). Reke, kot sta Sava in Savinja so uredili za plovbo predvsem pod cesarjem Vespazijanom (69 - 79 n. \xc5\xa1t.), Rade\xc4\x8de pa so bile glavna baza pristani\xc5\xa1\xc4\x8da za trgovanje v Posavju. Tu je bila tudi 34. postaja na rimski cesti Oglej \xe2\x80\x93 Sisak.\n_START_SECTION_\nStari vek\n_START_PARAGRAPH_\nVerjetno so okoli leta 290 n. \xc5\xa1t. Rimljani zgradili kamniti most preko Save. To nam dokazuje najdba novcev v ru\xc5\xa1evinah stebra mostu, ki se je leta 1834 prikazal izpod gladine ob veliki su\xc5\xa1i. Bronasti in srebrni novci so datirali v \xc4\x8das republike (se pravi pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem) in \xc4\x8das cesarja Galijena (v letih 254 \xe2\x80\x93 268 n. \xc5\xa1t.). Poleg novcev so na\xc5\xa1li tudi zlato \xc4\x8da\xc5\xa1o. Ta najdba nekako tudi podpira teorijo, da je rimska cesta vodila po desnem in ne levem bregu do Neviodunuma. Zgodovinarji domnevajo, da je nad mostom stala tudi rimska stra\xc5\xbenica (castellum) za obrambo in varnost mostu, ter cestnih in vodnih poti._NEWLINE_V 6. stoletju so se predvidoma na tem obmo\xc4\x8dju naselili Slovani._NEWLINE_V letu 907 naj bi se v Grad \xc5\xa0irje naselil Palatinski grof Arnold Schuerski, po neuspelem uporu proti Henriku I. Bavarskemu. Tu naj bi se skril, vitezi \xc5\xa0irski pa naj bi imeli grad v posesti vse do 17. stoletja. Leta 1653 so grad oplenili in delno po\xc5\xbegali kme\xc4\x8dki uporniki. Kasneje so ga obnovili. Leta 1897 ga je povsem uni\xc4\x8dil po\xc5\xbear.\n_START_SECTION_\nSrednji vek\n_START_PARAGRAPH_\nMost, ki so ga zgradili Stari Rimljani, v srednjem veku o\xc4\x8ditno ni ve\xc4\x8d stal, saj je leta 1222 ukazal vojvoda Leopold VI. Slavni Bamber\xc5\xa1ki zgraditi srednjeve\xc5\xa1ki most \xc4\x8dez Savo (med dana\xc5\xa1njim \xc5\xbeelezni\xc5\xa1kim mostom in postajo). Leta 1224 je bil most kon\xc4\x8dan, v spomin na ta dogodek pa so dali kovati tudi tako imenovani mariborski pfenig. V tem \xc4\x8dasu so verjetno obnovili tudi rimljansko stra\xc5\xbenico (castellum) in trdnjavo (obrambni stolp) Klausenstein. Pisni viri slednjega prvi\xc4\x8d omenjajo leta 1270, ko je bil predan v imetje zadnji Bamber\xc5\xbeanki Agnezi, vnukinji Leopolda VI. Leta 1279 uspe grofici Agnezi razveljaviti prisiljen sporazum z Otokarjem II. iz leta 1270, s \xc4\x8dimer pride Klausenstein v upravo koro\xc5\xa1kih Vovbr\xc5\xa1kih grofov. Po izumrtju grofov Vovbr\xc5\xa1kih so po desetletni borbi dobili v upravljanje grad lastniki gradu \xc5\xbdovnek v Savinjski dolini (leta 1333), bolj znani kot kasnej\xc5\xa1i Celjski grofje. Po teh \xc4\x8dasu se Klausenstein ne omenja ve\xc4\x8d. V Celjski kroniki najdemo zapis, da so dali grofje poru\xc5\xa1iti stolp pri Rade\xc4\x8dah (brez dvoma Klausenstein). To se je dogajalo v \xc4\x8dasu pohodov \xc4\x8de\xc5\xa1kega najemnika Jana Vitovca v boj proti Habsbur\xc5\xbeanom. V istem \xc4\x8dasu leta 1442 je bil zru\xc5\xa1en tudi most._NEWLINE_V  za\xc4\x8detku 13. stoletja je Leopold VI. dal poleg mostu zgraditi \xc5\xa1e cerkev sv. Egidija. Cerkev je imela 3 oltarje (Egidijev, Pavlov in Marijin) in 2 zvona. Poleg cerkve je bilo pokopali\xc5\xa1\xc4\x8de, oboje pa je bilo obdano z zidom. Prvi duhovnik Oton je omenjen leta 1269. Cerkev je bila samostojna \xc5\xbeupnija do leta 1423-1432, ko so jo prevzeli kartuzijanci v Jurklo\xc5\xa1tru. Obsegala je dana\xc5\xa1nji \xc5\xbeupniji \xc5\xa0irje in Rade\xc4\x8de, ter manj\xc5\xa1i del lo\xc5\xa1ke. Leta 1811 je dr\xc5\xbeava prevzela cerkev in zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de, ter prezidala stavbo v carinsko obmejno poslopje. Leta 1848 poslopje, biv\xc5\xa1o Egidijevo cerkev podrejo zaradi gradnje \xc5\xbeeleznice._NEWLINE_S plovbo po Savi in Savinji smo Slovenci za\xc4\x8deli \xc5\xbee v 16. stoletju. Vendar je bila ta plovba bolj prilo\xc5\xbenostna in dokaj preprosta. \xc5\xa0ele Karel VI. pa je izdal ukaz za ureditev Save in Savinje za redno plovbo. Na Savi so za\xc4\x8deli z redno plovbo v letu 1729. Od za\xc4\x8detka so brodniki vozili z ladjicami, ki so jih na obre\xc5\xbenih stezah vla\xc4\x8dili navzgor 'vla\xc4\x8dugarji', pozneje pa govedo in konji. V Zidanem Mostu je bila ve\xc4\x8dja brodarska postaja. Delavci pri plovbi so bili samo Slovenci. Fantje, ki so vla\xc4\x8dili ladje, so bili opro\xc5\xa1\xc4\x8deni slu\xc5\xbeenja voja\xc5\xa1kega roka._NEWLINE_V letu 1747 so v vasi \xc5\xa0irje zgradili Marijino cerkev, ki je bila kasneje ve\xc4\x8dkrat prezidana. Na njenem mestu pa je \xc5\xbee pred letom 1689 stala mala kapela.\n_START_SECTION_\nNovi vek\n_START_PARAGRAPH_\nKo si je \xc5\xa1tajerski nadvojvoda Ivan ogledal polo\xc5\xbeaj krajev okoli Zidanega Mosta, je dal pobudo za izgradnjo ceste Zidani Most - Rimske Toplice (1811). Z gradnjo so pri\xc4\x8deli \xc5\xa1ele 18. 9. 1816 in jo kon\xc4\x8dali 10. 8. 1816. Pet dni zatem pa je bilo pod skalo Jepikovec slavnostno odprtje ceste. V \xc4\x8dast tega dogodka so v skalo vzidali \xc4\x8drno marmornato plo\xc5\xa1\xc4\x8do, katere napis omenja cesarja Franca I., de\xc5\xbeelnega namestnika Aicholda, okro\xc5\xbenega glavarja Mayrhofna in glavarstva Celja, La\xc5\xa1kega, Jurklo\xc5\xa1tra, Loke, gornje Sevnice in Rajhenburga z letnico 1816. Po drugi svetovni vojni je bila plo\xc5\xa1\xc4\x8da odstranjena._NEWLINE_12. 5. 1823 je bil nadvojvoda Ivan drugi\xc4\x8d v kraju, zaradi gradnje ceste Zidani Most - Loka, ki je bila gotova \xc5\xa1e isto leto. Leto kasneje (1824) so pri\xc4\x8deli z gradnjo kamnitega mostu \xc4\x8dez Savinjo. Kamnite bloke so lomili v okolici, stro\xc5\xa1ki pa so zaradi poplav mo\xc4\x8dno narasli. V letu 1826 so poleg biv\xc5\xa1e trgovine Schindler postavili spomenik nadvojvodu Ivanu z doprsnim kipom iz litega \xc5\xbeeleza na kamnitem podstavku, kjer je bil nem\xc5\xa1ki in latinski napis na gradnjo leta 1826. Spomenik je stal v kapeli oblike gr\xc5\xa1kega templja iz kamenja okoli\xc5\xa1kih pe\xc4\x8din. Kupola strehe je slonela na \xc5\xa1tirih stebrih. Leta 1877 so ga obnovili, leta 1918 pa so ga razbili revolucionarji.  Na levem bregu Savinje pa je bil kip Janeza Nepomuka (vodni patron in \xc4\x8duvaj mostu), ki je bil po\xc5\xa1kodovan v bombnih napadih leta 1945. Nova oblast se je namesto za sanacijo odlo\xc4\x8dila za njegovo odstranitev._NEWLINE_Poleg kamnitega mostu (dana\xc5\xa1njega cestnega) je bil  v kraju po letu 1826 \xc5\xa1e velik brod, \xc4\x8dez Savo, za ljudi, \xc5\xbeivino in vozove.  Od leta 1849 do 1862 je bila v Zidanem Mostu glavna ladijska postaja. V kraju je potekalo prekladanje blaga na ladje namenjene na jug in na \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke vagone proti Ljubljani. Nekaj ladji je vozilo \xc5\xa1e do leta 1866, ko je vlogo nekdanjih brodov, do kon\xc4\x8dno prevzela \xc5\xbeeleznica._NEWLINE_\xc5\xbdelezni\xc5\xa1ki odsek Celje - Zidani most so za\xc4\x8deli graditi spomladi 1846 in je bil do poletja naslednjega leta \xc5\xbee kon\xc4\x8dan. Stari \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ki most proti Celju je bil zamisel in\xc5\xbe. Heiderja, speljan je v loku \xc4\x8dez Savinjo iz 1260 klesanih kamnitih blokov. Graditi so ga za\xc4\x8deli avgusta 1846, prvo preizkusno vo\xc5\xbenjo pa so opravili 18. avgusta 1849. S strahotnimi napori in stro\xc5\xa1ki so pridobili prostor za \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ko postajo in naprave, saj je skalovje segalo ve\xc4\x8dinoma do struge Save. Prvotno je postaja imela visok stolp z uro. V tem \xc4\x8dasu sta nastali tudi naselji Mailand in Venezia (dana\xc5\xa1nja cementarna). Do leta 1860 je imela ju\xc5\xbena \xc5\xbeeleznica v prometu tudi lokomotivo z imenom Steinbruck (Zidani Most), ki jo danes hrani Tehni\xc4\x8dni muzej na Dunaju._NEWLINE_Leta 1852 so v Zidanem Mostu postavili prvo tovarno. Lastnik oljarne je bil Tr\xc5\xbea\xc4\x8dan Ernest Metike, tovarna pa je imela (1885) 70 delavcev in 12 uslu\xc5\xbebencev. Pridelovali so rastlinska in tehni\xc4\x8dna olja. V letu 1885 tovarno odkupi Josip Wertheimer, ki je dal v neposredni bli\xc5\xbeini tovarne preko Savinje zgraditi most._NEWLINE_Cementarno so zgradili v letu 1857, lastnik je bil Franc Sartori iz Trsta. Izdelovali so portland in roman cement, cementno opeko in plo\xc5\xa1\xc4\x8de, apno, ognjedr\xc5\xbeno opeko, \xc5\xa1amot, ter kopali glino, lapor in kremen\xc4\x8dev pesek.  Podjetje je bilo v letu 1873 odlikovano na dunajski svetovni razstavi. V letu 1885 je podjetje \xc5\xa1telo 120 delavcev._NEWLINE_Leta 1856 so pri\xc4\x8deli od Zidanega Mosta graditi progo proti Zagrebu. Proga je bila enotirna, drugi tir so polo\xc5\xbeili \xc5\xa1ele Nemci med drugo svetovno vojno. Za redni promet je bila proga odprta 1. oktobra 1862. Drugi tir na progi Ljubljana - Zidani Most - Maribor so polo\xc5\xbeili po letu 1866._NEWLINE_15. januarja 1877 se je okoli 4 ure spro\xc5\xbeil na levem bregu Savinje gromozanski plaz, ki je zahteval 13 smrtnih \xc5\xbertev. Plaz je meril ve\xc4\x8d kot 100 metrov. Plaz, ki je bil \xc5\xa1e huj\xc5\xa1i, se je ponovil \xc4\x8dez tri dni. Popolnoma je zajezil Savinjo in trajalo je dva dni, da so predrli jez skalovja in prsti."