b'\n_START_ARTICLE_\nIzvoz kapitala\n_START_PARAGRAPH_\nIzvoz kapitala je koncept, ki se ga poslu\xc5\xbeuje marksisti\xc4\x8dna analiza kapitalizma na svetovni ravni. Dva primera avtorjev, ki uporabljata koncept, sta avstrijski ekonomist Rudolf Hilferding in voditelj ruskih bolj\xc5\xa1evikov Vladimir Lenin.\n_START_SECTION_\nOpis koncepta\n_START_PARAGRAPH_\nIzvoz kapitala je ena izmed ekonomskih zna\xc4\x8dilnosti kapitalisti\xc4\x8dnega imperializma. Natan\xc4\x8dneje: pojasnjuje ekonomske odnose med imperialisti\xc4\x8dnimi de\xc5\xbeelami in njenimi kolonijami, hkrati pa je eden izmed pomembnih vzrokov za obstoj imperializma. Po eni strani lahko govorimo o\xc2\xa0\xc2\xbbklasi\xc4\x8dnem\xc2\xab\xc2\xa0kolonializmu, kjer ima imperialisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava tudi direktni politi\xc4\x8dni nadzor nad svojimi kolonijami; lahko pa govorimo tudi o neo-kolonializmu, pri katerem je neo-kolonija formalno sicer suverena, a je z ekonomskimi vezmi pritrjena na imperialisti\xc4\x8dne sile (neredko kar na biv\xc5\xa1o dr\xc5\xbeavo gospodarico)._NEWLINE_Pri izvozu kapitala glavni izvozni artikel imperialisti\xc4\x8dne de\xc5\xbeele ni blago, temve\xc4\x8d kapital v smislu investicij v kolonije. Druga\xc4\x8de: pri izvozu kapitala za imperialisti\xc4\x8dno de\xc5\xbeelo kolonije niso najpomembnej\xc5\xa1e kot izvozna destinacija blaga (ta trgovina \xc5\xa1e obstaja), temve\xc4\x8d kapitala, ki se znotraj imperialisti\xc4\x8dne de\xc5\xbeele ne more ve\xc4\x8d realizirati, ker je tam namre\xc4\x8d trg \xc5\xbee zasi\xc4\x8den. Velikokrat kapital izva\xc5\xbeajo panoge, ki se ukvarjajo s postavljanjem osnovne infrastrukture (kot npr. prometne infrastrukture). Tak\xc5\xa1ne panoge namre\xc4\x8d zelo te\xc5\xbeko zadovoljijo svoje zahteve po ekspanziji znotraj doma\xc4\x8dih trgov, saj ti enostavno ne proizvajajo dovolj povpra\xc5\xa1evanja; \xc5\xbeeleznice in ve\xc4\x8dji del cest je na primer \xc5\xbee zgrajen, doma\xc4\x8da industrija in tr\xc5\xbene potrebe prebivalstva rastejo po\xc4\x8dasneje, kot rastejo zahteve (ponudba) te panoge._NEWLINE_Je pa tak\xc5\xa1na infrastruktura velikokrat bodisi \xc5\xa1e povsem nerazvita bodisi zelo pomanjkljivo razvita v kolonijah. Industrializacija ter postavitev prometne infrastrukture v kolonijah sta velika projekta, sama narava dejavnosti pa zahteva velike za\xc4\x8detne investicije, ki se povrnejo \xc5\xa1ele v dalj\xc5\xa1em \xc4\x8dasovnem obdobju._NEWLINE_Tak\xc5\xa1en projekt bistveno la\xc5\xbeje vzpodbudi nekdo, ki nima problemov z likvidnostjo, ki zelo te\xc5\xbeko bankrotira. Ravno tako se dolgo obdobje povrnitve investicije izka\xc5\xbee za labilnost. Dogodki, kot so na primer revolucije ali pa tudi le uspe\xc5\xa1ni narodnoosvobodilni boji, ogro\xc5\xbeajo interese kapitala; ta v tak\xc5\xa1nem primeru tvega, da bo izgubil svojo investicijo._NEWLINE_Iz teh razlogov je imperialisti\xc4\x8dna dr\xc5\xbeava zelo dober porok za interese kapitala v koloniji; po eni strani je lahko zaradi svoje ekonomske stabilnosti (ker v praksi zelo te\xc5\xbeko bankrotira) gonilna sila za ambicioznimi in megalomanskimi projekti, kot na primer \xc5\xbee omenjeni gradnji \xc5\xbeeleznic, elektrarn in splo\xc5\xa1ni industrializaciji de\xc5\xbeele. Po drugi strani razpolaga z represivnimi sredstvi, s katerimi du\xc5\xa1i revolucionarni in separatisti\xc4\x8dni odpor, s \xc4\x8dimer kapitalu zagotavlja, da bo njegova investicija \xc5\xa1e nadalje donosna._NEWLINE_Pretok sredstev pri izvozu kapitala ni enosmeren. V kolonije sicer gre kapital, a od teh investicij ima prebivalstvo, z izjemo lokalnega vladajo\xc4\x8dega razreda, ki deluje kot marionetni re\xc5\xbeim imperializma, minimalne koristi. Nasprotno pa se iz kolonij v mati\xc4\x8dno de\xc5\xbeelo pretaka prese\xc5\xbena vrednost, ki tudi vpliva na profitno mero tamkaj\xc5\xa1njega kapitala; to je pomembno, da razumemo vlogo imperializma pri delavski aristokaciji._NEWLINE_Izvoz kapitala na dolgi rok \xc5\xa1e bolj ekonomsko podredi kolonijo. To stori na dva na\xc4\x8dina: bodisi z direktnim nadzorom nad ekonomijo kolonije (ta poteka pod okriljem tujega kapitala, ki v koloniji v praksi funkcionira kot dr\xc5\xbeava znotraj dr\xc5\xbeave) bodisi si pomaga s pomo\xc4\x8djo dr\xc5\xbeavnega dolga . Do slednjega pride tudi v primeru, \xc4\x8de se kolonija osvobodi politi\xc4\x8dne nadoblasti; v tem primeru nastane velik dr\xc5\xbeavni dolg zaradi od\xc5\xa1kodnine, ki jih mora pla\xc4\x8dati kapitalu svoje biv\xc5\xa1e gospodarice (tak\xc5\xa1en primer je Haiti). Izvoz kapitala s tem postavlja tudi temelje neo-kolonializma, s \xc4\x8dimer zagotavlja, da bodo (biv\xc5\xa1e) kolonije ostale v podrejenem polo\xc5\xbeaju tudi, \xc4\x8de politi\xc4\x8dna nadvlada imperialisti\xc4\x8dne de\xc5\xbeele pade.'