b'\n_START_ARTICLE_\nKarija\n_START_SECTION_\nPredhelenisti\xc4\x8dne dr\xc5\xbeave in ljudstva\n_START_PARAGRAPH_\nNaziv Karija se pojavlja v \xc5\xa1tevilnih starih jezikih: v hetitskem kot Karkija, babilonskem kot Karsa in elamskem in staroperzijskem kot Kurka. Ime je domnevno dobila po svojem prao\xc4\x8detu in legendarnem karijskem junaku Karu.\n_START_SECTION_\nGr\xc5\xa1ka kolonizacija\n_START_PARAGRAPH_\nKarija kot novohetitsko kraljestvo je nastala pribli\xc5\xbeno v 11. stoletju pr. n. \xc5\xa1t.. Po prihodu Dorcev po trojanski vojni je obala Karije spadala v Dorski heksapolis. Dorci so bili zadnji in najbolj ju\xc5\xbeni val gr\xc5\xa1kih migracij na obalo zahodne Anatolije. Zasedli so nekdanja mikenska naselja, med njimi Knid in Halikarnas, sedanji Bodrum. V Halikarnasu je bil v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. rojen slavni gr\xc5\xa1ki zgodovinar Herodot. Gr\xc5\xa1ka kolonizacija se je dogajala samo na obali, njeno zaledje pa je ostalo organizirano po karijsko v \xc5\xa1tevilne vasi, zdru\xc5\xbeene v lokalne zveze._NEWLINE_Iliada pripoveduje, da je med trojansko vojno Milet pripadal Karijcem in bil trojanski zaveznik._NEWLINE_Angle\xc5\xa1ki u\xc4\x8denjak John Lempri\xc3\xa8re (1756-1824) trdi, da je bila Karija verjetno bogata s figami, da so gojili posebno sorto, ki se je imenovala karika, in da se je rek In Care periculum facere (v nevarnosti se naredi Karijca) pregovorno uporabljal za beg pred nepomembno nevarnostjo. Karija je \xc5\xa1e vedno najpomembnej\xc5\xa1i pridelovalec fig v Tur\xc4\x8diji, ki je sicer najve\xc4\x8dji pridelovalec fig na svetu.\n_START_SECTION_\nLidijska provinca\n_START_PARAGRAPH_\nMed \xc5\xa1irjenjem Lidije pod kraljem Krezom (vladal 560-546 pr. n. \xc5\xa1t.) je bila Karija nekaj \xc4\x8dasa lidijska provinca, potem pa je pri\xc5\xa1la pod oblast Perzijcev.\n_START_SECTION_\nPerzijska satrapija\n_START_PARAGRAPH_\nPerzijsko Ahemenidsko cesarstvo je leta 545 pr. n. \xc5\xa1t. Karijo vklju\xc4\x8dilo v svojo dr\xc5\xbeavo kot satrapijo. Njeno glavno mesto je bil Halikarnas. Druga pomembna mesta so bila Latmos, Antiohija, Mindos, Laodikeja, Alinda in Alabanda. Karija je sodelovala v jonski vstaji proti perzijski oblasti, ki je trajala od leta 499 do 493 pr. n. \xc5\xa1t.._NEWLINE_Med drugo perzijsko invazijo na Gr\xc4\x8dijo (480\xe2\x80\x93479 pr. n. \xc5\xa1t.) je bila Karija Kserksova zaveznica in sodelovala v bitkah pri Artemiziji in Salamini. Temistokel je pred obema bitkama posku\xc5\xa1al odcepiti Jonce in Karijce od perzijske koalicije. Pregovarjal jih je, naj prestopijo na njegovo stran ali vsaj ne sodelujejo v bitkah.  Plutarh v svojih Vzporednih \xc5\xbeivljenjih v Temistoklovem \xc5\xbeivljenjepisu pi\xc5\xa1e, da \xc2\xbbFanias (\xce\xa6\xce\xb1\xce\xb9\xce\xbd\xce\xaf\xce\xb1\xcf\x82) pi\xc5\xa1e, da Temistoklova mati ni bila Tra\xc4\x8danka, ampak Karijka z imenom Eut\xc3\xa9rpe (E\xcf\x85\xcf\x84\xce\xad\xcf\x81\xcf\x80\xce\xb7), Neant (\xce\x9d\xce\xb5\xce\xac\xce\xbd\xce\xb8\xce\xb7\xcf\x82) pa dodaja, da je bila iz Halikarnasa v Kariji\xc2\xab. _NEWLINE_Po neuspeli perzijski invaziji na Gr\xc4\x8dijo so karijska mesta postala \xc4\x8dlani Ati\xc5\xa1ko-delske pomorske zveze._NEWLINE_Halikarnas je slovel po grobnici satrapa Mavzola (vladal 377-353 pr. n. \xc5\xa1t.), ki ga je njemu v \xc4\x8dast zgradila njegova \xc5\xbeena (in sestra) Artemizija. Mavzolej so razglasili za eno od sedmih \xc4\x8dudes anti\xc4\x8dnega sveta. Izraz mavzolej je \xc5\xbee v rimskih \xc4\x8dasi postal sopomenka za vse mogo\xc4\x8dne grobnice.\n_START_SECTION_\nMakedonsko kraljestvo\n_START_PARAGRAPH_\nAleksander Veliki je s pomo\xc4\x8djo odstavljene karijske satrapinje Ade lete 334 pr. n. \xc5\xa1t. osvojil Karijo. Adi je vrnil karijski prestol, ona pa ga je v zameno posinovila in po svoji smrti nanj prenesla pravico do karijskega prestola.\n_START_SECTION_\nRimska in bizantinska provinca\n_START_PARAGRAPH_\nV Rimskem cesarstvu se je ime Karija \xc5\xa1e vedno uporabljalo za geografsko pokrajino, ki je administrativno spadala v provinco Azijo. Med upravnimi reformami v 4. stoletju je bila provinca Azija ukinjena in razdeljena na ve\xc4\x8d manj\xc5\xa1ih provinc. Karija je postala samostojna provinca v okviru Azijske doiceze._NEWLINE_Kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo se je v Kariji \xc5\xa1irilo bolj po\xc4\x8dasi. Pokrajine sveti Pavel ni obiskal. Zdi se, da sta bili edini zgodnji kr\xc5\xa1\xc4\x8danski cerkvi v Laodikeji in Kolosah na skrajnem robu province, kjer so se ohranili tudi poganski obi\xc4\x8daji. Zgleda, da se je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo v Karijo raz\xc5\xa1irilo \xc5\xa1ele potem, ko so ga v Konstantinoplu razglasili za uradno dr\xc5\xbeavno vero.\n_START_SECTION_\nRazpustitev in prehod pod tur\xc5\xa1ko oblast\n_START_PARAGRAPH_\nBizantinsko cesarstvo je v 7. stoletju razpustilo province in pre\xc5\xa1lo na sistem civilno-voja\xc5\xa1kih okro\xc5\xbeij \xe2\x80\x93 t\xc3\xa9m. Ozemlje, ki je neko\xc4\x8d pripadalo Kariji, so v zgodnjem 13. stoletju zasedli Turki iz Mente\xc5\xa1ke dinastije in ustanovili bejluk s sede\xc5\xbeem v Milasu._NEWLINE_Struktura prebivalstva v Mente\xc5\xa1kem bejluku je znana samo iz posrednih virov. V regijo so se priseljevali Turki iz notranjosti Anatolije, del doma\xc4\x8dega prebivalstva pa se je potur\xc4\x8dil. Prvi popis prebivalstva v Osmanskem cesarstvu ka\xc5\xbee, da je bila struktura prebivalstva netipi\xc4\x8dna za regijo kot celoto, ker je bilo prebivalstvo skoraj izklju\xc4\x8dno tur\xc5\xa1ko (99\xc2\xa0%). Nemuslimansko manj\xc5\xa1ino so sestavljali ve\xc4\x8dinoma Grki in majhna judovska skupnost v Milasu. Prvi administrativni ukrep Osmanskega cesarstva po prevzemu oblasti v regiji je bila selitev tiso\xc4\x8dletne prestolnice Milas v mnogo manj\xc5\xa1o Mu\xc4\x9flo, iz katere je bilo la\xc5\xbee obvladovati ju\xc5\xbene dele pokrajine. V pokrajini, ki se je v prvih desetletjih 20. stoletja \xc5\xa1e vedno imenovala Mente\xc5\x9fe in je ustrezala nekdanji Kriji, je bilo po podatkih G. Sotiriadisa (1918) in S. Anagiostopoulousa (1997) pribli\xc5\xbeno 10\xc2\xa0% oziroma 12.000-18.000 gr\xc5\xa1kih prebivalcev. Veliko Grkov se je malo pred tem priselilo z bli\xc5\xbenjih Egejskih otokov. Ve\xc4\x8dina Grkov se je izselila leta 1919 \xc5\xa1e pred izmenjavo prebivalstva med Tur\xc4\x8dijo in Gr\xc4\x8dijo.'