b'\n_START_ARTICLE_\nEvlija \xc4\x8celebi\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen je bil v premo\xc5\xbeni dru\xc5\xbeini iz K\xc3\xbctahye v Anatoliji. Oba star\xc5\xa1a sta pripadala osmanskemu dvoru: o\xc4\x8de Dervi\xc5\xa1 Mehmed Zilli je bil draguljar, mati pa je bila sorodnica velikega vezirja Meleka Ahmed Pa\xc5\xa1e. V svojem Potopisu sledi svojemu poreklu po o\xc4\x8detovi strani do Hoja Ahmeda Jasavija, zgodnjega sufisti\xc4\x8dnega misleca. Dvorno izobrazbo je dobil od cesarskih ulam  (u\xc4\x8denjakov). Njegovo dobro poznavanje kairske tekije in grafit, v katerem sam sebe  imenuje Evliya-y\xc4\xb1 G\xc3\xbcl\xc5\x9fen\xc3\xae  (Evlija G\xc3\xbcl\xc5\x9fenski), ka\xc5\xbeeta, da bil lahko bil \xc4\x8dlan gul\xc5\xa1enskega sufisti\xc4\x8dnega reda. _NEWLINE_Bil je predan musliman, vendar je nasprotoval verskemu fanatizmu. Po spominu je recitiral Koran in se svobodno po\xc5\xa1alil na ra\xc4\x8dun islama. Vabili so ga, naj se kot duhovnik in animator zaposli pri tur\xc5\xa1kih velika\xc5\xa1ih, vendar je ponudbe zavrnil, ker bi ga odvrnile od potovanj.  Dnevnik je za\xc4\x8del pisati \xc5\xbee v Istanbulu. Opisoval je predvsem zgradbe, tr\xc5\xbenice, obi\xc4\x8daje in kulturo. Leta 1640 je dnevnik raz\xc5\xa1iril z zapisi s svojih potovanj. Zbirka zapisov, ki obsega deset knjig, je dobila naslov  Seyahatname (Potopis)._NEWLINE_V kne\xc5\xbeevini Transilvaniji se je vojskoval proti Habsbur\xc5\xbeanom_NEWLINE_Umrl je po letu 1682, morda v Istanbulu ali v Kairu.\n_START_SECTION_\nMostar\n_START_PARAGRAPH_\nO Mostarju, ki je bil takrat v Osmanskem cesarstvu, ja napisal, da mostar pomeni \xc4\x8duvaj mostu in se nana\xc5\xa1a na slavno mojstrovino istanbulskega arhitekta Mimarja Hajrudina. Most je dolg 28 m in visok 20 m. \xc4\x8celebi je zapisal, da \xc2\xbbse kot mavrica razteza z ene stene na drugo\xe2\x80\xa6 Jaz, reven in beden Alahov su\xc5\xbeenj, ki sem prepotoval \xc5\xa1estnajst dr\xc5\xbeav, nisem nikjer videl tako visokega mostu\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nEvropa\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8celebi je trdil, da je med svojim obiskom v Rotterdamu leta 1663 naletel na prave Indijance: \xc2\xbb(Indijanci) so preklinjali jezuite, reko\xc4\x8d: Na\xc5\xa1 svet je bil neko\xc4\x8d miren, zdaj pa je napolnjen s pohlepnimi kolonialisti, ki vsako leto za\xc4\x8denjajo novo vojno in kraj\xc5\xa1ajo na\xc5\xa1a \xc5\xbeivljenja.\xc2\xab_NEWLINE_Med obiskom Dunaja leta 1665-1666 je opazil nekaj podobnosti med nem\xc5\xa1kimi in perzijskimi besedami. Bil je prvi, ki je opazil tisto, kar danes imenujemo indoevropski jeziki._NEWLINE_\xc4\x8celebi je obiskal tudi Kreto. V II. knjigi opisuje osmansko osvojitev Hanije, v VIII. pa  kretsko vojno (1645-1669).\n_START_SECTION_\nPartenon\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1667 je izrazil svoje ob\xc4\x8dudovanje kipom na atenskem Partenonu. Zgradbo je opisal kot \xc2\xbbnepremagljivo trdnjavo, ki ne more biti delo \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih rok\xc2\xab, ker je \xc2\xbbsamo nebe\xc5\xa1ko delo ustvarjeno za  ve\xc4\x8dno\xc2\xab.\n_START_SECTION_\n\xc4\x8celebi v sodobni kulturi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xb0stanbul Kanatlar\xc4\xb1m\xc4\xb1n Alt\xc4\xb1nda (Istanbul pod mojimi krili, 1996) je film o \xc5\xbeivljenju  legendarnih letalcev, bratov Hez\xc3\xa2rfena Ahmeda \xc3\x87elebija in   Lag\xc3\xa2rija Hasana \xc3\x87elebija,  in osmanski dru\xc5\xbebi v 17. stoletju med vladanjem sultana Murata IV., katere pri\xc4\x8da je bil in o njej pripoveduje Evlija \xc4\x8celebi._NEWLINE_\xc4\x8celebi je oseba v romanu Beli grad (Beyaz Kale) Orhana Pamuka in romanu  Avanture kapitana Bathoryja (Dobrodru\xc5\xbestv\xc3\xa1 kapit\xc3\xa1na B\xc3\xa1thoryho) slova\xc5\xa1kega pisatelja Juraja \xc4\x8cerven\xc3\xa1ka._NEWLINE_Evliya \xc3\x87elebi ve \xc3\x96l\xc3\xbcms\xc3\xbczl\xc3\xbck Suyu (Evlija \xc4\x8celebi in voda \xc5\xbeivljenja, re\xc5\xbeija Serkan Zelzele)  je otro\xc5\xa1ka priredba \xc4\x8celebijevih potovanj in prvi tur\xc5\xa1ki celove\xc4\x8derni animirani film._NEWLINE_V prireditve ov 400. obletnici njegovega rojstva se je vklju\xc4\x8dil tudi UNESCO.'