b'\n_START_ARTICLE_\nMumps\n_START_SECTION_\nPovzro\xc4\x8ditelj\n_START_PARAGRAPH_\nMumps povzro\xc4\x8da virus mumpsa iz dru\xc5\xbeine paramiksovirusov in rodu rubulavirusov. Gre za virus z enovija\xc4\x8dno RNK in virusno ovojnico. Genom, ki je sestavljen iz 15.384 baznih parov, nosi zapis za devet beljakovin. V virusno podvojevanje so vklju\xc4\x8dene beljakovine nukleoprotein, fosfoprotein in polimerazni protein. Virus mumpsa povzro\xc4\x8da boelzen le pri \xc4\x8dloveku.\n_START_SECTION_\nPrena\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nVirus mumpsa se prena\xc5\xa1a s \xc4\x8dloveka na \xc4\x8dloveka v stiku z izlo\xc4\x8dki dihal, in sicer s ku\xc5\xbenimi kapljicami, slino oku\xc5\xbeene osebe in z neposrednim stikom prek sluznice nosu in ust. Drobne kaplice, ki nastanejo pri kihanju ali ka\xc5\xa1ljanju, lahko vstopijo v drug organizem preko sluznice sluznice nosu ali ust ali preko o\xc4\x8di. Virus lahko pre\xc5\xbeivi na povr\xc5\xa1inah in se prenese posredno preko oku\xc5\xbeenih predmetov. Oku\xc5\xbeena oseba je ku\xc5\xbena pribli\xc5\xbeno sedem dni pred nastopom simptomov in do okoli osmega dne po pojavu za\xc4\x8detnih simptomov. Inkubacijska doba lahko traja od 12 do 25 dni, najpogosteje 16 do 18 dni. Okoli 20 do 40\xc2\xa0% oku\xc5\xbeenih ne razvije simptomov in tako lahko prena\xc5\xa1ajo oku\xc5\xbebo, \xc4\x8deprav se je sami ne zavedajo.\n_START_SECTION_\nZnaki in simptomi\n_START_PARAGRAPH_\nPri okoli eni tretjini poteka oku\xc5\xbeba brez simptomov. V primeru simptomatske oku\xc5\xbebe se lahko pojavi kratko prodromalno obdobje, ki vklju\xc4\x8dujejo blago vro\xc4\x8dino, glavobol in utrujenost. Sledi napredujo\xc4\x8da oteklina ene ali obeh obu\xc5\xa1esnih \xc5\xbelez slinavk (parotitis), ki traja okoli en teden. Drugi simptomi, ki se lahko pojavijo, so \xc5\xa1e suha usta, vnetje o\xc4\x8di ali predelov obraza, pri nekaterih bolnikih pa se pojavi ote\xc5\xbeen govor.\n_START_SECTION_\nZdravljenje\n_START_PARAGRAPH_\nSpecifi\xc4\x8dnega zdravila ne poznamo. Oteklino zaradi vnete slinavke bla\xc5\xbeimo z obkladki. Protibole\xc4\x8dinska zdravila, na primer paracetamol, laj\xc5\xa1ajo spremljajo\xc4\x8do bole\xc4\x8dino. Uporaba acetilsalicilne kisline se pri otrocih odsvetuje zaradi ve\xc4\x8djega tveganja za pojav Reyevega sindroma.\n_START_SECTION_\nCepljenje\n_START_PARAGRAPH_\nZa popolno za\xc5\xa1\xc4\x8dito sta potrebna dva odmerka cepiva. Cepljenje proti mumpsu je v Sloveniji vklju\xc4\x8deno v obvezni program cepljenja. Prvi odmerek cepiva prejmejo otroci med 12 in 18 meseci starosti, drugega pa pred vstopom v \xc5\xa1olo (od 5 do 6 let starosti). Cepivo je kombinirano proti o\xc5\xa1picam, mumpsu in rde\xc4\x8dkam. V Sloveniji so pri\xc4\x8deli s cepljenjem proti mumpsu leta 1979.\n_START_SECTION_\nPrognoza\n_START_PARAGRAPH_\nBolezen je redko smrtna. Izbolj\xc5\xa1anje sledi obi\xc4\x8dajno brez zdravljenja in izidi so obetavni, tudi \xc4\x8de so prizadeti drugi organi. Pri mo\xc5\xa1kih obstaja pri oku\xc5\xbebi z virusom mumpsa 25-odstotno tveganje za neplodnost, \xc4\x8de pride do vnetja mod. Po preboleli bolezni je posameznik dosmrtno odporen na ponovni izbruh bolezni.\n_START_SECTION_\nEpidemiologija\n_START_PARAGRAPH_\nPred uvedbo cepljenja je bilo v Sloveniji letno okoli 5.000 do 10.000 primerov mumpsa, v svetu pa 290 primerov na 100.0000 prebivalcev. Epidemije mumpsa so se pojavljale na 4 do 5 let, najpogosteje pa so zbolevali otroci med 5. in 7. letom starosti. Po uvedbi cepljenja se je v Sloveniji obolevanje za mumpsom znatno zni\xc5\xbealo in na primer leta 2010 je bilo prijavljenih le 5 primerov mumpsa. V zadnjih letih v Evropi, ko so otroci praviloma precepljeni, poro\xc4\x8dajo o izbruhih mumpsa v starostni skupini med 15 in 24 let, zaradi upadanja za\xc5\xa1\xc4\x8dite in slab\xc5\xa1e precepljenosti prebivalstva.'