b'\n_START_ARTICLE_\nSodelovalne platforme\n_START_PARAGRAPH_\nSodelovalna platforma. Namen sodelovalnih spletnih platform je omogo\xc4\x8danje neposrednega povezovanja ponudnikov storitev (blaga) in uporabnikov, ter posameznikom med drugim ustvariti prilo\xc5\xbenost za denarno nadomestilo in tako pove\xc4\x8dati konkuren\xc4\x8dnost in vpliv na gospodarstvo. Eden izmed vplivov, ki jih imajo sodelovalne spletne platforme je spreminjanje razmi\xc5\xa1ljanja potro\xc5\xa1nikov v zvezi s potrebo po lastni\xc5\xa1tvu, saj tovrstno trgovanje zni\xc5\xbeuje potrebe po imetju lastnega premi\xc4\x8dnega/nepremi\xc4\x8dnega premo\xc5\xbeenja, dviga pa potrebe po za\xc4\x8dasni dostopnosti blaga.\n_START_SECTION_\nPrimeri sodelovalnih platform\n_START_PARAGRAPH_\nMed bolj znanimi sodelovalnimi spletnimi platformami v svetu poznamo Airbnb in Uber, slovenski primer tovrstnega sodelovanja je spletna platforma prevoz.org. Sodelovalne spletne platforme lahko delujejo na razli\xc4\x8dnih podro\xc4\x8djih. Nekoliko bolj so uporabljene za (kratkotrajne) najeme in storitve na domu, v tujini poznamo platforme za npr. izposojo vrtnega orodja, izposojo obla\xc4\x8dil,  \xc5\xa1portne opreme ipd.\n_START_SECTION_\nIzzivi sodelovalnega gospodarstva\n_START_PARAGRAPH_\nPospe\xc5\xa1ena rast delitvene ekonomije preko sodelovalnih platform ne ustvarja samo novih prilo\xc5\xbenosti, temve\xc4\x8d tudi nove izzive v smislu gospodarskega in socialnega nadzora s strani dr\xc5\xbeavnih institucij. Tovrstna inovativna oblika gospodarstva se je dokaj hitro raz\xc5\xa1irila in raste, ob hkratnemu pomanjkanju in nedore\xc4\x8denosti zakonodajnih in regulatornih okvirjev in dolo\xc4\x8dil. V tem oziru se izpostavljajo \xc5\xa1tiri ve\xc4\x8dji izzivi in sicer: dajanje v najem bi lahko imelo kar nekaj pomanjkljivosti, ki se ka\xc5\xbeejo v ustvarjanju ve\xc4\x8dje neenakosti z ustvarjanjem novih razredov skupnosti (npr. kot ka\xc5\xbeejo rezultati nekaterih \xc5\xa1tudij, uporaba sodelovalnih platform za kratkoro\xc4\x8dno oddajo/najem stanovanj, \xc5\xbee vpliva na pomanjkanje razpolo\xc5\xbeljivih najemni\xc5\xa1kih stanovanj za dalj\xc5\xa1e obdobje); drugi\xc4\x8d, internetne platforme niso vedno enakopravne, saj so same po sebi velike korporacije, ki lahko ni\xc5\xbeajo koristi delavcev (ustvarja se nova skupina prekarne delovne sile, ki je sicer bolj fleksibilna, nima pa dolo\xc4\x8denih ugodnosti, kot jih imajo delavci, ki so zaposleni za polni delovni \xc4\x8das, npr. socialno in zdravstveno zavarovanje ipd. \xe2\x80\x93 Standing, 2011), tretji\xc4\x8d \xe2\x80\x93 dolgoro\xc4\x8dna korist tovrstnih platform ni najbolj jasna (npr. Na podro\xc4\x8dju prevozov so dejanski podatki o izvedenih prevozih zasebni in niso na voljo neodvisnim raziskovalce za \xc5\xa1tudije. Prvi podatki ka\xc5\xbeejo, da tovrstne sodelovalne platforme prispevajo k zmanj\xc5\xa1evanju okoljskega onesna\xc5\xbeevanja, vendar je treba upo\xc5\xa1tevati, da z ni\xc5\xbejo ceno najema prevoznih storitev, realni dohodek tistih, ki oddajajo nara\xc5\xa1\xc4\x8da. S cenej\xc5\xa1imi storitvami posledi\xc4\x8dno nara\xc5\xa1\xc4\x8da povpra\xc5\xa1evanje po njih, ve\xc4\x8da se uporaba, s tem pa se ve\xc4\x8da oglji\xc4\x8dni odtis, zato se postavlja pod vpra\xc5\xa1aj dejansko zni\xc5\xbeevanje vplivov na okolje) in \xc4\x8detrti\xc4\x8d, gre za vpra\xc5\xa1anje varnosti in zaupanja v povezavi z delitvenim gospodarstvom, ki se ustvarja preko sodelovalnih platform (potvarjanje in manipuliranje s podatki, ki se nana\xc5\xa1ajo na ocenjevanje storitev in kakovosti ponudnikov). _NEWLINE_Kot navaja avtor v svoji raziskavi, so dr\xc5\xbeavne institucije opredelile tri glavne mo\xc5\xbene pristope k urejanju delitvene ekonomije: regulativni pristop, neregulativni pristop in pristop s \xc4\x8dakanjem in opazovanjem posledic (Acevedo, 2016). Prvi pristop obsega na\xc4\x8dine, ki bi sodelovalno gospodarstvo opredeljevali enako kot tradicionalne storitve, do bolj zaostrenega na\xc4\x8dina, ki bi prepovedoval aktivnosti delitvenega gospodarstva. Drugi pristop priviligira samoregulacijo, kjer bi platforme uravnavale interese ponudnikov in uporabnikov z enako stopnjo privabljanja in ohranjanja obeh. Tretji pristop sicer predvideva dolo\xc4\x8dene ukrepe za regulacijo, vendar je zato potrebnih ve\xc4\x8d informacij. Evropska komisija dr\xc5\xbeave \xc4\x8dlanice v zvezi z omejevanje oz. celo prepovedovanjem storitev preko sodelovalnih platform poziva, da naj bo tak ukrep uporabljen kot zadnja mo\xc5\xbenost, \xc4\x8deprav so se nekaterih omejevalnih ukrepov \xc5\xbee poslu\xc5\xbeevali v Nem\xc4\x8diji, Franciji in \xc5\xa0paniji. _NEWLINE_V primeru delitvene ekonomije se pojavlja situacija, v kateri po eni strani govorimo o zakonskem urejanju podro\xc4\x8dja zaradi njenih negativnih posledic (sprejemanje ukrepov za regulacijo oz omejevanje), po drugi strani pa delitvena ekonomija predstavlja inovativno obliko gospodarstva, ki preko sodelovalnih platform zagotavlja uporabo neizkori\xc5\xa1\xc4\x8denih zmogljivosti. Opisana situacija se najbolj ka\xc5\xbee v uporabi sodelovalnih platform, ki se nana\xc5\xa1ajo na prevozne storitve in deljenje vozil, delitev nastanitev in delitev delovnih storitev.\n_START_SECTION_\nInterakcija med pametnimi mesti in sodelovalnimi platformami\n_START_PARAGRAPH_\nGlede na strukturo koncepta sodelovalnih platform in njenih zna\xc4\x8dilnosti, tovrstne platforme predstavljajo prilo\xc5\xbenosti za pametna mesta. Prav tako lahko mesto z ustvarjanjem dobrih pogojev za obstoj in \xc5\xa1iritev sodelovalnih platform, hitreje in u\xc4\x8dinkoviteje dose\xc5\xbee cilje, ki jih opredeljujejo pametna mesta. Pametna mesta so \xc2\xbbnaravno\xc2\xab\xc2\xa0okolje za sodelovalne platforme, kar je povezano z dejstvom, da sistemi delitvenih platform u\xc4\x8dinkovito delujejo v okviru lokalnih skupnosti, s \xc4\x8dimer se zagotavlja bli\xc5\xbeina med uporabniki in ponudniki storitev ter mo\xc5\xbenost njene takoj\xc5\xa1nje uporabe.\n_START_SECTION_\nZaklju\xc4\x8dek\n_START_PARAGRAPH_\nPoliti\xc4\x8dne odlo\xc4\x8ditve bi morale podpirati delitveno ekonomijo v smislu njene inovativnosti, hkrati pa razvijati ustrezne strategije za re\xc5\xa1evanje izzivov, ki jih prina\xc5\xa1ajo tveganja uporabe sodelovalnih platform. Dr\xc5\xbeavne oz. javne institucije na eni strani nastopajo kot potencialni uporabnik in partner sodelovalnih platform, ki bi s tovrstnim gospodarstvom lahko delno pripomogla k dopolnitvi in nadomestitvi javnih storitev. Kot regulator pa javne institucije z ukrepi za zmanj\xc5\xa1anje negativnih posledic nastopajo kot organi, ki morajo sprejeti ukrepe in omejitve, ki jih prina\xc5\xa1a inovativnost sodelovalnih platform._NEWLINE_Mesta bi lahko subvencionirala delitvene platforme za spodbujanje \xc5\xa1iritve javnih dobrin in ustvarjanje prese\xc5\xbeka potro\xc5\xa1nikov, prav tako bi ob\xc4\x8dine morale izkoristiti digitalne platforme kot orodja za socialno pravi\xc4\x8dnost in gospodarsko prerazporeditev (npr. v smislu samozaposlovanja skupnosti z nizkimi dohodki). Interes ob\xc4\x8din v okviru sodelovalnih platform, se ka\xc5\xbee v dopolnjevanju javnih storitev (npr. delitev parkirnih mest, spodbujanje deljenja avtomobilov). Hkrati bi morale dr\xc5\xbeavne institucije z vidika raziskovanja u\xc4\x8dinkov zahtevati ve\xc4\x8djo preglednost nad podatki, dose\xc5\xbeenimi na podlagi sodelovalnih platform. Podatki o raznovrstnih transakcijah bi morali biti obravnavani kot informacije javnega zna\xc4\x8daja, zlasti za tiste dejavnosti, ki so v partnerstvu z javnimi agencijami. Npr. podatki oddajanja v najem oz. deljenja nastanitvenih kapacitet niso dostopna vladnim agencijam za namen analiziranja in raziskav u\xc4\x8dinkov.'