b'\n_START_ARTICLE_\nEsencialna ma\xc5\xa1\xc4\x8dobna kislina\n_START_PARAGRAPH_\nEsencialne ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline so ve\xc4\x8dkrat nenasi\xc4\x8dene ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline, ki so nujno potrebne za normalno delovanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kega organizma in jih telo ne more proizvesti samo, zato jih moramo prejeti s hrano. Te ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline so nutritivne verige ogljikov z dvema ali ve\xc4\x8d dvojnimi vezmi, lokacije le teh pa so izredno pomembne. \xc4\x8ce \xc5\xa1tejemo od konca, pri \xc4\x8demer uporabljamo gr\xc5\xa1ko \xc4\x8drko omega (ta pomeni konec), ima omega-3 eno od svojih dvojnih vezi na tretjem atomu od zadnjega ogljika, omega-6 pa ima dvojno vez na \xc5\xa1estem atomu od kon\xc4\x8dnega ogljika._NEWLINE_Poznamo dve skupini esencialnih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin, in sicer omega-3 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline in omega-6 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline. Med prvimi je najpomembnej\xc5\xa1a linolenska, med drugimi pa linolna kislina.\n_START_SECTION_\nKje se nahajajo?\n_START_PARAGRAPH_\nOmega-3 nenasi\xc4\x8dene ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline se nahajajo v morskih \xc5\xbeivalih, \xc5\xa1koljkah in nekaterih rastlinah. Z omega-3 so bogate: tune, sardine, losos, postrvi in ostrige, omega-6 pa najdemo predvsem v oljih suhozemnih rastlin, kot so koruzno, son\xc4\x8dni\xc4\x8dno olje, olje repne ogr\xc5\xa1\xc4\x8dice._NEWLINE_Ko so jih leta 1923 odkrili kot pomembna hranila, so jih sprva poimenovali vitamin F.\n_START_SECTION_\nRazmerje med omega-6 in omega-3 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnimi kislinami v prehrani\n_START_PARAGRAPH_\nUgodno razmerje n-6/n-3 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin (MK) naj bi bilo med 5:1 in 10:1. Pred letom 1800 je bilo njihovo razmerje celo okoli 1:1, potem pa se je bistveno pove\xc4\x8devala tako koli\xc4\x8dina zau\xc5\xbeitih celokupnih ma\xc5\xa1\xc4\x8dob kot tudi n-6 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin. Razmerje se je med drugim poslab\xc5\xa1alo zaradi pove\xc4\x8dane porabe rastlinskih olj, ki so zelo bogata z n-6 MK, predvsem linolno kislino (18:2,n-6), in obenem z manj\xc5\xa1o porabo \xc5\xbeivil, bogatih z n-3 MK (ribe, ribja olja, sojino in ogr\xc5\xa1\xc4\x8di\xc4\x8dno olje). Tako je v razvitih dr\xc5\xbeavah pri\xc5\xa1lo razmerje \xc5\xbee na 14:1 do 20:1.\n_START_SECTION_\nPomen razmerja n-6/n-3 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin pri kardiovaskularnih in drugih kroni\xc4\x8dnih boleznih\n_START_PARAGRAPH_\nUgotovljeno je bilo, da prekomerne koli\xc4\x8dine zau\xc5\xbeitih n-6 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin in povi\xc5\xa1ano razmerje n-6/n-3 MK lahko pospe\xc5\xa1ijo razvoj razli\xc4\x8dnih bolezni, kot so kardiovaskularne, vnetne in avtoimunske bolezni ter rak. Nasprotno pa pove\xc4\x8dan vnos n-3 MK in zni\xc5\xbeano razmerje n-6/n-3 MK delujejo zaviralno na patogenezo teh bolezni. Optimalno razmerje in u\xc4\x8dinkovite koli\xc4\x8dine n-3 MK pri sekundarnem prepre\xc4\x8devanju bolezni ter njihovih zapletov pa so odvisni od ve\xc4\x8d dejavnikov, predvsem od vrste in stopnje bolezni ter genetske predispozicije posameznika.\n_START_SECTION_\nOmega-3 ma\xc5\xa1\xc4\x8dobne kisline pri vnetju in vnetnih boleznih\n_START_PARAGRAPH_\nPri vnetju kot mediatorji sodelujejo tudi eikozanoidi. Eikozanoidi so zgrajeni iz dolgoveri\xc5\xbenih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin z 20 C atomi. Vnetne celice zna\xc4\x8dilno vsebujejo velik dele\xc5\xbe arahidonske kisline (AA; 20:4,n-6) in manj ostalih ma\xc5\xa1\xc4\x8dobnih kislin z 20 C atomi (EPA), zato je substrat za sintezo eikozanoidov obi\xc4\x8dajno AA.\n_START_SECTION_\nVpliv EPA in DHA na sintezo eikozanoidov\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc5\xbeivanje dolgoveri\xc5\xbenih n-3 MK (EPA in DHA) povzro\xc4\x8di zve\xc4\x8dan privzem teh MK v fosfolipidne plasti celi\xc4\x8dne membrane. Medtem ko so eikozanoidni produkti EPA-e ve\xc4\x8dinoma biolo\xc5\xa1ko neaktivni, se iz AA lahko sintetizirajo aktivni tromboksan A2, prostaglandini in levkotrieni. Celice z ve\xc4\x8djo vsebnostjo DHA in EPA proizvajajo manj inflamatornih eikozanoidov in tako se zmanj\xc5\xa1a lokalno in sistemsko vnetje. Poleg tega naj bi tudi razpadni produkti EPA delovali antiinflamatorno. \xc5\xa0tudije so potrdile povezavo med n-3 MK in vnetjem ter pokazale, da u\xc5\xbeivanje 2,7g ali ve\xc4\x8d EPA na dan zmanj\xc5\xa1a produkcijo PGE2. \xc5\xa0tudija na ljudeh, ki so jim k prehrani 4 tedne dodajali olje lanenih semen ali ribje olje, je pri lanenem olju pokazala 30%, pri ribjem pa kar 74-80% zmanj\xc5\xa1anje nastajanja vnetnih citokinov. Ugotovili so tudi, da so tovrstni u\xc4\x8dinki bolj\xc5\xa1i pri uporabi dolgoveri\xc5\xbenih n-3 MK kot pri n-3 MK z 18C, kjer so za pretvorbo v dolgoveri\xc5\xbene oblike potrebni ustrezni encimi.\n_START_SECTION_\nRibje olje in revmatoidni artritis\n_START_PARAGRAPH_\nNarejene so bile randomizirane, placebo kontrolirane, dvojno slepe \xc5\xa1tudije, kjer so pacientom 1-12 mesecev k prehrani dodajali 1-7g (ve\xc4\x8dini 3,5g) ribjega olja. Od 17 \xc5\xa1tudij jih je 16 poro\xc4\x8dalo o izbolj\xc5\xa1anju vsaj 2 klini\xc4\x8dnih rezultatov in 6 o izbolj\xc5\xa1anju vsaj 4 klini\xc4\x8dnih rezultatov. Analize so pokazale, da dolgoveri\xc5\xbene n-3 MK pozitivno vplivajo na klini\xc4\x8dne rezultate pri revmatoidnem artritisu. Izbolj\xc5\xa1anje se po navadi poka\xc5\xbee po 12 tednih uporabe ribjega olja pri vnosu najmanj 3g EPA in DHA dnevno.'