b"\n_START_ARTICLE_\nZalivska vojna\n_START_SECTION_\nPoimenovanje\n_START_PARAGRAPH_\nSplo\xc5\xa1na izraza za vojno sta zalivska vojna in vojna v Perzijskim zalivu. Ameri\xc4\x8dani jo poznajo tudi kot operacija Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski vihar in operacija Pu\xc5\xa1\xc4\x8davski \xc5\xa1\xc4\x8dit, medtem ko jo Britanci poznajo tudi po svojem kodnem imenu Operacija Granby. Kuvajt\xc4\x8dani in ve\xc4\x8dina arabskih koalicijskih dr\xc5\xbeav uporablja vojna kuvajtske osvoboditve (Harb Tahrir al-Kuwait), medtem ko jo Ira\xc4\x8dani poznajo kot mati vseh bitk (Um M'a\xc4\x81rak).\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nPred prvo svetovno vojno je Kuvajt spadal pod provinco Basra, ki je bila samostojna upravna enota v okviru otomanskega imperija. Pod sam Irak, Kuvajt ni nikoli spadal. Po prvi svetovni vojni so z nafto bogato provinco po nareku kolonialne velesile Zdru\xc5\xbeenega kraljestva nasproti kakr\xc5\xa1nikoli geografski ali etni\xc4\x8dni logiki, lo\xc4\x8dili od Basre in ustvarili dr\xc5\xbeavo Kuvajt, ki je bila dolgo pod britansko nadoblastjo in je \xc5\xa1ele kasneje postala neodvisna monarhija. Irak ni priznaval legitimnosti kuvajtske neodvinosti, vendar do 1990 ni bilo storjeno ni\xc4\x8d konkretnega, da bi se obstoj nove dr\xc5\xbeave postavil pod vpra\xc5\xa1aj. Problem pa je obstajal \xc5\xa1e v tem, da se meje med Kuvajtom in Irakom niso nikoli dokon\xc4\x8dno dolo\xc4\x8dile in nasprotja so rastla do ustanovitve nevtralnega obmo\xc4\x8dja med dr\xc5\xbeavama._NEWLINE_Po iransko-ira\xc5\xa1ki vojni v 80. letih je bil Irak hudo zadol\xc5\xbeen pri nekaterih arabskih dr\xc5\xbeavah. Kredit, ki ga je prejel od Kuvajta, je bil vreden 80 miljard ameri\xc5\xa1kih dolarjev. Irak je upal, da bi z ni\xc5\xbeanjem kvote \xc4\x8drpanja nafte pripeljal do zvi\xc5\xa1anja cene in, da bi tako la\xc5\xbeje poravnal svoje dolgove. Nasprotno pa je Kuvajt \xc4\x8drpal vedno ve\xc4\x8d, cena je padala in Kuvajt se je pripravljal na re\xc5\xa1itev mejnih sporov v lastno korist._NEWLINE_Irak je poleg tega trdil, da je sam nosil breme vojne proti Iranu, da je s tem tudi Kuvajtu dobrinesel \xc5\xa1tevilne prednosti, in da bi tako morala Kuvajt in Saudova Arabija ira\xc5\xa1ke dolgove anulirati ali se o njih vsaj pogajati._NEWLINE_Vmes je treba omeniti, da je Irak skozi celotno obdobje vojne proti Iranu u\xc5\xbeival podporo zahoda, ki se je bal, da bi se islamska revolucija lahko raz\xc5\xa1irila, ampak tudi po vojni, se je lahko ira\xc5\xa1ki predsednik zanesel na podporo ameri\xc5\xa1kih kolegov. Kongres je sicer premi\xc5\xa1ljeval o sankcijah proti Iraku, zaradi kr\xc5\xa1enja \xc4\x8dlovekovih pravic, vendar so nekateri vplivni senatorji Husseinu zatrdili, da bo ameri\xc5\xa1ki predsednik (takrat George Bush Senior) vlo\xc5\xbeil veto proti kakr\xc5\xa1nimkolim sankcijm nasproti Iraku._NEWLINE_Proti koncu julija 1990 so pogajanja med Kuvajtom in Irakom stagnirala in Irak je namestil svojo vojsko na meji s Kuvajtom. Vmes se je Saddam Hussein sre\xc4\x8dal z ameri\xc5\xa1ko veleposlanko v Iraku, April Glaspie. Ta je sicer pokazala nekaj skrbi glede postavitve vojske, vendar ni bilo ve\xc4\x8djih nasprotovanj. ZDA so celo obljubile, da se v morebiten konflikt ne bodo vme\xc5\xa1ale. Hussein je pogovor dojel kot nezanimanje ameri\xc5\xa1ke vlade za notranjearabske konflikte in kot zeleno lu\xc4\x8d za svoje prihodnje akcije v odnosu do Kuvajta.\n_START_SECTION_\nVojna v zraku\n_START_PARAGRAPH_\n16. januarja se je za\xc4\x8dela zra\xc4\x8dna ofenziva, 17. januarja se je za\xc4\x8dela operacije Desert Storm: 1000 letov na dan in Ameri\xc4\x8dani so uporabili 10 krat ve\xc4\x8d oro\xc5\xbeja kot zavezniki v drugi svetovni vojni. S pomo\xc4\x8djo specialnih sil pred in med zra\xc4\x8dnimi napadi je Irak izgubil vse vodilne centre zra\xc4\x8dnih sil in prav tako vse radarske naprave. Velik del ira\xc5\xa1ki vojnih letal so Ameri\xc4\x8dani uni\xc4\x8dili kar na tleh. Le redkim ira\xc5\xa1kim pilotom je uspel pobeg v Iran. Amerika je poro\xc4\x8dala o pribli\xc5\xbeno 23-30ih izgubljenih letalih, pri Ira\xc4\x8danih naj bi se \xc5\xa1tevilka gibala okoli 300, obe \xc5\xa1tevilki pa je treba kriti\xc4\x8dno pretehtati in sprejeti verjetnost, da so jih Ameri\xc4\x8dani izgubilo malo ve\xc4\x8d in Ira\xc4\x8dani malo manj, kot pravijo \xc5\xa1tevilke. 18. januarja so iz Iraka poslali rakete nad Izrael, v poteku vojne je nad Izrael priletelo 40 raket in 46 nad Saudovo Arabijo. Ameri\xc5\xa1ka premo\xc4\x8d se je kar hitro izkazala, problem je nastal le v tem, da so Ameri\xc4\x8dani bombardirali vse, kar bi lahko koristilo tako vojski kot civilistom. Tako so uni\xc4\x8dili elektri\xc4\x8dne povezave, \xc5\xbeeleznico, mostove, luke itn. Produkcija elektrike je po vojni zna\xc4\x8dala le 4\xc2\xa0% procente predvojne produkcije. Mo\xc4\x8dno je bila po\xc5\xa1kodovana tudi vodna infrastruktura, kar je \xc5\xa1kodilo predvsem civilnemu prebivalstvu. Kanalizacija je zaradi uni\xc4\x8denih sistemov upravljanja tekla naravnost v Tigris, iz katerega je civilno prebivalstvo bilo prisiljeno \xc4\x8drpati vodo. Sledile so \xc5\xa1tevilne epidemske bolezni. Zavezniki so se sicer sku\xc5\xa1ali izogibati napadom na civilne cilje, vendar civilne \xc5\xbertve v napadih niso izostale. Irak je napadal strate\xc5\xa1ke to\xc4\x8dke zaveznikov v Saudovi Arabiji in Izrael v upanju, da bi Izrael povlekel v vojno dogajanje. Tako bi lahko ostale arabske dr\xc5\xbeave pripeljal do tega, da izstopijo iz zavezni\xc5\xa1tva. Plan je propadel. Arabske dr\xc5\xbeave so ostale v zavezni\xc5\xa1tvu, razen Jordanije, ki je ostala nevtralna.\n_START_SECTION_\nVojna na tleh\n_START_PARAGRAPH_\n22. februarja 1991 je Irak pristal na premirje, ki ga je predlagala Sovjetska zveza. Sporazum je predvideval, da se Irak v \xc4\x8dasovnem okviru treh tednov umakne na svojo izhodi\xc5\xa1\xc4\x8dno pozicijo pred napadom, temu pa bi sledilo premirje. Sporazum je tudi zahteval kontrolo umika in premirja s strani Varnostnega sveta Organizacije zdru\xc5\xbeenih narodov. ZDA so predloge odklonile, vendar obljubile, da ira\xc5\xa1kih sil pri umiku ne bodo napadle, Iraku pa so dale 24 ur \xc4\x8dasa, da z umikom tudi za\xc4\x8dne._NEWLINE_Konec februarja so Ameri\xc4\x8dani za\xc4\x8deli vojno na tleh, kmalu zatem je konvoj ameri\xc5\xa1kih marincev vdrl globoko v ira\xc5\xa1ki teritorij in ujeli na tiso\xc4\x8de ira\xc5\xa1kih vojakov in dezerterjev._NEWLINE_Ena najve\xc4\x8djih skrbi, da bi Irak lahko uporabil kemi\xc4\x8dno oro\xc5\xbeje, se na sre\xc4\x8do ni uresni\xc4\x8dila. 26. februarja so se ira\xc5\xa1ke sile za\xc4\x8dele umikati iz Kuvajta, medtem so po\xc5\xa1kodovale nekaj kuvajtskih naftnih polj in povzro\xc4\x8dile skoraj\xc5\xa1njo naravno katastrofo, ko so poskrbeli za to, da so se ogromne koli\xc4\x8dine nafte izlile v perzijski zaliv ali zgorele. Ira\xc5\xa1ke sile, ki so jih spremljali tudi ira\xc5\xa1ki in palestinski civilisti, so se umikali po glavni cesti, ki je povezovala Kuvajt in Irak. Zavezniki so jih \xc5\xa1tevilne ure bombardirali in cesta je dobila vzdevek Highway of Death. Bombardiranje na umikajo\xc4\x8de se vojake je veliko analitikov ocenilo kot vojni zlo\xc4\x8din, tudi biv\xc5\xa1i ameri\xc5\xa1ki pravosodni minister Ramsey Clark._NEWLINE_27. februarja je predsednik Bush proglasil premirje. Mirovna konferenca je potekala na jugu Iraka, na malem obmo\xc4\x8dju tik ob meji, ki so ga zasedle zavezni\xc5\xa1ke sile. Na severu so Kurdi zaupali ameri\xc5\xa1kim obljubljam, da bodo podprli ljudsko vstajo in se za\xc4\x8deli boriti. Ameri\xc4\x8dani svojih obljub niso uresni\xc4\x8dili, ira\xc5\xa1ki generali pa so brutalno obra\xc4\x8dunali z lahkovernimi Kurdi. Posledi\xc4\x8dno tej akciji je na milijone Kurdov pobegnilo v kurdske dele Tur\xc4\x8dije in Irana._NEWLINE_V Kuvajtu je oblast ponovno prevzel emir in nadaljeval konzervativno vlado, ki je sedaj delovala proti domnevnim kolaboratorjem. Ve\xc4\x8d sto ljudi je moralo dr\xc5\xbeavo zapustiti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdrtve\n_START_PARAGRAPH_\nNa strani ameri\xc5\xa1kih vojakov naj bi bilo 378 mrtvih. Pri ira\xc5\xa1kih \xc5\xbertvah pa se pojavijo neverjetna odstopanja ocen: od 1,500 do 200,000. Verjetna je \xc5\xa1tevilka med 25,000 in 75,000. Ameri\xc4\x8dani so ujeli 71,000 ira\xc5\xa1kih vojnih ujetnikov, ira\xc5\xa1ke civilne \xc5\xbertve naj bi dosegle do 35,000 mrtvih. Zaradi uporabe nevarnega oro\xc5\xbeja z uranom, ki po eksploziji povzro\xc4\x8di radioaktivno okolico, se je pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo rakastih obolenj v ju\xc5\xbenem Iraku, prav tako kot \xc5\xa1tevilno nezdravih novorojen\xc4\x8dkov. Tako imenovani zalivnovojni sindrom naj bi bil po nekaterih trditvah prav tako posledica obogatenega odvr\xc5\xbeenega urana. Pod tem sindromom se razumejo bolezni pri novorojen\xc4\x8dkih ameri\xc5\xa1kih vojnih veteranov (iz te vojne).\n_START_SECTION_\nStro\xc5\xa1ki\n_START_PARAGRAPH_\nAmeri\xc5\xa1ki kongres je stro\xc5\xa1ke ocenil na 61,1 miliard ameri\xc5\xa1kih dolarjev; dve tretjini tega so pla\xc4\x8dali Kuvajt, Nem\xc4\x8dija, Japonska in Saudova Arabija. Irak je imel pred vojno 4. najve\xc4\x8djo zalogo oklepnikov, \xc4\x8detudi ne na najvi\xc5\xa1jem tehnolo\xc5\xa1kem nivoju. Izgube teh ni nikoli ve\xc4\x8d nadoknadil."