b'\n_START_ARTICLE_\nRavbarji\n_START_PARAGRAPH_\nRavbarji so bili eden od najstarej\xc5\xa1ih rodov  kranjskih plemi\xc4\x8dev. Na Kranjskem je bil njihov izvorni grad Kravjek, ki je bil fevd koro\xc5\xa1kih de\xc5\xbeelnih knezov, v najemu pa so ga imeli Ortenbur\xc5\xbeani in Celjski grofje. Kot za\xc4\x8detnik vite\xc5\xa1kega rodu se omenja Matija okoli leta 1400, nato pa leta 1433 Friderik Ravbar, ki je grad prejel kot sekundarni fevdnik in v zastavo od Celjskih. V za\xc4\x8detku 16. stoletja so se naselili tudi na obmo\xc4\x8dju Spodnje Avstrije, ena veja pa celo v Transilvaniji. Transilvanska dru\xc5\xbeinska veja rodu je \xc5\xbeivela najdalje, kranjska, \xc5\xa1tajerska in avstrijska so izumrle do let 1850. Lenarta pl. Ravbarja in njegovega brata Nikolaja je cesar Maksimilijan I. Habsbur\xc5\xa1ki leta 1516 povzdignil v baronski stan in jima podelil naziv baron Planken\xc5\xa1tanjski in Karl\xc5\xa1tetski, leta 1681 pa je bil naslov baronov potrjen za deden v avstrijskih dednih de\xc5\xbeelah.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nRod naj bi se izvorno imenoval Engel\xc5\xa1alk, ki bi naj imel pravico, da v zameno za  darila in usluge koro\xc5\xa1kemu knezu po de\xc5\xbeeli nekaznovano ropa (nem.: rauben) in pleni. Zato naj bi se jih oprijelo ime \xe2\x80\x9erauber\xe2\x80\x9c. \xc4\x8ceprav nimamo jasnih pisnih dokumentov, lahko iz vite\xc5\xa1kih grbov ugotovimo, da so se konec 14. ali v za\xc4\x8detku 15. stoletja na Dolenjskem z medsebojnimi porokami mo\xc4\x8dno povezali s \xc4\x8crnomaljskimi vitezi. Listina Celjskih grofov iz leta 1433 nam dokazuje, da je vsaj od takrat na Kravjeku gospodaril vitez Friderik Ravbar. Njegov naslednik na Kravjeku je bil sin Jurij (1468) in nato njegov brat Baltazar (1478). Tretji brat Nikolaj Ravbar je bil zelo uspe\xc5\xa1en voja\xc5\xa1ki poveljnik in upravnik ter bil v letih 1477-81 glavar Trsta, od leta 1482 pa glavar grofije Pazin. Ta Nikolaj Ravbar je imel vsaj \xc5\xa1tiri sinove, Kri\xc5\xa1tofa, Lenarta ter Mihaela in Nikolaja II, ki sta bila v bojih z Bene\xc4\x8dani zajeta. Nikolaj II. je bil kar 27 let glavar Trsta (1509-1536), za kar mu je ob koncu vdanega slu\xc5\xbebovanja v \xc4\x8dasu ve\xc4\x8d vojn z Benetkami cesar Karel V. v za\xc4\x8detku leta 1521  podelil v fevd grad Socerb s pripadajo\xc4\x8dim gospostvom in 2 mitnicami (mitnico Klanec), Muhov grad (grad Mokovo ali grad Mocco) in grad \xc4\x8crni kal. Kri\xc5\xa1tof Ravbar je bil drugi ljubljanski \xc5\xa1kof in dr\xc5\xbeavnik, diplomat in voja\xc5\xa1ki strateg.  Bil je spreten upravitelj in sposoben pravnik, za zasluge v cesarski slu\xc5\xbebi mu je dal Ferdinand I. Habsbur\xc5\xa1ki naslov in pravni polo\xc5\xbeaj kneza (knezo\xc5\xa1kof). Tudi na podlagi te funkcije je bil v letih 1529 in 1530 tudi De\xc5\xbeelni glavar Kranjske in Slovenske marke. Malo manj kot pol stoletja je bil mo\xc4\x8dno povezan z \xc5\xbeivljenjem na Slovenskem; upiral se je Bene\xc4\x8danom, Turkom, naslonil se je na habsbur\xc5\xa1ko monarhijo, milo pa je nastopal zoper kme\xc4\x8dke upornike._NEWLINE_Kri\xc5\xa1tofov brat Lenart Ravbar je bil v tem \xc4\x8dasu na dvoru cesarja Maksimilijana I. kot cesarjev svetovalec in vrhovni dvorni mar\xc5\xa1al. Cesar je tega Kri\xc5\xa1tofovega brata in tretjega brata Nikolaja II. leta 1516 povzdignil v barona z naslovom "baron Planken\xc5\xa1tajnski in Karl\xc5\xa1tetski" (Freiherr von Plankenstein und Carlstetten). Od leta 1532 do smrti je bil Kri\xc5\xa1tof Ravbar tudi De\xc5\xbeelni glavar in upravnik v Gornji Avstriji.'