b'\n_START_ARTICLE_\nKubit (dol\xc5\xbeinska mera)\n_START_PARAGRAPH_\nKubit (iz latinskega cubitus, laket, slovensko komolec, laket) je stara dol\xc5\xbeinska mera, definirana kot dol\xc5\xbeina iztegnjene podlakti od komolca do vrha srednjega prsta. V razli\xc4\x8dnih kulturah je merila od 444 do 529,2 mm. Uporabljala se je predvsem v starem in srednjem veku. V Angliji in na Irskem se \xc5\xa1e vedno uporablja za merjenje razdalj med pokon\xc4\x8dnimi palicami v ograjah, pletenih iz protja.\n_START_SECTION_\nMezopotamske merske enote\n_START_PARAGRAPH_\nStare mezopotamske merske enote izvirajo iz ohlapno organiziranih mestnih dr\xc5\xbeav v zgodnjem sumerskem dinasti\xc4\x8dnem obdobju. Vsako mesto, kraljestvo ali ceh trgovcev je imel svoje standarde do nastanka Akadskega kraljestva, ko jih je Sargon Akadski (24.-23. stoletje pr. n. \xc5\xa1t.) standardiziral. Standard je izbolj\xc5\xa1al njegov vnuk Naram-Sin, po razpadu Akadskega kraljestva pa je sistem razpadel. Obnovil ga je Nan\xc5\xa1e Himn iz Tretje urske dinastije, ki je mno\xc5\xbeico standardov zmanj\xc5\xa1al na nekaj dogovorjenih skupin. Njegove standarde so prevzeli tudi Babilonci, Asirci in Perzijci._NEWLINE_Klasi\xc4\x8dni mezopotamski sistem merskih enot je postal osnova za elamske, hebrejske, urartske, huritske, hetitske, ugaritske, feni\xc4\x8danske, babilonske, asirske, perzijske, arabske in islamske metrologije.  Zaradi poslovanja Mezopotamije s sosednjimi kraljestvi je imel mezopotamski merski sistem vpliv tudi na bronastodobno egip\xc4\x8dansko in harapsko  metrologijo. _NEWLINE_Nem\xc5\xa1ki asirolog Eckhard Unger  je med izkopavanji v Nipurju  leta 1916 odkril palico iz bakrove, izdelano okoli leta 2650 pr. n. \xc5\xa1t. Unger je trdil, da gre za standardno merilno palico. Palica je nepravilno oblikovana in neenakomerno ozna\xc4\x8dena in domnevno ustreza sumerskemu kubitu dol\xc5\xbeine 518,6 mm.\n_START_SECTION_\nBiblijski kubit\n_START_PARAGRAPH_\nBli\xc5\xbenjevzhodni ali biblijski kubit je meril pribli\xc5\xbeno 457 mm. Epifan iz Salamine v svoji razpravi O ute\xc5\xbeeh in merah pi\xc5\xa1e, da se je takrat merilo z biblijskim kubitom (komolcem): \xc2\xbbKomolec je merilo, vzeto iz dol\xc5\xbeine podlakti, kateri se pri\xc5\xa1tejeta dol\xc5\xbeini dlani in iztegnjenega srednjega prsta.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nStara Gr\xc4\x8dija\n_START_PARAGRAPH_\nStarogr\xc5\xa1ki standardno komolec (gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xe1\xbf\x86\xcf\x87\xcf\x85\xcf\x82  p\xc4\x93hys)  je meril pribli\xc5\xbeno 460 mm. Kratki komolec (gr\xc5\xa1ko \xcf\x80\xcf\x85\xce\xb3\xce\xbc\xce\xae pygme, dobesedno pest) se je meril od zapestja do komolca in je meril pribli\xc5\xbeno 340 mm.\n_START_SECTION_\nDrugi sistemi\n_START_PARAGRAPH_\nDruge dol\xc5\xbeinske merske enote, ki temeljijo na dol\xc5\xbeini podlakti, so vatel, kitajski \xc4\x8di, japonski \xc5\xa1aku, indijska hasta, tajski sok, tamilski mulzaham, mavrski telugu in kmerski hat.\n_START_SECTION_\nLaket v grboslovju\n_START_PARAGRAPH_\nV grboslovju je laket lahko desni (dexter) ali levi (sinister),  oble\xc4\x8den ali gol in razli\xc4\x8dno usmerjen, obi\xc4\x8dajno navzgor. Lahko je tudi vodoraven ali  po\xc5\xa1even (diagonalen). V pesti je pogosto kak\xc5\xa1en predmet, na primer oro\xc5\xbeje.'