b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\x8cetrta kri\xc5\xbearska vojna\n_START_SECTION_\nOzadje\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi skromnih uspehov tretje kri\xc5\xbearske vojne (1189\xe2\x80\x931192) je bilo v Evropi bolj malo zanimanja za kak\xc5\xa1no novo kri\xc5\xbearsko vojno proti muslimanom. Jeruzalem so osvojili Ajubidi, ki so vladali v Siriji in Egiptu, od Jeruzalemskega kraljestva, ki je prestolnico preselilo v Akon, pa je ostalo samo nekaj mest ob vzhodni sredozemski obali. V tretji kri\xc5\xbearski vojni so ustanovili tudi Ciprsko kraljestvo._NEWLINE_Pape\xc5\xbe Inocenc III., ki je pape\xc5\xa1ki prestol nasledil leta 1198, je za\xc4\x8del pozivati k novi kri\xc5\xbearski vojni, ki je postala glavni cilj njegovega pontifikata. Evropski monarhi se za njegov poziv ve\xc4\x8dinoma niso menili: Nemci so se na vso mo\xc4\x8d upirali pape\xc5\xbeevi oblasti, Anglija in Francija pa sta se \xc5\xa1e vedno vojskovali med seboj. Zaradi pridig Fulka Neuillyjskega se je kri\xc5\xbearska vojska kljub temu zbrala na vite\xc5\xa1kem turnirju v \xc3\x89cryju, ki ga je leta 1199 organiziral grof Teobald III. \xc5\xa0ampanjski. Za vodjo pohoda so izvolili kar njega, ker je leta 1201 umrl, pa je pohod namesto njega vodil italijanski grof Bonifacij I. Montferra\xc5\xa1ki._NEWLINE_Bonifacij in drugi voditelji so poslali odposlance v Benetke, Genovo in druge mestne dr\xc5\xbeave, da bi se pogoditi za prevoz kri\xc5\xbearske vojske v Egipt. Eden od pogajalcev je bil tudi bodo\xc4\x8di kronist pohoda Gotfrid Villehardouinski. Genovske republike posel ni zanimal._NEWLINE_Marca 1201 so se za\xc4\x8dela pogajanja z Bene\xc5\xa1ko republiko, ki se je strinjala, da bo v Egipt prepeljala 33.500 kri\xc5\xbearjev, kar je bilo zelo visoko lete\xc4\x8de \xc5\xa1tevilo. Pogodba je zahtevala celo leto priprav, ker je bilo traba zgraditi veliko novih ladij za prevoz mo\xc5\xa1tva in konj in usposobiti mornarje, kar bi okrnilo mestne trgovske dejavnosti. Kri\xc5\xbearska vojska naj bi imela 4.500 vitezov s pripadajo\xc4\x8dimi konji, 9.000 oprod in 20.000 pe\xc5\xa1akov._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina kri\xc5\xbearske vojske, ki se je zbrala pred Benetkami oktobra 1202, je bila iz Francije. Med njimi so bili mo\xc5\xbeje iz  Bloisa, \xc5\xa0ampanje, Amiensa, Saint-Pola, Ile-de-Franceja in Burgundije. Nekaj oddelkov je pri\xc5\xa1lo tudi iz drugih delov Evrope, na primer iz Flandrije in Montferrata. Druge pomembne skupine so pri\xc5\xa1le iz Svetega rimskega cesarstva. Med njimi so bili tudi mo\xc5\xbeje \xc5\xa1kofov Martina Pairi\xc5\xa1kega in Konrada Halberstadtskega, ki jih je poleg bene\xc5\xa1kih \xc4\x8det vodil do\xc5\xbe Enrico Dandolo. Kri\xc5\xbearska vojska je bila pripravljena na odhod 24. junija 1202. Njen cilj je bil prestolnica Ajubidov Kairo. Pogodbo je potrdil pape\xc5\xbe Inocenc III. s sve\xc4\x8dano prepovedjo napada na kak\xc5\xa1no kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko dr\xc5\xbeavo.\n_START_SECTION_\nNapad na Zadar\n_START_PARAGRAPH_\nDogovor med kri\xc5\xbearji in Bene\xc4\x8dani za kri\xc5\xbearje ni bil obvezujo\xc4\x8d, zato za odhod v Kairo mnogi izbrali druga pristani\xc5\xa1\xc4\x8da. Flamci na primer so izbrali predvsem Marseille in Genovo. Do leta 1201 se je ve\xc4\x8dina kri\xc5\xbearske vojske zbrala pred Benetkami, vendar v mnogo manj\xc5\xa1em \xc5\xa1tevilu od pri\xc4\x8dakovanega: 12.000 namesto 33.500. Med njimi je bilo 4.000\xe2\x80\x934.500 vitezov in 8.000 pe\xc5\xa1akov.  Bene\xc4\x8dani so svoj del pogodbe izvr\xc5\xa1ili in zbrali 50 vojnih galej in 450 transportnih ladij, kar je bilo dovolj za tri krat ve\xc4\x8djo vojsko. Stari in oslepeli do\xc5\xbe Dandolo kri\xc5\xbearjem ni dovolil oditi, dokler ne pla\xc4\x8dajo celotne pogodbene vsote, ki je zna\xc5\xa1ala 85.000 srebrnih mark. Kri\xc5\xbearji bi v skrajnem primeru lahko zbrali samo 51.000 srebrnih mark. Za Bene\xc4\x8dane je to pomenilo polom, ker so zaradi priprav za dolgo \xc4\x8dasa zaustavili svoje trgovanje. Poleg tega je bilo za upravljanje ladij potrebnih samo 14.000 mo\xc5\xbe namesto pri\xc4\x8dakovanih 20.000\xe2\x80\x9330.000, kar je za gospodarstvo mesta s 60.000\xe2\x80\x93100.000 prebivalci pomenilo dodaten udarec. _NEWLINE_Dandolu in Bene\xc4\x8danom je uspelo preusmeriti kri\xc5\xbearski pohod v svojo korist in na ta na\xc4\x8din dose\xc4\x8di pla\xc4\x8dilo stro\xc5\xa1kov. Leta 1182 je bil v Konstantinoplu pokol Latincev, po katerem je vladajo\xc4\x8da dinastija Angelos ob podpori gr\xc5\xa1kega prebivalstva izgnala bene\xc5\xa1ke trgovce. Bene\xc4\x8dani so imeli zaradi teh dogodkov do Bizantincev precej sovra\xc5\xbene odnose. Dandolo, ki se je kri\xc5\xbearskemu pohodu pridru\xc5\xbeil med slovesnostjo v bene\xc5\xa1ki baziliki sv. Marka, je predlagal, da kri\xc5\xberji poravnajo svoje dolgove z napadom na dalmatinsko mesto Zadar. Mesto je bilo pod bene\xc5\xa1ko oblastjo celo 12. stoletje, leta 1181 pa se je uprlo in sklenilo zavezni\xc5\xa1tvo z ogrskim kraljem Emerikom in Hrva\xc5\xa1ko. Vsi kasnej\xc5\xa1i bene\xc5\xa1ki napadi na mesto so bili odbiti. Od leta 1202 je bilo mesto gospodarsko neodvisno in pod za\xc5\xa1\xc4\x8dito ogrskega kralja._NEWLINE_Ogrski kralj je bil katolik in se je tudi sam nameraval pridru\xc5\xbeiti kri\xc5\xbearskemu pohodu, \xc4\x8deprav so bili njegovi razlogi bolj politi\xc4\x8dni kot duhovni in se na odhod sploh ni pripravljal. Mnogo kri\xc5\xbearjev je napadu na Zadar nasprotovalo, nekateri med njimi, na primer Simon Monfortski, pa so sodelovanje zavrnili in se skupaj s svojo vojsko vrnili domov. Medtem ko je pape\xc5\xbeev legat, kardinal Peter Kapuanski, napad odobril, da bi s tem prepre\xc4\x8dil popoln polom pohoda, je pape\xc5\xbe Inocenc III. napad obsodil in kri\xc5\xbearskim voditeljem zagrozil z izob\xc4\x8denjem. _NEWLINE_Zgodovinar Geoffrey Hindley v knjigi Kri\xc5\xbearske vojne (Crusades) trdi, da je pape\xc5\xbe Inocenc III. leta 1202 kri\xc5\xbearjem katoli\xc5\xa1ke veroizpovedi prepovedal kakr\xc5\xa1no koli nasilje proti pravoslavnim vernikom, \xc4\x8deprav je po drugi strani \xc5\xbeelel nad njimi uveljaviti svojo pape\xc5\xa1ko oblast. Njegovo gro\xc5\xbenjo so kri\xc5\xbearski voditelji pred svojo vojsko zatajili in napad se je nadaljeval. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani Zadra so se zana\xc5\xa1ali na to, da so tudi sami katoliki, in so na okna in mestno obzidje razobesili prapore s kri\xc5\xbei, kar pa ni prepre\xc4\x8dilo kratkotrajnega obleganja in zasedbe mesta. Ko je pape\xc5\xbe izvedel za napad, je kri\xc5\xbearje izob\xc4\x8dil in jim ukazal, da se vrnejo k svoji sveti zaobljubi in se usmerijo proti Jeruzalemu. Kri\xc5\xbearski voditelji se za njegovo gro\xc5\xbenjo niso zmenili in o tem svoje vojske niso obvestili.\n_START_SECTION_\nOdhod v Konstantinopel\n_START_PARAGRAPH_\nBonifacij Montferra\xc5\xa1ki je zapustil ladjevje \xc5\xa1e preden je odplulo iz Benetk in obiskal svojega bratranca Filipa \xc5\xa0vabskega. Razlogi za obisk so \xc5\xa1e vedno predmet razprav. Mo\xc5\xbeno je, da je vedel za bene\xc5\xa1ke na\xc4\x8drte in se je hotel izogniti izob\xc4\x8denju, ali pa se je \xc5\xbeelel sre\xc4\x8dati s Filipovim svakom, princem  Aleksejem Angelom, sinom pred kratkim odstavljenega bizantinskega cesarja Izaka II. Angela. Aleksej je leta 1201 pobegnil iz Konstantinopla, ni pa znano, ali je Bonifacij vedel, da se skriva na Filipovem dvoru. Aleksej je na sre\xc4\x8danju kri\xc5\xbearjem ponudil 200.000 srebrnih mark, 10.000 svojih vojakov, vzdr\xc5\xbeevanje 500 vitezov v Sveti de\xc5\xbeeli, usluge svoje mornarice pri prevozu kri\xc5\xbearske vojske v Egipt in vrnitev Vzhodne pravoslavne cerkve pod pape\xc5\xbeevo oblast. V zameno je pri\xc4\x8dakoval, da kri\xc5\xbearji odstavijo vladajo\xc4\x8dega cesarja Alekseja III. Angela in vrnejo na prestol odstavljenega Izaka II.. Aleksej je pri\xc4\x8dakoval, da bodo kri\xc5\xbearji zaradi pomanjkanja denarja njegovo ponudbo sprejeli._NEWLINE_Odnosi med kri\xc5\xbearji in Bizantinci so bili napeti od samega za\xc4\x8detka kri\xc5\xbearskega gibanja. Ker bi Aleksejeva ponudba lahko vsaj teoreti\xc4\x8dno premostila prepad med Vzhodom in Zahodom, je bila za Latince sprejemljiva. Grof Bonifacij se je zato s ponudbo strinjal in se skupaj z Aleksejem IV. odpravil na Krf, kjer se je pridru\xc5\xbeil kri\xc5\xbearskemu ladjevju, ki je priplulo iz Zadra. Na Krfu je Aleksejev predlog sprejela ve\xc4\x8dina kri\xc5\xbearskih voditeljev, mnogi pa s predlogom niso hoteli imeti nobenega opravka in so preprosto dezertirali. Ladjevje 60 vojnih galej, 100 transportnih ladij za konje in 50 velikih transportnih ladij, ki ga je upravljalo 10.000 bene\xc5\xa1kih vesla\xc4\x8dev in mornarjev, je priplulo pred Konstantinopel konec junija 1203. S seboj so pripeljali tudi 300 oblegovalnih naprav. _NEWLINE_Konstantinopel je imel v tistem \xc4\x8dasu 400.000 prebivalcev, garnizon s 15.000 vojaki, med katerimi je bilo 5.000 varjagov, in ladjevje 20 galej. Osnovni motiv kri\xc5\xbearjev je bil vrniti Izaka II. na bizantinski prestol in dobiti obljubljeno pla\xc4\x8dilo, zato so sporo\xc4\x8dilo s tak\xc5\xa1no vsebino preko svojega odposlanca poslali cesarju Alekseju III. Angelu. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani se z zahtevami odstavljenega cesarja in njegovega sina niso strinjali, \xc4\x8deprav so bile uzurpacije oblasti v cesarstvu pogoste, tokrat pa je prestol ostal celo v isti dru\xc5\xbeini. Kri\xc5\xbearji so zato z desetimi galejami pluli ob mestnem obzidju in razkazovali Alekseja IV., me\xc5\xa1\xc4\x8dani na obzidju pa so ga na veliko presene\xc4\x8denje kri\xc5\xbearjev zasmehovali. Aleksej jim je namre\xc4\x8d zagotavljal, da ga bodo prisr\xc4\x8dno sprejeli. Kri\xc5\xbearji so najprej zasedli mesti Halkedono in Hrisopolis na maloazijski obali Bosporja in s komaj 80 frankovskimi vitezi porazili 500 bizantinskih konjenikov,  potem pa pre\xc5\xa1li v napad na Konstantinopel.\n_START_SECTION_\nObleganje julija 1203\n_START_PARAGRAPH_\nKri\xc5\xbearji so morali pred napadom na mesto pre\xc4\x8dkati Bospor, za kar so potrebovali priibli\xc5\xbeno 200 ladij in galej. Aleksej III. je svojo vojsko razporedil ob obali severno od predmestja Galata. Kri\xc5\xbearji so jo napadli kar z ladij za prevoz konj in bizantinska vojska je pobegnila proti jugu._NEWLINE_Kri\xc5\xbearji so jih zasledovali in napadli galatski stolp, ki je branil severni konec masivne verige, ki je prepre\xc4\x8devala ladjam dostop v zaliv Zlati rog. Bizantinci so krenili v protinapad in imeli na za\xc4\x8detku nekaj uspeha, potem pa so se morali umakniti v stolp. Kri\xc5\xbearjem je med zasledovanjem uspelo vdreti skozi odprta vrata stolpa in Bizantinci so se vdali. Zlati rog je bil zdaj odprt in bene\xc5\xa1ko ladjevje je zaplulo vanj. _NEWLINE_11. julija so kri\xc5\xbearji zasedli polo\xc5\xbeaje nasproti pala\xc4\x8de Blaherne na severovzhodnem vogalu mesta. Obleganje se je za\xc4\x8dejo 17. julija 1203 z napadom \xc5\xa1tirih divizij na kopenski del mestnega obzidja, ki so ga branili varjagi, medtem ko so Bene\xc4\x8dani napadli odsek obzidja s pribli\xc5\xbeno 25 stolpi ob obali Zlatega roga. Varjagi so se zaradi napada Bene\xc4\x8danov premaknili in posku\xc5\xa1ali odbiti njihov napad. Bene\xc4\x8dani so se morali zaradi po\xc5\xbeara umakniti. Po\xc5\xbear je trajal tri dni in uni\xc4\x8dil pribli\xc5\xbeno pol kvadratnega kilometra mesta._NEWLINE_Aleksej III. je nazadnje le pre\xc5\xa1el v protinapad in skozi vrata sv. Romana povedel vojsko 17 divizij, ki je bila mnogo \xc5\xa1tevil\xc4\x8dnej\xc5\xa1a od kri\xc5\xbearske. Njegova vojske je \xc5\xa1tela kak\xc5\xa1nih 8.500 mo\xc5\xbe, kri\xc5\xbearska pa samo 3.500. Alekseju je med napadom zmanjkalo poguma in njegova vojska se je brez boja umaknila v mesto. Umik in posledice po\xc5\xbeara, zaradi katerega je brez strehe ostalo kak\xc5\xa1nih 20.000 me\xc5\xa1\xc4\x8danov, so mo\xc4\x8dno na\xc4\x8dele moralo in me\xc5\xa1\xc4\x8dani Konstantinopla so se obrnilo proti svojemu vladarju. Aleksej III. je pobegnil iz mesta in na prestol je pri\xc5\xa1el Aleksej IV. s svojim slepim o\xc4\x8detom Izakom.\n_START_SECTION_\nNaslednji napadi na mesto\n_START_PARAGRAPH_\nAleksej IV. je spoznal, da bo te\xc5\xbeko izpolnil dane obljube. Alekseju III. je namre\xc4\x8d uspelo s seboj odnesti kak\xc5\xa1nih 500 kg zlata in nekaj dragocenih draguljev, tako da je dr\xc5\xbeavna blagajna ostala prazna. Mladi cesar je zato ukazal, naj se zlato in srebro zbereta s taljenjem dragocenih bizantinskih in rimskih ikon, vendar bi tudi na ta na\xc4\x8din lahko zbral najve\xc4\x8d  100.000 srebrnih mark. Za vse Grke, ki so poznali njegovo odlo\xc4\x8ditev, je pomenila znak obupa in \xc5\xa1ibkosti, ki si zaslu\xc5\xbei bo\xc5\xbejo kazen. Bizantinski zgodovinar Niketas Honiates je njegovo odlo\xc4\x8ditev opisal kot\xc2\xa0\xc2\xbbprelomnico k propadu bizantinske dr\xc5\xbeave\xc2\xab._NEWLINE_Aleksej IV. je zaradi prisiljevanja me\xc5\xa1\xc4\x8danov k uni\xc4\x8devanju njihovih dragocenih ikon na ra\xc4\x8dun vojske razkolni\xc5\xa1kih tujcev postal zelo nepriljubljen, zato je v strahu za svoje \xc5\xbeivljenje prosil kri\xc5\xbearje za prelo\xc5\xbeitev izvr\xc5\xa1itve pogodbe za \xc5\xa1est mesecev, se pravi do konca aprila 1204. _NEWLINE_V mestu so kljub temu \xc5\xa1e vedno potekali boji. Avgusta 1203 so kri\xc5\xbearji napadli mo\xc5\xa1ejo, ki jo branile zdru\xc5\xbeene muslimanske in bizantinske enote, Aleksej IV. pa je medtem krenil z vojsko  6.000  kri\xc5\xbearjev proti  Adrianoplu, da bi napadel svojega rivala Alekseja III.. _NEWLINE_Bene\xc4\x8dani so se bali protinapada Bizantincev, zato so med svojimi in bizantinskimi polo\xc5\xbeaji zanetili ognjeno zaveso. Po\xc5\xbear se je raz\xc5\xa1iril in uni\xc4\x8dil velik del mesta. Sovra\xc5\xa1tvo do Alekseja IV. je nara\xc5\xa1\xc4\x8dalo, dokler ga ni njegov dvorjan Aleksej Dukas, ki je zaradi ko\xc5\xa1atih obrvi dobil nadimek Murzufl, vrgel s prestola in zadavil. Izpraznjeni prestol je zasedel Aleksej Dukas kot Aleksej V.. Kmalu zatem je umrl tudi Izak Angel, verjetno naravne smrti. _NEWLINE_Kri\xc5\xbearji in Bene\xc4\x8dani, razdra\xc5\xbeeni zaradi smrti svojega domnevnega za\xc5\xa1\xc4\x8ditnika, so od Murzufla zahtevali, da spo\xc5\xa1tuje obljube, ki jih je dal njegov predhodnik. Novi cesar je njihovo zahtevo zavrnil, zato so kri\xc5\xbearji ponovno napadli mesto. Napadu 8. aprila 1204 se je bizantinska vojska krepko uprla, kar je kri\xc5\xbearjm vzelo velik del poguma. Bizantinci so s te\xc5\xbekimi izstrelki obstreljevali kri\xc5\xbearske oblegovalne naprave in jih mnogo razbili. Kri\xc5\xbearje je mo\xc4\x8dno oviralo tudi slabo vreme, ker je veter je pihal z obale in prepre\xc4\x8deval ve\xc4\x8dini ladij, da bi se dovolj pribli\xc5\xbeale obali, da bi napadle obzidje. Napadli do samo pet obrambnih stolpov in nobega od njih jim ni uspelo zasesti. Sredi popoldneva je postalo jasno, da je napad spodletel._NEWLINE_Voja\xc5\xa1ki neuspehi so med napadalci zasejali dvom v pravi\xc4\x8dnost napada na pravoslavne kristjane in neuspehe so pripisali bo\xc5\xbeji kazni. Latinski duhovniki so preu\xc4\x8devali nastalo stanje in se dogovarjali, kako naj ljudi prepri\xc4\x8dajo, da dogodki 8. aprila niso bili bo\xc5\xbeja obsodba gre\xc5\xa1ne odprave. Trdili so, da je pohod pravi\xc4\x8den in da bo s pravo vero uspel. Pojem bo\xc5\xbejega presku\xc5\xa1anja odlo\xc4\x8dnosti kri\xc5\xbearjev med ob\xc4\x8dasnimi zastoji je bil \xc5\xbee pred tem prikladno orodje za razlago neuspehov voja\xc5\xa1kega pohoda. _NEWLINE_Sporo\xc4\x8dilo duhovnikov je bilo zasnovano tako, da je kri\xc5\xbearje pomirilo in ohrabrilo. Svojo trditev, da je bil napad na Konstantonipel bo\xc5\xbeji navdih, so podkrepili s trditvijo, da so Grki izdajalci in morilci svojega zakonitega vladarja Alekseja IV.. Duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina je za razlaganje uporabljala pod\xc5\xbeigajo\xc4\x8d jezik in poleg tega trdila, da so Grki \xc5\xa1e slab\xc5\xa1i od Judov in so zato izzvali Boga in pape\xc5\xbea, da nekaj ukreneta._NEWLINE_Pape\xc5\xbe je ponovno zahteval, da mesta ne napadejo, vendar je duhov\xc5\xa1\xc4\x8dina njegovo pismo zatajila in ki\xc5\xbearji so se pripravili na nov napad s kopnega, medtem ko bi Bene\xc4\x8dani napadli z morja. Vojska Alekseja V. je ostala v mestu, da bi ga branila skupaj s cesarjevo telesno stra\xc5\xbeo varjagi, vendar je cesar Aleksej V. pono\xc4\x8di pobegnil iz mesta.\n_START_SECTION_\nPlenjenje mesta\n_START_PARAGRAPH_\n12. aprila 1204 so bili vremenski pogoji za kri\xc5\xbearje kon\xc4\x8dno ugodni. Pihal je mo\xc4\x8dan severni veter, ki je omogo\xc4\x8dil, da so bene\xc5\xa1ke ladje priplule prav do mestnega obzidja. Po kratki bitki v predmestju Blaherne je pribli\xc5\xbeno sedemdesetim kri\xc5\xbearjem uspelo vdreti v mesto, drugim pa je kon\xc4\x8dno uspelo v mestnem obzidju prebiti nekaj dovolj velikih odprtin, da se je lahko nekaj vitezov naenkrat prerinilo skoznje. Uspe\xc5\xa1ni so bili tudi Bene\xc4\x8dani, ki so v zelo krvavi bitki z varjagi zasedli del obzidja. Kri\xc5\xbearji so osvojili mestno \xc4\x8detrt Blaherne na severozahodu mesta in jo uporabili za izhodi\xc5\xa1\xc4\x8de za napad na druge dele mesta. Svoj polo\xc5\xbeaj so v strahu pred protinapadom Bizantincev zavarovali z ognjeno zaveso, zaradi katere je pogorel velik del mesta. V po\xc5\xbearu je brez strehe nad glavo ostalo okrog 15.000 me\xc5\xa1\xc4\x8danov. 13. aprila so kri\xc5\xbearji zasedli \xc5\xa1e zadnje dele mesta. _NEWLINE_Zasedbi mesta je sledilo tridnevno divja\xc5\xa1ko plenjenje, med katerim je bilo ukradenih ali uni\xc4\x8denih mnogo starodavnih rimskih in gr\xc5\xa1kih umetnin. Uni\xc4\x8dena je bila tudi mogo\xc4\x8dna konstantinoplska knji\xc5\xbenica. Kri\xc5\xbearji so kljub zaobljubi in gro\xc5\xbenji z izob\xc4\x8denjem neusmiljeno in sistemati\xc4\x8dno oskrunjali mestne cerkve in samostane in uni\xc4\x8devali in kradli vse, kar jim je pri\xc5\xa1lo pod roke. Vrednost plena, ki so ga naropali, naj bi zna\xc5\xa1ala 900.000 srebrnih mark. Bene\xc4\x8dani so na ra\xc4\x8dun kri\xc5\xbearskega dolga prejeli 150.000 srebrnih mark, kri\xc5\xbearji pa 50.000 srebrnih mark. Naslednjih 100.000 srebrnih mark so si v enakih delih razdelili kri\xc5\xbearji in Bene\xc4\x8dani. Ostanek 500.000 srebrnih mark so skrivaj obdr\xc5\xbeali \xc5\xa1tevilni kri\xc5\xbearski vitezi._NEWLINE_Plenjenje Konstantinopla je \xc5\xbeivo opisal Speros Vryonis v svojem delu Bizanc in Evropa:_NEWLINE_Latinski vojaki so za\xc4\x8deli nepopisno pleniti najve\xc4\x8dje mesto v Evropi. Tri dni so na veliko ubijali, posiljevali, ropali in uni\xc4\x8devali, \xc4\x8desar v tolik\xc5\xa1ni meri niso po\xc4\x8deli niti starodavni Vandali in Goti. Konstantinopel je bil pravi muzej anti\xc4\x8dne in bizantinske umetnosti in tako neverjetno bogato trgovsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de, da so bili Latinci osupli nad bogastvom, na katerega so naleteli. Bene\xc4\x8dani, ki so bili sami na pol Bizantinci, so edini znali ceniti umetnine in so ve\xc4\x8dino bogastva obvarovali pred uni\xc4\x8denjem, Franki in drugi pa so vsevprek uni\xc4\x8devali, se opijali z vinom, one\xc4\x8da\xc5\xa1\xc4\x8dali nune in ubijali pravoslavne duhovnike. Svoje sovra\xc5\xa1tvo do Grkov so najbolj barbarsko spro\xc5\xa1\xc4\x8dali s skrunjenjem Hagije Sofije, najve\xc4\x8dje cerkve v kr\xc5\xa1\xc4\x8danskem svetu, v kateri so razbili srebrne ikonostase in ikone in uni\xc4\x8dili svete knjige. Na patriarhov prestol so posedli prostitutko, ki je pela neotesane pesmi, in pili vino iz cerkvenih svetih posod. Razkol med Vzhodom in Zahodom, ki se je poglabljal nekaj stoletij, je dosegel svoj vi\xc5\xa1ek v stra\xc5\xa1nem pokolu, ki je sledil osvojitvi Konstantinopla. Grki so bili prepri\xc4\x8dani, da tako kruti, kot so bili latinski kristjani, ne bi bili niti Turki. Poraz Bizantinskega cesarstva, ki je bilo \xc5\xbee v zatonu, je pospe\xc5\xa1il politi\xc4\x8dno degenaracijo, tako da je cesarstvo kmalu postalo lahek plen prodirajo\xc4\x8dih Turkov. Kon\xc4\x8dni rezultat kri\xc5\xbearskega gibanja je bila torej zmaga islama, kar je bilo to\xc4\x8dno nasprotno njegovim prvotnim ciljem._NEWLINE_Ko je pape\xc5\xbe Inocenc III. izvedel za dejanja svojih kri\xc5\xbearjev, je bil globoko osramo\xc4\x8den in besen in jih je mo\xc4\x8dno o\xc5\xa1tel. _NEWLINE_Propadlo Bizantinsko cesarstvo so si skladno s kasnej\xc5\xa1o pogodbo razdelili Bene\xc4\x8dani in kri\xc5\xbearski voditelji. V Konstantinoplu je bilo ustanovljeno Latinsko cesarstvo. Me\xc5\xa1\xc4\x8dani so zgleda menili, da bi bil njihov cesar Bonifacij Montferra\xc5\xa1ki, vendar ni bil izvoljen, ker je imel po mnenju Bene\xc4\x8danov preve\xc4\x8d zvez s prej\xc5\xa1njim cesarstvom. Njegov brat Renier Montferra\xc5\xa1ki je bil namre\xc4\x8d poro\xc4\x8den z Marijo Komneno, ki je bila v 1170. in 1180. letih bizantinska cesarica. Za cesarja so namesto njega izvolili Balduina Flandrijskega. Bonifacij je zato ustanovil svoje Solunsko kraljestvo, ki je bilo vazal Latinskega cesarstva. Bene\xc4\x8dani so na egejskih otokih ustanovili Egejsko vojvodino. Bizantinski begunci so ustanovili svoje dr\xc5\xbeave, med katerimi so bile najpomembnej\xc5\xa1e Nikejsko cesarstvo Teodorja Laskarisa, sorodnika Alekseja III., Trapezundsko cesarstvo in Epirski despotat.\n_START_SECTION_\nRezultat\n_START_PARAGRAPH_\nSkoraj noben kri\xc5\xbear tudi kdaj kasneje ni pri\xc5\xa1el v Sveto de\xc5\xbeelo, nestabilno Latinsko cesarstvo pa je posesalo ve\xc4\x8dino evropske kri\xc5\xbearske energije. Zapu\xc5\xa1\xc4\x8dina \xc4\x8detrte kri\xc5\xbearske vojne je bil globok ob\xc4\x8dutek izdaje Latincev, ki se je vcepil v spomin njihovih gr\xc5\xa1kih sovernikov. Razkol med Vzhodno in Zahodno cerkvijo se z dogodki leta 1204 ni kon\xc4\x8dal, ampak se je dokon\xc4\x8dno utrdil. Sklepno besedo k dogodkom je imel pape\xc5\xbe Inocenc III., ki je ostro obsodil dejanja kri\xc5\xbearjev in jih izob\xc4\x8dil. Njegova reakcija je bila kljub ostrini kratkotrajna. Ko so kri\xc5\xbearji prinesli v Rim kupe denarja, draguljev in zlata, ki so ga naropali v Konstantinoplu, jih je pape\xc5\xbe prisr\xc4\x8dno sprejel in preklical njihovo izob\xc4\x8denje._NEWLINE_Latinsko cesarstvo se je kmalu soo\xc4\x8dilo s \xc5\xa1tevilnimi sovra\xc5\xbeniki, ki jih na za\xc4\x8detku ni upo\xc5\xa1tevalo. Poleg bizantinskih gr\xc5\xa1kih dr\xc5\xbeav v Epirju in Nikeji so nanje pritiskali tudi Turki Seld\xc5\xbeuki in Bolgarsko cesarstvo. Gr\xc5\xa1ke dr\xc5\xbeave so se borile za prevlado tako z Latinci kot med seboj. _NEWLINE_Skoraj vsi gr\xc5\xa1ki in latinski udele\xc5\xbeenci vojne so bili kmalu zatem ubiti. Murzufla je Aleksej III. izdal, zato so ga Latinci ujeli in v Konstantinoplu usmrtili. Alekseja III. je kmalu zatem ujel Bonifacij Montferra\xc5\xa1ki in ga poslal v pregnanstvo v ju\xc5\xbeno Italijo. Leto dni po osvojitvi Konstantinopla so latinskega cesarja Balduina v bitki pri Odrinu 14. aprila 1205 odlo\xc4\x8dilno porazili Bolgari. Balduina so ujeli in car Kalojan ga je obsodil na smrt. Dve leti kasneje, 4. septembra 1207, so Bolgari iz zasede ubili tudi Bonifacija Montferra\xc5\xa1kega in njegovo glavo poslali Kalojanu. Nasledil ga je mladoletni sin Dimitrij Montferra\xc5\xa1ki, ki je vladal do svoje polnoletnosti, potem pa ga je porazil epirski despot in Murzuflov sorodnik Teodor I. Dukas. Solunsko kraljestvo je po njegovem porazu leta 1224 ponovno pri\xc5\xa1lo pod bizantinsko oblast. _NEWLINE_Razna latinsko-frankovska gospostva po vsej Gr\xc4\x8diji, predvsem v Atenski vojvodini in Kne\xc5\xbeevini Moreji, so imela kulturne stike z zahodno Evropo in podpirala pou\xc4\x8devanje gr\xc5\xa1\xc4\x8dine. Z zahoda so prinesla nekaj francoske kulture, na primer znamenito zbirko zakonov  Assises de Romanie. Kronika Moreje je bila napisana v francoski in gr\xc5\xa1ki, kasneje tudi v italijanski in aragonski razli\xc4\x8dici. V Gr\xc4\x8diji je \xc5\xa1e vedno mogo\xc4\x8de videti impresivne ostanke kri\xc5\xbearskih gradov in gotskih cerkva. Latinsko cesarstvo je kljub temu vedno stalo na majavih temeljih. Konstantinopel so leta 1261 zasedli Grki Mihaela VIII. Paleologa iz Nikeje in ponovno vzpostavili trgovino z Benetkami._NEWLINE_Sredi 15. stoletja je latinska (rimskokatoli\xc5\xa1ka) Cerkev posku\xc5\xa1ala organizirati novo kri\xc5\xbearsko vojno, ki bi ponovno vzpostavila Vzhodno rimsko oziroma Bizantinsko cesarstvo, katerega so postopoma in vztrajno trgali napredujo\xc4\x8di osmanski Turki. Poskus je propadel, ker velika ve\xc4\x8dina bizantinskega prebivalstva in velik del njihove duhov\xc5\xa1\xc4\x8dine ni sprejel in priznal Zdru\xc5\xbeitve Vzhodne in Zahodne cerkve, ki jo je na koncilu v Firencah in Ferrari (1431\xe2\x80\x931445) podpisal ekumenski patriarh Jo\xc5\xbeef II. Konstantinoplski. Gr\xc5\xa1ko prebivalstvo, ki je imelo vcepljen odpor do Latincev in zahodnih dr\xc5\xbeav, je menilo, da je bizantinska civilizacija, ki je temeljila na pravoslavni veri, bolj varna pod osmansko kot rimsko oblastjo. Bizantinci so torej zavestno \xc5\xbertvovali svojo politi\xc4\x8dno svobodo in neodvisnost, da so ohranili svojo versko tradicijo in obrede in jih lo\xc4\x8dili od rimskega Svetega sede\xc5\xbea. V poznem 15. stoletju in na za\xc4\x8detku 16. stoletja so Ogrska, Poljska, Vla\xc5\xa1ka in Srbija organizirali dva kri\xc5\xbearska pohoda. Obakrat je zmagalo Osmansko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nZapu\xc5\xa1\xc4\x8dina\n_START_PARAGRAPH_\nOdli\xc4\x8den poznavalec srednjega veka, zgodovinar Steven Runcinman, je leta 1954 napisal, da je bila \xc4\x8detrta kri\xc5\xbearska vojna do takrat najve\xc4\x8dji poznani zlo\xc4\x8din proti \xc4\x8dlove\xc5\xa1tvu. Prerekanja okoli \xc4\x8detrte kri\xc5\xbearske vojne so pripeljale do razhajajo\xc4\x8dih se mnenj o tem, ali je bil cilj pohoda resni\xc4\x8dno osvojitev Konstantinopla. Tradicionalno mnenje, da je bil, sta leta 1977 izpodbijala Thomas F. Madden in Donald E. Queller v njuni knjigi \xc4\x8cetrta kri\xc5\xbearska vojna. _NEWLINE_Osemsto let po \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. dvakrat izrazil ob\xc5\xbealovanje za dogodke v omenjeni vojni. Leta 1201 je v pismu atenskemu nad\xc5\xa1kofu Hristodulosu napisal: \xc2\xbbTragi\xc4\x8dno je, da so se napadalci, ki so nameravali zagotoviti varen dostop kristjanov do Svete de\xc5\xbeele, obrnili proti svojim bratom v veri. Dejstvo, da so bili napadalci latinski kristjani, napolni katolike z globokim ob\xc5\xbealovanjem.\xc2\xab Leta 2004 je konstantinoplskega patriarha Bartolomeja I. med njegovim obiskom v Vatikanu vpra\xc5\xa1al: \xc2\xbbKako si ne bi mogli, na razdalji osmih stoletij, deliti bole\xc4\x8dine in gnusa.\xc2\xab Njegovo vpra\xc5\xa1anje je izzvenelo kot opravi\xc4\x8dilo gr\xc5\xa1ki pravoslavni cerkvi za stra\xc5\xa1en pokol, ki so ga zagre\xc5\xa1ili kri\xc5\xbearji v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni._NEWLINE_Aprila 2004 je ekumenski patriarh Bartolomej I. ob 800. obletnici padca mesta opravi\xc4\x8dilo formalno sprejel. Med liturgijo, katere se je udele\xc5\xbeil lyonski rimskokatoli\xc5\xa1ki nad\xc5\xa1kof Philippe Barbarin, je dejal: \xc2\xbbDuh sprave je mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i od sovra\xc5\xa1tva. S hvale\xc5\xbenostjo in spo\xc5\xa1tovanjem sprejemamo va\xc5\xa1o odkritosr\xc4\x8dno ob\xc5\xbealovanje za tragi\xc4\x8dne dogodke v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni, ostaja pa dejstvo, da so bili zlo\xc4\x8dini pred osem sto leti tukaj storjeni.\xc2\xab\xc2\xa0Bartolomej je rekel, da je sprejetje opravi\xc4\x8dila pri\xc5\xa1lo v duhu Velike no\xc4\x8di: \xc2\xbbDuh sprave vstajenja ... nas vzpodbuja k spravi na\xc5\xa1ih Cerkva.\xc2\xab_NEWLINE_\xc4\x8cetrta kri\xc5\xbearska vojna je bila ena zadnjih velikih kri\xc5\xbearskih vojn, ki so jih spro\xc5\xbeili pape\xc5\xbei, in se je zelo hitro izmuznila njihovemu nadzoru. Po sporih med laiki in pape\xc5\xbeevim legatom, ki so privedli do hitrega propada petega kri\xc5\xbearskega pohoda, so kasnej\xc5\xa1e kri\xc5\xbearske pohode vodili posamezni evropski monarhi, ve\xc4\x8dinoma proti Egiptu. Samo v enem od njih, \xc5\xa1estem, je kri\xc5\xbearjem uspelo osvojiti Jeruzalem, \xc4\x8deprav samo za malo \xc4\x8dasa. Kri\xc5\xbearski pohodi so, izgleda, postali za udele\xc5\xbeence zanimivi predvsem zaradi politi\xc4\x8dnih in gospodarskih in vedno manj zaradi duhovnih motivov.'