b'\n_START_ARTICLE_\nHoacin\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nHoacin je velik kot fazan od 60 do 70 cm, te\xc5\xbeak 700-900 g, z dolgim vratom in majhno glavo. Obraz ima moder, neoperjen, o\xc4\x8di so rjave, na vrhu glave ima dolg, ozek in dvignjen rde\xc4\x8de-rjav \xc4\x8dop. Konice dolgega in pahlja\xc4\x8dastega \xc4\x8drnega repa so umazano bele barve. Zgornji del telesa je \xc4\x8drn, konice letalnih in hrbtnih peres so umazano-bele barve. Spodnji del telesa je svetlo rjav, medtem ko so primarna peresa, spodnji del krovcev in boki \xc5\xbeivo rde\xc4\x8de-rjavo obarvani. Noge, kremplji in kljun so \xc4\x8drni. Spola se po obarvanosti med sabo ne lo\xc4\x8dita, samica je nekoliko manj\xc5\xa1a in ima kraj\xc5\xa1i \xc4\x8dop._NEWLINE_Hoacin je slab letalec, njegov let je te\xc5\xbeek, pristanek neroden. Vzrok za to je majhna prsna kost in \xc5\xa1ibke prsne mi\xc5\xa1ice, ki se ne morejo razviti zaradi izredno velikega \xc2\xbbpre\xc5\xbevekovalskega\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xbeelodca. Za premikanje potrebuje gosto vegetacijo, ker leta v glavnem le z enega drevesa na drugo._NEWLINE_Hoacin je rastlinojed, ki ima nenavaden prebavni sistem \xe2\x80\x93 ve\xc4\x8ddelni \xc5\xbeelodec, kot pri pre\xc5\xbevekovalcih, mu omogo\xc4\x8da, da se zau\xc5\xbeita hrana dobro fermentira in izkoristi. Prebavljanje je izredno po\xc4\x8dasno, prabavni ciklus \xe2\x80\x93 od kljuna do kloake - traja do 45 ur.\n_START_SECTION_\nHabitat\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xbdivi v gozdnati pokrajini ob ni\xc5\xbeinskih rekah, sladkovodnih, braki\xc4\x8dnih in tudi slanih jezerih. Najraje se zadr\xc5\xbeuje v bli\xc5\xbeini orja\xc5\xa1kih vrst filodenrodona - arum (Aracea, Caladium, Montrichardia), sekropije (Cecropia) in vodnih hiacint (Eicchornia), v priobalnem obmo\xc4\x8dju pa v mangovah Avicennije. V su\xc5\xa1nem obdobju se morajo posamezne skupine ptic premakniti v manj primerne gozdne habitate, kjer ni njegove najbolj priljubljene hrane. \xc4\x8ceprav se obi\xc4\x8dajno zadr\xc5\xbeuje v ni\xc5\xbeinah, ga lahko najdemo v Braziliji ob Amazonki do 800 m visoko, v Ekvadorju na vi\xc5\xa1ini 1050 m in v Venezueli na 1450 m.\n_START_SECTION_\nTaksonomija\n_START_PARAGRAPH_\nHoacin je edini predstavnik svoje dru\xc5\xbeine, njegova sorodnost z drugimi pticami je \xc5\xa1e vedno uganka. V razvoju se je lo\xc4\x8dil od drugih ptic \xc5\xbee zelo zgodaj, kdaj natan\xc4\x8dno ni mogo\xc4\x8de ugotoviti, ker so do sedaj na\xc5\xa1li le en sam fosilni primerek te vrste. To je lobanja hoacinu zelo podobnega letalca iz miocena, izkopana v zgornji Magdalena River Valley, Kolumbija, znana kot vzorec UCMP 42823 - fauna iz la Venta._NEWLINE_V\xc4\x8dasih so ga zaradi nekaterih podobnosti povezovali s kurami, dropljami, s kukavicami, z aniji (kukavice Novega sveta), golobi, mi\xc5\xa1arji, tukalicami idr. Ker kljub delnemu de\xc5\xa1ifriranju genoma ni mogo\xc4\x8de enozna\xc4\x8dno dolo\xc4\x8diti njegovega sorodstva, ostaja v veljavi, da ima svoj lastni red Opistohocomiformes._NEWLINE_Do nedavnega je bila zelo priljubljena hipoteza, da je hoacin \xc5\xa1e \xc5\xbeive\xc4\x8di \xc4\x8dlen med operjenimi prareptili, npr. prapti\xc4\x8dem in pti\xc4\x8di. Vodilo k tak\xc5\xa1nemu razmi\xc5\xa1ljanju je bilo dejstvo, da imajo mladi\xc4\x8di na krilih po dva kremplja. Najnovej\xc5\xa1e raziskave pa ka\xc5\xbeejo, da so se kremplji razvili na novo, zaradi njihovega na\xc4\x8dina \xc5\xbeivljenja.\n_START_SECTION_\nPrehranjevanje\n_START_PARAGRAPH_\nHrani se skoraj izklju\xc4\x8dno z zelenim listjem in popki pribli\xc5\xbeno 50 vrst tropskih dreves, kar predstavlja 82\xc2\xa0% njegove prehrane, preostanek pa so cvetovi (10\xc2\xa0%) in sade\xc5\xbei (8\xc2\xa0%) teh dreves._NEWLINE_Do sedaj je hoacin edina znana vrsta ptic, ki ima ve\xc4\x8ddelni \xc5\xbeelodec, kot na primer govedo, kjer v prvem delu poteka fermentacija z mikrobi. Po\xc4\x8dasna prebava velikih koli\xc4\x8din rastlinske hrane, ki ima nizko hranilno vrednost, je vplivala na razvoj preostalih delov telesa in njihovo morfologijo, letalne sposobnosti in gibljivost ter socialno obna\xc5\xa1anje. Zaradi bakterijske fermentacije spu\xc5\xa1\xc4\x8dajo z izpahovanjem neprijeten vonj po gnoju, zato ga tudi imenujejo smrdljivi pti\xc4\x8d.\n_START_SECTION_\nOgla\xc5\xa1anje\n_START_PARAGRAPH_\nHoacini so glasne ptice, ki \xc5\xbeivijo v jatah do 12 osebkov, zato je njihovo hripavo ogla\xc5\xa1anje z rezkimi in vre\xc5\xa1\xc4\x8de\xc4\x8dimi zvoki, ki so sestavljeni iz 3 \xe2\x80\x93 10 tonov, namenjeno usklajevanju skupine. Ko branijo mladi\xc4\x8de, prete\xc4\x8de sikajo.\n_START_SECTION_\nGnezditev\n_START_PARAGRAPH_\nGnezdi v de\xc5\xbeevni dobi, v majhnih kolonijah. Pari so monogamni. Gnezdo, spleteno iz vejevja, namesti 2,5 do 4 m nad vodo v gostih sezonsko poplavljenih gozdovih. Samica znese dve do tri jajca kremne barve z ve\xc4\x8dbarvnimi lisami, inkubacija traja 28 do 32 dni, valita izmeni\xc4\x8dno samec in samica. Pi\xc5\xa1\xc4\x8danci so goli\xc4\x8di, vendar jim kmalu zraste perje temno rjave barve. Gnezdo zapustijo po dveh do treh tednih, na kratke razdalje poletijo v 55 do 65 dneh, spolno dozorijo v dveh do treh letih. _NEWLINE_Gnezdijo enkrat na leto. \xc4\x8ce je prvo gnezdo uni\xc4\x8deno, izjemoma valijo tudi drugi\xc4\x8d. Mladi\xc4\x8de pomagajo poleg star\xc5\xa1ev vzgajati tudi osebki iz prej\xc5\xa1nje gnezditve. Star\xc5\xa1i in pomo\xc4\x8dniki hranijo mladi\xc4\x8de z izbljuvano, \xc5\xbee fermentirano hrano iz prvega dela \xc5\xbeelodca._NEWLINE_Pi\xc5\xa1\xc4\x8danci imajo anatomsko posebnost, in sicer po dva kremplja na vsaki peruti. \xc4\x8ce se po\xc4\x8dutijo ogro\xc5\xbeene, plezajo po drevesih s pomo\xc4\x8djo krempljev na velikih nogah in na perutih ter kljuna ali pa v begu pred plenilcem popadajo v vodo pod gnezdom, plavajo pod vodo in nato splezajo nazaj na doma\xc4\x8da drevesa. Prav kremplji na perutih mladi\xc4\x8dev so vzrok za hipotezo o sorodnosti z lete\xc4\x8dim dinozavrom prapti\xc4\x8dem \xe2\x80\x93 njegov razvojni genetski odtis (\xc2\xbbblueprint\xc2\xab) je \xc5\xa1e vedno prisoten v genomu pti\xc4\x8dev.\n_START_SECTION_\nStatus in ohranjanje, odnos z ljudmi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\x8ceprav so skrivnostno privla\xc4\x8dni zaradi oblike in barv, niso globalno ogro\xc5\xbeeni. V primernih habitatih so prisotni v velikem \xc5\xa1tevilu, razporejeni po zaplatah primerne vegetacije. V Braziliji domorodci iz amazonskih gozdov pobirajo jajca za hrano, izjemoma lovijo tudi odrasle ptice, do katerih imajo odpor zaradi smradu. Meso nima dobrega okusa. Najbolj jih ogro\xc5\xbea se\xc4\x8dnja gozdov v Amazoniji, gradnja jezov in ustvarjanje novih planta\xc5\xbe, ker zaradi anatomskih posebnosti niso sposobni preleta dalj\xc5\xa1ih razdalj in prehoda med bolj oddaljenimi habitati. Naravnih sovra\xc5\xbenikov imajo malo, najpogostej\xc5\xa1i je jastreb vrste Spizaetus ornatus._NEWLINE_Do turistov, ki opazujejo vale\xc4\x8de hoacine ob amazonskih jezerih, so razvili dolo\xc4\x8deno toleranco. Kljub temu ima motnja vpliv na ve\xc4\x8djo umrljivost mladi\xc4\x8dev in manj\xc5\xa1o te\xc5\xbeo odraslih ptic.  _NEWLINE_Hoacin je nacionalni pti\xc4\x8d Gvajane.'