b'\n_START_ARTICLE_\nPavel Vasiljevi\xc4\x8d Ri\xc4\x8dagov\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRi\xc4\x8dagov je leta 1928 vstopil v Rde\xc4\x8do armado. Prve dve leti je pre\xc5\xbeivel na leningrajski vojnoletalski akademiji, ki jo je kon\xc4\x8dal leta 1930. Nadaljeval je usposabljanje na 2. voja\xc5\xa1ki akademiji za pilote. Sprva je slu\xc5\xbeboval v 5. letalski brigadi._NEWLINE_Oktobra 1936 je od\xc5\xa1el v \xc5\xa0panijo s prvo skupino prostovoljcev, ki so se od\xc5\xa1li boriti v \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno. Do februarja 1937 je bil poveljnik lovskega polka letal I-15, ki je deloval v Madridu. 6. novembra 1936 je sestrelil prva dva sovra\xc5\xbenikova lovca. 16. novembra je bil sestreljen, a se je uspel re\xc5\xa1iti s padalom._NEWLINE_1937 se je vrnil v ZSSR, kjer je napredoval v majorja, a je bil zaradi svojih dose\xc5\xbekov in pomanjkanja osebja povi\xc5\xa1an v kombriga (brigadni general), pri starosti 26 let._NEWLINE_Decembra istega leta je poveljeval prvi skupini prostovoljcev, ki je od\xc5\xa1la na Kitajsko, kjer je ostal do aprila 1938. Poleti 1938 je poveljeval skupini VVS enot med sovjetsko-japonsko mejno vojno, a niso imeli dosti dela, saj so Japonci letala prizemljili._NEWLINE_Decembra 1939 je napredoval v generalmajorja in postal poveljnik vojnega letalstva 9. armade. 6. junija 1940 je postal generalporo\xc4\x8dnik. 28. avgusta 1940 je postal poveljnik VVS RKKA (zamenjal je \xc5\xa0mu\xc5\xa1kevi\xc4\x8da). To dol\xc5\xbenost je zasedal do 14. aprila 1941._NEWLINE_24. junija 1941 ga je zaprl NKVD v sklopu druge Stalinove \xc4\x8distke vojnega letalstva pod la\xc5\xbeno obto\xc5\xbebo, da je na\xc4\x8drtoval dr\xc5\xbeavni udar in usmrtitev Stalina. Agentje NKVD so ga mu\xc4\x8dili, da bi tako izsilili izjavo. Ker so se nem\xc5\xa1ke enote preve\xc4\x8d pribli\xc5\xbeale Moskvi, je NKVD zaradi pomanjkanja transporta usmrtil 300 vi\xc5\xa1jih \xc4\x8dastnikov v zaporu Lubjanka, medtem ko so 18 najvi\xc5\xa1jih (med njimi Ri\xc4\x8dagov in njegova \xc5\xbeena major Marija Nesterjenko Ri\xc4\x8dagova) evakuirali v Kujbi\xc5\xa1ev, kjer so jih brez sodbe usmrtili s streljanjem._NEWLINE_Leta 1954 so Ri\xc4\x8dagova oprostili vseh obto\xc5\xbeb in ga rehabilitirali._NEWLINE_V karieri je letel predvsem z I-15.'