b'\n_START_ARTICLE_\nCunami\n_START_PARAGRAPH_\nCun\xc3\xa1mi (tsun\xc3\xa1mi) (iz japon\xc5\xa1\xc4\x8dine \xe6\xb4\xa5\xe6\xb3\xa2, pristani\xc5\xa1\xc4\x8dni val) je val na morski gladini ali skupina tak\xc5\xa1nih valov, ki nastanejo zaradi potresa, zdrsa zemeljskih tal, ognjeni\xc5\xa1kega delovanja ali padca meteorita v morje ali blizu morja. Cunamije v\xc4\x8dasih imenujejo plimni val, ker pogosto res bolj spominjajo na nara\xc5\xa1\xc4\x8danje morja ob plimi kot pa na lomljenje obi\xc4\x8dajnih valov ob obali. Kljub vsemu pa je izraz zavajajo\xc4\x8d, saj cunamijev ne povzro\xc4\x8da bibavica, zato ga oceanografi zavra\xc4\x8dajo. \xc4\x8ceprav je res tudi, da nimajo cunamiji navadno ni\xc4\x8d skupnega s pristani\xc5\xa1\xc4\x8di \xe2\x80\x93 navzlic prevodu japonskega izraza \xe2\x80\x93 pa se izraz \xc2\xbbcunami\xc2\xab\xc2\xa0danes uporablja izklju\xc4\x8dno za prej omenjene valove ob izrivu ve\xc4\x8djih koli\xc4\x8din morske vode in je zato pravilnej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nFizika cunamijev\n_START_PARAGRAPH_\nV globoki vodi se energija cunamija ohranja, odvisna je od njegove vi\xc5\xa1ine in hitrosti. Cunamiji imajo zelo veliko valovno dol\xc5\xbeino (reda velikosti 100 km), kar je vedno dosti ve\xc4\x8d od globine morja. Zato se vedno, tudi na odprtem oceanu, obna\xc5\xa1ajo kot valovi v plitvi vodi. Hitrost valov v plitvi vodi je enaka , pri \xc4\x8demer je g te\xc5\xbenostni pospe\xc5\xa1ek, d pa globina vode. Sredi oceana lahko zato cunami dose\xc5\xbee hitrost 800 km/h ali ve\xc4\x8d. Kljub temu tam cunamija morda sploh ne bi zaznali. Ko pa se cunami pribli\xc5\xbea obali, se njegova vi\xc5\xa1ina pove\xc4\x8da, hitrost pa zmanj\xc5\xa1a. Valovi vi\xc5\xa1ine do 30m so uni\xc4\x8dujo\xc4\x8di za obalna naselja celo v primerih, ko potresa, ki je vzrok cunamija, brez instrumentov sploh ne zaznamo. _NEWLINE_Ker se seizmi\xc4\x8dni valovi \xc5\xa1irijo hitreje od cunamija, imajo v krajih tiso\xc4\x8de kilometrov oddaljenih od epicentra v\xc4\x8dasih nekaj ur \xc4\x8dasa za evakuacijo pred ru\xc5\xa1ilnim cunamijem. Na tem dejstvu sloni slu\xc5\xbeba za alarmiranje ob tihomorski obali, kjer so cunamiji najpogostej\xc5\xa1i._NEWLINE_Obi\xc4\x8dajno se gladina morja tik pred visokim valom cunamija zni\xc5\xbea (\xc2\xbbdolina\xc2\xab\xc2\xa0vala), kar je tudi opozorilni znak za umik na varno.\n_START_SECTION_\nZnani cunamiji\n_START_PARAGRAPH_\nNajve\xc4\x8dje \xc5\xa1tevilo cunamijev se pojavlja ob obalah Tihega oceana, saj v njem najpogosteje prihaja do vertikalnih prelomov tal, ki so posledica seizmi\xc4\x8dnega delovanja. Za \xc2\xbbdr\xc5\xbeavo cunamijev\xc2\xab\xc2\xa0\xc5\xa1tejemo Japonsko, zanje celo uporabljamo japonsko ime._NEWLINE_Najvi\xc5\xa1ji zabele\xc5\xbeen val je nastal v ozkem ledeni\xc5\xa1kem zalivu na Aljaski leta 1958.'