b'\n_START_ARTICLE_\nBerlinska secesija\n_START_PARAGRAPH_\nV zgodovini umetnosti je secesija (lat. secessio = odstop) gibanje mladih slikarjev in arhitektov, ki so se v zadnjih letih devetnajstega stoletja odcepili od tradicionalnih umetni\xc5\xa1kih slogov._NEWLINE_Berlinska secesija iz leta 1898 je ena od treh vej tega gibanja; prej sta se odcepili M\xc3\xbcnchenska secesija leta 1892 in Dunajska secesija leta 1897. Povod za berlinsko gibanje je dala Gro\xc3\x9fe Berliner Kunstausstellung, ko je zavrnila slike Walterja Leistikowa, enega od najvidnej\xc5\xa1ih modernih umetnikov tiste dobe. Iz protesta se je 65 umetnikov odlo\xc4\x8dilo za odstop iz dr\xc5\xbeavne akademije._NEWLINE_Kakor pozneje v M\xc3\xbcnchenu, tako se je tudi v Berlinu novo gibanje takoj organiziralo na ekonomskem podro\xc4\x8dju, kar je pripomoglo k priznanju mladih umetnikov. S sodelovanjem Paula Cassirerja in njegovega bratranca Bruna so secesionisti takoj odprli galerijo in s tem dokon\xc4\x8dno prekinili vsak stik s klasi\xc4\x8dno umetnostjo. Galerija je razen slik sodobnih berlinskih umetnikov razstavljala izklju\xc4\x8dno dela francoskih impresionistov in postimpresionistov._NEWLINE_Berlinska secesija se je v poznej\xc5\xa1ih letih ve\xc4\x8dkrat cepila, bodisi zaradi razli\xc4\x8dnih umetni\xc5\xa1kih smeri njenih \xc4\x8dlanov, kot tudi zaradi nesporazumov med upravitelji. Uradno se je zaklju\xc4\x8dila leta 1933. V petintridesetih letih obstoja se ji je priklju\xc4\x8dilo veliko \xc5\xa1tevilo umetnikov, predvsem slikarjev, pa tudi kiparjev, grafikov in arhitektov. Ve\xc4\x8dina je kmalu odstopila, ko je pa\xc4\x8d sprejela eno od novih smeri svetovne umetnosti. Med vidnimi predstavniki berlinskih secesionistov so najbolj znani slede\xc4\x8di: Hans Baluschek, Ernst Barlach, Max Beckmann, Josef Block, Lovis Corinth, Anna Costenoble, Charles Crodel, Philipp Franck, Karl Hagemeister, Ulrich H\xc3\xbcbner, Willy Jaeckel, Max Klinger, Fritz Klimsch, Oskar Kokoschka, K\xc3\xa4the Kollwitz, Walter Leistikow, Max Liebermann, Heinrich Eduard Linde-Walther, Otto Modersohn, Edvard Munch, Emil Orlik, Franz Skarbina, Maria Slavona, Max Slevogt, Wilhelm Tr\xc3\xbcbner, Heinrich Zille.'