b'\n_START_ARTICLE_\nMargaret Sanger\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret Sanger se je rodila 14. septembra leta 1879, kot 6. otrok o\xc4\x8detu Michael Hennesseyu Higginsu, irskemu kamnoseku in svobodomislecu, in materi Anni Purcell Heggins. Michael H. Heggins je bil katolik, ki je pozneje postal ateist in aktivist za \xc5\xbeenske pravice ter dostopnost javne izobrazbe._NEWLINE_Margaret je v svoji mladosti opravljala hi\xc5\xa1na opravila in skrbela za svoje mlaj\xc5\xa1e sorojence.S podporo svojih dveh starej\xc5\xa1ih sester se je vpisala na Claverack College in Hudson River Institute, leta 1900 se je kot pripravnica v bolni\xc5\xa1nici White Plains usposabljala, da bi postala medicinska sestra._NEWLINE_Leta 1902 se je poro\xc4\x8dila z arhitektom Williamom Sangerjem in opustila svoje izobra\xc5\xbeevanje. Kljub zdravstvenim te\xc5\xbeavam, ki jih je imela zaradi tuberkuloze, je rodila tri otroke in se s svojo dru\xc5\xbeino ustalila v Westchesterju v New Yorku._NEWLINE_Leta 1921 sta se z mo\xc5\xbeem lo\xc4\x8dila, leto kasneje se je poro\xc4\x8dila z Noahom Sleejem. Umrla je zaradi sr\xc4\x8dnega popu\xc5\xa1\xc4\x8danja leta 1966 v Tusconu v Arizoni, stara 86 let, leto po tem ko je bila kontracepcija legalizirana po celotni dr\xc5\xbeavi. Pokopana je v Fishkillu v New Yorku, skupaj s svojo sestro in mo\xc5\xbeem Noahom Sleejom.\n_START_SECTION_\nSocialni aktivizem\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1911, po po\xc5\xbearu, ki ji dru\xc5\xbeini Sanger uni\xc4\x8dil dom, so se preselili v New York in predmestno \xc5\xbeivljenje pustili za seboj. Tam je Margaret je delala kot doma\xc4\x8da medicinska sestra v slumih v Vzhodnem New Yorku. V tem \xc4\x8dasu se je pod vplivom svojega levi\xc4\x8darsko usmerjenega mo\xc5\xbea za\xc4\x8dela ukvarjati tudi s politiko. Pridru\xc5\xbeila se je \xc5\xbeenskemu komiteju newyor\xc5\xa1kih socialnih strank in se udele\xc5\xbeevala delavskih stavk. Sodelovala je tudi z lokalnimi intelektualci, socialisti in aktivisti, vklju\xc4\x8dno z znanimi imeni, kot so John Reed, Upton Sinclair, Mabel Dodge in Emma Goldman. Njeni politi\xc4\x8dni interesi, razvoj feminizma in medicinske izku\xc5\xa1nje, so jo spodbudili, da je napisala dve seriji kolumn o spolni vzgoji z naslovoma What every mother should know in What every girl should know, ki sta bili objavljeni v reviji New York Call. Za takratni \xc4\x8das so bili njeni \xc4\x8dlanki svobodomiselni in progresivni, zato so bili nekateri nad njimi ogor\xc4\x8deni, nekateri pa so jo podpirali. Obe deli sta bili leta 1916 objavljeni tudi v knji\xc5\xbeni obliki. Medtem ko je delala s priseljenkami, predstavnicami delavskega razreda, je Margaret spoznala \xc5\xbeensko, ki je zaradi pomankanja izobrazbe na podro\xc4\x8dju neza\xc5\xbeelene nose\xc4\x8dnosti pogosto do\xc5\xbeivljala spontane splave. Dostopa do informacij o kontracepciji, kaj \xc5\xa1ele do kontracepcije same, takrat zaradi strogih zakonov ni bilo, saj je veljala za nespodobno. Te problemi so bili predstavljeni v zgodbi, za katero \xc5\xa1e danes ne vemo, ali je resni\xc4\x8dna. Govori o Sadie Sachs, \xc5\xbeenski, ki je zaradi ve\xc4\x8d spontanih splavov do\xc5\xbeivljala hude zdravstvene te\xc5\xbeave, za katere je posku\xc5\xa1ala najti re\xc5\xa1itev pri svojem zdravniku, ki ji je le svetoval, naj je manj spolno aktivna. Po nekaj mesecih je Sadie poklicala Margaret, ki si je ob pogledu nanjo po \xc5\xa1e enem spontanem splavu, prisegla, da ne bo vzela nobenega primera ve\xc4\x8d, dokler ne omogo\xc4\x8di, da imajo vse delavne \xc5\xbeenske v dr\xc5\xbeavi dostop do kontracepcije. S tem se je za\xc4\x8delo njeno prizadevanje za pomo\xc4\x8d vsem \xc5\xbeenskam v boju z neza\xc5\xbeeleno nose\xc4\x8dnostjo._NEWLINE_S pove\xc4\x8danjem mo\xc4\x8di delavskega razreda, je Margaret uspela ena najbolj korenitih sprememb na podro\xc4\x8dju tveganja neza\xc5\xbeelene nose\xc4\x8dnosti. Zavzemala se je za odpravo cenzuriranja informacij o kontracepciji._NEWLINE_Leta 1914 je Margaret za\xc4\x8dela izdajati 8-stransko mese\xc4\x8dno glasilo The Woman Rebel, ki je promoviralo dostopnost in uporabo kontracepcije. Margaret je v sodelovanju s svojimi prijatelji anarhisti posku\xc5\xa1ala popularizirati izraz\xc2\xa0\xc2\xbbbirth control\xc2\xab\xc2\xa0oz. kontracepcija, ki takrat ni bil v uporabi, ampak so bili bolj raz\xc5\xa1irjeni izrazi, ki so kontracepcijska sredstva opisovali kot omejitev dru\xc5\xbeine. Margaret je trdila tudi, da bi morala biti vsaka \xc5\xbeenska sama popolna gospodarica svojega telesa._NEWLINE_Eden njenih ciljev je bil izzvati pravna sredstva proti dr\xc5\xbeavnim zakonom, ki so prepovedovali uporabo kontracepcije in informiranje o njej, saj so jo povezovali z opolzkostjo in vulgarnostjo. \xc4\x8ceprav je lokalna pravna oblast zavrnila sedem od petih izdaj glasila The Woman Rebel s \xc4\x8dlanki na to temo, je Margaret nadaljevala z objavo in celo za\xc4\x8dela s pisanjem bro\xc5\xa1ure, ki je oporekala tem zakonom, z naslovom Family Limitaton. V njej je na \xc5\xa1estnajstih straneh podrobno navedla informacije o kontracepciji in opisala razli\xc4\x8dne metode uporabe kontracepcijskih sredstev. Avgusta 1914 je bila zaradi objavljanja glasila The Woman Rebel obto\xc5\xbeena kr\xc5\xa1enja zakona\xc2\xa0\xc2\xbbproti opolzkosti\xc2\xab\xc2\xa0in v izogib sojenju zapustila dr\xc5\xbeavo._NEWLINE_Velik vpliv nanjo so imele tudi liberalne ideje Havelocka Ellisa. Pod njegovim okriljem je iskala na\xc4\x8din, da bi bili spolni odnosi za \xc5\xbeenske varnej\xc5\xa1i, obenem pa tudi prijetnej\xc5\xa1i.\n_START_SECTION_\nGibanje za kontrolo rojstva ("Birth control movement")\n_START_PARAGRAPH_\nNekatere dr\xc5\xbeave v severozahodni Evropi so tisti \xc4\x8das imele ve\xc4\x8d liberalnih pravil proti kontracepciji kot ZDA. Ko je leta 1905 Margaret obiskala nizozemsko kliniko za kontracepcijo, se je pou\xc4\x8dila o diafragmah in spoznala, da so le-te bolj u\xc4\x8dinkovite kot pa kontracepcijska sredstva, ki jih je dostavljala ameri\xc5\xa1kemu trgu. Diafragem ni bilo mo\xc4\x8d dobiti v ZDA, zato so jih Margaret in drug za\xc4\x8deli uva\xc5\xbeati iz Evrope navkljub zakonom._NEWLINE_16. oktobra 1916 je Margaret odprla ambulanto za na\xc4\x8drtovanje dru\xc5\xbeine in kontracepcijo v soseski Brownsville v Brooklynu. To je bila prva temu namenjena ambulanta v ZDA. Devet dni po tem, ko se je ambulanta odprla, je bila Margaret aretirana. Po vpla\xc4\x8dani var\xc5\xa1\xc4\x8dini v ve\xc4\x8dini 500$, se je vrnila domov in nadaljevala svoje delo v kliniki dokler ni policija vnovi\xc4\x8dno aretirala, skupaj z njeno sestro Ethel Byne zaradi distribucije kontracepcije, ki je bila prepovedana. Sodili so jima januarja 1917. Ethel je bila kaznovana z 30-dnevnim delom v posebnem delavskem zavodu, kjer se je odlo\xc4\x8dila za gladovno stavko. Tudi Margaret je bila dodeljena enaka kazen kot sestri po tem, ko je sodniku, ki je bil mnenja, da \xc5\xbeenske nimajo pravice do spolnega ob\xc4\x8devanja, ne da bi spo\xc4\x8dele, dejala, da se z zakoni kot so obstajali takrat, ne strinja. Kontracepcijsko gibanje je doseglo vrh, ko je sodnik Frederick F. Cane na newyor\xc5\xa1kem sodi\xc5\xa1\xc4\x8du podal odlok, ki je zdravnikom dovoljeval predpisovanje kontracepcije. Medijska pozornost, namenjena Margaretini aretaciji in sojenju, je zanetila gibanje za dostopnost kontracepcije po vsej dr\xc5\xbeavi._NEWLINE_Februarja 1917 je za\xc4\x8dela mese\xc4\x8dno izdajati revijo Birth Control Review.\n_START_SECTION_\nDelo s temnopoltimi\n_START_PARAGRAPH_\nMargaret je sodelovala tudi z uglednimi temnopoltimi voditelji in profesionalci, ki so videli potrebo po kontracepciji tudi v temnopoltih skupnostih. Na \xc5\xbeeljo Jamesa Huberta, socialnega delavca in voditelja newyor\xc5\xa1ke Urban League, je leta 1930 odprla ambulanto v Harlemu, v kateri so delali samo temnopolti. Margaret pri svojem osebjem ni tolerirala kakr\xc5\xa1nekoli zavrnitve dela, kadar je \xc5\xa1lo za medrasne projekte. S svojim delom z manj\xc5\xa1inami pa si je prislu\xc5\xbeila hvalo Martin Luther Kinga ml. Sodelovala je pri\xc2\xa0\xc2\xbb\xc4\x8crnuhovskemu projektu\xc2\xab\xc2\xa0(Negro Project), kjer si je skupaj z drugimi prizadevala za dostopnost kontracepcije revnemu temnopoltemu prebivalstvu. Kljub nasprotovanju nadrejenih, je Margaret hotela, da vodilno vlogo pri projektu zavzamejo temnopolti ministri. Dejala je tudi:\xc2\xa0\xc2\xbbNajuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i u\xc4\x8deni pristop do temnopoltih je preko religije. No\xc4\x8demo, da svet misli, da ho\xc4\x8demo temnopolte iztrebiti, in minister je tisti, ki bi moral miriti, kakr\xc5\xa1enkoli izbruh bolj vernih pripadnikov temnopoltih skupnosti.\xc2\xab\xc2\xa0Ti so menili, da ho\xc4\x8de Margaret s kontracepcijo zmanj\xc5\xa1ati \xc5\xa1tevilo temnopoltih prebivalcev proti njihovi volji.\n_START_SECTION_\nSeznam del\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\xa2 What Every Mother Should Know \xe2\x80\x93 1912 \xe2\x80\xa2 Family Limitation \xe2\x80\x93 1914 \xe2\x80\xa2 Fight for Birth Control - 1916 \xe2\x80\xa2 Birth Control A Parent\'s Problem or Women\'s? - 1919 \xe2\x80\xa2 The Case for Birth Control: A Supplementary Brief and Statement of Facts \xe2\x80\x93 1917 \xe2\x80\xa2 Woman and the New Race - 1920 \xe2\x80\xa2 Debate on Birth Control \xe2\x80\x93 1921 \xe2\x80\xa2 The Pivot of Civilization - 1922 \xe2\x80\xa2 Motherhood in Bondage - 1928 \xe2\x80\xa2 My Fight for Birth Control -1931 \xe2\x80\xa2 An Autobiography -1938_NEWLINE_Prevodov njenih del v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino \xc5\xa1e ne poznamo, zato so naslovi napisani v izvirniku.\n_START_SECTION_\nO seksualnosti\n_START_PARAGRAPH_\nVelik vpliv na Margaret je imel angle\xc5\xa1ki psiholog Havelock Ellis, od katerega je prevzela tudi svoj pogled na seksualnost, za katero je menila, da je mo\xc4\x8dna in osvobodilna sila. Menila je, da bi kontracepcija \xc5\xbeenskam omogo\xc4\x8dila, da bi v spolnosti bolj u\xc5\xbeivale in se ne bi bale neza\xc5\xbeelene nose\xc4\x8dnosti. \xc4\x8ceprav je bila nasprotnica samozadovoljevanja in je menila, da ni bolj nagnusne in odbijajo\xc4\x8de navade kot je le-ta, ni nasprotovala homoseksualnosti. Verjela je, da bi se moralo o seksu bolj odkrito govoriti in krivila kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo za zatrtje takih razprav.\n_START_SECTION_\nO evgeniki\n_START_PARAGRAPH_\nPo 1. svetovni vojni si je prizadevala s kontracepcijo omejiti \xc5\xa1tevilo rojstev pri tistih, ki si jih niso mogli privo\xc5\xa1\xc4\x8diti. Odkrila je tudi, da kontracepcija sovpada z evgeniko, dru\xc5\xbebeno filozofijo, ki zagovarja izbolj\xc5\xa1evanje \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih dednih lastnosti z razli\xc4\x8dnimi oblikami posegov. Bila je zagovornica negativne evgenike, katere cilj je zni\xc5\xbeanje plodnosti ljudi, ki so genetsko\xc2\xa0\xc2\xbbslab\xc5\xa1i\xc2\xab\xc2\xa0- imajo kak\xc5\xa1no genetsko napako ali dedno lastnost, ki jo dru\xc5\xbeba smatra za slabo. Sredstvi za to sta bili v\xc4\x8dasih prisilna sterilizacija in celo pobijanje ljudi, ki so prena\xc5\xa1alci dednih bolezni. Danes bi mednje uvrstili na\xc4\x8drtovanje dru\xc5\xbeine ter splav. Margaret se je zavzemala za brezpla\xc4\x8dno kontracepcijo in avtonomijo na\xc4\x8drtovanje dru\xc5\xbeine za ljudi, ki so bili za to sposobni in primerni, pa tudi za prej omenjeno prisilno sterilizacijo neprimernih. Verjela je, da mora odlo\xc4\x8ditev o kontracepciji ostati v rokah star\xc5\xa1ev, ne pa dr\xc5\xbeave in da je samostojna odlo\xc4\x8ditev o materinstvu edina prava podlaga za dru\xc5\xbebeni napredek.'