b'\n_START_ARTICLE_\nAjstulf\n_START_PARAGRAPH_\nAjstulf je bil od leta 744 vojvoda Furlanije, od leta 749 kralj Langobardov in od leta 751 vojvoda Spoleta, * ni znano, \xc4\x8cedad, \xe2\x80\xa0 756, Pavia._NEWLINE_Ajstulfov o\xc4\x8de je bil furlanski vojvoda Pemo. Vojvodski polo\xc5\xbeaj je nasledil od svojega brata Rathisa, ki je leta 744 postal kralj Langobardov. Ko je brat leta 749 odstopil in se umaknil v samostan, ga je nasledil tudi na langobardskem prestolu. Nadaljeval je njegovo politiko \xc5\xa1irjenja kraljestva in pohodov proti pape\xc5\xbeem in bizantinskemu Ravenskemu eksarhatu. Leta 751 je zavzel Raveno in ogrozil Rim, od katerega je zahteval pla\xc4\x8devanje glavarine. Isto leto je osvojil tudi bizantinsko Istro._NEWLINE_Pape\xc5\xbei, temeljito razdra\xc5\xbeeni in obupani, so za pomo\xc4\x8d zaprosili bizantinskega cesarja, potem pa so se obrnili na karolin\xc5\xa1ke dvorne majordome Avstrazije, ki so bili dejanski vladarji Frankovskega kraljestva. Pape\xc5\xbe Gregor III. je leta 741 za pomo\xc4\x8d zaprosil Karla Martela, ki je bil preve\xc4\x8d zaposlen drugje in je pomo\xc4\x8d odklonil. Leta 753 je pape\xc5\xbea \xc5\xa0tefana II. obiskal Martelov sin Pipin Mali, ki je bil dve leti pred tem s soglasjem pape\xc5\xbea Zaharije razgla\xc5\xa1en za kralja Frankov. Pipin je v zahvalo za pape\xc5\xbeevo soglasje h kronanju pre\xc4\x8dkal Alpe, porazil Ajstulfa in dal pape\xc5\xbeu ozemlje, ki ga je Ajstulf odvzel Rimski vojvodini (Ducatus Romanus) in Ravenskemu eksarhatu (Emilia-Romagna in Pentapolis)._NEWLINE_Ajstulf je umrl na lovu leta 756. Na polo\xc5\xbeaju kralja Langobardov ga je nasledil Deziderij, na polo\xc5\xbeaju spoletskega vojvode pa Alboin. Furlanijo je po prihodu na langobardski prestol in poroki z Gizaltrudo leta 749 odstopil svojemu svaku, nonaltulskemu opatu Anzelmu.'