b"\n_START_ARTICLE_\nErazem Rotterdamski\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nRojen naj bi bil 28. oktobra 1466, vendar ta podatek ni potrjen. Bil je sin duhovnika in je v svojem \xc5\xbeivljenju sledil o\xc4\x8detovim stopinjam. \xc5\xa0olal se je v Deventeru (Nizozemska) in s'Hertogenboschu (Nizozemska), kjer se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dal z humanisti\xc4\x8dnimi idejami. Okoli leta 1485 je vstopil med avgu\xc5\xa1tince in se za\xc4\x8del izobra\xc5\xbeevati za duhovnika. Po zaklju\xc4\x8denem \xc5\xa1olanju je nekaj \xc4\x8dasa delal kot \xc5\xa1kofov tajnik v Cambraju, a ga je \xc5\xa1kof kmalu poslal na \xc5\xa1tudij teologije v Pariz, kjer je Erazem ostal do leta 1499. V kasnej\xc5\xa1ih letih je veliko potoval. Najprej se je odzval povabilu v Anglijo, od koder se je po ve\xc4\x8d letih preselil v Italijo, da bi dokon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudij. V Bologni in Benetkah se je posvetil teologiji in doktoriral. Leta 1509 se je vrnil v Anglijo, kjer je dlje \xc4\x8dasa bival v hi\xc5\xa1i Thomasa Mora in slu\xc5\xbeboval kot u\xc4\x8ditelj. Na celino se je vrnil \xc5\xa1ele leta 1515, kjer se je zadnja leta svojega \xc5\xbeivljenja ubadal z reformacijo in se spustil v buren teolo\xc5\xa1ki spor z Martinom Luthrom. Ko se je njegovo zdravje poslab\xc5\xa1alo se je odlo\xc4\x8dil sprejeti vabilo in se vrniti na rodno Nizozemsko. Selitev pa je prepre\xc4\x8dila njegova nenadna smrt zaradi gri\xc5\xbee 12. julija leta 1536.\n_START_SECTION_\nReformacija\n_START_PARAGRAPH_\nErazem je obvladal ve\xc4\x8d jezikov in je tako lahko primerjal razli\xc4\x8dne prevode Svetega pisma. Tako je hitro uvidel napake katoli\xc5\xa1ke cerkve. Trdil je, da je kr\xc5\xa1\xc4\x8danstvo \xc5\xbeivljenjska pot in ne le sodelovanje pri nesmiselnih obredih. Zato se je zavzemal za prevod Svetega pisma in drugih verskih spisov tudi v druge jezike, si \xc4\x8dimer bi ti postali vsem dostopni. \xc5\xbdelel je reformirati cerkev - v svojih delih je satiri\xc4\x8dno razkril duhovnike, njihovo izkori\xc5\xa1\xc4\x8danje vernikov in njihov razko\xc5\xa1en \xc5\xbeivljenjski slog._NEWLINE_Prevod Nove zaveze_NEWLINE_Rotterdamski je znan tudi po svojem prevodu Nove zaveze v gr\xc5\xa1\xc4\x8dino - prvo natisnjeno verzijo kr\xc5\xa1\xc4\x8danskih gr\xc5\xa1kih spisov nasploh. Izdana je bila leta 1516, na tem prevodu pa so temeljili tudi kasnej\xc5\xa1i prevodi v nem\xc5\xa1\xc4\x8dino, angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, italijan\xc5\xa1\xc4\x8dino in \xc5\xa1pan\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_Kljub prevodu Nove zaveze, ki je zelo pripomogla h kasnej\xc5\xa1i reformaciji pa je Erazem zavra\xc4\x8dal sodelovanje v pomembnih teolo\xc5\xa1kih razpravah. Ameri\xc5\xa1ki kalvinisti\xc4\x8dni teolog David Schaff je o njem celo zapisal, da je \xc2\xbbumrl v osami in ni pripadal nobeni religiji. Katoli\xc4\x8dani si ga niso hoteli lastiti, protestanti pa si ga niso mogli.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Spor z Martinom Luthrom_NEWLINE_\xc4\x8ceprav je Martin Luther zagovarjal podobna stali\xc5\xa1\xc4\x8da kot Erazem Rotterdamski, sta imela zelo razli\xc4\x8den pogled na \xc4\x8dlovekovo svobodno voljo. Rotterdamski je zagovarjal stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da je \xc4\x8dlovekova volja povsem svobodna, medtem ko se Luther s tem ni strinjal in je zagovarjal stali\xc5\xa1\xc4\x8de, da iz nas govori Bog, ki za nas sprejema odlo\xc4\x8ditve in sodi kaj je moralno in kaj ne. To nestrinjanje je vodilo do burnih besednih dvobojev, ki so pokazali, da ne gre le za vpra\xc5\xa1anje \xc4\x8dlovekove svobodne volje, ampak za spopad med renesan\xc4\x8dnim humanizmom (Rotterdamski) in protestantskim fundamentalizmom (Luther). \xc5\xa0lo je za soo\xc4\x8denje dveh v\xc3\xa9likih duhov tistega \xc4\x8dasa.\n_START_SECTION_\nHumanizem\n_START_PARAGRAPH_\nErazem Rotterdamski je najve\xc4\x8dji predstavnik srednjeevropskega humanizma. Prizadeval si je za zdru\xc5\xbeitev kr\xc5\xa1\xc4\x8danske filozofije z anti\xc4\x8dno humanostjo. Zagovarjal je neodvisnost uma od vsakr\xc5\xa1ne avtoritete in s tem tudi, da je v vpra\xc5\xa1anjih vere vsakdo odgovoren le samemu sebi oziroma svoji vesti. _NEWLINE_Na Erazmov duhovni razvoj je vplivalo \xc5\xbee kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko okolje v katerem je odra\xc5\xa1\xc4\x8dal. V Deventerju je bil del bratov\xc5\xa1\xc4\x8dine, ki je priznavala moderno pobo\xc5\xbenost. Ta zavra\xc4\x8da racionalisti\xc4\x8dno srednjeve\xc5\xa1ko sholastiko in razko\xc5\xa1no kr\xc5\xa1\xc4\x8dansko obredje. Etiko so postavljali pred dogmatiko, torej so poudarjali da je \xc4\x8dlovek kristjan \xc5\xa1ele ko veri sledi v duhu in ne sledi le tradicijam in obredom._NEWLINE_Hvalnica norosti_NEWLINE_Je Erazmovo najpomembnej\xc5\xa1e delo. Je satira, ki jo je posvetil svojemu prijatelju, prav tako humanistu, Thomasu Moru. Zasnoval jo je leta 1509, prvi\xc4\x8d pa je bila natisnjena leta 1511 v Parizu. V \xc4\x8dasu avtorjevega \xc5\xbeivljenja je bila \xc5\xa1e ve\xc4\x8dkrat prevedena in natisnjena. \xc4\x8ceprav Hvalnica norosti ni Erazmovo najbolj u\xc4\x8deno ali najbolj pobo\xc5\xbeno delo, ga poznavalci ozna\xc4\x8dujejo kot edinstvenega in izjemnega. _NEWLINE_V delu je Rotterdamski satiri\xc4\x8dno opisal svoje ideje. Predstavil je potrebo po reformaciji cerkve in zani\xc4\x8deval duhovni\xc5\xa1tvo, ki se okori\xc5\xa1\xc4\x8da z denarjem pridobljenim zaradi ljudske neu\xc4\x8denosti."