b'\n_START_ARTICLE_\nAmelia Earhart\n_START_SECTION_\nMladost\n_START_PARAGRAPH_\nAmelia se je rodila o\xc4\x8detu Edwinu in materi Amy ter pre\xc5\xbeivljala otro\xc5\xa1tvo v hi\xc5\xa1i svojega deda, Alfreda Otisa, zveznega sodnika. Z letali se je prvi\xc4\x8d sre\xc4\x8dala pri starosti 10 let, ko je v njeno rojstno mesto prispel sejem, na katerem so sodelovali tudi akrobatski piloti. Prvo sre\xc4\x8danje na Amelio ni pustilo velikega vtisa, \xc5\xbee naslednje pa je usodno za\xc4\x8drtalo njeno nadaljnjo \xc5\xbeivljenjsko pot._NEWLINE_Leta 1914 sta se njena star\xc5\xa1a lo\xc4\x8dila in Amelia je s sestro in materjo od\xc5\xa1la \xc5\xbeivet k prijateljem v Chicago (Illinois). Tam je kon\xc4\x8dala srednjo \xc5\xa1olo, nato pa leta 1915 od\xc5\xa1la na obisk k sestri, ki se je \xc5\xa1olala v Kanadi. Tam je novembra 1918 opravila te\xc4\x8daj za medicinsko sestro in se zaposlila v voja\xc5\xa1ki bolni\xc5\xa1nici Spadina Military Hospital v Torontu, v kanadski provinci Ontario. Naslednje leto se je vpisala na univerzo, vendar je \xc5\xa1tudij medicine kmalu opustila ter se vrnila k star\xc5\xa1em, ki sta se pobotala in za\xc4\x8dela z novim \xc5\xbeivljenjem v ameri\xc5\xa1ki Kaliforniji._NEWLINE_Na Long Beachu se je drugi\xc4\x8d sre\xc4\x8dala z akrobatskimi letali in odkrila novo strast. Kmalu se je vpisala v pilotsko \xc5\xa1olo in jo tudi uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dila. Kmalu je kupila rumeno dvokrilno letalo Kinner Airster, ki ga je poimenovala\xc2\xa0\xc2\xbbkanar\xc4\x8dek\xc2\xab. 22. oktobra 1922 je z njim postavila \xc5\xbeenski vi\xc5\xa1inski svetovni rekord, 14.000 \xc4\x8devljev (cca 4500 metrov).\n_START_SECTION_\nPilotska kariera\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1924 sta se njena star\xc5\xa1a spet raz\xc5\xa1la, Amelia pa je prodala svoje letalo in nameravala prenehati leteti. Z materjo se je odselila v Boston, Massachusetts, kjer se je zaposlila kot socialna delavka._NEWLINE_Kljub vsemu pa ni mogla dolgo ostati izven letalskih krogov in je kmalu vlo\xc5\xbeila nekaj denarja v izgradnjo tamkaj\xc5\xa1njega letali\xc5\xa1\xc4\x8da in postala zastopnica za letala Kinner na podro\xc4\x8dju Bostona. Poleg tega je reklamirala letalski \xc5\xa1port tudi s \xc4\x8dlanki v lokalnih \xc4\x8dasopisih in nadaljevala z letenjem._NEWLINE_Po Lindberghovem preletu Atlantika, leta 1927, se je bogata Ameri\xc4\x8danka, \xc5\xbeive\xc4\x8da v Londonu, Amy Guest odlo\xc4\x8dila, da bo sponzorirala prvo \xc5\xbeensko, ki bi si upala ponoviti ta podvig. Za svojo varovanko je izbrala Amelio, ki je po\xc4\x8dasi dobivala status najbolj\xc5\xa1ega \xc5\xbeenskega pilota v ZDA. Prvi polet je Earhartova izvedla skupaj s pilotom Wilmerjem Stultzem in kopilotom in mehanikom Louisom Gordonom. Polet so izvedli na relaciji Nova Fundlandija - Wales, letalo s katerim so polet opravili, pa je bil Fokker F.VII. Vzleteli so 17. junija 1928 in pristali 21 ur kasneje._NEWLINE_7. februarja 1931 se je Amelia poro\xc4\x8dila s publicistom in zalo\xc5\xbenikom Georgeom P. Putmanom, ki je vse od poleta preko Atlantika skrbel za njeno promocijo in ji pomagal iskati sponzorje. Njun zakon pa je bil bolj farsa kot odraz resni\xc4\x8dne ljubezni, kar se je videlo tudi navzven, saj je Amelia vse ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa posve\xc4\x8dala letenju. Tako je \xc5\xa1e isto leto postavila nov \xc5\xbeenski vi\xc5\xa1inski svetovni rekord, 5613 metrov._NEWLINE_20. maja 1932 je Earhartova s svojim letalom Lockheed Vega spet poskusila pre\xc4\x8dkati Atlantik, tokrat samostojno. Mo\xc4\x8dni vetrovi so ji sicer prepre\xc4\x8dili, da bi dosegla Pariz in tako opravila isto pot kot pred njo Lindbergh. Pristati je morala na Severnem Irskem, kar pa je zadostovalo, da je postala prva \xc5\xbeenska, ki je samostojno preletela Atlantik. Za ta podvig je prejela ve\xc4\x8d medalj, tako ameri\xc5\xa1kih kot francoskih._NEWLINE_Ta podvig pa je le \xc5\xa1e bolj pod\xc5\xbegal njeno avanturisti\xc4\x8dno \xc5\xbeilico. Tako je 11. januarja 1935 postala prvi \xc4\x8dlovek, ki je opravil neprekinjen solo polet med Honolulujem na Havajih in Oaklandom v Kaliforniji. \xc5\xa0e isto leto je opravila podoben polet, tokrat med Los Angelesom in Mexico Cityjem.\n_START_SECTION_\nPolet okrog sveta\n_START_PARAGRAPH_\nJulija 1936 je z nakupom novega letala, Lockheed L-10E Electra za\xc4\x8dela pripravljati nov podvig, polet okoli sveta. To sicer ne bi bil prvi polet okoli sveta, bil pa bi najdalj\xc5\xa1i, saj si je Amelia za\xc4\x8drtala pot okoli ekvatorja, kar bi skupaj zna\xc5\xa1alo 47.000\xc2\xa0km._NEWLINE_Za navigatorja in kopilota si je izbrala biv\xc5\xa1ega pilota dru\xc5\xbebe Pan Am, Freda Noonana, s katerim sta 17. marca 1937 poletela iz Oaklanda proti Honoluluju. Pri pristanku pa je na letalu po\xc4\x8dila pnevmatika, kar je letalo prevrnilo na hrbet in ga tako mo\xc4\x8dno po\xc5\xa1kodovalo, da ga je bilo treba prepeljati nazaj v ZDA, kjer so ga morali popraviti. Prvi poskus so tako za nedolo\xc4\x8den \xc4\x8das prekinili._NEWLINE_Drugi poskus sta Amelia in Fred za\xc4\x8dela 1. junija, tokrat v Miamiju na Floridi. Tokrat sta ubrala pot proti vzhodu. Po postankih v Ju\xc5\xbeni Ameriki, Afriki, Indiji in jugovzhodni Aziji sta 29. junija, po opravljenih 35.000\xc2\xa0km prispela na Novo Gvinejo._NEWLINE_Z Nove gvineje sta nadaljevala pot 2. julija v smeri proti 4113\xc2\xa0km oddaljenemu otoku Howland, majhnemu kosu kopnega, dolgemu kakih 2000 in \xc5\xa1irokemu 500 metrov. Tam naj bi se oskrbela z gorivom in opravila \xc5\xa1e zadnji del poti. Zadnji potrjen polo\xc5\xbeaj njunega letala je bil kakih 1300\xc2\xa0km stran od Nove Gvineje kjer je njuno letalo opazila ameri\xc5\xa1ka ladja Obalne stra\xc5\xbee ZDA USCGC Itasca, ki je bila zadol\xc5\xbeena, da letalo vodi zadnji del poti do otoka. Kasneje sta Earhartova in Noonan izgubila smer in za\xc4\x8dela kro\xc5\xbeiti okoli otoka, ki ga zaradi poslab\xc5\xa1ane vidljivosti nista mogla najti. To je trajalo nekaj \xc4\x8dasa, nato pa se je komunikacija prekinila in letalo je izginilo._NEWLINE_Obalna stra\xc5\xbea je skupaj z Vojno mornarico in Vojnim letalstvom ZDA spro\xc5\xbeilo ob\xc5\xa1irno iskalno akcijo, ki pa se je kon\xc4\x8dala z neuspehom. Letala ali pilotov niso nikoli ve\xc4\x8d videli, \xc4\x8deprav so za iskanje namenili za tiste \xc4\x8dase ogromno vsoto, 4 milijone ameri\xc5\xa1kih dolarjev.\n_START_SECTION_\nMit okoli smrti Amelie Earhart\n_START_PARAGRAPH_\nSkrivnostno izginotje letala je v svetu spro\xc5\xbeilo mnogo \xc5\xa1pekulacij. Tako so nekateri poznavalci mnenja, da sta se Earhartova in Noonan preprosto izgubila nad oceanom in strmoglavila v morje, ko je letalu zmanjkalo goriva._NEWLINE_Drugi poznavalci so mnenja, da sta pilota zasilno pristala na enem od otokov v oto\xc5\xa1ki verigi Kiribati, kjer sta umrla._NEWLINE_Tretji spet, so mnenja, da sta pilota pravzaprav opravljala vohunske naloge za Oboro\xc5\xbeene sile ZDA. Po tej teoriji naj bi bila pot okoli sveta le krinka za to, da bi Ameri\xc4\x8dani dobili zra\xc4\x8dne posnetke japonskih voja\xc5\xa1kih baz na Pacifiku. Earhartova in Noonan naj bi tako odletela nad Marshallove otoke in tam fotografirala voja\xc5\xa1ke objekte, med vra\xc4\x8danjem pa naj bi ju prestregli japonski lovci in ju sestrelili ali celo prisilili k pristanku na Saipan, kjer naj bi ju kasneje usmrtili._NEWLINE_\xc4\x8cetrta verzija pa zagovarja, da sta oba pilota varno pristala na ameri\xc5\xa1kih tleh, kjer so jima oblasti zagotovile novo identiteto, pod katero sta \xc5\xbeivela v ZDA v zameno za obve\xc5\xa1\xc4\x8devalne podatke, ki sta jih prinesla s poti._NEWLINE_Ne glede na vse \xc5\xa1pekulacije ostaja izginotje letala \xc5\xa1e vedno velika skrivnost, vsa dokumentacija o tem pa ostaja strogo zaupna v ameri\xc5\xa1kih arhivih. Mnogi zgodovinarji in arheologi pa \xc5\xa1e vedno i\xc5\xa1\xc4\x8dejo ostanke letala ali pilotov na vseh bli\xc5\xbenjih otokih in na morskem dnu.'