b'\n_START_ARTICLE_\nKonstantinopelski hipodrom\n_START_SECTION_\nZgodovina in raba\n_START_PARAGRAPH_\nZa konstantinopelski hipodrom prevladuje mnenje, da je nastal v zlatem obdobju bizantinskega glavnega mesta, vendar je mnogo starej\xc5\xa1i. Prvi hipodrom je bil zgrajen v obdobju, ko se je Konstantinopel \xc5\xa1e imenoval Bizanc in je bil nepomembno provincijalno mesto. Leta 203 je cesar Septimij Sever mesto obnovil in raz\xc5\xa1iril mestno obzidje in ga obdaril s hipodromom, areno za dirke konjskih vpreg in druge dru\xc5\xbeabne prireditve._NEWLINE_Leta 324 se je cesar Konstantin Veliki odlo\xc4\x8dil preseliti sede\xc5\xbe vlade Rimskega cesarstva iz Rima v Bizanc. Bizanc je preimenoval v Nova Roma (Novi Rim), vendar se novo ime ni prijelo in mesto je kmalu postalo znano kot Konstantinopel (Konstantinovo mesto). Konstantin je mesto zelo raz\xc5\xa1iril in obnovil hipodrom, ki je bil po mnenju poznavalcev dolg okoli 450 m in \xc5\xa1irok 130 m in je lahko sprejel 100.000 gledalcev. _NEWLINE_Tekmovalna proga je imela obliko \xc4\x8drke U. Na vzhodni strani proge je bila sve\xc4\x8dana cesarjeva zasebna lo\xc5\xbea (kathisma), ki je bila dostopna skozi prehod iz Velike pala\xc4\x8de. Prehod so lahko uporabljali samo cesar in \xc4\x8dlani njegove dru\xc5\xbeine. Staje s \xc5\xa1tirimi pozla\xc4\x8denimi bronastimi konji nad vhodom so bile na severnem delu hipodroma. Pozla\xc4\x8dene konje, ki se sedaj imenujejo konji sv. Marka, so med \xc4\x8detrto kri\xc5\xbearsko vojno leta 1204 ukradli Bene\xc4\x8dani in jih postavili na pro\xc4\x8delje bazilike sv. Marka v Benetkah. Njihovo gr\xc5\xa1ko ali rimsko poreklo ni bilo nikoli ugotovljeno. Bronasti kipi bojnega voza in njihovih voznikov se niso ohranili. _NEWLINE_Na ju\xc5\xbenem zavoju hipodroma je bila polkro\xc5\xbena tribuna (sfendon), katere spodnji del se je ohranil. Hipodrom je bil poln kipov bogov, cesarjev in junakov, med katerimi so bila tudi Lizipov  Herkul, Romul in Rem z volkuljo in ka\xc4\x8dji steber palatejskega trino\xc5\xbenika, ki je bil ulit iz ostankov bronastega oro\xc5\xbeja, zaplenjegega v zmagi proti Perzijcem leta 480 pr. n. \xc5\xa1t.. Razko\xc5\xa1no okra\xc5\xa1eni hipodrom med obiskom saracenskih ali arabskih gostov podrobno opisuje cesar Konstantin Porfirogenet v svoji knjigi De ceremoniis. Med okrasjem omenja \xc5\xa1krlatne zastore in redke tapiserije._NEWLINE_V bizantinskem obdobju je bil hipodrom sredi\xc5\xa1\xc4\x8de mestnega dru\xc5\xbeabnega \xc5\xbeivljenja. Na dirkah  bojnih vozov, na katerih so se sklepale ogromne stave, so prvotno sodelovala \xc5\xa1tiri mo\xc5\xa1tva, ki so jih financirale in podpirale \xc5\xa1tiri razli\xc4\x8dne politi\xc4\x8dne stranke (deme) iz bizantinskega senata: modri (venetoi), zeleni (prasinoi), rde\xc4\x8di (rousinoi) in beli (leukoi). Rde\xc4\x8di in beli so postopoma izginili s politi\xc4\x8dne scene in se vklju\xc4\x8dili v preostali dve veliki stranki (modre in zelene)._NEWLINE_Vsaka stanka je sodelovala z do dvema bojnima vozovoma s \xc5\xa1tirimi konji, se pravi, da je tekmovalo najve\xc4\x8d osem vpreg. Dirke niso bile zgolj \xc5\xa1portni dogodek, ampak tudi prilo\xc5\xbenost za politi\xc4\x8dne razprave in ena od redkih prilo\xc5\xbenosti za sre\xc4\x8danje cesarja z njegovimi podlo\xc5\xbeniki. _NEWLINE_Rivalstvo med modrimi in zelenimi se je pogosto pome\xc5\xa1alo s politi\xc4\x8dnim ali verskim rivalstvom in se v\xc4\x8dasih pretvorilo v nemire, ki so prerasli v dr\xc5\xbeavljansko vojno. Najte\xc5\xbeji so bili izgredi Nika leta 532, v katerih naj bi bilo ubitih 30.000 ljudi. Med izgredi je bilo uni\xc4\x8denih mnogo pomembnih zgradb, med njimi tudi Hagija Sofija. Sedanjo (tretjo) Hagijo Sofijo, je dal po igredih Nika zgraditi cesar Justinijan I.._NEWLINE_Konstantinopel se po plenjenju, ki je sledilo \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni, nikoli ve\xc4\x8d ni opomogel, \xc4\x8deprav je Bizantinsko cesarstvo \xc5\xbeivelo do leta 1453, ko so ga osvojijili osmanski Turki. Hipodrom je bil takrat \xc5\xbee v ru\xc5\xa1evinah. Konstantinopel je postal prestolnica Osmanskega cesarstva, v katerem  za konjske dirke ni bilo nobenega zanimanja, zato je hipodrom postopoma utonil v pozabo, \xc4\x8deprav na njegovem mestu niso zgradili ni\xc4\x8desar. V osmanskem obdobju se je hipodrom uporabljal za razli\xc4\x8dne namene, na primer za potratne in ve\xc4\x8d dni trajajo\xc4\x8de obrede obrezovanja sinov sultana Ahmeda III. (1703\xe2\x80\x931730). Na osmanskih miniaturah so \xc5\xa1e opazni nepo\xc5\xa1kodovani sede\xc5\xbei in kipi, ki se niso ohranili. Na mestu hipodroma je danes Sultanahmet Meydan\xc4\xb1 (Trg sultana Ahmeda), katerega tloris se pribli\xc5\xbeno ujema s tlorisom nekdanjega hipodroma.\n_START_SECTION_\nKa\xc4\x8dji steber\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantin in njegovi nasledniki, predvsem Teodozij Veliki, so \xc5\xbeeleli dvigniti ugled svoje nove prestolnice, zato so hipodrom okrasili z umetninami iz celega cesarstva. Kipe so postavljali na pregrado med zahodnim in vzhodnim delom tekmovalne proge (spina). Med kipi je bil tudi palatejski trino\xc5\xbenik, ulit v 5. stoletju pr. n. \xc5\xa1t. v spomin na zmago nad Perzijci. Trino\xc5\xbenik je prvotno stal v Apolonovem templju v Delfih.  Na vrhu stebra je na treh ka\xc4\x8djih glavah slonela pozla\xc4\x8dena bronasta skleda, ki je bila uni\xc4\x8dena ali ukradena med \xc4\x8detrto kri\xc5\xbearsko vojno. Ka\xc4\x8dje glave so bile uni\xc4\x8dene \xc5\xa1ele konec 17. stoletja, saj so na osmanskih miniaturah iz prvih stoletij njihove vladavine \xc5\xa1e vedno nedotaknjene.  Dele glav so kasneje na\xc5\xa1li in so razstavljeni v istanbulskem Arheolo\xc5\xa1kem muzeju. Od delfskega trino\xc5\xbenika se je ohranil samo nosilec, poznan kot Ka\xc4\x8dji steber.\n_START_SECTION_\nTutmozov obelisk\n_START_PARAGRAPH_\nDrugi cesar, ki je krasil hipodrom, je bil Teodozij Veliki, ki je leta 390_NEWLINE_iz Egipta pripeljal obelisk in ga postavil na spino. Izklesan je iz ro\xc5\xbenatega granita in je bil prvotno postavljen v templju v Karnaku med vladanjem Tutmoza III. okoli leta 1490 pred n.\xc5\xa1t. Teodozij je obelisk razrezal na tri dele in ga pripeljal v Konstantinopel. Ohranila se je samo zgornja tretjina obeliska, ki \xc5\xa1e vedno stoji na marmornem podstavku na istem mestu, kamor ga je postavil Teodozij. Obelist je kljub \xc4\x8dastitljivi starosti 3.500 let \xc5\xa1e vedno v izredno dobrem stanju.\n_START_SECTION_\nKonstantinov ali Zidani obelisk\n_START_PARAGRAPH_\nCesar Konstantin Porfirogenet je v 10. stoletju obnovil obelisk, ki je stal na zahodnem koncu hipodroma in zanj ni znano, kdo ga je dal zgraditi. Sezidan je iz klesanih kamnov razli\xc4\x8dnih velikosti. Po Konstantinovi obnovi je bil prekrit z bronastimi reliefi, na katerih so bile prikazane zmage Konstantinovega o\xc4\x8deta Vasilija I..  Na marmornem podstavku obeliska je napis: "Konstantin Veliki je \xc5\xbeelel narediti \xc4\x8dudo, ki bi se lahko kosalo z velikanskim spomenikom Rodosu". Bronaste reliefe so pokradli latinski vojaki v \xc4\x8detrti kri\xc5\xbearski vojni, kamnito jedro spomenika pa se je ohranilo.\n_START_SECTION_\nKipi Porfirija\n_START_PARAGRAPH_\nNa spini hipodroma je stalo sedem kipov, postavljenih v \xc4\x8dast legendarnega voznika bojnega voza Porfirija, ki je vozil za dve stranki \xe2\x80\x93 modre in zelene.  Noben kip se ni ohranil. Ohranila sta se samo podstavka dvah kipov, ki sta razstavljena v istanbulskem Arheolo\xc5\xa1kem muzeju.\n_START_SECTION_\nHipodrom danes\n_START_PARAGRAPH_\nObmo\xc4\x8dje hipodroma se sedaj imenuje Sultanahmet Meydan\xc4\xb1 (Trg sultana Ahmeda) in je zelo skrbno vzdr\xc5\xbeevano. Nekdanje tekmovalne proge so tlakovane, \xc4\x8deprav so v resnici kak\xc5\xa1na dva metra pod sedanjo povr\xc5\xa1ino. Pre\xc5\xbeiveli spomeniki s pregrade  na tekmovalni progi, oba obeliska in Ka\xc4\x8dji steber sedaj stojijo v kak\xc5\xa1na dva metra globokih jamah._NEWLINE_Na severnem vhodu na podro\xc4\x8dje hipodroma pred Modro mo\xc5\xa1ejo stoji Nem\xc5\xa1ki vodnjak ali Vodnjak cesarja Wilhelma, osmerokoten vodnjak s kupolo v neobizantinskem slogu, ki ga je leta 1900 zgradila nem\xc5\xa1ka vlada v spomin na obisk  cesarja Wilhelma II. v Istanbulu leta 1898._NEWLINE_Leta 1950 in 1951 je podro\xc4\x8dje hipodroma izkopaval kasnej\xc5\xa1i direktor istanbulskega Arheolo\xc5\xa1kega muzeja R\xc3\xbcstem Duyuran. Del temeljev zavoja hipodroma (sfendon) so odkrili med ru\xc5\xa1enjem hi\xc5\xa1 v 1980. letih. Leta 1993 so med zemeljskimi gradbenimi deli pred bli\xc5\xbenjo mo\xc5\xa1ejo sultana Ahmeda (Modra mo\xc5\xa1eja) odkrili nekaj vrst sede\xc5\xbeev in nekaj stebrov.  Izkopavanja se niso nadaljevala, izkopanine pa so razstavljene v istanbulskem Arheolo\xc5\xa1kem muzeju. Ve\xc4\x8dina hipodroma je \xc5\xa1e vedno zakopana pod sedanjim parkom._NEWLINE_Hipodrom je upodobljen na reverzu tur\xc5\xa1kega bankovca za 500 lir, ki je bil v veljavi od leta 1953 do 1976.'