b'\n_START_ARTICLE_\nMoskovska velika kne\xc5\xbeevina\n_START_PARAGRAPH_\nMoskovska velika kne\xc5\xbeevina (rusko: \xd0\x92\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\x9a\xd0\xbd\xd1\x8f\xd0\xb6\xd0\xb5\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb2\xd0\xbe \xd0\x9c\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5) je srednjeve\xc5\xa1ka kne\xc5\xbeevina._NEWLINE_Kne\xc5\xbeevina se je pod vladavino ene od vej Rurikidov razvila iz majhnega naselja v Vladimiro-Suzdalski veliki kne\xc5\xbeevini. Moskovski knez Ivan I. Kalita si je leta 1327 pri tatarskem kanu pridobil naslov velikega kneza Vladimira in pravico, da pri zih za Tatare pobira davek. Leta 1380 je moskovski knez Dimitrij Donski povedel zdru\xc5\xbeene vojske knezov v prvo veliko zmago nad Mongoli. Knez Vasilij II. je bil prvi, ki je bil kronan v Moskvi za velikega kneza Moskve (1431). Moskovski knezi so z nakupi in osvajanji stalno pove\xc4\x8devali ozemlje kne\xc5\xbeevine, pri \xc4\x8demer je bil najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i Ivan III., ki je v \xc4\x8dasu vladanja povr\xc5\xa1ino kne\xc5\xbeevine potrojil; dokon\xc4\x8dno se je otresel tatarskega pritiska. Njegov vnuk Ivan IV. se je leta 1547 proglasil za ruskega carja.\n_START_SECTION_\nUvod\n_START_PARAGRAPH_\nZ razpadom Kijevske Rus\' je njeno izro\xc4\x8dilo prevzela severovzhodna velika kne\xc5\xbeevina Suzdalija, kjer je zrasla nova prestolnica Vladimir. Vendar vladimirsko-suzdalskim velikim knezom ni uspelo ponovno zdru\xc5\xbeiti kne\xc5\xbeevin nekdanje Kijevske Rus\'; ostale so razdrobljene in neenotne. Tako so bile lahek plen veliki mongolski vojski, ki jih je leta 1237 za\xc4\x8dela osvajati z juga. Do leta 1240 je zaporedoma zavzela in opusto\xc5\xa1ila Rjazansko, Suzdalsko, Tversko, \xc4\x8cernigovsko, Kijevsko in Volinijsko-Gali\xc5\xa1ko kne\xc5\xbeevino. Novgorodske republike Tatari niso zavzeli, ker je brez boja pristala na pla\xc4\x8devanje davka._NEWLINE_Tatari niso posegali v notranjo ureditev kne\xc5\xbeevin. Le od knezov so zahtevali, da so se pri\xc5\xa1li poklonit kanu (sprva dale\xc4\x8d v Azijo, po letu 1260 pa v Saraj ob reki Ahtuba, jugovzhodno od dana\xc5\xa1njega Volgograda) in mu izre\xc4\x8di pokor\xc5\xa1\xc4\x8dino; pri njem so dobili potrdilo svoje kne\xc5\xbeje \xc4\x8dasti, imenovano jarlik. Do jarlika so seveda la\xc5\xbee pri\xc5\xa1li knezi, ki so bili spretni v orientalskem pogajanju, spletkarjenju in podkupovanju._NEWLINE_Tatari so Rusinom predpisali davek (na osnovi popisa prebivalstva in premo\xc5\xbeenja), ki so ga sprva pobirali sami, mnogokrat na zelo krut na\xc4\x8din, kar je vodilo do pogostih uporov in spopadov. Zato so v za\xc4\x8detku 14. stoletja to nalogo poverili Moskovskim knezom, ki so se pokazali najbolj kooperativni in vredni njihovega zaupanja. S tem so Moskovsko kne\xc5\xbeevino povzdignili nad ostale kne\xc5\xbeevine.\n_START_SECTION_\nNastanek Moskovske kne\xc5\xbeevine\n_START_PARAGRAPH_\nMoskva je postala kne\xc5\xbeevina v drugi polovici 13. stoletja, v \xc4\x8dasu vladanja kneza Daniela Aleksandrovi\xc4\x8da (*1261, 1263- \xe2\x80\xa01303). Kot najmlaj\xc5\xa1i sin Aleksandra Nevskega (v \xc4\x8dasu o\xc4\x8detove smrti je bil star dve leti) je Daniel podedoval tedaj najmanj vredno rodbinsko ozemlje, Moskvo z okolico. Ozemlje le\xc5\xbei na sti\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8du vodnih poti, ki vodijo proti Baltiku, \xc4\x8crnemu in Kaspijskemu morju in je bilo sredi gozdov nekoliko za\xc5\xa1\xc4\x8diteno pred Mongoli (ki pa so de\xc5\xbeelo kljub temu oplenili v letih 1238 in 1293)._NEWLINE_Danielu je uspelo svojo posest lo\xc4\x8diti od mati\xc4\x8dne Suzdaljske kne\xc5\xbeevine. Izogibal se je medsebojnim spopadom svojih sorodnikov za polo\xc5\xbeaj velikega kneza Vladimira in se trudil zagotoviti svoji kne\xc5\xbeevini \xc4\x8dim ve\xc4\x8d miru in s tem privabil trgovce in nove naseljence, ki so pla\xc4\x8devali davke. Ustanovil je samostan Gospodovega razgla\xc5\xa1enja (Bogojavlenskij) in Danilovski samostan._NEWLINE_Daniel je svoje ozemlje tudi \xc5\xa1iril. Leta 1300 je zmagal v spopadu z rjazanskim knezom, kateremu so pomagali Tatari, in svoji kne\xc5\xbeevini priklju\xc4\x8dil trdnjavo Kolomno, iz katere je bilo mogo\xc4\x8de nadzorovati velik del toka reke Moskve. Od svojega ne\xc4\x8daka Ivana Perejaslaveljskega, ki je leta 1302 umrl brez otrok, je podedoval njegovo kne\xc5\xbeevino Perejaslavelj-Zaleski.\n_START_SECTION_\nOsvojitev naslova velikega kneza\n_START_PARAGRAPH_\nDanielov sin Jurij (*1281, 1303- \xe2\x80\xa01325) je moral takoj po nastopu vladanja obraniti perejaslaveljsko posest pred stricem Andrejem Aleksandrovi\xc4\x8dem (*1255, \xe2\x80\xa01304), velikim knezom Vladimira. Po njegovi smrti, leta 1304, je bil prepri\xc4\x8dan, da zaradi bli\xc5\xbeine sorodstva pripada polo\xc5\xbeaj velikega kneza njemu. S tem pa se ni strinjal tverski knez Mihael Jaroslavi\xc4\x8d . Zapletla sta se v boj, v katerem pa Jurij ni bil uspe\xc5\xa1en in tudi tatarski kan Tohta je naziv velikega kneza podelil Mihaelu. Jurij je kne\xc5\xbeevini Smolensk iztrgal Mo\xc5\xbeajsk. Leta 1315, po smrti kana Tohte, je odpotoval v Saraj k novemu kanu Uzbegu, se z njim spoprijateljil in se poro\xc4\x8dil z njegovo sestro. Leta 1318 se je vrnil z nazivom velikega kneza in s tatarsko vojsko, ki pa jo je knez Mihael tudi premagal. V \xc5\xa1tevilnih zapletih, bojih in spletkah pri kanu med Jurijem, Mihaelom in njegovim sinom Dimitrijem so vsi trije izgubili \xc5\xbeivljenje. Kan Tohta je leta 1325 podelil naziv velikega kneza Dimitrijevemu bratu, tverskemu knezu Aleksandru Mihajlovi\xc4\x8du. V Moskovski kne\xc5\xbeevini je Jurija nasledil njegov brat Ivan._NEWLINE_Ivan Danilovi\xc4\x8d Kalita (*1288, 1325- \xe2\x80\xa01340) je dobil prilo\xc5\xbenost, da se prikupi Tatarom, leta 1327, ko je v Tveru ob pobiranju davka za Tatare izbruhnilo nasilje, ki ga tverski knez Aleksander ni miril, ampak celo podpihoval. Moskovski knez je s svojo vojsko, okrepljeno s 50.000 Tatari, vstajo zadu\xc5\xa1il; oropal je Tver, Ka\xc5\xa1in in Tor\xc5\xbeok. Aleksander je pobegnil v Pskov. Ivan je za nagrado dobil naziv velikega kneza. Zavzel je \xc5\xa1e Pskov, od koder je Aleksander pobegnil v Litvo. Ker pa je prebivalstvo Aleksandra podpiralo, se je uspel \xc5\xa1e enkrat vrniti v Tver in z obiskom pri kanu Uzbegu celo dobil jarlik. Toda tudi Ivan ni miroval; Aleksandra in njegovega sina Fjodora je pri kanu obdol\xc5\xbei izdajstva in dosegel, da ju je dal kan leta 1339 usmrtiti. S tem je kon\xc4\x8dno pokoril Tver. Ker sta v vmesnem \xc4\x8dasu tudi Rjazan in Suzdalija pri\xc5\xa1la v okrilje Moskve, je Ivan uveljavil suverenost velikega kneza Vladimira na ve\xc4\x8djem delu osrednjega ozemlja dana\xc5\xa1nje osrednje Rusije._NEWLINE_Ivan je dobil od kana nalogo, da pobiral davek za Tatare po vseh kne\xc5\xbeevinah. Ker je nekaj pobral tudi zase, je postal najbogatej\xc5\xa1i knez. Prijel se ga je vzdevek Kalita, kar pomeni mo\xc5\xa1nja denarja. Denar mu je omogo\xc4\x8dil vzdr\xc5\xbeevati veliko vojsko, ki jo je oblikoval po tatarskem vzoru, z dobro konjenico in natan\xc4\x8dnimi strelci. Vojsko je uporabljal le v klju\xc4\x8dnih trenutkih; ve\xc4\x8dino ozemelj je pridobil s spletkarjenjem i kupovanjem._NEWLINE_V Moskvi je veliko gradil in mesto pripravljal za prestolnico velikega kneza. Okrog kremlja je dal zgraditi mogo\xc4\x8dno novo leseno obzidje, tudi pala\xc4\x8de je gradil v lesu, medtem ko je cerkve in metropolitovo rezidenco gradil v kamnu, kar ka\xc5\xbee na spo\xc5\xa1tljiv odnos do Cerkve. Vplivni metropolit Peter se je rad zadr\xc5\xbeeval v Moskvi in je leta 1325 metropolijo preselil iz Vladimira v Moskvo (uradno se je takrat \xc5\xa1e vedno imenoval metropolit kijevski ._NEWLINE_Veliko vlogo pri uveljavljanju Moskve kot centra dr\xc5\xbeave je imel metropolit Aleksej, prvi Moskov\xc4\x8dan, ki je v Cerkvi zasedal tako visok polo\xc5\xbeaj; v tridesetih letih 14. stoletja je za\xc4\x8del zidati v Moskvi ve\xc4\x8d cerkva in samostanov in s tem pripravljal selitev cerkvenega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da. \xc5\xa0e pomembnej\xc5\xa1i pa je bil v naslednjih letih Sergej Radonje\xc5\xa1ki, ki je severovzhodno od Moskve ustanovil samostan Svete trojice, ki je bil kasneje poimenovan po njem._NEWLINE_Ivan Kalita je bil pobo\xc5\xbeen in se je pred smrtjo dal pomeni\xc5\xa1iti. Med tem ko so se drugi knezi Tatarom ponosno upirali, se je on konfliktom s Tatari izogibal, raje je z njimi sodeloval in si tako pridobil njihovo zaupanje; postavili so ga nad druge kneze. De\xc5\xbeelam na obmo\xc4\x8dju Moskovske kne\xc5\xbeevine je zagotovil obdobje relativnega miru, olaj\xc5\xa1anja in obnove. Tako je Ivan Kalita postavil osnove za nastanek dana\xc5\xa1nje Rusije pod vodstvom Moskovske kne\xc5\xbeevine. Isto\xc4\x8dasno se je oblikovala in je rasla voja\xc5\xa1ka sila, ki je za\xc4\x8dela ogro\xc5\xbeati tatarsko nadoblast.\n_START_SECTION_\nPrva velika zmaga nad Mongoli\n_START_PARAGRAPH_\nIvan I. Kalita je ozemlje svoje kne\xc5\xbeevine razdelil trem sinovom: Simeon je dobil Mo\xc5\xbeajsk in Kolomno, Ivan Zvenigorod in Andrej Serpuhov; z Moskvo so upravljali vsi trije skupaj in si delili prihodek. Moskovska kne\xc5\xbeevina je \xc5\xa1e naprej ostala celota in najstarej\xc5\xa1i sin Simeon je pri tatarskemu kanu dobil jarlik za naziv velikega kneza Vladimira z rezidenco v Vladimiru._NEWLINE_Simeonu Ivanovi\xc4\x8du (*1316, 1341- \xe2\x80\xa01353) sta se kmalu za\xc4\x8dela upirati knez Tvera in knez Suzdalije in tudi brata sta zahtevala zase nekatere ugodnosti. A z odlo\xc4\x8dnostjo je uspel zadr\xc5\xbeati oblast in si prislu\xc5\xbeil vzdevek Ponosni. Leta 1353 je umrl za kugo, ne da bi zapustil potomca._NEWLINE_Nasledil ga je brat Ivan II. Ivanovi\xc4\x8d (*1326, 1353- \xe2\x80\xa01359), za katerega pa \xc5\xbee njegov vzdevek Krotki pove, da je bil povsem druga\xc4\x8den vladar. Ni bil kos knezoma Rjazana in Suzdalije, ki sta se za\xc4\x8dela izmikati njegovi velikokne\xc5\xbeji avtoriteti. Pomo\xc4\x8di pa tudi od Zlate horde ni mogel pri\xc4\x8dakovati, ker so se tam po smrti starega kana njegovi potomci borili za nasledstvo. Ivan je leta 1359 umrl in zapustil dva mladoletna sinova, Dimitrija (9 let) in Ivana (5 let)._NEWLINE_Krizo Moskovske kne\xc5\xbeevine ob mladoletnosti princev je pomagal prebroditi metropolit Aleksej , ki je devetletnemu Dimitriju zagotovil kne\xc5\xbeji polo\xc5\xbeaj, ko pa je bil star dvanajst let, mu je pri kanu pridobil jarlik za velikega kneza Vladimira._NEWLINE_Dimitrij Ivanovi\xc4\x8d (*1350, 1359-1362- \xe2\x80\xa01389) se je izkazal za razumnega in hrabrega vladarja. Okrog moskovskega Kremlja je dal zgraditi novo, kamnito obzidje, ki je v letih 1368, 1370 in 1372 pomagalo obraniti Moskvo pred napadi zdru\xc5\xbeenih vojska Litve in Tvera. Ker so se Mongoli med seboj borili za oblast, jim je Dimitrij nehal pla\xc4\x8devati davek. Vzpodbujal je kneze k boju proti Tatarom in je leta 1380 povedel zdru\xc5\xbeene vojske Moskovskih knezov v boj proti njim. Na pe\xc5\xa1\xc4\x8denem Kulikovem polju so prvi\xc4\x8d dosegli veliko zmago nad mongolsko vojsko, zbrano iz \xc5\xa1tevilnih mongolskih plemen. Zmaga je imela velik simboli\xc4\x8den pomen; za\xc4\x8deli so verjeti, da se lahko osvobodijo mongolskega jarma. Dimitriju je zmaga prinesla poimenovanje Donski. Postal je narodni junak; kasneje je bil progla\xc5\xa1en za svetnika.\n_START_SECTION_\nZdru\xc5\xbeevanje ozemelj v Moskovski veliki kne\xc5\xbeevini\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu da so Tatari leta 1382 ponovno z vojsko preplavili kne\xc5\xbeevino in na novo vzpostavili svojo nadoblast, si je sin Dimitrija Donskega, Vasilij I. (*1370,1389- \xe2\x80\xa01425) po o\xc4\x8detovi smrti uspel zagotoviti pri tatarskem kanu Tohtami\xc5\xa1u polo\xc5\xbeaj velikega kneza Vladimira. Spretno je izkori\xc5\xa1\xc4\x8dal notranje slabosti in spore Mongolov, kupoval in osvajal za Moskovsko kne\xc5\xbeevino nova ozemlja in \xc5\xa1iril vpliv velikega kneza Vladimira na vse ve\xc4\x8dje ozemlje. Leta 1386, ko je mongolski osvajalec Timur Lenk za\xc4\x8dasno razbil Zlato hordo, je nehal pla\xc4\x8devati davek Tatarom in pobrani denar uporabil za krepitev svoje vojske. Pritiskov, ki jih je na Moskvo izvajala Litva, se je re\xc5\xa1il leta 1408 z mirovno pogodbo, v kateri je pristal na mejo na reki Ugri, kar je za Moskvo pomenilo izgubo Smolenska._NEWLINE_Moskovsko veliko kne\xc5\xbeevino so Tatari ponovno preplavili leta 1408, ko je po smrti Timur Lenka njegov nekdanji vojskovodja, emir Edigu, zdru\xc5\xbeil del ozemelj nekdanje Zlate horde in se spomnil, da Moskovska velika kne\xc5\xbeevina \xc5\xbee dobrih deset let ne pla\xc4\x8dujejo davkov. Moskovsko obzidje je tedaj tatarsko obleganje zdr\xc5\xbealo; emir se je umaknil, ko mu je Vasilij pla\xc4\x8dal vojno od\xc5\xa1kodnino. Vendar je bil pritisk Tatarov kratkotrajen; kmalu so se spet med seboj spopadli za oblast in se niso zanimali za moskovske kneze._NEWLINE_Vasilij I. je zadnji\xc4\x8d potoval v Saraj leta 1412, ko je v Hordi zavladal Tohtami\xc5\xa1ev sin, Jalal al-Din, in spet zahteval pla\xc4\x8devanje davka. Vasilij si je ponovno uspel obnoviti jarlik velikega kneza Vladimira._NEWLINE_Vasilija I. je nasledil njegov sin, desetletni Vasilij II. (*1415, 1425-1431- \xe2\x80\xa01462). Bil je prvi moskovski knez, ki je bil s pristankom tatarskega kana kronan v Moskvi za velikega kneza Moskve (1431). Vendar mu je ta polo\xc5\xbeaj oporekal stric Jurij Dimitrijevi\xc4\x8d. Vasilij II. se je s stricem in njegovimi sinovi bojeval za oblast vse do leta 1450. Bojevanje je bilo polno preobratov, zmag in porazov. Vasilij II. je trikrat izgubil oblast, ob tretji izgubi je bil tudi oslepljen. Nazadnje je vendarle uspel premagati nasprotnike ter ohraniti in zaokro\xc5\xbeiti ozemlje Moskovske velike kne\xc5\xbeevine. V njegovem \xc4\x8dasu se je dana\xc5\xa1nja Ruska pravoslavna Cerkev odcepila od carigrajske patriarhije._NEWLINE_Vasiliju II. je po oslepitvi pomagal najstarej\xc5\xa1i sin Ivan III. (*1440, 1462- \xe2\x80\xa01505), ki je \xc5\xbee zelo mlad prevzemal odgovorne voja\xc5\xa1ke naloge. Po prevzemu oblasti leta 1462 je za\xc4\x8del po\xc4\x8dasi in preudarno priklju\xc4\x8devati Moskovski veliki kne\xc5\xbeevini sosednja ozemlja dana\xc5\xa1nje osrednje Rusije. Med njimi je bila najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a in za Ivana najpomembnej\xc5\xa1a Novgorodska republika, proti kateri je vodil vrsto voja\xc5\xa1kih pohodov in vr\xc5\xa1il nanjo gospodarske in politi\xc4\x8dne pritiske, ki so postopoma zmanj\xc5\xa1evali njeno samostojnost, dokler je leta 1478 ni popolnoma podredil in vklju\xc4\x8dil v ozemlje Moskovske velike kne\xc5\xbeevine._NEWLINE_Druge sosede so nudile manj odpora: Ivan je leta 1463 Moskovski kne\xc5\xbeevini priklju\xc4\x8dil kne\xc5\xbeevino Jaroslavelj, leta 1474 kne\xc5\xbeevino Rostov, leta 1485 kne\xc5\xbeevino Tver in leta 1489 pokrajino Vjatko. Prav tako je v svoje ozemlje vklju\xc4\x8dil posesti svojih bratov. Njegove raziskovalne odprave so osvojile divjino vse do Urala. Povr\xc5\xa1ino Moskovske kne\xc5\xbeevine je v \xc4\x8dasu svojega vladanja potrojil._NEWLINE_Ivan III. se je tudi obranil napadov sosedov. Odkar je velika mongolska vojska leta 1480 prodrla do Oke in Ugre in se preko obeh rek soo\xc4\x8dila z veliko Ivanovo vojsko ter se potem umaknila, ne da bi pri\xc5\xa1lo do velikega spopada, Mongoli niso ve\xc4\x8d ogro\xc5\xbeali Moskovske velike kne\xc5\xbeevine. Po smrti poljsko-litvanskega kralja Kazimirja IV. je popustil tudi pritisk z zahoda in Ivan III. je osvojil del nekdanje \xc4\x8cernigovske in Smolenske kne\xc5\xbeevine (brez mesta Smolensk). Ugled Moskovske velike kne\xc5\xbeevine je v tujini mo\xc4\x8dno pove\xc4\x8dala Ivanova poroka s potomko bizantinskih cesarjev. Ivan III. je postavil upravne temelje centralizirane ruske dr\xc5\xbeave. Obnovil je Kremelj in se za\xc4\x8del imenovati "veliki knez vse Rusije"._NEWLINE_Ivanov sin Vasilij III. (*1479, 1505- \xe2\x80\xa01533) je nadaljeval z o\xc4\x8detovo avtoritarno politiko. Odvzel je samostojnost kne\xc5\xbeevinam Pskov, Rjazan, Starodub in Novgorod-Severskij in s tem zaklju\xc4\x8dil proces zdru\xc5\xbeevanja ozemelj dana\xc5\xa1nje osrednje Rusije. Vasilij je bil manj uspe\xc5\xa1en napram sosedom. Litvi je iztrgal Smolensk, potem pa bil od nje pora\xc5\xbeen pri Or\xc5\xa1i. V spopadih s Tatari iz Krimskega in Kazanskega kanata je Moskovska kne\xc5\xbeevina utrpela velika opusto\xc5\xa1enja_NEWLINE_Ivan III. in Vasilij III. sta moskovskim knezom, ki so neko\xc4\x8d obvladovali ozemlja, ve\xc4\x8dja od evropskih dr\xc5\xbeav, odvzela ekonomsko, politi\xc4\x8dno in voja\xc5\xa1ko mo\xc4\x8d, tako da so lahko bili le \xc5\xa1e uslu\xc5\xbebenci na dvoru velikega kneza. Izgubljeno mo\xc4\x8d so najmo\xc4\x8dnej\xc5\xa1i med njimi sku\xc5\xa1ali nadoknaditi po Vasilijevi smrti, ob kateri je bil njegov sin in naslednik Ivan IV. (1530, 1533- \xe2\x80\xa01584) star komaj tri leta. Pulili so se za in se menjavali v regentstvu. Ivan je ob tem hitro dozorel in se sedemnajstleten proglasil za polnoletnega ter se dal leta 1547 kronati za ruskega carja. Odtlej govorimo o Ruskem carstvu.'