b'\n_START_ARTICLE_\nWerner M\xc3\xb6lders\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xb6lders se je rodil 18. marca 1913 v Gelsenkirchnu (Porurje). Leta 1931 se je pridru\xc5\xbeil Reichswehru, kjer je slu\xc5\xbeil kot \xc4\x8dastni\xc5\xa1ki kadet pehote._NEWLINE_Z ponovnim rojstvom Luftwaffe je M\xc3\xb6lders leta 1934 zahteval premestitev  _NEWLINE_med voja\xc5\xa1ke pilote. V prvem poskusu je bil zavrnjen, saj je bil spoznan kot nesposoben za letenje. Poskusil je \xc5\xa1e enkrat in bil tokrat sprejet. Sprva ga je mu\xc4\x8dila huda zra\xc4\x8dna slabost, toda ta problem je premagal s \xc4\x8disto voljo. 1. julija 1935 je bil kot poro\xc4\x8dnik dodeljen Fliegergruppe Schwerin (poznej\xc5\xa1emu I./StG 162). 15. marca 1936 je bil povi\xc5\xa1an v poveljnika |eskadrilje, Staffelkapit\xc3\xa4na 1./JG 334 (poznej\xc5\xa1e  1./JG 53)._NEWLINE_1. aprila 1936 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den k Schulstaffel/JG 134, kjer je naslednje dve leti u\xc4\x8dil druge pilote. Ko se je pri\xc4\x8dela ustanavljati Legija Kondor, se je prostovoljno javil in 14. aprila 1938 je pri\xc5\xa1el v Cadiz. Adolf Galland mu je predal poveljstvo 3.J/88. Med \xc5\xa1pansko dr\xc5\xbeavljansko vojno se je odlikoval kot dober pilot, odli\xc4\x8den strelec, taktik in organizator. Skupaj z ostalimi nem\xc5\xa1ki letalci je razvil novo tehniko formacijskega letenja, znano pod imenom \xc5\xa1tiriprstna, ki je izbolj\xc5\xa1ala vidljivost med poletom in pove\xc4\x8dala mo\xc5\xbenosti medsebojne vodljivosti in sodelovanja med zra\xc4\x8dnim bojem. Med 15. julijem in 3. novembrom 1938 je dosegel 14 zra\xc4\x8dnih zmag: od tega 11 I-16, 1 Polikarpov I-15 in 1 SB-2; priznali pa mu niso \xc5\xa1e ene sestrelitve I-16. Ve\xc4\x8dino teh zra\xc4\x8dnih zmag je dosegel v Bf 109 C-1 (oznaka 6-79 \xc2\xbbLuchs\xc2\xab). Ob koncu vojne se je vrnil v Nem\xc4\x8dijo kot najuspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1i letalski as te vojne._NEWLINE_Ob za\xc4\x8detku druge svetovne vojne je bil Staffelkapit\xc3\xa4n 1./JG 53, eskadrilje name\xc5\xa1\xc4\x8dene v Wiesbaden-Erbenheimu. Tu je dobil vzdevek Vati (O\xc4\x8dka) zaradi svojega odnosa do manj izku\xc5\xa1enih pilotov, katerim je bil kot drugi o\xc4\x8de. 21. septembra 1939 je dosegel svojo prvo zmago druge svetovne vojne, ko je setrelil francoski lovec Curtiss 75A. 1. novembra istega leta je postal poveljnik III./JG 53. 5. junija 1940 ga je sestrelil francoski letalski as podporo\xc4\x8dnik Ren\xc3\xa9 Pommier Layragues; uspel se je re\xc5\xa1iti, a je postal vojni ujetnik. Po dveh tednih je bil izpu\xc5\xa1\xc4\x8den, saj sta Francija in Nem\xc4\x8dija podpisali premirje. Vrnil se je nazaj v aktivno slu\xc5\xbebo in postal poveljnik polka JG 51 in \xc5\xbee 28. julija 1940 med prvim poletom z njegovo novo enoto uspel sestreliti Spitfire, a je njegovo letalo zadel protiletalski ogenj. Kljub te\xc5\xbekim po\xc5\xa1kodbam nog je uspel zasilno pristati v Wissantu. \xc4\x8cez mesec dni se je vrnil v enoto._NEWLINE_Tako je dosegel \xc5\xa1e 28 zra\xc4\x8dnih zmag med bitko za Anglijo. 22. oktobra 1940 je sestrelil 3 Hurikane in postal prvi pilot Luftwaffe, ki je dosegel 50 zra\xc4\x8dnih zmag. Do konca bitke za Anglijo je skupaj zbral 54 zra\xc4\x8dnih zmag._NEWLINE_Maja 1941 je bil preme\xc5\xa1\xc4\x8den na vzhod, kjer so se pripravljali za napad na ZSSR. 22. junija 1941 je sestrelil 4 sovjetska letala: 1 I-153 in 3 SB-2, zakar je kot drugi pripadnik Wehrmachta prejel me\xc4\x8de k vite\xc5\xa1kemu kri\xc5\xbecu \xc5\xbeeleznega kri\xc5\xbeca._NEWLINE_30. junija istega leta je kot prvi pilot na svetu presegel 80 zra\xc4\x8dnih zmag von Richthofna, ko je sestrelil 5 SB-2 bombnikov (tega dne je JG 51 sestrelil rekordno \xc5\xa1tevilo 110 sovjetskih letal). 15. julija istega leta je postal prvi pilot v zgodovini, ki je dosegel 100 zra\xc4\x8dnih zmag in kot prvi prejel diamante k vite\xc5\xa1kemu kri\xc5\xbecu \xc5\xbeeleznega kri\xc5\xbeca._NEWLINE_Na osebni ukaz G\xc3\xb6ringa mu je bilo prepovedalo nadaljnje bojno letenje ker se je le ta bal propagandnih posledic, \xc4\x8de bi padel v boju. Isto\xc4\x8dasno je bil povi\xc5\xa1an v polkovnika in 7. avgusta imenovan za Generalnega in\xc5\xa1pektorja lovcev. Kljub prepovedi letenja je opravil ve\xc4\x8d bojnih poletov, v katerih je dosegel ve\xc4\x8d zra\xc4\x8dnih zmag nad Krimom, ki pa so zaradi prepovedi ostale nepotrjene in tako nepriznane. Tako se je posvetil \xc5\xa1olanju mladih pilotov in razvijanju novih konceptov (npr. prednji zra\xc4\x8dni kontrolor)_NEWLINE_22. novembra 1941 je letel kot potnik v He 111 na poti iz Krima v Nem\xc4\x8dijo, da bi se udele\xc5\xbeil pogreba Ernesta Udeta. Med pristajanjem med nevihto v Breslau je letalo zadelo v elektri\xc4\x8dni drog in se razbilo na tleh, pri tem pa sta se \xc2\xbbVati\xc2\xab\xc2\xa0M\xc3\xb6lders in pilot letala ubila. Njemu v \xc4\x8dast in spomin so 20. decembra 1941 lovskemu polku JG 51, kateremu je poveljeval, poimenovali po njem; torej po novem JG 51 \xc2\xbbM\xc3\xb6lders\xc2\xab.'