b'\n_START_ARTICLE_\nJanez Duns Skot\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nO Duns Skotovem \xc5\xbeivljenju in nastanku del je zelo malo zgodovinskih virov. Razen datuma smrti je poznan datum njegovega ma\xc5\xa1ni\xc5\xa1kega posve\xc4\x8denja (17. marec 1291), predhodna poro\xc4\x8dila o njem ne obstajajo. Najverjetnej\xc5\xa1i kraj rojstva je mestece Duns v grofiji Berwickshire na \xc5\xa0kotskem ob meji z Anglijo.  Nedore\xc4\x8deno ostaja, kdaj je vstopil v red manj\xc5\xa1ih bratov in kdaj to\xc4\x8dno je \xc5\xa1tudiral na Univerzi v Oxfordu in/ali Cambridgeu. Da se je v letih od 1293 do 1297 izpopolnjeval v Parizu, je zgolj predpostavka njegovih biografov, glede na statut, da je devet let \xc5\xa1tudija vklju\xc4\x8devalo tudi izpopolnjevanje v Parizu. Ohranjeno Skotovo predavanje na Oxfordski univerzi o Lombardovih\xc2\xa0\xc2\xbbSentencah\xc2\xab\xc2\xa0cerkvenih o\xc4\x8detov, ki ga je bil do\xc5\xbean pripraviti kot bakalaver, je nastalo okoli leta 1300. Leta 1302 je ponovil predavanja v Parizu. \xc5\xbde naslednjega leta zabrede v te\xc5\xbeave, ko francoski kralj Filip Lepi zahteva popis spisov, ki kritizirajo delo pape\xc5\xbea Bonifacija VIII.. Duns Skot je zavrnil predlo\xc5\xbeitev svojih del, zato je \xc5\xbee naslednje leto bil izgnan iz Francije. Do leta 1304 ni o njem nobenih poro\xc4\x8dil, nakar se ponovno pojavi v Parizu, kot kandidat za promocijo v naziv magistra. V letih od 1305 do 1307 mu uspe pridobiti ta naziv, nakar je poslan v K\xc3\xb6ln kot\xc2\xa0\xc2\xbbLector principalis\xc2\xab\xc2\xa0tamkaj\xc5\xa1njega minoritskega samostana. Umrl je 8. novembra 1308, pokopan je v tamkaj\xc5\xa1nji K\xc3\xb6lnski minoritski cerkvi._NEWLINE_Te\xc5\xbeavnost njegove argumentacije je med sodobniki kot tudi skozi zgodovino kritike sholastike bila povod, da so ga nasprotniki po krivici \xc5\xbealili z vzdevkom\xc2\xa0\xc2\xbbdunce\xc2\xab, kar je angle\xc5\xa1ko za tepec, omejenec. Kljub temu je vplival na konsolidacijo minoritskih filozofov, ki so namesto tomizma dominikancev raje izbirali skotisti\xc4\x8dno filozofijo. Intelektualni boj za vpliv na univerzah je bil stalnica med obema ubo\xc5\xa1tvenima redovoma. Nezanemarljiv je tudi Duns Skotov vpliv na moderno filozofijo. Leta 1993 ga je pape\xc5\xbe Janez Pavel II. beatificiral za bla\xc5\xbeenega.\n_START_SECTION_\nFilozofija\n_START_PARAGRAPH_\nPo Dunsu Skotu um abstrahira  pojem biti od \xc4\x8dutnih podatkov. Bo\xc5\xbeje bivanje je lahko spoznano zgolj aposteriori skozi pojem neskon\xc4\x8dne Biti, ne pa apriori, kar pomeni, da v\xc3\xa9denje o Bogu izhaja iz ustvarjene biti in ne obratno._NEWLINE_Zanika spoznavno vrednost apofati\xc4\x8dne govorice o Bogu.\n_START_SECTION_\nBrezmade\xc5\xbeno spo\xc4\x8detje Device Marije\n_START_PARAGRAPH_\nTo je najbr\xc5\xbe najpomembnej\xc5\xa1e podro\xc4\x8dje Duns Scotove teolo\xc5\xa1ke razprave. Bil je prvi, ki je gore\xc4\x8de zagovarjal tezo o Marijinem brezmade\xc5\xbenem spo\xc4\x8detju. Veliki filozofi in teologi takratne dobe, so si bili o tej temi takrat med seboj na razli\xc4\x8dnih bregovih (npr. Toma\xc5\xbe Akvinski in njegovi u\xc4\x8denci). Praznovanje Marijinega brezmade\xc5\xbenega spo\xc4\x8detja je bilo dobro uveljavljeno na vzhodu \xc5\xbee v sedmem stoletju, na zahodu pa se je le po\xc4\x8dasi uveljavljalo, tudi zaradi filozofskih \xc5\xa1e nere\xc5\xa1enih vpra\xc5\xa1anj na to temo. Scot se je dr\xc5\xbeal na\xc4\x8dela\xc2\xa0\xc2\xbbdecuit, potuit, ergo fecit\xc2\xab\xc2\xa0(Bog je to lahko naredil, bilo je primerno, zato je to storil) in izoblikoval naslednje trditve: Marija je potrebovala odre\xc5\xa1enje, kot vsi drugi ljudje, vendar samo po dogodku Jezusovega kri\xc5\xbeanja, bi to bilo \xc5\xbee vnaprej nemogo\xc4\x8de, \xc4\x8de ne bi bila \xc5\xbee v za\xc4\x8detku obvarovana izvirnega greha. Tak\xc5\xa1na izjava je v Parizu izzvala mnogo ugovorov._NEWLINE_To Scotovo trditev je 8. decembra leta 1854 z bulo Ineffabilis Deus potrdil pape\xc5\xbe Pij IX., s \xc4\x8dimer je dokon\xc4\x8dno razglasil versko dogmo o Marijinem brezmade\xc5\xbenem spo\xc4\x8detju.'