b'\n_START_ARTICLE_\nKruh\n_START_PARAGRAPH_\nKruh je osnovno \xc5\xbeivilo, spe\xc4\x8deno iz testa, zamesenega najmanj iz moke, vode in vzhajalnega sredstva, navadno kvasa. Skoraj vedno je v testu prisotna tudi sol. Pri nekaterih vrstah kruha se osnovnim sestavinam pridru\xc5\xbeijo \xc5\xa1e za\xc4\x8dimbe in cela zrna, katera v\xc4\x8dasih slu\xc5\xbeijo tudi okra\xc5\xa1evanju._NEWLINE_Kruh lahko jemo samega, pogosto pa ga u\xc5\xbeivamo z raznimi namazi, kot so maslo ali razli\xc4\x8dni sladki namazi, denimo \xc4\x8dokoladna krema, marmelada, med, sladka smetana in podobno. Nepogre\xc5\xa1ljiv je tudi pri pripravljanju razli\xc4\x8dnih sendvi\xc4\x8dev, pri katerih je kruh lahko hladen ali pa ope\xc4\x8den. Ope\xc4\x8den kruh posebne vrste se imenuje toast. Izraz prihaja iz angle\xc5\xa1\xc4\x8dine._NEWLINE_Nezavit kruh lahko shranjujemo v kru\xc5\xa1ni \xc5\xa1katli, da dalj \xc4\x8dasa ostane sve\xc5\xbe. Kruh otrdi hitreje pri nizki temperaturi hladilnika, vendar shranjen v tej napravi kasneje splesni. Primeren na\xc4\x8din shranjevanja kruha je tudi zamrzovanje, pri \xc4\x8demer je pomembno, da v skrinjo vlagamo sve\xc5\xbe kruh. Pri temperaturi -24\xc2\xa0\xc2\xb0C lahko kruh hranimo neomejeno dolgo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nKruh velja za eno najstarej\xc5\xa1ih pripravljenih \xc5\xbeivil. Prvi dokazi o peki kruha segajo 30.000 let nazaj. V Evropi so na posebnih terilnih skalah na\xc5\xa1li ostanke \xc5\xa1kroba, za katere domnevajo, da so ostanki neke vrste moke za kruh. \xc5\xbdito je postalo osnovna surovina za kruh v neolitiku (okoli 10.000 let pr. n. \xc5\xa1t.), ko so ljudje za\xc4\x8deli s poljedelstvom. Prve vrste kruha niso vsebovale kvasa, saj kruh rahlo vzhaja \xc5\xbee s pomo\xc4\x8djo kvasovk, ki se nahajajo na zrnu samem._NEWLINE_Plinij Starej\xc5\xa1i je poro\xc4\x8dal, da so Galci in Iberci pri peki kruha testu dodajali pivsko peno, s \xc4\x8dimer so \xc2\xbbpekli la\xc5\xbeji kruh od drugih ljudstev\xc2\xab. V krajih, kjer so namesto piva pridelovali vino, so ljudstva pri peki kruha moki dodajala vinske kvasovke in dra\xc5\xbei. Pogosto so prihranili del testa, ki so ga nato dodali testu ob naslednji peki. Tako testo se je imenovalo kislo testo, tehnologija pa je do danes ostala podobna.\n_START_SECTION_\nKruh in Slovenci\n_START_PARAGRAPH_\nPrebivalec Slovenije je v letu 2011 porabil v popre\xc4\x8dju vsak dan 20 dag moke (za kruh, testenine in druge izdelke iz moke).'