b'\n_START_ARTICLE_\n\xc5\xbdupnija E\xc4\x8dka\n_START_SECTION_\nKonec osemnajstega stoletja\n_START_PARAGRAPH_\nRimsko-katoli\xc5\xa1ka \xc5\xbeupnija v E\xc4\x8dki je osnovana 1793 po prizadevanju J\xc3\xa1nosa L\xc3\x81Z\xc3\x81R (1757-1809), najstarej\xc5\xa1ega sina veleposestnika Luk\xc3\xa1csa. Leto dni pozneje (1794) se je z doselitvijo katoli\xc5\xa1kih Bolgarov Palj\xc4\x8danov pove\xc4\x8dalo \xc5\xa1tevilo katoli\xc5\xa1kih vernikov. Zategedelj je grof J\xc3\xa1nos za\xc4\x8del graditi zanje prvo cerkev; \xc4\x8dez \xc5\xa1tiri leta je zgradil tudi \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de (1798)._NEWLINE_Cerkev je stala na prostoru dana\xc5\xa1nje; sezidana je bila iz zbitega blata, a pokrita s trstiko._NEWLINE_Prvi e\xc4\x8dkanski duhovni pastir od 1793-1797 je bil Janez Zlatousti Gubanoci, njegov naslednik pa od 1797-1799 Mihael Jan\xc4\x8do.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdupnija in cerkev v dvajsetem stoletju\n_START_PARAGRAPH_\nZa \xc4\x8dasa naslednjega \xc5\xbeupnika, B\xc3\xa9la K\xc3\xb6gl-a (1897-1917), je 1907. grof Felix Harnoncourt  (1857-1937) dokon\xc4\x8dal dela na cerkvenem stropu in ograji okoli cerkve. _NEWLINE_1910. leta je pri\xc5\xa1el na kanoni\xc4\x8dni obisk E\xc4\x8dki \xc4\x8danadski \xc5\xa1kof J\xc3\xa1nos Csernoch, 12. maja 1912 pa \xc4\x8danadski \xc5\xa1kof Gyula Glattfelder._NEWLINE_1911. leta je plamen sve\xc4\x8d hudo po\xc5\xa1kodoval levi spodnji del velike oltarne slike Kristusov krst. Istega leta je sliko popravil slikar Stevan Aleksi\xc4\x87 na pro\xc5\xa1njo grofa Felixa._NEWLINE_Za \xc4\x8dasa prve svetovne vojne, 11. novembra 1916, so vrgli raz zvonik tri zvonove in jih odpeljali v vojne namene._NEWLINE_1917 je bil imenovan za \xc5\xbeupnika Ludwig Griffel, ki je zvesto opravljal svojo duhovni\xc5\xa1ko slu\xc5\xbebo vse do 1944. leta, ko je skupaj z nem\xc5\xa1ko govore\xc4\x8dimi verniki moral v begunstvo pred napredujo\xc4\x8dimi ruskimi zavezniki in doma\xc4\x8dimi partizani. Teh dni je odne\xc5\xa1eno iz cerkve mnogo dragocenosti. V kripti je razbita grobnica dobrotnika e\xc4\x8dkanske cerkve grofa L\xc3\xa1z\xc3\xa1rja, uni\xc4\x8dene so orgle, odvzeto je \xc5\xbeupni\xc5\xa1\xc4\x8de in veliko cerkvene zemlje, uni\xc4\x8den je cerkveni arhiv skupaj z mati\xc4\x8dnimi knjigami... Preostali katoli\xc4\x8dani nem\xc5\xa1kega jezika so deloma mu\xc4\x8deni in pobiti, a ostali so pregnani v tabori\xc5\xa1\xc4\x8da ali rudnike, kjer jih je mnogo zaradi preganjanja, te\xc5\xbekega dela ali stradanja in mraza umrlo. Pre\xc5\xbeiveli so se za vedno odselili v inozemstvo.  _NEWLINE_Beograjski nad\xc5\xa1kof in apostolski upravitelj Banata Rafael Rodi\xc4\x87 (1924-1936) je 1929. leta obiskal cerkev in ne dolgo zatem podelil sveto birmo. Sprejela sta ga \xc5\xbeupnik Griffl in kantor Stefan Klein, ki je brez prenehanja opravljal kantorsko slu\xc5\xbebo skozi 60 let. Nad\xc5\xa1kofa dr. Jo\xc5\xbeef Uj\xc4\x8di\xc4\x8d (1936-1964) in dr. Gabrijel Bukatko (1964-1980) sta tudi birmala v E\xc4\x8dki.  Njihov naslednik Slovenec msgr. Stanislav Ho\xc4\x8devar (2001) pa je E\xc4\x8dko ve\xc4\x8dkrat obiskal \xc5\xbee kot in\xc5\xa1pektor slovenskih salezijancev in tudi ve\xc4\x8dkrat pridigal v E\xc4\x8dki, Mu\xc5\xbelji in Belem Blatu. Birmala pa sta ve\xc4\x8dkrat zrenjaninska \xc5\xa1kofa Tam\xc3\xa1s Jung (1972-1988) in Huzsv\xc3\xa1r L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 (1988-2007). Novi zrenjaninski rezidencialni \xc5\xa1kof L\xc3\xa1szl\xc3\xb3 N\xc3\xa9meth je bil posve\xc4\x8den v Zrenjaninu 5. julija 2008. To\xc4\x8dno na obletnico posve\xc4\x8denja je prvi\xc4\x8d birmal v E\xc4\x8dki, kjer se je pred polno cerkvijo zelo pohvalno izrazil od delovanju slovenskih salezijancev. Zavzel se je tudi za zavarovanje hudo ogro\xc5\xbeene umetni\xc5\xa1ke dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine. Od neznanega flamskega slikarja so namre\xc4\x8d ostale \xe2\x80\x93 v zelo slabem stanju, potrebne obnove \xe2\x80\x93 tele slike: Sveta dru\xc5\xbeina, Sveti Anton Padovanski, Sveti Fran\xc4\x8di\xc5\xa1ek Asi\xc5\xa1ki  ter Govor na gori.\n_START_SECTION_\nSedanje du\xc5\xa1no-pastirsko stanje\n_START_PARAGRAPH_\nDanes \xc5\xa1teje e\xc4\x8dkanska cerkvena ob\xc4\x8dina okrog 200 vernikov; ma\xc5\xa1o, verouk in druga cerkvena opravila od 1944. leta opravljajo du\xc5\xa1ni pastirji iz Mu\xc5\xbelje: Tam\xc3\xa1s Jung (1944-1949), kasnej\xc5\xa1i \xc5\xa1kof, ki je pred uni\xc4\x8denjem re\xc5\xa1il nekaj mati\xc4\x8dnih knjig in cerkev; Mih\xc3\xa1ly L\xc5\x91rincz (1949-1965)._NEWLINE_1965. leta so se uresni\xc4\x8dile sanje beograjskega nad\xc5\xa1kofa in administratorja Banata, Gabrijela Bukatko, da dobi v Vojvodino don Boskove duhovne sinove, ki se prvenstveno posve\xc4\x8dajo vzgoji zapu\xc5\xa1\xc4\x8dene in revne mladine. Tega leta je imenovan, za mu\xc5\xbeljanskega \xc5\xbeupnika salezijanec Jo\xc5\xbeef Tkalec iz slovenske in\xc5\xa1pektorije (Ljubljana); njegov naslednik je \xc5\xa0tefan Zorko 1969. Kaplani: Anton Horvat, Sre\xc4\x8dko Golob, Janez Mar\xc5\xa1i\xc4\x8d._NEWLINE_Mu\xc5\xbeljansko \xc5\xbeupnijo sestavljajo danes: \xc5\xbeupnijska cerkev Marijinega imena v Mu\xc5\xbelji (1902), podru\xc5\xbenica svetega Dominika Savia v Mu\xc5\xbelji (1994), E\xc4\x8dka \xe2\x80\x93 cerkev svetega Janeza Krstnika, (god: 24. junija); Lukino selo \xe2\x80\x93 Rojstvo Device Marije (1927), kakor tudi Luki\xc4\x87evo (Sigmundfeld) s podrto cerkvijo in Staji\xc4\x87evo - brez katoli\xc5\xa1ke cerkve.  Od 1984 je za upravo biv\xc5\xa1e \xc5\xbeupnije - sedaj podru\xc5\xbenice \xc5\xbeupnija Mu\xc5\xbelja - zadol\xc5\xbeen salezijanec slovenskega rodu Janez Jelen.'