b'\n_START_ARTICLE_\nLicej France Pre\xc5\xa1eren\n_START_PARAGRAPH_\nLicej Franceta Pre\xc5\xa1erna je (vi\xc5\xa1ja) srednja \xc5\xa1ola oziroma gimnazija s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom v Trstu v Italiji.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOb koncu druge svetovne vojne je kulturno, politi\xc4\x8dno in dru\xc5\xbebeno \xc5\xbeivljenje Slovencev v Italiji do\xc5\xbeivelo ponoven razcvet. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je bila predvsem reorganizacija \xc5\xa1olske mre\xc5\xbee s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom, ki jo je bila izbrisala Gentilejeva reforma (1923). Po vojni so tako ponovno odprle vrata \xc5\xa1olske ustanove, ki so obstajale \xc5\xbee pred nastopom fa\xc5\xa1izma, njim pa se je tedaj pridru\xc5\xbeila novoustanovljena Vi\xc5\xa1ja realna gimnazija, ki so jo v poznih 1960. letih poimenovali po pesniku Francetu Pre\xc5\xa1ernu._NEWLINE_Realno gimnazijo v Trstu je Zavezni\xc5\xa1ka voja\xc5\xa1ka uprava ustanovila z okro\xc5\xbenico \xc5\xa1t. 7 z dne 8. oktobra 1945, na osnovi katere so bile ustanovljene slovenske srednje \xc5\xa1ole v Trstu in Gorici. Referent za slovenske \xc5\xa1ole pri ZVU je bil ameri\xc5\xa1ki poro\xc4\x8dnik John P. Simoni (1911\xe2\x80\x932003), ki si je dosledno prizadeval , da bi bila slovenska gimnazija v Trstu ustanovljena kljub nasprotovanju italijanskih nacionalisti\xc4\x8dnih krogov. Ti so bili namre\xc4\x8d mnenja, da Slovenci ne potrebujejo gimnazije, saj da so ve\xc4\x8dinoma kmetje, obrtniki in delavci, in da je torej zahteva po gimnaziji le politi\xc4\x8dno obarvana. Za strokovnega svetovalca za slovenske \xc5\xa1ole v Trstu je bil pri ZVU imenovan Sre\xc4\x8dko Baraga, ki je postal tudi prvi ravnatelj novo ustanovljene gimnazije._NEWLINE_Prva slovenska gimnazija je imela svoj sede\xc5\xbe v 2. nadstropju na Ul. Lazzaretto Vecchio, \xc5\xa1t. 9, v Trstu. V isti stavbi sta imeli svoj sede\xc5\xbe tudi Trgovska akademija in srednja \xc5\xa1ola. V \xc5\xa1olskem letu 1945/46, ki se je za\xc4\x8delo 12. novembra, se je na gimnazijo vpisalo nad sto dijakov.\xc2\xa0_NEWLINE_Pomembna pridobitev je bila ustanovitev klasi\xc4\x8dne vzporednice. Dne 11. oktobra 1948 je Prosvetni urad pri ZVU ustanovi prvi razred klasi\xc4\x8dne gimnazije, v katerega se je vpisalo 17 dijakov. \xc5\xa0olsko ponudbo so obogatile knji\xc5\xbene, umetnostne in znanstvene zbirke, medtem ko so pou\xc4\x8dne ekskurzije postale sestavni del didakti\xc4\x8dne ponudbe. V u\xc4\x8dnem osebju je bilo tedaj in kasneje veliko profesorjev, ki so s svojim kulturnim in umetni\xc5\xa1kim delovanjem zaznamovali \xc5\xa1olsko \xc5\xbeivljenje in slovensko kulturo nasploh._NEWLINE_V letih 1961 in 1962 se je urejal temeljni pravni status \xc2\xbb\xc5\xa1ol s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom\xc2\xab, kot je bila njihova uradna opredelitev, \xc4\x8deprav so ukrepi oblasti vselej prina\xc5\xa1ali razo\xc4\x8daranje in ob tem tudi deljena mnenja. Mre\xc5\xbea slovenskih \xc5\xa1ol v Italiji je dobila svojo uzakonitev 19. julija 1961 z zakonom \xc5\xa1t. 1012. Na njegovi osnovi so bile posebej uzakonjene tudi posamezne vi\xc5\xa1je srednje \xc5\xa1ole. Dekret predsednika republike o ustanovitvi \xc2\xbbDr\xc5\xbeavnega znanstvenega liceja s slovenskim u\xc4\x8dnim jezikom v tr\xc5\xbea\xc5\xa1ki ob\xc4\x8dini\xc2\xab, kot pi\xc5\xa1e v njem, nosi datum 30. september 1962. Londonski memorandum, ki je ta ukrep narekoval, je bil sklenjen \xc5\xbee leta 1954. Aprila leta 1965 se je licej preselil v nove prostore na Vrdelski cesti \xe2\x80\x93 Strada di Guardiella 13/1 v Trstu._NEWLINE_V osemdesetih letih so se na \xc5\xa1oli zvrstile pomembne novosti. Leta 1982 je pokrajinska uprava poskrbela za nadzidavo 4. nadstropja. Tam so bili profesorska knji\xc5\xbenica, posebni u\xc4\x8dilnici za fiziko ter za prirodopis in kemijo ter dva laboratorija za ista predmeta, jezikovni laboratorij in velika dvorana.\n_START_SECTION_\nSedanjost\n_START_PARAGRAPH_\nLicej Franceta Pre\xc5\xa1erna ponuja \xc5\xa1tiri smeri splo\xc5\xa1no-izobra\xc5\xbeevalnega zna\xc4\x8daja. Licej F. Pre\xc5\xa1erna spodbuja spoznavanje slovenskega jezika in slovenske kulturne dedi\xc5\xa1\xc4\x8dine v ustvarjalnem soo\xc4\x8danju z matico._NEWLINE_Petletni \xc5\xa1tudij se deli na dva bienija in zadnji letnik: v prvem bieniju, kjer smo uvedli kratki teden,\xc2\xa0dijaki utrjujejo svoje znanje in se uvajajo v zahtevnej\xc5\xa1i na\xc4\x8din dela, v drugem bieniju \xc5\xa1irijo svoje kulturno obzorje in poglabljajo u\xc4\x8dne vsebine, medtem ko je zadnji letnik namenjen predvsem pripravi na dr\xc5\xbeavni izpit in na izbiro bodo\xc4\x8de \xc5\xa1tudijske smeri. Diplome in naslovi, pridobljeni na liceju F. Pre\xc5\xa1erna, imajo polnopravno veljavo.\xc2\xa0_NEWLINE_Licej projektno sodeluje s slovenskimi, italijanskimi in evropskimi \xc5\xa1olami ter se vklju\xc4\x8duje v evropske programe, kot so Erasmus+ in PON. Ponuja mednarodne izmenjave z razli\xc4\x8dnimi vi\xc5\xa1jimi \xc5\xa1olami. Za vse razrede so predvidene enodnevne in ve\xc4\x8ddnevne ekskurzije, ogledi razstav in gledali\xc5\xa1kih predstav v slovenskem, italijanskem in angle\xc5\xa1kem jeziku. Ve\xc4\x8dino ekskurzij v Slovenijo financira Ministrstvo za izobra\xc5\xbeevanje, znanost in \xc5\xa1port Republike Slovenije. Vsako leto licej gosti predavatelje, izvedence in ustvarjalce ter sodeluje z razli\xc4\x8dnimi znanstvenimi ustanovami predvsem v Trstu in okolici._NEWLINE_Dijaki se udele\xc5\xbeujejo tekmovanj iz humanisti\xc4\x8dnih in znanstvenih predmetov. To so tekmovanja iz slovenskega in italijanskega jezika in knji\xc5\xbeevnosti, latin\xc5\xa1\xc4\x8dine, likovne umetnosti, matematike, fizike, informatike, naravoslovja, \xc5\xa1portnih ve\xc5\xa1\xc4\x8din in\xc2\xa0ved o Evropski uniji. Posebno mesto imajo tudi pobude za pridobivanje kompetenc na podro\xc4\x8djih gledali\xc5\xa1ke, umetni\xc5\xa1ke, filozofsko-zgodovinske, medkulturne in zdravstvene vzgoje. Vsi dijaki imajo mo\xc5\xbenost zunanjega\xc2\xa0preverjanja znanja tujega jezika \xe2\x80\x93 Trinity College - , ki nudi \xc5\xa1e dodatni mednarodno veljavni certifikat. Moduli pou\xc4\x8devanja nejezikovnega predmeta v tujem jeziku CLIL se odvijajo od prvega leta dalje. V zadnjih treh letih nudi \xc5\xa1ola tudi organizirano delo ob u\xc4\x8denju, medtem je zadnji letnik v glavnem posve\xc4\x8den predavanjem o razli\xc4\x8dnih mo\xc5\xbenostih nadaljevanja \xc5\xa1tudija, odkrivanju poklicnih poti in obisku univerz.'