b'\n_START_ARTICLE_\nMira Stupica\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodila se je 17. avgusta 1923 v Gnjilanu, mestu na vzhodu Kosova v siroma\xc5\xa1ni dru\xc5\xbeini kot Miroslava Todorovi\xc4\x87. Njena star\xc5\xa1a, o\xc4\x8de Radomir iz Ora\xc5\xa1ca in mati Danica, rojena Stani\xc5\xa1i\xc4\x87 iz Livna sta v tem \xc4\x8dasu slu\xc5\xbebovala kot profesorja gimnazije v Gnjilanu. Je starej\xc5\xa1a sestra srbskega gledali\xc5\xa1kega igralca Bore Todorovi\xc4\x87a (1929 do 2014) in teta njegovemu sinu, gledali\xc5\xa1kemu igralcu in rock glasbeniku Sr\xc4\x91anu Todorovi\xc4\x87u (roj. 1965). Poleg tega je imela \xc5\xa1e dva mlaj\xc5\xa1a brata, ki sta umrla kot otroka._NEWLINE_Dru\xc5\xbeina se je pozneje preselila v Gornji Milanovac, kjer ji je leta 1932 umrl o\xc4\x8de. Mati je pozneje dobila zaposlitev v Aran\xc4\x91elovcu, kar je povzro\xc4\x8dilo novo selitev. Po odlo\xc4\x8ditvi dru\xc5\xbeine se je vpisala v Trgovsko akademijo v Beogradu, ki je pa ni zanimala, \xc4\x8deprav je igrala v \xc5\xa1olskih predstavah. Tako je pri\xc4\x8dela vse pogosteje be\xc5\xbeati od pouka in obiskovati gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Prvo vlogo v gledali\xc5\xa1\xc4\x8du je odigrala leta 1941._NEWLINE_Prvi\xc4\x8d se je poro\xc4\x8dila leta 1943 s srbskim igralcem Milivojem Popovi\xc4\x87em - Mavidom (1909 do 1994) s katerim je imela h\xc4\x8di Milko, ter vnuka Mio in pravnuka Maksima. Drugi\xc4\x8d se je poro\xc4\x8dila leta 1948 s slovenskim gledali\xc5\xa1kim re\xc5\xbeiserjem Bojanom Stupico (1910 do 1970). Mira Stupica je ne enkrat izjavila, da je bil Bojan Stupica najpomembnej\xc5\xa1a oseba v njenem \xc5\xbeivljenju. Leta 1973 se je poro\xc4\x8dila z bosansko-hercegovskim politikom Cvijetinom Mijatovi\xc4\x87em (1913 do 1993),med leti 1980 in 1981 predsednikom predsedstva Jugoslavija. Z njim je ostala do njegove smrti._NEWLINE_Do leta 2015 je \xc5\xbeivela v stanovanju, v beograjski \xc4\x8detrti Dor\xc4\x87ol, pozneje pa v domu za starej\xc5\xa1e. Umrla je v Beogradu 19. avgusta 2016.\n_START_SECTION_\nGledali\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nPrvo gledali\xc5\xa1ko vlogo je ostvarila leta 1941. Po vojni je igrala v Jugoslovanskem dramskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du (Jugoslovensko dramsko pozori\xc5\xa1te) in v Narodnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Veogradu (Narodno pozori\xc5\xa1te u Beogradu). Na njeno igralsko kariero je odlo\xc4\x8dilno vplivalo sre\xc4\x8danje z re\xc5\xbeiserjem Bojanom Stupico v Jugoslovanskem dramskem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du v Beogradu. Stupica je imel veliko zaslug za razvoj njenega igralskega talenta. Med leti 1955 in 1957 je bila \xc4\x8dlanica Hrva\xc5\xa1kega narodnega gledali\xc5\xa1\xc4\x8da (Hrvatsko narodno kazali\xc5\xa1te) v Zagrebu, kjer je med drugimi premierno igrala sestro Magdaleno/Glorijo v Gloriji Ranka Marinkovi\xc4\x87a. Iz \xc5\xa1tevilnih gledali\xc5\xa1\xc4\x8dih so znane njene vloge v Brechtovem Kavka\xc5\xa1kem krogu s kredo, kot v predstavah Shawa, Dr\xc5\xbei\xc4\x87a, Pirandella, Marinkovi\xc4\x87a in Pavela Kohouta. Za \xc5\xa1tevilne glavne vloge, ki jih je odigrala je prejela Sedmojulijsko nagrado, najvi\xc5\xa1je priznanje za umetni\xc5\xa1ke dose\xc5\xbeke v SR Srbiji. Njena najbolj prepoznavna vloga pa je bila v Nu\xc5\xa1i\xc4\x87evi Gospe ministrici.\n_START_SECTION_\nFilm in televizija\n_START_PARAGRAPH_\nV filmu je prvi\xc4\x8d zaigrala leta 1951, zadnjikrat pa leta 2011. Od prve njene vloge Ma\xc5\xa1e v filmu Fedorja Han\xc5\xbeekovi\xc4\x87a Bakonja fra Brne je igrala v filmih na podro\xc4\x8dju celotne tedanje dr\xc5\xbeave. Posebej opazne so bile vloge v filmih Jara gospoda re\xc5\xbeiserja Bojana Stupice posnetega po literarnem delu Janka Kersnika, Bila sam ja\xc4\x8da (Bila sem mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1a) re\xc5\xbeiserja Gustava Gavrina, Stojan Mutika\xc5\xa1a re\xc5\xbeiserja Fedorja Han\xc5\xbeekovi\xc4\x87a, Krvava bajka re\xc5\xbeiserja Branimirja Torija Jankovi\xc4\x87a, Delije re\xc5\xbeiserja Miodraga Popovi\xc4\x87a, Doru\xc4\x8dak sa \xc4\x91avolom (Zajtrk s hudi\xc4\x8dem) re\xc5\xbeiserja Miroslava Anti\xc4\x87a, Kako umreti (Kako umret) re\xc5\xbeiserja M. Stamenkovi\xc4\x87a._NEWLINE_Nastopala je tudi v televizijskih filmih in serijah, pri \xc4\x8demer je bila posebej opazna v nadaljevanki Bukvar (Abecednik) v vlogi Kike Bibi\xc4\x87.\n_START_SECTION_\nNagrade in priznanja\n_START_PARAGRAPH_\nPoleg sedmojulijske nagrade je za svoje igralske vloge prejela nagrado Dobri\xc4\x87in prsten (Dobri\xc4\x8din prstan) leta 1981 poimenovano po srbskem igralcu Dobrici Milutinovi\xc4\x87u (1880 do 1956), Statueto Joakim Vuji\xc4\x87 leta 1985, nagrado Pavle Vuisi\xc4\x87 leta 2007 in nagrado za \xc5\xbeivljenjsko delo na festivalu Dnevi Zorana Radmilovi\xc4\x87a leta 2013._NEWLINE_Njej v \xc4\x8dast so leta 2013 priredili izlo\xc5\xbebo v Mira Stupica - glumica veka (Mira Stupica - igralka stoletja) leta 2013 v Muzeju Narodnog pozori\xc5\xa1ta v Beogradu._NEWLINE_Ob proslavi 60 letnice njenega umetni\xc5\xa1kega dela leta 2001, so jo kolegi in kolegice naslovili z najve\xc4\x8djo srbsko igralko minulega stoletja. Mira Stupica je odgovorila, da ta naslov ne pripada njej, temve\xc4\x8d nepravi\xc4\x8dno zapostavljeni igralki \xc5\xbdanki Stoki\xc4\x87. Hkrati je predlagala ustanvitev nagrade "Velika \xc5\xbdanka", ki je bila prvi\xc4\x8d podeljena leta 2003, Mira Stupica pa je ostala do\xc5\xbeivljenjska predsednica \xc5\xbeirije, ki podeljuje nagrade najvidnej\xc5\xa1im srbskim gledali\xc5\xa1kim igralkam.\n_START_SECTION_\nSpomini\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 2000 je Mira Stupica objavila svoje spomine v knjigi pod naslovom "\xc5\xa0aka soli" (Pest soli). Leta 2001 je bila to najbolj brana knjiga v Srbiji.'