b'\n_START_ARTICLE_\nWolfgang Stegm\xc3\xbcller\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nWolfgang Stegm\xc3\xbcller se je rodil v Nattersu pri Innsbrucku, nem\xc5\xa1kemu o\xc4\x8detu in materi Slovenki (iz Lienza). V Innsbrucku je obiskoval osnovno \xc5\xa1olo in realko ter na Univerzi v Innsbrucku \xc5\xa1tudiral ekonomijo in filozofijo; iz obeh je tudi doktoriral. Leta 1945 je na isti univerzi prevzel delo strokovnega pomo\xc4\x8dnika na filozofskem in\xc5\xa1titutu. Leta 1949 je za\xc4\x8del predavati na Univerzi v Innsbrucku, leta 1953 pa je \xc5\xa1el s pomo\xc4\x8djo \xc5\xa1tipendije za eno leto na Univerzo v Oxfordu. V petdesetih letih je za\xc4\x8del pisati prve \xc4\x8dlanke in knjige. \xc5\xbdelel je postati profesor na Univerzi v Innsbrucku ali na Dunaju, a mu to ni uspelo. Med letoma 1957 in 1958 je deloval kot gostujo\xc4\x8di profesor v Kielu in Bonnu. Leta 1958 je bil poklican na Univerzo v M\xc3\xbcnchnu in bil tam zaposlen kot redni profesor in vodja In\xc5\xa1tituta za teorijo znanosti in statistiko do svoje upokojitve leta 1989. Leta 1991, v 68. letu starosti, je umrl zaradi bolezni._NEWLINE_Svoje \xc5\xbeivljenje je posvetil filozofiji, bil je dvakrat poro\xc4\x8den in ni imel otrok. Po njegovi smrti je njegova \xc5\xbeena Margret ustanovila sklad za Nagrado Wolfganga Stegm\xc3\xbcllerja (Wolfgang Stegm\xc3\xbcller Preis). Nagrada je namenjena prodornim odkritjem na podro\xc4\x8dju analiti\xc4\x8dne filozofije in se podeljuje na tri leta.\n_START_SECTION_\nDela in filozofija\n_START_PARAGRAPH_\nStegm\xc3\xbcller je bil u\xc4\x8denec Rudolfa Carnapa, enega od ustanoviteljev Dunajskega kro\xc5\xbeka, s katerim so se za\xc4\x8dele razprave o analiti\xc4\x8dni filozofiji v srednjeevropskem prostoru. Bil je eden prvih analiti\xc4\x8dnih filozofov, ki so po drugi svetovni vojni v Evropi obnavljali poru\xc5\xa1eno tradicijo logi\xc4\x8dno strogega filozofiranja, logi\xc4\x8dne analize znanosti in filozofskih teorij ter racionalne argumentacije. Na njegovo usmeritev v analiti\xc4\x8dno filozofijo je vplivalo sre\xc4\x8danje s Karlom Popperjem in seznanjenje z idejami pozabljenega Dunajskega kro\xc5\xbeka, ki je deloval pred drugo svetovno vojno._NEWLINE_Svoja spoznanja o analiti\xc4\x8dni in znanstveni filozofiji je za\xc4\x8del objavljati v petdesetih letih 20. stoletja. Leta 1952 je napisal delo Hauptstr\xc3\xb6mungen der Gegenwartsphilosophie in leta 1957 \xc5\xa1e Das Wahrheitsproblem und die Idee der Semantik, ki je iz\xc5\xa1lo 1968. Leta 1959 je z Rudolfom Carnapom napisal knjigo o logiki induktivnega sklepanja (Induktive Logik und Wahrscheinlichkeit). Eno njegovih vplivnej\xc5\xa1ih del je tudi Metaphysik Skepsis Wissenschaft (napisano 1954, izdano 1969). V njem razpravlja o problemu metafizike, filozofskih temeljih logike in matematike, razli\xc4\x8dnih temeljih spoznanja izku\xc5\xa1nje in problemu dvoma. Pomembnej\xc5\xa1e delo je tudi Probleme und Resultate der Wissenschaftstheorie und Analytischen Philosophie. Iz\xc5\xa1lo je v \xc5\xa1tirih delih (1969\xe2\x80\x931986). V njem je podal nadvse podrobno kriti\xc4\x8dno razpravo s pomembnimi zasnovami na podro\xc4\x8dju sodobne analiti\xc4\x8dne filozofije in znanstvene teorije. Stegm\xc3\xbcller je v znanstveni filozofiji uveljavil strukturalno teorijo znanosti, katere osnova so bili J. D. Sneedovi za fiziko razviti semanti\xc4\x8dni teoreti\xc4\x8dni koncepti. To teorijo je predstavil leta 1976 v delu The Structure and Dynamics of Theories. Njegovi prispevki so bili objavljeni v znanstvenih revijah kot na primer prispevek z naslovom Kombiniran dostop k razumevanju dinamike teorij, ki je bil objavljen v \xc4\x8casopisu za kritiko znanosti leta 1984, prvi\xc4\x8d pa v reviji Theory and Decision leta 1978 in tudi objavljen v njegovi knjigi Neue Wege der Wissenschaftsphilosophie (1980). Njegova filozofija in razmi\xc5\xa1ljanje sta se med drugim dotaknila tudi matematike, ekonomije in epistemologije (spoznavna teorija)._NEWLINE_S svojim delovanjem na Univerzi v M\xc3\xbcnchnu je Stegm\xc3\xbcller pomagal oblikovati eno uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih filozofskih \xc5\xa1ol. Pod vplivom Rudolfa Carnapa in Josepha D. Sneeda je postal eden vplivnej\xc5\xa1ih nem\xc5\xa1kih filozofov 20. stoletja predvsem na podro\xc4\x8dju analiti\xc4\x8dne filozofije in teorije znanosti.\n_START_SECTION_\nPrevedeno v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino\n_START_PARAGRAPH_\nV sloven\xc5\xa1\xc4\x8dino je bil preveden Stegm\xc3\xbcllerjev prispevek z naslovom Kombiniran dostop k razumevanju dinamike teorij, objavljen v \xc4\x8casopisu za kritiko znanosti iz leta 1984._NEWLINE_Wolfgang Stegm\xc3\xbcller pa je tudi omenjen in njegovo delo, Hauptstr\xc3\xb6mungen der Gegenwartsphilosophie: Eine kritische Einf\xc3\xbchrung, je navedeno kot referenca v izvirnem znanstvenem prispevku \xc2\xbbWittgenstein in vera: od kazanja misti\xc4\x8dnega do teologije kot slovnice\xc2\xab, ki ga je napisal Bojan \xc5\xbdalec za Bogoslovni vestnik.'