b'\n_START_ARTICLE_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9ara je enota za merjenje \xc4\x8dasa, enaka 3600. sekundam, kar pribli\xc5\xbeno ustreza 1/24 srednjega Son\xc4\x8devega dne.\n_START_SECTION_\nStarej\xc5\xa1e definicije ure\n_START_PARAGRAPH_\nDvanajstina \xc4\x8dasa med son\xc4\x8dnim vzhodom in son\xc4\x8dnim zahodom. Ker so dnevi poleti dalj\xc5\xa1i kot pozimi, so s tem tudi poletne ure dalj\xc5\xa1e. Grki in Rimljani so uporabljali tak\xc5\xa1no definicijo ure, no\xc4\x8d pa so razdelili na tri ali \xc5\xa1tiri no\xc4\x8dne stra\xc5\xbee. Pozneje so tudi no\xc4\x8d (\xc4\x8das med son\xc4\x8dnim zahodom in son\xc4\x8dnim vzhodom) razdelili na dvanajst ur. Hitrost ure, ki je kazala tak\xc5\xa1no definicijo ure, so morali dnevno prilagajati, npr. s spreminjanjem dol\xc5\xbeine nihala._NEWLINE_\xc5\xa0tiriindvajsetina pravega Son\xc4\x8devega dne, torej presledka med dvema zaporednima zgornjima kulminacijama Sonca. Dol\xc5\xbeina pravega Son\xc4\x8devega dne se med letom spreminja (razlika med najkraj\xc5\xa1im in najdalj\xc5\xa1im pravim Son\xc4\x8devim dnem je pribli\xc5\xbeno 51 sekund), zato tudi tako definirane ure niso vse enako dolge._NEWLINE_\xc5\xa0tiriindvajsetina srednjega Son\xc4\x8devega dne. Definicija srednjega Son\xc4\x8devega dne upo\xc5\xa1teva \xc4\x8dasovno ena\xc4\x8dbo, ki opisuje razliko med pravim in srednjim Son\xc4\x8devim \xc4\x8dasom, zato so tako definirane ure enako dolge. Vendar pa se vrtenje Zemlje s\xc4\x8dasoma upo\xc4\x8dasnjuje, \xc4\x8desar srednji Son\xc4\x8dev \xc4\x8das ne upo\xc5\xa1teva. Popravek zaradi upo\xc4\x8dasnjevanja vrtenja Zemlje upo\xc5\xa1teva univerzalni koordinirani \xc4\x8das.'