b'\n_START_ARTICLE_\nPeter Safar\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRodil se je v dru\xc5\xbeini zdravnikov na Dunaju; o\xc4\x8de je bil \xc4\x8de\xc5\xa1kega porekla, polovica materine dru\xc5\xbeine pa so bili avstrijski Judje. Po vzponu nacizma je dru\xc5\xbeina zaradi materinega porekla za\xc5\xa1la v te\xc5\xbeave, vendar se mu je med drugo svetovno vojno uspelo izogniti vpoklicu v vojsko in vpisati \xc5\xa1tudij medicine na Univerzi na Dunaju, ki ga je kon\xc4\x8dal leta 1949. Po tistem je dobil prilo\xc5\xbenost za \xc5\xa1tudij kirurgije na Univerzi Yale, zato je emigriral v Zdru\xc5\xbeene dr\xc5\xbeave Amerike. Izobra\xc5\xbeevanje je nadaljeval kot specializant anesteziologije na Univerzi Pensilvanije, leta 1952 pa je moral za\xc4\x8dasno zapustiti dr\xc5\xbeavo zaradi vizumskih omejitev. Z \xc5\xbeeno sta od\xc5\xa1la za dve leti v Peru, kjer je v Nacionalni bolni\xc5\xa1nici za rakava obolenja v Limi ustanovil prvi oddelek za anesteziologijo v tej dr\xc5\xbeavi. Po vrnitvi v ZDA je ustanovil oddelek za anesteziologijo v mestni bolni\xc5\xa1nici Baltimorea in razvil prvo kirur\xc5\xa1ko enoto za intenzivno nego. Leta 1961 je od\xc5\xa1el na Univerzo v Pittsburghu, kjer je deloval do konca kariere._NEWLINE_\xc5\xbde kot vodja oddelka v Baltimoreu je za\xc4\x8del z raziskavami tehnik o\xc5\xbeivljanja, ki so bile tisti \xc4\x8das povsem neu\xc4\x8dinkovite. Od kolega je izvedel, da je predihavanje plju\xc4\x8d preko sapni\xc4\x8dne cevi ali maske u\xc4\x8dinkovito pri vzdr\xc5\xbeevanju koncentracije plinov v krvi nezavestnih bolnikov, zato je v drugi polovici 1950. let pri\xc4\x8del s serijo poskusov s prostovoljci, ki jih je v ta namen umetno spravil v nezavest in paraliziral, nato pa na njih izvajal razli\xc4\x8dne tehnike umetnega dihanja. Dokazal je, da je umetno dihanje s predihavanjem usta na usta bistveno u\xc4\x8dinkovitej\xc5\xa1e od prej raz\xc5\xa1irjenih metod, celo, \xc4\x8de ga izvajajo laiki. V tem \xc4\x8dasu je ugotovil tudi, da upogib glave nazaj sprosti dihalne poti pri nezavestnem \xc4\x8dloveku. Ti dve ugotovitvi je kombiniral s takrat novo tehniko zunanje sr\xc4\x8dne masa\xc5\xbee in razvil znameniti ABC (kratica za angle\xc5\xa1ke besede\xc2\xa0\xc2\xbbAirway\xc2\xab,\xc2\xa0\xc2\xbbBreathing\xc2\xab\xc2\xa0in\xc2\xa0\xc2\xbbCirculation\xc2\xab) kardiopulmonarnega o\xc5\xbeivljanja. Zavedal se je, da je treba s to tehniko seznaniti \xc4\x8dim ve\xc4\x8d ljudi, zato je izkoristil prilo\xc5\xbenost in v sodelovanju z norve\xc5\xa1kim izdelovalcem igra\xc4\x8d razvil lutko\xc2\xa0\xc2\xbbAn\xc4\x8dko\xc2\xab\xc2\xa0za trening._NEWLINE_Na medicinski fakulteti v Pittsburghu je ustanovil enega prvih programov intenzivne nege na svetu. Leta 1966 je njegova h\xc4\x8di Eva, ki je od rojstva trpela za astmo, umrla zaradi zastoja srca ob astmati\xc4\x8dnem napadu, kar ga je \xc5\xa1e bolj pod\xc5\xbegalo pri delu. Napisal je temeljni priro\xc4\x8dnik za kardiopulmonarno o\xc5\xbeivljanje in vodil raziskave, na podlagi katerih je oblikoval prvo ekipo nujne medicinske pomo\xc4\x8di. Leta 1978 je odstopil kot vodja oddelka za anesteziologijo da bi lahko ve\xc4\x8d \xc4\x8dasa posvetil raziskovalnemu delu, univerza mu je takrat podelila naziv zaslu\xc5\xbenega profesorja. Ustanovil je Mednarodni center za raziskave o\xc5\xbeivljanja (International Resuscitation Research Center, IRRC), kjer je opravljal poskuse na \xc5\xbeivalih. Predvsem ga je zanimal potencial hipotermije za izbolj\xc5\xa1anje mo\xc5\xbenosti pre\xc5\xbeivetja po\xc5\xa1kodovancev oz. prepre\xc4\x8devanje mo\xc5\xbeganskih po\xc5\xa1kodb ob dolgotrajnej\xc5\xa1em zastoju srca._NEWLINE_Kot vodja IRRC se je upokojil leta 1994, a je ostal aktiven kot predavatelj in avtor. Do svoje smrti leta 2003 je napisal ve\xc4\x8d sto znanstvenih \xc4\x8dlankov in preko 30 u\xc4\x8dbenikov, znanstvenih monografij ter medicinskih priro\xc4\x8dnikov. Bil je tudi aktiven \xc4\x8dlan ve\xc4\x8d strokovnih in mirovnih organizacij.\n_START_SECTION_\nPriznanja\n_START_PARAGRAPH_\nZa svoje delo je prejel \xc5\xa1tevilna priznanja medicinskih organizacij. Ve\xc4\x8dkrat je bil nominiran za Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino, vendar je do konca \xc5\xbeivljenja ni prejel._NEWLINE_Bil je tudi dopisni \xc4\x8dlan Slovenske akademije znanosti in umetnosti (od 6. junija 1983).'