b'\n_START_ARTICLE_\nMaterial\n_START_PARAGRAPH_\nMateri\xc3\xa1l ali grad\xc3\xadvo je katerakoli trdna snov, ki jo ljudje uporabljamo za gradnjo strojev in zgradb, nadomestilo telesnih delov (implantati) ali umetni\xc5\xa1ke upodobitve._NEWLINE_V nekaterih primerih postane snov gradivo samo zaradi ene izjemne lastnosti: ve\xc4\x8d kot 50\xc2\xa0% celotne svetovne proizvodnje bakra se uporablja za elektri\xc4\x8dne vodnike, ker ima baker odli\xc4\x8dno elektri\xc4\x8dno prevodnost. V ve\xc4\x8dini primerov pa je pri izbiri materiala odlo\xc4\x8dilen optimum ve\xc4\x8d lastnosti. Za konstrukcije, ki se dotikajo tal in so prete\xc5\xbeno tla\xc4\x8dno obremenjene (stavbe, mostovi), je najprimernej\xc5\xa1e gradivo beton. \xc4\x8ce prevladujejo natezne obremenitve, izberemo jeklo. Pri konstrukciji letal je izredno pomembno razmerje trdnost/gostota (specifi\xc4\x8dna trdnost), zato imajo aluminijeve zlitine zaradi manj\xc5\xa1e gostote prednost pred sicer trdnej\xc5\xa1imi jekli. \xc4\x8ce letala vozijo z ve\xc4\x8d kot trikratno hitrostjo zvoka, se zunanji sloji segrejejo nad 300\xc2\xa0\xc2\xb0C. Ker se trdnost aluminijevih zlitin pri temperaturah nad 200\xc2\xa0\xc2\xb0C mo\xc4\x8dno zmanj\xc5\xa1a, niso primerna za gradnjo tak\xc5\xa1nih letal. Nadomestijo jih titanove zlitine, ki zadr\xc5\xbeijo dobre mehanske lastnosti vsaj do 400\xc2\xa0\xc2\xb0C._NEWLINE_Snov s primernimi tehni\xc5\xa1kimi lastnostmi \xc5\xa1e ne postane gradivo, \xc4\x8de ne izpolni dodatnih pogojev. Imeti mora sposobnost, da lahko iz nje z nekim izdelovalnim postopkom (preoblikovanjem, litjem, stiskanjem, sintranjem ter z odrezovanjem) izdelamo dele zapletenih oblik. Poleg tega mora imeti sposobnost spajanja z varjenjem, lotanjem in/ali lepljenjem._NEWLINE_Naslednji pogoj je gospodarnost. Kljub temu, da imajo nekatere snovi odli\xc4\x8dne tehni\xc5\xa1ke lastnosti, jih ne uporabljamo kot gradivo, ker so predrage. Pri opredelitvi gospodarnosti moramo upo\xc5\xa1tevati vse stro\xc5\xa1ke. \xc4\x8ce lahko neki poceni material izdelamo le z dragim izdelovalnim postopkom, bo lahko manj gospodaren kot sicer dra\xc5\xbeji material, ki ga lahko izdelamo s cenenim postopkom. Glede na vedno ve\xc4\x8djo zahtevano skrb za okolje, bi bilo potrebno upo\xc5\xa1tevati tudi stro\xc5\xa1ke, ki jih imamo z recikliranjem ali odlaganjem.\n_START_SECTION_\nLastnosti materialov\n_START_PARAGRAPH_\nPomembne lastnosti materialov so: elektri\xc4\x8dna prevodnost, toplotna prevodnost, gostota, tali\xc5\xa1\xc4\x8de, kemijska reaktivnost, elasti\xc4\x8dnost, plasti\xc4\x8dna preoblikovalnost,... \xc4\x8de na\xc5\xa1tejemo le nekatere._NEWLINE_Lastnosti materialov izhajajo iz njihove notranje zgradbe, v katero lahko \xc5\xa1tejemo vezi med atomi (kemijske vezi), razporeditev atomov (kristalna ali amorfna zgradba), napake v materialih (od to\xc4\x8dkastih do prostorskih) ter medsebojno razporeditev faz. Na notranjo zgradbo - mikrostrukturo lahko vplivamo z izbiro kemijske sestave materiala in s postopkom izdelave._NEWLINE_Temeljni cilj metalurgije je doumeti in obvladati povezavo med mikrostrukturo materiala in njegovimi lastnostmi ter zmo\xc5\xbenostmi razli\xc4\x8dnih postopkov izdelave (litje, preoblikovanje, toplotna obdelava) za doseganje razli\xc4\x8dnih mikrostruktur in s tem tudi lastnosti.\n_START_SECTION_\nKovinski materiali\n_START_PARAGRAPH_\nKovinski materiali so kovine in zlitine. Zaradi svojih, predvsem mehanskih, lastnosti se zlitine veliko ve\xc4\x8d uporabljajo od \xc4\x8distih kovin. Te se uporabljajo le, kadar so potrebne njihove posebne lastnosti, npr. elektri\xc4\x8dna prevodnost bakra in aluminija, korozijska obstojnost kositra in cinka, okrasna barva zlata in srebra. Najpomembnej\xc5\xa1i kovinski material so jekla. Ker \xc5\xa1tevilni kovinski materiali ne propadajo zelo hitro, se lahko z recikliranjem ve\xc4\x8dkrat uporabijo. Pri tem var\xc4\x8dujemo z naravnimi surovinami in energijo potrebno za njihovo dovivanje. Za pridobivanje aluminija iz sekundarnih surovin je potrebno le 1/25 energije za dobivanje primarnega aluminija._NEWLINE_Z razli\xc4\x8dnimi sestavami zlitin in razli\xc4\x8dnimi postopki toplotne obdelave ter povezano s preoblikovanjem (toplotno-mehanska obdelava kovin se kovinskim materialom dajo \xc5\xbeelene lastnosti, kar je njihova velika prednost. \xc5\xa0e ve\xc4\x8dje izbolj\xc5\xa1ave se danes dosegajo s kompozitnimi materiali s kovinsko osnovo.\n_START_SECTION_\nPolimeri\n_START_PARAGRAPH_\nPolimerni materiali so organske snovi zgrajene iz velikih molekul - makromolekul z molekulsko maso od 10\xe2\x81\xb4 do ve\xc4\x8d kot 10\xe2\x81\xb6 g/mol. Te vrste naravnih materialov je \xc4\x8dlovek uporabljal \xc5\xbee v starih \xc4\x8dasih v obliki tekstila, lesa in usnja. Danes je \xc5\xbee ve\xc4\x8dina polimernih materialov, ki jih uporablja \xc4\x8dlovek sinteti\xc4\x8dno pridobljenih. Med najpomembnej\xc5\xa1e pri\xc5\xa1tevamo termoplaste in duroplaste, ki jih pogosto imenujemo tudi plastika, in elastomere, ki jim navadno pravimo guma.\n_START_SECTION_\nTermoplasti (plastomeri)\n_START_PARAGRAPH_\nTermoplast (ali plastomer) je nezamre\xc5\xbeen polimerni material sestavljen iz polimernih verig, katere so lahko rahlo razvejane, ali pa so dolge linearne. Te verige so prostorsko vezane s \xc5\xa1ibkimi molekulskimi ali van der Waalsovimi vezmi, znanimi tudi kot sekundarne vezi.\n_START_SECTION_\nDuroplasti\n_START_PARAGRAPH_\nEpoksidne smole: nosilec integriranih vezij - elektri\xc4\x8dno neprevodne, odporne proti vlagi_NEWLINE_Fenolne smole: adheziv - trdne, odporne proti vlagi\n_START_SECTION_\nKompoziti\n_START_PARAGRAPH_\nGrafit-epoksidna smola: deli letal - visoko razmerje trdnost/masa (velika specifi\xc4\x8dna trdnost)_NEWLINE_Volframov karbid \xe2\x80\x93 kobalt (karbidne trdine): rezalna orodja za odrezovanje - visoka trdota ob sorazmerno dobri odpornosti proti \xc5\xa1okom'