b'\n_START_ARTICLE_\nAlpska tundra\n_START_PARAGRAPH_\nAlpska tundra je vrsta naravne regije ali bioma, ki ne vsebuje dreves, ker se razteza na velikih nadmorskih vi\xc5\xa1inah._NEWLINE_Visoka nadmorska vi\xc5\xa1ina povzro\xc4\x8da neugodno klimo, ki je preve\xc4\x8d hladna in vetrovna za podporo rasti dreves. Alpska tundra je prehod do subalpinskega gozda pod gozdno mejo; zakrneli gozdovi, ki se pojavljajo na gozdno-tundrastem ekotonu so znani kot ru\xc5\xa1evje (nem\xc5\xa1ko Krummholz). Z nara\xc5\xa1\xc4\x8dajo\xc4\x8do nadmorsko vi\xc5\xa1ino se kon\xc4\x8da na sne\xc5\xbeni meji, kjer sta sneg in led \xc5\xa1e prisotna preko poletja._NEWLINE_Alpska tundra se pojavi v gorah po vsem svetu. Za floro alpske tundre so zna\xc4\x8dilne pritlikave grmovnice. Hladno podnebje alpske tundre je posledica pomanjkanja toplogrednega u\xc4\x8dinka na visoki nadmorski vi\xc5\xa1ini in je podobno polarnim podnebjem.\n_START_SECTION_\nGeografija\n_START_PARAGRAPH_\nAlpska tundra se pojavi pri dovolj visoki nadmorski vi\xc5\xa1ini, na kateri koli zemljepisni \xc5\xa1irini. Deli montanskih travi\xc5\xa1\xc4\x8d in grmi\xc4\x8devnatih ekolo\xc5\xa1kih regij po vsem svetu so alpska tundra. Velike regije alpske tundre se pojavljajo v Himalaji v Aziji, ameri\xc5\xa1kih Kordiljerah v Severni in Ju\xc5\xbeni Ameriki, na obmo\xc4\x8dju Alp, skandinavskih gora in v Pirenejih v Evropi, v Kavkazu, gorskih grebenih Afrike in velikem delu tibetanske planote. _NEWLINE_Alpska tundra zaseda visoke gorske vrhove, pobo\xc4\x8dja in grebene nad gozdno mejo. Vlogo igra tudi: gozdna meja se pogosto pojavlja na vi\xc5\xa1jih legah na toplej\xc5\xa1ih ekvatorialnih pobo\xc4\x8djih. Ker je alpska cona prisotna samo v gorah, je veliko krajine robustne in razbite s skalnatimi, zasne\xc5\xbeenimi vrhovi, \xc4\x8dermi in deluvijalnimi pobo\xc4\x8dji, vsebuje pa tudi podro\xc4\x8dja, ne\xc5\xbeno valovite do skoraj ravne topografije. _NEWLINE_Z omejenim dostopom do infrastrukture, obstaja v alpskih obmo\xc4\x8djih le pe\xc5\xa1\xc4\x8dica \xc4\x8dlove\xc5\xa1kih skupnosti. Mnoge so majhne in imajo mo\xc4\x8dno specializirana gospodarstva, ki se pogosto zana\xc5\xa1ajo na panoge, kot so kmetijstvo, rudarstvo in turizem. Primer takega specializiranega mesta je La Rinconada v Peruju, rudarsko mesto kjer kopljejo zlato in najvi\xc5\xa1ja vzpetina s \xc4\x8dlove\xc5\xa1kimi bivali\xc5\xa1\xc4\x8di na 5.100 metrov.  Proti primer je El Alto v Boliviji na 4.150 metrih, ki ima zelo raznoliko storitveno in proizvodno gospodarstvo in prebivalstvo s skoraj 1 milijonom.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nAlpsko podnebje je povpre\xc4\x8dno vreme (podnebje) za alpsko tundro. Podnebje postane hladnej\xc5\xa1e pri visokih nadmorskih vi\xc5\xa1inah - ta lastnost je opisana s stopnjo padanja temperature v atmosferi: zrak postaja hladnej\xc5\xa1i ko se dviga. Suha adiabatna stopnja je 10 \xc2\xb0C na km dviga vi\xc5\xa1ine ali nadmorske vi\xc5\xa1ine. Zato je gibanje do 100 metrov na gori pribli\xc5\xbeno enakovredno gibanju 80 kilometrov (ali 0,75 \xc2\xb0 zemljepisne \xc5\xa1irine) proti polu.  Ta odnos je samo pribli\xc5\xbeen, odvisen je od lokalnih dejavnikov, kot so bli\xc5\xbeina oceanov, ki lahko drasti\xc4\x8dno spremenijo podnebje._NEWLINE_Tipi\xc4\x8dno visoko zvi\xc5\xa1anje rastne dobe v razponu od 45 do 90 dni, s povpre\xc4\x8dnimi poletnimi temperaturami blizu 10 \xc2\xb0C. V rastni sezoni pogosto padejo temperature pod ledi\xc5\xa1\xc4\x8de, pojavi se zmrzal v vsej rastni sezoni na \xc5\xa1tevilnih podro\xc4\x8djih. Padavine se pojavljajo predvsem kot sneg pozimi, vendar je razpolo\xc5\xbeljivost vode v tleh zelo spremenljiva s sezono, lokacijo in topografijo. Na primer, sneg se pogosto kopi\xc4\x8di na zavetrni strani grebenov, medtem ko lahko greben ostane skoraj brez snega zaradi prerazporeditve zaradi vetra. Nekateri \xc5\xbeivalski habitati so lahko do 70% snega prosti v zimskem \xc4\x8dasu. Mo\xc4\x8dni vetrovi so pogosti v alpskih ekosistemih in lahko povzro\xc4\x8dijo veliko erozijo tal ter fizi\xc4\x8dno in fiziolo\xc5\xa1ko \xc5\xa1kodo na rastlinah. Prav tako lahko veter skupaj z veliko son\xc4\x8dnega sevanja spodbuja izredno visoke stopnje izhlapevanja in transpiracije.\n_START_SECTION_\nKvantifikacija podnebja\n_START_PARAGRAPH_\nBilo je nekaj poskusov kvantifikacije, kaj pomeni alpsko podnebje._NEWLINE_Klimatolog Wladimir K\xc3\xb6ppen je pokazal povezavo med Arkti\xc4\x8dno in Antarkti\xc4\x8dno drevesno linijo in 10 \xc2\xb0C poletno izotermo; to so kraji, kjer je povpre\xc4\x8dna temperatura v najtoplej\xc5\xa1em koledarskem mesecu v letu pod 10 \xc2\xb0 C in ne more podpreti v gozdove. Glej K\xc3\xb6ppnova podnebna klasifikacija_NEWLINE_Otto Nordenski\xc3\xb6ld je razvil teorijo, da zimske razmere prav tako igrajo vlogo: njegova formula je W = 9 - 0,1 C, kjer je W povpre\xc4\x8dna temperatura v najtoplej\xc5\xa1em mesecu in C povpre\xc4\x8dna najhladnej\xc5\xa1ega meseca, tako v stopinjah Celzija (to bi pomenilo, za na primer, da \xc4\x8de je dolo\xc4\x8dena lokacija imela povpre\xc4\x8dno temperaturo -20 \xc2\xb0C v njenem najhladnej\xc5\xa1em mesecu, bi najtoplej\xc5\xa1i mesec moral imeti povpre\xc4\x8dno 11 \xc2\xb0C ali ve\xc4\x8d, da bi tam lahko pre\xc5\xbeivela drevesa)._NEWLINE_Leta 1947 je Holdridge izbolj\xc5\xa1al te sheme, in jih opredelil kot biotemperature: povpre\xc4\x8dno letno temperaturo, kjer so se vse temperature pod 0 \xc2\xb0C, obravnava kot 0 \xc2\xb0C (ker ni nobene razlike pri rastlinju, ki je v mirujo\xc4\x8dem stanju). \xc4\x8ce je povpre\xc4\x8dna biotemperature med 1,5 in 3 \xc2\xb0C,  Holdridge kvantificira podnebje kot alpsko.\n_START_SECTION_\nFavna\n_START_PARAGRAPH_\nKer se alpska tundra nahaja v razli\xc4\x8dnih \xc5\xa1iroko lo\xc4\x8denih regijah Zemlje, ni \xc5\xbeivalske vrste, ki bi bile skupne vsem podro\xc4\x8djem alpske tundre. Nekatere \xc5\xbeivali tega okolja so ptica kea, Alpski svizec, gorska koza, \xc4\x8din\xc4\x8dila, himalajski tar, jak in \xc5\xbevi\xc5\xbega\xc4\x8d.'