b'\n_START_ARTICLE_\nKapela\n_START_PARAGRAPH_\nKapela (latinsko cappa - pla\xc5\xa1\xc4\x8d; diminutiv - capella) ozna\xc4\x8duje manj\xc5\xa1i bogoslu\xc5\xbeni prostor, ki je lahko neodvisna samostojna Bo\xc5\xbeja hi\xc5\xa1a, lahko pa je stranski prostor kake ve\xc4\x8dje cerkve, torej cerkvena stranska kapela. Mnoge posvetne institucije imajo v svojih prostorih tudi svojo kapelo, na primer predsedni\xc5\xa1ka pala\xc4\x8da, univerza, bolni\xc5\xa1nica, razni zavodi. Nekateri si jo uredijo doma. Neko\xc4\x8d je vsak grad imel svojo kapelo.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nPrvotno je naziv kapela nosila palatinska kapela v Aix-la-Chapelle (bolj znanem kot Aachen), ki je hranila polovico pla\xc5\xa1\xc4\x8da Svetega Martina iz Toursa, ki so bili ozna\xc4\x8deni kot relikvija. Od tod se je prenesel naziv kapela na vse kraje, kjer so hranili relikvije in kon\xc4\x8dno na vse majhne cerkvene zgradbe.\n_START_SECTION_\nKapela prostor za cerkvene obrede\n_START_PARAGRAPH_\nVerniki, ki nimajo v bli\xc5\xbeini na razpolago lastne cerkve imajo ob\xc4\x8dasno cerkveni obred v kapeli v najbli\xc5\xbejem kraju. V mnogih okoli\xc5\xa1ih se zdru\xc5\xbeujejo verniki v tako imenova kapelna zdru\xc5\xbeenja, ki so potem manj\xc5\xa1e skupnosti cerkvene ob\xc4\x8dine.\n_START_SECTION_\nKapela ali cerkev\n_START_PARAGRAPH_\nOpredelitev, kdaj je neko sveti\xc5\xa1\xc4\x8de kapela kdaj pa cerkev, je zelo te\xc5\xbeko. Po navadi se zana\xc5\xa1amo na lokalno poimenovanje oziroma pod katerim imenom se sveti\xc5\xa1\xc4\x8de pojavlja v literaturi. Kak\xc5\xa1nih uradnih kriterijev ni, po navadi se gleda na velikost, \xc4\x8deprav vemo, da zna biti v\xc4\x8dasih kak\xc5\xa1na kapela ve\xc4\x8dja od neke va\xc5\xa1ke cerkvice. Prav tako ne moremo re\xc4\x8di, da sta pri razlo\xc4\x8devanju bistvena zvonik ali zakristija, ki se tudi nahajata pri obeh. Mogo\xc4\x8de edina pomembna razlika je osrednji prostor: \xc4\x8de sta ladja in prezbiterij arhitekturno lo\xc4\x8dena stavbna \xc4\x8dlena, lahko govorimo o cerkvi, \xc4\x8de pa je prostor povsem enovit, gre za kapelo. Lo\xc4\x8denost prostorov se ka\xc5\xbee v tlorisu, pri \xc4\x8demer je prezbiterij o\xc5\xbeji in kraj\xc5\xa1i. Slednji ima tla vsaj za eno ali par stopnic vi\xc5\xa1ja, ob strani je lo\xc4\x8den z zidcema, ki se pogosto pod stropom polkro\xc5\xbeno sprimeta, in kot zadnje, ima svoj strop, tako da ima na primer lastno kupolo ali obokan strop. Seveda tudi to niso dokon\xc4\x8dni klasifikatorji in \xc4\x8de \xc5\xbee, veljajo za starej\xc5\xa1a sveti\xc5\xa1\xc4\x8da, medtem ko so moderna grajena povsem izven tradicionalnih slogov.'