b'\n_START_ARTICLE_\nBla\xc5\xbe Kocen\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nBla\xc5\xbe Kocen se je rodil v skromni pode\xc5\xbeelski dru\xc5\xbeini na Hotunju pri Ponikvi. Po letu 1848 je postal gimnazijski u\xc4\x8ditelj v Celju in Ljubljani. Kmalu se je preselil v Gorico. Leta 1858 se je preselil v Olomouc, kjer je sodeloval predvsem z lokalnim zalo\xc5\xbenikom Eduardom Hoelzlom. Lahko ga imenujemo za najpomembnej\xc5\xa1ega avtorja didakti\xc4\x8dnih u\xc4\x8dil za geografijo v drugi polovici 19. stoletja v Avstriji. Umrl je 29. maja 1871 na Dunaju, kamor se je preselil leto pred tem, s kartografsko skico v roki. V svojih delih je posku\xc5\xa1al zdru\xc5\xbeiti uporabnost, ekonomi\xc4\x8dnost, preglednost in znanstvene novosti. Pokazal pa je tudi slovensko narodno zavest.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nSvoj prvi u\xc4\x8dbenik je izdal \xc5\xbee v Gorici. Z didakti\xc4\x8dnim delom je nadaljeval na Moravskem v Olomoucu, kjer je pri zalo\xc5\xbebi H\xc3\xb6lzel izdal \xc5\xa1e tri u\xc4\x8dbenike in \xc5\xa1tevilne stenske ter ro\xc4\x8dne zemljevide. Vendar je zaslovel predvsem s svojimi atlasi, ki od leta 1861 do danes nosijo njegovo ime. Sprva so izhajali v \xc5\xa1tirih jezikih. Lahko ga imenujemo za najpomembnej\xc5\xa1ega avtorja u\xc4\x8dil za geografijo v drugi polovici 19. stoletja v tedanji Avstriji. O njegovem uspehu pri\xc4\x8da dejstvo, da so njegovim zamislim sledili celo nekateri nem\xc5\xa1ki \xc5\xa1olski atlasi z bistveno dalj\xc5\xa1o tradicijo in predvsem, da je Kozenn-Atlas \xc5\xa1e danes najbolj znana tr\xc5\xbena znamka na podro\xc4\x8dju \xc5\xa1olske geografije v Avstriji. Atlasi z njegovim imenom so izhajali v kar 18 jezikih na treh celinah ter skupaj v preko 300 izdajah in milijonih izvodov. Z njimi so odra\xc5\xa1\xc4\x8dale generacije. \xc5\xbdal so v Sloveniji ve\xc4\x8dinoma uporabljali nem\xc5\xa1ke in kasneje hrva\xc5\xa1ke izdaje, saj so edine delno slovenske izhajale le med letoma 1934 in 1940, ko jih je uredil Valter Bohinec. Dvakrat (1877 in 1879) pa je iz\xc5\xa1el njegov prevedeni u\xc4\x8dbenik Zemljepis za narodne \xc5\xa1ole.'