b'\n_START_ARTICLE_\nFevdalizem\n_START_PARAGRAPH_\nFevdal\xc3\xadzem je vrsta dru\xc5\xbebene ureditve, nastale v obdobju frankovske dr\xc5\xbeave. Razvila se je iz poznoanti\xc4\x8dne in germanske tradicije ter se v zahodni in srednji Evropi obdr\xc5\xbeala tja do 19. stoletja, ko jo je nasledeil Kapitalizem.\n_START_SECTION_\nFrankovski tip fevdalizma\n_START_PARAGRAPH_\nPo razpadu zahodnorimskega cesarstva so posesti na ozemlju frankovske dr\xc5\xbeave, ki so nekdaj pripadala rimskemu plemstvu, prevzeli frankovski kralj s svojim plemstvom. S tem so pridobili veleposestva vklju\xc4\x8dno z delovno silo (koloni in su\xc5\xbenji). Del posestev je obdr\xc5\xbealo nekdanje rimsko plemstvo, ali pa so se na njih naselili svobodni kmetje, ki so \xc5\xbeiveli v velikih dru\xc5\xbeinah v okviru va\xc5\xa1kih ob\xc4\x8din - mark. Z uzakonitvijo pravice do zasebne lastnine zemlje so se pri\xc4\x8dele ve\xc4\x8dati premo\xc5\xbeenjske razlike med kmeti._NEWLINE_Tako so revnej\xc5\xa1i kmetje za\xc4\x8deli iskati podporo mo\xc4\x8dnej\xc5\xa1ih oblastnikov, saj so bili izpostavljeni voja\xc5\xa1kim in ekonomskim pritiskom. \xc5\xa0e v \xc4\x8dasu rimskega imperija je to privedlo do nastanka patrocinija - revni kmetje so v zameno za za\xc5\xa1\xc4\x8dito predali svojo zemljo mogo\xc4\x8dnej\xc5\xa1emu posestniku - patronu in tako postali odvisni od njega. Tudi premo\xc5\xbenej\xc5\xa1i so iskali za\xc5\xa1\xc4\x8dito pri \xc5\xa1e premo\xc5\xbenej\xc5\xa1ih in oblikovala se je specifi\xc4\x8dna dru\xc5\xbebena hierarhija._NEWLINE_Enako se je zgodilo tudi v frankovski dr\xc5\xbeavi. Merovin\xc5\xa1ki kralji so predajali kraljevsko zemljo v trajno last svojim prista\xc5\xa1em kot nagrado. Taka posest se je imenovala alod. To se je dolgoro\xc4\x8dno izkazalo za negativno, saj je mo\xc4\x8d Merovingov z zmanj\xc5\xa1evanjem njihovih posesti padala, kar predstavlja enega od razlogov, da so kasneje krmilo dr\xc5\xbeave prevzeli Karolingi._NEWLINE_Zadnji Karoling, ki je v frankovski dr\xc5\xbeavi opravljal le funkcijo majordoma, Karel Martel (714-741) (njegov sin Pipin Mali (741-768) se je \xc5\xbee oklical za kralja), je uvedel pomembno spremembo v dru\xc5\xbebeni ureditvi. Dele kraljeve in samostanske zemlje je razdelil v u\xc5\xbeivanje svojim prista\xc5\xa1em, ki so se izkazali v voja\xc5\xa1ki slu\xc5\xbebi. Zraven so spadali tudi kmetje, vezani na zemljo. Tako zemljo so imenovali fevd. Plemi\xc4\x8di, ki so sprejeli fevd, so se obvezali, da bodo slu\xc5\xbeili vojsko za svojega seniorja (podeljevalca fevda). Dobili so ime vazali.\n_START_SECTION_\nFevdni odnosi (odnosi med fevdalci)\n_START_PARAGRAPH_\nMed vazali so obstajale razlike. Vrhovni senior (kralj oziroma cesar) je bil pravni lastnik vse zemlje, ki jo je razen manj\xc5\xa1ega dela razdelil svojim velikim vazalom, ti pa so s svojim delom storili enako in tako postali seniorji svojim vazalom._NEWLINE_Vazal je imel dolo\xc4\x8dene obveznosti do seniorja. Najva\xc5\xbenej\xc5\xa1a je bila sodelovanje pri voja\xc5\xa1kih pohodih, potrebna pa je bila tudi oskrba seniorja, svetovanje, ... Razmerje je trajalo do smrti enega od fevdalcev, v primeru nezvestobe pa se je lahko kon\xc4\x8dalo tudi prej.'