b'\n_START_ARTICLE_\nHerbert George Wells\n_START_SECTION_\nZgodnja leta\n_START_PARAGRAPH_\nHerbert George je bil \xc4\x8detrti in zadnji sin nekdanjega doma\xc4\x8dega vrtnarja, lastnika trgovine in profesionalnega igralca kriketa Josepha Wellsa in njegove \xc5\xbeene, nekdanje slu\xc5\xbekinje in ob\xc4\x8dasne gospodinje Sarah Neal. Rodil se je v ulici 57 The High Street v Bromleyju. Oba star\xc5\xa1a sta izhajala iz delavskega razreda. Prejemala sta borno pla\xc4\x8do, ki je ve\xc4\x8d let pomagala vzdr\xc5\xbeevati dru\xc5\xbeino._NEWLINE_Za mladega Herberta Georgea je bila pomembna nesre\xc4\x8da, ki se mu je pripetila leta 1874, ko je bil star osem let. Nekaj \xc4\x8dasa je imel zlomljeno nogo. Da bi si kraj\xc5\xa1al \xc4\x8das, je za\xc4\x8del brati in kmalu je postal navdu\xc5\xa1en ljubitelj knjig. Tega leta se je vpisal na Akademijo Thomasa Morleyja, domnevno imenovano po priznanem angle\xc5\xa1kem skladatelju madrigalov in orglavcu Thomasu Morleyju (1557/58\xe2\x80\x931602). Tu je \xc5\xa1tudiral do leta 1879. Leta 1877 ga je v \xc5\xbeivljenju doletela nova nesre\xc4\x8da. Sedaj si je zlomil stegnenico njegov o\xc4\x8de in ni mogel ve\xc4\x8d igrati kriketa, tako da je moral slu\xc5\xbeiti le s prihodki iz trgovine._NEWLINE_Ker star\xc5\xa1a nista mogla ve\xc4\x8d vzdr\xc5\xbeevati sinov, sta jih dala v uk razli\xc4\x8dnim strokovnjakom. U\xc4\x8denje mladih name\xc5\xa1\xc4\x8dencev pri izku\xc5\xa1nej\xc5\xa1ih slu\xc5\xbebodajalcih je bilo tedaj obi\xc4\x8dajno. Med letoma 1880 in 1883 je bil Herbert George vajenec za suknarja. Med vajeni\xc5\xa1tvom je bil zaradi slabih izku\xc5\xa1enj nesre\xc4\x8den. Te izku\xc5\xa1nje so mu kasneje slu\xc5\xbeile kot navdih pri pisanju romana Kipps, ki opisuje \xc5\xbeivljenje suknarskega vajenca, ko je med drugim grajal porazdelitev blagostanja po svetu. V teh letih so prebivalci kentske obmorske vasice Sandgate Herberta Georgea dobro poznali.\n_START_SECTION_\nU\xc4\x8diteljevanje\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1883 ga je slu\xc5\xbebodajalec odslovil in trdil, da ni bil zadovoljen z njim. Mladi Herbert George ni bil zadovoljen s koncem svojega vajenstva. V tem letu je postal u\xc4\x8ditelj na klasi\xc4\x8dni gimnaziji v Midhurstu, kasneje pa je prejel \xc5\xa1tipendijo za Normal School of Science (kasneje Kraljevi znanstveni kolid\xc5\xbe (Royal College of Science), danes del Imperialnega kolid\xc5\xbea (Imperial College), v Londonu, kjer je \xc5\xa1tudiral biologijo pri Thomasu Henryju Huxleyju. Kot \xc5\xa1tudent kolid\xc5\xbea je kasneje pomagal ustanoviti Zvezo Kraljevega znanstvenega kolid\xc5\xbea in leta 1909 tudi postal njen prvi predsednik. Tu je \xc5\xa1tudiral do leta 1887 s pomo\xc4\x8djo 21 \xc5\xa1ilingov prihodkov na teden iz \xc5\xa1tipendije._NEWLINE_Kmalu se je priklju\xc4\x8dil \xc5\xa1olski debatni zvezi. V tem \xc4\x8dasu se je za\xc4\x8del zanimati za njeno prenovo. Spoznal je Platonov dvogovor Republika in se prek njega usmeril na zamisli socializma, ki ga je zagovarjalo leta 1884 na novo ustanovljeno Angle\xc5\xa1ko socialisti\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo (Fabian Society). Wells je bil tudi med ustanovitelji \xc5\xa1olske revije The Science School Journal, v kateri je lahko izra\xc5\xbeal svoje poglede na knji\xc5\xbeevnost in dru\xc5\xbebo. \xc5\xa0tudij je zaklju\xc4\x8dil v \xc5\xa1olskem letu 1886/1887. \xc4\x8ceprav je uspe\xc5\xa1no zaklju\xc4\x8dil izpite iz biologije in fizike, pa zaradi svojega nezanimanja za geologijo ni kon\xc4\x8dal \xc5\xa1tudija in je izgubil \xc5\xa1tipendijo._NEWLINE_Nekaj \xc4\x8dasa je bil brez prihodkov. Njegova teta Mary, sestri\xc4\x8dna njegovega o\xc4\x8deta, ga je povabila naj nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xbeivi pri njej. Tako je bil vsaj denarno priskrbljen. Med bivanjem pri svoji teti se je spoprijateljil z njeno h\xc4\x8derko, svojo sestri\xc4\x8dno Isabel Mary Wells._NEWLINE_Leta 1891 se je poro\xc4\x8dil z Isabel, vendar sta se \xc4\x8dez par let raz\xc5\xa1la. Leta 1895 se je ponovno o\xc5\xbeenil s svojo \xc5\xa1tudentkinjo Amy Catherine Robinns. Ta zakon je trajal dlje.\n_START_SECTION_\nTvorec iger\n_START_PARAGRAPH_\nPosku\xc5\xa1al je najti bolj smiselno pot pri igranju s svin\xc4\x8denimi vojaki in je napisal delo Majhne vojne (Little Wars). To imajo danes za prvo razvedrilno voja\xc5\xa1ko igro. Igralci in konji\xc4\x8dkarji ga cenijo kot\xc2\xa0\xc2\xbbo\xc4\x8deta pomanj\xc5\xa1anega igranja vojn\xc2\xab.\n_START_SECTION_\nPisateljevanje\n_START_PARAGRAPH_\nNjegovo prvo uspe\xc5\xa1no delo je bilo delo Pri\xc4\x8dakovanja (Anticipations), objavljeno leta 1901. Verjetno njegovo najbolj nedvoumno futuristi\xc4\x8dno delo so sprva objavili v reviji v nadaljevanjih pod podnaslovom Preskus v prerokovanju (An Experiment in Prophecy). Knjiga je zanimiva zaradi dveh stvari. Pravilno je predvidel razkropitev prebivalstva iz mest v predmestja zaradi vlakov in avtomobilov, zmanj\xc5\xa1anje nravnih zadr\xc5\xbekov zaradi iskanja mo\xc5\xa1kih in \xc5\xbeensk ve\xc4\x8dje svobode v spolnosti. Na drugi strani pa je zavra\xc4\x8dal prakti\xc4\x8dno uporabo podmornic, saj je menil, da je njihova edina vloga du\xc5\xa1iti njihove posadke._NEWLINE_Njegovi prvi romani, ki jih imenujejo\xc2\xa0\xc2\xbbznanstvena romantika\xc2\xab\xc2\xa0so prinesli pojme in vsebine, danes vsakdanje v znanstveni fantastiki. To so predvem romani \xc4\x8casovni stroj (The Time Machine), Zgodba o nevidnem \xc4\x8dloveku (The Invisible Man) in Vojna svetov (The War of the Worlds). Velikokrat menijo, da so nanje vplivala dela Julesa Vernea. Wells je pisal tudi druge nedomi\xc5\xa1ljijske romane, ki so do\xc5\xbeiveli kriti\xc4\x8dno odobravanje. Najbolj znana sta satira na edvardijansko ogla\xc5\xa1evanje Tono-Bungay in Kipps._NEWLINE_\xc4\x8ceprav delo Tono-Bungay ni znanstvenofantasti\xc4\x8dno, igra v njem radioaktivni razpad sicer majhno, vendar pomembno vlogo. \xc5\xa0e ve\xc4\x8djo vlogo ima v romanu Svet se je osvobodil (The World Set Free) iz leta 1914. Ta knjiga vsebuje kar je prav gotovo njegov najve\xc4\x8dji prero\xc5\xa1ki\xc2\xa0\xc2\xbbzadetek\xc2\xab. Znanstveniki njegovega \xc4\x8dasa so se dobro zavedali, da po\xc4\x8dasna naravna radioaktivnost radija spro\xc5\xa1\xc4\x8da energijo v majhni meri skozi tiso\xc4\x8de let. Mera sprostitve je premajhna za prakti\xc4\x8dne namene, vendar je celotna koli\xc4\x8dina velikanska. Wellsov roman se vrti okoli (nenazna\xc4\x8denega) izuma, ki pospe\xc5\xa1uje proces naravne radioaktivnosti in s katerim lahko naredijo bombe, ki imajo sicer enako mo\xc4\x8d kot navadne z navadnimi eksplozivi, vendar\xc2\xa0\xc2\xbbneprestano eksplodirajo\xc2\xab\xc2\xa0ve\xc4\x8d dni. Zapisal je:\xc2\xa0\xc2\xbbza ljudi zgodnjega dvajsetega stoletja ne bi moglo biti ni\xc4\x8d o\xc4\x8ditnej\xc5\xa1e kot velika hitrost, s katero bi bila vojna nemogo\xc4\x8da... [vendar] tega dejstva niso mogli videti, dokler se niso atomske bombe razpo\xc4\x8dile v njihovih nerodnih rokah.\xc2\xab\xc2\xa0Mad\xc5\xbearsko-ameri\xc5\xa1ki fizik Le\xc3\xb3 Szil\xc3\xa1rd je priznal, da ga je ta knjiga navdihnila in ga vodila k njegovemu odkritju ali izumu jedrske veri\xc5\xbene reakcije._NEWLINE_Wells je pisal tudi nedomi\xc5\xa1ljijska dela. Z delom Svetovna zgodovina (The Outline of History) iz leta 1920 je postavil nov standard in pokazal na nove smeri popularizacije znanosti. Tudi drugi pisci so mu sledili s podobnimi deli na drugih podro\xc4\x8djih. Leta 1922 je izdal delo Kratka zgodovina sveta (A Short Histoy of the World). Tak\xc5\xa1na dela je ameri\xc5\xa1ki humorist in risar risank James Grover Thurber osme\xc5\xa1il v svojem humoristi\xc4\x8dnem eseju Splo\xc5\xa1ni pregled znanstvenikov (An Outlne of Scientists)._NEWLINE_Wells je \xc5\xbee zelo zgodaj razmi\xc5\xa1ljal o bolj\xc5\xa1em na\xc4\x8dinu organiziranja dru\xc5\xbebe in zaradi tega je napisal ve\xc4\x8d utopi\xc4\x8dnih romanov. Po navadi se je v njih svet zna\xc5\xa1el pred katastrofo, dokler ljudje niso na\xc5\xa1li bolj\xc5\xa1e poti za \xc5\xbeivljenje - ali s pomo\xc4\x8djo skrivnostnih plinov iz kometa, zaradi katerih so se ljudje za\xc4\x8deli obna\xc5\xa1ati razumnej\xc5\xa1e (V dnevih kometa (In the Days of the Comet)), ali s pomo\xc4\x8djo sveta znanstvenikov kot v delu Oblika prihajajo\xc4\x8dih stvari (The Shape of Things to Come) iz leta 1933. To delo je kasneje leta 1938 predelal za film Prihajajo\xc4\x8de stvari (Things to Come) Alexandra Korde. Film je \xc5\xa1e preve\xc4\x8d natan\xc4\x8dno opisal neizbe\xc5\xbeno svetovno vojno, kjer so zra\xc4\x8dne bombe uni\xc4\x8dile mesta.'