b'\n_START_ARTICLE_\nKoruzna ve\xc5\xa1\xc4\x8da\n_START_SECTION_\nOpis\n_START_PARAGRAPH_\nOdrasli samci koruzne ve\xc5\xa1\xc4\x8de dose\xc5\xbeejo v dol\xc5\xbeino do 25 mm in imajo premer kril med 1,9 in 2,5 cm. Vzorec sprednjih kril je tipi\xc4\x8den, z dvema cikcakastima \xc4\x8drtama ob zunanjem robu krila in eno na prvi tretjini krila. Srednje polje krila je navadno temnej\xc5\xa1e, pogosto rde\xc4\x8derjavo, vendar barva tega polja lahko zelo variira, od svetle do temne. V zgornjem delu tega polja je tudi romboidna pega svetlej\xc5\xa1e barve. Samica je nekoliko ve\xc4\x8dja od samca, velika med 25 in 30 mm in je svetlej\xc5\xa1e barve, svetlorjava do malo rumenkasta. Krila so bolj enobarvna, z manj zna\xc4\x8dilnimi vzorci kot pri samcu. Zadnji par kril je pri obeh spolih enak in ima pred zunanjim robom \xc5\xa1ir\xc5\xa1o svetlo progo._NEWLINE_Odrasle samice \xc5\xbeivijo od 18 do 24 dni, med tem \xc4\x8dasom pa izle\xc5\xbeejo med 400 in 600 jaj\xc4\x8dec.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjski cikel\n_START_PARAGRAPH_\nKoruzna ve\xc5\xa1\xc4\x8da ima \xc5\xa1tiri razvojne stopnje; jaj\xc4\x8dece, larva, buba in imago. Samice svoja jaj\xc4\x8deca odlagajo na spodnjo stran listov gostiteljske rastline, v skupkih po nekaj jaj\xc4\x8dec. Jaj\xc4\x8deca so prosojna, bele do svetlosive barve. Po izgledu zelo spominjajo na skupek ribjih lusk in se na podoben na\xc4\x8din tudi prekrivajo. Skupki so lahko okrogle ali vzdol\xc5\xbene oblike in vsebujejo od 10 do 30 jaj\xc4\x8dec, ki so prekrita s svetle\xc4\x8do vo\xc5\xa1\xc4\x8deno snovjo, ki jaj\xc4\x8deca \xc5\xa1\xc4\x8diti pred zunanjimi vplivi. Dan do dva pred izleganjem se jaj\xc4\x8deca \xc4\x8drno obarvajo, v njih pa so takrat \xc5\xbee vidne li\xc4\x8dinke._NEWLINE_Li\xc4\x8dinke so gosenice, ki v dol\xc5\xbeino dose\xc5\xbeejo med 1,9 in 2,5 cm. Barva variira od svetlo rjave do ro\xc5\xbenato sive, glava je rjava. Vzdol\xc5\xbe telesa ima posejane vzdol\xc5\xbene vrste \xc4\x8drnih do temnorjavih peg, iz katerih izra\xc5\xa1\xc4\x8dajo dlake. Poleg treh parov oprsnih nog ima \xc5\xa1e 5 parov trebu\xc5\xa1nih nog. V svojem razvoju se 5-6 krat levi. Sprva se gosenice hranijo s povrhnjico listov in s pelodom, kasneje pa se pogosto zavrtajo v glavno listno \xc5\xbeilo na listu ali ob kolencu v internodiju. Gosenice za\xc4\x8dnejo vrtati v steblo od tretjega razvojnega stadija naprej. Gosenice, ki se hranijo na metlici se pogosto zavrtajo v str\xc5\xbeen metlice, ki ga kasneje zapustijo in se zavrtajo ni\xc5\xbeje. Povpre\xc4\x8dno se gosenice po 50 dneh zabubijo v steblu, redkeje pa tudi v zalistjih._NEWLINE_Prezimijo odrasle gosenice, in sicer v spodnjem delu stebla, saj je ta del manj izpostavljen zimskim temperaturam in vetrovom, spomladi pa je primerno vla\xc5\xbeen za zabubljenje.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0kodljivec in njegov nadzor\n_START_PARAGRAPH_\nV Sloveniji koruzna ve\xc5\xa1\xc4\x8da napada hmelj, papriko, krizanteme, peso, fi\xc5\xbeol, krompir, paradi\xc5\xbenik, zeleno in proso. Med divje rasto\xc4\x8dimi rastlinami pa je najpomembnej\xc5\xa1i gostitelj divji pelin._NEWLINE_Eden od teh ukrepov za omejevanje populacije koruzne ve\xc5\xa1\xc4\x8de v Sloveniji je predpisan z Odlokom o zatiranju prosene/koruzne ve\xc5\xa1\xc4\x8de na obmo\xc4\x8dju SR Slovenije (Ul. SRS, \xc5\xa1t. 20/78). Po tem odloku je potrebno vso koruznico podorati najkasneje do konca aprila. S stali\xc5\xa1\xc4\x8da bolj\xc5\xa1ega uspeha tega ukrepa je podoravanje veliko primernej\xc5\xa1e \xc5\xbee v jesenskem \xc4\x8dasu, saj gosenice v podoranih steblih preko zime oku\xc5\xbeijo glive in bakterije, ki prizadenejo veliko ve\xc4\x8dino gosenic._NEWLINE_Ena od mo\xc5\xbenosti je tudi zatiranje koruzne ve\xc5\xa1\xc4\x8de z naravnimi sovra\xc5\xbeniki, ki pa jih je treba pravo\xc4\x8dasno vnesti na parcele. Te ukrepe izvajajo v ve\xc4\x8d mediteranskih dr\xc5\xbeavah, kjer uporabljajo parazitoide jaj\xc4\x8dec. Pri tem uporabljajo razli\xc4\x8dne vrste najezdnikov iz rodu Trichogramma. Eden od ukrepov za biolo\xc5\xa1ki nadzor je tudi vna\xc5\xa1anje entomopatogene glive Beauveria bassiana na njive, kjer je prisoten \xc5\xa1kodljivec.'