b'\n_START_ARTICLE_\nTeorija mirujo\xc4\x8dega stanja\n_START_PARAGRAPH_\nTeor\xc3\xadjo miruj\xc3\xb3\xc4\x8dega st\xc3\xa1nja so razvili leta 1948 Fred Hoyle, Hermann Bondi in Thomas Gold kot protiute\xc5\xbe teoriji prapoka. Po tem stacionarnem modelu se Vesolje sicer \xc5\xa1iri, ne spreminja pa se njegova oblika v \xc4\x8dasu, ker nastaja nova snov, ki ohranja enako gostoto. Vesolje se ne ponavlja, a se spreminja le toliko, da lahko ostaja nespremenjeno. Ni se nikoli za\xc4\x8delo, ampak je ves \xc4\x8das enako. Kolikor snovi iz dolo\xc4\x8dene prostornine uide zaradi oddaljevanja galaksij, je nastane v tej prostornini. Potrebna je le majhna koli\xc4\x8dina nove snovi, v na\xc5\xa1i Galaksiji pribli\xc5\xbeno nekaj sto atomov vodika na leto. Ker te nove snovi neposredno ne moremo zaznati, temelji teorija na trdnih tleh. V 1.250 letih bi moral v kocki z robom 100 m nastati en sam vodikov atom. Vse sevanje izvira iz zvezd in je mogo\xc4\x8de prostoru med zvezdami prirediti temperaturo 0 K. Nenehno nastaja vodik in v zvezdah nastajajo iz vodika te\xc5\xbeji kemijski elementi. Nanje je vplival film Mrtvi v no\xc4\x8di, ki so ga kot mladi raziskovalci na Univerzi v Cambridgeu gledali leto poprej._NEWLINE_Problemi v zvezi s teorijo mirujo\xc4\x8dega stanja so se za\xc4\x8deli pojavljati v poznih 60. letih 20. stoletja, ker so videli, da se Vesolje v bistvu spreminja: kvazarje in radijske galaksije so na\xc5\xa1li le na velikih razdaljah in zaradi kon\xc4\x8dne hitrosti svetlobe ne tudi v bli\xc5\xbenjih galaksijah. Kon\xc4\x8dni udarec je pri\xc5\xa1el leta 1965 z odkritjem kozmi\xc4\x8dnega mikrovalovnega prasevanja ozadja, ki ga je napovedala teorija prapoka, teorija mirujo\xc4\x8dega stanja pa ne._NEWLINE_Danes ve\xc4\x8dina astronomov meni, da je teorija prapoka dober pribli\xc5\xbeek opisa nastanka Vesolja in osnova za bolj dovr\xc5\xa1ene teorije._NEWLINE_Kozmologi lahko zaradi kon\xc4\x8dnosti Vesolja in hitrosti svetlobe opazujejo le pojave znotraj krogle, v katerem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du so. Kar je zunaj te krogle, ni dostopno opazovanju._NEWLINE_Za teoreti\xc4\x8dne kozmologe je model prapoka delno nepopoln, ker ne govori ni\xc4\x8d o tem kaj se je dogajalo pred prapokom. Nekaj teh razglabljanj o dogodkih pred prapokom in o tem kaj se bo zgodilo po velikem zdrsu je po vrednosti nekoliko podobnih modelu la\xc5\xbenega mirujo\xc4\x8dega stanja._NEWLINE_Ker so v poznih 90. na podlagi opazovanj supernov opazili, da se Vesolje pospe\xc5\xa1eno \xc5\xa1iri, so za\xc4\x8deli razvijati teorije la\xc5\xbenega mirujo\xc4\x8dega stanja, v katerih ni en sam prapok, ampak ve\xc4\x8d prapokov v razli\xc4\x8dnih \xc4\x8dasih, ki tvorijo snov.'