b"\n_START_ARTICLE_\nDavid Lewis (filozof)\n_START_SECTION_\nZgodnje \xc5\xbeivljenje in izobrazba\n_START_PARAGRAPH_\nLewis je bil rojen v kraju Oberlin v ameri\xc5\xa1ki zvezni dr\xc5\xbeavi Ohio. Njegov o\xc4\x8de John D. Lewis je bil profesor uprave na Oberlinskem kolid\xc5\xbeu, njegova mati Ruth Ewart Kelloggs Lewis pa ugledna medievalistka. \xc5\xbde v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja na Oberlinski srednji \xc5\xa1oli se je izkazal s svojim mo\xc4\x8dnim intelektom, po kateri je bil poznan kasneje v \xc5\xbeivljenju. Nato se je vpisal na kolid\xc5\xbe v Swarthmoru, med letoma 1959 in 1960 pa je obiskoval Oxfordsko univerzo, kjer ga je in\xc5\xa1truirala Iris Murdoch, udele\xc5\xbeeval pa se je tudi predavanj Gilberta Ryla, H. P. Grice, P. F. Stawsona in J. L. Austin. Prav v \xc4\x8dasu \xc5\xa1olanja na Oxfordu se je odlo\xc4\x8dil za \xc5\xa1tudij filozofije. Diplomiral je leta 1967 na Harvardski univerzi pod mentorstvom W. V. Quinea. Tam je vzpostavil mo\xc4\x8dno vez z Avstralijo, ko je obiskal seminar J. J. C. Smarta, vodilnega avstralskega filozofa. Kasneje je Smart izjavil:\xc2\xa0\xc2\xbbU\xc4\x8dil sem Davida Lewisa, ali bolje, on je u\xc4\x8dil mene.\xc2\xab\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1e \xc5\xbeivljenje in smrt\n_START_PARAGRAPH_\nLewis je ve\xc4\x8dino svojega \xc5\xbeivljenja trpel za hudo sladkorno boleznijo, ki je s\xc4\x8dasoma vodila v odpoved ledvic. Julija 2000 je bil dele\xc5\xbeen presaditve ledvice njegove \xc5\xbeene Stephanie. Presaditev mu je omogo\xc4\x8dala delo in potovanja \xc5\xa1e eno leto, preden je 14 oktobra 2001 nepri\xc4\x8dakovano umrl zaradi nadaljnjih zapletov s sladkorno boleznijo. Po njegovi smrti je bilo objavljenih ve\xc4\x8d spisov, med katerimi je bil najobse\xc5\xbenej\xc5\xa1a kompilacija filozofskih spisov Lewisian Themes, objavljen leta 2004.\n_START_SECTION_\nZgodnej\xc5\xa1a dela (teorije norm)\n_START_PARAGRAPH_\nLewisova prva monografija se je glasila Convention: A Philosophical Study (Dru\xc5\xbebene konvencije, filozofska \xc5\xa1tudija, 1969), ki je osnovana na njegovi doktorski dizertaciji in uporablja koncepte t. i. teorije iger za analizo narave dru\xc5\xbebenih norm. Z njo je osvojil nagrado Franklin Matchette Prize, ki jo podeljuje Ameri\xc5\xa1ko filozofsko zdru\xc5\xbeenje, in sicer za najbolj\xc5\xa1o izdano filozofsko knjigo, ki jo napi\xc5\xa1e filozof, mlaj\xc5\xa1i od 40 let._NEWLINE_Lewis je trdil, da so dru\xc5\xbebene norme, kot na primer to, da vozniki v ve\xc4\x8dini dr\xc5\xbeav vozijo po desni strani ceste (namesto po levi), da prvotni klicatelj ponovno pokli\xc4\x8de klicanega, \xc4\x8de je zveza prekinjena, itd., re\xc5\xa1itve tako imenovanih koordinacijskih problemov. V \xc4\x8dasu nastanka knjige so bili koordinacijski problemi slabo obravnavana veja teorije iger; ve\xc4\x8dina obravnav teorije iger je razlagala probleme, ko so udele\xc5\xbeenci v konfliktu, kot je to npr. zapornikova dilema._NEWLINE_Koordinacijski problemi so problemati\xc4\x8dni, ker kljub temu da imajo udele\xc5\xbeenci skupne interese, obstaja ve\xc4\x8d razli\xc4\x8dnih re\xc5\xa1itev. V\xc4\x8dasih je ena od re\xc5\xa1itev izstopajo\xc4\x8da, po konceptu teoretika iger in ekonomista Thomasa Schellinga (ki je bil velik navdih za Lewisa). Na primer, koordinacijski problem v obliki sestanka dveh oseb ima lahko izstopajo\xc4\x8do re\xc5\xa1itev, \xc4\x8de obstaja samo ena to\xc4\x8dka v naselju, kjer se udele\xc5\xbeenca lahko sestaneta. V ve\xc4\x8dini primerov pa se moramo zanesti na to, \xc4\x8demur Lewis pravi precedens ali vzor\xc4\x8dni primer, da pridemo do izstopajo\xc4\x8de re\xc5\xa1itve. \xc4\x8ce oba udele\xc5\xbeenca vesta, da je bil nek problem , na primer Po kateri strani ceste moram voziti?, \xc5\xbee ne\xc5\xa1tetokrat prej re\xc5\xa1en, oba vesta da oba vesta to, oba vesta da oba vesta tisto itd. (prav to trditev Lewis poimenuje splo\xc5\xa1no znanje, o katerem so pozneje razglabljali \xc5\xa1tevilni filozofi in teoretiki iger), in zato bosta zelo hitro re\xc5\xa1ila ta problem. Njuno uspe\xc5\xa1no re\xc5\xa1itev problema bo videlo \xc5\xa1e ve\xc4\x8d drugih ljudi in posledi\xc4\x8dno se bo norma raz\xc5\xa1irila v dru\xc5\xbebi. Norma je zato pravilnost obna\xc5\xa1anja, ki vzdr\xc5\xbeuje samo sebe, zato ker slu\xc5\xbei interesom vseh udele\xc5\xbeencev. \xc5\xa0e ena pomembna zna\xc4\x8dilnost norme je to, da je norma lahko popolnoma druga\xc4\x8dna; prav tako bi se lahko popolnoma brez te\xc5\xbeav vozilo po levi strani ceste; to, da se v npr. ZDA vozi po desni strani je bolj ali manj posledica svobodne odlo\xc4\x8ditve.\n_START_SECTION_\nPoznej\xc5\xa1a dela (teorija modalnega realizma)\n_START_PARAGRAPH_\nTo je znan Lewisov izrek, ki je temelj modalnega realizma. Modalni realizem je pogled, v katerem vsi mo\xc5\xbeni svetovi (mo\xc5\xbeni svet je pojem iz logike in ima abstrakten pomen) obstajajo in so tako resni\xc4\x8dni kot na\xc5\xa1 svet, v katerem \xc5\xbeivimo. To je eden od \xc5\xa1estih aksiomov, na katerih temelji modalni realizem. Ostali so to, da so mogo\xc4\x8di svetovi podobni na\xc5\xa1emu, ne morejo se reducirati na nekaj bolj elementarnega, da z definicijo 'resni\xc4\x8den svet' mislimo na svet, v katerem smo, a to ne pomeni, da so ostali kaj manj resni\xc4\x8dni, da so mo\xc5\xbeni svetovi \xc4\x8dasovno-prostorsko med seboj izolirani, itd. Vzemimo nek naklju\xc4\x8den dogodek iz stvarnosti in ga za la\xc5\xbeje predstavljanje ozna\xc4\x8dimo z X. Lewisova teorija trdi, da trditev \xcb\x9dX je mo\xc5\xbeen\xcb\x9d dokazuje, da obstajajo svetovi, kjer je X resni\xc4\x8dnost. Trditev \xcb\x9dX je nujen\xcb\x9d pa, da je v vseh mo\xc5\xbenih svetovih X resni\xc4\x8dnost. Lewis trdi, da je ta mo\xc5\xbeni svet realen, ker je logika, ki ga tvori, konsistentna, in nenazadnje, kako bi sploh razglabljali da bi se nekaj lahko zgodilo, \xc4\x8de ta potencialni dogodek ni enako uresni\xc4\x8dljiv kot tisti, ki se je zgodil._NEWLINE_Lewis teorijo modalnega realizma razlaga v knjigi Counterfactuals (1973) ter spisih Counterpart Theory and Qualified Modal Logic (1968), Anselm and Actuality (1970) ter Counterparts of Persons and their Bodies (1971), medtem ko v delu Plurality of the worlds (1986) zagovarja in razvija teorijo, saj je zaradi svoje neverjetnosti postala tar\xc4\x8da \xc5\xa1tevilnih kritik.\n_START_SECTION_\nKritike\n_START_PARAGRAPH_\nNajbolj je bila Lewisova teorija kritizirana zato, ker je nemogo\xc4\x8de vedeti, kaj se dogaja na drugih svetovih. Tudi nekateri filozofi po Lewisu so se posvetili mo\xc5\xbenim svetovom, kot je npr. Saul Kripke, a skoraj nobeden ni uporabil Lewisovih konceptov, zelo malo filozofov tudi sprejema Lewisovo vejo modalnega realizma."