b"\n_START_ARTICLE_\nPonta Delgada\n_START_SECTION_\nFizi\xc4\x8dna geografija\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Ponta Delgada je ena ve\xc4\x8djih upravnih enot v arhipelagu, ki se razteza od sredi\xc5\xa1\xc4\x8da otoka do zahodne obale. Ponta Delgada meji na severovzhodu na ob\xc4\x8dino Ribeiro Grande, na jugovzhodu pa na relativno novo ob\xc4\x8dino Lagoa._NEWLINE_Geomorfolo\xc5\xa1ko Ponta Delgada pokriva vulkansko obmo\xc4\x8dje, sestavljeno iz dveh struktur: vulkanski sistem Picos in masiv Sete Cidades. Vulkanski sistem Picos se razteza od starega vulkanskega masiva \xc3\x81gua de Pau (lokalno znano za jezero, ki je v vulkanskem kraterju: Lagoa do Fogo) do obmo\xc4\x8dja okoli kaldere Sete Cidades. To je vulkanska aksialna cona, ki je v glavnem usmerjena v smeri severozahod-jugovzhod, ki jo v bistvu opredeljujejo \xc5\xa1tevilni sto\xc5\xbeci in tokovi lave in so prete\xc5\xbeno pokriti z gosto vegetacijo in pa\xc5\xa1niki. Relief je razmeroma ploskovit, predvsem ob severni in ju\xc5\xbeni obali, kjer je veliko mestnih skupnosti._NEWLINE_Masiv Sete Cidades, druga geomorfolo\xc5\xa1ka struktura, ki sestavlja ob\xc4\x8dino Ponta Delgada, je sestavljen iz osrednje vulkanske kaldere in jezerskih sto\xc5\xbecev, ki obkro\xc5\xbeajo krater. Zaseda skrajni zahodni del otoka, usmerjen vzdol\xc5\xbe podobne severozahodno-jugozahodne orientacije, s \xc5\xa1tevilnimi regionalnimi radialnimi zlomi, ki jih ozna\xc4\x8dujejo lava kupole in brizgani sto\xc5\xbeci. Vulkan Sete Cidades v sredi\xc5\xa1\xc4\x8du masiva sestavljajo kaldera in poligenetsko vulkansko polje znotraj njega, ki vklju\xc4\x8duje \xc5\xa1tiri jezera (od katerih sta povezani Lagoa Azul, 'Modro jezero' in Lagoa Verde, 'Zeleno jezero'). Kaldera je skoraj okrogla in se je razvijala v treh fazah. Prva se je zgodila pred 36.000 leti, kar je tvorilo propadlo glavno strukturo. Druga faza ustreza obdobju pred pribli\xc5\xbeno 29.000 leti, ko so vulkanski izbruhi nastali na severozahodnem delu strukture. Nazadnje, tretja faza (pred pribli\xc5\xbeno 16.000 leti) je povzro\xc4\x8dila propad severnega in severovzhodnega dela kaldere. Geolo\xc5\xa1ko, v zadnjih 5000 letih, je bil aktiven osrednji sto\xc5\xbeec (17 izbruhov) in odgovoren za ve\xc4\x8dino dejavnosti v arhipelagu v tem obdobju. Ti geolo\xc5\xa1ki izbruhi so bili v bistvu trahitni izbruhi subplinskega ali plinskega tipa, s hidro-magmatskimi zna\xc4\x8dilnostmi. Zadnji izbruh, ki je nastal pred pribli\xc5\xbeno 500 leti, je povzro\xc4\x8dil nastanek sto\xc5\xbeca Caldeira Seca. \xc4\x8ceprav do danes ni bilo nobene zgodovinske dejavnosti, o aktivnem statusu \xc5\xa1e vedno razpravlja znanstvena skupnost._NEWLINE_Raznolika geografija je vklju\xc4\x8devala razli\xc4\x8dne tipe bazaltnega vulkanizma, tako burnega kot manj eksplozivnega (v bistvu strombolski in havajski tip erupcije) vzdol\xc5\xbe njegovih bokov, obi\xc4\x8dajno pogojenih z lokalnimi in radialnimi prelomi. Tektonski jarek Mosteiros je prav tako pomembna zna\xc4\x8dilnost na tem obmo\xc4\x8dju, ki predstavlja propad zemlji\xc5\xa1\xc4\x8d na severozahodnem boku kaldere. \xc4\x8ceprav ni aktivnih zra\xc4\x8dnih vulkanskih zna\xc4\x8dilnosti (kot so fumarole Furnasa), so bile identificirane podmorske odprtine okoli regije Ponta da Ferraria in pla\xc5\xbee na Mosteirosu.\n_START_SECTION_\nPodnebje\n_START_PARAGRAPH_\nPonta Delgada ima mejno vla\xc5\xbeno subtropsko (Cfa) in sredozemsko podnebje (Csa) po K\xc3\xb6ppenovi klasifikacijo z mo\xc4\x8dnim oceanskim vplivom (Cfb), zaradi visokih koli\xc4\x8din padavin skozi vse leto, skupaj z manj sonca in ko samo en topel mesec dose\xc5\xbee 22,1 \xc2\xb0 C. Podnebje ob\xc4\x8dine, podobno kot ostalih Azorov, oblikuje Zalivski tok, ki omogo\xc4\x8da majhne razlike v temperaturah. Po Trewarthovem sistemu so znotraj subtropskega obmo\xc4\x8dja izjemno blage zime._NEWLINE_Zalivski tok prispeva tudi k nestabilnemu vremenu, ki se med jesenjo in pomladjo mo\xc4\x8dno spreminja, zaradi \xc4\x8desar je vremenska napoved te\xc5\xbeavna. Ravni vla\xc5\xbenosti so dovolj velike (obi\xc4\x8dajno 90\xe2\x80\x93100%), da se nihanja temperatur zdijo primerljiva s tistimi, ki so se pojavila na lokacijah na podobnih zemljepisnih \xc5\xa1irinah. Temperaturne razlike med letnimi \xc4\x8dasi so precej manj\xc5\xa1e od tistih, ki se pri\xc4\x8dakujejo v celinski Portugalski, z milej\xc5\xa1imi zimami in hladnej\xc5\xa1imi poletji kot Lizbona.\n_START_SECTION_\nDru\xc5\xbebena geografija\n_START_PARAGRAPH_\nPodobno kot druge skupnosti na Azorskem oto\xc4\x8dju je ob\xc4\x8dina pogojena z geografijo; ve\xc4\x8dina domov je zdru\xc5\xbeenih vzdol\xc5\xbe regionalnega cestnega omre\xc5\xbeja, ki obkro\xc5\xbea otok, s \xc5\xa1tevilnimi pomo\xc5\xbenimi ali kmetijskimi dostopnimi cestami, ki lo\xc4\x8dujejo osrednji del otoka (predvsem v regiji Picos) vzdol\xc5\xbe osi sever-jug._NEWLINE_Nasprotno je ob\xc4\x8dina sestavljena iz 24 \xc5\xbeupnij, ki skrbijo za razvoj, za obrambo lokalnih socialnih, kulturnih, rekreacijskih in okoljskih vpra\xc5\xa1anj._NEWLINE_Ob ju\xc5\xbeni obali je urbanizirano jedro zgodovinske vasi / mesta Ponta Delgada, ki vklju\xc4\x8duje glavno civilno infrastrukturo, ceste visoke zmogljivosti (portugalsko Vias-r\xc3\xa1pidas), turisti\xc4\x8dne in kulturne znamenitosti, pa tudi podjetja in vladne ustanove. Samo mesto Ponta Delgada zajema civilne \xc5\xbeupnije Santa Clara, S\xc3\xa3o Jos\xc3\xa9, S\xc3\xa3o Sebasti\xc3\xa3o in S\xc3\xa3o Pedro, ki jih lo\xc4\x8dijo ceste z urbaniziranim obrisom Faj\xc3\xa3 de Cima in Faj\xc3\xa3 de Baixo. Ne sme se zamenjati s tradicionalnim mestom, mesto Ponta Delgada nima pravne pristojnosti ali \xc5\xbeupana, vendar ima ob\xc4\x8dina Ponta Delgada izvoljenega funkcionarja, predsednika ob\xc4\x8dine Presidente da C\xc3\xa2mara in Assembleia Municipal, ki je predstavni\xc5\xa1ki svet, razpr\xc5\xa1eni \xc5\xbeupnijski sveti (in izvoljeni predsedniki) upravljajo kraje, ki obkro\xc5\xbeajo zahodni rob S\xc3\xa3o Miguela._NEWLINE_Mestno jedro je baixa ali spodnje mesto, ki se nana\xc5\xa1a na zgodovinsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de zgradb, trgovin in znamenitosti, ki so se zbirale skozi stoletja okrog trga S\xc3\xa3o Sebasti\xc3\xa3o in Pra\xc3\xa7a Gon\xc3\xa7alo Velho (posve\xc4\x8denega odkritelju otoka). Neposredno okoli tega mestnega jedra so ob\xc4\x8dinska dvorana, Vrata v mesto (Portas da Cidade) in stare zgradbe carinske slu\xc5\xbebe pred glavno cesto, ki sledi obali (sama mimo utrdbe S\xc3\xa3o Br\xc3\xa1s in Campo do S\xc3\xa3o Francisco na zahod). Med pomembnej\xc5\xa1imi znamenitostmi so Portas do Mar ('Morska vrata), glavni stolp nakupovalnega sredi\xc5\xa1\xc4\x8da SolMar Avenida Center in Gledali\xc5\xa1\xc4\x8de Micalense.\n_START_SECTION_\nGospodarstvo\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Ponta Delgada predstavlja razli\xc4\x8dne gospodarske dejavnosti, ki obstajajo na Azorih. Ob mo\xc4\x8dni koncentraciji storitvenih dejavnosti je ob\xc4\x8dina pomembno industrijsko in kmetijsko sredi\xc5\xa1\xc4\x8de. Kotlina Arrifes-Covoada je glavna \xc5\xbeitnica na otoku S\xc3\xa3o Miguel, poleg vseh \xc5\xbeupnij, ki so okoli oboda masiva Sete Cidades._NEWLINE_Leta 1999 je v mejah Ponta Delgade delovalo 1039 podjetij, kar je pribli\xc5\xbeno 45,4% podjetij na Azorih. Od teh podjetij je bilo 4,4% v primarnem sektorju, 13,7% v sekundarni industriji in 81,9% v sektorju terciarne storitve. Obseg prodaje (v letu 2000) je zna\xc5\xa1al 1.458 milijonov evrov, kar je povezano s storitvami, od katerih prevladujeta ban\xc4\x8dni\xc5\xa1tvo, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1ko programiranje / storitve, podjetni\xc5\xa1ke in komercialne storitve ter turizem._NEWLINE_Turisti\xc4\x8dna dejavnost v Ponta Delgadi je predstavljala 34% zasedenosti hotelov v regiji, od tega je bilo 46% no\xc4\x8ditev (1997)._NEWLINE_Poleg tega je Ponta Delgada sredi\xc5\xa1\xc4\x8de upravnih slu\xc5\xbeb v regiji, pri \xc4\x8demer so \xc5\xa1tevilni vladni sekretariati na tem sede\xc5\xbeu ob\xc4\x8dine (vklju\xc4\x8dno z regionalnim predsedstvom in ve\xc4\x8d direktorati)._NEWLINE_V Ponta Delgadi objavlja ve\xc4\x8d \xc4\x8dasopisov, med njimi A\xc3\xa7oriano Oriental (eden najstarej\xc5\xa1ih dnevnih \xc4\x8dasopisov v dr\xc5\xbeavi) in Di\xc3\xa1rio dos A\xc3\xa7ores.\n_START_SECTION_\nIzobra\xc5\xbeevanje\n_START_PARAGRAPH_\nPonta Delgada je sede\xc5\xbe osrednjega jedra Univerze na Azorih, multidisciplinarne ustanove, ki sega od te\xc4\x8dajev v turizmu, ra\xc4\x8dunalni\xc5\xa1kem in\xc5\xbeenirstvu, dru\xc5\xbeboslovju in poslovnem upravljanju. Od svojega glavnega kampusa v S\xc3\xa3o Pedru rektorat upravlja s tremi enotami, raz\xc5\xa1irjenimi po Azorih, vklju\xc4\x8dno s Horto (pouk morske biologije, ki je povezan z Oddelkom za oceangrafijo in ribolov) in Angra do Hero\xc3\xadsmo (s \xc5\xa1irokim razponom predmetov v kmetijstvu in poslovanju)."