b'\n_START_ARTICLE_\nCommentarii de bello Gallico\n_START_SECTION_\nVsebina\n_START_PARAGRAPH_\nDe bello Gallico obsega osem knjig. Prvih sedem je napisal Cezar osebno, 8. knjigo pa je po njegovi smrti napisal njegov general Avl Hiricij.\n_START_SECTION_\n1. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nCezar v prvi knjigi opisuje konflikt z galskim plemenom Helvetov. Najpremo\xc5\xbenej\xc5\xa1i helvetski plemi\xc4\x8d Orgetoriks je prepri\xc4\x8dal svoje rojake, naj zapustijo svojo domovino v sedanji \xc5\xa0vici, v kateri so preve\xc4\x8d omejeni z okoli\xc5\xa1kimi rekami in gorami. Helveti so nameravali po\xc5\xbegati svoje domove in se mno\xc5\xbei\xc4\x8dno izseliti v jugozahodno Galijo. Ko je Cezar izvedel, da bo selitev potekala preko rimskega ozemlja, je med Helveti in Rimljani pri\xc5\xa1lo do velikega spora. Rimljani so selitev prepre\xc4\x8dili, porazili Helvete in jih vrnili v domovino. Voja\xc5\xa1ke operacije so med Helveti povro\xc4\x8dile veliko \xc5\xa1tevilo \xc5\xbertev._NEWLINE_Kasneje so Rimljanom \xc5\xa1e ve\xc4\x8d te\xc5\xbeav povzro\xc4\x8dili spori med galskimi plemeni. Rimski zavezniki Edui so se za\xc4\x8deli vojskovati s Sekvani in Arverni. Slednji so poiskali pomo\xc4\x8d germanskih najemnikov z drugega brega Rena, ki jih je vodil Ariovist. Na\xc4\x8drt je sprva deloval. Arverni in Sekvani so z njihovo pomo\xc4\x8djo porazili Edue, kasneje pa se je izjalovil, ker si je Ariovist za\xc4\x8del nasilno prisvajati arvernsko in sekvansko ozemlje in jih za\xc4\x8del tiranizirati._NEWLINE_Cezar je \xc5\xbeelel ustaviti tok Germanov preko Rena v Galijo in pomagati rimskim zaveznikom Eduom, zato je sklenil posredovati z vojsko. Svoje legije je premaknil v sekvansko glavno mesto Vesontio, sedanji Besan\xc3\xa7on. Za\xc4\x8del se je pogajati z Ariovistom in se z njim celo osebno sestal. Dva dni po sre\xc4\x8danju je Ariovist zahteval ponovno sre\xc4\x8danje, na katerega ni od\xc5\xa1el Cezar, ampak njegov zastopnik Valerij Procila, katerega je Ariovist aretiral. Neuspe\xc5\xa1na pogajanja so se kon\xc4\x8dala s silovito bitko med Germani in Rimljani, v kateri je bil Ariovist pora\xc5\xbeen. Cezar je bil presre\xc4\x8den, ker so na\xc5\xa1li in osvobodili njegovega ujetega odposlanca Procila.\n_START_SECTION_\n2. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nBelgi so v strahu pred \xc5\xa1iritvijo rimske voja\xc5\xa1ke mo\xc4\x8di v Galiji za\xc4\x8deli zbirati veliko vojsko za boj proti Rimljanom. Remi, eno od belgijskih plemen, so se odcepili od voja\xc5\xa1ke zveze in ponudili svojo pomo\xc4\x8d Rimljanom. Njihova pomo\xc4\x8d in pomo\xc4\x8d edujske konjenice je Rimljanom \xc5\xa1e kako koristila. Sledil je voja\xc5\xa1ki spopad, ki je dosegel svoj vi\xc5\xa1ek v veliki bitki z Nervijci, ki so bili najbolj \xc5\xbeilavo in bojevito belgijsko pleme. V krvavi bitki so zmagali Rimljani.\n_START_SECTION_\n3. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nNekaj rimskih voja\xc5\xa1kih enot pod poveljstvom Servija Galbe je prezimovalo v Alpah na meji med Italijo in Galijo. Okupirana plemena so nepri\xc4\x8dakovano napadla ni\xc4\x8d hudega slute\xc4\x8de Rimljane in jih resno ogrozila, vendar so Rimljani napad odbili in jih premagali._NEWLINE_Kasneje so se Rimljanom uprli Armori\xc5\xa1ki Veneti, pomorsko pleme z atlantske obale Galije. Veneti so prelomili diplomatske obi\xc4\x8daje in zajeli sicer nedotakljive rimske odposlance, kar je Cezarja razbesnelo. Veneti so imeli kot spretni pomor\xc5\xa1\xc4\x8daki v pomorski bitki veliko prednost pred Rimljani. Rimljani so s\xc4\x8dasoma pridobili tudi pomorske izku\xc5\xa1nje in jih nazadnje porazili. Cezar je Venete kaznoval zaradi kr\xc5\xa1itve diplomatskih obi\xc4\x8dajev in zapiranja odposlancev in dal usmrtiti vse pomembne plemi\xc4\x8de, ostale Venete pa je prodal v su\xc5\xbeenjstvo.\n_START_SECTION_\n4. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nSvebi, veliko germansko pleme, so imeli zaradi svoje \xc5\xbeilavosti in izrednih voja\xc5\xa1kih sposobnosti velik voja\xc5\xa1ki ugled. Manj\xc5\xa1i germanski plemeni Uzipeti in Tenkterji sta se zaradi svebskega zatiranja odlo\xc4\x8dili, da se preselita na zahod. Od\xc5\xa1li sta preko Rena na ozemlje Belgov, to\xc4\x8dneje Menapijcev. Cezar je zato hitro posredoval s svojo vojsko._NEWLINE_Germani so s Cezarjem ve\xc4\x8dkrat posku\xc5\xa1ali barantati, vendar brez uspeha. Po sklenitvi za\xc4\x8dasnega premirja so nepri\xc4\x8dakovano napadli Rimljane. Cezar je imel njihov napad za izdajo, zato je prekinil vsa nadaljnja pogajanja. Naslednji dan so Germani na pogajanja k Cezarju poslali ve\xc4\x8d svojih vodij in stare\xc5\xa1in. Cezar je v njihovi potezi slutil novo izdajo, zato je celo delegacijo aretiral in zatem napadel in porazil preostale Germane, ki so bili brez svojih poveljnikov lahek plen. Vse ka\xc5\xbee, da je Cezar zatem zgradil trden lesen most preko Rena in pre\xc5\xa1el na Germansko ozemlje, kar je mo\xc4\x8dno vznemirilo Germane._NEWLINE_Kasneje se je Cezar za\xc4\x8del pripravljati na napad na Britanijo. Pehoti je uspelo priti preko Rokavskega preliva, konjenici pa ne. Rimski vojski je kljub temu uspelo premagati Brite, ki so se po porazu uklonili Cezarju in se vrnili na svoje domove. Po velikem brodolomu, ki ga je do\xc5\xbeivelo rimsko ladjevje, so Rimljani ostali brez zalog in Briti so se odlo\xc4\x8dili za ponoven napad. Zajeli so rimske predstra\xc5\xbee, Rimljani pa so se pregrupirali in jih porazili. Ko so se Rimljani za\xc4\x8deli vra\xc4\x8dati na celino, so jih napadli Morini in bili tudi oni pora\xc5\xbeeni.\n_START_SECTION_\n5. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nCezar je ukazal, naj se \xc4\x8dez zimo pripravi \xc4\x8dim ve\xc4\x8d ladij za spomladansko invazijo na Brite. Vse ladje so se morale zbrati v Itiju blizu sedanjega Boulogne-sur-Mera. Cesarjeva pozornost se je zatem preusmerila na Belgijsko Galijo, kjer sta se za oblast nad Treveri spopadla Indutiomar in Cingetoriks. Cezar, ki se je v Itiju pripravljal na svojo britansko kampanjo, je sklenil, da bo s seboj vzel \xc4\x8dim ve\xc4\x8d galskih talcev, da bi po svojem odhodu prepre\xc4\x8dil upore v Galiji. Med njimi je bil tudi Dumnoriks, uporni\xc5\xa1ki plemi\xc4\x8d iz plemena Eduov. Dumnoriks se je temu trdo upiral in pobegnil v domovino. Cezar je ustavil vse priprave na invazijo, dokler niso Dumnoriksa ulovili in ubili._NEWLINE_Rimljani so odpluli v Britanijo in se ve\xc4\x8dkrat spopadli z Briti, neurje pa je uni\xc4\x8dilo mnogo rimskih ladij. Britska plemena, ki so se pred tem med seboj vojskovala, so se pred rimsko nevarnostjo zdru\xc5\xbeila pod Kasivelavnovim poveljstvom. Rimljanom je zavezni\xc5\xa1tvo ponudilo mo\xc4\x8dno pleme Trinovantov, katerim je sledilo \xc5\xa1e nekaj drugih plemen. Cezar je od izdajskih plemen izvedel za Kasivelavnov polo\xc5\xbeaj in ga uspe\xc5\xa1no napadel. Kasivelavn je zatem ukazal plemenom iz Kenta, naj napadejo rimsko ladjevje, vendar jim to ni uspelo. Kasivelavn se je vdal, Cezar pa se je \xc5\xa1e pred zimo vrnil na celino._NEWLINE_Zaradi su\xc5\xa1e, ki je zmanj\xc5\xa1ala pridelek \xc5\xbeita, je morala Cezarjeva vojska prezimiti med upornimi belgijskimi plemeni. Vojake pod poveljstvom Titurija Sabina in Avrunkuleja Kota, ki so prezimovali med Eburoni, je napadla eburonska vojska pod Ambioriksovi in Kativolkovi poveljstvom. Ambioriks je po napadu Rimljane prevaral s trditvijo, da se je napad zgodil brez njegovega soglasja in jim poleg tega svetoval, naj pobegnejo, ker \xc4\x8dez Ren prodira velika germanska vojska. Po \xc5\xa1tevilnih razpravah in nesoglasjih so mu Rimljani verjeli in naslednje jutro zapustili tabor. Kmalu zatem so padli v eburonsko zasedo. Ve\xc4\x8dina Rimljanov je padla, pre\xc5\xbeiveli pa so se vrnili v zimski tabor in pono\xc4\x8di naredili samomor._NEWLINE_Drugi rimske enote pod poveljstvom Kvinta Tulija Cicera, brata slavnega govornika, so prezimovale med Nervijci. Ambioriks je prepri\xc4\x8dal druga belgijska plemena, naj napadejo Cicerov tabor. Cicerove enote so se zna\xc5\xa1le v obro\xc4\x8du premo\xc4\x8dnih nasprotnikov, ki so blokirali oskrbovalne poti in prestrezali njihove sle. Situacija je postajala vedno bolj kriti\xc4\x8dna, dokler ni oblegancem le uspelo o tem obvestiti Cezarja. Cezar je z razplolo\xc5\xbeljivimi legijami od\xc5\xa1el Ciceru na pomo\xc4\x8d. Ko se je pribli\xc5\xbeal njegovemu taboru, so Belgi prekinili obleganje in krenili proti njegovi vojski. Cezar, ki je imel \xc5\xa1tevil\xc4\x8dno mnogo \xc5\xa1ibkej\xc5\xa1o vojsko, si je izmislil zvija\xc4\x8do in svojim vojakom ukazal, naj hlinijo zmedo in prestra\xc5\xa1enost. Zvija\xc4\x8da je uspela in zavedla Belge, da so napadli na terenu, ki je bil za Rimljane ugoden. Rimske \xc4\x8dete so krenile v protinapad in pognale Belge v beg. Cezar je \xc5\xa1e isti dan dosegel Cicerov tabor in ugotovil, da je ve\xc4\x8dina mo\xc5\xbe ranjenih. Medtem je poglavar Treverov Induciomar za\xc4\x8del vsak dan nadlegovati Labienov tabor, dokler ni Labien za njim poslal konjenice, ki ga je ujela in ubila. Po njegovi smrti so Rimljani uni\xc4\x8dili \xc5\xa1e ostanek njegove vojske. Cezar je zaradi strahu pred nemiri med galskimi plemeni ostal celo zimo v Galiji.\n_START_SECTION_\n6. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nCezar je vpoklical veliko \xc5\xa1tevilo novih vojakov, s katerimi je nadomestil izgube, ki jih je v preteklem letu povzro\xc4\x8dil Ambioriks. Treveri, besni zaradi Induciomarjeve smrti, so medtem okoli sebe vneto zbirali belgijska in germanska plemena za skupen boj proti Rimljanom. Cezar je na njihov izziv odgovoril z opusto\xc5\xa1enjem velikega dela ozemlja njihovih sosedov Nervijcev. Sklical je galsko skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, na katero se Senoni, Karnuti in Treveri niso odzvali. Cezar je zato takoj vkorakal na ozemlje Senonov. Njihov poglavar Akon je bil prisiljen prositi ga za odpu\xc5\xa1\xc4\x8denje in mu za garante izro\xc4\x8diti talce. Cezarja je bil s tem zadovoljen, ker ni \xc5\xbeelel nadaljevati vojne s Senoni. Namesto tega je svojo pozornost usmeril proti Ambioriksu in njegovim Treverom. Opusto\xc5\xa1il je ozemlje Menapijcev in jih prisilil k sklenitvi miru. Trevere je najprej opozoril, naj ne podpirajo Ambioriksa, potem pa krenil proti njim. Treveri so se pripravili na napad na Labienov tabor. Ker je Labien \xc5\xbeelel, da bi ga napadli v zanj ugodnem trenutku, je svojim mo\xc5\xbeem ukazal, naj podrejo tabor in hlinijo umik. Prevara je uspela. Treveri so napadli in bili v bitki popolnoma uni\xc4\x8deni._NEWLINE_Cezar se je odlo\xc4\x8dil za ponoven pohod preko Rena, da Ambioriks od tam ne bi mogel dobivati pomo\xc4\x8di. Sledi podroben opis germanske kulture, obi\xc4\x8dajev in \xc5\xbeivali. Po povratku v Galijo je poslal predhodnico, ki naj bi presenetila Ambioriksa. Ambioriks ji je pobegnil in opozoril vse Eburone, naj tudi oni pobegnejo na varno. Priletni kralj Kativolk je naredil samomor, ker se ni \xc5\xbeelel vojskovati niti pobegniti s svojega doma._NEWLINE_Cezar je na ve\xc4\x8d krajih na ozemlju Eburonov zgradil utrdbe. S tem je nase pritegnil Eburone, ki so imeli zaradi te\xc5\xbekega terena veliko mo\xc5\xbenosti za skrivanje pred Rimljani. Za\xc4\x8del je pleniti njihovo ozemlje in k temu povabil sosednja plemena. Na vabilo so se odzvali germanski Sigambri in odpeljali veliko \xc5\xbeivine. Ko so Sigambri izvedeli, da so vse rimske zaloge shranjene v Atuatuki, so si jih posku\xc5\xa1ali prisvojiti. Poveljnik Atuatuke Cicero zaradi varnosti ne bi smel nikogar izpustiti iz tabora. Sedmi dan se je po\xc4\x8dutil varnega in je kljub temu dovolil izhod nekaj vojakom, da bi poskrbeli za hrano. Med njihovo odsotnostjo so tabor napadli Sigambri in povzro\xc4\x8dili paniko. Rimljani so zaradi strahu in presene\xc4\x8denje utrpeli nekaj \xc5\xa1kode, potem pa so se zbrali in pregnali napadalce. Po njihovem umiku je v tabor pri\xc5\xa1el Cezar in se prito\xc5\xbeeval, zakaj vojaki niso ostali v taboru, kot je odredil._NEWLINE_Cezar je po odhodu iz tabora zbral veliko \xc5\xa1tevilo pomo\xc5\xbenih enot, ki so se ukvarjale predvsem z lovom na Ambioriksa, on pa se jim je spretno izmikal. Po opusto\xc5\xa1enju eburonskega ozemlja je Cezar sklical galsko skup\xc5\xa1\xc4\x8dino, na kateri so preiskali upor Senonov in Karnutov. Vodjo upora Akona so spoznali za krivega in Cezar ga je dal usmrtiti.\n_START_SECTION_\n7. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nCezar je med svojim bivanjem v Rimu nameraval zaradi politi\xc4\x8dnih nemirov v Galiji vpoklicati \xc5\xa1e ve\xc4\x8d vojakov. Ko so za njegov na\xc4\x8drt izvedeli Galci, so sklenili prepre\xc4\x8diti njegovo vrnitev v Galijo. Vodilno vlogo v podvigu so prevzeli Karnuti in za\xc4\x8deli pleniti in pobijati rimske dr\xc5\xbeavljane v Cenabumu. Vercingetoriks, mlad plemi\xc4\x8d iz plemena Arvernov, je okoli sebe zbiral vojake in s podporo sosednjih plemen prevzel vrhovno poveljstvo galske armade. Biturigi so se sprva upirali, kasneje pa so se tudi oni pridru\xc5\xbeili Arvernom._NEWLINE_Medtem, ko se je upornikom pridru\xc5\xbeevalo vedno ve\xc4\x8d galskih plemen, je Cezarju uspelo priti do svoje vojske v Narbonski Galiji. Z vojsko je krenil proti arvernskemu ozemlju in presenetil Arverne, ki ga zaradi visokega snega niso pri\xc4\x8dakovali. Cezar se je premikal hitro, da bi pri\xc5\xa1el do svojih legij, ki so prezimovale med Lingonci, \xc5\xa1e preden bi se Vercingetoriks zavedel, kaj se dogaja. Vercingetoriks se je odlo\xc4\x8dil, da bo napadel Gergovijo, mesto rimskih zaveznikov Bojev. Cezar je medtem oplenil in po\xc5\xbegal Cenabum._NEWLINE_Galci so privzeli novo strategijo in za\xc4\x8deli po\xc5\xbeigati svoja mesta in pridelke, da bi se z njimi ne okoristili Rimljani. Po\xc5\xbegali so vsa bituri\xc5\xa1ka mesta, razen Avarika, katerega so nameravali braniti. Rimljani so imeli zaradi pomanjkanja hrane hude te\xc5\xbeave in so zanjo zaprosili svoje galske zaveznike, kar stiske ni bisteno zmanj\xc5\xa1alo. Odlo\xc4\x8dili so se za obleganja Avarika. Po petindvajsetih dneh mu\xc4\x8dnih priprav pod velikim pritiskom so napadli in mesto osvojili. Po zmagi so skoraj vse Galce pobili, kar je za galsko vojsko pomenilo veliko izgubo._NEWLINE_Cezar se je nato odpravil proti Gergoviji. Dve legiji je razpostavil na bli\xc5\xbenjem hribu in dal od tam do glavnega tabora izkopati \xc5\xa1tiri metre \xc5\xa1irok dvojni jarek s prsobrani. Nastal je zid, ki je Galcem prerezal oskrbovalno pot. Cezar je moral zaradi prevare zaveznikov Eduov obleganje za nekaj \xc4\x8dasa prekiniti. Ko je v te\xc5\xbeki bitki premagal Edue, se je vrnil pred Gergovijo in spoznal, da mu obleganje ne bo uspelo. Z la\xc5\xbenim umikom je hotel zvabiti Vercingetoriksa v odlo\xc4\x8dilno bitko, vendar mu je tudi ta na\xc4\x8drt spodletel in Vercingetoriks ga je porazil._NEWLINE_Labien se je za\xc4\x8del bojevati s Parizi in galska vojna je postajala vse bolj nevarna, ker so se uprli tudi rimski zavezniki Edui in posku\xc5\xa1ali zanetiti upor \xc5\xa1e v drugih galskih plemenih. Ko je galska konjenica v spopadu z Rimljani do\xc5\xbeivela poraz, se je Vercingetoriks s svojo vojsko umaknil v Alezijo. Cezar je okoli mesta zgradil okop in za\xc4\x8del oblegati mesto. Vercingetoriks je na pomo\xc4\x8d poklical svoje galske zaveznike, zato je Cezar zgradil okop \xc5\xa1e na zunanji strani svojih polo\xc5\xbeajev. Galci, ki so napadli od zunaj, so bili zaradi Vercingetoriksove odsotnosti brez pravega poveljnika, a so kljub temu odkrili \xc5\xa1ibko to\xc4\x8dko v rimski obrambi in s skupnimi mo\xc4\x8dni naredili preboj. Ko je Cezar osebno v boj povedel \xc5\xa1e svoje zadnje rezerve, se je vojna sre\xc4\x8da obrnila. Vercingetoriks je izgubil bitko in se vdal.\n_START_SECTION_\n8. knjiga\n_START_PARAGRAPH_\nCezar je v zimskem taboru v Bibrakti izvedel, da se namerava ve\xc4\x8d galskih plemen upreti. Po zadu\xc5\xa1itvi upora Biturigov je svoje vojake nagradil z velikimi denarnimi nagradami. Rimljani so ustavili vojno med Karnuti in Biturigi. Belgijski Belovaki so zbrali vojsko in se za\xc4\x8deli vojskovati proti Svesijonom, ki so bili podlo\xc5\xbeniki rimskih zaveznikov Remov. Belovaki so posku\xc5\xa1ali na svojo stran dobiti tudi druga plemena. Cezar jih je napadel in porazil in njihovo ozemlje priklju\xc4\x8dil k eburonskemu. Labien je za\xc4\x8del vojno proti Trevirom. Rimljani so zatrli upor Piktonov._NEWLINE_Senonijec Drap je zbral vojsko, se zdru\xc5\xbeil z Luterijem in Karducijanom in posku\xc5\xa1al napasti ju\xc5\xbeno rimsko provinco Narbonsko Galijo. Drap in Luterij sta se utrdila v mestu Ukselodunumu, ki je imelo za obrambo izredo ogoden geografski polo\xc5\xbeaj. Rimljani so mesto odrezali od vira pitne vode in ju v krvavem spopadu porazili._NEWLINE_Labien je porazil Treverje in ujel njihove voditelje. Cezar je od\xc5\xa1el v Akvitanijo, da bi zagotovil lojalnost tamkaj\xc5\xa1njih plemen. Svoje enote je poslal na prezimovanje med razli\xc4\x8dna galska plemena, on sam pa je prezimoval med Belgi. Atrebat Komij je s svojo vojsko za\xc4\x8del nadlegovati Rimljane, napadati njihove konvoje in bil nazadnje pora\xc5\xbeen._NEWLINE_Ker se je cesarjeveva guvernatura v Galiji bli\xc5\xbeala koncu, ni nameraval za\xc4\x8denjati novih vojn. V Galiji je \xc5\xbeelel vzpostaviti mir, tako da je Galce za\xc4\x8del obravnavati bolj spo\xc5\xa1tljivo in obdaril njihovo elito. Odpotoval je v Italijo, da bi vzpodbudil prebivalce, naj na polo\xc5\xbeaj avgurja izvolijo njegovega dru\xc5\xbeabnika Marka Antonija. Nekaj njegovih politi\xc4\x8dnih nasprotnikov je hotelo prepre\xc4\x8diti Antonijevo izvolitev samo zato, da bi nasprotovali Cezarju. Cezar je na poti izvedel, da ja Mark Antonij \xc5\xbee izvoljen za avgurja in da mu prebivalci pripravljajo razko\xc5\xa1en slavnostni sprejem._NEWLINE_Senat je bil razdeljen na Cezarjeve in Pompejeve privr\xc5\xbeence. Nekatere senatorje je skrbelo, ker sta imela tako Cezar kot Pompej mo\xc4\x8dni vojski. Senat je zato sklenil, da morata prispevati vsak po eno legijo za vojno s Parti na vzhodu republike. Obe legiji je resnici prispeval Cezar, ker je bila Pompejeva legija nastanjena na Cezarjevem ozemlju in pod njegovim poveljstvom. Ko sta legiji pri\xc5\xa1li v Italijo, ju niso poslali na vzhod, ampak sta ostali v Italiji in pri\xc5\xa1li pod Pompejevo poveljstvo. Postalo je o\xc4\x8ditno, da Cezarjevi nasprotniki proti njemu na\xc4\x8drtujejo vojno.\n_START_SECTION_\nPosledice\n_START_PARAGRAPH_\nCezarjeve zmage v Galiji so pove\xc4\x8dale budnost in sovra\xc5\xbenost njegovih nasprotnikov v Rimu, med plebejci, na katere so se ozirali samo takrat, ko so rabili njihovo pomo\xc4\x8d pri izvr\xc5\xa1evanju svojih na\xc4\x8drtov, pa sta se za\xc4\x8del \xc5\xa1iriti dvom in sumni\xc4\x8davost. Ko so mnogi o\xc4\x8ditno prestopili na stran Galcev in Germanov, je pri\xc5\xa1el \xc4\x8das, da se za\xc4\x8dne upo\xc5\xa1tevati tudi njihovo mnenje. Glavni namen knjige je bil vsekakor pridobiti rimske volilne glasove.\n_START_SECTION_\nVerodostojnost\n_START_PARAGRAPH_\nDelo je nagla kompilacija Cezarjevih zapiskov, narejenih v \xc5\xa1otoru ali na poti. \xc4\x8ce je Cezar pri tem delal napake v zvezi z resni\xc4\x8dnostjo dogodkov, jih je delal predvsem z izpu\xc5\xa1\xc4\x8danjem \xe2\x80\x93 stvari, ki jih Rimljani niso \xc5\xbeeleli sli\xc5\xa1ati, je preprosto zamol\xc4\x8dal. Za stvari, ki jih je dobil s plenjenjem, na primer pravi, da jih je dobil po sre\xc4\x8di. Delo je kljub delni pristranskosti zgled po\xc5\xa1tenega poro\xc4\x8danja in slogovne \xc4\x8distosti.'