b'\n_START_ARTICLE_\nU\xc4\x8dna pot po gozdovih Bistre\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dna pot Po gozdovih Bistre je pribli\xc5\xbeno 2000 metrov dolga naravoslovna u\xc4\x8dna pot, ki \xc5\xbeeli obiskovalce gozda seznaniti z razli\xc4\x8dnimi drevesnimi vrstami, razvojem in z gospodarjenjem v gozdu. U\xc4\x8dna pot je speljana nad samostanskim kompleksom v Bistri. U\xc4\x8dno pot sta pripravila gozdarski oddelek Tehni\xc5\xa1kega muzeja Slovenije v gradu Bistra in Gozdno gospodarstvo Ljubljana, gozdni obrat Vrhnika.\n_START_SECTION_\nPogled izpred stra\xc5\xbenega stolpa\n_START_PARAGRAPH_\nIz obzidja nekdanjega samostana Bistra je obse\xc5\xbeen razgled na Ljubljansko Barje in grajsko poslopje. Za\xc4\x8detki gradu Bistra segajo v leto 1255 do 1260. Tukaj sta koro\xc5\xa1ki vojvoda Bernard in njegov sin Ulrik ustanovila kartuzijo, s katero so upravljali ve\xc4\x8d kot 500 let, do leta 1782, ko je avstrijski cesar Jo\xc5\xbeef II. samostan razpustil. Samostansko posest je prevzel verski sklad (Religionsfond), leta 1826 pa jo je kupil trgovec in tovarnar Franc Galle in grad prezidal. Dana\xc5\xa1nja oblika gradu je iz za\xc4\x8detka 19. stoletja. Rodbina Galle je bila lastnik do konca druge svetovne vojne, ko je grad postal dru\xc5\xbebena lastnina. Tehni\xc5\xa1ki muzej Slovenije je lastnik od leta 1951 dalje.\n_START_SECTION_\nGozdna tla\n_START_PARAGRAPH_\nTukaj se nahaja izkopan prerez gozdnih tal. Iz prereza so razvidne plasti kot so\xc2\xa0: stelja, humus, plast zemlje - mineralne sestave (ilovica, pesek, glina). Naziv tal je srednje globoka, slabo izprana humozna rjava tla. V tleh se nahajajo mnoga \xc5\xbeiva bitja: de\xc5\xbeevniki, krti, mi\xc5\xa1i, stonoge in drugi mikroorganizmi.\n_START_SECTION_\nSmrekov gozd\n_START_PARAGRAPH_\nOb poti le\xc5\xbei skoraj sto let star smrekov gozd, ki je bil umetno zasajen zaradi uporabnosti in vrednosti tovrstnega lesa. Smreke so ve\xc4\x8d kot 40 m visoke in imajo plitve korenine. Kasneje so se sama zasejala tudi druga drevesa kot jelka, bukev, lipa, veliki jesen, gorski javor, \xc4\x8de\xc5\xa1nja in gorski brest.\n_START_SECTION_\nPomlajevanje in nega gozda\n_START_PARAGRAPH_\nPomlajevanje gozda je lahko naravno z naletavanjem semenja iz dreves v gozdu ali umetno s saditvijo ali setvijo. Sadike vzgojijo v drevesnicah. Na poseki pod u\xc4\x8dno potjo se je naravno zasejala bukev, ki jo je potrebno razred\xc4\x8diti. S pravilnim ukrepanjem gozdarji vplivajo na vrsto in obliko bodo\xc4\x8dega gozda.\n_START_SECTION_\nRazlikovanje drevesnih vrst\n_START_PARAGRAPH_\nOb u\xc4\x8dni poti lahko spoznavamo razli\xc4\x8dne vrste dreves po njihovih zna\xc4\x8dilnostih: obliki listov, lubja in po rasti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdeleznica Ljubljana - Trst\n_START_PARAGRAPH_\nSkozi gozd po katerem poteka u\xc4\x8dna pot, je speljana tudi \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ka proga Ljubljana-Trst. Zgodovinsko je to odsek ju\xc5\xbene \xc5\xbeeleznice Dunaj-Trst, ki so jo pri\xc4\x8deli graditi leta 1851 in predali prometu julija 1857. Progo u\xc4\x8dna pot pre\xc4\x8dka dvakrat: skozi podhod proti Borovnici in podvoz proti Verdu.\n_START_SECTION_\nRuska pot\n_START_PARAGRAPH_\nPot nekaj \xc4\x8dasa poteka po delu ceste, ki so jo gradili ruski ujetniki med prvo svetovno vojno. Slu\xc5\xbeila je spravilu leza za parno \xc5\xbeago, ki se je nahajala ob gradu Bistra. V tistem obdobju je tukaj rasel bukov gozd.\n_START_SECTION_\nJu\xc5\xbeno obrobje Ljubljanskega Barja\n_START_PARAGRAPH_\nU\xc4\x8dna pot poteka med Bistro in Borovnico ob robu Ljubljanskega Barja predvsem po travnikih, saj za njive zemlja ni preve\xc4\x8d primerna. Pot pre\xc4\x8dka tudi potok Borovni\xc5\xa1\xc4\x8dico, pritok Ljubljanice.\n_START_SECTION_\nZelena duglazija\n_START_PARAGRAPH_\nSkupina zelenih duglazij (Pseuditsuga douglasii) je bila ob u\xc4\x8dni poti zasajena leta 1906. Lastnik Galle je sadike dobil iz Severne Amerike.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0koda zaradi divjadi\n_START_PARAGRAPH_\nOb u\xc4\x8dni poti je mogo\xc4\x8de videti tudi od parkljaste divjadi po\xc5\xa1kodovano lubje, objedene poganjke in vr\xc5\xa1i\xc4\x8dke. \xc5\xa0koda je povzro\xc4\x8dena predvsem na mladem drevju, kar lahko povzro\xc4\x8di tudi napad tudi drugih \xc5\xa1kodljivcev in celo propad drevja. Prikazan je na\xc4\x8din za\xc5\xa1\xc4\x8dite drevja (ograje, premazi in podobno).\n_START_SECTION_\nGozdna cesta in skladi\xc5\xa1\xc4\x8de lesa\n_START_PARAGRAPH_\nDel u\xc4\x8dne poti poteka tudi po gozdni cesti imenovani pod Kamnico, ki je bila zgrajena leta 1970. Slu\xc5\xbeila je spravilu lesa in se je izognila pre\xc4\x8dkanju \xc5\xbeelezni\xc5\xa1ke proge. Na njej je obra\xc4\x8dali\xc5\xa1\xc4\x8de in prostor za za\xc4\x8dasno skladi\xc5\xa1\xc4\x8denje lesa preden ga odpeljejo s tovornjaki. Do tukaj les spravljajo po gozdnih vlakah.\n_START_SECTION_\nPtice v gozdu\n_START_PARAGRAPH_\nV gozdu ob u\xc4\x8dni poti \xc5\xbeivijo: velika sinica, plav\xc4\x8dek, meni\xc5\xa1\xc4\x8dek, \xc4\x8dopasta sinica, brglez, \xc5\xa1korec, vijeglavka, \xc5\xbeolne, sove in ujede (kanja, postovka in druge).\n_START_SECTION_\nKra\xc5\xa1ki pojavi\n_START_PARAGRAPH_\nGozd, skozi katerega poteka u\xc4\x8dna pot, le\xc5\xbei ob robu kra\xc5\xa1ke planote med Borovnico in Vrhniko, zato lahko ob poti opazimo tudi kra\xc5\xa1ke pojave kot so: skalovitost, kra\xc5\xa1ke jame in vrta\xc4\x8de, povsem ob robu Ljubljanskega Barja pa kra\xc5\xa1ke izvire (potok Ljubija in \xc5\xa1tevilni izviru ob gradu Bistra).\n_START_SECTION_\nRazgled po Ljubljanskem Barju\n_START_PARAGRAPH_\nIz najvi\xc5\xa1jega dela u\xc4\x8dne poti se razprostira pogled na Ljubljansko Barje, ob lepem vremenu pa tudi na gorske verige, ki obkro\xc5\xbeajo Ljubljansko kotlino. Sedanjo podobo je Barje dobilo \xc5\xa1ele v zadnjih dvesto letih, ko ga je za\xc4\x8del \xc4\x8dlovek s svojimi posegi preoblikovati v kmetijska zemlji\xc5\xa1\xc4\x8da. Iz razgledi\xc5\xa1\xc4\x8da se vidi tudi nekatere osamelce (Blatno Brezovico, Bevke in Kostajnico ter najvi\xc5\xa1jega Ple\xc5\xa1ivico).'