b'\n_START_ARTICLE_\nCerithidea decollata\n_START_SECTION_\nEkologija in vedenje\n_START_PARAGRAPH_\nPrehranjuje se z organskimi ostanki (detritom) in morsko travo, ki jo prinese plima. Okolje, v katerem vrsta \xc5\xbeivi, je polo\xc5\xbeen pas bibavice; morje po navadi dvakrat dnevno poplavi predel obale, kjer rastejo drevesa A. marina. Pri tem so velike razlike v trajanju poplavljenosti ter vi\xc5\xa1ino vode med visoko in nizko plimo na isti dan, med letnimi \xc4\x8dasi in med kraji z razli\xc4\x8dno nadmorsko vi\xc5\xa1ino. Ko se voda umakne, se odrasli osebki prehranjujejo na tleh, uro do dve pred plimo pa splezajo na debla in v gru\xc4\x8dah, ki \xc5\xa1tejejo nekaj deset osebkov, mirujejo dokler voda spet ne upade. Verjetno gre za odziv na neugodne fiziolo\xc5\xa1ke vplive potopljenosti ali beg pred vodnimi plenilci - podobno ali obratno strategijo imajo tudi druge sorodne vrste._NEWLINE_Nenavadno pri tej vrsti je, da je bibavica v tem okolju nepredvidljiva - plimi na isti dan imata druga\xc4\x8dno vi\xc5\xa1ino, ko Luna ni v mlaju ali \xc5\xa1\xc4\x8dipu pa v\xc4\x8dasih ena ali obe sploh nista dovolj visoki da bi dosegli del obalnega pasu, kjer \xc5\xbeivijo pol\xc5\xbei. Le-ti pri\xc4\x8dnejo plezati na drevesa uro ali dve preden voda poplavi tla kjer se nahajajo, ko je rob morja \xc5\xa1e nekaj deset do nekaj sto metrov stran, in se ustavijo tako, da kasneje se\xc5\xbee voda vsaj dvajset centimetrov pod gru\xc4\x8do. \xc4\x8ce je plima prenizka in ne bo dosegla njihovega dela obale, pa sploh ne pri\xc4\x8dnejo plezati in lahko ostanejo na tleh tudi po ve\xc4\x8d dni (posebej osebki, ki \xc5\xbeivijo bolj v notranjosti, kjer je obala vi\xc5\xa1ja)._NEWLINE_S poskusi so biologi zaenkrat ugotovili, da pol\xc5\xbei\xc2\xa0\xc2\xbbizmerijo\xc2\xab, kako visoko so splezali, s pomo\xc4\x8djo porabljene energije; obte\xc5\xbeeni pol\xc5\xbei pred plimo splezajo ni\xc5\xbee, vi\xc5\xa1e pa, \xc4\x8de jim drevesno deblo nadomestijo z gladko podlago (plasti\xc4\x8dno cevjo) ali jim dvignejo za\xc4\x8detni polo\xc5\xbeaj. Popolna neznanka pa je, kako lahko vedo vnaprej, kako visoko morajo splezati. Razlika v telesni te\xc5\xbei, ki jo povzro\xc4\x8di nihanje gravitacije, odgovorno za bibavico, je verjetno premajhna, da bi jo lahko zaznali. Malo verjetno je tudi, da usklajujejo svojo aktivnost s kemi\xc4\x8dnimi signali, saj so ti preve\xc4\x8d nezanesljivi zaradi naklju\xc4\x8dnega vpliva vetra in de\xc5\xbeja, infrazvok v okolju pa se prav tako spreminja z vremenskimi razmerami in verjetno ni zanesljiv signal bli\xc5\xbeine vode. Vsaka plima je sicer podobna predprej\xc5\xa1nji, vendar je - statisti\xc4\x8dno gledano - usklajenost migracije pol\xc5\xbeev s prihodnjo plimo bolj\xc5\xa1a kot usklajenost s predprej\xc5\xa1njo.\xc2\xa0\xc2\xbbZmedli\xc2\xab\xc2\xa0so jih lahko tudi tako, da so osebke prenesli na ni\xc5\xbeji ali vi\xc5\xa1ji del obale; v tem primeru so pol\xc5\xbei plezali enako kot bi na svoji prvotni lokaciji \xc5\xa1e nekaj dni ali dokler jih prvi\xc4\x8d ni zalila plima, potem pa se je njihov mehanizem\xc2\xa0\xc2\xbbponastavil\xc2\xab\xc2\xa0in so spet zanesljivo predvideli vi\xc5\xa1ino plime. Ker je signal iz okolja, po katerem se pri plezanju ravnajo pol\xc5\xbei, zaenkrat \xc5\xa1e skrivnost, raziskovalci v \xc5\xa1ali pravijo, da napovedujejo prihodnost.'