b'\n_START_ARTICLE_\nDresura\n_START_PARAGRAPH_\nDresura je v \xc5\xa1ir\xc5\xa1em pomenu osnovni trening vsakega jahalnega konja, v o\xc5\xbejem pomenu pa je dresura oz. dresurno jahanje vrsta konjeni\xc5\xa1kega \xc5\xa1porta in olimpijska disciplina. Konji, ki niso namenjeni za tekmovanja v dresuri, so najpogosteje iz\xc5\xa1olani do ni\xc5\xbejih kategorij dresure, tiste, s katerimi imajo jaha\xc4\x8di namen tekmovati v tej disciplini, pa \xc5\xa1olajo naprej do najvi\xc5\xa1jih stopenj dresure.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nDresura se je razvila zaradi potreb konjenice, v kateri sta bila spreten jezdec in dobro iz\xc5\xa1olan konj izjemnega pomena. Prvi zapisi o dresuri so se pojavili v obdobju antike, pri \xc4\x8demer je kot o\xc4\x8de dresure najpogosteje omenjan Ksenofont, ki je v svojem delu poudarjal pomen nagrajevanja in prijaznega pristopa do konja. Z zatonom starogr\xc5\xa1ke kulture so poniknili tudi zapisi o treningu konj. Ponoven vzpon je sledil v 16. stoletju, ko je neapeljski plemi\xc4\x8d Federico Grisone, sicer zagovornik stro\xc5\xbejega pristopa do treninga konj, opisal pravilno dr\xc5\xbeo jaha\xc4\x8da. Znanje o treningu konj je iz Jahalne \xc5\xa1ole v Neaplju v Francijo prinesel Antoine de Pluvinel, ki je zagovarjal individualni pristop do vsakega konja in v trening vnesel bolj human odnos do teh \xc5\xbeivali. V za\xc4\x8detku 18. stoletja je francoski jahalni mojster Fran\xc3\xa7ois Robichon de La Gu\xc3\xa9rni\xc3\xa8re postavil temelje danes sprejetim na\xc4\x8delom dresure. Njegov vpliv se je raz\xc5\xa1iril tudi na ozemlje dana\xc5\xa1nje Nem\xc4\x8dije in v Avstrijsko cesarstvo.\n_START_SECTION_\nOsnove dresure\n_START_PARAGRAPH_\nNamen dresure je prek pravilnega \xc5\xa1eststopenjskega treninga ohraniti in poudariti konjeve naravne hode (korak, kas in galop), izbolj\xc5\xa1ati konjevo nosilno mo\xc4\x8d in posledi\xc4\x8dno njegovo zdravje.\n_START_SECTION_\nJaha\xc4\x8devo delovanje na konja\n_START_PARAGRAPH_\nJaha\xc4\x8d na konja deluje z nogami, vajetmi in te\xc5\xbeo. Tovrstno jaha\xc4\x8devo delovanje je v \xc5\xbeargonu poimenovano kot jaha\xc4\x8deva dejstva. V dresuri naj bi jaha\xc4\x8d na konja deloval \xc4\x8dim bolj neopazno, tako da se zdi, kakor da konj sledi le jaha\xc4\x8devim mislim. Delovanje jaha\xc4\x8devih nog je priganjalno, kar pomeni, da z nogami vplivamo na konjevo gibanje naprej, ali prepre\xc4\x8devalno, ko jaha\xc4\x8d z nogo prepre\xc4\x8di, da bi konjeva zadnja noga na isti strani zapustila prvotno smer. Delovanje rok je zadr\xc5\xbeevalno, pri \xc4\x8demer jaha\xc4\x8d priteguje in popu\xc5\xa1\xc4\x8da vajeti. Pomembno zdru\xc5\xbeevalno vlogo dejstev ima jaha\xc4\x8deva te\xc5\xbea, s katero jaha\xc4\x8d spremlja in usmerja konjevo gibanje. Pogoj za pravilno delovanje na konja je jaha\xc4\x8deva pravilna dresurna dr\xc5\xbea, za katero je zna\xc4\x8dilno, da jaha\xc4\x8deva zadnjica le\xc5\xbei s povsem spro\xc5\xa1\xc4\x8denimi mi\xc5\xa1icami v sedlu, lega kolen pa je karseda nizka, kar jaha\xc4\x8du omogo\xc4\x8da globlji sed. Jaha\xc4\x8deve goleni visijo navzdol in se dotikajo konjevega telesa. Jaha\xc4\x8d dr\xc5\xbei stremena na naj\xc5\xa1ir\xc5\xa1em delu stopala, gle\xc5\xbenji pa ostajajo gibljivi in delujejo kot vzmet pod te\xc5\xbeo jaha\xc4\x8da. Gornji del jaha\xc4\x8devega telesa je izravnan, s kri\xc5\xbeem, ki niha skupaj s konjevim gibanjem, in spro\xc5\xa1\xc4\x8denimi ramami, ki so neprisiljeno potisnjene nazaj. Jaha\xc4\x8deve roke le\xc5\xbeijo ob telesu, linija od komolca preko podlakti in vajeti do konjevega gobca pa je ravna.\n_START_SECTION_\nMane\xc5\xbea\n_START_PARAGRAPH_\nDresurna mane\xc5\xbea je ograjen prostor s primerno podlago, v katerem potekajo dresurni treningi in tekmovanja. Standardna velikost dresurne mane\xc5\xbee je 20 x 60 metrov, manj\xc5\xa1a dresurna mane\xc5\xbea pa je velika 20 x 40 metrov. Standardna dresurna mane\xc5\xbea je ozna\xc4\x8dena z oznakami oz. \xc4\x8drkami, ki jaha\xc4\x8du omogo\xc4\x8dajo la\xc5\xbejo orientacijo v jahali\xc5\xa1\xc4\x8du. \xc4\x8crka A, ki stoji na vhodu v mane\xc5\xbeo, deli kratko stezo na polovico. V smeri urinega kazalca ji na dolgi stezi sledijo oznake K-V-E-S-H, drugo kratko stezo pa razpolavlja \xc4\x8drka C, ki ji na dolgi stezi sledijo M-R-B-P-F. Srednja linija, ki poteka od \xc4\x8drke A do oznake C, sicer ni ozna\xc4\x8dena, je pa dolo\xc4\x8dena z D-L-X-I-G, pri \xc4\x8demer je X sredi\xc5\xa1\xc4\x8dna to\xc4\x8dka mane\xc5\xbee. Ob posameznih oznakah mora jaha\xc4\x8d izvesti v naprej dolo\xc4\x8dene elemente dresurnega jahanja.\n_START_SECTION_\nDresurni elementi\n_START_PARAGRAPH_\nNalogi najvi\xc5\xa1jega nivoja v te\xc5\xbeavnostni kategoriji S sta Grand Prix in Grand Prix Special, ki zajemata vsa osnovna gibanja (korak, kas in galop) v zbrani in poja\xc4\x8dani obliki. Vklju\xc4\x8dujeta tudi pirueto v galopu, piaffe, passage, travers, menjave galopa v skoku na dva koraka in na vsak korak.\n_START_SECTION_\nOprema konja\n_START_PARAGRAPH_\nKonj je osedlan z dresurnim sedlom, katerega posebnost sta dolga in ravna sedelna lista. Pod sedlom je name\xc5\xa1\xc4\x8dena bela podloga \xe2\x80\x93 podsedelnica. V vi\xc5\xa1jih kategorijah dresure je obvezna uzda z angle\xc5\xa1kim nosnikom, navadno brzdo in strogo brzdo oz. kandaro s podbradno veri\xc5\xbeico. Ostali pripomo\xc4\x8dki (banda\xc5\xbee, \xc5\xa1\xc4\x8ditniki, kopitni zvonci itd.) in okraski so prepovedani.\n_START_SECTION_\nOprava jaha\xc4\x8da\n_START_PARAGRAPH_\nJaha\xc4\x8d nosi bele ali krem jahalne hla\xc4\x8de, \xc4\x8drn ali temno moder suknji\xc4\x8d ali frak in enakobarven cilinder oz. \xc4\x8delado. Na rokah ima rokavice bele ali krem barve, obute pa ima \xc4\x8drne \xc5\xa1kornje. Obvezna je uporaba ostrog, razen na tekmovanjih za otroke in ponije.\n_START_SECTION_\nDresurno jahanje na Slovenskem\n_START_PARAGRAPH_\nVladimir Seunig je bil prvi jaha\xc4\x8d slovenskega rodu, ki je v mednarodni konkurenci dosegal odmevne rezultate na dresurnih tekmovanjih._NEWLINE_Za\xc4\x8detki lipi\xc5\xa1ke jahalne \xc5\xa1ole segajo v leto 1952, ko je Lipica dobila prvega trenerja. Tekmovalec Alfonz Pe\xc4\x8dovnik je leta 1957 s kobilo Thais XI na mednarodnem turnirju na Dunaju zasedel 2. mesto. Po letu 1973 so se v Lipici usmerili k tekmovalnem dresurnem jahanju, s \xc4\x8dimer so \xc5\xbeeleli pove\xc4\x8dati svojo prepoznavnost. Ekipa lipi\xc5\xa1kih jaha\xc4\x8dev, ki so jo sestavljali Alojz Lah, Du\xc5\xa1an Mavec in Stojan Moderc, je leta 1983 na evropskem prvenstvu v dresurnem jahanju v Aachnu med \xc5\xa1tirinajstimi ekipami dosegla 6. mesto. Ista ekipa je na poletnih olimpijskih igrah leta 1984 zasedla 10. mesto. Leta 2006 je lipi\xc5\xa1ki jaha\xc4\x8d Igor Maver z \xc5\xberebcem 085 Favory Canissa XXII nastopil na Svetovnih konjeni\xc5\xa1kih igrah v Aachnu in zasedel 68. mesto.'