b'\n_START_ARTICLE_\nHerkulanej\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nStarodavna tradicija je Herkulanej povezovala z imenom gr\xc5\xa1kega junaka Herakleja (Herkula v latin\xc5\xa1\xc4\x8dini in posledi\xc4\x8dno rimski mitologiji ), kar ka\xc5\xbee, da je mesto gr\xc5\xa1kega izvora. V resnici se zdi, da so nekateri predniki samnitskih plemen italijanskega kopnega ustanovili prvo civilizacijo konec 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem. Kmalu zatem je mesto pri\xc5\xa1lo pod gr\xc5\xa1ki nadzor in so ga zaradi bli\xc5\xbeine Neapeljskega zaliva uporabljali kot trgovsko postojanko. Grki so mesto poimenovali \xe1\xbc\xa9\xcf\x81\xce\xac\xce\xba\xce\xbb\xce\xb5\xce\xb9\xce\xbf\xce\xbd\', Heraklion. V 4. stoletju pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je Herkulanej spet pri\xc5\xa1el pod prevlado Samnitov. Mesto je ostalo pod njihovim nadzorom dokler ni postalo rimski municipij leta 89 pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem, ko ga je, ko je sodeloval v socialni vojni ("vojna zaveznikov" proti Rimu), premagal Tit Didij, legat Sule._NEWLINE_Po izbruhu ognjenika Vezuva leta 79 n. \xc5\xa1t., je bilo mesto Herkulanej pokopano pod pribli\xc5\xbeno 20 metri pepela. Le\xc5\xbealo je skrito in ve\xc4\x8dinoma nedotaknjeno, dokler odkritja vodnjakov in podzemnih tunelov niso postala postopoma \xc5\xa1ir\xc5\xa1e znana, zlasti po raziskovanjih princa d\'Elbeufa v za\xc4\x8detku 18. stoletja . Izkopavanja so se ob\xc4\x8dasno nadaljevala do danes, ko je vidnih veliko ulic in zgradb, \xc4\x8deprav je ve\xc4\x8d kot 75\xc2\xa0% mesta \xc5\xa1e vedno pokopano. Danes italijanski mesti Ercolano in Portici le\xc5\xbeita na pribli\xc5\xbeni likaciji Herkulaneja. Do leta 1969 se je mesto Ercolano imenovalo Resina. Ime je spremenilo v Ercolano, italijansko posodobitev anti\xc4\x8dnega imena v \xc4\x8dast starega mesta._NEWLINE_Prebivalci so \xc4\x8dastili predvsem Herkula, za katerega so verjeli, da je bil ustanovitelj mesta in gore Vezuv. Druga pomembna bo\xc5\xbeanstva, ki so jih \xc4\x8dastili, sta Venera in Apolon, ki sta upodobljena v ve\xc4\x8d kipih v mestu.\n_START_SECTION_\nArheologija\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 1709 so s kopanjem globokega vodnjaka odkrili nekaj izjemnih kipov na najni\xc5\xbejih ravneh, za katere je bilo kasneje ugotovljeno, da so gledali\xc5\xa1\xc4\x8de. Princ d\'Elbeuf je kupil zemljo in nadaljeval kopati predore z dna vodnjaka ter zbiral kipe, ki so jih lahko na\xc5\xa1li. Med najstarej\xc5\xa1imi odkritimi kipi sta bila dve vrhunsko izklesani \xc5\xbeenski , ki sta zdaj v dresdenskem Skulpturensammlungu ._NEWLINE_\xc5\xa0panski in\xc5\xbeenir Rocque Joaquin de Alcubierre je leta 1738 obnovil ve\xc4\x8dji izkop. Iz\xc4\x8drpna publikacija Le Antichit\xc3\xa0 di Ercolano (Anti\xc4\x8dni Herkulanej) pod pokroviteljstvom kralja Karla III. je vplivala na nastajajo\xc4\x8d evropski neoklasicizem; v poznem 18. stoletju so se na slogovni opremi za\xc4\x8deli pojavljati motivi Herkulaneja, od okrasnih stenskih poslikav in tripodov, do gorilnikov za di\xc5\xa1ave in \xc4\x8dajnih skodelic. Vendar so se izkopavanja nehala, ko so odkrili bli\xc5\xbenje mesto Pompeji, kar je bilo bistveno la\xc5\xbeje izkopati zaradi tanj\xc5\xa1e plasti nasutja, ki je prekrivalo najdi\xc5\xa1\xc4\x8de (4 m v nasprotju s Herkulanejevimi 20 m)._NEWLINE_Barker je v svojem zakopanem Herkulaneju iz leta 1908 zapisal: \xc2\xbbPo ukazu Franca I. je bilo kupljeno zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de in leta 1828 so se pod vodstvom arhitekta Carla Bonuccija za\xc4\x8dela izkopavanja v dveh delih, 150 metrov narazen. Leta 1868 so nakupili \xc5\xa1e ve\xc4\x8d zemlje in izkope izvajali v smeri proti vzhodu do leta 1875. Skupna povr\xc5\xa1ina zdaj meri 1510 x 755,8 m. Omejitve izkopavanj na sever in vzhod so sodobne ulice Vico di Mare in Vico Ferrara. Tu je viden le del starodavnega Herkulaneja\xc2\xab._NEWLINE_Od leta 1927 do 1942 je Amedeo Maiuri za\xc4\x8del novo sezono izkopavanj, ki je v arheolo\xc5\xa1kem parku, ki je viden danes, razkril pribli\xc5\xbeno \xc5\xa1tiri hektarje starodavnega mesta._NEWLINE_Izkopavanja so se v mestu 1980\xe2\x80\x9381 nadaljevala na na starodavni obali, kjer so na\xc5\xa1li okostja v tako imenovanih \xc4\x8dolnarnah._NEWLINE_Od leta 1996 do 1999 so izkopali in izpostavili veliko obmo\xc4\x8dje severozahodno od mesta, vklju\xc4\x8dno z delom vile Papiri, severovzahodnimi termami, hi\xc5\xa1o Dionizijevih reliefov in velik poru\xc5\xa1en spomenik. To obmo\xc4\x8dje je ostalo v kaoti\xc4\x8dnem stanju in v letih 2000\xe2\x80\x937 je bilo opravljeno nadaljnje delo na podro\xc4\x8dju ohranjanja tega obmo\xc4\x8dja._NEWLINE_\xc5\xa0tevilne javne in zasebne zgradbe, vklju\xc4\x8dno s kompleksom foruma, je \xc5\xa1e treba izkopati.\n_START_SECTION_\nNajdi\xc5\xa1\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nStavbe na mestu so zdru\xc5\xbeene v bloke (insule), ki jih dolo\xc4\x8da prese\xc4\x8di\xc5\xa1\xc4\x8de ulic vzhod-zahod (cardi) in sever-jug (decumani). Zato imamo Insula II - Insula VII, ki te\xc4\x8de v nasprotni smeri urinega kazalca od Insula II. Na vzhodu sta dva dodatna bloka: Orientalis I (oI) in Orientalis II (oII). Ju\xc5\xbeno od Orientalisa I le\xc5\xbei \xc5\xa1e ena skupina zgradb, znana kot "primestno okro\xc5\xbeje" (SD). Posamezne stavbe imajo svojo vhodno \xc5\xa1tevilko. Hi\xc5\xa1a jelenov je na primer ozna\xc4\x8dena (Ins IV, 3).\n_START_SECTION_\nAristidova hi\xc5\xa1a (Ins II, 1)\n_START_PARAGRAPH_\nPrva stavba v insuli II je Aristidova hi\xc5\xa1a. Vhod se odpre neposredno na atrij, vendar ostanki hi\xc5\xa1e niso posebej dobro ohranjeni zaradi \xc5\xa1kode, ki so jih povzro\xc4\x8dila prej\xc5\xa1nja izkopavanja. Spodnje nadstropje je bilo verjetno uporabljeno za shranjevanje.\n_START_SECTION_\nArgosova hi\xc5\xa1a (Ins II, 2)\n_START_PARAGRAPH_\nDruga hi\xc5\xa1a v insuli II je dobila ime po freski Argosa in Io, ki je neko\xc4\x8d krasila sprejemno sobo ob velikem peristilu. Freska je zdaj izgubljena, vendar njeno ime \xc5\xbeivi naprej. Ta zgradba je morala biti ena lep\xc5\xa1ih vil v Herkulaneju. Odkritje hi\xc5\xa1e v poznih 1820-ih letih je bilo opazno, ker je bilo prvi\xc4\x8d, ko je bilo drugo nadstropje odkrito tako podrobno. V izkopu je bil razviden balkon drugega nadstropja s pogledom na Cardo III, pa tudi lesene police in omare; vendar so se s \xc4\x8dasom ti elementi izgubili.\n_START_SECTION_\nGenijeva hi\xc5\xa1a (Ins II, 3)\n_START_PARAGRAPH_\nSeverno od Argosove hi\xc5\xa1e le\xc5\xbei Genijeva hi\xc5\xa1a. Izkopana je bila le delno, vendar se zdi, da gre za prostorno zgradbo. Ime je dobila po kipu kupida, ki je bil del sve\xc4\x8dnika. V sredi\xc5\xa1\xc4\x8du peristila so ostanki pravokotne kotline.\n_START_SECTION_\nHi\xc5\xa1a ni\xc5\xa1 (Ins IV)\n_START_PARAGRAPH_\nHi\xc5\xa1a sta pravzaprav dve zgradbi, ki sta zdru\xc5\xbeeni. Posledi\xc4\x8dno gre za me\xc5\xa1anico navadnih in preprostih sob v kombinaciji z nekaj zelo okra\xc5\xa1enimi._NEWLINE_Atrij je pokrit, zato nima obi\xc4\x8dajnega impluvija. Ohranja prvotna tla iz mozaika opus tesselatum in opus sectile. Izven atrija je biclinium, bogato okra\xc5\xa1en s freskami v \xc4\x8detrtem slogu in velikim triklinijem, ki je imel prvotno marmorna tla. Do \xc5\xa1tevilnih drugih prostorov, od katerih je en ni\xc5\xa1a z apsido, po kateri je hi\xc5\xa1a dobila ime, je mogo\xc4\x8de priti skozi dvorano, ki dobiva svojo svetlobo z majhnega dvori\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nTempelj augustalov\n_START_PARAGRAPH_\nTempelj augustalov ali duhovnikov cesarskega kulta, ki ga je ustanovil Tiberij, za vzdr\xc5\xbeevanja kulta Avgusta in Julijev.\n_START_SECTION_\nCentralne terme\n_START_PARAGRAPH_\nCentralne terme so bile kopali\xc5\xa1\xc4\x8de, zgrajeno okoli 1. stoletja na\xc5\xa1ega \xc5\xa1tetja. Kopali\xc5\xa1\xc4\x8da so bila takrat zelo pogosta, zlasti v Pompejih in Herkulaneju. Po obi\xc4\x8dajni praksi sta bili dve razli\xc4\x8dni kopali\xc5\xa1\xc4\x8di, eno za mo\xc5\xa1ke in drugo za \xc5\xbeenske. Te hi\xc5\xa1e so bile izjemno priljubljene in so dnevno privabljale veliko obiskovalcev. V tem kulturnem sredi\xc5\xa1\xc4\x8du je bilo tudi ve\xc4\x8d umetni\xc5\xa1kih del, ki jih lahko najdemo na razli\xc4\x8dnih obmo\xc4\x8djih najdi\xc5\xa1\xc4\x8da.\n_START_SECTION_\nSkeletni ostanki\n_START_PARAGRAPH_\nV letih 1980-2, pod upravnikom mesta dr. Giuseppe Maggijem, so izkopavanja, sprva na pla\xc5\xbei in v prvih \xc5\xa1estih tako imenovanih \xc4\x8dolnarskih lokih, izpostavila ve\xc4\x8d kot 55 okostij (30 odraslih mo\xc5\xa1kih, 13 odraslih \xc5\xbeensk in 12 otrok). Ker so prej\xc5\xa1nja izkopavanja odkrila le nekaj okostij, je dolgo veljalo, da je skoraj vsem prebivalcem uspelo pobegniti, vendar je to presenetljivo odkritje vodilo k spremembi stali\xc5\xa1\xc4\x8da. Zadnje prebivalce, ki so \xc4\x8dakali na re\xc5\xa1evanje po morju, je v trenutku ubila mo\xc4\x8dna vro\xc4\x8dina, \xc4\x8deprav so bili za\xc5\xa1\xc4\x8diteni pred neposrednim udarcem. \xc5\xa0tudija dr\xc5\xbee \xc5\xbertev in u\xc4\x8dinki na njihovo okostje ka\xc5\xbeejo, da je prvi nalet povzro\xc4\x8dil takoj\xc5\xa1njo smrt kot rezultat fulminantnega \xc5\xa1oka zaradi temperature pribli\xc5\xbeno 500 \xc2\xb0 C. Mo\xc4\x8dna vro\xc4\x8dina je povzro\xc4\x8dila kr\xc4\x8denje rok in nog in morda zlom kosti in zob._NEWLINE_Po obdobju slabega upravljanja najdb in propadanju okostij  nadaljnjih izkopavanj v 1990-ih je bilo ugotovljeno, da je bilo v tristo lokih, ki so bili obrnjeni proti morju in na pla\xc5\xbei, skupaj pribli\xc5\xbeno tristo skeletov, tesno skupaj, medtem ko je bilo mesto skoraj popolnoma evakuirano. \xc5\xbdensko s prstani (glej sliko), ki so jo poimenovali po prstanih na prstih, so odkrili leta 1982._NEWLINE_Kemi\xc4\x8dna analiza ostankov je omogo\xc4\x8dila ve\xc4\x8dji vpogled v zdravje in prehrano prebivalstva Herkulaneja. Dr. Sara C. Bisel (1932\xe2\x80\x931996) je bila fizikalna antropologinja in klasi\xc4\x8dna arheologinja, ki je v Herkulaneju igrala vidno vlogo pri zgodnjih znanstvenih raziskavah. Njeno pionirsko delo na podro\xc4\x8dju kemijske in fizikalne analize okostij je dalo nov vpogled v prehrano in zdravje starodavnih populacij. To je veljalo za prelomno in pomagalo napredovati na podro\xc4\x8dju paleodemografije. Koli\xc4\x8dine svinca, ki so bile najdene v nekaterih okostjih, so povzro\xc4\x8dile \xc5\xa1pekulacije z zastrupitvi s svincem. Tudi prisotnost brazgotin na medenici lahko na primer ka\xc5\xbee na \xc5\xa1tevilo otrok, ki jih je \xc5\xbeenska rodila._NEWLINE_Izdelali so tudi dele kosti, ki so nadomestile prvotne kosti po tafonomski \xc5\xa1tudiji, znanstveni dokumentaciji in izkopu. V nasprotju s Pompeji, kjer so bili odlitki, ki spominjajo na telesne zna\xc4\x8dilnosti \xc5\xbertev, izdelani tako, da so telesne odtise na depoju pepela napolnili z mavcem, oblike trupel pri Herkulaneju ni bilo mogo\xc4\x8de ohraniti zaradi hitre izparitve in zamenjave mesa \xc5\xbertve z vro\xc4\x8dim pepelom (pribli\xc5\xbeno 500 \xc2\xb0 C). Del okostja, ki je bil odkrit v prostoru 10, je na ogled v Neapeljskem muzeju antropologije._NEWLINE_Najpomembnej\xc5\xa1a in obse\xc5\xbenej\xc5\xa1a \xc5\xa1tudija vzorca ostankov \xc5\xbertev Herkulaneju je tista, ki jo je objavil Luigi Capasso leta 2001. Ta \xc5\xa1tudija, ki je uporabila rentgenske \xc5\xbearke, je nadomestila prej\xc5\xa1nje delo Bisela.\n_START_SECTION_\nNaravne nesre\xc4\x8de\n_START_PARAGRAPH_\nOd leta 2015 nekateri vulkanologi verjamejo, da ima Vezuv mo\xc5\xbenost ponovnega izbruha, kot je bil tisti iz leta 79. \xc4\x8ce pogledamo potresne valove potresov pod vulkanom, se verjame, da bi lahko obstajala magma (staljen material) 8 do 10 km pod njim, vendar ni jasno ali lahko ta magma izbruhne ali ne.\n_START_SECTION_\nKlimatske spremembe\n_START_PARAGRAPH_\nLeta 79 je bil Herkulanej obalno mesto tik nad morsko gladino. Zdaj so dolo\xc4\x8dena obmo\xc4\x8dja starodavnega mesta kar 4 metre pod sedanjo morsko gladino. Medtem ko je Projekt za\xc5\xa1\xc4\x8dite Herkulaneja izvajal drena\xc5\xbeni sistem, ki prepre\xc4\x8duje zbiranje vode v mestu in povzro\xc4\x8da nadaljnjo \xc5\xa1kodo na obmo\xc4\x8dju, podnebne spremembe povzro\xc4\x8dajo, da se gladina morja vsako leto dvigne za 3,1 mm. Ocenjujejo, da bi se lahko do koncu stoletja gladina morja vsako leto dvignila za kar 19 mm. \xc4\x8ce se gladina morja \xc5\xa1e naprej dviguje s tako zaskrbljujo\xc4\x8do hitrostjo, bo morda pri\xc5\xa1el \xc4\x8das, ko bo sedanji sistem odvodnjavanja neu\xc4\x8dinkovit in starodavno mesto \xc5\xa1e enkrat izgubljeno.\n_START_SECTION_\nSodobna civilizacija\n_START_PARAGRAPH_\nSodobno mesto Ercolano se dviga neposredno nad starodavnim mestom, ob severni steni izkopanega mesta in na nekaterih lokacijah visi nad tem mestom, ki zajema \xc5\xa1e veliko neodkritih skrivnosti starodavnega mesta pod njim. Ob nenehnih prizadevanjih za \xc5\xa1iritev sodobnega mesta to nenehno grozi starodavnemu mestu, kar povzro\xc4\x8da veliko te\xc5\xbeav za obe mesti.\n_START_SECTION_\nVpra\xc5\xa1anja ohranitve\n_START_PARAGRAPH_\nVulkanski pepel in naplavine, ki pokrivajo Herkulanej, so ga skupaj z izjemno vro\xc4\x8dino pustile v izjemnem stanju ohranjenosti \xc5\xbee ve\xc4\x8d kot 1600 let. Ko pa so se za\xc4\x8dela izkopavanja, se je zaradi izpostavljenosti naravnim elementom za\xc4\x8del po\xc4\x8dasi proces propadanja. K temu niso pomagale metode arheologije, uporabljene prej pri izkopu mesta, ki so se na splo\xc5\xa1no osredoto\xc4\x8dale na pridobivanje dragocenih artefaktov, namesto na zagotavljanje ohranjanja vseh artefaktov. V za\xc4\x8detku 1980-ih in pod vodstvom dr. Sare C. Bisel je ohranjanje okostij postalo velika prednostna naloga. Karbonizirani ostanki organskih materialov, ko so bili izpostavljeni zraku, so se v nekaj dneh poslab\xc5\xa1ali in uni\xc4\x8dili \xc5\xa1tevilne ostanke, dokler se ni oblikoval na\xc4\x8din njihovega ohranjanja._NEWLINE_Turizem in vandalizem sta danes po\xc5\xa1kodovala \xc5\xa1tevilna obmo\xc4\x8dja, ki so odprta za javnost, vodna \xc5\xa1koda, ki prihaja iz sodobnega Ercolana, pa je spodkopala \xc5\xa1tevilne temelje stavb. Prizadevanja za obnovo so se pogosto izkazala za kontraproduktivna. Vendar so bili v dana\xc5\xa1njem \xc4\x8dasu prizadevanja za ohranjanje uspe\xc5\xa1nej\xc5\xa1a. Danes so izkopavanja za\xc4\x8dasno prekinjena, da bi usmerili vsa sredstva za re\xc5\xa1evanje mesta._NEWLINE_V neapeljskem Nacionalnem arheolo\xc5\xa1kem muzeju je ohranjeno veliko \xc5\xa1tevilo artefaktov iz Herkulaneja\n_START_SECTION_\nSodobna za\xc5\xa1\xc4\x8dita\n_START_PARAGRAPH_\nPo dolgih letih slabega upravljanja je Herkulanej zapadel v resni\xc4\x8dno slabo stanje. Na sre\xc4\x8do je leta 2001 Humanisti\xc4\x8dni in\xc5\xa1titut Packard za\xc4\x8del projekt Herkulanej Conservation - zasebno-javno partnerstvo. Sprva je bil projekt namenjen finan\xc4\x8dni pomo\xc4\x8di lokalnim oblastem in obravnavanju resni\xc4\x8dno kriti\xc4\x8dnih podro\xc4\x8dij tega obmo\xc4\x8dja. Vendar se je s\xc4\x8dasoma cilj spremenil v ne le zagotavljanje finan\xc4\x8dne pomo\xc4\x8di, ampak tudi zagotavljanje virov in usposobljenih strokovnjakov, ki bi se lahko bolje zavzeli za to najdi\xc5\xa1\xc4\x8de. Skupina je pre\xc5\xa1la od re\xc5\xa1evanja te\xc5\xbeav v zvezi z ohranjanjem v sili do oblikovanja formule za dolgoro\xc4\x8dno izbolj\xc5\xa1anje obmo\xc4\x8dja. Projekt ohranjanja Herkulaneja je bil od leta 2001 vklju\xc4\x8den v ve\xc4\x8d pilotnih projektov ohranjanja in sodeluje z Britansko \xc5\xa1olo v Rimu, da bi \xc5\xa1tudente aktivno pou\xc4\x8deval, kako vzdr\xc5\xbeevati obmo\xc4\x8dje._NEWLINE_Eden od pilotskih projektov, ki ga je za\xc4\x8del Konzervatorski projekt, je bil na tablinumu, ki ga je Maiurijeva ekipa ohranila leta 1938. S\xc4\x8dasoma je voda uspela pronicati v steno, zaradi \xc4\x8desar se je barva pritrdila na prej nane\xc5\xa1en vosek in se skodrala s stene. Vendar so konzervatorji po sodelovanju z Gettyjevim muzejem ustvarili tehniko, s katero lahko uporabijo vrsto topil, da odstranijo nekaj voska in zmanj\xc5\xa1ajo koli\xc4\x8dino kopi\xc4\x8denja na stenah, tako da se barva ne odstrani ve\xc4\x8d stene._NEWLINE_Medtem ko prizadevanja za ohranjanje \xc5\xa1e vedno trajajo, je Herkulanej z enega najslab\xc5\xa1e ohranjenih obmo\xc4\x8dij Unesca, ki mu je grozilo, da bo uvr\xc5\xa1\xc4\x8den na seznam ogro\xc5\xbeeni, postal \xc2\xbb\xc5\xa1olski primer uspe\xc5\xa1nega arheolo\xc5\xa1kega ohranjanja\xc2\xab.'