b'\n_START_ARTICLE_\nVid Pe\xc4\x8djak\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje\n_START_PARAGRAPH_\nVid Pe\xc4\x8djak se je (kot sin Rudolfa Pe\xc4\x8djaka) rodil 7. januarja 1929 v Ljubljani. Tam je tudi obiskoval osnovno \xc5\xa1olo in gimnazijo. Med vojno in malo po vojni je bil zaprt iz politi\xc4\x8dnih razlogov, a je obakrat zapor kmalu zapustil. Vpisal se je na Univerzo v Ljubljani, na oddelek za psihologijo  in za\xc4\x8del pisati za mladino. Iz psihologije je na Filozofski fakulteti v Ljubljani tudi diplomiral (1956) in doktoriral (1956). Sprva je delal kot kli\xc4\x8dni\xc4\x8dni psiholog v prehodnem mladinskem domu. 1957 je postal asistent, od leta 1960 do upokojitve je slu\xc5\xbeboval kot predavatelj na Oddelku za psihologijo Filozofske fakultete v Ljubljani, od 1975 redni profesor za ob\xc4\x8do psihologijo. Precej je predaval tudi na tujih univerzah, predvsem ameri\xc5\xa1kih. Raziskoval je predvsem vpra\xc5\xa1anja psihologije spoznavanja (sinestezija, psiholingvistika, ustvarjalnost), medkulturno psihologijo in zgodovino psihologije (posebej na Slovenskem) ter razvil izvirne psiholo\xc5\xa1ke modele mre\xc5\xbeaste povezave pojmov in dru\xc5\xbebenega upora, ki sodi \xc5\xbee v naslednje podro\xc4\x8dje njegovega zanimanja, politi\xc4\x8dno psihologijo. Postal je ambasador znanosti RS (1993) in zaslu\xc5\xbeni profesor Univerze v Ljubljani (1998). _NEWLINE_Njegov sin Andrej Pe\xc4\x8djak je svetovno znan slovenski inovator na podro\xc4\x8dju elektri\xc4\x8dnih osebnih vozil, ki je jeseni 2014 postavil svetovni rekord v dol\xc5\xbeini prevo\xc5\xbeenih kilometrov brez vmesnega polnjenja baterij z elektri\xc4\x8dnim avtomobilom Metron. Njegov drugi sin Jernej Pe\xc4\x8djak je - skupaj z mamo Marinko, soprogo Vida Pe\xc4\x8djaka in avtorico kuharskih knjig - ustanovitelj spletnega mesta Kulinari\xc4\x8dna Slovenija (kulinarika.net). Po prvem sinu Andreju je poimenovan junak Drej\xc4\x8dek iz knjige Drej\xc4\x8dek in trije Marsov\xc4\x8dki, po vnuku Aleksandru pa junaki iz avtorjevih poznej\xc5\xa1ih slikanic._NEWLINE_Umrl je 27. februarja 2016 na Bledu.\n_START_SECTION_\nDelo\n_START_PARAGRAPH_\nKot pisatelj in psiholog je napisal 90 knjig, dve tretjini strokovnih s podro\xc4\x8dja psihologije, ve\xc4\x8dina leposlovnih del so znanstvenofantasti\xc4\x8dne zgodbe, romani in novele, pa tudi potopisi in stripi. Nekatera dela je podpisal s psevdonimom Div Kaj\xc4\x8dep, ki je anagram njegovega imena. _NEWLINE_V mladih letih je pisal predvsem za mladino in odrasle. Drej\xc4\x8dek in trije Marsov\xc4\x8dki (1961) je eno izmed njegovih prvih del s podro\xc4\x8dja znanstvene fantastike, ki je med bralci tudi najbolj znano, to njegovo delo pa je doseglo tudi uspeh; zanj je dobil Levstikovo nagrado. V Sloveniji je knjiga iz\xc5\xa1la sedemkrat, prevedena je bila v \xc4\x8de\xc5\xa1\xc4\x8dino in srbohrva\xc5\xa1\xc4\x8dino, bila je dramatizirana, besedilo pa so ve\xc4\x8dkrat uprizorili tudi v lutkovnem gledali\xc5\xa1\xc4\x8du. Uspe\xc5\xa1na je bila tudi njegova igra Pobegli robot, knjiga je bila uvr\xc5\xa1\xc4\x8dena med pet najbolj\xc5\xa1ih radijskih in televizijskih iger na tekmovanju prix Japon v Tokiu, TV film Tretje \xc5\xbeivljenje, posnet po Pe\xc4\x8djakovi noveli, pa je dobil prvo nagrado na mednarodnem festivalu Prix Futura v Berlinu. Med najbolj znane zgodbe za mladino in odrasle sodita zbirka novel Kam je izginila Ema Lau\xc5\xa1 (1980) ter Doktor \xc5\xbeivih in mrtvih (2004). Vse zgodbe so psiholo\xc5\xa1ko obarvane, saj avtor \xc5\xbeeli z njimi odgovoriti na temeljna vpra\xc5\xa1anja o smrti.'