b'\n_START_ARTICLE_\nJeremiah Horrocks\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nNjegov o\xc4\x8de je imel malo kmetijo. Od leta 1639 je Horrocks slu\xc5\xbeboval kot kalvinisti\xc4\x8dni kurat v Hoolu v grofiji Lancashire, v prostem \xc4\x8dasu pa se je temeljito ukvarjal z astronomijo. Pred tem pa je nekaj \xc4\x8dasa \xc5\xa1tudiral v Cambridgeu, vendar zaradi pomanjkanja \xc5\xa1tudija ni dokon\xc4\x8dal in se je prakti\xc4\x8dno u\xc4\x8dil sam. Tu se je spoznal z deli Keplerja, de Braheja in drugih._NEWLINE_V svojem kratkem 22-letnem \xc5\xbeivljenju je naredil osupljivo veliko, \xc4\x8deprav je bil ves \xc4\x8das na robu pre\xc5\xbeivetja. Popravil je Keplerjeve Rudolfove tabele (Tabulae Rudolphinae) iz leta 1627 glede prehoda Venere preko Son\xc4\x8deve ploskve in napovedal, da se bo to zgodilo okoli 3:00 popoldan 4. decembra (24. november po julijanskem koledarju) 1639. Bil je prepri\xc4\x8dan, da so bile Lansbergove tabele Tabulae motum coelestium nenatan\xc4\x8dne, saj niso upo\xc5\xa1tevale elipti\xc4\x8dnih tirov, katere je uvajal Kepler. Tedaj je bila nedelja in ravno je \xc5\xa1e pri\xc5\xa1el iz cerkve, da je lahko kot prvi na svojem domu v Much Hoolu pri Prestonu opazoval Venerin prehod preko ploskve na projicirani sliki Sonca, velikosti 6 palcev (152 mm), skozi 1\xc2\xbd pal\xc4\x8dni (38\xc2\xa0mm) refraktor. Venera se je dotaknila Son\xc4\x8deve ploskve ob 3:15. Uspelo mu je izmeriti njene tri polo\xc5\xbeaje ob 3:15, 3:35 in 3:45._NEWLINE_S svojim opazovanjem je lahko ocenil velikost Venere in njeno tirno hitrost. Menil je, da bi z opazovanjem prehoda iz razli\xc4\x8dnih observatorijev lahko ugotovili paralakso, s katero bi izra\xc4\x8dunali oddaljenost Venere od Zemlje in z njo obseg Oson\xc4\x8dja. To so pozneje s Halleyevim postopkom leta 1761 in 1769 tudi storili, vendar takrat izra\xc4\x8dunani paralaksi \xc5\xa1e nista dala zadovoljivih vrednosti astronomske enote. Horrocks je izra\xc4\x8dunal oddaljenost do Venere na 95.000.000 km (59.000.000 milj) kar je bilo sicer malo manj kot polovico premajhna vrednost od dana\xc5\xa1nje 150 \xc2\xb7 10\xe2\x81\xb9, vendar do njegovega \xc4\x8dasa sploh najbolj natan\xc4\x8dna. Njegove rezultate opazovanja so objavili \xc5\xa1ele 25 let po njegovi smrti leta 1666._NEWLINE_Bil je prvi astronom, ki se je z vsem srcem oklenil Keplerjevih elipti\xc4\x8dnih tirov planetov. Z opazovanjem gibanja Lune je dopolnil Keplerjevo delo, ko je dokazal, da se Luna vrti okoli Zemlje v enem od gori\xc5\xa1\xc4\x8d elipse. Njegov dose\xc5\xbeek je izpopolnil Keplerjevo teorijo za dolo\xc4\x8ditev tira edinega znanega nebesnega telesa, ki se je upiralo Keplerjevim prizadevanjem. Horrocksu se je zdelo, da bi utegnile nekatere nepravilnosti Luninega gibanja posledica Son\xc4\x8devega vpliva. Prera\xc4\x8dunal je nepravilnosti Lunine, Jupitrove in Saturnove poti. Videl je, da Jupiter in Saturn nemara vplivata drug na drugega. To je bila napoved splo\xc5\xa1nega gravitacijskega zakona, ki ga je generacijo po njegovi prezgodnji smrti razvil Newton._NEWLINE_Poleti 1640 se je vrnil v Toxteth in napisal Venera pri prehodu prek Sonca (Venus in sub Sole Visa). Za\xc4\x8del je pisati novo razpravo o velikosti Oson\xc4\x8dja, vendar je nenadoma umrl. Eno kopijo Horrocksovega rokopisa o prehodu Venere je leta 1661 dobil Huygens. Posredoval jo je naprej Hevelu, ki jo je objavil na svoje stro\xc5\xa1ke naslednje leto 1662._NEWLINE_Angle\xc5\xbei lahko Horrocksa s ponosom smatrajo kot svojega prvega astrofizika.'