b'\n_START_ARTICLE_\nFranci Pivec\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenjepis\n_START_PARAGRAPH_\nRojen 22. avgusta 1943 v Olimju, se je z dru\xc5\xbeino preselil v Celje, kjer je kon\xc4\x8dal osnovno \xc5\xa1olo ter 1962 maturiral na gimnaziji. Kon\xc4\x8dal je \xc5\xa1tudij sociologije (B) in filozofije (A)na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani ter bil v \xc5\xa1estdesetih med organizatorji \xc5\xa1tudentskega gibanja v Sloveniji in Jugoslaviji. Ob okupaciji \xc4\x8cSSR se je sprl s politi\xc4\x8dnim vodstvom. Leta 1969/70 je bil vpoklican v jugoslovansko armado, kjer je kon\xc4\x8dal \xc5\xa1olo za rezervne topni\xc5\xa1ke \xc4\x8dasnike. 1970. se je z dru\xc5\xbeino preselil v Maribor. Sredi osemdesetih se je znova vklju\xc4\x8dil v politiko v skupini t. i. prenoviteljev in bil v \xc5\xa0inigojevi\xc2\xa0\xc2\xbb vladi\xc2\xab\xc2\xa0\xc2\xbbminister\xc2\xab\xc2\xa0za \xc5\xa1olstvo. Bil je tajnik stranke SDP in na prvih volitvah 1990. izvoljen za poslanca. 1993. je odlo\xc5\xbeil politi\xc4\x8dne funkcije. 2001. je magistriral iz informacijskih znanosti na Univerzi v Zagrebu. 2007. se je upokojil in deluje v civilnih organizacijah na podro\xc4\x8dju kulture in informacijske dru\xc5\xbebe. Za svoj prispevek je prejel ve\xc4\x8d dr\xc5\xbeavnih ter drugih odlikovanj in ve\xc4\x8d organizacij ga je izbralo za \xc4\x8dastnega \xc4\x8dlana. Z Nino Vidmar (umrla 2005.) se je poro\xc4\x8dil 1965. in imata dve h\xc4\x8deri: Polonco in Katarino. Leta 2004 je soustanovil kontroverzno politi\xc4\x8dno dru\xc5\xa1tvo Forum 21.\n_START_SECTION_\nSlu\xc5\xbebovanje\n_START_PARAGRAPH_\nRedno se je zaposlil 1966. kot upravnik \xc5\xa0tudentskega naselja v Ljubljani. Dve leti je bil sodelavec Staneta Dolanca, po sporu pa si je poiskal slu\xc5\xbebo v Mariboru, kjer je sodeloval pri nastajanju Univerze Maribor in bil tudi predavatelj filozofije ter v letih1977-79 prodekan Pedago\xc5\xa1ke akademije. 1980. je bil izvoljen za glavnega tajnika Univerze v Mariboru, nato ga je Skup\xc5\xa1\xc4\x8dina Slovenije 1984. izvolila za namestnika, dve leti kasneje pa za predsednika Republi\xc5\xa1kega komiteja za \xc5\xa1olstvo (ministra). 1988. je bil izvoljen in zaposlen kot predsednik mestne organizacije ZK, kasneje Stranke demokrati\xc4\x8dne prenove. Bil je poslanec prvega sklica parlamenta ob osamosvojitvi Slovenije, nato pa se je vrnil na mesto glavnega tajnika Univerze v Mariboru, vendar je bil po letu dni odstranjen zaradi\xc2\xa0\xc2\xbbpoliti\xc4\x8dne nekompatibilnosti\xc2\xab. 1994. je bil sprejet v slu\xc5\xbebo na Institutu informacijskih znanosti v Mariboru, kjer je delal do upokojitve. Izpopolnjeval se je pri UNESCO- IIEP in v programu USIA za upravljanje univerz. Vodil je Svet za visoko \xc5\xa1olstvo, ki je pripravil Strategijo visokega \xc5\xa1olstva 2011-2020. Bil je v vodstvih nacionalnih in mednarodnih strokovnih zdru\xc5\xbeenj: FID, IFIP itd..\n_START_SECTION_\nBibliografija\n_START_PARAGRAPH_\nVe\xc4\x8d kot 300 enot - glej Informacijski sistem o raziskovalni dejavnosti v Sloveniji'