b'\n_START_ARTICLE_\nIdiom\n_START_PARAGRAPH_\nIdi\xc3\xb3m je v jezikoslovju stalna besedna zveza ali fraza, zna\xc4\x8dilna za dolo\xc4\x8den jezik ali nare\xc4\x8dje. Njen prvotni pomen je govorica, jezik, nare\xc4\x8dje. Stalne besedne zveze, ki so pre\xc5\xa1le iz pogovornega v knji\xc5\xbeni jezik, se zato imenujejo idiomati\xc4\x8dni izrazi. V zadnjih \xc4\x8dasih so stalne besedne zveze prevzele ime izvornega pomena in se obravnavajo enostavno kot idiomi._NEWLINE_Idiom je fraza, katere pomena se ne da razlo\xc4\x8diti iz dobesedne definicije, ampak se navezuje na preneseni pomen, ki se ga lahko razbere samo skozi rabo. V jezikoslovju so idiomi pogosto poznani kot fraze, ki nasprotujejo konceptu kompozicije, vendar je ta definicija zadnje \xc4\x8dase postavljena pod vpra\xc5\xa1aj. Morda primernej\xc5\xa1a je definicija Johna Saeda: besede, ki kolokacijsko spadajo skupaj, po njegovem namre\xc4\x8d s\xc4\x8dasoma dobijo fiksni pomen. Ta kolokacija (besede, ki so pogosto uporabljene v skupini) kmalu spremeni definicijo vsake izmed besed, ki soobstajajo v tej skupini. Kolokativne besede torej razvijejo specializiran pomen, ki je razli\xc4\x8den od tistega, ki smo ga poznali prej, in tako nastane idiom, na primer\xc2\xa0\xc2\xbbRes me je vrglo po tleh, ko me je na najinem prvem zmenku vpra\xc5\xa1al, \xc4\x8de bi lahko pla\xc4\x8dala ve\xc4\x8derjo.\xc2\xab\xc2\xa0_NEWLINE_Idiome je te\xc5\xbeko prevesti, prav gotovo pa jih ni mo\xc4\x8d prevesti dobesedno, saj imajo figurativen pomen, poznan le preko splo\xc5\xa1ne rabe. V angle\xc5\xa1kem idiomu to kick the bucket (pomen: umreti) poslu\xc5\xa1alec, ki bi poznal samo izraza to kick (brcniti) in bucket (vedro) ne bi mogel sklepati o dejanskem pomenu tega idioma. \xc4\x8ceprav se ta fraza lahko nana\xc5\xa1a dobesedno na brcanje vedra z nogo, je rojeni govorci najpogosteje ne uporabljajo v tem pomenu. Fraze ne moremo dobesedno prevesti v druge jezike - idiom, ki se temu izrazu najbolj pribli\xc5\xbea v sloven\xc5\xa1\xc4\x8dini, je iti rakom \xc5\xbevi\xc5\xbegat ali pa biti pod ru\xc5\xa1o._NEWLINE_Drugi tip idioma je uporaba besede, ki ima ve\xc4\x8d pomenov in katere dejanski pomen se lahko dolo\xc4\x8di samo glede na sobesedilo. Idiomi zato radi zmedejo tiste govorce, ki jih niso navajeni uporabljati. \xc5\xa0tudentje tujega jezika, na primer, se morajo idiome v tem jeziku nau\xc4\x8diti na enak na\xc4\x8din, kot se u\xc4\x8dijo druge tuje besede. Veliko besed v \xc5\xbeivih jezikih ima idiomatske korenine, vendar soo jih govorci z uporabo tako uspe\xc5\xa1no prilagodili jeziku, da se je njihov idiomatski pomen popolnoma izgubil.'