b'\n_START_ARTICLE_\nProdik\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdivljenje in delo\n_START_PARAGRAPH_\nProdik se je rodil v Ioulidi na otoku Keos v Kikladih, rojstnem kraju pesnika Simonida, katerega je cenil. Prodik je pogosto slu\xc5\xbebeno prihajal v Atene, da bi zastopal interese svojega polisa in zbudil pozornost atenskih me\xc5\xa1\xc4\x8danov s svojim govorni\xc5\xa1kim talentom. Komediograf Aristofan ima v Oblakih in Pti\xc4\x8dih bolj\xc5\xa1e mnenje o njem kot o njegovem sodobniku Sokratu. V nekaterih Platonovih dialogih je omenjen kot njegov prijatelj in dru\xc5\xbeabnik Plutarh ga tako kot Platon opisuje vitkega in \xc5\xa1ibkega, to omenja tudi Platon._NEWLINE_Poznano je njegovo razmi\xc5\xa1ljanje ohranjeno v Ksenofontovih Spomini na Sokrata o junaku Herakleju in njegovi izbiri, ali naj na pragu odraslosti ubere moralno krepostno \xc5\xbeivljenje polno preprek ali pa se preda telesnim nasladam in u\xc5\xbeiva razko\xc5\xa1je. Heraklej je izbral Krepost._NEWLINE_Podobno kot Protagora se je tudi Prodik veliko ukvarjal s preu\xc4\x8devanjem jezikoslovja. Ve\xc4\x8d Platonovih dialogov omenja Prodikovo jezikovno teorijo in njen velik pomen.\n_START_SECTION_\nIzvor religije\n_START_PARAGRAPH_\nNajpomembnej\xc5\xa1e Prodikovo delo je teorija o izvoru religije. Tako kot nekateri njegovi kolegi sofisti, razlaga vero v okviru naturalizma. Verjel je, da so ljudje najprej \xc4\x8dastili Sonce, Luno, reke, jezera kot bogove, zato ker so jim le-ti omogo\xc4\x8dali pre\xc5\xbeivetje. Kot dokaz za svojo teorijo navaja kult Nila v Egiptu. Bogove obravnava kot personifikacije sonca, lune, rek, vodnjakov, in vse drugo, kar prispeva k udobju na\xc5\xa1ega \xc5\xbeivljenja. Zaradi tega je bil ve\xc4\x8dkrat obto\xc5\xbeen ateizma. "Njegova teorija je bila, da je primitivni \xc4\x8dlovek tako navdu\xc5\xa1en nad darili narave, da je verjel, da so le-te odkritje bo\xc5\xbeanstva. Ta teorija ni le izjemna za svoj racionalizma, ampak tudi za njeno razlo\xc4\x8devanje tesne povezave religije in kmetijstva.'