b'\n_START_ARTICLE_\nStraja vas\n_START_SECTION_\nGeografski polo\xc5\xbeaj\n_START_PARAGRAPH_\nOb\xc4\x8dina Straja vas se nahaja v Spodnji Ziljski dolini na severnih pobo\xc4\x8djih Karnijskih Alp v jugozahodu zvezne de\xc5\xbeele Koro\xc5\xa1ke. V Severa tvori reka Zilja ob\xc4\x8dinsko mejo, na vzhodu reka Ziljica.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nOd 10. do 6. stoletja pred na\xc5\xa1im \xc5\xa1tetjem je bilo v bli\xc5\xbeini Drevelj jamsko naselje iz \xc5\xbeelezne dobe. Kasneje je tam stal rimski obrambni stolp, ki je bil uni\xc4\x8den okoli leta 200._NEWLINE_Strajo vas se prvi\xc4\x8d omenja v neki listini iz leta 1253._NEWLINE_Slovenci oz. njihovi predniki Karantanci so naselili za \xc4\x8dasa kne\xc5\xbeevine Karantanije. Od tedaj imamo neprekinjeno prisotnost sloven\xc5\xa1\xc4\x8dine v kraju. Zato je tudi \xc5\xbeupnija \xc5\xa1e leta 1924, torej v prvi avstrijski republiki, bila uradno po cerkvenih pravilih povsem slovenska (leta 750 se za\xc4\x8dne pokristjanjevanje Karantancev, ki pa ohranijo svoje lokalne pravice in svoje pravo)._NEWLINE_Okoli leta 1500 je Zilja pri\xc5\xa1la pod oblast Habsbur\xc5\xbeanov._NEWLINE_Leta 1850 so bile ustanovljene v habsbur\xc5\xa1ki monarhiji ob\xc4\x8dine sodobnega tipa. Takrat je ustanovljena ob\xc4\x8dina Straja vas, k njej takrat pripadajo \xc5\xa1e katastrske ob\xc4\x8dine Megvarje, Sov\xc4\x8de in Bistrica na Zilji. Megvarje je pri\xc5\xa1la leta 1865 pod ob\xc4\x8dino Podklo\xc5\xa1ter, Sov\xc4\x8de leta 1877. Leta 1906 postane Bistrica na Zilji zopet samostojna, leta 1973 je zopet zdru\xc5\xbeena s Strajo vasjo in postane zopet samostojna leta 1991.\n_START_SECTION_\nSlovenski obi\xc4\x8daji in nare\xc4\x8dje\n_START_PARAGRAPH_\nZime so bile neko\xc4\x8d na Zilji izredno stroge, in dolina povsem nedostopna. Preko gora so pa Ziljani trgovali s Kanalsko dolino. Tako je Ziljska dolina ohranila prastare obi\xc4\x8daje in prastar jezik. Slovensko nare\xc4\x8dje na Zilji - in tako v Straji vasi - zaznamujejo \xc5\xa1e posebne zahodno slovanske zna\xc4\x8dilnosti, torej iz najbolj zgodnje dobe naseljevanja, ko so sosedje Karantancev bili \xc4\x8cehi oz. njihovi predniki._NEWLINE_Dodatno je Zilja redno poplavljala. S tem so pa travniki bili kisli, kar je bilo posebej ugodno za sedaj tradicionalno konjerejo. Iz tega pa se je razvil doma\xc4\x8di etnografsko zanimiv obi\xc4\x8daj \xc5\xa1tehvanja. Ta obi\xc4\x8daj \xc5\xa1teje, kot jezik, med prastare slovenske obi\xc4\x8daje. S konja morajo mladi fantje s palco ali starodavno sulico zbiti sod na drogu. To pa zmagovalcu daje pravico, da si sam izbere izvoljenko za \xc5\xbeeno. Ta tradicija se je dr\xc5\xbeala vse do 50ih let 20. stoletja._NEWLINE_Slovensko kulturno \xc5\xbeivljenje je bilo dokaj pestro na Zilji \xc5\xa1e v Prvi Republiki. Kulturna dru\xc5\xa1tva na Brdu, v Meli\xc4\x8dah in v Zahomcu so bila ustanovljena okoli 1910. leta in so zopet delovala po Prvi svetovni vojni oz. po koro\xc5\xa1kem plebiscitu leta 1920. Med slovenska dru\xc5\xa1tva \xc5\xa1tejemo tudi Podru\xc5\xbenico dru\xc5\xbebe Sv. Cirila in Metoda ustanovljeno leta 1887 (obstajalo je do leta 1911)._NEWLINE_Znameniti Matija Majar Ziljski je \xc5\xbeivel 15 let v Gorjah. Leta 1867 se je odpeljal z ziljsko no\xc5\xa1o v Moskvo na vseslovansko etnografsko razstavo._NEWLINE_\xc5\xa0e leta 1924 so vse \xc5\xbeupnije v Spodnji Ziljski dolini bile izklju\xc4\x8dno slovenske, le v dveh grajskih kapelah se je molilo v nem\xc5\xa1\xc4\x8dini.)\n_START_SECTION_\nKatoli\xc5\xa1ko slovensko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo Zila\n_START_PARAGRAPH_\nKatoli\xc5\xa1ko slovensko izobra\xc5\xbeevalno dru\xc5\xa1tvo Zila je bilo ustanovljeno leta 1904 za Zahomec in okolico s ciljem utrjevanja slovenske narodne identitete. Spodbudnika sta bila \xc5\xa1tudenta Fran Schaubach in Franc Grafenauer, prvi predsednik je bil Franc Kriegl p.d. Kriegl\xc4\x8d, po njegovi smrti pa njegov sin Niko Kriegl. Sestanke so imeli v gostilni pri Hrepcu. Vzdrevali so dru\xc5\xa1tveno biblioteko, skupino tamburic ter imeli bogato odrsko \xc5\xbeivljenje. Re\xc5\xbeijo je vodila Marija Zwitter. Po vojni je dru\xc5\xa1tvo ponovno za\xc5\xbeivelo pod imenom Slovensko prosvetno dru\xc5\xa1tvo Zila.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0portno dru\xc5\xa1tvo Zahomc\n_START_PARAGRAPH_\nNadvse uspe\xc5\xa1ne so \xc5\xbee od medvojnega \xc4\x8dasa \xc5\xa1portne aktivnosti. Na pobudo vrlega Filipa Milloniga so v Zahomcu smu\xc4\x8dali \xc5\xbee v letih okrog 1920. Smu\xc4\x8dke so takrat izdelovali Franc Kriegl, Ignac Wiegele in mizar Drejc Ottowitz. Leta 1952 se pri odstranjevanju posledic plazu, ki je zasul Sveto Kri (Heiligenblut), spoznata prostovoljca Janko Wiegele, \xc5\xa1tudent iz Zahomca, in Janez Gori\xc5\xa1ek, skakalec iz Ljubljane (Planica). Z njim je nastalo poznanstvo z in\xc5\xbe. Stankom Bloudkom, konstrukterjem plani\xc5\xa1kih skakalnic. V Zahomcu je bila s pomo\xc4\x8djo mnogih prostovoljcev zgrajena 30 metrska skakalnica._NEWLINE_Leta 1953 je uradno registrirano\xc2\xa0\xc2\xbb\xc5\xa0portno dru\xc5\xa1tvo Zahomc\xc2\xab. Ustanovitelji so Janko Wiegele, Hanzi Millonig, Franc Wiegele, Franc Schnabl in Franci Zwitter. Prve zahom\xc5\xa1ke skakalce, med njimi tudi sedanjega trenerja Franca Wiegeleja, je treniral Ljubljan\xc4\x8dan Janez Saksida._NEWLINE_Med znamenitimi skakalci dru\xc5\xa1tva \xc5\xa1tejemo Slovenca Karla Schnabl (zlata kolajna pri Olimpijskih igrah 1976 v Innsbrucku) in Franz Wiegele\n_START_SECTION_\nDanes\n_START_PARAGRAPH_\nPo ljudskem \xc5\xa1tetju 2001 ima ob\xc4\x8dina Straja vas 857 prebivalcev. 8,3\xc2\xa0% se jih opredeljuje za Koro\xc5\xa1ke Slovence.'