b"\n_START_ARTICLE_\nAmi\xc5\xa1i\n_START_PARAGRAPH_\nAmi\xc5\xa1i so pripadniki anabaptisti\xc4\x8dne veje protestantske kr\xc5\xa1\xc4\x8danske verske skupnosti, znani zlasti po preprostem na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja, obla\xc4\x8denja in zavra\xc4\x8danju moderne tehnologije v vsakdanjem \xc5\xbeivljenju. Beseda \xc2\xbbAmi\xc5\xa1\xc2\xab\xc2\xa0se uporablja izklju\xc4\x8dno s strani ne\xc4\x8dlanov omenjene verske skupnosti, medtem ko sami uporabljajo poimenovanje \xc2\xbbEnaki ljudje\xc2\xab. Prve korenine skupnosti segajo v \xc5\xa0vico, ko je to leta 1693 ustanovil Jakob Ammann._NEWLINE_V za\xc4\x8detku 18. stoletja se je pri\xc4\x8dela imigracija Ami\xc5\xa1ev, zlasti v Severno Ameriko (ZDA, Kanada). Govorijo pensilvansko nem\xc5\xa1\xc4\x8dino._NEWLINE_V letu 2000 je bilo ob popisu na\xc5\xa1tetih 165.000 pripadnikov verske skupnosti, v letu 2008 pa 227.000 (eden na 1340 prebivalcev ZDA). V Evropi ni podatkov o tej skupnosti.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0tevilo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi geografske in socialne izolacije Ami\xc5\xa1ev je \xc5\xa1tevilo pripadnikov te\xc5\xbeko dolo\xc4\x8dljivo. Ocenjeno je na 123.000 v letu 1992, 166.000 v 2000, in 227.000 v letu 2008. Letna prebivalstvena rast je 4\xc2\xa0%, s 6,8 otroka na gospodinjstvo pa so med najhitreje rasto\xc4\x8dimi skupnostmi sveta. V ZDA obstajajo skupnosti Ami\xc5\xa1ev v 21 zveznih dr\xc5\xbeavah: najve\xc4\x8dja je s 44.000 pripadniki v Pensilvaniji . Sledi Ohio s 43.000 in Indiana (33.000). Najve\xc4\x8dje posami\xc4\x8dne skupnosti bele\xc5\xbeijo v kraju Holmes County (Ohio), Lancaster County (Pensilvanija) in v LaGrange (Indiana).\n_START_SECTION_\nEtni\xc4\x8dna opredelitev\n_START_PARAGRAPH_\nAmi\xc5\xa1em je skupna etni\xc4\x8dna identiteta - imajo \xc5\xa1vicarske in nem\xc5\xa1ke prednike, po katerih so prevzeli nem\xc5\xa1ki jezik, kulturne navade, za ohranjanje tradicije pa je obvezna poroka v osrednjem verskem objektu posami\xc4\x8dne skupnosti. Poimenovanja Ami\xc5\xa1 pripadniki skupnosti ne uporabljajo v smislu etni\xc4\x8dne pripadnosti, temve\xc4\x8d le za stalne \xc4\x8dlane verske skupnosti. Za sprejem v skupnost morajo ti sprejeti tradicionalen stil \xc5\xbeivljenja, katerega zagovarjajo Ami\xc5\xa1i, ter se pridru\xc5\xbeiti skupini v verskih bogoslu\xc5\xbejih._NEWLINE_Ve\xc4\x8dina Ami\xc5\xa1ev je iz Evrope imigrirala na ozemlja ZDA v 19. stoletju, zaradi liberarnej\xc5\xa1ega pogleda na \xc5\xbeivljenje pa so ti postopoma izgubljali stik z identiteto. Ve\xc4\x8dina dana\xc5\xa1njih Ami\xc5\xa1ev je tako potomcev sicer ni\xc5\xbejega \xc5\xa1tevila priseljencev iz 18. stoletja.\n_START_SECTION_\nZgodovina\n_START_PARAGRAPH_\nAmi\xc5\xa1i izhajajo iz rodu \xc5\xa1vicarskih anabaptistov iz zgodnjega 16. stoletja, ki so prestopili v radikalni protestantizem. Ti \xc5\xa1vicarski soverniki imajo prvotne religijske korenine pri Felixu Manzu (1498-1527) in Conradu Grebelu (1498\xe2\x80\x931526), ki sta prestopila iz formacije ustanovitelja Huldyrcha Zwingla. _NEWLINE_Gibanje Ami\xc5\xa1ev je dobilo poimenovanje v \xc4\x8dasu Jakoba Ammanna (za\xc4\x8detek 18. stoletja), \xc5\xa1vicarskega verskega voditelja. Ta je menil da se menoniti \xe2\x80\x93 mirno anabaptisti\xc4\x8dno gibanje iz Beneluksa in Nem\xc4\x8dije \xe2\x80\x93 po\xc4\x8dasi odcepljajo od prvotnih verskih zapovedi Menno Simonsa in zaprisege veri, katero so zapovedali leta 1632. Ammann je verjel v strogo versko disciplino \xe2\x80\x93 tudi v dru\xc5\xbeben izogib ostalim skupinam in socialno izlo\xc4\x8ditvijo neverujo\xc4\x8dih \xc4\x8dlanov skupnosti.\n_START_SECTION_\nJezik\n_START_PARAGRAPH_\nAmi\xc5\xa1i govorijo dva jezika, pensilvansko nem\xc5\xa1\xc4\x8dino in angle\xc5\xa1\xc4\x8dino. Originalen izraz za njihov jezik oziroma dialekt je pensilvanska nem\xc5\xa1\xc4\x8dina \xe2\x80\x93 angle\xc5\xa1ko Pennsylvanian Dutch (to ni pensilvanska nizozem\xc5\xa1\xc4\x8dina, ta izraz je nastal kot napa\xc4\x8dna izgovorjava besede \xc2\xbbDeutsch\xc2\xab)._NEWLINE_Pri verskih obredih se uporablja \xc5\xa1e en jezik, to je \xc2\xbbVisoka\xc2\xab\xc2\xa0nem\xc5\xa1\xc4\x8dina (angle\xc5\xa1ko High German), ali kot jo \xc5\xa1e poimenujejo Ami\xc5\xa1i, standardna nem\xc5\xa1\xc4\x8dina . _NEWLINE_Otroci se najprej nau\xc4\x8dijo pensilvanske nem\xc5\xa1\xc4\x8dine, \xc5\xa1ele v \xc5\xa1oli spoznajo angle\xc5\xa1\xc4\x8dino, ki se jo u\xc4\x8dijo govoriti in pisati.\n_START_SECTION_\nVera\n_START_PARAGRAPH_\nVera Ami\xc5\xa1em ne pomeni samo verovanja v cerkvene dogme, temve\xc4\x8d jim vera narekuje tudi na\xc4\x8din \xc5\xbeivljenja, od tega, kako se obla\xc4\x8dijo, vzgajajo otroke in kako obdelujejo zemljo. Vsa ta pravila so nezapisana pravila, katerim pravijo Ordnung.\n_START_SECTION_\nKrst\n_START_PARAGRAPH_\nKer vera Ami\xc5\xa1ev po delitvi spada pod vejo protestantizma je tudi zakrament svetega krsta podoben kot pri protestantizmu \xe2\x80\x93 Ami\xc5\xa1i, kot tudi ostali anabaptisti, ne verjamejo v krstitev dojen\xc4\x8dka, saj menijo, da mora biti krst svobodna odlo\xc4\x8ditev odraslega \xc4\x8dloveka ter da se greh pojavi, ko ima \xc4\x8dlovek znanje o dobrem in zlu v svetu, \xc4\x8desar pa dojen\xc4\x8dek \xc5\xa1e nima. _NEWLINE_Ko novi \xc4\x8dlan cerkve, Ami\xc5\xa1, opravi zakrament krsta, se za ve\xc4\x8dno podredi Bogu in veri.\n_START_SECTION_\nObhajilo\n_START_PARAGRAPH_\nZaradi vpra\xc5\xa1anja kolikokrat na leto naj cerkev izvaja obred obhajila je pri\xc5\xa1lo do razcepitve med menoniti in Ami\xc5\xa1i, saj je Jakob Ammann predlagal, da se obred obhajila izvaja dvakrat na leto._NEWLINE_Obred obhajila lahko opravijo samo tisti, ki so \xc5\xbee opravili obred krsta, saj obhajilo pomeni ponovno zaobljubo vere Bogu. Obhajilo se izvaja spomladi in jeseni, priprave na obred pa se pri\xc4\x8dnejo \xc5\xbee dva tedna pred samim dogodkom. Priprave, ki velikokrat trajajo tudi cel dan, zajemajo izpovedi grehov, petje pesmi, molitve,\xe2\x80\xa6\n_START_SECTION_\nShunning\n_START_PARAGRAPH_\nAngle\xc5\xa1ka beseda shun pomeni 'nekoga se izogibati'. In prav to naredijo Ami\xc5\xa1i, kadar kdo izmed njih kr\xc5\xa1i cerkvena ali dru\xc5\xbebena pravila. Temu kaznovanju se re\xc4\x8de shunning. Ami\xc5\xa1i se bodo osebi, ki je kr\xc5\xa1ila pravila oziroma naredila greh izogibali, z njim ne bodo govorili in \xc4\x8de je nekdo v dru\xc5\xbeini kr\xc5\xa1il pravila, ta dru\xc5\xbeinski \xc4\x8dlan ne bo smel obedovati s svojo dru\xc5\xbeino za isto mizo. Gre\xc5\xa1nik bo dele\xc5\xbeen nekomunikacije tako dolgo, dokler ne bo pred celotno versko skupnostjo priznal svojih grehov in prosil odpu\xc5\xa1\xc4\x8danja. _NEWLINE_Za velik greh se \xc5\xa1teje, \xc4\x8de nekdo zapusti ami\xc5\xa1ko \xc5\xbeivljenje. Takrat oseba, ki zapusti skupnost, ne sme biti nikoli ve\xc4\x8d v stiku s svojo dru\xc5\xbeino ali prijatelji. \xc4\x8ce svojci tega ne upo\xc5\xa1tevajo, so lahko tudi sami kaznovani z izob\xc4\x8denjem iz cerkve in skupnosti.\n_START_SECTION_\nRumspringa\n_START_PARAGRAPH_\nRumspringa je pensilvansko nem\xc5\xa1ki izraz, ki pomeni tekanje naokoli. To je obdobje ami\xc5\xa1kih mladostnikov, ko lahko pridobivajo izku\xc5\xa1nje sodobnega sveta, za kar pa niso kaznovani, saj \xc5\xa1e niso imeli obreda krsta in se torej \xc5\xa1e niso zaobljubili svoji veri in ami\xc5\xa1kemu na\xc4\x8dinu \xc5\xbeivljenja. Obdobje se pri\xc4\x8dne, ko so mladostniki stari nekje med 14 in 16 let. Takrat lahko delajo vse, kar je sicer v \xc5\xbeivljenju Ami\xc5\xa1ev prepovedano: vozijo avto, gledajo televizijo, gredo v kino, se obla\xc4\x8dijo kot Angle\xc5\xbei (angle\xc5\xa1ko English \xe2\x80\x93 tako Ami\xc5\xa1i imenujejo ljudi izven svoje skupnosti), kadijo, pijejo,\xe2\x80\xa6 Nekateri mladostniki v tem \xc4\x8dasu tudi zapustijo hi\xc5\xa1o svojih star\xc5\xa1ev in skupnost Ami\xc5\xa1ev. Namen tega obdobja je, da se mladi odlo\xc4\x8dijo ali se bodo pridru\xc5\xbeili skupnosti Ami\xc5\xa1ev ali ne. Dejstvo je, da se jih veliko \xc5\xa1tevilo odlo\xc4\x8di in sprejme zakrament krsta, sploh zaradi velikih razlik med \xc5\xbeivljenjem, ki ga poznajo in zunanjim, angle\xc5\xa1kim svetom.\n_START_SECTION_\n\xc5\xa0olanje\n_START_PARAGRAPH_\nAmi\xc5\xa1i izobrazbi ne dajejo velikega pomena. Verjamejo v osnovno izobrazbo, dokler ta ne ogro\xc5\xbea njihovih temeljnih vrednot. Otroci se tako v \xc5\xa1olah, kjer pou\xc4\x8dujejo mlade in neporo\xc4\x8dene \xc5\xbeenske, u\xc4\x8dijo o osnovah matematike, angle\xc5\xa1\xc4\x8dine, branja in \xc4\x8drkovanja. Nekatere \xc5\xa1ole u\xc4\x8dijo tudi nekaj geografije, zgodovine ter sociologije. Otroci obiskujejo \xc5\xa1olo do 8. razreda, nato pa pomagajo star\xc5\xa1em pri opravilih na njivi ali pri gradnji, deklice pa tudi pri doma\xc4\x8dih opravilih.\n_START_SECTION_\nTehnologija\n_START_PARAGRAPH_\nUporaba tehnologije, kot jo poznamo mi, je v \xc5\xbeivljenju Ami\xc5\xa1ev prepovedana. A kljub temu uporabljajo hladilnike in moderne \xc5\xa1tedilnike, kateri pa za svojo energijo uporabljajo plin iz propana, ki se uporablja tudi za segrevanje vode ter za razsvetljavo. \xc5\xbdenske pri svojem delu v kuhinji in mo\xc5\xa1ki pri gradbeni\xc5\xa1kih delih uporabljajo stisnjen zrak._NEWLINE_Tudi na podro\xc4\x8dju kmetijstva lahko uporabljajo sodobno mehanizirano opremo a pod pogojem, da jih vle\xc4\x8dejo \xc5\xbeivali . \xc4\x8ce katera skupnost dovoli uporabo traktorja, pa mora biti volan \xc5\xbeelezen, tako da jim traktor dela ne olaj\xc5\xa1a.\n_START_SECTION_\nPrepoved fotografiranja\n_START_PARAGRAPH_\nFotografiranje ali snemanje veljata za kr\xc5\xa1itev na\xc4\x8del Biblije, saj Ami\xc5\xa1i verjamejo da osebne fotografije poudarjajo individualnost \xc4\x8dloveka, kar pa ni v skladu z njihovimi na\xc4\x8deli, ki individualnost \xc4\x8dloveka zavra\xc4\x8dajo. Prepoved fotografiranja si Ami\xc5\xa1i razlagajo z rekom v Bibliji, ki pravi, da nih\xc4\x8de ne sme imeti svoje izklesane podobe._NEWLINE_To je tudi razlog, da je o \xc5\xbeivljenju Ami\xc5\xa1ev zelo malo dokumentarnih filmov, saj s tem, da se prostovoljno pustijo snemati ali fotografirati delajo greh, za kar so lahko kaznovani z izob\xc4\x8denjem.\n_START_SECTION_\nObla\xc4\x8dila\n_START_PARAGRAPH_\nObla\xc4\x8dila Ami\xc5\xa1ev so zelo preprosta in narejena po striktnih pravilih. Vse \xc5\xbeenske v skupnosti pri \xc5\xa1ivanju obla\xc4\x8dil uporabljajo zase in svojo dru\xc5\xbeino enak kroj \xc5\xa1ivanja in tudi barve blaga, brez vzorcev. Barve, ki jih lahko uporabijo so v ve\xc4\x8dini \xc4\x8drna, modra, temno rde\xc4\x8da, zelena, rjava ali vijoli\xc4\x8dna.\n_START_SECTION_\nMo\xc5\xa1ki\n_START_PARAGRAPH_\nMo\xc5\xa1ka obla\xc4\x8dila so \xc4\x8drna ali v temnih barvah, brez gumbov ali ovratnikov. Pri cerkvenih obredih imajo oble\xc4\x8deno belo srajco, preko katere nosijo telovnik. Poro\xc4\x8deni mo\xc5\xa1ki imajo brade, ki si jih ne stri\xc5\xbeejo, ne smejo pa imeti brkov. Brki, ovratniki in gumbi so namre\xc4\x8d del voja\xc5\xa1ke obleke, Ami\xc5\xa1i pa so pacifisti in zavra\xc4\x8dajo vojno ter so proti bojevanju._NEWLINE_Vsi mo\xc5\xa1ki nosijo tudi klobuke, \xc4\x8drne in iz blaga pozimi in slamnate poleti. Pri cerkvenih obredih klobukov ne nosijo, saj rek v Bibliji pravi da je ne\xc4\x8dastno, \xc4\x8de mo\xc5\xbe med molitvijo nosi klobuk. Obratno velja za \xc5\xbeenske.\n_START_SECTION_\n\xc5\xbdenske\n_START_PARAGRAPH_\nSamske \xc5\xbeenske imajo oble\xc4\x8deno dolgo obleko, beli predpasnik in belo kapo, poro\xc4\x8dene pa \xc4\x8drni predpasnik in kapo. Barve kap se iz okro\xc5\xbeja v okro\xc5\xbeje razlikuje. Za razliko od mo\xc5\xa1kih morajo \xc5\xbeenske pri molitvi imeti pokrito glavo, saj je za \xc5\xbeensko ne\xc4\x8dastno, \xc4\x8de moli z odkrito glavo. \xc5\xbdenske si svojih las ne stri\xc5\xbeejo, nikoli pa nimajo spu\xc5\xa1\xc4\x8denih las, saj morajo svoje lase tesno speti in skriti pod kapo.\n_START_SECTION_\nPoroka\n_START_PARAGRAPH_\nPoroke se obi\xc4\x8dajno odvijajo od konca oktobra in vse do za\xc4\x8detka decembra, v torek ali \xc4\x8detrtek. Mo\xc5\xa1ki in \xc5\xbeenska morata biti kr\xc5\xa1\xc4\x8dena, \xc4\x8de se \xc5\xbeelita poro\xc4\x8diti. Na poro\xc4\x8dni dan ima \xc5\xbeenska \xc5\xa1e zadnji\xc4\x8d oble\xc4\x8den beli predpasnik in kapo, saj bo beli predpasnik po poroki zamenjala za \xc4\x8drnega, mo\xc5\xa1ki pa ima oble\xc4\x8dena obla\xc4\x8dila, ki jih po navadi nosi na obi\xc4\x8dajnih cerkvenih obredih. Poroke so skromne, brez cvetja in brez glasbe, saj so instrumenti, razen petja, prepovedani. Ker je no\xc5\xa1enje nakita prepovedano, si mo\xc5\xbe in \xc5\xbeena prstanov ne izmenjata.\n_START_SECTION_\nPogreb\n_START_PARAGRAPH_\nKot poroke so tudi obredi pogreba zelo skromni, brez nagrobnih govorov in brez petja. Bogoslu\xc5\xbeje vklju\xc4\x8duje le branje himen, poslu\xc5\xa1anje pridige in molitve._NEWLINE_Umrlo \xc5\xbeensko oble\xc4\x8dejo v obla\xc4\x8dila, ki jih je nosila na dan svoje poroke, bel predpasnik in belo kapo, mo\xc5\xa1ke pa oble\xc4\x8dejo v bela obla\xc4\x8dila. \xc5\xbdalujo\xc4\x8di nosijo \xc4\x8drna obla\xc4\x8dila. _NEWLINE_Nagrobni spomeniki so majhni in zaobljeni, v katere je vklesano ime, datum rojstva ter datum smrti umrlega. Po navadi telesa dru\xc5\xbeinskih \xc4\x8dlanov niso pokopana v istem grobu, saj umrle pokopajo v vrstnem redu po katerem so umrli, kajti Ami\xc5\xa1i verjamejo da posmrtni ostanki \xc4\x8dloveka niso pomembni, ker so vse du\xc5\xa1e umrlih zdru\xc5\xbeene v nebesih._NEWLINE_Pokopali\xc5\xa1\xc4\x8da so v lasti celotne ami\xc5\xa1ke skupnosti in ko zmanjka prostora za nove grobove, novo zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de kupi celotna kongregacija.\n_START_SECTION_\nAmi\xc5\xa1i in moderen svet\n_START_PARAGRAPH_\nKljub temu, da Ami\xc5\xa1i \xc5\xbeivijo svoje \xc5\xbeivljenje s popolnoma druga\xc4\x8dnimi pravili in vrednotami kot moderen svet zraven njih, pride velikokrat do medsebojnega sodelovanja med Ami\xc5\xa1i in ne-ami\xc5\xa1kimi sosedi._NEWLINE_Ami\xc5\xa1i ne hodijo na volitve in ne sodelujejo v politiki, prav tako pa ne slu\xc5\xbeijo vojski in svojih medsebojnih sporov ne re\xc5\xa1ujejo s pomo\xc4\x8djo sodi\xc5\xa1\xc4\x8da in s to\xc5\xbebami. Tudi socialne podpore in socialnega zavarovanja ne prejemajo, pla\xc4\x8dujejo pa davek na dohodek in davek na zemlji\xc5\xa1\xc4\x8de ."