b'\n_START_ARTICLE_\nKriti\xc4\x8dna to\xc4\x8dka\n_START_PARAGRAPH_\nKr\xc3\xadti\xc4\x8dna t\xc3\xb3\xc4\x8dka je v fiziki to\xc4\x8dka na faznem diagramu, ki opisuje termodinamsko stanje, opredeljeno s temperaturo in tlakom, pri katerem ni mogo\xc4\x8de razlo\xc4\x8devati med plinasto in kapljevinasto fazo snovi. Ko se pribli\xc5\xbeuje kriti\xc4\x8dni to\xc4\x8dki tako, da se kapljevino v zaprtem prostoru segreva, se njena gostota zmanj\xc5\xa1uje, obenem pa se pove\xc4\x8duje gostota pare. Gostoti postajata z nara\xc5\xa1\xc4\x8danjem temperature vse bolj podobni in se pri kriti\xc4\x8dni temperaturi izena\xc4\x8dita, tako da se ne da ve\xc4\x8d razlikovati med fazama. V kriti\xc4\x8dni to\xc4\x8dki sta povr\xc5\xa1inska napetost in izparilna toplota enaki ni\xc4\x8d, stisljivost pa naraste prek vseh mej. Tlak v kriti\xc4\x8dni to\xc4\x8dki je enak kriti\xc4\x8dnemu tlaku, temperatura kriti\xc4\x8dni temperaturi, gostota pa kriti\xc4\x8dni gostoti. Ker je v kriti\xc4\x8dni to\xc4\x8dki povr\xc5\xa1inska napetost kapljevine enaka ni\xc4\x8d, med kapljevino in plinom tudi ni gladine._NEWLINE_Pri temperaturah nad kriti\xc4\x8dno se s pove\xc4\x8danjem tlaka ne da ve\xc4\x8d dobiti kapljevine. V tem smislu v\xc4\x8dasih imenujejo pline le pri temperaturah nad kriti\xc4\x8dno, pod njo pa plinasto fazo imenujejo paro._NEWLINE_Kriti\xc4\x8dne spremenljivke so uporabne za zapis razli\xc4\x8dnih ena\xc4\x8db stanj z eno, ki velja za vse snovi. To je podobno kot pri normaliziranih konstantah._NEWLINE_Po teoriji renormalizacijskih grup je dolo\xc4\x8dilna zna\xc4\x8dilnost kriti\xc4\x8dnosti to, da naravna zna\xc4\x8dilnost dol\xc5\xbeinske stopnje fizikalnega sistema, korelacijska dol\xc5\xbeina \xce\xbe, postane neskon\xc4\x8dno velika. To se dogaja tudi v faznem prostoru vzdol\xc5\xbe kriti\xc4\x8dnih premic._NEWLINE_Kriti\xc4\x8dno to\xc4\x8dko opisuje konformna teorija polja.'